title: Antoninuksen valli

text: Antoninuksen valli eli Antoninuksen muuri oli roomalainen rajavalli, joka erotti Britannian provinssin sen pohjoispuolelle jääneestä kelttiläisten alueesta. Valli rakennettiin vuosina 142−144 jaa. keisari Antoninus Piuksen aikana. Antoninuksen valli oli noin 60 kilometrin pituinen ja kulki Skotlannin poikki suunnilleen nykyisellä Glasgow−Edinburgh-linjalla, Old Kilpatrickista Borrowstounnessiin.


title: Antoninuksen valli

text: Suurimman osan roomalaishallinnon aikaa Britannian pohjoisrajana oli Hadrianuksen valli. Antoninuksen valli rakennettiin noin 20 vuotta Hadrianuksen vallin jälkeen, kun Rooma pääsi lyhyeksi ajanjaksoksi laajenemaan pohjoisemmaksi. Antoninuksen valli sijaitsee noin 160 kilometriä Hadrianuksen vallista pohjoiseen. Ulompi valli hylättiin kuitenkin noin vuonna 164, sillä joukkoja tarvittiin muualla.


title: Aiakos

text: Aiakos () oli kreikkalaisessa mytologiassa alun perin myrmidonien kuningas. Kuolemansa jälkeen hänestä tuli yksi manalan tuomareista. Hän oli ylijumala Zeuksen ja joenjumala Asopoksen tyttären Aiginan poika. Vaimonsa Endeisin kanssa hänellä oli lapset Telamon ja Peleus (Akhilleuksen isä).


title: Aiakos

text: Aiakoksen heeroskultti eli erityisesti Aiginan saarella. Tälle oli omistettu kaksi Aiakeion-nimistä heroon-pyhäkköä, Aiginan kaupungin Aiakeion sekä Ateenan Agoran Aiakeion.


title: Akilles

text: Akilles voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Aias

text: Aias (, tai Ajax) oli kreikkalaisessa mytologiassa Telamonin poika ja Salamiin ruhtinas. Hän oli Troijan sodassa Akhilleuksen jälkeen akhaialaisten urhein mies. Hän oli myös Akhilleuksen serkku. Aias pelasti Akhilleuksen ruumiin troijalaisten käsistä. Kun Odysseus sai parhaana sankarina Akhilleuksen aseet, Aias hulluuden puuskassa tappoi yöllä sotajoukon karjalauman, luullen surmaavansa kilpailijansa ja kreikkalaisten päälliköt. Tajuttuaan tekonsa hän syöksyi häpeästä omaan miekkaansa.


title: Ajax

text: Ajax tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Mesoni

text: Hiukkasfysiikassa mesoni on kvarkista ja antikvarkista koostuva hadroni. (Toinen hadroneihin kuuluva ryhmä on baryoni.) Mesoni on bosoni, eli sen spin on kokonaisluku. Mesonit ovat epästabiileja ja hajoavat nopeasti itsestään kevyemmiksi hiukkasiksi, yleensä leptoneiksi.


title: Mesoni

text:
Mesonit voidaan jakaa spinien perusteella spin 0 ja spin 1 -mesoneihin. Spin 0 -mesoneilla kahden kvarkin spinit ovat erisuuntaiset ja spin 1 -mesoneilla samansuuntaiset.
Keveimmät mesonit kuuluvat spin-nolla -oktettiin. Näitä ovat pionit (kaksi varattua ja yksi neutraali), kaonit (kaksi varattua ja kaksi neutraalia) ja eeta-mesoni (neutraali). Näiden massat ovat pionien 140 MeV:sta kaonien 500 MeV:iin.


title: Apelles

text: Apelles (400-luku eaa.) oli kreikkalainen taidemaalari. Hänen pääteoksensa on "Afrodite Anadyomene". Se esittää merestä nousevaa rakkauden jumalatarta Afroditea. Apelles teki kuvia myös Aleksanteri Suuresta.


title: Nias

text: Nias on saari Indonesiassa noin 125 km Sumatran länsipuolella. Asukasluku on 757 000 ja pinta-ala 5 625 km².


title: Nias

text: Saari oli kuuluisa hippien ja surffareiden matkakohde 1960-luvulla. Siellä on myöhemmin järjestetty useita kansainvälisiä surf-kisoja ja Lagundri Bayn rantaa pidetään yhtenä maailman parhaista surffauspaikoista.


title: Nias

text: Niasin kulttuuri on kehittynyt omintakeisesti maantieteellisen eristyneisyyden tähden. Tunnettuja traditioita ovat mm. Indonesian 1000 rupian setelissä kuvattu kivihyppy ja paikallinen sotatanssi.


title: Nias

text: 26. joulukuuta 2004 saaren pohjoispuolella tapahtunut maanjäristys aiheutti kymmenen metriä korkeat tsunamit ja tappoi 122 ihmistä. Satoja jäi kodittomaksi.


title: Nias

text: 28. maaliskuuta 2005 maa järisi jälleen saaren lähistöllä. Ainakin 300 ihmistä kuoli järistyksen aiheuttamissa tuhoissa.


title: Apollodoros Damaskolainen

text: Apollodoros Damaskolainen (k. 129) oli syrialainen arkkitehti ja insinööri, joka työskenteli roomalaisten palveluksessa ensimmäisellä ja toisella vuosisadalla. Hän suunnitteli Roomaan Trajanuksen forumin ja mahdollisesti Trajanuksen pylvään ja basilikan, sekä sillan Tonavan yli Daakiaan. Oltuaan uransa huipulla Trajanuksen hovissa hän joutui Hadrianuksen epäsuosioon ilmeisesti väheksyttyään tämän suunnitelmia. Hänet karkotettiin Roomasta ja myöhemmin teloitettiin.


title: Apollodoros Damaskolainen

text: Apollodoros kirjoitti useita teoksia rakennustaiteesta ja -tekniikasta, joista "Sotakoneet" (Πολιορκητικά, "Poliorkētiká") on säilynyt jälkipolville.


title: Sibolga

text: Sibolga on satamakaupunki Sumatran saaren länsirannikolla Indonesiassa. Sieltä on lauttayhteys lännessä sijaitseville saarille kuten Simeulueen ja Niasiin. Sibolgassa on historiallisia nähtävyyksiä, rantoja ja koralliriuttoja saarien rikkomalla rannikolla.


title: Sibolga

text: Vuoden 2010 laskennassa kaupungin väkiluku oli noin 84 500.


title: Sibolga

text: Poncan Ketek -saarella Sibolganlahdella sijaitsi aikaisemmin linnoitus, jossa brittiläiset, hollantilaiset, ranskalaiset ja amerikkalaiset kauppiaat pysähtyivät.


title: Apollonios Pergalainen

text: Apollonios Pergalainen (; 200-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen matemaatikko ja tähtitieteilijä. Antiikin aikana häntä kunnioitettiin nimityksellä Suuri Geometrikko. Apollonioksen nimi esiintyy usein latinalaistetussa muodossa Apollonius, hänen kotipaikkansa nimi myös muodossa Perge.


title: Apollonios Pergalainen

text: Apollonioksen tärkeimmät tutkimukset kohdistuivat kartioleikkauksiin eli käyriin, jotka nykyään tunnetaan paremmin toisen asteen käyrinä. Hänen "Konika"-teoksensa on yleisesitys kartioleikkauksista. Siinä hän käy läpi kartioleikkausten halkaisijat, tangentit, normaalit, leikkaamisen ja asymptootit. Suurin osa Apollonioksen teoksista on hävinnyt ja muutamia tunnetaan nimeltä ja sisältö pääpiirteisesti myöhempien aikojen historioitsijoiden avulla, etenkin Pappos Aleksandrialaisen kirjoitukset ovat olleet ensiarvoisen tärkeitä. Myös "Konika" oli keskiajalle saakka kateissa, mutta teoksen löydyttyä se oli tärkeässä asemassa luomassa tieteellisen vallankumouksen matemaattisia perusteita.


title: Apollonios Pergalainen

text: Apollonios keksi sanat "ellipsi", "paraabeli" ja "hyperbeli". Hän esitti myös hypoteesin taivaankappaleiden epäkeskisistä radoista, millä hän selitti esimerkiksi Kuun kiertonopeuden vaihtelun.


title: Apollonios Pergalainen

text: Apollonioksen mukaan on nimetty myös kolmiota koskeva Apolloniuksen lause.


title: MUD

text: MUD (alun perin Multi-User Dungeon, myöhemmin myös Multi-User Dimension tai Domain) on monen käyttäjän tietokoneroolipeli, joka toimii tyypillisesti Internet-palvelimella tai BBS:ssä. Pelissä pelaaja omaksuu pelihahmon roolin ja näkee tekstikuvauksia peliympäristöstä, esineistä sekä toisista pelaajista ja tietokoneen ohjaamista pelihahmoista (NPC). Pelaajat kommunikoivat peliympäristön ja toistensa kanssa kirjoittamalla. Pelikomennot annetaan yleensä englanniksi. Useimmat MUDit ovat ilmaisia, pyörivät harrastuksen pohjalta ja vapaaehtoisten lahjoitusten turvin.


title: MUD

text: Perinteinen MUD esittää fantasiamaailmaa, jossa elää esimerkiksi ritareita, velhoja, haltioita, kääpiöitä ja menninkäisiä. Pelin tarkoituksena on tappaa hirviöitä, tutkia laajaa pelimaailmaa ja suorittaa tehtäviä, sekä keskustella muiden pelaajien kanssa ja muodostaa ryhmiä vaikeimpien vastusten suorittamiseksi. Lisäksi on MUDeja, joissa liikutaan vaikkapa science fiction -ympäristössä. Osaa MUDeista (erityisesti MOO:ta) käytetään lisäksi etäopiskeluun tai virtuaalikonferensseihin. MUDit ovat keränneet huomiota myös tieteellisissä tutkimuksessa esimerkiksi viestinnän, sosiologian, oikeustieteen ja taloustieteen alueilla.


title: MUD

text: Ensimmäinen MUD ilmestyi vuonna 1979. Suurimman suosionsa MUDit saavuttivat 1990-luvun alkupuolella Internetin ja yleiseen levitykseen julkaistujen MUD-pohjien/-ohjelmistojen yleistymisen myötä. Nykyään roolipelaaminen verkossa on siirtynyt graafisemman MMORPG:n suuntaan. MUDeista poiketen nämä ovat useimmiten kaupallista liiketoimintaa.


title: MUD

text: Suomen käyttäjämäärältään pelatuin MUD on 14. huhtikuuta 1990 Suomessa avattu BatMUD.


title: MUD

text: MUD, tai MUD1, (Multi-User Dungeon) oli ensimmäinen virallinen MUD. Sen loivat Essexin yliopistossa Roy Trubshaw ja Richard Bartle noin vuosina 1978–1979. Peli toteutettiin DECsystem-10 suurtietokonejärjestelmälle aluksi koneen symbolisella konekielellä (MACRO-10) ja myöhemmin uudelleen käyttäen korkeamman tason BCPL-kieltä. BCPL-versio valmistui pääsiäiseksi 1980, ja useimmat pitävät sitä alkuperäisenä MUDina, vaikka kyseessä oli itse asiassa pelin kolmas versio.


title: MUD

text: Bartlen mukaan nimi MUD viittaa Zork-tekstiseikkailuun, joka oli yhden hengen peli. Bartle ja Trubshaw halusivat omassa pelissään korostaa moninpelattavuutta (multi-user).


title: MUD

text: Essexin MUD ei ollut 1970-luvun lopulla ainoa lajiaan. Samoihin aikoihin laadittiin myös toinen samantyyppinen peli, "Milieu", myöhemmin Scepter of Goth. Nämä kaksi projektia etenivät käytännössä toisistaan tietämättä.


title: Simeulue

text: Simeulue on saari Indonesiassa, 150 kilometriä Sumatran saaren länsirannikolta. Suurin osa saaren asukkaista on muslimeja.


title: Simeulue

text: Vuoden 2004 Intian valtameren maanjäristyksessä saari oli lähellä järistyksen keskustaa, mutta ihmishenkiä menetettiin yllättävän vähän johtuen siitä, että saaren asukkaat ovat tottuneet maanjäristyksiin ja tsunameihin ja tiesivät lähteä pois rannikolta järistyksen sattuessa. Myös 28. maaliskuuta 2005 Sumatran maanjäristys sattui Simeuluen ja Niasin saaren välissä. Sadan ihmisen kerrotaan menehtyneen.


title: Amos Oz

text: Amos Oz (alk. Amos Klausner, 4. toukokuuta 1939 Jerusalem – 28. joulukuuta 2018) oli israelilainen kirjailija ja Ben-Gurionin yliopiston kirjallisuuden professori. Hän kannatti hyvin voimakkaasti kahden valtion mallia eli Palestiinan valtion luomista.


title: Amos Oz

text: Ozin vanhemmat olivat itäeuroopanjuutalaisia siirtolaisia. Poliittisesti perheen tausta oli oikeistolais-sionistinen ja maallistunut. Ozin äiti teki itsemurhan pojan ollessa 12-vuotias, ja traaginen käännekohta muutti koko hänen elämänsä tavalla, jota hän on kuvannut teoksessaan "Tarina rakkaudesta ja pimeydestä". Oz halusi paeta lapsuutensa maisemista, liittyi työväenpuolueen sionistiseen nuorisoliikkeeseen. Hän muutti 14-vuotiaana yksin Hulda-nimiseen kibbutsiin. Tällöin hän otti sukunimekseen Oz, joka heprean kielellä merkitsee ’voimaa’ ja ’rohkeutta’.


title: Amos Oz

text: Suoritettuaan asevelvollisuutensa hän aloitti Jerusalemin heprealaisessa yliopistossa hepreankielisen kirjallisuuden opinnot. Hän solmi avioliiton kibbutsin kirjastonhoitajan tyttären Nilin kanssa, jota hän kutsuu parhaaksi lukijakseen, ja heillä on kolme lasta.


title: Amos Oz

text:
Oz aloitti kirjallisen uransa 1960-luvun alussa. Hänen ensimmäinen teoksensa oli novellikokoelma, joka julkaistiin vuonna 1965. Seuraavana vuonna ilmestyi ensimmäinen romaani, "Ehkä jossain muualla". Ozin pääteoksena pidetään romaania "Mieheni Mikael", joka julkaistiin vuonna 1968. Vuonna 2007 julkaistu "Tarina rakkaudesta ja pimeydestä" on vahvasti omaelämäkerrallinen. Ozin viimeiseksi romaaniksi jäi "Juudas", joka oli ehdolla Kansainväliseen Booker-palkintoon.
Oz kuului Israelin vaikutusvaltaisimpiin ja arvostetuimpiin intellektuelleihin. Hän oli rauhan kannattaja ja edustaa mielipiteiltään sosialidemokraattisen puolueen vasenta laitaa. Hän otti usein lehtien sivuilla tai julkisissa esiintymisissään kantaa poliittisiin kysymyksiin.


title: Amos Oz

text: Oz pyrki romaaneissaan kuvaamaan henkilöitään psykologisen realistisesti, hiukan ironiseen sävyyn. Hänen kielenkäyttönsä on pelkistettyä. Romaanien taustalla on useimmiten juutalaisten ja Israelin valtion myrskyisä historia, mutta pääpaino on aina yksityisissä ihmiskohtaloissa, ihmisten yleismaailmallisten heikkouksien ja intohimojen kuvauksessa, mikä selittää Ozin kirjojen maailmanlaajuisen suosion. Romaaneista tunnetuin on nuoruudenteos "Mieheni Mikael", joka kertoo nuoren naisen avioliitosta 1950-luvun Jerusalemissa. Kirjan kautta lukija oppii tuntemaan Jerusalemin erikoisen tunnelman, sen kujat ja kaupunginosat, ja samalla hän pääsee tunkeutumaan Ozin tarkan psykologisen kerronnan kautta päähenkilö Hannan mielen syvyyksiin. Romaani on käännetty kolmellekymmenelle kielelle ja liitetty muun muassa 1900-luvun merkittävimpien teosten luetteloon, jonka on laatinut maineikas saksalainen kustannusyhtiö Bertelsmann.


