title: Ertebøllen kulttuuri

text: Ertebøllen kulttuuri oli Etelä-Skandinavian ja Itämeren pohjoisrannikon myöhäismesoliittinen kivikautinen kulttuuri noin 5 400 eaa.−3 950 eaa. nykyisen Tanskan ja Etelä-Ruotsin seuduilla sekä Puolan- ja Saksan pohjoisrannikoilla. Tanskan lähellä Pohjois-Saksassa melko samanlaista ja samanaikaista kulttuuria kutsutaan Ellerbekin kulttuuriksi. Nykyään tätä kompleksia on alettu kutsua yhdistetyllä nimellä Ertebølle-Ellerbek-kulttuuriksi. Kummankin kulttuurin nimi voidaan tieteellisissä teksteissä lyhentää EBK.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Ertebølle on kehittynyt samalla seudulla sitä edeltäneiden Maglemosen (9000−6400 eaa.) ja Kongemosen kulttuurin (6400−5400 eaa.) pohjalta. Nämä kulttuurit ovat jakaneet saman väestöpohjan ja kulttuurien eri aikakaudet esittävät tämän väestön eri kulttuurivaiheita, joiden väliset erot ovat olleet melko vähäiset. Samat kolme kulttuuria jakavat Etelä-Skandinaviassa mesoliittisen kauden kolmeen alajaksoon, josta Ertebølle on myöhäisin.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Myöhäismesoliittinen Ertebøllen kulttuuri jaetaan kolmeen vaiheeseen. Varhainen vaihe kesti noin 600 vuotta (5400−4800 eaa.), keskivaihe 500 vuotta (4800−4300 eaa.) ja myöhäinen vaihe 300 vuotta (4300−3950 eaa.). Sen katsotaan päättyvän maatalouden yleistymiseen Etelä-Skandinaviassa. Silloin puhtaat keräilijä-metsästäjä-kalastaja-yhteisöt ovat ottaneet vanhojen elinkeinojen rinnalle alkeelliset viljely- ja karjanhoitoelinkeinot. Maatalouden alkeet on opittu etelämpänä asuneilta nauhakeraamisen kulttuurin ryhmiltä, jotka ovat levittäytyneet sinne ennen vuotta 4 000 eaa. Ertebøllen vaiheen jälkeistä ja maataloutta harjoittanutta neoliittista vaihetta kutsutaan suppilopikarikulttuuriksi (4000−2700 eaa.).


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Eri Ertebøllen ryhmien välillä on ollut tiiviit yhteydet, ja ryhmät ovat käyneet kauempanakin. Väestö on liikkunut ruuhillaan vesitse, ja he ovat pitäneet yhteyttä lähiryhmien kanssa, jotka ovat muodostaneet pienempiä kulttuurillisesti hieman eriytyneitä ”heimoja”. Kauemmaksi on menty hieromaan kauppaa, mikä näkyy myös löytöesineistössä. Erilaiset vaikutteet keramiikassa ja esineistön valmistuksessa sekä eksoottisten tuotteiden, kuten esimerkiksi viljan hankkiminen, kertovat yhteyksistä, joita tehtiin runsaammin vuosien 4300−3900 eaa. aikana. Kasvanut väestön ruokkiminen vain kalastamalla ja metsästämällä näyttää lopulta tulleen tiensä päähän, koska siirtyminen karjanpitoon ja pienviljelyyn on tapahtunut muutamassa sadassa vuodessa.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Kuivempi boreaalinen ilmastokausi loppui muutama sata vuotta ennen kuin Kongemosen kulttuuri muuttui Ertebøllen kulttuuriksi. Kosteampaa ilmastokautta kutsutaan Skandinaviassa atlanttiseksi lämpökaudeksi, jolloin lämpötila on kohonnut nykylämpötilaa muutaman asteen lämpimämmäksi. Jääkauden jälkeinen valtamerien pinta oli tuolloin kohonnut jo kymmeniä metrejä ja meri peittänyt Pohjanmeren jääkaudenaikaiset paljastumat lähes kokonaan. Vesi on Ertebøllen aikana kohonnut edelleen lisää ja aiheuttanut Tanskassa transgression, eli vedenpinnan kohoamisen siten, että pitkäikäiset asuinpaikat jäivät nousevan veden alle ja asukkaiden oli pakko siirtää leirinsä kerta toisensa jälkeen rannalle ylemmäksi. Samalla asuttavaksi kelpaavan rannikon pituus ja sisämaan pinta-ala pienentyivät.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Itämeren muinainen Ancylusvaihe päättyi jo 7400 eaa., kun merenpinnan taso oli kohonnut Itämeren pinnan tasoon ja sen vedet suolaantuneet. Vaikka Ertebøllen kulttuurin aikana Itämeren Litorinavaihe oli suolaisen veden aikaa, Itämeri ei ole koskaan ollut yhtä suolainen kuin Pohjanmeri. Tanskan länsi- ja pohjoispuolella suolapitoisuus oli moninkertainen Tanskan saariston tai Itämeren eteläosiin verrattuna. Tämä on näkynyt sekä merien lajistossa että ekosysteemien monimuotoisuudessa. Koska Ertebøllen kulttuurissa kalastuksella oli suuri rooli, tämä seikka vaikutti suuresti yhteisön elinkeinoihin.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Ertebøllen kulttuurin ydinaluetta on ollut Tanskan rannikkoseudut ja saaristo. Asuinpaikkoina olivat lahdet, salmet ja joensuut. Esimerkiksi Karrebæk-Dybsø Fjordin rannoilta tunnetaan 97 eriaikaista asuinpaikkaa. Lounais-Ruotsin rannikko ja Bornholmin saari kuuluivat myös kulttuurin pääalueeseen. Pohjois-Saksan puolella tunnetaan muutama asuinpaikka Ellerbekin kulttuurin nimellä, ja Puolassa kulkee Ertebøllen kulttuurialueen itäraja. Etelä-Ruotsin sisäjärvet ovat myös kelvanneet Ertebøllen väestölle. Tanskan sisäosista tunnetaan vain muutama pysyvä asuinpaikka. Kulttuurialueen kokonaislaajuus on ollut noin 450×450 kilometriä.


