title: Pyöreä torni

text: Pyöreä torni (myös Pässinlinna, ) on Viipurin kaupunginmuuriin aikoinaan kuulunut tykkitorni, joka sijaitsee Viipurin kauppatorilla. Torni rakennettiin vuosina 1547–1550, oletetusti Kustaa Vaasan vuonna 1547 antamasta käskystä Viipurin kaupunginmuurin vahvistamiseksi keskiaikaisen Karjaportin viereen. Alun perin tykkitorneja olisi pitänyt rakentaa muuriin kaksi, mutta toista ei koskaan toteutettu. Vuonna 1923 torni sisustettiin arkkitehti Uno Ullbergin suunnitelmien mukaan kahvilaksi, jollaisena se vielä nykyisinkin toimii.


title: Öljy

text: Öljy on veteen liukenematon palava nestemäinen orgaaninen yhdiste.


title: Öljy

text: Usein öljy-sanalla viitataan nimenomaan maaöljyyn (raakaöljyyn), jota pumpataan maan sisältä. Se on hiilivetyjen seos. Maaöljy on tällä hetkellä yksi maailman tärkeimmistä energianlähteistä, ja se liittyy olennaisena osana kansainväliseen politiikkaan. Maaöljyä kulutettiin vuonna 2004 maailmassa noin 13 miljardia litraa (83 miljoonaa tynnyriä) ja Suomessa noin 35 miljoonaa litraa (220 tuhatta tynnyriä) päivässä. Siitä valmistettuja polttoaineita ovat bensiini ja dieselöljy sekä kevyt ja raskas polttoöljy. Paitsi polttoaineena, maaöljystä valmistettuja tuotteita käytetään myös voiteluöljyinä sekä teollisuudessa esimerkiksi muovien valmistukseen. Maaöljy on fossiilinen polttoaine ja sellaisena ehtyvä luonnonvara, joka on syntynyt maapallolle miljoonien vuosien aikana.


title: Öljy

text: Öljy-sanaa käytetään myös sellaisista rasvoista, jotka huoneenlämmössä ovat nestemäisiä. Useimmat niistä ovat kasvikunnan tuotteita, ja niitä sanotaan myös kasviöljyiksi. Niitä saadaan monien kasvien siemenistä sekä muutamien kasvien hedelmistäkin. Niitä käytetään varsinkin ravintoöljyinä, mutta myös teknisiin tarkoituksiin ja kemianteollisuuden raaka-aineina.


title: Öljy

text:
Nestemäisiä rasvoja eli rasvaöljyjä esiintyy myös eläinkunnassa, esimerkiksi kalaöljy. Kalaöljyä on muun muassa sardiiniöljy. Tietyistä äyriäisistä saadaan krilliöljyä.
Eteeriset öljyt ovat monissa kasveissa pieninä määrinä esiintyviä, herkästi haihtuvia yhdisteitä. Kemiallisesti ne eivät muistuta sen enempää maaöljyä kuin rasvaöljyjäkään. Ne ovat yleensä voimakkaasti tuoksuvia aineita, ja ne saavat aikaan monet kukkien ja hedelmien tuoksut. Niitä on runsaasti myös maustekasveissa.


title: Ajatushautomo

text: Ajatushautomo, joskus myös ajatusmylly tai ajatuspaja, (, sanoista "think" ’ajatella’ ja "tank" ’säiliö’) on kokoontuminen, tutkimuslaitos tai muu organisaatio, joka kehittää ideoita ja ehdotuksia poliittisten, taloudellisten tai sotilaallisten kysymysten ratkaisemiseksi. Ajatusmyllyt koostuvat yleensä korkean tason tutkimukselle omistautuneista yksilöistä, jotka hyödyntävät tiiviistä yhteistyöstä koituvia synergiaetuja, tai vallan edustajista. Ajatushautomoista on joskus myös käytetty nimitystä ”keskustelufoorumi”.


title: Ajatushautomo

text:
Think tankit ovat tulleet Eurooppaan Yhdysvalloista. Maailman suurimmissa think tankeissa voi olla satoja työntekijöitä; suomalaisissa keskimäärin pari kappaletta. Useat kansalaisjärjestöt määrittelevät itsensä ”think and do -tankeiksi”, eli ne harjoittavat tutkimus- ja kehitystoimintaa.Yhdysvalloissa toimii satoja itsenäisiä tutkimuslaitoksia, jotka ovat usein erilaisten intressiryhmien rahoittamia.
Ajatuspajoilla on ollut vuosikymmenten ajan merkittävä rooli amerikkalaisessa yhteiskunnallisessa keskustelussa ja päätöstenteossa. Tunnetuimpia laitoksia ovat markkinoiden vapautta ajava American Enterprise Institute, konservatiivinen Heritage Foundation ja liberaalimpia kantoja ottava Brookings. Yhdysvaltalaiset "think tankit" ovat usein sidoksissa joko republikaaneihin tai demokraatteihin, joskin on olemassa myös itsenäisiä laitoksia. Think and do -tankiksi itsensä määrittelee muun muassa Rocky Mountain Institute.


title: Ajatushautomo

text: Britanniassa alkoi 1990-luvulla ajatushautomojen toinen aalto. Sen edustajat ovat puolueista riippumattomia, mutta määrittelevät usein itsensä keskusta-oikeistolaisiksi. Näitä ovat muun muassa IPPR, Demos UK, Young Foundation ja New Economics Foundation. Maassa toimii myös useita think and do -tankeja.


title: Ajatushautomo

text: Saksalainen Heinrich-Böll-säätiö on vihreä think tank. Sillä on lähes 200 työntekijää. Saksan sosiaalidemokraatteja lähellä olevalla Friedrich-Ebert-Stiftungilla on reilu 600 työntekijää, joista yli sata ulkomaantoimistoissaan ja noin 120 miljoonan euron vuosibudjetti.


title: Ajatushautomo

text: Ruotsissa toimivat muiden muassa työväenliikkeen Arbetarrörelsens Tankesmedja, itsenäinen yleisvasemmistolainen Arenagruppen ja punavihreä Cogito. Cogitolla on yksi palkattu työntekijä, koordinaattori. Ajatustyötä tekee kahdeksanjäseninen hallitus. Cogito on julkaissut raportteja työn tarpeesta, ympäristöuudistusten vastustuksesta ja feminismistä. Arbetarrörelsens Tankesmedja osallistuu julkiseen keskusteluun, järjestää seminaareja ja julkaisee raportteja ja politiikkasuosituksia muun muassa koulutus-, vero- ja työmarkkuinapolitiikasta.


title: Ajatushautomo

text: Eurooppapuolueiden lähelle on perustettu ajatuspajoja, esimerkiksi sosiaalidemokraattien Foundation for European Progressive Studies ja konservatiivien Centre for European Studies.


title: Ajatushautomo

text: Suomessa on valtion, elinkeinoelämän ja säätiöiden tuella sekä projektirahoituksella toimivia ajatushautomoita. Elinkeinoelämän valtuuskunta (Eva) edustaa näkyvästi yritysmaailman maailmankuvaa elinkeinoelämän rahoilla. Suomen kaksikielistä kulttuuria puolustava Magma toimii ruotsinkielisten säätiöiden tuen turvin, ja ihmisnäkökulmaa korostava Demos Helsinki on vakiinnuttanut paikkansa itse hankkimallaan projektirahoituksella.


title: Ajatushautomo

text: Suomessa valtio ryhtyi tukemaan ajatushautomoita vuonna 2005, minkä jälkeen puolueet alkoivat perustaa niitä. Valtion tuen määrä on pysynyt 500 000 eurossa. Ainakaan tähän mennessä ajatushautomoista valtion tuella toimivat ja puolueita lähellä olevat eivät ole täyttäneet niihin kohdistuneita odotuksia. Vaikka useissa ajatushautomoissa on tehty aatepohjalta ponnistavaa tutkimus- ja selvitystyötä, koottu julkaisuja ja järjestetty keskustelutilaisuuksia, hautomoista ei ole tullut yleisen yhteiskunnallisen keskustelun moottoreita. Ajatushautomoiden julkaisut ja tilaisuudet ylittävät joskus uutiskynnyksen ja herättävät toisinaan yleistä kiinnostusta, mutta ensisijaisesti ne puhuttelevat oman puolueen aktiiveja.


title: Ajatushautomo

text: e2 tuottaa yhteiskuntatieteellistä tietoa järjestöjen, yritysten, median ja poliittisen päätöksenteon tarpeisiin. Suomen Keskustaa lähellä oleva e2 tekee tutkimuksia, analyysejä ja toimenpidesuosituksia. Se pyrkii ennakoimaan yhteiskunnallisia ilmiöitä myös päivänpolitiikan ulkopuolelta sekä vahvistamaan osaltaan suomalaista think tank -toimintaa ja sen kansainvälistymistä.Vasemmistofoorumin tuottama, General Intellect -osuuskunnan kirja "Vasemmisto etsii työtä" (Like, 2008) herätti laajalti huomiota. Kirja käsittelee vasemmiston uudistumistarvetta jälkiteollisessa yhteiskunnassa, jossa tuotanto on tietointensiivistä, työ on laajentunut kaikkialle ja työväki ei enää ole kulttuurisesti yhtenäinen ryhmä. Vasemmistofoorumi tuottaa myös kaupalilisten kustantajien julkaisemia teoksia. Keväällä 2010 Vasemmistofoorumi käynnisti tieteellis-yhteiskunnallisen Peruste-aikakauskirjan julkaisemisen.


title: Ajatushautomo

text: Markku Pyykkölän mukaan "Näin pienillä resursseilla ei päästä julkisille mielipidemarkkinoille." Ruurik Holmin mukaan "Kolmen suurimman puolueen think tankien valtionrahoitus on kohtuullisella tasolla, mutta pienemmät eivät pärjää alkuunkaan. Tämä on demokratian kannalta ongelma." Karina Jutilan mukaan Suomessa on markkinoita enintään 2-3:lle think tankille.


title: Ajatushautomo

text: Kaikki vuoden 2005 jälkeiset puoluesidonnaiset ajatushautomot tuottavat julkaisuja ja raportteja, järjestävät seminaareja ja keskustelutilaisuuksia. Eräät tuottavat tietoa julkiseen keskusteluun: sellaisia ovat esimerkiksi Kalevi Sorsa -säätiö ja e2. Jotkut tekevät yhteistyötä muiden hautomoiden kanssa. Toiset taas tukevat puolueensa toimintaa, kuten kokoomuspohjainen Suomen Toivo -ajatuspaja. Puolueet eivät suoraan sanele tutkimusaiheita, mutta aiheet valikoituvat samansuuntaisiksi kuin puolueen intressit. Useimpien ajatushautomoiden poliittisuus on pikemminkin tietyn aatesuunnan edustamista kuin varsinaista puoluepolitiikkaa.


title: Ajatushautomo

text: Think Tanks and Civil Societies Program kertoo Suomessa olevan 28 ajatushautomoa, joista listaa seuraavat


title: Æon Flux

text: Æon Flux on Peter Chungin luoma surrealistinen science fiction -animaatiosarja, jota esitettiin Music Television -musiikkikanavalla. Sarjaa tehtiin ensin vuosina 1991–1992 lyhyinä, 2–5 minuutin mittaisina animaatioina, joissa päähenkilö kuoli aina jakson lopuksi. Myöhemmin, vuonna 1995 tehdyllä kolmannella tuotantokaudella jaksot olivat puolituntisia.


title: Æon Flux

text: Vuonna 2005 valmistui "Æon Flux" -elokuva, jonka pääosassa on Charlize Theron.


title: Fennoskandia

text: Fennoskandia tarkoittaa maantieteellistä aluetta, johon kuuluvat Skandinavian niemimaa sekä Suomi, Itä-Karjala ja Kuola. Fennoskandia on niemimaa, jonka erottavat muusta Euraasian mantereesta Itämeri, Vienanmeri ja niiden välinen kannas. Suurin osa Fennoskandiaa kuuluu Baltian kilpeen.


title: Fennoskandia

text: Fennoskandia on määritelty erilliseksi alueeksi luonnontieteensä ja -historiansa perusteella. Nimen otti ensimmäisenä käyttöön suomalainen geologi Wilhelm Ramsay.


title: Hatsina

text: Hatsina () on 92 500 asukkaan kaupunki Venäjällä 46 km Pietarista etelälounaaseen. Hatsina on Leningradin alueen suurin kaupunki ja Hatsinan piirin keskus keskellä historiallista Inkerinmaata. Hatsina on tullut kuuluisaksi myös Venäjän keisarien asuinpaikkana. Hatsinan palatsi puistoineen on eräs Pietarin seudun maailmanperintökohteista. Nykyään Hatsina on merkittävä teollisuuskaupunki ja sillä on Venäjän tiedekaupungeille myönnetty naukogradin asema.


title: Hatsina

text: Kaupunki tunnetaan jo vuodesta 1499 nimellä Hotšino, jolloin se oli kylä Novgorodin hallinnassa. 1500-luvulla se joutui Puola-Liettualle ja sitten Ruotsille, josta se palautui Venäjälle Pietari Suuren valloitusten mukana 1712. Seudulla asui venäläisiä, vepsäläisiä ja inkeriläisiä. Pietari Suuri rakennutti maa-alueelle pienen puisen palatsin ja lahjoitti maa-alueen sisarelleen Natalialle. Sittemmin omistus siirtyi Kurakin ruhtinasperheelle. Vuonna 1760 Katariina Suuri antoi sen lahjaksi suosikilleen kreivi Orloville ja rakennutti Hatsinaan italialaisen Antonio Rinaldin suunnitteleman palatsin. Siihen kuului 600 huonetta ja englantilaistyylinen puisto.


title: Hatsina

text: Keisarinna asui kreivin kanssa yhdessä 15 vuotta ja ihastui palatsiin. Tunteiden viilennyttyä Orlov naitettiin ja sai tehtävän suurlähettiläänä Italiassa. Orlovin kuoleman jälkeen 1783 keisarinna osti palatsialueen ja lahjoitti sen pojalleen, tulevalle keisari Paavalille. Paavali I sisusti palatsia uudelleen uusklassiseen tyyliin; linna muutettiin paraati- ja edustuslinnaksi. Paavalin kuoleman jälkeen Hatsina ei ollut keisarien suosiossa, ennen kuin Aleksanteri III teki siitä terrorismin pelossa pääasuntonsa. Nikolai II, viimeinen keisari vietti näin ollen nuoruutensa Hatsinassa, jonne hänet myös vangittiin syrjäyttämisensä jälkeen.


title: Hatsina

text: Valkoisen kenraali Judenitšin joukot etenivät Venäjän sisällissodan aikana myöhäissyksyllä 1919 Virosta kohti Petrogradia aina Hatsinaan asti, ennen kuin Trotskin puna-armeija sai torjuttua valkoisten joukot.


title: Hatsina

text: Toisen maailmansodan aikana Hatsinan palatsin tuhosivat vetäytyvät saksalaiset. Hatsinan palatsia on restauroitu vuodesta 1970 lähtien. Se on nykyään yksi Venäjän maailmanperintökohteista.


title: Hatsina

text: Neuvostoaikana kaupunki nimettiin uudestaan muutaman kerran: vuonna 1923 Hatsina nimettiin Trotskin mukaan () sitten vuonna 1929, kun Trotski joutui epäsuosioon kaupunki nimettiin "Krasnogvardeisk"iksi (, ). Vuonna 1942 saksalaisten miehityshallinto nimesi kaupungin "Lindemannstad"tiksi, ja lopulta 1944 kaupunki sai nykyisen nimensä Hatsina.


