title: Basil Hiiri – Mestarietsivä

text: Hänen ja Basilin viimeinen taistelu Big Benissä pohjautuu Sherlockin ja professori Moriartyn viimeiseen taisteluun Reichenbachin putousten luona. Ratigan putosi ja oletettavasti kuoli (vaikka sarjakuvassa hän teki Liuhun kanssa paluun), mutta Basil selvisi hengissä. Ratiganin alkuperäisäänenä on kauhuelokuvien legenda Vincent Price.


title: Basil Hiiri – Mestarietsivä

text:
Ratiganin käheä-ääninen ja tunaroiva lepakkokätyri. Liuhulla on pitkä sininen kaulahuivi, isot, keltaiset mulkosilmät ja murtunut oikea siipi. Hänet tunnistaa erityisesti puujalastaan ja Olivian kertomusten ansiosta Basil tunnisti heti kuka oli hra Leikinheimon sieppauksen takana. Sitä ei kerrottu, miksi Liuhulla on puujalka ja murtunut siipi.
Liuhu kidnappasi ovelasti Olivian eräässä lelukaupassa nimeltään "Toys" makaamalla vauvansängyssä vauvamyssy päässä. Hän yritti paeta aluksi ikkunasta (josta hän oli tullut sisään), mutta Toby esti häntä ja Liuhu pakeni katolla olevan luukun kautta.


title: Basil Hiiri – Mestarietsivä

text: Hänen piti Ratiganin käskystä tappaa hyvä kuningatar syöttämällä tämä Felicialle mutta Basil, Dawson ja Olivia ehtivät juuri ajoissa apuun. Tämän takia Liuhu oli itse joutua Felician ruoaksi.


title: Basil Hiiri – Mestarietsivä

text: Liuhu tunaroi ainakin kaksi kertaa elokuvan aikana, hänen kidnapattessaan hra Leikinheimon hän ei huomannut Oliviaa, joka kertoi myöhemmin kaiken Basilille. Ja lelukaupassa hän pudotti kiireissään Ratiganin antaman listan maahan, jonka Dawson sattumalta löysi.


title: Basil Hiiri – Mestarietsivä

text: Liuhu on Ratiganin oikeakäsi ja joutuu tekemään usein likaiset hommat. Elokuvan loppupuolella Ratigan pudotti Liuhun ilmalaivastaan väsymyksen takia Thamesjokeen. Koska Liuhu on siipirikko, niin hän ei pystynyt lentämään ja putosi jokeen, mahdollisesti hukkuen sinne. Hänen alkuperäisäänenään on Candy Candido.


title: Basil Hiiri – Mestarietsivä

text: Niin kuin Moriartylla, Ratiganillakin on monia kätyreitä. Nämä kätyrit naamioituivat sotilaiksi Ratiganin mennessään palatsiin. Kätyreihin kuuluu Ville Lisko ja useita hiiriä. Ratiganin kätyreitten ääninä ovat Val Bettin, Walker Edmiston, Wayne Allwine ja Tony Anselmo.


title: Basil Hiiri – Mestarietsivä

text:
Yksi Ratiganin kätyreistä, joka on juoppohiiri. Hänen sanottuaan Ratigania "maailman suurimmaksi rotaksi" Ratigan syötti hänet Felicia-kissalleen.
Perttulin äänenä on Barrie Ingham joka tunnetaan vielä paremmin Basilin äänenä.


title: Basil Hiiri – Mestarietsivä

text:
Yksi Ratiganin kätyreistä, joka on Liisa Ihmemaassa elokuvasta. Hänen sanottuan Ratiganin, Liuhun, ja kätyreiden kanssa ovelampia keinoja.
Ville Liskon äänenä on Charles Fleischer.


title: Basil Hiiri – Mestarietsivä

text: Paksu kissa ja Ratiganin vahvin kätyri/lemmikki. Ratigan kutsuu Feliciaa aina hänen pienellä soittokellollaan. Elokuvassa Felicia söi Perttulin ja oli kaksi kertaa syödä Liuhun.


title: Basil Hiiri – Mestarietsivä

text: Hän putosi kuninkaallisten vartiokoirien luo vahingossa paetessaan Tobya.


title: Basil Hiiri – Mestarietsivä

text:
Hra Hiiro Leikinheimo on lelujen keksijä ja hänen ainoa tyttärensä on Olivia. Hänellä on isot silmälasit ja ruskea parta.
Yksi elokuvan juonista on etsiä hra Leikinheimoa jonka Liuhu on kidnapannut. Herra Leikinheimon alkuperäisäänenä on Alan Young.


title: Basil Hiiri – Mestarietsivä

text:
Toby on Sherlock Holmesin lemmikki ja Basilin kaikista kouluttamista koirista paras joka on valmis auttamaan Basilia aina tilanteessa kuin tilanteessa. Toby on vähän yli-innokas eikä välttämättä aina kuuntele Basilia jos hän on jostain muusta kiinnostunut.
Rodultaan Toby on Basset hound.


title: Basil Hiiri – Mestarietsivä

text: Judson on Basilin lihava ja kiltti palvelija jolle Diana Chesney antoi äänensä.


title: Basil Hiiri – Mestarietsivä

text: Hyvä kuningatar joka perustuu kuningatar Viktoriaan ja jonka äänenä on Eve Brenner. Ratigan käski Hra Leikinheimon rakentamaan kuningattaresta nuken, jotta hän pääsisi huijaamaan Hiirikansaa, että kuningatar on ottanut hänet miehekseen. Basilin ansiosta nukkekuningatar hajoaa ja Ratiganin juoni paljastuu. Kuningatar kiittää Basilia ja Dawsonia joka näytettiin lopussa lehdessä.


title: Basil Hiiri – Mestarietsivä

text:
Miss Kitty ja hänen siskonsa ovat kapakassa tanssivia kauniitta valkoisia hiiriä
joiden ulkonäkö muistuttaa jonkin verran Oliviaa. Kun Kitty tuli siskojensa kanssa
tanssimaan ja laulamaan, niin kaikki asiakkaat (lukuun ottamatta Basilia) rakastuivat heihin. Jopa Liuhukin taisi hiukan ihastua heihin.
Kityn äänenä on Melissa Manchester.


title: Basil Hiiri – Mestarietsivä

text: Tarjoilija on lihava nainen joka työskentelee kapakassa (). Hän tarjosi Basilille ja Dawsonille tuoppia johon oli sekoitettu huumetta, koska he etsivät Ratigania. Tarjoilijan äänenä on Ellen Fitzhugh.


title: Basil Hiiri – Mestarietsivä

text:
Pianisti on töissä kapakassa jossa hän soittaa pianoa. Hänellä on sikari suusa ja sormessa sininen timanttisormus. Dawsonin putoessa
pianoon pianisti aikoi lyödä häntä, mutta löikin vahingossa isoa hiirikorstoa josta syntyi kapakassa tappelu.
Pianistilla ei ole ääninäyttelijää.


title: Basil Hiiri – Mestarietsivä

text:
Jonglööri Mustekala on kapakassa oleva mustekala jonka esityksestä kukaan (Dawsonia lukuun ottamatta) ei pitänyt.
Asiakkaat heittivät häntä päin tomaatteja. Jonglööri Mustekalalla ei ole ääninäyttelijää.


title: Basil Hiiri – Mestarietsivä

text:
Neiti Hiiri on maalta kotoisin oleva joka tulee elokuvan lopussa pyytämään Basililta apua koska hän on hukannut timanttisormuksensa.
Shani Wallis antoi äänensä hänelle.


title: Basil Hiiri – Mestarietsivä

text:
Sherlock Holmesia ei näytetä elokuvassa kuin kolmessa kohdassa. Hänen kasvojaan ei näytetä ja parissa kohdassa hän soittaa hyvin viulua.
Basil Rathbone on Sherlock Holmesin äänenä joka esitti monessa muussakin elokuvassa Sherlockia.


title: Basil Hiiri – Mestarietsivä

text:
Watsonia ei näytetä kuin pari kertaa elokuvassa, alussa jossa hän lukee lehteä jolloin hänen kasvonsa näkyvät sivusta ja
elokuvan puolessa välissä puhumassa Holmesille. Silloin näytetään hänen varjonsa ja jalkansa. Vaikka Watson on Sherlock Holmes-kirjoissa laiha, niin elokuvassa hän on Dawsonin lailla lihava ja muistuttaa muutenkin ulkonäöltään häntä.
Elokuvassa tri Watsonin äänenä on Laurie Main.


title: Louis Braille

text: Louis Braille ([]; 4. tammikuuta 1809 Coupvray, Ranska – 6. tammikuuta 1852 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen opettaja ja sokeiden tai voimakkaasti heikkonäköisten käyttämän pistekirjoituksen eli braillekirjoituksen keksijä. Braille sokeutui itse jo nuorena ja opiskeli pariisilaisessa sokeainkoulussa, jossa tutustui erilaisiin sokeiden kirjoitusjärjestelmiin. Hän alkoi kehittää omaa järjestelmäänsä kouluaikanaan ja sai sen valmiiksi 15-vuotiaana. Braille kuoli keuhkotuberkuloosiin 43-vuotiaana, ja braillekirjoituksen leviäminen alkoi vasta hänen kuolemansa jälkeen.


title: Louis Braille

text: Braille syntyi 1809 Coupvrayn kylässä nelilapsisen perheen nuorimpana. Hänen perheensä oli köyhä, ja perheen isä työskenteli kylän satulaseppänä. Braille menetti näkönsä kolmivuotiaana leikkiessään isänsä pajalla. Naskali lävisti hänen toisen silmänsä ja toinenkin sokeutui, kun siihen kehittyi sympaattinen oftalmia.


title: Louis Braille

text: Vammastaan huolimatta Braille menestyi hyvin paikallisessa koulussa. Paikallinen maanomistaja huomasi Braillen kyvyt ja järjesti tälle paikan Pariisiin sokeainkouluun. Braillet olivat huolissaan poikansa tulevaisuudesta kotipaikan ulkopuolella, mutta suostuivat lähettämään hänet kouluun. Louis Braille aloitti opintonsa Pariisissa 10-vuotiaana.


title: Louis Braille

text: Elämä sokeainkoulussa oli melko raskasta, sillä rakennus oli kostea ja epäterveellinen ja kuri tiukkaa. Siellä opetettiin pääasiassa erilaisia käytännön neuvoja, joiden avulla oppilaat pystyisivät pärjäämään kouluajan jälkeen. Koulussa oli myös käytössä sokeiden kirjoja, jotka oli tehty kuitenkin kömpelöllä ”kohokirjoituksella”. Niissä kirjaimet oli painettu sivulle kuparilangan avulla. Oppilaat kyllä oppivat lukemaan, mutta he eivät pystyneet kirjoittamaan. Braille koki lisäksi kirjat hidaslukuisiksi.


title: Louis Braille

text: Braille tutustui 1821 ensimmäisen kerran pisteiden avulla toteutettuun kirjoitukseen, kun kapteeni Charles Barbier vieraili koulussa. Barbier oli kehittänyt niin kutsutun yökirjoituksen, jonka avulla sotilaat pystyivät lähettämään toisilleen viestejä puhumatta. Braille ymmärsi nopeasti Barbier’n kirjoituksen edut, mutta piti sitä edelleen liian monimutkaisena. Seuraavien vuosien aikana Braille kehitti menetelmää, joka käyttäisi kuutta pistettä kaikkien aakkosten esittämiseen. Braille sai vuoteen 1824 mennessä omaa nimeään kantavan pistekirjoitusjärjestelmän valmiiksi; hän oli tuolloin vasta 15-vuotias. Barbier’n yökirjoituksessa käytettiin 12 merkkiä, mutta Braillen järjestelmässä vain kuutta merkkiä. Braille lisäsi 1837 kirjoitukseensa myös matemaattiset merkit sekä merkit säveltapailua varten.


title: Louis Braille

text: Koulun oppilaat alkoivat käyttää Braillen käyttämää metodia, mutta sitä ei otettu viralliseen opetusohjelmaan. Braillesta tuli koulun opettaja vuonna 1826, ja hän julkaisi vuonna 1829 pistekirjoitusta esitelleen 32-sivuisen kirjan. Braillen pistekirjoitus ei noussut suosioon Braillen elinaikana. Koulua valvonut sosiaaliministeriö kielsi 1838 kirjoituksen ottamisen opetusohjelmaan. Ministeriö vaati, että sokeiden opetuksessa tuli käyttää vain latinalaisia aakkosia, kuten näkevienkin opetuksessa. Australialaisen elämäkerturin Lennard Bickelin mukaan aran ja sosiaalisesta syrjäänvetäytyvän Braillen henkinen tasapaino järkkyi huomattavasti kuultuaan ministeriön päätöksen. Braillen järjestelmää tukenut koulun johtaja Pignier erotettiin virastaan vuonna 1840.


title: Louis Braille

text: Braillessa alkoi näkyä 1830-luvun lopulla ensimmäiset merkit keuhkotuberkuloosista, johon hän myös myöhemmin kuoli. Sairaus oli todennäköisesti seurausta kosteista ja vetoisista olosuhteista, jossa hän oli joutunut elämään. Braillen sairauteen ei alkuun suhtauduttu vakavasti, mutta 1840-luvulla hänet lähetettiin toipumaan kotiinsa Coupvrayyn, kun hän alkoi yksiä verta. Braille joutui 1840-luvulla olemaan pitkiä jaksoja kotiseudullaan, mutta aina oireiden helpottuessa hän palasi Pariisiin. Braille menetti lopullisesti työkykynsä 1850-luvun alkupuolella, ja hän kuoli Pariisissa vuonna 1852.


title: Louis Braille

text: Braille haudattiin kotikyläänsä Coupvrayyn, mutta hänen ruumiinsa haluttiin myöhemmin siirtää Panthéoniin, johon on haudattu monia ranskalaisia merkkihenkilöitä. Braillen jäännökset siirrettiinkiin Panthéoniin 20. heinäkuuta 1952. Tilaisuuteen osallistui muun muassa Ranskan presidentti Vincent Auriol. Braillen kädet jätettiin kuitenkin Coupvrayyn, jossa ne lepäävät betonilaatikossa tyhjässä haudassa.


title: Louis Braille

text:
Braillekirjoitus levisi Braillen kuoleman jälkeen ympäri maailmaa. Ranskasta se levisi Belgiaan ja Sveitsiin ja lopulta muualle Eurooppaan. Suomeenkin pistekirjoitus tuli jo 1860-luvulla. Pariisilaisessa kongressissa 1878 päätettiin alkaa käyttää braillekirjoitusta sokeiden maailmanlaajuisena kirjoitusjärjestelmänä. Sen rinnalla oli silti pitkään monia muitakin järjestelmiä, ja esimerkiksi englanninkieliset maat ottivat käyttöönsä yhtenäisen braillekirjoituksen vasta 1932. Braillen kehittämä kirjoitusjärjestelmä on kuitenkin auttanut maailmanlaajuisesti monia sokeita lukemaan ja kirjoittamaan. Sokea kirjailija Helen Keller on muun muassa sanonut, että Braillen merkitys sokeille on sama kuin Johannes Gutenbergin merkitys koko ihmiskunnalle.
Braille on saanut monia tunnustuksia ympäri maailmaa. Hänen kotitalossaan Coupvrayssä on nykyään museo, ja se on julistettu kulttuurihistorialliseksi muistomerkiksi. Braillen työn kunniaksi vietetään vuosittain Braillen syntymäpäivänä 4. tammikuuta maailman pistekirjoituspäivää. Braillen syntymän 200-vuotisjuhlaa vuonna 2009 juhlistettiin muun muassa Ranskassa, ja esimerkiksi Intiassa, Belgiassa ja Italiassa lyötiin Braillen kunniaksi juhlakolikoita.


