title: Lin Biao

text: Tšiang Kai-šekin tultua Guomindangin puheenjohtajaksi kommunistit puhdistettiin puolueesta, mutta selvinneet perustivat Jiangxhin neuvoston. Kansalliset saartoivat kommunistit, jotka lokakuussa 1934 aloittivat 100 000 sotilaan voimin pitkän marssin Koillis-Kiinaan turvaan. Perille tuhansien kilometrien marssista oli vuoden kuluttua 20. lokakuuta 1935 selvinnyt vain 30 000.


title: Lin Biao

text: Lin Biao erikoistui lähinnä sissisotaan, haavoittui 1938 ja pääsi hoitoon Moskovaan vuoteen 1942 saakka. Vuonna 1945 Lin Biaosta tuli koillisen Kansan vapautusarmeijan komentaja. Hän jatkoi sissitaktiikkaa luopumalla yrityksestä pitää kaupungit hallussa, mutta pureutui ympäröivään maaseutuun eristäen Guomindangin joukot kaupunkeihin. Vuoteen 1948 mennessä Guomindang oli menettänyt Mantšurian Kansan vapautusarmeijalle. Lin Biaon komentama 4. kenttäarmeija osallistui Pekingin, Wuhanin, Kantonin ja Hainanin saaren valtauksiin. Lin Biaon ajattelussa korostui neljä ensisijaisperiaatetta: miesmäärä ennen aseita, politiikka ennen muuta, ideologia ennen rutiineja ja käytäntö ennen kirjaviisautta.


title: Lin Biao

text: Lin Biao oli myös vastuussa kiinalaisista vapaaehtoisjoukoista Korean sodassa 1950–1953, minkä ansiosta hänet ylennettiin 1955 Kansan vapautusarmeijan marsalkaksi. Kiinan kommunistisen puolueen poliittisen toimikunnan, politbyroon, varapuheenjohtaja hänestä tuli 1958 ja puolustusministeri 1959. Elokuussa 1966 Mao esitti Lin Biaota Liu Shaoqin sijaan seuraajakseen.


title: Lin Biao

text: Lin Biao osallistui kulttuurivallankumouksen avaamiseen pitämällä 3. lokakuuta 1966 puheen, jossa kehotti arvostelemaan niitä, jotka ovat saaneet vaikutteita Nikita Hruštšovin Stalinia kohtaan suuntaamasta kritiikistä. Lin Biao myös kokosi Maon kootuista puheista pienen taskukirjan, joka myöhemmin tuli tunnetuksi "Maon punaisena kirjana".


title: Lin Biao

text: Lin Biaon tapaan myös Zhou Enlai tuki aluksi kulttuurivallankumousta, mutta alkoi epäillä sitä sen jälkeen kun revisionistien ja kulttuurivallankumousta kannattavien nuorten punakaartilaisten väliset riidat puhkesivat väkivaltaisuuksiksi. Vuoden 1966 lopussa Zhou Enlai kehotti lopettamaan hyökkäykset puoluevirkailijoita vastaan. Kulttuurivallankumouksen henki kuitenkin säilyi kansanvapautusarmeijan tuella ja puhemies Maon säilyessä kampanjan johdossa. Revisionismia edustanut Liu Shaoqi erosi 13. lokakuuta 1968 mennessä kaikista viroistaan.


title: Lin Biao

text: Lin Biao kannatti myös Maon vaimon johtamaa ns. Neljän koplaa. Pienen aseellisen kapinan jälkeen alettiin epäillä, että Lin Biao suunnittelee puhemies Maon murhaa ja vallankaappausta. Kiinan virallisen historian mukaan Lin Biao pelkäsi Maon kääntyneen häntä vastaan ja asemansa pelastamiseksi Lin Biao yritti vallankaappausta, minkä hänen oma tyttärensä paljasti.


title: Lin Biao

text: Lin Biao yritti paeta Kiinasta Neuvostoliittoon lentokoneella, mutta kone putosi Mongoliassa. Kiinan korkein sotilasjohto puhdistettiin Lin Biaon kuolemaa seuranneina viikkoina.


title: Antti Achrenius

text: Anders (Antti) Achrenius (5. huhtikuuta 1745 Turku – 23. heinäkuuta 1810 Nousiainen) oli suomalainen pappi ja pietistijohtaja.


title: Antti Achrenius

text: Andrers Achrenius oli rukoilevaisuuden hengellisen isän, Nousiaisten kirkkoherrana toimineen Abraham Achreniuksen poika. Anders Achrenius opiskeli Turun akatemiassa vuodesta 1758 valmistuen filosofian maisteriksi 24.7.1766. Hänet vihittiin papiksi Turun hiippakunnassa 18.2.1769 ja toimi sen jälkeen isänsä Nousiaisen kirkkoherran apulaisena. Vuonna 1778 Achreniuksesta tuli Nousiaisten kirkkoherra ja vuosina 1793–1806 hän oli lääninrovastina. Kirkkoherraksi kuningas nimitti Achreniuksen ilman virkaehdotusta seurakunnan vahvan kannatuksen ansiosta. Achrenius piti Nousiaisten pappilassa pyhäpäivisin seuroja, jotka olivat erittäin suosittuja. Niissä on arvioitu kesäisin käyneen jopa 400 henkeä. Achreniuksen uskonkäsitystä on pidetty varsin evankelisena.


title: Antti Achrenius

text: Achreniusta on pidetty aiemmin merkittävänä virsirunoilijana, mutta nykyisin asiasta ei olla enää varmoja. Vuonna 1790 ilmestyi 26 virttä sisältänyt virsikokoelma "Halullisten Sieluin Hengelliset Laulut", jonka virsista 12 kuuluu nykyiseen virsikirjaan. Aiemmin on oletettu, että Anders (Antti) Achrenius olisi kirjoittanut tai suomentanut kaikki kokoelman virret. Onni Kurvisen tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että kokoelman toimitti ja julkaisi Turun ruotsalaisen seurakunnan kappalainen, myöhemmin Ulvilan kirkkoherrana toiminut Bengt Jakob Ignatius. Virret ovat useiden henkilöiden kirjoittamia tai ruotsista kääntämiä. Ignatius ja Achrenius olivat kuitenkin samanhenkisiä heränneitä ja hyviä ystäviä, joten Achrenius on mahdollisesti osallistunut toimintaan.


title: Antti Achrenius

text: Achreniuksen puoliso vuodesta 1776 oli kuninkaallisen sihteerin Abraham Sahlstedtin tytär Kristina Katarina. He saivat kymmenen lasta. Heistä Anders Johan Achrenius (1778–1819) toimi Naantalin pormestarina. Poika Otto Jonathan Achrenius (1782–1849) tuli ylioppilaaksi, mutta sairastui mielisairauteen. Tytär Kristina Katarina (1786–1856) meni naimisiin vänrikki Gustaf Reinhold Finckenbergin kanssa. Finckenberg oli vuokralla Lemun Nyynäisten tilalla vuosina 1801–1823.


title: Achrenius

text: Achrenius on suomalainen pappis- ja runoilijasuku, jonka jäsenet vaikuttivat 1700-luvulla. Suvun alkuperä on selvitetty vuoteen 1657, jolloin Uskelassa Kirjolan rälssitalossa oli isäntänä Perttu Matinpoika. Hänen pojanpoikansa Simo Kreunpoika (Simon Gregorii) opiskeli Turun koulussa ja sai siellä sukunimen Acrenius, joka lienee johdannainen terävää, älykästä ja reipasta tarkoittavasta latinan sanasta "acer".Achrenius voi merkitä myös laulukokoelmaa "Halullisten sieluin hengelliset laulut" (1790), jonka toisena toimittajana oli Antti (Anders) Achrenius.


title: Heinähattu ja Vilttitossu

text: Heinähattu ja Vilttitossu ovat Sinikka ja Tiina Nopolan kirjoittaman lastenkirjasarjan päähenkilöt. Ensimmäinen Heinähattu ja Vilttitossu -kirja julkaistiin vuonna 1989 ja sarjan kahdestoista osa vuonna 2006. Sarjaa ovat kuvittaneet Markus Majaluoma ja Salla Savolainen.


title: Heinähattu ja Vilttitossu

text: Nopolat ovat kertoneet Heinähatun ja Vilttitossun olevan yhteydessä heidän omiin lapsuudenkokemuksiinsa. Osa kirjojen tapahtumista puolestaan perustuu kommelluksiin, joita Nopoloille on sattunut aikuisena. Esimerkiksi "Heinähattu ja Vilttitossu loman tarpeessa" -kirjassa oleva kohtaus, jossa Kattilakosken lapset aiheuttavat hämmennystä laivaristeilyllä, on saanut innoituksensa Sinikan pojasta, jonka perässä Tiina ja Sinikka ovat joutuneet kiipeämään pallomereen, mistä poika vielä pääsi karkaamaan polkuautolla tax free -myymälään ennen kuin hänet saatiin kiinni. Suurin osa kertomuksista on kuitenkin täysin keksittyjä. Kirjat sisältävät runsaasti dialogia, koska Nopolat luovat tarinat puhumalla keskenään. Tiina eläytyy usein Vilttitossun rooliin ja Sinikka on Heinähattu.


title: Heinähattu ja Vilttitossu

text: "Heinähattu, Vilttitossu ja Rubensin veljekset" palkittiin Anni Swan -mitalilla vuonna 2003 ja "Heinähattu, Vilttitossu ja kielletty kampela" Pirkanmaan Plätällä vuonna 2006. Yleisradion joulukalenteri vuonna 1993 perustui Heinähattu ja Vilttitossu -kirjoihin, ja lisäksi kirjojen pohjalta on tehty useita näytelmiä. Vuonna 2003 valmistui Kaisa Rastimon ohjaama elokuva "Heinähattu ja Vilttitossu" ja vuonna 2017 Anna Dahlmanin ohjaama "Heinähattu, Vilttitossu ja Rubensin veljekset".


title: Heinähattu ja Vilttitossu

text: Heinähattu ja Vilttitossu ovat Kattilakosken perheen tyttäret. Heinähatulla on aina olkihattu päässä, ja siksi häntä kutsutaan Heinähatuksi. Vilttitossu käyttää aina vilttitossuja, koska hänen jalkansa palelevat. Heinähattu on tunnollinen ja kiltti tyttö, mutta räväkkä Vilttitossu saa usein yllytettyä isosiskonsa tempauksiinsa mukaan. Tyttöjen lisäksi Kattilakosken perheeseen kuuluvat Hanna-äiti ja Matti-isä sekä pikkuveli Petteri Matti Kasimir, jota kutsutaan yleensä vain Pojaksi. Hanna on kotiäiti ja Matti epäkäytännöllinen tutkija. Sinikka Nopola olisi alun perin halunnut, että Hannan ja Matin nimet olisivat olleet Vilppu ja Mielikki.


title: Heinähattu ja Vilttitossu

text: Kattilakoskien kanssa samalla kadulla asuvat Alibullenin neidit, Helga ja Halise, joiden luona Heinähattu ja Vilttitossu käyvät usein kylässä. Alibullenin neitien luona tytöt saavat syödä herkkuja ja katsoa televisiota, jota kotona ei ole. Tärkeitä henkilöitä kirjoissa ovat myös poliisit Isonapa ja Rillirousku. Hanna taas pitää poliiseja ja Alibulleneita höppänöinä. Kattilakoskien luona vierailee toisinaan Vaari, joka on Matin isä. Hahmoihin kuuluu myös Mummi, jota ei ole kirjoissa koskaan nähty. Mummi ja Vaari asuvat kauempana maalla, ja Poika on usein heidän luonaan ja mukana tarinoissa vain isovanhempien lähettämissä kirjeissä. Muita hahmoja ovat rikolliset Tiirikka-Taina, Kassaholvi-Helvi ja Sorkkarauta-Salonen.


title: The Show Must Go On

text: The Show Must Go On on Queenin kappale vuoden 1991 "Innuendo"-albumilta, ja viimeinen, jonka yhtye julkaisi singlenä Freddie Mercuryn ollessa elossa. Single ilmestyi kuusi viikkoa ennen Freddie Mercuryn kuolemaa ja se nousi Ison-Britannian listalla kuudenneksitoista. Yhdysvalloissa julkaistu single "Bohemian Rhapsody / The Show Must Go On" nousi 1992 listakakkoseksi.


title: The Show Must Go On

text: Kappaleen säveltäjäksi on merkitty koko silloinen Queen; Freddie Mercury, Brian May, Roger Taylor ja John Deacon. Sanoitus on pääosin Brian Mayn käsialaa Freddie Mercuryn silloisen terveydentilan takia.


title: The Show Must Go On

text: Vuonna 1992 kappaleesta julkaistiin musiikkivideo, joka on koottu Queenin aiemmista musiikkivideoista.


title: Rafael Hertzberg

text: Rafael Hertzberg (18. syyskuuta 1845 Turku – 5. joulukuuta 1896 Helsinki) oli suomalainen ruotsinkielinen kirjailija. Hänen isänsä oli Loimaan kirkkoherra Fredrik Hertzberg ja äiti Johanna Matilda Hummelin. Koulutukseltaan hän oli filosofian tohtori.


title: Rafael Hertzberg

text: Henkisesti Rafael Hertzberg liittyy Runebergin ja Topeliuksen aikaan, vaikka olikin myöhemmän polven kirjailijoita. Hän oli "Helsingfors Dagbladetin" toimittajana 1875–1889 ja toimi myös kirjallisuuskriitikkona . Hertzberg julkaisi Kalevalan ruotsinnoksen, runoja ja kertomuksia sekä teokset "Kulturbilder ur Finlands historia", "Helsingfors för 300 år sedan och i vara dagar" vuonna 1888, josta ilmestyi Rolf Martinsenin suomennos vuonna 2004 nimellä "Helsinki herra Hertzbergin silmin", ja "Vidskepelsen i Finland på 1600-talet". Lisäksi hänen tuotantoonsa kuuluu libretto Jean Sibeliuksen oopperaan "Neito tornissa" (1896).


title: Kanava (täsmennyssivu)

text: Kanava tarkoittaa seuraavia:


title: Kansanpuku

text: Kansanpuku on suomalaisella talonpoikaisväestöllä ollut 1800-luvulle asti perinteinen vaateparsi. Kansanpuvut olivat pääasiassa kotitekoisia. Niissä on aina nähtävissä alueellisia ja paikallisia erityispiirteitä. Muilla kansoilla kansanpukujen historia voi olla hyvinkin erilainen.


title: Kansanpuku

text: Perinteiset suomalaiset kansanpuvut syrjäytyivät vähitellen 1800-luvun lopulla tehdasvalmisteisten kankaiden saatavuuden parantuessa ja hinnan laskiessa. Kansanomainen puku seurasi kansanpukua rahvaan pukeutumisessa. Siinä ei näkynyt paikallisia piirteitä. Museoihin kootut kansanpuvut antoivat 1880-luvulla virikkeitä niiden uusintojen eli kansallispukujen valmistamisen alkamiselle.


title: Kansanpuku

text: Suomalainen kansanpuku erosi selvästi kaupunkien porvariston ja herrasväen vaatetuksesta. Säätyläisten vaatetuksesta kuitenkin omaksuttiin piirteitä myös kansan juhlapukuihin. Hyvin toimeentulevalla maalaisväestöllä oli erikseen kirkko-, pyhä- ja arkivaatteet. Kirkkovaatteilla tarkoitettiin juhlavaatteita. Ne olivat arvokkaat ja kulkivat usein perintönä sukupolvelta toiselle. Pyhävaatteita pidettiin pyhäpäivinä kodin piirissä. Nuoriso käytti pyhävaatteita lauantai-iltaisin omissa riennoissaan. Arkivaatteet olivat tyypillisesti koruttomia ja vanhoillisia. Kuluneimpia arkivaatteita käytettiin riihivaatteina eli riihessä työskennellessä.


