title: Olaus Petri

text: Olaus Petri vastusti katolista kirkkoa. Tämä näkyy siinä, miten hän irrottautui aiemmista historioitsijoiden tavoitteista. Olaus Petri ei hyväksynyt keskiaikaista ajatusta, jonka mukaan lähteen luotettavuus voitaisiin ratkaista sillä, että kirkko siunasi sen. Uskonpuhdistajana Olaus oli vapaampi paljastamaan korkeiden henkilöiden puolueellisia näkemyksiä, joita aiemmin pidettiin koskemattomina. Sovellettu yksilökohtainen metodi vaati historioitsijalta entistä suurempaa tutkimus- ja analysointipanosta. Esimerkkinä konkreettisesta asettumisesta aiempaa perinnettä vastaan toimii kuningas Maunu Eerikinpojan kuvaus. Historioitsijat olivat aiemmin katsoneet, että tämän kuninkaan hallituskausi oli alkanut hyvin, mutta muuttunut huonommaksi, kun kuningas lakkasi kuuntelemasta hengellisiä neuvonantajiaan, muun muassa pyhää Birgittaa. Pääasiallisena lähteenä tähän kritiikkiin oli "Revelationes coelestes", Birgitan ilmestysten muistiinpanot, jotka myöhemmin johtivat Birgitan kanonisointiin. Tässä yhteydessä Birgitta oli jäävi, sillä hänellä oli yhteiset intressit kuningas Maunua vastustaneen aatelin kanssa. Teoksessaan "En svensk krönika" Olaus Petri katsoikin suurimman osan kritiikistä aiheettomaksi esittämällä Birgitan näkemykset puolueellisena kiistakirjoituksena, jonka ainoana perusteena olivat ilmestykset. Näitä hän piti luterilaisen tulkinnan mukaisesti lähinnä ylitulkittuina unina. Birgitan neuvojen huomiotta jättämistä Olaus Petri ei myöskään pitänyt aiheena kritisoida kuningasta, sillä neuvot olivat lähinnä "naisen hataraa rupattelua" (), katolisen mystikon merkityksetöntä hourailua.


title: Olaus Petri

text: Olaus Petri halveksui myös Ruotsissa vallinnutta verhoamatonta ylpeyttä kunniakkaasta, mutta pohjimmiltaan myyttisestä ja spekulatiivisesta menneisyydestä. Silloisen näkemyksen mukaan gootit, jotka keskiajan alussa kulkivat läpi Euroopan perustaen useita kuningaskuntia ja ryöstäen Rooman, olisivat tulleet Ruotsista. Olaus Petri kritisoi näkemystä siksi, ettei sille ollut mitään todisteita. Hän katsoi myös, ettei ollut missään tapauksessa aihetta ylistää "joukkoa lurjuksia ja tyranneja, jotka ottivat toisten maita ja kaupunkeja, joihin heillä ei ollut mitään oikeutta." Itse hän piti parempana, ettei otettaisi kantaa kysymyksiin, joissa lähteet olivat liian epäluotettavia tai -selviä.


title: Olaus Petri

text: August Strindberg käsitteli Olaus Petriä näytelmässään "Mestari Olavi".


title: Arvid Järnefelt

text: Arvid Järnefelt (16. marraskuuta 1861 Pulkkala – 27. joulukuuta 1932 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, koulutukseltaan juristi ja arvoltaan varatuomari. Elämänsä kolme viimeistä vuosikymmentä hän harjoitti maanviljelystä. Yhteiskunnallisilta näkemyksiltään Järnefelt oli opiskeluaikoinaan innokas fennomaani, mutta siirtyi myöhemmin tolstoilaisuuteen ja kristilliseen anarkismiin.


title: Arvid Järnefelt

text: Järnefelt oli 1900-luvun vaihteessa maan huomattavin aatehistoriallinen kirjailija. Kuvaukset aikakauden aateliston elämästä ovat suomalaisen kirjallisuuden klassikoita.


title: Arvid Järnefelt

text: Järnefeltin isä oli kenraaliluutnanti, maaherra Alexander Järnefelt ja äiti baltiansaksalaiseen Clodt von Jürgensburgin aatelissukuun kuulunut vapaaherratar Elisabeth Järnefelt. Hänen sisaruksiaan olivat Jean Sibeliuksen puoliso Aino Sibelius, taidemaalari Eero Järnefelt ja säveltäjä Armas Järnefelt.


title: Arvid Järnefelt

text: Järnefelt avioitui Jyväskylässä Emilia Fredrika Parviaisen (1865–1937) kanssa vuonna 1884. Parviaisen vanhemmat olivat paikallinen varakas kauppias Mikko Parviainen ja Katarina Charlotta Pundani. Järnefeltit saivat viisi lasta: Eero (1888–1970), Liisa (1893–1978), Anna (1898–1899), Maija (1900–1986) ja Emmi (1902–1941).


title: Arvid Järnefelt

text: Pietarin kaupunkiin nykyään kuuluvassa Pulkkalan kylässä syntynyt Järnefelt kirjoitti vuonna 1885 ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta Alkeisopistosta ja suoritti vuonna 1890 molempain oikeuksien kandidaatin tutkinnon Helsingin yliopistossa. Hän kuului yliopiston Savo-karjalaiseen osakuntaan ja oli innokkaasti mukana suomenmielisten ylioppilaiden toiminnassa. Järnefelt lauloi veljensä Eeron tavoin Ylioppilaskunnan Laulajissa. Vuonna 1889 Järnefelt perusti ystäviensä Eero Erkon ja Juhani Ahon kanssa nuorsuomalaista aatetta kannattaneen Päivälehden, joka on nykyisen Helsingin Sanomien edeltäjä.


title: Arvid Järnefelt

text: Tolstoilaisuudesta Järnefelt kiinnostui osaksi äitinsä Elisabethin kautta. Ollessaan vuodesta 1891 lähtien Vaasassa hovioikeuden auskultanttina hän tutustui Leo Tolstoin teksteihin ja koki uskonnollisen murroksen, jota hän myöhemmin kuvasi vuonna 1894 ilmestyneessä teoksessa "Heräämiseni". Tolstoilaisuus oli näkynyt jo edellisvuonna ilmestyneessä esikoisromaanissa "Isänmaa". Järnefelt oli Tolstoin kanssa kirjeenvaihdossa vuodesta 1895 lähtien ja kävi myös tapaamassa häntä Venäjällä vuosina 1899 ja 1910. Tolstoilaisuuden vaikutuksesta Järnefelt jätti lakimiehen työnsä ja siirtyi maanviljelijäksi Lohjan Virkkalassa sijainneelle Rantalan tilalle, jossa Järnefelt vietti suurimman osan loppuelämästään. Hän halusi osoittaa, ettei tolstoilaisuus ollut pelkästään eristäytymistä ja haaveellista mietiskelyä, vaan lähimmäisten ja koko maailman rakastamista ja käytännön tekoja. Järnefeltistä tulikin vankien, köyhien ja sorrettujen auttaja. Tolstoin ansiosta hän tutustui amerikkalaisen taloustieteilijän Henry Georgen näkemyksiin maan omistusoikeudesta ja otti tämän luoman georgismin innoittamana kantaa muun muassa vuonna 1907 tapahtuneisiin Laukon torpparihäätöihin. Seuraavalla vuosikymmenellä Järnefelt radikalisoitui entisestään, ja häntä voidaan pitää ajattelultaan jopa anarkistina.


title: Arvid Järnefelt

text: Venäjän vallankumouksen aiheuttaman yhteiskunnallisen kuohunnan levittyä Suomeen Järnefelt kannattajineen toukokuussa 1917 osallistui niin sanottuihin Helsingin kirkkomellakoihin, joiden toisena päähahmona oli anarkisti Jean Boldt. Toukokuun aikana hän piti pappien kiellosta huolimatta helsinkiläisissä kirkoissa kolme puhetilaisuutta, joita oli kuulemassa jopa monituhatpäinen kannattajajoukko. Järnefelt käsitteli muun muassa yhteiskunnallista tasa-arvoa ja pasifismia sekä esitteli omia uskonkäsityksiään. Tilaisuuksissa ilmeni myös levottomuuksia, ja Järnefeltin kannattajia syytettiin väkivallasta. Porvarillinen lehdistö kutsui heitä muun muassa huligaaneiksi, sen sijaan työväenlehdet antoivat tukensa yhteiskunnallisiin epäkohtiin huomiota kiinnittäneelle kirjailijalle. Lisäksi Järnefelt sai ymmärrystä muun muassa runoilija Eino Leinolta sekä sisarensa Ainon puolisolta Jean Sibeliukselta. Järnefeltin kirkkopuheet julkaistiin kirjana vielä saman vuoden aikana. Niistä seurasi lopulta vankeustuomio, joka päättyi valtionhoitaja Mannerheimin armahdukseen vuonna 1919. Vuodesta 1922 lähtien Järnefelt matkusteli paljon ulkomailla ja aloitti uuden luomiskauden, jonka aikaista tuotantoa pidetään hänen parhaimpanaan.


title: Arvid Järnefelt

text: Järnefeltin mukaan on nimetty Lohjan Virkkalassa sijaitseva Järnefeltin koulu.


title: Seinäjoen seutukunta

text: Seinäjoen seutukunta (vuoteen 2004 Pohjoisten seinänaapurien seutukunta) on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu viisi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 142. Seinäjoen seutukunnan asukasluku oli .Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Rastila

text: Rastila () on pientalovaltainen osa-alue Helsingin Vuosaaressa. Alueella asuu 4 212 asukasta (31.12.2012), työpaikkoja se tarjoaa 368 (31.12.2010) ja sen maapinta-ala on 1,11 km².


title: Rastila

text: Rastilan eli Rastbölen historia juontaa juurensa keskiajalle, jolloin alueella sijaitsi Rassbölen tila. Nimi muuttui sittemmin Rastböleksi. Myöhemmin 1600-luvulta lähtien alueella toimi veroratsutila ja noin 1700-luvun puolesta välistä Rastilan kartano. Nykyinen kartanon päärakennus on rakennettu 1800-luvun alkupuolella. Se sijaitsee leirintäalueella ja palvelee ravintolana. Vielä 1900-luvun alussa kartano toimi vilkkaana ja suurena maalaiskartanona. Suomenlinnan rakentamisen aikoihin Rastilassa toimi tiilitehdas. Noin 6000–7000 vuotta sitten Rastilan alueella lainehti Litorinameri, josta on vielä jäänteenä ajan tärkeä muistomerkki, rantakivikko, joka sijaitsee Rastilan ulkoilumajan pohjoispuolisilla kallioilla noin 25 metriä nykyisen merenpinnan yläpuolella. Vanttikallion alueella on jäänteitä pronssikautisesta hautaröykkiöstä.


title: Rastila

text: Usein puhekielessä Rastila-nimellä viitataan hieman epätäsmällisesti Meri-Rastilaan, joka sijaitsee Vuotien toisella puolella, Rastilasta etelään. Alueen itäpuolella sijaitsee Keski-Vuosaari. Kaakkoon mentäessä viereinen osa-alue on Kallahti.


title: Rastila

text: Rastilan metroasema avattiin syksyllä 1998. Vilkas asema palvelee Rastilaa ja Meri-Rastilaa. Matka Rautatientorille Helsingin keskustaan kestää noin 20 minuuttia ja sen kautta kulkee 9300 matkustajaa. Metroaseman laiturihallissa on taiteilija Timo Heinon 16 teräslevystä koostuva teos "Nonstop".


title: Rastila

text: Rastilassa sijaitsee Helsingin ainoa leirintäalue Rastila Camping. Kaupungin omistama viiden tähden leirintäalue on yksi Suomen vilkkaimmista, ja siellä yöpyy matkailijoita joka puolelta maailmaa. Rastilan leirintäalueen rannassa on myös yksi kaupungin talviuintipaikoista.


title: Rastila

text: Rastilassa on myös suosittu uimaranta, joka sijaitsee leirintäalueen vieressä Vartiokylänlahden rannalla. Läheisten asuinalueiden ja metroaseman ansiosta pieni hiekkaranta on aurinkoisina kesäpäivinä yleensä täynnä ihmisiä.


title: Rastila

text: Rastilan eteläreunaa on täydennetty vuosina 1998-2002 rakentamalla metroaseman pohjoispuolelle, leirintäalueen viereen kerrostaloalue, noin 2000 asukkaan Rastilankallio. Metroaseman viereen on rakennettu 11 kerroksinen tornitalo. Joka on Rastilan maamerkki.


title: Rastila

text: Rastilassa on yksi koulu, Vuoniityn peruskoulun alaluokat 1–4, jotka sijaitsevat korttelitalo Karavaanissa metroaseman läheisyydessä. Koulu valmistui vuonna 1999 ja sen nimi oli vuoteen 2006 asti Karavaanin ala-aste, kunnes se liitettiin Vuosaaren peruskouluun, joka yhdistettiin 2017 Vuoniityn peruskouluun. Vuoniityn peruskoulun yläluokat 5–9 ovat Vuosaaren keskiosassa, Koukkusaarentiellä. Lisäksi alueella on vuonna 2017 kolme kunnallista päiväkotia, Vankkuri, Karavaani ja Keula.


title: Oikeudenkäynti rikosasiassa Suomessa

text: Oikeudenkäynnillä rikosasiassa tarkoitetaan laajassa mielessä tuomioistuinkäsittelyn lisäksi myös sitä edeltävää rikoksen tutkintavaihetta. Suomessa rikoksen esitutkinnan suorittavat poliisiviranomaiset ja syyteharkinnan syyttäjäviranomainen. Myös tulli ja rajavartiolaitos suorittavat omalla alallaan esitutkintaa. Rikosasian käsittely on oikeudessa huomattavasti enemmän viranomaisjohtoisempaa kuin oikeudenkäynnissä riita-asioissa. Tämä johtuu siitä, että rikos katsotaan loukkaukseksi myös valtiota kohtaan – ei siis pelkästään loukkaukseksi rikoksen uhria kohtaan. Myös syytetyn perus- ja ihmisoikeuksien turvaaminen edellyttää riitaprosessia pakottavammin säänneltyä menettelyä.


title: Oikeudenkäynti rikosasiassa Suomessa

text: Esitutkinnan tarkoituksena on selvittää syytteen nostamista ja oikeudenkäyntiä varten onko rikosta tapahtunut, ketkä ovat epäiltyjä ja asianomistajia ja rikokseen liittyvät olosuhteet sekä millaista todistusaineistoa on olemassa oikeudenkäyntiä varten. Eräissä erikseen määritellyissä tapauksissa esitutkintaa ei tarvitse järjestää. Näitä ovat esimerkiksi rikokset, joiden maksimirangaistus on sakko ja asianomistajarikokset, joista asianomistaja ei vaadi rangaistusta.


title: Oikeudenkäynti rikosasiassa Suomessa

text: Esitutkinta voi alkaa joko niin, että poliisiviranomainen epäilee omien havaintojensa perusteella rikoksen tapahtuneen tai joku tekee rikoksesta poliisille ilmoituksen. Esitutkintaa johtaa tutkinnanjohtaja. Esitutkinnassa käytetään sekä rikosteknisiä tutkintakeinoja että erityisiä oikeudellisesti säänneltyjä keinoja. Näistä tärkein on rikokseen liittyvien henkilöiden kuulustelu. Kuulusteltaville on ilmoitettava mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, kuullaanko heitä todistajana, asianomistajana vai rikoksesta epäiltynä. Tutkinnan kohteeksi joutuvalla on oikeus käyttää avustajaa.


