title: Dave Weckl

text: Weckl tunnetaan yhtenä maailman teknisesti taitavimmista rumpaleista ja myös Yamaha-rumpujen ja Zildjian-symbaalien pitkäaikaisena mannekiinina. Nykyään Weckl soittaa Sabian-symbaaleilla. Hän tuli kuuluisaksi soitettuaan Chick Corea Elektric Bandissä vuosina 1985-1991. Suurimpana innoittajanaan Weckl pitää Buddy Richiä. Weckl on julkaissut useita omia soololevyjä aina vuodesta 1990 lähtien.


title: Dave Weckl

text: Wecklin soittoa voi kuulla lukuisten artistien levyillä, joihin kuuluvat esimerkiksi Bill Connors, the Brecker Brothers, Tânia Maria, Paquito D'Rivera, Eliane Elias, Paul Simon, George Benson, Diana Ross, Madonna ja Robert Plant.


title: Jeff Porcaro

text: Jeff Porcaro (1. huhtikuuta 1954 Hartford, Connecticut – 5. elokuuta 1992 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen rumpali. Hän oli yksi kysytyimmistä freelance-rumpaleista ja yksi Toto-yhtyeen perustajajäsenistä.


title: Jeff Porcaro

text: Jeff Porcaro syntyi 1. huhtikuuta 1954 Connecticutin osavaltion pääkaupungissa Hartfordissa. Hänen isänsä on kuuluisa jazz-rumpali Joe Porcaro, veljet Steve ja Mike Porcaro puolestaan Toton jäseniä. Jeff aloitti soittamisen seitsemänvuotiaana isänsä opastuksella. Myöhemmin hänen opettajanaan toimi muun muassa Richie Hayward (Little Feat), jonka vaikutus tulee esille hänen soitossaan. Myös Jim Keltner vaikutti nuoreen Porcaroon; ensitapaamisen jälkeen Keltner hämmästeli, kuinka valmis soittaja tämä oli jo 17-vuotiaana. Porcaron ”laidback”-soittotapa on paljolti Keltnerin vaikutuksen ansiota.


title: Jeff Porcaro

text: 1970-luvun alussa 17-vuotiaana Porcaro oli muun muassa Sonny and Cher -yhtyeen rumpalina. 20-vuotiaana hän oli soittanut jo sadoilla albumeilla. Hän liittyi 20-vuotiaana vuonna 1974 Steely Dan -yhtyeeseen ja jo tuolloin häntä pidettiin yhtenä parhaista rumpaleista. Porcarolla oli virheetön rytmitaju ja hän osasi soittaa monipuolisesti lähes mitä vain. Viimeistään Steely Danin vuoden 1975 menestyneellä "Katy Lied" -albumilla Porcaro nousi tunnetuksi Yhdysvalloissa. Samana vuonna hän oli mukana Boz Scaggsin "Silk Degrees" -albumilla, joka myi yli neljä miljoonaa kappaletta. Albumilla hän soitti yhdessä tulevien Toto-jäsenten David Paichin, Steve Porcaron ja David Hungaten kanssa. Hän teki Boz Scaggsin kanssa vielä kiertueen ennen Toton perustamista.


title: Jeff Porcaro

text: Jeff Porcaro meni naimisiin Los Angelesissa television uutistenlukijana toimineen Susan Norrisin kanssa vuonna 1983. He saivat kolme poikaa, jotka syntyivät 1984, 1986 ja 1991.


title: Jeff Porcaro

text: Porcaro perusti Toto-yhtyeen yhdessä kosketinsoittaja David Paichin kanssa vuonna 1977, ja oli yhtyeen kantava voima kuolemaansa asti.


title: Jeff Porcaro

text: Porcaro kuoli sydänkohtaukseen 5. elokuuta 1992, 38-vuotiaana. Hän oli ruiskuttamassa hyönteismyrkkyä puutarhassaan ja hengitti tappavan määrän myrkkyä. On myös väitetty, että hänen sydämensä olisi heikentynyt tupakoinnista ja kokaiinin käytöstä. Ruumiinavaus paljasti Porcaron sydämen olleen heikossa kunnossa.


title: Jeff Porcaro

text: Toton jäsenet järkyttyivät suuresti, koska yhtyeen Kingdom of Desire -maailmankiertue oli juuri alkamassa.


title: Jeff Porcaro

text: Porcaron 10. elokuuta 1992 pidettyihin hautajaisiin arvioitiin osallistuneen noin 1 500 ihmistä. Jeff Porcaron muistorahasto perustettiin tukemaan musiikki- ja taideosastoja Grant High Schoolissa Los Angelesissa, jossa hän oli opiskellut 1970-luvun alussa. Hänen kunniakseen järjestettiin muistokonsertti Universal Amphitheaterissa Los Angelesissa 14. joulukuuta 1992. Konsertissa esiintyivät Boz Scaggs, Donald Fagen, Don Henley, Michael McDonald, George Harrison, Eddie Van Halen ja Toton jäsenet. Konsertin varat lahjoitettiin Porcaron lasten opiskelurahastoon. Hänet haudattiin Hollywood Hillsissä sijaitsevalle Forest Lawn Memorial Park -hautausmaalle.Jeff on myös monilla Toton kokoelmalevyillä ja live-taltioinneilla.


title: Akira Jimbo

text: Akira Jimbo (s. 27.2.1959) on japanilainen freelance-fuusiorumpali.


title: Akira Jimbo

text: Akira Jimbo aloitti rumpujen soiton suhteellisen myöhään, 18-vuotiaana. Hänen soittouransa aukeni japanilaisessa Casiopea-fuusioyhtyeessä vuonna 1979. Casiopea ehti levyttää toistakymmentä pitkäsoittoa ja niittää maailmanmainetta vuosina 1979-1989 kunnes Jimbo lähti Casiopeasta luomaan omaa soolouraansa mm. Jimsaku-yhtyeessä, jonka hän perusti Casiopeasta lähteneen basistin Tetsuo Sakurain kanssa.


title: Casiopea

text: Casiopea oli japanilainen fuusioyhtye, jonka perustivat vuonna 1976 kitaristi Issei Noro ja basisti Tetsuo Sakurai. Vuonna 1977 yhtyeeseen liittyivät kosketinsoittaja Minoru Mukaiya ja rumpali Takashi Sasaki. Vuonna 1980 Sasakin paikan rumpalina otti Akira Jimbo.


title: Casiopea

text:
Vuonna 1989 Tetsuo Sakurai ja Akira Jimbo jättivät yhtyeen musiikillisista erimielisyyksistä johtuen ja perustivat oman Jimsaku-yhtyeensä.
Heidän paikkansa ottivat Yoshihiro Naruse basistina ja Masaaki Hiyama rumpalina.


title: Casiopea

text: Yhtye hajosi jo vuonna 2006 jäsenten erimielisyyksien vuoksi, mutta palasi kokoon uudelleen vuonna 2012. Kosketinsoittaja Minoru Mukaiyuan korvasi kuitenkin jazz-urkurina aiemmin tunnettu Kyuomi Otaka.


title: Etiopianbanaani

text: Etiopianbanaani ("Ensete ventricosum" syn. "Musa ensete") on "Ensete"-sukuun kuuluva ruohovartinen kasvi. Se on kotoisin Afrikan eteläosista.


title: Etiopianbanaani

text: Etiopianbanaanin koko vaihtelee paljon kasvupaikan mukaan, mutta hyvissä oloissa se voi saavuttaa jopa 12 metrin korkeuden. Varret yltävät noin viiden metrin korkeuteen ja ne ovat väriltään punertavanruskeita. Varret sisältävät maitiaisnestettä, joka värjäytyy punertavaksi joutuessaan ilman kanssa kosketuksiin. Lehdet levittäytyvät banaanikasveille tyypilliseen asentoon tasaisesti varren ympärille. Lehdet ovat pitkulaisia ja keihäsmäisiä, päältä vihreitä ja kiiltäväpintaisia, alta nukkaisia.


title: Etiopianbanaani

text: Etiopianbanaani tekee kolmenlaisia kukkia: hede-, emi- ja hermafrodiittisia kukkia. Hedekukat ovat muuten valkoisia, mutta niiden terälehtien kärjet ovat oransseja. Hedekukassa on viisi hedettä. Ponnet ovat purppuranpunaisia tai violetteja ja palhot valkoisia. Hermafrodiittisissa kukissa on 1–5 hedettä. Ponnet ovat hiukan palhoja suuremmat. Emikukat ovat harvinaisia. Ne ovat samanlaisia kuin hermafrodiittiset kukat paitsi, että niiltä puuttuvat heteet.


title: Etiopianbanaani

text: Etiopianbanaani on levittäytynyt hyvin laajalle alueelle päiväntasaajan eteläpuoliseen Afrikkaan. Itä-Afrikassa sen levinneisyys yltää myös päiväntasaajan pohjoispuolelle aina Sudaniin, Etiopiaan, Eritreaan ja Somaliaan saakka. Etiopianbanaani on Afrikan yleisin ja laajimmalle levinnein "Ensete"-suvun kasvi.


title: Etiopianbanaani

text: Etiopianbanaani on yleinen viljelykasvi. Lämpimillä alueilla sitä viljellään ulkona ja kylmemmillä kasvi- ja asuinhuoneissa. Etiopianbanaanin hedelmä ei yleensä kelpaa ruoaksi, mutta nuoret kukat ovat keitettyinä syötäviä. Myös kasvin siemeniä, varsia ja juuria käytetään ravinnoksi. Kasvin lehtiä käytetään Afrikassa talojen kattojen rakennusaineena ja versoista saadaan kuitua köysien punontaa varten.


title: Sauna Open Air

text: Sauna Open Air Metal Festival oli Tampereen keskustassa järjestettävä metallimusiikkifestivaali. Se järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2004 yksipäiväisenä, mutta jo vuonna 2005 se laajeni kolmipäiväiseksi. Festivaali on järjestetty eri vuosina urheilustadion Ratinan päädyssä sijaitsevassa Ratinanniemen puistossa sekä Hämeenpuiston eteläisessä päädyssä sijaitsevassa Eteläpuistossa.


title: Sauna Open Air

text: Vuoden 2013 festivaalin jälkeen Sauna Open Air ajautui konkurssiin. Sauna Open Airin jälkeen Tampereelle perustettiin uusi South Park -rockfestivaali.


title: Sauna Open Air

text: Ensimmäinen, vuoden 2004 Sauna Open Air Metal Festival oli yksipäiväinen ulkoilmafestivaali Ratinan stadionilla, jonka jatkoksi oli lisätty kahdeksi päiväksi konsertteja Tullikamarin Pakkahuoneella. Ratinan Stadionilla esiintyivät muun muassa Nightwish ja Children of Bodom.


title: Sauna Open Air

text: Vuonna 2005 tapahtuma järjestettiin 9.–11. kesäkuuta. Kahdella lavalla esiintyi yhteensä 17 yhtyettä. Pääesiintyjät olivat Slayer, Dio ja Megadeth. Festivaalin ohessa järjestettiin myös iltaklubeja. Yhteensä kolmen päivän aikana festivaalilla kävi yli 20 000 kävijää. Juontajina toimivat Diablo-yhtyeestä Rainer Nygård ja Aadolf Virtanen sekä Matti Riekki ja Heta Hyttinen. Kolmen päivän lipun ostaneet saivat rannekkeen, jolla festivaalialueelle pääsi takaisin sieltä poistumisen jälkeen.


title: Sauna Open Air

text: Vuonna 2006 tapahtuma järjestettiin 8.–10. kesäkuuta. Pääesiintyjinä olivat Iggy Pop & The Stooges, Cradle of Filth, W.A.S.P. ja Twisted Sister. Saunassa esiintyi myös vuoden 2006 Euroviisuvoittaja Lordi. Rannekkeita ei ollut tänä vuonna enää käytössä, joten festivaalialueelta poistuttaessa sinne ei päässyt enää takaisin.


title: Sauna Open Air

text: Vuonna 2007 Eteläpuistossa järjestetyssä kolmipäiväisessä Sauna Open Airissa pääesiintyjinä olivat Megadeth, Type O Negative ja Heaven And Hell. Kävijöitä oli järjestäjien ilmoituksen mukaan noin 22 000, joista festivaalialueella oli torstaina 7. kesäkuuta noin 5 000, perjantaina 8. kesäkuuta noin 7 000 ja lauantaina 9. kesäkuuta noin 10 000 henkeä. Juontajina toimivat Heta Hyttinen ja Petri Lindroos.


title: Sauna Open Air

text: Vuonna 2008 Sauna Open Airissa pääesiintyjinä olivat Children of Bodom, Scorpions ja Whitesnake. Suurta huomiota herätti myös 1980- ja 1990-luvuilla vaikuttanut suomalainen thrash metal -yhtye Stone.


title: Sauna Open Air

text: Vuonna 2009 Sauna Open Air järjestettiin Eteläpuistossa 5.–7. kesäkuuta. Pääesiintyjinä olivat Mötley Crüe, Apocalyptica ja Nightwish. Tapahtuman juontajina toimivat Heta Hyttinen ja Godsplague-yhtyeen vokalisti Nico Hartonen.


title: Sauna Open Air

text: Vuonna 2010 Sauna Open Air järjestettiin jälleen Eteläpuistossa 10.–12. kesäkuuta. Pääesiintyjinä olivat KISS, Danzig ja Grave Digger. Muita esiintyjiä olivat muun muassa Death Angel, Steel Panther, sekä August Burns Red. Suomalaisista yhtyeistä esiintyivät muun muassa The 69 Eyes, Stam1na, Sonata Arctica ja Peer Günt.


title: Sauna Open Air

text: Vuoden 2011 Sauna Open Airin pääesiintyjinä olivat jäähyväiskiertuettaan tehnyt Judas Priest, Ozzy Osbourne ja Saxon. Lisäksi festivaalilla esiintyivät Accept, Belladonna, Queensrÿche ja Helloween, sekä Dio Disciples, joka esitti Ronnie James Dion laulamia kappaleita. Yhtyeen laulajana toimi muun muassa Judas Priestistä tuttu Tim "Ripper" Owens. Festivaalin muita esiintyjiä olivat Doro Pesch, Sparzanza ja Cavalera Conspiracy, sekä kotimaisista esiintyjistä muun muassa Mokoma, Tarot, Moonsorrow, Turisas sekä Rytmihäiriö.


title: Sauna Open Air

text: Vuonna 2012 Sauna Open Airia ei järjestetty.


title: Sauna Open Air

text: Vuoden 2013 Sauna Open Airissa esiintyjiä ovat muun muassa Nightwish, Opeth, Children of Bodom, Volbeat ja Sabaton. Tapahtuma järjestettiin edellisistä vuosista poiketen Ratinan stadionilla.


title: Aragoniitti

text: Aragoniitti on ortorombista kalsiumkarbonaattia (CaCO), jota esiintyy luonnossa mineraalina kuumien lähteiden läheisyydessä sekä kalkkikiviluolissa. Se on pysymätöntä ja muuttuu hitaasti kalsiitiksi eli kalkkisälväksi. Helmet sekä kalkkikuoristen vesieläinten ja fossiilien kuoret ovat aragoniittia.


title: Aragoniitti

text: Aragoniitti on nimetty löytöpaikkansa, Espanjan Molina de Aragónin (25 km Aragonian ulkopuolella) mukaan.


title: Aragoniitti

text: Aragoniitilla ja kalsiitilla on samanlainen kemiallinen koostumus, mutta niiden rakenne ja kidemuoto poikkeavat toisistaan. Aragoniitti on fluoresoiva, ja sen etsinnässä käytetään ultraviolettivaloa. Aragoniitin kiilto erottaa sen kalkista.


title: Aragoniitti

text: Aragoniittia käytetään myös öljyvärimaalauksessa vaalentamassa muita väriaineita ja antamassa niille kiiltoa. Valkoisena väriaineena aragoniittia ei voi käyttää. Roomalaisessa maalaustaiteessa kalkkia (sekä aragoniittia että dolomiittikalkkia) käytettiin yleisesti muun muassa taustamaalauksessa sekä muihin väriaineisiin sekoitettuna. Jan van Eyck käytti aragoniittia voimistamaan matarapunaisen värin hehkua.


