title: Seksi

text: Seksiin sisältyy yleisiä, monille yhteisiä toimintatapoja ja harvinaisempia toimintatapoja, joiden kirjo kattaa niin vakiintuneet parisuhteet kuin seksuaalisen hyväksikäytön. Vaikka suuri osa seksuaalisesta toiminnasta tapahtuu parisuhteessa, seksi ei kuitenkaan ole siinä välttämätöntä. On myös seksuaalista toimintaa, johon ei tarvita toista osapuolta. .


title: Seksi

text: Ihmisen seksuaalisten toimintojen kokonaisuutta voidaan nimittää seksielämäksi tai sukupuolielämäksi. Yleisintä on heteroseksi, miehen ja naisen välinen seksuaalinen kanssakäyminen. Eräät ihmisistä ovat homoseksuaaleja, jotka valitsevat kumppanikseen samaa sukupuolta olevan. Biseksuaalit puolestaan ovat kiinnostuneita molemmista sukupuolista. Aseksuaalit eivät ole seksuaalisessa mielessä kiinnostuneita kummastakaan sukupuolesta.


title: Seksi

text: Seksuaalisen kanssakäymisen ja tavallisen läheisyyden tai koskettelun välillä ei ole mitään ehdotonta rajaa. Esimerkiksi kädestä kiinnipitämisellä saattaa olla sekä seksuaalista että ei-seksuaalista merkitystä, riippuen kulttuurista ja tilanteesta.


title: Seksi

text: Kosketuksen seksuaalisuuden tunnusmerkkejä saattavat olla ruumiinosat, joita tilanteeseen liittyy (erogeeniset alueet), fyysiset seksuaalisen kiihottumisen merkit ja yksilöllinen tunne.


title: Seksi

text: Seksuaalinen kanssakäyminen ei välttämättä rajoitu toisen henkilön kehoon. Mikäli seksuaalinen toiminta suuntautuu vain omaan kehoon, kyseessä on autoerotismi.


title: Seksi

text: Joitakin seksuaalisen kanssakäymisen tapoja, joihin ei liity fyysistä koskettelua ovat puhelinseksi, kyberseksi, ekshibitionismi ja voyeurismi.Miehet harrastavat tutkimusten mukaan selvästi enemmän irtoseksiä kuin naiset. Miehet tuntevat seksuaalista halua keskimäärin 21 kertaa kuussa, naiset 9 kertaa kuussa. Naiset näyttävät voivan yleensä päättää, milloin ja miten usein suhteessa on seksiä. Naisten vaikeudet kiihottua ja kokea nautintoa ovat yleistyneet, ja naisten haluttomuuden lisääntyminen on vähentänyt parisuhdeseksiä, etenkin 30–40-vuotiailla. Keskivertonaisella on ollut 12 seksikumppania kuten keskivertomiehelläkin, enemmän kuin Euroopan vertailumaissa.


title: Seksi

text: Suhtautuminen seksuaalisuuteen vaihtelee paljon kulttuurista riippuen. Vaihtelua on muun muassa suhtautumisessa esiaviolliseen seksiin, seksuaalivähemmistöihin sekä sukupuolirooleihin liittyen. Kulttuurilliset käsitykset esimerkiksi miehen ja naisen välisistä rooleista heijastuvat erityisen vahvoina seksuaalikäsityksissä.


title: Seksi

text: Pariseksin määrä on vähentynyt vuodesta 1971: suhteen parina ensimmäisenä vuotena pariseksiä on keskimäärin enää 8 kertaa kuussa, 4 vuoden kohdalla 5,5 kertaa ja 30–39 vuotta kestäneen suhteen kohdalla enää 4 kertaa kuussa. Sooloseksin määrä parisuhteissa on lisääntynyt melkein vastaavasti viime vuosikymmeninä.


title: Seksi

text: Sanan ”seksi” taustalla on englanninkielinen käsite ”sex appeal”, joka käännettiin suomeksi ”seksi” ja ”naisen seksuaalinen vetovoima”. Alkuaan Hollywoodin elokuvamaailmasta kotoisin oleva ilmaus levisi yleiseen kielenkäyttöön 1930-luvulla ja samalla sen merkitys laajeni ominaisuudesta toimintaan ja käsittämään molemmat sukupuolet.


title: SMTP

text: SMTP () on TCP-pohjainen protokolla, jota käytetään viestien välittämiseen sähköpostipalvelimien kesken.


title: SMTP

text: Protokollalle on varattu portti 25.


title: SMTP

text: Nykyaikaiset postipalvelimet käyttävät alkuperäisen SMTP:n sijasta laajennettua ESMTP-protokollaa.


title: SMTP

text: SMTP-protokolla määriteltiin ensimmäisen kerran RFC 821:ssä elokuussa vuonna 1982.


title: SMTP

text: Postin noutoa varten postipalvelimelta postiohjelmaan ovat postinnoutoprotokollat erikseen, eli ns. ”pull”-protokollat.


title: SMTP

text: Näitä ovat muun muassa POP3 (), IMAP () ja HTTP () esimerkiksi Hotmail, IlohaMail.


title: SMTP

text: 1. A kirjoittaa sähköpostiviestin postiohjelmallaan (esimerkiksi Outlook).


title: SMTP

text: 2. A:n postiohjelma lähettää viestin A:n postipalvelimelle (eng. mail server).


title: SMTP

text: 3. A:n postipalvelin ottaa TCP-yhteyden B:n postipalvelimelle.


title: SMTP

text: 4. A:n postipalvelin siirtää (”push”) viestin SMTP-protokollalla B:n postipalvelimelle.


title: SMTP

text: 5. B:n postipalvelin laittaa viestin B:n postilaatikkoon.


title: SMTP

text: 6. B:n postiohjelma noutaa viestin postinnoutoprotokollalla (”pull”) (esimerkiksi POP3) postiohjelmaan ja B lukee viestin.


title: Suoritin

text: Suoritin tai prosessori ( eli CPU) on tietokoneen osa, joka suorittaa tietokoneohjelman sisältämiä konekielisiä käskyjä. Se on tietokoneen keskeisimpiä osia. Nykyisissä suorittimissa kaikki osat on pakattu yhdelle mikropiirille, joten ne ovat mikroprosessoreita (MPU).


title: Suoritin

text: Yksittäinen yksinkertainen suoritin voi suorittaa kerrallaan vain yhtä ohjelmaa, mutta sen tehtäviä voidaan vaihdella erittäin nopeasti, jolloin suoritus näyttää käyttäjästä rinnakkaiselta (ks. Moniajo). Monisäikeistetyssä suorittimessa voidaan suorittaa aidosti yhtä aikaa useampaa kuin yhtä tehtävää, samoin moniydinsuorittimessa on samaan mikropiiriin rakennettu kaksi tai useampia suorittimia.


title: Suoritin

text: Suorittimia suunnitellaan useisiin erilaisiin käyttötarkoituksiin. Suorittimia valmistetaan erilaisia supertietokoneisiin, sulautettuihin järjestelmiin ja henkilökohtaisiin tietokoneisiin. Erikoistuneita apusuorittimia ovat digitaalinen signaaliprosessori (DSP), grafiikkaprosessori (GPU) ja matematiikkasuoritin (FPU), joka nykyään usein integroidaan yleiskäyttöiseen suorittimiin. Osa optimoidaan erittäin pieneen tehonkulutukseen, osa suureen laskentatehoon tietynlaiselle datalle, osa taas mahdollisimman laajaan yleiskäyttöisyyteen, jolloin sama mikropiiri saattaa sisältää useita eri oheislaitteita ja kymmeniä liityntäväyliä. Näytöllisten älylaitteiden myötä tärkeäksi ryhmäksi ovat nousseet pitkälle integroidut ns. järjestelmäpiirit (SoC), joissa voi olla samassa piirissä mukana mm. muisteja, signaaliprosessori ja monipuolinen näytönohjain.


title: Suoritin

text: Ensimmäinen yleiskäyttöinen tietokone, jossa ohjelma voitiin tallettaa tietokoneen muistiin, oli Manchesterin yliopiston Small-Scale Experimental Machine. Koska suoritettava ohjelma voitiin vaihtaa lataamalla toinen ohjelma eikä käyttötarkoitusta siten rajattu tätä voitaneen pitää tietokonesuorittimien alkuna vastakohtana laskukoneelle. Aikaisemmissa laitteissa ohjelman muuttaminen saatoi tarkoittaa laitteen kytkentöjen muuttamista ohjelman lataamisen sijaan (ks. ENIAC).


title: Suoritin

text: Kuten tietokonetekniikka yleisesti voidaan suorittimet jakaa neljään sukupolveen teknologian mukaan:


title: Suoritin

text: Kvanttitietokoneen toteutus voi olla merkittävä seuraava kehitysaskel teknologiassa. Myös optinen siru voi olla tuleva kehitysaskel.


title: Suoritin

text: Suoritinarkkitehtuurit voidaan jakaa ryhmiin esimerkiksi konekäskyjen perusrakenteen mukaan seuraavasti:Suorittimien käskykantarakenteet voidaan ryhmitellä kolmeen seuraavasti:


title: Suoritin

text: Tietokoneen yleisnopeus riippuu paljon juuri suorittimen nopeudesta. Suorittimen nopeus riippuu sekä sen käyttämästä arkkitehtuurista että kellotaajuudesta. Kellotaajuus ilmoitetaan yleensä Hertsin monikertoina kuten megahertseinä (MHz) tai gigahertseinä (GHz), ja suoritin toimii sen tahdissa. Pelkän kellotaajuuden lisäksi suorittimen nopeuteen vaikuttavat monet tekniset ratkaisut, kuten:


title: Suoritin

text: Eräitä 2-bittisiä suorittimia () on myös valmistettu. BSP-suorittimia pystyi kytkemään rinnakkain muodostamaan "suuremman" suorittimen.


title: Suoritin

text: Ohjelmalaskuri () pitää suorituksen sijaintitietoa. Eräissä suoritinarkkitehtuureissa kuten MIPS käskyt ovat kiinteämittaisia 32-bittisiä arvoja. Toisissa arkkitehtuureissa kuten x86 käskyn pituus vaihtelee.


title: Suoritin

text: Muita keskeisiä toimintoja ovat muun muassa pino-osoitin (): eräissä suorittimissa on omat käskyt pinon käsittelyyn kun taas eräissä se on ohjelman vastuulla.


title: Suoritin

text: Suorittimen keskeiset osat ovat laskentayksikkö "(, ALU)", valvontayksikkö "(, CU)" ja yleensä useita rekistereiksi kutsuttuja käsiteltävän tiedon tallentavia muistipaikkoja. Prosessorin toimintaa on noutaa muistista käsky ja siihen liittyvä luku tai luvut, suorittaa kyseinen käsky ALU-yksikössään ja palauttaa tulos muistiin. Yksittäinen käsky voi olla esim. "laske yhteen rekisterin A ja muistipaikan xx sisältö ja siirrä tulos rekisteriin B".


title: Suoritin

text: Yksinkertaistetusti suorittimen toiminta on hakea muistista käskyjä, tehdä niillä jokin operaatio ja kirjoittaa tulos muistiin (myös muut laitteet ja väylät voivat näkyä muistipaikkoina suorittimelle). Toiminta voidaan jakaa neljään vaiheeseen seuraavasti:


title: Suoritin

text: Prosessorin erikoiskäskyistä voi olla suurta hyötyä etenkin matemaattisissa sovelluksissa. Yksi erikoiskäsky voi korvata kymmeniä peruskäskyjä, vaikka sen suoritukseen aikaa kuluu vain saman verran kuin yhden tai muutaman peruskäskyn suoritukseen. Välimuistin hyöty on, että muistista haettava ja sinne kirjoitettava tieto saadaan nopeasta välimuistista huomattavasti nopeammin kuin hitaammasta keskusmuistista. Merkittäviä nopeusetuja saadaan myös kirjoittamalla tehokasta ohjelmakoodia.


title: Suoritin

text: Valmistustekniikan kehittyessä mikropiirien sisältämien transistorien määrä kaksinkertaistuu noin puolessatoista vuodessa, kuten ns. Mooren laki on ennustanut. Suorittimien kohdalla tämä on toistaiseksi pitänyt melko hyvin paikkansa, mikä on mahdollistanut yhä monimutkaisempien ja paremman suorituskyvyn mahdollistavien arkkitehtuurien toteuttamisen.


title: Suoritin

text: Suorittimet tuottavat toimiessaan hukkalämpöä, joka saattaa vaikuttaa suorittimen toiminnan luotettavuuteen tai liiallisena jopa tuhota suorittimen. Hukkalämmön johtamiseksi pois suorittimesta voidaan käyttää esimerkiksi jäähdytysripaa, jota muotonsa vuoksi monesti kutsutaan jäähdytyssiiliksi, ja siihen usein liitettyä ilman virtausta tehostavaa tuuletinta, tai nestejäähdytystä. Myös muita jäähdytysratkaisuja voidaan käyttää, kuten esimerkiksi nämä supertietokoneet :


title: Suoritin

text: Käyttämällä kehittyneempää valmistustekniikkaa voidaan suorittimen virrankäyttöä vähentää ja tämän vaikutuksesta myös tuotettua hukkalämpöä voidaan vähentää. Vastaavasti transistorien määrän lisääminen nostaa tarvittavan virran määrää. Eräs puolijohteiden valmistusmenetelmä on CMOS.


title: Suoritin

text: Suorittimelle on mahdollista integroida samalle piirille useita suoritinytimiä, suurempia ja monitasoisempia välimuisteja, sekä tukipiirejä kuten 2D- tai 3D-grafiikan käsittelyyn erikoistunut grafiikkasuoritin tai muistinhallintayksikkö. Nykyaikaisissa suorittimissa on muistinhallintayksikkö (MMU) ja matematiikkasuoritin (FPU) integroituna samalle piirille. Järjestelmäpiirit integroivat suorittimen lisäksi samalle piirille IO-piirejä ja useita muita komponentteja.


title: Suoritin

text: Yksittäinen tietokone voi sisältää yhden tai useampia suorittimia, jolloin kyseessä on moniprosessointi.


title: Suoritin

text: Suorittimissa voi olla kaksi tai useampia ytimiä. Moniytimellisyys mahdollistaa sen, että monia raskaita laskutehtäviä vaativia ohjelmia voidaan ajaa tietokoneella samanaikaisesti ilman, että muiden prosessien suoritus häiriintyy, ja että monisäikeisien yksittäisien prosessien suoritus voidaan jakaa usean ytimen kesken nostaen sen suoritustehoa.


title: Suoritin

text: Ytimet voivat olla joko identtisiä, tai ne voivat olla erikoistuneita erilaisiin tehtäviin. Eräissä suorittimissa kuten järjestelmäpiireissä on integroituna apusuoritin kuten Digitaalinen signaaliprosessori (DSP) varsinaisen CPU-ytimen lisäksi.


title: Suoritin

text: Moniydinsuoritin voi useaan yksinkertaiseen suorittimeen verrattuna käyttää hieman vähemmän sähköä ja tuottaa vähemmän lämpöä. Yleensä moniydinsuorittimen kaikki ytimet kuitenkin jakavat samat oheislaiteväylät ja käyttävät samaa keskusmuistia.


title: Suoritin

text: Monisäikeistys on tekniikka, jolla sama ydin voi suorittaa kahta tai useampaa erillistä ohjelmasäiettä yhtäaikaisesti (rinnakkain). Tekniikka on yksi kehityssuunta suorituskyvyn lisäämiseen ja aiheesta on julkaistu useita tutkimuksia.