title: Oikeudenkäynti rikosasiassa Suomessa

text: Tutkinnan yhteydessä voidaan käyttää myös ns. rikosprosessuaalisia pakkokeinoja, joista osa on tutkintaviranomaisten määrättävissä, osa taas vaatii tuomioistuimen luvan tai päätöksen. Pakkokeinoja käytettäessä pakkokeinojen kohteeksi joutuneiden suojattuja oikeuksia ei saa loukata enempää kuin on tarpeen. Pakkokeinojen käytön edellytyksenä on aina, että voidaan tietyllä todennäköisyydellä olettaa, että on tapahtunut rikos. Pakkokeinojen tulee olla tarpeen rikosoikeudenkäynnin häiriöttömän kulun turvaamiseen, todisteiden hankkimiseen ja turvaamiseen tai rikosprosessuaalisten vaatimusten täytäntöönpanon turvaamiseen kannalta. Kunkin laissa mainitun pakkokeinon käytölle on lisäksi säädetty erityiset edellytykset, joihin sisältyy pakkokeinon tarkoitus. Pakkokeinoja saadaan käyttää vain siinä laajuudessa, kuin ne ovat tarpeen edellä mainittujen tarkoitusten toteuttamiseen. Voimakkain pakkokeinoista on vangitseminen, joka voidaan kohdistaa vain rikoksesta epäiltyyn.


title: Oikeudenkäynti rikosasiassa Suomessa

text: Syyteharkinnassa virallinen syyttäjä tekee ratkaisun syytteen nostamisesta eli rikosasian viemisestä tuomioistuinkäsittelyyn. Virallisella syyttäjällä on syytepakko; syyttäjän on virkavastuun uhalla nostettava syyte, jos rikoksesta ja tietyn henkilön syyllisyydestä on riittävä näyttö. Syyttäjän on toiminnassaan myös noudatettava tasapuolisuusvaatimusta, ts. hänen on asiaa harkitessaan otettava huomioon sekä rikosepäilyä tukevia että sitä vastaan puhuvia seikkoja. Syytepakosta on myös erikseen säädettyjä poikkeuksia, joiden nojalla syyte voidaan jättää nostamatta seuraamusluontoisena toimenpiteistä luopumisena. Tämä tarkoittaa sitä, että syyttäjä tosin katsoo rikoksen tapahtuneen, mutta on olemassa anteeksiannettavia syitä olla nostamatta syyte, eikä yleinen etu vaadi syytteen nostamista. Epäillyllä on tällöin oikeus saattaa tuomioistuimen ratkaistavaksi kysymys siitä onko hän rikoksen tehnyt vai ei.


title: Oikeudenkäynti rikosasiassa Suomessa

text: Rikosasian käsittely on oikeudessa huomattavasti enemmän viranomaisjohtoisempaa kuin oikeudenkäynnissä riita-asioissa. Tämä johtuu siitä, että rikos katsotaan loukkaukseksi myös valtiota kohtaan – ei pelkästään loukkaukseksi rikoksen uhria kohtaan. Myös syytetyn perus- ja ihmisoikeuksien turvaaminen edellyttää riitaprosessia pakottavammin säänneltyä menettelyä.


title: Oikeudenkäynti rikosasiassa Suomessa

text: Rikosasian käsittely tuomioistuimessa on järjestetty akkusatorisen periaatteen mukaan. Sillä tarkoitetaan sitä, että syyttäjän tehtävänä on esittää rangaistusvaade ja huolehtia sen tueksi tarvittavan oikeudenkäyntimateriaalin hankinnasta ja esittämisestä. Rikosasia tulee vireille pääsääntöisesti syyttäjän jättäessä haastehakemuksen oikeuden kansliaan. Mikäli syyttäjä päättää olla nostamatta syytteen, niin myös asianomistaja voi vaatia oikeudessa rangaistusta toissijaisen syyteoikeutensa nojalla.


title: Oikeudenkäynti rikosasiassa Suomessa

text: Haastehakemuksessa esitetään Haastehakemuksen perusteella tuomioistuin antaa haasteen. Haaste muodostaa perustan, jonka pohjalta syytetty voi valmistella puolustuksensa. Syyttäjällä ei tämän vuoksi ole enää pääsääntöisesti oikeudenkäynnin kuluessa oikeutta muuttaa rikosnimikettä tai teonkuvausta syytetyn vahingoksi. Tämä tarkoittaa, että syyttäjä ei voi esittää haastettaessa syytettä esimerkiksi pahoinpitelystä, mutta muuttaa syytettä oikeudenkäynnin kuluessa törkeäksi pahoinpitelyksi. Syyttäjä tai oikeusistuin voivat kuitenkin muuttaa rikosnimikettä, jos vaadittu tai tuomittava rangaistus ei nouse haasteessa esitetyn rangaistusvaatimuksen yli. Mikäli tapaus on monimutkainen, syyttäjä voi esittää useita vaihtoehtoisia syytteitä. Esimerkiksi henkirikosasiassa syyttäjä voi ensisijaisesti vaatia rangaistusta murhasta, toissijaisesti taposta. Tuomioistuin ei kuitenkaan ole sidottu rikosnimikkeeseen: se voi esimerkin tapauksessa päättää tuomita esimerkiksi törkeästä pahoinpitelystä ja törkeästä kuolemantuottamuksesta.


title: Oikeudenkäynti rikosasiassa Suomessa

text: Yksinkertaisissa ja selvissä asioissa järjestetään suullinen pääkäsittely ilman suullista tai kirjallista valmistelua. Jos asia vaatii lisäselvitystä, asianosaiset velvoitetaan joko antamaan kirjallista lisäselvitystä tai osallistumaan suullisen valmistelun istuntoon. Syytetyn on ilmoitettava joko kirjallisesti tai suullisessa käsittelyssä kantansa syytteeseen ja muihin esitettyihin vaatimuksiin ja ilmoitettava todisteet, joita hän haluaa esittää. Rikosoikeudenkäynnin valmisteluvaiheessa tuomioistuimen on tarkistettava, että edellytykset asian käsittelylle ovat olemassa.


title: Oikeudenkäynti rikosasiassa Suomessa

text: Syytetty ja asianomistaja voivat aina käyttää apunaan asianajajaa tai muuta oikeudenkäyntiavustajaa. Mikäli asianosainen ei kykene suoriutumaan oikeudenkäynnin ja avustajan käytön aiheuttamista kustannuksista, hänellä on tietyin edellytyksin oikeus julkiseen oikeusapuun.


title: Oikeudenkäynti rikosasiassa Suomessa

text: Pääkäsittelyssä asia käsitellään keskitetysti, suullisesti ja välittömästi. Jos asianosaisten tai muiden henkilöiden läsnäolo käsittelyssä on tarpeen, käsittely voidaan joutua peruuttamaan heidän poissaolonsa vuoksi. Mikäli syytetyn tai todistajan epäillään pakoilevan istuntoa, heidät voidaan määrätä tuotaviksi. Tällöin poliisi ottaa tuotavan henkilön huostaansa ennen oikeudenkäyntiä ja toimittaa tämän oikeudenkäyntiin.


title: Oikeudenkäynti rikosasiassa Suomessa

text: Pääkäsittely koostuu alkukeskustelusta, todisteiden esittämisestä ja loppukeskustelusta. Alkukeskustelussa esitetään syyte ja muut siihen liittyvät vaatimukset ja niiden perusteet. Syytetty tai hänen avustajansa esittää vastaavasti tässä yhteydessä vastauksensa ja sen perusteet. Todisteluvaiheessa esitetään asiaan liittyvä näyttö. Rikosasiassa todistamistaakka eli velvollisuus esittää langettavaan tuomioon riittävä näyttö on syyttäjäpuolella. Loppukeskustelussa asianosaiset esittävät käsityksensä asiasta esitetyn oikeudenkäyntimateriaalin perusteella.


title: Oikeudenkäynti rikosasiassa Suomessa

text: Tuomioistuin muodostaa ratkaisunsa salaisessa päätösneuvottelussa. Tuomion perusteina saadaan käyttää vain sellaista oikeudenkäyntiaineistoa, joka on esitetty pääkäsittelyssä. Syytettyä ei voida tuomita enemmästä tai muusta kuin syytteessä esitetystä teosta. Tämä tarkoittaa, ettei rangaistus saa ylittää haasteessa esitettyä rangaistusvaatimusta. Päätöksen teon jälkeen tuomio julistetaan suullisesti tai laajemmissa asioissa annetaan kansliatuomio kahden viikon kuluessa pääkäsittelystä. Tuomiosta on käytävä ilmi, mihin seikkoihin ja oikeudelliseen päättelyyn ratkaisu perustuu ja oikeuden kanta esitettyyn näyttöön.


title: Oikeudenkäynti rikosasiassa Suomessa

text: Tuomiosta voi valittaa ylempään oikeusasteeseen, Suomessa käräjäoikeudesta hovioikeuteen. Ylemmässä tuomioistuimessa toimitetaan pääsääntöisesti uusi pääkäsittely, jossa kuullaan samat todisteet kuin alioikeudessakin. Sen sijaan siellä ei voida esittää uusia todisteita, jolleivät nämä ole tulleet käytettäviksi vasta alioikeuskäsittelyn jälkeen. Syyttäjä ei myöskään voi muuttaa vaatimuksiaan syytetyn vahingoksi, jollei uutta todistusaineistoa ole tullut käytettäväksi.


title: Wigwam (yhtye)

text: Wigwam on Helsingissä vuonna 1969 perustettu suomalainen rockyhtye, joka tyylillisesti yhdistetään lähinnä progressiiviseen rockiin. Wigwam oli 1970-luvulla suomalaisen rockin merkittävimpiä kokoonpanoja, ja oli myös ensimmäinen ulkomailla läpimurtoa yrittänyt ja mainetta niittänyt suomalainen yhtye. Wigwam on vielä nykyäänkin säilyttänyt kulttimaineensa ja suosionsa.


title: Wigwam (yhtye)

text: Yhtyeen historia 1970-luvulla jaetaan kahteen päävaiheeseen: vuosina 1969–1974 vaikuttanut kokoonpano edusti musiikillisesti kunnianhimoista ja monimutkaista progressiivista rockia ja vuosien 1975–1978 kokoonpano esitti yksinkertaisempaa taiderockia. Wigwamin jäsenet ovat tehneet myös soololevyjä ja soittivat taustoja useiden muiden artistien levyillä. 1990-luvulta lähtien yhtye on tehnyt useita comebackeja.


title: Wigwam (yhtye)

text:
Wigwam muodostui vuodenvaihteessa 1968–1969 rumpali Ronnie Österbergin ympärille muusikoista, jotka olivat soittaneet aiemmin muun muassa The Roosters- ja Blues Section -yhtyeissä. Alun perin soittajia koottiin Kristianin taustayhtyeeksi, mutta kokoonpano ehti esiintyä hänen kanssaan vain kerran. Wigwamin alkuperäiseen kokoonpanoon kuuluivat laulaja-kosketinsoittaja Jim Pembroke, rumpali Ronnie Österberg, kitaristi Vladimir ”Nikke” Nikamo ja basisti Mats Huldén.Lehtonen 1983, s. 655. Wigwam teki levytyssopimuksen Love Recordsin kanssa ja ensimmäinen single ”Must Be the Devil” ilmestyi maaliskuussa 1969. Alkukesällä yhtyeeseen liittyi kosketinsoittaja-laulaja Jukka Gustavson, jonka soittoa Wigwamin jäsenet olivat kuulleet Roostersin ja Wigwamin yhteisellä Lapin-kiertueella.Lehtonen 1983, s. 655–656. Yhtye siirtyi Huldénin perheen vuokraamalle Dalby gård -nimiselle huvilalle harjoittelemaan tulevan esikoisalbumin materiaalia.
Yhtyeen debyyttialbumi "Hard N’ Horny" ilmestyi joulukuussa 1969. Albumi jakautuu Gustavsonin työstämään filosofisen pohdiskelevaan A-puoleen sekä B-puolen täyttävään Pembroken ”Henry’s”-teokseen, joka on humoristinen kertomus Henry-nimisestä miehestä muodostaen eräänlaisen pop-oopperan. "Hard N’ Hornyn" ensimmäisen 400:n kappaleen painoksen kannet tehtiin "tee se itse" -menetelmällä. Kansi koostui kahdesta yhteen niitatusta pahvinpalasta, johon yhtyeen jäsenet piirtelivät ja kirjoittelivat huopakynillä. Lopulta kun jäsenet eivät enää jaksaneet piirtää, painatti Love Records ”oikeat” kannet. Aktiivisen keikkailun myötä albumia myytiin tasaisesti pitkin kevättä. ”Luulosairas”-single, joka julkaistiin samanaikaisesti albumin kanssa, saavutti kohtuullisen hyvän kaupallisen vastaanotonLehtonen 1983, s. 656. ja oli samalla levy-yhtiö Love Recordsin ensimmäinen listahitti. Kappale on sittemmin saavuttanut aseman suomalaisen rockin klassikkona.


title: Wigwam (yhtye)

text: Levyttämisen lisäksi yhtyeellä riitti muitakin projekteja. Wigwam soitti Ruotsalaisen teatterin esittämässä "Hair"-musikaalissa syksyllä 1969. Yhtye teki myös Jim Pebroken säveltämää musiikkia Jaakko Pakkasvirran ohjaamaan elokuvaan "Kesäkapina" ja ruotsinkieliseen tv-näytelmään "Grottan", jossa pääosaa näytteli rumpali Ronnie Österberg.Lehtonen 1983, s. 656.


title: Wigwam (yhtye)

text: Vuoden 1970 alussa ilmestyi single, Jukka Gustavsonin kirjoittama ”Pedagogi”, jonka kaupallinen menestys jäi kuitenkin heikoksi. Kappaleessa soitti viulua Pekka Pohjola, joka liittyi Wigwamin basistiksi huhtikuussa Mats Huldénin erottua opiskelukiireidensä vuoksi.Lehtonen 1983, s. 656–657.


title: Wigwam (yhtye)

text: "Tombstone Valentine" -albumin työstö aloitettiin ja sen tuotti yhdysvaltalainen Kim Fowley. Hän kiinnostui Wigwamista luettuaan Rolling Stone -lehdestä yhtyeen "Hard ’N Horny" -esikoisalbumin arvostelun, jossa levyn sanottiin jatkavan The Beatlesin "Abbey Road" -albumin ja The Whon "Tommy"-albumin perintöä. Fowleyn yrityksenä olikin tehdä Wigwamista uusi The Beatles. Kesken äänitysten kitaristi Nikke Nikamo erosi, koska ei tullut toimeen Fowleyn kanssa. Niinpä kitaraa albumilla soittivat Tasavallan Presidentin Jukka Tolonen ja studiomuusikko Heikki Laurila. "Tombstone Valentinen" musiikissa ilmenivät yhtyeen esikuvat, joita olivat muun muassa The Band, Traffic, The Beatles ja Procol Harum. Laulukieleksi oli vakiintunut englanti. Myös kitara oli esikoisalbumia voimakkaammin esillä, ja yhtyeelle tyypillinen urkusoundi oli enemmän taka-alalla. Fowley onnistui suhteillaan järjestämään albumin julkaisun Yhdysvalloissa Verve Forecast -yhtiön kautta. Kyseessä oli tupla-albumi, joka sisälsi myös yhdeksän Blues Sectionin kappaletta, joista kappaleen ”Anna suukko vain” laulaa Kirka.Lehtonen 1983, s. 657. Levyn myynti jäi Yhdysvalloissa vähäiseksi.


title: Wigwam (yhtye)

text: Seuraavan albumin pohjanauhat tehtiin loppuvuodesta 1970, mutta loput äänitykset vasta seuraavana syksynä. Uusi studioalbumi, tupla-LP "Fairyport", ilmestyi loppuvuodesta 1971. Levyn materiaali on eri säveltäjien myötä hyvin hajanaista. Studioäänitteiden lisäksi albumille sisältyi Hämis-klubilla livenä äänitetty ”Rave-Up for the Roadies”, joka täytti kokonaan kakkoslevyn B-puolen.Lehtonen 1983, s. 657–658. "Fairyportin" merkittävimpänä tuotoksena on pidetty Gustavsonin kirjoittamaa neliosaista teosta ”Joined to Consience”, joka on uskonnollispohjainen sävel- ja runokokonaisuus. "Fairyportin" myötä yhtyeen musiikki alkoi yhä vahvemmin edustaa progressiivista rockia.


