title: Jerusalemin temppeli

text: Jerusalemin temppeli voi tarkoittaa:


title: Perhosuinti

text: Perhosuinti on yksi uintitekniikoista ja kilpailulaji. Perhosuinti on fyysisesti ja teknisesti vaativin ja vapaauinnin jälkeen toiseksi nopein uintilaji yhdessä selkäuinnin kanssa. Perhosuinnissa molemmat kädet heitetään eteenpäin veden pinnan yläpuolella yhdessä kahden potkun kanssa.


title: Perhosuinti

text: Perhosuintia uidaan vatsallaan. Vauhti tuotetaan käsivedoilla ja jaloilla.


title: Perhosuinti

text: Käsivedon alussa uimarin kädet osuvat veteen pään etupuolella lähellä toisiaan. Tämän jälkeen käsiä yleensä viedään hieman sivulle ja sitten ne laitetaan koukkuun ja niitä ryhdytään viemään taaksepäin kämmenten osoittaessa varpaita kohti. Käsiä viedään kohti reisiä ja vedon loputtua ne nostetaan vedenpinnan yläpuolelle ja tuodaan takaisin eteen. Vedon palautuksen alussa uimari kääntää päätään eteenpäin tai sivulle voidakseen tarvittaessa hengittää.


title: Perhosuinti

text: Yhden käsivedon aikana tehdään kaksi ns. delfiinipotkua, jossa molemmat jalat tekevät pystysuuntaista potkuliikettä. Ensimmäinen potku eli ns. ykköspotku tehdään käsien tullessa veteen ja ns. kakkospotku käsien tehdessä lopputyönnön. Nilkat pidetään suorina ja polviakin koukistetaan vain vähän.


title: Perhosuinti

text: FINAn hyväksymiä virallisia kilpailulajeja ovat 50, 100 ja 200 metrin perhosuinti.


title: Perhosuinti

text: Perhosen sääntöjä on ajoittain muokattu vastaamaan ajan vaatimuksia. Esimerkiksi Tero Välimaa nousi perhosuimarina Suomen huipulle hyödyntämällä tehokasta delfiinipotkua pysytellen veden pinnan alapuolella lähes koko uintisuorituksen ajan. Myöhemmin FINA kuitenkin päätti katsojaystävällisyyttäkin ajatellen, että lähdön tai käännöksen jälkeen uimarin pään on noustava veden pinnan yläpuolelle ennen 15 metrin merkkiä.


title: Perhosuinti

text: Yleisimpiä hylkäyssyitä perhosessa ovat:


title: Perhosuinti

text: Mark Spitzin Münchenin olympialaisissa 1972 voittamiin seitsemään kultamitaliin sisältyivät sekä 100 että 200 metrin perhosuinnit. Kaikkien aikojen menestynein olympiauimari Michael Phelps voitti myös useita kultamitaleja perhosuinneissa. Naisten viime vuosien menestyksekkäin perhosuimari on Ruotsin Sarah Sjöström.


title: Perhosuinti

text: Suomalaisista Jere Hård on voittanut kolme Euroopan-mestaruutta 50 metrin perhosuinnissa, kaksi pitkällä radalla ja yhden lyhyellä. Matti Rajakylä saavutti samalla matkalla lyhyen radan EM-pronssin vuonna 2005.


title: Perhosuinti

text: Perhosuinti on kuluttavin ja fyysisesti vaativin uintilaji mutta lyhyillä matkoilla toiseksi nopein. Verrattaessa perhos- ja selkäuinnin maailmanennätyksiä ero on suurimmillaan sadalla metrillä ja lähes olematon kahdellasadalla. Lähtö ja käännökset tosin vaikuttavat vertailuun, sillä selkäuinnissa lähdetään liikkeelle vedestä, jolloin sukellukseen saa pienemmän voiman kuin muissa uintilajeissa.


title: Perhosuinti

text: Aloitteleville uimareille perhosuinnin oppiminen on usein vaikeaa, ja kilpailusääntöjen mukaisen tekniikan hallitseminen vaatii monilta pitkään kestävää harjoittelua. Osa kilpauimareista tosin pitää rintauintia perhosta raskaampana uintimuotona. Erityistä merkitystä tekniikan oppimisessa on hartiaseudun lihasten liikkuvuudella. Vaativuudestaan johtuen perhosuintia ei juuri käytetä kuntoilumuotona.


title: Oratorio

text: Oratorio (ital. "rukoushuone") on musiikkiteos orkesterille, kuorolle ja laulusolisteille. Se poikkeaa oopperasta näyttämötoiminnan ja lavasteiden puuttumisella ja sen libretto käsittelee tavallisesti raamatullisia tai muita uskonnollisia aiheita - joskus myös antiikin tarustoa. Yhtenä oratorion alalajina voidaan pitää passiota, jossa kuvataan nimenomaan Kristuksen kärsimysnäytelmä.


title: Oratorio

text: Oratorio syntyi rinnan oopperan kanssa ja sen tyyli on yleensä ollut hyvin lähellä saman ajan oopperatyyliä. Oopperassa keskeinen narratiivinen ja dramaattinen tapahtumien kulku saattaa kuitenkin oratoriosta puuttua kokonaan tai on ainakin miedompaa. Keskeinen musiikillinen ero on kuoro-osuuksien selvästi vahvempi osuus oratorioissa. Barokin aikana samat säveltäjät sävelsivät usein molempia teoslajeja siten, että uskonnollisiin aiheisiin keskittyneitä oratiorioita esitettiin paastonaikana, jolloin ei ollut sopivaa esittää maallisia aiheita käsitteleviä viihteellisia oopperoita. Oratorioita sävellettiin eniten 1600-luvun loppupuolella ja 1700-luvulla.


title: Oratorio

text: Oratoriossa on:


title: Oratorio

text: Tunnetuimpia oratorioita ovat Georg Friedrich Händelin "Messias", Johann Sebastian Bachin "jouluoratorio", Joseph Haydnin "Luominen" ja "Vuodenajat" sekä Felix Mendelssohnin "Elias".


title: Hyde Park

text: Hyde Park on Lontoon suurin kuninkaallinen puisto. Alun perin se oli kuningas Henrik VIII:n metsästysmaa, jonka hän hankki Westminster Abbeyn munkeilta vuonna 1536. Puistossa on 137 hehtaaria puita ja ruohoa, mahdollisuus veneillä ja uida Serpentine-järvessä sekä ratsastaa Rotten Row’lla. Puistossa sijaitsevat myös Speakers’ Corner ja kaunis puutarha, joka ympäröi edesmenneen Walesin prinsessa Dianan asuntoa, Kensingtonin palatsia.


title: Hyde Park

text: Hyde Park ulottuu Serpentine-järveen, jonka länsipuolella ovat Kensingtonin palatsin puutarhat. Itse järvi luotiin 1730-luvulla Yrjö II:n vaimon kuningatar Carolinen käskystä. Puistossa on muistomerkki prinsessa Dianalle ja Holocaust-muistomerkki. Myös nykytaiteen Serpentine Gallery -museo sijaitsee Serpentinen rannalla.


title: Hyde Park

text: Puistossa sijaitsee tunnettu alue ”Speakers’ Corner”, jossa kuka tahansa voi sunnuntaisin pitää puheen.


title: Hyde Park

text: Puistossa on järjestetty monia tilaisuuksia. Siellä juhlittiin vuonna 1814 Napoleonin kukistumista ja pidettiin Lontoon maailmannäyttely vuonna 1851, jolloin Crystal Palace pystytettiin puiston maille.


title: Hyde Park

text: Hyde Parkissa on myös järjestetty monia rock-konsertteja. Esiintyjinä ovat olleet muun muassa Jethro Tull (1968), Blind Faith (1969), The Rolling Stones (1969), King Crimson (1969), Pink Floyd (1970), Roy Harper (1971), The Who (1973), Eric Clapton (1996), Bon Jovi (2003), Red Hot Chili Peppers (2004), Queen ja Paul Rodgers (2005) ja Foo Fighters (2006). Queenin konsertissa vuonna 1976 oli yli 150 000 kuuntelijaa. Myös The Beatles on esiintynyt Hyde Parkissa. Live 8 -konsertti järjestettiin Hyde Parkissa 2. heinäkuuta 2005.


title: Hyde Park

text: Puistossa on järjestetty useita mielenosoituksia aina naisten äänioikeuden vaatimisesta Irakin sodan vastustamiseen.


title: Hyde Park

text: Hyde Park on keskeisessä asemassa John Galsworthyn romaanitrilogiassa "Forsytein taru", jossa se toimii yhtenä Forsytein mahtisuvun tragedian näyttämönä. Kirjassa sanotaan, että suvun vanhin sukupolvi vartioi kuninkaallista puistoa asuessaan Hyde Parkin joka laidalla.


title: XLink

text: XLink (Extensible Linking Language) on XML-dokumenttien tehokasta ulkoista linkitystä varten tuotettu kieli. XLink on W3C-spesifikaatio ja se mahdollistaa esimerkiksi ristiin- ja taaksepäin viittaukset.


title: XLink

text: XLinkissä on kaksi tapaa linkittää XML-dokumentteja. Laajennetut linkit ovat monimutkaisempia linkityksiä ja yksinkertaiset linkit toimivat samalla periaatteella kuin HTML-linkit. Laajennetut linkit tarjoavat mahdollisuuden linkkien kokoomiseen erilliseen tietokantaan, jolloin dokumenttia ei tarvitse muokata linkin muuttuessa.


title: Matotškin Šar

text: Matotškin Šar ("Маточкин Шар") on salmi, joka erottaa toisistaan Novaja Zemljan pohjois- ja eteläsaaren. Se myös yhdistää toisiinsa Barentsinmeren ja Karanmeren. Salmi on noin 100 kilometriä pitkä ja kapeimmalta kohdaltaan sen leveys on 600 metriä. Suurimman osan vuodesta salmi on jäässä.


title: XPath

text: XPath (lyhenne sanoista "XML Path Language") on ei-XML-pohjainen kieli XML-dokumenttien osien osoittamiseen ja XML-dokumentin rakenteeseen perustuvan tiedon luontiin. XPath-kieli perustuu XML-dokumentin puumuotoiseen esitystapaan ja antaa siten mahdollisuuden poimia eri osia dokumentista tietyillä valintakriteereillä. XPath kehitettiin halusta saada yhtenäinen syntaksi ja käyttäytymismalli XPointerin ja XSL:n välille. Kehittäjät ovat nopeasti ottaneet XPathin käyttöönsä pienenä kyselykielenä.


title: XPath

text: Yleisin XPath-lauseke on polkulauseke, josta kieli on saanut nimensä. Polkulauseke koostuu peräkkäisistä askeleista, joilla päästään XML-solmusta yhteen tai useampaan toiseen solmuun. Askeleet erotetaan toisistaan vinoviivalla, ”/”. Jokaisessa askeleessa on vähintään kaksi osaa:Näistä viimeinen eli predikaatti on vapaaehtoinen osa, mutta niitä voi olla useita peräkkäin. Komponentit esiintyvät yllä luetellussa järjestyksessä. Akselimäärittely ja solmutesti erotetaan tosistaan kahdella kaksoispisteellä codice_1, predikaatit erotetaan kirjoittamalla kukin niistä hakasulkeiden codice_2 sisään.


title: XPath

text: Tarjolla on kaksi eri merkintätapaa. Lyhennetty syntaksi on tiiviimpi ja usein helpompi lukea ja kirjoittaa – usein tutuilla merkeillä ja rakenteilla. Täysi syntaksi on monisanaisempi, mutta sen avulla voi määritellä enemmän asetuksia.


title: XPath

text: Tiivis merkintätapa sallii joitain oletuksia ja lyhenteitä. Yksinkertaisin XPath-lauseke on muotoa codice_3, joka valitsee XML-juurielementin A lapsielementtien B lapsielementit C. XPathin syntaksi on suunniteltu muistuttamaan URI:n ja tiedostopolkujen syntaksia.


title: XPath

text: Monimutkaisempia lausekkeita voi muodostaa muun muassa määrittelemällä:


title: XPath

text: Esimerkiksi lauseke codice_4 valitsee ensimmäisen (codice_5) minkä tahansa nimisen elementin (codice_6), joka on lapsi (codice_7) elementille B, joka taas itsessään on elementin A jälkeläinen (codice_8), joka on nykyisen kontekstisolmun lapsi, koska koko lauseke ei ala merkillä codice_7 tai muulla akselimäärittelyllä.


title: XPath

text: Lyhentämättömässä syntaksissa yllä olevat esimerkit näyttävät tältä:


title: XPath

text: Jokaisessa askeleessa akseli on määritelty eksplisiittisesti: codice_13 tai codice_14). Akselia seuraa codice_1 ja solmutesti, kuten codice_16 tai codice_17 yllä olevissa esimerkeissä.


title: XPath

text: Akselimäärittely ilmaisee liikkumissuuntaa XML-dokumentin puumaisessa esitystavassa. Mahdolliset akselimäärittelyt ja niiden merkitykset ovat:


title: XPath

text: Esimerkkinä attribute-akselin käytöstä, codice_18 valitsee attribuutin nimeltä codice_19 dokumentin miltä tahansa codice_20 elementiltä. Suuntaa self käytetään usein predikaatissa viittaamaan kontekstisolmuun. Esimerkiksi codice_21 valitsee elementin nimeltä codice_22, jonka tekstisisältö on codice_23.


title: XPath

text: Jos XML-dokumentti piirretään puumuotoon, akselit jakavat dokumentin neljään erilliseen lohkoon: vaakatasossa preceding–following -akselilla ja pystytasossa ancestor–descendant -akselilla. Syntaksin näkökulmasta codice_24 sisältää elementit, joiden lopputagi on jo tullut vastaan ja codice_25 elementit, joiden alkutagi ei ole vielä tullut vastaan (pois lukien jälkeläiset). Vastaavasti codice_26 vastaa avoinna olevia elementtejä, ja codice_27 kontekstisolmusta avattavia elementtejä.


title: XPath

text: Elementtien, attribuuttien ja nimiavaruuksien kohdalla solmutesti muodostuu kohteen nimestä. Muilla tyypeillä se koostuu solmun tyyppiä vastaavasta solmutestistä.


title: XPath

text: Kun XPath-askeleessa solmutestinä on kohteen nimi, viittaa nimi oletuksena aina kohteeseen, jolle ei ole määritelty mitään nimiavaruutta. Haettaessa johonkin nimiavaruuteen kuuluvaa elementtiä tai attribuuttia, pitää solmutestissä aina käyttää nimiavaruusetuliitettä, joka erotetaan kaksoispisteellä nimestä. Tämä pätee vaikkei kohteella dokumentissa olisikaan etuliitettä vaan se kuuluisi oletusnimiavaruuteen. Nimiavaruusetuliitteen ei tarvitse olla sama, mitä dokumentissa mahdollisesti käytetty etuliite. Esimerkiksi jos nimiavaruudelle on määritelty etuliite codice_28, niin codice_29 löytää kaikki codice_30-nimiset solmut siitä nimiavaruudesta. XPath-kieli ei ota kantaa miten nimiavaruus sidotaan etuliitteeseen vaan se riippuu käytettävästä ohjelmointiympäristöstä.


title: XPath

text: Solmun tyyppiä vastaavat testit ovat:


title: XPath

text: Predikaatti on vapaaehtoinen osa XPath-askelta. Predikaatti on suodatusehdon tavoin toimiva hakasulkeiden sisällä oleva XPath-lauseke, jonka tulee olla tosi, jotta solmu tulee valituksi mukaan solmujoukkoon. Esimerkiksi codice_34, poimii vain ne codice_20 elementit, jolla on codice_19 attribuutti ja sillä arvona codice_37. Valinta ei kuitenkaan osu itse attribuuttiin vaan elementtiin, koska tarkentava askel on predikaatissa.


