title: Éowyn

text: Turhautuneena ja haluten kunniaa taistelusta, hän pukeutui Dernhelm-nimiseksi mieheksi, ja matkusti Rohanin Ratsastajien kanssa, kantaen jäämään määrättyä Merriä mukanaan. Théoden nimesi Éowynin Rohanin sijaishallitsijaksi ja Éomerin perijäksi, jos he eivät palaa. Pelennorin Kenttien Taistelussa hän taisteli, kuningas Théodenin luokkaannuttua kuolettavasti, Angmarin Noitakuningasta, Nazgûlien herraa vastaan Merrin kanssa. Kun Noitakuningas julisti että ”Elävä mies ei voi minua estää”, Éowyn poisti kypäränsä, näyttäen pitkät vaaleat hiuksensa ja julisti, ”Minä en ole elävä mies”.


title: Éowyn

text: Neito Éowyn löysi porsaanreiän Glorfindelin 1000 vuotta vanhasta ennustuksesta, täyttäen sen että Noitakuningas ei kuole ihmismiehen kädestä. Noitakuningas oli tulkinnut ennustusta väärin: hän sanoi ”Elävä mies ei voi minua estää” vaikka ennustus sanoo: ”Ei hän miehen kädestä kaadu, mutta tulee kaatumaan”, joten Noitakuningas yliarvioi voimansa ja uskoi ettei häntä koskaan voiteta. (Englannin kielen "man" voi tarkoittaa sekä "miestä" että "ihmistä".)


title: Éowyn

text: Éowyn iski Noitakuningasta sen jälkeen kun Merri oli iskenyt tätä polven taakse. Tarkkaan ottaen myös hobitti Merri oli ”ei ihmismies”. Pisto polven takana tuskin oli kuolettava, mutta Merrin haltiamiekan pisto saattoi tehdä Noitakuninkaasta haavoittuvaisen, ja Éowyn löi hänet kuoliaaksi.


title: Éowyn

text: Éowyn sai useita vammoja taistelussa, ja koska Nazgûleissa on myrkyllinen vaikutus, häntä kohtaisi lähes varma kuolema; kuitenkin Aragorn paransi hänet lyhyellä retkellään Minas Tirithissä. Koska Éowyn ei ollut täysin toipunut, hän ei voinut lähteä Aragornin sotajoukon mukana Mordoriin.


title: Éowyn

text: Parannuksen Tarhassa ollessaan hän tapasi Faramirin, johon rakastui. Sauronin tuhon jälkeen he menivät onnellisesti naimisiin ja muuttivat Ithilienin maakuntaan, jonka prinssi Faramir nyt oli. Éowyn tunnettiin siis Ithilienin Prinsessana, tai Ithilienin Neitona. Heillä oli ainakin yksi poika (luultavasti Elboron). Heidän pojanpoikansa oli Barahir, joka kirjoitti Neljännellä Ajalla Aragornin ja Arwenin tarinan. Éowynin kuolinaikaa ei ole kirjattu.


title: Éowyn

text: Peter Jacksonin elokuvassa (2003) Éowyn loukkaantuu lievemmin kuin kirjassa: hän on tajuissaan, mutta loukkaantunut, vaipumassa tajuttomuuteen. Poistetuissa kohtauksissa hän käy lähellä kuolemaa; hänen veljensä löytää hänet ja suree, ja myöhemmin hänet nähdään Aragornin parantamana.


title: Minas Tirith

text: Minas Tirith on J. R. R. Tolkienin kirjoittamassa fantasiaromaanissa "Taru sormusten herrasta" esiintyvä kuvitteellinen kaupunki.


title: Minas Tirith

text: Minas Tirithin kaupunki sijaitsi Anduin-joen länsipuolella Gondorin valtakunnassa. Kaupunki oli rakennettu seitsemään tasoon Mindolluin-vuoren juurelle. Jokainen taso oli kolmekymmentä metriä korkea ja ympäröity valkoisella kivimuurilla. Kaupunki oli rakennettu Mindolluinin kielekkeen ympärille, joten kieleke jakoi kaikki paitsi ensimmäisen tason kahtia. Jokaiselle tasolle johti vain yksi kulkureitti, joka oli suojattu suurella portilla. Portit eivät olleet peräkkäin vaan lomittain, minkä vuoksi vihollisen oli hyvin vaikeaa ja hidasta edetä ylemmille tasoille. Kaupungin korkea ulkomuuri oli rakennettu äärimmäisen kovasta kivestä ja siinä oli Suuri portti — hyvin kestävästä teräksestä ja raudasta tehty metalliportti. Muurien sisäpuolella oli paljon valkoisesta kivestä tehtyjä rakennuksia, kuten kellotorneja, kirjastoja, aarrekammioita ja majataloja.


title: Minas Tirith

text: Seitsemännellä tasolla oli Linna, jossa kuninkaat ja käskynhaltijat asuivat ja pitivät hoviaan. Linnassa oli yhdeksänkymmentä metriä korkea Ecthelionin Valkoinen Torni, jossa säilytettiin Anor-kivenä tunnettua "palantír"iä. Tornista avautui huikea näköala satojen kilometrien päähän. Linnan edustalla oli piha, jossa kasvoi Gondorin symbolina pidetty Valkoinen Puu. Puun viereen oli rakennettu koristeellinen suihkulähde.


title: Minas Tirith

text: Mindolluin-vuoren huipun ja kaupungin välissä olivat Kuolleiden Kartanot, jonne Gondorin kuninkaat ja käskynhaltijat oli haudattu. Sinne pääsi ainoastaan Rath Díneniä eli Hiljaista katua pitkin, ja katu oli suojattu jatkuvasti vartioidulla portilla.


title: Minas Tirith

text: Minas Tirithin perusti kuningas Elendilin nuorempi poika Anárion vuonna 3320 Toista Aikaa. Kaupunki tunnettiin silloin nimellä Minas Anor. Anárion kaatui Barad-dûrin piirityksessä vuonna 3440 ja hänen isoveljensä Isildur istutti Valkoisen puun muistoksi veljestään vuonna 2 Kolmatta Aikaa. Vuonna 420 kuningas Ostoher jälleenrakensi kaupungin, ja siitä lähtien kuninkaat usein hallitsivat valtakuntaansa kesäisin Minas Anorista käsin. Gondorin alkuperäinen pääkaupunki Osgiliath muuttui aikanaan sisällissotien ja kulkutautien vuoksi rappeutuneeksi ja alikansoitetuksi, joten kuningas Tarondor siirsi pääkaupungin Osgiliathista Minas Anoriin. Kuningas Calimethar rakensi Valkoisen Tornin Anor-kiven sijoituspaikaksi vuonna 1900.


title: Minas Tirith

text: Vuonna 2002 Nazgûlit valloittivat Minas Ithilin kaupungin ja muuttivat sen Minas Morguliksi. Minas Anor nimettiin uudelleen Minas Tirithiksi eli Vahtitorniksi, koska kaupunki joutui vartioimaan pahuutta Mordorista. Vuonna 2050 Eärnur, Anárionin suvun viimeinen perillinen, sai haasteen kaksintaistelusta Angmarin Noitakuninkaalta. Hän ratsasti pienen ritarijoukon kanssa Minas Morguliin, mutta he katosivat salaperäisesti Morgulin laakson lähettyvillä. Eärnur ei jättänyt jälkeensä perillistä, joten Anárionin suku sammui. Gondoria hallitsivat siitä lähtien käskynhaltijat.


title: Minas Tirith

text: Käskynhaltija Ecthelion I jälleenrakensi Valkoisen Tornin, minkä kunniaksi sitä alettiin kutsua Echtelionin Valkoiseksi Torniksi. Käskyhaltija Belecthor II:n kuoltua Valkoinen puu kuihtui ja kuoli. Kolmannen Ajan loppuun mennessä Minas Tirith alkoi rappeutua. Sormuksen Sodan aikoihin Minas Tirithissä sanottiin olevan alle puolet siitä määrästä väkeä mitä sinne mahtuisi asumaan.


title: Minas Tirith

text: Sormuksen Sodan suurin taistelu käytiin Pelennorin Kentillä ja Minas Tirithissä. Angmarin Noitakuninkaan johdolla suuri armeija, johon kuului örkkejä, peikkoja, eteläisiä, itäläisiä, olifantteja ja piirityskoneita, piiritti Minas Tirithin ja pommitti sitä katapulteilla. Kaupunki leimahti liekkeihin ja sen portit murrettiin Grond-nimisellä suurella muurinmurtajalla. "Rohirrim" saapuivat Gondorin apuun ja Sauronin joukot kukistettiin lähes täysin. Eowyn surmasi Merrin avustuksella Angmarin Noitakuninkaan, Sauronin joukkojen päällikön ja Aragorn toi vahvistuksia merirosvoilta kaapattujen laivojen avulla. Suurin osa Mordorin armeijasta tuhoutui, mutta epätoivoon vajonnut käskynhaltija Denethor poltti itsensä roviolla hengiltä.


title: Minas Tirith

text: Kolme päivää myöhemmin Aragorn johdatti tuhansien miesten kokoisen armeijan pois Minas Tirithistä aikomuksenaan hämätä Sauronia, jotta Frodo ja Sam saisivat aikaa tuhota Valtasormus. Seitsemän päivän kuluttua armeija saapui Mordorin Mustalle Portille, ja Sauron lähetti armeijansa tuhoamaan Gondorin ja Rohanin yhdistyneet joukot. Taistelun aikana kuitenkin Sormusten Sormus saatiin tuhottua ja Mordorin valtakunta mureni. Kotkat toivat kaupunkiin ilosanoman Sauronin tuhosta ja Aragorn kruunattiin kuninkaaksi. Hän löysi Mindolluinin rinteiltä Valkoisen puun vesan, joka istutettiin entisen tilalle. Gimlin johdolla kääpiöt rakensivat mithrilistä uuden portin rikkoutuneen Suuren portin tilalle, ja Legolas ja haltiat auttoivat kaupungin asukkaita istuttamaan upeita puutarhoja.


title: Minas Tirith

text: Auringon Neljännellä Ajalla Minas Tirith ja sen asukkaat vaurastuivat ja kukoistivat kuningas Elessarin (Aragorn) vallan alaisina.


title: Minas Tirith

text: Minas Tirith merkitsee Vahtitornia. Se annettiin kaupungille nimeksi, koska kaupunki joutui tarkkailemaan Mordorista nousevaa pahuutta. Kaupungin alkuperäinen nimi Minas Anor merkitsi Laskevan Auringon Tornia. "Rohirrim" kutsuivat kaupunkia Mundburgiksi eli Turvalinnaksi.


title: Minas Tirith

text: Uusiseelantilaisen elokuvaohjaajan Peter Jacksonin ohjaamassa "Taru sormusten herrasta -elokuvatrilogiassa" Minas Tirith nähdään ja myöhemmin . Kaupunki toteutettiin yhdistämällä erittäin yksityiskohtaisia pienoismalleja ja tietokoneanimaatiota. Pienoismalleista suurin oli niin valtava, ettei se enää mahtunut studioon. Osa kaupungin rakennuksista rakennettiin luonnollisen kokoisina hylättyyn kivilouhokseen, jossa oli aiemmin kuvattu Helmin Syvänteen taistelu.


title: Faramir

text:
Faramir on J. R. R. Tolkienin romaanissa "Taru sormusten herrasta" esiintyvä hahmo. Hän on Gondorin valtakunnan käskynhaltijan
Denethorin poika ja Sormuksen saattueeseen kuuluvan Boromirin pikkuveli.


title: Faramir

text: Faramir oli Gondorin käskynhaltija isänsä kuoleman jälkeen, kunnes oikea kuningas, Aragorn palaisi. Faramir luovutti käskynhaltijan virkansa, mutta Elessar (Aragorn) nimitti hänet uudelleen tähän toimeen ja kuninkaan neuvonantajaksi. Faramirista tuli myös Ithilienin prinssi.


title: Faramir

text:
Faramir, Gondorin kapteeni näki usein enneunta, joka ohjasi hänet näkemään Murtuneen Miekan Imladrisissa, mitä haltiat kutsuivat nimellä Rivendell. Hänen vanhempi veljensä Boromir näki saman unen ja vaati oikeutta lähteä Rivendelliin.
Hän matkusti lähes neljä kuukautta ja kertoi Rivendellissä unestaan ja sen viestistä. Aragorn, Samoojien johtaja, sekä Isildurin ainoa laillinen perijä oli viestin aihe, Murtunut Miekka oli hänen sukunsa perintökalleus, nimeltään Narsil, Elendilin miekka. Viesti tästä tapahtumasta tuli Faramirille myöhään, sen jälkeen kun Boromir oli jo ennen aikaansa kuollut.
Faramir johti joukkojaan Ithilienissä haradrimia vastaan. Siellä Faramir huomasi kaksi hobittia, Frodo Reppulin ja Samvais Gamgin, jotka olivat tekemässä suurta tehtävää, Valtasormuksen tuhoamista.
Hobitit toivat uutiset Isildurin perijästä, mutta eivät tienneet Boromirin kuolleen. Faramir kyseli heidän väleistään ja kysymysten takia hän arvasi heidän kantavan jotain suurta asetta. Tässä kohtaa hän näytti täysin erilaisia piirteitä kuin ylpeä veljensä ”En ottaisi sitä, vaikka se makaisi maantien varressa,” hän julisti. Myöhemmin, kun selvisi että tämä ase oli Valtasormus, hän toisti tämän saman ja vapautti hobitit.
Frodo antoi Faramirille luvan vangita heidän oppaansa Klonkun. Vihoissaan tästä Klonkku myöhemmin petti Frodon ja Samin. Kun Faramir palasi Gondoriin, hän joutui Pelennorin Kenttien Taisteluun Minas Tirithin edustalla. Siellä hän loukkaantui vakavasti. Hän sai "Nazgûlilta" kuolettavalta vaikuttavan haavan. Faramirin isä, Denethor aikoi polttaa hänet elävältä. Hän ei onnistunut, mutta riisti hengen itseltään. Faramir toipui parannuksen tarhassa. Siellä Faramir tapasi Rohanin Neidon, Éowynin, joka oli tappanut Angmarin Noitakuninkaan yhdessä hobitti Merrin kanssa. He rakastuivat ja menivät myöhemmin naimisiin. Heidän pojanpoikansa oli Barahir. Aragornin kruunajaisissa Faramir, joka oli hyvin vähän aikaa palvellut Hallitsevana Käskynhaltiana, ilomielin antoi Gondorin johdon oikeudenmukaiselle kuninkaalle. Hänestä tuli kuningas Elessarin neuvonantaja. Hänet nimitettiin myös ensimmäiseksi Ithilienin Prinssiksi.


title: Faramir

text:
Taru sormusten herrasta elokuvatrilogiassa Faramir ei aluksi laske Frodoa, Samia ja Klonkkua menemään, vaan päättää viedä Sormuksen Gondoriin. Hän vie heidät Osgiliathiin, Anduinjoen ylityspaikalle, eikä ennen Sormusaaveiden hyökkäystä vapauta heitä. Yksi syy, miksi tätä oli muokattu, oli se että Faramirin täytyi käydä jonkinlainen kamppailu päätöksestä. Faramiria ei voinut jättää koettelematta, kun kaikkia muita koeteltiin, koska se jättäisi Faramirin immuuniksi Sormuksen vaikutukselle.
Faramiria esittää elokuvassa David Wenham. Faramirin hiusten väri on muuttunut kirjasta elokuvaan, korpin mustista hiuksista vaalean ruskeaksi.


title: Frodo Reppuli

text:
Frodo Reppuli on fiktiivinen hahmo ja yksi päähenkilöistä J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta".
Frodo Reppuli oli hobitti eli puolituinen, joka syntyi Drogo Reppulille ja Esikko Rankkibukille syyskuun 22. päivä vuonna 2968 Kolmatta Aikaa.


