title: Benetton Formula

text: Itävaltalainen Gerhard Berger saavutti sekä tallin ensimmäisen että viimeisen voiton kausilla 1986 ja 1997. Osakilpailuvoitot olivat myös Bergerin uralla ensimmäinen ja viimeinen.


title: Benetton Formula

text: Benetton Group ilmestyi F1-sarjaan alun perin Tyrrell-tallin sponsorina vuonna 1983. Vuonna 1984 se sponsoroi Alfa Romeota ja vuonna 1985 Toleman-tallia. Benetton Formula Ltd. muodostui vuoden 1985 lopussa, kun Benettonin perhe osti Toleman-tallin. Tallin ensiesiintyminen F1:ssä oli kaudella 1986. Talli aloitti BMW:n moottoreilla, mutta vaihtoi ne esikoiskautensa jälkeen Fordin moottoreihin.


title: Benetton Formula

text: Benetton kilpaili kaudesta 1986 kauteen 1995 Britannian lisenssillä. Benettonin perhe kuitenkin halusi, että talli kilpailisi Italian lipun alla. Niinpä kaudesta 1996 aina tallin viimeiseen kauteen 2001 asti se kilpaili Italian lipun alla. Italian kansallislaulu soitettiin voiton päätteeksi kuitenkin vain kerran, sillä vuosina 1996–2001 talli saavutti vain yhden voiton.


title: Benetton Formula

text: Kausi 1986 oli Benettonin ensimmäinen Formula 1 -sarjassa. Kuljettajina toimivat italialainen Teo Fabi ja itävaltalainen Gerhard Berger. Fabi oli kilpaillut edellisellä kaudella Tolemanilla ja Berger Arrowsilla. Talli käytti esikoiskaudellaan B196-autossaan nelisylinterisiä puolitoistalitraisia BMW M12 -turbomoottoreita ja Pirellin renkaita.


title: Benetton Formula

text: Heti ensimmäisessä kilpailussa Brasilian GP:ssa Berger onnistui ajamaan sijalle kuusi. Sijoituksellaan hän avasi tallin pistetilin yhdellä pisteellä. Samaisessa kilpailussa Fabi onnistui ajamaan maaliin kymmenentenä, tosin viisi kierrosta voittajalle jääneenä. Lisäksi hän oli viimeinen sijoituksen saanut kuljettaja, sillä viisitoista kuljettajaa keskeytti kilpailussa.


title: Benetton Formula

text: Kauden toisessa kilpailussa Espanjan GP:ssä sekä Fabi että Berger ajoivat pisteille. Fabi oli kilpailun viides ja Berger kuudes. Kuten edellisessäkin kilpailussa, myös tässä pistesijoille ajamisia helpotti huomattavasti monen muun kuljettajan keskeyttäminen. Maaliin kun ajoi vain kahdeksan kuljettajaa.


title: Benetton Formula

text: San Marinon GP:ssä Berger saavutti tallin ensimmäisen palkintosijan. Hän sijoittui kilpailussa kolmanneksi yhden kierroksen voittajalle hävinneenä. Kilpailuun hän lähti yhdeksännestä lähtöruudusta.


title: Benetton Formula

text: Hyvän alkukauden jälkeen Benetton-kuljettajat alkoivat keskeyttää kilpailuissa. Useimmiten syynä olivat tekniset ongelmat kuten moottoririkot ja vaihdelaatikko-ongelmat. Kanadan GP:stä Britannian GP:hen sekä Berger että Fabi keskeyttivät neljässä perättäisessä kilpailuissa.


title: Benetton Formula

text: Itävallan GP:n aika-ajoissa Fabi onnistui saavuttamaan tallin ensimmäisen paalupaikan. Kaiken lisäksi Berger ajoi ruutuun kaksi. Tallin eturivin valtaus oli tallille samalla ensimmäinen. Tallin epäonneksi Fabi joutui keskeyttämään kilpailun moottorin hajottua. Hän ehti ajaa kilpailusta 17 kierrosta 52:sta. Lisäksi Berger sijoittui juuri ja juuri pisteiden ulkopuolelle sijalle seitsemän. Pisteitä ei kilpailusta ei siis tullut, vaikka aika-ajojen perusteella oli odotettavissa hyvää tulosta.


title: Benetton Formula

text: Fabin hyvä aika-ajovauhti jatkui Italian GP:ssä, jossa hän niin ikään ajoi paalupaikalle. Berger ajoi itsensä neljänteen ruutuun. Fabi joutui taas kerran keskeyttämään. Tällä kertaa rengasrikkoon kierroksella 45. Kilpailun positiivinen asia kuitenkin oli se, että Berger sijoittui viidenneksi ja saavutti kaksi MM-pistettä. Edellisestä pistesijoituksesta oli kulunut kymmenen kilpailua.


title: Benetton Formula

text: Kauden kohokohdaksi muodostui kauden toiseksi viimeinen kilpailu, Meksikon GP. Neljännestä ruudusta lähtenyt Berger onnistui voittamaan kilpailun noin 25 sekunnin erolla hallitsevaan maailmanmestariin Alain Prostiin. Voitto oli niin Bergerille kuin tallillekin uran ensimmäinen. Fabi sen sijaan joutui keskeyttämään kilpailun alkuvaiheilla jälleen moottorin hajottua.


title: Benetton Formula

text: Kaudella 1986 Benetton saavutti pisteitä yhteensä 19. 17 pisteistä oli Bergerin ajamia ja loput kaksi Fabin. Talli sijoittui valmistajien MM-sarjassa sijalle kuusi.


title: Benetton Formula

text: Kaudella Teo Fabi jatkoi tallin kuljettajana ja hänen rinnalleen palkattiin belgialainen Thierry Boutsen, kun Gerhard Berger siirtyi Ferrarille. B187-autossa oli nyt voimanlähteenä kuusisylinterinen Ford TEC -turbomoottori. Rengastoimittajaksi vaihtui Goodyear, kun Pirelli vetäytyi sarjasta.


title: Benetton Formula

text: Tulosten valossa kausi alkoi hieman edelliskautta paremmin, kun Boutsen ajoi avauskilpailussa Brasilian GP:ssa viidenneksi startattuaan kuudennesta lähtöruudusta. Sijoituksestaan hän ansaitsi kaksi MM-pistettä. Fabin lupaavasta neljännestä lähtöruudusta alkanut kilpailu päättyi jo kymmenennellä kierroksella turboahtimen rikkoonnuttua.


title: Benetton Formula

text: Seuraavan kerran talli ylsi pistesijoille vasta kauden kuudennessa kilpailussa Ranskan GP:ssa. Fabi ajoi seitsemännestä lähtöruudusta maaliin viidentenä, mutta hän tosin jäi kilpailun voittaneesta Nigel Mansellistä yli kolme kierrosta. Viidennestä lähtöruudusta matkaan lähteneen Boutsenin kilpailu päättyi jo viidennen kerran peräkkäin teknisiin ongelmiin. Tällä kertaa Ford-moottori petti 32. kierroksella. Seuraavaksi ajetussa Britannian GP:ssa Fabi vastasi tallin parhaasta ajosuorituksesta, kun hän saavutti viimeisen pistesijan ajamalla maaliin kuudentena. Boutsen onnistui katkaisemaan keskeytysputkensa sijoittumalla lopputuloksissa Fabin jälkeen seitsemänneksi. Kärjen vauhtiin talli ei kuitenkaan yltänyt, sillä Fabi jäi voittajasta kaksi- ja Boutsen kolme kierrosta.


title: Benetton Formula

text: Unkarin GP:ssa Boutsen onnistui saavuttamaan pistesijan seitsemän kilpailun tauon jälkeen. Seitsemännestä lähtöruudusta alkanut kilpailu päättyi lopulta hyvään neljänteen sijaan, josta hän saalisti kolme MM-pistettä. Fabin kilpailu päättyi keskeytykseen 15. kierroksella vaihdelaatikon petettyä. Seuraavaksi vuorossa oli Itävallan GP, josta muodostui tallin kauden paras kilpailu. Aika-ajoissa tallin kuljettajat hankkivat hyvät lähtöruudut, kun Boutsen oli neljäs ja Fabi viides. Kilpailun alussa Boutsen ajoi parhaimmillaan toisena, mutta varikkokäynti pudotti hänet palkintosijoilta. Lopputuloksissa hän oli neljäs. Fabi kuitenkin vastasi vielä paremmasta sijoituksesta, kun hän ylsi ensimmäistä kertaa kauden aikana palkintokorokkeelle ollen kolmas. Talli saavutti menestyksekkäästä kilpailusta seitsemän MM-pistettä. Boutsen onnistui jatkamaan pisteputkensa kolmen kilpailun mittaiseksi Italian GP:ssa. Hän starttasi kilpailuun kuudennesta lähtöruudusta ja kilpailussa pystyi nousemaan yhden sijan ollen lopputuloksissa viides. Fabin vauhti riitti kilpailussa seitsemänteen sijaan. Portugalin GP:ssa Fabi vastasi tallin pisteputken jatkumisesta neljän kilpailun mittaiseksi. Aika-ajoista hän hankki itselleen vaisun kymmenennen lähtöruudun, mutta kilpailussa onnistui nousemaan neljänneksi.


title: Benetton Formula

text: Meksikon GP:hin tallin kuljettajat hankkivat aika-ajoissa hyvät lähtöruudut. Boutsen oli neljäs ja Fabi kuudes. Boutsenin kilpailu sai kuitenkin ikävän lopun, kun hänen autonsa sähköt pettivät 16. kierroksella. Fabi kuitenkin onnistui ajamaan pisteille viidenneksi, vaikka hän jäikin kärjelle yli kaksi kierrosta. Seuraavaksi ajetussa Japanin GP:ssa Boutsen jäi viidenneksi startattuaan kilpailuun kolmannesta lähtöruudusta. Fabi joutui keskeyttämään kilpailun moottoririkkoon. Kauden päättäneestä Australian GP:sta Boutsen saavutti viimein kauden ensimmäisen palkintosijansa, kun hän ajoi maaliin kolmantena.


title: Benetton Formula

text: Valmistajien MM-sarjassa Benetton sijoittui 28 pisteellä viidenneksi. Heikon alkukauden jälkeen tulokset alkoivat parantua, kun auton ja moottorin luotettavuus kehittyi loppukautta kohti. Kuitenkin tallin autolla keskeytettiin 16 kertaa.


title: Benetton Formula

text: Kaudelle Benetton sai käyttöönsä vapaastihengittävät Fordin V8-moottorit. Kuljettajaosastolla tapahtui muutoksia kun Teo Fabi lopetti F1-uransa. Teo Fabin tilalle palkattiin 29-vuotias, niin ikään Italialainen Alessandro Nannini. Toisena kuljettajana jatkoi edelliskauden tapaan Thierry Boutsen.


title: Benetton Formula

text: Kauden aikana Benettonin autojen luotettavuus kasvoi huomattavasti viimekausiin verrattuna ja molemmat kuljettajat saavuttivat palkintosijoja. Boutsen sijoittui kolmanneksi viidesti ja Nannini kahdesti. Belgian osakilpailussa molemmat Benettonit hylättiin polttoaine epäselvyyksien vuoksi. Kilpailussa Benettonit sijoittuivat kolmanneksi ja neljänneksi.


title: Benetton Formula

text: Kauden päätteeksi Benettonin kuljettajat sijoittuivat molemmat kymmenen parhaan joukkoon. Boutsen oli MM-sijoituksissa neljäs ja Nannini kymmenes.


title: Benetton Formula

text: Thierry Boutsen jätti tallin kauden 1988 lopussa joten kaudelle Benetton palkkasi Englantilaisen Johnny Herbertin. Uusi Benetton-kuljettaja tekikin sensaatiomaisen debyytin ajamalla heti avauskilpailussaan neljänneksi. Tallitoveri Nannini täydensi hyvää aloituskilpailua ajamalla kuudenneksi. Valitettavasti Herbert ei kyennyt jatkamaan hyviä suorituksiaan ja jäi ilman pisteitä kolmessa seuraavassa kilpailussa. Tallitoveri Nannini sen sijaan sijoittui Herbertiä paremmin kaikissa kilpailuissa avauskilpailun jälkeen. Nannini saalisti myös yhden palkintosijan San Marinon GP:stä ja nelostilan Meksikon GP:stä. Sarja katkesi USA:n osakilpailussa kun Nannini joutui keskeyttämään aikaisemmin kolarissa autoon tulleiden vaurioiden vuoksi. Herber sen sijaan oli viides. Hyvästä sijoittumisesta huolimatta, Johnny Herbertin viimeiseksi jääneessä Benetton-kilpailussa Herbert karsiutui itse kilpailusta. Nannini sen sijaan hylättiin koska hän ajoi varikolla punaisia valoja päin koska hän yritti mennä vaihtamaan renkaita ennen lähtöä. Nigel Mansell hylättiin samasta syystä.


title: Benetton Formula

text: Seuraavaan kilpailuun Herbertin korvasi Italialainen Emanuele Pirro, joka sijoittui debytissään yhdeksänneksi. Nanninin tulos oli tälläkertaa keskeytys jousituksen hajottua. Nannini katkaisi pisteettömien kilpailuidensa sarjan seuraavassa kilpailussa tulemalla maaliin kolmantena. Kuljettajavaihdoksesta huolimatta, Benettonin ykköskuljettaja oli Nannini, jota kuitenkin vaivasi ajoittaiset keskeyttämiset. Nanninin kauden loppua voidaankin pitää erikoisena. Aina kun Italialainen ajoi maaliin, hän sijoittui pisteille. Belgiassa sijoitus oli viides ja Portugalissa neljäs. Espanjassa Nannini sen sijaan keskeytti mutta kilpailua seuranneessa Japanin osakilpailussa Nannini otti uransa avausvoiton. Nannini tosin sai voittonsa vasta kun kilpailun alun perin voittanut Ayrton Senna hylättiin hänen saatua työntöapua kolarituaan Alain Prostin kanssa. Nannini ajoi vielä kauden päätöskilpailussa toiseksi. Tallin toinen kuljettaja, Pirro sen sijaan ei juurikaan saavuttanut menestystä vaan hänen kauden ainoat pisteet irtosivat niin ikään kauden päätöskilpailussa.


title: Benetton Formula

text: Kauden lopussa Benetton sijoittui valmistajien MM-taulukossa neljänneksi. Kuljettajista Nannini oli kuljettajien MM-taulukossa sijalla 6, Pirro sijalla 23 ja alkukauden tallissa ajanut ja kauden Tyrrelillä päättänyt Johnny Herbert sijalla 14.


title: Benetton Formula

text: Kaudelle Benetton lähti kuljettajinaan Alessandro Nannini ja Kolminkertainen Formula 1-Maailmanmestari Nelson Piquet. Jo alusta pitäen oli selvää että kokenut Piquet tulisi toimimaan tallin ykköskuljettajana. Piquet aloittikin kauden kolmella perättäisellä pistesijoituksella kunnes hänet hylättiin kauden neljännessä Monacon GP:ssä. Diskaukseen päättyneen kilpailun jälkeen Piquet ajoi pisteille kaikissa kilpailuissa paitsi kahdessa keskeytykseen päättyneessä (Saksan ja Espanjan osakilpailut). Italiassa Piquetin sijoitus oli yhdeksäs. Piquet päätti kauden kahteen perättäiseen voittoon Japanissa ja Australiassa


title: Benetton Formula

text: Tallikaveri Nannini niin ikään saavutti hyviä sijoituksia kauden aikana. Nannini oli palkintokorokkeella kolmesti kauden aikana. Pistesijoja sen sijaan ei ollut läheskään niin montaa kuin tallitoveri Piquetilla. Tästä huolimatta Nanninin kauden paras sijoitus oli Saksan osakilpailussa saavutettu toinen tila. Nanninin Formulaura päättyi traagisesti hänen loukkaannuttua Helikopterionnettomuudessa Espanjan osakilpailun jälkeen. Nanninin korvasi Benettonilla kauden kahteen viimeiseen kilpailuun Brasilialainen Roberto Moreno, joka oli ajamassa Benettonin historian ensimmäistä kaksoisvoittoa Japanin osakilpailussa. Australiassa Morenon sijoitus oli seitsemäs.


