title: Induktiosilmukka

text: F1 Suomen rakentamismääräyskokoelma velvoittaa asentamaan induktiosilmukan tai muun äänensiirtojärjestelmän kokoontumistiloihin, joissa on äänentoistojärjestelmä.


title: Induktiosilmukka

text: "3.3.1 Määräys


title: Induktiosilmukka

text: Katsomoiden, auditorioiden, juhla-, kokous- ja ravintolasalien, opetussalien ja -luokkien ja vastaavien kokoontumistilojen on sovelluttava myös liikkumis- ja toimimisesteisten käyttöön. Näihin tiloihin asennetussa äänentoistojärjestelmässä tulee olla myös tele/induktiosilmukka tai muu äänensiirtojärjestelmä."


title: Induktiosilmukka

text: Induktiosilmukka on käytössä olevista ainoa, jonka toiminnalliset ominaisuudet on määritelty kansainvälisesti hyväksytyllä standardilla (IEC 60118-4:2014). Kuulolaitevalmistajat optimoivat kuulolaitteiden ominaisuudet tämän standardin perusteella. Hyvälaatuisen toiminnan kannalta on siis oleellista, että myös tiloihin asennetut induktiosilmukat täyttävät standardissa määritellyt vaatimukset, jolloin koko signaalin siirtotie toimii parhaalla mahdollisella tavalla. Suomessa tämä standardi on julkaistu nimellä FS-EN 60118-4:en. Siinä määritellään yksiselitteisesti induktiosilmukkasignaalin laatuvaatimukset, silmukkajärjestelmän testaus ja merkinnät.


title: Mogollonin kulttuuri

text:
Mogollonin kulttuuri (äännetään "Mogoijonen kulttuuri") oli 700–1300/1400 jaa. lounaisessa Pohjois-Amerikassa. Maataviljelevät ihmiset asuivat kalliojyrkänteiden alla puebloissa.
Kulttuurissa oli Anasazi-pueblokulttuurin ja Hohokam-kulttuurin piirteitä. Kulttuuri sijaitsi vuoriston korkeilla aavikkoalueilla New Mexicossa, Meksikossa ja Itä-Teksasissa. Löytöjä on tehty Gilan kansallispuiston alueelta ja Hueco Tanksista läntisten Franklin-vuorten ja itäisten Huecon vuorten välistä. Kulttuurin keskusalue oli lounaisessa New Mexicossa, kaakkoisessa Arizonassa ja pohjoisessa Chihuahuassa. Hueco Tansk on hieman yli 51 km koilliseen Teksasin El Pasosta. Tunnetuin Mogollonin kulttuureista on Mimbresin kulttuuri. Zunit saattavat olla ainakin osittain mogollon-intiaanien jälkeläisiä. Mogollonin kulttuurin alueelle vaelsi myöhemmin apasseja.


title: Mogollonin kulttuuri

text: Tavallisin on Joe Ben Wheatin käyttämä aikajako vuodelta 1955Toinen tapa on jako talotyyppien pohjalta:Mimbresin kulttuuri 1000–1130 oli pienialainen Mogollonin kulttuurin vyöhyke. Kulttuurin keramiikassa näkyvät vaikutteet Pohjois- ja Keski-Meksikosta. Keramiikassa näkyy usein lintuja.


title: Amirantit

text: Amirantit on korallisaariryhmä Afrikan itärannikolla, leveyspiirillä 5 S. Se on osa Seychellejä.


title: Amirantit

text: Saaria ovat muun muassa Rémire, D'Arros, Desroches, Etoile, Saint Joseph, Marie Louise ja Desnoeufs. Niistä Desroches on suurin. Se on varsinainen paratiisisaari: valkoista hienoa hiekkaa ja kookospalmuja. Saari on viisi kilometriä pitkä ja vain 500 m leveä, ja siellä asuu noin 40 henkeä yhdessä kylässä. Saari on erityisesti sukellusturistien suosiossa, sillä saarta ympäröivät upeat ja lajirikkaat koralliriutat.


title: Stig Lönnqvist

text: Stig Johan Lönnqvist (s. 12. huhtikuuta 1949 Salo) on suomalainen pikajuoksija.


title: Stig Lönnqvist

text: Lönnqvist voitti EM-pronssia 4 × 400 metrin viestijuoksussa Roomassa 1974. 400 metrin juoksussa Lönnqvist saavutti SM-hopeaa ulkoradoilla vuosina 1972, 1973 ja 1976 sekä sisäradoilla vuonna 1976. Seuratasolla Lönnqvist edusti Esbo Idrottsföreningia ja Lohjan Kisa-Veikkoja.


title: Stig Lönnqvist

text: Nykyään Lönnqvist toimii Länsi-Uudenmaan jätehuollosta vastaavan Rosk’n Roll Oy Ab:n toimitusjohtajana. Vuonna 2013 hän sai ympäristöneuvoksen arvonimen.


title: Arezzo

text: Arezzo on kaupunki Italian Toscanassa, noin 80 kilometriä Firenzestä kaakkoon. Se on Arezzon maakunnan pääkaupunki. Arezzossa on arviolta 99 543 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 384,53 neliökilometriä.


title: Arezzo

text: Kaupunki sijaitsee 296 metriä merenpinnan yläpuolella. Se on luultavasti ollut etruskien tärkeä kaupunki. Napoleon valloitti sen aikoinaan, ja toinen maailmansota tuhosi monia kaupungin historiallisista rakennuksista.


title: Arezzo

text: Etruskien taiteen hieno esimerkki, Arezzon hirviö, on löytynyt Arezzosta. Roomalaisaikaan kaupunki oli tärkeä keramiikan tuotannon keskus. Siellä tuotettu "terra sigillata" oli arvostettua, ja sitä vietiin ympäri valtakunnan. Tuotanto alkoi kaupungissa n. 40 eaa. ja jatkui aina toisen vuosisadan puoliväliin asti.


title: Arezzo

text: Arezzon kuuluisin nähtävyys on San Fransescon kirkossa oleva freskosarja. Sen on tehnyt Piero della Francesca 1400-luvun puolivälissä. Freskot kertovat Todellisen ristin legendan.


title: Arezzo

text: Piazza Grande on kaupungin pääaukio. Sitä ympäröi vaakunoin koristellut talot. Aukion lähellä oleva kirkko, La Pieve di Santa Maria, toimii hyvin maamerkkinä.


title: Arezzo

text: Aukion takana, mäen päällä, on suuri puisto. Sen itäreunalla on Medicien rakennuttama linna, Fortezza Medicea. Puiston vastakkaisella puolella on tuomiokirkko.


title: Arezzo

text: Arezzossa järjestetään vuosittain yksi Italian suurimmista rockfestivaaleista, Arezzo Wave. Se on ilmainen tapahtuma heinäkuun ensimmäisellä viikolla ja kerää noin 150 konserttiin yleisöä lähes 250 000. Suomalaisista siellä on esiintynyt Leningrad Cowboys.


title: FC TVMK

text: FC TVMK on entinen tallinnalainen jalkapalloseura. Seura voitti Meistriliigan kaudella 2005. Vuonna 2008 seura lopetti toimintansa talousvaikeuksien vuoksi.


title: FC TVMK

text: Virallisesti TVMK perustettiin vuonna 1990, mutta sen samanniminen edeltäjä perustettiin jo vuonna 1951. Kirjaimet TVMK tulevat sanoista "Tallinna Vineeri- ja Mööblikombinaat". Joukkue on kuulunut Viron uudelleenitsenäistymisen jälkeen sarjan kärkipään joukkueisiin ja voittanut lukuisia mitaleita.


title: FC TVMK

text: Lyhyen historiansa aikana TVMK on tunnettu lukuisilla nimillä. Vuonna 1992 se vaihtoi nimekseen "TVMV", 1993 "Nikol", mistä eriytyi myöhemmin FC Lantala ja TVMK jatkoi nimellä "FC Tevalte", myöhemmin "Tevalte-Marlekor" ja "Marlekor" ennen kuin vuonna 1997 palasi nykyiseen nimeensä.


title: FC TVMK

text: Kaudella 2008 seura ajautui talousvaikeuksiin ja toiminnan jatkuminen oli vaakalaudalla. Joukkue kuitenkin pelasi poikkeusluvalla sarjakauden loppuun, mutta se tiputettiin viimeiseksi. Kauden loputtua sekä pääsarjassa pelannut edustusjoukkue että toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelannut kakkosjoukkue lopettivat toimintansa. "* nimellä Marlekor Tallinn"


title: Nina Holmén

text: Siv Nina Anette Holmén (omaa sukua Wärn, s. 29. syyskuuta 1951 Ähtävä) on suomalainen entinen keskipitkien ja pitkien matkojen juoksija.


title: Nina Holmén

text: Holmén voitti EM-kultaa 3 000 metrillä Roomassa 1974 ajalla 8.55,10. Montrealin olympialaisissa 1976 hän oli 1 500 metrillä yhdeksäs. Roomassa juostu Suomen ennätys kesti aina vuoteen 1988. Maastojuoksun MM-kisoissa vuonna 1974 Holmén oli hopealla.


title: Nina Holmén

text: Holmén voitti Suomen mestaruuden 800 metrillä kahdesti (1975 ja 1976), 1 500 metrillä kolmesti (1974, 1975 ja 1976) ja 3 000 metrillä kerran (1972). Hän voitti myös maastojuoksumestaruuden vuonna 1975.


title: Nina Holmén

text: Holménin aviomies on entinen huippujuoksija Rune Holmén ja poika maratonin Euroopan mestari Janne Holmén.


title: Nina Holmén

text: Seuratasolla Holmén edusti HIFK:iä.


title: Hohokamin kulttuuri

text: Hohokamin kulttuuri (joskus Huhukamin tai Huhugamin kulttuuri) oli muinainen intiaanikulttuuri lounaisessa Pohjois-Amerikassa nykyisen Etelä-Arizonan seuduilla Gilajoen ja Salt Riverin varrella nykyisten Phoenixin ja Tucsonin lähettyvillä. Tämä aavikkoalueen kulttuuri rakensi muun muassa temppeleitä ja valtavia kastelukanavia Meksikon laakson tyyliin. Keramiikassakin näkyy Meksikon intiaanikulttuurien vaikutusta. Hohokamin ihmiset saattavat olla pima-intiaanien edeltäjiä. Kulttuurin keskusalue oli keskisellä Gila-joella ja alemmalla Salt Riverillä, mutta se laajeni nykyiseen Arizonaan, Sonoraan ja Chihuahuaan. Snaketownista on löydetty Mesoamerikan intiaanikulttuureille ominaisia tasannetemppeleitä ja pallokenttiä. Hohokamin ihmiset jättivät kylänsä 1400-luvulla, ja myöhemmät pimat ja papagot eli "akimel o'odhamit" ja "tohono o'odhamit" saattavat olla hohokamien jälkeläisiä.


title: Hohokamin kulttuuri

text: Hohokamin ihmiset asuivat puoliksi maahan kaivetuissa kuoppataloissa (engl. "pithouse"). Hohokamista pohjoiseen oli noin vuoden 1064 jälkeen Flagstaffin kaupungin ympärillä Keski-Arizonassa Sinaguan kulttuuri, joka oli Mogollonin, Anasazin ja Hohokamin seos. Alussa siellä oli kuoppataloja ja yläosastaan puurakenteisia pintarakenteita ja myöhemmin Anasazi-tyyppisiä puebloja.


title: Ruunivoikko

text: Ruunivoikko on hevosen voikkogeenin haalistama ruunikkoväri. Ruunivoikko muistuttaa melko paljon ruunihallakkoa, mutta nämä värit aiheuttavat erilliset geenit. Ruunivoikon ja hallakon erottaa toisistaan muun muassa siten, että hallakolla on aina siima (joka tosin ruunivoikollakin saattaa joskus olla), kauttaaltaan hieman runkoa tummempi pää sekä yleensä selkeän kaksiväriset jouhet. Ruunivoikon peitinkarva on tavallisesti vaaleanruskea, mutta siinä on yleensä vivahdus keltaista, nokisella tummalla ruunivoikolla jopa vihertävänkeltaista. Ruunikoiden tapaan ruunivoikon jalat ovat etupolvesta ja kintereestä alaspäin mustat, samoin hevosen harja- ja häntäjouhet.


title: Ruunivoikko

text: Ruunivoikko voi olla vaikea erottaa esimerkiksi vaaleasta ruunikosta tai ruunihallakosta, nokisuuden tummentamat ruunivoikot myös tummista ruunikoista.


title: Ruunivoikko

text: "Buckskin" (kirjaimellisesti "kauriinnahka") on englanninkielinen nimi ruunivoikolle ja niinkutsuttu värirotu. Ennen voikko- ja hallakkovärien genetiikan ymmärryksen selkeytymistä buckskin-nimityksellä saatettiin viitata myös hallakkoväreihin, etenkin ruunivoikkoja joskus paljonkin muistuttaviin kellahtaviin ruunihallakoihin. Hevosten värijalostuksessa ei näistä syistä myöskään pitkään ollut mitään yhtenäistä käsitystä siitä, saiko tai pitikö buckskinilla olla siima tai miten tummat ja tasaisen väriset sen jouhien piti olla. Myös vaalea siimaselkäinen ruunikko saattoi tulla nimetyksi tämän väriseksi.


title: Ruunivoikko

text: Yhdysvalloissa perustettu kansainvälinen buckskinhevosjärjestö "International Buckskin Horse Association" ottaa nykyisin rekisteriinsä - eriteltyinä - väriltään ruunivoikkoja tai hallakoita (hiirakko, ruunihallakko tai punahallakko) hevosia. Kyseessä onkin hiukan palominon tapainen "värirotu", joka perustui alun perin siihen ajatukseen että ruunivoikot ja hallakot hevoset ovat värinsä ohella perineet esivanhemmiltaan erityisominaisuuksia, kuten sitkeyttä ja kestävät kaviot.


title: Ruunivoikko

text: Buckskin-rekisteriin pääsevältä hevoselta vaaditaan värin lisäksi yli 142 sentin säkäkorkeus. Se ei saa olla kirjava tai tiikerinkirjava eikä myöskään kimo tai päistärikkö. Päärekisteriin ("permanent registration") pääsevältä hevoselta edellytetään myös joko päärekisterissä olevat molemmat vanhemmat tai tietty määrä jälkeläisiä (oriilta 12, tammalta 3) jotka oikeanlaisen värinsä ansiosta ovat päässeet oheisrekisteriin ("appendix"). Varsat siirtyvät oheisrekisteristä yksivuotiaina joko suoraan päärekisteriin, jos varsan molemmat vanhemmat jo ovat siinä, tai esirekisteriin ("tentative registration") josta ne jälkeläisnäyttöjen perusteella voivat päästä päärekisteriin. Ruunat pääsevät kuitenkin suoraan päärekisteriin, koska niitä ei voida käyttää jalostukseen.


title: Mustanvoikko

text: Mustanvoikko on hevosväri, joka on melkein musta tai jonkin verran vaaleampi. Värityksen tuottaa heterotsygoottinen voikkotekijä mustalla pohjalla. Mustanvoikko väritys on vaikea tunnistaa silmämääräisesti, mutta se voidaan todentaa DNA-testillä tai päätellä suvun ja jälkeläisten värien perusteella. Väritys voi muistuttaa kulomustaa, tummanruunikkoa, mustanruunikkoa, hiirakkoa tai jopa tummanrautiasta.


title: Mustanvoikko

text: Mustanvoikko hevonen vaikuttaa usein tavalliselta mustalta, eikä diluutiogeenin vaikutus ole näkyvä. Karvapeite saattaa kuitenkin olla taipuvainen haalistumaan ruskeaksi kuluessaan tai auringon kulottamana. Toisaalta pelkkä kulottuminen ei todista hevosen mustanvoikkoudesta suuntaan eikä toiseen.


title: Mustanvoikko

text: Kaksinkertainen voikkotekijä tekee mustasta pohjaväristä "smoky cream"in ("savuinen kerma"); väritys on hieman harmahtava kermanvaalea, ja sitä voi olla vaikea erottaa ruunikkopohjaisesta "perlino"sta ja rautiaspohjaisesta "cremello"sta, vaikkakin väritys voidaan todentaa DNA-testillä.