title: Kansanpuku

text: Nykyajan suomalainen kansanpuku on kansallispuvun rinnalle 1900-luvulla syntynyt asu, joka jäljittelee rahvaan arkipukeutumista 1700-1800-luvuilla. Kansanpuvut tehdään tieten tahtoen arkisen näköisiksi, jotta ne sopivat esimerkiksi työnäytöksiin ja näytelmien asuiksi. Kansanpukujen kehittelyssä voi näkyä poliittista vaikutusta elitistisinä pidettyjen Suomen Käsityön Ystävien ja Kansallispukuneuvoston valtaa vastaan. Kansanpuku on myös päällä miellyttävämpi, kevyempi ja sopii paremmin nykyajan keskuslämmitettyihin tiloihin kuin monikerroksinen kansallispuku.


title: Kansanpuku

text: Kansanpukuja ovat muun muassa karjalaisten feresi ja Pohjanmaalla yleinen körttipuku.


title: Olavi Vikainen

text: Olavi Vikainen (1915–2005) on suomalainen sarjakuvataiteilija ja pilapiirtäjä. Hän oli yhdeksänlapsisen perheen poika. Perheestä sukeutui muitakin taiteilijoita, kuten kuvanveistäjä Jussi Vikainen ja graafikko Voitto Vikainen.


title: Olavi Vikainen

text: Olavi Vikaisen ensimmäinen sarjakuva oli "Nalle Nöpönenä" Anni Swanin toimittamassa "Sirkka"-lehdessä. Sirkan numerossa 3/1933 tekstissä Nalle-sarjakuvan alla puhutaan ”uudesta ystävästämme”, mutta sarjalla ei vielä näytä olevan nimeä. Lukijoille julistetaan nimikilpailu. Tuplanumerossa 12–13 Nallella on jo nimi.


title: Olavi Vikainen

text: Vikainen piirsi Suomen Kuvalehteen sarjaa "Aatami". Lehtiyhtiön omistajanvaihdoksen myötä sarja siirtyi Seura-lehteen. Veli Giovanni oli huomannut Vikaisen sarjakuvat Suomen Kuvalehdessä ja kutsui Vikaisen Uuden Suomen viikkoliitteen avustajaksi. Gösta Thilén oli lopettanut Herra Kerhosen piirtämisen Suomen Kuvalehteen (hän kuoli 1934), jolloin Veli Giovanni pyysi Olavi Vikaista jatkamaan sarjaa.


title: Olavi Vikainen

text: Olavi Vikainen alkoi pian piirtää eläinsarjakuvia, joita Suomessa oli tuohon aikaan harvassa. Hän näyttää saaneen vaikutteita erityisesti Asmo Alholta, piirrostyyliä ja riimittelyä myöten. Vikainen oli mukana Veli Giovannin toimittamassa Kalle Viksari -lehdessä. Vikainen teki paljon yhteistyötä myös Ilmari Turjan kanssa, joka antoi sarjalle nimen "Possu Pekoni". Savon Sanomissa Vikaisen ”Kimmo” ilmestyi vuodesta 1957 lähtien 22 vuotta.


title: Olavi Vikainen

text: Ensimmäinen Olavi Vikaisen sarjakuvakirja "Pupu, Kili ja Poss" ilmestyi 1942. Suositusta kirjasta otettiin viisi painosta vv. 1942–1960.


title: Olavi Vikainen

text: Vikainen oli hyvin tuottelias ja hänen töitään ilmestyi monissa eri lehdissä. Nopeus hioi Vikaisen tyylin selkeäksi ja pelkistetyksi, hyvinkin nykyaikaisen näköiseksi.


title: Olavi Vikainen

text: Olavi Vikainen pääsi ainoana kotimaisena sarjakuvantekijänä mukaan amerikkalaisten tekijöiden joukkoon Veikko Karumon toimittamaan Sarjakuvalehteen (Valiolehdet 1949–1963).


title: Olavi Vikainen

text: Olavi Vikainen sai Puupäähattu-palkinnon vuonna 1996 yhdessä Egon Meurosen kanssa.


title: Olavi Vikainen

text: Myöhempinä vuosinaan Vikainen oli keskittynyt öljyvärimaalaukseen.


title: Showtime (elokuva)

text: Showtime on Tom Deyn ohjaama, vuonna 2002 ensi-iltansa saanut toimintakomedia, jossa näyttelevät Eddie Murphy ja Robert De Niro.


title: Showtime (elokuva)

text: Mitch ja Trey ovat poliiseja ja toistensa täydellisiä vastakohtia. He joutuvat kuitenkin yhdessä tositelevisiosarjaan, jossa seurataan poliisien elämää. He nousevat nopeasti yleisön suosioon, mutta tositelevisio muuttuu todelliseksi, kun he saavat tehtäväkseen ottaa kiinni vaikutusvaltaisen rikosparonin.


title: Truman Show

text: Truman Show () on vuonna 1998 ensi-iltansa saanut Peter Weirin ohjaama yhdysvaltalainen draamakomediaelokuva. Elokuva perustuu Philip K. Dickin kirjaan "On aika sijoiltaan", vaikkakaan sitä ei mainita elokuvan lopputeksteissä.


title: Truman Show

text: Truman Burbank elää mielestään normaalia elämää, mutta todellisuudessa kaupunki, jossa hän asuu, on jättiläismäinen studio ja hänen elämästään kuvataan ympäri vuorokauden maailman suosituinta televisio-ohjelmaa. Truman on elänyt näin lapsesta saakka tietämättä, että ohjelman ohjaaja-tuottaja on päättänyt hänen elämänsä kulun, isän kuolemasta vaimon valintaan saakka. Vähitellen Trumanille kuitenkin selviää asioiden oikea laita ja hän päättää paeta todelliseen maailmaan.


title: Papaija

text: Papaija eli tarhapapaija ("Carica papaya") on trooppinen hedelmäpuu. Suurikokoiset hedelmät ovat tärkeä ravinnonlähde tropiikissa ja subtropiikissa.


title: Papaija

text: Papaija kasvaa tavallisesti 2–6 metriä korkeaksi, korkeimmillaan 8 metriä korkeaksi. Runko on suora, sileä ja väriltään vihreä. Oksia ei ole, vaan lehdet asettuvat kierteisesti suoraan runkoon. Suurikokoiset lehdet ovat suoria ja pitkäruotisia, lehtilapa on syvään suuriliuskainen. Lehtiä on yleensä jäljellä vain rungon yläosassa. Rungon alaosassa on selvästi näkyviä, vanhojen lehtien jättämiä arpia. Papaijan kellanvalkoiset kukat ovat kaksikotisia ja puhkeavat lehtihankoihin.


title: Papaija

text: Papaija kukkii ja tuottaa hedelmiä samanaikaisesti vuoden ympäri. Hedelmät voivat painaa jopa 10 kg, mutta tavallisesti ne ovat noin kilon painoisia. Ne roikkuvat suoraan rungosta. Muodoltaan papaijan hedelmä soikea tai hieman päärynänmuotoinen. Kuori on nahkamainen, sileä ja vihreä, kypsänä kellertyvä. Hedelmämalto eli hedelmäliha on mehukas ja väriltään vaalean oranssi tai punainen. Rakenteeltaan se muistuttaa hieman melonia. Hedelmämalton keskellä olevassa ontelossa on runsaasti mustanharmaita pippurinmarjan kokoisia siemeniä. Siemeniä saattaa olla jopa yli 50 kappaletta hedelmää kohden.


title: Papaija

text:
Puuksi papaija on varsin lyhytikäinen. Tavallisesti se elää vain 4–5-vuotiaaksi. Toisaalta se alkaa tuottaa hedelmiä jo 10 kuukautta vanhana.
Viljelykasvina papaijasta on jalostettu useita eri lajikkeita.


title: Papaija

text: Papaija on alkujaan kotoisin Etelä-Amerikan trooppisilta alueilta. Nykyään sitä kasvaa viljelykasvina kaikkilla tropiikissa ja subtropiikissa.


title: Papaija

text: Papaija on yksi tropiikin eniten viljeltyjä ravintokasveja. Suurin osa sadosta käytetään paikallisesti. Papaijan hedelmän hedelmämalto sisältää runsaasti A- ja C-vitamiineja. Hedelmät nautitaan yleensä sellaisenaan tai hedelmäsalaateissa. Hedelmistä tehdään myös mehua ja nektaria, jotka ovat tuoreita hedelmiä suositumpia vientituotteita. Papajan maku on hieman melonimainen ja aprikoosimainen.


title: Papaija

text: Erityisesti papaijan kuorien ja raakojen hedelmien maitiaisneste sisältää proteiineja pilkkovaa papaiinientsyymiä, jota käytetään ruoansulatusongelmien lääkinnässä. Samasta syystä papaija edistää ruoansulatusta. Entsyymi myös mureuttaa lihaa, joten papaija sopii soseutettuna marinadeihin. Sitä käytetään myös purukumin raaka-aineena sekä villan ja silkkikankaan käsittelyssä ehkäisemään kutistumista. Papaijan lehdet kelpaavat keitettyinä vihanneksiksi ja koko kasvi sopii hyvin myös karjanrehuksi.


Austin Powers – agentti joka tuuppasi minua () on Jay Roachin ohjaama komedia vuodelta 1999. Se on James Bond -elokuvia parodioivan Austin Powers -trilogian toinen osa.


title: Austin Powers – agentti joka tuuppasi minua

text: Naton valvontayksikkö huomaa tri Pahan (Mike Myers) palanneen ja tiedottaa asiasta Britannian tiedustelupalveluun. Seattlessa sijaitsevassa päämajassaan tri Paha tapaa itsestään tehdyn kloonin (Verne Troyer), joka vain 1/8 hänen koostaan. Hän päättää kutsua kloonia Mini-Minäksi. Sen lisäksi Numero 2 (Robert Wagner), joka selviytyi tri Pahan edellisessä elokuvassa tekemältä polttoyritykseltä, paljastaa heidän tehneen laillisesti valtavia voittoja sen jälkeen, kun he sijoittivat aiemmin tuntemattomaan, aloittelevaan yritykseen nimeltä ”Starbucks”. Tri Paha ei ole kuitenkaan vaikuttunut, vaan paljastaa uusimman suunnitelmansa: hän on kehitellyt ”aikakoneen”, jonka avulla hän pääsee takaisin 60-luvulle varastamaan Austin Powersin (Mike Myers) mojon. Mojo on Powersin kiveksissä olevaa nestettä, joka on tämän uskomattoman seksuaalisen kyvykkyyden ja vetovoiman salaisuus.


text: Sillä välin 1990-luvulla Austin viettää yhä kuherruskuukautta vaimonsa Vanessa Powersin (o.s. Kensington) (Elizabeth Hurley) kanssa. Asiat menevät kuitenkin vinoon: paljastuu, että Vanessa on tosiasiassa yksi tri Pahan femboteista. Hän yrittää tappaa Austinin mentyään epäkuntoon Austinin tv:n kaukosäätimestä ja tuhoaa lopulta itsensä. Austin suree vaimoaan hetkisen, mutta lähtee sitten hotellin aulaan alasti ja juhlii sinkuksi tulemistaan.


text: Tri Paha ja Mini-Minä matkustavat vuoteen 1969 ja tapaavat nuoren Numero 2:en (Rob Lowe) ja (ei-niin-nuoren) Frau Farbissinan (Mindy Sterling). He palkkaavat erään närkästyneen ja erikoisilla ruokailutavoilla varustetun ”skottilaiskaartin jäsenen” nimeltä Paksu Paskiainen (Mike Myers) varastamaan jäädytetyn Austinin mojon Yhdistyneen kuningaskunnan puolustusministeriön kryokammiosta.


text: Britannian tiedustelupalvelu varoittaa Austinia siitä, että yksi tri Pahan agenteista jahtaa häntä. Erään valokuvaussession aikana rietas Matahon Pannapaljon (Kristen Johnston) viettelee Austinin, mutta myöntää viime hetkellä olevansa tri Pahan palveluksessa. Matahon ei pysty toteuttamaan käskyjään, koska hänen mukaansa Austin on liian seksikäs. Hän ja Austin jatkavat rakasteluaan Matahonin sängyssä. Ei kuitenkaan kestä kauan, ennen kuin Austin huomaa menettäneensä mojonsa ja olevansa siis impotentti.


text: Puolustusministeriö saa tietää, että tri Paha on kehitellyt aikakoneen, ja lähettää Austinin takaisin vuoteen 1969 omalla aikakojeellaan, joka on 60-luvun LSD-värein maalattu muunneltu Volkswagen New Beetle. Austin saapuu takaisin Lontoon asuntoonsa, jossa on meneillään juhlat. Autuus Naihyvin-nimisen CIA-agentin (Heather Graham) avulla Austin onnistuu pakenemaan jälleen yhtä tri Pahan apureiden järjestämää salamurhayritystä. Kaksikko joutuu kuitenkin jälleen yhden tri Pahan apurin, Mustafan (Will Ferrell), jahtaamaksi. Austin ja Autuus onnistuvat nappaamaan Mustafan, joka paljastaa, että tri Pahalla on salainen tulivuoritukikohta (Mustafa ei pysty olemaan vastaamatta kysymykseen, jos se kysytään häneltä kolme kertaa peräkkäin). Hän ei kuitenkaan ehdi kertoa tukikohdan sijaintia, sillä Mini-Minä ampuu häntä myrkkynuolella kaulaan ja hän putoaa kielekkeeltä alas. Mustafa on yhä elossa, mutta hän on loukkaantunut vakavasti. Hän pyytää Austinilta apua, mutta Austin viisveisaa hänestä. Tutkittuaan rikospaikalta eli puolustusministeriön päämajasta otettuja valokuvia Austin tunnistaa mojovarkaan Paksu Paskiaiseksi.


text: Sillä välin Paksu Paskiainen saapuu tri Pahan tulivuoritukikohtaan mukanaan Austinin mojo. Tri Paha juo siitä osan ja järjestää hiukan ”kahdenkeskistä” aikaa Frau Farbissinan kanssa. Sen seurauksena syntyy myöhemmin kiusallinen tilanne, kun Frau paljastaa olevansa ”myöhässä”. Samaan aikaan Scott (Seth Green) saapuu aikakoneella 60-luvulle. Tri Paha paljastaa viimeisimmän suunnitelmansa: hän aikoo vaatia Yhdysvalloilta ja koko maailmalta lunnaita uhkaamalla tuhota Washington D.C:n ja sen jälkeen joka tunti jonkin toisen suurkaupungin Kuuhun viedyllä jättimäisellä ”laserilla”.


text: Lontoossa Austin ja Autuus tutustuvat toisiinsa paremmin. Kun Autuus yrittää rakastella Austinin kanssa, tämä kieltäytyy kadonneen mojonsa vuoksi. Puolustusministeriö määrää Autuuden asettamaan Paksu Paskiaiseen jäljityslaitteen, joten Autuus viettelee tämän. Hän asettaa laitteen Paksu Paskiaisen pakaroihin ja harrastaa tämän kanssa sitten seksiä. Valitettavasti Paksu Paskiainen ulostaa laitteen Paddingtonin rautatieaseman vessaan, mutta paikalta saatu ulostenäyte (jota Austin luulee kahviksi ja juo) analysoidaan. Näytteestä paljastuu jälkiä harvinaisesta vihanneksesta, jota kasvaa vain eräällä Karibian saarella.


text: Austin ja Autuus saapuvat saarelle, mutta jäävät kiinni miltei saman tien. Heidät laitetaan selliin, jota vartioi vain yksi vartija. Autuus päihittää vartijan näyttämällä hänelle rintojaan. Tri Paha ja Mini-Minä matkustavat Kuuhun asentaakseen jättilaserin sen pinnalle. Austin ja Autuus seuraavat heitä liftaamalla Apollo 11:een. Tri Pahan kuutukikohdassa Austin taistelee Mini-Minän kanssa ja heittää hänet lopulta ulos avaruuteen.


text: Kun Austin kohtaa tri Pahan, tämä antaa hänelle kaksi vaihtoehtoa: hän voi pelastaa joko Autuuden tai maailman. Autuus on suljettu myrkkykaasukammioon. Autuus käskee Austinia pelastamaan maailman. Austin potkaisee Frauta, työntää laserin sivuun ja onnistuu näin pelastamaan Washington D.C:n. Valitettavasti Autuus kuolee myrkkykaasuun. Austin jahtaa tri Pahaa ja ampuu tätä jalkaan. Ennen kuin Austin tappaa tri Pahan, tämä kertoo hänelle, että hän voisi käyttää ”aikakonetta” ja pelastaa sekä Autuuden että maailman. Austin noudattaa tri Pahan neuvoa ja matkustaa kymmenen minuuttia ajassa taaksepäin. Sen seurauksena hän tapaa itsensä ja voi pelastaa sekä maailman että Autuuden.