title: Roman Jakobson

text: Roman Osipovitš Jakobson (, 11. lokakuuta 1896 Moskova, Venäjä – 18. heinäkuuta 1982 Cambridge, Massachusetts, Yhdysvallat) oli venäläis-amerikkalainen kielen, kansanrunouden ja kirjallisuuden tutkija, joka toimi professorina muun muassa Columbian yliopistossa New Yorkissa vuosina 1946–1949 sekä Bostonissa Harvardin yliopistossa (1949–1967) ja Massachusettsin teknillisessä korkeakoulussa (1957–1967). Hän kuului Prahan koulukuntaan, jonka keskeisiin henkilöihin lukeutuivat myös Sergei Kartsevski ja Nikolai Trubetzkoy, jotka Jakobsonin tavoin olivat venäläisiä pakolaistutkijoita. Jakobson oli taustaltaan juutalainen.


title: Roman Jakobson

text: Jakobson on kielitieteellisen strukturalismin keskushenkilöitä. Hänen mielenkiintonsa kohdistui 1920-luvulla yleisen kielitieteen ongelmiin. Tällöin hän kehitteli metaforan ja metonymian käsitteet tieteenalaan sopiviksi ja sovelsi niitä tutkimuksissaan runoudesta sekä kielenoppimisesta ja sen häiriöistä. Ruotsin-pakolaisuuden aikana vuonna 1941 julkaistu teos "Kindersprache, Aphasie und allgemeine Lautgesetze" sisältää fonologisten yleisteorioiden selvittelyä. Tätä aihetta Jakobson jatkoi edelleen Yhdysvalloissa. Hän pyrki luomaan strukturaalifonologian teorian ja tutki teorian soveltamista kielen oppimistapahtumaan ja kielen oppimishäiriöihin. Hän havaitsi muun muassa, että foneemien oppiminen tapahtuu tietyssä järjestyksessä, joka perustuu niiden vastakohtapareihin.


title: Preesens

text: Preesens eli "kestämä" (, läsnäoleva) on verbin aikamuoto, joka ilmaisee, että jotakin tapahtuu nyt taikka yleisesti, aina. Kielissä, joissa ei ole erillistä futuuria käytetään preesensiä myös tulevan ilmoittamiseen.Suomen preesens taipuu persoonamuodoissa:


title: Preesens

text: Muut suomen aikamuodot ovat imperfekti, perfekti, pluskvamperfekti, liittopreesens ja liittoimperfekti.


title: Futuuri

text: Futuuri on verbin aikamuoto, jolla ilmaistaan tulevaa aikaa. Futuuria käytetään yleisesti monissa maailman kielissä, muun muassa englannissa ja ruotsissa. Muita aikamuotoja ovat preesensin ja futuurin lisäksi imperfekti, perfekti ja pluskvamperfekti. Yhteen ilmaukseen voi sisältyä kerralla vain yksi aikamuoto.


title: Futuuri

text: Muun muassa englannissa ja ruotsissa futuuri on liittomuoto, jonka muodostavat apuverbi (englannissa "shall" tai "will", ruotsissa "skall" tai "kommer att") sekä pääverbin infinitiivi. Monissa kielissä, esimerkiksi ranskan kielessä, futuuri muodostetaan verbiin liitettävien taivutuspäätteiden avulla. Ranskassa sen päätteet ovat eri persoonamuodoissa yksikössä -ai, -as ja -a, monikossa -ons, -ez ja -ont.


title: Futuuri

text: Englannin kielessä ei varsinaisesti ole futuuri-aikamuotoa, mutta tätä nimitystä käytetään usein englannin suomenkielisessä opetuksessa, kuten alla. Varsinaisesti englanninkielessä on ainoastaan futuuri aspekti (future aspect), joka ei määritelmältään vastaa futuuri-aikamuotoa.


title: Futuuri

text: Suomen nykyisessä yleis- ja puhekielessä ei käytännössä esiinny futuuria, vaan sen sijasta käytetään yleensä preesensiä, nykyajan muotoa. Jos futuurista merkitystä on tarpeen erityisesti korostaa, saatetaan käyttää myös "tulee tekemään" -rakennetta, jonka jotkut ovat tulkinneet ruotsalaisperäiseksi ("kommer att göra"). Vanhassa suomen kielessä futuuri kuului tempusjärjestelmään, mistä jäänteenä juhlallisessa kirjakielessä käytetään edelleenkin joskus arkaaista futuurimuotoa eli liittopreesensiä "on tekevä", johon joidenkin mielestä liittyy tietty deterministisyyden sekä imperatiivisuuden mielikuva. Ominaisuus ei ole futuurille kovin tyypillinen, sillä siihen liitetään usein ajatus aikomisesta tai arvaamisesta. Toisaalta ranskan kielessä futuuria käytetään usein myös imperatiivia lähenevässä merkityksessä, varsinkin toisessa, mutta esimerkiksi lakiteksteissä kolmannessakin persoonassa. Vanhassa suomen kielessä futuuria ilmaistiin myös nykyään hävinneellä rakenteella "pitää/piti tapahtuman", mistä jäänteenä nykykielessä ovat enää sanonnat "tuleman pitää", "saamansa pitää"ja "tuleman piti".


title: Alix de France

text: Alix de France (myös "Adélaide de France", 1151 – 1197/1198) oli Blois'n kreivitär. Hän oli Ranskan kuninkaan Ludvig VII:n (1100–1154) ja hänen ensimmäisen puolisonsa Aliénor Akvitanialaisen (1122–1204) tytär.


title: Alix de France

text: Alix sai nimensä äitinsä sisaren Petronilla Akvitanialaisen mukaan, tätä näet kutsuttiin myös nimellä Alix. Toisen tyttären syntyminen jo ristiretkelle osallistumisen myötä vakavasti rakoilleeseen liittoon oli pettymys, sillä kaikki odottivat valtaistuimelle perijää. Vanhempiensa eron (1152) jälkeen Alixin isä Ludvig avioitui Champagnen Adélen kanssa vuonna 1160 ja lupasi kahdelle ensimmäisen avioliittonsa tyttärelle veljen uudesta liitostaan. Hänen äitinsä avioitui heti eron jälkeen vuonna 1152 tulevan Englannin kuninkaan Anjoun kreivin Robert II Plantagenên kanssa.


title: Alix de France

text: Alix avioitui vuonna 1164 Blois'n ja Chartresin kreivin "Thibaut V Hyvän" (1129–1191) kanssa. Thibaut V Hyvä kuului ns. vanhempaan Blois'n kreivilliseen sukuun ja oli ollut avioliitossa aiemmin "Sibylle de Châteaurenardin" kanssa.


title: Alix de France

text: Avioliitostan Alixilla ja Thibaut'lla oli lapset:Alixin aviomies Thibaut V osallistui kolmanteen ristiretkeen ja sai surmansa Akkon piirityksessä. Alis oli Blois'n ja Chartresin kreivikuntien sijaishallitsija miehensä poissaolon ajan.


title: Perfekti

text: Perfekti eli "päättymä" on aikamuoto, joka ilmaisee tapahtumaa, jonka seuraamukset edelleen näkyvät. Usein sitä käytetään vuorovaikutuksessa preesensin kanssa.


title: Perfekti

text:
Suomen kielen perfekti on liittomuoto, joka rakentuu olla-verbin persoonamuodoista ja partisiippimuodosta, jonka pääte on "-nut/nyt," monikossa -"neet".
"olen lukenut, olet lukenut, on lukenut, olemme lukeneet, olette lukeneet, ovat lukeneet."


title: Pluskvamperfekti

text: Pluskvamperfekti eli "entispäättymä" on aikamuoto, joka ilmaisee menneisyydessä päättynyttä tekemistä tai tapahtumaa, joka päättyi ennen kuin jokin toinen toiminta tai tapahtuma alkoi. Sen nimi tulee latinasta (latinan "plus quam perfectum" on suomeksi "enemmän kuin perfekti") Pluskvamperfektiä käytetään usein vuorovaikutuksessa imperfektin kanssa: Kun olin avannut tietokoneen, kirjauduin sisään. Suomen kielen pluskvamperfekti on liittomuoto, joka muodostetaan "olla"-verbin imperfektistä ja partisiippimuodosta, jonka pääte on "-nut" tai "-nyt", monikossa "-neet": "olin tehnyt", "olit tehnyt", "oli tehnyt", "olimme tehneet", "olitte tehneet", "olivat tehneet"


title: Pluskvamperfekti

text: Pluskvamperfektillä voidaan osoittaa myös, että käsillä oleva tieto on välillistä, ei suoranaisesti omaan aistihavaintoon tai muistiin perustuvaa: "Eilen oli satanut lunta"


title: Pluskvamperfekti

text: Muut suomen aikamuodot ovat preesens, imperfekti, perfekti, liittopreesens ja liittoimperfekti.


title: Pluskvamperfekti

text: Ruotsissa pluskvamperfekti muodostetaan rakenteella "hade" + "pääverbin supiini", esim. "vi hade fallit", olimme pudonneet.


title: Pluskvamperfekti

text: Englannissa pluskvamperfekti muodostetaan apuverbillä "had" ja verbin niin sanotusta perfektimuodosta, esim. "I had been", olin ollut.


title: Kirke

text: Kirke () on kreikkalaisessa mytologiassa jumalatar ja velho. Kirke oli auringonjumala Helioksen ja okeanidi Persen tytär ja Aieteen ja Pasifaen sisar. Kirken kerrotaan muuttaneen monet rakastamansa miehet eläimiksi, varsinkin jos he hyljeksivät häntä. Kirke on vertauskuva viettelevästä naisesta, joka saa viehätysvoimallaan unohtamaan kaiken muun.


title: Kirke

text: Homeroksen eepoksessa Odysseia Kirken kuvataan asuvan Aiaian saarella palatsissa, joka sijaitsi tiheän metsän keskellä olevalla aukiolla. Sen ympärillä kuljeskeli vieraille ystävällisiä susia ja leijonia, jotka todellisuudessa olivat Kirken eläimiksi loihtimia miehiä.


title: Kirke

text: Kirke kutsui Odysseuksen merimiehet juhlapäivälliselle, joka muutti nämä sioiksi. Vain Eurylokhos epäili petosta eikä nauttinut ateriaa. Hän pakeni kertomaan Odysseukselle ja muille laivaan jääneille miehille toveriensa kohtalosta. Odysseus lähti pelastamaan miehistönsä, mutta matkalla hänet pysäytti Hermes, joka kehotti häntä nauttimaan taikayrttiä, molybdeenikukkaa, joka estäisi Kirken taian vaikutuksen. Hermes myös kehotti Odysseusta karkaamaan miekkansa kanssa Kirken kimppuun uhaten tappaa tämän kun tämä yrittäisi muuttaa Odysseuksen eläimeksi taikasauvallaan, jolloin Kirke pyytäisi häntä makaamaan kanssaan. Tähänkin Odysseuksen tulisi suostua, mutta vasta sen jälkeen, kun hän olisi vannottanut Kirkea olemaan tekemästä hänelle mitään pahaa, koska muuten Odysseus menettäisi sängyssä sekä rohkeutensa että miehuutensa.


title: Kirke

text: Kaikki tapahtui juuri kuten Hermes oli kertonut, ja Kirke muutti siat takaisin miehiksi. Odysseuksen ja Kirken suhde jatkui koko vuoden, jonka ajan Odysseus miehineen vietti saarella. Kirke myös neuvoi Odysseusta kysymään ohjeita kotiinpaluuta varten Teiresiaalta ja opasti itsekin, miten välttää vaaroja matkalla.


title: Kirke

text: Kirken lapsiksi mainitaan hänen Odysseuksen kanssa saamat Agrios, Latinos ja Telegonos. Hyginus lisää joukkoon Nausithooksen, mutta väittää Latinoksen syntyneen suhteesta Telemakhoksen kanssa. Näiden lisäksi hänen kerrotaan synnyttäneen Faunoksen Poseidonille.


title: Kirke

text: Roomalaiset runoilijat käyttivät Kirkeä myös omissa kirjoituksissaan. Hänen kerrottiin muuttaneen Ausonian kuninkaan Picuksen tikaksi ja Skyllan Odysseuksenkin kotimatkallaan kohtaamaksi hirviöksi.


title: Alfred de Musset

text: Alfred Louis Charles de Musset (11. joulukuuta 1810 Pariisi - 2. toukokuuta 1857 Pariisi) oli ranskalainen romantiikan ajan kirjailija ja runoilija.


title: Alfred de Musset

text: Alfred de Musset syntyi ja kuoli Pariisissa. Musset pääsi 9-vuotiaana Collège Henri-IV -kouluun, missä hän voitti vuonna 1827 palkinnon latinan esseestään. Paul Foucherin, Victor Hugon langon, avustuksella hän aloitti 17-vuotiaana opiskelun Cénaclessa, Charles Nodierin kirjallisuussalongissa Bibliothèque de l'Arsenalilla. Kokeiltuaan siipiään lääketieteessä (hän ei pitänyt ihmisten leikkelemisestä), lakitieteessä, piirtämisessä, englannissa ja pianonsoitossa, hänestä tuli yksi ensimmäisistä romantiikan ajan kirjailijoista. 20-vuotiaana Musset'n kirjailijan maine veti jo vertoja hänen keikarin maineelleen.


title: Alfred de Musset

text: Musset työskenteli Ranskan sisäministeriön kirjastonhoitajana vuoden 1830 heinäkuun vallankumouksesta vuoden 1848 helmikuun vallankumoukseen asti, jolloin hänet erotettiin. Tämän jälkeen, toisen keisarikunnan aikana, Musset'stä tuli Ranskan opetusministeriön kirjastonhoitaja. Hän sai kutsun Ranskan kunnialegioonaan (Légion d'honneur) 24. huhtikuuta 1845, samaan aikaan Balzacin kanssa. Kahden epäonnistuneen yrityksen jälkeen (1848 ja 1850) hänet valittiin Ranskan Akatemian (Académie française) jäseneksi vuonna 1852.


title: Alfred de Musset

text: Alfred de Musset'n ja George Sandin rakkaustarina, joka kesti vuodesta 1833 vuoteen 1835, on kerrottu Musset'n näkökulmasta hänen omaelämäkerrallisessa romaanissaan, "La Confession d'un Enfant du Siècle," (suom. "Vuosisadan lapsen tunnustus"), Sand puolestaan kertoi oman versionsa kirjassaan "Elle et lui". Musset'n kirja julkaistiin vuonna 1836, Sandin vuonna 1859, kaksi vuotta Musset'n kuoleman jälkeen. Elokuva Musset'n ja Sandin myrskyisestä suhteesta, "Les enfants du siècle" (suom. "Vuosisadan rakkaustarina"), valmistui vuonna 1999.


title: Alfred de Musset

text: Alfred de Musset on haudattu Père-Lachaise -hautausmaalle Pariisiin.


title: Alfred de Musset

text: Ranskalainen runoilija Arthur Rimbaud oli erittäin kriittinen Alfred de Musset'n töitä kohtaan. Rimbaud kirjoitti teoksessaan "Lettres du Voyant" ettei Musset saavuttanut mitään, koska tämä "sulki silmänsä" näyiltään. Toisaalta Musset'n näytelmä "Les Caprices de Marianne" oli innoituksena ohjaaja Jean Renoirin "La règle du jeu" -elokuvalle (suom. "Pelin säännöt").


title: Oblaatti

text: Oblaatti on eräiden katolisten luostarijärjestöjen (esimerkiksi benediktiinit ja birgittalaiset) maallikkojäsen. Fransiskaaneilla nimitys on tertiaari, dominikaaneilla maallikkodominikaani.


title: Oblaatti

text: Oblaatti liittyy järjestöön tietyllä prosessilla, ei asu luostarissa eikä käytä luostaripukua. Hän pysyy maallisessa ammatissaan ja perheessään. Hän osallistuu järjestön toimintaan (etenkin sen hengelliseen puoleen) ja tukee käytännöllisesti järjestöä omien mahdollisuuksiensa ja erikoisosaamisensa kautta.


title: Oblaatti

text: Suomessa birgittalaissääntökunnalla on ollut oblaatteja lyhyen ajan sotien jälkeen. Heidän toimintansa oli Ruotsin birgittalaisluostarien alaista. Turussa toimii vuodesta 1996 oblaattiryhmä (välillä myös Helsingissä), joka kuuluu Turun birgittalaisluostarin alaisuuteen.