title: Asbesti

text: Asbesti on useiden kuitumineraalien yhteisnimitys. Asbestia käytetään muun muassa tulenkestävänä eristeenä ja sidosaineena. Aine on terveydelle erittäin vaarallista. Pienintä terveydelle haitallista altistusta ei tunneta.


title: Asbesti

text: Asbestimineraaleja ovat "krysotiili" (valkoinen asbesti), "aktinoliitti", "antofylliitti", "amosiitti" (ruskea asbesti), "krokidoliitti" (sininen asbesti) ja "tremoliitti".


title: Asbesti

text: Asbesti on ollut käytössä todistettavasti jo vähintään 4 500 vuotta sitten, jolloin Itä-Suomessa, tarkemmin Outokummussa sijaitsevan Juojärven alueen asukkaat ovat käyttäneet antofylliittiä astioidensa vahvistamiseen.


title: Asbesti

text: Asbestilla tarkoitetaan kuitumaista silikaattimineraalia, jota on käytetty rakennusmateriaalina. Koska sillä on hyvät palonkesto-ominaisuudet, se on hyvä lämmön- ja sähköneriste ja parantaa tilojen akustisia ominaisuuksia. Asbestia on käytetty rakentamisessa mm. putkieristeissä, ruiskutettuna eristeenä, tasoitteissa, kiinnityslaasteissa, maaleissa, liimoissa, rakennuslevyissä, ilmastointikanavissa, muovimatoissa, saumauslaasteissa, kaakeleissa, vinyylilaatoissa, palokatkoeristeissä, ovissa, etenkin palo-ovissa, proppausmassoissa, sekä vesikatto- ja julkisivumateriaaleissa.


title: Asbesti

text: Asbesti on terveydelle erittäin vaarallista, ja se aiheuttaakin Suomessa eniten työperäisiä kuolemia. Hyväkuntoiset asbestimateriaalit eivät aiheuta ongelmia, mutta rikkoutuneet materiaalit saattavat levittää asbestipölyä ilmaan. Pöly voi kulkeutua hengittäessä keuhkoihin, ja sen on havaittu aiheuttavan keuhkosyöpää, asbestoosia, mesotelioomaa eli keuhkopussin tai vatsakalvon syöpää sekä muita keuhkopussin sairauksia.


title: Asbesti

text: Asbestikuidut eivät poistu elimistöstä mitään kautta sinne jouduttuaan, joten lyhytaikainenkin altistuminen voi johtaa sairastumiseen. Yleensä sairastuminen johtuu kuitenkin pitkäaikaisemmasta altistuksesta, ja sairastumisen riski kasvaa altistuksen myötä. Asbesti voi vaikuttaa terveyteen pitkään altistumisen jälkeen, ja monet sen aiheuttamat sairaudet puhkeavat vasta kymmenien vuosien päästä altistumisesta. Pienintä terveydelle haitallista altistusta ei tunneta, ja syöpäriski kasvaa altistuksen lisääntyessä. Asbestin tekee erityisen vaaralliseksi sen poistumattomuus kehosta, joten kerran kehoon joutuessaan asbestikuidut aiheuttavat jatkuvaa ärsytystä solutasolla, mikä altistaa syövälle. Tupakointi ja asbesti yhdessä moninkertaistavat keuhkosyöpäriskin jopa 50-kertaiseksi.


title: Asbesti

text: Yli 800 asbestille altistunutta sairastuu vuosittain syöpään tai muuhun asbestista aiheutuneeseen keuhkojen sairauteen. Sairaudet puhkeavat vasta 10–20 vuoden altistumisajan jälkeen. Pitkän viiveen jälkeen syntynyt sairaus hautautuu ja perusterveydenhuollossa ei aina tunnisteta kaikkia asbestista aiheutuneita sairauksia.


title: Asbesti

text: Asbestin raaka-aineista antofylliittiä louhittiin Pohjois-Savossa sijaitsevan Tuusniemen kunnan Paakkilan kylässä, jossa toimi vuosina 1904–1975 Euroopan suurin asbestikaivos Paakkilan kaivos.


title: Asbesti

text: Suomessa asbestia on käytetty rakentamisessa 1920–1990-luvuilla. Krokidoliitin käyttö kiellettiin vuonna 1976. Asbestin käyttö kiellettiin kokonaan vuonna 1994. Käytännössä jokainen rakennus mainitulta aikakaudelta sisältää asbestia jossain muodossa. Erityisen runsaasti asbestia löytyy vuosien 1963 ja 1979 välillä rakennetuista rakennuksista. Suomessa on arviolta 1,1 miljoonaa ennen vuotta 1994 rakennettua rakennusta, ja yhteensä noin 2,2 miljoonaa asuntoa, joissa on mahdollisesti käytetty asbestia.


title: Asbesti

text: Eniten asbestille altistuneita ammattiryhmiä ovat telakka- ja rakennusteollisuuden työntekijät. Vaikka asbestin käyttö on kielletty ja purkutyötkin sallittu ainoastaan ammattilaisille, asbestille altistuu edelleen ihmisiä, tietämättömyyden ja osin välinpitämättömyydenkin vuoksi. Yleisin tiedostamaton asbestialtistuksen aiheuttaja lienee nykyisin kylpyhuoneremontit, jossa purkuvaiheessa saattaa huoneistoon levitä merkittäviä määriä asbestipölyä. On kuitenkin huomattava, että lyhytaikainen tai satunnainen asbestialtistuminen ei lisää merkittävästi riskiä sairastua asbestisairauksiin. Uusien altistusten ja terveyshaittojen pitkän itämisajan vuoksi asbestista johtuvia sairauksia ilmenee vielä pitkään.


title: Asbesti

text: Ennen vuotta 1994 rakennetuissa rakennuksissa on tehtävä asbestikartoitus ennen rakenteisiin kohdistuvia purkutöitä. Asbestipitoisten rakenteiden purkaminen on luvanvaraista työtä ja pieniä poikkeuksia lukuun ottamatta sallittu ainoastaan hyväksytyille ammattilaisille. Asbestipöly läpäisee tavalliset hengityssuojaimet ja suodattimet, joten asbestipölyltä on kotikonstein käytännössä mahdotonta suojautua. Kotiremontoijille erään arvion mukaan nyrkkisääntönä voidaan pitää sitä, että työ on turvallista vain niin kauan kuin ei rikota pintoja ja siitä ei synny pölyä. Vain ennen 1920-lukua rakennetuissa taloissa ei ole käytetty asbestia. Asbestikartoituksen hinta riippuu luonnollisesti aina kartoitettavasta kohteesta.


title: Asbesti

text: Vuoden 2016 alussa astui voimaan laki, jonka mukaan asbestikartoituksesta tehtiin pakollinen kaikissa ennen vuotta 1994 rakennetuissa kiinteistöissä. Laki on tiukka koskien etenkin ammattilaisten asbestitöitä. Rakennukseen ei saa porata yhtään reikää ennen kuin asbestitarkastaja on käynyt ja on tehty asbestikartoitus. Tällä pyritään suojaamaan ammattilaisia asbestialtistuksilta. Asbestikartoitus maksaa useita satoja euroja. Hinta koostuu laboratorionäytteistä ja asbestimateriaalin purkamisen jälkeen otettavista ilmanäytteistä.


title: Asbesti

text: Vuonna 2011 merkittävimmät asbestia tuottaneet maat olivat:Brasilian korkein oikeus kielsi loppuvuodesta 2017 asbestin käytön, myynnin ja kaivamisen.


title: Asfaltti

text: Asfalttipäällysteet (kreikan kielen sanasta άσφαλτος, "vuoripiki") ovat öljystä jalostetun bitumin ja kiviaineksen seoksia, joita käytetään teiden päällystykseen. Asfalttipäällysteet luetaan betonin ohella kestopäällysteisiin toisin kuin esimerkiksi öljysora. Asfalttipäällysteistä puhuttaessa käytetään usein yleisnimitystä asfaltti (myös asvaltti).


title: Asfaltti

text: Asfaltti on myös nimitys luonnossa esiintyvälle bitumille.


title: Asfaltti

text: Asfaltin historia alkaa muinaisista Mesopotamiasta, jossa asfalttia käytettiin tekemään temppelikylpylöistä ja vesitankeista vesitiiviitä. Muinaiset foinikialaiset, egyptiläiset, sekä roomalaiset hyödynsivät luonnollisen asfaltin liimaavaa ja eristävää ominaisuutta.


title: Asfaltti

text: Luonnollista asfalttia löytyy asfalttilähteistä sekä kiviasfalttina. Sen merkittävimmät esiintymisalueet ovat Israel, Kroatia, Syyria sekä Trinidad ja Tobago.


title: Asfaltti

text: Ensimmäiset varsinaiset asfaltin käytöt tienrakennukseen tapahtuivat Babyloniassa vuonna 625 eaa.


title: Asfaltti

text: Keinotekoinen asfaltti, asfalttipäällyste, on rakennusmateriaali, joka valmistetaan murskeen, mineraaliyhdisteiden, hiekan ja bitumin seoksesta. Sitä käytetään muun muassa teiden ja lentokenttien kiitoteiden päällystykseen. Päällysteeseen kelpaavalla murskeen kiviaineksella on tarkat laatuvaatimukset, mutta usein murske saadaan lähialueilta – siksi Maarianhaminan kadut ovat punaisia (punaisen graniittimurskeen takia). Nykyisin bitumi voidaan myös värjätä, näin on tehty esimerkiksi Helsingin punaisten pyöräteiden tapauksessa.


title: Asfaltti

text: Asfalttipäällysteitä on monia eri laatuja, yleisin on pihojen, katujen ja teiden päällystyksessä käytettävä asfalttibetoni (AB). Asfalttibetonin tyypillinen kerrospaksuus on 5 senttimetriä. Bitumimäärä ja käytettävän kiviaineksen raekoko vaikuttavat asfalttibetonin kulutuskestävyyteen ja pinnan sileyteen. Kiviaineksen väri vaikuttaa päällysteen väriin ja massaan voidaan myös lisätä väripigmenttiä. Asfalttibetonin pintaan voidaan lisäksi liimata bitumilla ohut värillinen murskekerros, jolloin saadaan sirotepintaus (SP). Avoin asfaltti (AA) läpäisee vettä paremmin kuin tavallinen asfaltti, sitä käytetään muun muassa pelikenttien päällysteenä. Valuasfaltti (VA) on asfalttibetonia tiiviimpi ja sileämpi päällyste, sileys saattaa ilmetä myös haitallisena liukkautena. Valuasfaltin alla pitää olla toinen sidottu päällyste, kuten asfalttibetoni, betoni tai öljysora. Valuasfalttia käytetään teille muodostuvien ajourien, kuoppien ja roudan aiheuttamien halkeamien paikkaukseen, sitä ei tiivistetä. Sitä voidaan käyttää myös koko vanhan pinnan päällystämiseen uudelleen. Tyypillisesti valuasfalttikerros on paksuudeltaan 2–4 senttimetriä.


title: Asfaltti

text: Asfaltti valmistetaan erityisillä laitteilla, joissa kiviaines (runkoaine), bitumi (sideaine) ja tarpeelliset lisäaineet yhdistetään. Kiviaineksen laadulla, raekoolla ja raekokojen jakautumalla muutetaan myös asfaltin pinta- ja kesto-ominaisuuksia. Kiviaines kuumennetaan kuumennusrummussa ja sekoitetaan juoksevaksi lämmitettyyn bitumiin sekä muihin tarvittaviin aineisiin. Sekoitettu asfaltti lasketaan kuorma-auton lavalle, jolloin sen lämpötila on vielä noin 160 astetta.


title: Asfaltti

text: Viime vuosina asfaltin kuljetuksessa ovat yleistyneet puolipyöreät lavat, joita käytettäessä asfalttimassan lajittuminen kuljetuksen aikana on vähäisempää. Levityskoneella asfaltti levitetään ja tasataan halutulle pinnalle. Kerroksen paksuus uudelleenpinnoituksessa on tyypillisesti 90–120 kg/m² eli 4–5 cm. Lopuksi asfaltti tiivistetään jyrällä, jolloin rakenteen kestävyys paranee.


title: Asfaltti

text: Niin kutsuttu hiljainen asfaltti on pienirakeisempaa, joustavampaa ja huokoisempaa kuin normaali asfaltti. Nämä ominaisuudet vähentävät rengasmelua. Uutena hiljainen asfaltti on 4–6 desibeliä normaalipäällystettä hiljaisempi, ja yhden vuoden jälkeen ero vakiintuu 3–4 desibeliin. Kolmen desibelin ero tarkoittaa sitä, että ääniteho puolittuu.


title: Asfaltti

text: Hiljainen asfaltti sopii parhaiten teille, joilla liikenteen nopeus on 40–80 kilometriä tunnissa. Auton renkaiden ja päällysteen kosketuksesta syntyvä rengasmelu on suurin yksittäinen melunlähde, kun auton nopeus ylittää 40 kilometriä tunnissa. Kuorma-autoilla vastaava nopeusraja on 50 kilometriä tunnissa.


title: Asfaltti

text: Hiljaisen asfaltin hinta on noin puolitoistakertainen karkeampaan päällysteeseen verrattuna ja se kuluu tavallista asfalttia nopeammin. Sitä ei tarvitse kuitenkaan levittää yhtä paksua kerrosta.


title: Bauksiitti

text: Bauksiitti on syväkivilajien rapautumistuote, joka koostuu suureksi osaksi alumiinihydroksidista Al(OH), ja on tärkeä alumiinin raaka-aine.


title: Bauksiitti

text: Bauksiitti on saanut nimensä Ranskassa lähellä Avignonia sijaitsevan Les Baux -nimisen paikkakunnan mukaan, josta kemisti Pierre Berthier löysi sitä vuonna 1821.


title: Bauksiitti

text: Bauksiitin värejä ovat valkoinen sekä vaalean keltaiset ja vaaleanpunaiset sävyt. Se on himmeä ja läpinäkymätön.


title: Chicle

text: Chicle-massaa saadaan sapotillapuusta. Sitä käytetään purukumin raaka-aineena. Se on tiivistettyä puun maitiaisnestettä. Nimi tulee nahuatlin kielen tahmeaa ainetta tarkoittavasta sanasta. Asteekit ja mayat tunsivat chiclen käytön ja opettivat sen eurooppalaisille.


title: Chicle

text: Chicleä varten kerätään maitiaisnestettä puun kuoreen tehdystä viillosta samalla tavalla kuin kautsua. Maitiaisnestettä keitetään kokoon, kunnes se on riittävän paksua.


title: Chicle

text: Nykyisin purukumia tehdään myös synteettisistä aineksista.


title: Tanger

text: Tanger (arab. طنجة "Tanjah", berb. ⵜⵉⵏ ⵉⴳⴳⵉ "Tin Iggi") on satamakaupunki Pohjois-Marokossa, Gibraltarinsalmella. Vuonna 2013 kaupungissa arvioitiin olevan asukkaita 869 000 ja urbaanialueella 915 000.


title: Tanger

text: Tangerissa on ollut Marokon kuninkaallinen kesäasunto vuodesta 1962.


title: Tanger

text: Tanger on merkittävä satamakaupunki. Matkaa Espanjan eteläkärkeen on vain 27 km. Kaupungista on hyvät rautatie- ja maantieyhteydet Casablancaan, Fèsiin, Meknèsiin ja Rabatiin. Siellä on myös kansainvälinen lentoasema.


title: Tanger

text: Berberi-legendan mukaan Tangerin rakensi Tinjiksen poika nimeltään Sufax. Tinjis oli berberi-sankari Antaioksen vaimo. Toisten tarinoiden mukaan kaupungin perustaja oli Herkules.


title: Tanger

text: Karthagolaiset perustivat 400-luvun eaa. alussa "Tingis"-nimisen asutuksen, joka sitten siirtyi roomalaisten hallintaan. He kutsuivat sitä nimellä "Tingitana". Oltuaan välillä vandaalien ja Bysantin valtakunnan hallussa, Tangerista tuli arabien hallinnoima vuonna 702.


