title: Hydaspesjoen taistelu

text: Aleksanteri antoi tämän jälkeen leirin Krateroksen johdettavaksi ja lähti itse etsimään paikkaa, mistä hän ylittäisi joen salaa. Hän johti osan joukoistaan noin 27 kilometriä joen yläjuoksulle, missä joki teki mutkan ja pienen saaren puut estivät vihollista näkemästä makedonialaisia. Aleksanterin joukot rakensivat lauttoja, joissa oli kellukkeina akanoilla täytettyjä eläinten nahkoja. Makedonialaisten täytyi rakentaa ainakin sata lauttaa saadakseen edes kaikki hevoset joen yli. Yön aikana sade ja ukonilma auttoivat vielä peittämään rakennustöiden äänet. Samaan aikaan pienemmät osastot olivat siirtyneet eri paikoille Aleksanterin ja hänen leirinsä väliselle alueelle. Näiden osastojen tuli ylittää joki ennalta määrätyssä järjestyksessä sen jälkeen, kun Poros olisi lähtenyt leiristään ja taistelu alkanut. Osastoja johtivat falangiosastojen johtajat Meleagros, Attalos ja Gorgias. Aleksanterin ja Krateroksen välillä oli myös jonkinlainen viestitysjärjestelmä.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Erään tulkinnan mukaan Aleksanteri ylitti joen mukanaan vain pieni osa armeijastaan.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Toukokuussa 326 eaa. Hydaspes oli vuolas, koska Himalajalta virtasi sulamisvesiä ja sateet olivat alkaneet. Hydaspes oli myös paljon leveämpi kuin esimerkiksi Granikos, jonka yli Aleksanterin armeija oli hyökännyt puolustavia persialaisia vastaan, ja joen törmät olivat jyrkät. Paikka, jossa lopullinen taistelu käytiin, oli sateiden vuoksi mutainen ja vetelä.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Taistelupaikkaa ja Aleksanterin leiriä on yritetty löytää, mutta Induslaakson jokien kulkureitit ovat aikojen saatossa muuttuneet. Taistelupaikka pysyy luultavasti tuntemattomana, jollei Aleksanterin pystyttämiä muistomerkkejä tai taistelun jälkeen perustettuja kaupunkeja löydetä. Nykyään yleisesti suositun teorian mukaan Aleksanterin leiri sijaitsi nykyisen Haranpurin lähellä, jolloin hän olisi ylittänyt joen Jalalpurin lähistöllä. Myös Jhelumin kaupunkia on ehdotettu Aleksanterin leirin paikaksi.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Aleksanterin kohtaama erillinen osasto koostui ratsuväestä ja sotavaunuista, ja Arrianoksen mukaan sitä komensi Poroksen poika. Arrianoksen mukaan ratsuväkeä oli 2 000 ja sotavaunuja 120, mutta Curtiuksen mukaan ratsumiehiä oli 4 000 ja sotavaunuja 100. Diodoros ja Justinus eivät mainitse tapausta ollenkaan.


title: Hydaspesjoen taistelu

text:
Antiikin kirjoittajat luultavasti yliarvioivat Poroksen armeijan suuruuden, ja se saattoi olla jopa pienempi kuin osasto, jolla Aleksanteri ylitti joen. Ainakin Poroksen joukot olivat heikkotasoisempia kuin makedonialaiset vastustajansa.
Hammondin mukaan Poroksen pääjoukko koostui seuraavista joukoista:


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Arrianos mainitsee Poroksen pääjoukon suuruudeksi 30 000 jalkaväkeä, 4 000 ratsuväkeä, 300 sotavaunua ja 200 sotanorsua. Curtius taas kertoo Poroksen koko armeijan suuruudeksi 30 000 jalkaväkeä, 300 sotavaunua ja 85 sotanorsua. Diodoroksen mukaan Poroksen koko armeijaan kuului 50 000 jalkaväkeä, 3 000 ratsuväkeä, 1 000 sotavaunua ja 130 sotanorsua. Plutarkhos mainitsee ainoastaan 20 000 jalkaväkeä ja 2 000 ratsuväkeä.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Arrianoksen mukaan Aleksanterilla oli jokea ylittäessään 5 000 ratsumiestä ja 6 000 jalkaväen sotilasta. Bosworthin mukaan Aleksanteri ei saanut vahvistuksia ennen taistelua, mutta Tarnin ja Hammondin mukaan joen yli tuli lisää jalkaväkijoukkoja sen jälkeen, kun Aleksanteri oli ylittänyt joen ja aloittanut marssinsa Porosta vastaan. Näitä lisäjoukkoja ei tosin mainita antiikin lähteissä. Joen ylittäneessä Aleksanterin osastossa oli:


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Aleksanterin leiriin jättämät joukot olivat:


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Aleksanterin joukot aloittivat Hydaspeen ylityksen ennen auringonnousua. Aleksanteri johti itse ylitystä 30-airoisesta laivasta, joka hinasi isoa lauttaa. Aleksanterin mukana laivalla seurasivat henkivartijat Ptolemaios, Perdikkas, Lysimakhos ja Seleukos. Yhteensä laivaan ja lauttaan mahtui 500 hypaspistia. Intialaiset tiedustelijat näkivät makedonialaisten ylittävän jokea ja lähtivät ilmoittamaan tästä Porokselle. Kun makedonialaiset luulivat tämän jälkeen päässeensä vastarannalle, he laskivat ratsuväen maihin, ja lautat palasivat hakemaan lisää joukkoja. Pian kuitenkin ilmeni, että joukot oli laskettu maihin pienelle saarelle. Joki oli nimittäin tällä kohtaa haarautunut kahteen eri uomaan. Onneksi makedonialaiset huomasivat, että joen poikki saattoi kahlata tältä kohdalta. Vesi ylsi miehiä olkapäihin, mutta hevoset pystyivät pitämään vain päitään pinnalla, sillä makedonialaisten hevoset olivat pienikokoisia.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Ensimmäisen, pienen kahakan tapahtumista Arrianoksella on eri versioita. Hän kertoo ensinnäkin, että Aristobuloksen mukaan Poroksen poika saapui paikalle 60 sotavaunun kanssa, kun Aleksanteri oli ylittämässä jokea, mutta jätti hyökkäämättä. Toisaalta hän jatkaa "eräiden kertovan", että Poroksen poika hyökkäsi, kun Aleksanteri oli ylittämässä jokea. Arrianoksen kolmas versio tapahtumista, joka perustuu Ptolemaiokseen, sopii yhteen Plutarkhoksen version kanssa:


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Vastarannalla Aleksanteri antoi joukoilleen viimeiset ohjeet ennen taistelua. Hän otti mukaansa kaikki jousimiehet sekä ratsuväen ja marssi näiden kanssa nopeasti Poroksen leiriä kohti. Loput jalkaväestä seurasi muodostelmassa tavalliseen tahtiinsa. Aleksanteri oli päässyt noin neljän kilometrin päähän jalkaväestä, kun hän näki vihollisen joukot. Aleksanteri luuli kohdanneensa Poroksen armeijan etujoukon, mutta kyseessä oli pienempi osasto, johon kuului 2 000 ratsuväkeä ja 120 sotavaunua. Aleksanterin ratsuväki rynnäköi osasto kerrallaan ja löi vihollisen pakosalle. 400 intialaista ratsumiestä kaatui, ja kaikki sotavaunut vallattiin. Yön sateiden aikaansaama muta hidasti sotavaunuja. Arrianoksen mukaan intialaisia johti Poroksen poika, mutta Curtiuksen mukaan kyseessä oli Poroksen veli Spitakes, jonka Arrianos mainitsee myöhemmin kaatuneiden joukossa.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Kun Poros sai kuulla tästä tappiosta ja poikansa kaatumisesta, hän päätti lähteä Aleksanteria vastaan. Leiriinsä hän jätti vain osaston sotanorsuja ja pienen joukon sotilaita siltä varalta, että Krateros ylittäisi joen. Kuultuaan sotavaunujensa kohtalosta mutaisella kentällä Poros päätti odottaa Aleksanteria eräällä hiekkaisella tasangolla. Poros oletti ilmeisesti Aleksanterin käyttävän samaa muodostelmaa kun Issoksessa ja Gaugamelassa, eli jalkaväkifalangi olisi ollut keskellä ja ratsuväki kummallakin siivellä.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Poros sijoitti sotanorsut jalkaväkensä etupuolelle. Arrianoksen mukaan norsuja oli 200, ja ne oli sijoitettu riviin noin 30 metrin välein. Lukumäärä on kuitenkin luultavasti liioiteltu. Kummallekin siivelle Poros sijoitti 2 000 ratsumiestä ja 150 sotavaunua. Poros oletti Aleksanterin armeijan rintaman olevan paljon lyhyempi kuin hänen omansa, jolloin Poroksen ratsuväki pääsisi koukkaamaan makedonialaisten sivustaan samalla kun sotanorsut murskaisivat jalkaväen. Poroksen rintaman leveys oli Arrianoksen mukaan noin kuusi kilometriä. Polyaenus kertoo kuitenkin, että Poroksen sotanorsut oli sijoitettu 50 jalan eli noin 15 metrin välein, mikä supistaisi Poroksen rintaman kolmeen kilometriin. Jalkaväen syvyydeksi tulisi tuolloin kahdeksan miestä, mikä oli normi kreikkalaisissa ja makedonialaisissa armeijoissa. Luultavasti Polyaenus on tässä tapauksessa oikeassa.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Poroksen suunnitelma oli looginen, mutta makedonialaiset olivat jo oppineet, miten sotanorsujen kanssa pitää toimia. Ratsuväen suojatessa Aleksanteri levitti jalkaväkensä pitkäksi rintamaksi. Hän antoi jalkaväen myös levätä ennen taistelun alkua. Kun Aleksanteri marssi Porosta vastaan, joen yli saapui lisäjoukkoja. Aleksanterin jalkaväen vahvuus saattoi olla tässä vaiheessa jo 10 000. Aleksanterin rintaman leveys oli vain noin 1 200 metriä. Tästä ei kuitenkaan ole varmuutta.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Aleksanterin ratsuväki oli paljon laadukkaampi kuin Poroksen, ja se oli jo kerran voittanut intialaiset. Saatuaan jalkaväen muodostelman valmiiksi Aleksanteri järjesti ratsuväen. Hän otti suurimman osan ratsuväestä komentoonsa ja liikkui sen kanssa Poroksen vasenta siipeä kohti. Koinoksen johtama pienempi joukko ratsuväkeä, kahden hipparkian verran toveriratsuväkeä, lähti intialaisten oikeaa siipeä vastaan. Koinoksen osasto koostui noin 1 000 sotilaasta. Sen tehtävänä oli uhata Poroksen oikeaa siipeä, jotta Poros ei voisi siirtää kaikkea ratsuväkeään vasemmalle siivelle, jonne Aleksanteri aikoi tehdä päähyökkäyksensä.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Aleksanteri aloitti hyökkäyksen jousin aseistetulla ratsuväellään, joka aiheutti sekaannusta intialaisten joukossa. Poroksen vasemman siiven sotavaunut tuhottiin tässä hyökkäyksessä. Sen jälkeen Aleksanteri iski toveriratsuväellään Poroksen vasemman siiven sivustaan. Vasemmalla siivellä ollut intialainen ratsuväki jäi alakynteen, ja Poros alkoi siirtää ratsuväkeä oikealta siiveltään sen tueksi.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Seuraavat tapahtumat ovat jokseenkin epäselviä, sillä Arrianoksen selostus tapahtumista on tiivis ja vaikeaselkoinen. Tapahtumasta on esitetty useita eri tulkintoja. Erään tulkinnan mukaan, jota kannattaa muun muassa Bosworth, Koinoksen ratsuväki kiersi intialaisen jalkaväen ympäri, ennen kuin se hyökkäsi Poroksen oikean siiven ratsuväen selkään. Tässä tapauksessa Poroksen rintaman on täytynyt olla lyhyt tai Koinoksen kiertoliikkeen on täytynyt alkaa aikaisemmin. On mahdollista, että makedonialaisen jalkaväen järjestäytyminen kesti niin kauan, että Koinos pääsi sillä välin tekemään kiertoliikkeensä. J. F. C. Fuller esittää, että Aleksanteri määräsi Koinoksen ratsuväen siirtymään Poroksen oikealle siivelle taistelukentällä olevaa notkoa pitkin. Sen jälkeen Koinoksen piti hyökätä Poroksen vasemman siiven selustaan, kun se oli joutunut taisteluun Aleksanterin ratsuväen kanssa. Tämän tulkinnan mukaan Koinoksen ratsuväki olisi siis ratsastanut intialaisten rintaman etupuolelta. Samaa ehdottaa Hammond, jonka mukaan Aleksanterin hyökkäys veti vasemman siiven intialaisen ratsuväen pois jalkaväen rintamasta, minkä jälkeen Koinoksen osasto hyökkäsi ratsuväen ja jalkaväen väliseen aukkoon. Erään toisen tulkinnan mukaan Koinoksen ratsuväki siirtyi vasemmalle siivelle makedonialaisen falangin takana, niin etteivät intialaiset nähneet sitä. Ainakaan Poroksen oikean siiven ratsuväki ei reagoinut Koinoksen liikkeisiin.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Intialaisten ratsumiesten kimppuun hyökättiin joka tapauksessa kahdelta suunnalta, ja he hakeutuivat jalkaväen muodostelman suojaan. Tämä aiheutti puolestaan lisää sekaannusta.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Samalla makedonialainen jalkaväki hyökkäsi intialaista jalkaväkeä vastaan. Intialaisten pääase oli jousi, ja Curtiuksen mukaan märkä keli haittasi jousimiehiä. Makedonialaiset puolestaan olivat aseistautuneet pitkillä "sarissa"-keihäillä, eikä intialaisilla ollut juuri mahdollisuuksia näitä vastaan. Poroksen ainut toivo olikin sotanorsujen hyökkäyksessä. Makedonialaiset avasivat kuitenkin rivinsä, kun norsut ryntäsivät heitä vastaan, samaan tapaan kuin he olivat tehneet viikatevaunuja vastaan Gaugamelassa. Norsujen "mahoutit" lyötiin myös maahan "sarissoilla" ja sotanorsut saatiin ajettua takaisin Poroksen jalkaväkeä päin. Seuranneessa sekasorrossa makedonialaisten kuri piti. Intialaiset tekivät vielä yhden hyökkäyksen ratsuväellään, mutta Aleksanterin johtama makedonialainen ratsuväki löi sen takaisin. Aleksanterin ratsuväki iski tämän jälkeen intialaisten sivustaan ja selustaan aiheuttaen entistä enemmän sekasortoa. Suurin osa intialaisesta jalkaväestä kaatui, ja vain pieni osa pääsi pakenemaan. Myös intialainen ratsuväki kärsi suuria tappioita, ja kaikki henkiin jääneet sotanorsut otettiin kiinni.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Poros, joka ratsasti suurimmalla sotanorsulla, taisteli loppuun saakka. Poros antautui Aleksanterille vasta, kun hän oli itse haavoittunut ja hänen armeijansa oli lyöty täydellisesti.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Aleksanteri liitti Poroksen valtakuntaan seitsemän uutta heimoa ja kaksituhatta uutta kaupunkia. Tästä syystä intialaiset historioitsijat ovat väittäneet, että Poroksen tappio olisikin länsimainen valhe.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Joen ylittäneistä makedonialaisista kaatui 80 jalkaväen ja 20 ratsuväen miestä. Muista makedonialaisten joukoista kaatui 720 jalkaväestä ja 280 ratsuväestä. Intialaisten tappiot olivat Arrianoksen mukaan 20 000 jalkaväestä ja 3 000 ratsuväestä, minkä lisäksi kaksi Poroksen poikaa kaatui taistelussa, samoin eräs Spitakes, joka oli alueen maaherra. Surmansa saivat myös kaikki sotanorsujen komentajat ja kaikki Poroksen kenraalit. Kaikki sotanorsut, jotka eivät kuolleet, joutuivat makedonialaisten haltuun. Diodoroksen mukaan intialaisten tappiot olivat 12 000 kaatunutta ja 9 000 vankia ja makedonialaiset ottivat kiinni 85 sotanorsua. Arrianoksen mukaan kaikki sotanorsut joko kaatuivat tai otettiin kiinni. Metzin epitomin mukaan intialaisia kaatui 12 000 ja Aleksanteri menetti 900 miestä jalkaväestä ja 300 ratsuväestä.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Aleksanterin kuuluisa hevonen Bukefalos kuoli pian taistelun jälkeen. Plutarkhos kertoo, että hevonen ei kuollut eikä edes haavoittunut taistelussa vaan se kuoli vanhuuteen. Arrianoksen mukaan kerrottiin toisenkinlaista tarinaa: Kun Aleksanteri oli ylittänyt joen, käytiin kiivas taistelu, jossa Poroksen poika haavoitti Aleksanteria ja Bukefalosta, ennen kuin kaatui itse. Ptolemaioksen versiossa tapahtumista tätä taistelua ei mainita. Häntä pidetään luotettavampana, koska hän oli Aleksanterin henkivartija ja luultavasti itse paikalla. Arrianos, joka käytti Ptolemaiosta lähteenään, kertoo ettei Bukefalos koskaan haavoittunut vaan kuoli lämpöön ja vanhuuteen. Erään toisen tarinan mukaan Bukefalos kaatui myöhemmin taistelussa Porosta vastaan. Justinuksen versiossa Poros ja Aleksanteri kävivät kaksintaistelun, jossa Bukefalos haavoittui ja Aleksanteri putosi maahan ja pelastui vain henkivartijoidensa nopean toiminnan ansiosta. Curtiuksen mukaan Aleksanteri ajoi takaa pakenevaa Porosta, mutta Bukefalos haavoittui vakavasti ja kaatui maahan. Gellius taas kertoo haavoittuneen Bukefaloksen kantaneen Aleksanterin turvaan taistelusta, ennen kuin se kaatui kuolleena maahan. Kaikki tarinat Bukefaloksen kuolemasta taistelussa saamiinsa haavoihin ovat lähtöisin Kleitarkhoksen Aleksanterin elämäkerrasta.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Aleksanteri perusti hevosensa kunniaksi uuden kaupungin "Bukefalian", mutta sen sijaintia ei tiedetä. Erään tarinan mukaan se perustettiin samalle paikalle, jossa Aleksanteri oli ylittänyt Hydaspeen Bukefaloksella ratsastaen. Arrianos sijoittaa kaupungin joen länsirannalle, mistä Aleksanteri oli lähtenyt ylittämään jokea. Toisten versioiden mukaan kaupunki perustettiin paikalle, jossa Aleksanteri taisteli ylitettyään joen ja Bukefalos haavoittui.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Taistelun jälkeen Aleksanteri uhrasi auringon jumalalle Heliokselle, sillä tämä oli suonut Aleksanterin valloittavan maat, joiden suunnasta aurinko nousee. Sotilailleen Aleksanteri sanoi, että koko Intian vauraus oli nyt heidän käsissään ja edessä oli enää vain marssi kaukaisimpaan itään ja suuren valtameren rannalle. Aleksanteri antoi armeijan levätä kuukauden ajan. Hän perusti Bukefalian lisäksi taistelupaikalle uuden kaupungin nimeltä "Nikaia" ('voiton kaupunki'), ja voittonsa kunniaksi hän lyötti dekadrakman eli kymmenen drakman arvoisia hopeakolikkoja. Etupuoli kuvaa Aleksanteria ratsuväen univormussa diadeemi päässään ja salama kädessään. Voitonjumala Nike on juuri seppelöimässä hänet. Takapuolella on Aleksanteri hevosen selässä hyökkäämässä norsulla ratsastavan Poroksen kimppuun.


