title: Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat

text: Kilpikonnista on tehty kolme animaatiosarjaa, joista ensimmäistä "Turtles – mutanttikilpikonnat" -sarjaa tehtiin vuosina 1987–1996. Seuraavan sarjan tekeminen aloitettiin vuonna 2003. Vanhempi perustuu sarjakuvan lapsille suunnattuun versioon, uudempi pysyy uskollisempana alkuperäisen sarjakuvan tyylille. Vanhemmassa Turtles-hahmot saivat ensimmäistä kertaa eriväriset naamiot, kun alkuperäisissä sarjakuvissa kaikilla hahmoilla oli punaiset naamiot.


title: Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat

text: Isossa-Britanniassa vanhemman sarjan nimi muutettiin muotoon "Teenage Mutant "Hero" Turtles", koska ohjelmien lapsille soveltuvuutta valvovat viranomaiset tulivat siihen tulokseen, ettei lapsille tarkoitetun ohjelman nimessä saa käyttää japanilaisiin salamurhaajiin viittaavaa "ninja"-sanaa. Samasta syystä Michelangelon nunchakut hävisivät sarjan kolmannen kauden jälkeen, ja niiden tilalle tulivat köyden pätkät.


title: Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat

text: Ensimmäistä animaatiosarjaa ei ole näytetty Suomessa televisiossa 1990-luvun jälkeen. Sitä näytettiin aikanaan englanninkielisenä, mutta sarjan jaksoja dubbattiin suomeksi VHS-videoille 1990-luvulla.


title: Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat

text:
Vuonna 2012 Nickelodeonilla alkoi kolmas animaatiosarja, "Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat".
Turtlesista tehtiin paljon tietokonepelejä. Alun perin kolikkopelinä ilmestyneitä tappelupelejä ilmestyi kolme kappaletta, ja näitä ehkä vielä tunnetumpi oli alun perin NES:ille vuonna 1989 Konamin julkaisema toimintaseikkailu, joka sai hyvät arvostelut alan lehdissä. Kaikki pelit käännettiin lukuisille eri laitteille. Myöhemmin 1990-luvulla ilmestyi vielä "" -peli, jossa taisteltiin yksi yhtä vastaan.


title: Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat

text: 2000-luvulla Turtles-pelejä on tuotettu lisää uuden televisiosarjan myötä. Lisäksi vuonna 2007 julkaistiin samannimiseen elokuvaan perustuva "TMNT"-peli. Kaksi vuotta myöhemmin Turtlesin 25-juhlavuoden kunniaksi julkaistiin syksyllä 2009 "".


title: Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat

text: Sarjakuvan perustivat Eastman ja Laird, jotka toimivat yhdessä sarjakuvan parissa aina vuoteen 1995. Tämän jälkeen sarjakuva koki taantuman ja kaksikko piti taukoa sarjakuvan tekemisestä. Image Comics tarjoutui jatkamaan Turtlesin sarjakuvan tekemistä vuosina 1996-1999. Tuona aikana Eastman keskittyi enemmän toiseen projektiinsa Heavy Metaliin. 1. kesäkuuta 2000 ilmoitettiin Lairdin ja heidän yhtiönsä Mirage Studiosin ostaneen Eastmanin omistusoikeudet. Hän sai edelleen taloudellisesti saatuja tuloja. Myöhemmin 1. maaliskuuta 2008 Laird osti Eastmanin loput oikeudet. Jo seuraavana vuonna Turtlesin 25. juhlavuotena 21. lokakuuta 2009 Peter Laird ilmoitti myyneensä Viacomin omistuksessa olevalle Nickelodeonille kaikki omistusoikeutensa Turtlesiin. Laird kuitenkin saisi vielä tehdyn sopimuksen myötä julkaista 18 Turtles-sarjakuvaa vuodessa. 2. huhtikuuta 2011 IDW Publishing julkisti WonderCon tapahtumassa ostaneensa Turtlesin sarjakuvaoikeudet. Eastman palasi kaupan myötä tekemään uudistettua Turtles-sarjakuvaa.


title: Kerala

text: Kerala ( []) on osavaltio Intian lounaisosassa trooppisella Malabarrannikolla. Kerala rajoittuu idässä Tamil Naduun ja koillisessa Karnatakaan. Lännessä ja etelässä avautuu Intian valtameri Lakkadiivien ja Malediivien saaristoineen. Kerala ympäröi Mahén aluetta, joka on Puducherryn eksklaavi. Kerala on yksi neljästä Etelä-Intian kielitieteellis-kulttuurisen alueen muodostavasta osavaltiosta.


title: Kerala

text: Keralan asuttivat ensimmäisinä 10. vuosisadalla ennen ajanlaskun alkua eteläisten dravidakielten kantamuotojen puhujat, ja alue oli Maurya-valtion vaikutuksen alaisena. Myöhemmin Cheran kuningaskunta sekä Nairien ja Namboothirien feodaaliset kaupunkivaltiot hallitsivat Keralaa. Aikaiset kontaktit merentakaisiin valtioihin johtivat syntyperäisten keralalaisten ja ulkopuolisten siirtomaavaltojen välisiin konflikteihin. 1. marraskuuta 1956 voimaan astunut osavaltioiden uudelleenjärjestelyasetus () teki Keralasta Intian osavaltion.


title: Kerala

text: Travancoren 1800-luvun lopulla aloittamat sosiaaliset uudistukset jatkuivat Intian itsenäistyttyä. Keralalaisten elintaso onkin korkea verrattuna Intian kansalliseen tasoon. 30 miljoonan asukkaan osavaltio on koulutuksen, lukutaidon ja terveyden tasoilla mitattuna Intian kehittynein yhteiskunta. Keralalla on Intian korkein inhimillisen kehityksen indeksi. Maan korkeimman lukutaitoprosentin, matalimman väestönkasvun, matalimman lapsikuolleisuuden ja korkeimman elinajanodotteen vuoksi monet instituutiot ovatkin ottaneet Keralan mallialueeksi kehitysmaille. Tästä huolimatta väkivaltarikoksia ilmoitetaan Keralassa kansallista keskiarvoa enemmän.


title: Kerala

text: Kerala-nimen etymologia on kiistelty. Vallitsevan teorian mukaan sana on epätäydellinen portmanteau, joka yhdistää sanat "kera" ’kookospalmu’ ja "alam" ’maa’ tai ’paikkakunta’. Keralan asukkaat viittaavatkin maahansa nimellä "Keralam". Muiden teorioiden mukaan nimi on syntynyt fraasista "chera alam" (”Cheran maa”). Keralan turistiteollisuus on ottanut käyttöön sloganin ”God’s own country” (”Jumalan oma maa”).


title: Kerala

text: Tunnetun legendan mukaan Parasurama, Vishnun avatara, sai meren väistymään paljastaen Keralan. Esihistoriallisina aikoina neoliittiset ihmiset suureksi osaksi välttelivät alueen moskiittojen ja tiikerien hallitsemia sademetsiä. 10. vuosisadalta eaa. peräisin oleva keramiikka ja hautamuistomerkit olivat Luoteis-Intiasta tulleiden proto-tamilia puhuneiden ihmisten valmistamia, minkä perusteella Keralan ja Tamil Nadun on päätelty jakaneen yhteisen kielen, kulttuurin ja etnisyyden; tätä yhteistä aluetta kutsutaan nimellä Tamilakam. Keralasta tuli kielellisesti erillinen alue 1300-luvun alkuun mennessä. Muinainen Cheran valtio, jonka hovin kielenä oli tamili, hallitsi Keralaa pääkaupungistaan Vanchista. Chera oli alueen ensimmäinen merkittävä valtio, josta on säilynyt tietoja. Chera taisteli liittolaisensa Pallava-dynastian kanssa jatkuvasti Cholan ja Pandyan naapurikuningaskuntia vastaan. Keralalainen, tamileista erillinen identiteetti kehittyi 700–1300-luvuilla, ja yhdistetään toiseen Cheran valtakuntaan ja malajalamin kielen syntyyn. Ensimmäinen kirjoitettu maininta Keralasta on sanskritinkielisessä "Aitareya Aranyaka" -eepoksessa. Myöhemmin henkilöt kuten Katyayana, Patanjali, Plinius vanhempi sekä "Periplus Maris Erythraein" tuntematon kirjoittaja ovat maininneet Keralan teoksissaan.


title: Kerala

text: Chera-kuninkaat olivat riippuvaisia kaupasta Länsi-Aasiaan, joten tältä alueelta saapuneet kauppiaat saivat perustaa kauppasatamia ja asutuskeskuksia Keralan rannikoille. Monet heistä – erityisesti juutalaiset ja aikaiset kristityt – saapuivat alueelle paetakseen uskonnollista vainoa. Jatkuvat yhteydet ja vuosisatoja jatkunut asutus johtivat kukoistaviin syyrialaisten Malabar Nasrani ja muslimien Mappila -yhteisöihin Malabarin rannikolla. Useiden oppineiden mukaan juutalaisia saapui Keralaan ensin vuonna 573 eaa., kolmetoista vuotta ennen Salomon ensimmäisen temppelin tuhoutumista. Useiden itäisen kristinuskon kirjoitusten mukaan apostoli Tuomas vieraili Muzirisin kaupungissa Keralassa vuonna 52 saarnatakseen Malabarin rannikon juutalaisissa asutuskeskuksissa. Ensimmäinen tärkeä Nasrani-juutalaisten muuttoaalto Keralaan tapahtui kuitenkin vasta vuonna 345. Muslimikauppiaat asettuivat Keralaan 700-lukuun mennessä. Vasco da Gaman saavuttua alueelle vuonna 1498 portugalilaiset yrittivät saada hallintaansa alueen tuottoisan maustekaupan häiritsemällä Mappila-yhteisöjä, hyökkäämällä länsiaasialaisia laivoja kohtaan ja ottamalla Nasrani-yhteisön hallintaansa.


title: Kerala

text: Konfliktit Kozhikoden ja Kochin kaupunkien välillä toivat hollantilaisille mahdollisuuden karkottaa portugalilaiset alueelta. Hollantilaiset vuorostaan joutuivat lähtemään Colachelin taistelussa vuonna 1741 Travancoren Marthanda Varman voitettua heidät. Hollantilaisten komentaja kapteeni Eustance De Lenoy otettiin vangiksi, ja Marthanda Varma lupasi säästää hänen henkensä sillä ehdolla, että hän liittyisi Varman armeijaan ja kouluttaisi hänen sotilaitaan modernein keinoin. Samoihin aikoihin Mysoren kuningaskunnan Hyder Ali valloitti pohjoisen Keralan ja sai haltuunsa Kozhikoden vuonna 1766. 1700-luvun lopulla Tipu Sultan – Alin poika ja seuraaja – aloitti sotilastoimet kasvavaa brittiläistä Itä-Intian kauppakomppaniaa vastaan, mikä johti kahteen neljästä Britannian-Mysoren sodista. Tipu Sultanin oli lopulta kuitenkin pakko luovuttaa kauppakompanjalle Malabarin piirikunta ja Etelä-Kanara (sisältää nykyisen Kasargodin piirikunnan) vuosina 1792 ja 1799. Kompanja teki tämän jälkeen liitot Kochin (1791) ja Travancoren kanssa (1795). Malabarista ja Etelä-Kanarasta tuli samaan aikaan osa brittiläisen Intian Madrasin provinssia.


title: Kerala

text: Keralassa ei ollut erityisen suurta vastustusta Brittiläistä rajta kohtaan – tästä huolimatta alueella oli useita kapinoita, kuten lokakuun 1946 Punnapra-Vayalarin kansannousu. Johtajien, kuten Narayana Gurun ja Chattampi Swamikaln provosoimat laajamittaiset protestit kohdistuivat brittien sijaan sosiaalisiin kysymyksiin, kuten dalitien (koskemattomien) oikeuksiin; tällaisia kapinoita olivat vuoden 1924 "Vaikom Satyagraham" ja vuosien 1931–32 Guruvayoor Satyagraha. 12. marraskuuta 1936 Travancoren maharadža Chitra Thirunal Bala Rama Varma antoi kuuluisan "temppeliinastumisjulistuksensa", joka avasi hindutemppelien ovet kaikille kasteille. Kymmenen vuotta myöhemmin myös Cochin ja Malabar ottivat käyttöön omat versionsa laista, joka salli dalitien käydä temppeleissä.


title: Kerala

text: Intian itsenäistyttyä vuonna 1947 Travancoren ja Cochinin alueet yhdistettiin Travancore-Cochinin provinssiksi 1. heinäkuuta 1949. Travancoren kuningas Chitra Thirunal Bala Rama Varma toimi Travancore-Cochinin unionin "Rajpramukhina" 31. lokakuuta 1956 saakka. 26. tammikuuta 1950 (jolloin Intiasta tuli tasavalta) Travancore-Cochin tunnustettiin osavaltioksi. Samaan aikaan Madrasin provinssista tuli osavaltio vuonna 1947. Lopulta Intian hallituksen osavaltioiden uudelleenjärjestelyasetus loi 1. marraskuuta 1956 uuden osavaltion, Keralan, joka käsitti Malabarin alueen, Travancore-Cochinin (lukuun ottamatta neljää eteläistä tehsiliä, jotka liitettiin Tamil Naduun) ja Kasargodin tehsilin. Samalla luotiin myös uusi lakiasäätävä kokous, jonka vaalit pidettiin vuonna 1957. Vaaleissa syntyi kommunistijohtoinen hallitus, yksi maailman ensimmäisistä lajissaan. Hallitusta johti E.M.S. Namboodiripad. Namboodiripadin hallinnon aloittamat ja hänen seuraajiensa jatkamat sosiaaliset uudistukset suosivat työläisiä ja vuokralaisia, mikä helpotti parannuksia Keralan elintasossa, koulutuksessa ja elinajanodotteessa.


title: Kerala

text: Keralan 38 863 neliökilometrin suuruinen maa-alue (1,18 % Intiasta) sijaitsee lännessä aukeavan Arabianmeren ja idässä nousevien Länsi-Ghatien vuorten välissä. Rajoittuen asteisiin 8°18' ja 12°48' pohjoista leveyttä sekä asteisiin 74°52' ja 72°22' itäistä pituutta Kerala sijoittuu kostealle, trooppiselle päiväntasaajan alueelle. Osavaltion rannikko on noin 580 kilometrin pituinen, kun taas osavaltion leveys vaihtelee 35 ja 120 kilometrin välillä. Maantieteellisesti Kerala voidaan jakaa kolmeen tilastollisesti toisistaan eroaviin alueisiin: itäiset ylämaat (karua vuoristoa, jonka ilmasto on viileä), keskinen alue (kumpuilevia kukkuloita) ja läntinen alanko (rannikkotasankoa). Koska Kerala sijaitsee Intian niemimaan eteläkärjessä Intian laatan keskiosassa, suurimmassa osassa osavaltiota on suhteellisen vähän maanjäristyksiä ja tuliperäistä toimintaa. Geologisesti prekambriset ja pleistoseeniset kivilajit muodostavat valtaosan Keralan maaperästä.


title: Kerala

text: Itäinen Kerala sijaitsee juuri ja juuri Länsi-Ghatien korkeimpien huippujen länsipuolella; alue koostuu korkeista vuorista, rotkoista ja syvään uurtuneista laaksoista. 41 Keralan länteen virtaavaa ja kolme itään virtaavaa jokea saavat alkunsa tältä alueelta. Länsi-Ghatit muodostavat täällä vuorimuurin, joka keskeytyy vain Palakkadin kohdalla – Palakkadin sola muodostaa yhteyden vuorien läpi muuhun Intiaan.