title: Wigwam (yhtye)

text: "Fairyportin" ilmestyttyä Wigwam ei julkaissut uutta studioalbumia kolmeen vuoteen. Vuonna 1972 ilmestyi Love Recordsin halpasarjassa kokoelma-albumi "Wigwam", ja samana vuonna Pekka Pohjola ja Jim Pembroke julkaisivat ensimmäiset sooloalbuminsa.Lehtonen 1983, s. 658. Pembroken albumi "Wicked Ivory" sisälsi kappaleen ”Grass for Blades”, josta muodostui Wigwamin keikkabravuuri. Pohjolan kokonaan instrumentaalinen "Pihkasilmä kaarnakorva" sai ylistävän vastaanoton, ja alkoi olla selvää, ettei Pohjola voisi Wigwamissa loputtomiin toteuttaa itseään.


title: Wigwam (yhtye)

text: Vuonna 1973 Wigwam aloitti työskentelyn suurta albumikokonaisuutta varten. Saman vuoden keväällä kitaristi Pekka ”Rekku” Rechardt soitti yhtyeessä kolmen keikan ajan Jim Pembroken vieraillessa samanaikaisesti vanhempiensa luona Englannissa. Tämä kokeilu sai Wigwamin pohtimaan mahdollista vakituisen kitaristin hankkimista, joten yhtye harjoitteli Janne Ödnerin kanssa. Lopulta kitaristin hankkimisesta luovuttiin, vaikka yhtyeen manageri Norman Hines sellaista vaatikin. Marraskuussa uuden albumin äänitykset olivat valmiit, jolloin Rechardtia pyydettiin jälleen yhtyeen kitaristiksi. Hänen toivottiin selkeyttävän ja puhdistavan levytysprosessin aikana ilmaantuneita sisäisiä ristiriitoja.Lehtonen 1983, s. 659. Uuden albumin työstämiseen kului koko vuosi 1973. Koska projekti vei paljon studioaikaa, soitti Wigwam hyvitykseksi taustoja Love Recordsin muille artisteille.


title: Wigwam (yhtye)

text: Wigwamin neljäs albumi, arvostelumenestys "Being", ilmestyi lopulta helmikuussa 1974. Albumia pidettiin ilmestyessään ennennäkemättömän korkeatasoisena suomalaisessa rockmusiikissa ja siitä muodostui pian kulttilevy. Levyn materiaalista suurin osa on Jukka Gustavsonin käsialaa, ja hänen syvälliset tekstinsä käsittelevät ihmissielua, Jumala-suhdetta ja poliittisia ideologioita. Albumi on hyvin kosketinvoittoinen Gustavsonin soittamien syntetisaattoreiden muodossa. "Being" herätti huomiota myös Isossa-Britanniassa, missä New Musical Express -lehden Ian McDonald ylisti levyä. Hän totesi samalla Wigwamin olevan paras yhtye Ison-Britannian ja Yhdysvaltojen ulkopuolella.Lehtonen 1983, s. 659.


title: Wigwam (yhtye)

text: "Being" oli kärjistänyt yhtyeen sisäisiä jännitteitä, eikä Rekku Rechardtin liittyminen kitaristiksi enää auttanut. Huhtikuussa 1974, ennen Tasavallan Presidentti -yhtyeen kanssa suoritettavaa Englannin-kiertuetta, Jukka Gustavson ja basisti Pekka Pohjola ilmoittivat jättävänsä yhtyeen kesäkuussa. Viimeiset keikat päätettiin nauhoittaa ja tuloksena oli livealbumi "Live Music from the Twilight Zone". Wigwamin konserttiohjelmisto koostui enimmäkseen vieraasta materiaalista ja albumilla olivat muun muassa cover-versioina The Beatlesin ”Let It Be”, The Bandin ”The Moonstruck One” sekä John Lennonin ”Imagine”. Sen sijaan vanhaa keikkasuosikkia, versiota Jean Sibeliuksen Finlandia-hymnistä, ei levylle tallennettu.Lehtonen 1983, s. 660.


title: Wigwam (yhtye)

text: Hetkellisen hajoamisen jälkeen Jim Pembroke ja rumpali Ronnie Österberg pyysivät yhtyeeseen mukaan Rekku Rechardtia sekä Tasavallan Presidentissä soittanutta basisti Måns Groundstroemiä. Kesä 1974 vietettiin Porvoon saaristossa harjoitellen. Uudeksi nimeksi oli ehdolla Wigloo, mutta lopulta päätettiin pysyä vanhassa Wigwam-nimessä. Yhtye oli saavuttanut arvostelumenetyksiä Britanniassa, joten vanhalla nimellä oli helpompi pyrkiä ulkomaisille markkinoille. Manageriksi pyydettiin Tapio Korjus. Uusi kokoonpano esiintyi elokuussa 1974 Helsingin juhlaviikkojen festivaaliklubilla. Musiikillisesti uusi Wigwam oli selväpiirteisempi, jykevämpi ja rentoutuneempi.Lehtonen 1983, s. 660. Suunnitelmissa oli myös toisen kosketinsoittajan hankkiminen. Esa Kotilainen liittyikin yhtyeeseen vierailevana jäsenenä, ja tammikuussa 1975 Wigwam matkusti Marcus Music -studioille Tukholmaan äänittämään uutta albumia.Lehtonen 1983, s. 661.


title: Wigwam (yhtye)

text: Uudelta levyltä julkaistiin keväällä 1975 etukäteen single ”Freddie Are You Ready”, ja itse albumi "Nuclear Nightclub" saapui markkinoille kesäkuussa. Levyllä oli eniten esillä kitaristi Rechardt, joka sävelsi suurimman osan kappaleista, ja levy oli muutenkin kitaravoittoinen. Albumista tuli niin kaupallinen kuin taiteellinen menestys. Wigwam sai albumista ainoan kultalevynsä, ja se sai hyvää palautetta kriitikoilta. "Nuclear Nightclub" muun muassa voitti ylivoimaisesti Yleisradion äänestyksen kaikkien aikojen merkittävimmästä suomalaisalbumista.Lehtonen 1983, s. 661.


title: Wigwam (yhtye)

text: Yhtyeeseen liittyi keväällä 1975 vakituiseksi kosketinsoittajaksi Heikki ”Hessu” Hietanen. Samoihin aikoihin manageri Tapio Korjus ja Love Recordsin johtaja Atte Blom vierailivat Lontoossa, ja tuloksena oli viiden vuoden levytyssopimus Virgin Recordsin kanssa Ison-Britannian markkinoille. Virgin järjesti "Nuclear Nightclub" -levyä varten historiansa siihen mennessä suurimman mainoskampanjan; muun muassa The Marquee Clubilla vietettiin Wigwam-iltaa, jossa DJ kehui albumia sekä jaettiin Wigwam-tuotteita, kuten tarroja ja julisteita. "Nuclear Nightclubiin" panostaminen näkyi myös Lontoon levykaupoissa, joissa se oli esimerkiksi asetettu erikoispaikalle. Yhtye itse järjesti menestyksekkään kiertueen Pohjoismaissa ja elokuun lopulla 1975 yhtye esiintyi ilmaiskonsertissa Lontoon Hyde Parkissa.Lehtonen 1983, s. 661. Konsertin jälkeisenä päivänä Wigwam levytti Virginin liikkuvalla Manor Mobile -studiolla uuden singlen ”Tramdriver”, joka ilmestyi Suomessa vuoden lopulla. Menestyksekkään vuoden johdosta yhtye sai apurahaa Georg Malmstén -rahastolta.Lehtonen 1983, s. 662.


title: Wigwam (yhtye)

text: Wigwamin jäsenistöllä oli vaikeuksia sopeutua ajatukseen musiikintekemisen kaupallisesta näkökulmasta, jota "Nuclear Nightclubin" Britanniassa julkaissut Virgin-yhtiö odotti. Yhtyeelle ehdotettiin myös muuttoa Britanniaan tai Alankomaihin asioiden hoidon helpottamiseksi. Tätä yhtye ei kuitenkaan tehnyt osaksi henkilökohtaisista ja osaksi taloudellisista syistä. Love Records -yhtiöllä ei ollut varaa tukea muuttoa. Toisaalta yhtiössä uskottiin, että järjestelyt onnistuisivat myös Suomesta käsin. Tammikuussa 1976 Wigwam äänitti uutta "Lucky Golden Stripes and Starpose" -albumiaan Virginin Manor-studiolla. Nauhoitukset veivät kaikkiaan neljä viikkoa Englannin maaseudulla. Keväällä 1976 ilmestynyt "Lucky Golden Stripes and Starpose" oli edeltäjäänsä "Nuclear Nightclubia" yhtenäisempi kokonaisuus, mutta vain harvojen yksittäisten kappaleiden on katsottu nousevan edellislevyn parhaimmiston tasolle. Levyn ilmestymisen aikoihin Wigwam lähti Englannin-kiertueelle lämmittelemään Gong-yhtyettä ja kesällä yhtye esiintyi eri puolilla Keski-Eurooppaa, kuten Roskilden festivaaleilla Tanskassa.Lehtonen 1983, s. 662.


title: Wigwam (yhtye)

text: "Lucky Golden Stripes and Starpose" -albumi oli osoittautunut epäkaupalliseksi, mikä merkitsi Wigwamille ongelmia. Vuodenvaihteen 1976–77 yhtye oli käytännössä rahaton, ja kevään kuluessa syntyi lopulta päätös yhtyeen hajoamisesta. Helmikuussa 1977 oli aloitettu uuden albumin äänitykset Finnlevyn uuden studion ensimmäisenä asiakkaana. Levyn valmistuessa yhtyeen Britannian levy-yhtiö Virgin Records ei kuitenkaan suostunut julkaisemaan albumia sellaisenaan, koska piti levyä tunnelmaltaan liian masentuneena. Niinpä sisällöstä pudotettiin pois 9-minuuttinen ”Grass for Blades” sekä Jim Pembroken kirjoittama valssiballadi ”Turn Stone to Bread”. Kesällä 1977 äänitettiin Love Recordsin studiolla tilalle kolme uutta kappaletta.Lehtonen 1983, s. 662. Virgin ei kuitenkaan ollut enää kiinnostunut Wigwamista, joten yhtye erotettiin sen alaisuudesta vuoden 1977 ”suurpuhdistuksen” seurauksena.


title: Wigwam (yhtye)

text: Elokuussa 1977 Wigwamin esiintyminen Ruisrockissa piti olla samalla yhtyeen viimeinen keikka, mutta toimintaa päätettiin vielä jatkaa amatööripohjaisesti työtilaisuuksien mukaan. Kitaristi Rekku Rechardt siirtyi päätoimisesti Freemanin yhtyeeseen ja rumpali Ronnie Österberg Madame Georgeeen. Jim Pembroke kokeili muun muassa yhteistyötä Royals-yhtyeen kanssa, ja Måns Groundstroem toimi äänittäjänä Love Recordsin studiolla. Wigwamin toiminta hiipui hiipumistaan. Keväästä syksyyn 1977 yhtye esiintyi kokoonpanolla, jossa oli jatkuvasti mukana eri vierailijoita. Vielä vuoden 1977 lopulla Wigwam teki huonoissa tunnelmissa sujuneen Pohjoismaiden-kiertueen.Lehtonen 1983, s. 663.


title: Wigwam (yhtye)

text: Jouluna 1977 ilmestyi lopulta nimen "Dark Album" saanut uusi albumi. Tummasävyisestä ja vakavasta kannestaan huolimatta "Dark Album" oli musiikillisesti edellisiä levyjä vapautuneempi ja lauluvoittoisempi. Albumin ilmestyessä kosketinsoittaja Hessu Hietanen oli jo lähtenyt yhtyeestä M. A. Nummisen säestäjäksi. Parilla raidalla urkuja soittikin yhtyeen entinen jäsen Jukka Gustavson.Lehtonen 1983, s. 663. Levy jäi kuitenkin vähälle huomiolle. Punk, lama ja levy-yhtiö Love Recordsin talousongelmat vaikuttivat osaltaan siihen, että Wigwam oli pakotettu lopettamaan toimintansa.


title: Wigwam (yhtye)

text: "Dark Albumin" ilmestymisen jälkeen yhtye keikkaili vielä vuonna 1978 ja teki muun muassa kymmenvuotisjuhlakonsertin Punkarockissa. Vielä vuonna 1979 se kokoontui kerran ja esiintyi viimeisen kerran aikakautenaan. Heinäkuussa 1979 Virgin Records julkaisi Britanniassa tupla-LP-kokoelman "Rumours on the Rebound", joka sai ylistävää palautetta paikallisessa lehdistössä. Esimerkiksi Melody Maker kehui yhtyeen kappaleiden olevan kuolemattomia popklassikoita.Lehtonen 1983, s. 663. Albumi sisälsi kappaleita myös Britanniassa julkaisemattomalta "Dark Album" (1977) -levyiltä.Lehtonen 1983, s. 663–664.


title: Wigwam (yhtye)

text: Ronnie Österbergin menehdyttyä itsenäisyyspäivänä 1980 loput jäsenet erkaantuivat pitkäksi aikaa omille urilleen. Rekku Rechardt soitti Veltto Virtasen kanssa, teki myöhemmin teatterimusiikkia ja opiskeli. Jim Pembroke teki yhteistyötä muun muassa Hurriganesin ja Kojon kanssa sekä levytti omalla kokoonpanollaan. Måns Groundstroem jatkoi tehtäviään tuottajana, kunnes 1980-luvun lopulla ryhtyi kokiksi. Pedro Hietanen työskenteli EMIn tuottajana ja johti Pedro’s Heavy Gentlemen -yhtyettään.


title: Wigwam (yhtye)

text: Wigwam teki yllättävän paluun vuoden 1991 Provinssirockissa kokoonpanolla Pembroke, Rechardt, Groundstroem, Hietanen. Hyvän vastaanoton myötä yhtye jatkoi toimintaansa vuosien tauon jälkeen. Edesmenneen Ronnie Österbergin paikan rummuissa oli ottanut Jan Noponen, ja Hietasen tilalle kosketinsoittimiin tuli Mikko Rintanen. Tämä kokoonpano julkaisi vuonna 1993 albumin "Light Ages", jota on musiikillisesti verrattu yhtyeen 1970-luvun julkaisuihin. Levyn ilmestymisen jälkeen ensin Noponen ja sitten Rintanen jäivät yhtyeestä pois. Samalla koko yhtyeen toiminta hiipui. Viimeisillä keikoilla rumpuja soitti Jari Kettunen.


title: Wigwam (yhtye)

text: Wigwamin ensimmäiset CD-versiot vanhoista albumeista olivat ilmestyneet vuonna 1989. Ensimmäinen CD-kokoelma "Highlights" ilmestyi vuonna 1996. Vuonna 2000 julkaistiin puolestaan harvinaisista singlekappaleista ja ennenjulkaisemattomista livenauhoituksista koostuva "Fresh Garbage – Rarities 1969–1977". Tosin, ennenjulkaisematonta materiaalia oli jo aiemmin julkaistu parilla eri esittäjiä -kokoelmalla. "Fresh Garbage" saavutti Suomessa listasijan 34.


title: Wigwam (yhtye)

text: Wigwam palasi konserttilavoille kesällä 2000, kun yhtye esiintyi Ruisrockissa kokoonpanolla Jim Pembroke, Pekka Rechardt, Måns Groundstroem, Pedro Hietanen, Jari Kettunen. Jo edellisvuoden keväällä Wigwam oli tehnyt pienimuotoisen esiintymisen Pedro Hietasen 50-vuotisjuhlissa. Ruisrock ja sitä seuranneet pari klubikeikkaa onnistuivat hyvin, joten yhtye päätti aktivoitua uudelleen. Tämä mahdollistui, kun vuosia Yhdysvalloissa asunut Jim Pembroke muutti syksyllä 2000 lähemmäksi Suomea, Englantiin. Uudeksi kosketinsoittajaksi tuli jo "Nuclear Nightclubilla" soittanut Esa Kotilainen. Keväällä ja kesällä 2001 Wigwam kiersi Suomea ja esitti vanhaa materiaaliaan. Kahdelta Tavastian-keikalta taltioitiin syksyllä 2001 julkaistu livealbumi "Wigwam Plays Wigwam – Live".