title: Hydaspesjoen taistelu

text: Hydaspeen jälkeen Aleksanteri jatkoi marssia itään Himalajan vuoriston edustalle. Hänen oli pakko ylittää Induksen sivujoet korkealla yläjuoksulla, koska ne tulvivat. Taksiles ja Poros seurasivat joukkoineen Aleksanterin mukana, mutta hän lähetti pian heidät takaisin. Poros sai käskyn kerätä lisää joukkoja ja palata niiden kanssa Aleksanterin luokse. Aleksanteri valtasi aluksi glauseina tai glaukanikkeina tunnetun heimon alueen. Abisares lähetti Aleksanterille lahjoja ja 40 sotanorsua mutta ei saapunut Aleksanterin luokse tämän vaatimuksista huolimatta. Akasinesjoen tuolla puolen hallitsi eräs toinen Poros, jota kutsutaan "pahaksi" Porokseksi, koska hän oli "hyvän" Poroksen vastustaja. Aleksanteri hyökkäsi häntä vastaan, mutta hän pääsi pakenemaan Hydraotesjoen yli. Aleksanteri liitti glausien ja "pahan" Poroksen alueet "hyvän" Poroksen valtakuntaan. Hydraoteen tuolla puolen Aleksanteri hyökkäsi "itsenäisten" intialaisten kimppuun. Verisen Sangalan piirityksen jälkeen hän hallitsi koko Luoteis-Intiaa. Hyfasisjoelle päästyään Aleksanteri uskoi päässeensä Intian ääriin asti. Makedonialaiset olivat kuitenkin saaneet kuulla, että vielä kauempana oli Gangesjoki, suuria armeijoita ja valtavia sotanorsuja. Silloin armeija teki lakon, ja Aleksanterin oli pakko kääntyä takaisin.


title: Orogenia

text: Orogenia eli vuorijonopoimutus on prosessi, jossa vuoristo syntyy mannerliikuntojen työntäessä mannerlaattoja yhteen. Mannerlaattojen rajakohdat rutistuvat ja poimuttuvat luoden poimuvuoristoja. Rutistumakohta kohoaa ylös, koska sen täytyy säilyttää isostaattinen tasapaino. Poimuvuoristoa, jonka eroosio on kuluttanut kumpuilevaksi maastoksi, sanotaan peneplaaniksi.


title: Orogenia

text: Luettelo ei ole täysin kattava.


title: William Shatner

text: William Shatner (s. 22. maaliskuuta 1931 Montreal) on kanadalainen näyttelijä, elokuvatuottaja, kirjailija ja laulaja. Hänet tunnetaan parhaiten "Star Trek" -televisiosarjan kapteeni James T. Kirkinä sekä "Boston Legal" -sarjan Denny Cranena.


title: William Shatner

text:
Shatner on julkaissut lukuisia kirjoja ja kolme levyä. Shatner on ollut naimisissa neljä kertaa. Hänellä on kolme lasta, Leslie Carol (1958), Lisabeth Mary (1960) ja Melanie (1964) ensimmäisestä liitostaan Gloria Randin kanssa.
Kaiken kaikkiaan William Shatnerin filmografiaan mahtuu yli 400 erilaista esiintymistä televisiossa ja elokuvissa.


title: Musikaali

text: Musikaali on näytelmä tai elokuva, jossa teatterinomaiseen toimintaan ja vuoropuheluun on lisätty ajan viihdemusiikin tyylissä toteutettuja laulu- ja tanssinumeroita.


title: Musikaali

text: Eurooppalaisperäiset ooppera ja operetti saivat Yhdysvalloissa uuden jatkumon musikaalista. 1800-luvun Amerikassa lähinnä kiertävät teatteriseurueet esittivät usein tanssi- ja musiikkinumeroita, jotka eivät juonellisesti liittyneet toisiinsa. Musikaali liitti juonella numerot toisiinsa ja oopperan tai operetin tapaan kertoivat kokonaisen tarinan. Usein musikaalin musiikki oli kuitenkin tyylillisesti kevyempää ja se sai aineksia amerikkalaisesta kansanmusiikista kuten bluesperinteestä, ja suurimuotoisesta konsertti- ja viihdemusiikista. Musikaalin sisältö on yleensä romanttinen ja komediallinen, mutta nykyaikainen musikaali voi käsitellä hyvin erilaisia, vakaviakin aiheita. Musikaali on ennen kaikkea yhdysvaltalainen ilmiö, erityisesti New Yorkin Broadwayllä tuotetaan edelleen lukumääräisesti eniten musikaaleja.


title: Musikaali

text: Varhaisessa vaudeville-teatteriesityksissä oli jo 1890-luvulla tapana lisätä ajan tunnettuja sävelmiä kevyeen juoneen. Varhaisissa musikaaleihin vaikuttivat musiikillisesti muun muassa synkopoitu ragtime-musiikki, joka 1800–1900-lukujen vaihteissa syntyi ja tuli muotiin, ja myös jazzin eri tyylit.


title: Musikaali

text: Nykyään musikaalit ovat usein läpisävellettyjä, itsenäisiä teoksia, jotka käyttävät aikansa popmusiikin tyyliä ja ne voivat kosketella kipeitäkin aiheita. Edelleen musikaalia kuitenkin pidetään juonellisesti kevyenä ja usein romanttinen liioittelu ja absurdit tilanteet kuuluvat musikaaleihin.


title: Karjalan Maa

text: Karjalan Maa oli pohjoiskarjalainen, Joensuussa ilmestyvä sanomalehti, joka aloitti vuonna 1917 nimellä Korpi-Jaakko. Lehteä kustansi KM-Yhtymä-konserniin kuuluva Maakunnan Kustannus Oy. Lehti oli Suomen Keskustan äänenkannattaja.


title: Karjalan Maa

text: Seitsemänpäiväisenä ilmestynyt Karjalan Maa muuttui kesäkuussa 1987 kolmipäiväiseksi ja sitä alettiin painaa tabloidikokoisena, kun se kärsi 1980-luvulla tappion lehtisodassa paikalliskilpailija Karjalaiselle. Kesäkuussa 2010 lehden ilmestymismäärää supistettiin yhteen kertaan viikossa. Lokakuussa 2010 lehden jatkon kerrottiin olevan varma vain kesään 2011 saakka. Syyksi kerrottiin muutokset puolueiden lehdistötuessa. Joulukuussa 2010 selvisi, että lehti lakkautetaan huhtikuun 2011 loppuun mennessä, sillä Karjalan Maa ei saa osuutta keskustan viestintätuesta seuraavalla vaalikaudella. Asia varmistui, kun keskustan puoluevaltuusto vahvisti puolueen talousarvion seuraavalle vuodelle. Karjalan Maan perustamisesta tuli lopettamisen aikoihin kuluneeksi 94 vuotta. Lehdellä oli 2011 viisi työntekijää.


title: Pasha

text:
Pasha [] () on rahkasta valmistettava ruokalaji. Se liittyy erityisesti Venäjän ja Raja-Karjalan ortodoksien pääsiäisperinteeseen. Pasha tulee venäjän pääsiäistä tarkoittavasta sanasta, joka puolestaan on peräisin heprean sanasta "pesah". Sh ei pasha-sanassa tarkoita š:ää vaan äännetään s-h.
Pashan valmistuksessa keskeisinä ainesosina ovat rahkan lisäksi kerma, sokeri, kananmuna ja voi. Pashaseos maustetaan esimerkiksi vaniljalla ja mantelirouheella. Usein käytetään myös rusinoita, sukaattia, sitruunamehua tai -kuorta ja kuivattuja hedelmiä. On myös reseptejä, joihin käytetään mausteena karvasmanteliöljyä, rommiesanssia tai rommia.


title: Pasha

text: Pashan alkuperäisenä ideana oli saada käytettyä paastonaikana käyttämättä jääneet maitotaloustuotteet.


title: Pasha

text: Pashareseptejä on lukuisia ja reseptejä voi muunnella tarpeen mukaan. Pashaa tehdään sekä kuumentamattomana että kuumennettuna. Pashan kiinteytymistä helpottaa, että rahkaa valutetaan ennen massan valmistusta muutama tunti tai yön yli kuivemmaksi esimerkiksi suodatinpaperilla peitetyssä kahvinsuodattimessa tai sideharsolla peitetyssä siivilässä.


title: Pasha

text: Eräs tapa varmistaa raakapashaseos on vatkata ensin voi ja sokeri vaahdoksi ja lisätä sitten rahka, muna ja mausteet sekä vaahdotettu kerma.


title: Pasha

text:
Perinteinen pasha syntyy kuumentamalla rahkamassaa lähes kiehuvaksi tai kiehuvaksi. Näin valmistettu säilyi hyvin ja pasha voitiin valmistaa hyvissä ajoin ennen pääsiäistä. Kuumennettua pashaa tehtäessä voi ja sokeri vaivataan ensin sekaisin, ja sitten joukkoon sekoitetaan muna ja rahka, sekä reseptistä riippuen kerma, smetana ja vanilja. Seuraavaksi massaa kuumennetaan vähitellen samalla esimerkiksi puulastalla sekoittaen niin, että massa sulaa ja pysyy tasaisena. Kuumennus voidaan tehdä vesihauteessa olevassa astiassa tai suoraan kattilassa. Kuumennus lopetetaan kun rahkamassa höyryää ja alkaa saeta; kattilan ollessa levyllä massa voi alkaa kiehahtaa muutaman kuplan verran. Eräs ohje neuvoo tekemään ristinmerkin pashaa valmistettaessa ja keittämään pashaa, kunnes siitä kuuluu ääni "Pf-f-f". Seuraavaksi massaa jäähdytetään; kuumennettu pashamassa paksunee yleensä selvemmin vasta riittävästi jäähtyessään. Jäähtymistä voidaan nopeuttaa upottamalla kuumennettu pasha kattilassaan kylmällä vedellä tai lumella täytettyyn pesualtaaseen tai isompaan astiaan. Kuiva-ainekset kuten mantelirouhe ja mahdolliset kuivahedelmät sekoitetaan ainakin osittain jäähtyneeseen massaan. Joissain ohjeissa kerma lisätään mukaan vasta tässä vaiheessa vaahdotettuna. Joidenkin ohjeiden mukaan massa kumotaan muottiin lämpimänä; toisten mukaan se voidaan jäähdyttää niin että massa sakenee tuntuvasti ennen muottiin siirtämistä.
Pashaseos siirretään kostutetulla harsokankaalla tai ohuella pellavaliinalla vuorattuun siivilään tai erityiseen pashamuottiin. Pashamuottina voi käyttää myös kukkaruukkua tai muovista tai puista astiaa, jossa on nesteelle valumareiät. Myös kahvisuodatin ja -paperi kelpaavat. Päälle voidaan panna pieni paino; osa resepteistä ei tätä tarvitse liian kuivumisen estämiseksi. Alle asetetaan sopiva kulho valuvaa nestettä varten. Pashan annetaan valua kylmässä ainakin yön yli tai vuorokausi. Valuneen nesteen voi käyttää esimerkiksi pullataikinaan.


title: Pasha

text: Yön yli seissyt seos kumotaan tarjoiluastialle ja koristellaan, esimerkiksi tuoreilla tai kuivatuilla hedelmillä tai mantelirouheella. Erityisesti Venäjällä näkyy usein myös marmeladilla koristeltuja pashoja. Myös muita materiaaleja voi käyttää kuten silkki- ja paperikukkasia.


title: Pasha

text: Ortodoksisen perinteen mukainen pashan koristelussa näkyy myös kristillinen teema. Pashan kylkeen tai päälle syntyy joko pashamuotista tai kirjoitetaan koristeluaineksilla ylösnousemuksesta muistuttavat kyrilliset kirjaimet ХВ (lyhennys kirkkoslaavin sanoista Hristos voskrese eli 'Kristus on ylösnoussut').


