title: Yhteiskuntaoppi

text: Ennen peruskoulua yhteiskuntaoppi kuului kansakoulun jatkokurssien (siis luokan neljä jälkeen) pakollisiin oppiaineisiin. Peruskouluun siirryttäessä siitä tuli kaikille pakollinen oppiaine, jossa oli kaksi vuosiviikkotuntia. Uusimmassa opetussuunnitelmassa viikkotuntien määrä nostettiin kolmeen. Yleisesti yhteiskuntaoppia opetetaan yhdeksännellä luokalla, ja sitä opettavat yleensä samat opettajat kuin historiaa – oppiaineen nimi olikin ennen "Historia ja yhteiskuntaoppi" (lyhenne "HY"). Oppilaan päättötodistukseen tuli yhdistetty historian ja yhteiskuntaopin numero; tätä kritisoivat monet oppilaat ja aineiden opettajat, ja nykyisin numerot ovat erikseen. Ensimmäinen peruskoulusta valmistunut ikäluokka, joka sai numerot kummastakin oppiaineesta erikseen, oli vuonna 2007 peruskoulun päättänyt ikäluokka.


title: Yhteiskuntaoppi

text: Lukiossakin oppiaine oli historian yhteydessä ja oppiaineen nimi oli sielläkin Historia ja yhteiskuntaoppi, josta oli viisi pakollista kurssia, joista yhteiskuntaoppia oli yksi kurssi. 2000-luvun alun opetussuunnitelmassa oppiaineet eriytettiin, ja pakollisten yhteiskuntaopin kurssien määrä nousi kahteen, kun taloustieto nousi pakolliseksi kurssiksi yhteiskuntatiedon rinnalle. Valtakunnallisena syventävänä kurssina säilyi lakitieto ja uutena kurssina aloitti pääosin EU-asioita käsittelevä kurssi. Yhteiskuntaoppi on myös yksi kirjoitettavissa olevista ainereaalin oppiaineista.


title: Yhteiskuntaoppi

text: Yhteiskuntaopin opetuksessa käsiteltäviä aiheita:


title: Tutkaan hakeutuva ohjus

text: Tutkaan hakeutuva ohjus (lyh. THO, ) on ohjus, jota käytetään tuhoamaan vastustajan ilmapuolustuksen tutkia.


title: Tutkaan hakeutuva ohjus

text: Ohjuksia käytetään nykyaikaisessa sodankäynnissä heti vastustajan ilmapuolustuksen tuhoamiseen tai lamauttamiseen tähtäävän vaiheen ( l. "SEAD") aikana, joka käynnistetään hyökkäyksen aloittamisen ensimmäisina tunteina. Se tavoitteena on heikentää ilmapuolustuskykyä niin, että seuraavat hyökkäysaallot onnistuvat tehtävässään vähäisin tappioin.


title: Tutkaan hakeutuva ohjus

text: Tunnetuin THO on yhdysvaltalainen AGM-88 HARM (). Teknisesti kehittyneempi, mutta HARMin syrjäyttämä samaan käyttötarkoitukseen rakennettu brittiläinen ohjus oli nimeltään ALARM. HARM otettiin sarjavalmistukseen maaliskuussa 1983. Niitä käytettiin ensimmäisen kerran Libyaa vastaan 1986 ja laajasti Persianlahdella 1991.


title: Tutkaan hakeutuva ohjus

text: Usein käytetään nimeä "Anti Radar Missile", joka on harhaanjohtavaa. Kaikki nykyiset Anti Radiation Missile tyypit voidaan myös ohjelmoida muihinkin kohteisiin kuin tutkiin. Suuret esikunnat ja johtokeskukset sisältävät paljon radiolaitteita, jotka muodostavat otollisen kohteen radiolähetteidensä takia. Tarkoitus on silti sama: Vähentää puolustuksen mahdollisuuksia ja tehdä hyökkäys helpommaksi. Siksi ei ehkä pitäisikään käyttää nimeä tutkaan hakeutuva ohjus, vaan radiosäteilyyn hakeutuva ohjus.


title: Suunta-antenni

text: Suunta-antenni on antenni, jonka lähetys- ja vastaanotto-ominaisuudet eivät ole samanlaiset joka suuntaan. Suunta-antenni ottaa siis vastaan (ja lähettää) säteilyä eri tavalla eri suunnista (suuntiin). Parhaiten säteilyä vastaanottavaa (lähettävää) suuntaa sanotaan suunta-antennin pääkeilaksi.


title: Suunta-antenni

text: Suunta-antenneja ovat muun muassa:


title: Suunta-antenni

text: Suunta-antenni on tehokas elektronisen puolustuksen tekninen keino, koska esimerkiksi suunta-antennilla varustettu radio on vaikeammin havaittavissa ja häirittävissä, jos vastustajan etsintävastaanotin tai häirintälähetin ei ole suunta-antennin pääkeilan suunnassa.


title: Suunta-antenni

text: Suunta-antennin käyttö on kuitenkin vaikeaa liikkuvassa toiminnassa ja jos vasta-asemia on useassa suunnassa. Suunta-antenni on tavallisesti isompi kuin tavallinen "piiska-antenni", joka yleensä on maatasoantenni ("ground plane").


title: Suunta-antenni

text: Tavallinen pystyssä oleva "piiska-antenni" ottaa säteilya vastaan ja lähettää samalla teholla kaikkiin suuntiin horisontaalisessa tasossa. Piiska-antenni on siis suunta-antennista poiketen ympärisäteilevä.


title: Älvsbynin kunta

text: Älvsbynin kunta () on Norrbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Norrbotteniin. Kunnan keskustaajama on Älvsbyn.


title: Älvsbynin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 699,24 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 8 183 henkeä (31.12.2015).


title: Älvsbynin kunta

text: Kunnassa on suuri talotehdas, joka valmistaa lähes perustusta vaille valmiita Älvsbytaloja, omakotitaloja, joita ostetaan paljon Suomeenkin.


title: Älvsbynin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 24,06 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 1,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Älvsbynin kunta

text: Älvsbyn pitäjä erotettiin vuonna 1809 Piitimen pitäjästä. Vuoden 1862 kuntauudistuksessa pitäjästä tuli maalaiskunta. Maalaiskuntaa perustettiin vuonna 1933 Älvsbynin taajaväkinen yhdyskunta, joka vuonna 1948 erotettiin omaksi kauppalakseen. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa rajat eivät muuttuneet. Maalaiskunta liitettiin kauppalaan vuonna 1969, ja kauppalasta muutettiin kunnaksi vuoden 1971 kuntauudistuksessa.


title: Älvsbynin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 92 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Älvsbynin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 113 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,2 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Älvsbynin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 170 935 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 60 000 kruunua.


title: Älvsbynin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Älvsbynin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Älvsbynin kunta

text: Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 72,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 264 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Älvsbynin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Älvsbynin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Älvsbynin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Älvsbynin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Älvsbynin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Älvsbynin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Älvsbynin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Älvsbyn piiri.


title: Älvsbynin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Älvsbynin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Ylikainuun kunta

text: Ylikainuun kunta () on Norrbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Norrbotteniin. Kunnan keskustaajama on Ylikainuu.


title: Ylikainuun kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 2 764,52 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 3 395 henkeä (31.12.2015).


title: Ylikainuun kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 11,45 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Ylikainuun kunta

text: Ylikainuun pitäjä erotettiin Kainuun pitäjästä vuonna 1637. Ylikainuun rajoja ei muutettu vuosien 1952 ja 1971 kuntauudistuksissa. Kunnan rajat ovat olleet samat vuodesta 1870 lähtien, jolloin osa kunnasta liitettiin vasta perustettuun Korpilompolon maalaiskuntaan.


title: Ylikainuun kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 90 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Ylikainuun kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 105 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,1 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Ylikainuun kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 159 170 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 59 000 kruunua.


title: Ylikainuun kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Ylikainuun kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Ylikainuun kunta

text: Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 46,4 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 937 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Ylikainuun kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Ylikainuun kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Ylikainuun kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Ylikainuun kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Ylikainuun kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Ylikainuun kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Ylikainuun piiri ("Överkalix distrikt").


title: Ylikainuun kunta


title: Ylikainuun kunta


title: Led Zeppelin (albumi)

text: Led Zeppelin (tunnetaan myös nimellä Led Zeppelin I) on brittiläisen rockyhtye Led Zeppelinin ensimmäinen albumi, joka julkaistiin 12. tammikuuta 1969.


title: Led Zeppelin (albumi)

text:
Albumi äänitettiin 30 tunnissa harjoittelun ja Pagen The Yardbirdsin aikaisten sopimusten vaatimien keikkojen lomassa. Jimmy Page otti taloudellisen riskin ja maksoi 1700 punnan studiokulut itse. Tämä antoi yhtyeelle ja manageri Peter Grantille hyvät neuvotteluasemat suhteessa levy-yhtiöön. Vertailun vuoksi tuleva The Rolling Stones -manageri Andrew Oldham ansaitsi 1963 tiedottajan työstään NEMS-yhtiössä 25 puntaa kuukaudessa.
Vuonna 1967 ilmestynyt The Beatles - albumin Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band studiokulut olivat 25000 puntaa.


title: Led Zeppelin (albumi)

text: Albumi toi yhtyeelle suuren ja omistautuneen kuuntelijakunnan. Levyn edustama varhainen metallimusiikki ja psykedeelinen äänimaailma voittivat puolelleen kuuntelijoita alakulttuureista molemmin puolin Atlanttia. Samantyylistä musiikkia levyttivät tosin samoihin aikoihin eräät muutkin yhtyeet, kuten esimerkiksi Jeff Beck Group, mutta yksikään niistä ei saavuttanut yhtä mittavaa suosiota kuin Led Zeppelin.


title: Led Zeppelin (albumi)

text: "Led Zeppelin" on toisinaan arvioitu yhdeksi rockhistorian parhaista levyistä. Esimerkiksi vuonna 2003 amerikkalainen TV-yhtiö VH1 nimesi sen kaikkien aikojen 44. parhaimmaksi albumiksi. Yhtyeen levyistä "Led Zeppelin II" ja nimetön neljäs albumi ovat kuitenkin yleisön parissa suositumpia.


title: Led Zeppelin (albumi)

text: Levyn kansikuva esittää ilmalaiva (zeppeliini) Hindenburgin onnettomuutta.


title: Led Zeppelin (albumi)

text:
A-puoli
B-puoli


title: Led Zeppelin (albumi)

text:
Robert Plant osallistui laulujen tekoon, mutta häntä ei mainittu tekijöiden joukossa edellisten sopimustensa takia.
Billboard Music Charts (Yhdysvallat) - singletViitteet


title: Marxin veljekset

text: Marxin veljekset olivat yhdysvaltalainen koomikkoveljesryhmä, jotka nousivat kuuluisuuteen monissa klassikoiksi nousseissa elokuvissa. He aloittivat uransa vaudevillenäyttelijöinä.Gummo jätti ryhmän ennen kuin veljekset siirtyivät näyttämöltä elokuvaan, Zeppo puolestaan veljesten vaihtaessa elokuvatuottajaa Paramountilta MGM:lle.


title: Marxin veljekset

text: Veljesten vanhemmat Samuel ”Frenchie” Marx ja Minnie Marx olivat saksanjuutalaisia siirtolaisia, jotka perustivat perheen New Yorkiin. Veljekset olivat kaikki lahjakkaita muusikoita, ja esiintyivät säännöllisesti Vaudeville-näyttämöllä jo alle 20-vuotiaina, ensin lauluyhtyeenä ja myöhemmin koomikkoina. Suosiota saavutettuaan he pääsivät Broadwaylle, ja esiintyivät musikaaleissa "The Coconuts" ja "Animal Crackers", joista kummastakin tuli suurmenestyksiä. Kun äänielokuva keksittiin 1920-luvun lopulla, Paramount-yhtiö kutsui veljekset Hollywoodiin tekemään musikaaleistaan elokuvaversiot.


title: Marxin veljekset

text: Veljekset kehittivät jo vaudevillessä hahmot, joita he sitten esittivät koko loppu-uransa ajan. Grouchon tunnusmerkit olivat mustat viikset (jotka hän teki ylähuuleensa mustalla maalilla), sikari ja loppumaton puhetulva. Hän esitti veljesten elokuvissa tavallisesti korkeassa yhteiskunnallisessa asemassa olevaa miestä – kuuluisaa tutkimusmatkailijaa, yliopiston rehtoria, seurapiirilääkäriä tai kääpiövaltion diktaattoria.


title: Marxin veljekset

text: Veljesten yhteinen tunnusmerkki oli mistään piittaamaton anarkismi. He pilkkasivat sovinnaisia käyttäytymistapoja olemalla täysin piitaamatta niistä. Groucho saattoi tehdä pilaa elokuvan juonesta tai puhua suoraan yleisölle: ”Hei, eivät kaikki vitsit voi olla hauskoja. Paras hyväksyä se.”


title: Marxin veljekset

text: Chicon ja Harpon tunnusmerkkeihin kuului myös musisointi: Chico soitti pianoa ja Harpo harppua lähes jokaisessa elokuvassa. Chicon tavaramerkki oli vaudeville-aikana kehitetty koominen pianonsoittotyyli, Harpo ei puhunut ikinä yhdessäkään elokuvassa ja jahtasi naisia.


title: Marxin veljekset

text: Veljekset tekivät Paramount-yhtiölle viisi pitkää elokuvaa: Broadway-näytelmiensä elokuvaversiot "Kookospähkinöitä – The Cocoanuts" (1929) ja "Koirankeksit – Animal Crackers" (1930) sekä kolme itsenäistä komediaa "Neljä nolattua neroa – Monkey Business" (1931), "Hevosen sulat – Horse Feathers" (1932) ja "Neljä naurettavaa naapuria – Duck Soup" (1933). Kaikkien elokuvien nimet ovat amerikkalaisia slangi-ilmauksia, jotka eivät liity mitenkään itse elokuvien sisältöön, mikä selittää ilmeiset vaikeudet niiden suomentamisessa.


title: Marxin veljekset

text: Veljesten parhaana elokuvana pidetään viimeistä Paramount-työtä "Neljä naurettavaa naapuria". Se kertoo eurooppalaisesta kääpiövaltiosta nimeltä Freedonia, jonka uusi diktaattori (Groucho) aloittaa sodan naapurivaltion kanssa täysin yhdentekevästä syystä. Se tehtiin samana vuonna kuin Hitler nousi valtaan Saksassa. Elokuva ei kuitenkaan menestynyt, eikä Paramount halunnut uusia veljesten sopimusta, ja Hollywoodin mahtiyhtiö Metro–Goldwyn–Mayer nappasi heidät itselleen.