title: Wigwam (yhtye)

text:
Maaliskuussa 2002 Wigwam äänitti Suomenlinnan Seawolf-studioilla uutta studioalbumiaan yhdeksään vuoteen. Kyseinen "Titans Wheel" julkaistiin toukokuun lopussa. Kriitikoilta albumi sai ristiriitaisen vastaanoton, mutta nousi Suomen albumilistalla seitsemännelle sijalle.
Talvella 2003 Wigwam vietti 35-vuotisjuhliaan tekemällä laajan kotimaan kiertueen. Kahdella Tavastian-keikalla nähtiin vierailemassa lähes kaikki vanhat Wigwam-jäsenet. Heistä Jukka Gustavson vieraili myös yhtyeen neljällä Semifinal-klubin keikalla lokakuussa 2003. Sairauseläkkeelle siirtyneen Måns Groundstroemin tilalle basistiksi oli tullut aiemmin muun muassa Hassisen koneessa ja Freud Marx Engels & Jungissa soittanut Jussi Kinnunen.


title: Wigwam (yhtye)

text: Kesällä 2004 basistiksi liittyi alkuperäisjäsen Mats Huldén. Hänen kanssaan yhtye levytti toukokuussa 2005 julkaistun albumin "Some Several Moons". Se saavutti Suomen albumilistalla sijan 28.


title: Wigwam (yhtye)

text: Toistaiseksi viimeisen keikkansa Wigwam soitti 11. elokuuta 2006 Helsingin Virgin Oilissa.


title: Wigwam (yhtye)

text: Vuonna 2009 Megamania-yhtiö julkaisi kokoelma-albumin "Parhaat".


title: Wigwam (yhtye)

text: Vuonna 2014 EasyZone-yhtiö julkaisi kokoelma-albumin "28 Songs from the Twilight Zone" Suomi Aarteet -sarjassa.


title: Wigwam (yhtye)

text: Pääasiassa yhtyeen entisistä jäsenistä koostuva BigJam-yhtye on viime vuosina konsertoinut soittaen materiaalia yhtyeen levyiltä sekä Jim Pembroken soolotuotannosta.


title: Wigwam (yhtye)

text: Wigwam soitti 50-vuotisen uransa kunniaksi juhlakiertueen syksyllä 2018. Juhlakiertueen kokoonpanossa soittivat Jukka Gustavson, Jim Pembroke, Pekka Rechardt, Esa Kotilainen, Pave Maijanen ja Jan Noponen, ja lisäksi mukana oli ylimääräisiä vierailijoita. Jim Pembroke on sanonut yhtyeen soittavan mahdollisesti myös kesällä 2019.


title: Wigwam (yhtye)

text: Wigwam ei 1970-luvun Suomessa pärjännyt kaupallisessa menestyksessä Hurriganesin ja Hectorin kaltaisille kansansuosikeille, mutta sillä oli oma vankka kannattajajoukkonsa. Wigwam muodostui kulttiyhtyeeksi, jonka levyjä kriitikot kiittivät myös Suomen ulkopuolella, mutta josta suuri yleisö ei kiinnostunut.


title: Wigwam (yhtye)

text: Esko Lehtosen vuonna 1983 julkaistussa "Suomalaisen rockin tietosanakirja 2" -kirjassa sanotaan, että ”Wigwam lienee merkittävin suomalainen rockyhtye kautta aikojen”. Lehtonen toteaa, että Wigwam oli yksi harvoista rockyhtyeistä, joka kehittyi aidosti tulematta itsetarkoituksellisesti liian älyperäiseksi. Lisäksi se oli ensimmäinen suomalaisyhtye, joka oli lähellä suurta kansainvälistä suosiota. Lehtonen käyttää Wigwamista ilmaisuja ”aliarvioitu” ja ”aikaansa edellä”. Yhtye oli myös levy-yhtiö Love Recordsin tärkeimpiä musiikillisia kivijalkoja Kaj Chydeniuksen, M. A. Nummisen ja Hurriganesin ohella.


title: Wigwam (yhtye)

text: Wigwamin maine progressiivisen rockin yhtyeenä juontaa juurensa yhtyeen ensimmäisen kokoonpanon edustamasta tyylistä, josta Jukka Gustavson on käyttänyt nimitystä ”art rock”. Sitä seurannut kokoonpano esitti helpommin lähestyttävämpää musiikkia, jota kitaristi Pekka Rechardt on kutsunut ”deep popiksi”. Musiikillisesti se oli lauluntekijäpohjaisempaa, yksinkertaisempaa ja popmaisempaa. Toisen kokoonpanon musiikkia on verrattu esimerkiksi 10cc- ja Steely Dan -yhtyeiden materiaaliin.


title: Wigwam (yhtye)

text: Miska Rantasen Love Records -kirjassa kerrotaan, että ensimmäinen kokoonpano edusti musiikillisesti kunnianhimoista ja monimutkaista progressiivista rockia, kun taas vuosien 1975–1978 kokoonpano esitti yksinkertaisempaa taiderockia.


title: Wigwam (yhtye)

text: Seuraavilla Jim Pembroken soololevyillä soittajina on Wigwamin kokoonpano ilmestysaikanaan.


title: Circle

text: Circle on Jussi Lehtisalon johtama rockyhtye, joka on perustettu Porissa vuonna 1991. Yhtyeen musiikkityyli on vaihdellut vuosien aikana suuresti, mutta on aina ollut kokeellista. Useimmiten Circlen kappaleet ovat pitkiä ja perustuvat hypnoottisiin toistoihin. Yhtye on yhdistetty muun muassa seuraaviin tyylisuuntauksiin: krautrock, metalli, space rock, post-rock ja kokeellinen musiikki.


title: Circle

text:
Yhtyeen jäsenistö ja koko on vaihdellut suuresti. Yhtye oli alun perin trio, jonka jäseninä toimivat Jussi Lehtisalo (kitara, laulu), Marko Taipale (basso) ja Juha Ahtiainen (rummut).
Los Angelesissa asuva Bruce Duff on toiminut laulajana Circlen "Earthworm" EP:llä (2006) ja "Hollywood"-albumilla (2008). Lehtisalo tutustui Duffiin, kun Ektro Records uudelleenjulkaisi Duffin aiemman bändin Jesters of Destinyn vuoden 1986 albumin "Fun at the Funeral".


title: Jussi Lehtisalo

text: Jussi Lehtisalo (s. 1972) on suomalainen muusikko. Hän pyörittää Porissa Ektro Records -levy-yhtiötä. Sen lisäksi hän soittaa useissa yhtyeissä, kuten Circle, Pharaoh Overlord, Rättö ja Lehtisalo, Kirvasto, Eturivi, Ektroverde, Doktor Kettu, Steel Mammoth, Tractor Pulling, Leppästick, Krypt Axeripper, Rakhim, Motorspandex, Arkhamin Kirjasto, Susi-Unto, Lusiferiinin Armosta ja Split Cranium. Hänen pääinstrumenttinsa on bassokitara, mutta joissain kokoonpanoissa hän soittaa kitaraa ja jonkin verran muita soittimia.


title: Jussi Lehtisalo

text: Netissä ilmestynyt musiikkijulkaisu NRGM valitsi Jussi Lehtisalon ja Mika Rätön vuonna 2011 2000-luvun suurimmiksi musiikillisiksi neroiksi.


title: Jussi Lehtisalo

text: Lehtisalo sai vuoden 2017 Soundi-palkinnon.


title: Fotoni

text:
Fotoni eli valokvantti on sähkömagneettisen vuorovaikutuksen välittäjähiukkanen (mittabosoni). Tyhjiössä fotoni kulkee vakionopeudella "c" = 299 792 458 m/s, eli noin 300 000 km sekunnissa. Fotonilla ei ole lepomassaa eikä sähkövarausta (tai varaus on ainakin alle 10 kertaa alkeisvaraus).
Sen kuljettama energia ja liikemäärä ovat verrannollisia säteilyn taajuuteen. Materian kohdatessaan fotoni hidastuu tai absorboituu. Fotoneilla on sekä aaltoliikkeen että hiukkasten ominaisuuksia. Fotonin spin on 1.


title: Fotoni

text: Näkyvä valo koostuu fotoneista, kuten kaikki sähkömagneettinen säteily: radioaallot, infrapuna- ja ultraviolettivalo sekä röntgen- ja gammasäteily. Fotoneilla on erilaisia aalto- ja hiukkasluonteen yhteisiä ominaisuuksia. Niitä ovat mm. emissio, absorptio, taittuminen ja heijastuminen.


title: Fotoni

text: Modernin fotonin mallin kehitti Albert Einstein vuosien 1905 ja 1917 välillä selittämään kokeiden tuloksia, jotka eivät käyneet yhteen perinteisen valon aaltomallin kanssa. Erityisesti fotoniteoria sisälsi energian riippuvuuden valon aallonpituudesta ja selitti aineen ja säteilyn kyvyn olla termodynaamisessa tasapainossa. Muut fyysikot yrittivät selittää näitä puoliklassisilla malleilla, joissa valoa kuvattiin edelleen Maxwellin yhtälöillä, mutta valoa emittoivat tai absorboivat esineet oli kvantisoitu. Vaikka puoliklassiset mallit edistivät kvanttimekaniikan kehitystä, kokeet osoittivat todeksi Einsteinin hypoteesin valon hiukkasluonteesta.


title: Fotoni

text: Fotoniteorian keksiminen mahdollisti teoreettisen ja kokeellisen fysiikan edistysaskeleet kuten laserin, Bosen–Einsteinin kondensaatin, kvanttikenttäteorian ja kvanttimekaniikan todennäköisyystulkinnan. Hiukkasfysiikan standardimallin mukaan fotonit tuottavat kaikki sähkö- ja magneettikentät ja ovat itse tulosta avaruusajan symmetrian vaatimuksesta. Fotonien ominaisuudet – varauksen, massan ja spinin – määrittää mittasymmetria.


title: Fotoni

text: Fotonin alkuperäinen nimi oli Einsteinin tekstissä "valokvantti" (das Lichtquant). Nykyinen termi 'fotoni' tulee kreikan kielen valoa tarkoittavasta sanasta φῶς. Sen otti käyttöön 1926 kemisti Gilbert Newton Lewis, joka julkaisi spekulatiivisen teorian, jonka mukaan fotonit olivat tuhoutumattomia ja niitä ei ollut mahdollista luoda. Lewisin teoriaa ei hyväksytty, ja se oli ristiriidassa havaintojen kanssa, mutta uusi termi otettiin lähes välittömästi käyttöön.


title: Fotoni

text: Fysiikassa fotonia merkitään kreikkalaisella gamma-kirjaimella γ. Symboli on todennäköisesti peräisin gammasäteilystä, jonka havaitsi ja nimesi vuonna 1900 Paul Ulrich Villard ja osoittivat valon muodoksi 1914 Ernest Rutherford ja Edward Andrade. Kemiassa ja optiikassa fotoneja merkitään usein formula_1, joka merkitsee fotonin energiaa. Tässä formula_2 on Planckin vakio ja formula_3 on fotonin taajuus. Vaikka fotonilla ei ole lepomassaa on sillä kuitenkin energiasta riippuva relativistinen liikemassa, jonka suuruus voidaan laskea relaatiosta formula_4.


title: Fotoni

text: Fotoni on massaton, sillä ei ole sähkövarausta, eikä se hajoa spontaanisti. Fotonilla on kaksi mahdollista polarisaatiotilaa ja sitä kuvataan kolmella parametrillä: aaltovektorilla, joka määrittää aallonpituuden formula_5, ja kulkusuunnalla. Fotoneja syntyy luonnossa monissa prosesseissa: esimerkiksi kun sähkövarausta kiihdytetään, atomi tai ydin putoaa matalammalle energiatilalle, tai kun hiukkanen ja antihiukkanen annihiloituvat. Fotoneja absorboituu noiden ilmiöiden T-käänteisissä tapahtumissa, esimerkiksi hiukkas–antihiukkasparin syntyessä tai atomin tai hiukkasen siirtyessä korkeampaan energiatilaan.


title: Fotoni

text:
Koska fotoni on massaton, se liikkuu tyhjiössä nopeudella formula_6 ja sen energia
formula_7 ja liikemäärä formula_8 ovat suhteessa formula_9. Vertailun vuoksi lepomassallisilla hiukkasilla suhde on erityisen suhteellisuusteorian mukaan formula_10.


title: Fotoni

text: Fotonin energia ja liikemäärä riippuvat vain taajuudesta formula_3 tai yhtäpitävästi aallonpituudesta formula_5.


title: Fotoni

text: Tästä seuraa että:


title: Fotoni

text: jossa formula_16 on Diracin vakio, formula_17 aaltovektori (jonka aaltoluku on formula_18) ja formula_19 kulmataajuus. formula_17 osoittaa fotonin etenemissuuntaan.


title: Fotoni

text: Fotoni kantaa myös spin-impulssimomenttia, joka ei riipu sen taajuudesta. Spinin itseisarvo on formula_21 ja aaltovektorin suuntainen komponentti (helisiteetti) formula_22. Tämä vastaa fotonin kahta mahdollista polarisaatiotilaa.


title: Fotoni

text: Tämän merkitys on, että hiukkasen ja sen antihiukkasen annihiloituessa "täytyy" syntyä ainakin kaksi fotonia: törmäävillä hiukkasilla ei ole liikemäärää niiden massakeskipistekoordinaatistossa, kun taas fotonilla on. Täten liikemäärän säilymislain mukaan kahden syntyvän fotonin liikemäärän täytyy olla nolla.


title: Fotoni

text: Klassisen teorian sähkömagneettisen säteilyn energia ja liikemäärä voidaan ilmaista fotonien muodossa: esimerkiksi säteilypaine johtuu fotonien liikemäärän sitoutumisesta kohteeseen.


title: Fotoni

text: Emissio: Kun atomin energiatila muuttuu, saattaa vapautuva energia emittoitua yhtenä fotonina. Valoemissio on mahdollinen myös kun vapaan elektronin energia muuttuu kiteen energiavyön sisällä. Sähkömagneettinen aalto emittoituu aina kun sähkövaraus on kiihtyvässä liikkeessä.


title: Fotoni

text:
Absorptio: Kun fotoni törmää atomiin, se saattaa siirtää energiansa atomille, joka virittyy.
Prosessi on mahdollinen vain, jos atomissa on tilojen energiaero, joka on sama kuin fotonin energia. Fotonin absorptiossa on kaiken energian siirryttävä tai prosessia ei tapahdu; fotoni ei siis voi absorboitua osittain.


title: Fotoni

text: Sironta: Fotoni voi sirota atomista niin, että atomi absorboi fotonin ja emittoi toisen fotonin.


title: Fotoni

text: Heijastuminen: Jos valo lähetetään kohti tasoa, osa siitä heijastuu takaisin. Tasoon tulevan ja tasosta heijastuvan valon kulma on tason normaaliin nähden sama.


title: Fotoni

text: Taittuminen: Kun valonsäde siirtyy väliaineesta toiseen, sen kulkusuunta muuttuu, ellei tulosuunta ole pinnan normaalin suuntainen.


title: Ektro Records

text: Ektro Records on Porissa toimiva Jussi Lehtisalon pyörittämä pienlevy-yhtiö. Se on perustettu vuonna 1997..


title: Keuhkot (yhtye)

text: Keuhkot on suomalainen yhtye, jonka ainoa jäsen on pomarkkulainen Kake Puhuu (oik. Kalevi Rainio). Ensimmäisellä EP:llä soittaa Kaken lisäksi myös Olli "POW-POW-POW" Pauke (liimanarinakitarat) ja D.W. Ojala (rummut ja huuto). Yhtyeen musiikki yhdistelee rumpukoneita, akustisia instrumentteja sekä erilaisia etnisiä soittimia (kuten kamanjah, kottikärry ja partakone). Keuhkojen sanoitukset vaihtelevat pistävästä sosiaalikritiikkijulistuksesta sur(u)realismiin, ja musiikillisesti voidaan puhua post-punkista, industrialista tai antimusiikista. Yhtyeen omalaatuisilla keikoilla on esiinnytty mm. suuresta linnunpöntöstä käsin tai viime aikoina nuijan kanssa puhujapöntöstä.


