title: Paavo Väyrynen

text: Väyrysen päätös perustaa uusi puolue herätti paljon kommentteja. Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja Matti Vanhanen kertoi ottaneensa Väyrysen päätöksen raskaasti ja arvioi Väyrysen liikkeen pääsyyksi tämän vaatimukset eurosta eroamisesta. Kansanedustaja Mikko Alatalo puolestaan arvioi, että Väyrysen tavoitteena olisi osallistua vuoden 2018 presidentinvaaleihin ja vertasi tämän toimia Veikko Vennamoon. Keskustan entinen puoluesihteeri Jarmo Korhonen luonnehti puoluehanketta ”historian vakavimpana uhkana keskustalle” ja ennakoi sen johtavan useisiin sisäisiin konflikteihin ennen vuoden 2019 eduskuntavaaleja.


title: Paavo Väyrynen

text: Väyrynen pyrki presidentiksi vuoden 2018 presidentinvaaleissa valitsijayhdistyksen kautta. Viralliseksi ehdokkaaksi päästäkseen hänen oli kerättävä 20 000 kannattajakorttia 12. joulukuuta 2017 mennessä. 25. marraskuuta Kansalaispuolueen puheenjohtaja Sami Kilpeläinen arvioi, että kortteja olisi kasassa hieman alle 15 000. Joulukuun alussa kannattajakortteja Väyryselle ryhtyi keräämään myös Suomi Ensin -ryhmittymä. Väyrynen ilmoitti 5. joulukuuta 2017, että tarvittava määrä kannattajakortteja oli saatu kerätyksi. 18. joulukuuta Helsingin vaalipiirilautakunta ilmoitti, että kannattajakortteja on lähes 27 000 kappaletta.


title: Paavo Väyrynen

text: Väyrysen vaaliteemoja olivat muun muassa Suomen ilman kansanäänestystä tapahtuneen euroalueeseen liittymisen arvostelu, Suomen NATO-jäsenyyshankkeen arvostelu, Suomen puolueettomuuspolitiikan tukeminen – ja sen vastustaminen, että Suomi muuttuu osaksi Euroopan unionin liittovaltiota lähitulevaisuudessa.


title: Paavo Väyrynen

text: Väyrynen sijoittui vaaleissa 6,2 prosentin kannatuksellaan neljänneksi.


title: Paavo Väyrynen

text: Presidentinvaalien jälkeen, 1. helmikuuta, Väyrynen ilmoitti lähtevänsä ehdolle keskustan puheenjohtajaksi ja eroavansa puolueesta, jos häntä ei valita. Keskustan puoluehallitus päätti 8. helmikuuta 2018 kokouksessaan, ettei Väyrynen voi olla ehdokkaana keskustan puheenjohtajaksi, koska hän on Kansalaispuolueen jäsen. Keskustan sääntöjen mukaan keskustan perusjärjestön jäsen ei saa kuulua muuhun puolueeseen. 3. maaliskuuta 2018 Kansalaispuolue julkaisi tiedotteen, jossa ilmoitettiin että Väyrynen on erotettu kansalaispuolueesta tilinkäytön väärinkäytösten sekä vaaliraharikkomusten vuoksi. Erottamisen syyksi mainittiin myös se, että Väyrynen pyrkii keskustan puheenjohtajaksi. Väyrynen ja hänen tukijansa pitivät laittomana kokousta, jossa hänet erotettiin. 7. maaliskuuta käräjäoikeus keskeytti erottamispäätöksen toimeenpanon. 12. huhtikuuta Väyrynen ilmoitti eroavansa Kansalaispuolueesta. Hän uskoo näin pääsevänsä keskustan puheenjohtajaehdokkaaksi. 20. huhtikuuta Väyrynen ilmoitti luopuvansa keskustan puheenjohtajaehdokkuudesta. Väyrysen mukaan kilpailu ei olisi ollut niin rehtiä, että hän olisi voinut menestyä. Hän ei ehtinyt erota Kansalaispuolueesta ja aikoo jatkaa siellä. 25. huhtikuuta Väyrynen ilmoitti eroavansa keskustasta..Väyrynen ilmoitti 4. kesäkuuta palanneensa Kansalaispuolueen johtoon. Jakaantuneen puolueen puheenjohtajana itseen pitävä Sami Kilpeläinen kiistää Väyrysen valinnan ja syyttää Väyrystä laittomasta esiintymisestä puolueen nimissä.


title: Paavo Väyrynen

text: 25. huhtikuuta 2018 Väyrynen kertoi ottavansa kansanedustajanpaikkansa vastaan kesäkuussa 2018. Tämä tarkoittaa varapaikalta eduskunnassa toimineen Mikko Kärnän putoamista eduskunnasta. Väyrynen kertoi paluustaan ilmoittaessaan, ettei hänellä ole ”enää mitään syytä edesauttaa sote- ja maakuntauudistuksen hyväksymistä”. Väyrynen palasi eduskuntaan 12.6.2018. Paluupäivänään hän kertoi olevansa oppositiossa sekä hallitusta että oppositiota vastaan. Lisäksi Väyrynen sanoi kuuluvansa eduskunnan "vasemmistopuolelle".


title: Paavo Väyrynen

text: 28. kesäkuuta 2018 Väyrynen ilmoitti perustavansa uuden poliittisen liikkeen nimeltään Seitsemän tähden liike . Syyksi Väyrynen ilmoitti sen olevan vastaus kansalaispuolueen ja hänen väliseen kiistaan . Idean liikkeen nimestä Väyrynen sai Italian Viiden tähden liikkeestä . Väyrynen aikoo osallistua vuoden 2019 eduskuntavaaleissa uuden liikkeensä kautta ja alkaa keräämään kannattajakortteja sitä varten Väyrynen on ensimmäinen suomalainen ministeri, joka on toiminut ministerinä viidellä eri vuosikymmenellä (1970-, 1980-, 1990-, 2000- ja 2010-luvuilla). Kiviniemen hallituksen lopettaessa työnsä 22. kesäkuuta 2011 hän oli toiminut ministerinä yhteensä 5 997 päivää. Väyrystä pidempään ministerinä on ollut vain Johannes Virolainen.


title: Paavo Väyrynen

text: Väyrynen on valittu eduskuntaan 11 kertaa: 1970, 1972, 1975, 1979, 1983, 1987, 1991, 1995, 1999, 2007 ja 2015. Vuosina 1995, 1996, 1999, 2004 ja 2014 Väyrynen valittiin EU-parlamenttiin.


title: Paavo Väyrynen

text: Väyrynen istui eduskunnassa tai EU-parlamentissa yhtämittaisesti vuodesta 1970 vuoteen 2011 eli yhteensä 41 vuotta.


title: Paavo Väyrynen

text: 2010 Väyrynen oli valmis rahoittamaan kehitysyhteistyötä kansainvälisellä pörssiverolla. Hänen mukaansa jo yhden tuhannesosan vero pörssitransaktioista olisi tuonut kymmenien miljardien eurojen tulot ja pörssejä olisi helppo verottaa.


title: Paavo Väyrynen

text: Vuonna 2018 palatessaan eduskuntaan Väyrynen sanoi olevansa vasemmistokeskustalainen.


title: Paavo Väyrynen

text: Väyrysen varhaisempi kirjallinen tuotanto käsittelee keskustapuoluetta ja alkiolaista aatetta sekä niiden tulevaisuutta. Myöhempi tuotanto keskittyy EU-kritiikin ja eurokysymyksen ohella kansainvälisiin asioihin. Väyrynen muun muassa julkisti Suomessa Richard Coudenhove-Kalergin paneurooppalaisia ajatuksia osoittaakseen, että valtioliittoajatus soveltuisi Euroopan yhteisöön paremmin kuin liittovaltio.


title: Paavo Väyrynen

text: Väyrynen väitteli poliittisen uransa ohessa valtiotieteen tohtoriksi Åbo Akademista 1988 Suomen ulkopoliittista doktriinia käsittelevällä väitöskirjalla "Finlands utrikespolitik – den nationella doktrinen och framtidens mänsklighetspolitik" ("Suomen ulkopolitiikka – kansallinen doktriini ja tulevaisuuden ihmiskuntapolitiikka"). Väitöskirjassaan Väyrynen muun muassa esitti, että Neuvostoliitto säilyy suurvaltana ja että Euroopan kahtiajako on pysyvä. Tilaisuus oli suuri mediatapahtuma, ja lisäksi opinnäytteestä löytyi sata puuttellista kohtaa, mutta lopulta se kuitenkin hyväksyttiin. Vastoin Väyrysen arviota Neuvostoliiton hajoaminen ja Euroopan yhdentyminen alkoivat 1989 nopeassa tahdissa.


title: Paavo Väyrynen

text: Väyrynen nimitettiin Lapin yliopiston dosentiksi 1996. Dosentuuria varten hän julkaisi tieteellisen tutkimuksen ”Suomen puolueettomuus uudessa Euroopassa”. Lisäksi hänen nimityksensä perustui runsaaseen muuhun tieteelliseen aineistoon.


title: Paavo Väyrynen

text: Euroopan parlamentin jäsenenä Väyrynen järjesti runsaasti Eurooppa-koulutusta sekä nuorille että aikuisväestölle. Hän ideoi muun muassa ”Politiikan korkeakoulu” -nimisen kurssin ja alkoi julkaista Pohjantähti-nimistä lehteä. Tästä hän sai idean, että Suomeen olisi perustettava kansanopisto, joka erikoistuisi kansainvälisyyskasvatukseen ja Eurooppa-koulutukseen. Pohjantähti-opisto perustettiin Keminmaalle. Vuokko ja Paavo Väyrynen ostivat Kemin kaupungin entisen vanhainkodin Niemi-Niemelän tilan ja nimesivät sen Pohjanrannaksi. Tilalla toimii Pohjantähti-opisto. Opetusministeriö ei kuitenkaan myöntänyt valtionapuja kansanopistolle, koska opiston perustamiselle ei ollut ”riittäviä taloudellisia ja sivistyksellisiä edellytyksiä”. Keminmaan kunnalta opisto sai kuitenkin vuonna 1998 puoli miljoonaa markkaa avustusta.


title: Paavo Väyrynen

text: Kun opistolle ei myönnetty ylläpitolupaa, Paavo Väyrynen on yhdessä Vuokko-vaimonsa kanssa kehittänyt Pohjanrannaksi nimeämälleen tilalle monipuolista yritystoimintaa. Siellä toimii muun muassa Keminmaan nuorisokoti, navetan ullakolle rakennettu Lapin suurin tanssilava, viinitarha sekä matkailijoita majoittava kesämotelli. Keväällä 2010 alueelle valmistui paanukirkko.


title: Paavo Väyrynen

text: Nuorisokodin työn päästyä hyvään vauhtiin, Pohjantähti-opisto haki ylläpitolupaa kansanopistolle, joka antaisi opetusta sijaishuollossa oleville nuorille. Opetusministeriö myönsi opistolle vuonna 2007 aluksi tilapäisen ja lopulta vuonna 2010 vakinaisen ylläpitoluvan. Väyrynen toimii opiston kannatusyhdistyksen varapuheenjohtajana.


title: Paavo Väyrynen

text: Paavo Väyrynen osti elokuussa 2015 vaimonsa Vuokon kanssa Viron Pärnusta Inge Villa -nimisen hotellin, jossa on 11 huonetta ja 33 vuodepaikkaa. Hotelli oli määrä avata syyskuussa 2015.


title: Paavo Väyrynen

text: Suomettumisen aikaan 1970–1980-luvuilla Väyrysen on väitetty olleen läheisessä suhteessa Neuvostoliiton tiedustelupalvelun KGB:n kanssa. Entinen KGB-eversti Oleg Gordijevski kutsuu kirjassaan "Sokea peili" Väyrystä Kekkosen ja Karjalaisen lailla ”"omaksi mieheksi"”. Väyrynen on vastineessaan myöntänyt yhteydenpidon, mutta on katsonut sen ”normaaliksi isänmaalliseksi yhteydenpidoksi”. Dosentti Hannu Rautkallion mukaan Väyrynen peri KGB-suhteet Kekkoselta.


title: Paavo Väyrynen

text: Seitsemän vuotta jälkikäteen nousi kohu Väyrysen menettelystä vuoden 1982 presidentinvaalia edeltäneissä tapahtumissa. Suomen Kuvalehti julkaisi syksyllä 1989 valtiotieteen tohtori Jukka Tarkan kirjoittaman jutun, jossa Väyrysen väitettiin syyllistyneen maanpetokseen keskusteltuaan Neuvostoliiton Helsingin-suurlähetystössä työskennelleen ministerineuvos Viktor Vladimirovin kanssa siitä mahdollisuudesta, että Neuvostoliitto lisäisi ns. välitysöljyn myymistä Suomelle, jolloin Suomen vienti voisi vastaavasti lisääntyä. Tämä toisi myönteistä julkisuutta talouskomission puheenjohtajana toimineelle Ahti Karjalaiselle. Väyrynen kielsi ensin kokonaan osallisuutensa ja uhkaili Tarkkaa oikeusjutulla, jos todisteet Väyrysen osallisuudesta jupakkaan julkistettaisiin. Tarkan julkaisemassa kirjassa Ahti Karjalaisen urasta Väyrysen osallisuudesta todistava kirje julkaistiin Väyrysen uhittelusta huolimatta.


title: Paavo Väyrynen

text: Viisi kansanedustajaa kokoomuksen Kimmo Sasin johdolla teki eduskunnan perustuslakivaliokunnalle selvityspyynnön Väyrysen toiminnasta. Eduskunnan perustuslakivaliokunta totesi Väyrysen toimineen varomattomasti, mutta ei lain vastaisesti ja eduskunta hylkäsi ehdotuksen kanteen nostamiseksi häntä vastaan.


title: Paavo Väyrynen

text: Väyrynen toimi Suomen ulkoministerinä elokuun 1991 Moskovan vallankaappausyrityksen aikana ja osallistui 20. elokuuta pohjoismaisten ulkoministerien kokoukseen Skagenissa Tanskassa. Tanskan ulkoministeri Uffe Ellemann-Jensen olisi halunnut käyttää yhteisessä kannanotossa sanaa ”vallankaappaus”, mutta Väyrysen vastustuksesta sana poistettiin julkilausumasta. Tanskalaiset moittivat Suomea ja Väyrystä liiallisesta varovaisuudesta. Muiden länsimaiden kannanotot tosin olivat vielä edellisenä päivänä olleet samansisältöisiä kuin Suomen varovainen kanta, mutta Suomi piti varovaisesta linjastaan kiinni niitä pidempään.


title: Paavo Väyrynen

text: Viron tuolloinen pääministeri Edgar Savisaar on syyttänyt useiden Suomen johtajien jarruttaneen Viron itsenäistymistä Neuvostoliitosta 1990-luvun alussa ja on nimennyt myös Väyrysen yhdeksi heistä. Viro julisti itsenäisyytensä palautetuksi vallankaappauksen aikana 20. elokuuta ja Latvia seuraavana päivänä, mutta Suomen johto oli aluksi epäileväinen niiden itsenäisyyden tunnustamisen suhteen. Suomessa paraikaa vieraillut Viron ulkoministeri Lennart Meri toivoi Suomelta tukea maansa itsenäisyydelle. Väyrynen otti lopulta Meren vastaan 22. elokuuta, mutta ilmoitti vielä kaksi päivää myöhemmin Suomen linjaksi, etteivät Baltian maat täyttäneet suvereenien valtioiden tunnusmerkkejä. Venäjän kuitenkin tunnustettua Baltian maiden itsenäisyyden useat valtiot seurasivat perässä, ja Suomikin ilmoitti muutama päivä myöhemmin vuoden 1920 tunnustusten olevan edelleen voimassa.


