title: Gustaf Johansson

text: Professorina Johansson kehitti alansa terminologiaa luomalla suomenkielisiä vastineita monille teologisille ammattisanoille. Piispana hän johti raamatunkäännöskomiteaa vuosina 1886–1912 ja 1893 julkaistun "Kristinopin" kirjoitustyötä, sekä osallistui suomen- ja ruotsinkielisen virsikirjan uudistustyöhön.


title: Gustaf Johansson

text: Yhteiskunnallisissa kysymyksissä Johanssonia pidettiin vanhoillisena. Hänen mukaansa naisasialiike oli pohjimmiltaan kapina Jumalan maailmanjärjestystä vastaan ja aiheutti yhteiskunnalle ja naiselle turmion. Sisällissodan sytyttyä papisto sai Johanssonilta ohjeen pysyä erillään sotatapahtumista ja pidättäytyä poliittisista puheenvuoroista. Hän piti sisällissotaa taisteluna "bolsevišmin saatanaa" vastaan. Sodan jälkeen hän julkaisi paimenkirjeen, jossa tuomitsi ankarasti punaiset ja hänen mielestään mielestään kaikki Jumalan kieltäjät pitäisi tappaa. Hänen on joissakin yhteyksissä väitetty puolustaneen myös avoimesti Suomen sisällissodassa taistelleiden naiskaartilaisten teloituksia, joita ei olisi pitänyt auttaa millään tapaa, vaan jättää ”saatanan haltuun”. Väite on kuitenkin virheellinen, ja todellisuudessa näin sanoi Kuopion piispa Colliander, joka viittasi työväestöön yleisesti.


title: Gustaf Johansson

text: Johansson edusti teologiassaan beckiläistä biblisismiä, joka pohjautuu saksalaisen Johann Tobias Beckin teologiaan. Beckiläisyydelle tunnusomaista oli Raamatun aseman voimakas korostaminen: näkemyksen mukaan Raamattu tarjosi sisäisesti yhtenäisen pohjan kristilliselle opille ja etiikalle. Beckiläinen henki näkyi esimerkiksi siinä, että Johansson antoi aikansa kulttuuri-ilmapiiristä pessimistisen kuvan ja arvosteli voimakkaasti useita kirkollisia ryhmiä, kuten lestadiolaisuutta, Suomen Luterilaista Evankeliumiyhdistystä ja Pelastusarmeijaa. Hän vastusti myös demokratiaa eli hänelle vastenmielistä ”kansan tahtoa” ja jätti äänestämättä ainakin yksikamarisen eduskunnan alkuvuosien vaaleissa. Johanssonin ajattelussa ”kansan tahto" oli aina ristiriidassa Jumalan tahdon kanssa. Johansson pelkäsi myös kirkon poliittista leimautumista ja tuomitsi jyrkästi tällaisen kirkon julkisen sekaantumisen politiikkaan. Valtiollinen toiminta oli Johanssonin ajattelussa velvollisuutta täyttää Jumalan tahto.


title: Gustaf Johansson

text: Keisari-suuriruhtinas Nikolai II:n vahvistettua Suomen suuriruhtinaskunnan uuden asevelvollisuuslain arkkipiispa Johansson lähetti papistolle 12. elokuuta 1901 yksityisen kiertokirjeen, jossa hän kehotti papistoa lukemaan kutsuntakuulutukset: ”Papin velvollisuus on lain mukaan julistaa kirkossa hallituksen antamia asetuksia, eikä hänen ole tutkiminen niiden laillisuutta. Ellei hän niitä kuuluta, asettuu hän lain ulkopuolelle ja paneutuu esivaltaa vastaan.”Punaisen Ristin postimerkkisarjassa julkaistiin Gustaf Johanssonista punainen postimerkki 26. marraskuuta 1956. Sen arvo oli 20 markkaa, ja lisäksi maksettiin kolmen markan lisämaksu.


title: Tuomiorovasti

text: Tuomiorovasti on Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa hiippakunnan tuomiokapitulin yhden jäsenen nimitys. Tuomiorovastina toimii tuomiokirkkoseurakunnan kirkkoherra.


title: Tuomiorovasti

text: Tuomiorovasti hoitaa piispan kiireelliset ja välttämättömät tehtävät piispan ollessa estynyt hoitamaan niitä.


title: Tuomiorovasti

text: Tuomiorovastina toimivan kirkkoherran kelpoisuusehtona on kirkkoherran kelpoisuuden lisäksi ylempi pastoraalitutkinto.


title: Tuomiorovasti

text: Nimitys tuomiokapituli tulee sanoista "domus capituli" = lukukappaleen talo (piispan talo, jossa luetaan Raamattua). Tätä samaa sanajuurta ovat myös sanat tuomiorovasti ja tuomiokirkko.


title: Tuomiorovasti

text: Jokaisessa hiippakunnassa on tuomiokirkkoseurakunta, jossa sijaitsee hiippakunnan pääkirkko. Hiippakunnan pääkirkkoa on perinteisesti kutsuttu katedraaliksi (cathedra = istuin), koska siellä on piispanistuin. Tästä tulee myös tuomiokirkkoseurakunnan vanha nimitys katedraaliseurakunta. Nykyisissä luterilaisissa tuomiokirkoissa ei ole fyysistä piispanistuinta.


title: Tuomiorovasti

text: Tuomiorovastin vastine anglikaanisessa kirkossa on dekaani.


title: Tuomiorovasti

text: Ortodoksisen kirkon vastine on katedraalirovasti. Se on käytössä vain Venäjän patriarkaatissa ja sen alaisissa kirkoissa.


title: Tuomiokapituli

text: Tuomiokapituli () on piispan alaisuudessa toimiva kirkon toimielin katolisessa ja anglikaanisessa kirkossa sekä pohjoismaiden luterilaisissa kirkoissa. Tuomiokapitulin nimi juontaa juurensa latinan sanoihin "domus capituli". Domus tarkoittaa taloa ja capituli lukukappaletta. Tuomiokapituliin piispa kokoontui työtovereidensa kanssa lukemaan raamatunkappaleita ja rukoilemaan. Jokainen tuomiokapitulin eli "lukukappaleen talon" istunto aloitetaan edelleenkin raamatunluvulla.


title: Tuomiokapituli

text: Tuomiokapituli on syntynyt piispan tuekseen keräämästä papistosta, joka muodostui alun perin piispanistuimen eli tuomiokirkkoseurakunnan papeista. Ensimmäinen viite tällaisesta piispan ympäriilleen kokoamasta pappisjoukosta on Augustinukselta. Papiston tehtävänä oli avustaa piispaa rukoushetkissä. Keskiajalla tuomiokapituli sai vakiintuneita kirkko-oikeudellisia muotoja.


title: Tuomiokapituli

text: Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa tuomiokapituli on toinen hiippakunnan toimielimistä, jonka tehtävänä on hoitaa hiippakunnan hallintoa ja toimintaa (ks. myös hiippakuntavaltuusto). Toiminta-ajatuksensa mukaan piispan johtama tuomiokapituli tukee hiippakunnan seurakuntia ja niiden henkilöstöä seurakunnan perustehtävän toteuttamisessa hoitamalla sille kuuluvat viranomaistehtävät ja tuottamalla ja tarjoamalla hallinto- ja työelämäpalveluita sekä edustaa Suomen evankelis-luterilaista kirkkoa alueellaan.


title: Tuomiokapituli

text: Suomeen tuomiokapitulilaitos saapui augustinolaismunkkien mukana. Turun tuomiokapituli oli keskiajalla kaniikkituomiokapituli. Uskonpuhdistuksen jälkeen tuomiokapitulilaitos menetti merkitystään, kunnes se vahvistettiin uudelleen vuoden 1686 kirkkolaissa. Tuomiokapitulin muoto ja tehtävät ovat vaihdelleen senkin jälkeen paljon.


title: Tuomiokapituli

text: Turun arkkihiippakunnan tuomiokapituli on vanhin Suomessa edelleen toimiva virasto. Se on perustettu vuonna 1276.


title: Tuomiokapituli

text: Kustaa Vaasan peruuttaessa 1550-luvulla kruunulle kirkon omaisuuden valtio otti samalla huolehtiakseen pappien palkat. Toimen viimeisenä muistona Suomen evankelis-luterilaisen kirkon tuomiokapitulit olivat vuoteen 1997 saakka valtion virastoja. Valtio maksoi siten mm. piispojen palkat.


title: Tuomiokapituli

text: Tuomiokapitulin puheenjohtajana toimii hiippakunnan piispa. Muita jäseniä ovat tuomiorovasti (varapuheenjohtaja), hiippakuntavaltuuston valitsema maallikkojäsen, kaksi vaaleilla valittua pappisasessoria sekä hiippakunnan viranhaltijoina lakimiesasessori ja hiippakuntadekaani. Pappisasessorit ovat hiippakuntaan osa-aikaisessa virkasuhteessa. Tuomiokapitulin sihteerinä toimii yleensä notaari. Esittelijöinä toimivat tuomiokapitulin virkamiehet. Jäsenistä esittelijöinä voivat toimia tuomiokapituliin virkasuhteiset henkilöt, eli kaikki muut paitsi tuomiorovasti ja maallikkojäsen.


title: Tuomiokapituli

text: Tuomiokapitulissa on puhe- ja läsnäolo-oikeus hiippakuntavaltuuston puheenjohtajalla.


title: Tuomiokapituli

text: Vuoden 2004 hiippakuntahallintouudistukseen saakka tuomiokapituli oli viisijäseninen: piispa, tuomiorovasti, kaksi pappisasessoria ja lakimiesasessori.


title: Tuomiokapituli

text: Tuomiokapituli nimittää varajäsenikseen viisi pappia ja kaksi lakimiestä kutsumisjärjestyksessä. Maallikkojäsenellä on kaksi hiippakuntavaltuuston valitsemaa varajäsentä.


title: Tuomiokapituli

text:
Tuomiokapituli on hiippakunnan yleistoimielin. Sen tehtäviä ovat muun muassa
(2006):Tuomiokapituliksi kutsutaan myös hiippakunnan virastoa. Tuomiokapitulin virasto on piispan johtama hallinto- ja asiantuntijaorganisaatio, jossa työskentelevät piispan avustajajat sekä hiippakunnan hallintoa ja toimintaa hoitavat viranhaltijat ja toimistotyöntekijät.


title: Tuomiokapituli

text: Hiippakunnallisen hallinnon työtä johtaa lakimiesasessori. Tuomiokapitulin notaari on hallinnollisten asioiden esittelijä ja tuomiokapitulin sihteeri.


title: Tuomiokapituli

text: Hiippakunnallista seurakuntia tukevaa toiminnallista työtä johtaa hiippakuntadekaani (= ent. hiippakunnan pääsihteeri). Hänen vastuualueeseen kuuluvat mm. pastoraalikurssit ja johtamistaidon koulutukset.


title: Tuomiokapituli

text: Hiippakuntasihteerit osallistuvat hiippakuntadekaanin johdolla yhteisten työelämäpalvelujen kehittämiseen, tuottamiseen ja toteuttamiseen. Hiippakuntasihteereillä on omat vastuualueet, joiden puitteissa he vastaavat hiippakunnallisesta koulutuksesta ja muista vastaavista hiippakunnan seurakuntien henkilöstön tukemistavoista. Hiippakuntasihteereitä on tuomiokapitulista riippuen yleensä kolme tai useampi. Keskeiset vastuutyöalueet ovat "Kasvatus", "Diakoniatyö", "Yhteiskuntatyö", "Kansainvälinen työ" sekä "Jumalanpalveluselämä ja kirkkomusiikki". Hiippakuntasihteerien kesken on yleensä jaettu vastuut myös sairaalasielunhoidon ja perheneuvonnan tuen, maahanmuuttajatyön, ympäristövastuun ymv. osalta.


title: Tuomiokapituli

text: Osassa tuomiokapituleja on myös kuurojenpappi.


title: Kalevalaseura

text: Kalevalaseura on vuonna 1911 perustettu Kalevalaan ja suomalaiseen kansalliseen kulttuuriperinteeseen liittyvää tieteellistä ja taiteellista toimintaa harjoittava säätiö. Kalevalaseura-säätiön tehtävänä on Kalevalaan ja suomalaiseen kulttuuriperintöön liittyvän tiedon välittäminen, tutkiminen ja julkaiseminen, tieteen ja taiteen yhdistäminen sekä Kalevala-aiheisen taiteen edistäminen. Kalevalaseura järjestää tapahtumia, myöntää tunnustuspalkintoja, antaa lausuntoja ja tekee yhteistyötä kulttuurialan toimijoiden kanssa niin kotimaassa kuin ulkomailla. Kalevalaseura kutsuu jäsenikseen Kalevalan, kulttuuriperinnön ja suomalaisen kulttuurin asiantuntijoita. Kalevalaseura on tiettävästi ainoa oman maansa kansalliseepokselle omistautunut säätiö maailmassa.


title: Kalevalaseura

text: Kalevalaseuran perustamisvuotena pidetään vuotta 1911, vaikka säätiön säännöt hyväksyttiin patentti- ja rekisterivirastossa vasta vuonna 1919. Perustajajäsenten kesällä 1911 käymissä keskusteluissa seuran toiminnan päämääräksi muotoutui suurpiirteisesti taiteiden ja tieteiden yhteistyön kehittäminen kansalliselta pohjalta. Perustamista seuraavina vuosina säätiöön saatiin lisää jäseniä, jotka usein kokoontuivat keskustelemaan säätiön päämääristä. Kalevalaseuran tehtävänä olisi edistää suomalaisen kansanrunouden keräämistä, julkaisemista, tutkimista ja taiteellisiin tarkoituksiin käyttämistä sekä rakennuttaa Kalevalatalo. Kalevalatalo ei koskaan toteutunut, mutta ajatus siitä jäi elämään lähinnä Alpo Sailon unelmana.


title: Kalevalaseura

text: Kalevalaseuran logo on alun perin Akseli Gallen-Kallelan suunnittelema. Hän suunnitteli vuonna 1919 Kalevalaseuralle kahdeksan tunnussolkea jäsenmerkeiksi. Näistä yksi malli vakiintui säätiön logoksi. Tunnuksessa on viisi pääelementtiä: koivunlehtiseppele, runonlaulajan kädet, viisikulmainen keskusmuoto, liekki ja kolmio. Gallen-Kallelan mukaan seppele on muodostettu taivutetusta koivunvitsasta, josta versoaa tyyliteltyjä lehtiä. Viisikulmio viittaa säätiön viiteen perustajaan sekä muinaisen pentagrammikuvion taikavoimaan. Liekki symboloi koristeellisuuden lisäksi palavaa intoa ja henkistä työtä. Kolmio on Gallen-Kallelan mukaan järjestetyn toiminnan tunnuskuva. Nykyinen logo ja graafinen ilme on vuodelta 2013. Logon mallina on edelleen Gallen-Kallelan alkuperäissuunnitelma. Uuden graafisen ilmeen on suunnitellut graafikko Ossi Gustafsson.


title: Kalevalaseura

text: Kalevalaseuran vuosikirjan ensimmäinen numero ilmestyi vuonna 1921. Sen kustansi Otava, vuosina 1922–1978 vuosikirjan kustansi WSOY, ja vuodesta 1979 alkaen kustantajana on ollut Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.


title: Kalevalaseura

text: Kalevalan ja kansanrunouden tutkimus ovat olleet keskeisiä teemoja, mutta myös kansatiede, kielitiede, kirjallisuudentutkimus, muinaistutkimus ja uskontotiede ovat saaneet sijansa vuosikirjassa. 1970-luvun alusta lähtien vuosittaisia teemoja ovat olleet muun muassa Lappi, nimiperinne, juhlaperinne, Karjala, talonpoikaisrunoilijat, pelit ja leikit, ulkosuomalaiset, kansanparannus, metsä, suomalaisuus, pyhän käsite perinteessä sekä Elias Lönnrot ja Kalevala.