title: Mustanvoikko

text: Mustanvoikolla hevosella on oltava vähintään yksi vanhempi, joka kantaa voikkotekijää "C", ja vähintään toisen vanhemmista on kannettava E-lokuksen dominoivaa, mustan pigmentin muodostumisen mahdollistavaa "E"-alleelia. Molempien vanhempien on kannettava A-lokuksen resessiivistä "a"-alleelia ja periytettävä se jälkeläiselleen, jotta pohjaväri olisi kokomusta eikä esimerkiksi ruunikko. Mustanvoikko tai ruunivoikko (tai musta- tai ruunikkopohjainen valkovoikko) vanhempi voi periyttää sekä "C"- että "E"-alleelit. Mustanvoikko jälkeläinen voi syntyä myös voikon tai rautiaspohjaisen valkovoikon ja ruunikon tai mustan hevosen yhdistelmästä, jolloin mustanvoikkoon väritykseen tarvittavat "C"- ja "E"-alleelit periytyvät eri vanhemmilta. Pikkuvarsoina mustanvoikot ovat tyypillisesti hopeanharmaita ja saattavat muistuttaa hiirakkoa, erityisesti mikäli varsalla on myös vastavarjostuskuvio. Mustanvoikoilla varsoilla on myös joskus syntymävärissään punertavaa väriä korvien sisäpuolella. Molempia ilmiöitä esiintyy kuitenkin myös ei-voikoilla mustilla varsoilla.


title: Mustanvoikko

text: Vaikka mustanvoikko näyttääkin yleensä jonkin muun väriseltä, kokeneet hevosihmiset huomaavat jotain erikoista aikuisen mustanvoikon värityksessä. Mustanvoikon tummimmat sävyt ovat miltei identtisiä tavallisen mustan kanssa mutta voivat näyttää hieman kiillotetulta, mikä yleensä selitetään kuloutumisella. Vaaleimmat sävyt voivat varsinkin säiden armoilla näyttää tympeänsävyiseltä ruunikolta tai tummanrautiaalta.


title: Mustanvoikko

text: Mustanvoikko väritys reagoi yleensä voimakkaasti auringonvaloon ja hikeen, ja monet mustanvoikot kuloutuvatkin suklaanruskeiksi selkeän punertavin jouhin. Ulko-oloissa kuloutumisessa jalkoihin jää enemmän väriä, ja ne saattavat näyttää ruunikon mustilta jaloilta. Mustanvoikoilla ei kuitenkaan ole peitinkarvassaan ruunikoille tyypillistä punasävyä, vaan ne vivahtavat enemmän suklaanruskeaan ja oranssiin.


title: Mustanvoikko

text: Jotkin mustanvoikot voi tunnistaa silmien perusteella; ne voivat olla pähkinänruskeat aikuisellakin hevosella. Voi kuitenkin olla vaikeaa erottaa pähkinänruskeaa silmää tavallisesta tummanruskeasta.


title: Mustanvoikko

text: Mustanvoikko on geneettisesti musta, johon vaikuttaa heterotsygoottinen voikkotekijä. Voikkovärit aiheuttava mutaatio sijaitsee hevosen 21. kromosomin (ECA21) "MATP"-geenissä, ja voikkotekijä on epätäydellisesti dominoiva; se vaikuttaa siis hevosen fenotyyppiin sekä homo- että heterotsygoottina, mutta homotsygoottina sen vaikutus on voimakkaampi. Mustanvoikkojen silmämääräisen tunnistamisen vaikeus on saanut jotkut sanomaan mustan kätkevän voikkotekijän vaikutuksen, vaikka olisi oikeampaa kutsua mustanvoikkoja "piilovoikoiksi".


title: Mustanvoikko

text: Voikkotekijän sijainti hevosen genomissa julkistettiin vuonna 2003, ja nykyään saatavilla on voikkotekijän ilmaiseva DNA-testi. Tämän ansiosta hevosenomistajat voivat vahvistaa "piilossa olevia" voikkovärityksiä kuten mustanvoikkoja, tummia voikkoja ja ruunivoikkoja sekä esimerkiksi kimoutumisen valkaisemia voikkovärityksiä.


title: Hallakkoväri

text: Hallakko on erityisen hallakkogeenin tuottama hevosen väritys. Sanan merkitys on lähimenneisyydessä jossakin määrin muuttunut ja tarkentunut hevosvärien genetiikan selkenemisen myötä. Hallakkovärien uskotaan olevan hevosen alkuperäinen väritys ennen kesyttämistä ja toimineen suojavärinä aromaastossa.


title: Hallakkoväri

text: Vanhastaan hallakoksi (myös "luonnonväriksi" tai "villihallakoksi") on kutsuttu väritystä, jossa hevosella on kellertävänruskea karva, mustat (tai ainakin tummat) jouhet sekä siima selässään. Käytännössä hallakoiksi on katsottu suurin osa nykyisen väritermistön mukaisista ruunivoikoista ja ruunihallakoista.


title: Hallakkoväri

text: Nykyään hallakko on lähinnä yhteisnimitys niin kutsuttujen hallakkovärien edustajille: rautiaspohjainen hallakko on rautiaanhallakko (myös punahallakko), ruunikkopohjainen on ruunihallakko ja mustapohjainen on hiirakko (joskus "harmaahallakko"). Sekä voikko- että hallakkogeeniset yksilöt ovat melko yleisiä esimerkiksi islannin- ja vuonohevosilla, ja vuonohevosharrastajat käyttävätkin lisäksi termejä "valkohallakko" (ruunivoikonhallakko, jonka geenit yhdessä vaalentavat rungostaan miltei valkoiseksi) ja "keltahallakko" (voikonhallakko). Mustapohjainen yhdistelmäväri tunnetaan voikonhiirakkona.


title: Hallakkoväri

text: Hallakkogeeni D on dominoiva. Hallakkovärisen hevonen voi kantaa geeniä yksin- tai kaksinkertaisena, eikä heterotsygootin ja homotsygootin hallakon välillä ole näkyviä eroja. Hallakkogeeniä kantava hevonen on siis väriltään aina hallakko, mutta muiden geenien vaikutuksesta väri voi olla tunnistamattomissa: hopeageeni muuttaa ruunihallakon ja hiirakon mustat jouhet hopeanvalkeiksi, samaperintäinen voikkogeeni (valkovoikkoväri) haalistaa värin kauttaaltaan erittäin vaaleaksi, ja kimoutuminen muuttaa hevosen varttuessa sen värin harmaaksi ja lopulta valkoiseksi.


title: Hallakkoväri

text: Hallakkovärin pohjaväri voi olla melkein mikä tahansa mukaan lukien esimerkiksi hopeavärit ja voikkovärit. Käytännössä kuitenkin esimerkiksi hopeanvoikonhiirakko voi olla hyvin vaikea tunnistaa ja tämänkaltaiset usean niin sanotun erikoisvärin yhdistelmät voivat jäädä tunnistamatta, jolleivät hevosen vanhempien tai jälkeläisten värit niitä paljasta. Hallakkogeenille ei toistaiseksi ole yleispätevää geenitestiä, koska hallakkogeeniä ei ole vielä löydetty hevosen genomista vaikka sen värin selkeiden periytymissääntöjen perusteella tiedetäänkin olevan olemassa. Esimerkiksi voikko- ja hallakkovärien erottaminen epäselvissä tapauksissa geenitestillä toisistaan perustuukin voikkogeenin varmistamiseen tai sulkemiseen pois.


title: Hallakkoväri

text: Hallakkogeeni haalistaa hevosen karvan ja jouhien värejä tiettyyn tunnusomaiseen tapaan: pää ja jalat ovat runkoa tummempisävyiset, hevosella on aina siima selässään ja sen jouhet ovat yleensä selkeän kaksiväriset, keskeltä tummemmat ja reunoilta vaaleammat. Ohutjouhisilla ja -karvaisilla (lähinnä lämminverisillä) hallakoilla jouhet saattavat kuitenkin olla varsin tasaisen tummat eikä pään ja jalkojenkaan tummuus ole selkeää, jolloin värin erottaminen voikkoväreistä voi olla pelkästään hevosen ulkonäön perusteella mahdotonta. Siiman lisäksi monilla hallakoilla on (aasin)risti eli sä'än yli kulkeva tumma poikkijuova ja seeprajuovia eli vaakatasoisia juovia jaloissa. Niin siimaa, ristiä kuin seeprajuoviakin kuitenkin esiintyy paljon myös muiden väritysten yhteydessä, myös voikko- ja perusvärisillä hevosilla.


title: Hallakkoväri

text: Hallakkovärit ovat hyvin yleisiä tai jopa vallitsevia alkukantaisilla hevosroduilla ja villihevosilla (kuten przewalskinhevosella ja mustangilla). Vanhoista hevosenluista eristetyn DNA:n perusteella vanhimmat tutkitut hevosenluut kuuluivat poikkeuksetta väriltään ruunikkopohjaisille hevosille, joten ruunihallakkoa arvellaankin hevosen alkuperäisimmäksi väriksi.


title: Hallakkoväri

text: Vuonohevoset ovat kaikki hallakoita ja yleensä nimenomaan ruunihallakoita; niiden yleensä pystyyn leikatussa harjassa näkyvätkin selvästi tummat keskijouhet. Hallakkovärit ovat yleisiä myös muiden muassa islanninhevosilla, shetlanninponeilla sekä quarterhevosilla. Monissa roduissa, joiden yhteydessä usein puhutaan hallakoista (kuten connemaranponi ja gotlanninruss), hallakonvärisiksi rekisteröidyt eläimet ovat kuitenkin todellisuudessa voikkovärien edustajia, lähinnä ruunivoikkoja ja mustanvoikkoja.


title: Ruunihallakko

text: Ruunihallakko (rnhkko) () on hevosen väritys, joka kuuluu hallakkoväreihin. Ruunihallakon pohjaväri on ruunikko, jonka hallakkotekijä haalistaa vaaleaksi punaruskeaksi.


title: Ruunihallakko

text: Ruunihallakon rungon väri vaihtelee erittäin vaaleasta ruskeasta melko voimakkaaseen punaruskeaan. Harja ja häntä ovat kaksiväriset: keskeltä mustat, reunoilta vaaleammat. Ohutkarvaisilla ja -jouhisilla lämminverisillä ruunihallakoilla jouhien kaksivärisyys ei kuitenkaan välttämättä ole selkeää. Hallakoilla aina esiintyvä siima on musta tai tummanruskea. Pangare-kuviointi voi vaalentaa entisestään vaalean ruunihallakon hyvin haaleanpunertavaksi. Erityisen vaalea ruunihallakko voikin olla vaikea erottaa valkorunkoisesta ruunivoikonhallakosta, joskin voikkouden mahdollisuus pystytään yleensä ottamaan huomioon tai sulkemaan pois hevosen suvun tai pelkän rodunkin perusteella.


title: Ruunihallakko

text: Ruunihallakon voi sekoittaa moniin väreihin, myös sellaisiin, joissa ei ole hallakkogeenin vaikutusta.


title: Patayan kulttuuri

text: Patayan kulttuuri oli vuosina 700–1550 Pohjois-Amerikan lounaisosissa vallinnut intiaanikulttuuri. Patayan ihmiset olivat liikkuvia metsästäjä-keräilijöitä, eivätkä he rakentaneet suuria rakennelmia. Kulttuuri levittäytyi osiin Kaliforniaa, Kalifornian niemimaata ja Arizonaa, Coloradon jokilaaksoon ja ympäröiville ylängöille pitkin Grand Canyonia. Lähinaapuri oli hohokam keskisessä ja itäisessä Arizonassa.


title: Patayan kulttuuri

text: Patayan kulttuuri on yumaheimon vanhaa kulttuuria. Ensimmäiset kulttuurin piirteet ilmestyivät noin 875 Coloradojoelle. Patayan ihmiset ovat saattaneet viljellä tulva-alueilla maissia. Keramiikka otettiin käyttöön 700 jaa. Alkuaikojen patayan ihmiset asuivat pitkätaloissa, joissa oli huoneita peräkkäin, myöhemmin harvakseltaan sijaitsevissa taloryhmissä.


title: Rautiaanhallakko

text: Punahallakko (phkko) (engl. "red dun" tai "chestnut dun", ruots. "rödblack") on hevosen väritys, joka kuuluu hallakkoväreihin. Punahallakon pohjaväri on rautias, jonka hallakkogeeni haalistaa vaaleanpunertavaksi. Väri voi olla vaikea erottaa tavallisesta rautiaasta.


title: Rautiaanhallakko

text: Punahallakon runko on vaaleanpunaruskea, ja hallakkoväreille tyypillisesti väri on pään ja jalkojen alueella tummempi. Harja ja häntä ovat kaksiväriset: keskeltä tummemmanpunertavat, reunoilta vaaleammat. Hallakoilla aina esiintyvä siima on punaruskea ja saattaa erottua huonosti.


title: HLA

text: HLA-molekyylit (Human Leukocyte Antigen) ovat immuunipuolustuksen toiminnan perusta. Ihmisen jokaisessa solussa on HLA-molekyylejä, jotka esittelevät solun sisäisiä proteiineja.


title: HLA

text: HLA-geenialue on noin neljän miljoonan emäsparin pituinen DNA-alue kromosomissa 6. Geenialue koostuu kolmesta luokasta, luokat 1, 2 ja 3.


title: Summa contra gentiles

text: Summa contra gentiles ("Summa pakanoita vastaan") on Tuomas Akvinolaisen vuosien 1258 ja 1264 välisenä aikana kirjoittama skolastinen filosofinen ja teologinen teos. Teoksen tarkoituksesta, tarkoitetusta lukijakunnasta ja sen suhteesta Tuomaan muihin töihin on väitelty paljon. Se luokitellaan kuitenkin yleensä "summa"-tyyppisiin teoksiin, teologisiin synteeseihin, samoin kuin Tuomaan "Kommentaari Pietari Lombardialaisen Sentensseihin" ja "Summa theologiae", vaikkakin kaikkien näiden käsittelemissä asioissa ja alkuperäisessä tarkoituksessa on suuria eroja.


title: Summa contra gentiles

text: "Summan" rakenne on erikoinen verrattuna Tuomaan muihin summa-teoksiin ja muuhun skolastiseen kirjallisuuteen. Teos jakaantuu pääpiirteittäin kahteen osaan: kirjat I–III käsittelevät totuuksia, jotka ovat luonnostaan ihmismielen saavutettavissa, ja kirja IV käsittelee totuuksia, joita luonnollinen järki ei kykene ymmärtämään, kuten Pyhää Kolminaisuutta, lihaksitulemista, sakramentteja ja ylösnousemusta.


title: Summa contra gentiles

text: Täsmällisemmin esitettynä ensimmäinen osa käsittelee totuuksia, jotka koskevat Jumalaa ja jotka ihmismielen luontaiset kyvyt kykenevät ymmärtämään. Tuomaan mukaan voidaan tietää, että Jumala on olemassa, että Jumala on yksi ja että Jumala on hyvä eikä äly tarvitse siinä apua. Kukin kolmesta ensimmäisestä kirjasta tarkastelee ihmiskunnan luonnollista Jumala-ymmärrystä eri tavalla. Kirja I käsittelee Jumalaa itseänsä, kuten hänen tietämistään ja tahtomistaan. Kirja II käsittelee Jumalaa hänen toimiessaan, hänestä lähtevinä tekoina, kuten luomisena. Kirja III näyttää kuinka Tuomaan mielestä kaikilla asioilla on päätöksensä Jumalassa.


title: Summa contra gentiles

text: Kirjan IV voidaan katsoa peilaavan kirjojen I–III rakennetta, vaikka se tarkasteleekin asioita jumalallisen ilmoituksen näkökulmasta. Niinpä kirjan IV ensimmäinen osa käsittelee Jumalaa itseään, kuten Pyhää Kolminaisuutta, toinen osa Jumalan tekoja, kuten lihaksitulemista ja sakramentteja, ja kolmas osa Jumalaa kaiken loppuna, kuten kuolleiden ylösnousemuksena.


