title: Dareios I

text: Herodotos kertoo kuinka vallankaappaajat neuvottelivat Smerdiin murhan jälkeen siitä kuinka Persiaa tulisi hallita. Dareios kannatti kuninkaanvaltaa, Megabyzos oligarkiaa ja Otanes demokratiaa. Lopulta Dareioksen kanta voitti. Vallankaappaajat päättivät järjestää kilpailun siitä kenestä tulisi kuningas. Otanes jättäytyi pois kilpailusta vaikka hänellä olikin hyvät mahdollisuudet päästä kuninkaaksi arvovaltansa ja sukunsa takia. Kuusi muuta päättivät että Otanes ja hänen jälkeläisensä saivat tulevaisuudessa elää vapaudessa ja eikä heidän tarvitsisi koskaan totella kuningasta. Herodotoksen mukaan kuusi jäljelle jäänyttä salaliittolaista päättivät että he kokoontuisivat seuraavana päivänä kaupungin ulkopuolella ja että kuninkaaksi valittaisiin se jonka hevonen hirnuisi ensimmäisenä auringonnousun aikana. Dareioksen nerokas renki Oebares keksi juonen jonka avulla Dareioksesta tulisi kuningas. Oebares vei Dareioksen ratsuna käyttämän orin määrätylle paikalle jonne hän oli myös vienyt hevosen suosikkitamman. Aamun koittaessa Dareioksen hevonen hirnui tutulla paikalla. Samalla kirkkaalta taivaalta iski myös salamoja, jonka jälkeen muut hyppäsivät hevostensa selästä kumartamaan Dareiosta.


title: Dareios I

text: Dareioksen kuusi liittolaista nimitettiin kaikki korkeisiin virkoihin. Otaneen tytär Faidymia oli ollut naimisissa sekä Smerdiin että Kambyses II:n kanssa, ja nyt Otanes antoi hänet vaimoksi Dareiokselle. Dareios antoi puolestaan erään siskoistaan Otaneelle vaimoksi.


title: Dareios I

text: Pian sen jälkeen kun Dareios oli kaapannut vallan nousivat babylonialaiset kapinaan. Babylon oli menettänyt itsenäisyytensä vain 17 vuotta aikaisemmin, Kyyros Suuren aikana. Babyloniassa nähtiin Persian sisäinen valtataistelu sopivana tilaisuutena riistäytyä persialaisten vallasta. Eräs Nidintu-Bel julisti itsensä kuninkaaksi Babylonissa ja alkoi kutsua itseään nimellä Nebukhadnezzar III, Babylonian maineikkaimman kuninkaan Nebukadressar II:n mukaan. Myös Elam nousi pian kapinaan persialaisten valtaa vastaan ja eräs Assina julistautui Elamin kuninkaaksi.


title: Dareios I

text: Dareios päätti heti hyökätä Babylonia vastaan. Babylonialaiset olivat koonneet joukkonsa Tigriksen rannalle, mutta Darios vei armeijansa joen yli eläinten nahoista tehdyillä lautoilla ja kukisti babylonialaiset taistelussa. Tämän jälkeen hän valtasi Babylonin piirityksen jälkeen. Nidintu-Bel teloitettiin sen jälkeen kun hän yritti paeta Babylonista. Herodotoksen mukaan Babylonin piiritys kesti kaksikymmentä kuukautta ja että kaupunki vallattiin vasta sotajuonen ansiosta. Behistunin piirtokirjoituksen mukaan Babylonian kapina oli ensimmäinen Dareioksen hallituskaudella tapahtuneista kapinoista. Pian myös Elam antautui ja kuninkaaksi julistettu Assina teloitettiin.


title: Dareios I

text: Babylonin kukistumisen jälkeen syttyi toinen kapina. Tällä kertaa eräs Vahyazdata julisti itsensä kuninkaaksi Persiassa. Hän saattoi jopa olla läheisempää sukua Kyyros Suuren ja hänen poikiensa kanssa kun Dareios itse oli. Dareioksen isä, joka oli vielä Parthian satraappina, tuki poikaansa, ja näin tekivät myös Baktrian ja Arakhosian satraapit. Myös Meedia kapinoi ja eräs Fraortes julistautui kuninkaaksi. Dareios sai kuitenkin nämä kapinat kukistettua vuoden 521 eaa. aikana.


title: Dareios I

text: Saatuaan kapinoivat maakunnat kukistettua Dareios järjesti uudelleen niiden hallinnon. Jo Kyyros Suuren aikana perustettu satraappijärjestelmä koki uudistuksen kun kaikki maakunnat kytkettiin tiukemmin kuninkaan hallintaan. Dareioksen uudistusten jälkeen satraappien piti maksaa veroa ennalta määrätty summa. Dareios loi 20 satrappikuntaa, muun muassa: Persia, Elam, Babylonia ja Assyria, Meedia, Joonia, Lyydia, Kappadokia, Armenia, Foinikia ja Kypros, Egypti, Gandara, Maka (nykyinen Oman), Drangiana, Arkhosia, Baktria, Parthia, Aria, Sogdia ja Arabia. Herodotos luettelee ne heimot ja maat jotka maksoivat Dareiokselle veroa. Dareios antoi myös kaivertaa maakuntien nimet omaan hautakammioonsa. Ennen Dareioksen uudistuksia maakuntien maksamia veroja ei oltu säädetty etukäteen, vaan ne koostuivat lahjoista kuninkaalle. Dareios määräsi maakunnat maksamaan veroa vuosittain joko kultana tai hopeana. Eräät maakunnat maksoivat veroa myös muulla tavalla, kilikialaiset lähettivät vuosittain kuninkaalle 360 valkoista hevosta, "yhden vuoden jokaista päivää kohden". Herodoteksen mukaan kuninkaalle vuosittain maksettava vero vastasi 14 560 talenttia hopeaa.


title: Dareios I

text: Dareios antoi myös lyödä uusia kulta- ja hopearahoja. Aikaisemmin Persiassa oli käytetty pääasiassa lyydialaisia kultarahoja. Dareioksen aikana kehitettiin myös babylonialaisen ja elamilaisen nuolenpääkirjoituksen pohjalta kirjoitusjärjestelmä muinaispersian kielelle. Dareios käytti tätä kirjoitusta kaikissa monumenteissaan.


title: Dareios I

text: Dareios uudisti myös lainsäädäntöä. Platon vertaa Dareiosta Ateenan ja Spartan suuriin lainsäätäjiin Soloniin ja Lykurgokseen dialogissaan Faidros.


title: Dareios I

text: Dareioksen aikana aloitettiin monia suuria rakennushankkeita. Dareios antoi rakennuttaa uuden pääkaupungin Persepoliin. Persepoliin suurin rakennus oli Dareioksen suuri vastaanottosali "Apadana", jonka pinta-ala oli 12 000 m².


title: Dareios I

text: Dareios antoi myös rakentaa uudelleen Elamin vanhan pääkaupungin Susan, ja siitä tulikin yksi Persian valtakunnan neljästä "pääkaupungista". Meedian vanhasta pääkaupungista Ekbatanasta tuli Persian kuninkaiden hallintokaupunki kesäisin. Kyyros Suuren perustama pääkaupunki Pasargadae säilytti asemansa Persian valtakunnan uskonnollisena pääkaupunkina. Dareios antoi myös juutalaisten rakentaa jälleen Jerusalemin temppelin, joka valmistui vuonna 515 eaa. Tästä kerrotaan vanhan testamentin Esran kirjassa.


title: Dareios I

text: Dareios antoi myös kaivaa kanavan Niilin ja Punaisenmeren välille. Kanava valmistui noin vuonna 498 eaa. ja sen kautta saatiin laivayhteys Egyptin ja Persianlahden välille.


title: Dareios I

text: Dareios laajensi Persian valtakuntaa usean eri sotaretken aikana. Hän hyökkäsi Intiaan luultavasti vuonna 515 eaa., mutta tästä sotaretkestä ei ole tarkkoja tietoja. Herodotos kertoo Dareioksen määränneen kreikkalaisen Skylaksin tutkimaan Intian valtamerta purjehtimalla Indukselta länteen. Skylaks purjehti Indukselta Intian valtameren pohjoisrantaa pitkin Persianlahdelle, josta hän jatkoi Arabian ympäri Punaisellemerelle ja Suezille.


title: Dareios I

text: Noin vuonna 513 eaa. Dareios hyökkäsi nykyisessä Ukrainassa asuvien skyyttien kimppuun. Dareios kuljetti armeijansa Hellespontoksen yli ja jatkoi sieltä matkaansa Tonavalle. Hänen aikomuksenaan oli hyökätä Persiaa pohjoisesta uhanneiden skyyttien kimppuun. Suunnitelma perustui kuitenkin väärään maantieteelliseen käsitykseen. Tuolloin uskottiin että Tonava ja Aral-järveen virtaava Jaksartes-joki olivat yksi ja sama joki. Dareios luuli siis hyökkäävänsä Persian pohjoispuolella asuneiden skyyttien selustaan.


title: Dareios I

text: Skyytit eivät kuitenkaan halunneet alkaa taisteluun Dareioksen armeijan kanssa, vaan perääntyivät sen edellä. Herodotoksen mukaan Dareios jatkoi matkaansa aina Volgalle asti, mutta joutui pian palaamaan Tonavalle. Ennen kuin Dareios palasi Persiaan, jätti hän Megabazoksen Eurooppaan hallitsemaan vallattuja alueita Traakiassa.


title: Dareios I

text: Vuonna 502 Aigeianmeressä sijaitsevan Naksoksen saaren asukkaat kapinoivat persialaisia vastaan. Naksoksen syrjäytetyt vallanpitäjät pyysivät apua Miletoksen tyrannilta Aristagoraalta, joka puolestaan kääntyi Dareioksen veljen Artaferneen puoleen. Artafernes lähetti Megabateen johtaman laivaston kukistamaan naksoslaiset. Megabates ja Aristagoras riitaantuivat ja soteretki loppui persialaisten tappioon. Pelastaakseen oman nahkansa Aristagoras alkoi yllyttää joonialaisia nousemaan kapinaan.


title: Dareios I

text: Vuonna 499 eaa. Joonian kreikkalaiset nousivat kapinaan persialaisia vastaan. Miletoksen tyrannin Aristagoraan johdolla kapina levisi pian koko Jooniaan. Ateena ja Eretria lähettivät kummatkin apua joonialaisille. Yhdessä ateenalaisten ja eretrialaisten kanssa joonialaiset hyökkäsivät paikallisen satraappi Artaferneen pääkaupunkia Sardesta vastaan. Kreikkalaiset saivat Artaferneen yllätettyä ja polttivat kaupungin maan tasalle. Sardiin tuhon jälkeen kapina levisi Kyprokselle ja Hellespontokselle. Vuoteen 494 eaa. mennessä kapina oli kuitenkin saatu kukistettua.


title: Dareios I

text: Dareios lähetti 492 eaa. Mardonioksen Kreikkaan kostoretkelle Ateenaa ja Eretriaa vastaan. Mordonioksen laivasto kärsi kuitenkin haaksirikon Athoksen kohdalla. Herodotoksen mukaan Mardonios menetti 300 laivaa ja 20 000 miestä. Dareios määräsi tämän jälkeen Datiin ja Artafreneen hyökkäämään Ateenaa ja Eretriaa vastaan. Persialaiset piirittivät ja valtasivat Eretrian, mutta ateenalaiset kukistivat heidät Marathonin taistelussa vuonna 490 eaa..


title: Dareios I

text: Dareios kuoli luultavasti noin vuonna 485 eaa.. Hän jätti jälkeensä kaksitoista poikaa ja ainakin kuusi tytärtä. Dareios oli valinnut poikansa Kserkseen seuraajakseen jo ennen kuolemaansa. Kserkses oli äitinsä Atossan kautta sukua Kyyros Suurelle. Dareioksen ruumis palsamoitiin ja hänet haudattiin kallioon hakattuun hautakammioon, joka sijaitsi muutaman kilometrin päässä Persepoliista. Hautakammion sisäänkäynnin ympärille Dareios oli antanut kirjoittaa siitä miten hän oli saanut aikaan hallituskautensa aikana.


title: Dareios I

text: Dareios I:n hallituskaudesta on ajankohtaan nähden runsaasti tietoa. Behistunissa sijaitseva piirtokirjoitus löytyy 100 metriä maanpinnan yläpuolella, paikalla jonne ihmisten on miltei mahdoton päästä. Kirjoituksessa kuvataan Dareios ja hänen kukistamiensa kansojen johtajat ja kerrotaan kuinka Dareios tappoi väärän kuninkaan Gaumatan ja kuinka hän kukisti vihollisensa. Piirtokirjoitus sisältää saman tekstin kolmella eri kielellä, muinaispersiaksi, elamiksi ja babyloniaksi.


title: Dareios I

text: Myös useista Dareioksen rakennuttamissa rakennuksissa muun muassa Susassa je Persepoliissa on löydetty piirtokirjoituksia.


title: Dareios I

text: Toinen tärkeä lähde on kreikkalainen historioitsija Herodotos, jonka teos käsittelee Persian historiaa. Myös kreikkalainen Ktesias kirjoitti Persian historiaa käsittelevän teoksen, mutta tämä ei ole säilynyt kokonaisuudessaan nykypäivään asti.


title: BioWare

text: BioWare Corp. on kanadalainen videopelien ja pelimoottorien kehittämiseen keskittynyt yritys. Juuri lääketieteen tohtoreiksi valmistuneet Ray Muzyka, Greg Zeschuk ja Augustine Yip perustivat BioWaren vuonna 1995. Augustine Yip lähti BioWarelta vuonna 1997 palatakseen lääketieteen pariin.


title: BioWare

text: BioWare on tullut tunnetuksi tietokoneroolipeleistään, erityisesti "Baldur’s Gate"-, "Mass Effect"- ja "Dragon Age" -pelisarjoistaan.


title: BioWare

text: Electronic Arts ilmoitti 11. lokakuuta 2007 ostavansa VG Holding Corporationin, joka omisti BioWare- ja Pandemic Studios -pelitalot. Omistus tuli voimaan tammikuussa 2008.


title: BioWare

text: Seuraavat pelit on kehitetty BioWaren Edmontonin, Montrealin ja Austinin studioilla.Vuosien 1998 ja 2011 aikana BioWare kehitti kuusi omaa pelimoottoria, joista osa lisenssoitiin muille yrityksille, kun taas osasta tuli modaajien työkaluja.Biowaren pelimoottoreita käyttäen on tehty monia toisen osapuolen pelejä.


title: Puna-armeijassa menestyneet suomalaiset

text: Puna-armeijassa menestyneet suomalaiset olivat pääasiassa Suomen sisällissodan seurauksena Neuvosto-Venäjälle siirtyneitä punaisten joukoissa taistelleita tai Venäjän vallankumoukseen osallistuneita suomalaisia, jotka saivat upseerikoulutuksen puna-armeijan ulkomaalaisille tarkoitetuissa sotilasoppilaitoksissa.


title: Puna-armeijassa menestyneet suomalaiset

text: Venäjän pääesikunta antoi 14. lokakuuta 1918 päiväkäskyn, jolla perustettiin 3. suomalaiset jalkaväen komentajakurssit. Samaan aikaan alkoi Pietarissa neljä jalkaväen komentajakurssia venäläisille. Kurssien johtajaksi nimitettiin 25. lokakuuta 1918 virolainen entinen keisarillisen armeijan kapteeni Aleksander Inno (1886–1938), komissaariksi Eino Rahja, hänen sijaisekseen N. Hražanovski, opetusvastaavaksi professori Pjotr Ivanovitš Izmestjev (–1925) ja rivistöharjoitusten päälliköksi N. Skvortsov. Koulu perustettiin Pietarin Vasilinsaarelle Sjezdovskaja linja 1–3:een (entinen Kadetskaja linija) entiseen Kadettikouluun.