title: Kalevalaseura

text: Kekrinpäivän tunnustuspalkintoja Kalevalaseura on myöntänyt vuodesta 1965 alkaen lokakuun lopulla järjestettävässä kekrinpäivän juhlassa. Kekrinpäivän tunnustuspalkinnot jaetaan suomalaisen kulttuurin ja kulttuuriperinnön parissa ansioituneille henkilöille. Palkintokategorioita on kolme: varttuneet tutkijat ja taiteilijat, nuoret tutkijat ja taiteilijat sekä perinteentaitajat ja -tallentajat.


title: Kalevalaseura

text: Akseli Gallen-Kallelan elämäntyötä kunnioittavan tunnustuspalkinnon Akseli Gallen-Kallelan tunnustuspalkinnon seura myöntää joka kolmas vuosi taiteilijalle, joka on laajentanut, uudistanut tai kyseenalaistanut visuaalisten taiteitten ilmaisukieltä. Palkinto on 10 000 euroa.


title: Kalevalaseura

text: Eepospalkinto on Kalevalaseuran vuodesta 2009 myöntämä tunnustuspalkinto. Sen suuruus on 5 000 euroa.


title: Kalevalaseura

text: Kalevalaseuran palkinto, suuruudeltaan 10 000 euroa, myönnetään joka kolmas vuosi henkilölle, joka tieteellisellä tai taiteellisella toiminnallaan on tehnyt merkittävällä tavalla tunnetuksi kansanrunoutta, Kalevalaa tai suomalaista kulttuuria.


title: Oskar Friman

text: Oskar David ”Oskari” Friman (27. tammikuuta 1893 Valkeala – 19. lokakuuta 1933 Viipuri) oli suomalainen peltiseppä ja painija. Hän voitti kaksi kertaa olympiakisojen kultamitalin.


title: Oskar Friman

text: Friman voitti kolme Pohjoismaiden mestaruutta. Hän oli mestari vuonna 1920 67,5 kg:n sarjassa ja vuosina 1921 ja 1923 75 kg:n sarjassa.


title: Oskar Friman

text: ”Oski” oli luonteeltaan nopea painija, jolla oli kovat sormivoimat. Hänen lempinimensä oli ”Paini-insinööri”. Matossa käsivarsiotteesta tehty kiepaus sillan kautta sai nimen ”Frimanin patentti”.


title: Oskar Friman

text: Friman edusti urallaan Imatran Jyskettä, Voikkaan Viestiä, Viipurin Reipasta ja parhaina vuosinaan Viipurin Voimailijoita. Hän oli 1930-luvun alussa ennen kuolemaansa ensin Ruotsin ja viimeksi Suomen painimaajoukkueen päävalmentaja. Ennen valmennustyötä hän työskenteli teurastajana ja peltiseppänä.


title: Thermopylain taistelu

text: Thermopylain taistelu käytiin Persian sekä Kreikan kaupunkivaltioiden muodostaman helleenisen liiton välillä osana persialaissotia elokuussa 480 eaa. Kreikkalaiset pystyivät pidättelemään persialaisia Thermopylain solassa. Persialaisten onnistui kuitenkin kiertää kreikkalaisten asemien taakse ja tuhota kreikkalaiset joukot. Taistelussa kuoli kreikkalaisia johtanut Spartan kuningas Leonidas. Persialaisia johti kuningas Kserkses I.


title: Thermopylain taistelu

text: Samaan aikaan kun Thermopylain taistelu käytiin myös Artemisionin meritaistelu kreikkalaisten ja persialaisten laivastojen välillä. Persialaiset lyötiin lopullisesti vasta Salamiin meritaistelussa ja Plataian taistelussa vuonna 479 eaa.


title: Thermopylain taistelu

text: Vuonna 484 eaa. Kserkseen armeija saapui Vähään-Aasiaan ja rakensi sillan Hellespontoksen yli. Kreikkalaiset kaupunkivaltiot liittoutuivat pian Spartan johdolla. Uskonnollisista syistä kaupunkivaltiot eivät kuitenkaan lähettäneet kuin osan sotilaistaan vastustamaan persialaisia, ja toisaalta kreikkalaisten keskinäinen liittouma oli varsin hatara ja rikkonainen, sekä perustui lähinnä kansallistunteen varaan ja keskinäisten sotien rauhanehtoina annettuihin periaatelupauksiin (mikäli tuon ajan ajattelumallista voidaan käyttää termiä "kansallinen"), sillä kaupunkivaltiot olivat myös kilpailijoita keskenään ja pyrkivät näin ollen ajattelemaan vain omaa parastaan. Esimerkiksi Ateena ei lähettänyt yhtään hopliittiaan tähän taisteluun, koska pelkäsi kreikkalaisten nousevan kapinaan.


title: Thermopylain taistelu

text: Spartasta lähti vain 300 hopliittia kuningas Leonidaan johdolla, koska armeija ei saanut poistua kaupungista uskonnollisen karneia-festivaalin aikana. Thermopylain sola valittiin taistelupaikaksi, koska siellä kreikkalaisten olisi helpompi puolustautua heitä monin kerroin vahvempia persialaisia vastaan. Kreikkalaisia oli ehkä yhteensä 7000.


title: Thermopylain taistelu

text: Kserkses saapui paikalle elokuussa. Hän ei uskonut, että pieni kreikkalaisjoukko pystyisi vastustamaan hänen armeijaansa ja antoi kreikkalaisille neljä päivää aikaa perääntyä solasta. Kreikkalaiset muodostivat falangin, joka kattoi koko solan. Herodotoksen mukaan kreikkalaiset löivät heitä vastaan hyökänneet persialaiset taistelun kahtena ensimmäisenä päivänä. Kolmantena päivänä Kserkses lähetti parhaimmat sotilaansa, persialaiset "Kuolemattomat", heitä vastaan. Myös tämä hyökkäys epäonnistui.


title: Thermopylain taistelu

text: Toisena päivänä eräs kreikkalainen Efialtes loikkasi persialaisten puolelle ja kertoi Kserkseelle toisesta solasta, jota pitkin pääsisi kreikkalaisten selustaan. Sitä puolusti vain 1000 miestä Fokiksen maakunnasta. Fokislaiset perääntyivät puolustamaan omaa kaupunkiaan ja persialaiset pääsivät kiertämään kreikkalaisten selustaan. Leonidas ymmärsi, että tilanne oli toivoton ja lähetti pois kaikki paitsi omat 300 spartalaistaan. Ennen viimeistä taistelua vain 108 spartalaista oli vielä hengissä. Lakedaimonin lain, soturien lain, mukaan spartalaiset eivät saaneet koskaan perääntyä taistelukentältä. Erään teorian mukaan tämä laki johti siihen, että spartalaiset eivät kyenneet taktisiin manöövereihin, ja siten nimenomaan heidän kukistumiseensa kansana myöhemmin. Myös 600 thespialaista päätti taistella spartalaisten rinnalla. Kaikki spartalaiset ja Leonidas itse kuolivat seuranneessa taistelussa.


title: Thermopylain taistelu

text: Thermopylai on jäänyt historiaan maineikkaimpana esimerkkinä spartalaisesta sotilaskunniasta ja -kurista. Sitä pidetään myös historian kaikkien aikojen urhoollisimpana puolustustaisteluna. Herodotoksen mukaan kun Dienekes, eräs Spartan sotilas, kuuli liittolaisten sanovan persialaisten määrästä, että heitä on niin paljon, että heidän nuolensa pimentävät auringon, hän vastasi lakonisesti: "No hyvä, sitten saamme taistella varjossa".


title: Thermopylain taistelu

text:
Taistelupaikalle Thermopylain solaan pystytettiin myöhemmin muistomerkki, jossa luki kaatuneiden spartalaisten muistoksi Simonideen kirjoittama muistolause:
"Vieras, Spartaan vie tämä viesti / tässä uinumme käskyä noudattaen / Lakedaimonin lain". Toinen suomennos kuuluu:
"Vieras, Spartaan vie tämä viesti / me lepäämme tässä / täyttäen käskyä lain / maallemme uhrautuen".


title: Thermopylain taistelu

text: Toisessa Thermopylain muistomerkissä on kirjoitettuna kuningas Leonidaan vastaus kuningas Kserkseen airuelle, joka tuli vaatimaan kreikkalaisia luopumaan aseistaan: "Tulkaa hakemaan" ().


title: Thermopylain taistelu

text: Suomalaisessa sotilasperinteessä taistelu on innoittanut Thermopylain laulun.


title: Thermopylain taistelu

text: Thermopylain taistelu on aiheena muun muassa seuraavista fiktiivisissä teoksista:


title: Barreli

text: Barreli () on useiden eri anglosaksista alkuperää olevien mittayksiköiden nimi. Se suomennetaan usein ”tynnyriksi”.


title: Barreli

text: Mitta barreli on sovittu mittayksikkö. Se on peräisin niiltä ajoilta, jolloin öljy-kauppa oli vielä nuorta. Todennäköisesti 42 gallonaa vetävää tynnyriä (barrelia) ei ole koskaan ollutkaan. USA:ssa on yleisessä käytössä tynnyri, jonka vetoisuus on 55 gallonaa (208 litraa). Öljykaupan alkuaikoina asiakkaat ostivat öljyä omiin astioihinsa, joiden koko vaihteli huomattavasti. Vuonna 1866 eräät Länsi-Virginian öljytuottajat päättivät lopettaa kirjavan käytännön ja sopivat, että raakaöljyä myydään vain gallonamitalla. Jokaista 40 gallonan ostoerää kohti annettiin tehdyn sopimuksen mukaan kaupan päälle kaksi gallonaa. Näin syntyi 42 gallonan "barreli", vaikka astia, johon määrä yleensä mitattiin, olikin 55 gallonan tynnyri. Edelleen barreli on 42 amerikkalaista gallonaa sekä 34,5 brittiläistä gallonaa. Bbl/d = barrelia päivässä. (lähde Neste Oil)


title: Sotilasyksikkö

text: Sotilasyksikkö on organisaatio asevoimissa. Se sisältää tietyn määrän sotilaita, aluksia, ajoneuvoja tai lentokoneita.


title: Sotilasyksikkö

text: Maavoimat, merivoimat ja ilmavoimat on järjestetty hierarkkisesti eri kokoisiin ryhmiin toiminnallisista, taktisista ja hallinnollisista syistä.


title: Sotilasyksikkö

text:
Teknisesti "yksikkö" on yhtenäinen sotilasorganisaatio kuten pataljoona tai rykmentti ja sen hallinnolliset ja komennolliset toiminnot luetaan kuuluvaksi "yksikkötasolle". Pienemmät organisaatiot
eli komppaniat, joukkueet ja ryhmät ovat "perusyksikköjä" kun taas pataljoonat ja rykmentit ovat "joukkoyksikköjä".


title: Sotilasyksikkö

text: Suuremmat sotilasorganisaatiot ovat "yhtymiä". Yhtymä on kokoelma erillisiä yksiköitä ja se kykenee itsenäiseen taisteluun.


title: Sotilasyksikkö

text: Vaikka eri maiden asevoimissa on eroja, suurin osa perustuu Ison-Britannian tai Yhdysvaltojen asevoimien malleihin. Seuraavan taulukon symboleita käytetään NATO:ssa ja monessa tähän sotilasliittoon kuulumattomassakin maassa.


title: Dismember

text: Dismember oli ruotsalainen death metal -yhtye, joka perustettiin Tukholmassa vuonna 1988. Vuonna 1991 julkaistu esikoisalbumi "Like an Ever Flowing Stream" oli yksi ensimmäisistä skandinaavisista death metal -levytyksistä.


title: Dismember

text: Dismemberin esiaste Carnage, jossa soitti myös Entombedin jäseniä, julkaisi yhden albumin, "Dark Recollections". Dismember äänitti myöhemmin joitakin Carnagen kappaleita uudelleen.


title: Dismember

text: Lokakuussa 2011 yhtye ilmoitti päättävänsä 23 vuotta kestäneen uransa.


title: Dismember

text: EP:tDVD:t


title: Energy Information Administration

text: Energy Information Administration (EIA) on osa Yhdysvaltain energiaministeriötä. Se kerää ja levittää tietoa energiareserveistä, tuotannosta, kulutuksesta, jakelusta, hinnoista, teknologiasta sekä niihin liittyvistä kansainvälisistä ja taloudellisista kysymyksistä. EIA:n ohjelmat kattavat tiedonkeruun kivihiilestä, maaöljystä, sähköstä ja ydinenergiasta.


title: Energy Information Administration

text: Suomessa vastaavia tehtäviä hoitaa Kauppa- ja teollisuusministeriö.


title: Ahvenanmeri

text: Ahvenanmeri () on Ruotsin rannikon ja Ahvenanmantereen välissä oleva, Itämereen kuuluva merialue. Se on pohjoisessa 200–300 metriä syvä, etelässä matalampi. Näiden välissä on poikki meren 70–80 metrin syvyydellä kulkeva kynnys. Ahvenanmeren kapein kohta on nimeltään Ahvenanrauma.


title: Ahvenanmeri

text: Merisääennustuksissa käytetään Ahvenanmeren rajoille seuraavaa määritelmää: meren eteläraja kulkee leveyspiiriä 59°50’ N ja pohjoisraja leveyspiiriä 60°30° N seuraten. Länsiraja on Ruotsin itärannikolla; itäraja seuraa Ahvenanmaan pääsaaren länsirannikkoa ja merellä pituuspiiriä 20° E. Merialueen lyhennekoodi on B4W, missä B on lyhennys Itämeren englanninkielisestä nimestä (the Baltic Sea).


title: Marsund

text: Marsund on kapea salmi Ahvenanmaan mantereen Hammarlandin ja Eckerön saaren välissä. Salmessa on Eckerön ja Hammarlandin kuntien raja ja sen ylittää Maarianhaminan ja Eckerön välinen Ahvenanmaan päätie 1.


title: Baltian ilmavalvonta

text: Baltian ilmavalvonta valvoo Viron, Liettuan ja Latvian ilmatilaa niiden omien ilmavoimien ja ilmavalvonnan ja Naton lentokoneiden ja muun kaluston avulla.


title: Baltian ilmavalvonta

text: Neuvostoliiton hajaannuttua Baltiaan syntyneet tasavallat pyrkivät siihen, että niiden alueelle jääneet Venäjän asevoimat poistetaan ripeästi. Tähän pyrittiin myös ilmavoimien, lentotukikohtien ja valvontaan käytettävien tutkien osalta, mikä muutti Baltian ilmapuolustuksen.


title: Baltian ilmavalvonta

text: Baltian maiden ilmatilan rauhan ajan valvonnasta () tehtiin päätös maaliskuussa 2004 Natossa jo muutama päivä ennen Baltian maiden jäsenyyspäätöstä. Nato-maat lähettävät vuorotellen neljä hävittäjälentokonetta Baltiaan. Baltian ilmatilan valvonta on ollut vaikeaa joillekin eurooppalaisille Nato-maille. Osa niistä katsoo, ettei ympärivuorokautinen hävittäjäpäivystys ole tarpeellista. On esitetty, että Natossa Baltian valvontavuorot aiheuttavat ”kriisin” joka neljäs kuukausi. Toisaalta Baltian ilmatilan rauhanajan valvonta on balttien mielestä ainoa konkreettinen hyöty, joka Natoon liittymisestä voidaan osoittaa.


title: Baltian ilmavalvonta

text: Itsenäistyttyään Viro, Liettua ja Latvia jäivät ilman valvontakykyä. Tämä teki niiden alueellisen koskemattomuuden valvonnan vaikeaksi, koska ei ollut keinoja tutkavalvontaan eikä hävittäjiä, joita lähettää tunnistuslennoille. Nato-jäsenyyden myötä asia ratkaistiin siten, että Liettuaan Kaunasin lähelle Karmelavan tukikohtaan perustettiin vuonna 2000 Viron, Liettuan ja Latvian yhteinen ilmavalvonta-aluekeskus BALTNET, johon hankittiin yhdysvaltalainen Lockheed-Martin TPS-117 -kaukovalvontatutkakalusto. BALTNET ja lentokone ovat osa Naton järjestelmää. Kaukovalvontatutkalla pystyy valvomaan ilmatilaa Baltian ulkopuolelle noin 400 kilometrin päähän 30 kilometrin korkeudelle. Natolla on vastaavia tutka-asemia kymmenisen kappaletta Naton itärajalla Romaniasta Liettuaan.