title: Postpositio

text: Postpositio on adpositio, joka liitetään sen sanan jälkeen, joka määrittää postpositiota. Koska postpositiot ovat yleensä taivutukseltaan vaillinaisia, ne on suomen kieliopissa perinteisesti luokiteltu partikkeleiksi. Postposition pääsana on yleensä genetiivissä, joskus partitiivissa. Raja postposition ja adverbin välillä on hämärä.


title: Postpositio

text: Germaanisissa ja romaanisissa kielissä suomen postpositioita vastaavat yleensä prepositiot, jotka sijoitetaan määrittävän sanan eteen. Esimerkkejä suomen ja ruotsin kielistä:


title: Postpositio

text: Myös suomen kielessä käytetään joskus prepositioita. Usein nämä ovat käytössä sekä pre- että postpositioina. Näissä tapauksissa käytetään usein yleisnimitystä adpositio.


title: Adverbi

text: Adverbi eli seikkasana on verbin tai koko lauseen määritteenä toimiva taipumaton tai vajaasti taipuva sana, joka ilmaisee tyypillisesti aikaa, paikkaa, tapaa, syytä tai keinoa. Samanlaisessa tehtävässä käytetään usein myös nominien taivutusmuotoja, esimerkiksi paikallissijamuotoja, ja adverbejä syntyy myös kiteytymällä taivutetuista nomineista. Monet paikkaa ilmaisevat adverbit muodostuvatkin itse asiassa nominivartalosta, joka on taivutettu muuten suomen nykykielestä hävinneessä sijamuodossa, kuten latiivissa.


title: Adverbi

text: Adverbit on suomen kieliopissa ennen luettu kuuluvaksi partikkelien sanaluokkaan, mutta nykyään ne muodostavat oman sanaluokkansa.


title: Adverbi

text: Useimpia tapaa ja määrää ilmaisevia adverbejä voi taivuttaa vertailumuotoihin, esimerkiksi "hitaasti" : "hitaammin" : "hitaimmin" ja "paljon" : "enemmän" : "eniten".


title: Adverbi

text: Tavallisimpia adverbityyppejä ovat


title: Crotale

text: Crotale on ranskalaisen Thomson CSF Matran valmistama joka sään lyhyen kantaman ilmatorjuntaohjusjärjestelmä, jolla kyetään torjumaan lentokoneiden lisäksi myös matalalla lentävät merimaaliohjukset. Järjestelmästä on kaksi versiota liikkuva maalla käytettävä sekä sotalaivoille asennettava.


title: Crotale

text: Alun perin Rockwell International ja ranskalainen Thomson-Houston suunnittelivat "Crotale R440" järjestelmää Etelä-Afrikalle nimellä "Cactus". Ranskan asevoimien kiinnostuttua ohjusjärjestelmästä se osti sen sekä ilmavoimille että laivastolle.


title: Crotale

text: Järjestelmän valvonta- ja tulenjohtotutkien toimintasäde on 20 kilometriä, ja televisioseuranta toimii 15 kilometriin asti. TV-seurannassa voidaan käyttää joko päivänvalo- tai lämpökameroita tarpeen mukaisesti. Järjestelmän avulla voidaan seurata kahdeksaa uhkaavinta maalia samanaikaisesti. Tulenjohtojärjestelmä pystyy seuraamaan yhtä hyvin leijunnassa olevaa helikopteria kuin yli kahden Machin nopedella lentävää hävittäjää. Järjestelmän omien sensorien ohella se voi hyödyntää muiden ohjusvaunujen lähettämää signaalia, optiselta maalinosoittimelta lähetettävää tietoa ja ilmatorjunnan viestiverkosta saatavaa ilmatilannekuvaa.Suomen puolustusvoimat käyttää Crotalen NG järjestelmän modernisoitua versiota CrotaleNG MOD, jonka merkintä Suomen puolustusvoimissa on Ilmatorjuntaohjus 90M tai ItO 90M. Vuonna 2007 aloitettu modernisointiprojekti saatiin päätökseen vuonna 2010.


title: Crotale

text:
Crotale-ohjuksin voidaan suojata valtakunnallisesti tärkeitä kohteita tai joukkoja, ja se kykenee torjumaan lentokoneiden ja helikopterien lisäksi myös risteilyohjuksia.
Suomi oli ensimmäinen uuden sukupolven Crotalen (NG = New Generation) ostaja. Pekka Majurin toimittaman Suomen sotavarustuskirjan mukaan yhden ohjusvaunun hinnaksi voitiin 1990-luvun puolivälissä laskea noin 50 miljoonaa markkaa (noin 8,4 milj. euroa). Osa tästä hinnasta jäi kuitenkin Suomeen, sillä ajoneuvoalusta ja pääosa apujärjestelmistä on tehty Suomessa. Yksittäisen ohjuksen hintaa ei ole kerrottu, mutta sama lähde kertoo sen olevan sadoissa tuhansissa markoissa (kymmeniä tuhansia euroja).


title: Crotale

text: ItO 90 -järjestelmässä ammunnanhallintajärjestelmä ja ohjustorni ohjuksineen on asennettu suomalaiselle Sisun valmistamalle XA-181 alustalle, joka on tarkoitusta varten modifioitu versio Panssari-Sisun ensimmäisestä versiosta, XA-180:stä. Järjestelmään kuuluu myös erikoisvarusteltu SISU -maastokuorma-auto ohjuspakettien vaihtamista varten.


title: Morfofonologia

text: Morfofonologia kuvaa fonologista vaihtelua morfologiassa. Suomen kielessä on monille morfeille vokaalisoinnusta johtuen kaksi muotoa, etu- ja takavokaalinen: "-ssa", "-ssä", "-ko", "-kö". Niitä kuvaamaan käytetään morfofoneemia {"ll"A}, {"k"O}, jonka merkkinä on iso kirjain.


title: Ramadan

text: Ramadan () on islamilaisen hijra-kalenterin yhdeksäs kuukausi. Sen näkyvin tapahtuma on koko tämän kuukauden kestävä uskonnollinen paasto, "saum", jonka aikana terveet aikuiset muslimit syövät ja juovat vettä vain auringonlaskun ja aamuhämärän välisenä aikana. Tämä perustuu Koraaniin (2:187): "... syökää ja juokaa aamuhämäriin asti, kunnes vaalea lanka selvästi erottuu mustasta. Mutta sitten noudattakaa tarkoin paastoa yön tuloon saakka". Myös juominen, tupakointi, kiroilu, itsetyydytys ja seksuaalinen kanssakäyminen ovat valoisaan aikaan kiellettyjä. Ramadanin aikana muslimit työskentelevät yleensä vain aamupäivisin. Paaston päätyttyä vietetään seuraavan, šawwal-kuun kolmena ensimmäisenä päivänä id al-Fitr -juhlaa.


title: Ramadan

text: Ramadan on kuukausi, jolloin Koraani lähetettiin profeetta Muhammedille. Profeetan perimätiedon mukaan Ramadanin ajaksi avataan Paratiisin portit, lukitaan Helvetin portit ja kahlitaan paholaiset. Ramadan-kuun paasto on islamin neljäs pilari, jota jokaisen muslimiksi tunnustautuvan tulee noudattaa.


title: Ramadan

text: Suomessa ramadanin vietto on haastavaa niinä vuosina, jolloin ramadan osuu kesä- tai talviaikaan. Monet Suomessa muslimeiksi itseään kutsuvat eivät paastoakaan Suomen, vaan Mekan tai lähimmän muslimimaan Turkin auringon mukaan.


title: Ramadan

text: Lähellä maapallon pohjois- tai etelänapaa asuvilla voi Ramadanin vietto osua ajanjaksolle, jolloin aurinko ei nouse tai laske horisonttiin. Tässä tapauksessa on olemassa fatwoja, joiden mukaan paaston voi rikkoa, mutta tulee huomata, etteivät nämä käytännön syistä välttämättömät fatwat perustu Koraaniin tai Haditheihin. Ramadania vietettiin Arabian niemimaalla jo ennen islamin profeetta Muhammedia, ja myös muut islamin uskon pilarit olivat yleisinä tapoina monijumalaisten pakanoiden keskuudessa, lukuun ottamatta muslimien uskontunnustusta.


title: Ramadan

text: Koska islamilainen kalenteri on puhdas kuukalenteri, ramadan ei ole aina samana vuodenaikana vaan se kiertää noin 30 vuoden kuluessa kaikkien vuodenaikojen ympäri.


title: Ramadan

text: Periaatteessa muslimit edellyttävät uuden kuun näkemistä kuukauden vaihtumisen merkiksi, mutta joillekin muslimeille riittää tähtitieteellisesti laskettu hetki tai radioteitse kuultu ilmoitus.


title: Bilabiaali

text: Bilabiaali on äänne, jossa ilmavirran kulkua estää kapeikko tai täysi sulkeuma huulissa (latinan etuliite "bi-" 'kaksi kerrallaan; kahdesti' ja "labium" 'huuli'). Suomessa on soinniton bilabiaalinen klusiili [p], soinnillinen bilabiaalinen klusiili [b] sekä bilabiaalinen nasaali [m]. Bilabiaalit ovat labiaalien alatyyppi.


title: Soinniton äänne

text: Soinniton äänne on äänne, joka syntyy ilman, että äänihuulet värähtelevät kurkussa. Ääni syntyy jossakin muussa kohdassa ääniväylää, esimerkiksi suussa tai huulilla: "h", "s", "p". Yleensä soinnittomia ovat vain konsonantit, mutta esimerkiksi kuiskatessa myös vokaalit voivat olla soinnittomia.


title: The Pirate Bay

text: The Pirate Bay (TPB) on maailman suurin BitTorrent magnet-linkkien indeksi. Sen perusti ruotsalainen tekijänoikeuksia vastustava järjestö Piratbyrån vuoden 2003 lopussa, mutta se on lokakuun 2004 jälkeen toiminut itsenäisenä organisaationa. Pirate Bayn sisältö koostuu suurimmaksi osaksi laittomista kopioista tekijänoikeuksien alaista materiaalia, kuten elokuvia, musiikkia ja pelejä. Pirate Bayn taustalla toimivat ylläpitäjät Gottfrid Svartholm, Carl Lundström, Fredrik Neij sekä Peter Sunde, pitävät tätä omien sanojensa mukaan harrastuksena.


title: The Pirate Bay

text: Sivusto sai vuonna 2009 median huomiota niin sanotussa The Pirate Bay -oikeudenkäynnissä, jossa sen ylläpitäjät tuomittiin vuodeksi vankilaan ja maksamaan 30 miljoonan kruunun sakot tekijänoikeusjärjestöille ja mediayhtiöille. Oikeudenkäynnin todistusaineisto oli hankittu muun muassa vuoden 2006 kesällä tehdyssä palvelinratsiassa.


title: The Pirate Bay

text: Ruotsalaisten sanomalehtien mukaan Pirate Bay -sivuston bruttoliikevaihto on useita kymmeniä tuhansia euroja kuukaudessa. Tuottoja toiminnalle saadaan myymällä mainostilaa sivustolla. He luonnehtivat toimintaa aatteelliseksi toiminnaksi vapaan tiedonvälityksen puolesta. The Pirate Bayn ylläpitäjät ovat perustaneet muitakin sivustoja, kuten The Video Bay.


title: The Pirate Bay

text: Alkuvuodesta 2007 The Pirate Bay yritti ostaa Sealandin mikrovaltion, joka olisi ollut vapaa tekijänoikeuksilta. Hinnaksi ilmoitettiin 750 miljoonaa euroa. Saaren omistajat kuitenkin kieltäytyivät viitaten The Pirate Bayn laittomaksi katsomaansa toimintaan.


title: The Pirate Bay

text: Monet internet-palveluntarjoajat ovat estäneet sivuston käytön, ja siksi osa Pirate Bayn käyttäjistä turvautuu tarkoitukseen luotujen välityspalvelimien (ns. proxy-servereiden) käyttöön sivustolla vieraillessaan.


title: The Pirate Bay

text: 9. joulukuuta 2014 Ruotsin poliisi teki iskun Tukholmassa sijaitsevaan datakeskukseen. Iskussa pimeni samalla muitakin verkkosivuja, kuten Pirate Bayn foorumi. Sivuston perustajiin kuulunut Peter Sunde kirjoitti blogissaan iskusta, että sivuston on aikakin sulkeutua, koska nykyisellään se hidastaan kehitystä ja muodostaa heikon kohdan jota vastaan voi iskeä. 19 joulukuuta TorrentFreak uutisoi, että The Pirate Bay julkisti sivustonsa lähdekoodit, torrenttietokannan ja ohjeet sille miten kuka tahansa voi pystyttää oman The Pirate Bay -kopionsa. IsoHunt kopioi Pirate Bayn tietokannan ja aloitti sivuston oldpiratebay.org Isohunt myös julkaisi The Open Bay ohjelman jonka seurauksena The Pirate Baylle ilmestyi satoja peilipalvelimia eli mirroreita.


title: The Pirate Bay

text: Svenska Dagbladetin vuoden 2006 tietojen mukaan Pirate Bayn mainostilaa on myyty Pohjoismaissa kuukausittain satojen tuhansien kruunujen arvosta. Mainostilaa on myynyt mainostoimisto, joka on saanut myyntipalkkionaan puolet myynnistä. Edelleen lehti mainitsi numerossaan sveitsiläisen välikäden ja spekuloi, että tuloja on saatettu ohjata matalan verotuksen maihin. Lehti raportoi myös, että Pirate Bayn toisen taustahenkilön yksityistä taloutta rasittavat huomattava verovelka ja maksamattomat parkkisakot. Tapauksen syyttäjä Håkan Roswall on ilmoittanut, että myös sivuston talous otetaan tutkinnan kohteeksi sen edetessä, ja hän on kommentissaan arvioinut, ettei velkojen määrä vaikuta asiaan.


title: The Pirate Bay

text: Yhdysvaltalainen elokuvateollisuuden etujärjestö MPAA on lehdistötiedotteessaan arvioinut, että Pirate Bayn kuukausittaiset tuotot bruttomääräisinä ovat olleet suuruusluokaltaan noin 60 000 dollaria. Arvion ilmoitetaan perustuvan tilastoihin mainostajien maksamasta keskimääräisestä hinnasta yksittäistä kävijää kohti. Pirate Bayn taustahenkilöt ovat puolestaan sivuston toiminnan aloittamisesta lähtien ilmoittaneet toimivansa aatteellisin perustein ja ilmoittaneet, että mahdollinen ylijäämä maksetaan palkkoina työntekijöille.


title: The Pirate Bay

text: Ruotsin poliisi takavarikoi turvaamistoimena 31. toukokuuta 2006 TPB:n palvelimet ja samalla myös sivullisten omistamia tietokoneita ja laitteita sekä muuta omaisuutta. Ratsiaan oli komennettu yli 60 poliisia. Poliisi kertoi takavarikoineensa palvelimet selvittääkseen, voitiinko katsoa, että niiden ylläpitäjät ovat syyllistyneet tekijänoikeusrikkomuksiin (oik. avunantoon tekijänoikeusrikkomukseen). TPB aloitti toimintansa uudelleen 2. kesäkuuta 2006 Alankomaissa sijaitsevilla palvelimilla. Nykyisin sivusto on jälleen toiminnassa Ruotsissa.


title: The Pirate Bay

text: Useat sivulliset, joiden omaisuutta takavarikoitiin, esittivät poliisin toiminnan johdosta vahingonkorvausvaatimuksia, jotka kuitenkin hylättiin.


title: The Pirate Bay

text: Ruotsin hallitusta on arvosteltu asiassa myöntyväisyydestä Yhdysvaltojen tekijänoikeuksia puolustaville järjestöille, lähinnä amerikkalaista elokuvateollisuutta edustavan MPAA:n ("Motion Picture Association of America") näkemyksille. Ruotsin television ajankohtaisohjelmassa lähetetyssä haastattelussa Ruotsin hallituksen edustaja myönsi, että Yhdysvallat on painostanut hallitusta. Hallituksen edustaja kuitenkin kiisti, että oikeusministeriö olisi suoranaisesti antanut poliisille käskyä takavarikon suorittamiseen. Poliisille oli kuitenkin annettu ”priorisointeja” koskevia määräyksiä, jotka johtivat TPB:n takavarikkoon.