title: XPath

text: Predikaattien määrälle ei ole rajoituksia eikä niiden tarvitse sijaita polkulausekkeen lopussa. Niitä voi sijoittaa myös sisäkkäin. Predikaatin sisällä käytettävä mahdollinen polku alkaa elementistä, jolle predikaatti alun perin määriteltiin eikä se vaikuta predikaatin ulkopuolella olevaan kontekstiin.


title: XPath

text: Esimerkki: codice_38 poimii codice_39 attribuutin codice_20 elementiltä edellyttäen että sillä on codice_19 attribuuttina arvo codice_37 ja että codice_20 elementti on codice_44 elementin sisällä jolla puolestaan on codice_45 attribuuttina arvo codice_46.


title: XPath

text: XPath 1.0:ssa dokumentin rakenteet ovat olioita, jotka voidaan jakaa neljään eri tietotyyppiin: solmujoukko, merkkijono, numero sekä boolean-tyyppi.


title: XPath

text: Käytettävissä olevat operaattorit ovat:


title: Ympäristömerkki

text: Ympäristömerkki kertoo tuotteen tai palvelun vaikutuksista ympäristöön, ja merkinnän tavoitteena on lisätä puolueetonta tietoa tuotteiden ympäristövaikutuksista. Näin merkkien avulla voidaan muuttaa kulutustottumuksia sekä tuotteiden valmistusta ympäristöä säästävään suuntaan.


title: Ympäristömerkki

text: Ympäristömerkit sisältävät yleensä myös vaatimuksia tuotteen ympäristövaikutusten suhteen, mutta vaatimukset saattavat koskea vain yhtä tuotteen elinkaaren osaa kuten tuotantomenetelmää (mm. luomu), käytön aikaista energiankulutusta (mm. EU:n energiamerkki) tai kierrätettävyyttä. Vain muutamat merkit (esim. joutsenmerkki ja EU:n ympäristömerkki) kertovat tuotteen tai palvelun koko elinkaaren aikaisista ympäristövaikutuksista.


title: Ympäristömerkki

text: Merkit voivat olla joko viranomaisten tai epävirallisten tahojen kuten järjestöjen tai yritysten hallinnoimia ja valvomia. Pääasiassa merkit ovat vapaaehtoisia ja ne myönnetään hakemuksesta tietyin tuoteryhmäkohtaisin kriteerein. EU:n energiamerkki on kuitenkin pakollinen tietyissä elektroniikkalaitteissa, ja EU:n luomumerkin käyttö on pakollista kaikissa esipakatuissa elintarvikkeissa, joita myydään EU:ssa ja jotka on tuotettu EU:n luomuviljelysäädösten mukaisesti .


title: Ympäristömerkki

text: Pohjoismainen ympäristömerkki eli Joutsenmerkki on Pohjoismaiden yhteinen merkki, jonka perusti Pohjoismaiden ministerineuvosto marraskuussa 1989. Käytännön toiminta alkoi seuraavana vuonna ja ensimmäiset myöntämisperusteet vahvistettiin 1991. Joutsenmerkin myöntämisperusteet on laadittu usealle kymmenelle tuoteryhmälle. Merkin käyttöä valvoo kunkin maan ympäristömerkintäorganisaatio, Suomessa Motiva. Valvonnan tarkoitus on taata, että merkkiä ei käytetä ilman lupaa ja että merkin saanut tuote todella täyttää sille asetetut vaatimukset.


title: Ympäristömerkki

text: EU:n ympäristömerkki eli EU-kukka on Euroopan unionin käyttöön ottama ympäristömerkki. Suomessa merkin myöntää Motiva. Joutsenmerkkiä ja EU:n ympäristömerkkiä pyritään Suomessa kehittämään rinnakkain. Muutaman vuoden vanhempi Joutsenmerkki on kuitenkin eurooppalaista vastinettaan tunnetumpi.


title: Ympäristömerkki

text: EU:n energiamerkki kertoo tuotteen energiankulutuksesta. Merkissä tuotteet on luokiteltu keskimääräistä vähemmän (A–C), keskimäärin (D) ja keskimääräistä enemmän (E–G) sähköä kuluttaviin. Merkki on pakollinen kylmälaitteissa, pyykinpesukoneissa, kuivausrummuissa, astianpesukoneissa, sähköuuneissa, lampuissa ja ilmanvaihtolaitteissa.


title: Ympäristömerkki

text: EU:n luomumerkki osoittaa, että tuote on valmistettu EU:ssa ja että tuotanto, jalostus tai pakkaus kuuluu EU:n luomuasetuksen mukaiseen valvontaan.


title: Ympäristömerkki

text: Hyötykäyttöjärjestelmien merkeillä voidaan kertoa, että pakkaus kuuluu johonkin hyötykäyttöjärjestelmään. Näitä merkkejä ovat esimerkiksi NP-kierrätysmerkki maito- ja mehutölkeissä ja vastaavissa nestekartonkipakkauksissa. Merkin omistaa Suomen NP-kierrätys Oy, joka myöntää sen käyttöoikeuden järjestelmässä mukana oleville yrityksille.


title: Ympäristömerkki

text: Vastaavasti Saksassa on käytössä mm. Duales System Deutschland GmbH:n (DSD) Vihreä piste (), jonka käyttöoikeuden sai aiemmin maksamalla DSD:lle markkinoille saattamiensa pakkausten hyödyntämisestä. Nykyisin merkki on laajemmin käytössä Euroopassa ja se viestii merkin käyttäjän kuuluvan maan omaan hyötykäyttöjärjestelmään. Suomessa Pakkausalan Ympäristörekisteri PYR Oy on ottanut käyttöön oman PYR-merkin, joka korvaa Vihreä piste -merkin. Merkkiä saavat käyttää pakkauksissaan yritykset, jotka ovat tehneet sopimuksen PYRin kanssa.


title: Ympäristömerkki

text: Luonnonmukaisen viljelyn luomumerkkejä lisäksi luomutuotteen valvontamerkki eli ns. sekä . Aurinkomerkki takaa, että tuotteen maatalousperäisistä raaka-aineista vähintään 95% on tuotettu luonnonmukaisesti EU:n luomuasetuksen mukaisesti. Merkin käyttöoikeuden myöntää Elintarviketurvallisuusvirasto Evira. Leppäkerttu-merkin vaatimuksia ovat EU:n luomuasetuksen noudattaminen, tuotteen kotimaisuus ja Luomuliiton jäsenyys.


title: Ympäristömerkki

text:
Suomen luonnonsuojeluliiton myöntämä Ekoenergia-merkki on energian ympäristömerkki. Se myönnetään uusiutuvista energianlähteistä tuotetulle sähkölle ja lämmölle tietyin kriteerein. Kriteerien täyttymistä valvotaan vuosittaisella tilintarkastuksella. Merkin tavoitteena on edistää uusiutuvan energian käyttöä sekä vähentää energiantuotannon ympäristövaikutuksia.
Yhdysvalloista lähtöisin oleva Energy Star -merkki kertoo mm. tietokoneiden vähäisestä energiankulutuksesta.
Ruotsalainen TCO-merkki kertoo mm. toimistolaitteiden vähäisestä energiankulutuksesta, pienhiukkaspäästöistä, melusta ja hyvästä ergonomiasta.


title: Ympäristömerkki

text: Kierrätysmerkkejä käytetään pakkauksissa ja esimerkiksi erilaisissa muoveissa varsin vaihtelevasti. Merkki saattaa olla osoituksen joko kierrätysmateriaalin käytöstä tai tuotteen tai pakkauksen kierrätettävyydestä. Jos merkissä tai sen yhteydessä on prosenttiluku, se osoittaa kierrätysmateriaalin osuuden tuotteessa. Ilman prosenttilukua merkki tarkoittaa, että tuotteen voi kierrättää, mutta välttämättä tarvittavaa keräysjärjestelmää ei ole olemassa. Kierrätysmerkkien käyttöä ei valvo mikään kolmas osapuoli.


title: Ympäristömerkki

text: Kierrätysmerkki eli Mobius loop (kääntyvien avonuolien muodostama kolmio) on saanut standardin (ISO 14021:1999). Siinä annetaan ohjeet siitä, millä perusteilla merkkiä voi käyttää omaehtoisena ympäristömerkkinä.


title: Ympäristömerkki

text: Metsäalan FSC ja PEFC -merkit kertovat Forest Stewardship Council -järjestön (FSC) ja Programme for the Endorsement of Forest Certification schemes -ohjelman (PEFC) sertifioinneista. Marine Stewardship Council -järjestöllä on sertifiointijärjestelmä ja ympäristömerkki kestävästi tuotetuille mereneläville.


title: Ympäristömerkki

text: Öko-Tex 100 -merkki on keskieurooppalainen merkki, joka myönnetään tekstiileille, joissa ei ole mm. torjunta-aine-, raskasmetalli- ja formaldehydijäämiä. Tuotteessa ei saa myöskään olla myrkyllisiä tai allergisoivia väriaineita. Öko Tex 1000 -merkki asettaa lisäksi vaatimuksia tuotantolaitoksen ympäristövaikutuksille.


title: Ympäristömerkki

text: Suomen markkinoilla näkee lisäksi aika ajoin muitakin muiden maiden ympäristömerkkejä, esimerkiksi Ruotsin luonnonsuojeluyhdistyksen Bra Miljöval -merkkiä tai Saksan Sininen Enkeli -merkkiä.


title: Giuseppe Mezzofanti

text: Giuseppe Caspar Mezzofanti (17. syyskuuta 1774 – 15. maaliskuuta 1849) oli bolognalainen katolinen kardinaali ja kielitieteilijä. Hän osasi tai ymmärsi noin 60 eri kieltä. Hän syntyi Bolognassa ja opiskeli siellä teologiaa. Hänet vihittiin papiksi vuonna 1797, ja samana vuonna hänestä tuli Bolognan yliopiston arabian kielen professori.


title: Gordion

text:
Gordion oli muinaisen Fryygian pääkaupunki. Se sijaitsi noin 70 km Ankarasta lounaaseen.
Kaupunki on nimetty myöhemmin Fryygian ensimmäisen kuninkaan Gordioksen mukaan ja siitä tuli fryygialaisten pääkaupunki noin 1100-luvulla eaa. Gordioksen kuoleman jälkeen koko valtakunta jäi hänen pojalleen, nimestään kuuluisalle Midakselle.


title: Gordion

text: Kaupunki oli rakennettu tasangon keskelle laakealle Yassi Hoyuk -nimiselle vuorelle. Se oli vahvasti linnoitettu ja sitä ympäröi koko matkalta korkea muuri. Kaupungin keskellä kohosi kuninkaallinen palatsi, jolla oli omat muurinsa. Mahdollisten hyökkääjien oli yritettävä päästä kaupunkiin jykevän 9 metriä korkean ja 23 metriä pitkän porttimonumentin läpi, jota edelsi jyrkkää ja pitkä luiska. Rakennelman tarkoitus oli saada vastustaja unohtamaan hyökkäysaikeensa ja menettämään rohkeutensa. Muureilta puolustajat saattoivat valita maalinsa rauhassa.


title: Gordion

text:
Fryygian valtakunta kukoisti 700-luvulla eaa. Midaksen ollessa hallitsijana, noin 700 eaa., pääkaupunki tuhoutui valtakuntaan tapahtuneen hyökkäyksen yhteydessä suuressa tulipalossa. Hyökkääjinä on useimmiten pidetty Kaukasus-vuorilta peräisin olevaa kimmerialaisten paimentolaisheimoa.
Tämän jälkeen Gordion ja koko valtakunta joutui Lyydian vallan alle. Kun persialaiset kukistivat Lyydian 547 eaa. tuli Gordionista osa heidän hallitsemaansa Fryygian maakuntaa.


title: Gordion

text: Vuonna 334 eaa. makedonialaiset kuitenkin valloittivat Gordionin. Ollessaan Gordionissa Aleksanteri Suuren sanotaan ratkaisseen niin sanotun "Gordionin solmun". Aleksanterin kuoleman jälkeen Gordionia hallitsivat aluksi seleukidit, mutta galatialaiset valtasivat sen heiltä. Myöhemmin se joutui Pergamonin Attalidien valtaan ennen kuin roomalaiset valtasivat sen.


title: Gordion

text: Gordionin kaupunki löydettiin kaivauksissa vuonna 1900 Gustav ja Alfred Körten tekemissä kaivauksissa. Kaivauksissa ei saavutettu varhaisimpia, voin vuoden 800 eaa. aikaisia kerroksia, mutta he löysivät hautoja, joiden esineistö ajoitettiin 700-luvulle eaa. Löydösten joukossa oli esimerkiksi keramiikkaa sekä puu- ja metalliesineitä. Vuosina 1950-1973 Rodney S. Young Pennsylvanian yliopistosta johti Gordionin kaivauksia ja vuonna 1988 kaivaukset kaupungin alueella käynnistettiin uudelleen.


title: Mi-la-ras-pa

text: Rje-btsun Mi-la-ras-pa (myös "Jetsun Milarepa", n. 1040–1123) oli tiibetiläinen kirjailija, mystikko ja runoilija, lamalainen erakkojoogi.


title: Mi-la-ras-pa

text: Teoksissaan hän kuvasi vuoristoisen maansa Tiibetin ihmisten elämää ja luontoa sekä mystisiä kokemuksia. Hän kuvaa säkeissään myös erakon kehittymistä noidasta pyhäksi mieheksi. Milarepa on tunnetuin Tiibetin runoilijoista. Hän on keskeinen tiibetinbuddhalaisen kagyu-koulukunnan historiassa. Hänen opettajansa Marpa toi opetukset Intiasta. Milarepan pääoppilaat olivat Gampopa ja Rechung Dorje Drakpa.


title: Tasaday-heimo

text: Tasaday on vuonna 1971 Mindanaolta, Filippiinien toiseksi suurimmalta saarelta, löydetty ihmisheimo, joka eli eristyksissä sademetsässä kivikauden tasolla. Koko heimo saattoi kuitenkin olla keksitty.


title: Tasaday-heimo

text: 1970-luvulla tasaday-heimo herätti laajaa mielenkiintoa eri puolilla maailmaa. Antropologeja ja muita tutkijoita kiinnostivat heimon keräilyelämäntapa, heidän tuntematon kielensä ja eristäytynyt elämäntapansa. Heimo ei käyttänyt vaatteita, sillä ei ollut aseita eikä sen kielessä ollut vastinetta sanalle "sota". Vuonna 1972 kontaktit ulkomaailmaan lopetettiin täysin.


title: Tasaday-heimo

text: Länsimaiset toimittajat tapasivat heimon jäseniä uudelleen vuonna 1986. Tällä kertaa heimolaiset asuivat majoissa ja pukeutuivat länsimaisiin vaatteisiin. Koko heimon epäillään olleen hallituksen poliittisista syistä keksimä huijaus. Vuonna 2005 tasaday-heimolaisten lukumäärä oli 160.


title: Vuorovesiporras

text: Vuorovesiporras eli vuoksiaalto on ilmiö, jossa vuorovesi aiheuttaa virtausta vastaan liikkuvan, aallon kaltaisen portaan esimerkiksi jokeen. Vuorovesiportaita esiintyy vain harvoissa paikoissa maailmassa, usein siellä missä vuoroveden vaihtelu on erityisen voimakasta ja missä vesi joutuu kapenevaan jokeen tai lahteen. Suuret portaat voivat aiheuttaa vaaraa laivoille, mutta tarjoavat myös mahdollisuuden lainelautailuun.


title: Vuorovesiporras

text: Jokia, joissa on havaittu vuorovesiportaita:Nimeä "vuoksiaalto" on aikaisemmin käytetty harhaanjohtavasti tsunamista.