title: Puna-armeijassa menestyneet suomalaiset

text: Ensimmäiset kurssilaiset saapuivat 20. marraskuuta 1918 ja 93 kurssilaisen opetus alkoi 9. joulukuuta 1918. Kurssilaiset jaettiin kolmeen jalkaväkikomppaniaan, konekiväärikomppaniaan, pioneerikomppaniaan ja tykkipatteriin. Pikakurssin kestoksi oli suunniteltu yhdeksää kuukautta, mutta ensimmäiset komentajat valmistuivat jo 25. huhtikuuta 1919 suoraan rintamalle lähetettäviksi. Tavanomainen kurssi olisi kestänyt jalkaväkilinjoilla kolme vuotta ja tykistö- ja pioneerilinjoilla neljä vuotta. Monet suomalaisista palasivat myöhemmin täydentämään opintojaan.


title: Puna-armeijassa menestyneet suomalaiset

text: Vuonna 1919 kursseille perustettiin myös venäläinen osasto. Kurssit laajennettiin syyskuussa 1920 1. jalkaväkikouluksi. Toukokuussa 1921 Pietarissa perustettiin Kansainvälinen sotakoulu, minkä yhteyteen muodostettiin suomalaisten lisäksi myös saksalainen, virolainen ja ruotsalainen koulutusryhmä. Vuonna 1922 siihen liitettiin myös unkarilainen ja romanialainen osasto. Vuonna 1923 koulusta tuli 3. yhdistetty kansainvälinen päällystökoulu, minkä lisäksi siihen liitettiin korealainen ja italialainen osasto. Lopulta sotakoulussa oli kurssilaisia monista Kominternin jäsenpuolueista, eniten Suomesta ja sen jälkeen Baltiasta ja muualta Itämeren rantavaltioiden maista (Puolasta, Saksasta ja Ruotsista) sekä Neuvosto-Venäjän naapurimaista, kuten Tšekkoslovakiasta, Unkarista, Romaniasta, Kiinasta ja Japanista.


title: Puna-armeijassa menestyneet suomalaiset

text: Suomen ulkoministeriön esitettyjä nootteja Neuvostoliiton ulkoasiain kansankomissariaatille koulu lakkautettiin vallankumouksellisen sotaneuvoston päätöksellä loka–marraskuussa 1926, koska se oli ristiriidassa Tarton rauhansopimuksen (1920) sekä Suomen ja Neuvostoliiton rajarauhasopimuksen (1922) kanssa.


title: Puna-armeijassa menestyneet suomalaiset

text: Etsivän keskuspoliisin ulkoasiainministeriölle kirjoittaman muistion mukaan ”Pietarin Kansainvälisen Sotakoulun olemassaolon todelliseksi tarkoitukseksi jää luoda upseerikunta, joka muodostaa päällikköeskaaderin joukko-osastoihin, jotka tulevan sodan aikana aiotaan muodostaa paikallisen miehitetyn alueen kommunistimielisestä väestöstä neuvostoarmeijoiden hyökättyä joko Suomeen, Viroon, Latviaan tai Puolaan.”


title: Puna-armeijassa menestyneet suomalaiset

text: Esimerkiksi 8. elokuuta 1925 kansainvälisestä sotakoulusta valmistui 115 upseeria, joista 52 oli suomalaisia ja loput virolaisia ja korealaisia.


title: Puna-armeijassa menestyneet suomalaiset

text: Koulun lakkauttamisen jälkeen suomalaisten kursanttien eli kurssilaisten koulutus jatkui E. M. Skljanskille nimetyssä Leningradin 1. jalkaväkikoulussa ja Leningradin 1. tykistökoulussa, joka edellisestä poiketen oli täysin venäjänkielinen oppilaitos.


title: Interplay Entertainment

text: Interplay Entertainment Corporation on yhdysvaltalainen videopelien kehittämiseen ja julkaisuun keskittynyt yritys.


title: Interplay Entertainment

text: Interplay perustettiin alun perin nimellä Interplay Productions Kaliforniassa, Yhdysvalloissa vuonna 1983. Interplay tuli heti tunnetuksi laadukkaista roolipeleistään, kuten "" ja "Wasteland".


title: Interplay Entertainment

text: Interplay alkoi julkaista omia pelejään vuonna 1988 ja siirtyi sitten julkaisemaan myös muiden yhtiöiden pelejä, mutta jatkoi kuitenkin sisäistä pelien kehitystä. Vuonna 1993 Interplay julkaisi menestyksekkään Descent-pelin, jonka Parallax Software oli kehittänyt. Interplay julkaisi "" vuonna 1997, josta tuli sen yksi tunnetuimmista tavaramerkeistä ja se saikin jatkoa vuonna 1998. "Baldur’s Gate" jatkoi laadukkaiden roolipelien sarjaa saaden myöhemmin jatko-osan sekä useita lisälevyjä. "Baldur’s Gate" -sarjan kehitti BioWare ja sen julkaisi Interplayn alainen Black Isle Studios.


title: Interplay Entertainment

text: Interplayn menestyksekkäimmät julkaisut olivat tietokonepelejä. Yhtiö julkaisi myös muutamia konsolipelejä, kuten "Clay Fighter", "Rock ’N Roll Racing", "The Lost Vikings" ja "Baldur’s Gate: Dark Alliance", mutta ei onnistunut luomaan pitkäkestoista konsolipelien sarjaa.


title: Interplay Entertainment

text: Vuonna 1998 Interplay listautui pörssiin ja vaihtoi nimensä "Interplay Entertainment Corporationiksi". Interplay kärsi tappiota seuraavien vuosien aikana, ja vuonna 2002 se solmi Vivendi Universalin kanssa julkaisusopimuksen. Ranskalainen Titus Interactive sai heti julkaisusopimuksen jälkeen enemmistöomistuksen Interplaysta, jonka jälkeen yhtiön perustaja Brian Fargo erosi tehtävästään. Myöhemmin vuonna 2002 Interplay poistettiin pörssistä liian alhaisen listahinnan vuoksi. Vuonna 2004 Interplay suljettiin väliaikaisesti maksamattomien vuokrien ja palkkojen johdosta.


title: Interplay Entertainment

text: Heinäkuussa 2004 Interplay oli lähellä konkurssia ja vielä samassa kuussa se myi oikeudet Bethesda Softworksille "Fallout 3" -tavaramerkkiin sekä option kahteen seuraavaan "Fallout"-peliin, säilyttäen oikeudet "Fallout"-online-peleihin itsellään. Huhtikuussa 2007 Bethesda omistaa täyden "Fallout"-lisenssin Interplayn omistaessa ainoastaan oikeudet "Fallout"-MMOG:hen.


title: Interplay Entertainment

text: Vain tunnetuimmat pelit. Interplay on pelin kehittäjä, ellei sitä erikseen mainita.


title: Pekka Sauri

text: Pekka Markus Sauri (s. 31. toukokuuta 1954 Helsinki)on työelämäprofessori, entinen poliitikko ja virkamies. Hän toimi Helsingin apulaiskaupunginjohtajana 2003–2017. Sauri oli Vihreän liiton eturivin poliitikkoja 1980-luvulta lähtien.


title: Pekka Sauri

text: Koulutukseltaan Sauri on filosofian tohtori ja psykologi. Suurelle yleisölle hän tuli tunnetuksi radion "Yölinja"-ohjelman juontajana vuosina 1987–2002.


title: Pekka Sauri

text: Sauri kävi Hämeenlinnan lyseon. Hän on kertonut kirjoittaneensa 1972 historiantunnilla Freemanin 1976 levyttämän "Papa was a rock'n'roll star" -kappaleen. Sauri kirjoitti ylioppilaaksi 1973. Vuonna 1975 hän valmistui Helsingin yliopistosta humanististen tieteiden kandidaatiksi ja vuonna 1977 filosofian kandidaatiksi aineinaan soveltava psykologia, kasvatustiede, psykiatria ja teoreettinen filosofia. Filosofian lisensiaatiksi Sauri valmistui vuonna 1980 soveltavasta psykologiasta. Hän suoritti jatko-opintoja Lontoossa vuosina 1979–1982 ja väitteli vuonna 1990 filosofian tohtoriksi (PhD) lontoolaisessa Brunelin yliopistossa. Saurin väitöskirja "The Production of Psychological Knowledge as Communicative Interaction" käsittelee psykologisen tiedon kriteerejä.


title: Pekka Sauri

text: Vuosina 1982–1983 ja 1985–1987 Sauri toimi "Suomi"-lehden päätoimittajana. Vuosina 1987–1997 Sauri juonsi Radio Cityn "Yölinja"-ohjelmaa. Hän juonsi ohjelmaa myös Yleisradiossa vuosina 1997–2002. Yölinjalla Sauri pyrki auttamaan radioitujen puhelinsoittojen kautta henkilökohtaisissa ongelmatilanteissa olleita ihmisiä.


title: Pekka Sauri

text: Sauri on kirjoittanut useita kirjoja ja toiminut pilapiirtäjänä "Iltalehdessä", "Vihreässä Langassa" ja "Uutislehti 100:ssa". Vuosina 2000–2012 Sauri kirjoitti Vihreään Lankaan kolumnia nimimerkillä "Niemeläinen".


title: Pekka Sauri

text: Vuosina 2005–2014 Sauri oli Mielenterveyden keskusliiton puheenjohtaja. Viestinnän ammattilaisten ProCom valitsi Saurin vuoden johtajaksi 2014.


title: Pekka Sauri

text: Vuoden 2017 lopulla Saurille myönnettiin organisaatioviestinnän työelämäprofessuuri Helsingin yliopiston valtiotieteellisestä tiedekunnasta. Professuuri on osa-aikainen (80 %) ja kestoltaan kolme vuotta, erityisalueena on yhteiskunnallinen viestintä.


title: Pekka Sauri

text: Sauri on osallistunut Helsingin kunnallispolitiikkaan vuodesta 1984 lähtien. Hän oli Helsingin kaupunginvaltuuston varavaltuutettu vuodet 1985–1993 ja varsinainen jäsen vuosina 1993–2003. Vuosina 1989–1991 Sauri oli kaupunginhallituksen jäsen ja vuosina 1995–2001 sen toinen varapuheenjohtaja. Vuosina 2001–2003 hän toimi kaupunginvaltuuston puheenjohtajana. Vuosina 2003–2017 Sauri oli rakennus- ja ympäristötoimesta vastaava Helsingin apulaiskaupunginjohtaja.


title: Pekka Sauri

text: Sauri on ollut verolautakunnan jäsen (1984–1985), terveyslautakunnan varapuheenjohtaja ja eteläisen terveysjaoston puheenjohtaja (1985–1993), sosiaalilautakunnan jäsen ja kaakkoisen sosiaali- ja terveysjaoston puheenjohtaja (1994–1995), organisaatiokomitena puheenjohtaja (1996–1997) ja Helsingin peruspalveluneuvottelukunnan varapuheenjohtaja vuodesta 2003.


title: Pekka Sauri

text: Sauri oli vihreiden puoluesihteeri vuosina 1990–1991 ja puheenjohtaja 1991–1993. Häntä ei ole valittu kansanedustajaksi useista ehdokkuuksista huolimatta.


title: Pekka Sauri

text: Vuoden 2008 Kauhajoen koulusurmien jälkeen Sauri toimi tapahtumia selvittämään asetetun tutkimuslautakunnan puheenjohtajana. Lautakunta jätti 17. helmikuuta 2010 raporttinsa, jonka yhtenä ehdotuksena oli käsiaseiden kielto Suomessa mukaan lukien olemassa olevien luvallisten käsiaseiden poiskerääminen; tämä olisi koskenut sellaisia käsiaseita, joilla on mahdollista ampua paljon laukauksia lyhyessä ajassa.


title: Pekka Sauri

text: Sauri on ollut vuodesta 2001 naimisissa tutkija Pirjo Hiidenmaan kanssa. Heillä on yksi lapsi. Saurilla on kolme lasta aiemmasta avioliitosta (1979–1999) Gandul Sarisin kanssa.


title: Pekka Haavisto

text: Pekka Olavi Haavisto (s. 23. maaliskuuta 1958 Helsinki) on suomalainen poliitikko, joka on Vihreän liiton puheenjohtaja, kansanedustaja ja entinen ministeri. Haavisto on toiminut kansanedustajana vuosina 1987–1995 ja uudelleen vuodesta 2007. Hän oli ympäristö- ja kehitysyhteistyöministeri Lipposen I hallituksessa 1995–1999 ja kehitysministeri Kataisen ja Stubbin hallituksissa 2013–2014.


title: Pekka Haavisto

text: Haavisto oli myös Vihreän liiton ehdokkaana Suomen presidentinvaaleissa 2012, jolloin hän oli Sauli Niinistön vastaehdokkaana toisella kierroksella, sekä uudestaan vuonna 2018, jolloin hän sai jälleen ehdokkaista toiseksi eniten ääniä, mutta Niinistö valittiin jo ensimmäisellä kierroksella.


title: Pekka Haavisto

text: Haavisto oli vihreiden puheenjohtaja vuosina 1993–1995. Vuosina 2000–2006 Haavisto toimi Euroopan vihreän puolueen puheenjohtajana. Hän johti vihreiden eduskuntaryhmää vuosina 1987–1988, 1993 ja 2011–2013. Marraskuussa 2018 hänet valittiin jälleen vihreiden puheenjohtajaksi johtamaan puolue 2019 eduskuntavaaleihin. Lisäksi Haavisto on toiminut erilaisissa kansainvälisissä asiantuntijatehtävissä.


title: Pekka Haavisto

text: Lokakuussa 2016 Haavisto nimitettiin Euroopan rauhaninstituutin puheenjohtajaksi. Hän seuraa tehtävässä YK:n Syyria-lähettilästä Staffan de Misturaa.


title: Pekka Haavisto

text: Koulutukseltaan Pekka Haavisto on ylioppilas.


title: Pekka Haavisto

text: Haaviston isä oli Munkkivuoren yhteiskoulun rehtori Jouko Haavisto. Haaviston äiti Anja Haavisto työskenteli saman koulun kemian opettajana.


title: Pekka Haavisto

text: Pekka Haavisto valmistui ylioppilaaksi Munkkivuoren yhteiskoulusta vuonna 1976, minkä jälkeen hän aloitti valtiotieteiden opinnot Helsingin yliopistossa. Opinnot jäivät kuitenkin kesken vajaan vuoden jälkeen. Myöhemmin Haavisto suoritti vielä erinäisiä yleisopintoja. Haavisto suoritti siviilipalveluksen Tampereen yliopistollisessa sairaalassa vuonna 1985.


title: Pekka Haavisto

text: Koijärvi-liikkeessä toiminut Haavisto oli vuosina 1979–1982 "Komposti"-lehden päätoimittaja, 1982–1987 "Suomi"-lehden päätoimittaja ja vuonna 1983 "Vihreän Langan" päätoimittaja.


title: Pekka Haavisto

text: Haavisto oli Vihreiden eduskuntaryhmän ensimmäinen ryhmäsihteeri 1983. Ensimmäisissä eduskuntavaaleissaan vuonna 1987 esiintyminen Yleisradion suuressa vaalikeskustelussa nosti Pekka Haaviston eduskuntaan. Hän sai ennen vaalikeskustelua päättyneessä ennakkoäänestyksessä toista sataa ääntä, mutta varsinaisena äänestyspäivänä 7 891 ääntä.. Hän oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1988–1992 ja 2005–2008.


title: Pekka Haavisto

text: Haavisto putosi eduskunnasta vuoden 1995 vaaleissa. Hänestä tuli kuitenkin ympäristö- ja kehitysyhteistyöministeri Lipposen ensimmäiseen hallitukseen vuosiksi 1995–1999, mikä teki hänestä maailman toisen ja Suomen ja Länsi-Euroopan ensimmäisen vihreän ministerin. Haavisto pyrki eduskuntaan vuoden 1999 vaaleissa, mutta jäi varaedustajaksi Anni Sinnemäen tullessa valituksi.


title: Pekka Haavisto

text: Vuoden 2007 vaaleissa Haavisto palasi eduskuntaan noin 5 400 äänellä. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa hän sai 7 470 ääntä. Haavisto jatkoi eduskunnassa vuoden 2015 vaalien jälkeen keräten Vihreiden suurimman äänisaaliin valtakunnallisesti – 14 204 ääntä. Haavisto oli myös vaalien kahdeksanneksi eniten ääniä kerännyt ehdokas.


