title: PC-BSD

text: PC-BSD on FreeBSD-pohjainen käyttöjärjestelmä, jonka tarkoitus on tehdä FreeBSD:n käyttö aloittelijalle helpommaksi. FreeBSD:n alkuperäinen asennusohjelma on vaihdettu helppokäyttöisempään, ja PC-BSD käyttää omaa paketinhallintajärjestelmäänsä. Työpöytäympäristönä toimii oletusarvoisesti KDE. PC-BSD:n valikkojärjestelmä ja sovellusvalikoima on pyritty laatimaan helpoksi, arkikäyttöön sopivaksi ja kattavaksi. PC-BSD vaatii melko uutta konetta. PC-BSD vaatii vähintään 1 GB RAM-muistia. Sille suositellaan kuitenkin 4GB RAM:ia.


title: Priscus Attalus

text: Priscus Attalus oli roomalainen aristokraatti, joka julistettiin Länsi-Rooman keisariksi kahteen kertaan. Attalus oli syntyjään kreikkalainen, mutta muutti Roomaan Valentinianus I:n aikana. Hän ei vielä tuolloin ollut kääntynyt kristityksi. Hän toimi muun muassa prefektinä Honoriuksen aikana vuonna 409. Kun Alarik valtasi Rooman samana vuonna, julisti hän Attaluksen keisariksi. Attaluksen valta oli täysin olematon, eikä häntä tunnustettu keisariksi missään Italian ulkopuolella. Attalus antoi myös areiolaisen piispan kastaa itsensä. Vuonna 410 Attalus ja Alarik hyökkäsivät Honoriusta vastaan Ravennassa. Honorius olisi jakanut vallan Attaluksen kanssa mutta tämä ei suostunut. Lopulta Attalus ja Alarik riitaantuivat ja Alarik riisti Attalukselta keisariuden.


title: Priscus Attalus

text: Attalus seurasi goottien mukana Galliaan. Kun Honoriuksen kenraali Constantius hyökkäsi gootteja vastaan julisti heidän uusi johtajansa Ataulf Attaluksen jälleen keisariksi vuonna 414. Constantiuksen joukot saivat kuitenkin Attaluksen vangiksi vuonna 415. Hänet silvottiin ja lähetettiin maanpakoon Lipari-saarille vuonna 416.


title: Bofors

text: AB Bofors oli valimo, tykkivalmistaja ja aseteollisuusyritys Karlskogassa, Ruotsissa. Yhtiö perustettiin 1873, mutta se juontuu jauhintehtaasta "Boofors" (perustettu 1646).


title: Bofors

text: Boforsin tunnetuin omistaja oli Alfred Nobel, joka omisti tehtaan vuodesta 1894 kuolemaansa joulukuussa 1896 saakka. Hän oli avainasemassa, kun metalliyrityksestä tehtiin moderni tykkienvalmistaja ja kemianteollisuuden yritys.


title: Bofors

text: Vuonna 1999 ruotsalainen lentokone- ja aseteollisuusyhtiö Saab AB osti niin ikään ruotsalaisen Celsius-yhtymän, jonka mukana siirtyi myös sen tytäryhtiö Bofors Saabin omistukseen. Vuonna 2000 yhdysvaltalainen United Defense Industries osti Boforsin tykkituotannon, ohjustuotannon jäädessä Saabin omistukseen. Nykyään Boforsin toimintaa jatkavat Saabin omistama "Saab Bofors Dynamics AB" ja "BAE Systems Bofors AB", jonka omistaa BAE Systems sen ostettua United Defensen tytäryhtiöineen keväällä 2005.


title: Bofors

text: Viime vuosina Boforsin maine Ruotsissa on tahriintunut epäilyttävien kauppojensa takia, joista tunnetuin tapaus on ollut intialaisten poliitikkojen lahjomiset vuonna 1986 tehtyjen tykkikauppojen yhteydessä.


title: Vesirokkorokote

text: Vesirokkorokote on vesirokon torjumiseen tarkoitettu rokote. Rokote sisältää elävää varicella zoster -virusta. Suomen kansallisen rokotusohjelman vesirokkorokotukset alkoivat 1.9.2017, josta alkaen rokotetta on tarjottu maksutta kaikille niille 1,5–11-vuotiaille, jotka eivät ole sairastaneet vesirokkoa. Ennen 1.9.2017 rokote ei ole kuulunut Suomessa maksutta tarjottaviin rokotteisiin vaan on ollut hankittavissa apteekista. Pienten lasten vereen ilmestyy varicella-zostervirusvasta-aineita jo yhden vesirokkorokoteannoksen jälkeen. Aikuisina ja yli murrosikäisinä rokotetuista noin 90 %:lle kehittyy vasta-aineita yhden ja lähes 100 %:lle kahden rokotuskerran jälkeen.


title: Vesirokkorokote

text: Rokotus suojaa vaikealta vesirokolta ja lieventää taudin oireita, mikäli rokotettu henkilö sairastuu.


title: Eljas Erkko

text: Juho Eljas Erkko (1. kesäkuuta 1895 Helsinki – 20. helmikuuta 1965 Helsinki) oli suomalainen poliitikko ja sanomalehtimies. Eljas Erkon äiti oli venäläistämistä vastustanut aktivisti Maissi Erkko, isä poliitikko ja sanomalehtiyrittäjä Eero Erkko ja setä runoilija J. H. Erkko. Eljas Erkon puoliso oli brittiläissyntyinen Violet Erkko (o.s. Sutcliffe, 1897–1990). Heidän poikansa oli sanomalehtimies Aatos Erkko. Heidän tyttärensä Patricia avioitui suurlähettiläs Rafael Seppälän kanssa.


title: Eljas Erkko

text: Erkko kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1914. Suomen sisällissodan aikana Erkko opiskeli Vimpelin sotakoulussa ja toimi sodan aikana opettajana Vöyrin sotakoulussa ja yleisesikunnan upseerina valkoisten 1. divisioonan esikunnassa. Erkko osallistui muun muassa Ruoveden taisteluihin.


title: Eljas Erkko

text: Sisällissodan jälkeen Erkko toimi ensin Kauppa- ja teollisuuskommissionin sihteerinä vuonna 1919 ja sittemmin useissa tehtävissä ulkoasiainhallinnossa, muun muassa attaseana Suomen Pariisin suurlähetystössä ja lähetystösihteerinä Tallinnassa ja Lontoossa. Hän valmistui Helsingin yliopistosta molempain oikeuksien kandidaatiksi vuonna 1922.


title: Eljas Erkko

text: Kesällä 1927 Eljas Erkko meni Helsingin Sanomien palvelukseen ensin toimittajana. Lokakuussa samana vuonna hänen isänsä, päätoimittaja Eero Erkko kuoli ja Eljas Erkosta tuli toinen lehden päätoimittajista. Hänen vastuualueenaan olivat ulkomaat ja talous. Vähän myöhemmin lehden osake-enemmistö siirtyi Erkon suvulle ja Erkosta tuli myös lehden kustantajan, Sanoma Osakeyhtiön toimitusjohtaja. Vuonna 1931 Erkosta tuli Helsingin Sanomien ainoa päätoimittaja, missä tehtävässä hän toimi ulkoministeriksi tulemiseensa asti vuonna 1938. Hän oli perustamassa Ilta-Sanomia 1932 ja toimi senkin päätoimittajana vuoteen 1938. Sanoma Osakeyhtiön toimitusjohtajana Erkko toimi kuolemaansa asti.


title: Eljas Erkko

text: Edistyspuoluetta edustanut Erkko valittiin eduskuntaan vuonna 1933 Uudenmaan läänin vaalipiiristä. Erkon kausi kansanedustajana päättyi vuonna 1936. Jo ennen kansanedustajakauttaan Erkko toimi ensin salkuttomana ministerinä ja myöhemmin toisena sisäasiainministerinä Sunilan toisessa hallituksessa vuonna 1932. Presidentin valitsijamiehenä Erkko oli neljästi vuosina 1931, 1937, 1940 ja 1943.


title: Eljas Erkko

text:
Ennen talvisotaa vuosina 1938–1939 Erkko toimi Cajanderin kolmannessa hallituksessa ulkoministerinä neuvoteltaessa Neuvostoliiton kanssa aluevaihdoista Karjalankannaksella ja Itä-Karjalassa. Erkko suostui ulkoministeriksi vain sillä ehdolla, että hän saisi hoitaa ikään kuin urakkana koko ulkopolitiikan. Vaikka valtioneuvostossa oli ulkoasiainvaliokunta, Erkko ei sietänyt kenenkään toisen ministerin puuttumista ulkopoliittisiin asioihin. Syksyn 1939 neuvottelujen aikana Erkko katsoi Neuvostoliiton bluffaavan, eikä uskaltavan ryhtyä avoimeen sotaan. J. K. Paasikivi, joka kannatti myönnytyksiä suhteessa Moskovan vaatimuksiin, kutsui sotaa ”Erkon sodaksi”.
Erkko kirjasi 26. lokakuuta 1939 asiakirjoihinsa näkemyksen, jossa hän katsoi Neuvostoliiton ”diktatuurimaille ominaisella politiikallaan tähtäävän ensin rajoitettuihin päämääriin saadakseen siten asemansa paremmaksi esittää uusia vaatimuksia”. ”Kun meillä on tämä selvänä edessä, ei meillä ole muuta edessä kuin ottaa tarkka tiukka kanta ja määrätä se raja, jonka yli ei mennä”, Erkko kirjoitti luottaen silti siihen, ettei Neuvostoliitto halua konfliktin muuttuvan sodaksi.


title: Eljas Erkko

text: Erkko ei katunut taipumatonta linjaansa, vaikka sota sitten pian syttyikin. Talvisodan päättymispäivänä hän totesi Väinö Tannerille, että alueiden luovuttaminen taisteluitta ”olisi vienyt meidät perikatoon”.


title: Eljas Erkko

text: Vuosina 1939–1940 Erkko toimi Suomen asiainhoitajana Tukholmassa. Jatkosodan alkuvaiheissa Erkko toimi Kotijoukkojen esikunnan sotavankitoimiston päällikkönä kesään 1942 asti. Hänet ylennettiin kapteeniksi vuonna 1941. Toimistaan tässä tehtävässä Erkko sai syytteen sotaylioikeudessa vuonna 1946, mutta syyte hylättiin.


title: Eljas Erkko

text: Sotien jälkeen Erkko keskittyi lehtityöhön ja liike-elämään. Hän toimi Sanoma Osakeyhtiön toimitusjohtajan ja hallituksen puheenjohtajan tehtävien lisäksi lukuisten muiden yritysten ja järjestöjen, kuten Kansallis-Osake-Pankin, Suomalais-Amerikkalaisen yhdistyksen, Rautatiekirjakaupan, Suomen Tietotoimiston ja Suomen IBM:n, hallituksissa ja hallintoneuvostoissa.


title: Eljas Erkko

text: Eljas Erkko sai erikoislähettilään ja täysivaltaisen ministerin arvonimen vuonna 1957.


title: Ytterbium

text: Ytterbium () on alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Yb. Aineen eristi sveitsiläinen Jean Charles Galissard de Marignac vuonna 1878. Se sai nimensä ruotsalaisen Ytterbyn kylän mukaan. Ytterbium kuuluu harvinaisiin maametalleihin, tarkemmin lantanoideihin ja jaksollisen järjestelmän 3. sivuryhmään. Se on kiiltävä, hopeanvalkea ja pehmeä metalli.


title: Ytterbium

text: Harvinaisella ytterbiumilla ei juuri ole kaupallisia käyttötarkoituksia sen korkean hinnan ja vaikean hyödyntämisen takia. Sitä voidaan käyttää teräksen ominaisuuksien parantamiseen ja muissa metalliseoksissa.


title: Ytterbium

text: Ytterbiumin löysi Geneven yliopistossa työskennellyt sveitsiläinen Jean Charles Galissard de Marignac vuonna 1878. Hän kuumensi epäpuhdasta erbiumnitraattia, kunnes se hajosi ja jäännökset muodostivat veden kanssa kaksi oksidia: erbiumoksidin ("erbia") ja ytterbiumoksidin, jota hän kutsui nimellä "ytterbia". Myös itävaltalainen mineralogi, paroni Carl Auer von Welsbach valmisti ytterbiumoksidia samoihin aikoihin, ja hän kutsui löytämäänsä ainetta nimellä "aldebaranium". Vuonna 1907 ranskalainen kemisti Georges Urbain erotti Galissard de Marignacin "ytterbian" kahdeksi aineeksi, joita hän kutsui nimillä "neo-ytterbium" ja "lutecium". Nämä alkuaineet nimettiin myöhemmin ytterbiumiksi ja lutetiumiksi.


title: Ytterbium

text: Metallista ytterbiumia valmistettiin vuonna 1937 kuumentamalla ytterbiumkloridia kaliumin kanssa, mutta siitä ei saatu niin puhdasta, että alkuaineen ominaisuuksia olisi voitu luotettavasti mitata. Puhdasta ytterbiummetallia saatiin vasta 1953.


title: Ytterbium

text: Puhdas ytterbium on kiiltävä, hopeanvalkea ja pehmeä metalli. Se on taipuisaa ja sitä voi vetää langaksi. Metallinen ytterbium reagoi hieman veden sekä ilman kanssa huoneenlämpötilassa. Metallin tummuessa ilmassa muodostuu ytterbiumoksidia YbO. Metallista ytterbiumia taas voidaan valmistaa pelkistämällä oksidia YbO lantaanilla.


title: Ytterbium

text: Ytterbiumilla on kolme allotrooppista muotoa. Ytterbium esiintyy alle 7 °C lämpötilassa α-muodossa, jonka kiderakenne on tiheästi pakattu kuutiollinen ja jonka hilavakiot ovat a=387,99 pm ja c=638,59 pm huoneenlämmössä. Alkuaineen β-muoto on pintakeskinen kuutiollinen (a=548,48 pm), ja se on tavanomaisin esiintymismuoto huoneenlämpötilassa. γ-muoto on tilakeskinen kuutiollinen, jolle a=444 pm 763 °C lämpötilassa.


title: Ytterbium

text: Ytterbiumin kiehumispiste on harvinaisten maametallien alhaisin.


title: Ytterbium

text: Ytterbium on heikosti paramagneettista, ja sen magneettinen suskeptibiliteetti on pienin kaikista harvinaisista maametalleista. Ytterbiumin suolat ovat myös paramagneettisia.


title: Ytterbium

text: Allotropialtaan β-muodon ytterbium johtaa sähköä metallien tavoin, mutta kun paine nousee yli 16 000 atm, se muuttuu puolijohteeksi. Ytterbiumin resistiivisyys riippuu voimakkaasti paineesta: se kasvaa 10-kertaiseksi paineen noustessa 39 000 atm arvoon mutta putoaa 80 %:iin NTP-olosuhteiden arvosta, kun paine edelleen kasvaa 40 000 atm:n yli.


title: Ytterbium

text: Luonnossa esiintyvä ytterbium koostuu seitsemästä eri isotoopista: Yb, Yb, Yb, Yb, Yb, Yb, ja Yb, joista Yb on yleisin noin 32,0 %:n osuudella.


title: Ytterbium

text:
Ytterbiumin luonnossa esiintyvän isotooppiseoksen koostumuksesta on tehty vain kaksi kalibroitua mittausta, ja niiden tulokset eroavat toisistaan. Tämä on vaikeuttanut ytterbiumin suhteellisen atomipainon määräämistä. IUPAC:n atomipainoja määrittävän komission mukaan luonnon ytterbium jakaantuu isotooppeihin seuraavasti:
Ytterbiumilla on 27 tunnettua radioaktiivista isotooppia, joiden massaluvut vaihtelevat välillä 148–181 ja joiden puoliintumisajat vaihtelevat 409 millisekunnista (Yb) 32,018 päivään (Yb).


