title: Eino Kaila

text: Juhlaesitelmässään Suomen Akatemian vihkiäisjuhlassä 1948 Kaila katsoi, että toimiva demokratia vaatii yhtenäisen kansan. Tässä hän viittasi Yhdysvaltoihin, jossa esimerkiksi mustat ja valkoiset ovat harvoin tekemisissä keskenään.


title: Eino Kaila

text: 1940-luvun lopulla Kaila liittyi joksikin aikaa sosiaalidemokraattiseen puolueeseen. "Suomen Sosialidemokraatille" Kaila antoi 1947 haastattelun, jossa hän sanoi: ”Kun sosialidemokratia on jo aikoja sitten päässyt lapsenkengistään ja jo monet koulut käynyt, olisi minun mielestäni niin hyvin meillä Suomessa kuin monissa muissakin Euroopan maissa mitä tärkeintä, että se astuisi entistä voimakkaammin esiin järjestyksen ja rauhallisen kehityksen ja sen kautta henkisen elämän tukena.”


title: Eino Kaila

text: Kaila sai evankelis-luterilaisen mutta vapaamielisen kotikasvatuksen. Perehtyminen filosofiaan ja antiikin kirjallisuuteen vieroitti hänet uskonnosta. Hänen käsityksensä todellisuuden ykseydestä ei jättänyt sijaa yliluonnolliselle. Kaila omaksui ranskalaisen uskonnonhistorioitsijan Ernest Renanin ajatusmaailman, jonka mukaan ”korkein elämänarvo on uskonto”, mutta ”uskonto ei, tarkkaan ottaen, ole tosi”.


title: Eino Kaila

text: Kaila kunnioitti uskonnollista asennoitumista sinällään mutta tunsi vastenmielisyyttä kirkon dogmaattisuutta ja sen suorittamaa tietoisuuden holhoamista kohtaan. Hän pysyi silti elämänsä loppuun saakka evankelis-luterilaisen kirkon jäsenenä, joskin mielipiteiltään perinteisestä uskonnosta poikkeavana. Hän ei piitannut siitä, että häntä sanottiin ateistiksi, vaan piti koko kysymystä ”roskana”.


title: Eino Kaila

text: Artikkelissaan ”Albert Einsteins Religion” ("Theoria", 1935) Kaila arvosteli panteistista yritystä luoda tieteeseen perustuvaa ”kosmista uskontoa”.


title: Eino Kaila

text: Eino Kailalla oli Suomen 1900-luvun filosofeista suurin vaikutus suomalaisen sivistyselämän kehitykseen. Ilkka Niiniluodon mukaan Kaila lujitti julkisella osallistumisellaan merkittävällä tavalla yliopiston ja humanistisen sivistyksen asemaa Suomen kulttuurielämässä.


title: Eino Kaila

text: Vahvemmin kuin kukaan muu yksityinen henkilö Kaila kytki suomalaisen filosofian eurooppalaiseen perinteeseen luomalla yhteydet Wienin piiriin. Siten hän ”toi Suomeen” loogisen empirismin, nykyaikaisen logiikan ja empiristien korostaman tieteellisen todellisuuskäsityksen. Kaila on myös suomalaisen psykologian perustajia, sillä hän toi Suomeen hahmopsykologian ja perusti Helsingin yliopiston psykologisen laboratorion.


title: Eino Kaila

text: Oppilaittensa kautta Kailalla on ollut suuri vaikutus suomalaisen filosofian kehitykseen. Kailan tunnetuin oppilas oli Georg Henrik von Wright, joka oli Ludwig Wittgensteinin seuraaja Cambridgen yliopistossa. Kaila oli naimisissa von Wrightin äidin serkun kanssa. Muita Kailan oppilaita olivat muun muassa Oiva Ketonen, Erik Stenius, Matti Koskenniemi, Lauri af Heurlin, Veli Valpola ja Pertti Lindfors. Myös von Wrightin oppilas Jaakko Hintikka ehti osallistua Kailan opetukseen.


title: Eino Kaila

text: Kailan aloitteesta psykologia sai oman professuurin Helsingin yliopistoon 1951. Oppituolin ensimmäinen haltija oli Kai von Fieandt. Kailan oppilaista psykologian professoreiksi nimitettiin myös Arvo Lehtovaara, Ohto Oksala, Kullervo Rainio ja Martti Takala. Kailan ruotsiksi käännetty teos "Persoonallisuus" teki vaikutuksen muun muassa elokuvaohjaaja Ingmar Bergmaniin.


title: Eino Kaila

text: Kailan mukaan on nimetty Helsingin yliopiston Eino Kaila -palkinto, jota jaettiin ansiokkaasta toiminnasta yliopisto-opettajana vuosina 1990-2012.


title: Eino Kaila

text: Kailan teoksista on julkaistu uusintapainoksia ja valikoimia. Kailan tutkimuksia koskeva akateeminen konferenssi pidettiin 1990 ja artikkelikokoelma ilmestyi 1992. Niiniluoto on Kailan "Valittujen teosten" johdantoluvuissa kuvannut Kailan tieteellistä kehitystä ja Mikko Salmela on käsitellyt Kailan ajattelua väitöskirjassaan "Suomalaisen kulttuurifilosofian vuosisata". Kailan elämäkertakirjaa tai koottuja teoksia ei kuitenkaan ole julkaistu.Valitut teokset:


title: Yhdistyneen kuningaskunnan osat

text: Yhdistynyt kuningaskunta koostuu neljästä osasta, joita yleisesti nimitetään maiksi (englanniksi "country"). Nämä ovat Englanti, Skotlanti, Wales ja Pohjois-Irlanti. Jokaisella maalla on oma paikallishallintojärjestelmänsä ja aluejakonsa, ja erityisesti Englannissa järjestelmä vaihtelee jopa maan sisällä eri alueilla. Englanti ja Wales lasketaan kuitenkin jossain yhteyksissä samaan yksikköön, erityisesti niillä on yhteinen lakijärjestelmä, kun taas Skotlannilla ja Pohjois-Irlannilla se on erillinen.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan osat

text: Englanti on jaettu yhdeksään lääniin ("region", katso Englannin läänit), jotka puolestaan jakautuvat yhteensä 83 kreivikuntaan ("county", katso Englannin kreivikunnat). Suur-Lontoon lääni (Greater London) ei kuitenkaan kuulu mihinkään kreivikuntaan. Kreivikunnat (ja Suur-Lontoo) on jaettu edelleen yhteensä 326 kuntaan ("district", katso Englannin kunnat). Paikallishallinnon alimpana tasona toimivat joillakin alueilla lisäksi kaupunginosat ja kylät ("parish").


title: Yhdistyneen kuningaskunnan osat

text: Skotlanti on vuodesta 1996 asti ollut jaettu 32 hallintoalueeseen ("council area", katso Skotlannin hallintoalueet). Nämä ovat ainoa koko maan kattava paikallishallintojärjestelmä. Hallintoalueiden alapuolella on joillakin alueilla paikallisvaltuustoja, mutta näiden toimivalta on hyvin rajallinen.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan osat

text: Walesissa on 22 hallintoaluetta ("unitary authority", katso Walesin hallintoalueet), joista yhdeksän on kreivikuntia ("county"), kymmenen kauppaloita ("county borough") ja kolme kaupunkeja ("city"). Hallintoalueiden alapuolella toimivat Englannin kaupunginosa- ja kylävaltuustoja muistuttavat paikallisvaltuustot.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan osat

text: Pohjois-Irlanti on jaettu 11 hallintoalueeseen ("local government district", katso Pohjois-Irlannin hallintoalueet).


title: Yhdistyneen kuningaskunnan osat

text: Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluu myös joukko erillisalueita, joita kutsutaan Brittiläisiksi merentakaisiksi alueiksi. "De jure" ne eivät ole Yhdistyneen kuningaskunnan osia, vaan kruununsiirtomaita, joiden ulkopolitiikkaa Yhdistynyt kuningaskunta hoitaa. Alueet ovat:


title: Yhdistyneen kuningaskunnan osat

text: Anguilla, Bermuda, Brittiläinen Intian valtameren alue (British Indian Ocean Territory), Brittiläiset neitsytsaaret (British Virgin Islands), Caymansaaret, Falklandinsaaret, Gibraltar, Montserrat, Pitcairn (Pitcairn Islands), Saint Helena, Ascension ja Tristan da Cunha, Etelä-Georgia ja Eteläiset Sandwichsaaret (South Georgia and the South Sandwich Islands), Turks- ja Caicossaaret sekä kaksi sotilastukikohtaa Kyproksella, Akrotiri ja Dhekelia.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan osat

text: Lisäksi Yhdistyneellä kuningaskunnalla on kolme kruunun alaisuuteen kuuluvaa aluetta Guernsey, Jersey ja Mansaari, jotka eivät ole osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa tai sen merentakaisia alueita.


title: Matrix

text: Matrix on yhdysvaltalainen tieteiselokuva, jonka ohjasivat ja käsikirjoittivat Wachowskin sisarukset. Elokuvan ensi-ilta oli Yhdysvalloissa 31. maaliskuuta 1999, ja sen pääosissa esiintyvät Keanu Reeves, Laurence Fishburne, Carrie-Anne Moss ja Hugo Weaving. Elokuva sisältää viittauksia muun muassa Platonin luolavertaukseen. Elokuva hämmästytti katsojia ennennäkemättömillä erikoistehosteillaan. Sen tunnetuin erikoisefekti oli still-kameroilla toteutettu bullet time -hidastus. Elokuva palkittiin neljällä Oscar-palkinnolla.


title: Matrix

text: Matrix oli ensimmäinen merkittävä DVD-julkaisu, ja se nousi vuonna 2001 kaikkien aikojen myydyimmäksi DVD:ksi.


title: Matrix

text: Elokuva sai vuonna 2003 kaksi jatko-osaa, "Matrix Reloaded" ja "Matrix Revolutions". Elokuvan maailmaan sijoittuvat myös yhdeksästä animaatiojaksosta koostuva "Animatrix" sekä tietokonepelit "Enter the Matrix", "The Matrix Online" ja "".


title: Matrix

text: Elokuvan päähenkilö on tietokoneohjelmoija Thomas A. Anderson, joka tunnetaan myös nimellä ”Neo”. Eräänä päivänä häneen ottaa yhteyttä tietokonehakkeri ”Trinity”, joka työskentelee salaperäiselle ”Morpheukselle”. Elokuvan alkupuolella Neo kohtaa Morpheuksen, joka kertoo hänelle karun totuuden; maailma, jota ihmiset pitävät totena, onkin epätodellinen, ”Matrixina” tunnettu eräänlainen virtuaalimaailma. Se on todellisuuden epäinhimillisten voimien luomus, ja todellisuudessa ihmiset on kytketty valtaisiin voimalaitoksiin tuottamaan sähköenergiaa julmille koneille. Morpheus uskoo Neon olevan salaperäinen ”Valittu”, joka tuhoaisi Matrixin, lopettaisi todellisessa maailmassa raivoavan sodan ihmisten ja koneiden välillä sekä vapauttaisi koko ihmiskunnan Matrixin vallasta.


title: Matrix

text: Elokuvan aikana Morpheus joutuu agenttien – Matrixia vartioivien tietokoneohjelmien – vangiksi ja hänet viedään pilvenpiirtäjään kuulusteluja varten. Neo ja Trinity lähtevät pelastamaan ystävänsä ja lopulta onnistuvat tehtävässään, mutta Neo saa kimppuunsa agenttien johtajan Smithin. Lopulta Smith ampuu Neon, mutta Trinity tunnustaa rakastavansa Neoa. Neo herää henkiin Valittuna, tuhoaa Smithin ja palaa takaisin ystäviensä luokse.


title: Matrix

text:
Tarina jatkuu kuutta kuukautta myöhemmin sijoittuvassa "Matrix Reloadedissa".
"The Matrixin" tuotettiin yhteistyössä Warner Bros. -studioiden ja Australian Village Roadshow Picturesin kanssa, mutta lähes kaikki kohdat kuvattiin 20th Century Foxin studioilla Sydneyssä Australiassa ja myös itse kaupungissa. Tunnistettavia kohteita ei kuvattu, jotta saatiin vaikutelma tavallisesta amerikkalaisesta kaupungista. Sydney Harbour Bridge, Anzac-silta, AWA Tower, Martin Place ja Commonwealth Bank tehtiin näkymättömiksi. Metroasema-kohdat kuvattiin Chicagossa Illinoisissa, ohjaajien kotikaupungissa, ja paikkojen nimet (Adams Street Bridge, Wells and Lake, Wabash and Lake) ovat myös Chicagosta.


title: Matrix

text: Elokuvan alussa esiintyvää ulkokattoa, jota Trinity käyttää paetakseen Agentti Jonesilta, käytettiin aikaisemmin vuoden 1998 elokuvassa "Dark City".


title: Matrix

text: Näyttelijä Will Smithiä ehdotettiin Neon rooliin, mutta hän ei suostunut. Hän on myöhemmin sanonut, että jos hän olisi ottanut roolin, hän olisi ”sotkenut” sen. Nicolas Cage ei suostunut rooliin perhesyiden takia, ja Janet Jackson ei suostunut elokuvan rooliin, koska hän oli menossa kiertueelle.


title: Matrix

text: Elokuvan musiikin sävelsi Don Davis. Hän huomasi, että peilit esiintyvät usein elokuvassa, esimerkiksi peilikuvat sinisistä ja punaisista pillereistä Morpheuksen laseista. Davis keskittyi tähän peilikuva-teemaan musiikkia tehdessään.


title: Matrix

text: Davisin elokuvamusiikin lisäksi "The Matrixin" soundtrackilta löytyy myös populaarimusiikkia, esimerkiksi yhtyeet Rammstein, Rob Dougan, Rage Against the Machine, Propellerheads, The Crystal Method, Ministry, Deftones, The Prodigy, Rob Zombie, Meat Beat Manifesto, Massive Attack ja Marilyn Manson ovat mukana.


title: Shōgun

text: Shōgun () oli samurai-armeijan ylipäällikön ja Japanin todellisten hallitsijoiden arvonimi vuodesta 1192 aina Meiji-restauraatioon asti vuonna 1868, vähäisin keskeytyksin. Länsimaisiin kieliin lainattu sana "shōgun" tarkoittaa itse asiassa yksinkertaisesti kenraalia; japaninkielinen titteli "sei-i taishōgun" tarkoitti "suurta kenraalia, joka kukistaa barbaarit". Barbaarit viittasivat alun perin pohjoisen ainu-kansaan.


title: Shōgun

text: Alkuperäisessä merkityksessään pohjoisalueiden komentajana shōgun-arvonimi oli käytössä lähinnä 800-luvulla. Tällöin ei ollut kyse mistään laajemmasta vallasta Japanin muilla alueilla. Kun ainuväestö oli alistettu Honshū-saaren pohjoisnokkaan asti, arvo jäi pois käytöstä.


title: Shōgun

text: 1100-luvulla Japani siirtyi niin kutsutusta klassisesta kaudesta feodaaliaikaan. Hoviaateliston valta alkoi murtua nousevan samurailuokan tieltä etenkin 1100-luvulla, jolloin feodalismi lujitti myös huomattavasti otettaan niin että suurten maaomistusten hallinta siirtyi poissa olevilta hoviaatelisilta paikallisille samuraijohtajille. Lopulta näiden mahtavimmat johtomiehet saivat huomattavaa valtaa valtionkin asioiden suhteen, hoviaatelin johtohenkilöiden sijasta. Syntyi samuraihallinto. Sen johtohahmolle titteliä kehitettäessä, vuonna 1192 otettiin käyttöön uudestaan shōgun-arvonimi. Ensimmäinen tällainen shōgun oli Minamoto no Yoritomo, joka siirsi Kioton keisarinhovilta todellisen vallan itselleen. Hän perusti Kamakuraan feodaalistyyppisen hallinnon, jossa kaikkea poliittista valtaa käytti samurailuokka, Kioton keisarin ja aristokraattien jäädessä vain nimellisiksi hallitsijoiksi. Shōgunien johtamaa keskushallintokoneistoa kutsuttiin nimellä "bakufu" kaikkien seuraavienkin shōgunaattien kausilla. Varsin pian Kamakura-shōgunaatti menettivät todellisen vallan alaisilleen samuraijohtajille, erityisesti Hōjō-klaaniin kuuluville ministereilleen.