title: Pekka Haavisto

text: Marraskuussa 2018 hänet valittiin jälleen vihreiden puheenjohtajaksi. Samalla Haavisto ilmoitti asettuvansa ehdolle vuoden 2019 eduskuntavaaleissa, todennäköisesti uudenmaan vaalipiirissä. Haavisto kertoi pohtineensa ennen tätä ehdolle asettumista eurovaalien ja eduskuntavaalien välillä.


title: Pekka Haavisto

text: Haavisto on eduskunnan työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan varapuheenjohtaja vuodesta 2015. Hän on ollut jäsen myös ulkoasiainvaliokunnassa (1991–1994, 2007–2013 ja 2014–), puolustusvaliokunnassa (2007–2013 ja 2015), suuressa valiokunnassa (2007–2008 ja 2011), lakivaliokunnassa (1991–1992) ja sivistysvaliokunnassa (1987–1990).


title: Pekka Haavisto

text: Pudottuaan eduskunnasta Haavisto toimi YK:n tehtävissä. Hän vastasi YK:n köyhdytettyä uraania koskevista kenttätutkimuksista Kosovossa, Montenegrossa, Serbiassa ja Bosnia-Hertzegovinassa. Vuosina 2000–2006 Haavisto johti YK:n ympäristöohjelma UNEP:n tutkimuksia eri konfliktien ympäristövaikutuksista. UNEP:n edustajana Haavisto oli muun muassa selvittämässä Romaniassa Baia Maren kaivosonnettomuutta. Hän toimi myös Afganistanissa, Palestiinassa, Irakissa ja Liberiassa. Haavisto osallistui Euroopan unionin Sudanin erityisedustajana neuvotteluihin Darfurin rauhansopimuksen solmimisesta 2005–2007. Vuonna 2007 hän toimi myös YK:n erityisasiantuntijana Darfurin kriisissä. Haavisto on ottanut osaa neuvotteluihin vielä EU-erityisedustajan työn jälkeenkin. Haavisto on toiminut myös ulkoministerin erityisedustajana Afrikan kriiseissä, erikoisalueenaan Sudanin ja Somalian konfliktit.


title: Pekka Haavisto

text: Haavisto on ollut vierailevana tutkijana Ulkopoliittisessa Instituutissa erityisalueenaan Venäjään liittyvät kysymykset ja uudet turvallisuusuhat sekä vierailevana luennoitsijana Bristolin yliopistossa aiheenaan kansainväliset ympäristökysymykset. Haavisto luennoi säännöllisesti Helsingin yliopistossa ja NATO-koulussa Oberammergaussa.


title: Pekka Haavisto

text: Vihreiden puoluekokous päätti kesäkuussa 2011 nimetä Pekka Haaviston puolueen presidenttiehdokkaaksi. Jo aiemmin hankkeen ajamiseksi oli perustettu tukiyhdistys. Haavisto sai vaalin ensimmäisellä kierroksella 18,8 % äänistä ja eteni toiselle kierrokselle Sauli Niinistön kanssa. Toisella kierroksella Sauli Niinistö valittiin presidentiksi Haaviston saadessa 37,4 % äänistä. Haavisto oli Suomen ensimmäinen avoimesti homoseksuaali presidenttiehdokas.


title: Pekka Haavisto

text: Helmikuussa 2017 Haavisto valittiin Vihreän liiton ehdokkaaksi vuoden 2018 presidentinvaalissa. Hän sai ehdokkaista toiseksi eniten ääniä, mutta Sauli Niinistö valittiin presidentiksi toiselle kaudelleen jo ensimmäisellä kierroksella.


title: Pekka Haavisto

text: Vihreä liitto valitsi ehdokkaansa kehitysyhteistyöstä ja valtion omistaja-ohjauksesta vastaavaksi ministeriksi 16. lokakuuta 2013 Heidi Hautalan päätettyä erota tästä tehtävästä. Tasavallan presidentti nimitti hänet virkaan seuraavana päivänä. Hän toimi tehtävässä syyskuuhun 2014, jolloin vihreät erosi hallituksesta.


title: Pekka Haavisto

text: Haavisto valittiin marraskuussa 2018 Vihreiden puheenjohtajaksi Touko Aallon luovuttua tehtävästä. Edellisen kerran hän oli johtanut puoluettaan vuosina 1993–1995. Haavisto asettui ehdolle sen jälkeen, kun varapuheenjohtaja Maria Ohisalo jättäytyi kisasta pois. Haavisto toimii puheenjohtajana kesän 2019 puoluekokoukseen asti eli käytännössä johtaa puolueen 2019 eduskuntavaaleihin ja europarlamenttivaaleihin. Hän ilmoitti jo etukäteen, ettei tavoittele varsinaista puheenjohtajakautta kesällä 2019.


title: Pekka Haavisto

text: Presidentinvaalien yhteydessä Haavisto totesi muun muassa, että pohjoismainen yhteistyö ja Venäjä ovat Suomen ulkopolitiikassa tärkeitä. Haaviston mielestä Suomella on taloudellisia mahdollisuuksia myös Euroopan ulkopuolella. Haavisto ei ole Suomen Nato-jäsenyyden kannalla. Afganistanista Suomen tulisi vetäytyä. Turvapaikanhakijoita on autettava ensisijaisesti paikan päällä.


title: Pekka Haavisto

text: Haavisto on kirjoittanut muun muassa kirjan "Kesä Balkanilla" kokemuksistaan YK-työssä. Vuonna 2010 Haavisto julkaisi Afrikan kehityssuuntia kuvaavan raportin "Afrikan tähteä etsimässä" ja elämäkerrallisen teoksen "Hatunnosto". Lokakuussa 2011 julkaistiin Haaviston vaalikirja "Anna mun kaikki kestää – Sovinnon kirja".


title: Pekka Haavisto

text: Haavisto kirjoitti 1970-luvulla interrail-oppaita kokemuksistaan matkareissuiltaan Euroopasta.


title: Pekka Haavisto

text: Haavisto tapasi puolisonsa, Ecuadorista kotoisin olevan miehen Nexar Antonio Floresin (s. 28. heinäkuuta 1978), vuonna 1997 ollessaan matkalla Bogotássa. He rekisteröivät parisuhteensa vuonna 2002. Haavisto liittyi kirkkoon Ylivieskan kirkon tuhopolton jälkeen vuonna 2016.


title: Pekka Haavisto

text: Etnisten suhteiden ja kansainvälisen muuttoliikkeen tutkimuksen seuran (ETMU) tunnustuspalkinto merkittävästä työstä etnisten suhteiden ja kansainvälisen muuttoliikkeen kysymysten parissa.


title: Meloksensisilisko

text: Meloksensisilisko eli täplämuurilisko ("Podarcis milensis") on pieni, muutamalla Välimeren saarella elävä sisiliskolaji.


title: Meloksensisilisko

text: Meloksensisiliskon ruumiin pituus kuonosta kloaakkiin on enintään 6,5 cm, ja häntä on kaksi kertaa ruumista pitempi. Lisko on tukevarakenteinen ja leveäpäinen. Koiraan väritys ja kuviointi eivät ole sisiliskoille tavanomaisia. Tyypillisesti ruskean selän keskellä on tumma hento pitkittäisjuova. Kyljet, kurkku ja pään sivut ovat mustat, ja niissä on valkeita, keltaisia, sinisiä tai vaaleanvihreitä täpliä. Vatsassa on usein mustia kuvioita. Naaras näyttää koiraaseen verrattuna tyypillisemmältä sisiliskolta. Naaraalla on usein vaaleat selänreunajuovat ja kurkussa muutamia selvästi erottuvia läiskiä.


title: Meloksensisilisko

text: Meloksensisilisko elää Kreikassa Egeanmeren saarista Míloksella, Kímoloksella, Falkonéralla, Antímiloksella ja Velopoúlalla. Se viihtyy viljellyillä seuduilla. Se paistattelee päivää kivikasoissa ja penkereillä, mutta saalistaa joko avomaalla tai kasvillisuuden seassa.


title: Mozilla Application Suite

text: Mozilla Application Suite on vapaa alustariippumaton Internet-ohjelmistopaketti, jonka komponentteihin kuuluu verkkoselain, sähköposti- ja uutisryhmäohjelma, HTML-editori ja IRC-asiakasohjelma.


title: Mozilla Application Suite

text: Mozilla Application Suitea kehitti Mozilla-projekti. Mozilla-projekti lopetti ohjelmiston kehittämisen vuonna 2005, jonka jälkeen muut ovat jatkaneet kehitystyötä. Sen harvoin käytetty koodinimi oli SeaMonkey, joka sitten otettiin käyttöön viralliseksikin nimeksi kehittäjien vaihtumisen jälkeen.


title: Reise, Reise

text: Reise, Reise (suom. ”matkaan, matkaan”) on saksalaisen industrial metal -yhtye Rammsteinin neljäs studioalbumi. Se julkaistiin Saksassa 27. syyskuuta 2004 ja muualla Euroopassa hieman aiemmin. Pohjois-Amerikassa albumi ilmestyi 16. marraskuuta 2004. "Reise, Reise" äänitettiin vuosien 2003–2004 aikana Málagassa, Espanjassa. Toukokuussa 2005 Rammstein julkaisi "Reise, Reisesta" erityisen japanilaisen version, jossa oli kaksi bonuskappaletta ja erilainen kansi. Kannen kuvaa käytettiin myöhemmin myös "Rosenrot"-albumin kannessa. Sana "Reise" tarkoittaa saksaksi matkaa, mutta ”Reise, Reise” on saksalaisten merimiesten käyttämä huudahdus, jonka tarkoitus on herättää merellä matkaavan laivan miehistö aamuisin ja samalla ilmaista, että merimatka jatkuu.


title: Reise, Reise

text: Rammstein julkaisi neljä albumin kappaletta myös singleinä. Singlet olivat ”Mein Teil”, ”Amerika”, ”Ohne dich” ja ”Keine Lust”. ”Mein Teil” pohjautuu Saksassa maaliskuussa 2001 sattuneeseen ihmissyöntitapaukseen, jossa Armin Meiwes söi erään internetissä tapaamansa miehen. ”Mein Teil” julkaistiin heinäkuussa 2004. ”Amerikan” musiikkivideossa yhdysvaltalaiset lavastavat ensimmäisen kuukävelyn.


title: Reise, Reise

text: "Reise, Reise" on muiden Rammsteinin albumien tapaan laulettu pääosin saksaksi. Kappale ”Amerika” on laulettu osin englanniksi ja ”Moskau” osin venäjäksi.


title: Reise, Reise

text: Levylle on myös piilotettu Japan Airlinesin lennon 123 viimeiset 35 sekuntia ennen maahantörmäystä. Sen voi kuunnella kelaamalla levyä taaksepäin ensimmäisen kappaleen alussa. Levyn kansitaide muistuttaa myös mustaa laatikkoa.


title: Reise, Reise

text: "Battlefield Bad Company 2" -pelissä on viittaus levyn kanteen, kun eräässä tehtävässä löydetään musta laatikko, joka on kansikuvan värinen ja siinä on saksan kieltä.


title: Raippaluodon silta

text: Raippaluodon silta () on vinoköysisilta, joka yhdistää Raippaluodon saaren mantereeseen Mustasaaren kunnassa. Silta on Suomen pisin, 1 045 metriä. Se rakennettiin korvaamaan lauttayhteys. Sillan rakentaminen maksoi noin 150 miljoonaa markkaa (noin 25 miljoonaa euroa). Silta on osa seututietä 724. Sillan on suunnitellut oululainen suunnittelutoimisto SuunnitteluKortes. On ehdotettu, että Raippaluodon sillan jatkeeksi rakennettaisiin Merenkurkun silta Ruotsiin.


title: Raippaluodon silta

text: Raippaluodon sillan peruskivi muurattiin 3. kesäkuuta 1996, ja presidentti Martti Ahtisaari avasi sen liikenteelle 27. elokuuta 1997.


title: Raippaluodon silta

text: Raippaluodon silta on ainoa yli kilometrin mittainen silta Suomessa. Siltaan käytettiin 5 000 tonnia terästä sekä 20 000 tonnia betonia. Maansiirtotöiden aikana siirrettiin noin 50 000 tonnia maa-ainesta.


title: Raippaluodon silta

text: Sillan pituus on 1 045 metriä, ja se on Suomen pisin silta. Toiseksi pisin on Heinolassa sijaitseva Tähtiniemen silta, jolla on pituutta 924 metriä. Raippaluodon sillan siltakannen leveys on 12 metriä, josta kahdeksan metriä on kaksikaistaisen ajoradan käytössä, ja loput vajaat neljä metriä toimii kevyen liikenteen väylänä. Sillan kokonaispinta-ala on 12 540 m². Pisin silta-aukko on pituudeltaan 250 metriä ja sen vapaa korkeus on 26 metriä. Kannatinpylväät kohoavat 82 metrin korkeuteen.


title: Live aus Berlin

text:
Live aus Berlin on Rammsteinin elokuussa 1999 julkaistu, toinen virallisista konserttitallenteista. Konsertti pidettiin 22.–23. elokuuta 1998 Berliinissä. Live aus Berlin tarkoittaa saksaksi suoraa lähetystä Berliinistä. Live aus Berlinistä on julkaistu seuraavat versiot:
Sensuroidusta versiosta puuttuu kappale "Bück dich" (suomeksi kumarru) rajun esitystapansa vuoksi.Sensuroimattoman taltioinnin kesto on 80 minuuttia ja 36 sekuntia.


title: Mutter

text: Mutter () on saksalaisen industrial metal -yhtye Rammsteinin kolmas studioalbumi. Se äänitettiin vuonna 2000 ja julkaistiin huhtikuussa 2001.


title: Mutter

text: Levyllä lauletaan muun muassa lapsen kuolemasta ("Spieluhr"), äidittömyydestä ("Mutter") ja itsemurhasta ("Adios"). Levy oli julkaistaessaan arvostelumenestys, ja monet Rammstein-fanit pitävät sitä yhtyeen parhaana tuotoksena. Sen kuuluisimpia kappaleita ovat listahitit "Sonne", "Ich will", "Feuer frei!", "Links 2-3-4" ja "Mutter", jotka julkaistiin kaikki singleinä ja niistä tehtiin musiikkivideot.


title: Mutter

text: "Mein Herz Brennt" päätyi elokuvan "Lilja 4-ever" ja "Feuer Frei" xXx:n soundtrackille. Levyn kannessa on kuollut lapsi. Kuvan ovat ottaneet Daniel ja Geo Fuchs. Muun muassa saksalainen iltapäivälehti Bild on kutsunut kuvaa sairaaksi, Rammsteinille se on vain kuva.


title: Sehnsucht

text: Sehnsucht () on saksalaisen industrial metal -yhtye Rammsteinin toinen studioalbumi. Se julkaistiin 22. elokuuta 1997. Levyn tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa "Du hast", "Sehnsucht" ja "Engel". Albumilta julkaistiin singlet kappaleista "Engel" ja "Du hast".


title: Sehnsucht

text: Sehnsuchtin kappaleiden teemat ovat useasti seksuaalisuuteen viittaavia. Esimerkiksi "Tier" ja "Spiel Mit Mir" kertovat insestistä, "Küss Mich" suuseksistä sekä "Bestrafe Mich" ja "Bück Dich" sadomasokismista.


title: Sehnsucht

text: Levyn äänimailma on industrial-henkinen; kitarariffit ovat raskaita ja koneäänet näyttelevät tärkeää osaa.


title: Sehnsucht

text: Albumin lehtinen avautuu kuudeksi erilaiseksi kanneksi, joissa jokaisessa on yksi yhtyeen jäsen. Kullakin jäsenellä on päässään abstrakti kasvonaamio, joka on tehty tavallisista keittiövälineistä. Vieressä näkyvä kansi on yleisin. Siinä on Till Lindemann, jonka suuta peittää kananmunasiivilästä tehty "kuonokoppa", ja hänen silmiensä edessä on haarukoista taivutetut aurinkolasit. Kansitaiteen loi itävaltalainen taiteilija Gottfried Helnwein.