title: Frodo Reppuli

text: Vuonna 2980 Kolmatta Aikaa (K.A.), Frodon vanhemmat hukkuvat Rankkivuohon ja Frodo jää orvoksi. Frodon ollessa 12-vuotias hänen äidinpuoleinen sukunsa (Rankkibukit) ottaa hänet huostaansa Rankkihoviin. Vuonna 2989 Frodosta tulee Bilbo Reppulin holhouksen alainen. Frodo on silloin vielä 21-vuotias, eli vielä hiukan aikuistumisesta, joka tapahtuu hobiteilla 33 vuotiaana. Lapseton Bilbo valitsee Frodon perijäkseen ja tuo hänet Repunpäähän.


title: Frodo Reppuli

text:
Bilbolla ja Frodolla on yhteiset syntymäpäivät syyskuun 22. mutta Bilbo on 78 vuotta Frodoa vanhempi. " Taru sormusten herrasta" -kirjan alussa Frodo ja Bilbo juhlivat 33. ja 111. syntymäpäiväänsä, ja
Bilbo antaa aiemmin löytämänsä taikasormuksen Frodolle. Bilbo lähti Rivendelliin juhlan jälkeen. Gandalf varoittaa Frodoa koskaan käyttämästä Sormusta ja käskee pitää sen piilossa. (Silloin hän ei ole varma onko se Suurin Sormus.) Frodo pitää Sormusta piilossa 17 vuotta, kunnes vuonna 3018 K.A. Gandalf palaa varmistettuaan että tuo sormus on Valtasormus. Gandalf lähettää hänet matkaan ja myös Samvais Gamgin (Sam), joka on Frodon puutarhuri ja paras ystävä, joka on puolivahingossa salakuunnellut heidän keskusteluaan.


title: Frodo Reppuli

text:
Yhdessä Peregrin Tukin (Pippin) ja Meriadoc Rankkibukin (Merri), myöhemmin myös Aragornin (Konkari), kanssa he matkaavat Rivendelliin. Siellä Elrondin neuvostossa päätetään että Sormus tuhottaisiin heittämällä Tuomiorotkoon, joka on ainoa tapa tuhota Valtasormus. Sormuksen Saattue perustetaan suojelemaan Frodoa, Sormuksen viejää. Hänen matkansa tuhoamaan Sormusta on yksi kirjan pääjuonista.
Frodolla on mukanaan haltiatikari (hobitin kokoiselle se oli kuin miekka) nimeltään Piikki ja hän käyttää kääpiöiden tekemää mithril-paitaa vaatteidensa alla. Ne molemmat Bilbo on antanut hänelle Rivendellissä. Lothlórienissa Valtiatar Galadriel antaa hänelle haltiaviitan ja mukaan Eärendil-tähden valon sisältävän taikalasin.


title: Frodo Reppuli

text: Kaksi vuotta sen jälkeen, kun Sormus on tuhottu, Angmarin Noitakuninkaalta saatu haava sekä Lukitarin myrkky tuottavat Frodolle yhä tuskaa. Frodo ja Bilbo saavat Sormuksen viejinä oikeuden matkustaa Valinoriin, missä, pysyen kuolevaisina, he saisivat levätä ja parantua yhdessä Gandalfin, Elrondin ja Galadrielin kanssa. He nousevat laivaan Harmaista Satamista ja ylittivät meren syyskuun 29. 3021 K.A. Lapsettomana Frodo jättää omaisuutensa Samille, joka seuraa Frodoa meren yli 61 vuotta myöhemmin, sitten kun hänen vaimonsa, Ruusa Tölli, on kuollut.


title: Frodo Reppuli

text: Frodo Reppuli on käännetty englanninkielisestä nimestä Frodo Baggins, joka on westroniksi "Maura Labingi". Frodon nimi on sindariksi "Iorhael" ("vanha-viisas"). "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogiassa Frodoa esittää yhdysvaltalainen näyttelijä Elijah Wood. BBC:n radiokuunnelmassa Frodon äänenä toimii brittinäyttelijä Ian Holm, joka otti Frodon sedän, Bilbon roolin elokuvassa. Suomalaisessa "Hobitit"-televisiosarjassa (1993) häntä esitti Taneli Mäkelä.


title: Vaasa (suku)

text: Vaasa-suku (ruots. "Vasa" tai "Vase") oli ruotsalainen aatelinen, sittemmin kuninkaallinen suku, joka hallitsi Ruotsia vuosina 1523–1654 ja Puolaa vuosina 1587–1668.


title: Vaasa (suku)

text:
Suvun jäseniä esiintyi jo 1300-luvulla ja heitä oli keskiajalla myös Suomessa. Krister Niilonpoika Vaasa (k. 1442) toimi Viipurin linnanpäällikkönä vuodesta 1417 ja nimitettiin Ruotsin drotsiksi vuonna 1435. Hänen pojanpoikansa Kettil Kaarlenpoika Vaasa (k. 1465) toimi vuodesta 1459 Linköpingin piispana ja lyhyen aikaa ennen kuolemaansa Ruotsin valtionhoitajana. Kettil Kaarlenpoika Vaasan pojanpoika Eerik Juhananpoika Vaasa (kuningas Kustaa Vaasan isä) oli 1500-luvun alkupuolella Kastelholman linnanpäällikkönä ja sai surmansa Tukholman verilöylyssä. Suku nousi kuningassuvuksi Kustaa Vaasan tultua sisällissodan ja valtiopäivien suorittaman vaalin tuloksena Ruotsin kuninkaaksi. Vaasa-suku sammui mieskannalta Puolan kuninkaaseen Juhana II Kasimiriin (k. 1672) ja naiskannalta kuningatar Kristiinaan (k. 1689). Vuonna 1809 syrjäytetyn kuningas Kustaa IV Aadolfin vanhin poika Kustaa (1799–1877), joka esitti maanpaossa ollessaan vaatimuksia Ruotsin kruunuun, käytti vuodesta 1829 Vaasan prinssin arvonimeä. Ruotsin nykyinen kuningas Kaarle XVI Kustaa on Kustaa Vaasan jälkeläinen isoisoäitinsä Badenin prinsessa Viktorian kautta.
Lihavoidulla tekstillä merkityt olivat Ruotsin, kursivoidut Puolan kuninkaita.


title: Hobitti

text: Hobitit (yksikkö hobitti, , "hobbits") ovat fantasiakirjailija J. R. R. Tolkienin kirjoissa "Hobitti eli sinne ja takaisin" ja "Taru sormusten herrasta" esiintyviä kuvitteellisia olentoja. "Hobitin" ensimmäisessä suomennoksessa ("Lohikäärmevuori", 1973) englannin "hobbit" on käännetty ”hoppeliksi”.


title: Hobitti

text:
Keskimäärin hobitit ovat pituudeltaan puolet täysikasvuisen ihmisen mitasta (noin metri). Hobiteilla on suipot korvat (tosin ei yhtä suipot kuin haltioilla) ja ylisuuret karvaiset jalat, eivätkä muut kuin "väkevät" käytä kenkiä.
Hobiteilla on kiharat hiukset, ja jalat ovat tuuhean kiharakarvaiset. He ovat usein hieman tanakkoja ja käyttävät värikkäitä vaatteita kuten erilaisia liivejä. Hobiteilla on iloiset ja nauravat kasvot ja he nauravat herkästi. He ovat hyväkuuloisia ja tarkkasilmäisiä. Tarvittaessa he ovat todella vikkeliä ja osaavat liikkua ääntäkään päästämättä. Heillä on näppärät sormet ja he ovat hyviä käsitöissä.
Hobitit pitävät myös syömisestä ja syövätkin päivässä noin kaksi tai kolme kertaa niin usein kuin ihmiset. Syömisen lisäksi hobitteja kiinnostavat erilaiset kartat sekä sukututkimukset. Ennen kaikkea he rakastavat rauhaa. Hobitit elävät hieman pidempään kuin ihmiset, jopa parhaimmillaan 140-vuotiaiksi (keskiarvo noin 100 vuotta). Hobitin aikuistumisikä on noin 33 vuotta ja vastaa ihmisen iässä 21 vuotta. Suurin piirtein 50-vuotiaat hobitit saavuttavat keski-iän. Hobitit pitävät vehnäoluesta ja useat hobitit polttavat piipussaan piippukessu- tai piippulehti-nimistä kasvia, joka on verrattavissa tupakkaan. J. R. R. Tolkienin mukaan kasvi saattaa olla "Nicotianan" alalaji. Eräitä piippukessulaatuja ovat "Pitkänpohjan Pehku", "Vanha Tobo" ja "Etelän Tähti", joita tuotetaan jokaisella Konnun neljänneksellä. Hobitit asuvat Konnussa, pohjoisessa Keski-Maan pohjoisosissa, ja eteläisimmillään Briissä. Hobitit asuvat useimmiten maahan kaivetuissa koloissa, joissa he viihtyvät edelleen parhaiten, vaikka heidän on täytynyt omaksua myös muita asumismuotoja. Tasangoilla ja alamailla, sekä erityisesti sepät, köydenpunojat, kärryntekijät yms. suosivat matalia ja pitkänmallisia rakennuksia. Hobittiarkkitehtuuriin kuuluvat erityisesti myös pyöreät ikkunat ja ovet.


title: Hobitti

text: Hobitteja kutsutaan myös nimellä "puolituiset" (sindariksi "perian" ja monikossa "periannath"), koska he ovat niin lyhyitä. "Rohirrimin" kielen tulkatussa versiossa heidän nimensä on "holbytlan" (kolonkaivajat). Westronin yhteiskielessä heidän nimensä on "kuduk" (hobitti), lainattu "rohirrimin" kielen tulkkaamattomasta sanasta "kûd-dûkan" (kolonkaivajat).


title: Hobitti

text:
Hobitit ovat kaukaista sukua ihmisille, mutta hobitit olivat lähtöisin vuorien itäpuolelta, kenties Anduinin suistosta, Synkmetsän ja Sumuvuorten välissä. Silloin oli olemassa kolme erilaista hobittiheimoa. "Karvajalat" olivat suurin heimo, ja he olivat pieniä ja lyhyitä, ruskeaihoisia hobitteja; "väkevät" eivät pelänneet ihmisiä yhtä paljon kuin muut ja pitivät soutelusta ja uimisesta, ja he asuivat Anduinin varrella pisimpään ja muuttivat "karvajalkojen" jälkeen pohjoiseen. "Helokesit" olivat vähälukuisin heimo, ja heillä oli läheiset suhteet haltioihin. He olivat hobiteista kaikkein seikkailunhaluisimpia.
Jossakin vaiheessa Kolmatta aikaa he muuttivat tuntemattomasta syystä "Sumuvuorten" yli. Muutamat "väkevät" jäivät sinne asumaan. Hobitit kulkivat eri reittejä lännemmäs ja tulivat viimein "Baranduin"-joen (jota hobitit alkoivat kutsua nimellä "Rankkivuo") lähettyville ja asettuivat sinne. Noin vuonna 1600 Kolmatta aikaa kaksi helokesiveljestä päätti ylittää Rankkivuon ja asettua sen toiselle puolelle asumaan. Moni hobitti seurasi heitä, ja uusi maa, johon he asettuivat asumaan, sai nimen Kontu. Tästä eteenpäin hobitit laskivat vuodet konnunlaskuna.
Konnussa hobitit vannoivat liiton Arnorin valtakunnan viimeisten kuninkaiden kanssa; vaatimuksina olivat vain Arnorin vallan tunnustaminen, viestien nopeuttaminen sekä siltojen ja teiden pitäminen hyvässä kunnossa. Fornostin Taistelussa Angmaria vastaan hobitit lähettivät jousimieskomppanian sotaan, mutta siitä ei ole mitään merkintää. On mahdollista, että tuo väite on vain huhu. Taistelun jälkeen Arnor hajosi, ja hobitit valitsivat "thainin" johtamaan heitä.


title: Hobitti

text: "Hobbit" on Tolkien-perikunnan omistama tavaramerkki, joten Tolkien-vaikutteiset fantasiamaailmat, kuten "Dungeons & Dragons", puhuvat hobittien sijaan "puolituisista" (engl. "halfling").


title: Hobitti

text: Muita kuin Tolkienin maailmaan sijoittuvia tietokonepelejä, joissa on hobitteja:


title: Kontu

text: Kontu () on maa J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta". Konnussa asuvat hobitit. Se sijaitsee Keski-Maan luoteisosassa, Eriadorin osana ja Arnorin valtakunnan maakuntana. Sen nimi on westroniksi "Sûza". Kontu on kooltaan noin 47 000 neliökilometriä. Rankkivuo-joki on Konnun itäraja. Kuitenkin sen itärannalla on Bukinmaa, joka perustettiin suojaamaan Kontua hyökkäyksiltä Vanhasta Metsästä ja jossa myös asuu hobitteja. Bukinmaasta tuli vihdoin Konnun osa kun kuningas Elessar sen siihen liitti. Pohjoisessa ja lännessä Konnulla ei ole mitään maamerkkejä rajoina, vaan sitä rajoittavat pikemminkin vanhat etelän- ja idäntiet sekä epämääräiset maantieteelliset muodot, kuten Tornikukkulat lännessä.


title: Kontu

text:
Kontu jakautui neljään Neljännykseen (Itä-, Länsi-, Pohjois- ja Eteläneljännys), mutta Bukinmaa lisättiin siihen myöhemmin. Neljännysten kanssa oli myös joitakin perheiden maita: Tukinturut, joiden lähettyvillä kaikki Tukit asuivat. Bukinmaa nimettiin Rankkibukien mukaan.
Kontu oli taajaan asutettu kylin ja muutamin kaupungein, mutta siellä oli silti tilaa laajoille metsille ja soille.
Hobitit asettuivat Kontuun vuonna 1601 Kolmatta Aikaa (vuosi 1 Konnunlaskun mukaan). Hobitit, jotka asuivat ennen Anduinin laaksossa, muuttivat vähitellen Sumuvuorten yli lännemmäs. Luultavasti hobitit pakenivat Synkmetsän pahuutta ja itäläisten aiheuttamia ongelmia.


title: Kontu

text: Kontu oli osa Arthedainin maakuntaa ja siten myös osa Arnoria. Hobitit saivat virallisen luvan kuningas Argeleb II:lta Fornostista, asettua maille, jotka olivat aiemmin olleet asumattomia ja vain kuninkaan metsästysmaita. Hobitit pitivät itseään kuninkaan alamaisina ja lähettivät myös muutamia joukkoja suureen taisteluun Angmaria vastaan. Arnorin kaatumisen jälkeen Kontu pysyi itsehallinnollisena alueena.


title: Kontu

text: Koska Kontu oli pieni eikä kovin tärkeä, ja hobitit olivat urheaa ja sitkeää kansaa, sen valloittaminen olisi ollut turhaa. Konnun rajoja vartioivat Samoojat eli Dúnedain, jotka pitivät tunkeilijat poissa. Ainoat muukalaiset, joita Konnussa kulki, olivat kääpiöt jotka olivat menossa Sinivuorten kaivoksiin ja myös haltiat jotka matkasivat Harmaisiin Satamiin.


title: Kontu

text: Virallisesti Kontua johti pormestari, Thain Tukinturkuja ja Bukinmaan Herra Bukinmaata. Kun pormestari johti Kontua, Thain johti Neljännyksiä ja Bukinmaan Herra Bukinmaata. Tämä rauhallinen tilanne loppui kun Bilbo Reppuli luovutti Valtasormuksen eteenpäin vuonna 1343 Konnunlaskun mukaan. Hieman "Taru sormusten herrasta" kirjatrilogian alun jälkeen (syksy 1419 Konnunlaskun mukaan), Konnussa kävivät ensin Nazgûlit ja sen jälkeen Saruman valloitti sen. Kontu valloitettiin takaisin Frodo Reppulin, Samvais Gamgin, Peregrin Tukin ja Meriadoc Rankkibukin avulla Sormuksen Matkan jälkeen. Sen jälkeen kun Aragornista tuli Arnorin ja Gondorin kuningas, Konnusta tuli suojeltu alue Yhdistyneen Kuningaskunnan sisällä. Hän määräsi ettei yksikään täysikokoinen ihminen saisi mennä Kontuun.