title: Ertebøllen kulttuuri

text:
Tanskasta tunnetaan eniten asuinpaikkoja. Tutkimuksen kannalta merkittäviä kohteita ovat muun muassa Møllegabet, Flynderhage, Vænget Nord, Margrethes Næs ja Bjørnsholm, mutta merkittävimmät kohteet ovat:
Ertebøllen asuinpaikkoja ja kalmistoja on Etelä-Ruotsissa löytynyt lähinnä Skånen länsi- ja eteläosista. Tällaisia asuinpaikkoja ovat muun muassa Lerhamn, Jonstorp, Stenbocksvallar, Kvarteret Nore, Gränsstigen, Soldattorpet, Vik, Ivetofta ja Siretorp, mutta seuraavat asuinpaikat ansaitsevat tarkemman esittelyn:Pohjois-Saksan ja Pohjois-Puolan alueet ovat Ertebøllen kulttuurin reuna-alueita, mutta sieltä tunnetaan asuinpaikkoja esimerkiksi Ellerbek, Jäckelberg Nord, Rosenhof, Neustadt , Timmendorf-Nordmole ja Fedderingen Wurth, joista tarkemmin esitellään:Vaikka Ertebøllen kulttuuri sijoittuu mesoliittiselle kaudelle, jolloin yhteisöt yleensä harjoittivat liikkuvaa elämäntapaa, vaikuttavat monet Ertebøllen kulttuurin leirit pysyviltä ja ympärivuotisilta asuinpaikoilta. Tähän tulokseen on tultu leirien jätteiden luuanalyysien perusteella, sillä niissä esiintyy kaikkien vuodenaikojen lintujen, kalojen ja nisäkkäiden luita. Myös suuret kalastusrakennelmat ovat vaatineet jatkuvaa päivystämistä ja huoltamista, sillä ne ovat aallokon vaikutuksille alttiita. Toisaalta ravintoa on merellisessä ympäristössä ollut aina saatavilla. Keramiikan käyttöönotto merkinnee ravinnon parempaa valmistamista keittämällä ja ruoka-aineiden varastointia. Näiden havaintojen katsotaan osoittavan, että väestö on käyttänyt kiinteitä asuinpaikkoja.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Mesoliittisen kauden alkupuoliskolla väestö eli ja metsästi sisämaassa, mutta kauden keski- ja loppupuolella väestö on hakeutunut merenrannikolle. Ertebøllen kulttuurin asuinpaikat näyttävät sijoittuvan lähes yksinomaan rannikoille muutamaa sisämaan leiriä lukuun ottamatta.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Asumuksia on löytynyt mesoliittisilta asuinpaikoilta hyvin vähän, kun taas myöhemmiltä kulttuurikausilta niitä on löytynyt helpommin. Ertebøllen kulttuurissa asuttiin pitkiä aikoja samalla paikalla ja vuotuiskierron takia on liikuttu vain vähän. Kun samaa asumuksen pohjaa tallotaan vuosia, siihen jää selvät jäljet. Tämän pitäisi näkyä löytömateriaalissa selvästi. Esimerkiksi Tanskan suurimman säilyneen raakkutunkion alta on löytynyt lukuisia nuotionpohjia ja kivisiä liesiä. Sen sijaan mitään merkkiä asumuksista ei ole löytynyt, vaikka paikalla on asuttu enemmän tai vähemmän kiinteästi 5050−4050 eaa., eli noin tuhannen vuoden ajan. Ainoa merkki kiinteämmästä toiminnasta ovat kalmiston jäänteet.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Ruotsissa Länsi-Skånessa Tågerupissa on merkittävä kaivauskohde, sillä sieltä on löytynyt useiden asumusten pohjia. Asumukset on julkaisuissa luetteloitu roomalaisilla numeroilla. Asumus I on muodotaan pyöreä, kun taas asumus II on pitkänomainen ja nelikulmaisen muotoinen. Sen pohjan pinta-ala on 85 m², ja sen kattorakenteita on kannatellut paalujen rivi. Asumus III on ollut mitoiltaan 15×4,5 metriä. Sitä luonnehditaan suojaksi tai katokseksi, joka on auennut etelään. Koska asumusten ajoitukset esineistön ja radiohiilimenetelmän valossa antavat ristiriitaisia tuloksia, löytö ei ole kiistaton. Asumuksen III sisältä löydetyt Ertebøllen keramiikan sirpaleet rajaavat asumuksen aikaisintaan vuoteen 4 600 eaa. Yleensä pitkät talot liitetään maatalouskulttuuriin, mutta samaan aikaan on Puolassa Kujawian kulttuurissa ollut käytössään tällaisia pitkiä taloja.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Teräväpohjainen keramiikka otettiin Ertebøllen kulttuurissa noin 5000 eaa., mutta se ei liittynyt maanviljelyyn tai karjanhoitoon siirtymiseen, koska vanhimmista astioista ei ole havaittu jäänteitä viljasta, kotieläimistä tai viljelyyn viittaavia esineitä. Tämä havainto tehtiin noin 4000 eaa. jälkeen asutetuilla leiripaikoilla, jossa keramiikkakin on ollut tasapohjaista.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Tutkijat eivät vielä tiedä, onko Ertebøllen väestö saanut vaikutteensa keramiikan valmistukseen etelässä eläviltä nauhakeraamisilta maanviljelijöiltä vai ovatko vaikutteet tulleet idästä metsästäjä-kalastajilta Itämeren eteläosista. Jo 5300−4900 eaa. on Ertebøllen alueella asustanut pieniä nauhakeraamisia viljely-yhteisöjä, noin 4 900−4 700 eaa. tämän vaiheen seuraajia () ja noin 4 800−4 500 eaa. Rössenin kulttuurin viljelijöitä. Keramiikan valmistus ja käyttö on voitu oppia myös Itämeren etelärannikolta, jonne on Venäjän kautta levinnyt metsästäjien käyttämä keraaminen traditio. Eräät astioiden ulkonäköön ja koristeluun liittyvät seikat puoltavat jälkimmäistä ajatusta.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Ertebøllen keramiikassa on ollut käytössä ”ruukku” ja ”lamppu”. Lamppuna pidetään soikeaa lautasta, jossa olisi poltettu eläinrasvaa tai traania valaistusta varten. Niitä on valmistettu myös Narvan kulttuurissa (5300 eaa. alkaen) ja Nemunasin kulttuurissa (noin 5500 eaa. alkaen). Etelä-Skandinaviasta länteen olevilta asuinpaikoilta ei lamppua ole löytynyt, joten se on varmaan itäinen piirre. Jokaisella väestöllä oli keramiikassaan omintakeisia piirteitä, jotka eivät kaikki siirtyneet Ertebøllen keramiikkaan. Myös kaikkien näiden väestöjen yhteisvaikutustakin on ehdotettu. Radiohiiliajoituksia täytyy vielä ottaa lisää, jotta keramiikan käyttöönotto voidaan selittää tarkemmin.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Pohjois-Puolan Dąbkista on löydetty varhaista Ertebøllen keramiikkaa, jonka muodossa ja koristelussa näkyy Nemunasin keramiikan piirteitä. Keramiikkaa on levinnyt Dąbkista itään Pommeriin noin 5000 eaa. ja siitä länteen Pohjois-Saksan Schleswig-Holsteiniin 5 100 eaa. Keramiikan koristelun motiivit ja sen muotoilu on kehittynyt noin 5000 eaa. alkaen Pohjois-Saksassa ja Tanskassa Ertebøllen keramiikan tyyliseksi. Keramiikan valmistustaito on levinnyt Tanskan saaristoon ja Etelä-Ruotsiin viimeistään 4 600 eaa.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Keramiikkaa on valmistettu samanlaisella menetelmällä koko Ertebøllen kulttuurialueella. Savi on aina saatu paikallisesta lähteestä ja siihen on sekoitettu graniitin ja kvartsiitin mursketta ja hiekkakiveä, mutta vain poikkeuksellisesti on sekoitteena käytetty murskattua keramiikkaa. Ruukku on aloitettu leipomalla suuri pohjanuppi, jonka reunoista aloitettiin ruukun seinämien rakentaminen kiertämällä sitä spiraalimaisesti 2–4 senttimetriä leveällä nauhalla. Nauhojen väliset saumat on tilkitty ja tasoitettu työntämällä sormilla niihin tuoretta savea. Koristelun jälkeen astia on ensin kuivattu ja sitten poltettu nuotiolla noin 500–700 asteen lämmössä. Ruukkuja on käytetty ainakin kalan, lihan ja osterien keittämiseen.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Ruukun lisäksi Ertebøllen keramiikkaan liittyy laakean astian muotoinen lamppu. Se on tehty samasta savesta, mutta sekoitteena on ollut orgaanista materiaalia, kivimursketta ja murskattua keramiikkaa. Lampussa on nokikerroksesta päätellen poltettu jotakin. Polttoaine arvellaan olleen traania tai eläimen rasvaa.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Ertebøllen keramiikan vaihe sijoittuu mesoliittisen kauden loppuun. Etelä-Skandinaviassa se on kestänyt keskimäärin 500 vuotta, noin 4700−4000 eaa. Ruotsissa keramiikkaa ei ole löydetty sisämaan asuinpaikoilta vaan vain rannikoiden asuinpaikoilta. Ruotsalaisten ruukkujen ajoitukset on tehty ruukunsirpaleiden karstasta, joka on antanut ajoituksia noin vuosiin 4300−3800 eaa. Vaikka viljelijöiden suppilopikareita ja kalastaja-metsästäjien Ertebøllen ruukkuja on käytetty jonkun aikaa samaan aikaan, niiden valmistajat ovat asuneet aina eri leireissä. Kummankin keramiikan valmistustekniikka on periaatteiltaan hyvin samanlainen, joten viljely- ja karjanhoitoon siirtyneet ryhmät ovat ilmeisesti vaihtaneet elinkeinonsa myötä myös keramiikkatyyliään.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Jo varhaiselta Maglemosen kaudelta asti tunnetaan muutamia lavaltaan ovaalin muotoisia meloja, joten vesikulkuneuvojen varhaisempi käyttö lienee siltä osin todistettu. Vasta Ertebøllen kaudelta tunnetaan ruuhien jäänteitä ja vielä runsaammin erilaisia melojen kappaleita.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Ruuhet on pääsääntöisesti koverrettu paksuun lehmustukkiin kivikirveiden avulla. Vaikuttaa siltä, että kovertaminen ja muotoilu on tehty kokonaan kirveillä eikä tulta olisi käytetty, koska jäännöksistä ei ole löytynyt todisteita työtavasta, jossa ensin poltetaan tulella puuainesta ja sitten veistetään kirveellä lastuja pehmenneistä kohdista. Ruuhet painoivat tyhjänä 250–350 kilogrammaa ja kantoivat 6–8 aikuista.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Suuret ruuhet ovat saattaneet olla prestiisiesineitä, koska kymmenmetrisiä ruuhia ei ole ollut kätevä liikutella. Pitkää ruuhta tarvittiin siirtymiseen uuteen paikkaa, jolloin mukaan otettiin paljon tavaraa ja ihmisiä. Ruuhia tarvittiin myös kalastukseen, linnustamiseen ja avomerikalastukseen ja merinisäkkäiden pyyntiin.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Tybrind Vigistä on löytynyt kolmen ruuhen jäännökset, joista yksi oli lähes ehjä 10-metrinen lehmusruuhi. Niiden halkaisijat olivat 65 senttimetriä, joten niitä voi pitää merikelpoisina. Yhden ruuhen pohjasta löytyi merkkejä tulenpidosta. Syitä sille, että ruuhessa on pidetty tulta, on esitetty useita. On ehdotettu tuulastusta yöllä, lämmittelyä kylmillä matkoilla ja ruuan valmistamista. Samanlaisia tulenpitoon viittaavia merkkejä on havaittu muissakin ruuhissa. Tybrind Vigin asuinpaikalta löytyi 15 melaa tai melankappaletta. Kolme niistä on koristeltu uurtamalla ja maalaamalla. Ruuhen vesillelaskupaikalla merenpohja on vahvistettu kantavammaksi latomalla sille kiveys. Joitakin paaluja on isketty pohjaan pitämään pitkien ruuhien perät avovettä kohti.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Lystrupista on merenpohjasta löytynyt kaksi ruuhta, jotka ovat yli tuhat vuotta vanhempia kuin Tybrind Vigin ruuhet. Toinen oli valmistettu haavasta, joten sitä voidaan kutsua haapioksi, ja sillä oli pituutta 7 metriä ja se oli pyöreäpohjainen. Myös tässä haapiossa oli pohjalla selviä nuotion polttamisen jälkiä 3,5 metrin päässä sen keulasta. Pohjaa peittänyt mustunut savikerros on ollut suojaamassa ruuhen pohjaa palamiselta. Myös haapion etuosassa löytyi polttamisen jälkiä. Tästä haapiosta on pidetty huolta, sillä useita sen halkeamia on paikattu tilkitsemällä ja yksi halkeama on ”ommeltu” yhteen reunoihin poratuista rei’istä. Toinen ruuhi on veistetty oksattomasta lehmuksesta ja se on ollut 7 metriä pitkä. Sen perässä oli myös pidetty tulta. Vaikka ruuhien ikäero on 300 vuotta, ne ovat täysin samanlaiset. Molemmat ruuhet kuuluvat Ertebøllen kulttuurin vanhimpaan vaiheeseen.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Horsens Fjordissa merenpohjan eroosio on kuluttanut pohjan mutaa ja paljastanut sedimenteistä erilaisia esineitä. Sukeltajat ovat poimineet merenpohjasta muun muassa kolme koristeltua melan lapaa, joissa on samanlaisia koristekuvioita kuin Tybrind Vigin meloissa. Yksi lapa löytyi vartensa läheltä. Ehjä löytö on arvokas, vaikka lavan toinen puolikas on kadonnut. Melat ajoitettiin vuosiin 4700−4540 eaa.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Etelä-Tanskasta Møllebergetistä löytyi kaivauksissa yksipuisen ruuhen jäänteet, joka oli halkaisijaltaan 60 senttimetriä. Ruuhen ympäriltä ja sisältä löytyi ihmisten luita, ja ruuhi on ilmeisesti toiminut hauta-arkkuna. Maahan hautautunut arkku on myöhempinä jäänyt veden alle, ja aallot ovat myöhemmin huuntonut osan luista ruuhen ulkopuolelle, sen jälkeen kun eroosio oli paljastanut sen.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Saksassa Satrup bogista ei ole löydetty yhtään ruuhta, mutta kylläkin toista kymmentä melaa, joista seitsemän löytyi Rüdenin kaivauspaikalta. Rüdenin melojen varret ovat yleensä olleet yli 80 senttimetriä pitkiä ja melojen sydämenmuotoiset lavat ovat olleet kooltaan noin 20×20 senttimetriä. Yksi melan lapa oli kuitenkin pitkän lehden mallinen, joten sitä on käytetty eri tarkoitukseen kuin sydämenmuotoisia meloja. Rüdenin meloista kuusi oli veistetty jalavasta ja yksi lehmuksesta. Vain yhdestä melasta löytyi koristeluita.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Tanskassa on löydetty todisteita kalastamisesta jo Kongemosen kaudelta ja jotkin merkit paleoliittiselta kaudelta voivat tarkoittaa, että elinkeino on vieläkin vanhempi. Ertebøllen kaudella on harjoitettu laajamittaista kalastusta ja koska meri on ollut ravinnollisesti antoisa, on metsästyksestä tullut enää täydentävä elinkeino, jolla on tasattu eri vuodenaikojen aiheuttamia vaihteluita. Mesoliittisella kaudella merenpinta nousi vielä verkkaisesti ja rikkonainen rantaviiva, jonka pituus Tanskassa on laskettava tuhansissa kilometreissä, elätti runsaan väestön.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Eri asuinpaikoilla tutkitut luulöydöt antavat hyvän kokonaiskuvan kalastetuista kalalajeista. Yleisimmät lajit ovat olleet turska, punakampela, kampela, siika ja ankerias, mutta kokonaismäärä nousee 41 kalalajiin. Suuri osa saaliskaloista ovat olleet kooltaan pieniä ja niistä ovat muodostaneet enemmistön makean veden lajit. Merinisäkkäiden pyynti poikkeaa suuresti kalastuksesta. Pyyntiä on harjoitettu ruuhista käsin, koska pelkästään saaliin kuljettamiseen kotirantaan on tarvittu vesikulkuneuvoa. Sellaisten saaliiden tavoittaminen, jotka uivat ulapalla, vaatii nopeaa melomista. Valaiden, pyöriäisten, pullonokkadelfiinien, miekkavalaiden sekä eri hylkeiden saalistus on toteutettu keihästämällä eläimet keihäällä, harppuunalla tai iskemällä sitä peitsellä. Kaikkia näitä pyyntivälineitä on löytynyt ja näiden merinisäkkäiden luita on esiintynyt lukuisilla asuinpaikoilla. Tärkein saaliseläin on ollut harmaahylje ja sen kuutit.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Lukuisimmat löydetyt kiinteät kalastusvälineet ovat erilaiset kalapadot, -aidat sekä rysät ja katiskat. Näitä tunnetaan monilta asuinpaikoilta, joissa orgaaninen materiaali on säilynyt nykypäiviin asti. Katiskoja tunnetaan jo Kongemosen ajoilta ja niiden mallit ovat pysyneet samanlaisina neoliittiselle kaudella asti. Katiskat ja rysät valmistettiin huolellisesti sitomalla pitkistä ja ohuista hasselpähkinän oksista tiheitä säleikkömäisiä "häkkejä", jotka olivat poikkileikkaukseltaan ympyrän tai D-kirjaimen muotoisia. Näihin ohjattiin saaliit pitkien kala-aitojen avulla. Aidat seisoivat veden alla tukevien seipäiden varassa ja kahden aidan yhtymäkohdassa on sijainnut rysä tai katiska, joka on toiminut pyydyksenä. Aidat valmistettiin jopa 4 metriä pitkistä ja suorista hasselpähkinän oksista, joista pujoteltiin tiheitä aitoja. Pisin tällainen aita löytyi Nekseløn kaivauksilta. Sen aita oli 250 metriä pitkä ja sen valmistaminen on vaatinut 6—7000 hasselpähkinän nelimetristä vitsaa. Aitaa tuki sadat pohjaan pystytetyt paalut, joista pisimmät ovat olleet 6 metriä pitkät.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Kalastusverkkojen löytymistä voi pitää suurena sensaationa, koska verkkojen ohuet langat maatuvat helposti olemattomiin. Sen vuoksi verkkolöytöjä ei ole tehty Erteböllen kulttuurin Tanskasta. Koska verkkokalastus on ollut tavallista Itämeren ympäristössä paljon Ertebøllen kautta varhaisemmin (Antrean verkko 8 300 eaa.), niin se on varmasti tunnettu Etelä-Skandinaviassakin kauan ennen Ertebøllen kautta. Kohojen ja kellukkeiden säilyminen on ollut verkkoja parempaa ja niitä tunnetaan muutamilta asuinpaikoilta. Kelluke on mesoliittisella kaudella ollut yleensä puun- tai kaarnanpalanen, johon on porattu sitomista helpottava reikä. Tämän tapaisia puuesineitä tai kappaleita tunnetaan Ertebøllen kaudelta muutama. Verkkopainoiksi tulkittavien kivien tunnistaminen on vaikeampaa, sillä mesoliittisella kaudella niitä harvemmin muotoiltiin tai porattiin ja ne muistuttavat siksi tavallisia luonnonkiviä.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Satrup bogin Förstermoorin kaivauspaikalta löytyi kasvikuituista verkkoa. Verkot on kudottu langasta, jossa yhteen kiedotut kaksisäikeiset langat on pyöritetty vastakkaiseen suuntaan kiertymisen estämiseksi, ja verkon solmuina oli käytetty sekä merimiessolmuja että jalussolmuja. Kaivauksissa löydettyjen verkonriekaleiden kunnostamisen jälkeen verkko voitiin koota uudelleen. Vaikka se löydettiin palasina, sopivat palaset hyvin yhteen muodostaen verkon, jolla oli mittaa noin 60x60 senttimetriä. Verkon silmien koko oli 6-9 senttimetriä. Koska verkon mukana ei löytynyt kellukkeita tai painoja, mutta kylläkin tikkuja, on se ilmeisesti toiminut kalanpyydyksen verkkoaitana.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Useimmat kalaverkkojen kellukkeista löydettiin Satrup bogin Förstermoorin ja Rüden kohteista. Ne on valmistettu puusta tai kuoresta ja niiden keskeltä läpi porattuun reikään pujotettiin verkon yläpaula. Reiät on tehty poraamalla ne molemmilta puolilta toisiaan vastaan. Samalta paikalta saven ja mudan joukosta löytyi myös kiviä, jotka ovat olleet ihmisten sinne tuomia. Näitä on voitu käyttää verkon painoina.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Ertebøllen kaudelle ajoittuu ensimmäiset todisteet koukkukalastuksesta pitkällä siimalla. Suuriin väkäsettömiin koukkuihin on ilmeisesti pujotettu syötti ja sillä on nostettu ylös kalaa syvemmiltä vesiltä. Koukkukalastusta on voitu harjoitta aikaisemminkin, sillä esimerkiksi Itämeren ympäristöön ne ilmaantuivat jo boreaalisella ilmastokaudella. Turska käy tunnetusti kiinni koukkuun ja sitä esiintyy runsaana asuinpaikkojen löytömateriaalissa. Turskan pyyntiä on täytynyt harjoittaa ruuhista käsin.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Kalapadot tai katiskat ovat kala-aidoista rakennettuja sumppuja, joihin varastoidaan elävä saalis odottamaan valmistamista. Kalaonnesta johtuvat saalismäärien vaihtelut voidaan tällä tavalla tasoittaa. Sellaisilta asuinpaikoilta, jossa on harjoitettu kalastusta, on löydetty kaatuneiden aitojen läheltä luupiikkejä, jotka ovat olleet kuin työnnettyinä merenpohjaan pystyyn. Vaikuttaa siltä, että sumppuun jätettyä kalaa olisi pyydystetty keihästämällä niitä ja sillä tavalla voidaan ymmärtää luupiikkien yleinen esiintyminen sumppujen läheisessä merenpohjassa. Luisia piikkejä on käytetty myös atraimissa, joiden keskimmäisen piikin sivuille on kiinnitetty koukkumaiset tai pihtimäiset ohjurit. Kolmipiikkisellä atraimella on vapaana uineen kalan pyydystäminen ollut helpompaa.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Jo Kongemosen kaudella on joitakin suuria nisäkäslajeja metsästetty Tanskassa sukupuuttoon. Hirveä ja alkuhärkää esiintyi enää Skaniassa ja Jyllannissa, mutta saarilta se on tuolloin kuollut sukupuuttoon. Myöskään karhun, mäyrän, hillerin ja ilveksen luita ei ole löytynyt enää Ertebøllen asuinpaikoilta. Tanskan saarilla metsästys on vaikuttanut faunaan siten, että sekä lajikirjo on kaventunut että myös eläinten koko on pienentynyt. Bornholmin saarella tämä muutos on ollut suurin. Tämä saattaa olla eräs syy siihen, että juuri Ertebøllen kaudella tärkeimmäksi elinkeinoksi nousi kalastus. Kalmistojen vainajille tehdyt radiohiilitestit puoltavat tätä ajatusta, koska pääosa väestön nauttimasta proteiinista on silloin tullut merieläimistä.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Yleisiä metsästyksellä saatuja saaliseläimiä ovat olleet esimerkiksi saksanhirvi, alkuhärkä, peura, metsäkauris ja villisika. Pienempiä eläimiä on pyydetty niiden turkin vuoksi. Tämä on päätelty siitä, että luulöydöissä näkyy nahan irrottamiseksi tehtyjä viiltoja, mutta ei lihan irrottamiseksi tehtyjä viiltoja. Turkiseläimiä ovat olleet esimerkiksi kissa, ilves, kettu, saukko, susi ja näätä.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Erityisesti linnustamiseen kehitettyjä metsästysvälineitä ei Ertebøllen kulttuurista tunneta. Nuolissa käytettiin poikkiteräisiä nuolenkärkiä ja ne ovat ehkä soveltuneet myös linnustamiseen. Eräältä asuinpaikalta lähellä Ølby Lyngiä löydettiin 18 lintulajin luita. Yleisin laji siellä on ollut kiisla, joka pesii suurissa yhdyskunnissa kallionkielekkeillä ja pyydystää kalaa avomerellä. Suulan ja isoruokin luut ovat myös yleisiä. Näitäkin on pyydetty jousella ja nuolella, koska linnut ovat avomerilintuja.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Aggersundin asuinpaikka on sijainnut suuren rehevän lahden rannalla ja sieltä on löytynyt runsaasti joutsenien luita. Muuttomatkoillaan joutsenet ovat laskeutuneet tälle lahdelle ja ovat olleet väestölle helppoa saalista. Lintujen lihaa tärkeämpi tuote on voinut olla nahka, sulat ja untuvat. Esimerkiksi untuvalle kynitty nahka on voinut olla haluttu tuote.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Jouset ja nuolet valmistettiin samalla tavalla kuin Kongemosen ja Maglemosen kausilla. Jouseen tarvittava raaka-aine on valmistettu halkaisemalla suora jalavan oksa kahtia. Tämä kova ja jäykkä puuaines soveltuu hyvin jännitettäväksi. Halkaistu oksa katkaistiin halutun mittaiseksi, sen kädensijan paikkaa kavennettiin, joustavat kohdat jätettiin leveiksi, mutta ohuiksi ja lopuksi jousen päät ohennettiin taipuisiksi. Jousia on löydetty eri pituisina ja ne ovat yleensä olleet 1−1,6-metrisiä. Mesoliittisiä jousia tunnetaan muun muassa Ageröd V:stä, Holmgaardista, Ringklosterista ja Vis-Moor I:sta. Tällaiset jouset on löydetty soista, joissa suomaan hapettomat olot ovat ne säilyttäneet.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Horsens Fjordin merenpohjaa on tutkittu monilla sukellusretkillä. Täältä on merenpohjan sedimenttien seasta löytynyt 135 senttimetriä pitkä jalavainen jousi, jonka toinen pää on katkennut. Sen alkuperäinen pituus on ollut 166 senttimetriä. Jousen varsi on ollut 5,5 senttimetriä leveä ja kädensija noin 1,2 senttimetriä leveä. Se on ajoitettu 5 200−5 000 eaa..