title: Sehnsucht

text: Sehnsucht oli Rammsteinin läpimurto keski-Euroopan ulkopuolella, etenkin Pohjois-, Keski- ja Etelä-Amerikassa.


title: Herzeleid

text: Herzeleid () on saksalaisen industrial metal -yhtye Rammsteinin ensimmäinen studioalbumi. Singleinä julkaistiin "Du riechst so gut" (1995) ja "Seemann" (1996) sekä Australiassa myös "Asche zu Asche".


title: Herzeleid

text: Kappaleiden teemat ovat ensimmäisessä albumissa Rammsteinille tyypillisesti synkkiä, esimerkiksi "Rammstein kertoo nimensä mukaisesti lentotukikohta Ramsteinin onnettomuudesta, "Heirate mich" nekrofiliasta ja "Weißes Fleisch" sadomasokismista.


title: Herzeleid

text: Tarinan mukaan "Heirate Michin" sanat painettiin kansilehtiseen ranskaksi, koska yhtye ajatteli, etteivät ne uppoaisi kuuntelijoihin. Jotta ranskankieliset tekstit eivät olisi olleet selkeästi yksin, myös Das Alte Leidin sekä Herzeleidin (edellisen ja seuraavan raidan) sanat painettiin ranskaksi.


title: Herzeleid

text: Albumin alkuperäinen kansi esitti yhtyettä ylävartalo paljaana. Tämä aiheutti paheksuntaa ja syytöksiä että yhtye muka yritti myydä itseään “herrakansan posteripoikina”. Ei ole tiedossa, vaihtoivatko he uuteen kanteen näiden huhujen takia, vai pitävätkö he yksinkertaisesti uutta kantta parempana.


title: Herzeleid

text: Vaikka albumi nousi listaykköseksi Saksassa, bändillä ei ollut suosiota keski-Euroopan ulkopuolella ja he keikkailivat suurimmaksi osaksi Tšekissä, Sveitsissä, Itävallassa ja Saksassa.


title: Arvo

text: Arvoilla tarkoitetaan jotain toivottua asiaa, suotavaa käyttäytymistä tai päämäärää. Arvot ovat luonteeltaan käsitteellisiä ja ne ohjaavat ihmisten tai ihmisryhmien toimintaa. Esimerkiksi maailmanrauha tai ahkeruus ovat arvoja, joita voidaan pitää tavoiteltavina tai toivottuina asioina. Arvo tarkoittaa myös merkityksellisyyttä - kun jokin asia on merkitsevä, sen sanotaan olevan arvokas. Arvoihin liittyvää tutkimusta tehdään muun muassa yhteiskuntatieteissä, käyttäytymistieteissä ja filosofiassa.


title: Arvo

text: Sana "arvo" on viitannut suomalais-ugrilaisissa kielissä hintaan. Pohjoissaamen kielellä "árvu" tarkoittaa arvoa tai arvostusta. "Ar" tarkoittaa vepsän, ja "ár" unkarin kielellä hintaa. Vatjan "armo" ja viron "aru" merkitsevät "järkeä" tai "ymmärrystä" ja Agricolalla arvo tarkoittaa "arviota", "arviointia".


title: Arvo

text: Yksi keskeinen arvoja koskeva kysymys on, onko olemassa objektiivisia eli ihmisestä riippumattomia arvoja. Toisten mukaan tällaisia arvoja on olemassa. Tällöin arvoja koskevat väittämät voisivat olla samalla tapaa tosia kuin vaikkapa säätiloja tai materiaalien koostumusta koskevat väittämät. Sen sijaan, jos objektiivisia arvoja ei ole, ovat arvot viime kädessä aina makuasioiden kaltaisia ihmisistä itsestään riippuvaisia seikkoja. Näin ollen myöskään perimmäisiä arvoja koskevia arvoristiriitoja on vaikea ratkaista. Tähän asiaan liittyvät läheisesti käsitteet moraalirelativismi ja eettinen objektivismi.


title: Arvo

text: Monissa uskonnoissa katsotaan, että on olemassa ihmisestä riippumattomia arvoja. Esimerkiksi kristinuskon mukaan on olemassa ihmisestä riippumattomia ehdottomia arvoja, sillä niiden olemassaolo perustuu Jumalan tahtoon ja säätämykseen. Jumala on luonut ihmisen ja on siten tästä riippumaton ja tämän yläpuolella. Hänen tahtonsa siis viime kädessä ratkaisee, mikä on oikein ja mikä väärin.


title: Arvo

text: Humen giljotiinina tunnettu väitelause sanoo, että "on" -muotoisista premisseistä ei voida päätellä "pitäisi" -muotoista johtopäätöstä, mutta tämä ei itsessään loogisesti sulje pois sitä mahdollisuutta että voisi olla "pitäisi" -muotoisia premissejä.


title: Arvo

text: Arvot periytyvät sukupolvilta toisille eri kulttuureissa ja niitä vastaan myös asetutaan. Kulttuuria itseään voidaan pitää tiettyjen arvojen toteuttajina tai välittäjinä. Kantaa, jonka mukaan kulttuurien välisiä arvokonflikteja ei voida lopulta ratkaista, kutsutaan kulttuurirelativismiksi.


title: Arvo

text: Suomi on moniarvoinen yhteiskunta. Suomalaisiksi koetut arvot liittyivät talonpoikaisissa kyläyhteisöissä vallinneisiin yleisiin käsityksiin. Talonpoikaisista arvoista merkittävin on ahkeruus. Ihanteellinen suomalainen saavuttaa elämässä tärkeät asiat omalla työllään. Vallitseva ahkeruuden arvostus pohjautuu vahvasti vuosisatojen yhteiskuntajärjestelmään, jossa talonpoikaissäädyn osa oli työnteko. Positiivinen omakuva rakentui kyvystä selvitä lähes missä tahansa olosuhteissa.


title: Arvo

text: Arvojen määrittelemisessä ja arvojen tutkimisessa käytetään hyvin monenlaisia tapoja ryhmitellä erilaisia arvoja. Perustava erottelu tehdään itseisarvojen ja välinearvojen välillä. Itseisarvoinen asia on arvokas oman itsensä vuoksi, kun taas välinearvo on jotain sellaista, jota tavoitellaan jonkin muun asian saavuttamiseksi. Itseisarvoiksi on esimerkiksi ehdotettu hyvyyttä, kauneutta ja totuutta. Välinearvot saavat usein arvonsa vasta silloin, kun niitä käytetään pyrittäessä itseisarvoihin. Esimerkiksi rahan avulla voi tavoitella itseisarvoja, valmistaa kauniita esineitä tai rakennuksia, tukea tieteellistä tutkimusta tai auttaa köyhiä ihmisiä. On kuitenkin myös filosofeja, kuten Georg Henrik von Wright, jotka näkevät erottelun väline- ja itseisarvoihin ongelmallisena. Saatetaan esimerkiksi sanoa, että lopulta välinearvotkin ovat itsessään arvokkaita.


title: Arvo

text: Arvot voidaan jakaa kahteen pääryhmään: moraalisiin arvoihin ja ei-moraalisiin arvoihin. Yksilöryhmiä, yksilöitä ja heidän luonteenpiirteitään luonnehditaan usein moraalisilla arvoilla. Voidaan esimerkiksi sanoa, että marsilaiset ovat hyviä olentoja. Jos sen sijaan sanotaan, että lentävä lautanen on hyvä kulkuväline, kyse ei ole moraaliarvosta. Kun sanotaan, että lentävä lautanen on kaunis kulkuväline, kyse on esteettisestä arvosta. Sanaa "arvo" käytetään myös monissa muissa merkityksissä.


title: Arvo

text: Arvoja ilmaistaan arvoarvostelmien avulla. Yllä oleva lause, jonka mukaan marsilaiset ovat hyviä olentoja, on arvoarvostelma, jota kutsutaan moraaliarvostelmaksi. Lause "lentävät lautaset ovat kauniita" on puolestaan esteettinen arvostelma.


title: Arvo

text: Arvoarvostelmien lisäksi on esimerkiksi totuusarvostelmia. Totuusarvostelma on esimerkiksi lause "Tämä lentävä lautanen on pyöreä". Totuusarvostelma (propositio) on joko tosi tai epätosi. Sen sijaan monet ovat sitä mieltä, että arvoarvostelmat eivät ole samassa mielessä tosia tai epätosia kuin totuusarvostelmat.


title: Arvo

text: Merkittävä arvojen eli toiminnan oikeutuksissa tarvittavien elementtien jäsennys on seuraava:Itse arvo ja arvonkantaja voidaan erottaa. Arvonkantajan kautta tavoitellaan arvoa. Esimerkiksi jos toisten ihailu on arvostettu asia, sitä voidaan hankkia esimerkiksi jonkin esineen avulla, ja tuo esine on tällöin arvonkantaja.


title: Arvo

text: Filosofi Erik Ahlman jaottelee kirjassaan Kulttuurin perustekijöitä arvot yhdeksään eri luokkaan ja filosofi Ilkka Niiniluoto lisää Ahlmanin jaotteluun kaksi luokkaa.


title: Arvo

text: Arvoteoriaan liittyy läheisesti myös hyvyyden käsite. Siitä, mikä on "hyvää", on monia erilaisia käsityksiä. Hyvänä pidetään usein esimerkiksi onnellisuutta ja mielihyvää. Merkittävää on myös, että muinaishepreassa hyvä ja kaunis ovat sama sana (Coudenhove-Kalergi, Richard 1932).


title: Mikeli

text: Mikeli oli juhla, jota vietettiin muinaisessa Latviassa 22. syyskuuta - 24. syyskuuta "dzelzs nedela"n eli "rautaviikon" aikana. Juhla oli pyhitetty Mikelis- ja Jumis-jumalille.


title: Mikeli

text: Juhlaa vietettiin sadonkorjuukauden lopussa, sen jälkeen kun Jumisin ruokalahja oli vastaanotettu.


title: Mikeli

text: Juhlan ensimmäisenä päivänä suoritetaan "Jumisin kiinnisaaminen" -rituaali. Jumisin, mitä edusti kaksipäinen viljankorsi,sanottiin olevan piilossa vielä korjaamattomien viljapeltojen joukossa. Tämä viimeinen korsi säästetään viimeiseen asti, minkä tarkoituksena on miellyttää Jumisia, jotta hän palaisi takaisin seuraavana keväänä. Nämä viimeiset korret sidotaan erityisellä punoksella ja sijoitetaan latoon, erilleen muusta sadosta. Korsia käytetään sitten talven aikana sairaan karjan parantamiseen. Iltajuhlan aikana syödään kanaa.


title: Mikeli

text: Toisena päivänä juhlittiin ja syötiin.


title: Mikeli

text: Kolmantena päivänä olivat markkinat ja ainoa päivä, jolloin miehet kosivat vaimoehdokkaitaan.


title: Daavidin oksa

text: Daavidin oksa () on australialaislähtöinen Seitsemännen päivän adventisteista erkaantunut uskonnollinen ryhmä, jonka perustaja oli bulgarialainen Victor Houteff. Sen ydinryhmä siirtyi Texasiin Yhdysvaltoihin. Järjestön toiminnan keskeisiin kohtiin kuuluu askeettinen maailmanlopun odotus. Järjestön erityispiirteet alkoivat korostua vuosien 1987–1993 aikana lahkoa tuolloin johtaneen David Koreshin toiminnan takia.


title: Daavidin oksa

text: Kultti vietti Mount Carmelin tilalla Yhdysvalloissa vuosikymmenet hiljaiseloa. Sitä johti Lois Roden -niminen nainen, kunnes lahkoon liittyi 1981 nimeä Vernon Howell käyttänyt nuori mies. Howell vietteli itseään yli 50 vuotta vanhemman Rodenin. Roden lumoutui Howellsta ja ilmoitti, että tämä on profeetta ja tästä tulee lahkon johtaja. Howell sai lahkon vähitellen valtaansa. Vuonna 1990 hän otti kuningas Daavidin ja Kyyros II Suuren mukaan uuden nimen David Koresh. Lahko alkoi eristäytyä ja muuttua vainoharhaiseksi. Toisinajattelijat karkotettiin, elleivät nämä lähteneet vapaaehtoisesti. Koreshia lukuun ottamatta miesten oli elettävä selibaatissa. Koresh käytti hyväkseen lahkon naisia aivan nuorista tytöistä lähtien, ja nämä synnyttivät toistakymmentä lasta.


title: Daavidin oksa

text: 1990-luvun alussa lahkon toiminta ja aseistautuminen alkoivat herättää ulkomaailman huomiota. Lahko valmistautui yhteenottoon Yhdysvaltojen hallituksen kanssa hankkimalla ampumatarvikkeita. Maatilalle rakennettiin betonivahvisteisia asuinrakennuksia, vahtitornin ja maanalaisen bunkkerin. Kun myös tiedot lasten seksuaalisesta hyväksikäytöstä paljastuivat, viranomaiset päättivät puuttua lahkon toimintaan.


title: Daavidin oksa

text: "Bureau of Alcohol, Tobacco and Firearms" (ATF) järjesti ratsian Daavidin oksan päämajaan Mount Carmelilla Wacon kaupungin lähellä Texasin osavaltiossa 28. helmikuuta 1993. Ratsian perusteina olivat epäily ampuma-aseiden laittomasta hallussapidosta sekä lasten suojeleminen. Eräs entinen jäsen oli väittänyt, että lahkossa käytetään lapsia seksuaalisesti hyväksi. Ratsia kohtasi voimakasta aseellista vastarintaa, jossa kuoli neljä agenttia ja kuusi lahkolaista. Viranomaiset perääntyivät, ja yhteenottoa seurasi FBI:n valvoma piiritys, joka kesti 51 päivää. Lopulta päämaja tuhoutui FBI:n hyökkäyksen jälkeisessä tulipalossa 19. huhtikuuta 1993, ja 72–86 henkeä sai surmansa. Rakennuksessa olleita lapsia oli yritetty suojata kostutetuilla huovilla, ja osassa ruumiita oli luodinreikiä armomurhan merkkejä. Tulipaloa on väitetty ryhmän jäsenten sytyttämäksi tai poliisien käyttämän kyynelkaasun aiheuttamaksi.


title: Jumis

text: Jumis on Latvian mytologiassa maanviljelyn ja hedelmällisyyden jumala. Häneen liitetään symbolisesti "yhteenkietoutuneet rungot", kuten kaksi viljankortta tai puuta, jotka ovat kasvaneet yhteen ja jakavat saman rungon tai varren. Sadonkorjuuaikana jotkut sadon korret taivutetaan maahan ja kiinnitetään paikoilleen kivien avulla. Hänen juhlansa, Mikelin, aikana suoritetaan rituaali Jumisin kiinnisaamiseksi.


title: Jumis

text: Toinen rituaali, Jumja kersana, käsittää juhlakulkueen, joka kantaa "kiinnisaatua" Jumisia symbolisoivia viljanjyviä kotiin, mikä varmistaa sen, että seuraavan vuoden sadosta tulee vähintään yhtä hyvä.


title: Jumis

text: Jumis kuvataan lyhyenä miehenä, joka kantaa vehnän, humalakasvin ja kauran tähkiä muistuttavia vaatteita.