title: Pasha

text: Ortodoksisen perinteen mukaisesti pääsiäisajan juhlaan liittyvä pasha, kulitsa ja esimerkiksi kiirastorstaina tai pitkäperjantaina koristellut kananmunat voidaan viedä kirkkoon siunattavaksi. Pääsiäisyönä munia voidaan myös vaihtaa pääsiäistervehdysten ja siihen liittyvien poskisuudelmien vaihtamisen yhteydessä ainakin ystävien, tuttavien ja perheen kesken.


title: Pasha

text: Perinteinen ortodoksisen perinteen mukaisesti pashaa tarjotaan kulitsan kanssa; se syödään lusikalla ja voidaan nauttia myös kulitsapalan päälle levitettynä. Pasha sopii myös jälkiruuaksi sellaisenaan, samoin kuin kahvipöydässä tarjottavaksi. Pashan päällä voidaan polttaa tuohusta, joka kirkollisen perinteen mukaisesti voi pääsiäisen aikaan olla myös punainen.


title: Pasha

text: Ortodoksisessa kodissa ateria aloitetaan ruuan siunauksella. Pääsiäisen aikaan aterian edellä luetaan tai lauletaan myös Kristuksen ylösnousemuksesta muistuttava, pääsiäismessussa usein toistettu tropari.


title: Multiplikatiivinen funktio

text: Lukuteoriassa multiplikatiivisella funktiolla tarkoitetaan funktiota "f", jolle kaikilla keskenään jaottomilla kokonaisluvuilla "a" ja "b" pätee "f"("ab") = "f"("a") "f"("b"). Jos ehto pätee myös kaikilla luvuilla "a" ja "b" jotka eivät ole keskenään jaottomia, sanotaan funktion olevan täydellisesti multiplikatiivinen.


title: Multiplikatiivinen funktio

text: Esimerkkejä multiplikatiivisista funktioista, jotka ovat laajalti käytössä lukuteoriassa:


title: Multiplikatiivinen funktio

text: Esimerkki aritmeettisesta funktiosta, joka ei ole multiplikatiivinen on "r"("n") - kuinka monella tavalla luku n voidaan esittää kahden kokonaisluvun neliöiden summana, esimerkiksi


title: Multiplikatiivinen funktio

text: ja siten "r"(1) = 4 ≠ 1. Tämä osoittaa, että funktio ei ole multiplikatiivinen. Kuitenkin "r"("n")/4 on multiplikatiivinen.


title: Charles Gounod

text: Charles Gounod [gunoo’] (17. kesäkuuta 1818 – 18. lokakuuta 1893 Saint-Cloud, Ranska) oli ranskalainen säveltäjä. Hänen tunnettuja teoksiaan ovat oopperat "Faust" ja "Romeo ja Julia".


title: Charles Gounod

text: Gounod syntyi Pariisissa, ja lapsena hän opiskeli musiikkia äitinsä johdolla. Hieman myöhemmin hän pääsi Pariisin konservatorioon opiskelemaan säveltäjä Fromental Halévyn johdolla. Vuonna 1839 Gounod sai kantaatistaan "Ferdinand" Prix de Romen. Myöhemmin hän muutti Italiaan, jossa hän kiinnostui Giovanni Pierluigi da Palestrinan musiikista.


title: Charles Gounod

text: Gounod sävelsi ensimmäisen oopperansa vuonna 1851, mutta ei saavuttanut suosiota ennen "Faustin" säveltämistä vuonna 1859. "Faust" perustui Johann Wolfgang von Goethen näytelmään. Myös vuonna 1867 ensiesitetty William Shakespearen näytelmään "Romeo ja Julia" pohjautuva ooppera "Roméo et Juliette" sai suosiota. Sitä esitetään yhä säännöllisesti. Vanhoilla päivillään Gounod sävelsi pääasiassa uskonnollista musiikkia, kuten laulun "Ave Maria". Se perustui Johann Sebastian Bachin säveltämään preludiin, joka on ensimmäisenä hänen teoksensa "Das wohltemperierte Klavierin" ensimmäisessä kirjassa.


title: Giovanni Pierluigi da Palestrina

text: Giovanni Pierluigi da Palestrina (1. helmikuuta 1525 Palestrina – 2. helmikuuta 1594 Rooma) oli italialainen säveltäjä.


title: Giovanni Pierluigi da Palestrina

text: Palestrina kuuluu merkittävimpiin kirkkomusiikin kehittäjiin. Hänen vaikutuksensa katolisen kirkon kirkkomusiikin kehitykseen oli valtava, ja hänen teostensa voidaan katsoa olevan renessanssipolyfonian huipentuma, samalla tavoin kuin Johann Sebastian Bachin tuotanto barokkimusiikin kontrapunktin huipentuma. Hän oli ensimmäinen taidemusiikin säveltäjä, jonka tyyliä tulevien sukupolvien säveltäjät tietoisesti jäljittelivät. Palestrina sävelsi satoja teoksia. Merkittävimpiä ovat muun muassa 104 messua ja 250 motettia.


title: Giovanni Pierluigi da Palestrina

text: Ensimmäinen historiallinen lähde vuodelta 1537 kertoo Palestrinan eläneen tuolloin Roomassa, missä hänet on merkitty laulajaksi poikakuoron kokoonpanoon. Hän myös opiskeli musiikkia mahdollisesti Gaudio Mellin johdolla. Vuosina 1544–1551 hän toimi kotikaupunkinsa Palestrinan pääkirkon Sant'Agapiton urkurina, missä hän myös meni naimisiin vuonna 1547 "Lucrezia de Gorisin" kanssa.


title: Giovanni Pierluigi da Palestrina

text: Vuonna 1551 Paavi Julius III, joka oli aiemmin toiminut Palestrinan piispana, nimitti hänet "Magister Cappellaeksi" ja "Magister Puerorumiksi" Roomaan Vatikaaniin Juliuksen kappeliin ("Cappella Giulia") kuuden scundin kuukausipalkalla.


title: Giovanni Pierluigi da Palestrina

text: Kolme vuotta myöhemmin ilmestyi hänen ensimmäinen teoksensa: kokoelma messuja, jotka hän omisti Julius III:lle. Teos oli myös ensimmäinen italialaissyntyisen säveltäjän tekemä messukokoelma; tuohon aikaan suurin osa italialaisen kirkollisen musiikin säveltäjistä oli hollantilaisia ja espanjalaisia. Julius III nimitti hänet 13. tammikuuta 1555 Sikstuksen kappelin kuoroon, minkä vuoksi hänen täytyi jättää virkansa Juliuksen kappelissa.


title: Giovanni Pierluigi da Palestrina

text: Kun uudeksi paaviksi tuli Paavali IV vuonna 1555, Palestrina ja kaksi muuta naimisissa ollutta laulajaa erotettiin Sikstuksen kappelin kuorosta. Palestrina hoiti seuraavina vuosikymmeninä samaa virkaa kuin Juliuksen kappelissa monissa Rooman kirkoissa ja kappeleissa: mm. pyhän Johannes Lateranin 1555–1560 ja pyhän Maria Maggioren kirkossa 1561–1566. Hän palasi Juliuksen kappeliin 1571 ja jäi sinne loppuelämäkseen.


title: Giovanni Pierluigi da Palestrina

text: 1570-luvulla Palestrinan vaimo, kaksi poikaa ja veli kuolivat kolmessa ruttoepidemiassa. Jäätyään leskeksi hän harkitsi ensin pappisvihkimyksen ottamista, mutta meni kuitenkin uusiin naimisiin varakkaan lesken, Virginia Dormolin, kanssa. Vaimo turvasi hänen taloudellisen tilanteensa niin, että hän pystyi säveltämään täysipainoisesti kuolemaansa asti.


title: Giovanni Pierluigi da Palestrina

text: Palestrina kuoli 69-vuotiaana keuhkopussitulehdukseen, jonka hän oli saanut viimeistellessään kolmenkymmenen madrigaalin kokoelmaansa.


title: Giovanni Pierluigi da Palestrina

text: Palestrina tuotti satoja sävellyksiä, muun muassa 104 messua, 250 motettia, 33 magnificatia, 5 sarjaa lamentaatioita ja 140 madrigaalia. Palestrinan säveltäminä on pidetty myös yhdeksää urkuricercaria, mutta nykyisen musiikkitieteellisen tutkimuksen perusteella niiden autenttisuus on kyseenalaistettu. On oletettavaa, ettei Palestrina säveltänyt lainkaan puhdasta instrumentaalimusiikkia.


title: Giovanni Pierluigi da Palestrina

text: Palestrinan laajasta tuotannosta on löydettävissä monia eri musiikkityylejä. Hänen varhaistuotannossaan on paljon vaikutteita aikansa flaamilaisesta tyylistä, ja näitä piirteitä on havaittavissa myös monissa hänen tunnetuimmista teoksistaan, kuten "Missa Brevisissä". Monissa Palestrinan teoksissa ei käytetä lainkaan polyfoniaa vaan perinteisempää yksiäänistä tyyliä.


title: Giovanni Pierluigi da Palestrina

text: "Palestrinan tyylin" eli pehmeän 1500-luvun polyfonisen sävellystyylin määritteli musiikkitieteilijä Johann Joseph Fux tutkittuaan ensin tarkasti Palestrinan tuotantoa. Tätä tyyliä opetetaan usein yliopistoissa kontrapunktin kursseilla renessanssipolyfoniana.


title: Giovanni Pierluigi da Palestrina

text: Palestrinan pääteoksiin luetaan paavi Marcellus II:lle omistettu "Missa Papae Marcelli", joka legendan mukaan on sävelletty siinä tarkoituksessa, että se saisi Trenton kirkolliskokouksen luopumaan suunnitelmista kieltää polyfoninen kirkkomusiikki. Nykyisin kuitenkin arvellaan teoksen sävelletyn useita vuosia ennen kirkolliskokouksen alkua.


title: Giovanni Pierluigi da Palestrina

text: Palestrina oli aikanaan hyvin suosittu ja tunnettu, ja hänen maineensa jopa kasvoi seuraavalla vuosisadalla. Hän toimi monien häntä seuranneiden säveltäjien esikuvana, ja esimerkiksi J. S. Bach tutki ja esitti Palestrinan "Missa Sine Nominea" säveltäessään omaa kuuluisaa h-mollimessuaan. Konservatiiviset säveltäjät jatkoivat hänen esimerkkinsä mukaisesti roomalaisen koulukunnan mukaisen musiikin säveltämistä aina 1600-luvulle. Palestrinan musiikkia esitetään edelleen laajasti, ja sitä käytetään paljon kontrapunktin periaatteiden opettelussa.


title: Kalevi Aho

text: Kalevi Ensio Aho (s. 9. maaliskuuta 1949 Forssa) on suomalainen säveltäjä.


title: Kalevi Aho

text: Aho opiskeli aluksi luonnontieteitä mutta päätti 1960-luvun loppupuolella keskittyä musiikkiin. Aho opiskeli Sibelius-Akatemiassa Einojuhani Rautavaaran johdolla vuosina 1969–1971 ja jatkoi opintojaan Länsi-Berliinissä Boris Blacherin johdolla vuosina 1971–1972.


title: Kalevi Aho

text: Vuonna 1974 Aho toimi Sibelius-Akatemian vt. lehtorina ja vuosina 1974–1988 Helsingin yliopiston musiikkitieteen lehtorina. Hän oli Sibelius-Akatemian vs. sävellyksen professori vuosina 1988–1993. Aho nousi julkisuuteen varhaisemmin kuin monet muut ikäpolvensa säveltäjät. Hänellä oli jo 24-vuotiaana peräti neljä sinfoniaa teosluettelossaan. Hän sai 1970-luvulla suosiota uusklassistisilla sävellyksillään, mutta hieman myöhemmin hän muutti tyyliään modernismiin ja postmodernismiin.


title: Kalevi Aho

text: 2000-luvulla Ahon musiikki alkoi saada jalansijaa myös kansainvälisesti, mistä kertovat muun muassa useat tilausteokset ulkomaisilta solisteilta ja orkestereilta. Tähän kehitykseen on vaikuttanut voimakkaasti Ahon asema Sinfonia Lahden nimikkosäveltäjänä 1990-luvulta asti, ja tästä seuranneet lukuisat sinfonioiden ja konserttojen levytykset BIS-levy-yhtiölle. Sharon Bezaly tilasi Aholta huilukonserton vuonna 2002. Seuraavana vuonna Aho sävelsi konserton kahdelle sellolle Manchesterin sellofestivaalien tilauksesta. Teos kantaesitettiin vuonna 2004, ja se sai myönteisen vastaanoton brittikriitikoilta ja -yleisöltä. Suurmenestyksen sai myös Martin Fröstin Lontoossa huhtikuussa 2006 kantaesittämä klarinettikonsertto. Tämä teos vakiinnutti lopullisesti Ahon aseman yhtenä nykyhetken merkittävistä konserttosäveltäjistä.


title: Kalevi Aho

text: Useimmat uudemmista konsertoistaan Aho on säveltänyt kansainvälisille huippusolisteille. Aho on saanut työstään useita koti- ja ulkomaisia tunnustuksia, muun muassa Léonie Sonningin sävellyspalkinnon vuonna 1974, Henrik Steffens -palkinnon vuonna 1990 ja berliiniläisen Stiftung Kulturfondsin työskentelyapurahan vuonna 1998. Pro Finlandia -mitalin Aho sai vuonna 1999. Aho on toiminut useissa luottamustehtävissä, kuten Suomen Säveltäjät ry:n johtokunnan jäsenenä (1975–1979, 1983–1989 ja 1997–2005), Suomen Kulttuurirahaston hallituksen jäsenenä (1996–2005) ja Suomen Sinfoniaorkesterit ry:n puheenjohtajana (vuodesta 2000).


title: Kalevi Aho

text: Ahon tärkeimpiä teoksia lienevät hänen seitsemäntoista sinfoniaansa, joista ensimmäinen valmistui vuonna 1969. Aho on mielellään puhunut teostensa yhteydessä ”psykologisesta kehityskaaresta”, mikä sivuaa yhtä postmodernin musiikin keskeistä piirrettä, kerronnallisuutta. Postmodernismiin Ahon kytkevät myös erilaiset tyylisitaatit: esimerkiksi seitsemännessä sinfoniassa eli "Hyönteissinfoniassa" kuullaan muistumia muun muassa marssista, valssista ja jopa tangosta ja foxtrotista. Ahon varhaisista teoksista voidaan löytää vaikutteita muun muassa Dmitri Šostakovitšilta, mutta vuosikymmenten mittaan Aho on jalostanut persoonallisen tyylin, jolle on vaikea löytää varsinaisia esikuvia.


title: Kalevi Aho

text: Ahon musiikille on tyypillistä laajakaarinen ja lineaarinen polyfoninen sävellystekniikka sekä taidokas soitinnus. Ahon musiikki kasvaa usein massiivisiin ja dissonoiviin huipennuksiin, mutta viime vuosina hänen teoksiinsa on ilmestynyt entistä hienostuneempia, jopa läpikuultavia tehoja. Hyviä esimerkkejä tästä ovat muun muassa sopraanolle ja orkesterille sävelletty laulusarja "Kiinalaisia lauluja" ja huilukonsertto. Vaikka pessimismi hallitseekin Ahon maailmankuvaa, on hän integroinut eräisiin teoksiinsa, kuten 13. sinfoniaan, myös tanssillista rytmiikkaa ja jopa huumoria. Hänen viimeaikaisessa tuotannossaan on näkynyt lisäksi vaikutteita Euroopan ulkopuolisten klassisten musiikkikulttuurien musiikista. Esimerkiksi 14. sinfoniassa ("Rituaaleja") lähes solistisessa asemassa ovat etniset lyömäsoittimet darbuka ja djembe. Oboekonsertossa hän on käyttänyt erästä arabialaista, mikrointervalleja sisältävää sävelasteikkoa, ja teoksen toinen osa perustuu oikukkaaseen arabialaiseen rytmiin. Virtuoosisen orkesteriteoksen "Minea" muoto muistuttaa puolestaan intialaisten raagojen muotoa. Itämaiseen musiikkiin assosioituvat monimutkaiset toistuvat rytmikuviot vallitsevat myös 15. sinfonian toista ja neljättä osaa.