title: Benetton Formula

text: Kaudelle Benetton lähti kuljettajakaksikolla Moreno-Piquet, jolla se oli päättänyt kauden 1990. Benetton aloitti kauden mieluisasti Yhdysvalloissa kun Piquet sijoittui hienosti kolmanneksi. Moreno sen sijaan keskeytti kilpailun kolaroituaan kierroksella 49. Kilpailua seuranneessa Brasilian osakilpailussa Piquet sijoittui kotiyleisönsä mieliksi viidenneksi Morenon ollessa seitsemäs. San Marinossa Benettoneilla ei mennyt hyvin. Piquet keskeytti kierroksella yksi ajettuaan ulos radalta. Morenon sijoitus oli vaatimaton 13.


title: Benetton Formula

text: Monacossa Moreno ajoi hyvin ja tuli maaliin neljäntenä. Piquet jatkoi keskeyttämisputkeaan keskeyttämällä kilpailun ensimmäisellä kierroksella jousituksen hajottua. Kanadassa asetelmat kuitenkin kääntyivät päälaelleen kun Piquet otti kilpailussa uransa viimeiseksi jääneen voiton tallitoveri Morenon keskeyttäessä. Kanadan jälkeen Piquet jatkoi ailahtelevia suorituksiaan ja keskeytti Meksikossa mutta Ranskassa sijoitus oli kahdeksas. Tallitoveri Moreno oli Meksikon osakilpailussa viides mutta Ranskan ja Britannian osakilpailuissa tuloksena oli keskeyttäminen.


title: Benetton Formula

text: Piquet sen sijaan keskeytti Saksassa ja Unkarissa Morenon ajaessa molemmissa kilpailuissa kahdeksanneksi. Belgiassa Benetton ajoi kauden siihenasti parhaimman kokonaissuorituksen kun sen autot tulivat maaliin perättäin kolmantena (Piquet) ja neljäntenä (Moreno).


title: Benetton Formula

text: Belgian osakilpailun jälkeen Benettonilla alkoi uusi aikakausi kun talli korvasi Roberto Morenon lupaavalla saksalaiskuljettaja Michael Schumacherilla, joka oli ajanut ensimmäisen F1-kilpailunsa Belgiassa Jordanilla. Heti seuraavassa kilpailussa Schumacher jätti taakseen kokeneen Piquetin kun molemmat Benettonit tulivat pisteille. Sama järjestys jatkui Portugalissa ja Espanjassa. Schumacher tosin keskeytti kauden kaksi viimeistä kilpailua.


title: Benetton Formula

text: Piquet pääti kautensa ajamalla Japanissa maaliin kahdeksantena ja Australiassa Piquet oli neljäs, ottaen uransa viimeiset pisteet.


title: Benetton Formula

text: Kauden lopussa Nelson Piquet ilmoitti lopettavansa kilpauransa Formula 1-sarjassa.


title: Benetton Formula

text: Kaudelle Benetton korvasi sopimuksetta jätetyn Piquet'n englantilaisella Martin Brundlella. Michael Schumacher jatkoi tallissa. Brundlen osalta kausi alkoi heikosti sillä hän keskeytti kauden neljä ensimmäistä kilpailua. Schumacher sen sijaan oli neljäs kauden avanneessa Etelä-Afrikan osakilpailussa. Sama pistetahti jatkui Etelä-Afrikkaa seuranneessa Meksikon osakilpailussa kun Schumacher otti uransa ensimmäisen palkintokorokesijan olemalla kolmantena. Sama sijoitus toistui heti perään Brasiliassa ja Espanjassa Schumacher oli peräti toinen. Belgiassa Schumacher ajoi Benettonin kauden ainoan voiton.


title: Benetton Formula

text: Schumacherin pisteputki katkesi viidentenä ajetussa San Marinon osakilpailussa. Tallitoveri Martin Brundle sen sijaan avasi pistetilinsä ajamalla maaliin neljäntenä. Brundle saavutti kakkossijan Italian osakilpailussa, jossa Schumacher oli kolmas.


title: Benetton Formula

text: Benetton sijoittui valmistajien MM-sarjan kolmanneksi 91 pisteellään.


title: Benetton Formula

text: Kaudeksi Benetton palkkasi Brundlen tilalle Riccardo Patresen Schumacherin jatkettua tallissa ykköskuljettajana. Schumacher onnistui ajamaan voittoon Portugalin kilpailussa Patresen ajettua parhaimmillaan toiseksi Unkarin kilpailussa. Schumacher saavutti kaudella tasaisia palkintosijoja sijoittuen sarjan neljänneksi 52 pisteellään. Erikoista kauden aikana oli se että Schumacher oli kauden kilpailuissa joko palkintopallilla tai keskeytti. Patrese sijoittui sarjan neljänneksi 20 pisteellään.


title: Benetton Formula

text: Benetton sijoittui MM-taulukossa jälleen kolmanneksi 72 pisteellään.


title: Benetton Formula

text: Vuosi oli Benettonin läpimurto. Schumacher voitti kauden 7 ensimmäisestä kilpailusta 6 ja sijoittui toiseksi Espanjan osakilpailussa. Kausi tasoittui, kun Schumacher sai kilpailukiellon Italian ja Portugalin osakilpailuihin jätettyään mustan lipun huomiotta Britannian GP:ssä, jolloin Williams-tallin Damon Hill nousi Schumacherin kantaan pisteissä. Mestaruus ratkesi kauden päätöskilpailussa Australiassa molempien kolaroitua keskenään.


title: Benetton Formula

text: Benettonin kakkoskuljettajina ajoivat kauden aikana Jos Verstappen, JJ Lehto ja Johnny Herbert. Verstappen onnistui ajamaan kolmanneksi Unkarin ja Belgian kilpailuissa ja Lehto kuudenneksi Kanadan kilpailussa.


title: Benetton Formula

text: Kauden aikana Benettonin epäiltiin käyttäneen kilpailuissa laittomia autoja. FIA:n tutkittua asiaa tallin autoista löydettiin kielletty lähdönkontrollilaitteisto ja muita laittomia osia. FIA ei kuitenkaan voinut todistaa, että laitteita käytettiin kilpailun aikana, joten talli sai pitää tuloksensa ilman rangaistusta. Kauden aikana varikkokäynnin yhteydessä autosta poistettiin polttoainesuodatin, mikä saattoi olla osasyynä Verstappenin varikkopaloon Hockenheimin kilpailussa. Tämä tarkoitti että autojen polttoaineenkulutus saattoi olla 10 prosenttia sääntöjen sallimaa määrää korkeampi. Tallia ei kuitenkaan rangaistu rikkeestä.


title: Benetton Formula

text: Benetton sijoittui valmistajan sarjan toiseksi 102 pisteellään Williamsin voitettua mestaruuden.


title: Benetton Formula

text: Kaudella Benetton vaihtoi Renaultin V10 koneisiin ja palkkasi Herbertin kakkoskuljettajaksi. Schumacher voitti kaudella 9 kilpailua ja voitti mestaruuden ylivoimaisesti Hillin sorruttua kauden aikana tyhmiin ajovirheisiin. Herbert onnistui voittamaan Britannian ja Italian kilpailut sijoittuen pisteissä neljänneksi. Benetton voitti valmistajien mestaruuden 132 pisteellä.


title: Benetton Formula

text: Schumacherin siirryttyä Ferrarille Benetton palkkasi kuljettajikseen Jean Alesin ja Gerhard Bergerin. Alesi saavutti kauden aikana 8 palkintosijaa parhaina tuloksina neljä kakkossijaa Brasilian, Espanjan, Saksan ja Italian kilpailuista. Berger ajoi kolmanneksi San Marinon kilpailussa ja toiseksi Britannian kilpailussa. Benetton sijoittui kolmanneksi valmistajien sarjassa 68 pisteellään. Samana vuonna Benetton alkoi edustaa Italiaa.


title: Benetton Formula

text: Kaudella 1997 Alesi ja Berger jatkoivat tallin kuljettajina. Bergerin oltua sivussa Kanadan, Ranskan ja Britannian kilpailuissa hänen tilallaan ajoi Alexander Wurz, joka onnistui ajamaan kolmanneksi Britannian kilpailussa. Saksan kilpailussa Berger ajoi Benettonin viimeisen voiton, joka jäi myös Bergerin viimeiseksi voitoksi. Berger ajoi näin ollen Benettonin ensimmäisen ja viimeisen voiton. Alesi onnistui ajamaan neljä kakkossijaa sijoittuen sarjapisteissä neljänneksi. Benetton sijoittui jälleen kolmanneksi valmistajien sarjassa.


title: Benetton Formula

text: Benettonin vaihdettua kaudella 1998 Playlifen moottoreihin talli ei saavuttanut enää menestystä. Tallipäälliköksi valittiin David Richards. Bergerin lopetettua uransa F1 -sarjassa hänen tilalleen palkattiin Giancarlo Fisichella. Tallin kakkoskuljettajana ajoi Alex Wurz. Fisichella onnistui ajamaan toiseksi Monacon ja Kanadan kilpailuissa ja saavutti tallin viimeisen paalupaikan Itävallan kilpailussa, jossa hän keskeytti. Wurz sijoittui parhaimmillaan neljästi neljänneksi. Talli sijoittui viidenneksi sarjapisteissä.


title: Benetton Formula

text: Kaudella 1999 Fisichella ja Wurz jatkoivat tallin kuljettajina. Richardsin saatua potkut tallipäällikön tehtävistä hänen tilalleen valittiin Rocco Benetton. Fisichella saavutti yhden kakkossijan Kanadan kilpailusta, mikä jäi tallin kauden parhaaksi suoritukseksi. Talli sijoittui 16 pisteen turvin valmistajien sarjan kuudenneksi.


title: Benetton Formula

text: Kausi 2000 sujui samoissa merkeissä kuin edellinen kausi. Fisichella saavutti kolme palkintosijaa ollen toinen Brasilian kilpailussa. Wurz saavutti kauden aikana vain 2 pistettä ollen viides Italian kilpailussa. Benetton sijoittui valmistajan sarjan neljänneksi 20 pisteellään.


title: Benetton Formula

text: Kauden jälkeen autonvalmistaja Renault osti Benettonin tallin 120 miljoonalla dollarilla. Talli jatkoi kuitenkin kauden 2001 Benettonin nimellä. Talli käytti viimeisellä kaudellaan Renaultin V10 moottoria. Tallipäälliköksi valittiin Flavio Briatore ja tallin kakkoskuljettajana ajoi Jenson Button. Fisichella sijoittui kolmanneksi Belgian kilpailussa ja Button saavutti ainoat pisteensä Saksan kilpailusta sijoittumalla viidenneksi. Viimeisellä kaudellaan Benetton saavutti 10 pistettä sijoittuen seitsemänneksi sarjataulukossa. Kaudella 2002 talli muutti nimensä virallisesti Renault'ksi.


title: Tom Felton

text: Thomas Andrew ”Tom” Felton (s. 22. syyskuuta 1987 Kensington, Lontoo) on englantilainen näyttelijä ja muusikko, joka tunnetaan parhaiten Draco Malfoyn roolista "Harry Potter" -elokuvasarjassa. Hän ei ollut lukenut Harry Potter -kirjoja ennen elokuvien kuvauksia.


title: Tom Felton

text:
Felton ”löydettiin” vuonna 1995, jolloin hän pääsi moniin televisiomainoksiin. 1990-luvun lopulla hän esiintyi elokuvissa "Kätkijät" (1997) sekä "Anna ja kuningas" (1999). Felton on esiintynyt myös monissa televisio-ohjelmissa, muun muassa "Second Sight" I ja II, joissa hän esittää todistajaa nimeltä Thomas Ingham.
Feltonilla oli myös rooli draamasarjassa "Ensimmäisen asteen murha" vuonna 2014. Felton näyttelee myös televisiosarjassa nimeltä The Flash.


title: Benetton

text: Benetton voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Tiepalvelu

text: Tiepalvelu on vapaaehtoista maantieliikenteen auttamistoimintaa ja se liittyy läheisesti vapaaehtoiseen pelastuspalveluun. Suomessa tiepalvelu käynnistyi Olympiavuonna 1952 Autoliiton edeltäjän Suomen Autoklubin (AK) toimesta. Nykyään toimintaa harjoittavat Suomen Tiepalvelumiehet, Suomen Tiepalvelumiesliitto ja Suomen Vapaaehtoinen Tiepalvelu. Tiepalvelumiehet tekevät vapaaehtoista työtä oman työnsä ohella ja päivystävät useimmiten viikonloppuina. Joka vuosi tiepalvelu osallistuu pääsiäis- ja joululiikenteeseen, operaatiot tunnetaan nimillä "Operaatio Pajunkissa", "Operaatio Lumihiutale" ja "Operaatio Joulupukki".


title: Tiepalvelu

text: Joidenkin vapaaehtoisten tiepalveluiden esimerkiksi STM ry:n vapaaehtoistyöntekijät eivät saa ottaa työstä mitään korvausta, ainoastaan tarveaineista ja tarvikkeista. Myös muiden tiepalveluiden liikenneturvallisuuteen liittyvä ja pieni tekninen apu voi olla maksuton silloin kun tiepalvelumies tulee paikalle pyytämättä, esimerkiksi jonkin liikenneoperaation aikana. Yritystoimintaan liittyvä tiepalveluapu on yleensä aina maksullinen. Myös Autoliitto harjoittaa yhä tiepalvelua, joka perii kulukorvauksen tilatusta avun annosta. Autoliiton tiepalvelu on nykyisin yhä useammin alan yritysten tuottamaa ja vain vapaaehtoisen tiepalvelun päivystäessä tilattu apu saattaa tulla perinteiseltä vapaaehtoispartiolta. Vapaaehtoisen tiepalvelun ja Autoliiton ohella Suomessa toimii myös täysin kaupalliselta pohjalta ammattitiepalvelu.


title: Pattijoen Urheilijat

text: Pattijoen Urheilijat eli PattU on raahelainen pesäpalloseura. Miesten edustusjoukkue pelaa Suomen pesäpallon pääsarjatasolla Superpesiksessä. Seuran kotikenttä Miilu-areena sijaitsee Pattijoella, joka liitettiin Raahen kaupunkiin vuonna 2003.