title: Tanger

text: Tangierin maantieteellinen sijainti sai Euroopan maat kiinnostumaan alueesta 1800-luvun ja 1900-luvun taiteessa.


title: Tanger

text: 1900-luvulla Ranska rupesi kiinnostumaan Marokosta sotilaallisessa ja taloudellisessa mielessä. 31. maaliskuuta 1905 Saksan keisari Vilhelm II teki silloisen kansleri Von Bülowin kehotuksesta Välimeren matkansa aikana vierailun kaupunkiin. Keisarin tarkoitus oli saada Ranska epäilemään Entente cordialen hyödyllisyydestä. Tätä vierailua kutsutaan Ensimmäiseksi Marokon kriisiksi.


title: Tanger

text: Ranska pyysi apua Britannialta. Saksa vaati Marokon tulevaisuutta koskevan konferenssin järjestämistä, joka järjestettiinkin 16. tammikuuta 1906 Algecirasissa, Espanjassa.


title: Tanger

text: 7. huhtikuuta 1906 Saksa ja Ranska sopivat Algecirasissa, että molemmat maat saavat vapaasti harjoittaa kauppaa Marokon kanssa ja sallivat ulkomaalaisten pankkien ja yritysten tulon Marokkoon. Marokkoon perustettiin samassa yhteydessä espanjalaisten ja ranskalaisten upseerien johtamat poliisivoimat. Algecirasin konferenssissa tehty sopimus takasi Marokon itsenäisyyden.


title: Tanger

text: Toinen Marokon kriisi alkoi 1. heinäkuuta 1911, kun saksalainen tykkivene Panther saapuu Agadiriin. Virallinen sopimus Marokosta allekirjoitettiin Fezissä, 30. maaliskuuta vuonna 1912, kun Marokon sulttaani Abdelhafid allekirjoitti sopimuksen, jossa Marokosta tehtiin Ranskan protektoraatti. Saksa tunnusti Marokon osaksi Ranskaa.


title: Tanger

text: Espanja sai alueita Marokon pohjoisosista. Näin Marokko jaettiin kahtia: pohjoisessa oli Espanjan Marokko ja etelässä Ranskan Marokko. Allekirjoituksen jälkeen Marokon sulttaani Abdelhafid luopui kruunusta veljensä Jusef ben Hassanin hyväksi.


title: Tanger

text: Marokkoon palkattiin erityistarkastaja, joka oli sveitsiläinen. Hänen tehtävänään oli valvoa, että sopimuksen mukaan tehdyt ehdot pidettiin. Hän asettui asumaan juuri Tangeriin.


title: Tanger

text: Tangerista tehtiin vuonna 1923 kansainvälinen vyöhyke, jota hallitsivat Ranskan, Espanjan ja Britannian virkamiehet. Italia liittyi sopimukseen vuonna 1928. Toisen maailmansodan aikana espanjalaiset miehittivät Tangerin ja se palautettiin Marokolle vuonna 1956.


title: Tanger

text: 1900-luvun alussa kaupungissa asui 40 000 ihmistä joista 10 000 muslimia ja 9 000 juutalaisia Euroopasta (joista 7 500 oli espanjalaisia).


title: Kurkimäki

text: Kurkimäki on


title: Johannes Koskinen

text: Hannu Erkki Johannes Koskinen (s. 10. joulukuuta 1954 Janakkala) on suomalainen poliitikko. Hän oli SDP:n kansanedustaja vuosina 1991–2015. Koskinen oli oikeusministeri Lipposen toisessa hallituksessa vuosina 1999–2003, Jäätteenmäen hallituksessa vuonna 2003 ja Vanhasen ensimmäisessä hallituksessa vuosina 2003–2005.


title: Johannes Koskinen

text: Koskinen on koulutukseltaan oikeustieteen kandidaatti (1976) ja varatuomari. Hän on ollut Hämeenlinnan kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1989–2004 ja uudelleen vuodesta 2009 lähtien. Aiemmin hän oli Janakkalan kunnanvaltuutettu vuosina 1977–1988. Koskinen on toiminut Hämeen maakuntahallituksen puheenjohtajana toukokuusta 2009 lähtien.


title: Johannes Koskinen

text: Eduskuntavaaleissa 2007 Koskinen oli Hämeen Sosialidemokraattien asettama ehdokas ja oli Hämeen vaalipiirin ääniharava 9 045 äänellä. Hän oli vuosina 2007–2010 eduskunnan toinen varapuhemies. Vuosina 2011–2015 Koskinen toimi eduskunnan perustuslakivaliokunnan puheenjohtajana.


title: Johannes Koskinen

text: Lainkäytön emeritusprofessori Jyrki Virolaisen mukaan Koskinen arvosteli oikeusministerinä kymmeniä tuomioistuinten yksittäisiä ratkaisuja ja sai toimistaan nuhteet oikeuskansleri Jaakko Jonkalta. Virolaisen mukaan Koskisen lausunnon voitiin tulkita ottaneen kantaa Alpo Rusin syyllisyyteen tämän vapauttavan tuomion jälkeen, mistä aiheutui valtiolle vahingonkorvausvelvollisuus ihmisoikeussopimusta rikkovan menettelyn vuoksi. Virolainen arvosteli myös sitä, ettei valtio ole perinyt vahingonkorvausta takaisin Koskiselta.


title: Johannes Koskinen

text: Koskinen valittiin keväällä 2015 Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin johtokunnan jäseneksi, eikä ollut ehdolla eduskuntaan vaaleissa 2015. Hän aloittaa uudessa tehtävässään syyskuussa 2015.


title: Kari Rajamäki

text: Kari Juhani Rajamäki (s. 15. lokakuuta 1948 Anjala) on suomalainen poliitikko ja SDP:n kansanedustaja vuosina 1983–2015. Rajamäki oli sisäasiainministerinä Jäätteenmäen hallituksessa 2003 ja Vanhasen hallituksessa 2003–2007.


title: Kari Rajamäki

text: Rajamäki valmistui hallintotieteiden maisteriksi vuonna 1974. Hän on ollut Varkauden kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1973–2004 ja uudelleen vuodesta 2009 lähtien. Rajamäki toimi valtuuston puheenjohtajana vuosina 1985–2003. Hän on ollut myös Pohjois-Savon Liiton maakuntavaltuuston puheenjohtaja vuosina 1997–2003 ja jälleen vuodesta 2009.


title: Kari Rajamäki

text: Rajamäki valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran vuoden 1983 vaaleissa Kuopion läänin vaalipiiristä. Hän ei ollut ehdolla vuoden 2015 vaaleissa.


title: Kari Rajamäki

text: Ennen ministerikauttaan kansanedustaja Rajamäki näkyi valtakunnan julkisuudessa erityisesti erilaisten tiehankkeiden puolustajana. Esimerkiksi Lipposen toisen hallituksen aikana Rajamäki otti asiassa yhteen silloisen valtiovarainministeri Sauli Niinistön kanssa syksyllä 2002. Savolaistunut Rajamäki on myös useaan otteeseen ehdottanut Etelä- ja Pohjois-Savon maakuntien yhdistämistä.


title: Kari Rajamäki

text: Kansanedustajana Rajamäki teki eduskunnassa aloitteen onginnan ja pilkinnän valtakunnallisesta jokamiehenoikeudesta ja läänikohtaisesta viehekortista. Asiasta tehtiin aloitteen pohjalta laki, joka astui voimaan 1997.


title: Kari Rajamäki

text: Maaliskuussa 2015 Rajamäki kaatoi perussuomalaisten Hanna Mäntylän kanssa lain, joka olisi määrännyt kunnat järjestämään paperittomille ulkomaalaisille terveyspalveluita. Lakia valmisteli peruspalveluministeri Susanna Huovinen. Rajamäen mukaan laki oli puutteellisesti valmisteltu ja sisäministeriön ja Kuntaliiton näkemykset oli sivuutettu. Rajamäen ehdottaessa lain pöydällepanoa se ei enää ehtinyt vaalikaudella eduskunnan käsittelyyn.


title: Kari Rajamäki

text: Sisäministerikaudellaan Rajamäki profiloitui erityisesti poliisin määrärahojen ja tutkintavaltuuksien laajentajana. Hän puuttui myös määrätietoisesti viisumeihin. Rajamäen kaudella huomiota sai esimerkiksi georgialaisten naisten linja-autolla tapahtuneen matkan keskeyttäminen siksi, että Ruotsin epäiltiin myöntäneen väärin perustein viisumit, joilla pääsisi Schengen-alueelle.


title: Kari Rajamäki

text: Diplomaattista kohua aiheutti se, ettei sisäasiainministeriö varoittanut Venäjää siitä, että poliisi tarkasti yllättäen Venäjän kaupallisen edustuston hallussa olevia asuntoja vuokranneen naisen toimia epäillen toimintaa yritykseksi muuttaa kiinteistöt bordellihotelliksi. Venäjän mielestä asia olisi tullut hoitaa diplomaattista tietä. Suomi jätti epäillyistä henkilöistä Venäjälle luovutuspyynnön.


title: Kari Rajamäki

text: Kohua herätti myös Rajamäen haastattelu, jossa hän arvioi "turvapaikkashoppailun" heikentävän Suomen pakolaispolitiikkaa.


title: Kari Rajamäki

text: Neljäs huomiota herättänyt tapaus johti siihen, että lauantaina 16. syyskuuta 2006 järjestettiin Kiasman edustalla sisäministerin ja poliisin toimintaa Smash ASEM -tapauksessa arvostellut "136: Joku raja Rajamäki" -mielenosoitus. Samoihin aikoihin internetissä avautui adressi, jossa vaadittiin sisäministeri Rajamäen eroa.


title: Kari Rajamäki

text: Viides, lähinnä alueellista huomiota herättänyt tapaus oli Sibeliustalossa Lahdessa järjestetty Eurooppa-neuvoston epävirallinen Suomen EU-puheenjohtajuuteen liittyvä kokous, jossa arvovieraiden vuoksi oli erittäin tiukat turvallisuusjärjestelyt. Paikallisten asukkaiden mielestä poliiseja oli liikaa. Poliisin kenttäjohtaja kiitti yleisöä tuesta, mutta lähinnä Aluepalautus ry kritisoi sitä, ettei mielenosoitusilmoituksen yhteydessä saatu niin hyvää mielenosoituspaikkaa, että vieraat – lähinnä venäläiset – olisivat nähneet mielenosoituksen. Merkittävät mielenosoittajat saivat kuitenkin mediahuomiota osakseen, myös kansainvälisesti. Runsas poliisien käyttö saattoi johtua siitä, ettei haluttu joutua käyttämään kovia hallintakeinoja mahdollisten ongelmien ilmaantuessa.


title: Kari Rajamäki

text: Tammikuussa 2007 kokoomuksen puheenjohtaja Jyrki Katainen vaati Rajamäeltä julkista anteeksipyyntöä, koska Rajamäki kertoi oikeistolaisten kovien arvojen olevan Suomelle turvallisuusuhka. Rajamäki ei kuitenkaan pitänyt anteeksipyyntöä tarpeellisena.


title: Kari Rajamäki

text: Rajamäki on naimisissa ja hänellä on neljä lasta. Sotilasarvoltaan hän on alikersantti.


title: Hannes Manninen

text: Hannes Manninen (s. 20. joulukuuta 1946 Kuusamo) on suomalainen keskustaa edustava poliitikko. Hän toimi kansanedustajana 1995–2011 ja alue- ja kuntaministerinä Jäätteenmäen ja Vanhasen hallituksissa vuosina 2003–2007. Hän sai kaupunkineuvoksen arvonimen vuonna 1997.


title: Hannes Manninen

text: Manninen valmistui hallintotieteiden maisteriksi 1969 ja hallintotieteiden lisensiaatiksi 1992. Hänet valittiin Haapaveden kunnanjohtajaksi 23-vuotiaana ja Suomen kaikkien aikojen nuorimpana kunnanjohtajana. Tornion kaupunginjohtajana Manninen toimi 1973–2010. Hän jäi virkavapaalle tullessaan valituksi kansanedustajaksi vuonna 1995 ja jäi eläkkeelle toukokuussa 2010.


title: Hannes Manninen

text: Manninen on toiminut Lapin liiton ja Raha-automaattiyhdistyksen hallitusten puheenjohtajana. Elokuussa 2012 hänet valittiin Eläkeliiton puheenjohtajaksi. Hän toimi puheenjohtajana vuoteen 2015.


title: Hannes Manninen

text: Manninen on naimisissa ja hänellä on neljä lasta. Mannisen vanhempi veli Mauno Manninen oli kansanedustajana 1973–1987.


title: Ossi V. Lindqvist

text: Ossi Veikko Lindqvist (s. 27. huhtikuuta 1939 Lappeenranta) on eläintieteilijä ja Kuopion yliopiston biotieteiden laitoksen soveltavan biotekniikan yksikön emeritusprofessori. Hän toimi Kuopion yliopiston rehtorina 1990–1998 ja Korkeakoulujen arviointineuvoston puheenjohtajana 2000–2007.


title: Ossi V. Lindqvist

text: Lindqvist valmistui Turun yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1963 ja filosofian tohtoriksi 1968. Hän opiskeli 1960-luvulla myös Kalifornian yliopistossa, Berkeleyssä.


title: Ossi V. Lindqvist

text: Lindqvistin tutkijantyöstä muistetaan erityisesti hänen rapututkimuksensa. Hänen rehtorikaudellaan Kuopion yliopisto kasvoi nopeasti ja panosti erityisesti biotekniikkaan. Soveltavan biotekniikan instituutti oli pitkälti hänen aikaansaannostaan. Lindqvist jäi eläkkeelle 2004, mutta on jatkanut tämän jälkeen aktiivisesti muun muassa kansainvälisten tehtävien parissa.


title: Ossi V. Lindqvist

text: Lindqvist on Ruotsin Kuninkaallisen metsä- ja maatalousakatemian elinikäinen jäsen. Kuopion yliopiston ylioppilaskunta osoitti kunnioitustaan valitsemalla hänet vuonna 1995 uitettavaksi proffaksi.


title: Ossi V. Lindqvist

text: Lindqvist on taistellut tieteenalallaan jo 30 vuotta muun muassa ravun alamittaa vastaan. Hänestä laji kehittyy epäsuotuisasti, kun nopeakasvuisimmat ja geneettisesti vahvimmat yksilöt pyydystetään pois. Kalastusta hän kritisoi etenkin kiloperustaisista kiintiöistä.


title: Tuula Haatainen

text: Tuula Irmeli Haatainen (s. 11. helmikuuta 1960 Tuusniemi) on sosiaalidemokraatteja edustava helsinkiläinen poliitikko. Haatainen on koulutukseltaan valtiotieteen maisteri (VTM). Hänellä on myös sairaanhoitajan tutkinto. Hän on ollut kansanedustaja Helsingin vaalipiiristä vuosina 1996–2007 ja uudelleen vuodesta 2015. Hän toimi opetusministerinä Jäätteenmäen ja Vanhasen hallituksessa vuosina 2003–2005 ja sosiaali- ja terveysministerinä vuosina 2005–2007. Helmikuusta 2018 lähtien hän on ollut eduskunnan toinen varapuhemies.


title: Tuula Haatainen

text: Vuodesta 2012 Haatainen on ollut Kuntaliiton varatoimitusjohtaja. Ennen Kuntaliittoa hän toimi Helsingin sivistys- ja henkilöstötoimen apulaiskaupunginjohtajana vuodesta 2007. Haatainen on toiminut vuodesta 2015 alkaen sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtajana.


title: Tuula Haatainen

text: Haatainen oli vuoden 2018 presidentinvaalissa SDP:n ehdokas.


title: Tuula Haatainen

text: Haatainen valmistui ylioppilaaksi Kuopion yhteiskoulusta vuonna 1978 ja sairaanhoitajaksi Kuopion sairaanhoito-oppilaitoksesta vuonna 1981. Hän työskenteli vuosina 1981–1982 sairaanhoitajana Invalidisäätiön sairaalassa ja vuonna 1984 Ahvenanmaan keskussairaalassa.