title: Keuhkot (yhtye)

text: NWOFHM.net, suomenkielinen keskustelualue aiheesta


title: Blogi

text: Blogi (, sanasta "weblog") on verkkosivu tai -sivusto, johon yksi tai useampi henkilö tuottaa sisältöä enemmän tai vähemmän säännöllisesti niin, että uudet tekstit, videot, diat tai muu sisältö ovat helposti löydettävissä (yleensä sivun yläreunassa), ja niin että vanhat tekstit säilyvät luettavina ja muuttumattomina uusista teksteistä huolimatta. Blogin kirjoittaja on bloggari, bloggaaja tai blogisti.


title: Blogi

text: Blogissa voidaan julkaista sisältöä tekstin lisäksi myös kuvien, videokuvan tai äänen muodossa. Tiedon esittämisessä blogeille tunnusomaista muihin www-sivuihin verrattuna on ajan, linkityksen ja henkilökohtaisen näkökulman painotus. Muita blogien tyypillisiä piirteitä ovat kommentointimahdollisuus, kirjoitusten pysyvät verkko-osoitteet () ja RSS- tai Atom-syötteet, joiden avulla voidaan helposti seurata ja levittää blogin sisältöä ohjelmallisesti.


title: Blogi

text: Mikään yksittäinen piirre ei ole välttämätön tai tee blogista blogia, mutta mitä useampi niistä toteutuu, sen ”blogimaisempi” se on.


title: Blogi

text: Sana "blogi" on lainattu suomeen englannin kielestä, jossa "blog" on typistymä sanasta "weblog" ’verkkoloki’. Sana on peräisin 1990-luvun lopulta. Blogi alkaa olla vakiintunut nimitys tällaisille sivustoille; muita käytössä olevia nimiä ovat weblogi, verkkoblogi, netlog, loki, verkkopäiväkirja ja nettipäiväkirja, vaikkakin kaksi viimeistä sopivat paremmin nimeksi vain sille blogien alalajille, jossa kirjoittaja kirjoittaa päivittäin omasta elämästään. Sanalla ”vlog” tarkoitetaan videomuodossa olevaa blogia. Tämä ilmaisu on yhdistelmä sanoista "video" ja "blog".


title: Blogi

text: Uusin kirjoitus on blogissa esillä ensimmäisenä, mutta myös vanhat kirjoitukset ja niiden saamat kommentit ovat luettavissa. Kronologisen esittämisjärjestyksen lisäksi blogille on tyypillistä, että blogin omistaja voi valvoa kommentteja. Blogin tyylille on tunnusomaista ajankohtaisuus, spontaanius ja henkilökohtaisuus.


title: Blogi

text: Kaikki blogit eivät ole yleispäiväkirjoja, vaan keskittyvät johonkin aiheeseen. Jotkut kirjoittavat myös useita blogeja yhtä aikaa. Yhdessä voidaan esitellä esimerkiksi kirjoittajan tekemiä käsitöitä, toisessa pohditaan parisuhteen kipupisteitä.


title: Blogi

text: Blogia on sanottu myös aivan uudeksi mediaksi. Bloggarit seuraavat ja kommentoivat usein muiden kirjoittamia blogeja ja voivat viitata niihin omassa blogissaan. Tätä blogien ja niiden kirjoittajien muodostamaa yhteisöä kutsutaan myös ”blogistaniksi” tai ”blogosfääriksi” ().


title: Blogi

text: Suomessa julkisuuden henkilöiden, etenkin poliitikkojen, verkkojulkaisuja nimitetään usein verkkopäiväkirjoiksi, ja niissä julkaistut asiat nousevat usein puheenaiheeksi myös lehdissä ja televisiossa. Yhdysvalloissa politiikassa hyvin merkittäviksi osoittautuneiden blogien kaltainen saattaa olla Suomessa entisen pääministeri Matti Vanhasen verkkopäiväkirja, kun taas Erkki Tuomioja on pysytellyt perinteisessä kotisivustossa, jota päivitetään ahkerasti.


title: Blogi

text: Suomen blogosfäärissä alkoivat vuosina 2006–2007 näkyä myös verkkokirjoittajat, jotka olivat jo saaneet nimeä kirjailijoina tai tutkijoina. Kansanedustaja Jyrki Kasvi (Kasvi), valtiotieteen tohtori Jari Sedergren (Sedis) ja kehityspäällikkö Kari Haakana (Kari Haakana) ovat blogeja tilastoivien ohjelmien mukaan luetuimpia ja vakiintuneimpia yleisiä aiheita käsitteleviä kirjoittajia. Tunnettuja ajankohtaisia aiheita käsitteleviä, myös blogia fooruminaan käyttäviä kirjoittajia ovat lisäksi esimerkiksi professori Jukka Kemppinen, poliitikot Osmo Soininvaara ja Erkki Tuomioja sekä kirjailija Jarmo Stoor.


title: Blogi

text: Vaikka blogi muotona ei vaadi minkään tietyn työkalun tai palvelun käyttöä, suurta osaa blogeista ylläpidetään blogipalvelun tai itse asennetun ohjelmiston kautta.


title: Blogi

text: Blogit voivat olla myös yrityksen työkalu. Blogia voi kirjoittaa julkisesti asiakkaille ja sidosryhmille tai julkaista vain yrityksen työntekijöiden luettavaksi intranetissä. Molemmista on Suomessa esimerkkejä: yrityksen sisäisessä intranetissä blogia kirjoittavat Finnairin toimitusjohtaja Jukka Hienonen ja Nokian ex-toimitusjohtaja Olli-Pekka Kallasvuo.


title: Blogi

text: Julkisessa yritysbloggaamisessa F-Secure on edelläkävijä Suomessa. Sen blogi "News from the Lab" kertoo tietoturva-alan kuulumisia. Suomessa blogeihin ovat tarttuneet myös viestintäyritykset, kuten sanomalehdet ja televisioyhtiöt.


title: Blogi

text: Yritysblogit voivat olla myös persoonallisia kirjeitä asiakkaille, henkilökunnalle ja sidosryhmille – tai kenelle tahansa alasta kiinnostuneelle.


title: Blogi

text: Käsitykset blogien merkityksestä ja tulevaisuudesta poikkeavat toisistaan. Ilmiö on kasvanut hyvin nopeasti niin, että aktiivisia blogeja on useita kymmeniä miljoonia. Tämän on nähty olevan merkki mullistuksesta mediassa. On myös puhuttu ohi menevästä muoti-ilmiöstä. Asiaa voi myös tarkastella sanoma- ja aikakauslehtien verkkoon siirtymisen kannalta. Aikaisempina vuosina tavallisten näytteiden sijasta netissä on nyt kattavasti perinteisiä graafisia julkaisuja, ja myös yleisradioyritykset ovat alkaneet panostaa blogeihin. Tätä kehitystä on vauhdittanut RSS, jota käyttäen on mahdollista ja yksinkertaista seurata kymmeniä tai satoja verkko-osoitteita.


title: Blogi

text: Tilastojen mukaan Yhdysvalloissa oli vuonna 2009 noin 452 000 päätoimista bloggaajaa ja tuolloin kaikkiaan bloggaajia oli siellä 20 miljoonaa.


title: Blogi

text: Blogikirjat ovat kirjamuotoon toimitettuja blogisisältöjä. Tunnettuja blogikirjoja on muun muassa Turcker Maxin känniblogiin perustuva I Hope They Serve Beer in Hell ja toisen Irakin sodan jälkeisestä elämästä kertova Baghdad Burning. Suomessa kirjoiksi päätyneitä blogeja ovat ainakin Selibaattipäiväkirjat ja Hollannin muistikirja sekä Tuomas Kilven alusta lähtien kirjaksi tähdännyt blogikirja-projekti, jonka tulos julkaistiin Blogit ja blogaaminen -tietokirjana.


title: Blogi

text: Hääblogi kertoo morsiusparin hääjärjestelyistä. Usein hääblogeja lähdetään kirjoittamaan jopa vuosi pari ennen juhlapäivää heti hääsuunnittelujen alkumetreillä.


title: Blogi

text: Kirjablogi on kirjoihin ja kirjallisuuteen keskittyvä blogi. Kirjablogeja pitävät yksityiset lukemista harrastavat henkilöt tai kirja-alan eri toimijat, kuten esimerkiksi kustantamo, julkaisija tai kirjakauppa, joiden edustajana bloginpitäjä voi toimia.


title: Blogi

text: Käsityöblogi on yleensä omistettu blogin pitäjän omille käsityöprojekteille, kuten neulomiselle, korujen tekemiselle tai ompelemiselle.


title: Blogi

text: Lifestyleblogi on henkilökohtainen, päiväkirjamainen tyyliblogi. Blogissa käsitellään kokonaisvaltaisesti henkilön elämäntyyliä: muotia, vapaa-ajanviettoa, musiikkia, matkailua, ihmissuhteita, sisustamista, matkailua ja ruokakulttuuria.


title: Blogi

text: Linkkiblogi ("linkblog") on historiallisesti varhaisin blogimuoto. Linkkiblogin yksittäinen merkintä koostuu lähinnä kirjoittajan huomioilla varustetuista linkeistä.


title: Blogi

text: Löydösblogi ("tumblelog") on linkkiblogia laajempi blogi, johon kirjoittaja kerää netistä löytämiään linkkejä, kuvia, videoita tai muuta sisältöä.


title: Blogi

text: Matkablogi on matkailuaiheisiin keskittyvä blogi. Matkablogeja pitävät matkailua aktiivisesti harrastavat ja matkailusta erityisen kiinnostuneet henkilöt. Matkablogit voivat sisältää esimerkiksi kohde-esittelyjä tai -oppaita, matkailuun liittyviä vinkkejä tai sisältö voi koostua kirjoittajan matkapäiväkirjamerkinnöistä.


title: Blogi

text: Mikroblogit ovat blogeja, joiden merkinnät ovat lyhyitä, tavallisesti korkeintaan 140 merkin mittaisia. Niitä käytetään yleensä tilannetietojen ilmoittamiseen; käyttäjä voi kertoa lyhyesti mitä tekee tai ajattelee. Sivustoille tunnusomaista on myös mahdollisuus seurata omalta sivultaan haluamiensa käyttäjien päivityksiä. Mikroblogit on yleensä suunniteltu niin, että niitä voidaan päivittää erityisillä asiakasohjelmilla, pikaviestiohjelmilla, sähköpostitse ja tekstiviestien kautta, jolloin käyttäjä voi päivittää tilannetietoja missä vain. Käyttäjämäärältään suurin mikroblogipalvelu on Twitter, jonka pääkilpailijoita ovat Plurk ja Jaiku. Muita mikroblogisivustoja ovat yritysmaailmaan keskittyvä Yammer ja vapaata StatusNet-ohjelmistoa käyttävä Identi.ca. Alun perin suomalaisen, mutta nykyään Googlen omistuksessa olevan Jaikun lisäksi suomalaisia mikroblogipalveluita ovat Miggi ja Qaiku. Myös monet muut sivustot, jotka eivät varsinaisesti ole mikroblogipalveluja (kuten MySpace ja Facebook) sisältävät mikroblogien tyyppisiä ominaisuuksia. Maaliskuussa 2009 Facebook muutti etusivun käyttöliittymäänsä enemmän mikroblogisivustoja muistuttavaksi.


title: Blogi

text: Muotiblogi on suosittu blogityyppi, jossa esitellään blogin pitäjän omaa pukeutumistyyliä asukuvineen sekä muotimaailman ilmiöitä. Suomessa paljon seurattuja muotiblogeja ovat pitäneet muun muassa Emmi Tissari, Nadja Strange ja Laura Heija.


title: Blogi

text: Ruokablogi esittelee esimerkiksi kirjoittajan omia ruoanlaitto- tai leivontakokemuksia. Usein blogeissa on myös runsaasti kuvia. Ruokablogit ovat Suomessa varsin suosittuja.


title: Blogi

text: Sarjakuvablogi on päiväkirja sarjakuvamuodossa. Blogin ja verkkosarjakuvan risteytykseen ei kirjoitella, vaan sanottava ilmaistaan sarjakuvamuodossa. Tyyli on usein nopeaa ja ilmeikästä, toisinaan viimeistellympää. Aiheet dokumentoivat enimmäkseen tekijän elämää ja välittävät tuntemuksia. Suomalaisia sarjakuvablogeja on esimerkiksi Milla Paloniemellä ja Ville Rannalla. 200 suomalaista sarjakuvablogia yhteen kokoava palvelu sarjakuvablogit.com palkittiin Kemin Sarjakuvapäivillä Lehti-Lempi-palkinnolla keväällä 2009.


title: Blogi

text: Taideblogi käsittelee joko kuvataidetta tai muita taiteenaloja. Niitä ovat kriitikoiden, taiteilijoiden, projektien, museoiden blogit tai taiteen harrastajien, sekä sarjakuva- ja valokuvablogit. Tunnettu suomalainen taideblogi on Otso Kantokorven "Alaston kriitikko".


title: Blogi

text: Uutisblogi välittää ja kommentoi uutisia ja ajankohtaisia tapahtumia.


title: Blogi

text: Valokuvablogi ("photoblog") on blogi, jonka sisältönä ovat valokuvat ja niihin liittyvät kommentit.


title: Blogi

text: Videoblogi ("video blog, vlog") on blogi, jonka sisältönä on videokuvaa. Esimerkiksi YouTube mahdollistaa videoblogin pitämisen joko käyttäjän itsensä tai muiden lähettämien videoiden pohjalta.


title: Blogi

text: Yhteiskunnallinen blogi seuraa ja kommentoi yhteiskunnallisia tapahtumia ja ottaa niihin kantaa. Tämän alalajina voidaan pitää poliittista blogia.


title: Blogi

text: Yritysblogi (englanniksi corporate blog) on verkkosivu tai -sivusto, jossa yrityksen edustaja tai edustajat kirjoittavat eri asioista säännöllisesti.


title: Los Natas

text: Los Natas on argentiinalainen kolmihenkinen rockyhtye, joka on aiemmin toiminut nimellä Natas (ilman Los-etuliitettä).


title: Los Natas

text: Monet yhtyeen kappaleista ovat täysin instrumentaaleja. Niissä kappaleissa joissa lauletaan, käytetään kielenä yhtyeen äidinkieltä, espanjaa. Genremäärityksenä yhtyeelle sopinee parhaiten kategoria stoner rock.


title: Pharaoh Overlord

text: Pharaoh Overlord on vuonna 2000 perustettu rockyhtye, jonka muodostavat muun muassa Circlessä vaikuttavat Jussi Lehtisalo, Janne Westerlund ja Tomi Leppänen. Lehtisalon mukaan se perustettiin, koska Circlen musiikista oli tullut liian vapaata ja viihteellistä. Pharaoh Overlord aloitti soittaen yhden kitarariffin junnaavaan toistoon perustuvaa instrumentaalimusiikkia. Myöhemmät studioalbumit ovat laajentaneet yhtyeen musiikillista kirjoa, esimerkiksi "#4"-albumilla (2005) on heavy metal -vaikutteita ja laulua. "Siluurikaudella" (2010) puolestaan on avantgardistinen kokeilu.


title: Glorantha

text: Glorantha on erityisesti useista rooli- ja lautapeleistä tunnettu fantasiamaailma, jossa taikuus ja jumalat ovat todellisia. Gloranthan maailmaa kansoittavat ihmisten lisäksi monet mielikuvitusolennot, kuten haltiat, kääpiöt, peikot, kentaurit ja jättiläiset, jotka usein poikkeavat tolkienilaisista esikuvistaan.


title: Glorantha

text: Glorantha sai alkunsa Greg Staffordin kirjoittamasta tarinasta 1960-luvulla. Ensimmäinen julkaistu Glorantha-tuote oli Chaosiumin julkaisema lautapeli White Bear & Red Moon, joka kuvasi Sartarin barbaarien ja suuren Lunarin imperiumin kamppailua keskenään. Nomad Gods -lautapeli laajensi aihetta.