title: Pattijoen Urheilijat

text: Miesten joukkue on 2000-luvulla selvinnyt Superpesiksen välieriin yhdeksän kertaa, saavuttanut yhden Suomen mestaruuden (2008), kaksi hopeaa ja kolme pronssia. Naisten joukkue voitti Suomen mestaruuden kaudella 2000.Etenijäkuningas:


title: Pattijoen Urheilijat

text: Kärkilyöntikuningas:


title: Pattijoen Urheilijat

text:
Etenijäkuningatar:
Lyöjäkuningatar:


title: Pattijoen Urheilijat

text: Kärkilyöntikuningatar:


title: Pattijoen Urheilijat

text:
Vuoden jokeri:
Vuoden lukkari:


title: Pattijoen Urheilijat

text: Vuoden pesäpalloilija:


title: Pattijoen Urheilijat

text:
Vuoden tulokas:
Kultainen maila:


title: Pattijoen Urheilijat

text: Kultainen räpylä:


title: Pattijoen Urheilijat

text: Vuoden pelinjohtaja:


title: Aliryhmäkriteeri

text: Aliryhmäkriteeri on ryhmäteorian lause, joka kertoo, milloin ryhmän osajoukko on ryhmän aliryhmä. Aliryhmäkriteerin hyödyllisyys perustuu siihen, että rakenteen todentaminen assosiatiiviseksi (liitännäiseksi) on usein hyvin työlästä. Joukko on usein helpompi näyttää ryhmäksi vain osoittamalla, että se on jonkin tunnetun ryhmän aliryhmä.


title: Aliryhmäkriteeri

text: Olkoon "G" ryhmä ja "H" sen osajoukko. Tällöin "H" on ryhmän "G" aliryhmä, jos ja vain josTodistuksessa näytetään, että


title: Aliryhmäkriteeri

text: Osoitetaan väite 1. Ryhmän määritelmän mukaan ryhmässä on neutraalialkio "e". Siispä "e" ∈ "H", joten "H" on epätyhjä, eli ehto 1 toteutuu. Ehdon 2 toteutuminen nähdään seuraavasti: oletetaan, että "a", "b" ∈ "H". Ryhmän määritelmän nojalla jokaisella ryhmän alkiolla on käänteisalkio, joka kuuluu ryhmään. Erityisesti siis alkiolla "b" ∈ "H" on olemassa käänteisalkio "b"⁻¹ ∈ "H". Koska nyt "a", "b"⁻¹ ∈ "H" ja laskutoimitus on ryhmän määritelmän nojalla vakaa, niin "ab"⁻¹ ∈ "H" aina, kun "a", "b" ∈ "H".


title: Aliryhmäkriteeri

text: Osoitetaan väite 2. Todistuksen ideana on osoittaa, että ehtojen 1 ja 2 ollessa voimassa joukko "H" täyttää ryhmän määritelmän ehdot, jotka ovat laskutoimituksen vakaus ja liitännäisyys sekä neutraalialkion ja käänteisalkioiden olemassaolo.


title: Aliryhmäkriteeri

text: Laskutoimituksen liitännäisyys on voimassa ryhmässä "G", joten se on voimassa myös joukossa "H".


title: Aliryhmäkriteeri

text: Neutraalialkio on olemassa ja se kuuluu joukkoon "H". Tämä seuraa ehdosta 2. Koska "ab"⁻¹ ∈ "H" kaikilla "a", "b" ∈ "H", niin erityisesti "aa"⁻¹ ∈ "H" kaikilla "a" ∈ "H". Koska "aa"⁻¹ = "e", niin "e" ∈ "H".


title: Aliryhmäkriteeri

text: Jokaisella joukon "H" alkiolla on käänteisalkio, joka kuuluu joukkoon "H". Tämä seuraa ehdosta 2 ja neutraalialkion olemassaolosta. Koska ab⁻¹ ∈ "H" kaikilla "a", "b" ∈ "H", niin erityisesti "ea"⁻¹ ∈ "H" kaikilla "a" ∈ "H" ("e" ∈ "H"). Koska "ea"⁻¹ = "a"⁻¹, niin "a"⁻¹ ∈ "H".


title: Aliryhmäkriteeri

text: Laskutoimitus on vakaa. Tämä seuraa ehdosta 2 ja käänteisalkioiden olemassaolosta. Jos "a", "b" ∈ "H", niin edellisen nojalla myös "b"⁻¹ ∈ "H". Siispä ehdon 2 nojalla "a"("b"⁻¹)⁻¹ ∈ "H" kaikilla "a", "b"⁻¹ ∈ "H". Koska pätee "a"("b"⁻¹)⁻¹ = "ab", niin "ab" ∈ "H" kaikilla "a", "b" ∈ "H".


title: Aliryhmäkriteeri

text: Siispä "H" täyttää ryhmän ehdot, joten ryhmän "G" osajoukkona se on ryhmän "G" aliryhmä.


title: Aliryhmäkriteeri

text: Äärellisissä ryhmissä aliryhmäkriteeri yksinkertaistuu hieman. Jos "G" on äärellinen ryhmä ja "b" ∈ "H", niin on olemassa sellainen positiivinen kokonaisluku "n", että "b" = "e". Tällöin alkion "b" käänteisalkio on "b". Siis jos tällöin ehto "ab" ∈ "H" pätee aina, kun "a", "b" ∈ "H", niin induktiivisesti voidaan päätellä myös, että "ab"⁻¹ = "ab" ∈ "H". Tällöin aliryhmäkriteerin perusteella "H" on ryhmä. Triviaalisti ryhmissä väite pätee toiseen suuntaan. Toiseen suuntaan päättely on triviaali, joten saadaan aliryhmäkriteeri äärellisille ryhmille:


title: Aliryhmäkriteeri

text: Olkoon "G" äärellinen ryhmä ja "H" sen osajoukko. Tällöin "H" on ryhmän "G" aliryhmä, jos ja vain josTodistuksen perusteella itse asiassa ehtoja voitaisiin vieläkin hieman heikentää. Ryhmän "G" äärellisyyden sijasta voitaisiin olettaa vain, että ryhmän "G" jokaisella alkiolla olisi äärellinen kertaluku. Päättely sujuisi tällöin kuten edellä.


title: Ranskan avoin tennisturnaus 2005

text: Tenniksen Ranskan avointen mestaruuskilpailujen tulokset vuodelta 2005:


title: Ranskan avoin tennisturnaus 2005

text:
Miehet
Naiset


title: Ranskan avoin tennisturnaus 2005

text:
Miehet
Naiset
Sekanelinpeli


title: Ranskan avoin tennisturnaus 2005

text:
Pojat
Tytöt


title: Ranskan avoin tennisturnaus 2005

text:
Pojat
Naiset


title: Virginia Beach

text: Virginia Beach on kaupunki Virginian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Se sijaitsee Hampton Roadsin alueella Atlantin valtameren ja Chesapeakenlahden rannalla. Kaupunki alkoi kasvaa matkailukohteena 1880-luvulla. Turisteja paikalle on houkutellut kaupungin pitkä hiekkaranta. Nykymuodossaan kaupunki perustettiin vuonna 1963, jolloin siihen liitettiin entinen Princess Annen piirikunta. Nykyisin Virginia Beach on Virginian suurin kaupunki ja vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan sen asukasluku oli 437 994.


title: Virginia Beach

text: Virginia Beach sijaitsee Virginian osavaltion itäosassa Atlantin valtameren rannalla. Alue kaupungin lähistöllä tunnetaan nimellä Hampton Roads. Hampton Roads on James-joen estuaarin muodostama ja Virginian niemimaan suojaama suuri luonnollinen reti. Itse kaupungin alue ulottuu noin 45 kilometriä etelään Chesapeakenlahdelta. Sen alue käsittää Back Bayn laguunin ja luonnonsuojelualueen kaupungin eteläosassa.


title: Virginia Beach

text: Vuonna 1607 englantilainen tutkimusmatkailija John Smith nousi retkikuntineen maihin Amerikassa nykyisen Virginia Beachin pohjoisosassa ja hieman myöhemmin he purjehtivat James -jokea ylös, jonne perustettiin Pohjois-Amerikan ensimmäinen pysyvä siirtokunta Jamestown. Rantautumispaikka on nykyisin Colonial National Historical Park-puisto. Vuoden 1680 paikkeilla rakennettu ja sittemmin ennallistettu Adam Thoroughgood House on puolestaan maan vanhin säilynyt kotitalo. Kun alueella alkoi liikkua kauppalaivoja nykyisen kaupungin alueella haluttiin rakentaa majakka, jolle saatiin lupa kuitenkin vasta vuonna 1774. Rakentaminen keskeytyi Yhdysvaltain vapaussodan takia ja majakka valmistui vasta vuonna 1791. Vapaussodan aikana Chesapeakenlahdella käytiin myös meritaistelu englantilaisia vastaan, joka päättyi amiraali François Joseph Paul de Grassen johtaman ranskalaisen laivaston ratkaisevaan voittoon.


title: Virginia Beach

text: Virginia Beach alkoi muodostua matkailukohteeksi 1880-luvulla. Vuonna 1883 joukko yrittäjiä alkoi rakentaa merenrantaan rautatietä Norfolkista ja rannalle perustettiin Princess Anne Hotel -hotelli. Ensimmäisen maailmansodan aikana Virginia Beachista tuli tärkeä osa Yhdysvaltojen rannikkopuolustusta ja sen kasvua vauhdittivat Cavalier Hotel -hotellin ja rantakadun rakentaminen 1920-luvun lopulla. Hieman ennen toista maailmansotaa kaupungin asukasluku oli noin 20 000. Kaupunki kasvoi jälleen huomattavasti, kun nykyinen kaupunki perustettiin vuonna 1963 liittämällä Virginia Beachiin entinen Princess Annen piirikunta. Liitoksen myötä kaupungin asukasluku oli 125 000 ja kun suurta maa-aluetta alettiin rakentaa kaupunki kasvoi pian ennen suuremman Norfolkin ohi alueen suurimmaksi kaupungiksi 1980- ja 1990-luvuilla.


title: Virginia Beach

text: Virginia Beachin talouden kulmakiviä ovat matkailu, paikalliset sotilastukikohdat, maatalous, teollisuus, sekä tukku- ja vähittäiskauppa. Kaupungin pitkä merenranta on suosittu matkailukohde, minkä lisäksi kaupungissa järjestetään esimerkiksi messuja ja kokouksia. Kaupungin suuriin sotilastukikohtiin lukeutuvat esimerkiksi Little Creek Naval Amphibious Base ja Oceana Naval Air Station. Maataloudella on huomattava rooli kaupungin taloudessa. Alueella tuotetaan esimerkiksi viljaa ja vihanneksia, sekä valmistetaan maitotuotteita. Suuri rooli on myös vähittäis- ja tukkukaupalla. Lynnhaven Mall -ostoskeskus on suuri työnantaja.


title: Virginia Beach

text: Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Virginia Beachissä aikavälillä 2012–2016 olivat 67 719 Yhdysvaltain dollaria ja henkilöä kohden 33 250 dollaria. 8,2 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.


title: Virginia Beach

text: Virginia Beachin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 437 994 ja vuoden 2017 arvion mukaan 450 435. Suuremman Virginia Beach–Norfolk–Newport News -metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 1 671 683. Kaupungin asukkaista 67,6 % oli taustaltaan valkoisia, 19,1 % afroamerikkalaisia, 0,3 % intiaaneja, 7,6 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 6,5 % aasialaisia. 12,1 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 9,1 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.


title: Virginia (täsmennyssivu)

text: Virginia voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Ira Losco

text: Ira Losco (s. 31. heinäkuuta 1981, Sliema) on maltalainen poplaulaja.


title: Ira Losco

text: Losco on Maltan musiikkimaailman suuria tähtiä. 15 vuotta kestäneen uransa aikana hän on saanut 20 palkintoa ja julkaissut 5 albumia.


title: Ira Losco

text: Losco aloitti uransa vuonna 1997 yhtyeessä Tiara. Vuonna 2000 hän siirtyi soolouralle. Vuonna 2002 hän edusti Maltaa Euroviisuissa kappaleellaan "7th Wonder". Hän sijoittui kilpailussa toiseksi, häviten voittaneelle Latvialle vain 12 pistettä. Losco edusti maata myös vuoden 2016 kilpailussa kappaleella "Walk on Water". Hän sijoittui kilpailussa sijalle 12.


title: Sliema

text: Sliema on kaupunki Maltan koillisrannikolla. Toisin kuin muissa maltalaisissa kaupungeissa, Sliemassa tärkein kieli on englanti. Kaupungin asukasluku oli noin 21 000 vuonna 2017, kun vuoden 2011 väestönlaskennassa asukkaita oli noin 13 600. Vielä kolmekymmentä vuotta sitten Sliema oli Maltan suurin kaupunki 26 000 asukkaallaan.


title: Paul Tortelier

text: Paul Tortelier (21. maaliskuuta 1914 – 18. joulukuuta 1990) oli ranskalainen sellisti ja säveltäjä.


title: Paul Tortelier

text: Tortelier syntyi Pariisissa ja opiskeli vuodesta 1926 lähtien Pariisin konservatoriossa. Vuosina 1935–1937 Tortelier soitti selloa Monte Carlon sinfoniaorkesterissa. Vuonna 1939 hän liittyi Bostonin sinfoniaorkesteriin. Hän esiintyi Isossa-Britanniassa ensimmäistä kertaa vuonna 1947, jolloin hän esitti Thomas Beechamin johdolla Richard Straussin teoksen "Don Quixote".


title: Paul Tortelier

text: Tortelier sävelsi muun muassa konserton kahdelle sellolle ja orkesterille (1950), sarjan soolosellolle, sonaatin sellolle ja pianolle sekä "Israel-sinfonian". Hän on kehittänyt erityisen sellon kannattimen vähentääkseen soittajan rasitusta.


title: Paul Tortelier

text: Tortelierin poika, Yan Pascal Tortelier on kapellimestari ja tytär, Maria de la Pau pianisti.


title: Pariisin konservatorio

text: Pariisin konservatorio () on Ranskan suurin konservatorio. Se avattiin vuonna 1795 ja on ensimmäinen perustettu konservatorio. Konservatorion koko ranskankielinen nimi on "Conservatoire national supérieur de musique et de danse de Paris" (CNSMDP), eli Pariisin musiikin ja tanssin korkea-asteen konservatorio. Pariisin konservatorio on toinen Ranskan korkea-asteen musiikin ja tanssin konservatorioista, toisen sijaitessa Lyonissa. Ranskassa ei ole "Conservatoire national supérieur de musique et de dansen" jälkeen enää korkeampia musiikkioppilaitoksia. Korkea-asteen konservatorioihin pyritään usein, kun alemman asteen DEM- ammattitutkinto on suoritettu jossakin Ranskan 39:stä konservatorioista, mutta tutkinto ei ole pakollinen ylemmälle tasolle päästäkseen.


title: Juan Crisóstomo Arriaga

text: Juan Crisóstomo Jacobo Antonio de Arriaga y Balzola (27. tammikuuta 1806 – 17. tammikuuta 1826) oli espanjalainen säveltäjä ja viulisti. Hänelle annettiin lempinimi "Espanjan Mozart".


title: Juan Crisóstomo Arriaga

text: Arriaga syntyi Bilbaossa ja opiskeli Pariisin konservatoriossa. Hän sävelsi ensimmäisen oopperansa, "Los esclavos felices", ollessaan 13-vuotias. Arriaga kuoli 19-vuotiaana keuhkosairauteen.


title: Juan Crisóstomo Arriaga

text: Arriagan sävellyksiä ovat muun muassa oopperat "Los esclavos felices" ja "Nada y Mucho" sekä useat kantaatit ja instrumentaaliteokset.


title: Pablo de Sarasate

text: Pablo Martín Melitón de Sarasate y Navascues (10. maaliskuuta 1844 Pamplona – 20. syyskuuta 1908 Biarritz) oli espanjalainen säveltäjä ja viulisti.


title: Pablo de Sarasate

text: Sarasate opiskeli aluksi Madridissa ja myöhemmin muun muassa Pariisin konservatoriossa. Sarasate esiintyi konserttiviulistina ensimmäistä kertaa vuonna 1860. Vuonna 1861 hän esiintyi Lontoossa. Myöhemmin uransa aikana hän esiintyi kaikkialla Euroopassa sekä Pohjois- ja Etelä-Amerikassa. Sarasate kuoli keuhkokatarriin 64-vuotiaana.