title: Saint Lawrence (joki)

text:
Saint Lawrence on Pohjois-Amerikan itäosissa virtaava suuri joki, joka yhdistää Suuret järvet Saint Lawrencen lahteen Atlantin valtameressä. Sen pituus on lähes 1 200 kilometriä, kun alkulähteenä pidetään Ontariojärveä. Jokisuulle kertyy kuitenkin matkaa yli 3 000 kilometriä etäisimmän latvajoen Saint Louisin alkulähteeltä Minnesotassa. Saint Lawrencen vesistö on Pohjois-Amerikan kolmanneksi suurin Mississipin ja Mackenzien jälkeen ja sen pinta-ala on runsaat 1,6 miljoonaa neliökilometriä. Joen valuma-alueella asuu 30 miljoonaa amerikkalaista ja 15 miljoonaa kanadalaista, ja se käsittää 25 prosenttia maailman makean veden varannoista. Joki on osa taloudellisesti merkittävää Saint Lawrencen vesitietä, jota pitkin rahtialukset pystyvät kulkemaan Atlantin valtamereltä Yläjärvelle saakka.
Saint Lawrence on geologiselta iältään varsin nuori, vain noin 6 500 vuoden ikäinen. Sitä ympäröivää alankoa peitti vielä 18 000 vuotta sitten paksu mannerjää, joka vetäytyi hitaasti pohjoiseen. Noin 13 000 vuotta sitten jääpeite oli kutistunut niin paljon, että merivesi alkoi tulvia alangolle muodostaen Champlainmeren, joka peitti laajoja alueita nykyisestä Quebecistä ja Ontariosta. Maa kohosi voimakkaasti mannerjäätikön painosta vapautuneella tasangolla, kunnes Champlainmeri kutistui 9 500 vuotta sitten järveksi, jonka lasku-uoma oli Saint Lawrencen ensimmäinen vaihe. Noin 6 500 vuotta sitten uoma oli kulunut lähellä nykyistä Quebeciä niin syväksi, että järvi tyhjeni kokonaan Atlantin valtamereen ja joki sai tämänhetkisen muotonsa.


title: Saint Lawrence (joki)

text: Saint Lawrence -joen yläjuoksulle on rakennettu useita patoja, joiden avulla on säädelty Ontariojärven vedenpinnan korkeutta vuodesta 1960 alkaen. Merkittävin näistä padoista on Moses–Saundersin pato, joka sijaitsee Massenan ja Cornwallin lähistöllä, noin 160 kilometrin päässä järvestä. Cornwallista eteenpäin joki jaetaan seuraaviin neljään hydrograafiseen vyöhykkeeseen:Saint Lawrencen alkupisteenä pidetään yleensä Everett Pointia, pientä niemennokkaa Ontariojärven itäreunalla Kingstonin kaupungin liepeillä. Kingstonista Montrealiin ulottuvasta osuudesta käytetään myös nimitystä "International Rapids", sillä siinä on suurten korkeuserojen vuoksi paljon koskia. Yläjuoksullaan joki on oikeastaan Ontariojärvestä erkaneva pitkänomainen lahti, jota pirstovat Thousand Islandsin lukuisat saaret Gananoquen kunnan alueella. Sieltä joki virtaa koilliseen Laurentidien ja Appalakkien väliselle tasangolle ja muodostaa luonnollisen rajan Yhdysvaltojen ja Kanadan välille. Ohitettuaan Brockvillen, Prescottin, Morrisburgin ja Cornwallin pikkukaupungit se jatkaa kulkuaan Kanadan puolelle ja levenee Saint-François’n järveksi. Järven vedet purkautuvat koillisessa Lachinen ja Les Cèdresin koskiksi, joiden ohi on rakennettu Beauharnois’n kanava laivaliikennettä varten.


title: Saint Lawrence (joki)

text: Heti koskien alapuolella Saint Lawrence laajenee Saint-Louis’n järveksi, johon virtaa vettä myös kahden salmen kautta sen pohjoispuolisesta Deux-Montagnesen järvestä. Deux-Montagnes saa vetensä Ottawajoesta, Saint Lawrencen suurimmasta sivujoesta. Saint-Louis’n järven jälkeen joen pääuoma kaartaa jyrkästi pohjoiseen ja kiertää Montrealinsaaren ja sillä sijaitsevan Montrealin suurkaupunkialueen. Deux-Montagnesesta erkanee luoteeseen myös kaksi pienempää haaraa, Rivière des Mille-Iles ja Rivière des Prairies, jotka yhtyvät etelästä saapuvaan pääuomaan Montrealin pohjoispuolella. Vesistöjen väliin jää tiheään asuttu Hochelagan saaristo.


title: Saint Lawrence (joki)

text: Montrealin jälkeen Saint Lawrence virtaa hitaasti kohti koillista. Joessa on muutama pitkänomainen saari sekä suurempi saariryhmä Richelieujoen suulla lähellä Sorel-Tracya. Saariryhmän ohitettuaan joki laajenee 15 kilometriä leveäksi Saint-Pierren järveksi, jossa vuoroveden vaihtelu on jo selvästi havaittavissa. Järven alajuoksulla siihen laskee pohjoisesta Saint-Maurice -joki, jonka kolmihaaraisella suistoalueella sijaitsee Trois-Rivièresin kaupunki.


title: Saint Lawrence (joki)

text: Quebecin kaupungissa Saint Lawrencen uoma kapenee ja sen ylle kohoaa sata metriä korkea Cap Diamantin niemi. Niemen jälkeen joki levenee ja jakaantuu kahdeksi haaraksi, joiden väliin jää yli 30 kilometriä pitkä Île d’Orléansin saari. Saaren itäisimmästä kärjestä alkaa Saint Lawrencen estuaari, jossa makea jokivesi sekoittuu Atlantilta purkautuvaan kylmään meriveteen. Estuaari laajenee suppilomaisesti kohti merta ja sen alueella on voimakas vuorovesi-ilmiö.


title: Saint Lawrence (joki)

text: Tadoussacin kylässä, 210 kilometrin päässä Quebecistä koilliseen, Saint Lawrenceen yhtyy sen toiseksi suurin sivujoki Saguenay. Yhtymäkohdassa joen pohja syvenee äkillisesti 25 metristä 350 metriin ja muodostaa syvän, vedenalaisen laakson, "Laurentian kanavan". Tadoussacista eteenpäin estuaarin pohjoisrannikko on harvaanasuttu ja sen maisemia hallitsevat jylhät prekambriset kalliot. Loivasti kohti Gaspén niemimaata kaareutuva etelärannikko on alavampi, ja sen yhdistävät sisämaahan Rivière-du-Loupista, Trois-Pistolesista, Rimouskista ja Matanesta alkavat päätiet, joihin kuuluu myös Kanadan kansallisväylä Trans-Canada Highway.


title: Saint Lawrence (joki)

text: Lähellä Baie-Comeaun kuntaa, noin 160 kilometriä Tadoussacista koilliseen, Saint Lawrenceen laskee pohjoisesta Manicouaganjoki. Seitsemänkymmentä kilometriä idempänä rantaviiva muodostaa Pointe-des-Montsin niemen, jonka jälkeen joki laajenee yhtäkkiä syväksi, sata kilometriä leveäksi seläksi. Vesi on siellä niin suolaista, ettei estuaari jäädy talvellakaan, minkä vuoksi Sept-Îlesin satama voidaan pitää avoinna ympäri vuoden.


title: Saint Lawrence (joki)

text: Vuonna 1763 annetun kuninkaallisen julistuksen mukaan Saint Lawrence päättyy kuvitteelliseen linjaan, joka alkaa Saint-Jeanin joen suulta pohjoisessa, kulkee Anticostinsaaren länsikärjen kautta ja päättyy Cap des Rosiersiin Gaspén niemimaalla. Linjan jälkeen estuaarin vedet yhtyvät Saint Lawrencen lahteen Anticostinsaaren pohjois- ja eteläpuolitse. Lahdelta saa alkunsa voimakas virta, joka kiertää Anticostinsaaren ympäri vastapäivään ja kulkee osin vastakkaiseen suuntaan estuaarin virtaukseen nähden.


title: Saint Lawrence (joki)

text: Saint Lawrence virtaa 44. leveyspiiriltä 50. leveyspiirille usean kasvillisuusvyöhykkeen halki: etelän lehtimetsät vaihtuvat ensin sekametsiksi ja lopulta kauempana pohjoisessa taigaksi. Joen makeavetisellä osuudella kasvaa rantamatalikoissa erilaisia ruohovartisia kasveja, varsinkin ruokohelpeä ja järviruokoa. Estuaarin uloimmissa osissa ovat yleisiä puolestaan merilevät ja muut merelliset kasvit.


title: Saint Lawrence (joki)

text: Saint Lawrencessa esiintyy lähemmäs sata kalalajia, joista runsaslukuisimpia ovat kuoreet ja sammet sekä silli. Eniten kaloja on sekä yksilö- että lajimäärissä mitaten Saint-Louis’n ja Saint-Pierren järvissä. Estuaarissa elää ympärivuotisesti noin 1 100 maitovalasta, joiden olemassaoloa uhkaavat ympäristömyrkyt ja elinympäristön häiriintyminen. Lisäksi jopa kahdentoista muun valaslajin edustajia vaeltaa joka kevät Atlantilta Saguenayjoen suulle syömään kaloja ja planktonia. Hammasvalaista tavataan esimerkiksi pyöriäisiä, pitkäeväpallopäitä ja miekkavalaita ja hetulavalaista ryhävalaita, mustavalaita ja sinivalaita. Ulkoestuaarin rannoilla pesi aikaisemmin mursuja, mutta metsästäjät hävittivät ne sukupuuttoon. Kansainvälisen laivaliikenteen mukana Saint Lawrenceen on levinnyt myös haitallisia vieraslajeja – esimerkiksi Kaspianmereltä kotoisin oleva vaeltajasimpukka haittaa vesilaitosten toimintaa ja kaventaa alkuperäisten pohjaeläinten elinaluetta.


title: Saint Lawrence (joki)

text: Saint Lawrencen rantamatalikoilla ja särkillä ruokailee valtavia muuttolintuparvia. Joka kevät ja syksy yli 750 000 lumihanhea pysähtyy joen rannoille matkallaan pesimään Baffinin- ja Bylotinsaarelle tai talvehtimaan Yhdysvaltojen itärannikolle. Tätä vaikuttavaa luonnonnäytöstä todistivat jo Kanadan ensimmäiset tutkimusmatkailijat ja uudisasukkaat 1500-luvulla. Vielä 1900-luvun alussa lumihanhi oli kuolemassa sukupuuttoon, mutta tehokkailla suojelutoimenpiteillä sen kanta on onnistuttu elvyttämään.


title: Saint Lawrence (joki)