text: Jälleen päihitetty tri Paha käynnistää kuutukikohdan itsetuhojärjestelmän ja pakenee raketillaan, mutta ennen sitä hän ehtii heittää Austinin mojoa sisältävän pullon ilmaan. Kummatkin Austinit yrittävät saada sen kiinni, mutta törmäävät toisiinsa. Pullo särkyy lattialle, ja Austinin mojo on mennyttä. Autuus kuitenkin osoittaa Austinille, että kun ottaa huomioon, mitä kaikkea tämä on tehnyt, Austin ei ole todellisuudessa koskaan menettänyt mojoaan. Sekunteja ennen tukikohdan räjähdystä Austin ja Autuus pakenevat aikakoneella takaisin vuoteen 1999.


text:
Austinin asunnolla Paksu Paskiainen yrittää vielä kerran salamurhata Austinin, mutta Autuus harhauttaa häntä kysymällä, onko hän onnellinen. Tunteellisen hetken jälkeen Paksu Paskiainen herää takaisin todellisuuteen, mutta Autuus riisuu hänet aseista ja potkaisee häntä sukukalleuksiin. Paksu Paskiainen kaatuu ja rikkoo astiat. Myöhemmin Austin ja Autuus (sekä joukko muita ihmisiä) pitävät juhlat. Sillä välin tri Paha kalastaa Mini-Minän avaruudesta ja vannoo jälleen kostoa Austinille.
Myöhemmin "Jerry Springerissä" Scott kuulee, ettei häntä ole luotu koeputkessa. Sen sijaan hän on tosiasiassa tri Pahan ja Frau Farbissinan lehtolapsi.


text: Lopputekstien aikana Austin palaa takaisin asuntoonsa ja kuulee Autuuden harrastavan seksiä toisen miehen kanssa. Kun Austin astuu makuuhuoneeseen, hän huomaa toisen miehen olevan itse asiassa menneisyyden Austin. Tämä väittää, että koska hän ja Austin ovat yksi ja sama henkilö, Autuus ei oikeastaan petä Austinia. (”En voi syyttää sinua, Autuus. Tarkoitan… se mieshän on komea, beibi!”) Austin huomaa mojonsa palanneen, joten kummatkin Austinit valmistautuvat harrastamaan Autuuden kanssa kimppakivaa samalla, kun kuva siirtyy takaisin lopputeksteihin.


title: Rattikelkkailu talviolympialaisissa 1924

text: 1924 talviolympialaisten ohjelmassa oli ainoastaan yksi rattikelkkailukilpailu, 4-5 miehen kelkoille. Kilpailu käytiin Les Pellerinsin luonnonjääradalla.


title: Wilson Kipketer

text: Wilson Kipketer (s. 12. joulukuuta 1972 Kapchemoyiwo) on tanskalainen entinen keskimatkojen juoksija.


title: Wilson Kipketer

text: Kipketer on peräisin Keniassa elävästä kalenjin-heimosta, ja on huippujuoksijoistaan tunnetun St. Patrick's High Schoolin kasvatti. 1990-luvulla hän muutti Tanskaan opiskelemaan Kööpenhaminan yliopistoon, ja sai myöhemmin maan kansalaisuuden. Atlantan olympialaisiin 1996 Kipketer ei voinut osallistua, koska hänellä ei vielä ollut Tanskan kansalaisuutta. MM-kilpailuihin hänellä oli kuitenkin osallistumisoikeus jo vuonna 1995.


title: Wilson Kipketer

text: Kipketer piti hallussaan miesten 800 metrin juoksun maailmanennätystä (1.41,11), jonka hän juoksi 24. elokuuta 1997 Kölnissä. Ennätyksen onnistui rikkomaan kenialainen David Rudisha. Rudisha juoksi Berliinissä elokuussa 2010 kaksi sadasosaa alle Kipketerin ennätyksen. Kipketer on matkan kolminkertainen maailmanmestari. Hän alitti 1.50:n rajan jo 14-vuotiaana.


title: Wilson Kipketer

text: Elokuussa 2005 Kipketer ilmoitti lopettavansa huippu-urheilu-uransa 32-vuotiaana. Hän meni naimisiin tanskalaisen tyttöystävänsä Pernillen kanssa vuonna 2000.


title: Eläintohtori

text: Eläintohtori on Betty Thomasin ohjaama perhekomediaelokuva vuodelta 1998. Elokuva kertoo eläinlääkäristä nimeltä John Dolittle (Eddie Murphy), joka huomaa osaavansa puhua ja ymmärtää eläinten kieltä.


title: Eläintohtori

text: Johnilla on ollut kyky puhua eläinten kanssa lapsesta asti, jolloin hän puhui koiransa kanssa, kunnes se vietiin häneltä pois jotta hän saisi oikeita ystäviä. Kun koiraa ei enää ollut, John ei enää puhunut eläimille ja pian koko kyky oli jo unohtunut. Johnilla on nyt oma perhe; vaimo ja kaksi lasta, Maya ja Charisse. Maya on hyvin kiinnostunut eläimistä, mutta John ei enää itse muista omaa lapsuuttaan ja käyttäytyy vähän isänsä tavoin. Kumminkin Maya saa pitää marsunsa ja joutsenen munansa. Kun perhe on lähdössä lomalle, John huomaa kykynsä taas ja siitä seuraa niin hyviä kuin huonojakin kommelluksia. John joutuu jopa mielisairaalaan, sillä häntä luullaan hulluksi, kun hän puhuu eläimille.


title: Kirkollisvero

text: Kirkollisvero Suomessa on Suomen evankelis-luterilaisen ja ortodoksisen kirkon kunnallisveroa maksavien jäsenten maksama vero. Kirkollisvero maksetaan paikalliselle seurakunnalle tai seurakuntayhtymälle. Veroprosentti vaihtelee paikkakunnittain.


title: Kirkollisvero

text: Kirkollisvero ei koske edellä mainittuihin kirkkoihin kuulumattomia. Muilla uskonnollisilla yhdyskunnilla ei ole verotusoikeutta, mutta ne voivat periä jäsenmaksua muiden yhdistysten tapaan.


title: Kirkollisvero

text: Nykyisen kaltaisen rahamääräisen kirkollisveron perintä alkoi 1923. Jo vuosisatoja aikaisemmin maksuja kirkolle on peritty, aikakauden ja paikallisten elinkeinojen mukaan rahan lisäksi esimerkiksi haukina, rukiina ja muina luonnontuotteina, tai työvelvollisuutena pappilan kunnostamiseen. Maksut ovat jakautuneet eri aikoina eri tavoin papin, seurakunnan ja tuomiokapitulin kesken.


title: Kirkollisvero

text: Kirkollisvero perittiin erillisenä maksuna vuoteen 1959 saakka. Sen jälkeen vero on kuulunut ennakkoperinnän piiriin. Vuoden 1960 muutos oli periaatteessa vain tekninen, mutta käytännössä erittäin merkittävä: rästiin jääneiden verojen määrä putosi murto-osaan, ja samalla kirkosta eroaminen tyrehtyi niin, että eroajia oli vain aavistuksen enemmän kuin liittyjiä. Eroaminen kasvoi uudelleen 1969, mutta tämän muutoksen syy ei ollut verotus.


title: Kirkollisvero

text: Nimestään huolimatta kirkollisveroa ei makseta kirkolle, vaan paikalliselle seurakunnalle tai seurakuntayhtymälle. Evankelis-luterilaisen ja ortodoksisen seurakunnan jäsenyys määräytyy asuinpaikan perusteella. Poikkeuksia ovat Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuuluvat Olaus Petrin seurakunta ja Suomen saksalainen evankelis-luterilainen seurakunta, joissa jäsenen asuinkunta ei vaikuta kirkollisveron määrään.


title: Kirkollisvero

text: Kukin seurakunta tai seurakuntayhtymä päättää itse kirkollisveron suuruuden. Pienemmillään vuonna 2010 vero on 1 prosentti (Espoo, Helsinki, Kaarina, Kauniainen, Turku ja Vantaa) enimmillään 2 prosenttia. 2000-luvun ennätys on 2,25 prosenttia (Iniön seurakunta, vuoden 2009 alusta lähtien kuntaliitoksen myötä osa Paraisten seurakuntayhtymää). Keskimäärin evankelis-luterilaisten kirkollisvero on 1,43 prosenttia vuonna 2015.


title: Kirkollisvero

text: Kirkollisvero peritään edellisen vuoden viimeisen päivän tilanteen mukaan. Ellei vuoden päättyessä kuulu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon tai ortodoksiseen kirkkoon kuuluvaan seurakuntaan eikä maksa kunnallisveroa, ei seuraavalta vuodelta mene kirkollisveroa. Jos seurakunnan jäsen eroaa kirkosta viimeistään vuoden viimeisenä päivänä, hän välttyy seuraavan vuoden kirkollisverolta. Henkilön liittyessä kirkkoon ei liittymisvuodelta vielä peritä kirkollisveroa. Jos seurakunnan jäsen muuttaa kesken vuoden, kirkollisvero maksetaan muuttovuodelta sille seurakunnalle, jonka jäsen oli edellisen vuoden lopussa. Seurakunnan jäsenten lisäksi myös kuolinpesät voivat olla kirkollisverovelvollisia.


title: Kirkollisvero

text: Kirkollisvero suoritetaan kunnallisverotuksessa verotettavien tulojen mukaan. Kirkollisveroa koskevat yleiset säännökset verotuksen toimittamisesta: vero on ulosottokelpoista, oikaisua voi vaatia kuten muistakin veroista, vero katsotaan pakolliseksi menoksi sosiaalietuuksien määrää laskettaessa jne.


title: Kirkollisvero

text:
Kunnallisverosta kohtuullisuusperusteilla vapautettu vapautuu automaattisesti myös kirkollisverosta.
Kirkkolain 15. luvun 3 §:n mukaan kirkollisverosta voi anoa täydellistä tai osittaista vapautusta evankelis-luterilaisen seurakunnan kirkkoneuvostolta. Vastaavasti ortodoksisen kirkon jäsen voi anoa vapautusta seurakunnanneuvostolta.


title: Kirkollisvero

text: Kirkollisveroprosentin vahvistaa evankelis-luterilaisilla kirkkovaltuusto ja ortodokseilla seurakunnanvaltuusto.


title: Kirkollisvero

text: Kirkollisveroa maksoi vuonna 2013 yhteensä 2,9 miljoonaa veronmaksajaa. Veron tuotto oli 916 miljoonaa euroa.


title: Kirkollisvero

text: Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen selvityksen perusteella kirkollisveron nousu ei kuitenkaan näy eroamisina kirkosta.


title: Kirkollisvero

text: Yritykset maksoivat Suomessa kirkolle kymmenyksiä jo keskiajalta lähtien. Myllyt, sahat, vuorikaivokset ja tehtaat osallistuivat paikallisseurakunnan papin palkkaukseen.


title: Kirkollisvero

text: Yrityksiltä perittiin kirkollisveroa vuoteen 1993 asti. Kirkko ja valtio -komitea esitti mietinnössään vuonna 1977, että yhtiöiden ja muiden yhteisöjen maksama kirkollisvero olisi jaettu eri uskonnollisten yhdyskuntien kesken niiden jäsenmäärien suhteessa. Uskontokuntiin kuulumattomien osuus olisi mennyt valtiolle.


title: Kirkollisvero

text: Vuoden 1993 jälkeen erillinen yhteisöjen ja yritysten kirkollisvero lopetettiin. Tilalle otettiin käyttöön yhteisövero, joka peritään mm. osakeyhtiöiden ja osuuskuntien tuloksesta. Yhteisöveron tuotosta tilittiin osa evankelis-luterilaiselle ja ortodoksiselle kirkolle, tai oikeammin paikallisseurakunnille, valtiontukena. Osuuden suuruuteen ei vaikuttanut se, moniko yhteisön työntekijöistä, jäsenistä tai omistajista kuului seurakuntaan. Osuus katsottiin korvaukseksi kirkon suorittamista yhteiskunnallisista palveluksista kuten hautaustoimesta, kirkonkirjojen pidosta (väestökirjanpito) ja historiallisten rakennusten ylläpidosta (kulttuuriperinnön ylläpito).


title: Kirkollisvero

text: Vuonna 2013 seurakuntien osuus yhteisöveron tuotosta oli 2,35 prosenttia. Rahasta 99,92 prosenttia sai Suomen evankelis-luterilainen kirkko ja 0,08 prosenttia ortodoksinen kirkko. Vuosina 2007-2012 tuotto-osuus vaihteli 95 ja 133 miljoonan euron välillä. Yhteisöveron tuotto ei riittänyt kattamaan yhteiskunnallisten palvelusten hoitamisesta koituneita kustannuksia vuonna 2012.


title: Kirkollisvero

text: Seurakuntien saama yhteisövero-osuus poistui vuoden 2016 alusta. Se korvattiin valtion rahoituksella.


title: Resident Evil (pelisarja)

text: Resident Evil (Japanissa Biohazard) on Capcomin luoma selviytymiskauhupelisarja. Sarjasta on julkaistu pelejä PlayStationille (jolla sarja debytoi), PlayStation 2:lle, Windowsille, Nintendo 64:lle, Game Boy Colorille, Sega Saturnille, Sega Dreamcastille, Nintendo DS:lle, Nintendo GameCubelle, Wiille, PlayStation 3:lle, Xbox 360:lle, Nintendo 3DS:lle, PlayStation 4:lle ja Xbox Onelle.


title: Resident Evil (pelisarja)

text: Sarjan varsinaisia osia on yhdeksän. Seitsemän numeroidun osan ohella sarjan kronologiaan lasketaan myös esiosa "Resident Evil Zero" sekä numeroimaton "", jota pidetään sarjan varsinaisena kolmososana "" sijaan. "Code: Veronica" ei kanna numeroa, sillä se julkaistiin Dreamcastille kun Capcomilla oli vielä voimassa oleva sopimus Sonyn kanssa. Viimeisin pääsarjaan kuuluva peli on "Resident Evil 2", joka julkaistiin tammikuussa 2019.


title: Resident Evil (pelisarja)

text: Pelisarjan kolme ensimmäistä peliä ovat julkaistu uudelleen Nintendo GameCubelle graafisilla parannuksilla. Ensimmäisestä osasta julkaistiin vuonna 2002 uusintaversio ("remake"), jossa graafisten muutoksien lisäksi on muutamia juonellisia uudistuksia. Uusintaversio julkaistiin HD:na vuonna 2014. HD-versiot peleistä "Resident Evil 4" ja "Resident Evil Code: Veronica" julkaistiin "Resident Evil: Revival Selection" -paketissa vuonna 2011 PlayStation 3:lle ja Xbox 360:lle. Vuonna 2019 julkaistu "Resident Evil 2" on uusi versio vuoden 1998 pelistä "Resident Evil 2".


title: Resident Evil (pelisarja)

text: Pelisarjan osia on myyty yhteensä yli 65 miljoonaa kappaletta.


title: Resident Evil (pelisarja)

text: Sarjaan pohjautuen on myös tehty kuusi elokuvaa ja kaksi animaatioelokuvaa.


title: Countdown to Extinction

text: Countdown to Extinction on yhdysvaltalaisen thrash metal -yhtyeen Megadethin viides studioalbumi. Sillä soittaa yhtyeen ”klassinen kokoonpano”, jonka muodostavat laulaja-kitaristi Dave Mustaine, basisti David Ellefson, kitaristi Marty Friedman ja rumpali Nick Menza. Albumi äänitettiin vuonna 1992 Burbankissa The Enterprise -studiossa tuottaja Max Normanin kanssa, ja sen julkaisi 14. heinäkuuta 1992 levy-yhtiö Capitol Records. "Countdown to Extinction" on Megadethin kaupallisesti menestynein albumi.