title: Hatsina

text:
Liikenneyhteydet Hatsinaan ovat hyvät. Nopein maantie Pietarista on Pihkovan suuntaan vievä
valtatie M20 (eli eurooppatie ), jonka varrella kaupunki sijaitsee; valtatie ohittaa Hatsinan keskustan itäpuolitse. Pietarin Baltian rautatieasemalta on säännöllinen lähijunayhteys Hatsinan Baltian rautatieasemille ja kaupungin muille asemille.


title: Hatsina

text: Pietarin seutuliikenteen linja-autoista tai reittitakseista Hatsinaan ajavat muun muassa:


title: Hatsina

text: Kaupungissa on myös paljon suomalaista toimintaa. Kaupungissa on suomalainen kirkko, suomalainen monitoimikeskus ja Inkeri-seuran toimisto.


title: Hatsina

text: Hatsinan luterilainen seurakunta on perustettu vuonna 1789. Aluksi sen jäseninä oli vain saksalaisia. Naapurikylien inkerinsuomalaiset kuuluivat Skuoritsan seurakuntaan. Venäjän keisarihuone rakennutti Hatsinaan vuonna 1794 puukirkon, ja vuonna 1828 valmistui uusi kivikirkko.


title: Hatsina

text: Hatsinan seurakunnasta tuli kaksikielinen vuonna 1846, kun kaupungin suomalaiset liitettiin siihen. Myöhemmin seurakuntaan liitettiin vielä eräitä lähiympäristön suomalaiskyliä. Vuonna 1860 seurakunnan 1 200 jäsenestä viidennes oli saksalaisia ja loput suomalaisia. 1800-luvun lopulla seudulle muutti paljon virolaisia. Vuonna 1904 seurakuntaan, joka käsitti myös valtaosan Laukaan hallintopiiristä, kuului noin 4 800 henkeä, joista 4 000 oli virolaisia, 450 suomalaisia, runsaat 300 saksalaisia ja 35 mustalaisia.


title: Hatsina

text: Vallankumouksen jälkeen Hatsinan seurakunta jakautui saksalais-virolaiseksi ja suomalaiseksi seurakunnaksi. Suomalaiseen seurakuntaan liitettiin 1920-luvulla vielä pari Venjoen kylää. Seurakunnan toiminta päättyi vuonna 1938.


title: Hatsina

text: Hatsinan kirkkoa käytettiin 1930-luvulta lähtien pitkään muun muassa urheilusalina, kunnes Inkerin evankelis-luterilaisen kirkon uudelleen perustettu seurakunta sai sen käyttöönsä vuonna 1993. 1990-luvulla seurakuntaa avusti suomalainen lähetysseura Kylväjä. Hatsinan seurakunnan suomalaisia ystävyysseurakuntia ovat Kauniaisten seurakunta, Launeen seurakunta Lahdessa ja Haukivuoren seurakunta Mikkelissä.


title: Hatsina

text: Ala-Sakosta, Pieni-Hatsina, Hatsinanmylly, Karjakankylä, Kokkola (Suuri-Kokkola), Korhosi, Käppälä (Pieni-Kokkola, Vaija), Vanha-Mosina, Pieni-Mosina, Uusi-Mosina (p. Puhra), Mosinanmylly, Mäyrylä, Porttila, Rahkola, Sahala (Sahamylly), Saamusti, Vaijala, Verevä


title: V (vuoden 1984 televisiosarja)

text: V on Kenneth Johnssonin luoma science fiction -televisiosarja, joka kertoo maahan saapuvista ulkoavaruuden vierailijoista. Suomessa sarjaa on esittänyt ainakin MTV3 ja MTV Sarja.


title: V (vuoden 1984 televisiosarja)

text: Ensimmäinen V-minisarja tehtiin vuonna 1983 (2 jaksoa), sitten jatkominisarja "V: The Final Battle" 1984 (3 jaksoa), ja pitkä sarja "V" 1984–1985 (19 jaksoa).


title: V (vuoden 1984 televisiosarja)

text: DC Comics julkaisi vuosina 1985–1986 V-sarjakuvalehteä 18 osaa. Sarjan maailmaan sijoittuvia kirjoja julkaistiin 16 kappaletta vuosina 1984–1988.


title: Retkeily

text: Retkeily tai vaellus on luonnossa tapahtuva vapaa-ajan ulkoiluharrastus. Erotuksena pelkästä luonnossakävelemisestä retkeilyyn liittyy yleensä maastossa ruokailua ja yöpymistä. Yksinkertaisimmillaan retki voi olla vain metsässä tehty kävelymatka ja vaativimmillaan vaikkapa Mount Everestin valloitus.


title: Retkeily

text: Retkiä tehdään myös autolla ja veneellä. Asuntovaunulla ja matkailuautolla retkeily on paljolti syrjäyttänyt vielä 1960-luvulla harrastetun leirintäalueretkeilyn.Eräretkeily tulee sanana vanhasta suomalaisesta eräkulttuurista ja liittyy alun perin metsästys- ja kalastuskulttuuriin. Erä oli metsästäjän ansakierros, jonka hän kävi säännöllisin välein tarkastamassa.


title: Retkeily

text: Nykyään eräretkeily mielletään harrastukseksi, jossa kuljetaan pääosin omin voimin asumattomalla alueella kuljettaen mukana tarvittavat varusteet ja yövytään maastossa. Kun retkeen ei liity varsinaista eränkäyntiä (metsästys ja kalastus), käytetään eräretkestä nykyään myös nimeä ”vaellus”. Eräretkeilyyn sisältyy laaja-alaista tietämystä luonnosta ja selviytymisestä erilaisissa luonnonoloissa mukana olevilla varusteilla. Ravinnon ottaminen luonnosta on perinteisesti osa retkeilyä, mutta on jäänyt viime vuosina vähemmäksi.


title: Retkeily

text: "Vaellus" on pidempikestoinen retki, jossa yövytään maastossa, mahdollisesti autiotuvissa, useita kertoja yhden matkan aikana. Tyypillinen vaellus kestää 5–8 vuorokautta. Vaelluksen pidemmän keston takia se edellyttää varusteilta ja harrastajalta hieman enemmän kuin tavallinen retkeily. Vaelluksella on mukana yleensä rinkka, johon pitää mahtua kaikki vaelluksella tarvittavat varusteet. Yleensä välttämättömiä tarvikkeita ovat ainakin ruoka, ruoanlaittovälineet, kartta, vaatteet, teltta, makuupussi ja makuualusta sekä ensiapuvälineet. Nykyään on saatavilla todella monipuolisesti erityisesti vaeltajille tarkoitettuja varusteita, kuten vaellustelttoja, vaelluskenkiä, vaellussaappaita, vaelluspukuja ja vaellussauvoja. Suomessa vaellusta harrastetaan erityisesti Lapin kansallispuistoissa ja erämaa-alueilla.


title: Heliosfääri

text: Heliosfääri on Auringon vaikutuspiiriin kuuluva alue avaruudessa. Se on eräänlainen aurinkotuulen täyttämä kupla, joka ulottuu 150–200 AU:n päähän auringosta kauas Pluton radan ulkopuolelle. Lähes kaikki heliosfäärissä oleva materia on peräisin aurinkokunnasta, sillä vain sähkövarauksettomat tähtienväliset atomit pystyvät läpäisemään sen.


title: Heliosfääri

text: Lähinnä elektroneista ja protoneista koostuva aurinkotuuli virtaa Auringosta noin 350 kilometrin sekuntivauhdilla aurinkokunnan halki, kunnes se vähitellen hidastuu lähestyessään tähtienvälisestä aineesta koostuvia kaasupilviä. Kohtaan, jossa aurinkotuuli alkaa hidastua tähtienvälisen aineen vaikutuksesta, muodostuu shokkirintama, jota kutsutaan terminaatioshokiksi. Kohtaa, jossa tasapaino saavutetaan tähtienvälisen aineen ja aurinkotuulen välillä, kutsutaan heliopaussiksi. Heliösfääri sijaitsee kokonaisuudessaan sen sisällä.


title: Heliosfääri

text: Heliosfäärin tarkka koko ja muoto ovat yhä epäselviä. Planeettainväliset avaruusluotaimet, kuten Pioneer 10 ja 11 sekä Voyager 1 ja 2, ovat matkalla heliosfäärin rajaa kohti ja lopulta ylittävät sen. Voyager 1, jonka lähettimet ovat yhä toiminnassa, läpäisi terminaatiošokin joulukuussa 2004. SOHO-avaruusluotaimen mittaukset ovat viitanneet siihen, että heliosfäärin muoto on epäsäännöllinen ja vääristynyt mahdollisesti paikallisten galaktisten magneettikenttien vaikutuksesta. Kuitenkin Voyager 2 -luotain pääsi heliosfäärin rajalle 2. heinäkuuta 2008 pisteeseen, jonka väitetään todistavan heliosfäärin olevan munanmuotoinen.


title: Heliosfääri

text: IBEX-satelliitin mittauksista vuonna 2010 on voitu koota ensimmäinen heliopausikartta. Tämä satelliitti mittasi nimenomaan heliosfäärin reunalta saapuvia neutraaleja atomeja.


title: Pikitippakoe

text: Pikitippakoe on useita vuosia kestävä tieteellinen koe, joka mittaa pien eli bitumin virtausta. Kiinteältä aineelta vaikuttava piki virtaa huoneenlämmössä, joskin hyvin, hyvin hitaasti.


title: Pikitippakoe

text: Koe alkoi, kun professori Thomas Parnell Queenslandin yliopistosta kaatoi pikinäytteen suljettuun lasisuppiloon vuonna 1927. Pien annettiin asettua suppilossa kolme vuotta, minkä jälkeen suppilon nokka katkaistiin vuonna 1930. Näin piki alkoi valua alla olevaan astiaan. Yhden pisaran muodostuminen ja putoaminen kestää noin vuosikymmenen. Kahdeksas tippa putosi 28. marraskuuta 2000. Se mahdollisti pien viskositeetin määrittämisen. Se oli noin 100 miljardia kertaa veden viskositeetin suuruinen.


title: Pikitippakoe

text: Koetta ei suoriteta missään erityisesti valvotuissa olosuhteissa, vaan lämpötila saa vaihdella normaalin huoneenlämpötilan mukaan. Lämpötilanmuutokset aiheuttavat muutoksia myös viskositeetissa. Jonkin aikaa vuonna 1988 pudonneen seitsemännen pisaran jälkeen tilaan, jossa koetta säilytetään, lisättiin ilmastointi. Tasainen lämpötila on hidastanut pisaroiden muodostumista.


title: Pikitippakoe

text: Kukaan ei päässyt todistamaan pisaran irtoamista ennen yhdeksättä. Tekniset ongelmat estivät kahdeksannen pisaran irtoamisen kuvaamisen vuonna 2000. Koe on yleisön nähtävissä sen säilytystiloissa Queenslandin yliopistossa, ja sitä voi seurata myös verkkokameran kautta.


title: Pikitippakoe

text: Pikitippakoe on päässyt "Guinnessin ennätysten kirjaan" pitkäaikaisimpana yhtäjaksoisena tieteellisenä kokeena. Suppilossa arvioidaan olevan tarpeeksi pikeä, jotta koe voi jatkua vielä toiset sata vuotta. Väitetään tosin, että vielä pitkäikäisempiä kokeita ovat Oxfordin sähköinen kello (1840) sekä Beverly-kello (1864).


title: Pikitippakoe

text: Vuonna 2005 John Mainstone ja edesmennyt Thomas Parnell palkittiin humoristisella fysiikan Ig Nobel -palkinnolla kokeen kärsivällisestä suorittamisesta.


title: Pikitippakoe

text: Yhdeksäs pisara kosketti kahdeksatta pisaraa 17. huhtikuuta 2014 kuitenkaan irtoamatta suppilosta. 24. huhtikuuta kokeen senhetkinen valvoja Andrew White päätti vaihtaa dekantteriastian, missä aikaisemmat kahdeksan pisaraa ovat ennen kuin yhdeksäs pisara tarttuu niihin kiinni. Hänen nostaessaan suojaavaa lasikupua alusta tärähti ja yhdeksäs pisara irtosi suppilosta.


title: Pikitippakoe

text: Kymmenennen pisaran pitäisi pudota noin vuonna 2028.


title: Pikitippakoe

text:
Dublinin Trinity Collegessa Irlannissa on ollut vastaava koe käynnissä vuodesta 1944 lähtien. Tässäkin kokeessa osoitetaan pien viskositeetti. Tätä koetta ei valvottu lainkaan vuosikymmeniin ja sen pikipisarat tipahtelivat kenenkään huomaamatta pölyä keränneen kuvun alla.
Huhtikuussa 2013, noin vuosikymmen edellisestä pisarasta huomattiin uuden pisaran olevan putoamaisillaan. Koe siirrettiin pöydälle verkkokameran linssin alle. Irlantilaiset tutkijat onnistuivat 11. heinäkuuta 2013 ensimmäisinä maailmassa kuvaamaan videolle pikipisaran putoamisen.


title: Pikitippakoe

text: Aberystwyth Universitystä Walesista löydettiin vuodelle 1914 päivätty pikitippakoe, joka on siten kestänyt 13 vuotta Queenslandin koetta kauemmin. Mutta koska tämän kokeen piki on erittäin hidasliikkeistä (tai ympäristön lämpötila kylmempi), koe ei ole tuottanut vielä yhtään pisaraa. Tätä vauhtia pisaran muodostuminen kestää 1 300 vuotta.


title: Pikitippakoe

text: Glasgow'n yliopiston Hunterian-museossa on kaksi merkittävää lordi Kelvinin tekemää pikidemostraatiota 1800-luvulta. Kelvin asetti luoteja kovan pikilevyn päälle ja korkkeja sen alle: ajan mittaan korkit nousivat pintaan ja luodit upposivat.


title: Pikitippakoe

text: Lord Kelvin osoitti myös pien virtaavan jäätiköiden tapaan rakentamalla mahongista rampin, jota pitkin piki valui alaspäin muodostaen samanlaisia muotoja ja kuvioita kuin Alppien jäävirrat.


title: WML

text: WML ("Wireless Markup Language") on HTML:n ja XML:n kaltainen kieli, jolla luodaan WAP-sivuja. WML-dokumentit ovat XML-dokumentteja, jotka validoidaan WML DTD:llä.


title: WML

text: WML:llä tehtyjä sivuja ei voida katsella yleensä muilla kuin kännyköiden ja mobiililaitteiden selaimilla. Muutamat tietokoneiden selainohjelmat tukevat myös WML-tekniikkaa; tuki WML:lle löytyy natiivina muun muassa Opera-selaimesta sekä laajennuksen avulla myös Firefoxista. WML:n korvaavat tulevaisuudessa muut kielet – kuten XHTML Basic – jolloin ei tarvitse tehdä eri sivuja eri tarkoituksiin.


title: WML

text: Samoin kuin HTML, WML mahdollistaa navigaatiotoiminnot, hyperlinkit, lomakkeet sekä tekstien ja kuvien esitysmuotojen määrittelyt.


title: WML

text: WML-dokumenttia kutsutaan pakaksi, joka sisältää useita kortteja. Yksi kortti vastaa yhtä interaktiota käyttäjän kanssa (vastaa HTML-sivua). Dokumentin rakenne on samanlainen kuin tavanomaisen XML-dokumentin. Prologi aloittaa dokumentin:


title: WML

text:
Elementit määrittelevät WML-pakan rakenteellisen informaation. Elementillä on alku- ja lopputägi, joiden sisällä on kuvattu sisältö. Attribuutit määrittelevät elementtiin liittyvää informaatiota. Esimerkiksi:
Navigointi korttien välillä tapahtuu tietyillä elementeillä. Esimerkiksi "go"-elementti hakee määritellyn URL:n, "prev"-elementti hakee historiatiedoista edellisen kortin, ja "refresh"-elementti hakee käsiteltävän sivun uudelleen palvelimelta.