title: Suoritin

text: Kaksi kehityssuuntausta ovat:


title: Suoritin

text: Eri valmistajilla on eri tuotenimiä tekniikan toteuttamisesta, näitä ovat mm. Intelin Hyper-threading ja SPARC CoolThreads. IBM POWER8 käyttää yleistä termiä (SMT).


title: Suoritin

text: "Symmetrinen monisäikeistys" on jatkokehitystä superscalar- ja moniprosessointi-tekniikkaan nähden ja hyödyntää ohjelmissa olevaa sekä käskytason rinnakkaisuutta (, ILP) että säietason rinnakkaisuutta (, TLP).


title: Suoritin

text: Suorittimet voidaan jakaa perheisiin niiden yhteensopivuuden mukaan. Tyypillisesti saman perheen uudempi suoritin pystyy suorittamaan ohjelmia, jotka on tehty saman perheen aikaisimmille suorittimille. Toisinpäin tämä ei välttämättä ole mahdollista erilaisten käskykantalaajennusten vuoksi.


title: Suoritin

text:
Ensimmäisen sukupolven suorittimet olivat osa laajempaa kokonaisuutta ja osa itse tietokoneen rakennetta ja suunnittelua.
Ensimmäisen sukupolven suorittimet perustuivat elektroniputkien käyttöön.


title: Suoritin

text: Minitietokoneissa ja suurtietokoneissa käytetyissä tietokoneissa oli huomattavia mallikohtaisia eroja. Kaikki samaan mallisarjaan kuuluneet eivät välttämättä olleet yhteensopivia muiden saman sarjan mallien kanssa. Toisen sukupolven suorittimet perustuivat diskreettien (erillisten) transistorien käyttöön. Kolmannen sukupolven suorittimet käyttivät useita mikropiirejä.Neljännen sukupolven suorittimet ovat mikroprosessoreja, joissa kaikki suorittimen toiminnot ovat integroituna yhdelle mikropiirille.Suoritinperheet voidaan edelleen jakaa arkkitehtuureihin niiden iän ja sukupolven mukaan. Esimerkiksi SPARC-perheen aikaisemmat arkkitehtuurit, HyperSPARC ja SuperSPARC, toteuttavat SPARC v7 -käskykannan ja uudemmat arkkitehtuurit 64-bittisen SPARC v9 -käskykannan, jonka toteuttavia malleja ovat Sun Microsystemsin valmistaman UltraSPARCin eri mallit ja Fujitsun SPARC64.


title: Suoritin

text: x86 suorittimissa on ollut useita kilpailevia valmistajia, joiden suorittimet käyttävät yhteensopivaa käskykantaa (IA-32, AMD64 tai edeltävät). Suoritinvalmistajilla on useita arkkitehtuureita, jotka jakaantuvat useisiin malleihin, joita on saatavilla eri kellotaajuuksilla.


title: Suoritin

text: Useat valmistajat ja suoritinsukupolvet laajentavat suorittimen käskykantaa uusilla käskyillä. Tällaisia laajennuksia ovat mm. MMX, VIS, 3DNow!, SSE ja AltiVec, joista on kaikista lisäksi useampia versioita uusien arkkitehtuurien mukana.


title: Suoritin

text: Useat suorittimet toteuttavat "supervisor" tilan, jossa käyttöjärjestelmän kerneli yleensä suoritetaan. Tässä tilassa suoritin asettaa vähemmän rajoituksia kuin käyttäjätilassa ().


title: Suoritin

text: Nykyiset suorittimet lisäävät virtualisointitukea "hypervisor" ominaisuuksilla.


title: SIMM

text: SIMM () on vanhemmissa tietokoneissa käytetty muistimoduuli.


title: SIMM

text: SIMM-muisteja on kahta varianttia: vanhempi 30-nastainen ja uudempi 72-nastainen. Vanhempi 30-nastainen muistimoduuli sisältää kokoonpanon, jossa väylän leveys on 8 tai 9 bittiä, kun uudemmassa 72-nastaisessa on 32 tai 36 bittiä leveä väylä. Yhdeksännet bitit ovat tarkistukseen käytettyjä pariteettibittejä.


title: SIMM

text: SIMM-moduuleissa on käytetty sekä FPM- että EDO-muistia. Kortinreunaliittimet ovat vain piirilevyn toisella puolella.


title: SIMM

text:
SIMM-moduuleissa kannat ovat yhdistettyjä niin, että samassa kohdassa eri puolilla olevat pinnit ovat yhteydessä toisiinsa.
Jos toiselle pinnille tulee kontaktivika, tieto siirtyy silti toisen kautta.


title: SIMM

text: Nykyään uusissa tietokoneissa käytetään yleensä DIMM-muisteja.


title: SLDRAM

text: SLDRAM on RDRAM:n ohella varteenotettava kilpailija uudeksi muististandardiksi. Tämän uuden teknologian kehittäjänä on SLDRAM Consortium, noin 20 komponenttivalmistajan ryhmä, joka on ilmoittanut päämääräkseen suunnitella suuren muistikapasiteetin omaavan DRAM-piirin mahdollisimman halvalla.


title: SLDRAM

text: SLDRAM-piirin suunnittelussa on hyödynnetty osaksi vanhaa RAM-teknologiaa, joten sen tuomat uudistukset muistipiireihin eivät ole aivan niin radikaaleja kuin RDRAM:n. SLDRAM pystyy operoimaan nopeammalla 200 MHz:n väylällä kuin perus-SDRAM. Kuten DDR-SDRAM, tämäkin muisti operoi kahdesti kellosignaalin ajassa. Niinpä tiedonsiirto tapahtuu 400 MHz:n, ehkä pian jo 800 MHz taajuudella.


title: SLDRAM

text: Verrattaessa RDRAM:iin SLDRAM:lla on monia etuja. Avoimena standardina se on halvempaa. Kellotaajuuden ollessa pienempi kuin RDRAM:lla on häiriöiden merkitys pienempi ja lisäksi sen viive on pienempi. SLDRAM:n periaatteellinen nopeus on jopa 3,2Gt/s joka on huomattavasti enemmän kuin RDRAM:n 2,1Gt/s.


title: Sähköposti

text: Sähköposti tarkoittaa digitaalisten, yleensä kirjallisessa muodossa olevien viestien välittämistä tietokoneilla tietyillä protokollilla. Viestit välitetään useimmiten tietoverkkoon vähintään postin lähettämisen ja noutamisen ajaksi kytkeytyvien tietokoneiden käyttäjien välillä. Sähköposti on nopea ja helppo tapa tavoittaa vastaanottaja. Sähköpostia käytetään myös henkilökohtaiseen tiedostojen tallentamiseen ja varmuuskopioimiseen.


title: Sähköposti

text: Sähköpostia välitetään Internetissä yleensä SMTP-protokollan avulla. Sähköpostin lukemiseen yleisimmin käytetyt protokollat ovat POP3 ja IMAP, joita melkein kaikki sähköpostiohjelmat tukevat, sekä HTTP, kun sähköpostia luetaan verkkoselaimella.


title: Sähköposti

text: Ensimmäiset tietoverkot olivat pääteverkkoja, joissa keskustietokoneeseen oli kytkettyinä usea pääte. Päätteeltä toiselle oli mahdollista lähettää viestejä. Kun vastaanottaja oli viestin saapuessa päätteensä ääressä, pääte piippasi ja näytölle ilmestyi viesti. Viestin luettuaan vastaanottaja kuittasi viestin luetuksi ja jatkoi omaa työtään. Sen jälkeen kehittyivät käyttäjätunnukselliset postilaatikot. Periaatteessa näissä posti ei liiku verkossa, vaan se siirretään pääkoneen hakemistosta toiseen.


title: Sähköposti

text: Uudet sähköpostijärjestelmät käyttävät kansainvälisiä verkkoja, kuten internet. Vuonna 1980 julkaistu RFC 771 kuvaa aiottua siirtymistä ARPANETistä Internetiin. Tuloksena syntyi SMTP, johon nykyinen sähköposti perustuu.


title: Sähköposti

text: Sähköposti on nopea, edullinen ja vaivaton viestintätapa. Tavalliseen kirjeeseen verrattuna suurin etu on sen nopeus.


title: Sähköposti

text: Sähköpostiviesti menee perille sekunneissa tai muutamassa minuutissa maapallon toiselle puolelle, yleensä Internet-verkkoa hyväksi käyttäen. Sähköposti voidaan saada myös sinne, minne Internet ei ulotu, esimerkiksi hakemalla ja lähettämällä viestit puhelinyhteyden kautta, kuten aikoinaan ennen Internetin yleistymistä.


title: Sähköposti

text: Kustannuksiltaan sähköposti on huomattavasti tavallista kirjettä halvempi. Käyttäjä maksaa usein vain internetyhteyden tietokoneellensa. Verkkoyhteyden ei tarvitse olla auki kirjettä kirjoitettaessa, vaan viestin voi laatia valmiiksi ennen yhteydenottoa sähköpostipalvelimeen. Kun kirje on valmis, otetaan yhteys verkkoon, lähetetään viesti vastaanottajalle ja haetaan samalla mahdolliset itselle osoitetut viestit; yhteys ei näin usein kestä minuuttiakaan. Tietokoneella oleva ohjelma voi tehdä tämän automaattisesti aina yhteyden syntyessä, mikä on kätevää myös kannettavilla tietokoneilla. Tavalliseen kirjeeseen verrattuna käsittelykustannukset jäävät pieniksi: kopiointia, kirjekuoria ja postimerkkejä ei tarvita, eikä kenenkään tarvitse edes nousta pöytänsä äärestä.


title: Sähköposti

text: Puhelimeen verrattuna sähköpostin etu on vastaanottajan saavutettavuus. Vaikka vastaanottaja ei olisikaan heti tavoitettavissa, sähköposti voidaan lähettää odottamaan. Kun vastaanottaja tarkastaa postilaatikkonsa, on sähköposti odottamassa häntä.


title: Sähköposti

text: Sähköposti on myös helppo tallentaa ja tarkistaa jälkikäteen.


title: Sähköposti

text: Sähköpostin lukumahdollisuus on lisätty nykyajan mobiililaitteisiin ja matkapuhelimiin. Uusinta uutta tällä saralla onkin Push Email.


title: Sähköposti

text: Sähköposti kulkee verkossa yhä usein selväkielisenä, ellei viestiä erikseen salata. Salatunkin viestin "kuoressa" kulkevat tiedot (lähettäjä ja vastaanottaja yms.) ovat näkyvillä. Toisaalta kirjesalaisuus koskee myös sähköposteja ja verkon salakuuntelu ei onnistu helposti kuin lähiverkossa ja teleoperaattoreiden tiloissa. Salakuuntelun mahdollisuus on kuitenkin hyvä pitää mielessä, jos haluaa suojautua vakoilulta.


title: Sähköposti

text: Joskus sähköpostiviesti voi hävitä, joko väärin säädetyn palvelimen asetusten tai liian tiukan roskapostisuodattimen takia. Tämä on kuitenkin epätavallista, ellei viesti ole huolimattomasti laadittu, niin että se muistuttaa roskaposteja. Mahdollisia omia roskapostisuodattimia kannattaa säätää varovasti, etteivät ne hävitä postia.


title: Sähköposti

text: Eräs ongelma on myös vastaanottajan osoite. Osoitteen on oltava tarkasti oikein, jotta viesti saavuttaa vastaanottajan. Väärin kirjoitettu osoite johtaa yleensä viestin palauttamiseen lähettäjälle (kunhan lähettäjätiedot ovat kunnossa), ellei käytetty osoite kuulukin toiselle henkilölle. Sähköpostiohjelmissa on yleensä tuki osoitekirjalle ja muille tavoille hakea osoite automaattisesti, jolloin kirjoitusvirheet vältetään. Sähköpostiosoite lisätään usein käyntikorttiin tai kirjelomakkeeseen.


title: Sähköposti

text: Suurena ongelmana on roskaposti, joka tukkii postilaatikoita mainoksilla tai muuten epätoivotuilla viesteillä. Myös haittaohjelmat voivat levitä sähköpostin välityksellä. Jotta viesti näyttäisi asialliselta, haittaohjelma voi lisätä viestiin tietokoneelta löytämiään, mahdollisesti salassa pidettäviä tai arkaluonteisia, asiakirjoja. Sähköpostia suodatetaankin eri tavoilla roskapostin torjumiseksi. Jotkut käyttävät myös ensisijaisen sähköpostiosoitteensa rinnalla toista, rajummin suodatettua osoitetta, niissä yhteyksissä, missä käyttäjä epäilee osoitteen helpoiten joutuvan roskapostaajien listoille.


title: Sähköposti

text:
Pitkissä, useiden ihmisten välisissä keskusteluissa ongelmaksi muodostuu vaihtelevat tavat lainata aiempia viestejä. Joidenkin mielestä erityisesti top-postaus on häiritsevää, koska se vaikuttaa keskustelun seuraamiseen. Top-postaaminen voi myös olla tietoturvariski, jos viesti lähetetään eteenpäin kaikkine aiempine lainauksineen näitä tarkistamatta.
Sähköpostiviesti alkaa otsaketiedoilla (engl. "header"), joissa kerrotaan lähettäjä ja vastaanottaja, viestin aihe, viestin muoto (tekstin koodaus, onko liitteitä jne.), onko viesti vastaus toiseen yms. Näitä seuraa tyhjä rivi, jonka jälkeen tulee itse viesti. Jos viesti koostuu useammasta osasta (esimerkiksi jos siinä on liitteitä), jokaista osaa edeltää vastaavasti ryhmä otsakkeita, jotka kuvaavat kyseistä osaa. Sähköpostiohjelma näyttää näistä tiedoista vain sen, minkä tulkitsee oleelliseksi, ellei erikseen pyydä kaikkea näkyville. Jotkut ohjelmat myös esittävät otsakkeiden nimet käyttöliittymän kielelle käännettyinä.


title: Sähköposti

text: Sähköpostimaailma on vielä paikoin 7-bittinen, joten mahdolliset ASCIIhin kuulumattomat merkit pitää koodata ainakin otsaketiedoissa. Yleensä sähköpostiohjelma huolehtii tästä, mutta joskus näkee ääkkösten korvaantuneen kysymysmerkeillä, X:illä tms.


title: Sähköposti

text:
Kun viesti lähetetään palvelimen kautta maailmalle, viestiin lisätään "kuori" (katso viestinvälitysprotokolla SMTP laajennoksineen), jonka perusteella palvelimet päättelevät minne viesti pitää lähettää ja mitä tehdä virhetilanteissa. Vastaanottajan sähköpostipalvelin tallettaa viestin (ilman kuorta) vastaanottajan sähköpostilaatikkoon, jossa se on luettavissa tai noudettavissa vastaanottajan sähköpostiohjelmalla.Osoitekentissä sähköpostiosoitteet kirjoitetaan joko sellaisinaan tai, jos myös henkilön nimi halutaan kirjoittaa, kulmasulkeissa. Sähköpostiosoitteet ovat lähettäjätiedoissa pakollisia. Kommentteja voi kirjoittaa kaarisulkeisiin, mutta tätä ei suositella, koska jotkut sähköpostiohjelmat tulkitsevat kommentit niminä. Osoitteet erotetaan pilkulla.
Osoitekentissä ei saa olla kuin ASCII-merkkejä, miksi muut merkistöt pitää koodata, ilmoittaen merkistön ja koodauksen, tässä iso-8859-1 ja quoted printable. Lukijalle nimi näkyy oikein: Matti Meikäläinen.
Erikoismerkeille harvemmin on käyttöä, mutta niiden esittämiselle on omat sääntönsä. Tyhjällä alkavia jatkorivejä saa käyttää. Yleensä sähköpostiohjelmat hoitavat tarvittavan koodauksen, mutta joskus, varsinkin erikoisemmissa tapauksissa, koodaus voi epäonnistua.Eri vastaanottajien eron ymmärtää (humoristisella) ohjeella:
Joskus BCC-kenttää käytetään myös silloin, kun viesti lähetetään monelle ihmiselle, jotka eivät välttämättä kaikki halua paljastaa osoitteensa muille. Oikeat sähköpostilistaohjelmat osaavat kertoa osoitteet viestin kuoressa, mikä yleensä vastaa BCC-rivin käyttöä.