title: Baltian ilmavalvonta

text: 21. huhtikuuta 2003 Virossa avattiin Lockheed-Martin TPS-117 -tutka-asema Kellaveressä (noin sata kilometriä Tallinnasta itään). Vuotta myöhemmin 17. huhtikuuta 2004 Virossa Ämarin tukikohdassa avattiin keskialueen valvontatutka ASR-8. Liettuaan avattiin EADSin lyhyen ja keskipitkän matkan tutka TRML 3D/32 3D (valvontakyky 200 kilometriin) 2001 allekirjoitetulla sopimuksella 2003. Pitkänmatkan tutka Lockheed-Martin TPS-117 otettiin käyttöön kuukausien koekäyttöjakson jälkeen Audrinissa 4. maaliskuuta 2004. Kaukovalvontatutka Lockheed-Martin TPS-117 aloitti toimintansa Latviassa Audrinissa lähellä Venäjän rajaa 190 kilometrin päässä Riiasta. Tutka kytkettiin BALTNETiin syyskuussa 2003. Heinäkuussa 2003 aloitti toimintansa Norjan lahjoittama ASR-7-tutka Ventspilsissä.


title: Baltian ilmavalvonta

text: Tutkavalvonnan lisäksi Viron, Liettuan ja Latvian ilmatilaa valvotaan Nato-liittolaisten tarjoamien neljän hävittäjäkoneen parven turvin. Tunnistusta varten voidaan lähettää kaksi hävittäjää tunnistamaan tutkassa havaittu kohde. Šiauliain lähellä sijaitsevalta Zokniain sotilaslentokentältä pitäisi hävittäjän ehtiä kohteeseensa Baltiassa 15 minuutissa. Muita mahdollisia harjoiteltuja laskeutumispaikkoja hävittäjille ovat Latvian Riian, Viron Tallinnan ja Liettuan Vilnan lentokentät.


title: Baltian ilmavalvonta

text: Belgia, Tanska, Yhdistynyt kuningaskunta, Norja, Alankomaat, Saksa, Yhdysvallat ja Puola ovat vuorotelleet kolmen kuukauden jaksoissa. Ensimmäisenä valvonnan aloitti Belgian 349. hävittäjälaivue 29. maaliskuuta 2004 F-16-hävittäjillä. Huollon tarvitsema varustus kuljetettiin paikalle C-130-kuljetuskoneella kahta päivää aikaisemmin. Ensimmäinen tunnistustehtävän belgialaiset suorittivat 2. huhtikuuta 2004 venäläisen Iljušin Il-18 -koneen tultua Viron ilmatilaan. Koneen tunnisti ensimmäisen kerran Suomenlahden kansainvälisessä ilmatilassa suomalainen F-18 Hornet. Sotilaallisesti liittoutumattomina maina Suomi tai Ruotsi eivät osallistu Nato-maiden järjestämään koordinoituun ilmavalvontaan.


title: Baltian ilmavalvonta

text: Belgiaa seurasi kesällä 2004 Tanska, joka niin ikään käytti valvontaan F-16-hävittäjiä. Lokakuuta 2004 tammikuuhun 2005 valvoi Baltian ilmatilaa Iso-Britannia Tornado F3-hävittäjillä, mitä seurasi Norja neljällä F-16-hävittäjällä. Hollanti valvoi ilmatilaa kesäkuulle 2005 F-16-hävittäjillä. Tästä jatkoi Saksan Luftwaffe neljällä vanhalla F-4 Phantom II:lla 23. kesäkuuta 2005. Lokakuusta tammikuun alkuun valvontavuoro on Yhdysvalloilla, mistä tammikuussa jatkoi Puola.


title: Baltian ilmavalvonta

text: Tähän asti ehkä merkittävin tapaus on ollut Suhoi Su-27:n putoaminen Liettuan ilmatilassa 15. syyskuuta 2005. Saksalaiset F-4-koneet ehtivät kahdeksan minuutin kuluttua hälytyksestä Liettuassa sijaitsevan onnettomuusalueen yläpuolelle. Kone kuului muodostelmaan, jossa Berijev A-50-tutkavalvontakoneen suojana lensi kuusi Suhoi Su-27 -hävittäjää.


title: Baltian ilmavalvonta

text: 1. huhtikuuta 2006 kolmen kuukauden valvontavuorot muuttuivat neljän kuukauden mittaiseksi huollon tekemiseksi halvemmaksi, jolloin Baltian ilmatilaa alkaa valvoa ensimmäistä kertaa Turkki. Elokuussa Turkin jälkeen valvonnan aloitti Espanja.


title: Baltian ilmavalvonta

text: Ilmatilanloukkaus on teko, jossa tuottamuksellisesti tai tahallaan tullaan ilma-aluksella toisen maan ilmatilaan luvatta. Viron, Liettuan ja Latvian itsenäistyttyä ei niille jäänyt riittävää kalustoa ilmatilan valvomiseen eikä riittävän nopeita lentokoneitakaan tunnistuslentojen suorittamiseen. Tutkilla havaittuja luvattomia ylilentoja oli runsaasti. Ilmatilan loukkauksen julkistaminen on ulkopoliittinen toimenpide, minkä vuoksi kaikkia ilmatilan loukkauksia ei julkisteta, vaan julkistamiskynnys riippuu maan ulkopolitiikasta. Rajavaltuutetut käsittelivät Suomen ja Neuvostoliiton välisiä rajaloukkauskysymyksiä virkamiestasolla eikä ilmatilan loukkauksia tai rajaloukkauksia läheskään aina julkistettu. Viron, Liettuan ja Latvian liityttyä Natoon ovat maat omaksuneet periaatteen, jonka mukaan melko vähäisistäkin ilmatilanloikkauksista tiedotetaan. Joissain tapauksissa ilmatilanloukkauksista lähetetään virallinen tiedonanto eli nootti, johon odotetaan vastausta.


title: Baltian ilmavalvonta

text: Venäjällä on Suomen ja Viron laajennettua vesirajaansa kapeimmillaan 10–30 kilometrin laajuinen vapaa kansainvälinen ilmatila Pietarista ja Leningradin alueelta Kaliningradiin suoritettavia sotilaslentoja varten. Suuri osa epäillyistä ilmatilan loukkauksista tapahtuu Viron Suomenlahdella olevan Vaindloon saaren kohdalla, missä ilmantilan loukkaus on ajalliselta kestoltaan lyhyt.


title: Baltian ilmavalvonta

text: Yhdysvaltain ilmavoimien Saksassa Spangdahlemissa tukikohtaansa pitävän 52. lennoston valvontavuoro F-16-hävittäjin alkaa syyskuun 2005 lopussa. Viro ilmoitti 7. joulukuuta, että venäläinen Antonov An-12 olisi matkallaan Kaliningradiin loukannut Viron ilmatilaa Vaindloon saaren lähellä lentämällä kolme kilometriä minuutin aikana Viron ilmatilassa. Venäjän laivaston tiedottaja Igor Dylo ilmoitti, että asiaa tutkitaan.


title: Baltian ilmavalvonta

text: 29.3.-30.6.2004 4 kpl F-16AM:iä 239. laivueesta Kleine Brogelin lentotukikohdasta


title: Baltian ilmavalvonta

text: 1.7- 14.10.2004


title: Kihti

text: Kihti on sairaus, jossa virtsahappoa kertyy liikaa elimistöön. Sairauden syynä voi olla virtsahapon aineenvaihdunnan häiriö tai munuaisten toiminnan heikentyminen, jolloin uraatit eli virtsahapon suolat eivät pääse virtsaan vaan kertyvät elimistöön.


title: Kihti

text: Puriinia sisältävät ruuat kiteyttävät virtsahappoa ja lisäävät tulehdusriskiä. Tutkimusten mukaan erityisesti eläinperäinen, puriinia sisältävä ravinto on haitallista. Erityisen runsaina puriinilähteinä mainitaan mm. anjovis, sardiini, silli, tietyt sisäelimet, riistaliha ja äyriäiset.


title: Kihti

text: Kihdin ensioireena on yleensä yöllä alkava nivelkipu isovarpaan tyvessä. Sen aikana koko varvas muuttuu punoittavaksi, kuumaksi ja aristavaksi. Oireen yleensä laukaisee tietty ruoka-aine, alkoholin käyttö, runsas ateriointi tai vamma.


title: Kihti

text: Tulehdus häviää runsaassa viikossa, mutta se uusiutuu ja leviää alaraajojen muihin niveliin, jos sairautta ei huomata ja hoitoa aloiteta. Pitkäaikainen kihti muodostaa ihonalaisia virtsahappokertymiä jänteisiin ja rustoihin.


title: Kihti

text: Vuonna 2015 julkaistun tutkimuksen mukaan kihdillä tai lähinnä elimistöön kertyvällä, sitä aiheuttavalla virtsahapolla saattaa olla dementiaa ehkäisevä vaikutus. Britanniassa vuosina 1995–2013 tehdyssä tutkimuksissa ilmeni, että kihtipotilaiden riski sairastua Alzheimerin tautiin oli 24 prosenttia pienempi kuin vertailuryhmällä. Tutkimuksesta kertoi brittiläinen reumatautien tieteellinen julkaisu "Annals of the Rheumatic Diseases".


title: Kihti

text: Kihti todetaan tutkimalla nivelnestettä, ja sitä hoidetaan lääkkeillä ja ruokavaliomuutoksilla.


title: Kihti

text: Anatomis-terapeuttis-kemiallisessa lääkeluokituksessa (ATC) kihtilääkkeinä käytetään seuraavia eri tavoin vaikuttavia lääkeaineita:


title: Saksojen välinen raja

text: Saksojen välinen raja oli Saksan liittotasavallan (Länsi-Saksan) ja Saksan demokraattisen tasavallan (Itä-Saksan) välinen raja vuosina 1949–1990. Rajan pituus oli 1 381 kilometriä ja varsinkin vuodesta 1961 lähtien se oli raskaasti vartioitu ja varustettu.


title: Saksojen välinen raja

text: Länsi-Saksassa rajasta käytettiin usein termiä "vyöhykeraja" (), kun taas Itä-Saksassa virallinen nimitys oli "DDR:n ja Saksan liittotasavallan valtioraja".


title: Saksojen välinen raja

text: Yhdysvaltain ja Ison-Britannian sekä Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeiden välinen raja määriteltiin toisen maailmansodan jälkeen ja se pysyi muuttumattomana, kun Länsi-Saksasta tuli liittotasavalta ja Itä-Saksan valtio perustettiin 1949.


title: Mahdollisuuksien tasa-arvo

text: Mahdollisuuksien tasa-arvo tarkoittaa yhtäläisiä edellytyksiä hyvään (taloudelliseen) menestymiseen. Ne näkyvät käytännössä siten, että köyhän perheen lapsesta voi tulla hyvin toimeentuleva aikuisena. Mahdollisuuksien tasa-arvo on yksi tärkeimpiä hyvinvointivaltion normatiivisista tavoitteista. Köyhyyden ylisukupolvisuus, toimii indikaattorina mahdollisuuksien epätasa-arvolle ja kertoo, että yhteiskunnan hyvinvointijärjestelmät, kuten koulutus, päivähoito ja sosiaaliturva eivät ole onnistuneet toteuttamaan mahdollisuuksien tasa-arvoa tarpeeksi hyvin, vaan köyhä perhetausta on vaikuttanut negatiivisesti aikuisiän toimeentuloon.


title: Mahdollisuuksien tasa-arvo

text: Mahdollisuuksien tasa-arvo on termi, jolle on annettu erilaisia määritelmiä ja jonka tarkasta merkityksestä ei ole yksimielisyyttä. Perinteisesti mahdollisuuksien tasa-arvo on lähellä käsitettä tasa-arvo lain edessä ja meritokratiaa.


title: Mahdollisuuksien tasa-arvo

text: Usein poliittisia päätöksiä tehdessä pohditaan, että perustellaanko investoinnit mahdollisuuksien tasa-arvolla vai lopputuloksen tasa-arvolla. Mahdollisuuksien tasa-arvoa puoltaa se, että se nähdään olevan sekä moraalisesti oikein että työvoimaa uusintava ja teollisuutta tehollistava.


title: Mahdollisuuksien tasa-arvo

text: Suomalaisessa poliittisessa kentässä esimerkiksi Keskusta ja kokoomus ovat sisällyttäneet ajatuksen periaateohjelmiinsa. Mahdollisuuksien tasa-arvossa keskeistä on se, että heikoimpia tuetaan siten, että kaikki saavat tasavertaiset mahdollisuudet koulutukseen ja elämän sosiaalisten perusedellytysten toteutumiseen ja jokainen voi tavoitella itse hyvänä pitämiään päämääriä.


title: Ahvenanmaan maakuntapäivät

text: Ahvenanmaan maakuntapäivät () on Ahvenanmaan lakiasäätävä elin eli "eduskunta". Maakuntapäivät nimittää Ahvenanmaan maakuntahallituksen. Maakuntapäivät kokoontuivat ensimmäiseen täysistuntoonsa 9. kesäkuuta 1922. Sitä juhlitaan nykyään Ahvenanmaan itsehallintopäivänä.


title: Ahvenanmaan maakuntapäivät

text: Maakuntapäivillä on Ahvenanmaan itsehallintolainsäädännön nojalla mahdollisuus säätää laeilla maakunnan omista asioista ja päättää maakunnan tulo- ja menoarviosta.


title: Ahvenanmaan maakuntapäivät

text: Maakuntapäiville valitaan 30 edustajaa joka neljäs vuosi salaisilla ja suhteellisilla vaaleilla. Äänioikeusikäraja on 18 vuotta. Ahvenanmaan kotiseutuoikeus on äänioikeuden ja vaalikelpoisuuden edellytys. Ahvenanmaan maakuntapäivien nykyiset jäsenet:


title: Ahvenanmaan maakunnan hallitus

text: Ahvenanmaan maakunnan hallitus () on Ahvenanmaan itsehallinnon yleinen hallintoviranomainen ja poliittinen hallitus, jonka valitsee Ahvenanmaan maakuntapäivät. Ahvenanmaan itsehallintolain muutoksen myötä hallituksen nimi alkaen 1.6.2004 on "Ahvenanmaan maakunnan hallitus" (ei enää maakuntahallitus, entinen ruots. "Ålands landskapsstyrelse").


title: Ahvenanmaan maakunnan hallitus

text: Ministerit:


title: Ahvenanmaan maakunnan hallitus

text: Ministerit: Roger Nordlund (C), Johan Ehn (M), Gun-Mari Lindholm (Obs)/Wille Valve (M), Carina Aaltonen (S), Veronica Thörnroos (C), Fredrik Karlström (Obs)


title: Ahvenanmaan maakunnan hallitus

text: (kokoonpanossa oli kuitenkin muutoksia kauden aikana)


title: San Franciscon lahti

text: San Franciscon lahti () on Tyynenmeren lahti Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Siihen laskee kaksi jokea, Sacramento ja San Joaquin. San Franciscon lahden pinta-ala on laskentatavasta riippuen 644–2 575 km². Lahden yhdistää Tyyneenmereen Golden Gate -salmi. Salmen ylittää Golden Gate -silta.


title: San Franciscon lahti

text: San Franciscon lahtea ympäröivä metropolialue, San Franciscon lahden ympäristö (), on noin seitsemällä miljoonalla asukkaallaan viidenneksi suurin Yhdysvalloissa. Alueen kolme suurinta kaupunkia ovat San Francisco, Oakland ja San José.


title: San Franciscon lahti

text: Alcatraz, entinen vankilasaari, sijaitsee San Franciscon lahdella.