title: Summa contra gentiles

text: Teoksen rakenne on synnyttänyt väittelyitä. Jotkut kristityt ovat katsoneet, että jako jumalallisiin ja inhimillisiin totuuksiin on tarpeeton. Tuomas katsoi kuitenkin, että kaksijakoisuus johtuu pelkästään ihmistiedon rajoitteista. On olemassa vain yksi totuus sinänsä, Jumalan tieto itsestään. Ihmisillä, jotka ovat riippuvaisia aisteista luonnollisen tiedon lähteinä, on kahdenlaista tietoa Jumalasta. Toista havainnollistaa ”pakanain” eli ei-kristittyjen tietämys Jumalasta, se mitä voidaan tietää luonnollisella järjellä, ja toiseen kuuluvat ne asiat, jotka voidaan tietää vain kristillisen ilmoituksen valossa. Koska Tuomas käsittelee kaksijakoisesti sitä, mitä Jumalasta voidaan tietää, monet ovat kutsuneet "Summaa" — ainakin sen kolmen ensimmäisen kirjan osalta — hänen kaikkein filosofisimmaksi teoksekseen siinä merkityksessä missä filosofia nykyään ymmärretään.


title: Summa contra gentiles

text: Ennen 1900-lukua oli olemassa selkeä näkemys siitä, miksi Tuomas kirjoitti teoksen. Legendan mukaan Raymundus Penafortilainen, Tuomaan sääntökunnan dominikaanien johtaja, oli pyytänyt Tuomasta ”kirjoittamaan teoksen uskottomien virheitä vastaan, jonka kautta pimeyden pilvi voidaan karkottaa ja tosi auringon opetus tuoda esiin”. Tästä legendasta on päätelty, että teoksella on ollut lähetystyöhön tai apologetiikkaan liittyvä luonne. Tuomas sanoo "Summan" esipuheessa, että kristillisiä harhaoppisia vastaan väitellessä joudutaan turvautumaan koko Raamattuun, jotta heidän virheensä voidaan osoittaa. Juutalaisia vastaan väitellessä voidaan käyttää Vanhaa testamenttia yhteisen ymmärryksen saavuttamiseksi. Muslimien ja pakanoiden kanssa ei ole olemassa samanlaista yhteistä tekstuaalista auktoriteettia, ja siksi tulee turvautua luonnolliseen järkeen, joka on kaikille ihmisille yhteinen. Siksi nähtiin, että "Summa" oli kirjoitettu, jotta se esittelisi uskottomille filosofisia vastaansanomattomia argumentteja, jotka kaikkien oli pakko hyväksyä, ja jotta he ne hyväksyttyään olisivat valmiit hyväksymään kristillisen uskon. Tuomas sanoo selvästi, että kristinuskon ilmoitetut totuudet eivät voi vedota järkeen samalla tavalla. Kolminaisuusopin ja Jumalan lihaksitulemisen puolustaminen vain luonnollisen järjen valossa tekisi kristinuskon vain naurettavaksi, koska kristityt eivät selvästikään usko vain järkeen perustuvien argumenttien ansiosta.


title: Summa contra gentiles

text: Monet ovat epäilleet Raymundusta koskevan legendan paikkansapitävyyttä, ja vaikka legenda pitäisikin paikkaansa, sitä että Tuomas olisi tarkoittanut teoksen lähetystyön käsikirjaksi joko annettavaksi uskottomille heidän luettavakseen, tai dominikaanien omaksi koulutusoppaaksi pakanoiden kanssa käytäviin väittelyihin valmistautumiseksi. Yhtenä todisteena on pidetty sitä, että Tuomas viittaa teoksessaan ainoastaan muutaman kerran muslimeihin ja sanoo itse, ettei tunne näiden kirjoituksia kovinkaan paljon. Lähetystyön oppaat olivat kuitenkin tuohon aikaan yleisiä dominikaanisessa kirjallisuudessa, ja niillä oli tietyt mittapuut koskien vastustajien argumenttien tuntemusta. Näin Tuomaan "Summa" ei olisi ollut kovinkaan hyvä teos tässä tarkoituksessa.


title: Summa contra gentiles

text: Toinen huomio ohittaa teoksen historian kokonaan ja keskittyy siihen, mitä teksti itsessään käsittelee. Joissakin kaikkein varhaisimmissa "Summan" käsikirjoituksissa teoksella on eri nimi kuin "Summa contra gentiles". Sitä kutsutaan myös nimellä "Kirja katolisen uskon totuudesta vääräuskoisten virheitä vastaan". Teos on myös hyvin erilainen kuin summa-tyyppiset teokset yleensä. Vähemmän tunnettu nimi tekisikin kirjasta enemmän totuutta, vaikkakin katolisen uskon totuutta, käsittelevän kirjan. Nykyään kirja nähdäänkin enemmän tutkielmana totuudesta, siitä kuinka ihmiset voivat saada tietoa materiaalisista asioista, jotka johtavat tietämykseen jumalallisesta.


title: Fremontin kulttuuri

text: Fremontin kulttuuri oli Pohjois-Amerikassa Great Basinin ylätasangolla nykyisen Utahin osavaltion alueella vallinnut muinainen intiaanikulttuuri, jonka kukoistus ajoittui vuosiin 700–1300. Kulttuuri muistutti monilta osin eteläpuolellaan leviävää pueblokulttuuria, mutta siihen ei liittynyt suuria väestökeskuksia. Kulttuuri tunnetaan parhaiten kalliopiirroksistaan.


title: Fremontin kulttuuri

text: 1200-luvun loppupuolella alkaneet voimakkaat ilmastonmuutokset johtivat Fremontin kulttuurin asteittaiseen katoamiseen ja tuhosivat sen lähes täydellisesti seuraavan vuosisadan aikana.


title: Fremontin kulttuuri

text: Monet arkeologit uskovat, että 500 eaa. – 500 jaa. Coloradon ylänkötasankojen ja Suurten syvänteiden itäpuolella Utahin alueilla samoilleet metsästäjä-keräilijät kehittivät Fremontin kulttuurin. Alueelle tulleet ihmiset hyödynsivät runsaita vesistöjä ja suoalueita ja aloittivat nopeasti levinneen maanviljelyn. Aluksi Ison Suolajärven ympäristössä vaikuttanut kulttuurialue levisi myös pieneen osaan Idahoa, Nevadaa ja Wyomingia. Nämä varhaiset ihmiset eivät aluksi perustaneet kiinteitä kyliä, vaan viettivät liikkuvaa elämää.


title: Fremontin kulttuuri

text:
Fremontin kulttuurin alkamisajankohta ajoittuu samaan aikakauteen Arizonan ja New Mexicon Mogollonin kulttuurin kanssa. Viljeltävät tuotteet olivat maissi, kurpitsa ja pavut. Fremontilaisten viljelyalat olivat suhteellisen pieniä verrattuna Arizonan ja New Mexicon alueella eläneiden maanviljelijöiden keinokasteltuihin peltoihin.
Asumukset Utahin alueella olivat puoliksi maanalaisia ”kuoppataloja” (), jotka olivat pyöreitä tai neliskulmaisia ja noin 60–120 senttimetriä syviä. Niiden keskellä oli tulisija. Majat olivat kesällä viileitä ja talvella lämpimiä. Pystyyn asetetut tolpat tukivat paaluista tehtyä kattorakennelmaa, joka peitettiin mudalla ja muilla maa-aineksilla. Ulkoapäin katsottuna kuoppatalo muistutti matalaa kumpua. Taloissa ei asuttu pysyvästi, vaan suurin osa niistä hylättiin viimeistään kymmenen vuoden käytön jälkeen. Coloradossa asuneet ryhmät suosivat arkkitehtuurissaan muurausta ja tekivät maanpäälliset talonsa kivistä.


title: Fremontin kulttuuri

text: Vilja-aitat ja pienet varastot sijaitsivat joissakin tapauksissa kylien keskellä. Usein ne kuitenkin sijoitettiin kapeiden kanjonien seinustoilla oleviin onkaloihin tai suojaisiin vaikeakulkuisiin paikkoihin jyrkänteiden reunoilla. Näihin hyvin suojattuihin varastoihin käsiksi pääseminen vaati tikapuut tai kalliokiipeilijän taidot.


title: Fremontin kulttuuri

text:
Ihmiset elivät aluksi pienissä yhden tai muutaman perheen yksiköissä ja asuivat 2–12 talon kylissä. Suurimmat asutuskeskukset käsittivät kuitenkin yli 60 kuoppataloa. Kylissä ei ollut suuria seremoniarakennuksia. Metsästys- ja keräilyleirit olivat yleisiä. Fremontin elämäntyyli jakautui kiinteissä kylissä asuvien maanviljelijöiden ja paimentolaiselämää jatkavien metsästäjien välillä. Jälkimmäiset liikkuivat riistan perässä tilanteiden mukaan. Kolmannen ryhmän muodostivat ne ihmiset, jotka eivät osanneet päättää kumman elämäntyylin valitsisivat. Alueelle muualta muuttanut väestö ja paikalliset ihmiset puhuivat useita eri murteita ja mahdollisesti jopa eri kieliä. Vaikka fremontilaiset eivät sopineet tavalliseen arkeologiseen luokitukseen niin helposti kuin muut varhaiset kulttuurit, tietty käytös ja elämänmalli liittivät eri ryhmät yhdeksi kulttuuriksi.
Fremontin kulttuuriin suurin löytöpaikka on Utahin Fremont Indian State Parkissa oleva Five Finger Ridge. Muita merkittäviä paikkoja ovat Dinosaur National Monument, Zionin kansallispuisto ja Archesin kansallispuisto.


title: Fremontin kulttuuri

text: Ensimmäinen pitkäaikainen kuivuuskausi alkoi Utahissa ja Coloradossa joskus vuoden 1150 jälkeen. Lähes kolme vuosikymmentä kestänyt kuivuus koetteli Fremontin ihmisiä ja sai heidät etsimään uusia hedelmällisempiä alueita maanviljelylle. Suuret yhteisöt Coloradon Clear Creek -joella ja Bakerissa Nevadan ja Utahin rajalla kasvattivat populaatiotaan. Kulttuurin suurin kukoistuskausi oli kuitenkin ohitettu. Uudet ilmastonmuutokset valtasivat koko maapallon. Suuret syvänteet ja Coloradon ylängöt joutuivat oikuttelevien sateiden ja ankarien kuivuusjaksojen koettelemiksi yhä uudelleen. Suurin osa fremontilaisista jätti kylänsä vuoteen 1350 mennessä. Samoin tekivät Coloradon Mesa Verdessä asuvat Anasazi-kulttuuria edustaneet ryhmät. Seuraavan vuosisadan aikana etelästä ja lounaasta Utahiin kulkeutuneet uto-asteekkilaisia kieliä puhuvat utet ja shoshonit valtasivat Fremontin kulttuuripiiriin alueet. Samalla uudet maahanmuuttajat saattoivat adoptoida Fremontin viimeiset rippeet omaan kulttuuriinsa.


title: Fremontin kulttuuri

text: Fremontilaiset tekivät mokkasiineja toisin kuin eteläiset Anasazin heimot, jotka käyttivät sandaaleja. Fremontin saviastioiden tunnusomaisin piirre olivat niiden ohuet seinämät. Vaikka ruukut olivat pääosin harmaata maalaamatonta savea, niihin oli joskus tehty taidokkaita kuvioita. Keramiikan asiantuntijat ovat löytäneet ruukuista kymmenen toisistaan eroavaa tyyliä.


title: Fremontin kulttuuri

text: Fremontin käsityöläiset tekivät myös erilaisia koritöitä ja työstivät nahkaa vaatteiksi ja muihin tarkoituksiin. Metsästäjät valmistivat kolmion muotoisia pykälin varusteltuja heittokärkiä, jotka olivat pidempiä kuin lähikulttuurien tekemät.


title: Fremontin kulttuuri

text: Fremontin laajakantoista kalliotaidetta ja kuvakirjoitusta on löytynyt kulttuurialueen jokaisesta kanjonista. Vaikka piirrosten tyyli noudatti paikallisia muotivirtauksia, niiden piirrostekniikasta on löytynyt selvästi yhteys toisiinsa Fremontin vaikutusalueen äärilaidoilla. Kuvien aihepiirit vaihtelivat jousin ja nuolin aseistetuista metsästäjistä sarvipäisiin eläinhahmoihin ja erilaisiin spiraaleihin ja geometrisiin kuvioihin. Monet kuvatuista hahmoista olivat suunnikkaan muotoisia, leveäharteisia ihmisen kaltaisia olentoja, jotka olivat koristelleet itsensä kaulariipuksin, korvarenkain ja sulkapäähinein. Monet löydetyt savesta tehdyt pienet moniväriset veistokuvat uskotaan liittyneen sekä uskontoon että omistajansa henkisiin voimiin


title: Summa logicae

text: Summa logicae ("Logiikan summa") on Vilhelm Occamilaisen kirjoittama logiikan käsikirja. Se on kirjoitettu joskus ennen vuotta 1327, ja julkaistu Pariisissa 1447/48, Bolognassa 1498, Venetsiassa 1508 ja Oxfordissa 1675.


title: Summa logicae

text: Teos kuvasi ja kehitti syllogistista logiikkaa. Sen keskeisenä teemana on johtopäätösten tekeminen.


title: Summa logicae

text: Teos:


title: Summa logicae

text: Muuta:


title: Sari Laine

text: Sari Laine (s. 18. marraskuuta 1962 Helsinki) on suomalainen karateka ja karatevalmentaja.


title: Sari Laine

text: Laineen urheilu-uran suurin saavutus on vuonna 1994 saavutettu maailmanmestaruus. Hänellä on myös MM-hopea vuodelta 1998 ja MM-pronssi vuodelta 1986. Euroopan mestaruuskisoissa hän on saavuttanut seitsemän henkilökohtaista mestaruutta ja yhteensä 21 mitalia. Hän voitti mestaruuden vuosina 1987, 1991, 1992 (oma painoluokka sekä avoin sarja), 1994, 1995 (avoin sarja) ja 1996.


title: Sari Laine

text: Laineelle myönnettiin musta vyö vuonna 1992. Nykyisin hänen vyöluokkansa on 4. dan. Laine valittiin Vuoden naisurheilijaksi vuonna 1995. Hän sai valtion urheilija-apurahaa vuosina 1999–2000. Vuosina 2006–2010 sekä 2011–2012 hän toimi Suomen karateliiton päävalmentajana.


title: Luonnollinen immuniteetti

text: Luonnollinen immuniteetti eli luontainen immuniteetti on immuunipuolustuksen osa, joka ei vaadi aiempaa kontaktia mahdollisen patogeenin kanssa.