title: Sähköposti

text:
Tässä käytössä on hyvä käyttää joko yhteistä osoitetta (sähköpostilistan osoite tai vastaava alias) tai tyhjää vastaanottajalistaa To- tai CC-rivillä, sen mukaan ovatko nämä henkilöt varsinaisia vastaanottajia, vai onko viesti heille vain tiedoksi:
Vastaanottajien osoitteet voidaan lisätä BCC-rivillä, mutta näin vastaanottajat tietävät, missä ominaisuudessa he ovat saaneet viestin ja keiden muiden voi olettaa sen saaneen. Listaa voi käyttää myös silloin, kun osoitteita ei tarvitse piilottaa:
Subject-rivillä kerrotaan viestin aihe. Tämä on syytä valita huolella, varsinkin jos vastaanottaja saa paljon sähköpostia. Kun viestiin myöhemmin tahtoo palata, on hyvä jos otsikko on kuvailevampi kuin "Hei". Huono otsikko saattaa myös johtaa siihen, ettei viestiä koskaan lueta.
Kun vastataan toiseen viestiin, sähköpostiohjelma lisää viestin aiheen eteen "codice_1", jollei sellaista jo ole. Näin alkuperäinen viesti erottuu ja viestit on helppo ryhmittää. "codice_1" lyhenne on johdettu "" ("asiaan liittyen"), eikä yleisen harhaluulon mukaisesti englannin kielen sanasta "reply". Joissakin sähköpostiohjelmissa tämä etuliite on lokalisoinnin nimissä käännetty eri kielille, jolloin ohjelmat eivät enää tunnista sen teknistä merkitystä, seurauksena yhä pitenevä aiherivi ja ryhmittämisen vaikeutuminen.


title: Sähköposti

text: Ennen vanhaan sähköpostit lähetettiin 7-bittisellä ASCII:lla ja sen kansallisilla muunnoksilla. Kun kansainvälinen sähköposti ja erilaiset liitteet yleistyivät, tämä, satunnainen uuencode ja eri yhteisöjen käytännöt eivät enää riittäneet, jolloin kehitettiin MIME ("Multipurpose Internet Mail Extensions") yhteiseksi tavaksi kuvailla viestin sisältö ja sisällön muoto. MIME on sittemmin siirtynyt käyttöön muuallekin.


title: Sähköposti

text:
Tässä saatekirje on pelkkää länsimaista, 8-bittistä tekstiä sellaisenaan, ilman sen kummempia muotoiluja. Sähköpostiohjelma saa lisätä rivinvaihtoja kappaleisiin. Tyypillinen suomalainen saatekirje, paitsi, että kuvaus "saatekirje" harvoin lisätään:
Tässä MIME-osassa liite on mukana useammassa kuin yhdessä muodossa, esimerkiksi sähköpostiohjelmassa helposti luettavana tekstinä ja PDF:nä tulostamista varten (osien välissä rivi codice_3):
Vastaava, mutta tässä liitteen osat eivät ole saman asian vaihtoehtoisia näyttötapoja, vaan esimerkiksi saatekirje ja liite:
Tässä on kokouskutsu pdf-muodossa, tallentamiseen ehdotetaan tiedostonimeä kutsu_syys07.pdf (joka toimii useimmissa käyttöjärjestelmissä), tiedosto on koodattu base64-koodauksella, jotta se ei rikkoontuisi matkan varrella, ja se ehdotetaan näytettäväksi liittenä, ei suoraan:
Jokainen sähköpostipalvelin matkan varrella lisää viestin alkuun codice_4-rivin, jossa se kertoo mistä se sai viestin, oman nimensä, kellonajan ja muuta virheenetsinnässä mahdollisesti tarvittavaa tietoa.


title: Sähköposti

text: Viestiä edelleenlähetettäessä sellaisenaan (kuten silloin, kun oletetaan viestin olevan tarkoitettu myös toiselle, eikä selitystä tästä tarvita), viestin alkuun lisätään myös joukko Resent-rivejä, jotka vastaavat alkuperäisen viestin tietoja, mutta kertovat edelleenlähettämisestä, esimerkiksi Resent-From, Resent-To ja Resent-Date.


title: Sähköposti

text: Viestin lähettäjän on mahdollista kirjoittaa lähettäjätiedot haluamikseen ja myös lisätä Received-rivejä viestin alkuun. Sen sijaan hän ei voi juurikaan vaikuttaa siihen, mitä viestiä vastaanottavat palvelimet siihen kirjoittavat.


title: Sähköposti

text: Jos muka ystävältä tulleen törkeän viestin Received-tiedot poikkeavat vastaavista hänen muissa viesteissään, on aihetta olettaa, että lähettäjätiedot on väärennetty. Samaten jos muka pankilta tullut viesti on kulkenut ilmaissähköpostipalvelimen kautta (pankit "eivät" lähetä salasanapyyntöjä tms. sähköpostin kautta; jos viesti vaikuttaa uskottavalta, soita pankkiin ja kysy).


title: Sähköposti

text: Sähköpostiohjelmat voivat myös pyytää tietoja siitä, onko viesti tullut perille ja onko se avattu. Useimmiten nämä toiminnot eivät ole käytössä, yksityisyyden suojelemiseksi. Silloinkaan, kun ne ovat käytössä, ei ole varmuutta siitä, onko vastaanottaja oikeasti huomannut viestin. Jos viestin perillemeno on tärkeää, pyydä kuittaus ja käytä tarvittaessa puhelinta.


title: Sähköposti

text: Sähköpostiviestissä on sitä yksilöivä tunniste,


title: Sähköposti

text: johon voidaan viitata muualta, esimerkiksi vastausviestin kohdissa


title: Sähköposti

text: Näiden koodien perusteella koko viestiketju on helppo jäsentää, myös silloin, kun aihe muuttuu.


title: Sähköposti

text: Sähköpostiviestit päivää joko sähköpostiohjelma tai palvelin:


title: Sähköposti

text: Päiväys on määrämuotoinen ja aikavyöhyke ilmoitetaan erotuksella UTC:hen, joskus sen lisäksi aikavyöhykkeen lyhenteellä. Päiväyksen on tarkoitettu osoittavan hetkeä, jolloin viesti on kirjoitettu valmiiksi, lähettämisen aika näkyy Received-tiedoista.


title: Seurasaari

text: Seurasaari () on museosaari Helsingin kantakaupungin länsilaidalla. Saaressa on toiminut vuodesta 1909 ulkomuseo, jonne on siirretty vanhoja puurakennuksia eri puolilta Suomea. Ulkomuseon alue sijaitsee Seurasaaren itä- ja pohjoisosissa ja käsittää noin kolmasosan saaren pinta-alasta.


title: Seurasaari

text: Seurasaaren pinta-ala on noin 46 hehtaaria. Sen mukaan on saanut nimensä myös sitä ympäröivä vesialue, Seurasaarenselkä. Kaupunginosajaossa Seurasaari lasketaan osaksi Meilahtea. Saareen johtavan sillan päähän on linja-autoyhteys Helsingin keskustasta (linja 24 Ullanlinnasta Erottajan kautta). Autoilu ja polkupyöräily ovat Seurasaaressa kiellettyjä ilman erityislupaa, ja saareen saapuvia ohjeistetaan käyttämään julkista liikennettä parkkipaikkojen vähäisyyden vuoksi. Saaressa on ulkoilualueiden lisäksi myös kesäaikaan toimiva ravintola ja kaksi uimarantaa, joista toinen nudistiranta. Seurasaaressa sijaitsevassa Ravintola Seurasaaressa toimii muun muassa kahvila, ja siellä voi myös halutessaan järjestää hääjuhlia.


title: Seurasaari

text: Seurasaari on Helsingin kaupungin omistuksessa oleva suojelukohde. Ulkomuseon toiminnasta vastaa Museovirasto. Seurasaarisäätiö vastaa saaren vuotuisjuhlien järjestämisestä ja tukee rakennustoimintaa. Saaren suosituin vuotuistapahtuma on Seurasaarisäätiön järjestämä Seurasaaren juhannus. Se kuuluu Finland Festivals -tapahtumiin. Tapahtuma huipentuu juhannushäihin, joiden morsiuspari sytyttää juhlakokon. Myös joulukuussa talkoovoimin järjestettävä Seurasaaren Joulupolku on paisunut massatapahtumaksi. Seurasaaresta kiinnostuneilla on oma yhdistys, Seurasaaren ystävät ry. Yhdistys järjestää Seurasaari-aiheisia talkoita, retkiä ja muita tapahtumia.


title: Seurasaari

text:
Seurasaari muodostettiin kansanpuistoksi vuonna 1889, ja siitä tuli suosittu retkikohde ja juhlapaikka.
Alussa saareen oli vain laivayhteys. Silta rakennettiin syysmyrskyn kaatamista puista vuosina 1891–1892. Kansanpuiston toimintaan liittyneet rakennukset suunnitteli arkkitehti Frithiof Mieritz skandinaavisen tyylin mukaisiksi. Edelleen saaressa ulkoillaan, otetaan aurinkoa ja pidetään piknikkejä. Laivayhteyttä saareen ei kuitenkaan ole ollut vuosiin.


title: Seurasaari

text: Seurasaaren ulkomuseo oli aikanaan Suomen ensimmäinen. Ulkomuseon toiminta alkoi Niemelän torpan siirtämisellä Seurasaareen vuonna 1909. Taiteilija Akseli Gallen-Kallela ja arkkitehti Yrjö Blomstedt halusivat pelastaa nämä hävitysuhan alla olleet rakennukset. Merkittävä rooli rakennusten siirrossa Konginkankaalta Keski-Suomesta uuteen sijoituspaikkaansa Helsinkiin oli filosofian tohtori Axel Olai Heikelillä. Hänestä tuli ulkomuseon perustaja ja sen ensimmäinen intendentti. Heikelin tavoitteena oli siirtää Seurasaareen kaikista Suomen maakunnista niille tyypillisiä rakennuksia ja näin esitellä pääkaupunkilaisille perinteistä suomalaista rakennus- ja asumiskulttuuria. Ulkomuseoaate oli tuohon aikaan muodissa Euroopan kaupungeissa, ja lähin esimerkki oli Skansenin ulkomuseo Tukholmassa. Alkuaikoina saareen tuotiin myös mm. lapinkota ja kirkkoveneitä. Alkuaan yksityinen museo siirtyi vuonna 1913 valtion hallintaan, ja se on nykyään Museoviraston alainen valtakunnallinen ulkomuseo.


title: Seurasaari

text: Museon kokoelmiin kuuluu nykyisin yli kolmekymmentä rakennuskokonaisuutta ja 87 erillistä rakennusta, jotka ovat peräisin 1600-1800-luvulta. Museon vanhin rakennus on puinen Karunan vanha kirkko (1686) Varsinais-Suomesta. Kesäisin se toimii suosittuna vihkikirkkona. Kirkossa järjestetään kesäaikaan myös jumalanpalveluksia ja konsertteja. Ulkomuseon perustaja A. O. Heikel puolisoineen on haudattu Karunan kirkon pihamaalle.


title: Seurasaari

text: Seurasaaren täydellisimpiä museopihapiirejä ovat aiemmin mainittu Niemelän torppa Konginkankaalta sekä Antin umpipihatalo Säkylästä. Säätyläisrakennuksia ovat Kahiluodon kartano Varsinais-Suomen Taivassalosta sekä Iisalmen pappila. Merkittäviä kohteita ovat myös kainuulainen talo Halla Hyrynsalmelta, Pertinotsa Raja-Karjalasta ja savolainen Selkämä Pieksämäeltä. Pohjalaisia taloja edustavat Kurssi Kuortaneelta sekä Ivars Närpiöstä.


title: Seurasaari

text: Seurasaaren ulkomuseo on turistien suosiossa, ja siellä käy vuosittain kymmeniätuhansia ihmisiä. Erityisesti touko- ja syyskuussa museo on lähialueen kouluille tärkeä luokkaretkikohde. Museo on avoinna vain osan vuodesta, pääsääntöisesti 15.5.–15.9. välisenä aikana. Museossa järjestetään kesäkaudella säännöllisiä opastuksia usealla kielellä (erit. suomi, ruotsi, englanti, saksa) sekä esitellään entisajan elämää käsityö- ja kansanmusiikkinäytöksin. Ulkomuseon työntekijöillä on oma teatteriryhmä Palkolliset, joka tuottaa ulkomuseon vuosittaisen kesänäytelmän. Museon oppaat ovat pääsääntöisesti kesätyöläisiä, jotka opiskelevat kulttuuri- ja perinneaineita yliopistotasolla. Viime vuosina järjestetty Seurasaari soi! -kansanmusiikkiviikko on tuotettu pääosin museon ulkopuolisin voimin.


title: Seurasaari

text: Seurasaaren ulkomuseon satavuotisjuhlaa vietettiin vuonna 2009. Virallisen ohjelman ohella eräs museon entinen opas tuotti myös mediassa huomioidun Seurasaari-aiheisen rap-videon.


title: Seurasaari

text: Saaren nimenä on esiintynyt vanhoissa asiakirjoissa ja kartoissa Fölisöö (1681), Fölljes Landhet (1696), Fölisöhn (1732), Fölis Hollmen (1767), Fölisön (1775), Fölislandet (1842) ja Fölisön – Seurasaari (1902). Nimen alkuosa tarkoittaa tässä mahdollisesti nuorta hevosta (ruots. föl, föling = varsa) ja saari lienee ollut Meilahden kartanon varsalaitumena. Nimen suomalaisena vastineena on ollut 1800-luvulla käytössä Fölisaari ja 1900-luvun alusta Seurasaari. Koska saari on ollut kansanpuistona 1880-luvulta lähtien, on otaksuttu ruotsinkielisen nimen alkuosan tarkoittavan ruotsin kielen sanaa "följe" 'seura'. Nykyiset nimiasut on vahvistettu vuonna 1909.


title: Seurasaari

text: Maantieteellisesti Seurasaarta leimaavat kallioiset mäet, kosteat notkelmat ja lehdot. Eteläranta on suojeltu lintupoikueiden ruokailualueeksi.


title: Seurasaari

text: Saari on tunnettu pelottomista eläimistään, erityisesti oravistaan. Eläimet ovat tottuneet ihmisiin pitkään jatkuneen ruokkimisen ansiosta, mutta nykyisin niiden ruokkimista ei suositella. Oravien lisäksi saarella elää muun muassa sorsia, hanhia, kyhmyjoutsenia ja kaniineja sekä niitä saalistavia minkkejä ja supikoiria. Saaressa on kesäisin myös lampaita.


title: Seos

text: Seos on vähintään kahden aineen muodostama yhdistelmä, jonka seoskomponentit eivät ole kemiallisesti sitoutuneet toisiinsa yhdisteeksi. Seosten koostumukset eivät ole vakioita. Esimerkiksi messinki on kuparin ja sinkin seos, ja sen koostumus ei ole koskaan tarkalleen sama.