title: Max Jacob

text: Max Jacob (12. heinäkuuta 1876 – 5. maaliskuuta 1944) oli ranskalainen runoilija ja taidemaalari. Erityisesti hänet muistetaan humoristisista proosarunoista.


title: Max Jacob

text: Jacob syntyi Quimperissä, Bretagnessa, jossa juutalaiset vanhemmat pitivät pientä antiikkikauppaa. Runoilijan- ja piirtäjänlahjoja jo varhain osoittanut Max lähetettiin Pariisiin opiskelemaan, mutta taiteilijan ammatti vei pojan mukanaan. Boulevard Voltairen varrella hän jakoi huoneen Pablo Picasson kanssa ja vietti montmartrelaista boheemielämää. Nuorten taiteilijoiden laumassa Jacobin tuttaviin kuuluivat muun muassa Guillaume Apollinaire, Georges Braque, Jean Cocteau, Amedeo Modigliani ja André Derain. Toimeentulonsa hän hankki sekalaisilla töillä esimerkiksi säestäjänä, opettajana, kriitikkona, taidekauppiaana, astrologina, jopa puuseppänä. Jacob empi runoilijan ja taidemaalarin ammatin välillä, jolloin hänen ystävänsä Picasso suositteli kirjoittamista. Myöhemmin Jacob totesi ystävän neuvon vaikuttaneen ehkä liikaa valintaan.


title: Max Jacob

text: Juutalaista alkuperää oleva Jacob väitti nähneensä Kristuksen vuonna 1909 ja kääntyi katolilaiseksi. Uusi uskonto ei kuitenkaan kyennyt erkaannuttamaan häntä homoseksuaalisuudesta, kuten hän oli toivonut. ”Mikäli taivas todistaa katumustani, se antaa minulle anteeksi nämä mielihalut, jotka se tietää tahattomiksi”, sanoi Jacob. Myöhemmin hän sai pari muutakin ilmestystä. Hänen ystävänsä eivät tienneet kuinka suhtautua hänen hartaaseen uskonnollisuuteensa, sillä paitsi parantumatonta juoppoutta Jacobissa oli huomattavasti koomikon vikaa.


title: Max Jacob

text: Max Jacob oli nopea ja sujuva kynänkäyttäjä ja puki tuotoksensa hyvin erilaisiin runomuotoihin, joista hän piti parhaana proosarunoutta. Hän kirjoitti mitä mieleen juolahtaa: usein hänen runonsa ovat satiirisia, koomisia, värikkäitä koosteita sekalaisista arkipäivän aiheista. Jacobia pidetään linkkinä symbolististen taidemaalarien ja surrealistien välillä, mutta itse hän vältti kuulumista mihinkään koulukuntaan.


title: Max Jacob

text: Todettuaan työnteon ja hartaudenharjoitukset Pariisissa mahdottomiksi Jacob halusi rauhoittua. Vuonna 1921 hän muutti Saint-Benoît-sur-Loiren kylään, jossa hän kirjoitti paljon ja kävi kirkossa vielä sitäkin ahkerammin. Siellä hän piileskeli myös saksalaismiehitystä toisen maailmansodan aikana. Natsit murhasivat Jacobin sisaren ja tämän miehen, ja myös veli kuljetettiin Auschwitziin. 24. tammikuuta 1944 Gestapo pidätti Jacobin. Hänet kuljetettiin Drancyn kokoamisleiriin odottamaan jatkokuljetusta keskitysleirille. Jacob kuoli kuitenkin jo Drancyssa keuhkokuumeeseen 5. maaliskuuta. Vain päivä tämän jälkeen saapui vapauttava päätös, jonka eteen hänen ystävänsä, erityisesti Jean Cocteau, olivat taistelleet.


title: Max Jacob

text: Pekka Parkkinen ja Jaakko Ahokas ovat suomentaneet Jacobin proosarunoja kirjassaHänen muita teoksiaan ovat


title: Historialliset teoriat ihmisroduista

text: Entisaikoina kehiteltiin lukuisia teorioita ihmislajin jakautumisesta rotuihin.


title: Historialliset teoriat ihmisroduista

text: Ihmiskunnan jakaminen erilaisiin rotuihin voidaan jäljittää aina muinaiseen Egyptiin saakka, jossa "Porttien kirja" määritti neljä egyptiläisten tuntemaa rotua. Tämä määritelmä on kuitenkin liittänyt rodun lähinnä heimo- tai kulttuuri-identiteettiin. Antiikin kreikkalaiset ja roomalaiset yrittivät myös luokitella heitä ympäröiviä ihmisiä näkyvien biologisten ominaisuuksien perusteella. Näissä jaotteluissa oli usein myös mielikuvituksellisia kuvauksia kaukaisissa maissa asuvista ihmisistä. Keskiaikaiset rotumallit sekoittivat klassisia käsityksiä ajatukseen Nooan kolmesta pojasta Seem, Haam ja Jaafet. Heidän jälkeläisiään olisivat selkeästi toisistaan eroavat ihmisryhmät Aasian seemiläiset, Afrikan haamilaiset ja Euroopan jaafetilaiset.


title: Historialliset teoriat ihmisroduista

text: Ensimmäiset tieteelliset yritykset määritellä "rotu" ovat peräisin 1600-luvulta ja liittyvät eurooppalaiseen imperialismiin ja siirtomaiden hankintaan. Ensimmäinen antiikin jälkeinen julkaisu, joka yritti jakaa ihmiset eri rotuihin on ilmeisesti François Bernierin "Nouvelle division de la terre par les différents espèces ou races qui l'habitent" ("Maapallon uusi jako sillä asuviin lajeihin tai rotuihin perustuen") vuodelta 1684.


title: Historialliset teoriat ihmisroduista

text: Ensimmäiset ihmisiä koskevat systemaattiset rotuluokittelut syntyiväyt 1700-luvun puolivälissä. Näiden rotuluokittelujen tekijöinä olivat aikakauden merkittävimmät tiedemiehet, kuten Georges Leclerc de Buffon ja Johann Friedrich Blumenbach ja myöhemmin 1800-luvulla Georges Cuvier. Taksonomian isä Carl von Linné jaotteli ihmiset teoksessaan "Systema naturae" neljään rotuun: "Homo sapiens americanus", joka oli punertava, tempperamentikas ja alistuva; "Homo sapiens europaeus": valkoinen, vakava ja vahva; "Homo sapiens asiaticus": keltainen, melankolinen ja ahne sekä "Homo sapiens afer": musta, passiivinen ja laiska. Von Linnén rotujaottelusta tuli pitkään vallinneen rotukäsityksen pohja.


title: Historialliset teoriat ihmisroduista

text: Näitä järjestelmiä on myöhemmin nimitetty klassisiksi rotuluokitteluiksi. Klassisissa rotuluokitteluissa rotu määriteltiin joukkona ihmisiä, joilla oli yhteisiä havaittavia tai mitattavia ruumiillisia piirteitä. Näistä piirteistä merkittävin oli aluksi ihonväri, johon perustui myös Blumenbachin luokittelu, joissa ihmiset jaettiin viiteen eri rotuun: kaukasialaisiksi (eurooppalaisiksi), mongoliseksi, etiopialaiseksi, malajilaisiksi ja amerikkalaisiksi.


title: Historialliset teoriat ihmisroduista

text: Ennen klassisia rotuluokitteluja oli rotu Euroopassa yleensä käsitetty kansallisuuden kanssa rinnastettavaksi ilmiöksi, mutta nyt eurooppalaiset alkoivat identifioitua laajempaan "valkoihoisten ryhmään". Antiikin Kreikan kauneusihanne muodostui rotuhierarkian pohjaksi, ja mitä kauempana joku ihminen oli tästä ihanteesta, sitä vähemmän "kaukaasialainen" hän oli. Klassisissa rotuteorioissa käytettiin rotuja luokiteltaessa muitakin kuin fyysisiä perusteita kuten, ihmisten "kauneutta" ja "rumuutta", kulttuurien kehitystasoa ja henkisiä ominaisuuksia. Vaikka luokittelut olivatkin osittain rasistisia, uskottiin kuitenkin, että ihmiskunta oli yhtenäinen laji ja eri muunnelmat johtuivat eri ryhmien elinympäristöstä.


title: Historialliset teoriat ihmisroduista

text: 1800-luvulla luonnontieteilijät kehittivät väitteen, jonka mukaan myös ihminen jakautuisi eri rotuihin. Rodut määräytyvät ihonvärin ja muiden piirteiden perusteella. Näillä roduilla olisi väitteen mukaan ollut erilaisia ominaisuuksia. Cuvierin opin mukaan oli kolme rotua, Pritchardin mukaan seitsemän, Agassiz ehdotti seitsemää ja Pickering yhtätoista. Johann Friedrich Blumenbachin luokittelu hyväksyttiin laajalti:Pienen tietosanakirjan (1925—1928) esittämällä rotuluokituksella on enää vain lähinnä aatehistoriallista merkitystä:


title: Historialliset teoriat ihmisroduista

text: Pääluokituksen lisäksi on esiintynyt yksityiskohtaisempiakin luokituksia. Esimerkiksi Hans Günter jaotteli 1920-luvulla eurooppalaiset viiteen eri rotuun:


title: Historialliset teoriat ihmisroduista

text: Jaottelun tiedetään olleen yleisesti voimassa ainakin 1970-luvulle saakka. Pääasiassa tämän määritelmän pohjalta kansallissosialistinen Saksa kehitti oman rotuoppinsa.


title: Historialliset teoriat ihmisroduista

text: Yhdysvaltalainen antropologi Carlton Coon esitti vuonna 1962 ilmestyneessä kirjassaan "The Origin of Races" (), että ihmiskunta jakaantui viiteen rotuun: kaukasoideihin, kongoideihin, kapoideihin, mongolideihin ja australoideihin. Tässä luokittelussaan mongolidiseen rotuun kuuluvat myös intiaanit, malaijit ja Tyynenmeren saarten asukkaat ja "kapoidit" eli eteläisen Afrikan khoisanit muodostivat oman rotunsa. Coon katsoi, että "homo sapiens" kehittyi "homo erectuksesta" viisi eri kertaa viidellä alueella ja nämä viisi itsenäistä evolutionääristä "hyppyä" edustivat rotuluokkittelun ryhmiä. Hänen mukaansa esimerkiksi kaukasoidit erkanivat "homo erectuksesta" 200 000 vuotta ennen kongoideja. Coonin teoria oli aikanaan hyvin kiistanalainen tiedeyhteisössä. Coonin teoriaa käytettiin myös erityisesti Yhdysvalloissa perustelemaan rotuerottelujärjestelmää: rotuerottelun kannattajat katsoivat, etteivät afroamerikkalaiset maan valkoista väestöä "nuorempana" olleet kykeneviä täysipainoisesti osallistumaan maan yhteiskuntaan. Professori John P. Jacksonin mukaan Coon myös aktiivisesti tuki rotuerottelua ajaneita ryhmiä.


title: Turan

text: Turan () on kaupunki Tuvassa, Venäjällä. Se perustettiin vuonna 1885 ja kaupunki se on ollut vuodesta 1945 lähtien. Turan sijaitsee 70 kilometrin päässä Tuvan pääkaupungista Kyzylistä. Kaupungin asukasluku on noin 5 598 (2002). Kaupungissa on muun muassa lentokenttä.


title: Stormlord

text: Stormlord on vuonna 1991 perustettu extreme epic metalia (black metalin ja eeppisen metallin yhdistelmä) soittava italialainen yhtye, jonka perustivat basisti-laulaja Cristiano Borchi ja kitaristi Claudio Di Carlo yhdessä rumpali Riccardo Montanarin kanssa. Yhtyeen kappaleet ammentavat aiheensa fantasiasta, kauhusta ja antiikin eeppisistä tarinoista ja olennoista.


title: Stormlord

text: Yhtyeen musiikkivideot ovat raakoja, kuten kuuluisuutta saavuttanut vuoden 2004 loppupuolella julkaistu video Under The Boards (195 M.A ).


title: Urmas Paet

text: Urmas Paet (s. 20. huhtikuuta 1974 Tallinna) on virolainen reformipuolueen poliitikko, joka toimi vuosina 2005–2014 maansa ulkoministerinä. Marraskuussa 2014 hän ilmoitti siirtyvänsä Euroopan parlamenttiin Andrus Ansipin siirryttyä Euroopan komission jäseneksi.


title: Urmas Paet

text: Paet on opiskellut Tarton yliopistossa pääaineenaan valtio-oppi ja hän valmistui vuonna 1996. Opiskelujensa ohessa hän työskenteli toimittajana, ensin radiossa ja sitten Postimees-lehdessä, muun muassa lehden politiikan toimittajana. Paet jatkoi toimittajana vuoteen 1999 saakka, jolloin hän liittyi Reformipuolueeseen ja aloitti poliittisen uransa.


title: Urmas Paet

text: Paetista tuli Viron kulttuuriministeri huhtikuussa 2003 Juhan Partsin johtaman keskustaoikeistolaisen hallituksen astuessa virkaansa. Hän jatkoi tehtävässä kevääseen 2005, jolloin Partsin hallitus kaatui. Andrus Ansipin ensimmäisen hallituksen, jonka muodostivat reformipuolue, keskustapuolue ja Viron kansanliitto, astuttua virkaansa huhtikuussa 2005, Paetista tuli ulkoministeri. Kevään 2007 parlamenttivaalien jälkeen Paet jatkoi ulkoministerinä Ansipin toisessa hallituksessa, jonka muodostivat reformipuolue, Isänmaan ja Res Publican liitto sekä sosiaalidemokraattinen puolue.


title: Urmas Paet

text: Hallituspuolueet saavuttivat vaalivoiton vuoden 2011 parlamenttivaaleissa ja Ansip jatkoi pääministerinä. Paet nimitettiin myös Ansipin kolmannen hallituksen ulkoministeriksi. Ansipin erottua maaliskuussa 2014 Paet jatkoi tehtävässään myös pääministeri Taavi Rõivasin hallituksessa. Marraskuussa 2014 Paet ilmoitti jättävänsä ulkoministerin tehtävät ja siirtyvänsä Euroopan parlamenttiin komissaariksi valitun Ansipin tilalle. Paetin paikalle ulkoministeriksi nousi Reformipuolueesta ympäristöministerinä toiminut Keit Pentus-Rosimannus.


title: Urmas Paet

text: Paet on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta. Hän puhuu äidinkielensä viron lisäksi venäjää, englantia ja saksaa.


title: Edward Bunker

text: Edward "Eddie" Bunker (31. joulukuuta 1933 Los Angeles – 19. heinäkuuta 2005 Burbank, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen kirjailija, joka vietti puolet elämästään Yhdysvaltojen kovimmissa vankiloissa. Vankilavuosien jälkeen hänestä tuli arvostettu kirjailija. Bunker on kirjoittanut muun muassa kirjan "Verikoirat", joka perustuu vankilavuosien aikana kuultuihin elämäntarinoihin. Hän myös näytteli monissa kuuluisissa elokuvissa.


title: Edward Bunker

text: Edward Bunker syntyi 31. joulukuuta 1933 Hollywoodissa. Hänen vanhempansa erosivat kun hän oli neljä vuotias ja sen jälkeen hän vietti kuusi vuotta sijaiskodeissa. Olessan kahdentoista Bunker joutu ensimmäisen kerran koulukotiin. Seitsemäntoista vuotiaana hänestä tuli kaikkien aikojen nuorin rikollinen kovamaineisessa San Quentinin nuorin vanki kun hän puukotti vartijaa nuorisolaitoksessa. Sitä ennen hän oli paennut Los Angeles Countyn vankilasta jossa istui tuomiota toisesta rikoksesta. Kahdeksantoista vuotiaana hän oli ehtinyt tehdä ryöstöjä, shekkiväärennöksiä ja muita rikoksia.


title: Edward Bunker

text: Hänen tiedetään myös olleen Meksikon entisen mafiajohtajan, Joe "Pegleg" Morganin, läheinen tuttava. Hän oli myös FBI:n kymmenen etsityimmän rikollisen joukossa.