title: Ytterbium

text: Suurin osa ytterbiumin keveimmistä isotoopeista (massaluku alle 174) hajoaa joko β-hajoamisella tai elektronisieppauksella, mutta α-hajoamista ja harvemmin myös protoniemissiota esiintyy. Näiden isotooppien yleisimmät hajoamistuotteet ovat tuliumin isotooppeja. Raskaat ytterbiumisotoopit hajoavat yleensä β-hajoamisella, jolloin hajoamistuotteet ovat lutetiumin isotooppeja. Ytterbiumilla on myös 12 ydinisomeeria, joista pitkäikäisin on Yb (puoliintumisaika 46 sekuntia).


title: Ytterbium

text: Ytterbium liukenee laimeisiin happoihin ja reagoi veden kanssa. Vetyfluoridin vesiliuoksiin se kuitenkin on liukenematonta, koska metallin pinnalle muodostuu liukenematon suojaava ytterbiumfluoridin YbF kerros. Yhdisteissään ytterbium on hapetusluvulla +II tai tavallisemmin +III.


title: Ytterbium

text: Ytterbiummetalli on sangen elektropositiivista ja reagoi hitaasti kylmän ja nopeasti kuuman veden kanssa muodostaen ytterbiumhydroksidia Yb(OH) ja vetykaasua:


title: Ytterbium

text: Ytterbium voi muodostaa sekä hapetuslukujen +II että +III yhdisteitä halogeenien kanssa, kuten ytterbium(II)kloridia YbCl ja ytterbium(III)kloridia YbCl:


title: Ytterbium

text: Ensimmäisenä hapetusluvun +II ytterbiumyhdistettä valmistivat W. K. Klemm ja W. Schuth vuonna 1929. He pelkistivät kloridia YbCl +II-arvoiseksi ytterbium(II)kloridiksi YbCl vedyllä.


title: Ytterbium

text: Ytterbium muodostaa +III-arvoisia yhdisteitä kaikkien 4. ensimmäisen halogeenin kanssa. Nämä suolat ovat kaikki valkoisia:


title: Ytterbium

text: Myös vastaavat hapetusluvun +II yhdisteet ovat olemassa ja niitä saadaan +III-suoloista tavallisimmin pelkistämällä suoloja metallisella ytterbiumilla itsellään tai alkalimetallilla. Yb-ioneja on myös tuotettu elektrolyysillä ja käsittelemällä +III-suoloja natriumamalgaamalla. Ytterbium(II)jodidia YbI syntyy myös pelkästään lämmön vaikutuksesta tapahtuvalla hajoamisella. Ytterbium(II)fluoridi YbF on väriltään harmaata, YbCl vihreää, ytterbium(II)bromidi YbBr ja YbI keltaista.


title: Ytterbium

text: YbI voidaan valmistaa myös ytterbiummetallin reaktiolla 1,2-dijodietaanin kanssa tetrahydrofuraanissa huoneenlämpötilassa:


title: Ytterbium

text: Vaaleanvihreät Yb-ionit eivät ole pysyviä vesiliuoksissa vaan pelkistävät vedestä vetykaasua. Yb-ionit ovat stabiilimpia kuin vastaavat samariumin Sm-ionit mutta vähemmän pysyviä kuin europiumin Eu-ionit.


title: Ytterbium

text: Ytterbiumia esiintyy pääosin samoissa mineraaleissa kuin muitakin lantanoideja. Tärkeimmät tuotantoalueet ovat Kiina, Yhdysvallat, Brasilia, Intia, Sri Lanka ja Australia. Ytterbiumpitoisuudet ovat pieniä kaikissa mineraaleissa, esimerkiksi tärkein ytterbiummineraali monatsiitti sisältää ytterbiumia vain 0,1 % ja bastnäsiitti vain 0,0006 %. Lisäksi sitä on myös muun muassa gadoliniitissä, samarskiitissä, eukseniitissä ja ksenotiimissä. Arvioidut maailmanlaajuiset malmivarannot ovat noin miljoona tonnia. Mineraaleista ytterbium erotetaan liuotinuutolla ja ioninvaihdolla..


title: Ytterbium

text: Ytterbiumia on maankuoressa vain 3 ppm, ja se on 43. yleisin alkuaine. Se on kuitenkin yleisempää kuin hopea. Merivedessä ytterbiumia on 1,5 ppt ja maaperän pinta-aineksissa noin 2 ppm kuivapainosta (vaihteluväli 0,08–6 ppm).


title: Ytterbium

text: Vuotuinen tuotanto on 50 tonnia, mikä kuvaa aineen vähäistä käyttöä. Luonnon lisäksi sitä esiintyy ydinreaktoreiden käytetyssä polttoaineessa.


title: Ytterbium

text: Neuvostoliittolainen avaruusluotain Luna 24 löysi ytterbiumia Kuun pinnan regoliitista.


title: Ytterbium

text: Ytterbiumilla ei ole paljon käyttöä. Sen radioaktiivisia isotooppeja, kuten Yb:tä, on käytetty joissain kannettavissa röntgenlaitteissa säteilylähteenä. Ytterbiumia on joissain erikoisteräksissä vahvistavana aineena. Sen oksideja käytetään synteettisissä korukivissä ja lasereissa. Oksidia YbO on käytetty erikoismetalleissa, keramiikassa ja laseissa sekä valokaarilamppujen elektrodeina.


title: Ytterbium

text: Lisäksi ytterbiumia on käytetty douppaamaan loisteaineita, keraamisissa kondensaattoreissa ja joissain muissa elektroniikan komponenteissa sekä katalyyttinä. Ytterbiumia on käytetty joissain paineantureissa, koska sen sähkönjohtavuus riippuu voimakkaasti paineesta.


title: Ytterbium

text: Ytterbiumilla on yksi spektrin absorptiokaista 985 nanometrin infrapuna-alueella, mistä johtuen sitä on käytetty joissain valosähköisissä kennoissa.


title: Ytterbium

text: Ytterbiumia on käytetty joissain erittäin tarkoissa atomikelloissa. Neutraalit Yb-atomit värähtelevät 578 nanometrin optisella aallonpituudella niin, että värähtelyyn perustuvan ajanmittauksen epätarkkuus on vain 2,7·10 eli femtosekuntien luokkaa.


title: Ytterbium

text: Ytterbiumin hinta on pysynyt hiukan yli tuhannessa Yhdysvaltain dollarissa kilolta 1970-luvun alkupuolelta vuoteen 1988. Vuonna 2016 puhtaan (99,9 %) ytterbiumin hinta oli noin 10 USD/g.


title: Ytterbium

text: Ytterbiumilla ei ole minkäänlaista biologista roolia, eikä se ole kovin myrkyllistä. Sen joidenkin suolojen on tosin todettu kiihdyttävän aineenvaihduntaa. Veteen liukenevat suolat ovat lievästi myrkyllisiä nieltyinä, mutta liukenemattomat eivät ollenkaan. Ytterbium ärsyttää ihoa ja silmiä, ja sen epäillään olevan sikiötä vaurioittava aine.


title: Ytterbium

text: Ytterbium-pöly ja jauhemainen ytterbium ovat räjähdysherkkiä ja voivat olla myrkyllisiä hengitettynä. Yhdiste ytterbiumarsenaatti on myrkyllistä.


title: Ytterbium

text: Ytterbiumin yhdisteiden kokonaismääriä ihmiskehossa ei tiedetä tarkalleen, mutta ne ovat hyvin pieniä. Kasvien juuret eivät ota ytterbiumia maaperästä ollenkaan, joten se ei pääse rikastumaan ravintoketjussa. Eräiden vihannesten ytterbiumpitoisuuksiksi on mitattu 0,08 ppb kuivapainosta. Jotkut muut organismit, kuten jäkälät, voivat kuitenkin sisältää 900 ppb ytterbiumia. Ihmisen ravinnosta saama määrä on todennäköisesti noin milligramma vuodessa.


title: Lysikrateen muistomerkki

text: Lysikrateen muistomerkki () on Ateenassa Plákan kaupunginosassa Akropoliin itäpuolella sijaitseva pieni korinttilaistyylisen pyörötemppelin tapainen marmorirakennus. Sen pystytti Lysikrates vuonna 334 eaa. johtamansa khoroksen Dionysia-juhlan näytelmäkilpailussa saavuttaman voiton kunniaksi.


title: Lysikrateen muistomerkki

text: Muistomerkki oli rakennettu Ateenan antiikin aikaisen Kolmijalkojen kadun eli Tripodien kadun varteen. Katu kulki Dionysos Eleuthereuksen pyhäköltä ja sen Dionysoksen teatterilta Prytaneionille ja oli saanut nimensä siitä, että sen varrelle oli pystytetty näytelmäkilpailuista saatuja palkintoja, jotka olivat yleensä tripodeja eli kolmijalkoja. Kolmijaloille rakennettiin usein näyttävä jalusta. Lysikrateen muistomerkki on ainoa säilynyt esimerkki tällaisesta muistomerkistä. Sen huipulla ollut pronssinen kolmijalka ei kuitenkaan ole säilynyt.


title: Lysikrateen muistomerkki

text: Vuonna 1669 ranskalaiset kapusiinimunkit ostivat muistomerkin osmaneilta ja siitä tehtiin osa sääntökunnan luostaria, joka oli perustettu alueella vuonna 1658. Tämä on osaltaan vaikuttanut rakennuksen säilymiseen nykyaikaan. Se toimi luostarin kirjastona ja lukuhuoneena. Ajan kuluessa muistomerkki hautautui osittain maan alle. École française d’Athènes eli Ranskan arkeologinen koulu kaivoi ja kunnosti muistomerkin 1800-luvulla.


title: Lysikrateen muistomerkki

text: Muistomerkki edustaa korinttilaista tyyliä ja se on varhaisimpia tunnettuja kyseistä tyyliä käyttäneitä rakennuksia ja ensimmäinen, jossa tyyliä käytettiin rakennuksen julkisivussa. Muistomerkki on rakennettu Pentelikon-vuoren valkoisesta marmorista. Siinä on kuusi korinttilaista pylvästä. Pylväät ovat kokonaisia pylväitä, vaikka ne näyttävät olevan osa seinää. Pylväiden välissä on kaarevat erilliset seinälaatat. Seinälaattojen yläosassa pylväiden välissä on friisi, jossa on kolmijalkoja esittäviä reliefejä.


title: Lysikrateen muistomerkki

text: Pylväiden yläpuolella on kolminauhainen arkkitraavi, jossa on omistuskirjoitus:


title: Lysikrateen muistomerkki

text: Arkkitraavin yläpuolella on friisi, jossa on kuvattuna Dionysoksen pako merirosvojen käsistä näiden muuttuessa delfiineiksi ("Homeerinen hymni Dionysokselle" VII). Muistomerkin katto on koristeltu laakerinlehtiä muistuttavalla koristelulla. Huipulla on akanttikasvin muotoinen koriste, jonka päällä kolmijalka oli.


title: Lysikrateen muistomerkki

text: Muistomerkin korkeus on 6,5 metriä ja halkaisija 2,8 metriä. Muistomerkin sisällä on jonkin verran tilaa, mutta sisätilaa ei ilmeisesti ollut alun perin tarkoitettu varsinaisesti käytettäväksi.


title: Hippokampus

text: Hippokampus eli aivoturso () on aivojen osa, joka sijaitsee temporaali- eli ohimolohkojen sisäosissa korvien lähellä. Kummankin temporaalilohkon hippokampus on yhteydessä toiseen ja hypotalamukseen aivokaaren ("fornix") välityksellä. Hippokampuksella on keskeinen rooli muistitoiminnoissa.


title: Hippokampus

text: Hippokampuksen poikkileikkauspinta muistuttaa muodoltaan merihevosta, mistä sen nimi johtuu (kreik. "hippos", hevonen; "campos", merieläin).


title: Hippokampus

text: Hippokampuksella on keskeinen rooli deklaratiivisen muistin toiminnassa. Standardin konsolidaatiomallin mukaan episodiset eli omaelämäkerralliset muistot ja semanttiset muistot tallentuvat ensin hippokampukseen. Ajan kuluessa muistijälki konsolidoituu, jolloin otsalohkot syrjäyttävät hippokampuksen roolin muiston säilyttämisessä. Hippokampus tallentaa myös spatiaalista eli tilallista informaatiota ja prosessoi sitä.


title: Hippokampus

text: Hippokampusta tarvitaan henkilökohtaisesti koettujen tapahtumien ja muistojen tallentamiseen eli episodisessa muistissa. Monijälkimallin mukaan episodinen muisti riippuu aina hippokampuksesta ja aivokuvantamistutkimuksien perusteella hippokampus on aktiivinen vanhoja tapahtumia muistellessa. Tämän takia Alzheimerin tauti heikentää erityisesti episodisen muistin toimintaa.


title: Hippokampus

text: Hippokampus osallistuu myös semanttisen muistin toimintaan, jossa muistot ovat faktoja ja ns. yleistietoa. Semanttinen tieto tallentuu aivoihin otsalohkoille standardin konsolidaatiomallin mukaan, eikä sen takia häviä Alzheimerin taudissa yhtä voimakkaasti kuin episodinen muisti.


title: Hippokampus

text: Hippokampukseen on tallennettu kognitiivinen kartta ympäristöstä, jonka avulla voimme liikkua paikasta toiseen eksymättä. Kognitiivinen kartta on plastinen eli muotoutuva. Tämä tarkoittaa sitä, että kartta kiertyy ympäristön mukaan. Kognitiivisen kartan avulla voimme hahmottaa ja löytää uusia reittejä ja oikoteitä eri paikkojen välillä. On havaittu, että esimerkiksi taksikuljettajilla hippokampus on kehittynyt keskimääräistä suuremmaksi, koska he joutuvat jatkuvasti hahmottamaan reittejä ja ympäristöä. Ilman kognitiivista karttaa eksyisimme, emmekä tunnistaisi paikkoja, joissa olemme aiemmin olleet.


title: Hippokampus

text: Alzheimerin tauti on yleisin dementiaa aiheuttava sairaus, jossa hippokampus on usein vaurioitunut. Se on rappeumasairaus, joka etenee vaiheittain, hitaasti ja tasaisesti. Riski sairastua Alzheimerin tautiin lisääntyy jyrkästi ikääntymisen myötä. Alzheimerin taudissa hippokampuksen solut kuolevat ja hippokampus pienenee, mikä voidaan nähdä magneettikuvauksessa. Tauti vaikuttaa myös muihin aivojen osiin. Alzheimerin taudin alkuperää ei vielä tarkasti tunneta, mutta sen taustalta näyttäisi löytyvän muun muassa oksidatiivista kuormitusta, mitokondriaalisia häiriöitä ja sytokiineja (tulehdusta välittäviä aineita).


title: Hippokampus

text: Alzheimerin taudin lievässä vaiheessa potilaalle tulee hahmotusvaikeuksia, lähimuisti heikkenee, sanat eivät tahdo löytyä. Myös passivoitumista ja masennusta voi esiintyä, jopa vainoharhaisuutta ja aggressiivisuutta. Keskivaikeassa vaiheessa sairaudentunne häviää, potilas alkaa eksyä tutussakin ympäristössä. Harhat ovat tavallisia. Arkiaskareissa esiintyy huomattavia vaikeuksia, muun muassa pukeutumisessa. Vaikeassa vaiheessa puheenymmärrys- ja tuottokyky on heikentynyt oleellisesti tai puuttuu kokonaan. Raajat jäykistyvät ja kävelykyky katoaa, tulee virtsan- ja ulosteenpidätysongelmia. Epileptisiä kohtauksia saattaa tulla. Lopulta potilas ei kykene enää edes syömään itse.


title: Hippokampus

text: Alzheimerin taudissa alkavat vaurioitua ensimmäiseksi asetyylikoliinia välittäjäaineena käyttävät hermosolut. Suuri osa muistin kannalta tärkeistä hermoradoista käyttää juuri asetyylikoliinia välittäjäaineena. Tämän vuoksi kolinergisillä lääkkeillä (jotka lisäävät asetyylikoliinin vaikutusta) voidaan hoitaa lievää tai keskivaikeaa Alzheimerin tautia. Kolinergiset lääkkeet ovat asetyylikoliiniesteraasin inhibiittoreita eli estäjiä, jotka estävät asetyylikoliinin hajoamista elimistössä. Näin ollen asetyylikoliinin määrä aivoissa lisääntyy. Tällaisia lääkkeitä ovat muun muassa Aricept (donepetsiili), Reminyl (galantamiini) ja Exelon (rivastigmiini). Alzheimerin tautiin liittyviä erityisoireita hoidetaan symptomaattisesti eli oireiden mukaisesti, kuten epilepsiaa. Uuden tutkimuksen mukaan myös berberiinin johdannaiset toimivat samalla tavoin asetyylikoliiniesteraasin estäjinä.