title: The Pirate Bay

text: Ratsian jälkiä siivonneita, takavarikon kohteeksi joutuneita sivullisia haastateltiin ja jälkiä näytettiin useaan otteeseen Ruotsin televisiossa. Samaan aikaan väitettiin muissa televisiolähetyksissä, että Ruotsi oli joutumassa Yhdysvaltojen aloitteesta WTO:n kauppasaartoon TPB:n toiminnan johdosta.


title: The Pirate Bay

text: Ruotsalainen Svenska Dagbladet on referoinut Ruotsissa käytyä keskustelua tekijänoikeuslainsäädännöstä huomauttaen, että siihen suhtaudutaan varsin kriittisesti Ruotsiin on perustettu tekijänoikeuslakia sen nykymuodossa vastustava yhden asian puolue Piratpartiet (piraattipuolue) ja useimmat Ruotsin perinteisten puolueiden nuorisojärjestöt sekä yksittäiset kansanedustajat haluaisivat kumota lain katsoen, ettei ole pitkän päälle kestävää kriminalisoida toimintaa, jota harjoittaa päivittäin yli miljoona ruotsalaista. Ruotsalaisen Sifo-nimisen mielipidemittauksia tekevän yrityksen haastattelututkimuksen mukaan joka toinen ruotsalainen katsoo, että toiminta tulisi laillistaa. Tutkimuksen - siinä haastateltiin 1000 ruotsalaista - mukaan 48 prosenttia kannattaa toiminnan laillistamista ja 34 prosenttia vastustaa sitä. Muut eivät osanneet tai halunneet ottaa kantaa. Käsitykset vaihtelevat kuitenkin huomattavasti ikäryhmittäin. Esimerkiksi 15-29-vuotiaista 64 prosenttia on laillistamisen puolesta kun taas yli 65-vuotiaista vain 28 prosenttia on tällä kannalla. Myös erot eri puolueiden välillä ovat huomattavia..


title: The Pirate Bay

text: Toukokuussa 2015 Ruotsin valtion alainen Svenska Insitutet käytti The Pirate Baytä esimerkkinä yhtenä brändeistä joiden kautta Ruotsi tunnetaan.


title: The Pirate Bay

text: The Pirate Bay on saanut runsaasti tekijänoikeuslain mukaisia poistopyyntöjä tekijänoikeuksien haltijoilta. TPB on kuitenkin säännönmukaisesti kieltäytynyt poistamasta pyydettyä materiaalia vedoten sananvapauteen. Poistopyyntöihin on vastattu osin epäasiallisesti ja alatyylisestikin. Esimerkiksi Dreamworks-yhtiölle osoitettu vastaus heidän elokuviensa poistopyyntöön sisälsi seuraavan kommentin: "It is the opinion of us and our lawyers that you are ... morons, and that you should please go sodomize yourself with retractable batons".


title: The Pirate Bay

text: Ruotsin Korkein oikeus on tapauksessa NJA I, s. 79 . hylännyt niin sanottua BBS-sivustoa ylläpitänyttä henkilöä vastaan ajetun syytteen tekijänoikeusloukkauksesta. Alioikeus oli kuitenkin tapauksessa tuominnut syytetyn rangaistukseen. Tällöin sakkorangaistusta ei ollut pidetty riittävänä huomioon ottaen, että ”toiminnassa oli ollut kyse huomattavan arvokkaista tietokoneohjelmista; satojen tuhansien kruunujen arvoisista”. Tällä perusteella alioikeus oli tuominnut vankeusrangaistuksen, joka sen vuoksi ettei ollut oletettavaa, että tekijä jatkaisi rikollista toimintaansa, voitiin määrätä ehdollisena. Asian tultua valitusteitse Ruotsin Korkeimman oikeuden käsiteltäväksi tämä hylkäsi syytteen kokonaisuudessaan lakiin perustumattomana. Ruotsin tekijänoikeuslainsäädäntö on tämän päätöksen jälkeen kuitenkin olennaisesti muuttunut: nykyisin levittämisoikeus tekijän yksinoikeutena koskee myös oikeutta välittää teos.


title: The Pirate Bay

text: Tukholmassa alkoi 16. helmikuuta 2009 oikeudenkäynti The Pirate Bay -sivustoa, erityisesti neljää sen takana olevaa henkilöä vastaan. Syyttäjän käyttämä todistusaineisto oli peräisin vuonna 2006 tehdystä poliisiratsiasta, joka takavarikoi sivuston palvelimet. Syyttäjä ja kantajina äänitealan tekijänoikeusjärjestö IFPI (mm. Sony BMG, Universal Music, EMI), Svenska antipiratbyrån ja ruotsalaisen MAQS-lakifirman kautta Warner Bros, Columbia Pictures, 20th Century Fox ja Activision, vaativat 10 miljoonan euron korvauksia 2005-2006 väärin ladatuista levyistä, elokuvista, videopeleistä ja TV-sarjasta. Elokuva- ja peliyhtiöitä edusti Monique Wadstedt. The Pirate Bayn oikeudenkäynti päättyi 3. maaliskuuta 2009 puolustajien asianajajien viimeiseen puheenvuoroon. 17. huhtikuuta julkistetun päätöksen mukaan The Pirate Bayn syytetyt henkilöt ovat syyllisiä. Syytetyille langetettiin vuoden vankeustuomio ja 30 miljoonan kruunun (noin 2,7 miljoonan euron) vahingonkorvaussumma. The Pirate Bayn edustajat aikovat viedä asian ylemmille oikeusasteille.


title: The Pirate Bay

text: Oikeudenkäynnin jälkeen Ruotsin radion (Sveriges radio) P3-kanava selvitti, että tuomarina ollut Tomas Norström ollut jäsenenä "Svenska föreningen för upphovsrätt" -tekijänoikeusyhdistyksessä, johon kuuluvat oikeudenkäynnissä mukana olleet oikeudenkäynnissä esiintyneet Antipiratbyrånin Henrik Pontén ja IFPI:n asianajaja Peter Danowsky, ja "Svenska föreningen för industriellt rättsskydd" -teollisuusoikeusyhdistyksessä. Sivutyössään hänellä on lisäksi ollut kollegana syyttäjän asianajaja Monique Wadsted. Entisen oikeusasiamiehen Rune Lavinin ja asianajaja Leif Silberskyn mielestä Norströmin olisi pitänyt jäävätä itsensä. Silbersky myös sanoi pitävänsä oikeuskäsittelyn uusimisen mahdollisena. Norström vastasi Ruotsin radiolle, ettei katsonut jäsenyyksiensä olevan syy jääviyteen. Hovioikeus katsoi päätöksessään 26.6.2009, että kyseiset jäsenyydet eivät johtaneet puolueellisuuteen.


title: The Pirate Bay

text: Ennen oikeudenkäynnin alkamista lautamies Lennart Westman jäävättiin, koska hän oli säveltäjä ja kuului tekijänoikeusjärjestöön.


title: The Pirate Bay

text: Nettikahviloihin, pelihalleihin ja peliohjelmistoihin erikoistunut, Ruotsissa pörssinoteerattu teknologiayritys Global Gaming Factory X ilmoitti kesäkuun lopussa vuonna 2009 ostavansa The Pirate Bay -sivuston 60 miljoonalla kruunulla eli noin 5,68 miljoonalla eurolla, josta puolet rahana ja puolet osakkeina. Käteissumma vastasi vuoden 2009 oikeudenkäynnin langettamaa tuomiota. Kauppa ei kuitenkaan koskaan toteutunut.


title: The Pirate Bay

text: Lokakuussa 2011 Helsingin käräjäoikeus määräsi Tekijänoikeuden tiedotus- ja valvontakeskus ry:n (TTVK ry) vaatimuksesta internetoperaattori Elisan väliaikaisesti estämään asiakkaidensa pääsyn The Pirate Bayn palvelimille tekijänoikeuslain keskeyttämismääräyspykälän perusteella ja 100 000 euron sakon uhalla. Elisa ilmoitti tuoreeltaan tyytymättömyytensä päätökseen mm. koska se oli hankala toteuttaa oikeuden antamien teknisten tietojen perusteella. TTVK ry:n odotetaan päätöksen seurauksena esittävän samanlaisen vaatimuksen myös muille suomalaisille internetoperaattoreille ja aloittavan oikeudenkäynnin The Pirate Bayn ylläpitäjiä vastaan Suomessa.


title: The Pirate Bay

text: Elisan toteuttama esto astui voimaan 9. tammikuuta 2012. Vuodenvaihteen 2015 jälkeen sivustolle ilmestyneet sadat mirrorit ovat tehneet kuitenkin operaattoreiden estot vanhoihin osoitteisiin merkityksettömiksi.


title: The Pirate Bay

text:
Kun viime vuonna verkkotunnus p2ptv.se takavarikoitiin, tuli ilmi, että kyseisen jutun syyttäjä ehdotti samanlaisen toimen täytäntöönpanemista myös The Pirate Bayn verkkotunnukselle. The Pirate Bayn ylläpitäjät ostivat grönlantilaisen verkkotunnuksen ja 9. huhtikuuta 2013 vanha ruotsalainen verkkotunnus ohjasi uuteen verkkotunnukseen. Alle 48 tuntia myöhemmin grönlantilaisia verkkotunnuksia hallinnoiva TELE Greenland ilmoitti, ettei se hyväksy verkkotunnuksiensa käyttämistä "laittomuuksiin" ja pian tämän jälkeen tunnuksen rekisteröinti peruutettiinkin.
25. huhtikuuta 2013 The Pirate Bay siirtyi käyttämään islantilaista maatunnusta ".is", joita hallinnoivan ISNIC-yhtiön verkkovastaavan Maríus Ólafssonin lausunnon mukaan yhtiö ei ole seuraamassa TELE Greenlandin menettelytapaa, vaan kertoo heidän tarvitsevansa Islannin oikeuden päätöksen ennen rekisteröintiin puuttumista. The Pirate Bayn palvelimien IP-osoitteet ovat kuitenkin säilyneet samoina, joten eräiden suomalaisoperaattoreiden estot toimivat edelleen, kun taas toiset vaikuttavat pettäneen.


title: Marguerite de France

text: Marguerite de France (1158–1197) oli Ranskan kuninkaan Ludvig VII:n ja tämän toisen vaimon Kastilian Constancen vanhin tytär. Hän oli avioliittojensa kautta sekä Englannin että Unkarin kuningatar.


title: Marguerite de France

text: Marquerite kihlattiin vain kaksivuotiaana 2. marraskuuta 1160 isänsä ensimmäisen puolison Eleonoora Akvitanialaisen toisesta avioliitosta Henrik II:n kanssa syntyneelle Henrik Nuorelle, myöhemmälle Englannin kuninkaalle, joka oli kihlaantumisen aikoihin vain viiden vuoden ikäinen.


title: Marguerite de France

text: Marguerite ja Henrik vihittiin 27. elokuuta 1172 Winchesterin katedraalissa. Henrikistä oli Ranskasta opitun tavan mukaisesti tullut isänsä kanssahallitsija jo pari vuotta aiemmin. Marguerite tuli välittömästi raskaaksi ja synnytti nuoren avioparin ainoan poikalapsen Wilhelmin 18. kesäkuuta 1177. Lapsi kuitenkin syntyi keskosena ja eli vain kolme vuorokautta.


title: Marguerite de France

text: Margueriteä syytettiin salavuoteudesta Pembroken ensimmäisen jaarlin William Marshalin kanssa. Jo aikalaiskronikat epäilivät tämän syytöksen todenperäisyyttä. On todennäköistä, että Henrik oli aloittanut toimenpiteet avioliittonsa mitätöimiseksi näennäisesti uskottomuudesta syyttäen, mutta todennäköisemmin syynä oli Margueriten kyvyttömyys synnyttää perillistä kruunulle. Eräiden historioitsijoiden näkemysten mukaan välitön syy Margueriten lähettämiselle takaisin Ranskaan oli hänen turvallisuutensa Henrikin ja tämän nuoremman veljen Rikhardin välillä käyty sisällissota. Joka tapauksessa ulkoiset syyt peittivät erinomaisesti ne todelliset syyt, joiden kautta avioliitto päättyi.


title: Marguerite de France

text: Saatuaan kohtuulliset korvaukset myötäjäisinään luovuttamistaan Gisorsin ja Vexinin läänityksistä Marguerite avioitui Unkarin kuninkaan Béla III:n kanssa, tämän kolmanteen avioliittoon. Bélalla oli aiemmista avioliitoistaan runsaasti lapsia ja valtaistuimen perillisiä, joten lapsettomaksi jäänyt avioliitto Margueriten ja Bélan välillä ei ollut ongelma. On hyvin todennäköistä, että keskosena syntyneen esikoisensa hyvin vaikean synnytyksen myötä Margueritesta oli tullut steriili.


title: Marguerite de France

text: Marguerite jäi leskeksi vuonna 1196 ja lähti seuraavana vuonna pyhiinvaellukselle Pyhälle maalle. Saavuttuaan Akkoon vuonna 1197 hän kuoli muutaman kaupungissa oleskelupäivän jälkeen. Aikalaiskronikan mukaan hänet haudattiin Tyrean katedraaliin.


title: Soinnillinen äänne

text: Soinnillinen äänne syntyy, kun äänihuulet värähtelevät kurkunpäässä. Vokaalit ovat luonnostaan soinnillisia, osalla konsonanteista on sekä soinnillinen että soinniton variantti. Suomessa on esimerkiksi dentaalinen klusiilipari "t - d", joista "t" on soinniton ja "d" soinnillinen. Koska suomen murteissa ei ole soinnillisia klusiileja, ne ääntyvät perisuomalaisen suussa varsin soinnittomina.


title: Gravitaatioinstabiilisuus

text: Gravitaatioepästabiilisuus ("painovoimaepävakaisuus, kiekkoepästabiilisuus") on planeettakuntien syntyteoria, joka väittää planeettojen syntyneen kutistumalla suoraan alkuaurinkosumusta oman painovoimansa ansiosta niin kuin tähdetkin syntyvät. Tätä teoriaa ei ole kyetty todistamaan tai kumoamaan. Gravitaationinstabiilisuus ei ole tutkijoiden parissa läheskään yhtä suosittu ajatus kuin sen kanssa kilpaileva kasautumisteoria. Gravitaatioepävakaisuuden paras puoli on se, että se selittää hyvin jättiläsplaneettojen synnyn lyhyen ajan sisällä.


title: Gravitaatioinstabiilisuus

text:
Gravitaatioinstabiilisuutta tukee se että planeettakunta muodostuu nopeasti. Auringon massaiselta tähdeltä häipyy kaasukiekko varsin nopeasti ja sen takia nykyinen kasautumisteoria ei selitä täsmällisesti jättiläisplaneettojen syntyä. Teoria selittää vaivattomasti suurtenkin jättiläisplaneettojen nopean synnyn
kaukana keskustähdestä.


title: Gravitaatioinstabiilisuus

text:
Ei ole kyetty varmistamaan että aurinkokuntaa edeltävässä esiplanetaarisessa kiekossa olisi voinut kutistuvia epävakaisuuksia syntyä.
Myös eksoplaneettalöydöt metallirikkailta tähdiltä tukevat suoraan kasautumisteoriaa. Gravitaatioepästabiilisuus voisi teoriassa selittää esimerkiksi kuumien jupitereiden ja ruskeiden kääpiöiden syntyä.


title: Kasautumisteoria

text: Kasautumisteoria on johtava aurinkokunnan syntyä selittävä teoria. Sen mukaan alkuauringon ympärille muodostui kaasusta ja pölystä kiekko, jossa pöly vajosi gravitaation ja kaasun viskositeetin vaikutuksesta päiväntasaajan tasoon. Pölystä syntyi planetesimaaleja, komeetan tai pienen asteroidin kokoisia kappaleita, jotka törmätessään pienempiin kappaleisiin, pölyyn ja toisiinsa kasautuivat edelleen Kuun ja Marsin kokoisiksi kappaleiksi, tuottaen lopulta protoplaneettoja, joista aurinkokuntamme on muodostunut.