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Nuolenkärjet on tehty poikkiteräisiksi, millä tarkoitetaan talttaa muistuttavaa leveää terää. Niitä on valmistettu piikiven säleestä katkomalla ne poikittain vinosti niin, että mainittu muoto syntyy. Näitä on käytetty haavoittamaan eläintä niin, että se on heikentynyt tai menehtynyt verenvuotoon. Metsästystapa saattoi olla yleinen pienillä nisäkkäillä sekä linnuilla, joita koirat sitten hakivat uimalla.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Lisäravinnoksi on laskuveden aikana tai sukeltamalla kerätty simpukoita, kotiloita ja muuta merenpohjalla eläviä eläimiä. Näiden valmistaminen syötäväksi on edellyttänyt keittämistä kuorineen ja tyhjennetyt kuoret on tämän jälkeen heitetty tunkioon. Koska yksittäiset kuoret liukenevat veteen parissa sadassa vuodessa, ei tällaisesta toiminnasta olisi jäänyt mitään merkkejä, ellei niistä muodostuneet kasat olisi niin suuria kuin ne vielä nykyäänkin ovat. Raakkutunkioissa () kuoret ovat kestäneet paremmin ajan hammasta vastaan. Vaikka tunkiot ovat suuria ja kuorien lukumäärät huimia, ei simpukoiden ravinnollinen arvo ole ollut suuri. Arvellaankin, että simpukoita käytettiin ravintolisänä, kun saaliit kalastuksessa tai metsästyksessä jäivät tilapäisesti pieniksi.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Raakkutunkioita on syntynyt pääasiassa 5 800−3 800 eaa., muttaa niihin on heitetty jätteitä myöhemminkin. Niiden esiintyminen on runsasta Tanskan länsi- ja pohjoisosissa sekä Tanskan saarien pohjoisrannoilla, missä Pohjanmeren suolainen vesi kasvatti simpukoista suurempia. Muualla Ertebøllen kulttuurialueella niitä on vähän tai ei ollenkaan. Limfjordenissa, ja siellä erityisesti Ertebøllessä ja sen lähellä Bjørnsholmissa, löytyvät Tanskan suurimmat raakkutunkiot.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Hasselpähkinää on kasvanut yleisenä rantojen rantapuistoissa ja sitä on hyödynnetty ainakin kalapyydysten rakenteissa. Hasselpähkinän rikottuja pähkinän kuoria tavataan kaivauksissa asuinpaikan muiden jätteiden joukossa. Joskus kuoret on jätetty kuoppaan suureksi kasaksi, joten niiden on oltava ihmisen sinne tuomia. Pähkinän lisäksi on ilmeisesti syöty myös paahdettuja tammen fermentoituja terhoja sekä marjoja ja omenia, joiden siemeniä on löydetty jätteiden joukosta.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Keittoastioiden karstasta on Pohjois-Saksan Neustadtin asuinpaikalta löytynyt jäänteitä litulaukan (lat. "Alliaria petiolata") käytöstä keittojen mausteena. Litulaukan ravintoarvo on olematon, mutta se tuoksuu valkosipulin tavoin ja sopii keittojen mausteeksi. Kasvisjäänteitä on tavattu myös Tybrind Vigin asuinpaikalla, jonka keramiikan karstassa on löytynyt turskan rasvan ja mausteiden jäänteitä.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Tärkeimpien kovaan käyttöön tarkoitettujen työvälineiden terien valmistusaineena on käytetty piikiveä, jota on ollut alueella runsaasti saatavilla. Piikivestä lohkeaa pienistä iskuista irti lehtimäisiä iskoksia ja pitkiä säleitä, jotka ovat reunoiltaan hyvin teräviä. Näistä osista on eri tavoin muotoilemalla valmistettu erilaisia työvälineitä ja aseita.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Kaapimet on muotoiltu pyörehköiksi, jotta niillä voidaan kaapia irti puun kuorta, irrottaa rasvaa nahasta tai suorittaa muuta kaapimista. Jo pelkkä säle on ollut hyvä veitsi, jolla on voinut leikata narua, nahkaa, lihaa ja muuta helposti halkeavaa materiaalia. Muotoilemalla sälettä lisää, on valmistettu nuolen kärkiä, talttoja tai poran teriä. Kun työkalun on pitänyt kestää voimakkaita iskuja, on se valmistettu piikiven ytimestä muotoilemalla siitä paksu. Tällaisia esineitä ovat olleet Ertebøllen kaudella kirveet, joita käytettiin oksimiseen, katkomiseen, veistämiseen ja kovertamiseen.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Niin sanottu "Limhamnin kirves" on valmistettu yleensä diabaasista tai basaltista ja terien pituus vaihtelee 10-15 senttimetriä. Joitakin alle 10-senttisiäkin tunnetaan, mutta Tanskan suurin kirves on 30 senttimetriä pitkä. Ne ovat muodoltaan pitkulaisia ja poikkileikkaukseltaan linssimäisiä. Pintaa ei ole viimeistelty, vaan se on jätetty epätasaiseksi. Kirveenterien levintä keskittyy Ruotsissa Skaniaan ja Tanskassa Sællantiin, mutta niitä tavataan harvakseltaan muuallakin Tanskassa ja pohjoisempana Etelä-Ruotsissa. Kirveitä on löydetty Ruotsista noin 600 ja Tanskasta 400 kappaletta. Limhamnin kirveet ovat olleet yleisiä Ertebøllen loppukaudella.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Kevyempään käyttöön tarkoitetut kirveet on valmistettu sarvesta ja useimmat ovat olleet niin sanotusti T-muotoisia malliltaan. T-muotoiset sarvikirveet ovat levinneet Ertebøllen alueelle Keski- ja Länsi-Euroopasta. Pohjois-Saksaan ne saapuivat noin 5 100 eaa. ja levisivät muualle Tanskaan noin 4 600−4 500 eaa.. Niitä on löydetty eniten Jyllannista ja Fyn saarelta. Varhaisimmissa malleissa reikä on varttamista varten porattu sarven paksuun tyveen ja nuoremmissa malleissa reikä on tehty sarven haaraan. Horsens Fjordista on löytynyt eroosion paljastamalta merenpohjalta luinen kirves, jonka reiässä istui vielä ehjä puinen kirveenvarsi paikallaan. Länsi-Tanskassa, Bornholmissa ja Skånessa luuesineiden määrät ovat olleet vähäisiä ja siellä on ollut käytössä viherliuskeesta valmistettuna ohuita kirveitä, joilla on ollut kaareva terä.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Naskali tai luupiikki (), joka on ollut yleinen työväline Tanskassa, katoaa Tanskan saarilta Ertebøllen kaudella ja jää käyttöön vain Jyllannissa. Näillä puhkaistiin nahkoihin reikiä tai käytettiin verkonkudonnassa puikkarina. Kivi-, puu- ja sarviesineisiin on haluttu porata reikiä monista erilaisista syistä. Tähän tarkoitukseen on riittänyt piikivistä muotoillut terät.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Mesoliittisella kaudella väestö koristeli käyttöesineitään viivoilla ja uurteilla, jotka muodostivat abstraktisia kuvioita tai esittivät tunnistettavia hahmoja. Monissa kuvioissa toistui ornamenttina sik-sak-viivoja, rinnakkaisia viiruja, ristejä, kolmioita ja muita kuvioita. Esimerkiksi Tybrid Vigin meloihin uurretut ja maalatut kuviot jatkavat samaa ilmaisua. Myös Horsens Fjordin merenpohjalta löydetyissä kolmessa melassa on samanlaisia kuvioita.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Monet ehkä henkilökohtaiset metsästysvälineet ovat olleet koristeltuja. Tanskassa Tybrind Vigistä, Tudeåsta ja Ruotsissa Skateholmin kalmistoista löydettiin harppuunan kärkiä, jotka on koristeltu viivakuvioilla.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Erikoinen löytö on tehty Saltbæk Vigin mailta Smakkerupp Husetin asuinpaikalta. Sieltä löytyi perunamainen maalattu kivenmukula. Sen kuviona oli kolme eri suuntiin maalattua pistettä, jotka on ympäröity ja erotettu toisistaan leveillä maalatuilla linjoilla. Maalin pigmentissä oli ainakin puuhiiltä, mutta muita värejä ei enää löytynyt.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Yksilöitä on alettu mesoliittisella kaudella hautaamaan yhteisiin kalmistoihin, jossa haudan sijainti suhteessa muihin haudattuihin näyttää merkinneen jotain. Ertebøllen kaudellakin hautausrituaalit viittaavat monimuotoisiin kuolemaa käsitteleviin riitteihin. Ihmisten, ja jopa koiran, yhteisöllinen asema vaikutti hänen hautaamiseensa. Haudoista ja kalmistoista oli muodostunut tärkeitä paikkoja yhteisön asuinpaikan ympäristössä.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Vainaja on haudattu maakuoppaan yleensä selälleen maate, kyljelleen kyykkyyn tai kuoppaansa istuvaan asentoon. Alustana, jos sellaista on käytetty, on saattanut olla talja tai puun kuoria, mutta ei kuitenkaan kiviä. Esimerkiksi Skateholmissa oli kahdessa haudassa vielä merkkejä puukehyksen käytöstä. Ainoastaan Møllebergetin asuinpaikalla vainaja oli aseteltu puiseen arkkuun, jota arvellaan ruuheksi. Pohjoismainen venehautaus saattaa olla näinkin vanhaa perua, mikäli tapa on ollut yleinen.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Vedbækin kalmistossa on säilynyt kohtuullisessa kunnossa 22 vainajaa 18 haudassa. Lähes kaikki Vedbækin hautauksista oli tehty selälleen maaten ja vainajien ylle on ripoteltu punamultaa. Vanhoina kuolleiden vainajien haudoista löytyi saksanhirven sarvia. Naisten yllä oli kaulakoruja ja koristeltuja vöitä. Koristeet on valmistettu simpukan kuorista ja eläimen hampaista. Miehet haudattiin työkalujensa kera.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Yhdessä Vedbækin haudassa makasi nainen vastasyntyneen lapsen kanssa. Naisen pään alle oli ilmeisesti sijoitettu lahonneesta materiaalista tehty tyyny, joka oli koristeltu etanankotiloilla ja kauriin hampailla. Lapsen ruumis oli aseteltu joutsenen siiven päälle. Eräässä kolmoishaudassa olivat mies, nainen ja lapsi. Miehen niskasta löytyi yllättäen luisen nuolen kärki, mikä viitannee väkivaltaiseen kuolemaan. Väkivaltan merkkejä on löydetty myös joistakin muista haudoista.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Arkeologi Lars Larsson tutki Skateholmin kalmistot löytäen niistä 65 hautaa (kalmisto I) ja 22 hautaa (kalmisto II). Useissa haudoissa oli myös koirien luita. Hauta-antimina olivat sarvia, työvälineitä ja koristeita. Vaikka hauta-antimia oli vähän, oli niitä annettu myös joillekin koirille.


title: Ertebøllen kulttuuri

text: Vedbækin löytö oli aikanaan sensaatio, sillä se oli ensimmäinen Ertebøllen kauden kalmisto. Nykyään tunnetaan jo lukuisia kalmistoja tai hautauksia, joissa on yhteensä yli sata hautausta.


title: Maglemosen kulttuuri

text: Maglemosen kulttuuri oli kivikautinen kulttuuri Etelä-Skandinaviassa 9500–6800 eaa. Sitä seurasi Kongemosen kulttuuri 6800–5500 eaa. ja Ertebøllen kulttuuri 5500–4100 eaa. Nämä kulttuurit syntyivät, kun Euroopan pyyntikansat vaelsivat Skandinaviaan, jossa he metsästivät erityisesti peuroja jääkauden jään alta vapautuneilla tundraylängöillä. Tundra-alueet tosin metsittyivät melko pian, jolloin ihminen etsi muita ravinnonlähteitä, erityisesti kalastuksen, hylkeenpyynnin ja hirvenpyynnin.


title: Azilin kulttuuri

text: Azilin kulttuuri oli kivikautinen metsästys- ja kasvienkeräilykulttuuri aivan jääkauden päättymisen aikoihin Etelä-Ranskassa ja Pohjois-Espanjassa sekä Keski-Euroopassa. Azilin kulttuuri on nimetty Mas d'Azilin luolan mukaan.


title: Tardenoisin kulttuuri

text: Tardenoisin kulttuuri oli Belgiassa ja Ranskassa 10 000-9 000 vuotta sitten syntyneestä pohjoisranskalaisesta varhaismesoliittisesta, laajalle Keski- ja Länsi-Eurooppaan levinneestä kulttuurista 8 500-7 500/6 500 vuotta sitten kehittynyt kulttuuri. Ranskan varhaisen mesoliittisen kauden ajoituksia on tehty ajalta 10 200-7 700 kalenterivuotta eli 9 125-7 245 radiohiilivuotta sitten. Tardenoisin mesoliittinen kulttuuri hautasi vainajiaan rituaalisesti ja valmisti mikroliitteja, pieniä piikiviteriä. Tardenoisin kulttuuri jatkui neoliittisen kauden alkuun. Neoliittinen kausi alkoi esim. Atlantin rannikolla noin 4 850 eaa, jolloin maanviljely ja saviastiat saapuivat Curnicin Guissenyyn.


title: Keräilytalous

text: Keräilytalous perustuu siihen, että ihmiset elättävät itsensä ravinnoksi kelpaavia villejä kasveja keräämällä. Monesti keräily liittyy metsästykseen ja kalastukseen, jolloin on kyse metsästys-keräilystä, jota harjoittavat metsästäjä-keräilijät. Keräilytalouteen liittyi melko liikkuva elämänmuoto. Hyvin varhaisten kivikauden ihmisten tiedetään keräilleen syötäväksi ja parantaviksi yrteiksi kelpaavia kasveja. "Tehostettu keräily" () voi sisältää rikkakasvien kitkemistä, kasveja syövien eläinten häätämistä pois, kastelua ja kasvien harkittua rajoitettua keräämistä, jotta ne eivät häviäisi alueelta kokonaan.