title: Shōgun

text: Tilanne alkoi purkautua 1300-luvun alkuvaiheilla, jolloin itsepäinen keisari Go-Daigo yritti palauttaa valtaa keisarinhallinnolle. Tuloksena riidoista ja sisällissodista seurasi, että kenraali Ashikaga sai shōgunin arvonimen ja vallan, ja käynnisti parisataa vuotta oman sukunsa vallassa pysyneen Ashikaga-shōgunaatin. Tämän shōgunaatin valta-asema heikkeni samuraisukujen välisten pikkusotien roihahdettua laajaksi sisällissodaksi 1400-luvun loppupuolella, ja Ashikaga-shōgunaatti musertui lopullisesti Sengoku-kauden lopussa. Sodan voittajaksi kohosi lopulta Oda Nobunaga ja tämän murhan jälkeen valta siirtyi käytännössä Toyotomi Hideyoshille. Kummallekaan heistä ei kuitenkaan myönnetty shōgunin arvonimeä.


title: Shōgun

text: Lopulta 1600-luvun alussa heidän liittolaisensa Tokugawa Ieyasu (jonka valtaannousuun Shōgun-romaani on juoneltaan löyhästi perustettu) varmisti vallan itselleen ja perusti Tokugawa-shōgunaatin. Näiden shōgunien aikana Japanin pääkaupungiksi tuli heidän tukikohtansa Edo, nykyiseltä nimeltään Tokio. Heidän shōgunaattinsa oli erittäin keskusjohtoinen ja yhteiskuntaa kaikilla tasoilla kontrolloiva. Japani muun muassa sulkeutui ulkomaailmalta lähes täysin. Noita pariasataa vuotta on kutsuttu jopa sotilasdiktatuurin kaudeksi. Shōgunien aika päättyi Meiji-restauraatioon 1868.


title: Shōgun

text: Kun Yhdysvallat ja Brittiläinen kansainyhteisö miehittivät Japania toisen maailmansodan päätyttyä (1945–1952), miehityshallinnon johtajaa, yhdysvaltalaista kenraali Douglas MacArthuria kutsuttiin toisinaan "valkoihoiseksi shōguniksi".


title: Suur-Tapiola

text: Suur-Tapiola () on Espoon suuralue, joka koostuu Haukilahden, Laajalahden, Mankkaan, Niittykummun, Otaniemen, Pohjois-Tapiolan, Tapiolan ja Westendin kaupunginosista.


title: Suur-Tapiola

text: Suur-Tapiolassa asui 43 989 henkilöä vuodenvaihteessa 2013–2014, josta Kanta-Tapiolan alueella asuu 19 674 henkeä (44,72 % väestöstä), Otaniemen alueella 3 746 henkeä (8,52 %), Haukilahden–Westendin alueella 8 915 henkeä (20,27 %), Mankkaan alueella 8 017 henkeä (18,23 %) ja Laajalahden alueella 3 637 henkeä (8,27 %). Pinta-alaa suuralueella oli vuodenvaihteessa 2004–2005 25,1 km, ja se on 8,0 % Espoon kokonaispinta-alasta. Pinta-alasta on kaavoitettu 77,6 %.


title: Suur-Tapiola

text: Suur-Tapiolan naapurialueita ovat Helsingin kaupunki, Suur-Leppävaara ja Suur-Matinkylä. Tapiola on Suur-Tapiolan aluekeskus. 1990-luvun lopulla kolmannes Espoon työpaikoista sijaitsi Suur-Tapiolan alueella.


title: Suur-Leppävaara

text: Suur-Leppävaara () on Espoon suuralue, joka koostuu Karakallion, Kilon, Laaksolahden, Leppävaaran, Lintuvaaran, Lippajärven, Sepänkylän ja Viherlaakson kaupunginosista.


title: Suur-Leppävaara

text: Suur-Leppävaarassa asui vuoden 2012 alulla 62 091 henkilöä, joten se on asukasluvultaan Espoon suurin suuralue. Suuralueen asukkaista vuonna 2006 Kanta-Leppävaarassa asui 23 951 henkeä (42,3 % väestöstä), Kilon–Karakallion alueella 13 455 henkeä (23,8 %), Laaksolahden alueella 9 078 henkeä (16,0 %), Viherlaakson alueella 9 021 henkeä (15,9 %) ja Sepänkylän alueella 1 065 henkeä (1,9 %). Pinta-alaa suuralueella on 30,2 km (31.12.2004), ja se on 9,7 % Espoon kokonaispinta-alasta. Pinta-alasta on kaavoitettu 79,7 %. Alueen väestötiheys on 1 903,9 asukasta neliökilometrillä.


title: Suur-Leppävaara

text: Suur-Leppävaaran naapurisuuralueita ovat Pohjois-Espoo, Suur-Tapiola, Suur-Matinkylä ja Vanha-Espoo. Leppävaara on Suur-Leppävaaran aluekeskus.


title: Niittykumpu

text: Niittykumpu () on Espoon kaupunginosa, joka kuuluu Suur-Tapiolan suurpiiriin.


title: Niittykumpu

text: Niittykumpu rajautuu pohjoisessa Mankkaaseen, lännessä Olariin, idässä Tapiolaan ja Pohjois-Tapiolaan, sekä etelässä Haukilahteen ja Westendiin. Kaupunginosan länsirajalla virtaa Gräsanoja.


title: Niittykumpu

text: Merituulentie jakaa pohjoiseteläsuunnassa kaupunginosan eri asemakaava-alueet: tien eteläpuolella sijaitsevat Niittykummun keskus, Niittykallio ja Niittymaa, jotka ovat pääasiassa kerrostalo- ja toimitilavaltaista aluetta. Tien pohjoispuolella sijaitsee Tontunmäen pientalovaltainen asuinalue, jonka itäreunalla sijaitsee Koivu-Mankkaan kaava-alueeseen kuuluva matala kaksikerroksisten kerrostalojen alue. Orionin laaja teollisuusalue sijoittuu myös Koivu-Mankkaan kaava-alueelle. Olarinluoman teollisuusalue kuuluu Espoon kaupunginosajaossa Olarin kaupunginosaan, vaikka sijoittuukin tilastollisessa osa-aluejaossa Niittykummun pienalueelle.


title: Niittykumpu

text: Niittykummun kaupunginosaan kuuluva Tontunmäen () asuinalue on kehittynyt ajan saatossa sen länsipuolella sijainneille Gräsan kartanon itäpuolisille maille. Nykyinen Olarin kirkko on rakennettu Gräsan kartanon paikalle. Historiallisesti Niittykumpu on kuulunut Meri-Espoon vyöhykkeeseen.. Osoite ainakin nykyisen Tontunmäen eteläosan taloihin oli vielä 1960-luvulla "Matinkylä, Gräsa, Itäpää". Gräsan Länsipää sijaitsi oletettavasti nykyisen Olarin alueella.


title: Niittykumpu

text: Niittykummun alueen rakentaminen lisääntyi voimakkaasti muun Espoon tapaan sodan jälkeisinä vuosikymmeninä. Suurin osa alueen rakennuskannasta on valmistunut 1960- ja 1970-luvuilla. Rakentaminen hiipui voimakkaasti 1990-luvun laman aikana, mutta on elpynyt 2000-luvun alusta lähtien uusien asuntojen tuotannon kolminkertaistuessa lamavuosien lukuihin nähden. 1960-luvulla alueella toimi vielä kaksi ruokakauppaa. 1970-luvun muuttoliikkeen ja Espoon nopean kasvun myötä alueelle alettiin rakentaa runsaasti rivitaloja. Rakentaminen tapahtui jossain määrin rakentamattomille tonteille, mutta sen tieltä hävitettiin myös vanhaa huvila-aluetta. Tuolloin tieyhteyksien parantamisen myötä alueen maantieteellinen yhtenäisyys lisääntyi ja nimeksi muotoutui ilmeisesti kaupungin päätöksellä Tontunmäki. Tontunmäessä on jäljellä vielä muutamia yksittäisiä vanhoja rakennuksia ja puutarhoja, osa sotaa edeltävältä ajalta, osa 1950- ja 1960-luvuilta.


title: Niittykumpu

text: Niittykummun keskusta-alueella on käynnissä uudistushanke. Niittykummun metroaseman yhteyteen valmistui kesällä 2017 metrokeskus nimeltä Niitty, johon sijoittuu kaksi päivittäistavarakauppaa ja muita liiketiloja. Metrokeskuksen yhteyteen rakennetaan Espoon korkein asuintorni Niittyhuippu ja sen lähelle toinen matalampi torni. Ensimmäisessä rakennusvaiheessa, vuoden 2017 kesään mennessä, uusia asuntoja valmistuu noin 700 asukkaalle. Kauppakeskus Niityn valmistuttua vanha ostoskeskus Niittytori purettiin uusien asuntojen tieltä. Myös Olarin kirkon edessä oleva huoltoasema puretaan ja siihen rakennetaan kivetty Gräsanaukio, jonka alle rakennetaan pysäköintilaitos metronliityntäliikenteelle ja kirkolle. Myös autoliikkeet Länsi-Auto, Toyota Espoo ja Delta siirtyvät uusien asuintalojen tieltä muualle.


title: Niittykumpu

text: Niittykummun asukasmäärän on arvioitu kaksinkertaistuvan vuoteen 2025 mennessä.


title: Niittykumpu

text: Niittykummussa on kaupungin ylläpitämä Niittykummun koulu, joka on Etelä-Espoon vanhin alakoulu.


title: Niittykumpu

text: Niittykummussa on toiminut runsaasti autoliikkeitä, ja näiden keskittymää Merituulentien vartessa on kutsuttu jopa ”Espoon autokaduksi”. Alueella toimii muun muassa Länsi-Auto ja Delta-Auto. Niittykummussa sijaitsevassa kauppakeskus Niityssä toimii muun muassa K-Supermarket, S-market, Alko, R-kioski ja muutama ravintola.


title: Niittykumpu

text: Niittykummun 4 564 henkilön väestöstä suurin osa on työikäisiä 25–54 vuotiaita. Kaupunginosan väestö on kasvanut tasaisesti vuodesta 1975, ja asukkaita onkin yli 1 400 enemmän kuin 1975. Vieraskielisten osuus Niittykummun asukkaista oli tammikuussa 2015 6,6–11,9 prosenttia, joka on vähemmän kuin Espoossa keskimäärin (13,3 %).


title: Niittykumpu

text: Vuoden 2015 lopussa Niittykummussa asui 2 156 työllistä henkilöä. Alueen väestön suurimpia työllistäjiä olivat julkinen hallinto ja maanpuolustus; pakollinen sosiaalivakuutus; koulutus; terveys- ja sosiaalipalvelut (560 henkilöä), ammatillinen, tieteellinen ja tekninen toiminta; hallinto- ja tukipalvelutoiminta (464 henkilöä), tukku- ja vähittäiskauppa; kuljetus ja varastointi; majoitus- ja ravitsemistoiminta (363 henkilöä), informaatio ja viestintä (217 henkilöä) sekä teollisuus (157 henkilöä).


title: Niittykumpu

text: Ylen tulokoneen mukaan Niittykummun alueen yli 18-vuotiaasta väestön korkein suorittama tutkinto oli 28 prosentilla ammattikoulu tai lukio, 26 prosentilla ylempi korkeakoulututkinto, 16 prosentilla peruskoulu, 16 prosentilla alempi korkeakoulututkinto ja 12 prosentilla alin korkea-aste. Tutkijoita oli kolme prosenttia väestöstä. Vuonna 2016 alueen veronalaisista tuloista laskettu väestön keskitulo oli 42 057 euroa, mikä oli noin kuusi prosenttia korkeampi koko Espoon lukuun nähden. Taloussanomien vuoden 2012 tilastojen pohjalta kokoamassa vertailussa Niittykummun postinumeroalue (02200) oli 34. vaurain alue koko Suomessa.


title: Niittykumpu

text: Kansallinen kokoomus on ollut Niittykummun suurin puolue vuosina 2007–2017 pidetyissä eduskunta-, kunnallis- ja europarlamenttivaaleissa, ja se on saanut noin 40–50 prosenttia alueen äänistä. Toiseksi suurin puolue on ollut Vihreä liitto (14–28 %), sijojen 3–5 mennessä eri vaaleissa vaihtelevasti Ruotsalaiselle kansanpuolueelle, Perussuomalaisille ja SDP:lle. Presidentinvaaleissa 2006 ja 2012 ensimmäisellä ja toisella kierroksella eniten ääniä sai Sauli Niinistö. Niinistö oli myös suosituin ehdokas vuoden 2018 presidentinvaalissa yli 65 prosentin kannatuksella.


title: Niittykumpu

text: Niittykumpu sijaitsee HSL:n joukkoliikenneverkon runkolinjoihin kuuluvan Länsimetron varrella. Kaupunginosassa sijaitsee Niittykummun metroasema ja sen länsirajan tuntumassa, Tapiolan kaupunginosan puolella Urheilupuiston asema. Niittykummun asema oli metron rakentamisen käynnistyessä tarkoitus toteuttaa vain asemavarauksena, mutta päätettiin toteuttaa täysimittaisena asemana muun metron rakentamisen yhteydessä, sillä sen myöhempi toteutus olisi voinut nostaa rakennuskustannukset jopa kaksinkertaisiksi.


title: Niittykumpu

text: Kaupunginosaa palvelevat pääliikenneväylät ovat sen läpi kulkeva itä-länsi suuntainen Merituulentie, kaupunginosan eteläpuolella oleva Haukilahteen kuuluva Länsiväylä, sekä länsipuolella oleva Olariin kuuluva kehä II.


title: Kesäolympialaiset 2012

text: Vuoden 2012 kesäolympialaiset pidettiin Lontoossa, Britanniassa 27. heinäkuuta – 12. elokuuta 2012. Kisatapahtumat alkoivat kuitenkin jo 25. heinäkuuta. Kisat pidettiin Lontoossa kolmatta kertaa, aikaisemmin kaupunki on isännöinyt vuosien 1908 ja 1948 kesäolympialaisia, ja se oli ensimmäinen kaupunki, jossa kisat on järjestetty kolmesti.


title: Kesäolympialaiset 2012

text: Mukana hakuprosessissa olivat lopussa New York, Lontoo, Pariisi, Moskova ja Madrid. Finaaliäänestyksessä olivat mukana Lontoo (54 ääntä) ja Pariisi (50 ääntä). Lontooseen on rakennettu uusi olympiastadion ja joukkoliikennettä kehitetty huomattavasti. Kisojen ajaksi Lontoon metroasemat nimettiin menestyneiden olympiaurheilijoiden mukaan joiden joukossa oli kuusi suomalaista.


title: Kesäolympialaiset 2012

text: Intialainen taiteilija Anish Kapoor suunnitteli olympiapuistoon 115 metriä korkean näköalatornin, jonka nimi on ArcelorMittal Orbit. Tornin kustannukset ovat yli 20 miljoonaa euroa.


title: Kesäolympialaiset 2012

text: Olympialaisten viralliseksi kisakappaleeksi valittiin brittiläisen Muse-yhtyeen ”Survival”-kappale.


title: Kesäolympialaiset 2012

text: Aiemmin Iso-Britannia oli hakenut Manchesterille vuoden 2000 kesäolympialaisia.


title: Kesäolympialaiset 2012

text: KOK pudotti 18. toukokuuta 2004 esikarsinnassa neljä hakijaa pois. Lopullisessa äänestyksessä pitopaikka päätettiin KOK:n yleiskokouksessa 6. elokuuta 2005 Singaporessa.