title: Kalevi Aho

text: Toinen innoituksen lähde on ollut muinaispohjoismainen šamanismi, joka on innoittanut muun muassa lyömäsoitinkonserttoa "Sieidi". Konsertosta on tullut 2010-luvulla Ahon esitetyin teos.


title: Kalevi Aho

text: Aho tunnetaan loisteliaan mutta selkeän orkestroinnin taitajana, ja hän on tehnyt useita sovituksia muiden säveltäjien teoksista (muun muassa Modest Musorgskin "Kuoleman lauluja ja tansseja" Martti Talvelalle).


title: Kalevi Aho

text: Sävellystyön ohella Aho on tullut tunnetuksi taitavana ja yhteiskunnallisesti valveutuneena kirjoittajana. Hän on tehnyt kolumneja useisiin lehtiin ja julkaissut muun muassa esseekokoelmat "Taiteilijan tehtävät postmodernissa yhteiskunnassa" (1992) sekä "Taide ja todellisuus" (1997). Aho on kritisoinut molempia Irakin sotia ja Tšetšenian sotaa sekä syyttänyt nykyistä asenneilmapiiriä liiasta markkinakeskeisyydestä. Yhteiskunnallisten tekstien lisäksi hän on julkaissut säveltäjä Uuno Klamin elämäkerran yhdessä Marjo Valkosen kanssa sekä useita musiikkitieteellisiä kirjoja ja artikkeleita.


title: Morna

text:
Morna on kapverdeläistä populaarimusiikkia. Se kehittyi portugalilaisesta fado-musiikista sekä brasilialaisesta modinhasta.
Tunnetuin mornaa esittävä artisti on laulaja Cesária Évora. Mornaa säestetään yleensä ainakin cavaquinholla, klarinetilla, harmonikalla, viululla ja kitaralla.


title: Fado

text: Fado on Portugalissa 1820-luvulla kehittynyt kansanmusiikin tyylilaji. Tyylilaji kehittyi mahdollisesti brasilialaisista musiikin tyylilajeista, kuten lundumista ja modinhasta. Fadon merkittävimmät tyylilajit ovat Lissabonin fado (fado de Lisboa) ja Coimbran fado (fado de Coimbra), joista Lissabonin fado on vanhempi. Coimbran fadosta tuli suosittua 1900-luvun alkupuolella. Sanoituksiltaan fado on tyypillisesti surumielistä.


title: Fado

text: Fado liitettiin vuonna 2011 Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon. Asiaa lobattiin portugalilaisten taholta aktiivisesti pari vuotta. Keulakuvina hankkeen edistämisessä toimivat Mariza ja Carlos do Carmo.


title: Niccolò Paganini

text: Niccolò (Nicolò) Paganini (27. lokakuuta 1782 Genova, Italia – 27. toukokuuta 1840 Nizza, Ranska) oli italialainen säveltäjä ja arvostettu viulutaituri.


title: Niccolò Paganini

text: Paganini syntyi Genovassa 1782 ja alkoi soittaa mandoliinia ja viulua jo hyvin nuorena. Hän esiintyi julkisesti ensimmäistä kertaa 11-vuotiaana. Teini-ikäisenä hän opiskeli muun muassa Alessandro Rollan ja Giacomo Costan johdolla. Sen jälkeen hän alkoi kiinnostua myös kitaransoitosta ja sävelsi jonkin verran musiikkia myös kitaralle sekä kitara–viulu-duolle. Nykyään Paganinin arvostetuimmat teokset lienevät hänen vuoden 1817 tienoilla viululle säveltämänsä 24 kapriisia op. 1. Niitä pidetään ehkä maailman vaikeimpina viulukappaleina. Lukuisat säveltäjät ovat kirjoittaneet muunnelmia viimeisestä, a-molli-kapriisista. Lisäksi Paganini sävelsi muun muassa kuusi viulukonserttoa sekä kamarimusiikkia.


title: Niccolò Paganini

text: Paganini rikkoi siihenastiset taiturillisuuden määritelmät ja loi uudet. Etenkin hänen jousenkäyttönsä oli mullistavaa. Hänen keksintöihinsä luetaan muun muassa eräät jousitustavat, sävelalueen laajennukset, loisteliaat kaksoisotteet, tietyt kitaratehot, vasemman käden pizzicato, kromaattinen oktaavisoitto ja joustavat siirtymät arco- ja pizzicatokulkujen välillä.


title: Niccolò Paganini

text: Paganini oli kiertuetaiteilija, jonka konsertit olivat valtavia menestyksiä. Hän korosti taitojaan tempuilla, joiden taiteellisesta sisällöstä voidaan olla monta mieltä, mutta joilla hän sai yleisönsä villiintymään: hän soitti vaikeita kappaleita kolmella, kahdella tai jopa yhdellä kielellä (hän katkoi kieliä tahallaan yksi kerrallaan esityksen aikana). Hän saattoi soittaa hyvinkin monimutkaisen sävellyksen "prima vista" pitäen nuotteja ylösalaisin edessään.


title: Niccolò Paganini

text: Paganinin soitin oli Guarneri del Gesù "Cannone". Vaikka hän omisti laajan viulukokoelman, johon kuului yksitoista Stradivariusta, hän ei koskaan julkisesti soittanut maineikkaimpia instrumenttejaan. Yksi ”stradi” kantaa hänen nimeäänkin. Kerrotaan maestron mieltyneen lainaksi saamaansa "Il Cannoneen" siinä määrin, ettei enää suostunut palauttamaan soitinta lainaajalle. Paganini kuoli Nizzassa vuonna 1840. Kuolinsyyn uskotaan olevan kuppa.


title: Niccolò Paganini

text: Paganini oli virtuoosimainen soittaja ja musiikin historian legendaarisimpia hahmoja. Hänen tekninen taituruutensa oli niin häkellyttävää, että kuulijat arvelivat hänen solmineen liiton paholaisen kanssa; tästä johtuu nimitys ”paholaisen viuluniekka”. Hänen laiha olemuksensakin, jota hän käytti hyväkseen ja korosti, oli ”noitamainen” tai ”paholaismainen”. Hänen sormensa olivat erityisen pitkät ja joskus on kerrottu Paganinin pystyneen taivuttamaan niitä epäinhimillisen näköisesti vastapäiseen suuntaan. Paholaismaisuus puri tehokkaasti porvarillistuvassa Euroopassa, jossa musiikin ja kirkon suhteet olivat aikaisempina vuosisatoina olleet kiinteät.


title: Niccolò Paganini

text: Paganinia ovat elokuvissa ja televisiosarjoissa esittäneet lukuisat eri näyttelijät. Heihin lukeutuvat muun muassa Roxy Roth vuoden 1945 elokuvassa "Suuri unelma", Stewart Granger vuoden 1946 elokuvassa "Paholaisen jousi", Vladimir Msryan vuoden 1982 minisarjassa "Niccolo Paganini", Klaus Kinski vuoden 1989 elokuvassa "Paganini" ja viulisti David Garrett vuoden 2013 elokuvassa "The Devil’s Violinist".


title: Janis Joplin

text: Janis Lyn Joplin (19. tammikuuta 1943 Port Arthur, Texas – 4. lokakuuta 1970 Los Angeles) oli yhdysvaltalainen rock- ja blueslaulaja. Joplin muistetaan voimakkaasta, käheästä ja sielukkaasta äänestään ja rajusta laulutavastaan sekä värikkäästä rocktähden elämäntyylistään.


title: Janis Joplin

text: Joplin kasvoi Texasissa ja siirtyi Kaliforniaan tavoittelemaan laulajanuraa ensimmäisen kerran vuonna 1963. Hän lauloi tuolloin vielä folkia, vaikka ihailikin myös blueslaulajia. Menestystä ei kuitenkaan vielä tullut, vaan Joplin kärsi köyhyydestä ja huumeongelmista ja palasi takaisin Texasiin. Vuonna 1966 hänet otettiin sanfranciscolaisen rockyhtye Big Brother and the Holding Companyn laulusolistiksi, ja seuraavana vuonna hän nousi kuuluisuuteen Montereyn popfestivaalien esityksellään.


title: Janis Joplin

text: Joplin teki vuosina 1966–1970 neljä albumia, joista viimeinen ilmestyi postuumisti 1971. Tyyliltään albumit ovat rockia, bluesia, soulia ja kantria. Joplin kuoli heroiinin yliannostukseen lokakuussa 1970 kesken neljännen albuminsa nauhoituksia.


title: Janis Joplin

text: Janis Joplin syntyi texasilaisessa öljynjalostamokaupungissa Port Arthurissa 19. tammikuuta 1943. Hänen perheeseensä kuuluivat vanhempien lisäksi myös kuusi vuotta nuorempi sisar Laura ja kymmenen vuotta nuorempi veli Michael. Äiti Dorothy oli taitava laulaja ja oli nuorena saanut äänensä ansiosta stipendin yliopistoon. Janisin lapsuus oli melko onnellinen. Hän riiteli määräilevän ja totisen äitinsä kanssa usein, etenkin kotiintuloajoista. Syrjäänvetäytyvään ja viinaanmenevään isäänsä hänellä oli paremmat välit, sillä tämä keskusteli usein tyttärensä kanssa. Nuorena Joplin lauloi kirkkokuoron solistina.


title: Janis Joplin

text:
Joplin on kertonut vaikeuksiensa alkaneen 14-vuotiaana. Hän ei pitänyt ulkonäöstään, sillä hän ei ollut yhtä kehittynyt kuin vuotta vanhemmat luokkatoverinsa, hän lihoi, ja hänelle kehittyi paha akne. Joplin oli koulukiusattu ja sosiaalinen hylkiö. Hän sai koulussa lisäksi lutkan maineen, jota hän myös itse tietoisesti provosoi. Joplin kapinoi torjutuksi tulemistaan vastaan myös alkamalla pukeutua epätavallisesti, beatnikkien tyyliin. Hän luki beatnikeista ensi kertaa "Time"-lehdestä ja alkoi liikkua koulunsa pienessä beatnik-porukassa sen ainoana tyttönä. Kaverukset kuuntelivat folkia, jazzia ja bluesia, jotka Port Arthurissa edustivat heille kapinallisuutta. He viettivät vapaa-aikaansa Louisianan puolella rajaa, missä oli runsaasti baareja ja väkevien anniskeluoikeudet. Joplinin ensimmäisiä laulajasuosikkeja olivat Leadbelly ja Odetta. Näihin aikoihin hän huomasi osaavansa itsekin laulaa suosikkiensa lauluja.
Valmistuttuaan high schoolista hyvin arvosanoin Joplin lähti vihaamastaan Port Arthurista collegeen Lamariin, joka oli naapurikaupunki Beaumontissa. Siellä Joplinia ei enää kiusattu, mutta hän käytti aikansa opiskelun sijaan musiikista keskustelemiseen ja ryyppäämiseen uuden kaveriporukkansa kanssa. Hän jättikin opintonsa kesken ja palasi vanhempiensa luo Port Arthuriin, missä hän aloitti reikäkorttioperaattori- ja konekirjoituskurssin. Hän suoritti sihteerintutkinnon kesällä 1961, ja hänen vanhempansa lähettivät hänet Los Angelesiin Kaliforniaan asumaan kahden tätinsä luo. Ennen pitkää Joplin muutti vuokra-asuntoon Veniceen, oli pari kuukautta San Franciscossa ja palasi lopulta takaisiin Port Arthuriin. Siellä hän kirjoittautui takaisin Lamariin ja teki töitä tarjoilijana. Hän ei vielä tuolloin laulanut kuin satunnaisesti.


title: Janis Joplin

text: Vuonna 1962 Joplin muutti Austiniin, Texasin pieneen pääkaupunkiin, josta oli 1960-luvun alussa tullut monien erikoisten ja taiteellisten tyyppien ja opiskelijoiden koti. Moni Joplinin tuonaikaisista beat-ystävistä lähtikin myöhemmin Joplinin tapaan San Franciscoon muokkaamaan sen nousevaa vastakulttuuria. Austinissa Joplin kirjoittautui Texasin yliopistoon. Hän erottautui jälleen useimmista naispuolisista opiskelutovereistaan epäsovinnaisella käyttäytymisellään ja pukeutumisellaan.


title: Janis Joplin

text: Joplin viihtyi yliopistossa kesästä joulukuun loppuun. Hän suoritti kaksi tyydyttävää arvosanaa, mutta osallistui vain yhdelle taidekurssille, vaikka taide oli hänen pääaineensa. Hän käytti aikaansa mieluummin kampuksen folk-illoissa ja baarissa. Hän alkoi myös laulaa ja pääsi yhtyeeseen nimeltä Waller Creek Boys. Joplinista tuli laulajana Austinissa hyvin suosittu ja paikallisen olutkuppilan musiikki-iltojen suurin vetonaula. Luonteeltaan häntä kuitenkin pidettiin riitaisana ja töykeänä. Hänellä oli Austinissa myös paljon seksisuhteita, niin miesten kuin naistenkin kanssa, mutta ei pitkiä seurustelusuhteita.


title: Janis Joplin

text: Joplin lähti Austinista tammikuussa 1963 liftaamalla San Franciscoon toteuttaakseen unelmaansa laulajana. Siellä hän muutti aluksi North Beachille. Hän alkoi laulaa folkia paikallisissa kuppiloissa ja opiskeli musiikkia ahkerasti itsekseen, etenkin bluesia, jossa hänen ihanteensa oli Bessie Smith. Elantonsa hän sai laulamisen lisäksi muiden antamasta tuesta, sekalaisista töistä, työttömyysavustuksesta ja näpistelystä. Joplin esiintyi Montereyn folkfestivaalilla 1963 kakkoslavalla. Levy-yhtiöt osoittivat häntä kohtaan pientä kiinnostusta, mutta Joplinin oma käyttäytyminen oli usein levytyssopimusten esteenä. San Franciscossa Joplin ryhtyi käyttämään alkoholin lisäksi myös amfetamiinia ja eli hänet tunteneiden ihmisten kertoman mukaan tietoisesti rankkaa elämää taiteensa vaatiman kärsimyksen vuoksi.


title: Janis Joplin

text: Kesän 1964 Joplin vietti ystävänsä kanssa New Yorkissa. Hän ei juurikaan esiintynyt siellä, vaan elätti itsensä biljardilla. Hän piti yhä yhteyttä perheeseensä ja kävi silloin tällöin Port Arthurissakin. Isä suhtautui Janisin uravalintaan paljon äitiä suopeammin, vaikka Janis olikin jo masentunut menestyksen antaessa odottaa itseään. Vuoden 1964 lopussa Joplin oli jo riippuvainen amfetamiinipiikeistä ja myös myi huumeita, ja seuraavana vuonna hän alkoi piikittää myös heroiinia. Keväällä 1965 Joplin oli jo niin laiha ja heikossa kunnossa, että hänen ystävänsä saivat hänet palaamaan takaisin Port Arthuriin perheensä luokse.


title: Janis Joplin

text: Port Arthuriin palattuaan Joplin yritti ryhdistäytyä, suorittaa vihdoin loppututkinnon collegessa ja aloittaa kunnollisen elämän. Hän vältteli esiintymistä, kävi terapiassa ja hyljeksi aluksi vanhoja ystäviään tai ainakin vieraannutti nämä uudella sovinnaisella käyttäytymisellään. Hän suunnitteli myös naimisiinmenoa kihlattunsa kanssa, mutta liitto ei toteutunut – osittain siksi, että sulho oli jo naimisissa.