title: Paavo Väyrynen

text: Professori Jarmo Virmavirta on kritisoinut voimakkaasti Suomen silloista ulkopoliittista linjaa, joka hänen mukaansa nojasi Väyrysen väitöskirjan lähtökohtaan ”"jossa Neuvostoliitto on pysyvä ja Euroopan kahtiajako ikuinen"”. Virmavirran mukaan Suomen ulkopoliittinen linja ehti kuitenkin viime hetkellä kääntyä Baltian maiden itsenäisyyden kannalle.


title: Paavo Väyrynen

text: Georgian kriisin selvittelyssä 2008 Suomen ulkoministeri Alexander Stubb edusti Euroopan unionia Suomen EU-puheenjohtajuuden vuoksi. Stubb pyysi kriisin jälkeen Suomen suurlähettiläiltä analyysit Venäjästä ja maailman tapahtumista. Nimetön yhteenveto analyyseistä annettiin avoimuusperiaatteiden mukaisesti kaikkien luettavaksi Helsingin Sanomien kautta. Ulkomaankauppa- ja kehitysministerinä istunut Väyrynen haukkui ulkoministeri Stubbin linjan avoimesti ja katsoi Georgian aloittaneen sodan hyökkäämällä venäläisjoukkoja vastaan. Väyrynen ei pitänyt Georgian kriisiä merkityksellisenä sen enempää maailmanpolitiikan kuin eurooppapolitiikankaan kannalta. Poliittisen historian professori Timo Soikkanen piti Väyrysen avointa Stubbin linjojen arvostelua harvinaisena. Suurlähettiläiden analyyseistä paljastuu, että he pitivät Georgian tapahtumia herätyskellona ja olivat yksimielisiä että vahvistuva Venäjä ei ole kiinnostunut Euroopan arvoista kuten demokratia ja että Venäjä pyrkii tavoitteisiinsa uusin keinoin.


title: Paavo Väyrynen

text: Väyrynen on myöntänyt Stubbin mediahakuisuuden ärsyttävän itseään ja hän pitää Stubbia itseään parempana brändääjänä. Väyrynen on väittänyt Stubbin politikoivan julkisuutta varten.


title: Paavo Väyrynen

text: Väyrynen esitti blogissaan 31. joulukuuta 2014, että Krim olisi autonominen osa Venäjää kuten Puerto Rico on autonominen osa Yhdysvaltoja. Hän myös kyseenalaisti Ukrainan hallinnon oikeuden päättää maan asioista, ja halusi Ukrainan pysyvän EU:n ja Naton ulkopuolella. Tätä pidettiin Venäjän liehittelynä. Keskusta irtisanoutui Väyrysen kommenteista.


title: Paavo Väyrynen

text: Uuden Suomen päätoimittaja kummasteli Väyrysen kirjoitusta ”itäisen naapurimaamme laajentumishaluja jossain määrin ymmärtävänä”. Kokoomuksen kansanedustaja Timo Heinonen kummasteli: ”toiselta itsenäiseltä maalta voi vallata maata ja maailmalla olisi ratkaisuna hyväksyä tämä?”


title: Paavo Väyrynen

text: Vuoden 1982 suurin poliittinen selkkaus oli niin sanottu jalasmökkijupakka. Väyrynen asui, ja oli asunut keskeytyksettä jo toistakymmentä vuotta perheineen Helsingissä, mutta oli siitä huolimatta ilmoittanut vakituiseksi asuinpaikakseen Keminmaan Lapissa. Tämä oikeutti hänet nostamaan eduskunnan päivärahaa. Kävi kuitenkin ilmi, että Keminmaan-asunto oli muutaman neliömetrin kokoinen siirrettävä jalasmökki ja vastaavasti Helsingin asunto 173 neliömetrin huoneisto Helsingin Kruununhaassa. Tuolloin kansanedustajat saivat päivärahansa eduskunnan ja vaalipiirin välisestä etäisyydestä ja kahden asunnon ylläpidosta. Väyrynen pystyi näin toimimalla nostamaan verottomia lisätuloja noin 4 100 markkaa kuukaudessa. Aiempi oikeuskansleri Risto Leskinen, eduskunnan virkamiehet ja kansliatoimikunta katsoivat menettelyn lailliseksi. Vastaavasti uusi oikeuskansleri Kai Korte puuttui asiaan ja lopulta Korkein hallinto-oikeus tulkitsi Väyrysen vakituiseksi asuinpaikaksi Helsingin.


title: Paavo Väyrynen

text: Kohun jälkeen aikaisemmin omaksuttua väestökirjalain tulkintaa muutettiin siten, että kansanedustajien asuinpaikka alettiin määritellä asunto-olojen perusteella, jolloin Väyrysen ohella useampi kansanedustaja menetti päivärahansa. Tämän jälkeen päivärahajärjestelmä korvattiin kulukorvausjärjestelmällä.


title: Paavo Väyrynen

text: Väyrynen on ollut naimisissa Vuokko Kaarina Väyrysen kanssa vuodesta 1968 ja heillä on kolme lasta: Tiina (1969), Taneli (1973) ja Lotta (1977) sekä kuusi lastenlasta (syyskuussa 2016).


title: Paavo Väyrynen

text: Heinäkuussa 2007 Väyryselle tehtiin sepelvaltimon pallolaajennus.


title: Paavo Väyrynen

text: Väyrysen isä Eemeli Väyrynen kuoli 101-vuotiaana 30. elokuuta 2011. Eemeli Väyrysen täytettyä 100 vuotta Paavo Väyrynen kirjoitti isästään "Eemeli Väyrysen vuosisata" -nimisen kirjan, joka julkaistiin keväällä 2010. Puutarhayrittäjänä toiminut Eemeli Väyrynen oli saanut vielä satavuotiaana patentin kehittämälleen perunanistutuskoneelle.


title: Paavo Väyrynen

text: Sotilasarvoltaan Väyrynen on reservin kapteeni.


title: Paavo Väyrynen

text: Väyrysestä on liikkunut vuosien aikana lukuisia erilaisia juttuja niin mediassa kuin muutoinkin. Suurin osa jutuista on peräisin 1980-luvulta, jolloin Väyrynen oli poliittisen taistelun keskiössä. Väyrysen on väitetty muun muassa nipistelleen lentoemäntiä, vaarantaneen lentoliikennettä puhumalla kännykkään ja istuneen bisnesluokassa turistiluokan lipulla.


title: Paavo Väyrynen

text: Toimittaja Johanna Korhosen kirjassa Väyrynen kommentoi kaupunkitarinoita ja kiistää väitteet. Väyrysen mukaan "Hymy"-lehti veti väitteensä nipistelystä takaisin jälkikäteen. Hän kiistää myös europarlamentaarikkoajan kohun kännykkään puhumisesta lentokoneessa. Väyrysen mukaan lentoemäntä huomautti kännykästä, jolloin hän lopetti puhelunsa ja sulki kännykän. Väyrysen mukaan Ilmailulaitos tutki asian ja antoi hänelle puhtaat paperit.


title: Paavo Väyrynen

text: Tarinan mukaan Väyrynen rehvasteli lukeneensa Fjodor Dostojevskin koko tuotannon yhdessä viikonlopussa. Väyrysen mukaan hän lainasi Keminmaan kirjastosta kaikki Dostojevskin kirjat ja luki ne kolmessa vuorokaudessa läpi. Hän ei kuitenkaan lukenut kirjoja sanasta sanaan, vaan pääkohdat tarkasti ja muun kursorisesti.


title: Paavo Väyrynen

text: Väyrynen esiintyi runonlausujana elokuvassa "Uuno Turhapuro muuttaa maalle" (1986). Subin syksyllä 2007 esittämässä talk show -ohjelmassa "Me Myself and I" Väyrynen esiintyi kommentaattorina.


title: Dominica

text: Dominican liittovaltio eli Dominica on pieni saarivaltio Karibianmerellä. Maa oli pitkään Yhdistyneen kuningaskunnan hallinnoima alue, ja itsenäistyi vasta vuonna 1978.


title: Dominica

text: Saaren kallioperä on rikkonaista vulkaanista kiveä, ja sen itärinteet kuuluvat maailman sateisimpiin alueisiin. Se on pitkään ollut riippuvainen maanviljelystä, lähinnä banaaneista, mutta talouselämää pyritään monipuolistamaan, ja maasta yritetään tehdä ekoturismin kohdetta. Lähes kaikki asukkaat ovat afrikkalaista syntyperää, mutta maan itäosassa elää noin kolme tuhatta karib-intiaania.


title: Dominica

text: Dominica on suurin ja pohjoisin Karibian Windwardsaarista. Se on noin 47 kilometriä pitkä, ja sen suurin elveys on 26 kilometriä. Saaren pinta-ala on 751 neliökilometriä. Dominican lähimmät naapurit ovat Ranskalle kuuluvat Guadeloupe 48 kilometriä pohjoiseen ja Martinique 40 kilometriä etelään.


title: Dominica

text: Dominican maaperä on vulkaanista, rikkonaista kalliota. Rotkoissa ja jyrkänteillä korkeus vaihtelee 300 metristä noin 1 400 metriin. Korkein huippu on Morne Diablotins, 1 447 metriä. Tulivuorenpurkauksia ei ole tapahtunut tuhansiin vuosiin, mutta kuumia lähteitä on edelleen. Sadevesi kertyy lammikoiksi, joiksi ja vesiputouksiksi. Joet eivät ole kulkukelpoisia, mutta niistä saadaan vesivoimaa.


title: Dominica

text: Pasaatituulet tuovat saarelle kosteutta koko vuoden, mutta eniten sataa kesäkuusta lokakuuhun. Tuulenpuoleisella itärannalla sataa 5 000 mm vuodessa, paikoin jopa 9 000 mm, mikä on maailman suurimpia sademääriä. Suojanpuolella sademäärät jäävät 1 800 millimetriin vuodessa.


title: Dominica

text: Hurrikaanit ovat runnelleet Dominicaa säännöllisesti, etenkin vuosina 1979, 1980, 1999 (Lenny) ja 2007 (Dean). Vuonna 2004 saaren pohjoisosan rakennukset vahingoittuivat maanjäristyksessä.


title: Dominica

text:
Dominica on Pienten Antillien metsäisin saari.
Se on suurelta osin rehevän sademetsän peitossa. Morne Trois Pitonsin kansallispuisto on Unescon maailmanperintökohde sekä monimuotoisen kasvillisuutensa että geologisten piirteidensä ansiosta. Vuorten huipuilla kasvaa pilvimetsää, rinteillä erityyppisiä sademetsävyöhykkeitä. Viidenkymmenen lintulajin joukossa on monia suuria papukaijoja. Keisariamatsoni ja dominicanamatsoni ovat harvinaistuneita kotoperäisiä lajeja.


title: Dominica

text: Dominican alkuperäisasukkaita olivat arawakit. Karibit valtasivat kuitenkin saaren 1300-luvulla. Ranska otti Dominican hallintaansa vasta vuonna 1635, vaikka Kristoffer Kolumbus olikin löytänyt saaren jo 1493. Nimensä saari oli saanut Kolumbukselta, joka oli havainnut sen sunnuntaina ("dies dominica", ”Herran päivä”).


title: Dominica

text: Dominica hylättiin jo 1660 karibien vastarinnan jatkuessa. Sekä englantilaiset että ranskalaiset retkikunnat tekivät saarelle kuitenkin puutavaran hankintamatkoja. Koska saari sijaitsee Martiniquen ja Guadeloupen välissä, siellä kävi enemmän ranskalaisia, ja he perustivat pieniä siirtokuntia 1700-luvulla.


title: Dominica

text: Aachenin rauhassa 1748 Britannia ja Ranska sopivat, että Dominica olisi karibeille kuuluva puolueeton alue. Saari jäi kuitenkin valtioiden väliseksi pelinappulaksi. Vuonna 1763 se siirtyi brittien hallintaan, ja britit perustivat sinne lakiasäätävän kansalliskokouksen, johon kuului edustajia saaren valkoihoisesta väestöstä. Ranskalaiset hallitsivat uudestaan Dominicaa Yhdysvaltain vapaussodan yhteydessä 1778–1783 ja yrittivät kaappausta myös 1795 ja 1805.


title: Dominica

text: Vuonna 1831 britit ulottivat äänioikeuden myös vapaisiin mustaihoisiin, ja kun orjuudesta luovuttiin, vuonna 1838 Dominicasta tuli ainoa Brittien Karibialla hallitsema alue, jossa mustalla väestöllä oli enemmistö lakiasäätävässä elimessä. Valkoihoiset maanomistajat pelkäsivät joutuvansa alakynteen ja onnistuivat saamaan saaren tilapäisesti tiukemmin emämaan valvontaan.


title: Dominica

text: Dominica liittyi vuonna 1958 Länsi-Intian federaatioon. Valitoliiton kaaduttua 1962 Dominicalla alkoi keskustelu tulevasta hallintomuodosta. Britit myönsivät Dominicalle vuonna 1967 liitännäisvaltion aseman, ja uuden perustuslain mukaan Dominicasta tuli täysin itsehallinnollinen maan sisäisissä asioissa.


title: Dominica

text: Dominica itsenäistyi brittien alaisuudesta 1978. Kaksi vuotta myöhemmin pahasti korruptoitunut hallinto kaatui ja pääministeriksi nousi Eugenia Charles, joka oli virassaan 15 vuotta. Charles oli Karibian alueen ensimmäinen naispääministeri. Hurrikaanit vahingoittivat maan taloutta vuosina 1979 ja 1980 ja banaanin hintojen lasku 1990-luvulla.


title: Dominica

text: Vuodesta 1998 Dominica on pyrkinyt kehittämään lainsäädäntöään voidakseen houkutella maahan ulkomaista pääomaa.


title: Dominica

text: Syyskuussa 2017 saarelle iskenyt Hurrikaani Maria aiheutti eriasteisia tuhoja lähes kaikkiin saaren rakennuksiin tuhoten osan kylistä täysin. Maria oli kaikkien aikojen voimakkain Dominicaan osunut hurrikaani. Myrskytuhot vaikuttavat erityisesti valtion maatalouteen ja turismiin, ja sen vaikutusten korjaaminen tullee kestämään useita vuosia.


title: Dominica

text: Valtionpäämies on presidentti, jolla ei ole suurta poliittista valtaa. Toimeenpanovalta on hallituksella, jota johtaa pääministeri. Yksikamarisessa parlamentissa on 32 jäsentä. Vaalit pidetään viiden vuoden välein, ja niissä valitaan 21 edustajaa. Presidentti nimittää lisäksi viisi edustajaa pääministerin ja neljä edustajaa oppositiojohtajan neuvosta. Näiden lisäksi parlamenttiin kuuluu puhemies ja oikeuskansleri. Parlamentti valitsee presidentin viisivuotiskaudelle, ja presidentti nimittää pääministerin. Charles Savarin valittiin presidentiksi vuonna 2013.


title: Dominica

text: Maassa on kaksi suurta puoluetta. Sosiaalidemokraattinen Dominican työväenpuolue on hallinnut vuodesta 2000. Keskustalainen United Workers’ Party on ainoa varteenotettava oppositiopuolue.


title: Dominica

text: Dominica on jaettu 10 alueeseen, jotka on kaikki nimetty pyhimysten mukaan: Saint Luke, Saint Mark, Saint George, Saint Paul, Saint Joseph, Saint Peter, Saint Andrew, Saint David, Saint Patrick ja Saint John. Vuonna 2001 Saint Georgessa oli lähes 20 000 asukasta, Saint Andrewissa noin 10 000 ja Saint Paulissa ja Saint Patrickissa molemmissa noin 8 400 asukasta. Muut ovat väkiluvultaan pienempiä.