title: Kontu

text: Kontua kuvataan pieneksi, mutta kauniiksi ja hedelmälliseksi maaksi. Hobitit eivät tuota mitään teollisuudella. Tärkeitä tarvikkeita löytyy Konnusta, kuten vehnää, hedelmiä, puuta ja tupakkaa. Rauhattomana aikana ennen Sauronin tuhoa Gandalf ja Pohjoisen Samoojat suojelivat Kontua, mutta lähtivät sotaan, mikä teki Konnun alttiiksi hyökkäyksille. Mutta kuitenkin Sarumanin aiheuttama tuho saatiin korjattua. Kontuun siroteltiin Lórienista peräisin olevaa multaa, jota Galadriel antoi Samvais Gamgille pienessä rasiassa. Seuraava, vuoden 1420 (KL) sato oli Konnussa poikkeuksellisen runsas.


title: Angmar

text: Angmar oli fiktiivinen valtakunta J.R.R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta".


title: Angmar

text: Angmar perustettiin vuonna 1300 Kolmatta Aikaa pohjoisessa Sumuvuorten lähellä, ja sen perusti Nazgûlien johtaja, joka tunnettiin sittemmin nimellä Angmarin Noitakuningas, jonka tarkoitus oli raivata tie puhtaaksi herransa Sauronin tieltä. Angmar oli naapurikuningaskuntansa Arnorin vihollinen. Angmarin pääkaupunki oli Carn Dûm (= Punainen hauta).


title: Angmar

text: Pian sen jälkeen kun Angmar perustettiin, se aloitti sodan jäljellä olevaa Dúnedainin valtakuntia Arthedainia, Rhudauria ja Cardolania vastaan. Noitakuningas valloitti Rhudaurin, Arnorin heikoimman valtakunnan.


title: Angmar

text: Noitakuninkaan vallan alainen Rhudaur valloitti Arthedainin vuonna 1356 Kolmatta Aikaa ja hyökkäyksessä Arthedainin kuningas Argeleb I kuoli. Kuitenkin Cardolanin armeijan avulla, Arthedain saatiin takaisin. Vuonna 1409 Kolmatta Aikaa Angmar hyökkäsi Cardolaniin, tuhoten sen. Tällä kertaa Rhudaur katosi, jättäen Arthedainin viimeiseksi Dúnedainin kuningaskunnaksi. Arthedain sinnitteli vielä toiset 500 vuotta. Vuonna 1974 Kolmatta Aikaa Angmar keräsi joukkonsa ja iski Arthedainiin. Angmar valloitti Arthedainin pääkaupungin Fornostin, tuhoten Dúnedainin viimeisen kuningaskunnan.


title: Angmar

text: Vuotta myöhemmin, Gondorin Prinssi Eärnur saapui Arthedainin avuksi, mutta liian myöhään. Hänen armeijansa löi Angmarin joukot Fornostin Taistelussa, mutta Noitakuningas säilyi hengissä. Hän pakeni ja meni Mordoriin, eikä Angmaria enää ollut. Voidaan sanoa, että Noitakuningas onnistui tehtävässään osittain: hänhän onnistui tuhoamaan Dúnedainin viimeisen kuningaskunnan.


title: Angmar

text: Angmar esiintyy pelissä "".


title: Cirith Ungol

text: Cirith Ungol on paikka J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta".


title: Cirith Ungol

text:
Nimi Cirith Ungol on sindarinkielinen ja tarkoittaa 'hämähäkin rotkoa'; se oli sola Mordorin läntisten vuorten yli ja ainoa reitti länttä kohti.
Sitä vartioi Cirith Ungolin torni, jonka rakensivat Gondorin ihmiset Haltiain ja Ihmisten Viimeisen Liiton sodan jälkeen. Sen tarkoitus oli puolustaa Ithilienin maakuntaa Sauronin jäljellä olevien seuraajien hyökkäyksiltä ja toisaalta myös estää Sauronin palvelijoiden paluu Mordoriin. Siksi sen ikkunat oli suunnattu pohjoiseen ja kaakkoon.


title: Cirith Ungol

text:
Gondor hylkäsi linnoituksen noin vuonna 1636 K.A. kun Suuri Rutto tappoi suurimman osan Gondorin väestöstä. Ruton jälkeen Gondor ei enää koskaan pystynyt valloittamaan Cirith Ungolia ja pahuus palasi Mordoriin. Linnoitus toimi yhdessä vuorilinnoitus Durthangin kanssa Mordorin pohjoisessa länsiosassa, ja Hammastornien kanssa Morannonin luona.
Sormuksen Matkan aikana Frodo Reppuli ja Samvais Gamgi menivät solaan Klonkun johdolla ja suoraan jättiläishämähäkki, Lukitarin pesään, joka asui siellä.


title: Dol Guldur

text: Dol Guldur oli fiktiivinen Sauronin linnoitus J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta".


title: Dol Guldur

text: Dol Gulduria kutsuttiin ennen nimellä Amon Lanc (kalju mäki), ja se oli Oropherin johtamana pohjoisesta, Mustilta vuorilta tulleiden salohaltioiden pääkaupunki. Kun Sauron valtasi Amon Lancin, Thranduil, Oropherin poika johti kansansa Metsävirran yli perustaen uuden asutuksen.


title: Dol Guldur

text:
Linnoitus sijaitsi eteläisessä Synkmetsässä. Sitä kutsuttiin myös nimellä "Noituuden Mäki".
Dol Guldurin perusti Sauron palatessaan Keski-Maahan noin vuonna 1000 Kolmatta Aikaa, ja myös hänen henkilöllisyytensä oli pitkään tuntematon.


title: Dol Guldur

text:
Synkmetsän asukkaat uskoivat siellä olevan noituuden lähteen olevan yksi "Ulairi"sta, Sormusaaveista, mutta Valkoinen Neuvosto pelkäsi pitkään, että voima Dol Guldurissa saattoi olla Sauron. Vuonna 2063 Gandalf Harmaa meni Dol Gulduriin ja Sauron, ei vielä kovin voimakkaana, pakeni itään. Vuonna 2460 Sauron palasi linnoitukseen juuri kun Sméagol oli löytänyt Valtasormuksen.
Vuonna 2845 Thráin II, Durinin heimon johtaja, jolla oli viimeinen kääpiöiden seitsemästä Mahtisormuksesta, vangittiin Dol Guldurin tyrmään. Vuonna 2850 Gandalf meni jälleen Dol Gulduriin ja löysi mieleltään järkkyneen ja kuolevan Thráinin, jolta Gandalf sai kartan ja avaimen annettavaksi Thorin Tammikilvelle, vaikka Thráin ei kyennyt sanomaan omaa tai poikansa nimeä ennen kuolemaansa. Gandalf vahvisti että Dol Guldurin päällikkö oli itse Sauron, joka hallitsi edelleen Mordoria Minas Morgulin kautta Sormusaaveiden avulla.


title: Dol Guldur

text: Gandalf palasi Valkoiseen Neuvostoon ja sanoi nämä sanat: ”On käynnyt niin kuin olemme pelänneet. Voima joka siellä asuu ei ole yksi "Ulairi"sta niin kuin monet ovat luulleet, se on itse Sauron.” Hän kehotti hyökkäämään Dol Gulduriin, mutta Saruman, joka oli alkanut etsiä Valtasormusta ei hyväksynyt sitä. Vuonna 2941 Saruman viimein hyväksyi hyökkäyksen, mikä tapahtui samaan aikaan kuin Ereborin matka. Tämä oli ennakoivaa suunnittelua Gandalfilta, jotta Sauron ja Smaug eivät yhdistäisi voimiaan kuten muutoin voisi tapahtua. Sauron pakeni näennäisesti Mordoriin, sillä suunnitelmansa oli nyt valmis. Dol Guldur pysyi miehitettynä Barad-dûrin luutnantin Sauronin suun johtamana.


title: Dol Guldur

text: Sormuksen sodan aikana Dol Guldurin joukot tekivät kolme hyökkäystä Lórieniin, aiheuttaen vahinkoa metsälle, mutta heidät torjuttiin Nenyan voiman avulla, jota vain Sauron olisi pystynyt uhmaamaan. Lórienin haltiat, joita johti Galadriel, tuhosivat ja puhdistivat Dol Guldurin Sauronin tuhon jälkeen. Uudelleennimetystä Amon Lancista tuli Celebornin johtaman Itäisen Lórienin valtakunta vähäksi aikaa.


title: Musta Portti

text: Musta Portti eli Morannon on paikka J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta".


title: Musta Portti

text: Mordorin Musta Portti oli Mordorin Nazgûlien valtaama portti. Sen tarkoituksena oli estää hyökkäykset Ered Lithuin ja Ephel Duathin vuorien välisestä solasta. Etäisen menneisyyden päivinä olivat Gondorin miehet voimassaan ja kunniassaan rakentaneet sen, kun Sauron oli voitettu ja paennut, siltä varalta että hän yrittäisi palata vanhaan valtakuntaansa. Toisella puolella porttia oli Rautakita, ja sitä suojasi Durthangin linna lännessä, se suunniteltiin pitämään kaikki Mordorin pahuus sisäpuolella. Minas Ithil, Nousevan Kuun Torni ja Cirith Ungol rakennettiin samasta syystä: vartioimaan ”sisäänkäyntejä”, ettei Sauron pääsisi palaamaan maahansa.


title: Musta Portti

text: Kuitenkin Gondorin vartio vähentyi aikojen kuluessa. Nazgûlit ja örkit palasivat Mordoriin, vallaten varustukset ja pitäen ne itsellään. Siihen aikaan nazgûlit valloittivat Minas Ithilin ja sen nimi vaihtui Minas Morguliksi, Mustan Noituuden Torniksi. Tämä kaupunki esiintyy "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogiassakin ja sen kautta Sauron lähetti suuren armeijansa Osgiliathin kautta Pelennorin kentille.


title: Musta Portti

text: Sormuksen sodan aikoihin noin 7 000 miehestä koostuva Lännen Armeija marssi Mustalle Portille saaden Sauronin Silmän huomion pois Tuomiovuoresta, missä Frodo Reppuli oli täyttämässä tehtäväänsä eli heittämässä Valtasormusta Tuomiorotkoon. Se onnistui ja Sormus tuhoutui Tuomiovuoren tulissa, jolloin Hammastornit ja Musta Portti tuhoutuivat. Myös ihmiset, örkit ja muut Sauronin palvelijat tuhoutuivat tai antautuivat ja todistivat Aragornin kuninkuuden.


title: Malakantiikeri

text: Malakantiikeri ("Panthera tigris jacksoni") on viimeisin löydetty tiikerin alalaji. Se elää pienellä alueella Malesiassa ja Thaimaassa Malakan niemimaan kärjessä. Malakantiikeriä pidettiin pitkään samana alalajina indokiinantiikerin kanssa, mutta tehtyjen tutkimusten jälkeen se erotettiin omaksi alalajikseen vuonna 2004. Malakantiikeri on saanut tieteellisen nimensä Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton Cat Specialist Groupin entisen puheenjohtajan Peter Jacksonin mukaan tunnustuksena tämän yli 40 vuoden työstä tiikerien suojelemiseksi. Malakantiikeri muistuttaa suuresti indokiinantiikeriä, mutta on sitä pienempi. Aikuinen uros painaa noin 120 kg, naaras noin 100 kg.


title: Kaspiantiikeri

text: Kaspiantiikeri ("Panthera tigris virgata") on tiikerin sukupuuttoon kuollut alalaji.


title: Kaspiantiikeri

text: Kaspiantiikeri eli aikoinaan laajalla alueella Lähi-idässä ja Keski-Aasiassa. Se eli jokien ja järvien rannoilla kasvavissa metsissä ja saalisti pääasiassa hirvieläimiä. WWF:n mukaan se kuoli sukupuuttoon 1970-luvulla.


title: Kaspiantiikeri

text: Kaspiantiikerin turkin pohjaväri oli ruskeahko. Turkki oli kyljiltä ruskeampi, karva on ollut talvisin pitkää ja turkissa oli ohuehkot raidat. Niskaharjassa karva oli lyhyttä. Kaspiantiikeri oli hieman bengalintiikeriä pienempi. Urokset painoivat noin 170–240 kilogrammaa.


title: Balintiikeri

text: Balintiikeri ("Panthera tigris balica") oli pienikokoinen tiikerin alalaji, joka eli ainoastaan Balin saarella Jaavan itäpuolella. Se katosi tiikerin alalajeista ensimmäisenä, kun urheilumetsästäjät alkoivat verottaa kantaa 1900-luvun alussa. Tiikereitä oli saarella runsaasti vielä vuonna 1917, mutta jo 1924 laji oli sukupuuton partaalla. Alalajin häviämiseen vaikutti myös metsien hakkuu, sillä vielä 1925 Balin koillisosa oli lähes koskematon. Viimeinen balintiikeri ammuttiin luultavasti vuonna 1937, mutta niitä on arveltu eläneen vielä myöhemmin. Viimeinen ja tulokseton etsintä tehtiin vuonna 1974.


title: Balintiikeri

text: Balintiikeri oli pienin tiikerin alalajeista. Urokset painoivat 90–100 kilogrammaa ja naaraat 65–80 kilogrammaa. Urosten pituus oli 220–230 senttimetriä ja naaraiden 190–210 senttimetriä.


title: Jaavantiikeri

text: Jaavantiikeri ("Panthera tigris sondaica") on tiikerin luultavasti sukupuuttoon kuollut alalaji. Se eli yksinomaan Jaavan saarella Indonesiassa. Tiikerit olivat vielä 1800-luvulla yleisiä Jaavassa, mutta toisen maailmansodan jälkeen ne olivat jo harvinaisuuksia. Jaavantiikerin olemassaolosta ei ole saatu varmoja todisteita vuoden 1979 jälkeen.


title: Jaavantiikeri

text: Jaavantiikerin kantavanhemmat tulivat Manner-Aasiasta, alun perin ehkä Kiinan alueelta. Ne saapuivat Jaavalle luultavasti pleistoseenikauden lopulla noin 50 000 vuotta sitten, jolloin saari oli yhteydessä mantereeseen. Merenpinnan noustua tiikerit jäivät saarelle eristyksiin ja kehittyivät omaksi alalajikseen. Jotkut tutkijat ovat ehdottaneet, että jaavantiikeri ja balintiikeri luokiteltaisiin omaan "Panthera sondaica" -lajiinsa.


title: Jaavantiikeri

text: Jaavantiikerit olivat bengalintiikeriin ja siperiantiikeriin verrattuna pienikokoisia, mutta sumatrantiikeriä hieman suurempia. Urosten paino oli 110–140 kiloa ja pituus häntä mukaan lukien 2,5 metriä. Naaraiden paino oli 75–115 kiloa, ja ne olivat uroksia 20–30 senttiä lyhyempiä. Karvoitus on tiheää ja lyhyttä. Alalajin väritys muistutti suuresti sumatrantiikerin ja balintiikerin väritystä. Selän karvapeite oli ruosteenruskea, vatsapuolelta ruskeankeltaista. Juovat olivat hyvin kapeita, usein haaroittuneita tai pilkuista rakentuneita. Sumatrantiikeriin verrattuna niiden juovat olivat tummempia ja tiheämpiä. Lisäksi viiksikarvat olivat pidemmät kuin millään muulla tiikerin alalajilla. Jaavantiikerin erotti muista tiikereistä edellä mainittujen piirteiden ohella myös takaraivonluussa olevan selvästi havaittavan kavennuksen perusteella.


title: Jaavantiikeri

text: Jaavantiikerin tärkeimpiä saaliseläimiä olivat villisiat ja timorinhirvet. Niiden puutteessa se söi myös muun muassa makakeja, piikkisikoja, lintuja ja palmunäätiä. Myös riikinkukot osasivat varoa tiikereitä. Jaavalaiset väittivät, että riikinkukko ilmoittaa metsän asukeille hetken, jolloin tiikeri lähtee liikkeelle piilopaikastaan. Jaavantiikeri oli erittäin hyvä uimari. Muiden tiikerien tavoin se oli lisääntymisaikaa lukuun ottamatta yksineläjä. Naaraan kantoaika kesti noin sata päivää, minkä jälkeen se synnytti yleensä 2–3 sokeaa, noin kilon painoista pentua. Pennut tulivat sukukypsiksi 1,5–2 vuoden ikäisinä.