title: Diary of a Madman

text: Diary of a Madman on Ozzy Osbournen vuonna 1981 julkaistu toinen studioalbumi. Edeltäjänsä tavoin se menestyi hyvin, ja sen tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa "Over the Mountain", "Flying High Again" sekä eeppinen nimikappale "Diary of a Madman". Pohjois-Amerikassa albumi on myynyt kolminkertaista platinaa. Albumi jäi kitaristi Randy Rhoadsin viimeiseksi albumiksi, sillä hän kuoli lento-onnettomuudessa vuonna 1982.


title: Diary of a Madman

text: Albumilla soittaa Osbournen alkuperäinen yhtye (Osbourne, Rhoads, Bob Daisley, Lee Kerslake), vaikka albumin sisäpussissa on kuva Osbournen kakkoskokoonpanosta (Osbourne, Rhoads, Rudy Sarzo, Tommy Aldridge). Daisley ja Kerslake haastoivat Osbournen ja Jet Recordsin myöhemmin oikeuteen asian tiimoilta.


title: Diary of a Madman

text: Hyvin vastaanotetun ensialbumin ("Blizzard of Ozz") ja Britannian-kiertueen jälkeen Osbourne meni yhtyeineen Rockfield-studioille Monmouthiin kirjoittamaan uutta materiaalia marraskuussa 1980. Kirjoitussessiot jatkuivat tammikuussa 1981 Jumbo-studioilla Lontoossa, ja varsinaiset nauhoitukset alkoivat helmikuussa 1981 Ridge Farm -studioilla ja jatkuivat aina maaliskuun loppuun asti.


title: Diary of a Madman

text: Tuotantoryhmä pysyi samana Max Normanin ollessa jälleen nauhoittajana. Kappaleiden sävellykset on merkitty pääasiassa koko yhtyeen nimiin. Bob Daisley kirjoitti lähes kaikki albumin sanoitukset, ja musiikin sävellyksestä vastasivat pääasiassa Rhoads, Kerslake ja Daisley. Osbourne itse ei osallistunut juurikaan kirjoitussessioihin henkilökohtaisten ongelmiensa johdosta.


title: Diary of a Madman

text: Rhoadsin kitarointi on jälleen näkyvässä osassa. Rhoads ja Daisley virittivät soittimensa puoli sävelaskelta alas (lukuun ottamatta "S.A.T.O."-kappaletta), jotta Osbournen olisi helpompi laulaa. Kosketinsoittimia albumilla soittaa sessiomuusikkona Johnny Cook (ex-Mungo Jerry).


title: Diary of a Madman

text: Albumin avaa nopeatempoinen, Kerslaken tunnetulla rumpuintrolla alkava "Over the Mountain", josta tuli myöhemmin avausnumero albumin kiertueella. Kappale julkaistiin myös singlenä, ja sen lyriikat käsittelevät avaruusmatkailua.


title: Diary of a Madman

text: Keskitempoisemman "Flying High Again" -kappaleen aihepiirinä ovat Daisleyn mukaan huumausaineet ja niiden käyttäminen. Osbourne itse on kertonut kappaleen käsittelevän hänen nousuaan Black Sabbathista erottamisen jälkeen. Kappale julkaistiin myös singlenä, ja sen soolo on yksi Rhoadsin tunnetuimpia.


title: Diary of a Madman

text: "You Can't Kill Rock and Roll" edustaa albumin hitaampaa osastoa, ja se kertoo rock-maailman business-puolesta. Kappaleessa on pitkä, Rhoadsin sooloilun siivittämä häivytys lopussa.


title: Diary of a Madman

text: Uskonnollisia asioita käsittelevä synkkätunnelmainen "Believer" nousi live-numeroksi tulevalla kiertueella. Kappaleessa on Jimi Hendrixin "Purple Haze" -kappaleesta vaikutteita ottava Daisleyn bassointro/riffi.


title: Diary of a Madman

text: B-puolen avaava "Little Dolls" käsittelee voodoo-uskontoa. Sen tuplattu rumpuintro on soitettu alun perin neljällä kapulalla, ja kappaleen riffeistä kaksi on peräisin Daisleyn vanhojen yhtyeiden (Widowmaker ja Mecca) kappaleista.


title: Diary of a Madman

text: "Tonight" on albumin balladi, jossa kosketinsoittimet ovat kuuluvassa osassa. Kappale oli alun perin nimeltään "Just a Kiss", ja sen säveltäminen lähti liikkeelle Daisleyn bassoriffistä.


title: Diary of a Madman

text: "S.A.T.O." edustaa nopeampaa tempoa, ja sen alkuperäinen nimi oli ollut "Strange Voyage". Sen lyriikat käsittelevät buddhalaisuutta. Kappaleen nimi muutettiin ennen albumin julkaisua, ja uusi lyhenne tulee nimistä Sharon, Adrian (Sharon Osbournen silloinen poikaystävä), Thelma (Osbournen silloinen vaimo) ja Ozzy (S.A.T.O.).


title: Diary of a Madman

text: Albumin päättää pitkä ja eeppinen nimikappale "Diary of a Madman", jossa käytetään myös jousisovituksia. Kappaleen musiikissa on vaikutteita Leo Brouwerin "Etude Number 6" -teoksesta ja Carl Orffin "Carmina Buranasta". Jouset kappaleeseen sovitti ELO-yhtyeessä vaikuttanut Louis Clark. Randy Rhoadsin klassisen musiikin vaikutteet tulevat kappaleessa hyvin esiin.


title: Diary of a Madman

text: Pian nauhoitusten jälkeen Bob Daisley ja Lee Kerslake erotettiin yhtyeestä. Daisleyn mukaan yhtyeen manageriksi ensialbumin julkaisun aikoihin tullut Sharon Arden halusi markkinoida yhtyettä nimenomaan Ozzyn sooloprojektina eikä tasavertaisena yhtyeenä niin kuin alun perin oli ollut tarkoitus. Lisäksi Osbourne halusi rumpali Tommy Aldridgen yhtyeeseen Kerslaken tilalle. Osbourne arvosti Aldridgen taidot korkealle, ja he olivat tutustuneet 1970-luvulla, kun Black Sabbath ja Aldridgen silloinen yhtye Black Oak Arkansas kiersivät yhdessä. Daisley oli vastustanut tätä, koska hänen mielestään yhtyeen toimivaa kemiaa ei tarvinnut muuttaa, ja tämän johdosta myös hänet erotettiin. Daisleyn tilalle uudeksi basistiksi tuli Rhoadsin vanha Quiet Riot -yhtyeen soittokumppani Rudy Sarzo.


title: Diary of a Madman

text: Osbournen mukaan Daisley ja Kerslake vaativat kaksinkertaisia palkkioita tulevista keikoista ja "valittivat" muutenkin joka asiasta. Daisley on puolestaan kertonut miesten halunneen vain normaalit sopimusten mukaiset korvaukset tehdyistä töistään. Hänen mukaansa heidän erottamisensa myötä alkuperäinen Blizzard of Ozz -yhtye hajosi ja oli nyt pelkästään Ozzy Osbournen sooloyhtye. Osbourne puolestaan on elämäkerrassaan todennut, että alun perinkin kyse oli hänen sooloprojektistaan eikä tasavertaisesta yhtyeestä. Randy Rhoads jatkoi yhtyeessä kitaristina, vaikka olikin pettynyt Daisleyn ja Kerslaken erottamisesta. Osbourne halusi pitää nuoren ja potentiaalisen kitaristin yhtyeessään.


title: Diary of a Madman

text: Uusi kokoonpano kiersi Pohjois-Amerikkaa keväästä syksyyn 1981 promotoiden tuolloin Pohjois-Amerikassa julkaistua "Blizzard of Ozz" -albumia. "Diary of a Madman" julkaistiin marraskuussa 1981. Etukannessa on kuva Osbournesta "mielipuoleksi" maskeerattuna linnamaisessa huoneessa, ja kuvassa on myös Osbournen poika. Takakannessa on kuva Osbournesta vanhassa Sabbath-aikuisessa asussaan. Sisäpussissa oli kuva ja krediitit uudesta kokoonpanosta, vaikka Sarzo ja Aldridge eivät soitakaan albumilla. Daisley ja Kerslake haastoivat Osbournen ja Jet-yhtiön myöhemmin oikeuteen tapauksen johdosta. Myöskään kosketinsoittaja Johnny Cookia ei kreditoida, ja vuosien aikana monet ovat luulleet Don Aireyn soittaneen koskettimia albumilla, vaikka näin ei ollut. Aldridge on myöhemmin todennut, että häntä pyydettiin nauhoittamaan Kerslaken osuudet uudestaan, mutta hän kieltäytyi, koska ei nähnyt siihen tarvetta. Albumi menestyi hyvin nousten top-20:een niin Yhdysvalloissa kuin Britanniassakin ja se sai hyviä arvosteluja.


title: Diary of a Madman

text: Albumin varsinainen kiertue alkoi joulukuussa 1981 Pohjois-Amerikassa. Yhtyeeseen liittyi tuolloin vakituiseksi jäseneksi kosketinsoittaja Don Airey korvaten aiemmilla kiertueilla lavan takana soittaneen Lindsay Bridgwaterin. Lavasteena toimi suuri goottimainen linna, ja lavaohjelmaan kuului muun muassa kääpiö, joka "hirtettiin" konsertin aikana, sekä yleisön joukkoon heitetty raaka liha. Uudelta levyltä settiin tulivat avauksena toimiva "Over the Mountain", "Flying High Again" ja "Believer" nimikappaleen toimiessa konsertin introna.


title: Diary of a Madman

text: Osbournen suosio oli kovassa nousussa, ja yhtye soitti nyt isommilla areenoilla. Kiertue sai huomiota muun muassa Osbournen kyseenalaisten tempausten johdosta, ja myös Rhoadsin taiturimainen kitarointi alkoi saada suurempaa näkyvyyttä ja arvostusta. Rhoads oli saanut joulukuussa 1981 Guitar Player -lehden "Best New Talent" -palkinnon, ja myös englantilaisen Sounds-lehden lukivat äänestivät hänet parhaaksi heavy metal -kitaristiksi samana vuonna. Rhoadsin suunnitelmiin kuului lähteä opiskelemaan klassista kitaransoittoa yliopistoon parin vuoden sisällä. Hän myös vieroksui "rock and roll -elämäntyyliä", jota varsinkin Osbourne vietti kiertueilla.


title: Diary of a Madman

text: 19. maaliskuuta 1982 yhtyettä kohtasi tragedia, kun Rhoads kuoli pienkoneen lento-onnettomuudessa yhdessä yhtyeen puvustajan ja lentokonetta lentäneen bussikuskin kanssa. Kiertuetta jatkettiin kuitenkin paria viikkoa myöhemmin Bernie Tormén (ex-Gillan) tullessa Rhoadsin korvaajaksi. Tormé oli mukana muutaman keikan ajan, ja hänen tilalleen pysyväksi kitaristiksi loppuvuodeksi 1982 tuli amerikkalainen Brad Gillis (Night Ranger).


title: Diary of a Madman

text: Vuonna 2002 albumi julkaistiin remasteroituna versiona, jossa Osbournen silloinen rytmisektio (basisti Robert Trujillo ja rumpali Mike Bordin) oli nauhoittanut Daisleyn ja Kerslaken osuudet uudelleen. Syynä oli Daisleyn ja Kerslaken nostama oikeusjuttu Osbourneja vastaan kahden ensimmäisen albumin maksamattomista korvauksista. Manageri Sharon Osbournen mukaan "Daisley ja Kerslake olivat piinanneet Osbournen perhettä vuosien ajan", ja siksi albumien laatua "parannettiin" uudella rytmisektiolla. Uudelleennauhoitukset saivat runsaasti kritiikkiä faneilta, ja myös Ozzy Osbourne itse on myöhemmin todennut vastustaneensa uudelleennauhoitusta.


title: Diary of a Madman

text: Albumit ("Blizzard of Ozz" ja "Diary of a Madman") julkaistiin uudelleen laajennettuina ja alkuperäisinä versioina vuonna 2011. "Diary of a Madmanin" bonuksena tuli CD, jossa on livetaltiointi vuodelta 1981.


title: Jakob Haartman

text: Jakob Haartman (8. maaliskuuta 1717 Tukholma – 6. maaliskuuta 1788 Turku) toimi Turun piispana vuosina 1776–1788. Hän syntyi Isonvihan aikana paossa Tukholmassa.


title: Jakob Haartman

text: Haartman pääsi ylioppilaaksi Turussa vuonna 1730 ja Upsalassa 1733. Hän valmistui Turusta vuonna 1741. Hänestä tuli yliopiston dosentti 1742, varakirjastonhoitaja 1750, varasihteeri 1755 ja filosofian ja oppihistorian professori 1756. Hänet vihittiin papiksi 1758. Hänestä tuli logiikan ja metafysiikan professori 1767. Vuonna 1770 hän kuitenkin menetti professorin viran valtiopäivien päätöksellä. Turun piispaksi ja yliopiston varakansleriksi hänet valittiin 13. elokuuta 1776.


title: Jakob Haartman

text:
Haartman toimi myös valtiopäivämiehenä vuosina 1778–1779. Hänen puolisonsa oli Eleonora Elisabet de la Myle (1726–1810).
Hänen isänsä oli Johan Haartman vanhempi, FM ja Turun akatemian teologian professori, ja äitinsä Maria Sundenius.


title: Kommuuni

text: Kommuuni tarkoittaa yhteistaloudessa asuvaa ryhmää tai hallinnollista yhteisöä.


title: Kommuuni

text: Kommuunit perustuvat yleensä asukkaiden yhteiselle maailmankatsomukselle, oli se sitten uskonnollinen, poliittinen tai vaikkapa ekologinen. Joskus kommuunit liittyvät kommunismiin ja sosialismiin. Tunnettuja kommuuneja ovat olleet muun muassa Neuvostoliiton valtionkommuunit, Kiinan kansantasavallan kansankommuunit, ja esimerkiksi israelilaiset kibbutsit.


title: Kommuuni

text: Historiallisesti sanalla viitataan Pariisin kommuuniin, joka oli Ranskassa pari kuukautta vuonna 1871 toiminut vallankumoushallitus.


title: Erkki Kaila

text: Erkki Kaila (vuoteen 1906 Erik Johansson, 2. kesäkuuta 1867 Huittinen – 9. joulukuuta 1944 Turku) oli suomalainen teologi, joka toimi apulaisprofessorina, kirkkoherrana, kansanedustajana, piispana, arkkipiispana, kirjailijana.


title: Erkki Kaila

text: Erkki Kaila syntyi Huittisissa pitäjänapulaisen Jonatan Johanssonin ja Matilda Maria Milbrantin kolmilapsisen perheen esikoisena vuonna 1867. Hänen sisaruksensa olivat Signe ja Elsa. Erkki varttui seitsemänteen ikävuoteensa asti Huittisissa, siitä kymmenvuotiaaksi Kurussa, kunnes hänen isänsä tuli valituksi Alajärven kirkkoherraksi. Nuoruusvuodet sijoittuivat näin Pohjanmaalle.


title: Erkki Kaila

text: Erkki Kaila vihittiin avioliittoon Aina Maria Draken kanssa 1889 (k. 1937) ja Anna-Maria Tallgrenin kanssa 1942. Edellisessä avioliitossa syntyivät kaikki perheen lapset: Eino Sakari, Ilta Ester, Kaarlo Johannes, Aarno Ilmari, Yrjö Jonatan, Martti Eero Jaakko Sigfrid, Kerttu Lyyli Maria ja Lauri Vilhelm.


title: Erkki Kaila

text: Erkki Kailan vanhempien toivomuksesta poika lähti Helsingin suomalaiseen kouluun. Ylioppilaaksi hän pääsi Helsingin alkeisopistosta 1884.