title: Seos

text: Homo- ja heterogeenisen seoksen välimuoto on kolloidi. Kiinteä aine on kolloidisessa liuoksessa pieninä hiukkasina, jotka eivät näy silmin mutta kuitenkin hajottavat valoa. Jotkut kolloidiseokset ovat vakaita, koska liuottimen ja kolloidin pinnan välille syntyy adheesiovoima. Vakaus saattaa säilyä, jollei kolloideja ole liuoksessa liikaa, jolloin ne pääsevät paakkuuntumaan ja vajoavat pohjalle. Lisäksi saippuat ja puhdistusaineet muodostavat vesiliuoksessa misellejä, joissa voi olla sisällä veteen liukenematonta ainetta. Geelit ovat kiinteitä verkkomaisia rakenteita sisältäviä neste-kiinteä-seoksia, jotka eivät myöskään itsekseen erotu.


title: Tukholma

text: Tukholma () on Ruotsin pääkaupunki ja samalla maan suurin kunta. Kaupunki sijaitsee Itämeren länsirannikolla Ruotsin keskiosassa. Ruotsin historiallisista pääalueista kaupunki kuuluu Sveanmaahan. Eteläosa Tukholmasta kuuluu Södermanlandin maakuntaan ja pohjoisosa Uplannin maakuntaan. Tukholma kuuluu Tukholman lääniin ja toimii sen pääkaupunkina. Lisäksi kaupunki kuuluu alueeltaan lääniä vastaavaan Tukholman läänin maakäräjäkuntaan, joka huolehtii esimerkiksi terveydenhuollosta.


title: Tukholma

text: Vuoden 2015 lopussa Tukholmassa oli 923 516 asukasta, joten se on selkeästi Pohjoismaiden suurin kaupunki ja kunta. Koko Tukholman läänin käsittävässä Suur-Tukholmassa asukkaita oli 2 198 044. Kaupungin väestötiheys oli 4 796,2 asukasta maaneliökilometriä kohti. Tukholman kokonaispinta-ala on vuoden 2016 alun tietojen mukaan 214,59 km², josta maata on 187,16 km² ja vesialueita 27,44 km². Vesialueista Mälareniin kuuluu 15,71 km², muita sisävesialueita on 4,46 km² ja merialueita 7,27 km². Vuonna 2007 kunnassa oli 2,58 km² peltoa, ja ajankohdan maapinta-ala oli 188 km².


title: Tukholma

text: Tukholmasta tuli kaupunki 1200-luvulla, ja 1300-luvulta lähtien se on ollut Ruotsin poliittinen ja taloudellinen keskus. Tukholma on esimerkiksi Ruotsin valtiopäivien kokoontumispaikka, ja Tukholman kuninkaanlinna on maan hallitsijan kuningas Kaarle XVI Kustaan virallinen residenssi, jossa kuningaspari edustaa ja työskentelee, mutta varsinainen asunto on Drottningholmin linnassa Tukholman ulkopuolella.


title: Tukholma

text: Tukholman naapurikuntia ovat Nacka, Tyresö, Huddinge, Ekerö, Järfälla, Sollentuna, Sundbyberg, Solna, Danderyd ja Lidingö.


title: Tukholma

text: Eerikinkronikan mukaan Tukholman perusti Birger-jaarli, joka halusi lopettaa karjalaisten sotaretkillään aiheuttaman vahingon Mälarenin alueelle ja Sigtunan tuhon kaltaiset tapahtumat. Ensimmäiset rakennukset Tukholmassa olivatkin linnoituksia, joiden tarkoituksena oli rajoittaa liikennettä näiden vesistöjen välillä. Tukholma mainitaan historiallisissa dokumenteissa vuonna 1252, ja samoihin aikoihin se sai myös kaupunkioikeudet. Kuningas Valdemar Birgerinpoika solmi Hansan kanssa kauppasopimuksen Tukholmassa. Arkeologiset kaivaukset osoittavat, että Tukholmassa oli asutusta jo 1000-luvulla. 1100-luvulla nykyisen kuninkaallisen linnan mäelle rakennettiin linnoitus. 1270-luvulla fransiskaanit perustivat luostarin nykyiselle Riddarholmenille.


title: Tukholma

text: 1300-luvulla Tukholmasta oli tullut alueen tärkein kaupunki. Sen suojaksi rakennettiin 1200-luvulla muurit. Tukholman kautta vietiin etupäässä rautaa Bergslagenista Saksaan. Aluksi Tukholma sijaitsi vain Stadsholmenin saarella, joka kahden muun pienemmän saaren kanssa tunnetaan nykyään nimellä "Vanhakaupunki", ruots. "Gamla stan". Stadsholmenin pinta-ala oli alun perin 24 hehtaaria.


title: Tukholma

text: 1400-luvulla Tukholmassa asui noin 5 000 ihmistä, joista suuri osa oli saksalaisia kauppiaita. Saksalaisten asemasta kaupungissa kertoo se, että puolet kaupungin kuusihenkisestä raadista tuli olla saksalaisia. Tukholma mainitaan Ruotsin pääkaupunkina virallisissa asiakirjoissa vuonna 1436.


title: Tukholma

text: 1430-luvulta lähtien osassa Ruotsia alkoi esiintyä pyrkimyksiä irtautua Kalmarin unionista. 10. lokakuuta 1471 Sten Sture vanhemman johtamat ruotsalaiset kukistivat tanskalaiset ja näiden ruotsalaiset liittolaiset Brunkebergin taistelussa Tukholman ulkopuolella.


title: Tukholma

text: Kun Sten Sture nuorempi kuoli vuonna 1520, Kalmarin unionin kuningas Kristian II yritti saada Ruotsin takaisin valtaansa. Kristian valtasi Tukholman ja yritti tukahduttaa vastarinnan ruotsalaisten keskuudessa Tukholman verilöylyllä. Syntyi laaja kapinaliike, ja juhannuksena 1522 Kustaa Vaasa valtasi Tukholman. Kustaa Vaasan aikana Tukholman asema maan pääkaupunkina vahvistui ja sen rooli kaupankäynnin keskuspaikkana kasvoi.


title: Tukholma

text: 1600-luvulla kaupunki kasvoi Stadsholmenin ulkopuolella oleville alueille, joita kutsuttiin "malmeiksi": Östermalm, Södermalm, Norrmalm. Ruotsin suurvalta-ajalla rikkaat aateliset, jotka eivät halunneet asua epähygieenisessä ja ahtaassa kaupungissa, rakennuttivat palatsinsa juuri kaupungin ulkopuolelle. Kaupungin asukasluku kasvoi räjähdysmäisesti 1610-luvun 10 000 asukkaasta 60 000 asukkaaseen 1660-luvulla. Tukholmasta tuli lyhyen ajan sisällä kansainvälinen metropoli. Kaupan ja kukoistuksen tuoma vauraus näkyy yhä Tukholman katukuvassa useissa loisteliaissa kaupunkitaloissa ja palatseissa, joita tuolloin pystytettiin eri puolille kaupunkia.


title: Tukholma

text: Vuonna 1697 Tukholman vanha linna, Tre Kronor, paloi maan tasalle. Linnan jälleenrakennus aloitettiin heti palon jälkeen. Vanhan linnan tilalle valmistui Nicodemus Tessin nuoremman suunnittelema kuninkaanlinna vuonna 1754.


title: Tukholma

text: Ruotsin suurvalta-ajan lopulla kaupungin väkiluvun kasvu pysähtyi. 1600-luvun lopun huonot sadot ja 1710 kaupunkiin iskenyt rutto rasittivat kaupungissa asuvia entisestään. Vasta 1720-luvulla kaupungin taloudellinen kasvu lähti taas vauhtiin. Väkiluku oli vielä vuonna 1800 vain noin 75 000.


title: Tukholma

text: 1800-luvun alun aikana Tukholman menetti asemansa maan tärkeimpänä vientikeskuksena Göteborgille. Samoin Norrköpingistä tuli lyhyeksi aikaa maan suurin teollisuuskeskus. Teollistumisen myötä Tukholma sai kuitenkin takaisin asemansa maan tärkeimpänä teollisuuskaupunkina 1870-luvun aikana. 1800-luvun lopun aikana kaupungin väkiluku kasvoi ennennäkemättömän paljon. 35 vuoden aikana väkiluku nousi 300 000 henkilöön. Kaupungin laajetessa otettiin käyttöön uusi asemakaava, jonka inspiraationa oli ollut suorista ja leveistä kaduistaan tunnettu Pariisin asemakaava.


title: Tukholma

text: 1900-luvun alussa Tukholman asutus alkoi levitä kaupungin tullimuurien ulkopuolelle. Vuonna 1903 aloitettiin kaupungin raitiotieverkon sähköistäminen ja ensimmäiset sähkökäyttöiset raitiovaunut otettiin käyttöön vuoden 1904 helmikuussa. Vuonna 1936 otettiin käyttöön Bromman lentoasema, joka oli kaupungin ensimmäinen lentoasema. 1950- ja 60-lukujen noususuhdanteen aikana toteutettiin Norrmalmin uudelleenjärjestely, jossa monet Tukholman keskustan vanhat asuin- ja liikerakennukset purettiin ja niiden tilalle rakennettiin uusi uudenaikainen keskusta, niin sanottu "Stockholms City".


title: Tukholma

text: 1. lokakuuta 1950 otettiin käyttöön Slussenin ja Hökarängenin välillä Tukholman maanalainen Tunnelbanan, joka nykyäänkin on pääosin tuolloisen vasemmanpuoleisen liikenteen mukaisesti rakennettu. Oikeanpuoleinen liikenne otettiin Ruotsissa käyttöön syyskuussa 1967. Uudistuksen yhteydessä raitiovaunuliikenne hävisi Tukholman kaduilta.


title: Tukholma

text: Asutus levisi 1950-luvulla maanalaisen varrelle rakennettuihin ABC-lähiöihin, joista Vällingby oli ensimmäinen. 1960- ja 1970-luvuilla aloitettiin niin sanottu "miljoonaohjelma", jonka aikana Tukholman lähelle rakennettiin useita uusia lähiöitä. Tukholman keskustan uudelleenrakennuksen alta väestöä muutti pois kaupungin keskustasta uusiin lähiöihin. Tukholman kaupungin asukasluku oli korkeimmillaan 810 000, vuonna 1961. Tämän jälkeen asukasluku on laskenut hieman, samalla kun Tukholman naapurikuntien asukkaiden määrä on noussut.


title: Tukholma

text: Tukholma on asukasluvultaan Ruotsin selvästi suurin kunta. Asukasluku on 911 989 (2014), joka vastaa 41,5 % koko Tukholman läänin asukasluvusta ja 9,4 % koko Ruotsin asukasluvusta.


title: Tukholma

text: Tukholman asukkaista 51 %:lla on jonkinlainen lukion jälkeinen koulutus. Keskiverto tukholmalainen ansaitsee vuodessa 301 700 kruunua (miehet 343 900 kr, naiset 259 600 kr) Työttömiä Tukholmassa oli vuonna 2006 5,1 % työkykyisestä väestöstä. Koko maan vastaava luku on 5,4 %.


title: Tukholma

text: Asukkaista miehiä on noin 48 % ja naisia noin 52 %. 68 672 (2005) Tukholman asukkaista on jonkin muun maan kuin Ruotsin kansalainen. Suomen kansalaisia asuu Tukholmassa 12 039 (2005), ja he ovat suurin ulkomaalaisryhmä Tukholmassa.


title: Tukholma

text: Ensimmäisen ja toisen sukupolven maahanmuuttajia Tukholmassa asuu 227 369, eli noin 28,1 % kaupungin asukkaista. Tukholmassa asuvista Ruotsin kansalaisista 94 181 on syntynyt ulkomailla, ja heistä selvästi suurin ryhmä (19 580) on syntynyt Suomessa. Myös Irak (12 290), Iran (9 067) ja Puola (6 907) ovat monen tukholmalaisen syntymämaita.


title: Tukholma

text: Suomalaisia on asunut Tukholmassa keskiajalta lähtien. Uskonpuhdistuksen yhteydessä suomalaiset saivat dominikaaniluostarin kirkon itselleen. Vuonna 1533 pidettiin Tukholman ensimmäinen suomenkielinen jumalanpalvelus. Ensimmäiset suomenkieliset kirjat, Mikael Agricolan "Abckiria", "Rucouskiria" ja "Se Wsi Testamenti" painettiin Tukholmassa.


title: Tukholma

text: Vuonna 2008 Tukholmassa asui 67 220 ruotsinsuomalaista, mikä on Ruotsin kuntien suurin määrä. Ruotsinsuomalaisiksi lasketaan Ruotsissa asuvat, mutta Suomessa syntyneet suomalaiset sekä ne Ruotsissa asuvat, joiden vanhemmista vähintään toinen on syntynyt Suomessa. Suomen kansalaisia Tukholmassa asuu 12 039 (2005). Suomessa syntyneitä henkilöitä, jotka ovat vaihtaneet Ruotsin kansalaisuuteen, on 10 351.


title: Tukholma

text: Tukholmassa on muutama suomenkielinen esikoulu sekä ruotsinsuomalainen peruskoulu Kungsholmenin Fridhemsplanilla. Tukholmassa toimii myös Tukholman suomalainen seurakunta, ja Suomalainen kirkko (ruots. "Finska kyrkan") sijaitsee kaupungin vanhassakaupungissa.


title: Tukholma

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kaupungissa asui 18 273 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,2 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Tukholma

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 13,1 prosenttia kaupungin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kaupungissa asui 26 292 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 4,0 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Tukholma

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kaupunkilaisten mediaaninettotulot olivat 216 908 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 57 000 kruunua.


title: Tukholma

text: Vuoden 2011 lopussa kaupungin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Tukholma

text: Tukholman kunnassa on yksi taajama, joka vuoden 2010 lopussa muodostaa käytännössä koko kunnan väestön. Taajaman ulkopuolella asui tuolloin 145 asukasta. 31.12.2010 Tukholman kunnan osuus koko taajaman väkiluvusta oli 846 928. Taajama kuuluu osittain myös Botkyrkan, Danderydin, Haningen, Huddingen, Järfällan, Nackan, Sollentunan, Solnan, Sundbybergin ja Tyresön kuntiin. Koko Tukholman taajamassa on 1 372 565 asukasta.


title: Tukholma

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös yksi pientaajama, Geber. Pientaajamien asukasluku on 50–199 asukasta.


title: Tukholma

text: Tukholman kokonaispinta-ala on vuoden 2016 alun tietojen mukaan 214,59 km², josta maata on 187,16 km² ja vesialueita 27,44 km². Vesialueista Mälareniin kuuluu 15,71 km², muita sisävesialueita on 4,46 km² ja merialueita 7,27 km².


title: Tukholma

text: Tukholman keskusta sijaitsee paikalla, jossa Mälaren ja Itämeren lahti Saltsjön kohtaavat toisensa. Mälarenilla on siellä kaksi hyvin lyhyttä laskujokea, Norrström ja Slussen, ja Tukholman vanhakaupunki sijaitsee niiden väliin jäävällä Stadsholmenin saarella.


title: Tukholma

text: Epävirallisesti Tukholman kunta jaetaan yleensä kolmeen osaan, kantakaupunkiin ("Innerstaden"), Länsi-Tukholmaan ("Västerort") ja Etelä-Tukholmaan ("Söderort").


title: Tukholma

text: Kantakaupunki muodostuu Södermalmista, Norrmalmista, Östermalmista, vanhastakaupungista sekä Kungsholmenista, eli suurin piirtein kaupunginosista, jotka aiemmin olivat kaupungin tullimuurien sisäpuolella ("innanför tullarna"). Nykyisinkin entiset tulliportit muodostavat rajan kantakaupungin ja esikaupunkien välille.