title: Jaavantiikeri

text: Vielä 1800-luvun alussa jaavantiikeri oli runsaslukuinen, ja sitä tavattiin kaikkialla kotisaarellaan. Tiikereitä pidettiin kuitenkin tuhoeläiminä Vielä 1800-luvun puolivälissä ne aiheuttivat ongelmia tiheään asutuilla alueilla. Aina 1930-luvulle saakka saaren tiikerien määrä pysyi niin suurena, että suojelua ei pidetty tarpeellisena. Metsästys pysyikin voimallisena, ja ennen toista maailmansotaa Jaavassa lunastettiin vuosittain melkein 9 000 tiikerinmetsästyslupaa. Siirtolaiset alkoivat perustaa Jaavaan viljelmiä vuonna 1940, ja tiikerit joutuivat vetäytymään syrjäisemmille alueille saaren keskiosiin. Uusille alueille siirtyneet ihmiset myös metsästivät ja myrkyttivät tiikereitä. Lisäksi tiikerit joutuivat kilpailemaan yhä kiihkeämmin ravinnosta leopardien ja kulkukoirien kanssa. Toisen maailmansodan ja sitä seuranneen nousukauden seurauksena jaavantiikerit taantuivat yhä, ja niitä tavattiin enää Leuweung Sancangin luonnonpuistossa, Ujung Kulonin ja Baluranin kansallispuistossa sekä saaren eteläosan vuorilla. 1950-luvun puolivälissä alalajin kokonaismäärä oli enää 20–25 yksilöä, joista noin puolet eli Ujung Kulonin kansallispuistossa. Tiikerit hävisivät puistosta 1960-luvulle tultaessa. Sittemmin levottomuudet vuonna 1965 ja tärkeimmän saaliseläimen timorinhirven kantojen romahdus heikensi tilannetta entisestään. Alalajin viimeinen tunnettu turvapaikka oli Gunung Betirin syrjäisellä rannikkoalueella, jonne perustettiin vuonna 1972 Meru-Betirin kansallispuisto. Kansallispuisto liitettiin tutkimuspaikaksi vuonna 1973 aloitettuun kansainväliseen tiikerinsuojeluohjelmaan. Tuolloin alueella eli enää 15 tiikeriä. Vuonna 1976 löydettiin vain kolme eläintä eivätkä ne olleet lisääntyneet. Vuonna 1979 löydettyjen jälkien perusteella lukumääräksi arvioitiin jälleen kolme yksilöä. Sittemmin ei varmoja jälkiä tai havaintoja ole saatu. Vahvistamattomia havaintoja on tämän jälkeenkin välillä tehty, mutta todennäköisintä on, että jaavantiikeri on kuollut sukupuuttoon.


title: Lavotškin LaGG-3

text: Lavotškin-Gorbunov-Gudkov LaGG-3 () oli neuvostoliittolainen toisen maailmansodan aikainen hävittäjälentokone. Se oli kehitetty edelleen LaGG-1 koneesta.


title: Lavotškin LaGG-3

text:
Vuoden 1939 alussa Neuvostoliiton johto järjesti suunnittelukilpailun, jossa pyrittiin luomaan hävittäjälentokone, jossa otetaan huomioon Espanjan sisällissodan kokemusten analyysi muun muassa Saksan Messerschmitt Bf 109 -hävittäjästä. Tuloksena oli kolme konetta: I-26, joka sai sarjatuotannossa nimen Jak-1, I-61, joka sai sarjatuotannossa nimen MiG-1 ja I-26, joka sai sarjatuotannossa nimen LaGG-1. LaGG-1:n suunnittelivat Semjon Lavotškin, V. Gorbunov ja M. Gudkov. Ensimmäinen LaGG-1:n prototyyppi I-22 lensi 30. maaliskuuta 1940.
LaGG-1:n ongelmana oli moottoritehon puute, jota pyrittiin korjaamaan korvaamalla 1 050 hv:n Klimov M-105P -moottori tehokkaammalla 1 210 hv:n M-105PF -moottorilla, jolloin syntyi malli LaGG-3. Vain noin 100 Lagg-1 -konetta valmistettiin. Koneen rakennetta ja aseistusta kevennettiin. LaGG-3:ta parannettiin koko se valmistuksen ajan, mikä johti 66 eri versioon 6 200 rakennetun koneen aikana. Ongelmat korjasi viimein uusi moottori, jolloin konetyyppi muuttui La-5:ksi


title: Lavotškin LaGG-3

text: Suomen ilmavoimat saivat jatkosodassa sotasaaliiksi useita pakkolaskun tehneitä LaGG-3- hävittäjälentokonetta, joista kolme korjattiin lentokuntoon vuosina 1942–1943. LaGG-3 oli ilmavoimien käytössä 29. tammikuuta 1945 asti. Käyttäjinä oli joulukuuhun 1944 saakka Lentolaivue 32, sen jälkeen Hävittäjälentolaivue 11. Niillä saavutettiin yksi ilmavoitto.


title: Ilmasotakoulu

text: Ilmasotakoulu (ILMASK, aik. IlmaSK) on Suomen ilmavoimien puolustushaarakoulu Jyväskylän varuskunnassa Tikkakoskella. Ilmasotakoulun johtajana toimii eversti Mikko Punnala. Varusmies-, reserviläis- ja palkatun henkilöstön koulutuksen lisäksi Ilmasotakouluun kuuluu myös Ilmavoimien soittokunta.


title: Ilmasotakoulu

text: Ilmasotakoulu vastaa upseerikoulutuksen yhteisten opintokokonaisuuksien toteuttamisesta, palkatun henkilökunnan jatko- ja täydennyskoulutuksesta sekä varusmieskoulutuksesta. Ilmasotakoulun Elso-koulutuskeskus vastasi vuoteen 2012 saakka elektronisen sodankäynnin koulutuksesta toisena valtakunnallisena koulutuskeskuksena Riihimäen varuskunnan ohella. Nykyisin koulutusta ei enää järjestetä Ilmasotakoulussa. Ilmasotakoulu on ilmavoimien komentajan alainen puolustushaarakoulu sekä ilmavoimien johtamisjärjestelmän ja ilmatorjunnan aselajikoulu. Sotilasopetuslaitoksen rooli sillä on ollut toukokuusta 1975 ja puolustushaarakoulun vuoden 2004 alusta lukien.


title: Ilmasotakoulu

text: Joukko-osaston vuosipäivää vietetään 6. maaliskuuta. Joukko-osasto perustettiin Naarajärvelle 1.12.1941 nimellä Ilmavoimien Viestivarikko (IlmavVV). Nimi Ilmavoimien Viestikoulu tuli käyttöön jo vuosi myöhemmin.


title: Ilmasotakoulu

text:
Koulun johtajana ovat toimineet:
Ilmasotakoulu vaalii edeltäjiensä (Ilmavoimien Viestipataljoona ja Ilmavoimien Viestikoulu) sekä aikaisemmin itsenäisinä joukko-osastoina toimineiden joukkojen (Kuljetuslentolaivue/Tiedustelulentolaivue, Luonetjärven soittokunta ja Ilmatorjuntakoulu) perinteitä. Perinteiden vaalimiseen osallistuu kaksi kiltaa; vuonna 1965 perustettu Ilmavoimien viestikilta (alkuperäinen nimi Ilmavoimien viesti- ja tutkakilta) sekä 2000-luvun alussa perustettu Ilmasotakoulun kilta.


title: Ilmasotakoulu

text:
Ilmasotakoulun organisaatioon kuuluvat
"Koulutuskeskukseen" kuuluvat johtaja, opintoasiainosasto, korkeakouluosasto ja koulutusosasto. Keskuksen johtajana on toiminut muun muassa everstiluutnantti Vesa Sundqvist. "Koulutuspataljoona" taas muodostuu komentajasta, esikunnasta, aliupseerikoulusta (AUK), viestitekniikkakomppaniasta, lentotekniikkakomppaniasta ja Ilmavoimien reserviupseerikoulusta (ILMAVRUK ja LENTORUK).


title: Ilmasotakoulu

text: Ilmasotakoulun organisaatioon kuului 1.1.2005–31.12.2014 myös "Tukilentolaivue" (TUKILLV), jonka tehtävänä on puolustusvoimien sekä valtiohallinnon tukeminen tukilentotoiminnalla ja lentokuljetukset, laskuvarjohyppytoiminta ja maalinhinaus. Laivue oli aikaisemmin itsenäinen joukko-osasto ja siihen kuuluu kolme lentuetta.


title: Ilmasotakoulu

text: Joukko-osasto tunnettiin aiemmin nimellä Ilmavoimien Viestikoulu (IlmavVK). Vuoden 2005 alusta nimi muuttui Ilmasotakouluksi ja Kauhavalla sijaitsevasta Ilmasotakoulusta tuli Lentosotakoulu (LentoSK). Samaan aikaan Tikkakoskella sijaitseva, vuonna 1973 perustettu Tukilentolaivue, lakkautettiin itsenäisenä joukko-osastona ja se liitettiin joukkoyksiköksi uuteen Ilmasotakouluun.


title: Ilmasotakoulu

text: Nimenvaihdon taustalla oli varuskunnan kehittyminen puolustushaarakouluksi: Ilmasotakoulu vastaa nykyään lennonopettajakoulutuksesta ja ohjaajien alkeislentokoulutuksesta Vinka-kalustolla. Hawk-suihkuharjoituskonekoulutus ja -kalusto siirtyi Kauhavalle Lentosotakouluun.


title: Ilmasotakoulu

text: Myös joukko-osaston joukko-osastotunnus ja joukko-osastoristi vaihtuivat uusiin samassa yhteydessä.


title: Ilmasotakoulu

text: Ennen Ilmavoimien Viestikoulu -nimeä käytössä oli nimi Ilmavoimien Viestipataljoona (IlmavVP) vuoteen 1966 saakka.


title: Ilmasotakoulu

text: Joukko-osasto siirtyi Hämeenlinnasta Tikkakoskelle (nykyisin osa Jyväskylää) loppukesällä 1962.


title: Ilmasotakoulu

text: Varusmiehiä koulutetaan Koulutuspataljoonassa aliupseerikurssilla, reserviupseerikursseilla sekä miehistössä eri tehtäviin. Varusmiesten on mahdollista hakeutua myös valtakunnallisiin ja varuskunnallisiin erityistehtäviin . Ilmasotakoulussa sijaitsee myös Ilmavoimien Reserviupseerikoulu, jossa koulutetaan eri aliupseerikoulun linjoilta valitut reservin upseereiksi. Samassa paikassa sijaitsee myös Lentoreserviupseerikoulu (LENTORUK), jossa koulutetaan ilmavoimien sotilaslentäjät.


title: Ilmasotakoulu

text: Miehistölle on tarjolla omat koulutushaaransa, joihin kuuluu viesti, kuljettaja, suojaus (sotilaspoliisi), ilmataistelu, keittäjä, lentosää, kirjuri, lääkintä sekä uusimpana erikoisalana media-ala. Viestissä koulutetaan tukikohdan viestijoukkueita. Sotilaskuljettajat koulutetaan Tikkakoskella (pois lukien vuodet 2006–2007, jolloin Ilmavoimien sotilaskuljettajakoulutus toimi Pirkkalassa).Ilmasotakoulu tarvitsee myös talous-, lääkintä- ja kuljetusaliupseereita. Kuljetus- ja lääkintäaliupseerit koulutetaan Vekaranjärvellä Karjalan prikaatissa, josta on mahdollista päästä Reserviupseerikouluun Haminaan. Tammikuun saapumiserässä järjestetään viestin alaisena toimiva tutkalinja, jossa varusmiehiä koulutetaan pääasiassa ilmavoimien tutka-asemien (tka-as) toimitsijoiksi.Reserviupseerikoulutus alkaa maavoimien tavoin aliupseerikurssin I-vaiheen jälkeen. Erikoisaliupseerit voivat hakeutua maavoimien RUK:uun, josta he palaavat Ilmasotakouluun koulutustaan vastaaviin tehtäviin.


title: Ilmasotakoulu

text: Saapumiserästä I/06 alkaen viestiliikenne- ja viestiteknisen linjan tilalle tuli uusi viestilinja, jolla koulutetaan aliupseereita tukikohtaviestijoukkueen eri tehtäviin. Ilmavalvontamiehistön tilalle tuli saapumiserästä II/06 alkaen linkkimiehistö ja I/07 alkaen linkkimiehistön tilalle on koulutettu viestijoukkue, joka vastaa tukikohdan viestitoiminnasta.


title: Ilmasotakoulu

text: Ilmasotakoulun oppilaskunta omistaa Locomobile Company of American valmistaman perintöauton, vuoden 1928 mallia olevan Locomobilen, museorekisteritunnus XAA-3. Ns. Loco on sijoitettuna koulun ulkopuolisiin tiloihin.


title: Lentosotakoulu

text: Lentosotakoulu ("LENTOSK", aik. "LentoSK") (1937 asti "Ilmailukoulu", 1938–1941 ja 1952–2004 "Ilmasotakoulu") sijaitsi Kauhavalla. Se oli ilmavoimien komentajan alainen koulu, jonka päätehtävänä oli jatkolentokoulutuksen antaminen puolustusvoimien ja rajavartiolaitoksen sotilaslentäjille. Puolustusvoimauudistuksen mukaisesti joukko-osasto lakkautettiin vuoden 2014 lopussa. Kauhavan kaupunki vastusti koulutustoiminnan yhdistämistä Ilmasotakouluun Jyväskylän Tikkakoskelle, mutta Valtiontalouden tarkastusvirasto totesi kesäkuussa 2012 lakkauttamisen perustelluksi.


title: Lentosotakoulu

text: Ammattisotilaslentäjien koulutus annettiin Suomen itsenäisyyden alussa Helsingin Santahaminassa, jossa niin kutsuttu Saharan alue toimi maalentokenttänä. 1920-luvulla koulutus kuitenkin annettiin pääosin vesikoneilla. Lentokoulutus siirtyi Kauhavalle vuonna 1929, jolloin alkoi reserviläisten koulutus.


title: Lentosotakoulu

text: Talvisodassa Neuvostoliiton ilmavoimat aiheuttivat Kauhavalla 16 ilmahälytystä. Ilmahälytyksessä lentokoneet siirrettiin sirpalesuojiin tai lennettiin väistökentille ja lentokenttä naamioitiin asettamalla kiitotielle keveitä ”latoja”. Ainoastaan kerran 29. tammikuuta 1940 viisitoista pommikonetta lensi pilvien yllä lentokentän yli, minkä jälkeen ne pudottivat 53 pommia Alajärvelle menevän tien eteläpuolelle Lapuan Hirvijoelle metsään.Lentosotakouluun kuuluivat:Lentosotakoulun oli luovutettava vapautuneet tilat ja maa-alueet puolustusministeriölle vuoden 2015 aikana. Henkilöstöstä osalle ilmoitettiin löytyvän tehtäviä Ilmasotakoulusta (IlmaSK) Jyväskylän Tikkakoskelta. Irtisanottaville tarjottiin 12 kuukauden palkkaa irtisanomispakettina, mikäli yhtäjaksoisia palvelusvuosia oli takana vähintään 12.


title: Lentosotakoulu

text: Koulun tilat myytiin alkukesästä 2014 LSK Business Park -nimiselle yritykselle, jonka taustalla on joukko pohjalaisia yrittäjiä. Syksyllä 2015 tiloissa avattiin Suomen Punaisen Ristin ylläpitämä 350-paikkainen vastaanottokeskus.


title: Lentosotakoulu

text: Joukko-osaston palveluksessa oli 230–240 henkilöä ja lentävänä joukkoyksikkönä oli Hävittäjälentolaivue 41 (HävLLv 41), joka operoi Hawk-kalustolla. Laivueen viimeisin komentaja oli everstiluutnantti Jussi Virtanen. Laivue jakautui lentueisiin. Varuskunnan kulttuurihistoriallisesti arvokkain rakennus on linnanpihalla varustettu Linnarakennus (1928).


title: Rotuman kieli

text: Rotuma on austronesialainen kieli. Sitä puhutaan pääasiassa Rotuman saarella, Fidžillä. Kielessä on paljon lainasanoja samoan ja tongan kielistä. Rotumaa puhuu äidinkielenään yhteensä noin 9 000 ihmistä.