title: Amos Oz

text: Teoksessaan "Tarina rakkaudesta ja pimeydestä" Oz omistaa kuuden sivun mittaisen luvun kahdelle suomalaiselle lähetyssaarnaajalle. Oz kuvaa, miten nämä pelottomasti uhrautuvat suomalaiset naiset, Aili Havas ja Rauha Moisio, auttoivat hänen kaupunginosansa asukkaita vuonna 1948 Israelin itsenäisyyssodan aikana. He jakoivat piiritetyssä Jerusalemissa ruokaa, lääkkeitä ja vaatteita. Vedenjakelupäivinä he jonottivat vettä naapurien puolesta ja rohkaisivat näitä Raamatun sanalla. Oz, joka oli tällöin yhdeksänvuotias, kuvaa liikuttavasti tätä lapsuuden kokemustaan ja kertoo myös tapaamisestaan Havaksen ja Moision kanssa vieraillessaan Suomessa kymmeniä vuosia myöhemmin.


title: Ägidius Tschudi

text: Ägidius Tschudi (Aegidius Tschudi, s. 5. helmikuuta 1505, Glarus – k. 28. helmikuuta 1572, Glarus) oli sveitsiläinen historioitsija, jota pidetään sveitsiläisen historiankirjoituksen luojana.


title: Vishnu

text: Vishnu (hindiksi विष्‍णु, IAST: "Viṣṇu") on hindulaisuuden jumaluuden kolmiopin rakkautta ja elämää ylläpitävä jumala (Brahma on luojajumala ja Shiva on tuhoava ja uudelleenluova). Vishnu tunnetaan myös nimellä Narayana. Vishnua ja hänen ruumiillistumiaan palvoo hindulaisuuden vaishnalainen (vishnulaisuus) suuntaus. Se on yksi hindulaisuuden pääsuuntauksista.


title: Vishnu

text: Vishnu kuvataan usein nelikätisenä ja sinisenä. Hänen tunnuksiaan ovat kiekonmuotoinen "chakra"/"chakram" ja kotilo. Vishnun puoliso on rikkauden, valon ja tiedon jumalatar Lakshmi. Vishnulaisten uskonnollisia harjoitteita kutsutaan nimellä Bhakti. Sana on johdettu juuresta "bhaj" ja se tarkoittaa "palvoa". Uushindulainen Krishna-liike on Vishnun ruumiillistumia palvovista traditioista länsimaissa tunnetuin. Krishna on Vishnun kahdeksas ruumiillistuma.


title: Vishnu

text: Hindulaisuuden mukaan Vishnu on ilmestynyt maan päälle kymmenessä erilaisessa ruumiillistumassa eli "avataroissa". Nämä ovat:


title: Shiva

text: Shiva (usein Šiva, devanagari: शिव, IAST: "Śiva") on hindulaisuuden jumaluuden kolmiopin luova ja tuhoava jumala (Brahma on luojajumala, Vishnu ylläpitävä). Shivaa palvoo hindulaisuuden shaivistinen suuntaus.


title: Shiva

text: Shivaa kuvataan monissa hahmoissa, mutta usein häntä palvotaan abstraktissa muodossa: palvonnan kohteena on "linga", kivipaaden esittämä fallossymboli, joka seisoo "yonin", feminiinisen periaatteen (eli voiman), päällä.


title: Shiva

text: Shivan tärkein tunnusesine on kolmikärki, joka edustaa kolmea olemisen tasoa ja kolminaisuusjumalia Brahmaa, Vishnua sekä Rudraa (joka usein hieman harhaanjohtavasti samaistetaan myös suoraan Shivaan). Shivalla on myös usein askeettinuttura ja sininen kaula, ja hänen seurassaan on härkä. Shiva pitelee usein kapeaa rumpua, joka edustaa rytmin ja tanssin lisäksi maailman luomista ja on taiteellisuuden vertauskuva. Shiva kuvataan usein tanssivana, ja häntä pidetäänkin kosmisen tanssin tai joogan herrana. Yksi Shivan muodoista on jumala, joka on puoleksi mies ja puoleksi nainen.


title: Shiva

text: Shiva on kaikkien (jumal)ilmentymien taustalla – puhdas tietoisuus, joka suuntautuu joko "ulospäin" tai "sisäänpäin". Tästä syystä hänet kuvataan "kolmas silmä" puoliksi suljettuna, sillä kun hän avaa sen, maailmankaikkeus tuhoutuu. Tarinan mukaan Shivan puoliso Parvati hiipi salaa Shivan selän taakse ja laittoi kätensä tämän silmien eteen. Maan päälle levisi pimeys kun jumala oli sulkenut silmänsä. Siksi Shivan otsasta leimahti liekki, jonka takaa paljastui kolmas silmä. Kolmas silmä toi valon takaisin maan päälle.


title: Shiva

text: Shivan puoliso ja hänen feminiininen energiansa on Parvati, jonka pahaa vastaan sotiva muoto on nimeltään Durga. Durgan suusta syntynyt raivoisa ilmenemismuoto on Kali, joka edustaa kaikkeuden voimaa vapautettuna täydessä voimassaan valmiina tappamaan kaiken tietämättömyyden. Shivan ja Parvatin poika on tunnettu elefantinpäinen Ganesha.


title: Shiva

text: Sanotaan että Shiva ei inkarnoidu avataaraksi, koska hän on kaiken tuolla puolen. Sen sijaan hänen feminiininen puolensa tai periaatteensa inkarnoituu esimerkiksi "Devin" muodossa. "Vishnun" inkarnaatio Rama puolestaan palvoi Shivaa.


title: Shiva

text: Shiva on sekä luoja, ylläpitäjä että tuhoaja. Shaivismin mukaan kaikki hindujen jumalat ja jumalattaret ovat osa Shivaa. Shivalla on viisi roolia:


title: Shiva

text: Näistä siunaajan rooli katsotaan merkityksellisimmäksi.


title: Siva

text: Siva, Siwa, Shiva tai Šiva voi viitata johonkin seuraavista:


title: Patruuna

text: Patruuna on tuliaseissa käytettävä ampumatarvikekokonaisuus, jossa ammus – joko luoti tai kranaatti – ruutipanos ja nalli on liitetty toisiinsa. Tavallisesti liittäminen on toteutettu hylsyn avulla. Tykkien patruunoista käytetään nimitystä patruunalaukaus.


title: Patruuna

text: Käsiaseiden patruunat voidaan jakaa kahteen kategoriaan: keski- ja reunasytytteiset. Erona näissä on se, ettei reunasytytteisissä ole erillistä nallia, vaan nallimassa on puristettu hylsyn onton reunan sisälle.


title: Patruuna

text: Patruuna koostuu nykyisin hylsystä, nallista, ruutipanoksesta ja ammuksesta. Haulikon patruunassa on myös välitulppia ja erilaisia sulkimena käytettäviä osia.


title: Patruuna

text: Patruunan pääkomponentti on hylsy, joka tavallisimmin valmistettu syvävetämällä ja sorvaamalla messinkiseoksesta. Hylsyjä ja niiden osia valmistetaan myös teräksestä, pahvista tai muovista. Haulikon patruunassa hylsy voi olla kokonaan muovinen.


title: Patruuna

text: Hylsyn tehtävänä on koota patruunan osat yhdeksi komponentiksi, toimia tiivisteenä patruunapesässä laukaisun aikana ja toimia lämmöneristeenä syötettäessä uusi patruuna jo valmiiksi kuumaan patruunapesään. Hylsyjen valmistus on pitkälle automatisoitua, mutta silti hylsy on muihin patruunan osiin verrattuna kallis ja siksi ne kilpa- ja metsästyskäytössä käytetään uudelleen useita kertoja. Vaativassa tarkkuusammunnassa parhaat tulokset saavutetaan nimenomaan käytettyjä hylsyjä itse jälleenladaten. Hylsy jää laukaistaessa aseen patruunapesään ainakin hetkellisesti, se ei siis lennä luodin mukana vaan poistetaan erikseen.


title: Patruuna

text: Myöskään hylsy ei ole välttämätön osa: patruunan ruuti voidaan valmistaa niin kovaksi, että luoti ja nalli voidaan kiinnittää siihen ilman hylsyä. Viime aikojen suurin mielenkiinto on nimenomaan kohdistunut hylsyttömän ammuksen valmistamisen. Yritykset ovat kariutuneet tiiviysongelmaan ja siihen, että tarvittavasta nallista on jäänyt metallinkappaleita piippuun tai patruunapesään haittaamaan seuraavaa laukaisua. Lisäksi koska hylsyä ei ole ollut lämmöneristeenä, ovat em. patruunat olleet herkkiä nk. itsesytytykselle.


title: Patruuna

text: Reunasytytteisten patruunoiden materiaalivahvuuden tulee olla riittävän heikko, että iskuri saa lyötyä patruunan pohjan reunan sisään. Kasaan puristuva osa patruunaa sytyttää ruudin, joka on puristuvan osan kohdalla, jolloin tämä osa ruutia toimii tavallaan nallina.


title: Patruuna

text: Ammus tai ammukset (esim. haulit) on sijoitettu hylsyn etuosaan. Ammuksella on maalivaikutuksen ohella toinen tehtävä: kiväärin patruunoissa tiiviisti hylsyyn kiinnitetty luoti estää ruudin kastumisen. Luodit ovat tavallisimmin messinkivaippaisia ja lyijytäytteisiä, mutta etenkin sotilaskäytössä täytteenä voi olla teräs- tai kovametallisydän tai räjähdysainetta. Luodin "kuorta" kutsutaan tavallisimmin vaipaksi raaka-aineesta riippumatta ja täytettä sydämeksi.


title: Patruuna

text: Nalli on aina sijoitettu hylsyn takaosaan. Nalli on messinkikuorinen ja sen sisältämä iskuherkkä räjähdysaine syttyy nallipiikin iskun vaikutuksesta. Nallin räjähtäminen sytyttää ruudin.


title: Patruuna

text: Eräs nykyään kadonnut patruunatyyppi on ns. piikkisytytyspatruuna, jossa aseen iskuvasara löi patruunan pohjasta sojottavaan piikkiin, joka sytytti hylsyn sisällä olevan nallimassan – 1800-luvun lopulla varsinkin Belgiassa valmistettiin suuria määriä näitä patruunoita käyttäviä halpoja taskurevolvereita, jotka ovat Suomessakin suhteellisen yleisiä.


title: Patruuna

text: Ruuti on yleisnimi patruunoiden sisältämälle ajoaineelle. Käsiaseiden patruunoissa käytetty ruuti on rakenteeltaan jauhetta, jonka kidekoko on pieni ja hyvin säännönmukainen. Tykkien patruunoissa käytetty ruuti voi olla muodoltaan esimerkiksi putki- tai jyväruutia. Palaessaan ruudit synnyttävät korkeapaineisia kaasuja, jotka työntävät hylsyyn kiinnitetyn luodin aseen piippuun ja edelleen piipusta ulos. Palonopeus on niin suuri, että luoti tai haulit saavuttavat tavallisesti 300–1 200 m/s välillä olevia nopeuksia aseesta ja käyttötarkoitukseen valitusta patruunasta riippuen.


title: Patruuna

text: Kaikissa patruunoissa ei ole erillistä ruutia, vaan jo käytöstä poisjääneissä nk. salonkikivääreissä luoti sai liike-energiansa pelkän nallin vaikutuksesta.


title: Ammus

text: Ammus eli projektiili on yleisnimitys, joka käsittää kaikki ampuma-aseella ammuttavat heittokappaleet eli heitteet. Ammusten päätyyppejä ovat luodit, kranaatit ja erikoisammukset. Historiallisesti tunnetaan lukuisia erilaisia ammuksia, joita ovat muun muassa terävät nuolet, tylppäpäiset vasamat, lingonkivet, tykinkuulat, srapnellit sekä katapulteilla ammuttavat kivet ja sytytysammukset.


title: Ammus

text:
Ammus voidaan laukaista joko heittoaseen kineettisellä energialla tai tuliaseen kemiallisella energialla. Tuliaseessa ajopanoksen palaessa vapautunutta lämpöä muuttuu kaasumaisten reaktiotuotteiden laajentuessa ammuksen liike-energiaksi. Tuliaseiden ammus-ajopanosyhdistelmät voivat olla joko patruunalaukauksia, joissa ajopanos ja ammus ovat yksi yhdistelmä, tai kartussilaukauksia, joissa ajopanos ja ammus ladataan aseeseen erikseen.
Patruuna tarkoittaa ampumatarvikeyhdistelmää, jossa ammus mahdollisine sytyttimineen, hylsy, ruutipanos ja nalli on liitetty yhdeksi kokonaisuudeksi. Patruuna sisältää yhtenä kokonaisuutena kaikki ammuksen liikkeelle saattamiseen tarvittavat elementit. Lähes kaikki pienikaliiberiset tuliaseet ovat patruunalaukausaseita. Ensimmäiset patruunalaukausaseet, ns. kammiotykit tulivat käyttöön 1400-luvulla.


title: Ammus

text: Kartussilaukauksessa ammus ja ajopanos ladataan aseeseen erikseen. Tätä laukaustyyppiä käytetään varsinkin järeäkaliiberisissa (yli 100 mm) tykeissä, joissa patruunalaukauksen käyttö ei teknisistä syistä ole mielekästä: patruunan fyysinen koko ja paino kasvaisivat liian suuriksi. Tällöin ladataan panoskammioon ensin ammus ja sitten ajopanoksen sisältävä kartussi, joka voi olla sytyttimen sisältävässä messinkihylsyssä taikka tekstiili- tai pahvipakkauksessa, jolloin erillinen sytytin asetetaan viimeisenä ennen lukon sulkemista. Etenkin hyvin järeäkaliiberisissa laivatykeissä on suosittu tekstiilipakattuja ruutipusseja, jolloin ajopanoksen määrää voidaan helposti säätää ampumamatkan suhteen.


title: Ammus

text: Mustaruutiaseissa on käytetty usein patruunaa muistuttavaa ”esilatausta”, kartussia, jossa luoti ja ruuti on koottu paperiseen kääreeseen. Kartussi on nopeuttanut suustaladattavan aseen lataamista. Suustaladattavien aseiden lataamisen apuna on käytetty myös nk. banderollia, olkavyötä, jossa on puisia säiliöitä laukauskohtaisesti esimitattua ruutia ja luotia varten. Tällöinkään ei ole voinut puhua patruunasta, sillä banderollin sisältö on pitänyt purkaa ja sijoittaa aseen piippuun ilman säiliötään.


title: Siwa

text: Siwa oli suomalainen lähikauppaketju, joka toimi vuosina 1981–2017. Keskon ostettua Suomen Lähikaupan Siwan nimi katosi liikkeistä kokonaan yhdessä Valintatalon nimen kanssa toukokuusta 2016 alkaen ja päättyen huhtikuussa 2017. Liikkeet joko muutettiin K-Marketeiksi, suljettiin tai myytiin kilpailijoille. Siwan viimeisellä vuosikymmenellä ketjuun kuului yli 500 myymälää.


title: Siwa

text: Siwat olivat pienikokoisia ruokakauppoja, joissa oli myyntipinta-alaa alle 400 neliömetriä. Joissakin Siwoissa pinta-alaa oli kuitenkin alle 100 neliömetriä. Siwan tuotevalikoimaan kuului merkkituotteiden lisäksi muun muassa Tuko Logisticsin omia Eldorado-tuotteita.


title: Siwa

text: Siwa sai alkunsa E-liikkeen kannattavuuskriisissä. Erityisesti pienet ruokakaupat olivat lopetusuhan alla. Osuusliike Mäki-Matin kaupallinen johtaja Jorma Tuukkanen sai tehtäväkseen soveltaa saksalaisten laatikkomyymälöiden konseptia ensimmäisenä Suomeen. Hän ja muutama muu E-johtaja viettivät paljon aikaa Saksassa tutustumassa salaa asiakkaan ominaisuudessa erityisesti Aldi-ketjun laatikkomyymälöihin.