title: Luonnollinen immuniteetti

text: Elimistöllä on varsinaisen immunologisen järjestelmän lisäksi runsaasti rakenteita ja seikkoja, jotka suojaavat sitä mikrobien hyökkäykseltä. Tällaisia seikkoja ovat muun muassa seuraavat:


title: Luonnollinen immuniteetti

text:
Luonnolliseen immuniteettiin kuuluu myös soluja, jotka kykenevät fagosytoimaan eli nielemään sisäänsä elimistön pyrkiviä taudinaiheuttajia. Näitä soluja kutsutaan yleisnimityksellä fagosyyteiksi, ja ne jakautuvat kahteen pääluokkaan rakenteensa perusteella. Nämä pääluokat ovat monosyytit ja granulosyytit; granulosyytit jaetaan edelleen kolmeen alaluokkaan, basofiilisiin, neutrofiilisiin ja eosinofiilisiin granulosyytteihin. Sekä monosyytit että granulosyytit ovat veren valkosoluja eli leukosyyttejä, mutta niillä on myös kyky siirtyä verenkierrosta verisuonen seinämän läpi kudosnesteeseen. Tämä tapahtuu tulehduspaikalta leviävien, valkosoluja houkuttelevien aineiden eli kemokiinien ansiosta. Tyypillisiä kemokiinejä ovat muun muassa komplementin pilkkoutumistuotteet.
Sekä monosyytit (joista kudoksissa kypsyviä soluja kutsutaan makrofageiksi) että granulosyytit tunnistavat taudinaiheuttajan tai sen erittämän tuotteen mikrobien pinnassa olevien yleisten rakenteiden perusteella. Esimerkiksi bakteerien soluseinä poikkeaa rakenteeltaan merkittävästi ihmisen omien solujen solukalvosta, ja fagosytoivat solut kykenevät näin erottamaan tunkeilijat elimistön omista rakenteista ja tuhoamaan ei-toivotut vieraat. Fagosytoivat eivät kuitenkaan tunnista yksittäisiä mikrobilajeja, eikä niiden toimintaan liity oppimista tai immunologista muistia kuten hankitun immuniteetin tapauksessa tapahtuu. Fagosyyttien kohdatessa taudinaiheuttajan niiden reaktio on siis joka kerta samanlainen.
Fagosytoosissa fagosytoiva solu tunnistaa ensin taudinaiheuttajan pinnallaan olevien reseptoriproteiinien avulla. Tunnistuksen seurauksena fagosyytin pintaan muodostuu kuopake, johon fagosytoitava mikrobi painuu. Lopulta fagosyytti sulkee mikrobin kokonaan sisäänsä ja ympäröi sen omilla kalvorakenteillaan. Fagosyytin sisälle joutunut mikrobi tuhotaan pumppaamalla sitä ympäröivän kalvon sisälle vetyioneita, jolloin sisäpuolen pH laskee. pH:n lasku aktivoi myös pilkkovia entsyymejä, jotka alkavat hajottaa mikrobin proteiineja, nukleiinihappoja ja muita rakenteita.


title: Luonnollinen immuniteetti

text: Komplementiksi kutsutaan järjestelmää, joka koostuu joukosta veressä ja kudosnesteissä esiintyviä proteiineja, jotka tunnistavat ja tuhoavat siellä esiintyviä patogeenejä. Komplementin eri proteiinit toimivat ketjureaktion kaltaisella tavalla: ensimmäisen aktivoiduttua se aktivoi seuraavan, joka edelleen aikaansaa kolmannen proteiinin aktivoitumisen. Ketjureaktion käynnistyttyä sitä on vaikea pysäyttää, ja se myös kasvaa edetessään voimakkaammaksi, sillä kukin aktivoituneista proteiineista kykenee aktivoimaan useita seuraavan vaiheen proteiineja.


title: Luonnollinen immuniteetti

text: Bakteerin pinnalla on tunnistettu antigeeni, johon immunoglobuliini on kiinnittynyt. Immunoglobuliinin FC-osaan kiinnittyy C1q-entsyymi, johon taas kiinnittyy C1r- ja C1s- entsyymit. Komplementin ensimmäinen entsyymi C1 muodostuu siis osista C1q, C1r:t ja C1s:t. Osat aktivoivat toisiaan ja syntyy C1. Tämän rakenteen säilyttämiseksi tarvitaan Ca-ioni.


title: Luonnollinen immuniteetti

text: C1 pilkkoo C4→ C4a ja C4b. C4b kiinnittyy bakteerin pinnalle Mg-ionin avulla. C1 pilkkoo myös C2-→ C2a ja C2b. C2b kiinnittyy C4a:n. Näin muodostuu C3-ja C5-konvertaasi eli aktiivinen entsyymi, joka pilkkoo C3 ja C5.


title: Luonnollinen immuniteetti

text: C4a/C2b-entsyymi siis pilkkoo C3→ C3a ja C3b. C3b sitoutuu bakteerin pinnalle ja siihen liittyy C5. C4a/C2b-entsyymi pilkkoo liittyneen C5-→ C5a ja C5b.


title: Luonnollinen immuniteetti

text: C5b kiinnittyy bakteerin pinnalle ja houkuttelee sinne C6, C7, C8 ja C9:t. Nämä muodostavat MACin () eli reiän bakteerin solukalvoon. Tästä seuraa lyysis eli bakteerin tuhoutuminen.


title: Luonnollinen immuniteetti

text: Komplementin klassisen reitin aktivoivat siis immunoglobuliinit, joista voimakkaimpia ovat IgG1, IgG3 ja IgM. Myös immunokompleksit, DNA-histonikompleksit ja C-reaktiivinen proteiini (CRP) aktivoivat reittiä.


title: Luonnollinen immuniteetti

text:
Oikotieaktivaatio on nimensä mukaisesti oikaistu tie klassisesta aktivaatiosta eli loppuosa on molemmille reiteille yhteinen.
Oikotieaktivaatiossa ohitetaan C1, C2 ja C4 ja hypätään suoraan C3 muokkaamiseen.


title: Luonnollinen immuniteetti

text: C3 siis hydrolysoituu itsestään, jolloin se pystyy sitomaan itseensä tekijä B:n. Tekijä B muuttuu Bb:ksi tekijän D avulla. On siis muodostunut C3(H2O)Bb-konvertaasi, joka pystyy aktiivisena pilkkomaan C3→C3a ja C3b.


title: Luonnollinen immuniteetti

text: C3b pyrkii jälleen sitoutumaan bakteerin pintaan. Tekijä B sitoutuu jälleen C3b:hen Mg-ionien avulla. Ja taas tekijä D:n ansiosta B→Bb. Tämä C3bBb vastaa toiminnaltaan C3/C5-konvertaasia eli klassisen reitin C4b/C2a-konvertaasia. C3bBb:n toimintaa voimistaa properdiini (P). C3bBb pilkkoo uusia C3→C3a ja C3b. C3b pystyy sitoutumaan bakteerin pinnalle ja sitomaan itseensä C5. C3bBb pilkkoo C5→ C5a ja C5b. C5b toimii kuten klassisessa reitissä. Tästä eteenpäin reitti jatkuu kuten klassinen reitti.


title: Luonnollinen immuniteetti

text: Oikotieaktivaatio syntyy nopeasti ja se pystyykin karkeasti erottelemaan vieraat aineet omista rakenteista. Tätä reittiä aktivoivat esimerkiksi mikrobien polysakkaridit, keinotekoiset pinnat (ks. elinsiirrot) sekä immunoglobuliiniaggregaatit. Reitti on jatkuvasti hieman aktiivinen, johtuen C3:n spontaanista hydrolysoitumisesta.


title: Luonnollinen immuniteetti

text: Reitin käynnistää mannoosia sitova lektiini eli MBL Ca-ionin avulla. Siihen sitoutuu MASP1, MASP2 ja MASP3. Syntynyt kompleksi vastaa rakenteeltaan klassisen reitin C1:stä.Tämä kompleksi siis pilkkoo C4→ C4a ja C4b, sekä C2→ C2a ja C2b. Syntyy jälleen C3- ja C5-konvertaasi, jonka jälkeen reitti etenee klassisen aktivaation mukaisesti.


title: Luonnollinen immuniteetti

text: Lektiinireitti muistuttaa siis hyvin paljon klassista aktivaatiota. Se käynnistyy kuitenkin huomattavasti nopeammin kuin itse klassinen aktivaatio. Lektiinireitin merkitys immuunipuolustuksessa on vielä hieman avoin.


title: Luonnollinen immuniteetti

text: Klassisen reitin lisäksi tunnetaan vaihtoehtoinen reitti, jossa komplementti ei aktivoidu puhtaasti patogeenin tunnistamisen seurauksena, vaan kohdatessaan immunikompleksin eli patogeenin ja sen neutraloineen vasta-aineen muodostaman kokonaisuuden. Tällöin vasta-aine on jo tehnyt patogeenin vaarattomaksi, ja komplementti huolehtii sen tuhoamisesta ja opsonoimisesta eli muuttamisesta helpommin syöjäsolujen huomaamaan muotoon. Nämä ovat hyviä esimerkkejä siitä, etteivät immuunijärjestelmän eri osat toimi yksinään, vaan tehokkaan immuunipuolustuksen takaamiseksi sen eri osaset toimivat yhteistyössä.


title: Luonnollinen immuniteetti

text: Käynnistyessään komplementtireaktio on erittäin tehokas tuhoamaan lähiympäristön soluja. Siksi on tärkeää, että reaktio voidaan rajata elimistölle vieraisiin soluihin ilman että omat solut vahingoittuvat. Tämän vuoksi reaktio etenee kohdepatogeeniin kiinnittyneenä. Joidenkin kobrien myrkyn tuhoisat vaikutukset elimistössä perustuvatkin juuri komplementtireaktion epäspesifiseen käynnistämiseen. Verenkiertoon joutuessaan myrkky aikaansaa yleisluontoisen ja kohdistamattoman komplementtireaktion, joka on usein hengenvaarallinen.


title: Luonnollinen immuniteetti

text:
Reaktiossa vapautuneet C3a ja C5a toimivat anafylaktoreina eli ne vapauttavat syöttösoluista histamiinia ja muita välittäjäaineita (ilman IgE:tä) sekä supistavat sileitä lihaksia ja lisäävät verisuonten läpäisevyyttä. C5a myös houkuttelee neutrofiilejä kudokseen.
Komplementin tietyt osat myös lisäävät bakteerien opsonisaatiota ja siten tehostavat fagosytoosia. Komplementti on myös erittäin tärkeä elimistön puhtaana pidossa.


title: Luonnollinen immuniteetti

text: Komplementtia säätelevät monet molekyylit. Esimerkkeinä muutama:


title: Luonnollinen immuniteetti

text: -C1NH estää C1r:n ja C1s:n toimintaa eli C1 muodostumista


title: Luonnollinen immuniteetti

text: -C4bp hajottaa C4b/C2a-konvertaasia


title: Luonnollinen immuniteetti

text: -DAF hajottaa myös C4b/C2a-konvertaasia


title: Luonnollinen immuniteetti

text: -Tekijä H hajottaa C3Bb-konvertaasia (oikotieaktivaatio)


title: Pietari–Ladožskoje ozero -rata

text: Pietari–Ladožskoje ozero -rata on Venäjän rataverkkoon kuuluva rataosuus Karjalankannaksella. Se alkaa Pietarin Suomen rautatieasemalta ja kulkee Rääpyvän ja Rahjan kautta Ladožskoje ozeroon Laatokan rannalle.


title: Kaukaluoto

text: Kaukaluoto (ruotsiksi "Köklot") ja Värlax (alkujaan "Väärälaksi", "Väärälahti") ovat kaksi saarta Mustasaaren kunnassa. Saaret sijaitsevat Vaasan saaristossa. Niissä asuu noin 80 ihmistä. Saarille on silta mantereelta.


title: Kaukaluoto

text: Ruotsinkielinen nimitys Köklot on syntynyt germaanisten kielten vaikutuksesta saaren alkuperäisestä suomenkielisestä nimestä Kaukaluoto. Nimi Kaukaluoto on tullut siitä, että saariryhmä oli kaukana isokyröläisille. Kaukaluoto-nimi on aikaisemmin esiintynyt Köklotin rinnalla, mutta on pyyhkiytynyt nyt pois. Niinpä Köklotvägen käännetään nyt suomeksi Köklotintie. Toinen teoria nimen alkuperästä perustuu alkuperäiseen ruotsinkieliseen kirjoitusasuun "Kåcklot", jossa "Kåck" eli "Kock" tulkitaan henkilönnimeksi.


title: Leikkaus

text: Leikkaus voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Leikkaus (puutarha)

text: Leikkauksella tarkoitetaan puiden ja pensaiden oksien katkaisemista tai karsimista, jotta ne eivät kasvaisi kooltaan liian suureksi. Monet pensaat kasvavat epäsäännöllisen muotoisiksi ja harvoiksi, jos niitä ei leikata koskaan. Harvennusleikkauksen avulla jäljelle jäävät puiden ja pensaiden oksat saavat enemmän ilmaa ja valoa. Juuria leikataan tarvittaessa vain istutettaessa.


title: Leikkaus (puutarha)

text: Leikkaamalla saadaan kasvit myös pysymään halutunlaisessa muodossa. Erityisesti pensasaitoja leikataan, jotta ne pysyisivät siisteinä muodossaan. Monet pensaslajit voi leikata välillä aivan maan tasalle. Pensaita ei tulisi leikata niin, että katkaistaan kaikki oksat samalta korkeudelta, vaan niin, että pensaat säilyttävät luonnollisen muotonsa.


title: Leikkaus (puutarha)

text: Esimerkiksi koivuja ei suositella leikattavaksi, koska ne näyttävät yleensä paremmilta luonnollisesti kasvavina - siksi niille myös pitäisi jättää tarpeeksi kasvutilaa, ettei leikkuuta tarvittaisi. Hedelmäpuita on tärkeää leikata, koska vanhojen huonosti hoidettujen puiden hedelmäsato jää vähäiseksi ja huonolaatuiseksi liian tiheän oksiston vuoksi.


title: Leikkaus (puutarha)

text: Ruohoa leikataan puutarhoissa ruohonleikkureilla.


title: Leikkaus (kangas)

text: Leikkauksella tarkoitetaan kankaan, muovikelmun tai paperin saksilla osiin leikkaamista. Ennen kankaan leikkaamista siihen voidaan kiinnittää nuppineuloilla jonkinlainen kaava jonka ääriviivoja pitkin leikataan tarpeen mukainen pala. Toinen vaihtoehto on piirtää liidulla leikkauksen ääriviivat kankaaseen. Kankaan leikkaamisessa syntyy yleensä leikkuujätteenä kankaanpaloja.


title: Harro Koskinen

text: Harro Koskinen (s. 24. elokuuta 1945 Turku) on suomalainen taidemaalari, taidegraafikko ja kuvanveistäjä. Hänet tunnetaan populaarikulttuuria hyödyntävästä yhteiskuntakriittisestä tuotannostaan.


title: Harro Koskinen

text: Päätoimisena kuvataiteilijana hän on toiminut vuodesta 1967. Koskinen opiskeli Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1965–1967. Omien sanojensa mukaan hän harrastaa vanhoja talonpoikaisveneitä, purjeiden ompelemista näihin, proosakirjallisuutta makuuasennossa ja kaikenlaisen tavaran korjailua. Harro Koskinen on myös toiminut kuvanveiston opettajana, digitaalisen kuvankäsittelyn opettajana ja taidearvostelijana useissa sanomalehdissä. Vuonna 2005 hänelle myönnettiin valtion taiteilijaeläke. Turun taidemuseossa oli vuonna 2007 esillä laaja Koskisen retrospektiivinen näyttely.


title: Harro Koskinen

text: Vuonna 1969 Harro Koskinen kohahdutti "Sikamessias"-teoksellaan ja sai siitä jumalanpilkkatuomion. Koskinen sekä maalauksen näyttelyyn hyväksynyt Nuorten näyttelyn arvostelulautakunta saivat sakkotuomion. 1970-luvulla Koskinen sai syytteen Suomen lipun häpäisystä "Suomalainen elämänmuoto" -sarjastaan. Syyte kuitenkin kaatui Turun raastuvanoikeudessa. Koskisen laajasta tuotannosta tämä underground-kausi kuitenkin muodostaa vain pienen osan, ja Koskisen myöhempään tuotantoon sisältyy muun muassa värikynä- ja pastellitekniikalla toteutettuja talvimaisemia Merimaskusta, jonne taiteilija muutti 1970-luvun alussa.


title: Vuonna ’85

text: Vuonna ’85 on suomalaisen Eppu Normaalin vuonna 1986 julkaistu single ja samanniminen kappale. Kappale on myös albumilla "Kahdeksas ihme" (1985). Se on suomirockin tunnetuimpia lauluja, ja yhtyeen kappaleista sitä on soitettu radiossa eniten. Single nousi Suomen virallisen listan ensimmäiselle sijalle.


title: Vuonna ’85

text: Kappaleen päähenkilöä on arvailtu, mutta kappaleen tekstin kirjoittaja Martti Syrjä ei ole tätä hahmoa paljastanut. Kun Syrjältä kysyttiin, onko päähenkilö Hanoi Rocks -yhtyeen Andy McCoy, hän vastasi: ”Päähenkilö ei ole Andy, sillä hän ei ole tarpeeksi sympaattinen.”