title: Tuula Haatainen

text: Vuosina 1982–1987 Haatainen oli päätoiminen opiskelija Helsingin yliopistossa ja teki opintojensa ohessa sijaisuuksia Helsingin kaupungin terveysvirastossa. Vuosina 1986–1987 hän työskenteli Kansaneläkelaitoksen sosiaaliturvan tutkimuslaitoksen tutkimusapulaisena ja vuonna 1988 Kriminaalihuoltoyhdistyksen tutkimusapulaisena. Haatainen valmistui valtiotieteiden maisteriksi vuonna 1994.


title: Tuula Haatainen

text: Politiikkaan Haatainen nousi kansalaisjärjestötaustalla. Helsingin yliopiston opiskelija-aktiivina hän toimi HYY:n edustajistossa sekä ainejärjestö Stigman puheenjohtajana.


title: Tuula Haatainen

text: Vuosina 1989–1996 Haatainen oli Sosialidemokraattisten Naisten pääsihteeri. Hän toimi vuodet 1990–1993 Sosialistisen naisinternationaalin (SIW) varapuheenjohtajana.


title: Tuula Haatainen

text: Eduskuntaan Haatainen nousi varasijalta marraskuussa 1996 kun Reino Paasilinna valittiin Euroopan parlamentin jäseneksi. Hänet valittiin uudelleen vuosien 1999, 2003 ja 2007 vaaleissa. Vuosina 1995–2003 Haatainen toimi Tasa-arvoasiain neuvottelukunnan puheenjohtajana. Neuvottelukunnan puheenjohtajana Haatainen osallistui Pekingissä 1995 järjestettyyn YK:n neljänteen naisten asemaa käsitelleeseen maailmankonferenssiin. Vuonna 1991 hän osallistui YK:n yleiskokoukseen New Yorkissa Suomen valtuuskunnassa.


title: Tuula Haatainen

text: Vuosina 2003–2005 Haatainen toimi Jäätteenmäen ja Vanhasen ensimmäisen hallituksen opetusministerinä. Haataisen esittelystä eduskunta hyväksyi koululaisten aamu- ja iltapäivätoimintaa koskevan lainsäädännön. Haataisen esittelystä vauhditettiin opintoja rajaamalla opiskeluaikaa ja käynnistettiin korkeakoulujen rakenneuudistus. Hän ehdotti muun muassa oppivelvollisuuden yläikärajan nostamista 16:sta 18. ikävuoteen. Vuonna 2005 Haataisesta tuli Vanhasen hallituksen sosiaali- ja terveysministeri SDP:n kierrätettyä ministereitään. Hän toimi tehtävässä vaalikauden loppuun. Ministerikaudellaan hän ehdotti muun muassa lakisääteisiä naiskiintiöitä pörssiyhtiöihin . Haataisen esittelystä valtioneuvosto hyväksyi 2006 samapalkkaisuusohjelman, jonka seurantaan Haatainen asetti kolmikantaisen korkean tason seurantaryhmän.


title: Tuula Haatainen

text: Vuonna 2007 Haatainen luopui kansanedustajan tehtävästä tultuaan valituksi Helsingin apulaiskaupunginjohtajaksi. Hänen tilalleen eduskuntaan nousi Jacob Söderman.


title: Tuula Haatainen

text: Haatainen ei asettunut ehdolle vuoden 2011 eduskuntavaaleissa. Hän pyrki SDP:n presidenttiehdokkaaksi vuoden 2012 presidentinvaaleihin ja tuli puolueen esivaalissa toiseksi saaden 22 % annetuista äänistä. Vuonna 2012 Haatainen valittiin Kuntaliiton varatoimitusjohtajaksi seitsemän vuoden määräajaksi.


title: Tuula Haatainen

text: Haatainen osallistui vuoden 2015 eduskuntavaaleihin ja tuli valituksi 6662 äänen äänimäärällä. Haatainen valittiin eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtajaksi kaudelle 2015–2019.


title: Tuula Haatainen

text: Haatainen valittiin syyskuussa 2017 SDP:n presidenttiehdokkaaksi vuoden 2018 vaaleissa.


title: Tuula Haatainen

text: Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen hän oli vuosina 1989–2007. Haatainen oli terveyslautakunnan jäsen vuosina 1993–1996 ja valtuuston ensimmäinen varapuheenjohtaja vuosina 1997–2000.


title: Tuula Haatainen

text: Vuonna 2007 Haatainen valittiin Helsingin apulaiskaupunginjohtajaksi. Hän vastasi Helsingin kaupungilla opetustoimesta, tutkimuspolitiikasta, kulttuuri-, liikunta- ja nuorisoasioista sekä henkilöstö- ja maahanmuuttoasioista. Haatainen valittiin jälleen eduskuntaan vuonna 2015.


title: Tuula Haatainen

text: Kuntavaaleissa 2017 Haatainen oli sosiaalidemokraattisen puolueen pormestariehdokas. Hänet valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon 7 451 äänellä. Äänisaalis oli demarien suurin ja kaupungin kolmanneksi suurin (Vapaavuoren ja Sinnemäen jälkeen).


title: Tuula Haatainen

text:
Haatainen on toiminut YK-liiton varapuheenjohtajana (1997–2003), syöpälasten järjestön Sylvan puheenjohtajana (2001–2005) sekä Kirkon Ulkomaanavun hallituksen jäsenenä (2001–2003). Hän oli HYKS:n ja HUS:n hallituksessa vuosina 1997–2003.
Tuula Haatainen on toiminut Ensi- ja turvakotien liiton puheenjohtajana vuodesta 2012 alkaen.
Vuosina 2010–2013 Haatainen toimi Kunnallisen työmarkkinalaitoksen (KT) valtuuskunnassa, mutta erosi tehtävästä tultuaan valituksi Suomen Kuntaliiton (KL)varatoimitusjohtajaksi. Lisäksi Haatainen on ollut Metropolian hallituksen jäsen sekä Musiikkitalon säätiön sekä Mäkelänrinne Oy:n hallituksen puheenjohtaja.
Haatainen on toiminut Rautaruukki oy:n hallintoneuvostossa vuosina 1991-2003 ja aloitti Alkon hallintoneuvostossa vuoden 2016 alusta. Haatainen on toiminut myös Elannon ja HOK-Elannon edustajistossa 1999 alkaen.


title: Tuula Haatainen

text: Haatainen on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.


title: Juha Korkeaoja

text: Juha Sakari Korkeaoja (s. 11. tammikuuta 1950 Kokemäki) on suomalainen keskustaa edustava poliitikko ja maanviljelijä. Hän toimi keskustan kansanedustajana vuosina 1991–2011 ja oli maa- ja metsätalousministeri Jäätteenmäen hallituksessa (2003) sekä Vanhasen I hallituksessa (2003–2007).


title: Juha Korkeaoja

text: Korkeaoja oli vuosina 1993–2004 Kokemäen kaupunginvaltuutettu. Hänet valittiin uudelleen valtuustoon vuosiksi 2008–2012. Eduskunnassa Korkeaoja oli vuosina 2007–2011 puolustusvaliokunnan puheenjohtaja.


title: Juha Korkeaoja

text: Korkeaoja on koulutukseltaan agronomi (1976). Hän toimi Maataloustuottajain Satakunnan liiton toiminnanjohtajana vuosina 1979–1991. Maanviljelystä hän on harjoittanut vuodesta 1981.


title: Juha Korkeaoja

text: Korkeaoja on naimisissa Marja-Liisa Korkeaojan kanssa ja heillä on kolme poikaa, joista Aapo Korkeaoja tunnetaan performanssitaiteilijana. Sotilasarvoltaan Korkeaoja on reservin majuri.


title: Leena Luhtanen

text: Leena Marjatta Luhtanen (o.s. Nikulainen, s. 12. helmikuuta 1941 Kuopio) on suomalainen poliitikko. Hän oli Vanhasen I hallituksen oikeusministeri (liikenne- ja viestintäministeri syyskuun 2005 loppuun) ja SDP:n kansanedustaja vuosina 1991–2007. Hän oli myös Jäätteenmäen hallituksen liikenne- ja viestintäministerinä. Koulutukseltaan Luhtanen on valtiotieteiden maisteri.


title: Leena Luhtanen

text: Yhtenä ensimmäisistä toimistaan hän palautti Kimmo Sasin vaihtaman VR:n hallituksen samojen tahojen edustamaksi kuin se oli ennen vaihdosta. Kysymys liittyi VR:n pääomarakenteeseen ja strategiaan Samuli Haapasalon yhdessä Tiina Kortteen kanssa laatiman "Tie auki taivasta myöden" -muistion sisältämästä ajatuksesta muuttaa VR:n luonnetta Pendolino-painotteisemmaksi Itä- ja Pohjois-Suomen teollisesta tavarankuljettajasta.


title: Leena Luhtanen

text: Luhtasen puoliso on diplomi-insinööri Oiva Juhani Luhtanen.


title: Leena Luhtanen

text: Leena Luhtanen oli ennen kansanedustajauraansa opetusministeriön tiedesihteeri vuosina 1985–1991. Hänen kotikuntansa on Espoo, jonka kaupunginvaltuustossa hän on ollut vuodesta 1985. Luhtasesta tuli lainmuutoksen mahdollistamana Suomen ensimmäinen oikeusministeri, jolla ei ole ylempää yliopistollista oikeustutkintoa.


title: Leena Luhtanen

text: Leena Luhtanen sai vuoden 2007 eduskuntavaaleissa 2 440 ääntä, ja hänestä tuli ainoa Vanhasen hallituksen ministeri, jota ei enää valittu kansanedustajaksi.


title: Leena Luhtanen

text: Eduskuntavaalien 2007 alla Iltalehti julkaisi väitteen, jonka mukaan Luhtasen kunnallisvaalikampanjassa 2004 olisi vaalimainoksien suunnittelutyötä maksettu pimeästi noin tuhannella eurolla. Asiaa oli hoitanut Luhtasen mies. Luhtanen ilmoitti selvityttävänsä lakimiehillä, mihin toimiin voisi ryhtyä Iltalehden kirjoittelun johdosta.


title: Leena Luhtanen

text: Leenan mies Juhani Luhtanen oli pohjustanut maksutapahtumaa sähköpostiviestein. "Sen ilmoituksen laskun, jossa on mainittu SDP:n eduskuntaryhmä, voit tehdä verollisena. Mutta muut eli Nana ja Leena (4 x 100) sekä kaikki muut maksaisin käteisellä. Voisitko kertoa lopputuleman", Luhtanen kirjoitti yrittäjälle 29.10.2004. Hän palasi aiheeseen toisella sähköpostiviestillä 7.11.2004: "Sen 2 × 150 maksaa SDP:n e-ryhmä, joten siitä tulisi tehdä verollinen lasku. 4 × 100 menee kahden ehdokkaan kassasta, mutta uskon, että käteinen jossain sopivassa välissä on se tapa. Kaikki muut maksaisin mielelläni suoraan käteen ilman alvia." Vaali-ilmoitukset tehnyt yrittäjä maksoi laskuista oma-aloitteisesti arvonlisäveron, joka normaalisti peritään asiakkaalta.


title: Leena Luhtanen

text: Luhtasen vaalirahoitusta paheksunut vihreiden kansanedustaja Heidi Hautala jäi ministerinä olleessaan itse kiinni verojen ja eläkemaksujen välttelemisestä.


title: Sinikka Mönkäre

text: Taru Sinikka Laisaari (o.s. "Toikka", ent. "Mönkäre", s. 6. maaliskuuta 1947 Sippola) on sosiaalidemokraattinen poliitikko ja Raha-automaattiyhdistyksen entinen toimitusjohtaja. Mönkäre on Suomen pisimpään eli 3 817 päivää valtioneuvoston jäsenenä toiminut nainen. Viimeksi hän palveli Vanhasen hallituksessa sosiaali- ja terveysministerinä. Mönkäre on ollut SDP:n kansanedustajana vuosina 1987–1991 ja 1995–2006.


title: Sinikka Mönkäre

text: Sinikka Mönkäre on koulutukseltaan lääketieteen ja kirurgian tohtori. Hän toimi Tiurun sairaalan osastonlääkärinä vuosina 1977–1991 ja Imatran kaupungin terveyskeskuksen apulaisylilääkärinä vuosina 1991–2003. Mönkäreen kotipaikka on Imatra, jonka kaupunginvaltuuston jäsen hän oli vuosina 1980–1995 ja 2005. Mönkäre luopui valtuustopaikastaan tultuaan valituksi RAY:n toimitusjohtajaksi marraskuussa 2005. Lisäksi Mönkäre oli Turun yliopiston hallituksen jäsen vuosina 2009–2011.


title: Sinikka Mönkäre

text: Eduskuntaan Mönkäre valittiin vuoden 1987 vaaleissa, mutta hän putosi jo seuraavissa vaaleissa vuonna 1991. Pudottuaan eduskunnasta Mönkäre palasi Imatran terveyskeskuksen apulaisylilääkäriksi. Vuoden 1995 vaaleissa Mönkäre palasi takaisin kansanedustajaksi, ja hänet nimitettiin heti Lipposen ensimmäisen hallituksen sosiaali- ja terveysministeriksi.


title: Sinikka Mönkäre

text: Mönkäre jatkoi myöhemmin työministerinä ja kauppa- ja teollisuusministerinä. 22. helmikuuta 2004 hänestä tuli Suomen pitkäaikaisin naisministeri.


title: Sinikka Mönkäre

text: Jäätyään eläkkeelle vuonna 2012 Mönkäre otti käyttöön miehensä sukunimen Laisaari.


title: Sinikka Mönkäre

text: Mönkäre nimitettiin Raha-automaattiyhdistyksen toimitusjohtajaksi huhtikuussa 2006. Hänen seuraajakseen eduskuntaan nousi varasijalta Sirpa Paatero, joka aloitti kansanedustajana 1. helmikuuta 2006.


title: Sinikka Mönkäre

text: Sosiaali- ja terveysministerinä ollessaan Mönkäre tuki Suomen rahapelitoiminnan monopolin säilyttämistä. Mönkäreen mukaan järjestelmä ehkäisee rahapelien haittoja ja turvaa vastuullista pelitoimintaa.


title: Sinikka Mönkäre

text: Mönkäre torjui vuoden 2011 eduskuntavaalien jälkeisissä hallitusneuvotteluissa esiin nousseen ehdotuksen rahapeliorganisaatioiden yhdistämiseksi. Mönkäreen mukaan Fintoton, Rayn ja Veikkauksen yhdistäminen olisi perusteetonta ja pelitoiminnalle tulisi antaa työrauha toiminnan kehittämiseksi. Hän myös uskoi ettei yhdistymisellä saavutettaisi tavoiteltuja säästöjä. Yhdistyminen toteutettiin lopulta vuoden 2017 alussa, ja uuden rahapeliyrityksen nimeksi tuli Veikkaus Oy.


title: Sinikka Mönkäre

text: Mönkäreen määräaikainen nimitys RAY:n johdossa päättyi 1. huhtikuuta 2012, jolloin hänen seuraajanaan aloitti Velipekka Nummikoski. Mönkäre itse jäi samalla eläkkeelle.


title: Sinikka Mönkäre

text: Lappeenrannan teknillinen yliopisto promovoi Mönkäreen vuonna 2004 tekniikan kunniatohtoriksi.


title: Sinikka Mönkäre

text: Tasavallan presidentti Tarja Halonen myönsi Mönkäreelle ministerin arvonimen 30. marraskuuta 2007.


title: Liisa Hyssälä

text: Liisa Marja Hyssälä (o.s. Liimatta, s. 18. joulukuuta 1948 Iissä) on entinen Kelan pääjohtaja. Aikaisemmin hän ollut poliitikko Keskustapuolueessa. Ennen pääjohtajuutta hän oli sosiaali- ja terveysministeri.


title: Liisa Hyssälä

text: Koulutukseltaan hän on hammaslääketieteen tohtori ja valtiotieteiden maisteri. Hyssälä oli kansanedustajana vuosina 1995-2010. Hyssälä oli myös Jäätteenmäen hallituksen ja Vanhasen I hallituksen peruspalveluministeri vuosina 2003–2007. Jäätteenmäki ei aluksi halunnut Hyssälää mukaan hallitukseen ennen kuin Varsinais-Suomen keskustalaiset painostivat asiassa. Syynä pidettiin kansanedustaja-aikoina esitettyä värikästä, mutta ei niin harkitsevaista kielenkäyttöä, johon opposition on ollut helppo tarttua.