title: Glorantha

text: 1978 ilmestyi RuneQuest-roolipelin ensimmäinen versio, jonka sääntökirjaan oli liitetty tiiviisti Gloranthan maailma. RuneQuestin miltei kahdenkymmenen julkaisuvuoden aikana ilmestyi runsaasti roolipelikirjoja, jotka kuvasivat Gloranthaa RuneQuestin sääntöjen kautta. Tosin sääntöjen osuus saattoi joissakin kirjoissa olla hyvin pieni ja itse sanallisen kuvauksen osuus suuri.


title: Glorantha

text: RuneQuestin julkaisemisen ajautuessa ongelmiin 1990-luvun puolivälissä Issaries, Inc. kehitti kokonaan uuden Glorantha-roolipelin: Hero Warsin. Hero Wars ja sen uudempi versio HeroQuest jatkoivat Gloranthan kuvaamista ja pelimateriaalin tarjoamista. Issariesin julkaisemia kirjoja on ilmestynyt jo toistakymmentä, ja lisää on tulossa tulevina vuosina.


title: Glorantha

text: Gloranthan ympärille on vuosien saatossa syntynyt voimakas fanijoukko, joka on julkaissut omia epävirallisia Glorantha-lehtiä, kuten brittiläistä Tales of the Reaching Moonia, saksalaista Tradetalkia ja suomalaista The Zin Lettersiä. Muutamassa maassa on oma Glorantha-yhdistyksensä, kuten saksalainen RuneQuest Gesellschaft ja suomalainen Kalikos – Suomen Glorantha-seura ry. Epävirallisemmin faneja ovat yhdistäneet Internetin kansainväliset ja kansalliset postituslistat ja keskustelufoorumit.


title: Glorantha

text: Vaikka Glorantha on liittynyt alun perin rooli- ja lautapeleihin, sitä koskevien tuotetyyppien määrä on laajentunut muuallekin. Tietokonepeli King of Dragon Pass sijoittuu Gloranthaan, ja sen suunnittelijat David Dunham, Greg Stafford ja Robin D. Laws ovat tunnettuja Glorantha-kirjoittajia. Gloranthaan sijoittuvaa kaunokirjallisuutta puolestaan edustavat Widow’s Talen kaltaiset romaanit ja sarjakuvalehtisarja The Path of the Damned.


title: Glorantha

text: Gloranthassa painottuu vahvasti sen myyttinen luonne. Gloranthan jumalat, henget ja muut mahtiolennot ovat osa Gloranthan todellisuutta, vaikkakin melko kaukaisia tavallisille ihmisille. Jumalat edustavat monia erilaisia asioita ja voimia. Sopivaa jumalaa palvomalla ihminen voi saada heiltä taikavoimia, esimerkiksi taikuutta, jolla hän voi hallita tuulia tai parantaa peltonsa tuottavuutta.


title: Glorantha

text: Gloranthaa kansoittavat lukuisat olennot ja rodut, joilla on oma myyttinen menneisyytensä. Aina eivät kansojen myyttisen käsitykset sovi yhteen toistensa kanssa, jolloin voi pahimmillaan syntyä pahoja konflikteja. Kansat eivät ole myöskään suoranaisesti hyviä tai pahoja: heillä on omat uskomuksensa, joiden mukaan he pitävät jotakin oikeana ja jotakin vääränä, kuten meidän maailmamme historialliset kansatkin tekivät.


title: Glorantha

text: Eivät ainoastaan Gloranthan kansojen myytit ole maagisia, vaan koko Gloranthan maailma on maaginen: sen kasvit kätkevät sisäänsä henkiä, sen maantieteellisiin paikkoihin liittyy tiettyjä henkiä tai jumalia, sairaudet ovat oikeasti pahojen henkien aiheuttamia, pahat teot voivat tuoda maagista turmiota yhteisöön, ja jopa Gloranthan taivaankappaleiden sanotaan olevan jumalia tai jumalien ruumiillistumia.


title: Glorantha

text: Gloranthan kansojen tavoissa ja myyteissä on ammennettu paljon meidän maailmamme kansojen tavoista ja myyteistä, mutta niitä ei ole suoraan lainattu vaan yhdistelty hedelmällisenä pidetyllä tavalla. Myöskään Gloranthan haltiat, peikot ja kääpiöt eivät ole kovin suoraan toisista fantasiamaailmoista kopioituja vaan varsin omanlaisiaan. Omaleimaisuudessa ja syvällisyydessä Gloranthaa on verrattu J. R. R. Tolkienin luomaan Keski-Maahan.


title: Glorantha

text: Glorantha on muodoltaan jättimäinen kuutio, joka kelluu vesien keskellä. Ylhäällä on valoisa taivas ja alapuolella synkkä alamaailma. Useiksi alueiksi jakautuneen kuution pinnan keskimmäiset alueet ovat kuolevaisten kansojen asuttamia, kun taas sen reunoilla asuvat kuolemattomat kansat.


title: Glorantha

text: Gloranthan pintamaailma jakautuu kahteen suureen mantereeseen: Genertelaan ja Pamaltelaan. Genertela on pohjoinen manner ja ihmisten vahvasti asuttama. Pamaltela puolestaan sijaitsee etelässä, ja ei-ihmiset ovat siellä vahvempia. Kahden mantereen väliin jää meri, jossa on useita saaria, kuten läntinen Jrustela, keskinen Teleos ja idässä sijaitsevat Itäiset saaret. Keskellä mantereita on valtava Magastan pyörre, joka yltää aina alamaailmaan asti.


title: Glorantha

text: Genertela jakautuu useisiin erilaisiin alueisiin. Genertelan läntisiä osia asuttavat suureksi osaksi monoteistiset malkionit, joiden kulttuurissa on paljon vaikutteita kristinuskosta ja keskiaikaisesta Euroopasta. Suurimmat valtakunnat lännessä ovat etelässä sijaitseva Seshnela ja pohjoisessa sijaitseva Loskalm. Ralios on hajanaisempi alue, joka jakautuu lukuisiin pieniin ruhtinaskuntiin.


title: Glorantha

text: Idässä sijaitsee Kralorelan valtakunta, jonka asukkaat ovat läheisissä suhteissa lohikäärmeiden kanssa ja muistuttavat monilta osin muinaisia kiinalaisia. Kralorelan lounaispuolella sijaitsee Teshnos, joka norsuineen ja sielunkierto-oppeineen on lähellä Intiaa.


title: Glorantha

text: Kralorelasta länteen sijaitsee hevospaimentolaisten asuttama Pent. Heissä näkyy piirteitä historian paimentolaiskansoista, esimerkiksi mongoleista. Pentin eteläpuolella Autiomaassa puolestaan asuu toisenlaisia paimentolaisia, jotka ratsastavat monilla erilaisilla eläimillä.


title: Glorantha

text: Genertelan keskiosassa sijaitsee laaja Lunarin imperiumi, jonka asukkaat palvovat kuun- ja auringonjumalia. Heissä on piirteitä muun muassa antiikin kreikkalaisista, roomalaisista, persialaisista ja neuvostoliittolaisista. Lunarin imperiumin pohjoispuolella on valtava Valindin jäätikkö, joka toimii kuolevaisten maailman rajana.


title: Glorantha

text: Etelässä ja muiden alueiden lomassa asuu barbaarisia orlanthilaisia, jotka palvovat myrskynjumalia. Heissä on paljon samaa kuin viikingeissä ja kelteissä.


title: Glorantha

text: Pamaltelan pohjoisosassa sijaitsee suuria haltioiden metsiä. Pohjoisosien rannikoille keskittyvät myös Pamaltelan suurimmat ihmiskulttuurit. Keskisiä tasankoja asuttavat mustaihoiset alkuasukkaat, agimorit, joiden kulttuurissa on yhtäläisyyksiä afrikkalaisten heimojen, esimerkiksi zulujen ja Australian aboriginaalien kanssa. Heidän esi-isänsä Pamaltin mukaan manner on saanut nimensä. Kaikkein eteläisimmät osat ovat ihmisille elinkelvottoman kuumia, mutta niillä asustaa tarunomaisia olentoja ja kuolemattomia kansoja.


title: Glorantha

text: Itäiset saaret ovat Genertelan ja Pamaltelan itäpuolella sijaitseva lukemattomista pienistä saarista koostuva saaristo. Niiden asukkaiden keskuudessa on erittäin monia erilaisia kulttuureita ja jumalia. Osa muistuttaa Tyynenmeren pikkusaarien kulttuureja.


title: Rättö ja Lehtisalo

text: Rättö ja Lehtisalo on porilaisten Mika Rätön ja Jussi Lehtisalon muodostama projektiluontoinen yhtye. Sen musiikkia on kuvattu muun muassa krautrockiksi, "avaruusrockiksi" ja psykedeliaksi.


title: HeroQuest (roolipeli)

text: HeroQuest on tarinavetoinen fantasiaroolipeli, jota nykyään julkaisee Greg Staffordin perustama roolipelikustantamo Chaosium. Pelin on sunnitellut Robin D. Laws. "HeroQuestin" ensimmäinen versio "Hero Wars" julkaistiin vuonna 2000. Sääntöjen pohjana on erityisesti fantasiamaailma Glorantha, mutta ne toimivat yhtä hyvin minkä tahansa roolipeligenren kanssa.


title: HeroQuest (roolipeli)

text: "HeroQuest"-roolipelillä ja "HeroQuest"-lautapeleillä ei ole mitään yhteistä keskenään.


title: HeroQuest (roolipeli)

text: "HeroQuestin" säännöt ovat kevyet ja hyödyntävät tarinankerronnan oppeja. Pelaajahahmot kohtaavat haasteita, jotka ratkaistaan noppaa heittämällä. Noppana käytetään kaksikymmensivuista noppaa (d20). Peil ei tee eroa taistelun ja muiden haasteiden välillä.


title: HeroQuest (roolipeli)

text: Hahmonluonti on hyvin vapaamuotoinen. Pelihahmot eli sankarit (heroes) muodostuvat taidoista (abilities) ja laajemmista taitoja ryhmittelevistä avainsanoista (keyword). Taidot voivat olla mitä tahansa fyysisistä ja mentaalisista ominaisuuksista luonteenpiirteisiin tai iskulauseisiin.


title: HeroQuest (roolipeli)

text: Ensimmäiset versiot "HeroQuestista" olivat nimeltään "Hero Wars (2000)." Ensimmäinen "HeroQuest"-nimellä oleva versio julkaistiin 2003 ja se on hyvin yhteensopiva "Hero Warsin" kanssa. Uusimmassa "HeroQuest"-versiossa tarinankerrontaa on painotettu (haasteiden vaikeusaste määrittyy tarinan, ei vastustajan ominaisuuksien, mukaan) ja muutamia sääntövaihtoehtoja on poistettu. "HeroQuestiin" ja "Hero Warsiin" on ilmestynyt toistakymmentä lisäosaa Issariesin julkaisemina ja vielä enemmän fanien kirjoittamina. Osassa kirjoista on hyvin vähän sääntötekniikkaa, toisissa taas enemmän. Varsinaisten peleihin tarkoitettujen kirjojen lisäksi muutakin Glorantha-materiaalia voi käyttää pelissä, esimerkiksi "RuneQuest"-roolipelin aikaista materiaalia.


title: Mika Rättö

text: Mika Rättö (s. 5. huhtikuuta 1973 Pori) on suomalainen muusikko, näyttelijä, ohjaaja, kuvataiteilija ja kirjailija. Rättö on toiminut useissa yhtyeissä kuten Circle, Kuusumun Profeetta, Ektroverde, Rättö ja Lehtisalo sekä Eleanoora Rosenholm. Hänen tuorein musiikkiprojektinsa on Kauko Röyhkän ja Circle-basisti Jussi Lehtisalon kanssa perustettu yhtye Röyhkä ja Rättö ja Lehtisalo.


title: Mika Rättö

text: Porissa asuvaa Rättöä pidetään yhtenä kotikaupunkinsa keskeisimmistä kulttuurivaikuttajista. Hän on toiminut musiikin ohella myös muilla taiteen aloilla, muun muassa teatterissa ja maalaustaiteen parissa. Hänen kirjallinen esikoisteoksensa "Tihkuluodon kuiskaajat" (Teos) ilmestyi maaliskuussa 2009. Teatteri Moderni Kanuuna on esittänyt viisi Rätön käsikirjoittamaa näytelmää. Hänen ohjaamansa elokuva "Samurai Rauni Reposaarelainen" tuli ensi-iltaan keväällä 2016.


title: Mika Rättö

text: Koulutukseltaan Mika Rättö on sähköasentaja, tämän koulutuksen hän hankki Satakunnan ammattikoulussa vuosina 1989–1992. Toisen koulutuksensa hän hankki Kankaanpään taidekoulussa vuosina 1993–1996.


title: Won

text: Won tarkoittaa seuraavia:


title: Aseksuaalisuus

text: Aseksuaalisuus on seksuaalisen suuntautumisen muoto, jossa henkilö (aseksuaali) kokee hyvin vähän tai ei lainkaan seksuaalista vetovoimaa toisia henkilöitä kohtaan. Tästä huolimatta aseksuaalilla voi olla jopa voimakas sukuvietti (sex drive / libido). Hän voi kokea toisia henkilöitä kohtaan muunlaista vetovoimaa, esimerkiksi aistillista (halaamisen tms. kaipuu) tai romanttista vetovoimaa (rakkauden kaipuu).


title: Aseksuaalisuus

text: Aseksuaalisuuden muotoja voivat olla esimerkiksi


title: Aseksuaalisuus

text: Varsinaisen seksuaalisen halun puuttumisesta huolimatta aseksuaali saattaa haluta elää pitkäaikaisessa romanttisessa suhteessa.


title: Aseksuaalisuus

text: Ensimmäisenä aseksuaalisuuden havaitsi, sitä tarkemmin tutkimatta, seksologi Alfred Kinsey, joka tutkiessaan ihmisen seksuaalisuutta huomasi ryhmän "X", joka ei kokenut seksuaalista vetovoimaa ketään kohtaan. Tästä on saanut alkunsa myös aseksuaalisuuden symboli, kärjellään seisova kolmio, joka kuvaa Kinseyn luomaa asteikkoa seksuaalisuudelle. Toisessa yläkulmassa on heteroseksuaalisuus, joka vaihtuu keskellä biseksuaalisuudeksi ja toisessa kulmassa lopulta homoseksuaalisuudeksi. Kolmion alanurkkaa kohti taas seksuaalisuus muuttuu yhä lähemmäs aseksuaalisuutta, kuvaten myös aseksuaalisuuden muodot, joissa ihminen ei koe olevansa täysin aseksuaali, kuten demiseksuaalisuus.


title: Aseksuaalisuus

text: Henkilö, joka kokee romanttista vetovoimaa lähinnä vastakkaisen sukupuolen edustajia kohtaan, eikä koe (tai kokee ainoastaan hyvin vähän) seksuaalista vetovoimaa ketään kohtaan, on heteroromanttinen aseksuaali. Aromanttinen aseksuaali on henkilö, joka kokee hyvin vähän tai ei lainkaan sekä romanttista että seksuaalista vetovoimaa toisia henkilöitä kohtaan. Aromanttisuus ei ole pelkästään aseksuaalien ominaisuus vaan myös seksuaali voi olla aromanttinen. Henkilö, joka ei koe (tai kokee ainoastaan hyvin vähän) romanttista vetovoimaa ketään kohtaan, ja kokee seksuaalista vetovoimaa lähinnä oman sukupuolen edustajia kohtaan, on aromanttinen homoseksuaali.