title: Rotuman kieli

text: Rotumassa on on 14 konsonanttia /p t tš k ' m n ŋ f v s h r l/ ja viisi vokaalia /i e u o a/. Rotumassa ei ole vokaalien pituusoppositiota eli pitkiä vokaaleja ei ole. Äänne tš on affrikaatta, joka kirjoitetaan j:llä.


title: Rotuman kieli

text: Rotuma käyttää seuraavia kirjaimia: a e f g h i j k l m n o p s t u v '. Kirjain "g" ääntyy ŋ, "j" [tš] ja ' glottaaliklusiilina (ʔ). Takavokaaleista /a o u/ on etuvokaaliset muunnokset /ä ö y/ kun takavokaalia seuraavassa tavussa on etuvokaali /i e/.


title: Ilmavoimien esikunta

text: Ilmavoimien esikunta ("ILMAVE", aik. IlmavE) vastaa Suomen ilmavoimien komentajan johtoesikuntana siitä, että ilmavoimien joukoilla on toimintaedellytykset ja tulostavoitteet. Esikunta on sijoitettu Luonetjärven varuskuntaan Tikkakoskelle Jyväskylään.


title: Ilmavoimien esikunta

text: Ilmavoimien esikunta vastaa ilmavoimien komentajan antamien yleisohjeiden mukaisesti ilmavoimien ja ilmapuolustuksen suunnittelusta, hankinnoista ja toiminnasta. Se valvoo ilmavoimien joukko-osastojen ja laitosten toimintaa. Ilmavoimien esikunnan toimintaa johtaa esikuntapäällikkö, jona aloitti 1.6.2014 prikaatikenraali Petri Tolla


title: Ilmavoimien esikunta

text: Esikuntapäälliköitä ovat olleet:Operaatiopäällikkönä 2010-luvulla on toiminut eversti Petri Tolla.


title: Ilmavoimien esikunta

text: Esikuntaan kuuluvat:Entisen materiaaliosaston toiminnot on integroitu vuodesta 2010 lukien Ilmavoimien materiaalilaitoksen organisaatioon ja viestiosaston toiminnot jo aikaisemmin Johtamisjärjestelmäosastoon.


title: Ilmavoimien esikunta

text: Ilmavoimien esikuntaan on sijoitettuna myös Sotilasilmailun viranomaisyksikkö (lyhenne SVY). Yksikköön kuuluu neljä vastuualuetta: hallinto, teknillinen, lentotoiminnan sekä lentoturvallisuuden vastuualue. SVY:n tehtävänä on myös lento-onnettomuuden tapahduttua asettaa sotilasilmailuonnettomuuden tutkintalautakunta tutkimaan onnettomuuden syitä. Yksikkö sijaitsee Tikkakosken teollisuusalueella.


title: Ilmavoimien esikunta

text: Fyysisesti esikunta sijaitsee Luonetjärven varuskunnassa, jonne esikunta muutti joulukuussa 1973 , toimittuaan ensin 1942 lähtien Helsingin Munkkiniemessä. . Jatkosodan loppuaikoina esikunta toimi jo Tikkakoskella. Esikuntaan kuuluu myös Ilmaoperaatiokeskus, josta käsin johdetaan koko valtakunnan ilmapuolustusta.


title: Kurt Gödel

text: Kurt Friedrich Gödel ([]; 28. huhtikuuta 1906 – 14. tammikuuta 1978) oli itävaltalais-yhdysvaltalainen matemaatikko ja filosofi, jota pidetään yhtenä kaikkien aikojen merkittävimmistä loogikoista. Häntä on kuvattu ”suurimmaksi loogikoksi Aristoteleen jälkeen”. Laajimmin hänet tunnettaneen epätäydellisyyslauseestaan, joka mullisti matematiikan tutkimuksen ja jolla on ollut vaikutusta myös luonnontieteisiin ja filosofiaan. Gödelin työn merkitys tunnustetaan niin tietotekniikan, tekoälytutkimuksen kuin kosmologiankin piireissä. Gödel ei julkaissut kovinkaan monta tieteellistä työtä, mutta hänen harvat julkaisunsa olivat erityisen merkityksellisiä varsinkin matematiikan alalla.


title: Kurt Gödel

text: Itävaltalainen Gödel vaikutti Euroopassa ollessaan Wienin piirissä, jossa filosofit ja luonnontieteilijät kiistelivät totuuden olemuksesta. Gödel avioitui Adele Porkertin kanssa vuonna 1938. Toisen maailmansodan alettua Gödel katsoi parhaimmaksi paeta natseja matkustamalla vaimonsa kanssa Venäjän ja Japanin kautta Yhdysvaltoihin. Uudessa kotimaassaan hän asettautui Princetoniin, New Jerseyn osavaltioon ja aloitti työt Institute for Advanced Studyssa. New Jerseyssä Gödel eli vaimonsa kanssa loppuelämänsä. Yhdysvalloissa Gödel vetäytyi omiin oloihinsa ja pysyi poissa julkisuudesta. Princetonin-vuosinaan Gödel ystävystyi Albert Einsteinin kanssa. Einstein hakeutui Gödelin seuraan ja piti häntä vertaisenaan.


title: Kurt Gödel

text: Vuonna 1977 Adele vammautui, minkä vuoksi hän ei enää kyennyt laittamaan ruokaa miehelleen. Tämän takia Gödel kieltäytyi syömästä lainkaan. Hän kuoli 14. tammikuuta 1978 aliravitsemukseen. Kuollessaan hän painoi hieman alle 30 kiloa.


title: Kurt Gödel

text: Gödel julkaisi vuonna 1931 epätäydellisyysteoreemansa saksalaisessa julkaisussa artikkelissa nimeltä "Über formal unentscheidbare Sätze der Principia Mathematica und verwandter Systeme" (). Se jätti lähtemättömän jäljen matematiikkaan. Gödelin mukaan sellaista aksiomaattista järjestelmää, mikä kuvailee luonnollisten lukujen aritmetiikan, ei voida todistaa ristiriidattomaksi sen omien aksioomien avulla. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, ettei matematiikkaa voida osoittaa ristiriidattomaksi matematiikan keinojen avulla. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, ettei järjestelmää voitaisi lainkaan osoittaa ristiriidattomaksi. Osoittaminen on mahdollista, mutta ei järjestelmän omista aksioomista lähtien. Artikkeli, jossa Gödel julkisti ajatuksensa, on hankalalukuinen sen sisältämien useiden määritelmien takia. Tuon ajan asiantuntijoista vain muutama kykeni ymmärtämään Gödelin työtä. Todistaakseen epätäydellisyyden Gödelin täytyi kehittää täysin uusi tapa ajatella, mikä taas on johtanut lukuisiin uusiin ja mielenkiintoisiin logiikan ja matematiikan perusteita koskeviin kysymyksiin. Tätä uudentyyppistä ajattelua pidetään vähintäänkin yhtä merkittävänä kuin itse työtäkin.


title: Kurt Gödel

text: Vaikka Gödelin epätäydellisyyslause oli mullistava ajatus, kovinkaan tuotteliaana matematiikassa häntä ei voida pitää. Epätäydellisyysteoreeman lisäksi hän julkaisi vain muutaman muun työn, mutta nekin ovat hyvin olennaisia matematiikan kannalta. Gödel todisti muun muassa sen, että valinta-aksiooma ja Cantorin kontinuumihypoteesi eivät ole ristiriidassa joukko-opin aksioomien kanssa. Myöhemmin saatiin osoitetuksi, että näitä kahta aksioomaa ei voida todistaa muiden joukko-opin aksioomien avulla, minkä takia ne ovat muista aksioomista riippumattomia.


title: Kurt Gödel

text: Gödel julkaisi muutamia laajalle yleisölle suunnattuja kirjoituksia matematiikan perusteista. Nämä olivat ja ovat edelleen hyvin suosittuja, sillä Gödel kykeni esittämään vaikeat asiat hyvin selkeästi ja ymmärrettävästi. Gödeliltä jäi myös useita painokelpoisia kirjoitelmia, joita hän ei koskaan julkaissut. Nämä kuitenkin julkaistiin myöhemmin Gödelin koottujen teosten yhteydessä.


title: Venehautaus

text: Venehautaus tarkoittaa rautakautista tapaa haudata vainaja veneessä polttamatta sitä. Vainaja ja mahdollisesti joitakin hänen läheisiään aseteltiin veneeseen makaamaan. Jos vainaja oli mies, mukaan aseteltiin hauta-antimiksi esimerkiksi tarve-esineitä, aseita ja taisteluvarusteita. Myös naiselle annettiin mukaan hänen ammattiinsa ja asemaansa liittyviä esineitä, esimerkiksi savikulhoja ja erilaisia koruja.


title: Venehautaus

text: Arkkuhautaus saattaa olla samaa perinnettä, mikä on havaittu nuoremmalta kivikaudelta ja pronssikaudelta. Silloin hauta-arkkuna käytettiin puunrungoista koverrettuja ruuhia. Niitä saatettiin laittaa kaksi vastakkain niin, että syntyi arkku, tai sitten vainaja peitettiin ruuhella kuin kannella. Pronssikaudella veneitä edustivat ainakin laivalatomukset, jollaisia on löydetty samalta levinneisyysalueelta kuin niiden jälkeisiä venehautoja.


title: Venehautaus

text: Venehautauksia voidaan ajatella olevan kolmenlaisia. Arkeologit ovat löytäneet maakummuista ja kiviröykkiöistä veneitä, jonne vainajat on haudattu veneen pohjalla makaamaan. Sitä tapaa kutsutaan (polttamattomiksi) venehataukseksi. Tällaisia hautoja on verraten vähän. Mikäli vainaja seremonian jälkeen poltettiin veneessään, sitä kutsutaan polttovenehautaukseksi. Niitä on moninkertainen määrä polttamattomiin hautauksiin verrattuna. Kolmas vaihtoehto on tuttu vain kansantarinoista, myyteistä ja etnisten kansojen käytänteistä. Niissä vainaja aseteltiin veneeseen ja tuupattiin vesille, polttaen tai polttamatta. Tuuli tai virta vei vainajan mennessään, mikä oli tällaisen hautaamisen ajatuskin. Yhtään sellaista hautausta ei kuitenkaan ole löydetty.


title: Venehautaus

text: Kun polttamaton venehauta oli katettu lankuilla kammioksi ja peitetty maalla, sen päälle kerättiin vielä kiviröykkiö tai maakumpu. Tapaa on käytetty eniten Itämeren ympäristössä. Se lienee alkujaan peräisin germaaneilta tai skandinaaveilta. Venehautauksia tehtiin roomalaiselta rautakaudelta viikinkiajan loppuun eli 300−1000 jaa., mutta kristilliseltä ajalta niitä ei enää tunneta. Eniten laivahautauksia tunnetaan viikinkiajalta, ja ne muodostavat 77 prosenttia kaikista venehaudoista (niistä 67 prosenttia on Norjassa).


title: Venehautaus

text: Eniten polttamattomia laivahautoja on löydetty Norjasta, mutta niitä tehtiin myös Ruotsissa ja Tanskassa. Joitakin polttamattomia venehautauksia on löytynyt muualtakin, missä vain skandinaavit ovat liikkuneet ja haudanneet ryhmänsä jäseniä.


title: Venehautaus

text: Norjalaiset ovat löytäneet runsaasti venehautoja. Niiden keskittymiä on Oslovuonon lähistöltä ja Norjan etelärannoilta, länsirannikon vuonoista, Trøndelagenista ja sen pohjoispuolelta. Niitä on yli 90. Norjalaiset jaottelevat kyseiset haudat vielä venehaudoiksi ("båtgrav") ja laivahaudoiksi ("skipsgrav"). Vene muuttu laivaksi, kun pituus ylittää 15 metriä.


title: Venehautaus

text: Paljon venehautoja on löydetty erityisesti Vestfoldista, Østfoldista, Rogalandista ja Nordfjordista, mutta myös Etnestä, Steinkjerista, Buskerudista, Sogn og Fjordanesta, Verdalista, Namdalseidista, Trøndelagista ja Helgelandista. Venehaudat täplittävät Norjan rannikon Oslon seudulta aina Pohjois-Norjan Kvaløyhin saakka.


title: Venehautaus

text: Erityisen kuuluisa venehauta on Vestfoldin Tønsbergistä löydetty Oseberg, joka kaivettiin esille vuonna 1904, ja Sandefjordista löydetty Gokstad sekä myös Østfoldin Fredrikstadista löydetty Tuneskipet (900 jaa.). Venehautauksia löytyy myös Gauselista Stavangerista.


title: Venehautaus

text: Yksittäisten venehautauksien lisäksi on Ruotsissa myös useita hautoja sisältäviä venehautakalmistoja. Yhdessä kalmistossa voi olla 3−14 venehautaa. Kalmistoja on kahdeksan Mälarenin pohjoisrannoilla. Ruotsissa tunnetaan 116 venehautaa, joista 56 on polttohautoja ja 60 ruumishautoja. Venehautoja on runsaammin vasta merovingiaikana, mutta eniten viikinkiaikana, jonka jälkeen ne loppuvat. Mälareninlaaksossa haudatun sukupuoli tunnetaan vain 9 prosentissa tapauksista, mikä heijastaa tilannetta koko Ruotsissa. Ruotsissa on vainajien sukupuoleksi määritetty 42 naista ja 59 miestä, jos muutamat yhteishaudat otetaan huomioon. Miesten haudassa veneen mitta on yleensä ollut 8−9 metriä ja naisen 4−5 metriä.


title: Venehautaus

text: Uplannissa on Ruotsin kuuluisin venehautakalmisto Vendelin kalmistot (500-800 jaa., esiin on kaivettu 14 venehautaa), mistä johtuu myös nimitys "vendelinkausi", joka vastaa suomalaisten merovingiaikaa. Sieltä noin 50 kilometriä etelään sijaitsevat Valsgärden (500-1000-luku, esiin on kaivettu 15 venehautaa), Gamla Uppsala (esiin kaivettu 4), Ulltuna (esiin kaivettu 2) ja Tuna Alsike (esiin kaivettu 10-12). Mälarenin pohjoisrannalla sijaitsevat vielä Tuna Badelunda (esiin kaivettu 8) ja Norsa Köping (15, joista kaivettu esiin yksi) sekä Tuna Badelundasta pohjoiseen Sala (esiin kaivettu 4). Yksittäisiä venehautoja on Skärplingessä Gammelgårdenissa ja Årbyssä Rasbokilissa venehauta ajalta 850-950 jaa..


title: Venehautaus

text: Venehautakalmistoja on myös Itä-Götanmaalla. Kuddbyssa on Skambyn (10, josta kaivettu yksi) kalmisto, jossa on 10 selvää veneenmuotoista vajoamaa. Styrsandissa on Malmin (3) kalmisto, jossa on kolme venehautaa merkitsevää kuoppaa. Mjölbyssa sijaitsee Norra Bergan kalmisto (alle 10), jossa kymmenessä kuopassa on useita veneenmuotoista vajoamia. Yksittäinen venehauta on Askebyssa. Länsi-Götanmaalla on tutkittu Äskekärrin (900-luvun) 16-metrinen viikinkivene.


title: Venehautaus

text: Skånessa on yksittäisiä venehautoja. Sellaisia on Lundin lähellä Furulundissa, Malmössä Tornhögissa ja Agnesfridin gymnasiumissa Fosie. Öölannissa on Nabbelundissa Nabberör ja Gotalnnissa vain Bulverket ja Viksbåten (1130 jaa.) Söderby-Karlin kotiseutumuseossa.


title: Venehautaus

text: Suomessa venehautoja tunnetaan 38, niistä suurin osa polttovenehautoja. Suomesta tunnetaan 30 polttokenttäkalmistoa, joita on löytynyt runsaammin veneenniittejä. Niistä ainakin osaa voidaan varmuudella pitää polttovenehautauksen jäänteinä. Lisäksi yksittäisiä polttovenehautoja tunnetaan mm. Perniöstä ja Vähästäkyröstä. Ainoa varma polttamaton venehauta on löytynyt Ahvenanmaalta. Siellä kalmistossa Karrböle 8 on yksi polttamaton venehauta, joka ajoitetaan noin 800−1000-luvulle.