title: Marxin veljekset

text: MGM:n johtaja Irving Thalberg, joka oli napannut veljekset Paramountilta, lupasi tehdä heistä suursuosikkeja. Thalberg tuotti veljesten kaksi ensimmäistä MGM-elokuvaa: "Ilta oopperassa – A Night at the Opera" (1935) ja "Päivä kilpa-ajoissa – A Day at the Races" (1937). Elokuvat tehtiin jättibudjetilla, ja niihin lisättiin tanssi- ja musiikkinumeroita sekä romanttisia sivujuonia. Marxit hioivat sketsikohtauksia kiertueella elävän yleisön edessä. Kummastakin elokuvasta tuli valtava yleisömenestys, mutta monet elokuvaharrastajat katsoivat veljesten alkuperäisen terän kadonneen näiden elokuvien myötä: Harpo ei enää särkenyt paikkoja ja jahdannut naisia, Grouchon härskiydet sensuroitiin, eikä kukaan enää pitänyt juonta pilkkanaan tai puhunut suoraan yleisölle – Marxien anarkismi laimennettiin koko perheen viihteeksi.


title: Marxin veljekset

text: Mukana Chico, Harpo, Groucho ja Zeppo:


title: Marxin veljekset

text: Mukana Chico, Harpo ja Groucho:


title: Viktor Suvorov

text: Viktor Andrejevitš Suvorov ( Ви́ктор Суво́ров; oikealta nimeltään Vladimir Bogdanovitš Rezun, Влади́мир Богда́нович Резу́н, s. 20. huhtikuuta 1947) on ukrainalaissyntyinen entinen neuvostoliittolainen, joka loikkasi vuonna 1978 Isoon-Britanniaan, josta haki poliittista turvapaikkaa. Suvorov on ollut ennen lännessä alkanutta kirjallista uraansa mahdollisesti Neuvostoliiton sotilastiedustelun GRU:n palveluksessa.


title: Viktor Suvorov

text: Suvorovin teosten kaunokirjallisesta luonteesta huolimatta ne on usein mielletty autenttisiksi kuvauksiksi neuvostotiedustelun toiminnasta.


title: Viktor Suvorov

text: Suvorov sydämistyi Ilkka Remeksen "Pedon syleily" -romaanin kohdista, jotka muistuttavat Suvorovin "Akvaario" -romaania, ja suunnitteli Remeksen haastamista oikeuteen plagioinnista.


title: Traian Băsescu

text: Traian Băsescu (s. 4. marraskuuta 1951 Basarabi) on romanialainen poliitikko, joka joulukuussa 2004 valittiin maansa presidentiksi. Hän on ollut Bukarestin pormestarina kesäkuusta 2000. Ennen poliittista uraansa Băsescu toimi merikapteenina ja valtio-omisteisen laivayhtiö "Navromin" johtajana. Hän edusti Demokraattista puoluetta, josta erosi tultuaan valituksi presidentiksi.


title: Traian Băsescu

text: Băsescu valmistui merenkulkuopistosta Constanţasta 1976 ja vuonna 1984 hän sai komentoonsa Romanian kauppalaivaston suurimman aluksen, öljytankkeri Biruinţan. Hän liittyi myös kommunistiseen puolueeseen edistääkseen uraansa. Politiikkaan hän lähti vasta 1989 kansallisen pelastuksen rintaman jäsenenä (FSN). FSN hajosi 1992, jolloin Băsescu liittyi Petre Romanin johtamaan Demokraattiseen puolueeseen. Hänet valittiin alahuoneeseen 1992 ja uudelleen 1996. Hän toimi useita kertoja kuljetusministerinä. Vuonna 2001 hänet valittiin Demokraattisen puolueen johtoon.


title: Traian Băsescu

text: Băsescun Demokraattinen puolue ja liberaalipuolue Partidul Naţional Liberal muodostivat "oranssin" Oikeuden ja totuuden liiton ("Alianţa Dreptate şi Adevăr") kesäkuun 2004 parlamentin- ja presidentinvaaleihin. Voitettuaan Băsescu nimitti liberaalipuolueen Călin Popescu-Tăriceanun hallituksenmuodostajaksi ja pääministeriksi. Miesten suhteet alkoivat rakoilla arvioiden mukaan siinä vaiheessa kun Băsescua syytettiin entiseksi Securitaten ilmiantajaksi. Laivan päällikkönä hän oli vastuussa alaistensa toimien tarkkailemisesta.


title: Traian Băsescu

text: Ulkopolitiikassa Băsescu keskittyi hyviin suhteisiin Yhdysvaltoihin, johon kuului Romanian joukkojen pitäminen Irakissa ja Afganistanissa sekä joulukuussa 2005 solmittu sopimus Yhdysvaltojen oikeudesta käyttää Romanian tukikohtia.


title: Traian Băsescu

text: 18. huhtikuuta 2007 parlamentti erotti Băsescun määräaikaisesti virastaan syyttäen häntä perustuslain rikkomisesta. Perustuslakituomioistuin ei löytänyt todisteita väitetyistä rikkomuksista. 19. toukokuuta järjestettiin kansanäänestys, jossa kysyttiin voiko Băsescu jatkaa tehtävässään. Häntä syytettiin hallituksen ja oikeuslaitoksen toimintaan puuttumisesta ja mafian suojelusta. Yli 74 % äänestäneistä kannatti Băsescun jatkamista virassaan. Băsescun mukaan kyseessä oli yritys keskeyttää hänen korruptionvastainen toimintansa, joka on pelästyttänyt "talousmafian".


title: Traian Băsescu

text: Băsescu valittiin niukasti toiselle kaudelle 6. joulukuuta 2009 järjestetyllä presidentinvaalin toiselle kierroksella sosiaalidemokraattien Mircea Geoanăa vastaan. Băsescun äänisaalis oli 50,37 prosenttia ja Geoanan 49,63 prosenttia. Vaalin tulos oli yllätyksellinen, koska mielipidemittauksissa Băsescu oli ennen vaalia kahdeksan prosenttia jäljessä. Myös ovensuukyselyt ennustivat Geoanăn voittavan, vaikka hän sai ensimmäisellä kierroksella prosentin vähemmän ääniä.


title: Traian Băsescu

text: Keväällä 2012 aloittanut Victor Pontan vasemmistohallitus yritti myös erottaa Băsescun. 6. heinäkuuta 2012 parlamentti pidätti Băsescun tehtävistään ja järjesti 29. heinäkuuta 2012 kansanäänestyksen hänen erottamisestaan. 88 prosenttia äänestäjistä kannatti presidentin viraltapanoa. Äänestysprosentti jäi kuitenkin 46 prosenttiin, kun äänestäjistä vähintään puolen olisi pitänyt äänestää jotta tulos olisi pätevä. Hallitus yritti jatkaa kamppailua vielä oikeudessa, ja sen mukaan äänikynnys olisi ylittynyt uudemman väestönlaskennan perusteella. Perustuslakituomioistuin päätti kuitenkin ettei äänestys ole pätevä.


title: Traian Băsescu

text: Euroopan parlamentin edustaja Elena Băsescu on Traian Băsescun tytär.


title: Schrödingerin yhtälö

text: Schrödingerin yhtälö on kvanttimekaniikassa käytetty aaltoyhtälö, joka osoittaa, millainen aaltofunktio hiukkaseen liittyy, kun sillä on tietyn suuruinen energia ja se on tietynlaisessa potentiaalissa. Schrödingerin yhtälöllä on olennaisen tärkeä osa kvanttimekaniikan teoriassa, jossa se vastaa merkitykseltään Newtonin toista lakia klassisessa mekaniikassa, sillä molemmat kuvaavat liikettä. Yhtälön kehitti itävaltalainen fyysikko Erwin Schrödinger vuonna 1926.


title: Schrödingerin yhtälö

text: Yleinen Schrödingerin yhtälö voidaan esittää muodossa


title: Schrödingerin yhtälö

text: missä formula_2 on paikasta formula_3 ja ajasta formula_4 riippuva aaltofunktio, formula_5 redusoitu Planckin vakio, formula_6 hiukkasen massa, formula_7 sen paikasta riippuva potentiaalienergia ja formula_8 imaginaariyksikkö.


title: Schrödingerin yhtälö

text: Hamiltonin operaattorin


title: Schrödingerin yhtälö

text: avulla Schrödingerin yhtälö voidaan kirjoittaa lyhemmin muotoon


title: Schrödingerin yhtälö

text: Kvanttimekaniikan matemaattisessa formuloinnissa jokainen systeemi esitetään kompleksisessa Hilbertin avaruudessa siten, että jokaista systeemin hetkellistä tilaa vastaa yksikkövektori ko. avaruudessa. Tämä tilavektori esittää todennäköisyyksiä kaikille mahdollisille systeemiin liitettyjen mittausten tuloksille. Systeemin tilan muuttuessa ajan kuluessa tilavektori muuttuu vastaavasti ajan funktiona. Tämä ajasta riippuva Schrödingerin yhtälö antaa tiedon tilavektorin muutostaajuuden suuruudesta.


title: Schrödingerin yhtälö

text: Diracin kehittelemää bra-ket-merkintätapaa käyttäen hetkellinen tilavektori ajanhetkellä formula_11 merkitään ket-vektorilla formula_12, tällöin Schrödingerin yhtälö on muotoa


title: Schrödingerin yhtälö

text: Hamiltonin operaattori kuvaa systeemin kokonaisenergiaa. Kuten voima Newtonin toisessa laissa, Schrödingerin yhtälö ei anna sen tarkkaa muotoa, vaan se pitää muodostaa erikseen systeemin fysikaalisten ominaisuuksien perusteella.


title: Schrödingerin yhtälö

text: Aaltofunktion formula_14 amplitudia sanotaan todennäköisyysamplitudiksi, koska sen neliö osoittaa todennäköisyyden sille, että hiukkanen on tietyllä alueella.


title: Schrödingerin yhtälö

text: Monissa tarkasteluissa oletetaan stationaarinen tila, mikä tarkoittaa, että systeemi on energian (Hamiltonin operaattorin) ominaistilassa. Koska Hamiltonin operaattori määrää systeemin aikakehityksen, ei stationaarisessa tilassa olevan hiukkasen aaltofunktio riipu ajasta. Myös kaikkien mitattavien suureiden odotusarvot ovat ajasta riippumattomia stationaarisessa tilassa.


title: Schrödingerin yhtälö

text: Kolmiulotteisessa potentiaalissa hiukkasen ajasta riippumaton Schrödingerin yhtälö on muotoa


title: Schrödingerin yhtälö

text: missä formula_16 on gradientin divergenssi ja formula_17 on systeemin potentiaalienergiaa vastaava operaattori. Yhtälö voidaan kirjoittaa myös muodossa


title: Schrödingerin yhtälö

text: Schrödingerin yhtälöä ei voida johtaa klassisen fysiikan avulla, vaan se perustuu kokonaan kvanttiteoriaan. Kvanttiteoria sai alkunsa Max Planckin vuonna 1900 esittämästä ja Albert Einsteinin vuonna 1905 edelleen kehittämästä teoriasta, jonka mukaan sähkömagneettiset aallot syntyvät aina tietyn kokoisina "paketteina", kvantteina eli fotoneina, ja yhden fotonin energia riippuu aallon taajuudesta yhtälön


title: Schrödingerin yhtälö

text:
mukaisesti. Täten säteilyllä on sekä aalto- että hiukkasluonne. Vuonna 1924 Louis de Broglie esitti aineaaltohypoteesinsa, jonka mukaan myös ainehiukkasilla, esimerkiksi elektroneilla on aalto-ominaisuuksia. Niillekin pätee yllä mainittu yhtälö, ja lisäksi niiden aallonpituus riippuu liikemäärästä ("p") yhtälön
mukaisesti.


title: Schrödingerin yhtälö

text: Jo klassisessa fysiikassa aaltoja voidaan kuvata yleisellä aaltoyhtälöllä


title: Schrödingerin yhtälö

text: missä formula_14 on aallon muotoa esittävä aaltofunktio ja "v" aallon vaihenopeus eli sen taajuuden ja aallonpituuden tulo.


title: Schrödingerin yhtälö

text: Ajasta riippumaton Schrödingerin yhtälö saadaan tästä de Broglien kaavojen avulla seuraavasti. Oletetaan, että hiukkasen massa on "m", nopeus "v" ja kokonaisenergia "E". Tällöin sen liikemäärä on "p = mv", jolloin siihen liittyvän aallon taajuus on edellä sanotun mukaan "f = E/h", aallonpituus formula_23 ja vaihenopeus näiden tulo "v = E / p". Hiukkasen liike-energia saadaan vähentämällä sen kokonaisenergiasta sen potentiaalienergia E = E – U. Koska hiukkasen liikemäärän ja liike-energian välillä vallitsee yhteys


title: Schrödingerin yhtälö

text: saadaan sen liikemäärälle myös lauseke


title: Schrödingerin yhtälö

text: ja koska vaihenopeus on "v = E / p = hf / p", saadaan sille lauseke


title: Schrödingerin yhtälö

text: Aaltofunktio formula_14 on tyypillisesti muotoa


title: Schrödingerin yhtälö

text: jolloin sen toinen derivaatta ajan suhteen on


title: Schrödingerin yhtälö

text: Kun tämä sijoitetaan edellä esitettyyn yleiseen aaltoyhtälöön, saadaan


title: Schrödingerin yhtälö

text: ja kun tähän edelleen sijoitetaan edellä saatu vaihenopeuden lauseke, saadaan


title: Schrödingerin yhtälö

text: Koska vakiolle h / 2 π käytetään vakiintuneesti merkintää formula_32, sen avulla sekä supistamalla tekijä "f" pois voidaan edellä saatu yhtälö muuntaa muotoon


title: Schrödingerin yhtälö

text: ja edelleen yleisemmin käytettyyn muotoon


title: Schrödingerin yhtälö

text: Klassisen fysiikan tuntemissa aalloissa funktio formula_14 vastaa sitä suuretta, jonka vaihteluista aaltoliike muodostuu, ja joka voi olla esimerkiksi pinnan korkeus vesiaalloissa, paine ääniaalloissa tai sähkökentän voimakkuus sähkömagneettisissa aalloissa. Alkujaan ei ollut selvää, mikä on tämän suureen merkitys hiukkasiin liittyvissä aalloissa, mutta myöhemmin kehitetyn todennäköisyystulkinnan mukaan tämän aaltofunktion amplitudin neliö osoittaa todennäköisyyden sille, että hiukkanen löytyy kustakin paikasta.


title: Schrödingerin yhtälö

text: Schrödingerin yhtälön yksinkertaisin tapaus on vapaa hiukkanen, jonka potentiaalifunktio on vakio ja jonka aaltofunktio lisäksi riippuu vain yhdestä paikkakoordinaatista, esimerkiksi formula_36:stä. Tällöin yhtälö yksinkertaistuu muotoon


title: Schrödingerin yhtälö

text: Tämän differentiaaliyhtälön toteuttavat funktiot ovat:


title: Schrödingerin yhtälö

text: Nämä funktiot kuvaavat sellaista sinimuotoista aaltoa, jonka aaltovektori on


title: Schrödingerin yhtälö

text: ja aallonpituus


title: Schrödingerin yhtälö

text: siis yhtäpitävästi de Broglien teorian kanssa.