title: Maa 2

text: Maa 2 ("Earth 2") oli yhdysvaltalainen science fiction -televisiosarja, jota kuvattiin yhden tuotantokauden verran (22 jaksoa) vuosina 1994–1995. Sarjan fanien vastustuksesta huolimatta sarja lopetettiin ensimmäisen tuotantokauden jälkeen.


title: Maa 2

text: Sarjan tapahtumat sijoittuvat noin 200 vuoden päähän tulevaisuuteen, jolloin joukko ihmisiä matkustaa asuttamaan kaukaista maan kaltaista planeettaa.


title: Maa 2

text: Sarjan kuvauspaikat sijaitsevat lähellä Albuquerquen kaupunkia New Mexicon osavaltiossa.


title: Maa 2

text: Vuonna 2192 suurin osa ihmisrodun edustajista on muuttanut Maan kiertoradalla kiertäville valtaisille avaruusasemille, sillä Maapallon ympäristö on tuhottu. Maapallolla asuu enää vain köyhiä työläisiä ja kaivosmiehiä.


title: Maa 2

text: Devon Adair käynnistää tutkimusretken perustaakseen siirtokunnan maan kaltaiselle planeetalle nimeltä G889. Planeetta sijaitsee 22 valovuoden päässä Maasta. Tutkimusretki epäonnistuu, kun etujoukon avaruusalus joutuu tekemään pakkolaskun planeetalle, kauas aiotusta laskeutumispaikasta. Retkikunta päättää vaeltaa mantereen poikki päästäkseen kohteeseensa, jossa suurin osa heidän tarvikkeistaan on.


title: Maa 2

text: Retkikunta löytää asumattomaksi luulemaltaan planeetalta useita uusia eliölajeja. Maankamaran alla asuvat "terriaanit" muistuttavat ihmisiä ruumiinrakenteeltaan ja kulkevat kahdella jalalla, ja muistuttavat mutaihoista miestä. "Grendlerit" (nimetty Grendel-hirviön mukaan) ovat niin ikään kahdella jalalla kulkevia, lyhyitä ja lyhytkätisiä otuksia, jotka tekevät vaihtokauppaa melkein mistä vain. Retkikunta kohtaa myös apinoita muistuttavan "koba"-lajin edustajia. Näillä otuksilla on nahkamainen iho ja terävät kynnet. Koban kynnen isku vaivuttaa ihmisen kuolemankaltaiseen tilaan muutamaksi päiväksi. Edellä mainittujen otusten lisäksi planeetalla asustaa henkiin jääneitä rikollisia, jotka ovat joutuneet planeetalle joko rangaistukseksi tai haaksirikkojen myötä.


title: Maa 2

text: G889 on maan kaltainen planeetta, G88-aurinkokunnan 9. planeetta. Planeetalla on kaksi kiertolaista (kuuta). Mantereita on viisi joista yksi sijaitsee planeetan eteläisellä pallonpuoliskolla. Ilmakehä on koostumukseltaan samankaltainen kuin Maan ilmakehä.


title: Maa 2

text: G889 paljastuu näennäisistä samankaltaisuuksistaan huolimatta hyvin erilaiseksi kuin Maa. Planeetalla on esimerkiksi salaperäinen tajunnan tila, "unitaso", jonka kautta luonnon kanssa sopusoinnussa elävät terriaanit viestivät. Useat todisteet viittaavat siihen, että koko planeetta olisi tietoinen olento.


title: Viskositeetti

text: Viskositeetti ("sitkaus") on suure, joka kuvaa fluidin (lähinnä neste tai kaasu) kykyä vastustaa virtaamista. Yleisesti se käsitetään fluidin "paksuudeksi" tai nesteen kaatamista vastustavaksi ominaisuudeksi. Viskositeetti voidaan käsittää fluidin sisäisen kitkan mittayksiköksi: vesi on "ohuempaa" (pieni viskositeetti) kuin kasviöljy (korkea viskositeetti).


title: Viskositeetti

text: Nestepartikkeli voi muuttaa muotoaan kahdella tavalla: puristuksen/venytyksen tai leikkauksen kautta. Leikkauksessa nesteosaset liukuvat toistensa suhteen tangentiaalisesti.


title: Viskositeetti

text: Viskositeetti riippuu lämpötilasta ja paineesta. Lämpötilan noustessa kaasujen viskositeetti kasvaa, mutta nesteiden pienenee. Paineen kasvaessa kaasujen viskositeetti pysyy muuttumattomana, mutta nesteiden viskositeetti kasvaa.


title: Viskositeetti

text: Kun leikkausvoima kohdistetaan kiinteään kappaleeseen, muuttuu kappaleen muoto kunnes muodonmuutos aiheuttaa leikkaavalle voimalle yhtä suuren vastakkaisen voiman. Tällöin saavutetaan tasapainotila. Jos leikkaava voima kohdistetaankin nesteeseen (esimerkiksi tuuli, joka puhaltaa järven pintaan), neste jatkaa virtaamista niin kauan kuin kyseistä voimaa kohdistetaan nesteeseen. Kun ulkoisen voiman vaikutus lakkaa, nesteen virtaus pysähtyy normaalisti sen sisäisen kitkan vuoksi. Mitä suurempi nesteen viskositeetti on, sitä suurempi on sen vastustus leikkaavaa voimaa vastaan ja sitä nopeammin nesteen virtaus pysähtyy.


title: Viskositeetti

text: Yleisesti ottaen kaikentyyppisissä virtauksissa nesteen kerrokset virtaavat eri nopeuksilla ja nesteen "paksuus" syntyy eri kerrosten välillä vaikuttavista leikkausvoimista. Loppujen lopuksi nämä voimat yhteenlaskettuina vastustavat ulkopuolista voimaa.


title: Viskositeetti

text: Isaac Newton esitti, että suoralle, samansuuntaiselle ja yhtenäiselle virtaukselle leikkausvoima τ joka vaikuttaa virtauskerrosten välillä, on suhteessa nopeusgradienttiin ∂"u"/∂"y", joka on kohtisuorassa virtauskerroksia vastaan.


title: Viskositeetti

text: Yhtälössä vakio μ tunnetaan "viskoosikertoimena", "viskositeettina" tai "dynaamisena viskositeettina" (käytetään myös symbolia η). Monet nesteet kuten vesi ja useimmat kaasut täyttävät Newtonin ehdon, ja ne tunnetaankin Newtonilaisina nesteinä eli lineaarisina nesteinä. Ei-newtonmaisessa nesteessä puolestaan esiintyy leikkaavan voiman ja nopeusgradientin välillä monimutkaisempi suhde kuin yksinkertainen lineaarinen riippuvuus.


title: Viskositeetti

text: Usein ollaan kiinnostuneita viskositeetin ja inertiaalivoiman suhteesta. Inertiaalivoimaa kuvaa nesteen tai kaasun tiheys, jolle käytetään symbolia ρ. Aineen "kinemaattinen viskositeetti" määritelläänkin sen dynaamisen viskositeetin ja tiheyden suhteena:


title: Viskositeetti

text: Viskositeetti on se perusmekanismi, jolla liike-energiaa kuluu nesteen liikkuessa. Tyypillisesti energia muuttuu lämmöksi.


title: Viskositeetti

text: Newtonilaisten fluidien lisäksi on olemassa useita aineita, jotka eivät noudata Newtonin määrittelemään viskositeettimallia. Näitä fluideja kutsutaan ei-newtonilaisiksi fluideiksi. Nämä fluidit jaetaan kahteen ryhmään: pseudoplastiset ja dilatantit. Pseudoplastisilla fluideilla viskositeetti pienenee leikkausvoiman kasvaessa. Dilatantit tekevät juuri päinvastoin.


title: Viskositeetti

text: Homeita fermentoidessa joudutaan ottamaan huomioon fermentointiliuoksen pseudoplastisuus. Homerihmastot muodostavat tahmaisen toisiinsa tarttuneen verkoston, jonka viskositeetti on suuri leikkausvoimien ollessa pieniä. Sekoitusta kasvatettaessa leikkausvoimat kasvavat ja rihmastot alkavat katkeilla, jolloin viskositeetti pienenee. Useat maalit ovat puolestaan tiksotrooppisia fluideja; niiden viskositeetti alenee niitä sekoitettaessa, mutta sekoituksen lakatessa niiden viskositeetti kasvaa. Näin estetään maalien valuminen.


title: Viskositeetti

text: Dilatanteista fluideista esimerkkinä mainittakoon vaikka veden ja hiekan seos. Pienissä sekoitusnopeuksissa vesi voitelee hiekanjyväsiä, ja näin ollen mahdollistaa suhteellisen pienen viskositeetin. Suurissa leikkausvoimissa vesi ikään kuin pakenee hiekanjyvästen välistä, jolloin voitelu häviää ja viskositeetti kasvaa. Samoin kermavaahto on tyypillinen dilatantti (reopektinen) fluidi.


title: Viskositeetti

text: Monet elintarviketeollisuuden fluidit, kuten taikina, ketsuppi ja muusi ovat viskositeettiominaisuuksiltaan ei-Newtonmaisia.


title: Viskositeetti

text: SI-järjestelmässä dynaamisen viskositeetin (formula_3 tai formula_4) yksikkö on formula_5 ja kinemaattisen viskositeetin (formula_6) yksikkö on formula_7.


title: Viskositeetti

text: Cgs-järjestelmässä dynaamisen viskositeetin yksikkö on poisi (P). Yksi poisi on 1 "P" = 1 "g"/("s"·"cm") = 0,1 "kg/sm". Vastaavasti kinemaattisen viskositeetin cgs-yksikkö on stoki ("St"), joka on saanut nimensä George Gabriel Stokesin mukaan. Yksi stoki on 1 "St" = 1 "cm/s" = 0,0001 "m"/"s". Joissakin yhteyksissä näitä tai näiden osia, senttistokia ja senttipoisia, käytetään edelleenkin.


title: Viskositeetti

text: Muutamien Newtonilaisten kaasujen ja nesteiden dynaamisia viskositeetteja


title: Viskositeetti

text: Kaasuja (0 °C):


title: Viskositeetti

text: Nesteet (20 °C):


title: Viskositeetti

text: Monilla nesteillä kuten hunajalla on useita eri viskositeetteja.


title: Viskositeetti

text: Käänteisarvo viskositeetille on virtaavuus, jota merkitään φ:llä (=1/μ). Sen yksikkö on cm·s/g, ja sitä kutsutaan joskus "rhe":ksi. Virtaavuuden käsitettä käytetään tyypillisesti hyvin vähän.


title: Viskositeetti

text: Sana viskositeetti juontuu latinankielisestä sanasta "viscum" (misteli), koska mistelipuun marjojen viskoosia (paksua) liimaa on käytetty nappaamaan sitruunapuiden oksilla olevia lintuja.


title: Urkumusiikki (Bach)

text: Johann Sebastian Bachin säveltämä urkumusiikki on enimmäkseen sävelletty Weimarissa, ennen säveltäjän muuttoa Cötheniin vuonna 1717. Tänä aikana Bach sävelsi lukuisia toccata ja fuuga -pareja ja "Orgelbüchlein"in ("pieni urkukirja"), joka on kesken jäänyt, koraalimelodioiden eri käsittelytekniikoita esittelevä lyhyiden koraalipreludien kokoelma. Weimarin kauden jälkeisistä urkuteoksista merkittävin oli Clavier-Übung III vuonna 1739.


title: Urkumusiikki (Bach)

text: Bachin musiikin 1800-luvun loppupuolella tapahtuneen uuden tulemisen jälkeen hänen urkuteoksensa ovat olleet urkumusiikin keskeisintä ydintä. Bachin urkumusiikki kuuluu itseoikeutetusti kaikkien urkureiden opintoihin, monet taitavimmista urkureista ovat levyttäneet Bachin koko urkumusiikkituotannon, ja Bachin urkuteoksia on useimmiten urkukonserttien ohjelmassa (jollei konsertilla ole jokin erityisteema, kuten romantiikan ajan tai jonkun yksittäisen muun säveltäjän urkumusiikki). Useat Bachia myöhemmät urkusäveltäjät ovat säveltäneet eräitä teoksiaan Bachin kunniaksi, jopa tämän tyyliä omalla tavallaan mukaillen. Maailman luultavasti tunnetuin urkuteos on Bachin Toccata ja fuuga d-molli, BWV 565. Useimpien urkumusiikkiin tarkemmin perehtymättömienkin kuulijoiden mielestä Bachin urkumusiikki kuulostanee "juuri sellaiselta kuin urkumusiikin tulee kuulostaa", mikä kertoo sekä hänen musiikkinsa universaalista luonteesta että sen asemasta ja yleisyydestä soitetussa urkumusiikissa.


title: Urkumusiikki (Bach)

text: Bachin urkumusiikille tunnusomaista on mm. virtuoosinen, tasaveroinen sormioiden ja jalkion käyttö. Monet teoksista vaativat erittäin hyvää soittotaitoa. Tämä koskee luonnollisesti ns. vapaamuotoisia, näyttäviä teoksia kuten toccatoja ja fuugia. Silti myös esimerkiksi triosonaatit uruille ovat näennäisestä yksinkertaisuudestaan huolimatta vaativia esitettäviä: vaikka ne ovat vain kolmiäänisiä, niin kummallakin kädellä on soitettava omaa itsenäistä melodiakulkuaan ja jaloilla saman veroisesti kolmatta, joten urkurin on ikään kuin toimittava keskittyneesti kolmena soittajana yhtä aikaa (vertaa orkesterilla soitettuun triosonaattiin, jossa kullekin kolmelle stemmalle on oma instrumentti ja sen soittaja). Toisaalta kanttorinuransa luonteen mukaisesti Bach sävelsi myös runsaasti harmonisesti ja melodiallisesti taitavaa koraalimusiikkia, joka keskittyy vähemmän virtuoosisuuteen ja enemmän henkistyneeseen sanomaan ja samalla käytännölliseen jumalanpalveluskäyttöön.


title: Urkumusiikki (Bach)

text: Bachin aikana oli tavallista, että säveltäjät saivat vaikutteita toistensa tyyleistä ja jopa lainasivat ja sovittivat toistensa teoksia. Bachinkin urkumusiikki on saanut vaikutteita sekä saksalaisesta (erityisesti pohjoissaksalaisesta) että italialaisesta musiikista. Varsinkin jälkimmäisestä suunnasta tulleiden vaikutteiden ajoitus ja siten sen arviointi, miten ne ovat vaikuttaneet Bachin oman sävelkielen muotoutumiseen, on epävarmaa. Bach kuitenkin sovitti mm. uruille ja cembalolle ainakin Giovanni Legrenzin, Arcangelo Corellin, Tomaso Albinonin, Girolamo Frescobaldin ja erityisesti Antonio Vivaldin musiikkia. Lisäksi myös ranskalainen musiikki vaikutti hänen urkusävellykseensä, kuten Nicolas de Grignyn ja Charles Dieupartin teokset.


title: Urkumusiikki (Bach)

text: Bachin urkuteokset jaetaan yleensä koraalipohjaisiin ja vapaisiin sävellyksiin. Näihin kahteen pääryhmään kuuluu lukumääräisesti suunnilleen saman verran teoksia. Molempiin ryhmiin kuuluvia sävellyksiä voitiin käyttää sekä liturgisena tai muutoin jumalanpalvelusmusiikkina että konserttimusiikkina jumalanpalvelusten ulkopuolella kirkoissa tai hoveissa.