title: Kerala

text: Länsi-Ghatit nousevat keskimäärin 1 500 metriin merenpinnan yläpuolelle, mutta korkeimmat huiput ulottuvat 2 500 metrin korkeuteen. 2 695 metrin korkuinen Anai Mudi on Keralan sekä eteläisen Intian korkein vuorenhuippu. Heti vuorien länsipuolella avautuvat Keralan keskiset tasangot, jotka muodostavat pitkänomaisen maakaistaleen osavaltion keskiosassa. Alueella on kumpuilevia laaksoja ja kukkuloita. 250–1000 metriin kohoavat Nilgirin ja Palnin kukkuloiden itäiset osat käsittävät huippuja, kuten Agastyamalai tai Anamalai.


title: Kerala

text: Keralan länsirannikko on suhteellisen tasaista aluetta, jonka lävistää "Keralan takavesinä" tunnettu toisiinsa liittyneiden murtovesikanavien, järvien, estuaarien ja jokien verkosto. Vembanad-järvi – Keralan suurin vesiallas – hallitsee vesialuetta. Yli 200 neliökilometrin suuruinen järvi sijaitsee Alappuzhan ja Kochin välissä. Pituudella mitattuna Keralassa sijaitsee noin 8 prosenttia intian vesiväylistä. Tärkeimmät osavaltion 44 joesta ovat Periyar (244 kilometriä), Bharathapuzha (209 kilometriä), Pamba (176 kilometriä), Chaliyar (169 kilometriä), Kadalundipuzha (130 kilometriä) ja Achankovil (128 kilometriä). Suurin osa lopuista joista on pieniä, ja ne syntyvät kokonaisuudessaan monsuunisateiden vaikutuksesta. Osavaltion jokia vaivaavat useat ongelmat, kuten kuivuminen, patojen rakentaminen, hiekan kaivu ja saasteet. Koska joet ovat pieniä eikä niillä ole suistoalueita, ne ovat erityisen alttiita ympäristöongelmille.


title: Kerala

text: Keralan ilmasto on pääasiassa kostea ja merellisen trooppinen. Ilmastoon vaikuttavat suuresti kausittaiset lounaisen kesämonsuunin tuomat rankkasateet. Itäisessä Keralassa vallitsee kuivempi trooppinen ilmasto. Keskimääräinen sademäärä Keralassa on 3107 millimetriä – yhteensä noin 70,3 kuutiokilometriä vettä. Tämä on huomattavasti enemmän kuin Intian keskiarvo, 1197 millimetriä. Osissa Keralan alankoja sademäärä voi vuosittain jäädä vain 1250 millimetriin, kun taas viileillä itäisillä vuoristoalueilla Idukkin piirikunnassa voi sataa ortografisesti jopa yli 5000 millimetriä (josta 4200 millimetriä on saatavilla ihmisen käyttöön) vuosittain. Keralan sateet johtuvat valtaosin kausittaisista monsuuneista; muut tekijät vaikuttivat vuoden 2001 punaisiin sateisiin. Keralan vuodesta sadepäiviä on keskimäärin 120–140 kappaletta.


title: Kerala

text: Kesäisin suurin osa Keralaa on alttiina myrskyille, koville tuulille ja vaarallisille Intian valtamereltä saapuville trooppisille sykloneille. Osavaltiota saattavat vaivata myös ajoittaiset kuivuudet sekä ilmaston lämpenemisestä johtuvat nousut meren pinnassa ja syklonien määrässä. Keralan keskimääräinen korkein päivälämpötila on 36,7 astetta, ja alhaisin 19,8 astetta. Keskimääräiset vuosilämpötilat vaihtelevat rannikolla 25,0–27,5 celsiusasteen välillä ja vuoristossa 20,0–22,5 asteen välillä.


title: Kerala

text: Etenkin Keralan itäosa on biodiversiteetiltään merkittävä alue. Osavaltion 10 035 kasvilajia muodostavat huomattavan suuren osuuden, 22 prosenttia Intian kokonaislajistosta. Lukuun sisältyy 3 872 koppisiemenistä (joista 1 272 on Keralalle kotoperäisiä ja 159 vaarantuneita), joiden joukossa on 900 lajia haluttuja lääkeyrttejä. Keralan 9 400 neliökilometriä metsää sisältävät trooppisia kosteita, ikivihreitä ja osittain ikivihreitä metsiä (matalilla ja keskikorkeuksilla – 3 470 neliökilometriä), trooppisia kosteita ja kuivia lehtimetsiä (keskikorkeuksilla – edellisiä 4 100 neliökilometriä ja jälkimmäisiä 100 neliökilometriä) ja subtrooppisia sekä lauhan vyöhykkeen metsiä (korkeimmilla alueilla – 100 neliökilometriä). Keralasta yhteensä 24 prosenttia on metsää. Kaksi maailman Ramsar-kokouksen määrittelemistä kosteikoista – Sasthamkotta-järvi ja Vembanad-Kolin kosteikot – sijaitsevat Keralassa, sekä 1 455,4 neliökilometriä laajasta Nilgirin suojelualueesta. Oltuaan alttiina laajoille hakkuille ja viljelykselle 1900-luvulla suuri osa Keralan metsistä on nykyään suojeltu avohakkuilta. Keralan eläimistö on tunnettu monipuolisuudestaan ja kotoperäisten lajien suuresta määrästä: Keralassa asuu 102 nisäkäslajia (56 kotoperäistä), 476 lintulajia (85 kotoperäistä), 202 makeanveden kalalajia, 169 matelijalajia (139 kotoperäistä) ja 89 sammakkoeläinlajia (86 kotoperäistä). Näitä uhkaavat laajamittainen elinalueiden tuhoutuminen, jonka aiheuttajia ovat maaperän eroosio, maanvyörymät, salinisaatio ja luonnonvarojen hyödyntäminen ihmisen tarkoituksiin.


title: Kerala

text: Itäisen Keralan vuoret pitävät suojissaan kosteita ja kuivia trooppisia metsiä, jotka ovat yleisiä Länsi-Ghateilla. Tällä "sonokeling" ("Dalbergia latifolia" – intianpalisanteri), "anjili" ("Artocarpus hirsuta"), "mullumurikku" ("Erthrina") ja "caussia" kuuluvat Keralan yli 1000 eri puulajin joukkoon. Muuhun kasvillisuuteen kuuluvat bambu, villi pippuri ("Piper nigrum"), villi kardemumma, "Calamus rotang"-rottinkipalmu ja aromaattinen vetiveriaheinä ("Vetiveria zizanioides"). Kasvien seassa kuljeskeleviin eläinlajeihin kuuluvat aasiannorsu ("Elephas maximus"), bengalintiikeri ("Panthera tigris tigris"), leopardi ("Panthera pardus"), "Nilgiritragus hylocrius", naamaripalmunäätä ("Paradoxurus hermaphroditus") ja jättiorava ("Protoxerus stangeri"). Matelijoita ovat kuningaskobra, kyy, pyyton ja krokotiili. Keralan tyypillisiin lintuihin kuuluvat muun muassa riikinkukko, keisarisarvinokka ("Buceros bicornis"), kaksisarvinokka, intianmerimetso ja viidakkomaina. Järvistä, kosteikoista ja muilta vesiteiltä voi löytää kaloja, kuten "kadu" (keuhkomonni, "Heteropneustes fossilis") ja "choottachi" (keltakirjoahven, "Etroplus maculatus"), jota arvostetaan akvaariokalana.


title: Kerala

text: Keralan 14 piirikuntaa jakautuvat osavaltion kolmen historiallisen alueen mukaan: Travancoren (eteläinen Kerala), Kochin (keskinen Kerala) ja Malabarin (pohjoinen Kerala). Travancore koostuu Idukkin, Alappuzhan (Alleppeyn), Kottayamin, Pathanamthittan, Kollamin (Quilonin) ja Thiruvananthapuramin (Trivandrumin) piirikunista. Kochiin kuuluvat Thrissurin (Trichurin) ja Ernakulamin piirikunnat. Malabarin muodostavat pohjoisesta etelään Kasargodin, Kannurin (Cannanoren), Wayanadin (Wynadin), Kozhikoden (Calicutin), Malappuramin ja Palakkadin (Palghatin) piirikunnista.


title: Kerala

text: Mahé, osa Intian liittovaltion Pondicherryn aluetta, on rannikolla sijaitseva eksklaavi, jota Kerala ympäröi kolmelta puolelta. Thiruvananthapuram on osavaltion pääkaupunki ja väkirikkain kaupunki. Kochin (väkirikkain metropolialue), Kozhikode, Palakkad, Kollam ja Thrissur ovat Keralan muita merkittäviä taloudellisia keskuksia. Keralan korkein oikeus sijaitsee Ernakulamissa. Keralan piirikunnat, jotka toimivat hallinnollisina alueina verotustarkoituksessa, jaetaan edelleen yhteensä 63 tehsiliin. Näillä on taloudellista ja hallinnollista valtaa omien alueidensa asutuskeskuksissa, ja ne pitävät yllä paikallisia maarekisterejä.


title: Kerala

text: Kuten muissakin Intian osavaltioissa, Keralan poliittinen järjestelmä on parlamentaarinen, edustuksellinen demokratia, jossa kansalaisilla on yleinen äänioikeus. Hallinnolla on kolme haaraa. Lakiasäätävä elin, Keralan lakiasäätävä kokous (), koostuu vaaleilla valituista jäsenistä sekä erikoisviranhaltijoista (puhemies ja varapuhemies), jotka kokouksen jäsenet valitsevat. Kokouksen istuntoja johtaa puhemies (tai varapuhemies puhemiehen poissa ollessa). Tuomiovaltaa käyttää Keralan korkein oikeus () ja alempien tuomioistuimien järjestelmä. Toimeenpanovalta on Keralan kuvernöörillä (Intian presidentin nimittämä "de jure" -valtionpäämies), Keralan pääministerillä ("de facto" -valtionpäämies, joksi kuvernööri nimittää lakiasäätävän kokouksen enemmistöpuolueen puheenjohtajan) ja osavaltion ministerineuvosto (jonka kuvernööri nimittää pääministerin avustuksella). Ministerineuvosto () vastaa lakiasäätävälle kokoukselle. Nimellä "panchayat" tunnetut virkamiehet, jotka hallinnoivat paikallisia asioita, valitaan säännöllisesti paikallisvaaleissa.


title: Kerala

text: Keralassa on kaksi tärkeää poliittista liittoutumaa: yhdistynyt demokraattinen rintama (UDF, jota johtaa Intian kongressipuolue) ja demokraattinen vasemmistorintama (LDF, jota johtaa Intian kommunistinen (marxistinen) puolue. Tällä hetkellä LDF muodostaa hallituskoalition ja kommunistien V. S. Achuthanandan on osavaltion pääministeri. Kerala kuuluu Intian harvoihin vasemmiston johtamiin osavaltioihin. Verrattuna suurimpaan osaan Intian muita alueita keralalaiset osallistuvat innokkaasti politiikkaan.


title: Kerala

text: Keralan osavaltion verotulot (lukuun ottamatta osaa liittovaltion veroista) olivat vuonna 2005 yhteensä 111 248 miljoonaa rupiaa, runsaasti enemmän kuin vuoden 2000 63 599 miljoonaa. Keralan muut kuin verotulot (myös osa liittovaltion veroista) olivat vuonna 2005 Intian talouskomission mukaan 10 809 miljoonaa rupiaa, lähes kaksinkertaisesti vuoden 2000 6 847 miljoonaan rupiaan verrattuna. Keralan verotustason korkea suhde osavaltion bruttokansantuotteeseen ei ole auttanut osavaltiota pääsemään eroon kroonisista budjettivajeista ja kestämättömistä velka-asteista, jotka vaikuttavat haitallisesti sosiaalisiin palveluihin.


title: Kerala

text: Keralan tultua osavaltioksi sen taloutta on laajalti ohjattu sosiaalidemokraattisin, kansalaisten hyvinvointia painottavin periaattein. Osavaltio on kuitenkin enenevässä määrin muun Intian mukana liberalisoimassa talouttaan ja siten siirtymässä lähemmäs sekataloutta, jossa vapailla markkinoilla ja suorilla ulkomaisilla investoinneilla on entistä suurempi rooli. Keralan bruttokansantuote (2004–2005) on arviolta 89 451,99 crorea (kymmentä miljoonaa) rupiaa, ja viime aikojen BKT:n kasvu (9,2 prosenttia vuosina 2004–2005 ja 7,4 prosenttia talousvuonna 2003–2004) on ollut ripeää verrattuna historiallisiin keskiarvoihin (2,3 prosenttia vuosittain 1980-luvulla ja 5,1–5,99 prosentin välillä 1990-luvulla). Tästä huolimatta suhteellisen harvat suuryritykset ja tehtaat toimivat Keralassa – tätä helpottavat ulkokeralalaisten rahalähetykset kotiosavaltioonsa, jotka muodostavat noin 20 prosenttia Keralan bruttokansantuotteesta. Keralan BKT henkeä kohden, 11 819 rupiaa, on huomattavasti suurempi kuin Intian keskiarvo, vaikka luku onkin yhä kaukana maailman keskiarvosta. Lisäksi Keralan inhimillisen kehityksen indeksi ja yleinen elintaso ovat valtion parhaita. Tätä ilmeistä paradoksia, korkeaa inhimillistä kehitystä ja alhaista talouskehitystä, kutsutaan usein "Kerala-ilmiöksi" tai "Keralan malliksi", jonka juuret ovat pääasiassa osavaltion vahvassa palvelusektorissa.


title: Kerala

text: Palvelusektori (johon kuuluvat turismi, julkinen hallinto, pankkitoiminta sekä liikenne ja kommunikaatio – 63,8 prosenttia osavaltion BKT:stä vuosina 2002–2003) yhdessä maatalouden ja kalastusteollisuuden kanssa (yhteensä 17,2 prosenttia BKT:stä) hallitsevat Keralan taloutta. Lähes puolet Keralan asukkaista on kokonaan riippuvaisia maataloudesta saatavista tuloista. Osavaltiossa kerätään 310 521 hehtaarilta peltoa (runsas lasku vuoden 1990 588 340 hehtaarista) noin kuuttasataa eri riisilajiketta. Riisi onkin Keralan tärkein viljelykasvi ja peruselintarvike, ja sitä tuotetaan vuosittain 688 859 tonnia. Muita tärkeitä viljelyskasveja ovat kookospähkinä (899 198 hehtaaria), tee, kahvi (23 prosenttia Intian 57 000 tonnin tuotannosta), kumi, kashew-pähkinät ja mausteet, joihin kuuluvat pippuri, kardemumma, vanilja, kaneli sekä muskotti. Keralan noin 1,050 miljoonaa kalastajaa saavat vuodessa 668 000 tonnia saalista (vuosien 1999–2000 arvio). 590 kilometrin rannikolla on 222 kalastuskylää, ja lisäksi 113 kalastuskylää sijaitsee sisämaassa. Perinteinen pienteollisuus, kuten coirin, kankaan ja erilaisten käsitöiden valmistus työllistää noin miljoona ihmistä. Noin 180 000 pientä teollisuusyritystä työllistää suunnilleen 909 859 keralalaista, kun taas keski- ja suurikokoisia teollisuusyhtiöitä Keralassa on noin 511. Pieni kaivosteollisuus (0,3 prosenttia bruttokansantuotteesta) tuottaa mineraaleja, kuten ilmeniittiä (136 908,74 tonnia vuosina 1999–2000), kaoliinia, bauksiittia, piidioksidia, kvartsia, rutiilia, zirkonia ja andalusiittia. Kotipuutarhat ja -eläimet tuovat myös töitä sadoille tuhansille ihmisille. Turismi ja liiketoimintaprosessien ulkoistaminen ovat muita merkittäviä talouden sektoreita. Keralan työttömyysaste on eri arvioissa sijoitettu 19,2–20,77 prosentin väliin, ja työllisiksi luokiteltujen alityöllistyminen, nuorten korkea työttömyys ja naisten vain 13,5 prosentin vahvuinen osallistuminen työmarkkinoille ovat keskeisiä ongelmia. Arviot osavaltion köyhyysrajan alapuolella elävän väestön osuudesta vaihelevat 12,71 ja jopa 36 prosentin välillä, ja yli 45 000 keralalaista elää slummiolosuhteissa.