title: Liisa Hyssälä

text: Hyssälä nimitettiin keväällä 2010 Kansaneläkelaitoksen pääjohtajaksi. Nimitys astui voimaan lokakuussa. Hyssälä valittiin tehtävään poikkeuksellisesti ilman psykologisia sovelutuvuustestejä, vaikka Kelan henkilöstösuunnittelupäällikön mukaan ulkopuolisten testausyhtiöiden tekemät psykologiset testit ovat Kelan rekrytointioppaan mukainen käytäntö.


title: Liisa Hyssälä

text: Liisa Hyssälä kävi lukion kotipaikkakunnallaan Iissä. Opinnot hän on kertonut rahoittaneensa poimimalla puolukoita, koska hänen vanhempiensa Sylvi ja Martti Liimatan koti oli vaatimaton "neljä lasta, neljä lehmää ja neljä hehtaaria" -tyyppinen tila. Lukion jälkeen opinnot jatkuivat Turun yliopistossa, josta hän valmistui valtiotieteiden maisteriksi (pääaineena sosiaalipolitiikka) vuonna 1974. Hän jatkoi tämän jälkeen opintojaan Turun yliopistossa ja suoritti hammaslääketieteen lisensiaatin tutkinnon vuonna 1978, koska ei kokenut naispuolisilla valtiotieteilijöillä olevan töitä. Hammashuollon erikoishammaslääkäri hänestä tuli vuonna 1986. Kansanterveystieteen alaan kuuluva väitöskirja tarkastettiin 24. huhtikuuta 1992 Turun yliopistossa aiheena nuorperheen isien terveyskäyttäytyminen. Vastaväittäjänä oli dosentti Eeva Widström Oulun yliopistosta. Terveydenhuollon hallinnon pätevyyden hän saavutti vuonna 1993.


title: Liisa Hyssälä

text: Väitöskirja aiheutti aikanaan jonkin verran kohua yleisönosastoissa, koska siinä kritisoitiin neuvolajärjestelmän toimintaa – äideille tarkoitettua mittaus-punnitus-systeemiä – joka ei huolehdi riittävästi perheiden yksilöllisistä tarpeista. Tutkimuksen mukaan neuvoloissa tulisi siirtyä omahoitajajärjestelmään, jotta "asiakassuhteet olisivat luottamuksellisia, tuttuja ja turvallisia." Tutkimuksen mukaan terveydenhoitajien koulutuksessa pitäisi lisätä alakulttuurien tuntemusta, koska varsinkin maanviljelijämiehet ja teollisuustyöntekijät kokivat neuvolat vieraiksi. Tutkimuksen todettiin vahvistavan käsitystä, että naisella on hallitseva rooli perheen terveyskäyttäytymisessä.


title: Liisa Hyssälä

text: Hyssälän tutkimus liittyi laajempaan, suomalaisen nuorperheen terveyskasvatusvalmiuksia selvittäneeseen projektiin. Hyssälän sanottiin tulleen mukaan tutkimukseen, kun hän käveli sisään kansanterveystieteen laitokselle ja kyseli sopivaa tutkimusaihetta..


title: Tarja Filatov

text: Tarja Katarina Filatov (s. 9. elokuuta 1963 Hämeenlinna) on suomalainen poliitikko ja SDP:n kansanedustaja vuodesta 1995. Hän on ollut Hämeenlinnan kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1989–2000 ja uudelleen vuodesta 2009.


title: Tarja Filatov

text: Filatov on pisimpään työministerinä toiminut suomalainen ja kuudenneksi pitkäaikaisin naisministeri 2611 ministeripäivällään. Vuosina 2007–2010 Filatov oli sosialidemokraattisen eduskuntaryhmän puheenjohtaja ja vuosina 2010–2011 eduskunnan toinen varapuhemies. SDP:n varapuheenjohtajana hän oli vuosina 1990–1991 ja 2002–2008. Vuonna 2014 Filatov valittiin SDP:n puoluevaltuuston puheenjohtajaksi.


title: Tarja Filatov

text: Eduskunnassa Filatov on työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan puheenjohtaja vuodesta 2011. Hän on myös jäsen ympäristövaliokunnassa (2012–) ja Yleisradion hallintoneuvostossa (2011–). Vuodesta 2011 Filatov on tasa-arvoasiain neuvottelukunnan varapuheenjohtaja ja vuodesta 2014 romaniasiain neuvottelukunnan puheenjohtaja.


title: Tarja Filatov

text: Filatovilla on useita luottamustehtäviä. Hän on ollut muun muassa Hämeen ammattikorkeakoulun ja Verkatehdas Oy:n hallitusten puheenjohtaja.


title: Tarja Filatov

text: Filatov on yhteiskuntatieteiden ylioppilas. Hän on opiskellut tiedotusoppia Tampereen yliopistossa muttei saanut graduaan valmiiksi. Hän on toiminut tiedottajana tasa-arvovaltuutetun toimistossa.


title: Captain Commando

text: Captain Commando oli Capcomin maskotti 1980-luvulla. Hahmon nimi kumpusi itse yhtiön nimestä.


title: Captain Commando

text: Alun perin hahmo nähtiin Capcom-pelien ohjekirjoissa, joissa hahmo useimmin kiitti pelaajaa Capcomin tuotteiden tukemisesta. 1990-luvun alussa hahmolle annettiin lopulta oma beat ’em up -peli, mutta se ei menestynyt.


title: Captain Commando

text: Nykyään Capcomin maskotteina pidetään lähinnä "Mega Mania" tai "Street Fighter 2" -pelin hahmokaartia.


title: Irkutskin kuvernementti

text: Irkutskin kuvernementti () oli Venäjän keisarikunnan ja sen jälkeen Venäjän SFNT:n hallintoalue Itä-Siperiassa, Baikaljärven länsipuolella Angaran ja Lenan yläjuoksun vesistöalueilla. Kuvernementin pääkaupunki oli Irkutsk (51 473 as. vuonna 1897), ja asukasluku vuonna 1897 noin 514 000. Aluehallinnollisesti tämä pinta-alaltaan suuri (yli kaksi kertaa Suomen kokoinen) kuvernementti oli jaettu viiteen aluepiiriin (okrug).


title: Irkutskin kuvernementti

text: Väestö oli vuoteen 1897 mennessä venäläistynyt ja asukkaista noin 6 % oli sinne karkotettuja. Kielelliseltä jakaumaltaan venäläisiä oli 73,1 %, burjaatteja 21, 2%, juutalaisia 1,4 %, tataareja 1,4 %, puolalaisia 0,8% ja ukrainalaisia 0,4 %. Muut kielelliset ryhmät olivat pienempiä. Kaupunkiasukkaita oli tuolloin 12,2 prosenttia (62 795 as.) kuvernementin asukkaista. Heistä 55 620 kirjattiin väestönlaskennassa venäjänkielisiksi (venäjän, ukrainan tai valkovenäjän puhujat), juutalaisia oli 3 686, puolalaisia 1 236 ja tataareja 1 020. Muilta kielialueita edusti pienempi osa kaupunkiväestöstä.


title: Irkutskin kuvernementti

text: Kuvernementti perustettiin vuonna 1764. Se lakkautettiin 1926 ja liitettiin pääasiassa Itä-Siperian maakuntaan. Nykyisin entinen kuvernementin alue kuuluu pääosin Irkutskin alueeseen.


title: Virkavalta

text: Virkavalta eli virastovaltaisuus tarkoittaa sitä, että virkahenkilöstöllä on huomattavan suuri merkitys yhteiskunnan toiminnassa. Arkikielessä virkavalta tarkoittaa vain poliisia. Virkavalta ei ole politiikkaa, sillä se ei säädä lakeja vaan toteuttaa niitä. Yhteiskuntaa voidaan sanoa virkavaltaiseksi tai byrokraattiseksi, jos virkamiehistön rooli on korostunut siten, että on paljon säädöksiä, joiden toteutumista yleensä runsaslukuinen virkamiehistö vahtii. Virkavallalla on kuitenkin myös oikeus tehdä omia päätöksiään lakien puitteissa, ja on siten liikkumavaraa annettujen lakien ja säädösten toteuttamisessa. Yhteiskuntaa voidaan myös pitää sitä virkavaltaisempana, mitä enemmän mainittua liikkumavaraa on eli mitä enemmän virkamiehillä on valtaa. Länsimaat ovat melko virkavaltaisia; varsinkin Ranskalla ja Saksalla on virkavaltainen maine.


title: Virkavalta

text: Virkavaltaisuus on myös sellainen yhteiskuntamuoto, jossa virkamiehistö hallitsee. Tällaista ei ole maailmanhistoriassa pitkäaikaisena nähty.


title: Virkavalta

text: Virkavalta esitetään usein sanan byrokratia synonyymiksi.


title: Byrokratia

text: Byrokratia (ransk. "bureau" + kr. "kratein") tarkoittaa organisaatioita, toimenpiteitä, protokollia ja sääntelyä, joilla jotakin toimintaa määrätään ja suoritetaan. Sitä esiintyy tyypillisimmin hallinnossa sekä suurissa organisaatioissa.


title: Byrokratia

text:
Byrokratiaa esitetään usein samaksi asiaksi kuin virkavalta. Sanaa ”byrokratia” käytetään usein kielteisessä merkityksessä (esimerkiksi ”turhaa byrokratiaa”).
Sana "byrokratia" tuli käyttöön hieman ennen Ranskan vallankumousta (1789) ja levisi pian muihin maihin. Termi "byrokratia" on alkujaan ranskalainen. Se koostuu ranskan kielen sanasta bureau - kansi tai toimisto - ja kreikan kielen sanasta kratos - tarkoittaen hallita tai poliitista voimaa.
Byrokratiaa on kuitenkin ollut jo antiikin aikana. Keskiajalla Bysantin valtakuntaan muodostui keskitetty byrokraattinen hallinto, jossa korkeat virat periytyivät sukuaatelin piirissä. Jo 900-luvulla maassa oli yli 900 tärkeää virka-arvoa. Tämä bysantinismi on laventunut merkitsemään yleisesti muototarkkaa ja seremoniallista byrokratian viidakkoa. Tosin termi bysantinismi on tullut käyttöön vasta 1800-luvulla.


title: Byrokratia

text: Max Weber esitti byrokratian ideaalimallin vuonna 1922 postuumisti julkaistussa käsikirjoituskokoelmassaan "Wirtschaft und Gesellschaft". Ideaalimallilla Weber ei tarkoittanut mielestään parasta mahdollista organisaatiota, vaan puhdasta byrokraattista mallia (vrt. ideaoppi). Ideaalisella byrokratialla hän tarkoitti hallintomallia, jossa ihmiset tekevät töitä selkeän ohjeistuksen alaisena ja jossa työntekijöiden valta perustuu heidän ammattitaitoonsa ja asemaansa eikä ole henkilökohtainen ominaisuus. Päätökset byrokraattisessa organisaatiossa tehdään sääntöjen perusteella ja persoonattomasti, jotta päästäisiin eroon suosimisongelmista, kuten nepotismista. Byrokraattisen organisaation tarkoitus on toimia rationaalisesti ja laskelmoidusti organisaation johdon asettamien tavoitteiden toteuttamiseksi.


title: Byrokratia

text: Vaikka Weberin esittämä malli kuuluu johtamisen opintojen perusteisiin, hän ei kuitenkaan tarkoittanut omaa malliaan esikuvaksi eikä hän kirjoittanut teostaan liikkeenjohdon tutkijoille. Weberin tarkoitus oli kuvata länsimaiden rationalisoitumisen prosessia. Tämän prosessin yksi osa oli byrokraattisen vallan lisääntyminen karismaattisen vallan kustannuksella, jossa valta oli henkilökohtainen ominaisuus ja säännöt olivat "ad hoc" -sääntöjä. Weber oli myös hyvin tietoinen ”seurauksien paradoksista”, jonka mukaan keinot usein estävät tavoitteiden toteutumisen. Esimerkiksi tiettyyn pisteeseen asti säännöt auttavat organisaatiota toimimaan, mutta sääntöjen aiheuttamaan paperisotaan voi myös hukkua, ja säännöillä on tapana lannistaa työntekijöiden oma-aloitteisuutta.


title: Byrokratia

text: Lähes kaikissa organisaatioissa nykyään on byrokraattisen, rationaalisen organisoitumisen piirteitä ja tavoitteita. Työnjohto on usein hierarkkista ja tavoitteiden asettaminen tehdään hierarkian huipulla. Organisaatioissa toimitaan sääntöjen mukaan, ja esimerkiksi sosiaalietuuksien käsittely perustuu hyvinkin tarkkoihin sääntöihin, joiden tarkoitus on taata kansalaisten tasavertainen kohtelu. On myös helppo huomata, että organisaatiot eivät oikeastaan koskaan ole ideaalimallin mukaisia. Tämä voi olla sekä etu – kuten edellä on esimerkissä kuvattu – että haitta esimerkiksi silloin, kun asema organisaatiossa ei perustukaan osaamiseen.


title: Byrokratia

text: Käytännössä organisaatioissa painitaan yleensä sen ongelman kanssa, miten itsenäisesti tai sääntöjä noudattaen työntekijät työtään tekevät. Yleensä vakaassa ympäristössä toimivat organisaatiot noudattavat byrokratian sääntöjä tiukemmin kuin turbulentissa ympäristössä olevat organisaatiot, jotka hakevat organisaation joustavuudesta kykyä sopeutua muuttuvaan ympäristöön.


title: Keskiajan yliopisto

text: Ensimmäiset keskiaikaiset yliopistot perustettiin Italiaan, Ranskaan ja Englantiin 1000-luvun lopulla ja 1100-luvun alussa humanististen tieteiden, oikeustieteen, lääketieteen ja teologian tutkimus- ja opetuspaikoiksi.


title: Keskiajan yliopisto

text: Euroopan lisäksi yliopistoja oli keskiajalla myös Aasiassa.


title: Keskiajan yliopisto

text: Keskiajalla eurooppalainen yhteiskunta ammattimaistui, ja samalla kasvoi tarve papiston ammattimaiselle koulutukselle. Ennen 1200-lukua Euroopan henkinen elämä keskittyi luostareihin, jotka olivat erikoistuneet lähinnä liturgian ja rukouksen kehittämiseen. Vain harvat luostarit kasvattivat todellista älymystöä ja toimivat teologisen ja filosofisen tutkimuksen koteina.


title: Keskiajan yliopisto

text: Paavi Gregorius VII:n toimeenpanemien uudistusten seurauksena kirkon kanonisen lain ja sakramenttien opiskelun painotus lisääntyi, ja piispat perustivat katedraalikouluja papiston koulutusta varten. Kanonisen lain lisäksi niissä opetettiin myös maallisempia asioita, kuten kirkon hallintoa ja taloutta, sekä logiikkaa ja väittelytaitoa saarnaamisen ja teologisten keskusteluiden tueksi.


title: Keskiajan yliopisto

text: Opiskelusta tuli oleellinen osa kirkon hierarkiassa ylenemistä. Opettajilla oli myös suurta arvovaltaa. Kysyntä kasvoi kuitenkin suuremmaksi kuin mihin katedraalikoulut kykenivät vastaamaan, ne kun toimivat yleensä yhden opettajan alaisuudessa. Samoin pienemmissä kaupungeissa katedraalikoulujen opiskelijoiden ja kaupunkilaisten välinen jännitys kasvoi usein suureksi. Näin katedraalikoulut siirtyivät suurempiin kaupunkeihin, kuten Pariisiin ja Bolognaan.


