title: Kolodojärvi

text: Kolodojärvi () oli kylähallintoalue Puudožin piirin ja koko Karjalan tasavallan itäisimmässä osassa Arkangelin alueen rajalla Venäjällä. Sen naapurikylähallintoalueina olivat lännessä Kubovo ja Krivtsy. Kylähallintoalueen keskuskylä oli Ust-Reka, joka sijaitsee 75 kilometriä Puudožista itään. Muut kylähallintoalueen kylät olivat Dubovskaja, Eršova, Pielusjärvi, Pirsakovo, Pogost, Priretšnyj, Päljärvi (2 700 asukasta vuonna 1996), Steševskaja ja Stšanikovskaja, Tatarskaja Gora ja Zaozere.


title: Kolodojärvi

text: Nykyään Kolodojärvi on osa Krivtsyn maalaiskuntaa.


title: Kuganavolok

text: Kuganavolok () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Karjalan tasavallan Puudožin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Vodlajärven etelärannan niemellä 78 kilometriä maanteitse Puudožista pohjoiseen. Kylässä on 421 ja kunnassa 442 asukasta (vuonna 2012).


title: Kuganavolok

text: Kuganavolokin kunnan pinta-ala on 2 381,2 neliökilometriä. Se rajoittuu koillisessa ja idässä Arkangelin alueeseen sekä etelässä Puudožin piirin Kubovon, lounaassa Avdejevon ja lännessä Pälmän kuntiin.


title: Kuganavolok

text: Seudulla on suuri Vodlajärvi ja paljon pienempiä järviä. Jokia ovat Vodlajärveen laskeva Ileksa sekä järven laskujoet Suhaja Vodla ja Vama. Suuri osa kunnasta kuuluu Vodlajärven kansallispuistoon. Suunnitteilla on myös Tšukozeron rauhoitusalueen perustaminen.


title: Kuganavolok

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu kahdeksan kylää: Bostilovo, Kansaniemi, Kevasalma, Kolgostrov, Koskosalma, Pelgostrov, Tšujala ja Vamskaja Plotina. Bostilovossa on 12 asukasta ja Kevasalmassa seitsemän. Neljässä kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta.


title: Kuganavolok

text: Kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuoden 1563 nimellä "Kuhnavolok". Sen nimitys perustuu itämerensuomalaiseen sanaan "kuha" (”Kuhaniemi”). Seudun asukkaat muodostivat ”vodlajärveläisinä” (ven. "vodlozery") tunnetun venäläisryhmän, jonka kielessä ja kulttuurissa on saamelaisia, vepsäläisiä ja karjalaisia vaikutteita. 1900-luvun alussa Kuganavolok lähikylineen oli Kansaniemen ja Pilmasozeron ohella yksi Puudožin kihlakunnan Vodlajärven volostin kyläkunnista. Vuonna 1927 perustettiin Puudožin piiriin kuulunut Kuganavolokin kyläneuvosto. Vuonna 1933 siinä oli 14 kylää ja 892 asukasta, joista lähes kaikki olivat venäläisiä.


title: Kuganavolok

text: Bolšoi ja Malyi Kuganavolokin kylät yhdistettiin virallisesti vuonna 1957. 1960-luvulla Kuganavolokista tuli sovhoosin keskuspaikka, jonne alettiin siirtää asukkaita ”perspektiivittömistä” lähikylistä. Samoihin aikoihin sinne rakennettiin suurehko kalatehdas. Kuganavolokista muodostui hajakylä, jonka osia ovat Staryi Kuganavolok, Katšnavolok, Bereg, Rebolahta, Rybzavod, Peski ja Ptitši gorodok. Asukasluku nousi viiteensataan vuonna 1993.


title: Kuganavolok

text: Kuganavolokiin johtaa maantie Puudožista. Kylässä toimii Vodlajärven kansallispuiston hallinto. Asukkaat harjoittavat kalastusta sekä majoittavat ja kuljettavat matkailijoita. Palveluihin kuuluvat lastentarha, koulu, lääkintäasema ja kauppa. Kylässä on vuonna 2006 rakennettu kirkko.


title: Kuganavolok

text: Seudulta on löydetty lukuisia kivikautisia asuinpaikkoja. Bostilovon, Kansaniemen, Kolgostrovin, Koskosalman, Pelgostrovin ja Tšujalan kylillä on historiallisen asutuksen status. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat vuonna 1798 rakennettu Pyhän Eliaan kirkko Vodlajärven saaressa, Bostilovon, Gumarnavolokin, Kansaniemen, Kelkozeron, Kevasalman, Kolgostrovin, Koskosalman, Matkalahtan, Ragunovon, Tšujalan, Varišpeldan ja Vygostrovin tsasounat sekä kylien vanhat asuintalot ja talousrakennukset.


title: Fiji Times

text: Fiji Times on päivittäin julkaistava fidžiläinen sanomalehti. Sen julkaisu aloitettiin Levukassa 4. syyskuuta 1869. Se on vanhin fidžiläinen sanomalehti. Fiji Timesista julkaistaan nykyään myös online-versiota.


title: Vodlajärven kansallispuisto

text: Vodlajärven kansallispuisto () on laaja luonnonsuojelualue Arkangelin alueella ja Puudožin piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä.


title: Vodlajärven kansallispuisto

text: Puiston pinta-ala on noin 500 000 hehtaaria (eli 5 000 km), josta noin kolmasosa on Karjalan tasavallan alueella. Kansallispuiston alueella on yhteensä noin 100 järveä, joista suurimmat ovat Vodlajärvi ja Luusajärvi. Joista mainittakoon Vodlajoki ja Leksa.


title: Vodlajärven kansallispuisto

text: Puiston alueella on myös kalliopiirroksia. Alueen eläimistä 47 on luokiteltu erityisesti suojeltaviksi. Alueelle voi tehdä retkiä Kuganavolokista, jossa on puiston päätoimisto sekä Kubovosta ja Vodlasta.


title: Partituuri

text: Partituuri (< ) on nuotti, joka sisältää moniäänisen sävellyksen kaikki soitin- ja lauluosuudet. Nykyisen tavan mukaan eri äänet eli stemmat merkitään määräjärjestyksessä päällekkäisille viivastoille ja yhdistetään yhteisin tahtiviivoin siten, että ne ovat luettavissa yhtäaikaisesti. Partituuri on siis sekä säveltäjän lopputulos että kapellimestarin lähtökohta. Myös pienempien yhtyeiden yhdistelmänuottia kutsutaan partituuriksi.


title: Partituuri

text: Partituureissa monen puhaltimen (esimerkiksi klarinetti, käyrätorvi, trumpetti, tuuba) kirjoitetut ja todellisuudessa soivat säveltasot poikkeavat toisistaan, sillä ne ovat transponoivia soittimia. Yhdysvalloissa ym. transponoitu partituuri on yleisempi; Suomessa transponoimaton. Toisaalta useissa uudemmissa partituureissa kuitenkin näidenkin soitinten stemmat on kirjoitettu soivalle korkeudelle.


title: Partituuri

text: Stemmojen järjestys partituurissa ylhäältä alas on tavallisimmin seuraava:


title: Pensasaro

text: Pensasaro on aluetta, missä kasvaa kuivuutta kestäviä ruohoja ja pensaita tasaisena mattona tiheällä peitteellä. Esimerkiksi "chaparral" on aron ja aavikon välimaastoa, aluetta missä kasvaa pensaita, kaktuksia ja muuta kuivaa sietävää kasvillisuutta tiheänä mattona. Varsinkin kuivilla pensasaroilla pensaskasvillisuus on aukkoista. Sademäärä on 260–510 mm tai vähemmän. Pensasaro on suuressa aavikoitumisvaarassa. Tunnetuin pensasaroalue lienee Sahelin alue Afrikassa. Pensasaroa on myös Australiassa.


title: Pensasaro

text: Kasvillisuus on ruohoa ja harmaanvihreitä pensaita. Yhtenäiselle ruohokasvillisuudelle pensasaro on liian kuivaa. Pensasaroa on Yhdysvalloissa esimerkiksi Utahissa, Idahossa ja Nevadassa. Columbiajoen keskialtaassa sademäärä on alle 175 mm. Talvet ovat kosteita, tuulisia, kylmiä ja lumisia, kesät kuivia ja kuumia. Jos sademäärä on Columbiajoen alueella yli 260 mm, kasvaa ruohoa ja alue soveltuu viljelyyn. Wyomingin altaassa vuoristossa missä on pensasaroa, on keskilämpötila 4–11 °C ja kasvukausi 100–140 päivää, sekä 130–360 mm sadetta melko tasaisesti ympäri vuoden paitsi kesällä jolloin on kuivaa. Yhdysvaltain pensasaroilla kasvaa esimerkiksi viherharmaita marunalajeja ja näitä muistuttavaa jänönpensasta ("Chrysothamnus"). Yhdysvalloissa kuivaa pensasaroa sanotaankin maruna-aroksi tai hiekkamaruna-alueeksi. Tällaisella alueella pensaiden välissä ei kasva kosteammista alueista poiketen minkäänlaista ruohoa.


title: Pensasaro

text: Lyhytheinäinen ruohoaro muuttuu asteittain pensasaroksi, ruohon seassa alkaa kasvaa pensaita yhä enemmän siirryttäessä kuivemmille alueille. Toisaalta pensasaron harvetessa puoliaavikoksi pensaiden väliin alkaa kuivemmille alueille ilmestyä kasvavia laikkuja, kunnes pensaat kasvavat erillisinä laikkuina ja lopulta yksittäin. Silloin ollaan jo puoliaavikolla. Suuri osa pensasaroa on muutettu pelloksi. Pensasaroalueelle tehdyt pellot uhkaavat väärin viljeltynä aavikoitua.


title: Pensasaro

text: Amerikan pensasaroilla on esimerkiksi antilooppeja, kojootteja, pöllöjä, haukkoja, villikissoja, villisikoja ja valkohäntäjäniksiä.


title: Pensasaro

text: Puoliaavikko on alue, jossa autiolla alueella on kasvillisuusläikkiä. Enimmäkseen autiolla alueella kasvaa harvassa ruohoa, piikkipensaita, muita pensaita, mehikasveja tai muuta kuivuutta sietävää kasvillisuutta. Tyypillinen puoliaavikon kasvi on tamariskipensas. Puoliaavikolla kasvaa usein myös suolaa sietävää kasvillisuutta, esimerkiksi marunaa. Puoliaavikkoa on laajalti esimerkiksi Gobissa Mongoliassa ja Yhdysvaltain etelä- ja lounaisosissa mm. Phoenixin ja Tucosnin seuduilla Arizonassa. Yhdysvaltain eteläosien puoliaavikoilla kasvaa vastoin yleistä mielikuvaa melko runsaasti puita niillä alueilla joissa on ylimääräistä vettä, mm. akaasiaa ja pensaista mesquitea. Yhdysvaltain eteläosien puoliaavikko tuottaa biomassaa 100-500 kg/ha/v ja on arka ylilaiduntamiselle. Puoliaavikolla on liian kuivaa yhtenäiselle kasvillisuudelle. Lauhkealla alueella on kuuma kesä ja kylmä talvi. Puoliaavikko on aavikoita kosteampi alue. Puoliaavikolla kasvaa esimerkiksi dyynien laella pensaita. Sadetta on vähemmän kuin arolla, yläraja karkeasti 250 mm ja alaraja 150 mm. Eräs määritelmä puoliaavikolle Amerikassa on 200-300 mm:n sademäärä. Sademäärä Azerbaidžanin puoliaavikolla Gobustanissa on 150–200 mm, Libyassa 160–300 mm ja itäisellä Snake River -joen tasangolla Yhdysvalloissa 221 mm.


title: Pensasaro

text: Pensasaavikko on aavikkoa, ei aroa, sademäärä voi olla alle 100 mm. Yksittäisiä kasveja kasvaa siellä täällä. Se voi olla erittäin kuivaa. Suurin osa Saharasta luokitellaan pensasaavikoksi, mutta Saharassa on laajoja kasvittomia, äärimmäisen kuivia alueita.


title: Privolnoje

text: Privolnoje on kylä Lounais-Venäjällä Krasnogvardeiskin piirissä Stavropolin aluepiirissä. Kylässä noin 3500 asukasta.


title: Privolnoje

text: Privolnoje on tunnettu etenkin neuvostoliittolaispoliitikon ja Neuvostoliiton viimeisen valtionpäämiehen, Mihail Gorbatšovin synnyinkaupunkina.


title: Subaru

text: Subaru on japanilainen autonvalmistaja. Subarun kaikissa nykyisissä automalleissa (yhteistyössä Toyotan kanssa tehtyä Subaru BRZ -mallia lukuun ottamatta) on jatkuva neliveto. Subaru on yksi harvoista automerkeistä, jonka henkilöautomalleissa käytetään bokserimoottoria.


title: Subaru

text: Subaru kuuluu japanilaiseen Fuji Heavy Industries -konserniin, joka valmistaa henkilöautojen lisäksi muun muassa junia, linja-autoja, lentokoneita ja avaruusaluksia.


title: Subaru

text: Subaru on voittanut kolme kertaa rallin MM-sarjan (WRC = World Rally Championship) valmistajien mestaruuden ja sijoittunut kaksi kertaa toiseksi. Subaru lopetti WRC:n vuonna 2008 taloudellisten vaikeuksien takia. Se kilpailee nykyään valmistajien mestaruudessa (PWRC = Production World Rally Championship), jossa on samat "rajoitukset" kuin N-ryhmässä mutta samat radat kuin tavallisessa WRC:ssä. Subarun ajajina toimivat Toshiriro Arai ja Patrik Flodin, ja Monster WRT:ssä Subarun ajajana toimii myös Ken Block.


title: American Life

text: American Life on yhdysvaltalaisen poplaulaja Madonnan yhdeksäs studioalbumi. Se julkaistiin 22. huhtikuuta 2003. Sen tuottajina olivat Madonna, Mirwais Ahmadzaï ja Mark "Spike" Stent. Albumi myi ensimmäisellä viikollaan 241 000 kappaletta. Albumi myi Yhdysvalloissa 675 000 kappaletta ja maailmanlaajuisesti 4 miljoonaa kappaletta.


title: American Life

text: Albumi herätti kohua, sillä sitä promotoidessaan Madonna kritisoi Irakin sotaa ja Yhdysvaltain presidenttiä George W. Bushia. "American Life" -singlen musiikkivideolla Madonna heittää Bushin syliin kranaatin. Madonna kuitenkin kielsi videon esittämisen televisiossa vedoten siihen, että halusi kunnioittaa Irakissa sotivien uhrauksia.


title: American Life

text: Albumin ensimmäinen single oli Kuolema saa odottaa-elokuvan tunnuskappale "Die Another Day". Seuraavaksi singlenä julkaistiin "American Life" ja kolmantena "Hollywood". Madonna esitti "Hollywoodin" MTV Video Music Awards -gaalassa syksyllä 2003 ja herätti kohua suutelemalla lavalla Britney Spearsia ja Christina Aguileraa.


title: American Life

text: Albumilta julkaistiin Yhdysvalloissa promosingle "Nobody Knows Me". Viimeiset singlet olivat "Nothing Fails" ja "Love Profusion", jotka julkaistiin talvella 2003.


title: American Life

text: Albumi jäi Madonnan muuhun tuotantoon verrattuna myynnilliseksi pettymykseksi etenkin Yhdysvalloissa. Maailmanlaajuisesti sitä myytiin noin neljä ja puoli miljoonaa kappaletta, vähemmän kuin yhtäkään toista Madonnan levyä. "American Lifesta" julkaistiin myöhemmin special edition -versio, joka ei sisältänyt uutta materiaalia. Kriitikot ottivat teoksen vastaan ristiriitaisesti.


title: David O. Selznick

text: David O. Selznick (10. toukokuuta 1902 Pittsburgh, Pennsylvania – 22. kesäkuuta 1965 Hollywood) oli yksi Hollywoodin kultakauden merkittävimmistä tuottajista. Hän syntyi juutalaiseen perheeseen. Hänen isänsä oli mykänfilmin parissä toiminut Lewis J. Selznick ja äitinsä Florence A. (Sachs) Selznick.