Bureau of Alcohol, Tobacco, Firearms and Explosives (lyh. ATF, ), on Yhdysvaltain oikeusministeriön alainen virasto, jonka tehtävänä on valvoa edellä mainittujen artikkeleiden käyttöä ja ehkäistä niiden väärinkäyttöä.


title: Bureau of Alcohol, Tobacco, Firearms and Explosives

text: ATF on perustettu vuonna 1972. Vuonna 2003 nimi muutettiin muodosta "Alcohol and Tobacco Tax and Trade Bureau" nykyiseksi.


title: Love Records

text: Love Records Oy oli suomalainen levy-yhtiö. Yhtiön perustivat toimittaja Atte Blom, säveltäjä Otto Donner ja rumpali Christian Schwindt vuonna 1966. Love Recordsista tuli Suomen tärkein vaihtoehtoisen ja kaupallisesti marginaalisen musiikin tarjoaja 1970-luvulla. Yhtiö teki konkurssin vuonna 1979. Vuodesta 1989 lähtien Siboney on uudelleenjulkaissut Love Recordsin alkuperäisiä äänitteitä kokoelmineen muun muassa CD-muodossa Love Recordsin levymerkeillä Love Records, Eteenpäin! ja Cuba.


title: Love Records

text: Vuonna 1966 Blom oli tutkimuksissa Kivelän sairaalassa Helsingissä. Sairaalan vessa toimi tupakointipaikkana, ja siellä Blom perusti Love Recordsin yhdessä Schwindtin ja Donnerin kannsa. Blomin mukaan perustamisen syynä oli, että valtavirran ulkopuolella oli niin paljon "vähemmistömusiikkia", joka ei päässyt esiin. Love Records -logon suunnitteli graafikko Harri Manner. Yhtiön ensimmäinen julkaisu oli Kaj Chydeniuksen albumi "Lauluja" (1966, LRLP 1).


title: Love Records

text:
Love Records toimi Helsingissä osoitteen Vuorimiehenkatu 29 rakennuksessa, joka on nyt jo purettu.
Vuonna 1976 Love Recordsin musiikkikustantajaksi perustettiin Love Kustannus Oy, joka toimi 31.12.2014 asti, jolloin Love Kustannus tuli Universal Music Oy:n aputoiminimeksi.


title: Love Records

text: Love Recordsin tunnetuimpia rock-artisteja ovat muun muassa Juice Leskinen, Hurriganes, Hector, Kaseva, Dave Lindholm, Pelle Miljoona, Pekka Pohjola, Leevi and the Leavings, Pekka Streng, Tasavallan Presidentti, Wigwam, Maarit, Mikko Alatalo, Pepe & Paradise, M. A. Numminen, Pihasoittajat, Kari Peitsamo ja Rauli "Badding" Somerjoki. Myös Suomeen muuttanut afroamerikkalainen blues-muusikko Eddie Boyd levytti Love Recordsille.


title: Love Records

text: Love Records julkaisi myös paljon vasemmistolaisen poliittisen laululiikkeen levyjä. Useimmiten Kaj Chydeniuksen ja Eero Ojasen säveltämiä kappaleita levyttivät muun muassa Agit Prop, KOM-teatteri, Kristiina Halkola, Kaisa Korhonen, Aulikki Oksanen ja Arja Saijonmaa. Loven tavoitteena olikin muun muassa levittää poliittisen musiikin vallankumouksellista sanomaa muillekin kuin vasemmistolaisille.


title: Love Records

text: Love Records ehti julkaista 384 LP:tä. Valtaosa julkaisuista tapahtui Love Records-levymerkin LRLP-sarjassa, mutta yhtiöllä oli myös muita levykoodeja ja levyalamerkkejä. Love Records LXLP-sarjassa esimerkiksi julkaistiin edullisia kokoelmia, Eteenpäin!-levymerkillä ilmestyi edullisemmin hinnoiteltuja yhteiskunnallisia levyjä ja Cuba-levymerkillä kuubalaisten muusikoiden tuotantoa.


title: Love Records

text: Konkurssin jälkeen Blom ja Pekka Aarnio perustivat Johanna-levymerkin, jolle siirtyi osa Loven rock-artisteista. Myös Donner ja Schwindt perustivat kumpikin oman muuhun kuin rock-musiikkiin keskittyneet levymerkkinsä (Ponsi ja Kompass Records).


title: Love Records

text: Vuodesta 1989 lähtien Siboney on uudelleenjulkaissut Love Recordsin alkuperäisiä äänitteitä CD-muodossa kokoelmineen Love Recordsin levymerkeillä Love Records, Eteenpäin! ja Cuba. Lisäksi osa on ilmestynyt vinyylilevyinä. Vuonna 2010 Siboney Oy ja Love Records -katalogi siirtyivät Universal Music Groupin omistukseen.


title: Love Records

text: Love Recordsin historiasta julkaistiin syksyllä 2005 Miska Rantasen kirja "Love Records 1966–1979".


title: Love Records

text: Lokakuussa 2006 Otto Donner tuotti Love Recordsin perustamisen 40-vuotisjuhlan kunniaksi kuukauden toimineen radiokanavan, Loveradion. Kanavaa pystyi kuuntelemaan internetistä ja Helsingin seudulla radiosta ja siihen liittyi lukuisia tapahtumia Helsingin Kirjasto 10:ssä, jossa sen studio ja toimitus sijaitsi.


title: Love Records

text: Asa julkaisi vuonna 2015 levyn "Love", jolla hän kunnioittaa Love Recordsin perintöä. Levyllä samplataan yhtiön tuotantoa.


title: Love Records

text: Love Recordsin tarinaa kertova draamakomedia "Love Records – Anna mulle Lovee" sai ensi-iltansa vuonna 2016. Blom, Donner ja Love Recordsin nykyinen oikeudenhaltija Universal Music Finland olivat mukana elokuvahankkeessa.


title: Saules meitas

text: Saules meitas tarkoittaa Latvian mytologiassa Saulen, eli auringon, tyttäriä. Heidät tunnettiin pääasiassa suhteestaan kosijoihinsa, muun muassa Dieva deliin. Dieva delin määrä vaihteli eri kertomuksissa.


title: Leijona (tähdistö)

text: Leijona (latinaksi "Leo", genetiivi "Leonis"), aikaisemmin jalopeura, on Eläinradan viides tähdistö Kravun ja Neitsyen välissä. Tähdistö näkyy Suomessa loka-toukokuun aikana. Leijona on yksi aikaisimmin havaituista tähtikuvioista.


title: Leijona (tähdistö)

text: Kreikkalaisessa mytologiassa Leijonan tähtikuvio oli taivaalle ylennetty Nemean leijona, jonka surmaaminen oli ensimmäinen Herakleelle määrätyistä kahdestatoista urotyöstä. Nemean leijonan talja vaatteenaan Herakles suoritti muut yksitoista urotyötään.


title: Leijona (tähdistö)

text: Leijonan kirkkain tähti on Regulus (α Leonis, latinaksi "regulus" on pieni kuningas). Sen näennäinen kirkkaus on +1,36. Tähti tunnetaan myös nimellä Cor Leonis, leijonan sydän. Sitä kiertää kirkkaudeltaan 8 m oleva tähti eli Regulus on kaksoistähti. Reguluksen etäisyys Maasta on 85 valovuotta.


title: Leijona (tähdistö)

text: Seuraavaksi kirkkaimmat ovat Algieba (γ Leonis) ja Denebola (β Leonis, arab. "dhanab" = häntä).


title: Leijona (tähdistö)

text: Leijonan tähdistön alueella sijaitsevat Messierin luettelon kohteet M65, M66, M95, M96 ja M105. Ne ovat kaikki kierteisgalakseja.


title: Leijona (tähdistö)

text: Kaisa Häkkinen on esittänyt artikkelissaan "Jalopeuran jäljillä", että Mikael Agricolan leijonaeläintä tarkoittava sana jalopeura olisi alun perin tarkoittanut leijonan tähdistöä ja syntynyt tähdistön merkistä aiempien oppineiden keskuudessa aiheutuneesta väärinkäsityksestä, jossa merkin on tulkittu esittävän peuraa.


title: Dievs

text: Dievs ("jumala") tarkoittaa Latvian mytologiassa ylintä jumalaa. Sama sana tarkoittaa nykylatvian kielessä kristinuskon Jumalaa. Muinaisessa Latviassa Dievs ei ollut ainoastaan jumalien isä, hän oli olennainen osa niitä (perusolemus). Kaikki muut jumalolennot olivat Dievsin erilaisia muotoja tai ilmentymiä, näin oli erityisesti Mara-jumalattaren ja Laiman kohdalla. Nimi Dievs tarkoitti myös taivasta.


title: Dievs

text: Dievs on historiallisesti sama indoeurooppalaisen uskonnon jumala kuin Tyr, Zeus, Juppiter ja Dyaus Pita.


title: Dievs

text: Dievs on taivaan ja hedelmällisyyden jumala. Vaikka hän kosiskeli Saulea, hänen ei tiedetä olleen naimisissa. Hänen poikansa tunnetaan nimellä Dieva dēli: he olivat Saulen tytärten (Saules meitas) kosijoita ja heidän lukumääränsä vaihteli eri kertomuksissa. Yksi Dievsin pojista on Miķelis, tähtitieteen, ennustamisen ja yltäkylläisyyden jumala.


title: Mara (latvialainen jumala)

text: Mara tarkoittaa nykyajan Latvian mytologiassa korkearvoisinta jumalatarta, naispuolista Dievsiä. Hänet voidaan ymmärtää Jumalan vaihtoehtoiseksi puoleksi (kuten Yin Yang). Muita jumalattaria, joskus kaikkia heitä, pidetään hänen vaihtoehtoisina muotoinaan. Mara on myös saattanut olla sama jumalatar kuin Lopu mate.


title: Mara (latvialainen jumala)

text: Mara on kaikkien naisellisten velvollisuuksien suojelija (lapset, karja), kaiken taloudellisen toiminnan suojelija ("Jumala teki pöydän, Mara leivän"), jopa rahan ja markkinoiden. Maran ollessa Jumalan vaihtoehtoinen puoli, Mara vie ihmisen kuoltua mukanaan tämän ruumiin Jumalan (Dievs) viedessä sielun. Hän on maan jumalatar; sitä kutsutaan "Maran maaksi".


title: Mara (latvialainen jumala)

text: Läntisessä Latviassa ja vähäisemmässä määrin muussa Latviassa Mara yhdistettiin voimakkaasti Laimaan, ja saatettiin pitää samana jumaluutena.


title: Mara (latvialainen jumala)

text: Maras-juhlaa vietettiin hänen kunniakseen 15. elokuuta.


title: Mara (latvialainen jumala)

text: Mara tunnettiin myös nimillä "Marsava" (läntinen Latvia), "Moschel" ja "Marha".


title: Laima

text: Laima ("onni"; myös Laime, Laimas māte) on Latvian mytologiassa ja Liettuan mytologiassa kohtalon ja onnen, sekä hyvän että pahan, personoituma. Hänet yhdistettiin synnytykseen, avioliittoon, kuolemaan, hedelmällisyyteen ja kotielämään. Hän on myös raskaana olevien naisten suojelija.


title: Laima

text: Laima ja hänen siskonsa Karta ja Dekla ovat kohtalon kolminaisuuden jumaluus. Laiman ollessa huomattavasti muita suositumpi Deklalla ja Kartalla on kuitenkin samanlaiset tehtävät. Nykyajan uuspakanallisessa uskonnossa, Dievturibassa, näitä kolmea jumalatarta nimitetään kolmeksi Laimaksi, mikä osoittaa että he ovat saman jumaluuden kolme erilaista muotoa. Vaikka Laima tekee lopullisen päätöksen, kaikki kolme päättävät yhdessä kunkin henkilön kohtalosta.


title: Laima

text: Liettuan mytologiassa Laima ei ole ainoastaan kohtalon, hedelmällisyyden ja avioliiton jumalatar, mutta myös pimeyden ja valon. Laima yhdistettiin käkeen ja nähtiin usein sen muodossa. Laiman seurueeseen kuuluvat jumalattaret Laimė ja Dalia. Laima määrittää vastasyntyneiden kohtalon. Laiman sisaruksia ovat Giltinė, Dekla, Karta ja Magyla.


title: Laima

text: Laiman pyhä puu on lehmus. Kansanlauluissa ja -tarinoissa hän on kukkuva käki lehmuksessa. Lehmuksessa on kolme, viisi, kuusi, seitsemän tai yhdeksän haaraa. Nämä numerot ovat Laiman maagisia numeroita. Laiman alttari on kivi, jolla on naisen muodot. Sellaiset toteemit lisäsivät naisten hedelmällisyyttä.


title: Laima

text: Useat balttilaiset kansanlaulut kertovat miten Laima järjesti Aušrinėn nimenantojuhlan (kastajaiset). Hän kutsui kaikki tähdet (Žvaigždės, Latvian Zvaigznes), mutta ei kutsunut Saulėa.Keskiajalla ja 1700-luvulla Liettuassa pidettiin Laiman kunniaksi useita erilaisia rituaaleja.


title: Savo

text: Savo () on Suomen historiallinen maakunta Itä-Suomessa Karjalan ja Hämeen välissä. Savoa on kahden nykymaakunnan alueella eli Etelä-Savossa (lounaisin osa historiallista Hämettä ja Karjalaa) ja Pohjois-Savossa (läntisin osa Hämettä ja itäisin Karjalaa).


title: Savo

text: Savossa ovat hallitsevina savolaismurteet, joiden puhumisalue käsittää myös Pohjois-Karjalan, Kainuun, pääosan Keski-Suomesta, koillisosan Päijät-Hämeestä sekä Etelä-Pohjanmaan Järviseudun.


title: Savo

text: Savossa oli kiinteää asutusta jo rautakauden lopulla. Suur-Savo alkoi muotoutua noin 1400-luvulla, jolloin ensimmäinen Savon ja Lappeen vastainen raja vahvistettiin maaoikeuden tuomiolla. Keskiajalla savolaiset joutuivat useaan otteeseen puolustamaan maitaan. Lännessä vastassa olivat hämäläiset, itäraja taas oli samalla valtakunnan raja vuoden 1323 Pähkinäsaaren rauhan määrittelemän rajalinjan mukaisesti. 1500-luvulla rajat Hämettä ja Karjalaa vastaan kiinnitettiin niin, että kolmen maakunnan rajat kohtasivat Mäntyharjulla, Tarhaveden ja Juolasveden välisessä salmessa sijaitsevassa Naulasaaressa. Sinne hakattiin kallioon rajamerkiksi kolmikärki, josta Hämeen vastainen raja lähti pohjoiseen ja Karjalan vastainen itään (Karjalan toisen rajan lähtiessä etelään).


title: Savo

text: Savon hallinnollinen keskus oli Olavinlinnassa. Linnan rakentaminen aloitettiin vuonna 1475 turvaamaan itärajaa. Vuodesta 1548 Savonmaa oli jaettu kuuteen hallintopitäjään. "Suur-Savoon" kuuluivat Pellosniemen, Visulahden ja Juvan hallintopitäjät. Pohjoisempaan "Pien-Savoon" eli "Vähä-Savoon" kuuluivat Säämingin, Rantasalmen ja Tavinsalmen (myöhemmin Kuopion) hallintopitäjät. Pienempinä hallinnollisina yksikköinä toimivat neljänneskunnat. Kirkollisesti Savo jakautui tähän aikaan neljään kirkkopitäjään: Mikkeliin, Juvaan, Sääminkiin ja Tavinsalmeen.


title: Savo

text: Historiallisen Savon itärajaksi muotoutui Täyssinän rauhan raja maakunnan alueen yltäessä nykyisestä Kainuusta Etelä-Karjalaan.


title: Erektio

text: Erektio (lat. "erectus", suora) tarkoittaa sukupuolielimien paisumista ja jäykistymistä paisuvaiskudosten täyttymisen vuoksi. Paisuvaiskudos, jota on miehillä siittimessä ja naisilla häpyhuulissa sekä häpykielessä, täyttyy verellä seksuaalisen kiihottumisen, joskus myös muuten jännittävän tilanteen vuoksi. Miehen erektiota tarvitaan yhdynnän onnistumiseksi. Siihen liittyy myös voimakkaita seksuaalisia mielleyhtymiä. Naisen erektio ei ole näkyvä.


title: Erektio

text: Yleensä pelkästä erektiosta puhuttaessa tarkoitetaan miehen erektiota.


title: Erektio

text: Kun aivoissa on tapahtunut eroottinen virike, alkaa lantion ja sukuelinten alueen hermopäätteistä vapautua typpioksidia, mikä aiheuttaa verentungoksen paisuvaiskudokseen ja siten erektion. Erektio saa yleensä alkunsa eroottisista mielikuvista, näköhavainnoista tai sukupuolielinten tai muiden erogeenisten alueiden stimuloimisesta. Erektio voi muodostua myös tahattomasti. Erektio muodostuu vastaavalla tavalla miehellä ja naisella, vaikka miehellä se on selvemmin näkyvä ilmiö.