title: Siwa

text: Ensimmäiset Siwa-myymälät perustettiin Jyväskylän Torinkulmaan, Ahdinkadulle ja Huhtakeskukseen vuonna 1981. Myymälöiden ilmeen haluttiin poikkeavan täysin E-liikkeen siihenastisesta ilmeestä. Esimerkiksi E-liikkeen oranssin tunnusvärin sijaan väreiksi otettiin sininen ja valkoinen. Nimi ketjulle saatiin lyhentämällä yhdyssanasta sinivalkoinen, mikä viittaa kotimaisuuden lisäksi alkuaikojen värimaailmaan. Myöhemmin selvisi, että Siwa on myös keidas Egyptissä, mutta keitaalla ei ole Jorma Tuukkasen mukaan mitään tekemistä kauppaketjun nimen kanssa. Jorma Tuukkanen piirsi itse Siwa-logon, joka oli pienin muutoksin käytössä loppuun asti. Ketjun iskulauseeksi otettiin ”Siwa – kodintukku”, mikä närkästytti tukkukauppiaita ja silloista kuluttaja-asiamiestä Gerhard af Schulténia. Valtakunnallinen Siwa-ketju muodostui vuonna 1986. Ensimmäiset myymälät olivat niin sanottuja laatikkomyymälöitä, mutta muutaman vuoden jälkeen myymälöistä tuli lähikauppoja.


title: Siwa

text: Vuosina 1994−2014 Siwa kuului YkkösBonus-kanta-asiakasohjelmaan. Vuonna 2014 Siwa siirtyi käyttämään uutta Pins-kanta-asiakasjärjestelmää.


title: Siwa

text: Siwa-ketjuun kuuluivat vuosina 1996–2003 myös Elannon lähimyymälät pääkaupunkiseudulla, jotka olivat yhteisessä ketjunohjauksessa Suomen Lähikauppa Oy:n myymälöiden kanssa. Helsingin Osuuskaupan HOKin ja Elannon fuusioituessa vuonna 2004 Elanto luovutti Tradekalle 46 Siwan ja yhden Valintatalon liiketoiminnan korvaukseksi yhteistyösopimuksen ennenaikaisesta lopettamisesta. Elannon myymälöitä oli yhteensä 56, ja niistä kymmenen muutettiin HOK-Elannon lähikauppaketjun Alepan myymälöiksi. Viimeinen omistaja Suomen Lähikauppa Oy (entinen Tradeka) muodostui, kun vuonna 2005 Tradekan ja Wihurin Ruokamarkkinoiden vähittäiskauppaketjut yhdistettiin samaan yhtiöön. Tämän seurauksena suurin osa Ruokavarasto-lähikaupoista muuttui Siwoiksi, mikä johti niiden määrän huomattavaan lisääntymiseen. Viidensadan Siwan raja rikkoutui tammikuussa 2006.


title: Siwa

text: Siwa uudisti myymäläilmeensä ja tuotevalikoimansa viimeisen kerran vuonna 2014. Uudistukseen kuului muun muassa entistä ruokaisampi tuotevalikoima ja selkeästi aiempaa runsaampi tuoretuotteiden määrä. Myymälöiden valikoimat oli räätälöity kaupan asiakaskunnan kysynnän mukaan, eli nekin vaihtelivat myymäläkohtaisesti. Valikoima sisälsi kuitenkin Suomen 2 000 suosituinta tuotetta sekä palveluita peleistä pakettipalveluihin. Lisäksi Helsinkiin avattiin vuorokauden ympäri auki olevia Siwoja.


title: Siwa

text: Kesko osti Suomen Lähikaupan marraskuussa 2015. Tämän seurauksena pääosa Siwoista ja Valintataloista muutettiin K-Marketeiksi vuosina 2016 ja 2017. Loput myymälät myytiin Kilpailu- ja kuluttajaviraston ehtojen mukaan kilpailijoille tai lakkautettiin kokonaan. Kaupan voimaantulon myötä Siwojen ja Valintatalojen tuotevalikoimaan lisättiin sata Pirkka-tuotetta välittömästi huhtikuussa 2016. Viimeisinä K-Marketeiksi muutettiin Ruoveden, Mäntän, Ivalon ja Rovaniemen Ounasmetsän Siwat 27. huhtikuuta 2017.


title: Christer Pettersson

text: Carl Gustaf Christer Pettersson (23. huhtikuuta 1947 Solna, Tukholman lääni – 29. syyskuuta 2004 Solna, Tukholman lääni) oli ruotsalainen mies, jota epäiltiin 28. helmikuuta 1986 tapahtuneesta pääministeri Olof Palmen salamurhasta. Käräjäoikeus tuomitsi Petterssonin murhasta elinkautiseen vankeuteen, mutta hovioikeus totesi hänet syyttömäksi vähäisten todisteiden takia ja vapautti hänet. Keskustelu syyllisyydestä jatkuu edelleen.


title: Christer Pettersson

text: Pettersson oli aiemmin tuomittu vuonna 1970 hänen puukotettuaan itselleen ennestään tuntematonta miestä, joka menehtyi. Pettersson tuomittiin tästä taposta vankeuteen vuonna 1974.


title: Christer Pettersson

text: Pettersson kuoli aivoverenvuotoon lyötyään päänsä syyskuussa 2004.


title: Kabardi-Balkaria

text: Kabardi-Balkarian tasavalta (kabardiksi Къэбэрдей-Балъкъэр Республикэ, balkaariksi Къабарты-Малкъар Республика, venäjäksi Кабарди́но-Балка́рская Респу́блика) on Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Itä-Euroopassa Kaukasuksen pohjoisrinteillä ja Kabardian tasangolla. Se rajoittuu pohjoisessa Stavropolin aluepiiriin, idässä ja kaakossa Pohjois-Ossetiaan, lounaassa Georgiaan ja lännessä Karatšai-Tšerkessiaan. Tasavallan pääkaupunki on Naltšik.


title: Kabardi-Balkaria

text: Kabardi-Balkarian pohjois- ja koillisosat kuuluvat Kabardian tasankoon. Tasankoalueen eteläpuolella on kumpuilevaa ylänköä, joka maan eteläosassa kohoaa Kaukasusvuoristoksi. Kaukasuksen korkein alue sijaitsee Kabardi-Balkarian ja Georgian rajalla. Maan länsiosassa Karatšai-Tšerkessian vastaisella rajalla on Euroopan korkein vuori Elbrus (5 642 m). Muita korkeita vuoria ovat Dyhtau (5 204 m), Škhara (5 200 tai 5 201 m) ja Koštantau (Ко́штантау, noin 5 150 m). Vuoristoalueella on myös jäätiköitä, joista suurimmat ovat Bezengi ja Dyhsu.


title: Kabardi-Balkaria

text: Maan suurin joki on Terek, joka virtaa maan koillisosassa Kabardian tasangon läpi. Kabardi-Balkarian alueella Terekiin laskevat Kaukasukselta alkavat Malka, Baksan, Tšegem ja Tšerek.


title: Kabardi-Balkaria

text: Ilmasto on mantereinen. Kabardian tasangon keskilämpötila on tammikuussa -4 ˚C ja heinäkuussa +23 ˚C. Vuoristoalueella keskilämpötila on tammikuussa puolestaan -12 ˚C ja heinäkuussa +4 ˚C. Vuotuinen keskisademäärä on Kabardian tasangolla 500 mm ja vuoristoalueella valtavat 2 000 mm.


title: Kabardi-Balkaria

text: Kabardian tasankoa hallitsee arokasvillisuus. Vuoriston alavampia alueita peittävät metsät, joissa kasvaa pyökkiä, koivua, leppää, tammia, valkopyökkiä ja mäntyä. Metsärajan yläpuolella on alppiniittyjä ja yläpuolella paljasta kalliota ja jäätiköitä.


title: Kabardi-Balkaria

text: Kabardi-Balkarian luonnonsuojelualueista merkittävimpiin kuuluu Euroopan korkeinta huippua, Elbrusvuorta ympäröivää vuoristoluontoa suojeleva, tasavallan lounaisosan käsittävä "Elbrusin kansallispuisto" (Приэльбрусье Национальный парк; 1004,00 km²). Sotšin kansallispuiston tavoin myös tälle suojelualueelle ja sen tuntumaan on kuitenkin rakenteilla valtavia laskettelukeskuksia lomakylineen, teineen, maisemaa muuttavine hiihtohisseineen ja luontaista vesitaloutta rikkovine keinolumetusjärjestelmineen. Ainakin periaatteessa tiukemmin suojeltu pitäisi olla kansallispuistosta kaakkoon sijaitseva, Georgian rajan läheisen vuoristoalueen käsittävä Kabardi-Balkarian luonnonpuisto (Кабардино-Балкарский Заповедник; 826,49 km²).


title: Kabardi-Balkaria

text: Kabardit ovat olleet alueen ensimmäisiä tunnettuja asukkaita. Heidät mainitaan zikhi-nimellä lähteissä, jotka ajoittuvat ajanlaskun 500 ensimmäiselle vuodelle. Sitten 1200-luvulta 1400-luvulle heidät mainitaan tšerkesseiksi. Mongolien tulo alueelle 1200-luvulla ajoi turkkilais-tataarilaisia heimoja vuoristoon, missä he sekoittuivat indoeurooppalaisten alaanien kanssa. Näin syntyi balkaarikansa. Vuonna 1557 kabardilainen ruhtinas Temriuk pyysi tsaari Iivana Julmalta, että Venäjä ottaisi kabardikansan suojelukseensa. Iivana suostui tähän ja otti jopa puolisokseen kabardilaisen prinsessan. Vuonna 1739 Kabardia itsenäistyi uudelleen. Kabardit olivat hallitsevassa asemassa Kaukasiassa ja muut kansat maksoivat heidän ruhtinailleen veroja. Vuonna 1774 alue joutui taas Venäjän keisarikunnan valtaan kabardien sitkeästä vastarinnasta huolimatta. Balkaria puolestaan liitettiin Venäjään vasta 1827.


title: Kabardi-Balkaria

text: Neuvostoliitossa kabardien asuinalueesta muodostettiin 1. syyskuuta 1921 Kabardian autonominen alue. Se ei kuitenkaan ollut pitkäikäinen hallintoyksikkö, sillä jo seuraavana vuonna se korvattiin Kabardi-Balkarian autonomisella alueella, josta 5. joulukuuta 1936 tuli Kabardi-Balkarian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta. Toisessa maailmansodassa saksalaiset valloittivat maan loppukesällä 1942, mutta Neuvostoliitto valtasi sen seuraavana vuonna takaisin. Neuvostoliitto syytti balkaareja yhteistoiminnasta saksalaisten kanssa, ja koko kansa karkotettiin Keski-Aasiaan 1944. Balkaarien karkotuksen jälkeen tasavallan nimeksi tuli Kabardian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta. Balkaarit saivat palata kotimaahansa vuonna 1957, ja tasavallan nimeksi palautettiin Kabardino-Balkarian ASNT.


title: Kabardi-Balkaria

text: Marraskuussa 1991 Kabardino-Balkarian ASNT antoi suverenisuusjulistuksen ja muutti nimensä Kabardi-Balkarian sosialistiseksi neuvostotasavallaksi. Neuvostoliiton hajottua maan nimeksi tuli Kabardi-Balkaria, ja se allekirjoitti maaliskuussa 1992 sopimuksen Venäjän kanssa, jonka mukaan se jäi Venäjän federaation osaksi.


title: Kabardi-Balkaria

text: Kabardi-Balkarian parlamentissa hyväksyttiin vuonna 2001 paluumuuttolaki, jonka mukaan historiallisissa konflikteissa Kabardi-Balkarian alueelta karkotetut ja paenneet saivat palata ja saada korvauksen tasavallan budjetista. Näitä historiallisia konflikteja ovat muun muassa 1800-luvulla käydyt sodat, joissa Venäjä valloitti alueen, sekä kommunistiajan karkotukset ja maailmansodat.


title: Kabardi-Balkaria

text: Kabardi-Balkariassa asuu 859 939 henkeä (2010). Väestöstä kaupunkilaisia oli 54,5 prosenttia. Suurin kaupunki on pääkaupunki Naltšik (240 203 as.). Muita kaupunkeja ovat Prohladnyi (59 601 as.), Baksan (36 860 as.), Nartkala (31 694 as.), Maiski (26 755 as.), Terek (19 170 as.), Tyrnyauz (21 000 as.) ja Tšegem (Чегем, 18 019 as.). Asutus on keskittynyt maan keski- ja pohjoisosaan.


title: Kabardi-Balkaria

text:
Kabardi-Balkarian alkuperäisiä asukkaita ovat kabardit ja balkaarit, joita on maan väestöstä yhteensä 66,9 prosenttia. Kabardit kuuluvat kaukasialaisten kansojen abhasialais-adygeiläiseen ryhmään, ja heillä on yhteinen kirjakieli naapurimaassa Karatšai-Tšerkessiassa asuvien tšerkessien kanssa. Balkaarit puolestaan kuuluvat altailaisten kansojen turkkilais-tataarilaiseen ryhmään, ja he ovat läheistä sukua naapurimaassa Karatšai-Tšerkessiassa asuville karatšaille.
*


title: Kabardi-Balkaria

text: Kabardi-Balkaria jakautuu aluehallinnon ylemmällä tasolla kolmeen kaupunkipiirikuntaan ja kymmeneen piiriin. Kaupunkipiirikuntia ovat tasavallan pääkaupunki Naltšik, Baksan ja Prohladnyi. Kaupunkipiirikuntien ja piirien hallintokeskusten sijainti ilmenee oheisesta kartasta.


title: Kabardi-Balkaria

text:
Elbrusin piirissä sijaitseva Tyrnyauzin kaupunki on Balkarian hallinnollinen keskus.
Kabardi-Balkarian perustuslaki hyväksyttiin 1. syyskuuta 1997. Kabardi-Balkarian korkein virka-asema on presidentin virka. Nykyinen presidentti Arsen Kanokov valittiin virkaansa syyskuussa 2005. Kabardi-Balkarian parlamentti on kaksikamarinen. Kamarit ovat tasavallan neuvosto ja edustajain neuvosto. Kummassakin kamarissa on 36 edustajaa, jotka valitaan viideksi vuodeksi kerrallaan.


title: Kabardi-Balkaria

text: Kabardi-Balkarian osuus Venäjän federaation BKT:stä oli Venäjän tilastokeskus Rosstatin mukaan vuonna 2010 yhteensä 76,0565 miljardia ruplan osuuden eli 0,20 % koko maan BKT:stä. Jokaista tasavallan asukasta kohti se on 88,44 tuhatta ruplaa eli noin 2 167 euroa, mikä on 34 % Venäjän keskiarvotasosta.


title: Kabardi-Balkaria

text: Maatalouden tärkeimmät tuotantoalat ovat viljanviljely ja lihakarjan kasvatus. Lisäksi viljellään auringonkukkaa, hedelmiä ja vihanneksia sekä tuotetaan maitoa, viiniä ja munia. Teollisuudenaloista tärkein on vuoristoalueelle keskittynyt vuoriteollisuus, joka tuottaa kivihiiltä, volframia ja molybdeeniä. Vuoristossa harjoitetaan myös metsätaloutta ja turismia. Muista teollisuudenaloista mainittakoon elintarvike-, koneenrakennus- ja metalliteollisuus.


title: Kabardi-Balkaria

text: Kabardino-Balkarian väestöstä kabardit ja balkaarit ovat pääasiassa islaminuskoisia. Heitä on noin 58 prosenttia maan väestöstä.


title: Kabardi-Balkaria

text: Naltšikissa toimii Kabardi-Balkarian valtionyliopisto sekä talouden, historian, kielen ja kirjallisuuden tutkimusinstituutti. Lisäksi maassa toimii vuoristogeologian tutkimuslaitos.


title: Ernst Cassirer

text: Ernst Cassirer (28. heinäkuuta, 1874, Breslau, Saksa – 13. huhtikuuta, 1945, New York, N.Y.) oli saksalainen uuskantilainen filosofi, joka muistetaan ennen kaikkea esittämästään kulttuurifilosofisesta näkemyksestä.