title: Venehautaus

text: Virossa Saarenmaalla, Sõrvenniemen kapeimmassa kohdassa Salmen kylässä, on tutkittu Salmen venehaudat (Salme I ja II), jotka on ajoitettu noin 750 jaa.. Haudasta I löytyi 7 miespuolisen vainajan jäännökset ja haudasta II 33 vainajaa. Vainajat oli aseteltu veneeseen eri asentoihin, jotka liittyvät purjehimiseen. Toisessa veneessä 28 vainajaa oli pinottu neljään kerrokseen. Hauta-antimina olivat ruoka-antimet sekä muutama koira, kotieläimiä ja henkilökohtaista esineistöä. Aseita löydettiin runsaasti. Miekkoja oli yli 40, useita keihäitä, toistakymmentä kilpeä, noin 100 nuolenkärkeä, kovasimia, luukampoja, koruja, piikiveä, kirves ja veitsiä sekä 71 pelinappulaa ja useita arpakuutioita. Laivojen niiteistä voitiin päätellä veneiden muoto ja koko sekä se, soudettiinko vai purjehdittiinko sitä. Vaikuttaa siltä, että Salme II oli purjevene ja siten toistaiseksi vanhin Itämereltä tavattu purjevene.


title: Venehautaus

text: Bornholmissa on useita venehautoja, jotka ovat joko poltettuja taikka palamattomia. Esimerkiksi Slusegaardin kalmistosta on löydetty 1 400 hautaa, joista noin 40 venehautaa on roomalaiselta rautakaudelta alkaen 200 eaa. Tanskassa on vain neljä säilynyttä venehautaa. Kuuluisa on Fyn saaren Kerteminde Fjordin Ladby ("Ladbyskibet"). Tunnettuja ovat myös Gammelbyn venehauta, Lollandin Flintinge ja Saksaan nykyään kuuluva Hedebyn venehauta.


title: Venehautaus

text: Islanti on skandinaavien asuinsaari, mutta sieltä ei ole löytynyt kuin yksi laivahautaus Vatnsdalur. Tilanne on samalla tavalla erikoinen kuin Gotlannissa, jossa ei ole yhtään venehautaa. Myös Orkneyn saarella Sandayssa on vain yksi Scarin laivahauta. Britteinsaarilla on yllättävän vähän venehautoja, vaikka viikingit kävivät siellä lukuisia taisteluita. Skotlannista tiedetään ainakin Kiloran Bayssa ja Port an Eilean Mhòirissa olevat laivahaudat. Itä-Angliassa Suffolkissa on Snapen ja Woodbridgessa Sutton Hoon laivahaudat. Irlannin ja Englannin välissä olevalla Mansaarella, jossa viikinkejä asui pitkään, on vielä Balladoole ja Ballateare. Ranskan Bretagnessa oleva alue oli myös viikinkien hallinnassa. Sieltä tunnetaan Île de Groix'n laivahauta.


title: Venehautaus

text: Venäjällä Itämeren ja Mustanmeren välisellä alueella on joitakin venehautoja, joiden tekijöistä saattaa vieläkin olla epävarmuutta. Jotkut niistä tulkitaan slaavien tekemiksi, mutta skandinaavien esikuvan mukaisesti. Novgorodin lähellä Velikyssä on Rurikovo Gorodištše, Jaroslavin lähellä on Sarskoje Gorodištše ja Timerevo. Ukrainassa Chernihivissa on Musta hauta.


title: Yyteri

text: Yyteri () on Porin 60. kaupunginosa. Se sijaitsee Meri-Porin alueella Yyterinniemen länsiosassa. Yyteri tunnetaan myös samannimisestä hiekkarannastaan, joka on yksi Suomen ja koko Pohjoismaiden pisimpiä. Rock-yhtye The Rolling Stones esiintyi Yyterissä vuonna 1965, jolloin alue oli vielä osa Porin maalaiskuntaa.


title: Yyteri

text: Yyterissä on kuuden kilometrin pituinen hiekkaranta. Ranta tunnetaan laajasta dyynialueesta. Vanhin ja kaikkein korkein dyynivalli Keisarinpankki on heti sannoille tultaessa. Yyterin hiekkadyynit houkuttelevat matkailijoita ja kaupunkilaisia uimarannalle koko kesän. Yyterissä voi harrastaa monenlaista liikuntaa, muun muassa golfia, ratsastusta, rantalentopalloa ja surffausta. Yyterissä on yli 30 kilometriä retkeilyreittejä, luontopolkuja ja yli kymmenen lintutornia. Yyterin maankuulujen hiekkarantojen omaleimaiseen luontoon voi tutustua esimerkiksi paikoitusalueelta alkavalla 1,8 kilometrin pituisella luontopolkulenkillä. Alueen ainutlaatuisuudesta johtuen Yyteriin rakennettiin 1970-luvulla Yyterin kylpylähotelli, joka oli pahoissa taloudellisissa vaikeuksissa 1990-luvun lamavuosina, mutta on sittemmin päässyt jaloilleen.


title: Yyteri

text: Yyterin mäntyjen hyvinvointia uhkaa tähtikudospistiäinen, jonka torjunnassa kokeillaan sukkulamatoja.


title: Idealismi

text: Idealismi (ontologinen idealismi) on ontologinen käsitys, jonka mukaan todellisuus on perimmäiseltä luonteeltaan henkinen. Henki voidaan ymmärtää tässä yhteydessä mm. mieleksi tai sen sisällöiksi (esim. havainnot, ajattelu), kulttuuriksi, käsitteiksi tai jumaluudeksi. Ontologista idealismia on kutsuttu myös "sieluttavaksi" käsitykseksi todellisuudesta, jonka vastakohtana on "aineellinen" käsitys todellisuudesta eli ontologinen materialismi.


title: Idealismi

text: Yleisimmin idealismilla viitataan käsitykseen, jonka mukaan todellisuus on olemassa vain mielessä tai jollakin tavalla mielen rajoittamana. Idealismi voi kuitenkin sallia perustavanlaatuisemman, havainto- tai käsityskyvyn ulkopuolelle jäävän todellisuuden, kuten Immanuel Kantin ”oleva sellaisenaan”, olemassaolon.


title: Idealismi

text: Idealismi on materialismin tavoin monistinen ontologinen käsitys. Ne asettuvat yhdessä dualistisia eli kaksijakoisisia ja pluralistisia eli monijakoisia käsityksiä vastaan.


title: Idealismi

text: Idealismi voidaan jakaa kolmeen ryhmään:


title: Idealismi

text: Erona on siis yksinkertaistetusti se, että kun objektiiviset idealistit katsovat hengen ("ideaalin", ideoiden, tms.) olevan olemassa tietoisuutemme ulkopuolella aineellisesta maailmasta riippumatta (objektiivisesti), subjektiiviset idealistit katsovat, ettei aineellista maailmaa ole olemassa tietoisuutemme ulkopuolella vaan maailma koostuu tietoisuutemme ilmiöistä (subjektiivisesti). Transsendentaalinen idealismi asettuu tavallaan näiden näkökulmien väliin: sen mukaan ulkoinen, aineellinen maailma voi olla olemassa tietoisuudesta riippumatta, mutta siitä ei voida tietää mitään suoraan: se jää havaintokykymme ulkopuolelle (transsendenssi).


title: Idealismi

text: Idealismin nimellä on historian kuluessa kutsuttu useita erilaisia filosofisia mielipiteitä ja suuntauksia.


title: Idealismi

text: Useita hindulaisen ja buddhalaisen filosofian koulukuntia voidaan luonnehtia idealistisiksi. Hindulaisessa idealismissa tietoisuus, jonka katsotaan loppujen lopuksi virtaavan jumalasta (Brahman tai Purusha), on kaiken ilmiötason todellisuuden perusta. Joissakin buddhalaisuuden koulukunnissa keskitytään tietoisuuteen ilman mitään jumaluuksia.


title: Idealismi

text:
Platonia pidetään usein idealistina, koska hänen ideaoppinsa keskeisenä osana olevat ideat ovat selvästi laajasti ymmärrettynä "ideaalisia". Platonille keskeistä ei kuitenkaan ollut se, että nämä ideat olisivat ihmismielessä, vaan niillä oli hänelle itsenäinen olemassaolo. Näin Platon ei ole esimerkiksi subjektiivinen idealisti kuten Berkeley. Sen sijaan häntä voidaan pitää ensimmäisenä objektiivisena idealistina. Platonin ajatukset saivat vaikutteita myös idealistina pidetyltä Parmenideelta. Platonin idealismi asetetaan usein Aristoteleen realismia vastaan.
Plotinokselta voidaan löytää ensimmäistä kertaa länsimaisen filosofian historiassa samanlaista idealismia, jota oli jo paljon aikaisemmin esiintynyt itämaisessa ajattelussa. Plotinos opetti, että kaikkeudessa ei ole muuta paikkaa kuin sielu, että sielu on tehnyt maailman astumalla iäisyydestä aikaan, ja että aikaa ei pidä olettaa sielun ulkopuolella. Monien myöhempien filosofien tavoin Plotinos ei kuitenkaan ollut huolissaan siitä, kuinka voisimme tuntea mielemme ulkopuoliset oliot.


title: Idealismi

text: Platonilainen idealismi sai jatkoa esimerkiksi kirkkoisä Augustinuksen ajattelussa ja uusplatonismissa.


title: Idealismi

text:
Myles Burnyeatin mukaan nykyaikainen idealismi saattoi syntyä vasta sen jälkeen, kun René Descartes oli esittänyt, että kaiken tiedon kannalta on ensisijaista tuntea oma mieli. Descartes itse ei kuitenkaan ollut idealisti.
Nicolas Malebranche, joka oli kartesiolainen rationalisti, katsoi, että jos ainoat asiat jotka tunnemme varmasti ovat omassa mielessämme olevat ideat, silloin ulkoisen maailman olemassaolo olisi kyseenalainen ja se tunnettaisiin vain epäsuorasti. Sen sijaan hän katsoi, että ulkoinen todellinen maailma oli itse asiassa Jumala. Kaikki tapahtumat vain vaikuttavat tapahtuvan ulkoisessa maailmassa, mutta tosiasiassa kyseessä oli vain Jumalan toiminta. Malebranche katsoi, että tunnemme sisäisesti mielemme ideat suoraan. Ulkoisesti tunnemme suoraan Jumalan toiminnan. Tällainen idealismi johti Baruch Spinozan panteismiin.


title: Idealismi

text: Gottfried Leibnizin monaditeoria kannatti panpsykisminä tunnettua idealismin muotoa.


title: Idealismi

text: George Berkeleytä voidaan pitää ensimmäisenä varsinaisena idealistina nykyaikaisessa mielessä. Hän pyrki selvittämään mitä voisimme tietää varmuudella, ja tuli tulokseen, että kaiken tietomme tulee perustua havaintoihin. Tämä johti hänet ajatukseen, ettei havaintojen ulkopuolella ollut olemassa ”todellisia” tunnettavissa olevia olioita — että se mikä oli todellista oli havainto itsessään. Tämä ilmenee hänen tunnetussa lausumassaan "”esse est aut percipi aut percipere”", ”olemassaolo on havaituksi tulemista tai havaitsemista”, eli jokin on olemassa vain, sillä tietyllä tavalla millä se vaikuttaa olevan olemassa, vain kun sen havaitsee (näkee, tuntee, jne.) havaitseva subjekti. Tätä kutsutaan subjektiiviseksi idealismiksi tai dogmaattiseksi idealismiksi.


title: Idealismi

text: Arthur Collier esitti samanlaisia näkemyksiä kuin Berkeley. Näiden kahden samaan aikaan eläneen ajattelijan välillä ei kuitenkaan vaikuta olleen yhteyksiä. Collier katsoi, että ulkoista oliota vastaavat kuvat olivat ainoa tunnettavissa oleva todellisuus. Aine, joka oli kuvien aikaansaava syy, ei ollut ajateltavissa eikä se siten ollut meille mitään. Ulkoinen maailma ei ollut inhimillisille tarkkailijoille olemassa.


title: Idealismi

text: Collier sai vaikutteita John Norrisin teoksesta "An Essay Towards the Theory of the Ideal or Intelligible World" (1701). Lukijat, jotka eivät kyenneet tekemään eroa mielessä olevan kuvan ja sen edustaman ulkoisen olion välille, hylkäsivät yleensä Colliersin idealistiset ajatukset.


title: Idealismi

text: Jonathan Edwards, yhdysvaltalainen teologi, aloitti Yalen yliopistossa kolmetoistavuotiaana vuonna 1716. Luettuaan John Locken ajatuksia ideoista, hän kirjoitti ollessaan neljätoistavuotias, että ainoat todelliset asiat olivat mielet. Hän katsoi, että aine on olemassa vain mielen ideana. Teologisen ajattelutapansa seurauksena hän päätteli, että avaruus on Jumala, koska kummatkin ovat rajattomia. Myöhemmällä iällään hän ei jatkanut näiden idealististen ajatusten kehittelyä.


title: Idealismi

text: Immanuel Kant katsoi, että mieli muovaa havaintomme aika-avaruudelliseen muotoon. Kant keskittyi brittiläisiltä empiristeiltä (kuten Lockelta, Berkeleyltä ja David Humelta) saamaansa ajatukseen siitä, että kaikki mitä voimme tuntea ovat mielen vaikutelmat tai ilmiöt ("fenomena"), jotka ulkoinen maailma, joka voi olla olemassa tai olematta itsenäisenä, luo mieliimme. Mielemme ei voi koskaan havaita ulkoista maailmaa suoraan. Kant kutsui filosofiaansa transsendentaaliseksi idealismiksi ja empiiriseksi realismiksi.


title: Idealismi

text: Saksalainen idealismi on nimitys idealistiselle liikkeelle, joka vaikutti saksalaisessa filosofiassa 1700-luvun lopulla ja 1800-luvun alkupuolella. Se kehittyi Immanuel Kantin töiden pohjalle 1780- ja 1790-luvuilla ja liittyi läheisesti romantiikkaan ja valistusajan vallankumoukselliseen politiittiseen ajatteluun. Saksalaisen idealismin tunnetuimpia ajattelijoita olivat Johann Gottlieb Fichte, Friedrich Schelling ja Georg Wilhelm Friedrich Hegel. Siihen vaikuttivat merkittävästi myös Friedrich Heinrich Jacobi, Karl Leonhard Reinhold ja Friedrich Schleiermacher.


title: Idealismi

text:
Brittiläinen idealismi oli brittiläisen filosofian valtavirtaus 1800-luvun loppupuolella. F. H. Bradley näki todellisuuden monistisena kokonaisuutena, joka ymmärretään tilassa, jossa havainnon ja havaitun välillä ei ole eroa. Berkelyn tavoin Bradley katsoi, ettei mitään voida tuntea ellei sitä tunneta mielessä.
Bradley oli ensisijainen kohde G. E. Mooren hyökätessä idealsmia vastaan. Moore katsoi, ettei Bradley ymmärtänyt, mitä tarkoittaa väite jonkin todellisuudesta. Mooren mukaan tiedämme arkijärjen ja filosofiaa edeltävien uskomusten kautta varmuudella, että jotkin asiat ovat todellisia, olivat ne sitten ajateltuja olioita tai eivät.


title: Idealismi

text:
J. M. E. McTaggart katsoi, että vain mielet ovat olemassa, ja että ne ovat suhteessa toisiinsa vain rakkauden kautta. Aika, avaruus ja aine oliot olivat McTaggartille epätodellisia. Hän esitti esimerkiksi teoksessaan "The Unreality of Time" (1908), ettei ollut mahdollista tuottaa johdonmukaista esitystä tapahtumasarjasta ajassa, ja että aika on siksi illuusio. Hänen teoksensa "The Nature of Experience" (1927) esitti, etteivät aika, avaruus ja aine voineet olla todellisia. Teoksessa "Studies in Hegelian Cosmology" (1901) hän katsoi, ettei metafysiikka ollut merkityksellistä yhteiskunnallisen ja poliittisen toiminnan kannalta.
Amerikkalainen filosofi Josiah Royce kuvasi itsensä objektiiviseksi idealistiksi.