title: Kerala

text: Keralassa on teitä 145 704 kilometriä (4,2 % Intian koko tiestöstä). Osavaltion päälentoasemat ovat Trivandrumin ja Kochin kansainväliset lentoasemat.


title: Kerala

text: Keralan 31,8 miljoonan hengen suuruisesta väestöstä suurin osa on dravidalaisia malajaleja (keralalaisia) ja loput indo-arjalaisia, juutalaisia ja arabeja paitsi etnisyydeltään myös kulttuuriltaan. Keralassa asuu myös 321 000 osavaltion alkuperäisväestöön kuuluvaa "adivasia" (1,10 prosenttia väestöstä), jotka elävät heimoissa pääasiassa Keralan itäosissa. Malajalam on Keralan virallinen kieli, mutta etniset vähemmistöt puhuvat myös muun muassa tamilia ja erilaisia adivasi-kieliä. Keralassa asuu 3,44 prosenttia Intian väestöstä – osavaltion väestötiheys on kolme kertaa suurempi kuin Intiassa keskimäärin, 819 henkeä neliökilometriä kohden. Osavaltion väestönkasvu on kuitenkin Intian matalin, ja Keralan vuosikymmenen ajan väestönkasvu (9,42 prosenttia vuonna 2001) on alle puolet Intian 21,34 prosentin keskiarvosta. Lisäksi, Keralan asukasluvun kaksinkertaistuttua vuosina 1951–1991, jolloin väestö kasvoi 15,6 miljoonalla hengellä 29,1 miljoonaan, vuonna 2001 Keralassa asui vähemmän kuin 32 miljoonaa ihmistä. Keralan väestö on keskittynyt osavaltion rantakaistaleelle, ja itäiset kukkulat ja vuoret ovat harvemmin asutettuja.


title: Kerala

text: Naiset muodostavat 51,42 prosenttia väestöstä. Osavaltion tärkeimmät uskonnot ovat hindulaisuus (56,1 prosenttia), islam (24,7 prosenttia) ja kristinusko (19 prosenttia). Jäänteen aikoinaan suuresta cohininjuutalaisesta väestöstä harjoittavat juutalaisuutta – suurin osa on muuttanut Israeliin. Muuhun Intiaan verrattuna Keralassa on suhteellisen vähän uskonnollisia lahkoja. Tästä huolimatta fundamentalististen uskonnollisten järjestöjen vaikutus näyttää olevan nousussa. Lisäksi Keralassa on Intian kolmanneksi suurimmat rikosluvut, ja raiskauksien sekä väkivaltarikosten esiintyvyys on paljon kansallista keskiarvoa suurempi.


title: Kerala

text: Keralan yhteiskunta on vähemmän patriarkaalinen kuin muualla kolmannessa maailmassa keskimäärin. Monet keralalaiset (jotkut hindut ja Malabarin muslimit) noudattavat perinteistä nimellä "marumakkathayam" tunnettua matrilineaarista järjestelmää. Kristityt, loput muslimit ja jotkut hindukastit kuten namboothirit ja ezhavat seuraavat kuitenkin "makkathayam"ia, patrilineaalista järjestelmää. Keralan sukupuolten suhteet kuuluvat Intian ja koko kolmannen maailman tasa-arvoisimpiin. Tämäkin on kuitenkin uhan alla patriarkaalisaation (myös naisia vastaan kohdistunut väkivalta on yleistymässä, ja 45 prosenttia keralalaisista naisista on kokenut ainakin kerran elämässään fyysistä väkivaltaa), globalisaation, modernisaation ja "sanskritisaation" (alempien kastien yrittäessä noudattaa ylempien elintapoja) myötä.


title: Kerala

text: Keralan inhimillisen kehityksen indeksit, köyhyyden väheneminen, perustason koulutus ja terveydenhuolto, ovat Intian parhaimpien joukossa. Esimerkiksi Keralan lukutaitoaste (91 prosenttia) ja elinajanodote (73 vuotta) ovat nyt Intian korkeimmat. Keralan maaseudun köyhyysaste putosi 69 prosentista (1970–1971) 19 prosenttiin (1993–1994), ja yleinen köyhyysaste (kaupungeissa ja maaseudulla) putosi 36 prosenttia 1970- ja 1980-luvuilla. Nämä muutokset ovat suureksi osaksi seurausta Cochinin ja Travancoren kuningaskuntien 1800-luvun lopulla aloittamista yrityksistä parantaa sosiaalista hyvinvointia. Ohjelmia jatkoi Keralan hallinto Intian itsenäistyttyä. Osavaltion työttömyys- ja itsemurha-asteet ovat Intian kaskitasoon verrattuna kuitenkin korkeat. Myös Keralan keskimääräistä suurempi nais- ja miesväestön suhde, 1,058, erottaa osavaltion muusta Intiasta yhdessä väestön alhaisen hedelmällisyystason ja alhaisen lapsikuolleisuuden kanssa (arviolta 12–14 kuolemaa tuhatta syntymää kohden). Keralan kuolleisuusaste on kuitenkin korkeampi kuin missään muussa Intian osavaltiossa: 118 (maaseudulla) ja 88 (kaupungeissa) tuhatta henkeä kohden, kun koko Intian keskiarvot ovat vastaavasti 55 ja 54. Vastasyntyneiden alhaisen syntymäpainon yleisyys, 13,3 prosenttia lapsista, on merkittävästi suurempi kuin teollisuusmaissa. Lisäksi vedestä saatujen sairauksien, kuten ripulin, punataudin, hepatiitin ja lavantaudin esiintyminen muodostaa toisen ongelman, jota laaja viemäröinnin puute vain pahentaa: yli 50 prosenttia Keralan asukkaista saa juomavetensä noin 3 miljoonasta kaivosta.


title: Kerala

text: Keralan terveydenhoito on saanut kansainvälistä tunnustusta, ja UNICEF sekä Maailman terveysjärjestö (WHO) ovat nimittäneet Keralan maailman ensimmäiseksi "vauvaystävälliseksi" osavaltioksi – yli 95 prosenttia synnytyksistä tapahtuu Keralassa sairaaloissa. "Ayurvedan", "siddhan" ja "unanin" lisäksi Keralassa harjoitetaan monia vaarantuneita perinteisen lääketieteen muotoja, joita ovat mm. "kalari", "marmachikitsa", ja "vishavaidyam". Niitä harjoitetaan "gurukul"-oppilasjärjestelmän kautta, ja ne yhdistelevät lääketieteellisiä ja hengellisiä hoitomenetelmiä. Hoidot ovat houkutelleet Keralaan myös turisteja. Osavaltion vanheneva väestö (11,2 prosenttia keralalaisista on yli 60-vuotiaita) ja alhainen syntyvyys (18/1 000, yksi kehitysmaiden alhaisimmista) tekevät Keralasta yhdessä Kuuban kanssa yhden harvoista kolmannen maailman väestöllisen muuntumisen läpikäyneistä alueista.


title: Kerala

text:
Keralan kulttuuri on pääasiassa dravidalaista alkuperää, ja saanut alkunsa laajemmalta Tamilakam-nimellä tunnetulta tamililaiselta kulttuurialueelta. Myöhemmin Keralan kulttuuria ovat vuosisatojen kuluessa muokanneet yhteydet merentakaisiin alueisiin. Alueelle alkuperäisiin esittäviin taiteisiin kuuluvat "koodiyattom", "kathakali" – sanoista "katha" ("tarina") ja "kali" ("esitys") – ja siitä syntynyt "Kerala natanam", "koothu" (stand-up komiikkaa), "mohiniaattam", "thullal", "padayani" ja "theyyam". Muita taiteen lajeja leimaavat enemmän uskonto ja heimokulttuuri. Näitä ovat "chavittu nadakom", "oppana" (alun perin Malabarista), joka yhdistää tanssia, käsien taputuksia ja laulua. Monia näistä taiteenlajeista esitetään kuitenkin lähinnä turisteille ja nuortenfestivaaleilla, eivätkä ne ole suosittuja tavallisten keralalaisten keskuudessa. Keralassa on myös suuri elokuvateollisuus, joka kilpailee sekä Bollywoodia että Hollywooda vastaan.
Malajaminkielinen kirjallisuus on vanhaa. 1300-luvun Niranam-runoilijoiden (Madhava Panikkar, Sankara Panikkar ja Rama Panikkar) kaudella saivat alkunsa sekä moderni malajalamin kieli että keralalainen runous. "Runoilijoiden triumviraatin" ("Kavithrayam": Kumaran Asan, Vallathol Narayana Menon ja Ulloor S. Parameswara Iyer) on tunnustettu siirtäneen Keralan runoutta arkaaisesta sofistisuudesta ja metafysiikasta lyyrisempään suuntaan. 1800-luvun toisella puoliskolla Jnanpith-palkinnon voittajat, kuten G Sankara Kurup, S. K. Pottakkat ja M. T. Vasudevan Nair ovat antaneet oman panoksensa Keralan kirjallisuudelle. Myöhemmin kansainvälistä tunnustusta ovat saaneet kirjailijat O. V. Vijayan, M. Mukundan ja Booker-palkinnon voittaja Arundhati Roy, jonka vuonna 1996 ilmestynyt puolielämäkerrallinen bestseller "Joutavuuksien jumala" () asettuu Ayemenemin kaupunkiin.


title: Kerala

text: Myös Keralan musiikilla on vanhat juuret. Karnaattinen musiikki hallitsee keralalaista perinteistä musiikkia, sillä Swathi Thirunal Rama Varma popularisoi genren 1800-luvulla. Rāgan perustuvat sävelmät kuten "sopanam" säestävät "kathakali"-esityksiä. "Melam"-musiikki edustaa perkussiivisempaa tyyliä – sitä esitetään hindulaisen temppelin ympärille keskittyneillä festivaaleilla "chenda"-soittimella. "Melam"-yhtyeeseen kuuluu jopa 150 muusikkoa, ja esitykset voivat kestää neljäkin tuntia. "Panchavadyam" on perkussioyhtyeen toinen muoto, jossa sata soittajaa soittaa viittä eri lyömäsoitinta. Keralassa on myös erilaisia kansanmusiikin ja heimomusiikin muotoja. Osavaltion populaarimusiikki, kuten muuallakin Intiassa, on maan elokuvamusiikin hallitsemaa.


title: Kerala

text: Keralalla on oma malajalam-kalenterinsa, jota käytetään sunnittelemaan maanviljelyä ja uskonnollisia tapahtumia. Keralassa ruokaa tarjotaan tyypillisesti "sadhya"-ateriana vihreiltä banaaninlehdiltä; tyypillisiä mausteisia ruokalajeja ovat "idli", "payasam", "pulisherry", "puttucuddla", "puzhukku", "rasam" ja "sambar". Keralalaiset, sekä miehet että naiset, ovat perinteisesti käyttäneen väljiä ja ompelemattomia vaatteita. "Mundu" on väljä kangas, jonka miehet kietovat vyötärönsä ympärille. Naiset taas käyttävät yleensä saria, joka on pitkä, taidokkaasti kiedottu kangaskaistale.


title: Kerala

text: Useilla muinaisilla rituaalistuneilla taiteenlajeilla on keralalainen alkuperä, esimerkkinä "kalarippayattu". Maailman vanhimpiin kuuluvan taistelulajin "kalarippayattu"'n synnyn sanotaan suullisessa perinteessä olleen Parashuraman ansiota. Muita rituaalitaiteita ovat "theyyam" ja "poorakkali". Keralalaiset keskittyvät kuitenkin yhä enemmän moderneihin lajeihin, kuten krikettiin, "kabaddiin", jalkapalloon ja sulkapalloon. Kymmenet suuret stadionit, joiden joukossa Kochin Jawaharlal Nehrun stadion ja Thiruvananthapuramin Chandrashekaran Nairin stadion, kertovat näiden lajien suuresta suosiosta osavaltion väestön keskuudessa. Myös televisiolla ja Internetillä on ollut oma vaikutuksensa Keralan kulttuuriin. Sanomalehdet ja aikakauslehdet ovat kuitenkin säilyttäneet 50 prosentin tilausasteen Keralassa, ja keralalaiset käyttävät viikossa keskimäärin noin seitsemän tuntia romaanien tai muiden kirjojen lukemiseen.


title: Kooma

text: Kooma on syvän tajuttomuuden tila, jossa oleva henkilö ei tiedosta ympäristöään eikä reagoi minkäänlaisiin ulkoisiin ärsykkeisiin. Henkilöä ei voida täten myöskään herättää koomasta voimakkaillakaan ääni-, näkö-, tai kipuärsykkeillä. Mikäli kyseessä on syvä kooma, potilas ei välttämättä pysty hengittämään, jolloin hänet voidaan pelastaa vain laittamalla hänet hengityskoneeseen.


title: Kooma

text: Kooma voi aiheutua esimerkiksi voimakkaasta päähän kohdistuneesta iskusta (bilateraalinen vahinko aivoverkostoon), keskushermostollisesta sairaudesta tai neurologisesta vammasta. Muita mahdollisuuksia ovat aineenvaihdunnan sairaustilat, esimerkiksi kohonnut verensokeritaso diabeteksen yhteydessä. Potilas voidaan myös saattaa keinotekoiseen koomaan lääkkeiden avulla tarkoituksena aivokudoksen turvotuksen laskeminen, tai potilaan säästäminen äärimmäisiltä kiputiloilta.


title: Kooma

text: Kooman seurauksena voi olla täydellinen paraneminen, mutta vastakohtana sille joissain tapauksissa myös kuolema. Potilas voi kooman aikana osoittaa hereillä olemisen merkkejä (liikettä tai jopa puhetta) hänen ollessa silti koomassa. Kooman pituus voi vaihdella hyvinkin radikaalisti muutamasta tunnista aina useisiin vuosiin asti. Yleensä kooman pituus kestää kuitenkin muutamasta päivästä muutamaan viikkoon.


title: Kooma

text: Pisimpään koomassa oli yhdysvaltalainen Edwarda O’Bara, joka vaipui koomaan 16-vuotiaana ja oli siinä 42 vuotta, kunnes kuoli. Puolalainen rautatieläinen Jan Grzebski oli koomassa 19 vuotta vuosina 1988–2007, mutta toipui vielä.


title: Kooma

text: Kooman jälkeen potilas voi toipua hiljalleen ja saavuttaa jälleen täyden fyysisen ja henkisen terveyden, kun taas jotkut tarvitsevat terapiaa, ja kaikki eivät palaudu koskaan täydellisesti. Koomasta voi myös siirtyä vegetatiiviseen tilaan, jolloin autonomiset elintoiminnot toimivat, mutta kognitiiviset aivotoiminnot eivät. Tässä tilassa hengitys toimii itsenäisesti, ja potilaalla on selkeät unirytmit toisin kuin koomassa. Potilas voi hereillä ollessaan reagoida kipuun ja liikkua, mutta liikkuminen ei ole tarkoituksenmukaista.


title: Penang

text: Penang (malaijin kielellä "Pulau Pinang", jawiksi بينانج ) on Malesian osavaltio, Malakan niemimaan länsirannikolla. Sen naapuriosavaltioita ovat Kedah ja Perak.


title: Penang

text: Penangin pinta-ala on 1 031 neliökilometriä ja asukasluku on noin 1,5 miljoonaa. Osavaltion pääkaupunki on George Town, jossa asuu noin 720 000 asukasta (2010). George Townin metropolialue ulottuu osavaltion rajojen ulkopuolelle ja suur-Penangin alueella asuu yli 2 miljoonaa ihmistä.