title: Kesäolympialaiset 2012

text: Kisojen järjestelytoimikunnan puheenjohtajana toimi entinen yleisurheilija Sebastian Coe.Lontoon olympialaisten virallinen logo sai ristiriitaisen vastaanoton. Lontoon vuoden 2012 olympialaisten järjestelytoimikunnan puheenjohtajan Sebastian Coen mukaan kyseessä ei ole logo, vaan brändi, jonka on tarkoitus "käyttää olympiahenkeä inspiroimaan kaikkia ja tavoittaa nuoret ympäri maailman." Q Researchin tekemän tutkimuksen mukaan lähes 70 % 11–20-vuotiaista ei kuitenkaan pitänyt logosta, joskin tutkimus oli hyvin suppea. Lisäksi logoa mainostaneen videon on kerrottu laukaisseen katsojissa migreeni- ja epilepsiakohtauksia. Logon kehittäminen maksoi 400 000 puntaa.


title: Kesäolympialaiset 2012

text: Kisamaskotit ovat nimeltään Wenlock ja Mandeville. Mandeville nimettiin Stoke Mandevillen sairaalan kunniaksi. Sairaalassa toiminut lääkäri Ludwig Guttmann perusti 1948 Vammaisurheilun perinteen, joka laajeni paralympialaisiksi. Wenlock on nimetty nykyaikaisten olympialaisten edeltäjän Wenlockin olympialaisten kisojen mukaan.


title: Kesäolympialaiset 2012

text:
Vuoden 2012 olympialaisten kesäkisojen soihtuviesti aloitti 70 päivää kestävän vaelluksen läpi Britannian 18. toukokuuta 2012.
Kisajärjestäjät ovat arvioineet, että soihtua vie noin 8 000 ihmistä. Yli puolet osallistujista on nuoria. Lontooseen soihtuviesti saapuu noin viikkoa ennen kisojen avajaisia, jotka ovat 27. heinäkuuta.


title: Kesäolympialaiset 2012

text: Suomalaisista tulta pääsivät kantamaan kaikkiaan seitsemän suomalaista eli Skotlannissa kesäkuun alussa uinnin olympiamitalisti Jani Sievinen, ratakelaaja Leo-Pekka Tähti, Vaasan voimisteluyhdistyksen Ida Ahlbom, Kuopion KalPan juniorivalmentaja Iiro Maukonen ja Liperin Hiihtoseuran Mirva Kokko sekä kisojen aattona Lontoossa KOK:n urheilijajäsen Saku Koivu ja Lontoossa työskentelevä kapellimestari Esa-Pekka Salonen.


title: Kesäolympialaiset 2012

text: Vuoden 2012 kesäolympialaisissa kilpailtiin kaikkiaan 32 urheilulajissa ja 302 olympiatapahtumassa. Edellisiin olympialaisiin verrattuna suurimpana muutoksena oli baseballin ja softballin putoaminen olympialaisten ohjelmasta. Tenniksessä lajivalikoimaan tuli sekanelinpeli 88 vuoden tauon jälkeen. Naisten nyrkkeily oli olympiaohjelmassa ensimmäistä kertaa ja ratapyöräilyssä lajiohjelma muuttui.


title: Kesäolympialaiset 2012

text: Suluissa kilpailutapahtumien määrä.


title: Kesäolympialaiset 2012

text: Lontoon vuoden 2012 olympialaisiin osallistui 204 olympiakomiteaa, sekä neljä itsenäistä urheilijaa.


title: Kesäolympialaiset 2012

text: Kisojen menestyksekkäin maa oli Yhdysvallat. Yksilötasolla menestynein urheilija oli yhdysvaltalaisuimari Michael Phelps neljällä olympiakullalla ja kahdella hopealla.


title: Kesäolympialaiset 2012

text: Britannian Yleisradion BBC:n mukaan osa kisojen lajeista kuvattiin kolmiulotteisena ja osa Super Hi-Vision tarkkuudella. Yle lähetti kisoja kanavilla Yle TV2 ja Yle Fem. Lähetystä tuli yhteensä 450 tuntia. Yle TV2:n lähetys tuli teräväpiirtoisena Yle HD:lta.


title: Kesäolympialaiset 2012

text: Suomi osallistui Lontoon vuoden 2012 kesäolympialaisissa 14 lajiin yhteensä 56 urheilijan joukkueella. Suomalaiset urheilijat saavuttivat Lontoon olympiakisoihin maa- tai henkilökohtaisia paikkoja seitsemän purjehduksessa, neljä ammunnassa, kolme judossa, kaksi melonnassa, pyöräilyssä, painissa, ratsastuksessa ja sulkapallossa sekä yhden paikan voimistelussa, taekwondossa, tenniksessä ja painonnostossa, minkä lisäksi uinnissa ja yleisurheilussa rikottiin vaadittuja tulosrajoja. Suurimmat urheilijaryhmät Suomella olivat yleisurheilussa, purjehduksessa ja uinnissa. Maan joukkue oli urheilijamäärältään sen historian toiseksi pienin kesäkisoissa.


title: Kesäolympialaiset 2012

text: Kansainväliset lajiliitot valitsevat suomalaisia Lontooseen myös tuomarointitehtäviin. Pekingin kesäolympialaisissakin mukana ollut Ulla Lucenius on valittu Lontoon taitouintikilpailujen tuomaristoon.


title: Kesäolympialaiset 2012

text: Kesäolympialaisten turvatoimet yksityistettiin pitkälti G4S-turvallisuusyhtiölle. G4S:llä oli kuitenkin vaikeuksia taata olympialaisten turvallisuus sopimuksen mukaisesti, minkä takia paikalle jouduttiin komentamaan Britannian armeijan joukkoja korvaamaan puuttuvia G4S:n työntekijöitä.


title: Kesäolympialaiset 2012

text: Televisiossa "" -komediasarja on dokumentin muotoon puettu poliittinen satiiri, joka kertoo koomisesti Lontoon olympialaisten järjestelytoimista.


title: Luettelo Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsijoista

text: Ison-Britannian kuningaskunnan ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsijoita on ollut yhteensä 12 siitä asti kun Englannin kuningaskunta ja Skotlannin kuningaskunta yhdistyivät 1. toukokuuta 1707. Englanti ja Skotlanti olivat olleet personaaliunionissa Stuart-suvun alaisuudessa 24. maaliskuuta 1603 lähtien. 1. tammikuuta 1801 Iso-Britannia yhdistyi Irlannin kuningaskunnan kanssa muodostaen Ison-Britannian ja Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan. Sen jälkeen kun suurin osa Irlannista jätti unionin, kuningaskunnan nimi muutettiin 12. huhtikuuta 1927 Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeksi kuningaskunnaksi.


text: Kuningatar Anna oli ollut Englannin, Skotlannin ja Irlannin kuningatar 8. maaliskuuta 1702 lähtien, ja niin hänestä tuli Ison-Britannian kuningatar Englannin ja Skotlannin yhdistyessä.


text: Hannoverit nousivat valtaan vuoden 1701 vallanperimyslain nojalla, joka säädettiin Englannin parlamentissa. Laki koski myös englantilaisia siirtokuntalaisia Pohjois-Amerikassa. Hannoverien perimysoikeus vahvistettiin Skotlannin parlamentissa vuonna 1707.


text: Vaikka Edvard VII oli Viktorian poika, peri hän isänsä sukunimen ja oli uuden dynastian perustaja. Windsor otettiin käyttöön vuonna 1917 ensimmäisen maailmansodan aikana. Saksi-Coburg-Gotha nimi vaihdettiin sodan aikaisten saksalaisvastaisten tunteiden takia.


title: Kesäolympialaiset 2008

text: Kesäolympialaiset 2008 pidettiin Pekingissä Kiinassa 8.–24. elokuuta 2008. Ne olivat järjestyksessään 26. kesäolympialaiset. Kilpailut käynnistyivät jalkapallon alkusarjan otteluilla ja kisojen varsinaiset avajaiset pidettiin 8. elokuuta. Joissakin lajeissa, kuten rantalentopallossa, purjehduksessa ja uutuuslaji avovesiuinnissa, kilpailtiin Qingdaon rannikkokaupungissa. Ratsastuslajeissa kilpailtiin Hongkongissa eläintautitilanteen takia ja jalkapallon ottelut loppuottelua lukuun ottamatta pelattiin Qinhuangdaossa, Shanghaissa, Shenyangissa sekä Tianjinissä.


title: Kesäolympialaiset 2008

text: Olympialaisten 302 kilpailuun osallistui yli 11 000 urheilijaa edustaen 204 kansallista olympiakomiteaa. Kaikki luvut ovat uusia olympiakisojen ennätyksiä. Lisäksi kisat olivat järjestäjälleen selvästi kaikkien aikojen kalleimmat. Järjestelyihin on arvioitu kuluneen kaikkiaan noin 30 miljardia euroa, mikä on noin neljä kertaa enemmän kuin toiseksi kalleimmissa kisoissa Ateenassa (noin 7,6 miljardia) neljä vuotta aiemmin.


title: Kesäolympialaiset 2008

text: Kyseessä oli kolmas kerta kun kisat käydään kahden eri kansallisen olympiakomitean alueella, sillä Hongkongilla on oma olympiakomitea.


title: Kesäolympialaiset 2008

text: Olympialaiset myönnettiin Pekingille heinäkuussa 2001. Kisojen virallinen logo on "Tanssiva Peking", joka muistuttaa kiinalaista kirjoitusmerkkiä jīng (京, pääkaupunki) viitaten samalla isäntäkaupunkiin. Kisamaskotteina on viisi "Fuwa"-hahmoa, joiden väritys on peräisin olympiarenkaista ja ne symboloivat kiinalaista kulttuuria. Kisojen tunnus "Yksi maailma, yhteinen unelma" (同一个世界同一个梦想) kutsuu koko maailmaa yhdistymään olympialaisten hengessä.


title: Kesäolympialaiset 2008

text: Suomi osallistui kesäolympialaisiin 23. kerran. Joukkueessa oli 58 urheilijaa.


title: Kesäolympialaiset 2008

text: Peking valittiin isäntäkaupungiksi 112. Kansainvälisen olympiakomitean kokouksessa Moskovassa heinäkuun 12. päivänä 2001. Peking voitti muut isäntäkaupunkiehdokkaat Toronton, Pariisin, Istanbulin ja Osakan toisella äänestyskierroksella. Viisi muuta ehdokaskaupunkia karsiutuivat pois edellisvuoden karsinnassa. Peking oli selvässä johdossa ensimmäisen kierroksen jälkeen ja vähiten ääniä saaneena Osaka putosi jatkokierroksilta. Toisella kierroksella Peking sai enemmistön äänistä ja tuli valituksi kisaisännäksi.


title: Kesäolympialaiset 2008

text: Vuonna 1993 Peking johti vuoden 2000 kesäolympialaisten äänestystä kolmen kierroksen ajan, mutta hävisi Sydneylle viimeisellä kierroksella äänin 43–45.


title: Kesäolympialaiset 2008

text: Äänestyksen ratkettua Kiinan varapääministeri Li Lanqing julisti: "Vuoden 2008 olympiakisojen äänestystulos on esimerkki kansainvälisestä tunnustuksesta Kiinan yhteiskunnallisesta vakaudelle, talouskasvulle ja kiinalaisten terveille elintavoille". Kansainvälisen Olympiakomitean jäsenen Peter Tallbergin mukaan kisat myönnettiin Kiinalle, koska tarjous oli teknisesti erinomainen ja koska Kiinassa asuu viidesosa maailman asukkaista. Tallbergin mukaan päätös lisäsi urheilun merkitystä Kiinassa, ja sen myötä Kiina on poistanut useita rajoituksia tiedotusvälineitä kohtaan ja toteuttanut ennennäkemättömiä ympäristötekoja. Kisoja myöntäessä edellytettiin, ettei lehdistönvapautta rajoiteta ennen eikä kisojen aikana.


title: Kesäolympialaiset 2008

text: Hakemuksessa Pekingin kestävän kehityksen suunnitelma (1998–2007) sisälsi useita ilmanpuhdistustoimia, kuten vanhojen tehtaiden ottamisen uusiokäyttöön, hiilen vaihdon kaasuun ja puiden istutuksen. Olympiakylään luvattiin 760 hehtaarin metsäpuisto. Ilman ja veden laadun luvattiin täyttävän kisoissa WHO:n vaatimukset. Paikallishallinto lupasi vähentää Pekingin epäpuhtauksia, lisätä ympäristötekniikkaa ja vedenpuhdistusta. Pekingin kunnianhimoinen tavoite oli merkittävästi parantaa ympäristöolosuhteita ja lisätä kansalaistensa ympäristötietoisuutta.


title: Kesäolympialaiset 2008

text: Pekingin metroon tehtiin suuria laajennuksia olympiaruuhkan varalta; sen kapasiteetti kaksinkertaistettiin. Alun perin metrossa oli neljä linjaa ja 64 asemaa. Siihen lisättiin 7 linjaa ja 80 asemaa, mm. Pekingin kansainväliselle lentoasemalle. Lentoasemaa laajennettiin kolmannella terminaalilla, jonka suunnitteli arkkitehti Norman Foster. Myös ihmisten kuljettamiseen itse lentokentällä rakennettiin automaattijuna.


title: Kesäolympialaiset 2008

text: Kilpailupaikkojen välillä kulki 38 virallista olympialinjaa, joita ajettiin 7 000 linja-autolla.


title: Kesäolympialaiset 2008

text: Ilmanlaadun parantamiseksi Pekingissä otettiin olympialaisten ajaksi käyttöön väliaikainen liikenteenrajoitus, joka perustui autojen rekisterinumeroihin. Rajoitus koski vuoropäivin parillisia ja parittomia rekisterinumeroita.


title: Kesäolympialaiset 2008

text: Toukokuuhun 2007 mennessä kaikkien 31 Pekingissä sijaitsevan kilpailupaikan rakennustyöt olivat alkaneet. Kiinan hallitus rakennutti myös kuusi tapahtumapaikkaa Pekingin ulkopuolelle sekä 59 harjoittelukeskusta.


title: Kesäolympialaiset 2008

text: Olympialaisten keskipiste oli Pekingin kansallinen stadion, lempinimeltään "Linnunpesä". Stadionin rakentaminen aloitettiin joulukuussa 2003. Alun perin suunnitelmissa oli Guangdongin olympiastadion, joka myös rakennettiin kilpailuja varten, mutta myöhemmin päätettiin rakentaa uusi stadion Pekingiin.


title: Kesäolympialaiset 2008

text: Kisat olivat ensimmäiset täysin teräväpiirtona kuvatut olympialaiset, ja niiden tekniikasta vastasi belgialainen Alfacam. Suomessa kisat televisioi Yleisradio.


title: Kesäolympialaiset 2008

text: Vuoden 2008 kesäolympialaisten tunnuskuva oli "Tanssiva Peking" (舞动的北京). Symbolissa yhdistyvät perinteinen kiinalainen punainen sinetti ja urheilijaksi muotoiltu kalligrafiamerkki "jīng" (京), "pääkaupunki", joka on myös Pekingin kiinalaisen nimen toinen merkki.


title: Kesäolympialaiset 2008

text: Kilpailujen tunnuslause oli "Yksi maailma, yhteinen unelma" (同一个世界 同一个梦想 "Tóng Yíge Shìjiè Tóng Yíge Mèngxiǎng" / "One World, One Dream"). Tunnuslause kutsui koko maailmaa yhtymään olympiahenkeen ja rakentamaan ihmiskunnalle parempaa tulevaisuutta. Se valittiin yli 210 000 ehdotuksen joukosta.


title: Kesäolympialaiset 2008

text: Olympialaisten maskotteina oli viisi "Fuwaa" eli hyvän onnen nukkea. Jokaisella Fuwalla on oma päävärinsä, yksi olympiarenkaiden väreistä; ne symboloivat maailman viittä maanosaa. Maskottien nimet ovat Beibei, Jingjing, Huanhuan, Yingying ja Nini. Kun jokaisen nimen ensimmäiset tavut luetaan peräkkäin, tuloksena on lause 北京欢迎你 (Běijīng huānyíng nĭ), joka tarkoittaa "Peking toivottaa sinut tervetulleeksi".