title: Erkki Kaila

text: Opinnot jatkuivat Helsingin yliopistossa, jossa hän suoritti teologian erotutkinnon 1887. Filosofian kandidaatiksi hän valmistui 1889. Hänet vihittiin papiksi 1890. Opintojaan jatkettuaan hän valmistui filosofian maisteriksi 1890, suoritti pastoraalitutkinnon 1892, valmistui teologian kandidaatiksi 1894 sekä teologian lisensiaatiksi 1896 ja väitteli teologian tohtoriksi 1896.


title: Erkki Kaila

text: Erkki Kailan ensimmäinen työpaikka oli toimia Alajärvellä kirkkoherran (isänsä) apulaisena 1889-1895. Kylmäkosken vt. kappalaisena hän oli 1895. Sieltä hän siirtyi Helsingin yliopistoon vt. jumaluusopin apulaiseksi vuosiksi 1895-1896. Edelleen hän jatkoi teologisten esikäsitteiden apulaisena 1896-1909. Helsingin pohjoisen suomalaisen seurakunnan kirkkoherran virkaan hän astui 1909.


title: Erkki Kaila

text: Kaila valittiin Viipurin hiippakunnan piispaksi vuonna 1925. Vuonna 1935 hänestä tuli Suomen ja Turun hiippakunnan arkkipiispa, jossa virassa hän oli vuoteen 1944 asti.


title: Erkki Kaila

text: Oman toimen ohessa Kaila toimi uskonnon opettajana Helsingin suomalaisen tyttökoulun jatko-opistossa 1896-1898, ruotsalaisessa normaalilyseossa 1900, yksityisessä ruotsalaisessa tyttökoulussa 1900-1902, Helsingin suomalaisessa yhteiskoulussa 1902-1909 sekä Porvoon naisopistossa 1913-1918. Helsingin yliopistossa hän toimi teologisten esikäsitteiden dosenttina 1911-1925 sekä käytännöllisen jumaluusopin vt. professorina 1897-1900, 1918-1919, 1920-1921, 1925. Porvoon tuomiokapitulin asessorina Kaila oli 1912-1918.


title: Erkki Kaila

text: Suomalaisen Teologisen Kirjallisuusseuran esimiehenä Kaila toimi 1905-1941, Suomen Tiedeakatemian jäsenenä 1908-1944 sekä Suomen Kirkon Pappisliiton puheenjohtajana 1923-1940. Edelleen kirkolliskokouksen jäsenenä hän oli vuosina 1913-1923 sekä virallisena edustajana 1928-1942. Katekismuskomitean puheenjohtajana hän oli 1918-1921 ja kirkolliskokouksen puheenjohtajana 1935-1944. Hän oli myös Suomen Pipliaseuran puheenjohtaja 1935-1944 ja Vartijan toimituskunnan jäsen 1906-1919, Teologisen Aikakauskirjan päätoimittaja 1896-1905, Ajan päätoimittaja 1907-1911 ja Kirkko ja Kansa -lehden päätoimittaja 1924-1931 sekä Suomen Lähetysseuran puheenjohtaja 1935-1944.


title: Erkki Kaila

text: Erkki Kaila valittiin Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajaksi Uudenmaan läänin vaalipiiristä 1917 ja edustajakausi kesti vuoteen 1927. Hän kuului Toimitus-, Laki- ja Suureen valiokuntaan.


title: Erkki Kaila

text: Kailan maisteriopinnoissa oli pääaineena filosofia. Hän kuului beckiläiseen eli raamatulliseen suuntaan.


title: Erkki Kaila

text: Kailan väitöskirja käsitteli uskontiedon mahdollisuutta ja luonnetta. Hän tutustui tällöin modernin teologian käsityksiin. Tällöin Kaila loittoni beckiläisten piispojen kannasta.


title: Erkki Kaila

text: Kaila perusti aatetovereineen vuonna 1896 Teologisen lauantaiseuran. Sen jäsenet julkaisivat suppeita mielipidekirjoja kaikkiaan 59. Niistä Kaila kirjoitti 12 ja Lauri Ingmanin kanssa yhden. Niiden aiheina olivat ajankohtaiset ja suurlakon kärjistämät kysymykset kirkon ja valtion suhteesta, työväen asemasta, moraalista ja luonnontieteen sekä uskonnonhistorian suhteesta kristilliseen uskoon. Monista seuran jäsenistä tuli kirkon uudistuksen keulahahmoja.


title: Erkki Kaila

text: Kailan vahvuutena oli nopea omaksumis- ja reagointikyky. Hän oli merkittävä henkilö 1900-luvun alkuvuosien yhteiskuntaa, kirkkoa ja sen uskoa koskeneessa keskustelussa. Arkkipiispa Gustaf Johansson kannattajineen leimasi hänet järkeisuskoiseksi “liberaaliteologiksi”.


title: Erkki Kaila

text: Kirkkoherran viran hoitamista Helsingissä vaikeutti tuomiokapitulin asessoriksi valitseminen vuosiksi 1912-1918. Ajan tapaan hän asui hiippakuntakaupungissa Porvoossa sijaisen hoitaessa kirkkoherran virkaa. Kun hän toimi syksystä 1917 alkaen myös kansanedustajana, seurakuntatyö jäi myös toissijaiseksi.


title: Erkki Kaila

text: Kailan aika 1925-1935 Viipurin hiippakunnan piispana oli seurakuntien hengellisen elämän kohenemisen ja kirkon sekä myös hänen henkilökohtaisen arvostuksensa nousun aikaa.


title: Erkki Kaila

text: Kailan arkkipiispakausi 1935-1944 osui sota-aikaan. Päämajan toivomuksesta Kaila esitti vetoomuksen länsimaiden kirkoille aineellisen ja henkisen avun saamiseksi. Näin Suomen puolustustaistelu tuli Euroopan ja Amerikan kirkkojen tietoisuuteen, joka johti taloudellisen tuen saamiseen. Arkkipiispan ja kirkon tehtäväksi hän koki puolustustaistelun tukemisen ja kansallisen eheyden vaalimisen. Puheissaan ja kirjoituksissaan Kaila vetosi Sotamarsalkka C.G.E. Mannerheimin päiväkäskyn 1.12.1939 sanoihin “kodin, uskonnon ja isänmaan puolesta”.


title: Erkki Kaila

text: Kesäkuussa 1941 syttynyttä sotaa Kaila piti talvisodan puolustustaistelun jatkona, mutta kun sota pitkittyi, hän totesi sen rapauttavan kansalaismoraalia.


title: Erkki Kaila

text: Kailalle oli ominaista realistisuus ja asiallisuus. Hän ei niinkään tehnyt itse aloitteita kuin edisti toisten tekemiä. Hänelle omintaan ilmaisua oli kirjoittaminen. Merkittäviä olivat apologeettiset kirjaset sekä ajan kulttuuria ja kirkkoa arvioivat “kriisikirjat“. Hän on kirjoittanut myös oppikirjoja ja Raamatun kommentaareja. "Liberaaliteologin" maineesta hän ei täysin päässyt.


title: Erkki Kaila

text: Kaila kirjoitti useita kirjoja demokratian puolesta ja diktatuuria vastaan. Teologinen lauantaiseura  muodostui nuorkirkolliseksi uudistusliikkeeksi. Arkkipiispana Kaila jatkoi osittain edeltäjänsä Lauri Ingmanin linjoilla edustaen maltillisempaa, uudistushenkisempää ja yhteiskuntaeettisesti avoimempaa linjaa.


title: Erkki Kaila

text: Erkki Kailalle poliitikkona oli ominaista maltillisuus, vapaamielisyys ja asiallisuus. Hän oli maltillinen kielipolitiikassaan ja vapaamielinen uskonnonvapauslain aikaansaamisessa. Maltillisuutensa vuoksi hän nautti äänestäjien luottamusta ja valittiin yhä uudestaan kansanedustajaksi.


title: Ga

text: Ga tarkoittaa seuraavia:


title: Aleksi Lehtonen

text: Aleksi Emanuel Lehtonen (21. kesäkuuta 1891 Uusikaupunki – 27. maaliskuuta 1951 Turku) toimi Turun arkkipiispana vuosina 1945–1951.


title: Aleksi Lehtonen

text: Aleksi Lehtosen isä Emanuel Lehtonen oli Uudenkaupungin kaupunginpalvelija ja äiti Fransisca Sofia Josefintytär Siiri, joka toimi lastenvaatteiden ompelijana. Perheeseen syntyivät lapset Naima vuonna 1878 (k. 1879), Aina 1880, Johan 1883 (k. 1885), Anna 1890 ja Aleksi vuonna 1891. Perheen lapsista tuli täysorpoja vuonna 1899, kun isä kuoli; äiti oli kuollut muutama kuukausi aiemmin. Aleksi sai hyvän uuden kodin tullipäällysmies F. O. Stenroosin ja tämän sydämellisen Maria-rouvan luota.


title: Aleksi Lehtonen

text: Aleksi Lehtosen puoliso oli Kyllikki Margaretha af Hällström. Perheeseen syntyivät lapset Samuel, Mikael, Risto, Elisabeth ja Johannes. Pojista Samuel Lehtonen toimi aikanaan Helsingin piispana ja myös Mikael ja Risto Lehtonen ovat pappeja. Arkkipiispa Lehtonen kuoli Turussa 1951.


title: Aleksi Lehtonen

text: Lehtonen kävi koulua Uudessakaupungissa, jonka lyseosta hän valmistui ylioppilaaksi 16-vuotiaana. Helsingin yliopistossa hän opiskeli teologiaa ja valmistui papiksi vuonna 1911 20-vuotiaana. Teologian kandidaatin tutkinnon hän suoritti vuonna 1917 ja lisensiaatin 1921. Tohtoriksi (ultimus) hän valmistui 1923. Ulkomaisia opintoja Lehtonen suoritti Leipzigissa 1923 ja Englannissa 1924. Opinto- ja tutkimusmatkoja hän teki mm. Yhdysvaltoihin, Italiaan, Sveitsiin ja Skandinaviaan.


title: Aleksi Lehtonen

text: Ensimmäinen papin virkapaikka Lehtosella oli Laviassa. Myöhemmin Lehtonen toimi Helsingin pohjoisen suomalaisen seurakunnan kappalaisen virassa vuodesta 1917, josta hän vuonna 1922 siirtyi Helsingin yliopistoon käytännöllisen teologian professori Lauri Ingmanin assistentiksi kymmeneksi vuodeksi. Dosenttina Lehtonen oli 1927-1932. Ingmanin jälkeen hän hoiti käytännöllisen teologian professorin virkaa ja nimitettiin itse virkaan 1932. Piispa Jaakko Gummeruksen äkillisen poismenon jälkeen Lehtonen valittiin vuonna 1934 Tampereen piispaksi ja tuli vuonna 1945 Suomen kahdeksanneksi arkkipiispaksi Turun piispanistuimelle. Kotimaa-lehden päätoimittajuutta hän hoiti vuodet 1917-1919.


title: Aleksi Lehtonen

text: Lehtonen toimi Ylioppilaiden Kristillisessä Yhdistyksessä (YKY) ja Nuorten Miesten Kristillisessä Yhdistyksessä (NMKY). Eritoten professori Arthur Hjelt, parooni Paul Nicolay ja tohtori John R. Mott vaikuttivat voimakkaasti liikkeiden kristilliseen ilmapiiriin. Vuonna 1931 hän joutui viralliseen yhteyteen amerikkalaisen John R. Mottin johtaman NMKY:n päämajaan ja Suomen edustajaksi NMKY:n Maailmanliittoon. Herätyskristillisyys oli hänen sydäntään lähellä koko elämänsä ajan. Lehtonen oli 13-vuotias kuunnellessaan pastori E. Kilpeläistä. Silloin Aleksi-poika heräsi. Herätyskristillisyyteen Lehtosella liittyi syvä kirkollisuus. Nuorisotyön käytännöllisen harrastamisen lisäksi Lehtonen tutki nuorisotyötä tieteellisesti.


title: Aleksi Lehtonen

text: Assistenttina Lehtonen ohjasi homileettisia, liturgisia ja katekeettisia harjoituksia sekä ns. kursoorista raamatunlukua. Näin hän vaikutti huomattavasti tulevien pappien kasvatukseen. Käytännöllisen teologian professorina Lehtosen luennot olivat selkeitä, hyvin valmistettuja ja sisälsivät runsaasti opastusta käytännölliseen seurakunnan hoitamiseen. Luentoaiheina oli seurakuntatyö, homiletiikka ja Suomen kirkko-oikeus.


title: Aleksi Lehtonen

text: Laaja-alaisten piispallisten tehtävien joukosta mainittakoon pappisvihkimykset ja pastoraalitutkinnot. Lehtonen toi oman lisänsä entiseen käytäntöön. Hän kokosi pappiskokelaat luokseen, keskusteli heidän kanssaan ja valmisteli heitä pyhään virkaan. Täten hän pyrki pääsemään sielunhoidolliseen ja syventävään kosketukseen nuorten pappien kanssa.


title: Aleksi Lehtonen

text: Arkkipiispan virkaanasettamisjuhlassa oli myös tasavallan presidentti, marsalkka C. G. E. Mannerheim. Tervehdyksessään hän lausui: "”Tänä nykyisenä aikana monet hakevat enemmän kuin muulloin lohdutusta uskonnosta. Ahtaat ajat ovat myös armon aikoja. Toivotan Teille, kirkkomme primas, menestystä työssänne ja kirkollemme voimaa antamaan nuorisollemme, kansamme pojille ja tyttärille, sitä tukea, jota he niin kipeästi kaipaavat matkallaan läpi ajan myrskyjen.”"


title: Aleksi Lehtonen

text: Aleksi Lehtosen arkkipiispuuskausi oli erityisen vaikeaa. Maa oli kärsinyt tappion sodassa ja maahan lyöty. Kansankirkko eli vaikeissa rasituksissa. Suuria uudistuksia oli meneillään. Papiston uusi palkkausjärjestelmä työllisti, samoin maanhankintalaki. Maantarvitsijoille, mm. siirtoväelle, luovutettiin seurakunnan maita. Tuomiokapitulin istunnoissa Lehtonen esitteli suunnitelmiaan ja niistä keskusteltiin. Asioiden käsittely oli ripeää ja kollegiaalista: Lehtosen toimintaperiaatteena oli "”Ei kaikki mieli minulla, onpa mieltä toisillakin”".


title: Aleksi Lehtonen

text: Piispana Aleksi Lehtonen piti yllä kirkkojenvälistä yhteyttä. Erityisesti hän nautti arvonantoa anglikaanisen kirkon piirissä, mistä osoituksena oli m.m. hänen osallistumisensa Canterburyn arkkipiispan johdolla pidettyihin n.s. Lambeth-konferensseihin.


title: Aleksi Lehtonen

text: Ekumeeninen eli yleiskirkollinen liike järjestäytyi ensimmäisen maailmansodan jälkeen ”Kansainvälisen ystävyyden edistämiseksi työskentelevän kirkollisen Maailmanliiton” (World Alliance for Promoting International Friendship through the Churches) nimellä. Liike perusti kansallistoimikuntiansa eri maihin. Suomessa kansallistoimikunnan sihteeriksi Sigfrid Sireniuksen jälkeen valittiin Aleksi Lehtonen vuonna 1921. Vuonna 1932 hän tuli suomalaisen kansallistoimikunnan puheenjohtajaksi. Lehtonen halusi yhdistää erilaisia kansainvälisiä virtauksia. Niinpä vuonna 1933 kansallistoimikunnan nimi muutettiin Yleiskirkolliseksi Toimikunnaksi. Sen tarkoituksena oli seurata World Conference on Faith and Order -liikettä, Oecumenical Christian Council’in johtamaa yhteysliikettä sekä World Alliance for Promoting International Friendship through the Churches –liittoa, sekä vaalia suhteita ulkomaiden kirkkoihin ja kansainvälisiin kristillisiin liikkeisiin.


title: Aleksi Lehtonen

text: Sota-aika liitti Lehtosen läheisesti puhtaaseen luterilaiseen yhteyteen. Erityisesti Pohjois-Amerikan luterilaisten veljien henkinen ja aineellinen tuki voimisti yhteyttä. Vuonna 1947 perustettiin luterilaisten kirkkojen Maailmanliitto Lundissa. Arkkipiispa Lehtonen osallistui huomattavalla tavalla perustamiskokoukseen.