title: Aseksuaalisuus

text: Aseksuaali (Yhdysvalloissa joskus lyh. "ace", ’ässä’) on ihminen, joka kokee hyvin vähän (tai ei lainkaan) seksuaalista vetovoimaa toisia ihmisiä kohtaan, ja pitää itseään aseksuaalina. Ainoastaan henkilö itse voi varmasti sanoa, mitä seksuaalista suuntautumista edustaa, koska toisen ihmisen ajatus- ja tunnemaailmaa ei voi ulkopuolinen nähdä. Käyttäytyminen ei sinänsä paljasta henkilön seksuaalista suuntautumista mm. siksi, että


title: Aseksuaalisuus

text: Käsitteen määritelmästä on monia versioita, koska ei ole yksiselitteisesti hahmoteltavissa, onko aseksuaalisuus seksuaalinen häiriö vai seksuaalisen suuntautumisen muoto. Aseksuaalisuus on edelleen virallisesti luokiteltu mielenterveyden ja käyttäytymisen häiriöksi. Suomessa käytettävä ICD-järjestelmä ei määrittele aseksuaalisuutta täsmällisesti, mutta se katsotaan ei-elimelliseksi seksuaaliseksi toimintahäiriöksi. Yhdysvaltain psykiatriyhdistys taas on diagnosoinut sen DSM-diagnoosijärjestelmässään vuonna 2000 hyposeksuaalisuudeksi, eli tilapäiseksi seksuaalifantasioiden ja seksuaalisen aktiivisuuden puutteeksi. Psykitatriyhdistyksen mukaan aseksuaalisuuden taustalla on ihmissuhdeongelma, ja se aiheuttaa ahdistusta ja kärsimystä ja vaatii hoitoa.


title: Aseksuaalisuus

text: Kansainvälinen aseksuaalijärjestö The Asexual Visibility and Education Network (AVEN) ja aseksuaalisuutta tutkineet psykologit ja seksologit ovat vaatineet, että luokitusta muutettaisiin, huomioiden samalla, että on myös ihmisiä, joille himon puute on ongelma.


title: Aseksuaalisuus

text: Monien aseksuaaleiksi itsensä määrittelevien mielestä kyse on vain seksuaalisesta suuntautumisesta, koska seksuaalisen halun puuttuminen ei aiheuta heille mitään ongelmia.


title: Aseksuaalisuus

text: Aseksuaalisuus eroaa selibaatista siten, että selibaatti on henkilön päätös pidättäytyä seksistä, mutta aseksuaalilla ei ole alun perinkään halua, mistä kieltäytyä. Aseksuaalit tosin voivat halutessaan harjoittaa seksiä, vaikka eivät saisikaan siitä itselleen mitään nautintoa. On myös mahdollista, että aseksuaali ei saa seksistä sekä fyysistä että psyykkistä nautintoa, vaan ainoastaan jompaakumpaa, ja määrittelee itsensä tämän perusteella aseksuaaliksi.


title: Aseksuaalisuus

text: Aseksuaalisuus ei sinänsä vielä kerro, miten ihminen suhtautuu seksiin toisten kanssa. Aseksuaalit jaetaan karkeasti torjuviin aseksuaaleihin ja neutraaleihin aseksuaaleihin. Torjuva aseksuaali pitää (omaa) seksin harrastamista epämiellyttävänä asiana eikä välttämättä halua harrastaa sitä edes parisuhdekumppaninsa kanssa. Neutraali aseksuaali suhtautuu seksiin neutraalimmin. Torjuvuus ja neutraalius ei ole pelkästään aseksuaalien ominaisuus, vaan myös seksuaali voi olla torjuva tai neutraali.


title: Aseksuaalisuus

text: Aseksuaalisuudesta liikkuu erittäin paljon harhakäsityksiä. Eräs harhakäsityksistä on se, että se olisi ”umpikuja” evoluutiossa. Perusteluna tälle on ilmeisesti vanhanaikainen näkemys, että jokainen elävä olento pyrkisi lisääntymään. Tämä logiikka ei kuitenkaan toimi mm. siksi, että


title: Aseksuaalisuus

text: Toinen harhakäsitys on, että aseksuaalit olisivat lähinnä naisia. Todellisuudessa aseksuaaleja miehiä on lähes yhtä paljon. Luultavampaa on, että miehen seksittömyys ja aseksuaalisuus on yhteiskunnassamme tabu, josta ei puhuta, jolloin syntyy vaikutelma, että aseksuaaleja miehiä olisi vain vähän.


title: Aseksuaalisuus

text: Kolmas tässä mainittava harhakäsitys on, että aseksuaalisuus olisi harvinainen tai uusi ilmiö. Todellisuudessa aseksuaaleja on nykykäsityksen mukaan yhdestä viiteen prosenttia väestöstä eli suunnilleen samaa luokkaa kuin homoseksuaalejakin. Aseksuaalisuudesta vain puhutaan selvästi vähemmän valtamediassa kuin homoseksuaalisuudesta, jolloin syntyy illuusio, että aseksuaalisuus olisi harvinaista. Ei myöskään ole uskottavaa, että aseksuaalisuus olisi ilmaantunut vasta hiljattain. Luultavammin aseksuaaleja on aina ollut ihmisten keskuudessa.


title: Aseksuaalisuus

text: Selibaatin oheen luettava ennakkoluulo on myös, että selibaattia harjoittavat aseksuaalit olisivat erityisen uskonnollisia (erityisesti kristittyjä, muslimeja tai juutalaisia) ja salailisivat vain toista "ei-salonkikelpoista" seksuaalista suuntautumistaan, kuten homoseksuaalisuutta. Kristityn aseksuaalin vaaleaihoisen cis-miehen yhdistelmää kohdellaan yhteiskunnassa hyvin eri tavalla kuin muslimin aseksuaalin ruskeaihoisen cis-naisen, mikä jo paljastaa ajattelussa piileviä normatiivisia rakenteita.


title: Aseksuaalisuus

text: "Psychology Today" -lehden artikkelin mukaan aseksuaalit olivat kaikkein epäinhimillistetyin (heitä pidettiin vähemmän ihmisinä) seksuaalivähemmistö. Tutkimuksen mukaan aseksuaaleja epäinhimillistetään kahdella tavalla: mekaaninen epäinhimillistäminen (heitä pidettiin koneen kaltaisina) ja eläimellinen epäinhimillistäminen (heitä pidettiin eläimen kaltaisina).


title: Aseksuaalisuus

text: Aseksuaalisuutta on tutkittu hyvin vähän, koska se ei ole kovin yleistä. Englannissa vuonna 2004 tehdyssä kyselyssä yksi prosentti vastaajista ilmoitti, ettei ole koskaan tuntenut seksuaalista kiinnostusta ketään kohtaan. Huhti–kesäkuun 2013 aikana kerättiin 1 619 vastausta suomalaisilta nuorilta, jotka olivat syntyneet vuosina 1988–1998. Näistä henkilöistä 100 (eli vähän yli 6 %) määritteli seksuaalisen suuntautumisensa käsitteellä aseksuaali.


title: Aseksuaalisuus

text: Aseksuaaliksi oletettu tunnettu henkilö oli 1800-luvun säveltäjä Frédéric Chopin.


title: Luettelo ratkaisemattomista matemaattisista ongelmista

text: Tämä on luettelo tärkeimmistä ratkaisemattomista matemaattisista ongelmista.Clay-instituutti on luvannut minkä tahansa edellä mainitun ongelman ratkaisijalle miljoona Yhdysvaltain dollaria. Instituutti ilmoitti lehdistötiedotteessaan 18. maaliskuuta 2010 palkitsevansa venäläisen matemaatikko Grigori Perelmanin Poincarén konjektuurin todistamisesta.


title: PC-DOS

text: PC-DOS (myös IBM DOS) on IBM:n Microsoftilta lisensoima käyttöjärjestelmä sen IBM PC -koneelle. Alun perin sitä ei myyty erikseen vaan se tuli IBM PC -tietokoneen mukana. Microsoft ja IBM jakoivat versioon 5 asti saman koodipohjan ja PC-DOS on lähes samanlainen kuin MS-DOS, mutta eroaa joidenkin mukana toimitettujen apuohjelmien osalta.


title: PC-DOS

text: Versiosta 6.1 eteenpäin PC-DOS oli IBM:n oma erillinen tuote.


title: DR-DOS

text:
DR-DOS (NovellDOS, OpenDOS) on DOS-käyttöjärjestelmä,
jolla on ollut useita kehittäjätahoja. Niitä ovat ainakin Digital Research, Novell, Caldera ja Lineo.


title: DR-DOS

text: Novell osti DR-DOSia kehittäneen Digital Researchin vuonna 1991. Sitä alettiin kehittää vauhdikkaasti ja DR-DOS kilpaili Microsoftin MS-DOSin kanssa. Microsoft puolestaan vastasi tähän kampittamalla kilpailijaansa lisäämällä Windows 3.1:een koodia, joka antoi ylimääräisen virheilmoituksen, jos ikkunointia ajettiin kilpailijan DOS-käyttöjärjestelmällä. Kun keino paljastettiin Dr. Dobbs-lehdessä, koodi poistettiin Windowsin julkaisuversiosta.


title: DR-DOS

text: Microsoftin käyttämä hinnoittelu DR-DOS:iin verrattuna oli myös osana monopolioikeudenkäyntiä.


title: DR-DOS

text: Versio 7.0 julkaistiin nimellä Novell DOS 7.0. Novell myi käyttöjärjestelmän Caldera Systemsille 400 000 dollarilla kesällä 1996, jolloin käyttöjärjestelmällä oli enää vähän kaupallista arvoa. Caldera sai kuitenkin oikeuden nostaa syytteen Microsoftia vastaan epäreilusta kilpailusta, jonka sen tekikin käyttöjärjestelmän oikeudet saatuaan. Calderan uskotaan saaneen Microsoftilta vähintään 150 miljoonaa dollaria korvauksia vuonna 2000.


title: DR-DOS

text: Caldera julkaisi DR-DOSin versiot 7.01 ja 7.02 avoimena lähdekoodina nimellä Caldera OpenDOS 7.01 ja Caldera DR-OpenDOS 7.02. Myöhemmin Caldera siirsi kehityksen tytäryhtiö Caldera Thin Clientsille, josta tuli Lineo. Lineo julkaisi version 7.03 sekä sulautetun Caldera DR DOS 7.04/7.05:n, joka sisälsi ainoastaan ytimen ja komentotulkin.


title: DR-DOS

text: Avoimena julkaistua DR-DOS/OpenDOS 7.01:ta kehittää eteenpäin The DR-DOS/OpenDOS Enhancement Project.


title: DR-DOS

text: Lineo puolestaan meni myyntiin ja osa sen entisestä johdosta perusti uuden yhtiön DeviceLogics ja osti DR-DOSin oikeudet. DeviceLogics julkaisi DR-DOS 8.0:n version 7.03 ytimellä. DeviceLogics jaettiin myöhemmin kahtia Devicelogicsiksi ja DRDOS Inc.:ksi. DRDOS Inc. julkaisi version 8.1. Sekä versio 8.0 ja 8.1 sisälsivät vapaan FreeDOS-projektin sekä Enhanced DR-DOS:in työkaluja sekä kernelin julkaisematta lähdekoodia ja rikkoivat siten GNU GPL -lisenssiä. Valitusten jälkeen DRDOS Inc. veti molemmat versiot jakelusta.


title: Knut Hamsun

text: Knut Hamsun (4. elokuuta 1859 — 19. helmikuuta 1952) oli norjalainen kirjailija, joka lukeutuu tunnetuimpiin hahmoihin maansa kirjallisuuden historiassa. Hän sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1920.


title: Knut Hamsun

text: Hamsun oli köyhän perheen poika, eikä hän käynyt koulua kuin runsaat 250 päivää. Hän sai kuitenkin kirjallisia herätteitä sukulaismieheltä, joka piti kirjastoa, ja hän päätti tulla kirjailijaksi jo teini-iässä. Amerikkalaisuudesta kiinnostunut Hamsun oli nuorena sekalaisissa töissä Yhdysvalloissa, mutta hän pettyi siellä vallinneeseen rahakeskeiseen materialismiin ja pinnalliseen kulttuurin. Ainoa hyvä puoli maan kulttuurissa oli hänen mielestään Mark Twain.


title: Knut Hamsun

text: Hamsunin läpimurtoteos oli "Nälkä", jonka norjankielinen alkuteos "Sult" ilmestyi 1890. Se on omaelämäkerrallisia aineksia sisältävä romaani nuoresta kirjailijasta, joka vajoaa hulluuden partaalle köyhyyden ja nälän seurauksena. Kirjan on sanottu aavistelleen Franz Kafkan tulevaa tuotantoa, ja sen vaikutusta 1900-luvun kirjallisuuteen pidetään hyvin merkittävänä. Muusta tuotannosta joitakin tunnetuimpia teoksia ovat "Mysteerioita" ("Mysterier", 1892), "Pan" (1894), "Viktoria", "Syystähden alla", "Maankiertäjät", sekä "Maan siunaus" ("Markens Grøde", 1917), joista varsinkin viimeisen on sanottu vaikuttaneen lopulta ratkaisevasti Nobel-palkinnon saantiin.


title: Knut Hamsun

text: Myöhemmin Hamsunin maine Norjassa ja muualla kärsi hänen tuettuaan Norjan natsimiehittäjiä toisen maailmansodan aikana. Hänet saatettiin jopa mielisairaalaan, jossa hänen todettiin olevan täydessä ymmärryksessä. Hän myös menetti kuulonsa noihin aikoihin.


title: Knut Hamsun

text: Suomalaisista kirjailijoista Hamsun on vaikuttanut ainakin F. E. Sillanpäähän (joka toimitti Hamsunin novellikokoelman "Pensasto" suomeksi), Joel Lehtoseen ja Väinö Linnaan. Hamsun asui jonkin aikaa myös Helsingissä ja tutustui sinä aikana muun muassa Albert Edelfeltiin, Akseli Gallen-Kallelaan ja Jean Sibeliukseen. Hamsun muutti vaimonsa kanssa Helsinkiin marraskuussa 1898 ja lähti itään 8. syyskuuta 1899. Hänen nimensä on Helsingin vuoden 1899 henkikirjassa.


title: Knut Hamsun

text: Hamsunin puoliso oli kirjailija Marie Hamsun.


title: Holismi

text: Holismi (, "holos"; ’kokonainen’) on filosofinen ja ontologinen käsite. Holismin arkimääritelmän mukaan kokonaisuus on enemmän kuin osiensa summa, mutta täsmällisemmin ilmaistuna holismilla tarkoitetaan, että jonkin kokonaisuuden ominaisuudet ovat enemmän kuin sen osien ominaisuuksien summa. Kokonaisuuteen sanotaan syntyvän emergenttejä ominaisuuksia, joita ei esiinny yhdessäkään sen osassa sinänsä. Holismin vastakohtana on reduktionismi tai ehkä dekonstruktio.


title: Holismi

text:
Holismi kritisoi läntisen tieteen perinteistä näkemystä, jonka mukaan tutkimusongelma on jaettava osiin ja selvitettävä ongelmaa osa kerrallaan. Osissa ei ilmene kokonaisuuden emergenttejä piirteitä, eikä kokonaisuutta voi ymmärtää pelkästään osista lähtemällä. Esimerkkejä:Edellä mainitun tyyppinen ajattelu johtaa kokonaisuuden tutkimiseen kokonaisuuttena, tarkemmin sanottuna kompleksisuuden hallintaan. Holismin mukaiset peruskysymykset tutkimuksessa kuuluvat seuraavasti:
Holismin kannalta kolmas kysymys on oleellisin ja myös vaikein.


title: Holismi

text: Koska kokonaisuutta systeeminä ei voi ymmärtää tutkimatta sen ympäristöä, on mainituissa kysymyksissä otettava huomioon myös kokonaisuuden (systeemin) ympäristö. Viimeistään tässä tullaan kompleksisuuden hallintaan jopa yksinkertaisissakin ongelmissa.


title: Holismi

text: Jo Aristoteles esitti ajatuksen, että kokonaisuus on enemmän kuin osiensa summa. Termi holismi esiintyi kuitenkin ensimmäisen kerran vasta Jan Smutsin kirjassa vuonna 1926. Kvanttifyysikoista mm. David Bohm kannatti holismia.


title: Holismi

text: Aiheesta seuraavana tieteen paradigmana on kirjoittanut mm. amerikkalainen filosofi ja fyysikko Heinz R. Pagels.