title: Janis Joplin

text: Joplin pysytteli Port Arthurissa koko vuoden 1965. Hän palasi vakavissaan esiintymisen pariin taas maaliskuussa 1966 Austinissa ja alkoi sen jälkeen kierrellä Texasin folkpaikkoja. Vaikka hän pukeutuikin aiempaa sovinnaisemmin, hänen esiintymistyylinsä oli naislaulajalle epätavallisen raju. Hänen äänenkäytössään herätti huomiota se, että hän pystyi laulamaan monipuolisesti niin heleällä kuin käheälläkin äänellä.


title: Janis Joplin

text: Vuoden 1966 alussa hippikulttuuri oli syntymässä San Franciscossa. Paikallisesti suosittu rockyhtye Big Brother and the Holding Company etsi laulajaa, ja rockvaikuttaja Chet Helms ehdotti heille Joplinia, joka saapuikin pyynnön saatuaan koelauluun kesäkuussa 1966. Hänet hyväksyttiin yhtyeeseen heti mielihyvin, vaikka kitaristi James Gurley suhtautuikin hänen ulkonäköönsä kriittisesti. Joplin ei ollut koskaan laulanut rockia, ja hän joutui myös opettelemaan sähköisen ja kovaäänisen bändin edessä laulamisen. Hän otti laulutunteja ensi kertaa elämässään ja alkoi pukeutua värikkäisiin hippivaatteisiin esiintyessään. Hän aloitti myös amfetamiinin käytön uudelleen. Hänellä oli jälleen paljon lyhyitä suhteita ja yksi niistä Gurleyn kanssa, kunnes tämä palasi vaimonsa ja lapsensa luo.


title: Janis Joplin

text: Big Brother teki kesällä 1966 pitkän soittomatkan bluesin kotikaupunkiin Chicagoon, mutta siellä yhtyettä ja sen musiikkia ei lainkaan ymmärretty. Yhtye teki siellä kuitenkin levytyssopimuksen ja alkoi äänittää ensialbumiaan aluksi Chicagossa ja syksyllä Los Angelesissa. Levytyssopimus oli huono, albumin singlet eivät menestyneet ja sen julkaisua viivytettiin, ja Joplin harkitsi yhtyeestä lähtemistä. Hän oli kuitenkin löytänyt San Franciscon hippiyhteisöstä ja yhtyeestään itselleen uuden perheen, joka oli hänelle ”koko elämä”, kuten hän kirjoitti äidilleen. Samalla Joplin oli nousemassa yhtyeen tähdeksi ja johtajaksi.


title: Janis Joplin

text: Kesäkuussa 1967 Joplin nousi maanlaajuiseen maineeseen Big Brotherin esiinnyttyä Montereyn popfestivaaleilla. Tapahtumasta kirjoittaneet rock-kriitikot olivat haltioissaan siihen asti tuntemattoman Joplinin ”hurjasta energiasta, jonka hän julmasti vangitsi yhteen hetkeen”. Big Brotherin osuuden huippukohtana pidetään kappaletta ”Ball and Chain”, jota Joplin ei omien sanojensa mukaan koskaan pystynyt laulamaan ”ilman kunnon rutistusta”. Koska yhtyeen ensimmäistä osuutta ei tallennettu filmille, he pääsivät lavalle toisenakin päivänä ja yhtä intensiivisinä. Joplin piti itsekin festivaalia elämänsä kohokohtana. Samalla yhtyeen muut jäsenet kuitenkin vaipuivat julkisuudessa Joplinin varjoon. Vähän myöhemmin Big Brotherin esiinnyttyä New Yorkissa "New York Timesin" haltioitunut kriitikko Robert Shelton kirjoitti, että Joplin oli ”merkittävimpiä uusia lahjakkuuksia popmusiikin alalla vuosiin” ja ”toisinaan neiti Joplin tuntui laulavan kahta yhteen sointuvaa nuottia yhtä aikaa”.


title: Janis Joplin

text:
Joplinin kiinnostavuutta lisäsi se, että hän puhui suoremmin kuin ajan muut naistähdet: hän saattoi kutsua esiintymistä ”rakastumiseksi 20 kertaa”, ”lapsen saamiseksi” tai ”orgasmiksi”. Hän pyrki tietoisestikin rakentamaan mainettaan kertomalla lehdistölle tappelustaan Jim Morrisonin kanssa ja yhden yön suhteestaan jalkapalloilija Joe Namathiin. Kuuluisuuteen singonnut Joplin elikin samanlaista elämää kuin monet miespuolisetkin rocktähdet: siihen kuului paljon alkoholia, huumeita ja seksiä.
Montereyn festivaalin jälkeen Big Brother teki managerisopimuksen tunnetun managerin Albert Grossmanin kanssa. Tammikuussa 1968 Joplin kävi läpi abortin. Hän asui San Franciscon Haightin hippikortteleissa vuoden 1968 alkuun saakka, jolloin paikka oli jo menettänyt rakkauden kesän tunnelmansa ja muuttunut vaaralliseksi.


title: Janis Joplin

text: Big Brotherin toisella albumilla "Cheap Thrills" pyrittiin korostamaan yhtyeen lavaominaisuuksia, jotka olivat sen vahvuuksia. Yhtye kuitenkin soitti epävireisesti, ja Joplin sekä tuottaja turhautuivat. Albumi nauhoitettiin lopulta lähes kokonaan studiossa, mutta se naamioitiin livealbumiksi, jotta yhtyeen epävireisyys ei häiritsisi. Tuottaja John Simonin mukaan Joplin oli äänitysten aikana joskus herttainenkin, mutta yleensä ”niin hyökkäävä, että se oli suorastaan pelottavaa”. Simon myös havaitsi, että Joplin ei ollut lainkaan spontaani vaan lauloi jokaisen oton samalla tavalla voihkaisuineen ja parkaisuineen.


title: Janis Joplin

text: "Cheap Thrills" julkaistiin elokuussa 1968. Se myi hyvin ja nousi lopulta listaykköseksi kahdeksan viikon ajaksi. Arvostelut olivat aluksi ristiriitaisia: monet kriitikot ylistivät Joplinin laulutaitoja mutta haukkuivat Big Brotherin muut muusikot. Toisaalta esimerkiksi "Rolling Stone" ja "The New York Times" haukkuivat niin albumin kuin Joplininkin. Joplinin oma luottamus studiossa hapuilevaan yhtyeeseensä oli myös alkanut rakoilla. Hän oli lisäksi kyllästynyt esittämään samoja kappaleita illasta toiseen ja halusi siirtyä soulmusiikkiin puhallinsoittimineen. Vaikka hän kertoi yhä rakastavansa Big Brotherin kaikkia jäseniä, hän ilmoitti syyskuussa 1968 jättävänsä yhtyeen kiertueen jälkeen. Hän esiintyi yhtyeen kanssa viimeisen kerran joulukuussa 1968. Big Brotherin ja "Cheap Thrillsin" maine on sittemmin kohentunut, ja moni kriitikko arvostaa nykyisin yhtyettä Joplinille hyvin sopineena.


title: Janis Joplin

text: Tähtiasemastaan ja ronskista julkisuuskuvastaan huolimatta Joplin oli ystäviensä kertoman mukaan edelleen hyvin herkkänahkainen, epävarma omasta ulkonäöstään ja laulutaidoistaan, ja hän otti kielteiset arvostelut hyvin raskaasti.


title: Janis Joplin

text: Joplin joi paljon, ja hän suosi erityisesti Southern Comfort -viskiä. Tultuaan kuuluisaksi hän muistutti viskiyhtiötä tuotteen hyödyksi tekemästään markkinointityöstä ja sai heiltä 25 tuhatta dollaria, jolla hän osti itselleen ilvesturkin. Kesään 1968 mennessä hän oli myös alkanut käyttää heroiinia entistä useammin, ja vuonna 1969 hän piikitti jo päivittäin. Hänellä oli tapana piikittää vasta esityksen jälkeen mutta ei ennen esitystä, koska se olisi turruttanut hänet. Hän otti vuosien 1968 ja 1969 aikana tiettävästi kuusi yliannostusta, joista yksi maaliskuussa 1969 melkein tappoi hänet. Vuoden 1969 lopulla Joplin hakeutui hoitoon päästäkseen eroon heroiinista. Tauon jälkeen hän kuitenkin jatkoi käyttämistä, joskin aiempaa vähemmän.


title: Janis Joplin

text: Kolme viikkoa Big Brotherin hajoamisen jälkeen Joplin esiintyi 21. joulukuuta 1968 uuden, vielä nimettömän soul-kokoonpanonsa kanssa Memphisissä. Esiintyminen vaativan mustan yleisön edessä oli kuitenkin pettymys kaikille. Myös talven muut esiintymiset Yhdysvalloissa osoittivat kriitikoille, että yhtye ja Joplin eivät olleet vielä löytäneet yhteistä säveltä. Huhtikuussa Euroopassa vastaanotto oli kuitenkin sen sijaan ollut hyvin innostunut.


title: Janis Joplin

text: Kesällä 1969 hän nauhoitti uuden albuminsa "I Got Dem Ol’ Kozmic Blues Again Mama!" kymmenessä päivässä. Albumi oli rhythm and blues- ja soul-vaikutteinen, ja sillä oli nyt myös puhallinsoittimia. Albumi sai vaihtelevia arvosteluja, ja vaikka se myikin kultaa, yksikään sen single ei noussut top-10:een. Kokoonpanoaan vaihdellut ja epäyhtenäinen taustayhtye sai nimekseen Kozmic Blues Band vasta hajottuaan joulukuussa 1969.


title: Janis Joplin

text: Elokuussa 1969 Joplin esiintyi Woodstockin festivaalilla. Hänen esiintymistään on kuvattu epäonnistuneeksi, sillä hän oli väsynyt ja humalassa. Marraskuussa 1969 hänet pidätettiin Floridassa hänen solvattuaan ja uhkailtuaan poliisia konserttinsa jälkeen. Joplinilla oli joskus tapa yllyttää yleisöään konserteissaan tanssimaan konserttisalien päälliköiden kauhuksi ja sai siitä hyvästä porttikiellon Houstoniin.


title: Janis Joplin

text: Keväällä 1970 Joplin kokosi itselleen uuden yhtyeen, joka sai nimekseen Full Tilt Boogie Band. Joplinin ja yhtyeen yhteistyö toimi kesän kiertueella hyvin, ja konsertit saivat hyviä arvosteluja.


title: Janis Joplin

text: Elokuussa 1970 Joplinin vierailu high schoolinsa kymmenvuotisluokkakokouksessa Port Arthurissa sai paljon näkyvyyttä. Hänen tarkoituksensa oli näyttää entisille kiusaajilleen, mutta tapahtuma ja etenkin sen tiedotustilaisuus nostivatkin Janisille pintaan vanhoja traumoja.


title: Janis Joplin

text: Joplin nauhoitti seuraavaa albumiaan Los Angelesissa syksyllä 1970 yhtyeensä ja tuottaja Paul Rothchildin kanssa. Hän oli lopettanut heroiinin käytön ja suunnitteli hetken aikaa perheen perustamista uuden miesystävänsä kanssa, kunnes suhde alkoi kariutua. Syyskuussa Joplin jatkoi taas heroiinin käyttöä.


title: Janis Joplin

text: Kesken albuminsa nauhoituksia Joplin kuoli yksin Landmark-hotellin huoneessaan 4. lokakuuta 1970 heroiinin yliannostukseen. Kuoleman aiheuttanut heroiini oli ollut vahvempaa kuin mihin hän oli tottunut; sama erä oli surmannut kahdeksan muutakin ihmistä Los Angelesissa sinä viikonloppuna.


title: Janis Joplin

text: Joplinin viimeinen levy "Pearl" julkaistiin postuumisti vuonna 1971. Musiikin tyyli on hieman aiempaa kevyempää. Levystä tuli Joplinin menestynein albumi, ja sillä on myös hänen ainoa listaykköseksi noussut singlensä, versio Kris Kristoffersonin kantrikappaleesta ”Me and Bobby McGee”. Levyn nimi tulee siitä, että Joplin oli keväällä 1969 alkanut käyttää itsestään roolinimeä ja lavapersoonaa nimeltä ”Pearl”.


title: Janis Joplin

text: Monet Joplinin levyttämistä lauluista olivat cover-versioita tai muiden hänelle kirjoittamia. Joplinin itse osittain tai kokonaan tekemiä kappaleita ovat esimerkiksi ”Mercedes Benz”, ”Move Over”, ”One Good Man”, ”Kozmic Blues”, ”Road Block”, ”Women Is Losers” ja ”Turtle Blues”.


title: Janis Joplin

text: Joplin on ollut esikuvana monelle naislaulajalle, kuten Stevie Nicksille, Joan Osbornelle ja Kim Gordonille. Joplin on kuolemansa jälkeen joskus nähty edelläkävijänä siinä, miten valkoinenkin nainen voi laulaa muullakin tavoin kuin kauniisti, ja päästä rocktähdeksi. Hänet on myös usein nähty feminismin ennakoijana ja lesbouden ikonina, vaikka hän itse ei kumpaankaan ryhmään varsinaisesti kuulunutkaan.


title: Janis Joplin

text: "Rolling Stone" -lehden asiantuntijapaneeli nimesi vuonna 2008 Joplinin kaikkien aikojen 28. suurimmaksi laulajaksi.


title: Janis Joplin

text: Joplin sai vuonna 2013 tähden Hollywoodiin Walk of Famelle.


title: Philip Glass

text: Philip Morris Glass (s. 31. tammikuuta 1937 Baltimore, Maryland) on yhdysvaltalainen säveltäjä, jolla on liettuanjuutalaiset sukujuuret. Häntä pidetään yhtenä 1900-luvun jälkipuoliskon vaikutusvaltaisimmista säveltäjistä, jonka sanotaan myös tuoneen taidemusiikin tavallisten ihmisten ulottuville. Tässä mielessä hänen esikuvinaan oli muun muassa Kurt Weill/Bertolt Brecht musiikkiteatterit.


title: Philip Glass

text: Glassin musiikkia luonnehditaan useimmiten minimalistiseksi, vaikka Glass itse pitää enemmän näyttämömusiikin ja toistuvien rakenteiden musiikin käsitteistä. Glassin laajaan tuotantoon kuuluu niin sinfonioita, oopperoita, kuoro- ja yhtyemusiikkia kuin lukuisia teoksia soolosoittimille, etenkin pianolle. Glass on tehnyt yhteistyötä useiden nimekkäiden muusikoiden kuten David Bowien, intialaisen Ravi Shankarin sekä elektronisen musiikin pioneereihin lukeutuvan Aphex Twinin kanssa. Hän on säveltänyt myös runsaasti elokuvamusiikkia, muun muassa elokuviin "Koyaanisqatsi", "Powaqqatsi", "Mishima – elämän neljä lukua", "Kundun", "Tunnit", "Silmänkääntäjä", "Candyman", "Cassandra’s Dream" ja "Paljastavat merkinnät". Oscar-ehdokkuuksia hänellä on kolme.


title: Philip Glass

text: Suomessa Philip Glassin lukuisista oopperoista on kuultu neljä: Jean Cocteaun romaaniin perustuva "Les Enfants Terribles" vuonna 2005, Franz Kafkan novelliin pohjautuva "Rangaistussiirtolassa" vuonna 2006, non-narratiivinen "A Madrigal Opera" sekä Edgar Allan Poen novelliin perustuva "The Fall of the House of Usher" vuonna 2009. Kolme ensimmäistä tuotti moderniin kamarioopperaan erikoistunut oopperaryhmä Ooppera Skaala ja viimeisimmän Suomalainen Kamariooppera.


title: Philip Glass

text: Glass vieraili Suomessa ensimmäistä kertaa Helsingin juhlaviikoilla vuonna 2013. Toista kertaa hän tulee maahan marraskuussa 2017, jolloin hän esittää pianomusiikkia Helsingin Musiikkitalossa.