title: David O. Selznick

text: Selznickin tuottamista elokuvista tunnetuin on kahdeksalla Oscarilla palkittu "Tuulen viemää" (1939).


title: David O. Selznick

text: Selzinick halusi, että hänet muistettaisiin muistakin töistään, erityisesti toisen vaimonsa Jennifer Jonesin tähdittämästä Kaksintaistelu auringossa -elokuvasta, jonka Selznick tuotti ja käsikirjoitti. Toisin kävi: kun Selznick kuoli, muistokirjoituksissa häntä ylistettiin nimenomaan "Tuulen viemän" luojana.


title: David O. Selznick

text: Varttuessaan tuottajana Selznickin varhemmin herkkä taiteellinen visio kapeni ja hänestä tuli tyly ja epähuomaavainen. Kirk Douglas piirtää hänestä satiirisen kuvan elokuvassa "Särkyneiden haaveiden kaupunki".


title: Music (Madonnan albumi)

text: Music on yhdysvaltalaisen poplaulaja Madonnan kahdeksas studioalbumi. Se julkaistiin 18. syyskuuta vuonna 2000 ja sen tuottivat Madonna, Mirwais Ahmadzaï, William Orbit, Guy Sigsworth sekä Mark "Spike" Stent. Albumin ensimmäinen singlejulkaisu oli nimikappale "Music" elokuussa 2000 ja siitä tuli Madonnan ensimmäinen listaykköshitti Yhdysvalloissa sitten vuoden 1994 "Take A Bow" -kappaleen. Seuraava single albumilta oli "Don't Tell Me", joka julkaistiin Euroopassa marraskuussa 2000 ja Yhdysvalloissa tammikuussa 2001. Kolmas single oli "What It Feels Like for a Girl", jonka espanjankielistä versiota "Lo Que Siente la Mujer" käytettiin promo-singlenä ainoastaan Euroopassa. Promo-singleinä julkaistiin myös kappaleet "Amazing" ja "Impressive Instant".


title: Music (Madonnan albumi)

text: Albumin viimeinen "American Pie" on Madonnan versio Don McLeanin vuonna 1971 julkaisemasta samannimisestä hitistä. Kappale julkaistiin jo "The Next Best Thing"-elokuvan soundtrackilla helmikuussa 2000.


title: Music (Madonnan albumi)

text:
"Music"-albumia myytiin Yhdysvalloissa 2 923 000 kappaletta ja maailmanlaajuisesti 11 miljoonaa kappaletta.
Kappale "American Pie" julkaistiin vain Pohjois-Amerikan ulkopuolella myydyissä albumeissa. Japanissa ja Australiassa albumilla on kahdentenatoista kappaleena "Cyber-Raga". Kappale Paradise on myös Mirwais Ahmadzaïn levyllä.


title: Maailman kahdeksan ihmettä

text: Maailman kahdeksan ihmettä on Lapinlahden Linnut -yhtyeen jäsenten tekemä kahdeksanosainen sketsiviihdesarja. Se on jatkoa ryhmän ensimmäiselle viihdesarjalle "Seitsemän kuolemansyntiä", joka valmistui vuonna 1988. Sarja ensiesitettiin syys-joulukuussa 1990, jolloin jaksot esitettiin joka toinen viikko. Uusinnat on esitetty keväällä 1998 ja keväällä 2003 Yle TV1 -kanavalla.


title: Maailman kahdeksan ihmettä

text: Ohjelma perustui esitettyihin sketseihin ja musiikkiesityksiin. Sarja voitti vuonna 1990 Venla-palkinnon.


title: Maailman kahdeksan ihmettä

text: Sarjan jokainen jakso alkaa kyseisellä sketsillä ja se toistuu muuttumattomana sarjan kaikissa jaksossa. Sketsissä hyvin pukeutuneet miespuoliset henkilöt tulevat museon sisään ja rupeavat katsomaan museon näytteillä olevia esineitä. Miehet huomaavat näyttelylasin takana olevan eri aikakausien ihmisiä esittäviä vahanukkeja (esimerkiksi pappi, poliisi, faarao ja intiaani). Miehet alkavat nauraa nukeille, seurauksena ne heräävät henkiin. Miehet lähtevät juoksemaan kovaa vauhtia pois museosta, nuket heidän perässä kävellen.


title: Maailman kahdeksan ihmettä

text: Sketsissä aviomies tekee vaimollensa epäsovinnaista: esimerkiksi laittaa hänelle paperipussin päähän tai pahoinpitelee häntä moottorisahalla ja toteaa "Akka senku komistuu". Sketsi on parodia televisiomainoksesta.


title: Maailman kahdeksan ihmettä

text: Sketsissä yleensä kaksi saman alan ihmistä keskustelee julkisella paikalla. Toinen miehistä kertoo että tuntee itsensä "alastomaksi". Toinen mies toteaa siihen että "se on normaalia, kyllä siihen tottuu”. Sketsin lopussa selviää, että tunnosta kertova mies on alastomana.


title: Maailman kahdeksan ihmettä

text: Alaston olo-sketsissä, jossa Markku Toikka on Tapio Liinojan kanssa jäähallissa, jäähallin järjestysmiehet ottivat sketsin kuvauksen yhteydessä alastomana olevan Toikan kiinni. Paikalle kutsuttiin poliisi, joka totesi että "Toikan pitäisi tietää missä menee taiteen ja hyvän maun raja.".


title: Maailman kahdeksan ihmettä

text: Sketsissä henkilö herää herätyskellon pirinään. Hän huomaa olevansa nukahtanut outoon paikkaan ja rupeaa kovaan huutoon.


title: Maailman kahdeksan ihmettä

text: Maalta kotoisin olevat miehet ajavat mopoilla metsätietä pitkin. Itse sketsissä ryhmän joku jäsen tekee jotain "hurjaa". Tämän jälkeen muut jäsenet alkavat ylistää asianomaista hokemalla ""On se hurja"" ja ""On se hurja kaveri"".


title: Maailman kahdeksan ihmettä

text: Hurjat-sketsi esiintyy jokaisessa jaksossa. Jokainen sen aikainen yhtyeen jäsen tekee "urotyön" sketsissä.


title: Maailman kahdeksan ihmettä

text: Sketsissä kaksi miestä syövät ravintolassa, joista toinen käyttäytyy ruokaillessa jollain erikoisella tavalla. Toinen miehistä ihmettelee käytöstä, mutta hän toteaa että ”Isäni oli…” ja siksi käyttäytyy noin.


title: Maailman kahdeksan ihmettä

text: Sketsissä joukko miehiä tokaisevat tunnettujen julkisuuden henkilön ”hokemia” ja ovat asusteistuneet samanlaisiin vaatteisiin, jota kyseinen henkilö käyttää. Kohteeksi joutuvat Niilo Tarvajärvi, Lenita Airisto, Raimo Jääskeläinen, Jaakko "Kokki" Kolmonen ja Ilkka Kylävaara.


title: Maailman kahdeksan ihmettä

text: Ortodoksikirkon munkit keskustelevat laulamalla ei-uskonnollisista asioista ja paljastavat tehneensä kaikkea munkeille sopimatonta. He muun muassa ovat valmistaneet kirkon kellarissa kiljua ja alkoholin vaikutuksen seurauksena polttaneet oman luostarinsa.


title: Maailman kahdeksan ihmettä

text: Kyseisistä sketseistä nousi kohu sarjan ensiesitysaikaan. Muun muassa Suomen ortodoksisen kirkon jäsenet närkästyivät kyseisistä sketseistä. Jotkut pitivät sketseissä käytettyä kieltä sopimattomana.


title: Maailman kahdeksan ihmettä

text: Vastaavanlaisia sketsejä esitettiin myös Lapinlahden Lintujen sketsisarjassa "Lapinlahden Linnut -Show".


title: Maailman kahdeksan ihmettä

text: Sketsissä "sisäinen ääni" alkaa puhutella mietteliään oloista henkilöä. Aluksi ääni kysyy mitä tämän tekee mieli. Tämän jälkeen ääni alkaa lohduttaa ja rohkaisee ihmistä ottamaan mitä hän haluaa.


title: Maailman kahdeksan ihmettä

text: Matti Jaaranen esittää puutyöyrityksen tympääntynyttä työntekijää. Paikalle saapuvat miehet palkitsevat miehen prenikalla, josta työntekijä ilahtuu. Pari vuotta myöhemmin julkaistussa sketsisarjassa "Kuudesti laukeava" esitetään samantyylinen sketsi, jossa miehet syyttävät työntekijää lamasta, neuvostokaupan romahtamisesta ja teollisuuden romahtamisesta. Miehet ottavat mitalin pois työntekijältä, ja hakkaavat häntä remmillä.


title: Maailman kahdeksan ihmettä

text: Ruoan nouseviin hintoihin esitellään erilaisia yllättäviä ratkaisuja. Seitsemännessä osassa esitetään samaan aiheeseen liittyvä sketsi, mutta nimellä ”Juo edullisemmin”.


title: Maailman kahdeksan ihmettä

text: Sketsissä joukko miehiä lukevat jonkun ohjeen tai kiellon, josta he hermostuvat ja rupeavat sen jälkeen tekemään päinvastoin mitä ohjeessa käsketään.


title: Maailman kahdeksan ihmettä

text: Mies huomaa iltapäivälehdessä mainoksen palvelusta nimeltä Vittuilupuhelimesta ja soittaa siihen. Samoihin aikoihin Sleepy Sleepersin Mato Valtosella oli maksupuhelinpalvelu Pottuilupuhelin, jota myös mainostettiin iltapäivälehdissä.


title: Maailman kahdeksan ihmettä

text:
Musiikkiesitysten nimet ovat "kursivoituna" luettelossa
"Lainausmerkeissä" olevat musiikkiesitykset on esitetty ainoastaan televisiosarjassa.
Vihtaasi on kustu myös jaksojen 2-8 lopputekstimusiikkina.


title: Maailman kahdeksan ihmettä

text: Sarjasta julkaistiin DVD-julkaisu lokakuussa 2006. Sarja löytyy myös -keräilyboksista.


title: Maailman kahdeksan ihmettä

text: Tupla-DVD sisältää alkuperäisten jaksojen lisäksi:


title: Viipurin maaseurakunnan kirkko

text: Viipurin maaseurakunnan kirkko sijaitsee Viipurin Linnoituksen kaupunginosassa luovutetussa Karjalassa.


title: Viipurin maaseurakunnan kirkko

text: Kirkkorakennus on rakennettu vuonna 1481 Viipurissa toimineen dominikaaniluostarin kirkoksi. Uskonpuhdistuksen jälkeen se toimi jonkin aikaa viljamakasiinina. Vuonna 1617 se kunnostettiin Viipurin kaupungin ja pitäjän yhteiseksi suomalaiseksi kirkoksi. Uudenkaupungin rauhan jälkeen siitä tuli myös ruotsalaisen seurakunnan kirkko, koska venäläiset tekivät tuomiokirkosta ortodoksikirkon. Kirkko paloi vuonna 1738 ja korjauskustannusten jako johti kiistoihin seurakuntien välillä. Ruotsalaiselle seurakunnalle valmistui oma Pietari-Paavalin kirkko vuonna 1799. Vuonna 1881 Viipurin suomalainen seurakunta jaettiin kaupunki- ja maaseurakunnaksi. Kirkko jäi maaseurakunnan käyttöön.


title: Viipurin maaseurakunnan kirkko

text: Kirkko remontoitiin perusteellisesti vuosina 1828–1833 arkkitehtien Anders Granstedtin ja Carl Ludvig Engelin suunnitelman mukaan, jolloin sen keskiaikainen asu vaihtui empiirityyliseksi. Kirkon kattoa loivennettiin, ikkunoita ja ovia suurennettiin, kirkkosalista purettiin keskiaikaiset holvit ja pilarit ja kirkkoon rakennettiin sivulehterit, joita kannattelivat paksut pylväsrivit. Muutostöiden jälkeen kirkko oli kolmilaivainen. Suunniteltu poikkilaiva jätettiin toteuttamatta.


title: Viipurin maaseurakunnan kirkko

text: Maaseurakunnan kirkon kellotapulina palveli Viipurin vanhasta kaupunginmuurista jäljellä oleva vuosina 1470–1480 rakennettu Raatitorni. Kirkon alttaritaulu oli O. Elfströmin vuonna 1833 maalaama "Kristuksen ylösnousemus". Alttaritaulun molemmilla puolilla oli kaksi korinttilaispylvästä, joiden väleissä oli enkelitaulut. Kirkossa oli 26-äänikertaiset Barker-koneella ja pneumaattisella hallinnalla varustetut mekaaniset urut, jotka oli rakentanut J. A. Zachariassen vuonna 1887.


title: Viipurin maaseurakunnan kirkko

text: Kirkko sai osuman talvisodassa venäläisten pommittaessa Viipuria 10. helmikuuta 1940 ja paloi. Sen muhkea kivirunko jäi kuitenkin pystyyn. Kellotornin katto puolestaan tuhoutui suomalaisten vallatessa Viipurin takaisin jatkosodassa 1941.


title: Viipurin maaseurakunnan kirkko

text: Kirkon korjaussuunnitelma tilattiin arkkitehti Martti Paalaselta. Korjaustöistä ehdittiin toteuttaa vain katto sekä ovet ja ikkunat ennen kuin Viipuri oli jälleen luovutettava Neuvostoliitolle.


title: Viipurin maaseurakunnan kirkko

text: Sodan jälkeen venäläiset tekivät kirkosta sähkötarviketehtaan. Tehtaassa syttyi tulipalo vuonna 1989 ja se paloi. Palon jälkeen kirkkoa ei ole korjattu vaan sen kivirunko on jäänyt säiden armoille.


title: Viipurin maaseurakunnan kirkko

text: Kirjailija Lempi Jääskeläinen sanoo kirjassaan "Viipuri ennen ja nyt" (1941) että kirkon kivipäätyyn oli joku hurskas dominikaanimunkki hakannut distikonin jonka mukaan rakennus olisi ikuinen.


title: Zakopane

text: Zakopane on kaupunki Tatran piirikunnassa Vähä-Puolan voivodikunnassa eteläisessä Puolassa rajoittuen Slovakian rajaan.


title: Zakopane

text: Zakopanen pinta-ala on 84,26 km ja siellä on 27 424 asukasta (2016). Tatravuoriston juurella sijaitseva Zakopane perustettiin vuonna 1578. Kaupunkioikeudet se sai vuonna 1933.


title: Zakopane

text: Zakopane tunnetaan erityisesti talviurheilukeskuksena. Zakopane on Puolan merkittävin talvimatkailu- ja retkeilykeskus. Kaupungissa on runsaasti pieniä ja suuria hotelleja ja majoitusliikkeitä. Yksityismajoitus on yleistä.


title: Zakopane

text: Kasprowy Wierch (korkeus 1 954 metriä) on Zakopanessa sijaitseva vuori, jonne pääsee kaupungista köysiradalla. Vuorelta voi aloittaa patikoinnin valmiita polkuja pitkin toisille huipuille tai alas laaksoon.


title: Zakopane

text: Zakopane kuuluu mäkihypyn vuosittaisten maailmancupin osakilpailuiden pitopaikkoihin. Se on ollut myös kolmesti isäntänä hiihdon maailmanmestaruuskilpailuille: vuosina 1929, 1939 ja 1962. Se on isännöinyt myös talviuniversiadit vuosina 1993 ja 2001.


title: Viipurin tuomiokirkko

text: Viipurin tuomiokirkko (1893–1940) oli Viipurin luterilaisen seurakunnan pääkirkko ja Viipurin hiippakunnan tuomiokirkko vuodesta 1925 lähtien luovutetussa Karjalassa Viipurissa Linnankadulla (nyk. Krepostnaja-katu). Ennen tuomiokirkoksi tuloa kirkkoa kutsuttiin "uudeksi kirkoksi". Tuomiokirkoksi tulon jälkeen sitä nimitettiin myös "uudeksi tuomiokirkoksi" erotukseksi keskiaikaisesta vanhasta tuomiokirkosta.