title: Countdown to Extinction

text: "Countdown to Extinction" on Megadethin ensimmäinen albumi, jolla kappaleiden tekemiseen ovat osallistuneet kaikki yhtyeen jäsenet. Albumi sai osakseen positiivisen vastaanoton, ja se debytoi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalla kaksi vuonna 1992. Se ylitti kaksinkertaisen platinalevyrajan vuonna 1994, ja oli ehdokas Grammy-palkinnon saajaksi kategoriassa Best Metal Performance vuonna 1993.


title: Countdown to Extinction

text: Musiikillisesti Megadeth "Countdown to Extinctionin" myötä lopullisesti valtavirtaan. Albumin kappalemateriaali on tyyliltään yksinkertaisempaa ja pelkistetympää kuin edeltäjänsä "Rust in Peacen" monimutkainen thrash metal. Dave Mustaine käsittelee sanoituksissaan kuitenkin yhä laulunkirjoittamiselleen ominaisia aihepiirejä, kuten sotaa, yhteiskunallisia ja poliittisia asioita sekä yksityiselämänsä ongelmia ja tuntemuksia. Albumilta julkaistiin neljä singleä: ”Symphony of Destruction”, ”Foreclosure of a Dream”, ”Sweating Bullets” ja ”Skin o’ My Teeth”.


title: Countdown to Extinction

text: "Countdown to Extinction" julkaistiin uudelleenmasteroituna ja bonuskappaleilla varusteltuna versiona vuonna 2004. Albumin 20-vuotisjuhlapainos julkaistiin vuoden 2012 marraskuussa, ja vuonna 2012 Megadeth toteutti albumin kunniaksi kiertueen, jolla soitti albumin kokonaisuudessaan. Kiertueen Los Angelesin-konsertti on taltioitu livealbumiksi sekä DVD- ja Blu-ray-tallenteeksi "".


title: Peace Sells... But Who’s Buying?

text: Peace Sells... But Who's Buying? on yhdysvaltalaisen thrash metal -yhtyeen Megadethin toinen studioalbumi. Albumia äänitettiin vuoden 1985 lokakuusta vuoden 1986 maaliskuuhun neljässä eri äänitysstudiossa, ja levy-yhtiö Capitol Records julkaisi albumin vuoden 1986 lokakuussa. Alun perin albumia tehtiin Combat Recordsille, ja sen tuottajana oli Randy Burns. Capitol Records osti oikeudet albumiin, ja sen miksasi uudelleen tuottaja Paul Lani. Albumi oli yhtyeelle läpimurto, ja siitä tuli Megadethin ensimmäinen kultalevyn myyntimäärän Yhdysvalloissa saavuttanut albumi.


title: Peace Sells... But Who’s Buying?

text: Albumin nimikappaleen “Peace Sells“ bassointro oli pitkään Music Televisionin uutisten tunnusmusiikkina. Albumin kannen suunnittelusta vastasi tuolloin vielä tuntematon taiteilijalahjakkuus Ed Repka, joka herätti Megadethin maskotin Vic Rattleheadin henkiin.


title: Peace Sells... But Who’s Buying?

text: Dave Mustaine erotettiin vuoden 1983 keväällä Metallica -yhtyeen soolokitaristin tehtävästä. Mustaine matkusti Los Angelesiin jossa hän tapasi basisti David Ellefsonin, jonka kanssa hän perusti Megadeth -yhtyeen. Tällä välin Metallica oli esikoisalbuminsa "Kill 'Em All" johdosta onnistunut saavuttamaan jo varsin suuresti huomiota. Mustaine oli tästä hyvin nyreissään, sillä "Kill 'Em All" sisälsi neljä hänen kirjoittamaansa kappaletta, vaikka hän oli yhtyeestä erotetuksi tullessaan kieltänyt kappalemateriaalinsa käytön yhtyeen tulevalla studioalbumilla. Mustaine halusi, että Megadeth soittaisi sekä raskaampaa, nopeampaa että aggressiivisempaa musiikkia kuin Metallica.


title: Peace Sells... But Who’s Buying?

text: Megadeth solmi vuoden 1984 marraskuussa levytyssopimuksen itsenäisen levy-yhtiö Combat Recordsin kanssa ja alkoi työstää esikoisalbumiaan "Killing Is My Business... And Business Is Good!" joulukuussa 1984. Albumin äänittämistä, tuotantoa ja julkaisua verottivat kuitenkin taloudelliset vaikeudet, ja tämän vuoksi albumin äänenlaatu ja miksaus jäi heikoksi. "Killing Is My Business... And Business Is Good!" julkaistiin vuoden 1985 kesäkuussa, ja siitä tuli nopeasti hyvin suosittu underground metal -piireissä. Megadethin maine yhtyeenä kasvoi nopeasti myös suuren yleisön keskuudessa ahkeran esiintymistahdin seurauksena, ja esikoisalbumiaan seuranneella kiertueella yhtye kiersi ensimmäistä kertaa urallaan Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Vaikka kiertueella yhtyeen soolokitaristina vaikutti Mike Albert, oli Megadethin kokoonpanoksi vakiintunut laulaja ja rytmikitaristi Mustainen, basisti Ellefsonin, soolokitaristi Chris Polandin ja rumpali Gar Samuelsonin muodostama miehitys.


title: Peace Sells... But Who’s Buying?

text: Vuoden 1985 lokakuussa "Killing Is My Business... And Business Is Good!" -albumia seuranneen kiertueen päätyttyä Megadeth aloitti studiotyöskentelyn tuottaja Randy Burnsin kanssa toisen studioalbuminsa "Peace Sells... But Who's Buying?" parissa.


title: Peace Sells... But Who’s Buying?

text: Kuten myös Megadethin esikoisalbumin "Killing Is My Business... And Business Is Good!" kanssa, levy-yhtiö Combat Records ei voinut tarjota yhtyeelle riittävää taloudellista tukea albumin äänittämistä varten. Yhtye oli jo ehtinyt viimeistellä tuottaja Randy Burnsin kanssa albumin, kun levy-yhtiö Capitol Records tarjoutui tekemään yhtyeen kanssa uuden levytyssopimuksen. Sopimuksen varmistuttua Capitol osti Combat Recordsilta kaikki "Peace Sells... But Who's Buying?" -albumia koskeneet oikeudet, ja palkkasi tuottaja Paul Lanin miksaamaan albumin kokonaan uudestaan. Levy-yhtiön vaihtumisesta huolimatta Combat Recordsin logo esiintyi jatkossa Megadethin julkaisuissa.


title: Peace Sells... But Who’s Buying?

text: "Peace Sells... But Who's Buying?" merkitsi yhtyeelle edistymistä esikoisalbumiin nähden myös äänitysvaiheen suhteen. Kun "Killing Is My Business... And Business Is Good!" oli äänitetty suhteellisen nopealla aikataululla vuoden 1984 joulukuusta vuoden 1985 tammikuuhun Indigo Ranch Studios -äänitysstudiolla, toista albumia tuotettiin neljällä eri studiolla aiempaa huolellisimmin ottein. Yhtye äänitti albumin ensimmäisiä osuuksia jo vuoden 1985 lokakuussa ollessaan vielä Combat Recordsin yhtyeenä. Capitol Recordsin kanssa solmitun levytyssopimuksen jälkeen albumin äänittämistä jatkettiin 15. helmikuuta 1986, ja albumin viimeiset äänitykset käytiin maaliskuun 20. päivänä. "Peace Sells... But Who's Buying?" levytettiin kokonaisuudessaan Music Grinder Studios,- Track Records- ja Rock Steady Studios -äänitysstudioilla Kalifornian Los Angelesissa ja Maddog Studios -äänitysstudiolla Venicessa. Paul Lani miksasi albumin Can-Am Recorders -studiolla Kalifornian Tarzanassa.


title: Peace Sells... But Who’s Buying?

text: Levy-yhtiön vaihtumisen ohella "Peace Sells... But Who's Buying?" kärsi tuotantovaiheessaan myös yhtyeen sisäisistä ongelmista. Soolokitaristi Chris Poland ja rumpali Gar Samuelson olivat vakavasti koukussa heroiiniin, eivätkä päihdeongelmiensa takia ajoittain ilmestyneet lainkaan äänittämään osuuksiaan albumille.


title: Peace Sells... But Who’s Buying?

text: Albumin nimen keksi yhtyeen laulaja ja rytmikitaristi Dave Mustaine luettueen "Valittujen Palojen" julkaiseman artikkelin “Peace Would Sell But No One Would Buy It“.


title: Peace Sells... But Who’s Buying?

text: Albumin kansikuvan ja muun kuvituksen taiteili Ed Repka, joka oli albumin julkaisun aikaan vasta 16-vuotias. Albumin kansikuvassa esiintyy Megadethin maskotti Vic Rattlehead on kuvattu Yhdistyneiden kansakuntien päämajan edustalla ydintuhon jälkeen kaupittelemassa päämajan kiinteistöä. Vic nojaa kylttiin, jossa lukee teksti ""For Sale"", (suom. ""Myytävänä""). Joihinkin albumin myöhempiin painoksiin kylttiin on myös lisätty teksti ""Vic Realtors"", joka merkitsee Vicin olevan kiinteistönvälittäjä.


title: Peace Sells... But Who’s Buying?

text: "Peace Sells... But Who's Buying?" oli Megadethin ja taiteilija Ed Repkan ensimmäinen yhteistyö, sillä Repka taiteili yhtyeelle kuvituksia myös 1990-luvulla.


title: Peace Sells... But Who’s Buying?

text: Capitol Records julkaisi albumin Yhdysvalloissa vuoden 1986 marraskuussa vinyyli- ja CD-levynä sekä C-kasettina. "Peace Sells... But Who's Buying?" oli Megadethin ensimmäinen Billboardin albumilistalle Yhdysvalloissa noussut albumi. Korkeimmillaan albumi oli listan sijalla 76. Albumista muodostui yksi thrash metalin kulmakivistä ja arvostetuimmista albumeista, ja sen ansiosta Megadeth onnistui tekemään läpimurtonsa Yhdysvalloissa. Vuonna 1986 niin ikään julkaistujen Metallican "Master of Puppetsin" ja Slayerin "Reign in Bloodin" ohella "Peace Sells... But Who's Buying?" vankisti entisestään asemaansa vahvistaneen thrash metal -musiikkityylin näkyvyyttä musiikkialalla.


title: Peace Sells... But Who’s Buying?

text: "Peace Sells... But Who's Buying?" sai yleisön ja kriitikoiden keskuudessa positiivisen vastaanoton. "Allmusicin" Steve Huey kehui albumin olevan hieno saavutus yhtyeen uralla ja kutsui albumia varhaisen thrash metalin merkkiteokseksi. "Sputnikmusicin" Mike Stagno ylisti albumin olevan thrash metalin mestariteos ja yksi merkittävimpiä tekijöitä sille, että Megadeth nousi yhdeksi lajityyppinsä merkittävimmistä yhtyeistä. Myös valtavirran musiikkijulkaisujen kriitikoiden keskuudessa albumi sai hyvän vastaanoton.


title: Peace Sells... But Who’s Buying?

text: Albumilta julkaistiin vuoden 1986 joulukuussa singlenä kappale “Wake Up Dead“. Sekä “Wake Up Dead“ että albumin nimikkoraita “Peace Sells“ taltioitiin ja julkaistiin myös musiikkivideoina. Music Television käytti myöhemmin “Peace Sells“ -kappaleen aloittavaa, basisti David Ellefsonin soittamaa introa uutislähetyksensä tunnuskappaleena. Dave Mustainen mukaan Music Television lyhensi kappaleen intron käyttöään varten kuitenkin niin lyhyeksi, ettei yhtye saanut kappaleen käytöstä lainkaan rojalteja. “Peace Sellsin“ musiikkivideon ohjasi Robert Longo ja “Wake Up Deadin“ videon Penelope Spheeris, joka teki yhtyeen kanssa musiikkivideoita myös myöhemmin 1980-luvun lopulla.


title: Peace Sells... But Who’s Buying?

text: "Peace Sells... But Who's Buying?" julkaistiin uudelleenmasteroituna ja -miksattuna vuonna 2004. Capitol Records julkaisi vuonna 2003 albumista DVD-Audio -formaatissa. Vuoden 2011 kesällä Megadeth juhlisti albumin 25-vuotista taivalta julkaisemalla albumin sekä kahden CD-levyn erikoispainoksena että kolme vinyylilevyä sekä viisi CD-levyä sisältäneenä boksina. Boksi sisälsi alkuperäisen albumin ja sen uudelleenmiksatun painoksen ohella muun muassa aiemmin julkaisematonta materiaalia ja yhtyeen vuonna 1987 Clevelandissa taltioiman konsertin sekä Dave Mustainen ja Metallican rumpali Lars Ulrichin esipuheen.


title: Peace Sells... But Who’s Buying?

text: Albumi on mukana muun muassa Robert Dimeryn toimittamassa musiikkikirjassa "1001 albumia jotka jokaisen on kuultava edes kerran eläessään" ja Martin Popoffin kirjassa "The Top 500 Heavy Metal Albums of All Time". Vuonna 2013 suomalaisen Radio Rockin “1000 kaikkien aikojen kovinta rock-biisiä“ -äänestyksessä kappale “Peace Sells“ ylsi sijalle 126, ja itse albumi listattiin vuonna 2008 Radio Rockin “100 kaikkien aikojen parasta rock-albumia“ -listan sijalle 79. About.com listasi albumin kolmanneksi kaikkien aikojen merkittävimpien thrash metal -albumien listallaan ylistäen albumia siitä, että vielä yli kaksi vuosikymmentä julkaisunsa jälkeen sen asema lajinsa klassikkona on ehdottoman vankka.


title: Teemu Kattilakoski

text: Teemu Kattilakoski (s. 16. joulukuuta 1977 Kannus) on suomalainen maastohiihtäjä. Hän edusti urallaan Alavieskan Viriä.


title: Teemu Kattilakoski

text: Kattilakoski on erikoistunut vapaaseen hiihtotyyliin. Hänen parhaat sijoituksensa arvokisoissa on Val di Fiemmen MM-kisojen 2003 ja Liberecin MM-kisojen 2009 50 kilometrin vapaan kahdeksas sija. Hän on sijoittunut Hiihdon maailmancupin kilpailussa parhaimmillaan kahdeksanneksi 15 km (v) Kuusamossa marraskuussa 2005. Kattilakoski hiihti kolmannen osuuden Suomen pronssia voittaneessa viestijoukkueessa Liberecin MM-hiihdoissa 2009.


title: Teemu Kattilakoski

text: Teemu Kattilakoski on naimisissa ja hänellä on kolme lasta. Kattilakosket asuvat Jäälissä.


title: Teemu Kattilakoski

text: Kattilakoski lopetti kansainvälisen huippu-uransa kauden 2010–2011 jälkeen, mutta kilpaili tuonkin jälkeen muun muassa Marathon Cupin osakilpailuissa.


title: Herrasmieshuijarit

text: Herrasmieshuijarit ("Dirty Rotten Scoundrels") on vuonna 1988 ensi-iltansa saanut Frank Ozin ohjaama komediaelokuva, joka on uudelleenfilmatisointi vuoden 1964 elokuvasta "Kuin kukot orrella" ("Bedtime Story", 1964).


title: Herrasmieshuijarit

text: Elokuvassa kaksi Ranskan Rivieralla asuvaa ammattihuijaria yrittää päästä kilpailijastaan eroon lyömällä keskenään vedon, jonka häviäjä joutuu lähtemään pois paikkakunnalta.


title: Herrasmieshuijarit

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Herrasmieshuijarit" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Ajokortti

text: Ajokortti on moottoriajoneuvon tai ajoneuvoyhdistelmän ajo-oikeuden osoittava henkilökohtainen asiakirja. Ajokortti ei ole matkustusasiakirja eikä virallinen henkilötodistus.