title: Tukholma

text: Tukholman pääkatu on Drottninggatan. Muita tunnettuja katuja on muun muassa Strandvägen ja Birger Jarlsgatan. Vanhassakaupungissa on Mårten Trotzigs gränd, joka on kaupungin kapein kuja.


title: Tukholma

text: Tukholman korkein maastopiste on Vårbergin kaupunginosan Vikingaberget, joka yltää 77,24 metriä merenpinnan yläpuolelle.


title: Tukholma

text: Tukholma on rakennettu 14 saarelle, joita yhdistää 57 siltaa. Merkittävin saarista on Stadsholmenin saari, jolla Tukholman vanhakaupunki suurimmaksi osaksi sijaitsee. Vanhakaupunki leviää myös läheisille Riddarholmenille, Strömsborgille ja Helgeandsholmenille, jossa sijaitsee muun muassa Ruotsin valtiopäivätalo.


title: Tukholma

text: Stadsholmenin eteläpuolella levittäytyy Södermalmin eli Åsön saari. Stadsholmenilta pääsee Södermalmille Slussen yli. Södermalmilta on siltayhteys pienemmille Reimersholmelle ja Långholmenille, jotka sijaitsevat Mälarenissa. Mälarenissa sijaitsevat myös Stora ja Lilla Essingen saaret, joiden yli johtaa Essingeledenin moottoritie kaupungin eteläpuolelta Kungsholmenille.


title: Tukholma

text: Stadsholmenin itäpuolella Saltsjössa sijaitsee Djurgårdenin eli Valdemarsön saari, jossa sijaitsevat muun muassa Skansenin ulkoilmapuisto ja Vasa-museo. Djurgårdenin eteläpuolella sijaitsee pienempi Beckholmen.


title: Tukholma

text: Saltsjön puolella sijaitsevat myös pienemmät Skeppsholmen ja Kastellholmen, joista on siltayhteys Norrmalmin kaupunginosaan. Saarista osa kuuluu Ekoparken-luonnonpuistoon.


title: Tukholma

text: Tukholman kunnan alueella sijaitsee seitsemän eri luonnonsuojelualuetta, jotka kattavat 6,9 % kaupungin kokonaispinta-alasta ja 12,7 % kaupungin viheralueista. Suurimpia näistä alueista ovat Flatenin luonnonsuojelualue kunnan kaakkoisosassa (pinta-ala 760 ha) ja Hanstan luonnonsuojelualue (280 ha), jotka ovat osa suurempaa Järvafältin suojelualuetta. Osa alueista kuuluu Natura 2000 -ohjelmaan.


title: Tukholma

text: Vuoden 1862 kuntauudistuksen myötä Tukholma sai ensimmäisen kaupunginvaltuustonsa. Tuolloin Tukholma käsitti suunnilleen nykyisen keskikaupungin (ruots. "Innerstaden"). Kuninkaallinen Djurgården liitettiin Tukholmaan ensimmäisenä vuonna 1868.


title: Tukholma

text: Koska Tukholma oli kasvava kaupunki, jonka esikaupunkiasutus oli kasvanut tullien ulkopuolella, selvitettiin kokonaisia tai osittaisia kuntaliitoksia niin Bromman, Brännkyrkan, Solnan, Nackan ja muiden kuntien kanssa. Brännkyrkan maalaiskunta kaupungin eteläpuolella liitettiin Tukholmaan 1.1.1913, jolloin kunnassa sijainneet Liljeholmenin ja Örbyn taajaväkiset yhdyskunnat lakkautettiin. Kolme vuotta myöhemmin Bromman maalaiskunta keskikaupungista länteen liitettiin Tukholmaan ja samalla Mariehällin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Muiden maalaiskuntien osalta oli ongelmia, eikä Tukholma tehty aloitetta liitoksiin. Vasta toisen maailmansodan jälkeen Tukholman aluetta kasvatettiin liittämällä siihen kaupungista koilliseen sijainnut Spångan maalaiskunta ja Hässelby villastadin kauppala. Spångassa sijainneet Bromstenin, Flystan ja Solhemin taajaväkiset yhdyskunnat lakkautettiin samalla. Viimeisin alueliitos johti niin suureen kritiikkiin, että kaupungin johto lupasi olla tekemättä enää uusia liitoksia.


title: Tukholma

text: Näiden alueiden lisäksi Tukholmaan on liitetty pienempiä alueita vuosien saatossa. Hammarby liitettiin Nackasta 1930, osa Bagarmossenista vuonna 1959 niin ikään Nackasta ja Kyrkhamn Järfällasta vuonna 1975. Skärholmen ja Vårberg liitettiin Tukholmaan Huddingesta vuonna 1963. Viimeisimpänä liitettiin Hansta Sollentunasta vuonna 1982.


title: Tukholma

text: Tukholman kaupunki ei kuulunut mihinkään maakäräjäkuntaan, vaan kaupunki hoiti itse maakäräjäkunnille kuuluneet asiat. Tukholma liittyi Tukholman läänin maakäräjäkuntaan vasta vuonna 1971. Tukholman lääniin kaupunki on kuulunut vasta vuodesta 1968 lähtien. Sitä ennen kaupunki muodosti oman hallintoalueensa, jonka nimitys ruotsiksi oli "överståthållarämbetet".


title: Tukholma

text: Tukholma on jaettu kaupunginosiin ("stadsdel") vuodesta 1904 lähtien. Vuonna 2006 kaupungissa oli 117 kaupunginosaa, joista 21 sijaitsee kantakaupungissa, 44 Länsi-Tukholmassa ja 52 Etelä-Tukholmassa. Kaupunginosat vaihtelevat pinta-alaltaan 758 hehtaarin suuruisesta Hässelby villastadista kuuden hehtaarin kokoiseen Riddarholmeniin.


title: Tukholma

text: Vuodesta 1998 Tukholma on jaettu hallinnollisiin kaupunginosa-alueisiin ("stadsdelsområde"), jotka päättävät itse kouluista ja muista sosiaalipalveluista. Kunnanvaltuusto asettaa alueiden valtuustot ("stadsdelsnämnd"). Kaupunginosa-alueita on yhteensä 14, ja ne jaetaan edelleen kaupunginosiin.


title: Tukholma

text: Tukholman läänissä on Ruotsin keskusrikospoliisin lokakuussa 2014 julkaistun raportin mukaan lukuisia paikkakuntia tai lähiötä, jonka paikalliset verkostoituneet rikolliset tai alueelliset jengit ovat ottaneet hallintaansa. Alueilla voi tapahtua tapahtuu avoimia välienselvittelyitä, huumekauppaa ja paikallisten yrittäjien kiristystä suojelurahojen toivossa. Alueilla saatetaan elää rinnakkaisyhteiskunnassa, jossa rikolliset pitävät yllä omaa oikeutta ja myöntävät lainoja. Paikallisia asukkaita ei saada uhkausten vuoksi mukaan oikeuslaitoksen toimintaan eikä poliisi voi toimia heihin kohdistuvien hyökkäysten vuoksi. Poliisin tunnistamat 55 aluetta sijoittuvat 22 kaupunkiin. Tukholmassa ja sitä ympäröivässä Tukholman läänissä tällaisia alueita ovat: Hallunda–Norsborg, Alby–Fittja, Nynäshamn, Sollentuna, Åkersberga, Edsberg, Täby–Vallentuna, Rinkeby–Tensta, Husby, Hässelby, Hagsätra, Östberga, Farsta, Enskededalen, Bredäng, Vårberg, Skärholmen, Skarpnäck ja Bagarmossen.Tukholma on Ruotsin suurin talouskeskus. Tukholma on historiallisesti ollut tärkeä merenkäynti- ja teollisuuskaupunki, mutta nykyään pankki- ja taloussektorit ovat kaupungin tärkeimpiä aloja. Yhdessä ne työllistävät noin 45 000 ihmistä. Kaupungissa on myös panostettu informaatioteknologiaan. Kista Science Parkia on yritetty jopa verrata Piilaaksoon. Myös biotekniikka on yksi eniten kasvavista alueista.


title: Tukholma

text: Tukholman kunta työllisti vuonna 2006 45 452 henkilöä. Suurin yksityinen työnantaja oli Ericsson. Muita suuria työnantajia olivat Posten, Skandinaviska Enskilda Banken ja Föreningssparbanken.


title: Tukholma

text: Tukholman pörssin 99 tärkeimmästä yhtiöstä 67 %:n pääkonttori sijaitsee Tukholmassa tai Suur-Tukholman alueella. Ruotsin yli 200 työntekijän yhtiöistä 45 %:n pääkonttori sijaitsee Tukholman alueella.


title: Tukholma

text: Tukholman työttömyysaste oli vuonna 2004 noin 3,7 % (noin 18 700 henkilöä). Tukholmalaisten keskivertotulo vuodessa oli vuonna 2004 227 200 kruunua (noin 24 707 euroa), kun koko maan keskiverotulo oli 196 800 kruunua.


title: Tukholma

text: Tukholman kunnallisvero oli vuonna 2005 30,35 % (Ruotsin kunnallisveron keskiarvo on noin 31,6 %), josta 18,08 % menee kunnalle ja loput 12,27 % Tukholman läänin maakäräjille ("landsting").


title: Tukholma

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. ″Päiväväestö” (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja ″yöväestö” (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Tukholma

text: Tukholman julkinen liikenne koostuu busseista ja erityyppisistä junista, mukaan lukien maanalainen. Julkisesta liikenteestä Tukholman läänissä vastaa Storstockholms Lokaltrafik (SL). Päivittäin lähes 650 000 ihmistä matkustaa SL:n junissa ja busseissa.


title: Tukholma

text: Kaupungin pohjoispuolella 42 kilometrin päässä sijaitsee Tukholman kansainvälinen Arlandan lentoasema, joka on myös alueen lentoasemista suurin. Tukholman kunnan alueella sijaitsee Bromman lentoasema, jolta lähtee etupäässä sisämaanlentoja, varsinkin pienillä koneilla. Myös Finnair lentää kentältä Helsinkiin. Lisäksi yksityiskoneiden käyttö on keskittynyt Bromman lentokentälle. Muita tärkeitä Tukholman lähellä olevia lentoasemia ovat halpalentoyhtiöiden suosima Skavstan lentoasema Nyköpingissä ja Västeråsin lentoasema Västeråsissa.


title: Tukholma

text: Tukholman läänin maakäräjien omistama Waxholmsbolaget on vastuussa vedenpäällisestä julkisesta liikenteestä Tukholman saaristossa. Tukholma on yksi Itämeren tärkeimmistä satamakaupungeista. Päivittäinen laivayhteys Tukholmasta on Viking Linen sekä Silja Linen laivoilla Turkuun, Helsinkiin ja Ahvenanmaalle, Tallinkin aluksilla Tallinnaan ja Riikaan sekä Birka Linen yhdella aluksella Maarianhaminaan.


title: Tukholma

text: Tukholman läpi kulkevat eurooppatiet E4, E18 ja E20. Tukholman monista moottoriteistä eniten liikennettä on E4:ään kuuluvalla Essingeledenillä. Toinen tärkeä moottoritie on Södra Länken, joka yhdistää Essingeledenin Nynäshamniin johtavaan Riksväg 73:een. Tukholmaan on pitkään suunniteltu kehätietä, joka kiertäisi kaupungin länsipuolelta. Tukholman ohitustiehen on suunnitteilla E4:n eteläpuolelle ja kulkee Lovönin saaren (jossa muun muassa Drottningholmin linna sijaitsee) alitse tunnelissa ja toiselle puolelle Länsi-Tukholmaan Hässelbyn lähistölle, jossa se tulee liittymään E18-moottoritiehen. Näiden suunnitelmien toteutuminen on kuitenkin varsin kaukana tulevaisuudessa, koko projekti maksanee noin 25 miljardia kruunua vuoden 2006 rahanarvossa.


title: Tukholma

text: Tukholmassa on käytössä ruuhkavero ("trängselskatt") sisäkaupungin alueella. Se otettiin käyttöön 1. elokuuta 2007.


title: Tukholma

text: Vuonna 1950 käyttöön otettu metro eli "tunnelbanan" koostuu kolmesta linjasta ja sadasta asemasta. Asemista 47 sijaitsee maan alla ja loput 53 maan päällä. Metron pääasema T-Centralenin kautta kulkee päivittäin 219 000 ihmistä. T-Centralen sijaitsee kaupungin keskustassa, Sergelin torin ja Vasagatanin välissä. Sieltä on myös yhteys Tukholman keskusrautatieasemalle ja Tukholman linja-autoterminaaliin.


title: Tukholma

text: Tukholman kautta kulkeva junaliikenne on vilkasta. Junia kulkee Uppsalaan, Eskilstunaan ja Norrköpingiin. Tukholmassa sijaitsee yli 70 museota, 57 teatteria, 96 elokuvateatteria ja 129 taidegalleriaa. Kaupungissa sijaitsee myös kuninkaallinen ooppera ja baletti. Suurin osa Ruotsin media-alan yrityksistä sijaitsee myös Tukholmassa. Kaupungin kulttuuritarjontaa rahoittavat itse kaupungin lisäksi Ruotsin valtio ja yksityiset tahot.


title: Tukholma

text: Tukholmassa sijaitsee Ruotsin yleisradioyhtiöiden Sveriges Radion ja Sveriges Televisionin pääkonttori. Noin puolet SVT:n toiminnasta on sijoitettu Tukholmaan ja loput ympäri maata. Myös Ruotsin suurimman kaupallisen televisiokanavan TV4:n pääkonttori sijaitsee Tukholmassa. Paikallisia tv-kanavia ovat esimerkiksi Kanal Lokal Stockholm ja ″public access” kanava Öppna Kanalen Stockholm.


title: Tukholma

text: Ruotsin suurimmaat kustantajat, kuten Bonnier sijaitsevat myös Tukholmassa. Kaupungin suurimpia lehtiä ovat ilmaisjakelulehti Metro (690 000 lukijaa), joka aloitti toimintansa Tukholmassa vuonna 1995. Tukholmasta lehti on levinnyt 21 eri maahan. Muita ilmaisjakelulehtiä ovat Stockholm City (580 000 lukijaa) ja Punkt SE (294 000 lukijaa). Muita lehtiä ovat muun muassa aamulehdet Dagens Nyheter ja Svenska Dagbladet sekä iltapäivälehdet Aftonbladet ja Expressen.


title: Tukholma

text: Merkittäviä tukholmalaisia ja Tukholmaa kuvanneita kirjailijoita ovat August Strindberg (1849–1912) ja Hjalmar Söderberg (1869–1941). Nykyajan kirjailijoista voitaneen mainita Jens Lapidus sekä Stieg Larsson, jonka maailmallakin mainetta saaneet dekkarit sijoittuvat suurelta osin Tukholmaan. Runoilija ja lauluntekijä Carl Michael Bellman (1740–1795) tunnetaan persoonallisista Tukholma-kuvauksistaan, jotka tuovat esille kaupungin alaluokan elämän 1700-luvulla. Myös lastenkirjoistaan tunnettu Astrid Lindgren asui suurimman osan elämästään Tukholmassa, ja osa hänen kirjojensa tapahtumista sijoittuvat Tukholmaan.


title: Tukholma

text: Tukholman kaupunginkirjasto on Ruotsin suurin kunnallinen kirjasto. Pääkirjaston rakennus Sveavägenin ja Odengatanin risteyksessä on tunnetun arkkitehti Gunnar Asplundin piirtämä. Pääkirjaston lisäksi kirjastolla on 40 haaraosastoa eri puolilla kuntaa. Erikoisuutena on esimerkiksi Tukholman kulttuuritalossa sijaitseva Serieteket, joka on Ruotsin ainoa sarjakuviin erikoistunut kirjasto.