title: Erektio

text: Erektion muodostuessa siitin paisuu paksummaksi, pidemmäksi ja kovemmaksi; jos erektio on voimakas, siitin nousee pystyyn. Yleensä esinahka liukuu pois terskan päältä erektion muodostuessa, kivespussi saattaa kiristyä ja kivekset nousta ylöspäin siittimen tyven juurelle. Siitin on erektiossa kooltaan moninkertainen lepotilaan verrattuna. Erektion muodostuminen on helposti havaittava tapahtuma ja erektio erittäin näkyvä. Yhdynnän onnistumisen kannalta miehen erektion tulee olla riittävän voimakas. Penis voi olla erektiossa ylös, alas tai sivulle käyrä, joka on täysin normaalia. Pitkään jatkunut erektio voi olla kivulias. Sairaalloisen pitkäkestoinen (yli 4 tuntia) kestävä erektio, johon ei liity seksuaalista kiihotusta, tunnetaan priapismina.


title: Erektio

text: Terveillä miehillä erektioita esiintyy öisin ja erityisesti aamuisin. Yöllisten ja aamuisten erektioiden tehtävänä on pitää siittimen paisuvaiskudos toimintakunnossa. Erektioiden seurauksena siittimeen pumppautuu hapekasta verta, joka ylläpitää paisuvaiskudoksen happitasapainoa ja sen solujen hyvinvointia. Myöhemmällä iällä saattaa esiintyä erektiohäiriöitä, jolloin myös aamuerektiot katoavat. Aamuerektio on merkki siitä, että veritiehyet toimivat kunnolla.


title: Erektio

text: Siittimen koko vaihtelee paljon yksilöiden välillä niin lepotilassa kuin erektiossakin. Lepotilassa oleva pieni siitin voi olla erektiossa kookas ja päinvastoin. Siittimen pituus erektiossa on 12–17 senttimetriä noin 90 prosentilla miehistä, mutta voi vaihdella myös suuresti tämän yli ja alle. Myös siittimen paksuus erektiossa vaihtelee. Yhdynnän suorittamisen kannalta erektiossa olevan siittimen pituudella ei ole olennaista merkitystä. Osittaisessa erektiossa koko voi olla pienempi. On normaalia, että siitin voi olla erektiossa vino tai käyrä.


title: Erektio

text: Siittimen erektioita esiintyy jo sikiöaikana. Periaatteessa niitä voi esiintyä kuinka vanhalla tahansa, mutta usein ikääntymisen myötä erektio heikkenee tai jää kokonaan pois.


title: Erektio

text: Nuorella pojalla siitin jäykistyy hyvin nopeasti, tulee kovaksi ja nousee täysin pystyyn. Iäkkäällä erektio muodostuu hitaasti ja voi jäädä osittaiseksi, mutta yhdyntä voi tällöin vielä onnistua.


title: Erektio

text: Impotenssista puhutaan, kun siitin ei enää jäykisty tarpeeksi. Erektiohäiriöt lisääntyvät voimakkaasti iän myötä, mutta niitä esiintyy myös nuorilla. Nuorilla erektiohäiriöpotilailla ongelman syyt ovat usein psyykkisiä.


title: Erektio

text: Häpyhuulet turpoavat ja kovettuvat hieman, niiden väri voi muuttua tummemmaksi. Samoin häpykieli laajenee ja kovettuu hieman. Naisen erektio ei ole kovin näkyvä eikä sillä ole yhtä suurta merkitystä yhdynnän onnistumisessa kuin miehen erektiolla, mutta silläkin on tärkeä rooli seksuaalisen mielihyvän saavuttamisessa. Myös naisella voi olla erektiohäiriö miehen tavoin.


title: Erektio

text: Erektiolla on keskeinen rooli seksuaalisuudessa. Miehen erektion näkymiseen jo sinällään liittyy voimakkaita seksuaalisuuteen ja kiihottumiseen liittyviä mielleyhtymiä. Erektio voi paljastaa miehen kiihottuneisuuden ja erottua vaatteidenkin läpi. Erektiossa olevan siittimen stimulointi tuottaa mielihyvää. Yhdynnän onnistumisen lisäksi erektiolla on merkitystä myös muunlaisessa seksuaalisessa kanssakäymisessä sekä itsetyydytyksessä.


title: Erektio

text: Naisen erektiolla on merkitystä seksuaalisen mielihyvän saavuttamisessa.


title: Erektio

text: Psyykkiset syyt ovat yleisiä erektiohäiriön taustalla. Yhdynnän suorittamiseen voi liittyä niin suuria suorituspaineita, ettei erektiota saavuteta tai se ei kestä riittävän pitkään. Pitkäaikainen stressi voi aiheuttaa impotenssia. Seksuaalinen haluttomuuskin voi sinällään olla impotenssin taustalla.


title: Erektio

text: Verisuonisairaudet ovat iäkkäämmillä miehillä yleinen impotenssin aiheuttaja. Ikääntyvillä testosteronin puute voi myös olla syynä impotenssiin. Testosteronin puute voi liittyä kivesten vajaatoimintaan myös nuoremmilla miehillä. Paisuvaiskudokseen saatu vamma voi olla erektiohäiriön taustalla. Erektiohäiriö on yleinen diabeteksen komplikaatio.


title: Erektio

text: Monet lääkkeet voivat myös aiheuttaa impotenssia ja seksuaalista haluttomuutta, kuten muun muassa mielialalääkkeet.


title: Erektio

text: Myös naisella voi olla erektiohäiriö, jolloin paisuvaiskudos täyttyy huonosti verellä. Tällöin kiihottuminen ja orgasmin saaminen vaikeutuvat.


title: Erektio

text: Tupakointi saattaa olla syynä erektiohäiriöön.


title: Erektio

text: Jotta erektiohäiriöitä voisi hoitaa, on ensin selvitettävä, onko kyse psyykkisestä vai fyysisestä vaivasta. Tilanne voi olla monimutkainen, koska esimerkiksi erektion heikkeneminen fyysisestä syystä voi lisätä suorituspaineita, jolloin psyykkiset syyt alkavat komplisoida tilannetta. Joskus erektiohäiriön taustalla on satunnainen, hyvänlaatuinen syy, joka kuitenkin aloittaa noidankehän, jossa psyykkiset syyt voimistuvat erektiohäiriön vaikeutuessa.


title: Erektio

text: Jos häiriön tausta on fyysinen, voidaan ongelmaa hoitaa tietyillä lääkkeillä, kuten sildenafiililla, tadalafiililla tai vardenafiililla, jotka laajentavat siittimen verisuonia. Näistä ensimmäinen, "Viagran" kauppanimellä myyty lääke on käytetyin ja tunnetuin. On olemassa myös siittimeen pistettäviä verisuonia laajentavia lääkkeitä.


title: Erektio

text: Tyhjöpumpulla voidaan erektio saada aikaiseksi, ja siittimen varteen laitettavalla kiristysrenkaalla (penis- tai pubisrengas) säilyttää se yhdynnän ajan. Siittimen sisälle voidaan leikata myös tuki, joka pitää siittimen aina puolijäykässä asennossa, jolloin se ei häiritse normaalielämää, mutta sen avulla voidaan suorittaa yhdyntä.


title: Erektio

text: Jos ongelma on enimmäkseen psyykkinen, voi psykologisesta tai psykiatrisesta neuvottelusta olla apua. Tällöinkin voidaan käyttää tyhjöpumppua ja kiristysrengasta erektion saavuttamiseksi.


title: Claude Shannon

text: Claude Elwood Shannon (30. huhtikuuta 1916 Petoskey, Michigan – 24. helmikuuta 2001 Medford, Massachusetts) oli yhdysvaltalainen matemaatikko, jota on sanottu ”informaatioteorian isäksi”. Shannonin työ loi pohjan muun muassa tietoliikenteen koodaukseen ja tiedon salaukseen. Shannon toimi MIT-yliopistossa ja Bell Labsilla. Warren Weaver oli hänen tärkeä yhteistyökumppaninsa.


title: Claude Shannon

text: Claude Elwood Shannon syntyi Petoskeyssa, Michiganissa. Hänen isänsä oli liikemies Claude Shannon senior (1862–1934) ja äitinsä saksalaissyntyinen kieltenopettaja Mabel Wolf Shannon (1880–1945). Tekniikka ja tietoliikenne kiinnostivat Shannonia jo nuorena, sillä hän rakensi muun muassa radio-ohjattavan veneen sekä lennätinyhteyden omansa ja ystävänsä kodin välille. Taskurahoja Claude ansaitsi muun muassa korjailemalla radioita. Hän piti sankarinaan Thomas Alva Edisonia, jonka etäinen sukulainen oli. Myös sellaiset tiedemiehet kuin Newton, Darwin, Einstein ja von Neumann kuuluivat hänen ihanteisiinsa.


title: Claude Shannon

text: Shannon kävi Gaylordissa public schoolia, mistä valmistui 1932. Samana vuonna hän aloitti opinnot Michiganin yliopistossa ja suoritti Bachelor of Science -tutkinnon sähkötekniikassa ja maisterintutkinnon matematiikassa. Hänen uraansa luonnehti myöhemminkin nimenomaan sähkötekniikan ja matematiikan yhdistelmä. Opinnäytteessään Shannon tutki Boolen logiikan sovelluksia sähköpiireihin. Tätä työtä on pidetty digitaalisten piirien suunnittelun kannalta erittäin tärkeänä.


title: Claude Shannon

text: Valmistuttuaan hänestä tuli Massachusetts Institute of Technologyn tutkimusassistentti ja jatko-opiskelija. Hän työskenteli tuolloin Vannevar Bushin johtamassa työryhmässä, joka kehitti "Rapid Selector" -laitetta. Bushin kehotuksesta hän siirtyi sähkötekniikan osastolta matematiikan osastolle. Bush ehdotti hänelle algebrallisten menetelmien soveltamista genetiikkaan ja tästä aiheesta Shannon teki väitöskirjansa, joka valmistui 1940 nimellä "An Algebra for Theoretical Genetics".


title: Claude Shannon

text:
Shannon julkaisi vuonna 1948 artikkelin "A Mathematical Theory of Communication", jossa tutkitaan tiedon siirtämisen ongelmia. Seuraavana vuonna hän julkaisi artikkelin "Communication Theory of Secrecy Systems", jossa hän sovelsi teoriaansa salaukseen.
Shannonin informaatioteorian perustana on informaation määritteleminen bittinä eli yhtenä kyllä/ei-päätöksenä. Tämän perusteella Shannon kehitti matematiikan haaran, jonka avulla informaation määrää voidaan käsitellä tarkasti. Shannon määritteli muun muassa termit "informaation entropia" ja "redundanssi".


title: Claude Shannon

text: Shannon myös kehitti Nyquistin teoreemaa, jonka mukaan analogisen signaalin siirtämiseen digitaalisen tiedonsiirtokanavan kautta tarvitaan suurimpaan signaalitaajuuteen verrattuna vähintään kaksinkertainen näytteenottotaajuus. Tätä pienemmillä näytteenottotaajuuksilla signaaliin aiheutuu ns. laskostumisvirheitä (alias-virheitä). Nyqvistin näytteenottoteoriaa hyödynnetään esimerkiksi digitaalisessa puhelintekniikassa. Koska hyvänlaatuisen puhesignaalin siirtämiseksi tarvittava suurin taajuus on noin 4 000 Hz, digitaalinen keskus lähettää toiseen päähän 8 000 näytettä puheesta sekunnissa. Fourier-muunnosten avulla Shannon todisti, että alkuperäinen analoginen signaali saadaan palautettua teoriassa täydellisesti näistä 8 000 näytteestä. Teoria tunnetaankin nykyisin Nyquistin-Shannonin näytteenottoteoreemana.


title: Claude Shannon

text: Ahvenanmaalainen Jan Kåhre on esittänyt teoksessaan "The Mathematical Theory of Information" kahdeksan edellytystä Shannonin teorian soveltuvuudelle.


title: Kasvitiede

text: Kasvitiede eli botaniikka on kasveja tutkiva biologinen tieteenhaara. Sen tutkimusalueita ovat mm. kasvien kasvu, lisääntyminen, aineenvaihdunta, kehitys, taudit ja evoluutio.


title: Kasvitiede

text: Kasvitiede jakautuu useihin haaroihin:


title: Kasvitiede

text: 1. Kasvimorfologia, eli muoto-oppi, tutkii lähinnä kasvien muotoa ja niiden eri osien keskinäisiä asentosuhteita. Tässä mielessä sen osa-alueesta käytetään myös nimityksiä kasviorganologia ja organografia. Toinen osa-alue on kasvianatomia, jonka kohteena on etupäässä mikroskooppisen pieni sisärakenne, kuten solukot (solukko-oppi eli histologia) tai yksittäiset solut ja niiden osat (soluoppi eli sytologia).


title: Kasvitiede

text: 2. Kasvifysiologia tutkii kasvien elintoimintoja: aineenvaihduntaa, kasvua, kehitystä, lisääntymistä ja liikkeitä.


title: Kasvitiede

text: 3. Kasviekologia selvittelee kasvien riippuvuutta ilmasto-, maaperä- ym. ympäristötekijöistä sekä sopeutumista niihin.


title: Kasvitiede

text: 4. Kasvisystematiikka eli kasvitaksonomia tutkii kasvien välisiä yhtäläisyyksiä ja eroja ja pyrkii järjestämään maapallon kaikki kasvimuodot keskinäisen sukulaisuuden perusteella yhtenäiseen luontaisjärjestelmään.


title: Kasvitiede

text: 5. Kasvimaantiede tutkii kasvien esiintymistä luonnossa. Tällöin kasvistollinen, eli floristinen kasvimaantiede kohdistaa huomionsa kasvilajien, -sukujen jne. levinneisyyteen suhteellisen suurilla alueilla, kun taas kasvillisuustiede, eli kasvisosiologia, tutkii kasvien ryhmittymistä kasvustoiksi ja kasviyhdyskunniksi.


title: Kasvitiede

text: 6. Kasvipaleontologian eli fotopaleontologian kohteina ovat muinaisaikojen kasvit geologisina aikakausina.


title: Kasvitiede

text: 7. Perinnöllisyystiede eli genetiikka tutkii läheisessä yhteistyössä eläintieteen vastaavan haaran kanssa periytymistä ja muuntelua kasvikunnassa.


title: Kasvitiede

text: Jo Aristoteles esitti joitakin kasveja koskevia yleisluonteisia oppilauseita, joita sitten seliteltiin ja pohdittiin n. 2000 vuotta. Hänen oppilaansa Theofrastos (371–286 eaa.) kirjoitti meidän päiviimme säilyneen, koko silloista tietämystä käsittelevän kasvitieteen oppikirjan.


title: Kasvitiede

text: Carl von Linné tunnetaan parhaiten luonnontieteilijänä, joka loi perustan kasvien ja eläinten tieteellisille nimistöille.


title: Siionin Lähetyslehti

text: Siionin lähetyslehti on SRK:n julkaisema kristillinen, vanhoillislestadiolainen muun muassa lähetystyöstä kertova kerran kuussa ilmestyvä aikakauslehti. Se on perustettu vuonna 1911 Kokkolassa. Lehden levikki on noin 24 000 kappaletta.


title: Siionin Lähetyslehti

text: Lehti on pääasiassa suomenkielinen, mutta siinä ilmestyy säännöllisesti artikkeleita myös englanniksi, venäjäksi, ruotsiksi, viroksi ja saksaksi. Se ilmestyy kerran kuussa 16-sivuisena ja jaetaan Päivämiehen välissä sen tilaajille, minkä lisäksi se on mahdollista saada CD-levyllä äänilehtenä. Kaksi kertaa vuodessa ilmestyy 16-sivuinen ranskan-, venäjän- ja vironkielinen liite.


title: Siionin kevät

text: Siionin kevät on SRK:n julkaisema lapsille suunnattu kristillinen aikakauslehti. SRK on evankelis-luterilaisen kirkon suurimman herätysliikkeen, vanhoillislestadiolaisuuden järjestö. Lehdessä julkaistaan lapsille ymmärrettävässä muodossa olevia kirjoituksia Raamatun kertomuksista sekä hartaustekstejä. Muuta sisältöä ovat kristilliseen elämään ohjaavat tarinat, lasten omat kirjeet ja piirustukset sekä lasten hauskoja puheita keräävä palsta. 40-sivuinen Siionin kevät ilmestyy kerran kuussa. Lehden levikki on 13 300 ja sen päätoimittaja on Pekka Aittakumpu.