title: Ajokortti

text: Ajokortti tuli autoilijoille pakolliseksi Suomessa vuonna 1922. Tätä ennen autoilun harrastajat olivat hankkineet ajolupia vapaaehtoisesti. Ensimmäinen ajokortin haltija Suomessa oli tiettävästi maisteri Yrjö Weilin, joka hankki korttinsa 1907. Ensimmäiset autokoulut aloittivat toimintansa 1910-luvulla. Eduskunta hyväksyi vuonna 1922 asetuksen automobiililiikenteestä, joka sisälsi määräykset myös kuljettajatutkinnosta. Asetuksen 11. pykälän mukaan auton kuljettajaksi kelpuutettiin henkilö, joka ”katsastusmiehen antamalla todistuksella on osoittanut olevansa täysin perehtynyt automobiilin rakenteeseen, hoitoon ja ohjaukseen, nauttii kansalaisluottamusta ja on tunnettu raittiiksi elämässään, säännölliseksi ja luotettavaksi, omaa hyvän näkö- ja kuuloaistin eikä sairasta sellaista tautia tai vikaa, joka tekee hänet sopimattomaksi kuljettajan toimeen”. Ajokortin myöntämisen edellytyksenä olevan kuljettajatutkinnon teoriaosuus suoritettiin aluksi suullisena kuulusteluna. Suoritettujen kuljettajatutkintojen ja ajokorttien määrä kasvoi 1950-luvulta lähtien hyvin voimakkaasti ja vuonna 1961 suullinen kuulustelu korvattiin kirjallisilla kysymyksillä.


title: Ajokortti

text: 1970-luvulle saakka auton ajokortit jaettiin yksityis- ja ammattiajokortteihin; jälkimmäinen vaadittiin siltä, joka kuljetti henkilö-, paketti- tai kuorma-autoa ammattimaisessa liikenteessä tai hankki pääasiallisen toimeentulonsa autonkuljettajana toisen palveluksessa sekä siltä, joka kuljetti linja-autoa. Vaatimukset ammattiajokortin saamiseksi olivat yksityisajokorttia tiukemmat mm. auton rakenteen ja sitä koskevien määräysten tuntemisen osalta. Vuoteen 1969 saakka oli voimassa määräys, jonka mukaan ammattiajokorttia ei voitu myöntää henkilölle, joka oli menettänyt kansalaisluottamuksensa. Vuonna 1972 voimaan tulleen ajokorttiasetuksen nojalla ajokortit luokiteltiin kirjaintunnuksin sen mukaan, millaisia ajoneuvoja kukin ajokortti oikeutti kuljettamaan. Vuoden 2001 tietojen mukaan naisista 86 % ja miehistä 93 % hankkii Suomessa ajokortin alle 26-vuotiaana. Nykyiset ajokorttia koskevat määräykset sisältyvät vuonna 2013 voimaan tulleeseen ajokorttilakiin, joka korvasi vuodelta 1990 peräisin olleen ajokorttiasetuksen.


title: Ajokortti

text: Suomessa ajokorttia käytetään yleisesti myös henkilöllisyyden todistamiseen, vaikka sillä ei olekaan virallista henkilötodistuksen asemaa.


title: Ajokortti

text: Ajokorttiluvan saamiseksi on myös täytettävä tietyt laissa ja EU-direktiiveissä määritellyt terveysvaatimukset, mm. näöntarkkuuden osalta.


title: Ajokortti

text: Ajokorttilupaa haettaessa täytyy toimittaa enintään puoli vuotta vanha lääkärintodistus tai enintään viisi vuotta vanha nuorison terveystodistus.


title: Ajokortti

text: 30.11.2011 Asetettiin voimaan uusi säädös, joka lähtökohtaisesti epää ajo-oikeuden päihderiippuvaiselta niissä kulkuneuvoissa, joissa ei ole alkolukkoa.


title: Ajokortti

text: Ajokortin myöntämisen edellytyksenä olevaa opetusta järjestetään autokouluissa, liikennealan koulutusta järjestävissä oppilaitoksissa ja puolustusvoimissa. Ajokortin saamiseksi vaadittavat teoria- ja ajo-opetuksen voi suorittaa myös harjoitusluvalla tai opetusluvan saaneen henkilön opettamana.


title: Ajokortti

text: Suomalaista ajokorttijärjestelmää uudistettiin uudella ajokorttilailla vuonna 2013. Uudistuksia olivat mm.


title: Ajokortti

text: Myöhemmin 1.7.2018 astui voimaan uusi ajokorttiuudistus, joka teki muutoksia kuljettajatutkintoon. Uudistuksen myötä pakollisen opetuksen määrä vähenee ja tutkinnon merkitys kasvaa


title: Ajokortti

text: C-kortti oikeuttaa kuljettamaan kuorma-autoiksi luokiteltavia ajoneuvoja, liikennetraktoreita ja muita raskaita ajoneuvoja, joiden kokonaismassa ylittää 3 500 kg, ja joissa on tilaa enintään kahdeksalle henkilölle. Usein puhutaan BC-kortista.


title: Ajokortti

text: C-korttia ei voi hankkia enää nykyään, ellei ole jo hankkinut B-korttia.


title: Ajokortti

text: B-kortin korottaminen BC-kortiksi vaatii 12 tuntia teoriaopetusta ja vähintään 10 ajotuntia kuorma-autolla. Lisäksi edellytetään kirjallisen kokeen ja ajokokeen suorittamista hyväksytysti.


title: Ajokortti

text: C-kortin ikäraja nousi 21 ikävuoteen tammikuussa 2013 kolmannen ajokorttidirektiivin myötä. C1-kortin ikäraja tulee pysymään kuitenkin samana. Ammattiajo vaatii C-luokan kuljettajakoulutuksen lisäksi erikseen hankittavan ammattikuljettajan ammattipätevyyden. Ns. siviili-C:hen riittää pelkkä kuljettajakoulutus, mutta sillä saa ajaa vain ei-kaupallisia ajoja ja mm. hälytysajoneuvoja. C-kortti on mahdollista saada ennen 21 ikävuotta erityisluvalla esim. hälytysajoneuvon kuljettamiseen, johon vaaditaan todistus hyväksynnästä pelastusopistoon tai sopimuspalokunnan jäsenyys ja virallinen todistus C-kortin tarpeellisuudesta. Perustason ammattipätevyyttä ei vaadita 18-vuotiailta, jos tutkinnon suorittaja opiskelee opetussuunnitelmaperusteista ammatillista logistiikan perustutkintoa, joka tuottaa mainitun ammattipätevyyden.


title: Marty Friedman

text: Marty Friedman (oikealta nimeltään Martin Adam Friedman, s. 8. joulukuuta 1962) on yhdysvaltalainen kitaristi. Hänet tunnetaan parhaiten thrash metal -yhtye Megadethin entisenä kitaristina. Friedman soitti Megadethissa vuosina 1990–2000, ja on täten Megadethin klassinen ja muistettavin kitaristi. Hän on myös tehnyt mittavan soolouran. Suurin osa hänen soolotuotannostaan on kuitenkin instrumentaalimusiikkia. Nykyään Friedman asuu Tokiossa.


title: Marty Friedman

text:
Friedman on suurimmalta osin itseoppinut kitaristi, joka tunnetaan omaperäisestä soittotyylistään ja myös tyylilajistaan, joka vaihtelee neoklassisen metallin, progressiivisen rockin ja thrash metalin rajoilla. Friedman käyttää usein arpeggiosointuja.
Friedman aloitti uransa Deuce-nimisessä yhtyeessä, joka ei koskaan saanut merkittävää julkisuutta. Deucen hajottua Friedman muutti perheineen Havaijiin, jossa hän perusti vuonna 1982 Vixen-nimisen yhtyeen. Vixen muutti ensimmäisen julkaisunsa jälkeen nimekseen Hawaii. Yhtye kuitenkin hajosi vuonna 1985.
Friedman asui Havaijilla kolme vuotta, ja kävi rannalla kyseisenä aikana kaksi kertaa. Hawaii-projektin hajottua Friedman perusti Jason Beckerin kanssa Cacophony-yhtyeen, joka kuitenkin hajosi vuonna 1989.
Ennen Cacophonyn hajoamista, Friedman oli julkaissut ensimmäisen sooloalbuminsa. 8. elokuuta 1988 julkaistu albumi kantoi nimeä "Dragon's Kiss". Friedman alkoi hämmästyttää useampia kitaristitaidoillaan, ja hänen suosionsa alkoi nousta.


title: Marty Friedman

text:
Friedman liittyi Dave Mustainen luotsaamaan Megadeth-yhtyeeseen vuonna 1990. Hän korvasi yhtyeessä Jeff Youngin, joka oli erotettu yhtyeestä vuonna 1989. Friedmanin koe-esiintymistilaisuudesta on myös videopätkä, joka on piilotettu Easter Egginä Megadethin DVD:lle "Arsenal of Megadeth". Friedman pääsi yhtyeeseen, ja päihitti kilpailussa myös Jeff Loomisin, joka liittyi myöhemmin Nevermoreen.
Friedmanin ensimmäinen levytys Megadethin kanssa oli yhtyeen klassikkoalbumi "Rust in Peace", joka myi platinaa Yhdysvalloissa.


title: Marty Friedman

text: Friedman lähti kiertueelle Megadethin kanssa, jonka jälkeen yhtye nauhoitti toisen levynsä Friedmanin kanssa. Albumi kantoi nimeä "Countdown to Extinction", ja se julkaistiin 1992. Samana vuonna Friedman julkaisi myös toisen soololevynsä, 1. joulukuuta 1992 julkaistun "Scenesin". "Countdown to Extinction" myi kaksinkertaista platinaa, ja Friedmanin soololevy ylitti kultarajan. Seuraava Friedmanin sooloalbumi, "Introduction" julkaistiin 1995. Seuraava soololevytys, "True Obsessions" julkaistiin 24. lokakuuta 1996, ja albumit myivät kultaa.


title: Marty Friedman

text: 1990-luvun puoliväliin tultaessa Megadethin tyyli laski perinteisempään, aikaansa sopivaan melodiseen hard rockiin. Megadethin seuraava levy "Youthanasia" myi kuitenkin nopeammin platinaa kuin yksikään aiempi Megadeth-albumi. Kaksi myöhempää levyä, "Cryptic Writings" (1997) ja "Risk" (1999) olivat kuitenkin aikansa valtavirtaan joutuneita levytyksiä, jotka eivät enää myyneet edeltäjiensä lukuja. Lopulta Friedman soitti viimeisen konserttinsa Megadethin kanssa 14. tammikuuta 2000, jonka jälkeen hän erosi kiertueen ollessa kesken. Syyksi hän kertoi, ettei yhtye enää ollut tarpeeksi aggressiivinen musiikkinsa puolesta, ja että hän halusi seurata omia kiinnostuksensa kohteita.


title: Marty Friedman

text:
Erottuaan Megadethista Friedman vieraili heavy metal-yhtye Fozzin albumilla. Friedman kertoi myös haastattelussa ihailevansa Black Sabbathin, The Ramonesin ja etenkin Kissin musiikkia. Yksi hänen innoittajistaan on myös Frank Marino. Vuonna 2002 Friedman julkaisi viidennen sooloalbuminsa, "Music for Speedingin", joka julkaistiin 25. joulukuuta 2002. Albumin jälkeen hän liittyi japanilaisen muusikon, Takeomi Matsuuran yhtyeeseen. Seuraavien vuosien aikana Friedman piti hiljaiseola lukuun ottamatta muutamaa suuren luokan konserttia. Hän palasi takaisin julkisuuteen kuudennella sooloalbumillaan "Loudspeaker", joka julkaistiin 26. kesäkuuta 2006. Albumi oli listoilla sijalla #33. Tämä on hänen parhaiten listoilla menestynyt albumi.
Tämän jälkeen hän on julkaissut albumit "Kick Ass Rock" (2006), "Future Addict" (2008), "Tokyo Jukebox" (2009) ja Bad D.N.A" (2010).


title: Kelttiläinen mytologia

text: Kelttiläinen mytologia tarkoittaa muinaisten kelttien myyttejä, legendoja ja uskomusjärjestelmiä. Eri puolilla Eurooppaa asuneiden kelttien uskomuksissa oli paikallisista eroista huolimatta paljon yhteisiä piirteitä. Keltit uskoivat kuolemanjälkeiseen elämään, ja he hautasivat vainajiensa mukana ruokaa ja aseita tuonpuoleista varten. Heillä oli useita jumalia, joista osaa palvottiin koko kelttiläisessä maailmassa, mutta jotkut olivat maantieteellisiin alueisiin sitoutuneita heimojumalia. Kelttien palvontamenoihin liittyi eläin- ja ihmisuhreja.


title: Kelttiläinen mytologia

text: Kelttiläinen mytologia jaetaan usein kolmeen ryhmään:Kreikkalaisten ja roomalaisten tavoin keltit olivat polyteisteja. Heillä oli suuri joukko erilaisia jumalia. Muutamia, kuten Lughia, palvottiin laajemmalti, mutta useimmat olivat paikallisia jumalia. Monia jumalia palvottiin tietyssä, heille pyhitetyssä paikassa, esimerkiksi pyhässä lehdossa tai lähteellä.


title: Kelttiläinen mytologia

text: Kelttiläisiä jumalia:


title: Kelttiläinen mytologia

text: Irlannissa on säilynyt varhaiselta keskiajalta kelttien sankaritarinoita, jotka tavallisesti jaetaan neljään ryhmään:


title: Kelttiläinen mytologia

text: Poseidoniuksen mukaan Gallian kelttien uskonnollisia menoja ohjasi kolme ammattiryhmää: druidit, bardit ja vaatit eli ”näkijät” (vates). Myös Irlannissa ja Walesissä oli nämä kolme ryhmää, ainoana erona oli, että näkijöiden nimenä oli filidh.


title: Kelttiläinen mytologia

text: Puiden palvonta oli kelteille tärkeää, ja temppelien sijasta palvontapaikkoina olivat pyhät lehdot. Kelteillä oli myös pyhiä lampia, lähteitä ja rotkoja. Lisäksi keltit rakensivat pyhäköiksi eräänlaisia puisia aitauksia.


title: Kelttiläinen mytologia

text: Roomalaiset ja kreikkalaiset väittivät, että keltit uhrasivat säännöllisesti ihmisiä palvontamenoissaan. Cicero, Caesar, Suetonius ja Lucanus kertovat teoksissaan Galliassa tehdyistä ihmisten uhrauksista, ja Plinius vanhemman mukaan ihmisuhrit olivat tavallisia myös Britanniassa. Antiikin kirjoittajien mukaan druidien asema oli uhrimenoissa keskeinen. Antiikin lähteet todennäköisesti liioittelevat ihmisuhrauksia, mutta arkeologinen tutkimus on kiistatta todistanut niitä tapahtuneen.


title: Kelttiläinen mytologia

text: Kelttien soturikulttiin kuului päänmetsästys. Kelteillä oli tapana katkaista surmatuilta vihollisiltaan päät ja säilyttää ne voitonmerkkeinä. Keltit saattoivat myös uskoa, että pää oli kuolemattoman sielun asuinpaikka, ja säilyttämällä vastustajiensa päät he hallitsivat näiden sieluja.


title: Kelttiläinen mytologia

text: Druidit olivat kelttien pappisluokka, joka vastasi kelttien myytti- ja uskomusperinteen säilyttämisestä. Druidit valittiin yleensä ylimysten joukosta. Heidän koulutuksensa kesti pitkään, sillä kaikki tieto välitettiin suullisesti, ja noviisien oli opeteltava ulkoa suuret määrät runoja, lakeja, loitsuja ja historiatietoa. Druidit toimivat myös yleisesti parantajina kelttiyhteiskunnassa. Keltit pitivät monia puita pyhinä, ja druidit yhdistettiin etenkin tammiin ja niissä kasvavaan misteliin. Ilmeisesti sanan druidi kanta oli kantakelttiläisen kielen tammea merkitsevässä sanassa. ”Druidi” lienee alun perin lausuttu dru-vid tai dru-vind (hän joka tuntee tammen). Nimityksellä on luultavasti viitattu druidien tehtävään pyhien lehtojen suojelijoina.


title: Kelttiläinen mytologia

text: Roomalaiset pitivät druideja Rooman valtaa vastustaneen liikehdinnän johtajina, minkä vuoksi druidit joutuivat roomalaisten erityisen vainon kohteiksi.