title: Kasautumisteoria

text: Kasautumisteorian ongelma on ollut kehityksen aikaskaala, aurinkosumun, tiedetään olleen lyhytikäinen ja kaasun poistuneen nopeasti alkuauringon ympäriltä ydinreaktioiden alettua ja aurinkotuulen voimistuttua. Tällöin jättiläisplaneettojen, kuten Jupiterin ja Saturnuksen syntyyn tarvittava kaasu on poistunut aurinkokunnasta.


title: Kasautumisteoria

text: Näin on vaikea selittää, miten Jupiter ja Saturnus ehtivät kerätä kaasuvaippansa ennen kuin aurinkotuuli puhalsi kaasun pois. Tämä on aikaskaalaongelma, jonka ratkaisu ei ole täysin selvinnyt mutta on todennäköistä, että jättiläisplaneettojen synty on ollut saanut nopean kasautumisvaiheen jälkeen vauhtia gravitaatioinstabiilisuudeksi kutsutusta prosessista, jossa massiiviset planeetat keräävät itseensä kaasua gravitaation avulla sitä nopeammin mitä massiivisempia ne ovat. Tällöin riittää, että jättiläisplaneetat olisivat saavuttaneet kaasun keräämiseen tarvittavan massan (noin 10 Maan massaa), jonka jälkeen ne olisivat kasvaneet hyvin nopeasti nykyiseen kokoonsa eikä kaasun poistuminen olisi enää vaikuttanut. Muilta osin teoria selittää Aurinkokunnan piirteet hyvin ja on yleisesti hyväksytty planeettojen syntyä kuvaava teoria. Uusien laskujen mukaan joillakin parametreilla Jupiter olisi syntynyt jopa alle miljoonassa vuodessa. Kasautumisteorian avulla on mahdollista selittää myös muiden planeettakuntien synty ilman suurempia ongelmia.


title: Kasautumisteoria

text: Kertymäkiekkoja on havaittu lähes jokaisen nuoren tähden ympäriltä joko pölyn aiheuttamasta tähden säteilyn himmenemisestä tai infrapuna-alueella havaitusta infrapuna ylimäärästä (engl. infrared excess), joka viittaa tähden ympärillä olevaa pöly- ja kaasukiekkoon.


title: Kasautumisteoria

text: Laboratoriossa on onnistuttu varmistamaan, että pölyhiukkaset ja suuremmatkin kappaleet (aina senttimetrien kokoluokkaan asti) takertuvat helposti toisiinsa muodostaen suurempia kappaleita ja hiukkasia. Aivan pienimmässä mittakaavassaan kasautuminen on fraktaalista ja hiukkaset suorastaan liimautuvat toisiinsa.


title: Kasautumisteoria

text: Tietokonesimulaatioiden avulla on varmistettu, että kun useiden metrien tai kilometrien kokoiset kappaleet törmäävät toisiinsa, ne muodostavat vielä suurempia kappaleita, siitäkin huolimatta, että osa kappaleiden aineesta pirstaloituu ja lentää törmäyksen voimasta kauemmas.


title: Kasautumisteoria

text: Muiden planeettakuntien eli eksoplaneettakuntien havainnoista on saatu viitteitä asteroidivyöhykkeiden olemassaolosta. Myös tämä tukee kasautumisteoriaa, sillä asteroidien muodostumiseen kasautumisteoria on käytännössä ainoa vaihtoehto. Myös oman aurinkokuntamme asteroidivyöhyke ja Kuiperin vyöhyke ovat osoituksia kasautumisteorian oikeellisuudesta, sillä ne edustavat jäänteitä alkuperäisestä pölystä, joka ei vain päässyt, syystä tai toisesta, kasautumaan planeetoiksi asti.


title: Kasautumisteoria

text: Kasautumisteoriaa on tutkittu tietokoneilla kahdesta lähtökohdasta käsin. Alussa eiplanetaarinen kiekko koostuu kaasusta ja suuresta määrästä toisiinsa törmäileviä pölyhiukkasia. Suuria kappalemääriä on käsitelty yksinkertaisilla "hiukkanen laatikossa" -systeemeillä, jossa nopeudella v liikkuva hiukkanen kasaa itselleen massa m ajassa t. Matemaattisesti yhden hiukkasen ajatellaan likkään kuin liikkuvan saman kuvitteellisen laatikon sisällä energiaansa menettämättä. Tässä tapauksessa yksittäinen hiukkanen ei käytännössä vaikuta vetovoimallaan triljooniin kiekon muihin hiukkasiin. Hiukkasten kasvunopeuteen vaikuttaa tässä tapauksessa hiukkasten keskinäiset nopeudet ja hiukkastiheys. Hiukkasten keskinäisiin nopeuksiin vaikuttavat ratojen soikeudet ja kaltevuudet.


title: Kasautumisteoria

text: Toisaalta kasautumismallin loppuvaiheessa, oligarkkisessa kasvussa, on olennaista suurehkojen kappaleiden toisiinsa kohdistamat radanmuutokset pitkän ajan kuluessa. Kasautumisen lisäksi tapahtuu törmäyksiä, jotka pilkkovat kappaleita. Oletetaan, että suurimmat hiukkset kasvavat jo alkuvaiheessa nopeimmin, kyse on niin sanotusta karkaavasta kasvusta.


title: Labiaali

text: Labiaalisiksi kutsutaan äänteitä, joita äännettäessä huulet sulkeutuvat (klusiilit) tai niillä syntyy hälyä (nasaalit ja spirantit). Bilabiaalisia äänteitä ovat esim. suomen klusiilit "p" ja "b" sekä nasaali "m".


title: Labiaali

text: Labiodentaalisissa eli dentilabiaalisissa äänteissä ylähampaat koskettavat alahuulta. Tällaisia ovat soinniton spirantti "f" ja suomen puolivokaali "v". Useimmissa maailman kielissä (esim. englannissa "v" on soinnillinen spirantti, ja symboli onkin kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa tässä käytössä, kun taas puolivokaalia merkitään :llä.


title: Labiaali

text:
Harvinaisemmat bilabiaaliset spirantit ovat mm. japanissa esiintyvä soinniton ja mm. espanjassa esiintyvä soinnillinen . Afrikkalainen ewen kieli on kuulu siitä, että siinä esiintyvät kaikki neljä labiaalista spiranttia.
Lisää aiheesta: Artikulaatiopaikka


title: Suomen Laulu (kuoro)

text: Suomen Laulu on suomalainen sekakuoro, jonka on perustanut Heikki Klemetti vuonna 1900. Suomen Laulu aloitti mieskuorona ja laajeni sekakuoroksi vuonna 1907. Kuoron nykyinen taiteellinen johtaja on Esko Kallio. Suomen Laulun tärkein perinne (vuodesta 1921) on jokavuotinen Matteus-passion esitys Johanneksen kirkossa kiirastorstaina.


title: Dentaali

text: Dentaali on äänne, jota tuotettaessa kieli koskettaa hampaita (). Suomen kielessä dentaalisena ääntyy ensisijaisesti klusiili  sekä sen yhteydessä esiintyessään myös lateraali (esim. "kalteva") ja nasaali (esim. "kanto"). Tavallisesti ja (ja monissa muissa kielissä myös ) ääntyvät kuitenkin alveolaarisina, niin että kieli koskettaa hampaiden sijasta hammasvallia.


title: Dentaali

text: Ainoat dentaalit, joille kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa on osoitettu erityinen symboli, ovat soinniton ja soinnillinen frikatiivipari (esim. ) ja (esim. ). Muiden äänteiden kohdalla dentaalisuus voidaan tarvittaessa merkitä lisäämällä kirjaimeen tarkkeeksi niin sanottu alapuolinen silta: . Unicode-merkistöön sisältyy tätä varten erityinen yhdistyvä tarke (U+032A, ).


title: Dentaali

text: Muut artikulaatiopaikat:


title: 9K38 Igla

text: 9K38 Igla ja 9K38-M Igla-1 (, , Igla-M "SA-16 Gimlet") ovat neuvostoliittolaisia ja venäläisiä olkapäältä laukaistavia ilmatorjuntaohjuksia. Laivaston muunnelma Igla-M:sta tunnetaan NATO-nimellä ""SA-N-10 Grouse"". Ohjuksen kantama on noin 5 km vaakasuuntaan ja 3 km ylöspäin. Ohjuksen nopeus on noin 2 mach, ja siinä on 2 kg taistelukärki, jossa on 390 g räjähdettä ja häirintäsoihtuja sietävä IR/UV -hakupää.


title: 9K38 Igla

text: Suomessa ohjukset tunnetaan nimellä ItO-86 (Igla) ja ItO-86 M (Igla-M). Iglat hankittiin korvaamaan vanhempia Strela-2M-ohjuksia (ItO 78, ) vuonna 1986 ja Igla-M:t vuonna 1995. Igla-ilmatorjuntaohjuksia alettiin tuhota Suomessa vuonna 2003.


title: 9K38 Igla

text: Uudistettu Igla-S (SA-24 Grinch) tuli käyttöön Venäjän armeijassa vuonna 2004.


title: 9K38 Igla

text: Iglan kehitys alkoi Kolomnassa 1971. Se ei ole Strelan (Strela-2/SA-7 ja Strela-3/SA-14) uusi malli, vaan täysin uusi projekti, jonka tavoitteena oli parempi häirinnän kesto ja laajempi tähtäyskulma. Vuonna 1978 projekti jaettiin kahtia yksinkertaisempaan IR-hakeutuvaan Igla-1:een, jossa oli Strelaan perustuva hakukärki, jota käytettiin, kunnes parempi malli saatiin valmiiksi.


title: 9K38 Igla

text: 9K310 Igla-1 otettiin Neuvostoliitossa käyttöön 11. maaliskuuta 1981. Se tukee IFF-järjestelmää (erottelee omat vieraista), laskee automaattisesti koron ja ennakon ammunnan yksinkertaistamiseksi, ja siinä on parempi kantomatka ja lyhyempi pienin ampumaetäisyys verrattuna Strelaan.


title: 9K38 Igla

text: Viimeistelty 9K38 Igla (SA-18 Grouse) 9M39-ohjuksella valmistui ja otettiin käyttöön 1983. Se paransi häirinnän kestoa, mahdollisti tähtäyksen lukituksen kohteeseen joka kulmasta ja sillä oli hiukan suurempi kantama ja tehokkaampi moottori.


title: 9K38 Igla

text: Valmistajan mukaan eteläafrikkalaiset kokeet osoittivat Iglan paremmaksi kuin samaan aikaan käytössä olleen amerikkalaisen Stingerin. Kroatiassa kokeet eivät osoittaneet merkittävää ylivoimaisuutta. Suomalaisissa kokeissa Iglan kantama ja herkkyys oli huonompi kuin ranskalaisella Mistralilla, mutta se kesti huomattavasti paremmin häirintää.


title: 9K38 Igla

text: Yhdysvallat on vastustanut Iglojen myymistä Iraniin, koska se voisi vaarantaa Israelin ilmavoimien toimintaa Libanonissa Hizbollahin käytössä. Vuonna 2011 kerrottiin, että jopa 480 uusinta SA-24-ohjusta on ryöstetty Libyan armeijan 32. prikaatin asevarastoista Tripolista.


title: Palataali

text: Palataaleiksi eli lakiäänteiksi kutsutaan äänteitä, joissa kielen selkä kohoaa kovaa kitalakea ("palatum") kohti. Suomen kielen äänteistä selkeimmin palataaninen on puolivokaali [j]. Palataalisia voivat olla myös klusiilit [k] ja [g] sekä nasaali [ŋ], mutta nämä äänteet ovat useammin velaarisia.


title: Plus

text: Plus voi tarkoittaa seuraavia:


title: Laryngaali

text: Laryngaali on ääntämistä tutkivan fonetiikan termi, jolla viitataan äänteen artikulaatiopaikkaan. Laryngaaliksi kutsutaan konsonanttia, jossa ääni tuotetaan kurkunpäässä ("larynx"). Termiä käytetään kuvattaessa eri kielten äänteitä, ja se mahdollistaa myös niiden vertailun. Artikulaatiopaikan lisäksi äänteestä kuvataan myös artikulaatiotapa.


title: Laryngaali

text: Esimerkiksi suomen kielessä kirjaimen h kuvaus voidaan luonnehtia (kahdesta allofonista johtuen) seuraavasti. H on laryngaali, joka voidaan ääntää ympäristöstä johtuen soinnittomana tai soinnillisena frikatiivina (art.tapa). Soinnittomana se ääntyy esimerkiksi sanoissa "lahti" ja "helppo" ja soinnillisena sanoissa "paha" ja "laho".


title: Vartalo (kielitiede)

text: Vartalo eli sanavartalo on morfeemi, johon suffiksit ja muu kieliopillinen aines on liitettävissä. Vartalo voi olla joko johtamaton (juuri) tai johdettu (johdos). Sekä nomineilla (substantiivit, adjektiivit, numeraalit ja pronominit) että verbeillä on vartalo, johon voidaan liittää tunnus ja taivutuspääte. Tunnus on nomineissa monikon, verbeissä aikamuodon tai tapaluokan tunnus. Niissä sanoissa, joissa on astevaihtelu, vartalo voi olla joko vahvassa tai heikossa asteessa. Vokaaliin loppuvaa vartaloa kutsutaan vokaalivartaloksi, konsonanttiin loppuvaa vastaavasti konsonanttivartaloksi. Sanalla voi olla kaksi erilaista vartaloa: vokaalivartalo, joka on kaikilla sanoilla, ja lisäksi konsonanttivartalo. Nominin vartalo voi olla perusmuodon, nominatiivin kaltainen tai loppuosastaan erilainen.Esimerkki yksivartaloisesta sanasta, jonka vartalo on perusmuodon kaltainen, on "talo: talo-n, talo-a, talo-na," "talo-ssa" jne. Tyypillinen astevaihtelusana on "hattu":" hatu-n" (heikko vartalo) "hattu-a" (vahva vartalo). Tavallisin muutos vartalon lopussa on, että sananloppuinen "i" muuttuu "e":ksi, kuten sanassa "onni: onne-n, onne-a." (Historiallisesti muutos on tapahtunut päinvastoin, vanha "e" on sanan lopussa muuttunut "i":ksi). Monimutkaisimpia ovat vanhat omaperäiset sanat, jotka nykysuomessa loppuvat "-si": "vesi, vede-n" (heikko vokaalivartalo), "vet-tä" (konsontanttivartalo), "vete-nä" (vahva vokaalivartalo).


title: Vartalo (kielitiede)

text: Substantiivilla "saari" on sekä vokaali- että konsonanttivartalo. Sen vokaalivartalo saadaan yksikön essiivistä: "saare|na". Konsonanttivartalo saadaan esiin yksikön partitiivista: "saar|ta".


title: Vartalo (kielitiede)

text: Verbillä "mennä" on myös vokaali- ja konsonanttivartalo. Vokaalivartalo ilmenee indikatiivin preesensin monikon 3. persoonassa "mene|vät". Konsonanttivartalo saadaan esiin imperatiivin yksikön 3. persoonasta: "men|köön".


title: Vartalo (kielitiede)

text: Aiemmin ovat konsonanttivartalot olleet nykyistä yleisempiä, nykyisin niillä saadaan tekstiin vanha sävy: "lasna ollessaan". Joskus on leikillisesti ruvettu taivuttamaan sanoja ikään kuin niillä olisi konsonanttivartalo, mutta se on virheellistä. Esimerkiksi: "kaali" > "kaalta", pitää olla "kaalia", ja "viini" (juoma) > "viintä", pitää olla "viiniä".