title: Dominica

text: Dominicassa on lisäksi 41 paikallisvaltuustoa, kunnanvaltuustot Roseaussa, Portsmouthissa ja Canefieldissä sekä karibien Carib Territoryn valtuusto ja 37 kylävaltuustoa.


title: Dominica

text: Dominica on Karibian köyhimpiä valtioita. Maan talous kasvoi vuosien 1970–2009 välillä keskimäärin 3,8 prosenttia vuodessa. Kasvua on kuitenkin hidastanut useat hirmumyrskyt ja kansainvälisen talouden suhdanteet. Maan makrotalous on kuitenkin suhteellisen vakaa, ja maan valuutta on Itä-Karibian dollari.


title: Dominica

text: Dominican talous on ollut riippuvainen maataloudesta ja etenkin banaanista. Koko valtion talous kärsii, jos banaanisato jää heikoksi tai banaanin maailmanhinta laskee. Sen jälkeen kun EU on rajoittanut banaaninostojaan, Dominica on pyrkinyt järjestelmällisesti laajentamaan viljelykasveja kahviin, patsuliin, leikkokukkiin, lääkeaaloeen ja hedelmiin, kuten mangoon, papaijaan ja guavaan. Taloutta on myös 2000-luvulla pyritty monipuolistamaan pieniin vientivetoisiin tuotantolaitoksiin ja turismiin. Dominican hallitus on erityisesti kannustanut ekoturismin kehittämistä. Matkailuala vastasi vuonna 2012 9,5 prosenttia bruttokansantuotteesta ja 8,8 prosenttia työvoimasta.


title: Dominica

text: Dominicalla on kaksi lentoasemaa. Niistä suurempi on Douglas–Charlesin lentoasema. Tärkeimmät satamat ovat Roseaussa, Woodbridge Bayssä ja Portsmouthissa. Tiet ovat monin paikoin kapeita ja mutkittelevia. Päätiet kulkevat rantaviivaa ja jokilaaksoja pitkin.


title: Dominica

text: YK:n arvion mukaan Dominicassa oli vuonna 2017 noin 74 000 asukasta. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Dominicassa oli 71 293 asukasta. Dominican muuttotappio on maailman suurimpia, ja dominicalaisia asuu ulkomailla enemmän kuin kaksinkertainen määrä kotimaahan verrattuna. 1940-luvulta lähtien Domincasta on muuttanut arviolta 150 000 – 160 000 asukasta Britanniaan, Kanadaan ja Yhdysvaltaoihin.


title: Dominica

text: Lähes kaikki dominicalaiset ovat Afrikasta tuotujen orjien jälkeläisiä. Dominica on kuitenkin itäisen Karibian ainoa saari, jolla on säilynyt osa intiaaniväestöstä, sillä saaren itärannikolla elää noin 3 000 karibia. Karibeilla, jotka kutsuvat itseään nimellä "kalinago", on oma, noin 15 neliökilometrin erillisalue Atkinsonin ja Castle Brucen kylien välissä, jossa elää noin 2 200 karibia. Alue eristettiin vuonna 1903. Sen asukkaat valitsevat neljän vuoden välein itselleen päällikön. Ulkomailla syntyneitä Dominican väestöstä on 8,5 prosenttia. Suurin vähemmistöryhmä oli vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan haitilaiset, joita oli 1,5 prosenttia väestöstä.


title: Dominica

text: Englanti on maan virallinen kieli, mutta kreolia puhutaan laajalti. Vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan pääosa Dominican asukkaista oli kristittyjä: väestöstä 61,4 prosenttia oli katolisia ja 28,6 prosenttia protestantteja.


title: Dominica

text: Sateisella ja hedelmällisellä saarella on helppo kasvattaa hedelmiä, vihanneksia ja juureksia. Keittobanaani ja banaani ovat keskeinen osa ruokavaliota, ja niitä valmistetaan monella tavalla. Aiemmin leipää tehtiin maniokista, mutta nykyisin leipomoista saatavat vehnäleivät ovat syrjäyttäneet sen asemaa. Kansallisruoka on vuoristobroileriksi kutsuttu sammakkolaji, mutta nykyisin on suositumpi kreoliruoka, jota tehdään paahdetusta leipäpuun hedelmästä, kuivatusta turskasta ja sipulista paistamalla niitä öljyssä. Karjanhoito keskittyy vuohiin, sikoihin ja muutamiin lehmiin. Luonnosta pyydystetään maalla ja joissa eläviä rapuja, opossumeja, aguteja ja kalaa.


title: Dominica

text: Pääkaupunki Roseau oli aikoinaan ranskalaisten suurin taajama. He rakensivat taloja hujan hajan keskusaukion läheisyyteen. Kun britit tulivat valtaan, he rakensivat loput keskustasta ruutuasemakaavaan. Useimmat taloista ovat pienikokoisia, ja niiden joukossa on sekä puuhuviloita kuisteineen että moderneja hurrikaaninkestäviä betonirakennuksia. Brittien rakentamista linnoituksista Fort Young on hotellina ja Fort Shirley Portsmouthissa kansallispuiston rakennuksena. Maaseudulla talot rakennetaan perinteisesti paalujen varaan, ja niissä on puiset seinät ja peltikatto.


title: Dominica

text: Dominican merkittävimmät kulttuurihenkilöt ovat kirjailijat Jean Rhys ja Phyllis Shand Allfrey. Elokuvaa "" kuvattiin saarella.


title: Dominica

text: Dominica on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1996. Sillä on ollut edustajia vain uinnissa ja yleisurheilussa, eikä maa ole saanut yhtään mitalia. Maan jalkapallojoukkue oli toukokuussa 2017 FIFA-rankingissa sijalla 186. Maassa toimii 21 jalkapalloseuraa, joissa pelaa yhteensä 1 300 rekisteröityä pelaajaa.


title: Keitele (järvi)

text: Keitele on Kymijoen vesistön Viitasaaren reitin suurin järvi. Keiteleen pituus on noin 85 kilometriä, pinta-ala hieman alle 500 neliökilometriä ja pinnan korkeus 99,5 metriä merenpinnan yläpuolella. Keitele on kirkasvetinen ja kalaisa järvi. Järven rannalla sijaitsevat Äänekosken ja Viitasaaren kaupungit sekä Konneveden ja Vesannon kunnat. Sen sijaan Rautalammin reitin piirissä oleva Keiteleen kunta ei sijaitse lainkaan Keitelejärven rannalla, vaan välimatka on lyhimmiläänkin runsas 10 kilometriä.


title: Keitele (järvi)

text: Keitele on hyvin kirkasvetinen järvi, ja sen ranta on monin paikoin luonnonhiekkainen. Keitele on vedenlaatuluokitukseltaan erinomainen. Keiteleessä on suuria saaria kuten Pängätsalo, Jurvansalo, Luotolansaari ja Vanha Kirkkosaari.


title: Keitele (järvi)

text: Keiteleen ja 21 metriä alempana sijaitsevan Päijänteen välillä on viisi kanavasulkua: Paatela, Kapeenkoski, Kuusa, Kuhankoski sekä Vaajakoski. Tämä 45 kilometriä pitkä reitti kulkee Mämmenkosken ja Äänekosken kautta Kuhnamoon ja edelleen Vatianjärven, Saraveden ja Leppäveden kautta Päijänteeseen. Keiteleen ja 4,1 metriä alempana olevan Konneveden välillä on 980 metriä pitkä Neiturin kanava. Kummassakin koskessa on padot, Mämmenkoskessa säännöstelypato, Ääneskoskessa voimalaitospato, jonka kautta juoksutus on lähinnä tapahtunut.


title: Keitele (järvi)

text: Laivaliikenne oli ollut Keski-Suomessa tärkeä liikennemuoto 1920-luvulla, mutta 1930-luvulla se taantui. Keiteleellä laivat Viitasaari ja Ylä-Keitele kuljettivat vuonna 1925 yli 27 000 matkustajaa mutta vuonna 1938 enää 9 600 matkustajaa. Sota ja auto- ja polttoainepula antoi laivaliikenteelle jatkoajan – vuonna 1944 laivat kuljettivat Keiteleellä yli 45 000 ja vuonna 1945 lähes 50 000 matkustajaa. Luvut olivat Keiteleen laivaliikenteen ennätyksiä. Autoistumisen päästyä taas vauhtiin laivaliikenteen kannattavuus heikkeni. Vuonna 1948 kuljetettiin enää vajaat 15 000 matkustajaa ja Viitasaaren Höyrylaiva Osakeyhtiö lopetti toimintansa. Nykyään Keiteleellä on ajoittain turistiliikennettä.


title: Keitele (järvi)

text: Viitasaaren kirkonkylän pohjoispuolella on erillinen Ylä-Keiteleen järviallas. Se muodostaa 3 641 hehtaarin kokoisen Natura 2000 -ohjelmaan kuuluvan suojelualueen. Ylä-Keiteleen Pihkurinselkä on karu, valtakunnallisesti merkittävä selkävesi, jonka rannat ovat suurelta osin rakentamattomia. Suojelualue käsittää noin seitsemän kilometriä mannerrantaa ja useita kookkaita saaria, pieniä saaria sekä luotoja. Sadinsaari, Marjosaari, Kalliosaaret ja Ukonniemen kärki sijaitsevat erillään muusta alueesta. Rannat ovat vaihtelevia ja maisemallisesti edustavia. Alueen kasvillisuus on pääasiallisesti karua ja lajistollisesti vähäistä. Leimallisia ovat rantoja kiertävät rantakalliot sekä lahtien luhdat ja rantaniityt. Alueen pohjoisosassa suojelualueeseen kuuluu useita maisemallisesti ja luonnonarvoiltaan tärkeitä niemenkärkiä. Maisemallisesti edustavia niistä ovat esimerkiksi Vehkoosaaren eteläkärjet, Palkonniemi ja Luodeniemi. Jurvansaaren kärjessä on tulvavaikutteista koivikkoa, jossa on siellä täällä lahoa lehtipuuta pökkelöinä ja maahan kaatuneina.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit

text: Saint Vincent ja Grenadiinit on pieni saarivaltio Karibianmerellä. Se kuuluu Yhdistyneen kuningaskunnan johtamaan Kansainyhteisöön. Rehevän ja vuoristoisen pääsaaren lisäksi se muodostuu rikkaiden lomailijoiden suosimista korallisaarista. Banaanit olivat varsinkin aiemmin talouden perusta.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit

text: Valtion noin 104 000 asukkaasta 95 prosenttia asuu Saint Vincentin saarella. Yli 80 prosenttia on afrikkalaista alkuperää, sillä maata hallinneet siirtomaaisännät pakkosiirsivät alkuperäisväestön muualle ja toivat tilalle orjia Afrikasta työskentelemään plantaaseilla. Maatalous on ollut aina tärkeä elinkeino, joten tulivuorenpurkaukset ja hurrikaanit ovat olleet tuhoisia taloudelle.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit

text: Saint Vincent ja Grenadiinit koostuu pääsaari Saint Vincentistä ja Pohjois-Grenadiinien saariryhmästä. Yhteensä valtioon kuuluu on noin 600 saarta, joiden yhteenlaskettu pinta-ala on 389 neliökilometriä Saint Vincent on vuoristoinen ja tuliperäinen. Saaren korkein huippu, 1 234 -metrinen La Soufrière, on yhä aktiivinen tulivuori. Vuonna 1902 La Soufrièren purkauksessa kuoli 2 000 ihmistä. Saint Vincentin vastakkaiset rannat ovat hyvin erilaiset: tuulenpuoleinen ranta on jyrkkä ja kivikkoinen, kun taas suojan puolella on sileä hiekkaranta pienine poukamineen. Saaren itäosissa on jokia ja tiheää metsää.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit

text: Pohjois-Grenadiinit ovat täysin erilaisia kuin valtion suurin asutuskeskus St Vincent. Suurin osa niistä on korallisaaria. Mustique, Palm Island ja Union Island ovat rikkaiden suosimia lomasaaria, joilla on hienot rannat ja hyvät mahdollisuudet purjehdukseen ja sukeltamiseen.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit

text: Saaristolla on pasaatituulten leudontama trooppinen ilmasto. Vuoristoisuuden takia Saint Vincentilla sataa enemmän kuin matalammilla saarilla. Sadetta saadaan ympäri vuoden, eniten heinäkuusta marraskuuhun. Tämä on hurrikaanikautta, ja vaikka kovimmat myrskyt osuvat Saint Vincentille vain muutaman vuoden välein, ne levittävät sateita laajemmalle alueelle. Vuonna 2010 hurrikaani Vincent aiheutti saarella tuhoja.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit

text: Saint Vincentin vuoria peittää rehevä metsä, Grenadiinien kasvillisuus on tyypillisempää korallisaarille. Buccamentinlaakso Layoun itäpuolella on luonnonsuojelualue, jossa elää harvinainen papukaijalaji saintvincentinamatsoni. Bequian vedenalainen eliöstö on tehnyt siitä sukeltajien suosiman kohteen.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit

text: Karibit tulivat saarille 1300-luvulla ja valloittivat ne paikallisilta arawak-intiaaneilta. Kristoffer Kolumbus kävi Saint Vincentissä vuonna 1498, mutta saaret eivät siirtyneet yhdellekään Euroopan valtioista. Karibit hallitsivat alueen saaria 1700-luvulle asti ja estivät eurooppalaisten asettautumisen niille. Saint Vincentiin tuli kuitenkin karanneita tai haaksirikkoutuneita afrikkalaisia orjia, ja heidän ja karibien jälkeläisistä syntyi uusi kansa, ”mustat karibit” eli garifunat.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit

text: Ranskalaiset perustivat saarille vuodesta 1719 plantaaseja, joilla he kasvattivat orjatyövoiman avulla kahvia, tupakkaa, indigoa, puuvillaa ja sokeriruokoa. Maailmanpolitiikan vaiheiden mukaan siirtomaaisännyys vaihtui ranskalaisilta briteille ja takaisin, mutta lopulta saaret vakiintuivat brittien siirtomaaksi 1783. Alkuperäisasukkaat siirrettiin reservaattiin Roatánin saarelle ja tilalle tuotiin orjia Afrikasta. Myöhemmin orjuuden kieltämisen jälkeen työväkeä plantaaseille haettiin Aasiasta.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit

text: Saint Vincent kuului Länsi-Intian federaatioon vuosina 1958–1962 ja sai itsehallinnon 1967. Siitä tuli itsenäinen valtio ja Kansainyhteisön jäsen vuonna 1979.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit

text: 1900-luvulla monet luonnonmullistukset koettelivat Saint Vincent ja Grenadiineja. La Soufrière purkautui 1902 ja 1979. Hurrikaanit vahingoittivat banaani- ja kahvisatoja erityisesti vuosina 1980, 1987, 1998 ja 1999. Vuoden 1999 hurrikaani Lenny oli erityisen tuhoisa saaren länsirannikolla.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit

text: Ensimmäinen pääministeri oli keskustavasemmistolaisen SVLP-puolueen Milton Cato, joka oli käynyt voimakasta kampanjaa itsenäistymisen puolesta. Tuore hallitus kohtasi heti hankaluuksia: rastafarit nousivat aseelliseen kapinaan Bumba Charlesin johdolla, ja 1980-luvun alussa oli muita hallituksenvastaisia protesteja. Vuonna 1984 järjestettiin ylimääräiset vaalit. Niissä valtaan nousi keskustaoikeistolainen NDP-puolue, jonka puheenjohtaja James Mitchell toimi pääministerinä neljä kautta vuoteen 2000 asti. Vuosina 2000 ja 2001 oli hallituksen vastaisia protesteja, ja oppositiojohtaja Ralph Gonsalves nousi pääministeriksi ennenaikaisilla vaaleilla. Vuonna 2005 hänen johtamansa työväenpuolue uusi voittonsa. Vuonna 2009 järjestettiin kansanäänestys tasavallaksi siirtymisestä, mutta äänestäjät hylkäsivät ehdotuksen.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit

text: Saint Vincent ja Grenadiinit on parlamentaarinen demokratia, joka kuuluu Kansainyhteisöön. Ison-Britannian hallitsija kuningatar Elisabet II on valtion päämies, jota edustaa saarella kenraalikuvernööri. Kenraalikuvernöörin valta on lähinnä symbolinen. Todellinen valta on parlamentilla, joka valitaan viiden vuoden välein. Parlamenttiin kuuluu vaaleilla valittavien 15 kansanedustajan lisäksi kuusi nimitettyä senaattoria.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit

text: Maalla ei ole omaa virallista armeijaa, mutta poliisilla on käytännössä pieniä puolustusvoimia vastaava erikoisjoukkoyksikkö. Kansainvälisissä asioissa maa luottaa Barbadoksella päämajaansa pitäviin alueellisiin turvallisuusjoukkoihin.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit

text: Saint Vincent ja Grenadiinit on CARICOMin ja OECSin (Organization of Eastern Caribbean States) jäsen.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit

text: Hallinnollisesti Saint Vincent ja Grenadiinit on jaettu kuuteen kuntaan, joista viisi on Saint Vincentin saarella. Kuudes kunta kattaa koko Pohjos-Grenadiinit. Pääkaupunki Kingstown sijaitsee Saint Georgen kunnassa, joka on koko maan hallinnollinen keskus.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit

text: Kunnat ovat Charlotte, Grenadines, Saint Andrew, Saint David, Saint George ja Saint Patrick.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit

text: Maatalouspainotteisessa maassa banaani on merkittävin viljelyskasvi. Euroopan unionin muutettua tuontisäännöksiään banaaninviljelyn kannattavuus on kuitenkin pienentynyt. Se tuottaa kuitenkin edelleen kolmanneksen vientituloista.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit

text: Banaanin lisäksi toinen merkittävä vientituote on arrowjuuren tärkkelys. Turismin merkitys on kasvussa, mutta maassa on työttömyysaste 35–40 prosenttia. Erilaiset teolliset kokeilut ovat pääosin epäonnistuneet, ja työssäkäyvistä vain viidennes saa elantonsa teollisuudesta. Monet elävät omavaraistaloudessa.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit

text: Maassa on kuusi lentokenttää ja 829 km maantietä. Kingston on ainoa satama.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit

text: Saint Vincent ja Grenadiinit tarjoavat mukavuuslippupalveluita. Vuonna 2005 sen arvioitiin olevan yksi suosituimmista mukavuuslippumaista.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit

text: Saint Vincent ja Grenadiinien väkiluku oli vuoden 2010 arvion mukaan 104 217. Väestöstä 95 prosenttia asuu Saint Vincentillä. Väestöstä 82 prosenttia on afrikkalaista alkuperää, 14 prosenttia sekaväestöä ja loput 4 prosenttia alkuperäisasukkaita, eurooppalaisia ja itäintialaisia kansoja. Englannin lisäksi puhutaan kreolikieliä: kreolienglantia ja ranskan patoisia.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit

text: Asukkaista 75 % on protestantteja (47 % anglikaaneja ja 28 % metodistejä), katolisia on 13 %, ja muita kuten hinduja ja muita kristittyjä yhteensä 12 %.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit

text: Koulunkäynti on pakollista 11 vuoden ajan ja alkaa viisivuotiaina. 95% ikäluokasta käy alakoulua, 64% yläkoulua. Noin 10% ikäluokasta jatkaa korkea-asteen oppilaitoksissa. Länsi-Intian alueellisella yliopistolla on kampukset Barbadoksella, Jamaikalla ja Trinidad ja Tobagossa.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit

text: Vuosina 1996-2007 maassa raportoitiin 530 AIDS-tapausta. Alle sata sai antiretroviraalilääkitystä vuonna 2007 Vuonna 2009 antiretroviraalilääkitystä sai noin 160 henkeä.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit

text: Kingstownin kaupungin länsipuolella on Fort Charlotten linnoitus, joka on nimetty Yrjö III:n vaimon mukaan. Linnoitus on rakennettu vuonna 1806. Saarten muita arkkitehtonisia nähtävyyksiä ovat kolme kirkkoa: Pyhälle Yrjänälle omistettu anglikaaninen katedraali 1800-luvun alkupuolelta, katolinen katedraali vuodelta 1823 ja metodistien kirkko, jossa on hienot urut ja lasimaalauksia.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit

text: Kansanomaisempi kulttuuri on esillä Kingstownin markkinoilla, missä myydään paikallisten ruokatarvikkeiden lisäksi käsiteollisuuden tuotteita.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit

text: Kansallinen radioasema on osittain valtion rahoittama, lehdistö on kokonaan yksityistä. Maassa ilmestyy yksi päivälehti ja kolme viikoittaista sanomalehteä. Yksityisen televisiokanavan ohella on joukko yksityisiä radioasemia.


title: Saint Vincent ja Grenadiinit

text: Saint Vincent on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1988 2-8 urheilijan joukkueella. Mitaleita ei ole tullut.


title: Manner-Ahvenanmaa

text: Manner-Ahvenanmaa eli Ahvenanmanner () on Ahvenanmaan ja Suomen merialueiden suurin saari. Siinä sijaitsee muun muassa Ahvenanmaan hallinnollinen keskus ja ainoa kaupunki Maarianhamina. Manner-Ahvenanmaan pinta-ala on 685 neliökilometriä.


title: Manner-Ahvenanmaa

text: Maarianhaminan lisäksi Manner-Ahvenanmaalla sijaitsevat Finströmin, Getan, Hammarlandin, Jomalan, Saltvikin ja Sundin kunnat. Siltayhteydessä Manner-Ahvenanmaan kanssa ovat myös Eckerö, Lemland ja Lumparland.


title: Manner-Ahvenanmaa

text: Manner-Ahvenanmaa on Suomen merialueiden suurin saari. Suomen sisävesien saarista pinta-alaltaan sitä suurempia ovat Soisalo ja Sääminginsalo Saimaan alueella. Niiden määrittely saariksi on kuitenkin tulkinnanvaraista, koska vedenpinnan korkeus Soisalon ympärillä vaihtelee, kun taas kanava erottaa Sääminginsalon mantereesta.


title: Sääminginsalo

text: Sääminginsalo (myös "Kerimäensaari") Saimaan vesistössä on Suomen toiseksi suurin saari, jos vedenpinnan edellytetään olevan samalla tasolla joka puolella saarta ja jos kaivetun kanavan mantereesta erottama maa-alue hyväksytään saareksi.


title: Sääminginsalo

text: Sääminginsalon pinta-ala on 1 069 km², ja sitä ympäröivät joka puolella noin 76 metrin korkeudella merenpinnasta olevat järvet Haukivesi, Pihlajavesi, Puruvesi, Paasivesi ja Enonvesi. Sen alueella ovat Savonlinnan keskustaajaman itäosat sekä Enonkosken ja Kerimäen kirkonkylät.


title: Sääminginsalo

text: Järvien lisäksi Sääminginsaloa erottavat mantereesta kaivetut Haponlahden kanava ja kolmiosainen Raikuun kanava.


title: Sääminginsalo

text: Toisaalta myös Sääminginsalon asema saarena voidaan asettaa kyseenalaiseksi, koska se on saari vain Raikuun kanavan ansiosta, jonka paikalla mahdollisesti aiemmin olleesta luonnonkanavasta on erilaisia tietoja. Maanmittari Lars Röösin Raikuun kylän kartassa vuodelta 1644 ei näy kanavaa vaan kannas. Geologi Aimo Kejosen (2010) mukaan paikalla taas on tiettävästi ollut veneellä kuljettava vesitie. Asiasta on käyty keskustelua Tilastokeskuksen ja Suomen ympäristökeskuksen välillä, ja sen lopputuloksena vuonna 2001 Sääminginsalo tunnustettiin saareksi.


title: Sääminginsalo

text: Sääminginsalo lisättiin Suomen suurimpien saarten listalle vuonna 2001.


title: Halti

text: Halti (toisilta nimityksiltään Haltia, Haltitunturi tai Haltiatunturi, aikaisemmin myös Haltiotunturi, , ) on Skandeihin kuuluva tunturi Suomen ja Norjan rajalla. Suomen korkein kohta (noin 1 324 m) sijaitsee Haltilla.


title: Halti

text: Haltilta on itäisintä Ruijaa lukuun ottamatta linnuntietä lyhin matka Suomesta Pohjoiselle jäämerelle, Kaivuonon perukan Pirttivaaran kylään: runsas 27,5 kilometriä.


title: Halti

text: Haltin Suomen puoleinen osa kuuluu Enontekiön kuntaan, Norjan puoleiset osat Kaivuonon ja Raisin kuntiin. Haltin korkein huippu Ráisduattarháldi (1 361 m; ) sijaitsee Norjan puolella vajaa kaksi kilometriä Suomen korkeimmasta kohdasta pohjoiseen. Halti on ollut saamelaisille pyhä.


title: Halti

text:
Suomen korkein kohta (1 323,6 m)
sijaitsee Haltin Haldičohkka-nimisen sivuhuipun rinteellä, Suomen ja Norjan rajapyykillä 303B ().
Lähellä Suomen rajaa on Norjan puolella 1 328,0 metriä korkea kohta, jonka korkeutta on väärinkäsityksen vuoksi pidetty useissa teoksissa ja kartoissa Suomen korkeimman kohdan korkeutena vuodesta 1963 lähtien. Tuota vanhemmissa teoksissa Suomen korkeimman paikan korkeus on ollut oikein, muun muassa "Lapin opas" vuodelta 1939 kertoo Suomen korkeimman huipun, "Haltian", olevan 1324 metriä korkea. Haldičohkkan korkein kohta on vähän kauempana Norjan puolella ja sen korkeus on 1 331,0 metriä.
Usein kerrotaan, että Halti on Suomen korkein tunturin huippu, vaikka näin ei tarkasti ottaen ole – Suomen korkein kohta ei näet ole tunturin huipulla. Suomen korkein tunturin huippu on Haltilta vajaa neljä kilometriä kaakkoon päin sijaitseva Ritničohkka (1 317,1 m).


title: Halti

text: Haltin ympäristö aina Kilpisjärven rannalla oleville Saanalle ja Mallalle saakka on geologisesti rajavyöhykettä. Suomen useita miljardeja vuosia vanha peruskallio yhtyy Käsivarren äärimmäisessä nurkkauksessa Kölivuoriston varsin nuoreen, 400–600 miljoonaa vuotta vanhaan kallioperään. Erikoinen yksityiskohta on Haltin yläosan rinteillä laajalla alueella oleva rusehtava, ruosteen värinen ja hyvin rosoinen kiviaines.


title: Halti

text: Vuonna 2015 norjalainen maanmittari Bjørn Geirr Harsson nosti esille idean 1331 metrin korkuisen Haltin Haldičohkka-sivuhuipun lahjoittamisesta Suomelle. Hän oli asiasta yhteydessä Norjan ulkoministeriöön, mutta ei saanut sieltä vastausta. Facebook-kampanjan ja kansainvälisen julkisuuden jälkeen ulkoministeriö vastasi Harssonille, että lahjoitus olisi perustuslain vastainen eivätkä maalahjat kuulu pohjoismaiseen perinteeseen.


title: Halti

text: Tämän jälkeen norjalainen Kaivuonon kunta tarttui Harssonin ideaan ja esitti lahjoitusta kirjeessä Norjan pääministerille. Kunta perustelee lahjoitusta sillä, että Suomi on ainoa maa, jonka korkein kohta ei ole tunturin tai vuoren huippu, vaan rinne. Samoin tämä näyttäisi maailmalle esimerkkiä maakiistojen suhteen. Lisäksi luovutettavalla alueella ei ole arvokkaita mineraaleja ja sen pinta-ala on merkityksetön suhteessa Norjan koko pinta-alaan. Luovutettavan alueen koko olisi 0,01 neliökilometriä. Kunta kokee kyseessä olevan enemminkin rajan tarkastamisen, joita on tehty myös aiemmin pohjoismaiden välilä. Tämä lahjoitus siirtäisi Suomen ja Norjan välistä rajaa noin 40 metriä.


title: Halti

text: Haltin alue on ollut saamelaisille pyhää seutua ja sen alueella on ollut useita seitoja. Taustalla on ollut alueen luonnonolosuhteet ja tunturisaamelaisille keskeinen sijainti. Haltin tuntumasta saavat alkunsa monet Käsivarren alueen vesistöistä. Pienistä puroista kasvaa vähitellen välijärvien kautta pikkujokia ("johka"), jotka muuttuvat vähitellen suuriksi valtavirroiksi ("eno"). Näistä tärkein ja tunnetuin esimerkki on pitkä vesireitti Haltilta Pohjanlahteen: Háldijávri – Govdajohka – Pitsusjärvi – Bihčosjohka – Vuomakasjärvi (Vuopmegašjávri) – Vuomakasjoki (Vuopmegašjohka) – Meekonjärvi – Skádjajávri – Jogašjávri – Porojärvi – Poroeno – Lätäseno – Muonionjoki – Tornionjoki ja lopulta Perämeri (Pohjanlahti). Vesistöt taas ovat olleet aiemmin tärkeä kulkureitti ja elämänlähde kalasaaliiden muodossa. Vesistöjen lisäksi Haltin alueella on ollut laajan tunturialueen parhaat jäkälämaat. Tämä taas on ollut poronhoidosta elinkeinonsa saaneille tunturisaamelaisille merkittävä seikka. Lisäksi Haltin kautta on kulkenut vanha jutamisreitti (vaellusreitti) eteläisten metsäalueiden ja Jäämeren rannikon (Ruijan) välillä..


title: Halti

text: Saamelaisilla oli pyhiä palvontapaikkoja, seitoja, varsin runsaasti. Teoksessaan "Seitoja ja seidan palvontaa" Samuli Paulaharju kuvaa Haltin merkitystä saamelaisille (Paulaharju käyttää termiä "lappalainen"): "Koko tunturi saattoi tulla suureksi pyhäksi paikaksi, varsinkin jos sen hoivissa oli voimallisen jumalan asuinsija, Seitapahta, Seitáutsi, taikka jokin muu jylhä tunturikorso, johon uhraukset toimitettiin." Tällaisena tunturina Paulaharju mainitsee mm. Haltin. Haltilla oli porosaamelaisille aivan käytännöllinen merkitys, jota Paulaharju kuvaa seuraavasti: "Luoteisessa Norjan rajalla on toiselle tuhannelle nouseva Haldde, vanhojen lappalaisten palvoma tunturi. Kesällä räkän aikana Käsivarren lappalaiset kokoontuvat poroineen Haldden lähimaille. Ja lappalaiset joikaavat suuresta tunturistaan:"


title: Halti

text: Rajapyykin 303B vieressä on peltisessä laatikossa vieraskirja, johon jokainen Haltin "valloittaja" voi merkitä nimensä. Ensimmäisen kirjan Haltille vei naiskolmikko elokuun 2. päivä vuonna 1933. Tuon pienen retkikunnan naiset olivat matkan suunnittelijana ja rahastonhoitajana toiminut Anna Lehtonen, ruuan laittajana toiminut Inkeri Arajärvi ja valokuvaajana ja aamukahvin keittäjänä toiminut Kaarina Kari. Viimeksi mainittu on kirjoittanut ystäväpiirinsä retkistä Suomen erävaelluksen alkuaikoina 1930-luvulla kirjan "Haltin valloitus" ja ehkä tämän vuoksi häntä pidetään useissa lähteissä naisvaeltajien johtajana. Retkikunnan painavat varusteet kuten teltta ja muonat kulkivat Haltin retkellä poron selässä ja kolmen naisen lisäksi retkeen osallistui poron hoitajana ja oppaana 66-vuotias lappalainen Piera Roksi. Oppaana Pierasta ei tosin ollut suurta hyötyä: hän tunsi kyllä porot, mutta ei Haltin seutua, eikä osannut myöskään lukea karttaa.