title: Flubber – maailman mahtavin mönjä

text: Flubber – maailman mahtavin mönjä on Les Mayfieldin ohjaama vuonna 1997 valmistunut komediaelokuva, jonka pääroolia esittää Robin Williams. Elokuva on uudelleenfilmatisointi Disneyn elokuvasta "Pyörät pilvissä" ("The Absent Minded Professor") (1961).


title: Flubber – maailman mahtavin mönjä

text: Bill Nye toimi elokuvassa tiedeasiantuntijana ja Myytinmurtajien juontajat Jamie Hyneman ja Adam Savage olivat myös mukana elokuvan erikoistehosteiden teossa.


title: Flubber – maailman mahtavin mönjä

text: Professori Philip Brainard keksii vihreän mönjän, joka luovuttaa moninkertaisen energiamäärän kaikesta siihen kohdistuvasta liikkeestä. Hän nimeää sen Flubberiksi ja päättää käyttää sitä pelastaakseen koulun, jossa hän opettaa. Hän on menossa naimisiin, mutta myöhästyy pahan kerran. Philip menee näyttämään "naiselleen", miksi myöhästyi. Kaikki ei kuitenkaan suju niin hyvin, sillä Flubber kiinnostaa myös muitakin.


title: Flubber – maailman mahtavin mönjä

text:
Alkuperäiset näyttelijät
Suomenkieliset äänet


title: Esus

text:
Esus tai Hesus ("Herra" tai "Ruhtinas") oli Gallian kelttien maanviljelyn, sodan ja kaupan jumala (James 2005: 89).
Esuksen puoliso oli hedelmällisyyden jumalatar Rosmerta (Encyclopedia Mythica 2009).


title: Esus

text: Jokaisella kelttiheimolla oli omat jumalansa ja niille omat kulttinsa. Esus oli yksi niistä kuudesta tärkeimmästä jumalasta, joita useimmat kelttiheimot palvoivat; muut olivat Belenos auringonjumala, Cernunnos luonnonjumala, Epona maanjumalatar, Taranis ukkosenjumala ja Teutates sodan ja kansan jumala.


title: Esus

text:
Jan deVries (1954: 98) toteaa:
“Sana “Esus” ei ole tuntematon galliankielessä. Löydämme sen henkilönimistä "Esunertus, Esumagos, Eusmopas, Esugenus"; jopa yksinkertaisesti muodossa "Hesus". Ehkä myös "Esuvii"-heimon nimi kuuluu joukkoon. Kuitenkin nimeä voidaan myös johtaa edelleen.
Dom Martin löysi yhteyden bretonin "(h)euzuz"-sanaan, joka tarkoittaa ”hirvittävää”. Toiset uskovat sen tulevan italian sanoista "aisus, esus", ”Jumala”, ja etruskin "Erus" sekä latinan "herus", ”Herra, Mestari”. Toisaalta Vendryes selittää nimen "esu" ”hyvä”; mutta tuskin saamme hyvän vaikutelmaa Bernen scholiasta. Toiset haluavat juontaa sen indoeurooppalaisesta juuresta "is" “haluta”; se vetoaa aisteihin: hän joka täyttää ihmisten toiveet. Ehkä parempi voisi olla johdanto juuresta "eis", joka tarkoittaa ”energiaa, kiihkoa”. Nämä ovat kuitenkin vain mahdollisuuksia, jotka todistavat taas kerran ettei etymologian avulla voi edetä kovin pitkälle.”


title: Esus

text: Tämä deVriesin pessimismi etymologian mahdollisuuksista voi olla vanhentunutta. Etymologiseksi lähteeksi voidaan ottaa muitakin kuin kelttiläisiä kieliä, koska keltit olivat kosketuksissa sekä latinaan, kreikkaan että germaanisiin ja seemiläisiin kieliin.


title: Esus

text: Mika Virpiranta (2012: 14) esittää, että Esus on tuotu Galliaan nykyisen Turkin alueella sijainneesta Galatiasta. Volcae Tectosages -heimo asutti samanaikaisesti sekä Galatiaa että Gallia Narbonensistä ja mahdollisesti Treveriaa, joten sukulaisten välillä todennäköisesti on ollut vilkastakin kanssakäymistä pitkästä välimatkasta huolimatta.


title: Esus

text: Virpirannan mukaan Galatiassa Tectosagesit omaksuivat assyyrialaisen Gilgamesh-eepoksen, jonka toinen keskeinen hahmo on Enkidu (tai Eabani, Enkita, Enkimdu), jonka nimi tarkoitti ”Enki-Du” eli ”Herra Maan Luoma”.


title: Esus

text: Trier eli roomalaisaikainen Augusta Treverorum sijaitsee Moselin laaksossa. Moselin ja sen sivujokien kuten Saarin laaksojen alue oli kelttiläisellä ajalla treverien heimon asuinaluetta. Sophronius Hieronymus eli Pyhä Jerome oli Vulgatan eli ensimmäisen latinankielisen Vanhan Testamentin kääntäjä, joka opiskeli Augusta Treverorumissa ja oppi siellä ollessaan ainakin tunnistamaan treveriankielen. Jerome todisti n. 387:


title: Esus

text:
“Galatas excepto sermone Graeco, quo omnis oriens loquitur,
propriam linguam eamdem pene habere quam Treviros.”
eli
”Galatialaiset omaksuivat puhekielekseen kreikan, jota koko itä puhuu,
oikean kielen joka juuri omaksuttuna suitsii treverian.”


title: Esus

text: Treveriankieltä siis puhuttiin sekä Galatiassa että Treveriassa aina Jeromen päiviin asti neljännelle vuosisadalle, mikä todistaa kiistattomasti kielellisestä yhteydestä Galatian ja Treverian välillä. Volcae Tectosagesit muuttivat alkukodistaan Fuldan ja Werran laaksoista (Saksa/Germania) sekä Galatiaan että Gallia Narbonensikseen. Muutto Gallia Narbonensikseen saattoi tapahtua vain Treverian alueiden läpi Sâone-Rhônen laaksoon ja sitä pitkin etelään, joten hyvin todennäköisesti Tectosageja asettui myös Moselin laaksoihin Treveriaan. Myös Tacitus (98) kertoo Germaniassaan treverialaisten ylpeilleen germaanisilla sukujuurillaan.


title: Esus

text: Virpirannan mukaan Galatiassa Tectosagesit yhdistivät Enkidu-nimen etuliitteen ”En”, joka assyriankielessä tarkoittaa ”Herra”, keltinkieliseen jälkiliitteeseen ”-Us” joka tarkoittaa ”Herra”. Takaliite "–Us" on hyvin yleinen kelttiläisten ja roomalaisten nimien yhteydessä, tarkoittaen "–Herra". Näin assyrian ja keltin yhdistelmä ”En-Us” tarkoittaa ”Herra-Herra” eli ”Herrojen Herraa”.Vastaava yhdistyminen on tapahtunut esimerkiksi nimen Jeshu eurooppalaistuessa: Jeshu + Us = Jeesus. ”Enus” muuntui Treveriassa ja Galliassa muotoon ”Esus”. Näin Virpirannan mukaan nimi Esus on yhdistelmänimisana seemiläisestä ja kelttiläisestä tittelisanasta.


title: Esus

text: Gilgamesh-eepoksessa Enkidu oli luonnon ja eläinten suojelusjumalana nuori villikkojumala, jonka muut jumalat lähettivät Urukin nuoren psykopaattisen jumalkuningas Gilgameshin maanvaivaksi pakottamaan Gilgamesh parantamaan pahat tapansa. Kuitenkin Gilgamesh turmeli ja sivisti Enkidun ja lopulta voitti Enkidun taistelussa, jonka jälkeen Enkidun täytyi vannoa uskollisuuden ja tottelevaisuuden vala Gilgameshille henkensä säästääkseen. Virpirannan (2012: 22-3) tulkinnan mukaan näin Gilgamesh tosiasiassa orjuutti Enkidun, vaikkakin eepoksessa tai ainakin tarinan nuoremmissa tulkinnoissa Gilgamesh ja Enkidu kuvataan ystävinä. Gilgamesh päätti rakentaa itselleen temppelipalatsin, jonka rakennustarvikkeiksi hän kaadatti Enkidulla jumalten lehdot, eepoksessa seetrimetsät. Keltit tunsivat jumalten uhrilehdot yleisnimellä Nemeton.


title: Esus

text: Virpirannan semioottisen tulkinnan mukaan Trierin ja Pariisin Esus-reliefeissä puun kaato kirveellä symboloi jumalten Nemetonien kaatamista. Esus-Enkidun orjuutusta taas kuvaa roomalaistyylinen orjan tai työmiehen tunika sekä lyhyet hiukset ja ajeltu parta. Vapaat keltit pitivät merkkinään pitkiä hiuksia ja partaa.


title: Esus

text: Ward Rutherford esitti, että Esus vastasi viikinkien Odinia (1978: 71) ja Merkuriusta (1978: 96-9).


title: Esus

text: Jan DeVries (1954: 97) yhdisti Esuksen Marsiin.


title: Esus

text: Anne Ross yhdisti Esuksen (1967: 31) Cuchulainniin sekä (1967: 352-3) Marsiin ja Merkuriukseen.


title: Esus

text: Filologi ja historioitsija Marie Henry D'Arbois de Jubainville yhdisti Esuksen Cuchulainniin (D'Arbois 1898 Danglerissa 2003-7).


title: Esus

text: MacKillop (2000) taas piti Esus - Cuchulainn -yhteyttä epätodennäköisenä.


title: Esus

text: Folkloristisella analyysillä tulkittuna D’Arboisin käsityksessä kuitenkin on vahvat perustelut. Ehdotettu Esus - Cuchulainn -yhteys todistaa myös Esuksen Mars-yhteyden puolesta, sillä Cuchulainn oli jumalaisen ylivoimainen soturi Ulsterin käärön tarinoissa.


title: Esus

text: Irlantilaisessa tarinoissa Cuchulainn (syntymänimeltään Setanta) oli auringonjumala Lughin poika, joten mannerkelttiläisessä mytologiassa Esus saattoi vastaavasti olla valon-auringonjumala Belenos-Belin poika.


title: Esus

text: Mika Virpiranta (2012: 129-30) yhdisti Esuksen Mabinogionin Efnisieniin, ja katsoi Efnisienin olleen auringonjumala, sillä Efnisien liittyy henkiinherättävään aurinkomaiseen ja Sampomaiseen (2012: 90-3) pataan.


title: Esus

text: Virpirannan (2012: 14-8) mukaan symboliksi Esuksen auringonjumaluudenpoikuudesta voidaan semioottisesti tulkita Differtenistä Saarinmaalta (Saarland) löydetty ja nykyään Rheinisches Landesmuseum Trierissä oleva Esus-reliefi, jossa Esus kaataa lehtipuuta jonka latvassa on häränpää ja kolme lehmähaikaraa (Bubulcus Ibis)(Wikipedia 2012: Cattle Egret).


title: Esus

text: Iibis oli Egyptin Thothin symbolilintu, ja Thoth oli auringonjumala Ran poika. Esuksen ja iibiksen yhteyttä osoittaa se, että alkujaan trooppisesta Afrikasta Niilin kautta Egyptiin sekä Tunisian (jossa Karthago sijaitsi) ja Marokon kautta Espanjan jokilaaksoihin levinnyt Bubulcus Ibis -laji elää ja pesii ympärivuotisesti Ranskassa vain termisesti lämpimissä ja kosteissa erillissaarekkeissa, jotka sijaitsevat Nîmesin, Pariisin, Eure-et-Loiren ja Trierin kaupunkien ympäristöissä. Kaikki tunnetut Esuksen lehdot sijaitsivat näiden kaupunkien läheisyydessä. Esuksen ja Bubulcus Ibiksen yhteys on siis semioottisesti hyvin merkityksellinen eikä sattumaa.


title: Esus

text: Thoth ja kreikkalainen Hermes vastasivat toisiaan (Boylan 1922). Hermes oli kreikkalainen nautakarjan ja karjamiesten suojelusjumala.


title: Esus

text: Pariisin "Venemiesten pilarin" Esus-reliefin sisältävän kappaleen toisella sivulla on härän eli Tarvos Trigaranos reliefi. "Tarvos" eli "Taurus" tarkoittaa härkää ja "Trigaranos" tarkoittaa "kolmea haikaraa", sillä kuvassa on kuvattu myös kolme Bubulcus Ibistä. Reliefin härkä saattaa symboloida Härän eli Tauruksen tähtimerkkiä, ja siten taivaallista härkää.


title: Esus

text: Irlantilaisessa tarinassa "Táin Bó Cúailnge" eli "Cooleyn karjavarkaus" Cu Chulainnin hengen vaatineen sodan kiistakapulat valkoinen härkä ja ruskea härkä olivat lukuisia elämiä toistensa kanssa taistelleiden druidien inkarnaatioita. Cu Chulainn puolusti ulsterilaisten ruskeaa härkää connachtilaisten varkautta vastaan, mikä tekee Cu Chulannista Hermeksen ja Thothin kaltaisen druidin inkarnaation puolustajan. Cuchulainn epäonnistui ruskean härän suojelussaan, sillä Cuchulainn kuoli haavoihinsa. Ruskea härkä vietiin Ulsterista Connachtiin. Siellä ruskea härkä itse repi valkean härän sarvillaan kappaleiksi ennen kuin kuoli sydämensä halkeamiseen.


title: Esus

text: Gilgamesh-eepoksessa Gilgamesh tappoi taivaallisen härän, jonka jumalatar Inanna-Ishtar oli usuttanut Gilgameshin kimppuun kostoksi siitä, että Gilgamesh oli torjunut pikkuruisen jumalattaren lähentelyt. Gilgamesh pilkkoi taivaallisen härän ruhon kappaleiksi ja viskoi palaset ympäriinsä. Enkidu iski Inannaa härän takaneljänneksellä purkaessaan kiukkuaan härän kohtalosta: siten myös Enkidu oli tehtävässään epäonnistunut härän suojelija. Virpiranta tulkitsee, että Trierin reliefissä kuvattu härän pää puun latvassa Bubulcus Ibisten vieressä symboloi tätä taivaallisen härän pilkkomista.


title: Esus

text: Esus vaikuttaa olleen kelteillä egyptiläisten Thothin, kreikkalaisten Hermeksen ja irlantilaisten Cu Chulainnin kaltainen tietäjien eli druidien, selvänäkijöiden eli vatesien, ja runonlaulajien eli bardien, sekä siten tiedon ja opetuksen suojelusjumala.


title: Esus

text: Mabinogionissa Efnisien oli Beli Mawrin (Belenos) tyttären, tai mahdollisesti tytärvaimon, Penarddunin (Kymrissä "Pen" = "Ylin"; "Arglwyddes" = "Rouva") poika. Auringonjumalan (tyttären)poikana Efnisien siis oli (epä)suorasti auringon poika.


title: Esus

text: Koska Thoth oli auringonjumala Ran poika, niin vastaavasti mannerkelteillä Esus saattoi olla Belenoksen poika, kuten Cu Chulainn oli irlantilaisilla auringonjumala Lughin poika, vaikkakin Hermes oli ukkosenjumala Zeuksen ja nymfi Maian poika. Tämä isyysero saattoi johtua siitä, että roomalaiset, kreikkalaiset ja babylonialaiset pitivät ylijumalina ja kaikkien muiden jumalten isänä ukkosenjumalia, mutta egyptiläiset ja assyrialaiset taas auringon, taivaan tai eläinratatähdistöjen jumalia. Kelteillä puolestaan ei tiedetä olleen mitään erityistä ylijumalaa, joskin Dagdaa pidettiin Tuatha Dé Danann -jumalakansan isänä ja kuninkaana irlantilaisissa tarinoissa (Shee-Eire 2006).


title: Esus

text: Roomalaisen Lucanuksen mukaan Esuksen palvontamenoihin liittyi julmia ihmisuhreja.