title: Siionin kevät

text:
Siionin kevät on perustettu 1931 "Lasten Siionin" nimellä. Nimi vaihtui 1978.
vanhoillislestadiolaisten lastenlehdessä. Pro gradu-työ: Oulun yliopisto, Oulun opettajankoulutuslaitos.


title: Päivämies

text: Päivämies on SRK:n julkaisema tabloid-kokoinen kristillinen, vanhoillislestadiolainen sanomalehti. Paperisen tabloid-lehden lisäksi Päivämies ilmestyy myös digilehtenä ja kaikille avoimena verkkolehtenä osoitteessa paivamies.fi. Lehti kertoo vanhoillislestadiolaisen liikkeen toiminnasta ja opetuksesta. Lehti ottaa kantaa yhteiskunnallisiin ja kirkollisiin kysymyksiin. Päivämiehen levikki on 24 000.


title: Päivämies

text: Lehti julkaisee myös hartauskirjoituksia ja henkilöhaastatteluja. Vakiojuttuja ovat esimerkiksi pääkirjoituksen viereen sijoitettu kolumni, Perhepeili sekä "Elämää ja ihmisiä". Kerran kuussa julkaistava nuorten osasto Kapsäkki käsittelee nuorten asioita. Kapsäkkiä toimittavat enimmäkseen nuoret itse. Lehdessä on myös arvioita kirjoista ja muista julkaisuista. Viikoittain lehdestä ilmestyy myös äänilehti CD-levynä.


title: Päivämies

text: Päivämies perustettiin vuonna 1954. Lehden päätoimittaja on Olli Lohi, ensimmäinen oli Antti Koukkari. Alun perin lehti tiedotti yleisesti kristillisyydestä, erityisesti evankelis-luterilaisesta kirkosta, mutta alkoi painottua myöhemmin vanhoillislestadiolaisuuden pää-äänenkannattajaksi.


title: Päivämies

text: SRK:n puheenjohtajan Olavi Voittosen (2007–2014) mukaan Päivämies on kristillinen viikkosanomalehti. Se kertoo vanhoillislestadiolaisuudesta ja sen toimintaympäristöstä sekä ottaa Voittosen mukaan rakentavasti kantaa keskeisiin yhteiskunnallisiin ja kirkollisiin kysymyksiin. Hänen mukaansa lehti on poliittisesti sitoutumaton ja tarkoitettu kaikkien luettavaksi. Päivämiehen perustamiskokouksen pöytäkirjojen mukaan Päivämies toimii vanhoillislestadiolaisuuden yhdyssiteenä. Lehti on arvostellut kirkon maallistumista.


title: Tesvisio

text: Tesvisio (alkujaan TES-TV) oli Suomen ensimmäinen televisiokanava, joka lähetti ohjelmia vuosina 1955–1965. Kanavan juuret ovat Radioinsinööriseuran vuonna 1954 perustaman televisiokerhon kaapelitelevision koelähetyksissä, joilla eri puolille Helsinkiä lähetettiin tuote-esittelyjä. Kanava oli luonteeltaan kaupallinen, joten sillä lähetettiin mainoksia ja kustannettuja ohjelmia.


title: Tesvisio

text: Tesvision näkyvyysalue oli hyvin rajallinen. Aluksi sen lähetyksiä voitiin seurata vain pääkaupunkiseudulla, myöhemmin näkyvyys laajeni myös Turkuun ja Tampereelle. Sen sijaan 1957 perustettu MTV saavutti Yleisradion verkon vuokralaisena huomattavasti laajemman yleisön. Niinpä Tesvision oli miltei mahdotonta taistella mainostajista MTV:n kanssa.


title: Tesvisio

text:
Televisiokerho teki Suomen ensimmäisen langattoman tv-lähetyksen 20. huhtikuuta 1955. Ensimmäinen julkinen lähetys taas tapahtui 24. toukokuuta. Sen ohjasi ja juonsi Lasse Pöysti. Englantilainen Mr. Watson hypnotisoi ja Erkki Harjama esitti sääkatsauksen. Lisäksi ensimmäisessä ohjelmassa esiintyivät Maikki Länsiö, Birgitta Ulfsson-Pöysti, Nils Brandt sekä Kipparikvartetti ja Retuperän WBK. Kanava toimi aluksi Teknillisen korkeakoulun toimiluvalla. Lähetysten taloudellinen toiminta vakiintui, kun Tekniikan edistämissäätiö ryhtyi tukemaan toimintaa vuonna 1956.
Säännölliset lähetykset aloitettiin vuoden 1956 maaliskuussa. Vuoden 1957 alusta kanava otti nimekseen TES-TV. Merkittävä osa kanavan ohjelmistosta oli mainoksia ja sponsoroitua ohjelmaa. Teknillisen korkeakoulun tiloissa toimittiin vuoteen 1959 asti, jolloin alettiin pohtia kanavan kaupallistamista.


title: Tesvisio

text: Marraskuussa 1959 kanavaa varten perustettiin osakeyhtiö, ja kanavan nimeksi tuli seuraavan vuoden alussa Tesvisio. Vuonna 1963 näkyvyysalue laajeni Turkuun ja Tampereelle. Ohjelmaa esitettiin keskimäärin 28 tuntia viikossa, ja Tampereen paikallisyhdistyksestä juurensa saaneen Tamvision ohjelmia alettiin näyttää koko näkyvyysalueella.


title: Tesvisio

text: Tesvision ohjelmakartta oli päivittäin vaihteleva. Esimerkiksi kevätkaudella 1962 lähetettiin uutislähetyksiä sunnuntaisin kello 18.20, maanantaisin kello 19.20 ja 21.05, tiistaisin 19.25 ja 21.55, keskiviikkoisin kello 18.25, 19.40 ja 21.15 sekä vuoroviikoin kello 22.15 tai 22.25. Torstaisin uutiset tulivat kello 18.45, perjantaisin ei lähetetty mitään ohjelmaa ja lauantaisin uutiset tulivat kello 19.25 ja 20.55. Lauantaisin lähetettiin tuolloin Helsingin Punavuoren Insinööritalon ravintolasta suora viihdeohjelma "Hyvää iltaa", jota juonsi Kai Brunila. Sunnuntai-iltapäivisin Lenita Airisto veti ohjelmaa "Laiva on lastattu". Tesvision muita kotimaisia ohjelmia olivat "Levyraati" ja "Nuorten tanssihetki", ulkomaisia sarjoja "Tohtori Kildare, Wagon Train," Donna Reedin show sekä Lucille Ballin "Lucy ja minä".


title: Tesvisio

text: Tesvisiolla alkoi olla taloudellisia ongelmia, joten Yleisradio osti sen ja Tamvision vuonna 1964. Tesvisio kuitenkin jatkoi vielä toimintaansa 6. maaliskuuta 1965 asti, minkä jälkeen silloinen Yleisradion TV-ohjelma 2 korvasi sen seuraavana päivänä. "Helsingin Sanomien" tv-ohjelmatiedoissa kanava ilmoitettiin Tesvision nimisenä viimeisen kerran sunnuntaina 28. helmikuuta 1965. Seuraavana päivänä alettiin käyttää nimeä TV-ohjelma 2.


title: Pentti Iisalo

text: Keijo Pentti Iisalo (8. tammikuuta 1920 Toijala – 30. lokakuuta 2008 Lahti) oli Mannerheim-ristin ritari numero 16 ja samalla ensimmäinen vänrikki, joka nimitettiin ritariksi.


title: Pentti Iisalo

text: Pentti Iisalon vanhemmat olivat rautatievirkamies Jaakko Antero Iisalo ja Siiri Aino. Perheessä oli kuusi lasta, neljä poikaa ja kaksi tyttöä. Myös vuonna 1916 syntyneestä Taunosta tuli Mannerheim-ristin ritari. Tämän lisäksi ristiä ehdotettiin vuonna 1918 syntyneelle Aulikselle. Neljäs veli Viljo haavoittui vakavasti jatkosodassa. Isä Jaakko Antero Iisalo (1885 Toholampi – 1950 Sievi) oli vuonna 1906 ajan tapaan suomentanut Ingman-sukunimensä Iisaloksi.


title: Pentti Iisalo

text: Perheen äiti Siiri Aino Iisalo (o.s. Törnroos, 1892–1942) sairastui vuonna 1922 tuberkuloottiseen aivokalvontulehdukseen, jonka seurauksena hän kuoli 20 vuotta myöhemmin, 1942.


title: Pentti Iisalo

text: Vuonna 1927 perhe muutti Kuopioon, jossa Pentti Iisalo kävi koulunsa. Perheen lapset osallistuivat innokkaasti Karjala-seurojen ja Kuopion suojeluskunnan toimintaan.


title: Pentti Iisalo

text: Vuonna 1938 Iisalot muuttivat Tampereelle. A-luokan tykkimies Pentti jatkoi jalkamiehenä Tampereen suojeluskunnan koululaiskomppaniassa. Hän myös jatkoi opintojaan Tampereen lyseossa. Vuoden 1939 kesällä hän osallistui Karjalankannaksen linnoitustöihin.


title: Pentti Iisalo

text: Talvisodan syttyessä Pentti Iisalo oli 19-vuotias suojeluskuntakorpraali. Hän toimi vartiopäällikkönä, tehtävänä oli vartioida Näsijärven lähellä suurta rautatiesiltaa. Tammikuussa hän kävi pari viikkoa aliupseerikoulua, joka kuitenkin keskeytettiin. Tämän jälkeen Iisalo vartioi Tampereen keskustan tehtaita.


title: Pentti Iisalo

text: Helmikuun puolivälissä Iisalo komennettiin matalatorjuntapesäkkeeseen Ratinaan. Se oli perustettu etelästä tulevia lentokonehyökkäyksiä torjumaan. Tamperetta pommitettiin 3.2. ja Iisalosta tuntui, että suurpommitus kohdistui juuri Ratinan torjuntapesäkkeeseen, lähimmät pommit putosivat noin kymmenen metrin päähän. Pojat selvisivät kuitenkin säikähdyksellä.


title: Pentti Iisalo

text: Maaliskuun alussa Länsi-Kannaksen puolustus oli murtumassa. Puolustukseen tarvittiin uusia joukkoja, etenkin Viipurinlahden ja Virolahden puolustukseen. Pentti Iisalo osallistui näihin taisteluihin vanhemman veljensä vänrikki Viljo Iisalon taistelulähettinä ja osallistui muun muassa taisteluun Kiuskerin majakkasaaresta.


title: Pentti Iisalo

text: Pentti Iisalo kävi aliupseerikoulun loppuun vuoden 1940 keväällä Vihdin pitäjässä, jonka jälkeen hänet komennettiin joukkueenjohtajaksi Lappeenrannan lähelle. Joukkue osallistui Salpalinjan rakentamiseen Saimaalta Suomenlahdelle. Ylioppilaslakkinsa Iisalo kävi hakemassa nokisessa asepuvussa.


title: Pentti Iisalo

text: Syksyllä Iisalo pääsi Reserviupseerikoulun kurssille 50 Niinisaloon. Hän oli 800 oppilaan kurssin kymmenenneksi paras. RUK:n jälkeen Iisalo palasi kokelaana entiseen prikaatiinsa Taipalsaarelle Lappeenrannan lähelle.


title: Pentti Iisalo

text: Jatkosotaan vänrikki Iisalo lähti jääkärieversti Antti Kääriäisen komentaman Jalkaväkirykmentti 2:ssa. Iisalon joukkue lähti Lappeenrannasta kohti rintamaa heinäkuun 1. päivänä. Oman joukkueen Iisalo sai heinäkuun 23. päivänä edellisen joukkueenjohtajan, vänrikki Toimi Ravin, kaaduttua partiomatkalla.


title: Pentti Iisalo

text: Rykmentti alistettiin ennen Kannaksen yleishyökkäystä eversti Jussi Sihvon 10. divisioonalle. Divisioona taisteli vuoden 1941 kesällä kenraalimajuri Taavetti ”Pappa” Laatikaisen II armeijakunnassa Karjalankannaksella. Heinäkuun viimeisenä päivänä Laatikaisen armeijakunta lähti hyökkäykseen. Reservinä ollut Jalkaväkirykmentti 2 liittyi 10. divisioonan hyökkäykseen 7. elokuuta.


title: Pentti Iisalo

text: Varusmiespataljoona, johon Iisalon joukkue kuului, valtasi seuraavana päivänä Kirkkokankaan voimakkaasti varustetut asemat Hiitolan kirkonkylässä. Komppanian tappiot olivat vuorokauden aikana jatkosodan siihen mennessä suurimmat, kuusi kaatunutta ja 46 haavoittunutta.


title: Pentti Iisalo

text: Rykmentti eteni Laatokan rannalle asti ja saartoi vihollisen Hiitolan ja Sortavalan suunnan joukot, jotka evakuoitiin Laatokkaa myöten etelään. Raskaita tappioita Taivallahdessa Käkisalmen pohjoispuolella kärsinyt 10. divisioona siirrettiin länteen Räisälän valtaustaisteluihin.


title: Pentti Iisalo

text: Jalkaväkirykmentti 2:n I pataljoona, jota komensi kapteeni Veikko Väänänen, taisteli sunnuntaina 17.8. Tiurinkoskella Räisälästä Suvannon rannalle Kiviniemeen johtavan tien varrella. Tavoitteena oli saartaa vihollinen katkaisemalla ainoa vetäytymistie Vuoksen kapean sivuhaaran, Tiurin kapeikon, maastossa. Iisalo sai johtoonsa kärkijoukkueen, jonka tavoitteena oli räjäyttää Tiurin silta.


title: Pentti Iisalo

text: Konnitsajoella, noin 7 kilometriä ennen tavoitetta, joukkue joutui taisteluihin vihollispartioiden kanssa. Divisioona lähetti yöllä kärkijoukkueelle pioneeriryhmän Tiurinkosken sillan räjäyttämistä varten. Eteneminen jatkui aamuyöllä kello 2. Muutaman sadan metrin päässä Tiurinkosken sillasta Iisalon joukkue törmäsi viholliseen, jolla oli 45 millimetrin panssarintorjuntatykki. Iisalon joukkue valtasi tuliterän tykin ehjänä.


title: Pentti Iisalo

text: Rynnäkössä kaatui yksi suomalainen ja muutama vihollinen. Muut vastustajat pakenivat ja vetäytyvät vihollisajoneuvot ruuhkautuivat tielle. Iisalo oli saanut kahden viikon panssarintorjuntakoulutuksen. Upseerit tekivät työnjaon. Vänrikki Matti Rantasila huolehti vallatun taistelupesäkkeen hallussapidosta ja Iisalo ryhtyi tutustumaan tykkiin.


title: Pentti Iisalo

text: Vihollisen jalkaväki lähti hyökkäykseen raivatakseen tien auki. Iisalon joukkue torjui hyökkäyksen ja Iisalo sai tykin toimimaan. Hän onnistui aiheuttamaan kaaoksen maantiellä ja tuhosi myös vihollisen pst-tykin. Tulppa piti kunnes pataljoona saapui paikalle.


title: Pentti Iisalo

text: Kärkijoukkueen tappiot olivat kolme kaatunutta. Pataljoonasta kaatui yhdeksän ja haavoittui 27 miestä. Iisalo nimitettiin ansioistaan Mannerheim-ristin ritariksi 1.10.1941.


title: Pentti Iisalo

text: "Vänrikki Iisalo valtasi yksin vihollisen panssaritorjuntatykin, eversti Jussi Sihvo toteaa nimitysperusteluissa. "Iisalo käänsi tykin ja ryhtyi tutustumaan valtaamaansa aseeseen, jollaista hän ei aikaisemmin ollut käsitellyt... Näin vänrikki Iisalo sai reippaalla toiminnallaan viivytetyksi vihollista kunnes oman pataljoonan pääosat ehtivät paikalle."