title: Viipurin tuomiokirkko

text: Vuonna 1881 Viipurin suomalainen seurakunta jaettiin kaupunki- ja maaseurakunnaksi. Seurakunnan yhteinen kirkko jäi maaseurakunnan käyttöön. Kaupunkiseurakunnan kirkkoa varten oli Viipurin kaupunki lahjoittanut jo vuonna 1877 kaksi tonttia ja myöhemmin saatiin vielä kaksi tonttia lisää. Niinpä kirkolle oli käytettävissä kokonainen kortteli. Arkkitehtikilpailun voitti viipurilainen arkkitehti Eduard Dippell. Tyyliltään uusgoottilainen kirkko rakennettiin tiilestä vuosina 1889–1893. Kirkko vihittiin käyttöönsä 3. joulukuuta 1893.


title: Viipurin tuomiokirkko

text: Malliltaan kirkko oli poikkilaivainen pitkäkirkko, jonka länsipäässä kohosi korkea ja kapea kellotorni. Tornin molemmin puolin oli pienet kulmatornit. Kirkkosali oli kolmilaivainen, ja sen holveja koristivat Lauri Välkkeen maalaukset. Istumapaikkoja kirkossa oli 1 800. Kirkon alttaritaulun maalasi Pekka Halonen, ja se esitti Kristuksen ristiltä ottoa. Saarnastuolin puuveistokset olivat Hannes Autereen tekemät. Kirkon urut olivat 52-äänikertaiset. Kirkon sisätiloja kunnostettiin vuosina 1929–1931.


title: Viipurin tuomiokirkko

text: Talvisodassa Viipuri joutui ankarien ilmapommitusten kohteeksi. Tuomiokirkon alttarinpuoleinen pää sai osuman 3. helmikuuta 1940. Moskovan rauhassa Viipuri luovutettiin Neuvostoliitolle. Jatkosodassa Suomi valloitti Viipurin takaisin vuonna 1941. Suomalaiset saivat huomata venäläisten purkaneen kirkon tornin, katon ja seinien yläosan. Myös kirkon kolme kelloa, urut, kattokruunut ja alttaritaulu olivat kadonneet. Samoin sankaripatsas ja sankarivainajien hautakivet oli viety pois. Agricolan patsaan jalusta oli vielä paikallaan, koska ilmeisesti venäläiset olivat aikoneet sijoittaa sen paikalle jonkin muun patsaan; suunnitelma jäi toteutumatta ja jatkosodan jälkeen jalustakin vietiin pois.


title: Viipurin tuomiokirkko

text: Kirkkoa ei jatkosodan aikana ryhdytty korjaamaan. Vuonna 1944 kaupunki siirtyi taas Neuvostoliitolle. Sodan jälkeen venäläiset purkivat kirkon jäljellä olleet osat.


title: Viipurin tuomiokirkko

text: Pietarissa toimiva venäläinen restaurointisäätiö Kansallinen arkkitehtuurin ja taidemuistomerkkien restaurointisäätiö on esittänyt alustavia suunnitelmia kirkon jälleenrakentamiseksi. Säätiön logossa on tuomiokirkon kuva. Alustavaa myönteistä kantaa suunnitelmalle on esitetty, mutta suuri ongelma on että ei ole tietoa, onko kirkko ollut valtion vai paikallishallinnon omaisuutta.


title: Viipurin tuomiokirkko

text: Hanketta vastustetaan niin Suomessa kuin Venäjälläkin siksi, että Viipurissa on runsaasti huonokuntoista vanhaa arvokasta rakennuskantaa, joka vaatisi korjaamista, muun muassa vanhan tuomiokirkon jäänteet, lähinnä kellotorni. Vastustavan kannan on esittänyt Viipurin kaupunginkirjaston restaurointiyhdistyksen pääsihteeri, arkkitehti Maija Kairamo, samoin venäläinen restaurointiasiantuntija, Moskovan arkkitehtuuri-instituutin professori Natalia Duškina.


title: Enola Gay

text: Enola Gay on Yhdysvaltain armeijan ilmavoimien B-29 Superfortress -pommikone, joka pudotti "Little Boy" -nimisen atomipommin Hiroshimaan 6. elokuuta 1945. Nykyisin kone on entisöitynä esillä Yhdysvaltain Kansallisessa ilmailu- ja avaruusmuseossa.


title: Enola Gay

text: Enola Gay -lentokone sai nimensä sen lentäjän, eversti Paul Tibbetsin, äidin mukaan. Ennen elokuuta 1945 konetta oli kutsuttu pelkästään numerolla 82.


title: Enola Gay

text: Koneeseen kuului kaikkiaan 12 miehistön jäsentä, erityispommihyökkäyksessä nro 13:


title: Mutapainin ystävät

text: Mutapainin ystävät on suomalainen Yleisradion tuottama, vuosina 1984–1985 valmistunut kahdeksanosainen sketsiviihdesarja. Sarjan käsikirjoittajina toimivat Pirkka-Pekka Petelius, Kari Kyrönseppä, Heimo Holopainen, Kari Heiskanen ja Jukka Vieno. Sketsisarja on saman käsikirjoittajajoukon jatko sarjalle "Velipuolikuu".


title: Mutapainin ystävät

text: Lähde:


title: Mutapainin ystävät

text: Sarjan juontojen ja musiikkiesitysten kehys sijoittuu valintamyymälän lavasteisiin. Petelius ja Heiskanen esittävät juontajahahmoja, yläkoulumaisia koijareita Tapia ja Ardea, jotka käyttävät huolettomasti nuorisoslangia. Sarjassa he muun muassa valmistavat sukkamehuteet ja testaavat lattiavahanesteitä juomalla niitä.


title: Mutapainin ystävät

text: Ilkka Heiskanen esittää jännittynyttä tosikkoa Huttusta, joka luo kontrastia rennolle pääparille. Eeva Litmasen Ragni nojaa äidinvaistoiseen naisellisuuteen, ja Kati Bergmanin vaitelias Ritu on myymälässä Tapin ja Arden päiväunien kohde. Kaikki valintamyymälän henkilöt ovat sonnustautuneet kaupanmyyjän valkeaan takkiin sekä yliräikeisiin housuihin tai hameisiin.


title: Mutapainin ystävät

text: Sarjan nimen "Mutapainin ystävät" keksi ohjaaja Kyrönseppä. Sarjan sketsejä suunniteltiin, ja valmisteltiin huolella Kyrönsepän puutarhassa Helsingin Kumpulassa. Jukka Vieno oli tuonut ensimmäiseen suunnittelupalaveriin 120 tekstiliuskaa erilaisia sketsejä. Vieno heitti saman tien roskiin ne sketsit, jotka eivät toimineet.


title: Mutapainin ystävät

text: Ilkka Heiskasen esittämä juontaja esittelee Köyliön hevossiittolassa olevan ori Sultanin valmistautumista astutukseen. Astutukseen valmistautuessa hevoselle tarjotaan aperitiiviksi viinaa, harjataan sekä näytetään pornolehtiä eli ”noposia”. Petelius on kertonut, että erikoinen synonyymi on lähtöisin muusikkoslangissa käytetystä sanasta ”noponen”.


title: Mutapainin ystävät

text: Peteliuksen esittämä toimittaja haastattelee kovasti humaltuneen Juha ”Watt” Vainion näköistä kirjailija Paavo Haavikkoa (Heiskanen), joka sokeltaa omiaan, ja kertoo käynensä muun muassa sienessä ”Lellen” kanssa. Heiskanen on kertonut jälkeenpäin sketsistä, että ”siihen aikaan tuntui siitä, että Haavikko on maan ainoa todellinen intellektuelli. Hänet nostettiin jo tuolloin sellaiselle jalustalle, että viime kädessä oli samantekevää, minkä näköinen mies sieltä saapuu Haavikkona, koska brändi oli niin vahva”.


title: Mutapainin ystävät

text: Jugoslavialainen popkvintetti Slutku Huja hurjistelee lysmyisellä Škodalla ympäri Helsinkiä. Bändi rokkaa ilmakitaroin rautatien kävelysillalla, ja kurvaa Valintataloon ostoksille. Aikansa itäblokkiyhtyeitä parodioivassa levymainossketsissä taustalla soi The Shadowsin ”Shadoogie”.


title: Mutapainin ystävät

text: Jukka Vienon kirjoittama sketsi, joka parodioi 1980-luvun uutis- ja ajankohtaisohjelmia. Peteliuksen esittämä toimittaja haastattelee valintamyymälässä olevia veljeksiä Mauri (Kari Heiskanen) ja Esko Kannikkaa (Ilkka Heiskanen), jotka kertovat tuntemuksistaan. Vieno luonnehtii että ”kyseisissä ohjelmissa oli yleensä hyvin pateettinen, ja ongelmapitoinen lähestymistapa. Nähtiin, haettiin ja löydettiin ongelmia - tietysti oikeita ongelmia oli, mutta asenteeltaan ohjelmat oli kuin valmistautumista tuomionpäivään”.


title: Mutapainin ystävät

text: Peteliuksen esittämä toimittaja haastattelee ulkoministeriä (Heiskanen), joka on saapunut Etelä-Afrikasta. Kiihkeällä päällä oleva ulkoministeri ei liiemmin peittele kokemuksistaan matkalla. Etelä-Afrikassa oleva rotuerottelu on ministerin mielestä mennyt sietämättömälle tasolle. Hän muun muassa matkalla on tutustunut elämään mustille määrätyillä asuinalueilla eli bantustaneissa. Sketsissä otettiin kantaa Etelä-Afrikassa aikoinaan vallinneeseen apartheidiin.


title: Mutapainin ystävät

text: Uutistenlukija (Kari Heiskanen) puhuu klassisella STT-nuotilla paitsi työssä myös kotona. Kotioloissa hän muuttaa kielensä slangiksi, mutta säilyttää sähkenuotin puhuessaan juopolle vaimolleen, ja narkkaripojalleen. Uutistenlukija muistuttaa ulkonäöltä kovasti Yleisradion uutisankkuria Heimo Tauriaista. Sketsissä käsiteltiin julkisen käytöskoodin ja privaattiminän suhdetta, jonka Heiskanen on kertonut olevansa yksi lempiaiheistaan. Osa sarjassa esitetyistä kappaleista levytettiin.


title: Mutapainin ystävät

text: Sarjan ensimmäisessä jaksossa Petelius esittää Pave Maijasen säveltämän ja Jukka Vienon sanoittaman kappaleen ”Kauniita kesäpäiviä”, joka julkaistiin Peteliuksen albumilla "Pimpparauta" (1985). Vieno kertoo kappaleesta, että ”se kuvailee lapsen näkökulmasta sitä, kuinka toisten kesä voi olla toisen talvi, koska lapsella on tunteet ja orastava tahto, mutta hän ei pääse toteuttamaan niitä, koska hän on ja häntä pidetään lapsena ja näin ollen hän ikävystyy ja tylsistyy”. Televisiosarjassa kappaleesta esitetään ensimmäinen ja toinen säkeistö, levytetyssä versiossa kappaleessa on myös kolmas säkeistö.


title: Mutapainin ystävät

text: Kahdeksannen jakson lopputekstien jälkeen kuvassa näkyy hiljainen valintamyymälä, jolloin musiikki alkaa soida ja Petelius kävelee kuvan eteen, ja laulaa Pave Maijasen säveltämän ja Jukka Vienon sanoittaman kappaleen ”Yhtenä yönä”.


title: Mutapainin ystävät

text: Kappaleen aikana kaikki lavasteet siirretään pois kuvasta, ja lopussa Peteliuskin riisuu asunsa pois sekä kampaa hiuksensa.


title: Mutapainin ystävät

text: Kappaletta ei ole levyttänyt kukaan muu kuin säveltäjä Maijanen itse. Peteliuksen laulama versio on näytetty vain televisiosarjassa. Petelius on kertonut jälkeenpäin, että kyseisen kappaleen esittäminen oli vaikeaa. Kappaleen aihe kosketti häntä henkilökohtaisesti.


title: Mutapainin ystävät

text: Sarjan kahdeksannessa jaksossa esitetystä, Peteliuksen laulamasta ”Ööliä läikkyy” -kappaleesta tuli yksi sarjan suosituimmista musiikkiesityksistä.


title: Mutapainin ystävät

text: Kohtauksessa Ilkka Heiskasen esittämä mielenterveyspotilas Kyösti juoksee yöllä ”pöpilän” jääkaapille, avaa sen ja yrittää ryöstää olutpullon. Laulussa Eeva Litmasen esittämä yöhoitaja (”yökkö”) Vuokko estää Kyöstin aikeet. Lopussa kuitenkin Kyösti onnistuu siinä mitä halusikin.


title: Mutapainin ystävät

text: Kappale on samoin levytetty "Pimpparauta"-albumille. CD-formaatissa kappale julkaistiin ensimmäisen kerran Peteliuksen kesällä 2005 ilmestyneellä tupla-CD-kokoelmalla "Hyvännäköinen – 36 lemmenlaulua".


title: Mutapainin ystävät

text: Joulukuussa 1985 sarjasta esitettiin koosteohjelma "Mutapainin ystävien laulut", joka sisälsi parhaita sketsejä ja musiikkiesityksiä. Koosteohjelma on esitetty ensiesityksen jälkeen muutaman kerran uusintana. Yle Tallennemyynti julkaisi koosteohjelman kirjastotallenteena vuonna 1999.


title: Mutapainin ystävät

text: Pan Vision julkaisi sarjan DVD:nä 2009. DVD sisältää kaikki kahdeksan alkuperäistä jaksoa, sekä koosteohjelman "Mutapainin ystävien laulut".


title: Björn Kurtén

text: Björn Olof Lennartson Kurtén () oli suomalainen paleontologi ja kirjailija. Hän toimi Helsingin yliopiston paleontologian professorina vuosina 1972–1988. Kurténin erikoisala olivat nisäkäspedot, ja hän saavutti tutkimuksillaan ja tieteellisillä julkaisuillaan maailmanlaajuista arvostusta. Kurtén kirjoitti myös ihmiskunnan alkuaikoihin sijoittuvia romaaneja.


title: Björn Kurtén

text: Björn Kurtén syntyi Vaasassa vuonna 1924 suomenruotsalaiseen perheeseen. Hänen isänsä Lennart Kurtén oli pankinjohtaja. Äidin nimi oli Hjördis Kurtén (o.s. Ståhlberg). Björn Kurtén kävi koulua Vaasassa ja harrasti kirjoittamista jo nuoresta asti. Hänen ensimmäinen kirjansa, seikkailuromaani "Det nya jaktplanet" ilmestyi 1941.


title: Björn Kurtén

text: Kurtén kirjoitti ylioppilaaksi 1943 (Vasa svenska samskola) ja jatkoi Helsingin yliopistoon, jossa hän opiskeli geologiaa ja eläintiedettä. Kurténia kiinnosti erityisesti selkärankaispaleontologia, jota ei kuitenkaan ollut tarjolla Helsingin yliopistossa. Niinpä hän siirtyi ennen valmistumistaan Uppsalan yliopistoon, jossa Birger Bohlin opetti paleontologiaa. Kurtén valmistui kuitenkin Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi vuonna 1952, lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1954. Opiskeluaikoinaan Kurtén kirjoitti seikkailuromaanit "Spåret från Ultima Esperanza" (1945) ja "De tre korsen" (1948).