title: Pablo de Sarasate

text: Suurin osa Sarasaten sävellyksistä on virtuoosista viulumusiikkia, joka edelleen kuuluu kantaohjelmistoon. Hän teki myös runsaasti sovituksia aikansa suosituista sävellyksistä, kuten Carmen-fantasian Georges Bizet'n oopperan pohjalta.


title: Pablo de Sarasate

text: Eduard Lalon "Symphonie espagnole" ja Camille Saint-Saënsin "Introduction et Rondo Capriccioso" on omistettu Sarasatelle, jonka viulutaide vaikutti teosten espanjalaissävyihin.


title: Pablo de Sarasate

text: Testamentissaan Sarasate lahjoitti 1724 rakennetun Stradivari-viulunsa Madridin kuninkaalliselle konservatoriolle.


title: Arcade Fire

text: Arcade Fire on Montrealissa, Kanadassa vuonna 2003 perustettu indie rock -yhtye. Kitaran, rumpujen ja basson lisäksi yhtyeen kappaleissa käytetään pianoa, viulua, alttoviulua, selloa, ksylofonia, kosketinsoittimia, käyrätorvea, harmonikkaa ja harppua. Arcade Fire on julkaissut albumit "Funeral" (2004), "Neon Bible" (2007), "Suburbs" (2010), Reflektor (2013) sekä "Everything Now" (2017).


title: Arcade Fire

text: Suuren kokoonpanon jäseniä ovat Win Butler, Régine Chassagne, Richard Reed Parry, William Butler, Tim Kingsbury, Sarah Neufeld ja Jeremy Gara.


title: Arcade Fire

text:
Yhtye esiintyi ensimmäisen kerran Suomessa Helsingin Senaatintorilla 28.6.2010.
Albumilta "Funeral":


title: Arcade Fire

text:
Albumilta "Neon Bible":
”Intervention” (2007)


title: Arcade Fire

text: Albumilta "Suburbs":


title: Arcade Fire

text:
Albumilta "Reflektor":
Albumilta "Everything Now:"


title: Tierra Santa

text: Tierra Santa on espanjalainen heavy metal -yhtye. Se perustettiin La Riojassa vuonna 1997.


title: Kana (täsmennyssivu)

text: Kana tarkoittaa seuraavia:


title: Lastentarhan kyttä

text: Lastentarhan kyttä () on Ivan Reitmanin ohjaama elokuva vuodelta 1990.


title: Isäni on turbomies

text: Isäni on turbomies on Brian Levantin ohjaama komediaelokuva vuodelta 1996.


title: Isäni on turbomies

text: Howard Langston on perheenisä, joka ei työkiireiltään ehdi viettää riittävästi aikaa perheensä kanssa. Hän on kateellinen hyvin pärjäävälle naapurilleen yksinhuoltaja-Tedille, joka taasen on kiinnostunut Howardin vaimosta Lizistä. Joulun lähestyessä jokaisen lapsen toivelistalle on ilmestynyt Turbomies-toimintafiguuri. Myös Howardin Jamie-poika on toivonut figuurin joululahjaksi ja aaton alla Howard muistaa unohtaneensa ostaa lelun. Aattoaamuna alkaa lähes mahdottomaksi muodostuva tehtävä löytää hurjaa suosiota nauttiva Turbomies putiikista. Howard ei ole ainoa vanhempi, joka etsii lahjaa pojalleen. Postinjakaja Myron Larrabeestä kehittyy hänen suurin vastustajansa molempien yrittäessä epätoivoisesti saada käsiinsä Turbomies-lelu.


title: William Turner

text: Joseph Mallord William Turner (23. huhtikuuta 1775 Lontoo – 19. joulukuuta 1851 Chelsea) oli englantilainen romantiikan ajan maisemamaalari. Turner teki öljyvärimaalauksia, akvarelleja ja grafiikkaa. Hänen teostensa tunnuspiirteitä ovat voimakkaat luonnontunnelmat.


title: William Turner

text: Maisemamaalauksista ja varsinkin merimaalauksistaan tunnettu William Turner teki myös maalauksia mytologista aiheista.


title: William Turner

text: Lontoossa syntyneen William Turnerin isällä oli parturi- ja peruukkiliike Covent Gardenissa. Hänen äitinsä kärsi mielenterveysongelmista ja joutui mielisairaalaan loppuelämäkseen. Turnerin lapsuuskodin vieritse virtasi Thamesjoki, jonka vaikutuksesta taiteilija suosi koko uransa ajan joki- ja merinäkymiä.


title: William Turner

text: Turnerin ensimmäiset piirustukset tunnetaan vuoden 1785 tienoilta, ja ensimmäisen ajoitetun vesivärityönsä hän maalasi 1787. Hänen akvarellinsa pääsi vuonna 1790 Kuninkaallisen taideakatemian näyttelyyn. Turnerin opettajina tiedetään toimineen ainakin arkkitehti Thomas Hardwick ja akvarellisti Thomas Malton nuorempi. Turner sai 14-vuotiaana vuonna 1790 ilmaisen osallistumisoikeuden akatemian piirustusluokille.


title: William Turner

text: Turner ryhtyi matkustelemaan 1790-luvun alussa aiheita löytääkseen. Hän kiersi aluksi Walesia ja Englantia ja teki matkojen aikana akvarelleja ja kaiverruksia. Hän alkoi saada menestystä ja omaisuutta julkisemalla maalauksistaan tehtyjä grafiikan kaiverruksia. Vuonna 1799 Turner hankki oman asunnon Harley Streetiltä Lontoosta ja muutti sen vuonna 1804 omia taideteoksiaan esitteleväksi yksityiseksi galleriaksi. Hän hankki myös tontin Lontoon ulkopuolelta Twickenhamista ja suunnitteli sinne itselleen talon.


title: William Turner

text: Turner hyväksyttiin Kuninkaallisen taideakatemian jäseneksi 1799, ja 1802 hänet nimitettiin akateemikoksi vain 27-vuotiaana. Turner opetti akatemiassa perspektiiviä.


title: William Turner

text: Turner sai naisystävänsä Sarah Danbyn kanssa kaksi tytärtä vuosina 1801 ja 1811. Vuoden 1806 tienoilla Turner alkoi matkustella Euroopassa mesenaattiensa rahoituksella. Hän suuntasi Sveitsin Alpeille, ja Pariisissa hän tutustui Louvren taideaarteisiin. Hän kävi vuonna 1817 Belgiassa ja Reininmaalla sekä 1819 Italiassa. Erityisesti Italian-matka vaikutti hänen tyyliinsä ja sai hänet keskittymään taiteessaan valoon. Turner jatkoi matkustelua Italiassa ja Keski-Euroopassa seuraavienkin vuosikymmenien aikana.


title: William Turner

text: Turner kuoli 19. joulukuuta 1851 huvilassaan Chelseassa Thamesin varrella. Testamentissaan hän halusi perustaa suojakodin köyhille englantilaistaiteilijoille, mutta sukulaiset estivät tämän toteutumisen laissa olevan porsaanreiän nojalla. Hänen toinen toiveensa oli, että hänen kaikki valmiit teoksensa koottaisiin yhteen paikkaan näytteille. Tämä toteutui täydellisesti vasta vuonna 1987, kun Lontoon Tate Britain -museoon avattiin Clore Gallery.


title: William Turner

text: Turneria on usein pidetty hyvin omaperäisenä ja luomisvoimaisena englantilaistaiteilijana. Monipuolista Turneria ei voi lukea ehdottomasti mihinkään tiettyyn kategoriaan, mutta ensisijaisesti hän oli romanttinen maisemamaalari. Turner ilmaisi ylevää kuvaamalla äärimmäisiä sääoloja ja luonnonkatastrofeja. Hän kuvasi erityisen usein vettä, kuten myrskyjä, tulvia ja kaatosateita. Hän maalasi taulunsa valmiiksi ateljeessaan, paikan päällä tekemiensä luonnosten ja muistiinpanojen pohjalta. Hän työsti maisemansa kerros kerrokselta käyttäen hyväkseen akvarellien läpikuultavuutta.


title: William Turner

text: Tuotteliaan Turnerin maine perustuu hänen öljymaalauksiinsa, vaikka hän teki paljon akvarelleja ja grafiikkaa. Hänen tunnuspiirteitään olivat voimakkaat luonnontunnelmat, mutta myöhempinä vuosinaan hän suuntautui yhä enemmän kohti abstraktia, niin että häntä pidetään abstraktin taiteen edelläkävijänä.


title: William Turner

text: Turner valmisti vuosina 1806–1819 taidegrafiikasta 71 teosta kattavan vedoskokoelman "Liber Studiorum – Tutkielmien kirja". Sen ensisijainen tarkoitus oli opettaa maisemamaalauksen eri alalajeja, kuten historiallisia maisemia, vuoristomaisemia, merimaisemia, pastoraaleja ja arkkitehtonisia näkymiä. Turnerin grafiikan vedokset levisivät ympäri Euroopan, jonka takia hänen vaikutteensa siirtyivät muille taiteilijoille. Alun perin kokoelmaan piti kuulua sata teosta, mutta Turner jätti tekemisen kesken. Suomessa näistä Turnerin teoksista saivat vaikutteita Wrightin veljekset.


title: William Turner

text: Vuonna 2012 Tampereen taidemuseossa oli näytteillä Turnerin teoksista koottu Matkalla-näyttely. Se käsitti grafiikkaa ja akvarelleja vuosilta 1807–1832. Mukana oli 71 vedosta kattava grafiikan vedoskokoelma Liber Studiorum sekä historia- ja maisema-aiheisia akvarelleja. Näyttely oli toteutettu yhteistyössä Bury Art Museumin kanssa, jonka kokoelmista lähes kaikki näyttelyn teokset oli lainattu.


title: William Turner (täsmennyssivu)

text: William Turner on seuraavien henkilöiden nimi:Aihepiiriin liittyy myös seuraava:


title: Metalium

text: Metalium on saksalainen power metal -yhtye. Kitaristi Matthias Lange ja basisti Lars Ratz perustivat sen Hampurissa vuonna 1998.


title: John Constable

text: John Constable (11. kesäkuuta 1776 East Bergholt, Suffolk – 31. maaliskuuta 1837 Hampstead, Lontoo) oli brittiläinen kuvataiteilija. Hän oli kotoisin East Bergholtin kylästä, Suffolkin kreivikunnasta.


title: John Constable

text: Hän oli ensimmäisiä ulkoilmamaalareita, jotka käyttivät alla prima eli kertamaalaustekniikkaa.


title: John Constable

text: Constable tuli tunnetuksi maisemamaalauksistaan, vaikka hänen onnistuikin myydä elinaikanaan vain 20 maalausta. Häntä ei myöskään valittu Royal Academyyn ennen kuin 52-vuotiaana, vain kahdeksan vuotta ennen hänen kuolemaansa. Omana aikanaan hänen töitään arvostettiin enemmän Ranskassa.


title: Joukkoitsemurha

text: Joukkoitsemurha on tapahtuma, jossa ryhmän jäsenet tekevät yhteisellä päätöksellä kollektiivisen tai yksilöllisen itsemurhan.


title: Joukkoitsemurha

text: Joukkoitsemurhia on esiintynyt uskonnollisissa yhteisöissä, joissa vahva karismaattinen johtaja saa yhteisön uskomaan omiin näkemyksiinsä. Nämä näkemykset liittyvät usein eskatologiaan. Yhteisö on ollut pidempään eristetty ulkopuolisesta yhteiskunnasta. Tunnettuja uskonnollisia joukkoitsemurhia ovat tehneet esimerkiksi Kansan temppeli- ja Heaven's Gate -lahkot.


title: Joukkoitsemurha

text: Joukkoitsemurhayrityksiä esiintyy myös internetin verkkoyhteisöissä. Ne ovat jääneet lähes aina yrityksiksi. Taustalla yritykseen lähtemisessä uskotaan olevan yhteisön jäsenen elämän epäkohdat ja masennus. Yhteisöstä jäsenet saavat myötätuntoa ja vertaistukea, minkä vuoksi he uskovat johtajaa kritiikittä.


title: Kaluga

text: Kaluga () on kaupunki, kaupunkipiiri ja koko Kalugan alueen hallinnollinen keskus Okan varrella Keski-Venäjällä 188 kilometriä Moskovasta lounaaseen. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupungin asukasluku oli 325 185. Koko Kalugan kaupunkipiirin asukasluku 339 996 pitää sisällään myös 14 811 maaseutuasukasta.


title: Kaluga

text: Kalugan tärkeimmät teollisuudenalat ovat kone-, tulitikku- ja huonekaluteollisuus. Volkswagen avasi tehtaansa kaupungissa syksyllä 2007.


title: Kaluga

text: Kaluga on Lahden ystävyyskaupunki.


title: Kaluga

text: Kalugan kaupunki on perustettu 1371. Kalugasta Moskovaan johtava tie on ikivanha ja sitä kutsutaan "Kalugan tieksi". Gustaf Mauritz Armfelt oli karkotettuna Kalugassa 1794–1797. Hän käytti salanimeä 'apteekkari Brandt'. Vuonna 1812 Kalugan lähellä käytiin taisteluita Ranskan ja Venäjän joukkojen välillä. Vuonna 1941 Kaluga oli Saksan miehittämä lokakuusta joulukuuhun.


title: Kaluga

text: Tunnetuin kalugalainen on avaruusteknologian tutkija ja kehittäjä Konstantin Tsiolkovski, jonka kunniaksi kaupunkiin rakennettiin Tsiolkovskin valtiollinen avaruusmuseo vuonna 1967. Kaupungissa on myös taidemuseo ja historiallinen museo. Kulttuuri- ja kirkkohistoriallisiin nähtävyyksiin kuuluu myös useita 1700-luvulla rakennettuja kirkkoja.Kalugasta on rautatieyhteydet koilliseen Moskovaan, kaakkoon Tulaan, lounaaseen Brjanskiin ja luoteeseen Smolenskiin. Kahdesta kaupungin nimeä kantavasta päärautatieasemasta Kaluga-1 sijaitsee kantakaupungissa ja Kaluga-2 noin 10 kilometriä lännempänä Moskovasta Kalugan keskustan ohi Brjanskiin ja edelleen Valko-Venäjän Homeliin johtavan pääradan varrella.


title: Makpal Isabekova

text: Makpal Isabekova (s. 21. helmikuuta 1984, Almaty) on kazakstanilainen poplaulaja. Hän sijoittui kuudenneksi Idolsin kazakstanilaisessa versiossa SuperStar KZ-kilpailussa.


title: Makpal Isabekova

text: Isabekovan debyyttialbumi "Perviy Potseluy" ilmestyi 8. syyskuuta 2005. Sen kappaleiden sanoitukset olivat englannin, venäjän ja kazakin kielillä.


title: Ferdinando Carulli

text: Ferdinando Maria Meinrado Francesco Pascale Rosario Carulli (9. helmikuuta 1770 Napoli – 17. helmikuuta 1841 Pariisi) oli italialainen säveltäjä ja kitaristi. Hän opiskeli aluksi selloa, mutta alkoi 20-vuotiaana soittaa kitaraa. Vuonna 1801 Carulli meni naimisiin ranskalaisen Marie-Josephine Boyerin kanssa. Pariskunta muutti muutaman vuoden kuluttua Ranskaan, jossa Carulli vietti loppuelämänsä. Pariisissa Carulli alkoi myös julkaista omia sävellyksiään. Useimmat Carullin sävellykset ovat kitaralle.