title: Hippokampus

text: Hippokampus on yleinen paikka epilepsiapesäkkeelle. Tyyppioireena ovat ajoittaiset tajuttomuus- ja kouristuskohtaukset. Temporaaliepilepsiaan (ohimolohkoepilepsia) ei välttämättä liity tajuttomuutta tai kouristelua, oireet voivat olla pieniä poissaolokohtauksia, automaattisia liikkeitä tai huimausta. Temporaaliepilepsiassa psyykkiset oireet ovat tavallisia.


title: Hippokampus

text: Epileptisessä kohtauksessa aivosoluissa esiintyy epänormaalia purkaustoimintaa, joka voidaan nähdä EEG- eli aivosähkötutkimuksessa. Epilepsiaa hoidetaan lääkkeillä, jotka vähentävät aivosolujen sähköistä aktiviteettia. Monet antiepileptit tehostavat elimistön gamma-aminovoihapon eli GABA:n vaikutusta, joka on inhibitorinen välittäjäaine. Antiepileptejä ovat muun muassa karbamatsepiini, okskarbatsepiini, valproaatti, lamotrigiini, vigabatriini, gabapentiini ja topiramaatti.


title: Hippokampus

text: Hippokampuksen vauriot aiheuttavat usein huomattavia vaikeuksia uusien asioiden oppimisessa ja muistamisessa eli anterogradista amnesiaa (eteenpäin ulottuva muistamattomuus, vanhat asiat muistetaan). Myös retrogradista amnesiaa (taaksepäin ulottuva muistamattomuus) voi esiintyä, jolloin ei muisteta tapahtumia ennen tiettyä ajankohtaa. Vauriot tai synnynnäiset epämuodostumat hippokampuksessa voivat altistaa epilepsialle.


title: Hippokampus

text: Vaurioita voivat aiheuttaa muun muassa anoksia (hapenpuute) tai enkefaliitti (aivotulehdus), kuten herpes-enkefaliitti, tai päänalueen traumat.


title: Hippokampus

text: Posttraumaattisessa stressihäiriöoireyhtymässä (PTSD, Posttraumatic Stress Disorder) on havaittu, että vasemman hippokampin koko on pienentynyt.


title: Kodros

text: Kodros oli Ateenan viimeinen tarunomainen kuningas. Hän hallitsi noin vuosina 1089 - 1068 eaa. Tarun mukaan hän uhrasi henkensä pelastaakseen Attikan joutumasta sinne hyökänneiden doorilaisten valtaan.


title: Hoatsin

text: Hoatsin eli haisukäki, haisulintu tai töyhtökana ("Opisthocomus hoazin") on eteläamerikkalainen lintu. Se elää sademetsässä ja syö pääasiassa puiden lehtiä. Lajin tieteellisestä luokittelusta on käyty tutkijoiden kesken kovaa kädenvääntöä näihin päiviin asti. Nykykäsityksen mukaan se kuuluu hoatsinlintujen lahkoon. Hoatsin on monella tapaa erikoinen lintulaji. Se on muun muassa ainoa lähes yksinomaan lehtiä syövä lintu ja ainoa nykyisin elävä lintulaji, jolla on poikasvaiheessa kynnet siivissä.


title: Hoatsin

text: Hoatsin on myös Guyanan kansallislintu.


title: Hoatsin

text: Hoatsin on luokiteltu sekä kanalinnuksi että käkilinnuksi. Se poikkeaa ulkonäöltään ja elintavoiltaan suuresti muista lintulajeista. Linnulla on pituutta enintään 60 senttimetriä, painoa korkeintaan 600–800 grammaa ja sen höyhenpeite on kirjava sekoitus ruskean erilaisia sävyjä. Hoatsinin vatsapuoli on vaalea, mutta selkä ja siipien pintahöyhenet hyvin tummat. Kyljissä ja siipien reunoissa on näyttävä punertavanruskea vivahde. Siivissä ja selässä on tummalla pohjalla valkoisia viiruja ja laikkuja. Niskassa ja päälaella linnulla on jono pitkiä höyheniä, joiden muodostama irokeesimainen harja saa linnun näyttämään varsin erikoiselta. Tämän harjan vuoksi lintua kutsutaan silloin tällöin nimellä ”punkkarikana”. Useimmista muista lintulajeista poiketen hoatsineilla uros ja naaras ovat samannäköisiä.


title: Hoatsin

text: Ruumiinrakenteeltaan hoatsin on pyöreähkö, mikä saa aikaan kömpelön vaikutelman. Linnulla on suurehkot pyöreäreunaiset siivet, mutta sen lentolihakset ovat suuresta kuvusta johtuen heikot, eikä se näin ollen pysty taittamaan pitkiä matkoja lentäen. Lyhyilläkin matkoilla hoatsin on varsin huono lentäjä. Pyrstö on pitkä ja leveä, mikä auttaa lintua säilyttämään tasapainonsa puiden oksistossa. Ilman suurta pyrstöä linnun iso ja painava kupu tekisi sen ruumiista liian etupainoisen. Hoatsinilla on myös voimakkaat jalat ja pitkät kynnet, joilla se saa pitävän otteen oksasta. Linnun nokka on vankka ja lihaksikas sen ruokailutavan vuoksi: lehtien riipiminen puista on helpompaa vahvalla purukalustolla. Linnun voimakkaanpunaiset silmät sijaitsevat molemmin puolin vartaloon suhteutettuna pientä päätä, ja niitä ympäröi kirkkaansininen paljas iho.


title: Hoatsin

text: Hoatsin on saanut kutsumanimen ”lentävä lehmä” erikoisten ruokailutottumustensa ansiosta. Se syö etupäässä lehtiä ja on tältä osin ainutlaatuinen laji lintujen joukossa. Vaikeasti sulavan kasviravinnon käsittelyä varten linnulle on kehittynyt myös ruuansulatusjärjestelmä, jollaista ei yhdelläkään toisella lintulajilla ole. Hoatsinin ruuansulatus muistuttaakin suuresti lehmän nelivaiheista ruuansulatusta. Linnulla on paljon yhteisiä piirteitä kasvinsyöjänisäkkäiden kanssa.


title: Hoatsin

text: Sitkeät, paksut ja nahkeat lehdet ovat hyvin vaikeasti sulavaa ravintoa. Koska kasvinsyöjät saavat lähes kaiken ravintonsa lehtien soluseinämien sisältämästä selluloosasta, on niiden kyettävä hajottamaan syömänsä kasvit tehokkaasti. Tätä tarkoitusta varten niille on kehittynyt suuri ruuansulatusjärjestelmä, jossa pieneliöt pilkkovat selluloosan sokereiksi. Tämä käymisprosessi vaatii paljon aikaa ja paljon tilaa, minkä vuoksi hoatsinille on kehittynyt suuri käymistankki: sen ruokatorven alaosa muodostaa paksuseinäisen kuvun. Kun lehtimassa on ensin hienontunut linnun lihasmahassa, se siirtyy kupuun käymisvaiheen ajaksi. Linnun pienen koon vuoksi ruuansulatusjärjestelmä vie suuren osan sen elimistöstä. Lehdissä on vain vähän käyttökelpoista ravintoa, joten linnun on ahmittava niitä päivässä suuret määrät. Iso kasa käymistilassa olevia lehtiä saa luonnollisesti aikaan paljon kaasuja, jotka purkautuvat lopulta ulos linnun peräaukosta. Tämä runsas kaasun muodostus antaa hoatsinille lehmänlantaa muistuttavan ominaishajun, josta johtuu myös sen aikaisemmin käytetty suomenkielinen nimi, ”haisukäki”.


title: Hoatsin

text: Koska hoatsin syö vain muutamien puulajien lehtiä sekä joitakin kukkia ja hedelmiä, ainoa sopiva elinpaikka sille on sademetsän jokivarsien puiden ja pensaiden oksisto. Erityisen mieltynyt hoatsin on arum-suvun vehkakasveihin. Lintu viettää suuren osan päivästä oksistossa laiduntaen, sillä sen on kyettävä hankkimaan kylliksi ravintoa niukkaravinteisista lehdistä.


title: Hoatsin

text: Hoatsinin suuri kupu on kasvanut lentolihasten kustannuksella. Lihaksille ei ole jäänyt paljoa tilaa, joten lintu ei suurista siivistään huolimatta kykene lentämään kovin hyvin. Itse asiassa se on lähestulkoon surkea lentäjä, joka taittaa ilmojen halki vain lyhyitä matkoja puusta puuhun. Lentämistä vaikeuttaa entisestään se, että hoatsinin kupu on lähes aina täynnä lehtiä. Lintu vältteleekin lentämistä ja liikkuu kiipeillen jos se vain on mahdollista. Hoatsinin lento on sekava sarja räpyttelyä ja lyhyitä liitoja, joiden päätteeksi se osoittaa huonot laskeutujanlahjansa ja paiskautuu usein kömpelösti lehtien sekaan. Tällaiset lentäen taitetut matkat ja terävien oksien seassa kiipeily jättävät väistämättä jälkensä hoatsinin pehmeään höyhenpukuun. Sulkasatojen välisenä aikana ne muuttuvat kovin rähjäisiksi linnuiksi, kunnes saavat jälleen uuden höyhenpeitteen.


title: Hoatsin

text: Hoatsinin ravinto vaatii aikaa sulaakseen, ja lintu viettääkin suurimman osan ajastaan oksistossa lepäillen. Kupu täynnä linnun on kuitenkin hyvin vaikea istua suorassa oksallaan. Tämän ongelman ratkaisemiseksi hoatsinille on kehittynyt rintalastan alapäähän kumimainen antura, jonka varaan lintu nojautuu nukkuessaan. Rintalastan paksu nahka toimii tyynynä linnun ollessa makuuasennossa ja tukee muulloin raskasta ruuansulatusjärjestelmää. Hoatsin elää koko ikänsä hyvin verkkaista elämää, ja sen elinalue rajoittuu yleensä vain joihinkin satoihin metreihin.


title: Hoatsin

text: Aikuiset hoatsinit elävät parvissa, joihin kuuluu tavallisesti 10–50 yksilöä. Linnut viestivät keskenään voimakkain rääkäisyin. Parvet pysyvät koossa myös lisääntymisaikana, jolloin nämä erikoiset linnut paljastavat myös oudot lisääntymistapansa. 2–6 aikuista lintua, joiden joukossa on sekä koiraita että naaraita, rakentavat yhteisvoimin yksinkertaisen pesän 2–5 metrin korkeuteen veden pinnasta. Pesään munitaan 2–3 kellanruskeata munaa, joissa on ruskeita tai sinisiä täpliä. Aikuiset huolehtivat yhdessä munista ja myöhemmin kuoriutuvista poikasista. Koska jokivarsilla on niukasti ihanteellisia pesäpaikkoja, vain vanhat, asemansa vakiinnuttaneet lintuparit pääsevät pesimään. Nuoret linnut pysyttelevät vielä aikuistuttuaankin pesäpaikan lähistöllä ja auttavat vanhempiaan uusien jälkeläisten hoidossa.


title: Hoatsin

text: Hoatsinin poikaset ovat tummia ja untuvapeitteisiä kuten monien muidenkin lajien poikaset, mutta yksi olennainen seikka tekee niistä aivan erityisiä. Niiden siiventaipeissa on kaksi hyvin kehittynyttä koukkupäistä kynttä, joita ne käyttävät kiipeillessään oksistossa. Tätä ominaisuutta ei ole yhdelläkään muulla lintulajilla eikä edes aikuisella hoatsinilla, sillä linnun aikuistuessa nämä evoluution erikoisuudet katoavat. Tämä erikoinen piirre sai aikoinaan tutkijat niin hämilleen, että he päättelivät virheellisesti hoatsinin olevan jäänne muinaisten liskolintujen ajalta. Nykyisin kuitenkin tiedetään, että hoatsin kuuluu käkilintuihin ja poikasten kynnet ovat kehittyneet myöhemmän evoluution tuloksena. Kynnet helpottavat huomattavasti pienen linnun kiipeilyä, ja ne ovatkin sopeutuneet paremmin oksien seassa kiipeilyyn kuin kynnettömät ja kömpelöt vanhempansa.


title: Hoatsin

text: Kaiken muun erikoisuuden ohella hoatsinit ruokkivat pieniä poikasiaan aivan erityisellä tavalla. Monet linnut oksentavat puoliksi sulaneen ruokansa suoraan poikasen suuhun, mutta pikkuhoatsin tunkeekin sitä vastoin oman päänsä syvälle emon ruokatorveen ja aina kupuun asti, mistä se kahmii suuhunsa jauhautunutta lehtimassaa. Poikanen saa ruokinnan yhteydessä vatsaansa myös emon ruuansulatuksen pieneliöitä, jotka muodostavat aikanaan poikaselle oman suolistobakteerikannan.


title: Hoatsin

text: Nuorta hoatsinia uhkaavat monet vaarat sen asustaessa veden yläpuolelle rakennetussa pesässään. Vanhemmat eivät voi suojella jälkikasvuaan puissa eläviä käärmeitä ja muita petoja vastaan, joten poikasen on kyettävä itse suojelemaan itseään vaaran uhatessa. Sille onkin kehittynyt aivan erityinen hätästrategia, johon kuuluu olennaisena osana pesän sijainti veden päällä. Hoatsinin poikanen ei voi puolustautua petoja vastaan voimalla, mutta se on taitava pakenija. Vaaran havaittuaan poikanen ponkaisee pois pesästä ja heittäytyy uhkarohkean tuntuisesti suoraan alla virtaavaan veteen. Veteen päästyään poikanen sukeltaa yllättävän taitavasti turvallisen matkan päähän. Se ikään kuin lentää veden alla ja kauhoo vettä kehittymättömillä siivillään, minkä jälkeen se rantautuu pedon ulottumattomiin. Poikanen kuivattelee höyhenensä rannalla ja kipuaa sen jälkeen ylemmäs puuhun tai pensaaseen, kunnes löytää turvallisen paikan. Se ei yritä enää palata takaisin pesään vaan odottaa, että vanhemmat löytävät sen ja jatkavat ruokkimista uudessa piilopaikassa. Pelastautuminen pedon kynsistä ei kuitenkaan aina säästä poikasen henkeä. Varsinkin pieni poikanen saattaa nääntyä nälkään ennen kuin aikuiset löytävät sen.


title: Hoatsin

text: Hoatsinin poikaset lähtevät pesästä kolmen viikon ikäisinä.


title: Hoatsin

text: Hoatsin elää Amazonian ja Orinocon altaan trooppisissa metsissä sekä Guyanan jokien varsilla Brasiliasta Ecuadoriin ja Venezuelan ja Kolumbian alueelta Boliviaan ja Peruun. Se elää tulvametsissä ja jokien varsilla, mistä löytyy turvallisia pesäpaikkoja poikasille. Hoatsinin asuttamat metsät ovat osa Etelä-Amerikan trooppista sademetsää, missä näille linnuille on tarjolla kylliksi ravintoa ympäri vuoden. Kanta on vahvin Amazonin ja Orinocon vesistöjen alueella. Hoatsinien tarkkaa lukumäärää on mahdotonta tietää, mutta lintu on ilmeisesti varsin yleinen, joskin sen, kuten muidenkin sademetsän eläinten elinalue supistuu sademetsien hakkuiden myötä.


title: Hoatsin

text: Paikalliset asukkaat metsästävät hoatsinia ja tekevät sen sulista viuhkoja, ja käyttävät lihaa syötteinä, sekä keräävät sen munia.