title: Keskiajan yliopisto

text: Nykyaikaisen yliopiston edeltäjä syntyi Pariisiin vuonna 1150 erityisesti Pierre Abélardin ohjauksessa. Hän kirjoitti teoksen "Sic et Non" (”Kyllä ja ei”), johon oli koottu tekstejä yliopisto-opiskelijoiden käyttöön. Abélard ja monet muut olivat tyytymättömiä kaupunkilaisten ja opiskelijoiden välisiin jännitteisiin ja kirkon johtavien intellektuellien sensurointiyrityksiin. Tämän vuoksi he perustivat yliopiston, "universitas", joka oli järjestetty keskiaikaisen killan tapaan. Yliopiston tarkoituksena oli olla suurimittainen, itsehallinnollinen ja pysyvä instituutio korkeinta koulutusta varten.


title: Keskiajan yliopisto

text: Mallia yliopistoihin otettiin muun muassa Al-Karaouinen yliopistosta, jonka perustajaksi mainitaan usein Fatima al-Fihri vuonna 859. Monet eurooppalaiset oppineet kävivät opiskelemassa matematiikkaa kyseisessä yliopistossa ennen kuin arabialaiset numerot ja nolla olivat vielä käytössä Euroopassa.


title: Keskiajan yliopisto

text: 1200-luvulle tultaessa lähes puolet kirkon korkeimmista apottien, arkkipiispojen ja kardinaalien viroista ja yli kolmannes alemmista viroista oli tutkinnon suorittaneiden maistereiden hallussa. Samoin monet sydänkeskiajan suurimmat teologit, kuten Tuomas Akvinolainen ja Robert Grosseteste, olivat keskiaikaisen yliopiston kasvatteja.


title: Keskiajan yliopisto

text: Keskiaikaisen yliopiston kehitys ajoittui samaan aikaan, kun platonismin ja uusplatonismin merkitys teologiassa ja filosofiassa alkoi vähetä, ja tilalle astuivat Aristoteleen teoriat, jotka esiteltiin uudestaan islamilaisten ja juutalaisten oppineiden välityksellä.


title: Keskiajan yliopisto

text: Alun perin keskiaikaisissa yliopistoissa ei ollut kampusta. Opetusta järjestettiin siellä missä oli tilaa, kuten kirkoissa ja kodeissa. Näin yliopisto ei ollut niinkään fyysinen paikka kuin joukko ihmisiä jotka olivat liittyneet yhteen "universitakseksi".


title: Keskiajan yliopisto

text: Yliopistoja oli kahdenlaisia, riippuen siitä kuka maksoi opetuksen. Ensimmäiseen tyyppiin kuuluvissa yliopistoissa opiskelijat maksoivat opettajille opetuksesta. Tällaista yliopistoa edusti muun muassa Bolognan yliopisto. Toiseen tyyppiin kuuluvissa yliopistoissa kirkko maksoi opetuksen. Tähän tyyppiin kuului muun muassa Pariisin yliopisto. Tästä erosta seurasi myös muita eroja yliopistojen luonteessa. Bolognassa opiskelijat johtivat koulua, ja tämä laittoi opettajat usein suurten paineiden alle ja oli heille haitaksi. Pariisissa opettajat johtivat koulua, ja siksi siitä tuli houkutteleva paikka kaikille opettajille ympäri Eurooppaa. Pariisissa tärkein oppiaine oli teologia, sillä kirkko maksoi opetuksen ja määräsi näin opiskelun kohteen. Bolognassa puolestaan pääaineena oli laki, sillä opiskelijat valitsivat maallisempia aiheita.


title: Keskiajan yliopisto

text: Kandidaatin tutkinnon ("bacchalauraeus") suorittaminen kesti kuusi vuotta, ja maisterin ("magister") ja tohtorin ("doctor") tutkinnon suorittaminen lisäsi tutkintoaikaan jopa 12 vuotta. Ensimmäiset kuusi vuotta opiskeltiin filosofisessa eli artistisessa tiedekunnassa niin sanottuja vapaita taiteita: aritmetiikkaa, geometriaa, tähtitiedettä, musiikin teoriaa, kielioppia, logiikkaa ja retoriikkaa. Painopiste oli logiikassa, koska se oli hyvin tärkeää skolastiikalle, joka oli tärkein opetusmenetelmä.


title: Keskiajan yliopisto

text: Kun opiskelija oli suorittanut kandidaatin tutkinnon, hän valitsi yhden kolmesta tiedekunnasta − oikeustieteellisen, lääketieteellisen tai teologisen tiedekunnan − jossa hän jatkoi opiskelua kohti maisterin tai tohtorin tutkintoa. Teologia oli oppiaineista arvossa pidetyin ja vaikein.


title: Keskiajan yliopisto

text: Kurssit oli järjestetty kirjojen mukaan, ei aihealueiden mukaan. Kurssi saattoi olla esimerkiksi jostakin Aristoteleen teoksesta, tai jostain Raamatun kirjasta. Kursseja ei voinut valita vapaasti, vaan kaikkien tuli käydä samat kurssit. Myös kurssien sisältö oli ennalta määrätty. Joskus opiskelijoiden oli kuitenkin mahdollista valita kurssin opettaja.


title: Keskiajan yliopisto

text: Opiskelu yliopistossa aloitettiin 14- tai 15-vuotiaana. Oppitunnit alkoivat yleensä aamulla kello 5 tai 6. Keskiajan lukuisten pyhäpäivien vuoksi luentopäiviä oli vuodessa kuitenkin korkeintaan 150.


title: Keskiajan yliopisto

text: Oppilaat saivat nauttia papiston laillista suojelua. Näin kukaan ei saanut vahingoittaa heitä fyysisesti. Heidät voitiin haastaa oikeuteen ainoastaan kirkollisoikeudessa, ja näin he olivat immuuneja kaikille ruumiillisille rangaistuksille. Tämä mahdollisti sen, että oppilaat saattoivat rikkoa maallisia lakeja rankaisematta, mistä seurasi myös väärinkäytöksiä: varkaudet, raiskaukset ja murhat eivät olleet epätavallisia, kun nuoret miehet jätettiin ilman vakavia seuraamuksia. Tästä seurasi paljon jännitteitä maallisten auktoriteettien kanssa. Joskus opiskelijat ”lakkoilivat” jättämällä kaupungin vuosiksi. Näin tapahtui esimerkiksi Pariisissa vuonna 1229 opiskelijoiden aloittaman mellakan jälkeen. Mellakassa kuoli useita opiskelijoita. Seurauksena yliopisto meni lakkoon kahdeksi vuodeksi.


title: Keskiajan yliopisto

text: Yliopistoihin ei päästetty naisia, koska opiskelijoilla oli pappisstatus, eivätkä naiset voineet toimia pappeina.


title: Keskiajan yliopisto

text: Yksi suosituimmista yliopistojen käyttämistä kirjoista oli Pietari Lombardialaisen "Sentenssit" ("Quattuor libri sententiarum", ”Sentenssien neljä kirjaa”). Teologian opiskelijoiden tuli kirjoittaa laajoja kommentaarioita teoksesta osana opintojaan. Suuri osa keskiaikaisesta filosofisesta ja teologisesta ajattelusta voidaan löytää tällaisista skolastisista kommentaarioista eri teksteihin.


title: Keskiajan yliopisto

text: Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta rekisteröi kaikki kansainvälisesti maineikkaimmat yliopistot nimellä Studium generale. Siihen kuuluvia yliopistoja kannustettiin jakamaan tietojaan koko Eurooppaan. Tämä tapahtui usein niin, että ne luennoivat kursseja muissa Studium generaleen kuuluvissa yliopistoissa.


title: Keskiajan yliopisto

text: Tiedetään, että keskiajalla noin 150 suomalaista tai Turun hiippakunnassa työskennellyttä ulkomaalaista suoritti tutkintoja ja luennoi yliopistoissa eri puolilla Eurooppaa. Heiltä ei ole kuitenkaan säilynyt heidän kirjoittamikseen tunnistettuja kirjoituksia. Opiskelijoita on saattanut olla huomattavasti enemmän, sillä yliopistojen kirjoihin on usein kirjattu vain tutkinnon suorittaneet opiskelijat.


title: Keskiajan yliopisto

text: Suomalaisten suosituimmat yliopistot olivat Pariisin, Rostockin ja Leipzigin yliopisto. Ensimmäiset suomalaiset opiskelijat tunnetaan Pariisin yliopistosta vuodelta 1313. Pariisin yliopistossa suomalaiset kuuluivat englantilais-saksalaiseen ”kansakuntaan” ("nation", vrt. osakunta). Opiskelu oli hyvin kallista, ja niin Suomesta ulkomaille lähteneet opiskelijat kuuluivat ylempiin piireihin. Heistä tuli piispoja ja pappeja Suomen katolisen kirkon palvelukseen.


title: Keskiajan yliopisto

text: Euroopan keskiaikaiset yliopistot perustamisjärjestyksessä:


title: Krasnojarsk

text: Krasnojarsk () on suurkaupunki Itä-Siperiassa Venäjällä Jenisein varrella. Kaupunki sijaitsee Krasnojarskin aluepiirin eteläosassa ja on aluepiirin hallinnollinen keskus.


title: Krasnojarsk

text: Krasnojarsk on Siperian suurimpia kaupunkeja noin miljoonan asukkaan väkiluvullaan ja sen väkiluku on kasvanut myös 2000-luvulla. Vuoden 2010 väestönlaskennassa "Krasnojarskin kaupunkipiirikunnan" asukasluku oli 974 591, josta 973 826 asui varsinaisessa Krasnojarskin kaupungissa ja 765 kaupunkipiirikunnan maaseutualueilla. Valtiollinen uutistoimisto Ria Novosti raportoi, että kaupunki ilmoitti saavuttaneensa miljoonan asukkaan rajan 6. huhtikuuta 2012.


title: Krasnojarsk

text: Kaupungissa on laivanrakennus-, kone-, puunjalostus-, nahka-, kemian- ja elintarviketeollisuutta. Lisäksi tuotetaan alumiinia. Kaupungin läheisyydessä Jeniseissä on suuri vesivoimala, joka on yksi maailman suurimmista. Toisen maailmansodan aikana kaupunkiin siirrettiin runsaasti teollisuutta Neuvostoliiton Euroopan puolisilta alueilta.


title: Krasnojarsk

text: Krasnojarskin rautatieasema on tärkeä asema Siperian radalla, runsas 4 050 kilometriä Moskovasta itään. Kaupungissa on myös jokisatama, ja sen läheisyydessä sijaitsee Jemeljanovon lentoasema. Kaupungissa on metro.


title: Krasnojarsk

text: Krasnojarskissa toimii vuonna 2006 perustettu Siperian federaatioyliopisto, joka syntyi kun yhdistettiin neljä aiempaa suurta korkeakoulua: Krasnojarskin valtionyliopisto, Krasnojarskin teknillinen valtionyliopisto, Krasnojarskin arkkitehtuurin ja rakennustekniikan valtionakatemia sekä Krasnojarskin värimetallien ja kullan valtionyliopisto.


title: Krasnojarsk

text: Alun perin Krasnojarskiin perustettiin Novosibirskin yliopiston haaraosasto vuonna 1963, ja se itsenäistyi 1969 Krasnojarskin valtionyliopistoksi. Lisäksi kaupungissa toimii Sukatševin metsäinstituutti ja Venäjän tiedeakatemian osastoja.


title: Krasnojarsk

text:
Krasnojarsk on perustettu 1628 rajalinnoitukseksi kasakka Andrei Dubenskoin johdolla Katša- ja Jeniseijokien yhtymäkohtaan.
Vuosina 1735–1741 tiet yhdistivät kaupungin läheisiin Atšinskiin ja Kanskiin ja siten muuhun Venäjään. 1800-luvun kaupunki oli Siperian kasakoiden keskus. Kaupungin oikeudet se sai 1822, jolloin siitä tuli Jenisein kuvernementin hallintokeskus. Kaupunki oli syrjäisen sijaintinsa vuoksi myös poliittisista syistä karkotettujen sijoituspaikka.


title: Krasnojarsk

text: Vuonna 1749 löydettiin kaupungin eteläpuolelta 680 kg:n meteoriitti, joka tuotiin kaupunkiin tutkittavaksi 1772 saksalaisen Peter Simon Pallasin johdolla. Meteoriitista tuli ensimmäinen hapolla etsattu ja G. Thomson löysi siitä Widmanstättenin kuviot. Sen mukaan nimettiin myös pallasiitti.


title: Krasnojarsk

text: Siperian radan valmistuminen 1895 ja kultalöydöt vaikuttivat suuresti kaupungin kasvuun. Siitä tuli Krasnojarskin aluepiirin hallinnollinen keskus 1934. Stalinin kaudella kaupungin lähellä oli suuri vankileiri.


title: Krasnojarsk

text: Vuonna 1964 valmistui Jeniseihin 30 km Krasnojarskista pohjoiseen Krasnojarskin vesivoimalaitos. Voimalaitospato loi jokeen 200 km pitkän jäätymättömän alueen ('polynja'), joka muutti aluetta kosteammaksi ja lämpimämmäksi.


title: Krasnojarsk

text: Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen ja yksityistämisen aikana suuri osa kaupungin teollisuutta meni konkurssiin tai päätyi epämääräisten liikemiesten käsiin. Liikemies Anatoli Bykov menetti alumiinisulattamon omistuksen, kun hänet tuomittiin liikemieskumppaninsa murhasta. Alumiinisulattamo ja voimalaitos ovat nykyisin Oleg Deripaskan RusAlin ja RusHydron omistuksessa.


title: Krasnojarsk

text:
Krasnojarskilainen jääpalloseura Jenisei on yksi Neuvostoliiton menestyneimmistä jääpalloseuroista, se voitti 11 kertaa maan mestaruuden vuosina 1980-91. Nykyisin Jenisei pelaa Venäjän jääpallon superliigassa.
Kaupungista on kotoisin samannimiset jalkapalloseura FC Jenisei Krasnoyarsk, sekä koripalloseura BK Jenisei Krasnojarsk, joka pelaa koripalloa maan pääsarjassa.


title: Krasnojarsk

text: Krasnojarskissa on Inkerin kirkon Siperian rovastikuntaan kuuluva seurakunta.


title: Hydrostaattinen paine

text: Hydrostaattinen paine on vedessä ja muissa nesteissä vallitseva nesteen oman painovoiman aiheuttama paine.


title: Hydrostaattinen paine

text:
Hydrostaattinen paine on nesteen tiheyden, putoamiskiihtyvyyden ja nesteen korkeuden tulo. Se voidaankin esittää yhtälöllä
jossa:


title: Hydrostaattinen paine

text: Kaavasta voidaan laskea, että normaalia ilmanpainetta (1,013 · 10 Pa) vastaavan vesipatsaan (tiheys 1000 kg/m) korkeus on 10,3 metriä. Elohopealla vastaava lukema on 760 mmHg.


title: Hydrostaattinen paine

text: Nesteen sisällä vallitsevaan paineeseen vaikuttaa kaksi tekijää: nesteeseen kohdistuva ulkoinen paine sekä nesteen omasta painosta johtuva hydrostaattinen paine. Ulkoinen paine voi olla nesteen pinnalla vaikuttava ilmanpaine, lisäksi ulkoinen paine voidaan luoda sulkemalla neste sylinteriin, jossa mäntää painamalla kohdistetaan nesteeseen haluttu ulkoinen paine.


title: Hydrostaattinen paine

text: Hydrostaattiseen paineeseen vaikuttavat vain painovoima, nesteen tiheys ja tarkasteltavan pisteen syvyys, ei nesteen kokonaistilavuus tai kokonaismassa. Niinpä nesteessä kaikki samalla syvyydellä olevat kappaleet ovat yhtä suuren paineen ympäröimänä. Toisaalta taas, jos eri muotoisissa astioissa on samaa nestettä yhtä korkealla, astioiden pohjassa vallitsee yhtä suuri paine. Eli hydrostaattiseen paineeseen ei vaikuta astian muoto.


title: Hydrostaattinen paine

text: Nesteiden käyttäytymisen ymmärtämiseksi on ulkoisen paineen leviämistä koskeva laki tärkeä. Tarkastellaan tilannetta, missä tutkittava neste täyttää säiliön kokonaan, ts. vapaata ilmatilaa ei jää. Säiliöön yhdistettyä mäntää painamalla voidaan nesteeseen kohdistaa halutun suuruinen ulkoinen paine.