title: Vuonna ’85

text: A-puoli


title: Vuonna ’85

text: B-puoli


title: Vuonna ’85

text:
B-puoli
Lisäksi kappaleesta on liveversio vuoden 2005 "Sadan vuoden päästäkin" -CD-singlellä. 7″-versio on mukana 20 CD-singlen boksilla "Singlet 1978–1991" (2003).


title: Murheellisten laulujen maa

text: Murheellisten laulujen maa on suomalaisen Eppu Normaalin vuonna 1982 julkaistu single ja samanniminen kappale. Kappale julkaistiin vuonna 1982 albumilla "Tie vie".


title: Murheellisten laulujen maa

text: Kappale oli yhtyeen ensimmäinen menestyskappale, jota ei voi pitää punkkina tai uutena aaltona vaan se on lähempänä perinteistä suomirockia. Se oli alun perin tarkoitettu suomalaisen alakuloisen iskelmämusiikin parodiaksi. Se nousi singlelistalle sijalle 3.


title: Murheellisten laulujen maa

text: Martti Syrjä kertoi televisio-ohjelmassa "Lähikuvassa: Eppu Normaali" (1983) kappaleen taustasta seuraavaa:


title: Murheellisten laulujen maa

text: Myöhemmin, vuonna 2017 Syrjä kertoi seuraavaa:


title: Murheellisten laulujen maa

text: ”Murheellisten laulujen maa” on Eppu Normaalin tunnetuimpia lauluja ja tavallisesti kärkipäässä äänestyksissä, joissa valitaan kaikkien aikojen suomalaista (rock-)kappaletta. Se valittiin esimerkiksi "Suosikki"-nuortenlehden parhaaksi suomalaiseksi rock-kappaleeksi vuonna 1982. Kappale pärjäsi hyvin myös "Helsingin Sanomien" järjestämässä äänestyksessä, jossa etsittiin Suomen synkintä laulua. Äänestyksen perusteella koottiin albumi "Synkkien laulujen maa", jolla kappale on mukana.7"-singleversio julkaistiin myös osana "Singlet 1978–1991" -boksia (2003), joka koostui 20 CD-singlestä.


title: Apertuuri

text: Apertuuri (lat.) aukko, kuvastaa radiotekniikassa antennin kykyä absorboida sähkömagneettista säteilyä ohikulkevasta RF-signaalista.


title: Atlantic Records

text: Atlantic Records on Ahmet Ertegünin ja Herb Abramsonin vuonna 1947 perustama levy-yhtiö, jonka panos Yhdysvaltain mustien populaarimusiikin esille tuomisessa on ollut merkittävä. Levymerkki aloitti julkaisemalla jazz-levyjä, mutta laajensi toimintaansa pian kattamaan myös R&B:hen jo 1949 Stick McGheen levytyksellä "Drinkin' Wine AhmetSpo-Dee-O-Doe". 1950-luvulla levymerkille levyttivät muun muassa Ruth Brown, Lavern Baker, Joey Lynn Turner, The Drifters, The Coasters ja Ray Charles sekä jazz-artisteista Charles Mingus ja John Coltrane. 1970-luvulla Atlanticilla oli kuuluisa yhteitä, muun muassa The Trammps ja AC/DC. Vuonna 1967 Warner Bros. osti levymerkin.


title: Californication

text: Californication on yhdysvaltalaisen rock-yhtye Red Hot Chili Peppersin seitsemäs studioalbumi. Albumin tuotti yhtyeen kahden edellisen albumin tavoin Rick Rubin, ja sen julkaisi Warner Bros. Records 8. kesäkuuta 1999. "Californication" oli ensimmäinen albumi, jonka Red Hot Chili Peppers levytti yhdessä yhtyeeseen palanneen kitaristi John Fruscianten kanssa. Fruscianten paluun on usein mainittu vaikuttaneen merkittävästi "Californicationin" musiikilliseen tyylin, sillä albumi eroaa huomattavasti edeltäjästään "One Hot Minute", jolla kitaristina soitti Dave Navarro.


title: Californication

text: "Californication" on yhtyeen myydyin albumi, sitä on myyty noin 15 400 000 kappaletta tähän päivään saakka Albumi sisältää kuusi listoilla hyvin menestynyttä singleä: "Around the World", "Parallel Universe", "Scar Tissue", "Otherside", "Californication" ja "Road Trippin’".


title: Californication

text: Ennen albumin julkaisua yhtye oli hajoamisen partaalla, eikä kukaan enää oikein uskonut yhtyeen tulevaisuuteen, mukaan lukien sen jäsenet. Yhtye oli vuonna 1997 tehnyt vain yhden konsertin ja perunut useita muita esityksiä. Muutenkin yhtye piti matalaa profiilia ja jäsenet tekivät paljon sivuprojekteja. Yhtye siirsi uuden albumin tekoa aina myöhäisemmäksi. Sen piti aloittaa uuden albumin teko Navarron kanssa jo huhtikuussa 1997, mutta se siirtyi aina myöhäisemmäksi. Lopulta kaikkien peruttujen esitysten ja sivuprojektien jälkeen, Navarro lähtee yhtyeestä, sisäisten erimielisyyksien takia. Myöhemmin Flea oli ilmoittanut Anthony Kiedikselle, ajatuksestaan lähteä yhtyeestä. Ainut tapa jolla hän voisi kuvitella jatkavansa yhtyeessä oli jos yhtyeen vanha kitaristi John Frusciante palaisi. Kiediksellä ei ollut ongelmaa tämän suhteen, mutta uskoi sen olevan hyvin epätodennäköistä.


title: Californication

text: Vuoden 1998 alussa Frusciante oli mennyt huumevieroitukseen, ja huhtikuussa Flea meni tapaamaan tätä ja kyseli mitä mieltä hän olisi yhtyeeseen palaamisesta. Frusciante suostui ja vanha yhtye oli kasassa. Yhtye aloitti harjoittelun Flean autotallissa ilman mitään ajatuksia tulevaisuudesta tai uusista levyistä. Myös Kiedis oli ollut raittiina vuoden alkupuolesta lähtien. Frusciante ei ollut soittanut kitaraa pitkään aikaan ja oli hyvin epävarma soittamisestaan. Kuitenkin soitellessaan autotallissa kaikki huomasivat, että vanha kemia oli tallella.


title: Californication

text: Flean autotallissa oli äänitystarvikkeet ja Kiedis lähti aina harjoituksista kasetti täynnä uutta musiikkia sanoitettavaksi samalla kun Frusciante opetteli uudelleen soittamaan kitaraa ja saamaan tekniikkansa takaisin. Kiedis vieraili ahkeraan Fruscianten luona laulunteko-sessioissa. Musiikin tekeminen oli taas hauskaa, ja yhtye teki musiikkia vain tehdäkseen musiikkia.


title: Californication

text: Suurin osa kappaleista oli kirjoitettu yhtyeen jäsenten omissa kodeissa kesällä 1998. Kiedis ja Frusciante viettivät usein aikaa yhdessä, keskustellen tulevista kappaleista ja niiden kitaralinjoista.


title: Californication

text: Heinäkuun lopussa 1998 yhtyeellä oli jo autotallisessioiden jäljiltä 12 kappaletta. Yhtye meni studioon äänittämään demon uusista kappaleistaan yhden päivän aikana ja katsasteli tuottajaa tulevalle albumilleen. He yrittivät saada Brian Enon tai David Bowien, mutta kun he eivät olleet saatavissa, lopulta yhtye päätyi vanhaan tuttuun Rick Rubiniin, joka oli tuottanut yhtyeen edelliset kaksi albumia.


title: Californication

text:
Syksyn edetessä yhtye siirtyi autotallista harjoitusstudioon hiomaan uutta materiaalia, Rubinin aina välillä käväistessä kuuntelemassa ja tekemässä muistiinpanoja. Loppuvuodesta 1998 albumin nauhoitukset aloitettiin ja ne etenivät ilman ongelmia. Levytysten aikaan laulaja Kiedis työskenteli klassisen laulun opettajan kanssa päivittäin ja huomasi välittömiä tuloksia. Opetuksen jälkeen hän oppi hallitsemaan ääntänsä paremmin. Levyntekoa leimasi kauttaaltaan hyvin vahvasti se, että koko yhtye oli yhtä innostuneita kuin aloittaessaan vuosia sitten soittamaan. Yhtye oli hyvin tyytyväinen lopputulokseen välittämättä niinkään kuinka se tultaisiin vastaanottamaan.
Levy oli muutos yhtyeen tyyliin, etenkin verrattuna "One Hot Minuteen", mikä sisälsi paljon elementtejä psychedelic rockista ja hard rockista. Vaikka albumi "Californication" sisälsi vielä elementtejä albumin edellisistä "punk funk" soundista (kuten esim. kappaleissa: "Around The World", "Get On Top", "I Like Dirt", "Purple Stain" ja "Right on Time".), se nojautui enemmän melodisemman ja modernimman rock-musiikin suuntaan.


title: Californication

text: Albumilta julkaistiin ensimmäisenä singlenä "Scar Tissue", josta tehtiin video. Yhtye lähti pienelle levynjulkistamiskiertueelle huhtikuussa 1999. Yhtye soitti joukon ilmaiskonsertteja lukiolaisille, ja vastaanotto oli lämmin.


title: Californication

text: Levy julkaistiin kesäkuussa ja siitä tuli heti menestys ympäri maailmaa ja levyn suosio ihmisten parissa varmistui myös yhtyeelle. Albumia myytiin ensimmäisellä viikolla yli 188 000 kopiota. Heinäkuussa yhtye aloitti sarjan suuria konsertteja ja heitä pyydettiin Woodstock 99:n viimeiseksi esiintyjäksi. Californication-kiertueen materiaalista yhtye julkaisi konserttitallenteen ""Off the Map"". Yhtye oli tehnyt comebackin suosionsa huipulle Fruscianten kanssa.


title: Californication

text:
Red Hot Chili Peppers aloitti keikkailun 15. toukokuuta 1999. Kiertue alkoi Yhdysvalloista. Yhtyettä pyydettiin viimeiseksi esiintyjäksi Woodstock 99:iin. Ensimmäisenä Euroopan esiintymisenä oli ilmaiskonsertti Moskovassa, 14. elokuuta 1999.
Kiertueen aikana yhtye soitti pääasiassa kappaleita albumeilta "Blood Sugar Sex Magik" ja "Californication". Mukana oli toki myös kappaleita 80-luvulta, mutta vähemmän. Ainoa kappale albumilta One Hot Minute oli "Pea". Kiertue päättyi 14. joulukuuta 2001, Silver Laken konserttiin.


title: Elvin Jones

text: Elvin Ray Jones (9. syyskuuta 1927 Pontiac, Michigan - 18. toukokuuta 2004 Englewood, New Jersey) oli jazz-muusikko, jonka pääsoittimena olivat rummut. Jones ryhtyi ammattimuusikoksi 1940-luvulla aluksi soittaen armeijan orkesterissa ja myöhemmin muun muassa Charlie Parkerin, Miles Davisin ja Wardell Greyn orkestereissa. Vuonna 1955 Jones ei läpäissyt koesoittoa Benny Goodmanin orkesteriin ja hän muutti New Yorkiin liittyen Charles Mingusin orkesteriin ja levyttäen albumin "J is for Jazz".


title: Elvin Jones

text: Vuonna 1960 Jones liittyi John Coltranen "klassiseen" kvartettoon ja jatoi Coltranen yhtyeessä vuoteen 1966 asti, kunnes hän lähti yhtyeestä osittain musiikillisista erimielisyyksistä johtuen. Coltranen orkesterin jälkeen Jones soitti muun muassa Duke Ellingtonin kanssa kunnes perusti oman yhtyeensä "Jazz Machinen". Life-aikakauslehti nimitti Jonesin ""maailman parhaimmaksi rumpaliksi"", ja hänen tyylinsä vaikutti moniin nuoriin rock-muusikoihin, muun muassa Jimi Hendrix Experiencen Mitch Mitchellin.


title: Ramones (albumi)

text: Ramones on punk-yhtye Ramonesin ensimmäinen albumi, joka julkaistiin vuonna 1976. Sitä on sanottu kaikkien aikojen ensimmäiseksi varsinaiseksi punk-albumiksi. Albumi sisältää yhtyeen tunnetuimpia kappaleita: ”Blitzkrieg Bop”, ”Judy Is a Punk”, ”I Wanna Be Your Boyfriend”, ”Now I Wanna Sniff Some Glue” ja ”53rd & 3rd”. Tälle levylle päätyneet versiot kappaleista on nauhoitettu helmikuussa 1976. Vuonna 1975 Ramones nauhoitti muutamia demokappaleita. Kuitenkin lähes kaikki kappaleet, joita yhtye esitti livenä, olivat jo valmiita vuoden 1975 aikana. Kappale ”Judy Is a Punk” kertoo fiktiivisistä henkilöistä Jackiestä ja Judysta, jotka ovat kuvitteellisen yhtyeen suuria faneja.


title: Ramones (albumi)

text: Tommy Ramone kertoo ”Blitzkrieg Bop” -kappaleen kertosäkeen synnystä Jari-Pekka Laitio-Ramonen kolmannessa kirjassa, "Ramones: Soundtrack Of Our Lives": ”Kertosäe tuli vain mieleeni, kun kävelin ruokakaupasta kotiin. Kertosäe pohjautuu Rufus Thomasin Walking The Dog -kappaleen kohtaan ’High Hose nipped her toes’.”


title: Ramones (albumi)

text: Albumin julkaisi uudelleen 2001 remasteroituna Rhino Records.


title: Ramones (albumi)

text: Albumi ylitti kultalevyn rajan (500 000 myytyä levyä) Yhdysvalloissa 30. huhtikuuta 2014, 38 vuotta sen ilmestymisen jälkeen.


title: Battle Royale (elokuva)

text: Battle Royale () on vuonna 2000 valmistunut japanilainen Kinji Fukasakun ohjaama elokuva, joka kuvaa yhteiskunnan tilaa, kun maan nuoriso ei enää arvosta vanhempia ihmisiä ja perinteisiä arvoja. Elokuva perustuu Kōshun Takamin vuonna 1999 ilmestyneeseen "Battle Royale" -kirjaan, josta on tehty myös samanniminen manga. "Battle Royale" on yksi esimerkki dystopiasta.


title: Battle Royale (elokuva)

text: "Battle Royale" jäi Kinji Fukasakun viimeiseksi varsinaiseksi ohjaustyöksi. Hän alkoi ohjata elokuvan jatko-osaa "", mutta Fukasakun kuoltua hänen poikansa Kenta Fukasaku ohjasi elokuvan loppuun.


title: Battle Royale (elokuva)

text: Uuden vuosisadan alkaessa maan talous romahti, työttömyys kasvoi, ja samaan aikaan kun aikuiset menettivät tulevaisuudenuskonsa, lapsissa alkoi kasvaa halveksunta heitä kohtaan. Vanhempi sukupolvi alkoi pelätä nuorisoa ja kykenemättömänä ymmärtämään sen motiiveja enää lainkaan otti käyttöön todella radikaalin keinon: hallitus perusti taistelupeli Battle Royalen, jossa kerran vuodessa satunnaisesti valitun koululuokan oppilaat pakotetaan tappamaan toisensa siten, että vain yksi jää henkiin ja pääsee vapauteen.


title: Battle Royale (elokuva)

text: Kilpailuun joutuu 40-henkinen yhdeksäs luokka ja kaksi ”vaihto-oppilasta”, jotka lähetetään autiolle saarelle. Siellä oppilaat saavat ruokaa, juomaa, kartan, kompassin ja sattumanvaraisen aseen, minkä jälkeen he lähtevät yksitellen ulos oppilasnumeron mukaisessa järjestyksessä. Jos kolmen vuorokauden kuluttua useampi kuin yksi oppilas on hengissä, heidät kaikki tapetaan."Battle Royale" -elokuvalle on valmistettu alkuperäisen "Battle Royale" -kirjan ja -mangan lisäksi myös muita oheistuotteita, kuten julisteita, opas- ja kuvakirjoja, muistivihkoja, hiirimattoja, puhelinkortteja, sytyttimiä, korttipeli, kansioita, vaatteita, musiikkilevyjä ja dokumenttivideoita.