title: Ernst Cassirer

text: Cassirer syntyi juutalaiseen perheeseen Sleesiassa. Hän aloitti opintonsa vuonna 1892 Berliinin yliopistossa oikeustieteen opiskelijana, mutta vaihtoi kuitenkin alakseen saksalaisen kirjallisuuden ja filosofian. Vuonna 1896 Cassirer siirtyi opiskelemaan Marburgin yliopistoon, jossa hänen keskeisinä opettajinaan toimivat uuskantilaiset Hermann Cohen ja Paul Natorp. Vuonna 1899 Cassirer väitteli tohtoriksi aiheenaan Natorpin ohjauksessa tutkimuksella "Kritik der mathematischen und naturwissenschaftlichen Erkenntnis".


title: Ernst Cassirer

text: Juutalaisena Cassirerin ei ollut helppoa luoda itselleen akateemista uraa. Vuonna 1906 hän julkaisi virkaväitöskirjansa, minkä jälkeen hän toimi kolmentoista vuoden ajan dosenttina Berliinin yliopistossa. Vuonna 1919 Cassirerin onnistui päästä vastaperustetun Hampurin yliopiston filosofian professorin virkaan. Tässä virassa hän toimi vuoteen 1933 asti, jolloin kansallissosialistinen puolue nousi valtaan ja Cassirer joutui poistumaan maasta.


title: Ernst Cassirer

text: Cassirer pakeni ensin Britanniaan, missä hän toimi vuosina 1933–1935 luennoitsijana Oxfordin yliopistossa. Vuodesta 1935 vuoteen 1941 Cassirer oli professorina Göteborgin yliopistossa. Vuodesta 1939 lähtien hän oli myös Ruotsin kansalainen. Toukokuussa 1941 hän kuitenkin muutti edelleen Yhdysvaltoihin. Hänestä tuli ensin vieraileva luennoitsija Yalen yliopistoon (1941–43) ja mutta lopulta hän muutti New Yorkiin, jossa hän toimi kahden viimeisen elinvuotensa ajan Columbian yliopiston luennoitsijana.


title: Ernst Cassirer

text: Cassirer oli erikoistunut filosofian historiaan. Hänen kolmessa osassa ilmestynyt päätyönsä "Philosophie der symbolischen Formen" (1923–29, "Symbolisten muotojen filosofia") oli merkittävä kulttuurifilosofian teos. ”Ihminen on symbolinen eläin” kirjoittaa Cassirer tekstissään "An Essay on Man" (1944). Siinä missä eläin muodostaa todellisuuskäsityksensä vaistojensa varassa, rakentaa ihminen oman symbolisen maailmansa, joka toimii rakenteena ja muotona havainnoille todellisuudesta. Tältä osin Cassirer on paljon velkaa Immanuel Kantin transsendentaaliselle idealismille. Pääajatuksena on, että ihmiset eivät voi tuntea todellisuutta sellaisenaan, vaan heidän käsityksiään muokkaa se kuinka he vastaanottavat ne.


title: Grob G109

text: Grob G109 on saksalainen kaksipaikkainen rinnakkainistuttava moottoripurjelentokone.


title: Grob G109

text: Koneessa on yleensä voimanlähteenä 2–2,4-litrainen Limbach-lentomoottori, josta saadaan tehoa noin 80–100 hevosvoimaa. Toiminta-aika koneella on noin 5 tuntia per tuhat kilometriä (ilman reservejä), ja tyypillinen matkalentonopeus koneella on 150–170 km/h. Kone on purjelentokonemaisuudestaan johtuen varsin liitokykyinen, ja moottori sammutettuna se lentää tyynessä säässä kilometrin korkeudesta vielä noin 30 kilometriä.


title: Buddhalainen etiikka

text: Buddhalaisuudessa pyritään vapautumaan kärsimyksestä ja etiikka on tässä yksi keino. Myös elämän kunnioitus, myötätunto ja rakkaus ovat tärkeitä arvoja buddhalaisuudessa.


title: Buddhalainen etiikka

text: Buddha opetti keskitien merkitystä. Hän eli itse elämänsä alkuosan ylellisyydessä palatsissa, minkä jälkeen vetäytyi askeesiin. Valaistuttuaan hän oivalsi, että täytyy välttää ääripäitä eli niin nautintoja elämänsisältönä kuin myös nihilismiä ja kielteisyyttä.


title: Buddhalainen etiikka

text: Buddhalaisuudessa ei ole synnin käsitettä eikä siten ole hyvää tai pahaa toimintaa. Toiminta on sen sijaan taitavaa tai taitamatonta. Taitava toiminta vie pois kärsimyksestä kohti vapautumista, kun taas taitamaton toiminta lisää kärsimystä.


title: Buddhalainen etiikka

text: Taitamaton toimija saattaa olla ilkeä ja pahantahtoinen, mutta yleensä on kyse siitä, että tekijä ei täysin hahmota tekojensa seurauksia sumentuneen mielentilansa vuoksi. Tekoja tärkeämpää buddhalaisuudessa on mielentila, jossa toimitaan. Teot itsessään ovat neutraaleja. Taitava toiminta on lähtöisin anteliaisuudesta, rakkaudesta, selkeydestä ja tietoisesta toiminnasta. Taitamaton toiminta saa alkunsa välinpitämättömyydestä, vihasta, pelosta, harhasta, ahneudesta ja mielen turtumisesta.


title: Buddhalainen etiikka

text: Maallikkobuddhalaiset sitoutuvat noudattamaan viittä ohjetta (panca-sila). Munkkeja ja nunnia varten on yli 200 säännön kokoelmat.


title: Buddhalainen etiikka

text: Ohjeet esitetään kielteisessä muodossa, mutta jokainen ohje sisältää myös jonkin positiivisen ominaisuuden tai periaatteen, jota tulee kehittää. Se on yhtä tärkeää kuin kielteisestä ominaisuudesta luopuminen.


title: Buddhalainen etiikka

text: Nämä ovat nimenomaan periaatteita, eivätkä käskyjä, kuten kymmenen käskyä. Ne on tarkoitettu suuntaviivoiksi taitavaan käytökseen ja harjoittajilla on lupa käyttää omaa harkintakykyään – ohjeen henki on yleensä kirjainta tärkeämpi.Ensimmäinen ohje käsittää kaikki olennot, ihmisistä eläimiin ja jopa oman itsen. Buddha kehotti rakastamaan kaikkia elollisia kuin äitiä, koska mikä tahansa elollinen olento on voinut olla jossakin jälleensyntymän kierron vaiheessa äitisi.


title: Buddhalainen etiikka

text: Monet buddhalaiset ovat vegetaristeja tai vegaaneja, vaikka Buddhan opetuksen mukaan lihan syöminen ei kuitenkaan tuota huonoa karmaa, ellei kyseistä eläintä ole teurastettu juuri syöjää varten.


title: Buddhalainen etiikka

text: Ohjeella on myös merkitystä elinkeinoa valitessa: se ei saa tuottaa minkäänlaista vahinkoa elävillä olennoille, joten esimerkiksi sotilaan tai teurastajan ammatti ei sovi. Ensimmäistä ohjetta vastaavia myönteisiä periaatteita ovat ystävällisyyden kehittäminen ja toiminta elävien olentojen hyväksi. Rakkautta maailmaa kohtaan kehitetään Metta bhavana -meditaatiolla.


title: Buddhalainen etiikka

text: Toinen ohje pähkinänkuoressa: älä varasta. Tämä ei tarkoita pelkästään tavaraa tai rahaa, vaan esimerkiksi toisten herkkäuskoisuutta tai vieraanvaraisuutta ei tulisi käyttää hyväksi. Vastaavasti anteliaisuutta tulisi edistää. Tämäkään ei viittaa pelkästään tavaraan tai rahaan, vaan myös esimerkiksi aikaan, tukeen jne.


title: Buddhalainen etiikka

text: Kolmannen ohjeen tulkitaan kieltävän raiskaaminen tai aviorikos. Seksuaalisuus ei sinänsä ole paha asia, mutta sillä ei saa tuottaa vahinkoa. Ohje ei kiellä homoseksuaalisuutta. Ohjeeseen sisältyy myös keskitie eli itsehillinnän ajatus eikä se tarkoita pelkästään seksuaalisuutta. Mitään ei tulisi ahnehtia. Vastaavia myönteisiä periaatteita ovatkin tyytyväisyys eli kiitollisuus. Sen sijaan, että ahnehtisi ja keräisi aistinautintoja (ruoka, tv, musiikki, seksi jne.), pyrkiikin olemaan tyytyväinen ja kunnioittamaan sitä mitä sinulla jo on. Buddhalaisuus ei kuitenkaan kiellä nauttimasta edellä mainituista asioista.


title: Buddhalainen etiikka

text: Neljännen ohjeen valheellisella puheella tarkoitetaan lähinnä valehtelua mutta myös kaikkea puhetta, joka tuottaa vahinkoa. Totuuden lausuminenkaan ei aina ole taitavaa jos asia ilmaistaan niin, että se aiheuttaa kärsimystä ja mielipahaa, esimerkiksi käyttämällä ironisia tai kärjistäviä ilmaisukeinoja. Neljättä periaatetta vastaavia myönteisiä periaatteita ovat rehellisyys, vilpittömyys ja ihmisten keskinäistä ymmärrystä edistävä puhe.


title: Buddhalainen etiikka

text: Viides ohje viittaa lähinnä päihteiden käyttöön. Buddhalaisuudessa ajatellaan, että kirkas mieli tuottaa enemmän sopua ja harmoniaa kuin sumeat olotilat. Tämän vuoksi buddhalaiset eivät yleensä käytä alkoholia. Mielen turruttamista muillakin keinoin tulee välttää.


title: Buddhalainen etiikka

text:
Maallikot, jotka haluavat syventää harjoitustaan, seuraavat varsinkin Theravada-perinteessä usein laajennettua kahdeksan ohjeen kokoelmaa ns. Uposatha-päivinä noin kerran viikossa. Näiden ohjeiden tarkoituksena on jouduttaa harjoittelijan matkaa valaistumiseen ja pitää hänen mielensä selkeänä. Kahdeksaan ohjeeseen sisältyvät aiemmat viisi ohjetta. Lisäksi kolmas ohje vahvistuu täydeksi selibaatiksi. Lisättyjä ohjeita
ovat:


title: Buddhalainen etiikka

text: Tämä ohje tarkoittaa munkin ruokailurytmin seuraamista, eli ruokailujen tulisi tapahtua auringonnousun ja keskipäivän välisenä aikana. Illalla syömistä tulisi välttää.


title: Buddhalainen etiikka

text: Näiden kahdeksan ohjeen lisäksi munkeiksi haluavat noviisit noudattavat kymmentä ohjetta, joissa edellä mainituista ohjeista toinen on pilkottu kahdeksi eri säännöksi ja ohje 'välttää rahaa ja arvoesineitä' on lisätty.


title: Giovanni Maria da Crema

text: Giovanni Maria da Crema oli italialainen säveltäjä ja luutisti. Hän eli 1500-luvulla ja oli syntynyt todennäköisesti jo 1400-luvun puolella. Creman arvellaan toimineen hovissa 1500-luvun alkupuolella. Crema julkaisi useita luuttukappaleita 1540-luvulla. Hän kuoli 1550-luvulla tai myöhemmin.


title: Pseudomorfoosi

text: Pseudomorfoosi on geologinen ilmiö, jossa mineraalirakeen alkuperäinen mineraali vaihtuu toiseen mutta sen alkuperäinen muoto säilyy.


title: Eusebius

text: Eusebius tai Eusebios on seuraavien historiallisesti merkittävien henkilöiden nimi:


title: Jooniansaaret

text: Jooniansaaret ( tai Επτάνησα, "Eptánisa", ”Seitsemän saarta”; ; ) on Kreikalle kuuluva saariryhmä, joka sijaitsee Välimereen kuuluvan Joonianmeren itärannikolla. Pinta-alaa saariryhmällä on 2 307 km² ja asukkaita on 209 608 (2001). Saariryhmän pääsaaret ovat Korfu ("Kérkyra"), Paxós, Lefkas ("Lefkáda"), Kefaloniá, Ithaka ("Itháki"), Zákynthos ja Kythera ("Kýthira").


title: Jooniansaaret

text: Pinta-alaltaan suurin Jooniansaari on Kefaloniá ja väkiluvultaan suurin Korfu. Suurimmat kaupungit ovat Korfun kaupunki ja Kefalonián Argostóli. Jooniansaariin kuuluu viisi pienempää pienten saarten saariryhmää, jotka ovat Korfun luoteispuolella sijaitsevat Diapontiset saaret, Lefkaksen ja Aitolia-Akarnanian rannikon välissä sijaitsevat Tilevoḯdes-saaret, Aitolia-Akarnanian rannikon edustalla sijaitsevat Ekhinadit, Zákynthoksen eteläpuolella sijaitsevat Strofadit sekä Messenian rannikon edustalla sijaitsevat Oinoússeen saaret. Saarten pääelinkeinoja ovat turismi, viinin ja hedelmien viljely sekä kalastus ja merenkulku.


title: Jooniansaaret

text: Jooniansaarten lisäksi Kreikan saaristoon kuuluvat Egeanmeressä Manner-Kreikan itäpuolella sijaitsevat Egeanmeren saaret.


title: Jooniansaaret

text:
Jooniansaaret ovat olleet asuttuja viimeistään paleoliittisella kaudella. Tuolta ajalta on tehty löytöjä muun muassa Kefaloniássa ja Korfulla. Pronssikaudella saarilla ovat vaikuttaneet muun muassa minolainen ja mykeneläinen kulttuuri.
Varhaisimmat kirjalliset viittaukset Jooniansaariin ovat peräisin Homeroksen eepoksista ja erityisesti "Odysseiasta", jossa Ithaka on keskeisessä roolissa Odysseuksen kotipaikkana. Tutkijat ovat kuitenkin olleet erimielisiä siitä, onko kyseessä nykyisin Ithakana tunnettu saari. Jooniansaarten nimi liittyy Joonianmereen, joka puolestaan on saanut nimensä kreikkalaisen mytologian hahmosta Iosta.


title: Jooniansaaret

text: Antiikin aikana 700-luvulla eaa. Jooniansaaret ja erityisesti Kerkyra eli Korfu olivat Korintin siirtokuntana. Korintille ne olivat tärkeitä, koska ne sijaitsivat Italiaan ja muualle länteen johtaneen kauppareitin varrella. Erityisesti Kerkyra oli merkittävä merimahti, jolla oli omia siirtokuntia. 400-luvulla eaa. Kerkyra kapinoi Spartan kanssa liitossa ollutta Korinttia vastaan ja liittyi näiden vihollisen Ateenan puolelle. Tämä oli yhtenä syynä peloponnesolaissotaan.


title: Jooniansaaret

text: Rooman valtakunta valloitti saaret 200-luvulla eaa. Bysantin valtakunnan kukistuttua Jooniansaaret kuuluivat 1400-luvulta vuoteen 1797 suuren osan ajasta Venetsialle. Samaan aikaan suuri osa muusta Kreikasta jäi osmanivallan alle. Venetsia ja Osmanien valtakunta taistelivat Jooniansaarten omistuksesta usein, eikä Venetsia pystynyt pitämään kaikkia saaria hallussaan koko ajan. Jooniansaarista Korfu oli ainoa, joka ei ollut missään vaiheessa osmanivallan alla. Lefkas oli osmanivallan alla pisimpään, vuosina 1476–1684. Muut saaret olivat osmanien valloittamana ainakin jonkun aikaa.


title: Jooniansaaret

text: Vuonna 1797 Venetsia hävisi sodassa Napoleonille, ja tämän seurauksena Jooniansaaret siirtyivät vuonna 1799 Ranskan omistukseen. Vuosina 1799–1807 saaret olivat Venäjän valloittamina, mutta palasivat tämän jälkeen Ranskan hallintaan. Vuosina 1815–1864 saaret olivat Yhdistyneen kuningaskunnan suojeluksen alaisena protektoraattina nimellä Jooniansaarten yhdysvallat. Brittivallan aika oli saarten vaurastumisen aikaa. Tuolloin niillä toimi muun muassa Kreikan ensimmäinen yliopisto Joonian akatemia.


