title: Borlängen kunta

text: Vuonna 1891 Stora Tunan maalaiskuntaan perustettiin Borlängen taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1898 se erotettiin maalaiskunnasta Borlängen kauppalaksi. Stora Tunaan perustettiin vuonna 1925 toinen taajaväkinen yhdyskunta, Domnarvet. Se erotettiin vuonna 1929 omaksi maalaiskunnaksi. Borlängen kauppala ja Domnarvetin maalaiskunta yhdistettiin vuonna 1944 Borlängen kaupungiksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Torsångin maalaiskunta liitettiin Stora Tunan maalaiskuntaan. Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Borlängen kunta yhdistämällä Borlängen kaupunki ja Stora Tunan maalaiskunta.


title: Borlängen kunta

text: Nykyinen kuntavaakuna kuului aiemmin Domnarvetin maalaiskunnalle. Myös Borlängen kauppalalla sekä Torsångin ja Stora Tunan maalaiskunnilla oli oma vaakunansa.


title: Borlängen kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 126 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,3 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Borlängen kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 679 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Borlängen kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 184 275 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 60 000 kruunua.


title: Borlängen kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Borlängen kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Borlängen kunta

text: Kunnassa on 7 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 90,4 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 712 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Borlängen kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Borlängen kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Borlängen kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista Matsknutsgårdarna ja Romme ovat sittemmin kasvaneet yhteen Borlängen taajaman kanssa.


title: Borlängen kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Borlängen kunta

text: Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Tuna-Hästberg kuuluu osin myös Ludvikan kuntaan.


title: Borlängen kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Borlängen kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Borlängen kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Borlängen kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Borlängen kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Borlängen kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Borlängen kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Avestan kunta

text: Avestan kunta () on Taalainmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Taalainmaahan. Kunnan keskustaajama on Avesta.


title: Avestan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 613,16 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 22 781 henkeä (31.12.2015).


title: Avestan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 94,67 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 15,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Avestan kunta

text: Vuonna 1863 uudet kunnallislait astuivat voimaan. Tuolloin nykyisen Avestan kunnan alueella sijaitsivat Folkaren kihlakuntaan kuuluneet Avestan, Byn, Folkärnan ja Grytnäsin pitäjät, joista jokaisesta muodostettiin oma maalaiskunta. Avestan maalaiskuntaan perustettiin Avestan taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1889 ja Folkärnan maalaiskuntaan Krylbron taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1904. Vuonna 1907 koko Avestan maalaiskunta muutettiin Avestan kauppalaksi ja taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Vuonna 1919 kauppala muutettiin Avestan kaupungiksi. Samana vuonna Folkärnan kunnan taajama-alueet erotettiin Krylbon kauppalaksi.


title: Avestan kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistus ei muuttanut aluejakoa. Avestan kuntablokissa kuntaliitos toteutettiin jo vuonna 1967, jolloin Avestan kaupunki ja Krylbon kauppala yhdistettiin Byn, Folkärnan ja Grytnäsin maalaiskuntien kanssa. Uusi kunta oli muodollisesti kaupunki, kunnes se vuonna 1971 muutettiin nykyiseksi Avestan kunnaksi.


title: Avestan kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Avestan kaupungin vaakuna. Myös Krylbon kauppalalla ja kolmella maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Avestan kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 906 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 4,2 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Avestan kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 7,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 358 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 5,4 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Avestan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 181 934 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 68 000 kruunua.


title: Avestan kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Avestan kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Avestan kunta

text: Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 79,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 494 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Avestan kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Avestan kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Avestan kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Avestan kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Avestan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Avestan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Avestan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Avestan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Avesta

text: Avesta on zarathustralaisuuteen liittyvä, muinaisen Persian pyhien kirjoitusten kokoelma. Avesta on kirjoitettu muinaispersialaisella avestan kielellä. Parsilaisen legendan mukaan Aleksanteri Suuri poltti Avestan täydellisen tekstin Ecbatanassa valloittaessaan Persian. Vanhimmat arkeologiset löydöt, joissa käsitellään Avestassa esiintyvää Viisauden herra (Ahura Mazda) -nimistä jumaluutta, sijoittuvat vuoteen 600 eaa. Avestan tekstit siirtyivät suullisesti vuosisatoja. Muoto, jossa Avesta pyhinä kirjoituksina tunnetaan nykyään, perustuu tekstilaitokseen, joka ajoittuu vuoteen 1278. Muinaispersialainen avestan kieli muistuttaa hindulaisen Veda-kirjallisuuden sankskriittia. Kielen perusteella Avestan teksti on ajoitettu noin vuoden 900 eaa. tienoille.


title: Tiehallinto

text: Tiehallinto oli liikenne- ja viestintäministeriön alaisuudessa vuosina 2001-2009 toiminut virasto, jolla oli laaja toiminta-alue ja paljon erilaisia työtehtäviä. Tiehallinto vastasi Suomen maanteiden ylläpidosta ja kehittämisestä. Tämän lisäksi Tiehallinto kehitti tiejärjestelmää uusia teitä rakentamalla ja tarjosi tienkäyttäjille erilaisia liikenteen tietopalveluja sekä tienvarsipalveluita. Tiehallinto vastasi myös erilaisista teihin liittyvistä luvista ja on keskeisesti vastuussa tie- ja liikennealan tutkimus- ja kehittämistoiminnasta. Vuoden 2010 alusta Tiehallinto lakkautettiin itsenäisenä virastona yhdistämällä sen keskushallinto Liikennevirastoon, jossa sen nimeksi tuli tieosasto. Samanaikaisesti Tiehallinnon yhdeksän tiepiiriä yhdistettiin yhdeksään ELY-keskukseen, joissa entisten tiepiirien nimiksi tuli Liikenne ja infra -vastuualue eli L-vastuualue. Tehtävät säilyivät pääosin ennallaan, lukuun ottamatta toimintoja, jotka liittyvät liikenneturvallisuutta koskevaan norminantoon sekä tienpidon turvallisuussäännösten valvontaan. Nämä toiminnot siirrettiin samalla perustettuun Liikenteen turvallisuusvirastoon.


title: Tiehallinto

text: Nykyisen Liikenneviraston tieosaston vastuulla on maanteitä noin 78 000 kilometriä. Näistä pääteitä on noin 13 000 kilometriä, moottoriteitä 700 kilometriä ja kevyen liikenteen väyliä noin 4 700 kilometriä. Siltoja on noin 14 000 kappaletta. Tieomaisuuden arvo on noin 15 miljardia euroa.


title: Tiehallinto

text: Suomen tieverkko käsittää Liikenneviraston tieosaston vastuulla olevien maanteiden lisäksi kunnalliset katuverkot ja yksityistiet. Koko tieverkon pituus on noin 454 000 kilometriä. Tästä yksityis- ja metsäautoteiden osuus on noin 350 000 kilometriä ja kuntien katuverkkojen 26 000 kilometriä.


title: Tiehallinto

text: Tiehallinto osti tarjottavat palvelut, kuten teiden rakentamisen tai talvihoidon, kaupallisilta toimijoilta. Tienpidon palvelut oli kilpailutettu. Valtion tuolloin omistama Destia ja yksityiset yritykset olivat tasa-arvoisessa asemassa urakoiden saamisen suhteen.


title: Tiehallinto

text: Tiehallinto oli aikaisemmin osa laajempaa Tielaitosta. Vuonna 2001 Tielaitos jakaantui Tiehallinnoksi ja Tieliikelaitokseksi (nyk. Destia). Tiehallinto keskittyi maanteiden hallinnointiin, liikennejärjestelmän suunnitteluun ja laatutason määrittelyyn ja Tieliikelaitos tienpidon tuotantotehtäviin.


title: Tiehallinto

text: 2001 Tielaitoskausi Suomen yleisten teiden historiassa päättyi ja Tielaitoksen tehtävää vastuullisena tienpitäjänä ja tienpidon tilaajana jatkaa Tiehallinto. Entinen Tielaitoksen tuotanto siirtyy Tieliikelaitoksen nimisenä kilpailemaan tiealan urakoista muiden maarakennusyrittäjien kanssa.


title: Tiehallinto

text: 2010 Tiehallinto, Ratahallintokeskus ja Merenkulkulaitos yhdistyivät Liikennevirastoksi.


title: Laestadian Lutheran Church

text: Laestadian Lutheran Church (LLC) on Pohjois-Amerikassa ja Afrikassa toimiva vanhoillislestadiolaisten oma kirkko. USA:ssa ja Kanadassa toimii Laestadian Lutheran Church of America. Togossa ja Ghanassa toimii Laestadian Lutheran Church of Togo. Gambiassa toimii Laestadian Lutheran Church of Gambia. Muissa maissa vanhoillislestadiolaisuus toimii kansankirkkojen sisällä (Suomessa, Ruotsissa, Venäjällä, Norjassa, Virossa, Latviassa, muualla Euroopassa ja Ecuadorissa) tai yhdistystoimintana ilman kansankirkkoa (Keniassa).


title: Laestadian Lutheran Church

text: LLC järjestyi 9. kesäkuuta 1973 nimellä "Association of American Laestadian Congregations" (AALC). Se vaihtoi nimeään 1994 kuvaamaan paremmin liikkeen henkistä perintöä. Järjestöllä on 29 seurakuntaa Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Suurimmat näistä ovat Minnesotassa, Washingtonissa, Arizonassa, Michiganissa ja Saskatchewanissa. Seurakuntia palvelee 68 puhujaa, joista suurin osa on maallikkosaarnaajia.


title: Laestadian Lutheran Church

text: LLC:n seuratoiminta poikkeaa suomalaisesta. Suomessa vanhoillislestadiolaiset kuuluvat kansankirkkoon, kun taas Pohjois-Amerikan vanhoillislestadiolaisilla on oma kirkko. Siksi toimitiloissa toimitetaan myös ehtoollinen ja kaste. Usein sunnuntaipäivä alkaa klo 11.00 aamuseuroilla. Illalla on iltaseurat noin klo 18.30. Seuratoiminnan laajuus vaihtelee alueittain. LLC pitää myös pyhäkouluja, raamattuluokkia ja erilaisia keskustelutapahtumia. Joka vuosi pidetään myös talvi- ja kesäseurat, joiden pitopaikka vaihtelee vuosittain. Vuonna 2006 suviseurat eli kesäseurat pidettiin Minnesotassa ja talviseurat Phoenixissa helmikuussa. LLC:n kahdessa leirikeskuksessa järjestetään erilaisia leirejä ja kursseja.


title: Laestadian Lutheran Church

text: LLC lähettää internetin välityksellä vuorovälein seuroja Minneapoliksen, Longviewin ja Ishpemingin kirkoista. Lisäksi internetiin tallennetaan talvi- ja kesäseurojen saarnat jälkikäteen kuunneltaviksi. Seuroja lähetetään myös radion kautta.


title: Laestadian Lutheran Church

text: LLC tekee sisälähetystyötä Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Ulkolähetystyötä tehdään Ecuadorissa, Keniassa ja Togossa. Togon pääkaupunkiin Loméen on rakennettu Laestadian Lutheran Church. Lähetystyötä tehdään pääosin englannin kielellä, mutta lähetysmatkoilla tarvitaan myös espanjan kielen taitoisia. Lähetystyötä tehdään yhteistyössä Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistyksen kanssa.


title: Laestadian Lutheran Church

text: LLC julkaisee kahta lehteä. "The Voice of Zion" on kaksitoista kertaa vuodessa ilmestyvä sanomalehti. Siinä on kirjoituksia englanniksi, espanjaksi ja ranskaksi. Lastenlehti "The Shepherd's Voice" ilmestyy 7–9 kertaa vuodessa. Lehtiä on saatavilla myös äänikirjoina. Lisäksi kerran vuodessa julkaistaan noin 80-sivuinen julkaisu "Christmas in Zion".


title: Laestadian Lutheran Church

text: LLC on julkaissut myös lukuisia kirjoja. Osa LLC:n julkaisemista kirjoista on käännöksiä. Esimerkiksi vanhoillislestadiolaisten opillisista asioista helppotajuisesti kertova "Peltoon kätketty aarre" on julkaistu englanniksi nimellä "The Treasure Hidden in a Field". Lisäksi julkaistaan Raamattuja ja laulukirjoja. Lauluja julkaistaan myös espanjaksi.


title: Himalaja

text: Himalaja (sanskritiksi हिमालय "Himālaya"; jossa "hima" tarkoittaa 'lumi' ja "ālaya" tarkoittaa 'koti') on Aasiassa sijaitseva vuoristo, joka erottaa Intian niemimaan Tiibetin ylängöstä. Laajemmassa merkityksessä Himalaja on massiivinen vuoristoryhmä, joka käsittää myös Karakorumin, Hindukušin ja joitain pienempiä vuoristoja. Himalaja erottaa sen pohjoispuolella sijaitsevan Tiibetin Intiasta ja Pakistanista, jotka jäävät vuoriston eteläpuolelle. Nepal ja Bhutan sijaitsevat vuoriston etelärinteellä.


title: Himalaja

text: Himalaja on syntynyt Intian-Australian ja Euraasian mannerlaattojen törmäyksessä. Mannerlaatat ovat yhä liikkeessä, minkä vuoksi Himalaja nousee 2,5–5 cm vuosisadassa eroosiosta huolimatta.


title: Himalaja

text: Himalajalla sijaitsevat suurten jokien Indusin, Gangesin ja Brahmaputran alkulähteet, ja sen pohjoispuolisella Tiibetin ylängöllä sijaitsevat lisäksi muiden muassa Saluenin, Mekongin ja Jangtsen alkulähteet.


title: Himalaja

text: Vuoriston nimi "Himalaja" koostuu kahdesta sanskritinkielisestä sanasta. Nimen alkuosa "hima" merkitsee lunta, ja loppuosa "alaja" puolestaan paikkaa.


title: Himalaja

text: Himalaja on nykyisistä vuoristoista korkein. Toiseksi korkeimman vuoriston eli Andien korkein huippu Aconcagua kohoaa ”vain” 6 969 metrin korkeuteen merenpinnan tasosta, kun Himalajalla sijaitsee useita yli 8 000 metriä korkeita huippuja. Vuorista korkein on 8 844–8 850 metrin korkuinen Mount Everest (paikallisissa kielissä "Sagarmāthā" tai "Qomolangma"), joka sijaitsee Nepalin ja Tiibetin rajalla. Himalaja ulottuu Bhutanin, Kiinan, Intian, Nepalin ja Pakistanin alueille. Himalaja on myös osa yhtenäistä vuoristoketjua, joka johtaa koko Keski-Aasian ja Euroopan halki. Vuoristoketju koostuu poimuvuorista, ja siihen kuuluvat Himalajan lisäksi Hindukuš, Makranvuoret, Zagros ja Alpit. Kaikkia näitä vuoristoja pakottaa edelleen ylöspäin käynnissä oleva valtavien mannermassojen törmäys.


title: Himalaja

text: Vuoriston sadevedet sekä ylärinteiltä sulavat jäätiköt ja lumet virtaavat lukuisina jokina Himalajan vuoriston laaksoista kohti Aasiaa ympäröiviä valtameriä. Himalajalta saavat alkunsa eräät maailman suurimmista ja vuolaimmista joista. Vuoriston etelärinteiltä alkava Ganges kuljettaa suuria vesi- ja sedimenttimassoja länteen, aina Bengalinlahteen saakka. Lahteen laskeutuu jatkuvasti useita tonneja soraa, hiekkaa ja silttiä. Jokisuuhun on muodostunut laaja suistoalue, missä sijaitsee lukuisia bangladeshilaisia asutuskeskuksia. Himalajan pohjoisrinteiltä laskevat Indus ja Brahmaputra. Indus virtaa ja kuljettaa mukanansa tuomaa lastia ensin kohti luodetta ja sitten kohti etelää, jossa joen suisto on. Brahmaputra koukkaa idän ja etelän kautta, minkä jälkeen se kääntyy kohti länttä ja yhdistyy lopulta Gangesiin. Jokien suistot ovat massiivisia. Sekä Bengalinlahti että Arabianmeri ovat painuneet kuopalle pelkästä jokisuistojen painosta. Joet tuovat suistoalueille vuosittain uuden sedimenttikerroksen, mikä pitää maaperän viljavana. Systeemin ansiosta nämä alueet kuuluvat maapallon hedelmällisimpiin viljelymaihin. Viljava maaperä työllistää miljoonia ihmisiä, jotka saavat näin elantonsa. Paikallisia ihmisiä uhkaavat tosin vuosittain toistuvat tuhotulvat.


title: Himalaja

text: Noin 130 miljoonaa vuotta sitten Intian laatta irtosi Australian ja Etelämantereen laattojen tavoin muinaisesta Gondwanan mantereesta. Intian laatta kulki pitkän matkan kohti pohjoista yhdeksän senttimetrin vuosinopeudella. Intian laatan lähestyessä Aasian mannerta niiden välissä ollut Tethysmeri mataloitui ja lämpeni. Merenpohjan laita vajosi Euraasian laatan reunalla olleeseen syvänmeren hautaan. Silloin muodostui magmaa, joka synnytti tulivuorten rivistön samantapaisesti kuin nykyisin tapahtuu Japanin ja Chilen rannikoilla. Noin 40–50 miljoonaa vuotta sitten tilanne muuttui, kun Intian ja Aasian mannerjalustat kohtasivat toisensa. Usein mannerlaattojen törmäyskohdissa jompikumpi laatoista pyrkii liikkumaan toisen alle tai päälle, jolloin alempi laatta joutuu vajoamaan syvemmälle. Näin ei kuitenkaan tapahtunut Intian ja Aasian kohdatessa, jolloin kumpikaan ei kyennyt siirtymään toisen alle. Sen sijaan molempien reuna-alueet alkoivat rypistyä ja poimuuntua törmäyksessä. Tethysmeren merenpohjaan syntyneet sedimenttikivet (hiekkakivi, savikivi ja kalkkikivi) altistuivat voimakkaasti poimutukselle ja metamorfoosille, jolloin törmäys kohotti niitä useiden kilometrien korkeuteen. Muinaisen merenpohjan merkkejä, kuten simpukankuoria ja korallinkappaleita, löytyykin nykyisin vuorenrinteiltä. Mannerlaattojen kohtaamisesta seuraavien 30 miljoonan vuoden aikana Tethysmeren matalat osat vähitellen kuivuivat merenpohjan työntyessä ylöspäin Indo-Australian laatan vaikutuksesta, jolloin syntyi Tiibetin ylänkö. Ylängön etelälaidalle syntyivät Trans-Himalajan vuoret, joista tuli alueen ensimmäinen suuri vedenjakaja. Ne kohosivat myös tarpeeksi korkealle muodostaakseen ilmastollisen rajakohdan.


title: Himalaja

text: Mantereiden törmääminen sekä Himalajan poimuuntuminen ja kohoaminen jatkuu yhä, minkä takia Himalajan seudulla tapahtuu toistuvasti voimakkaita maanjäristyksiä. Tuhoisin viime aikojen paikallisista maanjäristyksistä oli Kashmirin maanjäristys vuonna 2005. Järistyksen seurauksena 90 000 ihmistä kuoli ja 570 000 huonosti rakennettua taloa tuhoutui. Vaikka Himalaja kohoaa edelleen mannerlaattojen rypistyessä, myös eroosio vaikuttaa voimakkaasti maastoon. Eroosio pyrkii jatkuvasti kuluttamaan tai tasoittamaan koko vuoristoa aina merenpinnan tasalle asti.


title: Himalaja

text:
Nykyisin törmäävien laattojen välillä saumakohtaa myötäilee lukemattomia kilometrien korkuisia poimuvuoria ja niiden väliin jääviä syviä laaksoja. Näistä muodostuva Himalajan vuoristo voidaan kuitenkin jakaa kolmeen samansuuntaiseen, mutta geologisilta ominaisuuksiltaan selvästi toisistaan erottuvaan vuorijonoon, Siwalikvuoriin, Ala-Himalajaan ja Ylä-Himalajaan.
Vuorijonoista eteläisimmät Siwalikvuoret reunustavat Intian tasankoja ja rajaavat Himalajan niiden pohjoispuolelle. Pieniä idässä olevia aukkoja lukuun ottamatta Siwalikvuoret levittäytyvät koko Himalajan eteläpuolen pituudelle. Siwalikvuoret ovat leveimmillään Intian Himachal Pradeshin osavaltiossa, jossa vuoristolla on leveyttä 100 kilometriä. Pääosin vuoriston eteläinen raja kulkee 275 metrin korkeuskäyrän kohdalla. Pohjoisen suuntaan vuoret nousevat vielä noin 760 metriä korkeammalle. Siwalikvuoriston päävuorijonon Intian tasankojen puoleiset etelärinteet ovat jyrkempiä kuin pohjoisrinteet. Pohjoispuolella Siwalikvuoret laskevat hiljalleen tasapohjaisille painannealueille, joista käytetään nimitystä "dun". Tällaisista vatimaisista syvänteistä tunnetuin lienee Dehra Dun, joka sijaitsee Uttarakhandin osavaltiossa, luoteenpuoleisen Uttar Pradeshin osavaltion rajalta pohjoiseen.


title: Himalaja

text: Keskellä eli Siwalikvuorten pohjoispuolella on Ala-Himalaja, joka koostuu pääosin Tethysmeren poimuuntuneista ja kasautuneista sedimenttikivistä. Ala-Himalajan vuorijono on 80 kilometriä leveä ja sen 900 metrin korkuiset laaksot levittäytyvät vaihteleviin suuntiin. Vuoret puolestaan kohoavat 4 500 metrin korkeuteen merenpinnan tasosta. Vuorten naapurihuiput ovat keskenään melko samankorkuisia, mikä saa vuoriston näyttämään palasiksi leikatulta ylätasangolta. Ala-Himalajan kolme päävuorijonoa Nag Tibba, Dhaola Dhar ja Pir Panjal ovat haarautuneet pohjoisempana sijaitsevasta Ylä-Himalajan vuoristosta. Nag Tibba on näistä kolmesta itäisin ja sen Nepalissa sijaitsevan itäpään korkeus on noin 8 200 metriä merenpinnan tasosta. Vuorijono muodostaa myös Uttarakhandin osavaltiossa vedenjakajan Ganges- ja Yamunajokien välille.


title: Himalaja

text: Ylä-Himalaja on kolmesta vuorijonosta pohjoisin ja muodostaa koko Himalajan vuoriston ”selkärangan”. Ylä-Himalaja on muodostunut graniitista ja gneissistä koostuvasta kiteisestä maankuoresta sekä vuorenhuippuja kattavista sedimenttikiven jäänteistä. Pysyvine lumineen Ylä-Himalaja on myös korkein kaikista kolmesta vuorijonosta. Suuri osa sen alueesta kohoaa yli 5 500 metrin korkeudelle merenpinnan tasosta, ja korkeimmillaan se on Nepalissa. Maailman 13 korkeimmasta vuoresta 10 kuuluu Ylä-Himalajaan. Nämä 10 vuorenhuippua ovat Nanga Parbat, Dhaulagiri I, Annapurna I, Manaslu I, Xixabangma (Gosainthan), Cho Oyu, Mount Everest, Lhotse, Makalu I, Kanchenjunga I, ja niistä jokainen kohoaa yli 8 000 metriin. Ylä-Himalajan vuoristo kulkee luoteesta kaakkoon Jammu ja Kashmirista Sikkimiin. Sikkimistä itään vuorijono jatkuu itä–länsi-suuntaisesti edelleen 420 kilometriä Bhutanin ja Intian Arunachal Pradeshin osavaltion itäosan läpi Kangtovuorelle (7 090 m), josta vuorijono taittuu kohti koillista ja päättyy Namcha Barwa -vuoren (7 782 m) luona. Ylä-Himalajan ja sen pohjoispuolella olevien vuoristojen, ylätasankojen ja painauma-alueiden välillä ei ole tarkkaa rajaa. Alueet liitetään yhteen usein nimillä Tethysin tai Tiibetin Himalaja ja Trans-Himalaja, ja ne jatkuvat Tiibetissä pitkälle pohjoiseen. Kashmirissa ja Intian Himachal Pradeshin osavaltiossa Tethysin alue on leveimmillään muodostaen Spitin painanteen ja Zaskarin vuoriston.


title: Himalaja

text: Himalajalla sijaitsevat maailman korkeimmat vuoret. Maailmassa on 14 yli 8 000 metriä korkeaa vuorta ja ne kaikki sijaitsevat Himalajan ja Karakorumin alueilla:Himalajan ilmasto-olosuhteet vaikuttavat noin 28–33 leveysasteilla päiväntasaajalta pohjoiseen. Vuoriston alpiininen ilmasto vaihtelee korkeuden mukaan: ilma kylmenee korkeuden kasvaessa, kun taas matalammalla ilma muuttuu kosteammaksi. Tämän vuoksi alueen lämpötilat vaihtelevat nopeasti. Alueen ilmastolle tunnusomaisia ovat äkilliset monsuunit, tulvat, kovat tuulet, lumimyrskyt sekä muut sateet, minkä vuoksi paikalliset olosuhteet voivat olla arvaamattomat. Paikallisesti alpiininen ilmasto on samankaltainen kuin sitä ympäröivän biomin. Kummallakin puolella vuoristoa on erityyppiset biomit, mistä johtuen myös kummankin puolen ilmastot poikkeavat toisistaan. Himalajan päävuodenajat ovat kesä ja talvi. Talvet ovat hyvin kylmiä, ja lunta sataa lähes koko ajan. Kesällä ilma on huomattavasti leudompaa, mutta ylhäällä vuorilla on tavallista, että lunta voi sataa joka kuussa ympäri vuoden.


title: Himalaja

text: Köppenin ilmastoluokituksessa Himalajan alpiininen tai ylänköjen ilmasto luetaan kuivaan ilmastotyyppiin "h". Vuotuinen keskilämpötila on noin 8,3 °C. Lukuna keskilämpötila ei merkitse kovin kylmää, mutta huomioon on syytä ottaa myös ympäristön nopeat lämpötilavaihtelut. Talvella keskimääräinen lämpötila on noin 0,5 °C. Kylmin kuukausi on tammikuu, jolloin lämpötila voi laskea –10 °C tietämille. Kesällä lämpötila on keskimäärin 13,3 °C. Kesän lämpimin kuukausi on kesäkuu, jolloin lämpötila voi olla 23,9 °C. Vuotuinen sadanta on keskimäärin 406 millimetriä. Kesäisin sadanta on noin 76 millimetriä ja talvisin 13 millimetriä. Vuorten sadantaan kuuluvat tavallisesti niin lumi-, räntä- kuin vesisateet. Sulavista lumista johtuen vuorilta alas virtaavaa vettä on enemmän kesäisin kuin talvisin. Himalajan ympäristössä erityyppisiä sateita on kuitenkin ympäri vuoden.


title: Himalaja

text: Koska vuoristo kattaa hyvin laajan alueen ja sen korkeusvaihtelut ovat suuria, myös alueen biodiversiteetti on erityisen suuri. Sekä kasvillisuuteen että eläimistöön vaikuttavat eri korkeuksissa vallitsevat ilmasto-olosuhteet. Alueella elää tuhansia kasvi- ja eläinlajeja, joista kukin on sopeutunut elämään tietynlaisissa olosuhteissa. Ihmisten tulo alueelle ja maankäyttö on saanut monet paikalliset lajit kuolemaan sukupuuttoon tai saattanut ne uhanalaisiksi.


title: Himalaja

text: Kasvillisuus vaihtelee kantavuoriston trooppisista lehtimetsistä keskikorkeuksien lauhkeisiin metsiin. Tammia, laakerikasveja ja kastanjoita kasvaa ylimmillään noin 2 100 metrin korkeudessa. Ylempänä kasvavat havupuu-, ala-alpiiniset- ja alpiiniset metsät. Mäntyjä tavataan ylimmillään jopa 3 600–3 700 metriä merenpinnan tasoa korkeammalla. Sitä korkeammalla enää vain tietyt jäkälät, ruohokasvit ja sammalet kykenevät selviytymään kylmissä olosuhteissa. Metsänrajan yläpuolella alpiiniset ruohomaat ja alppiniityt levittäytyvät pitkin rinteitä. Niitä ylempänä kasvillisuus muuttuu pensasaroksi, joka jatkuu aina pysyvän lumirajan korkeudelle asti. Monissa paikoin Himalajan vuorenrinteitä tavataan alppiruusuja ("Rhododendron"). Alempana Himalajan eteläpuolella kasvaa trooppisia kasveja. Himalajan trooppiset metsät jakautuvat pääsäännöllisesti kahteen tyyppiin: trooppisiin sademetsiin ja trooppisiin kesävihantiin metsiin. Trooppiset sademetsät ovat tiheäkasvuisia, ikivihreitä, synkkiä ja jokseenkin samankaltaisia kuin esimerkiksi Amazonin metsät tai muut vastaavat päiväntasaajan ympäristön metsät. Himalajan trooppisia sademetsiä esiintyy lähinnä vuoriston itäosissa, jonne raskaat vesisateet usein kertyvät. Himalajan länsi- ja keskiosissa kasvaa tiheää subtrooppista ja alpiinista metsää. Kylmillä Transhimalajan aavikkoalueilla on puolestaan harvakasvuista aavikkokasvillisuutta.


title: Himalaja

text:
Ihmisen toiminnalla on ollut vaikutuksia vuoriston kasvillisuuteen. Vuosisatojen ajan ihmiset ovat olleet riippuvaisia metsävaroista erilaisiin käyttötarkoituksiin. Aiemmin tarve oli kuitenkin vähäisempi, mikä mahdollisti sen, että metsät ehtivät kasvaa käytön jälkeen uudestaan. Metsien tilanne pysyi näin luonnollisessa tasapainossa. Ihmisten määrä ja samalla metsistä riippuvainen teollisuus on kuitenkin lisääntynyt suuresti. Metsiä on kaadettu polttopuiksi ja teollisuuden tarpeisiin sekä myös pois uusien, kasvavaa väestöä varten tehtyjen asutusten tieltä. Toiminnan seurauksena monet puulajit, jotka vielä 50 vuotta sitten olivat hyvin yleisiä, ovat nykyään joko harvinaisia tai täysin kadonneet tietyiltä alueilta.
Niin kuin Himalajan kasvillisuus, myös eläimistö on erittäin monimuotoinen niin nisäkkäiden, lintujen, matelijoiden, sammakkoeläinten kuin Himalajan järvissä elävien kalojen osalta. Eläimistö eroaa huomattavasti muun Intian niemimaan, kuten esimerkiksi Intian tasankojen eläimistöstä. Himalajan eri eläinlajit ovat sopeutuneet elämään mitä erilaisimmissa elinympäristöissä kuivilta ja lauhkeilta metsiltä puurajan yläpuolisiin olosuhteisiin. Eläinten tarvitsee sopeutua vuoriston erilaisiin olosuhteisiin kuten kylmyyteen, paikkakohtaisiin vähäisiin tai runsaisiin sademääriin ja korkeuseroihin. Eläimet ovat mukautuneet monin tavoin, niin käyttäytymiseen liittyen kuin fysiologisesti, eri puolilla Himalajaa vallitseviin äärimmäisiin ilmasto-olosuhteisiin. Monet eläimet esimerkiksi vaeltavat kausiluonteisesti etsien ravintoa sekä parempia elinolosuhteita. Kesäisin monet liikkuvat matalammilta rinteiltä korkeammille löytääkseen alpiinista ruohoa tarjoavia paikkoja. Talvisin näillä eläimillä on tapana laskeutua alemmaksi selviytyäkseen vuorilla puhaltavilta kylmiltä tuulilta. Jotkin eläimet nukkuvat talviunta, kun taas toisilla on paksu turkki ja tuuhea häntä, jotka suojaavat eläimiä kylmyydeltä. Korkealla elävillä eläimillä on suuret nenäontelot, joista on etua vuoriston ohutta, vähähappista ilmaa hengitettäessä.


title: Himalaja

text: Lihansyöjät ovat Himalajan vaikeimmin tavattavia nisäkkäitä, eivätkä vähiten karuilla ja kylmillä erämailla. Korkeilla vuorilla elää erilaisia petoeläimiä, joista osa on erittäin uhanalaisia ja vaarassa kuolla sukupuuttoon. Niiden harvinaisuuteen ovat paljolti vaikuttaneet myös niitä metsästäneet ihmiset. Haitta on ollut näiden petoeläinten määrän kannalta suuri, sillä ilman ihmistäkin ne vain juuri ja juuri kykenevät selviytymään alueen herkissä ekosysteemeissä. Himalajan eteläpuolen alemmilla alueilla elää tiikereitä ("Panthera tigris"), apinoita, leopardeja ("Panthera pardus") ja aasiannorsuja ("Elephas maximus"). Yksi vuoristoisen biomin tyypillisimmistä nisäkkäistä on kuitenkin jakki ("Bos grunniens"). Jakki voi kasvaa lähes 2 metriä pitkäksi ja se painaa yleensä noin 500–550 kilogrammaa. Painostaan huolimatta jakki ei ole erityisen kömpelö, vaan pikemminkin melko ketterä. Härkien tavoin se saattaa ärsyyntyessään hyökätä sarvillaan. Jakilla on erikoisia ruumiillisia toimintoja, jotka auttavat eläintä selviytymään korkealla vuoristossa. Esimerkiksi sillä kasvaa runsaasti pitkiä karvoja, jotka muodostavat paksun turkin ja pitävät eläimen lämpimänä kylmissä olosuhteissa.


title: Himalaja

text: Himalaja oli pitkään ylittämätön este ihmiselle, mistä johtuu sen eri puolille syntyneet toisistaan poikkeavat kieli- ja kulttuuriryhmät. 10 000 vuotta sitten koko vuoristo oli lumen ja jäätiköiden peitossa, joten olosuhteet eivät tuolloin olleet vielä ihmiselle suotuisat. Ylöspäin vetäytyvä lumiraja toi alueelle ensin kasveja ja muita eläimiä. Olosuhteiden muuttuessa suotuisammiksi levittäytyivät kasvit ja eläimet yhä korkeammille rinteille. Ihmiset alkoivat siirtyä Himalajan rinteillä oleville laidunmaille noin 1500 eaa. Korkea ilmanala asetti kuitenkin sekä ihmiset että eläimet jatkuvaan selviytymiskamppailuun. Vuoristoilman vähäinen happipitoisuus suosi luonnonvalinnassa vahvakeuhkoisia sekä runsaasti hemoglobiinia omaavia yksilöitä. Näiden ominaisuuksien ansiosta hapenottokyky on tavanomaista merenpinnan tasolla asuvaa suurempi. Ihmiset viettivät puolipaimentolaista elämää, joka oli tiukasti kiinni vuodenajoissa. Talvella he siirsivät kotieläimensä alavuoriston talvilaitumille ja kesällä puolestaan jopa 3 000–4 000 metrin korkeudessa oleville kesälaitumille. Pysyvälle maanviljelylle olosuhteet ovat suotuisat vain 1 700 metrin korkeudella ja sitä alempana. Paikalliset maanviljelijät ovat pengertäneet laaksoja ympäröivät alarinteet pieniksi peltotilkuiksi. Tasaisilla pelloilla kasvatetaan kastelun turvin riisiä, maissia, hirssiä, perunaa ja ohraa. Osissa Itä-Himalajaa, missä on rehevämpää kasvillisuutta, harjoitetaan edelleen kiertoviljelyä. Tässä maankäyttömuodossa viljeltävä alue raivataan kasvipeitteestä ja poltetaan ennen kylvöä. Kyseisessä maankäyttömuodossa peltojen pengertäminen ja maan kyntäminen on tarpeetonta. Tällöin maaperän viljavuus riittää kuitenkin vain 2–3 vuodeksi. Tämän jälkeen pelto jätetään lepäämään ja uusi alue raivataan.


title: Himalaja

text: Nopea väestönkasvu ja ihmisten jokapäiväinen viljelytoiminta kuormittavat ympäristöä suuresti. Peltojen laajamittainen raivaus köyhdyttää maaperää ja voimistaa eroosion vaikutusta. Tulvat laaksonpohjilla ja suistoissa ovat yleistyneet, ja suuri osa Himalajan alueen paikallisesta kasvistosta ja eläimistöstä on käynyt uhanalaiseksi. Vanhat perinteet yhdistettynä laittomaan kauppaan voi koitua useiden lajien olemassaolon kannalta kohtalokkaaksi. Kauppatavarana erittäin kysyttyjä ovat muun muassa tiikerit ja lumileopardit, joita pyydystetään esimerkiksi niiden turkin ja aasialaisessa perinnelääkinnässä käytettyjen luiden vuoksi. Urospuolisten myskikauriiden myskirauhasten tuottaman myskin uskotaan lisäävän ihmisten seksuaalista virettä, minkä vuoksi myös niitä metsästetään Himalajalla aktiivisesti. Myskiä käytetään raaka-aineena sekä hajuvesiteollisuudessa että kiinalaisessa lääketieteessä. Itämaisen lääketieteen halutuimpia aineita on kauluskarhun sappirakosta saatu sappineste, mistä johtuen myös kyseistä lajia pyydetään.


title: Himalaja

text: Himalajan alueella elää lähes 40 miljoonaa ihmistä. Ala-Himalajaa ja Himalajan keskimmäisen vuorijonon laaksoja itäisestä Kashmirista aina Nepaliin saakka asuttavat enimmäkseen intialaista alkuperää olevat hindut. Pohjoisessa Ylä-Himalajaa asuttavat tiibetiläiset buddhalaiset Ladakhista Koillis-Intiaan. 1 830–2 440 metrin korkeudella Keski-Nepalissa intialaiset ja tiibetiläiset kulttuurit ovat sekoittuneet muodostaen omanlaisensa kulttuurin, joka on yhdistelmä kumpaankin kuuluvia perinteitä. Intian itäisen Himalajan ja itäisen Bhutanin lähiympäristöä asuttavat animismin harjoittajat, joiden kulttuuri on samankaltainen kuin pohjoisessa Myanmarissa ja Kiinan Yunnanin maakunnassa. Läntistä Kashmiria asuttavat muslimit, joiden kulttuuri vastaa Afganistanin ja Iranin kulttuuria.


title: Himalaja

text: Intian niemimaan neljästä pääkielikunnasta (indoeurooppalaiset, tiibetiläis-burmalaiset, austroaasialaiset ja dravidakielet) kaksi ensimmäistä on yleisiä Himalajalla. Yleisesti ottaen Ylä-Himalajaa sekä Tethysin Himalajaa asuttavat lähinnä tiibetiläiset ja muut tiibetiläis-burmalaisia kieliä puhuvat ihmiset. Ala-Himalajalla yleisempiä ovat puolestaan indoeurooppalaisia kieliä puhuvat asukkaat. Jälkimmäisiin kuuluvat myös kašmirin kieltä puhuvat Kashmirin laakson asukkaat sekä gaddit ja gujarit, jotka asuttavat Ala-Himalajan mäkisiä alueita.


title: Himalaja

text: Indoeurooppalaisia kieliä puhuvat paharit muodostavat valtaosan Nepalin väestöstä, vaikkakin maassa elää myös suuria tiibetiläis-burmalaisia kieliä puhuvien ryhmiä. Niihin kuuluvat newarit, tamangit, gurungit, magarit, šerpat ja muu Bhutiaan kytköksissä oleva väestö sekä kiratit. Kiratit olivat varhaisimpia Kathmandun laakson asukkaita. Myös newarit kuuluvat Nepalin varhaisimpiin ihmisryhmiin. Mount Everestin eteläpuolen alueella elävät šerpat ovat erityisen tunnettuja alueen vuorikiipeilyyn liittyvistä yhteyksistä.


title: Himalaja

text: Himalajan ainoat kulkuyhteydet olivat pitkään lähinnä erilaisia kävelypolkuja. Vaikkakin syrjäisemmillä seuduilla nämä ovat edelleen tärkeitä, tieliikenne on tehnyt tuloaan vuoristoisessa ympäristössä, ja nykyisin Himalajan vuoristo onkin saavutettavissa sekä pohjoisesta että etelästä. Nepalissa itä–länsi-suuntainen valtatie kulkee Tarain alangon läpi ja yhdistää useita vuoristolaaksoihin johtavia teitä. Nepalin pääkaupunki Kathmandu on yhteydessä Pokharaan Ala-Himalajalla kulkevalla maantiellä. Toinen maantie vie läpi Kodarin solan, mistä Nepal on yhteydessä Tiibetiin. Kathmandusta Hetaudan ja Birgunjin (Birganj) kautta Birauniin johtava maantie muodostaa kulkuyhteyden Nepalin ja Biharin osavaltion sekä muun Intian välillä. Himalajan luoteisosassa Karakorumin maantie yhdistää Pakistanin ja Kiinan. Himachal Pradeshinin läpi kulkevaa Hindustan–Tiibet-tietä on kunnostettu huomattavasti. Tämä 480 kilometriä pitkä maantie kulkee Shimlan (entinen Intian pääkaupunki) läpi ja ylittää indo-tiibetiläisen rajan Shipkin solan lähellä. Kullulaakson Manalista valtatie ylittää Ylä-Himalajan vuoriston lisäksi nykyisin myös Zaskarin vuoriston saavuttaen Lehin ylemmässä Indusin laaksossa. Leh on yhteydessä myös Intiaan Srinagarin kautta Kashmirin laaksossa; tie Srinagarista Lehiin ylittää 5 404 metriä korkealla olevan Khardungin solan, joka on historiallisen Keski-Aasian ja Intian välisen karavaanireitin korkeista solista ensimmäinen. Vuoden 1950 jälkeen monia muitakin teitä on rakennettu Himalajalle.


title: Himalaja

text: Ainoa suora reitti Intian Punjabista Kashmirin laaksoon on Jalandharin (Punjabin osavaltiossa, Intiassa) ja Srinagarin välinen maantie, joka kulkee Pathankotin, Jammun, Udhampurin, Banihalin ja Khahabalin kautta. Reitti kulkee Pir Panjal -vuoriston poikki tunnelin kautta Banihalissa. Uudemman tien johdosta Rawalpindin (Pakistan) ja Srinagarin (Jammu ja Kashmir) välinen vanha tie menetti asemansa tärkeänä kulkureittinä ja se suljettiin Intian ja Pakistanin hallinnoimien Kashmirin osien välisellä valvotulla linjalla.


title: Himalaja

text: Historiallinen Kalimpangin ja Lhasan välinen karavaanireitti sijaitsee Sikkimin Himalajalla ja kulkee Gangtokin kautta. Ennen 1950-luvun puoliväliä Gangtokin ja Rangpon välillä oli vain yksi 50 kilometrin mittainen moottoriajoneuvojen käytössä oleva maantie. Osuuden jälkeen maantie jatkui 110 kilometrin matkan kohti etelää, Shiliguriin Länsi-Bengalissa. Myöhemmin Sikkimin eteläosaan on rakennettu useita nelipyöräisten moottoriajoneuvojen käyttöön soveltuvia teitä. Shiligurista alkavaa maantietä on myös rakennettu lisää ja jatkettu pohjoisessa Sikkimissä sijaitsevan Lachungin kautta Tiibetiin.


title: Himalaja

text: Ala-Himalajalle on kaksi kapearaiteista päärautatietä, jotka kulkevat vuoristoiselle seudulle Intian tasangoilta. Toinen niistä kulkee läntisellä Himalajalla Kalkan ja Shimlan välillä ja toinen itäisellä Himalajalla Shiligurin ja Darjilingin välillä. Eräs noin 50 kilometrin pituinen kapearaiteinen rautatie alkaa Intian Biharin osavaltiossa sijaitsevasta Raxaulista ja kulkee Nepalissa Amlekhganjiin. Ulommalle Himalajalle on yhteydessä myös kaksi lyhyttä rautatietä. Niistä toinen, Kullulaakson rautatie, kulkee Pathankotin ja Jogindarnagarin välillä, ja toinen Haridwarin ja Dehra Dunin välillä.


title: Himalaja

text: Himalajalla sijaitsee kaksi suurta lentoasemaa: yksi Kathmandussa ja toinen Srinagarissa. Kathmandun luona sijaitsevaa Tribhuvanin kansainvälistä lentoasemaa palvelevat niin kansainväliset kuin paikalliset lennot. Näiden kahden suuren lentoaseman lisäksi yhä enemmän pieniä paikallisia lentokenttiä on rakennettu Nepaliin sekä muihin valtioihin Himalajan alueella. Niin kuin kulkuyhteyksien paraneminen maalla, myös kehittynyt lentoliikenne on palvellut turismin kasvua Himalajalla.


title: Bismarck (korttipeli)

text: Bismarck on korttipeli, joka esiintyy useissa suomalaisissa korttipelikirjoissa. Tunnetuin on kolmen hengen bismarck, joka on kolmen hengen tikkipeli. Pelissä on kolme erilaista kierrosta: valttikierros, valtiton kierros ja passaus. Kahdella ensimmäisellä kierroksella pyritään ottamaan mahdollisimman monta tikkiä, viimeisellä kierroksella mahdollisimman vähän.


title: Bismarck (korttipeli)

text: Neljän hengen bismarckissa on piirteitä skruuvista, kahden hengen bismarck taas kuin japanilainen visti.


title: Steve Vai

text: Steven Siro Vai (s. 6. kesäkuuta 1960 Carle Place, New York) on yhdysvaltalainen rock-kitaristi.


title: Steve Vai

text: Vain ura muusikkona alkoi nuotintamalla Frank Zappan kappaleita ja kitarasooloja 1970-luvun lopussa. Osoittauduttuaan myös virtuoosimaiseksi kitaristiksi Vai soitti Zappan yhtyeessä 1980-luvun alkupuolella. Vuonna 1984 Vai julkaisi omakustanteisen soololevyn "Flex-Able". Seuraavana vuonna hän meni ruotsalaiskitaristi Yngwie Malmsteenin tilalle Alcatrazziin, jossa Steve Vain sanojen mukaan soitti "hauskoja kavereita, mutta keskinkertaisia muusikoita".


title: Steve Vai

text: Vuonna 1986 Vai liittyi Van Halenin entisen laulusolistin David Lee Rothin yhtyeeseen. Hän teki yhtyeen kanssa ensilevyn "Eat'em and Smile" (1986) lisäksi albumin "Skyscraper" (1988). "Eat'em Smile" -levyn aloituskappaleessa Steve Vai käyttää Wahwah-pedaalia siten, että hänen ja David Lee Rothin dialogissa kitara kuulostaa yhtä paljon ihmiseltä kuin sähkökitaralta. Puheen ja kitaran yhteneväisyyttä Vai kertoo tutkineensa nuotintaessaan Frank Zappan puhelaulua (esimerkiksi Zappan kappaleessa "Jazz Discharge Party Hats" albumilla "The Man From Utopia", 1983). Steve Vai tunnetaan myös taitavana täppääjänä.


title: Steve Vai

text: Vuonna 1989 Steve Vai äänitti kotistudiossaan Whitesnaken kitaraosuudet ja aloitti tämän jälkeen läpimurtosoololevynsä "Passion and Warfare" nauhoitukset. "Passion And Warfare" menestyi erinomaisesti ollakseen sähkökitarainstrumentaalialbumi. Albumista tuli klassikko sähkökitaran virtuoosimaisen hallinnan ja pitkälle kehittyneiden sovitusten ansiosta.


title: Steve Vai

text: Kiinnitys Whitesnakessa päättyi ensimmäisen yhteisen levyn jälkeen. Vai on tehnyt soololevyjä, jotka ovat myyneet noin 6 miljoonaa kappaletta, ja vieraillut monien artistien levyillä.


title: Steve Vai

text: Vaita pidetään yhtenä maailman nopeimmin soittavista ja taitavimmista kitaristeista. Hän esiintyy elokuvassa "Crossroads – bluesjätkät" päänäyttelijän kilpailijana elokuvan loppupuolella, ja soittaa myös osan Ralph Macchion osuudesta. Macchion slideosuudet soittaa Ry Cooder.


title: Steve Vai

text:
Steve Vai on kehittänyt Ibanez-kitaravalmistajan kanssa 7-kielisen kitaran Universen ja myös oman nimikkomallinsa JEMin, jonka näkyvin tunnusmerkki on kantokahva "monkey grip" ja "elämänpuu" -kuviointi otelaudassa. Akustisissa kitaroissa Vailla on nimikkomalli Euphoria.EP:t
Steve on myös soittanut Michael Salvatorin ja Martin O'Donnellin säveltämän Halo 2 -videopelin tunnusmusiikin ns. metalliversion. Tämä kappale on Guitar Hero III -pelin Xbox 360-versiossa.


title: Kasino (korttipeli)

text: Kasino on korttipeli, jota pelataan paljon Suomessa. Kasinossa nostetaan kortteja pöydältä sääntöjen mukaisesti ja tietyistä nostetuista korteista saa pisteitä. Pelaaja saa vuorollaan ottaa kortteja pöydältä yhdellä käsikortillaan siten että pöydästä otettavien korttien summa on sen kortin arvo, jolla kortit otetaan: esimerkiksi kädessä olevalla kahdeksikolla voi nostaa kolmosen ja viitosen tai kaksi nelosta. Ei tarvitse ottaa ja voi ottaa myös osan mahdollisista otettavista. Jos pöydässä on 8, voi lyödä 8:n ja jättää molemmat pöytään, (jos vaikka yrittää säästää ruutu 10:lle. Tai jos pöydässä on 3, 5, 8 ja 9, voi ottaa 8:lla 3:n ja 5:n ja jättää 8:n ottamatta, niin seuraava ei saisi mahdollisella 9:llä mökkiä.) Ensimmäiseksi 16 pistettä kerännyt pelaaja on voittaja. Pisteitä saa seuraavasti:Yhteensä pelissä on siis 11 varsinaista pistettä. Lisäksi jos pelaaja nostaa kaikki kortit pöydästä omalla vuorollaan, syntyy mökki, josta saa yhden ylimääräisen pisteen. On sovittava erikseen, saako ylimääräistä pistettä, jos viimeisessä otossa (ks. yllä) on ottanut kaikki loput kortit.


title: Kasino (korttipeli)

text: Kasinossa korttien jako on varsin erikoinen: etumiehelle kaksi korttia, jakajalle kaksi korttia, pöytään kaksi korttia oikein päin ja sama uudelleen (kummallakin pelaajalla ja pöydässä siis neljä korttia). Kun kädessä olevat kortit on pelattu, jaetaan kummallekin taas neljä korttia kaksittain, mutta ei enää pöytään.


title: Kasino (korttipeli)

text: Kasinoa voi pelata 2-4 pelaajaa. Siitä on olemassa myös misäärikasino eli laistokasino -niminen versio, jossa on tarkoitus välttää pisteiden ottamista, tällöin on ottopakko, jos voi ottaa lyömällään kortilla. Englanninkielinen peli Cassino sekä ecuadorilainen Cuarenta ovat läheistä sukua kasinolle. – Piitti on Pohjois-Suomessa suosittu ja perinteikäs peli, joka myös suuresti muistuttaa kasinoa, vaikka sääntöjen yksityiskohdissa on useita eroja.


title: Enklaavi

text: Enklaavi on maantieteen käsite, joka tarkoittaa hallinnollista aluetta tai sen osaa, joka on kokonaan tai suurimmaksi osaksi toisen vastaavan hallinnollisen alueen ympäröimä. Eksklaavi puolestaan on hallinnollisen alueen osa, joka on maantieteellisesti siitä erillinen ja toisen hallinnollisen alueen ympäröimä. Jos enklaavi on osa jotakin suurempaa kokonaisuutta, se on myös eksklaavi.


title: Enklaavi

text: Enklaaveja ja eksklaaveja esiintyy hallinnollisen aluejaon eri tasoilla: niitä voi olla niin valtioilla, kunnilla kuin kiinteistöilläkin.


title: Enklaavi

text: Enklaavit ovat eräänlainen maanjaon kummajainen, ja niitä on olemassa historiallisista, poliittisista sekä maantieteellisistä syistä. Valtioiden tapauksessa ilmenee myös muunlaisia hankaluuksia esimerkiksi postimuodollisuuksissa, sähkönjakelussa ja kulkuoikeuksissa.


title: Enklaavi

text: Esimerkkinä Kaliningradin alue Itämeren rannalla Baltiassa on Venäjän eksklaavi. Länsi-Berliini oli Itä-Saksan ympäröimä enklaavi.


title: Enklaavi

text: Monet Suomen kaupungit ja kauppalat ovat aikaisemmin olleet enklaaveina niitä ympäröivän kunnan, ns. reikäleipäkunnan sisällä. Näiden kuntien nimi oli yleensä kaupungin nimen genetiivi + sana maalaiskunta. Viime vuosikymmeninä tehdyissä kuntaliitoksissa sellaiset on kuitenkin tavallisesti liitetty kokonaan keskellä sijaitsevaan kaupunkiin.


title: Enklaavi

text: Vanhastaan olemassa olleista enklaavin muodostavista kunnista on Suomessa jäljellä enää vain Kauniainen, joka on enklaavina Espoon sisällä. Toisen enklaavin Suomessa muodostaa Enonkoski, josta tuli enklaavi, kun ensin vuonna 2009 Savonranta liitettiin Savonlinnaan, ja ettei Savonrannan alueesta tällöin olisi tullut eksklaavia, liitettiin samalla kapea maastokaista Enonkosken pohjoisrajalta Savonlinnaan. Kun sitten Enonkosken eteläinen naapuri Kerimäki vuonna 2013 liitettiin myös Savonlinnaan, jäi Enonkoski kokonaan Savonlinnan ympäröimäksi. Vastaavalla tavalla liitettiin Hattulasta vuonna 2009 kapea maakaistale, jotta Hämeenlinnaan liitetyn Kalvolan alueesta ei olisi muodostunut eksklaavia. Hattulasta ei kuitenkaan tällöin tullut Hämeenlinnan enklaavia, koska sen rajanaapureina pohjoisessa olivat myös liitokseen osallistumattomat Valkeakoski ja Pälkäne.


title: Enklaavi

text: Kokonaisen entisen kunnan laajuinen eksklaavi muodostui vuonna 2013 entisen Vähänkyrön kunnan alueesta, kun Vähänkyrön kunta liitettiin Vaasaan, eikä kunnilla ollut yhteistä rajaa eikä osakuntaliitosta yhteisen rajan aikaansaamiseksi ryhdytty enää tässä tapauksessa toteuttamaan.


title: Enklaavi

text: Supinkulma on Iitin kunnasta erillään oleva kolmion muotoinen alue Lahden ja Heinolan rajalla.


title: Enklaavi

text: Moniin Suomen kuntiin on lisäksi vanhastaan kuulunut pieniä erillisiä alueita kunnan varsinaisen alueen ulkopuolella. Nykyisin on voimassa erityinen laki tällaisten pienten alueiden (pinta-ala alle 50 hehtaaria) siirtämisestä siihen kuntaan, jonka ympäröiminä ne ovat.


title: Enklaavi

text: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnista Velkuan seurakunta liitettiin osaksi Naantalin seurakuntaa vuonna 2005 ilman yhteistä rajaa, joten siitä lähtien tuolloin vielä olemassa olleen, mutta vuonna 2009 Naantaliin liitetyn Velkuan kunnan alue on ollut Naantalin seurakunnan eksklaavina. Hollolan seurakunnalla on vuodesta 2017 lähtien ollut ekslaavina Kuhmoinen-Padasjoen kappeliseurakunnan alue, sillä väliin jää osa Asikkalan (seura)kuntaa.


title: Enklaavi

text: Paikoin historiallisten maanomistusolojen seurauksena tällaisia naapurikuntiin kuuluvia pieniä erillisiä alueita on voinut olla joidenkin kuntien sisällä runsaastikin, jopa huomattavia osia kumpienkin kuntien pinta-alasta. Näin on ollut isonjaon yhteydessä toimitetun metsämaiden jaon seurauksena esimerkiksi Varsinais-Suomessa Mynämäessä, missä Mietoisten kylien takamaametsät ovat pääosin sijainneet lukuisissa erillisissä palstoissa Mynämäen rajojen sisällä. Samantapainen on ollut tilanne myös Limingan ja sen lähikuntien kesken Pohjois-Pohjanmaalla.


title: Parta

text: Parta on ihmiskasvojen alaosan karvoitusta, joka kasvaa yleensä vain miehillä. Parta alkaa kasvaa pojilla murrosiässä testosteronin vaikutuksesta.


title: Parta

text: Parta alkaa kasvaa murrosiässä, kun miessukuhormoni 5-alfa-dihydrotestosteronia (DHT) alkaa syntyä testosteronista parran karvatuppien solujen sisällä. Karvatupet reagoivat hitaasti miessukuhormoneihin, joten parrankasvun täydellinen kehittyminen kestää jonkin aikaa. Miehellä parta on kehittynyt keskimäärin 18–25 vuoden iässä. Huono parrankasvu ei kuitenkaan johdu matalasta testosteronimäärästä vaan perintötekijöistä. Parrankasvu alkaa ylähuulesta, sillä sen karvatupet ovat herkempiä miessukuhormoneille kuin muut karvatupet. Parrankasvua ei voi vauhdittaa. Partaa kasvaa kesällä selvästi enemmän kuin talvella, sillä suurempi osuus karvatupista on kasvuvaiheessa kun päivä on pidempi. Yksittäisten karvojen kasvunopeus on kuitenkin sama.


title: Parta

text: Eurooppalaista syntyperää olevilla miehillä parrankasvu on keskimäärin voimakkaampaa kuin esimerkiksi joillain aasialaisilla kansoilla tai intiaaneilla.


title: Parta

text: Partakarvat ovat paksumpia ja kiharampia kuin hiuskarvat, eikä parta lähde iän myötä kuten hiukset. Parta voi olla punainen vaikka hiukset eivät ole. Tämän uskotaan johtuvan siitä, että ollakseen punaisia hiukset vaativat kaksi kopiota punaisuuden aiheuttavasta geenistä mutta parta vain yhden kopion.


title: Parta

text: Parta on sekundaarinen sukupuolitunnusmerkki: se on vain miehillä, mutta sillä ei ole suoraa roolia lisääntymisessä. Parran tarkoituksesta onkin erilaisia teorioita. Charles Darwin uskoi, että parta on säilynyt evoluutiossa, koska se kiihottaa ja miellyttää naisia. Parran on arveltu myös viestivän epäsuorasti fyysisestä kyvykkyydestä: sellaisen yksilön täytyy olla eloonjäämisen kannalta muulla tavoin poikkeuksellisen kyvykäs, joka pystyy tuottamaan ison parran, vaikka se on tarpeeton ja hankala. Yhden teorian mukaan komea parta kertoo hyvästä immuunipuolustuksesta. Myös sukupuolen sisäistä seksuaalivalintaa on esitetty parran syyksi: parran on arveltu hyödyttävän kamppailussa muita miehiä vastaan pelästyttämällä nämä, sillä parta saa kasvot ja leuan näyttämään isommilta.


title: Parta

text: Useimmilla naisilla estrogeenit tukahduttavat partaa tuottavat miessukuhormonit, mutta 5–10 prosentilla naisista on runsaasti "miehistä" karvankasvua. Ehkäisypillerit ja jotkin muut tekijät voivat kiihdyttää naisen parrankasvua, ja vaihdevuosien jälkeen monen naisen parrankasvu lisääntyy estrogeenin määrän laskun vuoksi. Naisten karvaisuus vaihtelee paljon alueittain: esimerkiksi Etelä-Euroopassa ja Lähi-idässä naiset ovat paljon karvaisempia kuin pohjoisessa Euroopassa. Yhdysvaltalaisnaisista 22 prosenttia poistaa karvoja kasvoistaan viikottain.


title: Parta

text: Noin 30 tuhannen vuoden takaa on löydetty piityökaluja, joita uskotaan käytetyn partaterinä. Pronssikaudelta on löydetty koristeltuja partaveitsiä.


title: Parta

text: Mesopotamiassa yläluokan miesten tiedetään käyttäneen paljon aikaa pitkien partojensa hoitamiseen. Muinaiset persialaiset suosivat lyhyttä, punaiseksi värjättyä ja kullalla koristeltua partaa.


title: Parta

text: Muinaisessa Egyptissä parta oli jumalallinen symboli ja kuului vain eliitille. Jumalat kuvattiin, kuten faaraotkin, pitkän parran kera. Juhlallisissa tilaisuuksissa kuninkaalliset, niin miehet kuin naisetkin kiinnittivät leukaansa kultaparran. Tekopartaa käyttivät siis niin miehet kuin myös naiset. Esimerkiksi kuningatar Hatšepsut käytti miehisiä symboleita kuten partaa valtakautenaan. Muinaisen Egyptin dynastioita edeltävänä aikana miehet kiharsivat ja värjäsivät partansa punaruskeaksi. Myöhemmin, dynastisella aikakaudella, egyptiläisen kauneusihanteen muuttuessa karvattomuutta suosivaksi, ylhäiset käyttivät kiharrettua ja parfymoitua tekopartaa tai sen metallista vastinetta. Parta oli egyptiläisille korkean arvon merkki, olihan kaikilla jumalilla laapiskiveä muistuttava parta. Muuten kaikkinainen karvankasvu oli egyptiläisille kauhistus. Karvoitus poistettiin hyvin pikkutarkasti poskista, päästä ja sääristä joko pinseteillä, hohkakivellä hioen tai veitsellä pois ajaen.


title: Parta

text: Antiikin Kreikassa parta oli alun perin statussymboli. Ylijumala Zeus kuvattiin parrakkaana mutta nuoremmat jumalat siloposkisina. Spartassa äärimmäisen nöyryyttävänä rangaistuskeinona käytettiin parran ajamista pelkureilta.


title: Parta

text: Aleksanteri Suuren ajoista lähtien parrattomuus tuli muotiin hellenistisessä valtakunnassa. Aleksanteri vaati sotilaitaan ajamaan partansa, ettei vastapuoli taistelussa pystyisi tarttumaan siihen. Aleksanterin jälkeen parta alettiin yhdistää filosofeihin. Myös filosofinen koulukunta näkyi parrasta: epikurolaisella, elämästä nautiskelijalla, parta oli pitkä ja huolellisesti hoidettu, mutta kyynikoilla, joiden kunnia-asiana oli itsensä laiminlyönti, parta oli takkuinen ja hapsottava.


title: Parta

text: Roomalaiset olivat aluksi parrakkaita, mutta vuoden 297 eaa. jälkeen parrattomuudesta tuli muotia yläluokalle. Keisari Hadrianus kasvatti kuitenkin 100-luvulla parran peittääkseen huonon ihonsa, ja hänen jälkeensä keisarit käyttivät partaa aina 300-luvulle saakka.


title: Parta

text: Roomalainen historioitsija Cornelius Tacitus kertoo kirjassaan "Germania" vuonna 98 khatti-heimosta, jotka asuivat nykyisen Hessenin alueella Saksassa, että näillä parta oli heikkouden ja pelkuruuden merkki. Nuorukaiset antoivat parran kasvaa, mutta heti kun mies oli onnistunut tappamaan pahimman vihollisensa, parta ajettiin pois.


title: Parta

text: Noin vuonna 921 arabi Al-Istahri kertoi viikinkien joko ajavan partansa tai punovan ne ”eräänlaisiksi leteiksi”. Ruotsista Sigtunasta löytyneen viikinkiä esittävän pienoispatsaan parta on huolellisesti hoidettu ja letitetty. Islantilaisissa saagoissa partaa kuvataan arvokkaana ja "Njálin saagassa" parraton on haukkumasana.


title: Parta

text: Keskiajalla parrat olivat Euroopassa suosittuja. Myös arabimaailmassa profeetta Muhammadin esimerkki sai muslimit suosimaan partaa. Irtoparrat olivat suosittuja 1300-luvun puolivälissä Espanjassa ja Kataloniassa.


title: Parta

text: Venäjällä Pietari Suuri (1672–1725) halusi istuttaa keinoja kaihtamatta eurooppalaisen muodin kansan keskuuteen, joten hän määräsi partaveron ja jopa pakkoajeli henkilökohtaisesti jotkut pajarit ja aatelismiehet parrattomiksi. Pietari Suuren kaukainen edeltäjä Iivana Julma (1530–1580) sen sijaan oli sitä mieltä, että parran pois ajaminen oli synti, jota ”ei edes kaikkien marttyyrien veri kykene pesemään pois”.


title: Parta

text: Parrat lyhenivät Euroopassa 1600-luvulla, ja suosioon nousi kapea leukaparta. Myös paaveilla oli usein parta; viimeinen parrakas paavi Innocentius XII vaihtui vuonna 1700.


title: Parta

text: Yhdysvalloissa parta palasi muotiin 1800-luvun aikana; yksi maan tunnetuimmista parran käyttäjistä oli presidentti Abraham Lincoln. Myös Euroopassa pulisongit ja parrat palasivat muotiin 1800-luvulla, aluksi vallankumouksellisuuden tunnusmerkkinä.


title: Parta

text: Viktoriaanisen ajan lopulla parrat jälleen poistuivat muodista. Tämä johtui osaksi siitä, että yhdysvaltalainen King Camp Gillette kehitti vaihdettavan partaterän. Myös ensimmäisessä maailmansodassa välttämättömät kaasunaamarit estivät parran pitämisen.


title: Parta

text: Partoja näkyi länsimaissa jälleen 1950-luvulta 1970-luvulla, kun beatnikit, hipit ja vasemmistolaiset kasvattivat partaa. 1980-luvulla muotiin tuli parransänki ja 1990-luvulla miniparta. Kokoparran suosio on jälleen kasvanut 2000-luvulla, ja esimerkiksi raskaassa rockissa ja metallimuusikoilla se on yleinen.


title: Parta

text: Partoja on verotettu historian aikana eri puolilla maailmaa. Lyykiassa partoja verotettiin jo antiikin aikana. Kiinan keisari Ming-Taizu Hongwu otti partaveron käyttöön 1300-luvulla rahoittaakseen kesäpalatsinsa uudistusta. Englannin kuningas Henrik VIII sääti partaveron vuonna 1535 ja hänen tyttärensä Elisabet I vaati kaksi viikkoa vanhemmista parroista veron. Myös Ranskan kuningas Frans I verotti parrakkaita kirkonmiehiä 1500-luvulla.


title: Parta

text: Pietari Suuri sääti Venäjälle partaveron vuonna 1698. Jos joku halusi pitää partansa, mutta ei pystynyt maksamaan siitä veroa, hänet karkotettiin pakkotyöhön. Tämä partavero poistettiin vasta Katariina Suuren aikana 1765.


title: Parta

text: Raamatun Kolmannessa Mooseksen kirjassa (19:27) kehotetaan toimimaan pään karvoituksen suhteen seuraavasti:


title: Parta

text:
Kohdan perusteella juutalaiset eivät saa leikata partaa veitsellä tai partahöylällä, mutta sakset ja partakone ovat kuitenkin sallittuja. Israelissa partaisuus edustaa monille uskonnollisuutta, sillä ultraortodoksijuutalaiset pitävät partaa.
Kristinuskossa suhtautuminen partaan on vaihdellut aikojen kuluessa. Uudessa testamentissa ei parrasta puhuta mitään, joten papit ovat toisinaan tukeutuneet partaa koskevissa asioissa Vanhaan testamenttiin. Parran avulla eri kristillisten oppien noudattajat ovat joskus erottautuneet toisistaan: esimerkiksi 800-luvulla roomalaispapeilla oli parrat, mutta kreikkalaiset ajoivat partansa. Nykyisin kreikkalaisortodoksipapit puolestaan pitävät partaa. Amissien uskonlahkon miehet pitävät yleisesti partaa.


title: Parta

text: Suomessa ja lähialueilla on luterilaisten ja ortodoksien välillä ollut vuosisatainen ero partakulttuurissa. Ortodoksimiesten ei ole ajoittain ollut sallittua ajaa partaansa, kun taas parran ajoa tai siistimistä vaativa antiikin ihanteisiin pohjautuva ”länsimainen” kauneusihanne on ollut vallalla luterilaisilla alueilla.


title: Parta

text: Moni uskovainen muslimi pitää partaa, sillä islamin profeetta Muhammadilla oli parta. Joidenkin teologien mukaan parta on pakollinen, eikä sitä saa leikata, mutta sallivampiakin koulukuntia on. Koraanissa ei partaa mainita, mutta haditheista löytyy Muhammadin antamia partaa koskevia ohjeita, kuten zarathustralaisista papeista erottautumiseen tarkoitettu kehotus: "Olkaa erilaisia kuin polyteistit: antakaa parran kasvaa ja hoitakaa viiksiänne". Muhammadin sanotaan värjänneen partansa, joten jotkut muslimitkin värjäävät partansa hennalla punaiseksi. Koska parta liittyy islamissa uskonnollisuuteen, maalliset hallinnot ovat joskus pyrkineet vaikeuttamaan sen käyttöä, kuten esimerkiksi Tunisiassa.


title: Parta

text: Sellaiset sikhimiehet eivät koskaan leikkaa partaansa, jotka on vihitty "khalsaan" ja näin ovat antaneet lupauksen seurata kaikkia elämisen sääntöjä. Yksi näistä säännöistä käskee olemaan luonnollisesti sellainen kuin Jumala on luonut. Parran täytyy kuitenkin olla puhdas ja hoidettu. Myös moni vihkimätön sikhimies antaa parran kasvaa, koska parta kuuluu sikhi-identiteettiin. Jotkut Lännessä asuvat nuoret sikhimiehet ajavat parran käytännöllisistä syistä kuiten työnsaannin helpottamiseksi.


title: Parta

text: Suomen puolustusvoimien ohjesääntö 83:n mukaan miessotilaan on pidettävä hiukset, viikset ja parta ajettuina. Poikkeuksen tästä säännöstä saavat tehdä kertausharjoituksiin kutsutut olosuhteiden niin salliessa.


title: Parta

text: Parta on useissa kulttuureissa liitetty viisauteen, seksuaaliseen kyvykkyyteen, korkeaan asemaan tai vanhuuteen, mutta myös epäsiisteyteen ja eristäytymiseen.


title: Parta

text: Parran uskottiin olevan terveyden merkki. Eräs tietosanakirja kertoi 1800-luvulla, että parta suojeli reumatismilta ja keuhkoputkentulehdukselta. Saksalainen tutkija teki kokeen, jossa hän antoi 53 miehen ajaa partansa. Heti puolet näistä kertoi saaneensa nuhan tai hammassärkyä.


title: Parta

text: Suomalaisen sanonnan mukaan "Ei parta pahoille kasva, turpajouhet joutaville."


title: Parta

text: Kalevalassa parta on vanhuuden ja viisauden merkki:


title: Parta

text: Muinaiset kiinalaiset ajattelivat punaisen parran merkitsevän urhoollisuutta ja voimaa.


title: Parta

text: Benito Mussolini (1883–1945), italialainen fasistijohtaja, inhosi partoja. Hän väitti, että Rooman valtakunnan rappio alkoi siitä, kun miehet lakkasivat ajelemasta partaansa. Hänen mielestään parta oli ”muotia vanhassa turmeltuneessa maailmassa, jonka fasismi korvaa nuoruudella ja sileäksi ajetuilla kasvoilla”. Kuuban pitkäaikainen johtaja, kommunisti Fidel Castro puolestaan hyödynsi partaansa propagandan välineenä. Hän väitti säästävänsä kymmenen päivää vuodessa jättäessään partansa ajamatta, minkä ajan hän saattoi sen sijaan käyttää vallankumoukselliseen toimintaan.


title: Parta

text: Pisin koskaan mitattu parta, 5,33 metriä, oli norjalaissyntyisellä yhdysvaltalaisella Hans Langsethilla hänen kuollessaan vuonna 1927.


title: Parta

text: Skoonessa 1720-luvulla eräs tanskalainen matkaaja huomasi, että parran pituus kertoi, kuinka kauan mies oli ollut naimisissa. Skoonessa partaa ei ajeltu enää hääpäivän jälkeen. Pohjoisempana parta taas oli merkkinä iästä ja siitä, että maatila oli luovutettu jo vanhimmalle pojalle.


title: Parta

text: Ruotsalainen valtioneuvos Göran Eerikinpoika Ulfsparre (1544–1620) testamenttasi pitkän partansa käytettäväksi istuimen täytteiksi kirkoissa.


title: Ginirommi

text: Ginirommi (lyhenteeltään gini) on rommipeleihin kuuluva kahden hengen korttipeli, jossa kerätään kolmen tai neljän samanarvoisen kortin ryhmiä tai vähintään kolmen kortin värisuoria.


title: Brazzaville

text: Brazzaville [] tai [] on Kongon tasavallan pääkaupunki Kongo-joen pohjoisrannalla. Sen asukasluku oli vuoden 2007 laskennassa 1,37 miljoonaa. Arvio vuodelle 2013 oli 1,86 miljoonaa.


title: Brazzaville

text: Brazzavillea vastapäätä Kongo-joen etelärannalla sijaitsee Kongon demokraattiseen tasavallan pääkaupunki Kinshasa.


title: Brazzaville

text: Brazzaville sijaitsee Kongo-joen pohjoisrannalla vastapäätä kymmenen miljoonan asukkaan Kinshasaa. Se ulottuu jokivartta pitkin Stanley Poolista Djoué-joen haaraan, missä koskipaikka estää vesiliikenteen pidemmälle.


title: Brazzaville

text: Brazzavillen kaupunginosia kutsutaan piireiksi ("arrondissement"). Ne ovat: Makelekele, Bacongo, Mfilou, Poto-Poto, Moungali, Ouenzé ja Talangai. Lisäksi on yksi alue ("district"), jonka hallinnollinen asema on erilainen: l’Ile Mbamou.


title: Brazzaville

text: Brazzavillessä vallitsee trooppinen ilmasto. Keskilämpötila on ympäri vuoden noin 25 astetta. Kuiva kausi kestää kesäkuusta elokuuhun. Sateita saadaan eniten marras- ja huhtikuussa.


title: Brazzaville

text: Kongo-joen tulviminen aiheuttaa kaupungissa suuria ongelmia. Esimerkiksi marraskuussa 1999 ja marraskuussa 2006 sekä maaliskuussa 2014 rakennuksia tuhoutui tulvien lisäksi maanvyöryissä. Kymmeniä ihmisiä sai surmansa ja tuhansia menetti kotinsa.


title: Brazzaville

text: Ranskan palkkalistoilla työskennellyt syntyjään italialainen tutkimusmatkailija Pierre Savorgnan de Brazza perusti Brazzavillen vuonna 1880 Malebon altaan rannalle. Paikalla sijaitsi alun perin kylä nimeltä Nkuna, mutta kaupunki nimettiin perustajansa mukaan. Kaupungin kuuluminen Ranskalle vahvistettiin Berliinin konferenssissa vuonna 1884. Vuonna 1910 Brazzavillesta tuli Ranskan päiväntasaajan Afrikan pääkaupunki.


title: Brazzaville

text: Toisen maailmansodan aikana Brazzaville toimi väliaikaisesti Vapaan Ranskan pääkaupunkina, kun varsinainen Ranska oli natsien miehittämä. Vuonna 1944 Brazzavillessä järjestettiin Ranskan ja sen afrikkalaisten siirtomaiden kokous. Kokouksessa laadittiin Brazzavillen julistus, jossa luotiin pohja emämaan ja sen afrikkalaisten siirtomaiden sodan jälkeisille suhteille.


title: Brazzaville

text: Vuoteen 1960 saakka kaupunki oli jaettu eurooppalaiseen (keskusta) ja afrikkalaiseen osaan (Bacongo, Poto-Poto ja Makélékélé). Samana vuonna kaupungista tuli vastaitsenäistyneen Kongon tasavallan pääkaupunki.


title: Brazzaville

text: Vuonna 1980 Brazzaville erotettiin Poolin maakunnasta itsenäisesti kunnaksi, jolla on maakunnan status. Kongon sisällissota 1990-luvulla kaupungissa käytyine taisteluineen vaati satojen brazzavilleläisten hengen.


title: Brazzaville

text: Brazzavillen väestö on kasvanut nopeasti korkean syntyvyyden ja voimakkaan maaseudulta kaupunkiin suuntautuneen muuttoliikkeen takia.Brazzaville on monikielinen kaupunki. Yleisillä paikoilla, kuten toreilla ja kaupoissa, osataan kitubaa ja lingalaa. Kaupunginosat jakaantuvat kielten mukaan. Eteläiset kaupunginosat Makelekele ja Bacongo ovat kongojen asuttamia, ja niissä puhutaan kongon kielen murretta nimeltä "kilaadi". Keskiset kaupunginosat Mfilou, Poto-Poto ja Moungali ovat kituban kielen valta-aluetta. Pohjoisissa kaupunginosissa, Ouenzéssa ja Talangaissa, puhutaan lingalaa.


title: Brazzaville

text: Brazzavillessa on tekstiiliteollisuutta, se on rautatie- ja lentoliikenteen keskus ja siellä sijaitsee myös vuonna 1959 perustettu ranskankielinen yliopisto.


title: Brazzaville

text: Brazzavillessa on useita laiva- ja venesatamia Kongo-joella, rautatieyhteys Pointe-Noireen sekä kansainvälinen Maya-Mayan kansainvälinen lentoasema.


title: Brazzaville

text: Brazzavillen ystävyyskaupunkeja ovat:


title: Eroosio

text:
Eroosio on kallioperän ja maaperän kulumista veden, tuulen, mekaanisen kulutuksen tai jonkin muun maaperää kuluttavan tekijän tähden.
Laajassa merkityksessä eroosioon lasketaan mukaan myös irronneen aineksen kulkeutuminen veden tai tuulen mukana; suppeampi merkitys kattaa vain aineksen irtoamisen, jolloin raja rapautumiseen on häilyvä. Eroosion irroittaman aineksen kasautuminen on nimeltään sedimentaatiota, nämä kaksi prosessia yhdessä muokkaavat maastonmuotoja jatkuvasti.


title: Eroosio

text: Vesieroosiossa maaperää kalvaa liikkuva vesi. Rannikolla sitä aiheuttavat sekä kalliota vasten iskeytyvät aallot että aaltojen liikuttamat sora ja hiekka. Joen pohjassa eroosiota aiheuttaa sekä virtaava vesi että sen mukana kulkevat ainekset.


title: Eroosio

text: Jäätikköeroosiota aiheuttaa sekä liikkuvan jäämassan mukana kulkevat lohkareet, että jäätikön sulamisvesi joka tunkeutuu kiven rakoihin, jäätyy uudelleen ja laajenee, ja murtaa kivestä palasia jotka kulkeutuvat jäätikön mukana.


title: Eroosio

text: Tuulieroosiota ilmenee lähinnä kuivilla alueilla, missä tuuli irroittaa hiekkaa dyynien pinnasta, ja tuulen kuljettama hiekka hioo kallion pintaa. Dyyni liikkuu tuulen suuntaan, kun tuuli irrottaa hiekkaa tuulenpuolelta ja kasaa sitä suojanpuolelle.


title: Eroosio

text: Eroosio on ekosysteemille pienessä määrin terveellinen ja luonnollinen tapahtuma, mutta sitä ovat voimistaneet etenkin ihmisen aiheuttamat muutokset luonnossa. Tällaisia muutoksia ovat esimerkiksi metsien hakkuu, maatalous ja liikkumisen aiheuttama kuluminen. Eroosiossa maasta poistuu sellainen ainesosa, joka on herkkä kulumiselle ja kulkeutumiselle, esimerkiksi pienen raekokonsa tähden. Eroosion aiheuttaman kulutuksen, kuljetuksen ja kasaantumisen voimakkuus vaihtelee maaston ja eroosiota aiheuttavan ilmiön mukaan. Merkittävimmin Suomen kallioperässä ja maaperässä eroosiota aiheuttanut tapahtuma on ollut jääkausi. Eroosioon vaikuttavat tekijät voidaan jakaa kolmeen pääluokkaan: energia-, suoja- ja kestävyystekijöihin.


title: Eroosio

text: Energiatekijöihin kuuluvat eroosiota aiheuttavat ilmiöt. Tällaisia ilmiöitä ovat sade, tuuli, virtaava vesi ja jää, joiden potentiaalinen eroosiota aiheuttava voima vaihtelee pintarakenteiltaan ja kaltevuuksiltaan erilaisissa ympäristöissä.


title: Eroosio

text: Suojatekijöihin sisältyvät eroosiota estävät asiat, kuten kasvipeitteen laatu ja määrä, maankäyttö ja -hoito, sekä asutuksen tiheys. Suojatekijöitä voidaan parantaa lisäämällä eroosiota estäviä rakenteita esimerkiksi kattamalla paljas maa katteella.


title: Eroosio

text: Kestävyystekijöihin sisältyy maaperän eroosioherkkyys, maaperän veden suodattamiskyky ja maanparannusaineiden käyttö. Jos maaperä on tiivistä, eikä se läpäise vettä on selvää että aiheuttaa valuntaa ja sen mukana eroosiota. On huomattava että jotkin tekijät, kuten sade, voivat vähentää tai lisätä eroosiota. Jos sademäärä on pieni tai ei sada ollenkaan, kasvillisuus häviää ja maaperä on altis eroosiolle. Toisaalta runsaat sateet aiheuttavat voimakastakin vesieroosiota. Humidisissa olosuhteissa, joissa on runsaasti suojaavaa kasvillisuutta, eroosioherkkyys on huomattavasti pienempi kuin aridisissa olosuhteissa tai maaston ollessa paljas.


title: Eroosio

text: Eroosio aiheuttaa kuormitusta vesistölle, koska maa-ainesten mukana kulkeutuu ravinteita ja maa-ainesta vesistöihin.


title: Kinshasa

text: Kinshasa (vuoteen 1966 asti Léopoldville/Leopoldstad) on Kongon demokraattisen tasavallan suurin kaupunki ja pääkaupunki Kongo-joen eteläpuolella, Kongon tasavallan pääkaupunkia Brazzavillea vastapäätä.


title: Kinshasa

text: Kinshasa on yksi Saharan eteläpuolisen Afrikan suurimmista kaupungeista.


title: Kinshasa

text: Kinshasa sijaitsee Kongo-joen eteläpuolella 515 km Atlantin valtamerestä. Kinshasan tiheimmin asutulla alueella on kokoa noin 150 km². Kaupungin alaisella hallinnollisella alueella on kokoa yhteensä 9 965 km² ja siihen kuuluu myös suuria harvaan asuttuja alueita. Kongojoen vastarannalla on Brazzaville.


title: Kinshasa

text: Kinshasassa on kuuma ja kostea ilmasto. Lämpötilat ovat korkeat koko vuoden, sateita saadaan muulloin paitsi kesä-, heinä-, ja elokuussa.


title: Kinshasa

text: Kinshasan perusti vuonna 1881 amerikkalainen tutkimusmatkailija Henry Morton Stanley, joka työskenteli tuolloin Belgian kuningas Léopold II:lle. Léopold II:n mukaan nimetty Léopoldville oli seuraavien parinkymmenen vuoden ajan syrjäkylä, kunnes se yhdistettiin rautatiellä sisämaasatama Matadiin. Rautatie mahdollisti Léopoldvillen kehityksen kaupan keskuksena ja etenkin kumi, sekä muiden tuotteiden välietappina kun niitä kuljetettiin Kongon sisämaasta kohti markkinoita Euroopassa. Vastaavasti Euroopasta tuotuja tarvikkeita kuljetettiin Léopoldvillen kautta sisämaahan. Vuosien 1910 ja 1930 välillä Léopoldvillen kautta kuljetetun tavaran määrä nousi 19 000 tonnista lähes 275 000 tonniin. Vuonna 1923 Léopoldvillestä tuli Belgian Kongon pääkaupunki ja se kehittyi saman vuosikymmenen aikana tärkeäksi hallinnolliseksi keskukseksi. Toinen maailmansota katkaisi kaupungin yhteydet muuhun maailmaan, mikä pakotti paikallisen teollisuuden kehittymään paikallisia tarpeita varten. Kaupungille tyypillistä oli sen virkamiesten harjoittama muuttoliikkeen rajoittaminen. Afrikkalaisia miehiä palkattiin töihin Kongon maaseudulta, mikä johti kaupungin asukkaiden koostumiseen huomattavasti suuremmasta määrästä miehiä kuin naisia. Kaupungin asukasluku tuplaantui vuosien 1940 ja 1945, sekä uudestaan 1945 ja 1950 välillä. Vuonna 1960 Léopoldvillessä asui noin 400 000 asukasta.


title: Kinshasa

text: Kongo itsenäistyi 1960-luvun puolivälissä ja aiemmat muuttoliikkeen rajoitukset hävisivät, samalla kun maan sisäiset levottomuudet ajoivat ihmisiä kaupunkiin. Vuonna 1965 kenraali Joseph-Désiré Mobutu kappasi vallan ja pisti päätöksen levottomuuksille. Maa koki vallankaappauksen jälkeen useamman vuoden kestäneen taloudellisen kasvun ajan. Léopoldville nimettiin uudelleen Kinshasaksi kylän mukaan, joka oli sijainnut lähellä Léopoldvillen alkuperäistä perustamispaikkaa. 1970-luvun alussa afrikkalaistamispolitiikkaa jatkettiin ja kansalaisia vaadittiin esimerkiksi vaihtamaan nimensä afrikkalaisiin nimiin ja Kongon nimi muutettiin Zaireksi. Politiikan takia monet ulkomaalaiset yhtiöt lähtivät Zairesta ja maa ajautui talouskriisiin. Kinshasa jatkoi kasvuaan talousongelmista huolimatta, mutta sen kehitystä hankaloittivat huonosti toimiva julkinen sektori, jota joskus kutsuttiin kleptokratiaksi. Syyskuussa 1991 palkkoihinsa tyytymättömien sotilaiden mellakat Kinshasassa levisivät pian muihin kaupunkeihin ja johtivat ulkomaalaisten avustustenkin tyrehtymiseen. Sotilaat mellakoivat jälleen tammikuussa 1993. Vuoteen 1997 mennessä Kinshasan talous oli raunioina. Esimerkiksi Kinshasaan keskittynyt Kongon teollinen tuotanto puolittui. Laurent-Désiré Kabilan ja hänen ulkovaltojen tukemien joukkojensa onnistui lopulta syrjäyttää presidentti Mobutu vuoden 1997 toukokuussa.


title: Kinshasa

text: Kongo-joki on tärkeä kulkuväylä Kinshasan Kongossa. Se on purjehduskelpoinen Kinshasasta pitkälle ylävirtaan, mutta suuret kosket estävät purjehtimisen alavirtaan. Kosket kiertävä rautatie rakennettiin 1898 Matadiin, josta jokea voidaan purjehtia merelle saakka. Sekä rautatien että maanteiden kunnossapitoa on laiminlyöty sisällissodan aikana, mutta siirtymäajalla niihin on jälleen alettu panostaa. Vuonna 2006 Kinshasan liikennevirasto hankki yli sata uutta linja-autoa.


title: Kinshasa

text: Kinshasan kaakkoispuolella on N’Djilin kansainvälinen lentoasema.


title: Kinshasa

text: Vuonna 2012 kaupungissa on arvioitu olevan 9 396 700 asukasta. Kaupunkiin on muuttanut paljon väkeä etenkin 2000-luvulla pakoon maan muissa osissa olleita levottomuuksia. Vuonna 2015 karkea arvio väkiluvusta on kymmenen miljoonan asukkaan paikkeilla. Se on yksi Saharan eteläpuolisen Afrikan suurimmista kaupungeista.. Ranska on Kongon virallinen kieli, joten Kinshasaa nimitetään joskus maailman toiseksi suurimmaksi ranskankieliseksi suurkaupunkialueeksi Pariisin jälkeen. Todellisuudessa lingala on kaupungin yleiskieli, jota melkein kaikki osaavat yhteiskuntaluokkaan katsomatta. Lisäksi Kinshasassa puhutaan kongoa ja muita paikallisia kieliä.


title: Orsan kunta

text: Orsan kunta () on Taalainmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Taalainmaahan. Kunnan keskustaajama on Orsa.


title: Orsan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 730,79 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 6 750 henkeä (31.12.2015).


title: Orsan kunta

text: Orsan pohjoisosassa sijaitsee Orsan suomalaismetsä (). Orsa on pohjoiskarjalaisen Liperin ystävyyskunta.


title: Orsan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 11,07 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Orsan kunta

text: Orsan kunta kattaa nykyään saman alueen kuin vuonna 1863, jolloin vanha Orsan pitäjä muutettiin maalaiskunnaksi. Sille ei tehty siis mitään muutoksia vuosien 1952 ja 1971 kuntauudistuksissa. Keskustaajama Orsa oli taajaväkinen yhdyskunta vuosina 1902–1966.


title: Orsan kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 57 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 55 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Orsan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 160 900 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 70 000 kruunua.


title: Orsan kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Orsan kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Orsan kunta

text: Kunnassa on kaksi taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 80,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 319 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Orsan kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Orsan kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Orsan kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista Digerberget ja Hansjö ovat sittemmin kasvaneet yhteen Orsan taajaman kanssa.


title: Orsan kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Orsan kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Orsan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Orsan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Orsan piiri.


title: Orsan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Orsan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Ludvikan kunta

text: Ludvikan kunta () on Taalainmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Taalainmaahan. Kunnan keskustaajama on Ludvika.


title: Ludvikan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 490,37 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 26 362 henkeä (31.12.2015).


title: Ludvikan kunta

text: Ludvika on laulaja Jari Sillanpään ja entisen kansanedustajan Lyly Rajalan syntymäkunta.


title: Ludvikan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 9,16 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Ludvikan kunta

text: Ludvikan taajaväkinen yhdyskunta perustettiin Ludvikan maalaiskuntaan vuonna 1901. Vuonna 1915 se erotettiin Ludvikan kauppalaksi, joka muutettiin kaupungiksi jo vuonna 1919. Jäljelle jääneeseen Ludvikan maalaiskuntaan ja Norrbärken maalaiskuntaan perustettiin vuonna 1918 uusi taajaväkinen yhdyskunta, Marnäs. Se liitettiin Ludvikan kaupunkiin vuonna 1925. Tämän jälkeen aluejako pysyi pitkään samana, eikä se muuttunut vuoden 1952 kuntauudistuksessakaan. Ludvikan maalaiskunta liitettiin kaupunkiin vuonna 1963. Nykyinen Ludvikan kunta muodostettiin vuonna 1971 yhdistämällä kaupunki sekä Grangärden ja Säfsnäsin maalaiskunnat.


title: Ludvikan kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Ludvikan kaupungin vaakuna. Myös kaikilla kolmella maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Ludvikan kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 756 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,9 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Ludvikan kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 7,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 148 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,8 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Ludvikan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 179 439 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 51 000 kruunua.


title: Ludvikan kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Ludvikan kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Ludvikan kunta

text: Kunnassa on 12 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 88,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 083 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Ludvikan kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Ludvikan taajamassa on 14 498 asukasta, ja se kuuluu pieniltä osin myös Smedjebackenin kuntaan. Persbon taajaman nimenä on joskus ollut myös Övre Persbo.


title: Ludvikan kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Ludvikan kunta

text: Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Tuna-Hästberg kuuluu osin myös Borlängen kuntaan.


title: Ludvikan kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Ludvikan kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Ludvikan kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Ludvikan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Ludvikan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Ludvikan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Ludvikan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Sähköruoska

text: Sähköruoska on taskulamppua muistuttava sähköinen laite, joka käytetään karjanohjaukseen. Sähköruoskassa on katkaisimella ja tehonsäätimellä varustettu kahva ja varren päässä kaksi metallista kosketuspintaa. Usein virranlähteenä ovat paristot, vaikka myös verkkovirralla toimivia versioita on kehitetty. Niitä käytetään pääasiassa karjan ajamiseen.


title: Sähköruoska

text: Sähköruoskia on käytetty yleisesti myös kidutusvälineenä. Kun sähköruoskan kosketuspinnat painetaan uhrin kehoa vasten ja sähkö kytketään, sähkövirta kulkee kosketuspintojen välillä aiheuttaen (voimakkuudestaan riippuen) kipua ja mahdollisesti palovammoja. Useimmat sähköruoskat yltävät myös vaatteiden läpi ja paljaaseen ihoon ne aiheuttavat selvästi näkyviä jälkiä. Sähköruoska on "turvallinen", sillä sen sähkövirta ei ulotu syvälle kudoksiin. Se voi kuitenkin aiheuttaa sydänpysähdyksen suoraan sydämen kohdalla selässä tai rintakehässä käytettynä. Sähköruoskia on väitetty käytettävän jopa uhrin suuhun tai sukupuolielimiin.


title: Sähköruoska

text: Amnesty International on vaatinut länsimaita, varsinkin Yhdysvaltoja ja EU:ta, kieltämään kidutusvälineiksi luokiteltujen sähköruoskien, karjapiiskojen ja sähköaseiden viennin. Niiden käyttö tiedetään yleiseksi monissa Lähi-idän valtioissa sekä Tiibetissä ja Kiinassa. Eräissä maissa sähköruoskia ja karjapiiskoja väitetään käytetyn mellakantorjuntaan.


title: Kroatian kieli

text: Kroatian eli kroaatin kieli on on eteläslaavilaisten kielten läntiseen haaraan kuuluvan serbokroaatin kielen Kroatiassa käytettävä standardoitu muoto. Saman kielen muita standardeja ovat serbian kieli, bosnian kieli ja montenegron kieli. Kroatiaa puhuu äidinkielenään 5,5 miljoonaa ihmistä, joista 3,98 miljoonaa asuu Kroatiassa.


title: Kroatian kieli

text: Kroaatin kieli kuuluu slaavilaisten kielten eteläslaavilaiseen läntiseen haaraan. Kroaatin kirjallinen traditio on syntynyt latinalaisen kirjaimiston katolisen kulttuuritradition yhteydessä kun taas serbia on pohjautunut kyrillisin kirjaimin kirjoitettuun kirkkoslaavin paikalliseen varianttiin ja serbialainen kirjallinen kulttuuri ortodoksiseen kulttuuritraditioon.


title: Kroatian kieli

text: Kroatian kieli jakautuu kolmeen päämurteeseen: štokaaviin, kajkaaviin ja čakaaviin, joista kirjakieli perustuu štokaavin murteeseen, nimenomaan sen itähertsegovinalaiseen muotoon, joka valittiin kirjakielen perustaksi kun serbialle ja kroatialle kehitettiin yhteistä kirjakieltä 1850-luvulta lähtien.


title: Kroatian kieli

text:
Kajkaavi on laajasti maan pohjoisosissa puhuttu murre, joka muistuttaa sloveenia.
Sen puhujien onkin helpompi ymmärtää sloveenia kuin kroatiaa. Sen nimi tulee mitä-pronoministä "kaj". Čakaavia puhutaan Adrianmeren rannikon saarilla ja Istriassa. Tämä murteen puhujien on vaikea ymmärtää štokaavia, lisäksi johtuen laajasta maantieteellisestä ulottuvuudesta ja eristäytyneisyydestä Välimeren saarille murteen sisäiset erot ovat pohjoisen ja etelän välillä ovat suuria. Murre on saanut nimensä mitä-pronominin "ča" mukaan.


title: Kroatian kieli

text: Štokaavissa on lisäksi kolme erillistä lausuntatapaa (izgovor), jotka johtuvat muinaisslaavilaisen jat-kirjaimella merkityn äänteen muuttumisesta. Ekaavissa (ekavica) jat on muuntunut e-äänteeksi, (i)jekaavissa (ijekavica) (i)je-äänteeksi ja ikaavissa (ikavica) i-äänteeksi, mistä näiden nimitykset myöskin tulevat. Kroatian kirjakieli perustuu ijekaavin ääntämiseen, kun ekaavi on leimallisesti serbialainen lausuntatapa. Ikaavia käytetään paikoin Kroatiassa, mutta ei kirjakielen asemassa.


title: Kroatian kieli

text: Kroaatin kieli on pääpiirteissään säilyttänyt kantaslaavin sija- ja sukujärjestelmän. Siinä on seitsemän sijamuotoa (nominatiivi, vokatiivi, genetiivi, akkusatiivi, lokatiivi, datiivi ja instrumentaali) ja kolme sukua (maskuliini, feminiini ja neutri).


title: Kroatian kieli

text: Kroaatin kielessä on 30 foneemia, joista 5 vokaalia ja 25 konsonanttia. Kirjoittaessa käytetään Ljudevit Gajin tekemää Jan Husin tšekin kielen kirjoitusjärjestelmään perustuvia latinalaisia ja pääasiassa olevia foneemisia aakkosia:


title: Kroatian kieli

text: Kroaatissa esiintyy myös erityinen intonaatio eli sävelkulku, joka erottaa homografit toisistaan — vokaali voi siis olla joko pitkä tai lyhyt (aivan niin kuin suomen kielessä), ja kun vokaali painotetaan niin se lausutaan laskevalla tai nousevalla toonilla. Sanaintonaatioita on yhteensä neljä: lyhyt laskeva   ̏ (kaksoisgravis), lyhyt nouseva ` (gravis), pitkä laskeva ˘ (ylösalaisin käännetty breve eli lyhyysmerkki), ja pitkä nouseva ´ (akuutti). Painottamattomat pitkät vokaalit merkitään pituusmerkillä ¯, ja painottamattomia lyhyitä vokaaleja ei merkitä millään tarkkeella. Näitä tarkkeita ei kuitenkaan käytetä arkikirjoituksessa.


title: Kroatian kieli

text: Kielimuodolla, jota nykyisin kutsutaan kroaatin kieleksi, on historiansa aikana ollut useita eri nimiä. Sitä on kutsuttu eri aikoina mm. nimillä "ilirski", "slavonski", "dalmatinski", "srpskohrvatski/hrvatskosrpski" ja "srpski ili hrvatski/hrvatski ili srpski".


title: Kroatian kieli

text: 1300–1400-luvulle asti kroaatin kirjakielen kehitys perustui glagoliittisilla kirjaimilla kirjoitettuun kroatialaiseen versioon kirkkoslaavista. 1400-luvulla alkoi kehittyä paikallisia kirjallisia traditioita, jotka perustuivat paikallisiin murreryhmiin čakaaviin, kajkaaviin ja läntiseen štokaaviin, joka jakautui vielä ijekaaviseen, ekaaviseen ja ikaaviseen varianttiin. Ensimmäinen yleisempi kirjakieli pohjautui čakaaviin ja tuli tunnetuksi 1500-luvulla Marko Marulićin näytelmästä "Judita" (1521), jota pidetään kroatialaisen kansallisen kirjallisuuden perustana.


title: Kroatian kieli

text: Voimakkaat murre-erot tekivät vaikeaksi yhtenäisen kirjakielen luomisen. Dubrovnikin alueen štokaavinen kirjallisuus oli kuitenkin arvostettua yli murrerajojen, ja 1800-luvun alussa kiinnostus štokaaviin perustuvan kirjakielen kehittämiseen kasvoi. Erityisesti yhtenäisen kirjakielen kehittämiseen kannusti poliittinen tilanne – pelko kulttuurisesta assimilaatiosta unkarilaisiin.


title: Kroatian kieli

text: 1800-luvulla panslavismin hengessä toiminut illyristinen liike ja sen johtohahmo Ljudevit Gaj pyrkivät yhdistämään kaikki eteläslaavit (ensisijaisesti sloveenit, kroaatit ja serbit) yhteisen illyyri-nimikkeen alle. He toivoivat myös, että Ljudevit Gajn kehittelemästä uudesta kirjoitussysteemistä ja štokaavin ijekaaviseen varianttiin perustuvasta kirjakielestä tulisi koko alueen yhteinen kieli.


title: Kroatian kieli

text: Kroatian kirjakielen pohjaksi tuli kuitenkin lopulta serbialaisen Vuk Karadžićin luoma, štokaaviin pohjautuva kielioppi. Vuonna 1850 useat kroatialaisen älymystön edustajat yhdessä Karadžićin ja toisen serbin Đura Daničićin kanssa allekirjoittivat Wienin kirjakielisopimuksen ("Bečki književni dogovor"), jossa hyväksyttiin Karadžićin ortografiset periaatteet. Yhteisellä kirjakielipohjalla serbien kanssa oli helpompi nousta vastustamaan unkarilaistamista.


title: Kroatian kieli

text: Sopimuksen hyväksyminen ei kuitenkaan vielä tarkoittanut uuden standardin omaksumista kroaattien tai serbien keskuudessa. Se kohtasi paljon vastustusta, eivätkä edes kaikki sopimuksen allekirjoittajat noudattaneet uutta standardia. Sopimusta voikin pitää enemmän serbien ja kroaattien kansallisen yhtenäisyyden ja siihen kuuluvan yhteisen kielen julistuksena kuin serbokroaatin tai kroatoserbian perustamisasiakirjana. Varsinainen kirjakielen standardointi tapahtui polarisoidusti Serbian ja Kroatian keskuksissa.


title: Kroatian kieli

text: Jugoslavian perustamisen myötä syntynyt oppi kansallisesta yhtenäisyydestä ("narodno jedinstvo") kielsi kaikki kroaattien, serbien ja sloveenien väliset kansalliset tai kielelliset erot. Jugoslavian keskusvaltainen politiikka herätti kuitenkin vastustusta kroaattien keskuudessa, jotka kokivat, että heidät pyrittiin assimiloimaan serbeihin. Sotien välisenä aikana syntynyt käsitys, että kroaatit eivät ole kielellisesti tasa-arvoisessa asemassa serbien kanssa, hajotti kielipoliittista yhtenäistämisohjelmaa.


title: Kroatian kieli

text: Toisen maailmansodan aikana luotiin saksalaisten suojeluksessa vuonna 1941 Kroatian itsenäinen valtio NDH ("Nezavisna Država Hrvatska"). Aikaisempien yhdistämispyrkimysten vastapainoksi pyrittiin nyt erottamaan kroaatin kirjakieltä mahdollisimman paljon serbiasta. Kirjakieleen tuotiin vuonna 1942 takaisin vuotta 1892 edeltänyt etymologinen ortografia ("Koriensko pisanje").


title: Kroatian kieli

text: Kroaatin sanastoa kehitettiin mahdollisimman puristiseen suuntaan, ja jokapäiväiseen kielenkäyttöön alettiin palauttaa aikaisemmin käytössä olleita kroatialaisina pidettyjä sanoja. Erityisesti serbismeinä pidettyjä sanoja pyrittiin poistamaan kielestä. Sellaisten sanojen tilalle, joilla ei ollut olemassa kroatialaista vastinetta, luotiin suuri joukko uudissanoja. Voimakas purismi herätti kuitenkin paljon vastustusta, eikä tämän aikakauden laina- ja uudissanoista yhtään juurtunut jokapäiväiseen kielenkäyttöön. Kirjakielestäkin ne poistettiin vuonna 1945 saksalaisvallan ja NDH:n kaaduttua.


title: Kroatian kieli

text: Toisen maailmansodan jälkeen muodostettu sosialistinen Jugoslavian kansantasavalta (vuodesta 1963 alkaen Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta) perustui ainakin näennäisesti kaikkien sen kansallisuuksien tasa-arvoisuuteen. Tähän sisältyi kaikkien kansojen – ainakin niiden, jotka Jugoslaviassa käsitettiin kansoiksi – oikeus käyttää omaa kieltään. Vuoden 1945 perustuslaissa tunnustettiin neljä virallista kansallista kieltä: serbia, kroaatti, sloveeni ja makedonian kieli. Kielikysymys nousi kuitenkin taas esiin 1950-luvulla, jolloin alettiin uudestaan keskittää hallintoa ja yhtenäistää kieltä.


title: Kroatian kieli

text: Serbialainen kirjallisuusjärjestö Matica Srpska järjesti joulukuussa 1954 johtavien asiantuntijoiden tapaamisen Novi Sadissa. Siellä syntyneessä sopimuksessa ("Novi Sadski dogovor") vahvistettiin latinalaisen ja kyrillisen kirjaimiston sekä ijekaavisen ja ekaavisen variantin tasa-arvoinen asema. Samalla siinä kuitenkin painotettiin, että serbien, kroaattien ja montenegrolaisten puhuma kieli oli yksi ja sama. Samoin todettiin kirjakielen suhteen. Sillä katsottiin kuitenkin olevan kaksi varianttia.


title: Kroatian kieli

text: Novi Sadin sopimus ei kuitenkaan ollut kaikkien mieleen. Vastustajat tarttuivat erityisesti dokumentin ilmaisuun saman kielen kahdesta variantista. Maaliskuussa 1967 joukko johtavia kroatialaisia kulttuurihenkilöitä julkaisi kroaatin kirjakielen nimestä ja asemasta julistuksen ("Deklaracija o nazivu i položaju hrvatskog književnog jezika"), jossa vaadittiin kroaateille oikeutta kutsua omaa kieltään kroaatiksi. Allekirjoittajien joukossa oli monia, jotka olivat aikaisemmin olleet allekirjoittamassa Novi Sadin sopimusta.


title: Kroatian kieli

text: Vuonna 1974 Jugoslavian perustuslakiin kirjattiin, että kroaatin kirjakieli oli Kroatian sosialistisen tasavallan virallinen kieli.


title: Kroatian kieli

text: Kroatian itsenäistyttyä vuonna 1991 kroatian kieltä on pyritty kehittämään puristisempaan suuntaan ja erilaisia serbismejä on pyritty poistamaan sanastosta ja korvaamaan niitä muun muassa NDH:n aikaisilla uudissanoilla.


title: Milovan Ðilas

text: Milovan Đilas (Милован Ђилас, usein myös Milovan Djilas, 12. kesäkuuta 1911 Podbišće, Montenegro – 20. huhtikuuta 1995 Belgrad) oli montenegrolainen kommunistipoliitikko ja teoreetikko Jugoslaviassa. Hän taisteli saksalaisia miehittäjiä vastaan kommunistien riveissä toisen maailmansodan aikana. Djilas nousi Jugoslavian Kommunistisen Puolueen johtoportaaseen Titon hallinnon aikana.


title: Milovan Ðilas

text: Djilas syntyi Montenegrossa, hän liittyi Belgradin yliopiston opiskelijana Jugoslavian kommunistipuolueeseen 1930-luvun alussa. Hän oli poliittinen vanki vuosina 1933–1936. Hänet valittiin kommunistipuolueen keskuskomiteaan ja hänestä tuli Politbyroon jäsen vuonna 1940.


title: Milovan Ðilas

text: Natsi-Saksan, Fasisti-Italian ja muiden liittolaisten hyökkäyksessä Jugoslavian Kuninkaallinen armeija kukistettiin huhtikuussa 1941. Djilas auttoi Titoa järjestämään partisaanien vastarintaa, ja hän oli vastarintaliikkeen johtaja sodan aikana. Seuraavassa Saksan hyökkäyksessä Neuvostoliittoon (operaatio Barbarossa) 22. kesäkuuta 1941 Jugoslavian keskuskomitea päätti aloittaa kansannousun Saksan miehitystä vastaan.


title: Milovan Ðilas

text: Djilas lähetettiin Montenegroon järjestämään ja aloittamaan sotatoimet italialaisia miehittäjiä vastaan. Kansannousu johti kansallisuudeltaan yhtenäisempien ja laajempien Montenegron osien vapautumiseen. Djilas työskenteli Montenegrossa marraskuuhun asti, jolloin hän lähti vapauttamaan Užicen kaupunkia Serbiassa, missä hän työskenteli puolueen sanomalehdessä Borbassa.


title: Milovan Ðilas

text: Djilas lähetettiin tapamaan Stalinia Neuvostoliittoon vuonna 1944. Djilas taisteli partisaanien joukossa Belgradin vapautuksessa Saksan armeijalta. Jugoslavian Sosialistisen Kansantasavallan perustamisen yhteydessä Djilasista tuli varapresidentti Titon hallituksessa. On yleisesti ajateltu että Djilasilla ei ole suoraa tai epäsuoraa yhteyttä Bleiburgin massamurhiin. Hänestä tuli Stalinin arvostelija, johtuen Stalinin pyrkimyksistä lisätä Moskovan valtaa Jugoslaviassa. Djilas lähetettiin uudelleen tapamaan Stalinia vuonna 1948, sovittamaan Moskovan ja Belgradin välisiä erimielisyyksiä. Vuotta myöhemmin, Jugoslavia katkaisi suhteensa Neuvostoliittoon ja erosi Kominformista.


title: Milovan Ðilas

text: Djilas mainittiin usein Titon mahdollisena seuraajana, ja hän olikin noussut varapresidentiksi vuonna 1953, mutta saman vuoden lopulla hän oli alkanut kirjoittaa Titon-vastaisia artikkeleita Borba-lehteen. Niissä hän vaati lisää demokratiaa puolueessa ja Jugoslaviassa sekä korruption poistamista. Tito ja muut johtavat jugoslavialaiset kommunistit näkivät kirjoitusten olevan uhkana asemalleen ja vuoden 1954 tammikuussa Djilas erotettiin hallituksesta ja kaikista puolueen tehtävistä hänen esittämisensä syytösten vuoksi.