title: Salmi (kunta)

text: Salmi () on entinen Suomen kunta luovutetussa Karjalassa. Kunta sijaitsi silloisella itärajalla Laatokan pohjoisrannalla Uuksu-, Tulema- ja Miinalanjokien ympärillä. Manneralueen lisäksi siihen kuuluivat Mantsinsaari ja Lunkulansaari. Salmin naapurikuntia olivat pohjoisessa Suojärvi, lännessä Suistamo ja Impilahti, ja idässä se rajoittui Neuvostoliittoon. Salmi kuului Salmin kihlakuntaan ja Viipurin lääniin.


title: Salmi (kunta)

text: Salmin pinta-ala oli 1 423 km², josta peltoa 6 000 hehtaaria. Siellä oli vuonna 1934 noin 14 500 asukasta. Pitäjän pääkyliä olivat Tulema, Miinala ja Kirkkojoki. Salmin pitäjässä oli myös entinen Manssilan venäläinen koulu. Salmissa on kirkonkylän lisäksi toinen hiukan suurempi kylä Orusjärvi, joka sijaitsee noin 20 kilometrin päässä Salmin Tulemalta. Ennen sotaa Orusjärvellä sijaitsi Pyhän Nikolaoksen kirkko ja hautausmaa, kansakoulu, Seurojentalo, piirikirjasto, 3 kauppaa (Salmin osuusliikkeen kauppa ja 2 yksityistä), 2 myllyä, raami- ja sirkkelisaha, puimaosuuskunta, osuuskassa ja posti. Nykyisin jäljellä on enää Pyhän Nikolaoksen kirkko, joka ei ole käytössä.


title: Salmi (kunta)

text: Salmin pogosta mainitaan asiakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1500. Stolbovan rauhassa vuonna 1617 Salmi siirtyi muun Käkisalmen läänin mukana Venäjältä Ruotsille. Talvisodassa Salmista ja Suvilahdesta vetäytyminen sekä käynnissä olevat taistelut Suojärvellä vahvistettiin päämajan tilannetiedotuksessa 5. joulukuuta 1939.


title: Salmi (kunta)

text: Vuonna 1632 Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolf antoi käskyn perustaa kaupunkeja Karjalaan ja Inkerinmaalle. Näin ollen myös Laatokan pohjoisrannalle suunniteltiin käskynhaltija Henrik Spåren johdolla kaupunkeja Sortavalaan ja Salmiin. Salmiin laadittiin asemakaava, ja rajatarkastaja Henrik Blankenhagen nimettiin pormestariksi. Salmi sai kaupunkioikeudet jo heti vuonna 1632.


title: Salmi (kunta)

text: Vuosikymmen myöhemmin 1643 perustettiin ja kaavoitettiin Sortavala sekä valittiin Salmin kaupungin paikaksi Miinala. Sortavalaan ilmoittautui heti useita porvariksi pyrkiviä, ja sen kaupunkikehitys alkoi. Salmiin ei kuitenkaan saatu vapaaehtoisia porvareita Blankenhagenin yrityksistä huolimatta ja kaupunkioikeudet lakkautettiin jo vuonna 1650. Salmin pitäjän alueelle muodostettiin Salmin kreivikunta, johon kuului alueita myös Suistamon pitäjästä. Salmin kreivikuntaa hallinnoi Carl Gustaf Wrangel af Salmis. Salmin kaupunkihanke raukesi lopullisesti vuoden 1656-1661 ruptuurisotaan.


title: Salmi (kunta)

text: Salmin pääasiallinen elinkeino oli maatalous. Kaskiviljely oli pääasiallinen viljelymuoto aina 1900-luvun alkuun saakka. 1900-luvulla maanviljelys nykyaikaistui nopeasti, mutta Salmilla maanviljelyn kehittyminen oli jäljessä muuta Suomea. Sahateollisuus sai Salmilla alkunsa 1700-luvulla alueen kuuluessa Venäjän keisarikuntaan. Vuonna 1890 perustettiin Salmin ensimmäinen höyrysaha, ja sahatoiminta jatkui aina vuoden 1929 lamaan saakka, jolloin toiminnasta tuli kannattamatonta. Lisäksi tässä Laatokan rannalla sijaitsevassa pitäjässä olivat merkittäviä elinkeinoja myös kalastus ja metsästys.


title: Salmi (kunta)

text: Ala-Uuksu, Hanhiselkä, Hiiva, Hovi, Kanabrojärvi, Karkku, Kaunoselkä, Kirkkojoki, Kovero, Käsnäselkä, Lunkula, Manssila, Miinala, Mäkipää, Oritselkä, Orusjärvi, Palojärvi, Peltoinen, Perämaa, Rajaselkä, Räimälä, Tiijala, Tulema, Työmpäinen, Uuksalonpää, Uusikylä, Varpanen, Varpaselkä, Virtelä, Ylä-Uuksu


title: Salmi (kunta)

text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 23 koulupiiriin.


title: Salmi (kunta)

text: Salmin väestöstä suurin osa oli ortodokseja, ja he kuuluivat kolmeen eri seurakuntaan. Suurin osa Salmin kunnasta kuului Salmin ortodoksiseen seurakuntaan. Ylä- ja Ala-Uuksun kylät kuuluivat Pitkärannan ortodoksiseen seurakuntaan. Mantsinsaari, Uuksalonpää ja Lunkulansaaren länsiosat muodostivat Mantsinsaaren ortodoksisen seurakunnan. Salmin ortodoksinen seurakunta (pogosta) mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1500.


title: Salmi (kunta)

text: Salmin luterilainen väestö kuului Salmin luterilaiseen rajamaaseurakuntaan, joka oli perustettu Impilahden seurakunnan alaiseksi rukoushuonekunnaksi vuonna 1885 ja itsenäiseksi seurakunnaksi 1922.


title: Salmi (kunta)

text: Nykyään Salmi kuuluu Venäjän Karjalan tasavaltaan, jossa sen alue kuuluu pääasiassa Salmin kunnallishallintoalueeseen.


title: Tunnus (morfologia)

text: Tunnus ilmaisee morfologista kategoriaa. Sen avulla sanan perusvartalosta muodostetaan alivartaloita. Suomen kielessä on nomineilla monikon tunnus, joka on nominatiivissa "t", muissa taivutusmuodoissa "i": "talo-t, talo-i-ssa". Verbeissä on pääluokan, moduksen (tapaluokan) ja tempuksen (aikamuodon) tunnus. Aktiivilla ei ole tunnusta, passiivilla on tunnus "-ta(an)/tä(än), -da(an)/dä(än)", joka on voinut assimiloitua eli sulautua edellisen äänteen kanssa ("tullaan, mennään"). Imperfektillä on tunnus "i": "men-i-mme". Potentiaalin tunnus on -"ne": "laula-ne-e." Konditionaalin tunnus on "-isi: tul-isi-t". Tunnuksia voi olla peräkkäin: "lauletta-isi-in".


title: Liitepartikkeli

text: Liitepartikkelit ovat varsin irrallisia sanan loppuun liitettäviä morfeemeja, jotka luetaan sanaluokkansa perusteella partikkeleihin. Niillä on lauseessa samantapaisia tehtäviä kuin muillakin partikkeleilla, mutta ne eivät ole itsenäisiä sanoja vaan liittyvät aina johonkin sanaan. Suomessa on seuraavat liitepartikkelit: "-kO" ("-ko ~ -kö"), "-kA" ("-ka ~ -kä"), "-kin", "-kAAn" ("-kaan -kään"), "-pA" ("-pa" ~ "-pä"), "-hAn" ("-han ~ -hän") ja "-s". Liitepartikkelit antavat sanalle sävyä ja painokkuutta, tai ne antavat koko lauseelle eri luonteen.


title: Liitepartikkeli

text: Liitepartikkeli saattaa alkuperältään olla itsenäisen sanan sananmuoto, mutta ei ainakaan enää ole sellainen. Useat liitepartikkelit ovat syntyneet pronomineista: esimerkiksi "-hAn" on kehittynyt yksikön 3. persoonan pronominista "hän", ja "-s" on kehittynyt pronominista "sinä" tai "se". Liitepartikkelit muistuttavat kuitenkin itsenäisiä sanoja siinä mielessä, että niiden alkukonsonantti voi osallistua rajageminaatioon. Samalla tavalla kuin sanotaan "älä ostak kalaa", sanotaan myös "älä ostakkaan". Sekä itsenäinen sana "kalaa" että liitepartikkeli "-kaan" osallistuvat rajageminaatioon..


title: Liitepartikkeli

text: Liitepartikkeli "–kO" merkitsee kysymystä: "Tuleeko hän tänne?". Siksi sitä kutsutaan myös kysymysliitteeksi. Se mukautuu sen sanan vokaalisointuun, johon se liittyy. Takavokaalisissa sanoissa sen äänneasu on "–ko", esimerkiksi "Onko se tullut?" Etuvokaalisissa sanoissa äänneasu on "–kö", esimerkiksi "Sekö se oli?" Kysymysliite liittyy tavallisesti lauseen ensimmäisen jäsenen loppuun, mutta voi puheessa esiintyä muuallakin: "Ajatus oli sekö, että aloitetaan kysymyksistä?". Kysymyspartikkelin vastineita voidaan löytää kaikista itämerensuomalaisista kielistä.


title: Liitepartikkeli

text: Liitekonjunktio "-kA" mukautuu sen sanan vokaalisointuun, johon se kiinnittyy (takavokaalisissa sanoissa "-ka", etuvokaalisissa sanoissa "–kä"). "–kA" kiinnittyy tavallisesti lauseen ensimmäisen jäsenen loppuun. Se on tehostava liite, joka liittyy vain harvoihin sanoihin. Se ei muuta isäntäsanansa merkitystä, vaan antaa sille puhekielen sävyn, esimerkiksi sanassa "mitenkä". Kun "–kA" liittyy kieltoverbin muotoihin, se vastaa "ja"-sanaa: esimerkiksi "enkä" (= "ja en"), "eikä" (= "ja ei"), "äläkä" (= "ja älä"). Useimmiten se esiintyy yhteydessä "ei – eikä".


title: Liitepartikkeli

text: –kin on fokuspartikkeli, joka voi liittyä melkein mihin sanaan tahansa ja merkitsee tavallisesti samaa kuin ’myös, myöskään, sittenkin, edes’. Se voi sijaita muuallakin kuin lauseen ensimmäisessä lausekkeessa, mutta se esiintyy vain kerran samassa lauseessa: "Minäkin kävin kotona. Minä kävinkin kotona. Minä kävin kotonakin." Substantiiveihin liitettynä partikkeli ilmaisee rinnasteista fokusta (kuten aiemmin mainittu X, niin myös tämä Y-"kin"); verbeihin liitettynä partikkeli taas ilmaisee kontrastiivista fokusta (sen sijaan että X teki A, niin tässä tapauksessa Y teki-"kin" B). Fokuspartikkelia "–kin" käytetään vain sellaisissa lauseissa, jotka ovat sisällykseltään myöntäviä. Muutamiin sanoihin "–kin" kuuluu kiinteänä osana, kuten "jokin, jossakin, kumpikin, ainakin, kuitenkin" ja "sittenkin". Aikaisempi äänneasu on todennäköisesti ollut "*-kik, *-ik", jossa on soinnillinen palataalispirantti, ja partikkelilla on vastineita kaikissa itämerensuomalaisissa kielissä.


title: Liitepartikkeli

text: Myös "–kAAn" on fokuspartikkeli, ja se vastaa "-kin"-partikkelia sisällykseltään kieltävissä tai epäilevissä lauseissa. Kuten "-kin", myös "-kAAn" voi sijaita muuallakin kuin lauseen ensimmäisessä lausekkeessa ja se esiintyy vain kerran samassa lauseessa: "Et ollutkaan kotona. Et ollut kotonakaan". Ainoa verbi, johon "–kAAn" ei voi liittyä, on kieltoverbi. "-kAAn" mukautuu sen sanan vokaalisointuun, johon se kiinnittyy: takavokaalisissa sanoissa "-kaan", etuvokaalisissa sanoissa "-kään". Runokielessä on tunnettu myös asut "–kahan ~ -kähän", kansanrunoissa "-kana ~ -känä" . Kiinteitä ja vakiintuneita yhtymiä, joissa käytetään "-kAAn"-partikkelia, on paljon. Ne käsitetään eri sanoiksi. Esimerkkejä: "kukaan, mikään, ainakaan, koskaan, kuitenkaan, ollenkaan". Merkitys on tällöin melkein sama kuin itsenäisellä adverbilla.


title: Liitepartikkeli

text: "-kin" ja "-kAAn" kiinnittyvät yleensä yhdyssanan loppuun. Kuitenkin ne voivat genetiivialkuisissa "(i)nen"-yhdysadjektiiveissa kiinnittyä joko sanan loppuun tai määriteosan perään: "toisenlaisiakin ~ toisenkinlaisia, muunlaisiakin ~ muunkinlaisia, tämänkertainenkaan ~ tämänkäänkertainen". "-kin" ja "-kaan" -partikkeleilla on tarkahko vastineensa mordvassa .


title: Liitepartikkeli

text: "-pA" on sävypartikkeli, merkitystä tehostava liite, jolla on inttävä tai vahvistava merkitys. Se mukautuu sen sanan vokaalisointuun, johon se kiinnittyy: takavokaalisissa sanoissa "-pa", etuvokaalisissa "–pä". Partikkeli "-pA" voi kiinnittyä melkein mihin sanaan tahansa, ja tavallisesti tämä sana on lauseen ensimmäinen jäsen : "Mattipa sen teki. Senpä Matti teki. Tekipä Matti sen." -pA kuuluu myös osana sanoihin "jopa, vieläpä, jospa" ja "kunpa", mutta niissä se on katsottava johtimeksi eikä liitepartikkeliksi.


title: Liitepartikkeli

text: "-pA"–partikkelia voi käyttää tilanteissa, jossa se vahvistaa vastakohtaista merkitystä, esimerkiksi "Minä menen ensin – Minäpäs. ~ Etpäs". Kun "–pA" liittyy verbiin, lausuma voi merkitä päivittelyä tai toivomusta ("Onpa täällä kuuma! Saisipa ruokaa!"), tai se saa ehdottavan sävyn: "Kokeilkaapa vaikka näitä". -pA sävyttää koko lausumaa eikä vain sitä sanaa, johon se on kiinnittynyt, mutta se esiintyy tavallisesti päälauseessa. Epäsymmetrisissä vuorovaikutustilanteissa "–pA" esiintyy sosiaalisesti katsoen ylhäältä alaspäin. Ikä-, ammatti- tms. hierarkiassa ylempänä oleva käyttää partikkelia kehotuksensa merkitsemiseen sellaiseksi, että sen voi toteuttaa ongelmitta.


title: Liitepartikkeli

text: "-hAn" on sävypartikkeli, joka on merkitykseltään tavallisesti lieventävä. "-hAn" mukautuu sen sanan vokaalisointuun, johon se kiinnittyy (takavokaalisissa sanoissa "-han", etuvokaalisissa –"hän"). Partikkeli voi kiinnittyä melkein mihin sanaan tahansa, mutta tavallisesti se liittyy lauseen ensimmäisen jäsenen loppuun: "Menehän siitä". Ilmoituslauseissa sillä usein on merkitys "kuten arvelinkin" tai "kuten oli odotettavissa", kuten lauseessa "Tuossahan se on". "-hAn"-partikkelia käytetään myös kysymyksissä ja käskyissä. Kysymyslauseissa "–hAn" tekee kysymyksen kohteliaammaksi, vähemmän vastausta tiukkaavaksi, esimerkiksi "Onkohan herra Salo tavattavissa?" Käskylauseissa se pehmentää käskyn äärimmäisyyttä, kuten lauseessa "Tulehan tänne". "–hAn" voi antaa lauseelle myös edellä sanottua selittävän luonteen, kuten "Hän tuntee minut, onhan hän minun opettajani". Väitelauseessa "-hAn" merkitsee lauseen sisältämän väitteen tunnetuksi, itsestään selväksi tosiasiaksi. Toisaalta lause voi ilmaista hämmästystä tai äkillistä oivallusta, esimerkiksi "Mikkohan se siinä". "-hAn" sävyttää koko lausumaa, ei vain sitä yhtä sanaa, johon se on kiinnittynyt. Se esiintyy usein lauseissa, jotka vaikuttavat sivulauseilta.) Suomen ja karjalan aunukselaismurteiden ulkopuolella "–hAn" tavataan vain vepsässä.