title: Jooniansaaret

text: Vuonna 1864 Jooniansaaret luovutettiin Kreikalle, joka oli saavuttanut itsenäisyyden joitakin vuosikymmeniä aiemmin. Toisessa maailmansodassa Italia miehitti saaret osana Mussolinin suunnitelmaa palauttaa Rooman vallan aikaiset alueet Italialle. Italialaisten antauduttua vuonna 1943 Saksa valtasi saaret. Tuolloin saksalaiset surmasivat kostoksi suuren määrän saarilla olleita italialaisia sotilaita. Kreikan yhteyteen saariryhmä palasi jälleen vuonna 1944.


title: Jooniansaaret

text: Historian seurauksena Jooniansaarten kulttuurissa ja muun muassa arkkitehtuurissa on paljon läntisiä, erityisesti venetsialaisia ja italialaisia vaikutteita. Erityisesti Korfulla on paljon myös muun muassa brittiläistä vaikutusta.


title: Jooniansaaret

text: Jooniansaarilla oli suuret maanjäristykset vuosina 1948 ja erityisesti 1953. Ne aiheuttivat suurta aineellista tuhoa.


title: Jooniansaaret

text: Jooniansaarten suurimmat saaret ovat:


title: Jooniansaaret

text: Hallinnollisesti suurin osa Jooniansaarista kuuluu omaan alueeseensa, Jooniansaarten alueeseen, joka on jaettu viiteen alueyksikköön. Kythera ja Antikythera kuitenkin kuuluvat hallinnollisesti Attikan alueeseen ja sen Saarten alueyksikköön. Pienet Oinoússeen saaret puolestaan kuuluvat Peloponnesoksen alueen Messenian alueyksikköön.


title: Zürich

text: Zürich ([] , , , sveitsinsaksaksi "Züri") on kaupunki Pohjois-Sveitsissä. Se on väkiluvultaan maan suurin kaupunki ja Zürichin kantonin pääkaupunki.


title: Zürich

text: Zürich sijaitsee Zürichinjärven pohjoispäässä, Limmatin joenniskassa ja laaksossa, kumpuilevassa Mittellandissa. Kaupungin länsipuolella kohoaa metsäinen Albisharjanne korkeimpana huippuna Uetliberg (869 m mpy.) ja itäpuolella Zürichberg (676 m mpy.).


title: Zürich

text: Nykyisen laajuinen Zürichin kaupunki syntyi kahdessa kuntafuusiossa vuosina 1893 ja 1934, kun yhteensä 20 kuntaa liitettiin Zürichiin. Zürich koostuu 12 piiristä (). Piirit muodostuvat yhteensä 22 historiallisesta kaupunginosasta (). Piirit on jaettu tilastollisesti 34 osa-alueeseen (); kuhunkin piiriin kuuluu 2–4 osa-aluetta.


title: Zürich

text: Nykyisen Zürichin alueen väkiluku nelinkertaistui 1800-luvun jälkipuoliskolla noin 40 000:sta 170 000:een. Korkeimmillaan kaupungin väkiluku oli vuonna 1962, noin 442 000. Vähennyttyään välillä lähes sadallatuhannella vakinaisia asukkaita oli vuoden 2016 lopussa jälleen yli 400 000.


title: Zürich

text:
Zürichissä oli vuoden 2016 lopussa – ottaen huomioon sekä vakituiset että tilapäiset asukkaat – 415 682 asukasta. Heistä 133 473 henkilöä (32,1 prosenttia) oli ulkomaalaisia, ilman Sveitsin passia. Ulkomaalaisryhmistä suurin oli saksalaiset, joita oli 33 548 ihmistä. Seuraavaksi suurimmat ryhmät ovat italialaiset ja portugalilaiset. Suomalaisia asui vuoden 2016 lopulla Zürichissä 440 henkilöä.
Zürichin metropolialueella asuu noin 1,68 miljoonaa asukasta.


title: Zürich

text: Elämänlaadun Zürichissä väitetään olevan maailman suurkaupungeista korkein.


title: Zürich

text: Vuoden 2000 väestönlaskennassa 77,7 prosenttia Zürichin asukkaista puhui äidinkielenään saksaa. Kaupungissa puhutaan omaleimaista zürichinsaksaa ("Züritüütsch"). Saksan jälkeen yleisimmät äidinkielet kaupungissa olivat italia (4,7 %), entisen Jugoslavian alueen kielet (2,4 %), espanja (2,2 %) ja ranska (2,1 %).


title: Zürich

text: Zürichin suurin uskonnollinen ryhmä on katoliset, joita oli vuoden 2015 lopulla noin 28 prosenttia asukkaista. Protestantteja oli noin 22 prosenttia ja islamilaisia kuusi prosenttia. Asukkaista 34 % ei tunnustanut mitään uskontoa.


title: Zürich

text: Zürich on Sveitsin talouselämän keskus. Kaupungissa oli vuonna 2014 noin 43 000 yritystä ja 460 000 työpaikkaa, joista 93 prosenttia oli palvelusektorilla. Työpaikoista oli pankki-, rahoitus- ja vakuutusalalla noin 64 000. Työntekijöistä 35 prosenttia oli vuonna 2015 ulkomaalaisia. Kaupunkilaisten työttömyys on vaihdellut vuosina 2010–2016 3,3 prosentista 4,1 prosenttiin.


title: Zürich

text: Kahden suurpankin, UBS:n ja Credit Suissen, samoin kuin 55 muun pankin pääkonttori on kaupungissa, ja sitä sanotaankin usein maailman pankkikeskukseksi. Vakuutusyhtiö Swiss Re ja Sveitsin pörssi pitävät päämajaansa Zürichissä.


title: Zürich

text: Zürich on monen suuryrityksen, esimerkiksi teollisuuskonserni-ABB:n ja Migros-osuuskunnan kotipaikka.


title: Zürich

text: Zürichin lentoasema on maan suurin. Se sijaitsee Klotenissa, kaupungin pohjoispuolella. Zürichin rautatieasemalta on suorat kaukojunayhteydet eri puolille Sveitsiä sekä naapurimaihin. Verkehrsbetriebe Zürich (VBZ) on kaupungin liikennelaitos. Moottoritiet A1 ja A4 ohittavat kaupungin pohjoispuolelta, A3 länsipuolelta. Zürichinjärvellä on risteilyliikennettä.


title: Zürich

text: Kaupungissa sijaitsee lukuisia korkeakouluja, joista tärkein on Valaliiton teknillinen korkeakoulu (Eidgenössische Technische Hochschule, ETH).


title: Zürich

text: Kansainvälisen jääkiekkoliiton (IIHF) päämaja sijaitsee Zürichissä. Myös Kansainvälisen jalkapalloliiton (FIFA) keskuspaikka on Zürich.


title: Zürich

text: Grasshopper Club Zürich on urheiluseura, jolla on toimintaa monessa lajissa, muun muassa jalkapallossa ja salibandyssä. FC Zürich on jalkapalloseura. ZSC Lions pelaa jääkiekkoa maan pääsarjassa.


title: Zürich

text: Zürichissä järjestetään vuosittain yleisurheilun Timanttiliigan osakilpailu Weltklasse Zürich.


title: Zürich

text: Zürichissä syntyneitä tai vaikuttaneita henkilöitä:


title: Hinajana

text: Hinajana (sanskritia; devanagari: हीनयान; IAST: "hīnayāna"; 'pieni vaunu') on mahajana-buddhalaisten käyttämä nimitys niistä vanhemmista buddhalaisista koulunkunnista, jotka sitoutuvat pali-kaanoniin. Termin käytöstä ja merkityksestä on useita mielipiteitä oppineiden ja buddhalaisten keskuudessa, monesti termiä on pidetty halventavana. Neutraalimpia termejä hinajana-buddhalaisuudelle ovat toisinaan käytetyt nikāya-buddhalaisuus ja tai "śrāvakayāna". Näillä molemmilla termeillä on kuitenkin myös muita käyttöjä. Ainoa nykyään olemassa oleva hinajana-buddhalainen suuntaus on theravada-koulukunta.


title: ß

text: ß eli kaksois-s ( ’ässä-tseta’, "scharfes S" ’terävä "s"’) on kirjain, joka merkitsee kaksoiskonsonanttia "ss". Sillä korvataan saksan kielessä kaksi perättäistä "s"‑kirjainta tietyissä tilanteissa. Aiemmin ß-kirjainta on käytetty muissakin kielissä, mm. suomessa.


title: ß

text: ß‑kirjainta ei pidä sekoittaa hieman samannäköiseen kreikkalaiseen pienaakkoseen β (beeta).


title: ß

text: Kirjain "ß" syntyi goottilaisen, "f:ää" muistuttavan niin sanotun pitkän "s:n" eli "ſ"‑kirjaimen sekä "z"‑kirjaimen typografiseksi sulautumaksi eli ligatuuriksi (ſz → ß), mistä juontuu kirjaimen saksankielinen nimi "Eszett". Vaihtoehtoisesti "ß:ää" voidaan pitää pitkän "s:n" ja tavallisen eli niin sanotusti pyöreän "s:n" sulautumana (ſs → ß). Keskiajalla saksan kielessä esiintyi rinnatusten soinniton alveolaarinen frikatiivi , jota voitiin merkitä kirjainyhdistelmällä "ſz" (tai "sz", kuten vielä nykyäänkin unkarissa), ja soinniton palatoalveolaarinen frikatiivi , jota taas voitiin merkitä kirjainyhdistelmällä "ſs" (tai "ss"). Myöhemmin saksan on sulautunut ‑äänteeseen, ja eri kirjainyhdistelmistä periytyvien ligatuurien erot ovat vain tyylillisiä.


title: ß

text: Toiseen maailmansotaan asti saksalaisella kirjapainoalalla käytettiin enimmäkseen fraktuuratyylisiä tai goottilaisia kirjasinlajeja. Niissä "z" näytti ikään kuin koukulla varustetulta (hieman kuin "ȥ" tai "ʒ"), mikä näkyi myös "ß"‑ligatuurin oikeanpuoleisen osan muodossa. Jos "ß:ää" käytettiin antiikvatyylisten kirjainten yhteydessä, ligatuurin oikeanpuoleinen osa saattoi muistuttaa pikemminkin "s"‑kirjainta. Useimmiten antiikvakirjasinlajeista kuitenkin puuttui erityinen "ß"‑ligatuuri, joten sen sijasta voitiin käyttää kirjainyhdistelmiä "ſz", "ſs", "sz" tai "ss".


title: ß

text: Kun 1800-luvulla antiikvan käyttö vähitellen yleistyi ja samaan aikaan "ſ"‑kirjain alkoi jäädä pois käytöstä, haluttiin "ß:lle" vakiinnuttaa antiikvamuoto. 1870-luvulta alkaen esitettiin useita vaihtoehtoja, jotka enimmäkseen pohjautuivat joko "ſz:aan" tai "ſs:ään". Vuonna 1903 päädyttiin virallisesti suosittelemaan niin sanottua sulzbachin mallia, jota voi pitää eräänlaisena kompromissina (mallin nimi juontuu siitä, että se muistuttaa itäbaijerilaisessa Sulzbachin kaupungissa 1600-luvulla toimineen kirjanpainajan käyttämää versiota, joka tiettävästi oli myös varhaisin antiikvatyylinen "ß"). Kaikki kirjasinlajien suunnittelijat eivät kuitenkaan ole suositukseen tyytyneet, vaan 1900-luvun alkupuolella oli varsin tavallista käyttää mallina fraktuura‑"ſz:aa", kun taas monissa uudemmissa kirjasinlajeissa "ß:n" malliksi hahmottuu pikemminkin "ſs".


title: ß

text: Saksan kielessä "ss"‑yhdistelmällä tai "ß"‑kirjaimella merkitään soinnitonta alveolaarista sibilanttia  sellaisissa tilanteissa, joissa yksittäisen "s"‑kirjaimen äännearvo olisi soinnillinen  (esimerkiksi "Rosse" vs. "Rose" , "Weiße" vs. "Weise" ).


title: ß

text:
Vuonna 1996 uudistettujen oikeinkirjoitussääntöjen mukaan "ß"‑kirjainta käytetään soinnittoman s-äänteen merkkinä seuraavissa tilanteissa:Poikkeukset:
Vuosina 1901–1996 voimassa olleiden oikeinkirjoitussääntöjen mukaan kirjoitettiin "ß" niissä tapauksissa kuin nykyisinkin. Lisäksi "ß" kirjoitettiin "ss":n sijaan myös sanan ja sananosan loppuun: "Kuß, kußecht, Paß, Paßbild." Näin tehtiin myös sananvartalon lopussa, kun seuraava kirjain oli konsonantti: "(du) mußt, (es) paßt, wäßrig, unvergeßne, Rößl."


title: ß

text: Sveitsissä ja Liechtensteinissa "ß:stä" on luovuttu kokonaan, ja sen asemesta käytetään aina "ss"‑yhdistelmää (vaikka tällöin eräiden sanojen ääntämysero ei ilmene kirjoitusasusta: Masse ’massa, joukko’ vs. Maße ’määrät, mitat’). Sen sijaan Saksassa ja Itävallassa "ß" korvataan "ss"-yhdistelmällä vain poikkeustapauksissa (jos "ß:n" kirjoittaminen on esimerkiksi teknisesti mahdotonta). Aakkostettaessa "ß" joka tapauksessa vastaa yhdistelmää "ss".


title: ß

text: Myös suomen kielessä on aiemmin käytetty ß-kirjainta kaksoiskonsonantin ss merkkinä.


title: ß

text: Nykysuomen aakkosjärjestyksessä ß aakkostetaan kuten ss.


title: ß

text: Kun antiikva‑"ß" vahvistettiin osaksi saksan oikeinkirjoitusta, kysymys kirjaimen suuraakkosellisesta muodosta jätettiin avoimeksi. Perinteisessä fraktuuratyylissä suuraakkosellista versiota ei lainkaan tarvittu, sillä "ß"‑kirjain ei voi esiintyä sanan alussa, eikä fraktuuralla kirjoitettaessa suuraakkosia käytetä muualla kuin sanojen alussa.


title: ß

text: Antiikvatyylissä sen sijaan koko sana voidaan toisinaan kirjoittaa suuraakkosin. Tällöin "ß" korvataan virallisten ohjeiden mukaan kirjainyhdistelmällä "SS" (esimerkiksi "Weiß" → "WEISS"). Vaihtoehtoisesti on käytetty myös perinteikästä yhdistelmää "SZ" ("WEISZ"). Etenkin erisnimessä esiintyvä "ß" kuitenkin helposti koetaan elimelliseksi osaksi oikeaa kirjoitusasua, ja koska "ß" on pienaakkoseksi varsin kookas, sitä on toisinaan voitu epävirallisesti käyttää ikään kuin suuraakkosena ("WEIß"). Esimerkiksi yritysten logoja tai ihmisten hautakiviä varten "ß:lle" on myös voitu varta vasten suunnitella kirjainmuoto, joka paremmin istuu suuraakkosten joukkoon, mutta käytännössä tällainen vaihtoehto on ollut mahdollinen vain erityistapauksissa.


title: ß

text: Yli 130 vuoden keskustelujen jälkeen "ß:n" iso vastine otti merkittävän askelen kohti vakiinnuttamista, kun se 27. kesäkuuta 2008 hyväksyttiin kansainväliseen ISO 10646 ‑merkistöön (jonka rinnakkaisversio tunnetaan nimellä Unicode). Uudistus ei ainakaan välittömästi vaikuta saksan kielen virallisiin oikeinkirjoitusohjeisiin, mutta se antaa ihmisille mahdollisuuden käyttää "ß:n" suuraakkosellista muotoa, jos he kokevat sen virallista "SS"‑yhdistelmää sopivammaksi.