title: Penang

text: Penangin osavaltio muodostuu Pulau Penang -saaresta ja mantereella olevasta Seberang Perain ("Wellesleyn provinssi") alueesta. Alueita yhdistää toisiinsa Penangin silta. Silta on 13,5 kilometriä pitkä ja se vihittiin käyttöön vuonna 1985.


title: Penang

text: Pinta-alaltaan osavaltion mantereinen osa on Pulau Pinang saarta suurempi. Seberang Perai on maaseutumaista ympäristöä, verrattuna urbanisoituneeseen Pulau Pinang saareen. Penangin sillan rakentamisen ansiosta osavaltion mantereinen osa on myös kokenut teollisuuden kasvua ja sinne on rakennettu uusia asuinalueita.


title: Penang

text: Penangin alueen esihistoriasta ei tiedetä paljoa. Kiinalaisille merenkävijöille saari oli tuttu jo ennen 1400-lukua, tuolloin saari oli ilmeisesti asumaton. Kiinalaiset kutsuivat sitä "betelsaareksi", mistä alue on saanut nimensä; Osavaltion nimi tulee betelpähkinästä, jonka nimi on malaijiksi "pinang".


title: Penang

text:
Penangin osavaltio on historiallinen osa Kedahia. Brittiläinen Francis Light hankki Penangin alueen Kedahin sulttaanilta vuonna 1786. Britit hankkivat Penangin itselleen laivastotukikohdaksi, jonka tarkoitus oli suojella brittiläisiä kauppa-aluksia Malakansalmella. Kedah luopui Penangin alueesta saadakseen briteiltä suojelua Siamia vastaan. Vuonna 1821 Siam hyökkäsi Kedahiin mutta Penangilla olleet britit eivät puuttuneet tapahtumiin.
Kedahin sulttaani yritti valloittaa saaren tuloksetta takaisin, koska hän katsoi että britit olivat rikkoneet sopimuksensa. Vaikutus oli vain päinvastainen, sillä lopputuloksena Kedah luovutti brittien hallintaan myös nykyisen osavaltion mantereisen osan.


title: Penang

text: Britit nimesivät saaren uudelleen Prince of Wales islandiksi ja mantereella oleva alue nimettiin Wellesleyn provinssiksi. Vuonna 1826 Britannia yhdisti Malakan niemimaalla hallinnoimansa alueet Singaporen, Melakan ja Penangin yhteiseksi hallintoalueeksi, Salmisiirtokunniksi, ja Penangista tehtiin sen pääkaupunki. Pääkaupunki siirrettiin kuitenkin Singaporeen 1832.


title: Penang

text: 1800-luvun puolivälissä Penangista tuli Britannialle tärkeä oopiumikaupan keskus. Oopiumikauppa muodosti yli puolet siirtokunnan tuloista. Oopiumikauppa johti oopiumisotiin Britannian ja Kiinan välillä, ja Brittiläiset ja kiinalaiset sopivat huumekaupan lopettamisesta vuonna 1907. Huumekaupan kukoistuksen aikana Penang oli vaarallinen paikka, missä kiinalaiset salaseurat pyörittivät bordelleja ja uhkapeliluolia.


title: Penang

text: Ensimmäinen maailmansota ei juuri vaikuttanut Penangin alueeseen. Vuonna 1914 käytiin Penangin taistelu Penangin edustalla, joka käytiin Venäjän keisarikunnan ja Saksan keisarikunnan välillä, eivätkä aluetta hallinneet britit osallistuneet tapahtumiin.


title: Penang

text:
Toisessa maailmansodassa japanilaiset valloittivat Penangin kolmeksi ja puoleksi vuodeksi. Japanilaiset rantautuivat Malaijan taistelun aikana Penangiin 17. joulukuuta 1941. Japanilaiset eivät kohdanneet vastarintaa, sillä brittiläisten 500 sotilaan varuskunta oli evakuoitu edellisenä päivänä. Brittiläiset eivät olleet ennen lähtöään tuhonneet alueen sotatoimiin käytettävää infrastruktuuria, ja japanilaiset saivat hallintaansa muun muassa Penangin radioaseman. Japanin miehittämillä alueilla oli toisen maailmansodan aikana puutetta elintarvikkeista ja kansa kärsi nälästä ja kulkutaudeista. Japanilaisten harjoittamissa julmuuksissa myös surmattiin tuhansia kiinalaisia.
Toisen maailmansodan aikana Penangissa oli saksalaisten Gruppe Monsuniin kuuluvien sukellusveneiden tukikohta.
Malaija vapautui Japanin hirmuvallasta toisen maailmansodan päätyttyä elokuussa 1945.


title: Penang

text: Sodan jälkeen alue palasi Britannian hallintaan muutamiksi vuosiksi. Salmisiirtokunnat hajotettiin vuonna 1946 ja Penangista tuli Malaijan federaation osavaltio vuonna 1948, joka itsenäistyi Britanniasta vuonna 1957.


title: Penang

text: Osavaltio on väestöltään kiinalaisvaltainen ja Malesian tiheimmin asuttu. Se on myös Malesian ainoa osavaltio, jossa Malesian kiinalaiset ovat enemmistönä.


title: Penang

text: Muiden Malakan niemimaalla sijaitsevien osavaltioiden tavoin Penang ja Malakka eivät ole sulttaanikuntia. Penangin johdossa on kuvernööri, jonka maan kuningas nimittää virkaansa nelivuotiskaudeksi. Kiinalalaisenemmistöinen Penang on Malesian ainoa osavaltio, joka on valinnut osavaltion johtoon etniseltä taustaltaan kiinalaisen henkilön.


title: Xbox

text: Xbox on Microsoftin kehittämä pelikonsoli, joka tuli markkinoille Pohjois-Amerikassa 15. marraskuuta 2001 ja Euroopassa 14. maaliskuuta 2002. Se kilpaili markkinoilla Sony PlayStation 2:n ja Nintendo GameCuben kanssa. Xboxin julkaisuhinta oli 499 euroa, mutta Microsoft pudotti hintaa Euroopassa huomattavasti 26. huhtikuuta heikon menekin vuoksi. Suomessa konsolin alennettu hinta asettui noin 325 euroon. Hyvityksenä Microsoft tarjosi Xboxin julkaisuhintaan ostaneille ilmaiseksi kaksi valitsemaansa peliä ja yhden lisäohjaimen. Syksyllä 2006 Xboxia myytiin erikoistarjouksissa alle sadalla eurolla listahinnan ollessa jonkin verran yli sata euroa.


title: Xbox

text: Xboxissa on vakiona paikka neljälle ohjaimelle, kahdeksan gigatavun kiintolevy (joissakin malleissa kymmenen gigatavun, josta kuitenkin vakiona vain kahdeksan gigatavua käytössä) pelitallennuksia ja musiikkia varten ja verkkosovitin sisäänrakennettuna. Sillä voi myös soittaa DVD-elokuvia, jos siihen ostaa niin sanotun ”DVD-kitin”. Xbox tukee reaaliaikaisia Dolby Digital 5.1 -ääniä myös peleissä.


title: Xbox

text: Lisävarusteena Xboxiin saa muun muassa muistikortin pelitallennuksien siirtämiseen konsolista toiseen, lisäohjaimia moninpelejä varten sekä linkkikaapelin kahden Xboxin liittämiseksi yhteen. Lisäksi on saatavana erilaisia kaapeleita laitteen liittämiseksi televisioon ja vahvistimeen.


title: Xbox

text: Xboxin seuraaja Xbox 360 julkaistiin vuoden 2005 lopussa.


title: Xbox

text: Xboxin eniten myyneitä pelejä ovat muun muassa "" (8,2 miljoonaa) ja "Halo 2" (8,5 miljoonaa).


title: Xbox

text: Pelit konsolin julkaisun yhteydessä:


title: Xbox

text: Xbox Live on Microsoftin Xboxille kehittämä maksullinen verkkopelaamisen mahdollistava palvelu. Ominaisuuksiin kuuluu muun muassa ladattava sisältö ja puhekommunikointi. Vuoden 2005 alussa Microsoft ilmoitti Livellä olevan maailmanlaajuisesti 1,4 miljoonaa käyttäjää.Xboxia on myös mahdollista muokata (”modata”), mutta tällöin koneen takuu raukeaa. Xboxiin voidaan vaihtaa muun muassa suurempi kiintolevy, jotta saataisiin lisää tilaa pelitallennuksille, peleille, musiikille ja videoille. Xboxin oman käyttöjärjestelmän voi vaihtaa toiseen, kuten Linuxiin tai muokattuun dashboardiin. Modaamalla Xboxin ja käyttämällä sopivia ohjelmia, voidaan peleistä ottaa varmuuskopioita ja saada Xbox hyväksymään niiden käytön. Toisaalta tämä mahdollisuus houkuttelee myös käyttämään laittomia piraattikopioita, joiden pelaaminen Microsoftin Live-palvelussa on kuitenkin estetty. Modattuun Xboxiin saa myös emulaattoriohjelmia, jolloin sillä voi pelata vanhempien tietokoneiden ja pelikonsolien pelejä. Xboxiin voi kiinnittää sopivalla liittimellä hiiren ja näppäimistön, mikä auttaa tietokoneohjelmien käyttöä. Xboxia voi myös ”modata” tietokoneen avulla lataamalla oikeita ohjelmia tietokoneelle, jolloin on mahdollista muokata pelin tallennuksia.


title: Xbox

text: Modatun Xboxin päätarkoitus nykyään pelaamisen lisäksi on käyttää sitä viihdekeskuksena Xbox Media Center -ohjelmiston avulla. Näin konsolilla voidaan toistaa MPEG-4-koodattuja elokuvia, kuunnella musiikkia, katsella valokuvia sekä toistaa DVD-elokuvia ilman erillistä kauko-ohjainta. Lisäksi Xboxin kanssa samaan verkkoon kytketyltä tietokoneelta voidaan toistaa verkon välityksellä kaikkia edellä mainittuja tietoja.


title: Kedah

text: Kedah on Malesian osavaltio, joka sijaitsee Malakan niemimaan länsirannikolla. Osavaltion pinta-ala on 9 500 neliökilometriä ja asukasluku noin 1,8 miljoonaa. Alue on pääasiassa riisinviljelyyn käytettävää alankoaluetta. Myös Langkawin saariryhmä kuuluu osavaltioon.


title: Kedah

text: Osavaltion pääkaupunki on Alor Setar. Sen asukkaat ovat pääasiassa malaijeja, mutta siellä on myös merkittävät kiinalais- ja intialaisvähemmistöt.


title: Kedah

text: Kedah sijaitsee Malakan niemimaan länsirannikolla. Lännessä osavaltion alue rajoittuu Malakansalmeen, pohjoisessa on Perlisin osavaltio, pohjoisessa ja idässä alue rajoittuu Thaimaahan ja etelässä on Penangin ja Perakin osavaltiot. Maan rannikon edustalla on turistien suosima 99 saaresta koostuva Langkawin saariryhmä.


title: Kedah

text: Osavaltion alue on tasaista maatalousseutua. Alueella on runsaasti riisiviljelmiä, Kedahin osavaltio tuottaa melkein puolet Malesian riisistä. Riisiviljelysten ohella Kedahissa on runsaasti kumipuu ja palmuviljelmiä.


title: Kedah

text: Kedahin osavaltion alueelta on löydetty enemmän esihistorialliselta ajalta olevia raunioita, kuin muualta Malesiasta. Useat rauniot ovat lähellä Mount Jerai -vuorta. 200-luvulla Kedah oli Intian suunnalta tulleiden pallavalaisten kauppiaiden reitillä, joille vuori oli hyvä maamerkki.


title: Kedah

text: Kedahin alue on sijaintinsa takia saanut vaikutteita monista eri suunnista tulleista kulttuureista. Alue kuului sumatralaisen Srivijayan valtakuntaan 800-900 -luvuilla ja 1000-luvun alussa maa oli intialaisen Cholan alaisuudessa. 1130-luvulla Kedahista tuli sulttaanin johtama muslimivaltio. Kedah oli pienenä valtiona altis ulkoisille uhille ja 1300-luvulla se oli Jaavan ja Sumatran suunnasta tulleiden hyökkäysten kohteena. 1400-luvulle asti se oli siamilaisten vaikutuspiirissä.


title: Kedah

text: Malakan sulttaanikunnan suuruuden aikana 1400-luvulla Kedahiin levisi islam yhä voimakkaammin. Kun portugalilaiset valtasivat Malakan 1500-luvun alussa, Kedah joutui Acehin sulttaanikunnan hyökkäyksen kohteeksi, ja Aceh piti Kedahin aluetta hallinnassaan 1640-luvulle asti. Hollantilaiset ajoivat portugalilaiset ja acehlaiset pois Malakan niemimaalta vuonna 1641 ja Kedah joutui Acehin vallan sijasta hollantilaisten taloudellisen ylivallan alle. 1700-luvun loppun mennessä Kedah oli ajautunut vähitellen Bangkokin vaikutuspiiriin ja maa joutui Siamin vasallivaltioksi. Muslimivaltio Kedah oli muidenkin Malakan niemimaan sulttaanikuntien tavoin hankala vasallivaltio siamilaisille, ja usein maat oli pakotettava maksamaan veronsa Siamille.


title: Kedah

text: Brittiläiset saapuivat Malakan niemimaalle 1700-1800 luvun vaihteessa. Brittiläinen Francis Light neuvotteli Kedahin sulttaani Abdullahin kanssa Penangin alueen hallinnasta vuonna 1786. Sulttaani suostui luovuttamaan Penangin saaren, sekä mantereella sijainneen Wellesleyn provinssin alueen brittien haltuun, siinä toivossa että Britannia suojelisi Kedahia siamilaisia vastaan. Näin ei käynyt, sillä vuonna 1821 Siam hyökkäsi Kedahiin, mutta Penangilla olleet britit eivät puuttuneet asioihin. Siamilaiset tuhosivat Kedahin, ja alueen pohjoisosa jäi siamilaisten hallintaan. Siamilaisten valloittamasta alueesta muodostui Perlisin osavaltio. Kedah pysyi Siamin vallan alla vuoteen 1909, jolloin Britit ottivat alueen haltuunsa ja Kedah sekä Perlis liittyivät Liittoutuneisiin malaijivaltioihin.


title: Kedah

text: Toisessa maailmansodassa Kedah oli ensimmäinen Malesian alue, jonka Japani miehitti. Japanilaiset vetäytyivät alueelta sodan päätyttyä ja Kedah palasi brittivallan alle muutamaksi vuodeksi, ennen kuin Kedah itsenäistyi Britanniasta osana Malaijan liittovaltiota.


title: Kedah

text: Kedah on maailman vanhin edelleen olemassa oleva sulttaanikunta. Valtio perustettiin vuonna 1136. Sulttaani on Kedahin seremoniallinen päämies ja toimeenpanovaltaa käyttää osavaltion pääministeri. Kedahin sulttaani toimii myös vuorollaan Malesian kuninkaana.


title: Alicante

text: Alicante () on Espanjan samannimisen maakunnan pääkaupunki Valencian itsehallintoalueella. Se sijaitsee Välimeren rannalla ja on tärkeä satamakaupunki. Alicantesta kulkee laivayhteys Baleaareille sekä Oraniin Algeriaan ja sitä palvelee kansainvälinen El Altetin lentokenttä.


title: Alicante

text: Kaupungin asukasluku on 328 648 (2015). Metropolialueella Alicante–Elx/Elche asuu noin 725 000 ihmistä.


title: Alicante

text: Valencian itsehallintoalueen viralliset kielet ovat katalaanin paikallinen murre valencia ja espanja.


title: Alicante

text:
Alicante on yksi Espanjan nopeimmin kasvavista kaupungeista. Sen talous perustuu turismiin, viinin tuotantoon, palveluihin ja hallintoon. Vientituotteita ovat viini, oliiviöljy, vihannekset ja hedelmät. Alueella on lisäksi kevyttä teollisuutta: elintarvike-, nahka-, jalkine-, tekstiili- ja keramiikkateollisuutta.
Alueen ruokaerikoisuuksia ovat "turrón" nougat sekä hunaja- ja mantelimakeiset ja "horchata" maakastanja-juoma. Paikallisesta bomba-riisistä tehty alkuperäinen "paella" ja monenlaiset riisi- sekä kalaruuat ovat tyypillisintä alicantelaista ruokakulttuuria.