title: Hoatsin

text: Hoatsin on erikoisen ulkonäkönsä ja ainutlaatuisten elintapojensa vuoksi ollut aina suuri kysymysmerkki tutkijoille. Statius Müller luokitteli linnun ensimmäistä kertaa vuonna 1776, jolloin se sai tieteellisen nimensä. Vuodesta 1837 lähtien se on luokiteltu kuuluvaksi ainakin kahdeksaan eri lintulahkoon, eikä täyttä varmuutta ole saavutettu vieläkään. Hoatsinia on pidetty muinaisten liskolintujen jäänteenä, mutta se on luokiteltu kuuluvaksi myös lukuisiin vielä nykyäänkin eläviin linturyhmiin. Sitä on pidetty muun muassa kurkena, papukaijana, kalkkunana, kyyhkynä, kanalintuna ja käkilintuna.


title: Luettelo Ateenan kuninkaista

text: Ennen Ateenan demokratiaa, tyranneja ja arkontteja Ateenaa hallitsivat kuninkaat. Suurin osa kuninkaista on todennäköisesti myyttisiä tai puoli-historiallisia. Luettelo perustuu Eusebioksen antamaan luetteloon. Sen mukaan Kekropsin hallitsijakausi alkoi 780 vuotta ennen ensimmäisiä Olympian kisoja.


title: Luettelo Ateenan kuninkaista

text:
Nämä kaksi kuningasta hallitsivat tarujen mukaan ennen Deukalionin tarinan tulvaa:Kekropsia pidetään Ateenan ensimmäisenä todellisena kuninkaana, vaikka hän onkin myyttinen henkilö, joka oli puoliksi ihminen ja puoliksi käärme. Luettelon kuninkaiden ajoitukset ovat vuosisatoja myöhemmin tehtyjä oletuksia.
Vuonna 753 eaa. kuninkuus korvattiin arkontin viralla. Katso Luettelo Ateenan arkonteista.


title: Martti Jäppilä

text: Martti ”Masa” Kristian Jäppilä (7. lokakuuta 1900 Helsinki – 22. maaliskuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen muusikko, sanoittaja ja orkesterinjohtaja, joka oli legendaarisen Dallapé-yhtyeen johtohahmo ja yksi sen perustajäsenistä vuonna 1925. Lopetettuaan soittamisen Dallapéssa 1930-luvun alussa hän jatkoi edelleen sen taustavoimana, kunnes yhtye hajosi vuonna 1955. Viisi vuotta myöhemmin Jäppilä kokosi Dallapén uudelleen ja soitti siinä kuolemaansa saakka. Nuoruudessaan hän oli lahjakas ja monipuolinen urheilija, joka edusti Helsingin Ponnistusta muun muassa jalkapallossa.


title: Martti Jäppilä

text: Jäppilä tunnetaan myös sanoituksistaan, joita hän usein teki Valto Tynnilän sävellyksiin. Jäppilän kappaleita ovat muun muassa "Alaska", "Odessa", "Valkea sisar" sekä tunnetuimpana "Iltatuulen viesti", joka nousi suosioon Aikamiesten esittämänä vasta hieman hänen kuolemansa jälkeen. Osa kappaleista on merkitty kokonaan Jäppilän nimiin, mutta todellisuudessa hän ilmeisesti osti sävellykset tekijänoikeuksineen tuntemattomiksi jääneiltä tekijöiltä.


title: Martti Jäppilä

text: Martti Jäppilä syntyi vuonna 1900 Helsingissä Pukkilasta kotoisin olleen rautatieläisen perheeseen. Vuoden 1918 sisällissotaan hän osallistui Helsingin punakaartiin riveissä ja oli sen loppuvaiheessa Hennalan vankileirillä Lahdessa. Sisällissodan jälkeen Jäppilä työskenteli varastomiehenä sekä viilarina ja jatkoi edelleen työväenliikkeen toiminnassa. Hän oli jäsenenä Sörnäisten työväenyhdistyksessä, jonka nuoria oli kokoontunut Herttoniemen Kivinokkaan jo vuodesta 1916 lähtien. Jäppilä kuului Kivinokan tanssilavalla 1920-luvun alusta lähtien esiintyneeseen Rajamäen pojat -lauluryhmään, josta vuonna 1925 muodostui Dallapé. Jäppilän ohella perustajiin kuuluivat Ville Alanko ja Mauno Jonsson sekä Helsingin Ponnistuksen kautta mukaan liittynyt Kullervo Linna. Rajamäen poikien ohjelmisto oli vielä koostunut työväenlauluista ja vasemmistolaisista taistelulauluista, mutta Dallapé otti perustamisestaan lähtien etäisyyttä politiikkaan, eikä sisällyttänyt niitä ohjelmistoonsa. Nimensä yhtye Jäppilän soittaman italialaisen harmonikan mukaan.


title: Martti Jäppilä

text: Kun Sörnäisten työväenyhdistys ei enää vuodesta 1926 lähtien päässyt Kivinokkaan, ryhtyi Dallapé esiintymaan Helsingin Toverien kerhotiloissa Lönnrotinkadulla, jossa yhtye soitti viitenä iltana viikossa. Suomenkielistä ohjelmistoa ei löytynyt tarpeeksi, joten Jäppilä ryhtyi itse riimittelemään teksteja ulkomaalaisiin sävelmiin. 1920-luvun lopulla hän alkoi tekemään kappaleita yhdessä säveltäjä Valto Tynnilän kanssa.


title: Martti Jäppilä

text: Kun Viljo Vesterinen liittyi Dallapén harmonikansoittajaksi vuonna 1931, jätti Jäppilä kaksi vuotta myöhemmin soittamisen ja keskittyi orkesterin taustatehtäviin. Hän teki edelleen Dallapélle lauluja sekä järjesti yhtyeen kiertueita ja hoiti sen nimissä perustettua musiikkikustantamoa. Vuonna 1940 Jäppilä teki aloitteen Suomen harmonikkamestaruuskilpailusta, joka järjestettiin ensimmäistä kertaa myöhemmin samana vuonna. Kilpailun tuomaristossa olivat Jäppilän lisäksi useana vuonna säveltäjä ja kapellimestari George de Godzinsky, harmonikkataiteilija Viljo Vesterinen ja säveltäjä Sulho Ranta. 1950-luvun puolivälissä Jäppilä myi Dallapén kustannusyhtiön Pohjoismainen Sähkö Oy:lle ja siirtyi itse työskentelemään sen musiikkiosastolle. Vuonna 1960 Jäppilä kokosi viisi vuotta aikasemmin lopettaneen Dallapén uudelleen ja yhtye teki onnistuneen comebackin Jäppilän ollessa jälleen yhtyeen hanuristina. 1950-luvulla hän oli myös perustamassa Suomen Harmonikansoittajain Liittoa, jonka puheenjohtajana Jäppilä toimi useita vuosia.


title: Martti Jäppilä

text: Vaikka Jäppilä oli taitava sanoittaja, oli hän muusikkona kuitenkin lähinnä rivimies, eikä myöskään todellisuudessa säveltänyt paljoakaan. Lähes kaikki yksinään Jäppilän nimissä julkaistut kappaleet ovat ilmeisesti muilta säveltäjiltä oikeuksineen ostettuja, vaikka se oli tekijänoikeuslakien vastaista. Tarkoituksena oli vältellä Teosto-maksuja. Jäppilän ostamat sävellykset julkaistiin yleensä salanimellä ”M. Maja”, mutta myös yksinään hänen nimiinsä merkityissä kappaleissa sävellys on todennäköisesti ostettu muualta.


title: Martti Jäppilä

text: Martti Jäppilä kuoli leukemiaan 66-vuotiaana maaliskuussa 1967. Hänet on haudattu Malmin hautausmaalle.


title: Martti Jäppilä

text: Helsingin Ponnistusta edustanut Jäppilä oli myös monipuolinen urheilija, joka harrasti muun muassa jalkapalloa, tennistä, kestävyysjuoksua ja mäkihyppyä. Jalkapalloa hän pelasi maalivahtina TUL:n sarjoissa Ponnituksen joukkueessa koko 1920-luvun ajan. Vuonna 1922 Jäppilä valittiin Työväen Urheiluliiton jalkapallojoukkueeseen, joka kohtasi Moskovassa Neuvosto-Venäjän joukkueen Työväen Urheiluliiton kaikkien aikojen ensimmäisessä liitto-ottelussa. Jäppilä oli mukana myös vuonna 1924 Neuvostoliiton kohdanneessa TUL:n liitojoukkueessa.


title: Martti Jäppilä

text: Mäkihypyssä Jäppilä sijoittui TUL:n mestaruuskilpailuissa parhaimmillaan seitsemänneksi vuonna 1926. Hän jatkoi urheiluharratustaan myös myöhempinä vuosina. Dallapé-yhtyeellä oli Jäppilän aloitteesta oma jalkapallojoukkue ja vuonna 1932 hän juoksi mainostempauksena yhtyeen keikkabussin perässä yli 800 kilometriä. Sotavuosien jälkeen Jäppilä voitti useita ikämiesten Suomen mestaruuksia tenniksessä, jossa hän edusti Helsingin Verkkopalloseuraa. Vuonna 1946 Jäppilä perusti Maratoonarien Kerhon, jonka puheenjohtajana hän toimi vuoteen 1956 saakka.


title: Luettelo Ateenan arkonteista

text: Tämä sivu on luettelo Ateenan arkonteista.


title: Luettelo Ateenan arkonteista

text: Kaikkien vuosien arkontit eivät ole tiedossa. Jotkut vuodet on merkitty anarkian ajaksi, tuolloin kukaan ei ollut arkonttina. Arkonttien kaudet ylsivät kahdelle nykyiselle vuodelle, kausi alkoi keväällä ja päättyi seuraavan vuoden keväällä. Myös "arkhon polemarkhokset" tai "strategokset", "arkhon basileukset" ja "thesmothetekset" (arkonttien kuusi avustajaa) ovat luettelossa, mikäli he ovat tiedossa.


title: Luettelo Ateenan arkonteista

text: Vuonna 753 eaa. arkontinvirka rajattiin elinikäisestä kuninkuudesta kymmeneen vuoteen.


title: Luettelo Ateenan arkonteista

text: Vuoden 683 eaa. jälkeen arkontinvirka oli rajoitettu yhteen vuoteen. Arkontit valitsi areiopagin neuvosto.


title: Jerry Lewis

text: Jerry Lewis, oikea nimi Joseph Levitch, (16. maaliskuuta 1926 Newark, New Jersey, Yhdysvallat – 20. elokuuta 2017 Las Vegas, Nevada) oli yhdysvaltalainen komedianäyttelijä ja ohjaaja. Hänet tunnetaan 1950-luvulta Dean Martinin koomikkoparina ja sitä seuranneista useista menestyskomedioistaan.


title: Jerry Lewis

text: Jerry Lewis syntyi 16. maaliskuuta 1926 Newarkissa New Jerseyssä. Hänen oikea nimensä oli Joseph Levitch. Taiteilijanimeä Danny Lewis käyttänyt isä Daniel Levitch oli näyttelijä ja esiintyjä ja äiti Rae oli pianisti. Viihdetaiteilijaperheeseen syntynyt Jerry sai esiintyä jo viisivuotiaana Catskillvuorten kerhoissa.


title: Jerry Lewis

text: Lewis keskeytti high schoolin 15-vuotiaana ryhtyäkseen viihdetaiteilijaksi. Hänen ensimmäinen esiintymisensä buffalolaisessa burleskissa epäonnistui, joten hän joutui hankkimaan elantonsa teatterin paikannäyttäjänä ja juomamyyjänä. Koomikko Max Coleman järjesti Lewisille esiintymisen newyorkilaiseen hotelliin ja onnistunut esitys toi hänelle lisää esiintymisiä.


title: Jerry Lewis

text: Lewis tutustui laulaja Dean Martiniin vuonna 1945 esiintyessään New Yorkissa. He alkoivat esiintyä yhdessä heinäkuussa 1946. Kaksikko esiintyi nimellä Martin ja Lewis, ja heistä tuli suuri menestys. Esityksissä Martin lauloi ja Lewis keskeytteli häntä ja esitti improvisoituja loukkauksia, sotki ruoalla ja jutteli yleisön kanssa.


title: Jerry Lewis

text: Martin ja Lewis aloittivat vuonna 1949 vakituisen radio-ohjelman "The Martin and Lewis Show". Paramountin tuottaja Hal Wallis näki heidän esiintyvän New Yorkin Copacabana-yökerhossa ja teki heidän kanssaan elokuvasopimuksen. Martinin ja Lewisin ensimmäinen elokuva oli "Tontut toverukset" (1949). Lewisin koominen suoritus sai "The New York Timesissa" kehuja. Martin ja Lewis tekivät seuraavan vuosikymmenen aikana yhdessä 16 elokuvaa ja lisäksi useita televisioesiintymisiä. Lewisin saama suurempi huomio ja hänen itsekeskeinen käyttäytymisensä johtivat kuitenkin välien rikkoutumiseen ja eroon 1956.


title: Jerry Lewis

text: Eron jälkeen Lewis aloitti menestyksekkään soolouran näyttelijänä ja ohjaajana. Hänen sopimuksensa Paramountin kanssa 1959 oli siihen aikaan tuottoisin näyttelijänsopimus ja sen ansiosta Lewis sai elokuviinsa aiempaa suuremman päätösvallan.


title: Jerry Lewis

text: Lewis ohjasi vuosien 1960−1983 aikana 12 pitkää elokuvaa ja näytteli myös itse niistä jokaisessa. Lewisin ensimmäinen ohjaustyö oli "Jerry piccolona" (1960). Sitä seurasi sarja menestyskomedioita, kuten "Tri Jerry ja herra Hyde" (1963).


title: Jerry Lewis

text: Lewisin komedioissa on usein joukko löyhästi yhteen liitettyjä koomisia kohtauksia ja Lewisin tunarointia uudessa työpaikassa. Ranskassa häntä on pidetty fyysiseen slapstick-komediaan perustuvan kabareeperinteen manttelinperijänä. Myöhemmällä uralla Lewis teki myös vakavia rooleja.


title: Jerry Lewis

text: Lewis alkoi opettaa elokuvantekoa Etelä-Kalifornian yliopistossa 1967 ja näistä luennoista koottua kirjaa "The Total Film-Maker" pidetään alan merkkiteoksena. Näyttelijänä Lewis teki kiitetyn roolin vielä Martin Scorsesen elokuvassa "Koomikkojen kuningas" (1983). Hän näytteli ensi kertaa Broadwaylla vuonna 1995 näytelmässä "Damn Yankees". Lewis esiintyi vielä 2010-luvullakin yhden miehen show’ssa. Lewis oli erityisen suosittu Ranskassa, missä hänet valittiin vuoden ohjaajaksi kolme kertaa.


title: Jerry Lewis

text: Lewis meni naimisiin Patti Palmerin kanssa 1944. Avioliitto kesti vuoteen 1980 ja perheeseen syntyi kuusi lasta. Vuonna 1983 Lewis avioitui SanDee Pitnickin kanssa ja pari sai tyttären. Lewisin vanhin poika Gary Lewis johti 1960-luvulla menestynyttä yhtyettä Gary Lewis and the Playboys.


title: Jerry Lewis

text: Lewis keräsi vuosittaisen Telethon-hyväntekeväisyyskeräyksen kautta kymmeniä miljoonia dollareita lihassurkastumaa potevien ihmisten hyväksi. Lewisille myönnettiin Jean Hersholtin humanitaarinen palkinto 2009.


title: Jerry Lewis

text: Lewis kärsi kroonisesta kivusta 37 vuoden ajan hypättyään vuonna 1965 esityksen aikana pianon päältä vahingossa selälleen. Hänen selkärankansa murtui ja hän joutui käyttämään kipulääkkeitä, joista hän tuli riippuvaiseksi. Hänelle asennettiin 2000-luvun alussa ihonalainen, kauko-ohjattava sähkölaite, joka esti kivun. Lewis kärsi myös vakavasta keuhkosairaudesta, jonka steroidilääkitys aiheutti hänelle painonnousun.


title: Jerry Lewis

text: Lewis kuoli 91-vuotiaana kotonaan Las Vegasissa 20. elokuuta 2017.