title: Esus

text:
deVriesin mukaan Esukselle uhrattiin sitomalla uhri uhripuuhun ja katkaisemalla jalat (reidet?).
Tämä uhraustapa saattaa viitata Mabinogionin tarinaan Brânwen Llŷrintytär, jossa Silurii-heimon kuningas Brân kuoli reisiin osuneisiin iskuihin sodassa, jonka hänen velipuolensa Efnisien välillisesti aiheutti. Jos Efnisien oli Esus, niin tämä olisi välillinen todiste deVriesin esittämästä Esuksen sodanjumaluudesta eli Mars-vastaavuudesta.


title: Esus

text: Ross (1967: 60, 317-8, 350) esittää Esus-uhrien uhraustavaksi hirttämistä ja puukottamista, mikä taas hänen mukaansa yhdisti Esuksen Odiniin, sillä ihmisuhrit Odinille hirtettiin.


title: Esus

text: Virpirannan (2012: 147) mukaan Esukselle uhrattiin kolmoiskuolemalla eli hirttämällä, keihästämällä (keihäs on pitkävartinen puukko) ja nylkemällä, ja Shakespearen näytelmän Kuningas Lear alkuperäisen version loppukohtaus, jossa Edmund hirttää Cordelian ja Learin, on muistuma tästä Esus-kultin ihmisuhrauksesta.


title: Esus

text: Kelttitutkimuksen asiantuntijat kiistävät yksimielisesti kaikenlaiset yhteydet Esuksen ja Jeesuksen välillä. Pääperusteina on ensinnäkin, että Esus on huomattavasti vanhempi kelttiläinen jumaluus kuin seemiläinen Jeesus, ja toiseksi se että Esus on kelttiläinen nimi ja Jeesus johdantoa seemiläisestä nimestä. Nimien samankaltaisuudesta riippumatta Jeesuksella ja Esuksella ei ole mitään tekemistä toistensa kanssa kelttitutkimuksen näkökulmasta.


title: Väinö Kataja

text: Väinö Kataja (oik. Väinö Mikael (Mikko) Johan (Juhani) Ferdinand Jurvelius, 28. syyskuuta 1867 Hailuoto – 2. joulukuuta 1914 Ylitornio) oli suomalainen kirjailija ja maanviljelijä.


title: Väinö Kataja

text: Katajan vanhemmat olivat nimismies Kaarle Mikael Jurvelius ja Inez Maria Ahnger. Hän kävi muutaman vuoden Oulun suomalaista yksityislyseota ja sen jälkeen Muhoksen Koivikon maanviljelyskoulun. Tämän jälkeen hän viljeli tilaansa Ylitorniolla vuosina 1891–1914, joskin hän toimi jonkin aikaa myös sanomalehtimiehenä ja isänsä sairastaessa Ylitornion vt. nimismiehenä 1902–1906. Kataja menehtyi sydänkohtaukseen vain 47-vuotiaana joulukuussa 1914.


title: Väinö Kataja

text: Kataja oli aikoinaan hyvin suosittu kirjailija. Hänet tunnetaan Peräpohjolan erämaiden, luonnon, ihmisten ja kansanelämän varhaisena kuvaajana. Hän kirjoitti runsaasti teoksia, joihin kuuluu niin romaaneja, novelleja kuin näytelmiäkin.


title: Väinö Kataja

text: Katajan esikoisteoksena on aiemmin pidetty romaania "Irja" (1901). Todellinen esikoisteos on kuitenkin löytynyt, sata vuotta kateissa ollut "Nälkätalvena – Katovuoden kuvaus". Kirjaa on aikanaan ehditty painaakin sitä mukaa kun se ilmestyi lehden jatkoromaanina, mutta se ei tullut myyntiin. Yksi sidottu kappale löytyi Ulvilasta kirjankeräilijän hyllystä, ja siitä otettiin uusintapainos, joka ilmestyi syyskuussa 2014.


title: Väinö Kataja

text:
Katajan romaaneista on tehty kolme elokuvaa: Erkki Karun ohjaama "Koskenlaskijan morsian" (1923) ja Valentin Vaalan ohjaama "Koskenlaskijan morsian" (1937) sekä Teuvo Puron ohjaama "Noidan kirot" (1927). "Koskenlaskijan morsian" -kirja oli menestysteos. Sitä myytiin aikoinaan yli 50 000 kappaletta. "Heinärannan olympialaiset" on ensimmäinen suomalainen urheiluaiheinen romaani.
Näytelmiä


title: Maila Talvio

text: Maila Talvio (oikea nimi Maila Mikkola, o.s. Winter; 17. lokakuuta 1871 Hartola – 6. tammikuuta 1951 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Hän kirjoitti sekä romaaneja, novellikokoelmia, näytelmiä, puhekokoelmia että elämäkertoja. Hänen puolisonsa oli professori J. J. Mikkola.


title: Maila Talvio

text: Maila Talvion vanhemmat olivat Hartolan kappalainen, myöhemmin kirkkoherra Adolf Magnus Winter (1828–1880) ja Julia Malvina Bonsdorf (1836–1926). Perheessä oli yhdeksän lasta. Maila Talvion isä kuoli hänen ollessaan yhdeksänvuotias, jonka jälkeen perhe muutti syrjäiselle Nipulin maatilalle. Täällä Talvio tutustui myös torpparilaitokseen ja sen epäkohtiin joita hän myöhemmin käsitteli teoksissaan. Talvio kävi Helsingin suomalaisen tyttökoulun, josta valmistuttuaan hän palasi 16-vuotiaana sisarustensa kotiopettajaksi. Samalla Talvio aloitti myös kirjoittamisen. Vuonna 1890 hän tapasi kielitieteilijä J. J. Mikkolan ja avioitui tämän kanssa 1893.


title: Maila Talvio

text: Muutettuaan Helsinkiin, Talvio tutustui miehensä välityksellä "Päivälehden" piirissä toimiviin kirjailijoihin ja runoilijoihin, kuten Kasimir ja Eino Leinoon. Talvio alkoi myös itse kirjoittamaan "Päivälehteen" sekä "Suomen Kuvalehteen", taistellen sortovuosien aikana Suomen oikeuksien puolesta. Talvio matkusteli miehensä kanssa useita kertoja Keski- ja Itä-Euroopassa, opiskellen samaan aikaan puolan kieltä ja kääntäen suomeksi useita puolalaisen kirjailijan Henryk Sienkiewiczin teoksia. Talvion kotonaan Helsingissä pitämä kirjallinen salonki nousi myös kuuluisuuteen.


title: Maila Talvio

text: Hänen esikoisteoksensa oli 1895 julkaistu novellikokoelma "Haapaniemen keinu". Kirjallisen läpimurtonsa hän teki vuonna 1901 julkaistulla romaanilla "Pimeänpirtin hävitys" jossa melodraaman keinoin kuvattiin maaseudun maanomistusolojen ja torpparilaitoksen epäkohtia. Vaikka Talvio kirjoissaan käsittelikin maaseudun yhteiskunnallisia ongelmia hän suhtautui silti varauksellisesti nousevaan työväenliikkeeseen ja sosialismiin. Niinpä esimerkiksi romaanissa "Louhilinna" (1906) sosialismi kuvataan väkivaltaisena alkukantaisten vaistojen ohjaamana liikkeenä. 1910-luvulla Talvion romaaneissa aiheita olivat perinnöllisyysoppi sekä psykologiset ongelmat ja aina 1920-luvun lopulle niitä hallitsi pessimismi. Myös Talvion terveenä pitämän suomenkielisen maaseudun sekä rappeutuneen ja juonittelevan ruotsinkielisen pääkaupungin välinen vastakkainasettelu oli esillä esimerkiksi romaanissa "Niniven lapset" (1915). 1920-luvun lopulla Talviolle alkoi uusi luomiskausi, jolloin hän keskittyi historiallisiin romaaneihin. Niitä olivat vuosina 1929-1935 julkaistu Helsingin historiaan liittyvä romaanitrilogia "Itämeren tytär" sekä hänen viimeinen romaaninsa "Linnoituksen iloiset rouvat" (1941) jossa tapahtumaympäristönä oli Suomen sodan aikainen Viaporin linnoitus. Talvio testamenttasi tuotantonsa tekijänoikeudet Helsingin yliopiston Satakuntalaiselle Osakunnalle, jonka inspehtorinä hänen puolisonsa J. J. Mikkola toimi pitkään.


title: Maila Talvio

text: Maila Talvio toimi aktiivisesti myös tuberkuloosin torjuntatyössä 1910-luvulta alkaen, kirjoittaen teoksen "Ne 45 000" (1932) sekä myös käsikirjoituksen samannimiseen elokuvaan, joka sai ensi-iltansa vuotta myöhemmin. Hän oli myös innokkaasti mukana Satakuntalaisen Osakunnan keräystyössä, jonka tuloksena Harjavaltaan perustettiin Satalinnan keuhkotautiparantola. Maila Talvio oli lisäksi yhdessä aviomiehensä ja V. A. Koskenniemen kanssa aktiivisesti mukana kulttuuriyhteistyössä natsi-Saksan ja fasistisen Italian kanssa. Hiemann ennen kuolemaansa Talvio sai Helsingin yliopiston kunniatohtorin arvon Helsingin 400-vuotisjuhlien yhteydessä vuonna 1950.


title: Grand Theft Auto: Liberty City Stories

text: Grand Theft Auto: Liberty City Stories on Rockstar Gamesin kehittämä ja julkaisema "Grand Theft Auto" -pelisarjaan kuuluva toimintaseikkailupeli. Peli julkaistiin vuonna 2005 PlayStation Portablelle ja seuraavana vuonna PlayStation 2:lle. Peli julkaistiin keväällä 2013 myös PlayStation 3 -konsolille. Syksyllä 2015 peli julkaistiin IOS-laitteille. Peli on tulossa myös Androidille vuonna 2016.


title: Grand Theft Auto: Liberty City Stories

text: Peliin sisältyi myös ensimmäistä kertaa koko "GTA"-sarjan 3D-versioissa verkkomoninpeli ilman erillisiä harrastelijoiden tekemiä modifikaatioita. Peliä on mahdollista pelata moninpelinä maksimissaan kuuden hengen langattomassa verkossa. Moninpelissä on useita pelimuotoja.


title: Grand Theft Auto: Liberty City Stories

text: "GTA: Liberty City Stories" sijoittuu kolme vuotta ennen "Grand Theft Auto III":n tapahtumia. Peli pyrkii kertomaan miksi Liberty City ajautui "GTA III":n tilanteeseen. Pelaaja pelaa Antonio ”Toni” Ciprianilla, joka on juuri palannut Liberty Cityyn pakoiltuaan mafian tappajia tapettuaan mafian täysjäsenen.


title: Grand Theft Auto: Liberty City Stories

text: Toni Cipriani on Liberty Cityssä vaikuttavan miehiä. "GTA III":ssa hänet nähdään sivuosassa. Tonin ulkonäkö on karski ja huolittelematon, mutta pelin edetessä hän saa käyttöönsä uusia vaatteita. Hänen ääninäyttelijänä toimi Danny Mastrogiorgio.


title: Grand Theft Auto: Liberty City Stories

text: Pelissä esiintyvät radiokanavat:


title: Hilja Haahti

text: Hilja Haahti (oik. Hilja Theodolinda Krohn, o.s. Haahti, ent. Hahnsson; 11. syyskuuta 1874 Hämeenlinna – 6. tammikuuta 1966 Helsinki) oli suomalainen kirjailija ja suomentaja.


title: Hilja Haahti

text: Haahden kristillishenkiseen tuotantoon kuului runokokoelmia, muun muassa "Ikiaartehet", "Muistoköynnös", "Tuhotulva" ja "Valittuja runoja", sekä uskonnollishenkisiä kertomuksia, muun muassa "Helvi", "Israelin tyttäret", "Seija tyttösen tarina" ja "Todistaja", lastenkirjoja sekä matkakuvauksen "Pyhiltä poluilta". Hän on myös suomentanut laulun "Maa on niin kaunis". Menestynein oli romaanisarja Kaurialan kartanon väestä.


title: Hilja Haahti

text: Haahtea luonnehdittiin "kotien kirjailijaksi", "kirjailijoiden kuningattareksi" ja "painosten herrattareksi". Hän oli 1900-luvun alun Suomen tunnetuimpia kirjailijoita, ja hänen teoksiaan myytiin puolisen miljoonaa kappaletta hänen 70-vuotisen kirjailijauransa aikana. Hänen aloitteestaan perustettiin vuonna 1919 myös Kristillinen taideseura. Haahti oli yksi ensimmäisistä Suomen kirjailijaliiton jäsenistä.


title: Hilja Haahti

text: Pitkästä ja tuotteliaasta urastaan huolimatta Hilja Haahti on jäänyt miltei unohduksiin. Hänen teoksiaan on pidetty pelkästään keveänä jatkona hänen äitinsä, ensimmäisen suomenkielisen naiskirjailijan Theodolinda Hahnssonin, tuotannolle.


title: Hilja Haahti

text: Hilja Haahden puoliso vuodesta 1906 oli professori Ilmari Krohn.


title: Smells Like Children

text: Smells Like Children on yhdysvaltalaisen rock-yhtye Marilyn Mansonin vuonna 1995 julkaisema cover/remix-albumi. Albumi sisältää eri artistien kappaleita Marilyn Manson -yhtyeen esittämänä. Yhtye teki albumiin pohjautuvan samannimisen kiertueen vuosina 1995–1996.


title: Albanian lippu

text: Albanian lippu on Albanian tunnus vaakunan ja hymnin ohella. Se otettiin käyttöön Albanian vapauduttua Turkin vallasta vuonna 1912. Albanian kansallissankari Skanderbeg käytti lippua jo 1400-luvulla, koska perimätiedon mukaan albanialaiset polveutuvat kotkasta.


title: Albanian lippu

text: Kommunistien ollessa vallassa lippuun lisättiin kotkan yläpuolelle kommunistien tunnus, punainen tähti, 15. maaliskuuta 1946. Tähti poistettiin vuonna 1992 kommunistivallan hajoamisen jälkeen. Lippu on otettu käyttöön virallisesti 7. huhtikuuta vuonna 1992.


title: Aaro Hellaakoski

text: Aaro Antti Hellaakoski (22. kesäkuuta 1893 Oulu – 23. marraskuuta 1952 Helsinki) oli suomalainen runoilija, maantieteilijä ja maantieteen opettaja. Hän oli kotoisin Oulusta ja vietti osan nuoruudestaan Tampereen Pispalassa. Kirjailijana hän kirjoitti runoja, mutta myös proosaa ja esseitä. Runoilijana hän oli modernismin uranuurtajia Suomessa. Maantieteilijänä hän julkaisi tieteellisiä tutkimuksia ja osallistui oppikirjojen kirjoittamiseen.


title: Aaro Hellaakoski

text: Aaro Hellaakosken vanhemmat olivat lehtori Antti Rietrikki Helaakoski ja Aina Maria Lindman. Hänen nuorempi sisarensa oli taidemaalari Aira Helaakoski. Aaro Hellaakoski vietti pääosan lapsuus- ja nuorusvuosistaan Oulussa ja hän pääsi ylioppilaaksi 1913. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa maantiedettä, eläin- ja kasvitiedettä sekä geologiaa ja mineralogiaa ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1919. Ensimmäisen runokokoelmansa hän julkaisi 1916. Hellaakoski väitteli 1928 tohtoriksi, geologian alalta ollut väitöskirja oli nimeltään "Puulan järviryhmän kehityshistoria".


title: Aaro Hellaakoski

text: Hellaakoski toimi vakinaisena taide- ja kirjallisuusarvostelijana muun muassa "Ajassa", "Karjalan Aamulehdessä" ja "Iltalehdessä."


title: Aaro Hellaakoski

text: Hellaakoski toimi maantiedon ja luonnonhistorian opettajana Tyttönormaalilyseossa. Oppilailtaan hän sai liikanimen Koukku. Hän oli myös Helsingin yliopiston dosentti. Hän harrasti maalausta ja oli erittäin perehtynyt taidehistoriaan. Ensimmäisellä Italian-matkallaan hän hämmästytti Italian ja taidehistorian tuntemuksellaan lankonsa Wäinö Aaltosen, joka oli käynyt lukuisia kertoja Italiassa.