title: Emergenssi

text: Emergenssi () on alun perin filosofinen ja nykyään yhä voimakkaammin olemassaolon systeemeihin liittyvä käsite, joka tarkoittaa tietystä kokonaisuudesta nousevaa ja syntyvää uutta ilmiötä, ominaisuutta tai toiminnan tasoa. Emergentismillä tarkoitetaan filosofiassa ontologista kantaa, jossa johonkin fysikaaliseen systeemiin ilmestyy uusia ominaisuuksia. Muutosta alatason (yksinkertaisista) säännöistä ylätason (kompleksiseksi) kehittyneeksi järjestelmäksi kutsutaan emergenssiksi. Emergenssin luonnetta ja ehtoja tutkii emergenssioppi.


title: Emergenssi

text: Holismin mukaan kokonaisuus on tiettyjen edellytysten vallitessa enemmän kuin osansa tai enemmän kuin osiensa summa, ja kokonaisuudesta kehkeytyy (engl. "emerge") silloin ominaisuuksia, joita ei ole havaittavissa sen osissa. Esimerkiksi yksittäisellä kulta-atomilla ei ole ulottuvaisuutta, muotoa eikä väriä, mutta lukuisien kulta-atomien muodostamalla kokoomalla, kultahipulla, on mainitut ominaisuudet.


title: Emergenssi

text: Emergentti materialismi on ontologinen kanta, jossa esimerkiksi tietoisuutta ja mieltä ei pyritä palauttamaan – redusoimaan tai eliminoimaan – fyysisiksi tai fysiologisiksi ominaisuuksiksi. Tietoisuus kehkeytyy aivojen, ihmisolennon ja ympäristön vuorovaikutuksessa. Muun muassa tietoisuus nähdään siis todellisuuden emergentiksi ominaisuudeksi.


title: Emergenssi

text: Emergenssin lähtökohtina voidaan pitää muun muassa filosofi Georg Wilhelm Friedrich Hegelin käsitystä määrällistä muutosta (jossain vaiheessa) seuraavasta laadullisesta muutoksesta. Myös filosofit Auguste Comte ja Herbert Spencer sekä biokemisti ja tieteen historioitsija Joseph Needham ovat käsitelleet aihetta. 1900-luvulla emergenssioppia ovat käsitelleet eri näkökulmista esimerkiksi filosofit Karl Popper, Ilkka Niiniluoto, Sami Pihlström ja Leo Näreaho.


title: Emergenssi

text: Emergenteistä ilmiöistä filosofeja on eniten kiinnostanut tietoisuus: kuinka aivot (aineellinen olio) voivat olla tietoiset? Tätä kutsutaan mieli–ruumis-ongelmaksi tai psykofyysiseksi ongelmaksi. Samanlaisia ongelmia voidaan kuitenkin erottaa myös muilta ontologian tasoilta: yhtä hyvin voitaisiin puhua atomi–molekyyli-ongelmasta tai solu–elin-ongelmasta. Ongelman jäsentämistä vaikeuttaa se, että ruumiista tulee tietoisia vähintään kahden emergentin siirtymän kautta: elävä hermosto → tajuisuus → tietoisuus. Emergenssin ohella tietoisuuden ongelmaa on koetettu ratkaista seuraavin keinoin, joita periaatteessa voitaisiin soveltaa muillekin emergenssiasteille: reduktionismi, dualismi ja panpsykismi.


title: Emergenssi

text: Yksinkertainen emergentti ilmiö on esimerkiksi veden kiehuminen 100 asteessa, eli nesteen kiehuminen ja muuttuminen kaasuksi, siirtyminen uuteen olomuotoon. Vesi ei muutu heti lämpötilan noustessa kaasuksi, koska haihtuminen vaatii paljon enemmän energiaa kuin veden lämpötilan nostaminen sataan asteeseen.


title: Emergenssi

text: Toinen esimerkki lukumäärän lisääntymisen oleellisesta vaikutuksesta on todennäköisyys. Kun heitämme noppaa, meillä ei ole mitään mahdollisuuksia tietää, mikä kuudesta numerosta tulee nopan arvoksi. Kun heitämme noppaa 1000 kertaa, voimme suurella varmuudella sanoa, että kutakin nopan arvoa esiintyy noin kuudesosa kokonaismäärästä. Lukumäärä lisää siis tietämistä.


title: Emergenssi

text: Yleisesti emergenssi näkyy loivana S-käyränä: Ensin ei pitkään aikaan tapahdu juuri mitään Y:n arvolle X:n arvon kasvaessa. Tietyllä X:n arvolla Y:n arvo alkaa nousta nopeasti, Y siirtyy uudelle tasolle. Sitten Y vakiintuu jälleen matalan kasvun tasolle. Emergenssiin tarvitaan siis (suurta) määrää, kompleksisuutta. Kompleksisuus on (yksi) emergenssin, uusien systeemien lähde, prosessuaalisuus toinen.


title: Emergenssi

text: Edellä esitetyn S-käyrän muutoksen kohdat riippuvat systeemin yksityiskohtaisesta rakenteesta ja ominaisuuksista. Siis esimerkiksi


title: Emergenssi

text: Joseph Needham on käsitellyt emergenssiä termin "Integrative levels" alla, kuten myös professori Tom Wilson.


title: Emergenssi

text: Kompleksisuustutkija Stuart Kauffman käsittelee teoksessaan "At Home in the Universe: The Search for the Laws of Self-Organization and Complexity" kompleksisuuden ja emergenssin välistä suhdetta. Teos on ensimmäisiä yrityksiä luoda emergenssin teoriaa.


title: Emergenssi

text: Kauffman osoittaa kirjassaan, miten kompleksisuudesta syntyy automaattisesti järjestystä ilmaiseksi, "order for free", kuten hän toteaa. Tutkittuaan kompleksisia verkkoja tietokonesimulaationa Kauffman pystyy osoittamaan, miten niistä syntyy kolmenlaisia systeemejä:


title: Emergenssi

text: Ensimmäinen syntyy, kun verkon solmujen välillä on keskimäärin alle kaksi yhteyttä per solmu. Järjestynyt kokonaisuus on kokonaisilmiönä stabiili, muuttumaton.


title: Emergenssi

text: Kaoottinen kokonaisuus syntyy, kun verkon solmujen välillä on keskimäärin yli kaksi yhteyttä per solmu. Kaoottinen kokonaisuus on nimensä mukaisesti kaoottinen, ilman järjestystä missään vaiheessa.


title: Emergenssi

text: Mielenkiintoisin systeemi on siirtymävaiheen kokonaisuus. Se syntyy kun verkon solmujen välillä on keskimäärin kaksi yhteyttä. Siirtymävaiheen kokonaisuuden ominaisuuksia on stabiilien, mutta muuttumiskykyisten alikokonaisuuksien, hahmojen, muodostuminen systeemiin. Tämä ominaisuus viittaa vahvasti evoluutioon. Kyse on järjestyksestä kaaoksen rajalla. Mm. elämä on Kauffmanin mukaan juuri sitä.


title: Emergenssi

text: Stabiilien mutta muuttumiskykyisten alikokonaisuuksien, hahmojen, syntyminen kompleksiseen järjestelmään on emergenssiä. Aivoissa hahmon voidaan ajatella olevan jollain tasolla ajatus, biologiassa yksi solun reaktioketju (ja ketjujen verkko solun aineenvaihdunta), taloudessa yritys (ja yritysten verkkotalous), teknologiassa järjestelmä (ja järjestelmien verkkoteknologia) jne. Erityyppisiä emergenttejä ilmiöitä ei kuitenkaan voida samastaa suoralta kädeltä keskenään.


title: Emergenssi

text: Kauffmanin mukaan Charles Darwinin luonnon valinnan rinnalle on nostettava itseorganisoitumisen periaate. Biologia, talous ja tekniikka noudattavat Kauffmanin mukaan mitä ilmeisimmin mainittuja periaatteita.


title: Emergenssi

text: Suomalainen fyysikko Kari Enqvist (1998) toteaa emergenssistä: "Emergenssiä on olemassa, mutta se on osoitus kuvailun karkeudesta, ei sen kohoamisesta uusiin, tuntemattomiin sfääreihin." Tämä on yhteneväinen Kauffmanin "order for Free" -periaatteen kanssa. Myös Enqvist esittää saman idean. Vaikka hahmoja, ylätason kokonaisuuksia syntyy, ne ovat aina vain alatason ilmiöitä, joskin kompleksisesti niistä johtuvia. Hahmot on saatavissa näkyviin karkeistamalla näkymää, hukkaamalla tietoa, kuten Enqvist toteaa.


title: Emergenssi

text: Uuden tason saaminen näkyviin olisi siis vain abstraktiotason nostamista, tiedon hukkaamista. Ymmärryksen ja viisauden luominen on periaatteessa samanlainen ilmiö. Tarvitaan paljon alatason ilmiöitä ja sitten paljon prosessointia niiden yhtäläisyyksien löytämiseksi ja siis tiedon hukkaamiseksi, yksinkertaistamiseksi. Ilmiö näkyy myös oppimisessa alkuvaiheen oppimistasanteena ja sitten tarpeellisen prosessoinnin ja oikeiden havaintojen jälkeen oivalluksena, oppimisen uutena tasona. Palaset loksahtavat paikalleen.


title: Emergenssi

text: Myös ahvenanmaalainen tietotutkija Jan Kåhre toteaa edellä mainitun periaatteen kirjassaan "The Mathematical Theory of Information": Tiedon luomisessa on tärkeämpää tiedon hävittäminen (näkymän karkeistaminen) kuin jatkuva yksityiskohtien kerääminen. Kyse on puu–metsä-ilmiöstä. Kun yhdistää tuhat puuta (yksityiskohtaa), näkee yhden metsän, puiden metatason.


title: Emergenssi

text: Soveltamalla emergenssiä eli yhdistämällä lukuisia alatason elementtejä suuremmaksi kokonaisuudeksi on ratkottu muun muassa ohjelmointiongelmia. Monesti ohjelmien toiminta on ollut hyvin vaikea ymmärtää, vaikka ne ovat ratkaiseet alkuperäisen ohjelmointiongelman.


title: Emergenssi

text: Suomalainen musiikkitieteilijä Markus Lång on tähdentänyt prosessuaalisten syiden merkitystä emergenteille ilmiöille ja esittänyt prosessuaalisen joukon käsitteen:


title: Emergenssi

text: Ajatellaan ensin jotain mielivaltaisten aineellisten olioiden joukkoa, jolla ei ole paljonkaan kausaalista mielekkyyttä: oikean peukaloni kynsi, Kyösti Kallion patsas ja Jupiterin kuu Io. Nämä muodostavat ilmeisen mielivaltaisen, määrittelyyn perustuvan joukon "S", ja sellaisia voitaisiin luoda loputon määrä. Jos sen sijaan määrittelemme joukon, jonka jäseniä ovat esimerkiksi keltainen ja punainen lasilevy sekä valkoisen valon lähde, tämä on selvästi kiinnostavampi kokooma, ja tietyissä oloissa tämä joukko "S" saa aikaan oranssin lasialan. Tavallinen joukon määrittely esittää vain luettelona joukon alkiot "S" = {"a", "a", ..., "a"}, mutta prosessuaalisen joukon "S" määritelmä määrittää myös alkioiden keskinäiset suhteet: "S" = {"a" × "a" × ... × "a"}. Niinpä emergentit ilmiöt voidaan kuvata prosessuaalisten joukkojen avulla, ja nämä joukot ovat multiplikatiivisia, eivät additiivisia: jos yhdenkin jäsenen arvo on nolla, on kokonaisuus nolla.


title: Emergenssi

text: Lång on myös jakanut emergenssin heikkoon ja vahvaan emergenssiin seuraavasti: Heikko emergenssi tarkoittaa, että kehkeytynyt ominaisuus kuuluu ontologisesti samalle jäsennystasolle kuin aineelliset syyt, esimerkiksi oranssi valo on väriä samalla tavoin kuin punainen ja keltainen ovat. Vahvasta emergenssistä voidaan puhua silloin kun aineelliset syyt ja seuraus kuuluvat eri tasoille, esimerkiksi kun atomit muodostavat molekyylin tai molekyylit kiinteän kappaleen tai mekaanisilla osilla on ominaisuus ”mittaa aikaa” (kello). Sekä heikko että vahva emergenssi on tulkittava monistisesti, sillä kummassakaan ei ole kyse uudenlaisen itseisaineksen (substanssin) syntymisestä maailmaan vaan vuorovaikutuksesta ja sen seurauksista.


title: Emergenssi

text: Emergenssin perustana ovat paikalliset, irralliset, yksinkertaiset ja yksityiset ilmiöt, esimerkiksi tuhannet muurahaiset. Ne luovat kompleksista käyttäytymistä globaaliin ja yleiseen tasoon; esimerkiksi voidaan mainita muurahaispesän toiminta kokonaisuutena.


title: Emergenssi

text: Paikallisen järjestelmän rakennuskomponentteja:


title: Emergenssi

text: Kun systeemien määrä ja niiden keskinäisriippuvuudet kasvavat ja kun niiden selkeä hierarkkinen rakenne muuttuu yhä epäselvemmäksi, syntyy uusia emergenttejä ilmiöitä. Ilmiö on ilmeisesti herkkä lukumäärälle, kuten yllä on todettu. Pieni määrä elementtejä on jäykkä, hierarkkinen. Suuri määrä elementtejä on alati muuttuva, kaaos. Kiinnostavat järjestelmät, joissa on "sopiva" määrä elementtejä, ovat kaaoksen rajalla. Niissä on muuttumiskykyistä pysyvyyttä.


title: Reduktionismi

text: Reduktionismi on filosofinen oppi, jonka mukaan tietty kokonaisuus on palautettavissa eli redusoitavissa osiinsa.


title: Reduktionismi

text: Ontologisen reduktionismin mukaan ylemmän tason kokonaisuus ei todellisuudessa ole muuta kuin alemman tason kokonaisuuden ilmiöitä. Voidaan ajatella myös, että kokonaisuus ei ole enempää kuin osiensa summa ja emergenteiltä vaikuttavat ilmiöt ovat tosiasiassa sen osien ominaisuuksia.


title: Reduktionismi

text: Teoreettisessa reduktiossa jonkin teorian lainalaisuuksien osoitetaan olevan toisen teorian lainalaisuuksien ilmenemismuotoja.


title: Reduktionismi

text: Loogisessa reduktiossa jotakin ilmiökenttää kuvaavat väitteet palautetaan jotakin toista ilmiökenttää koskeviin väitteisiin.


title: Reduktionismi

text: Kausaalisessa reduktiossa jonkin entiteetin kausaalisten vaikutusten osoitetaan olevan selitettävissä jonkin toisen entiteetin kausaalisilla vaikutuksilla.


title: Reduktionismi

text: Epistemologisessa eli tieto-opillisessa reduktiossa ajatellaan, että ylemmän tason kokonaisuudesta saadaan tietoa analysoimalla se alemman tason kokonaisuuden avulla. Reduktionismi on holismin vastakohta.


title: Reduktionismi

text: Ernest Nagelin mukaan ylemmän tason teoria redusoituu alemman tason teoriaan, mikäli ylemmän tason teorian väitteet voidaan johtaa alemman tason teorian väitteistä deduktiivisesti ns. siltalakien avulla.


title: Reduktionismi

text: Reduktionistinen materialisti katsoo, että kaikkeus on täysin palautettavissa atomeihin ja muihin pienempiin hiukkasiin, eikä ilmiöiden taustalla ole viime kädessä mitään muuta.


title: Sulkeistaminen

text: Sulkeistaminen on fenomenologiassa käytetty käsite arvostelusta pidättymiselle. Sanan alkuperä on epokhe (, "epokhē"), joka oli antiikin kreikkalaisen filosofian termi.


title: Sulkeistaminen

text: Antiikin filosofiassa "epokhē" tarkoitti teoreettista hetkeä, jolloin kaikki uskomukset todellisuuden olemassaolosta ja todellisuuden tapahtumista ovat pysähtyneet. Tällöin yksilön oma tietoisuus on suoran kritiikin kohteena, niin että kun uskomukset palautuvat, niillä on tukevampi pohja.