title: Arkisto

text: Arkisto tarkoittaa järjestelmää, jonka kohteena ovat kirjoitus-, kuva-, äänite- ja tietokonetuotosten talletus. Arkisto tarkoittaa myös niiden luettelointia, säilytystä, kuljetusta että yleistä hallinnointia. Arkistolla voidaan tarkoittaa myös asiakirjojen säilytykseen tarkoitettua tilaa tai rakennusta. Yleensä tässä yhteydessä tuodaan nimessä esille aineistoa säilyttävä yhteisö, viranomainen tai laitos.


title: Arkisto

text: Arkistolla tarkoitetaan lisäksi tiettyä asiakirjaryhmien kokonaisuutta, joka fyysisesti saattaa sijaita useammassakin paikassa samaan aikaan. Sana arkisto voi olla myös tieteellisen aikakausijulkaisun lisämääritteenä esimerkkinä vaikkapa Historiallinen Arkisto, jossa julkaistaan historiallisia tutkimuksia.


title: Arkisto

text: Sana arkisto peräisin kreikan käsitteestä "arkheion". Alun perin sillä tarkoitettiin sekä viranomaista että kaupungintaloa. Muinaisroomalaiset käyttivät käsitettä "arca", jolla tarkoitettiin varmaa paikkaa.


title: Arkisto

text:
Arkistotoimi vastaa asiakirjojen pitkäaikaisesta säilyttämisestä. Sen tehtävänä on varmistaa asiakirjojen käytettävyys ja säilyminen, huolehtia asiakirjoihin liittyvästä tietopalvelusta, määritellä asiakirjojen säilytysarvo ja hävittää tarpeeton aineisto.
Lähes kaikissa luku- ja kirjoitustaidon piiriin tulleissa kulttuureissa tavataan arkistoja. Mesopotamiassa sekä yleensä Vähässä-Aasiassa hallitsijat laativat ja säilyttivät verraten seikkaperäisiä selostuksia, jotka koskivat eritoten heidän virkatoimiaan.


title: Arkisto

text: Ensimmäisenä eurooppalaisena arkistona voidaan eittämättä pitää Ateenan raatihuoneeseen 460 eaa. perustettua lakitekstien arkistoa. Roomassa rakennettiin Capitoliumille tabulariumi, johon valtakunnan valtiosopimukset arkistoitiin. Valtakunnan finanssihallinnon asiakirjat koottiin puolestaan kaupungissa olevaan Saturnuksen temppeliin. Kun Capitolium oli palanut v. 83 eaa., niin Saturnuksen temppelin taakse rakennettiin valtionarkisto (Aerarium Saturini). Keisarikaudella perustettiin vielä keisarillisen palatsin kanslian yhteyteen keskusarkisto (Santuarium Caesaris).


title: Arkisto

text: Keskiajan alkaessa roomalainen perinne siirtyi kirkolliselle organisaatiolle. Sitä vastoin hitaasti kehittyvän maallisen hallinnon arkistot pysyivät pitkään varsin alkeellisina ja vaikeasti hyödynnettävinä. Maallisella hallinnolla ei yleensä keskiajalla ollut pysyvää sijoituspaikkaa, vaan hallinto liikkui hallitsijan mukana paikasta toiseen. Tämän tähden arkistot yleensä tuhoutuivat ja kärsivät suuria vahinkoja. Kaarle Suuri perusti omana aikanaan arkistoja samalla kun hän suoritti koulureformia ja muutti yhteiskuntaa aiempaa stabiilimmaksi. Kuitenkin vasta 1200- ja 1300-luvuilla syntyivät Ranskassa ja Englannissa ensimmäiset arkistot kuninkaan ja hallinnon asiakirjoista, joita voitiin käyttää tehokkaina referenssilähteinä kun oli esimerkiksi tarve puolustella hallitsijan tekoja, oikeuksia tai omistuksia.


title: Arkisto

text: Ensimmäinen nykykäsityksen mukainen arkistorakennus rakennettiin Kastilian Salamancaan 1542. Kuitenkin vasta 1700-luvun loppuvaihe toi todellisen vyöryn arkistojen perustamiseen. Ranskan vallankumouksen myötä perustettiin maan keskusarkisto Archive National, jonka alaisuuteen tulivat departementtien arkistot. Materiaalia oli vallankumouksen myötä suorastaan tulvinut julkiselle vallalle, sillä luostareiden ja feodaaliruhtinaiden yksityisarkistoja oli takavarikoitu todella lukuisasti.


title: Arkisto

text: Jacob von Rammingen, joka oli yksi ensimmäisistä “arkistoteoreetikoista”, kirjoitti Saksassa v. 1571 tarkoituksellisesti niin hämärän oppikirjan, ettei sen perusteella pysty sanomaan, miten asiakirjahallintaa hoidettiin. Syynä oli se, että kyse oli von Rammingenin suvussa sukupolvelta toiselle siirtyvän ammatin salaisuuksista. Rahanarvoisia taitoja ei haluttu opettaa ulkopuolisille.


title: Arkisto

text: Suomessa arkistojen historia alkaa jo keskiajalla, sillä alueelle juurtuneen hengellisen ja maallisen vallan vakiintuminen merkitsi myös asiakirjamateriaalin syntyä.


title: Arkisto

text: Suomessa ei ennen vuotta 1816 ollut omaa keskusarkistoa, vain viranomaisten (hovioikeudet, lääninhallitukset ja tuomiokapituli) arkistoja. Ruotsin vallan aikana, vuoteen 1809 asti, kaikki keskeinen keskusarkistomateriaali siirrettiin Ruotsin keskusarkistoon. Sen jälkeen Venäjälle vuoteen 1816 asti, jolloin Senaatin arkisto perustettiin.


title: Arkisto

text: Autonomisen Suomen senaatin arkistoon kertyi runsaasti myös muuta asiakirja-aineistoa, sillä Haminan rauhan mukaisesti Ruotsista siirrettiin sinne arkistomateriaalia ja samoin tehtiin Pietarista niin sanotulle vanhan Suomen materiaalille. Vähitellen senaatin arkistosta muodostui Suomen keskusarkisto. Vuonna 1844 arkiston hoito annettiin historiantutkijan koulutuksen saaneelle henkilölle. Arkisto avattiin yleisön käyttöön 1859 ja kymmenen vuotta myöhemmin se sai Valtionarkiston nimen. Vuonna 1994 Valtionarkisto vaihtoi nimensä Kansallisarkistoksi.


title: Arkisto

text: Jo 1800-luvulta lähtien oli suunniteltu alueellisten maakunta-arkistojen perustamista. Toimeen ryhdyttiin vasta seuraavalla vuosisadalla, kun vuonna 1927 perustettiin Hämeenlinnan maakunta-arkisto.


title: Arkisto

text:
Suomen arkistolaitoksen keskushallinnosta vastaa opetusministeriön alaisuudessa toimiva Kansallisarkisto.
Kansallisarkiston alaisuudessa toimii seitsemän Maakunta-arkistoa:


title: Arkisto

text: Puolustusministeriön ja ulkoministeriön hallinnonaloilla on omat päätearkistot:


title: Arkisto

text: Lisäksi meillä on lukuisa joukko muita päätearkistoja:


title: Arkisto

text: Kulttuurialojen arkistoja:


title: Arkisto

text: Ruotsin vallan ajan Suomen koskevia arkistoaineistoja on myös esimerkiksi Tukholman Krigsarkivetissa.


title: Arkisto

text:
Ruotsin valtionarkisto "Riksarkivet" on perustettu jo vuonna 1618. Se on itsenäinen keskusvirasto ja sen tehtävänä on valvoa arkistotoimintaa koko valtakunnassa. Riksarkivet on myös valtion heraldinen keskusvirasto ja julkaisee myös "Svenskt Diplomatarium"in. Arkiston organisaatioon kuuluu myös 1805 perustettu sota-arkisto "Krigsarkivet" sekä Svensk arkivinformation ja Arkion.
Viron kansallisarkisto Rahvusarhiiv on perustettu vuonna 1999. Se koostuu neljästä maakunta-arkistosta sekä historiallisesta, elokuva- ja valtionarkistoista. Historiallinen arkisto on vuonna 1921 perustetun vanhan valtionarkiston seuraaja.


title: Arkisto

text: Venäjällä vallitsi tsaarien aikana hyvin kirjava arkistopolitiikka. Vasta Leninin antama säädös 1918 arkistolaitoksen uudelleenjärjestelystä ja keskittämisestä loi pohjan Neuvostoliiton keskitetylle arkistolaitokselle. Suomalaisten kannalta keskeisiä, joskin vaikeasti avautuvia arkistoja ovat muun muassa Kommunistisen puolueen arkistot, salaisen poliisin arkisto jne.


title: Arkisto

text: Venäjän valtionarkiston kotisivu


title: Arkisto

text: Saksassa pienet valtiot loivat kukin omat arkistonsa, jotka säilyivät yhtenäisen valtakunnan perustamisenkin jälkeen. Vasta vuonna 1918 perustettiin valtakunnan keskusarkisto Potsdamiin. Nykyisin Liittotasavallan keskusarkisto Bundesarchiv toimii Koblenzissa ja edesmenneen DDR:n arkisto toimi Potsdamissa.


title: Arkisto

text: Saksan liittotasavallan arkiston kotisivu


title: Arkisto

text: Ranskan kansallisarkisto syntyi suuren vallankumouksen seurauksena 1790. Tällöin takavarikoitujen feodaalilinnojen ja luostareiden arkistot keräytyivät valtion haltuun, ja niille piti löytää sopiva sijoituspaikka. Näin sai alkunsa "Les Archives nationals". Sen apuna toimivat kymmenet departtementien arkistot.


title: Arkisto

text: Ranskan kansallisarkistojen kotisivu


title: Arkisto

text: Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisarkiston kokoelmat käsittävät materiaalia Domesdaysta, eli WIlhelm Valloittajasta nykyhetkeen.


title: Arkisto

text: Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisarkiston kotisivu


title: Arkisto

text: Nuorella Yhdysvaltain valtiolla ei ollut alkuaikoina kovinkaan suurta kiinnostusta arkistoja kohtaan. Vasta vuonna 1934 annettiin maassa laki keskusarkistosta, ja syynä tähän oli tieteellisten piirien ankara painostus. Vuonna 1950 annettu Federal Record Act loi maassa mahdollisuudet kymmenen piiriarkiston perustamiselle.


title: Arkisto

text: Yhdysvaltojen valtionarkisto


title: Arkisto

text: Kansainvälistä yhteistyötä koordinoi vuodesta 1948 lähtien arkistoväen maailmanliitto International Council of Archives / Conseil International des Archives.


title: Arkisto

text: ICA/CIA kotisivu


title: Länsimaa (Norja)

text: Länsimaa (, aiemmin "Vestspitsbergen") on Pohjoisella jäämerellä sijaitsevien, Norjalle kuuluvien Huippuvuorten suurin saari.


title: Länsimaa (Norja)

text: Saaren arvioitu pinta-ala on noin 37 673 neliökilometriä. Länsimaa on Karhusaaren ja Hopenin ohella yksi kolmesta Huippuvuorten asutetusta saaresta. Saaren merkittävin asutuskeskus on Longyearbyen, jonka asukasluku on noin 1 600.


title: NS-23

text: NS-23 on neuvostoliittolainen 23 mm lentokonetykki, jonka suunnittelivat OKB-16:ssa A. E. Nudelman, A. Suranov, G. Žirnyh, V. Nemenov, S. Lusin ja M. Bundin toisen maailmansodan jälkeiseksi korvaamaan ja standardoimaan lukuisia 20 mm aseita. NS-23 otettiin käyttöön vuonna 1945.


title: NS-23

text: NS-23 korvasi hävittäjien aseistuksena 20 mm ŠVAK ja Berezin B-20 -tykit. Se otettiin myös käyttöön Il-10-maataistelukoneessa, vaikka NS-23:n 14,5 mm patruunasta kehitetyn 23×115 mm ammuksen panssarinläpäisy oli pienemmän lähtönopeuden vuoksi huomattavasti huonompi kuin Il-2:n ja Il-10:n aiemmin käyttämän VJa-23-tykin 23x152mmB:n, sillä jo VJa-23 oli osoittautunut pettymykseksi panssarintorjunnassa.


title: NS-23

text:
Perusmalli oli NS-23KM siipi- ja moottoriasennuksiin.
Synkronoitua versiota, tyyppimerkinnältään NS-23S, käytettiin kiinteänä ampumaan potkurin lapojen lävitse.


title: NS-23

text:
Ase testattiin ensimmäisen kerran Jak-9-hävittäjässä.
NS-23:a käytettiin eri tavoin Antonov An-2, Iljušin Il-10, Iljušin Il-22, Lavotškin La-7, La-15, MiG-9, Jak-7, Jak-9U, Jak-15, Jak-17 ja Jak-23 -koneissa. Jossakin varhaisissa MiG-15 -koneissa oli NS-23, tosin se korvattiin pian NR-23-tykillä.


title: NS-23

text: NS-23 korvattiin Nudelman-Rihter NR-23 -tykillä vuoden 1949 tietämissä.


title: Bastardijänne

text: Bastardijänne on heraldiikan käsite. Vaakunassa se on merkki siitä, että kantaja on aviotonta syntyperää. Se on päällikkeenä oleva vastajänne, joka oli usein myös irtonainen, eli ei ulottunut kilven reunoihin. Bastardijännettä on käytetty lähinnä kuningassukujen heraldiikassa. Sitä ei käytetä modernissa heraldiikassa.


title: Golden Globe

text: Golden Globe (”Kultainen maapallo”) on vuosittain jaettava elokuva- ja televisioalan palkinto. Palkintoa on jakanut vuodesta 1944 alkaen Hollywood Foreign Press Association (HFPA), joka koostuu Yhdysvalloissa asuvista ulkomaisista toimittajista. Vuonna 2014 äänioikeutettuja yhdistyksen jäseniä on 93 henkilöä. Palkinnot jaetaan tammikuussa ja niitä pidetään yleensä hyvinä suunnannäyttäjinä myöhemmin järjestettävää Oscar-gaalaa ajatellen.


title: Golden Globe

text: 76. gaala järjestettiin 6. tammikuuta 2019 Beverly Hilton -hotellissa.


title: Golden Globe

text: Palkintoa on kritisoitu, sillä valintaryhmä on muiden vastaavien palkintojen taustaryhmiin verrattuna pieni, eikä HFPA:n jäsenistö koostu elokuva-alan ammattilaisista, vaan ulkomaisista viihdetoimittajista. Palkinnosta äänestävien toimittajien riippumattomuuteen suhtaudutaan epäillen ja kriittisimpänä äänenä on Yhdysvalloissa ollut toimittaja Sharon Waxman., joka pyrkii kirjoituksillaan avaamaan yhdistyksen tiedottamista ja jäsenkriteerejä. Suomessa kritiikkiä on antanut Helsingin Sanomat, joka väitti HFPA-yhdistystä salaseuraksi.


title: Bofors-skandaali

text: Bofors-skandaali oli suuren luokan korruptioskandaali Intiassa 1980-luvulla. Useita intialaisia poliitikkoja, myös pääministeri Rajiv Gandhia, syytettiin lahjusten vastaanottamisesta Bofors-yhtiöltä, jotta yhtiö voittaisi tarjouskilpailun Intian 155 mm kenttätykeistä.


title: Bofors-skandaali

text: Vuonna 1986 AB Bofors sai Intian hallitukselta jättitilauksen. Intian aikomuksena oli ostaa 1 500 155 mm:n Bofors FH-77B-haupitseja, mutta julkisen kohun vuoksi se ostikin niitä lopulta vain 410 kappaletta.


title: Bofors-skandaali

text: Korruptio oli laajempaa kuin koskaan aikaisemmin Intian historiassa, ja sen seurauksena Gandhin valtaapitävä Intian kongressipuolue hävisi vuoden 1989 marraskuussa parlamenttivaalit. Joutuminen pois hallituksesta kävi kohtalokkaaksi Rajiv Gandhille, sillä hänen turvallisuusmiestensä määrä pieneni ja hänet salamurhattiin 21. toukokuuta 1991. 5. helmikuuta 2004 Delhin hovioikeus vapautti Rajiv Gandhin kaikista kytköksistä skandaaliin.