title: Liitepartikkeli

text:
"–s" on sävypartikkeli, joka on nykykielessä myös luettava liitepartikkelien joukkoon. Sitäkin käytetään jonkinlaisena lieventävänä, pehmentävänä liitteenä kysymyksissä ja käskyissä, ja se antaa usein tuttavallisen sävyn: "Sinäkös siellä olet? Mitäs tämä on? Tulepas tänne." Kysymyksissä s-partikkeli tuo lausumaan lisämerkityksen "oikein" tai "oikeastaan": "paljonkos kello on"? Verbeillä "-s" voi liittyä imperatiivin yksikön ja monikon 2. persoonan esiintymiin ("tules, tulkaas") ja passiivin preesensiin, jolloin se tulee passiivin loppu-n:n tilalle ("mennääs"). Se voidaan liittää myös useimpiin kysymyssanoihin (esimerkiksi "mitäs, missäs"), mutta ei aina suoraan, kuten sanassa "miksikäs". Lisäksi "-s" esiintyy partikkelissa "ettäs". Partikkeli "-s" liittyy tavallisesti lauseen ensimmäisen jäsenen loppuun ja esiintyy tavallisesti päälauseessa. Se sävyttää koko lausumaa, ei vain sitä sanaa, johon se on kiinnittynyt.
Partikkeli "–s" sisältyy myös eräisiin leksikaalistumiin: "eikös, entäs, kerrankos".


title: Liitepartikkeli

text: Samaan sananmuotoon voi liittyä useampi liitepartikkeli peräkkäin. Liitteet muodostavat näin yhtymiä, joista tavallisimmat ovat "–kOhAn, -kOs, -pAhAn" ja "–pAs", esimerkiksi: "Kukakohan sen sanoi? Meinaakos noi lähteä? Eipähän tule riitaa. Olipas äkäinen!" Eräissä tapauksissa "-s" ja "–hAn"-partikkelien edellä voi esiintyä "-kO"-partikkelin sijasta "–kA", kuten "keneksikäs ~ keneksikös, mitenkähän ~ mitenköhän".


title: Liitepartikkeli

text: Ensimmäisenä jäsenenä olevat liitepartikkelit "–kO, -pA" ja "–kA" kuuluvat samaan morfotaktiseen asemaan, eivätkä ne yleensä voi esiintyä samassa sanassa. Samalla tavoin toisiaan hylkiviä ovat niiden perään sijoittuvat "–hAn" ja "–s". Kuitenkin, jos sana on leksikaalistunut, siihen voi liittyä toinen samaan morfotaktiseen asemaan kuuluva liitepartikkeli: "mitenkä-pä".


title: Liitepartikkeli

text: Fokuspartikkelina toimivat "–kin" ja "–kAAn" sijoittuvat normaalisti muiden liitepartikkeleiden edelle. Mitkään "kin-" tai "kAAn"-partikkelin sisältävät yhtymät eivät kuitenkaan ole yleisiä, ja osa niistä esiintyy pelkästään joissain murteissa. Tavallisimpia ovat "-kin + -hAn, -kin + -kO, -kAAn + -kO", esimerkiksi "rahatkinhan, nekinhän, kesälläkinkö, sitäkäänkö". Silloin kun "-kin" ja "-kO" esiintyvät yhdessä, niillä voi olla myös päinvastainen järjestys: "kesälläkökin, hänkökin".


title: Liitepartikkeli

text:
Kun loppuliitteellisessä sanassa liitepartikkeli on pakollinen osa, tai merkitys on vakiintunut, siitä on tullut eri sana. Silloin puhutaan leksikaalistumisesta.
Suuri osa niistä on pronomineja, adverbeja tai partikkeleita. Esimerkiksi vakiintuneita sanoja ovat "etenkin, jotenkin, ainakin, kerrankin, sittenkin; kumminkaan, koskaan, milloinkaan; kunhan, tottahan; jopa, vaikkapa, vieläpä." Monet vakiintuneet "–kin" ja "–kAAn" –sanat ovat pareja, esimerkiksi "ainakin ~ ainakaan, kuitenkin ~ kuitenkaan, tietenkin ~ tietenkään, varsinkin ~ varsinkaan".


title: Sosoliso Airlinesin lennon 1145 onnettomuus

text: Sosoliso Airlinesin lento 1145 törmäsi maahan ja syttyi palamaan 10. joulukuuta 2005 Port Harcourtin kansainvälisellä lentoasemalla Nigeriassa. Nigerian sisäisellä reittilennolla ollut lentokone oli matkalla Abujasta Port Harcourtiin. Lentokone oli tyypiltään McDonnell Douglas DC-9-32. Turman syytä ei ole vahvistettu, mutta erään silminnäkijän mukaan koneeseen iski tapahtumapaikalla raivonneessa ukkosmyrskyssä salama noin 40–50 metrin korkeudessa juuri ennen laskeutumista. Todennäköisesti onnettomuuden kuitenkin aiheutti miehistön päätös jatkaa laskeutumista minimikorkeuden alapuolelle, vaikka kiitotietä ei ollut näkyvissä.


text: Koneen kyydissä olleista 110 ihmisestä 103 kuoli maahansyöksyssä. Seitsemän eloonjäänyttä vietiin välittömästi sairaalaan, jossa kuusi heistä kuoli myöhemmin. Ainoa onnettomuudesta eloonjäänyt oli 13. joulukuuta 2005 kriittisessä tilassa. Koneen mukana oli ilmeisesti 75 jesuiittakoulun oppilasta, jotka kuolivat. Port Harcoutin lentokentällä ollut silminnäkijä kertoi, että alue oli ruumiiden peitossa.


text: Sosoliso Airlines on Nigerian sisäisillä kotimaanlennoilla toimiva lentoyhtiö. Heinäkuussa 2000 lentotoiminnan aloittaneen yhtiön kotipaikka on Enugun kaupunki Nigerian itäosissa.


text: Monissa kehitysmaissa lentoturvallisuus on hälyttävän huono, ja sen arvellaan huonontuvan edelleen kaluston vanhetessa. Myös varaosien puute vaivaa. Viimeksi Nigeriassa tapahtui vakava lento-onnettomuus 22. lokakuuta 2005, kun Bellview Airlinesin lennolla 210 ollut Boeing 737-200 syöksyi maahan vähän nousun jälkeen. 117 ihmistä kuoli. Toinen lento-onnettomuuksista vuonna 2005 erityisesti kärsinyt Afrikan maa on Kongo.


title: Kaffa

text: Kaffa voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Pohjoisjukagiirin kieli

text: Pohjoisjukagiiri eli tundrajukagiiri on toinen kahdesta jukagiirisesta kielestä. Sitä puhuu 30–150 ihmistä Siperian itäosissa, muun muassa Sahan tasavallassa. Jukagiiristen kielten on väitetty olevan sukua uralilaisille kielille.


title: Pohjoisjukagiirin kieli

text: Pitkät keskivokaalit , ja ääntyvät painollisissa tavuissa diftongeina , ja .


title: Pohjoisjukagiirin kieli

text: Uvulaarinen frikatiivi ääntyy klusiilina velaarisen nasaalin jälkeen.


title: Pohjoisjukagiirin kieli

text: Tavun rakenne on KVK, joten korkeintaan yksi konsonantti voi esiintyä sanan alussa ja lopussa ja korkeitaan kaksi konsonanttia voi olla peräkkäin sanan sisällä.


title: 7,62 KvKK 62

text: 7,62 KvKK 62 on suomalaisvalmisteinen kevyt konekivääri, joka otettiin käyttöön vuonna 1962. Aseita valmistettiin Valmetin Tourulan tehtaalla yhteensä 6 500 kappaletta. Se perustuu tekniikaltaan tšekkiläiseen vz.52/57 -konekivääriin ja toimii kaasumäntäperiaatteella.


title: 7,62 KvKK 62

text: Aseen ominaisuuksiin kuuluu muun muassa se, että liipaisinkaaren alaosa puuttuu kokonaan, mikä mahdollistaa ampujalle paksujenkin hansikkaitten käytön, mutta lisää myös vahingonlaukauksien riskiä. Suomalainen konekivääri valmistettiin koneistamalla, kun sen esikuva oli prässätty levystä.


title: 7,62 KvKK 62

text: KvKK 62:ta ollaan korvaamassa palveluskäytössä venäläisellä PKM-konekiväärillä.


title: Panssarimarssi

text: Panssarimarssi on "Yrjö Jylhän" jatkosodan aikana kirjoittama suomalaisille panssarivoimille omistettu runo. Sen on säveltänyt marssiksi "Tauno Marttinen" vuonna 1964 ja se on Suomen puolustusvoimien Panssarivarikon kunniamarssi.


title: Omakonetunnus

text: Omakonetunnus on radiosignaali, jonka perusteella toiset lentokoneet ja ilmavalvonta tunnistavat lentävän sotilaskoneen. Siviili-ilmailussa koneen seurantaan käytetään transponderia. Ilman omakonetunnusta voi oman puolen sotilaskone tai ilmatorjunta ampua lentokoneen alas (engl. termi "friendly fire"). Oman puolen koneita on ammuttu alas mm. koalitiomaiden kesken Irakin sodassa.


title: Omakonetunnus

text: Neuvostoliitto joutui uusimaan omakonetunnusjärjestelmänsä vuoden 1976 jälkeen, kun luutnantti Belenko oli lentänyt MiG-25:n Hokkaidoon yhdysvaltalaisten purettavaksi ja tutkittavaksi.


title: Yksikköupseeri

text: Yksikköupseeri oli Suomen puolustusvoimissa vuosina 2002–2009 käytössä ollut nimike perusyksikön (komppania, tykistössä patteri, rannikkojoukoissa linnake, laivastossa viirikkö ja ilmavoimissa lentue) päällikön apuna perusyksikön hallinnosta vastaavalle upseerille. Ennen vuotta 2002 ja vuoden 2009 jälkeen yksikköupseeria on kutsuttu yksikön vääpeliksi ja laivastossa pursimieheksi.


title: Yksikköupseeri

text: 1970-luvun alussa ennen yhtenäispäällystöjärjestelmää yksikön vääpelit olivat vanhempia aliupseereita, sen jälkeen toimiupseerin tutkinnon suorittaneita sotilasmestarista yliluutnanttiin. Vuoden 2009 jälkeen tehtävässä on taas palvellut aliupseereita kersantista sotilasmestariin.


title: Yksikköupseeri

text: Nykyään yksikön vääpeli voi olla aliupseeri tai opistoupseeri.


title: Ruusu (heraldiikka)

text:
Heraldinen ruusu on heraldiikassa esiintyvä yleensä viisilehtinen ruusukuvio. Ruusu on tunnettu Tudor-suvun tunnuksena. Se esiintyy myös muun muassa Lippen ruhtinashuoneen vaakunassa, Southamptonin vaakunassa ja Martti Lutherin sinetissä. Suomen vaakunassa on yhdeksän hopeista ruusua.
Heraldinen ruusu on myös suomalaisen upseerin arvomerkki. Pieniä heraldisia ruusuja käyttävät maavoimissa vänrikit, luutnantit ja yliluutnantit sekä kapteenit. Suuremmat heraldiset ruusut puolestaan kuuluvat esiupseerien arvomerkkeihin: majureille, everstiluutnanteille ja eversteille. Prikaatikenraalien, kenraalimajureiden, kenraaliluutnanttien ja kenraalien tunnus on puolestaan leijona.


title: Ruusu (heraldiikka)

text: Heraldista ruusua kutsutaan joskus suomalaisissa arvomerkeissä virheellisesti ”ruusukkeeksi”. Oikea arvomerkin termi yli- ja esiupseereilla on heraldinen ruusu. (Sotilas- ja virkapukuohjesääntö 325 §, 2000, s. 67)


title: Ruusu (heraldiikka)

text: Arvomerkkinä käytettävän nykyisenkaltaisen heraldisen ruusun suunnitteli alun perin Akseli Gallen-Kallela heinäkuussa 1918 vahvistettua sotilaspukua varten.


title: Ruusu (heraldiikka)

text: Heraldinen ruusu on myös Suomen vapaudenristin ritarikunnan ristien sekä Suomen Valkoisen ruusun ritarikunnan kaikkien merkkien keskuskuviona.


title: Komentajakapteeni

text: Komentajakapteeni (lyhenne kom.kapt. tai sotilaskäytössä "komkapt" ) on Suomen merivoimien sotilasarvo. Maavoimissa sitä vastaa majurin sotilasarvo. Komentajakapteenia alempi sotilasarvo on kapteeniluutnantti ja ylempi komentaja. Komentajakapteenin hihamerkissä on tummansinisellä pohjalla kolme paksua kultaista poikkiviivaa, joiden päällä on kultainen leijona.


title: Komentajakapteeni

text: Insinööriupseereilla nauhojen välit ovat purppuranvärisiä, lääkintäupseereilla punaiset ja musiikkiupseereilla vaalean siniset.


title: Komentajakapteeni

text: Arvo ja tunnukset ovat käytännössä kansainvälisiä, vaikka joissain maissa komentaja käyttää kolmea paksua raitaa ja komentajakapteenit yhtä kapeaa raitaa kahden paksun välissä, joka vastaa Suomen merivoimissa kapteeniluutnantin arvomerkkiä (esim. englantilainen commander ja lieutenant commander) Venäjä käyttää tämän arvon tunnuksena merkintää 3. arvoluokan kapteeni. Jotkut valtiot, kuten Italia, Saksa ja Ranska, käyttävät merkintää "korvettikapteeni" (ital. "capitano di corvetta", saks. "korvettenkapitän")


title: Komentaja

text: Komentaja on perusyksikköä, esimerkiksi komppaniaa, patteria tai viirikköä, suurempaa yksikköä, johtavan (komentavan) upseerin nimitys. Pataljoonaa, patteristoa tai rykmenttiä johtava upseeri on komentaja, samoin myös näitä suurempia yksiköitä; prikaateja, divisioonia, armeijakuntia tai armeijoita johtavat.


title: Komentaja

text: Suomen puolustusvoimissa myös puolustushaaran johdossa olevaa upseeria kutsutaan komentajaksi (meri-, ilma- ja maavoimien komentajat). Näistä maavoimien komentaja on tehtävänä suhteellisen uusi.


title: Komentaja

text: Komentaja on myös suomalainen sotilasarvo merivoimissa, joka vastaa everstiluutnantin arvoa maa- ja ilmavoimissa.


title: Kommodori

text: Kommodori (lyhenne komdri) on everstiä vastaava sotilasarvo Suomen merivoimissa. Englanniksi arvo on Captain. Arvon perään lisätään joskus sekaantumisen välttämiseksi (N) (sanasta Navy). Kommodorin arvon juuret ovat alusosaston vanhimmalle päällikölle annetussa "virassa".


title: Kommodori

text: Suomen merivoimissa kommodoria alempi sotilasarvo on komentaja ja ylempi lippueamiraali. Kommodorin hihamerkki on pohjaväriltään tummansininen ja siinä on neljä paksua keltaista poikkiviivaa, joiden yläpuolella on keltainen leijona. Arvo on rauhanaikana yksinomaan yleisesiupseerin tutkinnon suorittaneiden ammattisotilaiden käytössä, vain sodassa saattaa reserviupseeri kohota näinkin korkealle, joskin poikkeuksellista se on silloinkin.


title: Kommodori

text: Suomalaista kommodoria vastaavia muiden maiden arvoja on esimerkiksi anglo-amerikkalainen "Captain", saksalainen "Kapitän zur See" tai ranskalainen "Capitaine de vaisseau". Arvoa ei tulisi sotkea esimerkiki Ison-Britannian kuninkaallisen laivaston ""commodore"" ja sitä vastaaviin arvoihin, sillä ne vastaavat suomalaista lippueamiraalia.