title: Battle Royale (elokuva)

text: Kesäkuussa 2006 Ain't It Cool News -sivusto ilmoitti, että tuotantoyhtiö New Line Cinema aikoo tuottajien Neil Moritzin ja Roy Leen kanssa tehdä "Battle Royalesta" yhdysvaltalaisen version. Vuonna 2007 tapahtunut Virginia Techin verilöyly on kuitenkin estänyt uudelleenfilmatisointia toistaiseksi toteutumasta. Tekijät uskovat, että verilöylyn takia elokuva epäonnistuisi tai otettaisiin huonosti vastaan.


title: Vilgot Sjöman

text: David Harald Vilgot Sjöman (2. joulukuuta 1924 Tukholma – 9. huhtikuuta 2006 Tukholma) oli ruotsalainen kirjailija ja elokuvaohjaaja.


title: Vilgot Sjöman

text: Sjömanin esikoisteos oli "Lektorn" 1948, josta hän sai Svenska Dagbladetin kirjallisuuspalkinnon samana vuonna. Sjömanin elokuvista erityisesti "491" ja "Jag är nyfiken" aiheuttivat kohua poliittisen ja seksuaalisten sävyjensä takia 1960-luvulla, mutta toivat myös mainetta kotimaassa ja ulkomailla.


title: Kivisalmen linja-autoturma

text: Kivisalmen linja-autoturmassa 28. heinäkuuta 1956 lossille ajaneen linja-auton jarrut pettivät ja auto syöksyi järveen. Kantatiellä 69 Konneveden ja Rautalammin kuntien rajalla sattuneessa onnettomuudessa hukkui 15 ihmistä. 18 autossa ollutta pelastui.


title: Kivisalmen linja-autoturma

text: Koivuranta Oy:n Vanaja-merkkinen linja-auto oli matkalla Jyväskylästä Kuopioon. Matkan aikana piti ylittää Konneveteen kuuluva Kivisalmi lossilla. Salmi on 230 metriä leveä ja 8 metriä syvä. Salmea pitkin kulkee myös Konneveden ja Rautalammin välinen kunnanraja. Kivisalmelta on matkaa Rautalammin kirkonkylään 16 kilometriä. Moottorikäyttöinen lossi, jonka kantavuus oli 20 tonnia, oli uusittu edellisenä kesänä.


title: Kivisalmen linja-autoturma

text: Muutamia satoja metrejä ennen lossia linja-autosta jäi pois naismatkustaja, ja 33-paikkainen auto jatkoi matkaansa kohti lossia. Tie oli loivaa myötämaata ja auton nopeus 30–40 km/h. Kivisalmen lossin kuljettaja odotteli auton saapumista. Auto saapuikin kello 10.25, ja lossinkuljettaja lähti avaamaan puomia saapuvalle autolle. Hän joutui hyppäämään syrjään auton syöksyessä lossin puomin ja suojaketjujen läpi salmeen.


title: Kivisalmen linja-autoturma

text: Matkustajaa jätettäessä linja-auton jarrut vielä toimivat, mutta kun 27-vuotias kuljettaja yritti pysäyttää autonsa ennen lossille ajamista, kuten Autoasetus edellytti, jarrut eivät pitäneetkään. Rautalampilainen peltiseppä huomasi uhkaavan tilanteen ja hyppäsi ulos linja-auton etuovesta loukaten vain polvensa. Kaikki muut menivät auton mukana järveen. Auton 18-vuotias rahastaja ryntäsi kohti peräosan kattoluukkua ja neuvoi muitakin pelastautumaan sen kautta. Auton katolle ehtikin kaksi ihmistä ennen auton vajoamista neljän metrin syvyyteen. Muutama ihminen pääsi pelastautumaan puomin särkemän etuikkunan kautta.


title: Kivisalmen linja-autoturma

text: Paikalla olleet ryhtyivät auttamaan autosta ulos päässeitä veneisiin ja vetivät hukkuneita keksein rannalle. Onnettomuuspaikalle hälytettiin heti paikkakunnan lääkärit ja poliisivoimat. Sinne hälytettiin myös Laukaan kunnan tie- ja vesivoimapiirin hinaaja ja nosturiauto. Kello yhdentoista aikoihin kutsuttiin paikalle Kuopion ainoa sukeltaja, 2. prikaatin kersantti Mikko Kanninen. Hänellä oli käytössään varsin puutteelliset varusteet, vain palokunnan savunaamari, joten hän ei voinut juurikaan auttaa vedenalaisissa pelastustöissä.


title: Kivisalmen linja-autoturma

text: Linja-auton matkustajien lukumäärästä ei ollut varmuutta. Kun vielä osa pelastuneista lähti onnettomuuspaikalta märissä vaatteissaan heti koteihinsa, viranomaiset olivat pitkään epätietoisia uhrien ja pelastuneiden lukumäärästä. Liikkuvan poliisin miehet ehtivät paikalle 8 tunnissa. Illalla kello kymmenen aikoihin saatiin linja-auto vedettyä tienraivausauton vintturilla pintaan, jolloin autosta löytyi vielä neljä vainajaa. Seuraavana päivänä salmea naarattiin ja vedettiin kolmasti 20 veneen voimin nuottaa. Hukkuneita ei löytynyt, vain tukkeja, köysiä, sinkkivaijereita, oksia ja vähäinen määrä kaloja. Illalla saapui kolme sukeltajaa Turun laivastoasemalta tutkimaan salmen pohjaa.


title: Kivisalmen linja-autoturma

text: Onnettomuuden syyksi paljastui linja-auton vasemman takapyörän jarrusylinterin tiivistekumin rikkoutuminen ja siitä johtunut jarrunesteen vuotaminen ulos. Auton jarruissa oli ollut edellisviikollakin vikaa, mutta jarrut oli saatu korjatuksi. Tässä mallissa oli alipainetehosteiset nestejarrut, yksipiirisenä järjestelmänä. Osaltaan tämä onnettomuus johti siihen, että seuraavassa ajoneuvoasetuksen muutoksessa vaadittiin linja-autoihin kaksipiiriset jarrujärjestelmät. Lossilta oli ajettu järveen kahdesti aiemminkin, kerran henkilöautolla ja kerran kuorma-autolla, mutta näillä kerroilla autoilijat olivat pelastuneet.


title: Kivisalmen linja-autoturma

text: Kivisalmen lossilla sattui ihmishenkiä vaatinut onnettomuus myöhemminkin. Jouluaaton aattona 1962 lossi oli juuri ehtinyt lähteä, kun lossirantaa lähestyi Peugeot-henkilöauto. Auton kuljettaja jarrutti alamäessä voimakkaasti, mutta tästä huolimatta auto paiskautui päin puomia ja sen lennettyä pystyyn suistui laiturilta sulaan veteen. Neljästä autossa olleesta henkilöstä kuljettaja oli törmäyksen voimasta sinkoutunut ulos autosta ja onnistunut pelastautumaan tarrautumalla lossin vaijeriin. Muut kolme autoon jäänyttä, nainen ja kaksi miestä, hukkuivat. Onnettomuuden syyksi todettiin auton jarrujen lukkiutuminen ja se, ettei kuljettaja ollut kiinnittänyt huomiota sisäkaarteessa olleeseen lossin varoitusmerkkiin. Kivisalmen lossin korvannut silta valmistui runsaat puoli vuotta myöhemmin syksyllä 1963.


title: Timo Pärssinen

text: Timo Pärssinen (s. 19. tammikuuta 1977 Lohjan mlk) on suomalainen uransa lopettanut jääkiekkoilija. Hänet tunnetaan varsinkin niin sanotun "Teletappi-ketjun" hyökkääjänä Jukka Hentusen ja Niko Kapasen kanssa. Pärssinen pelasi tässä ketjussa sekä seurajoukkueessaan HPK:ssa että Suomen maajoukkueessa.


title: Timo Pärssinen

text: Pärssinen pelasi ensimmäisen SM-liigaottelunsa TuTossa kaudella 1994–1995. Hän teki kauden ainoaksi jääneessä liigaottelussaan maalin. Seuraavallakin kaudella 1995–1996 Pärssinen pelasi pääasiallisesti A-junioreiden I-divisioonassa TuTon riveissä, saavuttaen 33 tehopistettä 14 pelaamassaan ottelussa. Kyseisellä kaudella hän pelasi kuusi SM-liigaottelua. Kaudella 1996–1997 Pärssinen pelasi täyden kauden TuTon edustusjoukkueessa, joka pelasi kauden I-divisioonassa. Tehopisteitä hänelle kertyi 39 pelissä 50. Kaudeksi 1997–1998 Pärssinen siirtyi I-divisioonassa pelanneeseen Kokkolan Hermekseen. Kyseisellä kaudella Pärssinen keräsi 41 ottelussa 60 tehopistettä.


title: Timo Pärssinen

text: Kaudella 1998–1999 Pärssinen pelasi HPK:n riveissä keräten 46 ottelussa 39 tehopistettä. Hänet valittiin vuoden tulokkaaksi. Kaudet 1999–2000 ja 2000–2001 Pärssinen jatkoi HPK:ssa. Kolmen HPK-kauden aikana Pärssinen keräsi yhteensä 153 runkosarjaottelussa tehot 58+82=140. Hän voitti HPK:n riveissä pronssia vuosina 1999 ja 2000.


title: Timo Pärssinen

text: Kaudeksi 2001–2002 Pärssinen siirtyi Pohjois-Amerikan kaukaloihin, jossa pääsi pelaamaan Mighty Ducks of Anaheimissa17 NHL-ottelua tehoin 0+3=3. Anaheim oli varannut Pärssisen vuoden 2001 varaustilaisuuden neljännellä kierroksella numerolla 102. Suurimman osan kaudesta hän pelasi kuitenkin Anaheimin farmijoukkue Cincinnati Mighty Ducksissa. Farmissa hän saavutti 49 ottelussa tehopisteet 14+24=38.


title: Timo Pärssinen

text: Lyhyeksi jääneen NHL-uran jälkeen Pärssinen palasi SM-liigaan kaudeksi 2002–2003, tällä kertaa HIFK:n riveihin. 55 ottelussa hyökkääjä teki 47 tehopistettä. Kaudella 2003–2004 Pärssinen saavutti 56 pelissä 62 tehopistettä, jotka oikeuttivat hänet runkosarjan pistepörssin voittoon ja Kultainen kypärä -palkintoon. Loukkaantumisten sävyttämällä kaudella 2004–2005 hän tuotti HIFK:lle 34 ottelussa 18 tehopistettä.


title: Timo Pärssinen

text: Kauden 2005–2006 Pärssinen edusti Sveitsiläistä EV Zugia, jossa hän teki 43 ottelussa tehot 13+12=25. Tämän jälkeen hän siirtyi kuudeksi kaudeksi Ruotsin Elitserienissä pelanneeseen Timrå IK:iin. Pelattuaan seitsemän vuotta ulkomailla Pärssinen palasi SM-liigaan kaudella 2012–2013, kaksivuotisella sopimuksella Lahden Pelicansin kanssa.


title: Timo Pärssinen

text: Uransa viimeiseksi jääneen kauden 2014–2015 Pärssinen edusti Mestiksessä pelannutta kasvattajaseuraansa TuTo Hockeytä.


title: Timo Pärssinen

text: Maajoukkueessa Pärssinen on ollut mukana maailmanmestaruuskilpailuissa viisi kertaa, 2001, 2002, 2004, 2005 ja 2007. Pärssinen oli vuoden 2002 kisojen tehokkain suomalainen ja pistepörssin kuudes tehoin 3+5=8. Yhteensä Pärssinen on tehnyt pelaamissaan 41 MM-kisapelissään tehot 9+18=27. Maajoukkueessa Pärssinen on pelannut numeroilla 26, 29 ja 27.


title: Timo Pärssinen

text: Pärssinen voitti SM-liigan Vuoden tulokas -palkinnon pelatessaan HPK:n riveissä kaudella 1998–1999. Hän voitti SM-liigan runkosarjan maali- ja pistepörssin kaudella 2003–2004 HIFK:ssa. Lisäksi hänet valittiin SM-liigan kuukauden pelaajaksi marraskuussa 2003. Saman kauden päätteeksi Pärssinen valittiin SM-liigan tähdistöön ja palkittiin kultaisella kypärällä, joka jaetaan liigan pelaajien äänestämälle kauden parhaalle pelaajalle.


title: Timo Pärssinen

text: Pärssisellä on kaksi hopeamitalia jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuista (2001 ja 2007)


title: Let’s Talk About Love

text: Let’s Talk About Love on ainakin kahden musiikkialbumin nimi:


title: Johnny Hartman

text: John Maurice "Johnny" Hartman (23. heinäkuuta 1923 Chicago - 15. syyskuuta 1983) oli yhdysvaltalainen jazzlaulaja, joka parhaiten tunnettiin jazzballadien tulkitsijana. Hartmanin parhaimpana levynä pidetään hänen vuonna 1963 tekemäänsä "John Coltrane and Johnny Hartman" -albumiaan, joka sisältää muun muassa jazzstandardin "Lush Life" ja joka pääsi Grammy Hall of Fameen vuonna 2000. Hartman on levyttänyt myös Earl Hinesin ja Dizzy Gillespien kanssa sekä lukuisia levyjä omalla nimellään eri levy-yhtiöille. Hartmanin lauluja on kuultu Clint Eastwoodin elokuvan "Hiljaiset sillat" soundtrackillä.


title: Marmaranmeri

text: Marmaranmeri (turk. "Marmara Denizi", ) on sisämeri, joka yhdistää Mustanmeren ja Egeanmeren. Se erottaa Turkin Euroopan ja Aasian puoleiset osat toisistaan. Dardanellit yhdistävät sen Egeanmereen ja Bosporinsalmi Mustaanmereen. Meren pinta-ala on 11 350 neliökilometriä.


title: Marmaranmeri

text: Meressä sijaitsee monia saariryhmiä. Yksi tunnettu saari on İmralı, jossa PKK:n johtaja Abdullah Öcalania pidetään vangittuna.


title: Raymond Franz

text:
Raymond Franz (8. toukokuuta 1922 - 2. kesäkuuta 2010) oli eräs tunnetuimmista entisistä Jehovan todistajista. Hän oli osa Jehovan todistajien korkeinta päättävää elintä, hallintoelintä, yhdeksän vuotta vuosina 1971-1980.
Franz työskenteli Jehovan todistajien päätoimistossa Brooklynissä vuosina 1965-1980. Raymond Franz erotettiin Jehovan todistajista vuonna 1981 ja on eronsa jälkeen kirjoittanut kaksi yksityiskohtaista kriittissävytteistä kirjaa Jehovan todistajista, heidän opeistaan ja Jehovan todistajien hallintoelimestä. Hänen kirjansa "Crisis of Conscience" ja "In Search of Christian Freedom" ovat olleet erittäin suosittuja ja niitä on käännetty useille kielille. Hänen hyvin dokumentoidut kirjansa ovat herättäneet huomiota liikkeestä kiinnostuneiden keskuudessa ympäri maailman.


title: Raymond Franz

text: Raymond Franz syntyi ja kasvatettiin Jehovan todistaja -perheessä. Hän oli sukunsa kolmannen polven Jehovan todistaja. Hänen isänsä kastettiin vuonna 1913. Tuohon aikaan Jehovan todistajia kutsuttiin vielä "Raamatun tutkijoiksi". Raymondista tuli aktiivinen jäsen vuonna 1938 hänen ollessaan 16-vuotias. Hänet kastettiin vuonna 1939. Raymondin sedällä, Frederick William Franzilla, oli voimakas vaikutus Jehovan todistajien opetuksiin, kehitykseen, palvontaan sekä oppikysymyksiin. Hänestä tuli Vartiotorniseuran varapresidentti vuonna 1945 ja tämän jälkeen seuran presidentti vuonna 1977. Raymond Franz pääsi Vartiotorni-seuran Gilead-kouluun (lähetystyöntekijöiden kouluun) vuonna 1944 ja vuonna 1946 hänestä tuli matkustava lähetystyöntekijä Puerto Ricossa, Neitsytsaarilla sekä Dominikaanisessa tasavallassa. Vuonna 1957 diktaattori Rafael Trujillon kielsi Jehovan todistajien työn Dominikaanisessa tasavallassa ja karkotti ulkomaalaiset lähetystyöntekijät. Kun Raymond Franz täytti 37 vuotta, hän löysi vaimonsa Cynthian. He menivät naimisiin ja Cynthia liittyi Franzin seuraan lähetystyömatkoille Neitsytsaarille. Myöhemmin vuonna 1961, he palasivat Dominikaaniseen tasavaltaan ja toimivat siellä Jehovan todistajien lähetystyöntekijöinä viisi vuotta. He kohtasivat paljon ongelmia, koetuksia ja todellisia vaaroja saarnatessaan ja asuessaan sodan repimässä maassa.