title: Vuoristokasvillisuus

text: Vuoristokasvillisuus eli alpiininen kasvillisuus on kasvillisuusvyöhyke, jota esiintyy arktisten alueiden ulkopuolella sijaitsevien vuoristojen puurajan yläpuolella. Kasvillisuus muistuttaa suuresti tundraa, ja siihen kuuluu pääasiassa matalakasvuisia heiniä, sammalia, jäkäliä, varpuja sekä joitakin kauniskukkaisia kasveja. Vuoristoille on tyypillistä ilman viileneminen ylöspäin mentäessä. Jos vuori on tropiikissa, alimmilla vuoren rinteillä kasvaa esimerkiksi trooppista sademetsää, hieman korkeammalla matalampaa subtrooppista kosteaa pilvimetsää ja bambukasveja, vielä korkeammalla on lauhkean vyöhykkeen lehti- ja havumetsää ja lopulta kylmän ilmanalan matalaa kasvillisuutta ja pensaikkoa, esimerkiksi alppiruusuja (Aasia), tai ananaskasveja (Etelä-Amerikka). Ylimpänä ovat vuoristolumet ja jäätiköt.


title: Vuoristokasvillisuus

text: Alpiiniselle kasvillisuudelle on tyypillistä laikuittainen esiintyminen, joka johtuu vähäistenkin pinnanmuotojen aiheuttamista elinolosuhteiden muutoksista. Esimerkiksi Lapin tunturipaljakoilla vallitseva hemiarktinen (puoliarktinen) kasvillisuus käsitetään usein alpiiniseksi kasvillisuudeksi eikä aidoksi arktiseksi tundraksi, jota esiintyy lähimmillään vasta Norjassa Varangin niemimaalla sekä Venäjän pohjoisosissa. Alpiininen kasvillisuus on saanut nimensä Alppien kasvillisuudesta, joka on kasvillisuustyypin malliesimerkki. Vuoristokasvillisuudelle on tyypillistä, että se muodostaa kasvillisuusvyöhykkeitä vuorten rinteille, koska ilma viilenee ylöspäin mentäessä. Vyöhykkeet vastaavat päiväntasaajan ja napojen välisiä vyöhykkeitä, vaikka ilmasto- ja valaistusolot ovat erilaiset. Korkeuden lisäksi rinteiden suunta ja jyrkkyys vaikuttavat kasvillisuuteen. Varjoisilla rinteillä vyöhykkeiden rajat ovat alempana ja jyrkillä rinteillä maaperän ohuuden takia kasvillisuus on vaatimatonta. Myös tuulisuus vaikuttaa kasvillisuuteen, jolloin puut ovat matalampia ja tuulen vuoksi taipuneita.


title: Vuoristokasvillisuus

text: Kasvillisuusvyöhykkeet vuorten rinteillä voivat vaihtua nopeastikin. Kun mennään ylöspäin yksi kilometri, lämpötila laskee keskimäärin 10 astetta. Korkeus merenpinnasta ja etäisyys päiväntasaajasta määräävät kasvillisuusvyöhykkeiden rajat. Suunnilleen voidaan sanoa, että jos noustaan 100 m:n korkeudelle vuorella, on ilmastollisesti siirrytty noin 80 km pohjoiseen pohjoisella pallonpuoliskolla, eli 45' (kaariminuuttia) tai 0,75° leveysastetta.


title: Vuoristokasvillisuus

text: Riittävän korkean huipun kivikoilla ja kallioilla kasvaa vain niukkaa jäkälikköä, varpuja tai pieniä pensaita, ylimpänä on vain ikuista jäätä. Vuoristojen lumirajojen sijaintiin vaikuttavat etäisyys päiväntasaajasta, ilmankosteus ja vuoren rinteen suunta. Sateet ovat vuoristoissa orograafisia sateita, jotka johtuvat kostean ilman nousemisesta ylös pitkin vuoren rinnettä ja tiivistymisestä pilviksi.Köppenin mukaan puita kasvaa vielä, jos lämpimin kuukausi on yli 10 °C. Erään teorian mukaan raja olisi W = 9 - 0,1 °C, missä W = lämpimimmän, C = kylmimmän kuukauden keskilämpötila. Näin esimerkiksi jos vuoden kylmimmän kuukauden keskilämpötila on -20 °C, lämpimimmän kuukauden on oltavat yli 11 °C, jotta puita kasvaisi. Molemmat ovat vain karkeita yleistyksiä.


title: Vuoristokasvillisuus

text: Korkealla vuoristossa kasvaa vuoristotundran alpiinista kasvillisuutta, eli ruohoja, sammalia, jäkäliä ja pensaita. Lumirajan yllä on lunta ja jäätä sekä paljasta kiveä, jossa voi kasvaa jäkälää. Lämpötila vaihtelee tavallisesti vuoristotundravyöhykkeellä välillä −18–10 °C ja sademäärä on noin 230 mm. Vuoristotundraa on Alpeilla, Kalliovuorilla, Andeilla, Kilimanjarolla, Fujilla Japanissa ja Himalajassa.


title: Vuoristokasvillisuus

text: Väli-Amerikan kasvillisuusvyöhykkeet ovat klassinen esimerkki vuoriston vaikutuksesta ilmastoon.


title: Vuoristokasvillisuus

text: Vuorten välisissä suojaisissa kattilalaaksoissa saattaa kasvaa runsaasti erilaisia kasveja. Suojaisia paikkoja syntyy sopiviin tuulensuojaisin kattilalaaksoihin, joihin tuuli kuljettaa ravinnepitoisia mineraalihiukkasia, kasvien siemeniä jne. Lumen sulamisvedet tuovat kosteutta. Niinpä näillä puuttomilla vuoristokeitailla saattaa kasvaa Euroopassa jopa 300-500 eri kasvilajia, jopa sellaisia alempana kasvavia lajeja, jotka eivät muuten kasvaisi vuorilla.


title: Seinä

text: Seinä on rakennuksessa tilaa jakava ja usein myös kantavana rakenteena toimiva pystysuora rakenneosa. Myös avattavia väliseiniä on olemassa.


title: Seinä

text: Seiniä voidaan luokitella materiaalin, esimerkiksi puu-, kivi-, tiiliseinä, tai rakenteellisen tarkoituksen mukaan: esimerkiksi ulkoseinä, kevyt väliseinä, kantava väliseinä, paloseinä. Edelleen niille voidaan määrittää erilaisia arvoja esimerkiksi kantavuuden, palonkestävyyden, lämmön- ja ääneneristyskyvyn mukaan.


title: Seinä

text: Nykyrakentamisessa on hyvin yleistä tehdä seinä kerroksellisena rakenteena eri materiaaleja käyttäen. Kerroksellisessa seinässä kullakin kerroksella voi olla oma tehtävänsä: seinä voi sisältää höyrynsulku-, tai lämmöneristekerroksen, tuulensuojan ja kantavan kerroksen. Kerroksellinen seinä on yleensä "rankarakenteinen", sen sisällä on rangoista tehty pystyrunko, yleensä ranka 60 cm välein.


title: Seinä

text: Massiivinen seinä on tehty kauttaaltaan samasta materiaalista. Tällaisia ovat muun muassa hirsiseinät, tiilimuurit ja jotkin kevytbetoniseinät.


title: Seinä

text: "Ulkoseinän" tehtävänä on toimia suojana sääoloja ja jossain määrin rakennukseen sisääntunkeutumista vastaan. Ulkoseinä on osa rakennuksen vaippaa. Ulkoseinälle asetettavat lämmöneristysvaatimukset riippuvat siitä ovatko sen rajaamat tilat lämpimiä, puolilämpimiä, lämmittämättömiä vai jäähdytettyjä.


title: Seinä

text: "Väliseinät" palvelevat ennen kaikkea tilanjakajina. Väliseinä voi olla tarvittaessa eristetty, esimerkiksi kylmätilan ja huonetilan välinen seinä. Väliseinä voi olla myös osastoiva seinä, eli joko ääntä tai paloa eristävä.


title: Seinä

text: Kantavat seinät voivat olla joko ulko- tai väliseiniä. Kantavan seinän tarkoitus on kannatella yläpuolisia kerroksia ja kattorakenteita, sekä rakennuksen käytön aiheuttamaa kuormaa. Rakennuksessa voi olla myös jäykistäviä seiniä, jotka vastaanottavat tuulikuormia.


title: Seinä

text: Kantavien, osastoivien tai jäykistävien seinien purku tai aukotus vaatii rakennusvalvonnan luvan.


title: Alonso Lobo

text: Alonso Lobo (25. helmikuuta 1555 Osuna – 5. huhtikuuta 1617 Sevilla) oli espanjalainen renessanssinajan säveltäjä. Lapsena hän lauloi sevillalaisen katedraalin kuorossa. Lobo sävelsi muun muassa messuja ja motetteja. Hänen säveltämäänsä maallista ja soitinmusiikkia ei ole säilynyt.


title: Alonso Lobo

text: Lobon motetti "Versa est in luctum" on varsin usein levytetty teos. Säveltäjän merkittävimpiä aikalaisia Espanjassa olivat Tomás Luis de Victoria ja Francisco Guerrero.


title: Tietolan koulu

text: Tietolan koulu on Valkeakosken keskustassa toimiva perusopetusta antava koulu. Koulun oppilaat ovat lähinnä luokkien 1-6 oppilaita. Pienluokilla on myös 7-9 luokkien oppilaita. Tietola palvelee pienluokkaopetuksen osalta koko Valkeakosken aluetta ja tarjoaa harjaantumisopetustuspalveluita myös Akaan ja Urjalan kunnan oppilaille. Koulun kanssa samassa rakennuksessa toimii esiopetusryhmä, joka on Keskustan varhaiskasvatusyksikön ryhmä.


title: Tietolan koulu

text: Koulun rehtori on Kari Taberman ja vararehtori Leena Pajunen.


title: Tietolan koulu

text: Tietolan koulu sijaitsee osoitteessa Kirkkotie 2. Aiempi, Niementiellä sijainnut homehtunut koulurakennus purettiin pois.


title: Kersantti

text: Kersantti (vanh. ransk. sergent, palveleva, palvelija, myöh. lat. erityisesti kuninkaan palvelija tai vasalli; lyhenne kers.) on aliupseerin arvo armeijassa.


title: Kersantti

text: "Kersantti" tunnettiin jo 1200-luvulla merkityksessä sotilaspalvelija. Myöhäiskeskiajalla kersantti saattoi olla hyvin korkea arvo. Sana vakiintui 1500-luvun ensimmäisellä puoliskolla tarkoittamaan aliupseeria.


title: Kersantti

text: Kersantti on Suomen Puolustusvoimissa käytössä oleva aliupseerin sotilasarvo.


title: Kersantti

text: Suomalaisen kersantin arvomerkissä on kolme kapeaa kaluunakulmaa. Kersantti on niin sanottu perussotilasarvo, josta on johdettu alempi alikersantti ja ylempi ylikersantti. Upseerikokelas rinnastetaan kersanttiin, mutta on käytännön syistä varusmieskersanttia vanhempi .


title: Kersantti

text: Suomessa kersantit kuuluvat kahteen pääryhmään. Varusmieskersantit ovat ryhmänjohtajia, jotka on ylennetty tavanomaista vaativamman tehtävänsä tai erityisen hyvän palveluksen tai johtamistaitojen perusteella kersanteiksi. Tyypillinen tehtävä on joukkueen varajohtaja. Palkattuun henkilökuntaan kuuluvat kersantit ovat vakituisia tai määräaikaisessa virassa palvelevia sopimussotilaita tai aliupseereita. Nämä palvelevat yleensä kouluttajina (sopimussotilaat) tai erikoistehtävissä (aliupseerit), esimerkiksi varuskunnan vartiostossa.


title: Kersantti

text: Reservissä kersantiksi voidaan ylentää vähintään kymmenen päivää kertausharjoituksissa palvellut alikersantti, joka on käynyt aliupseerikurssin.


title: Kersantti

text: Saksa on länsimaiden joukossa poikkeus, sillä sen armeijassa ei käytetä ranskan "sergeant"-sanaan palautuvaa arvonimeä, vaan kersanttia vastaava arvo on "Stabsunteroffizier".


title: Kersantti

text: Kersantin arvon englaninkielinen vastine on käytössä myös englanninkielisten maiden poliisivoimissa, mutta se ei tarkoita kersanttia, vaan ylikonstaapelia.


title: Ylikersantti

text: Ylikersantti (lyhenne ylik.) on Suomen Puolustusvoimissa käytössä oleva aliupseerien sotilasarvo. Ylikersantin arvomerkissä on neljä kapeaa kaluunakulmaa. Alempi arvo on kersantti ja ylempi vääpeli.


title: Ylikersantti

text: Vuosina 1994 - 2007 reservin vänrikit/aliluutnantit palvelivat sopimussotilaana ylikersantin arvossa. Nykyään ylikersantti on kuitenkin reservin aliupseereille ja aliupseerin virassa palvelevien arvo.


title: Ylikersantti

text: Ylikersantit toimivat muun muassa opetusaliupseereina, joukkueenjohtajina tai kouluttajina sekä vartio- ja sotilaspoliisialan ammattitehtävissä.


title: Ylikersantti

text: Monissa anglosaksisissa maissa kuten Yhdysvalloissa ja Isossa-Britanniassa vastaava sotilasarvo on nimeltä "Staff Sergeant. "Yhdysvaltojen laivaston vastaava arvo on "Petty Officer First Class" ja Ison-Britannian kuninkaallisessa laivastossa Petty Officer. Suomen merivoimien arvoja englanniksi käännettäessä käytetään yleensä yhdysvaltalaisia arvoja, koska arvorakenne on samankaltainen.


title: Sotilasmestari

text: Sotilasmestari (lyhenne sot mest) on Suomen puolustusvoimissa sekä Rajavartiolaitoksessa käytössä oleva sotilasarvo. Sotilasmestari kuuluu aliupseereihin, ja on näistä sotilasarvoltaan korkein. Arvoon voidaan ylentää mestaritason tehtävissä ja aliupseerien mestariopinnot suorittanut ammattisotilas, joka on hankkinut laajan kokemuksen. Ylennyksen edellytyksenä on aina hyvä fyysinen suorituskyky ja kenttäkelpoisuus.


title: Sotilasmestari

text: Sotilasmestarista seuraavaksi alempana sotilasarvoltaan on ylivääpeli (merivoimissa ylipursimies) ja ylempänä upseereihin lukeutuva vänrikki (merivoimissa aliluutnantti). Vielä 1990-luvulla sotilasmestari oli rauhan aikana sotilaana vanhempi kuin vänrikki ja aliluutnantti (sodan aikana arvojärjestys olisi ollut toisin päin), mutta myöhemmin tämä poikkeama poistettiin, ja vänrikistä tuli sotilasmestaria vanhempi sotilas niin rauhan kuin sodankin aikana.


title: Sotilasmestari

text: Nykyisessä järjestelmässä upseeri on aina aliupseerien esimies ja aliupseeri miehistöön kuuluvien esimies.


title: Sotilasmestari

text: Sotilasmestarin arvomerkissä on yksi paksu ja sen alapuolella kaksi ohuempaa arvomerkkikulmaa. Sotilasmestari on ylin sekä kantahenkilökunnan että reservin aliupseerin arvoista. Sotilasmestarin arvo oli käytössä myös vanhassa opistoupseerijärjestelmässä. Sotilassanonnan mukaan sotilasmestari on ollut ”aliupseerien kenraali”. Samalla, kun otettiin käyttöön nimitys toimiupseeri vuonna 1995, kantahenkilökunnan sotilasarvoista lakkautettu sotilasmestarin sotilas- ja palvelusarvo palautettiin käyttöön, ja ensimmäinen uusi sotilasmestari nimitettiin kesällä 2005.