text:
Ranskalainen tutkimusmatkailija Jacques Cartier löysi Saint Lawrencen suun Pyhän Laurentiuksen muistopäivänä vuonna 1535 ja nimesi joen pyhimyksen mukaan. Tutkiessaan joen yläjuoksua hän löysi sen varrelta kaksi irokeesikylää, Stadaconan ja Hochelagan, nykyisen Quebecin ja Montrealin paikalta. Ennen kuin Cartier’n antama nimi joelle vakiintui 1600-luvun alussa, eurooppalaiset käyttivät siitä nimeä "Rivière du Canada" ja mohawkit nimeä "Kaniatarowanenneh" eli ’suuri vesitie’.
Saint Lawrencella on ollut erittäin suuri merkitys Kanadan valtion syntymiselle ja kehittymiselle nykyiselleen. Ranskalaiset tutkimusmatkailijat, kauppiaat ja uudisasukkaat käyttivät sitä kulkuväylänä Pohjois-Amerikan sisäosiin. 1700-luvun puoliväliin mennessä suurin osa joen rannoista Montrealin ja Quebecin välillä oli jo asutettu ja valjastettu maanviljelyn käyttöön. Aluksi Saint Lawrencea pitkin kuljetettiin turkiksia sisämaasta rannikolle ja Eurooppaan; myöhemmin kauppatavaraksi vaihtui sahapuu. Vuonna 1959 valmistui Saint Lawrencen vesitie, sarja kanavia ja sulkuja, jotka yhdistävät joen ja Suuret järvet toisiinsa. Tämän jälkeen joesta muodostui nopeasti yksi maailman merkittävimmistä liikenneväylistä.
1900-luvulla tapahtuneen voimakkaan väestönkasvun ja teollistumisen myötä Saint Lawrencen vesi saastui pahoin. 2000-luvun alussa suoritetut tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että joen tila on kohentunut ja eliöpopulaatioiden määrä on kääntynyt nousuun lisääntyneen vesistönsuojelun ansiosta.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Pukinmäen rautatieasema (, , aikaisemmin "Boxbacka järnvägsstation") on pääkaupunkiseudun lähiliikenteen rautatieasema rataosalla . Se sijaitsee noin kahdeksan kilometrin päässä Helsingin keskustasta Kehä 1:n ylittävällä sillalla Koillis-Helsingissä. Se palvelee Pukinmäen kerrostalolähiötä sekä Savelan asuinaluetta. Asema sijaitsee Oulunkylän ja Malmin asemien välissä.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Asema avattiin 1886 alun perin seisakkeeksi nykyisen aseman eteläpuolelle. Seisake palveli Pukinmäen kartanon asukkaita ja kesävieraita. Myöhemmin alueen väestön kasvaessa alueelle rakennettiin asemarakennus, joka 24 vuoden päästä valmistumisestaan osoittautui liian pieneksi. Siksi asemalle rakennettiin uusi hirsirakenteinen asemarakennus, joka palveli matkustajia aina 1980-luvulle asti. Pääradan matkustajamäärien kasvaessa 1980-luvun alussa uusi asema rakennettiin nykyiselle paikalle Kehä 1:n ylittävälle sillalle, jolle rakennettiin teräsbetonista uusi asema ja asemarakennus, joka upotettiin radan vieressä olevaan penkereeseen. VR lakkautti lipunmyynnin asemalla kesäkuun alussa vuonna 2000 ja myi lipunmyyntitilat ravintolayrittäjälle.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Asemaa käyttää noin 5 400 (ark., 2012) matkustajaa päivässä. Asemalla liikennöivät päivisin I-junat Helsinkiin ja Tikkurilaan sekä N-junat Helsinkiin ja Keravalle. Yöaikaan asemalla liikennöi Helsingin ja Riihimäen välillä T-yöjuna. Junat liikennöivät arkisin noin klo 4.00–1.30. Viikonloppuisin junaliikenne alkaa myöhemmin ja kestää perjantaisin ja lauantaisin aina aamuyöhön asti. Matka Helsingin keskustaan kestää noin 12 minuuttia. Junien vuoroväli vaihtelee 10–30 minuutin välillä.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Asemalla on neljä raidetta ja kolme laituriraidetta, jotka on numeroitu 1, 3 ja 4. Käytössä ovat kuitenkin vain laiturit 3 ja 4. Pukinmäen asemalla pysähtymättömät kaukoliikenteen junat käyttävät raiteita 1 ja 2. Siksi laituri numero 1 on suljettu. Helsinkiin suuntaava lähijunaliikenne lähtee yleensä laiturilta 4 ja Tikkurilan sekä Keravan suuntaan lähtevät laiturilta 3. Asemalle johtavat sisäänkäynnit sijaitsevat Eskolantien ja Savelan puoleisissa alikulkutunneleissa sekä Kehä 1:n ylittävällä sillalla.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Suomen ensimmäinen rautatie Helsingistä Hämeenlinnaan linjattiin kulkemaan Pukinmäen kautta. Maan ensimmäinen rautatiesilta rakennettiin vuonna 1860 Pukinmäen ja Oulunkylän välille Vantaanjoen yli. Alkuperäinen silta oli puurakenteinen, ja sen siltajänne hankittiin Englannista. Vuosisadan vaihteessa silta muutettiin rautarakenteiseksi samalla, kun rataosalle rakennettiin toinen raidepari.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Malmille avattiin 1871 sotilaskäyttöön tarkoitettu rautatieasema, joka muutettiin yleiseksi asemaksi vuonna 1873. Malmin ensimmäinen asemarakennus rakennettiin vuonna 1878, ja Pukinmäen asukkaat käyttivät sitä ennen kuin saivat oman seisakkeensa. Malmin aseman jälkeen vuorossa oli Oulunkylän seisake, joka avattiin vuonna 1882.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Aloite Pukinmäkeen rakennettavasta seisakkeesta tuli Sonabyn tilalta. Valtioneuvoksen poika Hjalmar von Bonsdorff oli kyllästynyt siihen, että Helsinkiin mentäessä piti ajaa hevoskyydillä Malmille. Myös muissa taajamissa esitettiin vastaavanlaisia toivomuksia pysäkkien saamisesta. Silloin liikenteen lisäämistä hidastivat kalustopula ja kiskojen huono laatu.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Pukinmäen seisake avattiin 1. kesäkuuta 1886 nimellä Boxbacka. Se sijoitettiin Boxbackan kartanon maille ja sai myös nimensä siitä. Matkustajaliikennettä varten rakennettiin puinen laituri. Aluksi junat pysähtyivät vain kesäaikaan, mutta vuonna 1896 junat alkoivat pysähtyä asemalla ympäri vuoden. Ensimmäisenä kesänä junat liikennöivät Pukinmäestä 1.6.–15.9 välisenä aikana neljästi päivässä. Matka Helsinkiin taittui höyryveturin vetämässä junassa 22 minuutissa. Alkuaikoina seisake palveli Pukinmäen kahden kartanon asukkaita ja kesävieraita.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Kun Pukinmäkeen muutti työläisiä, junan käyttäjämäärät kasvoivat ja alueelle rakennettiin asemarakennus vuonna 1910. Rakennus oli pieni ja suorakaiteen muotoinen. Tyyliltään se muistutti muita sen ajan rautatieasemia taitekattoineen ja kaartuvine räystäineen. Asemalla oli lipunmyynnin lisäksi pieni odotussali. Myöhemmin asemarakennuksen eteläpuolelle rakennettiin pieni puinen kioski, josta Rautatiekirjakauppa myi muun muassa lehtiä ja makeisia. Pukinmäkiläiset ehdottivat vuonna 1924 Valtionrautateille aitaa kiskojen väliin liikenneturvallisuuden lisäämiseksi ja ojaa radan alikulun kohdalle vedenjuoksutusta lisäämään. Lisäksi Pukinmäen seisakkeelle ehdotettiin kappaletavaran vastaanottoasemaa. Valtionrautatiet ei innostunut ehdotuksista ja lopulta hylkäsi ne.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Pukinmäki oli ollut perinteisesti ruotsinkielistä seutua, mutta muuttoliike kasvatti nopeasti suomenkielisten määrää. Kirjurien oli tapana kirjoittaa satojen vuosien ajan ruotsin sanoissa kirjainyhdistelmä ”ck” yleensä lyhennettynä ”x:ksi”. Vuosina 1910–1920 alettiin tutkia, mikä oli paikkakunnan ruotsinkielisen nimen kantasana. Filosofian maisteri Aarne Europaeus selvitti historiallisten dokumenttien perusteella, että kantasana oli ”bock” eli pukki, eikä ”box” eli säiliö tai huone.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Paikkakunnan suomenkieliseksi nimeksi omaksuttiin vuonna 1921 Pukinmäki. Suomalaisyhdistyksen sai liikkeelle todellinen into, osittain jopa suorastaan kiihko kielikysymyksessä. Erityisesti rautatieseisakkeen nimi kärjisti silloista kielikiistaa, ja suomenkielisiä ärsytti asemarakennuksen katolla ollut ruotsinkielinen kyltti ”Boxbacka”. Pukinmäen Suomalaiset –yhdistys päätti kevätkokouksessa 1923 esittää Valtionrautateille, että Boxbackan pysäkin suomenkieliseksi nimeksi määrättäisiin Pukinmäki.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Helmikuussa 1924 Pukinmäen Suomalaiset sai tietoa siitä, että Valtionrautatiet suunnitteli lakkauttavansa Boxbackan rautatiepysäkin. Tarkoituksena oli siirtää Malmin rautatieasemaa parisataa metriä etelään. Yhdistys lähetti jyrkän vaatimuksen siitä, ettei Valtionrautatiet toteuttaisi suunnitelmaansa. Tämän jälkeen aseman suunnitellusta lakkauttamisesta ei ole kuulunut mitään. Myöhemmin samana vuonna yhdistys tilasi peltisen kyltin, johon maalattiin sana Pukinmäki. Kyltti oli yhdistyksen yritys vauhdittaa pysäkkien nimien muuttamista. Valtionrautatiet ei sallinut Pukinmäki-kyltin sijoittamista omistamalleen maalleen, ja siksi yhdistys anoi kaupunginagronomi Arvo Tammiselta lupaa pystyttää kyltti kaupungin maalle pysäkin lähettyville, varsinaisen rautatiealueen ulkopuolelle. Nimikyltti ärsytti Pukinmäessä asuvia ruotsinkielisiä, eikä kyltti ollut kauan paikallaan. Se löydettiin myöhemmin ojasta, Vantaanjoen läheltä. Yhdistys palautti kyltin alkuperäiselle paikalleen ja tällä kertaa paremmalla menestyksellä. Lopulta kyltti päätyi Laitakarin pihalle moottoripyöräkatoksen reunaan kiinni.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Samanlainen kielikysymys oli meneillään myös muualla pääradan asemilla. Lopulta radanvarren suomalaisseurojen yhteinen lähetystö kävi kulkulaitosministeri Kyösti Kallion puheilla anomassa rautatiepaikkakuntien ruotsinkielisten nimien muuttamista. Ministeri suhtautui anomukseen myönteisesti, ja Pukinmäen rautatieasema nimettiin kesäkuussa 1925 virallisesti kaksikieliseksi ”Pukinmäki – Boxbacka”, ja asemarakennuksen katolle asennettiin uudet kyltit. Ruotsinkielinen nimi muutettiin vuonna 1959 muotoon Bocksbacka.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Alueen asutuksen vähittäisen kasvun ja työpaikkamatkustajien määrän lisääntymisen vuoksi vanha asema kävi pieneksi ja epäkäytännölliseksi. Uusi asema päätettiin rakentaa lähemmäksi Pukinmäen kartanoa. Savipohjainen alue oli vaikea rakennusalusta, joten alueelle tuotiin runsaasti hiekkaa ja täyttömaata. Ratapenkereen kohoaminen häivytti osittain notkelman, joka oli ollut radan ja sen kumpareen välillä, jolla Pukinmäen kartano sijaitsi. Uusi asemarakennus otettiin käyttöön 1. tammikuuta 1934. Samaan aikaan alkoivat myös alueen aikaisemmin tehdyt ehdotukset toteutua: ratapenkereen levennyksen vuoksi raiteiden väliin voitiin rakentaa turvallisuutta lisäävä aita ja uusi asemarakennus sai kappaletavaran käsittelyyn ja varastoimiseen sopivat tilat.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Asemarakennuksen suunnitteli arkkitehti Thure Hellström. Tyyliltään asemarakennus muistutti suoraviivaisine ja puhtaine piirteineen maaseudun idyllistä asuinrakennusta. Puolitoistakerroksinen, hirsirakenteinen talo rakennettiin pitkien paalujen varaan, ja siinä oli satulakatto, jonka katemateriaalina oli tiili. Pystylaudoitettua julkisivua jäsensivät kuusiruutuiset ikkunat. Asemarakennuksen pohja-ala oli noin 10 metriä x 15,6 metriä. Lipunmyynnin lisäksi asemalla oli pieni odotussali, jota kiersivät vaaleanpunaiset puupenkit.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Asemarakennuksen itäpäädyssä oli asemanhoitajan asunto, jossa oli kaksi huonetta ja keittiö. Sen kellarissa oli pannuhuone, ja vuonna 1947 kellariin rakennettiin myös sauna. Lisäksi asemalla oli varastotiloja, ja sen pihalle rakennettiin puusta erillinen laudoitettu varastorakennus.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Samoihin aikoihin uuden aseman kanssa alueelle rakennettiin lyhyt pistoraide, joka ulottui lähelle Pukinmäen kartanoa. Siinä oli lastauslaituri, jossa purettiin lähinnä Malmilta saapuva rahti tavaravaunuista. Suurin osa rahdista koostui asuntojen lämmitykseen käytettävistä haloista.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Vuonna 1935 Pukinmäestä tehtiin noin 311 000 matkaa vuodessa, ja asema oli tärkeä kulkuyhteys alueen asukkaille ja tavarankuljetuksille. Samana vuonna asemalle saapuva rahti oli noin 13 tonnia ja sieltä lähtevä rahti noin 2 tonnia. 1960-luvulla matkalippuja myytiin keskimäärin 900 kappaletta päivässä. Vuonna 1961 aseman pihalle rakennettiin toinen ulkorakennus.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: 1970-luvulla lähijunat sähköistettiin ja Helsingin ja Hiekkaharjun välille rakennettiin kolmas raide. Samalla purettiin Pukinmäen lyhyt pistoraide ja lastauslaituri, jotka olivat jääneet vähäiselle käytölle autojen yleistyessä ja puun vähentyessä asuntojen lämmityksessä.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Aseman käyttäjämäärä vuonna 1975 oli noin 900 matkustajaa vuorokaudessa. Asutuksen kasvaminen ja sen painopisteen siirtyminen lähemmäs 1970-luvulla rakennettua ostoskeskusta nostivat paineita saada Pukinmäkeen uusi ja ajanmukainen asema. Asemalta puuttui eritasoinen käynti laiturille, ja matkustajat joutuivat ylittämään junaradan keskilaiturille mennessään. Silloiset asemalaiturit olivat noin 270 metriä pitkiä ja sorapäällysteisiä. Uusi asema suunniteltiin ratavallin kupeeseen, paikkaan, johon puhkaistiin sisäänajoväylä Eskolantielle. Uutta asemaa varten laitureita jatkettiin Kehä I:n pohjoispuolelle. Keskilaiturin pituudeksi tuli pisimmillään 340 metriä. Laitureille käyntiä varten rakennettiin kevyen liikenteen alikulut laitureiden eteläpäähän silloisen asemarakennuksen viereen ja laitureiden pohjoispäähän Eskolantien kohdalle. Aseman pohjoispäähän rakennettiin hissi ja portaat, ja laiturien pohjoispäähän tuli noin sadan metrin mittainen kapea laiturikatos. Sivulaiturille (raide 1) rakennettiin kapea noin 50 metrin pituinen laiturikatos.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Alun perin suunniteltiin, että asematilat ja lipunmyynti säilytettäisiin vanhassa asemarakennuksessa. Myöhemmin todettiin, että vanha asema sijaitsi liian syrjässä asutuksesta, ja siksi päätettiin rakentaa uusi asemarakennus. Asema ja siihen liittyvän lähiympäristö suunniteltiin rinnan Pukinmäen aukion korttelisuunnittelun ja Savelan asemakaavasuunnittelun kanssa.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Mittatilaustyönä sulavasti radan penkereeseen istuvan asemarakennuksen suunnitteli arkkitehtitoimisto Kauria & Turtola. Se valettiin paikalle teräsbetonista. Pinta-alaa rakennukselle tuli 209 m², ja se sisälsi yleisötilat, pienen pyöreäpenkkisen odotussalin, lipunmyyntitoimiston, sosiaali- ja teknisen huollon tiloja sekä pienen kioskin. Järjestyksessä kolmas Pukinmäen rautatieasema otettiin käyttöön 6. tammikuuta 1982. Aseman kokonaiskustannukset olivat noin 6,5 miljoonaa markkaa. Vanha asemarakennus sai jäädä paikalleen.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Pukinmäen asukasluku kasvoi rajusti 1970-luvulta 1990-luvun puoliväliin asti, jolloin siellä asui noin 9 000 asukasta. Pääradan kasvava käyttäjämäärä ja sen seurauksena lisääntynyt junaliikenne aiheuttivat raiteilla ruuhkaa, ja sitä helpottamaan päätettiin rakentaa neljäs linjaraide Helsingin ja Tikkurilan välille. Alueen joukkoliikennettä päätettiin kehittää rautatieasemille suunnattuun syöttöliikenteeseen, jossa asemien yhteyteen rakennettiin liityntäpysäköinti ja asemille tulevia bussiyhteyksiä.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Neljäs linjaraide valmistui vuonna 1996, ja se rakennettiin nykyisten raiteiden itäpuolelle. Se mahdollisti kaukojunien ja lähijunien erottamisen eri raidepareille. Pukinmäen asemalla Eskolantien, Kehä 1:n ja Savelanpuoleisia alikulkutunneleita laajennettiin. Samalla asemalta purettiin vanha keskilaituri 2. ja 3. raiteen välistä ja 3. ja uuden 4. linjaraiteen väliin rakennettiin uusi laituri. Vanhalle keskilaiturille vievät sisäänkäynnit tukittiin Eskolantien ja Savelanpuoleisella alikulkutunneleissa. Uudelle laiturille rakennettiin sisäänkäynnit Eskolan ja Savelanpuoleisten alikulkutunneleiden lisäksi Kehä 1:n molemmille puolille. Laiturille rakennettiin aaltomainen katos melkein koko laiturin päästä päähän. Uuden raiteen ja laiturin rakentamisen jälkeen vanha Helsinkiin päin vievä raide jäi varalaituriksi.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: VR lopetti lipunmyyntipisteen Pukinmäen asemalla 2. kesäkuuta 2000. Ravintola Station -niminen pizzeria on toiminut sittemmin aseman entisissä lipunmyyntitiloissa.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Pukinmäen rautatieaseman matkustajamäärän kehitystä.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Uuden aseman valmistuttua vanha asemarakennus jäi käytöstä ja oli pitkään tyhjillään. Museovirasto teki lokakuussa 1997 ympäristöministeriölle esityksen valtakunnallisesti merkittävien rautatieasema-alueiden suojelemiseksi. Esitys käsitti kaikkiaan 115 kohdetta, mutta Pukinmäen asema ei kuulunut esityksen piiriin. Museovirasto painotti kuitenkin, että esityksen ulkopuolelle jääviä kohteita ei saa automaattisesti pitää merkityksettöminä.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Ratahallintokeskus esitti Pukinmäen aseman purkamista vuonna 2000. Tuolloin purkuasia raukesi, sillä rakennuksen säilyttämismahdollisuuksia haluttiin vielä selvittää. Myös kaupunginsuunnitteluvirasto piti asemarakennuksen säilyttämistä tärkeänä. Eräänä vaihtoehtona esitettiin aseman ympärille rakennettavaa puistoa, jona osaksi asemarakennus voisi jäädä. Pukinmäen Taidetalo ilmaisi myös useaan kertaan halukkuutensa kunnostaa vanhan asemarakennuksen omaan käyttöönsä.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Kaupunginmuseon mukaan Pukinmäen suhteellisen vaatimaton asemarakennus oli Helsingin ainoa alkuperäisellä paikalla säilynyt asematyypin edustaja. Puistolan samantyyppinen asema oli purettu jo aiemmin ja Tapanilan vanha asema oli siirretty muualle. Museon rakennuskonservaattori kävi alueella maaliskuussa 2004 ja totesi rakennuksen korjauskelpoiseksi. Täten rakennuksen purkaminen huonon kunnon vuoksi ei ollut perusteltua.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Myöhemmin asema yritettiin useaan kertaan tuhopolttaa. Pelastuslaitos sai 8. toukokuuta 2006 ilmoituksen läheisestä asuinrakennuksesta, joissa oli havaittu savua aseman suunnalta. Aseman ovi oli rikottu ja kynnys oli sytytetty palamaan. Pelastuslaitos avasi pari neliötä lattiaa ja poisti kytevät purut rakennuksesta. 28. maaliskuuta 2007 asema yritettiin polttaa jo kolmannen kerran. Rakennus ei tuhoutunut tälläkään kerralla. Asemarakennuksessa on yöpynyt myös jonkin verran kodittomia romanikerjäläisiä, joita on hätyytelty nopeastikin pois paikalta. Lopulta asemarakennus purettiin keväällä 2010.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Kävelyetäisyydellä Pukinmäen juna-asemasta asuvien määrä on kohtalaisen suuri. Kaukaisemmilta alueilta siirtyminen asemalle ja sieltä keskustaan tapahtuu liityntäliikenteen avulla.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Liityntäpysäköintiä varten Pukinmäen rautatieasemalla on 102 maksutonta autopaikkaa, joissa on 24 tunnin pysäköintiaika. Autopaikat sijaitsevat aseman vieressä Eskolantien varrella ja osa myös Savelan puolella osoitteessa Ratavallintie 4. Lisäksi Eskolantien puoleisessa alikulkutunnelissa on varattu polkupyörille noin 120 paikkaa, joista viisi on vuonna 2003 asennettuja lukittavia pyöräkaappeja.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Vuonna 2003 liikenne- ja viestintäministeriön tekemässä tutkimuksessa todettiin, että pyörällä tapahtuva liityntäliikenne oli vähentynyt alueella tapahtuvan ilkivallan vuoksi, vaikka alueella tapahtuvaan liityntäliikenteeseen polkupyörä soveltuu hyvin. Siksi Pukinmäen rautatieasema valittiin yhdeksi pyöräkaappien kokeilukohteeksi. Vuoden 2003 tehdyn tutkimuksen mukaan Pukinmäen aseman pyöräpaikkojen täyttöaste oli vain noin 20 prosenttia. Asemalle asennettiinkin viisi Ovella Systemsin lukittavaa Velodoor-pyöräkaappia; yhden kaapin arvo on noin 6 000 euroa. Alun perin pyöräkaapit asennettiin aseman länsipuolelle ostoskeskuksen tuntumaan. Ongelmaksi muodostui talvisin lumen auraaminen pyöräkaappien eteen. Myöhemmin pyöräkaapit siirrettiin Eskolantien puoleiseen alikulkutunneliin, jossa ne olivat paremmin suojassa lumelta.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: YTV:n tekemän tutkimuksen mukaan tammikuussa 2001 Pukinmäen liityntäpysäköintiä käytti keskimäärin 70 autoa ja 26 pyöräilijää vuorokaudessa.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Pukinmäen asemalle tulee myös busseja, jotka tuovat matkustajia lähialueilta rautateille:Seuraava kuvaaja kuvaa Pukinmäen asemalta lähtevien ja sinne tulevien matkustajien kulkutapaa vuonna 2010.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Ratahallintokeskus aloitti vuonna 2007 rakentaa uutta, reaaliaikaista matkustajainformaatio- ja kuulutusjärjestelmää. Samana vuonna Pukinmäen asemalle asennettiin neljä uutta Adtranzin valmistamaa raidemonitoria sekä vanhojen näyttöjen tilalle kolme Mitronin valmistamaa 32 tuuman apunäyttöä. Lisäksi asemalle asennettiin myös valaistuja opasteita sekä julistekehyksiä painettuja aikatauluja varten.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Asemalla on automaattinen kuulutusjärjestelmä, joka on vuodesta 2006 lähtien varoittanut ohikulkevista K-junista.