title: Keräilytalous

text: Maanviljely kehittyi viljakasvien keräilystä, kun huomattiin, että siemen itää ja syntyy uutta viljaa. Alkeellisempi maanviljelyn muoto oli puutarhaviljely, jossa kasvatettiin vaikeasti varastoitavia vihanneksia.


title: Valaistus

text: Valaistus käsittää keinotekoiset valonlähteet kuten lamput, ledit ja sisätiloihin tulevan päivänvalon. Päivänvaloa käytetään usein pääasiallisena valonlähteenä päivisin.


title: Valaistus

text: Valaistukseen kuluu merkittävä osa maailman energiantuotannosta. Keinotekoinen valaistus toteutetaan nykyään yleisimmin sähköllä. Aiemmin siihen on käytetty kaasua, öljyä ja kynttilöitä, jotka yhä ovat käytössä joissain tilanteissa. Suomessa päre oli maaseudulla yleinen valaistusneuvo aina 1800-luvun lopulle saakka. Oikeanlaisella valaistuksella voidaan parantaa työtehoa tai luoda tunnelmaa. Sisävalaistus on olennainen osa sisustusta. Valaistus voidaan luokitella käyttötarkoituksen mukaan joko yleis-, kohde- tai työvalaistukseksi.


title: Valaistus

text: Valaisimia on saatavilla moniin eri tarkoituksiin ja tyyleihin. Jotkut ovat hyvin pelkistettyjä ja yksinkertaisia, kun taas toiset ovat jo itsessään taideteoksia. Valaisimissa voidaan käyttää lähes mitä tahansa materiaaleja, kunhan ne ovat lämmön kestäviä ja täyttävät turvallisuusmääräykset.


title: Lux

text: Lux on valoa tarkoittava latinan kielen sana. Sitä käytetään myös seuraavissa merkityksissä:


title: Antonov An-32

text: Antonov An-32 on neuvostoliittolainen kuljetuskone. Se perustuu Antonov An-26:n jatkokehitykseen korkeita (> 4500 m) ja kuumia (> 50 C) paikkoja varten. Intia osti armeijaa varten Antonov An-32:ia 112 kappaletta 1980-luvulla. Ne tulivat käyttöön 1984. Antonov An-32 on yksi suihkumoottorein varustettua Antonov An-72:a edeltänyt kehitysvaihe.


title: Antonov An-32

text: Intia pyrkii uusimaan Antonov An-32:ia niitä MS-21:iin 2010-luvulle tultaessa. Sopimusten mukaan Venäjän ilmavoimille menee 100 konetta, kun taas Intialle ensivaiheessa 45.


title: Gaithersburg

text: Gaithersburg on kaupunki Yhdysvaltain Marylandissa. Sen väkiluku on 58 091, mikä tekee siitä osavaltion toiseksi suurimman kaupungin.


title: Gaithersburg

text: National Institute of Standards and Technologyn (NIST) päämaja on Gaithersburgissa.


title: Tupolev Tu-334

text: Tupolev Tu-334 on Tupolev Tu-134:n seuraajaksi suunniteltu matkustajalentokone.


title: Erieye

text: Erieye on lentokoneeseen sijoitettava ruotsalaisen Saab Electronic Defence Systemsin (aiemmin Ericsson Microwave Systems) kehittämä ilmavalvontatutka (). Se käyttää sähköisesti skannaavaa antenniteknologiaa ( AESA). Järjestelmän alustana on käytetty Saab 340, Saab 2000 ja Embraer ERJ 145-koneita (Embraer R-99).


title: Erieye

text: Tutka mahdollistaa 300 asteen peiton ja 450 kilometrin kantaman.Myös mm. Saudi-Arabia on ilmaissut kiinnostuksensa järjestelmää kohtaan.


title: Paul Mauriat

text: Paul Mauriat (4. maaliskuuta 1925 Marseille, Ranska – 3. marraskuuta 2006 Perpignan, Ranska) oli ranskalainen kapellimestari ja säveltäjä.


title: Paul Mauriat

text: Hänen tunnetuin teoksensa on ”L'Amour est bleu (Love is Blue)”. Se on instrumentaaliversio kappaleesta ”L'Amour est bleu”, jolla Luxemburgin edustaja Vicky Leandrosin tuli neljänneksi vuoden 1967 Eurovision laulukilpailussa. Instrumentaaliversio ylsi seuraavana vuonna listakärkeen muun muassa Yhdysvalloissa. Suomeksi kappaletta on esitetty nimellä "Rakkaus on sininen".


title: Paul Mauriat

text: Ennen tätä hänen suurimpia kansainvälisiä menestyksiään oli yhteistyössä kapellimestari/säveltäjä Frank Pourcelin kanssa tehty "Chariot", josta Petula Clark sai kultalevyn ranskankielisenä esityksenä. Pourcell ja Mauriat käyttivät salanimimiä J.W. Stole ja Del Roma. Yhdysvaltalainen Little Peggy March sai kappaleesta ykköshitin kotimaassaan huhtikuussa 1963 nimellä ”I Will Follow Him”, joka tuli tunnetuksi myös vuoden 1992 elokuvasta "Nunnia ja konnia". Suomessa Marchin versio oli sijalla 3.


title: Paul Mauriat

text: Muita Mauriat’n tekemiä versioita ovat muun muassa Claude Morganin säveltämä ”El Bimbo”, jonka suomeksi lauloi Marion Rung, ja Augusto Algueron ja Juan Manuel Serrat'n sävellys ”Penelope” vuodelta 1970.


title: Paul Mauriat

text: Mauriat kasvoi Pariisissa ja alkoi johtaa omaa orkesteriaan toisen maailmansodan aikoihin. Viimeisimmän esityksensä hän antoi 1998 Osakassa, Japanissa.


title: Kaya

text: Kaya on kaupunki ja departementti Burkina Fasossa Sanmatengan provinssissa. Kaupunki tunnetaan kudonnan ja nahkanvalmistuksen keskuksena. Kayasta kulkee rautatie Ouagadougouhun ja siellä on myös lentoasema. Kaupungissa on peruskoulu ja teknillinen ammattikoulu tytöille sekä kansainvälinen lentoasema. Herzogenaurach Saksassa on Kayan ystävyyskaupunki.


title: Tengrela

text: Tengrela on järvi Burkina Fasossa. Se sijaitsee seitsemän kilometrin päässä Banforan kaupungista. Järvi tunnetaan virtahepojen suuresta määrästä. Niitä näkee aamulla tai illalla. Järvessä on runsaasti myös kelluvalehtisiä kasveja, kuten akvaariokasvina käytettyä tiikerilummetta ("Nymphaea lotus", "N. guineensis") ja Euroopassakin tavallista isovesihernettä ("Utricularia vulgaris")


title: Alkoholidehydrogenaasi

text: Alkoholidehydrogenaasi on entsyymi, joka katalysoi reaktiota, jossa alkoholi hapettuu vastaavaksi aldehydiksi. Alkoholidehydrogenaasi hajottaa pääasiassa etanolia asetaldehydiksi, mutta se toimii myös muiden primääristen alkoholien hapetusreaktioissa. Juuri tästä syystä liiallinen etanolipitoisuus elimistössä voi haitata esimerkiksi silmän sauvasolujen rodopsiinin retinaaliosan muodostumista retinolista. Ihmiselimistö ei kykene itse tuottamaan retinaalia vaan tarvitsee siihen joko retinolia (A1-vitamiinia) tai sen esiastetta beetakaroteenia. Etanolin jatkuva läsnäolo alkoholidehydrogenaasin ympäristössä voi kroonisilla etanolin suurkuluttajilla vaikeuttaa myös hyödyllisiä alkoholien hapettumisreaktioita, kuten esimerkiksi rodopsiinin, näköpurppuran, ainesosan retinaalin muodostumista esiasteesta retinolista. Alkoholismin hoidossa käytetty disulfiraami eli antabus on aldehydidehydrogenaasin irreversiibeli inhibiittori. Kun aldehydidehydrogenaasi on estetty, elimistöön joutunut etanoli jää asetaldehydiksi, joka aiheuttaa voimakkaan pahoinvoinnin. Alkoholidehydrogenaasia esiintyy maksassa, munuaisissa ja aivoissa.


title: Alkoholidehydrogenaasi

text: Reaktio:


title: Alkoholidehydrogenaasi

text: Alkoholidehydrogenaasin entsyyminumero on EC 1.1.1.1 ja CAS-numero 9031-72-5.


title: Tupla

text: Tupla on alun perin suomalainen Cloetta Suomi Oy:n valmistama suklaapatukka. Vuonna 2006 valmistus siirtyi Turun Kärsämäeltä Ranskaan, sieltä myöhemmin Espanjaan ja vuonna 2014 Ruotsiin. Suklaan nimi tulee siitä, että yhdessä pakkauksessa on kaksi mantelirouheella ja suklaalla päällystettyä kaakaonougatpalaa. Tupla tuli myyntiin 1960, ja 2015 se oli Cloettan mukaan Suomen suosituin suklaapatukka. Sitä myydään Suomen lisäksi myös Venäjällä ja Baltian maissa.


title: Tupla

text: Patukan maun kehitti tiettävästi Hellas-makeisyrityksen laboratoriopäällikkö, diplomi-insinööri Anja Jäkälä. Tuplan esikuvana voidaan pitää vuonna 1923 markkinoille tullutta yhdysvaltalaista Milky Way -patukkaa, jossa on nougat-täyte. Milky Way oli markkinoiden ensimmäinen täytteellinen suklaapatukka. Tuplan ulkoasu on säilyttänyt alkuperäisen ideansa koko olemassaolonsa ajan. Nimi on kirjoitettu aina suuraakkosin, ja kääreen väritykseen ovat kuuluneet alusta lähtien punainen, kulta ja hyvin tumma ruskea.


title: Tupla

text: Keväällä 2015 Tupla-tuoteperheeseen kuului Tupla Maxi (57 g), Tupla King Size (85 g) ja Tupla is Nuts (80 g). Aiemmin on ollut saatavilla myös yhden palan sisältänyt pikku-Tupla, kinuskinmakuinen Tupla Xtra Caramel, vohvelisydäminen Tupla Suffle, mintunmakuinen Tupla Xtra Mint ja tummasuklaakuorrutteinen Tupla Dark. 1990-luvulla markkinoilla oli myös Tupla-pääsiäismunia ja joulun aikaan Tupla-pukkeja.


title: Tupla

text: 1980-luvulla Tuplan tv-mainoksissa oli usein Indiana Jonesia muistuttava seikkailijahahmo. Yksi mainoksista sisälsi kaksimielisenä pidetyn lauseen: "taitaa tyttö tietää, että olis seinän takana patukkaa tarjolla". Mainoksen suunnitteli Asser Korhonen McCannista.


title: Tupla

text: 2010-luvulla Tupla on mainostanut tubettajien avulla. Yhteistyö aloitettiin vuonna 2014 Eeddspeaks-vloggaajan kanssa tekemällä toimintaelokuvahenkinen video. Keväällä 2015 Tupla lanseerasi Tupla Energy Company -kampanjan, jossa olivat mukana Mmiisas, Herbalisti, Stunt Freaks Team, Eetzi Productions ja ZoneVD. Toinen PHD:n toteuttama kampanja ylitti uutiskynnyksen myös ulkomailla: yhdysvaltalaiskanavat American Broadcasting Company ja Fox Broadcasting Company näyttivät Tuplan sponsoroimien tubettajien videoita. Tuplan tubettajakampanjavideoita on katsottu yli miljoona kertaa.


title: Novodevitšin hautausmaa

text: Novodevitšin hautausmaa () on Moskovan tunnetuin hautausmaa. Sitä ei pidä sekoittaa Pietarissa sijaitsevaan samannimiseen hautausmaahan. Hautausmaa perustettiin vuonna 1898 Novodevitšin nunnaluostarin viereen. Hautausmaalle on haudattu 27 000 ihmistä, joiden joukossa on lukuisia kuuluisuuksia.


title: Novodevitšin hautausmaa

text: Neuvostoaikana hautausmaa oli arvojärjestykseltään toinen Kremlin muurin jälkeen. Neuvostoliiton kaaduttua siitä tuli ensimmäinen, koska muuriin ei enää haudata; hautausmaalta alkaa loppua tila, koska neuvostoajan uurnahautauksen tilalle on tullut mittavassa määrin arkkuhautaus.


title: Novodevitšin hautausmaa

text: Novodevitšin hautausmaa on avoinna päivittäin kello 9–17. Sisäänpääsy on maksuton.


title: Toyota Gaia

text: Toyota Gaia on Toyotan vuosina 1998-2004 Japanin markkinoille valmistama tila-automallisto. Siitä on olemassa 6- ja 7-paikkaiset versiot. Perusmalli on etuvetoinen, mutta myös nelivetoinen versio on olemassa. Gaian korvasi Toyota Isis.


title: Toyota Gaia

text: Korinumerot:


title: Toyota Gaia

text: Mitat:


title: Toyota Gaia

text: Moottorivaihtoehdot:


title: Gibberelliini

text: Gibberelliinit ovat kasvihormoneja, jotka mm. edistävät kasvua. Gibberelliineja tuottuu eniten silmuissa ja lehdissä. Erilaisia gibberelliinejä tunnetaan yli 100. Ne on nimetty löytämisjärjestyksessä. Yleisin gibberelliini on GA1.


title: Gibberelliini

text: Gibberelliinit ovat saaneet nimensä "Gibberella fujikuroi" -sienestä. Sieni aiheuttaa riisillä pitkäkasvuisuutta. Vuonna 1938 sienestä eristettiin pitkäkasvuisuutta aiheuttava tekijä, joka nimettiin gibberelliiniksi. Vuonna 1958 selvitettiin, että kasvit valmistavat gibberelliiniä myös itse.


title: Gibberelliini

text: Gibberelliini vaikuttaa varren pituuskasvuun. Lyhyen ja vankkavartisen viljakasvin tuotossa voidaan käyttää gibberelliinin estäjiä. Kasvien kääpiökasvuisuus johtuu gibberelliinituoton häiriöistä. Esimerkiksi matalien ja tuuheiden koristekasvien kasvatuksessa voidaan käyttää gibberelliinin estäjiä. Kun gibberelliiniä annetaan kääpiökasvuiselle kasville, sen kasvu normalisoituu.


title: Gibberelliini

text: Gibberelliinit lisäävät solujen jakautumista aiheuttaen solusyklin siirtymistä mitoosiin. Gibberelliinit aiheuttavat myös solujen levenemistä.


title: Gibberelliini

text: Gibberelliinit vaikuttavat hede- ja emikukkien kehitykseen. Mikäli maissin hedekukkia käsitellään gibberelliinillä, alkavat hedekukat kehittyä emikukiksi.


title: Gibberelliini

text: Gibberelliinit vaikuttavat myös siementen itämiseen. Mikäli lepotilassa olevia siemeniä käsitellään gibberelliinillä, ne saadaan itämään.


title: Keskiyön pikajuna

text: Keskiyön pikajuna ("Midnight Express") on vuonna 1978 ensi-iltansa saanut Alan Parkerin ohjaama elokuva. Se perustuu huumeiden salakuljetuksesta kiinnijääneen, turkkilaiseen vankilaan joutuneen amerikkalaismiehen Billy Hayesin omaelämäkertaan. Elokuvassa Hayesia esittää Brad Davis.


title: Keskiyön pikajuna

text: Nimen ”pikajuna” ei ole mikään konkreettinen juna, vaan vankilaslangilla ilmaistu ainoa pakotie vankilasta.