title: Sotilasmestari

text: Sotilasmestarin tehtäviä ovat esimerkiksi joukko-osaston esikunnan toimistoupseerin ja sotilasopetuslaitosten vanhemman kouluttajan tehtävät sekä vartioston johtajan tehtävä.


title: Angus Young

text: Angus McKinnon Young (s. 31. maaliskuuta 1955 Glasgow, Skotlanti) on skotlantilaissyntyinen australialainen muusikko ja maailmankuulun rock-yhtyeen AC/DC:n perustaja, soolokitaristi ja lauluntekijä.


title: Angus Young

text: Energisestä lavaesiintymisestä ja australialaisesta koulupuvusta tunnettu Young on sijoittunut sijalle 24 "Rolling Stonen" kaikkien aikojen rock-kitaristien listalla.


title: Angus Young

text: Angus Young syntyi 31. maaliskuuta 1955 Glasgowissa Skotlannissa. Perheessä oli kahdeksan lasta. Youngit muuttivat Australiaan kesäkuussa 1963 kun Angus oli kahdeksanvuotias, sillä William-isä oli jäänyt työttömäksi. He asuivat aluksi muutaman viikon ajan alkeellisessa siirtolaisleirissä Villawoodissa ja muuttivat sen jälkeen Burwoodiin kymmenen kilometrin päähän Sydneystä.


title: Angus Young

text: Youngin perheen elämässä musiikilla oli tärkeä osa. Kotona kuunneltiin jatkuvasti 1950-luvun rock and rollia kuten Little Richardia ja Buddy Hollya. Kitaristeista nuoreen Angusiin teki vaikutuksen etenkin Chuck Berry ja tämän kuuluisa ankkakävely. Isoveli Malcolm opetti Angusin soittamaan akustista kitaraa, ja isosisko Margaretin kuuntelema musiikki vaikutti Angusin musiikkimakuun. Vanhin isoveli George Young perusti jo siirtolaisleirissä muiden nuorten kanssa yhtyeen nimeltä The Easybeats, josta tuli Australiassa seuraavina vuosina hyvin suosittu. Myös Skotlantiin jäänyt isoveli Alex oli ammattimainen rockmuusikko.


title: Angus Young

text: Varhaisteini-iässä Young kuunteli kitaristeista Jeff Beckiä, Mountain-yhtyeen Leslie Westiä ja Led Zeppelinin Jimmy Pagea sekä jazzmuusikko Louis Armstrongia. Hänen ehkä ensimmäinen sähkökitaransa oli Gibson SG. Mallista tuli hänen suosikkinsa, sillä se oli hänen lyhyille käsilleen riittävän pienikokoinen. Young on soittanut Gibson SG:tä koko uransa ajan.


title: Angus Young

text: Young esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1968 kahvilassa ja sen jälkeen kavereidensa kanssa paikallisessa seurakuntatalossa. Konsertti keskeytettiin nopeasti, sillä pojat soittivat hyvin kovaäänisesti. Seuraavana vuonna Young tapasi viisitoistavuotiaan Larry Van Kriedtin, josta tuli hänen soittokaverinsa vuoden ajaksi.


title: Angus Young

text: Young lopetti koulunkäynnin 15-vuotiaana. Hän perusti ensimmäisen yhtyeensä vuonna 1970 ja antoi sille nimeksi Kantuckee. Yhtye esiintyi Sydneyssä ja soitti omia kappaleitaan sekä Leslie Westin ja Mountainin kappaleita. Jäsenmuutosten jälkeen yhtye vaihtoi nimekseen Tantrum. Vuonna 1973 Young levytti The Marcus Hook Roll Band -nimisessä yhtyeessä albumin kolmen isoveljensä kanssa. Kun Angusin Tantrum ja Malcolminkin yhtye olivat hajonneet, veljekset perustivat vuoden 1973 lopulla yhtyeen, jossa Angus oli soolokitaristi ja Malcolm komppikitaristi. Isosisko Margaretin ehdotuksesta Angus alkoi käyttää esiintyessään entistä koulupukuaan ja yhtye otti nimekseen AC/DC. Young on kertonut, että koulupuvun käyttäminen lavalla auttoi häntä muuttumaan esiintyessään persoonaltaan kokonaan toiseksi ihmiseksi.


title: Angus Young

text: AC/DC nousi 1980-luvun alussa kansainväliseen suursuosioon, ja Young soittaa yhtyeessä edelleen.


title: Angus Young

text: Young pukeutuu konserteissa yleensä koulupukuun. Hän liikkuu lavalla jatkuvasti, sillä hän huomasi sen avulla välttävänsä lavalle heitetyt esineet. Young tekee soittaessaan myös erilaisia Chuck Berry -liikkeitä kuten ankkakävelyä. Yksi Youngin omaperäisistä liikkeistä on ”kuoleva ötökkä”, jossa hän soittaa maaten selällään jalat sätkien. Young on kertonut tehneensä liikkeen ensimmäisen kerran kompastuttuaan ja nöyryytyksen pelossa jatkettuaan soittamista lattialla lojuessaan. Young alkoi 1970-luvun puolivälissä myös vetää housunsa alas ja pyllistää konserteissa ja muissa julkisissa esiintymisissä. Asiasta virisi Australiassa mediakohu ja joitain soittokieltoja.


title: Angus Young

text: Youngia on luonnehdittu lavan ulkopuolella sisäänpäinkääntyneeksi persoonaksi. Hänellä ei ole tapana antaa syvääluotaavia haastatteluja. Hän ei käytä alkoholia tai huumeita ja vetäytyy konserttien jälkeen hotellihuoneeseensa.


title: Angus Young

text: Young uusi harottavat hampaansa alkuvuonna 1978.


title: Angus Young

text: Young meni helmikuussa 1980 naimisiin hollantilaisen Ellen van Lochemin kanssa. He ovat edelleen naimisissa.


title: Thessalia

text: Thessalia () eli Thessalian alue (Περιφέρεια Θεσσαλίας, "Periféreia Thessalías") on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta sekä yksi maan historiallis-maantieteellisistä alueista. Se kuuluu Thessalian ja Keski-Kreikan hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Lárisa.


title: Thessalia

text: Thessalia sijaitsee Manner-Kreikan itäosassa, Keski-Kreikan, Epeiroksen ja Makedonian sekä Egeanmeren välissä. Sen pinta-ala on 14 037 neliökilometriä ja asukasluku 732 762 (vuonna 2011).


title: Thessalia

text:
Thessalia käsittää alueen Manner-Kreikan itäosassa idänpuolisen Egeanmeren ja lännenpuolisen Píndos-vuoriston välissä. Sen pohjoispuolella sijaitsee kreikkalainen Makedonia ja eteläpuolella Keski-Kreikan itäosat. Thessalia koostuu kahdesta laajasta tasangosta, läntisestä Thessalian tasangosta eli Tríkalan tasangosta () ja itäisestä Thessalian tasangosta eli Lárisan-Týrnavoksen tasangosta (589 km²). Läntinen tasanko on Kreikan suurin yksittäinen tasankoalue. Tasangot erottaa niiden välillä oleva kukkulajono.
Kreikan korkein vuori Ólympos () sijaitsee alueen pohjoisosassa Thessalian ja Makedonian rajalla. Itäosaa hallitsee eteläinen Píndos-vuoristo, jonka korkeimmat huiput Thessalian ja Epeiroksen rajalla ovat Kakardítsa () ja Lákmos (). Thessalian eteläosassa sijaitsee Óthrys-vuori ja itäosassa rannikolla Óssa- ja Pílio-vuoret. Píndokseen kuuluva Metéoran luontoalue, joka tunnetaan myös luostareistaan, sijaitsee Thessaliassa Kalampákan lähellä. Thessalian ja Makedonian välisenä tärkeimpänä kulkuväylänä on aina toiminut Témpin sola Ólympos- ja Óssa-vuorten välissä.


title: Thessalia

text: Thessalian tasangot ovat alueen tärkeimmän ja pisimmän joen Pineióksen (205 km) ja sen sivujokien valuma-aluetta. Sivujoista pisin on Enipéas (84 km). Merkittävimmät järvet ovat tekojärvet Plastíras ja Smókovo. Alueella ei ole enää nykyisin suuria luonnonjärviä, mutta osa tasangosta on muinoin ollut järveä.


title: Thessalia

text: Kaakkoisosassa Thessaliaan kuuluu Pílion niemimaa, joka rajaa Pagasitikóslahden Egeanmerestä. Niemimaan itäpuolella sijaitsevat Thessaliaan luetut Pohjoisten Sporadien pohjoisimmat saaret, joista suurimmat ovat lännestä itään Skiáthos, Skópelos ja Alónnisos. Saariryhmän pääsaarista eteläisempi Skýros ei kuulu Thessaliaan.


title: Thessalia

text: Thessalian suurimmat kaupungit ovat Lárisa (), Vólos (), Tríkala (), Kardítsa (), Néa Ionía () ja Týrnavos () (vuonna 2011).


title: Thessalia

text: Vuoden 2011 alusta lähtien alue on jaettu alueyksiköihin ja kuntiin seuraavasti:


title: Thessalia

text:
Thessalia on Kreikan historiallisena maakuntana peräisin antiikin ajalta. Tuolloin sitä asuttivat alueen valloittaneet thessalialaiset sekä monet jo varhemmin seudulla asuneet heimot. Antiikin ajan Thessalia jakaantui useaan alueeseen, joista tärkeimmät olivat Thessaliotis, Pelasgiotis, Histiaiotis ja Fthiotis. Alueet muodostivat Thessalian liiton, joka yhdistyi usein sodan aikana, mutta oli muulloin välillä löyhempi. Sen vahvoja kaupunkeja olivat eri aikoina muun muassa Larissa, Farsalos ja Ferai, jotka sotivat usein keskenään liitosta huolimatta.
Thessalia oli aristokraattis-oligarkisten maanomistajasukujen hallitsemaa aluetta, eikä siellä ollut samanlaista laajaa tasa-arvoisten kansalaisten luokkaa kuin muualla Kreikassa. Alue tunnettiin maanomistajien vauraudesta sekä hevosistaan ja ratsuväestään.


title: Thessalia

text: Thessalia tuli Makedonian valtakunnan alaisuuteen Filippos II:n valloittamana vuonna 352 eaa. Rooman valtakunta sai sen valtaansa Kynoskefalain taistelun vuonna 197 eaa. myötä. Roomalaisella kaudella Thessalia nautti muodollisesti vapaasta asemasta. Viimeistään 300-luvulta jaa. lähtien alue muodosti oman provinssinsa.


title: Thessalia

text: Rooman valtakunnan jakaantuessa Thessaliasta tuli muun Kreikan tavoin osa itäistä Bysantin valtakuntaa. 600-luvulta lähtien aluetta valloittivat slaavit, saraseenit, bulgaarit ja normannit. 1100–1200-luvuilla Thessalian valloittivat valakit, ja tämän vuoksi se tunnettiin nimellä Suuri Valakia (Suuri Vlakhia, "Megale Vlakhia"). 1300-luvulla alueen valloittivat puolestaan katalaanit ja serbit. Serbit tekivät Tríkalasta alueen hallintokeskuksen. Metéoran luostarialue sai alkunsa 1300-luvulla.


title: Thessalia

text: Turkkilainen Osmanien valtakunta valtasi Thessalian vuonna 1394. Osmanivallan aikana alueen keskus säilyi Tríkalassa. Piispa Dionysios Skylosofos yllytti ensimmäisenä 1600-luvulla thessalialaisia kapinaan osmaneja vastaan. Kreikan itsenäistymisen jälkeen 1800-luvun alkupuolella kreikkalaiset aloittivat taistelun myös Thessalian yhdistämisestä Kreikkaan. Pääosa Thessaliasta liitettiin Kreikkaan vuonna 1881, kun turkkilaiset luovuttivat alueet Berliinin sopimuksella Venäjän–Turkin sodassa kärsimänsä tappion jälkeen. Thessalian pohjoisosa Témpistä pohjoiseen liitettiin Kreikkaan ensimmäisen ja toisen Balkanin sodan vuosina 1912–1913 jälkeen solmitussa Bukarestin rauhassa vuonna 1913.


title: Thessalia

text: Osmanien lähtö aiheutti Thessaliassa maanomistusongelmia ja yhteiskunnallisia levottomuuksia, sillä maanomistus jäi harvojen kreikkalaisten käsiin. Alueen maat jaettiin uusiksi väestölle 1930-luvulla.


title: Terhi Peltokorpi

text: Terhi Päivikki Peltokorpi (o.s. Lehto, s. 25. kesäkuuta 1975 Jämsä) on suomalainen keskustaa edustava poliitikko. Hän oli kansanedustaja vuosina 2004–2007 ja 2014-2015 Helsingin vaalipiiristä. Molemmilla kausillaan hän nousi kansanedustajaksi varasijalta. Eduskuntavaaleissa 2015 Peltokorpi sai 1848 ääntä eikä tullut uudelleen valituksi.


title: Terhi Peltokorpi

text: Peltokorpi on ollut Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 2001.


title: Terhi Peltokorpi

text: Koulutukseltaan Peltokorpi on sairaanhoitaja (AMK) ja kätilö (AMK).


title: Terhi Peltokorpi

text: Peltokorpi valmistui ylioppilaaksi Jyväskylän normaalikoulusta vuonna 1994 ja sairaanhoitajaksi Helsingin sairaanhoito-opistossa vuonna 1998. Hän jatkoi opintoja Helsingin ammattikorkeakoulu Stadiassa ja valmistui vuonna 2002 kätilöksi(AMK) ja sairaanhoitaja (AMK). Hän on opiskellut myös kasvatustieteitä.


title: Terhi Peltokorpi

text: Peltokorpi on Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 2001. Hän on keskustan valtuustoryhmän puheenjohtaja. Hän on ollut myös kaupunginhallituksen jäsen. Peltokorpi oli Keskustan puoluehallituksessa 2005–2006 . Muissa luottamustoimissa hän on ollut Kuntaliiton valtuustossa vuodesta 2005 toisena varapuheenjohtajana, Tehyn valtuustossa vuodesta 2005 ja Helsingin kirkkovaltuustossa vuodesta 1999, joista vuosina 2003–2004 varajäsenenä.


title: Terhi Peltokorpi

text: Vuoden 2003 eduskuntavaaleissa Peltokorpi oli kolmas keskustan Helsingin vaalipiirin ehdokkaista ja pääsi varaedustajaksi, kun keskusta sai kaksi edustajaa. 21. heinäkuuta 2004 Peltokorpi nousi ensimmäisen kerran eduskuntaan varasijalta kun Anneli Jäätteenmäki valittiin Euroopan parlamenttiin. Hän oli jäsen työelämä- ja tasa-arvovaliokunnassa sekä varajäsen sosiaali- ja terveysvaliokunnassa, perustuslakivaliokunnassa ja hallintovaliokunnassa.


title: Terhi Peltokorpi

text: Peltokorpi pyrki eduskuntaan myös vuoden 2007 vaaleissa, sai kolmanneksi eniten ääniä keskustasta (1158 ääntä) ja oli ensimmäinen putoaja varaedustajan paikalta. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Peltokorpi sijoittui jälleen varasijalle. Heinäkuussa 2014 Mari Kiviniemi nimitettiin OECD:n apulaispääsihteeriksi ja Peltokorpi nousi varasijalta hänen tilalleen eduskuntaan.


title: Terhi Peltokorpi

text: Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Peltokorpi jäi Helsingin vaalipiirissä 1848 äänellään keskustan ehdokkaista neljänneksi, ainoastaan Olli Rehnin tullessa valituksi.


title: Terhi Peltokorpi

text: Peltokorpi on kertonut nuorena puntaroineensa, liittyisikö keskustaan vai kokoomukseen. Keskustanuorten ydinvoiman vastainen kanta sai hänet liittymään keskustaan.