title: Aleksi Lehtonen

text: Aleksi Lehtonen tuli Bonnin ja Sopronin yliopistossa teologian kunniatohtoriksi.


title: Aleksi Lehtonen

text: Aleksi Lehtonen toimi Suomen kirkon seurakuntatyön keskusliiton sihteerinä 1922-1927, johtokunnan jäsenenä 1927-1945 sekä puheenjohtajana 1936-1945. Suomen kristillisessä ylioppilasliitossa hän toimi 1920-1929 sekä Suomen nuorten kristillisen liiton puheenjohtajana 1931-1945. Kirkolliskokouksissa Lehtonen oli uuden virsikirjan tarkastustoimikunnassa puheenjohtajana 1937-1938, virsikirjan toimituskunnassa 1938-1939 sekä käsikirjakomiteassa 1943-1951. Mannerheimin lastensuojeluliiton valtuuskunnan jäsenenä hän oli 1936-1951. Ulkomaisia tehtäviä Lehtosella oli mm. Edinburghin kirkkojenvälisen konferenssin armo-oppikomission jäsenyys 1937.


title: Aleksi Lehtonen

text: Lehtonen kirjoitti hartauskirjoja, saarnakokoelmia sekä tieteellisiä teoksia. Ensimäinen hartauskirja oli "Valoisasta elämästä" (1919). Suurta huomiota sai osakseen "Uskon jalo taistelu" (1927). Se on yhtäjaksoinen esitys uskonelämän alkamisesta ja sen jatkumisesta. Tämä kirja oli senaikuisille ylioppilaille todellinen lahja, opas joka näytti turvallista tietä turvalliseen päämäärään. Hartauskirjojen kruunuksi tuli vuonna 1944 ilmestynyt "Jumalan rauha", joka on käännetty myös ruotsiksi ja tanskaksi. Se on varmaan persoonallisin Aleksi Lehtosen kirjoista. Siinä tuntuvat kirjoittajan omat sydämenlyönnit. Ensimmäinen saarnakokoelma oli "Turvasi on ikiaikojen Jumala" (1918). Muita arvossapidettyjä kokoelmia ovat "Valoisasta elämästä" (1919) ja "Pyhästä kirkkaudesta" (1922). Vuonna 1931 ilmestyivät tieteelliset teokset "Kirkon pyhät toimitukset, Die livländische Kirchenordnung des Johannes Gezelius" ja "Psykologista valaistusta nuoruusvuosien uskoon."


title: Oakland

text: Oakland on kaupunki Alamedan piirikunnassa Kaliforniassa Yhdysvaltojen länsirannikolla. Kaupunki on perustettu vuonna 1852.


title: Oakland

text: Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston mukaan kaupungin pinta-ala on 202,4 km², josta maata on 145,2 km² ja vettä 57,2 km². Veden osuus pinta-alasta on 28 prosenttia. Kaupungissa asui vuoden 2010 väestönlaskennassa 390 724 ihmistä.


title: Oakland

text: Oaklandissa on asunut intiaanikansoja jo tuhansia vuosia. Ensimmäiset espanjalaiset löytöretkeilijät saapuivat alueelle 1770-luvulla. Virallisesti Oakland perustettiin vuonna 1852. Vuoden 1906 San Franciscon maanjäristyksen seurauksena Oaklandin asukasmäärä nousi huomattavasti, kun kodittomia ihmisiä muutti tuhoutuneelta alueelta kaupunkiin.


title: Oakland

text: Oaklandin ilmastossa on piirteitä sekä rannikon San Franciscon että sisämaan San Josén ilmastoista. Vaikka kaupunki ei sijaitse valtameren rannalla, se sijaitsee suoraan Golden Gate -salmea vastapäätä, joten kaupungin ilmaan nousee öisin mereltä runsaasti kylmää sumua. Sumu häviää aamulla, ja päivisin kaupungissa on tyypillisen lämmin ja aurinkoinen kalifornialainen ilmasto.


title: Oakland

text: Oaklandin keskilämpötila on 13 °C. Se on hivenen alempi kuin muiden Kalifornian kaupunkien. Kalifornian ylin keskilämpötila on 17 °C ja alin keskilämpötila 9 °C. Lämpimimmät päivät ovat syyskuussa. Kylmin kuukausi on tammikuu. Keskimääräinen vuotuinen sademäärä (58 cm) sataa yleensä lokakuun ja toukokuun välisenä aikana.


title: Oakland

text: Oaklandissa on perustettu suosittu punk rock -yhtye Green Day ja metalliyhtye Machine Head.


title: Br

text: Br tarkoittaa seuraavia:


title: Kr

text: Kr tarkoittaa seuraavia:


title: Rb

text: Rb tai RB tarkoittaa seuraavia:


title: Ghawar

text: Ghawar on suuri öljykenttä Saudi-Arabiassa. Se sijaitsee noin 100 kilometriä lounaaseen Dhahranin kaupungista. Ghawar on jaettu kuuteen tuotantoalueeseen, joiden nimet ovat (pohjoisesta etelään) Fazran, Ain Dar, Shedgum, Uthmaniyah, Haradh ja Hawiyah. Ghawarin alueen mitat ovat 280 kertaa 30 kilometriä, mikä tekee siitä kooltaan maailman suurimman öljykentän. Ghawar löydettiin 1948, ja tuotanto alkoi 1951.


title: Ghawar

text: Vuonna 1981 Ghawar tuotti öljyä keskimäärin 5,7 miljoonaa barrelia päivässä, mikä on maailmanennätys, mutta tämän jälkeen tuotantoa rajoitettiin joksikin aikaa. Vuosien 1948 ja 2000 välillä noin 60–65 % kaikesta Saudi-Arabiassa tuotetusta öljystä tuli Ghawarista. Ghawar tuottaa noin 4,5 miljoonaa barrelia öljyä päivässä, joka on noin 5 % maailmanlaajuisesta maaöljytuotannosta.


title: Ghawar

text: Ghawar on täysin Saudi Aramcon omistuksessa.


title: Ghawar

text: Viime aikoina Ghawar on kerännyt huomiota, koska jotkut öljyalan asiantuntijoista uskovat sen olevan vahingoittunut, mm. suuren vesiruiskutusmäärän vuoksi, ja tuotannon alkavan vähentyä. Saudi-Arabian edustajat puolestaan väittävät, että he pystyvät yhä nostamaan kokonaistuotantomäärää, tosin eivät tarpeeksi vastatakseen arvioituun kysyntään. Ghawarin ehtyminen voisi johtaa jopa pienimuotoiseen öljykriisiin.


title: Zr

text: Zr tarkoittaa seuraavia:


title: Martti Simojoki

text: Martti Ilmari Simojoki (vuoteen 1928 Simelius, 17. syyskuuta 1908 Uusikaupunki – 25. huhtikuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen piispa. Hän oli Turun ja Suomen arkkipiispana vuosina 1964–1978.


title: Martti Simojoki

text: Uudenkaupungin kirkkoherran Jooseppi Joakim Simeliuksen ja Helmi Johanna Helmisen perheeseen syntyi vuonna 1908 poika, Martti Ilmari. Perheen vanhemmat pojat olivat Paavo (1904) ja Heikki (1906). Martin jälkeen syntyivät Aili (1913) ja Anna-Liisa (1918). Martti Simojoki avioitui vuonna 1936 hammaslääkäri Aune Castrénin kanssa. Heidän perheensä sai kolme lasta. Vuonna 1938 syntyi Pentti, 1944 Leena ja 1947 Jaakko.


title: Martti Simojoki

text: Martti Simojoki kävi koulua Kuopiossa, koska perhe muutti Kuopioon isän tullessa 1918 Kuopion kirkkoherraksi. Martti tuli ylioppilaaksi Kuopion yhteiskoulusta 1926. Samana vuonna hän aloitti opinnot Helsingin yliopiston jumaluusopillisessa tiedekunnassa. Hänet vihittiin papiksi 1930. Opiskelu jatkui. Filosofian kandidaatiksi hän valmistui 1938, teologian kandidaatiksi 1941 ja lisensiaatiksi 1947 sekä väitteli teologian tohtoriksi 1948 (väitöskirja 'Julistus ja opetus').


title: Martti Simojoki

text: Martti Simojokea oli pienestä pitäen vaivannut alemmuudentunne. Hän epäili, ettei hänellä olisi henkisiä edellytyksiä yliopisto-opiskeluun. Ratkaisevan muutoksen sai aikaan E. W. Pakkalan voimakas saarna. Simojoelle kirkastui Kristus syntisen ainoana auttajana. Tämän tapahtuman jälkeen teologiset opinnot alkoivat tuntua mieluisilta.


title: Martti Simojoki

text: Martti Simojoen opintojen päättötöiden aiheet liittyivät saarnan tutkimiseen alkaen jo laudaturtyöstä. Aleksi Lehtosen ollessa käytännöllisen teologian professorina Simojoki laati tutkielman ”Nykyaikainen suomalainen saarna saarna- ja puhekirjallisuuden valossa 1918-1931”. Hän sai Tampereen piispaksi siirtyneeltä Lehtoselta todistuksen, missä sanottiin tutkielman hyväksytyn laudaturtyönä käytännöllisessä teologiassa.


title: Martti Simojoki

text: Sodan pitkittyessä Martti Simojoki suunnitteli väitöskirjatyötä. Hän sai 1943 vuoden mittaisen opintoloman perusteenaan vuoden stipendi Saksaan. Kuitenkin sotaolosuhteet Saksassa estivät opiskeluaikeet siellä ja hän palasi Suomeen. Matka kesti kaksi kuukautta. Simojoelta jäi saamatta Saksasta metodinen oppi, jota hän oli tavoitellut. Työn ohessa 1947 hiljalleen valmistunut väitöskirja kosketteli julistusta ja opetusta.


title: Martti Simojoki

text: Martti Simojoki teki stipendimatkan Saksaan 1943. Hän opiskeli puoli vuotta stipendiaattina Yhdysvalloissa 1948. Teologian kunniatohtoriksi hän tuli USA:n Wittenbergistä 1963. Muut opinto- ja edustusmatkat suuntautuivat Euroopan maiden ja Yhdysvaltain lisäksi Kanadaan ja eri puolille Afrikkaa.


title: Martti Simojoki

text: Vuonna 1947 Simojoki syyskaudeksi keskittyi opiskelemaan englantia. Niinpä 1948 hän matkusti puoleksi vuodeksi opiskelemaan pääasiassa uskonnollisen kasvatuksen ongelmaa Wittenbergin yliopistoon Ohiossa.


title: Martti Simojoki

text: Martti Simojoki joutui tehtäviensä takia paljon matkustamaan sekä länsimaissa että myös idän kirkoissa. Kirkkokuntien välisissä neuvotteluissa ja komiteoissa Simojoella oli tärkeä paikkansa. Myös Afrikassa hän vieraili lähetyskentillä. Vuonna 1954 Simojoki puntaroi Kavangolla lähetyssaarnaajan vaaroja: "1) aurinko ja kuu; 2) veden puute; 3) erilaiset eläimet (maalla ja vesissä); 4) malaria, keuhkorutto ym taudit; 5) epäluotettavat ihmiset; 6) saatanan kiusat (lihallisuus, ahneus); 7) epäusko ja epätoivo." Näitä vastaan täytyy todella tehdä.


title: Martti Simojoki

text: Valmistuttuaan papiksi Martti Simojoen ensimmäisenä virkana oli Suomen kristillisen ylioppilasliiton (YKY) yleissihteerin tehtävä 1930-32, sen jälkeen hän toimi uskonnon opettajana Kallion yhteiskoulussa Helsingissä sekä kirkkoherran, isänsä, virallisena apulaisena Kuopiossa. Helsingin pohjoisen suomalaisen seurakunnan kirkkoherran, A. W. Kuusiston, apulaiseksi (Suurkirkon seurakuntapiirin pastoriksi) Simojoki tuli 1935 ja toimi siinä vuoteen 1943. Jumaluusopin ylioppilaiden ylim. saarna- ja opetusharjoitusten johtajuuskausi oli 1936-39. Helsingin yliopiston käytännöllisen teologian professorin, Aarni Voipion, assistenttina hän oli 1943-50 sekä teologisen tiedekunnan notaarina 1945-50. Sotapalveluksensa Martti Simojoki suoritti sotilaspappina 1940-44 kenttäpiispan, Johannes Björklundin, määräämissä tehtävissä päämajassa ja Itä-Karjalassa. Martti Simojoki valittiin Suomen kirkon seurakuntaopiston ja Luther-opiston johtajaksi Järvenpäähän 1950. Mikkelin hiippakunnan piispaksi hän tuli vuosiksi 1951-59. Helsingin hiippakunnan piispana hän oli 1959-64. Arkkipiispana Turussa Simojoki oli vuosina 1964-78.


title: Martti Simojoki

text: Arkkipiispana Simojoki oli mm. piispainkokouksen, kirkolliskokouksen, kirkkohallituksen, kirkon ulkomaanasiain toimikunnan ja Suomen ekumeenisen neuvoston puheenjohtaja sekä kirkon tiedotuskeskuksen johtokunnan puheenjohtaja.


title: Martti Simojoki

text:
Simojoki siirtyi YKY:n toimeen vuonna 1933. Tällöin hän Etsijä-lehdessä julkaisi: "Suomen kristillisen liikkeen voima on pyrkimyksessä päästä lähelle kansaa, lähelle kirkkoa ja - lähelle evankeliumia." "Suomalainen ylioppilas" "on kansallismielinen. Siihen häntä suorastaan pakottaa oman kansansa vaaranalainen asema ja sen epävanhurskaat yhteiskunnalliset, taloudelliset ja kielelliset olot." Kirjoituksessa hyökättiin väkevästi kulttuuria vastaan. Kirjoituksen taustahenkilöstä heijastui suomalaiskansallisen herätyksen kokenut nuori pietisti, joka oli saanut vaikutteita nuorelta herännäispapistolta körttitupien ilmapiirissä. Simojoki YKY:n yleissihteerinä sitoutui norjalais-suomalaiseen pietistiseen herätysliiketraditioon.
Martti Simojoki, sai Helsingissä lempinimen isä Obeliski, tuli siis nuorena pappina 1935 Suurkirkon seurakuntapiirin pastoriksi. Hänen pääasiallinen vastuualueensa oli Kruununhaka ja Katajanokka. Vuonna 1936 hän sai avukseen teologin, Irja Kilpeläisen, joka ensimmäisenä painotti naisten ja tyttöjen huomioonottamista seurakuntatyössä. He huolehtivat erityisesti vapaaehtoisten innostamisesta avuksi. Simojoki ja Kilpeläinen muodostivat seurakuntapiirissä todellisen voimakaksikon.


title: Martti Simojoki

text: Sotilaspappinakin Simojoki osoittautui hengelliseksi isäksi. Kuitenkin kuoleman kanssa kasvokkain oleminen kouraisi häntä syvältä. Vaikeimpia tehtäviä oli virolaisten desanttien valmistaminen kuolemaan. Sotakokemukset avarsivat Simojoen näkemyksiä yhteiskunnallisesti. Edelleen hänen mukaansa Kristus-usko oli ohittamaton perusta, mutta yksilökeskeisyys laajeni hänellä kohden sosiaalista, lähimmäisestä huolta pitävää, oikeudenmukaista yhteiskuntaa.


title: Martti Simojoki

text: Martti Simojoki alkoi sodasta kotiuttamisen jälkeen työskentelemään käytännöllisen teologian professorin assistenttina Helsingin yliopistossa. Tehtäviin kuuluivat homileettisten ja liturgisten harjoitusten ohjaaminen Suurkirkon kappelissa sekä katekeettisten eli opetusharjoitusten johtaminen. Lisäksi hän opasti käytännöllistä raamattutulkintaa. Harjoitusten myötä valmius jumalanpalvelusten toimittamiseen kasvoi. Samoin harjaantui valmius opetustehtäviin mm. rippikoulussa. Opiskelijat arvostivat Simojoen ohjaamis- ja opetustyötä teologisen tiedekunnan yhtenä parhaimmista anneista.