title: Pukinmäen rautatieasema

text:
Rautatieasemalla energiaa kuluu lähinnä lämmitykseen ja valaistukseen. Nykyisellä asemalla lämmitysenergiaa kuluttavat erityisesti portaiden ja lasitetun hissikuilun lämmitys. Niiden lämmittämiseen kului vuonna 2009 yhteensä 46 124 kWh. Valaistukseen kului vuonna 2009 yhteensä 107 622 kWh.
Radan ylläpitäjänä toimivan Liikenneviraston tavoitteena on vähentää radanpidon energiankulutusta 10 prosentilla vuoteen 2020 mennessä. Vuonna 2012 aloitettiin rautatiealueiden valaistussaaneraus, jonka tarkoituksena on saada aikaan merkittävää energiansäästöä vaihtamalla vanhat elohopeahöyrylamput uusiin energiaa säästäviin LED-valaisimiin. Pukinmäessä valaisimet vaihdettiin vuosien 2012 ja 2013 välisenä aikana. Tuolloin asemalla vaihdettiin laiturikatoksen kaikki 84 kappaletta 80 W:n elohopealamppua ja portaiden 31 kpl 80–250 W:n elohopealamppua uusiin LED-valaisimiin. Laiturille asennettiin yhteensä 84 kpl 14–28 W:n LED-valaisinta, ja portaisiin asennettiin yhteensä 33 kpl 19–42 W:n LED-valaisinta.


title: Pukinmäen rautatieasema

text: Pukinmäen rautatieaseman laituri on tuulinen ja liikennemelu on voimakasta. Rautatieliikenteen lisäksi meluhaittaa aiheuttaa aseman alla kulkeva Kehä 1. Ongelmaa on yritetty ratkaista rakentamalla meluesteitä kehätien varteen, mutta melu on edelleen häiritsevä. Pukinmäen ohi kulkevien junien maksiminopeus voi olla jopa 160 km/h. Helsingin kaupungin ympäristökeskuksen teettämän tutkimuksen mukaan aseman melutaso voi nousta jopa yli 70 dB:iin.


title: Pukinmäen rautatieasema

text:
Ilmakuvia asemasta kesältä 1983
Kuvia purettavasta Pukinmäen vanhasta asemarakennuksesta keväältä 2010


title: Rikkidioksidi

text: Rikkidioksidi (SO) on väritön, pistävänhajuinen, ärsyttävä ja syövyttävä kaasu. Se on rikin ja hapen yhdiste, jota syntyy muun muassa rikin tai rikkipitoisten aineiden palaessa, esimerkiksi eräitä fossiilisia polttoaineita käytettäessä sekä tulivuorenpurkausten yhteydessä. Kivihiiltä poltettaessa kaikki kivihiilen sisältämä rikki hapettuu rikkidioksidiksi. Rikkidioksidi esiintyy ulkoilmassa hiukkasina tai kaasumaisena aerosolina.


title: Rikkidioksidi

text: Rikkidioksidia pidetään ongelmallisena ilmansaasteena, koska se reagoi herkästi veden kanssa muodostaen rikkihapoketta (SO + HO → HSO), joka muuntuu edelleen rikkihapoksi HSO tai sulfaatiksi eli rikkihapon suolaksi SO. Rikkihappoa liukenee pilvien sisältämiin vesipisaroihin, jotka satavat alas maaperää ja vesistöjä happamoittavana ja rakennusmateriaaleja syövyttävänä happamana sateena. Hapan sade syövyttää myös erilaisia materiaaleja sekä aiheuttaa haittaa ihmiselle ja muille eliöille.


title: Rikkidioksidi

text: Rikkidioksidi on vesiliukoista, ja sen takia suurin osa hengityselimistöön joutuneesta rikkidioksidista jääkin ylähengitysteiden kosteisiin limakalvoihin. Osa siitä kuitenkin päätyy keuhkorakkuloihin asti, ja aiheuttaa kudosvaurioita. Se ärsyttää hengitysteitä ja suuria keuhkoputkia. Tyypillisiä äkillisiä oireita ovat yskä, nuha, hengenahdistus ja keuhkoputkien supistuminen. Erityisesti astmaatikot ovat herkkiä rikkidioksidille, ja pakkanen pahentaa rikkidioksidista aiheutuneita oireita. Rikkidioksidi aiheuttaa myös silmien ärsytystä. Pitkäaikainen altistuminen rikkidioksidille vaurioittaa hengitysteiden lisäksi hammaskiillettä.


title: Rikkidioksidi

text: Rikkidioksidi vaurioittaa suurina pitoisuuksina puiden lehtiä ja neulasia.


title: Rikkidioksidi

text: Rikkidioksidipäästöillä on toisaalta huomattava ilmaston lämpenemistä hidastava vaikutus, koska rikkihappo- ja sulfaattihiukkaset viilentävät ilmakehää.


title: Rikkidioksidi

text: Puhdistusmenetelmät ovat kehittyneet viime vuosikymmenien aikana, EU on päätöksillään pyrkinyt vähentämään rikkidioksidipäästöjään mahdollisimman paljon, ja esimerkiksi Suomessa rikkidioksidipäästöt ovatkin vähentyneet tehokkaasti. Nykyään Suomen rikkidioksidipäästöt ovat enää noin kymmenes siitä, mitä ne olivat 1980-luvulla.


title: Rikkidioksidi

text: Rikkidioksidin CAS-numero on 7446-09-5.


title: Rikkidioksidi

text: Rikkidioksidia käytetään elintarvikkeiden säilöntäaineena ja sen merkintä tällöin on E220.


title: Nostava runko

text: Lentokone jossa on nostavan runko on muotoiltu siten, että kone on ylhäältä kuperampi kuin alhaalta, jolloin syntyy noste. Nostavan rungon avulla lentokoneen siipiä voidaan pienentää tai ne voidaan poistaa kokonaan. Nostavaa runkoa ollaan käytetty hävittäjissä pienemmän koon takia ja avaruussukkuloissa painon vähentämiseksi.


title: Nostava runko

text: Venäjän avaruusjärjestön suunnitteleman Kliper-nostavan rungon on tarkoitus korvata ballistinen Sojuz-avaruusalus. Lisäksi NASA on tutkinut mahdollisuutta käyttää nostavia runkoja avaruusaluksissa ja lentokoneissa.


title: Australian jalkapallomaajoukkue

text: Australian jalkapallomaajoukkue on Australian jalkapalloliiton ("Football Federation Australia") kokoama Australiaa jalkapallossa edustava maajoukkue. Sen virallinen lempinimi on "Socceroos". Australia on esiintynyt jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuissa neljästi: vuosina 1974, 2006, 2010 ja 2014. Vuoden 2006 turnauksessa Australia eteni neljännesvälieriin asti, kunnes Italia löi sen niukasti maalein 1–0.


title: Australian jalkapallomaajoukkue

text: Australian maajoukkueen päävalmentajana toimii lokakuussa 2013 tehtäväänsä nimitetty Ange Postecoglou.


title: Australian jalkapallomaajoukkue

text: Tunnetuimpia australialaispelaajia ovat muun muassa Harry Kewell, Mark Viduka, Tim Cahill ja Aaron Mooy.


title: Australian jalkapallomaajoukkue

text: Australian jalkapallomaajoukkue koottiin ensimmäisen kerran vuonna 1922 Uudessa-Seelannissa pelattuun turnaukseen. Seuraavien 25 vuoden ajan Australian vakiovastustajia olivat Uusi-Seelanti, Kiina ja Etelä-Afrikka. Lentolippujen halpenemisen jälkeen vastustajien määrä kasvoi. Kuitenkin Australian maantieteellinen eristyneisyys on aina vaikuttanut maan jalkapalloelämään.


title: Australian jalkapallomaajoukkue

text: Vuoden 2006 jalkapallon MM-kisoissa nähtiin Australian historian toinen esiintyminen MM-tasolla. Edellinen vierailu nähtiin vuoden 1974 MM-kisoissa. Seuraavina 32 vuotena Australia koki useita niukkoja karsiutumisia. Vuosien 1970, 1978, 1982 ja 1986 karsintalohkoissa pelasivat Australian ja muiden OFC:n jäsenten lisäksi poliittisista syistä Taiwan, Iran ja Israel sekä muita maantieteellisesti eristäytyneitä maita. Australia pärjäsi näissä karsinnoissa hyvin, mutta lohkovoiton jälkeen seurasi aina jatkokarsinnat muutamaa UEFAn tai CONMEBOLin maata vastaan, mikä osoittautui toistuvasti liian kovaksi tehtäväksi.


title: Australian jalkapallomaajoukkue

text: Vuoden 1998 karsinnoissa OFC:lle tarjottiin helpotusta, sillä kisojen pääsyyn vaadittiin liiton lohkovoiton lisäksi vain yhden jatkokarsintavastustajan voittaminen. Karsittaessa vuoden 1998 ja 2002 MM-kisoihin Iran ja Uruguay pudottivat Australian, mutta vihdoin vuoden 2006 MM-karsinnoissa Australia onnistui lyömään Uruguayn rangaistuspotkuilla.


title: Australian jalkapallomaajoukkue

text: Vuonna 2006 Australia siirtyi Oseanian liitosta OFC:stä Aasian maanosaliiton AFC:n jäseneksi. Näin ollen Australia siirtyi MM-karsinnoissakin pelaamaan Aasian ryhmään. Vuoden 2010 MM-turnaukseen karsittaessa Australia voittikin komeasti tappioitta neljännen karsintakierroksen voittamalla 8 ottelua ja pelaamalla kaksi tasapeliä. Lopputurnauksessa maa hävisi Saksalle 0-4, pelasi Ghanaa vastaan 1-1 tasapelin ja voitti Serbian 2-1. Lopulta se putosi jatkopeleistä maalieron turvin.


title: Australian jalkapallomaajoukkue

text: Australia pitää hallussaan jalkapallon historian suurimaalisinta maaotteluvoittoa (32–0 Amerikan Samoasta) vuoden 2002 MM-karsinnoista.Maaottelut ja maalit päivitetty 22. heinäkuuta 2013.


title: Swissair

text: Swissair (lyhenne nimestä Swiss Air Transport Company Limited, saks. "Schweizerische Luftverkehr AG") oli Sveitsin kansallinen lentoyhtiö 71 vuoden ajan (1931–2002). Swissair syntyi lentoyhtiöiden Balair ja Ad Astra Aero fuusioituessa. Suurimman osan eliniästään Swissair oli tunnettu taloudellisesta vakaudestaan, ja se tunnettiinkin "lentävänä pankkina". Swissairia pidettiin Sveitsin kansallissymbolina. Valtio omisti Swissairista noin 30 %, romahtaessaan yrityksen omistivat holdingyhtiö SAirGroup ja lentoyhtiöt Crossair ja Balair. Swissairin tärkeimmät kentät olivat Geneven ja Zürichin kansainväliset lentokentät.


title: Swissair

text: 1990-luvulla Swissair aloitti suuren laajennusohjelman, joka tunnettiin "Hunter Strategynä". Ohjelman avulla yritys pyrki laajentumaan ostamalla omistusosuuksia pienistä lentoyhtiöistä sen sijaan, että se olisi liittoutunut muiden yhtiöiden kanssa. Swissair hankki 49,5 prosentin osuuden Sabenasta, Belgian kansallisesta lentoyhtiöstä ja osti kaksi pienempää ranskalaista lentoyhtiötä, Air Libertéen ja AOM:n.


title: Swissair

text: Strategia osoittautui kuitenkin liian kalliiksi, ja vuonna 2001 raskaasti tappiollinen Swissair haettiin osittaiseen konkurssiin. Sveitsin suurinta pankkia UBS AG:tä syytettiin siitä, ettei se enää myöntänyt Swissairille luottoa. Vuonna 2002 Swissairin lentokoneet ja kannattavat reitit liitettiin tytäryhtiö Crossairiin, ja muut osat lakkautettiin tai myytiin. Crossair sai uuden nimen vuonna 2002: Swiss International Air Lines eli Swiss.


title: Tukiranka

text: Tukiranka on eliön ruumista sisä- tai ulkopuolisesti tukeva elimistön osa. Selkäjänteisillä on sisäinen tukiranka, ja esimerkiksi niveljalkaisilla on sen sijaan ulkoinen tukiranka. Luiden lisäksi tukirankaan lasketaan rustot ja tietyssä mielessä myös lihakset, jänteet ja nivelsiteet.