title: Urkumusiikki (Bach)

text: Bachilta säilyneitä koraalikokoelmia on neljä: "Orgel-Büchlein", "Clavier-Übung III", "Schübler-koraalit" ja "Leipzigin koraalit". Niissä on yhteensä noin 90 koraalia. Sen lisäksi on kuutisenkymmentä kokoelmiin kuulumatonta tai ns. Kirnbergerin tai Yalen kokoelmiin kuuluvaa koraalia.


title: Urkumusiikki (Bach)

text: Orgel-Büchlein on kokoelmista ensimmäinen, sävelletty pääasiassa ilmeisesti noin vuosina 1713–1716. Sen piti sisältää 164 kirkkovuoden mukaisesti tarvittavaa sekä kristillisen elämän eri puolia käsittelevää koraalia. Bach sai niistä valmiiksi ainoastaan 46. Teoksen koraalit ovat monipuolisesti vaihtelevia, useat melko lyhyitä (noin 20 tahtia), ja ne esittelevät sävelkielen ja urkujen ilmaisukeinoja. Kokoelman ainakin yhdeksi käyttötarkoitukseksi on arveltu koraalisoiton ja -säveltämisen opettamista. Kokoelman diminutiivinen nimi ('Urkukirjanen') viitannee lähinnä käsikirjoituksen pieneen sivukokoon.


title: Urkumusiikki (Bach)

text: Laajempia koraalityyppejä sisältää myöhempi kokoelma Clavier-Übung III, joka on vuodelta 1739. Kokoelmaan liittyy paljon Pyhään kolminaisuuteen viittaavaa symboliikkaa. Se sisältää preludin ja fuugan, neljä vain sormioilla soitettavaa duettoa ja 21 koraalia, eli yhteensä 27 kappaletta (3 x 3 x 3). Useista koraaleista on kaksi versiota: laajempi, sekä sormiolla että jalkiolla soitettava, ja suppeampi, pelkästään sormiolla soitettava. Näiden kahden version uskotaan viittaavan Lutherin kahteen katekismukseen (Iso ja Vähä katekismus). Joistakin koraaleista on kolmaskin versio. Useiden koraaleiden pohjana ovat gregoriaaniset sävelmät. Teoksiin sisältyy myös muuta kuin kolminaisuussymboliikkaa, kuten kymmenestä käskystä kertovassa koraalissa teeman esiintyminen fuugamuodossa kymmenen kertaa. Kokoelman koraalien aiheet sekä kokonaisuuden rakenne liittyvät vahvasti luterilaisen messun sisältöön.


title: Urkumusiikki (Bach)

text: Schübler-koraaleita on vain kuusi, jokainen eri sävellajissa, ja ainakin viisi niistä on Bachin tekemiä omien kantaattiensa koraalisävelmien sovituksia uruille; kuudes lienee alkuperäinen uruille sävelletty teos. Kokoelman nimi tulee niiden painajasta ja julkaisijasta 1748–1749. Koraalit ovat rakenteeltaan uudentyyppisiä verrattuna aiempiin kokoelmiin.


title: Urkumusiikki (Bach)

text: Leipzigin koraalit ovat Bachin keräämiä ja korjailemia versioita Weimarin ajan koraaleista. Niitä on 17 ja lisäksi yksi keskeneräinen, mahdollisesti Bachin sokeuduttua hänen sanelemansa, koska käsiala ei ole hänen omaansa. Leipzigin koraalit ovat muodoltaan laajinta tyyppiä. Samasta koraalimelodiasta tehdyt eri sävellykset on järjestetty peräkkäin. Kokoelmalla ei ole muutoin erityistä yhdistävää tekijää.


title: Urkumusiikki (Bach)

text: Nimillä preludi, toccata ja fantasia ei Bachin teoksissa ole mitään toisistaan poikkeavaa tarkoitusta, vaan jokaisesta voitaisiin yhtä hyvin käyttää jotakin muuta näistä nimistä. Vaihtelu saattaa johtua siitä, että eri ei-alkuperäisissä lähteissä on käytetty eri nimiä sattumanvaraisesti. Seuraavassa käytetään kaikista näistä nimitystä toccata.


title: Urkumusiikki (Bach)

text: Useimmat toccatat esiintyvät Bachin teosluetteloissa pareina saman sävellajin fuugien kanssa. Bachin omissa käsikirjoituksissa näitä pareja ei kuitenkaan ole kovinkaan monta, vaan toccatat ja fuugat lienevät yleensä olleet erillisinä sävellyksinä. Monista on myös periytynyt nykypäiviin useita versioita, jotka voivat olla eri sävellajeissakin, ja siksi pareiksi yhdistämisen perusteet ovat epävarmoja.


title: Urkumusiikki (Bach)

text: Lisäksi teosten keskinäinen ajoitus on ollut vaikeaa. Suurimman osan uskotaan olevan peräisin melko varhaiselta ajalta, mutta Bach sävelsi toccatoja ja fuugia myöhemminkin, myös viimeisessä toimessaan Leipzigissa. Autenttisten lähteiden puuttuessa ajoitusta on pyritty tekemään teosten tyylin ja rakenteen perusteella. Joissakin toccatoissa näkyy leikittelevä pohjoissaksalainen perinne (mm. Buxtehuden vapaan tyylin vaikutus), jonka kanssa Bach oli eniten tekemisissä uransa alkupuolella. Toiset taas ovat ankarammin muotovaatimuksia noudattavia, mikä lienee italialaisen tyylin vaikutusta Bachin myöhemmältä kaudelta. Tällainen ajoitus on kuitenkin epävarmaa mm. siksi, että säveltäjä voi tietysti palatakin aiemmin käyttämäänsä tyyliin.


title: Urkumusiikki (Bach)

text: Useat urkutoccatat ja -fuugat ovat sukua muille Bachin kosketinsoitinteoksille, jotkin suorastaan saman teoksen sovituksia eri instrumenteille.


title: Urkumusiikki (Bach)

text: Toccatat ja fuugat ovat vapaamuotoisuudessaan loistokkaimpia ja mielikuvituksellisimpia Bachin urkuteoksista. Ne ovat konserttien yleisimmin esitettyjä teoksia.


title: Urkumusiikki (Bach)

text: Toccatojen ja fuugien lisäksi vapaamuotoisiksi laskettavia urkuteoksia ovat


title: Urkumusiikki (Bach)

text: Passacaglia ja fuuga on nykyisin erittäin usein urkukonserteissa soitettu merkittävä teos, joka koostuu teeman esittelystä, sen 20 muunnelmasta ja mittavasta fuugasta. Teoksessa kehitettyä teema-muunnelmat-fuuga-muotoa ovat Bachin jälkeen käyttäneet muutkin säveltäjät, kuten Johannes Brahms, Max Reger ja Benjamin Britten.


title: Urkumusiikki (Bach)

text: Bach ei juurikaan sisällyttänyt teostensa käsikirjoituksiin merkintöjä siitä, millaisilla äänikertarekisteröinneillä niitä pitäisi soittaa ja miten rekisteröintiä pitäisi vaihdella teoksen aikana. Eräät urkujen tekniset laitteet, kuten paisutuskaapit ja erilaiset ryhmittäjät, on otettu uruissa käyttöön todennäköisesti Bachin ajan jälkeen, eikä niiden käyttö Bachin musiikin esittämisessä siten ole kovin perusteltua, ainakaan jos esityksessä pyritään lähelle autenttisuutta. Toisaalta aikalaisdokumenteissa on säilynyt tietoja, että Bachin itse käyttämät rekisteröinnit olivat usein hyvin rohkeita ja vaikuttavia.Teokset BWV 553-560 tunnetaan nimellä "Kahdeksan pientä preludia ja fuugaa"


title: Luettelo henkilöiden mukaan nimetyistä mittayksiköistä

text: Tämä on luettelo henkilöiden mukaan nimetyistä mittayksiköistä.


title: Torri

text: Torri on Evangelista Torricellin mukaan nimetty paineen yksikkö, joka ei kuulu SI-järjestelmään.


title: Torri

text: Eräs tapa määritellä paine on kertoa, kuinka korkean nestepatsaan kyseinen paine pystyy kohottamaan, tai toisin sanoen määrätyn korkuisen nestepatsaan aiheuttama paine nestepatsaan juurella. Paineen mittaamiseen käytetty laite, joka perustuu kyseiseen ilmiöön on U-putkimanometri. Vaikka manometrissä voidaan periaatteessa käyttää mitä tahansa nestettä, on käytännöllistä käyttää elohopeaa. Jos käytettäisiin vettä, pitäisi nestepatsaan olla erittäin korkea. Jotta pystyttäisiin mittaamaan normaali ilmakehän paine, pitäisi vesipatsaan olla kymmenen metrin korkuinen. Normaali ilmanpaine pystyy nostattamaan noin 760 mm:n korkuisen elohopeapilarin. Tästä syystä 1/760 osa ilmakehää tai 1 mm elohopeaa (elohopeamillimetri, lyhenne mmHg) on jo pitkään ollut kätevä tapa mitata paineita. Tätä yksikköä kutsutaan torriksi ja yksikön tunnus on torr. Vielä nykyäänkin torri yksikkönä on käytössä varsinkin verenpaineen mittauksessa (tosin nimellä "elohopeamillimetri").


title: Torri

text: Koska normaali-ilmanpaine on tarkasti määritelty (kymmenes CGPM, 1954), "torri" on sittemmin määritelty tarkalleen 101 325 / 760 (tai 2 533,125 / 19) ≈ 133,3223684 pascaliksi. Vaikka torri on vielä käytössä matalan paineen suunnittelussa, on pascal suositeltu yksikkö käytettäväksi.


title: Torri

text: Vaikka elohopeamillimetri ja torri ovat käytännössä lähes samoja yksiköitä, niillä on kuitenkin toisistaan poikkeavat määritelmät. Torri on määritelty kuten yllä kuvataan, mutta elohopeamillimetrin määritys perustuu maailman säätieteilijöiden järjestön määritelmään, joka kuuluu: "paine joka aiheutuu täsmälleen yhden millimetrin korkuisen nestepilarin alapäässä nesteen tiheyden ollessa täsmälleen 13,595 1 g/cm³ paikassa, jossa painovoiman aiheuttama kiihtyvyys on täsmälleen 980,665 cm/s²". Yleensä käytetty elohopean tiheyden arvo aiheuttaa 760 mmHg:n paineen, joka on täsmälleen 101 325,014 435 4 Pa eli noin 0,14 ppm poikkeava tavallisen ilmakehän paineeseen verrattuna. Useimmissa käytännön sovellutuksissa kyseinen ero on kuitenkin täysin merkityksetön.


title: Luettelo Transilvanian ruhtinaista

text: Tämä on luettelo Transilvanian ruhtinaista. Transilvania on historiallinen alue ja suuriruhtinaskunta, joka kattaa nykyisen Romanian keskiosat.


title: Motetit (Bach)

text: Johann Sebastian Bachin säveltämät motetit ovat suurimmalta osalta kahdelle kuorolle sävellettyjä teoksia. Bachin säveltämien motettien määrä on epäselvä, mutta ainakin kuuden motetin tiedetään varmuudella olevan hänen käsialaansa.


title: Motetit (Bach)

text: Bachin motetit ovat lyhyehköjä teoksia (pisin niistä kestää noin 20 minuuttia), mutta jokainen motetti koostuu erilaisista osista. Motetteja pidetään yhtenä a cappella -kirjallisuuden kulmakivistä ja ne ovat kuorolle hyvin vaativia. Bach ei merkinnyt motetteihinsa soittimien osuuksia (paitsi teokseen "Lobet den Herrn", johon on kirjoitettu basso continuo -osuus), mutta ajan tyylin mukaista oli kahdentaa kuoron ääniä soittimin ja säestää esitystä basso continuo -ryhmällä, joten usein niitä esitettäessä näin tehdään.


title: Motetit (Bach)

text: Kuusi varmuudella Bachin säveltämää motettia:


title: Viipurin kaupunginmuuri

text: Viipurin kaupunginmuuri oli Viipurin vanhan kaupunginosan ympärille rakennettu suojamuuri. Viipurin linnan käskynhaltijana 1467–80 toiminut tanskalaissyntyinen Eerik Akselinpoika Tott rakennutti sen 1470-luvulla. Muurin rakensivat samat ulkomaalaiset muurimestarit, jotka rakensivat myös Olavinlinnaa vuonna 1477. Se oli ainoa suomalaisen kaupungin suojaksi rakennettu täydellinen kaupunginmuuri.


title: Viipurin kaupunginmuuri

text: Alkuperäisen muurin paksuus oli todennäköisesti noin kaksi ja puoli metriä ja korkeus viidestä kuuteen metriä. Siinä oli alun alkaen ilmeisesti kymmenisen nelikulmaista ja pyöreää tornia, joista nykypäiviin on säilynyt ainoastaan ns. Raatitorni. Muita nimettyjä torneja olivat ainakin Pyhän Andreaksen torni itäisessä muurissa, Vesiportintorni pohjoisessa muurissa, ns. Pamppalan torni lounaassa, Hiekka- tai Kiviportintorni läntisessä merenpuoleisessa muurissa ja Munkkitorni joka oli eteläinen kulmatorni. Osa näistä sen aikaisessa puolustustaistelussa merkittävistä torneista oli rakennettu suojaamaan tärkeitä kaupungin portteja.


title: Viipurin kaupunginmuuri

text: 1500-luvulla muuria vahvistettiin muun muassa keskiaikaisen Karjaportin viereen rakennetulla tykkitornilla, joka on myös säilynyt nykypäiviin ja tunnetaan yleisesti Viipurin Pyöreänä tornina, ja itäiseen muuriin yhdistetyllä Sarvilinnoituksella, joka edusti uutta linnoittamistekniikkaa bastionijärjestelmineen valmistuen 1500-luvun lopulla. Sarvilinnasta on säilynyt osittain vain yksi, ns. Pantsarlahden bastioni.


title: Viipurin kaupunginmuuri

text: Viipurin kaupunginmuuri vallituksineen purettiin käytännössä kokonaan 1860-luvulla laajentuvan kaupungin tieltä, mutta aikaisemmin mainittujen säilyneiden osien lisäksi esimerkiksi eteläisiä merenpuoleisia valleja on osin vielä nähtävissä.


title: Viipurin kaupunginmuuri

text: Legendan mukaan yksi muurin alkuperäisistä torneista räjähti venäläisen sotaväen piirittäessä kaupunkia vuonna 1495. Tämä tarina tunnetaan Viipurin pamauksena.


title: Monokkeli

text: Monokkeli (ranskan sanasta "monocle", joka tulee myöhäislatinan sanasta "monoculus", ”yksisilmäinen”) on optinen linssi, joka asetetaan toisen silmän eteen korjaamaan sen näkökykyä, eräänlainen ”yhden silmän silmälasi”. Toisin kuin silmälasit, monokkeli ei lepää kasvoilla sankojen avulla, vaan sitä pitävät paikallaan kasvojen lihakset.


title: Monokkeli

text: Monokkelit, joita aluksi kutsuttiin ”silmäsormuksiksi” ("eye rings") esitettiin Englannissa noin vuonna 1800, vaikka niitä oli kehitetty Saksassa jo 1700-luvulla. Ensimmäiset monokkelit olivat metallikehyksellä reunustettuja pyöreitä linssejä. 1890-luvulla monokkelin kehystä muotoiltiin paremmin silmään istuvaksi, ja varakkaat saattoivat hankkia mittatilausmonokkelin, joka muotoiltiin kasvoista otetun kipsivaloksen avulla. 1900-luvun alussa kehitettiin kehyksetön monokkeli, jonka muotoilu oli halvempaa kuin kehyksellisen. Monokkelin suosio oli suurimmillaan 1800-luvun loppupuoliskolla, mutta se hävisi nopeasti käytöstä 1900-luvun alkupuolella, kun kehittynyt optiikka mahdollisti silmälasit, joiden linssit olivat eri vahvuiset. Nykyään monokkeli on käytännössä kadonnut lasityyppi.