title: Björn Kurtén

text: Kurténin ensimmäinen merkittävä tieteellinen teos oli kandidaatintutkielma "The Chinese Hipparion fauna" (1952), joka käsitteli kiinalaisia hipparion-muinaishevosia. Heti seuraavana vuonna seurasi väitöskirja "On the variation and population dynamics of fossil and recent mammal populations" (1953). Molemmat tutkielmat olivat uraauurtavia, sillä ne keskittyivät tarkastelemaan ekologisia olosuhteita ja populaatioita. Kurténiin vaikutti suuresti yhdysvaltalainen paleontologi Georg Gaylord Simpsonin teos "Tempo and Mode in Evolution". Kurtén hyödynsi myös edesmenneen suomalaisen paleontologin Alexander von Nordmannin keräämiä fossiilikokoelmia.


title: Björn Kurtén

text: Vuonna 1950 Kurtén meni naimisiin Ruth Nordmanin kanssa. Pariskunta asettui Helsinkiin, josta Björn Kurtén sai kanslistin viran Helsingin yliopiston geologian laitokselta 1953. Kaksi vuotta myöhemmin hänet nimitettiin paleontologian dosentiksi. Perheeseen syntyi neljä lasta.


title: Björn Kurtén

text: Paleontologian dosenttina ollessaan (1955–1972) Kurtén teki paljon tutkimuksia niin Suomessa kuin ulkomailla, mm. Tunisiassa ja Espanjassa. Hänen lukuisat tieteelliset julkaisunsa toivat hänelle maailmanlaajuista mainetta. Erityisen merkittäviä olivat Kurténin luolakarhuja, hyeenoja ja muita Euroopan pleistoseenikauden nisäkkäitä sekä evoluutiota käsittelevät teokset. Kurtén julkaisi tutkimuksiaan pääasiassa englanniksi, mutta muutamia käännettiin useille muille kielille.


title: Björn Kurtén

text: Lisäksi Kurtén kirjoitti esihistoriaa käsitteleviä kansantajuisia kirjoja, kuten "Istiden" (1969; suom. "Jääkausi", 1972) sekä esseekokoelmat "Hur man fryser in en mammut" (1981]; suom. "Kuinka mammutti pakastetaan", 1982) ja "De skuldlösa mördarna" (1987; suom. "Viattomat tappajat", 1988). Esseissään hän käsitteli muinaisaikojen oloja ja niiden tutkimusta ja suhtautui hyvin kriittisesti kreationismiin ja pseudotieteisiin. Kurténin tieteellisen työn ohella harrastama tieteen popularisointi tuotti hänelle valtion tiedonjulkistamispalkinnon kaksi kertaa: 1970 ja 1980.


title: Björn Kurtén

text: Kurtén kirjoitti myös kaksi toisiinsa kytkeytyvää esihistoriallisiin aikoihin sijoittuvaa romaania "Den svarta tigern" (1978; suom. "Musta Tiikeri", 1981) ja "Mammutens rådare" (1984; suom. "Mammutin suojelija", 1984), joissa keskeisessä osassa oli neandertalinihmisten ja nykyihmisten kohtaaminen. Tieteellistä tutkimusta hyödyntävinä mutta fiktiivisinä romaanit muistuttavat Jean M. Untinen-Auelin esihistoriallista "Maan lapset" -sarjaa, jonka kirjat tosin ovat paljon paksumpia. Kurtén kuitenkin julkaisi omat teoksensa muutama vuosi aikaisemmin, ja keksi niiden julkistamistilaisuuden haastattelussa Yhdysvalloissa nimityksen "paleofiction" (paleofiktio).


title: Björn Kurtén

text: Kurtén toimi vuoden 1971 vierailevana professorina Harvardin yliopistossa. 1973 hänet nimitettiin paleontologian ylimääräiseksi professoriksi Helsingin yliopistoon. Kurtén valittiin 1976 Kreikan antropologisen seuran ja 1983 Yhdysvaltain nisäkästieteellisen seuran kunniajäseneksi. Hän oli Suomen Tiedeseuran jäsen (vuodesta 1957-). Hän sai tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon vuonna 1969. Ennen kuolemaansa Kurtén ehti saada vielä Unescon Kalinga-palkinnon 1988, mutta hänen elämänsä päättyi jo saman vuoden joulukuussa.


title: Björn Kurtén

text: Teosluettelo saattaa olla epätäydellinen.


title: K-Melia

text: K-Melia on kinshasankongolainen rapyhtye. Se perustettiin Kinshasassa vuonna 1993. Yhtyeen single "Na n'ko" on päässyt myös kokoelmalevylle "The Rough Guide to African Rap".


title: Tata Pound

text: Tata Pound on malilainen rapyhtye. Se perustettiin Bamakossa vuonna 1995. Sana "tata" tulee Sikasson kaupunkia aikoinaan suojanneen muurin nimestä. "Pound" tulee englannin kielen puntaa tarkoittavasta sanasta.


title: Sikasso

text: Sikasso on kaupunki, kunta sekä Sikasson alueen ja piirin hallinnollinen keskus Malissa. Se sijaitsee Lothio ja Kotoroni -jokien laaksossa 375 kilometriä maan pääkaupungista Bamakosta kaakkoon. Kunnassa on 225 800 asukasta (vuonna 2009).


title: Sikasso

text: Sikasson kaupunkikuntaan kuuluu 15 kaupunginosaa ja 28 kylää. Seudun kantaväestöä ovat senufot. Muita kansallisuuksia ovat samot, djulat, miniankat, malinket, bobot ja fulbet. Tärkein uskonto on islam. Lisäksi on katolisia, protestantteja ja animisteja.


title: Sikasso

text: Senufot perustivat Sikasson ilmeisesti 1800-luvun alussa. Se oli pieni kylä vuoteen 1870, jolloin Tieba Traoré teki siitä Kenedugun kuningaskunnan pääkaupungin. Samori Tourén johtamat mandinkat piirittivät kaupunkia tuloksettomasti viidentoista kuukauden ajan vuosina 1887–1888. Ranskalaiset valtasivat sen vuonna 1898.


title: Sikasso

text: Kaupungin kautta kulkee Bamakosta Burkina Fason Bobo Dioulassoon ja edelleen Norsunluurannikolle johtava maantie. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus, käsityöammatit ja kaupankäynti. Sikasso on tärkeän maatalousalueen kaupallinen keskus, jossa on tekstiili- ja elintarviketeollisuutta.


title: Sikasso

text: Nähtävyyksiä ovat kaupunginmuurin eli "tatan" rauniot, keskustassa sijaitseva näköalakukkula Mamelon, Tieba Traorén hauta ja sen vartijan sudanilaistyylinen talo sekä ranskalaismiehityksen aikainen yhteishauta muistomerkkeineen. Lähistöllä Bougoulassa sijaitsee Kenedugun kuningaskunnan perustajan ja Tieba Traorén isän Massa Daoulan hauta. Missirikorossa on pyhänä paikkana pidetty luola ja Farakossa vesiputous. Sikassossa järjestetään vuosittainen balafonimusiikin festivaali "Triangle du balafon".


title: Tammisunnuntai

text: Tammisunnuntaita vietetään vuosittain tammikuun viimeisenä sunnuntaina Suomen sisällissodan eli niin sanotun vapaussodan alkamisen muistoksi. Alun perin nimityksellä on tarkoitettu sunnuntaita 27. tammikuuta 1918, jolloin sodan on katsottu alkaneen.


title: Tammisunnuntai

text: Etelä-Pohjanmaalla suojeluskuntien oli määrä alkaa riisua venäläistä sotaväkeä aseista Etelä-Pohjanmaalla maanantain 28. tammikuuta 1918 vastaisena yönä kello 3. Samana päivänä punakaartit ottivat samana aamuna vallan eteläisen Suomen kaupungeissa. Laihialla miehet kuitenkin aloittivat venäläisen Hulmin varuskunnan aseistariisunnan jo sunnuntai-iltana 27. tammikuuta. Paikalla on Hulmin taistelun muistoksi pystytetty muistomerkki jossa on myös aseistariisunnan aikana kuolleiden laihialaismiesten nimet. Aseistariisunnan alkuna on pidetty myös 23. tammikuuta 1918, jolloin Karjalassa ryhdyttiin riisumaan venäläisiä sotilaita aseista pienemmässä mittakaavassa.


title: Tammisunnuntai

text: Taustalla oli tilanne, että Venäjän kansankomissaarien neuvosto oli tunnustanut Suomen itsenäisyyden, mutta Venäjän joukkoja oli yhä Suomessa senaatin pyynnöstä huolimatta. Tällöin Mannerheim otti aloitteen käsiinsä ja ryhtyi upseeriensa kanssa laatimaan suunnitelmaa Pohjanmaan venäläisten varuskuntien aseista riisumiseksi.


title: Tammisunnuntai

text: Vuonna 2017 tapauksesta tehtiin dokumenttielokuva "Tammisunnuntai 1918", joka kuului viralliseen Suomi 100 -ohjelmaan. Se sai ensiesityksensä 17. marraskuuta 2017 Filmiä ja valoa -festivaalilla.


title: Tammisunnuntai

text: Valkoisten perinnejärjestöt ovat vaalineet tammisunnuntain muistoa järjestämällä juhlia lähes joka vuosi koko Suomen itsenäisyyden ajan muutamaa sotien jälkeistä vuotta lukuun ottamatta. Erityisesti Pohjanmaalla juhlapäivä on voimissaan.


title: Tammisunnuntai

text: Venäläisten aseistariisuntaa Pohjanmaalla johtanut valkoisten ylipäällikkö C. G. E. Mannerheim kuoli myös sattumalta tammisunnuntaina vuonna 1951.


title: Hard Blasters

text: Hard Blasters on tansanialainen rap-yhtye. Se perustettiin Dar Es Salaamissa vuonna 1989.


title: Abrantes

text: Abrantes on noin 40 000 asukkaan kaupunki Keski-Portugalissa. Se perustettiin 300-luvulla eaa., jolloin keltit asuttivat aluetta. Kaupungissa on runsaasti jäänteitä roomalaiskaudelta. Erityisesti Abrantesin linna ("Fortaleza de Abrantes") osoittaa paikan olleen roomalaisille keskeinen. Abrantesista tuli kaupunki 14. kesäkuuta 1916.


title: Abrantes

text: Abrantesin alue on vuoristojen, metsien ja jokien värittämää. Elokuussa 2012 Abrantesissa raivosi laaja metsäpalo, ja 600 henkeä evakuioitiin turvaan. Palo vaati ainakin yhden palomiehen hengen.


title: Tomasi Puapua

text: Sir Tomasi Puapua (s. 1938) on tuvalulainen poliitikko. Hän seurasi Toaripi Lautia maansa pääministerinä vuonna 1981 ja vuonna 1989 häntä seurasi Bikenibeu Paeniu. Vuosina 1998–2003 Puapua työskenteli Tuvalun kenraalikuvernöörinä.


title: Passepartout

text: Passepartout (), "aukkopahvi", "kehyskartonki", "kehyspahvi" tai "paspatuuri" on pahvinen suojakehys, joka eristää taideteoksen pinnan sitä peittävästä lasilevystä. Pahvin keskelle on leikattu aukko, josta taideteos näkyy. Passepartout-kehyksiä käytetään tavallisimmin kehystettäessä grafiikan vedoksia.


title: Mario Ntimane

text: Mario Ntimane (s. 1950 Manhica) on mosambikilainen marrabentamuusikko. Hän aloitti kitaransoiton 17-vuotiaana. Vuonna 1971 Ntimane muutti Etelä-Afrikkaan, jossa hän myös julkaisi ensimmäisen albuminsa, "Xissiwanan". Ntimane palasi Mosambikiin vuonna 1992. Ntimanen kappale "Tchela Kuwomile" on julkaistu kokoelmalevyllä "The Rough Guide to Marrabenta Mozambique".


title: Reseptori

text: Reseptori tarkoittaa yleisesti vastaanottavaa kohtaa tai elintä. Reseptori voi esimerkiksi olla:


title: Lenininpuisto

text: Lenininpuisto () on Helsingin Alppilassa sijaitseva puutarha-arkkitehti Maj-Lis Rosenbröijerin suunnittelema 3,5 hehtaarin kokoinen puisto.


title: Lenininpuisto

text: Puiston rakensi Helsingin kaupungin puisto-osasto yhdessä Helsingin Puutarhaseuran kanssa. Lähes maatonta kalliota ollut alue rakennettiin vuosina 1961–1962 pidettyä puutarhanäyttelyä varten puistoksi. Rakennustyöt heinäkuussa 1961, vaikkakin mullanajo olikin jo alkanut edellisenä talvena. Ennen puistoa alueella ei ollut mitään rakenteita ja puitakin oli vain viisi. Näyttelyä varten rakennettiin näyttelypaviljonki, suihkuallas, puro, käytävät, muureja ja portaat.


title: Lenininpuisto

text: Puutarhanäyttelyn ansiosta Lenininpuisto on edelleen suomalaiseksi puistoksi poikkeuksellisen rehevä ja sisältää runsaasti puu-, pensas- ja kukkalajikkeita. Puiston halki virtaa kivetty puro, joka saa alkunsa sen korkeimmalla kohdalla olevasta suihkulähteestä ja laskee kiviseen vesialtaaseen itäisen portin luona.


title: Lenininpuisto

text: Lenininpuisto tunnettiin 1960-luvulla asukkaiden keskuudessa muun muassa kukkapuiston nimellä. Nykyisen nimensä puisto sai vuonna 1970 V. I. Leninin syntymän satavuotisjuhlan kunniaksi, jolloin se erotettiin Alppipuistosta. Nimeämisaloitteen teki Mirjam Vire-Tuominen, ja nimi selittyy sillä, että puiston vieressä sijaitsee Kulttuuritalo.


title: Lenininpuisto

text: Pientä Lenininpuistoa ei ole kovin helppo löytää, koska puiston Sturenkadulla sijaitseva alkupää on muutettu viereisen Kulttuuritalon kiinteistöä palvelevaksi asfaltoiduksi pysäköintialueeksi. Puiston kaksi muuta sisäänkäyntiä sijaitsevat pohjoisessa Vesilinnankadulla ja etelässä Linnanmäen huvipuiston pääporttia vastapäätä.


title: Lenininpuisto

text: Aika ajoin on herännyt keskustelua, pitäisikö puistoon pystyttää Leninille muistomerkki. Vuonna 2000 nousi kohu kun Helsingin kaupungin taidemuseo suunnitteli hankkivansa petroskoilaisen kuvanveistäjän, akateemikko Leo Lankisen suomalaisesta punagraniitista veistämän Lenin-rintakuvan joka oli tarkoitus sijoittaa Alppilan Lenininpuistoon. Hankkeesta luovuttiin kun patsaan myyjä veti tarjouksensa pois.


title: Lenininpuisto

text: Puiston nimeä on ehdotettu muutettavaksi Vesilinnanpuistoksi, Puutarhurinpuistoksi tai Ylipuutarhurinpuistoksi. Lokakuussa 2017 Sinisen tulevaisuuden Jussi Niinistö ja Sampo Terho jättivät aloitteen, jossa he halusivat muuttaa puiston nimen Pehr Evind Svinhufvudiin viitaten Ukko-Pekan puistoksi. Helsingin kaupunginvaltuusto äänesti aiheesta toukokuussa 2018, jolloin aloite kaatui. Kompromissiksi sinisten valtuustoryhmä esitti nimeä Leninin uhrien muistopuisto. Jussi Niinistön mukaan ”se kunnioittaisi näkyvällä tavalla niitä lukemattomia ihmisiä, niin suomalaisia, venäläisiä kuin muidenkin kansallisuuksien edustajia, jotka jauhautuivat Leninin luoman kommunistisen hirmuhallinnon rattaissa”. Myös tämä esitys kaatui.


title: Iiro

text: Iiro on suomalainen miehen nimi. Vuoden 2015 loppuun mennessä nimi Iiro on annettu Suomessa noin 3 835 henkilölle. Iiron nimipäivä on 19. joulukuuta. Iiro on länsisuomalainen muunnos nimestä Iisak.


title: Iisakki

text: Iisakki on suomalaisen miehen etunimi. Iisakin nimipäivä on 19. joulukuuta. Vuoden 2009 loppuun mennessä nimi Iisakki on annettu 10 112 henkilölle.