title: Martti Simojoki

text: Simojoki heittäytyi tehtäväänsä tarmolla ja vakavuudella. Hänellä oli aina ollut mielessään harrastus seurakuntaelämän kehittämiseen. Simojoen piispantarkastukset olivat pitkiä ja perusteellisia. Esimerkiksi Kotkassa 1959 tarkastus kesti viisi päivää ja oli rasittavuudessaan valtiovierailuun verrattavissa. Kohderyhminä olivat lähinnä nuoriso ja työväki. Piispa kävi kohteissa henkilökohtaisesti ja puheitakin hänelle kertyi yli kolmekymmentä eri paikoissa.


title: Martti Simojoki

text: Vuonna 1959 perustettiin Helsingin hiippakunta, jonka ensimmäiseksi piispaksi valittiin Martti Simojoki. Jos Mikkelissä hän tuli valmiisiin puitteisiin, niin Helsingissä kaikki piti aloittaa alusta. Apea alkutunnelma vaihtui pian puuhakkuudeksi tiloja hankkimalla ja sisustamalla.


title: Martti Simojoki

text: 1960-luvun alussa Simojoen työmäärä oli runsas. Väkirikkaimman uuden hiippakunnan käynnistyksen lisäksi hän kuului noin viiteentoista komiteaan, toimikuntaan, liittoon ja johtokuntaan. Hallintomiehenä kirkon jäsenten oikeussuoja oli Martti Simojoelle tärkeä. Pappien hairahduksissa Simojoki puhutteli asianomaisia kahdenkesken. Hän sai monta vinoutumaa korjautumaan hiljaisuudessa.


title: Martti Simojoki

text: Eräät tärkeät poliitikot yrittivät saada Martti Simojokea ryhtymään Urho Kekkosen vastaehdokkaaksi vuoden 1962 presidentinvaaleissa. Hänen luoksensa saapui Väinö Tannerin johdolla lähetystö, jossa oli sosiaalidemokraattien, kokoomuksen, ruotsalaisten ja pientalonpoikien edustus. Helsingin piispana työskennellyt Simojoki ei kuitenkaan suostunut asettumaan ehdolle.


title: Martti Simojoki

text: Arkkipiispana Martti Simojoen perustehtäviin kuului luoda yhteydet paikallisseurakuntiin, joista oli pidettävä huolta. Piispantarkastukset olivat tässä suhteessa tärkeimmät. Simojoen sielunhoidollisen sävytyksen omaavista puheista heijastui, että hän oli ennen kaikkea pappi. Koko Suomen luterilaiseen kirkkoon Simojoella oli vahva vaikutus. Hän osasi johdatella tärkeinä pitämänsä asiat suotuisaan päätökseen niin Laajennetussa piispainkokouksessa kuin piispainkokouksessa. Kirkolliskokouksessa vihje päätöksen suunnasta riitti. Kirkossa on vallittava tiedottamisen vapaus. Tämä kertoi Simojoen suhtautumisesta julkiseen sanaan.


title: Martti Simojoki

text: 1970-luvulla arkkipiispa Simojoki otti henkilökohtaisesti kantaa ongelmiin, jotka yhteiskunnassa kaipasivat kirkon aktiiviutta. Hän ilmaisi käsityksensä mm. abortista, eutanasiasta, ekumeniasta, popkulttuurista, nuorisoradikalismista, marksilaisuudesta, vallankumouksesta ja väkivallasta. Ominaista oli niin ongelman terävä asettaminen, kuin sen ratkaiseminen. Simojoen nopeat asiaanpuuttumiset olivat kirkon ääntä. Myötätunto oli heikomman puolella.


title: Martti Simojoki

text: Vaikea asia Simojoen uralla oli laajan vaikutuksen saanut Salama-jupakka Juhannustanssit-teoksen tiimoilta.


title: Martti Simojoki

text: Martti Simojoki on ollut kirkolliskokouksen jäsen v:sta 1943 ja puheenjohtaja 1965-78. Jäsenenä hän oli kirkkolakikomiteassa 1948-53 sekä kirkkolainuudistamiskomiteassa 1953-58. Puheenjohtajana Simojoki oli kirkkolain tarkistuskomiteassa 1958-73, kirkon lainsäädännön uudistamista tutkivassa komiteassa 1963-68 sekä kirkon järjestysmuotoa tutkivan komiteassa 1968-74.


title: Martti Simojoki

text: Kirkkolainsäädännön ja hallinnon kehittämisen perusta Simojoella oli teologinen. Luterilaisen uskon näkemyksen tuli näkyä, niin että evankeliumin vapauttava sanoma saavuttaisi mahdollisimman monet. Simojoki vaikutti lainsäädäntötyöhön piispoista pisimpään.


title: Martti Simojoki

text: Martti Simojoen luottamustoiminta oli laaja-alaista. Nuorisotyön ja perheasiain sektorilla hän oli Kirkon nuorisotyön keskuselimen puheenjohtajana 1953-56 ja Kirkon perheasiaintoimikunnan puheenjohtajana 1953-70.


title: Martti Simojoki

text: Luterilaisessa maailmanliitossa (LML) Simojoki oli Suomen kansallistoimikunnan jäsen vuodesta 1951, puheenjohtaja 1959-65, liiton kasvatuskomission jäsen 1953-63 sekä toimeenpanevan komitean jäsen 1961-70. LML:n varapresidenttinä hän oli 1963-70, Wittenbergin evankelisen saarnaajaseminaarin kuratoriumin jäsen vuodesta 1964, Ruotsin—Suomen kirkkojen yhteistyöneuvottelukunnan jäsen vuodesta 1970 sekä Kristillisen kasvatuksen maailmanneuvoston varapuheenjohtaja 1962-70.


title: Martti Simojoki

text: Suomen kristillisen ylioppilasliiton varapuheenjohtajana Simojoki oli 1941-50 ja tuli SKY:n kunniajäseksi 1952. Suomen lähetysseuran johtokunnan jäsenenä hän oli vuodesta 1944, Suomen kirkon seurakuntatyön keskusliiton puheenjohtajana 1953-64 sekä Kirkon lahja ry:n johtokunnan jäsen 1952-71. Suomen pipliaseuran puheenjohtajaksi Simojoki tuli 1964. Mannerheimin lastensuojeluliiton liittoneuvoston jäsenenä hän oli 1951-72 ja puheenjohtajana 1959-72. Kansalaiskasvatuksen neuvottelukunnan jäsenenä hän oli vuodesta 1960 sekä Vartijan päätoimittajana 1945-51.


title: Martti Simojoki

text: Eräs episodi: Mannerheimin lastensuojeluliitossa oli ongelmia ja sitä uhkasi hajaannus. Arkkiatri Arvo Ylpön toimesta Simojoki tuli liittoneuvoston puheenjohtajaksi. Arkkiatri Ylppö saatiin siirtymään Mannerheimliiton kunniapuheenjohtajaksi ja koko liittoneuvoston jäsenkunta vaihdettiin. Ongelmat poistuivat.


title: Ilmari Salomies

text: Ilmari Johannes Salomies (vuoteen 1934 Salonen; 17. heinäkuuta 1893 Mikkelin maalaiskunta – 26. joulukuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen historiantutkija ja Turun arkkipiispa vuosina 1951–1964.


title: Ilmari Salomies

text: Hän toimi Helsingin yliopiston kirkkohistorian dosenttina vuodesta 1931 ja professorina vuosina 1938–1943. Hänet vihittiin Viipurin hiippakunnan piispaksi vuonna 1943. Viipurin hiippakunta muutettiin myöhemmin Mikkelin hiippakunnaksi. Hän toimi hiippakunnan piispana vuoteen 1951, kunnes hänet valittiin arkkipiispaksi.


title: Ilmari Salomies

text: Salomies yritti parantaa kirkon suhteita kulttuuri- ja yhteiskuntaelämään.


title: Ilmari Salomies

text: Salomiehen kirkkohistorialliset tutkimukset käsittelivät hengellisiä liikkeitä ja niiden johtajia.


title: Ilmari Salomies

text: Hänen puolisonsa oli kirjailija Kirsti Salomies.


title: The Tubes

text: The Tubes on San Franciscosta, Yhdysvalloista kotoisin oleva teatraalinen rockyhtye, joka oli erityisen suosittu 1970-luvulla ja 1980-luvun alussa. Yhtye on tunnettu live-esiintymisistään, joissa muun muassa pehmoporno sekoittui mediasatiiriin, kulutusmyönteisyyteen ja politiikkaan.


title: The Tubes

text: Yhtyeen ensimmäinen kokoonpano sai alkunsa Arizonan yliopiston ympäristössä 1960-luvun lopulla ja asettui lopulta San Franciscoon vuonna 1972. Ydinkokoonpano pysyi suurelta osin samana yli vuosikymmenen ajan: Fee Waybill (oik. John Waldo Waybill, laulu), Re Styles (oik. Marie MacLeod, laulu), Bill "Sputnik" Spooner (kitara, laulu), Roger Steen (kitara), Prairie Prince (rummut), Michael Cotten (syntetisaattori), Vince Welnick (piano) ja Rick Anderson (basso). Entinen Santanan lyömäsoittaja Mingo Lewis oli myös osa yhtyettä pitkän aikaa.


title: The Tubes

text: Viihdeteollisuuden ylilyönnit olivat yhtyeen alkumetrien kantava teema. Waybill otti lavaroolin ”Quay Lewdinä”, juoppona ja narkkarina, vain juuri kasassa pysyvänä laulajana, joka piti vilkkuvia aurinkolaseja ja käsittämättömän korkeita platform-kenkiä (mahdollisesti näin pilkaten Elton Johnin ”Captain Fantastic” -hahmoa). Debyyttialbumin kappale ”White Punks on Dope” oli kuin surkean liiallisuuden ja ylilyönnin absurdi tunnushymni ja heavy metalin parodia (ainakin vuoden 1975 mittapuun mukaan).


title: The Tubes

text: Jollakin tavalla The Tubesista on tullut kuin rockmusiikin Aristofanes, koska jotkut heidän stilistisistä parodioistaan ovat hauskoja vasta alaviitteiden lukemisen jälkeen. ”Haloes” on parodia 1970-luvun alun David Bowiesta ja ”Stand Up and Shout” voidaan liittää jo hieman unohtuneisiin lauluihin kuten ”Rhinestone Cowboy”, ”Young Americans” ja ”All the Young Dudes”. ”Madam, I’m Adam” pelleilee Andrew Lloyd Webberin raamatullisten musikaalien kustannuksella.


title: The Tubes

text: Parodiat antoivat tilaa temaattiselle kokeilulle "Now" (1977) ja "Remote Control" (1979) -levyjen myötä, joista jälkimmäisen oli tuottanut Todd Rundgren (teemana televisiosta riippuvaiset). "Remote Controlin" (1979) kansi on myös klassikko: vauva katsomassa suosittua "Hollywood Squares" -viihdeohjelmaa (1966–1981) erityisesti muotoillussa istuimessa.


title: The Tubes

text: Eräs kriitikko mainitsi, että The Tubes oli kuin syntynyt luomaan rock-videon media- ja teatraalisilla kyvyillään, mutta oli monta vuotta edellä aikaansa. Niinpä he laittoivatkin luovuutensa ja taiteellisuutensa liveperformansseihin, joissa kappaleista muodostui täydellisiä tuotantoja. ”Sushi Girl” oli rantaelokuvaparodia, ”Mondo Bondage” pelleili S&M-skenen kustannuksella ja ”What Do You Want from Life?” otti kantaa television kilpailuohjelmiin kuten "Onnenpyörä".


title: The Tubes

text: 1980-luvun alussa yhtye jätti A&M Recordsin ja siirtyi Capitol Recordsille. Live-esiintymisiä pelkistettiin ja yhtye yritti luoda itsensä uudelleen mutkattomampana yhtyeenä. "The Completion Backward Principle" (1981), joka oli jälleen konseptialbumi, näytti yhtyeen täysin uudessa valossa. Kannessa yhtyeen jäsenet poseerasivat skarppeina business-puvuissa. "Outside Inside" (1983) seurasi muutama vuosi myöhemmin ja nämä kaksi albumia sisältävät yhtyeen ehkä tunnetuimmat ”classic rock” -kappaleet ”Talk to Ya Later” ja ”She’s a Beauty”.


title: The Tubes

text: Vuonna 1985 Rundgrenin tuottama "Love Bomb" ei menestynyt ollenkaan – Spooner kertoi kerran konserttiyleisölle, että levy-yhtiön pomot eivät voineet promotoida sitä, koska ”peräpukamat vaivasivat heitä”. Albumista tuli viimeinen Tubes-tuotos yli kymmeneen vuoteen. Vuosi 1996 toi tullessaan "Genius of America" -albumin ja entisen kokoonpanon lukuun ottamatta Welnickiä, joka liittyi Grateful Deadiin, ja Spooneria.


title: The Tubes

text: The Tubes keikkailee edelleen ahkerasti etenkin Yhdysvalloissa ja sillä on yhä vankka underground-kannattajakuntansa.


title: Johannes Olavinpoika

text: Johannes Olavinpoika toimi Turun piispana vuosina 1506–1510. Hänen valtakaudellaan tanskalaiset hävittivät Suomea ja välirauha Venäjän kanssa oli vaakalaudalla. Vuonna 1506 piispa lähetti sotilaita Ahvenanmaalle, tarkoituksena valloittaa se tanskalaisilta. Operaatio epäonnistui. Rauha Venäjän kanssa kuitenkin uudistettiin.


title: Väki (mytologia)

text: Sanalla väki on ollut muinaissuomalaisille erityinen merkitys haltijoiden joukkona, joka ilmenee myös taikavoimana ja sairauksina. Myös ihmisen voimaa tai taikavoimaa kutsuttiin väeksi, ja voimakkuutta sekä taikavoimaisuutta väkevyydeksi.


title: Väki (mytologia)

text: Suomalaisessa mytologiassa ja kansanuskossa eri ympäristöillä, paikoilla ja elementeillä, ja jopa ihmisillä oli omat vartijaolentonsa, haltijansa. Haltijat esiintyivät usein suurina joukkoina, väkinä. Esimerkiksi vedessä asui veden väki, tulessa taas tulen väki. Eräs loitsija onkin todennut, että joka paikalla on omat haltijansa.


title: Väki (mytologia)

text: Jokaiselle väelle oli luonnollinen paikkansa: Esimerkiksi veden väki kuului veteen, maan väki maahan ja metsän väki metsään. Jos tämä kosminen tasapaino järkkyi ja väkiä siirtyi vääriin paikkoihin, seurasi ongelmia. Esimerkiksi ihmisen sairaus saatettiin selittää siten, että häneen oli tarttunut ympäristöstä väkeä, joka ei kuulunut häneen. Toisaalta ihminen saattoi sairastua siitäkin, että jotain häneen kuuluvaa (kuten sielu tai suojelushaltija) lähti hänestä pois. Sairautta parantavan tai ongelmaa ratkovan tietäjän tehtävänä oli usein palauttaa kosminen tasapaino; ohjata väärään paikkaan joutunut väki tai olento oikealle paikalleen.


title: Väki (mytologia)

text: Väet vartioivat omia valtapiirejään, ja ne saattoivat tarttua lähiympäristöstä ihmisiin, varsinkin, jos nämä eivät käyttäytyneet rauhallisesti ja kunnioittavasti. Varsinkin pelästyvään saattoi tarttua ympäristön väkeä.


title: Väki (mytologia)

text: Saatettiin ajatella, että maailmassa oli käynnissä jatkuva väkien valtataistelu, jonka voi samaistaa elementtien valtataisteluun. Tuli tuhosi puuta, mutta samalla tulen väki voitti puun väkeä. Kun uimassa sairastunut parantui saunassa, selittyi se sillä, että tulen väki karkotti veden väen.