title: Alicante

text: Nähtävyyksiä:


title: Alicante

text: Paikallinen juhlapäivä on Pyhän Johanneksen (Johannes Kastajan) tulet, "Las Hogueras de San Juan", jota vietetään 24.6. ilotulituksin, paraatein ja kokoin. Suurin juhannusjuhla Costa Blancalla.


title: Alicante

text: Alueella on ollut asutusta jo kivikaudella n. 7000 vuotta sitten. Metsästäjä-keräilijät asettuivat asumaan Benacantil-kukkulan rinteille. Heistä muodostui alkuperäinen ibeeri-väestö. Kreikkalaiset ja karthagolaiset perustivat Alicanten kaupungin 324 eaa. nimellä "Akra Leuke" (valkoinen vuori/niemi). Vuonna 201 eaa. roomalaiset valloittivat sen ja antoivat kaupungille nimen "Lucentum" (). Hannibalin sanotaan nousseen siellä maihin sotanorsujensa kanssa. Roomalaisten jälkeen kaupunkia hallitsivat 400—700 -luvuilla germaaniperäiset visigootit.


title: Alicante

text: Vuodesta 718 vuoteen 1247 kaupunkia hallitsivat Al-Andalus -nimisen valtakunnan perustaneet ￼￼maurit￼￼, jotka kutsuivat sitä nimellä "Medina Al Laqant". Alfonso X valloitti kaupungin 1247 ja liitti sen Kastiliaan nimityksellä "Vila Nova" (uusi kylä) erotuksena "Vila Vella", entisestä 'vanhasta' muslimikylästä. Vuonna 1296 Jaime II liitti sen Valencian kuningaskuntaan, Aragonian alaisuudessa. Ferdinand II antoi sille kaupungin aseman vuonna 1490.


title: Alicante

text: Alicanten kukoistuksen aika oli 1400—1500 -luvuilla, jolloin osana Valencian kuningaskuntaa siitä tuli tärkeä riisiä, viinejä, oliiviöljyä, appelsiinejä ja villaa vievä kauppasatama. Väestö kolminkertaistui n. 5000 asukkaaseen. Felipe III karkoitti vuosien 1609 ja 1614 välillä tuhansia moriskoja, joilla oli yhteyksiä rannikkoa ryösteleviin berberi-merirosvoihin. Tämä aiheutti pulaa ammattitaitoisista käsityöläisistä ja maanviljelijöistä, johti maatalouden romahtamiseen sekä maa-aateliston köyhtymiseen.


title: Alicante

text: Ranskalaiset piirittivät kaupunkia Espanjan perimyssodassa 1709 ja Pyreneitten niemimaan sodassa 1812 ja myöhemmin ensimmäistä tasavaltaa kannattaneet Cartagenan federalistit 1873. Kaupankäynti laantui koko 1700- ja 1800-luvun ja talous selvisi kenkä- ja kalateollisuuden sekä appelsiinin- ja mantelinviljelyn avulla. Asukasmäärä ylitti 20 000 vuonna 1797.


title: Alicante

text: Rautatieyhteys Madridiin saatiin 1858 ja 1885 Murciaan. Kaupunki alkoi laajentua ja kaupunginmuuri purettiin 1860-luvulla. 1800-luvun lopulla ja ensimmäisen maailmansodan aikana sataman toiminta vilkastui uudelleen merkittävästi. Asukasmäärä ylitti 50 000 vuonna 1900.


title: Alicante

text: Italialaiset pommittivat kaupunkia toukokuussa 1938 ja 300 siviiliä kuoli. Espanjan sisällissodassa Alicante oli viimeinen kaupunki, joka antautui huhtikuussa 1939 ￼￼Francon joukoille. Asukasmäärä ylitti 100 000 rajan vuonna 1950. Turismin kasvu 1950-luvun lopulla ja 1960-luvulla näkyi rakentamisessa ja talouden nousussa. Ensimmäiset pilvenpiirtäjät rakennettiin 1960-luvun ja 1970-luvun alussa. El Altetin lentokenttä avattiin 1967. Yliopisto perustettiin ja jalkapallostadion avattiin 1979. Asukasmäärä ylitti 250 000 vuonna 1981. FIFA World Cup pidettiin 1982. Kevyt raitiotie TRAM rakennettiin 1999-2003..


title: Alicante

text: Asukasmäärä ylitti 280 000 vuonna 2001. Alicante on ollut Volvo Ocean Race maailmanympäri purjehduskilpailun lähtösatama vuodesta 2008 lähtien. Asukasmäärä ylitti 320 000 vuonna 2011.


title: Almería

text: Almería on kaupunki Välimeren rannalla Andalusiassa, Kaakkois-Espanjassa. Se on samannimisen maakunnan pääkaupunki. Kaupungissa on 193 000 asukasta (2015).


title: Almería

text: Almería on saanut nimensä Al-Merayan linnoituksesta. Córdoban kalifi Abd ar-Rahman III perusti kaupungin vuonna 955 valtakuntansa satamakaupungiksi. Almería kärsi monista piirityksistä ristiretkien aikaan, mutta kristityt saivat sen hallintaansa vasta sen antauduttua Ferdinand ja Isabella Katolilaiselle 26. joulukuuta 1489.


title: Almería

text: 1500-luvulla Almería kärsi monista luonnonkatastrofeista, joista erityisesti vuoden 1522 maanjäristys tuhosi kaupunkia. Lisäksi barbareskimerirosvojen hyökkäykset olivat yleisiä ja jatkuivat 1700-luvun alkuun asti. Tämän jälkeen alueelta löytyi rikkaita rautaesiintymiä, joiden myötä kaupunkiin asettui ranskalaisia ja brittiläisiä yrityksiä.


title: Almería

text: 1950-luvulla Almeríassa alkoi uusi taloudellinen nousu turismin ja maatalouden ansiosta. Kaupungissa on elintarviketeollisuuden lisäksi metalli- ja kemianteollisuutta.


title: Almería

text: Almerían ilmasto on kuiva ja aurinkoinen. Maakunnassa sijaitsee Euroopan ainoa hiekka-aavikko sekä Cabo de Gata-Níjarin luonnonpuisto. Almeríassa on kuvattu yli 500 elokuvaa, muun muassa westernejä Desierto de Tabernasissa noin 30 km:n päässä Almeríasta, jossa sijaitsee lavastettu Villin lännen kaupunki.


title: Cádiz

text: Cádiz on kaupunki Lounais-Espanjassa Andalusian itsehallintoalueella. Cádiz on Cádizin maakunnan pääkaupunki. Kaupungissa on noin 120 500 asukasta (2015). Metropolialueen (Cádiz–Jerez) asukasluku on noin 600 000 (2013).


title: Cádiz

text: Alueen muut tärkeät kaupungit ovat San Fernando, Puerto de Santa Maria, Chiclana de la Frontera ja Puerto Real.


title: Cádiz

text: Kaupunki on yksi Euroopan vanhimpia. Foinikialaiset perustivat sen nimellä גדר (Gadir). Perinteisesti kaupungin perustaminen ajoitetaan vuoteen 1100 eaa., mutta 900 eaa. vanhempia löytöjä ei ole tehty. Kreikkalaisen legendan mukaan "Herakles" (Herkules) perusti Cádizin surmattuaan Geryonin. 500 eaa. kaupunki joutui karthagolaisille ja 200-luvulla eaa. roomalaisille, jotka antoivat sille nimen "Gades". Kaupunki oli maurien hallussa 711–1262.


title: Cádiz

text: Löytöretkien aikaan Kristoffer Kolumbus purjehti Cádizista toiselle matkalleen 1495 ja kaupungista tuli Espanjan aarrelaivaston pääsatama.


title: Cádiz

text: Sir Francis Drake tuhosi Espanjan laivaston kaupungin satamassa huhtikuussa 1587. Sota-amiraali Robert Blake piiritti Cádizia 1655–1657.


title: Cádiz

text: 1700-luvulla Cádiz ohitti Sevillan aseman kauppamonopolina Amerikan kanssa. Espanjan parlamentti "Cortes" toimi Cádizissa Napoleonin sotien aikana ja taisteli Espanjan kuninkaaksi julistettua Napoleonin vanhempaa veljeä Joseph Bonapartea vastaan. Espanjan perustuslaki julistettiin 1812 Cádizissa.


title: Cádiz

text: Cadiz tunnetaan vilkkaasta yöelämästään, erityisesti karnevaalien aikaan. Vanhassa kaupungissa on paljon pieniä baareja, jotka ovat yleensä auki aina pikkutunneille asti. Punta de San Felipen alueella Paseo de Almerante Pascual y Pery -nimisellä kadulla on paljon yökerhoja sekä kadun yläpuolella on avoin alue, jossa on usein paljon ihmisiä öisin.


title: Cádiz

text:
Cadizin karnevaalit ovat yhdessä Santa Cruz de Tenerifen kanssa Espanjan kuuluisimmat ja myös maailmanlaajuisesti tunnetut. Kaupungin väkiluku kasvaa karnevaalien aikaan suuresti. Karnevaalit ovat varsinaisesti helmikuun 15. ja 25. päivän välillä mutta juhliin valmistaudutaan koko vuoden ajan.
Karnevaalien tärkeintä ohjelmaa esittävät erilaiset paikalliset lauluryhmät eli "chirigotat", joista parhaat palkitaan karnevaalien päätösgaalassa Manuel de Falla -teatterissa. Chirigotat laulavat yleensä humoristisesti kritisoiden erilaisia alueen ilmiöitä.


title: Cádiz

text: Myös pukeutumiseen uhrataan paljon aikaa ja vaivaa. Kaikenlaiset hupiasut ovat tyypillisiä.


title: Cádiz

text: Turismi on nykyään yksi Cadizin alueen tärkeimmistä elinkeinoista. Aurinkoinen ja lämmin sää, yhdet Espanjan hienoimmista hiekkarannoista ja kaupungin rikas historia ovat kaupungin vetonauloja.


title: Cádiz

text: Tärkeimmät rannat ovat Playa Victoria ja Playa La Caleta, joista Victoriaa voitaisiin sanoa kaupungin päärannaksi. Se kulkee noin 3 kilometriä kaupungin länsireunaa pitkin. La Caleta taas sijaitsee vanhassa kaupungissa.


title: Cádiz

text: Cadiz tunnetaan myös Jerez de la Fronteran ohella yhtenä flamencon kotipaikoista. Cadizin lähialueilta ovat kotoisin esimerkiksi Paco de Lucia ja Camaron de la Isla.


title: Cádiz

text: Turisti pääsee halutessaan Cádizista nopeasti lautalla Afrikan mantereelle, Marokon Tangeriin.


title: Cádiz

text: Cadiz CF perustettiin 1910 ja joukkue pelaa nykyään Espanjan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda Division B:ssä. Seuran stadionille Ramon de Carranzalle mahtuu noin 25 000 katsojaa. Cadiz CF on tunnettu faneistaan (espanjaksi cadistas), joita pidetään yleisesti Espanjan parhaina, esimerkiksi Real Madrid palkitsi Cadizin fanit parhaina vuonna 2006.


title: Ciudad Real

text: Ciudad Real eli 'kuninkaallinen kaupunki' on kaupunki Kastilia-La Manchan itsehallintoalueella Espanjassa ja Ciudad Realin maakunnan pääkaupunki. Se sijaitsee noin 200 kilometriä Madridista etelään. Kaupungin asukasluku on 74 054 (2016).


title: Ciudad Real

text: Kaupungin perusti Kastilian kuningas Alfonso VI voitettuaan Las Navas de Tolosan taistelun maureja vastaan. Kaupungin lähellä on linnoituksen raunioita ja paikka, jossa käytiin vuonna 1195 Alarcosin taistelu almohadien ja Kastilian Alfonso VIII:n välillä.


title: Ciudad Real

text: Kaupungissa tuotettuja teollisuustuotteita ovat sahatavara ja paperi, keramiikka ja tekstiilit.


title: Ciudad Real

text: Ciudad Realissa pysähtyvät Madridin ja Sevillan sekä Málagan välillä kulkevat AVE-suurnopeusjunat.


title: Ciudad Real

text: Kaupungin eteläpuolelle valmistui vuoden 2008 lopussa suuri kansainvälinen lentoasema, Aeropuerto Central Ciudad Real , joka sai ensimmäisenä lentoasemana Espanjassa yhteyden AVE-rataverkostoon. Lentoaseman käyttö on toistaiseksi ollut hyvin vähäistä. Molemmat lentoasemalle aikataulun mukaista liikennettä harjoittaneet yhtiöt (Ryanair ja Vueling) ovat lopettaneet lentonsa Ciudad Realiin (lokakuu 2011). Vuoden 2014 ilmakuvissa lentoaseman kiitotie on merkitty poistetuksi käytöstä.


title: Córdoba (Espanja)

text: Córdoba on kaupunki Espanjassa, Andalusian itsehallintoalueella ja on Córdoban maakunnan pääkaupunki. Kaupunki sijaitsee Guadalquivirjoen varrella. Córdoban asukasluku on 327 362 (1.1.2015).


title: Córdoba (Espanja)

text: Córdoban vanhassakaupungissa on useita jäänteitä kaupungin asemasta Córdoban kalifaatin pääkaupunkina. Jo Rooman vallan aikana Córdoba oli "Hispania Baetican" pääkaupunki.


title: Córdoba (Espanja)

text: Kaupungissa on Claudius Marcelluksen rakennuttaman temppelin rauniot, roomalainen silta (jonka alkuperäisiä osia on säilynyt lähinnä vain sillan perustuksissa) ja muita roomalaisrakennuksia. Islaminuskoiset maurit valloittivat Córdoban vuonna 711. Umaijadien tultua karkotetuksi Damaskoksesta he siirtyivät Córdobaan, josta tuli yksi Euroopan suurimmista kaupungeista. 1020- ja 1030-luvulla Córdoban kalifaatti hajosi yli tusinaan taifa-valtakuntaan, jotka kristityt valloittivat yksi kerrallaan.


title: Córdoba (Espanja)

text: Kaupungin tärkein muistomerkki on 700–900-luvuilla rakennettu entinen moskeija, La Mezquita. Se olisi maailman kolmanneksi suurin moskeija, ellei siitä olisi tehty vuonna 1236 kristittyjen noustua valtaan kristillistä kirkkoa. Siltä ajalta on myös sen sisäpihalle rakennettu katedraali.


title: Córdoba (Espanja)

text: Madinat al-Zahran palatsin rauniot, jotka sijaitsevat noin 8 kilometriä kaupungista länteen, ovat myös tärkeä muistomerkki. Siellä työskenteli lukemattomia taiteilijoita ja käsityöläisiä lähes 40 vuoden ajan vuodesta 936. He rakensivat 750 x 1500 metrin laajuista palatsialuetta Abd ar-Rahman III:n toimeksiannosta. Kapinalliset berberijoukot hävittivät palatsin maan tasalle jo 1000-luvun alussa.


title: Córdoba (Espanja)

text: Alfonso XI rakennutti maurilaisen linnoituksen puutarhaan palatsin (Alcázar de los Reyes Cristianos) vuosina 1327-1328. Palatsia laajennettiin 1300-luvun lopulla ja 1400-luvun alussa puutarhalla ja kylpylällä. Rakennus toimi kaupungin vankilana 1800-luvun alusta vuoteen 1951. Alcázarin pohjoispuolella kasvaa palmumetsikkö. Alcázarin näyttävissä puutarhoissa on paljon vesialtaita ja suihkukaivoja. Alcázar annettiin inkvisitiotuomioistuimen käyttöön sen jälkeen, kun katoliset kuninkaat olivat asuneet siellä 1482-1490. Kolumbus kävi siellä useita kertoja antamassa raporttinsa kuningatar Isabellalle.