title: Schrödingerin yhtälö

text: Potentiaalifunktio on määritelty nollaksi tietyllä välillä ja äärettömäksi tämän välin ulkopuolella, seinämät ovat ikään kuin pystysuoria. Klassisesti hiukkanen liikkuu kahden jäykän seinämän välissä.


title: Schrödingerin yhtälö

text: Kun hiukkanen, jonka massa on formula_6, liikkuu yksidimensionaalisen potentiaalin formula_42 alaisena, niin hiukkasen tilafunktio formula_43 toteuttaa yksidimensioisen Schrödingerin yhtälön:


title: Schrödingerin yhtälö

text:
Tämä differentiaaliyhtälö voidaan ratkaista eksaktisti vain muutamassa erikoistapauksessa.
Klassillinen esimerkki on hiukkanen laatikossa (). Energian ominaisarvot muodostavat spektrin:


title: Schrödingerin yhtälö

text: missä formula_49 on perustilaenergia, energia, jota pienempää ei ole. Nollaenergia ei ole sallittu, koska kvanttihiukkanen ei ole levossa.


title: Schrödingerin yhtälö

text: Vastaava kolmidimensioinen yhtälö on muotoa:


title: Schrödingerin yhtälö

text: Koska kyseessä on kolmiulotteinen tapaus, gradientti on formula_51.


title: Schrödingerin yhtälö

text: Tämä differentiaaliyhtälö voidaan ratkaista eksaktisti kolmidimensioisessa laatikossa, jossa hiukkasen liike on rajattu tietylle välille kaikkien koordinaattiakselien suunnissa. Jos välit ovat keskenään yhtäsuuria eli laatikko on kuutionmuotoinen, niin tällöin saadaan esimerkki degeneroituneista tiloista. Energian ominaisarvojen spektri on tällöin:


title: Schrödingerin yhtälö

text: Perustilaenergia on formula_57 ja tämä tila on degeneroitumaton, mutta kolmea seuraavaa ominaisarvoa vastaavien tilojen degeneraatioaste on kolme, mikä tarkoittaa, että yhtä ominaisarvoa kohti on olemassa kolme kokonaisenergialtaan yhtäsuurta mutta eri tavalla jakautunutta tilaa. Ominaisarvoa formula_58 vastaava tila on degeneroitumaton ja ominaisarvoa formula_59 vastaavan tilan degeneraatioaste on kuusi.


title: Schrödingerin yhtälö

text: Schrödingerin yhtälön tärkeimmät sovellukset liittyvät atomin rakenteeseen. Yksinkertaisin atomi on vetyatomi, jossa on vain yksi elektroni. Elektroni on ytimen sähköisen vetovoiman aikaansaamassa potentiaalikuopassa. Sen potentiaali "U" ytimen ympärillä etäisyydellä "r" on jo klassisen sähköopin mukaan


title: Schrödingerin yhtälö

text: missä "e" on alkeisvaraus ja formula_61 sähkövakio.


title: Schrödingerin yhtälö

text: Tämä potentiaalin lauseke pätee myös kvanttifysiikassa. Näin ollen vetyatomin ainoan elektronin Schrödingerin yhtälö saadaan muotoon


title: Schrödingerin yhtälö

text: missä


title: Schrödingerin yhtälö

text: on vety-ytimen eli protonin ja elektronin muodostaman systeemin redusoitu massa. Miinusmerkki potentiaalin lausekkeessa johtuu siitä, että protonilla ja elektronilla on vastakkaismerkkiset sähkövaraukset. Redusoitua massaa käytetään tässä elektronin massan sijasta, koska protoni ja elektronin muodostaman systeemin voidaan olettaa pyörivän systeemin yhteisen painopisteen ympäri (tosin näiden hiukkasten suuren massaeron vuoksi tämä redusoitu massa ei sanottavasti poikkea elektronin massasta).


title: Schrödingerin yhtälö

text: Vetyatomin aaltofunktio on elektronin sijainnin eli koordinaattien funktio, ja itse asiassa pallokoordinaatteja käyttämällä se voidaan jakaa kolmeksi funktioksi, joista kukin riippuu vain yhdestä koordinaatista:


title: Schrödingerin yhtälö

text: missä "R" on radiaalinen funktio ja formula_65 palloharmonisia funktioita, joiden aste on "ℓ" ja kertaluku "m". Yhtälön ratkaisut ovat:


title: Hamiltonin operaattori

text: Hamiltonin operaattori vastaa kvanttimekaniikassa systeemin kokonaisenergiaoperaattoria. Hamiltonin operaattori siirtää myös tilavektoria ajassa eteenpäin Schrödingerin yhtälön mukaisesti.


title: Hamiltonin operaattori

text: Klassisessa mekaniikassa Hamiltonin operaattoria vastaa Hamiltonin funktio, joka kuvaa mekaanista systeemiä paikka- ja liikemäärämuuttujilla. Ne muodostavat perustan Hamiltonin mekaniikkana tunnetun klassisen mekaniikan uudelleen muotoilulle. Hamiltonin funktion arvo on konservatiivisen systeemin tapauksessa (eli yleensä) systeemin kokonaisenergia.


title: Hamiltonin operaattori

text: Kvanttimekaaninen Hamiltonin operaattori muodostetaan klassisen mekaniikan Hamiltonin funktiosta korvaamalla paikka- ja liikemäärämuuttujat vastaavilla operaattoreilla. Paikkaesityksessä ne ovat formula_1 (paikkaoperaattori) ja formula_2 (liikemääräoperaattori). Hiukkaselle, jonka massa on "m", Hamiltonin operaattori formula_3 voidaan kirjoittaa muodossa


title: Hamiltonin operaattori

text: missä siis formula_5 on redusoitu Planckin vakio, formula_6 gradientin pistetulo itsensä kanssa ja formula_7 potentiaalienergia.


title: Hamiltonin operaattori

text: Hamiltonin operaattori hallitsee aaltofunktion formula_8 ajanmuunnosta operoidessaan Schrödingerin yhtälössä


title: Hamiltonin operaattori

text: missä formula_10 on imaginaariyksikkö ja formula_11 aika. Näin ollen Schrödingerin yhtälö hiukkaselle, jonka massa on "m", voidaan potentiaalissa formula_12 esittää muodossa


title: Banaanit

text: Banaanit ("Musa") on banaanikasvien (Musaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Banaanit ovat kotoisin Kaakkois-Aasian trooppisilta alueilta, ja ne ovat maailman vanhimpia viljelykasveja. Nykyään banaaneja viljellään kaikilla maailman trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla.


title: Banaanit

text: Banaanit ovat ruohovartisia kasveja ja usein puumaisia. Banaanit voivat kasvaa ensimmäisen vuoden aikana jopa kuusimetrisiksi, ja niiden "näennäisrunko" koostuu kasvin metrien mittaisista lehdistä, jotka ovat kiertyneet toistensa ympärille.


title: Banaanit

text: Tavallisesti sanalla banaani viitataan kasvin hedelmään, tarkemmin sanoen pohjushedelmään, joka kasvaa tertuissa.


title: Banaanit

text: Taksonomistista riippuen "Musa"-sukuun lasketaan kuuluvaksi 25–80 lajia.


title: Banaanit

text: Banaanin ja keittobanaanin kasvitieteellinen luokittelu on varsin monimutkaista. Tavallinen banaani luokitellaankin joskus keittobanaanin alalajiksi, tai päinvastoin.


title: Banaanit

text: Kaikki banaanin ja keittobanaanin jalostetut lajikkeet pohjautuvat kahteen kantalajiin: "Musa acuminataan" ja "Musa balbisianaan". Niistä jalostetuista risteytyksistä käytetään joskus yleisiä nimityksiä "Musa × paradisiaca", "Musa × sapientum" tai ehkäpä eksakteimpana nimityksenä jopa "M. acuminata × M. balbisiana". 1950-luvulla yleistyi menetelmä, jolla eri risteytystyypit erotellaan 2–4 kirjaimen kirjainyhdistelmillä, joissa A-kirjain edustaa "acuminata"-lajia ja B-kirjain "balbisiana"-lajia.


title: Banaanit

text: Esimerkiksi AA edustaa diploidijalostetta, jonka pohjana on pelkästään "M. acuminata", kun taas AAB-lajikkeesta 2/3 on peräisin "M. acuminata"sta ja 1/3 "M. balbisiana"sta. Tärkeimmät tavallisen kaupallisen banaanin jalosteet ovat AAA-lajiketta, kun taas keittobanaanilajikkeet ovat enimmäkseen tyyppejä AAB, ABB tai BBB.


title: Sitruuna

text: Sitruuna ("Citrus limon") on ruutakasveihin (Rutaceae) kuuluva sitruspuu. Sen hedelmää kutsutaan myös samalla nimellä. Sitruunan hedelmästä tavallisimmin käytetään siitä puristettu mehu, mutta myös hedelmälihaa ja kuoria käytetään mm. ruoanlaitossa ja juomasekoituksissa. Sitruunaa syödään harvoin sellaisenaan, sillä sen kirpeä maku ei miellytä kovin monia. Sitruunamehusta on noin 5 % sitruunahappoa, joka antaa sille kirpeän maun. Sitruunan itäminen siemenestä hedelmää tuottavaksi puuksi kestää noin 15 vuotta.


title: Sitruuna

text: Sitruunoita on kasvatettu ilmeisesti sekä Kiinassa että Intiassa jo tuhansia vuosia sitten. Eurooppaan kasvi tuotiin viimeistään ajanlaskumme alussa, ensimmäisenä Etelä-Italiaan. Amerikkaan se vietiin jo Kolumbuksen retkien mukana 1493. 1700-luvulla James Lind torjui merimiesten keripukkia happamien sitruunoiden sisältämän C-vitamiinin avulla.


title: Sitruuna

text: Sitruunan ominaista tuoksua aiheuttava aine on limoneeni-niminen eteerinen öljy. Sama tuoksu on monissa muissakin kasveissa. Jopa tietyissä kannabislajikkeissa on tätä kyseistä ainetta. Skunk nimisestä lajikkeesta eristetty c99 lajike sisältää limoneenia ja tästä edelleen risteytetyssä Grapefruitissa on todella vahva sitruksen tuoksu.


title: Sitruuna

text:
Tuoksupelargoni on koristekasvi, sitruunamelissa mauste.
Sitruunaruoho "Cymbopogon citratus" tai "C. flexuosus" ovat aasialaisen ruoan mausteita, sitronellaheinä "Cymbopogon nardus" koristekasvi ja kosmetiikan raaka-aine.


title: Sitruuna

text: Ravintoarvot sataa grammaa kohden:


title: Sitruuna

text: Sitruunoissa on paljon C-vitamiinia, antioksidantteja, fytokemikaaleja, kaliumia ja kohtalaisesti myös folaattia ja kalsiumia. Sitruunat ovat myös jonkin verran diureettisia eli niiden nauttiminen poistaa nesteitä kehosta minkä vuoksi sitruunamehua käytetään elimistön puhdistamiseen. Sitruunoilla on myös antibakteerisia ominaisuuksia eli ne tuhoavat vapaita radikaaleja.


title: Nokia N-Gage

text: Nokia N-Gage ja Nokia N-Gage QD olivat Nokian yrityksiä tuottaa puhelin, joka soveltuisi myös pelien pelaamiseen.


title: Nokia N-Gage

text: Nimi N-Gage tulee englannin sanasta "engage". Laitetta kutsuttiin myös nimellä taco sen muodon vuoksi.


title: Nokia N-Gage

text:
Nokia N-Gage on GSM-matkapuhelin, joka on tarkoitettu myös pelien pelaamiseen. Puhelimessa on käyttöjärjestelmänä Symbian OS (Series 60). Ulkonäöltään N-Gage muistuttaa aiempaa Nokia 5510 -puhelinta, joka ei ollut varsinainen myyntihitti.
Julkaistuaan N-Gagen markkinoille vuonna 2003 Nokia odotti hyvää myyntimenestystä panostettuaan reilusti puhelimen markkinointiin. Myynti ei ollut varsin tuottoisaa ja kyseistä mallia myytiin jo kolmasosalla alkuperäisestä hinnasta vuotta myöhemmin. Käyttäjät pitivät puhelinta varsin "jähmeänä" ja suurikokoisena ja myös pelien vaihto oli vaikeaa, minkä johdosta Nokia julkaisi N-Gagen parannetun version, nimeltään "N-Gage QD".Puhelinta kritisoitiin sen käytettävyydestä:


title: Nokia N-Gage

text: Puhelinkäytössä N-Gage näytti hölmöltä: sen kaiutin sijaitsi siten, että laitteen ohut sivu tuli painaa korvaa vasten.


title: Nokia N-Gage

text: Nokia N-Gage QD on uudistettu versio alkuperäisestä N-Gagesta. Muun muassa laitteen koko on pienentynyt ja siihen on lisätty Hot swap -paikka helpottamaan muistikorttien käyttöä. Toisaalta radio, musiikkisoitin ja USB-liitäntä on poistettu. Ennen kaikkea tärkeimpiin uudistuksiin kuuluu normaali puhelinmoodi, eli puhelinta pidetään korvalla kuten puhelinta yleensä.


title: Nokia N-Gage

text: QD on vain kaksitaajuuspuhelin. Puhelinta myytiin kahtena versiona: GSM 900/1800 ja GSM 850/1900 (Amerikka).


title: Nokia N-Gage

text: Pelejä oli myynnissä erillisillä muistikorteilla.


title: Spica

text: Spica (Alfa Virginis, α Virginis, α Vir) on Neitsyen tähtikuvion kirkkain tähti ja eräs tähtitaivaan kirkkaimmista tähdistä. Tämä tähti näkyy keväällä hyvin Suomessa.


title: Spica

text: Helppo tapa löytää Spica yölliseltä taivaalta on seurata Otavan kauhaa alaspäin; Arcturuksen jälkeen tulee Spica. Spica sijaitsee eläinradalla, ja sen takia kohtaa usein Auringon ja Kuun, harvemmin planeettoja.


title: Spica

text: Tämän sinertävän tähden kirkkaus vaihtelee välillä +0,92 – +1,04 4,0142 päivän jaksolla. Valonvaihtelu johtuu siitä, että tähti on lähekkäinen kaksoistähti, ns. ellipsoidimuuttuja. Toisaalta tähti on myös Beta Cephei -muuttuja.


title: Punakulta

text: Punakulta on metalliseos, jossa kullan lisäksi seosmetallina on pääosin kuparia. Koruissa käytetään punakultaa, jossa voi olla 50 % kultaa, 50 % kuparia. Muitakin sekoitussuhteita on, esimerkiksi 58,5 % kultaa (14 karaatin kultaa), 27,7 % kuparia ja 13,8 % hopeaa. Seos on sitä punaisempaa, mitä suurempi on kuparin osuus. Korujen valmistajat kutsuvat punakullan eri sävyjä joskus eri nimillä.