title: Tukholma

text: Tukholman museoista suosituimpia ovat ulkoilmamuseo Skansen (1 294 000 kävijää vuonna 2004), historiallista Vasa-laivaa esittelevä Vasa-museo (860 000 kävijää) ja nykytaiteen museo Moderna museet (681 000 kävijää). Muita museoita ovat muun muassa Biologinen museo, Merihistoriallinen museo, Nobel-museo, Nordiska museet, Tukholman armeijamuseo, Fotografiska ja Tukholman kaupunginmuseo. Myös Ruotsin kansallismuseo, Ruotsin arkkitehtuurimuseo ja Ruotsin luonnonhistoriallinen museo sijaitsevat Tukholmassa. Kaupungin taidegallerioista huomattavimpia on Liljevalchin taidehalli.


title: Tukholma

text: Museoiden lisäksi suosittuja kohteita Tukholmassa ovat Kulturhuset (3 081 000 kävijää vuonna 2004), Globen (1 350 000 kävijää) ja huvipuisto Gröna Lund (1 010 000 kävijää). Tukholmassa sijaitsee UNESCO:n maailmanperintöluettelon kuuluva Skogskyrkogården. Kaupungin lähialueella, Ekerön kunnassa, sijaitsee myös luetteloon kuuluva Drottningholmin linna, joka toimii kuningasperheen yksityisasuntona.


title: Tukholma

text: Tukholman kirkkonähtävyyksiin lukeutuu muun muassa kaupungin evankelis-luterilainen tuomiokirkko eli Suurkirkko, Suomalainen kirkko, saksalaiselle Pyhän Gertrudin seurakunnalle kuuluva Saksalainen kirkko sekä alun perin 1200-luvulla rakennettu Riddarholmenin kirkko, joka on kaupungin vanhin säilynyt rakennus.Tukholman vanhimman kaupunginosan, Vanhankaupungin, katukaava on peräisin keskiajalta ja se seurailee vanhoja kaupungin muureja. Vanhankaupungin vanhin rakennus on Riddarholmskyrkan, joka on peräisin 1200-luvun lopulta. Muita keskiaikaisia rakennuksia ovat muun muassa Storkyrkan.


title: Tukholma

text: Ruotsin suurvalta-ajan rakennuksista merkittävimpiä ovat esimerkiksi Nicodemus Tessin vanhemman ja Jean de la Valléen suunnittelema Bonden palatsi ja Simon De la Valléen suunnittelema Riddarhuset.


title: Tukholma

text: 1910- ja 1920-luvut oli ruotsalaisen arkkitehtuurin loistokautta ja ruotsalaisesta tyylistä käytettiin nimitystä ″Swedish Grace”. Tuohon aikaan rakennettiin muun muassa Tukholman kaupungintalo, Carl Bergstenin piirtämä Liljevalchin taidehalli. Gunnar Asplundin suunnittelema Tukholman kaupunginkirjasto taas edustaa modernismia jota kutsuttiin nimellä ″Swedish Modern”.


title: Tukholma

text: Hyvin kiistelty tapahtuma Tukholman kaupungin arkkitehtuurin historiassa tapahtui 1960-luvulla kun 1800-luvulla rakennettu Klarakvarteret revittiin. Nykyään kaupungin uudet rakennukset edustavat paluuta niukkaan ja puhtaaseen suunnitteluun.


title: Tukholma

text: Tukholman metroa, jota alettiin rakentaa 1940-luvulla, mainostetaan maailman pisimpänä taidenäyttelynä ja monet muotoilijat ja arkkitehdit ovat antaneet maanalaisen asemille oman ilmeen.


title: Tukholma

text: Kaupungin suosituin urheilulaji on jalkapallo. Suurimpia jalkapalloseuroja ovat Djurgårdens IF, Hammarby IF ja solnalainen AIK. Djurgårdens IF on eri lajeissa kaiken kaikkiaan koko maan menestynein seura ja nyrkkeily on sen menestyslaji Ruotsin mestaruuksilla mitattuna..


title: Tukholma

text: Tukholman olympiastadion, tai yleisemmin vain Tukholman stadion, rakennettiin vuosina 1910–1912 vuoden 1912 kesäolympialaisia varten. Olympialaisten jälkeen Tukholman stadionilla on järjestetty useita urheilutapahtumia ja konsertteja. Stadion on ollut vuodesa 1936 Djurgårdens IF:n kotikenttä jalkapallossa. Parhaimmillaan stadionille mahtuu 14 160 katsojaa.


title: Tukholma

text: Tukholman maamerkkeihin kuuluva monitoimiareena Globen on yksi maailman suurimmista pallomaisista rakennuksista. Se valmistui vuoden 1989 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuihin. Siellä pelattiin MM-jääkiekkoa myös vuonna 1995 Suomen voittaessa kultaa, sekä vuosina 2012 ja 2013. Globenissa on pelannut kotiotteluitaan muun muassa Djurgårdenin jääkiekkojoukkue, sekä Ruotsin jääkiekkomaajoukkue eri turnauksissa.


title: Tukholma

text: Tukholma on Ruotsin suurin opiskelijakaupunki opiskelijoiden määrällä mitattuna. Tukholman suurin ylemmän asteen oppilaitos on vuonna 1878 perustettu Stockholms Högskola, nykyinen Tukholman yliopisto, jossa opiskelee noin 35 000 henkilöä. Yliopiston campusalue Frescati sijaitsee kaupungin pohjoispuolella. Yliopiston tunnettuihin alumneihin kuuluu muun muassa viisi Nobelin palkinnon saajaa.


title: Tukholma

text: Pohjoismaiden suurin tekninen korkeakoulu on vuonna 1827 perustettu Kuninkaallinen teknillinen korkeakoulu KTH, jolla on noin 12 000 opiskelijaa. KTH:n alumneihin kuuluu muun muassa vuoden 1970 Nobelin fysiikan palkinnon saanut Hannes Alfvén, vuonna 2006 Abelin palkinnon saanut Lennart Carleson ja Ruotsin ainut astronautti Christer Fuglesang. KTH ja Tukholman yliopisto tekevät yhteistyötä biotekniikan ja fysiikan alalla AlbaNovassa.


title: Tukholma

text: Tukholman kauppakorkeakoulu on yksi harvoista yksityisistä ylemmän asteen oppilaitoksista.


title: Tukholma

text: Tukholman kuninkaallinen musiikkikorkeakoulu on musiikkiyliopisto, jonka juuret johtavat vuonna 1771 perustetun Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian konservatorioon. Tärkeitä taidekorkeakouluja ovat lisäksi Kuninkaallinen taidekorkeakoulu ja Konstfack.


title: Tukholma

text: Maailman suurin yksittäinen lääketieteeseen erikoistunut yliopisto Karoliininen instituutti sijaitsee kahdessa paikassa Tukholman kunnan ulkopuolella, Solnassa ja Flemingsbergissä. Vuonna 1995 perustettu Södertörns högskola kaupungin eteläpuolella luotiin vastapainoksi kaikille kaupungin pohjoispuolella sijaitseville korkeakouluille.


title: Tukholma

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Tukholman kunnanvaltuustossa on 101 paikkaa, joten enemmistöä varten vaaditaan 51 paikkaa. Kunnallisvaaleissa Tukholman kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:


title: Tukholma

text: Kunnanvaltuusto valitsee 13-jäsenisen kunnanhallituksen ("kommunstyrelse"), jonka jäsenistö koostuu kunnanvaltuuston enemmistön ja opposition edustajista. Tukholmassa on lisäksi kahdeksan kunnanneuvosta ("borgarråd"). Nämä johtavat osastoja, joilla on omat vastuualueet. Kunnanvaltuusto valitsee kunnanneuvokset neljän vuoden välein. Lisäksi valitaan neljä oppositioon kuuluvaa niin sanottua opposition kunnanneuvosta ("oppositionsborgarråd"), joilla ei ole omaa osastoa. Kunnanneuvokset kokoontuvat niin sanotussa kunnanneuvostossa ("borgarrådsberedningen"). Sen tehtäviä johtaa rahatoimen kunnanneuvos, joka on myös kunnanhallituksen puheenjohtaja. Joskus rahatoimen kunnanneuvoksesta käytetään nimitystä pormestari.


title: Tukholma

text: Vuoden 2002 vaalit voittivat sosiaalidemokraatit, jotka saivat enemmistön vasemmistopuolueen ja ympäristöpuolueen avulla. Vuoden 2006 kunnallisvaaleissa kokoomus, kansanpuolue ja kristillisdemokraatit löivät vuosina 2002–2006 kuntaa hallinneet sosiaalidemokraatit, vasemmistopuolueen ja ympäristöpuolueen. Kunnan raha-asiainkunnanneuvokseksi tuli Kristina Axén Olin. Keskustapuolue sai myös yhden paikan Tukholman kunnallisvaltuustossa kahdeksan vuoden tauon jälkeen.


title: Tukholma

text: Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Tukholman kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Tukholma

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Tukholma

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan Tukholmassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Tukholma

text: Näiden lisäksi Tukholmassa on kaksi Ruotsin kirkon alaisuudessa toimivaa ei-alueellista seurakuntaa, Tukholman suomalainen seurakunta ja saksalainen Pyhän Gertrudin seurakunta.


title: Tukholma

text: Tukholman kunnan vaakunassa on Ruotsin suojeluspyhimyksen Eerik Pyhän kuva. Se on ollut kaupungin sinetissä jo 1300-luvulta lähtien. Varhaisin, vuodelta 1296 oleva vaakuna kuvasi kahta tornia. Jo vuonna 1326 kaupunki hankki uuden vaakunan, jossa on muurien ympäröimänä kolme tornia. Pyhän Eerikin kuvaa kantava vaakuna tunnetaan vuodelta 1376. Nykyisen ulkomuotonsa vaakuna sai vuonna 1934. Vaakunassa oleva Pyhän Eerikin kuva perustuu Roslags-Bron kirkossa olevaan kuvaan.


title: Tallinna

text: Tallinna ( , venäjäksi Таллин, aikaisemmin saks. "Reval" eli suom. "Rääveli", vanhassa suomessa joskus "Kesoniemi" tai "Kesoi") on Viron pääkaupunki ja maan pääasiallinen portti merelle. Kaupungin väkiluku on 440 112 (18.2.2016) ja se on Viron suurin asutuskeskus. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan kaupungin asukkaista oli virolaisia 52,5 prosenttia, venäläisiä 38,5 prosenttia, ukrainalaisia 3,7 prosenttia ja valkovenäläisiä 2,0 prosenttia. Äidinkielenään viroa puhui 50,1 prosenttia ja venäjää 46,7 prosenttia. Tallinnan pormestari on Taavi Aas.


title: Tallinna

text: Tallinna sijaitsee Suomenlahden etelärannalla. Kaupungin alueella on yhteensä 46 kilometriä rantaviivaa, ja siihen kuuluu kolme suurehkoa niemimaata: Koplin, Paljassaaren sekä Kakumäen niemimaa. Keskustan eteläpuolella sijaitsee myös pieni Ülemistejärvi.


title: Tallinna

text: Tallinnalle ovat tyypillisiä kylmät talvet, viileät ja vähäsateiset keväät, lämpimät kesät ja pitkät sateiset syksyt. Ilman keskilämpötila on helmikuussa −0,1 °C ja heinäkuussa 19,6 °C.


title: Tallinna

text: Tallinna on syntynyt keskeisen Itämeren reitin varrelle. Kaupungin edustalla Naissaaren ja Porkkalan välissä on ainoa paikka jossa Suomenlahti on mahdollista ylittää niin että maata on koko matkan ajan näkyvissä. Reitti Tanskasta Tallinnaan on kuvattu 1200-luvulta säilyneessä tanskalaisessa itineraariossa.


title: Tallinna

text: Toompeanmäellä on alun perin ollut virolaisten linnake, jolla ei kuitenkaan todennäköisesti ollut pysyvää asutusta tai varuskuntaa.Toompeanmäen pakolinnan lisäksi alueella on mahdollisesti sijainnut satamapaikka, joka oli mahdollisesti Rävälän ja Harjumaan ylimystön valvoma.


title: Tallinna

text: Tallinnan nimen uskotaan tulevaan sanoista "Taani linn", joka tarkoittaa tanskalaisten kaupunkia tai linnaa. Tanskalaiset hallitsivat Tallinnaa Lyndanisen taistelusta 1219 alkaen. Vuonna 1285 kaupunki liittyi hansaliittoon. Tallinnalla oli Riian ohella tärkeä rooli Venäjälle suuntautuvan kaupan välittäjänä.


title: Tallinna

text: Vuonna 1346 Tanska myi Tallinnan saksalaiselle ritarikunnalle. Tallinna jakautui Toompean linnaan, jossa hallitsivat feodaaliruhtinaat, sekä käsityöläisten ja porvareiden alakaupunkiin, jossa vallitsi kaupungin laki, ja jossa valtaa piti kaupungin raati.


title: Tallinna

text: Tallinna siirtyi vuonna 1561 Ruotsille ja edelleen Venäjän keisarikunnalle 1721. Tallinna oli Venäjän vallan aikana Viron kuvernementin keskus, ja kuten muukin Viro, säilytti saksalaisen hallinnon ja instituutiot Venäjän vallan loppupuolelle asti.


title: Tallinna

text: Vuonna 1918 Viro julistautui itsenäiseksi saksalaisten hyökättyä Latviasta Viron kautta kohti Pietaria Brest-Litovskin rauhanneuvotteluiden juututtua Neuvosto-Venäjän passiiviseen vastarintaan. 24. helmikuuta 1918 annetun itsenäisyysjulistuksen jälkeen Viron itsenäisyyshallitus joutui painumaan maan alle, koska saksalaiset eivät hyväksyneet itsenäisyyttä. Kun Saksa hävisi ensimmäisen maailmansodan, virolaishallitus kykeni toimimaan ja Tallinnasta tuli maan pääkaupunki. Vuodenvaihteessa 1918–1919 neuvostovenäläiset joukot hyökkäsivät kuitenkin idästä, ja rintama siirtyi kymmenien kilometrien päähän Tallinnasta. Suomalaisia, ruotsalaisia ja tanskalaisia vapaaehtoisia tuli Viroon puolustuksen tueksi.


title: Tallinna

text: Viro teki sopimuksen painostettuna Neuvostoliiton kanssa vuonna 1939, ja vältti talvisodan kaltaisen tapahtuman. Seuraavana vuonna 1940 Neuvostoliitto jatkoi painostusta ja lopulta otti vallan Virossa samana vuonna. Viro muuttui neuvostotasavallaksi ja elokuussa 1940 Neuvostoliiton jäseneksi, Viron sosialistiseksi neuvostotasavallaksi. Natsi-Saksan hyökättyä liittolaistensa ja kanssasotijoidensa kanssa Neuvostoliittoon Viron alueesta tuli Viron päähallintopiiri, joka kuului Ostlandin valtakunnankomissariaattiin vuoteen 1944 saakka, jolloin Viron sosialistinen neuvostotasavalta palautui.


title: Tallinna

text: Neuvostoliiton kaukotoimintailmavoimat (ADD) pommitti kaupunkia raskaasti 9.–10. maaliskuuta 1944, jolloin 53 prosenttia siitä tuhoutui ja 1 400 ihmistä sai surmansa. Saksalaisten vetäydyttyä puna-armeija hyökkäsi Tallinnaan 22. syyskuuta 1944 ja Viro siirtyi taas Neuvostoliiton miehittämäksi, Viron sosialistiseksi neuvostotasavallaksi, jonka pääkaupunki Tallinna oli.