title: Joulutähti

text: Joulutähti ("Euphorbia pulcherrima") eli tähtilatva on tyräkkikasvien heimoon kuuluva kasvilaji. Laji on kotoisin Väli-Amerikasta ja sitä käytetään laajasti koristekasvina. Joulutähti ei ole myrkyllinen, mutta syötynä paikallisesti ärsyttävä.


title: Joulutähti

text: Joulutähti kasvaa parhaimmillaan noin 3 metriä korkeaksi pensaaksi tai pieneksi puuksi. Tummanvihreät lehdet ovat suuria, muodoltaan soikeita tai vinoneliömäisiä ja yleensä teräväkärkisiä. Tyvestä lehdet ovat usein suurihampaisia. Oksien kärkien suojuslehdet ovat huomiota herättävän kirkkaanpunaisia ja ne säilyvät kuivan kauden ajan kasvin ollessa muuten lehdetön. Pienet, viherstävänkeltaiset kukat ovat suojuslehtien keskellä. Kukissa on punaisia hedetuppoja ja niiden välissä keltaisia sarvimaisia eritysrauhasia. Luonnonvaraisenakin joulutähden kukinta ajoittuu talviaikaan.


title: Joulutähti

text: Joulutähti ei ole myrkyllinen, mutta syötynä paikallisesti ärsyttävä.


title: Joulutähti

text: Joulutähti on alkujaan kotoisin Väli-Amerikasta ja Meksikosta.


title: Joulutähti

text: Joulutähteä kasvatetaan puutarhojen ja pihojen koristepensaana tai -puuna. Laji on kuitenkin parhaiten tunnettu joulunajan koristekasvina.


title: Joulutähti

text: 1960-luvulla norjalaiset kehittivät joulutähdestä matalia ja väriltään joulunpunaisia kasveja. Kasvia oli sitä ennen käytetty vain leikkokukkana, koska se teki pitkät varret eikä sopinut sellaisena ruukkukasviksi. 1990-luvulla joulutähdestä jalostettiin minimuotoja, jotka ovat suosittuja erilaisissa istutuksissa. Pääosa viljellyistä joulutähdistä ovat punasuojuslehtisiä, mutta siitä on jalostettu myös muun muassa valkosuojuslehdellisiä lajikkeita.


title: Joulutähti

text: Joulutähti on Suomen suosituin joulukukka: sitä ostaa kaksi kolmasosaa kotitalouksista. Se on suosittu myös muualla. Pelkästään Euroopassa joulutähtiä viljellään yhteensä 100 miljoonaa joka vuosi. Joulutähden kasvatus on taloudellisesti tärkeää etenkin Alankomaissa ja Yhdysvalloissa.


title: Joulutähti

text: Joulutähti ostetaan yleensä joulunajan kaunistukseksi, mutta sitä voidaan kasvattaa myös monivuotisena huonekasvina. Joulutähti on lyhyenpäivänkasvi, joten kukkiakseen se tarvitsee 6–8 viikon jakson, jolloin päivän valoisa aika ei saa ylittää kymmentä tuntia.


title: Joulutähti

text: Yhdysvalloissa 12. joulukuuta vietetään kansallista joulutähtipäivää (Poinsettia Day). Päivä on valittu joulutähden Yhdysvaltoihin tuoneen Meksikon suurlähettilään ja kasviharrastajan Joel Roberts Poinsettin (1779–1851) kuolinpäivän mukaan.


title: EbXML

text: EbXML (lyhenne sanoista Electronic business Extensible Markup Language) on määritysperhe, joka sisältää joukon standardeja ja muita määrityksiä sähköiseen liiketoimintaan.


title: EbXML

text: EbXML-hankkeen tarkoituksena on edistää sähköistä kaupankäyntiä sekä yhtenäistää säädöksiä ja teknisiä ratkaisuja, parantaen siten kaikkien liiketoiminnan osapuolten toimintaa. Pyrkimyksenä on luoda globaali yhteisö, jossa eri yritykset koosta tai sijainnista riippumatta voivat viestiä keskenään ja löytää uusia osapuolia liiketoimintaansa.


title: EbXML

text:
EbXML-määritysperhe tarjoaa yrityksille kehyksen elektronisen liiketoiminnan käyttöönottoon, liikekumppaneiden löytämiseen, tiedonvälitykseen sekä yhteistyön ja sopimusten hallintaan.
ebXML:n on sanottu olevan enemmän kunnianhimoinen standardointihanke kuin käytännöllinen määritysperhe. Toimialariippumattomana hankkeena ebXML ei ole kyennyt määrittelemään monia asioita niin yksityiskohtaisesti kuin monet olisivat halunneet. Tämä on hidastanut standardien leviämistä ja ebXML:n käyttöönottoa.


title: Ruotsin kansallissosialistinen rintama

text: Ruotsin kansallissosialistinen rintama (, "NSF") oli ruotsalainen kansallissosialistinen puolue. Se perustettiin 8. elokuuta 1994 Karlskronassa. Varsinaiseksi puolueeksi NSF julistautui 20. huhtikuuta 1999, Adolf Hitlerin syntymäpäivänä.


title: Ruotsin kansallissosialistinen rintama

text: Puoluetta johti kolmen miehen neuvosto. Se haarautui pienempiin paikallisiin jaoksiin, jotka itsessään olivat pienimuotoisia järjestöjä. Kaikki olivat kuitenkin ylimmän johdon käskynalaisuudessa ja sen kautta nivoutuneita yhdeksi suuremmaksi kokonaisuudeksi, Ruotsin kansallissosialistiseksi rintamaksi.


title: Ruotsin kansallissosialistinen rintama

text: Puolue lakkautettiin 22. marraskuuta 2008, jolloin sen seuraajaksi perustettiin Folkfronten-puolue. Se muutti nimekseen myöhemmin Ruotsalaisten puolueen, ja luopui mm. hakaristisymboleista. Uusi puolue sai ensimmäisen kunnanvaltuutettunsa vuoden 2010 vaaleissa.


title: Ruotsin kansallissosialistinen rintama

text: NSF ilmoitti tavoitteekseen ”pelastaa Ruotsi ja ruotsalainen kansa sukupuutolta”. Sukupuutolla NSF tarkoitti monikulttuurisuutta: se pelkäsi Euroopan ulkopuolelta tulevien maahanmuuttajien tuhoavan maan alkuperäisen kulttuurin rikastamalla sitä omilla perinteillään. Monikulttuurisuushankkeen pääarkkitehdeiksi NSF syytti demokraatteja, jotka olivat heidän mukaansa olleet liian anteliaasti avaamassa ovia muille kulttuureille oman kulttuurinsa kustannuksella, sekä kansainvälisiä sionisteja. Pelastuskeinoksi NSF esitti ruotsalaisen kulttuurihistorian yhä suurempaa vaalimista, pohjoismaisten perinteiden kunnioitusta sekä maahanmuuttopolitiikan jyrkkää tiukentamista.


title: Ruotsin kansallissosialistinen rintama

text: NSF järjesti useita mielenilmauksia, marsseja ja julkisia kokoontumisia ympäri Ruotsia. Aatetta levitettiin eteenpäin myös muun muassa lentolehtisten ja konserttien avulla. NSF:n jäsenet vieralivat myös suuremmissa kansallissosialistissa kokoontumisissa, muun muassa Tanskassa ja Saksassa.


title: Ruotsin kansallissosialistinen rintama

text: Puolueen tavoitteena oli saavuttaa lähitulevaisuudessa paikkoja paikallisista parlamenteista; rakentaa alusta, josta voi ponnistaa ja laajentua lopulta koko valtion kattavaksi puolueeksi. Vuoden 2006 parlamenttivaaleissa he odottivat saavansa edes muutaman paikan parlamenteista ympäri Ruotsia, eritoten eteläisiltä alueilta, mutteivät saaneet yhtään.


title: Ruotsin kansallissosialistinen rintama

text: NSF julkaisi nimellä "Den Svenske Nationalsocialisten" (”ruotsalaiset kansallissosialistit”) kulkevaa sanomalehteä, jonka avulla se pyrki herättämään ruotsalaisia aatteeseensa. Lehteä julkaistiin myös internet-painoksena.


title: FN F2000

text: FN F2000 on belgialaisen FN Herstalin suunnittelema ja valmistama modulaarinen bullpup-tyyppinen rynnäkkökivääri, joka esiteltiin vuonna 2001.


title: FN F2000

text: Aseen standardimallissa on irrotettava 1,6 kertaa suurentava optinen tähtäin, mutta sen Picatinny-kiinnityskiskoon voi kiinnittää halutun mallisen, esimerkiksi yötähtäimen, tai sen voi korvata FN:n laser-etäisyysmittarilla varustetulla tähtäinmoduulilla, jonka tietokone pystyy laskemaan sekä kiväärin luodin että heittimen kranaatin osumapisteen.


title: FN F2000

text: Etutukin tilalle voi kiinnittää FN:n 40 mm kranaatinheittimen tai XM303-moduulin, jolla voi ampua ei-tappavia 12-kaliiperisia maali- tai kyynelkaasuammuksia, saatavissa on myös lampulla tai laserosoittimella varustettuja etutukkeja.


title: FN F2000

text: Aseen etuosasta tapahtuvan hylsynpoiston ja molemminpuolisen tulenvalitsimen vuoksi se soveltuu sekä oikea- että vasenkätisille ilman mitään rakenteellisia muutoksia.


title: HFM

text: Helsingin Miekkailijat (lyh. HFM, ) on Suomen vanhin miekkailuseura, joka perustettiin 29. marraskuuta 1923.


title: HFM

text: Seuran perustajiin kuului muun muassa everstiluutnantti Carl Aejmelaeus-Äimä, joka toimi tasavallan presidentti K. J. Ståhlbergin adjutanttina. 1930-luvulla seuran johtohahmoksi nousi Nils Sjöblom, joka oli opiskellut miekkailunopettajaksi Tanskassa. Sjöblomin aloitteesta avattiin seuran ensimmäinen miekkailusali Fredrikintorille. Se kuitenkin tuhoutui talvisodan pommituksissa 1939. Sittemmin seuran sali sijaitsi Sörnäisissä, Käenkujalla. 2010-luvun puolestavälistä alkaen sali on sijainnut entisessä liikehuoneistossa Kyllikinkadulla Länsi-Pasilassa.


title: HFM

text: Seuran jäseniin kuuluvat kymmenkertainen veteraanikalvan maailmanmestari Marja-Liisa Someroja, miesten maajoukkueen Niko Vuorinen ja Jaakko Paavolainen, vuoden 2005 kalvan Pohjoismaiden mestari András Koroknay-Pál sekä Suomen mestarit Catharina Kock ja Alexander Lahtinen.


title: HFM

text: Seuran puheenjohtajana toimii Anneli Vuorinen.


title: Hattara (makeinen)

text: Hattara on hattarakoneella sokerista valmistettua makeaa ainetta. Se koostuu hyvin ohuista, silkkimäisistä sokerisäikeistä. Suurin osa hattarasta on ilmaa: sokeria siinä on vain runsas ruokalusikallinen. Se on hyvin makeaa ja muuttuu kastuessaan tahmeaksi. Suussa se tuntuu pehmeältä ja villavalta kuin pumpuli mutta liukenee nopeasti. Hattarat värjätään yleensä elintarvikeväreillä. Tyypillisin hattaran väri on vaaleanpunainen.


title: Hattara (makeinen)

text: Hattaroita myydään huvipuistoissa ja muissa huvittelupaikoissa.


title: Hattara (makeinen)

text: Hattarakoneessa on keskellä pieni kulho, johon sokeri ja elintarvikeväri kaadetaan. Sokeri kuumennetaan 165 asteeseen, jolloin se sulaa ja kulkee pyörivän liikkeen ajamana pienten reikien läpi suurempaan astiaan, josta laitteen käyttäjä pyörittää jähmettyneitä, lasimaisia sokerisäikeitä tikun tai paperikartion ympärille. Hattaraa myydään yleensä hyvin suurina annoksina, koska suurin osa (98 %) sen tilavuudesta on ilmaa. Hattara ei ole hyväksi hampaille, mutta sisältää silti yllättävän vähän sokeria: tavallisessa hattarassa sokeria on vähemmän kuin tölkillisessä normaalia virvoitusjuomaa.


title: Hattara (makeinen)

text: Pehmeä ja pilvimäinen hattara keksittiin 1800-luvun lopulla, mutta jo paljon aikaisemmin sulatetusta sokerista valmistettiin erilaisia koristeita esimerkiksi jälkiruokiin. Alkeellista hattaraa voidaan valmistaa kastamalla haarukka sulaan sokeriin: kun haarukka vedetään pois, syntyy ohuita sokerisäikeitä. Haarukkaa liikutetaan nopeasti edestakaisin öljytyn, ylösalaisin käännetyn kulhon yläpuolella. Näin saatu massa voidaan pyörittää palloksi ja tarjota muiden jälkiruokien kuten jäätelön kanssa. Tällaista harrastettiin Italiassa jo 1400-luvulla. Valmistustapa sopii esimerkiksi ravintoloihin, mutta suurten kansanjoukkojen hattarannälän tyydyttämiseksi menetelmä on liian työläs ja hidas. Laajamittaiseen kaupalliseen valmistamiseen tarvittiin tehokkaampia välineitä.


title: Hattara (makeinen)

text: Nykyisenlaisen hattaran keksijöiksi on useita ehdokkaita. Ilmeisesti ensimmäisen hattarakoneen keksivät kaksi Nashvillessa asunutta makeisvalmistajaa, William Morrison ja John C. Wharton vuonna 1897. Heidän laitteessaan sokeri kaadettiin kuumennetulle levylle, joka sulatti sen. Levy pyöri hyvin nopeasti, jolloin keskipakoisvoima pakotti sulaneen sokerin pienten reikien läpi. Wharton ja Morrison saivat laitteelleen patentin vuonna 1899. Ensimmäisen kerran sitä käytettiin vuonna 1904 Saint Louisin maailmannäyttelyssä. Keksijät kutsuivat tuotetta nimellä "fairy floss" ja myivät sitä laatikoissa 25 sentin hintaan annokselta. Tuohon aikaan hinta oli hyvin kallis: puolet näyttelyn pääsymaksusta. Siitä huolimatta hattaraa myytiin näyttelyssä 68 655 laatikollista.


title: Hattara (makeinen)

text: Hattara ei ole juurikaan muuttunut historiansa aikana. Korkeintaan siihen on lisätty uudenlaisia väri- ja makuaineita.


title: Korkeamäki

text: Korkeamäki () on kaupunginosa Vaasassa. Nimensä alue on saanut Vaasan nykyisesta keskustasta Vanhaan Vaasaan johtavan Rantamaantien korkeimman mäen mukaan.


title: Korkeamäki

text: Aluetta ryhdyttiin rakentamaan 1950-luvun alussa. Alueelle rakennettiin puolitoistakerroksisia ns. rintamamiestaloja. Myöhemmin 1960-luvulla kaupunginosan pohjoisosaan rannettiin kymmenkunta kerrostaloa.


title: Korkeamäki

text: Alueen tien nimet (Hirventie, Karhuntie, Sudentie, Näädäntie, Ahmantie, Ilveksentie) viittaavat Suomen metsien eläimiin.


title: Erkki Kataja

text: Erkki Olavi Kataja (19. kesäkuuta 1924 Kuusankoski – 27. huhtikuuta 1969 Kuusankoski) oli suomalainen seiväshyppääjä ja olympiamitalisti. Hän edusti Lahden Kalevaa, Turun Urheiluliittoa ja Kuusankosken Urheiluseuraa. Kataja tuli tunnetuksi siitä että hän hyppäsi kesähelteilläkin pipo päässä. Ammatiltaan hän oli poliisi.