title: Monokkeli

text: Monokkelin uskotaan usein olevan epäkäytännöllinen varuste, jonka paikallaan pitämiseen tarvitaan kasvolihasten jatkuvaa puristusta ja joka putoaa helposti. Mittatilaustyönä tehty, käyttäjänsä silmäkuopan mukaan muotoiltu monokkeli pysyi kuitenkin silmässä lähes itsestään eikä pudonnut kulmakarvoja kohottamalla (kuten monokkelipäisille herroille usein käy sketseissä). Tällaisia kykenivät kuitenkin hankkimaan vain varakkaat, ja alemmat luokat pitivät usein huonosti silmään istuvia ja huteria monokkeleita. Monokkeli oli nauhalla kiinni omistajansa kaulassa tai rintapielessä putoamisen varalta.


title: Monokkeli

text: Monokkeli yhdistetään tavallisesti 1800-luvun yläluokkaisiin, varakkaisiin miehiin. Kommunistisessa propagandassa monokkeli kuului usein frakin ja silinterin kanssa stereotyyppisen kapitalistin tunnusmerkkeihin. Ironista kyllä, itse Karl Marx käytti vanhemmalla iällään monokkelia. Toinen ryhmä, joihin monokkeli usein yhdistetään, ovat saksalaiset upseerit. Tämä juontaa juurensa maailmansotien ajalta, jolloin monet saksalaisupseerit, kuten kenraali Erich Ludendorff, sotamarsalkka Hugo Sperrle ja sotamarsalkka Walter von Reichenau, käyttivät aikansa muodin mukaista monokkelia. Edellä mainittujen lisäksi kuuluisiin monokkelinkäyttäjiin kuuluivat muun muassa brittiläinen valtiomies Joseph Chamberlain ja hänen poikansa Austen Chamberlain, Britannian hovirunoilija Alfred Tennyson, Portugalin presidentti António de Spínola sekä elokuvaohjaajat Fritz Lang ja Erich von Stroheim.


title: Koomikko

text: Koomikko (naispuolisesta koomikosta voidaan käyttää myös nimitystä komedienne) on henkilö, joka yrittää saada yleisön huvittumaan käyttäen apunaan erilaisia menetelmiä, kuten kertomalla vitsejä tai jatkuvalla tarinankerronnalla. Toisaalta jotkin koomikot luottavat niin sanottuun slapstickin, joista esimerkkinä Ohukainen ja Paksukainen, tai muihin apuvälineisiin hauskuuttaakseen yleisöään. Koomikoita esiintyy myös komediasarjoissa.


title: Trampoliini

text: Trampoliini on hyppyalusta, jota käytetään voimisteluun, huvitteluun ja vapaa-ajan liikuntaan. Se rakentuu teräskehikosta ja jousien avulla kiristetystä kankaasta, jonka halkaisija on yleensä 1–6 metriä. Trampoliinilla voi yleensä suorittaa akrobaattisia temppuja ja hyppyjä helpommin kuin lattialta tai maalta hypättäessä.


title: Trampoliini

text:
Sana trampoliini tulee espanjan sanasta "trampolína", joka tarkoittaa ponnahduslautaa.
Suomessa trampoliinipuistoja on esimerkiksi Helsingissä ja Vantaalla.


title: Trampoliini

text: Sirkuslegendan mukaan ensimmäisen trampoliinin keksi mies nimeltä Du Trampolin turvaverkoksi trapetsitaiteilijoille. Vaikka nykyaikainen trampoliini onkin saanut alkunsa turvaverkosta, henkilö nimeltä Du Trampolin on luultavasti myytti.


title: Trampoliini

text: Ensimmäisen voimistelutrampoliinin rakensivat George Nissen ja Larry Griswold vuoden 1934 tienoilla Yhdysvalloissa. He perustivat "Griswold-Nissen Trampoline & Tumbling Companyn" 1942 ja alkoivat valmistaa ja myydä trampoliineja.


title: Trampoliini

text: Kilpatrampoliinilla kilpaillessa voi tehdä mm. voltteja, astein ja kiertein, flippeinä, droppeina ja comboina, mikä tekee tempusta vaativamman ja yleisesti hienomman. Normaalisti trampoliinilla voi tehdä joustavuuden ja pehmeyden takia esimerkiksi selälteen- ja mahalleenhyppyjä, istuinpudotuksia tai vaikkapa puolivoltteja.


title: Trampoliini

text: Turvaverkko on verkko, joka suojaa trampoliinilla hyppijää. Tuoreen tutkimuksen mukaan puolet trampoliinilla aiheutuneista loukkaantumisista voitaisiin välttää käyttämällä turvaverkkoa ja sallimalla vain yhden henkilön pomppia kerrallaan. Oulun yliopistolliseen sairaalaan tuotiin vuonna 2005 touko-syyskuussa 76 trampoliinilla itsensä loukannutta potilasta. Heistä nuorin oli runsaan vuoden ikäinen ja vanhin noin 15-vuotias. Lähes puolet loukkaantumisista oli tapahtunut, kun trampoliinilla oli yhtä aikaa kaksi hyppijää. Turvaverkko oli vain yhdeksässä trampoliinissa. Tutkijoiden mielestä turvaverkon hankkiminen nostaa menestystuotteen hintaa. Juuri kalleus voi olla syynä siihen, miksi valmistajien ohjeissa sitä ei ole rutiininomaisesti suositeltu käytettäväksi. Tutkimuksessa mukana olleiden loukkaantuneiden vammat olivat tyypillisesti murtumia. Hieman yli puolella potilaista toipuminen kesti 1–3 kuukautta.


title: Trampoliini

text: Trampoliinin suojapeite suojaa trampoliinia lialta ja mahdollisesti myös kastumiselta. Trampoliinin suojapeitteitä on erilaisia, riippuen siitä, mihin trampoliiniin se on tarkoitettu.


title: Trampoliini

text: Yleensä kaikkiin yli 3-metrin halkaisijan trampoliineihin voi ostaa myös tikapuut. Trampoliineihin sopivia 2-portaisia tikapuita myydään yleensä säänkestävinä. Tikapuiden runkomateriaali on maalipinnoitettua terästä ja askelmat lujamuovia. Hinta on suurin piirtein 30 euroa. Tikapuut on tarkoitettu yleensä niille, jotka eivät muuten ylety trampoliiniin.


title: Trampoliini

text: Yleisimmissä trampoliineissa temppujen tekeminen (lähinnä voltit) on kiellettyjä, ja usein temppujen tekeminen saattaa tapahtua omalla vastuulla. Kilpatrampoliineissa saa hyppiä temppuja, mutta niihinkin pitää usein olla lupa ja täytyy tietää, minkä tempun tehdä.


title: Trampoliini

text: Trampoliinilla ei saa hyppiä enemmän kuin yksi kerrallaan. Kengät jalassa ei saa hyppiä, koska se vahingoittaa trampoliinin pintaa. Voltit ja muut temput lisäävät riskiä niskan taittumiseen ellei osaa tehdä niitä.


title: Trampoliini

text: Trampoliini vaikuttaa positiivisesti monella lailla ihmiseen:


title: Doug Weight

text: Douglas Daniel ”Doug” Weight (s. 21. tammikuuta 1971 Warren, Michigan) on yhdysvaltalainen ex-jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Weight lopetti peliuransa kauden 2010–2011 päätteeksi New York Islanderin riveissä.


title: Doug Weight

text: Ennen Islandersia Weight pelasi viidessä NHL-seurassa, New York Rangersissa, Edmonton Oilersissa, St. Louis Bluesissa, Carolina Hurricanesissa ja Anaheim Ducksissa. Hän pelasi ammattilaisurallaan myös Saksan DEL-liigassa, työsulun lyhentämällä NHL-kaudella 1994–1995 kahdeksan ottelua Starbulls Rosenheimissa ja työsulun kokonaan peruuttamalla NHL-kaudella seitsemän runkosarjaottelua ja yksitoista pudotuspeliottelua Frankfurt Lionsissa.


title: Doug Weight

text: Ennen ammattilaisuraansa Weight pelasi kaksi kautta yliopistosarjaa Lake Superior State Universityn joukkueessa, vuosina 1989–1991. Ensimmäisellä kaudella hän oli joukkueen kolmanneksi tehokkain pisteidentekijä Jim Dowdin ja Jeff Jablonskin jälkeen (69 tehopistettä, 21 maalia ja 48 syöttöpistettä, 46:ssa ottelussa) ja toisella kaudella toiseksi tehokkain pistemies Dowdin jälkeen (75 pistettä, 29 maalia ja 46 syöttöpistettä, 42:ssa ottelussa).


title: Doug Weight

text: New York Rangers varasi Weightin NHL:ään numerolla 34 toisella kierroksella. Toisen yliopistosarjassa pelatun kautensa päätyttyä hän debytoi Rangersin riveissä kevään 1991 pudotuspeleissä, joissa hän pelasi yhden ottelun. 1991–1992 Weight pelasi sekä Rangersissa että sen silloisessa farmiseurassa Binghamptonissa. Ensimmäisellä täydellä NHL-kaudellaan, 1992–1993, hän ehti pelata 65 ottelua Rangersissa ennen siirtoa Edmonton Oilersiin keväällä 1993 vaihdossa Esa Tikkaseen.


title: Doug Weight

text: Edmonton Oilersissa Weight pelasi vuodesta 1993 vuoteen 2001 ja toimi joukkueen kapteenina vuosina 1999–2001. Pelintekijänä mainetta ansainnut Weight on tehnyt pisteiden valossa parhaalla NHL-kaudellaan, 1995–1996, 104 tehopistettä, 25 maalia ja 79 syöttöpistettä, 82:ssa runkosarjaottelussa. Hän oli Oilersin paras pistemies kautta 1998–1999, jolla hän joutui olemaan sivussa lähes neljäkymmentä ottelua polvivamman vuoksi, lukuun ottamatta joka vuosi. Weight jätti Oilersin heinäkuussa 2001, jolloin seura kauppasi hänet St. Louis Bluesiin yhdessä Michel Riesenin kanssa vaihdossa Marty Reasoneriin, Jochen Hechtiin ja Jan Horáčekiin.


title: Doug Weight

text: Weightin ensimmäinen visiitti Bluesin riveissä kesti neljä kautta, tammikuuhun 2006. Bluesille vaikean kauden 2005–2006 ollessa puolivälissä Weight siirtyi Carolina Hurricanesiin, joka tarvitsi vahvistusta pudotuspelejä varten. Hänen lisäkseen Hurricanesiin siirtyivät Erkki Rajamäen pelaajaoikeudet ja Bluesiin siirtyivät Jesse Boulerice, Mike Zigomanis, Magnus Kahnbergin pelaajaoikeudet, ensimmäisen ja neljännen kierroksen varausvuorot kesän 2006 varaustilaisuudessa ja neljännen kierroksen varausvuoro kesällä 2007. Hän oli voittamassa Hurricanesissa kesäkuussa 2006 Stanley Cupin mestaruutta, kun seura löi loppuotteluissa Edmonton Oilersin. Weight teki pudotuspeleissä 16 tehopistettä, kolme maalia ja 13 syöttöpistettä, 23:ssa ottelussa.


title: Doug Weight

text: Mestaruuden jälkeen Weight palasi heinäkuussa 2006 St. Louisin riveihin. Pisteiden valossa parhailla Blues-kausillaan, 2002–2003 ja 2003–2004, hän sai ensiksi mainitulla kokoon 67 tehopistettä, 15 maalia ja 52 syöttöpistettä, 70:ssä runkosarjaottelussa ja jälkimmäisellä 65 tehopistettä, 14 maalia ja 51 syöttöpistettä, 75:ssä runkosarjaottelussa. Joulukuussa 2007 Blues myi Weightin, Michal Birnerin ja 7. kierroksen varausvuoron vuoden 2008 varaustilaisuudessa Anaheim Ducksille Andy McDonaldia vastaan. Weight pelasi Ducksissa kauden 2007–2008 loppuun.


title: Doug Weight

text: Heinäkuussa 2008 Weight teki sopimuksen New York Islandersin kanssa. Hän teki vuoden jatkosopimuksen kaudeksi ja vielä kaudeksi . Kesäkuussa 2011 Weight ilmoitti lopettavansa uransa ja siirtyvänsä Islandersin apulaisvalmentajaksi.


title: Doug Weight

text: Weight on edustanut Yhdysvaltain jääkiekkomaajoukkuetta useissa arvokilpailuissa. Hän on ollut voittamassa Yhdysvaltain paidassa vuoden 1996 jääkiekon maailmancupia ja hopeaa talviolympialaisissa 2002. Hän pelasi myös talviolympialaisissa 1998 ja talviolympialaisissa 2006 sekä vuoden 2004 jääkiekon maailmancupissa. Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa Weight on pelannut kolmena vuonna, 1993, 1994 ja 2005.


title: Tematangi

text: Tematangi on atolli Ranskan Polynesiassa. Se on osa Tuamotun saariryhmää. Vuonna 2002 Tematangissa laskettiin olevan 53 asukasta. Atolli sijaitsee noin 160 kilometriä länteen Mururoasta.


title: Ei-newtonilainen fluidi

text: Ei-newtonilaiset fluidit ovat fluideja (nesteitä tai kaasuja), joiden dynaaminen viskositeetti muuttuu leikkausjännityksen funktiona, vaikka paine ja lämpötila pysyisivätkin vakiona. Joissain tapauksissa ei-newtonilaisen fluidin viskositeetti riippuu myös ajasta.


title: Näytelmä

text: Näytelmä on kirjallisen teoksen muoto, joka koostuu yleensä henkilöiden vuoropuhelusta, ja se on pääasiallisesti tarkoitettu esitettäväksi, ei niinkään luettavaksi. Sanaa "näytelmä" käytetään sekä tekstistä että sen esittämisestä teatterissa, mutta jos näiden eroa täytyy erityisesti korostaa, jälkimmäistä sanotaan "teatteriesitykseksi".


title: Näytelmä

text: Näytelmä jaetaan "näytöksiin", joita on yleensä yhdestä viiteen. Näytöksen vaihtuessa voidaan siirtyä ajasta tai paikasta toiseen, mikä voidaan osoittaa esimerkiksi lavastusta muuttamalla. Näytöstä pienempi osa on "kohtaus", joka esittää jonkin yksittäisen tapahtuman.


title: Näytelmä

text: Näytelmän esittävät näyttelijät. Jotta esiintyvän seurueen tulkinta olisi yhdenmukainen, näytelmän harjoittelua ja esittämistä ohjaa yleensä ohjaaja, jonka näkemys muovaa sitä millainen tulkinta näytelmätekstistä esitetään. Lavastaja ja pukujen, valaistuksen, kampausten ja musiikin suunnittelijat ja toteuttajat vaikuttavat myös paljon siihen miten katsoja kokee näytelmän.


title: Näytelmä

text: Näytelmän tyylilajeja ovat"Kuunnelma" on erityinen näytelmän laji, jota esitetään usein radiossa tai joskus tuoleilla istuen (tällöin voidaan puhua myös "lukudraamasta") ja jossa näyttämötapahtumilla ja elehtimisellä ei ole merkitystä.


title: Elävä tykinkuula

text: Elävä tykinkuula tai ihmistykinkuula on sirkusesitys, jossa esiintyjä ammutaan tykkiä muistuttavasta laitteesta jousen tai paineilman avulla (teatraalisesti savupommin saattelemana) ja hän laskeutuu turvaverkkoon.