title: Keskiyön pikajuna

text: Elokuva kertaa Hayesin kiinnijäämisen lentokentällä, draaman oikeussalissa ja julman elon vankilassa tavalla, joka sai turkkilaiset viranomaiset suuttumaan. He raivostuivat kuvasta, jonka "Keskiyön pikajuna" antoi turkkilaisista vankiloista huumekeskuksina ja vanginvartijoista mielipuolisina kiduttajina. Käsikirjoittaja Oliver Stone myönsikin 2004 Turkin-vierailullaan, että tositarinaan perustuneen elokuvan tapahtumat koettelivat toden ja kuvitelman rajoja. Vartijoiden julmuutta ei kuvattu Hayesin elämäkerrassa, vaan se oli elokuvan tehokeino.


title: Keskiyön pikajuna

text: Turkkiin sijoittuva tarina kuvattiin Maltalla.


title: Keskiyön pikajuna

text: Elokuva keräsi kuusi Oscar-ehdokkuutta, muiden muassa parhaan elokuvan ja parhaan miessivuosan (Hurt) ja se voitti palkinnoista kaksi: Giorgio Moroderin musiikista ja Stonen sovitetusta käsikirjoituksesta. Davis vastaanotti Golden Globe -palkinnon parhaana uutena näyttelijänä.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Argentiinan jalkapallomaajoukkue () edustaa Argentiinaa kansainvälisissä jalkapallon maajoukkuekilpailuissa. Maajoukkuetta hallinnoi Argentiinan jalkapalloliitto.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Argentiina on yksi parhaiten menestyneistä jalkapallomaajoukkueista, sillä se on voittanut kaksi maailmanmestaruutta (1978 ja 1986) sekä kolme MM-hopeaa (1930 , 1990 ja 2014). Argentiina on menestynyt hyvin myös Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailuissa ja voittanut sen 14 kertaa. Tämän lisäksi maa on voittanut olympialaiset vuosina 2004 ja 2008 sekä saavuttanut hopeaa vuosina 1928 ja 1996. Se on myös voittanut Maanosaliittojen cupin ja Kirin Cupin, molemmat vuonna 1992.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Argentiina ja Uruguay pitävät ennätystä keskenään pelatuissa maaotteluissa: Ne ovat pelanneet 162 ottelua toisiaan vastaan vuodesta 1901 lähtien. Ensimmäinen ottelu Uruguayta vastaan oli samalla ensimmäinen virallinen maaottelu, joka pelattiin Britannian ulkopuolella.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Argentiina oli mukana heti ensimmäisissä MM-kilpailuissa Uruguayssa 1930. Ensimmäisessä, skandaalinkäryisessä ottelussa, kaatui Ranska 1–0. Erotuomari lopetti ottelun kuusi minuuttia ennen täyttä aikaa, mutta lopulta pelaajat kutsuttiin pukukopista takaisin kentälle. Ranskalaisten kipinä oli kuitenkin jo sammunut ja Argentiina selvitti viimeiset hetket. Seuraavissa otteluissa joukkue kaatoi helpohkosti Meksikon 6–3 ja Chilen 3–1. Välierissä Argentiina voitti Yhdysvallat selvästi 6–1.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Finaalissa vastaan asettui hallitseva olympiavoittaja, isäntämaa Uruguay. Argentiinan pääkaupungissa Buenos Airesissa oltiin aikeissa lähettää kymmenen laivalastillista kannattajia Río de la Plata -joen toiselle puolelle, mutta sumun vuoksi osa aluksista pääsi perille vasta pelin päättymisen jälkeen. Argentiina johti ottelua 2–1, mutta lopulta Uruguay jyräsi 90 000 katsojan edessä 4–2 -voittoon ja historian ensimmäiseksi jalkapallon maailmanmestariksi. Kisojen maalikuningas oli Argentiinan Guillermo Stábile kahdeksalla maalilla.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Vuoden 1934 MM-kilpailuissa Italiassa Argentiina oli mukana kakkosmiehistöllä, sillä maan jalkapalloliitto oli jakautunut kahtia ja kansainvälisen jalkapalloliiton, FIFAn, jäsenenä oli liitoista heikompi. Turnaus pelattiin alusta alkaen pudotuspelisysteemillä ja Ruotsi lähetti Argentiinan kotiin heti avauskierroksella maalein 3–2, vaikka Argentiina johti ottelua kahteen otteeseen. Mestaruuden vei lopulta isäntämaa Italia, jossa pelasi neljä argentiinalaissyntyistä pelaajaa.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Argentiina hamusi järjestettäväkseen vuoden 1938 MM-kilpailuja, mutta kisat myönnettiin lopulta Ranskalle. Yhdessä seitsemän muun hakijakandidaatin kanssa Argentiina päätti protestoida valintaa jättäytymällä kisoista pois. Tämä aiheutti mellakoita pääkaupunki Buenos Airesissa, sillä kansa olisi halunnut taitavan joukkueen esittelevän peliään eurooppalaisille.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: 1940-luvulla Toinen maailmansota esti MM-kilpailujen järjestämisen. Ensimmäiset kisat sitten vuoden 1938 järjestettiin Brasiliassa 1950. Argentiina luopui karsinnoista, ja siten edustuspaikastaan riideltyään Brasilian kanssa. Poissaolo jatkui myös Sveitsissä 1954.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Ruotsin MM-kilpailuissa 1958 Argentiina teki viimein paluun MM-kentille. Menestys jäi kuitenkin vaatimattomaksi, sillä voitto Pohjois-Irlannista 3–1 ja tappiot Länsi-Saksalle 1–3 sekä Tšekkoslovakialle peräti 1–6, jättivät joukkueen A-lohkon viimeiseksi. Tämä merkitsi Argentiinan turnauksen varhaista päättymistä.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Chilessä 1962 Argentiina oli jälleen mukana, mutta se koki neljän vuoden takaisen kohtalon. Joukkue sijoittui kolmella pisteellä lohkonsa kolmanneksi, kahden parhaan päästessä jatkoon. Kakkossijan otti paremman maalieron turvin Englanti. Otteluissaan Argentiina voitti Bulgarian 1–0, hävisi Englannille 3–1 ja pelasi viimeisessä pelissään tasan Unkarin kanssa 0–0.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Parempi onni oli myötä Englannissa 1966. 2–1 -voitto Espanjasta, 0–0 -tasapeli Länsi-Saksaa vastaan ja voitto Sveitsistä maalein 2–0 toi Argentiinalle B-lohkon toisen sijan viidellä pisteellä ja paikan puolivälieriin isäntämaa Englantia vastaan. Englanti voitti Geoff Hurstin maalilla 1–0, mutta itse ottelu muistetaan muista tapahtumista. Peli sisälsi runsaasti rumia otteita sekä epäurheilijamaisuutta. Osasyyllisenä on pidetty ottelun erotuomaria, länsisaksalaista Rudolf Kreitneria, joka ei pystynyt pitämään ottelua hallussaan. Kreitneria seurasi jatkuvasti argentiinalaispuolustaja Antonio Rattín, joka sätti ja arvosteli tätä. Lopulta toisella puoliajalla Kreitner määräsi Rattinin poistettavaksi kentältä, mutta tähän Rattín ei suostunut. Peli oli keskeytyksissä kymmenen minuuttia, ja Argentiinan kapteeni Rafael Albrecht oli jo aikeissa johdattaa joukkueensa kentältä. Lopulta Rattín suostui poistumaan, ja kiersi kentän laitaa yhdessä valmentajan kanssa huudellen herjoja niin erotuomarille kuin yleisöllekin. Ottelun jälkeisessä lehdistötilaisuudessa Englannin valmentaja Alf Ramsey kutsui argentiinalaisia eläimiksi. Argentiina tippui jatkosta, Englanti vei myöhemmin koko turnauksen nimiinsä. Ottelu aiheutti kytevän vihamielisyyden Euroopan ja Etelä-Amerikan jalkapalloilun välille.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Meksikon MM-kilpailuihin 1970 Argentiina ei selviytynyt. Se on samalla viimeisin kerta, jolloin se ei ole esiintynyt maailmanmestaruuskilpailuissa.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Länsi-Saksan MM-kisoissa 1974 Argentiinan maajoukkue pesi kasvonsa kahdeksan vuoden takaisista tapahtumista. Jo vuoden 1973 Euroopan-kiertueellaan se oli pelannut korkeatasoista jalkapalloa ja voittanut Länsi-Saksan Münchenissä. Valmentaja Omar Sívori kuitenkin erotettiin ja hänet korvasi Vladislao Cap. Joukkueessa pelasi useita lahjakkaita pelaajia kuten espanjalaisen Atlético Madrid -seuran Rubén Ayala, jota pidettiin tuolloin yhtenä maailman parhaista hyökkääjistä. Hänen rinnallaan kisoissa pelasi Carlos Babington, joka korvasi loukkaantuneen Miguel Brindisin. D-lohkon avausottelussa tuleva pronssijoukkue Puola onnistui voittamaan Argentiinan niukasti 3–2, mutta Italiaa vastaan joukkue ylsi 1–1 -tasapeliin. Lohkon kakkossijan ja jatkopaikan varmisti viimeisen kierroksen 4–1 -voitto Haitista. Seurasi jatkolohko, jonka voittaja selviäisi loppuotteluun ja kakkonen pronssiotteluun. Tappiot Alankomaille 4–0 ja Brasilialle 2–1 sekä tasapeli DDR:ää vastaan 1–1 jätti joukkueen kuitenkin lohkon viimeiseksi.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Joukkueen valmentajaksi nimettiin kisojen jälkeen César Luis Menotti, joka tuli tunnetuksi pätevyytensä lisäksi myös boheemista olemuksestaan sekä avoimesta ketjutupakoinnistaan. Menotti kävi läpi yli sata pelaajaa eri puolilta Argentiinaa löytääkseen joukkueeseensa juuri sopivat pelaajat. Tarkoituksena oli palauttaa Argentiinan maajoukkueen peliin sen perinteinen eteläamerikkalainen tyyli, jossa hyökkäysvoittoisuus ja taito olisi etusijalla. Menottin tyylin iskoistamisen teki vaikeaksi se seikka, että maan seurajoukkueissa harjoitettiin kovaotteista, puolustusvoittoista ja vastahyökkäyksiin perustuvaa peliä. Menottia arvosteltiin niin lehdistön, yleisön kuin seurajohtajienkin suunnasta, ja uskottiin, ettei hän löytäisi pelaajia toteuttamaan ajatuksiaan kentälle. Menotti vaati maajoukkuepelaajien siirtojen kieltämistä ulkomaille, ja lopulta tähän suostuttiin. Sotilashallitus määräsi hänelle myös täyden työrauhan tulevia MM-kotikilpailuja varten.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Argentiina sai lopulta kauan tavoittelemansa MM-kilpailut vuodeksi 1978, jotka sille oli luvattu Meksikossa 1970. Argentiinan taloudellinen ja erityisesti poliittinen tilanne aiheutti kuitenkin epäilyksiä. Maassa tapahtui ennen turnausta lukuisia vallankaappauksia, terroria ja kisojen aikaan valtaa piti sotilasjuntta. Se kuitenkin pani kaiken voimansa MM-kilpailujen valmisteluun ja stadionit valmistuivat ajallaan. Argentiinan kannattajat tulivat kisoissa kuuluisiksi, ja he esittelivät maailmalle muun muassa paperisilpulla luodun ”lumipyryn”, joka peitti katsomon aina Argentiinan astuessa kentälle.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Argentiina arvottiin sen isännöimissä vuoden 1978 MM-kilpailuissa ”kuolemanlohkoon”, jossa pelasivat lisäksi Unkari, Ranska ja Italia. Avausottelunsa Unkaria vastaan Argentiina voitti 2–1. Unkari meni pelissä johtoon hiljentäen Buenos Airesin Estadio Monumental -stadionin, mutta Leopoldo Luquen ja Daniel Bertonin maalit varmistivat tärkeän avausvoiton. Toisessa ottelussa kaatui Ranska 3−1, ja samalla varmistui jatkopaikka. Joukkue kuitenkin halusi, että sen pelit jatkuvat pääkaupunki Buenos Airesissa, ja tähän olisi tarvittu voitto Italiasta. Roberto Bettegan 67. minuutin 1−0 -voittomaali Italialle kuitenkin romutti nämä toiveet ja Argentiina siirtyi pelaamaan jatkolohkon otteluita Rosarioon.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Jatkolohkojen systeemi oli sama kuin vuoden 1974 Länsi-Saksan kisoissa; lohkovoittajat loppuotteluun, lohkokakkoset pronssiotteluun. Ensimmäisessä ottelussa Argentiinaa vastaan asettui Puola, joka kaatui Mario Kempesin kahdella maalilla 2–0. Kempes oli mukana myös pahanteossa, sillä 1–0 tilanteessa hän torjui heittäytyen kädellään Puolan varman maalin. Tilanteesta tuomittiin rangaistuspotku, mutta tuon aikaiset säännöt eivät vaatineet Kempesille punaista korttia. Kazimierz Deynan laukoman löysän rangaistuspotkun torjui maalivahti Ubaldo Fillol. Toisessa pelissä vastaan tuli Brasilia, joka oli voittanut jatkolohkon avausottelussaan Perun 3–0. Tiukka ja tasainen ottelu päättyi tasapeliin 0–0. Jatkolohkon viimeisellä kierroksella Brasilia voitti Puolan 3–1, mikä merkitsi sitä, että myöhemmässä ottelussa Argentiinan oli voitettava Peru vähintään neljällä maalilla päästäkseen loppuotteluun. Argentiina voitti 6–0, ja pääsi paremman maalieron turvin finaaliin, Brasilian joutuessa tyytymään pronssiotteluun. Kyseistä Argentiina–Peru -ottelua on väitetty sovituksi enemmän kuin mitään muuta MM-ottelua, ja huhut Perun pelaajien uusista autoista ja pankkitileistä alkoivat jo pian kisojen jälkeen. Todisteita ei kuitenkaan ole saatu, ja myös Rosarion stadionin myrskyisästä tunnelmasta on todettu, että se olisi todennäköisesti jäädyttänyt monen muunkin joukkueen pelin.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Loppuottelussa yli 77 000 katsojan edessä Buenos Airesin Estadio Monumentalilla Argentiina kohtasi Alankomaat, joka oli kärsinyt tappion edellisten MM-kilpailujen finaalissa Länsi-Saksalle. Mario Kempes vei Argentiinan johtoon ennen taukoa. 81. minuutilla Alankomaiden Dirk Nanninga kuitenkin puski 1–1 -tasoituksen René van de Kerkhofin keskityksestä. Lisäajalla Rob Rensenbrink oli lähellä ratkaista ottelun Alankomaille, mutta epäonnekseen tuikkaus osui Argentiinan maalin tolppaan. Seurasi jatkoaika, jonka ensimmäisen jakson viimeisellä minuutilla Mario Kempes survoi pallon väkisin Alankomaiden maalilinjan yli vieden Argentiinan 2–1 -johtoon. Maali oli Kempesille turnauksen kuudes ja se toi hänelle kisojen maalikuninkuuden. Toisella jatkoajalla, kun koko ottelua oli pelattu 115 minuuttia, Daniel Bertoni iski lähietäisyydeltä 3–1 -ratkaisumaalin. Pian ottelun italialainen erotuomari Sergio Gonella puhalsi pilliinsä päättäen ottelun. Argentiina oli voittanut ensimmäisen maailmanmestaruutensa ja palkintojenjaossa kenraali Jorge Videla ojensi MM-pokaalin kapteeni Daniel Passarellalle.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Pian Länsi-Saksan MM-kisojen 1974 jälkeen oli Argentinos Juniorsin akatemiasta noussut kotimaan huipulle uusi lupaus, Diego Maradona. Miehen maajoukkuedebyytti oli tapahtunut jo 1977, mutta kotikisoihin 1978 valmentaja César Luis Menotti piti 17-vuotiasta Maradonaa liian kokemattomana ja pudotti tämän lopullisesta joukkueesta juuri ennen turnausta.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Vuoden 1982 Espanjan MM-kisojen aikaan vasta 21-vuotias Maradona oli jo tunnettu pelaaja maailmalla ja Argentiinan maajoukkueen suurin tähti, jolta odotettiin paljon. Turnaus kuitenkin sujui Argentiinalta nihkeästi. Heti turnauksen avausottelussa Belgia yllätti joukkueen maalein 1–0 Erwin Vandenberghin 63. minuutin osumalla. Maradona pidettiin kurissa lukuun ottamatta yhtä ylärimalaukausta. Seuraavaksi Argentiina kuitenkin päihitti Unkarin vakuuttavan esityksen jälkeen 4–1. Lohkon päätöskamppailussa El Salvador kaatui 2–0. Joukkue sijoittui lohkossaan toiseksi ja selviytyi jatkoon.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text:
Jatkolohkojen systeemi oli muuttunut kaksista edellisistä kisoista. Kaksitoista joukkuetta muodosti neljä kolmen joukkueen lohkoa, joiden voittajat selvisivät välieriin. Argentiinan lohko oli todella kovatasoinen, muut joukkueet olivat Italia ja Brasilia. Ensimmäinen ottelu Italiaa vastaan päättyi 1–2 -tappioon, kun Marco Tardelli ja Antonio Cabrini maalasivat ja Argentiinan ainokaisesta vastasi vapaapotkusta kapteeni Daniel Passarella. Diego Maradonaa vartioi varjon lailla puolustaja Claudio Gentile, joka onnistuikin tehtävässään, tosin välillä koviakin otteita käyttäen. Brasilia päätti Argentiinan turnauksen voittaen sen toisessa ottelussa 3–1. Argentiinan maali oli viimeisellä minuutilla tullut Ramón Díazin 3–1 -lohdutusosuma.
Maradona päätti turhautuneena kisansa punaiseen korttiin potkaistuaan Brasilian keskikenttäpelaaja Batistaa 0–3 -tilanteessa. Argentiina jäi lohkon viimeiselle sijalle ja rannalle välieristä. Joukkueen suurin yksittäinen pettymys oli edellisten kisojen maalikuningas Mario Kempes, jonka on myöhemmin uskottu kärsineen burnoutista. Omien sanojensa mukaan hänellä oli takanaan raskas kausi Valenciassa, jonka päälle vielä kaksi kuukautta harjoituksia ja kovan paineen alla olemista MM-kisoissa.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Vuonna 1983 maajoukkueen päävalmentajaksi tuli Carlos Bilardo, joka korvasi César Luis Menottin. Hän sai kotimaassaan osaksi rajua kritiikkiä, mihin ei auttanut se, että Argentiina pelasi heikosti tulevia MM-kisoja edeltävissä harjoitusotteluissa. Bilardon tavoite oli saada yksilötaitoiset argentiinalaiset pelaamaan joukkueena. Hän osoitti tukensa Diego Maradonalle tekemällä tästä joukkueen kapteenin.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Vuonna 1986 olivat edessä maailmanmestaruuskilpailut Meksikossa, joista Argentiinan kansa ei odottanut menestystä. Uskottiin, että 11. kesäkuuta, alkulohkojen päätyttyä joukkue palaisi kotimaahansa. Vastoin pessimistisiä odotuksia, Argentiina voitti alkulohkonsa. Avausottelussa kaatui Etelä-Korea 3–1, Italiaa vastaan tahkottiin tasapeli 1–1 ja lohkon päätösottelussa Argentiina voitti Bulgarian 2–0.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Jatkopeleissä oltiin siirrytty yksinkertaiseen systeemiin, jossa ottelun voittaja eteni jatkoon ja häviäjän kohtalona oli kotimatka. Neljännesvälierässä Argentiina pudotti jatkosta Uruguayn 1–0. Puolivälierässä Argentiinaa vastaan asettui yli 100 000 -päisellä Azteca -stadionilla Englanti, joka oli sijoittunut oman lohkonsa toiseksi. Valtiot olivat ottaneet yhteen Etelä-Atlantilla Falklandin sodan muodossa vuonna 1982, mikä toi otteluun ylimääräistä jännitettä päinvastaisista vakuutteluista huolimatta. Ensimmäinen puoliaika jäi maalittomaksi, mutta toista puoliskoa oli ehditty pelata vain kuusi minuuttia, kun Englannin puolustaja Terry Fenwick tavoitteli maalivahti Peter Shiltonia korkealla roikkupallolla. Diego Maradona luki tilanteen ja hyppäsi palloon, iskien sen nyrkillään maaliin. Englantilaiset protestoivat, mutta tunisialaistuomari ei ollut huomannut Maradonan vilppiä, ja hyväksyi maalin. Maradonan ottelun toista osumaa taas on kutsuttu Vuosisadan maaliksi. Hän sai pallon omalla kenttäpuoliskollaan ja juoksi koko kentän läpi, harhauttaen vielä maalivahti Shiltonin ja iski pallon tyhjään maaliin. Gary Lineker kavensi vielä kisojen kuudennella maalillaan loppulukemiksi 2–1. Se toi hänelle kisojen maalikuninkuuden, mutta ei riittänyt voittoon. Ottelun jälkeisessä lehdistötilaisuudessa Diego Maradona vakuutti, ettei käyttänyt ensimmäisessä maalissaan kättä apuna. Myöhemmin hän kuitenkin totesi ”Jumalan käden” avittaneen tilanteessa.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text:
Maradonan show jatkui välierässä Belgiaa vastaan, jossa hänen kaksi yksilösuoritusmaaliaan ratkaisivat 2–0 -voiton. Belgian valmentaja Guy Thys kertoi yrittäneensä pysäyttää Maradonan määräämällä kaksi pelaajaa häntä vartioimaan, turhaan. Heti pelin päätyttyä Belgian maalivahti Jean-Marie Pfaff riensi Maradonan luo vaihtaakseen paitansa, koska hän halusi itselleen maailman parhaan pelaajan paidan.
Loppuotteluun Länsi-Saksaa vastaan Argentiina lähti suosikkina. Avausmaali syntyi avausjakson puolivälissä, kun José Luis Brown puski vapaapotkun Länsi-Saksan maaliin. 56. minuutilla Jorge Valdano karkasi saksalaisten puolustukselta sijoittaen alanurkkaan tilanteeksi 2–0 ja peli näytti ratkenneelta. Länsi-Saksa kuitenkin puski väkisin tasoihin Karl-Heinz Rummeniggen ja Rudi Völlerin kulmapotkumaaleilla. Tässä kohtaa peliä oli jäljellä yhdeksän minuuttia. Vain kolme minuuttia myöhemmin Diego Maradona kuitenkin vapautti tarkalla pystysyötöllä läpiajoon Jorge Burruchagan, joka tuikkasi ratkaisuosuman maalivahti Harald Schumacherin jalkojen välistä. Argentiinan jalkapallohistorian toinen ja viimeisin maailmanmestaruus oli varmistunut. Myös paljon parjattu valmentaja Bilardo oli helpottunut.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Vuoden 1989 Copa Américassa Argentiina oli pettymys. Ennen tulevia MM-kilpailuja joukkueen tukiranka ja kapteeni Diego Maradona oli kärsinyt erilaisista pikkuvammoista, eikä päässyt esittämään kisoissa parastaan. Kyseisissä Italian MM-kisoissa 1990 Argentiinan maajoukkue oli muuttunut nimellisesti melkoisesti, ja avausottelussa Milanon Giuseppe Meazza -stadionilla Kamerunia vastaan kentällä oli vain viisi pelaajaa edellisten MM-kisojen voitokkaasta loppuottelusta. Kamerun esitti ottelussa kovia otteita ja Maradonaa potkaistiin karatepotkulla rintaan kymmenen minuutin pelin jälkeen. Tuomiona oli kuitenkin vain varoitus. Kun peliä oli pelattu tunti, Claudio Caniggia rapattiin kumoon punaisen kortin arvoisesti. Vajaalla pelatessaankin Kamerun onnistui tekemään ottelun ainoan maalin. Kun pelikello näytti 67 minuuttia, François Omam-Biyik nousi keskitystilanteessa korkeimmalle ja puski pallon Argentiinan maalivahdin Nery Pumpidon polvien kautta maaliin. Kamerun sai ottelussa vielä toisen punaisen kortin, kun aivan lopussa Caniggiaa kohdeltiin uudestaan kaltoin. Se kuitenkin onnistui pitämään johtonsa ja voitti 1–0. Tulos oli valtava yllätys.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text:
Seuraavaksi vastaan tuli Neuvostoliitto, jolla oli myös tappio alla avausottelusta. Heti pelin alussa maalivahti Pumpido mursi sääriluunsa ja tilalle vaihdettiin kakkosmaalivahti Sergio Goycochea. Hän ei ollut ehtinyt koskeakaan palloon, kun Diego Maradona esitti ”Jumalan käden jatko-osan” torjumalla neuvostoliittolaislaukauksen maaliviivalta kädellään. Ruotsalaistuomari ei huomannut rikettä ja peli jatkui. Argentiina voitti ottelun 2−0. Lohkon viimeinen ottelu Romaniaa vastaan päättyi 1−1. Argentiina sijoittui lohkon kolmanneksi, mutta oli neljän parhaan kolmanneksi sijoittuneen joukossa, ja tuolloisen systeemin puitteissa selviytyi jatkoon.
Neljännesvälierissä Torinossa Argentiina kohtasi Brasilian, joka hallitsi suvereenisti ottelua. Diego Maradona oli koko ottelun pimennossa, kunnes yksi väläytys yhdeksän minuuttia ennen loppua vapautti Claudio Caniggian maalintekoon. Se jäi ratkaisuksi ja Argentiina lähetti Brasilian kotiin maalein 1−0. Puolivälierä Jugoslavia−Argentiina tahkottiin Firenzessä 40 asteen helteessä. Ottelu ei tarjonnut pelillisesti mitään erityistä, vaan oli 120 minuuttia tylsää palloilua ilman maaleja. Argentiina voitti lopulta rangaistuspotkukilpailun 3−2 ja eteni välieriin.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Välierässä vastaan asettui Maradonan tuolloisessa kotikaupungissa Napolissa isäntämaa Italia, joka lähti otteluun hyvistä asetelmista; se oli voittanut kaikki ottelunsa päästämättä maaliakaan. Italia, joka pelasi kisoissa ensimmäistä kertaa Rooman ulkopuolella, meni 17. minuutilla johtoon Salvatore Schillacin maalilla. 67. minuutilla Claudio Caniggian leijaileva pusku, ja turnauksen ensimmäinen maali Italian verkkoon, tasoitti tilanteen. Jälleen mentiin rangaistuspotkukilpailuun ja molempien kolme ensimmäistä laukojaa onnistuivat. Sitten maalivahti Goycochea torjui Italian Roberto Donadonin laukauksen ja vuoroon tuli Maradona, joka teki maalin ja tuuletti sitä. Samalla hetkellä pelaaja, joka oli ollut Napolissa jumalan asemassa, muuttui Italian suurimmaksi kansanviholliseksi. Seuraavan italialaisyrityksen torjui jälleen Goycochea ja Argentiinan finaalipaikka oli ratkennut.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Finaalista tuli edellisten MM-kilpailujen uusinta, sillä vastassa olivat samat joukkueet; Länsi-Saksa ja Argentiina. Myös valmentajat olivat samat. Argentiinalla oli finaalista pelikiellon vuoksi sivusta neljä pelaajaa, mukana hyökkääjä Claudio Caniggia. Saksalaisilla oli ottelussa yleisön tuoma etu, sillä myös italialaiset, jotka olivat suuttuneet Maradonan toiminnasta välierän rangaistuspotkukilpailussa, olivat nyt heidän puolellaan. Pelillisesti ottelu oli pettymys. Kentällä nähtiin runsaasti koiruuksia, eikä Argentiinalla ollut ottelussa varsinaisesti yhtäkään maalintekopaikkaa. 64. minuutilla Pedro Monzón kaatoi Länsi-Saksan hyökkääjän Jürgen Klinsmannin punaisen kortin arvoisesti, mikä alkoi olla Argentiinalle lopun alkua. Ulosajo oli myös ensimmäinen koskaan MM-finaalissa. 84. minuutilla Länsi-Saksalle tuomittiin rangaistuspotku, kun Rudi Völler kaadettiin. Argentiinalaiset protestoivat ankarasti väittäen Völlerin filmanneen, mutta turhaan. Pilkun laukoi maaliin Andreas Brehme, vaikka kisoissa viisi rangaistuspotkua torjunut maalivahti Sergio Goycochea oli pallossa hyvin mukana. Argentiinan takaa-ajo ei ehtinyt kunnolla edes alkaa, kun Gustavo Dezotti sai joukkueen toisen punaisen kortin. Ottelu päättyi ja Länsi-Saksa sai revanssin vuoden 1986 MM-finaalista.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text:
Yhdysvaltain MM-kilpailut 1994 Argentiina aloitti hyvin. Diego Maradona oli päättänyt palauttaa itsensä kuntoon doping-käryn ja pelikiellon jälkeen käyden ennen kisoja läpi kovan laihdutuskuurin. Kreikka kaatuikin avausottelussa 4–0 ja seuraavassa ottelussa Argentiina voitti Nigerian 2–1. Nigeria -pelin jälkeen Maradona kuitenkin joutui doping-testiin, ja tulos paljasti hänen käyttäneen efedriiniä. Maradona oli syönyt pillereitä vähentääkseen laihdutuskuuriin liittyviä kipuja, eikä ollut kertonut asiasta joukkueen lääkärille. FIFAlta ei kuitenkaan irronnut ymmärrystä, vaan Maradonasta haluttiin varoittava esimerkki ja hänet suljettiin kisoista. Argentiina joutui jatkamaan otteluja ilman kapteeniaan, ja hävisi lohkon päätösottelunsa Bulgarialle 0–2. Kolme joukkuetta päätyi tasapisteisiin, ja Argentiinan sijoitus oli kolmas. Joukkue oli kuitenkin yksi neljästä parhaasta kolmanneksi sijoittuneesta joukkueesta ja pääsi mukaan neljännesvälieriin, missä Romania pudotti joukkueen jatkosta maalein 3–2.
Vuoden 1998 MM-kilpailuissa Ranskassa Argentiinan valmentajana toimi vuoden 1978 maailmanmestaruusjoukkueen kapteeni Daniel Passarella. Joukkue oli voittanut Etelä-Amerikan karsinnat pisteellä ennen Paraguayta. Maanosan karsinnoissa oli käytössä ensimmäistä kertaa yksi ainoa lohko. Kisojen avausottelussaan Toulousessa Argentiina voitti Japanin Gabriel Batistutan 28. minuutin osumalla 1–0. Toisessa ottelussa joukkue murjoi Jamaikan 5–0, kahdesta ensimmäisestä maalista vastasi Ariel Ortega ja kolmesta viimeisestä Batistuta. Tehtävää tosin helpotti Jamaikan Darryl Powellin ulosajo ensimmäisen puoliajan lisäajalla pelin ollessa 1–0. Lohkovaiheen päätösottelussaan Argentiina varmisti lohkovoittonsa kaatamalla Kroatian 1–0 puolustaja Mauricio Pinedan 36. minuutin maalilla. Neljännesvälierissä Argentiinaa vastaan tuli Saint-Étiennessa Englanti, joka oli jäänyt oman lohkonsa toiseksi Romanian jälkeen. Ottelusta muodostui varsinainen draama. Ensimmäisen osuman teki kuuden minuutin kohdalla Argentiinan Gabriel Batistuta rangaistuspotkusta, mutta Englannin Alan Shearer tasoitti niin ikään rangaistuspotkusta vain neljä minuuttia myöhemmin. Michael Owenin turnauksen hienoimmaksi maaliksi kutsuttu osuma vei Englannin johtoon. Argentiinan Javier Zanetti kuitenkin tasoitti älykkäästi pelatun vapaapotkun jälkeen juuri ennen taukoa. Toinen puoliaika oli maaliton, joten siirryttiin jatkoajalle, jossa Englannin David Beckham sai punaisen kortin potkaistuaan Diego Simeonea. Englantilaispuolustaja Sol Campbell oli vielä ratkaista ottelun, mutta maali hylättiin maalivahdin rikkomisena. Ratkaisu saatiin vasta rangaistuspotkukilpailussa, jossa Argentiinan maalivahti Carlos Roa torjui Englannin David Battyn laukoman ratkaisevan laukauksen. Puolivälierä Alankomaat–Argentiina pelattiin Marseillessa. Patrick Kluivert vei Alankomaat johtoon, kun pelikello näytti 12 minuuttia. Vain viisi minuuttia myöhemmin Claudio López tasoitti 1–1:een. Alankomaiden Arthur Numan sai toisen varoituksensa ja punaisen kortin, kun ottelua oli pelattu 76 minuuttia, mutta saman tuomion sai Argentiinan Ariel Ortega vain kolme minuuttia ennen varsinaisen peliajan päättymistä. Kun ottelua oli pelattu 89 minuuttia, Dennis Bergkamp ratkaisi 2–1 -maalillaan voiton Alankomaille. Se jatkoi välieriin, kun taas Argentiina joutui palaamaan kotimaahansa.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text:
Vuonna 2002 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin ensimmäistä kertaa Aasiassa; Japanissa ja Etelä-Koreassa. Argentiina lähti turnaukseen suurimpana mestarisuosikkina, olihan se voittanut ylivoimaisesti Etelä-Amerikan karsintalohkon, sijalle kaksi sijoittuneen Ecuadorin jäädessä 12 pisteen päähän. Ainoan tappionsa se koki vieraissa Brasilialle. Joukkueen hyökkäysvoimaa pidettiin jopa maailman parhaana. Päävalmentajana toimi Marcelo Bielsa, joka vannoi hiillostavan hyökkäyspelin nimeen. Hän ilmoitti, että mikä tahansa muu sijoitus kuin mestaruus olisi pettymys. Gallupin mukaan 76 prosenttia Argentiinan kansasta uskoi kotimaansa mestaruuteen ja Reutersin kyselyssä 60 prosenttia 31 eri maan urheilutoimittajasta veikkasi mestaruuden menevän Argentiinaan. Argentiina arvottiin todella kovaan alkulohkoon F, jonka muut joukkueet olivat Nigeria, Englanti ja Ruotsi.
Itse Japanin ja Etelä-Korean MM-turnaus päättyi Argentiinan osalta kuitenkin harakiriin, kuten buenosairesilainen urheilulehti "Olé" asian ilmaisi. Kisojen suurin mestarikandidaatti jäi kisojen kovimpaan alkulohkoon neljällä pisteellä. Lopullinen sijoitus, 18., oli maan kaikkien aikojen pohjanoteeraus. Avausottelu Nigeriaa vastaan Ibarakissa oli vielä nostanut odotuksia, kun Gabriel Batistutan toisen puoliajan maali ratkaisi niukan, mutta tärkeän 1–0 -voiton. Se oli samalla Batistutan kymmenes ja viimeinen maali hänen MM-kisaurallaan. Seuraava ottelu verivihollista Englantia vastaan Sapporossa oli kisojen alkulohkovaiheen odotetuin. Kun peliä oli pelattu 44 minuuttia, laukoi David Beckham rangaistuspotkun maaliin ohi maalivahti Pablo Cavalleron. Englanti oli saanut rangaistuspotkun, kun Michael Owen oli kaadettu. Tämän jälkeen Englanti aloitti puolustamisen kymmenellä miehellä ainoastaan Owenin ollessa ylhäällä kärkkymässä. Englanti voitti 1–0 ja Argentiina joutui ahdinkoon, sillä sen oli lohkon viimeisessä ottelussaan voitettava Ruotsi Miyagissa päästäkseen jatkoon. Anders Svensson vei kuitenkin 59. minuutilla Ruotsin johtoon vapaapotkusta ja se aloitti koko joukkueen puolustuksen. Kuten Englantiakin vastaan, Argentiina piti palloa yrittäen avata puolustussumppua, mutta pelistä puuttui mielikuvitus. Hyökkäyksessä oli yksi ainoa kuvio, jonka kaikki tunsivat. Hernán Crespo tasoitti 88. minuutilla, mutta se ei riittänyt. Argentiina oli ulkona jatkopeleistä.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text:
Luonnollisesti katastrofaaliseen tulokseen päättynyt turnaus aiheutti Argentiinassa arvosteluryöpyn valmentaja Bielsaa kohtaan. Erityisesti arvosteltiin sitä, että Bielsa oli jättänyt nuoren lupauksen Javier Saviolan joukkueen ulkopuolelle valiten hänen sijaansa kokeneen Claudio Caniggian, joka maan median mukaan oli ollut ”entinen pelaaja jo kuusi vuotta”.
Caniggia aiheutti tilastokummajaisen hankkimalla itselleen punaisen kortin, vaikkei pelannut turnauksessa minuuttiakaan. Hän kiroili tuomarille vaihtopenkiltä. Lisäksi suuri yksittäinen pettymys oli Manchester Unitedin keskikenttäpelaja Juan Verón.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Vuonna 2004 Argentiina voitti Ateenan kesäolympialaisten jalkapalloturnauksen, jossa uusi tähti Carlos Tévez teki läpimurtonsa.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text:
Saksan MM-kisojen 2006 Etelä-Amerikan karsintalohkossa José Pekermanin valmentama Argentiina sijoittui toiseksi häviten ykköspaikan maalierolla Brasilialle. Vielä ennen viimeistä kierrosta joukkue oli karsintalohkon voitossa kiinni, mutta 0–1 -vierastappio Uruguaylle 12. lokakuuta 2005 jätti Argentiinan kakkossijalle. Joka tapauksessa se riitti jälleen paikkaan MM-turnaukseen. Arpaonni ei taaskaan suosinut, sillä Argentiina arvottiin toisen kerran peräkkäin kisojen kovimpaan alkulohkoon. Se muodosti C-lohkon yhdessä Norsunluurannikon, Serbia ja Montenegron ja Alankomaiden kanssa.
Argentiina ei antanut neljän vuoden takaisten haamujen häiritä, vaan voitti alkulohkonsa. Avausottelussa se voitti Afrikan parhaaksi maajoukkueeksi sanotun Norsunluurannikon 2–1 Hernán Crespon ja Javier Saviolan maaleilla. Norsunluurannikon 2–1 kavennuksesta vastasi Didier Drogba kahdeksan minuuttia ennen täyttäaikaa. Kun Argentiina seuraavassa pelissään kaatoi oman karsintalohkonsa ennen Espanjaa voittaneen Serbia ja Montenegron peräti 6–0, tuli siitä kisojen suurin mestarisuosikki. Joukkue teki jo avausjaksolla kolme näyttävää maalia, joista etenkin toista osumaa pidettiin suurena taidonnäytteenä. Kyseinen maali sisälsi 24 peräkkäistä syöttöä, kunnes Esteban Cambiasso pani pallon verkkoon. Päätösottelussa sekä Alankomaat että Argentiina olivat varmistaneet jatkopaikkansa ja tasatulos vaikutti kelpaavan molemmille. 0–0 -lukemiin päättyneen ottelun myötä Argentiina voitti lohkonsa maalieron turvin ennen Alankomaita.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text:
Leipzigissa pelattuun neljännesvälierään Meksikoa vastaan Argentiina lähti selvänä suosikkina. Meksikolla ei ollut ottelussa mitään hävittävää, mikä sopi sille. Meksiko aloittikin ottelun ennakkoluulottomasti siirtyen jo kuudennella minuutilla 1–0 -johtoon, kun FC Barcelonan puolustaja Rafael Márquez käytti hyödyksi Gabriel Heinzen löysän pelaamisen liukuen pallon maaliin takatolpalta. Argentiinan peli ei tästä järkkynyt, vaan se alkoi tuottaa painetta Meksikon alueelle. Vain neljä minuuttia myöhemmin pallo oli Meksikon maalissa. Joukkueen ykköspelintekijä Juan Román Riquelmen antamasta kulmapotkusta syntynyt osuma merkittiin Hernan Crespolle, vaikka tv-kuva paljasti pallon menneen maaliin Meksikon Jared Borgettin pään kautta. Aivan ensimmäisen puoliajan lopussa Meksikon José Fonseca pääsi karkuun ja Gabriel Heinze kaatoi hänet alimpana pelaajana rangaistusalueen rajalla. Monien mielestä tilanteessa olisi ollut aineksia punaiseen korttiin, mutta sveitsiläinen erotuomari Massimo Busacca nosti Heinzelle vain keltaisen kortin. Toisella puoliajalla Argentiina oli vahvempi ja se sai jälleen pallon maaliin, mutta pelipäivänä 19 vuotta täyttäneen Lionel Messin osuma hylättiin paitsiona. Myös Meksikolla oli paikkansa, mutta ottelussa jouduttiin tasatilaneessa jatkoajalle. Kun sitä oli pelattu kahdeksan minuuttia, Juan Pablo Sorín keskitti pallon rangaistusalueen rajalle. Maxi Rodríguez otti pallon rinalla alas ja laukoi suoraan ilmasta pallon Meksikon maalin vasempaan yläkulmaan. Tämä maali, jota on sanottu yhdeksi kisojen komeimmista, vei Argentiinan jatkoon. Koko maa juhli unohtaen heikosti sujuneet vuoden 2002 MM-kisat.
Isäntämaa Saksan ja Argentiinan välinen puolivälierä pelattiin Berliinin olympiastadionilla 72 000 silmäparin edessä. Saksa aloitti pelin varovaisesti ja Argentiina hallitsi ensimmäistä puoliaikaa näennäisesti. Paras maalipaikka oli kuitenkin Saksan Michael Ballackilla 16. minuutilla, mutta hänen puskunsa nousi yli maalin. Toista puoliaikaa oli pelattu neljä minuuttia, kun Argentiina siirtyi 1–0 -johtoon. Roberto Ayala puski Juan Román Riquelmen kulmapotkusta pallon ohi saksalaisvahti Jens Lehmannin. Sitten Argentiinan maalivahti Roberto Abbondanzieri loukkaantui 70. minuutilla saadessaan Miroslav Klosen nappulakengästä kylkeensä. Abbondanzieri jouduttiin vaihtamaan kentältä pois ja hänen tilalleen tolppien väliin tuli Leo Franco. Pian valmentaja José Pekerman otti kentältä vaihtoon sekä Hernan Crespon että joukkueen pelin sielun Riquelmen. Sen sijaan aiemmissa otteluissa pirteästi pelannut nuori Lionel Messi istui koko ottelun vaihtopenkillä saamatta peliaikaa. Kymmenen minuuttia ennen varsinaisen peliajan päättymistä Miroslav Klose puski tilanteeksi tasan 1–1 ja ottelu eteni jälleen jatkoajalle. Siinä Fabricio Coloccini oli viedä Argentiinan johtoon, mutta hänen laukauksensa osui Saksan maalin ylärimaan. Ottelussa mentiin aina rangaistuspotkukilpailuun saakka. Kumpikaan maa ei ollut MM-kisahistoriansa aikana kyseistä kilpailua hävinnyt, mutta kun kaikki saksalaiset onnistuivat samalla kun Argentiinan Roberto Ayala ja Esteban Cambiasso epäonnistuivat, oli Saksa edennyt välieriin. Pelin ratkettua alkoi kentällä vielä rähinä, josta Argentiinan Leandro Cufrélle tuomittiin punainen kortti, vaikka hän ei edes pelannut itse ottelussa.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Pian Argentiinan kisat päättäneen ottelun jälkeen valmentaja Pekerman ilmoitti eroavansa. Hän otti täyden vastuun joukkueen putoamisesta. Keskustelua käytiin erityisesti siitä, tekikö Pekerman virheen ottamalla Riquelmen kentältä Saksa-ottelun 72. minuutilla, sillä hänen kauttaan kulki lähes jokainen hyökkäys. Myös Messin jättäminen vaihtoon ihmetytti.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Vuonna 2008 Argentiina jälleen voitti olympialaisten jalkapalloturnauksen.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text:
Argentiinan karsintapelit vuoden 2010 Etelä-Afrikan MM-kisoihin sujuivat takkuisesti.
Valmentaja Alfio Basile erosi tehtävästään lokakuussa 2008, kun joukkue oli hävinnyt karsintapelinsä Chilelle kotonaan 0–1. Se oli samalla Argentiinan ensimmäinen tappio Chilelle 35 vuoteen. Joukkue oli aloittanut karsinnat hyvin, mutta tuossa vaiheessa se oli voittanut vain yhden viimeisestä seitsemästä ottelustaan.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Marraskuun alussa 2008 Argentiinan jalkapalloliitto nimesi entisen tähtensä, Diego Maradonan, maajoukkueen päävalmentajaksi. Hänen apulaisikseen nimitettiin Argentiinan Pekingin olympialaisissa kultaan valmentaneen Sergio Batistan sekä José Luis Brownin. Kolmikko oli pelannut yhdessä Argentiinan vuoden 1986 maailmanmestaruusjoukkueessa. Maradona kuitenkin halusi apuvalmentajikseen Oscar Ruggerin ja Alejandro Mancuson, joten apuvalmentajien nimitystä siirrettiin. Pian Maradona ilmaisi halunsa vaihtaa joukkueen kapteeniksi Javier Mascheranon Javier Zanettin tilalle. Maradona aloitti uransa Argentiinan maajoukkuevalmentajana voitolla, kun joukkue kukisti harjoitusottelussa Skotlannin vieraissa 0–1 Maxi Rodriguezin maalilla. Ottelu pelattiin Hampden Parkilla Glasgow'ssa, jossa Maradona oli aikoinaan tehnyt uransa ensimmäisen maaottelumaalin.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text:
Maaliskuussa 2009 Juan Román Riquelme ilmoitti lopettavansa maajoukkueuransa. Syyksi hän mainitsi erimielisyydet päävalmentaja Maradonan kanssa. Lisäksi Riquelme oli suuttunut siitä, ettei Maradona valinnut Riquelmea harjoitusotteluun Ranskaa vastaan, eikä ilmoittanut tästä henkilökohtaisesti. Maradona oli myös arvostellut Riquelmen pelityyliä televisiossa.
Argentiinalla oli kolmen ottelun tappioton maaotteluputki, kunnes Bolivia kuritti joukkuetta MM-karsinnoissa kotonaan peräti 6–1.
Lohkossa toiseksi viimeisenä olleen Bolivian maali-ilottelu aiheutti Argentiinan ensimmäisen tappion Maradonan alaisuudessa. Kesäkuussa joukkue hävisi vieraissa Ecuadorille 0–2 ja lopputurnaukseen pääsy alkoi muuttua Argentiinan kohdalla vaikeaksi. Syyskuussa takkiin tuli kotona Brasilialta 1–3 ja seuraavassa ottelussa Paraguaylta vieraissa 0–1, mikä pudotti Argentiinan lohkon viidenneksi ja pois suoralta kisapaikalta. Näiden tappiopelien jälkeen Maradona pani joukkueen kokoonpanon uusiksi ja pudotti peräti seitsemän miestä joukkueesta ennen kahta viimeistä karsintaottelua. Sen sijaan uusiksi nimiksi joukkueeseen Maradona valitsi muun muassa Real Madridin Gonzalo Higuaínin sekä Liverpoolin Emiliano Insuan. Muutokset toivat kaivattua tulosta ja Perun kaataminen kotona 2–1 toiseksi viimeisellä kierroksella piti joukkueen toiveet MM-kisoista hengissä. Karsintojen viimeisellä kierroksella lokakuussa Argentiina voitti siitä pisteen päässä olleen Uruguayn vieraissa 1–0, mikä oikeutti lohkon neljänteen sijaan ja viimeiseen suoraan kisapaikkaan. Ottelun jälkeen Maradona antoi arvostelijoidensa kuulla kunniansa todella kovin sanoin ja osansa sai myös maan jalkapalloliiton puheenjohtaja Julio Grondona. Alatyyliset, toimittajille osoitetut suuseksiin vihjaavat kehotukset, saivat kansainvälisen jalkapalloliitto FIFAn tekemään Maradonasta kurinpidollisen tutkinnan. Marraskuussa 2009 Maradona tuomittiin välittömään kahden kuukauden toimitsijakieltoon kaikesta jalkapallotoiminnasta ja lisäksi hänelle määrättiin maksettavaksi 25 000 Sveitsin frangin (n. 16 500 €) sakot.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: "Pääartikkeli: Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2010"