title: Mu'a

text: Mu'a on kaupunki Tongatapun saarella, Tongalla. Se oli muinaisen Tu'i Tongan kuningaskunnan pääkaupunki ja lapita-kulttuurin keskus 1200-luvulta 1800-luvulle. Se on osa Unescon maailmanperintökohteeksi ehdotettua kohdetta Tongan muinaiset pääkaupungit.


title: Mu'a

text: Mu'an alueella on monia arkeologisia kohteita, kuten 28 kuninkaallista hautaa, jotka koostuvat valtavista kivenjärkäleistä.


title: Cajunit

text: Cajunit ovat Yhdysvaltojen eteläosissa asuvaa ranskankielistä väestöä. Cajunit asuvat pääosin Louisianassa ja New Orleans on leimallisesti omanlaisensa kulttuurin omaava amerikkalaiskaupunki.


title: Cajunit

text: Alueen ruokakulttuuri tunnetaan maailmalla Cajun-keittiönä.


title: Cajunit

text: Cajunien alkuperä on Keski-Ouest alueilla Ranskassa, josta muutti Kanadan Nova Scotiaan väestöä. Vuonna 1755 nämä Acadian asukkaat muuttivat Etelä-Louisianaan ja perustivat sinne laajan ranskaa puhuvan yhteisön. Vuosien 1765 ja 1785 aikana, noin 3000 acadiaania muutti Louisianaan. Termi "cajun" lieneekin muunnelma "acadiasta". Yhteisö oli 1900-luvulle asti yksikielinen, mutta nykyään kaikki cajunit puhuvat seka cajunin ranskaa että englantia vaikkakin ranskan puhuminen painottuu nykyisin enemmän eteläisille suoalueille.


title: Cajunit

text: Monet cajun-sukunimet, kuten esimerkiksi Soileau, Romero, Huval, Fontenot, eivät olet acadiaaniperää vaan enemmänkin espanjalaista, saksalaista, tai ranskan kreoliperäistä. Jotkut nimet ovat anglikaanista tai skottilais-iiriläistä perua.


title: The Last in Line

text: The Last in Line on heavy metal -yhtye Dion toinen albumi, joka ilmestyi 2. heinäkuuta 1984. Se oli jatkoa hyvin menestyneelle "Holy Diver" -esikoisalbumille, joka nosti Dion maailmankartalle. Avausraita "We Rock" on albumin tunnetuin raita ja toimi usein Dion konserttien viimeisenä ohjelmanumerona.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Suomen kielipolitiikka tarkoittaa Suomen valtion suhdetta eri kieliin ja eri kieliä puhuviin ihmisryhmiin. Suomen kielipolitiikan erityispiirteeksi nousi 1800-luvulta lähtien maan suomen ja ruotsin kielten virallinen asema ja voimasuhteet, jota usein nimitetään myös kielikysymykseksi. Erityisesti Suomen itsenäisyyden alkuaikoina ruotsin ja suomen asemasta käytiin kiihkeää poliittista kamppailua. Vuoden 1919 hallitusmuodon 14 §, johon nykyinen kahden kansalliskielen malli perustuu, aiheutti syntyvaiheessaan paljon kiistaa, ja se sisältyikin lopullisessa muodossaan vasta neljänteen hallituksen eduskunnalle antamaan esitykseen. Kielipolitiikka pysyi kiistanalaisena, kunnes sotien jälkeen on saavutettu nykyinen tasapaino.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Sotienjälkeisenä aikana ovat myös muiden kielivähemmistöjen oikeudet nousseet kielipolitiikassa esiin. Nykyinen lainsäädäntö ottaa huomioon saamen kielen, karjalan, viittomakielen ja romanin erityisaseman maassa. Muita perinteisiä vähemmistökieliä Suomessa ovat venäjä ja tataari. 1990-luvulta eteenpäin maahanmuutto on nostanut esiin myös muiden kielten puhujien oikeuden säilyttää oman kielensä ja kulttuurinsa sekä toisaalta heidän tarpeensa saada opetusta maan kansalliskielissä kotouttamisen edistämiseksi.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Nykyisen Suomen valtion alue kuului Ruotsin valtakuntaan 1100–1300-luvuilta vuoteen 1809 asti. Valtion hallintokielenä toimi yleensä ruotsi, vaikka keskiajalla käytettiin myös latinaa ja unionikautena jossain määrin myös tanskaa. Katolisen kirkon kieli oli latina. Niillä Itä-Suomen alueilla, jotka ennen vuoden 1617 Stolbovan rauhaa kuuluivat venäläisten valtioiden alaisuuteen, hallinnollinen kieli oli venäjä ja kirkollinen kieli ortodokseilla kirkkoslaavi.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Suomenkielisen kirjakielen isänä pidetään Mikael Agricolaa, joka julkaisi suomenkielisen aapisen eli "Abckirian" vuonna 1538 tai 1545. Tosin jo ennen Agricolaa oli julkaistu suomenkielisiä kirkollisia ja hallinnollisia tekstejä. Ensimmäisiä lakeja alettiin julkaista myös suomeksi 1600-luvun aikana ja vuonna 1759 julkaistiin maan lakikirja suomeksi käännettynä. Raamatun käännös julkaistiin vuonna 1642.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Ruotsin vallan aikana aatelisto ja iso osa ainakin varakkaammasta porvaristosta puhui ruotsia äidinkielenään. Aateliin tai valtaporvaristoon nousseet suomenkieliset ruotsinkielistyivät nopeasti. Enemmistö Suomen ruotsinkielisistä asukkaista kuului silti talonpoikaissäätyyn. Suomenkieliset talonpojat esittivät valtiopäivillä usein pyyntöjä tulkki- ja kääntämispalveluista sekä suomen kielen huomioon ottamisesta valtion virkoja täytettäessä. Käytännön vaikutusta näillä pyynnöillä ei juuri ollut.


title: Suomen kielipolitiikka

text: 1600-luvun lopulla tai 1700-luvun alussa alkoi orastaa fennofiliaksi kutsuttu suomalaisuusliike, jonka varhainen edustaja oli Daniel Juslenius. 1700-luvun jälkipuolella Turun akatemian piirissä sitä edusti erityisesti Henrik Gabriel Porthan. Fennofiliassa yhdistyivät suomen kieleen ja suomalaiseen kansanperinteeseen kohdistuva tieteellinen kiinnostus sekä halu kehittää suomen kieltä kansanvalistustyön tarpeisiin. Porthan kuitenkin katsoi, että ”kulttuurin” levitessä suomen kieli lopulta häviää kokonaan, kuten hänen mukaansa Länsi-Suomen kehityksestä saattoi päätellä. Porthan ei pitänyt ongelmallisena, että maassa puhuttiin kolmea eri kieltä eli suomea, ruotsia ja latinaa ja että yhteiskunnallisen aseman kohoamiseen liittyi automaattisesti kielen vaihto ruotsiin. Hän kuitenkin määritteli suomalaisuuden nimenomaisesti kielen perusteella. Tutkijoiden näkemykset siitä, hahmottiko Porthan maan kieliryhmät omina kansakuntinaan, eroavat. Matti Klingen mukaan Porthan katsoi, että Suomessa oli kaksi kansakuntaa: ”barbaarimetsäläiset ja sivistyneemmän rannikkoseudun väestö”, kun taas Juha Manninen katsoo, että Porthanin käyttämä ilmaus "quasi nationes" (”ikään kuin kansakuntia”) ei tue tätä tulkintaa.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Suomen suuriruhtinaskunnassa ruotsi säilyi sekä virka- että hallintokielenä. Venäjän hallitsijat kuitenkin puolsivat suomen kielen asemaa, koska katsoivat aseman vahvistamisen maassa heikentävän maan siteitä entiseen emämaahansa Ruotsiin. Esimerkiksi keisari Aleksanteri I:n Porvoon valtiopäivillä antama hallitsijavakuutus julkaistiin sekä suomeksi että ruotsiksi. Suuriruhtinaskunnan aikana luotiin uusien eurooppalaisten nationalististen aatteiden innoittamana suomalainen identiteetti. Tämä suomalaisuusaate ei varsinaisesti ollut kielipoliittinen liike. Sen piirissä vaikuttaneista keskeisistä hahmoista esimerkiksi Johan Ludvig Runeberg ja Sakari Topelius kirjoittivat ruotsiksi ja J. V. Snellman käytti molempia kieliä. Elias Lönnrot ja Aleksis Kivi kirjoittivat suomeksi. Kuitenkin Lönnrotin kokoama suomenkielinen "Kalevala" ja Kiven romaani "Seitsemän veljestä" nostivat aiemmin väheksytyn suomen kielen ja kulttuurin arvostusta.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Venäjän vallan alla venäjä ei koskaan saavuttanut Suomessa merkittävää asemaa, vaikka vuodesta 1818 eteenpäin virkamiehiltä vaadittiinkin todistus venäjän kielen taidoista. Vuonna 1824 tämä vaatimus poistettiin papeilta, joilta puolestaan ryhdyttiin vaatimaan todistus suomen kielen taidoista sellaisissa seurakunnissa, joiden väestö koostui suomenkielisistä. Yliopistossa ei virkamiestutkintoihin vaadittu erityistä ruotsinkoetta, vaan se todistettiin opintoihin kuuluvalla äidinkielenkokeella. Vuonna 1828 yliopistoon perustettiin suomen kielen lehtorin virka ja vuonna 1850 suomen kielen ja kirjallisuuden professorin virka. Ensimmäinen suomenkielinen väitöskirja julkaistiin vuonna 1858 ja samana vuonna myös perustettiin Jyväskylään ensimmäinen oppikoulu, jossa opetus annettiin suomeksi.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Hallituskonseljin, vuodesta 1816 eteenpäin senaatin, keisarin vahvistamat lait ja asetukset julkaistiin ruotsiksi ja tarvittaessa suomeksi. Vuonna 1860 syntynyt "Suomen asetuskokoelma" on alusta alkaen julkaistu sekä suomeksi että ruotsiksi, vuosina 1903-05 lisäksi venäjäksi. Lait valmisteltiin ruotsiksi, ja vasta esitykset ja julkaistavat säädökset käännettiin suomen kielelle. Suomenkielinen lainvalmistelu alkoi yleistyä vasta vuoden 1906 eduskuntauudistuksen jälkeen.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Pyrkimykset suomen kielen aseman ja suomenkielisten kielellisten oikeuksien parantamiseksi yhteiskunnassa johtivat 1840-luvulla sivistyksellisesti radikaalin fennomania-aatteen syntyyn, Sen vaikutuksesta perustettiin Suomalainen puolue ja alettiin julkaista ensimmäistä varsinaista suomenkielistä sanomalehteä "Suometarta". Tämän jossain määrin radikalisoituneenkin liikkeen esittämien vaatimusten vastapainoksi syntyi myös joitain radikaaleja piirteitä omannut svekomania, jota edusti Ruotsalainen puolue, myöhemmin Ruotsalainen kansanpuolue.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Fennomania ja svekomania olivat syntyaikoinaan varsin lähellä toisiaan ja molemmat pohjautuivat aikakautensa eurooppalaisiin kansallisuusaatteisiin. Professori Toivo Nygårdin mukaan fennomania oli yhteiskunnallisesti ja poliittisesti konservatiivinen liike, kun taas svekomania perustui pitkälti liberaalille arvopohjalle. Molemmille ryhmittymille keskeinen ajatus oli, että kieli määrittelee kansallisuuden.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Fennomaanien vaatimukset yhdestä yhteisestä kielestä Suomessa ja halu pakkosulauttaa maan rannikko-osien ruotsinkielinen väestö herättivät pelkoa ruotsalaiskansallisessa liikkeessä . Ajateltiin, että ruotsin kieli ja ruotsalainen kulttuuri tuhoutuisi maasta kokonaan. Näitä pelkoja pyrittiin Clas Zilliacuksen mukaan torjumaan ylimielisyydellä: vedottiin viikinkiesi-isiin ja germaaniseen rotuun. Germaanisen rodun ylemmyyteen tarjosi tukea ruotsalaisen August Sohlmanin ja norjalaisen P. A. Munchin kirjoitukset, joiden mukaan suomalaiset olivat mongolien ja tataarien kanssa samaa rotua ja kykenemättömiä luomaan arjalaisen tasoista sivistystä.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Jotkut svekomaanit, kuten ruotsalaisen liikkeen perustajiin kuuluva Axel Olof Freudenthal, saivat virikkeitä näistä rotuteorioista. Freudenthalin kirjoituksissa ja hänen perustamassaan "Vikingen"-lehdessä suomenkieliset leimattiin toiseksi roduksi; suomessa oli kaksi kansallisuutta, joilla ei ollut verisiteitä toisiinsa. Suomenkielisten rodullisella alemmuudella perusteltiin sitä, miksi suomenkielisten ei kuulunut saada tasavertaisia oikeuksia. Suomen kielen katsottiin olevan alemmalla kehitysasteella, eikä se siksi kelvannut hallinnon ja kulttuurin kieleksi. Freudenthal näki ruotsinkielisen väestönosan tulevaisuuden päämääränä, että se kehittäisi ja vahvistaisi tietoisuutta omasta kansallisuudestaan (ruotsalainen) ja oikeudestaan elää kansallisuusperiaatteen nojalla.


title: Suomen kielipolitiikka

text:
Fennomaanit reagoivat näihin ajatuksiin ja päättelivät, että Suomen kansallinen olemassaolo ja kyky muodostaa valtio oli sen varassa, voitiinko osoittaa, että suomalaisilla oli ollut korkea kulttuuri. Snellman uskoi, Freudenthalin tavoin, kielen ja kansallisuuden olevan yhteneviä, mutta päätyi tästä lähtökohdasta päinvastaiseen lopputulokseen. Hän piti itsestään selvänä, että aikaa myöten ruotsinkielinen sivistyneistökin suomenkielistyisi. Yrjö Koskinen katsoi, että vieraista vaikutteista vapaa Suomen kansa saatettiin löytää vain Ruotsin valtaa edeltäneeltä kaudelta
Vuonna 1850 annettiin kieliasetus, jossa kiellettiin muun kuin uskonnollisen ja taloudellisen kirjallisuuden julkaisemisen suomeksi. Lain tarkoituksena oli estää aikakauden eurooppalaisten vallankumouksellisten ajatusten leviäminen kansan keskuuteen. Vaikka johtavat konservatiivit pitivät fennomaniaa vaarallisena vallankumousoppina, suomen kielen asema kuitenkin parani hitaasti muun muassa yliopistoon perustettujen virkojen ja vuonna 1851 annetun julistuksen myötä, jonka mukaan maaseudun virkamiesten tuli vuodesta 1858 eteenpäin osata suomea. Kieliasetuskin kumottiin vuonna 1860. Vuonna 1862 senaatin kaksitoistahenkisen komitean mietinnössä todettiin, että suomi voisi periaatteessa olla Suomessa virallisen kielen asemassa, mutta katsottiin, ettei suomi kielenä ollut vielä tarpeeksi kehittynyt ja että virkamiesten kielitaito oli liian heikko tähän. Komitean enemmistö ei myöskään kannattanut minkäänlaisen aikataulun asettamista suomen kielen nostamiselle viralliseksi kieleksi. Asia sai kuitenkin yllättävän käänteen, kun J. V. Snellman teki senaatin ohi aloitteen ja keisari Aleksanteri II antoi 1. elokuuta 1863 kielireskriptin eli -asetuksen, jossa virallistamisen määräajaksi säädettiin 20 vuotta.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Keisarin asettaman aikarajan alkaessa tulla vastaan Suomen slavofiilinen kenraalikuvernööri Fjodor Logginovitš Heiden pyrki asetusteitse saattamaan suomen toiseksi viralliseksi kieleksi. Hän kuitenkin törmäsi senaatin ruotsinmielisten senaattorien ja lakimiesten, ennen kaikkea prokuraattori Robert Montgomeryn, näkemykseen, jonka mukaan suomi oli vieras kieli, jota ei voitu käyttää oikeusistuimissa. Heiden kärsi asiassa tappion ja vuoden 1883 kieliasetuksen muutos sisälsi vain joitain tarkennuksia virkamiesten kielitaitovaatimuksiin, mutta suomea ei julistettu viralliseksi kieleksi. Virallisen kielen asema toteutui vasta vuoden 1902 kieliasetuksella, jota kuitenkin varjosti routavuosina vuonna 1900 annettu kielimanifesti, jossa muun muassa senaatin kieleksi muutettiin venäjä. Kielimanifestin tarkoituksena oli Suomen venäläistäminen ja liittäminen tiiviimmin Venäjän keisarikuntaan. Suomen venäjänkielinen väestö oli tuolloin vain noin 6 000 venäläistä (0,2 prosenttia väestöstä), vaikka heitä oli esimerkiksi Helsingin kauppiaskunnasta lähes 40 prosenttia. Todellisuudessa suomi ja ruotsi säilyivät senaatin kielinä ja pöytäkirjaan liitetyt venäjänkieliset pöytäkirjat olivat selvästi käännöksiä.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Kun vuoden 1905 suurlakon jälkeen annetulla marraskuun manifestilla palautettiin maahan aikaisemmin vallinnut laillinen järjestys, ei kumottavien lakien joukossa ollut vuoden 1902 kieliasetus, ja vuoden 1900 kielimanifestin venäjän kieltä koskevat säädökset jäivät myös voimaan. Leo Mechelinin johtama senaatti päätti jättää kielimanifestin soveltamatta ja aloitti uuden lain valmistelutyön. Senaatin asioiden hoitaminen maan molemmilla kielillä sai maaliskuussa 1906 keisarin hyväksymisen, ja toukokuussa keisari vahvisti myös senaatin esittämän asetuksen venäjän kielen käyttämisestä asiain käsittelyssä Suomen hallintovirastoissa.