title: ß

text: Kirjain "ß" ei sisälly lainkaan alkuperäiseen 7-bittiseen ASCII-merkistöön (josta puuttuvat myös vokaalimerkit "ä", "ö" ja "ü"), mutta sen 8-bittisessä Latin 1 (ISO 8859-1) ‑laajennuksessa pienen "ß:n" koodiarvo on DF (223). Unicode-merkistössä pienen "ß:n" tunnus on U+00DF ja ison U+1E9E. HTML-koodissa pieni "ß" voidaan tuottaa nimiviittauksella codice_1 tai Unicode-tunnukseen perustuvalla numeerisella merkkiviittauksella. Myös isoon "ß"-kirjaimeen (ẞ) voidaan periaatteessa viitata Unicode-tunnuksen avulla, mutta merkki näkyy oikein ainoastaan, jos se sisältyy käytössä olevaan kirjasinlajiin.


title: Gamal Abdel Nasser

text: Gamal Abdel Nasser (, 15. tammikuuta 1918, Aleksandria – 28. syyskuuta 1970) oli Egyptin presidentti 1956–1970. Häntä pidetään yhtenä historian merkittävimmistä arabijohtajista ja hän oli arabinationalismin keulakuva 1950- ja 1960-luvuilla.


title: Gamal Abdel Nasser

text: Egyptiläisessä Beni Morrin pikkukaupungissa postivirkailijan pojaksi syntynyt Nasser kiinnostui politiikasta jo 11-vuotiaana käydessään koulua Aleksandriassa. Hän osallistui ensimmäiseen mielenosoitukseensa ja sai iskun kasvoihin poliisin patukasta ja pidätettiin. Viimeisenä vuotenaan oppikoulussa Kairossa hänet valittiin poliittista muutosta kannattavien opiskelijoiden johtajaksi. Maaliskuussa 1937 hän meni kuitenkin sotilasakatemiaan ja jätti poliittisen toiminnan.


title: Gamal Abdel Nasser

text: Vuonna 1939 hän lähti vapaaehtoisena Sudaniin vähän ennen toisen maailmansodan puhkeamista. Sodan aikana Nasser ja hänen ystävänsä Anwar Sadat ottivat yhteyttä italialaisiin ja suunnittelivat vallankaappausta karkottaakseen Ison-Britannian Egyptistä. He alkoivat koota ympärilleen vallankumousta kannattavia nationalisteja. Sodan aikana Nasser ei osallistunut taisteluihin, mutta sai kouluttajan viran Kairon sotilasakatemiasta. Seuraavina vuosina hän rekrytoi uudistusmielisiä upseereita ja vuonna 1949 ryhmä otti nimen "Vapaat upseerit".


title: Gamal Abdel Nasser

text: Hän taisteli vuoden 1948 sodassa Israelia vastaan.


title: Gamal Abdel Nasser

text: Vapaat upseerit -ryhmä koostui nuorista alle 35-vuotiaista upseereista ja talonpoikais- ja alemmasta keskiluokasta lähtöisin olevista sotilaista. He suunnittelivat Ison-Britannian tukeman Egyptin kuningas Farukin syrjäyttämistä vallasta. 23. heinäkuuta 1952 Nasser johti sotilasryhmän kuningas Farukia vastaan. Sotilasvallankaappaus nosti valtaan vuoden 1948 sodan sotasankarin Muhammad Naguibin. Brittien omaisuus kuitenkin jätettiin rauhaan ja entisen kuninkaan sallittiin poistua maasta kunniallisesti ja vahingoittumattomana.


title: Gamal Abdel Nasser

text: Vapaat upseerit muodosti vallankumousneuvoston, jonka johdossa oli Naguib ja varapuhemiehenä Nasser. Pääministerin virka annettiin veteraanipoliitikko Ali Mahirille, joka kuitenkin pakotettiin eroamaan 7. syyskuuta 1952, kun hän kieltäytyi tukemasta maauudistusta. Naguib nousi nyt myös pääministeriksi.


title: Gamal Abdel Nasser

text: Kesäkuussa 1953, kun maauudistus oli käynnissä, Naguib ilmoitti monarkian päättämisestä ja julisti itsensä presidentiksi. Nasser ja Naguib ajautuivat pian toisiaan vastaan. Konflikti päättyi Naguibin eroon sekä presidentin että pääministerin virasta 23. helmikuuta 1954 ja vallankumousneuvosto julisti Nasserin pääministeriksi.


title: Gamal Abdel Nasser

text: Suuri joukko kansalaisia protestoi Naguibin puolesta, ja pian myös suurin osa vallankumousneuvostosta vaati Naguibin palauttamista virkaansa ja vaalien järjestämistä presidentin ja pääministerin valitsemiseksi. Nasser erosi ja Naguib palasi valtaan. Nasser ehti kuitenkin käyttää lyhyttä pääministerikauttaan Naguibin tukijoiden puhdistamiseksi armeijasta ja seuraavan kahdeksan kuukauden aikana vähitellen käytännössä syrjäytti tämän vallasta. Lokakuussa 1954 Naguib viimein erosi ja Nasserista tuli Egyptin tosiasiallinen sotilasdiktaattori. Hän oli vallassa seuraavat viisitoista vuotta ilman merkittäviä haastajia. Naguib asetettiin kotiarestiin, jossa hän eli aina vuoteen 1972 kunnes silloinen presidentti Anwar Sadat armahti hänet.


title: Gamal Abdel Nasser

text: Nasser herätti ensimmäisen kerran tyrmistystä lännessä solmimalla syyskuussa 1955 asekauppasopimuksen Tšekkoslovakian kanssa.


title: Gamal Abdel Nasser

text: Vuonna 1956 Nasser oli ainoa ehdokas presidentinvaaleissa, ja hänestä tuli Egyptin presidentti. Hän lisäsi presidentin valtaoikeuksia, kansallisti teollisuutta ja käynnisti suuria kansallisia rakennushankkeita kuten Assuanin padon rakentamisen, joka oli alkusyy Suezin kriisille vuonna 1956.


title: Gamal Abdel Nasser

text: Länsivallat vetäytyivät patohankkeesta heinäkuussa 1956. Kun Yhdysvallat ja Yhdistynyt kuningaskunta kieltäytyivät rahoittamasta hanketta, Nasser päätti kansallistaa Suezin kanavan ja kauttakulusta perittyjen maksujen avulla järjestää rahoituksen Assuanin padon rakentamiselle. kokoontui ja tunnusti Egyptin oikeuden Suezin kanavaan sillä ehdolla, että se päästäisi läpi vieraiden maiden alukset.


title: Gamal Abdel Nasser

text: Kuitenkin 29. lokakuuta Israelin joukot hyökkäsivät Siinaille ja 31. päivä Ranskan ja Ison-Britannian joukot etenivät kanava-alueelle – Suezin kriisi alkoi. Yhdysvaltain presidentti Dwight D. Eisenhower kehotti kolmea valtiota vetäytymään, ja 5. marraskuuta 1956 Neuvostoliitto jätti asiasta uhkavaatimuksen. Lopulta Egypti vapautui entisten siirtomaaherrojensa joukoista ja lähestyi suhteissaan Neuvostoliittoa. Loppujen lopuksi Assuanin padon rakentamiseen käytetyistä varoista lähes kolmannes tuli Neuvostoliitolta. Kymmenvuotinen rakennusurakka valmistui 1970.


title: Gamal Abdel Nasser

text: Lämpimien Neuvostoliiton suhteiden ansiosta Egypti omaksui sosialistisia vaikutteita ja määräsi vuoteen 1962 mennessä kaikista yrityksistä vähintään 51 % valtiolle. Vierailullaan Neuvostoliitossa 9.–26. toukokuuta 1964 Nasser vastaanotti Neuvostoliiton sankarin arvonimen ja Leninin kunniamerkin. Täydelliseen talouden sosialisointiin Egypti ei kuitenkaan ikinä ryhtynyt ja Nasserin seuraaja Anwar Sadat palasi kapitalistiseen järjestelmään.


title: Gamal Abdel Nasser

text: Arabijohtajana Nasserin politiikka tuli yhdistetyksi panarabismiin. Syyria ehdotti poliittista yhdistymistä joulukuussa vuonna 1957. Nasserin oli mahdotonta kieltäytyä tästä, sillä hänet oli jo ennalta nostettu arabimaiden yhdistäjäksi. Kieltäytyminen Syyrian tarjouksesta olisi huojuttanut hänen asemaansa arabien keskuudessa. Yhdistynyt arabitasavalta kaatui kuitenkin jo 1961 vallankaappaukseen Syyriassa.


title: Gamal Abdel Nasser

text: Nasserin uhkapeli johti vuoden 1967 kuuden päivän sotaan. Hän halusi palauttaa Egyptin joukot Siinain niemimaalle ja vaati YK:n rauhanturvajoukkoja poistumaan alueelta. 23. toukokuuta 1967 Egypti sulki Tiraninsalmen Israelin laivoilta ja saartoi Eilatin sataman, katkaisten Israelin ainoan yhteyden Intian valtamerelle, ja Israel hyökkäsi tuhoisasti Egyptiin, Jordaniaan ja Syyriaan. Sota jatkui rajoitettuna sodankäyntinä lähes Nasserin kuolemaan asti. Sodan hävinneenä Nasser tarjoutui eroamaan virastaan, mutta protestoiva kansa salli hänen jäädä presidentiksi kuolemaansa saakka. Hän kuoli sydänkohtaukseen syyskuussa 1970 pian PLO:n ja Jordanian sisällissotaa, "mustaa syyskuuta", koskevien neuvottelujen jälkeen.


title: Luettelo Intian kansallisista kielistä

text: Tämä on luettelo Intian kansallisista kielistä. Intiassa on käytössä 22 virallista kieltä, jotka ovat lisätty perustuslakiin omalla liitteenä. Intian virallinen kieli on devanagariaakkosilla kirjoitettu hindi ja keskushallinnon kieli on englanti Intian perustuslain VII:n pykälän mukaan.


title: Luettelo Intian kansallisista kielistä

text: Lähde


title: Mäkkylän kummitus

text: Mäkkylän kummitus on vuoden 1946 lopulla vajaan kuukauden ajan yksittäiseen taloon keskittynyt selittämättä jäänyt poltergeist-ilmiö. Ilmiö sai suomalaisessa lehdistössä suurta huomiota.


title: Mäkkylän kummitus

text: Ilmiöt alkoivat 10. lokakuuta vuonna 1946 Mäkkylässä nykyisellä Helsingin ja Espoon rajalla. Konstaapeli August Heinosen taloon suuntautui pari viikkoa kivien heittelyä. Kivisade ajoittui illan hämärtyessä aina kello 22 saakka.


title: Mäkkylän kummitus

text: Kivisade loppui ja pari päivää oli aivan rauhallista, kunnes 21. lokakuuta talon sisätiloissa alkoi esineiden lentely itsestään. Asukkaat todistivat muun muassa kukkaruukun putoavan pöydältä, uunin luukkujen avautuvan sisältöjen lentäessä ulos ja silitysraudan lentävän ilman poikki.


title: Mäkkylän kummitus

text: Lehdet kirjoittivat ilmiöistä ensimmäisen kerran 26. lokakuuta. Talon ympärille kertyi juttujen tuomana väkeä, joka aiheutti levottomuuksia. He syyttivät asukkaita "Mustan Raamatun" lukijoiksi, ja August Heinosta lyötiin. Ilmiöille kertyi enemmän todistajia. Muiden muassa sähköasentajat näkivät sulakkeiden irtoavan sulaketaulusta.


title: Mäkkylän kummitus

text: Poliisi selvitti kummittelua alusta alkaen. Leppävaaran poliisiasemalta oli jopa kymmenen poliisia etsimässä kivien heittelijää löytämättä syyllistä. Kivien heittelyä oli poliisinkin mukaan tapahtunut, mutta esineiden lentelyn sisätiloissa se katsoi olevan sensaationhakuista liioittelua. Samoin, kenenkään poliisimiehen ei myönnetty nähneen lentelyä tai uskoneen sen todenperäisyyteen.


title: Mäkkylän kummitus

text: Mäkkylän kummituksen sanotaan lopettaneen kummittelunsa kuukauden vaihteessa.


title: Mäkkylän kummitus

text: Tapahtumien aikaan poliisina Leppävaarassa toiminut Reino Lindfors on myöhemmin paljastanut pojalleen Mäkkylän kummituksen olleen huijausta. Reino oli kertonut asiasta pojalleen vuonna 1996. Kun poliisit olivat ympäröineet talon, hieman yli 20-vuotias poika oli tilaisuuden tullen kaivanut taskustaan kiviä ja kivisade alkoi tämän jälkeen. Kun poliisi sai pojan kiinni itse teossa, ei kummitteluja talossa enää havaittu. Asiasta ei tuolloin tehty sen suurempaa numeroa.


title: Suzanne Valadon

text: Suzanne Valadon (23. syyskuuta 1865 – 7. huhtikuuta 1938) on yksi Ranskan tunnetuimmista naispuolisista taidemaalareista.


title: Suzanne Valadon

text: Suzanne Valadon, oikealta nimeltään Marie-Clémentine Valadon, syntyi aviottomana lapsena Bessines'n kylässä Ranskassa. Hänen äitinsä Madeleine Valadon oli pyykkäri ja kotiapulainen. Tyttären syntymästä aiheutuneen kohun vuoksi Madeleinen oli lähdettävä kylästä ja matkustettava Pariisiin. Lapsuutensa Valadon vietti Montmartren kaduilla, piirteli katukiviin eikä juuri välittänyt koulunkäynnistä. 15-vuotiaana hän ryhtyi akrobaatiksi sirkukseen ja harjoitti tätä tointa vajaat seitsemän kuukautta, kunnes putoaminen ja loukkaantuminen lopettivat hänen uransa.


title: Suzanne Valadon

text: Toipilasaikanaan hän päätti ryhtyä poseeraamaan taiteilijoiden mallina, ja tässä työssä hänellä oli mahdollisuus seurata taiteilijoiden työskentelyä ja opetella heidän tekniikoitaan. Hän alkoi itsekin piirtää enemmän. Valadonin työnantajien joukossa olivat muun muassa Pierre Puvis de Chavannes, Edgar Degas, Henri de Toulouse-Lautrec ja Pierre-Auguste Renoir.


title: Suzanne Valadon

text: Valadonilla oli ailahteleva luonne ja räjähtävä temperamentti. Niinpä hänen rakkaussuhteensakin vaihtuivat usein. Taiteilijan ja mallin suhteeseen liittyi usein myös erotiikkaa, ja Valadon oli vuoron perään ainakin de Chavannesin ja Renoirin rakastajattarena. Myös Henri de Toulouse-Lautreciin hänellä oli ystävyys-, opettaja- ja rakkaussuhde, joka eroon päätyttyään sai Toulouse-Lautrecin masentumaan ja alkoholisoitumaan. Pitempiaikainen suhde hänellä oli espanjalaisen kirjailijan Miguel Utrillon kanssa. Kun hän vuonna 1883 synnytti pojan, ei isän henkilöllisyyttä koskaan saatu selville. Myöhemmin Utrillo tosin tunnusti lapsen, ja Maurice Utrillon nimellä tämä tuli tunnetuksi yhtenä Montmartren kuuluisimmista taiteilijoista.


title: Suzanne Valadon

text: Sekä Toulouse-Lautrecilla että Degas'lla oli merkittävä vaikutus Valadonin rohkaisemisessa taiteelliselle uralle. Varsinkin Degas oli hyvin vaikuttunut Valadonin rohkeasta ja varmasta piirustustyylistä. Hänen ensimmäiset näyttelynsä 1890-luvun alussa sisälsivät pääasiassa muotokuvia, niiden joukossa Erik Satiesta maalatun. Eksentrikkosäveltäjä Satien kanssa Valadonilla oli lyhyt intiimi suhde vuonna 1893. Satie ehdotti avioliittoa jo ensimmäisenä iltana heidän tavattuaan.


title: Suzanne Valadon

text: Samaan aikaan Valadonin rakastajana oli liikemies Paul Mousis, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1896. Tänä aikana hän muutti pois Montmartrelta ainoan kerran elämässään ja asui vuoroin Pariisissa, vuoroin Pierrefitten kylässä. Vuonna 1894 Suzanne Valadonista tuli ensimmäinen nainen, joka hyväksyttiin Société Nationale des Beaux-Artsiin. Hän maalasi asetelmia ja maisemia ja oli tunnettu niiden vahvasta sommittelusta ja voimakkaista väreistä. Tunnetuin hän on kuitenkin naispuolisista alastonhahmoistaan.