title: Punakulta

text: Punakullan suosio koruissa ja kelloissa on kasvanut 2010-luvulla.


title: Viherkulta

text: Viherkulta on metalliseos, jossa kultaan on lisätty hopeaa lisäämään kestävyyttä ja tuomaan väriä korutuotteisiin.


title: Viherkulta

text: Yleensä viherkulta on kuitenkin liian pehmeää tavallisiin korutuotteisiin, mutta se sopii esimerkiksi pienten käsintehtyjen korujen koristeeksi. Yleensä viherkulta ei ole puhtaan vihreää, vaan pikemminkin hieman kellertävää.


title: Viherkulta

text: 18 karaatin viherkulta sisältää vähintään 75% (750/1000) kultaa ja loput hopeaa. 14 karaatin viherkulta jossa on 585/1000 osaa kultaa sisältää noin 30-40% hopeaa.


title: Röntgensäteily

text: Röntgensäteily on sähkömagneettisen säteilyn laji. Sen aallonpituus on noin 0,01–10 nanometriä; se on paljon lyhytaaltoisempaa kuin näkyvä valo. Röntgensäteilylle on ominaista sen suuri läpäisykyky: se kulkee monien sellaistenkin kiinteiden aineiden läpi, jotka näkyvälle valolle ovat täysin läpinäkymättömiä. Röntgensäteilyksi luetaan lyhytaaltoinen säteily, joka syntyy atomiytimen ympärillä olevalla elektronikuorella viritystilojen purkautumisesta tai elektronien jarrutussäteilynä. Ytimessä syntyvää lyhytaaltoista säteilyä kutsutaan puolestaan gammasäteilyksi.


title: Röntgensäteily

text: Saksalainen Wilhelm Röntgen teki vuonna 1895 tutkimuksia katodisädeputkella selvittääkseen, mitä katodista lähtevä putken läpi virtaava säteily oikein on. Yhtäkkiä hän huomasi, että jotkut koelaitteiston läheisyydessä olevat mineraalinäytteet alkoivat hohtaa aavemaista valoa. Röntgen luuli ”paholaisen päässeen irti”, mutta pian kuitenkin huomasi valon syntyvän vain koelaitteiston ollessa päällä. Siitä hän päätteli, että koelaitteisto tuotti entuudestaan tuntematonta säteilylajia. Röntgen antoi tälle uudelle säteilylajille nimen X-säteily, jota yhä käytetään joissain kielissä. Suomessa ja monissa muissa kielissä siitä käytetään tavallisimmin keksijänsä mukaan nimitystä röntgensäteily. Lisäkokeet paljastivat, että tämä "X"-säteily tunkeutui paperin, puun, käden ja ohuen metallikalvon läpi. Säteily myös jätti jälkiä valokuvausfilmiin.


title: Röntgensäteily

text: Röntgen ymmärsi keksintönsä lääketieteellisen merkityksen ja tie tutkimuksesta käytännön sovellutuksiin oli nopea. Suomeen, Helsingin Kirurgiseen sairaalaan, hankittiin ensimmäinen röntgenlaite jo vuonna 1897 eli kaksi vuotta ensimmäisten kokeiden jälkeen. Röntgen sai puolestaan ensimmäisen fysiikan Nobelin palkinnon vuonna 1901.


title: Röntgensäteily

text:
Koska röntgensäteilyn aallonpituus on samaa luokkaa kuin atomien läpimitta, kiinteiden aineiden kiderakenne aiheuttaa röntgensäteilyn siihen osuessa Braggin lain mukaisia diffraktioilmiöitä. Max von Laue esitti idean röntgendiffraktion mahdollisesta toimivuudesta hiihtoretkellä muutamalle kollegalleen, jotka päättivät epäilyksistään huolimatta kokeilla sen toimivuutta. Onnistuneen yrityksen jälkeen Laue johti ilmiölle matemaattisen esitystavan. Hän sai Nobelin fysiikanpalkinnon tästä merkittävästä keksinnöstä vuonna 1914, vain kaksi vuotta tutkimuksen julkaisemisen jälkeen. Von Lauen löydöstä lähtien röntgensäteilyllä on ollut keskeinen osa kiinteiden aineiden kiderakenteen tutkimuksessa.
Röntgensäteilyllä oli myös merkittävä rooli 1900-luvun alussa, kun klassinen fysiikka osoittautui riittämättömäksi joidenkin ilmiöiden selittäjänä. Arthur H. Comptonin röntgensäteillä vuonna 1922 havaitsemassa ilmiössä sironneiden säteiden energia muuttuu. Tämä ilmiö on selitettävissä vain valon hiukkaskuvassa ja on näin kiistaton todiste sähkömagneettisen säteilyn dualistisesta aalto-hiukkasluonteesta. Comptonin sironnalla saadaan myös tietoa elektronien nopeusjakaumasta aineessa. Vuosisadan alkupuolen kokeet osoittivat, etteivät muun muassa metallien johde-elektronit noudata klassisen fysiikan mukaista Maxwellin–Boltzmannin jakaumaa vaan kvanttimekaanista Fermin–Diracin jakaumaa.


title: Röntgensäteily

text: Nykyään röntgensäteilyä käytetään muun muassa lääketieteessä, läpivalaisussa turvatarkastuksissa lentoasemilla ja raja-asemilla, erilaisten rakenteiden mikrohalkeamien etsinnässä ja aineen atomitason rakenteen tutkimuksessa. Nykyään säteilyherkkä staattisen kuvan säilövä kuvafilmi on korvattu elektronisella ilmaisimella ja kuva tallennetaan ja käsitellään digitaalisesti. Digitaaliset ilmaisimet ovat herkempiä kuin filmit, joten tutkimuksissa käytettyjä säteilyannoksia on voitu vähentää huomattavasti. Filmien jäädessä pois ei myöskään tarvita kehitys- ja kiinnitekemikaaleja, jotka ovat ympäristölle haitallisia. Digitaalisten kuvien käyttöön saaminen on nopeampaa ja lisäksi niitä voidaan lähettää ja tallentaa helpommin kuin filmejä.


title: Röntgensäteily

text: Röntgensäteilyn suuri läpäisykyky johtuu sen pienestä aallonpituudesta ja sitä vastaavasta kvantin suuresta energiasta. Koska sen energia on niin suuri, varsinkaan kevyimpien alkuaineiden atomit eivät yleensä pysty niitä absorboimaan. Raskaammissa aineissa absorptio sen sijaan tulee voimakkaammaksi.


title: Röntgensäteily

text: Röntgensäteilyä syntyy muun muassa nopeiden elektronien törmätessä metalliin. Jos niiden liike-energia on tarpeeksi suuri, ne voivat irrottaa elektroneja metalliatomista joltakin lähellä ydintä olevalta orbitaalilta, jolloin syntyneeseen aukkoon siirtyy elektroni joltakin korkeammalta orbitaalilta. Tällöin syntyy säteilyä, jonka taajuus saadaan jakamalla orbitaalien energiaerotus Planckin vakiolla. Jos tämä energiaero ja sitä vastaava taajuus on tarpeeksi suuri, syntyvä säteily on röntgensäteilyä. Tällä tavalla syntynyttä säteilyä sanotaan "ominaissäteilyksi", sillä siinä esiintyy vain tiettyjä, kullekin alkuaineelle ominaisia taajuuksia ja aallonpituuksia. Sen lisäksi samalla syntyy "jarrutussäteilyä", sillä ydin jarruttaa sen lähelle saapuneen elektronin liikettä, jolloin sähködynamiikan yhtälöiden mukaan kiihtyvässä liikkeessä oleva sähköisesti varattu hiukkanen lähettää sähkömagneettista säteilyä. Toisin kuin ominaissäteilyn, jarrutussäteilyn spektri on jatkuva, mutta sen aallonpituudella on alaraja, joka vastaa elektronien koko liike-energiaa.


title: Röntgensäteily

text: Röntgenputki on historiallisesti ensimmäinen tunnettu tapa synnyttää röntgensäteilyä. Putkessa olevasta hehkulangasta irtoaa elektroneja, jotka kiihdytetään putkessa olevassa sähkökentässä. Niiden törmätessä putken keskellä olevaan metallilevyyn syntyy edellä kuvatulla tavalla sekä ominais- että jarrutussäteilyä.


title: Röntgensäteily

text: Synkrotronilähteet ovat nykyaikainen tapa tuottaa röntgensäteilyä muun muassa materiaalifysiikan tutkimuksen tarpeisiin. Synkrotroni on varta vasten säteilyn tuottamiseen tarkoitettu hiukkaskiihdytin, jossa säteily syntyy, kun lähes valonnopeudella liikkuvan varatun hiukkassuihkun rataa kaareutetaan magneettikenttien avulla. Näin syntynyt, niin kutsuttu synkrotronisäteily soveltuu fysikaalisilta ominaisuuksiltaan monin verroin perinteistä röntgenputkesta saatavaa säteilyä paremmin tutkimuskäyttöön. Synkrotronisäteilyn suuri intensiteetti, valittavissa oleva polarisaatio ja säteilyn intensiteetin pulssittunut aikarakenne mahdollistavat joukon uusia kokeita.


title: Röntgensäteily

text: Vapaaelektronilaser on toimintaperiaatteeltaan läheistä sukua synkrotronille ja edistyksellisintä röntgensäteilyä tuottavaa teknologiaa. Lineaarikiihdyttimellä kiihdytetty elektronipulssi kulkee vapaaelektronilaserissa pitkän (~100 m) jaksollisen magneettirakenteen läpi, jolloin tuloksena on erittäin voimakkaita röntgenpulsseja. Vapaaelektronilaser tuottaa sekunnissa suunnilleen yhtä paljon fotoneja kuin synkrotroni, mutta pulssien lyhyen keston vuoksi hetkellinen fotonivuo voi olla useita kertaluokkia suurempi kuin synkrotronin vastaava. Analogisesti optisten lasereiden kanssa, vapaaelektronilaserit mahdollistavat monifotoni-ilmiöiden tutkimuksen ja sovelluksen röntgenalueella. Mittakaavaltaan vapaaelektronilaser on massiivinen, usein kilometrien mittainen laite. Vuonna 2015 maailmassa on toiminnassa muutama röntgensäteilyä tuottava vapaaelektronilaser, mutta uusia on rakenteilla.


title: Röntgensäteily

text: Röntgenkuvaus lääketieteessä lienee menetelmän tunnetuin käyttömuoto. Vaikka alkuaikoina luiden kuvaaminen oli yleisintä, menetelmien kehittymisen myötä myös pehmeiden kudosten kuvaus alkoi yleistyä. Röntgenkuvauksen eräs merkittävä kohde oli tuberkuloosin vastustaminen kuvausten avulla. Lääketieteessä käytetään eri kokoisia filmejä, jotka on suljettu valotiiviiseen kasettiin. Vaikka röntgensäteetkin valottavat filmiä, erityisten vahvistuslevyjen käyttö paransi kuvien laatua ja säteilyannosta voitiin vähentää. Vahvistuslevyjen fluoresoivat pinnat ovat filmiä herkempiä ja ne aiheuttavat kasetin sisällä näkyvää valoa, joka sitten valottaa filmin. Kuva on latentti ja se saadaan säilyväksi kehittämällä ja kiinnittämällä. Menetelmä muistuttaa perinteisten kamerafilmien kehitystä. Uutta tekniikkaa ovat digitaaliset röntgenkuvaukset, joissa toistaiseksi kasettimaiselle muistilevylle tallentuu latentti kuva, joka sitten skannataan tietokoneelle. Menetelmä muistuttaa valokuvan skannaamista tietokoneelle. Uusinta tekniikkaa käytettäessä kuva syntyy suoraan digitaaliseen muotoon. Digitalisointi nopeuttaa kuvaamista, pienentää säteilymääriä ja lisäksi pimiötä ja hankalia kemikaaleja ei enää tarvita ollenkaan. Lisäksi digitaalinen kuva voidaan liittää helposti potilaskortistoihin sekä tarvittaessa lähettää muualle. Erilaisilla kuvankäsittelyn menetelmillä voidaan myös säätää kuvan kirkkautta ja kontrastia.


title: Röntgensäteily

text: Ihmisen eri kudokset läpäisevät röntgensäteilyä eri suurissa määrin. Tämän vuoksi esimerkiksi rintakehästä otetuissa röntgenkuvissa näkyvät lähinnä luut sekä keuhkot mahdollisine varjostumineen, sydän ja pallea. Pehmeät kudokset saadaan näkyviin käyttämällä sopivia varjoaineita, jollaisena esimerkiksi ruoansulatuselimistöä kuvattaessa käytetään bariumsulfaattia.


title: Röntgensäteily

text: Eläinlääketieteessä röntgenkuvausta käytetään diagnoosinteon lisäksi kartoitettaessa joitakin perinnöllisiä vikoja. Tunnetuimpia näistä ovat useiden koirarotujen lonkka-, kyynärpää- ja selkävaivat.


title: Röntgensäteily

text: Röntgentähtitiede () sai alkunsa korkealla lentävien pallojen ja rakettien mittalaitteiden mittauksista. 1950-luvun lopun satelliitit mittasivat Auringon röntgensäteilyä. Sittemmin on rakennettu erityisiä röntgenobservatoriosatelliitteja, esimerkiksi ESAn vuonna 1999 laukaisema XMM-Newton. Vuonna 2002 italialais-amerikkalainen fyysikko Riccardo Giacconi sai Nobelin fysiikanpalkinnon suurelta osin röntgenastronomiaa koskevan työnsä ansiosta.


title: Röntgensäteily

text: Avaruudessa röntgensäteilyn lähteitä ovat muun muassa pulsarit eli nopeasti pyörivät neutronitähdet sekä röntgenpurkautujat eli bursterit. Röntgensäteilyä syntyy myös aineen joutuessa mustaan aukkoon juuri ennen kuin se saavuttaa tapahtumahorisontin.


title: Röntgensäteily

text: Ilmakehän otsonikerros absorboi lähes kaiken säteilyn, jonka aallonpituus on alle 300 nanometriä, myös röntgensäteilyn. Tämän vuoksi avaruudesta tulevaa röntgensäteilyä voidaan tutkia vain avaruusluotainten avulla, ja sitä on tutkittu systemaattisesti vasta 1970-luvulta lähtien.


title: Keltakulta

text: Keltakullaksi kutsutaan kultaseosta, jossa kullan osuus on melko suuri.


title: Keltakulta

text: Alkuaineen kulta puhdas muoto, hienokulta (Au 999,99/1 000) on ominaisväriltään hyvin keltaista, esimerkiksi Suomessa käytettäviin kultakoruseoksiin verrattuna ”rihkamakorun” väristä. Puhdas kulta on hyvin pehmeää metallia, jota on mahdollista vuolla puukolla. Suomessa kultaa löytyy jonkin verran joista ja sitä tuotetaan teollisesti kultakaivoksissa (Kittilä, Jokisivu, Orivesi, Pahtavaara, Laivakangas).