title: Suomen kielipolitiikka

text: 1800-luvun loppupuolella alkanut suomenkielisen koulutuksen kehittäminen johti 1900-luvun alkuun mennessä siihen, että maahan oli syntynyt suomenkielinen koulutettu väestöryhmä, ja 1910-luvulle tultaessa suomesta oli muotoutunut täysivaltainen kulttuurikieli. Ruotsi säilyi edelleen kansalliskielenä, mutta sitä ei enää voitu pitää koko kansakunnan kielenä vaan kielenä, jota puhui selvä vähemmistö maan kansalaisista. Tämä johti myös siihen, että ruotsinkielinen väestö alkoi nähdä itsensä aikaisempaa selkeämmin omana kansanryhmänään, johon kuului koulutetun ruotsinkielisen talous- ja kulttuurieliitin lisäksi myös tavallista rahvasta. Tämä toimi kimmokkeena Ruotsalaisen kansanpuolueen syntyyn vuonna 1906, johon vaikuttivat myös lisääntynyt kiistely kielikysymyksen ympärillä ja suomalaismielisten piirien pyrkimys saattaa suomi ainoaksi hallinnon ja korkeamman opetuksen kieleksi.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Vuoden 1919 hallitusmuodon säännös, jossa suomi ja ruotsi todetaan maan kahdeksi kansalliskieleksi, oli kompromissi, johon päädyttiin pitkien neuvotteluiden päätteeksi. Aikaisemmissa esityksissä termiä kansalliskieli ei esiintynyt, mutta niidenkin mukaan sekä suomen- että ruotsinkielisillä olisi ollut oikeus käyttää viranomaisten kanssa asioidessaan omaa kieltään. Fennomaanien pyrkimykset saattaa ruotsi vähemmistökielen asemaan tulivat torjutuiksi osittain ruotsin kielen asemaa puolustaneiden svekomaanisten kansanliikkeiden vuoksi. Svekomaanit eivät puolestaan onnistuneet saamaan aikaan itsehallinnollista aluetta ruotsinkieliselle väestölle, mitä erityisesti ruotsinkielinen maakuntien väki oli ajanut. Etelä-Suomessa ja pääkaupunkiseudulla asunut ruotsinkielinen sivistyneistö suhtautui itsehallintoon epäilevämmin. RKP, joka kannatti monarkiaa tasavaltalaisen hallitusmuodon sijaan, äänesti lopulta vuoden 1919 hallitusmuotoa vastaan, vaikka se kielipoliittisesti oli aikaisemmin esitettyä monarkistista mallia edullisempi.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Joidenkin fennomaanien yksikielisyyspyrkimysten vastapainona myös osa suomenkielisistä katsoi tärkeäksi, että molemmat kielet voisivat säilyä virallisina. Eräs näkyvimmistä hahmoista tässä ryhmässä oli senaattori ja kielitieteilijä E. N. Setälä, joka oli aktiivinen nuorsuomalainen ja kuului myös Suomalaisuuden liiton ensimmäisen keskuskomiteaan. Setälä suhtautui myönteisesti ruotsin kielen opetukseen. ja hänellä oli keskeinen asema maan ensimmäistä kielilakia valmisteltaessa 1920-luvulla. Vuonna 1922 säädetty kielilaki määritteli suomen yhdenvertaiseksi kansankieleksi ruotsin kanssa ja määritteli suomen ja ruotsin kielten käyttämistä tuomioistuimissa ja muissa valtion viranomaisissa. Laki turvasi yksilön kielelliset oikeudet ennen kaikkea kirjallisessa viestinnässä viranomaistahojen kanssa.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Suomen itsenäistyminen vuonna 1917 nosti esiin kysymyksen Ahvenanmaan maakunnan asemasta niin Ahvenanmaalla kuin Ruotsissakin, jossa erityisesti oikeistopiirit pyrkivät liittämään sen osaksi Ruotsin valtakuntaa. Ruotsin kuningas otti vastaan vuonna 1918 yli 7 000 ahvenanmaalaisen allekirjoittaman adressin, jossa pyydettiin saariryhmän liittämistä Ruotsiin. Saksan hävittyä ensimmäisen maailmansodan Ruotsi otti asian esille voittajavaltioiden kanssa ja esitti, että saariryhmän kohtalo ratkaistaisiin Versailles’n rauhassa. Suomessa kiista sai myös sisäpoliittisia ulottuvuuksia, koska Ahvenanmaan siirtyminen Ruotsille olisi pienentänyt ruotsinkielisten osuutta väestöstä entisestään ja siten heikentänyt heidän asemaansa. Tästä syystä RKP vastusti sekä ahvenanmaalaisten että pohjalaisten separatistisia pyrkimyksiä. Eduskunta sääti vuonna 1920 Ahvenanmaan itsehallintolain, jolla maakunta sai varsin laajan sisäisen itsehallinnon. Separatistinen liikehdintä maakunnassa kuitenkin jatkui, mikä aiheutti myös ulkopoliittista kitkaa Suomen ja Ruotsin välille. Kysymys vietiin lopulta Kansainliitolle, joka vuoden keväällä 1921 päätti, että Ahvenanmaa kuului ”historiallisesti, maantieteellisesti ja taloudellisesti” Suomelle.


title: Suomen kielipolitiikka

text: 1930-luvulla, Kansainliiton heikkouden selvitessä Suomen ulkopoliittiselle johdolle, pyrittiin turvallisuuspolitiikassa kääntymään Ruotsin ja puolueettomien Pohjoismaiden puoleen. Tätä vaihtoehtoa vaikeutti maan sisäpolitiikassa vaikuttanut aitosuomalaisuus. Aitosuomalaisuus oli yleensä porvarillinen ilmiö. Väinö Tannerin mukaan ruotsin kielen asema oli sosiaalidemokraateille ”kuudennen luokan kysymys”. Aitosuomalaiset pyrkivät pitämään kielipolitiikkaa esillä enenevässä määrin vuodesta 1933 eteenpäin samalla kun Suomen ulkopoliittinen johto pyrki rauhoittamaan tilannetta. Vuonna 1933 eduskuntavaalien tulos heikensi aitosuomalaisten asemaa eduskunnassa ja loi edellytyksiä skandinaaviseen suuntautumiseen.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Yliopistomaailmassa ja erityisesti Helsingin yliopistossa kielikiistat olivat kyteneet jo 1800-luvun lopulla. Vuosisadan vaihteessa suomen kielellä perusopetuksensa saaneiden opiskelijoiden määrä ylitti ruotsin kielellä sen saaneiden määrän. Ruotsi pysyi kuitenkin vielä kauan yliopiston professorien ja muiden opettajien pääkielenä ja pääasiallisesti käyttämänä opetuskielenä. Tämä viive selittää osaltaan akateemiset kieliriidat. Vuonna 1919 Helsingin yliopiston järjestysmuodon perusteista annetussa laissa säädettiin jo, että opetusta oli annettava sekä suomen että ruotsin kielillä. 1920-luvulla pyrkimyksenä oli suomenkielistämällä tuoda yliopisto lähemmäksi kansaa eli suomalaistaa yliopisto. Osittain Helsingin yliopiston kielitilanteesta johtuen perustettiin kansalaiskeräysten avulla 1918 ruotsinkielinen Åbo Akademi ja 1920 suomenkielinen Turun yliopisto maan toiseksi ja kolmanneksi yliopistoksi.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Kieliriidat huipentuivat vuoden 1934 lopulla kysymykseen Helsingin yliopiston kieliolojen järjestämisestä. Hallituksen esityksessä ruotsinkielisille professuureille määrättiin kiintiö, jota täysin yksikieliseen yliopistoon pyrkineet maalaisliittolaiset ja kokoomuslaiset aitosuomalaiset vastustivat kiivaasti. Ehdotusta arvostelivat kiihkeästi myös IKL ja Akateeminen Karjala-Seura. Lain vastustajien viivytyspuheet estivät lain käsittelyn päätökseen saattamisen vuoden 1935 valtiopäivillä ja asia jäi auki. Vuonna 1937 ratkaistiin lopullisesti kysymys Helsingin yliopiston opetuskielestä suomen hyväksi, kun laissa "Helsingin yliopiston järjestysmuodon perusteista" määrättiin opetuskieleksi suomi, mutta todettiin, että ”käytettäköön ruotsin kieltä opetuskielenä niissä tapauksissa, joista tämän lain voimaanpanosta annettavassa laissa erikseen säädetään.” Voimaanpanolaki määräsi kiintiöt ruotsinkielisille professuureille.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Vuoden 1935 valtiopäivät olivat Suomen kielikiistojen huipentuma ja aitosuomalaisten viimeinen suuri esiintyminen. Vähitellen kansainvälinen tilanne, Neuvostoliiton ja mahdollisen sodan pelko pakotti myös voimakkaimmin aitosuomalaisen puolueen, maalaisliiton, muihin pohjoismaihin suuntautuneen ulkopolitiikan taakse ja Kokoomuksessa aitosuomalaisten vaikutusvalta väheni Paasikiven astuessa puolueen johtoon ja syrjäyttäessä puolueen oikeistosiiven vuonna 1934. Pohjoismaista ajateltiin saatavan ainakin poliittista ja ehkä myös aseellista tukea mahdollisen kriisin sattuessa.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Suomen Moskovan välirauhansopmuksessa menettämien alueiden väestön uudelleen asuttamisessa kielipoliittiset kysymykset nousivat keskeiseen asemaan. Pakkoluovutettujen alueiden väestön, joka muodosti 12 prosenttia koko maan väestöstä, uudelleen asuttaminen oli sosiaalista agraaripolitiikkaa — kaikille halukkaille oli tarjottava mahdollisuus omaan maahan ja asuntoon. Tälle periaatteelle perustunut maanhankintalaki hyväksyttiin eduskunnassa vuonna 1945.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Silloisen pääministerin J. K. Paasikiven vaatimuksesta maanhankintalakiin lisättiin kielipykälä, jonka mukaan siirtokarjalaisten asuttaminen ei saanut muuttaa kuntien kielisuhteita. Paasikiven näkemyksen mukaan evakot olisivat uhanneet ruotsinkielisten asutusta ja kulttuuria, jotka säilyttämällä pidettäisiin yllä Ruotsin, Pohjolan ja sitä kautta koko läntisen maailman kiinnostus Suomen kohtaloon. Kuten 1930-luvullakin, kielipolitiikalle muodostui ulkopoliittinen ulottuvuus.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Suomen yleissivistävä koulutus oli autonomian ajalta perustunut kaksihaaraiseen järjestelmään, jossa oppilaat kävivät ensimmäiset neljä vuotta yhteistä kansakoulua, jonka jälkeen osa ikäluokasta siirtyi teoreettispainotteiseen oppikouluun. Kansakoulun opetus painottui enemmän käytännön työelämässä vaadittaviin taitoihin.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Eräs oleellinen ero kansa- ja oppikoulun välillä liittyi kieltenopetukseen. Vasta vuoden 1964 koulu-uudistuksen yhteydessä saattoi kansakoulu ottaa pysyviksi oppiaineikseen kaksi vierasta kieltä, joista toinen oli laissa mainittu niin sanottu toinen kotimainen kieli eli suomenkielisille ruotsi ja ruotsinkielisille vastaavasti suomi. Joissain kansakouluissa oli tosin annettu kielenopetusta jo tätä aikaisemmin vapaaehtoisena aineena. Kansakoulussa opiskeltiin aluksi lähes yhtä paljon ruotsia ja englantia, mutta vähitellen englanti syrjäytti ruotsin vieraan kielen opetuksessa. Tosin vain noin joka neljäs kansakoululainen opiskeli vieraita kieliä.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Oppikoulu puolestaan oli tarkoitettu erityisesti virkamiesten ja papiston kouluttamista varten ja siihen kuului varsin runsaasti kieltenopetusta. Vakiintunut käytäntö oli, että ensimmäisenä vieraana kielenä opetettiin toista maan pääkielistä ja toinen oli tavallisimmin 1950-luvulle asti saksa ja siitä eteenpäin englanti. Oppikoulu jakaantui kahteen osaan eli yleensä viisivuotiseen keskikouluun ja kolme vuotta kestäneeseen lukioon. Lukiossa pakollisina oppiaineina olivat jo niin sanotun linjalukion aikana muun muassa toinen pääkielistä ja kaksi vierasta kieltä.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Peruskoulu-uudistuksen yhteydessä kiistanalaiseksi nousi kysymys uuden kaikille samansisältöisen koulun kielenopetuksesta. Kaikissa uudistuksen lopullista ratkaisua koskevissa valmisteluasiakirjoissa lähdettiin siitä, että peruskouluun tulisi yksi pakollinen kieli, joka suomenkielisissä kouluissa olisi englanti ja ruotsinkielisissä suomi. Suomenkielisellä yläasteella olisi ollut mahdollista valita vapaaehtoisena kielenä ruotsi ja jo kahta kieltä opiskelevilla olisi ollut vielä mahdollisuus valita kolmas kieli, joko saksa, ranska tai venäjä. Lukioon olisi kuitenkin vaadittu kahden kielen hallintaa. Tämä olisi siis käytännössä johtanut siihen, että alustava päätös peruskoulun jälkeisistä keskiasteen opinnoista olisi pitänyt tehdä jo yläasteen alkaessa. Vuonna 1968 Suomen Sosialidemokraattisen puolueen, Keskustapuolueen, Suomen Kansan Demokraattisen Liiton, Ruotsalaisen Kansanpuolueen sekä Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattisen Liiton sopimassa hallitusohjelmassa kuitenkin sovittiin peruskoulun kieltenopetuksesta toisin kuin lain valmistelutyön aikana oli ajateltu. Laki koulujärjestelmän perusteista hyväksyttiin eduskunnassa sellaisena, että peruskouluun tuli kaikille pakollisiksi kaksi vierasta kieltä, joista toisen tuli olla niin sanottu toinen kotimainen. Tämän lisäksi yläasteella voitiin opiskella vielä yhtä vapaaehtoista kieltä. Peruskoulu-uudistus toteutettiin alueittain vuosina 1972–77.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Suomen peruskoulun opetussuunnitelmasta muodostui kansainvälisesti poikkeuksellisen kielipainotteinen, ja päätös kahdesta pakollisesta vieraasta kielestä aiheutti paljon arvostelua. 1990-luvulla kuitenkin yleiseurooppalainen suuntaus on seurannut Suomen mallia, jossa oppivelvollisuusikäisille opetetaan kahta vierasta kieltä. Euroopan komission asettama tavoite on, että jokainen Euroopan unionin kansalainen pystyisi viestimään vähintään kahdella vieraalla kielellä oman äidinkielensä lisäksi. Suomessa ilmenee kiinnostusta ruotsiin koulukielenä myös suomenkielisten piirissä ja jotkut vanhemmat ovat halunneet tarjota lapsilleen ruotsinkielisen koulutuksen. Tämän vuoksi koko 1990-luvun ajan ruotsinkielisten koulupaikkojen kysyntä on ylittänyt 10 prosentilla ruotsinkielisiksi rekisteröityjen lasten ikäluokan. Eräiden kyselytutkimusten mukaan kuitenkin enemmistö suomalaisista vastustaa koulujen pakollista ruotsinopetusta.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Suomen nykyisen perustuslain 17 §:n mukaan suomi ja ruotsi ovat Suomen kansalliskielet. Jokaisen oikeus käyttää tuomioistuimessa ja muussa viranomaisessa asiassaan omaa kieltään, joko suomea tai ruotsia, sekä saada toimituskirjansa tällä kielellä turvataan lailla. Julkisen vallan on huolehdittava maan suomen- ja ruotsinkielisen väestön sivistyksellisistä ja yhteiskunnallisista tarpeista samanlaisten perusteiden mukaan.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Samassa perustuslain pykälässä taataan myös saamelaisilla alkuperäiskansana sekä romaneille ja muille ryhmille oikeus ylläpitää ja kehittää omaa kieltään ja kulttuuriaan. Saamelaisten oikeudesta käyttää saamen kieltä viranomaisessa säädetään lailla. Viittomakieltä käyttävien sekä vammaisuuden vuoksi tulkitsemis- ja käännösapua tarvitsevien oikeudet turvataan lailla.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Perustuslaissa on säädetty myös, että eduskuntatyössä käytetään suomen tai ruotsin kieltä. Hallituksen esitykset eduskunnalle on annettava sekä suomeksi että ruotsiksi, samoin eduskunnan vastaukset sekä valiokuntien mietinnöt ja lausunnot. Myös lait on julkaistava suomeksi ja ruotsiksi, minkä lisäksi osa lainsäädännöstä on julkaistu myös saameksi.