title: Tallinna

text: Tallinnassa järjestettiin Moskovan vuoden 1980 kesäolympialaisten purjehduskilpailut. Olympialaisten aikana kaupungin ilmettä kohottamaan rakennettiin muun muassa konserttiareena Linnahall, Olympia-hotelli ja pääpostitalo. Piritalle pystytettiin myös 314 metriä korkea televisiotorni.


title: Tallinna

text: Vuonna 1989 Tallinnassa oli jo runsaat 482 000 asukasta, mutta Viron uudelleenitsenäistymisen jälkeen runsaasti venäläisasukkaita on lähtenyt kaupungista. Tallinnasta tuli jälleen itsenäisen Viron pääkaupunki vuonna 1991.


title: Tallinna

text: Tallinnan vanhakaupunki otettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1997.


title: Tallinna

text: Vuoden 2002 Eurovision laulukilpailu järjestettiin Tallinnan Saku Suurhallissa.


title: Tallinna

text: Vuonna 2011 Tallinna oli yhdessä Turun kanssa Euroopan kulttuuripääkaupunki.


title: Tallinna

text: Tallinnaa palvelee Tallinnan Lennart Meri -lentoasema noin neljän kilometrin päässä keskustasta Tarton maantien varrella. Reittilento Helsinkiin kestää 30–35 minuuttia. Tallinnan rautatieasemista suurin on Baltian rautatieasema.


title: Tallinna

text: Matkailu Suomenlahden yli on suosittua. Matka Helsingistä Tallinnaan kestää 2–3,5 tuntia autolautalla yhtiöstä ja aluksesta riippuen ja pikalaivalla noin 1,5 tuntia. Tallinnan matkustajasatama sijaitsee keskustan välittömässä läheisyydessä.


title: Tallinna

text: Copterline lensi Helsingistä Tallinnaan vuosina 2000–2005 ja uudestaan vuonna 2008, mutta lennot keskeytettiin huonon kannattavuuden takia.


title: Tallinna

text: Kaupungin sisäistä joukkoliikennettä hoitavat useat linja-auto- ja johdinautoreitit, joiden lisäksi on neljä raitiovaunulinjaa (linja 1 kulkee Kadriorgin ja Koplin välillä, linja 2 kulkee Ülemisten ja Koplin välillä, linja 3 kulkee Tondin ja Kadriorgin välillä ja linja 4 kulkee Tondin ja Ülemisten välillä). Tammikuusta 2013 lähtien joukkoliikenteessä matkustaminen on ollut kaupungin asukkaille ilmaista. Kaupungin asukkaiden lisäksi joukkoliikenne on ilmaista alle 7-vuotiaille lapsille ja alle 3-vuotiaan lapsen kanssa matkustavalle aikuiselle..


title: Tallinna

text: Tallinna on jaettu kahdeksaan kaupunginosaan ("linnaosa"), joilla on kullakin oma hallinto. Kukin kaupunginosa jakaantuu vielä asuntoalueisiin ("asum").


title: Tallinna

text: Tallinnan vanhakaupunki jakautui aikoinaan feodalistiseen Toompeanmäkeen, jossa on muun muassa valtionhallintoa, sekä alakaupunkiin (viroksi "all-linn"), jossa asuivat kauppiaat ja käsityöläiset ja jota hallitsi aatelin asemesta porvareiden kaupunginraati.


title: Tallinna

text: Raatihuoneentorin ja historiallisen vanhankaupungin lisäksi Tallinnassa on paljon museoita, esimerkiksi kaupunginmuseo, Viron historiallinen museo entisessä Suurkillan talossa, kidutusmuseo, luonnontieteellinen museo ja palontorjuntamuseo. Lisäksi Tallinnassa sijaitsee 2008 vuoden eurooppalaiseksi museoksi valittu Kumu-taidemuseo ja sen erillisosasto Kadriorgin palatsissa.


title: Tallinna

text: Vanhankaupungin siluetille ovat tunnusomaisia vanhojen kirkkojen korkeat tornit: Olevisten kirkko, Pyhän Hengen kirkko ("Pühavaimu kirik"), Pyhän Nikolaoksen kirkko (nykyisin museona) ja tuomiokirkko. Muita nähtävyyksiä ovat esimerkiksi kaupunginmuuri, televisiotorni Teletorn ja kasvitieteellinen puutarha sekä laululava, jossa joka viides vuosi pidetään Tallinnan laulujuhlat. Tallinnassa on myös eläintarha, joka on varsinkin lapsiperheiden suosiossa.


title: Tallinna

text: Tallinnan keskiaikainen kaupunginmuuri oli aikanaan tehokas puolustuseste. Aikanaan 16 metriä korkeasta, kolme metriä leveästä ja neljä kilometriä pitkästä muurista on jäljellä kaksi kilometriä ja 26 tornia.


title: Tallinna

text: Metsäkalmiston hautausmaa sijaitsee Piritasta sisämaahan lähtevän tien varrella ennen televisiotornia.


title: Tallinna

text: Metsäkalmistoon on haudattu Viron kuuluisuuksia "Kuuluisuuksien könkäälle", muun muassa


title: Tallinna

text: Tallinnassa on useita niin yksityisiä kuin valtiollisiakin yliopistoja. Suurimmat valtiolliset yliopistot ovat:Suurimpia Tallinnassa toimivia yksityisiä yliopistoja ovat:Muita yliopistoja Tallinnassa ovat muun muassa Viron musiikki- ja teatteriakatemia, Viron taideakatemia ja yksityinen yliopisto Nord.


title: Tallinna

text: Tallinnalaisissa yliopistoissa opiskelee suomalaisia ylioppilaita, jotka ovat järjestäytyneet kahteen eri opiskelijajärjestöön. Nämä ovat Tallinnan Suomalainen Opiskelijajärjestö ry (TSOJ) ja Viron Suomalaiset Kauppatieteiden Opiskelijat (VISKO). TSOJ perustettiin lokakuussa 2005 alun perin nimellä Concordia Audentesin Suomalainen Osakunta Ry (CASO). VISKO perustettiin vuonna 2004.


title: Tähtitiede

text: Tähtitiede eli astronomia on luonnontiede, joka tutkii maailmankaikkeutta ja sen kohteita, ilmiöitä sekä kehitystä. Tähtitieteen tutkimusalueeseen kuuluu kaikki maapallon ja sen ilmakehän ulkopuolella oleva ja myös Maa yhtenä planeettana. Tähtitiede pohjautuu lähinnä fysiikkaan, mutta siinä käytetään hyväksi muitakin tieteitä biologiasta kemiaan.


title: Tähtitiede

text: Henkilö, joka työkseen tutkii tähtitiedettä tai muuten saa elantonsa tähtitieteestä, on "tähtitieteilijä" eli "astronomi".


title: Tähtitiede

text: Monista muista tieteenaloista poiketen harrastajatoiminta tuottaa tähtitieteessä edelleen jossain määrin tieteellisesti merkittäviä tuloksia, sillä eräät mielenkiintoiset ilmiöt ovat nopeita ja harvinaisia, jolloin tärkeintä on olla juuri oikeaan aikaan niitä havaitsemassa laitteiston tehokkuuden jäädessä toisarvoiseksi. Harrastajaverkostot voivat myös toteuttaa seurantakampanjoita, joita ammattilaisvälinein ei ole teknisesti mahdollista tai taloudellisesti kannattavaa toteuttaa. Järjestäytyneistä harrastajaverkostoista luultavasti kansainvälisesti merkittävin on American Association of Variable Stars Observers (AAVSO).


title: Tähtitiede

text: Tähtitieteessä havainnonteko on perinteisesti tapahtunut kaukoputkilla, mutta myös monia muita välineitä on käytössä.


title: Tähtitiede

text: Kansainvälistä tähtitieteen vuotta vietettiin vuonna 2009.


title: Tähtitiede

text: Tähtitiede voidaan jakaa osa-alueisiin useilla tavoilla, ja usein jokin aihe kuuluu useaan eri alueeseen. Jaettaessa havaitsevaa tähtitiedettä tutkimuskohteen mukaan voidaan siitä käsittää muassa seuraavat osa-alueet:


title: Tähtitiede

text: Toinen luonteva jaottelu voidaan tehdä havainnoissa käytetyn aallonpituusalueen mukaan:Osa tähtitieteestä on teoreettista eli ei suoraan havaintoihin perustuvaa. Teoreettisen tutkimuksen kohteita ovat muun muassaMyös Maahan saapuvien neutriinojen, gravitaatiosäteilyn, kosmisen säteilyn sekä meteoriittien tutkimus voidaan laskea tähtitieteeksi. Astrofysiikka on tähtitieteellisten kohteiden fysikaalisia ominaisuuksia, kuten tiheyttä, kemiallista koostumusta, lämpötilaa ja painetta tutkiva tähtitieteen haara. Astrobiologia puolestaan tutkii elämää ja sen synnyn mahdollisuuksia maailmankaikkeudessa.


title: Tähtitiede

text: Avaruustähtitiede tarkoittaa tähtitieteen sitä osaa, jossa käytettävät mittalaitteet ovat avaruudessa satelliittien ja luotainten kyydissä vastakohtana perinteisemmälle kokonaan maasta käsin tehtävään tutkimukseen. Vastaava laajempi käsite on avaruustutkimus.


title: Tähtitiede

text: Tähtitiede on yksi vanhimmista tieteistä, sillä ihmiset ovat tutkineet aurinkoa, kuuta, planeettoja ja tähtiä vähintään 5 000 vuotta. Ihmisen esihistoriallisina aikoina tähtitiede liittyi useissa kulttuureissa uskonnollisuuteen. Sekä uskonnollisia menoja että tähtitaivaan havainnointia varten rakennettiin ympäri maailmaa rakennelmia, niistä ehkä kuuluisimpana Stonehenge Englannissa. Antiikin Kreikassa filosofit kehittivät erilaisia malleja taivaankappaleiden liikkeiden selittämiseksi. Aristarkhos esitti jo noin 280 eaa., että Maa kiertää Aurinkoa. Eratosthenes arvioi maapallon ympärysmitan varsin tarkasti tutkimalla varjojen kulmia toisistaan kaukana olevilla paikoilla. Klaudios Ptolemaios julkaisi noin 140-luvulla jaa. "Almagestin", jonka määrittelemä maakeskinen kaikkeuden malli pysyi voimassa Euroopassa yli tuhat vuotta. Arabimaailmassa tähtitieteilijät kehittivät keskiajalla tieteen siihen mennessä korkeimmalle tasolleen.


title: Tähtitiede

text: Nikolaus Kopernikus esitteli aurinkokeskisen järjestelmänsä vuonna 1543. Tyko Brahen tekemien tarkkojen planeettahavaintojen pohjalta Johannes Kepler muotoili kolme planeettojen liikettä koskevaa lakia vuosina 1609–1618. Vuosina 1609–1610 Galileo Galilei teki ensimmäiset kaukoputkihavaintonsa, joista tärkein oli Jupiterin neljän suurimman kuun löytäminen. Isaac Newton yhdisti 1600-luvun lopulla fysiikan tähtitieteeseen. Vuonna 1687 julkaisemassaan "Principiassa" Newton esitti liikelakinsa ja painovoimateoriansa, jotka pätivät maapallon ohella myös muualla maailmankaikkeudessa. Painovoimalain ja liikelakien avulla pystyttiin selittämään myös Keplerin lait, mikä loi vankan pohjan taivaanmekaniikalle.


title: Tähtitiede

text: Tähtitieteen ("astronomia") ja tähdistäennustamisen ("astrologia") välillä ei tehty selvää eroa ennen 1700-lukua, ja monet tunnetuista varhaisista tähtitieteilijöistä elättivät itsensä laatimalla myös horoskooppeja.


title: Tähtitiede

text: Vuonna 1859 Gustav Kirchhoff huomasi, että tähtien spektreissä olevat kapeat tummat viivat ovat seurausta siitä, että tietyt alkuaineet ovat absorboineet itseensä kyseisen kaistaleen valon aallonpituusalueesta. Vuosisadan lopulla spektrianalyysi ja tähtivalokuvaus kehittyivät voimakkaasti. Vuonna 1910 havaittiin kaukaisten galaksien suuri punasiirtymä. Edwin Hubble osoitti vuonna 1923, että Andromedan galaksi on Linnunradan ulkopuolinen kohde. 1960-luvulla löydettiin muun muassa kvasaarit, pulsarit ja kosminen taustasäteily. Tekniikan kehittyessä 1900-luvun lopulla tähtitiede on kokenut valtavia edistysaskeleita lyhyessä ajassa.


title: Tähtitiede

text: Ensimmäinen suomalainen tähtitieteilijä oli Sigfrid Aronus Forsius, joka toimi Uppsalan yliopiston tähtitieteen professorina vuosina 1608–1610. Hänen mukaansa on myös nimetty asteroidi. Suomen ensimmäinen observatorio, Vartiovuoren tähtitorni, taas valmistui Turkuun syksyllä 1819.


title: Tähtitiede

text: Nykyisin tähtitieteen opetusta ja tutkimusta harjoitetaan Suomessa Helsingin, Turun ja Oulun yliopistoissa.


title: Tähtitiede

text: Valtaosa tähtitieteessä saatavista havainnoista on lähtöisin sähkömagneettisen säteilyn ja fotonien tuomasta informaatiosta. Optisessa tähtitieteessä merkittävimpiä tiedonsaannin välineitä ovat lähinnä maanpinnalla sijaitsevat suuret kaukoputket, spektrografit ja CCD-kennot. Aiemmin kaukoputkella tehdyt havainnot tehtiin silmin ja merkittiin käsin ylös, sittemmin siirryttiin valokuvauslevyihin ja lopulta nykyisin käytettäviin elektronisiin kuvausmenetelmiin ja laitteisiin. Radiotähtitieteessä ovat käytössä radioteleskoopit, joiden suuret antennit ovat usein vain osittain suunnattavissa tai täysin kiinteitä. Muilla aallonpituuksilla Maan ilmakehä estää yleensä säteilyn pääsemisen pinnalle asti, joten niiden havainnoimiseksi on käytettävä avaruusteleskooppeja.


title: Tähtitiede

text:
Avaruustutkimus keskittyy aurinkokunnan kappaleiden tutkimiseen paikan päällä joko miehitettyjen avaruuslentojen tai miehittämättömien satelliittien ja avaruusluotainten välityksellä. Toisille taivaankappaleille suuntautuvat matkat tuovat mahdollisuuden niiden pintakoostumuksen tarkkaan analysointiin näytteiden avulla sekä pinnan kartoittamiseen ja sisäisen koostumuksen selvittämiseen kiertoradalta.
Suomalaiset tähtitieteen tutkimuslaitokset:


title: Tietotekniikka

text: Tietotekniikka tai informaatioteknologia (automaattinen tietojenkäsittely, ATK) tarkoittaa tietokoneiden ja digitaalisen tietoliikenteen avulla tehtävää tietojen muokkaamista, tallennusta ja hakua. Myös nimitystä IT ("tietotekniikka", "informaatiotekniikka") käytetään. Suomenkielisissäkin yhteyksissä tietotekniikkaan viitataan usein englanninkielisellä lyhenteellä ICT("information and communication technology", suomeksi "tieto- ja viestintätekniikka"). Näistä varsinkin jälkimmäisen käyttö on viime vuosina yleistynyt nopeasti erityisesti talouselämässä.