title: Kesäolympialaiset 2008

text: Olympiatuli sytytettiin Kreikassa 24. maaliskuuta 2008. Turvatoimista huolimatta kaksi Tiibetin ihmisoikeuksien puolesta protestoinutta henkilöä pääsi nostelemaan mielenilmaisulakanoitaan järjestelykomitean puheenjohtaja Liu Qin takana hänen puheensa aikana. Soihtuviestiin kohdistui mielenosoituksia myös Pariisissa ja Lontoossa. Yhdysvaltojen vierailun yhteydessä soihdun reitti muutettiin viime hetkillä, ja se kulki suurimmaksi osaksi yleisöltä piilossa. Tämänkin jälkeen soihtuviestin reittiä jouduttiin muuttamaan turvallisuussyistä.


title: Kesäolympialaiset 2008

text: Olympiatuli tuotiin Pekingiin 28 ulkomaalaisen ja 78 kiinalaisen kaupungin kautta ja se kävi matkansa varrella myös Mount Everestillä. Tulta kuljetti matkan aikana lähes 22 000 soihdunkantajaa. Olympiatulen kantajia Kiinassa oli myös kolme suomalaista eli oululainen Kuivasjärven Auran nuorisovalmentaja Anne Karvinen-Poutanen, sipoolainen Östersundom IF:n sulkapalloaktiivi Jukka Pessala ja vantaalainen jääkiekkovalmentaja ja IceHearts ry:n perustaja ja toiminnanjohtaja Ville Turkka. Olympiatulen sytyttäjänä toimi Li Ning.


title: Kesäolympialaiset 2008

text: Kisojen menestyksekkäin maa oli isäntämaa Kiina. Ennen kisoja isäntämaa Kiina oli nimennyt tavoitteekseen voittaa mitalitaulukossa aiemmin suvereenin Yhdysvallat. Kiina siirtyikin johtoon jo ensimmäisenä päivänä ja piti johtonsa loppuun asti. Erityisesti voimistelu- ja sisälajeissa Kiina oli suvereeni. Yhdysvallat oli laskenut paljon yleisurheilun varaan, mutta ei saanut niistä toivottua kirivoimaa. Kiina voitti mitalitaulukon ylivoimaisesti.


title: Kesäolympialaiset 2008

text: Kisojen menestyneimmäksi urheilijaksi nousi yhdysvaltalaisuimari Michael Phelps, joka voitti kahdeksan miesten uinnin kultamitalia. Yleisurheilun puolella median huomio kiinnittyi erityisesti jamaikalaiseen Usain Boltiin, joka voitti sekä 100 että 200 metrin, että myös 4 × 100 metrin viestijuoksun olympiakultaa ensimmäisenä urheilijana vuosiin. Boltista tuli kisoissa maailman nopein ihminen, kun hän juoksi kaikkien kolmen matkansa maailmanennätykset. Erityisesti 100 metrin voitto herätti yleisön kiinnostuksen; Bolt juoksi maailmanennätysjuoksunsa loppumetrit kädet levällään.


title: Kesäolympialaiset 2008

text: Olympialaisten kisaohjelmaan kuuluivat seuraavat urheilumuodot (suluissa kilpailutapahtumien määrä): Kalenterissa siniset ruudut merkitsevät lajin kilpailuja kyseisenä päivänä; esimerkiksi alkukilpailut. Keltaiset laatikot merkitsevät lajin kilpailupäiviä, jolloin kultamitalin saaja ratkesi. Piste laatikossa merkitsee lajifinaalia ja pisteiden määrä lajifinaalien lukumäärää kyseisenä päivänä.


title: Kesäolympialaiset 2008

text: 204 olympiakomiteaa lähetti kisoihin yli 10 300 urheilijaa. Sekä olympiakomiteoiden että kilpailijoiden lukumäärät olivat uusia olympiakisojen ennätyksiä. Ensimmäistä kertaa olympialaisiin osallistuivat Tuvalu, Marshallinsaaret ja Montenegro.


title: Kesäolympialaiset 2008

text: Brunein piti osallistua olympialaisiin kahden hengen joukkueella, mutta KOK sulki sen kisoista, koska maan kansallinen olympiakomitea ei rekisteröinyt urheilijoitaan ajoissa. Georgia harkitsi vetäytymistä avajaisten jälkeisenä päivänä sen ja Venäjän välisen konfliktin takia, mutta päätti samana päivänä jatkaa kilpailuissa.


title: Kesäolympialaiset 2008

text: Pekingin olympiaisännyyden yhteydessä kritisoitiin muiden muassa ympäristövaikutuksia, Kiinan ihmisoikeuksia ja sananvapautta.


title: Kesäolympialaiset 2008

text: Olympialaisten avajaisetkaan eivät säästyneet kritiikittä. Eräässä ohjelmanumerossa esiintyneet Kiinan vähemmistökansat kansallispukuineen paljastuivat valtaväestöön, Han-kiinalaisiin, kuuluviksi. Myös olympialaisten avajaisissa laulanut tyttö osoittautui myöhemmin huijaukseksi, sillä laulun oikeasti esittänyt tyttö ei päässyt televisiokameroiden eteen ulkonäkönsä takia.


title: Pohjois-Espoo

text: Pohjois-Espoo () on Espoon suuralue, joka sisältää Bodomin, Kalajärven, Kunnarlan, Lahnuksen, Lakiston, Luukin, Niipperin, Perusmäen, Röylän, Vanhakartanon ja Velskolan kaupunginosat.


title: Pohjois-Espoo

text: Pohjois-Espoo on Espoon maaseutumaisinta ja harvimpaan asuttua aluetta Nuuksion ohella. Kalajärvi on Pohjois-Espoon aluekeskus. Pohjois-Espoon lukio lakkautettiin vuonna 2006.


title: Pohjois-Espoo

text: Pohjois-Espoossa asuu 9 133 henkilöä (1.1.2005), josta Vanhakartanon–Röylän alueella asuu 5 458 henkeä (59,8 % väestöstä) ja Kalajärven–Lakiston alueella 3 675 henkeä 40,2 %). Pinta-alaa suuralueella on 81,5 km (31.12.2004), ja se on 26,1 % Espoon kokonaispinta-alasta. Pinta-alasta on kaavoitettu 11,9 %.


title: Pohjois-Espoo

text: Pohjois-Espoon naapurisuuralueet ovat Suur-Leppävaara ja Vanha-Espoo.


title: Volapük

text: Volapük on Johann Martin Schleyerin, Saksan Badenista kotoisin olevan katolilaisen papin, vuosina 1879–1880 kehittämä ensimmäinen keinotekoinen kansainvälinen apukieli. Sen ISO 639 -kielikoodit ovat vo ja vol.


title: Volapük

text: Volapükin kielioppi on indoeurooppalaista tyyppiä, agglutinoiva ja täysin järjestelmällinen. Siinä on vaikutteita erityisesti saksasta. Sijamuodot ja verbien taivutusmuodot muodostetaan etu- ja loppuliittein. Sijamuotoja on samat neljä kuin saksassa: nominatiivi, genetiivi, akkusatiivi ja datiivi. Kustakin verbistä voidaan muodostaa yhteensä jopa yli 500 000 muotoa, kun kaikki tempukset, aspektit, modukset ja persoonat huomioidaan – tästä kieltä arvosteltiinkin.


title: Volapük

text: Schleyerin mukaan Jumala käski häntä unessa luomaan kansainvälisen kielen. Runkosanoista kolmasosa on otettu englannista, neljäsosa romaanisista kielistä, viidesosa saksasta ja loput muista elävistä kielistä, mutta suuri osa sanoista muuttui Schleyerin käsittelyssä (vokaalien mielivaltaisessa muuttelussa, konsonanttiyhtymien karttamisessa sekä r:n pois jättämisessä tai l:llä korvaamisessa) niin paljon, ettei niitä juuri voi alkuperäkielen perusteella tunnistaa. Esimerkiksi kielen nimi volapük muodostuu sanoista "vol", maailma, englanniksi world, ja "pük", puhe, englannin sanasta "speak". Ilmeisesti tämä suurelta osin oli tarkoituksellista etäisyyden ottamista olemassa oleviin kieliin. R-äännettä Schleyer ei kieleensä ottanut, koska sitä ei tunneta kiinassa. Se jätettiin pois tai korvattiin l:llä, kuten sanoissa vol (world) ja lin (ring, soittaa). Vuonna 1931 volapükiin lisättiin R.


title: Volapük

text: Volapükin harrastajien kokoukset pidettiin vuonna 1884 Friedrichshafenissa, 1887 Münchenissä ja vuonna 1889 Pariisissa. Kahdessa ensimmäisessä kokouksessa puhuttiin enimmäkseen saksan kieltä, mutta viimeisessä ainoastaan volapükiä.


title: Volapük

text: Volapük oli ensimmäinen laajaa huomiota herättänyt keinokieli, ja se saavutti nopeasti melko suuren suosion. 1880-luvun lopussa oli arviolta 283 volapükin harrastajien kerhoa, 25 volapükiksi ilmestyvää tai volapükistä kertovaa lehteä, sekä 316 kirjaa 25 eri kielellä. Noin vuonna 1889 Johann Martin Schleyerin ja kielen helpottamiseen tähdänneen ryhmän välille syntyi kiista. Schleyer vastusti kaikki muutoksia, joten monet yksinkertaisempaa yhteistä kieltä kaipaavat siirtyivät kaksi vuotta aikaisemmin kehitetyn esperanton pariin. Esperanto oli paljon helpompi oppia, koska sen kielioppi on paljon yksinkertaisempi kuin volapükin ja sanasto suurten luonnollisten kielten perusteella paljon paremmin tunnistettavissa. Lisäksi Esperanton kehittäjä Ludwig Lazarus Zamenhof ei pyrkinyt Schleyerin tapaan esiintymään kehittämänsä kielen ehdottomana auktoriteettina. Nämä seikat johtivat siihen, että monet volapük-yhdistykset muuttuivat esperanto-yhdistyksiksi, mikä johti siihen, että muutamassa vuosikymmenessä esperanto käytännössä työnsi tieltään volapükin.


title: Volapük

text: Vuonna 1931 Arie de Jong yksinkertaisti volapükin kielioppia ja teki muita pieniä muutoksia, jotka muutamat puhujat hyväksyivät käyttöön. Volapük oli ensimmäinen laajaa huomiota herättänyt ihmisen kehittämä keinotekoinen kieli. Nykyään volapükillä on noin 25 puhujaa.


title: Suur-Espoonlahti

text: Suur-Espoonlahti () on lounaisessa Espoossa sijaitseva suuralue, johon kuuluvat Espoonlahden, Soukan, Saunalahden, Nöykkiön, Latokasken, Kaitaan ja Suvisaariston kaupunginosat. Espoonlahden ja Soukan kaupunginosat muodostavat Kanta-Espoonlahden tilastoalueen.


title: Suur-Espoonlahti

text: Vuodenvaihteessa 2018 Suur-Espoonlahden väkiluku oli noin 54 700 henkilöä, josta Kanta-Espoonlahden alueella 24 500 henkeä, Saunalahden alueella 8 200 henkeä, Nöykkiön–Latokasken alueella 15 400 henkeä, Kaitaan alueella 5 900 henkeä ja Suvisaariston alueella 670 henkeä.


title: Suur-Espoonlahti

text: Suur-Espoonlahti on Espoon seitsemästä suuralueesta toiseksi suurin. Sen naapurisuuralueita ovat Suur-Kauklahti, Vanha-Espoo ja Suur-Matinkylä. Espoonlahti on Suur-Espoonlahden aluekeskus.


title: Suur-Kauklahti

text: Suur-Kauklahti () on Espoon suuralue, joka koostuu Espoonkartanon, Kauklahden, Kurttilan ja Vanttilan kaupunginosista.


title: Suur-Kauklahti

text: Suur-Kauklahdessa oli vuodenvaihteessa 2017/18 jo 10 149 asukasta, ja Kauklahti onkin voimakkaasti kasvava espoolainen kaupunginosa, kun viime vuosina väkimäärä on lisääntynyt 5-8% kasvuvauhtia.


title: Suur-Kauklahti

text: Taulukossa väkiluku pien- ja tilastoalueittain 1.1.2018:


title: Suur-Kauklahti

text: Suurin osa muuttajista on nuoria lapsiperheitä ja suomenkielisiä, ja Kauklahden ruotsinkielisten asukkainen osuus onkin ensimmäistä kertaa pudonnut alle 10% osuuden ollessa 'enää' 9,4%.


title: Suur-Kauklahti

text: Pinta-alaa suuralueella on 26,1 km (31.12.2004), ja se on 8,4 % Espoon kokonaispinta-alasta. Pinta-alasta on kaavoitettu 11,7 %.


title: Suur-Kauklahti

text: Suur-Kauklahden naapurisuuralueita ovat Vanha-Espoo ja Suur-Espoonlahti.


title: Liike-energia

text: Liike-energia eli kineettinen energia on kappaleen liikkeeseen varastoitunutta energiaa. Kappaletta kiihdytettäessä sen kiihdyttämiseen käytetty energia varastoituu kappaleen liike-energiaksi. Klassisen fysiikan mukaan levosta liikkeelle lähtevän kappaleen liike-energia voidaan laskea kaavasta:


title: Liike-energia

text: Kappaleen suhteellisuusteoreettisessa liike-energian laskemisessa huomioidaan kappaleen massan kasvu ulkopuolisen tarkkailijan näkökulmasta nopeuden kasvaessa ja kappaleen liike-energia voidaan laskea kaavastaPaljon valonnopeutta pienemmillä nopeuksilla kummatkin kaavat antavat lähes samoja tuloksia ja sen takia klassisen mekaniikan kaava on riittävän tarkka suurimpaan osaan laskuista. Laskennallisesti voidaan johtaa tulos, jonka mukaan klassisen mekaniikan mukainen arvo eroaa relativistisesta noin prosentin, kun formula_3.


title: Suur-Matinkylä

text: Suur-Matinkylä () on Espoon suuralue, joka koostuu Henttaan, Matinkylän ja Olarin kaupunginosista.


title: Suur-Matinkylä

text: Suur-Matinkylässä asuu 40 389 henkilöä (2016), josta Matinkylän alueella asuu 20 867 henkeä (51,7 % väestöstä), Olarin alueella 15 680 henkeä (38,8 %) ja Henttaan alueella 3 842 henkeä (9,5 %). Pinta-alaa suuralueella on 15,2 km (31.12.2004), ja se on 4,9 % Espoon kokonaispinta-alasta. Pinta-alasta on kaavoitettu 57,7 %.


title: Suur-Matinkylä

text: Suur-Matinkylän naapurisuuralueita ovat Suur-Espoonlahti, Suur-Tapiola ja Vanha-Espoo. Matinkylä ja Olari ovat Suur-Matinkylän aluekeskukset.


title: Vanha-Espoo

text: Vanha-Espoo () on yksi Espoon seitsemästä hallinnollisesta suuralueesta. Siihen kuuluvat Espoon keskuksen, Gumbölen, Högnäsin, Järvenperän, Karhusuon, Karvasmäen, Kaupunginkallion, Kolmperän, Kunnarlan, Kuurinniityn, Muuralan, Nupurin, Nuuksion, Siikajärven, Vanhan-Nuuksion ja Ämmässuon kaupunginosat. Kaupungin tilastot laskevat myös Sepänkylän kaupunginosaan kuuluvan Ymmerstan Vanhaan-Espooseen.


title: Vanha-Espoo

text: Suuralue sai nimen ”Vanha-Espoo” vuonna 1975. ”Vanha” viittaa siihen, että alue on Espoon vanhaa keskusseutua.


title: Vanha-Espoo

text: Vanhan-Espoon väkiluku oli 36 372 vuonna 2011, joista ruotsinkielisiä on 2 905, vieraskielisiä 4 737 ja ulkomaan kansalaisia 3 304. Suuralueella asui 18 315 työllistä ja 1 494 työtöntä vuonna 2009. Alueen työpaikkaomavaraisuus oli vuonna 2008 64,6 prosenttia. Vanhassa-Espoossa oli 12 171 työpaikkaa vuonna 2008, joista 7 002 yhteiskunnallisissa palveluissa, 2 192 kaupan, majoituksen ja ravitsemistoiminnan alalla, 837 rakentamisalalla ja 668 asiantuntija-aloilla. Suuralueen asunnoista 51,6 prosenttia oli kerrostaloja ja 47,3 prosenttia pientaloja vuonna 2010. 36,5 prosenttia asunnoista on vuokra-asuntoja, ja näistä 41,9 prosenttia on kaupungin vuokra-asuntoja vuonna 2010.


title: Vanha-Espoo

text: Vanhan-Espoon eri alueiden väkiluvut ovat (2011):


title: ProKarelia

text: Pro Karelia on suomalainen kansalaisjärjestö. Se keskittyy viime sotien seurauksena Neuvostoliitolle 1940 Moskovan rauhassa, 1944 Moskovan välirauhassa sekä 1947 Pariisin rauhassa luovutettujen Karjalan, Petsamon ja Sallan–Kuusamon alueiden sekä Suomenlahden ulkosaarien palauttamiseen Suomen tasavallan yhteyteen (katso Karjala-kysymys). Tavoitteena ovat siten Tarton rauhan rajat vuodelta 1920. Vuonna 2009 järjestön Kerelia Klubi ry:llä oli sen oman ilmoituksen mukaan noin 2 300 jäsentä. Tuolloin jäsenmäärä oli korkeimmillaan. Vuosina 2010–2011 ja 2013–2015 jäsenmäärä laski, mutta 2012 kokonaisjäsenmäärä nousi. Vuonna 2015 jäseniä oli täten hieman yli 900.


title: ProKarelia

text: Pro Karelia ry on perustajajäsen Italian Triesteen perustetussa EUEEP:ssä (The European Union of Exiled and Expelled People), joka on eurooppalaisten evakkojen ja karkotettujen yhteinen liitto.


title: ProKarelia

text: Pro Karelia ry:n puhemiehenä toimii professori, Otavan entinen toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja Heikki A. Reenpää Helsingistä. Pääsihteerinä on kauppatieteiden maisteri Veikko Saksi Tallinnasta. Suomen ilmavoimien eläköitynyt entinen komentaja, kenraaliluutnantti Rauno Meriö kuuluu neuvonantajiin.


title: ProKarelia

text: Toiminnallaan Pro Karelia haluaa edistää karjalaisen kulttuurin säilyttämistä, kehittämistä ja tunnetuksi tekemistä. Tätä missiota kutsutaan heidän mukaansa yhdessä palautuksen kanssa kokonaisuudessaan Karjala-kysymykseksi.


title: ProKarelia

text: Pro Karelian 1998 julkaisemansa laskelman mukaan aluepalautuksesta seuraisi investointitarpeita noin 30 miljardia euroa kymmenessä vuodessa. Pro Karelian vuonna 2005 julkaisemansa "Karjalan palautus" -kirjan mukaan palautus on taloudellisesti Suomelle erittäin edullinen ja muodostaa Petsamon palautuksen kanssa maalle talousveturin.


title: ProKarelia

text: Yhdistyksen arvoja ovat "ihmisarvon ja ihmisoikeuksien varaukseton kunnioittaminen; avoimuus, rehellisyys, peräänantamattomuus, myönteisyys, vuorovaikutteisuus sekä veteraanisukupolvien koko työn aito kunnioittaminen".


title: ProKarelia

text: Pro Karelia on julkaissut yhdessä Karelia Klubi ry:n kanssa "Karelia Klubi" -lehteä, joka on ilmestynyt kaikkiaan 20 kertaa.


title: ProKarelia

text: Pro Karelia on julkaissut muun muassa "Karjalan reformi" -kirjan, joka suomeksi, englanniksi ja venäjäksi selvittää yhdistyksen käsityksiä Karjalan palautuksen vaikutuksia. Kirja ilmestyi uusittuna helmikuussa 2005 nimellä "Karjalan palautus". Pro Karelia on julkaissut myös Karjalaisia lauluja -CD:n, jossa Candomino-kuoro laulaa uudelleen sovitettuja karjalaisia lauluja Tauno Satomaan johdolla.


title: ProKarelia

text: Pro Karelia -toiminnan äänenkannattajana on julkaistu vuoden 2010 alusta 84-sivuista, neliväristä "Karjalan Kuvalehteä", joka ilmestyy neljä kertaa vuodessa.


title: ProKarelia

text: ProKarelia käsittelee artikkeleissaan toistuvasti Suomen 1990-luvun alun lamaa ja pankkikriisiä. Syyllisenä tähän järjestö pitää etenkin presidentti Mauno Koivistoa, jota artikkeleissa toistuvasti syytetään valtiopetoksesta tai perustuslain rikkomisesta etenkin ns. Koiviston konklaaviin liittyen.


title: ProKarelia

text: Euroopan unionia järjestön sivuston artikkelissa pidetään "sosialistien projektina", jota rahoittivat "juutalaispankkiirit" ja CIA.


title: ProKarelia

text: Pro Karelia tiedotti 16. tammikuuta 2006 verkkosivuillaan, että istuva presidentti ja presidenttiehdokas Tarja Halonen olisi vuonna 1976 pitämässään vappupuheessa ennustanut kapitalismin romahtavan ja toivonut Suomen liittyvän Neuvostoliittoon. Kyseessä oli Internetissä jo vuodesta 2004 levitetty huhu, jolle ei ole löytynyt todisteita. ProKarelia veti tiedotteen pois anteeksipyynnön kera seuraavana päivänä, kun Karjala-lehdestä ilmoitettiin, ettei siinä ollut julkaistu tietoa puheesta.


title: ProKarelia

text: Päätoimittaja Veikko Saksi Pro Kareliasta kertoi 18.1.2006 Ilta-Sanomissa, että: "[he] olivat saaneet tiedon vappupuheesta eräältä entiseltä päätoimittajalta, joka vahvisti itse tarkistaneensa asian. Olisi itse pitänyt tarkistaa se". Huhu oli levinnyt vaalin alla tekstiviestein jo ennen Pro Karelian tiedotetta.


title: ProKarelia

text: Halonen kiisti itse pitäneensä mitään puhetta 1976 Hakaniemessä ja totesi, että "jos 1970-luvulla sosiaalidemokraattinen SAK:n lakimies olisi pitänyt sellaisen vappupuheen, niin se työsuhde olisi jäänyt aika lyhyeksi." Asiasta uutisoi muiden muassa Helsingin Sanomat.


title: ProKarelia

text: Keväällä 2009 Pro Karelia järjesti yhdessä Tampereen Seudun Tykistökillan kanssa joukon kampanjatilaisuuksia. Tilaisuuksissa vaadittiin Suomen sotasyyllistuomioiden perumista. Ohjelmantarjonnan joukossa esitettiin dokumenttielokuva "Soviet Story". Tapahtuma kirvoitti vastamielenosoituksen sekä tutkintapyynnön epäillystä kiihotuksesta kansanryhmää vastaan.


title: ProKarelia

text: Vuonna 2009 järjestön aktivistit yrittävät estää Nord Streamin operoiman, Venäjän ja Länsi-Euroopan välisen kaasuputken rakentamisen tekemällä suuren kaivosvaltauksen Suomen ja Viron välisellä merenpohjalla. Julkisuudessa hanketta esitteli asianajaja Kari Silvennoinen, joka tunnetaan Pro Karelian -liikkeen aktivistina ja juristina. Pian selvisi, että valtaushankkeen todellinen tarkoitus oli saavuttaa neuvotteluetu, jolla Venäjältä voitaisiin vaatia takaisin Neuvostoliitolle hävityt alueet. Neuvotteluja johtamaan haluttiin entinen presidentti Martti Ahtisaari, joka kuitenkin jyrkästi kieltäytyi ajatuksesta. Hanke lopulta kaatui, kun Työ- ja elinkeinoministeriö hylkäsi valtaushakemuksen.


title: ProKarelia

text: Pro Karelia ry:n pääsihteerin Veikko Saksin kirja Karjalan palautus sai huomiota Rossijskaja Gazetassa. Lehti arvio varsin tylysti kirjaa ja huomautti myös, ettei Suomen valtiovalta ollut edes läsnä kirjan julkistamistilaisuudessa. Lehden mukaan Suomella ja EU:lla sekä Venäjällä on toimivat suhteet, selkeät ja kiistattomat rajat, ja kaikki Pro Karelia -aktivistien esittämät ajatukset Karjalan palauttamisen neuvotteluista ovat järjettömät ja tarkoituksettomat.


title: ProKarelia

text: Johan Bäckman on arvostellut järjestöä väittäen sen toimivan Venäjän kansaa vastaan.


title: Jari Tervo

text: Jari Kalevi Tervo (s. 2. helmikuuta 1959 Rovaniemi) on suomalainen kirjailija. Hän aloitti runoilijana ja siirtyi proosaan, ja on käyttänyt suorasanaisten teostensa ympäristönä usein syntymäkaupunkiaan Rovaniemeä.


title: Jari Tervo

text: Tervo suoritti siviilipalveluksen vankeinhoidon koulutuskeskuksessa. Hän opiskeli kirjallisuutta Helsingin yliopistossa ja valmistui humanististen tieteiden kandidaatiksi vuonna 1983. Tervo työskenteli Ilta-Sanomien toimittajana vuoteen 1995, jolloin hän ryhtyi vapaaksi kirjailijaksi. Kirjojensa lisäksi Tervo on kirjoittanut kolumneja muun muassa Ilta-Sanomiin ja Ylen sivuille. Vuodesta 1998 hän on toiminut "Uutisvuoto"-viihdeohjelman vakiojäsenenä.


title: Jari Tervo

text: Tervon proosa on perinteistä juonipohjaista proosaa, jota Tervo mielellään puolustaakin. Arkielämän huumori on Tervon keskeinen tyylipiirre. Tervon kirjat ovat menestyneet myös taloudellisesti erinomaisesti. Lisäksi Tervo on saanut suomalaisista kirjailijoista eniten kirjastoapurahoja vuosina 2004–2010.


title: Jari Tervo

text: Jari Tervo sai sairauskohtauksen 12. joulukuuta 2015 esitetyn Uutisvuodon 600. jakson juhlalähetyksen perjantaisessa nauhoituksessa. Myöhemmin lääkärissä selvisi, että kyse oli sydämen rytmihäiriöistä. Tammikuussa 2017 Tervo ilmoitti lopettavansa Uutisvuodon kesäkuussa.


title: Jari Tervo

text: Hänen vaimonsa Kati Tervo on julkaissut teokset "Kesäpäiväkirja" (2008) ja "Jääkaapin henki" (2011).


title: Jari Tervo

text:
Tervo on kirjoittanut 19 kaunokirjallista teosta, muutaman elokuvakäsikirjoituksen ja kuunnelmia. Aluksi hän kirjoitti runoja, mutta alkoi myöhemmin kirjoittaa romaaneja ja novelleja. Hän on kirjoittanut uusia kirjoja nopeaan tahtiin ja niitä on kertynyt 80-luvulla neljä, 90-luvulla kymmenen ja 2000-luvulla viisi. Tervon ensimmäinen kirja on runokokoelma "Tuulen keinutuoli" vuodelta 1980. Vuonna 1989 Tervo kirjoitti ensimmäisen "Julkkiskirjan" yhdessä Jukka Kuikan kanssa.
1990-luvulla tulivat kuvioihin romaanit ja novellit. Vuonna 1990 Tervo kirjoitti vielä runokokoelman "Muistoja Pohjolasta". Vuonna 1992 hän kirjoitti ensimmäisen romaaninsa, "Pohjan hovi". Sen tapahtumat sijoittuvat ensimmäistä kertaa Rovaniemelle. Tervo julkaisi 90-luvulla myös muun muassa kirjallisen cd-levyn "Elävänä Bulevardilla" (1995), "Toisen julkkiskirjan" Jukka Kuikan kanssa (1998), novellikokoelman "Taksirengin rakkaus" (1998) ja valikoiduista runoista kootun runokokoelman "Intialainen lippalakki" (1999). "Poliisin poika" -romaanista tehtiin TV-näytelmä (1998), ja romaanin "Pyhiesi yhteyteen" pohjalta Pekka Milonoff ohjasi elokuvan, nimellä "Rikos & Rakkaus" (1999).


title: Jari Tervo

text: Vuonna 2000 julkaistu "Kallellaan" kertoo Tervon ja hänen vaimonsa Katin ensimmäisestä vuodesta vanhempina. Vuonna 2000 Tervo kirjoitti myös käsikirjoituksen TV-sarjaan nimeltä "Mahtihäät". "Miljoona etunojapunnerusta" -pienoisromaanille jatkoa oleva romaani "Rautapää" ilmestyi vuonna 2002. Vuonna 2003 Tervo julkaisi novellikokoelman nimeltä "Siperian tango", joka on koottu valituista novelleista.


title: Jari Tervo

text: Vuonna 2004 ilmestynyt, Suomen vaihtoehtoiseen historiaan sijoittunut romaani "Myyrä" oli Finlandia-palkintoehdokkaana. Romaani on Suomen itsenäisyyden ajan poliittista historiaa käsittelevän trilogian ensimmäinen osa. Muut osat ovat romaanit "Ohrana" (2006) ja "Troikka" (2008).


title: Jari Tervo

text: Loppuvuodesta 2006 MTV3 esitti Tervon käsikirjoittaman kahdeksanosainen draamakomedian "Mogadishu Avenue". Sarja kuvaa syntyperäisten suomalaisten ja maahanmuuttajien kohtaamisia helsinkiläisessä vuokratalossa.


title: Jari Tervo

text: "Koljatti" on Tervon vuonna 2009 ilmestynyt satiiri, joka kertoo nykysuomalaisesta poliittisesta arjesta. Päähenkilöä, pääministeri Pekka Lahnasta, ja puoluesihteeri Pörhöstä lukuun ottamatta kaikki henkilöt esiintyvät siinä oikeilla nimillään.


title: Jari Tervo

text: Vuonna 2013 julkaistiin Kirjakauppaliiton kustantama kampanjateos "Jarrusukka", jota oli saatavilla vain kansainvälisenä Kirjan ja ruusun päivänä 23. huhtikuuta.


title: Jari Tervo

text: Tervo vaihtoi 36 vuoden jälkeen kustantajaa WSOY:stä Otavaan helmikuussa 2016. Hänen romaaninsa Matriarkka oli ensimmäinen, jonka julkaisi Otava.


title: Instrumentalisti

text: Instrumentalisti voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Thomas Kuhn

text: Thomas Samuel Kuhn (18. heinäkuuta 1922 – 17. kesäkuuta 1996) lukeutui 1900-luvun merkittävimpiin tieteenfilosofeihin ja tieteenhistorioitsijoihin. Koulutukseltaan hän oli Harvardista vuonna 1949 väitellyt fyysikko.


title: Thomas Kuhn

text: Kuhn tunnetaan parhaiten vuonna 1962 ilmestyneestä pääteoksestaan "Tieteellisten vallankumousten rakenne". Siinä hän esittää, ettei tiede kulje tasaista ja hienovaraista erilaisten teorioiden falsifioinnin polkua vaan että tieteen historiaa leimaavat pikemminkin ajoittaiset vallankumoukset, "paradigmanvaihdokset". Hän jakoi tieteen kehityksen vakaisiin ja kumouksellisiin kausiin. Kuhnin tutkimustyön vaikutus näkyy nykyisessäkin tieteenfilosofiassa, johon paradigman ja normaalitieteen käsitteet ovat juurtuneet.


title: Anttola

text: Anttola on entinen Suomen kunta Etelä-Savossa. Anttola liittyi Mikkelin kaupunkiin vuoden 2001 alusta yhdessä Mikkelin maalaiskunnan kanssa. Kunnassa asui 1 890 asukasta vuonna 1999, ja sen pinta-ala oli 363 km², josta vesistöjä oli 29,2 prosenttia. Anttolan naapurikunnat olivat Juva, Mikkelin maalaiskunta, Puumala ja Ristiina.


title: Anttola

text: Anttola tunnetaan hinattavista rahtialuksistaan eli lotjista. Vanhan Saimaan kanavan aikana Anttolassa rakennettiin yli 180 lotjaa.


title: Anttola

text: Mikkelin Anttolassa sijaitsee muun muassa Neitvuori, joka on yksi Etelä-Savon alueen korkeimmista huipuista, sekä kylpylä-hotelli Anttolanhovi, joka sijaitsee Demidoffien aikoinaan puretun kartanon mailla. Anttolassa on myös kirjasto ja terveyskeskus, molemmat ovat Anttola-talon yhteydessä. Kantatie 62 Mikkelistä Imatralle kulkee Anttolan kautta, Anttolan satamaan johtaa Luonterilta 2,4 metrin syvyinen väylä.


title: Anttola

text: Anttolan nimikkoruokia ovat ohrajauhoista tehty, pannulla paistettu ryynirieska ja rahkan kaltainen kokkopiimä.


title: Anttola

text: Anttolassa on 20 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1967):Lisäksi Anttolassa on Ikolan kulmakunta. Ennen lähes kaikilla kylillä oli oma koulunsa, mutta nykyään on vain yksi, Anttolan Yhtenäiskoulu, jossa on noin 200 oppilasta.


title: Wienin kongressi

text: Wienin kongressi eli Tanssiva kongressi oli vuosina 1814–1815 Itävallan Wienissä järjestetty konferenssi, jonka tarkoituksena oli Euroopan rajojen uudelleenjärjestely tasapainoisiin suuriin ja pieniin valtioihin Napoleonin sotien jäljiltä. Wienin kongressia kutsutaan myös ”tanssivaksi kongressiksi” päivittäin keisarin palatsissa 40 pöydässä tarjottujen päivällisten sekä keskeytymättömänä sarjana järjestettyjen juhlien, vastaanottojen, tanssiaisten, konserttien, teatterinäytösten sekä metsästys- ja rekiretkien eikä vähiten hitaasti edenneiden neuvottelujen vuoksi. Aikalaissanonnan mukaan kongressi kyllä ”tanssi, muttei eteenpäin”. Kongressin puheenjohtajana toimi Itävallan ulkoministeri Klemens Wenzel von Metternich. Muita kongressin merkittäviä osanottajia olivat Britannian ulkoministeri lordi Castlereagh, Ranskan ulkoministeri Charles Maurice de Talleyrand, Venäjän ulkoministeri Karl Robert von Nesselrode ja Preussin kansleri Karl August von Hardenberg.


title: Wienin kongressi

text: Euroopan hallitsijat alkoivat pohtia Euroopan tulevaisuutta sen jälkeen kun Napoléon Bonaparte karkotettiin Elbaan. Itävallan keisari Frans I kutsui Euroopan hallitsijat keskustelemaan tilanteesta.


title: Wienin kongressi

text: Kongressin mielestä Ranskan vallankumous sekä Napoléon Bonaparten valloitukset olivat laittomia ja se pyrki palauttamaan Euroopan ennen vuotta 1789 valinneisiin oloihin. Lisäksi Ranskan ympärille oli tehtävä turvavyöhyke.


title: Wienin kongressi

text: Kongressi vahvisti Puolan jo tapahtuneen jaon Venäjän, Itävallan ja Preussin kesken. Korvauksena Venäjälle luovuttamastaan Suomesta Ruotsi sai aikaisemmin Tanskalle kuuluneen Norjan. Ranska sai pitää osan vallankumoussotien valloituksista, muun muassa Savoijin ja Avignonin. Ranskaa ympäröiviä valtioita pyrittiin vahvistamaan, joten suurvallaksi noussut Preussi sai lisää alueita Saksan länsiosista ja Hollantiin liitettiin nykyisen Belgian alue. Itävalta sai lisäalueita Pohjois-Italiasta ja osa Ranskan siirtomaista annettiin Isolle-Britannialle.


title: Wienin kongressi

text: Yksi kongressin tärkeimmistä saavutuksista oli Itävallan, Preussin ja Venäjän solmima Pyhä allianssi, jota ehdotti Aleksanteri I syyskuussa 1815. Näiden maiden hallitsijat sitoutuivat vastustamaan kaikkia valtiollisia uudistuksia. Melkein kaikki Wienin kongressiin osallistuneet valtiot allekirjoittivat Pyhän Allianssin.


title: Wienin kongressi

text: Wienin kongressin järjestelmä kuitenkin alkoi sortua 1800-luvun aikana. Muutoksia aiheuttivat muun muassa uudet aatteet nationalismi ja liberalismi; erityiseksi uhaksi nousivat Espanjan ja Italian kapinalliset sekä saksalaiset opiskelijat, jotka kannattivat maansa yhdistämistä yhtenäiseksi valtioksi.


title: Vjatšeslav Molotov

text: Vjatšeslav Mihailovitš Molotov (; 9. maaliskuuta 1890 – 8. marraskuuta 1986) oli neuvostoliittolainen poliitikko ja diplomaatti. Molotov oli Aleksandra Kollontain ja Josif Stalinin itsensä ohella ainoita bolševikkien johtohahmoja, jotka selvisivät hengissä 1930-luvun suurista puhdistuksista.


title: Vjatšeslav Molotov

text: Molotov syntyi Kukarkan kylässä (nykyisin "Sovetsk" Kirovin alueella) nimellä Vjatšeslav Mihailovitš Skrjabin (ven. Скря́бин). Nimestään huolimatta Molotov ei ole sukua säveltäjä Aleksandr Skrjabinille. Hän liittyi Venäjän sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen 1906 opiskellessaan Kazanissa ja otti salanimen Molotov ("molot" = "vasara"). Hänet pidätettiin 1909 poliittisesta agitaatiosta ja karkotettiin kahdeksi vuodeksi. Palattuaan hän matkusti Pietariin, joka oli 1914 nimetty liian saksalaisperäisen nimensä, Sankt-Peterburg, vuoksi venäläisittäin Petrogradiksi. Hän oli paikalla helmikuun vallankumouksen aikana muiden bolševikkien, kuten Leninin ollessa edelleen maanpaossa. Hänellä oli tärkeä rooli lokakuun vallankumouksessa ja hän toimi jonkin aikaa Pravdan päätoimittajana ennen kuin alkoi työskennellä Stalinin alaisuudessa keskuskomiteassa 1921.


title: Vjatšeslav Molotov

text: Joulukuusta 1930 toukokuuhun 1941 Molotov oli kansankomissaarien neuvoston (Sovnarkom) puhemies eli Neuvostoliiton hallituksen pääministeri.


title: Vjatšeslav Molotov

text:
Ukrainan suurten katovuosien aikana 1932–1933 Molotov oli viljatoimitusten erikoiskomission johtaja Ukrainassa. Huolimatta nälänhädästä – johon jopa kolmen miljoonan ukrainalaisen arvioidaan kuolleen – hänen onnistui kerätä nälkää kärsivältä alueelta 4,2 miljoonaa tonnia viljaa 4,6 miljoonan tonnin tavoitteesta pois kuljetettavaksi.
Toukokuussa 1939 hänestä tuli myös ulkoasioiden kansankomissaari (ulkoministeri). Molotov neuvotteli Ison-Britannian ja Ranskan kanssa elokuussa 1939. Kun neuvottelut epäonnistuivat, hän allekirjoitti Molotov–Ribbentrop-sopimuksen Saksan Joachim von Ribbentropin kanssa. Sopimuksen ehtojen mukaan Neuvostoliitto hyökkäsi Puolaan 17. syyskuuta 1939 Saksan vallattua maan länsiosat 1. syyskuuta alkaneessa hyökkäyksessä. Puolan itäosa liitettiin Neuvostoliittoon, ja luokkavihollisten pidätykset ja siirrot alkoivat liitetyllä alueella.


title: Vjatšeslav Molotov

text: Politbyroon jäsenenä Molotov hyväksyi lukuisia kansanvihollisten joukkoteloituksia. 5. maaliskuuta 1940 politbyroo hyväksyi Lavrenti Berijan valmisteleman 25 700 Puolan intelligentsian jäsenen teloituksen, johon sisältyi myös 14 700 puolalaista sotavankia. Katyńin verilöylynä tunnetusta tapahtumasta syytettiin sodan jälkeen saksalaisia.


title: Vjatšeslav Molotov

text: Pääministerin viran puoluejohtaja Stalin otti itselleen toukokuussa 1941.


title: Vjatšeslav Molotov

text: Tunteja Saksan hyökkäyksen jälkeen 22. kesäkuuta 1941 Molotov julisti Neuvostoliiton taistelevan voittoon asti. Molotov jatkoi ulkoministerinä ja oli Neuvostoliiton edustajana liittoutuneiden kokouksissa Teheranin, Jaltan ja Potsdamin konferensseissa sekä YK:n perustavassa kokouksessa 1945.


title: Vjatšeslav Molotov

text: Molotov toimi toisen maailmansodan jälkeen ulkoministerinä vuoteen 1949, jolloin Andrei Vyšinski korvasi hänet. Hänen vaimonsa Polina Žemtšužina pidätettiin 1948 maanpetoksesta, jota on luonnehdittu osaksi juutalaisvastaista kampanjaa Israelin ajauduttua Neuvostoliittoa vastaan kylmässä sodassa. Molotov itse erotettiin politbyroosta 1952.


title: Vjatšeslav Molotov

text: Stalinin kuoleman jälkeen 1953 Molotov pääsi takaisin politbyrooseen ja toimi jälleen ulkoministerinä vuoteen 1956. Nikita Hruštšovin paheksuttua Stalinin rikoksia XX puoluekokouksessa helmikuussa 1956, ja Molotovin puolueen muiden stalinistien kanssa hävittyä valtataistelun Hruštšoville, hän joutui erinäisiin merkityksettömiin asemiin, kuten Mongolian suurlähettilääksi 1957–1960 ja Neuvostoliiton pysyväksi edustajaksi kansainväliseen ydinenergiakomissioon (IAEA) Wienissä 1960–1961. Vuonna 1961 Stalinin vastainen linja jatkui XXII puoluekokouksessa, ja vuoteen 1964 mennessä Molotov siivottiin puolueesta kokonaan.


title: Vjatšeslav Molotov

text: Molotovin sallittiin liittyä puolueeseen jälleen 1984, tosin vain symbolisena eleenä. Hän kuoli 96-vuotiaana Moskovassa 8. marraskuuta 1986 viimeisenä merkittävänä Venäjän vallankumoukseen 1917 osallistuneena hahmona. Hänet haudattiin Novodevitšin hautausmaalle Moskovassa.


title: Vjatšeslav Molotov

text: Hänen nimensä mukaan on nimetty esimerkiksi Molotov–Ribbentrop-sopimus ja Suomen talvisodassa käyttämät Molotovin cocktailit.


title: Vjatšeslav Molotov

text: Molotovin elämäkerturi Feliks Tšujev sai vuonna 1991 julkaista Molotovin muistelmat nimellä "Molotov Remembers: Inside Kremlin Politics". Tšujev oli haastatellut Molotovia vuosina 1969–1986. Eräässä keskustelussa Tšujeville vuonna 1974 käydyssä haastattelussa koskien Suomen valtaamista talvisodassa oli Molotov todennut sen olevan virhe. Molotov totesi seuraavaa Tšujeville Suomesta ja suomalaisista: ""Kuinka armollisia olimme Suomea kohtaan! Olimme fiksuja, kun emme vallanneet sitä. Siitä olisi tullut märkivä haava. Ihmiset siellä ovat itsepäisiä, hyvin itsepäisiä.Epäonnistuimme Suomen demokratisoimisessa"."


title: MIDI

text: MIDI (lyhenne englannin kielen sanoista "Musical Instrument Digital Interface", joka tarkoittaa musiikkisoittimien digitaalista liitäntää tai rajapintaa) on tiedonsiirtojärjestelmä, joka on suunniteltu välittämään viestejä sähköisten musiikkilaitteiden välillä.


title: MIDI

text:
MIDI mahdollistaa esimerkiksi tietokoneiden, syntetisaattoreiden, äänikorttien ja rumpukoneiden välisen viestinnän ja tiedonvaihdon.
Myös useat soittamisen opetteluun käytetyt ohjelmistot kuten Guitar Pro ja TuxGuitar, sekä nuotinnusohjelmistot kuten Sibelius, Rosegarden, MuseScore, Dinothesus ja Finale, hyödyntävät MIDI-rajapintaa.


title: MIDI

text: General MIDI on standardi MIDI-laitteiden yhtenäistämiseksi. Lähinnä General MIDI määrittää eri soitinäänet ja niiden sijainnin; esimerkiksi yleensä rummut/perkussiot ohjataan kanavalla 10. Itse MIDI voi ohjata melkoisen määrän eri toimintoja.


title: MIDI

text: Nykyisin yleisesti käytössä ovat tietokoneissa VST-instrumentit ja -efektit. Niitä ohjataan joko MIDI:llä tai sekvensseri-ohjelman automaatio-toiminnolla. Sekvensseriin voi nykyisin syöttää nuottidataa vaikkapa pelkästään kanavalla yksi. Sekvenseriohjelmassa näitä kanavia tai raitoja voi olla esimerkiksi 48, tai rajattomasti, riippuen tietokoneen tehosta. Yleisimpiä MIDI-sekvenssereitä ovat Cubase, Reason, Ableton Live, Reaper, SONAR, FL Studio sekä LMMS. 1970-luvun lopulla elektroniset musiikintekovälineet alkoivat yleistyä niiden hinnan laskemisen seurauksena. Kuitenkin useimmat laitteet eri valmistajilta olivat yhteensopimattomia keskenään ja ne tarvitsivat useita lisälaitteita toimiakseen yhdessä. Vuonna 1981 ääni-insinööri ja syntetisaattorisuunnittelija Dave Smith esitteli Audio Engineering Societylle suunnittelemansa MIDI-standardin ratkaisuna tähän ongelmaan. Ehdotus herätti laajaa kiinnostusta. MIDI-standardimäärittely 1.0 on kirjoitettu vuonna 1982, mutta on päivitetty useita kertoja sen jälkeen.


title: MIDI

text: Nykyään Dave Smithin yleensä sanotaan olevan MIDI:n isä. MIDI-teknologia on tätä nykyä standardisoitu ja sitä ylläpitää MIDI Manufacturers Association (MMA).


title: MIDI

text: Atari ST oli ensimmäinen tietokone, jossa oli integroitu MIDI-tuki.


title: Akselivallat

text: Akselivallat oli toinen toisen maailmansodan osapuolista. Se taisteli liittoutuneita vastaan.


title: Akselivallat

text: Akselivallat-termi syntyi 25. lokakuuta 1936 allekirjoitetusta Berliinin–Rooman akseliksi kutsutusta liitosta Saksan ja Italian välillä. Nimitystä käytti Benito Mussolini 1. marraskuuta 1936 pitämässään puheessa. Japani liittyi akselivaltoihin Antikomintern-sopimuksella kuukautta myöhemmin.


title: Akselivallat

text: 22. toukokuuta 1939 Berliinin–Rooman akseli muutettiin liittosopimukseksi, jota kutsuttiin terässopimukseksi. Liitto laajennettiin kolmen vallan sopimukseksi 27. syyskuuta 1940 Berliinissä. Se virallisti liittosuhteen ja varoitti Yhdysvaltoja liittymästä sotaan. Kolmen vallan sopimukseen liittyivät myös Unkari (20. marraskuuta 1940), Romania (23. marraskuuta 1940) ja Bulgaria (1. maaliskuuta 1941).


title: Akselivallat

text: Neuvostoliitto solmi Saksan kanssa hyökkäämättömyyssopimuksen Moskovassa 23. elokuuta 1939. Sopimus oli Antikomintern-sopimuksen vastainen, ja Japani vetäytyi vastalauseena. Sopimuksen salainen lisäpöytäkirja sisälsi jaon, jossa Itä-Eurooppa jäi Saksan ja Neuvostoliiton etupiireihin. Sopimuksen neutraalisuuspykälän vuoksi Saksa pysäytti Italian Suomelle talvisotaan lähettämän avun, muun muassa Fiat G.50 -hävittäjien toimittamisen Neuvostoliiton esitettyä vastalauseen. Saksan valtakunta Neuvostoliittoa käytännössä tukevana oli muodollisesti puolueeton.


title: Akselivallat

text: Antikomintern-sopimus elvytettiin vuonna 1941 Saksan hyökättyä Neuvostoliittoon. Siihen liittyivät lopulta Saksa, Japani, Italia, Unkari, Espanja, Mantšukuo, Bulgaria, Kroatia, Tanska, Suomi, Romania, Slovakia ja Nanjingin hallitus Kiinassa.


title: Akselivallat

text: Jugoslavian kuningaskunnan valtionhoitaja ruhtinas Paul allekirjoitti kolmen vallan sopimuksen 25. maaliskuuta 1941 Wienissä, mutta maassa tapahtui vallankaappaus kolme päivää myöhemmin Ison-Britannian tuella. Tämän seurauksena Jugoslavia ja Kreikka joutuivat miehitetyiksi kesällä 1941. Tämän jälkeen äärioikeistolainen Ustaša julisti Itsenäisen Kroatian valtion osassa miehitettyä Jugoslaviaa, johtajanaan Ante Pavelić.


title: Akselivallat

text: Italian sosiaalinen tasavalta (Salòn tasavalta) perustettiin 1943 Italian antauduttua liittoutuneille. Saksalaiset kommandot vapauttivat vangitun Benito Mussolinin, joka nousi saksalaisten tuella valtaan Pohjois-Italiassa pääkaupunkinaan Salò.


title: Akselivallat

text: Johtavat akselivallat:


title: Akselivallat

text: Pienemmät akselivallat:


title: Akselivallat

text: Akselivaltojen kanssa taistelleet maat:


title: Akselivallat

text: Akselivaltojen hallinnassa:


title: Akselivallat

text: Akselivaltojen hallinnassa olleet maat, jotka osallistuivat sotatoimiin:


title: Akselivallat

text: Puolueettomat maat, joilla oli hyvät suhteet akselivaltoihin:


title: Vuze

text: Vuze (ent. Azureus) on Javalla ohjelmoitu BitTorrent-järjestelmän asiakasohjelma, josta on kehitetty omat versionsa Microsoft Windows-, Linux- ja Mac OS X -käyttöjärjestelmille. Vuzella voi ladata samanaikaisesti useita tiedostoja saman käyttöliittymän alla. Lisäksi ohjelma tarjoaa yksityiskohtaiset säätö-, tieto- ja valintamahdollisuudet. Ohjelman lähdekoodi on avointa.


title: Jere Lahti

text: Jere Kaleva Lahti (s. 3. helmikuuta 1943 Kälviä) on yritysjohtaja, vuorineuvos ja kokoomuksen entinen kansanedustaja kaudelta 2003–2007.


title: Jere Lahti

text: Lahti aloitti työuransa SOK:ssa tukkumyyjäharjoittelijana vuonna 1963 ja eteni aina SOK:n pääjohtajaksi asti. Hän oli pääjohtaja vuosina 1988–2002 ja uudisti yritystä ja sen toimintaa.


title: GTK+

text: GTK+ eli GIMP Toolkit on useissa käyttöjärjestelmissä toimiva graafinen käyttöliittymäkirjasto. Se on Qt:n ohella suosituimpia X-ikkunointijärjestelmälle kehitettyjä käyttöliittymäkirjastoja. GTK+ on ohjelmoitu C-kielellä ja lisensoitu LGPL-lisenssillä. Nykyään se on GNU-projektin osa.


title: GTK+

text: Alun perin GTK+ kehitettiin GIMP-kuvankäsittelyohjelmaa varten. Nykyään GTK+ on käytössä useissa merkittävissä Unix/Linux-järjestelmien työpöytäympäristöissä. Esimerkiksi GNOME ja Xfce rakentuvat sen päälle. Myös kämmenmikrojen Maemo-kehitysalusta käyttää GTK+:aa. Se on käytössä joissakin suosituissa käyttöjärjestelmäriippumattomissa ohjelmissa kuten Pidginissä.


title: GTK+

text:
GTK+:n kehittivät alun perin Spencer Kimball, Peter Mattis ja Josh MacDonald vuonna 1997 GIMP-kuvankäsittelyohjelman käyttöön Unix-käyttöjärjestelmien (mm. Linuxin) X Window Systemissä. Aluksi projektin nimenä oli pelkästään GTK, mutta se muutettiin GTK+:ksi oliopohjaisten laajennosten myötä.
GIMPin edeltävät versiot olivat käyttäneet kaupallista Motif-kirjastoa, johon Mattis ei ollut tyytyväinen.
Vähitellen GTK+:a alkoivat käyttää myös useat muut ohjelmistot, mukaan lukien samana vuonna alkunsa saanut GNOME-työpöytäympäristö.


title: GTK+

text: Ensimmäinen vakaa versio, GTK+ 1.0 julkaistiin huhtikuussa 1998. Se sisälsi GIMPin tarvitsemat peruskomponentit. Helmikuussa 1999 julkaistu 1.2-versio käsitti useita laajennuksia ja oli tarkoitettu pelkän GIMPin sijaan yleiseen käyttöön.


title: GTK+

text: Seuraava versio, GTK+ 2.0 julkaistiin maaliskuussa 2002 yli kolmen vuoden kehitystyön jälkeen. Se sisälsi useita merkittäviä muutoksia ja rikkoi yhteensopivuuden aiempien versioiden kanssa. Uudistuksia olivat muun muassa tekstin renderöinnin siirtäminen Pango-kirjastolle, GObject-oliojärjestelmän eriyttäminen GLib-kirjastoon ja tuki Windows-alustalle.


title: GTK+

text: Tämän jälkeen projektissa siirryttiin nopeampaan julkaisuaikatauluun ja yhteensopivuuden säilyttäviin aiemman päälle rakentaviin päivityksiin. Uusia versioita on julkaistu vaihtelevin väliajoin noin kerran vuodessa. Viimeinen 2.x-sarjan versio oli tammikuussa 2011 julkaistu 2.24, jonka jälkeen kaikki uusi kehitys kohdennettiin 3.x-sarjaan.


title: GTK+

text:
Pitkän vakaan kauden edetessä alkoi esiintyä keskustelua seuraavasta suuremmasta uudistuksesta, osittaisesta yhteensopivuuden rikkomisesta ja vanhentuneiden rajapintojen poistamisesta.
Luonnos GTK+ 3:n kehityssuunnitelmasta julkaistiin huhtikuussa 2009 ja lopullinen versio 3.0 julkaistiin helmikuussa 2011. Ohjelmointiteknisten parannusten ja refaktoroinnin lisäksi muutoksia 2.x-sarjaan verrattuna ovat muun muassa nykyaikaistettu syötelaitteiden tuki, uusi CSS:ään perustuva teemajärjestelmä ja yksinomaan Cairoon perustuva renderointi.


title: GTK+

text: Jatkossa projektin suunnitelmissa on muun muassa asettelu- ja teemajärjestelmän laajentaminen sekä yhteensopivuuden kehittäminen Gnome 3:n kanssa.


title: GTK+

text: GTK+ perustuu neljään projektin kehittämään kirjastoon:


title: GTK+

text: GTK+ on kirjoitettu C-kielellä käyttäen GLibin GObject-oliojärjestelmää. Sitä on mahdollista käyttää useimmilla suosituilla ohjelmointikielillä kuten esimerkiksi C++, Java, C sharp ja Python. GTK+ on pääasiassa kohdennettu X Window Systemille, mutta se toimii myös Windowsissa ja tuki Mac OS:n Quartzille on kehitteillä.


title: GTK+

text: Käyttöliittymän elementtien ulkoasua on GTK+:ssa mahdollista vaihdella erilaisilla "teemamoottoreilla" sekä niille tehdyillä teemoilla.


title: GTK+

text: Seuraava C-kielinen ohjelma luo GTK+ 2:ta käyttäen ikkunan, joka sisältää tekstin "Hello, world!".


title: GTK+

text: Esimerkkiohjelman voi kääntää GCC-kääntäjällä komennolla codice_1 ja suorittaa tämän jälkeen codice_2 -komennolla. Lopputulos näkyy oheisessa kuvassa.


title: GTK+

text: GTK+:aa on käytetty pohjana monissa graafisissa ympäristöissä ja niiden ohjelmissa. Sitä käyttäviä työpöytäympäristöjä ovat muun muassa GNOME, Xfce ja ROX Desktop. Lisäksi se on käytössä esimerkiksi Nokian kämmentietokoneille suunnatussa Maemo-kehitysalustassa sekä OLPC-projektin Sugar-käyttöliittymässä.


title: GTK+

text: Käytössä olevan työpöydän tai alustan ei kuitenkaan tarvitse perustua GTK+:aan, jotta sitä hyödyntäviä ohjelmia voisi käyttää; riittää, että järjestelmä sisältää tarvittavat kirjastotiedostot. Tästä syystä GTK+ onkin käytössä myös useissa monella käyttöjärjestelmällä toimivissa ohjelmissa. Yleisiä GTK+:aa käyttäviä ohjelmia ovat muun muassa Abiword, Mozilla Firefoxin Linux-versio, GIMP, Inkscape ja Pidgin.


title: Putoamiskiihtyvyys

text: Putoamiskiihtyvyys (tunnus g) on taivaankappaleen (esimerkiksi Maa) vetovoiman putoaville kappaleille aiheuttama kiihtyvyys. Putoava kappale on maanpinnan suhteen tasaisesti kiihtyvässä liikkeessä (jos ilmanvastusta ei huomioida). Jossain kappaleen putoamisen vaiheessa ilmanvastus kuitenkin kasvaa yhtä suureksi kuin painovoima, eikä kappaleen putoamisnopeus näin ollen enää kasva.


title: Putoamiskiihtyvyys

text: Putoamiskiihtyvyyden arvoksi Maassa määritetään 9,80665 m/s (leveysaste 45), mutta tosiasiassa se vaihtelee maapallon eri kohdissa maapallon pyörimisen ja litistyneisyyden vuoksi. Usein käytetään putoamiskiihtyvyydelle pyöristettyä arvoa 9,81 m/s. Kappaleeseen kohdistuu maapallon pohjoisnavalla ja etelänavalla noin 0,5% suurempi voima kuin päiväntasaajalla.


title: Putoamiskiihtyvyys

text: Putoamiskiihtyvyydelle planeetan pinnalla saadaan likimain oikea arvo seuraavalla kaavalla:


title: Putoamiskiihtyvyys

text:
jossa g on putoamiskiihtyvyys, R etäisyys planeetan keskipisteestä, M planeetan massa ja G gravitaatiovakio.
Virhettä aiheuttavat planeetan pyörimisliike ja massan epätasainen jakautuminen.


title: Putoamiskiihtyvyys

text: Lentotekniikassa, etenkin sotilasilmailussa, puhutaan kuormitusmonikerrasta ("gee"stä tai G-voimasta), joka on putoamiskiihtyvyyden monikerta. Lentokoneen rakenteet kestävät sen rakennemassan, sen rahdin ja polttoaineen massat vain tiettyyn rajaan asti. Aerodynaamisten ja propulsiovoimien lisäksi lentokoneeseen vaikuttaa kiihtyvyyskuorma, joka on massan, putoamiskiihtyvyden ja kuormitusmonikertojen määrän tulo.


title: Hugo Schmeisser

text: Hugo Schmeisser (s. 24. syyskuuta 1884 – 12. syyskuuta 1953) oli saksalainen asesuunnittelija, joka tunnetaan konepistoolin ja rynnäkkökiväärin kehittäjänä.


title: Hugo Schmeisser

text: Hän työskenteli isänsä Louis Schmeisserin kanssa Bergmannin asetehtaalla ja kehitteli ensimmäisen konepistoolin prototyypin 1916. Ase, joka otettiin käyttöön 1918, sai nimen Bergmann MP18/I tehtaan omistajan Theodor Bergmannin mukaan.


title: Hugo Schmeisser

text: Vuonna 1921 Schmeisser palkattiin Haenelin tehtaalle pääjohtajaksi, jossa hän kehitteli MP18/I:ä sodasta saatujen kokemusten pohjalta, tärkein muutos oli siirtyminen Parabellum-pistoolin 32-patruunaisesta rumpulippaasta 20 tai 32 patruunan tankolippaaseen. Bergmanin myöhempiä MP28-versioita käytettiin ympäri maailmaa. Englannissa valmistettiin 1940-luvun alussa muutaman tuhannen kappaleen erä MP28:n kopiota Lanchester-nimellä. Aseet olivat laivaston käytössä 1960-luvun alkuun asti.


title: Hugo Schmeisser

text: Suomessa asetta käytettiin muun muassa Suojeluskunnan aseistukseen 7,65 x 21 mm Parabellum -kaliiperisena, sekä myöhemmin talvi- ja jatkosodassa tyyppinimikkeellä 900 KP SCHMEISSER. Sitä myös valmistettiin pieni erä Leonard Lindelöfin konetehtaassa.


title: Hugo Schmeisser

text: Laadukas MP38 tunnettiin varsinkin Saksan ulkopuolella Schmeisser-konepistoolina. Tämän aseen suunnittelemiseen ei kuitenkaan Hugo Schmeisser osallistunut, ei myöskään MP38:n massatuotantomallin MP-40:n suunnitteluun.


title: Hugo Schmeisser

text: Schmeisser kehitteli ja valmisti veljensä kanssa MP-40:sta uuden mallin, MP41-nimellä tunnetun puisella tukilla varustetun konepistoolin, joka on suorassa sukujatkumossa MP18, MP28 ja MP-40:n kanssa.


title: Hugo Schmeisser

text: Toisen maailmansodan kallistuessa loppupuolelle Schmeisser kehitteli ensimmäisen rynnäkkökiväärin, Sturmgewehr 44:n. Schmeisser antautui yhdysvaltalaisille joukoille, mutta hänet luovutettiin vangiksi Neuvostoliittoon. Schmeisser osallistui maailman ehkä tunnetuimman rynnäkkökiväärin, AK-47:n suunnittelemiseen. Aseen väitetty kehittäjä Mihail Kalašnikov kuitenkin on itsepintaisesti kieltänyt saaneensa vaikutteita ulkomaisesta aseteknologiasta.


title: Hugo Schmeisser

text: Schmeisser vapautui sotavankeudesta ja palasi Saksaan 9. kesäkuuta 1952, mutta kuoli vuotta myöhemmin keuhkokuumeeseen.


title: Toy Story – leluelämää

text: Toy Story – leluelämää ("Toy Story") on yhdysvaltalainen animaatioelokuva vuodelta 1995. Se oli ensimmäinen kokonaan tietokoneella tehty täyspitkä animaatioelokuva ja ensimmäinen tuotantoyhtiö Pixarin pitkä elokuva. Se luotiin Silicon Graphicsin työasemilla. Elokuvassa lelut heräävät henkiin, kun niiden omistajat eivät ole paikalla.


title: Toy Story – leluelämää

text: Ohjaaja John Lasseter sai tästä elokuvasta erikois-Oscarin ("Academy Special Achievement Award") 1996. Elokuva valittiin vuonna 2005 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Toy Storyn" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Toy Story – leluelämää

text: Elokuvan päähenkilö on cowboylelu Woody, jonka omistajalla Andyllä on syntymäpäivät. Andy saakin syntymäpäivälahjaksi sen hetkisen mahtavimman uutuuslelun, avaruusrangeri Buzz Lightyearin. Buzz itse ei usko olevansa lelu vaan oikea avaruusrangeri, jonka tehtävänä on pelastaa maapallo ilkeältä keisari Zurgilta. Muut lelut, Woodya lukuun ottamatta, ihastelevat tulokasta, ja Buzzista tulee Andyn uusi suosikkilelu.


title: Toy Story – leluelämää

text:
Kateellisena Woody toteuttaa suunnitelmansa, jonka seurauksena Buzz putoaa talon ikkunasta pensaaseen. Muut lelut suuttuvat tästä Woodylle luullen häntä tappajaksi ja aikovat hyökätä tämän kimppuun. Paikalle saapuu kuitenkin Andy, joka vie Woodyn autoon.
Woody ymmärtää, ettei voi palata takaisin taloon, ennen kuin Buzz on hänen mukanaan.


title: Toy Story – leluelämää

text: Tällä välin Buzz onnistuu pääsemään autoon, ja hänen ja Woodyn välille syntyy tappelu, jonka seurauksena he putoavat autosta. Kaksikko jää huoltoasemalle ja heidän on tehtävä yhteistyötä päästäkseen kotiin. Aikanaan Buzzkin huomaa, että hän on vain lelu.


title: Toy Story – leluelämää

text: Woody ja Buzz joutuvat pahan Sidin kotiin. Hän on tunnettu lelujen tuhoajapoika, ja hänen taloon joutuessaan, on Woodyn ja Buzzin pakko käyttää yhteistyötä, päästäkseen takaisin kotiin. Sid meinaa räjäyttää Buzzin raketilla ilmaan, samaan aikaan kun Andy on juuri lähtemässä uuteen kotiinsa. Woody kuitenkin pelastaa Buzzin Sidin lelujen avulla, ja yhdessä he lähtevät jahtaamaan muuttorekkaa. Woody ei pääse kyytiin, joten Buzz hyppää pois kyydistä. He jäävät jälkeen autosta ja päättävät lähteä raketilla rekan perään. He kiitävät taivaalle ja laskeutuvat turvallisesti Andyn autoon. Hän riemuitsee lelujen löytymistä, ja ottaa molemmat, Buzzin ja Woodyn lempilelukseen.


title: Toy Story – leluelämää

text: Suomenkielisen version laulujen taustakuorona toimivat Ulla Hakola-Renko, Päivi Granström ja Päivi Hilska. Ohjauksesta ja käännöksestä vastasi Pekka Lehtosaari.


title: Soihtuköynnökset

text: Soihtuköynnökset ("Aeschynanthus") on laaja suku Kaakkois-Aasiasta kotoisin olevia kasveja, joista useita kasvatetaan huonekasveina. Kasvi on saanut nimensä punaisista tai keltapunaisista soihtua muistuttavista kukistaan. Englanninkielisessä maailmassa kasvi tunnetaan paitsi virallisella nimellään "basket vine" ("koriköynnös") myös nimellä "lipstick plant", koska kukan voi ajatella näyttävän huulipunapuikolta.


title: Soihtuköynnökset

text: Soihtuköynnökset ovat pääasiassa köynnöstäviä tai puolittain jäykkävartisia kasveja. Luonnossa useimmat niistä kasvavat sademetsän puiden päällyskasveina.


title: Soihtuköynnökset

text: Huonekasvina soihtuköynnöksen versot voivat kasvaa yli metrin mittaisiksi. Yleisimpien huonekasvilajien lehdet ovat paksut ja nahkeat. Kukat ilmestyvät tiiviinä kimppuina versojen päihin, lajista ja kasvuoloista riippuen keväällä, kesällä tai syksyllä. Joskus soihtuköynnös voi kukkia parikin kertaa vuodessa.


title: Soihtuköynnökset

text: Yleisimmät huonekasvina kasvatetut lajit ovat "A. speciosus" eli borneonkaunotar, "A. parasiticus", "A. radicans" eli jaavankaunotar, "A. pulcher", "A hildebrandii" ja "A. lobbianus". "A. marmoratus" -lajia kasvatetaan koristeellisten lehtiensä vuoksi.


title: Soihtuköynnökset

text: Soihtuköynnökset viihtyvät parhaiten amppelissa valoisassa ja lämpimässä paikassa, noin 20–25 celsiusasteen lämpötilassa. Kasvia ei tarvitse tukea, ellei sen halua kasvavan ylöspäin. Lepokausi talvella viileässä (15–18 celsiusasteessa) ja lähes kuivana edistää seuraavaa kukintaa. Joidenkin lajien kasvatus onnistuu vain kasvihuoneessa.


title: Soihtuköynnökset

text: Soihtuköynnöksiä kastellaan kohtuullisesti, ja lepokauden aikana ne pidetään lähes kuivina. Soihtuköynnökset pitävät suihkuttamisesta kasvukaudella. Jos kasvi on liian kuivana kasvukaudella, se on altis lehtikirvoille. Kukinnan aikana suihkutus ja kasvin siirtely tai käsittely saa kukat putoamaan.


title: Soihtuköynnökset

text: Lannoitusta tarvitaan varsin vähän, ja mullanvaihto uuteen turvepitoiseen multaan riittää 2–3 vuoden välein. Pitkäversoiseksi kasvaneen vanhan yksilön voi leikata.


title: Soihtuköynnökset

text: Soihtuköynnöstä voi lisätä keväällä lepokauden jälkeen pistokkaista tai taivukkaista. Juurtumista edistää noin 25 celsiusasteen pohjalämpö.4. eKUKKA.fi Kasvikirjasto Soihtuköynnökset


title: Otto Strasser

text: Otto Strasser (myös muodossa Straßer) (10. syyskuuta 1897 Bad Windsheim, Saksan keisarikunta – 27. elokuuta 1974 München, Länsi-Saksa) oli saksalainen poliitikko ja kansallissosialistisen puolueen vasemmistosiiven jäsen, joka hylkäsi Adolf Hitlerin ajatukset ja perusti oman puolueryhmänsä. Hän joutui pakenemaan maasta 1938 ja pääsi palaamaan 1955. Strasser pyrki vielä uudestaan politiikkaan, mutta hänen puolueensa ei menestynyt vuoden 1957 vaaleissa.


title: Otto Strasser

text: Otto Strasser syntyi katoliseen virkamiesperheeseen Baijerissa. Hän suunnitteli uraa lakimiehenä, kun ensimmäinen maailmansota syttyi 1914. Hän haavoittui useita kertoja neljän vuoden aikana länsirintamalla. Hän palasi Baijeriin tykistön luutnanttina.


title: Otto Strasser

text: Strasserista tuli sodan jälkeen sosialisti, joka kuitenkin halveksi kapitalismin ohella marxilaisuutta ja sen näkemyksiä luokkataistelusta. Hän ajatteli, että kaikkien saksalaisten, sekä työläisten että porvariston, pitäisi yhteistuumin toimia valtionsa hyväksi.


title: Otto Strasser

text: Strasser liittyi vuonna 1925 Saksan kansallissosialistiseen puolueeseen, jossa hänen veljensä Gregor Strasser oli ollut jo vuosia. Strasser alkoi toimittaa "Arbeiter Zeitung" -lehteä.


title: Otto Strasser

text: Strasserit ja Joseph Goebbels johtivat massaliikettä, joka vetosi alempaan keskiluokkaan edistämällä sosialismia. Ryhmä kannatti lakkoja, pankkien ja teollisuuden kansallistamista sekä läheisempiä suhteita Neuvostoliittoon.


title: Otto Strasser

text: Adolf Hitler hyväksyi Strasserin esittelemän Bambergin ohjelman, koska Hitler ei halunnut menettää Strasseria seuranneiden henkilöiden kannatusta.


title: Otto Strasser

text: Strasser menetti uskonsa Hitleriin, kun hän huomasi vuoden 1928 vaalivoiton jälkeen natsipuolueen kehittyvän pois sosialismista ja lähentyvät teollisuusjohtajia. Strasser erotettiin puolueesta 1930, ja hän perusti kilpailevan mustan rintaman. Tarkoituksena oli saada kansallissosialistinen puolue jakaantumaan.


title: Otto Strasser

text: Hänen puolueensa ei pystynyt estämään Hitlerin valtaannousua 1933, joten Strasser lähti maanpakoon. Kansallissosialistisen puolueen vasemmisto, jonka Hitler mielsi kilpailijakseen ja poliittiseksi riskiksi, vaiennettiin pitkien puukkojen yössä vuonna 1934, jolloin kansallissosialistit olivat jo saaneet vallan Saksassa. Tämän puhdistuksen jälkeen Hitler jäi yksinvaltiaaksi puolueeseensakin.


title: Otto Strasser

text: Strasser asettui ensin Sveitsiin vuonna 1938 ja sitten vuonna 1940 hän matkusti Portugalin kautta Bermudalle jättäen vaimonsa ja heidän kaksi lastaan Sveitsiin. Seuraavana vuonna hän muutti Kanadaan, aluksi Montrealiin, sitten Paradiseen, Nova Scotiaan. Hän eleli vuokra-asunnossa ruokakaupan yläpuolella salanimellä Adolph Schmidt yli vuosikymmenen. Näyttää siltä, että hän ei tuona aikana kertaakaan yrittänyt ottaa yhteyttä perheeseensä tai yrittänyt saada näitä elämään kanssaan sodan jälkeen.


title: Otto Strasser

text: Maanpakonsa aikana hän kirjoitti useita artikkeleja natsi-Saksasta ja natsijohdosta brittiläisiin, yhdysvaltalaisiin ja kanadalaisiin sanomalehtiin. "Montreal Gazette" -lehden jutuissa häntä avusti silloinen toimittaja, myöhemmin poliitikko Donald C. MacDonald.


title: Otto Strasser

text: Strasser pääsi palaamaan Länsi-Saksaan vuonna 1955, jolloin hän lupasi taistella Saksan itsenäisyydestä sekä Kremliä että Wall Streetiä vastaan. Hän perusti 1956 Deutsch-Soziale Union -puolueen. Se kaatui käytännössä jo seuraavana vuonna, kun se ei saanut ainuttakaan ehdokasta läpi vaaleissa.


title: Otto Strasser

text: Strasser kannatti vasemmistolaista kansallissosialismia aina kuolemaansa asti. Vuonna 1969 hän julkaisi omaelämäkertansa, jolla oli historiallisesti paljonpuhuva nimi "Mein Kampf" (, Hitlerin pääteos on samanniminen).


title: Otto Strasser

text: Otto Strasserin ideologiat vaikuttavat vielä 2000-luvun uusnatseihin. Aatteet käsittivät ristiriitaisesti esimerkiksi feodalismia ja maanomaisuuden uudelleenjakoa. Strasserin ajatuksia on kritisoitu lähinnä utopistisiksi.


title: Todennus

text: Todennuksella tarkoitetaan sitä, että käyttäjän tai palvelun identiteetti varmennetaan. Tämä voidaan tehdä jonkun seuraavan perusteella:


title: Todennus

text: Kaksisuuntainen eli keskinäinen todennus tarkoittaa sitä, että kumpikin osapuoli on varma toistensa identiteetistä. Esimerkiksi käyttäjä todentaa itsensä pankille, mutta myös käyttäjä todentaa pankin.


title: Todennus

text: Todennus ei ole sellaisenaan kiistämätön eli palvelu voi väittää todennuksen tapahtuneen mutta ei voi todistaa sitä kolmannelle osapuolelle esimerkiksi oikeudessa.


title: Salasana

text: Salasana on keino todentaa käyttäjiä salaisen tiedon avulla. Salasana pidetään salassa niiltä, joille salattavan kohteen käyttö ei ole sallittua. Esimerkiksi sodissa on käytetty salasanoja sallimaan pääsy vartiopaikalle vain tietyille henkilöille. Tässä käytössä Suomen puolustusvoimissa puhutaan tunnussanasta.


title: Salasana

text: Nykyään salasanoja käytetään suojaamaan esimerkiksi tietokonejärjestelmiä, matkapuhelimia, TV-vastaanottimen asetuksia, pankkiautomaatteja ja muita henkilökohtaisia asioita. Nimestään huolimatta salasanan ei tarvitse aina olla sana, vaan se voi myös olla kokonainen lause tai pelkistä numeroista koostuva PIN-koodi.


title: Salasana

text: Järjestelmät eivät tyypillisesti tallenna sanasanoja selväkielisinä, vaan syötetyistä sanasanoista tallennetaan tiiviste, joka on kryptografisesti muodostettu määrämittainen merkkijono, joka on laskettu alkuperäisestä merkkijonosta.


title: Salasana

text: Näin järjestelmä tai sen ylläpitäjä ei tiedä alkuperäistä salasanaa eikä voi myöskään kertoa sitä. Esimerkiksi Unixissa sanasanat on perinteisesti tallennettu 56-bittisellä DES-algoritmilla salattuna. Tuloksena saadaan 13 ASCII-merkkiä pitkä tiiviste. Linux-järjestelmissä on pääasiassa siirrytty pitempään MD5-tiivisteeseen. Verkkosivujen suojauksessa käytettävä .htpasswd käyttää samoja algoritmeja.


title: Salasana

text: Pelkkien tiivisteiden käytössä on tiettyjä heikkouksia. Jos hyökkääjä saa haltuunsa salasanojen tiivisteet, niitä voidaan murtaa sanakirjahyökkäyksellä. Lisäksi hyökkääjällä voi olla valmiiksi muodostetut tiivisteet yleisimmistä salasanoista, joten salasanoja voidaan murtaa pelkästää tunnettuja tiivisteitä hakemalla (ns. ).


title: Salasana

text: Tämän vuoksi salasanoihin lisätään niin sanottu suolaus (). Se on satunnainen merkkijono, joka lisätään sanasanaan ennen tiivisteen muodostamista. Tämä suolaus tallennetaan selväkielisenä ja lisätään käyttäjän syöttämään salasanaan ennen tiivisteen muodostamista. Lyhytkin suola (Unixin cryptissä 2 ASCII-merkkiä) lisää merkittävästi sanakirjahyökkäykseen vaadittujen valmiiden tiivisteiden määrää ja tekee sen tehottomaksi.


title: Salasana

text: Yksinkertaisimmat salasanat voidaan pystyä arvaamaan, ja muut lyhyet salasanat voi mahdollisesti murtaa automaattisesti tietokoneella. Monet järjestelmät rajoittavat virheellisen salasanan syöttämisen määrää tai tiheyttä, jolloin salasanaa voi olla vaikea murtaa suoraan salasanaa pyytävän liittymän kautta.


title: Salasana

text: Murtautuja saattaa kuitenkin saada haltuunsa järjestelmän käyttämän, salasanasta lasketun kryptografisen tiivisteen, jolloin hän saattaa pystyä murtamaan salasanan ilman liittymää laskemalla automaattisesti tiivisteitä eri merkkiyhdistelmille ja vertaamalla niitä alkuperäiseen tiivisteeseen. Riittävän pitkien salasanojen murtaminen ei kuitenkaan onnistu tietokoneellakaan, koska kokeiltavien merkkiyhdistelmien määrä kasvaa liian suureksi. Hyvä salasana onkin tarpeeksi pitkä, mielellään yli kahdeksan merkkiä, ja sisältää myös isoja kirjaimia, numeroita ja erikoismerkkejä.


title: MenuetOS

text: MenuetOS on 64-bittisellä Assembly-kielellä kirjoitettu käyttöjärjestelmä, joka on pääosin suomalaisen Ville Mikael Turjanmaan käsialaa. Muita merkittäviä saavutuksia ovat Mike Hibbetin työpanos verkkoliikenteeseen tarvittavien ohjelmien ohjelmoimisessa ja Jarek Pelczarin ponnistukset, joiden ansiosta alustalle on mahdollista ohjelmoida ohjelmia C-ohjelmointikielellä.


title: MenuetOS

text: Vanha 32-bittinen MenuetOS julkaistiin GNU GPL -lisenssin alaisena. Tämä tapahtui ennen käyttöjärjestelmän uudelleenkirjoittamista 64-bittisille arkkitehtuureille. Uusi 64-bittinen käyttöjärjestelmä on ilmainen, mutta sen mukana ei tule keskeisten komponenttien (kuten esimerkiksi käyttöjärjestelmän ytimen) lähdekoodeja.


title: Niilo Yli-Vainio

text: Niilo Antti Johannes Yli-Vainio (23. helmikuuta 1920 Alahärmä – 16. marraskuuta 1981 Espanja) oli suomalainen saarnaaja, kansainvälinen evankelista ja kirjailija. Yli-Vainio oli 1970-luvun ja 1980-luvun alun tunnetuin helluntailainen saarnaaja Suomessa.