title: Córdoba (Espanja)

text: Keskiajalla Córdoba oli merkittävä eurooppalaisen tieteen ja sivistyksen keskus. Kaupungissa toimivat muun muassa oppineet Averroës ja Maimonides. Siellä oli 70 kirjastoa, joista suurimmassa oli yli 40 000 teosta; kahdessa ei-islamilaisen maailman suurimmassa kirjastossa oli tuohon aikaan vain noin 2 000 teosta.


title: Córdoba (Espanja)

text: Córdoban vanha kaupunki kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Murcia

text: Murcia on kaupunki Kaakkois-Espanjassa ja Murcian itsehallintoalueen pääkaupunki. Kaupungin väkiluku on noin 441 000 (2016). Metropolialueen (Murcia–Cartagena) väkiluku on noin 730 000.


title: Murcia

text: Murcia sijaitsee Segurajoen varrella. Kaupunki on noin tunnin ajomatkan päässä Alicanten ja Mar Menorin kaltaisista lomakohteista ja sopii hyvin päiväkohteeksi lähialueiden turisteille. Murciaan on myös hyvät bussi- ja junayhteydet muista Kaakkois-Espanjan kaupungeista.


title: Murcia

text: Murciassa järjestetään vuosittain monia eri juhlallisuuksia, joista tunnetuin on Murcian katolinen pääsiäisviikko. Murcian pääsiäisviikko on tunnettu kautta Espanjan. Francisco Salzillon (1707–1783) täysikokoiset veistokset tuodaan museosta ja niitä kannetaan pitkin kaupungin katuja juhlakulkueissa. Myös juutalaista hanukkaa juhlitaan Plaza Santo Domingolla.


title: Murcia

text: Murcian yliopisto, Universidad de Murcia on jakautunut kahteen kampukseen, Espinardoon ja Mercedesiin. Edellinen sijaitsee kaupungin liepeillä ja jälkimmäinen keskustassa. Mercedesin kampuksella sijaitsevat muun muassa kielten ja historian tiedekunnat, lääketieteen ja sairaanhoidon tiedekunnat sijaitsevat Espinardo-kampuksella. Murcian yliopistoon saapuu vuosittain satoja Erasmus-opiskelijoita eri puolilta Eurooppaa, mukaan lukien Suomesta saapuvat vaihto-opiskelijat.


title: Murcia

text: Murcian nähtävyyksiä ovat goottilainen katedraali 1300–1700-luvuilta, Monteagudon linna sekä 1700-luvulta peräisin oleva kasino, joka nimestään huolimatta ei ole toiminut varsinaisena kasinona. Real Casino de Murcia on kuitenkin vaikuttava nähtävyys sisätilojensa arkkitehtuurin takia. Murcia on maurien perustama. Myöhemmin Alfonso X liitti sen Kastiliaan.


title: Murcia

text: Lentoasema on Murcia-San Javier (MJV), joka sijaitsee San Javierin kaupungissa noin tunnin ajomatkan päässä. Lentokentän ja Murcian kaupungin välillä kulkee useimpinä päivinä bussi kolmasti päivässä. Muina aikoina bussi kulkee San Javierin kaupungista Murciaan.


title: Murcia

text: Linja-autoasema sijaitsee vajaan kymmenen minuutin kävelyn päässä pääkadulta. Sieltä on tasatunnein lähtevät yhteydet Cartagenaan ja Alicanteen, sekä muihin tärkeimpiin lähikaupunkeihin.


title: Murcia

text: Murciassa, kuten muuallakin Espanjassa vietetään siestaa noin kello 13.30–17.30. Tänä aikana kaikki virastot ja kaupat, ruokakauppoja ja kiinalaisia marketteja lukuun ottamatta ovat kiinni. Tapas-baarit ovat suosittuja siestan aikaan. Ravintolat ovat yleensä auki siestan ajan ja sulkeutuvat sen loputtua muutamaksi tunniksi. Ravintolat avaavat yleisesti ovensa illaksi kello 20.30 jälkeen, sillä illallinen syödään Espanjassa vasta silloin.


title: Murcia

text: Englannin kielen taito ei ole kovin yleistä Murciassa. Yliopistolla englannin kielen taito on jonkun verran yleisempää, mutta muualla englannin kielellä ei selviä.


title: Murcia

text: Yliopistokaupunkina Murciassa on vilkas ilta- ja yöelämä. Keskustassa on yli sata tapas-baaria ja keskustan liepeillä, Atalayan alueella, on monia yökerhoja. Murciassa on monia elokuvateattereita.


title: Murcia

text: Murciassa järjestetään keväisin ja syksyisin parin päivän kestoisia messuja kadulla nimeltä Avenida de Alfonso X 'El Sabio'. Syksyisin on muun muassa kirjojen, käsitöiden ja vaatteiden outlet-messut.


title: Murcia

text: Jonkun matkaa Murcian kaupungin keskustan ulkopuolella sijaitsevat lähekkäin olevat Thader- ja Nuevo Condomina-kauppakeskukset, joista Nuevo Condomina on Välimeren alueen suurin kauppakeskus. Molemmissa kauppakeskuksissa on elokuvateatteri. Toisin kuin muut kaupungin kaupat, Murcian kaikkien viiden ostoskeskuksen liikkeet ovat auki myös siestan aikana. Murciaan avattiin vuonna 2006 Kaakkois-Espanjan ensimmäinen Ikea, joka sijaitsee parinsadan metrin päässä Thader-ostoskeskuksesta.


title: Murcia

text: Parikymmentä kilometriä Murcian kaupungin ulkopuolella, La Noran alueella, sijaitsee La Noria Outlet Mall, jossa on monien merkkiliikkeiden alennusvähittäismyymälöitä.


title: Murcia

text: Murciassa on jo vuosikymmenien ajan järjestetty ns. "torstai-markkinat". Nimensä mukaisesti ne järjestetään joka torstai ympäri vuoden, pyhäpäiviä lukuun ottamatta, Avenida de la Famalla. Tämän seurauksena koko runsaan puolen kilometrin katu, sekä osa sen varrella olevista poikkikaduista on suljettu liikenteeltä kello 7 ja 13.30 välillä. Markkinoilla myydään kaikkea hedelmistä liinavaatteisiin ja rääsyistä muotivaatteisiin, sekä asusteisiin.


title: Murcia

text: Murciaa ympäröivät hedelmien kasvatusalueet, minkä ansioista hedelmät ovat erittäin halpoja Murcian markkinoilla ja kaupoissa. Ruoan hinnat ovat yleensäkin Suomen tasoa paljon alhaisemmat. Myös ravintoloiden hinnat ovat halvemmat kuin Suomessa.


title: Murcia

text: Murciassa toimivia urheiluseuroja ovat muun muassa jalkapalloseurat Real Murcia ja UCAM Murcia CF, futsalseura ElPozo Murcia FS ja koripalloseura UCAM Murcia CB.


title: Málaga

text: Málaga on satamakaupunki Etelä-Espanjassa, Andalusiassa, Costa del Solilla. Se on myös Málagan maakunnan pääkaupunki. Kaupungin väkiluku on noin 570 000 (2015). Metropolialueella (Málaga–Marbella) asuu laskentatavasta riippuen noin 865 000 – 1 000 000 ihmistä.


title: Málaga

text: Málagaa ympäröivät vuoret ja kaksi jokea: Guadalmedina ja Guadalhorce, jotka laskevat Välimereen kaupungin lähellä.


title: Málaga

text: Málagan keskusta on lähellä satamaa. Kaupunkiin tuovat tuloja maatalous ja turismi. Kaupungissa on yliopisto ja kansainvälinen lentokenttä, Málagan lentoasema (koodi: AGP). Kaupunki ja Costa del Sol ovat erittäin suosittuja turistikohteita ja kaupunkiin tulee halpoja lentoja eri puolilta Eurooppaa. Jatkoyhteydet muihin Andalusian kaupunkeihin, Sevillaan, Córdobaan ja Granadaan hoituvat autolla, junalla tai linja-autolla. Kaupungissa on myös runsaasti omia nähtävyyksiä, museoita, kirkkoja ja linnoituksia.


title: Málaga

text: Taiteilija Pablo Picasso, näyttelijä Antonio Banderas ja näyttelijä-muusikko Fran Perea ovat kotoisin Málagasta.


title: Málaga

text:
Málagan jalkapallojoukkue Málaga CF pelaa Espanjan korkeimmalla sarjatasolla LaLigassa. Koripallojoukkue CB Málaga on
Euroopan huippukastia.


title: Granada

text: Granada on kaupunki ja Granadan maakunnan pääkaupunki Andalusian itsehallintoalueella Espanjassa. Kaupungin asukasluku vuoden 2016 alussa oli 234 758. Granadan metropolialueella asuu alueen määritelmästä ja lähteestä riippuen noin 450 000–500 000 asukasta.


title: Granada

text: Granada sijaitsee Sierra Nevadan juurella ja kahden joen, Darron ja Genilin yhtymäkohdassa.


title: Granada

text: Granadan tunnetuin nähtävyys on Alhambra, 142 000 neliömetrin laajuinen maurien linnoitus ja palatsi. Kaupungista tuli vuonna 1238 islamilaisen Granadan kuningaskunnan pääkaupunki, jona se oli 2. tammikuuta 1492 asti, jolloin katolilaiset kuninkaat (Isabella Katolilainen ja Ferdinand Katolilainen) valloittivat sen, ja kaupunki liitettiin Kastiliaan.


title: Granada

text: Granada on tunnettu Espanjassa myös yliopistostaan, joka perustettiin vuonna 1532.


title: Granada

text: Granada on kolmen jalkapalloseuran kotikaupunki. Nämä ovat Granada 74, Granada CF ja Granada Atlético CF. Kaupungissa toimii myös koripalloseura CB Granada.


title: Granada

text: Kaupunki on nimetty granaattiomenan mukaan.


title: Burgos

text: Burgos on kaupunki Pohjois-Espanjassa, Kastilia ja Leónin itsehallintoalueella ja Burgosin maakunnan pääkaupunki. Kaupungissa on 177 100 (2015) asukasta.


title: Burgos

text: Burgos on perustettu 800-luvulla. 1000-luvulla se oli Kastilian kuningaskunnan pääkaupunki. Espanjan sisällissodan aikana se oli Francisco Francon nationalistikapinallisten pääkaupunki.


title: Burgos

text: Kaupunki on tunnettu 1200–1500-luvulla rakennetusta goottilaisesta katedraalistaan, joka on 1000-luvun kansallissankarin El Cidin hautapaikka.


title: Zaragoza

text:
Zaragoza on kaupunki Espanjassa, Zaragozan maakunnan ja Aragonian itsehallintoalueen pääkaupunki. Väkiluvultaan se on Espanjan viidenneksi suurin kaupunki: 661 108 asukasta (2016). Kaupungissa asuu puolet Espanjan aragoniaa puhuvasta väestöstä. Metropolialueen väkiluku on noin 850 000 (2012).
Zaragoza sijaitsee Koillis-Espanjassa Ebrojoen ja sen sivujokien Huervan ja Gállegon varrella keskellä suurta laaksoa. Kaupunki on keskellä Madridin, Barcelonan ja Bilbaon muodostamaa kolmiota. Näistä kaupungeista on Zaragozaan noin 300 km kustakin.


title: Zaragoza

text: Suurnopeusjuna AVE yhdistää sen Madridiin ja Katalonian Lleidaan ja sieltä edelleen Barcelonaan. Logistisesti keskeisellä sijainnilla on ollut positiivinen vaikutus kaupungin liike-elämään.


title: Zaragoza

text: Zaragozan lentoasema sijaitsee 10 km kaupungista länteen.


title: Zaragoza

text:
Zaragozan läheisyydessä sijaitsee myös General Motorsin tehdas, joka on yksi koko maakunnan tärkeimmistä työnantajista. Kaupungin ulkopuolella on lentotukikohta ja maavoimien kadettikoulu, jonka ensimmäinen johtaja oli Francisco Franco.
Zaragozassa pidettiin vuoden 2008 maailmannäyttely (Expo 2008), jonka aiheena oli vesi ja kestävä kehitys.


title: Zaragoza

text: Roomalaiset perustivat kaupungin vuonna 24 eaa. nimellä Caesaraugusta keisari Augustuksen mukaan. Roomalaisten jälkeen kaupunkia hallitsivat arabit vuosisatojen ajan. Kristitty Aragonian kuningas Alfonso El Batallador valloitti sen vuonna 1118 ja teki siitä Aragonian kuningaskunnan pääkaupungin.


title: Zaragoza

text: Pääkaupunkina Zaragoza toimi aina vuoteen 1479 asti. Valloitettu arabiväestö sulautui vähitellen kristilliseen kulttuuriin, mutta onnistui jättämään oman jälkensä esimerkiksi Aragonian ja Zaragozan kaupungin arkkitehtuuriin: Iglesia de Santa María Magdalena, Iglesia de San Pablo, Iglesia de San Gil Abad, Iglesia de San Miguel de los Navarros sekä Catedral del Salvador de Zaragoza (La Seo) ovat mudéjar-tyylisuuntauksen edustajia.


title: Zaragoza

text: Zaragozan yliopisto perustettiin vuonna 1474.


title: Zaragoza

text: Zaragoza oli keskiajalla Taifa-valtakunnan keskus. Kaupungissa on maurilainen palatsi/linnoitus, "Aljafería", jossa Aragónin parlamentti pitää istuntonsa. Palatsi oli myös Verdin oopperan, " Il Trovatore", tapahtumapaikka.


title: Zaragoza

text: Legendan mukaan kaupungissa Neitsyt Maria ilmestyi pyhälle apostoli Jaakobille seisten pylvään päällä vuonna 40. Tämä tapahtuman mukaan kaupungissa on katolinen basilika "Nuestra Señora del Pilar". Tapahtumaa juhlitaan fiestana 12. lokakuuta, joka on myös sama päivä, jolloin Kristoffer Kolumbus löysi Amerikan. Zaragozan toinen merkittävä katedraali, mainittu La Seo, sijaitsee basilikan lähellä El Pilarin aukion laidalla.


title: Zaragoza

text: Zaragozasta ovat kotoisin jalkapalloseura Real Zaragoza, koripalloseura CAI Zaragoza ja käsipalloseura BM Aragón.


title: Valosaaste

text: Valosaaste on tarpeettomasta, liian voimakkaasta, häiritsevästä tai haitallisesta keinovalosta käytetty nimitys. Auringonvalon ei yleensä katsota olevan valosaastetta, vaikka se heijastuisi häiritsevästi tai aiheuttaisi häikäisyä. Valosaaste on ihmisen aiheuttamaa ja syntyy esimerkiksi teiden ja asutuksen valaisusta.


title: Valosaaste

text: Valosaasteen määrä on kasvanut 1900-luvun aikana runsaasti, kun teiden ja asutusten määrä on kasvanut. Siitä on seurannut monia haittoja, ja esimerkiksi öisen tähtitaivaan tarkkailu kaupunkialueilla on nykyään vaikeaa. Valosaasteella on myös haitallisia vaikutuksia terveyteen ja se voi aiheuttaa ihmisillä unettomuutta ja hormonihäiriöitä, sillä pienikin valo estää öisin erittyvän melatoniinin tuotantoa. Valosaaste vaikuttaa myös eläinten käyttäytymiseen. Niiden hormonitoiminta voi häiriintyä valosaasteesta, ja etenkin öisin liikkuvat eläimet eksyvät helposti keinovalojen takia.