title: Hydrostaattinen paine

text: Oletetaan, että nesteeseen on eri kohtiin sijoitettu painemittareita, jotka ilmoittavat ko. kohdassa vallitsevan paineen. Havaitaan, että kun mäntää painetaan, kaikki painemittarit osoittavat yhtä suuren paineen muutoksen mittarin sijainnista riippumatta. Tästä voidaan päätellä, että ulkoisen paineen vaihtelu leviää yhtä suurena kaikkialle nesteeseen. Tämä tulos on Pascalin laki, ja sillä on merkittäviä sovelluksia mm. hydrauliikassa. Pascalin laki on seurausta nesteiden erittäin pienestä kokoonpuristuvuudesta.


title: Hydrostaattinen paine

text: Ilmiötä voidaan havainnollistaa seuraavilla yksinkertaisilla kokeilla: Asetetaan vesiastiaan kellumaan esim. pullonkorkki. Tämän päälle lasketaan läpinäkyvä juomalasi alassuin. Painettaessa lasia kohtisuoraan vedenpinnan alle havaitaan, että korkki vajoaa sitä mukaa kuin lasia painetaan syvemmälle. Lasi ei siis täyty vedellä, vaan ilma pysyy lasin sisällä. Toisaalta kun lasi ensin upotetaan kokonaan vedenpinnan alle niin, että se täyttyy vedellä, ja sitten nostetaan lasia kohtisuoraan ylöspäin pohja edellä, havaitaan, että lasissa oleva vesi nousee lasin mukana vesiastiassa olevan vedenpinnan yläpuolelle.


title: Hydrostaattinen paine

text: Hydrostaattinen paine on otettava huomioon mm. patoja rakentaessa. Padon alaosissa vallitsee huomattavasti suurempi paine kuin yläosissa. Siksi pato rakennetaan alhaalta paksummaksi. Hydrostaattisen paineen eräs tärkeä hyödyntämistapa on vesitornien kautta tapahtuva vesijohtojen paineistaminen.


title: Uralskin oblasti

text: Uralskin oblasti tai Uralskin alue () oli Venäjän keisarikunnann hallinnollinen alue Uraljoen alajuoksulla ja Kaspianmeren ja Araljärven välisellä alueella, pääosin nykyisen Kazakstanin länsiosassa. Sen pääkaupunki oli Uralsk.


title: Gian Lorenzo Bernini

text: Gian Lorenzo Bernini (Giovanni Lorenzo Bernini, 7. joulukuuta 1598 Napoli – 28. marraskuuta 1680 Rooma) oli italialainen kuvanveistäjä, arkkitehti ja taidemaalari. Bernini on barokin kuvanveistotyylin luoja, ja häntä on kutsuttu tyylin merkittävimmäksi edustajaksi. Hän teki tärkeimmät työnsä Roomassa.


title: Gian Lorenzo Bernini

text: Bernini syntyi Napolissa 7. joulukuuta 1598. Hänen isänsä Pietro oli firenzeläissyntyinen manieristinen kuvanveistäjä, joka opetti nuorelle pojalleen taitonsa. Kun Gian oli kahdeksanvuotias, isä vei hänet Roomaan, missä lahjakas poika jatkoi veistosopintojaan.


title: Gian Lorenzo Bernini

text: Kardinaali Scipione Borghesen huvilaansa tilaama sarja luonnollista suurempia marmoripatsaita nosti Berninin kansalliseen maineeseen 1620-luvun alussa. Näistä veistoksista tunnetuimpia olivat "Pluto ja Proserpina" (1621–22), "Apollo ja Dafne" (1622–24) sekä "David" (1623–24).


title: Gian Lorenzo Bernini

text: Bernini teki jo nuorena marmorista ja pronssista useita rintakuvia aikansa merkkihenkilöistä. Hän veisti Ranskan kuningas Ludvig XIV:n, Englannin kuningas Kaarle I:n, viiden paavin sekä monen kirkonmiehen ja aristokraatin rintakuvat. Bernini elvytti taidemuodon: hän kehitti illuusion siitä, että hänen rintakuvansa oli irrotettu kokovartalopatsaasta, hän teki silmistä ja katseesta elävät, ja hän antoi kohteilleen eloisat kasvonilmeet. Berninin taidokas tapa kuvata ihon ja hiusten pintaa sekä hänen varjostustyylinsä olivat myös uutta länsimaisessa kuvanveistossa.


title: Gian Lorenzo Bernini

text: Berninin uran alkuvaiheen tärkein tukija oli paavi Urbanus VIII. Hän tilasi Berniniltä pääalttarin Pietarinkirkkoon apostoli Pietarin hautapaikan päälle, Michelangelon luoman pääkupolin alle. Bernini toteutti vuosina 1623–1624 pääalttarin ylle marmorista, pronssista ja kullasta mahtavan, 30 metriä korkean baldakiinin, jota kannattelevat jykevät kierteiset pylväät. Baldakiini on ensimmäinen varsinainen barokkimonumentti. Bernini suunnitteli Pietarinkirkkoon myös Urbanuksen hautamuistomerkin. Bernini kuitenkin epäonnistui kirkon kellotornien suunnittelussa, sillä 1646 ne jouduttiin purkamaan niiden painon aiheutettua seiniin murtumia.


title: Gian Lorenzo Bernini

text: Bernini suunnitteli Roomaan useita suihkulähteitä, kuten Fontana dei Quattro Fiumin Piazza Navonalle ja Fontana del Tritonen Piazza Barberinille.


title: Gian Lorenzo Bernini

text: Kun Bernini alkoi saada paljon toimeksiantoja, hän antoi apulaistensa tehdä osan töidensä varsinaisesta veistotyöstä. Lähes jokainen lahjakas roomalainen tai muualta kaupunkiin saapunut kuvanveistäjä työskenteli jossain vaiheessa Berninin ateljeessa, mukaan lukien hänen oma isänsä. Lähtiessään ateljeesta he olivat omaksuneet Berninin tyylin ja levittivät sitä muualle Eurooppaan. Berninin hallitseva asema herätti myös pahaa verta joissakin hänen kilpailijoissaan.


title: Gian Lorenzo Bernini

text: Berninin suurimpana mestariteoksena pidetään Santa Maria della Vittorian barokkikirkossa olevaa veistosta "Pyhän Teresan hurmio" (1645–52). Veistos esittää espanjalaista karmeliittanunnaa ja pyhimystä Ávilan Teresaa, joka on saavuttanut meditatiivisen hurmostilan. Enkeli on juuri lävistämässä Teresan sydäntä jumalallisen rakkauden nuolella.


title: Gian Lorenzo Bernini

text: Berninin viimeinen työ Pietarinkirkkoon oli nelinkertaisen pylväikön ympäröimä Pietarinaukio 1656–1667. Vanhemmiten Bernini keskittyikin aiempaa enemmän arkkitehtuuriin. Hänen suunnittelemistaan kirkoista merkittävin on Sant’Andrea al Quirinale (1658–70). Berninin myöhäistöistä merkittävimpiä on Altierin kappeli (1674).


title: Gian Lorenzo Bernini

text: Bernini jätti Rooman lyhyeksi aikaa 1665 kun Ranskan kuningas Ludvig XIV kutsui hänet Louvren arkkitehdiksi. Berninin ehdotukset Louvren suhteen torjuttiin, mutta hän sai kuitenkin veistääkseen kuninkaan rintakuvan.


title: Gian Lorenzo Bernini

text: Bernini oli myös taidemaalari. Hän teki noin 150–200 maalausta, mutta niistä vain muutama tunnetaan nykyisin. Loput ovat kadonneet tai niitä ei ole tunnistettu, sillä Bernini ei signeerannut maalauksiaan. Berninin tunnetuista maalauksista noin puolet on omakuvia 1620- ja 1630-luvuilta ennen kuin kuvanveisto ja arkkitehtuuri alkoivat viedä hänen kaiken aikansa. Bernini kertoi maalaamisen olevan hänelle houkuttelevaa ja hyvin nautinnollista, mutta hän ei siltikään pitänyt maalaamista kovin tärkeänä eikä itseään yhtä hyvänä maalarina kuin kuvanveistäjänä. Berninin maalaukset ovat yleensä hillityn monokromaattisia, minkä vuoksi joitain hänen teoksistaan on joskus pidetty Velázquezin töinä. Siveltimenvedot ovat voimakkaita, eikä maalari ole kiinnittänyt paljon huomiota vaatteiden yksityiskohtiin. Maalausten kuvaamat hahmot ovat hyvin eläväisiä ja tunteikkaita, usein kääntämässä päätään tai alkamassa puhua.


title: Gian Lorenzo Bernini

text: Bernini teki viimeisen veistoksensa 81-vuotiaana lahjaksi Roomaan muuttaneelle Ruotsin kuningatar Kristiinalle, joka ihaili Berniniä ja kieltäytyi kohteliaasti niin arvokkaasta lahjasta. Bernini kuoli 28. marraskuuta 1680 kahden viikon sairastelun jälkeen. Hänet haudattiin Santa Maria Maggioren kirkkoon. Bernini jätti testamentissaan teoksiaan kolmelle kardinaalille, paaville ja kuningatar Kristiinalle.


title: Gian Lorenzo Bernini

text: Bernini tunnettiin hyväluontoisena ihmisenä, minkä ansiosta hänellä oli aina hyvät suhteet mesenaatteihinsa. Hän oli uskonnollinen ja kävi katolisessa messussa päivittäin. Hän sai vaimonsa Caterina Tezion kanssa yksitoista lasta.


title: Kari Häkämies

text: Kari Pekka Häkämies (s. 17. syyskuuta 1956 Karhula) on suomalainen poliitikko, virkamies ja rikoskirjailija. Hän on oli kokoomuksen kansanedustaja 1987–1998, oikeusministeri 1996–1998 ja sisäasiainministeri 1999–2000.


title: Kari Häkämies

text: Häkämies on ollut Kuopion kaupunginjohtaja ja Hämeenkyrön sekä Pyhtään kunnanjohtaja. Vuosina 2013–2015 hän oli Lounais-Suomen aluehallintoviraston ylijohtaja ja aloitti helmikuussa 2015 Varsinais-Suomen liiton maakuntajohtajana.


title: Kari Häkämies

text: Häkämies valmistui ylioppilaaksi vuonna 1975 ja oikeustieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1980. Hän sai varatuomarin arvon vuonna 1982. Ennen politiikkaan siirtymistä Häkämies työskenteli Kymin tuomiokapitulin notaarina 1981–1982 ja Kotkan kaupungin sosiaali- ja terveystoimen hallintopäällikkönä vuodesta 1982. Hän oli Kotkan kaupunginvaltuuston jäsen vuodet 1981–1996.


title: Kari Häkämies

text: Eduskuntaan Häkämies valittiin ensimmäisen kerran vuoden 1987 vaaleissa. Hän oli kansanedustajana vuoteen 1998 ja toimi oikeusministerinä Lipposen I hallituksessa vuosina 1996–1998 ja sisäasiainministerinä Lipposen II hallituksessa 1999–2000. Häkämies oli eduskunnassa perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja vuosina 1995–1996. Vuonna 1998 Häkämies jätti eduskunnan ja siirtyi Kuopion kaupunginjohtajaksi. Vuonna 2001 hän aloitti sisäministeriön kansliapäällikkönä.


title: Kari Häkämies

text: Vuonna 2003 Häkämies erosi kansliapäällikön tehtävästä naishenkilöön kohdistuneen teleurkinnan ja pahoinpitelyn vuoksi. Hänet pidätettiin kansliapäällikön virasta 20. toukokuuta 2003 ja hän jätti kesäkuussa eroanomuksensa, joka koski viranhoitoa 9. heinäkuuta 2003 alkaen. Häkämies tuomittiin 90 päivän päiväsakkoon eli noin 3 000 euron sakkoon Raaseporin käräjäoikeudessa.


title: Kari Häkämies

text: Vuosina 2004–2005 Häkämies työskenteli Turkki & Kokko -asianajotoimiston neuvottelevana lakimiehenä. Vuonna 2005 hän aloitti Kotkan kaupungin sosiaali- ja terveystoimen hallintojohtajana. Huhtikuussa 2009 Häkämies valittiin Hämeenkyrön kunnanjohtajaksi. Hän irtisanoutui tehtävästä tammikuussa 2011. Häkämies kertoi muuttavansa perheensä kanssa Kotkaan ja jatkavansa juristin töitä. Kesäkuussa 2011 Häkämies valittiin Pyhtään kunnanjohtajaksi. Hän aloitti tehtävässä elokuussa. Elokuussa 2012 Häkämies siirtyi Lounais-Suomen aluehallintoviraston ylijohtajaksi Turkuun. Helmikuussa 2015 Häkämies aloitti Varsinais-Suomen liiton maakuntajohtajana.


title: Kari Häkämies

text: Muun uransa ohella Häkämies on kirjoittanut rikosromaaneita. Hänen esikoisteoksensa "Rehelliseksi tunnettu" julkaistiin Tampereen kirjamessuilla helmikuussa 2010.


title: Kari Häkämies

text: Häkämiehen kirjoja ovat julkaisseet Teos ja Crime Time.


title: Kari Häkämies

text: Häkämiehen isä oli opetusneuvos ja kansanedustaja Erkki Häkämies. Hänen veljensä Jyri Häkämies on entinen kokoomuksen kansanedustaja ja ministeri, joka toimii Elinkeinoelämän keskusliiton toimitusjohtajana.


title: Kari Häkämies

text: Tammikuussa 2009 Häkämies avioitui kulttuurijohtaja Laura Päiviön kanssa. Häkämiehellä on poika ensimmäisestä avioliitostaan luokanopettaja Kirsi-Marja Perttulan kanssa.


title: Maija Rask

text: Maija-Liisa (Maija) Rask (s. 28. tammikuuta 1951 Turku) on suomalainen poliitikko. Rask oli Lipposen toisen hallituksen opetusministeri vuosina 1999–2003 ja SDP:n kansanedustaja vuosina 1991–2007. Hän putosi eduskunnasta vuoden 2007 vaaleissa.


title: Maija Rask

text: Rask on valmistunut sairaanhoitajaksi vuonna 1974 ja terveydenhoitajaksi vuonna 1980. Hän työskenteli sairaanhoitajana Ulleråkersin sairaalassa Uppsalassa vuosina 1974–1977 ja Kemin kaupungin terveydenhoitajana vuosina 1979–1984, jonka jälkeen Rask siirtyi vuonna 1985 sairaanhoidon opettajaksi Kemin terveydenhuolto-oppilaitokseen. Rask valmistui vuonna 2006 kasvatustieteen maisteriksi ja vuonna 2012 kasvatustieteen tohtoriksi Lapin yliopistosta. Hänen kotikuntansa on Kemi, jonka kaupunginvaltuustossa hän on ollut vuodesta 1985.


title: Avaruusvoimala

text: Avaruusvoimala on NASAn jo 1970-luvun alussa esittelemä ehdotus ratkaisuksi öljykriisin aiheuttamaan sähköpulaan Yhdysvalloissa. Avaruusvoimala kiertäisi maapalloa tai olisi sijoitettu Kuuhun. Avaruuden tyhjiössä aurinkokennojen teho on maksimaalinen. Vaihtoehtoisesti avaruusvoimalassa voitaisiin auringon säteilyllä kaasuttaa nestemäistä vetyä erityisiä turbiineja ja edelleen sähkögeneraattoreita pyörittämään. Avaruuden kylmyydessä vety voidaan nesteyttää uudelleen.


title: Avaruusvoimala

text: Laitoksen tuottama sähköenergia välitettäisiin maapallolle laseria, mikroaaltoja tai antimateriaa käyttäen. Ongelmina ovat säteilyn vaarat ja antimaterian toimittaminen maapallolle avaruusaluksilla: mahdollisessa onnettomuudessa tapahtuva räjähdys olisi atomipommin luokkaa. Antimaterian muuntaminen takaisin energiaksi onnistuu seuraavasti: esimerkiksi antivedyn ja vedyn yhdistäminen magneettisessa "pullossa" synnyttäisi suuren määrän lämpöenergiaa, jolla tuotettaisiin höyryä höyryturbiinia varten.