title: Kaarle VIII (Ranska)

text:
Kaarle VIII (30. kesäkuuta 1470 – 7. huhtikuuta 1498) oli Ranskan kuningas vuosina 1483–1498. Hän oli edellisen kuninkaan Ludvig XI:n poika. Kaarle VIII astui valtaistuimelle 13-vuotiaana isänsä kuoltua, mutta valtaa piti alussa sijaishallitus. Kaarle VIII:n lapset kuolivat jo ennen häntä itseään, joten hänen jälkeensä valtaistuimelle nousi hänen kaukainen serkkunsa Ludvig XII.
Kaarle VIII aloitti pitkäkestoiset ranskalais-italialaiset sodat hankkiakseen Napolin kuningaskunnan kruunun, johon hän katsoi olevansa oikeutettu isänäitinsä "Anjoun Marian" kautta. Valmistautuakseen Italian sotaretkelle hän teki epäedullisina pidetyt rauhat Itävallan ja Englannin kanssa. Vuonna 1494 hän saapui massiivisen sotajoukon kanssa Italiaan ja marssi läpi niemimaan Napoliin saakka. Siellä hän kohtasi Venetsian liigan joukot, joihin oli liittynyt niin Napolin kuningas, Itävalta kuin Milanon hallitsijakin. Kaarle VIII voitettiin 1495 ja suuri osa ranskalaisjoukoista tuhottiin. Perääntyvä Ranskan armeija voitti kuitenkin Venetsian liigan armeijan Fornovon taistelussa samana vuonna; liigan ylipäällikkö kondottieeri Carmagnola kaatui ja Ranskan armeijan rippeet pääsivät vetäytymään turvallisesti Alppien yli kotimaahansa. Loppukautensa Kaarle VIII yritti huonolla menestyksellä uudelleenrakentaa armeijaansa. Hän kuoli 27-vuotiaana kallovammoihin, jotka sai pään osuessa kivestä valmistettuun hevosrampin ovenkamanaan.


title: Kaarle VIII (Ranska)

text: Kaarle VIII:n sotamenestys perustui ranskalaisten käsityöläisten kehittämään uuteen tykkiin, joka oli aiempia ratkaisevasti nopeampi liikuttaa ja käyttää. Uusia tykkejä saattoi kuljettaa muun sotajoukon mukana, eikä niitä näin ollen tarvinnut perääntyessäkään hylätä. Tykkien maineen nopeasti levitessä sotareitille osuneet kaupunkivaltiot sekä Kirkkovaltio luopuivat vastarinnasta. Napolilainen San Giovannin linnoitus kukistui vain kahdeksassa tunnissa. Liitto kuningasta vastaan solmittiin näiden uutisten aiheuttamasta järkytyksestä.


title: Aineen taidemuseo

text: Aineen taidemuseo on Torniossa sijaitseva taidemuseo, jota pitää yllä 1974 perustettu Aineen Kuvataidesäätiö. Museon taustalla on torniolaisten Eila (s. 1920) ja Veli Aineen (1919–2008) vuosikymmenien mittainen taiteen keräily. Torniolaisarkkitehdin Matti Porkan suunnitteleman museorakennuksen, jossa on myös kaupunginkirjasto, rakennutti Tornion kaupunki. Rakennuksen vihki ja avasi Tellervo Koivisto 7. maaliskuuta 1986.


title: Aineen taidemuseo

text: Museon kokoelma sisältää suomalaista taidetta, esimerkiksi Tyko Sallisen "Kinkerit".


title: Aineen taidemuseo

text: Aineen taidemuseon kokoelmaan pyritään hankkimaan muun muassa pohjoissuomalaista nykytaidetta.


title: Hevoseläimet

text: Hevoseläimet eli aasit, hevoset ja seeprat ("Equidae") on kavioeläimiin kuuluva, hevosen kaltaisten eläinten heimo. Kaikki heimon nykyiset lajit kuuluvat sukuun Equus. Hevoseläimiin kuuluvat sekä luonnonvaraiset että ihmisen kesyttämät hevoset, aasit ja seeprat.


title: Hevoseläimet

text: Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että heimon suomenkieliseksi nimeksi vaihdettaisiin "hevoset".


title: Hevoseläimet

text: Hevoseläinten heimoon kuuluu kahdeksan lajia, joilla on lukuisia alalajeja.


title: Ludvig XII

text: Ludvig XII (27. kesäkuuta 1462 – 1. tammikuuta 1515) oli Ranskan kuningas vuosina 1498–1515. Ludvig, Orléansin herttua, oli edellisen kuninkaan Kaarle VIII:n kaukainen serkku, Kaarle V:n pojanpojanpoika. Kaarle VIII:n lapset olivat kuolleet ennen häntä.


title: Ludvig XII

text: Ludvig oli aiemmin naimisissa Ludvig XI:n tyttären Johannan kanssa, mutta hänen avioliittonsa mitätöitiin, jotta hän saattoi naida Kaarlen lesken Anna Bretagnelaisen, joka oli Bretagnen Frans I:n tytär, ja siten saada Bretagnen liittoon Ranskan kanssa. Annan kuoltua vuonna 1514 Ludvig nai Englannin Henrik VII:n tyttären Maria Tudorin yrityksenä saada perillinen Englannin valtaistuimelle, mutta epäonnistui tässä: Ludvig kuoli itse vain kolmen kuukauden kuluttua avioliiton solmimisesta.


title: Ludvig XII

text: Yrittäessään päästä Milanon herttuaksi Ludvig XII jatkoi edeltäjänsä aloittamia sotia Italiassa. Hän saikin Milanon Ranskan hallintaan, jossa se oli vuosina 1499–1511, kunnes paavi Julius II muodosti "pyhän liigan" vastustamaan Ranskan valtapyrkimyksiä Italiassa. Sveitsiläiset ajoivat viimeiset ranskalaisjoukot Milanosta vuonna 1513. Ludvig XII oli melko suosittu kuningas, koska hän uudisti oikeuslaitosta ja alensi veroja, mistä juontuu lempinimi ”Kansan isä”".


title: Ludvig XII

text: Ludvig XII:n ensimmäinen avioliitto Ludvig XI:n tyttären Johannan kanssa oli lapseton ja se mitätöitiin Ludvigin noustua Ranskan kuninkaaksi 1498. Toisesta avioliitostaan Anna Bretagnelaisen kanssa Ludvig sai yhteensä viisi lasta, joista kaksi tytärtä, Claudia (1499–1524) ja Renée (1510–1575), jäivät eloon. 1503, 1508 ja 1512 syntyneet pojat kuolivat heti. Ludvigin kolmas avioliitto Englannin kuninkaan Henrik VII:n tyttären Maria Tudorin kanssa päättyi lapsettomana Ludvigin kuolemaan pian häiden jälkeen.


title: Ludvig XII

text: Koska Ludvigilla ei kuollessaan ollut eläviä miespuolisia jälkeläisiä, häntä seurasi Ranskan valtaistuimelle hänen serkkunsa Frans I, joka oli myös naimisissa Ludvigin tyttären Clauden kanssa.


title: Koloveden kansallispuisto

text: Kolovesi on kansallispuisto Enonkosken ja Heinäveden kuntien ja Savonlinnan kaupungin alueella Etelä-Savon maakunnassa.


title: Koloveden kansallispuisto

text: Koloveden erämainen kansallispuisto suojelee Suur-Saimaan luonnontilaista saaristoluontoa, saimaannorpan elinympäristöä ja eteläsuomalaista metsäluontoa. Kolovedellä harrastetaan soutu- ja melontaretkeilyä. Koloveden jääkauden muovaamalle jylhälle maisemalle ominaista ovat vedestä nousevat jyrkät kallionjyrkänteet. Alueella on myös kalliomaalauksia. Pinta-alaltaan kansallispuisto on 47 neliökilometriä. Se on perustettu vuonna 1990, ja sitä hallinnoi Metsähallitus.


title: Koloveden kansallispuisto

text: Kansallispuistoa esittiin laajennettavaksi yli 3 500 hehtaarilla vuonna 2012. Laajennuksen jälkeen sen koko olisi 5 834 hehtaaria.


title: Vanhakaupunki (Helsinki)

text: Vanhakaupunki () on Helsingin kantakaupunkiin kuuluva kaupunginosa Toukolan pohjoispuolella, Vantaanjoen suulla. Se kuuluu keskiseen suurpiiriin ja tarkemmin Vanhankaupungin peruspiirin, jonka alueella elää yli 22 000 asukasta.


title: Vanhakaupunki (Helsinki)

text: Kaupunginosan nimi on peräisin siitä, että Helsinki perustettiin alun perin Vanhankaupungin alueelle. Vanhakaupunki esiintyy jo uuden Helsingin perustamisasiakirjassa 1639 ja muoto "Gamla staden" tai "Gammelstaden" yleistyi käyttöön myöhemmin. Suomalainen käännösmuoto alkoi saada sijaa vasta 1800-luvun lopulla. Nykyiset nimiasut vahvistettiin virallisiksi 1909. Kaupunginosan nimeksi Vanhakaupunki tuli 1959.


title: Vanhakaupunki (Helsinki)

text: Vantaanjoki jakautuu suullaan kahteen haaraan, joista kummassakin on voimakas koski. Suuhaarojen väliin jää Kuninkaankartanonsaari, jossa sijaitsee Tekniikan museo. Kosken läntisemmässä haarassa on myös pieni vesivoimala.


title: Vanhakaupunki (Helsinki)

text: Kuningas Kustaa Vaasa perusti Helsingin Vantaanjoen suulle Forsbyn eli Koskelan keskiaikaisen kylän paikalle 12. kesäkuuta 1550. Kaupungin oli määrä kilpailla Tallinnan kanssa Suomenlahden kaupasta sekä rajoittaa talonpoikien käymää laitonta kauppaa. Asukkaat saatiin Rauman, Tammisaaren, Ulvilan ja Porvoon kaupungeista.


title: Vanhakaupunki (Helsinki)

text: Vuonna 1570 tulipalo kohtasi Helsinkiä talvella ja kesällä rutto levisi kaupunkiin. Kaupungissa oli noin 500 asukasta.


title: Vanhakaupunki (Helsinki)

text: 1640-luvulla Helsinki siirrettiin Vironniemelle parempien satamaolosuhteiden äärelle, jotta kaupungin talous kohentuisi. Vanhakaupunki autioitui vähitellen.


title: Vanhakaupunki (Helsinki)

text: Ensimmäisestä Helsingistä on säilynyt vain yksi, Hans Hanssonin vuonna 1645 laatima pienimittakaavainen kartta, joka esittää kaupungin sijaintia ja viimeisten vuosien asemakaavaa. Kaupungin korttelit näkyvät kartassa, mutta tontteja ei ole merkitty. Ainoa piirretty rakennus on kirkko, joka sijaitsi nykyisen Vanhankaupungintien pohjoispään länsipuolella.


title: Vanhakaupunki (Helsinki)

text: Nykyään Vanhakaupunki on Helsingin aluejaossa 0,35 km² kokoinen alue Vanhankaupunginlahden perukan länsipuolella. Alueen kautta kulkee Hämeentien pohjoispää, joka on osa vanhaa Helsingistä itään ja pohjoiseen johtavaa maantietä. Vanha tielinjaus jatkuu Vantaanjoen yli nykyistä Viikintietä pitkin. Vanhankaupungin länsipuolitse kulkee Kustaa Vaasan tie, joka johtaa suoraan Lahdenväylälle. Asukkaita tällä alueella on 361 ja työpaikkoja 453.


title: Vanhakaupunki (Helsinki)

text: Vanhankaupungin peruspiiri on Vanhankaupungin kaupunginosaa laajempi alue, johon kuuluvat lisäksi Toukolan, Arabianrannan, Kumpulan, Käpylän ja Koskelan kaupunginosat. Peruspiirin maapinta-ala on 5,38 km² ja asukasluku yhteensä 22 055.


title: Vanhakaupunki (Helsinki)

text: Kustaa Vaasan puistossa on useita Helsingin varhaiseen historiaan liittyviä muistomerkkejä:


title: Nahkiainen (majakka)

text: Nahkiainen on Perämerellä Raahen kaupungin edustalla sijaitseva pohjamajakka.


title: Nahkiainen (majakka)

text: Majakan pohjaosa eli kasuuni rakennettiin Rauma-Repolan telakalla ja hinattiin sijoituspaikalleen vuonna 1955. Majakkatornin pystyttäminen kuitenkin viivästyi huonojen sääolosuhteiden vuoksi, ja loistolaite sytytettiin ensi kerran 31. elokuuta 1956. Asetyleenipolttimen sytytti merenkulkuhallituksen luotsi- ja majakkaosaston pällikkö Elis Elo.


title: Nahkiainen (majakka)

text: Majakassa oli diopterinen valolaitteisto, ja valon kantomatka oli 20 meripeninkulmaa eli 37 kilometriä. Aluksi loistolaitteisto oli puoliautomaattinen, kauko-ohjauksella toimiva. Vuonna 1959 loistolaite varustettiin aurinkoventtiilillä ja muutettiin automaattiseksi.


title: Nahkiainen (majakka)

text: Nykyisin valon kantomatka on 9,7 meripeninkulmaa eli 17,9 kilometriä. Majakan huipulla on helikopterin laskeutumistasanne.


title: Tuusulan Moottorikerho

text: Tuusulan Moottorikerho on Järvenpäässä kotipaikkaansa pitävä moottorikerho. Kerho perustettiin vuonna 1952. Moni suomalainen enduron maailmanmestari (mm. Samuli Aro) on Tuusulan Moottorikerhon jäsen. Motocrossin puolella kerhon kärkinimiä ovat Eero Remes ja Erno Aro. Tuusulan moottorikerhon motocrossrata sijaitsee Ohkolassa Mäntsälässä.


title: Warhammer Fantasy Battle

text: Warhammer on englantilaisen Games Workshop -pelivalmistajan kehittämä miniatyyripohjainen sotastrategiapeli. Pelinappuloina käytetään pieniä muovisia tai metallisia miniatyyrejä, jotka myydään osina pakkauksissaan ja jotka täytyy koota ja maalata itse.


title: Warhammer Fantasy Battle

text: Vaihtoehtoinen armeijalista, Sylvanian Army, ilmestyi Storm of Chaos -kirjassa.Peliä varten tarvitaan suurehko määrä tavallisia kuusitahoisia noppia sekä kaksi erikoisnoppaa, joita saa miniatyyrejä myyvistä liikkeistä. Lisäksi tarvitaan mittanauha tuumamerkinnöillä, koska pelissä kaikki mitat ovat tuumia, sekä sääntökirja. Sääntökirja sisältää kaikki pelaamiseen tarvittavat säännöt, ohjeita aloittelijalle, ohjeita miniatyyrien kokoamiseen ja maalaamiseen sekä runsaasti taustatietoa pelin maailmasta. Lisäksi on pakko hankkia omalle armeijalle suunnattu erityinen "Armybook" eli armeijakirja. Armeijakirjoista löytyy armeijakohtaiset erikoissäännöt, runsaasti tietoa armeijan eri yksiköistä sekä tärkeä armeijalista, jossa kerrotaan eri yksiköiden kyvyt ja varustevaihtoehdot. Armeijakirjassa myös kerrotaan jokaisen rodun oma historia sekä maalausohjeita, ehdotuksia, vinkkejä ja kuvia.


title: Warhammer Fantasy Battle

text: Suomessa Warhammer-miniatyyrejä myy Games Workshopin virallisen Helsingissä sijaitsevan myymälän lisäksi Fantasiapelit-ketju sekä lukuisat muut itsenäiset jälleenmyyjät ympäri Suomea.


title: Warhammer Fantasy Battle

text: Säännöt, armeijakirjat ja ylipäänsä melkein kaikki kirjallinen materiaali on englanninkielistä, joten hyvä kielitaito on melkeinpä pakollinen edellytys pelistä nauttimiselle. On myös olemassa suomenkielinen sääntökirja, joka on tehty vuonna 1991, joten siinä ei ole läheskään kaikkia sääntöjä, ja nekin ovat vanhentuneet sääntökirjan uudistuksien myötä.


title: Warhammer Fantasy Battle

text: White Dwarf on kuukausittain ilmestyvä Warhammer-aiheinen lehti joka sisältää tietoa Games Workshopin tulevista miniatyyreistä, maalausohjeita, vinkkejä, sääntöselvennöksiä, taisteluraportteja ja paljon muuta. Lehti on englanninkielinen.