title: Bofors-skandaali

text: Skandaaliin kytketty agentti oli Ottavio Quattrocchi. Delhin tutkimuksia suorittava oikeus haluaisi edelleen hänet kuultavaksi, ja hänet on etsintäkuulutettu Interpolin kautta. Hänen väitetään yrittäneen suhteillaan Intian valtion virkamiehiin ja myös pääministeri Rajiv Gandhiin saada asekaupat Bofors-yhtiölle.


title: Bofors-skandaali

text: Delhin hovioikeus vapautti 31. toukokuuta 2005 brittiläiset liikemiesveljekset Shrichand, Gopichand ja Prakash Hindujan Bofors-juttuun liittyvistä syytteistä.


title: Bonaventura

text: Bonaventura (1221 – 15. heinäkuuta 1274) on tunnetuimpia fransiskaaniteologeja. Hänen teologiassaan skolastinen oppineisuus yhtyy mystiikkaan.


title: Bonaventura

text: Bonaventura syntyi Bagnareassa, Toscanassa, Italiassa. Hänen äitinsä omisti hänet kirkolle. Hänen nimensä Bonaventura sanotaan tulevan Franciscus Assisilaiselta, joka suoritti hänelle ihmeparantamisen. Hän liittyi fransiskaaniveljistöön vuonna 1243 ja opiskeli Pariisissa mahdollisesti Alexander Halesilaisen oppilaana, ja varmuudella Alexanderin seuraajan Johannes Rochellelaisen oppilaana. Hän seurasi tämän virassa vuonna 1253.


title: Bonaventura

text: Kolme vuotta aiemmin hänen maineensa oli saanut aikaan sen, että hänelle annettiin lupa luennoida Petrus Lombarduksen "Sentensseistä", ja vuonna 1255 hän valmistui tohtoriksi. Seuraavana vuonna hänestä tuli koko veljistön johtaja. Hänen käskystään Roger Baconia kiellettiin luennoimasta Oxfordin yliopistossa, ja tämä laitettiin Pariisin tarkkailuun. Hänellä oli merkittävä rooli myös paavi Gregorius X:n valinnassa. Paavi palkitsi hänet Albanon kardinaalin ja piispan viroilla, sekä pyysi tätä osallistumaan Lyonin toiseen kirkolliskokoukseen vuonna 1274. Bonaventura kuoli kokouksen aikana.


title: Bonaventura

text: Aikalaiset selvästikin arvostivat Bonaventuraa, sillä hänelle annettiin arvonimi "Doctor Seraphicus", ”serafiopettaja”, ja Dante sijoitti hänet "Jumalaisessa näytelmässä" Paratiisiin. Paavi Sixtus IV kanonisoi hänet pyhimykseksi vuonna 1482, ja Sixtus V luki hänet kirkon kuuden merkittävimmän opettajan joukkoon vuonna 1587.


title: Bonaventura

text:
Bonaventuran teokset, jotka on koottu niin kutsuttuun Lyonin laitokseen, koostuvat ensimmäiset kolme osaa täyttävistä luennoista ja saarnoista, keskiaikaisten teologien ylistämistä "Sentenssien" kommentaareista kahdessa osassa, sekä pienemmistä tutkielmista kahdessa osassa. Näihin kuuluu myös teos Pyhän Franciscuksen elämästä. Pienemmät teokset ovat merkittävämpiä, ja niihin lukeutuvat muun muassa kuuluisat "Itinerarium mentis in Deum", "Breviloquium", "De reductione artium ad theologiam", "Soliloquium" ja "De septem itineribus aeternitatis", jotka sisältävät suurimman osan siitä, mikä hänen ajattelussaan on omintakeista.
Filosofiassaan Bonaventura on monissa asioissa eri mieltä kuin aikalaisensa Roger Bacon ja Tuomas Akvinolainen. Näiden kahden henkilön voidaan katsoa edustavan, vastaavasti, luonnontiedettä lapsuusvaiheessaan ja aristotelista skolastiikkaa täydellisimmillään. Bonaventura tuo kuvaan mystissävytteisen ja platonilaishenkisen spekuloinnin. Tällainen ajattelu oli löytänyt jalansijaa jo Rikhard St. Victorilaisen ja Bernard Clairvauxlaisen ajattelussa. Bonaventuralle puhtaasti älyllinen elementti on vähämerkityksellinen, vaikka ei koskaan täysin poissa oleva, verrattuna sydämen tuntemusten voimaan. Hän hylkäsi Aristoteleen auktoriteetin, ja syytti tämän vaikutusta aikakauden kerettiläisistä virtauksista. Hän myös vastusti voimakkaasti Aristoteleen joitakin keskeisimpiä ajatuksia, kuten maailman ikuisuutta. Hänen platonilaisuutensa oli sellaista Platonia kuin kirkkoisä Augustinus oli sen ymmärtänyt, ja joka oli välittynyt Aleksandrian koulukunnan ja Pseudo-Dionysios Areiopagitan teosten välityksellä.


title: Bonaventura

text: Bonaventura hyväksyy platonilaisena teorian, jonka mukaan ideat eivät ole olemassa "in rerum natura", vaan jumalaisen mielen ajatuksina, jonka mukaan olemassa olevat asiat on muotoiltu. Tällä ajatuksella on merkittävä osa hänen filosofiassaan. Kuten kaikki suuret skolastikot, hän aloittaa käsittelemällä järjen ja uskon välistä suhdetta. Hänelle kaikki tieteet ovat teologian apulaisia. Järki voi saavuttaa joitakin niistä moraalisista totuuksista, jotka muodostavat kristinuskon perustan, mutta jotkut totuudet se voi saavuttaa ja käsittää vain jumalallisen valon, illuminaation, ansiosta. Saadakseen tämän kokemuksen, sielun täytyy harjoittaa oikeita menetelmiä, joita ovat rukous ja hyveiden harjoittaminen, joiden avulla sielu valmistuu hyväksymään jumalallisen valon, sekä mietiskely, jonka avulla se voi nousta jopa hurmioituneeseen yhteyteen Jumalan kanssa. Tällainen yhteys mietiskelyssä, älyssä ja kaikenkattavassa rakkaudessa on elämän korkein päämäärä. Sitä ei kuitenkaan voida saavuttaa kokonaan tässä elämässä, vaan se pysyy aina tulevaisuuden haaveena.


title: Bonaventura

text: Jumalaa tutkiskelevalla mielellä on kolme eri aspektia tai tasoa – aistit, jotka antavat kokemusperäistä tietoa jumalallisista asioista maailmassa; järki, joka tutkiskelee sielua, jumalan kuvaa, itseään; ja viimeisenä puhdas äly ("intelligentia"), joka voi käsittää Jumalan olemuksen. Näitä vastaavat kolme erilaista teologiaa – "theologia symbolica", "theologia propria" ja "theologia mystica". Jokainen taso on jaettu, sillä ulkopuolisen maailman tarkkailussa ihminen voi käyttää joko aisteja tai mielikuvitusta – ihminen voi nousta Jumalan tuntemiseen joko "per vestigia" tai "in vestigiis".


title: Bonaventura

text: Ensimmäisellä tasolla fyysisten ruumiiden kolme merkittävintä ominaisuutta – paino, lukumäärä, mitat – ja toisessa tapauksessa luotujen asioiden jako kolmeen luokkaan – sen mukaan onko niillä vain fyysinen olemassaolo, sen lisäksi myös elämä, vai näiden lisäksi myös ajattelukyky – johdattavat meidät vastustamattomasti ajattelemaan kolmiyhteisen Jumalan suuruutta, viisautta ja hyvyyttä.


title: Bonaventura

text: Toisella tasolla voimme siis nousta Jumalan tuntemiseen joko "per imaginem", järjellä, tai "in imagine", puhtaalla ymmärryksellä ("intellectus"); ensimmäisessä tapauksessa muistin, ymmärryksen ja tahdon kolmijaolla, toisessa tapauksessa uskon, toivon ja rakkauden kristillisillä hyveillä. Nämä johtavat jälleen ajattelemaan jumalallisten ominaisuuksien kolminaisuutta – ikuisuutta, totuutta ja hyvyyttä.


title: Bonaventura

text: Kolmannella tasolla meillä on "intelligentia", puhdas järki, joka tarkastelemalla Jumalan olemusta joutuu toteamaan, että Jumala on absoluuttisena olentona ensimmäinen ajatus ja sen täytyy olla olemassa, sillä se on täydellinen ja suurin kaikista. Tällä viimeisellä ja korkeimmalla tasolla mieli lepää Jumalan äärettömän hyvyyden tarkastelussa, joka ymmärretään myös kaikkein korkeimman tason keinoilla, joita ihmisellä on käytettävissään, "apex mentis" (”hengen kärki”, turmeltumaton sielun osa, joka voi saavuttaa yhteyden jumaluuteen) tai "synderesis" (omantunnon, tahdon tai järjen pohja, ihmisen keino tunnistaa hyvä).


title: Bonaventura

text: Tällainen käsitys jumalaisesta valaistumisesta ainoana luotettavan ja perimmäisen tiedon saamisen keinona on yhteistä kaikelle mystisyydelle, mutta Bonaventura lisäsi siihen luonteenomaisia kristillisiä piirteitä. Mielen ja sydämen täydellinen alistuminen Jumalalle on saavuttamaton ilman jumalallista armoa, eikä mikään tee ihmisestä niin sopivaa vastaanottamaan tämä armo kuin mietiskelevä ja askeettinen elämä luostarissa. Bonaventuran mielestä luostarielämä onkin paras tapa kohdata armo.


title: Bonaventura

text: Bonaventura ei ole kuitenkaan pelkästään mietiskelevä ajattelija, jonka teokset tarjoavat hyvät ohjeet hartaudenharjoitukseen. Hän on myös korkeimman tason dogmaattinen teologi, joka antaa painavat ja hyvin perustellut vastaukset kaikkiin skolastiikan kiistanalaisiin keskustelunaiheisiin, kuten universaaleihin, materiaan ja individualismin periaatteeseen. Hän on yhtä mieltä Albert Suuren kanssa siinä, että teologia on käytännöllinen tiede – sen totuudet voi hänen mukaansa sovittaa vaikuttamaan ihmisen kokemiin mielenliikutuksiin. Hän käsitteli jumalallisten ominaisuuksien luonnetta ja merkitystä; käsitti universaalit ihanteellisiksi muodoiksi, jotka ovat olleet ennalta Jumalan mielessä ja joiden mukaan asiat on muotoiltu; katsoi materian olevan puhdasta potentiaalisuutta, joka saa yksittäisolioiden olemuksen ja lopullisuuden Jumalan luovasta voimasta, ideoiden mukaan; ja katsoi, ettei älyllisellä toimijalla ole erillistä olemassaoloa.


title: Tiibetin kieli

text: Tiibet on sinotiibetiläisten kielten tiibetiläis-burmalaiseen ryhmään kuuluva kieli, jota puhuu noin 6 150 000 ihmistä pääasiassa Tiibetissä. Tiibetin kieli jakautuu murteisiin, jotka poikkeavat toisistaan niin voimakkaasti, että niiden puhujat eivät välttämättä ymmärrä toisiaan. SIL International on luokitellut tiibetin kielen kolmeksi alakieleksi: amdotiibet, keskitiibet ja khamstiibet.


title: Tiibetin kieli

text: Tiibetissä on yhdeksän sijamuotoa. Verbit eivät taivu persoonamuodoissa.


title: Tiibetin kieli

text: Tiibetin kieli on kirjoittanut järjestelmää 7. vuosisadan jälkeen. Kirjoitusjärjestelmä on luonut Tunmi Sanbuza. Se koostuu 30 konsonanttikirjasta ja 4 vokaalimerkistä.


title: Tiibetin kieli

text: Kielitutkijat käyttävät usein latinalaisia kirjaimia tiibetiläisen kielen kääntämiseen. Suosituin suunnitelma on suunnitellut Daoquan, joka käyttää vain 26 latinalaista kirjainta ilman lisäsymboleita.


title: Tiibetin kieli

text: Tiibetin kielen kirjoittamisjärjestelmä on pohjimmiltaan eräänlainen vokaaliin liittyvä merkki, joka edustaa muinaisen tiibetin ääntämistä. Niinpä sen ääntäminen on epätäydellinen, ja se sopii yhteen modernin ääntämisen kanssa.


title: Albatros C.III

text: Albatros C.III oli saksalainen, kaksipaikkainen, kaksitasoinen ja puurakenteinen yksimoottorikone kangasverhouksella. Valmistaja oli Albatros Flugzeugwerke ensimmäisen maailmansodan aikoihin. C.III oli uudelleensuunniteltu versio menestyksekkäästä Albatros C.I-tyypistä ja tyyppiä rakennettiin enemmän kuin muita C-tyyppejä. Konetta käytettiin monissa tehtävissä kuten tiedustelussa ja pommituksessa.


title: Albatros C.III

text: Suomen ilmavoimille hankittiin vuonna 1919 Saksasta kaksi Albatros C.III-konetta. Koneiden tunnukset olivat 2B 360 ja 2B 361, valmistusnumerot 12069/17 (OAW) ja 5178/17 (LVG). Koneet vastaanotettiin syksyllä 1919. 2B 360 tuhoutui 11. maaliskuuta 1920 kaarrosta metsään Utissa surmaten lentäjän, 2B 361 tuhoutui hallipalossa Santahaminassa 2. lokakuuta 1921.


title: Albatros C.III

text: Tyyppi oli Suomessa käytössä vuosina 1919 - 1921.


title: Graf Zeppelin

text: Kreivi Zeppelinin jälkeen Luftschiffbau Zeppelinin johtoon nousi Hugo Eckener (1868-1954). Hän hankki rahoituksen LZ 127 -ilmalaivan rakentamiseen vuonna 1926 Saksan hallitukselta ja toimi myös aluksen kapteenina. Tätä edeltäneet ensimmäisen maailmansodan jälkeen valmistetut ilmalaivat olivat menneet sotakorvauksina sodan voittaneille ympärysvalloille. Hugo Eckener painotti lentoturvallisuutta uuden aluksen kehittämisessä. Pääinsinööri oli Ludwig Dürr (1878-1956), joka teki parannuksia Zeppelinin jäykkään ilmalaivarakenteeseen. Alumiiniprofiilista valmistettu pyöreä runko jakautui kahteen osaan. Ilmalaivaa ilmassa pitävä yläosa oli täytetty vedyllä ja rungon alaosa Blau-kaasulla, joka on seos metaania ja muita olefiineja sekä hieman vetyä. Polttoaineena viidelle 550 hevosvoiman Maybach-moottorilla käytetty Blau-kaasu on suunnilleen yhtä raskasta kuin ilma, joten ilma-aluksen lentopaino ei juurikaan muuttunut lennon aikana, kun käytettyä Blau-kaasua korvattiin ilmalla. Blau-kaasu otettiin käyttöön LZ 127 -mallissa.


title: Graf Zeppelin

text: Ilmalaivan ensilento oli 18. syyskuuta 1928 rakennuspaikalla Friedrichshafenissa. Rungon pituus oli 236,6 metriä ja rungon tilavuus 105 000 m³. Neitsytlentonsa aikaan alus oli maailman suurin ilmalaiva. Suurin nopeus omin konein lennettäessä oli 128 km/h. Aluksessa oli noin 40 hengen miehistö ja matkustajia se pystyi ottamaan 20. Matkustajille oli tarjolla salonki ja kahden hengen makuuhytit, joten lentomukavuus oli hyvä.


title: Graf Zeppelin

text: Alun perin "Graf Zeppelin" rakennettiin pelkästään koelentotarkoituksiin tulevia matkustajaliikenteen ilmalaivoja varten, mutta kustannusten kattamiseksi alus kuljetti myös matkustajia sekä postia. Lokakuussa 1928 alus lensi pisimmän lentonsa Saksasta Yhdysvaltoihin Lakehurstin kentälle New Jerseyhin, jossa sen miehistö vastaanotettiin paraatijuhlin ja kutsuttiin Valkoiseen taloon. "Graf Zeppelin" vieraili myöhemmin myös Italiassa, Palestiinassa ja Espanjassa. Toinen Amerikan-lento toukokuussa 1929 peruttiin konerikon vuoksi.