title: Suzanne Valadon

text: Valadonin elämää varjosti hänen poikansa Mauricen sairaus. Maurice Utrillo kärsi henkisistä ongelmista ja tuli voimakkaasti riippuvaiseksi punaviinistä jo nuorena. Useiden raivokohtausten, tolkuttomien juominkien ja silmittömien tuhoamispuuskien jälkeen Utrillo oli vietävä mielisairaalaan. Valadon yritti auttaa poikaansa ehdottamalla, että tämä kokeilisi maalaamista. Utrillo osoittautui hyvin lahjakkaaksi ja maalasi kuumeisella kiihkolla aina kun ei juonut.


title: Suzanne Valadon

text: Vuonna 1896 Valadon jätti Mousis'n palatakseen Montmartrelle ja naidakseen poikansa ystävän, 23-vuotiaan taidemaalarin André Utterin. He elivät kiihkeää rakastavaisten elämää, jota varjostivat alkoholismi ja Mauricen hulluuskohtaukset. Valadonin ja varsinkin hänen poikansa taiteen äkillinen menestys teki heistä pian upporikkaita. He ostivat hetken mielijohteesta linnan ja järjestivät suuria, toinen toistaan mielikuvituksellisimpia juhlia. Valadon tuhlasi hullun lailla: hän jakeli suuria juomarahoja, syötti koirilleen kyljyksiä ravintoloissa ja kissoilleen kaviaaria perjantaisin. Hän saattoi ostaa tyhjäksi kokonaisen kukkakaupan ja lähettää kukat jollekin ystävälleen.


title: Suzanne Valadon

text: Yleisölle Valadon esiintyi eksentrisesti. Hän käytti porkkanoita ja eläviä etanoita takkinsa koristeena tai piti vuohta ateljeessaan ja syötti sille huonot piirroksensa. Maurice Utrillon mentyä naimisiin hänen ei enää tarvinnut huolehtia pojastaan. Myös välit Utteriin viilenivät. Valadonille oli raskasta joutua eristyksiin taiteilijapiireistä ja tapahtumien keskipisteestä. Viimeisiin töihinsä hän maalasi lähinnä kukkia ja kissoja. Suzanne Valadon kuoli vuonna 1938. Hautajaisissa oli useita hänen taiteilijaystäviään, joukossa muun muassa André Derain, Pablo Picasso ja Georges Braque.


title: Maurice Utrillo

text: Maurice Utrillo, oikealta nimeltään Maurice Valadon (26. joulukuuta 1883, Pariisi – 5. marraskuuta 1955) oli ranskalainen taidemaalari.


title: Maurice Utrillo

text: Maurice Utrillo syntyi Montmartrella Pariisissa taidemaalari Suzanne Valadonin aviottomana lapsena. Espanjalainen kirjailija Miguel Utrillo tunnusti hänet pojakseen. Utrillon elämää hallitsivat voimakas alkoholisoituminen ja mielenterveydelliset ongelmat, joita hän purki maalaustaiteeseensa. Silti hän vietti mielisairaaloissa ja parantoloissa osia elämästään.


title: Maurice Utrillo

text: Utrillo maalasi konemaisesti, spontaanisti, valtavalla nopeudella ja kulki tarjoamassa vielä märkiä kankaitaan kapakoihin punaviiniä saadakseen. Erilaiset seinät ja muurit ovat hänen tuotannossaan keskeisellä sijalla. Pääosan maalauksistaan hän teki Montmartrella. Hänen taiteestaan voidaan erottaa valkoinen kausi 1908–1914, jolloin hän käytti paljon sinisen ja ruskean sävyjä valkoisia seiniä maalatessaan.


title: Maurice Utrillo

text: Utrillo alkoi saavuttaa menestystä taiteilijana vuoden 1910 tienoilla, ja hänestä tuli kansainvälisesti tunnettu taiteilija. Hän ei kuitenkaan koskaan päässyt yli sairaudestaan. Itsemurhayritystä seurasi pitkäkestoinen sekavuustila ja toipilasaika. Myöhemmin hän löysi uskonnosta helpotusta tilaansa. Hän yritti herättää huomiota käyttäytymällä erikoisesti: hänen luokseen sai tulla vain tietynväriseen asuun pukeutuneena. Hän soitti harmonia ja ilmoitti säveltävänsä suurta sinfoniaa, tai leikki pienellä sähkörautatiellä. Vuonna 1935 hän nai Lucie Valoren, joka alkoi valvoa hänen elämäänsä ja loi suuren omaisuuden keinottelemalla miehensä maineella ja tauluilla. Maurice Utrillo kuoli 5. marraskuuta vuonna 1955.


title: Cristóbal de Morales

text: Cristóbal de Morales (noin 1500 Sevilla – 7. lokakuuta 1553 Marchena) oli yksi aikansa tärkeimmistä espanjalaisista säveltäjistä.


title: Cristóbal de Morales

text: Morales syntyi ja opiskeli Sevillassa. Vuonna 1535 Morales muutti Roomaan, jossa hän toimi jonkin aikaa laulajana kuorossa. Vuonna 1545 hän palasi Espanjaan. Morales kuoli Marchenassa.


title: Cristóbal de Morales

text: Lähes kaikki Moralesin teokset ovat uskonnollista musiikkia. Hän sävelsi muun muassa yli 100 motettia sekä monta messua.


title: Giovanni Gabrieli

text: Giovanni Gabrieli (noin 1553 – 12. elokuuta 1612) oli italialainen säveltäjä ja urkuri. Gabrieli syntyi Venetsiassa ja aloitti musiikinopiskelun luultavasti setänsä Andrea Gabrielin johdolla. Lisäksi häntä mahdollisesti opetti Orlando di Lasso. Myöhemmin Gabrielista tuli yksi Euroopan arvostetuimmista säveltäjistä.


title: Giovanni Gabrieli

text: Gabrieli ansioitui sekä maallisen että uskonnollisen musiikin säveltäjänä.


title: Giovanni Gabrieli

text: Giovanni Gabrieli oli myös merkittävä opettaja. Erityisen suuri vaikutus hänellä oli Alppien pohjoispuolisen Euroopan musiikilliseen kehitykseen, sillä monet hänen sittemmin huomattaviin asemiin nousseista oppilaistaan olivat kotoisin saksankieliseltä kielialueelta. Seuraavat 16 muusikkoa opiskelivat todistetusti Gabrielin johdolla: Gregor Aichinger, Melchior Borchgrevinck, Hans Brachrogge, Christoph Clemsee, Christoph Cornet, Johann Grabbe, Gallus Guggumos, Paul Homberger, Christoph Kegel, Niels Mortensen Kolding, Wilhelm Lichtlein, Hans Nielsen, Mogens Pedersøn, Giacomo Rondenin, Heinrich Schütz ja Alessandro Taddei. Myös seuraavia 17 muusikkoa pidetään (tai ainakin vanhemmassa tutkimuskirjallisuudessa on pidetty) mahdollisina Gabrielin oppilaina: Andreas Aagesen, Wilhelm Egbertsen, Alessandro Grandi, Alvise Grani, Giovanni Battista Grillo, Georg Gruber, Adam Gumpelzhaimer, Hans Leo Haßler, Georg Poss, Michael Praetorius, Giovanni Priuli, Francesco Spongia detto Usper, Francesco Stivori, Jan Pieterszoon Sweelinck, Pater F. Thaddeo, Giovanni Valentini ja Mikołaj Zieleński.


title: Sulawesi

text:
Sulawesi
eli Celebes on Isojen Sundasaarten kolmanneksi suurin saari Indonesiassa Kaakkois-Aasiassa.


title: Sulawesi

text: Päiväntasaaja kulkee Sulawesin läpi. Saaressa on neljä vuoristoista niemimaata. Korkein vuori on Rantekombola (3 455 metriä). Saarilla vallitsee pääasiassa kostea trooppinen ilmasto. Kasvillisuutena on sademetsiä ja monsuunimetsiä, rannikolla mangrovemetsiä.


title: Sulawesi

text: Sulawesin eläimistö on erilainen kuin muualla Indonesiassa, etenkin lännempänä olevilla Wallacen linjan toisella puolella olevilla saarilla. Sulawesin erikoisuuksiin lukeutuvat kummituseläimet, esimerkiksi celebesinkummituseläin ("Tarsius tarsier"), sekä harvinainen pieni puhvelieläin anoa, oma sivettieläinlaji celebesinpalmunäätä ja useita muita sivettieläimiä.


title: Sulawesi

text: Sulawesilla sijaitsevat seuraavat Indonesian provinssit:


title: Khaironeian taistelu

text:
Khaironeian taistelussa Makedonian kuningas Filippos II kukisti Kreikan kaupunkivaltiot joita johtivat Ateena ja Theba. Taistelu käytiin elokuussa 338 eaa. lähellä Khaironeiaa, Boiotiassa. Taistelun jälkeen Filippos kokosi kreikan kaupungit Korintin liittoon jonka johtajaksi hänet myös valittiin.
Taistelukenttä oli Khaironeian kaupungin ja Kefissos-joen välissä. Filippoksen poika Aleksanteri johti makedonialainen raskasta ratsuväkeä joka oli makedonialaisten vasemmalla siivellä. Filippos asetti jalkaväkensä keskelle, ja johti itse oikeaa siipeä. Ateenalaiset olivat Filipposta vastapäätä ja thebalaiset oikealla siivellä. Heti Aleksanteria vastapäätä oli Theban pelätty pyhä joukko.


title: Khaironeian taistelu

text: Historioitsija Polyainos mainitsee kirjassaan "Strategemata" että makedonialaiset käyttivät taistelussa hyväkseen sotajuonta. Filippoksen johtama oikea siipi perääntyi ateenalaisten edeltä. Ateenalaiset luulivat olevansa voitolla ja ryntäsivät makedonialaisten perässä. Sekasorrossa ateenalaisten falangi hajosi ja makedonialainen ratsuväki hyökkäsi syntyneitä aukkoja kohtaan. Kun makedonialaisten oikea siipi teki vielä vastahyökkäyksen lähtivät ateenalaiset pakoon. Thebalaiset jäivät nyt makedonialaisen jalkaväen ja ratsuväen väliin ja heidät lyötiin perusteellisesti. Theban 300-henkinen pyhä joukko tapettiin viimeiseen mieheen.


title: Muhammad Nagib

text: Ali Muhammad Nagib (, 19. helmikuuta 1901 Khartum – 28. elokuuta 1984 Kairo) oli Egyptin tasavallan ensimmäinen presidentti 18. kesäkuuta 1953 – 14. marraskuuta 1954.


title: Muhammad Nagib

text: Nagibin isä, joka oli Egyptin armeijan sotilas, ei halunnut pojastaan sotilasta, vaan Nagib opiskeli ensin kääntäjäksi, suoritti myöhemmin tutkinnon valtiotieteistä ja toisen oikeustieteistä. Hänen äitinsä oli sudanilainen. Nagib osasi ranskaa, saksaa, italiaa ja englantia, lisäksi hän alkoi myöhemmin opetella hepreaa. Hän ei suorittanut tohtorintutkintoa vaan lähti sittenkin armeijauralle.


title: Muhammad Nagib

text: Muhammad Nagib valmistui kuninkaallisesta sotilasakatemiasta Kairossa. Hän oli kenraalina vuoden 1948 arabien ja Israelin sodassa. Hän liittyi 1949 vallankumoukselliseen vapaiden upseerien liikkeeseen ja nousi sen johtoportaaseen. Liikkeen johtajan eversti Gamal Abdel Nasserin tavoitteena oli syöstä vallasta brittien hallinnassa ollut kuningas Faruk.


title: Muhammad Nagib

text: Heinäkuun 23. päivänä 1952 ryhmä iski ja kuningas syöstiin vallasta. Kuninkaaksi tuli kuusikuukautinen Fuad II. Nagib nimitettiin armeijan komentajaksi pitämään se vallankumouksellisten upseerien käsissä. Hänet valittiin Egyptin pääministeriksi ja kuninkaallisen sijaishallituksen jäseneksi syyskuussa 1952.


title: Muhammad Nagib

text: Kun Egyptin tasavalta julistettiin 18. kesäkuuta 1953, Muhammad Nagibista tuli Egyptin presidentti. Hän oli samaan aikaan presidentti, pääministeri ja vallankumousneuvoston puheenjohtaja.


title: Muhammad Nagib

text: Nasser syytti Nagibia toiminnasta laittoman muslimiveljeskunnan kanssa ja diktaattorin elkeistä. Armeijan ja Egyptin komennosta käytiin lyhyt kiista, jonka Nasser voitti ja vallankumousneuvosto ilmoitti Nagibin erosta 24. helmikuuta 1954. Kansan protestit pakottivat ottamaan hänet takaisin seuraavana päivänä, mutta Nasser jäi pääministeriksi ja vallankumousneuvoston johtoon, joten Nagibin johtoasema oli enää seremoniallinen. Yhdeksän kuukautta myöhemmin hän luopui asemastaan ja asui eristetyssä huvilassa vuoteen 1972, jolloin Egyptin silloinen presidentti Anwar Sadat vapautti hänet.


title: Chuck Palahniuk

text: Charles ”Chuck” Palahniuk (s. 21. helmikuuta 1962 Pasco, Washington) on yhdysvaltalainen kirjailija. Hänet tunnetaan parhaiten romaanistaan "Fight Club" (1996), johon myös David Fincherin ohjaama "Fight Club" -elokuva perustuu.


title: Chuck Palahniuk

text: Provosoivat aiheet ovat Palahniukille tyyppillisiä, ja häntä onkin kutsuttu ”shokkikirjailijaksi”. Palahniuk on Yhdysvalloissa kohonnut niin kutsutun X-sukupolven suosituimpien kirjailijoiden joukkoon. Hänellä on internetissa erittäin aktiivinen faniyhteisö. Palahniuk osallistuu itse aktiivisesti kotisivuillaan käytäviin keskusteluihin ja kommentoi faniensa kirjoituksia.


title: Chuck Palahniuk

text: Palahniuk on voittanut töistään useita kirjallisuuspalkintoja, muun muassa Pacific Northwest Booksellers Association Awardin "Fight Clubista" sekä Oregon Book Awardin romaanistaan "Survivor". Palahniukilta on suomennettu romaanit "Fight Club" (1996), "Eloonjäänyt" (1999), "Tukehtuminen" (2001) ja "Kirottu" (2011).


title: Hindu (täsmennyssivu)

text: Hindu tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Villamammutti

text: Villamammutti eli villakarvamammutti ("Mammuthus primigenius") on jääkauden aikana laajalle levinneellä arotundralla elänyt mammuttilaji. Yleensä mammuteista puhuttaessa tarkoitetaan juuri villamammuttia.


title: Villamammutti

text: Villamammutilla oli pitkä, tiheä ja paksu turkki ja valtavat syöksyhampaat, jotka kaartuivat pään yli. Siperiasta on löydetty suohon uponneita, muumioituneita mammutin ruhoja. Villamammutti söi etupäässä heinä- ja sarakasveja ja jonkin verran puiden silmuja.


title: Villamammutti

text: Villamammuttiuroksen säkäkorkeus oli tavallisimmin 2,7–3,4 metriä, mikä on sama kuin suurimman nykyisin elävän maanisäkkään, afrikannorsun. Näin ollen mammutit painoivat 3–6 tonnia. Eläimen painosta oli pään osuus 12–25 %..


title: Villamammutti

text: Villamammutti painoi syntyessään ehkä noin 90 kg ja sen korkeus oli 90 cm. Uroksesta tuli täysikokoinen vasta 40-vuotiaana ja naaraasta 25-vuotiaana. Villamammutti eli jopa 60-vuotiaaksi.


title: Villamammutti

text: Villamammutin selkä oli luisu ja häntä lyhyt, vain 36 cm:n mittainen, ja sen päässä oli pitkät karvat luultavasti kärpäslätkäksi. Villamammutin korvat olivat pienet ja niiden pinta-ala vain 1/15 afrikannorsun korvista.