title: Elävä tykinkuula

text: Esityksen keksijänä pidetään William Huntia (”Great Farini”), joka patentoi kumijousilla toimivan ampumislaitteen 1871. Hänen laitteensa ei ollut kuitenkaan tykin näköinen. Ensimmäisenä tykin näköisestä laitteesta ammuttuna ihmisenä pidetään George Loyalia Yankee Robinson -sirkuksessa vuonna 1875.


title: Elävä tykinkuula

text: Ensimmäisen paineilmalla toimivan ihmistykin kehitti Ildebrando Zacchini 1929. Hän yhdisti esitykseen savupommin ja äänekkään pamahduksen.


title: UMO Jazz Orchestra

text: UMO Jazz Orchestra on suomalainen ammattimuusikoista koostuva jazzorkesteri.


title: UMO Jazz Orchestra

text: Vuonna 1975 perusti joukko suomalaisia jazzmuusikoita Heikki Sarmannon ja Esko Linnavallin johdolla The Finnish Jazz Music Workshopin, josta muotoutui pian Uuden Musiikin Orkesteri (UMO). 1970–1980-lukujen taitteessa orkesteri alkoi saada Yleisradion tuen lisäksi tukea Helsingin kaupungilta ja opetusministeriöltä. Vuonna 1984 orkesteri muuttui kokopäivätoimiseksi ammattilaisorkesteriksi. Vuosina 1984–1990 UMO toimi Suomen euroviisukarsintojen orkesterina, vuosina 1984 ja 1985 se oli vahvistettu Sibelius-Akatemian sekä vuosina 1986 ja 1987 Radion sinfoniaorkesterin jousilla.


title: UMO Jazz Orchestra

text: UMO on kansainvälisesti tunnettu big band, joka tekee erityisesti suomalaista musiikkia tunnetuksi sekä Suomessa että ulkomailla. UMO on tehnyt konserttikiertueita mm. Yhdysvalloissa, Kanadassa, Norjassa, Italiassa, Ranskassa ja Saksassa. UMOn ohjelmistossa on yli 2000 sävellystä. UMOn kapellimestari- ja solistivieraina ovat olleet mm. Dexter Gordon, Thad Jones, Dizzy Gillespie, Gil Evans, Joe Williams, Mercer Ellington, McCoy Tyner, Maria Schneider, Michael Brecker, John Scofield, Tomasz Stanko ja Lenny Pickett.


title: UMO Jazz Orchestra

text: Orkesteriin kuuluu 16 ammattimuusikkoa, joiden lisäksi sen hallinto- ja markkinointitehtävät työllistävät neljä henkilöä. Orkesteri on julkaissut 32 omaa levytystä ja on osallistunut myös useisiin muihin levytyksiin. Useille orkesterin jäsenille on myönnetty Suomen Jazzliiton Yrjö-palkinto. UMO oli osa Helsinki-viikon säätiötä vv. 1984–2008. Nykyisin UMOlla on oma säätiö.


title: UMO Jazz Orchestra

text: UMOn tavoitteet ovat myös kasvatuksellisia; UMO tekee yhteistyötä peruskoulujen ja useiden musiikkioppilaitosten kanssa. UMOn ohjelmistosta löytyy sekä katsauksia big band -musiikin historiaan kuin myös tilaussävellyksiä aikamme vakavan ja rytmimusiikin säveltäjiltä.


title: UMO Jazz Orchestra

text: Osoituksena ohjelmistovalintojen suuresta kotimaisuusasteesta myönsi Suomalaisen Työn Liitto ensimmäisenä Suomen kunnallisista orkestereista UMOlle 2003 Avainlippu-tunnuksen


title: UMO Jazz Orchestra

text: UMOn omina konserttitiloina toimivat 1986–1994 Jumo Jazz Club (Helsingin asematunnelissa), Royal Cotton Club 1994–1996 (Svenska Teaternin yhteydessä) sekä 2001–2007 UMO Jazz House (Helsingin Punavuoressa).


title: UMO Jazz Orchestra

text: Orkesterin toimitusjohtaja on lokakuusta 2008 Eeva Pirkkala. Hänen edeltäjänsä oli nimikkeellä toiminnanjohtaja Anna-Maija Saarela.


title: UMO Jazz Orchestra

text:
UMO:n levy Ville ja Valle voitti maaliskuussa 2014 Emma-palkinnon vuoden 2013 lastenalbumina. Tämä oli UMO:n ensimmäinen Emma-palkinto.
Rich Shemarian jälkeen UMOlla ei ole ollut ylikapellimestaria. 2000-luvulla UMOn eniten käyttämiä kapellimestareita ovat olleet Mikko Hassinen, Kari Heinilä, Kirmo Lintinen, Antti Rissanen ja Markku Veijonsuo.


title: Artemis Fowl

text: Artemis Fowl on Eoin Colferin kirjoittama kahdeksanosainen kirjasarja, joka yhdistää fantasiaa, sci-fiä ja trilleriä.


title: Artemis Fowl

text: Kirjoissa Artemis Fowl, nuori (ensimmäisessä kirjassa 12-vuotias) rikollisnero, löytää keijut, maan alle ihmisiä paenneet olennot. Ensimmäinen kirja oli menestys, joka loi Eoin Colferille suuren suosion. Aikoinaan kirjaa esiteltiin jopa Harry Potterin haastajaksi.


title: Artemis Fowl

text: Artemis Fowl -kirjasarjaan kuuluu kahdeksan osaa, lisäkirja "Artemis Fowl: Salaiset kansiot" ja sarjakuvaversiot kahdesta ensimmäisestä kirjasta.


title: Artemis Fowl

text: Eoin Colfer kirjoittaa jokaisen kirjan alareunoihin tekstiä salakielellä. Ensimmäisessä kirjassa kirjoitus on maahista, toisessa kirjassa kentaurien kieltä ja kolmannessa ikuisuuskoodia. Neljännessä, viidennessä ja kuudennessa kirjassa on samaa kieltä kuin ensimmäisessäkin eli maahista.


title: Intel 80186

text: Intel 80186 on Intelin vuonna 1982 julkaisema suoritin. Se oli paranneltu versio Intel 8086 -suorittimesta, ja siinä oli 16-bittinen ulkoinen väylä edeltäjänsä tapaan. Suoritin julkaistiin aluksi 6 megahertsin kellotaajuudella.


title: Intel 80186

text: 80186:tta käytettiin lähinnä sulautetuissa järjestelmissä sekä joissain tietokoneissa, esimerkiksi Nokia Mikromikko 2:ssa. Suoritin sisälsi runsaasti uusia ominaisuuksia, joten se tarvitsi vähemmän sitä tukevaa elektroniikkaa kuin edeltäjänsä. 80186:n käskykantaa oli myös laajennettu.


title: Intel 80186

text: Intel 80188 oli 8-bittisellä ulkoisella väylällä varustettu versio 80186:sta, kuten Intel 8088 oli 8086:sta.


title: Wienin sopimus

text: Wienin sopimus on yhteistyösopimus ISO:n ja CEN:in välillä. Se hyväksyttiin nimensä mukaisesti Wienissä 1991. Tavoitteena oli päällekkaistyön vähentäminen.


title: Wienin sopimus

text: Tämän saavuttamiseksi sovittiin seuraavista asioista:


title: Geofysiikka

text: Geofysiikka on maapalloa ja ilmakehää sekä Maan vaikutuksessa olevaa lähiavaruutta tutkiva fysikaalinen tiede. Esimerkkejä geofysiikan tutkimusalueista ovat muun muassa maanjäristysten ennustaminen, painovoiman vaihtelut Maan pinnalla, Maan magneettikentän muutokset, järvien vedenlaatu tai pohjavesivarojen kartoitus.


title: Geofysiikka

text: Erityisesti geofysiikan tietoja tarvitaan nykyään ympäristöongelmien ratkaisemiseen ja ilmastonmuutoksen vaikutuksien arvioimiseen. Niillä on merkitystä myös muunlaisten katastrofien tutkimisessa (maanjäristykset, tulivuorten purkaukset, öljyonnettomuudet) ja niiden vaikutusten ehkäisyssä. Toisaalta geofysiikan tiedot auttavat esimerkiksi uusien öljy- ja malmiesiintymien etsimisessä, jotka työllistävätkin suuren osan geofyysikoista. Tämäntyyppistä geofysiikan käyttöä kutsutaan sovelletuksi geofysiikaksi.


title: Geofysiikka

text: Suomessa geofysiikkaa voi opiskella pääaineena Helsingin yliopistossa ja Oulun yliopistossa. Helsingissä voi suorittaa geofysiikasta sekä alemman että ylemmän korkeakoulututkinnon.


title: Geofysiikka

text: Geofysiikan eri osa-alueet keskittyvät Maan kivi-, ilma- ja vesikehän tutkimiseen.Geofysiikkaan voidaan katsoa kuuluviksi myös lähiavaruuden ilmiöitä kuten aurinkotuulta, radiosäätä ja revontulia tutkivat tieteenalat. Kun myös muiden taivaankappaleiden olosuhteita on päästy tarkastelemaan entistä lähemmin, ovat monet geofysiikan alat laajentuneet koko aurinkokunnan kattaviksi, tästä esimerkkinä planetaarinen virtausoppi.


title: Geofysiikka

text: Varhaisimmat geofysikaaliset tiedot ja mittaukset liittyivät merenkulkuun ja maatalouteen. Esimerkiksi muinaisen Egyptin maanviljelylle tärkeitä Niilin tulvia on kirjattu muistiin jo kahden tuhannen vuoden ajan. Omaksi tieteenalakseen geofysiikka erkani 1800-luvulla, jolloin aloitettiin geofysikaalisten ilmiöiden järjestelmällinen havainnointi. Havaintojen pohjalta kehittyivät teoriat, joiden tutkimusta on edesauttanut etenkin tietotekniikan kehitys.


title: Geofysiikka

text: Nykyään geofyysikoiden kansainvälinen kattojärjestö on International Union of Geodesy and Geophysics (IUGG). Euroopassa vastaava järjestö on European Geophysical Society (EGS).


title: James Doohan

text: James Montgomery Doohan (3. maaliskuuta 1920 – 20. heinäkuuta 2005) oli kanadalainen näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi televisiosarja "Star Trekin" skotlantilaissyntyisenä konemestarina Montgomery ”Scotty” Scottina.


title: James Doohan

text: Doohan syntyi Vancouverissa. Toisessa maailmansodassa hän osallistui muun muassa Normandian maihinnousuun.


title: James Doohan

text: "Star Trekin" jälkeen Doohanin oli vaikea löytää töitä ja hän katkeroitui pitkäksi ajaksi uralleen lähtemättömän leiman antaneelle roolilleen. Vuonna 2004 hän sai Hollywood Walk of Fame -tähden. Vanhalla iällä hän sairasti muun muassa Parkinsonin tautia, diabetestä ja Alzheimerin tautia. Hänen kuolinsyykseen ilmoitettiin keuhkokuume ja Alzheimerin tauti.


title: James Doohan

text: Hänen ruumiinsa tuhkattiin ja tuhka siroteltiin sukkulalennolla avaruuteen hänen oman toiveensa mukaisesti.


title: Parc del Laberint

text: Parc del Laberint eli Labyrinttipuisto on Barcelonan Hortan kaupunginosassa sijaitseva yhdeksän hehtaarin kokoinen puisto, jonka erikoisuutena ovat muotoillut pensasistutukset, joista tärkein on puiston keskellä sijaitseva pensaslabyrintti, minkä mukaan puisto on myös saanut nimensä. Muotoonsa veistettyjen pensasistutusten lisäksi puistossa on kukkaistutuksia, suihkulähteitä sekä italialaisen arkkitehti Domenico Baguttin veistoksia, muun muassa labyrintin keskellä kohoava Eroksen patsas.


title: Parc del Laberint

text: Labyrinttipuiston rakennutti vuonna 1791 markiisi Joan Antoni Desvalls omaksi puutarhakseen. Puiston sydän, uusklassinen sypresseistä muodostuva labyrintti, on alkujaan Desvallsin ranskalaisen puutarhurin ja tämän 50 apulaisen käsialaa. Avattuna sypressilabyrintin pituus olisi noin 750 metriä.


title: Parc del Laberint

text: Puistoon kuuluu myös romanttistyylinen osa, "jardí romàntic", joka on markiisin jälkeläisten rakennuttama, samoin kuin puiston ekologisia periaatteita noudattava kastelujärjestelmä.


title: Parc del Laberint

text: Parc del Laberint on Barcelonan vanhin puisto ja se on nykyisin Barcelonan kaupungin omistuksessa. Puisto on kaupungin erityissuojeluksessa, mistä syystä sitä kutsutaan virallisesti puiston sijaan ulkoilmamuseoksi.


title: Hevaa

text: Hevaa eli Vepsä (, ) on kylä Leningradin alueen Lomonosovin piirin Lepäsin kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Hevaanjoen varrella 14 kilometriä Lepäsistä lounaaseen. Kylässä on 113 asukasta (vuonna 2015).


title: Hevaa

text: Kaprion kihlakunnan Djatlitsyn pogostaan kuuluneet Hevaanjoen varren kylät mainitaan Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1500. Seudun kanta-asukkaat olivat uskonnoltaan ortodoksisia inkerikkoja. Peter von Köppenin mukaan Hevaanjoen keski- ja alajuoksun inkeroiskyliä olivat Hevaan eli Vepsän lisäksi Koskenkylä (ven. "Lomonosovo"), Huurola ("Šiškino"), Tönttölä, Murto ("Murdovštšina"), Syrjä ("Sjurje") ja Lentiisi ("Lendovštšina"). Vääskylässä ja Kangaspäässä asui myös äyrämöisiä. Hevaan inkerikoilta kerättiin 1800-luvulla runsaasti kansanrunoutta.


title: Hevaa

text: Ruotsin vallattua Inkerin Hevaaseen perustettiin luterilainen seurakunta, joka mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1640. Vuoteen 1644 saakka sillä oli yhteinen kirkkoherra Uuden-Puuran kanssa. 1700-luvun alusta lähtien seutu kuului Kaprion luterilaiseen seurakuntaan. Hevaan luterilaisilla oli rukoushuone Ojankylässä.


title: Hevaa

text: Vuonna 1788 Hevaaseen rakennettiin Neitsyt Marian ilmestykselle omistettu ortodoksikirkko. Hevaanjoen ja Suomenlahden rantakylissä asuneista seurakuntalaisista oli inkerikkojen lisäksi viidesosa tilanomistajien seudulle siirtämiä venäläisiä. Kirkonkylän talonpojat olivat sen vieressä sijainneen kartanon maaorjia. Vuonna 1862 kylässä oli 53 taloa ja 231 asukasta.


title: Hevaa

text: Vuonna 1899 Hevaasta tuli volostin keskus. Kylässä oli semstvon koulu, kansankirjasto ja lukusali. Puinen ortodoksikirkko korvattiin kivikirkolla vuonna 1917. Neuvostoaikana se toimi sairaalana.


title: Hevaa

text: Venäjän vallankumouksen jälkeen Hevaa toimi kyläneuvoston keskuksena. Vuonna 1960 se liitettiin Uustian kyläneuvostoon. Lentiisi ja Murto yhdistettiin Hevaan kylään vuonna 1973. Vuodesta 1974 lähtien se kuului Harmaalan kyläneuvostoon.


title: Hevaa

text: Hevaan kautta kulkee Yhinmäen ja Sosnovyi Borin välinen asfaltoitu maantie. Kylästä on linja-autoyhteydet Lepäsiin, Sosnovyi Boriin ja Pietariin. Lähistöllä on entisiä kalanviljelyaltaita, joille suunnitellaan uutta käyttöä.