title: Valosaaste

text: Valosaasteen torjunnassa keskeinen tekijä on keinovalon käytön rajoittaminen vain erityisen tarpeellisiin kohteisiin. Lisäksi valo kannattaa pyrkiä suuntaamaan alaspäin, jotta se ei siroaisi taivaalle.


title: Valosaaste

text: Valosaasteelle ei ole olemassa vakiintunutta määritelmää, mutta yleensä valosaasteeksi kutsutaan muualle kuin aiottuun kohteeseen suuntautuvaa keinovaloa, joka on lisäksi joko häiritsevää tai haitallista. Valosaaste on siis keinovalaistusta, joka ei ole ehdottoman välttämätöntä ihmisen toiminnalle eikä rajaudu pelkästään haluttuun kohteeseen vaan suuntautuu tai heijastuu myös muualle. Lisäksi valosaaste on usein häiritsevän voimakasta. Valosaasteeksi lasketaan usein vain yöaikainen keinovalo, sillä päivisin keinovalo ei ole niin häiritsevää.


title: Valosaaste

text: Valosaasteella on erilaisia muotoja, joista yksi on häikäisy, joka vaikeuttaa ympärillä olevien kohteiden havaitsemista. Häikäisyongelmat ovat yleisimmällään päivisin auringonvalon takia, mutta auringonvalon aiheuttamaa häikäisyä ei lasketa valosaasteeksi. Valosaasteeksi luetaan myös väärään paikkaan suuntautuva valo, kuten makuuhuoneeseen ulkoa loistavat katuvalot. Hohdevaloksi puolestaan kutsutaan valosaastetta, joka syntyy useiden valolähteiden vaikutuksesta taivaalle.


title: Valosaaste

text: Valosaasteen määrä on todennäköisesti lisääntynyt 1900-luvun aikana nopeammin ja levinnyt laajemmalle kuin mikään muu ympäristökuormituksen muoto. Määrään arvioidaan kasvaneen vielä 1900-luvun lopun ja 2000-luvun alun aikana suunnilleen kuusi prosenttia vuodessa. Kyseessä on kuitenkin epävarma arvio, ja erot eri paikkojen välillä voivat olla suuriakin.


title: Valosaaste

text: Suurimpia valosaasteen aiheuttajia ovat liikenne, asutus ja palvelut, ja kaupunkien hohdevalo voi loistaa jopa satojen kilometrien päähän. Maaseudulla kasvihuoneet ovat paikallisia suuria valolähteitä. Merillä merkittäviä valonlähteitä ovat kalastuslaivastot ja öljynporauslautat. Korkeiden rakennelmien merkkivalot on usein suunniteltu näkymään kauas. Ihmiset tuottavat lisäksi valoa, jota ihmissilmä ei näe, mutta joka saattaa vaikuttaa muihin eläimiin.


title: Valosaaste

text: Tähtitieteen harrastajat ja tähtitieteilijät ovat huomioineet valosaasteen lisääntymiseen jo varhain, sillä hohdevalo häiritsee taivaankappaleiden tarkastelua. Tavallisilta kaupunkilaisilta tähtitaivas on osittain jo kadonnut näkyvistä, sillä noin puolet eurooppalaisista (ja arviolta 72 % suomalaisista) asuu alueella, jossa Linnunrataa ei pysty näkemään paljain silmin. National Park Servicen mukaan kaupunkien valot häiritsevät vielä yli 300 kilometrin päässä tähtien tarkkailua. Observatorioiden rakentamisessa joudutaankin ottamaan huomioon valosaasteen vaikutukset. Jotkut tähtitieteen harrastajat mittaavat valosaasteesta koituvaa häiriötä Bortlen asteikolla.


title: Valosaaste

text: Valosaaste vaikuttaa myös ihmisten terveyteen, sillä se voi lisätä unettomuutta ja muuttaa hormonitasapainoa. Käpyrauhasesta yöllä erittyvä melatoniini laskee kehon lämpötilaa ja vireyttä. Lisäksi se virittää ihmisen sisäistä kelloa. Jo heikkotehoinen valo vähentää melatoniinin tuotantoa, ja yli yhden luksin valo voi tyrehdyttää sen kokonaan. Melatoniini pitää lisäksi kurissa esimerkiksi estrogeeniä, jonka liikaeritys lisää riskiä sairastua rintasyöpään. Öisen valosaasteen onkin epäilty lisäävän myös rintasyöpäriskiä. Valoaltistus voi aiheuttaa myös liikalihavuutta.


title: Valosaaste

text: Valosaasteen vaikutus ekosysteemiin lienee suurempi päiväntasaajalla kuin maapallon pohjois- ja eteläosissa, missä eliöt ovat tottuneet pimeän ja valoisan ajan suureen luontaiseen vaihteluun. Kasveihin valosaasteen vaikutus on todennäköisesti melko pieni, sillä valosaaste on liian heikkotehoista. Se voi silti periaatteessa myöhästyttää lehtipuiden valmistautumista talveen. Eläinten hormonitoimintaan valosaasteella on samantapaisia vaikutuksia kuin ihmisillä.


title: Valosaaste

text: Valosaaste voi aiheuttaa paikallisia ongelmia eri eliölajeille ja niiden liikkumiselle. Esimerkiksi hiekkarannalla kuoriutuvat kilpikonnanpoikaset suunnistavat yöllä merta kohti avoimesta taivaanrannasta näkyvän valon avulla. Valosaaste saa kuitenkin kilpikonnanpoikaset eksymään kohti kaupunkia, vaikka niiden pitäisi pikaisesti päästä mereen. Tähtien mukaan suunnistavat linnut voivat myös eksyä reitiltään keinovalojen vuoksi ja törmäillä korkeisiin rakennuksiin ja mastoihin. Yksittäinen valaistu korkea piippu tai rakennus voi aiheuttaa yhdessä yössä tuhansien lintujen kuoleman. Valosaaste voi kuitenkin myös hyödyttää toisia eläimiä, kuten hämärässä saalistavia petoeläimiä. Saaliseläimien piiloutumista se kuitenkin vaikeuttaa.


title: Valosaaste

text: Valot houkuttelevat hyönteisiä, joita öisin pyörii valonlähteiden ympärillä. Eräät lepakkolajit ovat oppineet saalistamaan katuvalojen lähistöllä lentäviä hyönteisiä. Valosaaste on todennäköisesti vaikuttanut myös kiiltomatojen harvinaistumiseen, sillä ne viestittävät valolla pariutumishalustaan, mutta valosaaste estää signaalien havaitsemisen.


title: Valosaaste

text: Valosaasteen takia taivaalle karkaa runsaasti valoa. Maailmassa menee valosaasteen takia hukkaan miljardien eurojen arvosta energiaa joka vuosi. Valosaasteen tuottamiseenkin kuluu jatkuvasti energiaa, mistä syntyy kasvihuonekaasuja ja muita päästöjä. Lisäksi luonnonvaroja kuluttaa valaisimien ja sähkölinjojen asentaminen ja ylläpito.


title: Valosaaste

text: Valosaasteen tärkein torjuntakeino on keinovalon käyttäminen vain, kun se on ehdottoman tarpeellista. Mainos- ja tievalot autioilla kaduilla tai palamaan unohdetut valot ovat usein tarpeetonta valonkäyttöä. Hämäräkytkinten, liiketunnistimien ja ajastinten avulla valonkäyttöä voi rajoittaa myös silloin, kun valoja ei muisteta tai pystytä sammuttamaan. Periaatteessa yksinkertaisin tapa vähentää valosaastetta onkin sammuttaa valot, kun niitä ei tarvita. Valosaastetta voidaan lisäksi vähentää tarkasti kohdistetuilla valoilla, jotka eivät suuntaa valoa turhaa ympäristöönsä. Lamput, jotka päästävät valoa myös vaakatason yläpuolelle, synnyttävät eniten valosaastetta. Tällaisia lamppuja ovat suurin osa tievaloista. Suunnatuilla ja suojatuilla lampuilla pystyy ehkäisemään valon siroamisen taivaalle.


title: Valosaaste

text: Valosaasteen rajoittamiseen on olemassa myös jonkun verran lainsäädännöllisiä toimia. Ensimmäinen valtiollinen laki valosaasteen vähentämiseksi astui voimaan Tšekissä vuonna 2002. Alueellisia lakeja on lisäksi ainakin Italiassa, Espanjassa ja Yhdysvalloissa. Kanariansaarilla on ollut valosaasteen rajoittamiseen tähtäävä laki voimassa jo vuodesta 1988. Suomessa ei ole asiasta konkreettista lainsäädäntöä, vaikka valosaaste mainitaankin ympäristönsuojelulaissa ympäristöä pilaavana tekijänä.


title: Badajoz

text: Badajoz on Badajozin maakunnan pääkaupunki ja suurin kaupunki Extremaduran itsehallintoalueella Espanjassa. Se sijaitsee lähellä Portugalin rajaa Guadiana-joen vasemmalla rannalla Madridin–Lissabonin rautatien varrella. Kaupungin asukasluku on noin 150 000 (2015).


title: Badajoz

text: Badajozissa on myös piispanistuin. Tuomiokirkko on vuodelta 1238. Kaupungin ympäristössä on maurilinnoituksen raunioita.


title: Badajoz

text: Badajozia ei mainita roomalaisissa lähteissä. Vuonna 1031 se nousi pienen emiraatin pääkaupungiksi. Portugali valtasi sen vähäksi aikaa 1168, jonka jälkeen se sai itsenäisyytensä, kunnes Kastilian ja Leónin kuningaskunta valloitti sen v. 1229 Alfonso IX:n johdolla.


title: Badajoz

text: Portugalilaiset saartoivat kaupungin 1660 ja 1705 liittoutuneet Espanjan perimyssodassa. Napoleonin sotien aikaan ranskalaiset hyökkäsivät alueelle tuloksetta vuosina 1808 ja 1809, mutta 1811 espanjalainen komendantti lahjottiin antautumaan. Englantilaiset valtasivat kaupungin viimein 1812 Arthur Wellesleyn johdolla, kärsien raskaita tappioita.


title: Badajoz

text: Sotilas- ja tasavaltalaiskapina alkoi kaupungissa elokuussa 1883 epäonnistuen täysin. Espanjan sisällissodassa nationalistit valtasivat kaupungin ja joukko tasavaltalaisia vankeja teloitettiin härkätaisteluareenalla.


title: Badajoz

text: Badajoz on valtiomies Manuel de Godoyn, Alcaldian herttuan (1767–1851) ja taidemaalari Luis de Moralesin (1509–1586) synnyinpaikka. Kaksi Moralesin maalausta on säilynyt katedraalissa.


title: Norsut

text: Norsut eli elefantit ("Elephantidae") ovat suurimpia maalla eläviä nisäkkäitä. Norsut on norsueläinten ("Proboscidea") lahkon viimeinen elossa oleva heimo, ja siihen kuuluu nykyisin kolme lajia: aasiannorsu eli intiannorsu ("Elephas maximus"), savanninorsu eli pensasnorsu ("Loxodonta africana") ja metsänorsu ("Loxodonta cyclotis"). Norsujen heimoon luetaan myös sukupuuttoon kuollut mammuttien suku ("Mammuthus").


title: Norsut

text: Savanninorsua ja metsänorsua pidettiin aiemmin saman afrikannorsuksi kutsutun lajin alalajeina, mutta DNA-tutkimukset ovat osoittaneet niiden olevan erillisiä lajeja. Aasiannorsua kutsutaan joskus intiannorsuksi, mutta aasiannorsu on kuvaavampi nimitys, koska laji elää kolmentoista Aasian valtion alueella.


title: Norsut

text: Vielä viime jääkauden aikaan eli useita muita norsueläinten heimoja ja lajeja. Sukupuuttoon kuolleita lajeja ovat muun muassa mammutit, mastodontti, platybelodon ja amebelodon.


title: Norsut

text: Norsut ovat painavimpia maanisäkkäitä. Ne ovat myös toiseksi korkeimpia, vain kirahvit ovat niitä korkeampia. Norsun poikasen sikiönkehitys on pisin maaeläimillä tunnettu, 20–22 kuukautta. Syntyessään norsunpoikanen painaa noin sata kilogrammaa. Norsu elää normaalisti 60–70 vuoden ikäiseksi, jollei sitten kuole ennenaikaisesti esimerkiksi salametsästäjien surmaamana. Suurin koskaan punnittu norsu ammuttiin Angolassa vuonna 1975. Tuo yksilö painoi 10,4 tonnia. Tyypillisesti savanninorsu-uros kasvaa neljä metriä korkeaksi ja 7 500 kilogramman painoiseksi. Naaras painaa noin puolet uroksen painosta.


title: Norsut

text: Norsujen näkyvin ulkoinen tuntomerkki on kärsä, joka on nenän ja ylähuulen pidentymä. Norsun kärsä voi painaa jopa 140 kilogrammaa. Se on herkkä tunto- ja tartuntaelin. Biologien mukaan norsun kärsässä voi olla jopa neljäkymmentä tuhatta erillistä lihasta, joidenkin mukaan jopa lähempänä sataa tuhatta. Norsun kärsä onkin erityisen monikäyttöinen ja muuntuva. Aasiannorsun kärsän päässä on sormea muistuttava ja samaan tapaan käytettävä uloke, afrikannorsulla näitä on kaksi.


title: Norsut

text: Osalla norsuista on myös yläleuassa syöksyhampaat. Jopa 50 kilogramman painoiset syöksyhampaat ovat norsunluuta, jonka hankkiminen on ollut pääsyy norsujen metsästykseen. Norsujen harvinaistumisen myötä norsunluukauppa on kielletty kaikkialla maailmassa, mutta norsuja voi metsästää laillisesti mm. Etelä-Afrikassa. Metsästäjä voi tuoda ampumansa norsun syöksyhampaat laillisesti Suomeen, jos hänellä on siihen tarvittavat Cites-luvat.


title: Norsut

text: Norsujen hampaistossa on kussakin neljänneksessä kolme välihammasta (premolaaria) ja kolme poskihammasta (molaaria). Hampaat puhkeavat edestä alkaen taaksepäin ja kuluvat norsun syödessä. Kun viimeinen poskihammas on kulunut loppuun, norsu kuolee luonnossa aliravitsemukseen. Vankeudessa norsu voi elää pidempään, jos sille annetaan valmiiksi hienonnettua ruokaa. Afrikkalaisten norsujen suku on saanut nimensä (Loxodonta) poskihampaiden loxodontiksi kutsutusta muodosta, jossa hampaassa on joukko samansuuntaisia harjanteita.


title: Norsut

text: Ihosairaudet ovat norsuilla yleisiä. Norsut suojaavat sen vuoksi ihoaan ottamalla mutakylpyjä, suihkuttamalla päälleen vettä kärsällä ja kieriskelemällä tomussa. Mudan ja tomun väristä riippuen norsun iho saattaa näyttää ruskealta tai punertavalta, mutta ihon oma väri on vaaleanharmaa. Norsujen iho on karkea, ryppyinen ja yli kahden senttimetrin paksuinen. Norsujen silmät ovat tavallisesti ruskeat ja pitkäripsiset. Iholtaan valkoiset, sinisilmäiset norsut ovat harvinaisia.


title: Norsut

text: Norsuilla on suuret ohuet korvat, jotka jäähdyttävät elimistöä. Häntä on lyhyt ja päättyy karvatupsuun.


title: Norsut

text: Norsu kävelee normaalivauhtia 3–6 kilometrin tuntivauhtia, mutta pystyy juoksemaan jopa 40 kilometrin tuntivauhtia. Norsu ei voi hypätä ilmaan.