title: Keltakulta

text: Esimerkiksi koruissa käytettävän keltakullan kultapitoisuus ilmaistaan karaatteina. Yksi karaatti eli 1/24 on prosentteina ilmaistuna 4,1667 %. Hienokulta on liian pehmeää koruihin joten 24 karaatin (99,9%, promilleja ilmaiseva jalometallileima: 999) sijaan yleisesti keltakultakorut tehdään pienemmän kultapitoisuuden kullasta. Ulkomailta saattaa löytää pitoisuuden 22K (91,6 %) kultakoruja. Keltakultaseos voi tällöin koostua esimerkiksi seuraavasti: kulta 91,67 %, hopea 5 %, kupari 2 % ja sinkki 1,33 %. Suomessa keltakultaisena myytävät sormukset ja muut korut on nykyään tehty tätä edullisemmasta, matalamman kultapitoisuuden 18K (75,0%) tai 14K (58,5%) metalliseoksesta. Muista seosmetalleista tavallisimmat ovat hopea ja kupari.


title: Palovamma

text: Palovamma on yleensä äkillisen kuumuuden aiheuttama kudosvaurio. Myös ultraviolettisäteily, ionisoiva säteily, korrosiiviset kemikaalit ja sähköiskut voivat aiheuttaa palovammoja. Vakavasta palovammasta voi olla seurauksena vuotosokki, jolloin veren tilavuus pienenee veriplasman vuotaessa vaurioituneiden ihoalueiden kautta pois elimistöstä.


title: Palovamma

text: Palovammat jaetaan kolmeen asteeseen vakavuusasteen mukaan: Ensimmäisen asteen palovammassa vain ihon ylin kerros on palanut, josta seurauksena on ihon punoitusta ja kirvelyä, esimerkiksi auringon polttama iho. Ensimmäisen asteen palovammat eivät jätä pysyviä vaurioita ja paranevat kokonaan parissa päivässä.


title: Palovamma

text: Toisen asteen palovamma ulottuu syvemmälle kudoksiin. Seurauksena on kova kipu, punoitus, rakkuloita ja ihon turvotus. Rakkulat ovat nesteentäyttämiä, ihonalaisia onkaloita, jotka aiheuttavat kuplimista iholla. Esimerkiksi kahvi, tee ja kuuma vesi ovat tavallisia aiheuttajia. Myös kuuma leipä suoraan paahtimesta otettaessa saattaa aiheuttaa pienen palovamman. Toisen asteen palovamma paranee 2–3 viikossa riippuen palovamman laajuudesta ja syvyydestä. Lievä toisen asteen palovamma ei jätä arpea, mutta vakava palovamma jättää arven.


title: Palovamma

text: Kolmannen asteen palovamma ulottuu ihon alle lihaksiin ja rasvakerroksiin. Rakkuloita ja punoitusta ei ole, mutta iholla on valkoinen tai ruskea rupikerros, joka peittää syvän haavan, ja iho on kuiva ja kova. Kipua ei tunnu, koska hermot ovat tuhoutuneet. Avotuli tai kiehuva neste on kolmannen asteen palovamman tavallisin aiheuttaja. Kolmannen asteen palovamman kohdalta iho ei parane. Ilman ihonsiirtoa haava umpeutuu jättäen jälkeensä pahan arpikerroksen.


title: Palovamma

text: Tavallisimpia palovammojen lähteitä ovat tuli, liika auringonotto ja kuuma vesi.


title: Palovamma

text: Palovammaa täytyy aina huuhdella viileällä tai huoneenlämpöisellä vedellä vähintään kymmenen minuuttia, yleensä enemmän. Palovammaa on huuhdeltava, kunnes kipu on kokonaan poissa. Koska kipu ei tunnu kylmässä vedessä, lapset yleensä sanovat kivun loppuneen. Kipu kuitenkin jatkuu, kun huuhtelu lopetetaan. Jos palohaava on laaja tai syvä, kannattaa viedä potilas lääkäriin. Palanut kohta on kuitenkin pidettävä koko ajan kylmänä.


title: Palovamma

text: Seuraavat kuvat esittävät 24-vuotiaan naisen kuumasta uunista saaman palovamman muuttumista ajan myötä.


title: Termospullo

text:
Termospullo on ympäristöstään mahdollisimman hyvin lämpöeristetty pullo, jolla on tarkoitus pitää sen sisällä oleva ruoka tai juoma alkuperäisessä lämpötilassaan. Lämpöeristys on moniosainen: ensinnäkin pulloja on kaksi sisäkkäin. Niiden välissä on tyhjiö, jonka vuoksi lämpöenergian siirtyminen johtumisen ja konvektion avulla on minimoitu. Lisäksi pullot koskettavat toisiaan vain erittäin pieneltä alueelta, jolloin kosketuspintojen kautta tapahtuva lämpötilan muutos on saatu mahdollisimman pieneksi. Lämpösäteilystä johtuva lämpöenergian siirtyminen on minimoitu pinnoittamalla ulomman pullon sisäpinta jollain heijastavalla aineella, esimerkiksi alumiinilla. Sisemmästä pullosta lähtevä lämpösäteily heijastuu näin takaisin. Valtaosa ajan myötä tapahtuvasta lämmön siirtymisestä johtuu pullon rakenteesta: termospullon suuaukon kohdalla tyhjiötä ei ole.
Aikaisemmin termospullon sisäosat olivat usein lasista valmistettuja. Nykyään helposti särkyvä lasi on termospulloissa korvattu toisinaan teräksellä.


title: Termospullo

text:
Termospullon keksi skotlantilainen kemisti ja fyysikko Sir James Dewar 1892. Sitä käytettiin aluksi vain laboratorioissa, eikä Dewar patentoinut keksintöään. Saksalainen lasinvalmistaja "Reinhold Burger" ymmärsi keksinnön mahdollisuudet ja haki sille vuonna 1903 patenttia Saksassa.
Ensimmäisen kaupallisen termospullon valmisti Burgerin perustama saksalainen Thermos GmbH vuonna 1904. Dewarin nimi on jäänyt käyttöön nestemäisten kaasujen säilytysastioissa, joita ei yleensä kutsuta termospulloiksi vaan Dewar-astioiksi, vaikka teknisesti kyse on samasta asiasta.


title: Termospullo

text: Sana ”termos” tulee tavaramerkistä ”thermos.” Kreikan kielen ”θερμός” tarkoittaa lämmintä.


title: Valkokulta

text: Valkokulta on metalliseos, jota käytetään pääasiassa koruissa ja kelloissa. Valkokultaseoksissa on kullan lisäksi yleensä useita muita metalleja, joista ainakin yhden täytyy olla ominaisuuksiltaan seosta valkaiseva. Yleisimmin valkaisevana metallina on palladium tai nikkeli. Kansainvälisesti koruissa käytetty valkokulta on tavallisesti kulta-palladium-hopea -seosta tai kulta-nikkeli-kupari-sinkki -seosta. Joskus seosmetallina voi olla myös kalliimpaa platinaa. Valkokullan työstöominaisuuksia voidaan säädellä seosmetallien valinnalla ja metallien pitoisuuksia vaihtelemalla.


title: Valkokulta

text: Kihla- ja hääsormuksissa tavallinen 18 karaatin (18K, eli 18*4,167%) valkokulta sisältää 75 prosentia kultaa. Metalliseoksessa voi olla kullan lisänä palladiumia (osuus 13–16 %) ja hopeaa (joskus platinaa) yhteensä 25 %; tämä kultaseos on ollut keltakultaa kalliimpaa. Eräässä valkokultaseoksessa (18K) suhteet ovat Au 75%, Pt 17%, Ag 4% ja Cu 4%. Vaatetukseen kiinnitettäviä ja muita valkokultaisia koruja kuten korva- ja kaulakoruja tai rannerenkaita valmistetaan myös alhaisemman kultapitoisuuden kuin 18 karaatin seossuhteella (kultaa esimerkiksi 14 tai 9 karaattia eli 58,5 tai 37,5 prosenttia).


title: Valkokulta

text: Valkokullan väri ei ole koskaan puhtaan valkoinen, vaan seoksesta riippuen harmaaseen, keltaiseen tai ruskeaan vivahtava. Siksi useimmat valkokultaiset korut on tapana rodinoida eli päällystää ohuella kerroksella rodiumia. Rodium on platinaryhmän metalli. Rodinointi tehdään samaan tapaan, kuin esimerkiksi hopeointi tai galvanointi. Rodiumilla aikaansaatavan pinnan paksuus mitataan mikroneissa eli metrin miljoonasosissa. Rodiumpinnoite antaa valkokullalle kirkkaan valkoisen, korkeakiiltoisen pinnan. Koska on kyse pintakäsittelystä, se kuluu ajan myötä ainakin sormuksista pois osittain tai kokonaan ja pinnan alta tulee näkyviin valkokullan oma väri.


title: Valkokulta

text: EU:n jäsenmaissa nikkelin käyttöä valkokullan seosaineena on säädöksillä rajoitettu sen aiheuttaman allergian takia. Myös Yhdysvalloissa moni korunvalmistajista välttää nikkelipitoisen valkokullan käyttöä koruissa. Vanhemmissa koruissa ja erilaissa rintaneuloissa tai sormuksissa nikkeliä on kuitenkin käytetty kestävyyden lisäämiseksi. Sekä nikkelin käyttö valkokullan seosaineena että nikkeliallergia ovat vähentyneet huomattavasti säädösten voimaantulon jälkeen. Pääosa suomalaisista korujen valmistajista käyttää nikkelittömiä valkokultaseoksia.


title: Kukka

text: Kukka on koppisiemenisillä kasveilla lisääntymiseen erilaistunut kasvinosa, jossa kehittyy kasvin hedelmä. Kukat muodostavat usein monesta kukasta koostuvan kukinnon. Puhekielessä kukalla saatetaan tarkoittaa mykerökukkaisten kasvien koko kukintoa tai yleisesti kokonaista ruohovartista kasvia, jolla on selvästi näkyvät kukat tai kukinnot. Arkikielessä kukiksi voidaan kutsua myös paljassiemenisten kasvien lisääntymisrakenteita, kuten pölytysvaiheisia hedekäpyjä ja emikäpyjä tai niiden osia, vaikka ne eivät varsinaisesti olekaan kukkia.


title: Kukka

text: Täydelliseen kukkaan kuuluu kukkapohjus ja kolmenlaisia lehtiä: emejä, heteitä ja kehälehtiä, joita ovat verholehdet ja terälehdet. Kukkalehdet ovat kiinni kierteisesti tai kiehkuraisesti kukkapohjuksessa. Jollei kukalla ole kehälehtiä, sitä sanotaan kehättömäksi. Terälehtien muodostama teriö on useimmiten kukan näkyvin osa. Toinen kukan kehälehdistä muodostuva osa on verhiö. Terälehdet voivat olla kukasta riippuen hyvinkin erinäköisiä, ja ne voivat olla myös kokonaan tai osittain yhteenkasvaneita. Mykerökukkaisten kasvien kukinnon eli mykerön kukat ovat tyypillisesti selvästi muuntuneet omanlaisikseen. Joissakin kasviryhmissä, joissa kukkien rakenne poikkeaa selvästi täydellisen kukan rakenteesta, voi kukkien eri osille olla omia nimityksiä. Esimerkiksi monilla heinillä on kukissaan kaleita ja helpeitä sekä toisinaan myös vihneitä ja saroilla ("Carex") pullakoita.


title: Kukka

text: Kukkia voidaan luokitella niiden ulkonäön ja tyypillisesti teriön symmetrian perusteella. Kukka voi olla esimerkiksi huulimainen, perhomainen, kellomainen tai ruukkumainen, ja teriö voi olla symmetrialtaan esimerkiksi säteittäissymmetrinen tai peilisymmetrinen. Jotkin kasvisuvut ja -heimot ovat saaneet nimensä niissä tyypillisennäköisten kukkien mukaan, kuten esimerkiksi kellot ("Campanula") tai huulikukkaiskasvit (Lamiaceae).


title: Kukka

text: Heteet ja emit voivat olla samassa kukassa, jolloin kukka on kaksineuvoinen, tai eri kukissa, jolloin kukka on yksineuvoinen. Lisäksi hede- ja emikukat voivat olla myös eri kasviyksilöissä, jolloin kasvi on kaksikotinen. Hede- ja emikukat ovat toisinaan selvästi erinäköisiä, kuten esimerkiksi osalla tuulipölytteisistä kasveista. Joillakin kasveilla on kehittynyt itseinkompatibiliteetti eli itsemartous, joka on mekanismi, joka estää emissä tapahtuvan hedelmöittymisen saman kasviyksilön heteistä peräisin olevalla siitepölyllä eli ne vaativat ristipölytyksen. Yksi- ja kaksineuvoisten kukkien lisäksi jotkin kasvin kukat saattavat olla neuvottomia eli niissä ei ole heteitä eikä emejä.


title: Kukka

text: Pölytystavan perusteella kukat voidaan jakaa pääsääntöisesti kahteen tyyppiin: tuulipölytteisiin ja eläinpölytteisiin. Eläinpölytteisten kukkien pölyttäjiä ovat yleisesti erilaiset hyönteiset, mutta joidenkin kukkien pölytyksestä huolehtivat lepakot tai linnut, esimerkiksi kolibrit. Tuulipölytteisiä ovat esimerkiksi kaikki heinäkasvit ja havupuut sekä monet lehtipuutkin, kuten koivut ja lepät. Niiden kukat ovat yleensä ulkonäöltään vaatimattomia. Sitä vastoin hyönteispölytteiset kukat houkuttelevat pölyttäjiä suurilla, värikkäillä terälehdillä. Hyönteispölytteisten kasvien kukat erittävät usein myös mettä ja erilaisia tuoksuja. Mettä tuottavien kasvien terälehdissä voi olla myös niin sanottuja mesiviittoja, jotka ohjaavat hyönteistä meden, ja yleensä samalla myös siitepölyn, luo. Mesiviitat ovat hyönteisten näkemillä ultraviolettivalon aallonpituuksilla näkyviä kuvioita, jotka helpottavat hyönteisten suunnistamista meden ja siitepölyn luo. Toisinaan kasvin ylimmät lehdet voivat olla kehittyneet näyttäviksi tai värikkäiksi, mutta varsinainen kukka on tällöin yleensä pieni ja vaatimattomannäköinen. Tällaisia kasveja ovat esimerkiksi ruohokanukka sekä joulutähti.