title: Warhammer Fantasy Battle

text: Peliin tarvitsee (ei aivan välttämätön) myös maastoa, johon kuuluu kiviä, puita, taloja, kukkuloita ja jopa linnoituksia. Maaston voit tehdä itse esim. styroksia tai polystyreeniä käyttäen.


title: Luxemburgin kieli

text: Luxemburg eli luksemburgi on indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva germaaninen kieli, jota puhutaan Luxemburgissa ja osassa Belgiaa, Ranskaa ja Saksaa. Luxemburg on ollut vuodesta 1984 lähtien Luxemburgin virallinen kieli. Kieltä puhuu äidinkielenään noin 320 830 ihmistä.


title: Luxemburgin kieli

text: Luxemburg kuuluu saksan läntisiin keskimurteisiin ("Westmitteldeutsch") ja muistuttaa paljon muun muassa Kölnissä puhuttua niin sanottua ripuaarin murretta. Luxemburgin kielessä käytetään paljon ranskasta omaksuttuja lainasanoja, koska ranskalla on Luxemburgin valtiossa vahva asema muun muassa lainsäädännössä ainoana kielenä.


title: Luxemburgin kieli

text: Luxemburgin aakkoset koostuvat latinalaisten aakkosten 26 kirjaimesta sekä kolmesta muokatusta: é, ä ja ë. Ranskan- ja saksankielisten lainasanojen tarkkeita kuitenkin usein säilytetään, esimerkiksi:


title: Luxemburgin kieli

text: Luxemburgin vokaalit:


title: Luxemburgin kieli

text:
Luxemburgin kielessä on kolme sukua (maskuliini, feminiini ja neutri) ja kolme sijamuotoa (nominatiivi, akkusatiivi ja datiivi). Demonstratiivit, artikkelit ja pronominit taipuvat sijamuodon ja suvun mukaan. Monikonmuodoissa sukupuolta ei eroteta.
Artikkeleiden ja muutaman muun sanan eri muodot on lueteltu alla olevissa taulukoissa:
Erottuvia nominaalin muotoja, eli niitä, jotka poikkeavat akkusatiivin muodoista, näkyy joissakin lauseissa kuten "der Däiwel" (”Paholainen”) ja "eiser Herrgott" (”Herramme”). Myös harvinaisia genetiivin muotoja löytyy: "Enn des Mounts" (”kuun loppu”), "Ufanks der Woch" (”viikon alku”). Tavallisessa puheessa genetiivi korvataan datiivin ja possessiivin yhdistelmällä: esim. "dem Mann säi Buch" (”miehelle hänen kirjansa”, eli ”miehen kirja”). Tätä ilmiötä kutsutaan perifrastiseksi genetiiviksi ja sitä löytyy myös saksan puhekielestä ja joistakin sen murteista, sekä hollannista.


title: Luxemburgin kieli

text: Luxemburgin pronominien eri muodot näkyvät alla olevassa taulukossa (painottomat muodot suluissa):


title: Luxemburgin kieli

text: Luxemburgissa teititellään samalla tavalla kuin suomen kielessä eli monikon toisen persoonan muotoja käyttämällä: "dir", "iech", "iech". Tyttöihin ja naisiin voi viitata myös neutripronominin hatt muodoilla:


title: Luxemburgin kieli

text: Eifeler Regel eli "Eifelin sääntö" viittaa luxemburgissa esiintyvään fonologiseen prosessiin, joka aiheuttaa loppukonsonantin [n] poiston tietyissä olosuhteissa, yleensä ennen tiettyjä konsonantteja. Sekä Eifelin sääntö että määräisen artikkelin käyttö yhdessä henkilön nimen kanssa ovat kieliopillisia ominaisuuksia, jotka erottavat luxemburgin saksasta.


title: Luxemburgin kieli

text:
Sääntöä voi määritellä näin:Myös monta n- tai nn-loppuista sanaa ei koske Eifelin sääntö:
Itse asiassa "n" vartalokonsonanttina (eli silloin, kun ei ole osa kieliopillista suffiksia) on sisältösanoissa melko vakaa. Poikkeuksia ovat mm. "Wäi(n)" (viini), "Stee(n)" (kivi), "geschwë(nn)" (pian).


title: Luxemburgin kieli

text: Kun lopullinen "-n" katoaa monikollisesta substantiivista, jonka yksiköllinen muotokin päättyy e:hen, niin kaksoispistettä on käytettävä erottamaan monikko:


title: Luxemburgin kieli

text: Luxemburgiin on lainattu paljon sanoja ranskasta, esim. "Buschauffeur" eli bussikuski (saks. "Busfahrer", ransk. "chauffeur de bus"). Jotkin sanat poikkeavat saksan kirjakielestä, mutta vastineita voi löytyä saksan eri murteista, esim. "gromperen" eli perunat (saks. "Kartoffeln"). Jotkin sanat taas löytyvät ainoastaan luxemburgin kielestä.


title: Luxemburgin kieli

text: Tuoreimmat uudissanat lainataan suoraan englannin kielestä ja käsittävät tietoliikenteen ja tietojenkäsittelytieteen aloja sekä Internetiä. Viimeaikaisia uudissanoja ovat muun muassa:


title: Bruce Schneier

text: Bruce Schneier (s. 15. tammikuuta 1963) on yhdysvaltalainen tietoturva-asiantuntija. Hän on kirjoittanut useita kirjoja tietoturvasta ja kryptografiasta. Nykyään Schneier toimii teknologiajohtajana perustamassaan Counterpane Internet Security -yhtiössä.


title: Bruce Schneier

text: Schneier ottaa aktiivisesti kantaa ajankohtaisiin tietoturva-asioihin kuukausittain ilmestyvässä ilmaisessa Crypto-Gram-uutiskirjeessään sekä blogissaan. Schneier on vieraillut Suomessa, mm. Helsingissä Tieturin Data Security -seminaarissa 27.10.2005.


title: Kekkosen IV hallitus

text: Kekkosen IV hallitus oli Suomen tasavallan 36. hallitus, jonka muodostivat Maalaisliitto ja RKP. Hallitus toimi 132 hallituspäivää 9. heinäkuuta 1953 - 17. marraskuuta 1953.


title: Kekkosen IV hallitus

text: SDP:n ministerien jätettyä Kekkosen kolmannen hallituksen Urho Kekkonen kokosi uuden hallituksen suurin ponnistuksin oman puolueensa Maalaisliiton ja Ruotsalaisen Kansanpuolueen varaan. Hallitus jatkoi edeltäjänsä tiukkaa talouspolitiikkaa, mutta törmäsi eduskunnassa oppositioon siirtyneen SDP:n jyrkkään vastarintaan. Koska hallituksessa oli mukana kolme elinkeinoelämän edustajaa, vasemmisto alkoi syyttää Kekkosta vuorineuvosten juoksupojaksi. Hallitus selvisi syyskuussa täpärästi SDP:n tekemästä talouspoliittisesta välikysymyksestä. 7. lokakuuta se selvisi SDP:n uudesta välikysymyksestä äänin 106–83. Seuraavana päivänä hallitus kertoi olevansa valmis luopumaan K-ohjelmasta. Hallitus kaatui lopulta marraskuussa Kokoomuksen tekemään asuntopoliittiseen välikysymykseen. Eduskunta hyväksyi 3. marraskuuta Arava-lain 7,5 miljardin markan suuruisena vuosilta 1954–1955, kun hallitus oli esittänyt viittä miljardia ja tehnyt äänestyksestä luottamuskysymyksen. Hallitus jätti seuraavana päivänä eronpyyntönsä. Kekkosen poliittiset vastustajat olivat kyllästyneet tämän kovaan tyyliin, jonka he katsoivat olevan hänen kampanjointiaan tulevaa presidentinvaalia varten, mitä se pohjimmiltaan olikin.


title: Kekkosen IV hallitus

text: Kulkulaitosministeri, puolueisiin sitoutumaton Outokumpu Oy:n pääjohtaja, vuorineuvos Eero Mäkinen kuoli 27. lokakuuta 1953 ja hänen tilalleen tuli toisena kulkulaitosministerinä toiminut Maalaisliiton kansanedustaja Kusti Eskola.


title: Vesikrassit

text: Vesikrassit ("Nasturtium") on ristikukkaiskasveihin kuuluva suku. Ne ovat monivuotisia kaalin ja sinapin sukuisia kasveja, jotka elävät villeinä Euroopassa ja Keski-Aasiassa.


title: Vesikrassit

text: "Nasturtium"-suvussa on 314 lajia.


title: Vesikrassit

text: Vesikrassit kasvavat vedessä tai hyvin kosteilla alueilla. Niiden varret ovat onttoja ja kelluvat, kukat pieniä ja valkoisia.


title: Vesikrassit

text: Vesikrassit ovat nopeakasvuisia lehtivihanneksia, joita on kasvatettu jo muinaisajoista asti. Suomessa vesikrassia kasvatetaan ja myydään usein versoina tai ituina heti itämisen jälkeen, kun sirkkalehti tai ensimmäiset kasvulehdet ovat näkyvissä. Mm. Briteissä ja Italiassa sitä kasvatetaan pienen salaatin kokoon ja käytetään kuten sinappikaalia.


title: Vesikrassit

text: Vesikrassissa on paljon rautaa, kalsiumia ja foolihappoa sekä A- ja C-vitamiinia.


title: Rööperi

text: Rööperi voi viitata johonkin seuraavista:


title: Törngrenin hallitus

text: Törngrenin hallitus oli Suomen tasavallan 38. hallitus, jonka muodostivat RKP, SDP ja Maalaisliitto. Se on tähän päivään mennessä ainoa RKP:läisen pääministerin johtama hallitus. Hallitus toimi 169 hallituspäivää 5. toukokuuta 1954 - 20. lokakuuta 1954.


title: Törngrenin hallitus

text: Maaliskuun alussa 1954 pidettyjen eduskuntavaalien jälkeiset hallitusneuvottelut olivat äärimmäisen vaikeat ja kaikki kaavaillut hallitusvaihtoehdot ajautuivat umpisolmuun. SDP ja Maalaisliitto eivät päässeet sopimukseen siitä, kumpi saisi pääministerin paikan. Kokoomus taas tyrmäsi aikaisemman nelinkertaisen pääministerin Urho Kekkosen yrityksen keskusta-oikeisto-akselin rakentamiseksi. Seuraavaksi yritti eduskunnan puhemies Karl-August Fagerholm, mutta porvaripuolueet eivät hyväksyneet asetelmaa, jossa pääministeri olisi vasemmistosta eduskunnan ollessa porvarienemmistöinen. Pari kuukautta kestäneen neuvottelumyllytyksen jälkeen todettiin, että ainoa vaihtoehto pääministeriksi olisi kompromissiehdokas, jonka riitapukarit voisivat edes jotenkin sietää. Sellaiseksi löydettiin Valtiokonttorin pääjohtaja ja edeltäneen Tuomiojan hallituksen ulkoministerinä toiminut Ralf Törngren. Törngrenin hallitus oli parlamentaarisesti vahva, mutta sisäiseltä rakenteeltaan heikko, koska siinä istuivat sekä Urho Kekkonen ulkoministerinä että hänen pahin kampittajansa Väinö Leskinen sisäministerinä.


title: Törngrenin hallitus

text: Törngrenin hallitus jätti eronpyyntönsä presidentti Paasikivelle 14. lokakuuta 1954.


title: Rewantiikeri

text: Rewantiikeri eli valkoinen tiikeri on intiantiikerin värimuoto. Rewantiikeri ei ole kuitenkaan tiikerin alalaji.


title: Rewantiikeri

text: Valkoisten tiikerien kantaisä on valkoinen uros, jonka Rewan maharadža pyydysti Pohjois-Intiassa vuonna 1951. Uros oli pohjaväriltään lähes valkoinen ja sillä oli mustanruskeat raidat ja siniset silmät. Se sai eläintarhassa jälkeläisiä väriltään normaalin intiantiikerinaaraan kanssa. Pennut olivat kuitenkin väriltään täysin normaaleja. Myöhemmin sama uros sai pentuja oman tyttärensä kanssa ja näiden joukossa oli myös valkoisia yksilöitä. Kaikki nykyään eläintarhoissa syntyneet valkoiset tiikerit ovat tämän uroksen jälkeläisiä. Rewantiikereitä on kaiken kaikkiaan noin 200 kappaletta. Valkoisia tiikereitä voi nykyisin nähdä muun muassa Bush Gardens -elämyspuistossa Orlandossa ja muutamissa eläintarhoissa.


title: Rewantiikeri

text: Rewantiikerin vaalea turkki on periytyvä ominaisuus, jonka seurauksena tiikerin elimistössä ei ole punaista pigmenttiä. Tämän vuoksi sen turkki on valkoinen ja silmät siniset. Ominaisuus on resessiivinen eli peittyvä, joten valkoinen tiikeri ei voi saada valkeita pentuja toisen tiikerin kanssa, mikäli tällä ei ole samaa geeniä.


title: Valkoinen tiikeri

text: Valkoinen tiikeri tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Tankkerisota

text: Tankkerisota oli osa 1980-luvun Irakin–Iranin sotaa, missä maat tekivät hyökkäyksiä toistensa öljykuljetuksia vastaan. Irak aloitti tankkerisodan Persianlahdella. Ulkovallat pelkäsivät kuitenkin enemmän Iranin hyökkäyksiä, jotka kohdistuivat suurten öljynviejien Saudi-Arabian ja Kuwaitin tankkereihin. Iran halusi painostaa nämä maat tukemasta Irakia sodassa. Yhdysvallat tuli mukaan tankkerisotaan suojellakseen Kuwaitin tankkereita.


title: Tankkerisota

text: Molemmat sodan osapuolet pyrkivät häiritsemään vastustajansa öljynvientiä ja asetuontia. Tankkerisota alkoi suppeahkona vuonna 1981 ja saavutti huippunsa 1984, jolloin varsinkin Irak alkoi hyökätä öljyä kuljettavia tankkereita vastaan. Iran vastasi samana vuonna omilla iskuillaan muun muassa sotaa käymättömien Kuwaitin ja Saudi-Arabian tankkereita vastaan. Molemmat maat hyökkäsivät myös toistensa muita kauppalaivoja vastaan.


title: Tankkerisota

text: Tankkerisota kesti vuoteen 1987. Se aiheutti muun muassa öljyn valumista mereen ja muiden kansojen merimiesten kuolemia, ja vakuutusyhtiöt epäsivät pitkään vakuutukset alueella liikkuvilta kauppalaivoilta. Eräässä vaiheessa merimiehille maksettiin korkeampaa palkkaa, jos nämä kulkivat Persianlahden vaarallisilla vesillä. Irak hyökkäsi Iranin satamiin tulevia tankkereita vastaan Exocet-ohjuksin, Iran taas miinoitti Persianlahtea ja teki hyökkäyksiä pikaveneillä tankkereita vastaan. Iran uhkasi moneen otteeseen sulkea Hormuzinsalmen ja varsinkin Kuwait tunsi öljynvientinsä olevan vaarassa Iranin takia.


title: Tankkerisota

text: Tankkerisodalle oli tyypillistä sen laajeneminen sodan loppua kohti ja länsimaiden, etenkin Yhdysvaltojen, sekaantuminen siihen Irania vastaan toimien. Yhdysvallat hyökkäsi sodan loppupuolella muutaman kerran Iranin öljyterminaaleihin ja muutenkin häiritsi Iranin toimia alueella.


title: Tankkerisota

text: Suurin osa Irakin kauppalaivastosta ja muusta öljynvientikapasiteetista tuhoutui sodassa. Sodan alussa Syyria sulki Välimerelle vievän "Banias"-öljyputken, joka veti 650 000 barrelia/päivä. Syyria nimittäin oli sodassa Iranin puolella. Irak pystyi viemään 700 000 barrelia/päivä eli alle 30 % öljyntuotannostaan. Irak pommitti 9 000 kertaa Iranin omistamaa valtavaa Kharkin öljyterminaalia pysäyttäen sen toiminnan lopulta käytännössä kokonaan.