title: Aaro Hellaakoski

text: Avioliitosta Lempi Alina Aaltosen kanssa syntyi kaksi lasta, Katri ja Eero Antti (s. 1929), josta tuli hermo- ja mielitauteihin erikoistunut lääkäri.


title: Aaro Hellaakoski

text: Hellaakosken runoja ovat säveltäneet muiden muassa Pekka Kostiainen, Tauno Marttinen, Einojuhani Rautavaara, Kari Rydman, Esa Pethman, Richard Järnefelt, Ilkka (Petri) Pettersson, Heikki Sarmanto ja Maritta Kuula ja Kauko Röyhkä.


title: Alankomaiden lippu

text:
Alankomaiden lippu eli prinssinlippu on Alankomaiden tunnus vaakunan, moton ja kansallislaulun ohella. Se otettiin käyttöön vuonna 1579 protestanttisten provinssien voitettua kapinan Nassaun kreivin Vilhelm I Oranialaisen johdolla Espanjan valtaa vastaan.
Alankomaiden trikolorin värit olivat aluksi oranssi, valkoinen ja sininen Vilhelmin hallitsijasuvun värien mukaisesti. Oranssi muuttui myöhemmin punaiseksi. Lipun mittasuhde on 2:3. Alankomaiden lippu ja Luxemburgin lippu ovat samanlaiset paitsi että Luxemburgin lippu on pitkulaisempi ja sen sininen raita vaaleampi.


title: Larin-Kyösti

text: Larin-Kyösti (oik. Karl Gustaf Larson; 5. kesäkuuta 1873 Hämeenlinna – 2. joulukuuta 1948 Oulunkylä, Helsinki) oli suomalainen runoilija.


title: Larin-Kyösti

text: Larin-Kyöstin vanhemmat Gustaf Israel Larson ja Sofia Vilhelmina Skog olivat Suomeen muuttaneita riikinruotsalaisia. Hänen isänsä piti talvisin Hämeenlinnassa Seurahuoneen ravintolaa ja kesäisin Kaupunginpuiston kesäravintolaa. Taustastaan huolimatta Larin-Kyösti meni suomenkieliseen Hämeenlinnan lyseoon ja omaksui alkuvaikeuksien jälkeen täysin suomen kielen. Hänen runoudessaan näkyi kuitenkin vaikutteita ruotsalaisten Carl Michael Bellmanin ja Gustaf Frödingin runoista.


title: Larin-Kyösti

text: Larin-Kyöstin elämään ja runouteen vaikutti syvästi kaksi tapausta. Hänen ravintoloitsija-isänsä teki vuonna 1884 itsemurhan taloudellisten vaikeuksien takia, jolloin perheen äiti joutui ottamaan liiketoimet vastuulleen. Toinen tapaus oli, kun Larin-Kyösti karkotettiin 1892 Hämeenlinnasta hänen tapeltuaan ystävineen toisen nuorisojoukon kanssa Hämeenlinnan Tähtipuistossa. Larin-Kyösti vietti tämän karkotusajan Tuuloksessa ja tutustui sinä aikana perusteellisesti hämäläiseen kyläyhteisöön ja sen kansanihmisiin.


title: Larin-Kyösti

text: Hämeenlinnan lyseossa Larin-Kyöstin luokkatoverina oli Eino Leino. He valmistuivat yhdessä ylioppilaiksi 1895 ja lähtivät opiskelemaan Helsingin yliopistoon. Larin-Kyösti opiskelikin jonkin aikaa venäjän kieltä tarkoituksena ryhtyä kääntäjäksi ja virkamieheksi, mutta sitten runous vei voiton.


title: Larin-Kyösti

text:
Ensimmäisen runokoelmansa "Tän pojan kevätrallatuksia" Larin-Kyösti julkaisi 1897, ja kirjan ensipainos myytiin loppuun yhdessä kuukaudessa. Larin-Kyöstin runoissa oli huoletonta kulkuriromantiikkaa sekä kesän, Hämeen luonnon ja sen ihmisten kuvausta. Larin-Kyösti kirjoitti myös näytelmiä. Hänen tunnettuja näytelmiään olivat "Juhannustulilla" (1900), "Kuisma ja Helinä" (1902) ja "Ulkosaarelaiset" (1922). Jälkimmäisen pohjalta Kalle Kaarna teki vuonna 1938 samannimisen elokuvan. Larin-Kyösti myös suomensi Gustaf Frödingin runoja ja August Strindbergin teoksia.
Vuonna 1906 Larin-Kyösti yritti masentuneena itsemurhaa Italian matkallaan ja joutui Firenzessä mielisairaalaan. Hänen entinen lyseon luokkatoverinsa kuvanveistäjä Toivo Tuhkanen haki hänet kotiin Suomeen. Larin-Kyösti joutui viettämään jonkin aikaa Kammion sairaalassa toipumassa. Näistä kokemuksista hän teki samana vuonna "Ad astra" -nimisen uninäytelmän, joka julkaistiin 1924.
Vuonna 1912 Larin-Kyösti muutti Helsingin lähelle Oulunkylään Jokiniementielle vaatimattomaan taloonsa, jossa hän asui loppuelämänsä. 1920-luvulla Larin-Kyösti matkusteli Ranskassa, Virossa ja Unkarissa. Hän sai valtion taiteilijaeläkkeen 1925. Vuosina 1946 ja 1947 Larin-Kyösti vietti kesänsä Sääksmäellä, jolloin hän luonnosteli "Kirkon kirot" -nimistä keskiajalle sijoittuvaa näytelmää.


title: Larin-Kyösti

text:
Larin-Kyöstin kuoltua 1948 hänen Oulunkylän talonsa siirtyi testamentilla Suomen kirjailijaliiton haltuun. Talossa ovat sittemmin asuneet muun muassa kirjailijat Oiva Paloheimo ja Daniel Katz.
Larin-Kyöstin runoja varsinkin varhaisimmista runokokoelmista on käytetty runsaasti laulujen sanoina eri aikoina. Tässä muutamia:
Lähde:


title: Roger Peyrefitte

text: Roger Peyrefitte (17. elokuuta 1907 Castres – 5. marraskuuta 2000 Pariisi) oli ranskalainen romaanikirjailija ja diplomaatti. Hän oli 1900-luvun loppupuolen kaikkein kiistellyin ranskalainen kirjailija.


title: Roger Peyrefitte

text: Peyrefitte syntyi hyvin toimeentulevaan perheeseen Castresin kaupungissa, Ranskan eteläisessä osassa. De Gaullen aikana ministerinä toiminut Alain Peyrefitte on hänen sukulaisensa.


title: Roger Peyrefitte

text: Koulunsa Peyrefitte kävi aluksi lasarusveljesten koulussa ja sittemmin jesuiittojen ylläpitämässä koulussa, ja nämä kokemukset ovat olleet hänelle aineistona hänen kirjallisessa tuotannossaan. Koulun jälkeen Peyrefitte opiskeli Toulousen yliopistossa ranskan kieltä ja kirjallisuutta. Valmistuttuaan yliopistosta hän siirtyi opiskelemaan École des sciences politiques -jatko-oppilaitokseen. Tämän jälkeen hän siirtyi Ranskan ulkoministeriön palvelukseen. Omalta osaltaan myös tämä aika on tullut esiin hänen monissa teoksissaan.


title: Roger Peyrefitte

text: Peyrefitten diplomaatin ura alkoi vuonna 1933. Ensimmäisen kerran hän itse erosi ministeriön palveluksesta vuonna 1938. Ura kuitenkin jatkui, kun hänet vuonna 1943 nimitettiin Pariisiin Vichyn hallituksen edustajaksi. Ura kuitenkin päättyi lopullisesti vuonna 1945, kun hänet erotettiin ministeriön palveluksesta. Virallisena syynä oli hänen yhteistyönsä saksalaisten miehittäjien kanssa toisen maailmansodan aikana. Kuitenkin vuonna 1943 ilmestyneellä esikoisteoksella, sen teemalla ja teeman käsittelyllä lienee ollut yhteistyötä merkittävämpi rooli virasta erottamisessa.


title: Roger Peyrefitte

text: Peyrefitten maine diplomaattina kuitenkin palautettiin vuonna 1960, ja hänelle tuli mahdolliseksi palata takaisin ulkoministeriön palvelukseen. Tätä mahdollisuuttaan hän ei kuitenkaan koskaan käyttänyt hyväkseen. Hänet tunnetaankin paremmin kirjailijana kuin diplomaattina.


title: Roger Peyrefitte

text: Peyrefitten lähtö ulkoministeriön palveluksesta oli eräänlainen skandaali ja jo hänen Ateenan-kautensa päättyminen oli seurausta moraaliskandaaliin osallistumisesta. Nämä olivat kuitenkin enemmän hänen yksityiselämäänsä liittyviä tapahtumia. Suurimmat skandaalit hän varmaankin aiheutti teoksillaan. Koskaan Peyrefitte ei käynyt taistoon tavallista ihmistä vastaan, vaan hänen kohteinaan olivat joko kansalliset tai kansainväliset instituutiot, organisaatiot tai superjulkisuuden henkilöt.


title: Roger Peyrefitte

text: Teoksillaan "Les Ambassades" (1951) ja "La Fin des Ambassades" Peyrefitte teki tilinsä selväksi ulkoministeriön ja sen hierarkian kanssa. Katolinen kirkko oli kohteena eritoten teoksissa "Les Clés de saint Pierre", "Jeunes proies", "Les Secrets des conclaves" ja "La Soutane rouge", joskin jo ensimmäisessä, melkoista kohua herättäneessä teoksessaan "Les Amitiés particulières" Peyrefitte toi esille katolisen kirkon ylläpitämien sisäoppilaitosten pederastisen ilmapiirin, josta on myöhemmin ollut paljonkin keskustelua.


title: Roger Peyrefitte

text: Tämän lisäksi skandaaleita syntyi Maltan ritareiden osalta teoksessa "Les Chevaliers de Malte" ja vapaamuurareiden kohdalla teoksesta "Les Fils de la Lumière". Juutalaiset saivat osansa teoksessa "Les Juifs", amerikkalaiset kirjassa "Les Américains" ja rakkaat ranskalaiset teoksessa "Des Français".


title: Roger Peyrefitte

text: Kansainvälisesti voimakkaimmat reaktiot synnytti varmasti teos "Tableaux de chasse, ou la vie extraordinaire de Fernand Legros" (1976), jonka alussa Peyrefitte kirjoittaa tiukasti kaapissa pysyttelevistä huippukuuluisista homoista. Tällaisia ”superhomoja” hänen listallaan ovat Dag Hammarskjöld, paavi Pius XII, Italian entinen kuningas Umberto II, Kreikan kuningas Paul II, Belgian Baudouin I, Alankomaiden prinssi Bernard von Lippe ja Edinburghin herttua Philip. Vain tuolloinen paavi Paavali VI tuli alas korkealta jalustaltaan puolustamaan edeltäjäänsä ja samalla myös itseään, koska hänetkin nimettiin tuohon joukkoon.


title: Roger Peyrefitte

text: Suurin henkilökohtainen skandaali Peyrefittelle tapahtui 1960-luvulla, kun vuonna 1964 eli 20 vuotta esikoisteoksen julkaisemisen jälkeen tästä tehtiin elokuvaa, jonka ohjasi Jean Delannoy. Elokuvan kuvausten aikana kirjailija ihastui ja rakastui tuolloin 12-vuotiaaseen Alain-Philippe Malagnaciin. Tuota suhdetta hän kuvasi useissa teoksissaan ja sitä kesti aina Alain-Philippen kuolemaan 1990-luvulle saakka. Peyrefitte olikin yksi Ranskan ja koko maailman tunnetuimpia homoseksuaalien oikeuksien puolestapuhuja ja hän jopa tuki voimakkaasti myös pederastiaa.


title: Robert Kiljander

text: Karl Johan Robert Kiljander (15. elokuuta 1848 Lapinlahti – 14. marraskuuta 1924 Jyväskylä) oli suomalainen kirjailija ja Jyväskylän postikonttorin ekspeditööri.


title: Robert Kiljander

text: Kiljander oli suomentajana tunnetun kirkkoherra Karl Mårten (Kaarle Martti) Kiljanderin ja Helena Sofia Frosteruksen poika. Kiljanderin nuorempi veli oli seminaarin lehtori ja oppikirjojen tekijä Ludvig Gabriel Kiljander.


title: Robert Kiljander

text: Kiljander kävi Kuopion lukiota 1867–1871 ja meni sitten postin palvelukseen. Hän oli tuottelias näytelmäkirjailija ja kirjoitti pääasiassa pikkukaupunkiaiheisia komedioita, muun muassa näytelmät "Amalia ystävämme", "Postikonttorissa" ja "Sanny Kortmanin koulu". Kiljander kirjoitti kaksi ensimmäistä näytelmäänsä ruotsin kielellä, mutta siirtyi sitten käyttämään suomea. Hänen kirjoittamiaan näytelmiä esitettiin Suomalaisessa teatterissa ja Kansallisteatterissa kymmeniä kertoja. Hän ammensi usein aiheensa jyväskyläläisten elämästä, joskaan ei pyrkinyt siirtämään todellisuutta täysin näytelmiinsä. Esimerkiksi Sanny Kortmanin koulun (1902) esikuvana on pidetty Jyväskylän tyttökoulua ja sen pohjalta on tehty elokuva Skandaali tyttökoulussa. Alkuperäisessä näytelmässä ei kuitenkaan ollut minkäänlaista skandaalia.


title: Robert Kiljander

text: Kiljanderille myönnettiin postimestarin arvonimi vuonna 1921.


title: Geoffrey Oryema

text: Geoffrey Oryema (16. huhtikuuta 1953 − 22. kesäkuuta 2018) oli ugandalainen muusikko. Hän syntyi Sorotin kaupungissa Ugandassa, mutta muutti pian perheineen Kampalaan. Oryema pakeni Ranskaan Idi Aminin murhautettua hänen isänsä helmikuussa 1977. Oryeman ensimmäinen albumi, "Exile", julkaistiin vuonna 1989. Hänen uusin albuminsa on vuonna 2004 ilmestynyt "Words".


title: Heikki Meriläinen

text: Heikki Meriläinen (21. joulukuuta 1847 Sotkamo − 12. helmikuuta 1939 Paltamo) oli Kainuussa elänyt kansankirjailija ja kansanperinteen kerääjä.


title: Heikki Meriläinen

text: Meriläisen vanhemmat olivat huonemies Mikko Meriläinen ja Sanna Korhonen. Hän joutui lähtemään ankaran uskonnollisesta kodistaan 24-vuotiaana erimielisyyksien vuoksi ja toimi sen jälkeen seppänä, maanmittarin apulaisena ja pienviljelijänä. Hän oli muun muassa runoilija Eino Leinon isän maanmittari Anders Lönnbohmin apulaisena hakkaamassa Suomen ja Venäjän välistä rajalinjaa Nurmeksen ja Inarin välillä.


title: Heikki Meriläinen

text: Meriläisen vaimon kotitila, jota Meriläinen hoiti ja jossa hän oli pitänyt yksityistä kansakoulua, joutui vararikkoon ja oli myytävä. Meriläinen itse sai vankeutta oikeuden moittimisesta. Vuonna 1899 hän muutti pois Sotkamosta ostettuaan Päätalo-nimisen tilan Paltamosta. Myöhemmin hän rakensi ja raivasi Peltoniemen uudistilan Mieslahteen Oulujärven rannalle, jossa asui kuolemaansa saakka.


title: Heikki Meriläinen

text: Opittuaan kirjoittamaan vaimonsa opastuksella Meriläinen alkoi koota ja kirjoittaa muistiin Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kokoelmiin kansanperinnettä. Hän teki tätä varten matkoja seuran stipendiaattina Venäjän Karjalaan, Lappiin ja Pohjanmaalle, alkaen vuodesta 1890. Kansanrunousarkistossa on 4 439 Meriläisen keräämää tekstiä, valtaosa taikoja ja loitsuja; näiden osalta hänen keräelmänsä ovat Suomen suurimpia.


title: Heikki Meriläinen

text: Meriläisen puoliso vuodesta 1872 oli Anna Huotari (1848–1926).