title: Halti

text: Naisretkeilijät veivät vieraskirjan rajapyykille numero 304, eivätkä rajapyykille 303B, jossa kirja nykyisin on. Syy tähän oli se, ettei rajapyykkiä 303B ollut vielä 1930-luvulla olemassa. Rajapyykki 304 oli sitä vastoin ollut paikoillaan vuodesta 1764 lähtien. Kun rajapyykki 303B rakennettiin Suomen korkeimmalle kohdalle vuonna 1950, siirrettiin vieraskirja samalla uuteen paikkaan. Rajapyykki 304 on Haltilla aivan Käsivarren pohjoisimmassa nurkkauksessa pisteessä .


title: Halti

text: Kävijöitä Haltin huipulla oli pitkään harvakseltaan, mutta viime vuosikymmeninä moottorikelkkailu on lisännyt vuosittaisten kävijöiden määrää voimakkaasti. Nykyään kirjaan merkitsee nimensä noin 5 000 kävijää vuosittain. Sadastuhannes nimi kirjattiin siihen 25. huhtikuuta 2011. Merkkipaalun saavutti mieshenkilö, joka taittoi matkan Kilpisjärveltä Haltille potkukelkalla.Vieraskirjan numerointi on mennyt sekaisin jossain vaiheessa syyskuun 2015 ja toukokuun 2017 välisenä aikana. Syyskuuhun 2015 mennessä nimensä oli kirjoittanut vieraskirjaan noin 120 000 ihmistä mutta puoltatoista vuotta myöhemmin toukokuussa 2017 vieraskirjan numerointi oli jo yli 174 000:n, joka tarkoittaisi yli 50 000 kävijää tuossa välissä. Niin paljoa Haltilla ei ole voinut olla kulkijoita.


title: Halti

text: Haltille pääsee useita eri reittejä, kesällä kävellen ja talvella hiihtäen. Suomen puolelta tavallisin lähtöpaikka on Kilpisjärvi, josta matka Kalottireittiä pitkin Haltille on noin 55 kilometriä. Tällä reitillä kuljetaan useiden Käsivarren kuuluisien nähtävyyksien ohi. Näitä ovat mm. Meekonlaakso jylhine pahtaseinineen, erikoinen Saivaara sekä Pitsuskönkään vaikuttava vesiputous. Haltin juurella on uudehko autio/varaustupa. Monet vaeltajat käyvät Haltilla läheiseltä Pitsusjärven autiotuvalta, josta matkaa Haltin huipulle on Kalottireittiä pitkin noin 12 kilometriä. Pääosa matkasta on loivaa nousua ja vain viimeiset kilometrit ovat jyrkkää kapuamista. Haltille nousuun ei tarvita kiipeilyvarusteita.


title: Halti

text: Vaihtoehtoisia lähtöpaikkoja Haltin vaellukselle ovat Norjan puolella Gálggojávri talvella tai Didnujoki kesällä. Näistä kummastakin noustaan yleensä Didnujokivartta ensin Lossujärvelle ja edelleen Urtasjokilaaksoa seuraten itään Pitsusjoelle saakka. Sieltä käännytään Kalottireitille kohti pohjoista ja Haltia. Kolmas Norjan puolella oleva usein käytetty lähtöpaikka on Guolasjávri, jonne pääsee heikkokuntoista tietä pitkin autolla. Tien päästä on matkaa Haltille alle kymmenen kilometriä.


title: Halti

text: Asko Kaikusalo on kirjoittanut tarinan "Tarujen tunturit". Se sijoittuu myyttiseen menneisyyteen, jossa jättiläiset asuttavat Käsivarren seutua. Tuossa tarinassa Halti kuvataan mahtavana Haltin äijänä, Haltin jättiläisheimon johtajana. Itse tarina keskittyy jörön Saanan ja hänen kauniin morsiamensa Malla-neidon häihin, joita vietetään Porojärven kirkolla. Rukkaset saanut kilpakosija, Ruotsin Pältsa, tulee kutsumattona häihin mukanaan häijyt pohjanakat, Jäämeren velhot. Näiden taika riistäytyy käsistä aikaansaaden valtavan jäävyöryn, joka peittää lopulta kaikki jättiläiset. Hääväki pakenee ja Mallan ja hänen äitinsä kyynelistä syntyy Kilpisjärvi. Lopulta vuosituhansia myöhemmin jäämassat sulavat paljastaen paikoilleen jähmettyneet jättiläiset. Häistä aikoinaan paenneen lapinväen vaatteet repeilivät tuiverruksessa ja verhosivat rinteet, laet ja laaksot. Joka syksy sama väriloisto tulvehtii tunturiin ruskan muodossa ja muistuttaa näin kauan sitten dramaattisesti päättyneistä hääjuhlista. Tarina "Tarujen tunturit" on ollut alkuna myös Taiskan Syksyn sävelessä vuonna 1976 esittämälle kappaleelle ”Haltin häät”.


title: Larry Levan

text: Larry Levan, oikealta nimeltään Lawrence Philpot, (20. heinäkuuta 1954 – 8. marraskuuta 1992) oli tunnettu yhdysvaltalainen DJ ja musiikkituottaja. Hän oli pitkään newyorkilaisen Paradise Garage -klubin vakio-DJ soittaen diskoa, housea ja garagea.


title: Larry Levan

text: Levan aloitti 20 vuotta kestäneen uransa Brooklynissa vuonna 1972. Maineeseen hän nousi Paradise Garagen myötä. Hänen työtään arvostetaan edelleen hyvin paljon.


title: Rumpukone

text: Rumpukone (alkujaan "rytmilaite") on laite jolla tuotetaan syntetisoituja tai samplattuja rummun- ja muiden lyömäsoitinten ääniä. Uudemmat rumpukoneet sisältävät rumpujen sointia toistavia sekvenssereitä tai rumpujen sointiväriä generoivia syntetisaattoreita. Niihin sisältyy usein myös yksilöllisiä rumpuäänien ja -sointien luomismahdollisuuksia.


title: Rumpukone

text: Rumpukoneet yleistyivät voimakkaasti 1980-luvulla laitteiden ohjelmoitavuuden ja sarjatuotannon myötä. Eräitä legendaarisimpia rumpukoneita ovat Rolandin TR-808 ja TR-909. Ne saivat suosiota elektronisen musiikin tuottajien ja pian muidenkin musiikkisuuntausten keskuudessa. Laitteiden merkitystä käsitellään Alex Noyerin dokumenttielokuvassa "808 - the Heart of the Beat that Changed the World". Elokuvan ensi-ilta oli maaliskuussa 2015.


title: Rumpukone

text: Suomalaisyhtyeistä esimerkiksi Mika Sundqvist on kertonut, että Popedan "Kaasua..."-albumilla (1983) on käytetty rumpukonetta Linn LM-1 clap-clap-efektin saamiseksi, joskin siinä on myös ihan oikeaa taputusta, mutta Sundqvistin sanoin: "Eli varsin vaatimaton on LINN osuus mutta se näytti komealta krediteissä!”


title: Rumpukone

text:
Jotkin black metal -yhtyeet käyttävät rumpukonetta rumpalin korvikkeena, esimerkiksi Legion of Sadism albumillaan "Auf Gedeih und Verderb", jota arvostelussa haukutaan rumpukoneen osalta voimakkain sanoin:
Rumpukoneesta käytetään yleisesti lyhennettä dr-synt.


title: Rumpukone

text: Rumpukoneiden suosiota on viime vuosina vähentänyt tietokoneohjelmistojen laadullinen kehittyminen. Markkinoilla on useita ohjelmia, joita voidaan ohjelmoida samaan tapaan kuin rumpukoneita. Monet myös yrittävät jäljitellä tietokoneohjelmilla klassikkolaitteiden, kuten TR-808:n ja TR-909:n tuottamia ääniä. Kaikkien mielestä niillä ei saada aikaan riittävän aidon kuuloista ääntä, jotta itse rumpukoneiden asema olisi uhattuna. Merkittävää on myös rumpukoneosiolla varustettujen syntetisaattorien kehitys monipuolisemmiksi musiikkityöasemiksi, jolloin erillisten rumpukoneiden tarve on etenkin 2000-luvulla vähentynyt. Tämän taustalla on osaksi MIDI-liitäntästandardi, jonka ensimmäinen versio esiteltiin jo vuonna 1983. Tyypillisesti aiempaa isompikokoisilla "pädeillä" tai rumpukoneosiolla varustettujen musiikkityö- ja samplausasemien kehitys lähti kasvavassa määrin liikkeelle (MPC, alkujaan MIDI Production Center, sittemmin Music Production Center). Uudemmat rumpukoneet ja musiikkityöasemat voidaan yleensä kytkeä melko helposti tietokoneeseen, ja monet niistä voivat käyttää tietokoneen kovalevyä tallennusvälineenään erillismuistien sijaan.


title: Ernest Hemingway

text: Ernest Miller Hemingway (21. heinäkuuta 1899 Oak Park, Illinois – 2. heinäkuuta 1961 Ketchum, Idaho) oli 1900-luvun tärkeimpiä yhdysvaltalaisia kirjailijoita. Hän aloitti uransa lehtimiehenä, rikostoimittajana ja ulkomaankirjeenvaihtajana. Hän palveli ensimmäisessä maailmansodassa ambulanssiyksikössä ja haavoittui. Vuonna 1921 Hemingway muutti Pariisiin, missä hän aloitti kirjailijanuransa. Hän asui osan elämästään myös Kuubassa ja Key Westissä.


title: Ernest Hemingway

text: Hemingway julkaisi useita romaaneja ja novellikokoelmia ja sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1954. Hänen niukkasanainen mutta lyyrinen proosatyylinsä on vaikuttanut lukuisiin myöhempiin kirjailijoihin. Romaani "Kenelle kellot soivat" (1940) oli Hemingwaylle itselleen hänen tärkein teoksensa.


title: Ernest Hemingway

text: Hemingway oli kirjojensa aiheiltaan ja imagoltaan hyvin miehinen, ja hänen suurimpia intohimojaan olivat härkätaistelu, tonnikalan kalastus ja metsästys. Viimeisinä vuosinaan Hemingway kärsi terveysongelmista ja alkoholin liikakäytöstä. Hän teki itsemurhan vuonna 1961.


title: Ernest Hemingway

text: Ernest Miller Hemingway syntyi 21. heinäkuuta 1899 Oak Parkissa Chicagon esikaupunkialueella varakkaaseen perheeseen. Isä Clarence ”Ed” Hemingway oli lääkäri. Äiti Grace o.s. Hall oli taitava laulaja, joka oli konsertoinut Madison Square Gardenissa ennen avioitumistaan. Grace hallitsi avioliittoa ja alistuvaa miestään, joka teki kaikki kotityöt ja hoiti taloudenpidon.


title: Ernest Hemingway

text: Äiti puki Ernestin nelivuotiaaksi asti tyttöjen vaatteisiin, mikä oli epätavallisen pitkään. Pojan kampauksen Ernest sai vasta kuusivuotiaana, ja polvihousuja hän joutui käyttämään 15-vuotiaaksi asti. Isoisä Ansonin kanssa Ernest sai pukeutua ja käyttäytyä kuin poika, etenkin sota- ja metsästysleikeissään kesälomillaan luonnon keskellä Walloon Lakella pohjoisessa Michiganissa. Isä Ed oli intohimoinen metsästäjä, joka yritti tappaa jokaisen luontokappaleen jonka näki. Ernest noudatti isänsä esimerkkiä ja 16-vuotiaana joutui maksamaan suuren sakon ammuttuaan rauhoitetun harmaahaikaran. Nuori Ernest myös luki paljon, mitä hänen isänsä piti hyödyttömänä harrastuksena. Ernestin opettajat kuitenkin rohkaisivat pojan luku- ja kirjoitusharrastusta.


title: Ernest Hemingway

text: Hemingway sai lukiossa hyviä arvosanoja ja osallistui aktiivisesti koulun harrastus- ja urheilutoimintaan. Hän toimi koulun sanomalehden päätoimittajana, ja kolme hänen novelliaan julkaistiin koululehdessä. Nuoren Hemingwayn kirjailijaesikuvia olivat etenkin Rudyard Kipling, Jack London ja O. Henry. Hän arvosti myös "Chicago Tribunen" urheilutoimittaja Ring Lardneria, jonka tyyliä hän kopioi koulun sanomalehdessä.


title: Ernest Hemingway

text: Hemingway halusi toimittajaksi vastoin vanhempiensa toiveita, jotka halusivat hänestä lääkärin. Hän lähti lokakuussa 1917 tukahduttavana ja ahdasmielisenä pitämästään Oak Parkista Kansas Cityyn setänsä suhteiden avulla toimittajaharjoittelijaksi "Kansas City Star" -sanomalehteen. Lehtityössä Hemingway oppi kirjoittamaan tiivillä, selkeällä ja tarkalla tyylillä, jota hän käytti koko myöhemmän kirjailijanuransa ajan. Hän toimi rikostoimittajana ja otti selvää onnettomuuksista, kuolemantapauksista ja väkivaltarikosten seuraamuksista. Eniten häntä kiinnosti reportaasien tekeminen. Hemingwayn kirjoittamat jutut julkaistiin nimettöminä, ja vasta myöhemmin ne osoitettiin hänen kirjoittamikseen ja julkaistiin uudelleen.


title: Ernest Hemingway

text: Kaiken aikaa työskennellessään Kansas Cityssä Hemingway haaveili pääsystä Euroopassa käytyyn maailmansotaan. Huonon näkönsä vuoksi häntä ei ollut kelpuutettu Yhdysvaltain armeijaan, mutta hänet hyväksyttiin Amerikan Punaisen Ristin palvelukseen.


title: Ernest Hemingway

text: Hemingway matkusti New Yorkin kautta Ranskaan toukokuussa 1918. Hänen ensimmäinen asemapaikkansa oli Milano Italiassa. Hemingway siirrettiin ambulanssiyksikköön Schioon, missä hän vietti kolme viikkoa. Hemingway pyrki lähelle taisteluja ja ilmoittautui vapaaehtoiseksi Piaven rintamalle Koillis-Italiaan. Heinäkuussa 1918 hän oli jakamassa makeisia ja savukkeita juoksuhaudassa, kun itävaltalainen mörssärikranaatti räjähti metrin päässä. Välissä ollut mies kuoli, ja Hemingway haavoittui vakavasti jalkoihin. Hän auttoi vammoistaan huolimatta haavoittuneita tovereitaan, mistä hänelle myönnettiin arvostettu urhoollisuusmitali. Hänen jaloistaan poistettiin lähes 30 sirpaletta, ja hän joutui sotilassairaalaan. Muistojaan räjähdyksestä Hemingway kuvasi myöhemmin tarkasti romaanissaan "Jäähyväiset aseille" (1929). Hän ei ehtinyt enää rintamalle ennen sodan loppua ja palasi Yhdysvaltoihin tammikuussa 1918.


title: Ernest Hemingway

text: Sairaalassa toipuessaan Hemingway rakastui hoitajaansa Agnes von Kurowskyyn. Heillä oli suhde, mutta Agnes katkaisi sen Hemingwayn palattua kotiin.


title: Ernest Hemingway

text: Kotimaassa Hemingway antoi lehtihaastatteluja sotakokemuksistaan ja etsi työtä. Vakuutuskorvaustensa ansiosta hän pystyi pitämään välivuoden, jonka ajan hän asui Oak Parkissa ja kiersi puhumassa sotakokemuksistaan, niitä huomattavasti liioitellen. Hän riitautui vanhempiensa kanssa ja muutti omaan asuntoon lokakuussa 1920. Hän sai töitä "Toronto Star Weeklysta", johon hän kirjoitti kolmisenkymmentä artikkelia vuoden 1921 aikana.