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Diego Maradona lähti Etelä-Afrikan kisoihin ryhmällä, josta puuttui useita huippuluokan pelaajia, kuten Javier Zanetti, Esteban Cambiasso ja Lisandro Lopez. Joukkueen hyökkäystä kuitenkin tituleerattiin turnauksen vahvimmaksi, sillä sieltä löytyi useita huippuvireessä edellisellä kaudella olleita pelaajia, kuten Gonzalo Higuain, Diego Milito, Carlos Tevez, Sergio Agüero sekä maailman parhaimpana jalkapalloilijana pidetty Lionel Messi. Sen sijaan puolustuspää oli paperilla erittäin haavoittuvainen. Argentiinaa pidettiin heikoista MM-karsinnoista ja kokemattomasta valmentajastaan huolimatta yhtenä turnauksen mestarisuosikeista.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Maradonan johtama joukkue voitti ensimmäisessä ottelussaan Nigerian 1–0 Gabriel Heinzen alkuminuuttien maalilla. Ottelussa oli paikkoja isompiinkin lukemiin. Seuraavassa ottelussa Etelä-Koreaa vastaan joukkueen nuori hyökkääjä Gonzalo Higuain iski hattutempun ja Argentiina murjoi taululle lopulta lukemat 4–1 ja oli täten kisojen ensimmäisenä joukkueena varmistanut jatkoonpääsynsä. Viimeisellä kierroksella Maradona huilautti suurinta osaa avausmiehistöstä ottelussa Kreikkaa vastaan, mutta Argentiina voitti silti vakuuttavasti 2–0 Martin Demichelisin ja Martin Palermon maaleilla.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Ensimmäisellä pudotuspelikierroksella Argentiina sai vastaansa Meksikon, jonka hallinnassa ottelu alkoi, mutta 26. minuutilla Argentiina meni johtoon Carlos Tevezin selvällä paitsiomaalilla. Vain seitsemän minuuttia myöhemmin Meksikon puolustus lahjoitti pallon Higuainille, joka iski taukolukemiksi 2–0. Toisen puoliajan alussa Tevez iski mahtavalla laukauksellaan 25 metristä Argentiinan jo 3–0 -johtoon. Meksiko onnistui vielä kaventamaan, mutta Argentiina eteni puolivälieriin ja oli pelannut tähän mennessä puhdasta peliä näyttävään tyyliin. Vastaan asettui Saksa, joka oli juuri murskannut Englannin lukemin 4–1 ja oli ensimmäinen todellinen tulikoe Maradonalle.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text: Argentiina oli Saksaa vastaan lievässä ennakkosuosikin asemassa, mutta se kuihtui jo kolmannella minuutilla, kun Thomas Müller vei saksalaiset 1–0 -johtoon. Argentiinan hyökkäysmateriaali oli melko aseeton Saksan vankkaa puolustusta vastaan, sillä nämä joutuivat lopulta yrittämään tasoitusta kaukolaukauksilla, jotka maalivahti Manuel Neuer hoiti mallikkaasti. Vastahyökkäyksillään Saksa osoitti Argentiinan puolustuksen heikkouden ja voitti ottelun lopulta 4–0.