title: Iisakki

text: Nimi Iisakki tai Iisak on suomalainen muoto heprealaisesta nimestä "Jitzhak" (חָק), joka merkitsee "hän nauraa". Raamatussa Iisak on yksi Israelin patriarkoista, Abrahamin poika, Eesaun ja Jaakobin isä. Nimen eri muotoja eri kielissä ovat myös englantilainen "Isaac", saksalainen "Isaak" ja ruotsalainen "Isak". Samaa alkuperää ovat myös suomalaiset nimet Iikka ja Iiro.


title: Jorge Campos

text: Jorge Campos Navarrete (s. 15. lokakuuta 1966 Acapulco, Meksiko) on meksikolainen pelaajauransa lopettanut jalkapalloilija, joka oli huipputason pelaaja sekä maalivahtina että kenttäpelaajana. Hän oli lyhyt maalivahti, vain noin 168 cm pitkä. Lisäksi suuri yleisö saattaa muistaa hänet kirjavista peliasuista.


title: Jorge Campos

text: Camposille tyypillistä oli, että hän saattoi kesken ottelun vaihtaa maalivahdista hyökkääjäksi. Meksikon pääsarjassa hän pelasi UNAM Pumasissa, CF Atlantessa, Cruz Azulissa, UNAL Tigresissä ja Pueblassa. Yhdysvalloissa hän pelasi Los Angeles Galaxyssä ja Chicago Firessä. Kaudella 1989–90 hän teki UNAM Pumasin paidassa 14 maalia.


title: Jorge Campos

text: Meksikon maajoukkueessa Campos pelasi 130 ottelua. Hän pelasi sekä 1994 että 1998 MM-turnauksessa. Vuoden 2003 jälkeen hän on toiminut maajoukkueen apulaisvalmentajana.


title: Luettelo portugalilaisista etunimistä

text: Tämä on luettelo portugalinkielisissä maissa käytettävistä etunimistä.


title: Iikka

text: Iikka on suomalainen etunimi. Nimen on Suomessa saanut vuoden 2009 loppuun mennessä 1 469 miestä ja alle viisi naista. Iikan nimipäivä on 19. joulukuuta. Iikka on peräisin nimestä Iisak.


title: Iikka

text: Muita samankaltaisia nimiä ovat mm. Iiro ja Iisakki.


title: Diego Pisador

text: Diego Pisador (1509–1557) oli espanjalainen renessanssisäveltäjä ja vihuelisti. Hän julkaisi vuonna 1552 kirjan "Libro de musica de vihuela" eli musiikkia vihuelalle ja lauluäänelle.


title: Diego Pisador

text: Levy-yhtiö Naxos on julkaissut levytykset Pisadorin kappaleista "Si la noche haze escura" ja "La mañana de San Juan".


title: Paolo Rossi

text: Paolo Rossi (s. 23. syyskuuta 1956 Prato, Italia) on italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Rossi tunnettiin erittäin nopeana ja hyvin sijoittuvana hyökkääjänä.


title: Paolo Rossi

text: Rossi johdatti Italian mestaruuteen vuoden 1982 MM-kisoissa ja voitti turnauksessa sekä maalikuninkuuden että parhaan pelaajan palkinnon. Rossi teki kisoissa kolme maalia puolivälierälohkon ratkaisuottelussa Brasiliaa vastaan, kaksi maalia välieräottelussa Puolaa vastaan ja yhden maalin loppuottelussa Saksaa vastaan. Rossi voitti kuudella maalillaan turnauksen maalikuninkuuden ja lisäksi parhaan pelaajan palkinnon. Samana vuonna hänet valittiin Euroopan parhaaksi pelaajaksi.


title: Paolo Rossi

text: Paolo Rossin Juventus-pelipaita löytyy Suomen Jalkapallomuseosta Valkeakoskelta.


title: Paolo Rossi

text: Uransa alkuvuosina 1975–1980 Rossi edusti Comoa, Vicenzaa ja Perugiaa. Vuosina 1980–1982 hän kärsi vedonlyöntiskandaalin vuoksi saamaansa kahden vuoden kilpailukieltoa. Vuosina 1982–1985 Rossi edusti Juventusta. Hän pelasikin seurassa uransa parhaat vuodet. Rossi saavutti Juventuksen riveissä muun muassa kaksi Italian-mestaruutta, Euroopan cupin voiton ja Cup-voittajien cupin voiton. Vuosina 1985–1987 hän edusti vielä Milania ja Veronaa.


title: Paolo Rossi

text: Italian maajoukkueessa Rossi pelasi 48 ottelua ja teki 20 maalia vuosina 1977–1986. Hän edusti Italiaa MM-kisoissa vuosina 1978, 1982 ja 1986. Vuoden 1978 MM-kisoissa Rossi teki kolme maalia ja oli yksi kisojen parhaista pelaajista. Italia sijoittui MM-turnauksessa lopulta neljänneksi.


title: Paolo Rossi

text: Paolo Rossi muistetaan nimenomaan vuoden 1982 MM-kisoista, jolloin hän nousi mestarijoukkueen sankariksi. Kisojen alla Rossi oli vapautunut pitkästä pelikiellosta, jonka hän oli saanut sekaannuttuaan sopupeliskandaaliin. Valmentaja Enzo Bearzot kuitenkin muisti Rossin taidot edellisistä MM-kisoista ja valitsi hänet joukkueeseen.


title: Paolo Rossi

text: Alkulohkossa Italia pelasi vaatimattomasti ja selvisi jatkoon kolmella tasapelillä voittamatta otteluakaan. Seuraavalla kierroksella Rossi pelasi jo lupauksia herättäen, kun Italia voitti Argentiinan 2-1. Rossi ei ollut vielä onnistunut maalinteossa ja lehdistö vaati hänen pudottamistaan kokoonpanosta.


title: Paolo Rossi

text: Italia oli pakko voittaa jatkolohkon viimeisessä ottelussa Brasilia selvitäkseen turnauksessa jatkoon. Rossi aloitti maalinteon jo ottelun 5. minuutilla puskien Antonio Cabrinin keskityksen verkkoon. Brasilia tasoitti 12. minuutilla, mutta Rossi vei laukauksellaan Italian uudelleen johtoon. 74. minuutilla Rossi viimeisteli hattutempun ohjaten lähietäisyydeltä 3-2 voittolukemat.


title: Paolo Rossi

text: Välieräottelussa Puolaa vastaan Rossi teki 22. minuutilla avausmaalin kantapäällään ja loppulukemat 2-0 Bruno Contin keskityksestä. Finaalissa Saksaa vastaan hän teki avausmaalin 56. minuutilla ja Italia voitti loppuottelun maalein 3-1.


title: Sandra (laulaja)

text: Sandra Ann Lauer (s. 18. toukokuuta 1962 Saarbrücken, Länsi-Saksa) on saksalainen laulaja, jolla oli useita listahittejä 1980-luvun loppupuoliskolla ja 1990-luvun alussa. Hän käyttää taitelijanimeä Sandra. Hänen uransa suurin hitti oli vuonna 1985 julkaistu ”(I'll Never Be) Maria Magdalena”, joka nousi listaykköseksi 21 maassa. Menestysvuosina Sandran yhteistyökumppanina toimi hänen silloinen aviomiehensä Michael Cretu.


title: Sandra (laulaja)

text: Sandra meni naimisiin Michael Cretun kanssa vuonna 1988. Sandra oli mukana myös Cretun Enigma-musiikkiprojektissa. Lokakuussa 2007 pariskunta ilmoitti avioerostaan.


title: Sandra (laulaja)

text: Sandra Ann Lauer syntyi 18. toukokuuta 1962 Saarbrückenin kaupungissa, Saksassa, lähellä Ranskan rajaa. Sandran isä, Robert Lauer, on ranskalainen ja äiti Karin Lauer saksalainen. Sandran vanhempi veli, neliraajahalvauksesta kärsinyt Gaston, kuoli vuonna 1995.


title: Sandra (laulaja)

text: Sandran isä omisti viinikaupan Saarbrückenissä, ja hänen äitinsä työskenteli kenkäkaupassa. Sandra kiinnostui musiikista ja tanssista jo varhain. Hän aloitti klassisen baletin tanssimisen viisivuotiaana ja jatkoi opintoja viisitoistavuotiaaksi asti. Kymmenvuotiaana hän sai kitaran ja aloitti opiskelun samalla kadulla asuvan koulunopettajansa johdolla.


title: Sandra (laulaja)

text: Vuonna 1975, 13-vuotiaana, Sandra oli Young Star Festival -laulukilpailun yleisön joukossa Saarbrückenissä. Kilpailu järjestettiin uusien kykyjen löytämiseksi. Kun kaikki laulajat olivat esiintyneet ja tuomaristo kokoontui keskustellakseen tuloksista, Sandra kertoi äidilleen menevänsä vessaan, käveli lavalle ja suostutteli DJ:n soittamaan Olivia Newton-Johnin laulun saksankielisen version. Sandra otti käteensä mikrofonin ja lauloi. Tämä johti siihen, että Sandra solmi levytyssopimuksen ja julkaisi vuonna 1976 singlen "Andy Mein Freund", joka kertoi lemmikkikoirasta. Single ei kuitenkaan menestynyt listoilla, ja Sandra katosi musiikkialalta muutamaksi vuodeksi.


title: Sandra (laulaja)

text: Arabesque oli discoyhtye, jonka muita jäseniä Sandran lisäksi olivat Michaela Rose ja Jasmin Vetter. Sandra liittyi yhtyeeseen 1978 ensimmäisen levyn julkaisun jälkeen, ja toisesta levystä lähtien Sandra toimi yhtyeen päälaulajana. Levyt äänitettiin Europasound-studioilla Offenbachissa, Frankfurtin lähellä. Studion omistaja oli kuuluisa tuottaja Frank Farian, joka toimi Boney M:n ja myöhemmin Milli Vanillin tuottajana. Yksi studiomuusikoista oli romanialaissyntyinen kosketinsoittaja Michael Cretu. Sandra ja Michael olivat molemmat syntyneet 18. toukokuuta, ja heistä tuli hyviä ystäviä.


title: Sandra (laulaja)

text: Arabesque aloitti uuden luvun Sandran elämässä. Ensimmäistä kertaa hän asui erillään perheestään, esiintyen ulkomailla, antaen haastatteluja, laulaen konserteissa ja tehden promootiota. Arabesquesta tuli suosittu, ja 16-vuotiaasta Sandrasta tuli tähti.


title: Sandra (laulaja)

text: Arabesque oli erityisen suosittu Japanissa, ja yhtyeen erikoisia, uskaliaita asuja ja koreografioita säesti Abba- ja Boney M. -tyylinen diskomusiikki. Arabesque oli suosittu useissa maissa, ja viimein vuonna 1981 yhtyeen hitti "Marigot Bay" oli myös Sandran kotimaan Saksan TOP10-listalla. Yhdeksän studioalbumin jälkeen diskomusiikin suosio kuitenkin laantui, ja musiikilliset erimielisyydet johtivat yhtyeen hajoamiseen.


title: Sandra (laulaja)

text: Sandra ja Michael, jotka nyt seurustelivat, muuttivat Müncheniin, jonne Michael perusti oman Data-Alpha-äänitysstudionsa, joka nimettiin hänen "Legionäre"-sooloalbumillaan olevan kappaleen mukaan. Michaelin tuottamana Sandra julkaisi ensimmäisen singlensä "Japan ist weit" vuonna 1984. Se oli saksankielinen cover-versio Alphaville-yhtyeen laulusta "Big in Japan" – suuri Japanissa, kuten Sandra oli ollut Arabesque-aikoina. Laulu menestyi jopa huonommin kuin "Andy mein Freund".


title: Sandra (laulaja)

text: Sandran ensimmäinen sooloalbumi, "The Long Play" (1985) saavutti TOP20-sijan Saksan albumilistalla ja siltä julkaistu single "Maria Magdalena" oli listojen kärjessä 26 maassa. Laulu oli tarkoitettu manner-Euroopan markkinoille, joten siitä ei koskaan tuotettu kunnollista musiikkivideota, sillä Euroopan markkinoilla live-promootio oli markkinointikeinona tehokkaampi 1990-luvun alkuun asti.


title: Sandra (laulaja)

text: Vaikka "Maria Magdalena" oli jo saavuttanut ykkössijoja muutamassa Euroopan maassa, Saksan valloitus vei aikansa. Kappale oli Saksan TOP20-listalla 16 viikon ajan. Sandra promotoi kappaletta myös Suomessa, jossa poplehdet silloin arvostelivat häntä töykeydestä toimittajia kohtaan.


title: Sandra (laulaja)

text: Albumin seuraava single oli "In the heat of the night", johon kuvattiin Sandran ensimmäinen musiikkivideo. Vaikka laulu sijoittui ensimmäiseksi Israelissa ja Sveitsissä, Saksan listoilla sen paras sijoitus oli toinen, Elton Johnin "Nikitan" jälkeen. Sandra voitti laulullaan hopeaa Tokion musiikkifestivaaleilla vuonna 1986. Albumin kolmas single oli "Little Girl". Siihen kuvattiin Venetsiassa Sandran itsensä käsikirjoittama musiikkivideo. Elokuvakameroilla kuvattu video oli Saksan kallein siihen asti tuotettu musiikkivideo.


title: Sandra (laulaja)

text: "The Long Playn" julkaisun jälkeen Sandra muutti Lontooseen puoleksi vuodeksi ottaen laulutunteja Helena Sheleniltä, joka oli työskennellyt muun muassa George Michaelin ja Paul Youngin kanssa. Sandra kirjoittautui myös Berlitz-kielikouluun, jossa hän paransi englannin kielen taitoaan, sekä otti rumputunteja. Viikonloppuisin hän matkusti Müncheniin äänittämään seuraavaa levyään.


title: Sandra (laulaja)

text: Sandran toinen studioalbumi "Mirrors" (lokakuu 1986) heijasteli jatkuvaa Michael Cretun musiikillista kehitystä. Hubert Kemmler, joka oli suosittu laulaja Saksassa, sävelsi suurimman osan levyn kappaleista ja lauloi taustoja. "Don't Cry", albumin ensimmäinen kappale, kertoi Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuudesta.


title: Sandra (laulaja)

text: Albumin ensimmäinen single "Innocent Love" sijoittui Saksan listoilla 11:nneksi. Muut albumilta julkaistut singlet olivat "Hi! Hi! Hi!", "Loreen" ja "Midnight man".


title: Sandra (laulaja)

text: Vuonna 1987, kaksi vuotta ensialbuminsa julkaisun jälkeen, Sandra julkaisi kokoelman nimeltä "Ten On One", jolla oli seitsemän singlekappaleen lisäksi "Loreen"-singlen b-raita "Don't Cry" sekä kaksi uutta kappaletta, Robert Knight -cover "Everlasting love" sekä "Stop for a minute". Albumijulkaisua seurasi video, jolla Sandra raotti myös päivittäistä yksityiselämäänsä. "Everlasting Love", Sandran lempikappale nuoruudesta, sijoittui viidenneksi Euroopan listalla. Musiikkivideolla Sandra ja itävaltalainen miesmalli esiintyivät useina eri roolihahmoina: Aatami ja Eeva, Bonnie ja Clyde, Kleopatra ja Marcus Antonius, jne.


title: Sandra (laulaja)

text: Brittiläiset hittituottajat Stock Aitken Waterman yrittivät saada osansa kappaleen tuotosta ja pyysivät Sandralta lupaa tehdä kappaleesta version Ison-Britannian markkinoille. Kappale ei sijoittunut Isossa-Britanniassa, mutta menestyi hyvin Ruotsissa ja Etelä-Afrikassa. Remix julkaistiin sekä Isoa-Britanniaa että USA:ta varten kootulla kokoelmalla "Everlasting love", joka sisälsi 10 Sandran kappaletta levyiltä "The Long Play", "Mirrors" ja "Ten on One", sekä tulevan "Into a Secret Land"-albumin neljä singlekappaletta.