title: Ernest Hemingway

text: Hemingway tapasi Hadley Richardsonin marraskuussa 1920. He aloittivat suhteen, ja heidät vihittiin syyskuussa 1921. Pariskunta lähti Pariisiin joukukuussa 1921, kun Hemingway oli saanut työtä "Toronto Daily Starin" kirjeenvaihtajana.


title: Ernest Hemingway

text: Pariisissa Hemingwayt muuttivat nuhruiselle alueelle Rue du Cardinal-Lemoine -kadulle ja tutustuivat nopeasti kaupungin kulttuuripiireihin. Hemingwayn tärkeimpiä ystäviä Pariisissa oli kirjailija ja kulttuurivaikuttaja Gertrude Stein, jonka teorioilla oli suuri merkitys Hemingwaylle kirjoittajana. Hemingwaylla ja Steinilla oli tapana tehdä kaupungissa pitkiä kävelyjä taiteesta keskustellen. Toinen Hemingwayhin suuresti Pariisissa vaikuttanut kirjailija oli Ezra Pound. Myös Sylvia Beachin laajavalikoimainen ja huokea kirjakauppa Shakespeare and Company oli nuorelle kirjailijalle aarreaitta. Hemingway luetaan niin sanottuun "kadotettuun sukupolveen", joka koostui useista Hemingwayn tapaan Pariisiin 1920-luvun alussa muuttaneista nuorista amerikkalaiskirjailijoista.


title: Ernest Hemingway

text: Pariisissa Hemingway alkoi kirjoittaa ahkerasti runoja, kertomuksia ja muistelmia, ja Pariisin-aika oli Hemingwayn uran tuotteliain vaihe. Työnantajaansa "Toronto Daily Stariin" hän kirjoitti koko ajan artikkeleita Pariisin yökerhoja kansoittavista hedonisteista. Hemingway kuvasi vuosiaan Pariisissa 30 vuotta myöhemmin kirjoittamissaan muistelmissa "Nuoruuteni Pariisi".


title: Ernest Hemingway

text: Hemingway kirjoitti torontolaislehteen raportteja myös Pariisin ulkopuolelta. Maaliskuussa 1922 Hemingway teki raportin Genovan kansainvälisestä talouskonferenssista, johon kokoontui monen valtion päämiehiä. Sen jälkeen Milanossa hän haastatteli Benito Mussolinia. Hän kävi myös kirjoitusmatkalla Konstantinopolissa Kreikan ja Turkin välisessä sodassa.


title: Ernest Hemingway

text: Hemingwayn esikoisteos "Three Stories & Ten Poems", kokoelma novelleja ja runoja, julkaistiin Pariisissa vuonna 1923. Toukokuussa 1923 Hemingway näki ensi kertaa härkätaistelun, ja hänestä tuli lajin suuri ystävä eliniäksi. Hemingwayt saivat ensimmäisen lapsensa lokakuussa 1923. Hemingway lopetti toimittajan työt saman vuoden talvena ja keskittyi alkavaan kirjailijanuraansa.


title: Ernest Hemingway

text: Hemingwayt kävivät syksyllä 1923 Torontossa ja palasivat Pariisiin talvella. Kirjailijaksi ryhtynyt Hemingway sai töitä etsiä käsikirjoituksia aikakauslehti "Transatlantic Review’hun". Hemingwayn "Meidän aikanamme" -novellikokoelma julkaistiin vuonna 1924. Hemingway teki kustannussopimuksen Boni & Liverightin kanssa seuraavien kahden kirjansa kustantamisesta. Hän tapasi vuonna 1925 kirjailija F. Scott Fitzgeraldin, ja näistä omaperäisistä ja samanmielisistä kirjailijoista tuli parhaat ystävykset.


title: Ernest Hemingway

text:
Hemingway matkusti ystävineen Espanjan Pamplonaan pitämään hauskaa. Tämän matkaseurueen jäsenistä Hemingway otti henkilökaartin ensimmäiseen suureen romaaniinsa "Ja aurinko nousee" (1927), jota hän kirjoitti matkoillaan Espanjassa. Toukokuussa 1926 Hemingwaylta julkaistiin hänen ensimmäinen pitkä teoksensa, pienoisromaani "The Torrents of Spring", jossa hän piikittelee ja parodioi toisia kirjailijoita. Teos sai yleisesti ottaen suosiolliset arvostelut.
Hemingway tutustui muotitoimittaja Pauline Pfeifferiin, ja heistä tuli rakastavaiset samalla kun Hemingwayn avioliitto oli hajoamassa. Hemingway ja Hadley saivat eron maaliskuussa 1927, ja Hemingway meni Pfeifferin kanssa naimisiin toukokuussa 1927. He saivat lapsen kesällä 1928 asuessaan Floridan Key Westissä, joskin synnytys tapahtui Arkansasissa. Hemingway kirjoitti ja julkaisi koko ajan uusia novelleja ja novellikokoelmia, kuten "Miehiä ilman naisia" (1927), sekä valmisteli seuraavia romaanejaan. Hemingwayn isä teki yllättäen itsemurhan joulukuussa 1928.


title: Ernest Hemingway

text:
Romaani "Jäähyväiset aseille" julkaistiin syyskuussa 1929, ja se on arvostettu amerikkalaisen nykykirjallisuuden mestariteokseksi. Romaania jouduttiin sensuroimaan, sillä se sisälsi rivoja sanoja ja seksikohtauksia. Romaani sai erinomaiset arvostelut Yhdysvalloissa, ja ensimmäinen painos myytiin loppuun muutamassa viikossa. Romaanista tehtiin elokuvasovitus vuonna 1932. Hemingway ei pitänyt elokuvasta, eikä myöhemmin juuri muistakaan romaaniensa elokuvasovituksista. Hemingwayt asuivat välillä jälleen Pariisissa, mutta palasivat Wall Streetin pörssiromahduksen 1929 jälkeen Key Westiin Havannan kautta. Hemingway valmisteli uusia romaaneja ja alkoi myös kehittää uutta julkista kuvaansa miehisenä toimintasankarina. Imagoon kuuluivat etenkin härkätaistelut, joista kertoo romaani "Kuolema iltapäivällä" (1932). Kesällä 1933 Hemingway matkusti ensi kertaa Afrikkaan metsästämään suurriistaa. Hän ryhtyi myös harrastamaan tonnikalan kalastusta. Häneltä julkaistiin romaani "Afrikan vihreät kunnaat" vuonna 1935.
Hemingway tapasi tulevan vaimonsa Martha Gellhornin joulukuussa 1936. Samaan aikaan hän oli saanut valmiiksi romaaninsa "Kirjava satama" (1937) luonnoksen. Helmikuussa 1937 Hemingway lähti omasta aloitteestaan North American Newspaper Alliancen kirjeenvaihtajaksi Espanjan sisällissotaan. Hemingway tuki kirjoituksissaan tasavaltalaisjoukkoja, jotka taistelivat kenraali Francoa vastaan. Martha Gellhorn oli matkustanut Espanjaan Hemingwayn seuraksi.


title: Ernest Hemingway

text: "Kenelle kellot soivat" (1940) oli Hemingwaylle itselleen hänen tärkein teoksensa. Romaanin intensiivinen kirjoitustyö, pitkät kalastusretket ja kasvanut alkoholinkäyttö rasittivat Hemingwayta niin, että hän joutui vuoteenomaksi ja sai lääkäriltään kehotuksen levätä. Hän piti kotiaan Key Westissä ja työhuonettaan ensin havannalaisessa hotellissa ja sen jälkeen Gellhornin kanssa tämän vuokraamassa maatalossa. Hemingway ja Pauline saivat avioeron, mutta Hemingway sai täyden tapaamisoikeuden lapsiin. "Kenelle kellot soivat" oli suurmenestys, se sai kauttaaltaan ylistävät arvostelut ja sitä kutsuttiin Hemingwayn parhaaksi romaaniksi. Siitä julkaistiin myös Hollywood-elokuva kolme vuotta myöhemmin. Hemingway ja Gellhorn menivät naimisiin marraskuussa 1940.


title: Ernest Hemingway

text: Pearl Harbourin hyökkäyksen jälkeen Hemingway muodosti Kuubaan vastatiedusteluyksikön, joka sai nimekseen ”Konnatehdas”. Yhden laivan laivaston toiminta kuitenkin myöhemmin lopetettiin ja vastavakoilutehtävät Kuubassa annettiin FBI:lle. Hemingway halusi lähelle sotaa ja matkusti Lontooseen raportoimaan kuninkaallisista ilmavoimista. Hän pääsi osallistumaan sotakirjeenvaihtajana taistelutehtäviin Ranskassa, missä hän osallistui taisteluihin rohkeasti ja innokkaasti, ja esimerkiksi tappoi hyökkääviä saksalaissotilaita konekiväärillä. Hemingway kertoi sodan voittamisen antaneen hänelle paremman tunteen kuin koskaan aikaisemmin. Hemingway oli myös tavannut uuden naisen, ja Hemingwayn ja Gellhornin avioliitto päättyi avioeroon 1945.


title: Ernest Hemingway

text:
Hemingway meni naimisiin Mary Welshin kanssa maaliskuussa 1946. Hemingway työsti kahta romaania, joita hän ei saanut kuitenkaan valmiiksi. Hän ihastui Venetsiassa tapaamaansa nuoreen italialaistyttö Adrianaan, ja hän joi liikaa ja sai raivonpuuskia vaimoaan kohtaan. Romaani "Joen yli puiden siimekseen" (1950) sai innoituksensa yksipuolisesta rakkaudesta Adrianaan; arvostelijat pitivät kirjaa epäonnistuneena ja loukkaavana. Kesäkuussa 1951 Hemingwayn äiti Grace kuoli.
Hemingway lopetti tekeillä olleen meritrilogiansa kirjoittamisen ja keskittyi tarinaan kalastajasta. "Vanhus ja meri" julkaistiin ensin "Life"-lehdessä syyskuussa 1952, ja kirjasta tuli suuri myynti- ja arvostelumenestys. Kirja voitti Pulitzer-palkinnon vuonna 1953.


title: Ernest Hemingway

text: Hemingwayt joutuivat tammikuussa 1954 Afrikassa kahteen lento-onnettomuuteen, joista jälkimmäisessä Hemingway loukkasi itsensä melko vakavasti päähän, ylävartaloon ja käsivarsiin ja poltti ihoaan.


title: Ernest Hemingway

text: Hemingwaylle myönnettiin kirjallisuuden Nobel-palkinto vuonna 1954. Hän oli ylpeä palkinnosta, mutta ei pystynyt kuntonsa vuoksi matkustamaan palkintoseremoniaan Tukholmaan.


title: Ernest Hemingway

text: Hemingway jatkoi asumista Kuuban Finca Vigíassa 1950-luvun lopulla, vaikka maa oli ajautumassa vallankumoukseen. Hänen terveytensä kärsi koko ajan kasvaneesta alkoholinkäytöstä. Hän alkoi kirjoittaa muistelmiaan Pariisin-vuosista 1920-luvulla; ne julkaistiin postuumisti nimellä "Nuoruuteni Pariisi". Niissä hän kirjoitti ilkeään sävyyn tuntemistaan, jo kuolleista kirjailijatovereistaan. Hemingway toimi romaaninsa pohjalta tehdyn "Vanhus ja meri" (1958) -elokuvan teknisenä neuvonantajana. Kun Fidel Castro otti vallan Kuubassa, Hemingway hankki kodin Ketchumista, Idahosta. Hän kävi Kuubassa senkin jälkeen.


title: Ernest Hemingway

text: Viimeisinä vuosinaan Hemingway sai raivokohtauksia ja hänestä tuli vainoharhainen. Hän oli vakuuttunut siitä, että FBI:n agentit olivat kaikkialla hänen perässään hänen Kuuban-yhteytensä vuoksi. Häntä yritettiin saada psykiatriseen tarkistukseen, mutta hän kieltäytyi. Hän kirjautui kuitenkin Mayo-klinikalle, missä hän sai terveysvaivoihinsa sähköshokkihoitoa.


title: Ernest Hemingway

text: Hemingway teki itsemurhan 2. heinäkuuta 1961 ampumalla itseään haulikolla kasvoihin kärsittyään pitkään vaikeasta alkoholismista ja masennuksesta.


title: Ernest Hemingway

text: Hemingwayn vaimot olivat Elizabeth Hadley Richardson 1921–1927, Pauline Pfeiffer 1927–1940, Martha Gellhorn 1940–1945 ja Mary Welsh 1946–Hemingwayn kuolemaan 1961 saakka. Hemingwaylla oli yksi lapsi ensimmäisestä ja kaksi toisesta avioliitostaan. Näyttelijät Margaux ja Mariel Hemingway ovat kirjailijan lapsenlapsia.


title: Ernest Hemingway

text: Hemingwayn Floridan Key Westissä sijaitseva koti on nykyään kirjailijan kotimuseo. Museona toimii myös kirjailijan Kuubassa sijaitseva koti Finca Vigía, jonka Kuuban hallitus otti haltuunsa Hemingwayn kuoltua 1961.


title: Ernest Hemingway

text: Hemingwayta pidetään modernin novellistiikan edelläkävijänä. Hemingway loi uuden kirjoittamiskoulukunnan, ja hän vaikutti huomattavan paljon moniin myöhempiin romaanikirjailijoihin. Hän kehitti uudenlaisen, niukkasanaisen mutta lyyrisen proosatyylin, jossa säntilliseen mutta rytmilliseen lyyrisyyteen yhdistyivät täsmälliset fyysiset yksityiskohdat.


title: Ernest Hemingway

text: Hemingway riisui kielestään epäoleellisuudet, koristeellisuuden ja sentimentaalisuuden. Pyrkimyksessään objektiivisuuteen ja rehellisyyteen Hemingway kuvaili tapahtumaketjuja lyhyillä ja yksinkertaisilla lauseilla, joissa ei ollut kommenttia tai tunteellista retoriikkaa. Kertomuksen opetukseen tai sen sisältöön kirjailija vältti ottamasta kantaa. Hemingwayn lauseet koostuvat lähinnä substantiiveista ja verbeistä; adjektiiveja ja adverbeja on vähän. Lauseiden vaikutus perustuu toistoon ja rytmiin. Hemingwayn lyhytsanainen ja tiivistetty tyyli on konkreettista ja kylmää, mutta usein tunteita herättävää sekä vähättelevässä ilmaisussaan hyvinkin ironista. Myös Hemingwayn dialogit ovat kirkkaita, yksinkertaisia ja luonnollisenkuuloisia. Hemingway loi niin kutsutun "jäävuoritekniikan", jossa kertomuksen tärkein osa jää rivien väliin, vihjeiden tai lausumatta jätettyjen vastausten varaan.


title: Ernest Hemingway

text: Tiivistämisen Hemingway otti tärkeimmäksi kaunokirjalliseksi tavoitteekseen 1920-luvulla Pariisissa tapaamansa Gertrude Steinin neuvojen pohjalta. Hemingway kertoikin sanoneensa itselleen: ”Ei tarvitse tehdä muuta kuin kirjoittaa yksi tosi (engl. "true") lause. Kirjoita kaikkein tosin tuntemasi lause.”


title: Ernest Hemingway

text: Hemingwayn tunnetuimmat romaanit käsittelevät sotaa, härkätaisteluja ja metsästystä, ja niiden sankarit ovat karskeja, hempeilystä vapaita ja suoraviivaisia miehiä. Hemingway edustaakin joillekin miehisen pöyhkeilyn ja kirjallisen machismon puhtainta edustajaa. Toiset ovat nähneet hänet sisimmältään herkkänä ja kirjailijana ja traagisena hahmona, jonka tuotannossa on huomattavan paljon syvällisyyttä ja herkkyyttä.