title: Erkki Kataja

text: Kataja paransi kesäkuussa 1950 seiväshypyn Suomen-ennätystä kahdella senttimetrillä lukemiin 427. Hän jäi kuitenkin elokuun Kalevan kisoissa kolmanneksi, joten häntä ei valittu Suomen joukkueeseen Brysselin EM-kisoihin.


title: András Koroknay-Pál

text: András Koroknay-Pál (s. 19. huhtikuuta 1976) on suomalainen miekkailija. Hän edustaa Helsingin miekkailijoita ja hänen valmentajansa on Peter Neelis.


title: András Koroknay-Pál

text: Koroknay-Pál on Pohjoismaiden mestari kalvalla vuodelta 2005 ja voittanut pronssia vuonna 1999. Hän on voittanut kalvan Suomen mestaruuden vuosina 1996, 2003, 2005, 2007, 2009 ja 2013. Lisäksi hän on voittanut floretin Suomen mestaruuden vuosina 1998, 2000, 2001, 2002, 2004, 2006, 2007, 2009, 2010 ja 2012.


title: Pavel Kolobkov

text: Pavel Anatolevitš Kolobkov (, 22. syyskuuta 1969 Moskova) on venäläinen kalpamiekkailija ja olympiavoittaja. Kolobkovia pidetään laajasti yhtenä kaikkien aikojen parhaista kalpamiekkailijana.


title: Pavel Kolobkov

text: Kolobkov on voittanut yhteensä kolme henkilökohtaista ja kolme joukkuemitalia viisissä eri olympiakisoissa. Hän saavutti joukkuekilpailussa pronssia jo Soulin 1988 olympialaisissa, joissa hän edusti Neuvostoliittoa. Henkilökohtaisen kultamitalin hän voitti Sydneyn 2000 olympialaisissa. Vielä Ateenassa 2004 hän sai pronssia.


title: Pavel Kolobkov

text: Kolobkov on voittanut henkilökohtaisen maailmanmestaruuden neljä kertaa, viimeksi vuonna 2005. Euroopan mestaruuden hän on voittanut kahdesti ja sai vielä pronssia vuonna 2006.


title: Pavel Kolobkov

text: Kolobkov harrasti lapsena kaunoluistelua ja uintia ja aloitti miekkailun kymmenvuotiaana ja nousi Neuvostoliiton maajoukkueeseen jo teini-ikäisenä. Kolobkovin valmentajana on toiminut pitkään B. Nikolaitšuk. Kolobkov on naimisissa ja hänellä on yksi vuonna 1992 syntynyt tytär.


title: Hattara

text: Hattara tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Sisygambis

text: Sisygambis oli Persian kuninkaan Dareios III:n äiti. Hän oli ehkä myös Dareioksen vaimon n äiti.


title: Sisygambis

text: Vuonna 333 eaa. Dareios lähti Vähään-Aasiaan kukistamaan Aleksanteri Suuren johtamia makedonialaisia. Dareios otti äitinsä, vaimonsa ja tyttärensä ja Drypetiksen mukanaan tälle sotaretkelle. Persialaisten kärsittyä tappion Issoksen taistelussa Darioksen perhe joutui Aleksanterin vangiksi. Dareioksen perhe luuli Dareioksen kuolleen, mutta Aleksanteri lähetti Leonnatoksen heidän luokseen kertomaan, että Dareios oli vielä elossa. Kun Aleksanteri meni tapaamaan Dareioksen perhettä Hefaistionin kanssa, luuli Sisygambis aluksi, että pidempi Hefaistion olisi ollut kuningas. Huomattuaan virheensä Sisygambis pelästyi, mutta Aleksanteri ei välittänyt tästä vaan antoi Dareioksen perheelle samanlaiset oikeudet, mitä heillä oli ollut ennenkin.


title: Sisygambis

text: Sisygambis seurasi perheensä kanssa Aleksanterin armeijan mukana. Heidän annettiin lopulta asettua Susaan. Dareioksen vaimo Stateira oli kuollut aikaisemmin, ehkä vuonna 331 eaa. Kun Bessos tappoi Dareioksen, lähetti Aleksanteri Dareioksen ruumiin Sisygambikselle, jotta tämä saisi haudata poikansa persialaisen tavan mukaan. Kun Aleksanteri palasi Intian sotaretkeltään vuonna 324 eaa., meni hän naimisiin Sisygambiksen lapsenlapsen Statiran kanssa. Hefaistion puolestaan meni naimisiin Drypetiksen kanssa. Kummastakin tuli kuitenkin pian leskiä, koska Hefaistion kuoli vuonna 324 eaa. ja Aleksanteri vuonna 323 eaa. Aleksanterin kuoleman jälkeen Roksane antoi murhata sisarukset. Sisygambis kuoli myös pian tämän jälkeen. Quintus Curtius Rufuksen mukaan Sisygambis teki itsemurhan kuultuaan Aleksanterin kuolemasta.


title: Savoiji

text: Savoiji (, , ) on historiallinen valtio nykyisen Ranskan alueella.


title: Savoiji

text: Savoijin ruhtinaskunta syntyi, kun Burgundin kuningas Rudolf III läänitti vuonna 1003 Mauriennen vuoristoalueen aatelismies Humbert Valkokädelle. Savoiji päätyi 1000-luvulla Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan alaisuuteen muiden burgundimaiden mukana.


title: Savoiji

text: Vuonna 1416 Savoijista tehtiin herttuakunta Pyhässä Saksalais-Roomalaisessa keisarikunnassa. 1400-luvun lopulla Savoijin herttua peri esiäitinsä kautta menetettyjen ristiretkeläisvaltakuntien eli Jerusalemin, Kyproksen ja Armenian kuninkaan tittelin, jota herttuat seuraavina vuosisatoina käyttivätkin, mutta ulkovallat tunnustivat sen vain satunnaisesti. Vuonna 1714, Habsburgien ja Ranskan välisen Espanjan perimyssodan jälkeen, Savoijin herttua sai Utrechtin rauhassa Sisilian saaren ja kuninkaan tunnustetun tittelin. Vuonna 1720 Sisilia vaihdettiin Sardiniaan, ja herttuan hallitsemista alueista muodostui siten Sardinian kuningaskunta. Napoleon III liitti ranskanpuoleisen Savoijin ja Nizzan kreivikunnan vuonna 1860 Ranskaan.


title: Savoiji

text: Nykyisin Savoijin alue käsittää Ranskassa Savoien ja Haute-Savoien departementit Rhône-Alpesin régionissa.


title: Antti Korkealaakso

text:
Antti Juho Samuli Korkealaakso (s. 14. helmikuuta 1984 Kauhava) on suomalainen pika-aitajuoksija. Hän edustaa Seinäjoen Seudun Urheilijoita edustettuaan vuoteen 2009 Kauhavan Wisaa. Antti Korkealaakson valmentajana toimi Heikki Hernesaho vuoteen 2008 asti. Hernesahon sairastuttua joulukuussa 2007 ja myöhemmin kuoltua Korkealaakson valmentajana on toiminut Antti Haapakoski.
Korkealaakso sai hopeaa 22-vuotiaiden Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa 2004. Hän osallistui vuonna 2005 saman ikäluokan Euroopan-mestaruuskilpailuihin karsiutuen alkuerissä. Talvella 2006 hän voitti 22-vuotiaiden Suomen-mestaruuden 60 metrin aidoissa sekä kesällä 110 metrin aidat samassa sarjassa. Vuonna 2006 Korkealaakso voitti myös nuorten Pohjoismaiden mestaruuden 110 metrin aitajuoksussa ajalla 14,30. Lappeenrannan Kalevan kisoissa 2007 hän voitti ensimmäisen aikuisten Suomen-mestaruutensa. Espoon Kalevan kisoissa 2009 hän sijoittui toiseksi. Hän voitti Suomen-mestaruuden Kajaanissa 2010 ennätyksellään 13,88. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän sai pronssia 60 metrin aitajuoksussa Helsingissä 2011. Hän voitti Suomen-mestaruuden Turun Kalevan kisoissa 2011. Lahden Kalevan kisoissa 2012 hän sai hopeaa.


title: Eddy Merckx

text: Edouard Louis Joseph "Eddy" Merckx (s. 17. kesäkuuta 1945 Meensel-Kiezegem, Belgia) on kaikkien aikojen menestynein maantiekilpapyöräilijä. Lempinimensä "Le Cannibale" (Kannibaali) hän sai kyltymättömän voitontahtonsa takia - hän ei piitannut taktikoinnista vaan pyrki voittamaan vastustajansa jokaisella mahdollisella etapilla. Merckx voitti amatöörien maantiepyöräilyn maailmanmestaruuden vuonna 1964 ja aloitti ammattilaisuransa vuonna 1965. Uransa aikana hän saavutti 525 voittoa (joista 445 ammattilaisena). Jo ensimmäisenä ammattilaisvuonnaan Merckx ilmoitti tavoitteikseen voittaa Ranskan ympäriajo ja rikkoa pyöräilyn tunnin ajon ennätys. Ensimmäinen ympäriajon voiton hän saavutti jo vuonna 1969, tunnin ennätys (49,431 kilometriä) syntyi Méxicossa vuonna 1972. Merckxin voittoennätykset saattavat jäädä rikkomatta, sillä toisin kuin useimmat nykypyöräilijät, hän kilpaili ympäri vuoden ja osallistui suuriin ympäriajoihin, yhden päivän klassikkokisoihin, kuuden päivän ajoihin ja MM-kisoihin.


title: Eddy Merckx

text: Merckx voitti Ranskan ympäriajon viisi kertaa (vuosina 1969, 1970, 1971, 1972 ja 1974), mihin on pystynyt hänen lisäkseen vain kolme muuta pyöräilijää. Merckxillä on lisäksi tilillään viisi Italian ympäriajon ja yksi Espanjan ympäriajon voitto - yhteensä siis 11 suuren ympäriajon voittoa. Merckx on ainoa pyöräilijä, joka on voittanut Ranskan ympäriajoissa samana vuonna sekä keltaisen (yleiskilpailun), vihreän (paras kirimies) ja punapalloisen (vuorten kuningas, paras mäkimies) paidan.


title: Eddy Merckx

text: Merckx voitti ammattilaisten maailmanmestaruuden 1967, 1971 ja 1974. Suurklassikoista hän voitti Milano – San Remon seitsemän kertaa, Liège-Bastogne-Liègen viidesti, Pariisi-Roubaix'n kolme kertaa sekä Flanderin ja Lombardian ympäriajot kahdesti.


title: Eddy Merckx

text: Merckx vetäytyi kilpauralta vuonna 1978, 32 vuoden ikäisenä. Tämän jälkeen hän on keskittynyt muun muassa omaa nimeään kantavia polkupyöriä valmistavan yrityksen johtamiseen.


title: Eddy Merckx

text: Vuonna 1996 belgialaisten kuningas antoi Eddy Merckxille paronin nimen ja arvon. Vuonna 2003 Brysselin metroon avattiin hänen mukaansa nimetty asema.


title: So Far, So Good... So What!

text: So Far, So Good... So What! on yhdysvaltalaisen thrash metal -yhtye Megadethin kolmas studioalbumi. Albumi äänitettiin Kalifornian Los Angelesissa Music Grinder Studios -äänitysstudiolla, ja levy-yhtiö Capitol Records julkaisi albumin vuoden 1988 tammikuussa. Albumin tuottivat Paul Lani ja Megadethin laulaja ja kitaristi Dave Mustaine.


title: So Far, So Good... So What!

text: Albumilta julkaistiin kolme singleä: Sex Pistols -cover “Anarchy in the U.K.“, “Mary Jane“ ja “Liar“, mutta yksikään singejulkaisu ei noussut listoille. Tämän johdosta albumin nousua Yhdysvalloissa Billboard 200 -albumilistan 28. listasijalle voidaan pitää merkittävänä saavutuksena, sillä sen singlejulkaisut eivät tehostaneet albumin kaupallista menestymistä. Albumin kappaleista “Anarchy in the U.K.“ ja “In My Darkest Hour“ julkaistiin musiikkivideot.


title: So Far, So Good... So What!

text: "So Far, So Good... So What!" sai yleisön keskuudessa positiivisen vastaanoton ja se myi Yhdysvalloissa 400 000 kappaletta kuukaudessa julkaisunsa jälkeen, ja se oli yhtyeen siihenastisen uran nopeiten myynyt albumi. "So Far, So Good... So What!" myi lopulta platinaa Yhdysvalloissa. Yleisömenestyksestä huolimatta albumin vastaanotto oli kriitikoiden keskuudessa vaihteleva.


title: So Far, So Good... So What!

text: Tuottaja Paul Lani erotettiin tehtävistään albumin miksauksen alkaessa, ja albumin miksasi Michael Wagener.


title: Microraptor

text: Microraptor on sukupuuttoon kuollut pienten petodinosaurusten suku. Niillä oli höyhenpeite kaikissa neljässä raajassa, ja ne pystyivät liitämään ja ehkä myös lentämään. Ne olivat siis ensimmäisten alkeellisen lentokyvyn kehittäneiden hirmuliskojen joukossa. Yleisesti ensimmäisenä lintuna pidetty "Archaeopteryx" oli jo ilmestynyt ennen "Microraptoria". Nelisiipisen "Microraptorin" arvellaan liitäneen siipiensä avulla puusta puuhun hieman nykyisten liito-oravien tapaan.


title: Microraptor

text: "Microraptorin" jäänteet on löydetty Kiinasta, ja ne ovat peräisin varhaiselta liitukaudelta 125 miljoonaa vuotta sitten.


title: Microraptor

text: Täysikasvuiset "Microraptorit" kasvoivat 42–83 senttiä pitkiksi ja painoivat noin kilon, joten "Microraptor" oli yksi pienimmistä dinosauruksista. Se oli myös yksi ensimmäisitä dinosauruksista, jotka pystyivät liitämään.


title: Microraptor

text: "Microraptor" esiintyy Esihistoriallinen puisto-TV-sarjassa, jossa se syö titanosaurien esiinajaamia hyönteisiä.


title: Poppy Z. Brite

text: Poppy Z. Brite (s. 25. toukokuuta 1967) on yhdysvaltalainen kirjailija. Brite aloitti uransa yhtenä 90-luvun amerikkalaisen kauhukirjallisuuden nousevista kyvyistä käyttäen teostensa taustana asuinkaupunkinsa New Orleansin gootti- ja homokulttuuria. Hän käsitteli muun muassa vampyrismia, aaveita ja sarjamurhaajia modernilla ja kauhukirjallisuuden perinteitä rikkovalla tavalla. 2000-luvun tuotannossaan Brite on keskittynyt ravintolamaailmaan sijoitettuun mustaan huumoriin.


title: Poppy Z. Brite

text: Briten tuotannosta on suomennettu ja julkaistu Suomessa ainoastaan yksittäisiä novelleja (mm. Tähtivaeltaja-lehdessä).


title: Allez

text: Miekkailuseura Allez Keski-Suomi ry on Jyväskylässä toimiva 30-jäseninen vuonna 1985 perustettu miekkailuseura, joka on keskittynyt pääasiassa kalpamiekkailuun. Seura järjestää miekkailun alkeiskursseja keväisin ja syksyisin. Seuralla on miekkailusali Kuokkalan kaupunginosassa.


title: Allez

text: Allez on järjestänyt vuodesta 2003 asti vuosittain kansallisen miekkailumaratonkilpailun.