title: Hevaa

text: Kylän kesäasukkaiden määräksi arvioidaan noin 450 henkeä. Sen ympärillä on kolme puutarhapalsta-aluetta, joissa asuu arviolta yli tuhat lomanviettäjää. Palveluihin kuuluvat kulttuuritalo, lääkintäasema ja kauppa.


title: Kalligrafia

text: Kalligrafia eli korutekstaus tai kaunokirjoitustaide (muinaiskreikan sanasta ’kaunokirjoitus’ < ’kauneus’ ja ’kirjoittaa’) on kauniin käsinkirjoittamisen taiteenala. Kalligrafian harjoittaja on "kalligrafi".


title: Kalligrafia

text: Itämaisessa kulttuurissa, erityisesti Kiinan taiteessa ja Japanissa, kalligrafiaa on aina arvostettu suuresti – yhtä paljon kuin maalaustaidetta. Myös islamilaisessa taiteessa kalligrafialla on ollut suuri merkitys. Näillä alueilla kalligrafia on ollut osa jokapäiväistä kulttuuria ja yleissivistystä. Länsimaissa kalligrafian merkitys ei ole keskiajan uskonnollisia kirjoituksia lukuun ottamatta ollut yhtä suuri.


title: Kalligrafia

text: Kalligrafi tarvitsee hyvän työympäristön, kynän tai siveltimen, väriä sekä paperia. Perustarvikkeita ovat myös lyijykynä, pyyhekumi ja viivain.


title: Kalligrafia

text:
Työtasoksi ihanteellinen on vähintään A2-kokoinen piirustuslauta, jonka voi kallistaa 40–60 asteen kulmaan. Tällöin kirjoittava käsi voi levätä alustalla ja työ saadaan lähelle silmien korkeutta. Kirjoittavan käden alla voi pitää suojapaperia. Istuimen tulee olla oikealla korkeudella lattiaan ja työtasoon nähden, jotta istuma-asento on rento. Valon pitää olla riittävä, mutta ei häikäisevä. Valon suunta on yläviistosta ja tekijän kätisyydestä riippuen sellainen, että käsi ei varjosta tekstiä.
Kalligrafiassa yleisimmin käytetty kirjoitusväline on tasaterä, joka tuottaa leveitä ja kapeita viivoja vetojen suunnan ja terän asennon mukaisesti. Terä kiinnitetään kynänvarteen. Eri valmistajien terät edellyttävät usein erilaista kirjoitustekniikkaa, sillä niiden leikkaus, jäykkyys ja rakenne eroavat toisistaan. Terä voi olla suora tai viistottu kirjoittajan kätisyyden mukaan. Terän huolellinen puhdistaminen on tärkeää. Siveltimilläkin voi kirjoittaa, ja itämaisessa kalligrafiassa sivellin onkin käytetyin kirjoitusväline. Itämaiset paksut kalligrafiasiveltimet eivät kuitenkaan sovellu länsimaisen kirjaimiston kirjoittamiseen. Myös täytekyniä ja kalligrafeille sopivia huopakyniä käytetään. Kynä tai sivellin kastetaan musteeseen tai tussiin, jotka vaihtelevat peittävyydeltään ja juoksevuudeltaan.


title: Kalligrafia

text: Oikeanlainen paperi on valmiin työn kannalta tärkeä, sillä se luo työlle tunnelman värisävyllään, pintarakenteellaan, paksuudellaan, taipuisuudellaan ja läpinäkyvyydellään. Kalligrafiaan parhaiten sopivat paperit ovat käsityönä pellava- tai puuvillalumpusta valmistettuja. Erityyppiset paperit vaihtelevat imukyvyn ja pinnan karheuden suhteen, ja valinta niiden välillä riippuu usein taiteilijan omista mieltymyksistä.


title: Kalligrafia

text: Kalligrafia on Kiinan taiteenlajeista maalaustaiteen ohella arvostetuin. Kalligrafiaa näkee edelleen kaikkialla Kiinassa, sitä opetetaan koululaisille, alan lehtiä ja oppaita julkaistaan useita, ja kalligrafian tutkimus on oma oppialansa. Kalligrafian ja maalaustaiteen ikiaikainen yhteys perustuu siihen, että kiinalaiset kirjoitusmerkit olivat alun perin kuvamerkkejä. Kumpikin perustuu lisäksi samaan esteettiseen teoriaan, ja ne hyödyntävät myös samoja työvälineitä, sivellintä, tussia ja paperia sekä samaa sivellintekniikkaa. Moni kiinalainen taiteilija onkin ollut samalla sekä taidemaalari että kalligrafi. Kiinalaisista kirjoitustyyleistä kalligrafien suosiossa ovat etenkin kursiivi "xingshu" sekä hyvin vapaamuotoinen ruohokirjoitus "caoshu".


title: Kalligrafia

text: Tärkeää kiinalaisessa kalligrafiassa ovat yksittäisten kirjoitusmerkkien piirrot, rakenne ja painopiste, sekä kokonaissommittelu. Ehdottomia sommittelusääntöjä ei kuitenkaan ole. Kiinalaisiin kalligrafiateoksiin kuuluu oleellisesti taiteilijan sinetti. Kiinalaisen kalligrafin työvälineitä ovat "neljä aarretta": sivellin, paperi, tussi ja tussinhankauskivi.


title: Kalligrafia

text: Japanissa harjoitettiin aluksi kiinalaista kalligrafiaa, mutta japanilaisten omien tavukirjoitusmerkkien kehittämisen jälkeen japanilainen kalligrafia kehittyi itsenäiseksi kalligrafian suunnaksi. Kalligrafia "shodō" eroaa japanin kielen koulukirjoittamisesta "shūji".


title: Kalligrafia

text: Arabialaista kalligrafiaa käytetään paljon islamilaisen maailman arkkitehtuurissa, koristelussa ja kolikoissa. Kalligrafia on noussut keskeiseen asemaan, koska ihmisten piirtäminen on nähty islamissa epäjumalien palvontana. Arabialaisessa kirjaimistossa on monia koristeellisia kirjoitustyylejä, joita on hyödynnetty eri aikoina ja eri tarkoituksiin, kuten kuufalainen kirjoitus, "thuluth", "naskh", "tal’iq", "nasta’liq", "maghribi", "diwani" ja "riq’a".


title: Kalligrafia

text: Euroopan kalligrafian tunnettuja esimerkkejä ovat munkkien laatimat uskonnolliset, yleensä Raamatun tekstit. Yksi tunnetuimmista läntisen maailman kalligrafian esimerkeistä on Kellsin kirja, keskiaikainen evankeliumikäsikirjoitus, joka on esillä Dublinin Trinity Collegessa Irlannissa. Nykykalligrafeista esimerkiksi Denis Brownin monissa töissä näkyy vaikutteita Kellsin kirjasta. Suurimpana länsimaisen kalligrafian kehittäjänä 1900-luvulla pidetään englantilaista Edward Johnstonia.


title: Taidegrafiikka

text:
Taidegrafiikka on kuvataiteen laji, jossa tehdään taidetta käyttämällä erilaisia painotekniikoita. Lopputulosta sanotaan vedokseksi. Grafiikka-nimitys tulee kreikan "grafein"-sanasta, joka tarkoittaa suomeksi kaivertaa, piirustaa, kirjoittaa.
Ensin taiteilija valmistaa painolevyn, jolle painoväri levitetään. Painolevyltä taiteilija vedostaa varsinaisen teoksen paperille tai muulle alustalle. Vedostamiseen käytetään tavallisesti prässiä. Yhdestä laatasta voidaan tehdään useita vedoksia, jotka numeroidaan. Taiteilija myös vahvistaa signeerauksellaan jokaisen vedoksen, ja yksittäisiä vedoksia pidetään erillisinä teoksina. Vedoksia voi olla yksi tai jopa useita satoja riippuen käytettävästä tekniikasta ja halutusta vedosmäärästä. Painotyön voi tehdä myös painamiseen erikoistunut taidepainaja.


title: Taidegrafiikka

text: Taidegrafiikan vedoksen alareunassa pitäisi olla taiteilijan käsin merkitseminä seuraavat merkit:Painaminen tehdään useimmiten erityisen grafiikkaprässin avulla, jossa raskas rulla, eräänlainen mankeli puristaa paperin tasaisesti laattaa vasten.


title: Taidegrafiikka

text: Taidegrafiikan tekniikat jaetaan neljään osaan sen mukaan miten painoväri kuvioidaan painolaatalle: kohopaino, syväpaino, laakapaino (litografia) ja silkkipaino (serigrafia). Näitä menetelmiä voidaan myös yhdistää. Samalle laatalle voidaan tehdä esimerkiksi ääriviivat etsaamalla ja sävypintoja akvatintalla. Samalle paperille voidaan myös painaa usealla laatalla eri värisävyjä.


title: Taidegrafiikka

text: Monotypia on teknisesti yksinkertaisin taidegrafiikan muoto, jossa tasaiselle laatalle tai lasilevylle maalatusta tai telatusta kuvasta saadaan painettua ainoastaan yksi ainutkertainen vedos.


title: Taidegrafiikka

text: Puupiirros tunnettiin jo 800-luvulla Kiinassa ja sitä pidetään vanhimpana grafiikan menetelmänä. Siinä taiteilija kaivertaa puulevyyn kuopalle kaikki kohdat joista haluaa valkoisia, hankaa pintaan mustetta ja painaa sen paperille. Tätä sanotaan kohopainomenetelmäksi, koska muste on laatan koholla olevissa osissa.


title: Taidegrafiikka

text:
Puulevyn sijasta linoleikkauksessa käytetään linoleumia. Linoleumia on helpompi työstää, mutta siinä ei ole puulle ominaista pintarakennetta.
Metalligrafiikka on yleisnimitys kaikille syväpainomenetelmille (). Sana tulee laattamateriaalista, jona käytetään jotain metallia, tavallisesti kuparia.


title: Taidegrafiikka

text: Kuivaneula on yksinkertaisin syväpainomenetelmä. Siinä kuparilevyyn raaputetaan haluttu piirros teräsneulalla. Tahnamaista painoväriä hangataan levyyn ja levyn pinta pyyhitään puhtaaksi. Väri jää piirroksen uriin, ja se voidaan painaa siitä kostutettuun paperiin prässin avulla. Outi Heiskanen on tunnettu kuivaneulagrafiikan tekijä.


title: Taidegrafiikka

text: Etsaus eli viivasyövytys on syväpainomenetelmistä tunnetuin. Siinä urat tehdään hapolla syövyttämällä. Kuparilevyn pinta suojataan ensin vahalla (pehmeäpohja tai kovapohja; suojamassasta riippuen), vaha raaputetaan pois viivakohdista (esim. pyöreäkärkisellä kynällä, virkkuukoukulla tai vaikka ompeluun tarkoitetulla parsinneulalla), ja levyä syövytetään happoliuoksessa niin, että metalliin jää urat.


title: Taidegrafiikka

text: Akvatintassa painolaatan pinta peitetään ensin hienojakeisella hartsipölyllä (hyvin myrkyllistä, oltava suojanaamari, -käsineet ja -vaatteet; työ on tehtävä eristetyssä huoneessa, jossa on hyvä tuuletus). Laatan voi käsitellä myös vähemmän myrkyllisillä aineilla. Laatan voi suihkuttaa nestemäisellä, mustemaisella Akvatinta-seoksella esim. suihkepullolla tai retussiruiskulla ja kompressorilla tuuletuskaapissa. Pintaan on tarkoitus joka tapauksessa jäädä lumisademainen pisarapilvi. Levitetyn aineen annetaan kuivua hyvin. Sen jälkeen peitetään laatan eri osia suojalakalla, ja syövytetään vaiheittain niin, että ne piirroksen kohdat joihin halutaan tummimmat sävyt, ovat pisimpään ilman lakkaa. Hartsijyvästen/akvatintan kohdalle jäävät pisteet jäävät koholleen, pitävät painopaperin sileänä ja antavat akvatintayölle sen ominaisen rakeisen ulkonäön. Väinö Rouvinen on tunnettu akvatintaa käyttävä graafikko.


title: Taidegrafiikka

text: Mezzotintassa laatan pinta rouhitaan ensin tasaisen karheaksi, ja vaaleammat alueet siloitetaan viilaamalla. Jälki muistuttaa pastelliliitujen jälkeä. Mezzotintatöissä on kuvataiteen samettisin musta sävy. Frans Toikkanen oli tunnettu Mezzotintan tekijä.


title: Taidegrafiikka

text: Carborundum on syväpainomenetelmä, jossa laattaa ei syövytetä tai kaiverreta, vaan kuva-aihe maalataan laatalle liiman ja carborundum-hiekan sekoituksella. Tekniikka keksittiin Yhdysvalloissa 1937 ja sitä kehitettiin Ranskassa 1960-luvulla. Suomessa se on yleistynyt taidegrafiikkaan 1980-luvun lopulla. Tuloksena saadaan usein uhkean maalauksellista jälkeä.


title: Taidegrafiikka

text: Litografia perustuu veden ja öljyn hylkimisreaktioon. Vahaliidulla piirretään kivilaatalle, jota sitten käsitellään niin että muste tarttuu vain piirustuksen kohdalle.


title: Taidegrafiikka

text: Serigrafiassa käytetään painopintana pingotettua seulakangasta, joka nykyään valmistetaan yleensä polyesteristä. Painoväri painetaan seulakankaan avoimien kohtien läpi painettavalle materiaalille kumisella tai muovisella raakelilla. Andy Warhol ja useat muut 1960-luvun pop-taiteilijat käyttivät töissään serigrafiaa.


title: Taidegrafiikka

text: Jokainen vedos numeroidaan. Vedoksen numeron lisäksi sarjan koko vedosmäärä merkitään yleensä vasempaan alareunaan muodossa 5/20.


title: Taidegrafiikka

text: Taiteilija signeeraa nimensä jokaisen kappaleen oikeaan alareunaan.


title: Taidegrafiikka

text: Vedosmerkintöjä voivat olla seuraavat.


title: Taidegrafiikka

text: Tpl'a () tarkoittaa, että grafiikanlehti on taiteilijan itsensä vedostama. Se kirjoitetaan yleensä vasempaan alareunaan vedosnumeron jommallekummalle puolelle.


title: Taidegrafiikka

text: E.v. () tarkoittaa, että vedossarja on vaihteleva. Tällaisen sarjan vedokset poikkeavat toisistaan esimerkiksi väreiltään, tai niissä on käytetty yksilöllisiä työvaiheita variaatioiden aikaansaamiseksi.


title: Taidegrafiikka

text: H. C. () tarkoittaa myynnin ulkopuolella. Ne ovat yksityiseen käyttöön tehtyjä, eivät myyntiin tarkoitettuja. Näitä vedoksia voi olla varsinaisen sarjan lisäksi muutamia.


title: Paleografia

text: Paleografialla tarkoitetaan vanhoihin käsialoihin kohdistuvaa tieteellistä tutkimusta, joka kuuluu tekstuaalitieteisiin. Se on yhtä lailla kielitieteilijöiden kuin historioitsijoiden kannalta tärkeä aputiede.


title: Paleografia

text: Paleografia auttaa lukemaan entisaikoina kirjoitettuja tekstejä, ajoittamaan sekä paikallistamaan ne. Paleografia jakautuu eri alalajeihin käytetyn kirjaimiston mukaan: voidaan puhua esimerkiksi latinalaisesta, kreikkalaisesta, arabialaisesta, kyrillisestä paleografiasta.