title: Ernest Hemingway

text: Hemingwayn 1920-luvun novellien tarinat kertovat sotaväsymyksestä ja unettomuudesta kärsivistä miehistä, jotka elävät kivun, toiminnan ja kokemusten äärirajoilla. Hemingwayn romaanien sankareiden pääasiallinen tarkoitus on osoittaa, että on mahdollista elää ylväästi ja rohkeasti elämän toivottomista tosiasioista huolimatta. Myöhemmässä tuotannossaan Hemingway keskittyy osoittamaan, miten ponnisteleva ihminen ja leppymätön maailmankaikkeus kamppailevat keskenään.


title: Suomen maaherrat

text: Maaherra oli Suomen valtionhallinnon virkamies, joka johti lääninhallituksen toimintaa. Maaherrat nimitti tasavallan presidentti. Maaherran virkanimike perustettiin vuonna 1634, jolloin Ruotsin hovin kansleri Axel Oxenstierna kehitti siviilihallintoa Suomeen. Aluksi valittiin viisi maaherraa. Ruotsin vallan aikana maaherrat edustivat kuningasta hallintoalueillaan. Suomen itsenäistyttyä edustus siirtyi keskushallinnon suuntaan. Vuosina 1837–1918 maaherran virkanimike oli kuvernööri.


title: Suomen maaherrat

text: Vuoden 2009 lopussa maaherran virat Suomessa lakkautettiin Suomen läänien lakkauttamisen myötä. Ainoan poikkeuksen muodostaa Ahvenanmaan valtionvirasto, jonka ylimmän johtajan virkanimike on edelleen maaherra.


title: Suomen maaherrat

text: Maaherran toimeen kuuluvat asiat käsiteltiin lääninhallituksessa eli "maaherranvirastossa" kahdella osastolla, lääninkansliassa ja lääninkonttorissa. Lääninkanslian esimiehenä toimi lääninsihteeri ja lääninkonttorin esimiehenä lääninkamreeri. Jokainen lääni oli jaettu eri kihlakuntiin ja nämä puolestaan nimismiespiireihin.


title: Suomen maaherrat

text: Maaherran nimitti virkaan tasavallan presidentti valtioneuvoston esityksestä, ja toimessaan hän oli valtioneuvoston ja erityisesti sisäasiainministeriön alainen. Maaherra oli lääninhallituksen esimies ja samalla ulosotonhaltija läänin alueella lukuun ottamatta kaupunkeja, joissa maistraatti oli ulosotonhaltijana.


title: Suomen maaherrat

text:
Maaherra oli läänin korkein järjestyksen valvoja ja hallinnon edustaja. Tässä ominaisuudessa hänen tuli pitää huolta siitä, että:
Lisäksi maaherran tuli seurata julkisten laitosten toimintaa sekä pyrkiä hankkimaan tietoa siitä, mikä eri aloilla oli soveliasta edistämään läänin ja sen asukkaiden etuja. Hänen tuli myös valvoa kruununverojen ja muiden kruununtulojen kantoa sekä köyhäinhoito- ja terveydenhoitolaitoksia.


title: Suomen maaherrat

text: Muuten maaherra valvoi, että rikosjutuissa annetut päätökset pantiin täytäntöön ja että alemmat ulosottomiehet täyttivät tehtävänsä riitajutuissa annettujen tuomioiden ja päätösten toimeenpanemisessa.


title: Suomen maaherrat

text: Maaherra antoi passin ulkomaille matkustaville, tarkasti lääniin tulevien ulkomaalaisten passit sekä antoi ulkomaalaisille ololippuja maassa oleskelua varten.


title: Suomen maaherrat

text: Ulosotonhaltijana maaherra käsitteli lainhakuasioita ja ulosmittausvalituksia. Erinäisissä hallinnolliseen lainkäyttöön kuuluvissa asioissa maaherranvirasto oli ensimmäinen oikeusaste.


title: Suomen maaherrat

text: Lääni liitettiin Länsi-Suomen lääniin 1997.


title: Suomen maaherrat

text: Lääni jaettiin Uudenmaan lääniksi ja Hämeen lääniksi 1831.


title: Suomen maaherrat

text: Lääni jaettiin Vaasan lääniksi ja Oulun lääniksi 1775.


title: Suomen maaherrat

text: Läänin kaakkoisosa luovutettiin Venäjälle 1721; Ruotsille jäänyt osa yhdistettiin Käkisalmen läänin jäännösten kanssa Savonlinnan ja Kymenkartanon lääniksi.


title: Suomen maaherrat

text: Läänin itäosa luovutettiin Venäjälle 1721; Ruotsille jäänyt osa yhdistettiin Viipurin ja Savonlinnan läänin jäännösten kanssa Savonlinnan ja Kymenkartanon lääniksi.


title: Suomen maaherrat

text: Läänin eteläosa luovutettiin Venäjälle 1743; läänin tilalle perustettiin Kymenkartanon ja Savon lääni 1747.


title: Suomen maaherrat

text: Lääni jaettiin Kymenkartanon lääniksi ja Savon ja Karjalan lääniksi 1775.


title: Suomen maaherrat

text: Lääni liitettiin Länsi-Suomen lääniin 1997.Kaikki Suomen läänit lakkautettiin 2010.


title: Suomen maaherrat

text: Läänin eteläosa liitettiin Uudenmaan lääniin 1831; läänin tilalle perustettiin Mikkelin lääni.Läänin eteläosa liitettiin Mikkelin lääniin 1831; läänin tilalle perustettiin Kuopion lääni.Läänin itäosa luovutettiin Neuvostoliitolle 1940/1944; Suomelle jääneestä osasta muodostettiin Kymen lääni 1945.Lääni liitettiin Etelä-Suomen lääniin 1997.Läänin eteläosa liitettiin Etelä-Suomen lääniin ja pohjoisosa Länsi-Suomen lääniin 1997.Läänin pääosa liitettiin Itä-Suomen lääniin ja läntisin osa (Heinolan kihlakunta ja seutukunta) Etelä-Suomen lääniin 1997.Lääni liitettiin Itä-Suomen lääniin 1997.


title: Suomen maaherrat

text:
Kaikki Suomen läänit lakkautettiin 2010.
Ahvenanmaan maaherrat vuodesta 2010 lähtien, ks. Suomen maaherrat - Ahvenanmaan valtionvirasto.


title: Suomen maaherrat

text: Lääni liitettiin Oulun lääniin 1922.


title: Suomen maaherrat

text: Kaikki Suomen läänit lakkautettiin 2010.Lääni liitettiin Etelä-Suomen lääniin 1997.


title: Suomen maaherrat

text: Lääni liitettiin Länsi-Suomen lääniin 1997.Lääni liitettiin Itä-Suomen lääniin 1997.Kaikki Suomen läänit lakkautettiin 2010.Kaikki Suomen läänit lakkautettiin 2010.Kaikki Suomen läänit lakkautettiin 2010.Västernorrlandin ja Västerbottenin läänien maaherrat hallitsivat vuosina 1634–1809 myös Lapin historiallista maakuntaa ja Tornionlaakson itäpuolta. Pietarin ja Viipurin kuvernementtien kuvernöörit hallitsivat Uudenkaupungin rauhassa 1721 ja Turun rauhassa 1743 Venäjälle luovutettuja alueita vuosina 1721–1812.


title: Traktori

text: Traktori (< 'traktori, vetäjä' < 'vetää') on monipuolinen työkone ja se on tarkoitettu pääasiassa erilaisten työkoneiden vetämiseen. Traktori on myös moottoriajoneuvo, jota käytetään paikasta toiseen liikkumiseen. Tyypillisesti traktoreita käytetään maatiloilla. Tällöin puhutaan maataloustraktoreista. Traktoreita käytetään myös muun muassa metsätöissä, tienhoidossa, lumitöissä sekä taajamissa erilaisissa ympäristönhoitotöissä. Myös monet koululaiset traktorikortin saadessa käyttävät traktoria harrastuksissa ja koulumatkoihin.


title: Traktori

text: Traktorissa on yleensä turboahdettu, nykyään aina dieselkäyttöinen moottori ja suuret hokkikuvioidut renkaat. Pelkästään taajama-alueilla käytettävässä traktorissa käytetään palarenkaita, joissa kulumiskestävyys kaduilla ajettaessa on tavallista traktorinrengasta parempi. Nelivedolla ajettaessa eturenkaat kuluvat nopeammin, sillä pyörintänopeus on 3-5 % nopeampi kuin takapyörien. Maantieajossa neliveto kannattaa kytkeä pois päältä. Nykytraktorit ovat paremman vetokyvyn ja suurten työkoneiden kiinnityksen takia nelivetoisia, koska saadaan myös tehokkaampi painonjakauma ja traktori vetää tällöin työkonetta paremmin.


title: Traktori

text: Nykyään traktoreissa on turvaohjaamo pakollisena, työkoneiden kiinnittämistä varten kolmipistenostolaite ja perävaunun tai työkoneiden vetämistä varten vetokoukku. Joissakin malleissa on myös kolmipiste-etunostolaite työkoneiden kiinnittämiseksi traktorin eteen (saa lisävarusteena useimpiin traktoreihin). Etukuormain on varsinkin karjatiloilla yleinen traktorin runkoon tukevasti kiinnitetty monikäyttöinen lisävaruste. Etukuormaimeen voi kiinnittää moniin eri töihin pystyviä varusteita, esimerkkinä lumiaura tai suurten heinäpaalien käsittelyyn käytettävä hydraulinen koura.


title: Traktori

text:
Suomessa oli 424 658 rekisteröityä traktoria vuonna 2016.
Traktorit voidaan luokitella vetotavan ja ohjattavuuden mukaan takavetoisiin traktoreihin, nelivetoisiin traktoreihin ja runko-ohjattaviin traktoreihin. Lisäksi on olemassa monia erikoiskäyttöä varten suunniteltuja traktoreita. Nelivetoinen traktori on ollut myös Suomessa vallitsevin tyyppi jo 1990-luvulta asti johtuen nelivedon paremmasta hyödyntämisestä traktorin erilaisissa työtehtävissä. Toisaalta lisääntynyt traktorin akselipaino ja rengaskoko aiheuttavat traktorissa tehonhävikkiä, joten nelivedon hyödyntäminen varsinkin 1990 -luvun alkuvuosien aikana ei tuonut täyttä etua, koska parempaan ja tehokkaampaan moottoriteknologiaan ei panostettu, sillä nelivedoissa käytettiin pääasiassa samoja moottoreita mitä takavedoissakin.


title: Traktori

text: Ensimmäiset moottorivetäjät eli traktorit valmistuivat 1800-luvun puolivälin jälkeen. Niissä oli voimanlähteenä höyrykone. Ensimmäinen valmistusmääriltään tuhansiin noussut traktorimalli oli Henry Fordin Fordson 1910-luvulla. Menestys perustui traktorin keveyteen ja edullisuuteen. 1930-luvulla tehtiin kaksi merkittävää innovaatiota: traktoreihin tuli ilmakumirenkaat, ja Harry Ferguson kehitti kolmipistenostolaitteen työkoneiden kiinnittämiseen.


title: Traktori

text: Suomessa traktoria kutsuttiin aluksi "höyryauralaitokseksi" ja sitten "moottorivetäjäksi". Suomenruotsissa traktori on sen sijaan ollut alun perinkin "en traktor" traktori-ilmoittelun yhteydessä. Aivan ensimmäinen traktori Suomessa oli ruotsalainen Avance vuonna 1901 ja ensimmäinen polttomoottorikäyttöinen oli sekin ruotsalainen Saunderson A, joka tuotiin 1908. Ensimmäiset traktorit Suomessa olivat kuitenkin yleensä yhdysvaltalaisia Allwork-moottorivetäjiä, joita toi maahan Keskusosuusliike Hankkija.


title: Traktori

text: Suomessa alkoi 1919 myös kotimaisen Kullervo-traktorin valmistus. Valmistuksen kalleus, venemoottorin heikko jäähdytyskyky ja ulkomaisten traktorien lisääntynyt tuonti pakottivat vuonna 1924 lopettamaan tuotannon 500 kappaleen jälkeen. Vuoteen 1936 mennessä oli ns. autotraktoreita valmistettu yksi Lapinjärvellä ja Juupajoella sekä Paraisilla, jossa vuoteen 1948 mennessä niitä rakennettiin enintään 60. Rosenlew valmisti Porissa 1940 yhden. Sotien jälkeen oli suuri traktoripula, johon Vaasassa vastattiin tekemällä 12 Vaasa-traktoria ja Tampereella 880 Takra-traktoria, mutta jälkimmäisen valmistus lopetettiin liian kalliina ja edellisen tekniikka oli jäänyt vanhaksi.


title: Traktori

text: Kolmipistenostolaitteen läpimurto tapahtui, kun harmaa Ferguson TE-20 tuli markkinoille vuonna 1946. Siinä oli 29-hevosvoimainen bensiinimoottori (myöhemmin myös petrolikäyttöinen ja diesel), neljä vaihdetta ja kolmipistenostolaite. TE-20:tä valmistettiin noin puoli miljoonaa kappaletta. Toinen merkittävä traktorimerkki sodan jälkeisessä Suomessa oli Fordson. Sen Major-malli oli erittäin haluttu työkone jälleenrakennus-Suomessa, jossa traktorien maahantuontia säädeltiin tiukasti.


title: Traktori

text: 1960-luvun suosituimmissa traktoreissa oli tehoa 40–50 hevosvoimaa. Vaihteita oli tyypillisesti 6 eteen ja 2 taakse. Muutamissa traktoreissa vaihteiden määrä saatiin kaksinkertaistetuksi ilman kytkintä käytettävän pikavaihteen avulla. Kyntöä helpottivat vetovastukseen perustuva painonsiirtojärjestelmä ja tarvittaessa kytkettävä tasauspyörästön lukko. Traktorimyynnin huippuvuosi oli Suomessa 1963, jolloin myytiin lähes 16 000 traktoria. Suosituimpia merkkejä olivat Fordson, Massey Ferguson, Valmet, David Brown ja Nuffield. 1960-luvun puolivälissä traktorien määrä ylitti Suomen kutistuvan hevoskannan vahvuuden.


title: Traktori

text: Vuonna 1969 tulivat Suomessa pakollisiksi uusiin traktoreihin turvaohjaamot, jotka ovat pelastaneet monta ihmishenkeä traktorin kaatuessa ja toimineet sääsuojana sateella. Samaan aikaan alkoivat yleistyä synkronoidut vaihteistot ja hydrostaattiset ohjaukset. 1970-luvulla suosioon nousivat 60–80–hevosvoimaiset traktorit. Ohjaamojen melutasoa ja tärinää saatiin alennettua, kun ohjaamo suunniteltiin jo tehtaalla traktorin osaksi ja se asennettiin kumityynyjen päälle. Aikaisemmin ohjaamot oli yleensä tehty Suomessa, ja melutaso saattoi nousta jopa 100 desibeliin. Vuonna 1979 melurajaksi tuli 85 dB.


title: Traktori

text: Nelivetoisten traktoreiden läpimurto tapahtui 1980-luvun alkupuoliskolla. Sen jälkeen takavetoisia traktoreita on myyty hyvin vähän. 1980-luvun lopussa alkoi elektroniikka lisääntyä traktoreissa. Esimerkiksi nostolaitteen toimintoja hallittiin uusimmissa malleissa sähköisesti ja toimintoja automatisoitiin. Vaihteiden määrä nousi jopa kymmeniin, huippunopeus nousi 30:stä 40 km/h:iin ja melutasoa saatiin alennettua parhaimmillaan 75 desibeliin. Suomen traktorimyynnissä Valmet alkoi tehdä selvää pesäeroa Fordiin ja Massey Fergusoniin.