title: Graf Zeppelin

text: Elokuussa 1929 "Graf Zeppelin" kiersi maapallon. Reitti alkoi Lakehurstin kentältä Yhdysvalloista, se kulki Saksan Friedrichshafenin, Japanin Tokion ja San Franciscon kautta takaisin Lakehurstiin. Matka alkoi 8. elokuuta ja päättyi 29. elokuuta ja se kesti 21 päivää, 5 tuntia ja 31 minuuttia, josta lentoaikaa oli 12 päivää, 12 tuntia ja 13 minuuttia. Matkan kokonaispituus oli 31 000 kilometriä. Matkan rahoitti lehtikeisari William Randolph Hearst (1863-1951). Matkan onnistuminen turvasi LuftSchiffbau Zeppelinin toiminnan ja ilmalaivamatkustajaliikenteen jatkumisen.


title: Graf Zeppelin

text: Zeppelin nähtiin Helsingissä 24. syyskuuta 1930, johon se saapui Baltian kautta.


title: Graf Zeppelin

text: Useiden onnistuneiden pitkänmatkanlentojen jälkeen toukokuussa 1930 päätettiin avata ensimmäinen säännöllinen Atlantin ylittävä reittiliikenne. Suuresta lamasta ja lentokoneiden kehityksestä huolimatta "Graf Zeppelin" kuljetti postia ja matkustajia Atlantin yli aina vuoteen 1936 saakka. Vuonna 1931 alus suoritti myös tutkimusmatkan pohjoisnavalle.


title: Graf Zeppelin

text: "Graf Zeppelinin" rinnalle suunniteltiin toista samankaltaista ilma-alusta tunnuksella LZ 128. Tuhoisa brittiläisen ilmalaiva R 101:n onnettomuus sai kuitenkin Zeppelin-yhtiön harkitsemaan vetykaasun käyttöä ilmalaivojen nostokaasuna. LZ 128:aa korvaamaan tarkoitetussa LZ 129 "Hindenburgissa" oli tarkoitus käyttää nostokaasuna heliumia. Kuitenkin Yhdysvaltain kauppasaarrosta johtuen suuria määriä heliumia oli mahdotonta hankkia, joten "Hindenburg" muutettiin vetykaasunosteiseksi.


title: Graf Zeppelin

text: Yhdysvalloissa toukokuussa 1937 sattuneen "Hindenburgin" tuhoisan onnettomuuden jälkeen matkustajien luottamus ilmalaivoihin loppui, ja vetykaasunosteisten ilmalaivojen käyttö matkustajaliikenteessä kävi miltei mahdottomaksi. "Graf Zeppelin" siirrettiin pois lentotehtävistä ja muutettiin museoksi vain kuukausi "Hindenburgin" tuhon jälkeen. "Graf Zeppelin" ehti yhdeksänvuotisen uransa aikana tehdä 590 matkaa ja sen mittariin kertyi 1,7 miljoonaa kilometriä.


title: Graf Zeppelin

text: "Graf Zeppelinin" ura päättyi lopullisesti toisen maailmansodan syttyessä. Vuonna 1940 Natsi-Saksan ilmailuministerin Hermann Göringin määräyksestä kaikki jäykkärunkoiset ilmalaivat romutettiin ja niiden alumiinimateriaali käytettiin sotateollisuuden tarpeisiin.


title: Graf Zeppelin

text: Saksassa toimii Friedrichshafenissa, aivan Bodensee-järven rannalla Zeppelin-museo. Museon sisälle on rakennettu kahteen kerrokseen 1930-luvun Zeppelin-aluksen täysikokoinen, osittainen malli, jossa vierailijat voivat tutustua hytteihin, WC-tiloihin, käytäviin ja näköalasalonkiin sellaisina kuin matkustajat ne aikoinaan kokivat.


title: Graf Zeppelin

text: Suomessa ilmalaivan kunniaksi painettiin 1930 postimerkki. Postimerkkiarkin 28. postimerkissä on vuosiluvun "1930" kohdalla virhepainama "1830". Virhepainetusta merkistä Zeppelin-leimoineen maksettiin vuonna 2016 pidetyssä huutokaupassa 15 700 euroa.


title: Roger Bacon

text: Roger Bacon (n. 1214 – 1294) oli englantilainen fransiskaanifilosofi, joka painotti huomattavasti empiirisyyttä sekä matematiikan hyödyntämistä luonnontieteissä, koska ”vain matematiikka kertoo yksiselitteisesti totuuden”. Näistä syistä häntä pidetään yhtenä varhaisimmista modernin tieteellisen metodin puolestapuhujista. Hän oli syvällisesti perehtynyt ajan filosofisiin ja tieteellisiin virtauksiin arabimaailmassa, tuon ajan kehittyneimmässä sivilisaatiossa. Myöhemmät tutkimukset ovat osoittaneet hänen olleen riippuvainen myös okkultisista ja alkemistisista perinteistä. Baconiin viitataan myös latinankielisellä nimellä "Doctor Mirabilis" ().


title: Roger Bacon

text: Baconin nimiin on laitettu silmälasien keksiminen hänen havaittuaan lasin kuvioita suurentavan vaikutuksen (1262). Myöhemmät tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet Alhazenin maininneen ominaisuuden jo vuonna 1021 julkaistussa "Optiikan kirjassa". Baconin tiedetään pohtineen monia nykyaikaisia koneita kuten lentokonetta.


title: Roger Bacon

text: Roger Bacon syntyi Ilchesterissä Somersetin kreivikunnassa. Hänen perheensä vaikuttaa olleen suhteellisen vauras. Tästä osoituksena on Baconilta peräisin oleva väite, että ennen fransiskaaniksi ryhtymistään hän oli käyttänyt 2 000 puntaa kirjoihin ja muihin tarvikkeisiin. Kuningas Henrik III:n myrskyisän valtakauden aikana perheen omaisuus kuitenkin ryöstettiin ja perheen jäseniä ajettiin maanpakoon.


title: Roger Bacon

text: Bacon opiskeli ja tuli myöhemmin professoriksi Oxfordin yliopistossa. Hänen opettajanaan oli Robert Grosseteste. Teologian opinnoissaan hän ei edennyt kovin pitkälle yksinkertaisesti siitä syystä, että opetuksen ja ajan teologien käyttämät metodit eivät miellyttäneet häntä. Bacon näki teologien ohittavan suotta monia tutkimisen arvoisia filosofian ja tieteen aloja, joiden tunteminen olisi välttämätöntä teologian ymmärtämisen kannalta.


title: Roger Bacon

text: Hän matkusti Ranskaan vuonna 1241 opettamaan Pariisin yliopistossa, joka oli tuolloin Euroopan henkisen elämän keskus. Pariisissa Bacon luennoi runsaasti Aristoteleen filosofiasta, jonka opetus oli vastikään aloitettu uudelleen — se oli ollut aiemmin kiellettyä, koska sisälsi ristiriitoja kristinuskon kanssa. Innostuksensa Aristoteleeseen Bacon sai pseudoaristoteelisesta "Salaisuuksien salaisuus" -nimisestä mystisestä teoksesta. Baconin luennoilla opiskelijoilla oli aktiivinen rooli; heille suotiin mahdollisuus esittää omia ajatuksia ja haastaa Baconin väitteet.


title: Roger Bacon

text: Oxfordiin Bacon palasi vuonna 1247 ja opiskeli intensiivisesti useita vuosia luonnonfilosofiaa (luonnontieteitä). Myöhemmin hänestä tuli fransiskaaniveli. Hän muutti luostariin lopullisesti vuonna 1253, opiskeltuaan kymmenen vuotta ja väsytettyään itsensä sekä ruumiillisesti että henkisesti. Hänen tarkoituksenaan oli luoda suuri synteesi kaikesta tieteellisestä tiedosta. Ajan tieteellisten teosten latinannosten heikon kielellisen tason vuoksi Bacon opiskeli kreikkaa. Suuren urakan loppuun saattaminen yksin olisi ollut mahdoton tehtävä, minkä vuoksi hän haki itselleen apulaisia. Hänen tietoonsa kantautui William Rubruckilainen, jonka idänmatkojen kertomukset saivat Baconin mielenkiinnon herätetyksi. Bacon tutustutti itsensä myös alkemistien kokeisiin ja teki itsekin lukuisan määrän kokeita, joista pääosa liittyi optiikkaan. Yhtenä kokeenaan hän puhalteli saippuakuplia saadakseen lisäselvyyttä sateenkaaren värien muodostumisesta. Bacon oli suuresti vaikuttunut Joakim Fiorelaisen ja spiritualistien ajatuksista, minkä takia hän uskoi antikristuksen saapuvan pian Maahan ja hänen koostamalleen uudelle tiedolle olevan suuri tarve.


title: Roger Bacon

text: Tuohon aikaan fransiskaani- ja dominikaanikunnat olivat vielä melko nuoria, ja ne olivat alkaneet johtaa teologista keskustelua. Oppineisuuttaan Bacon halusi käyttää hyväkseen koko teologian uudistamiseen. Hän pilkkasi ja halveksi avoimesti aikansa suurimpiakin teologeja, joihin lukeutuivat hänen oman sääntökuntansa johtaja Aleksanteri Halesilainen, hyödyttömiksi, joiden teorisoinneilla ei ollut mitään pohjaa. Baconin kyvyt oli kyllä havaittu fransiskaanien keskuudessa, mutta hänen esittämänsä pilkan ja harhaoppisuuden harjoittamisen vuoksi Bacon lähetettiin maanpakoon Pariisiin vuonna 1257. Häneltä estettiin myös kirjoitusten julkaiseminen ilman sensuuritarkastusta.


title: Roger Bacon

text: Pariisissa Bacon tutustui kardinaaliin, josta oli tuleva paavi Klemens IV. Hän lähetti erään lempioppilaansa Klemensin puheille, jotta saisi luvan kirjoittaa suuren tietosanakirjan tieteestä. Klemens heltyi ajatukselle, mutta ehti kuolla ennen kuin ehti tehdä asian eteen mitään. Bacon ymmärsi pian, että hänen haaveilemansa teos oli tullut mahdottomaksi toteuttaa, joten hän sopi riitansa fransiskaanien kanssa ja palasi Englantiin 1260-luvun lopussa. Ennen kuolemaansa vuonna 1292 Bacon teki edelleen uutteraa kirjoitustyötä tieteen hyväksi.


title: Roger Bacon

text: Kirjoituksissaan Bacon peräänkuulutti uudistusta koko teologian tutkimukseen. Sen sijaan, että huomio keskittyisi pieniin eroihin filosofiassa, kuten skolastiikassa, Raamatun tulisi palata huomion keskipisteeksi ja teologien tulisi opiskella huolella kieliä, joilla Raamatun alkuperäiset tekstit on kirjoitettu. Bacon itse hallitsi useita kieliä ja valitti sekä pyhien kirjoitusten että kreikkalaisten filosofien tekstien olevan vääristyneitä useiden käännös- ja tulkintavirheiden seurauksena. Hän vaati myös, että teologien tulisi opiskella kaikkia luonnontieteitä ja että luonnontieteet tulisi lisätä yliopiston normaaliin opinto-ohjelmaan.


title: Robert Grosseteste

text: Robert Grosseteste (n. 1175 – 9. lokakuuta 1253) oli englantilainen valtiomies, teologi ja Lincolnin piispa. A. C. Crombie on kutsunut häntä ”keskiaikaisen Oxfordin tieteellisen ajattelun todelliseksi perustajaksi, ja jossain määrin jopa koko modernin Englannin älyllisen perinteen perustajaksi”.


title: Robert Grosseteste

text: Grosseteste syntyi vaatimattomaan perheeseen Suffolkissa. Hänen elämästään ennen vuotta 1230 tiedetään vain vähän. Hän on saanut yleistävää kolutusta jossain Englannissa, mahdollisesti Lincolnissa, ja jatkanut opintojaan mahdollisesti Herefordissa, joka oli tuohon aikaan tieteellisen oppineisuuden keskus. Hän opiskeli teologiaa 1200-luvun alussa, mutta on kiistanalaista, tapahtuiko se Oxfordin yliopistossa vai muualla.


title: Robert Grosseteste

text: Vuonna 1235 Grossetestesta tuli Lincolnin piispa, ja hän pysyi virassa kuolemaansa asti.


title: Robert Grosseteste

text: Grosseteste kirjoitti joukon varhaisia teoksia latinaksi ja ranskaksi toimiessaan kirjurina. Näihin kuuluivat muun muassa "Chasteua d’amour", joka oli allegorinen runo maailman luomisesta ja kristillisestä lunastuksesta, sekä joukko muita runoja sekä tekstejä taloudenpidosta ja hovietiketistä. Hän kirjoitti myös joukon teologisia teoksia, mukaan lukien vaikutusvaltainen "Hexaëmeron" 1230-luvulla.


title: Robert Grosseteste

text: Grosseteste tunnetaan nykyään kuitenkin lähinnä omintakeisena ajattelijana, jonka työt käsittelivät sitä mitä nykyään kutsuttaisiin luonnontieteeksi tai tieteelliseksi metodiksi.


title: Robert Grosseteste

text: Vuodesta 1220 vuoteen 1235 hän kirjoitti lukuisia tieteellisiä tutkielmia, kuten:Hän kirjoitti myös joukon kommentaareja Aristoteleen teoksiin, mukaan lukien länsimaailman ensimmäisen kommentaarin "Toiseen analytiikkaan" sekä kommentaarin "Fysiikkaan".


title: Team Ahma

text: Team Ahma on vuosina 1998–2007 valmistunut suomalainen komediasarja.


title: Team Ahma

text: Vuonna 1997 aloittanut televisiokanava Nelonen tilasi Team Ahma -sarjan ja se oli kanavan ensimmäinen kotimainen draama/komediasarja-tuotanto. Sarjan tuotti Pirkka-Pekka Peteliuksen silloinen yhtiö Pee Pee Visio. Sarjan ensimmäinen kausi valmistui vuonna 1998. Toinen kausi kuvattiin heti ensimmäisen kauden jälkeen. Vuonna 2005 sarjan DVD-julkaisua varten kuvattiin yksi uusi jakso, "Koeajotesti". Vuonna 2007 sarjalle tehtiin jatkoa viiden uuden jakson verran. Kaikki televisiosarjan jaksot on julkaistu DVD-muodossa. Tuotantokaudet 1 ja 2 on kuvattu Kirkkonummella. 3. kautta kuvattiin samalla paikkakunnalla vain muutaman kohtauksen verran.


title: Team Ahma

text: Sarja kertoo kahden ystävyksen, Jarno Jaakko Uolevi Ahman (Pirkka-Pekka Petelius) sekä Alpo Hjördis Alarik Kurkisen (Taneli Mäkelä), vapaaehtoisesta maantiepalvelusta.


title: Team Ahma

text: Sarja sai alkunsa jo vuonna 1996 MTV3-kanavan "Akkaa päälle" -nimisen komediasarjan jaksosta Team Ahma, jossa sama parivaljakko oli vapaaehtoisessa maantiepalvelutyössä ja auttoi satunnaisia ihmisiä.


title: Team Ahma

text: Parivaljakko menee SEO:n baariin kahville ja he juttelevat huoltoaseman myyjän kanssa. Alpo rakastuu ensisilmäyksellä myyjään (Tiina Lymi), mutta epäilee että hänen kaverinsa Jarnokin olisi rakastunut kyseiseen myyjään.


title: Team Ahma

text: Eräänä päivänä maantiepalvelukaksikon odottaessa tienreunassa hätäkutsua Alpo pyytää että Jarno kävisi katsomassa, onko auton syylärissä tarpeeksi vettä. Jarno väittää vettä olevan riittävästi, mutta Alpo pyytää kuitenkin häntä "käymään katsomassa varmuuden vuoksi". Jarno menee katsomaan ja Alpo varastaa sillä aikaa heidän säästölippaastaan rahaa.