title: Lomonosov

text: Lomonosov () on Pietariin kuuluva kaupunki Venäjällä. Se sijaitsee Suomenlahden etelärannalla 40 kilometriä Pietarin keskustasta länteen. Hallinnollisesti Lomonosov on Pietarhovin piiriin kuuluva kunta (vuodesta 2003 lähtien, aikaisemmin se muodosti erillisen Lomonosovin piirin). Se on myös Leningradin alueen Lomonosovin piirin hallinnollinen keskus, vaikka ei itse kuulu sen yhteyteen. Asukkaita on 42 500 henkeä (vuonna 2010).


title: Lomonosov

text: Paikkakunnan vanhin suomenkielinen nimi lienee Kaarosta sen läpi virtaavan samannimisen joen () mukaan. 1700-luvun alussa paikalle rakennettiin "Oranienbaumin" () palatsi, joka sai nimensä ruhtinas Aleksandr Menšikovin appelsiinipuutarhasta. Paikalliset venäläiset väänsivät nimen muotoon "Rambov" (), josta syntyi suomalainen nimitys Rampova. Vuonna 1948 Oranienbaum sai nimen "Lomonosov" 1700-luvulla eläneen venäläisen tiedemiehen Mihail Lomonosovin mukaan.


title: Lomonosov

text: 1700-luvun alussa Pietari I lahjoitti seudun ruhtinas Aleksandr Menšikoville, jonka aikana ryhdyttiin rakentamaan Oranienbaumin palatsi- ja puistoaluetta. Vuonna 1727 Oranienbaum siirtyi valtiolle, ja vuosina 1743–1761 se oli tulevan keisarin Pietari III:n residenssi. Vuosina 1780–1796 ja 1802–1848 Oranienbaum oli Pietarin läänin samannimisen kihlakunnan keskus. Vuosina 1831–1917 sen palatsit toimivat suuriruhtinas Mihail Pavlovitšin ja hänen jälkeläistensä kesäasuntona. 1800-luvulla seudulle syntyi pietarilaisten huvila-asutusta. Ensimmäisen maailmansodan aikana kaupungissa oli suuri varuskunta, jonka kapina ratkaisi Venäjän helmikuun vallankumouksen lopputuloksen. Vuonna 1918 Oranienbaumin palatsit muutettiin museoksi. Toisessa maailmansodan aikana saksalaiset etenivät Suomenlahdelle kaupungin itä- ja länsipuolitse, mutta neuvostojoukot pitivät hallussaan Oranienbaumin sillanpääaseman.


title: Lomonosov

text: Oranienbaumin palatsi- ja puistoalueen vanhin rakennus on vuosina 1710–1727 rakennettu barokkityylinen Suuri palatsi (arkkitehdit Giovanni Fontana, Gottfried Shadel), joka uudistettiin vuosina 1762–1780 (Antonio Rinaldi). Kaarevat käytävät yhdistävät päärakennuksen kahteen kupolikattoiseen paviljonkiin. Palatsin pääportaikko laskeutuu Alapuistoon, jonka keskellä on Suomenlahteen johtava kanava. 1750–1760-luvuilla syntyi Yläpuisto, jonne Rinaldi rakensi Pietari III:n palatsin (1758–1762) sekä Katariina II:n huvilakokonaisuuden, johon kuuluvat mm. Kiinalainen palatsi (1762–1768) ja rokokootyylinen Mäenlaskupaviljonki (1762–1774).


title: Lomonosov

text: Toisen maailmansodan aikana Oranienbaumin palatsialue ei kärsinyt niin suuria vahinkoja kuin muut Pietarin esikaupungit, mutta sodan jälkeen sen annettiin rappeutua. Laajat restaurointityöt aloitettiin 1990-luvulla. Vuonna 2004 restauroinnin rahoittamiseksi perustettiin erityinen säätiö, jonka puheenjohtajina toimivat Pietarin kuvernööri Valentina Matvijenko ja Venäjän entinen talouskehitysministeri German Gref. Vuonna 2006 avattiin säätiön varoin restauroitu Mäenlaskupaviljonki.


title: Lomonosov

text: Oranienbaumin palatsialue on yksi Unescon maailmanperintökohteista.


title: Lomonosov

text: Lomonosoviin kuuluvia historiallisia kaupunginosia ovat Krasnaja eli Troitskaja sloboda, Kronstadtin kalanisto (), Mordvinovka, Olgin Kanal ja Tyrö, jossa sijaitsee 1990-luvulla korjattu Tyrön luterilaisen seurakunnan kirkko. 1960-luvulta lähtien kaupungin eteläosaan on rakennettu laajoja asuinalueita.


title: Lomonosov

text: Kaupungin läpi kulkee Pietarin ja Sosnovyi Borin välinen maantie sekä Pietari–Veimar-rata, jolla on Tyrön, Oranienbaumin (I ja II), Kronstadtin kalaniston ja Bronkan asemat. Pietarin kehätie kulkee Lomonosovin eteläpuolelta Bronkaan, josta se jatkuu edelleen Pietarin suojapatoa pitkin Kronstadtiin. Suunnitteilla on Lomonosovin merisataman laajentaminen.


title: Lomonosov

text:
Kaupungissa on rautatievaunujen laitteita valmistava yritys, kumitehdas, elintarvike- ja sotateollisuutta. Suuri osa asukkaista käy työssä Pietarissa.
Lomonosovin suomalainen ystävyyskaupunki on Maarianhamina.


title: Oranienbaum

text: Oranienbaum voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Wasa

text: Wasa voi tarkoittaa seuraavia:


title: Louisa May Alcott

text: Louisa May Alcott () oli yhdysvaltalainen kirjailija, joka tunnetaan parhaiten nuortenkirjastaan "Pikku naisia".


title: Louisa May Alcott

text: Louisa May Alcott syntyi Germantownissa (nykyisin osa Philadelphiaa). Hänen vanhempansa olivat Abigail May Alcott ja Bronson Alcott. Hän oli toinen neljästä tyttärestä. Alcottin lapsuudessa perhe muutti myöhemmin Bostoniin ja sieltä Concordin kaupunkiin.


title: Louisa May Alcott

text:
Louisan isä Bronson Alcott kuului Uuden-Englannin transsendentalisteihin. Tämä oli Yhdysvalloissa 1800-luvulla vaikuttanut kulttuurinen suuntaus, johon liittyi muun muassa luonnonmystiikka, intuitio ja auktoriteeteista vapaa uskonto. Hän oli idealistinen opettaja, joka sovelsi transsendentalismia kasvatusopin teorioissaan. Perheen ystäviin kuului muita saman maailmankatsomuksen omaavia intellektuelleja, kuten kirjailijat Henry Thoreau, Ralph Waldo Emerson ja Nathaniel Hawthorne. Louisa kasvoi tässä henkevässä ympäristössä, hänen isänsä toimiessa hänen opettajanaan. Vapaamielinen kasvuilmapiiri sai hänet jo nuorena kiinnostumaan yhteiskuntatieteistä, kirjallisuudesta ja kasvatusopista. Alcottista tuli myös myöhemmällä iällä aktiivinen naisasianainen ja naisten äänioikeuden puolesta taistelija.
Yhdysvaltain sisällissodan aikana Alcott työskenteli vapaaehtoisena sairaanhoitajana sotilassairaalassa Washingtonissa. Siellä hän sairastui lavantautiin, josta hän ei koskaan täysin toipunut. Alcott kokosi sotilassairaalasta lähettämistä kirjeistään kirjan "Hospital Sketches", joka ilmestyi vuonna 1863.


title: Louisa May Alcott

text:
Alcott alkoi jo nuorena kirjoittaa tarinoita ja runoja. Hän julkaisi myös lehdissä romanttisia jatkokertomuksia. Ansioillaan hän auttoi rahallisesti epäkäytännöllistä isäänsä, joka epäonnistui kerta toisensa jälkeen yrityksissään perustaa oma koulu transsendentalismin utopistisessa hengessä.
Vuosi 1868 oli käännekohta Alcottin kirjallisella uralla. Tällöin ilmestyi hänen kuuluisin teoksensa "Pikku naisia" ja seuraavana vuonna sen jatko-osa "Viimevuotiset ystävämme". Kirja syntyi tilaustyönä, taloudellisesta pakosta, mutta se sai pian suuren suosion ja sillä oli valtava kaupallinen menestys. Alcottin saatua monet kerrat kustantajilta kieltävän vastauksen eräs heistä sanoi Alcotille, että jos tämä kirjoittaa tyttökirjan, hän lupaa julkaista sen. Poikamainen Louisa tuskaili äidilleen, että miten hän voisi kirjoittaa tyttökirjan, kun ei tuntenut muita tyttöjä kuin ”meidän tytöt”, jolloin Abigail-äiti vastasikin hänelle: ”No kirjoita sitten meidän tytöistä!” Niinpä kirja perustuu suureksi osaksi Alcottin omiin lapsuuden kokemuksiin ja häneen itseensä sekä hänen kolmeen sisareensa.


title: Louisa May Alcott

text:
"Pikku naisten" menestys sai Alcottin jatkamaan tyttöromaanien kirjoittamista. Kirja sai pian jatkoa kirjoista "Pikku miehiä" (1871) ja "Plumfieldin pojat" (1886), jotka kerovat Jo'n perustamasta poikakoulusta ja sen oppilaista. Muita Alcottin samanhenkisiä koko maailman rakastamia tyttökirjoja ovat muun muassa "Tytöistä parhain" (1870), "Kahdeksan serkusta" (1874) ja "Kun ruusu puhkeaa" (1876). Alcott tunnetaan nykyisin parhaiten näistä klassisista nuortenkirjoista, joista on tehty lukemattomia filmiversioita ja jotka kaikki kuvaavat perhe-elämää viktoriaanisessa Amerikassa hieman moralisoivasti, mutta samalla tarkkanäköisesti ja lämpimästi.
Louisa May Alcott kuoli Bostonissa 55-vuotiaana vuonna 1888.


title: Louisa May Alcott

text: "Pikku naisia" kertoo neljästä Marchin sisaruksesta nimeltä Meg, Jo, Beth ja Amy, jotka elävät rakastavan äitinsä kanssa vaatimattomissa oloissa, hiljaisessa pikkukaupungissa Massachusettsissä. Perheen isä on sotilaspappina sisällissodan rintamalla. Tytöt ovat kaikki neljä erilaisia luonteeltaan: Meg, vanhin on kiltti ja äidillinen, Jo, joka on Louisan oma nuoruudenkuva, on poikamainen ja vallaton, mutta rakastaa kirjoittamista, Beth on ujo ja musikaalinen, ja Amy nuorin, sievä, turhamainen ja taiteellinen. Romaanin jatko-osassa, kirjassa "Viimevuotiset ystävämme", tytöt kasvavat nuoriksi naisiksi ja avioituvat vuoron perään. Beth kuolee tulirokkoon. Jo avioituu iäkkäämmän saksalaisen professorin kanssa ja he perustavat poikien sisäoppilaitoksen.


title: Louisa May Alcott

text: Feminististen kriitikkojen tulkinnan mukaan Jo'n päätös merkitsee itsensä kieltämistä ja taantumusta. Alcott kirjoitti ystävälleen Jo'n avioitumisesta, että Jo'n olisi pitänyt jäädä naimattomaksi kirjailijaksi. Niin moni innokas nuori nainen kuitenkin kirjoitti Alcottille ja vaati, että Jo'n pitäisi naida Laurie tai joku, joten Alcott ei uskaltanut kieltäytyä. Niinpä hän piruuttaan kirjoitti Jo'lle kummallisen avioparin (”"out of perversity [I] went and made a funny match for her"”).


title: Louisa May Alcott

text: Alcottia pidetään yleensä lasten- tai nuortenkirjailijana, mutta hän julkaisi myös jännityskirjoja ja melodramaattisia rakkauskertomuksia salanimellä A. N. Barnard. Näissä kirjoissa vilisee kostonhimoisia sankarittaria, mielisairaita ja oopiumin orjia, ja niiden tunnelma eroaa täysin hänen paremmin tunnettujen romaaniensa kotoisasta ilmapiiristä. Niitä on julkaistu suomeksi kokoelmassa "Naamion takana" vuonna 2006.


title: Louisa May Alcott

text: Alcottin vanhoja suomennoksia on julkaistu toisen maailmansodan jälkeen huomattavasti lyhennettyinä laitoksina. Uudet 2000-luvun suomennokset ovat lyhentämättömiä. Kommentoidessaan poistoja Alcott-suomentaja Inkeri Koskinen on piikikkäästi viitannut Alcottin lukijoiden oletettuun sivistymättömyyteen: ”…naiskirjailijoita koskeva keskustelu on lyhennetty pois myöhemmistä, korjatuista suomennoksista Plumfieldin pojista. Tyttökirjojen lukijoiden ei ehkä enää oleteta tuntevan George Eliotia tai edes Charlotte Brontëa.”


title: Louisa May Alcott

text: Alcottin suomennettuja teoksia:


title: Stiklestadin taistelu

text: Stiklestadin taistelu on yksi Norjan historian tunnetuimpia, sillä Norjan kuningas Olavi Pyhä kaatui sen aikana yrittäessään vallata maansa takaisin kapinallisilta.


title: Stiklestadin taistelu

text: Olavi Pyhä käännytti valtaan noustuaan koko maan kristinuskoon jonka seurauksena etenkin maan talonpoikaisväestö kääntyi häntä vastaan. Talonpojat antoivat tukensa Tanskan kuninkaalle Knuut Suurelle, joka lähetti 50 laivaa ja sotajoukot Norjaa valloittamaan vuonna 1028. Olavi joutui pakenemaan, mutta palasi vuonna 1030 yrittämään valloittaa kuningaskuntansa takaisin. Olavi kohtasi vihollisensa Verdalenin laaksossa Stiklestadissa ja kaatui taistelussa 29. heinäkuuta 1030.


title: Luettelo Hockey Hall of Famen jäsenistä

text: Tämä on luettelo Hockey Hall of Famen jäsenistä aakkosjärjestyksessä.


title: Luettelo Hockey Hall of Famen jäsenistä

text:
Siirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y ZSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y ZSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y ZSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y ZSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y ZSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y ZSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y ZSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y ZSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y ZSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y ZSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y ZSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y ZSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y ZSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y ZSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y ZSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y ZSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y ZSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y ZSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y ZSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y ZSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y ZSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y ZSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y ZSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y ZSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y ZSiirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z


title: Vaara-Suomi

text: Vaara-Suomi on Ylä-Savon, Koillis-Savon, Pohjois-Karjalan, Kainuun ja Koillismaan seutu Itä-ja Pohjois-Suomessa. Nimensä tienoo on saanut alueen vaaraseudun mukaan. Kuusamosta Ilomantsiin ulottuva alue on soiden, vaarojen ja erämaavesistöjen luonnehtimaa karua maisemaa. Savon puolella vaara-alue alkaa Nilsiän korkeudelta, jonka suurimpiin vaaroihin lukeutuu myös Tahko. Alueella käy vuosittain noin miljoona turistia. Harvaan asutun seudun tärkeimmäksi elinkeinoksi onkin pikkuhiljaa nousemassa matkailu.


title: Vaara-Suomi

text: Eteläisessä Vaara-Suomessa on Järvi-Suomen maisemia vesistöineen, ja pohjoisessa on jo melkein tunturin korkuisia vaaroja, kuten Rukatunturi, joka on nimestään huolimatta tieteellisesti luokiteltu vaaraksi. Alue on vaarojen muodostamaa ylänköä. Talvet ovat runsaslumisia: vuodessa satavasta vedestä noin puolet tulee lumena. Alueella on usein tykkylunta, ilman kosteudesta johtuen puihin kiteytynyttä lunta. Vaara-Suomesta poikittainen keskiosa kuuluu Maanselän vedenjakajaseutuun.