title: Sandra (laulaja)

text: Ten On One-albumin toinen single "Stop for a Minute" oli kirjoitettu erityisesti saksalaista triller-sarja "Tatortia" varten; Sandra esitti sen yhdessä sarjan jaksossa. Musiikkivideo sisälsi ristiriitaisen raiskauskohtauksen.


title: Sandra (laulaja)

text: Vuonna 1987 Sandra tunnettiin jo Euroopan pop-kuningattarena, ja hän haastoi jopa Madonnan suosiossa ja TOP10-hittien määrässä.


title: Sandra (laulaja)

text: Tammikuun 7. päivä 1988 Sandra ja Michael Cretu menivät naimisiin ja muuttivat Münchenistä Ibizan saarelle Espanjaan.


title: Sandra (laulaja)

text: Vuonna 1988 Sandra julkaisi kolmannen studioalbuminsa "Into A Secret Land". Tällä levyllä Sandra muutti tyyliään elektropopista mystisempään ja sensuellimpaan suuntaan. Muutos oli suuri menestys ja albumilta julkaistiin neljä hittisingleä.


title: Sandra (laulaja)

text: Ensimmäinen niistä oli "Heaven Can Wait", johon kuvattiin video Ibizalla. Toinen single "Secret Land" sijoittui listaykköseksi Israelissa ja oli Saksan listalla sijalla seitsemän. Vuonna 1989 "We'll be together" ja "Around my heart" julkaistiin uusina singleversioina.


title: Sandra (laulaja)

text: 1980-luvun lopulla Sandra oli yksi myyvimmistä Euroopan naisartisteista. Hänen saavutuksiinsa kuuluivat myös loppuunmyydyt stadionkonsertit Moskovassa.


title: Sandra (laulaja)

text: Sandran neljäs studioalbumi "Paintings In Yellow" (1990) sisälsi seuraavan TOP10-hitin, joka oli yllättävä cover-versio Wishful Thinking-yhtyeen "Hiroshima"-laulusta. Kappaleessa oli jo selkeästi kuultavissa Sandran aviomies Michael Cretun tuleva Enigma-sointi, joka kuului etenkin albumin viimeisellä raidalla "The Journey". Frank Peterson, joka oli jo kauan työskennellyt Sandran yhtyeessä, kirjoitti ja tuotti muutamia albumiraitoja yhdessä Michaelin kanssa. Frank (F. Gregorian) työskenteli myös Enigman ensimmäisellä sooloalbumilla.


title: Sandra (laulaja)

text: Vuonna 1991 Enigma-projektin ensisingle "Sadeness" muodostui valtavaksi menestukseksi ympäri maailmaa. Ensin kukaan ei tiennyt, kuka kätkeytyi Enigma-nimen taakse, mutta Sandra-fanit tunnistivat nopeasti hänen äänensä.


title: Sandra (laulaja)

text: Sandra esitti toisen "Paintings In Yellow" -albumin singlensä "A Big Insanity" World Music Awards-gaalassa Monte Carlossa vuonna 1990. Samalla hän otti vastaan parhaiten myyvän saksalaisen artistin palkinnon.


title: Sandra (laulaja)

text: Enigman suuren suosion vuoksi kesti kaksi vuotta ennen kuin Sandra julkaisisi seuraavan albuminsa.


title: Sandra (laulaja)

text: "Close To Seven" (1992) jatkoi "Paintings In Yellow" -levyn mietiskelevää, vähemmän tanssimusiikkisuuntaista linjaa. Sandra halusi päästä eroon teini-idolin imagostaan ja esiintyä aikuisemmalle yleisölle. Close To Seven oli ensimmäinen Sandran levy, jonka oli tuottanut kokonaan Michael Cretu. Albumin mieslaulajana oli saksalainen poplaulaja Andy "Angel" Hart (Andy Jonas). Vaikka albumin ensimmäinen single "Don't Be Aggressive" oli Euroopan TOP20-listalla, seuraavat singlet "I Need Love" ja ainoastaan radioilla julkaistu "Steady Me" eivät yltäneet samaan. "I Need Love" oli Sandran ensimmäinen single "Japan Ist Weit" -kappaleen jálkeen, joka ei sijoittunut Saksassa. Sandra ja Michael ottivat kuitenkin vastaan Golden Europe Award -palkinnon vuonna 1992 menestyneimpänä avioparina.


title: Sandra (laulaja)

text: Kokoelma "18 Greatest Hits" sisälsi 17 Sandran menestyneintä singlekappaletta (julkaistuista singleistä puuttuivat ainoastaan "Japan Ist Weit" sekä "I Need Love") sekä uuden version "Paintings In Yellow" -levyn kappaleesta "Johnny Wanna Live", joka oli kannanotto eläinrääkkäystä vastaan. Kappaleen musiikkivideo sisälsi tyrmistyttäviä kuvia kaltoin kohdelluista eläimistä.


title: Sandra (laulaja)

text: 1993 Sandra julkaisi uuden teknoversion hitistään "Maria Magdalena". Siihen kuvattiin futuristinen musiikkivideo, jossa Sandra esiintyi metallipukuisena diskodiivana. Kappale sijoittui listalle ainoastaan Suomessa, jossa Sandra myös promotoi singleä.


title: Sandra (laulaja)

text: 1995, odottaessaan kaksosia, Sandra äänitti ja julkaisi levyn "Faging Shades". Albumin oli tuottanut ja säveltänyt lähes kokonaan Jens Gad Michael Cretun kanssa. Levyn aloitti vahva ensisingle, cover-versio The Moody Bluesin kappaleesta "Nights in white Satin", joka nousi listaykköseksi Israelissa ja oli Suomessa listalla sijalla 19. Kappaleen musiikkivideo (jonka ohjasi kappaleella taustoja laulava Andy "Angel" Hard) sisälsi raskauden vuoksi ainoastaan kuvia Sandran kasvoista. Sandra joutui myös istumaan albumin levytyssessioiden aikaan. Toiseen singlejulkaisuun "Won't Run Away" ei kuvattu musiikkivideota. Se ei myöskään sijoittunut listalla.


title: Sandra (laulaja)

text: Sandra jättäytyi tauolle kasvattaakseen kaksosiaan, Nikitaa ja Sebastiania, jotka syntyivät keisarinleikkauksella Münchenissä 6. heinäkuuta 1995. Levy ei promootion puutteen vuoksi menestynyt yhtä hyvin kuin Sandran edelliset albumit. Monet fanit lukevat sen myös Sandran heikoimpiin soololevyihin.


title: Sandra (laulaja)

text: Sandra julkaisi tuplalevyn vuonna 1999. "My Favourites" sisälsi remix-versioita Sandran hiteistä. Remiksaajaana toimivat Peter Ries ja Wolfgang Filz, jotka olivat Sandran 1980- ja 1990-luvun taustayhtyeen jäseniä. Toinen levy sisälsi Sandran lempilauluja omasta tuotannostaan. Levy sijoittui Saksan TOP20:iin. "Secret Land '99" julkaistiin singlenä, ja fanit ihastuivat Sandran uuteen, lyhythiuksiseen ulkonäköön. "No Taboo", joka olisi ollut seuraava singlejulkaisu, kuitenkin peruutettiin, ja se julkaistiin albumiversiona vain Israelissa.


title: Sandra (laulaja)

text: Vuonna 2000 Sandra lauloi taustoja Andru Donaldsin singlellä "Precious Little Diamond".


title: Sandra (laulaja)

text: Sandran kauan odotettu seuraava studioalbumi "Wheel Of Time" ilmestyi viimein vuonna 2002, seitsemän vuotta "Fading Shades" -albumista. Se oli Saksan listalla sijalla 8. Ensimmäinen single "Forever" menestyi myös hyvin. Sen videolla, jonka ohjasi Thomas Job, esiintyi kypsempi, luonnollisen näköinen Sandra, jolla oli yhä lyhyet hiukset. Vaikka jotkut moittivat albumin cover-kappaleiden määrää (viisi: "Motivation", "Perfect Touch", "Such a Shame", "Freelove" ja "Silent Running"), fanit vastaanottivat albumin hyvin. Toinen singlejulkaisu oli Talk Talk -cover "Such a Shame". Kolmas single, "Forgive me", julkaistiin vain radioille, mutta "I close my eyes" -singlen kaupallinen julkaisu sisälsi myös "Forever"-musiikkivideon. Michael suostutteli Sandran laulamaan Depeche Moden tuolloin varsin uuden laulun "Freelove" levylle.


title: Sandra (laulaja)

text: Vuonna 2003 Sandra julkaisi kattavan DVD:n "The Complete History". Se sisältää kaikkien Sandran musiikkivideoiden lisäksi myös remasteroidut versiot kappaleista "Andy Mein Freund" ja "Japan ist Weit" sekä aineistoa Arabesquesta.


title: Sandra (laulaja)

text: Sandra ei juurikaan esiintynyt seuraavina vuosina, kunnes vuonna 2006 sveitsiläinen eurodancetähti DJ Bobo äänitti "Secrets of Love" -kappaleen duettona hänen kanssaan. Kappale sijoittui viidenneksi Sveitsissä ja kolmanneksitoista Saksassa. Lauluun kuvattiin musiikkivideo Disneylandissa Pariisissa. Sandra ja DJ Bobo ovat tähän mennessä ainoat artistit, joille on annettu lupa kuvata Tuhkimon linnan sisällä. Sandra aloitti uudelleen esiintymisen ja palasi takaisin vanhaan pitkähiuksiseen tyyliinsä.


title: Sandra (laulaja)

text: Ranskan Virgin Music halusi, että Sandran suurimpien hittien lauluraidat lähetettäisiin useille tuottajille ja remiksaajille. Sandra empi ensin, koska hän oli jo julkaissut remix-albumin vuonna 1999, eikä halunnut enää promotoida vanhoja kappaleitaan. Seuraava studioalbumi oli jo äänitetty valmiiksi, ja Sandra halusi liikkua tyylillisesti uusille vesille. Kuitenkin viisi saksalaista tuotantoryhmää – Christian Geller, Schallbau, Felix Gauder, Matthias Menck, Ivo Moring ja Mirko – tekivät uudet versiot kappaleista. "Everlasting Love" -kappaleen lauluosuudet jouduttiin äänittämään uudestaan alkuperäisten lauluraitojen tuhouduttua Stock Aitken Waterman-tuotantoryhmän käsissä vuonna 1988. Kappaleesta tuli nyt voimakas balladi, ja se jaettiin saksalaisille radioasemille promosinglenä. Albumi sijoittui kymmenen kärkeen useissa digitaalisissa musiikkikaupoissa, mutta siltä ei julkaistu yhtään kaupallista singleä eikä sitä juurikaan promotoitu. Puolan Virginin valitsema radiosingle "Around my heart 2006" muodostui kuitenkin suureksi radiosuosikiksi maassa.


title: Sandra (laulaja)

text: Ranskan Virgin Music, joka ei ollut tyytyväinen saksalaisryhmien versioihin, julkaisi oman versionsa Reflections-albumista vuonna 2007. Se sisälsi kolme uutta, ranskalaisten tekemää remixiä, joista "In the heat of the night 2007" julkaistiin digitaalisessa muodossa.


title: Sandra (laulaja)

text: Kauan odotettu uusi studioalbumi, "The art of love" julkaistiin helmikuussa 2007. Se sijoittui heti kuudenneksitoista Saksan virallisella listalla. Ensimmäistä kertaa Michael Cretu ei ollut tuottanut Sandran albumia "Enigma 6" -albumin tuottamisen vuoksi. Sandran manageri Jürgen Thurnau tarjosi ensin tunnettuja brittituottajia albumin tuottajaksi, mutta lastensa vuoksi Sandra kieltäytyi. Lopulta sen tuotti kokonaisuudessaan Michaelin studioapuri Jens Gad. Sandra osallistui aktiivisesti sävellystyöhön, ja sanoitti lähes kaikki albumin raidat itse. Sandra ja Gad työskentelivät studiossa öisin. Aamulla Sandra palasi laittamaan aamiaista kaksosilleen, ja nukkui sitten kunnes nämä palasivat koulusta. "Art of Love"-albumilla myös Sandran ulkonäkö on entistä seksikkäämpi.


title: Sandra (laulaja)

text:
Ensimmäinen single "The Way I Am" julkaistiin tammikuussa 2007, ja se sijoittui viidenneksikymmenenneksi Saksassa – ilman musiikkivideota ja lähes ilman minkäänlaista promootiota. Toinen single "What is it about me" julkaistiin toukokuussa 2007. Fanit olivat iloisia singleillä olevista julkaisemattomista b-raidoista: kokonaan uusista kappaleista sekä espanjan- ja ranskankielisistä versioista.
Albumilla on myös duetto "Love is the price" DJ Bobon kanssa, ja Sandran kaksoset Nikita ja Sebastian laulavat kolmessa kappaleessa taustakuorossa.


title: Sandra (laulaja)

text: Puolan EMI julkaisi kappaleen "All You Zombies" radioille, ja siitä on muodostunut Puolassa suuri hitti. Sandra paljasti haastattelussa, että "Put your arms around me" voisi olla seuraava albumilta julkaistava single. Fanit puolestaan ovat aloittaneet kampanjan "All You Zombies" -laulun puolesta, jota Saksan EMI ei halua julkaista singlenä.


title: Sandra (laulaja)

text: Tuoreessa Radio Music Boxin haastattelussa Sandra myös paljasti, että seuraavan singlen b-raitana saatetaan julkaista kolmas DJ Bobon kanssa äänitetty kappale.


title: Sandra (laulaja)

text: Stay in Touch on Sandran kymmenes studioalbumi. Levy julkaistiin 26.10.2012. Levy on paluu 80-luvun tyyliseen poppiin, ja sitä voi tyyliltään verrata vuoden 1988 Into a Secret Land -levyyn. Levyn on tuottanut Blank & Jones.


title: Asumisoikeusasunto

text: Asumisoikeusasunto Suomessa on asumismuoto, jossa asukas omistaa asumisoikeuden rakennuttajayhtiön omistamaan asuntoon. Kiinteistö voi olla myös asukasyhdistyksen omistama, joskin Suomessa näitä on vain muutamia. Asukas maksaa sisäänmuuttaessaan yhtiölle kertaalleen "asumisoikeusmaksun", ja kuukausittain "käyttövastiketta". Poismuuttaessa asukkaalle palautetaan asumisoikeusmaksu rakennuskustannusindeksin muutoksen mukaisesti korjattuna. Asukas ei voi lunastaa asuntoa omakseen. Asumisoikeus perustuu lakiin, toisin kuin samantyyppinen asunnon osaomistusjärjestelmä.


title: Asumisoikeusasunto

text: Tammikuussa 2016 Suomessa oli 41 500 asumisoikeusasuntoa, joista 43 prosenttia pääkaupunkiseudulla. Asumisoikeusasunnoissa asui 1,5 prosenttia koko maan ruokakunnista.