title: Kommodori

text: Kommodorit (everstitaso) toimivat isompien taistelualusten päälliköinä tai johtavat esimerkiksi laivastoasemia. Suomalainen kommodori toimii esimerkiksi joukko-osaston komentajana tai puolustushaaratason esikunnassa. Esimerkiksi Merisotakoulun johtaja on yleensä kommodorin arvoinen.


title: Kommodori

text: Neuvostoliitossa (ja nykyään myös Venäjällä) everstikuntaan kuuluvaa kommodoria vastasi 1. arvoluokan kapteeni, varsinainen kommodori kuului kenraalikuntaan.


title: Kommodori

text: Myös kauppalaivastoilla on oma kommodorin arvonsa; se on varustamokohtainen kunnia-arvo, joka myönnetään poikkeuksellisen ansioituneelle merikapteenille, ja merkitsee kyseisen varustamon vanhimman päällikön asemaa. Esimerkiksi RMS Titanicin päällikkö Edward J. Smith oli White Star -varustamon kommodori. Samoin merkittävimmän Titanicin tapaukseen liittyvän pelastusaluksen, kauppalaiva RMS Carpathian päällikkö, merikapteeni Arthur Rostron, ""Sähkökipinä"", nousi Cunard-yhtiön kommodoriksi. Suomessa tätä nimikettä ei käytetä.


title: Kommodori

text: Useimpien veneilykerhojen puheenjohtajia sanotaan yleensä kommodoreiksi. Perinne on kotoisin Englannista, koska Ison-Britannian laivastossa on useammanlaisia kommodoreja: joko everstiä vastaavia vakinaisia tai sitten väliaikaisia, jotka toimivat eskaaderien komentajina jonkun sotatoimen tai erityisen tehtävän ajan. Tällainen upseeri on yleensä arvoltaan vähintään komentaja ja onnistunut toiminta väliaikaisena kommodorina tekee hänestä pääsääntöisesti vakituisenkin. Lisäksi on olemassa erikseen kenraalikuntaan kuuluva kommodori.


title: Kommodori

text:
Veneilykerhojen puheenjohtajia alettiin kutsua kommodoreiksi erikoisesta syystä: koska hyvin pitkään kaikki venekerhot olivat oikeastaan laivaston jatke - reserviläisten navigointi- ja veneen käsittelyharjoittelua rauhan aikana - pidettiin kunkin kerhon puheenjohtajaa laivueen komentajana ja siis väliaikaiseen kommodoriin verrattavana. Perinne jatkui nimikkeen osalta, vaikka sotilaalliset velvoitteet katosivat viimeistään Lokakuun vallankumoukseen; Venäjä oli viimeinen niitä virallisesti asettanut valtio. Irlantilainen Royal Cork Yacht Club käyttää ainoana lajissaan edelleen puheenjohtajansa arvonimenä amiraalia.
Venekerhojen kommodoreilla on oikeus käyttää veneissään kerhon merkillä varustettua leveäviiriä.


title: Kommodori

text: On myös alusta alkaen ollut olemassa erillinen varakommodorin arvo kerhojen varapuheenjohtajille. Varakommodorin tunnuksena on leveäviirin alareuna sininen.


title: Kapteeniluutnantti

text: Kapteeniluutnantti (lyhenne "kapt.luutn." tai sotilaskäytössä "kaptl" ) on kapteenia vastaava Suomen merivoimien sotilasarvo. Kapteeniluutnantista seuraava ylempi arvo on komentajakapteeni, joka vastaa maa- ja ilmavoimien majurin sotilasarvoa.


title: Kapteeniluutnantti

text: Arvo on kansainvälinen ja tunnukset useimmissa valtioissa hyvin samanlaisia.


title: Kapteeniluutnantti

text: Suomen puolustusvoimissa tämä arvo on opistoupseerin tutkinnolla korkein saavutettavissa oleva.


title: Kapteeniluutnantti

text: Suomessa kapteeniluutnantin arvomerkki on kaksi 15 mm leveää kaluunanauhaa ja niiden välissä yksi 5 mm leveä kaluunanauha. Kaluunanauhat ovat kullanväriset. Messi- ja kavaijitakeissa kaluunannauhat ovat ommeltu hihojen ympäri. Puseroissa, päällystakissa m/30, helletakissa, paitapuseroissa ja villapaidoissa käytetään arvomerkkilaattoja, joihin on ommeltu kaluunanauhat. Päällystakissa hihalaattojen kaluunanauhat ovat 80 mm pitkät.


title: Kapteeniluutnantti

text: Arvomerkin yläpuolella oleva keltainen leijona oli aiemmin kadettiupseerien tunnus, mutta vuoden 2010 muutoksen jälkeen leijona korvasi opisto- ja erikoisupseerien erikoismerkit. Erikoisupseereiden kaluunanauhojen välistä näkyvät "pohjavärit" säilyvät ja ne ovat lääkintäalalla punaiset, insinööreillä ja teknikoilla violetit ja musiikkialalla vaaleansiniset.


title: Kenttäpiispa

text: Kenttäpiispa on Suomen puolustusvoimien kirkollisesta työstä vastaava johtava viranhaltija. Virka perustettiin vuonna 1941 ylipäällikön, Suomen marsalkka Mannerheimin vaatimuksesta.


title: Kenttäpiispa

text: Kenttäpiispa on aina evankelis-luterilaisen kirkon pappi; sotilaspappeina sen sijaan voivat toimia myös ortodoksisen kirkon papit.


title: Kenttäpiispa

text: Palvelusarvoltaan kenttäpiispa rinnastetaan prikaatikenraaliin (aiemmin kenraalimajuriin). Hän on muun sotilashenkilökunnan tavoin valtion virkamies.


title: Kenttäpiispa

text: Kenttäpiispa ei ole piispa, vaikka virkanimike siihen näennäisesti viittaakin: hänellä ei ole hiippakuntaa tai muitakaan piispan oikeuksia eikä hän kanna piispan liturgisia tunnuksia lukuun ottamatta sotilaspuvun päällä kannettavaa piispanristiä. Luterilaisen kirkon hierarkiassa kenttäpiispa vastaa kirkkolain mukaan lähinnä lääninrovastia.


title: Kenttäpiispa

text: Kenttäpiispa on piispainkokouksen ja kirkolliskokouksen jäsen. Kenttäpiispa kuuluu Turun arkkihiippakuntaan mutta on puolustusvoimien palveluksessa.


title: Kenttäpiispa

text:
Kenttäpiispan tehtävässä ovat toimineet seuraavat henkilöt:
Kenttäpiispa on myös tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 7. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .


title: Kenttäpiispa

text: Arvonimen on ainoana henkilönä Suomessa saanut ensimmäinen kenttäpiispa Johannes Björklund, jolle se myönnettiin 11. heinäkuuta 1941. Arvonimiluettelossa Björklundin ammatiksi tai arvoksi oli merkitty ”puolustuslaitoksen hengellisen työn johtaja, sotarovasti” ja kotipaikaksi Helsinki.


title: Sotilaspastori

text: Sotilaspastori on Suomen Puolustusvoimien palveluksessa oleva kirkon virkaan vihitty pappi.


title: Sotilaspastori

text: Papin työtä puolustusvoimissa kutsutaan kirkolliseksi työksi. Sotilaspastori ei ole varsinainen sotilasarvo vaan palvelusarvo, joka rinnastetaan kapteeniin tai kapteeniluutnanttiin. Palvelusarvon lisäksi kullakin sotilaspastorilla on oma henkilökohtainen sotilasarvonsa, joka voi olla periaatteessa mikä tahansa. Useimmat sotilaspapit ovat kuitenkin reserviupseereita. Sotilaspapin työ on julistusta, opetusta ja sielunhoitoa. Näihin liittyen työhön kuuluvat kirkolliset toimitukset ja toiminta sota-, ampuma- ja kertausharjoituksissa, yhteydenpito eri tahoille ja esikuntatyö sekä kaatuneiden huolto. Konfirmoimattomille varusmiehille voivat sotilaspapit järjestää heidän halutessaan rippikoulun.


title: Sotilaspastori

text: Sotilaspastorin tehtävänä on myös käydä hengellisiä keskusteluja varusmiesten kanssa sekä auttaa heitä elämän tärkeissä ja kipeissä asioissa. Keskustelut voivat sivuta muitakin aiheita. Sotilaspappi on virkansa puolesta tietoonsa saamistaan asioista vaitiolovelvollinen.


title: Sotilaspastori

text: Sotilaspappia kutsutaan sotilasslangissa esimerkiksi piruntorjujaksi, piruntorjuntaupseeriksi tai -päälliköksi, tai "Jumalasta seuraavaksi".


title: Sotilaspastori

text: Suomessa sotilaspastoreiden aika alkoi Ruotsin kuningaskunnassa 1621, kun perustettiin kenttäkonsistori, johon kuului sekä rykmentinpappeja (regementspräster) että ratsuväkipappeja (ryttapräster). Yhdessä heitä kutsuttiin kenttäpapeiksi.


title: Sotilaspastori

text: "Rykmentin pappi" oli Ruotsin kuningaskunnan armeijassa toiminut sotilaspappi. Koska rykmentti klassisen kolmijaon mukaan jakautui kolmeksi pataljoonaksi, rykmentin papilla on voinut olla alaisenaan kolme rykmentin saarnaajaa. Suomen puolustusvoimissa ovat myöhemmin rykmentin papin tehtävää vastaavaa tehtävää hoitaneet rykmentin pastorit.


title: Sotilaspastori

text: Geneven sopimuksessa maasotavoimiin kuuluvien haavoittuneiden ja sairaiden aseman parantamisesta 12.8.1949 annetaan "kenttäpapeille" 24. artiklassa erityinen suoja.


title: Sotilaspastori

text: Saman sopimuksen 28. artiklassa on kenttäpapeille annettu pidättämisen yhteydessä erityisiä tehtäväänsä liittyviä etuja yhdessä lääkintähenkilökunnan kanssa.


title: Maitojuna

text: Maitojuna oli jatkosodanaikainen huoltojuna, joka huolsi sodan aikana muun muassa elintarvikkein Niinisalon varuskuntaa, missä oli reserviupseerikoulutusta. Maitojunalla palaaminen tarkoitti sotilasslangissa sitä, että upseerioppilas oli joutunut keskeyttämään opintonsa ja palaamaan epäonnistuneena ja upseerikokelaaksi ylentämättömänä alikersanttina takaisin perusyksikköönsä.


title: Maitojuna

text: Reserviupseerikoulusta palannut oli arvoltaan alikersantti, koska upseerioppilas vastaa arvoltaan alikersanttia siinä, missä upseerikokelas kersanttia. Näin ollen pilkkanimitys niille, jotka joutuivat keskeyttämään kurssinsa oli "diplomialikersantti". Samankaltainen nimitys, "diplomijääkäri" on koskenut niitä, joilla aliupseerikoulu on keskeytynyt ja jotka ovat joutuneet palvelemaan saman pitkän palvelusajan kuin alikersantitkin, mutta ilman alikersantin sotilasarvoa. Nimitys tulee diplomi-insinöörin insinööriä pidemmästä koulutusajasta.


title: Maitojuna

text: Myöhemmin käsitys "maitojunalla palaamisesta" on laajentunut käsittämään muussa oppimisessa epäonnistumista ja palaamista kurssia suorittamatta keskeyttäneenä, kansainvälisessä urassa epäonnistumista sekä esimerkiksi tv-kilpailuista putoamista.


title: Viisas Elämä

text: Viisas Elämä Oy (aikaisemmin Basam Books Oy) on helsinkiläinen erikoiskustantamo. Sen erikoisaloina ovat itämainen kirjallisuus, käännösrunous, filosofia, kaunokirjallisuuden klassikot, uskonnot, viisauskirjallisuus ja henkinen kasvu. Kustantamo on toiminut vuodesta 1993 ja julkaisee vuosittain noin 35–40 teosta. Yrityksen perustaja ja kustannusjohtaja on Batu Samaletdin, joka aiemmin piti kirja-antikvariaattia.


title: Viisas Elämä

text: Viisas Elämä -kustantamon Klassikko-sarja esittelee maailmankirjallisuuden tunnettuja teoksia. Viisas elämä -sarjaan kuuluu elämäntaidon ja henkisen kasvun oppaita, jotka ammentavat muun muassa buddhalaisesta viisaudesta. Shakti-kirjat on sarja, jossa julkaistaan nykyromaaneja.


title: Viisas Elämä

text: Viisas elämä Oy on Suomen kustannusyhdistys ry:n jäsen.


title: Anna Pavlova

text: Anna Pavlova voi tarkoittaa seuraavia:


title: Anna Pavlova (telinevoimistelija)

text: Anna Anatoljevna Pavlova (s. 6. syyskuuta 1987 Orehovo-Zujevo, Moskovan alue) on venäläissyntyinen telinevoimistelija, joka on edustanut Azerbaidžania vuodesta 2014. Pavlovaa valmentaa hänen äitinsä Natalia Pavlova.


title: Anna Pavlova (telinevoimistelija)

text:
Vuonna 2000 Pavlova voitti kultamitalin eritasonojapuilla nuorten EM-kisoissa. Hän oli liian nuori kilpaillakseen MM-kisoissa vuonna 2001, mutta pääsi Hyväntahdon kisoihin, joissa sijoittui hopealle puomilla. Vielä vuonna 2002 hän ei päässyt aikuisten kansainvälisiin kilpailuihin ikänsä takia, mutta voitti Venäjän mestaruuden ja neljä mitalia nuorten EM-kisoista, joista neliottelun, joukkuekilpailun ja hypyn mitalit kultaisia.
Vuonna 2003 Anna Pavlova pääsi ensimmäistä kertaa aikuisten arvokisoihin. Hän sijoittui MM-kilpailuissa neliottelussa kymmenenneksi, hypyssä viidenneksi ja permannolla seitsemänneksi. Vuonna 2004 hän uusi Venäjän mestaruutensa, sai Amsterdamin EM-kilpailuissa hopeaa hypyssä ja pronssia joukkuekilpailussa sekä lunasti paikan Venäjän joukkueeseen Ateenan olympialaisiin. Ateenassa hän voitti pronssia joukkuekilpailusta ja hypystä sekä sijoittui neljänneksi neliottelussa ja puomilla.


title: Anna Pavlova (telinevoimistelija)

text: Unkarin Debrecenissä pidetyistä EM-kisoista 2005 hän voitti hopeaa neliottelusta ja hypystä sekä pronssia puomilta. Saman vuoden Melbournen MM-kilpailuissa hän oli hypyssä viides, puomilla kuudes ja neliottelussa seitsemäs. Århusin MM-kilpailuissa 2006 hän sai joukkuekilpailussa pronssia sekä sijoittui puomilla neljänneksi ja hypyssä viidenneksi. Clermont-Ferrandin EM-kilpailuissa 2008 hän saavutti joukkuekilpailussa hopeaa. Pekingin olympialaisissa 2008 hän oli puomilla ja joukkuekilpailussa neljäs, neliottelussa seitsemäs sekä permannolla ja hypyssä kahdeksas.


title: Anna Pavlova (telinevoimistelija)

text: Pavlova saavutti Sofian EM-kilpailuissa 2014 hopeaa hypyssä.


title: Yhdistynyt kansanpuolue (Belize)

text: Yhdistynyt kansanpuolue on Belizeä johtava kristillisdemokraattinen puolue. Vuoden 2003 parlamenttivaaleissa puolue voitti 22 paikkaa 29:stä. Nyt sillä on 21 paikkaa, sillä se menetti yhden paikan Yhdistynelle demokraattiselle puolueelle täytevaalissa, kun yksi edustajista kuoli. Belizen hallitusta johtaa pääministeri Said Musa.


title: Yhdistynyt kansanpuolue (Belize)

text: Puolue hallitsi Belizeä itsenäistymisestä vuonna 1981 vuoteen 1984, sitten vuodesta 1989 vuoteen 1993 ja taas vuodesta 1998 eteenpäin. Puolueen perusti vuonna 1950 George Cadle Price, joka oli pääministerinä puolueen kaksi ensimmäistä hallintokautta.