title: Villamammutti

text: Syöksyhampaat olivat uroksella yleensä 2,4–2,7 m pitkät ja painoivat 45 kg, mutta saattoivat joskus olla huomattavastikin suuremmat. Puolustukseen ja ruoan kaivamiseen lumen alta tarvittavat syöksyhampaat tekivät päästä painavan, joten sen painoa kannattelevan niskan oli oltava lyhyt. Tästä syystä mammutti ei kyennyt kumartamaan päätään maahan, vaan nosti ruoan suuhunsa kärsänsä avulla.


title: Villamammutti

text: Nykyisistä norsueläimistä villamammutti muistutti eniten aasiannorsua. Villamammutilla oli niskakyttyrä, jollainen on myös aasiannorsulla.


title: Villamammutti

text: Villamammutti oli hyvin sopeutunut kylmiin arktisiin oloihin. Vaikka mammuttien säilyneet turkit ovat oransseja, kyseessä lienee haalistuma tummanruskeasta tai mustasta. Mammutilla oli ohutvillainen, 2,5–8 cm paksu alusturkki ja hyvin paksusta siimamaisesta karvasta koostuva päällysturkki. Turkki peitti koko ruumiin. Kärsässä karvoitus oli vain muutaman senttimetrin pituista, mutta selässä 30 cm pitkää, ja kyljissä oli 90 cm:n mittainen helma samaan tapaan kuin myskihärillä. Luultavasti mammutti vaihtoi edellä kuvatun pitkän talviturkin pois, ja kesäturkki oli oletettavasti hieman lyhyempi. Kaikki säilyneet pakastuneet mammutit ovat talviturkillisia ja lienevät kuolleet syksyllä, eikä kesäturkillisia yksilöitä ole säilynyt. Mammutilla oli 1–2 sentin paksuinen nahka ja sen alinen 8–10 cm paksu rasvakerros, joka ei kuitenkaan ollut niin hyvä lämmöneriste kuin villa.


title: Villamammutti

text: Villamammutin veren hapenottokyky oli luultavasti nykyisten norsujen hapenottokykyä parempi niin että eläin pärjäisi paremmin kylmässä.


title: Villamammutti

text: Uuden Siperian saarilta vuonna 2013 löydetystä mammutista saatiin viitteitä siitä, että mammutin veri olisi siinä olevan luonnollisen jäänestoaineen ansiosta pysynyt juoksevana jopa 17 asteen pakkasessa..


title: Villamammutti

text: Mammuttien perheryhmät koostuivat naaraista, urokset elivät yksin tai pienissä poikamiesryhmissä. Mammuttien perheryhmissä oli 2–20 yksilöä: vanhoja naaraita ja niiden jälkeläisiä. Tavallisin mammuttiryhmä oli 10 yksilön suuruinen.


title: Villamammutti

text: Säilyneiden mammuttien mahalöydöistä päätellen villamammutti söi enimmäkseen heiniä, sarakasveja, ruohoja, varpuja, pensaita ja sammalia.


title: Villamammutti

text: Lisäksi mammutit söivät kukkakasveja, saniaisia, juuria ja syötäväksi kelpaavia puiden osia. Mammutin päiväateria oli yleensä 135–300 kg erilaisia heinämäisiä kasveja.


title: Villamammutti

text: Varovaisempien arvioiden mukaan mammutti olisi syönyt vain 180–250 kg päivässä. Mammutti on saattanut käyttää syömiseen aikaa jopa yli 20 tuntia vuorokaudessa. Villamammutin ruoansulatus oli melko yksinkertainen ja ainakin puolet ravinnosta meni sulamatta suolen läpi. Toisaalta villamamutti pystyi hyödyntämään melko monipuolista ravintoa. Mammutit eivät näytä yleensä syöneen puiden lehtiä, mutta niiden jätöksistä on löydetty jonkin verran jäännöksiä lepästä, koivusta, kuusesta ja lehtikuusesta.


title: Villamammutti

text: Esimerkiksi niin kutsutusta "Shandrinin mammutista" löytyi 290 kg ravintoa, josta 90 % oli heinää. Mukana oli lisäksi hieman pajun, koivun, lehtikuusen ja lepän silmuja. Jääkauden lämpimällä jaksoilla eläneestä "Jukagirin mammutista" on löydetty huomattava määrä pajun jätettä. Luultavasti mammutti söi pajun silmuja monien muiden eläinten tavoin keväällä, jolloin silmujen myrkkypitoisuus oli pieni. Säilyneistä mammuteista on löytynyt lisäksi muun muassa lapinvuokkoja ja puolukoita Monista Beringian seudun ja Amerikan mammuteista on löydetty kohtalaisesti "Kobresia"-sarakekasvia, jota nykyisin kasvaa alpiinisella alueella ja muun muassa Mongolian kuivilla alueilla


title: Villamammutti

text:
Mm. luuston kasvattamiseen mammutit tarvitsivat nykyisten norsujen tavoin erittäin runsaasti kivennäisaineita, muun muassa
kalsiumia, natriumia ja magnesiumia.


title: Villamammutti

text:
Villamammutti eli tutkijoiden mukaan jäätikönääreisellä arolla ja tundralla, monesti jokivarsilla. Elinympäristö oli monesti lähes puuton ja ei kasvanut oikein korkeita pensaitakaan. Monet Siperiasta löytyneet mammutit lienevät eläneen alamaiden melko soisessa ympäristössä, jossa kasvoi saraa ja heiniä, ja vain vähän tai ei lainkaan puita. Monesti lehtikuusimetsän tai pensastundran keskellä oli joenvarsiniittyjä ja
soita, ja ylempänä aroa tai vuoristokasvillisuutta.


title: Villamammutti

text: Itä-siperiasta löydettyjen mammuttien siitepöly- ja kasvijäänneanalyysi viittaa noin 42 000 vuotta sitten olleen laajalti keskikuivaa tundraniittyä, ei aroa.


title: Villamammutti

text:
Etelämpänä mammutit elivät jääkaudella kuivalla, kylmällä kuiva-aroa muistuttavalla arotundralla, jonka keskellä oli kosteampia keitaita.
Mammuttien jäännöksiä löytyy lössikerrostumista, jotka syntyivät tuulisina, kylminä jääkauden aikoina, jolloin oli pölymyrskyjä. Alue oli puuton tai vähäpuinen. Se oli tuulinen ja talvella vähäluminen. Kasvillisuus vaihteli savannia muistuttavasta matalaan ruohikkoon ja aavikkoon. Suurin osa kasveista kasvoi vain lyhyen kasvukauden aikana. Mammuttiarolla oli kuivaa, ja kasvit kasvoivat nykyistä tundraa nopeammin ja runsaslukuisemmin. Mammuttiaron kasvillisuuteen kuuluivat heinät, sarat ja pienet marunoiden tapaiset pensaat sekä ruohokasvit, joihin luetaan herneen, leinikin ja päivänkakkaran sukuiset kasvit. Varsinkin arotundran lämpimimmissä osissa kasvoi muun muassa vaivaiskoivua ja vaivaispajua. Mammuttiaron eteläosissa kasvoi paikoitellen puita, kuten lehtikuusia ja koivuja.


title: Villamammutti

text: Arotundra muistutti jossain määrin nykyajan Etelä-Venäjän aroja, vaikka oli niitä kylmempi. Esimerkiksi Wrangelin saaren normaalia lajirikkaampaa tundraa on pidetty arotundran jäänteenä. Kuivassa suolaisessa ympäristössä riitti mammuteille suolapitoista maaperää, josta se sai kivennäisiä. Yleensä kuivalla, mosaiikkimaisella mammuttiarolla oli kosteita keitaita, esimerkiksi virtaavaa vettä, josta mammutit saivat juodakseen. Joillakin etelään päin suuntautuneilla rinteillä kasvit kasvoivat eri tavalla kuin pohjoisrinteillä, ja niillä esiintyi arktisia keitaita. Föhn-ilmiö oli merkittävä lämmittäjä ja kasvillisuuden rehevöittäjä joillakin alueilla.


title: Villamammutti

text:
Nykyajan norsulla on helpointa pitkäruohoisessa ympäristössä, jota arotundra ei aina ollut. Mammutin kannalta parhaita elinympäristöjä lienevät olleen subarktiset arot tai metsäarot, joiden keskellä, lähinnä jokilaaksossa oli siellä täällä puita tai metsiä. mammuttieron eteläisempi osa oli kesälämpötillataan havumetsävyöhykettä vastaavaa "boreaalista".
Jääkauden huippukaudelta peräisin olevia mammutteja on löydetty Ukrainan jokilaaksoista, joissa oli puistomaista ympäristöä, vaikka niiden ympärillä olikin kylmää suola-aroa. Afrikannorsujahan on eniten metsäsavanneilla, missä yhden lauman elinalue on muutamia kymmeniä neliökilometrejä, kun taas kuivilla alueilla alue on jopa tuhansien neliökilometrejä, Namibian aavikkonorsuilla peräti parisataa tuhatta neliökilometriä. Mammutti ei viihtynyt hyvin esimerkiksi metsätundralla tai kuivilla periglasiaalisilla aroilla. Ei osata sanoa, vaelsiko mammutti peuran tavoin vuodenaikojen mukaan talveksi pois kylmiltä alueilta. Ainakin mammutin lähisukulainen aasiannorsu on melko liikkuva.


title: Villamammutti

text: Mammuttien esiintyvyys lienee vaihdellut huomattavasti elinympäristön kasvimäärien mukaan. Teoriassa yksi mammutti eläisi muutamalla hehtaarilla hyvätuottoista ruohomaata, mutta muutkin eliöt kuluttavat ruohoa. Tällöin keskimääräinen mamuttiaro saattoi elättää yhden mammutin viidellä neliökilometrillä, hyvällä alueella yhden mammutin niliökilometrillä, ja huonolla alueella yhden neliöpeninkulmalla.


title: Villamammutti

text: Eräissä laskelmissa on väitetty mammuttien määrälliseksi tiheydeksi 0,1–4 mammuttia/km² eli samaksi kuin nykyisten aasian- ja afrikannorsujen tiheys. Toinen lähde väittää Siperiassa eläneen 0,038–0,23 mammuttia/km². Eräs arvio väittää Siperiassa eläneen mammutteja tiheydellä 1 mammutti/10 km², toinen 16 mammuttia 100 km².


title: Villamammutti

text: Mammuttitiheys luultavasti vaihteli ajan mukana, kun ilmasto ja kasvillisuus muuttuivat. Monesti ajatellaan tiheiatä metsistä pensaikoista ja soista koostuvan kasvuympäristön olleen mamtitiile jostain syystä elinkelvoton. Esimerkiksi "valkea taiga" lehtikuusi-koivumetsä oli mammutille soveltumaton. Jotkut kiistävät tämänkin ja väittävät mammuttien alkaneen hävitä vasta jääkauden loppupuolella. Joidenkin lähteiden mukaan mammutti olisi hävinnyt tai harvinaistunut huomattavasti jääkauden kylmimpänä aikana esimerkiksi Euroopassa. Toisten tutkimusten mukaan Pohjois-Siperian mammuttitiheys vaihteli ajan mittaan noin satakertaisesti.


title: Villamammutti

text: Joidenkin tutkijoiden mukaan mammutin elinalue olisi supistunut jääkauden ankarimpana aikana ja ollut suurimmillaan jääkauden keskikylmissä vaiheissa. Joidenkin tietojen mukaan mammutti katosi jääkauden kylmyys- tai kuivuushipun aikana 20 000–15 000 vuotta sitten mm. Lenan jokisuiston läheltä Lenan jokisuiston tienoilta, jolloin Pohjois-Siperian laajoilla alueilla vallitsi hyvin kitukasvuinen tundra tai polaariaavikko. Paremmat olot mammutille olisivat olleet Pohjois-Siperiassa aiemmin happi-isotooppivaiheessa 3 noin 35 000–30 000 vuotta sitten ja erityisen hyvät 50 000–40 000 vuotta sitten, jolloin oli hyvin lämmintä ja kuivaa. Kuiva arokasvillisuus palasi Pohjois-Siperiaan mammutille epäedullisen kylmän tundran jälkeen ajalle noin 14 500–12 500 radiohiilivuotta sitten. Mutta se että mamutteja säilyi eniten pohjoisen arovaiheista, saattaa viitata vain siihen että ne säilyivät kylmillä aroilla pisimpään kuoltuaan, ja siihen, että mammutti eli myös suhteellisen kylmissä kosteissa oloissa.


title: Villamammutti

text: Monia mammuttien jäännöksiä on löydetty jääkauden ankarimmalta ajalta, jolloin laajat alueet olivat kylmää puoliaavikkoa ja/tai aavikkoa. Laajoilla alueilla kasvoi pääosin ruohoa ja heinää. Eräiden tietojen mukaan mammutit elivät ainakin joskus melko lähellä mannerjään reunaa. Tähän viittaavat löydöt ja ajoitukset joiden mukaan mammuttien jäännöksiä on löydetty jääkauden huippukaudelta Mckenzie-joen suistosta, Banksin saarelta ja luultavasti myös Melvillen saarelta melko läheltä valtavan jääkautisen laurentiden jäätikön reunaa.


title: Villamammutti

text:
On keskusteltu paljon siitä, miten oli mahdollista, että mammutit elivät kuivalla, kylmällä ja melko niukkatuottoisella arotundralla. Joidenkin mielestä arotundra oli nykyistä tundraa ainakin osaksi tuottavampi ja/tai runsaslajisempi muun muassa lössilannoituksen takia. Kuivempi jääkauden arotundra oli laajalti myös kesällä nykyistä tundraa lämpimämpi, vaikka olikin talvella kylmempi. Kun tuuli kuljetti lössiä, kasvit saivat runsaasti ravinteita. Tällöin mammutin syömän ravinnon määrä ja/tai laatu olisi ollut ainakin paikoitellen parempi kuin mitä nykyisellä tundralla yleensä on. Toinen vastaus on, että mammutti liikkui huomattavan laajalla alueella ravintoa etsien hieman nykyisten Namibin puoliaavikolle sopeutuneiden savanninorsujen, eli niin kutsuttujen "aavikkonorsujen" tapaan käyttäen hyväkseen normaalia runsaskasvuisempia keitaita. Venäjällä tehtyjen tutkimusten mukaan eroosio synnytti jääkauden aikana jokien viereen suuria balkoiksi kutsuttuja painumia, jotka keräsivät kosteutta mammuttien tarvitsemaa kasvillisuutta varten. Näihin kehittyi humukseltaan mustamultaa vastaava maannos, jossa saattoi kasvaa runsas niittykasvillisuus. Jokien tulvatasangoilla oli rehevää kasvillisuutta, joka huokutteli mammutteja. Toisaalta raskaat mammutit eivät pystyneet kulkemaan hyvin mutaisessa tai soisessa maastossa. Jääkauden kylmimpänä aikana mammutteja lienee Ukrainan seuduun mammutteja lienee eniten elänyt Itä-Euroopan tasangon keskiosan länsipuoliskossa, jossa periglasiaalinen aro tuotti maksimissaa 800–1 700 kg/ha ja jokivrsien niityt enintään 2 500 kg/ha. Nykyisen tundrakasvillisuuden vuosituotanto on tätä luokkaa. Bliss ja Richards ovat väittäneet Keski-Beringian ympäristön tuottaneen jääkaudella jopa 9 tonnia/ha maan päällistä kasvibiomassaa, josta 6 500 kg/ha heinä-sara-marunanniityillä
Niinpä tämän valossa ei ole mahdotonta, että mammutit olisivat eläneet myös kylmässä Beringiassa tai jopa Jakutian pohjoisosien jokilaaksoissa jääkauden kylmimpään aikaan.


title: Villamammutti

text: On tehty laskelmia, joiden mukaan pienet 20–30 mammutin laumat saattoivat laiduntaa suhteellisen kuivissa, kasvibiomassan nettotuotannoltaan pienissä vain 500–1 000 kg/ha luokkaa olevissa ympäristöissä. Tällöin lauma vaati 10,5 km² suuruisen alan ruohoa kasvavaa ympäristöä. Koska kasvillisuus oli laikkuista, lauma laidunsi noin 20–50 km² alalla..