title: Tietotekniikka

text: Tietokonetekniikka alkoi 1880-luvulla reikäkorteista ja reikäkorttikoneista. Ensimmäinen sovellus oli Yhdysvaltain vuoden 1890 väestönlaskenta. 1940-luvulla kehitettiin päättelyitä ja laskutehtäviä suorittavia laskukoneita. Ne oli tehty toimimaan ennen transistorien aikakautta radioputkilla tai jopa releillä. Laitteet olivat suuria, tyypillisesti huoneen kokoisia. Tietotekniikan varhaishistoria onkin tietokoneiden historiaa.


title: Tietotekniikka

text: Myöhempi, transistoreista rakennettuihin tietokoneisiin nojaavan tietotekniikan historia voidaan esittää viiden toisiaan seuranneen ja täydentäneen "sukupolven" muodossa.


title: Tietotekniikka

text: Ensimmäisen sukupolven tietokoneet sijaitsivat lasiseinäisissä konesaleissa. Ne olivat hierarkkisten organisaatioiden keskitetyn vallan välikappaleita suurten ja monimutkaisten kaupallis-hallinnollisten tietojärjestelmien työjuhtina. Ne loivat ympärilleen teollisuuden, jossa IBM:n asema oli vahva.


title: Tietotekniikka

text: Toisen sukupolven pientietokoneiden läpimurto 1970-luvun alussa siirsi tietokoneet konesaleista esimerkiksi suunnittelutoimistoihin ja laboratorioihin ja synnytti sivutuotteenaan hakkerikulttuurin. Tämän sukupolven airuita olivat DEC, HP ja monet muut pienet ja vikkelät toimijat. Myös UNIX oli tämän sukupolven luomus.


title: Tietotekniikka

text: Kolmas sukupolvi eli henkilökohtainen tietokone PC siirsi 1980-luvulla tietotekniikan insinöörien otteesta muillekin käyttäjille, jotka alkoivat soveltaa sitä esimerkiksi tekstinkäsittelyyn ja taulukkolaskentaan. IBM loi 1980-luvun kilpailussa valta-asemaan nousseen standardin henkilökohtaisesta tietokoneesta (IBM PC yhteensopivat tietokoneet), mutta tuli menettäneeksi yksinoikeuden valmistaa standardinsa mukaisia laitteita. Valtikka siirtyi 1990-luvun alkupuolella Intel - Microsoft –kaksikolle, jonka toimet muokkasivat koko teollisuutta. Intel vastasi prosessoreista ja Microsoft käyttöjärjestelmästä.


title: Tietotekniikka

text: Neljäs sukupolvi syntyi kun paikallisverkot tulivat toimistoihin ja liittivät aiemmin erilliset PC:t yrityksen intranetiin. Nyt tietokoneita alettiin tiukasti ymmäretyn työkäytön, kuten tekstinkäsittelyn ja taulukkolaskennan, ohella ja asemesta käyttää sähköpostin kaltaisiin toimintoihin. Globalisaatio sai vauhtia, ja keskiportaan päälliköiden määrä väheni.


title: Tietotekniikka

text: Viidenteen sukupolveen siirryttiin 1990-luvun alkuvuosina kun Internet eli World Wide Web aloitti voittokulkunsa. Tietokone ei enää ollutkaan ikkuna vain paikallisen kovalevyn ja/tai intranetin sisältöön, vaan periaatteessa koko maailmaan. Konesaleista ja toimistoista se siirtyi kotiin videopeli- ja chat- käyttöön. Linux ja avoin lähdekoodi olivat tämän sukupolven aikaansaannoksia. 1990-luvulla nähtiin myös digitaalisen matkaviestinnän vallankumous GSM-puhelinten ja -teknologian nopean yleistymisen myötä. Tämä murros ei kuitenkaan vielä täydellä voimallaan ole liittynyt Internetin valtavirtaan.


title: Tietotekniikka

text: Elinkeinoelämän tarpeet ja sovellutukset ovat historiallisesti ohjanneet tietotekniikan kehittymistä ratkaisevalla tavalla. Vaikka nykyään muut sovellutusalueet vaikuttavat nekin merkittävästi tietotekniikan kehitykseen, on elinkeinoelämän sovellutusimu edelleen merkittävä.


title: Tietotekniikka

text: Elinkeinoelämän sovellutuksia dominoi tällä hetkellä kaksi tärkeää tekijää: integroidut ohjausjärjestelmät ja Internet.


title: Tietotekniikka

text:
Yritykset, suuret ensin ja pienemmät myöhemmin, ovat ottaneet 1990-luvun aikana ja jälkeen käyttöön laajoja integroituja ohjelmistoja jotka kattavat liiketoiminnan kaikki alueet asiakashallinnasta tuotannonohjaukseen. Tällaisia järjestelmiä ovat
Vaikka näiden järjestelmien hyödyntäminen ei olekaan aivan yksinkertaista – ja monet järjestelmäinvestoinnit ovat myös epäonnistuneet tai viivästyneet – niiden yhteisvaikutus on kuitenkin olennaisen merkittävä. Yritykset ovat voineet oikoa toimintatapojaan, nopeuttaa reagointikykyään markkinoiden muutoksiin ja lisätä toimintansa tarkkuutta ja taloudellisuutta.


title: Tietotekniikka

text: Ennen muuta ne ovat voineet arvioida uudestaan omaa rakennettaan, ja useinkin päätyä ulkoistamaan toimintoja jotka ei ole katsottu kilpailukyvylle olennaisiksi tai jotka on voitu hoitaa tehokkaammin ulkoistuspartnerin avulla. Tämä koskee myös yrityksen tietoteknisten palvelujen toteuttamista, ja monet yritykset ovatkin luopuneet omista IT-osastoista ja ostavat tarvitsemansa palvelut palvelutoimittajilta. Onkin alettu puhua palvelutaloudesta ja jopa sitä tutkivasta palvelutieteestä (Services Science).


title: Tietotekniikka

text: Internet ja sen teknologiat, ennen muuta XML-metakieleen nojaavat sähköisen liiketoiminnan kielet kuten EbXML, ovat puolestaan tehneet mahdolliseksi tietotekniikan soveltamisen yritysten verkottumisen, so. yritysten välisten liiketoimintatransaktioiden toteuttamiseen olennaisesti uudessa mittakaavassa. Liiketaloustieteen silmin kyse on transaktiokustannusten romahduksesta: kun koko toimitusketju ja sen kaikki transaktiot tilauksesta toimitukseen voidaan hoitaa sähköisesti, on näiden kustannusten kannalta samantekevää, valmistetaanko tuote Suomessa vai Kiinassa. Tätä kautta tietotekniikka on vauhdittanut merkittävästi globalisaatioksi kutsuttua ilmiötä. Pankkien markkinoille tulevat kattavat sähköisen maksamisen järjestelmät ovat vauhdittamassa tätä yhä enemmän.


title: Tietotekniikka

text: Internet on myös tehnyt mahdolliseksi tarjota kuluttajille verkkokaupan välineitä. Tässä olennaista on se, että kuluttajista ja heidän käyttäytymisestään voidaan kerätä hyvin tarkkaa tietoa, jota voidaan hyödyntää monin tavoin yrityksen toiminnassa, esimerkiksi tuottamalla asiakkaille juuri heille suunnattuja tuotteita ja palveluja ns. massakustomoinnin periaatteiden mukaisesti soveltamalla tiedon louhintaa kerättyyn asiakastietoon.


title: Tietotekniikka

text: Yritykset soveltavat tietotekniikkaa myös tietotyöhön kaikissa sen muodoissa: tutut toimistosovellutukset Word, Excel, ja PowerPoint ovat valkokaulustyöläisten arkisen aherruksen keskeisiä välineitä. Niiden integroituminen edellä hahmoteltuun kokonaisuuteen on kuitenkin osoittautunut tuskalliseksi ja on edelleen suhteellisesti lapsenkengissä. Sama koskee vielä suuremmassa mitassa liikkuvaa tietotekniikkaa ja digitaalisen median soveltamista, joissa yritykset edelleen ovat kuluttajamarkkinoihin verrattuna lähtökuopissa.


title: Tietotekniikka

text: Yritykset jotka osallistuvat erilaisten massakulutukseen tarkoitettujen sisältöjen (massamedia) tuottamiseen ja jakeluun ovat tietotekniikan soveltajina, mutta myös sen kehityksen kohteina, erityisasemassa. Näitä ovat ennen muuta mediatalot, jotka tyypillisesti toimivat useiden eri medioiden alueella (kustannustoiminta, sanomalehdet, aikakauslehdet, televisio, radio, Internet), mutta myös esimerkiksi elokuvien ja äänilevyjen tuottajat.


title: Tietotekniikka

text: Näitä kaikkia sisällön muotoja yhdistää se, että ne vallan hyvin voidaan esittää tietotekniikan hallitsemassa muodossa digitaalisena mediana. Näin muodoin niitä voi myös luoda ja muokata tietokoneilla, jaella Internetissä ja ennen muuta niistä voidaan tehdä rajattomasti kopioita joiden laatu vastaa täydellisesti alkuperäistä kappaletta - toisin kuin esimerkiksi valokopiot tai äänikasettien kopiot.


title: Tietotekniikka

text: Sisältöyrityksille tämä on sekä suuri mahdollisuus että suuri uhka.


title: Tietotekniikka

text: Mahdollisuudet ovat mittavat. Tietotekniikan avulla sisällön tuottamisen ja varsinkin jakelun kustannuksia voidaan laskea ja sille voidaan saavuttaa suurempi yleisö. Sisältö voidaan kohdentaa tarkemmin kullekin kuluttajalle ja tätä kautta kohentaa tämän siitä saamaa käyttäjäkokemusta. Sisältöön voidaan liittää erilaisia oheispalveluja jotka nostavat edelleen kuluttajan saamaa lisäarvoa ja myös kiinnittävät hänet tiukemmin juuri tällaisen sisällön kuluttajaksi. Olennaisesti sama sisältö voidaan tietotekniikkaa soveltaen tuottaa eri muodoissa eri jakelukanaviin, ja näin pidentää sen elinkaarta markkinoilla (esimerkiksi elokuvien elinkaari teatteri – DVD – maksutelevisio – julkinen televisio). Nämä kaikki mahdollisuudet ovatkin ainakin osin toteutuneet ns. uusmedian yritysten kohdalla, kuten WWW:n portaaliyritykset tai Applen menestynyt iTunes-palvelu.


title: Tietotekniikka

text: Näiden mahdollisuuksien kääntöpuolena ovat uhat, jotka koskettavat varsinkin ns. traditionaalisen massamedian tuottajia. Kaikki median muodot kilpailevat kuluttajien huomiosta ja ajasta; se aika, joka kulutetaan vaikkapa Internet-selailuun on poissa lehtien lukemisesta ja television katsomisesta, ja laskee näiden medioiden mainosten arvoa. Niinpä kaikki mediatalot ovatkin katsoneet aiheelliseksi toimintansa laajentamisen myös uusmedian alueelle. Tällöin kuitenkin uhkana on kannibalismi: uudet sisältötuotteet syövät vanhat. Huolen aiheisiin kuuluu myös piratismi, joka kaihertaa varsinkin äänilevy- ja elokuvatuottajia.


title: Tietotekniikka

text: Tässä kehikossa julkisen vallan rooli tietotekniikan kehittäjänä voidaan jakaa kahteen osaan:


title: Tietotekniikka

text: Käyttäjäroolissa oikeastaan kaikki julkisen toiminnan sektorit voivat olla hedelmällisiä tietotekniikan soveltamisen kohteita: sosiaalitoimi, opetus ja tutkimus, terveydenhuolto, ympäristöhallinto ja kaavoitus, liikenneinfrastruktuuri, informaatiosodankäynti, maanpuolustus ja yleinen turvallisuus. Tässä suhteessa pullonkaulana varsinkin Suomessa on se, että vain harvat järjestelmätoimittajat pystyvät ylimalkaan hallitsemaan näiden palvelujen problematiikkaa. Myös erilaiset rakenteelliset esteet, kuten eri ministeriöiden reviiriristiriidat sekä valtion ja kuntien tehtävänjako vaikeuttavat tietotekniikan laajamittaista soveltamista.


title: Tietotekniikka

text: Regulaattorina valtiovalta, suurelta osin EU-säännöksiin nojautuen mutta myös niitä muokaten, ohjaa digitaalisten markkinoiden kehittymistä erilaisin pakottavin tai insentiivejä säätelevin toimin. Edellisestä esimerkki on vaikkapa telemarkkinasääntely, jossa tavoitteena on halpojen ja kattavien telepalvelujen saaminen koko maahan. Laajakaistastrategiaa valtiovalta on ohjannut sekä pakottein että insentiivein. Julkisen vallan rooli tietoturvan normitason edistäjänä on sekin keskeinen. Suomessa regulaattorina toimii lähinnä Liikenne- ja viestintäministeriö.


title: Tietotekniikka

text: Tietotekniikka ulottaa vaikutuksensa koteihin ja arjen elämään kolmea eri reittiä:


title: Tietotekniikka

text:
Tietoyhteiskuntaneuvoston vuonna 2006 julkaiseman raportin mukaan tietotekniikan soveltamista Suomessa voi kuvata seuraavin tiedoin:
Välitön ja näkyvä tietotekniikan soveltaminen ulottuu siis merkittävään osaan suomalaisista.


title: Tietotekniikka

text: Näkymättömän tietotekniikan kattavuus on kuitenkin vielä suurempi. Harva ihminen tulee ajatelleeksi, tai edes osaa arvata, montako tietokonesuoritinta hän mahtaa omistaa. Niitä on runsaasti: uusissa autoissa hyvinkin parisenkymmentä, televisiossa, kännykässä, jääkaapissa, uunissa, jne. Toistaiseksi, ja mahdollisesti myös kauan tulevaisuudessa, nämä suorittimet tekevät työtään piilossa käyttäjiltä. On kuitenkin ajateltavissa, että monet näistä laitteista tulevat tietoteknisesti näkyviksi langattoman tietoliikenteen kautta. Oletettavasti kodin viihde-elektroniikka tulee toimimaan tässä ajurina, varsinkin koska digitaalinen televisio tuo sen tietoteknistymiselle vauhtia.


title: Tietotekniikka

text: Välillisen tietotekniikan kohtaa joka kerta kun maksaa ostoksensa kaupan kassalla: myyjä ei kaiva vaihtorahaa kassakoneesta, vaan tietoverkkoon kytketystä kassapäätteestä. Jos kuluttaja maksaa ostoksensa maksukortilla, tai tarjoaa kanta-asiakaskorttiaan, on ostotapahtuma kohdistettavissa häneen itseensä. Sama toistuu kirjastossa, terveysasemalla, julkisessa liikenteessä. Jo varsin pian ollaan tilanteessa, jossa melkein kaikki arkiset toimet ovat myös informaatiotoimia: niistä jää jälki tietoverkkoon ja tätä tietoa myös sovelletaan. Yksityisyyden suojasta huolissaan olevat henkilöt eivät ole huolissaan ihan turhaan.


title: Tietotekniikka

text: Tämä jakso kuvaa suomalaista tietotekniikkateollisuutta.


title: Tietotekniikka

text: Termiä "tietotekniikkateollisuus" käytetään tarkoittamaan tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvää tavaratuotantoa (ICT-teollisuus), tietoliikennettä, palveluiden tuotantoa ja sisältöjen tuotantoa. Kyse ei ole hyvin määritellystä toimialasta, ja usein puhutaankin mieluummin ICT-klusterista. Tilastokeskuksen mukaan klusterin eri toimialojen henkilöstömäärä oli Suomessa vuonna 1999 146 000 ja taloudellinen arvo oli 34,1 miljardia euroa. Tavaratuotanto kattoi tästä 53 %, palvelutuotanto 28 %, tietoliikenne 12 % ja sisältötuotanto 18 %.