title: Kukka

text: Kukasta verson kasvu ei voi enää jatkua eteenpäin, koska verson kärjessä oleva kärkikasvupiste menettää kasvupotentiaalinsa muuttuessaan kukkameristeemiksi. Vaikka kukka itsessään on päätteinen rakenne eli verson kasvu ei voi enää jatkua kukasta eteenpäin, voi kukinto kasvaa edelleen, mikäli kukinnossa on sellainen verson haara, jonka kärjessä oleva kärkikasvupiste ei ole vielä muuttunut kukkameristeemiksi. Kukinnot voidaankin jakaa tämän perusteella avoimiin kukintoihin, joissa kukat tulevat verson haarojen kärkiin ja verson ylin kärkikasvupiste voi jatkaa verson kasvua, ja päätteisiin, joissa verson ylin kärkikasvupiste on muuttunut kukkameristeemiksi ja verso ei voi tästä enää pidentyä. Versot voivat kuitenkin kasvaa jossain määrin myös hankasilmuista, vaikka alkuperäisen kärkikasvupisteen kasvu loppuisikin.


title: Johanniittain ritarikunta

text: Johanniittain ritarikunta (Pyhän Johanneksen hospitaalin sääntökunta Jerusalemissa) syntyi vuonna 1099, kun ristiretkeläiset valloittivat Jerusalemin. Toiminta alkoi 1080 perustetun hospitaalin eli sairaalan pohjalta. Valloituksen jälkeen hospitaali sai merkittäviä maalahjoituksia sekä valloitetuilta alueilta että läntisestä Euroopasta. Ritarikunta alkoi toimia myös temppeliherrojen kaltaisena aseellisena taistelujärjestönä, joka osallistui ristiretkiin ja myöhemmin sotiin turkkilaisia vastaan itäisellä Välimerellä.


title: Johanniittain ritarikunta

text: Toiminta hospitaalissa sairaiden hyväksi muodosti alkuun ritarikunnan toiminnan ytimen. Hospitaali saattoi ottaa hoitoonsa 2 000 potilasta ja sillä oli jopa oma synnytysosastonsa yksittäisine vuoteineen ja vastasyntyneille varattuine kehtoineen. Sairaanhoidollisen toiminnan ohella sääntökuntaan syntyi pian myös sotilaalliseen toimintaan keskittynyt haara. Tähän johti ilmeisesti sekä aatelissyntyisten liittyminen johanniittoihin että temppeliherrain vaikutus. Sotilaallinen toiminta oli jatkossa merkittävää Jerusalemin kuningaskunnan kannalta. Vuonna 1133 paavi Paschalis II tunnusti ritarikunnan itsenäiseksi organisaatioksi; sääntökunnaksi se hyväksyttiin varsinaisesti vasta vuonna 1154.


title: Johanniittain ritarikunta

text: Vuonna 1206 pidetyssä yleiskapitulissa annetut statuutit (säädökset) antavat kuvan täysin muodostuneesta ritarikunnasta, jolle hospitaalitoiminta muodosti vain toissijaisen osan toiminnasta. Vuodesta 1230 alkaen ritariveljien asema olikin pappisveljiä merkittävämpi. Vuonna 1262 päätettiin, että johanniittain johdossa voi toimia vain ritari, eikä enää pappi. Käytännössä myös muut korkeimmat virat oli varattu ritareille.


title: Johanniittain ritarikunta

text:
Vuosisatojen kuluessa Johanniittain Ritarikunta on joutunut siirtämään pääpaikkaansa useasti. Sääntökunnan toiminnan keskus oli vuoteen 1187 saakka Jerusalemissa, vuosina 1191–1291 Akkossa. Palestiinan valloituksen jälkeen johanniitat siirtyivät Limassoliin Kyprokselle vuonna 1291. Vuonna 1306 johanniitat valloittivat Rodoksen, jonne päämaja siirtyi vuonna 1309. Kun turkkilaiset valloittivat saaren vuonna 1522, johanniitat siirtyivät edelleen Maltalle 1530, joka toimi ns. Maltan ritarikunnan keskuksena aina vuoteen 1798. Napoleonin vallattua Maltan ja hajotettua ritarikunnan heikentyneen ritarikunnan
jäsenet pakenivat viimeisen Suurmestari Paavalin (Tsaari) suojeluksessa Pietariin. Historiallisen Maltan ritarikunnan toiminta ja olemassaolo voidaan perustellusti katsoa päättyneeksi Napoleonin valloitukseen 1798 sekä Paavi Pius VII julistukseen v. 1802 jolla hän julisti Maltan ritarikunnan yksipuolisesti katoliseksi ritarikunnaksi. Maltan ritarikunta perustettiin uudestaan Roomaan vuonna 1834. Tätä katolista ritarikuntaa kutsutaan Maltan ritarikunnaksi (Sovereign Military Order of Malta eli SMOM).


title: Johanniittain ritarikunta

text:
Johanniittain Ritarikunnan saksankielinen jaosto on käytännössä toiminut yhtäjaksoisesti aina ritarikunnan perustamisesta nykypäivään asti. "Balley Brandenburg des Ritterlichen Ordens Sankt Johannis vom Spital zu Jerusalem" kääntyi reformaation aikana 1500-luvulla protestanttiseksi. Tämän mahdollisti osaksi saksankielisen jaoston jo 1300-luvulla nauttima erityinen autonominen status.
Jaoston aktiviteetit keskeytyivät väliaikaisesti vuonna 1811 Preussin valtion takavarikoidessa ritarikunnan omaisuuden maksaessaan sotavelkojaan Napoleonille, ja ritarikuntaa kiellettiin ottamasta uusia jäseniä. Fredrik Vilhelm III myönsi ritareille vuonna 1812 johanniittain risti-kunniamerkit jatkuvuuden symboliksi. Saksankielinen jaosto muuttui väliaikaisesti kunniaritarikunnaksi ilman toimintaa.


title: Johanniittain ritarikunta

text: Fredrik Vilhelm IV teki vuonna 1852 päätöksen aktivoida johanniittain ritareiden Balley Brandenburgin toiminnan, ja sairaalatoimintaa aloitettiin pian tämän jälkeen. Järjestössä oli tuolloin enää kahdeksan "vanhaa" ritaria. Mainittakoon, että johanniittain ritarit myötävaikuttivat kansainvälisen Punaisen Ristin perustamiseen vuonna 1863.


title: Johanniittain ritarikunta

text: Aiemmin saksankielisen jaoston alaisina, vuodesta 1946 itsenäisinä jaostoina toimivat Alankomaiden ja Ruotsin ritarit. Englantilainen anglikaaninen jaosto perustettiin vuonna 1831 (lähinnä 1798 väliaikaisesti lakkautetun Maltan ritarikunnan jatkajina). Nämä neljä itsenäistä jaostoa ovat liittoutuneet ja muodostavat vuodesta 1961 niin sanotun Johanniittain allianssin.


title: Johanniittain ritarikunta

text: Ensimmäinen suomalainen johanniittain ritari nimitettiin vuonna 1870. Suomessa toimii nykyään noin 200 johanniittain ritaria. Heidän lisäkseen avustavat muut vapaaehtoiset, niin sanotut johanniitat. Suomen johanniittain ritarit toimivat Balley Brandenburgin alaisina. Suomen Johanniittain Ritarikunta on vuonna 1950 järjestäytynyt yhdistysmuotoon. Balley Brandenburgin alaisina toimivat myös Ranskan, Sveitsin ja Unkarin protestanttiset alaosastot. Balley Brandenburgin alaisia johanniittain ritareita on nykyään noin 3 900.


title: Johanniittain ritarikunta

text: Balley Brandenburgin kotipaikka on nykyään Potsdamissa. Suomen Johanniittain Ritarikunta kokoontuu Ritarihuoneella Helsingissä.


title: Johanniittain ritarikunta

text: Ritarikunnat harjoittavat yhä nykyisin laajalti kristilliseen laupeudentyöhön perustuvaa sairaanhoito- ja hyväntekeväisyystyötä lähimmäisten auttamiseksi. Johanniittain ritarit toimivat 153 maassa. Johanniitat ovat eräs maailman suurimmista vapaaehtoisjärjestöistä, Saksassa heillä on noin 1,5 miljoonaa vapaaehtoista. Monessa maassa johanniitat harjoittavat ambulanssitoimintaa, antavat ensiapukoulutusta ja järjestävät vanhuksille huoltokoteja. Ritarikunnat ylläpitävät monessa maassa myös sairaaloita ja ne omistavat muun muassa suuren silmäklinikkasairaalan Itä-Jerusalemissa. Johanniittojen toiminnan lähtökohta on holistinen eli kantavana periaatteena on ihmisyys.


title: Johanniittain ritarikunta

text: Johanniittain ritarikunta ja Maltan ritarikunta tekevät nykyään tiivistä yhteistyötä ja käyttävät yhä rinnakkain samaa kahdeksankärkistä ristiä tunnuksenaan. Johanniittain ritarikunnan kunniamerkit on Saksassa lailla säädetty virallisiksi. Myös paavi on katolisen Maltan ritarikunnan ohella todennut protestanttiseen Johanniittain Allianssiin kuuluvien ritarikuntien oikeaperäisyyden. Maailmalla on suuri joukko järjestöjä, jotka käyttävät johanniittain ritareiden nimeä ja tunnusta oikeudettomasti eivätkä ole valtionjohdon tunnustamia. Johanniittain ritareiden ja Maltan ritareiden perustama elin valvoo näiden yhteisen tunnuksen käyttöä.


title: Talvipäivänseisaus

text: Talvipäivänseisaus on vuoden lyhin päivä. Pohjoisella pallonpuoliskolla se on ajankohta, jolloin Aurinko on suoraan Kauriin kääntöpiirin yläpuolella. Silloin Auringon deklinaatio on minimissään ja aurinko on alimmillaan taivaalla etelässä ollessaan. Pohjoisen napapiirin pohjoispuolella aurinko ei silloin nouse lainkaan. Talvipäivänseisaus ajoittuu aikavälille 21.–22. joulukuuta.


title: Talvipäivänseisaus

text: Eteläisellä pallonpuoliskolla talvipäivänseisaus on vastaavasti 21. tai 22. kesäkuuta eli samaan aikaan kuin pohjoisella pallonpuoliskolla on kesäpäivänseisaus. 21.–22. kesäkuuta on eteläisen pallonpuoliskon vuoden lyhin päivä, eikä Aurinko nouse lainkaan eteläisen napapiirin eteläpuolella. Aurinko on silloin suoraan Kravun kääntöpiirin yläpuolella.


title: Talvipäivänseisaus

text: Monet kansat ovat vanhoista ajoista viettäneet vuotuista juhlaa talvipäivänseisauksen aikoihin. Aurinkovuoteen kuuluvat seisauspäivät sekä kevätpäiväntasaus ja syyspäiväntasaus ovat olleet merkittäviä taitekohtia. Vuoden vaihtuminen on usein laskettu jostakin niistä alkavaksi.


title: Talvipäivänseisaus

text: Muinaisten germaanisten kansojen talvijuhlan yulen paikka vaihteli kuukalenterin vuoksi joulukuun alusta tammikuun alkuun. Kristinuskon leviämisen myötä yule yhdistettiin kristilliseen jouluun ja sen paikka vakiintui. Suomen kielen sanat "joulu" ja "juhla" tulevat talvipäivänseisauksen juhlan muinaisgermaanisesta nimestä. Muinaiset roomalaiset viettivät 17. ja 23. joulukuuta välisenä aikana keskitalven Saturnalia-juhlaa. Talvipäivänseisauksena, roomalaisen kalenterin mukaan 25. joulukuuta, oli Sol Invictuksen eli Voittamattoman auringon päivä.


title: Talvipäivänseisaus

text: Kristillistä joulua vietetään 25. joulukuuta Jeesuksen syntymäjuhlana. Nikean ensimmäisessä kirkolliskokouksessa päätettiin ryhtyä juhlimaan Jeesuksen syntymäjuhlaa roomalaisen kalenterin Voittamattoman auringon päivänä sen syrjäyttämiseksi.


title: Talvipäivänseisaus

text: Tietyt sekulaariset järjestöt järjestävät talvipäivänseisauksen juhlia. Muun muassa amerikkalaiset ateistit ovat ehdottaneet, että maailman valtiot pitäisivät juhlapäivinä koko maapallolle yhteisiä luonnonkierron tapahtumia: tasauspäiviä ja seisauspäiviä.


title: Talvipäivänseisaus

text: Yulea juhlitaan vieläkin. Esimerkiksi wiccat voivat sytyttää kokkoja päivän pitenemisen kunniaksi.


title: Talvipäivänseisaus

text: Kellonajat ovat Suomen aikaa (UTC+2).Seuraavista taulukoista käy ilmi päivän pituus eräissä kaupungeissa 22.12.2015, kun pohjoisella pallonpuoliskolla oli talvipäivänseisaus ja eteläisellä pallonpuoliskolla kesäpäivänseisaus. Tiedot on kerätty Ilmatieteen laitoksen sivulta “Paikallissää”. Ne on esitetty alueittain ja alueiden sisällä päivän pituuden mukaan, lyhyimmät päivät ensin.


title: Ahon hallitus

text: Ahon hallitus oli Suomen tasavallan 65. hallitus ja samalla porvarihallitus, jonka muodostivat Keskusta, Kokoomus, RKP ja SKL. 1991 eduskuntavaalien tuloksen perusteella muodostettu hallitus toimi koko vaalikauden 26. huhtikuuta 1991 – 13. huhtikuuta 1995. Ahon hallituksen aikana Suomi liitettiin EU:hun eli Euroopan unioniin.


title: Ahon hallitus

text:
Kokoonpano oli seuraava:
Keskusta 8 ministeriä, Kokoomus 6 ministeriä, RKP 2 ministeriä ja SKL 1 ministeri, yhteensä 17 ministeriä.


title: Ahon hallitus

text: Hallitusta muodostettaessa oli ensimmäistä kertaa voimassa eduskunnan hyväksymä hallitusmuodon muutos, jonka mukaan tasavallan presidentin on uutta hallitusta muodostettaessa kuultava eduskunnan puhemiestä ja eduskuntaryhmiä. Itse asiassa muutos kuitenkin vain virallisti jo vakiintuneen käytännön. Jo ennen kuulemiskierrosta presidentti Mauno Koivisto oli ilmoittanut antavansa vapaat kädet hallituksen muodostamisessa ja heti sen jälkeen hän antoi vaalivoittajan Keskustan puheenjohtajalle, eduskunnan puhemieheksi valitulle Esko Aholle tehtäväksi tunnustella enemmistöhallituksen muodostamista. Vaalitappion kärsineen SDP:n puheenjohtaja Pertti Paasio ilmoitti puolueen jäävän puoluetoimikunnan heti vaalien jälkeen tekemän päätöksen nojalla oppositioon. Näin SDP:n johto käsitteli asian jo ennen kuin puolueen eduskuntaryhmä ehti kokoontua.