title: Suomen kielipolitiikka

text:
Vain harva ruotsinkieliseen vähemmistöön kuuluva kokee tulleensa syrjityksi äidinkielensä vuoksi ja Folktingetin tekemän tutkimuksen mukaan 70 prosenttia suomalaisista pitää ruotsin kieltä tärkeänä osana suomalaista yhteiskuntaa. Suomen kieliolojen erityispiirre on, että ruotsin ja suomen väliset kielirajat eivät tutkimusten mukaan juurikaan vaikuta avo- tai avioliittojen solmimiseen. Kaksikielisissä perheissä nykyisin 70 prosenttia lapsista rekisteröidään ruotsinkielisiksi.
Suurimpia tiedostusvälineissä esillä olleita kiistakysymyksenä ovat olleet yliopistojen tiettyjen alojen ruotsinkieliset aloituspaikat, toisen kotimaisen kielen opetuksen pakollisuus peruskouluissa, lukioissa, ammattikorkeakouluissa ja yliopistoissa, käytännössä niin sanottu pakkoruotsi, sekä palveluiden saatavuus ruotsin kielellä, ennen kaikkea liittyen valtionhallinnon uudistushankkeisiin.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Yleisradio palvelee ruotsinkielistä väestöä kahdella radiokanavalla: Yle Radio Vegalla ja Yle X3Millä. Yleisradiolla on myös yksi ruotsinkielinen televisiokanava, Yle Fem, jolla on ollut 24. huhtikuuta 2017 lähtien sama kanavapaikka Yle Teeman kanssa. Lisäksi Pohjanmaan ja Ahvenanmaan maakunnissa voi seurata Ruotsin television ja radion lähetyksiä. Suomen puolustusvoimien virallinen komentokieli on suomi, mutta Uudenmaan Prikaatissa Dragsvikissa koulutuskielenä on ruotsi; sinne otetaan ruotsinkielisten ohella myös ruotsin kieltä hallitsevia suomenkielisiä heidän toivomustensa perusteella, mikäli tilaa on.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Tutkimusten mukaan suomenruotsalaisten ja muiden suomalaisten elinkeinorakenteessa ei ole juurikaan eroa. Ruotsinkielisistä jonkin verran suurempi osuus saa toimeentulonsa maataloudesta. Tilastollisesti kaikkein ruotsinkielisin ammatti on kalastaja.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Vaikka Suomessa ei merkittäviä kieliriitoja olekaan ollut 1930-luvun jälkeen ja nykyisestä kielipolitiikasta vallitsee varsin pitkälle menevä yhteisymmärrys kaikkien poliittisten puolueiden piirissä, aika ajoin julkiseen keskusteluun nousee tunne ruotsinkielisiin (ja muihin kielivähemmistöihin) kohdistuvasta positiivisesta syrjinnästä eräissä koulutuspoliittisissa kysymyksissä. Tiettyihin korkeakoulujen tiedekuntiin, esimerkiksi lääketieteelliseen ja oikeustieteelliseen, on ruotsin kieltä osaavilla omat kiintiönsä, joita perustellaan sillä, että kielilain kielellisten oikeuksien turvaamiseksi tulee maassa kouluttaa tietty määrä ruotsinkielentaitoisia lääkäreitä, juristeja ja muita ammattilaisia sekä sillä, että ne ovat avoimia kaikille kielitaidon todistaneille ihmisille äidinkielestä riippumatta. Epäoikeudenmukaiseksi arvosteltu kiintiökäytäntö on todettu Suomen perustuslain mukaiseksi, koska sen katsotaan mahdollistavan kansalaisten yhdenvertaisen kohtelun ja ruotsinkielisen väestön sivistyksellisistä ja yhteiskunnallisista tarpeista huolehtimisen. Arvostelua on herättänyt myös ruotsinkielisten korkeakoulujen väestömäärään suhteutettuna suurempi aloituspaikkamäärä tietyissä aineissa. Ruotsinkieliset ovat yliedustettuja esimerkiksi kaupallisissa opinnoissa, vaikka toisaalta joitakin aineita on mahdotonta opiskella ilman suomen kielen taitoa. "The New York Timesin" mukaan suomenruotsalaiset ovatkin ”maailman lellityin vähemmistö”.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Toisaalta Helsingin yliopiston itäaasialaisten kielten professori Juha Janhunen on todennut suomenruotsalaisten aseman näyttävän hyvältä paperilla, mutta käytäntö on hänen mukaansa huomattavasti heikommalla tolalla, koska vähemmistölainsäädäntöä ei noudateta; Janhusen mielestä jopa Kiinassa useilla vähemmistöillä asiat ovat paremmin kuin suomenruotsalaisilla. Ihmisoikeusjuristi Matti Wuori kuvasi suomenruotsalaisten oikeuksia ja Suomen kaksikielisyyttä termillä marmorifasadi. Hänen mukaansa käsityksellä suomenruotsalaisten hyvästä vähemmistösuojasta kansainvälisessa vertailussa ei ole todellisuuspohjaa.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Ruotsin kielen opiskelun pakollisuus on saanut paljon arvostelua osakseen joidenkin kansalaisjärjestöjen taholta. Ruotsin kielen opiskelun katsotaan olevan vähemmän hyödyllistä kuin esimerkiksi suurten maailmankielien kuten ranskan tai saksan. Opetuksen pakollisuutta puolestaan perustellaan sillä, ettei sen vapaaehtoisuus olisi välttämättä opiskelijoiden edun mukaista, koska se saattaisi asettaa esteitä myöhempiin jatko-opintoihin tai työelämään sijoittumiseen, koska kielilainsäädännön vaatimukset tulee täyttyä työtehtävissä. Myös pohjoismaisia suhteita ja ruotsin kieltä osana suomalaista identiteettiä ja kulttuuria korostetaan. Ruotsin kielen opetusta on toisaalta arvosteltu siitä, että se ei riitä turvaamaan riittävää ruotsin kielen osaamista; ruotsinkieliset opiskelevat yleensä suomen kieltä kolmannelta luokalta alkaen, kun taas useimmat suomenkieliset aloittavat ruotsin opiskelun seitsemännellä luokalla.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Vaikka Suomessa kieliryhmien välit ovat varsin rauhalliset, muun muassa internetin keskustelupalstoilla on käyty kiivasta keskustelua maan kansalliskielten asemasta. Erityisesti toisen kotimaisen kielen opiskelun vapaaehtoisuutta on noussut voimakkaasti ajamaan Suomalaisuuden liitto ry. Liiton lehdissä esitetyt kärkevät näkemykset ovat myös aiheuttaneet pahennusta ja keskustelua, ja muun muassa liiton johtotehtävissä aiemmin toiminut tutkija Martti Häikiö on pahoitellut järjestön muuttumista jyrkän linjan suomenkielisyysasian ajajien eturyhmäksi. Folktingetin pääsihteerin Erik Mickwitzin mukaan Suomalaisuuden liitto on valinnut avoimen konfliktin tien tukemalla internetistä löytyvää vihanlietsontaa. Myös suomenruotsalaisten keskuudesta on noussut esiin yksittäisiä henkilöitä, jotka ovat esittäneet etnonationalistisia mielipiteitä. Esimerkiksi Finlandssvensk samlingin puheenjohtaja Ida Asplund on syyttänyt suomenkielisiä suomenruotsalaisen kulttuuriperinnön ryöväämisestä, koska J. L. Runebergin ja Tove Janssonin kaltaisten ruotsinkielisten taiteilijoiden tuotanto esitetään osana suomalaiskansallista kulttuuria. Hän myös tuonut julkisuuteen kansainvälisen oikeuden professorin Tore Modeenin näkemyksiä suomenruotsalaisista omana etnisenä ryhmänään ja kansallisuutenaan. Asplundin näkemyksien on muun muassa RKP:n taholta todettu olevan "nuorekkaan radikaaleja", mutta "suurelle osalle ruotsinkielisiä hyvin outoja".


title: Suomen kielipolitiikka

text: Vuonna 1920 säädettyä Suomen kielilakia muutettiin useita kertoja sen voimassaoloaikana (muun muassa vuosina 1935, 1975 ja 1996). Vuonna 2003 sen tilalle säädettiin kokonaan uusi kielilaki. Osa muutoksista on ollut yleensä teknisluonteisia, mutta osa on myös heijastanut muutosten välisenä aikana tapahtuneita oikeita yhteiskunnallisia muutoksia. Kielilaissa kielelliset oikeudet määräytyvät osittain henkilöperiaatteen ja osittain alueperiaatteen perusteella. Hallinnon perusyksikkö on kunta, jotka väestön ilmoittamien kielitilastojen perusteella ovat joko ruotsin-, suomen- tai kaksikielisiä. Kunta on kaksikielinen, mikäli kielivähemmistön koko on vähintään 3 000 henkeä tai 8 prosenttia kunnan väkiluvusta, tai jos valtioneuvosto jonkin kunnan valtuuston esityksestä päättää julistaa kunnan kaksikieliseksi. Kunta ei muutu yksikieliseksi ellei vähemmistö laske alle 6 prosentiksi. Kaksikielisissä kunnissa enemmistön kielenä voi olla suomi tai ruotsi. Yksikielisissä kunnissa palvelut on tarjottava kunnan kielellä, kaksikielisissä kunnissa molemmilla kunnan kielillä. Valtiolla on velvollisuus palvella kansalaisiaan molemmilla kansalliskielillä. Kaksikielisen kunnan tai valtion työntekijöistä kaikkien ei tarvitse olla kielitaitoisia, riittää että viranomainen järjestää työt niin, että kielitaitoisia työntekijöitä on tarjolla siellä, missä kielitaitoa tarvitaan. Tarvittaessa viranomainen voi käyttää myös tulkkausapua. Nykyisen, vuoteen 2012 asti voimassa olevan jaottelun mukaan Suomessa on 19 ruotsinkielistä (joista 16 sijaitsee Ahvenanmaalla) ja 31 kaksikielistä kuntaa. Loput Suomen 289 kuntaa ovat suomenkielisiä. Kielilaki ei koske Ahvenanmaan maakuntaa, jonka kielioloja säätelee sen itsehallintolaki.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Ahvenanmaan itsehallintolain 40 § mukaan Ahvenanmaa on ruotsinkielinen alue, jossa ”valtion ja maakunnan viranomaisten sekä kunnallishallinnon virkakieli on ruotsi”. Suomen kansalaisilla on kuitenkin oikeus käyttää maakunnassa toimivassa oikeusistuimessa tai valtion viranomaisessa suomen kieltä. Maakunnan ja sen kuntien viranomaisissa tätä oikeutta ei ole. Maakunnan koulujen opetuskieli on ruotsi eikä kouluissa ole pakollista suomen opetusta. Kouluissa ei ole myöskään mahdollista saada äidinkielen tasoista suomen opetusta tai maahanmuuttajille suunnattua ruotsi toisena kielenä -opetusta. Itsehallintolaki oikeuttaa myös Ahvenanmaalla tutkintonsa suorittaneen saamaan opiskelupaikan suomalaisesta valtion ruotsin- tai kaksikielisestä oppilaitoksesta vaikka hän ei täyttäisikään normaaleja suomen kielen taitovaatimuksia. Ahvenanmaan maakunnassa vain kotiseutuoikeuden omaava henkilö on oikeutettu äänestämään maakuntapäivävaaleissa, omistamaan tai hallinnoimaan kiinteää omaisuutta tai harjoittamaan elinkeinoa. Kotiseutuoikeuden saavat kaikki, joiden toisella vanhemmalla on se. Lisäksi sitä voi hakea kuka tahansa Suomen kansalainen asuttuaan maakunnassa viisi vuotta. Kotiseutuoikeuden saadakseen henkilön on todistettava tyydyttävä ruotsin kielen taito. Ahvenanmaan itsehallinto ja kotiseutuoikeus pohjautuvat vuonna 1921 Kansainliiton tekemään kompromissipäätökseen, jossa maakunnan hallinto annettiin Suomelle edellyttäen, että se takasi paikalliselle väestölle ruotsin kielen, kulttuurin, paikalliset tavat ja itsehallintojärjestelmän. Itsehallintolakia voidaan muuttaa vain Suomen eduskunnan ja Ahvenanmaan maakuntapäivien yhteisellä päätöksellä siten, että laki eduskunnassa säädetään perustuslain säätämisjärjestyksessä. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin nosti Suomea vastaan kanteen 27. heinäkuuta 2004 Yhdenvertaisuusdirektiivin 2000/43/EY täytäntöönpanon myöhästymisestä Ahvenanmaan maakunnassa. Vastineessaan 27. lokakuuta 2004 Suomen valtio myönsi toimenpanon viivästyneen, mutta ilmoitti, että toimenpiteisiin on ryhdytty ja asiaa koskevan lainsäädännön arveltiin tulevan voimaan vuoden 2005 aikana.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Suomalaisen yhteiskunnan muutokset 1990-luvulla heijastuivat kielikysymykseen, kun lukuisia valtion tai kuntien palvelutoimia alettiin ulkoistaa yksityisille yrityksille tai liikelaitoksille. Näin syntyi tilanne, jossa perinteisesti kielilain piiriin kuuluneita toimintoja siirrettiin kielilain ulkopuolelle. Tätä korjaamaan lakiin lisättiin vuonna 1995 uusi lainkohta (368/1995), vuoden 2003 kielilain 23 ja 24 §, jonka mukaan ”valtion liikelaitoksen sekä sellaisen palvelua tuottavan yhtiön, jossa valtiolla taikka yhdellä tai useammalla kaksikielisellä kunnalla taikka erikielisillä kunnilla on määräämisvalta, on annettava palvelua ja tiedotettava suomeksi ja ruotsiksi toiminnan laadun ja asiayhteyden edellyttämässä laajuudessa ja tavalla, jota kokonaisuutena arvioiden ei voida pitää yhtiön kannalta kohtuuttomana”. Laki koskee myös yksityisyrityksiä silloin, kun nämä hoitavat julkisia palvelutehtäviä, toisin sanoen silloin, kun nämä tarjoavat palveluita viranomaisen toimeksiannosta. Vuonna 2003 säädetyn kielilain puolesta äänesti 179 ja lakia vastusti vain 3 kansanedustajaa. Samalla säädettiin Suomen kielitaitolaki eli laki julkisyhteisöjen henkilöstöltä vaadittavasta kielitaidosta (481/2003) ja siihen liittyvä asetus suomen ja ruotsin kielen taidon osoittamisesta valtionhallinnossa. Niissä säädetään virkamiesten kielitaitovaatimuksista ja kielitaidon osoittamisesta kielikokeella. Asetuksessa on myös säädökset korkeakoulututkintoon ja ylioppilaskokeeseen liittyvien kielikokeiden korvaavuuksista. Toisen kotimaisen kielen opetusta peruskouluissa, lukioissa, ammattikorkeakouluissa ja yliopistoissa säädellään kyseisiä kouluasteita säätelevissä laeissa ja asetuksissa.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Erityisesti 1990-luvulta eteenpäin kielipolitiikassa on alettu enenevässä määrin huomioida myös muita vähemmistökieliä ja niiden puhujien oikeutta omaan kieleensä ja kulttuuriinsa. Vuodesta 1992 saamelaiskielillä on ollut virallinen asema Suomessa saamelaisten kotiseuduilla Enontekiön, Inarin ja Utsjoen kunnissa ja Sodankylän kunnan pohjoisosissa, mikä turvaa ihmisille oikeuden käyttää sitä asiointikielenä virastoissa ja sairaaloissa.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Suomen ainoa nelikielinen kunta on Inari, jossa kaikki viralliset ilmoitukset annetaan pohjois-, inarin- ja koltansaameksi sekä suomeksi. Joissain alueen kouluissa pohjoissaame on myös pääasiallisena opetuskielenä. Suomen aiemmin kielteisen kielipolitiikan takia saamea oli kielletty käyttää esimerkiksi koulussa. Tuloksena oli, että saamelaiskieliä puhuu äidinkielenään enää vain noin puolet saamelaisista ja kielten elvyttäminen onkin ollut keskeisellä sijalla kielipolitiikassa koko Pohjoismaissa. Saamelaisten ja saamelaiskielen asemaa valvomaan ja saamelaisten kielellistä ja kulttuurillista itsehallintoa toteuttamaan perustettiin vuonna 1996 lailla Saamelaiskäräjät (, ja )-