title: Raymond Franz

text: Vuonna 1965 Vartiotorniseuran tuolloinen presidentti Nathan Homer Knorr pyysi Raymond Franzia lopettamaan lähetystyön ja pyysi häntä työskentelemään ja asumaan Jehovan todistajien päätoimistossa (jota kutsutaan nimellä "Beetel") Brooklynissa, New Yorkissa. Raymond mainitsee ensimmäisessä kirjassaan että hän piti lähetystyöstä enemmän, mutta hyväksyi silti tarjouksen. Yksi hänen ensimmäisistä tehtävistään oli työskennellä muiden kanssa suuressa kirjaprojektissa, jonka nimi oli "Raamatun ymmärtämisen opas" (Aid to Bible Understanding). Raamatun ymmärtämisen opas oli tietosanakirjamainen teos, jossa käsiteltiin aihe aiheelta aakkosjärjestyksessä Jehovan todistajien opetuksia ja uskomuksia. Hän kertoo kokemuksistaan päätoimistossa ensimmäisessä kirjassaan Crisis of Conscience.


title: Raymond Franz

text: Vuonna 1971 Raymond Franz kutsuttiin Jehovan todistajien hallintoelimen jäseneksi. Hallintoelin vastasi tuolloin sekä Jehovan todistajien hengellisestä johdosta että Vartiotorniseuran hallinnosta ja taloudesta. Hallintoelimen jäsenet ovat hyvin samantyyppisessä asemassa kuin kardinaalit katolisessa kirkossa. Franz hyväksyi aseman ja vietti useita vuosia matkustaen ympäri maailmaa sekä seuraten järjestön rakennetta, työskentelyä ja palvontaa kaikilla tasoilla ja useissa maissa. Hän kertoo kirjassaan ristiriidoista, joita hänen elämässään oli ilmennyt viimeisten 15 vuoden aikana, jotka hän vietti päätoimistossa. Varsinkin viimeiset yhdeksän vuotta, jotka hän vietti hallintoelimen jäsenenä olivat erittäin tärkeitä. Noina yhdeksänä vuotena mielikuvat kohtasivat todellisuuden. Hän sanoo huomanneensa eläneensä koko elämänsä isossa myytissä, joka ei vastannut todellisuutta. Tämä ei vaikuttanut hänen uskoonsa Raamattuun, mutta se muutti hänen käsitystään Jehovan todistajien järjestöstä. Hän huomasi, että hallintoelin ei perustellut opetuksiaan Raamatulla, vaan toimi samoin kuten arvostelemansa valtakirkot, perinteidensä mukaan.


title: Raymond Franz

text: Kirjassaan "Crisis of Conscience" Franz kirjoittaa elokuun 1979 tapahtumista. Vuoteen 1975 kohdistuneitten odotusten - Jehovan todistajat odottivat tuolloin Harmageddonia - rauettua tyhjiin osa Brooklynin Beetelin henkilökunnasta alkoi tutkia kriittisesti Vartiotorniseuran opetuksia. Joillakin Beetelin vanhempia jäseniä oli "eriäviä mielipiteitä" opetuksista, jotka liittyivät vuoteen 1914 ja 33 jaa., sekä siitä, milloin viimeiset päivät alkoivat. Erimielisyyksiä aiheutti myös taivaspaikkojen määrä (Jehovan todistajat uskovat että taivaaseen pääsee vain 144 000) sekä tulkinta siitä, että kristityt jaettaisiin kahteen eri luokkaan. Osa kristityistä saisi taivaallisen ylösnousemuksen ja osa taas nousisi ruumiillisesti paratiisimaahan. Franz kuvailee, miten päätoimistossa alkoi kuohua ja hallintoelin epäili lähes kaikkia salaliitosta. Hänen mukaansa sen sijaan, että olisi tutkinut kriittisesti edellä mainittuja opinkohtia ja aloittanut keskustelut "toisinajattelijoiden" kanssa, hallintoelin aloitti noitavainoja muistuttavan toiminnan. Se ei hänen mielestään sallinut asiallisia kysymyksiä oppeja kohtaan, epäilijöitä ei siedetty ollenkaan. Maaliskuussa 1980 Raymond Franz ja hänen vaimonsa päättivät, että heidän oli aika lähteä päätoimistossa. Heidän terveydentilansa heikentyi ja heillä oli epäilyksiä Vartiotorni-seuran toimintatapoja ja opetuksia kohtaan. 24.3-24.7.1980 he asuivat vanhan Jehovan todistaja -ystävänsä Peter Gregersonin luona.


title: Raymond Franz

text: Lähdettyään Beetelistä Franz sai useita puhelinsoittoja, joissa kerrottiin, miten heidän mukaansa päätoimistossa useita jäseniä oli syytetty, kuulusteltu sekä erotettu luopioina ilman kunnollisia raamatullisia perusteita, koska he epäilivät vartiotorniseuran opetuksia vuodesta 1914, 144 000 taivaspaikasta sekä muista Jehovan todistajien pääopetuksista. 22. huhtikuuta 1980 hallintoelimen Albert Schroeder kertoi Raymond Franzille puhelimitse, että "järjestön oikeuskoneisto oli toiminnassa ja kohtaisi pikaisesti epäilevät". 25. huhtikuuta 1980 Cris Sánchez ja hänen vaimonsa Nestor Kuilan, jotka olivat kumpikin Beetelin pitkäaikaisia jäseniä, erotettiin. Samoin kävi myös René Vázquesille, joka oli toiminut useita vuosia päätoimistossa. Sekä hänet että hänen vaimonsa erotettiin luopioina. Raymond Franz kertoo kuulleensa asioista sellaisilta ihmisiltä, joille kyseiset asiat eivät edes kuuluneet, vaikka hän oli edelleenkin hallintoelimen jäsen. Hallintoelin ei vaivautunut kertomaan erottamisista Franzille, mutta se kylläkin tiedotti asiasta niille yli 5000, jotka työskentelivät päätoimistossa.


title: Raymond Franz

text: 8. toukokuuta 1980 Raymond Franz palasi New Yorkin päätoimistoon ja löysi työpöydältään papereita, jotka käsittelivät Jehovan todistajien uskonkäsityksiä hyvin lainopilliseen sävyyn. 20. toukokuuta 1980 hän tapasi komitean puheenjohtajan ja hänelle soitettiin nauhalta kuubalaisen Jehovan todistajan haastattelu, jossa hän kertoi huhuja yksityisistä raamatuntutkisteluista, joissa keskusteltiin vartiotorniseuran opetuksista arvostelevaan sävyyn. Franz mukaan koko nauha oli kaksi tuntia pitkä vuodatus, joka sisälsi johdattelevia kysymyksiä huhuista huhujen perään. 21. toukokuuta 1980 Raymond Franz kutsuttiin hallintoelimen kokoukseen, Keskustelu nauhoitettiin. Hän kuvaili, kuinka häneltä kyseltiin erilaisia kysymyksiä järjestöstä ja sen opetuksista, eikä lainkaan niistä jotka olivat erotettu ja syytetty "luopumuksesta". Franz kertoi, ettei suurin osa hallintoelimestä kommentoinut asioita millään tavalla, he vain istuivat ja kuuntelivat. Kolmen tunnin jälkeen hänelle sanottiin, että hän voisi lähteä. Seuraana aamuna häntä pyydettiin kommentoimaan nauhalle mielipiteensä toisesta nauhasta, jossa jotkut Jehovan todistajat juoruilivat toisista jäsenistä. Hän kieltäytyi kommentoimasta perusteettomia huhuja.


title: Raymond Franz

text: 22. toukokuuta 1980 puheenjohtaja Albert Schroeder tuli Franzin huoneeseen, ja kertoi hänelle jonkun hallintoelimen jäsenen haluavan hänen erottamistaan Jehovan todistajista. Riittäviä todisteita häntä vastaan ei kuitenkaan ollut. Asiasta äänestettiin, mutta enemmistö oli erottamista vastaan. Franzin annettiin ymmärtää olevan parasta, jos hän itse eroaisi hallintoelimestä. Hän päättikin kirjoittaa erokirjeen. Samalla hän myös torjui erikoistienraivaajan tehtävät. Raymond ja hänen vaimonsa lähtivät päätoimistosta. Ennen lähtöään ja joitakin päiviä eroamisen jälkeen he tapasivat Ed Dunlapin, joka oli pitkäaikainen kirjoitusosaston jäsen. Myös häntä vastaan oli hyökätty samalla tavalla kuten Franzia vastaan. Muut kirjoitusosaston jäsenet ja hallintoelin aiheuttivat ongelmia, koska hän halusi ajatella eri tavalla joidenkin Raamatun kohtien tulkinnasta kuin Vartiotorniseuran kirjallisuudessa jo esitetyt raamatuntulkinnat esittävät. Hänet oli kutsuttu kuulusteluun. Pian Dunlapkin erotettiin "luopumuksen" takia. Tässä tapauksessa luopumus tarkoitti sitä, että hänen käsityksensä joidenkin Raamatun kohtien ymmärtämisestä oli tullut sovittamattoman ristiriitaisiksi Jehovan todistajien virallisen opin kanssa. Ed Dunlap oli uhrannut koko elämänsä Vartiotorni-seuran toimiin ja palvellut järjestöä uskollisesti yli 40 vuotta, hän oli erittäin kunnioitettu 69-vuotias Jehovan todistaja. Hän kuului myös "voideltujen luokkaan". Kun hänet erotettiin, hän ja hänen vaimonsa joutuivat lähtemään välittömästi päätoimistosta, ja asumaan erittäin huonoissa olosuhteissa.


title: Raymond Franz

text: Raymond Franz lähti päätoimistosta, muutti pieneen kylään Alabamassa ja aloitti siellä uuden elämän. Hän jatkoi Jehovan todistajana ja kävi Itäisen Gadsdenin seurakunnassa. Hän myös löysi työpaikan vanhan ystävänsä Peter Gregersonin päivittäistavarakaupassa. Franz ja hänen vaimonsa vuokrasivat Peteriltä asunnon. Elokuussa 1980 Jehovan todistajien kuukausittaisessa jäsenlehdessä "Valtakunnan palveluksemme" oli etusivulla maininta, että viisi Bethel-perheen jäsentä ja useita muita oli erotettu. Heti maininnan jälkeen artikkeli puhui luopumuksesta ja ohjeisti olemaan puhumatta erotettujen kanssa. Artikkeli oli kuitenkin laadittu varovaisesti, eikä siinä mainittu erotettujen nimiä. Myöhemmin 1. syyskuuta 1980 kaikille kierrosvalvojille lähetetyssä hallintoelimen kirjeessä neuvottiin, että jos joku jäsen ei hyväksy Vartiotorniseuran kaikkia opetuksia, hän tekee pahimman synnin ja osoittaa "luopumusta". Kirjeessä myös muistutettiin, että luopumuksen harjoittaminen ei välttämättä tarkoita sitä, että levittää luopuneiden ajatuksia. Tämä tarkoitti sitä, ettei kukaan kastettu Jehovan todistaja saanut hylätä tai epäillä "uskollisen ja ymmärtäväisen orjan" (Jehovan todistajien hallintoelin) opetuksia tai heidät erotetaan.


title: Raymond Franz

text: Raymond Franz kommentoi kirjettä seuraavasti: Tässä kirjeessä mainitaan virallinen toimintatapa. Se sanoo suoraan että jos joku henkilö uskoo jostakin asiasta eri tavalla kuin seuran virallinen kanta opettaa, hänet täytyy erottaa luopumuksesta. Hänen ei edes tarvitse levittää omaa uskomustaan muiden keskuudessa, riittää että vain uskoo eri tavalla kuten järjestö opettaa. Kirjeessä ei edes mainita, että erottaminen on oikea ratkaisu vain silloin kun joku epäilee raamattua Jumalan sanana, tai muita kristinuskon pääpiirteitä. Riittää, ettei usko jotakin hallintoelimen opetusta. Jehovan todistajien täytyy siis hyväksyä opetukset sellaisinaan.


title: Raymond Franz

text: Raymond Franz ja hänen vaimonsa osallistuivat paikallisen seurakunnan kokouksiin Alabamassa säännöllisesti ja paikalliset vanhimmat kirjoittivat Vartiotorniseuralle kirjeen, jossa pyydettiin, että Raymond nimitettäisiin vanhimmaksi seurakuntaan. Vartiotorniseura kieltäytyi ja sanoi ettei häntä pitäisi nimittää edes "avustavaksi palvelijaksi" (vastaa diakonia). Tähän vastaukseen ei annettu minkäänlaisia perusteluja. Franz kuvailee kirjassaan kuinka nämä olivat ensimmäisiä merkkejä häntä vastaan pidetystä kampanjasta. Kirjallisuudessa ja järjestön sisällä oli yhä useammin artikkeleja "luopumuksesta", esimerkiksi luopumusta käsittelevä artikkeli oli kirjoitettu otsikolla "Kuinka tunnistaa luopumus?". Kirjoituksissa varoitettiin toistuvasti "riippumattoman ajattelun vaaroista".


title: Raymond Franz

text: Samaan aikaan vanhimmat häiritsivät ja haastattelivat Peter Gregersonia. Joku oli saattanut vanhimpien tietoon yksityisen keskustelun, jossa Peter kritisoi 15. elokuuta 1980 Vartiotornin kirjoitusta, Siinä käytetään virheellisesti kreikan sanaa "naos" sanan "hieron" sijaan temppelistä, josta Jeesus heitti ulos rahanvaihtajat. Näiden sanojen perusteella Gregerson epäili, ettei "suuri joukko" olisikaan maan päällä vaan taivaassa. Epäily kohdistui pieneen yksityiskohtaan, mutta se oli kuitenkin järjestön opetuksen vastustamista. Asiaan vaikutti myös se, että Peter oli Franzin työnantaja ja vuokraisäntä. 18. maaliskuuta 1981 Peter erosi järjestöstä, koska hän ei kestänyt vanhimpien jatkuvaa häirintää. Melkein heti Peterin eroamisen jälkeen Vartiotorniseura vaihtoi kantaansa itse eronneita kohtaan ja alkoi kohdella heitä samoin kuten erotettuja. Heidän kanssaan ei saisi enää puhua. Heitä tulisi kohdella samoin kuin syntisiä, jumalattomia ja juoppoja, kuten myös niitä jotka olivat syyllistyneet "itsenäiseen ajatteluun".


title: Raymond Franz

text: Kun uusi toimintatapa itse eronneita kohtaan tuli voimaan, Raymond Franz joutui sen uhriksi. Vanhimmat, jotka toimivat päätoimiston alaisuudessa, lähetettiin Franzin luo syyttämään häntä vakavasta rikoksesta. Hän oli syönyt ravintolassa Jehovan todistajista eronneen työnantajansa ja vuokraisäntänsä Peter Gregersonin ja hänen vaimonsa kanssa. Franz kysyi vanhimmilta, ajattelivatko he Peter Gregersonin olevan syntinen ja jumalaton, kuten he olivat lukeneet raamatusta. He kieltäytyivät vastaamasta.


title: Raymond Franz

text: Franzin häirittiin toistuvilla puhelinsoitoilla, koska hän oli käynyt syömässä eronneen kanssa. Raymond Franz ei pyydellyt anteeksi, vaan kertoi Peter Gregersonin olevan ystävällinen ja kristillinen henkilö, eikä hän pysty löytämään mitään raamatullista perustetta, miksei hän saisi syödä ravintolassa työnantajansa kanssa. Pian tämän jälkeen Raymond Franz erotettiin Jehovan todistajista 31. joulukuuta 1981, ja syyksi mainittiin ruokailu eronneen henkilön kanssa. Koko kirjeenvaihto Vartiotorniseuran kanssa löytyy hänen kirjastaan "Crisis of Conscience".


title: Raymond Franz

text: Vartiotorniseura kieltää nykyäänkin tarpeettoman yhteydenpidon eronneiden ja erotettujen kanssa. Sukulaisien kanssa yhteydenpito "rajoitettaisiin epäilemättä mahdollisimman vähiin" mikä olisi tarpeen asioista huolehtimiseksi. Tilanne on tietenkin erilainen, jos erotettu asuu samassa taloudessa. "Jos kristityssä huonekunnassa on erotettu sukulainen, hän on silti mukana huonekunnan normaaleissa jokapäiväisissä töissä ja toimissa." Näin ollen perheenjäsenten päätettäväksi jää, missä määrin erotettu voisi olla mukana yhteisillä aterioilla ja muissa perheen toimissa. Pääpainon erottamisessa tulisi olla "hengellisten siteiden", yhteisen raamatun tutkimisen ja rukousten, lopettaminen. . Kriitikot sanovat, että Jehovan todistajien säännöt hajottavat tuhansia perheitä ja tuhoavat eronneen henkilön sosiaalisen elämän. Kriitikoiden mielestä erottamiskäytäntö rikkoo ihmisoikeuksia, sillä siihen liittyvä karttamis-opetus vähentää tai lopettaa kokonaan yhteydenpidon usein elinikäisiin ystäviin ja jopa perheenjäseniin ja sukulaisiin.


title: Raymond Franz

text: Erottamisensa jälkeen Raymond Franz kirjoitti kaksi kirjaa kokemuksistaan. Molemmat kirjat ovat erittäin hyvin dokumentoituja ja yksityiskohtaisia kertomuksia Franzin elämästä Jehovan todistajana, hallintoelimen jäsenenä ja hänen kokemuksistaan organisaation eri portailla ympäri maailman. Kirjat sisältävät myös paljon virallisia kirjeitä ja muuta materiaalia Jehovan todistajista. Koska kirjat käsittelevät Jehovan todistajia kriittisesti, Vartiotorniseura on luokitellut ne luopiovalheeksi. Jehovan todistajia on suoraan kielletty lukemasta Franzin ja muiden entisten jäsenien kirjoja tai muita kirjoituksia. Vartiotorniseura kiistää myös kaikki monipuolisesti todistetut faktat, joita Franz esittää kirjassaan. Viimeiset elinvuotensa Franz vietti vaimonsa Cynthian kanssa tavallista, hiljaista elämää. Hän kertoi saaneensa tuhansia kirjeitä ympäri maailmaa, jotkut niistä otettiin mukaan kirjan uudempiin painoksiin. Monet todistajat sanovat saaneensa helpotusta toivottomuuden tunteisiinsa, kun he ovat vapautuneet huonosta omatunnosta, jonka Jehovan todistajista eroaminen on saanut aikaan. Monet ovat myös kertoneet löytäneensä uskonsa Jumalaan ja Jeesukseen uudestaan, ilman että heidän tarvitsisi palvella jonkin järjestön ihmisjohtajien toiveita.


title: Raymond Franz

text: Raymond Franzin kirjat ovat saavuttaneet suuren suosion. Hänen kirjoitustyylinsä on ajatusta herättävä, ei syyttelevä tai parjaava. Teksteistä käy ilmi hänen rakkautensa entisiä Jehovan todistaja -veljiään kohtaan, ja juuri sen rakkauden takia hänen kirjansa ovat virkistävä tuulahdus useisiin muihin entisten Jehovan todistajien kirjoittamiin kirjoihin verrattuna.


title: Raymond Franz

text: Raymond Franzin kirjoittamia kirjoja ei ole toistaiseksi käännetty kokonaan suomeksi.


title: Raymond Franz

text:
"Crisis of Conscience" (suomalainen työnimi "Omantunnon käännekohta") kertoo Franzin kokemuksista Vartiotorniseuran tehtävissä. Kirjassa on myös yksityiskohtainen kertomus hänen yhdeksästä vuodestaan hallintoelimessä. Se antaa erittäin yksityiskohtaisen katsauksen järjestön historiaan, rakenteeseen, toimiin ja opetuksiin. Kirja päästää lukijan katsomaan salaisia kokouksia jossa hallintoelin tekee päätöksensä opeista, joilla on suuri vaikutus 6,6 miljoonan ihmisen elämään.
Pehmeäkantinen ISBN 0-914675-23-0. Kovakantinen ISBN 0-914675-24-9. Julkaisija: Commentary Press; 4th edition (Kesäkuu 2002)
Joitakin kappaleita julkaisijan luvalla suomeksi käännettynä:Franzin toinen kirja "Search of Christian Freedom" tutkii kaikki Jehovan todistajien opetukset ja eettiset kysymykset kristillisestä näkökulmasta. Kirja pohjautuu Raamatun opetuksiin Vartiotorniseuran tulkintojen valossa. Se tarjoaa yksityiskohtainen analyysin useista Vartiotorniseuran opetuksista ja tavoista. Kirjan sanoma keskittyy oikean suhteen rakentamiseen Jumalan ja Jeesuksen kanssa, ilman ihmisorganisaatiota.
ISBN 0-914675-16-8 Julkaisija: Commentary Press (Lokakuu 1991, Päivitetty 2002)


title: Raymond Franz

text: Raymond Franz kuoli 88-vuotiaana 2. kesäkuuta 2010 Emoryn yliopistosairaalassa Atlantassa Yhdysvalloissa.


title: Feisal

text: Feisal tarkoittaa seuraava arabihallitsijoita:


title: JK Tammeka

text: Jalgpalliklubi Tammeka Tartu on jalkapalloseura Tartosta, Virosta. Seura perustettiin vuonna 1989 ja vuonna 2006 seura yhdistyi toisen tarttolaisseuran JK Maagin kanssa ja muodosti JK Maag Tammekan, joka pelaa Viron pääsarjassa Meistriliigassa. Kaudeksi 2009 fuusioseuran nimi vaihtui takaisin "JK Tammeka Tartuksi".


Svenska Dagbladetin kirjallisuuspalkinto on ruotsalainen 30 000 kruunun suuruinen kirjallisuuspalkinto, jonka Svenska Dagbladet jakaa vuosittain. Palkinto perustettiin vuonna 1944, kun lehti juhlisti 60-vuotista toimintaansa.


title: Onas

text: Onas on Porvoossa sijaitseva saari, joka muodostuu Onaslandetista ja Onaksesta. Maantieteellisesti Onas kuului lakkautettuun Porvoon maalaiskuntaan ja tuli liitetyksi sen mukana Porvoon kaupunkiin.


title: Onas

text: Onas on kahden perikunnan omistuksessa. Saaren eteläkärjessä on kaksi sarkofagin muotoista kiveä, jotka oli tarkoitus tulla Napoleonin sarkofagiksi. Saaressa on useita venekerhoja, tosin koillispuolella on näitä vähemmän johtuen kivisistä ja karikkoisista rannoista. Kaakkoiskulmassa on kaikkien käytettävissä oleva Uudenmaan virkistysalueyhdistys ry:n omistama virkistysalue.


title: Marika Lindholm

text: Marika Irene Lindholm (omaa sukua Eklund, s. 14. huhtikuuta 1948 Hanko) on suomalainen pikajuoksija.


title: Marika Lindholm

text: Lindholm, silloin nimellä Eklund, voitti EM-hopeaa 4 × 400 metrin viestissä Roomassa 1974. Vuoden 1971 EM-kisoissa Helsingissä hän sijoittui 400 metrillä kuudenneksi ajallaan 53,35 ja viestissä seitsemänneksi. Samana vuonna hän juoksi ennätyksikseen 200 metrillä SE-ajan 23,5 ja 400 metrillä ensin SE:n 53,0, jota paransi samana vuonna aikaan 52,7 (jolla oli kauden maailmantilaston kahdeksas). Lindholm osallistui 400 metrillä myös olympialaisiin 1972 ja 1976, mutta karsiutui molemmilla kerroilla toisella kierroksella. Hän oli molemmissa olympialaisissa mukana Suomen viestijoukkueessa, joka sijoittui 1972 seitsemänneksi ja 1976 kuudenneksi.


title: Marika Lindholm

text: Kalevan kisoissa Lindholm voitti Suomen mestaruuden 200 ja 400 metrillä vuonna 1971. Lisäksi hän saavutti 100 metrillä hopeaa vuonna 1970 ja pronssia 1968 ja 1969, 200 metrillä hopeaa 1970 ja pronssia vuosina 1966, 1968. 1969, 1974 ja 1975, 400 metrillä pronssia 1975 ja 1976. Sisäratojen SM-kisoissa hän saavutti 60 metrillä kultaa 1967 ja 1969 ja hopeaa 1968 ja 1974 sekä 400 metrillä pronssia 1976. Viestijuoksun SM-kisoissa hän saavutti 4 × 100 metrillä kultaa 1968 ja 1971, hopeaa 1966, 1967, 1969, 1970, 1974, 1975 ja pronssia 1976 sekä 4 × 400 metrillä kultaa 1971, 1972 ja 1976, hopeaa 1970, 1974 ja 1975. Seuratasolla Lindholm edusti Hangö Idrottsklubbia.


title: Hijaz

text: Hijaz on (, myös Hejaz) on alue Arabian niemimaalla Punaisenmeren vuoristoisella rannikolla nykyisen Saudi-Arabian länsiosassa. Sen väkirikkain kaupunki on Jedda (3,34 milj., 2010), mutta tunnetumpia ovat islamin pyhät kaupungit Mekka ja Medina. Alueen pinta-ala on noin 390 000 neliökilometriä.


title: Hijaz

text: Vanha suomalainen kirjoitusasu oli Hidžas (1922, 1932, 1962.) Arabiankielinen nimellä on merkitys ’este, muuri, valli’, ja se on johdos verbistä "hajaza" ’erottaa, tarkoittaa’. Alkuaan sana on tarkoittanut myös rannikkoa myötäilevää vuoristoa, joka vaikeuttaa sisämaahan pääsyä.


title: Hijaz

text: Babylonia miehitti osan Hijazia jo kuudennella vuosisadalla eaa., kun Babylonin kuninkaat pitivät Taymaa kesäpääkaupunkinaan. Myöhemmin Hizarista tuli Nabatean kuningaskunnan (100 eaa–200 jaa.) osa; kuningaskunnan keskus oli Madāʾin Ṣāliḥ. Vuodesta 106 jaa. Nabatean kuningaskunnasta tuli osa Rooman valtakuntaan kuuluvaa Arabian provinssia. Hijaz tuli jälleen Baghdadin alaisuuteen vuoteen 1258 saakka, jolloin Egypti otti vallan. Vuosina 1517–1916 alue kuului osmanien valtakuntaan. Muodollisesti hallinnosta vastasi kuitenkin Mekan šarif 1800-luvun uskonnollisiin kapinoihin asti. Vuoden 1845 jälkeen Hijaz tuli ottomaanien suoran ohjauksen alaisuuteen. He rakennuttivat Damaskos–Medina -rautatien yhdistämään hallitsemiaan alueita.


title: Hijaz

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana 1916 arabikapinan aikana rautatietä tuhottiin. Brittien kanssa yhteistyössä toiminut emiiri Husain ibn Ali julistautui Hijazin kuninkaaksi ja hän hallitsi muutaman vuoden itsenäistä Hijazin kuningaskuntaa. Vuonna 1924 naapurimaa Najdin sulttaani ibn Saud valloitti kuitenkin Hijazin ja julistautui 1926 Hijazin kuninkaaksi. Vuoden 1927 Jeddan sopimuksessa britit tunnustivat saudien suvereniteetin Hijazin ja Najdin alueilla. Ibn Saud yhdisti maansa vuonna 1932 Saudi-Arabian kuningaskunnaksi.


title: Ralph Boston

text: Ralph Boston (s. 9. toukokuuta 1939 Laurel, Mississippi) on yhdysvaltalainen pituushyppääjä ja olympiavoittaja.


title: Ralph Boston

text: Olympialaisissa Boston ylsi mitaleille kolme kertaa. Roomasta 1960 hän voitti kultaa tuloksella 812, Tokiosta 1964 hopeaa tuloksella 803 sekä Méxicosta 1968 pronssia tuloksella 816. Boston voitti Yhdysvaltain kansallisen mestaruuden kuusi kertaa perätysten, vuosina 1961–1966. Pan American -kisoissa Boston voitti 1963 ja 1967.


title: Ralph Boston

text: Elokuun 21. päivänä 1960 Walnutissa Boston rikkoi legendaarisen Jesse Owensin 25 vuotta voimassa olleen maailmanennätyksen hyppäämällä 821. Boston paransi tai sivusi sen jälkeen ME:tä vielä viisi kertaa, paras tulos Modestossa vuonna 1965 hypätty 835. Hänelle kirjattiin tulos 850 (1964), mutta sitä ei hyväksytty ennätykseksi, koska kentältä puuttui tuulimittari. Boston lopetti uransa pian Méxicon olympialaisten jälkeen. Näissä kisoissa Bob Beamon vei Bostonilta maailmanennätyksen parantaen sitä yli puoli metriä lukemiin 890.


title: Ralph Boston

text: Ralph Boston syntyi kymmenlapsisen perheen kuopuksena ja aloitti urheiluharrastuksensa lukiossa. Hän oli lahjakas yleisurheilija ja saavutti lupaavia tuloksia muissakin lajeissa. Hän hyppäsi korkeutta 205 ja kolmiloikkaa 15,89 sekä juoksi 110 metrin aidat aikaan 13,7.


title: Ralph Boston

text: Urheilu-uransa jälkeen Boston siirtyi liike-elämän palvelukseen. Hän toimi muun muassa telekommunikaatioyhtymä Ericssonin johtotehtävissä. Nykyään hän on eläkkeellä ja harrastaa innokkaasti golfia.


title: Exit

text: Exit on suomalainen, vuodesta 1987 asti omaa musiikkiaan soittanut gospel-yhtye. Se kuuluu ns. vanhan kaartin gospel-bändeihin Pro Fiden, The Roadin, Gospel Powerin ja Kajon ohella. Laulajana ja lauluntekijänä Exitissä toimii Pekka Simojoki.


title: Exit

text: Exit-yhtyeen perustaminen lähti liikkeelle joukossa, joka oli soittanut aiemmin useissa eri kokoonpanoissa. Kitaristi Heikki Leppänen mainitaan alkuperäiseksi idean esittäjäksi. Leppänen oli soittanut Pekka Simojoen kanssa mm. Alabasteri-yhtyeessä ja ollut mukana Afrikkalaista Gospelmessua säestäneessä Ruacana-yhtyeessä.


title: Exit

text: Leppäsen soittokavereista löytyi myös rumpali Timo Luoto. Luoto oli ollut Leppäsen ja Simojoen kanssa tekemässä Liekit-musikaalia. Leppänen ja Luoto aloittivat yhteissoiton nimellä "Gruppo-X", mukaan basistiksi tuli Arto Antturi. Gruppo-X soitti sessiomuusikkoina monilla gospel-levyillä.


title: Exit

text: Gruppo-X alkoi muotoutua esiintyväksi yhtyeeksi, kun mukaan liittyi Pekka Simojoki. Toiseksi kitaristiksi tuli Kari Paukola ja kosketinsoittajaksi Matti Puttonen.


title: Exit

text: Yhtye sai nimen Exit ja se aloitti harjoittelun keväällä 1987.


title: Exit

text: Exitin perustajakokoonpanoon kuuluivat siis mainitut Antturi, Leppänen, Luoto, Paukola, Puttonen ja Simojoki. Tekniikasta vastasi Juha Merikallio. Ensimmäinen keikka oli Espoon Leppävaarassa 11. syyskuuta.