title: Team Ahma

text: Seuraavana päivänä Alpo hiippailee Jarnon kotitilalle, ottaa heidän autonsa ja ajaa huoltoasemalle. Hän kysyy myyjältä moneltako tämä pääsee töistä ja sanoo että voisi viedä hänet autolla kotiin työpäivän päätyttyä. Myyjä ilmoittaa olevansa liikkeellä polkupyörällä ja ettei näin ollen tarvitse kyytiä, mutta Alpo sanoo huomanneensa pyörän takakumin olevan tyhjä (Alpo tyhjensi kumin tahallaan ennen kuin meni huoltamoon sisään). Myyjä suostuu Alpon kyytiin ja Alpo palaa hetken kuluttua hakemaan häntä käytyään ensin ostamassa sormuksen.


title: Team Ahma

text: Myyjä huomaa että Alpo ajaa outoa tietä ja kysyy minne hän ajaa. Alpo toteaa tähän "Aattelin ajaa tällasta kivaa reittiä". Sitten he pysähtyvät ja hetken kuluttua Alpo ojentaa myyjälle sormuksen. Myyjä sanoo pitävänsä sormuksesta, he rupeavat suutelemaan ja etenevät rakastelemaan läheiseen pusikkoon. Yhtäkkiä auton käsijarru pettää, auto luisuu alas korkealta kalliolta ja räjähtää pudotessaan.


title: Team Ahma

text: Samana iltana Alpo murtautuu sorkkaraudalla autoliikkeeseen ja varastaa sieltä auton avaimet sekä myynnissä olevan auton. Jarno palaa vanhempiensa kanssa Helsingistä ja huomaa että hänen omistamansa auto on kadonnut.


title: Team Ahma

text: Seuraavana päivänä Alpo kertoo Jarnolle tehneensä kaupat ja vaihtaneensa heidän autonsa uuteen kaikkineen irtaimistoineen. He huomaavat ihmisen avun tarpeessa tien varrella ja pysähtyvät auttamaan tätä. Pian paikalle saapuvat poliisit, jotka pyytävät, että heidän pitäisi siirtää autoaan, sillä se haittaa liikennettä. Poliisit lupaavat kuitenkin ohjata liikennettä ja laittavat valon vilkkumaan, josta Alpo menee sekaisin ja hermostuu täysin. Poliisin huomatessa heidän autonsa varastetuksi Alpo tunnustaa varastaneensa sen ja poliisit vievät hänet mukanaan.


title: Team Ahma

text: Eräänä päivänä Jarnon mennessä huoltoasemalle kahville hän huomaa että myyjä ei ole tiskillä, menee etsimään myyjää ja löytää tämän harrastamasta asiakkaan (Mikko Kivinen) kanssa seksiä huoltoaseman takahuoneesta.


title: Team Ahma

text: Jarno menee tapaamaan Alpoa vankilaan ja kertoo mitä hän näki huoltoaseman takahuoneessa. Jarno lupaa kostaa miehelle, joka harrasti seksiä myyjän kanssa. Eräänä päivänä Jarno ostaa purukumia ja mies tulee maksamaan bensansa autoon. Jarno asettaa purukumia tuolille, jolloin mies istuu purukumin päälle.


title: Team Ahma

text: Jakson lopussa Alpo ilmoittaa vapautuvansa vankilasta muutaman viikon päästä.


title: Team Ahma

text: Heidän omassa nimikkosarjassa Alpo ja Jarno perheineen ovat muuttaneet Uudellemaalle Kirkkonummelle kerrostaloon. Asunto sijaitsee Lindal-nimisessä lähiössä. Alpo itse asuu Hjördis-tätinsä (Jope Ruonansuu) luona.


title: Team Ahma

text: Jarno on siviiliammatiltaan talonmies, ja Alpo postinkantaja. Sarja alkaa siitä kun Alpo ja Jarno virittelevät Saab 95-merkkistä autoa autotallissa ja aikovat mennä koeajolle. He huomaavat että eräällä naisella on hätä pysäköintialueella ja he menevät auttamaan. Naisella oli jäänyt valot autoon yöksi ja akku loppunut. Jarno ja Alpo antavat naisen autoon virtaa kaapeleilla ja nainen kiittää ja lähtee pois paikalta.


title: Team Ahma

text: Samana iltana Jarno ja Alpo syövät Hjördis-tädin luona, ja Jarno kertoo ajatuksesta että hän haluaisi että he perustaisivat maantiepalvelun. Alpokin innostuu ideasta ja rupeavat suunnittelemaan sitä, nimeksi päätetään Team Ahma.


title: Team Ahma

text:
Siitä eteenpäin Jarno ja Alpo auttavat erilaisia ihmisiä tien päällä, perinteisten autokorjausten lisäksi muun muassa he ovat auttaneet naista synnytyksessä tien päällä.
Akkaa Päälle: Team Ahma eli kertomus ystävyydestä, sankaruudesta ja rakkaudesta (23. joulukuuta 1996)
Sarjassa on esiintynyt monia suomalaisia näyttelijöitä, muun muassa:


title: Team Ahma

text: Sarjassa esiintyneitä julkisuuden henkilöitä:


title: Liikennemerkki

text: Liikennemerkit ovat tieliikenteen ohjauslaitteita. Suomessa käytettävät liikennemerkit määritellään tieliikenneasetuksessa (sekä maastoliikenneasetuksessa) ja ne ovat eurooppalaisen käytännön mukaisia.


title: Liikennemerkki

text: Liikennemerkeillä annetaan tienkäyttäjille tärkeitä tietoja edessä olevasta liikennetilanteesta. Liikennemerkit jaetaan käyttötarkoituksensa mukaan kuuteen pääryhmään: Varoitusmerkit (pääsääntöisesti kannallaan seisova kolmio), kielto- ja rajoitusmerkki (pyöreä, tai nelikulmainen merkki, jonka keskellä on kieltoa tai rajoitusta osoittava merkki. Etuajo-oikeus- ja väistämismerkit ovat pienin liikennemerkkiryhmä, joka sisältää kuusi merkkiä. Ryhmän tarkoituksena on nimensä mukaisesti osoittaa ajojärjestys edessä olevassa tienkohdassa tai liikennetilanteessa. Ohje- ja opastusmerkit ovat pääsääntöisesti nelikulmaisia tai suorakaiteen muotoisia ja niillä nimensä mukaisesti annetaan ohjeita edessä olevasta, normaalista poikkeavasta liikennetilanteesta ja opastetaan tienkäyttäjiä käyttäytymään ennalta-arvattavasti huomiota vaativassa tilanteessa. Lisäkilpi on nimensä mukaisesti merkki, jota käytetään jonkun merkin ohessa täsmentämään, missä, milloin tai ketä koskien merkki on voimassa. Lisäkilpeä harvoin käytetään yksin, vaan se on useimmiten jonkin merkin ylä- tai alapuolella.


title: Liikennemerkki

text: Liikenteenohjauslaitteita ovat erilaiset siirrettävät tieliikenteen ohjauslaitteet (esimerkiksi sulkuaidat) sekä ajoratamaalaukset eli tien pintaan tehtävät maalaukset.


title: Liikennemerkki

text: Liikennemerkkien yhtenäistämiseksi tehtiin vuonna 1968 kansainvälinen yleissopimus. Yleissopimusta täydentää vuonna 1971 tehty eurooppalainen sopimus. Sopimukset sallivat kuitenkin eri maiden liikennemerkkien välillä tiettyjä eroja. Niinpä varoitusmerkit ovat useimmissa maissa tasasivuisen kolmion, mutta esimerkiksi Australiassa vinoon asentoon asetetun neliön muotoisia. Useimmissa Euroopan maissa varoitus- ja kieltomerkkien värit ovat punainen, valkoinen ja musta, mutta Suomessa ja Ruotsissa valkoinen on korvattu keltaisella.


title: Cajetanus

text: Thomas Cajetanus (20. helmikuuta 1469 Gaeta – 9. elokuuta 1534 Rooma) oli italialainen katolinen kardinaali ja skolastikko.


title: Cajetanus

text: Cajetanuksen oikea nimi oli Jacopo Vio. Hän otti luostarinimen Thomas, ja sukunimen hän otti syntymäpaikkansa mukaan. Viisitoistavuotiaana hän liittyi dominikaaniveljistöön ja omistautui tomistisen filosofian opiskelulle. Hän oli sen huomatuimpia opettajia jo ennen kuin hän täytti kolmekymmentä. Sääntökunnan kenraaliprokuraattori hänestä tuli vuonna 1507 ja kenraali vuotta myöhemmin.


title: Cajetanus

text: Tomistisen filosofian alueella hän osoitti huomattavaa itsenäisyyttä ja ilmaisi vapaamielisen käsityksensä avioliitosta ja avioerosta. Hän kielsi aineellisen helvetin olemassaolon ja kannatti julkisten rukousten lukemista kansankielellä. Sorbonnen yliopisto totesi osan näistä ajatuksista harhaoppisiksi, ja kiistanalaiset kohdat poistettiin hänen kiitetyn Tuomas Akvinolaisen "Summa theologiaen" kommentaarionsa vuoden 1570 painoksesta.


title: Pyhä-Luoston kansallispuisto

text: Pyhä-Luoston kansallispuisto perustettiin vuonna 2005 yhdistämällä Suomen vanhimpaan, vuonna 1938 perustettuun Pyhätunturin kansallispuistoon Luoston alue. Näin Pyhä-Luosto on samalla Suomen vanhimpia ja uusimpia kansallispuistoja. Uuden puiston pinta-alaksi muodostui 142 km². Pyhä-Luosto sijaitsee Lapin maakunnassa Sodankylän ja Pelkosenniemen kuntien sekä Kemijärven kaupungin alueella.


title: Pyhä-Luoston kansallispuisto

text: Puiston rungon muodostaa Suomen eteläisin 12 huipun Pyhätunturin tunturijono. Tunturit ovat jäänteitä kaksi miljardia vuotta vanhoista Alppien kaltaisista vuorista. Tunturien rinteillä kasvaa 200-vuotisia havumetsiä. Tunturijonoa ympäröivät laajat aapasuot. Korkeimmat tunturit ovat Noitatunturi (540 m) ja Ukko-Luosto (514 m). Tunturit ja niitä erottavat kurut ovat jääkauden sulamisvesien muovaamia. Mahtavin kuruista on jyrkkäseinäinen ja kivikkoinen, 200 metriä syvä Pyhätunturin Isokuru. Isokurussa on Pyhäkasteenlampi ja -putous. Putous on 17 metriä korkea. Samuli Paulaharjun tarinan mukaan lampi on saanut nimensä, koska siellä Esaias Fellman kastoi lappalaisia kristinuskoon vuonna 1648.


title: Kolmannen asteen yhtälön ratkaisukaava

text:
Kolmannen asteen yhtälön ratkaisukaava on Niccolò Tartaglian keksimä kaava ratkaista yhtälöt muotoa
formula_1 missä formula_2. Kun yhtälö jaetaan "a":lla ja sijoitetaan "x=y-b/3a", saadaan yhtälö muotoon "y+py+q=0." Jos "p=0" nähdään, että yhtälöllä on ratkaisuna "y=q^(1/3)". Siten "y+py+q=0" on jaollinen polynomilla "y-q^(1/3)" ja saatu toisen asteen yhtälö on helppo ratkaista. Keskitytään siis tapaukseen, missä formula_3


title: Kolmannen asteen yhtälön ratkaisukaava

text:
Sijoittamalla "y=u+v" yhtälöön "y+py+q=0" saadaan yhtälö muotoon
formula_4 Nyt voidaan valita "u" ja "v" siten, että "3uv=-p". Tällöin saadaan
formula_5 Tämä näennäisesti kuudennen asteen yhtälö palautuu sijoituksella "t=u" toisen asteen yhtälöksi. Kun nämä arvot on saatu, voidaan päätellä edellisten sijoituksessa saatujen muuttujien arvot ja lopulta polynomin juuret saadaan selville.


title: Kolmannen asteen yhtälön ratkaisukaava

text:
Suoraan yhtälön kertoimista juuret saadaan kaavoilla:
formula_6


title: Kolmannen asteen yhtälön ratkaisukaava

text:
Lauseketta
kutsutaan yhtälön diskriminantiksi. Jos kaikki kertoimet "a", "b", "c" ja "d" ovat reaalilukuja ja diskriminantti positiivinen, on yhtälöllä vain yksi reaalinen ratkaisu, josta on edellä käytetty merkintää "x". Ratkaisut "x" ja "x" ovat tällöin kompleksilukuja, jotka ovat toistensa liittolukuja. Mikäli diskriminantti on negatiivinen, on neliöjuuresta saatu luku imaginääriluku. Tällöin molempien ratkaisukaavassa esiintyvien kuutiojuurten sisällä on kompleksiluku, jonka juuren ratkaisemiseksi tarvitaan De Moivren kaavaa. Nämä kuutiojuuret ovat kuitenkin toistensa liittolukuja, minkä vuoksi niiden summa on reaaliluku. Tässä tapauksessa yhtälöllä on siis kolme reaalista ratkaisua (edellyttäen, että kertoimet ovat reaalilukuja).


title: Magnavox Odyssey

text: Magnavox Odyssey oli maailman ensimmäinen kaupallinen, kotikäyttöön tarkoitettu televisiovastaanottimeen liitettävä pelikonsoli. Laitteen pääkehittäjä oli Ralph Baer, ja se tuli markkinoille vuonna 1972. Odysseytä myytiin yhteensä yli 330 000 kappaletta, mutta se jäi silti myöhempien kilpailijoidensa, kuten yksinkertaisempien Pong-koneiden varjoon.


title: Magnavox Odyssey

text: ITL 200 maksoi 100 dollaria, mutta Magnavox-television oston yhteydessä sen sai 49,95 dollarilla. Ralph Baer olisi kuitenkin halunnyt myydä konetta 19,95 dollarin hintaan. Konetta myytiin arviolta noin 200 000 kappaletta ja sitä myytiin vain Magnavoxin oman jälleenmyyntiketjun myyjien kautta.


title: Magnavox Odyssey

text: Ralph Baer esitti jo vuonna 1951 tv-pelikoneen idean tuolloiselle työnantajalleen, televisiolaitteita valmistavalle Loral-yhtiölle, mutta idea tyrmättiin. Baer kuitenkin jatkoi kehitystyötä myöhemmin, työskennellessään sotilaselektroniikkaa valmistavassa Sanders Associates -suuryrityksessä. Vuonna 1968 hänellä oli valmiina prototyyppilaitteisto, niin kutsuttu "Brown Box", jolla pystyi pelaamaan useita erilaisia pelejä. Prototyyppi oli huomattavasti lopullista tuotetta kehittyneempi ja sisälsi muun muassa piiristön, joka toteutti peleihin värillisen taustagrafiikan. Taustagrafiikka kuitenkin jätettiin pois lopullisesta Odysseystä kustannussyistä. Sotilasalan yrityksenä Sanders Associates ei ryhtynyt itse valmistamaan peliä, vaan lisensoi tekniikan kulutuselektroniikkaa valmistavalle Magnavoxille.


title: Magnavox Odyssey

text: Monien muiden varhaisten videopelikoneiden tapaan Magnavox Odyssey ei sisältänyt tietotekniikkaa tai muistia, vaan pelit oli rakennettu itse laitteeseen perinteistä elektroniikkaa käyttäen. Pelejä pystyi vaihtamaan vaihtamalla myöhempien konsolien pelimoduuleja muistuttavia kortteja, jotka kuitenkin sisälsivät peliohjelman sijaan lähinnä joukon hyppylankoja, joilla konsolin kussakin pelissä tarvittavat osat aktivoitiin.


title: Magnavox Odyssey

text: Magnavoxin "pelimoduuleja" myytiin sekä erikseen että kuuden pelin pakkauksissa. Lisäksi saatavilla oli valopistooli, jonka mukana tuli kaksi pelimoduulia, jotka aktivoivat valopistoolia käyttävät pelit. Saatavilla oli kaikkiaan kaksitoista moduulia.