title: Suomen kielipolitiikka

text: Toiseen maailmansotaan asti karjalan kieltä ja sen murteita puhuttiin Suomessa Raja-Karjalan alueella. Sotien jälkeen siirtokarjalaiset asutettiin hajalleen ympäri Suomea. Karjalan Kielen Seura arvioi karjalan kieltä jollain tavoin osaavien määrän olevan 11 000–12 000, joista suurin osa vanhuksia. Vuonna 1995 perustettu Karjalan Kielen Seura tekee aloitteita karjalan kielen kehittämiseksi ja toimii sen suullisen ja kirjallisen käytön edistämiseksi. Talvella 2009 Suomen hallitus vahvisti karjalan kielen aseman virallisten vähemmistökielten joukossa.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Yhteiskunnan suhtautuminen viittomakieleen 1960-luvulta tähän päivään on muuttunut merkittävästi. 1900-luvun alussa Suomeen levisi oralismin aate, jonka mukaisesti viittomakieli kiellettiin muun muassa kouluissa. Tavallista oli rangaista sen käytöstä fyysisillä rangaistuksilla. Kuurojen koulutus oli vapaaehtoista, ja yleinen oppivelvollisuus laajentui koskemaan myös vammaisia vasta 1930-luvulla. 1960-luvulta eteenpäin asenteet muuttuivat ja vammaisten yhdenmukaisia oikeuksia muuhun väestöön nähden ryhdyttiin puolustamaan. Suomi on kolmantena maana maailmassa turvannut viittomakielisten aseman yhteiskunnassa perustuslaissaan. Viittomakielisten asema on perustuslain velvoittamana kirjattu moniin paikkoihin Suomen laissa, muun muassa koulutukseen ja viranomaispalveluja koskeviin lakeihin ja asetuksiin. Nykyään viittomakieli on 4 000–5 000 kuuron äidinkieli, minkä lisäksi sitä käyttää äidinkielenään tai toisena kielenään noin 10 000 kuulevaa. Viime vuosina viittomakielen koulutukseen on panostettu. Ammattikorkeakouluissa voi suorittaa 120 opintoviikon laajuisen viittomakielisen ohjauksen perustutkinnon, joka valmistaa opiskelijan toimimaan erilaisissa ohjaus- ja opetustehtävissä ja 240 opintopisteen laajuisen viittomakielentulkin tutkinnon. Jyväskylän yliopisto on tarjonnut vuodesta 1998 viittomakielisen luokanopettajan koulutusohjelman ja vuonna 2004 sinne perustettiin Suomen ensimmäinen viittomakielen professuuri ja aloitettiin viittomakielen maisteriohjelma.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Suomessa toinen viittomakieli on suomenruotsalainen viittomakieli. Kieli käyttää Suomessa käytettyjä aakkosia mutta viittomista osa poikkeaa sekä Ruotsista käytetyistä että suomenkielisistä viittomista. Käyttäjiä on noin 300 henkilöä. Unescon mukaan kieli on uhanalainen. Viimeinen ruotsinkielinen viittomakoulu suljettiin 1993. Sen jälkeen monet ruotsinkieliset kuurot ovat muuttaneet Ruotsiin. Osa ovat laittaneet lapsensa suomenkielisiin viittomakouluihin jonka takia ovat menettäneet oma viittomkielensä. Ruotsinkielisiä viittomatulkkeja ei ole koulutettu vuoden 1993 jälkeen. Ruotsinkielisellä Pohjanmaalla toimii Pedersören kunnassa vuodesta 1997 lähtien kuuroille sekä kuulovammaisille lapsille suunnattu integroitu oppimsympäristö esikoulusta yläasteelle. Kunnasta voi antaa etäopetusta muualla koulu käyville lapsille.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Nykyään vammaisten tai neurologisesti poikkeavien ihmisten kommunikaatiota pyritään tukemaan muillakin puhetta korvaavilla kommunikaatiomenetelmillä kuin viittomilla, esimerkiksi kuvakommunikaatiolla. Ajatus kielen käytöstä on siis laajentumassa kommunikaatioon, joka voikin olla ei-kielellistä. Ihmisellä katsotaankin olevan oikeus käyttää omaa erityistä kommunikaatiotapaansa, jos hän ei kykene kielelliseen itseilmaisuun, mutta pystyy ilmaisemaan itseään muuten.


title: Suomen kielipolitiikka

text: Suomessa asui vuoden 2017 lopussa 249 452 ulkomaalaista ja muita kuin suomen, ruotsin tai saamen kielien puhujia oli 373 325. Kielipoliittisesti lisääntyneiden ulkomaalaisten määrä on nostanut esiin kaksi keskeistä kielipoliittista kysymystä: maahanmuuttajien kotouttamisen ja toisaalta ihmisten oikeuden omaan kieleensä ja kulttuuriinsa. Laki turvaa maahanmuuttajille oikeuden suomen tai ruotsin opetukseen ja pyrkimyksenä on maahanmuuttajien kielitaidon lisäämisen kautta luoda heille mahdollisuuksia työllistymiseen ja siten sopeutua suomalaiseen yhteiskuntaan, vaikka tässä ei käytännössä ole täydellisesti onnistuttukaan. Toisaalta koulutuksessa on pyritty tukemaan erityisesti maahanmuuttajalapsien kielellisiä ja kulttuurillisia oikeuksia ja heidän äidinkielen- ja toisaalta toisen kansalliskielen opetuksella pyritty luomaan toimiva kaksikielisyys. Vieraskielinen oppilas voi perusopetuksessa ja lukiossa opiskella äidinkielenä omaa äidinkieltään ja heille on turvattu oikeus saada sillä myös tukiopetusta. Valtio osallistuu tästä opetuksesta muodostuviin kustannuksiin opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain (635/1998) 42 §:n 2 momentin perusteella. Oikeudesta käyttää vieraita kieliä, esimerkiksi englantia, viranomaisissa säädetään erikseen hallintolaissa ja muissa viranomaisten toimintaa säätelevissä laeissa ja asetuksissa.


title: Huohotin

text: Huohotin on nelitahtisissa polttomoottoreissa käytettävä paineentasausputki, joka tasoittaa kampikammion paineet. Paineiden tasaaminen on tarpeen, koska parhaatkaan polttomoottorin sylinterit eivät voi olla täysin tiiviit. Moottorin käyntilämpötilan nousu nimittäin aiheuttaa lämpölaajenemista liikkuvissa osissa ja edelleen kiinnileikkaantumisvaaran. Siksi palamiskaasujen täytyy päästä myös männänrenkaiden ohi moottorin kampikammioon. Jos näitä kaasuja ei päästettäisi pois, kehittyisi kampikammioon ylipaine. Tästä seurauksena olisi öljytiivisteiden pettäminen ja voiteluöljyn valuminen maahan, sekä pahimmassa tapauksessa moottorin vaurioituminen öljyn loppuessa.


title: Huohotin

text: Nykyaikaiset päästömääräykset eivät enää hyväksy ohivuotokaasujen päästämistä ulkoilmaan niiden sisältämän öljyhöyryn, palamattoman polttoaineen ja käsittelemättömien palamiskaasujen myrkyllisyyden takia. Tästä syystä huohotin yhdistetään ottomoottoreissa yleensä sekä moottorin imuputkistoon "imusarjaan" että moottorin ilmansuodattimen koteloon. Imusarjaan johtavaan letkuun laitetaan yleensä venttiili rajoittamaan moottorin ilmansaantia tätä kautta. Ilmansuodattimen koteloon huohotin yhdistetään, koska täyskaasulla imusarjaan ei välttämättä muodostu riittävää alipainetta jotta ohivuotokaasut imeytyisivät moottoriin. Sen sijaan ilmansuodattimesta ne pääsevät imeytymään. Dieselmoottoreissa huohotin on yleensä yhdistetty vain imusarjaan. Kaasuläpällä kuristetuissa dieselmoottoreissa sen sijaan käytetään usein samaa menettelyä kuin ottomoottoreissakin.


title: Mike Hawthorn

text: John Michael "Mike" Hawthorn (10. huhtikuuta 1929 Mexborough, Englanti, Iso-Britannia – 22. tammikuuta 1959 Guildford, Englanti, Iso-Britannia) oli brittiläinen kilpa-autoilija. Hän on vuoden Formula 1 -maailmanmestari. Hän oli ensimmäinen alle kolmikymppinen F1-maailmanmestari voittaen mestaruuden 29-vuotiaana. Formula 1:ssä hän kilpaili kausina –. Hawthorn voitti Le Mansin 24 tunnin ajon vuonna 1955. Hawthornilla on Phil Hillin ohella vähiten voittoja F1-maailmanmestareista.


title: Mike Hawthorn

text: Hawthorn halusi kilpa-ajajaksi jo 9-vuotiaana katsottuaan Brooklandsin kilpailuja. Hänen isänsä Leslie osti tälle kilpa-auton, jolla aloitti kilpailemisen vuonna 1950. Hän voitti, mm. Brighton Speed Trials -kilpailun, vuoden 1951 Ulster Handicapin ja Leinster Trophyn, vuoden 1952 Formula 2 -kilpailun Goodwoodissa sekä Formula Libren Chichester Cupin.


title: Mike Hawthorn

text: Hawthorn ajoi ensimmäisen kilpailunsa Cooperilla 1952 Belgian GP:ssa. Hänen ajotaitonsa vakuuttivat Ferrarin, joten hän pääsi tiimiin jo seuraavana vuonna Alberto Ascarin tallitoveriksi. Hawthorn voitti Ranskan GP:n jo ensimmäisenä Ferrari-vuotenaan katkaisten Ascarin uskomattoman yhdeksän perättäisen voiton putken. Pisteitä kertyi 19 ja tuloksena neljäs sija yhteispisteissä.


title: Mike Hawthorn

text: Seuraavana vuonna meni vielä paremmin, kun Hawthorn voitti kauden päättävän Espanjan GP:n ja nousi 24,6 pisteellä yhteispisteissä kolmanneksi. Edelle jäivät vain ylivoimaisesti mestaruuden voittanut Juan Manuel Fangio ja puoli pistettä Hawthornia edellä ollut toiseksi pisteissä jäänyt José Froilán González.


title: Mike Hawthorn

text: 1958 Hawthorn nousi viimein mestariksi, kun Ascari ja Fangio olivat poissa. Hawthorn voitti kaudella vain yhden kilpailun, Ranskan GP:n jälleen, kun toiseksi tullut Stirling Moss voitti neljä kilpailua, mutta jäi silti vain yhden pisteen päähän Hawthornista (42-41). Vaikka Hawthorn oli voittanut mestaruuden, hän vetäytyi formulaykkösistä hallitsevana maailmanmestarina hyvän ystävänsä Peter Collinsin kuoltua kesken kauden elokuussa järjestetyn Saksan GP:n.


title: Mike Hawthorn

text: Mestaruusjuhlista ehti kulua vain kolme kuukautta, kun Hawthorn alle 30-vuotiaana menehtyi kilpa-autoilun ulkopuolella auto-onnettomuudessa Jaguarin suistuttua tieltä Guildfordissa Englannissa 22. tammikuuta 1959 (hänen isänsä oli menehtynyt viisi vuotta aikaisemmin saman tien varrella).


title: Mike Hawthorn

text: Hawthorn tuli tunnetuksi nopeana kilpa-ajajana ja vielä hurjempana huolettomana juhlijana, joka usein käytti rusettia myös kilpa-ajoissa ja jonka vuoksi ranskalaiset kutsuivat häntä nimellä "Perhonen" ().