title: Asumisoikeusasunto

text: Asuntojen hinnat nousivat 1980-luvun lopulla rajusti ja asuntolainojen korkotaso vaihteli 10–15 % välillä. Vuokrasääntelyn ja kovan korkotason aiheuttaman kasvaneiden tuottovaatimusten vuoksi vuokra-asuntoja oli markkinoilla suhteellisen vähän. Tavallisten palkansaajien asuntotilannetta helpottamaan haluttiin asumisoikeusjärjestelmä. Mallina oli aluksi Ruotsissa jo toiminnassa ollut bostadsrätt, jossa asukkaat omistavat talot yhdistystensä kautta, mutta ensimmäisellä, vuoden 1990 lain yleisperusteluissa todettiin 65 kertaa asukkaiden yhteisöjen hallintamuoto (aso-yhdistys tai osuuskunta) tavoiteltavina, mutta pykälillä, joista hallinnan määrittely oli jätetty pois päästettiin asumisoikeustalot yhtiöiden hallintaan. Suomessa "omistajiksi" nousivat niin sanotut yleishyödylliset asuntoyhteisöt, jotka rakennuttavat asunnot aravalainalla ja asukkaiden maksamilla asumisoikeusmaksuilla (= 99 % omasta pääomasta). Ruotsin mallista poiketen "markkinariski" asetettiin omistajayhtiöille, mutta käytännössä myös Suomessa asukkaat ovat vastikkeissaan kustantaneet kaikki menot ja kantaneet tosiasiallisen taloudellisen riskin. Suomessa asukkaille taattiin rakennuskustannusindeksillä korjattu pääoman palautus asumisoikeudesta luovuttaessa, mutta luvattua omakustannusperiaatteen mukaista edullista, pysyvää ja perinnöksi annettavaa asuntoa useimmat asukkaat eivät saaneet sillä jatkuvasti kohoavat kustannukset ja loputtomalta näyttävä kohoava vastiketrendi on saanut jo enemmistön alkuperäisistä asukkaista siirtymään pois järjestelmästä. Vastikkeiden ei ole luvattu pienenevän missään vaiheessa, ei edes silloin kun rakentamislainat olisivat kuoletetut. Vastikeista noin 80 % muodostuu ns. perusosasta, jota yhtiöt eivät ole avanneet kohdekohtaisella tarkkuudella vaan pitävät liikesalaisuutenaan.


title: Asumisoikeusasunto

text: Laki asumisoikeustaloista astui voimaan syksyllä 1990, ja ensimmäiset talot valmistuivat seuraavana vuonna. Vuosikymmenen alkupuoliskon lama-aikana asumisoikeusasuntoja rakennettiin 1 000-1 600 asuntoa vuodessa. Järjestelmän tarpeellisuutta epäiltiin usealta taholta, mutta sen voi katsoa vakiinnuttaneen asemansa vuosituhannen vaihteessa.


title: Asumisoikeusasunto

text: Vuonna 1994 hyväksyttiin laki asumisoikeusyhdistyksistä, jonka mukaan asuntoja voivat rakennuttaa ja omistaa myös asukkaiden muodostamat yhdistykset.. Asumisoikeusyhdistyksiä oli vuoden 2015 alussa neljä kappaletta, ja ne omistivat aso-asuntokannasta vajaan prosentin, 285 asuntoa.


title: Asumisoikeusasunto

text: Vuoden 2016 alussa Ympäristöministeriö aloitti asumisoikeusjärjestelmän uusimisen. Päämääränä on turvata asukkaiden edut ja yhtiöiden talous. Muutokset kohdistuvat rahoitukseen, asukasvalintaan ja hakuprosessiin. On suunniteltu, että aso-asunnot omistajayhtiöt voisivat halutessaan purkaa sopimukset asumisoikeusasukkaiden kanssa. Tämän jälkeen omistajayhtiöt saisivat halutessaan markkinahintaan myydä asunnot eteenpäin omistusasuntoina tai vuokrata ne. Asukkaiden etujärjestön SASO:n puheenjohtaja, tutkija Eric Hällström on tuonut esiin järjestelmän ja asumisoikeuksien pysyvyyttä uhkaavia seikkoja lasunnossaan ASO-FINAL.


title: Asumisoikeusasunto

text: Vuosituhannen alussa asumisoikeusasuntoja rakennettiin jopa lähes 3 000 vuodessa, mutta vuosina 2003-2008 uusien asumisoikeusasuntojen rakentamisvauhti laski pienimmillään muutaman sadan asunnon vuositasolle. Asumisoikeustuotannon osuus muusta ARA-rahoitteisesta tuotannosta putosi 30:stä 10:een prosenttiin. Tuotanto nousi vuosikymmenen loppupuolella nopeasti ja vuonna 2009 aloitettiin lähes 3 000 asumisoikeusasunnon rakentaminen. Tästä tuotanto on tasaantunut vajaan parin tuhannen asunnon vuosivauhtiin. Vuonna 2015 aloitettiin 1 896 asumisoikeusasunnon rakentaminen.


title: Asumisoikeusasunto

text: Lain mukaan asotalojen omistajien pitää olla yleishyödyllisiä yhteisöjä. Rakentamista varten asoyhtiöt saavat valtiolta korkotukilainaa. Laki rajoittaa asoyhtiöiden voittoina ulos yrityksestä maksamien osinkojen suuruutta. Osinko saa olla vuodessa enintään kahdeksan prosenttia varoista, jotka omistaja on sijoittanut yhtiöön.


title: Asumisoikeusasunto

text: Useat asoyhtiöt ilmoittavat, etteivät ne tavoittele lainkaan voittoa.


title: Asumisoikeusasunto

text: Näiden "yleishyödyllisten yhteisöjen" taustalla voittoa tavoittelevat ulkopuoliset yhtiöt omistavat 82 prosenttia kaikista ASO-asunnoista.


title: Asumisoikeusasunto

text: Talon omistaja ei voi irtisanoa asukasta kuin poikkeustapauksissa, asumisoikeussopimus on periaatteessa elinikäinen. Lisäksi asumisoikeuden voi luovuttaa perintönä eteenpäin. Asukas voi halutessaan vaihtaa asuntoa toiseen asumisoikeusasuntoon, tai myydä asumisoikeuden takaisin yhtiölle ja muuttaa pois. Hallinnassa olevan huoneiston voi asumisoikeuden haltija vuokrata määräajaksi ulkopuoliselle henkilölle. Asumisoikeutta ei voi myydä vapaasti, vaan hinta on aina ostohinta rakennuskustannusindeksin muutoksella korjattuna.


title: Asumisoikeusasunto

text: Asumisoikeusmaksu on yleensä 15 % asunnon "hankintahinnasta". Ensimmäisissä, 90-luvun alussa rakennetuissa asunnoissa maksu on 10 %. "Hankintahinta" on rakentamisen kokonaiskustannushinta, joka ei saa ylittää Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksen (ARA) määrittämää enimmäisrajaa.


title: Asumisoikeusasunto

text: Pieni osa asumisoikeusasunnoista on niin sanotusti "vapaarahoitteisia". Niiden hankintahinnan määräytyminen ei ole rajoitettu edellä mainitulla tavalla, eikä toisaalta asukkaille ole määritelty varallisuusrajoja.


title: Asumisoikeusasunto

text: Asumisoikeusmaksun voi menettää, mikäli asunnot omistava yhteisö tekee konkurssin.


title: Asumisoikeusasunto

text: Käyttövastike jakautuu kahteen osaan; hoitovastikkeeseen ja perusvastikkeeseen. Hoitovastikkeella katetaan kohteen hoitomenot. Asumisoikeuslain mukaan käyttövastike ei saa olla paikkakunnalla käyttöarvoltaan samanveroisista huoneistoista yleensä perittäviä vuokria korkeampi.


title: Asumisoikeusasunto

text: Asumisoikeusasuntojen vastikkeiden täytyy pohjautua tiettyihin laissa määriteltyihin kustannuksiin, esimerkiksi kiinteistönhoitokuluihin ja asoyhtiöiden rahoituskustannuksiin.


title: Asumisoikeusasunto

text: Rakennuslehti kertoi marraskuussa 2014, että aso-asuntojen käyttövastikkeet ovat Helsingissä ja Kuopiossa jopa ARA-vuokra-asuntoja korkeampia. Tämä siitä huolimatta, että asukkaat ovat jo maksaneet asumisoikeusmaksussa 15 % asunnostaan.


title: Asumisoikeusasunto

text: Helsingin Sanomat vertasi Helsingin asoasuntojen käyttömaksuja vuonna 2015. Edullisinta oli asua Helsingin kaupungin omistaman Hason eli Helsingin Asumisoikeus Oy:n asumisoikeusasunnoissa. Hason kohteiden keskimääräinen kuukausivastike oli 9–11,62 euroa neliöltä. Muiden asoyhtiöiden vastike oli 11,03–16,11 euroa neliöltä. Kallein vastike oli Asokotien talossa Arabianrannassa.


title: Asumisoikeusasunto

text: Avain Asumisoikeus -yhtiössä paljastui puolestaan ylihinnoittelua vuonna 2015. Aran mukaan yhtiöllä oli ainakin 24 % liian suuret isännöinti- ja hallintokulut, kun yhtiö oli ostanut isännöintipalveluita omalta tytäryhtiöltään ilman kilpailutusta. Nämä kulut perittiin käyttövastikkeissa asukkailta. Yhtiöltä vaadittiin kulujen karsimista ja yhtiö joutui kilpailuttamaan isännöintipalvelut vuonna 2015.


title: Asumisoikeusasunto

text: Lokakuussa 2017 Asokodit aso-yhtiötä vastaan nostettiin 21 kannetta Helsingin käräjäoikeudessa. Asokoteja eli Asuntosäätiön asumisoikeus Oy:tä vaaditaan niissä palauttamaan heiltä liikaa perittyjä käyttövastikkeita sekä vahvistamaan käyttövastikkeelle kanteessa määritellyn enimmäistason.


title: Asumisoikeusasunto

text: Asuntojen kunnossapidosta vastaa asunnon omistaja. Asumisoikeustalojen omistajat rahoittavat kiinteistöjen rakentamisen pääasiassa lainarahalla. Asukkaiden asumisoikeusmaksuilla rahoitetaan 15 prosenttia rakennuskustannuksista, muu osa lainoitetaan yleensä Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksen eli ARA:n myöntämällä yhtenäislainalla eli "aravalainalla" tai korkotukilainoituksella. Asuntoja voidaan rakentaa myös täysin vapaarahoitteisesti.


title: Asumisoikeusasunto

text: Suurin osa asukkaiden maksamista vastikkeista käytetään yhtiöiden lainojen hoitoon. Aravalainojen ja vuotta 2002 aikaisempien korkotukilainojen korot määräytyvät indeksin mukaan. Käytännössä aravakorot ovat markkinakorkoja suuremmat. Aravalainojen lyhennykset puolestaan lainaehtojen mukaan kasvavat laina-ajan loppua kohti. Lisäksi osa rakennuskannasta on rakennettu bullett-lainoina, jotka lankeavat maksuun yhtenä eränä. Tämän vuoksi laina-ajan alkupuolella asukkailta on kerättävä ennakkoon varauksia, joilla nousseet korko- ja lyhennyserät voidaan myöhemmin hoitaa.


title: Asumisoikeusasunto

text: Asumisoikeusasukkailla ei ole vastaavaa oikeutta päättää kiinteistön asioista kuin asunto-osakeyhtiöissä osakkailla. Lailla on turvattu asukkaille päätöksenteossa samat oikeudet kuin vuokratalojen vuokralaisille. Suurimmat omistajayhtiöt ovat kuitenkin luoneet "asukasdemokratiajärjestelmiä", ja sallineet asukkaille päätösvaltaa hallitsemansa kiinteistön ylläpitokustannuksista päätettäessä. Jotkut yhtiöt ovat luoneet myös erityyppisiä asukasedustajistoja, joissa asukkaat saattavat valita edustajansa jopa yhtiön hallitukseen asti. Vaikuttamisen mahdollisuudet vaihtelevat yhtiöittäin.


title: Asumisoikeusasunto

text: Asukas saa tehdä asuntoonsa muutostöitä. Kunnossapito- ja korjaustöitä voi tehdä ilmoittamalla niistä asunnon omistajalle, mutta suurempiin muutostöihin tarvitaan omistajan lupa. Yksityiskohtaiset säännökset ja poismuuttaessa maksettavat korvaukset tehdyistä parannuksista eroavat kiinteistön omistajatahosta riippuen.


title: Asumisoikeusasunto

text: Vallitseva asukkaiden asema ja päätösvalta poikkeaa suuresti asumisoikeusasunnoista annetun lain yleisperusteluista, joissa 65 kertaa luvataan hallinta kokonaisuudessaan asukkaiden yhteisöille, joko aso-yhdistyksille tai -osuuskunnille. Eduskunta edellytti hallitukselta lakiin korjausta, mutta sai vain erillisen lain aso-yhdistyksistä, mutta se ei vastannut eduskunnan vaatimusta laista, joka koskisi kaikkia aso-kohteita maassamme. Näin ollen Suomessa on tällä hetkellä kaksi erilaista aso-järjestelmää ja niissä asukkailla aivan erilaiset päätäntämahdollisuudet. Muutamissa yhdistysten kohteissa asukkaat voivat päättää kaikesta mutta kohteiden ulkopuolisten yhtiöiden kohteissa yhtiöt päättävät kaikesta merkittävistä ja asukkaiden rooli vastaa vuokralaisen asemaa vuokrataloissa.


title: Asumisoikeusasunto

text: Asumisoikeusasuntoja voivat hakea kaikki 18 vuotta täyttäneet. Hakemiseen tarvitaan kiinteistön sijaintikunnan jonotusnumero. Numeron voi hakea valmiiksi kunnalta, tai asunnon haun yhteydessä omistajayhtiöltä. Numero on kuntakohtainen, pysyvä, ja se pätee kaikille yhtiöille. Asumisoikeusasuntoja haetaan suoraan omistajayhtiöiltä. Vapautuvia asuntoja tarjotaan asukkaille jonotusnumeron mukaisessa järjestyksessä.


title: Asumisoikeusasunto

text: Aikaisemmin asumisoikeusasuntojen hakijoille määritetyt tulo- ja omaisuusrajat on poistettu. Hakijalta edellytetään kuitenkin ettei hänellä ole hakualueella kohtuullisen tasoista omistusasuntoa, tai varoja sellaisen hankkimiseen. Ehto ei kuitenkaan koske yli 55-vuotiaita hakijoita tai asumisoikeusasunnosta toiseen vaihtavaa.


title: Asumisoikeusasunto

text: Asuntoa tulee käyttää omana vakituisena asuntona, eikä sitä ilman erillistä lupaa saa vuokrata toiselle kuin korkeintaan kahdeksi vuodeksi.


title: Asumisoikeusasunto

text: "Asumisoikeussopimusta" voi käyttää lainavakuutena. Asumisoikeusasuntoa vastaan otetun asuntolainan korot ovat verotuksessa vähennyskelpoisia kuten muutkin asuntolainakorot. Asumisoikeusmaksusta ei tarvitse suorittaa varainsiirtoveroa. Osuus on myös ulosottokelpoinen joissakin tapauksissa, kuten vastikkeiden maksamattomuuden vuoksi (häätö) tai jos asukas on käyttänyt hallinnassaan olevaa huoneistoaan niin huonosti, että asunnossa on tehtävä ylimääräisiä korjauksia.


title: Asumisoikeusasunto

text: Asumistukea voi saada Suomessa sijaitsevan, vakinaiseksi katsottavan asumisoikeusasunnon asumismenoihin KELAlta. Myös opintotuella elävät voivat saada asumisoikeusasuntoon opintotuen asumislisää. Asumistukea voi saada Suomessa kaikenlaisiin asuntoihin, myös vuokra-, osaomistus- tai omistusasuntoihin. Vuoden 2006 lopulla asumisoikeusasujista 15,7 % sai yleistä asumistukea.


title: Asumisoikeusasunto

text: Asumisoikeusasuntojen käyttövastikkeet 2000-luvulla ovat nousseet inflaatiota nopeammin. Verrattaessa vastikkeita muiden asumismuotojen kustannusten nousuun, ero on vähäisempi. Joidenkin asukkaiden mukaan pääkaupunkiseudulla eräillä alueilla asumisoikeusasuminen on kalliimpaa kuin vapaarahoitteisissa vuokra-asunnoissa..


title: Asumisoikeusasunto

text: Suomen asumisoikeusasukkaat ry:n mukaan kymmenet tuhannet asumisoikeusasukkaat ovat joutuneet jättämään kotinsa vasten tahtoaan. Syynä muuttoon on ollut asumiskustannuksien nousu: yhdistyksen mukaan todelliset kuukausikustannukset ovat nousseet kolmasosan kalliimmiksi kuin mitä alun perin on luvattu. SASOn hallitus on asettanut tavoitteeksi yhtiöiden hallinnassa olevien kohteiden omistuksen siirron itsenäisille asukkaiden hallinnoimille asumisoikeusyhdistyksille.