title: Argentiinan jalkapallomaajoukkue

text:
Pian ottelun jälkeen Maradona erosi Argentiinan peräsimestä.Seuraavat pelaajat valittiin 12. kesäkuuta 2014 alkaviin Jalkapallon vuoden 2014 maailmanmestaruuskisoihin.
"Ottelut ja maalit on päivitetty 1. heinäkuuta 2014 Sveitsiä vastaan pelatun ottelun jälkeen."


title: Toyota Previa

text: Toyota Previa on Toyotan valmistama tila-automallisto, jota myydään muun muassa Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Japanissa vastaava auto on nimeltään Toyota Estima ja Australiassa Toyota Tarago.


title: Toyota Previa

text: Ensimmäisen sukupolven Previassa oli liuku-ovi takamatkustajille vain toisella puolella. Se on sinänsä erikoisesti suunniteltu, että sen nelisylinterinen moottori on sijoitettu osittain etupenkkien alle, jolloin keula on saatu lyhyeksi. Kaikki huollettavat laitteet, kuten laturi ja jäähdytysjärestelmä, ovat konepellin alla. Tämä rakenne mahdollistaa hyvän painojakauman, joka parantaa ajo-ominaisuuksia. Ongelmana on kuitenkin se, että moottoria ei voida vaihtaa isompaan, koska samaa rakennetta ei käytetä muissa Toyotan automalleissa. Tämä oli suuri ongelma, kun mallia yritettiin viedä Yhdysvaltojen markkinoille, jossa asiakkaat halusivat isompia moottoreita, koska olivat tottuneet niihin. Toyota kuitenkin ratkaisi ongelman lisäämällä autoon Roots-tyyppisen mekaanisen ahtimen, jolloin moottorista saatiin tehoa 168 hevosvoimaa ja vääntöä 278 Nm.


title: Toyota Previa

text: Previasta oli olemassa taka- ja nelivetoiset versiot. Moottori on 2,4-litrainen, nelisylinterinen 135 hevosvoiman JIS-moottori. Vaihteistovaihtoehtoina oli 4-portainen automaatti tai 5-vaihteinen manuaali. Previassa oli istuinpaikat joko 7:lle tai 8:lle henkilölle riippuen varustelutasosta ja penkkien sijoittelusta.


title: Toyota Previa

text: Yhdysvalloissa Previaa myytiin vuosien 1991 ja 1997 välillä. Yhdysvaltoihin Previat tuotiin Euroopasta kilpailemaan muun muassa Chrysler Town and Countryn, Dodge Caravanin ja Plymouth Voyagerin kanssa. Yhdysvaltain markkinoilta Previa poistui ensimmäisen mallin jälkeen, ja sen korvasi perinteisemmin suunniteltu Toyota Sienna.


title: Toyota Previa

text: Japanissa oli myytävänä myös pienempiä versioita nimillä Toyota Estima Emina ja Toyota Estima Lucida.


title: Toyota Previa

text: Uusi Previa on hieman edeltäjäänsä pitempi ja kapeampi. Siinä on molemmilla puolilla liukuovet ja paikat 6:lle, 7:lle tai 8:lle matkustajalle varustelusta ja penkkisijoittelusta riippuen. Euroopassa myytävät mallit ovat saatavilla sekä bensa- että dieselmoottoreilla. Dieselmoottori on 2,0-litrainen, ja siinä on tehoa 116 hevosvoimaa. Bensamoottori on 2,4-litrainen ja 156-hevosvoimainen. Molemmissa malleissa on 5-vaihteinen manuaalivaihteisto vakiona, mutta lisävarusteeksi bensamalliin saa 4-portaisen automaatin. Previa on osoittautunut teknisesti luotettavaksi tila-autoksi ja pitää jälleenmyyntiarvonsa poikkeuksellisen hyvin.


title: Toyota Previa

text: Kolmannen sukupolven Toyota Previa on saatavilla Japanin, Australian, Hongkongin ja Taiwanin markkinoilla. Japanissa autoa myydään edelleen nimellä Toyota Estima ja Australiassa Toyota Tarago. Autosta on myös saatavilla hybridimalli Japanin ja Hongkongin markkinoilla. Previa on saatavissa 2,4- tai 3,5-litraisella moottorilla.


title: Henrik VII

text: Henrik VII tarkoittaa ainakin seuraavia hallitsijoita:


title: Pontiac Vibe

text: Pontiac Vibe on henkilöauto, jota valmistetiin General Motorsin Pontiac-brändin alla.


title: Toyota Land Cruiser (J40)

text: Toyota Bandeirante on Toyotan Brasiliassa valmistama Etelä-Amerikan markkinoille tehty nelivetomaasturi. Sen myyntinimi muualla maailmassa oli aikoinaan Toyota Land Cruiser. Bandeirante on lähes identtinen Land Cruiserin BJ -mallin kanssa, jonka valmistus loppui Japanissa vuonna 1985. Bandeirantea on valmistettu vuodesta 1990 lähtien.


title: Toyota Land Cruiser (J40)

text: Bandeirante on nykyaikaisiin maastureihin nähden vanhanaikainen, mutta sen maasto-ominaisuudet ovat askeettisista ajo-ominaisuuksista huolimatta melko hyvät, lisäksi huolto- ja korjaustyöt ovat helppoja.


title: Caesar (pelisarja)

text: Caesar on Rooman valtakuntaan sijoittuva resurssienhallintapelien sarja. Sen ideana on kaupunkeja rakentamalla suorittaa valtion antamat tehtävät, jotka voivat liittyä kaupankäyntiin, kulttuuriin tai turvallisuuteen. Lisäksi pelaajan on pidettävä keisari tyytyväisenä edistääkseen uraansa.


title: Caesar (pelisarja)

text: Pelaajan on rakennettava kaupungin infrastruktuuri sekä pidettävät keisarin lisäksi tyytyväisinä kaupungin asukkaat ja jumalat. Mikäli pelaaja suututtaa keisarin, tämä lähettää sotajoukot kaupunkia vastaan. Tyytymättömät kansalaiset ryhtyvät mellakoimaan ja tuhoamaan kaupunkia ja tyytymättömät jumalat aiheuttavat onnettomuuksia. Erittäin tyytyväiset jumalat taas saattavat antaa pelaajalle bonuksia kuten hyvän sadon ja ilmaisia aseita. Lisäksi kaupunkiin saattaa hyökätä barbaari-heimo.


title: Vuoropohjainen peli

text: Vuoropohjaisella pelillä tarkoitetaan yleisesti rooli- ja strategiapelejä, joissa pelaaja pelaa vuoroin konetta tai toista pelaajaa vastaan. Vuorot on rajoitettu jollain tavalla, yleensä tietty määrä liikkeitä vuoron aikana. Tunnetuimpia vuoropohjaisia pelejä ovat esimerkiksi "Final Fantasyt", "Heroes of Might and Magicit" ja "Civilization".


title: Bokseri

text: Bokseri on saksalainen molossikoira. Nykyisin bokseri on maailmanlaajuisesti tunnettu käyttö- ja seurakoira. Suomessa boksereita on koulutettu jälki-, haku-, viesti- ja suojelukoiriksi. Suomen ensimmäinen sokeiden opaskoira oli bokseri. Suomessa boksereita rekisteröidään vuosittain noin 200.


title: Bokseri

text: FCI-maissa rotu kuuluu ryhmään 2 (molossit, pinserit, snautserit ja sveitsiläiset paimenkoirat), USA:ssa ja Englannissa ryhmään työkoirat (working dogs).


title: Bokseri

text: Bokseri on keskikokoinen, uroksien säkäkorkeus 57–63 cm, narttujen 53–59 cm, paino uroksilla noin 30 kg, nartuilla noin 25 kg. Väriltään bokseri on joko "keltainen" (maskillinen soopeli eli "fawn") tai juovikas (brindle). Valkoiset merkit sallitaan, mutta valkoinen väri ei saa olla vallitseva. Myös värivirheellisiä kokovalkoisia boksereita tavataan. Rodun tunnusomaisin piirre on pää: kuono on lyhyehkö ja leuka vahva. Purenta on alapurenta. Alun perin bokserilta on typistetty korvat ja häntä, mutta tämä on nykyään kielletty muun muassa Pohjoismaissa ja Saksassa.


title: Bokseri

text: Bokseri on todella leikkisä ja vahtimisvietti on voimakas. Se on siisti ja helposti koulutettavissa. Bokseri on palveluskoirarotu ja rotumääritelmän mukaan sen tulee olla muun muassa vahvahermoinen, itsetietoinen, rauhallinen ja tasapainoinen, mutta varautunut vieraita kohtaan. Bokseri kiintyy omistajaansa lujasti ja haluaa olla mukana kaikissa arjen pikku askareissakin. Se rakastaa leikkejä toisten koirien ja ihmisten kanssa ikään, rotuun ja sukupuoleen katsomatta, ja on siksi myös oiva valinta lapsiperheeseenkin.


title: Bokseri

text: Saksassa käytettiin bullenbeisser-koiria ("häränpurija") metsästyksessä, erityisesti villisian metsästyksessä. Myöhemmin niitä käytettiin markkinoilla härän- ja karhunpurijoina. Ensimmäinen rotumääritelmä valmistui vuonna 1904. 1930-luvulla bokseri oli Saksassa suosittu suojelu- ja viestikoira. Ensimmäiset bokserit saapuivat Suomeen tiettävästi v. 1910.


title: Alpes Maritimae

text: Alpes Maritimae oli Rooman provinssi. Se oli yksi kolmesta pienestä provinssista (Alpes Cottiae ja Alpes Poenninae) jotka sijaitsivat Alpeilla, nykyisen Ranskan ja Italian rajalla. Provinssin tärkein tehtävä oli turvata Alppien läpi johtavien solien kautta kulkeva liikenne. Alpes Maritimae -provinssin perusti Augustus vuonna 14 jaa. ja sen pääkaupunki oli Cemenelum, joka nykyään on osa Nizzan kaupunkia.


title: Alpes Poenninae

text: Alpes Poenninae oli Rooman provinssi. Se oli yksi kolmesta pienestä provinssista (Alpes Cottiae ja Alpes Maritimae) jotka sijaitsivat Alpeilla, nykyisen Ranskan ja Italian rajalla. Provinssin tärkein tehtävä oli turvata Alppien läpi johtavien solien kautta kulkeva liikenne. Uskottiin että Hannibal ylitti Alpit juuri tällä alueella toisen puunilaissodan aikana. Tämän takia provinssi sai nimekseen "Poenninae" koska roomalaiset kutsuivat karthagolaisia puunilaisiksi ("poeni").


title: BSA

text: BSA voi viitata seuraaviin: