title: Kartoitus

text: Maapallo voidaan kuvata oikein suhtein vain ellipsoidin muotoiselle kartalla, joten tasolla olevat kartat ovat aina vääristyneitä. Ellipsoidi (erikoistapauksenaan pallo) on mahdollista kuvata tasolle eri tavoin. Kaikkia matemaattisia funktio, joilla kaarevan pinnan koordinaatit muunnetaan tasolle kutsutaan projektioiksi. Karttaprojektioiden ymmärtämistä varten kuvaus on mahdollista esittää siten, että se tapahtuu tasolle, lieriölle ja kartiolle. Tällöin puhutaan muun muassa taso-, lieriö- ja kartioprojektioista. Tämä ei kuitenkaan riitä kuvaamaan kuin osan karttaprojektioista.


title: Kartoitus

text: Kuten Gauss todisti, niin pallolta tasoon kuvattu maapallon pinta on aina vääristynyt. Vääristymä näkyy joko pinta-alojen, kulmien tai etäisyyksien suhteen. Tämän takia projektiot pyrkivät usein pitämään yhden tai kaksi näistä todellisena tai vain vähän vääristyneenä. Projektiotavan mukaan kartta voikin olla joko oikeapituinen, oikeakulmainen tai oikea-alainen. Tarkoissa kartoissa virhe on käytännössä huomaamaton, mutta etenkin maailmankartoissa kaukana päiväntasaajasta sijaitsevat alueet ovat usein vääristyneitä.


title: Kartoitus

text: Suomen viimeisin terrestrinen vertauskehys on EUREF-FIN. Julkisen hallinnon suosituksessa määrätään, että tämän kanssa valtakunnallisissa kartastotöissä ja paikkatietopalveluissa pitää olla tuettuna poikittainen Mercatorin projektio. Vastaavasti, sovelluksissa, joissa pinta-alojen pitää säilyä vääristymättöminä, kuten yleensä tilastotiedon kuvauksissa, pitäisi käyttää Lambertin atsimutaalista pinta-alatarkkaa karttaprojektiota, ja kuvauksissa, joissa mittakaava on pienempi kuin 1:500 000, pitäisi käyttää Lambertin kulmatarkkaa kartioprojektiota.Merikarttojen käytössä on sinisen värisissä merikartta EUREF-FIN (vaikka julkaisuissa lukisi virheellisesti WGS 84) ja vanhoissa vihreän värisissä merikartoissa Kartastokoordinaattijärjestelmä. Kummassakin tapauksessa merikarttojen karttaprojektio on Mercatorin projektio.


title: Kartoitus

text: Varhaisimpia maantieteellisiä karttoja laativat muinaiset egyptiläiset, babylonialaiset ja foinikialaiset. Vanhin tunnettu kartta on babylonialainen savitaulukartta noin vuodelta 2500 eaa.


title: Kartoitus

text: Pohjan tieteelliselle kartografialle loi kreikkalainen Eratosthenes (n. 276–194 eaa.) ottamalla käyttöön pituus- ja leveyspiirit sekä arvioimalla maapallon ympärysmitan.


title: Kartoitus

text: Suomen nykyistä aluetta on kuvattu pohjoista Eurooppaa esittävissä kartoissa jo kauan ennen kuin alue vakiintui poliittisesti ja kulttuurillisesti. Tunnetuimpia varhaisia karttoja ovat Jacob Zieglerin 1532, Olaus Magnuksen ("Carta marina") 1539 ja Gerhardus Mercatorin 1595 kartat sekä Andreas Bureuksen kartta 1626.


title: Kartoitus

text: Suomessa tehtiin 1700-luvun lopusta alkaen kylittäin ja jakokunnittain isonjaon karttoja, jotka yleensä antavat erittäin tarkan ja monipuolisen kuvan kartoitusajankohtansa maisemasta ja maankäytöstä ja sisältävät runsaasti myös muun muassa paikannimiä. Jo 1700-luvulla tehtiin myös ensimmäiset lehtijakoiset kartat, jotka olivat sotilaskarttoja.


title: Kartoitus

text: 1900-luvulla lehtijakoisia karttoja Suomessa olivat 1910–1950-luvuilla tehdyt Suomen talodellinen kartta 1:100 000, pitäjänkartta 1:20 000 sekä topografiset kartat 1:20 000 ja 1:100 000. 1940-luvulta alkaen pitäjänkartat ja topografikartat korvattiin Peruskartalla 1:20 000.


title: Kartoitus

text: 2000-luvulla historiallisia karttoja on myös saatettu digitaaliseen muotoon ja julkaistu internetissä.


title: Kartoitus

text: Maastokartoitus on maastokohteiden ja -muotojen tallentamista takymetrillä, laserskannauksella tai vaihtoehtoisesti GPS-laitteistolla.


title: Kartoitus

text: Ennen kartoittamisen alkua takymetri täytyy orientoida tiettyyn koordinaatistoon maastossa sijaitsevien pisteiden avulla. Takymetri voidaan tasata tunnetun pisteen päälle (tunnettu asemapiste) tai vapaasti maastoon (vapaa asemapiste). Tasauksen jälkeen takymetriltä tähdätään ensimmäiselle tunnetulle pisteelle, jossa toinen mittamies seisoo prisman kanssa. Nykyaikaisissa takymetreissä on seurantalaite joka hakee prisman monen sadan metrin päästä. Samoin radio-ohjattava robottitakymetri tekee käytännössä toisen mittamiehen tarpeettomaksi, koska sama henkilö voi kantaa mukanaan prismasauvaa ja takymetrin ohjaamiseen tarvittavaa laitteistoa maastotietokoneineen. Takymetri mittaa prismaan etäisyyden ja vaaka- sekä pystykulman. Tämän jälkeen suoritetaan toinen mittaus toiselle tunnetulle pisteelle, jonka jälkeen takymetri pystyy jo laskemaan itsellensä koordinaatit sekä tietämään pohjoissuunnan. Nyt takymetri on valmis kartoitukseen ja toinen mittamies voi mennä osoittamaan prismalla kartoitettavan maastokohteen. Takymetriä käyttävä mittamies määrittelee tarvittaessa kartoitettavalle maastokohteelle tyypin, tunnuksen, pistenumeron (yleensä automaattinen) ja viivatunnuksen, jos kohde on viivamainen. Tarvittaessa apuna voidaan käyttää mittanauhaa. Lopuksi kartoitukset puretaan tietokoneelle ja niitä editoidaan hieman.


title: Kartoitus

text: Orientoinnissa käytettävät pisteet ovat yleensä olemassa olevia kiintopisteitä (esimerkiksi pultti kalliossa, naula asfaltissa) pistekorteista ilmenevine koordinaattitietoineen. Takymetrin orientointia varten voidaan myös tehdä väliaikaisia apupisteitä joko GPS-laitteistolla tai sitten tallentamalla piste edellisestä orientoidusta asemapisteestä käsin. Tällaisia mittamiesten rakentamia apupisteitä voidaan toisinaan havaita muun muassa teiden reunamilta.


title: Kartoitus

text: GPS-laitteistolla voidaan myös saada xyz-koordinaattitiedot pisteelle suoraan ilman takymetrin käyttöäkin, tämä tosin vaatii varsin avointa maastoa jossa näkyvyys satelliitteihin on hyvä. Myös virhemarginaalissa voi olla muutamien millien heittoja mittaustekniikasta ja olosuhteista johtuen. GPS tarjoaa kuitenkin monesti takymetriä nopeamman mittaustavan etenkin projekteissa joissa ei vaadita tiheää pistepilveä maastomallin rakentamiseksi tai joissa absoluuttisesta mittaustarkkuudesta voidaan joustaa.


title: Kartoitus

text:
Tieteenalaa joka tutkii kartoituksen tehtäviä, menetelmiä ja ongelmia kutsutaan kartografiaksi tai karttaopiksi. Perinteisen kartografian lisäksi, joka tutkii lähinnä paikkatietojen visualisointia paperikarttojen muodossa, on viime aikoina vahvasti kehittynyt geoinformatiikka, ala, joka tutkii digitaalisessa
muodossa olevien paikkatietojen valmistusta ja käyttöä. Kartografian tärkeät tutkimusaiheet ovat yleistys ja metadata.


title: Kartoitus

text: Kartoituksessa käytettyjen koordinaattien oikeellisuutta varmistetaan geodesian menetelmien avulla. Kartoitettavan alueen yli on ensin mitattava runkoverkko, jolla riittävä geometrinen oikeellisuus varmistetaan. Eritasoisten runkoverkkojen hierarkian alapäässä löytyy kartoitusmittaus, lukuisten kartoitettavien yksityiskohtien mittausta maastossa.


title: Kartoitus

text: Nykyisin käytetyin runkomittaustekniikka on GPS, mutta suosittu kartoitusmittaustekniikka on edelleen stereokartoitus, jolloin yksityiskohtien mittaus tapahtuu stereokuvaparien muodostamassa ns. stereomallissa. Jälkirekognosointi on silloin aina tarpeen, koska kaikki yksityiskohdat eivät näy ilmakuvista.


title: Sisu

text: Sisu on sitkeää, hellittämätöntä tahdonvoimaa, sinnikkyyttä, lannistumattomuutta. Sanonta ”paha sisu” taas viittaa kiivaaseen, pahaan luonteenlaatuun..


title: Sisu

text: Sisun käsite on osa suomalaista kansallisidentiteettiä. Käsitys, että suomalaiset ovat pitkälti luonnonolojen vuoksi sisukkaampia kuin useimmat muut kansat, tuli laajalti tunnetuksi 1900-luvun alkuvuosikymmeninä, mihin vaikutti erityisesti suomalaisten kestävyysjuoksijoiden suuri menestys olympialaisissa ja muissa kansainvälisissä urheilukilpailuissa. Entistäkin tunnetummaksi käsite suomalainen sisu tuli sittemmin talvisodan aikana. Ulkomaalaiset kirjeenvaihtajat ja toimittajat selittivät, että sana sisu kuvasi parhaiten Suomea. New York Times -lehti kirjoitti sisusta: "sisu-sana oli ihmeellisin heidän sanoistaan.".


title: Sisu

text: Kirjassaan "Eräelämän perinteitä" (1944) Sakari Pälsi liittää sisun suomalaisten parituhatvuotisen raivauskauden aikana kehittyneeseen luonnonvoimia uhmaavaan yritteliäisyyteen ja raatajaluonteeseen. Pälsin mukaan sisu voitaisiin määritellä ”voimaksi, jolla yritetään mahdottomia, mutta ei epätoivoisesti taistellen eikä sokeasti purren”. Sisu ei ole ”desperadomieltä” eivätkä sille ole ominaista ”hysteeriseen järkkymykseen” pohjautuvat tehokkaat äkki-iskut. ”Näistä epäterveistä energian tiivistymistä sisu eroaa elämänuskalluksensa ja voitontoivonsa puolesta", Pälsi kirjoitti. "Tiukassa paikassa sisu sanoo: mahdottomalta näyttää, mutta koetetaan kuitenkin. Ja sitten koetetaan – ja voitetaan.”


title: Suprajohde

text: Suprajohtavuus tarkoittaa ominaisuutta, jossa riittävän alhaisessa lämpötilassa joidenkin aineiden resistiivisyys katoaa ja havaitaan Meissnerin ilmiö. Suprajohteessa sähkövirta etenee häviöttömästi ja ulkoinen magneettivuo ei pysty tunkeutumaan materiaaliin. Lämpötilan pitää olla alle kullekin suprajohteelle ominaisen kriittisen lämpötilan "T". Myöskään sähkövirran tiheys ja magneettivuon tiheys eivät saa ylittää kullekin aineelle ominaista arvoa tai suprajohtavuus katoaa.


title: Suprajohde

text: Suprajohtavuuden löysi hollantilainen Heike Kamerlingh Onnes vuonna 1911 tutkiessaan nesteheliumilla jäähdytetyn elohopean sähkönjohtavuutta. Kokeessa elohopean ominaisvastus katosi äkisti 4,2 K:n lämpötilassa.


title: Suprajohde

text: Usein esitetyn hypoteesin mukaan kaikki metalliset alkuaineet muuttuvat joko ferromagneettisiksi tai suprajohteiksi kun lämpötilaa viedään kohti absoluuttista nollapistettä eli kohti 0 K:n lämpötilaa eli −273,15 °C:a. Näin on havaittu useimpien alkuaineiden kohdalla – kummankaanlaista järjestynyttä olomuotoa ei vielä ole löydetty esimerkiksi kuparista.


title: Suprajohde

text: Suprajohteet voidaan jakaa tyypin I ja tyypin II suprajohteisiin. Tyypin I suprajohteet, jotka yleensä ovat puhtaita alkuaineita, menettävät magneettivuon tiheyden kasvaessa suprajohtavuutensa yhtäkkiä, yleensä jo melko heikossa magneettikentässä, tyypin II suprajohteet, jotka ovat seoksia, sitä vastoin vähitellen. Metalliseoksilla myös lämpötila, jonka alapuolella ne ovat suprajohtavia, on usein korkeampi kuin niissä esiintyvillä puhtailla alkuaineilla.


title: Suprajohde

text: On myös väitetty, että neutronitähden ydin olisi suprajohteinen.


title: Suprajohde

text: Aineessa, jonka sähkönjohtavuus on rajaton, ei voi olla sähkökenttää, muutoin sähkövirta kasvaisi äärettömän suureksi. Samasta syystä siellä ei voi olla myöskään ajallisesti muuttuvaa magneettikenttää, sillä se indusoisi sinne sähkökentän. Jos suprajohdekappale kuitenkin sijoitetaan ulkoiseen magneettikenttään, kenttä ei tunkeudu kappaleen sisään ennen kuin se kasvaa niin suureksi, että suprajohtavuus häviää. Tällöin kappale magnetoituu. Aikoinaan oletettiin, että jos ulkoista magneettikenttää tämän jälkeen jälleen heikennetään, kunnes kappale tulee jälleen suprajohtavaksi, se myös jäisi pysyvästi magneettiseksi. Vuonna 1933 Meissner ja Ochsenfeld kuitenkin osoittivat kokeellisesti, että näin ei tapahdu, vaan suprajohtavassa kappaleessa magneettikenttä palautuu tämän jälkeenkin nollaksi. Suprajohteet ovat siis täydellisiä diamagneetteja. Tätä ilmiötä sanotaan Meissnerin ilmiöksi.


title: Suprajohde

text: Magneetti hylkii diamagneettisia aineita, yleensä tosin niin heikosti, että ilmiö on vaikea havaita. Suprajohteiden diamagneettisuus on kuitenkin niin voimakasta, että ilmiö aiheuttaa suprajohtavuuden demonstroinnissa usein esitetyn magneetin leijumisen suprajohteen yläpuolella.


title: Suprajohde

text: Jos suprajohdekappale kuitenkin on renkaan muotoinen, siinä voi olla staattinen magneettikenttä. Se on kuitenkin kvantittunut niin, että sen magneettivuo renkaan poikkipinnan yli on jokin lausekkeen "h/2e" monikerta, missä "h" on Planckin vakio ja "e" alkeisvaraus.


title: Suprajohde

text: Suprajohtavuus voidaan selittää kvanttimekaniikan avulla. Vuonna 1957 Bardeen, Cooper ja Schrieffer keksivät teorian, joka selittää niin kutsuttujen perinteisten suprajohteiden toimintaperiaatteen. Tämän BCS-teorian mukaan suprajohtavuus johtuu siitä, että kiteessä elektroni vetää puoleensa lähellä olevia positiivisia ioneja, jotka taas vuorostaan vetävät puoleensa toisia lähellä olevia elektroneja. Täten vaikka elektronien välillä vallitseekin sähköinen poistovoima, positiivisten ionien välityksellä ne kuitenkin sitoutuvat toisiinsa määräetäisyydelle muodostaen Cooperin pareja, jotka monessa suhteessa käyttäytyvät kuin yksi hiukkanen niin kauan, kuin kytkentä säilyy. Koska lisäksi Cooperin parissa olevien elektronien yhteenlaskettu spin on kokonaisluku, ne käyttäytyvät bosonien tavoin, minkä vuoksi useammallakin Cooperin parilla voi olla sama aaltofunktio. Elektronien välisen kytkennän purkaminen vaatii energiaa. Tavallissa lämpötiloissa tämä energia saadaan kiteen lämpövärähtelyistä, mutta hyvin alhaisissa lämpötiloissa energiaa ei ole tähän riittävästi. Koska Cooperin pari ei hajoa, elektroni ei voi törmätä mihinkään, minkä vuoksi aineessa ei myöskään ole resistanssia.


title: Suprajohde

text: Samana vuonna 1962 Brian Josephson laati teorian, jonka mukaan kahden suprajohteen välissä olevan ohuen eristekerroksen läpi voi kulkea sähkövirta suprajohtavasti. Tähän Josephsonin ilmiöön perustuu myöhemmin kehitetty hyvin heikkojen magneettikenttien mittauksiin soveltuva SQUID-laite ("Superconducting Quantum Interference Device").


title: Suprajohde

text:
Yleisin perinteinen suprajohde niobium-titaani (NbTi) löydettiin vuonna 1962 Westinghouse-yhtiössä. Sen muokattavuus mahdollisti johtimien valmistamisen ja sitä kautta vahvojen sähkömagneettien tuottamisen. NbTi:n kriittinen lämpötila on 11 K, joten se luetaan matalan lämpötilan suprajohteisiin. Muita nykyään yleisesti käytettäviä perinteisiä suprajohteita ovat Nb pinnoitteisiin ja NbSn erittäin voimakkaan magneettikentän sovelluksiin.
Joulukuussa 1985 löydettiin ensimmäinen korkean lämpötilan suprajohde, Ba-La-Cu-O alkuaineiden yhdiste. Sen kriittinen lämpötila on 35 K. Korkean lämpötilan suprajohteiden toimintaa ei osattu varmuudella selittää BCS-teorialla. Ensimmäisestä keraamisesta korkean lämpötilan suprajohteesta kehitettiin edelleen toinen keraaminen suprajohde, nimeltään YBCO ("yttrium-barium-kuparioksidi", YBaCuO), jonka kriittinen lämpötila on 92 K. Suhteellisen korkea kriittinen lämpötila mahdollistaa aineen käytön suprajohteena nestetypellä jäähdytettynä. Nestetyppi on huomattavan paljon helpompaa käsitellä ja halvempaa kuin esimerkiksi nestemäinen helium, jolla päästään erittäin mataliin lämpötiloihin. Toisaalta viime vuosina lämpöpumppuun perustuvat kryojäähdyttimet ovat muutenkin helpottaneet jäähdytystä.


title: Suprajohde

text: Magnesiumdiboridin kriittinen lämpötila on 39 K. Sen etuna moniin muihin suprajohteisiin verrattuna on halpa hinta ja metallisena se on helposti muokattava ja siitä voidaan valmistaa pitkiäkin kaapeleita edullisemmin kuin muista suprajohtavista materiaaleista.


title: Suprajohde

text: Vuoteen 2007 mennessä korkein saavutettu kriittinen lämpötila on 133 K, johon päästiin vuonna 1994 HgPbBaCaCuO-yhdisteellä. Samana vuonna päästiin myös transitiolämpötilaan 164 K, mutta se oli 30 GPa:n paineessa.


title: Suprajohde

text: Käytännöllinen maksimi magneettikenttä, johon NbTi-magneeteilla päästään on 8 teslaa. NbSn-magneeteilla ennätys on 16,1 teslaa. Esteenä NbSn:n käytön yleistymiselle on materiaalin hankala työstettävyys. Suprajohtavan muodon saavuttamiseksi se täytyy lämpökäsitellä 650 °C:ssa, jonka jälkeen siitä tulee hyvin hauras.


title: Suprajohde

text: Rikkivety saadaan suprajohtavaksi noin −70 °C:n lämpötilassa mutta siihen vaaditaan yli 1,5 miljoonaa kertaa ilmakehän paine.


title: Suprajohde

text: Ylivoimainen enemmistö kaupallisista ja tieteellisistä sovelluksista hyödyntää suprajohteita voimakkaan magneettikentän aikaansaamiseen. Suprajohteeseen perustuva sähkömagneetti on niissä tapauksissa usein vastaavaa kestomagneettia kevyempi, vaikka otetaan huomioon jäähdytyslaitteisto. On selvää, ettei sellaisissa sovelluksissa voida käyttää materiaaleja, jotka menettävät suprajohtavuutensa voimakkaassa magneettikentässä.


title: Suprajohde

text: Lääketieteellinen magneettiresonanssikuvaus (MRI) on 1980-luvun jälkeen ollut kaupallisesti ylivoimaisesti suurin käyttökohde. Ydinmagneettiseen resonanssiin (NMR) perustuvilla laitteilla puolestaan analysoidaan useimmiten kemiallisten yhdisteiden koostumusta ja rakennetta, joskin myös kvanttitietokoneessa voi hyödyntää samaa ilmiötä. Myös joissain levitaatiojunissa käytetään suprajohteita. Edelleen teollisten sovellusten puolella mineraalien puhdistuksessa voidaan käyttää voimakkaita magneetteja.


title: Suprajohde

text: Muista kuin magneetteihin liittyvistä sovelluksista mainittakoon vikavirtarajoittimet. Ne perustuvat suprajohtavuuden häviämiseen virran ylitettyä tietyn, materiaalille ominaisen arvon.


title: Suprajohde

text: Tieteellisemmistä sovelluksista ajankohtaisimpia on CERNin suurenergiafysiikan tutkimuksessa käytettävä hadronitörmäytin (LHC). Suprajohteita hyödynnetään sekä kiihdytettävien hiukkasten ohjailuun käytettävissä noin 8 000 magneetissa että detektoreissa olevissa magneeteissa.


title: Suprajohde

text: Tulevaisuuden suuri suprajohteita käyttävä hanke on kansainvälinen fuusioreaktori ITER. Fuusiossa käytettävän plasman koossa pitämiseen tarvitaan voimakkaita magneetteja. Suprajohtavia johtimia osin jopa 26 metriä halkaisijaltaan oleviin keloihin tarvitaan yhteensä 700 tonnia.


title: Suprajohde

text: Uusien suprajohteiden kehittely on aikaavievää. Huoneenlämmössä toimiva suprajohde olisi tieteellinen läpimurto.


title: Suprajohde

text: Alla olevassa taulukossa punaisella merkityt alkuaineet tulevat suprajohtaviksi niiden kemiallisen merkin alle merkityssä lämpötilassa.


title: Laattatektoniikka

text: Laattatektoniikka on tieteellinen teoria, joka selittää litosfäärilaattojen eli kivikehälaattojen liikkeen mekanismia ja liikkeen vaikutuksia. Maan litosfääri eli kivikehä on muodostunut useista mannerlaatoista. Ne liikkuvat jatkuvasti astenosfäärin eli Maan litosfäärin alla sijaitsevan suuren viskositeetin kivikerroksen päällä, mutta kitka vastustaa niiden välistä liikettä, minkä seurauksena reunakohdissa syntyy usein maanjäristyksiä.


title: Laattatektoniikka

text: Laatat voivat erkaantua toisistaan, törmätä toisiinsa tai liukua toisiaan vasten. Valtamerten keskiselänteissä laatat erkanevat toisistaan ja muodostavat näin uutta merenpohjaa. Merellisen laatan törmätessä joko toiseen merelliseen tai mantereiseen laattaan syntyy alityöntöä eli subduktiota, jossa merellinen laatta työntyy toisen laatan alle. Subduktiokohtaan muodostuu syvänmeren hautoja ja sen ylle vulkaanisia kaaria. Kahden mantereisen laatan törmätessä puolestaan kasvaa poimuvuoristo. Mannerten liukumisalueilla ei synny uutta kuorta eikä tuhoudu vanhaa, mutta ne alueet ovat erityisen alttiita maanjäristyksille.


title: Laattatektoniikka

text: Laattatektoniikkateorian mukaan Maan litosfääri eli kivikehä on jakaantunut useisiin laattoihin. Suurimpia laattoja lasketaan olevan seitsemän, ja lisäksi on useita pienempiä laattoja. Laattojen reuna-alueilla sijaitsevat merten keskiselänteet, syvänmeren haudat ja aktiivisesti kasvavat vuoristot.


title: Laattatektoniikka

text: Mannerlaatat ovat 100–150 kilometrin paksuisia, ja ne liikkuvat astenosfäärin päällä 1–15 senttimetriä vuodessa. Useimmissa laatoissa on sekä mantereellista että merellistä kuorta. Laattojen liikkuessa niiden keskiosat ovat pääosin jäykkiä ja koskemattomia, mutta niiden reunojen törmäysvyöhykkeillä tapahtuu halkeilua, liukumista, taipumista, venymistä ja pehmenistä.


title: Laattatektoniikka

text: Kitka vastustaa laattojen välistä liikettä. Kun kitka kasvaa suuremmaksi kuin laattojen välisen rajapinnan jännitysvoima, laatat eivät enää liiku toistensa suhteen, vaan niiden rajapinnalle muodostuu jännityskertymä, joka lopulta purkautuu maanjäristyksenä. Järistyksessä purkautuvan energian suuruutta kuvataan magnitudilla.


title: Laattatektoniikka

text: Laattojen liikkeen perusteella niiden reunatyypit voidaan jakaa kolmeen eri kategoriaan. Ne voivat erkaantua toisistaan, liikkua toisiaan kohti tai liikkua sivuttain toisiinsa nähden.


title: Laattatektoniikka

text: Erkanevat laatat loittonevat toisistaan, kun vaippa pullistuu ylöspäin ja magmaa pääsee työntymään laattojen väliin. Merellisillä erkanemisalueilla laattojen rajat näkyvät valtamerten keskiselänteinä, jotka ovat seismisesti ja vulkaanisesti aktiivisia alueita. Selänteiden keskuslaaksot ovat puolestaan normaalisiirrosten rajaamia hautavajoamia. Mantereisissa repeämävyöhykkeissä piirteet ovat samat kuin merellisten laattojen erkanemiskohdissa. Vulkaaniset kivet ovat kuitenkin mantereella vaihtelevampia kuin valtamerten basaltit ja sedimentit karkeita.


title: Laattatektoniikka

text: Sulan laavan purkautuessa keskiselänteen saumasta Maan magneettikenttä magnetisoi sen – magneettiset kiteet jähmettyvät näin Maan magneettikentän suuntaisiksi. Koska Maan magneettiset navat vaihtavat paikkaansa keskimäärin noin puolen miljoonan vuoden välein, ja mannerlaattaa muodostuu muutama senttimetri vuodessa, on keskiselänteen sauman molemmin puolin symmetrisesti magneettisia vyöhykkeitä.


title: Laattatektoniikka

text: Lähenevien laattojen tapauksessa voi tapahtua joko niin sanottu alityöntö, eli subduktio, tai poimuttuminen. Alityöntöä tapahtuu sekä merellisen ja mantereellisen laatan että kahden merellisen laatan törmätessä. Alityöntökohdassa toinen laatoista painuu toisen alle. Mantereellinen laatta on liian kevyt, jotta se voisi upota toisen laatan alle. Raskas merellinen laatta voi kuitenkin painua toisen alle; subduktio tapahtuu kuitenkin hitaasti ja merellinen laatta uppoaa noin 10–15 senttimetriä vuodessa.


title: Laattatektoniikka

text: Kahden merellisen laatan törmätessä alityöntökohtaan syntyy yleensä syvänmeren hauta. Subduktiovyöhykkeiden maanjäristyskeskukset muodostavat levymäisiä ja kaarevia pintoja, joissa on maanjäristyksiä jopa 700 kilometrin syvyydessä. Maanjäristyskeskukset ovat painuvan laatan yläosassa, Wadati–Benioff-vyöhykkeenä tunnetulla alueella. Alityöntövyöhykkeen yläpuolelle syntyy tulivuorten muodostamia vulkaanisia kaaria.


title: Laattatektoniikka

text: Kahden mantereisen laatan törmätessä joko toinen laatta nousee päälle tai toinen laatta halkeaa. Kumpikaan laatoista ei kuitenkaan pysty painumaan kohti astenosfääriä, joten mantereisiin törmäysvyöhykkeisiin syntyy orogenian seurauksena poimuvuoristoja. Kuori paksuuntuu törmäysvyöhykkeellä, koska laatat ikään kuin lyhenevät ja painuvat kasaan. Tämän seurauksena kivet deformoituvat ja vuorijonoja alkaa kohota. Korkeiden vuorien kuluessa jäljelle jää korkeassa lämpötilassa ja paineessa syntyneitä metamorfisia kivilajeja. Esimerkiksi Ural on syntynyt, kun Euroopan laatta ja Aasian laatta ovat kauan sitten törmänneet toisiinsa ja poimuttuneet. Himalajan vuoristo on seurausta Intian laatan jatkuvasta työntymisestä Euraasian laatan reunan alle.


title: Laattatektoniikka

text: Mannerlaattojen reunoilla tapahtuu myös laattojen liukumista. Liukumisen yhteydessä ei synny eikä tuhoudu uutta kuorta. Liukuvat laatat aiheuttavat usein maanjäristyksiä. Tällainen vyöhyke on esimerkiksi San Andreasin siirros Pohjois-Amerikan ja Tyynenmeren laatan rajalla. Laattojen sivuava liike voi maanjäristyksessä vaihdella muutaman senttimetrin pienestä liikkeestä jopa 1–2 metrin siirtymisiin.


title: Laattatektoniikka

text: Laattojen saumat ovat yleensä pilkkoutuneet transformisiirroksiin ja erkaantumislaattarajoihin/lähenemislaattarajoihin. Valtamerten leviämissuuntaa ei voida määritellä keskiselänteen asennosta, vaan saumaa pilkkovista transformisiirroksista.


title: Laattatektoniikka

text: Nykyaikaisen laattatektoniikan perustan loi meteorologi Alfred Wegener, jonka teos "The Origin of Continents and Oceans" julkaistiin vuonna 1915. Hän esitti, että nykyiset mantereet olivat muodostaneet aiemmin yhden suurmantereen. Jo ennen Wegeneriä maantieteilijä Alexander von Humboldt oli vuonna 1801 huomioinut, että Etelä-Amerikan itärannikko sopii Afrikan länsirannikkoon, ja maantieteilijä Antonio Snider-Pellegrini oli vuonna 1858 tehnyt kartan, jossa hän oli esittänyt Etelä-Amerikan ja Afrikan mantereiden paikat ennen niiden eroamista. Wegener ja Frank Taylor esittivät itsenäisesti 1900-luvun alussa, että mantereet liikkuivat hiljalleen maan pinnalla. Taylor jätti teorian, mutta Wegener kehitti sitä eteenpäin ja esitti, että kivihiilikaudella mantereet olisivat muodostaneet Pangaian jättimantereen.


title: Laattatektoniikka

text: Wegenerin teoria herätti paljon keskustelua, eivätkä useimmat geologit pystyneet hyväksymään ajatusta siitä, että mantereet pystyisivät liikkumaan merten yli. Mannerliikunnoille ei sillä hetkellä ollut löydetty mekanismia, joten teoriaa ei pidetty vakavastiotettavana. Vuonna 1957 julkaistussa Encyclopedia Britannicassa Pangaia-ajatusta pidettiin täysin mielikuvituksellisena.


title: Laattatektoniikka

text: Tilanne alkoi muuttua toisen maailmansodan jälkeen, kun opittiin tuntemaan paremmin merten syvyyksien pinnanmuotoja. Tutkimuksissa havaittiin, että valtamerten keskikohdissa kulki pitkä yhtenäinen vuorijono ja sen keskellä oli samantapainen laakso kuin mantereillakin on maan liikkumiskohdissa. Lisätodisteita tuli 1950-luvulla paleomagnetistisista tutkimuksista, jotka todistivat, että triaskaudella mantereet liikkuivat yhtenä kokonaisuutena.


title: Laattatektoniikka

text: Harry H. Hess ja Robert S. Dietz esittivät 1960-luvun alussa ajatuksen merenpohjan leviämisestä. Heidän mukaansa valtamerialtaiden pohja leviää keskiselänteellä, ja merellinen kuori sekä mantereet vaeltavat vaipan konvektiovirtausten päällä. Teoria vahvistui, kun brittiläiset Frederick Vine ja Drummond Matthews ehdottivat selitystä valtamerten pohjien nauhamaisille magneettisille poikkeamille. Heidän mukaansa valtameriselänteessä purkautuvan magman jäähtyessä muodostamat tuoreet laavakivet magenetoituvat magneettikentän suuntaisesti.


title: Laattatektoniikka

text: Moderni laattatektoniikka syntyi kanadalaisen geofyysikko John Tuzo Wilsonin teoriasta 1965. Hän ehdotti, että mantereet liikkuvat ja valtamerten keskiselänteillä tapahtuu erkanemista. Lisäksi hän ehdotti, että on olemassa alityöntö- ja transformivyöhykkeitä. Lisäksi hän esitti samana vuonna teoriansa valtamerten synnystä ja umpeutumisesta, mikä tunnetaan niin kutsuttuna Wilsonin syklinä.


title: Laattatektoniikka

text: Nykyisen käsityksen mukaan Kuussa ei ole maan kaltaista laattatektoniikkaa. Sama koskee Merkuriusta ja Marsia. Tästä syystä paineen aiheuttamat purkaukset planeetan pinnalle ovat räjähdysmäisiä ja erittäin voimakkaita. Jupiterin suurimmalla kuulla Ganymedeksellä puolestaan on havaittu laattatektoniikkaa.


title: Rautakausi

text: Rautakausi oli esihistorian aikakausi, jolloin pääasiallinen materiaali aseiden ja työkalujen valmistamisessa oli rauta. Raudan pelkistämisen taito keksittiin Välimeren itäpuolella noin vuonna 1500 eaa. ja se levisi Eurooppaan noin 1200 eaa. Suomen rautakauden katsotaan alkaneen noin vuonna 500 eaa. Rautakautta edelsi pronssikausi ja sitä seurasi keskiaika.


title: Rautakausi

text: Maapallolla esiintyvästä meteoriittiraudasta valmistettiin yksinkertaisia rautaesineitä Egyptissä jo 3000-luvulla eaa. Laajamittaisen raudantuotannon edellytys oli kuitenkin rautamalmiin sisältyvän rautaoksidin pelkistäminen eli raudan ja hapen erottaminen toisistaan. Prosessi vaatii huomattavasti tehokkaamman uunin kuin kuparin sulattaminen ja tästä syystä raudanvalmistus saattoi alkaa vasta kun metallurginen osaaminen oli kehittynyt riittävästi helpompien metallien parissa.


title: Rautakausi

text: Raudan käyttö oli yleisempää kuin sitä ennen pronssin käyttö laajimmillaan, sillä rautamalmia esiintyy luonnossa melko yleisesti ja raudan valmistus on helpompaa kuin pronssin. Pohjois- ja Keski-Euroopassa rautakauden alkua voidaan pitää esihistoriallisena kautena. Sen sijaan osissa Etelä-Eurooppaa, Lähi-idässä, Intiassa ja Kiinassa kirjoitustaito oli keksitty jo kauan ennen raudan keksimistä ja siten ollen rautakausi ajoittuu historialliselle ajalle. Keski-Euroopan merkittäviä rautakautisia kulttuureja olivat mm. Hallstattin ja La Tènen kulttuurit.


title: Rautakausi

text: Vanhin löydetty rautaesine on noin 6000 vuotta vanha. Pieniä määriä rautaa alettiin pelkistää Lähi-Idässä ja Indusjoen laaksossa 3000–2000 eaa. Rautaa pidettiin mahdollisesti seremoniametallina, joka oli kultaakin kalliimpaa. Jotkut taas pitivät rautaa kuparin kuonametallina. Heettiläiset alkoivat tuottaa rautaa järjestelmällisesti noin 1300 eaa. Intiassa alkoi 1800 eaa. kehittyä oma rautakulttuurinsa, joka tuotti 200 eaa. korkealuokkaista hiiliterästä. Raudan käsittelytaito levisi laajalle Lähi-Idässä vuoteen 1200 eaa. mennessä, vaikka pronssia käytettiinkin yhä raudan ohella.


title: Rautakausi

text: Eurooppaan raudan käsittelytaito saapui 1000 eaa. ja se levisi hitaasti länteen. Suomeen raudan käsittelytaito levisi vuoteen 500 eaa. mennessä. Rautaa käyttivät myös Tšernogorovkan ja Novotšerkasskin kulttuurit noin 900 eaa. Kaukasuksen pohjoispuolisilla alueilla. Sieltä rautateknologia kulkeutui länteen suuntautuvassa kansainvaelluksessa noin 800 eaa. Hallstattin keskieurooppalaiseen kulttuuriin, joka kukoisti 800–450 eaa. Pohjois-Euroopan kulttuuri- ja kauppayhteydet Välimeren tienoille heikkenivät huomattavasti tämän jälkeen, minkä arvellaan johtuneen kelttiläisen La Tènen kulttuurin vahvistumisesta.


title: Rautakausi

text: Rautakauden katsotaan alkaneen Suomessa noin 500-luvulla eaa. ja päättyneen 1200/1300-luvuilla. Ensimmäiset rautaiset esineet kulkeutuivat Suomeen noin 800–400-luvuilla eaa. Esineitä saapui Suomeen kahdesta suunnasta, rannikolle Skandinaviasta tai muualta Itämeren alueelta ja sisämaahan ja Pohjois-Suomeen Ananjino-kulttuurin alueelta Euroopan-puoleisen Venäjän itäosasta, jonne yhteydet olivat muodostuneet jo myöhäis-pronssikaudella. Nämä varhaisimmat Suomeen kulkeutuneet esineet olivat pääasiassa kirveitä, veitsiä, keihäänkärkiä, sirppejä ja myöhemmin myös viikatteita sekä erilaisia koruja.


title: Rautakausi

text: Varhaisimmat merkit Suomessa paikallisesta raudan tuotannosta ovat 300–200-luvuilla eaa. Todisteina tästä on Pohjois- ja Itä-Suomesta löydetyt raudan pelkistysuunit. Samanlaisia uuneja tunnetaan myös Itä-Karjalasta. Vastaavia uuneja ei tunneta rannikkoseudulta, mutta joiltain niin sanotun esiroomalaisen rautakauden asuinpaikoilta ja röykkiöhaudoista on löytynyt rautakuonaa joka voi viitata myös raudan tuotantoon. Ananjino-kulttuurin pronssikirveet säilyttivät suosionsa pitkälle esiroomalaisen rautaukauden puolelle, mikä viittaa raudan käytön yleistymisen hitauteen.


title: Rautakausi

text: Rautakauden kulttuuri jatkoikin pitkään pronssikautisia perinteitä, joille oli ominaista jakautuminen sisämaan itäiseen ja rannikon läntiseen kulttuuripiiriin.Rannikon ihmiset asuivat pääosin yksittäistaloissa tai muutaman talon ryhmissä. Elinkeinoina olivat maanviljelys, metsästys ja kalastus, pienessä määrin myös kaupankäynti. Viljelykasveina olivat mm. ohra, spelttivehnä, ruis, kaura ja nauris. Aura oli alkeellinen koukkuaura. Kotieläiminä pidettiin nautoja, lampaita, vuohia ja sikoja. Talot olivat 10–20 metrin mittaisia pystypaalujen varaan rakennettuja hallitaloja, joiden seinät olivat savella tilkittyä oksapunosta tai turvetta.


title: Rautakausi

text: Röykkiöhautoja tehtiin edelleen roomalaisajallakin. Kansainvaellusajalla sekä merovingiajalla 200–800 jaa. hautalöytöjen määrä kasvoi. Noin vuonna 500 kuoppahautaus alkoi yleistyä Suomessa röykkiö- ja kalmistohautauksen rinnalla. Vuoden 800 jälkeen hautalöydöissä alkavat näkyä kauppa- ja kulttuuriyhteydet viikinkiajan kulttuuripiireihin idässä ja lännessä.


title: Rautakausi

text: Suomessa rautakausi jaetaan seuraaviin vaiheisiin:


title: Kuvanlukija

text: Kuvanlukija eli skanneri (englannin teonsanasta "scan", ’keilata’, ’pyyhkäistä’) on laite, joka muuntaa kaksiulotteisen kohteen kuvatiedostoksi. Tätä kutsutaan kuvan lukemiseksi, ”skannaamiseksi”. Kuvanlukijan tallentamasta dokumentin kuvasta mahdollinen tekstiosuus voidaan jälkikäsittelyä varten muuntaa tekstimuotoon erillisen tekstintunnistus- eli OCR-ohjelman avulla. On olemassa myös kolmiulotteisia skannereita. Kolmiulotteisella skannerilla voidaan tarkoittaa esimerkiksi dokumenttikameraa, johon voi laittaa esineen ja ottaa siitä kuvan. Kuva tallennetaan kuvatiedostoksi.


title: Kuvanlukija

text: Kuvanlukijoita on kahdenlaisia: tasoskannereita ja filmiskannereita. Edellinen lukee paperilla olevan esimerkiksi A4-kokoisen kuvan heijastuvan valon avulla. Jälkimmäinen lukee kuvan negatiivi- tai diafilmistä läpimenevän valon avulla. Tasoskanneri voi olla pöytä- ja käsikuvanlukija.


title: Kuvanlukija

text: Kuvanlukijatyypeistä yleisin on pöydällä pidettävä tasokuvanlukija, joka on rakenteeltaan yksinkertainen ja kopiokoneenomainen. Tasokuvanlukijassa luettava kuva asetetaan lasilevyn päälle aivan kuten kopiokoneessa. Lasilevyn alla on lukupää ja valonlähde. Kuvanlukijan tärkeimmässä osassa, lukupäässä, on tuhansia valolle herkkiä puolijohde-elementtejä. Lukupää liikkuu kiskoilla lukualueen päästä päähän ja siirtää lukualueelta mitatun valon ja värin määrän tietokoneen muistiin. Erikoistarkoituksia varten on esimerkiksi arkistoissa olemassa myös suuria, kiinteitä tasokuvanlukijoita, joilla voidaan lukea digitaaliseen muotoon isokokoisiakin asiakirjoja esimerkiksi kokoon A0 asti.


title: Kuvanlukija

text: Käsikuvanlukija toimii samalla periaatteella, mutta on koteloitu käsin liikuteltavaan, suurta tietokonehiirtä muistuttavaan koteloon, jonka alapinnalla on lukupää ja liikkeen havaitseva rulla. Käsikuvanlukijoiden lukupää on kapeampi kuin tasolukijoissa; usein tarpeeksi leveä valokuvien lukemiseen, mutta paperiarkit joudutaan lukemaan erillisinä kaistoina ja yhdistämään ohjelmallisesti. Käsilukijat olivat halvempia valmistaa kuin tasolukijat, mutta monissa tilanteissa vaikeampia käyttää, minkä johdosta edulliset tasolukijat ovat syrjäyttäneet ne.


title: Kuvanlukija

text: Filmiskannerilla on tyypillisesti paljon suurempi erotuskyky kuin tasoskannerilla, ja lisäksi se pystyy lukemaan hyvin tiheitä (tummia) alueita kuvassa. Filmiskanneri voi olla rakenteeltaan riviskanneri tai rumpuskanneri. Edellisessä filmi kuljetetaan valodetektorien rivin ohitse, jälkimmäisessä kuvan yli kuljetetaan valoherkkä detektori filmin pyöriessä sylinterin pinnalla. Rumpuskannerissa voidaan käyttää paljon parempaa valodetektoria, kuten valomonistinputkea, kuin riviskannerissa, jolloin tuloksena saadaan parempi sävyjen rekisteröinti. Laitteen korkean hinnan ja suuren koon takia rumpuskanneri on jäänyt yksinomaan ammattikäyttöön.


title: Kuvanlukija

text: Kuvanlukijoiden valmistajista tunnetuimpia ovat Atiz, Hewlett-Packard, Canon, Epson ja Lexmark. Nykyään erillisiä kuvanlukijoita myydään yhä vähemmän, sillä yleistyneillä monitoimilaitteilla voidaan tulostaa, lukea ja kopioida, ja valokuvauksessa on siirrytty digikameroiden käyttöön.


title: Boston Bruins

text: Boston Bruins on jääkiekkojoukkue NHL-liigassa, johon Bruins liittyi ensimmäisenä yhdysvaltalaisena joukkueena kaudella 1924–1925. Bostonissa pelattiin tosin jääkiekkoa jo NHL:n perustamisvuonna 1917, jolloin Boston Athletic Association oli American Amateur Hockey Leaguen hallitseva mestari.


title: Boston Bruins

text: Ensimmäisellä NHL-kaudellaan Boston voitti vain 6 peliä ja hävisi 24 ja sijoittui kuuden joukkueen sarjassa viimeiseksi maalieron ollessa 49 tehtyä ja 119 päästettyä maalia. Ensimmäisenä valmentajana ja toimitusjohtajana toimi Art Ross. Bostonilaiset ottivat NHL-jääkiekon nopeasti omakseen ja joukkueeseen panostettiin alusta lähtien voimakkaasti. Jo kolmannella kaudellaan Boston pääsi Stanley Cupin finaaliin, jossa se tosin hävisi Ottawalle. Seuraavalle kaudelle joukkue sai uuden kotihallin Boston Madison Square Gardenin.


title: Boston Bruins

text: Viidennellä kaudellaan 1928–1929 Boston voitti ensimmäisen Stanley Cupinsa New York Rangersin ollessa häviävänä osapuolena. Seuraavien yhdeksän kauden aikana eli kaudesta 1929–1930 kauteen 1937–1938 Boston voitti viisi kertaa Amerikan divisioonan pääsemättä kuitenkaan kertaakaan Stanley cupin finaaliin saakka. Näiden vuosien aikana Art Ross oli poissa valmentajan paikalta kahdella kaudella halutessaan keskittyä enemmän pääjohtajan tehtäviin. Valmennus vastuu oli näillä kausilla Frank Patrickilla.


title: Boston Bruins

text: Joukkueen toinen Stanley Cupin voitto tuli kaudella 1938–1939 joukkueen voittaessa finaaleissa Toronto Maple Leafsin pelein 4–1. Joukkueessa loisti maalivahti Frank Brimsek. Seuraavan kauden mennessä hiukan heikommin palasi Boston Stanley cupin finaaleihin jälleen kaudella 1940–1941 ja voitti Stanley cupin. Joukkueen valmentaja toimi silloin Cooney Weiland ja parhaimpien pelaajien ollessa edelleen maalivahti Brimsek sekä hyökkääjät Milt Schmidt, Bobby Bauer ja Woody Dumart jotka muodostivat nk. Kraut linen. Joukkueen paras maalintekijä oli Bill Cowley.


title: Boston Bruins

text: Toinen maailmansota vei paljon Bostonin huippupelaajia armeijan palvelukseen. Sodan jälkeen heidän tasonsa ei ollut enää entisensä ja näin ensimmäinen huippujoukkue oli hajonnut.


title: Boston Bruins

text: Uusi nousu Bostonissa alkoi vasta kaudella 1967–1968, jolloin joukkueeseen hankittiin Chicago Blackhawksista Phil Esposito, Fred Stanfield ja Ken Hodge. Joukkueessa oli mukana myös Bostonin oma juniorilupaus Bobby Orr, joka tulevilla kausilla tuli muuttamaan puolustuspelaamista huomattavasti. Kaudella 1969–1970 Boston palasi Stanley Cup -voittajaksi Espositon ja Orrin avittamana. Finaaleissa joukkue voitti puhtaasti voitoin 4–0 St. Louis Bluesin. Seuraavalla kaudella joukkue hävisi finaaleissa Montreal Canadiensille, mutta palasi jälleen Stanley cup -voittajaksi kaudella 1971–1972 jolloin kaatui New York Rangers voitoin 4–2. Seuraavalla kaudella 1972–1973 Boston koki kovia menetyksiä, kun Derek Sanderson ja Ted Green siirtyvät kilpailevaan WHA-liigaan ja Ed Westfall siirtyi New York Islandersiin.


title: Boston Bruins

text: Ennen kauden 1976–1977 alkua joukkue oli siirtynyt uusien omistajien käsiin. Boston pääsi finaaliin Montreal Canadiensia vastaan, mutta hävisi suoraan neljässä pelissä. Myös seuraavalla kaudella samat joukkueet pääsivät finaaliin, mutta Montreal oli tälläkin kertaa parempi, tällä kertaa otteluvoitoin 4–2. Seuraavien finaaliesiintymisiä jouduttiin Bostonissa odottamaan kausia 1987–1988 ja 1989–1990, jolloin vastassa oli Edmonton Oilers, joka vei molemmat finaalit nimiinsä. Ensimmäisen voitoin 4–0 ja toisen voitoin 4–1.


title: Boston Bruins

text: Kausien 1967–1968 ja 1995–1996 välillä Boston oli joka vuosi playoffeissa mukana, eli yhteensä ennätykselliset 29 kautta peräkkäin.


title: Boston Bruins

text: Kaudelle 1995–1996 Boston sai uuden kotihallin FleetCentren. Seuraavalla kaudella uudeksi valmentajaksi tuli Pat Burns ja joukkueeseen liittyi nuoria lupaavia pelaajia, kuten Joe Thornton ja Sergei Samsonov. Toisella Burnsin valmennuskaudella eli kaudella 1998–1999 joukkueen peli alkoi olla valmentajan oppien mukaista. Burns on korostanut puolustuspelin merkitystä. Nuoret pelaajat alkoivat myös lunastaa odotuksiaan. Joukkueen parhaina pistemiehinä toimivat Jason Allison, Samsonov ja Dmytro H’rystytš. Myös Thornton alkoi lunastaa lupauksiaan. Puolustus toimi Raymond Bourquen johdolla ja maalissa loistaa Byron Dafoe, joka kirjaa vuoden nollapeliennätyksen 10 nimiinsä päästettyjen maalien keskiarvon ollessa 1,99. Tämä oli joukkueen historiassa neljäs kerta, kun maalivahti kykenee alle 2,00 päästetyn maalin keskiarvoon ja ensimmäinen kerta 60 vuoteen sitten Frank Brimsekin. Ennen kauden 1999–2000 alkua Bourque pyysi siirtoa toiseen seuraan saadakseen mahdollisuuden voittaa Stanley cupin urallaan. Seuran johto myöntyi nykypäivän ikoninsa pyyntöön, ja hänet myytiin Colorado Avalancheen. Bourque on kaikkienaikojen tilastossa eniten Bostonissa pelejä pelannut pelaaja, jonka lisäksi hänellä on joukkueen historiassa eniten syöttöpisteitä ja pisteitä yhteensä.


title: Boston Bruins

text:
2000-luvulla joukkueen ehdottomat kärkinimet olivat olleet Joe Thornton ja Sergei Samsonov. Suurta menestystä ei viime vuosina ole Bruinsilla ollut kevään 2011 mestaruutta ja 2013 finaalitappiota lukuun ottamatta. Joukkue on 2000-luvulla jäänyt kuudesti pudotuspelien ulkopuolelle. 2003–2004 se oli itäisen konferenssin toinen ja lupaavia merkkejä oli paljon ilmassa, sillä uusia pelaajia, kuten maalivahti Andrew Raycroft ja hyökkääjä Patrice Bergeron, nousi parrasvaloihin. Kokemusta joukkueeseen hankittiin palkkaamalla Michael Nylander ja Sergei Gontšar.
Vuonna 2005 Boston teki suurimman pelaajavaihdon pitkään aikaan, kun Joe Thornton siirtyi San Jose Sharksiin. Boston sai puolestaan San Jose Sharksilta Marco Sturmin, Wayne Primeaun sekä Brad Stuartin. Tämä siirto oli monelle fanille kova paikka, koska Thorntonista oli ehtinyt muodostua joukkueen kapteeni, ja hän oli joukkueen suurin tähti. Kesällä 2007 Bruins erotti päävalmentaja Dave Lewisin vain yhden kauden jälkeen ja palkkasi hänen tilalleen New Jersey Devilsin Claude Julienin.


title: Boston Bruins

text: Kaudella 2010–2011 Boston voitti kuudennen kerran Stanley Cupin. Finaaleissa se voitti Vancouver Canucksin. Ottelusarja venyi ratkaisevaan seitsemänteen loppuotteluun, jonka Boston voitti 4–0.


title: Boston Bruins

text: Alkuvuodesta 2017 Bruins sanoi pitkäaikaisen päävalmentajan Claude Julienin irti tehtävästään ja tilalle siirtyi apuvalmentaja Bruce Cassidy.


title: Dingo (yhtye)

text: Dingo on suomalainen rockyhtye, joka on jäänyt suomalaisen kevyen musiikin historiaan yhtenä kaikkien aikojen suosituimmista suomalaisista yhtyeistä. Dingon kulta-aika oli vuosina 1984–1986. Yhtyeen perustamisesta lähtien sen keulakuva on ollut laulaja-lauluntekijä Neumann. Dingon tunnetuimpia hittejä ovat muun muassa ”Autiotalo”, ”Kirjoitan”, ”Levoton Tuhkimo”, ”Sinä ja minä”, ”Nahkatakkinen tyttö”, ”Pyhä klaani”, ”Perjantai”, ”Rio Ohoi” ja ”Lähetyssaarnaja”. Yhtye on myynyt Suomessa uransa aikana yhteensä yli 500 000 levyä.


title: Dingo (yhtye)

text: Dingon perusti vuonna 1982 kolme henkilöä: Pertti Nieminen (nykyinen Neumann, laulu ja bassokitara), Jonttu Virta (kitara) ja Juha ”Quuppa” Seittonen (rummut). Keväällä 1983 kokoonpanoon liittyivät kosketinsoittaja Tuomo Vähä-Pesola ja basisti Jarkko Eve, jotka täydensivät Dingon alkuperäisen kokoonpanon. Dingo on esiintynyt klassisessa kokoonpanossaan vuosina 1984–1986, 1998–2002 ja vuonna 2017. Dingo hajosi lokakuussa 1986. Yhtye on tehnyt kolme paluuta 1980-luvun jälkeen: ensimmäisen kerran vuosina 1993–1994, toisen vuosina 1998–2002 ja kolmannen vuodesta 2004 eteenpäin. Yhtyeessä on soittanut yhteensä 38 vakinaista muusikkoa, joista 30 vuoden 2002 jälkeen. Pertti Neumann on Dingon jäsenistä ainoa, joka on vaikuttanut yhtyeen kaikissa kokoonpanoissa.


title: Dingo (yhtye)

text: Vuosina 2004–2016 Neumann esiintyi vaihtelevien kokoonpanojen kanssa Dingon nimellä, mutta monet eivät pitäneet näitä kokoonpanoja oikeana Dingona. Viimeisin Dingon levy on vuodelta 2008 oleva "Humisevan harjun paluu". Dingon 2000-luvun albumit ovat menestyneet heikosti; vuonna 2005 julkaistua "Purppuraa"-albumia myytiin 10 000 kappaletta ja vuonna 2008 julkaistua "Humisevan harjun paluu" -albumia vain 2 000 kappaletta. Marraskuussa 2015 yhtyeen laulaja Pertti Neumann ilmoitti, että yhtyeen uusin kokoonpano käsittää hänen lisäkseen yhden suomalaisen ja kolme virolaista muusikkoa. Dingon palattua tunnetuimpaan kokoonpanonsa 2017 suomalais-virolainen kokoonpano esiintyy jatkossa nimellä "Neumann plays Dingo".


title: Dingo (yhtye)

text: Vuonna 1982 Neumann alkoi koota itselleen uutta yhtyettä hajonneen MAC:in tilalle. Yhtyeen rumpaliksi tuli Juha ”Quuppa” Seittonen ja kitaraan Kieltolaki-yhtyeen Jonttu Virta. Yhtye nimettiin Sous-Pierreksi, mutta nimi lyhennettiin pian Sohoksi. Yhtye kuitenkin kuuli, että Englannissa vaikutti samanniminen yhtye, ja Neumann keksi yhtyeelle uudeksi nimeksi "Dingo".


title: Dingo (yhtye)

text:
Dingoon tulivat mukaan basisti Jarkko Eve ja kosketinsoittaja Tuomo Vähä-Pesola. Yhtyeen harjoituspaikka sijaitsi Porin Annankatu 6:ssa, missä on edelleen ”Dingokämpäksi” nimetty tila. Kesällä 1983 Finnlevyn ollessa kykyjenmetsästysretkellä Porissa sen edustaja kiinnostui Dingosta ja levytyssopimus Finnlevyn kanssa solmittiin.
Ennen ensilevytystä kokoonpanoa piti hieman muuttaa. Kosketinsoittaja Tuomo Vähä-Pesola vaihtui Pete Nuotioon, johon Eve oli tutustunut aikaisemmin. Vähä-Pesola lähti Annankadulta pois ovet paukkuen saatuaan kuulla kosketinsoittajan vaihtuvan. Neumannin sanojen mukaan Dingo tarvitsi toisenlaisen kosketinsoittajan.


title: Dingo (yhtye)

text: Tammikuussa 1984 single "Sinä ja minä" osallistui Levyraati-ohjelmaan televisiossa ja voitti sen. Huhtikuussa julkaistiin albumi "Nimeni on Dingo", joka pysyi myydyimpien levyjen joukossa koko vuoden.


title: Dingo (yhtye)

text: Juhannuksen jälkeen Dingon kokoonpano muuttui jälleen, kun basisti Jarkko Eve lähti soolouralle. Tilalle Neumann kutsui basistiksi MAC:in ajoilta tutun Pepe Laaksosen. Saman vuoden syksyllä julkaistiin singlenä kappale ”Autiotalo”, jonka ansiosta Dingo teki lopullisen läpimurtonsa. ”Autiotalo” on edelleenkin Dingon myydyin singlejulkaisu.


title: Dingo (yhtye)

text: Vuosi 1985 oli Dingolle kaikkein menestyksekkäin. Helmikuussa yhtyeen toisen albumin kansikuvia kuvattiin Marokossa. Seuraavassa kuussa albumi "Kerjäläisten valtakunta" nousi levylistojen kärkeen. Levy myi viikon aikana yhteensä 125 000 kappaletta nousten silloin Suomen kaikkien aikojen myydyimmäksi suomalaiseksi albumiksi. Nykyisin albumia on myyty yhteensä lähes 200 000 kappaletta. Se on kaikkien aikojen neljänneksi myydyin kotimainen albumi.


title: Dingo (yhtye)

text: Kesä 1985 oli Dingo-hysterian aikaa. Valtavaksi hysteria kasvoi Kaivopuiston keikalla. Eniten Dingoa fanittivat 12-13-vuotiaat tytöt. Fanit pyrkivät idolinsa lähelle ja kova puristus ihmisjoukossa saattoi aiheuttaa kymmenien tyttöjen pyörtymisen. Fanit pyrkivät keikkabussiin ja juoksivat sen perässä. Yhtyeen jäsenillä ei ollut yksityiselämää. Faneja näkyi yhtyeen jäsenten porttikongeissa nimikirjoituksia peräämässä. Esimerkiksi rumpali Quuppa huomasi eräänä päivänä nurmikkoa ajaessaan, että hänen toimiaan seurasi kadun varrella linja-autolastillinen ihmisiä. Tarinan mukaan matka Yyterin rannoille sisälsi kaikkien Dingon jäsenten asuintalojen esittelyn. Yhtye alkoi vähitellen turhautua suursuosion aiheuttamiin lieveilmiöihin. Dingo yritti vältellä fanejaan muun muassa valeasuilla. Yhtyeen jäseniä kuljetettiin eräässä vaiheessa keikoille laatikoissa, mutta fanit huomasivat tämän muutaman kerran jälkeen. Jäsenet uhkasivat tukehtua laatikkoihin, kun ympäröivät fanit tukkivat ilmareiät. Myös Dingo-vastaisuutta oli ilmassa. Kerran keikka-auton jalkatilasta löytyi dynamiittinalli, joka oli kytketty auton etulamppujen johtoihin.


title: Dingo (yhtye)

text: Vuonna 1986 Dingon levytyssopimus Finnlevyn kanssa päättyi ja Dingo perusti oman levy-yhtiön, Bang Traxin. Helmikuussa Dingo vieraili Lontoossa ilmestyneen ”The House Without a Name / Tell Me Now” -singlen johdosta. Sonet-levy-yhtiö julkaisi Dingon englanninkielisen singlen Englannissa, Ruotsissa ja Tanskassa, joissa se nousi pieneksi radiohitiksi. Kappaleesta ”The House Without a Name” tehtiin myös musiikkivideo. Englanninkieliset sanat kappaleisiin teki Joe Meikle.


title: Dingo (yhtye)

text: Maaliskuussa ilmestyi kolmas albumi "Pyhä klaani", joka arvosteltiin epäonnistuneeksi levyksi. "Pyhä klaani" myi 80 000 kappaletta.


title: Dingo (yhtye)

text: Vuonna 1986 Dingo teki siihen mennessä Suomen suurimman jäähallikiertueen, joka osoittautui lopulta tappiolliseksi ja Dingon alamäki alkoi. Kiertueen promoottori oli pannut Dingolle kuuluvista rahoista noin 500 000–700 000 markkaa omaan pussiinsa. Miehen kadottua yhtye kärsi noin 450 000 markan tappiot. Myös suosio oli laskussa, ja yhtyeen jäsenillä oli sisäisiä ristiriitoja.


title: Dingo (yhtye)

text: Kesällä kosketinsoittaja Pete Nuotio lähti Dingosta ja alkuperäinen kosketinsoittaja Tuomo Vähä-Pesola tuli takaisin yhtyeeseen. Esiintymiset eivät kuitenkaan onnistuneet ja lopulta yhtye hajosi. Dingon viimeinen esiintyminen oli Nivalan Tuiskulassa 4. lokakuuta, jolloin Neumann ilmoitti muille jäsenille keikan jäävän Dingon viimeiseksi. Rahat olivat loppuneet, ja yhtye halusi lopettaa vielä huipulla ollessaan.


title: Dingo (yhtye)

text: Yhtye ilmoitti 7. lokakuuta 1986 pidetyssä tiedotustilaisuudessa lopettavansa niin esiintymisen kuin levyttämisenkin – mahdollisesta jatkosta ei haluttu eikä voitu puhua mitään.


title: Dingo (yhtye)

text: Dingon hajoamisesta ilmoitettiin tv-uutisissa, Kymmenen uutisissa, Ajankohtaisessa kakkosessa, lehdissä ja radiossa. Yksi maan menestyneimmistä yhtyeistä oli hajonnut. Dingo rikkoi vuosien 1984–1986 aikana kaikki siihen asti tehdyt levy- ja konserttimyynnin ennätykset Suomessa. Myös yhtyeen kaikki 1980-luvulla julkaistut albumit olivat vuoden myydyimpiä kotimaisia albumeita.


title: Dingo (yhtye)

text: Vuosina 1986–1993 Dingon jäsenet vaikuttivat musiikin saralla kukin omalla tahollaan. Neumann kokosi Pepe Laaksosen kanssa vuonna 1987 S.E.X.-yhtyeen, joka hajosi julkaistuaan vain pari singleä ja yhden albumin. Jonttu Virta soitti QQ Blue -yhtyeessä, Pepe Laaksonen julkaisi oman soololevynsä "Veli kuu" ja Quuppa vaikutti useissa eri kokoonpanoissa. Vuosien 1986–1993 aikana Neumann julkaisi kolme sooloalbumia ja toimi myös EMI:n tuotantopäällikkönä.


title: Dingo (yhtye)

text: Neumann ja Quuppa soittivat 1980- ja 1990-lukujen taitteessa samassa yhtyeessä, ensin nimellä Neumann & Albion Rockers, mutta myöhemmin nimellä Neumann. Kokoonpano julkaisi muutaman singlen ja albumin "Kotiinpaluu".


title: Dingo (yhtye)

text: Vuonna 1992 Dingolle tarjottiin 100 000 markkaa yhdestä keikasta, mutta vielä tuolloin yhtye ei suostunut tarjoukseen. Saman vuoden syksyllä kappale ”Levoton Tuhkimo – remix” nousi radion soitetuimpien kappaleiden joukkoon. Neumann julkaisi omaelämäkerran ja samannimisen albumin "Tähti ja meripoika" samana syksynä.


title: Dingo (yhtye)

text: Keväällä 1993 ilmestyi kokoelmalevy "Tuhkimotarina". Samoihin aikoihin alkoivat liikkua huhut Dingon paluusta. Huhut myös toteutuivat: Dingo palasi lavoille lähes tunnetuimmassa kokoonpanossaan. Tällä kertaa koskettimissa oli Pave Maijanen, sillä Pete Nuotio ei lähtenyt tuolloin mukaan vedoten henkilökohtaisiin syihin. Syksyllä ilmestyi kokoelmalevy "Sinä & Minä", joka sisälsi uuden ”Perjantai”-kappaleen. ”Perjantai” nousi hitiksi.


title: Dingo (yhtye)

text: Dingo aloitti kiertueen kesällä 1993 ja aloitti vuodenvaihteessa 1993–1994 uuden albumin äänityksen. Dingo julkaisi 30. huhtikuuta 1994 uuden albumin, "Via Finlandian", tasan 10 vuotta ensialbumi "Nimeni on Dingon" jälkeen. Albumin tunnetuin kappale on ”Elämäni sankari”. Albumi myi noin 13 000 kappaletta ollen siihen asti huonoiten menestynyt Dingo-albumi. Kesän jälkeen Dingo ilmoitti jäävänsä toistamiseen telakalle.


title: Dingo (yhtye)

text: Lokakuussa 1998 Dingo esiintyi Hartwall Arenalla tunnetuimmassa kokoonpanossaan ensimmäistä kertaa 12 vuoteen. Samassa kuussa Dingo esiintyi myös Porin Karhuhallissa, minkä jälkeen Dingo kiersi vuosina 1999–2002 eri esiintymispaikkoja. Yhtyeen paluukiertuetta vauhditti myös vuonna 1999 julkaistu uusi kokoelmalevy "Parhaat", joka myi platinaa. Paluun myötä yhtyeen suosio oli uudelleen noussut ja keikoilla kävi nuoria Dingo-faneja, joiden vanhemmat olivat kuunnelleet yhtyettä heidän ollessaan lapsia.


title: Dingo (yhtye)

text: Yhtye ei kuitenkaan saanut aikaan uutta musiikkia, minkä seurauksena kosketinsoittaja Pete Nuotio ja rumpali Quuppa Seittonen erosivat yhtyeestä tammikuussa 2002. Myös muut jäsenet olivat turhautuneita siihen, ettei yhtye kyennyt uudistumaan. Nuotion ja Seittosen erottua yhtyeestä Dingo jäi jälleen tauolle.


title: Dingo (yhtye)

text: Dingo esiintyi 31. joulukuuta 2002 Tallinnassa erikoiskokoonpanolla. Keikalla esiintyivät solistina Neumann, basistina Jarkko Eve, kitaristina Jari ”Heinä” Nieminen, kosketinsoittaja Pekka Kuorikoski ja rumpalina Vesa Aaltonen. Sama kokoonpano soitti vielä Vuokatin Katinkullassa yhden keikan helmikuussa 2003 nimellä Neumann band plays Dingo.


title: Dingo (yhtye)

text: Dingon entiset jäsenet tulistuivat Neumannille, mistä kertoo seuraava lainaus lehtiartikkelista:


title: Dingo (yhtye)

text: Keväällä 2004 julkaistiin uusi kokoelmalevy ja DVD. Samalla ilmoitettiin, että Dingo alkaisi jälleen keikkailla. Dingon 20-vuotisjuhlakiertue alkoi Raumanmeren juhannus -festivaaleilla 2004, ja kokoonpanossa olivat tällä kertaa mukana solisti Neumann, basisti Jarkko Eve, kitaristi Hombre Lampinen, kosketinsoittaja Sami Välimäki ja rumpali Juha Jokinen.


title: Dingo (yhtye)

text: Keväällä 2005 Dingon kokoonpano vaihtui Neumannia ja Eveä lukuun ottamatta. Yhtyeen kokoonpanoa vahvistettiin Bomfunk MC’s-yhtyeen soittajilla, joita olivat rumpali Ari Toikka, kitaristi Erik Valkama ja koskentinsoittaja Pekka Siistonen. Dingo julkaisi 8. kesäkuuta 2005 ”Musta leski” -singlen ja avasi samoihin aikoihin myös viralliset kotisivunsa. ”Musta leski” oli radioiden soitetuimpia kappaleita koko kesän 2005 ajan. Se nousi myös singlelistan kärkeen useiksi viikoiksi.


title: Dingo (yhtye)

text: 12. lokakuuta 2005 Dingo julkaisi ”Purppuraa”-singlen, joka oli toinen single uudelta "Purppuraa"-albumilta. Pitkäsoitto julkaistiin 26. lokakuuta ja sen tuotti Risto Asikainen. "Purppuraa" ei kuitenkaan menestynyt hyvin. Ensimmäisellä viikolla albumi sijoittui Suomen viralliselle albumilistalle sijalle yhdeksän. Toisella viikolla albumi oli sijalla 23 ja kolmannen viikon jälkeen se putosi listalta kokonaan. Yhteensä levyä myytiin ainoastaan noin 10 000 kappaletta. Vuonna 2006 Dingo esiintyi ympäri Suomea.


title: Dingo (yhtye)

text: Dingon kokoonpano uudistui jälleen vuonna 2007, sillä rumpali Ari Toikka siirtyi Yön rumpaliksi. Dingon uudeksi rumpaliksi palkattiin Jukka ”Frogley” Mänty-Sorvari, joka on tunnettu muun muassa yhtyeistä Skädäm ja Yö. Myöhemmin saman kevään aikana myös yhtyeen kosketinsoittaja vaihtui, sillä Pekka Siistonen jäi pois Dingon kokoonpanosta kiireidensä vuoksi. Tilalle Dingon kosketinsoittajaksi palkattiin studiomuusikkonakin toiminut Robert Engstrand. Loppuvuonna rumpali Jukka ”Frogley” Mänty-Sorvari erosi yhtyeestä. Hänen tilalleen yhtyeeseen palkattiin Ville Siuruainen, joka tunnetaan myös Blake-yhtyeen rumpalina.


title: Dingo (yhtye)

text: Keväällä 2008 julkaistiin promosingle ”Skorpioninainen”, joka oli ensimmäinen singlejulkaisu "Humisevan harjun paluu" -albumilta. Heinäkuussa 2008 basisti Jarkko Eve ilmoitti eroavansa yhtyeestä ja keskittyvän jatkossa soolouraansa. Viimeisen keikkansa Dingon kanssa Eve soitti 27. heinäkuuta Nokialla Tapsan tahdit -tapahtumassa. Even tilalle yhtyeeseen liittyi Vesa Kuhlman.


title: Dingo (yhtye)

text: Lokakuussa 2008 julkaistiin uusi albumi "Humisevan harjun paluu". Albumia myytiin vain 2 000 kappaletta. Julkaisuviikollaan albumi oli virallisella albumilistalla sijalla 22, mutta tippui seuraavalla viikolla pois listalta. "Humisevan harjun paluu" on Dingon huonoimmin menestynyt albumi.


title: Dingo (yhtye)

text: Lokakuussa 2009 julkaistiin Dingon ensimmäinen livealbumi "Live". Levy on äänitetty kesän 2009 keikoilta. Albumilla on livekappaleiden lisäksi bonuksena uusi studiolevytys ”Indiana”, josta julkaistiin myös promosingle radiokanavia varten.


title: Dingo (yhtye)

text: Marraskuussa 2011 Robert Engstrandin tilalle kosketinsoittajaksi liittyi Jani Hölli.


title: Dingo (yhtye)

text: Syyskuussa 2014 tiedotettiin basisti Vesa Kuhlmanin ja rumpali Ville Siuruaisen eronneen yhtyeestä. Kun kaksikko päätti jättää bändin, vaihtui samalla koko orkesteri, sillä myös kitaristi Erik Valkama ja kosketinsoittaja Jani Hölli vaihtuivat uusiin miehiin. Samalla yhtye vetäytyi keikkatauolle ja teki paluun täysin uusitulla kokoonpanolla joulukuussa 2014. Kyseessä on jo toinen kerta kun Dingon kokoonpano uudistuu kerralla täysin Neumannia lukuun ottamatta – myös vuonna 2005 Dingon kokoonpano vaihtui täysin Neumannia ja silloista basisti Jarkko Eveä lukuun ottamatta. Jatkossa Neumann esiintyy Dingon lisäksi myös sooloartistina. Kuusimiehiseksi laajentuneessa Dingossa soittivat Neumannin lisäksi kitaristit Esa Nummela ja Janne Kasurinen (välillä hänen tilallaan oli Mikko Virta), basisti Topi Karvonen, kosketinsoittaja Jere Ijäs ja rumpali Tero Rikkonen.


title: Dingo (yhtye)

text: Lokakuussa 2015 yhtyeen kokoonpano vaihtui jälleen. Mukaan tulivat virolaiset kitaristi Rein T. Rebane, rumpali Vallo Vildak ja basisti Taago Daniel sekä suomalainen kosketinsoittaja Petri Lapintie. Yhtyeen kitaristina vuosina 2004–2005 toiminut Hombre Lampinen kuoli toukokuussa 2016.


title: Dingo (yhtye)

text: Yhtye esiintyi 8. lokakuuta 2016 Turussa erikoiskokoonpanolla, joka koostui Neumannin lisäksi Liivit boys -yhtyeen soittajista. Kokoonpanossa soittivat Neumannin lisäksi kitaristit Tom Eklund ja Matti Kankkonen, basisti Simo Kuusela, rumpali Otto Haapanen sekä kosketinsoittaja Petteri Parkkila.


title: Dingo (yhtye)

text: Helmikuussa 2017 tiedotettiin yhtyeen palaavan tunnetuimpaan kokoonpanoonsa, jossa vaikuttavat Neumannin lisäksi kitaristi Jonttu Virta, basisti Pepe Laaksonen, rumpali Juha Seittonen ja kosketinsoittaja Pete Nuotio. Tässä kokoonpanossa yhtye on esiintynyt aiemmin vuosina 1984–1986 ja 1998–2002. Yhtye soitti kesällä 2017 seitsemän festivaalikeikkaa sekä lokakuussa yhden keikan Espanjassa. Tunnetuimman kokoonpanon paluukiertueen lisäksi Dingosta on työn alla kirja, jota valmistelee toimittaja ja tietokirjailija Santtu Luoto. Dingosta on tekeillä myös elokuva.


title: Dingo (yhtye)

text: Elokuussa 2017 tiedotettiin kiertueesta, jonka aikana Dingon tunnetuin kokoonpano soittaisi yhteensä kahdeksan keikkaa kahdeksassa eri kaupungissa. Nämä keikat jouduttiin kuitenkin perumaan, sillä niille ei myyty tarpeeksi lippuja.


title: Dingo (yhtye)

text: Joulukuussa 2017 Dingo ilmoitti Facebook-sivullaan, että rumpali Juha Seittonen ja kosketinsoittaja Pete Nuotio eroavat yhtyestä. Dingo jatkaa kokoonpanolla, johon kuuluvat Neumann, Jonttu Virta ja Pepe Laaksonen. Samalla yhtye kertoi työstävänsä uutta musiikkia.


title: Dingo (yhtye)

text: Helmikuussa 2018 tiedotettiin kosketinsoittaja Leena Peisan ja rumpali Saska Ketosen liittyneen yhtyeeseen. Yhtye ilmoitti myös, että Dingo tultaisiin näkemään ainakin Rovaniemen IskelmäKesä-kaupunkifestivaaleilla heinäkuussa ja Härmän PowerParkissa elokuussa 2018.


title: Dingo (yhtye)

text: Dingon uusi single ”Tähtenä taivaalla” julkaistiin 18. toukokuuta 2018.


title: Dingo (yhtye)

text: Dingon musiikki määritellään suomirockiksi, mutta usein Dingon yhteydessä puhutaan myös termistä porirock.


title: Dingo (yhtye)

text: Kahdella ensimmäisellä levyllään "Nimeni on Dingo" (1984) ja "Kerjäläisten valtakunta" (1985) yhtye yhdisti varsin onnistuneesti tuolloin suosiossa ollutta uusromanttista tyyliä perinteiseen suomirockiin. Ennen Dingon hajoamista julkaistu "Pyhä klaani" (1986) oli puolestaan tyyliltään edeltäjiään synkempi ja raskaampi.


title: Dingo (yhtye)

text: Ensimmäisen comebackinsa aikaan vuosina 1993–1994 Dingon musiikki muuttui perinteisemmäksi rockiksi ja aikuisrockiksi. Vuonna 1994 julkaistu "Via Finlandia" -paluulevy sisälsi pääosin vanhoja 1980-luvulta peräisin olevia kappaleita, jotka jäivät tuolloin levyttämättä. Albumi edustaa tyylilajiltaan perinteistä rockia ja aikuisrockia.


title: Dingo (yhtye)

text: 2000-luvulla julkaistuilla albumeilla "Purppuraa" ja "Humisevan harjun paluu" Dingo on siirtynyt entistä enemmän iskelmämusiikkiin. Varsinkin "Humisevan harjun paluulla" yhtyeen musiikki on ottanut vaikutteita Neumannin soolotuotannosta.


title: Dingo (yhtye)

text: Pukeutumisessa 1980-luvulla Dingo otti vaikutteita etenkin Hanoi Rocksilta. Dingo oli 1980-luvulla tunnettu esimerkiksi Neumannin käyttämistä meikeistä ja värikkäästä pukeutumisesta. Dingo-hysterian aikaan Neumannin käyttämät sifonkihuivit yleistyivät hetkellisesti myös katukuvaan. 1990-luvun paluun jälkeen yhtye luopui 1980-luvulla käyttämästään pukeutumistyylistä.


title: Dingo (yhtye)

text: Dingo on antanut vaikutteita useille suomalaisille artisteille ja yhtyeille. Yhtyeen ovat maininneet esikuvakseen esimerkiksi HIM, Apulanta, Maija Vilkkumaa, The Rasmus ja Jonne Aaron. Maija Vilkkumaa on tehnyt myös kappaleen nimeltään ”Dingo ja Yö”. Dingon tunnetuimmista kappaleista on tehty useita cover-versioita. Dingolle on tehty tribuuttilevy "Melkein vieraissa – Nimemme on Dingo", jolla suomalaiset artistit ja yhtyeet esittävät Dingon kappaleita omina versioinaan. Turussa Dingon musiikista on tehty myös musikaali, jossa "Romeo ja Julia" -näytelmän taustalle oli lisätty Dingon tunnetuimpia kappaleita.


title: Pertti Neumann

text: Pertti Olavi ”Nipa” Neumann (ent. Nieminen; s. 11. lokakuuta 1959 Pori) on suomalainen muusikko ja Dingo-yhtyeen laulaja ja lauluntekijä. Hän on toiminut solistina myös yhtyeissä D.N.A, SIR 59, MAC, Bwana, S.E.X., Neumann & the News ja Neumann Duo. Neumann asuu nykyään Helsingissä.


title: Pertti Neumann

text: Neumann erosi koulusta 15-vuotiaana ja pestautui "Tervi"-nimiselle öljytankkerille jungmanniksi. Neumann toimi merimiehenä siihen asti kunnes lähti 17-vuotiaana suorittamaan varusmiespalvelusta miinalaiva "Keihässalmelle". Varusmiespalveluksen jälkeen hän työskenteli muun muassa tiskaajana, postinkantajana ja siivoojana ja pestautui lopulta "Sandviken"-nimiselle laivalle, joka kuljetti pääasiassa paperia Pohjois- ja Etelä-Amerikkaan. Kahdeksan kuukautta kestäneen purjehduksen jälkeen Neumann palasi Suomeen ja osti säästämillään rahoilla mikrofonin ja lauluvahvistimet.


title: Pertti Neumann

text: Neumann palasi merille joksikin aikaa 1990-luvun alussa kyllästyttyään tilapäisesti musiikkiuraan.


title: Pertti Neumann

text: Neumann perusti vuonna 1982 Dingon, josta tuli yksi kaikkien aikojen suosituimmista suomalaisista yhtyeistä. Yhtye hajosi vuonna 1986. Neumannin sooloura käynnistyi hyväntekeväisyyssinglen ”Mennään hiljaa markkinoille” (1985) muodossa Dingon vielä toimiessa. Hieman ennen Dingon hajoamista Neumann julkaisi soololevyn "Albion" (1986).


title: Pertti Neumann

text: Dingon hajottua syksyllä 1986 Neumann perusti S.E.X.-yhtyeen, joka julkaisi samannimisen albumin ennen hajoamistaan. S.E.X.-yhtyeen jälkeen Neumann jatkoi soolouraansa julkaisemalla soololevyt "Kotiinpaluu" (1989) ja "Tähti ja meripoika" (1992).


title: Pertti Neumann

text: Vuonna 1992 Neumann julkaisi myös omaelämäkertakirjan "Tähti ja meripoika".


title: Pertti Neumann

text: Dingo teki comebackin vuonna 1993 ja seuraavana keväänä julkaistiin yhtyeen uusi studioalbumi "Via Finlandia" (1994). Albumi menestyi huonommin kuin Dingon aiemmat levyt ja Dingo vaipui uudelleen hiljaiseloon vuoden 1994 lopulla. Dingon paluuyrityksen jälkeen Neumann jatkoi soolouraansa ja julkaisi albumin "Nimeni on Neumann" (1996). Albumi sisälsi runsaasti Dingon vanhoja hittejä uudelleenlevytettyinä Neumannin sooloversioina.


title: Pertti Neumann

text: Vuonna 1998 Dingo teki toisen comebackinsa, tällä kertaa jälleen tunnetuimmassa kokoonpanossaan joka oli esiintynyt aiemmin vuosina 1984–1986. Dingo kiersi aktiivisesti esiintymislavoja, mutta ei levyttänyt uutta materiaalia. Dingo jäi uudelleen tauolle tammikuussa 2002.


title: Pertti Neumann

text: Dingon jäätyä jälleen tauolle Neumann teki soolo- ja duo-keikkoja sekä perusti Poriin "Western Rock Store" -liikkeen, joka myi intiaanivaatteita. Vuonna 2004 Neumann myi yrityksen toiselle omistajalle.


title: Pertti Neumann

text: Vuonna 2004 Neumann kokosi Dingon uudelleen kokoon uudistetulla kokoonpanolla. Vuoteen 2016 Neumann keikkaili ahkerasti sekä Dingo-yhtyeen kanssa, jossa kokoonpano on vaihtunut tiheään tahtiin, että soolona esittäen Dingo-klassikoita. Dingon tunnetuin kokoonpano palasi takaisin yhteen helmikuussa 2017.


title: Pertti Neumann

text: Syksyllä 2012 Neumann oli mukana Nelosella esitetyssä "Vain elämää" -sarjan ensimmäisellä tuotantokaudella, jossa seitsemän kotimaista artistia esitti toistensa kappaleita. Maaliskuussa 2013 julkaistiin Neumannin uusi sooloalbumi "Oma Waterloo", joka oli alun perin tarkoitus julkaista Dingon nimellä.


title: Pertti Neumann

text: Kesällä 2017 Dingon menestysvuosien kokoonpano tekee paluun keikkalavoille.


title: Pertti Neumann

text: Vuoden 2017 syksyllä ilmestyi Salla Nazarenkon kirjoittama ja Into Kustannuksen kustantama Neumannin elämäkerta "Dingo-kipparin lokikirja."


title: Pertti Neumann

text: Neumannilla on entisen vaimonsa, kampaaja Diana Neumannin kanssa kaksi poikaa. Pariskunta erosi vuonna 2010. Nieminen seurusteli yrittäjä Tarja Malmströmin kanssa vuoteen 2014.


title: Proteus

text: Proteus oli antiikin mytologiassa tulevaisuuteen näkevä jumala, joka huolehti Poseidonin (room. Neptunus) karjasta (valaat) ja osasi muuttaa muotoaan. Proteuksen ennustajantaidot ovat niiden käytettävissä, jotka saavat tämän kiinni pettävästä muodonmuuttajan kyvystä huolimatta. Tiukasti pideltynä Proteus palaa normaaliin vanhan miehen muotoonsa ja suostuu kertomaan tulevaisuudesta.


title: Proteus

text: Homeros mainitsee Proteuksen pitävän majaa Faroksen saarella, joka on yhden päivämatkan päässä Aegyptuksen joesta eli Niilistä. Vergilius puolestaan sijoittaa Proteuksen Rodoksen ja Kreetan välisille seuduille Karpatos-saarelle. Jotkin lähteet mainitsevat myös Proteuksella olevan tyttären, Idonean.


title: Kummeli (täsmennyssivu)

text: Kummeli voi tarkoittaa:


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Kummeli on tamperelainen koomikkoryhmä, jolla on televisiossa nimeään kantava sketsiohjelmasarja. Ohjelmaa on esitetty Yleisradion Yle TV2-kanavalla vuodesta 1991 lähtien. Sketsisarja koostuu lyhyistä, joskus musiikkipainotteisista sketseistä, joissa yleensä samat henkilöhahmot esiintyivät jaksosta toiseen.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Televisiosarjan lisäksi ryhmä on tehnyt lukuisia live-esiintymisiä, äänilevyn "Artisti maksaa" sekä viisi elokuvaa: "Kummeli Stories", "Kummeli Kultakuume", "Kummelin Jackpot", "Kummeli Alivuokralainen" ja "Kummeli V". Kummeli-ryhmä näyttelee myös elokuvassa "Herra Heinämäki ja Leijonatuuliviiri". Ryhmä valmistelee parhaillaan kuudetta elokuvaa. Lisäksi ryhmän jäsenet ovat vuosien varrella vierailleet lukuisissa muissa tv-ohjelmissa yhdessä ja erikseen, esimerkiksi Speden Spelit -ohjelmassa vuonna 1997, Possessa vuonna 2015, Hyvät katsojat ohjelmassa vuonna 2018 sekä Nenäpäivä-show'ssa useampana vuonna.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Kummeli syntyi keväällä 1991 Tampereella, kun Heikki Silvennoinen, Timo Kahilainen ja Olli Keskinen tekivät televisio-ohjaaja Matti Grönbergille kotivideolla muutaman sketsin. Yleisradio vakuuttui kotivideosta ja antoi rahaa kolmeosaisen viihdesarjan tekemiseen. Kolmiosainen viihdesarja esitettiin kesäkuussa 1991, ja sen katsojaluvut olivat 200 000–300 000:n paikkeilla. Sarja aiheutti valtaisan katsojapalautteen. Ohjelmasta pidettiin erityisesti opiskelijapiireissä, kun taas esimerkiksi varttuneimmat katsojat eivät siitä pitäneet. Vuonna 1992 jaksoista esitettiin kaksi koostejaksoa, jotka sisälsivät parhaita paloja.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Kummeliin tehtiin 12 uutta jaksoa, jotka esitettiin loppuvuodesta 1992 ja keväällä 1993. Ohjelma oli suosiossa erityisesti koululaisten ja opiskelijoiden keskuudessa. Katsojaluvut nousivat noin puoleen miljoonaan. Kummeli-ryhmään tuli tuolloin mukaan Heikki Hela. Syksyllä 1993 esitettiin kuusi uutta jaksoa. Samaan aikaan Yle Tallennemyynti julkaisi Kummeli-sarjasta kirjastotallenteen, joka sisälsi 1. tuotantokauden jaksot 1–3, 5–6 ja 11.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Kevääksi 1994 tehtiin kahdeksan uutta jaksoa. Kyseisenä vuonna Kummeli oli suosionsa huipulla, saaden parhaimmillaan yli 900 000 katsojaa. Ryhmältä ilmestyi platinaa myynyt levy "Artisti maksaa" kesällä 1994. Samana vuonna Europa Vision julkaisi kahdeksan myyntivideota, jotka sisälsivät Kummelin ensimmäisten tuotantokausien jaksoja vuosilta 1991–1993. Kummeli oli ensimmäinen Yleisradion televisiosarja, joka julkaistiin videona kotitalouksiin. Vuoden 1994 lopussa Olli Keskinen ilmoitti eroavansa Kummeli-ryhmästä.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Vuonna 1995 ilmestyi ryhmän ensimmäinen elokuva "Kummeli Stories", joka oli kyseisen vuoden toiseksi katsotuin kotimainen elokuva. Ryhmään liittyivät myös elokuvan käsikirjoittajanakin toiminut Heikki Vihinen ja ryhmän ensimmäinen naisnäyttelijä Mari Turunen.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Vuonna 1996 ryhmä teki toiminnallisen humoristisen poliisisarjan "Lihaksia ja luoteja", joka sai ristiriitaisen vastaanoton katsojien keskuudessa.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Vuoden 1997 tehtiin kuusi uutta jaksoa. Juontajaksi pestattiin Heikki Vihisen esittämä Fabio. Saman vuoden elokuussa ruvettiin kuvaamaan ryhmän toista elokuvaa "Kummeli Kultakuume", joka sai ensi-iltansa joulukuussa 1997. Vuoden 1997 sarjan jaksot julkaistiin kirjastotallenteena saman vuoden syksynä.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Vuonna 1998 ryhmä teki 8-osaisen humoristisen lääkärisarjan "Lääkärit tulessa", joka sai katsojien keskuudessa ristiriitaisen vastaanoton aivan kuten kaksi vuotta aiemmin esitetty "Lihaksia ja luoteja" -sarjakin.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Vuosina 1999–2000 esitettiin 8 uutta Kummeli-jaksoa. Kyseisissä jaksoissa oli mukana myös studioyleisö. Olli Keskinen oli palannut takaisin Kummeli-ryhmään. Tämän jälkeen ryhmä teki ”kummelihenkiset” televisiosarjat "Mankeli" ja "Jurismia".


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Vuosien 2003 lopulla ja 2004 alussa esitettiin 6 uutta jaksoa. Mukana oli sekä uusia että vanhoja hahmoja. Kummeli-ryhmän kokoonpano oli myös uudistunut: Mari Turunen ja Olli Keskinen eivät olleet enää mukana. Uutena jäsenenä ryhmässä oli Miia Selin, joka esiintyi jo "Lääkärit tulessa" sekä Mankeli -sarjoissa. Näyttelijä Mikko Kivinen esitti viimeisimmässä Kummelissa juontajaa ja esiintyi muutamassa sketsissäkin.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Vuonna 2004 Pan Vision aloitti Kummeli-sarjan jaksojen julkaisemisen DVD:lle. Ensimmäinen boksi, "Kyllä lähtee!" julkaistiin lokakuussa 2004, joka sisälsi lähes kaikki sketsit vuosilta 1991–1993. Seuraavan vuoden alussa julkaistiin "Artisti maksaa" -boksi, joka sisälsi lähes kaikki vuosien 1993–1994 sketsit. Saman vuoden aikana julkaistiin boksit "Jumankauta, juu nääs päivää" (lähes kaikki sketsit 1997, 1999–2000) ja "Onko nyt hjuva fiilis?" (kaikki sketsit 2003–2004). Loppuvuodesta 2005 julkaistiin "Paras A-ryhmä" -boksi, joka sisälsi kaikki neljä julkaistua boksia samojen kansien sisällä. Ryhmän tekemät televisiosarjat "Lihaksia ja luoteja", "Lääkärit tulessa" ja "Jurismia" julkaistiin DVD:inä, niin sanottuna ”Vanaja-trilogiana” vuosien 2007–2008 aikana.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Kolmas Kummeli-elokuva, "Kummelin Jackpot", julkaistiin vuonna 2006. Elokuva tuli elokuvateattereihin 17. helmikuuta 2006. Kummelin Jackpot oli vuoden 2006 toiseksi katsotuin kotimainen elokuva. Se myös sijoittui vuoden 2007 Jussi-Gaalan yleisöäänestyksessä toiseksi.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Vuonna 2008 julkaistiin neljäs Kummeli-elokuva, "Kummeli Alivuokralainen". Elokuva perustuu Timo Kahilaisen ja Heikki Vihisen käsikirjoitukseen Tampereen Teatteriin tehtyyn farssiin "Alivuokralainen". Elokuvan tuotannosta vastaa Markus Selin ja Solar Films. Elokuva sai ensi-iltansa 12. syyskuuta 2008 ja se julkaistiin DVD:nä joulukuussa 2008.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Tammikuussa 2009 Yle TV2 aloitti sarjan jaksojen esittämisen alusta alkaen. Vuoden 1991 valmistuneita pilottijaksoja ei ole esitetty aikaisemmin alkuperäisessä muodossaan uusintana ensiesityksen jälkeen.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Vuonna 2010 Kummeli teki Suuri joululahja -kiertueen Eppu Normaalin kanssa. Kiertueella esiintyi vanhoja sketsihahmoja, mukana oli myös Olli Keskinen.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Lokakuussa 2011 kantaesityksensä Tampereen Työväen Teatterissa saa Timo Kahilaisen ja Heikki Vihisen käsikirjoittama ”Maailmanlopun hautaustomisto”, jossa näyttelevät kaikki Kummelin jäsenet, sekä muun muassa "Jurismia"-sarjasta tuttu Esko Roine.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Lokakuussa 2012 kerrottiin Timo Kahilaisen, Heikki Vihisen ja Heikki Silvennoisen saaneen 6 000 euroa käsikirjoitustukea uuteen Kummeli-elokuvaan. Tuen myönsi Suomen elokuvasäätiö. Viidennen Kummeli-elokuva, "Kummeli V:n", tuotannosta vastasi Markus Selin ja Aleksi Mäkelä (Nummela Filmi) sekä Timo Kahilainen (Porkkana Ryhmä). Elokuvan ohjasi Aleksi Mäkelä ja se sai ensi-iltansa 19. helmikuuta 2014.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Syksyllä 2015 sarjasta julkaistiin kirja nimellä "Kummeli - Erittäin hyvin sanottu", jonka kirjoitti Tuomas Marjamäki.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Keväällä 2016, Kummelin 25-vuotisjuhlavuonna sarja julkaistiin kokonaisuudessaan Yle Areenassa, minkä lisäksi sitä alettiin esittää ensimmäisestä jaksosta lähtien TV2-kanavalla lähes päivittäin. Niin televisioesityksissä, kuin Areenassakin julkaistuissa jaksoissa on mukana DVD-julkaisuilta tekijänoikeussyistä poistetut sketsit ja musiikkivierailut. Tekijöiden pyynnöstä jaksoista oli kuitenkin jätetty pois terroristeista kertovat "Aziz – the combat fighter" -sketsit, koska niitä ei aiheensa vuoksi pidetty enää 2010-luvulle sopivina.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Loppuvuodesta 2017 oli tarkoitus ilmestyä Kummelin 50. juhlajakso Suomen 100-vuotisjuhlan inspiroimana, mutta jaksoa ei lopulta esitetty.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Kesäkuusta 2018 alkaen ilmestyy aluksi Nelosen Ruutu+ -palveluun ryhmän uusi poliisiteemainen "" -draamakomediasarja, joka sijoittuu Valkeakoskelle. Syyskuussa 2018 alkaen ryhmä nähdään Nelosen "Gaala" -nimisessä ohjelmassa.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: "Pääartikkeli": Luettelo Kummelin hahmoista ja sketseistä


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Ohjelmassa esiintyi useita kymmeniä "apupoikia". Heikki Hela kuului apupoikiin 2. kauden jaksoissa 1-9, mutta jaksosta 10 siirtyi "päänelikkoon". Olli Keskinen lopetti sarjan jääkiekon maailmanmestaruuskilpailujen vuoksi. Keskinen palasi sarjaan vuonna 1999, nyt vain juontajana.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Näissä hiukan normaalia pidemmissä sketseissä juontaja johdattaa katselijat illan elokuvaan. Elokuvat on ohjannut "Maxwell Gothenburg" (Matti Grönberg) ja niissä esiintyvät aina samat näyttelijät: "Tim Calahan" (Timo Kahilainen) ja "Hank da Silva" (Heikki Silvennoinen).Kahden viimeksi mainitun elokuvan tuskanhuudot ovat selvästi Oliver Hardyltä lainattuja.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Ilpo Nuokko (Heikki Silvennoinen) juonsi Kummelin kolme ensimmäistä pilottijaksoa vuonna 1991. Ensimmäiset Kummelissa kuullut sanat olivat ”"Tänään alkaa uusi viihdeohjelmasarja Kummeli. Tämänkertaisessa jaksossa saamme seurata muun muassa..."”. Usein Nuokko unohtaa mitä oli sanomassa, jolloin hän tyytyy nyökkäämään ja katsomaan kameraan. Usein juonto-osion alkaessa hän on keskittynyt esimerkiksi leivän syömiseen tai puhelimessa puhumiseen ja havahtuu juontamaan (eli yleensä vain nyökkäämään) vasta hetken kuluttua. Nuokko esiintyi myös ennen Kummelia syntyneessä demonauhassa, Virus TV.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Eero Kakko (Olli Keskinen) on Kummelia pisimpään juontanut henkilö ja sarjan perustajajäsen. Hän oli mukana jo vuoden 1991 pilottijaksoissa, joissa hän oli haastattelijana Sporttivartissa ja Ympäristöruudussa. 1992–1993 hän ryhtyi juontamaan ohjelmaa juontostudiossa, mutta jatkoi myös Ympäristöruudun ja Sporttivartin haastattelijan sekä Musavisan juontajan työtä. Hän on hieman kuivakka tyyppi, jonka seurana Martti Mielikäinen kertoo joskus viikon vitsin. Syksyllä 1993 juontostudio sai uuden muodon ja Kakko sai studioviihdyttäjän, Kalevi Härvän. Härvä soitteli vain urkua eikä paljon puhunut, paitsi huusi silloin tällöin ”KYLLÄ!”. 1994 juontostudio sai jälleen uuden muodon, mutta Kakko itse pysyi samanlaisena. Tämän jälkeen Olli Keskinen erosi Kummeli-ryhmästä. Vuosina 1999–2000 tehdyissä jaksoissa Keskinen palasi taas tulkitsemaan Eero Kakkoa, mutta muita rooleja hänellä ei tällä kaudella ollut.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Fabio (Heikki Vihinen) juonsi Kummelia vuonna 1997 valmistuneissa jaksoissa. Fabion aikainen juontostudio oli räikeän oranssi ja siellä soitti basisti Ari Zwang (Timo Kahilainen) yhtyeineen. Fabio on itserakas ja voimakkaammin eläytyvä ja kiihkeäeleisempi juontaja kuin hillitympi ja asiallisempi Eero Kakko. Hänellä on myös poika Erasmus, joka on yhtä ärsyttävä kuin isänsä. Fabio myös halveksii avoimesti Ari Zwangia.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Vuosien 2003–2004 Kummeleita juonsi ensimmäistä kertaa ryhmän ulkopuolinen jäsen, ankkuri Mikko Kivinen. Hän oli vielä kuivakampi kuin Eero Kakko, sekä hän menetti lähes aina malttinsa studioyhtye Kari ja Karvattomiin.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Kummelissa esiintyi myös vierailevia tähtiä, suurin osa tunnettuja laulajia jotka esittivät yleensä kappaleitaan musiikkivideon muodossa.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: DVD-bokseissa ja kotitalouksiin julkaistuilla VHS-videokaseteilla olevilla jaksoilla joidenkin sarjassa esiintyvien vierailevien tähtien musiikkiosuudet on editoitu pois tekijänoikeudellisista syistä.


title: Kummeli (televisiosarja)

text: Sarjassa esiintyvät vierailevat tähdet:Kummelin kaikki tähän mennessä tehdyt alkuperäiset jaksot on julkaistu DVD-bokseissa. Vuosien 1991–1993 jaksoja on julkaistu myös VHS-kasetteina. Yle Tallennemyynti on julkaissut osan vuosina 1992–1993 esitetyistä jaksoista sekä vuonna 1997 esitetyt jaksot kirjastotallenteena.


title: Kummeli (televisiosarja)

text:
Kaikkien käsikirjoitus Timo Kahilainen ja Heikki Vihinen.
Kaikki Kummeli-jaksot julkaistiin neljässä erillisessä DVD-boksissa vuosina 2004–2005. Myöhemmin boksit julkaistiin yksissä kansissa nimellä "Kummeli – Paras A-ryhmä" .


title: Rednex

text: Rednex on ruotsalainen vuonna 1992 perustettu tanssipopyhtye. Se saavutti hetkellisesti suurta suosiota ympäri Eurooppaa vuonna 1995 ilmestyneellä albumillaan "Sex & Violins", jonka kappaleet ”Cotton Eye Joe”, ”Old Pop In An Oak” ja ”Wish You Were Here” soivat runsaasti radioasemilla ja diskoissa. Vuonna 2000 ilmestyneeltä Rednexin toiselta albumilta ”Farm Out” suurhitiksi nousi kappale "The Spirit of the Hawk", joka oli samalla koko vuoden menestynein single Saksassa.


title: Rednex

text: Rednexin ideana oli yhdistää kantria eurodisco-taustaan ja humoristisiin videoihin ja imagoon.


title: Rednex

text: Enemmän kuin kiinteä yhtye, Rednex on ollut musiikkituottajien idea, jonka ympärille on koottu tarvittavat esiintyjät. Ensimmäisen kymmenen vuoden aikana yhtyeeseen ehti kuulua yli kymmenen jäsentä.


title: Rednex

text: "Cotton Eye Joe" oli jättihitti myös Suomessa. Samaten balladi "Wish You Were Here" sijoittui vuonna 1995 järjestetyssä Radiomafian top 500 -äänestyksessä peräti kuudenneksi. Jope Ruonansuu teki kappaleesta "Old Pop In An Oak" huumoriversion "Pappi vaan joi" ja se julkaistiin kahtena versiona samannimisellä singlellä ja myöhemmin myös "Washington Bar" -levyllä.


title: Rednex

text: Yhtye esiintyi yleisurheilun MM-kisoissa Suomessa vuonna 2005.


title: Golda Meir

text: Golda Meir (o.s. "Mabovitz", ent. "Meyerson") 3. toukokuuta 1898 Kiova, Ukraina – 8. joulukuuta 1978 Jerusalem) oli Israelin valtion perustajia. Hän toimi työministerinä 1949–1956, ulkoministerinä 1956–1965 sekä Israelin neljäntenä pääministerinä 1969–1974.


title: Golda Meir

text: Golda Meir oli Israelin politiikan "rautarouva" – vuosia ennen kuin sanaa alettiin käyttää Margaret Thatcherista. David Ben Gurion kuvasi häntä kerran "hallituksen ainoaksi mieheksi". Hän oli maansa ensimmäinen nainen pääministerinä ja näihin päiviin ainoa Israelissa, kolmas naispääministeri maailmassa.


title: Golda Meir

text: Golda Mabovitz syntyi Venäjän keisarikunnassa Kiovassa, Ukrainassa vuonna 1898. Lapsuutensa aikaisimmaksi muistikuvaksi Golda mainitsee muistelmissaan isänsä rakentamassa estettä talon etuoveen kuultuaan huhuja tulossa olevista juutalaisiin kohdistuvista väkivaltaisuuksista, pogromista. Elinolot olivat kovat keisarikunnan länsirajalla sijainneella alueella, jonne juutalaisia oli pakotettu muuttamaan – Golda ja hänen kaksi sisartaan (Sheyna ja Tzipke) olivat usein nälissään ja kylmissään. Goldan seitsemästä sisaruksesta viisi kuoli lapsuudessaan.


title: Golda Meir

text: Perheen isä Moshe Mabovitz muutti vuonna 1903 Yhdysvaltoihin, ja muu perhe muutti perässä vuonna 1906. Ennen muuttoa Yhdysvaltoihin muu perhe asui äidin kotikaupungissa Pinskissä. Goldan ihailema isosisko Sheyna oli vaarassa toimiessaan sionistisessa vallankumousliikkeessä.


title: Golda Meir

text: Perhe asettui Milwaukeehen, Wisconsiniin, jossa isä työskenteli puuseppänä ja äiti, Blume Naiditch, piti ruokakauppaa. Goldan ollessa vain kahdeksanvuotias hän joutui aamuisin lyhyen aikaa huolehtimaan kaupasta äidin käydessä ostamassa tavaraa kauppaan torilta.


title: Golda Meir

text: Golda Meir kävi Fourth Street -koulua (nykyisin Golda Meir School) vuodesta 1906 vuoteen 1912. Koulussa Golda organisoi ensimmäisen yhteiskunnallisen projektinsa, kun hän järjesti rahankeräystilaisuuden, jotta hänen koulukaverinsa saisivat rahaa koulukirjoja varten.


title: Golda Meir

text: Goldan ollessa 14 hän meni North Division High Schooliin ja työskenteli osa-aikaisena. Äiti kehotti Goldaa lopettamaan koulunkäynnin, hankkimaan työpaikan ja menemään naimisiin vanhemman miehen kanssa. Golda kapinoi ja karkasi kotoaan Sheynan luo Denveriin. Golda asui Denverissä vuoden käyden koulua North High Schoolissa. Tuona aikana hän tapasi Morris Myersonin, mainoskylttimaalarin, josta myöhemmin tuli hänen aviomiehensä.


title: Golda Meir

text: Golda palasi Milwaukeehen isänsä toiveesta ollessaan 18-vuotias. Milwaukeessa Golda toimi aktiivisesti nuorisoliike Habonimissa. Hän piti puheita kokouksissa ja hän usein puhui sosialistisen sionismin puolesta. Hän myös toimi Palestiinasta tulleiden vierailijoiden hyväksi.


title: Golda Meir

text: Valmistuttuaan opettajaksi Golda työskenteli julkisissa kouluissa. Nuoruudestaan asti poliittisesti aktiivisena hän liittyi virallisesti Sionistiseen Työväenpuolueeseen vuonna 1915. Golda avioitui Morris Myersonin kanssa vuonna 1917. Vuonna 1921 pariskunta ja Goldan vanhempi sisko Sheyna muuttivat Palestiinaan.


title: Golda Meir

text: Ensimmäiset vuodet Britannian hallitsemassa Palestiinassa Golda ja Morris asuivat ja työskentelivät Merhavian kibbutsissa. Hänet valittiin edustamaan kibbutsia ammattiyhdistysliike Histadrutissa.


title: Golda Meir

text: Vuonna 1924 Golda ja Morris muuttivat pois kibbutsista aluksi Tel Aviviin ja lopulta Jerusalemiin. Jerusalemissa perheeseen syntyi poika ja tyttö, Menachem ja Sarah. Vuonna 1928 Golda valittiin sihteeriksi Histadrutin naisasiain neuvostoon. Tehtävä vaati muuttamista Tel Aviviin, jonne Golda lapsineen muutti Morrisin jäädessä Jerusalemiin. Vuonna 1936 Meir nousi Histadrutin johtoon.


title: Golda Meir

text: Histadrut kasvoi ammattiyhdistysliikkeestä lopulta sionistiliikkeen varjohallitukseksi Britannian alaisessa Palestiinassa, Goldan vaikutusvallan kasvaessa järjestössä. Vuonna 1946 brittihallinto pidätti useita sionistiliikkeen johtajia. Golda vältti pidätyksen ja nousi Histadrutin johtoon. Hän neuvotteli brittihallinnon kanssa ja oli myös yhteydessä kasvavaan aseelliseen itsenäisyysliikkeeseen.


title: Golda Meir

text: Golda Meir oli yksi kahdestakymmenestäneljästä Israelin valtion itsenäisyysjulistuksen allekirjoittajasta 14. toukokuuta 1948.


title: Golda Meir

text: Seuraavana päivänä Egyptin, Syyrian, Libanonin, Transjordanian ja Irakin joukot hyökkäsivät Israeliin. Goldalle myönnettiin Israelin ensimmäinen passi ja hän matkusti Yhdysvaltoihin kerätäkseen rahaa uudelle valtiolle. Keräys tuotti 50 miljoonaa dollaria.


title: Golda Meir

text: Palattuaan Golda toimi lyhyen aikaa ensimmäisenä Israelin suurlähettiläänä Moskovassa, jättäen tehtävän vuonna 1949. Osallistuessaan juutalaisen juhlapäivän viettoon Moskovassa 1948 Golda sai sankarin vastaanoton paikalle kokoontuneilta 50 000 venäjänjuutalaiselta. Joukkokokous osoitti, että Stalinin venäjänjuutalaisiin kohdistama sorto ei ollut onnistunut hävittämään juutalaisten identiteettiä. Israelin kymmenen sekelin seteleissä on kuva tästä joukkokokouksesta.


title: Golda Meir

text: Vuonna 1949 Golda valittiin Israelin parlamenttiin knessetiin, jossa hän toimi yhtäjaksoisesti vuoteen 1974.


title: Golda Meir

text: Golda Meir oli Israelin työministerinä vuodesta 1949 vuoteen 1956, jolloin maahan suuntautui voimakas muuttoliike. Alkaen vuodesta 1956 hän toimi ulkoministerinä pääministeri David Ben-Gurionin hallituksessa. Ben-Gurion pyysi Goldaa vaihtamaan sukunimensä heprealaiseksi. "Meir" tarkoittaa valon sytyttäjää.


title: Golda Meir

text: 1960-luvun alussa Goldalla todettiin lymfooma. Hän piti sairauden salassa, koska hänen mielestään sairaudesta ilmoittaminen olisi tehnyt hänet muiden mielestä kyvyttömäksi hoitamaan tehtäviään. Lopulta Golda erosi hallituksesta vuonna 1965, perustellen eroaan sairaudella ja työuupumuksella. Golda toimi työväenpuolueen pääsihteerinä kahdeksan kuukautta ja jätti tehtävän elokuun 1. päivänä 1968.


title: Golda Meir

text: Levi Eshkolin kuoltua äkillisesti sydänkohtaukseen 26. helmikuuta 1969 parlamentti valitsi Golda Meirin pääministeriksi. Israelin pääministerinä hän oli 17. maaliskuuta 1969–1974. Meirin aloittaessa pääministerinä Israel oli täynnä itseluottamusta vallattuaan kuuden päivän sodassa suuria alueita arabinaapureilta. Egypti jatkoi sotatoimia ampumalla tykistöllä Israelin joukkoja Suezin kanavan varrella.


title: Golda Meir

text: Vuoden 1972 olympiakisoissa Münchenissä tapahtuneen terrori-iskun jälkeen pääministeri Meir vetosi maailman johtajiin saadakseen tukea iskuun vastuullisten kiinni saamiseksi. Tukea ei kuitenkaan tullut riittävästi Meirin ja Israelin puolustuskomitean mielestä, ja he valtuuttivat Mossadin murhaamaan Musta syyskuu -järjestön ja PFLP:n jäseniä missä päin maailmaa tahansa.


title: Golda Meir

text: Israelin tiedustelupalvelu ei kyennyt selvittämään, olivatko arabinaapurit hyökkäämässä vai ei kuin vasta sotaa edeltävänä päivänä. Kuusi tuntia ennen sodan alkua Meir tapasi puolustusministeri Moshe Dayanin ja yleisesikuntapäällikkö David Elazarin. Dayan oli sitä mieltä, että hyökkäys olisi epätodennäköinen, kun taas Elazar olisi halunnut tehdä ennalta ehkäisevän hyökkäyksen Syyrian joukkoja vastaan.


title: Golda Meir

text: Meir teki päätöksen olla tekemättä ennalta ehkäisevää iskua, koska hän arvioi Yhdysvaltojen jättävän Israelin ilman tukea tässä tapauksessa, ja Euroopasta ei tukea saataisi, koska arabimaat uhkasivat Euroopan maita öljynviennin lopettamisella. Tämä oli oikea päätös, ja Yhdysvallat aloitti myöhemmin ilmasillan Israeliin ("Operation Nickel Grass"). Myöhemmin Henry Kissinger vahvisti Meirin arvion oikeaksi: jos Israel olisi iskenyt ensin, se ei olisi saanut Yhdysvalloilta "naulaakaan".


title: Golda Meir

text: Meir joutui eroamaan 11. huhtikuuta 1974 Jom Kippur -sodan vuoksi, koska katsottiin, että hän olisi pääministerinä osavastuussa siitä, että Syyria ja Egypti pääsivät yllättämään Israelin 6. lokakuuta 1973. Lisäksi koalitiohallituksessa oli sisäisiä ongelmia. Hänen seuraajakseen pääministeriksi valittiin Jitzhak Rabin. Suhtautumisessa palestiinalaisiin hän katsoi, ettei tarvinnut tehdä kompromisseja niin pitkään kuin Israel oli turvassa.


title: Golda Meir

text: Golda Meir kuoli vuonna 1978 syöpään 80 vuoden ikäisenä, ja hänet haudattiin Herzlin vuorelle Jerusalemiin.


title: Sinko

text: Sinko on rekyylitön pääsääntöisesti panssarintorjuntaan tarkoitettu ampuma-ase. Nimitystä käytetään useista eri tavalla toimivista aseista. Kaikkien sinkoaseiden yhteispiirre on alusta asti ollut ontelopanosten käyttö panssarin läpäisyyn. Useilla singoilla voi ampua myös muita erilaisia kranaatteja kuten asutuskeskustaistelussa sekä linnoitteiden tuhoamisessa ampumatarvikkeina ovat esimerkiksi sirpale- ja miinakranaatti sekä termobaarinen kranaatti. Tykistä sinko eroaa siten, että laukaisulaite on kevytrakenteinen, yleensä kädessä pidettävä ja ammus liikkuu siksi omalla voimallaan. Rakettitoimisista singoista käytetään lyhennettä "RPG" (, ).


title: Sinko

text: Sinkojen kehitys alkoi toisen maailmansodan aikaisesta saksalaisesta panssarinyrkistä ("Panzerfaust"), ja panssarikauhusta ("Panzerschreck"). Panzerfaust oli yksinkertainen putki, josta ammus laukaisiin mustaruutipanoksella ja raketti vei sen kohteeseen. Panssarikauhu taas oli uudelleen ladattavaa mallia. Liittoutuneiden vastaavia aseita olivat yhdysvaltalainen "Bazooka" (virallisesti "Rocket Launcher M1") ja brittiläinen PIAT ("Projector, Infantry, Anti-Tank"). PIATissa kranaatti laukaistiin jousella ja raketti syttyi lennon aikana.


title: Sinko

text: Kuuluisa RPG-7 otettiin puna-armeijan käyttöön 1961. Siinä kranaatti lähtee aseesta rekyylittömällä laukauksella ja raketin matkamoottori syttyy kymmenen metrin lennon jälkeen.


title: Sinko

text: Kuuluisimpia moderneja sinkoaseita ovat venäläisen RPG-sarjan lisäksi yhdysvaltalainen kevyt kertasinko M72 LAW ja ruotsalainen M3 Carl Gustav. Niiden tehokas kantama on 50–300 metriä säästä ja ammustarvikkeesta riippuen.


title: Sinko

text:
Singot ovat nykyään jalkaväen perusaseistusta, jolla se kykenee toimimaan panssaroituja ajoneuvoja ja esimerkiksi pesäkkeitä vastaan.
Singoilla ammutaan maaten tai muuten alhaisessa painopisteessä. Sinkoja käytetään yleensä taistelupareittain ampuja-tähystäjä periaatteella ja sinkoja/ammuksia voidaan tarvita useampia maalin tuhoamiseen. Tehokkaan vastatoiminnan takia sinkojen käyttö edellyttää hyvää maaston käyttöä, suojautumista, useita valmisteltuja asemia ja nopeaa asemanvaihtoa.


title: Sinko

text: Kaikkien sinkojen laukaisuääni on lisäksi erittäin voimakas, raskaan singon verrattavissa tykkiin, mikä tekee ampumisesta erittäin epämiellyttävää. Laukauksen ääni ja sen aiheuttama pöllähdys ja hitaasti lentävän rakettiammuksen lentorata paljastaa ampujan. Ampujien suojaksi on Suomessa kehitetty aidon singon laukausta matkivan efektin tuottava hämäyspanos: tällöin vihollista kuormitetaan useilla havainnoilla, jotka vaikeuttavat oikean singon laukauksen erottamista.


title: Sinko

text: Kevyet kertasingot ovat yksinkertaisia jokaisen sotilaan aseita. Kertasingoissa on molemmista päistään avoin putki, yleensä lasikuitua, josta ammus lähtee liikkeelle raketin voimalla. Laukaus on rekyylitön ja tuottaa vaarallisen tuli- ja kaasusuihkun aseen taakse. Laukaisun jälkeen sinko hylätään, tai se on palautettava ladattavaksi. Useimmat niistä eivät läpäise uusimpia taistelupanssarivaunuja edestä, mutta ovat tehokkaita muita panssaroituja ajoneuvoja, kuten rynnäkköpanssarivaunuja, vastaan.


title: Sinko

text: Kevyt sinko on suhteellisen käyttökelpoinen panssarintorjunta-ase: 100 metrin matkalta kokenut ampuja voi saada useita laukauksia halkaisijaltaan 20–30 sentin maaliin. Toisaalta aseen kantomatka on varsin lyhyt, käytännössä paikallaan olevaan maaliin noin 200–250 metriä, liikkuvaan 100–150 metriä. Singon ammuksen lentorata on voimakkaan kaareva ja tämä haittaa singon käyttöä esimerkiksi puustoisessa maastossa. Lisäksi voimakas takaliekki (useita metrejä) rajoittaa usein singon käyttöä suljetussa tilassa, mutta on myös sinkomalleja joilla voidaan ampua ahtaasta tilasta.


title: Sinko

text: Erotukseksi kertasingosta jotkut singot ovat laukauksen jälkeen ladattavissa toistuvasti uudella ammuksella. Tällaiseen sinkoon kuuluu metallinen putki, seula, laukaisulaite ja tähtäinkaukoputki. Seula on kartiomainen, rei'itetty putkeen sisälle kiinnitetty suppilo. Seulan tehtävä on luoda vastapaine, jotta putkesta lähtevä ammus ei veisi sinkoa mukanaan. Silti kevyt sinko liikkuu eteenpäin, ”nyökkää” ammuttaessa. Jos seula tukkeutuu edes osittain, sinko käyttäytyy rekyyliaseen tavoin.


title: Sinko

text: Raskaita sinkoja käyttävät panssarintorjuntaan erikoistuneet joukot. Raskaita sinkoja käytetään ennen kaikkea taistelupanssarivaunuja vastaan. Raskas sinko voi olla kertasinko, mutta sen kaliiperi ja panssarinläpäisy ovat suuremmat kuin kevyillä singoilla.


title: Sinko

text: Raskas sinko voi olla tyypiltään myös "rekyylitön tykki" (RCL, englannista "recoilless rifle"), jossa ammus lähtee putkesta kuten tykissä, eikä siinä välttämättä ole rakettimoottoria. Osa ruudin palokaasuista ohjataan aseen taakse, jolloin rekyyli vaimenee olemattomaksi. Tällaisia raskaita sinkoja ovat muun muassa yhdysvaltalainen M40 ja suomalainen 95 S 58–61, ”Musti”. Ase on kiinnitetty painonsa vuoksi usein ajoneuvoon kuten jeeppiin. Monissa länsimaissa tällaiset raskaat singot on korvattu ohjuksilla. Raskas sinko tosin on saanut uutta suosiota sen monipuolisten ja ennen kaikkea halpojen ampumatarvikkeiden vuoksi: ohjuslaukaukset ovat kalliita ja asutuskeskustaisteluissa niiden käyttökelpoisuus on siksi rajallinen. Raskas sinko on myös mahdollista asentaa avolavapakettiauton lavalle tai pikaveneen kannelle, ja näin saada aikaan nopea taisteluajoneuvo.


title: Sinko

text:
Suomen armeijassa käytössä ovat:
Käytöstä poistuneita sinkoja


title: MAC (yhtye)

text: MAC oli porilainen The Police -vaikutteinen yhtye, joka vaikutti 1980-luvun alussa. Yhtyeen laulusolistina toimi myöhemmin Dingossa laulanut Neumann. MACin tunnetuin kappale on "Suomi itkee", joka sisältyi sen ensimmäiselle singlelle. Yhteensä yhtye julkaisi kaksi singleä, joista molemmat ilmestyivät Kräk-levymerkillä. "Suomi itkee" on julkaistu myös cd-muodossa Neumannin kokoelmalevyllä "20 Suosikkia - Naiselleni". MACin kappale ”Metropoliitta” on myös kokoelma-albumilta "TV räjähtää" (1981).


title: MAC (yhtye)

text: Hajottuaan 1982 MACin perintöä on kuultu Dingon kappaleissa, sillä MACilla ja Dingolla oli yhteisiä soittajia. Myös syksyllä 1987 toimineen S.E.X.-yhtyeen soittajista kolme neljästä oli MACin jäseniä.


title: Evoluutio (täsmennyssivu)

text: Evoluutio tarkoittaa kirjaimellisesti "kehitystä" tai "aukirullaamista" (vrt. kirjakäärö).


title: Sinivalas

text: Sinivalas ("Balaenoptera musculus") on hetulavalaiden alalahkoon kuuluva valaslaji. Se on painavin ja suurin eläin, jonka tiedetään koskaan olleen olemassa; vaikka Argentinosauruksen tapaiset sauropodit kasvoivat pidemmiksi, ne olivat sinivalasta puolet kevyempiä. Sinivalas jaetaan neljään alalajiin.


title: Sinivalas

text: Sinivalaat ovat yleensä 16,0–30,0 metriä pitkiä, ja sen pyrstö on n. 7,5 metriä leveä. Aikuisen sinivalaan keskipituus on 25,5 metriä, suurimmat pyydystetyt yksilöt ovat olleet 33,6 ja 33,3 metriä pitkiä. Sinivalas painaa 90–150 tonnia, tosin painavimmat yksilöt voivat painaa jopa 200 tonnia. Valaan sydän on noin 680 kilon painoinen, ja sen keuhkoihin mahtuu noin 5000 litraa ilmaa. Naaras on suurempi kuin koiras. Vastasyntyneet poikaset ovat 6,5–8,5 metrin pituisia ja painavat lähes kolme tonnia. Sinivalas elää keskimäärin 80–120-vuotiaaksi.


title: Sinivalas

text: Sinivalas on yleisväriltään siniharmaa, mutta vesi voimistaa sinistä sävyä. Yksilöt voidaan tunnistaa iholla olevista vaaleammista laikuista. Sillä on pitkä virtaviivainen ruumis. Takaruumiin alapuoli on tummempi kuin muu vartalo. Hetulat ovat sinimustat. Sinivalaan selkäevä on hyvin pieni ja matala. Sinivalaan hengityssuihku on pystysuora, yläosastaan alaskaartuva ja noin 3,0–7,5 metrin korkuinen.


title: Sinivalas

text: Sinivalas on pitkä ja painava, mutta jättiläismäisestä koostaan huolimatta sutjakka ja solakka. Meri kannattelee sen suunnatonta painoa, joten maalle joutuessaan eläimen sisäelimet rusentuvat valtavan massan takia aiheuttaen sinivalaan kuoleman. Valaan valtavaa kokoa kuvaa esimerkiksi se, että afrikannorsu mahtuisi seisomaan sinivalaan kielelle, joka painaa jopa neljä tonnia. Sinivalaalla on paksu rasvakerros, joka sekä suojaa sitä kylmältä että toimii vararavintona, silloin kun se ei saa riittävästi ravintoa.


title: Sinivalas

text: Sinivalaat elävät kylmissä merissä ja muuttavat talvisilta ruokailualueiltaan lämpimämpiin vesiin lisääntymistä varten. Uidessaan sinivalas lipuu eteenpäin noin 2–10 kilometrin tuntinopeudella, mutta voi pyrähdyksinä saavuttaa 37 kilometrin tuntinopeuden. Sinivalaan tavallinen uintinopeus on noin 2–15 kilometriä tunnissa. Etelämantereen vesillä vuosina 1947–1948 tehdyt mittaukset kuitenkin osoittivat, että pelästyessään sinivalas pystyy pitämään kymmenen minuutin ajan yllä 37 kilometrin tuntinopeutta. On laskettu, että tällä vauhdilla kulkeva 27 metrin pituinen sinivalas kehittää 382 kilowatin eli 520 hevosvoiman tehon.


title: Sinivalas

text: Sinivalaat liikkuvat usein pienissä parvissa. Yhteyttä kaukanakin oleviin lajitovereihinsa sinivalas pitää erittäin voimakkaiden ja matalien, ihmiskorville lähes kuulumattomien äänien avulla. Sinivalaalla on kaikista eläimistä voimakkain ääni. Sinivalaalta on mitattu 188 desibelin ääntelyä. Tällaiset matalat murahdukset voivat niin sanotuissa syvänmeren äänitunneleissa kantaa satoja, ehkä jopa tuhansia kilometrejä.


title: Sinivalas

text: Sinivalaita elää maailman kaikilla valtamerillä. Laji puuttuu vain Arktikselta ja muutamilta pieniltä merialueilta, kuten Välimereltä ja Beringinmereltä. Laajasta levinneisyydestään huolimatta sinivalas on kaikkialla harvalukuinen.


title: Sinivalas

text: Itämerellä sinivalas on erittäin harvinainen vierailija, ja joidenkin lähteiden mukaan lajista ei olisi tehty Itämeren piirissä lainkaan näköhavaintoja. Suomesta, Porin Preiviikissä sijaitsevasta pellosta löydettiin vuonna 1942 suuria selkänikamia, joiden on osoitettu kuuluneen sinivalaalle. Nikamat ovat hyvin vanhoja, mutta niiden tarkkaa ikää ei ole pystytty määrittämään. Ne saattavat olla peräisin jo esihistorialliselta ajalta. Nord Stream -maakaasuputken reitiltä Suomenlahdesta löydettiin 2000-luvulla suuren valaan luuranko, jonka epäillään kuuluneen sinivalaalle. Noin 70 metrin syvyydessä meren pohjassa lojuvasta luurangosta on nostettu muutamia luita niiden iän ja lajin määritystä varten. Tutkimukset olivat keväällä 2011 vielä kesken.


title: Sinivalas

text: Sinivalas rauhoitettiin vuonna 1964. Tätä ennen sinivalas oli pyydetty lähes sukupuuton partaalle. Sinivalaiden määräksi ennen kaupallisen pyynnin alkua arvioitiin 300 000–400 000 yksilöä. Nykyisin sinivalaita on enää enintään 10 000 yksilöä. Nykyinen sinivalaskanta arvioidaan olevan vain 3-11 prosenttia vuoden 1911 tasosta. Vuonna 1986 kiellettiin kaikki kaupallinen valaanpyynti, mutta siitä huolimatta Norja, Islanti ja Japani pyytävät edelleen valaita tieteellisiin syihin vedoten. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on arvioinut sinivalaan erittäin uhanalaiseksi lajiksi. Sinivalaan alalajeista pikkusinivalas ("Balaenoptera musculus brevicauda") on puutteellisesti tunnettu ja "Balaenoptera musculus intermedia" äärimmäisen uhanalainen.