title: Kalevi Hemilä

text: Matti Kalevi Hemilä (s. 21. syyskuuta 1952 Kärsämäki) on suomalainen elinkeinoelämän vaikuttaja ja poliitikko. Hän toimi Lipposen ensimmäisessä (1995–1999) ja toisessa hallituksessa maa- ja metsätalousministerinä (ammattiministeri).


title: Kalevi Hemilä

text: Hemilä kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1971 ja väitteli maatalous- ja metsätieteiden tohtoriksi 1984. Hän työskenteli tutkijana Maatalouden taloudellisessa tutkimuslaitoksessa 1980–1986 ja toimi maatilahallituksen viimeisenä pääjohtajana 1986–1992. Virkaan nimitettäessä lokakuussa 1986 juuri 34 vuotta täyttänyt Hemilä oli itsenäisen Suomen toistaiseksi kaikkien aikojen nuorin keskusviraston pääjohtaja. Vuosina 1993–1995 hän oli maa- ja metsätalousasioiden erityisasiantuntijana Suomen EU-edustustossa Brysselissä ja ministerikautensa jälkeen 1999–2002 maa- ja metsätalousministeriön kansliapäällikkönä. Hemilä siirtyi 2002 Elintarviketeollisuusliiton toimitusjohtajaksi ja 2003 edelleen Teollisuuden ja Työnantajain Keskusliiton johtoon.


title: Kalevi Hemilä

text: Hemilä sai rajun aivoverenvuodon 24. syyskuuta 2003, josta kuitenkin kuntoutui ja palasi työelämään. Huhtikuussa 2005 Hemilä aloitti Keskinäisen eläkevakuutusyhtiö Eteran varatoimitusjohtajana. Eteran toimitusjohtajana hän toimi 1. tammikuuta 2006 alkaen 16. joulukuuta 2009 asti, jolloin hän yllättäen erosi toimitusjohtajan tehtävistä. Aiemmin samana vuonna hän oli hakenut julkisesti Kuntien eläkevakuutuksen toimitusjohtajuutta, mutta ei tullut valituksi. Tasavallan presidentti myönsi Hemilälle ministerin arvonimen 30. marraskuuta 2007.


title: Mongolidinen rotu

text: Mongolidinen rotu eli keltainen rotu on ulkonäköön tai fyysisiin ominaisuuksiin perustuvassa luokituksessa käytetty nimitys oletetulle ihmisrodulle, johon on katsottu kuuluvaksi lähinnä Keski- ja Itä-Aasian kansat, "mongolidit". Lisäksi on mongolidiseen rotuun usein luettu kuuluviksi intiaanit.


title: Mongolidinen rotu

text: Tähän rotuun luetuille kansoille tyypillisiä fyysisiä ominaisuuksia ovat kellertävän ruskea iho, suora musta tukka ja silmän yläluomen ns. mongolipoimu eli "epikantus", huomattavat poskiluut sekä vähäkarvaisuus. Tällaiset piirteet ovat tyypillisiä Keski- ja Itä-Aasian väestölle.


title: Mongolidinen rotu

text: Käsite on historiallinen. Useiden tietosanakirjojen mukaan nykyisin käsitettä "mongolidi" pidetään useimmiten vanhentuneisiin rotuteorioihin perustuvana ja mahdollisesti ainakin englannissa halventavana.Unesco on jo vuonna 1950 suositellut termistä "rotu" luopumista ihmispopulaatioista puhuttaessa. Myöhemmin muun muassa American Anthropological Associationin ja Yhdysvaltain tiedeakatemian the Institute of Medicinen mukaan mongolidin tai negridin kaltaisilla rotujaotteluilla ei ole minkäänlaista biologista pohjaa.. Nykyaikaisessa genetiikassa yleisimmin käytetty käsite on "aasialainen".


title: Mongolidinen rotu

text: Jotkut tiedeyhteisön jäsenet katsovat rotujaottelun edelleen hyödylliseksi. Muun muassa filosofi Michael Levin on esittänyt, että rotu on yhä edelleen hyödyllinen käsite ja rotukäsitteen kritiikkiä motivoivat enemmän poliittiset kuin tieteelliset syyt. Vuonna 1996 eräässä yhdysvaltalaisessa tieteellisessä julkaisussa mongolidin, negroidin ja europidin kaltaisia käsitteitä käytti yli neljäsosa artikkeleista, joskin niiden esiintyvyys oli laskenut koko 1900-luvun ajan. Vuonna 1985 tehdyn mielipidemittauksen mukaan ihmisrotujen olemassaoloon uskoi yli puolet biologeista, kehityspsykologeista ja fyysisistä antropologeista Vuonna 1999 uusitussa kyselyssä fyysistä antropologeista enää 31 % ja kulttuuriantropologeista 20 % uskoi rotuihin biologisena käsitteenä.


title: Mongolidinen rotu

text: 1800-luvun lopulta ja 1900-luvun alkuun saakka suomalaiset luokiteltiin saksalaisen tieteen piirissä mongolidiseen rotuun kuuluviksi, tämä todettiin virheelliseksi ja suomalaisen rotututkimuksen yhtenä tavoitteena 1900-luvun alussa oli kumota tämä väite. Saamelaiset luokiteltiin mongolideiksi, mutta suomalaisten katsottiin kuuluvan europidiseen itäbalttilaiseen rotuun.


@ eli ät-merkki (vanh. taksamerkki) on englannin kielen prepositiota "at" tarkoittava lyhennemerkki. Varsinkin Yhdysvalloissa sitä käytetään yksikköhinnan merkkinä samaan tapaan kuin useimmissa Euroopan maissa ranskan à-prepositiota. Nykyisin sen tunnetuin käyttöyhteys on kuitenkin sähköpostiosoitteissa, joissa se erottaa henkilönnimen postipalvelimen nimestä. Englannin kielen prepositio "at" ilmaisee jossakin paikassa olemista, tässä yhteydessä sananmukaisesti jossain koneessa. Tällöin osoite "taneli@wikipedia.org" kääntyy suomeksi muotoon ”taneli wikipedia.orgissa”.


@-merkin alkuperästä on ollut erilaisia käsityksiä. On muun muassa arveltu sen tulevan latinan sanasta "ad" tai ranskalaisten ja saksalaisten kauppiaiden käyttämästä "à"-sanasta. Italialaisen tutkijan Giorgio Stabilen mukaan varhaisin @-merkin käyttö olisi vuodelta 1536 italialaisen kauppiaan kirjeessä, jossa sitä käytettiin mittayksikkönä.


ASCII-merkistöön @-merkki on kuulunut alusta lähtien, ja sen koodiarvo on 64 (heksadesimaalilukuna +0040).


Nykyisin hyvin tunnetun merkityksen merkki sai, kun Ray Tomlinson (1941-2016) keksi 1970-luvulla käyttää sitä erottamaan henkilönnimen postipalvelimen nimestä. Eräissä tietoteknisissä yhteyksissä sitä kuitenkin käytetään muihinkin tarkoituksiin. Esimerkiksi MS-DOS-käyttöjärjestelmän .bat-komentojonot suoritetaan siten, että tulostetaan ensin komento ja suoritetaan se sitten, mutta @-merkki komennon alussa poistaa komennon tulostuksen ennen suoritusta. OpenVMS-käyttöjärjestelmän DCL-komentokielessä @-merkki komentojonotiedoston nimen edessä tarkoittaa kyseisen komentojonon ajokäskyä.


Koska merkin joutuu usein lausumaan sähköpostiosoitetta ääneen lukiessaan, sille on kertynyt useita lempinimiä, kuten ”kissanhäntä”, ja ”miukumauku”. Nimet saattavat kuitenkin aiheuttaa sekannusta, jos kuulija ei ole tietoinen, että kyseisiä lempinimiä käytetään.


title: Smolensk

text: Smolensk () on Smolenskin alueen pääkaupunki Länsi-Venäjällä lähellä Valko-Venäjän rajaa. Se sijaitsee Dneprin yläjuoksulla 419 kilometriä Moskovasta länteen. Asukkaita on 315 600 henkeä (vuonna 2009).


title: Smolensk

text: Smolensk on yksi Venäjän vanhimmista kaupungeista. Se mainitaan ensimmäisen kerran vuosina 862–865. Viikinkien idäntien varrella sijainnut Smolensk oli slaavilaisten krivitšien tärkein linnoitus sekä huomattava kaupan ja käsityöammattien keskus. Vuonna 882 kaupunki liitettiin Kiovan Venäjään. 1100-luvulla siitä tuli Smolenskin ruhtinaskunnan keskus. Vuosina 1404–1514 se kuului Liettuan suuriruhtinaskuntaan. Vuosina 1596–1602 kaupunki ympäröitiin kivisellä linnoitusmuurilla. Puolalaiset valloittivat Smolenskin vuonna 1611. Vuonna 1667 kaupunki liitettiin lopullisesti Venäjään.


title: Smolensk

text: Vuodesta 1708 lähtien kaupunki oli Smolenskin läänin, vuosina 1719–1726 Riian läänin Smolenskin maakunnan, vuodesta 1776 Smolenskin käskynhaltijakunnan ja vuodesta 1796 läänin keskus. Ranskalaiset valtasivat kaupungin Napoleonin Venäjän-retken aikana vuonna 1812. 1800-luvun loppupuolella Smolenskista tuli tärkeä rautatieliikenteen solmukohta, mutta sen teollinen kehitys oli vaatimatonta. Ympäröivän maaseudun asukkaat olivat etupäässä valkovenäläisiä. Kaupunkilaisista oli ortodoksien lisäksi 8,1 % juutalaisia, 5,7 % katolilaisia ja 1,5 % luterilaisia (vuonna 1897).


title: Smolensk

text: Vuonna 1929 Smolenskista tuli Läntisen alueen ja vuonna 1937 Smolenskin alueen keskus. Toisen maailmansodan aikana kaupunki oli saksalaisten miehittämä ja tuhoutui pahoin. Sodan jälkeen se rakennettiin käytännössä kokonaan uudestaan. Neuvostoaikana tärkeimmiksi tuotannonaloiksi muodostuivat koneenrakennus, kevyt ja elintarviketeollisuus.


title: Smolensk

text: Vuodesta 1951 lähtien kaupungissa on suoritettu järjestelmällisiä arkeologisia kaivauksia. Kaupunginmuurin sisällä ja Dneprin rannalla on jopa kahdeksan metriä paksu 1000–1900-lukujen kulttuurikerros sekä merkkejä 900-luvun vaurioituneesta kerroksesta. Kaivauksissa on löydetty puulla katettuja katuja (21 päällekkäistä kerrosta), rakennusten jäännöksiä, käyttöesineitä, aseita ja tuohikirjeitä.


title: Smolensk

text: Smolenskissa on kone-, metalli-, puu-, tekstiili-, nahka- ja elintarviketeollisuutta sekä alkoholin tuotantoa.


title: Smolensk

text: Smolensk on tärkeä rautatieristeys, josta on yhteydet Moskovaan, Pietariin, Brjanskiin, Minskiin, Vitebskiin, Vilnaan, Kaliningradiin ja vaikkapa Varsovaan. Smolenskin rautatieaseman kautta kulkee kymmeniä kaukojunia päivittäin eri puolille Venäjää, Valko-Venäjää, Keski-Eurooppaa, Ukrainaa ja Kazakstania, lisäksi on lähijunia. Sen kautta kulkee eurooppatie 30 (valtatie M1). Kaupungissa on myös Dneprin jokisatama ja lentokenttä. Smolenskin eteläosissa sijaitsevan pienehkön siviililentokentän ohella kaupungin pohjoispuolella sijaitsee sotilaslentokenttä, jonka läheisyydessä tapahtui Puolan presidentin seurueineen surmannutlento-onnettomuus huhtikuun 10. päivänä 2010.


title: Smolensk

text: Dnepr jakaa kaupungin kahtia pohjois- ja eteläosaan. Vanha kaupunki sijaitsee syvien rotkojen erottamilla kukkuloilla. Keskustan suorakulmainen ja osin säteittäinen asemakaava on vahvistettu vuonna 1818.


title: Smolensk

text: Kaupungin vanhimpia rakennuksia ovat 1100-luvulla rakennetut Pietarin ja Paavalin, evankelista Johanneksen sekä arkkienkeli Mikaelin kirkot. Kuusi ja puoli kilometriä pitkä, 38 tornia käsittänyt kaupunginmuuri on säilynyt osittain.


title: Smolensk

text: Sobornaja-mäellä kohoaa barokkityylinen Jumalansynnyttäjän kuolonuneen nukkumisen katedraali (1677–1679, uudistettu 1732–1740) loisteliaine ikonostaaseineen ja kellotapuleineen. Sen lähellä sijaitsevat Kolminaisuuden luostarin katedraali (1738–1740), Kristuksen taivaaseen astumisen kirkko (1694–1698) ja barokkityylinen Abrahamin luostarin Kristuksen kirkastumisen katedraali (1755). Klassismia edustavat kuvernöörin talo ja Georgioksen kirkko (molemmat 1781) sekä aateliskokouksen rakennus (arkkitehti Avraam Melnikov, 1825). Huomattavia muistomerkkejä ovat mm. vuoden 1812 isänmaallisen sodan monumentit.


title: Smolensk

text: Kaupungissa toimii yliopisto (entinen kasvatustieteellinen korkeakoulu), lääketieteellinen, maatalous- ja liikuntakorkeakoulu sekä useiden valtakunnallisten korkeakoulujen filiaaleja. Kulttuurilaitoksia ovat draama- ja nukketeatteri, filharmonia, historiallinen museo, taidemuseo, Sergei Konjonkovin veistosmuseo ym.


title: Kurt Weill

text: Kurt Julian Weill (2. maaliskuuta 1900 Dessau, Saksa – 3. huhtikuuta 1950 New York, Yhdysvallat) oli saksalainen säveltäjä.


title: Kurt Weill

text: Kurt Weill kasvoi uskonnollisessa juutalaisperheessä Dessaun juutalaiskaupunginosassa, jossa hänen isänsä Albert Weill (1867–1950) oli kanttorina. Hän aloitti pianotunnit 12-vuotiaana ja teki samoihin aikoihin ensimmäiset sävellyksensä. Weillin ensimmäinen säilynyt sävellys on vuodelta 1913 ja nimeltään "Mi Addir: Jüdischer Trauungsgesang". 1920-luvulla hän opiskeli muun muassa Ferruccio Busonin ja Engelbert Humperdinckin johdolla.


title: Kurt Weill

text: Vuonna 1915 Weill alkoi opiskella Albert Bingin johdolla, joka opetti nuorukaiselle pianonsoittoa, sävellystä, musiikin teoriaa ja johtamista. Weill esiintyi pianistina ensimmäisen kerran vuonna 1915. Seuraavina vuosina hän sävelsi lauluja eri runoilijoiden, kuten Joseph von Eichendorffin, Arno Holzin ja Anna Ritterin, runoihin.


title: Kurt Weill

text: Weillin tunnetuin teos on Bertolt Brechtin kanssa tehty vuonna 1928 valmistunut "Kolmen pennin ooppera" (alkup. "Die Dreigroschenoper", 1954) joka perustuu "Kerjäläisoopperaan". Hitlerin noustua valtaan 1933 Weill lähti Saksasta Ranskaan, josta hän jatkoi 1935 Yhdysvaltoihin ja eli siellä lopun elämäänsä.


title: Kurt Weill

text: Muun muassa rockyhtye The Doors on levyttänyt version "Alabama Songista" ensialbumilleen "The Doors" (1967). Muita tunnettuja Weillin laulujen tulkintoja ovat esimerkiksi Olavi Virran levyttämä "Puukko-Mackie", jonka Louis Armstrong on levyttänyt englanniksi nimellä "Mack the Knife", ja Nina Simonen "Pirate Jenny".Woody Allen käytti Weillin musiikkia v. 1987 elokuvassa Radio Days, mm 'September Song' kappaletta, jota Allen piti eräänä parhaimmista amerikkalaisen kevyen musiikin kappaleena.