title: Norsut

text: Norsun kuuloaisti tavoittaa sinivalaan tavoin hyvin pitkiä matalan frekvenssin ääniaaltoja. On tosin epäselvää, vastaako tällaisten aaltojen tunteminen ennemmin tunto- kuin kuuloaistille tyypillisiä aistimuksia. Tällaiset ääniaallot kantavat satojen kilometrien päähän, ja jotkut tutkijat ovat tuoneet esille näkemyksiä, että norsut käyttäisivät näitä ääniä myös kommunikaatioon. On väitetty, että metsästyskauden alkaessa metsästyksen kohteena olevat norsut varoittavat muita norsuja satojen kilometrien päässä, mikä johtaa ketjureaktioon, jonka seurauksena koko mantereen norsut muuttavat käyttäytymistään. Sittemmin tutkimuksissa on todettu, että norsun tuottamat ääniaallot voivat kantaa ilmassa enintään 10 kilometriä. Joka tapauksessa ääniaallot siirtyvät ilmassa olennaisesti heikommin kuin vedessä. Norsut käyttävät ilmeisesti pitkillä etäisyyksillä seismistä viestintää, jossa jalat ovat tavallaan lähettimiä ja vastaanottimia. Tutkijoiden malleissa seisminen signaali voi siirtyä maaperän kautta 16 tai 32 kilometriä. Norsut havaitsevat laumojen rauhattomuuden ohella mahdollisesti myös luonnonilmiöitä seismisesti.


title: Norsut

text: Norsuilla ei ole luontaisia vihollisia, eivätkä ne, toisin kuin joskus väitetään, pelkää hiiriä. Sen sijaan norsut eivät tarkan kuuloaistinsa takia siedä ampiaisten surinaa. Esimerkiksi mehiläispesät saavat norsut kiertämään asutetun puun tai muuttamaan kulkureittiään. Tästä on hyötyä vaikkapa maanviljelijöille, sillä mehiläiset saavat norsut kiertämään pellot.


title: Norsut

text: Norsut ovat kasvinsyöjiä. Ne kuluttavat syömiseen jopa 16 tuntia päivässä. Vähintään puolet norsujen ravinnosta on ruohoa. Lisäksi ne syövät lehtiä, oksia, puiden kuoria ja juuria sekä vähäisiä määriä hedelmiä, siemeniä ja kukkia.


title: Norsut

text: Norsujen ruuansulatuselimistö pystyy hyödyntämään vain noin 40 prosenttia ravinnosta; noin 60 prosenttia poistuu elimistöstä sulamattomana. Norsujen on korvattava ruuansulatuksen tehottomuus ravinnon suurella määrällä. Aikuinen norsu syö 150–300 kilogrammaa päivässä.


title: Norsut

text: Aasiannorsu on tiedetty jo pitkään erilliseksi lajiksi afrikkalaisista savanninorsusta ja metsänorsusta. Sen sijaan kahta afrikkalaista lajia pidettiin pitkään saman lajin alalajeina. Geenitutkimuksen varmistamalla lajierolla on merkitystä erityisesti norsujen suojelun kannalta. Kunkin lajin yksilömäärä on aiemmin luultua pienempi, mikä tekee lajeista entistäkin uhanalaisempia. Lisäksi salametsästäjät saattavat välttyä rangaistuksilta, koska kaikkien maiden lainsäädännössä metsänorsua ei ole erikseen määritelty uhanalaiseksi.


title: Norsut

text: Aasiannorsu on afrikkalaisia lajeja pienikokoisempi, enimmillään noin kolmen metrin korkuinen ja 5 000 kilogramman painoinen. Aasiannorsulla vain osalla uroksista on syöksyhampaat, afrikkalaisilla lajeilla syöksyhampaat on molemmilla sukupuolilla. Aasiannorsun korvat ovat pienemmät ja iho vähemmän ryppyinen kuin metsänorsun ja savanninorsun. Sen päässä on kaksi selvästi erottuvaa kyhmyä. Aasiannorsulla on alalajista riippuen 19 tai 20 paria kylkiluita, kun afrikkalaisilla lajeilla on niitä 22 paria.


title: Norsut

text:
Savanninorsu eli pensasnorsu on norsulajeista suurin. Metsänorsusta se eroaa muun muassa kynsien määrän perusteella: metsänorsulla on viisi kynttä etujaloissa ja neljä takajaloissa (samoin kuin aasiannorsulla), mutta savanninorsulla on etujaloissa vain neljä ja takajaloissa vain kolme kynttä. Savanninorsun syöksyhampaat ovat isommat ja kaarevammat kuin metsänorsun ja korvat jonkin verran suuremmat.
"Aavikkonorsu" on Namibin kuivalle ja kuumalle puoliaavikolle sopeutunut savanninorsu, joka elää Damara- ja Kakaomaissa.


title: Norsut

text:
Afrikannorsun kärsässä on noin 100 000 lihasta,
eli kärsässä on noin kaksi kertaa enemmän lihaksia kuin anakondassa. Afrikannorsu pystyy nostamaan leijonan ilmaan ja heittämään sen pois kärsällään. Kärsään mahtuu melkein 10 litraa vettä ja norsu käyttää kärsäänsä myös yhdyntään, itsensä raapimiseen ja pesemiseen. Etenkään afrikkalaisten norsujen lukumääristä ei ole tarkkoja tietoja. Afrikkalaisia lajeja arvioidaan olevan yhteensä noin puoli miljoonaa, joista noin 200 000 on metsänorsuja. Aasiannorsuja arvioidaan olevan 38 000–49 000 luonnonvaraista ja noin 16 000 kotieläimenä tai vankeudessa elävää yksilöä.


title: Norsut

text: Suomen sana "norsu" on vanha variaatio sanasta "mursu". Sanan käyttö elefantinkin nimenä edeltänee 1500-luvulla vaikuttanutta Mikael Agricolaa. Sanan siirtyminen tarkoittamaan arktisen merinisäkkään sijasta elefanttia on selitetty siten, että Suomeen tai lähialueille tuodut elefanttien syöksyhampaat olisi käsitetty mursujen eli "norsujen" syöksyhampaiksi, siis "norsunluuksi". Myöhemmin, kun mursun syöksyhampaiden käyttö väheni ja tietoisuus lisääntyi siitä, että norsunluu on joltain oudolta ja eksoottiselta eteläiseltä eläimeltä, alkoi norsunluun tunnetuksi tekemä sana "norsu" tarkoittaa tätä eläintä mursu-sanan jäädessä tarkoittamaan merinisäkästä.


title: Spetsnaz

text: Spetsnaz (, "Podrazdelenija spetsialnogo naznatšenija – spetsnaz") on venäjänkielinen yleisnimitys erikoisjoukoille. Nimeä käytetään yleensä Venäjän tiedustelupalvelun terrorismin vastaisista joukoista (oik. OSNAZ), sisäministeriön erikoispoliisijoukoista (Osnaz MVD) ja armeijan tiedustelupalvelun GRU:n erikoisjoukoista (Spetsnaz GRU).


title: Spetsnaz

text: Spetsnaz GRU on armeijan erikoisjoukot, joita koulutettiin kylmän sodan aikana Naton vastaisiin tiedustelu- ja sabotaasitehtäviin Itä-Euroopassa. Armeijan erikoisjoukoilla uskottiin myös olevan maailman parhaat taistelusukeltajat. Spetsnaz-joukkoja ei nimetty, vaan ne numeroitiin, kuten muutkin armeijan yksiköt. Spetsnazien toiminnan yksityiskohtia ei tunneta, mutta joukkojen uskotaan olleen mukana taisteluissa Afganistanissa ja Tšetšeniassa.


title: Spetsnaz

text:
Erilliset Spetsnaz-prikaatit ("Otdelnyje brigady spetsialnogo naznatšenija", lyh. ObrSpN GRU)
ja niiden sijainnit Neuvostoliiton aikana:Pääosa prikaatien miehistöstä koostuu varusmiehistä, jotka palvelevat kaksi vuotta. Heidät koulutetaan kaukotiedustelutehtäviin tiedusteluryhmissä (Razvedgruppa). Jokaisella prikaatilla on oma sodanajan kohdealueensa, ja koulutus pyritään antamaan kohdealuetta vastaavissa olosuhteissa. Neuvostoliiton aikana Spetsnaz-joukot olivat huippusalaisia ja prikaatit käyttivät palvelusunivormunaan lähimmän tavanomaisen joukko-osaston univormua ja tunnuksia, esimerkiksi tykistön. 1980-luvulla maahanlaskujoukkojen (VDV) univormu standardisoitiin myös Spetsnazin palvelusasuksi näiden läheisen suhteen vuoksi, sillä Spetsnaz-upseereita koulutettiin Rjazanin ilmakuljetusjoukkojen korkeakoulussa yhdeksännessä komppaniassa.


title: Spetsnaz

text: Upseerien koulutus kesti neljä vuotta, ja siinä keskityttiin erityisesti kohdemaan kielen opiskeluun. Koulutus sisälsi mm. taideopintoja vastapuolen kielellä. Valmistuneet kadetit saivat kääntäjän diplomin ja luutnantin arvon. 9. komppania koostui neljästä osastosta, joista jokainen oli erikoistunut yhteen kieleen: englantiin, ranskaan, saksaan ja kiinaan.


title: Spetsnaz

text: Spetsnaz GRU taistelijoiden tunnuksena on hihamerkkiin kuvattu musta lepakon hahmo, jonka taustakuvio vaihtelee johtosuhteen, aselajin ja puolustushaaran mukaisesti.


title: Banda Aceh

text: Banda Aceh on Indonesian Acehin erityishallintoalueen pääkaupunki Sumatran saarella Indonesiassa. Vuoden 2010 väestönlaskennassa kaupungin väkiluku oli noin 223 000.


title: Banda Aceh

text: Banda Aceh sijaitsee Aceh-joen varrella Andamaninmeren rannalla Sumatran luoteiskärjessä. Ilmasto on kuuma ja kostea, päivän ylin lämpötila 30 asteen vaiheilla ja sadetta saadaan ympäri vuoden, eniten syyskuusta tammikuuhun kestävällä sadekaudella.


title: Banda Aceh

text: Kaupungin tärkein nähtävyys on Baiturrahmanin suuri moskeija.


title: Banda Aceh

text: Banda Aceh kärsi pahiten vuoden 2004 Intian valtameren maanjäristyksessä.


title: Marco Rota

text: Marco Rota (s. 18. syyskuuta 1942 Milano) on italialainen sarjakuvapiirtäjä ja yksi suosituimmista Aku Ankka -sarjakuvataitelijoista. ”Milanon maestroksi” ja joskus ”Italian Carl Barksiksi” kutsuttu Disney-taiteilija rinnastetaan Don Rosan ja Daan Jippesin ohella yhdeksi Carl Barksin manttelinperijäksi. Marco Rota onkin italialaisista Disney-taiteilijoista tyylillisesti kaikkein lähinnä Barksia. Rota tunnetaan persoonallisesta piirrostyylistään ja erityisesti panoraamoistaan ja elokuvamaisesta kuvakerronnasta sekä taitavasta kuvakulmien, valojen ja varjojen käytöstä, historiaan ja eksoottisiin ympäristöihin sijoittuvista sarjakuvista sekä kauniista naishahmoistaan. Hänellä on myös oma tapansa piirtää Aku Ankan lakki kallelleen tämän päähän. Rota ei aina väritä piirtämiään tarinoita, vaan joskus vain muutaman ruudun. Ankkahahmojen puhtaaksipiirtämisessä hän käyttää kynää, kun taas Mikki Hiiren hahmoon hän kokee siveltimen sopivammaksi. Barksin ja Rosan tavoin Rota on huolehtinut siitä, että historialliset ja maantieteelliset yksityiskohdat ovat todellisia. Hän on mieltynyt keskiaikaan ja viikinkeihin ja on luonut Aku Ankan esi-isän, Augustus Ankan, hahmon. Augustus Ankka on skotlantilainen linnanherra, joka toimii Sorsalinnan käskynhaltijana ja taistelee maahan hyökkääviä viikinkejä vastaan.


title: Marco Rota

text: Ankkahahmojen lisäksi Marco Rota piirtää myös muita Disney-hahmoja, kuten Mikki Hiirtä ja Hessu Hopoa, mutta on kertonut Aku Ankan olevan hänen suosikkihahmonsa, koska tässä, samoin kuin Roope Ankassa, ”on rockia”. Pelle Peloton, Hannu Hanhi ja Mikki Hiiri ovat puolestaan Rotan mielestä ”vähän mitäänsanomattomia tyyppejä”. Rota ei myöskään pidä Mikki Hiiren hahmon muuttumisesta poliisia avustavaksi yksityisetsiväksi. Siinä missä Rotan mielestä italialaiset Disney-sarjakuvat ovat, vaikkakin hyvin pienessä määrin, ”ehkä hieman kotoisampia tai maalaismaisempia kuin amerikkalaiset”, hänen oma esikuvansa Ankkalinnalle on New York sen kansainvälisyyden, moderniuden ja monipuolisen metropoliaseman tähden. Lisäksi Rotan mielestä Roope Ankka muistuttaa newyorkilaismiljonääriä Paul Gettyä. Rota on maininnut taiteellisiksi esikuvikseen sarjakuvien parista Alex Raymondin, Flash Gordonin piirtäjän, sekä Hal Fosterin, joka teki Prinssi Rohkeaa. Esikuvat ovat klassikkojenluojia ja samat kuin Barksilla.


title: Marco Rota

text: Marco Rota tapaa piilottaa sarjoihinsa pientä etsittävää, hieman Don Rosan tavoin. Rotan sarjakuvista voi löytää tämän nimikirjaimet, nimen tai kunnianosoituksen Barksille. Yleensä hän piirtää seinille taulun, jossa on signeerauksena ”Marks”. Idea tauluista tuli "Topolinon" erään päätoimittajan, Mario Gentilinin, työhuoneen seinällä olevasta Barks-piirroksesta, jossa Roope Ankka kuljettaa kotikärryillä rahaa allaan teksti ”omistettu Mario Gentlinille, Carl Barks”. Rota on sanonut, että hänen kulloisetkin välinsä Mario Gentliniin heijastuivat hänen piirrosjälkeensä: mitä paremmat välit olivat, sitä paremmin Rota piirsi. Rota tapaa myös piirtää tarinoihinsa toimittaja- ja piirtäjätyötuttaviaan sekä lokin tai muun ihmisen ominaisuuksia omaamattoman eli epä-antropomorfisen linnun, jolla on samanlainen merimieslakki kuin Aku Ankalla.


title: Marco Rota

text: Marco Rota piti piirtämisestä lapsena ja piirsi silloin runsaasti ja sai kehuja sekä kannustusta koulutovereiltaan ja opettajiltaan. Jo yksivuotiaana hän oli siepannut lastenlääkärin rintataskussa olleen kynän ja alkanut tuherrella lääkärin muistikirjaan. Lääkäri oli ennustanut, että ”tästä lapsesta tulee joko kirjailija tai taiteilija”. Rota on sanonut Carl Barksin tarinan "Vanhan linnan salaisuus" tehneen häneen vuonna 1949 valtavan vaikutuksen, jonka seurauksena hän oli alkanut harjoitella vakavasti piirtämistä tullakseen alalla ammattimaiseksi. Rota onkin piirtäjänä pitkälti itseoppinut.


title: Marco Rota

text: Vaikka Disney-sarjakuvia oli tuotettu Italiassa jo vuodesta 1953, vuonna 1958 eli 16-vuotiaana Marco Rota aloitti piirustustöidensä julkaisun työskennellen pienelle Dardo-kustantamolle piirtäen muita seikkailusarjoja, jopa muutamia Lepakkomies- ja Teräsmies-jaksoja "Albo del falco" -lehteen 1960-luvun alussa. Rotan ensimmäinen sarjakuva oli realistisesti piirretty villiin länteen sijoittuva "Steve Morgan il trappolatore" eli "Turkismetsästäjä Steve Morgan". Sarjakuva julkaistiin "Collana scudo" -lehden, joka varsinaisesti julkaisi Kapteeni Mikiä, viimeisillä sivuilla jatkokertomuksena. Ennen Disney-töitä Rota teki myös viikinkisarjaa "Ringo il Vichingo".