title: Terhi Peltokorpi

text: Vanhoillislestadiolaisena Suomen Keskustan poliitikkona Peltokorpi on todennut olevansa politiikassa puolueensa ja kotikaupunkinsa Helsingin eikä ensi sijassa lestadiolaisten äänestäjiensä edustaja. "Toki hengellinen elämänkatsomus vaikuttaa arvopohjaani." Jos valtion budjetin käsittelyssä tulee eteen tilanne, jossa äänestetään Helsinkiin kohdistuvista leikkauksista, Peltokorpi on luvannut puolustaa kotikaupunkiaan.


title: Terhi Peltokorpi

text:
Eduskuntatyössä Peltokorpea kiinnostaa lainsäädäntöön vaikuttaminen erityisesti työelämä- ja tasa-arvovaliokunnassa, sosiaali- ja terveysvaliokunnassa tai sivistysvaliokunnassa.
Niihin liittyvien kysymysten osalta Peltokorpi esimerkiksi vastustaa yhdenvertaista avioliittolakia ja pitää raskauden ehkäisyä syntinä. Peltokorpi on todennut, että työssään kätilönä hän ei kuitenkaan torju samasukupuolisia pareja. "Kätilöntyössä minulla on ollut naispareja asiakkaina. Samalla lailla minä kaikkia hoidan."


title: Terhi Peltokorpi

text: Kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön ja Suomen perustuslain asiantuntijat ovat lausunnossaan 2009 todenneet vanhoillislestadiolaisten ehkäisykiellon loukkaavan ihmisoikeuksia. Samaan näkemykseen päätyi myös Kirkon ihmisoikeuskysymysten neuvottelukunta KION (2009).


title: Terhi Peltokorpi

text: Peltokorpi avioitui Risto Peltokorven kanssa vuonna 1996. Perheessä on yhdeksän lasta. Peltokorpi on vanhoillislestadiolainen.


title: Theba

text: Theba (myös "Thebe", "Teebe" tai "Teeba", tai ) tai Thebai (, ) voi viitata seuraaviin:


title: Thíva

text: Thíva () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Θηβαίων, "Dímos Thivaíon"), joka sijaitsee Boiotian alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Koko kunnan pinta-ala on 830,112 neliökilometriä ja väkiluku 36 477. Varsinaisen Thívan kaupungin väkiluku on 22 883 (vuonna 2011).


title: Thíva

text: Thíva sijaitsee samalla paikalla kuin mykeneläisaikainen ja antiikin aikainen Theban kaupunki, jolta se on perinyt nimensä. Theba oli muinaisen Kreikan merkittävimpiä keskuksia ja se on keskeisessä roolissa myös monissa kreikkalaisen mytologian kertomuksissa.


title: Thíva

text: Theba oli merkittävä kaupunki jo mykeneläisellä ajalla, mikä näkyy myös siinä, että kaupunki on merkittävässä osassa kreikkalaisessa mytologiassa. Tarun mukaan ensimmäinen kuningas Kadmos perusti Theban linnavuoren, jota kutsuttiin hänen mukaansa Kadmeiaksi. Theban tarupiiriin kuuluvat myös kertomukset Theban kuningas Oidipuksesta sekä "seitsemän sankarin" sotaretkestä Thebaa vastaan. Tarujen mukaan Theban kuninkaat hallitsivat kaupunkia aina Troijan sotaan asti.


title: Thíva

text: Todellisuudessakin Theban paikka on ollut asuttu viimeistään noin 3000 eaa. Varhaisimmat rakennuslöydöt Kadmeian alueelta ovat 2000-luvulta eaa. Kadmeialla sijainnut Kadmeionin palatsi on ajoitettu noin 1400-luvulle eaa.


title: Thíva

text: Antiikin aikana Theba oli Boiotian huomattavin kaupunki. Se yritti saada muut alueen kaupungit valtansa alle ja päätyi tästä syystä 500-luvulla eaa. sotiin myös Ateenan kanssa koskien Plataian hallintaa. Persialaissodissa Theba asettui Persian puolelle, mutta menetti Persian hävittyä asemansa Boiotian kaupunkien johdossa. Peloponnesolaissodassa kaupunki soti Spartan puolella Ateenaa vastaan. Spartan vallan kasvaessa 300-luvun alussa eaa. Theba kuitenkin liittoutui Ateenan kanssa sitä vastaan. Spartalaiset valtasivat kaupungin vuonna 382 eaa., mutta thebalaiset karkottivat nämä kolme vuotta myöhemmin. Samalla kaupungin yleensä oligarkkinen hallinto vaihtui demokratiaksi.


title: Thíva

text: Tämän jälkeen Theba sai Epameinondaan ja Pelopidaan johtamana lyhyeksi aikaa (378–362 eaa.) johtoaseman koko Kreikassa. Tätä aikaa kutsutaan yleensä Theban hegemoniaksi. Niin kutsuttu Theban pyhä joukko oli kaupungissa tuohon aikaan toiminut eliittisotilasyksikkö. Theban jouduttua niin kutsuttuun kolmanteen pyhään sotaan fokislaisten kanssa, thebalaiset pyysivät Makedonian kuninkaan Filippos II:n avukseen. Tämä käytti tilannetta hyväkseen laajentamalla valtakuntaansa. Vuonna 338 eaa. Theba liittoutui Ateenan kanssa Filipposta vastaan. Filippos kukisti kuitenkin Ateenan ja Theban joukot Khaironeian taistelussa ja pakotti Theban useimpien muiden kaupunkivaltioiden mukana niin sanottuun Korintin liittoon. Vuonna 335 eaa. Aleksanteri Suuren joukot tuhosivat kaupungin kostoksi kapinasta. Kassandros jälleenrakennutti Theban vuonna 315 eaa., mutta tämän jälkeen siitä ei enää antiikin ajalla tullut merkittävää kaupunkia. Myöhäisantiikin aikana kaupungissa oli kuitenkin muun muassa silkkiteollisutta. Varhaiskristillisellä ajalla kaupungissa toimi piispanistuin.


title: Thíva

text: Alarikin johtamat gootit hyökkäsivät Boiotiaan ja Thebaan 300-luvulla jaa. Alue kärsi myös slaavien hyökkäyksistä. Bysanttilaiselle ajalle tultaessa paikalla oli vain vähän asukkaita. 600–700-luvuilla alue ei ollut täysin Bysantin hallinnassa slaavien kansainvaellusten vuoksi. Viimeistään 800-luvulle tultaessa Bysantin valta palasi. Kaupunki elpyi ja se toimi yhden theman pääkaupunkina. Sen bysanttilainen kukoistuskausi kesti 1100-luvulle. Kaupunki oli merkittävä kaupan keskus ja laajeni Kadmeian ulkopuoliselle tasangolle. Normannit valtasivat kaupungin vuonna 1147. Leon Sguros valtasi sen takaisin vuosisadan lopulla. Vuonna 1204 kaupunki päätyi neljännen ristiretken myötä latinalaisvallan alle. Kaupunki oli ensin burgundien, sitten katalaanien ja sitten firenzeläisten vallassa. 1400-luvulla kaupungissa oli noin 2 500 asukasta.


title: Thíva

text: Osmanivallan alle Thíva, samoin kuin koko Boiotia, päätyi vuonna 1460. Kaupunki taantui jälleen, mutta säilyi muun muassa silkki- ja muun kangasteollisuuden keskuksena. Venetsian ja Turkin välisen sodan aikana vuonna 1687 venetsialaiset valtasivat kaupungin kreikkalaisten sissien avustuksella. Turkkilaisvalta palasi vuonna 1695. Thíva liittyi Kreikan vapaussotaan vuonna 1821 ja vapautui turkkilaisvallasta lopullisesti Pétran taistelussa vuonna 1829. Kaupungissa oli suuret maanjäristykset vuosina 1858, 1894 ja 1914, mitkä hidastivat sen kehitystä. Vähitellen kaupunki kuitenkin kehittyi maanviljelys- ja 1900-luvulla myös teollisuuskeskuksena.


title: Thíva

text: Nykyinen Thívan kunta muodostui, kun Thíva, Plataiés, Thísvi ja Vágia yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Thíva

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Thívan kunta muodostuu neljästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Thíva

text: Kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa muinaisen Theban rauniot sekä Thívan arkeologinen museo.


title: Theba (Egypti)

text: Theba (< ) oli muinaisen Egyptin pääkaupunki sen kukoistuksen aikoina. Theba sijaitsi Niilin varrella noin 26. pohjoisen leveysasteen kohdalla. Nykyisin Theban raunioiden kohdalla sijaitsee Luxorin kaupunki. Alueella sijaitsee useita merkittäviä arkeologisia kohteita. Theban alue, johon kuuluvat muun muassa Luxorin ja Karnakin temppelit, Kuninkaiden laakso ja Kuningattarien laakso, on Unescon maailmanperintökohde.


title: Theba (Egypti)

text: Theba oli pinta-alaltaan noin 93 neliökilometriä laaja. Kaupungin tärkeimmät osat sijaitsivat Niilin itäpuolella. Karnakin temppeli sijaitsee itärannalla Luxorin pohjoispuolella. Luxorin temppeli sijaitsee siitä etelään nykyisen Luxorin kaupungin alueella. Temppeleitä yhdistää yli tuhannella sfinksillä reunustettu kolmen kilometrin pituinen käytävä. Luxorissa on lisäksi useiden faaraoiden kunniaksi pystytettyjä sfinksejä.


title: Theba (Egypti)

text: Joen länsipuolella oli Theban nekropoli eli ”kuolleiden kaupunki”, johon kuului kuninkaallisia hautoja ja kuolintemppeleitä sekä Egyptin hallitsijoiden palvelijoiden kuten pappien, sotilaiden, käsityöläisten ja työväen asuntoja. Kuolintemppeleistä suurin osa on lähes täysin tuhoutunut. Temppeleistä tärkeimpiä ovat Hatšepsutin temppeli, lähes kadonnut Amenhotep III:n temppeli, osittain säilynyt Seti I:n temppeli, sekä Medinet Habun alueen raunioitunut Ramses II:n temppeli eli Ramesseum sekä kaikkein eteläisin ja uusin kuolintemppeli, Ramses III:n temppeli. Sen eteläpuolella on Amenhotep III:n mahtavan palatsin rauniot. Viisi kilometriä joesta länteen sijaitseville kukkuloille on kaivettu ylhäisön hautoja 18., 19. ja 20. dynastian ajalta.


title: Theba (Egypti)

text: Kauempana lännessä ovat Kuninkaiden laakso ja Kuningattarien laakso, joihin haudattiin kuninkaita ja muita ylhäisön edustajia.


title: Theba (Egypti)

text: Theban muinainen egyptinkielinen nimi oli "Wase" tai "Wo’se". Wasen provinssin tiedetään olleen olemassa jo 4. dynastiasta lähtien. Theban vanhimmat säilyneet monumentit ovat peräisin 11. dynastian ajalta 2081–1939 eaa, kun paikalliset kuvernöörit yhdistivät Egyptin valtansa alle. Siitä lähtien Theba toimi usein Egyptin kuninkaallisena pääkaupunkina, ja siitä käytettiin pääjumalansa mukaan nimeä "Nowe" tai "Nuwe" (’Amonin kaupunki’). Theban kreikankielinen nimi on saattanut tulla egyptinkielisestä sanasta "Ta-ope", joka on Luxorin vanha egyptiläinen nimi.


title: Theba (Egypti)

text: Kuninkaan valtaistuin siirrettiin 12. dynastian (1939–1756 eaa.) aikana Thebasta Memfisiin. Egyptin kuninkaat jatkoivat kuitenkin Amonin palvontaa ja rakensivat temppeleitä Thebaan. Kun hyksot valtasivat Egyptin ja asettuivat valtaistuimelle vuonna 1630 eaa., Theba säilyi yhä egyptiläisillä, ja kaupungin valtiaat ajoivat hyksot pois Egyptistä noin 1530–1520 eaa. Siitä alkoi Theban kukoistuksen kausi. 18. dynastian faaraot rakensivat kaupungin uudelleen ja tekivät siitä pääkaupunkinsa. 1400-luvulla eaa. kummallekin puolelle jokea pystytettiin valtavia palatseja, jotka maalattiin kirkkain värein ja ympäröitiin puutarhoilla. Uuden valtakunnan faaraot pyrkivät päihittämään toisensa siinä, kuka rakensi suurimman temppelin kaupungin itäpuolelle ja suurimman kuolintemppelin länsipuolelle.


title: Theba (Egypti)

text: Amenhotep III:n aikana 1390–1353 eaa. Theba oli rikkaimmillaan, kun Amonin temppeleihin virtasi rikkauksia ulkomailta. Hänen poikansa Akhenatenin kaudella 1353–1336 eaa. hovi hylkäsi kaupungin lyhyeksi aikaa ja Amonin palvonta kiellettiin. Tutankhamonin aikana 1333–1323 eaa. Theba sai takaisin asemansa ja vaurautensa, joka säilyi seuraavienkin hallitsijoiden kuten Seti I:n, Ramses II:n ja Ramses III:n valtakausilla.


title: Theba (Egypti)

text: Theba alkoi taantua myöhäisten ramessidien aikana, ja sen hallinto ajautui vaikeuksiin. Ramses IX:n aikana noin vuonna 1111 eaa. suoritetussa tutkinnassa paljastui korkean tason korruptiota, ja nekropolin ryöstetyistä haudoista siirrettiin kuninkaiden muumiot turvaan toisaalle. Huono hallinto aiheutti levottomuuksia. Paikallisten asioiden hoito siirtyi aiempaa enemmän Amonin pappien käsiin, ja 1000-luvulla eaa. Egyptin hallinto jaettiin Tanisin faaraon ja Theban ylipapin kesken.


title: Theba (Egypti)

text: Nubialaiset faaraot tekivät Thebasta pääkaupunkinsa 600-luvulla eaa. Vuonna 663 eaa. assyrialaiset ryöstivät kaupungin. Heidän vasallinsa rakensivat kaupungin uudelleen, mutta se ei enää toipunut entiselleen. Strabonin aikana 63 eaa. – 23 jaa. Theba oli kutistunut pelkäksi kyläksi, jossa turisteja kävi katsomassa muinaisia temppeleitä. Asutus keskittyi kaupungin eteläosaan, joka tunnetaan nykyisin Luxorin kaupunkina.


title: Suo

text:
Suo on kasviyhdyskunta, jonka kasvien jäännöksistä muodostuu suoturvetta.
Turvetta syntyy eniten pohjoisilla alueilla, koska hajoaminen on hitaampaa kylmissä ja kosteissa ympäristöissä. Turpeessa on hajoamistilassa olevien kasvijäännösten rakenne suureksi osaksi säilynyt. Niistä voidaan usein määritellä, mihin kasvisukuun tai jopa -lajiin ne kuuluvat. Soita muodostuu vesien umpeenkasvamisen, tulvamaiden ja tulvattoman metsämaan soistumisen sekä merenrannikoilla maankohoamisen seurauksena. Suot ovat biodiversiteetiltään rikkaita ekosysteemejä ja monesti suosittuja retkeilyalueita.


title: Suo

text: Geologiassa suo määritellään suokasvien maatumisesta muodostuneeksi turvekerrostumaksi, jonka paksuus on yli 30 senttimetriä, pinta-ala vähintään 20 hehtaaria ja tuhkapitoisuus alle 40 %. Biologisen suomääritelmän mukaan suo on sellainen maastokuvio, jossa kivennäismaata peittävä orgaaninen maalajikerros on turvetta tai jonka aluskasvillisuudesta 75 % on suokasvillisuutta. Kolmen neljäsosan vaatimus perustuu A. K. Cajanderin metsätyyppioppiin, joka on pitkään ollut Suomen metsä- ja myös suoluokittelun perustana. Metsätieteellisiä soita puolestaan ovat geologiset suot ja biologiset soistumat, mutta myös alle 20 hehtaarin laajuiset suot.