title: Pentti Iisalo

text: Tiurin taistelujen jälkeen Iisalo osallistui Käkisalmen valtaukseen. Syksyllä hyökkäys jatkui Taipaleen ja Valkjärven kautta yli vanhan rajan Lempaalaan. Syksyllä Iisalo sairastui keuhkopussin tulehdukseen, jota hoidettiin Rauhan sotilassairaalassa talvella 1941–1942. Hänen kelpoisuusluokkansa laski B 2:een.


title: Pentti Iisalo

text: Vuoden 1942 kesäkuussa Iisalo palasi pataljoonaansa, joka oli siirretty Syvärille ja alistettu Jalkaväkirykmentti 2:n mukana eversti Ilmari Karhun 5. divisioonalle. Pataljoona oli Syvärin voimalaitoksen eteläpuolisissa sillanpääasemissa.


title: Pentti Iisalo

text: Ensimmäisen pataljoonan komentajana, kapteeni Tuomas Hyttinen, otti Iisalon lähettiupseerikseen. Kapteeni Hyttinen alkoi värvätä Iisaloa Kadettikouluun. Esteenä oli kuitenkin kelpoisuusluokka, kadettikouluun vaadittiin A-luokan kelpoisuus. Hyttinen määräsi lääkärin kirjoittamaan Iisalolle A-luokan paperit ja Iisalo pääsi vaikeuksitta Kadettikouluun Santahaminaan. Iisalon kadettijoukkueessa opiskeli muun muassa tuleva Puolustusvoimien komentaja Yrjö Keinonen.


title: Pentti Iisalo

text: Palvelu oli kuitenkin raskasta ja Iisalo keuhkopussintulehduksen jälkeen heikkokuntoinen. Hän joutui eroamaan Kadettikoulusta jo elokuun puolivälissä. Iisalo palasi rintamalle ja pääsi luutnantti Arvo Toivosen 3. komppanian varapäälliköksi. Asemasota sujui vartiopalvelun, koulutuksen ja vanginsieppausoperaatioiden parissa.


title: Pentti Iisalo

text: Puna-armeijan suurhyökkäys alkoi 9.6.1944 Karjalankannaksella. Syvärin voimalaitoksen sillanpääasemalta päätettiin vihollisen aikeiden selvittämiseksi tehdä väkivaltainen tiedustelu ja vanginsieppaus. Tehtävään määrättiin 3. komppania ja johtajaksi Iisalo. Yritykseen lähdettiin sunnuntaina 11.6. yön hiljaisuudessa. Mukana oli viisi upseeria ja noin 50 huolella valittua miestä.


title: Pentti Iisalo

text: Iisalo eteni keulassa ja miehet pääsivät vajaan 30 metrin päähän vihollisen pesäkkeestä, kun Iisalon takana räjähti putkimiina. Iisalo haavoittui jalkoihin. Tehtävää jatkoi luutnantti Mauno Vainio, joka myös astui polkumiinaan ja menetti toisen jalkateränsä. Samalla haavoittui myös tulenjohtoupseeri. Tehtävä oli epäonnistunut.


title: Pentti Iisalo

text: Iisalo kiidätettiin kenttäsairaalaan Syvärin luostarille ja myöhemmin Salmin ja Sortavalan sotasairaaloihin. Jaloista poistettiin sirpaleita useassa leikkauksessa. Sortavalan kenttäsairaalassa Iisalo tapasi tulevan vaimonsa, viipurilaisen sairaanhoitajan Hilkka Siikasen. Loka-marraskuun vaihteessa Iisalo siirrettiin Helsinkiin sotasairaalan poliklinikkahoitoon. Samalla hän ilmoittautui Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteelliseen tiedekuntaan.


title: Pentti Iisalo

text: Naimisiin Pentti ja Hilkka menivät Marian päivänä 24.3.1945. Pariskunnalle syntyi viisi lasta, Heikki Antero 1946, Liisa Annikki 1947, Pirkko Kaarina 1950, Timo Tapio 1955 ja Päivi Sisko 1958.


title: Pentti Iisalo

text: Vuonna 1947 Iisalo valmistui metsänhoitajaksi. Aluksi hän toimi Kuopion ja myöhemmin Lahden maanviljelysseuran asutustoimikunnan metsänhoitajana. Enso-Gutzeitin metsänhoitajaksi hän tuli vuonna 1952 ja toimi piirimetsänhoitajana ja aluejohtajana yhtiön Mikkelin metsäosastolla vuosina 1959–1979. Iisalo sai ylimetsänhoitajan arvonimen 12.6.2008.


title: Pentti Iisalo

text: Mannerheim-ristin ritarien säätiön valtuuskunnassa Iisalo toimi vuosina 1965–1987, jonka jälkeen hän on istunut säätiön hallituksessa. Iisalo ylennettiin kapteeniksi 4.6.1967, puolustusvoimien lippujuhlapäivänä. Iisalo on julkaissut kirjat "Tiurin tieltä Syvärille – Ritarivänrikin sota" ja "Ritarivänrikit".


title: Pentti Iisalo

text: Vuoden 2004 maaliskuussa Pentti Iisalo laski jalkaväkikenraali Adolf Ehrnroothin arkulle Mannerheim-ristin ritarien seppeleen. Iisalo saapui itsenäisyyspäivän vastaanotolle ensimmäisenä vieraana vuosina 2001–2007.


title: Pentti Iisalo

text: Myös Pentti Iisalon veljestä, lentueenjohtaja ja kapteeni Tauno Iisalosta, tehtiin Mannerheim-ristin ritari vuoden 1944 joulukuussa. Tauno kuului Lentorykmentti 4:n kaukotoimintalaivueeseen. Kannaksen torjuntataisteluissa vuoden 1944 kesällä Tauno Iisalo teki yhdeksän pommituslentoa neljän päivän aikana Äyräpään ja Vuosalmen sillanpääasemiin, joissa ankarat taistelut riehuivat. Tauno Iisalo menehtyi loppuun lennetyn sodanaikaisen pommikoneensa JK-273 maahansyöksyssä 18. kesäkuuta 1947 toisen moottorin sammuttua nousussa.


title: Pentti Iisalo

text: Karjalan armeijan komentaja Erik Heinrichs esitti myös vänrikki Aulis Iisalolle (1918–2007) Mannerheim-ristiä vuoden 1941 joulukuussa. Aulis oli tuolloin joukkueenjohtajana Karhumäen valtaustaisteluissa. Talvisodassa varusmiesalikersantti Aulis Iisalo soti Suomussalmen ja Raatteentien taisteluissa. Jatkosodassa hän taisteli joukkueenjohtajana ja komppanianpäällikkönä everstiluutnantti Kaarle Kustaa Karin Jalkaväkirykmentti 60:ssä. Kenraaliluutnantti Heinrichsin esitys ei kuitenkaan mennyt läpi.


title: Pentti Iisalo

text: Neljäskin veli Viljo Iisalo (1914–1983) taisteli luutnanttina viime sodissamme. Joukkueenjohtajana ja komppanian ainoana upseerina Viljo Iisalo haavoittui vakavasti vuonna 1942 hyökkäyksen aikana, kun räjähtävä luoti osui hänen vasempaan käsivarteensa.


title: Pentti Iisalo

text: Iisalon sisar Hilkka Lipponen (1915–2015) oli Suomen entisen pääministerin Paavo Lipposen äiti. Pentti Iisalo oli Paavo Lipposen kummi. Toinen sisar Aila Iisalo (1921–2015) toimi lottana talvi- ja jatkosodassa.


title: Pentti Iisalo

text: Pentti Iisalo sai 28. lokakuuta 2008 sydänkohtauksen kesken osallistumisensa Suomiforum-keskustelutilaisuuteen kotikaupungissaan Lahdessa. Hänen sydämensä pysähtyi, mutta hänet saatiin elvytettyä. Iisalo kiidätettiin sairaalaan tehohoitoon, missä hän kuitenkin kuoli 30.10. Iisalo oli kuollessaan 88-vuotias. Hänen jälkeensä eloon jäi enää kolme Mannerheim-ristin ritaria.


title: Pentti Iisalo

text:
Iisalo siunattiin Lahdessa 22. marraskuuta 2008. Hautaus tapahtui sotilaallisin kunnianosoituksin Levon hautausmaalle.
Vainajan siunasi kenttäpiispa Hannu Niskanen. Puolustusvoimien ja valtion edustajina seppeleen laskivat puolustusvoimain komentaja, amiraali Juhani Kaskeala ja puolustusministeri Jyri Häkämies. Mannerheim-ristin ritareista hautajaisiin osallistui Tuomas Gerdt. Heikki Nykänen ja Onni Määttänen eivät olleet paikalla.


title: Talviolympialaiset 2010

text: Vuoden 2010 talviolympialaiset järjestettiin Vancouverissa, Kanadassa 12.–28. helmikuuta 2010. Useita suorituspaikkoja sijaitsee Richmondissa, Callaghan Valleyssä, Whistlerissä ja Brittiläisen Kolumbian yliopistolla.


title: Talviolympialaiset 2010

text: Montrealin (1976) ja Calgaryn (1988) jälkeen Vancouver on jo kolmas kanadalainen olympialaisten isäntäkaupunki. Se voitti äänestyksessä Itävallan Salzburgin ja Etelä-Korean Pyeongchangin.


title: Talviolympialaiset 2010

text: Ennen kisoja Vancouver ja Whistler olivat luvanneet parantaa merkittävästi kaupunkeja yhdistävän Sea-to-Sky Highwayn turvallisuutta. Tämän rannikolta korkealle vuoristoon kulkevan valtatien keliolot ovat pahamaineiset.


title: Talviolympialaiset 2010

text: Kisat alkoivat kuolemantapauksella, kun 21-vuotias georgialaiskelkkailija Nodar Kumaritašvili sai surmansa harjoituksissa menetettyään ohjaskelkkansa hallinnan ja törmättyään radan sivulla olevaan teräspylvääseen. Onnettomuuden vuoksi Georgia harkitsi kisoista vetäytymistä, mutta päätti jäädä kisoihin. Olympiarataa on sanottu maailman nopeimmaksi radaksi ja sen turvallisuutta on kritisoitu.


title: Talviolympialaiset 2010

text: Kisajärjestäjien tavoitteena oli järjestää mahdollisimman vähän ympäristöä kuormittavat olympialaiset. Tavoitteeseen pyrittiin rakentamalla kisapaikoille ja olympiakyliin matalaenergiataloja ja kompensoimalla olympialaisten päästöt sijoituksilla uusiutuvaan energiaan. Lisäksi kisavierailijoiden toivottiin matkustavan julkisilla kulkuneuvoilla ja kierrättävän.


title: Talviolympialaiset 2010

text:
Pitopaikka päätettiin KOK:n yleiskokouksessa 2. heinäkuuta 2003 Prahassa, Tšekissä.
Olympiaohjelmassa oli 86 tapahtumaa 15 eri urheilulajissa.


title: Talviolympialaiset 2010

text: Kisojen viralliset maskotit ovat


title: Talviolympialaiset 2010

text: Quatchi ja Miga ovat olympiakisojen viralliset maskotit. Sumi on paralympiakisojen maskotti. Näiden maskottien lisäksi kisoissa on mukana myös "Mukmuk", Vancouverinsaaren murmeli.


title: Talviolympialaiset 2010

text: Avajaisissa BC Place -hallissa 12. helmikuuta olympiatulen sytytti neljä kanadalaista urheilijaa yhdessä: jääkiekkoilija Wayne Gretzky, alppihiihtäjä Nancy Greene, pikaluistelija Catriona LeMay Doan ja koripalloilija Steve Nash. Soihdun toi stadionille paralympialaisurheilija Rick Hansen. Avajaiset järjestettiin olympialaisten historian ensimmäistä kertaa sisätiloissa. Tulen sytyttämisen kanssa hallin sisällä oli kuitenkin teknisiä ongelmia, ja Doan jäi seisomaan soihtu kädessään, kun kolme muuta urheilijaa sytyttivät soihdun. Tämän jälkeen Gretzky sytytti toisen olympiatulen hallin ulkopuolella. Urheilijoiden olympiavalan vannoi naisjääkiekkoilija Hayley Wickenheiser ja toimitsijoiden valan Michel Verrault. Avajaisissa pidettiin minuutin hiljainen hetki kelkkailuharjoituksissa kuolleen georgialaisen Nodar Kumaritašvilin muistoksi. Hiljaisen hetken aikana Kanadan lippu ja olympialippu laskettiin puolitankoon. Avajaiset rikkoivat Kanadan television katsojaennätyksen, sillä noin 13,3 miljoonaa kanadalaista seurasi koko lähetyksen.


title: Talviolympialaiset 2010

text:
Vuoden 2010 talviolympialaisiin osallistui 2566 urheilijaa 82 eri olympiakomitesta. Caymansaaret, Ghana, Kolumbia, Pakistan, Peru olivat vuonna 2010 ensimmäisen kerran mukana talviolympialaisissa. Lisäksi Montenegro ja Serbia debytoivat omina valtioinaan.
Vuoden 2010 talviolympialaisten mitalitaulukon ykkössijan saavutti isäntämaa Kanada.


title: Kenraaliluutnantti

text: Kenraaliluutnantti (lyhenne kenr.luutn. tai kenrl) on useiden maiden maa- ja ilmavoimissa käytössä oleva korkea sotilasarvo. Yleensä kenraaliluutnantti on täyden kenraalin alapuolella ja kenraalimajurin yläpuolella. Vastaava arvo laivastossa on vara-amiraali.


title: Kenraaliluutnantti

text: Suomen maa- ja ilmavoimissa kenraaliluutnantti on toiseksi korkein sotilasarvo. Suomessa kenraaliluutnantti on ylimmän johdon tehtävissä.


title: Kenraalimajuri

text: Kenraalimajuri (lyhenne kenr.maj. tai sotilaskäytössä kenrm) on useiden maiden maa- ja ilmavoimissa käytössä oleva sotilasarvo. Se on yleensä kenraaliluutnantin alapuolella ja vastaa laivaston kontra-amiraalia. Suomen maa- ja ilmavoimissa kenraalimajuri oli alin kolmesta kenraalinarvosta, kunnes sen alapuolelle luotiin vuonna 1994, kansainvälisen käytännön mukainen prikaatikenraalin arvo. Suomessa kenraalimajuri palvelee prikaatinkomentajaa ylemmissä tehtävissä komentaen esimerkiksi armeijakuntaa (sotilasalue) tai toimii pääesikunnassa operaatiopäällikkönä, henkilöstöpäällikkön tai logistiikkapäällikkönä.


title: Prikaatikenraali

text: Prikaatikenraali, aiemmin myös prikaatinkenraali (lyhenne prkenr), on useiden maiden maa- ja ilmavoimissa käytössä oleva sotilasarvo. Se on yleensä kenraalimajuria alempana ja everstiä korkeampana alin kenraalinarvoista. Tyypillisesti prikaatikenraali palvelee prikaatin komentajana tai pääesikunnassa osastopäällikkönä.


title: Prikaatikenraali

text: Arvoa ei Suomessa ollut prikaatikenraalin arvoa lainkaan ennen 1990-lukua, ja prikaatien komentaminen kuului eversteille. Tarve luoda uusi palvelusarvo tuli kansainvälisten rauhanturva- ja sotilastarkkailijatehtävien myötä. Muualla maailmassa vastaavia tehtäviä hoiti kenraalikuntaan kuuluva upseeri. Everstin ja kenraalimajurin () väliin luotiin kansainvälistä käytäntöä vastaava uusi prikaatinkenraalin () arvo vuonna 1994.


title: Prikaatikenraali

text: Prikaatinkenraalilla oli everstin kauluslaattapohja yhdellä hopeisella leijonalla, mutta jo lokakuussa 1995 sotilasarvo muutettiin prikaatikenraaliksi, leijonan väri muuttui kultaiseksi kenraalin laattapohjalla ja muiden kenraaliarvojen kauluslaattoihin lisättiin yksi leijona. Siten esimerkiksi kenraalimajurin kauluslaatassa on nykyään kansainvälisen käytännön mukaisesti kaksi leijonaa aiemman yhden sijaan.