title: Asumisoikeusasunto

text: SASO ry:llä on noin 600 jäsentä. Varsinais-Suomen asumisoikeusyhtiön (VASO) asukaskokous (johon osallistui 41 asukasta) antoi julkilausuman, jonka mukaan asumisoikeus on luotettava järjestelmä johon on turhaan liitetty negatiivista julkisuutta. Julkilausuman mukaan asumisoikeusasuntojen vastikkeet ovat nousseet samassa tahdissa kuin muidenkin asumismuotojen kulut. (liite asumisoikeusjärjestelmä on luotettava)Allekirjoittaneiden mielestä se, että kiinteistöjä hallitsee yritys, jonka omistus on hajautunut useisiin kohteisiin, palvelee asukasta paremmin. SASO:n taholta on kiinnitetty huomiota siihen, että käytännössä kasvukeskusten kohteissa asuvat joutuvat maksamaan muidenkin kohteiden menoja, jolloin ns. tasaus onkin maksajien näkökulmasta kasaus, joka tekee asumisen kohtuuttoman kalliiksi.


title: Asumisoikeusasunto

text: Käyttövastikkeiden nousu on herättänyt julkisuudessa keskustelua vastikkeiden määräämisperusteista. Suomen Asumisoikeusasukkaat ry:n puheenjohtaja Eric Hällström katsoo, että yleishyödylliset asumisoikeusyhtiöt ovat rikkoneet aravalakia nostaessaan asumisoikeusvastikkeita perustein, jotka eivät kuulu omakustannusperiaatteen piiriin. Mm. "kohteen myytävyys" on vastikkeenmäärityskriterinä täysin omakustannusperiaatteen vastainen. Yhdistys syyttää yhtiöitä myös salailusta, koska nämä liikesalaisuuteen vedoten eivät anna asukkaiden nähdä kiinteistökohtaisia tietoja lainoitustaseista, jotka ovat suurin kiinteistön menoerä. Järjestö on verkkosivullaan tuonut esiin tietoja, joiden mukaan yhtiöiden kohteissa vastikkeesta olisi jopa kolmannes vailla hyväksyttäviä perusteita, lainojen kuoleentumisen jälkeen jopa kaksi kolmannesta.. Tämän takia asukkaat maksavat vastikkeissaan asuntonsa rakentamishintaa moneen kertaan. Nykyisten trendien mukaan näyttää siltä, että asukkaat joutuvat vuokralaisten tapaan maksamaan asumisurastaan pitkällä aikavälillä 2–3 kertaa enemmän kuin ne, jotka pystyvät takaustensa avulla hankkimaan oman asunnon.


title: Asumisoikeusasunto

text: Vastikkeissa asukkailta on peritty etukäteen tulevien korjauksien kustannuksia ns asuintalovarausten perusteella. Näiden varojen valvonta on heikkoa, ja väärinkäytöksiä niiden käytössä ja sijoittamisessa on tullut ilmi.


title: Asumisoikeusasunto

text: Suomen Asumisoikeusasukkaat ry:n piiristä käynnistettiin vuonna 2008 Asumisen Hinta Alas -verkkoadressi, jolla on tarkoitus auttaa asukkaita tuomaan julki kantansa ja ehdotuksensa järjestelmän kehittämiseksi. Tammikuussa 2016 allekirjoittajia oli 6 300. Sittemmin AHA-toiminta siirtyi Facebookin ryhmään asumisenhintaalas, jossa siihen on liittynyt jo yli 24 000 henkilöä.


title: Asumisoikeusasunto

text: Syksyllä 2008 käynnistyi vilkas keskustelu Yle:n MOT-raportista , joka käsitteli asumisoikeusasumista, sen hallintoa ja kustannuksia. Ohjelman vaikutuksesta heräsi monilla paikkakunnilla hankkeita asumisoikeusyhdistysten perustamiseksi tarkoituksella rakennuttaa yhdistysomisteinen asumisoikeustalo.


title: Asumisoikeusasunto

text: Seitsemän kansanedustajaa teki vuoden 2008 MOT-ohjelman seurauksena hallitukselle kirjallisen kysymyksen asumisoikeustalojen omistuksen siirtämisestä nykyisiltä omistajayhtiöiltä asumisoikeusyhdistyksille. Vastauksessaan 7. tammikuuta 2009 ministeri Jan Vapaavuori viittasi järjestelmän lainsäädännön aikanaan syntyneen asianmukaisesti ja perustuslain antaman omaisuuden suojan koskevan myös asumisoikeustaloja omistavia yhtiöitä.


title: Asumisoikeusasunto

text: Lokakuussa 2015 tuhansia asuntoja omistava Avain Asumisoikeus -yhtiö alensi asukkaidensa maksamia kustannuksia julkisen arvostelun jälkeen. Oli käynyt ilmi, että yhtiö oli veloittanut asukkailta kuukausittaisissa käyttövastikkeissa Avain Yhtiöt -konsernin tytäryhtiöille ylisuuria ylläpitomaksuja, väittäen kustannusten olevan lain tarkoittamia ylläpitokuluja. Ara arvioi, että kuluja voitaisiin vähentää yhteensä 24 prosenttia vuoteen 2018 mennessä. Asumisoikeusyhtiön omistavan Avain-konsernin liikevoitto oli vuonna 2014 lähes 20 prosenttia.


title: Asumisoikeusasunto

text: Suomen asumisoikeusasunnoista noin 40 prosenttia omistava Asokodit-yhtiö on tuonut esiin asukkaille sekä vuosittaisissa asukashallintoon kuuluvissa kokouksissa että asiakaslehdessä että nettisivuillaan, kuinka yhtiö on pyrkinyt vaikuttamaan valtiovaltaan talojen lainoitusjärjestelmän kehittämiseksi. Asokotien sivuilla on kerrottu kuluerien kategoriat, joihin asukkaiden maksamia vastikkeita käytetään, mutta ei ole kerrottu suhteellisesti tai määrällisesti miten vastikkeiden rahat käytetään näiden kuluerien välillä. Asukkaat saavat nähdä asian vain oman kohteensa osalta ja valtaosa vastikkeesta käytetään salaisesti yhtiön muihin tarkoituksiin.


title: Asumisoikeusasunto

text: Suurin osa vastikkeista kuluu pääomakulujen hoitamiseen, myös uusien kohteiden hankintaan nykyisten asukkaiden kustannuksella. Asumisoikeusasuntojen rahoittamiseen käytetty vuosimaksulainajärjestelmä on todettu sekä asumisoikeusyhtiöiden, että valvovan viranomaisen, ARAn taholta puutteelliseksi. Lainoja ei voi lyhentää riittävän nopeasti, jotta vastikekehitys olisi maltillisempaa. Vastikkeissa suurin kuluerä on nimenomaan pääomakulut, joiden muodostumiseen eivät asumisoikeusasuntoja omistavat yhtiöt voi vaikuttaa. Niiden määräytymisestä päättää valtiokonttori asumisoikeusasuntojen lainoitusehtojen mukaisesti.


title: José Nasazzi

text: José Nasazzi (24. toukokuuta 1901 Montevideo – 17. kesäkuuta 1968 Montevideo) oli uruguaylainen jalkapalloilija.


title: José Nasazzi

text: Nasazzi oli Uruguayn maajoukkueen kapteeni ja puolustuksen johtohahmo. Hän johdatti joukkueen kultamitaliin 1924 ja 1928 kesäolympialaisissa sekä Copa Américan mestaruuteen 1923, 1924, 1926 ja 1935.


title: José Nasazzi

text: Myös kautta aikain ensimmäisissä jalkapallon MM-kisoissa 1930 Uruguayssa Nasazzi toimi kotikisoissaan maailmanmestaruuden voittaneen maajoukkueensa kapteenina.


title: Toimittaja

text: Toimittaja (myös journalisti tai lehtimies) kerää ja levittää tietoa ajankohtaisista tapahtumista, ilmiöistä ja ihmisistä.


title: Toimittaja

text: Uutistoimittajat luovat raportteja joukkotiedotusvälineisiin, kuten sanomalehtiin, televisioon, radioon ja internetin uutispalveluihin. Uutistoimittajat etsivät lähteitä työlleen, heidän raporttinsa voivat olla puhuttuja tai kirjoitettuja ja niiden odotetaan useimmiten raportoivan mahdollisimman objektiivisesti ja puolueettomasti palvellakseen yhteiskunnan hyvää.


title: Toimittaja

text: Informaatiota kerätään useilla tavoilla: tiedotustilaisuuksien, lehdistötiedotteiden, haastatteluiden, henkilökohtaisten suhteiden, vihjeiden, sosiaalisen median tai vanhojen uutisten seuraamisen ja ajan tasalle saattamisen avulla. Lisäksi toimittaja voi tarkoituksella tai sattumalta olla paikalla uutisoitavan ilmiön tapahtuessa.


title: Toimittaja

text: Journalisteja suojelevan komitean () mukaan vuonna 2015 vangittiin 199 journalistia. Eniten vangitsivat Kiina (49), Egypti (23), Iran (19), Eritrea (17) ja Turkki (14).


title: Toimittaja

text: Toimittajan ammatti on Suomessa vapaa, eli siihen ei vaadita tietyntyyppistä koulutusta. Varsinkin aiemmin toimittajan työhön pätevöidyttiin elämänkokemuksen kautta. Monilla toimittajilla on kuitenkin nykyisin viestinnän koulutus tai muita vastaavia opintoja. Suurin osa suomalaisista toimittajista kuuluu Suomen Journalistiliittoon.


title: Toimittaja

text: Toimittajaksi voi opiskella yliopistossa tai ammattikorkeakoulussa suorittamalla viestinnän tutkinnon. Myös monet kansanopistot tarjoavat media-alan koulutusta.


title: Toimittaja

text: Viestintää voi opiskella pääaineena Helsingin, Tampereen, Jyväskylän ja Vaasan yliopistoissa sekä Svenska social- och kommunalhögskolanissa. Tampereen ja Jyväskylän yliopistoissa opinnot suuntautuvat selkeimmin joukkoviestintään ja journalismiin ja tähtäävät toimittajan ammattiin lähinnä lehdistön, radion, television ja uusmedian palveluksessa. Åbo Akademissa annetaan toimittajan koulutusta Vaasassa. Se on osa 160 opintoviikon laajuista maisteritutkintoa, jossa toimittajakoulutus muodostaa 38 opintoviikon sivuainekokonaisuuden. Koulutukseen voivat hakea myös muut kuin Åbo Akademin opiskelijat, ja opinnot kestävät 1,5 vuotta.


title: Toimittaja

text: Ammattikorkeakouluissa voi opiskella viestintää ja suorittaa medianomin (AMK) tutkinnon. Turun ammattikorkeakoulussa voi suorittaa journalismin koulutusohjelman, joka keskittyy ensisijaisesti sähköiseen mediaan. Helsingissä medianomin tutkinnon voi suorittaa Haaga-Helia ammattikorkeakoulun talouspainotteisessa journalismin koulutusohjelmassa.


title: Toimittaja

text: Toimittajakoulutusta on myös Voionmaan opistossa. Kymmenen kuukauden toimittajalinjalla on mahdollisuus suorittaa myös tiedotusopin perusopinnot.


title: Toimittaja

text: Sanoman toimittajakoulu on aikaisemmin kouluttanut toimittajia yhtiön lehtien palvelukseen, mutta nykyään se keskittyy yhtiön omien toimittajien lisä- ja täydennyskoulutukseen.


title: Toimittaja

text: Lehtikuvaajaksi, kuvatoimittajaksi tai valokuvaajaksi valmiudet antaa visuaalisen journalismiin opinnot.


title: Toimittaja

text: Tilapäisesti toimittajia voidaan pitää palveluksessa ilman koulutustakin.


title: Dunga

text: Dunga (oik. Carlos Caetano Bledorn Verri, s. 31. lokakuuta 1963 Ijuí, Rio Grande do Sul, Brasilia) on brasilialainen entinen jalkapalloilija ja nykyinen jalkapallovalmentaja. Heinäkuusta 2014 lähtien hän on toiminut Brasilian jalkapallomaajoukkueen päävalmentajana.


title: Dunga

text: Dunga oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän pelasi yleensä puolustavassa roolissa.


title: Dunga

text: Dunga edusti seuratasolla kotimaassaan vuosina 1981–1987 ja 1999 Internacionalia, Corinthiansia, Santosia ja Vasco da Gamaa. Vuosina 1987–1993 hän pelasi Italiassa Pisan, Fiorentinan ja Pescaran riveissä. Vuosina 1993–1994 Dunga edusti Saksassa Stuttgartia. Vuosina 1994–1998 hän pelasi Japanissa Júbilo Iwatan riveissä. Brasilian maajoukkueessa Dunga pelasi vuosina 1982–1998 91 ottelua ja teki niissä 6 maalia. Hän edusti Brasiliaa MM-kisoissa vuosina 1990, 1994 ja 1998. Dunga saavutti Brasilian riveissä MM-kultaa vuonna 1994 ja MM-hopeaa vuonna 1998. Hän toimi Brasilian kapteenina molemmissa kisoissa. Dunga oli myös voittamassa olympiahopeaa Brasilian riveissä vuoden 1984 kesäolympialaisissa. Hän saavutti Brasilian riviessä myös kaksi Copa Américan voittoa ja yhden Maanosaliittojen cupin voiton.


title: Dunga

text: Brasilian maajoukkueen päävalmentajaksi Dunga nimitettiin vuonna 2006. Hän johdatti Brasilian Copa Américan voittoon vuonna 2007. Menestyksestä huolimatta Dunga on saanut ankaraa kritiikkiä osakseen, koska hänen pelitapansa on ollut taktisempaa ja vähemmän näyttävää kuin Brasiliassa on totuttu. Kritiikistä huolimatta Dunga on nauttinut pelaajien luottamusta ja johdatti Brasilian vahvasti MM-lopputurnaukseen 2010. Myös turnauksessa Brasilia osoitti alkulohkovoitollaan olevansa mestariainesta. Neljännesvälierissä Dungan miehistö pudotti vahvan esityksen jälkeen Chilen jatkosta 3–1, mutta tie katkesi yllättäen puolivälierätappioon Alankomaille. Ottelun jälkeen Dunga ilmoitti eroavansa tehtävistään ja pian ottelun jälkeen liitto ilmoitti erottaneensa koko valmennusryhmän.


title: Dunga

text: Elokuun lopulla 2011 Dungan oli määrä palata valmennustehtäviin, kun qatarilaisseura Al-Rayyan palkkasi hänet uudeksi päävalmentajakseen. Pesti kuitenkin kariutui, kun Al-Rayyan päättikin korvata Paulo Autuorin uruguaylaisella Diego Aguirrella.


title: Dunga

text: Joulukuussa 2012 Dungasta tuli Sport Club Internacionalin päävalmentaja. Huonot tulokset johtivat kuitenkin potkuihin lokakuussa 2013.


title: Dunga

text: Heinäkuussa 2014 Brasilian jalkapalloliitto vahvisti, että Dunga palaa maajoukkueen päävalmentajaksi.


Sortavalan apostolien Pietarin ja Paavalin kirkko, myös Sortavalan apostolien Pietarin ja Paavalin katedraali, on ortodoksinen kirkko Sortavalassa Luovutetussa Karjalassa. Kirkko oli Sortavalan ortodoksisen seurakunnan pääkirkko ja Karjalan hiippakunnan pääkirkko eli katedraali. Nykyisin venäläiset kutsuvat kirkkoa nimellä Nikolskajan kirkko.


title: Sortavalan apostolien Pietarin ja Paavalin kirkko

text: Apostolien Pietarin ja Paavalin kirkko valmistui vuonna 1873. Kirkon ja ikonostaasin suunnitteli akaatemikko Nikolai Grebenka. Kirkko rakennettiin kivestä ja rapattiin valkoiseksi. Kirkon vihki sen valmistumisvuonna Pietarin metropoliitta Isidor ja apulaispiispa Palladij.