title: Compsognathus

text: Compsognathus ("Kaunis leuka") oli jurakaudella 155–145 miljoonaa vuotta sitten elänyt hirmulisko. Noin 60–70 senttimetrin pituisena ja arviolta kolmen kilogramman painoisena se oli yksi pienimmistä tunnetuista hirmuliskoista, vain hieman kanaa suurempi. "Compsognathus" saalisti ravinnokseen liskoja ja suurikokoisia hyönteisiä. Laji oli siitä erikoinen, että vain sillä oli – "Tyrannosauridae"-heimon lisäksi – eturaajoissaan vain kaksi kynnellistä sormea. Sen rakenne kielii suuresta nopeudesta silloin, kun se lähti täydellä vauhdilla saaliinsa perään tai pakeni saalistajia. Lajin löytöpaikkoja on yksi Saksassa ja yksi Ranskassa; molemmista on löytynyt yksi fossiili.


title: Compsognathus

text: "Compsognathus" esiintyy elokuvassa Kadonnut maailma – Jurassic Park ja vilaukselta myös elokuvan jatko-osassa Jurassic Park III.


title: Danilova

text: Danilova eli Danila () on kylä Karjalan tasavallan Karhumäen piirin Tsolmuisin kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Ylä-Uikujoen varrella 55 kilometriä Tsolmuisista pohjoiseen. Kylässä on viisi asukasta (vuonna 2013).


title: Danilova

text: Kylä on saanut alkunsa vuonna 1694 perustetusta Uikujoen vanhauskoisyhteisöstä, jota kutsuttiin perustajansa Daniil Vikulinin mukaan myös Danilovan luostariksi. Viranomaiset hävittivät yhteisön 1850-luvulla.


title: Danilova

text: 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa seudun kylät muodostivat Aunuksen kuvernementin Poventsan kihlakuntaan kuuluneen Danilovan volostin eli kunnan, joka jakautui Danilovan, Tsolmuisin ja Vidlozeron kyläkuntiin. Se rajoittui pohjoisessa Poventsan kihlakunnan Petrovski Jamin ja etelässä Rimoilan volosteihin, luoteessa Poventsan kaupunkiin, kaakossa Puudožin kihlakunnan Vodlajärven volostiin, koillisessa Arkangelin lääniin ja lännessä Ääniseen. Vuonna 1905 volostissa oli 39 kylää ja 2 153 asukasta. Danilovan kylässä oli 25 taloa, kirkko, koulu ja 143 asukasta.


title: Danilova

text: Neuvostoaikana perustettiin aluksi Poventsan ja sittemmin Karhumäen piiriin kuulunut Danilovan kyläneuvosto. Vuonna 1933 sen 18 asutuksessa oli 932 asukasta, joista 684 oli venäläisiä, 234 suomalaisia ja 14 karjalaisia. Suomalaiset olivat Sergijevon ja Železnojen metsätyöläisasutuksiin sijoitettuja rajaloikkareita. Myöhemmin Danilovan kyläneuvoston keskus siirrettiin Ogorelyšin taajamaan. Vuonna 1987 alueella oli 600 asukasta.


title: Danilova

text: Danilovan kylällä on historiallisen asutuksen status. Sen rakennusmuistomerkkejä ovat 1800-luvun puolivälissä pystytetty kirkko ja kaksi vanhaa asuintaloa. Historiallisiin kohteisiin kuuluvat Uikujoen luostariyhteisön sijaintipaikka, luostarin lampi ja lähde.


title: Moottoriajoneuvo

text: Moottoriajoneuvo on omalla voimakoneella tiellä kulkevaksi henkilöiden ja tavaroiden kuljettamiseen tarkoitettu ajoneuvo tai laite. Moottoriajoneuvoja ovat autot, mopot, moottoripyörät, traktorit ja moottorityökoneet.


title: Moottoriajoneuvo

text:
Suomessa vuoden 1992 asetuksen mukaan moottoriajoneuvoista luettiin pois traktorit, moottorityökoneet ja maastoajoneuvot.
Esimerkiksi moottorikelkka on maastoajoneuvo.Metsätyökoneiksi suunniteltuja ja rakennettuja koneita ei kuitenkaan lueta tiellä käytettäviksi moottoriajoneuvoiksi.


title: Moottoriajoneuvo

text: Autot jakautuvat henkilöautoiksi, linja-autoiksi, pakettiautoiksi, kuorma-autoiksi ja erikoisautoiksi. Erikoisautoja ovat paloauto, ambulanssi, ruumisauto, hinausauto, huoltoauto ja asuntoauto.


title: Moottoriajoneuvo

text: Käsitettä pidettiin harhaanjohtavana ja se korvattiin laissa vuoden 2003 alussa termeillä ”moottorikäyttöinen ajoneuvo” ja joissain tapauksissa ”auto.” Trafi määrittelee verotuksellista syistä moottoriajoneuvot perusluokkiin ja niitä seuraaviin alaluokkiin. Ajoneuvojen käyttäjät ja omistajat jaottelevat ne käyttötarkoituksen mukaan.


title: Moottoriajoneuvo

text: Trafin ajoneuvoluokat


title: Carcharodontosaurus

text: Carcharodontosaurus on teropodien eli petodinosaurusten suku joka eli 100–94 miljoonaa vuotta sitten Pohjois-Afrikassa. Sukuun lasketaan tällä hetkellä kaksi lajia, C. saharicus ja C. iguidensis. Ne kilpailevat muun muassa "Tyrannosauruksen" ja "Giganotosauruksen" kanssa suurimman teropodin tittelistä mutta eivät silti yltäneet "Spinosauruksen" kokoon asti.


title: Carcharodontosaurus

text: "Carcharodontosaurus" nimi tarkoittaa ”valkohainhampaista liskoa” ("Carcharodon" on valkohain suvun nimi). Se sai nimensä sen hampaiden haimaisuuden takia.


title: Carcharodontosaurus

text:
"Carcharodontosaurus" sisälsi joitakin pisimmistä ja painavimmista koskaan eläneistä petodinosauruksista. Eri tutkijoiden arviot suuremman lajin, "C. saharicuksen", koosta vaihtelevat 12 ja 14 metrin välillä,
sekä painoarviot 6,2 ja 15,1 tonnin välillä. Se oli siis suurin Afrikassa tavattu maalla elänyt petodinosaurus. Vuonna 2007 kuvattu "C. iguidensis" oli Gregory S. Paulin arvion mukaan 10 metriä pitkä ja painoi neljä tonnia.


title: Carcharodontosaurus

text: "Carcharodontosaurukset" olivat petoja, niillä oli jättimäiset leuat sekä pitkät, sahalaitaiset hampaat, joilla oli pituutta jopa 20 senttiä. "Carcharodontosaurus saharicuksen" kallo oli pituudeltaan lähes 1,6 metriä, ja "C. iguidensiksen" kallon ilmoitetaan olevan suunnilleen saman kokoinen. Se oli suurempi kuin "Tyrannosaurus rexin", mutta suurin tunnettu teropodin kallo kuuluu kuitenkin "Giganotosaurukselle" ja oli suurimpien arvioiden mukaan jopa 1,95 metriä pitkä.


title: Carcharodontosaurus

text: Vuonna 1924, kaksi siihen aikaan ainutlaatuista hammasta löydettiin Algeriasta. Seuraavana vuonna Charles Depéret ja J. Savornin kuvasivat hampaat ja nimesivät löydön "Megalosaurus saharicukseksi". Myöhemmin he luokittelivat sen sukuun "Dryptosaurus". Muutaman vuoden sen jälkeen (1931) saksalainen paleontologi Ernst Stromer von Reichenbach kuvasi alun perin Egyptistä vuonna 1914 kaivetun fossiilin. Fossiiliin kuului osittainen kallo, hampaita, selkäranka, kynsiluut ja sekalaiset lanne- ja jalkaluut. Sen hampaiden perusteella löytö kuului samalle eläimelle kuin Depéretin and Savorninin kuvaamat hampaat. Stromer säilytti lajinimen "saharicus" mutta siirsi sen uuteen sukuun, "Carcharodontosaurus", koska niiden hampaat muistuttivat hänen mielestään paljon valkohain hampaita.


title: Carcharodontosaurus

text: Stromerin kuvaamat fossiilit tuhoutuivat toisessa maailmansodassa vuonna 1944, mutta Paul Serenon johtama tutkijaryhmä löysi uuden "Carcharodontosauruksen" kallon vuonna 1995, eikä kaukaa Algerian rajaa ja paikkaa mistä Depéretin ja Savorninin vuonna 1925 kuvatut hampaat löydettiin. Toinen "Carcharodontosaurus"-laji, "C. iguidensis" Nigeristä, poikkesi "C. saharicuksesta" yläleuasta ja aivokopasta. Sen nimesivät vuonna 2007 Brusatte ja Sereno.


title: Carcharodontosaurus

text: "Carcharodontosaurus" esiintyy -pelissä ja Discoveryn Dinosaur Planet -ohjelmassa, jossa se tappoi Saltasauruksen.


title: Alioramus

text:
Alioramus (”Erilainen haara”) on sukupuuttoon kuollut tyrannosaurien suku myöhäisliitukauden Aasiasta. Sen nimesi venäläinen paleontologi Sergei Kurzanov vuonna 1976.
Ainoa tunnettu yksilö koostuu osittaisesta kallosta ja muutamasta jalkaluusta, jotka löydettiin Nogoon Tsavin tasangoilta Mongoliasta, Bajanhongorin provinssista. Näyte oli kuollessaan vielä keskenkasvuinen. Nimi johtuu siitä, että tämä dinosaurus erosi varhain tyrannosauridien pääkehityshaarasta. Eläin oli kevytrakenteinen, ja hyvin sopeutunut jahtaamaan saaliita avoimessa maastossa.


title: Alioramus

text: Kun useimmilla muilla tyrannosaureilla oli korkea kallo ja lyhyt kuono, niin "Alioramuksen" kallo oli pitkä ja kapea ja siinä oli luisia nystyröitä kuonossa ja silmien lähellä. Pitkissä leuoissa oli paljon enemmän hampaita – 16 hammasta ylemmässä leukaluussa ja 18 alemmassa – kuin muilla tyrannosaurideilla, mikä osoittaa sen olleen hyvin primitiivinen heimon jäsen. Silmät olivat suuret ja soveltuivat myös metsästykseen.


title: Ylioppilasmiekkailijat

text: Ylioppilasmiekkailijat ry (YM) on vuonna 1948 perustettu miekkailuseura. Seuralla on vähän yli sata jäsentä. Seura on kooltaan Suomen toiseksi suurin ja se järjestää toiminaa kaikille kolmelle aseelle. Ylioppilasmiekkailijat harjoittelevat Helsingissä Töölön kisahallin miekkailusalilla. Ylioppilasmiekkailijat jatkaa Helsingin Yliopiston ja Turun Akatemian yli kolmesataa vuotta vanhoja ylioppilasmiekkailuperinteitä.


title: Ylioppilasmiekkailijat

text: Ylioppilasmiekkailijat järjestävät vuosittain säilän "Coupe du Nord"-maailmancupin satelliittiosakilpailun sekä juhlakilpailun kaikilla kolmella aselajilla, jotka ovat samalla akateemiset suomenmestaruuskilpailut.


title: Kohtla-Järve

text: Kohtla-Järve on kaupunki Itä-Virumaan maakunnassa, Koillis-Virossa.


title: Kohtla-Järve

text: Kaupungissa on runsaat 35 000 asukasta, ja se on väkiluvultaan maan viidenneksi suurin kaupunki. Kaupungin asukasluku on laskussa, sillä asukkaita oli vuonna 2001 yhteensä 47 930 ja vuonna 2011 yhteensä 38 650.


title: Kohtla-Järve

text: Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Kohtla-Järven kaupungissa oli 37 201 asukasta, joista venäläisiä oli 27 507 (73,9 %), virolaisia 5 994 (16,1 %) ja muita kansallisuuksia 3 651 (9,8 %)


title: Kohtla-Järve

text: Kohtla-Järve on alueellisesti pirstaleinen koostuen viidestä erillisestä kaupunginosasta: Ahtme, Järve, Kukruse, Oru ja Sompa. Kunnan alueet rajoittuvat Lüganusen, Toilan, Alutagusen ja Jõhvin kuntiin. Hallintokeskus on Järven kaupunginosassa.


title: Kohtla-Järve

text: Viivikonnan alue siirrettiin vuonna 2017 perustettuun Narva-Jõesuun kaupunkiin. Vuosina 1960–1991 Kohtla-Järven kaupunkiin kuuluivat myös Jõhvin, Kiviõlin ja Püssin kaupungit.


title: Kohtla-Järve

text: Kaupunki perustettiin 15. kesäkuuta 1946, jolloin siihen yhdistettiin useita kaivoslähiöitä. Yhdistelmänimeä Kohtla-Järve käytettiin jo Viron ensimmäisen itsenäisyyden aikana Kohtlan ja Järven kuntiin syntyneestä kaivosteollisuusalueesta. Alkuaan kuntien nimet periytyivät samannimisiltä kyliltä ja kartanoilta. Järven] kunnan alue liitettiin Kohtlaan ja osin Jõhviin vuonna 1939.


title: David Schwimmer

text: David Larry Schwimmer (s. 2. marraskuuta 1966 Astoria, New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka muistetaan parhaiten televisiosarjasta "Frendit". Sarjassa hän näytteli Monican (Courteney Cox) isoveljeä, Rossia, hieman nössöä ja herkkää paleontologia, joka oli rakastunut kauniiseen Racheliin (Jennifer Aniston). Schwimmer ohjasi osan sarjan jaksoista.


title: David Schwimmer

text: Schwimmer teki tv-sarjadebyyttinsä komediassa Monty. Hän näytteli myös pientä roolia mini-sarjassa "Taistelutoverit" ja esiintyi "Madagaskar"-nimisessä DreamWorksin tietokoneanimaatiossa, joka ilmestyi vuonna 2005. Hän toimi Melman-kirahvin äänenä.


title: David Schwimmer

text: David Schwimmer on juutalainen. Hän on seurustellut muun muassa näyttelijä Mili Avitalin ja laulaja Natalie Imbruglian kanssa. Nykyään Schwimmer on naimisissa Zoe Buckmanin kanssa.


title: David Schwimmer

text: Davidin ja Zoen ensimmäinen lapsi, Cleo Buckman Schwimmer, syntyi 8.toukokuuta 2011.


title: Ilkka Hakalehto

text: Ilkka Matti Tapani Hakalehto (22. huhtikuuta 1936 Helsinki – 24. marraskuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen historiantutkija ja poliitikko. Hakalehto oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen 1973–2004 sekä Helsingin kaupunginhallituksen jäsen 1979–1980 ja 1983–1984. Hän oli Paasikivi-seuran pääsihteeri (1968–1972) ja Asukasliiton puheenjohtaja (1974–1991). 1990-luvulta alkaen Hakalehto tunnettiin erityisesti Euroopan unionin ja varsinkin Suomen EU-jäsenyyden vastustajana. Hän toimi 1994–2004 Vapaan Suomen Liiton (nykyinen Itsenäisyyspuolue) ensimmäisenä puheenjohtajana ja oli perussuomalaisten ehdokkaana vuoden 2000 presidentinvaaleissa.


title: Ilkka Hakalehto

text: Hakalehto syntyi Helsingissä. Hänen vanhempansa olivat lääninrovasti Niilo Hakalehto ja Kaarina Hakalehto. Vuonna 1963 Hakalehto avioitui Vappuliisa Kukon kanssa. Pari sai kaksi lasta.


title: Ilkka Hakalehto

text: Hakalehto valmistui ylioppilaaksi Pälkäneen yhteiskoulusta vuonna 1954. Hän meni opiskelemaan Helsingin yliopistoon ja valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1958, lisensiaatiksi 1964 ja tohtoriksi 1966. Hakalehdon väitöskirjan aiheena oli 1920-luvun SKP. Pitkän uransa aikana Hakalehto tutki poliittisia toimijoita oikeistosta vasemmistoon. Hän oli Helsingin yliopiston poliittisen historian dosentti vuodesta 1979 alkaen.