title: Ahon hallitus

text: Varsinaisiin hallitusneuvotteluihin osallistuivat Keskusta, Kokoomus, RKP, Vihreä Liitto ja SKL. Vihreä Liitto vetäytyi neuvotteluista, koska se ei löytänyt yhteistä energiapoliittista linjaa Keskustan ja Kokoomuksen kanssa. Hallitusneuvottelujen kiperin kysymys syntyi valtiovarainministerin salkusta, jota molemmat päähallituspuolueet halusivat itselleen. Kiista ratkesi, kun päädyttiin antamaan valtiovarainministerin paikka Kokoomukselle ja ulkoministerin paikka Keskustalle. 36-vuotiaasta Esko Ahosta tuli Suomen nuorin pääministeri hänen ohitettuaan Ahti Karjalaisen, joka oli noussut pääministeriksi 39-vuotiaana vuonna 1962.


title: Ahon hallitus

text: Ahon hallitus asetti päätavoitteekseen Suomen talouden tervehdyttämisen vaihtotaseen alijäämää pienentämällä, ulkomaisen velkaantumisen pysäyttämisellä, työllisyyden turvaamistoimilla, tehostamalla julkista taloutta ja kääntämällä avoimen sektorin kansantuoteosuus nousuun. Ulkopoliittisiksi tavoitteikseen hallitus nimesi Suomen kansallisten etujen turvaamisen ja kansainvälisen aseman vahvistamisen.


title: Ahon hallitus

text: Osana energiapoliittista linjaansa Ahon hallitus antoi toukokuussa 1991 kauppa- ja teollisuusministeriölle valtuudet alkaa valmistella yli 30 vuotta kiistellyn Vuotoksen altaan rakentamista Itä-Lappiin ja kumosi Sorsan kolmannen hallituksen vuonna 1982 tekemän päätöksen, jonka mukaan allasta ei rakenneta. Kesäkuussa 1992 hallitus myönsi Kemijoki Oy:lle luvan hakea varsinaista altaan rakennuslupaa. Hallituksen päätös ei ollut yksimielinen, sillä ympäristöministeri Sirpa Pietikäinen, ulkomaankauppaministeri Pertti Salolainen, puolustusministeri Elisabet Rehn ja kehitysyhteistyöministeri Toimi Kankaanniemi vastustivat altaan rakentamista.


title: Ahon hallitus

text: Ahon hallituksen toimikaudella Suomen kansainvälispoliittinen toimintaympäristö mullistui ennen kokemattomalla tavalla. Neuvostoliitto luhistui ja lakkasi olemasta vuoden 1991 lopussa, ja Suomen ja Neuvostoliiton suhteiden perustana ollut YYA-sopimus haudattiin vähin äänin. Kesällä 1991 Ruotsin valtiopäivät asettivat Ruotsin ulkopoliittiseksi tavoitteeksi Euroopan yhteisön jäsenyyden, ja pääministeri Esko Aho taivutti oman puolueensa EY-jäsenyyden kannalle. Tammikuussa 1992 hallitus päätti, että Suomen mahdollisesta EY-jäsenyydestä järjestetään neuvoa-antava kansanäänestys. Suomen pääneuvottelijana EY-jäsenyysneuvotteluissa oli ulkomaankauppaministeri Pertti Salolainen.


title: Ahon hallitus

text: Ahon hallituksessa tapahtui sen toimikaudella useita ministerinvaihdoksia.


title: Argon

text: Argon on järjestysluvultaan 18. alkuaine ja kuuluu jalokaasuihin. Sen kemiallinen merkki on Ar (; , "’laiska’"). Sitä on noin 0,94 prosenttia ilmakehästämme, ja se onkin maapallon yleisin jalokaasu. Argon on väritön, hajuton ja mauton inertti kaasu. Kuten muitakin jalokaasuja, argonia pidettiin pitkään reagoimattomana. Ensimmäinen tunnettu argon-yhdiste argonfluorihydridi (HArF) onnistuttiin tekemään Helsingin yliopiston kemian laitoksella elokuussa 2000.


title: Argon

text: Argon on väritön, hajuton ja mauton kaasu. Sen tiheys on 1,784 g/l eli tiheämpää kuin ilma. Argonin kiehumispiste on 87,30 K ja sulamispiste 83,85 K. Argonilla on suhteellisen alhainen lämpökapasiteetti. Sen liukoisuus veteen on samaa luokkaa hapen kanssa.


title: Argon

text:
Argonilla on kolme pysyvää isotooppia, Ar, Ar ja Ar. Suurin osa ilmakehän argonista on Ar ja se on muodostunut maaperän kaliumin K-isotoopin hajotessa. Tähdissä tapahtuva nukleosynteesi luo enimmäkseen keveämpiä isotooppeja Ar sekä Ar ja ne ovatkin yleisempiä maailmankaikkeudessa. Myös maapallolta otetussa näytteessä Ar-pitoisuus vaihtelee välillä 94–100 % riippuen siitä mistä näyte on otettu.
Maanpäällisissä näytteissä Ar isotoopin suhde Ar ja Ar nähden on yleensä noin 0,3:0,1:99,6, kun taas Auringossa se on lähempänä suhdetta 84:15:1.


title: Argon

text: Argonin isotooppia 40 käytetään yhdessä kaliumin kanssa määrittämään kivien ikää. Määritys perustuu K-isotoopin hajoamiseen Ar-isotoopiksi, jolloin näiden suhteesta saadaan määritettyä mineraalin ikä.


title: Argon

text:
Argonin isotoopeilla ei ole teollista merkitystä.
Lähde:


title: Argon

text: Argon kuuluu jalokaasuihin eikä muodosta normaaleissa olosuhteissa yhdisteitä. Tämä johtuu siitä, että sen elektronikonfiguraatiossa p orbitaali on täynnä. Tämä johtaa myös korkeaan ionisaatioenergiaan. Kuitenkin vuonna 2000 Markku Räsäsen johtama ryhmä Helsingin yliopistosta ilmoitti muodostaneensa HArF eli argonfluorihydridin. Ryhmä jäähdytti argonin ja vetyfluoridin seoksen 10 Kelvinin lämpötilaan sekä altisti seoksen ultraviolettisäteilylle. Argonista tunnetaan myös ArH-ioni sekä ArF komplekseja. ja eräitä metastabiileja dikationeja, joissa on sidos argonin ja piin tai argonin ja hiilen välillä.


title: Argon

text: Argon ei ole myrkyllistä, mutta suurina pitoisuuksina voi syrjäyttää hapen hengitysilmasta. Tällöin ihminen voi tuntea huimausta ja päänsärkyä ja lopulta tukehtua.


title: Argon

text: Argonin löysi tietämättään brittiläinen kemisti Henry Cavendish 1700-luvun lopussa, kun hän tutki ilmakehän koostumusta. Hän huomasi, että yksi prosentti ilmasta ei reagoinut, mutta hän ei tutkinut kyseistä osuutta. Sata vuotta myöhemmin 1892 Lordi Rayleigh ja William Ramsay huomasivat, että ilmasta eristetyn typen tiheys oli suurempi kuin ammoniakista synteettisesti valmistetun typen. Myöhemmin Ramsay toisti Cavendishin kokeen, mutta analysoi reagoimattoman kaasun. Hän määritti sen spektrin, ja 1895 Ramsay ja Rayleigh julkistivat löytäneensä uuden alkuaineen. He nimesivät aineen kreikankielen sanan "argos" mukaan, joka tarkoittaa suomennettuna epäaktiivista tai laiskaa. Argon oli ensimmäinen jalokaasu, joka löydettiin, mutta loput jalokaasut löytyivät viidessä vuodessa. Molemmat palkittiin Nobelilla 1904.


title: Argon

text: Argon esiintyy ilmakehässä, jossa sitä on 0,94 tilavuusprosenttia. Tämän lisäksi argonia löytyy maankuoresta, mutta hyvin vähän (4 ppm), sekä maakaasusta. Argon voidaan erottaa jakotislauksen avulla ilmasta. Toinen vaihtoehto on käsitellä ilmakehän typpeä magnesiumin tai kalsiumin avulla, jolloin muodostuu nitridejä, mutta argon ei reagoi. Argon on suhteellisen halpaa, se maksaa alle euron sadalta grammalta.


title: Argon

text: Vuonna 1993 Argonia tuotettiin pelkästään Yhdysvalloissa 716 000 tonnia.


title: Argon

text: Argonia voidaan käyttää neonin kanssa neonvaloissa, jolloin se tuottaa sinistä tai vihreää väriä. Argonia käytetään myös lasereissa, joilla voidaan parantaa ihosairauksia. Argonlasereita on käytetty myös silmäoperaatioissa. Argonia käytetään myös UV-valoissa, sillä se tuottaa huomattavissa määrin ultraviolettisäteilyä.


title: Argon

text: Koska argon on normaaleissa olosuhteissa inerttiä, voidaan sitä hyödyntää monissa kohteissa. Sitä voidaan käyttää suojaukseen, kun halutaan että aine ei reagoi esimerkiksi ilman hapen kanssa. Tätä ominaisuutta hyödynnetään muun muassa hitsauksissa sekä kaarihitsauksissa. Argon on myös yksi automaattisissa palonsammutusjärjestelmissä käytettävä kaasu.


title: Argon

text: Argonia käytetään hehkulampuissa, joissa metallilanka reagoisi helposti ilman kanssa. Puolijohdeteollisuudessa argonia käytetään piin ja germaniumin kiteyttämisvaiheessa estämään hapen reagoiminen niiden kanssa. Argonia käytetään pakkauskaasuna tuotteiden (muun muassa viinit) säilyvyyden parantamiseksi.


title: Argon

text: Argonia voidaan käyttää myös eristeenä muun muassa ikkunoiden välissä.


title: Neil Marshall

text: Neil Marshall (s. 25. toukokuuta 1970) on brittiläinen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja.


title: Neil Marshall

text: 2010-luvulla Marshall on keskittynyt ohjaamaan jaksoja televisiosarjoihin kuten "Game of Thrones", "Constantine", "Black Sails" ja "Hannibal". "Game of Thronesin" neljännelle tuotantokaudelle ohjaamastaan jaksosta ”Muurin vartijat” Marshall sai Emmy-ehdokkuuden.


title: Finreactor

text: Finreactor oli suomalainen BitTorrent-tekniikkaa käyttänyt harrastuksena ylläpidetty vertaisverkkosivusto, jonka avulla käyttäjät siirsivät toisiltaan pääosin tietokoneohjelmia, musiikkia ja elokuvia. Sivustolla arvioitiin olleen 10 000 suomalaista käyttäjää. Ficixin tilastojen mukaan palvelun sulkeminen laski Suomen internetliikenteen määrää hetkellisesti noin 15 prosenttia.


title: Finreactor

text: Keskusrikospoliisi sulki palvelun joulukuussa 2004 epäillessään sen rikkovan tekijänoikeuslakia. Sivuston ylläpitäjiä vastaan käydyn oikeusjutun lopputuloksena korkein oikeus tuomitsi kesäkuussa 2010 seitsemälle ylläpitäjälle yhteisvastuullisesti 700 000 euron korvaukset tekijänoikeusrikkomuksista. Tuomio oli ensimmäinen korkeimman oikeusasteen vahvistama tiedostojenjakotuomio Euroopassa ja samalla ennakkotapaus Suomessa rinnastaessaan pelkän torrent-kuvaustiedostojen levittämisenkin tekijänoikeusrikkomukseen.


title: Finreactor

text: Sulkemisensa jälkeen sivu avautui hetkellisesti vuonna 2005 P2P- ja tietokoneaiheisena keskustelufoorumina sekä uudestaan keskustelufoorumina vuonna 2008.


title: Finreactor

text:
Finreactor-sivusto koostui bittorrent-haku- ja seurantapalvelimesta sekä keskustelualueesta. Keskustelualueen aihepiirit vaihtelivat yleisestä keskustelusta osioihin, joissa levitettiin muun muassa eDonkey-vertaisverkossa käytettäviä ed2k-tiedostolinkkejä. Sivuston perustamisajankohdasta ei ole varmuutta, mutta internetsivustoista tietoja kertovan Alexa Internetin mukaan sivuston domainnimi finreactor.com rekisteröitiin 22. tammikuuta 2003.
Sivustolla oli enimmillään noin 10 000 rekisteröitynyttä käyttäjää, ja lähes kaikki sivuston käyttäjät olivat suomalaisia. Sivustoa ylläpiti harrastuksenaan neljä pääkäyttäjää sekä noin 30 muuta eri puolella Suomea asunutta ylläpitäjää. Palvelun vaatima bittorrent-palvelin eli trackeri sijaitsi Hollannissa, ja sen ylläpito rahoitettiin sivustolla olleen lahjoituslinkin kautta tehdyillä lahjoituksilla.


title: Finreactor

text: Bittorrent-palvelimen käyttö vaati rekisteröitymistä ja siihen tarkoitetun ohjelman asentamista käyttäjän omalle koneelle ja myös tiedostojen jakamista tietyssä suhteessa omaan lataamiseensa nähden. Mikäli tiedostojen lataaminen suhteessa omaan jakamiseen nousi palvelimen säännöissä mainittua korkeammaksi, ylläpitäjät ensin huomauttivat asiasta, ja jos varoitus ei auttanut, he poistivat käyttäjän käyttöoikeudet. Tällä varmistettiin se, että kullakin tiedostolla oli riittävästi latauslähteitä ja tiedostojen latausajat pysyivät lyhyinä.


title: Finreactor

text: Finreactor keskusteluosiolla jaettu sisältö oli merkittävissä määrin suomalaista, ja sen eniten ladatut top 40 -lista sisälsi 31 suomalaista albumia. Listan kärjessä ollutta Zen Cafén "Jättiläinen" CD-levyä ladattiin parhaimmillaan kahden viikon aikana yli 2 600 kertaa. Syksyllä 2004 tehdyn 3,5 kuukauden seurantajakson aikana aineistoa jaettiin yhteensä 296,25 teratavun edestä. Tästä 240 teratavua oli pelejä, elokuvia ja musiikkia. Sivustolta saattoi ladata linkkien kautta myös käyttöjärjestelmiä, suosituimpia toimisto-ohjelmia ja muita erikoisohjelmia.


title: Finreactor

text: Oikeusprosessin aikana sivusto avattiin hetkellisesti uudestaan huhtikuussa 2005 P2P- ja tietokoneaiheisena keskustelufoorumina, ja se oli avoinna ainakin 12. kesäkuuta 2006 saakka. Finreactorin yhteydestä toimintansa aloittanut FinnCod-yhdistys on yhä toiminnassa ja ylläpitää "Call of Duty" -pelisarjan ympärille perustettua pelipalvelinta ja yhteisöä.


title: Finreactor

text: Viranomaisten mukaan tutkintapyynnön Finreactorista teki Business Software Alliance:n ja Microsoftin toimeksiannosta suomalainen asianajotoimisto.. BSA:ta ja Microsoftia oikeusjutussa edusti asianajotoimisto Susiluoto Oy. Ensimmäisen kerran keskusrikospoliisi itse tiedotti tutkinnasta 14. joulukuuta 2004 tehtyjen ratsioiden yhteydessä. Aluksi arveltiin myös Teoston, Tekijänoikeuden tiedotus- ja valvontakeskus ry:n (TTVK) ja ratsioista kunniaa ottaneen MPAA:n olleen tutkintapyynnön takana. Poliisi ja TTVK tarkensivat kuitenkin pian, ettei mikään kolmesta viimeksi mainitusta ollut tehnyt rikosilmoitusta Finreactorista. Tutkinnan alettua oikeusjuttua ajoivat yhdessä eteenpäin BSA ja TTVK. Asianomistajina jutussa oli noin kolmekymmentä, pääosin ulkomaista, asianomistajaa, muun muassa Warner Music, ohjelmistoyhtiö Microsoft ja suomalaisista Teosto.


title: Finreactor

text: Keskusrikospoliisi teki Aamulla 14. joulukuuta 2004 yhteensä 14 kotietsintää ympäri Suomea tutkiessaan Finreactorissa tehtyjä mahdollisia tekijänoikeusrikoksia. Kotietsinnät jatkuivat keväällä ja pitkin kesää 2005. Kaiken kaikkiaan esitutkinnan aikana suoritettiin yli 30 kotietsintää eri puolilla Suomea ja takavarikoitiin yli sata tietokonetta. Tutkinnan alkuvaiheessa noin 30:a ylläpitäjää tutkittiin epäiltyinä, sen lisäksi myöhemmin epäiltyjen joukkoon liitettiin myös noin 30 käyttäjää. Noin 10 000 käyttäjästä valittiin noin 30 epäiltyä ensilevittäjää. Tavalliset käyttäjät rajattiin poliisin suuren työmäärän takia tutkinnan ulkopuolelle.


title: Finreactor

text: Helmikuussa 2006 esitutkinta oli suoritettu loppuun 34 epäillyn ylläpitäjän osalta. Epäillyistä ylläpitäjistä yksi oli 14-vuotias ja kaksi oli juuri täyttänyt 15 vuotta. Kokonaisuudessaan esitutkinta venyi useasti ilmoitettuja aika-arvioita pidemmiksi ja lopulta uhaksi muodostui jopa toissijaisen rikosnimikkeen, tekijänoikeusrikkomuksen, vanheneminen kahdessa vuodessa.


title: Finreactor

text: Keväällä ja kesällä 2006 epäilyt etenivät syyteharkintaan. Syytetyt olivat vuonna 2004 rikoksentekohetkellä noin 15–31-vuotiaita. Poliisin tutkintaa johti rikoskomisario Vesa Isokuortti keskusrikospoliisista. Syyttäjänä toimi Turun syyttäjäviraston johtava kihlakunnansyyttäjä Antti Pihlajamäki. Asianomistajien kantoja on julkisuudessa kommentoinut Tekijänoikeuden tiedotus- ja valvontakeskus ry:n johtaja Antti Kotilainen ja lakimies Jussi Mäkinen. Syytettyjen puolustajina toimivat muun muassa asianajotoimistot Turre Legal ja Legistum.


title: Finreactor

text: 26 käyttäjän osalta oikeudenkäynnit pidettiin syksyn 2006 ja kevään 2007 aikana useilla paikkakunnilla. Oikeudenkäyntejä pidettiin ainakin Lahdessa, Vantaalla, Kuopiossa, Imatralla, Tuusulassa, Lohjalla ja Oulussa. Kokonaisuudessaan oikeudenkäyntien lukumäärä nousi kahteenkymmeneen.


title: Finreactor

text: Lahden käräjäoikeus katsoi 11. elokuuta 2006 pidetyssä oikeudenkäynnissä, että syytettyjen toimista puuttui ansiotarkoitus. Lisäksi kaksi alaikäistä syytettyä eivät olleet syyllistyneet tekijänoikeusrikokseen vaan tekijänoikeusrikkomukseen. Asianomistajat vaativat korvauksia nettijakelusta yhteensä 60 000 euroa, mutta käräjäoikeus sovitteli summan tästä alle kymmenesosaan (toinen syytetty sai maksettavakseen hiukan alle 1 200 euroa ja toinen vastaavasti 2 300 euroa). Korvauksen alentamisen syinä olivat muun muassa oikeudessa esitetty mahdollisuus latauskertojen peukalointiin ja latauskertojen riippumattomuus ensilevittäjän toiminnasta. Lisäksi maksettavaksi lankesivat oikeudenkäyntikulut eli noin 4 000 euroa.


title: Finreactor

text: Toinen Finreactoriin liittyvä oikeudenkäynti käytiin Vantaalla elokuun puolen välin tienoilla. Syytetty määrättiin 25. elokuuta maksamaan yhteensä 4 000 euroa vahingonkorvauksina, hyvityksinä ja oikeudenkäyntikuluina tekijänoikeusrikkomuksesta.


title: Finreactor

text: Maaliskuussa 2007 Oulun käräjäoikeus antoi tuomion tekijänoikeusrikoksesta oululaismiehelle, joka oli ladannut verkkoon muun muassa tv-ohjelmia ja pelejä. Mies tuomittiin sakkorangaistukseen ja maksamaan lähes 5 000 euroa hyvitystä, vahingonkorvausta ja oikeudenkäyntikuluja asianomistajille.


title: Finreactor

text: Oikeudenkäynti pidettiin 32 ylläpitäjän osalta 26. syyskuuta 2006 alkaen neljän päivän ajan Turun käräjäoikeudessa. Käräjäoikeus tuomitsi osallisuudesta tekijänoikeusrikkomukseen 21 ylläpitäjää 20–30 päiväsakkoon. Tässä tapauksessa maksettavaa tuli 180-300 euroa. Kymmenen ylläpitäjää vapautettiin, koska heidän osallistumisensa oli vain vähäistä. Lisäksi yksi syytetty vapautettiin, koska hän oli vain käyttäjä. Kaikkien tuomittujen osalta syytteet tekijänoikeusrikoksista hylättiin, koska tekijänoikeusrikos olisi vaatinut vuonna 2004 voimassa olleen tunnusmerkistön mukaan ansiotarkoitusta. Lisäksi vastaajat velvoitettiin maksamaan oikeudenhaltijoille hyvityksiä saadusta hyödystä yhteensä runsaat 420 000 euroa ja oikeudenkäyntikuluja runsaat 142 000 euroa.


title: Finreactor

text: Käräjäoikeuden tuomiosta valitti 14 tuomittua, syyttäjä sekä kaikki asianomistajat. Seitsemän käräjäoikeudessa tuomittua teki oikeuden ulkopuolella erillisen sopimuksen hyvitysmaksujen kohtuullistamisesta. Oikeudenkäynti jatkui vuoden 2008 toukokuun alussa Turun hovioikeudessa. Hovin tuomio annettiin 19. kesäkuuta 2008, ja se pysyi lähes samana kuin käräjäoikeuden tuomio sillä erotuksella, että kaksi ylläpitäjää jätettiin tuomiotta, koska heidän osallistumisensa katsottiin olleen vähäistä.


title: Finreactor

text: Sekä osa oikeudenhaltijoista että 11 tuomittua hakivat asiassa valituslupaa korkeimmalta oikeudelta. Oikeudenhaltijat hakivat muutosta korvausten osalta ja tuomitut kokonaisuudessaan. Lokakuussa 2008 Korkein oikeus myönsi oikeudenhaltijoille valitusluvan sekä syytetyille kaksi erillistä valituslupaa, jotka koskivat torrent-kuvaustiedostojen jakamisen oikeudellista vastuuta.


title: Finreactor

text: Kesäkuussa 2010 julkistetussa päätöksessä korkein oikeus vapautti yhteensä neljä hovioikeuden avunannosta tekijänoikeusrikkomukseen tuomitsemaa ylläpitäjää hyvitysmaksuista (kahdella heistä tuomio oli nuorena henkilönä tehty), korotti jäljelle jääneiden seitsemän ylläpitäjän maksettaviksi tulleet hyvitykset 700 000 euroon sekä tarkensi torrent-kuvaustiedostojen jakamisenkin olevan kiellettyä.


title: Finreactor

text: Ylläpitäjien vastuu tekijänoikeusrikkomuksesta perustuu rikosoikeudelliseen osallisuusoppiin eikä suoraan tekijänoikeuslakiin. Mikäli henkilö on yksissä tuumin osallistunut olennaisesti rikoksen tekemiseen, hänet voidaan tuomita tästä rikoksesta, vaikka hän ei olisikaan itse tehnyt rikoksen tunnusmerkistössä lueteltuja tekoja. Finreactorissa osalliset tuomittiin osa rikoskumppaneina ja osa avunantajina. Huomionarvoista on, että tekijänoikeuslain mukainen hyvitys ei tule Suomessa avunantajien maksettavaksi, kuten esimerkiksi vahingonkorvaus tulisi.


title: Antoine Fuqua

text: Antoine Fuqua (s. 19. tammikuuta 1966 Pittsburgh, Pennsylvania, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja.


title: Antoine Fuqua

text: Fuqua aloitti uransa ohjaamalla musiikkivideoita useille artisteille, kuten Prince, Stevie Wonder, Toni Braxton, Pras ja Usher.


title: Antoine Fuqua

text: Fuqua tuli tunnetuksi ohjattuaan vuonna 2001 ensi-iltansa saaneen elokuvan "Training Day". Denzel Washington palkittiin elokuvasta parhaan miesnäyttelijän Oscarilla.


title: SKL

text: SKL voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Ingressi

text: Ingressi eli johdattelu on tekstin kuten esimerkiksi sanomalehtiartikkelin alussa otsikon jälkeinen mutta varsinaista leipätekstiä edeltävä johdatteleva teksti. Ingressin tarkoitus on kertoa otsikkoa syvemmin, mitä juttu sisältää. Hyvä ingressi toimii yleiskuvauksena ja houkuttelee lukijan lukemaan kirjoituksen.


title: Ingressi

text: Ingressin ulkoasu muotoillaan yleensä siten, että se erottuu ulkoisesti muusta tekstistä, esimerkiksi käyttämällä suurempaa fonttia, lisäväriä tai lihavointia. Sisältö on ingressissä kuitenkin muotoilua oleellisempaa.


title: Pappiskuningas Johannes

text: Pappiskuningas Johannes () on myyttinen, Aasiassa, myöhemmin Afrikassa asuvia kristittyjä hallitseva kuningas, joka ilmaantui 1100-luvun puolivälissä eurooppalaiseen kirjallisuuteen esiintyen liittolaisena islaminuskoisia arabeja vastaan.


title: Pappiskuningas Johannes

text: Ensimmäisiä mainintoja seurasi 1160–1170 tienoilla Johannekselta Eurooppaan tullut kirje, jossa kirjoittaja kutsui itseään Kolmen Intian kuninkaaksi. Valtakunta kuvataan paratiisimaiseksi: siellä oli arvokkaita jalokiviä, ihmeellisiä eläimiä ja kasveja. Toisaalta Johanneksen valtakuntaan liittyi apokalyptisiä piirteitä.


title: Pappiskuningas Johannes

text: Kirjeeseen pyrittiin vastaamaan: paavi Aleksanteri III:n kerrotaan vastanneen Johanneksen kirjeeseen 1177. Seuraavalla vuosisadalla eurooppalaiset etsivät tarujen valtakuntaa mongolien keskuudesta, kuten monet säilyneet matkakertomukset kertovat.


title: Pappiskuningas Johannes

text: 1300-luvulta alkaen varsinkin italialaiset siirsivät taruston valtakunnan Afrikkaan. 1400-luvulla sitä etsittiin enää vain Afrikasta. Valtakunta alettiin yleisesti samastaa Etiopiaan, joka oli jo vanhoista ajoista ollut kristitty valtakunta, mutta josta Euroopassa oli islamin nousun jälkeen ollut vain niukasti tietoja. Vielä 1600-luvulla Euroopassa kutsuttiin tuolloin jo tutummaksi tullutta Etiopian kuningasta arvonimellä pappiskuningas Johannes.


title: Pappiskuningas Johannes

text: Pappiskuningas Johannesta käsiteltiin John Buchanin kirjassa "Prester John" (suom. kaksiosaisena: "Sinisen Antiloopin lähde" ja "Suuren Käärmeen luola"). Nykykaunokirjallisuudessa Johanneksen tarinaa käsittelee laajasti Umberto Eco romaanissaan "Baudolino".


title: Kiillegneissi

text: Kiillegneissi on eräs yleinen gneissin tyyppi. Gneissien mineraalikoostumus ratkaisee, mitä lisämääreitä gneissin nimeen tulee. Kiillegneissi on rakenteeltaan hiukan liuskeinen gneissi. Sen tummista mineraaleista pääosa on biotiittia eli tummaa kiillettä, jonka lisäksi mukana on maasälpää, kvartsia ja muskoviittia. Näiden mineraalien suhteet voivat vaihdella paljonkin. Kiillegneissin väri vaihtelee mineraalikoostumuksen mukaan harmaasta mustaan.


title: Kiillegneissi

text: Kiillegneissi on syntytavaltaan metamorfista kiveä. Maankuorten liikkeiden yhteydessä on syntynyt kova paine ja lämpötila, jolloin sedimentti- ja magmakivilajit ovat muuttuneet rakenteeltaan liuskaiseksi. Alkuperäisenä, metamorfoosia edeltävänä kivilajina on savikivi. Kiilleliuske halkeaa yhdensuuntaisiksi laatoiksi. Kiillegneissiä onkin luonnehdittu rakenteeltaan heikoimmaksi gneissityypiksi.


title: Kiillegneissi

text: Kiveä käytetään rakennusten pinnoissa ja pihalaattoina. Varsinkin 1950-luvulla rakennusten sokkelien pinnoittaminen liuskekivillä oli muodissa.


title: Kiillegneissi

text: Keski-Pohjanmaan maakuntakivi on gneissi ja maakunnan kallioperän yleisin gneissityyppi on kiillegneissi. Alueen kiillegneissi on tyypillisesti väriltään harmaa tai punertava, raitainen ja liuskeinen kivi. Siinä paksummat karkearakeiset kerrokset vuorottelevat ohuiden, hienorakeisten kerrosten kanssa. Punertavat graniittiset suonet ovat suhteellisen yleisiä. Kiillegneississä on voi olla sormenpään kokoisia, vaaleita, alumiinirikkaiden mineraalien muodostamia kyhmyjä.


title: Kiillegneissi

text: Esimerkiksi Helsingin Roihuvuoressa toimi aikoinaan kiilleliuskelouhos.


title: Metamorfinen kivilaji

text:
Metamorfisiksi kivilajeiksi kutsutaan alkujaan sedimentti- tai magmakivilajeja, joissa on tapahtunut muutoksia tyypillisesti kiderakenteessa tai kemiallisessa koostumuksessa.
Metamorfoituneet kivilajit ovat Suomessa yleisiä.