title: Traktori

text: Nykyaikaisen traktorin moottori on yleensä 3-, 4- tai 6-sylinterinen vesijäähdytteinen, usein turboahdettu suorasuihkutusdiesel. Ruiskutus ohjataan useimmissa traktoreissa sähköisesti. Yhteispaineruiskutus (common rail) ja moniventtiilitekniikka ovat yleistymässä kiristyvien päästönormien takia. Iskutilavuus sylinteriä kohti on yleensä hieman yli 1 litra eli tyypillinen nelisylinterinen moottori on 4,0–4,5-litrainen.


title: Traktori

text: Suosituimmat teholuokat Suomessa ovat 100–140 hevosvoimaa (74–103 kW). Tätä suurempia traktoreita käytetään enimmäkseen traktoriurakoinnissa. 100-hevosvoimaiset traktorit ovat yleensä 4-sylinterisiä ja 140-hevosvoimaiset 6-sylinterisiä. Suurimman tehon käyntinopeus traktorin moottorissa on 2000–2500 r/min. Suurin vääntömomentti saavutetaan noin 1500 kierroksella. 100-hevosvoimaisen traktorinmoottorin suurin vääntö on noin 400 Nm.


title: Traktori

text: Vaihteita traktorissa on eteenpäin yleensä vähintään 16. Joissakin malleissa vaihteita on jopa 70. Useimmissa traktoreissa ajosuunta vaihdetaan mekaanisella tai hydraulisella, öljykylpyisiin kytkimiin perustuvalla suunnanvaihtajalla. Näin taaksepäin saadaan samat ajonopeudet kuin eteen. Ajokytkin on pienimmissä traktoreissa kuiva, suuremmissa käytetään öljykylpyisiä monilevypakkoja, joiden yhteydessä on 3–6 pikavaihdetta. Näiden avulla ajonopeutta voidaan muuttaa kytkintä käyttämättä ja monissa traktoreissa pikavaihteen valinta on automatisoitu. Mm. Valtraan ja Fendtiin saa varusteena nestekytkimen. Kaikkein kehittyneimmissä traktoreissa ajovoimansiirto on portaaton, hydraulis-mekaaninen CVT-järjestelmä.


title: Traktori

text: Hydrauliikkaa käytetään nostolaitteen lisäksi mm. ulkopuolisten työkoneiden käyttämiseen, ohjaukseen ja traktorin toimintojen (kuten vaihteensiirron) käyttämiseen. Hydraulipumppujen tuotto on yhteensä noin 100 l/min ja hydrauliikan paine noin 200 bar. Usein traktoreissa käytetään nykyään säätötilavuuspumppua, jossa pumpun tuotto säätyy kunkin hetkisen tarpeen mukaan. Nostolaitteen nostovoima on suosituimmissa traktoriluokissa 5 000 – 8 000 kg. Kolmipistenostolaitteen lisäksi traktoreissa on vetokoukku perävaunun ja hinattavien työkoneiden kiinnittämistä varten. Nostolaite on mahdollista sijoittaa myös traktorin keulaan.


title: Traktori

text: Traktorivoimalla voi suorittaa myös muita maatalouden energiaa vaativia töitä, kuten lumiaurausta tai pilkkeiden tekoa. Voiman voi ottaa traktorin perässä olevasta pyörivästä nivelakselista/ulosottoakselista, joka vaatii asianmukaisen suojuksen. Voiman ulosottoja voi olla myös traktorin keulassa taikka entisaikaan sivulla, sivuniittokonetta varten. Voiman ulosotoksi voi kutsua myös hihnapyörää, jonka voimansiirron komponenttina käytettiin leveää hihnaa.


title: Traktori

text: Voimanulosoton tavanomaiset nopeudet ovat 540, 750, 1000 ja 1400 kierrosta minuutissa. Standardit pyörimisnopeudet työkoneille ovat kuitenkin 540 ja 1000 kierrosta minuutissa. Toki traktorivalmistaja saa itse määrätä millä moottorin kierrosluvulla nämä nopeudet täyttyvät. Voimaa voidaan välittää myös ajovoimanotolla, jolloin ulosoton nopeus määräytyy traktorin liikkumisnopeuden mukaan. Tätä ominaisuutta hyödynnetään erityisesti maansiirto- ja turveperäkärryissä, jolloin saadaan lisää vetäviä pyöriä. Ajovoimanotto on nykyään harvinainen varuste; Euroopan markkinoilla ainakin Massey Ferguson, Valtra, New Holland tarjoavat ajovoimanottoa varustelistallaan.


title: Traktori

text: Ohjaus on hydrostaattinen eli ohjauspyörän ja etupyörien välillä on hydraulinen välitys. Jarrut ovat mekaaniset tai hydrauliset, öljykylpyiset taikka kuivat monilevyjarrut. Traktorin jarruihin yhteydessä oleva perävaunun jarrujärjestelmä tulee jatkossa pakolliseksi.


title: Traktori

text: Ohjaamo on sijoitettu kumityynyjen päälle tärinän ja melun vaimentamiseksi. Tulevaisuudessa ohjaamon jousitus tulee yleistymään tärinädirektiivin takia. Muuta jousitusta traktorissa ei ole lukuun ottamatta useimmissa traktoreissa lisävarusteena olevaa etuakselin jousitusta, joka on useimmiten hydraulinen. Istuin on kalliimmissa traktoreissa ilmajousitettu. Ohjaamon suurin melutaso on 69–80 dB. Ilmastointilaite on suosittu lisävaruste ja vakiona yhä useammissa malleissa.


title: Traktori

text: Elektroniikkaa käytetään mm. nostolaitteen toimintojen ja vaihteensiirron toiminnan ohjaamiseen. Monissa uusissa traktoreissa sähköjärjestelmän runkona on CAN-väylä. Jatkossa tulevat yleistymään traktorin elektroniikan keskusteleminen työkoneiden elektroniikan kanssa, pyörien luistoa mittaavat tutkat ja GPS:ään perustuvat osittaiset automaattiohjaukset ja paikkatiedon hyödyntäminen täsmäviljelyyn eli esim. lannoitteiden käytön säätäminen pellon viljavuus- ja satokartoituksen perusteella.


title: Traktori

text: Renkaat ovat nykyään vyörenkaita, yhä useammin matalaprofiilisia. Takapyörät ovat läpimitaltaan noin 1,3-kertaiset etupyöriin verrattuna. Pienemmät etupyörät mahtuvat kääntymään jyrkemmin kuin isot. Yhtä suurilla etu- ja takapyörillä varustetut traktorit eivät ole yleistyneet Euroopassa. Renkaan mahtuminen kyntövakoon rajoittaa renkaan suurimman mahdollisen leveyden 600 mm:iin. Keväällä peltotöissä käytetään rinnalla paripyöriä maan tiivistymisen ehkäisemiseksi. Maatalous- ja metsäkäytössä traktoreissa käytetään hokkikuvioisia renkaita vetävillä pyörillä kuvion antaman hyvän pidon takia. Pelkästään taajama-alueilla käytettävässä traktorissa käytetään palarenkaita, joissa kulumiskestävyys kaduilla ajettaessa on tavallista traktorinrengasta parempi. Palarengas myös sopii nurmialueille ajamiseen, koska se ei jätä jälkiä yhtä helposti kuin hokkirenkaat.


title: Traktori

text: Yli 60-hevosvoimaisia traktoreita valmistetaan maailmassa noin 300 000 kappaletta vuodessa eli kyseessä on sarjatuote, joka varustellaan yksilöllisesti tilaajan tarpeiden mukaan. Traktorinvalmistajien määrä on vähentynyt lähinnä yritysostojen kautta. Suurin traktorinvalmistaja on Fiat-konserniin kuuluva Case New Holland, jonka juurilta löytyvät mm. merkit Ford, Fiat, International ja David Brown. Toisena on AGCO, joka on syntynyt lukuisten yritysostojen kautta. Sen merkkejä ovat Euroopassa Massey Ferguson, Valtra ja Fendt. Kolmas suuri valmistaja on John Deere. Suuri on myös intialainen Mahindra & Mahindra, joka kuitenkin keskittyy pientraktoreihin. Yksittäisistä merkeistä Suomessa ja Brasiliassa valmistettava Valtra on sijalla neljä.


title: Traktori

text: Suomessa suosituimpia merkkejä ovat Valtra noin 40 prosentin osuudella, John Deere, Massey Ferguson ja New Holland. Suomessa myydään noin 4500 traktoria vuodessa. Koneurakointiin käytettävien traktoreiden osuus kokonaismyynnistä on kasvanut.


title: Botuliini

text: Botuliini on "Clostridium botulinum" -bakteerin erittämä hermomyrkky. Botuliini on voimakkain ihmisen tuntemista myrkyistä. Se on 15 000 kertaa niin voimakas kuin kosketuksesta tarttuva VX-kaasu ja 100 000 kertaa niin voimakas kuin hengittämällä tarttuva GB-kaasu sariini. Myrkyllisyydestään huolimatta sitä käytetään erittäin pieninä määrinä kosmetiikkateollisuudessa sekä hoitamaan kivuliaita lihaskouristuksia.


title: Botuliini

text: Botuliinia uskotaan kutsutun "tappavaksi häränvereksi" Fryygian kuningas Midakseen 720 eaa., Egyptin faarao Psammetik III:een 525 eaa. ja ateenalaiseen sotapäällikkö Themistokleeseen 527 eaa.–460 eaa. liittyen. Sitä uskotaan käytetyn jo antiikissa myrkkynä. Intialaisen Sanaqin myrkkykirjassa neuvotaan valmistusohjeeksi, että lampaansuoli täytetään mustan härän vasemmasta kaulavaltimosta otetulla verellä ja suoli suljetaan (ilmatiiviisti), minkä jälkeen se kuivataan varjossa, minkä jälkeen kuivunut sisältö jauhetaan hienoksi jauheeksi. Ohjeen mukaan ravintoon lisättynä jauhe tappaa kolmen päivän kuluessa.


title: Botuliini

text: Euroopassa botuliinin havaitsi 1793 lääkäri Justinus Kerner, joka totesi 15 ihmisen kuolleen nautittuaan Klein-Enzhofissa hapantunutta, runsasveristä, sian mahalaukkuun tehtyä makkaraa. Vuonna 1815 hän tutki epämääräisistä vatsaoireista kärsineen potilaan, joka näki kaiken kahtena ja jolla oli lisäksi nielemisvaikeuksia sekä käheä ääni. Hän nimesi oireet aiheuttaneen myrkyn makkaramyrkyksi, sittemmin rasvamyrkyksi. Kerner kirjoitti aiheesta kaksi kirjaa, jotka julkaistiin 1820 ja 1822. Jälkimmäisessä kirjassa on kuvauksia myrkkykokeista, jotka oli toteutettu tarjoamalla kissoille, kaniineille ja useille linnuille pilaantuneista makkaroista valmistettuja nesteuutteita. Hän oli myös itse nauttinut uutteita ja havainnut väsymystä, kireyttä silmäluomissa sekä kurkun kuivumista.


title: Botuliini

text: Pilaantuneesta makkarasta aiheutunut tauti sai myöhemmin nimen botulismi latinankielisen sanan "botulus" (suoli, makkara) mukaan. Taudilla on myös harvemmin käytetty nimi allantiasis, joka johtuu kreikan kielen sanasta "allas" (makkara). Suomessa botulismista on käytetty nimitystä lihamyrkytys. Tieteellisesti botulismin ratkaisi Emilie Pierre Marie van Ermengem 1895 löytämällä sen aiheuttavan bakteerin, jonka hän nimesi Bacillus botuliniumiksi (suolibakteeri). Myöhemmin suolibakteerin nimeksi tuli Clostridium Bacillus, kierrebakteeri. Vuotta myöhemmin hän totesi sen myös erittävän myrkkyä, jonka hän 1897 totesi tuhoutuvan, mikäli sitä lämmitetään 80 °C:n lämpötilassa puolen tunnin ajan. Myrkkyä alettiin kutsua nimellä "botulinustoksiini" ja myöhemmin "botulinumtoksiini", lyhyemmin botuliiniksi.


title: Botuliini

text: Botuliinia on useaa tyyppiä. Burke havaitsi 1919 A- ja B-tyypin toksiinit, minkä jälkeen on todettu lisäksi C-, D-, E-, F- ja G-tyypin botuliini. A-tyypin botuliinia käytetään kosmetiikassa paikallisesti mm. kenokaulan ja luomikouristusten hoitoon. Sitä on eristetty puhtaana ja kiteytettynä, jolloin sitä voidaan annostella lääkkeenä. A-tyypin botuliini vaikuttaa ihmisiin, koiriin ja kanoihin. A-tyypin botuliinia on myös maaperässä. A-tyypin botuliinin kemiallinen kaava on CHNOS ja CAS-numero 93384-43-1.


title: Botuliini

text: B-tyypin botuliini vaikuttaa ihmiseen ja sitä on myös maaperässä. B-tyypin botuliinin CAS-numero on 93384-43-2. C-tyypin botuliini vaikuttaa joihinkin nisäkkäisiin sekä lintuihin. D-tyypin botuliini vaikuttaa nautoihin, hevosiin sekä vuohiin. E-tyypin botuliini puolestaan vaikuttaa ihmiseen ja hevosiin. Sitä esiintyy kaloissa. F-tyypin botuliini voi aiheuttaa suolistobotulismia. Sen sijaan G-tyypin botuliinia ei ole havaittu ruokamyrkkynä.


title: Botuliini

text: Koirat ovat vastustuskykyisiä monille botuliineille ja kissat ovat hyvin vastustuskykyisiä kaikille sen muodoille. Luonnossa elävinä eläiminä niille saattaa kehittyä vastustuskyky ravinnon vuoksi. Sen sijaan esikäsiteltyä ravintoa nauttiville, tarhoissa tai kodeissa eläville tämä vastustuskyky voi jäädä kehittymättä. Rokottaminen on mahdollista.


title: Botuliini

text: "Clostridium botulinum" -bakteeri tuottaa itiöitä, jotka sisältävät pieniä määriä botuliinia. Näitä bakteereja on kaikkialla.


title: Botuliini

text: Yhdysvaltalaiset tutkijat ovat vuonna 2013 kertoneet löytäneensä uuden tyyppisen botuliinibakteerin, jonka tuottamalle myrkylle ei ole vastamyrkkyä. Bakteerilajikkeen geenirakennetta ei julkaista ennen kuin vastamyrkky on kehitetty.


title: Botuliini

text: Botuliini kulkeutuu ihmiseen hengityksen tai ravinnon mukana. Botuliini imeytyy suolistossa hitaasti elimistöön. Hermomyrkkynä botuliini lamaannuttaa ihmisen lihaksiston ja liian suurina määrinä keuhkojen toiminta lakkaa tai sydän pysähtyy. Botuliini poistuu elimistöstä hitaasti, yleensä 2–3 kuukaudessa, mutta joskus se voi viedä jopa vuosia.


title: Botuliini

text: Botuliinia on mahdollista käyttää kemiallisena aseena.


title: Botuliini

text: Botuliinia käytetään myös kosmeettisissa tarkoituksissa. Botuliinipistoksilla voidaan esimerkiksi kasvojen ryppyjä aiheuttavat lihakset lamauttaa kuukausiksi, ja näin edesauttaa ryppyjen tasaantumista kasvoilta. Plastiikkakirurgit käyttävät yleisesti botoksiinipistoksia ryppyjen hoidossa, erityisesti otsan alueella.


title: Botuliini

text: Botuliinilla voidaan myös hoitaa neurologisia sairauksia, kuten tahatonta lihasten nykimistä, silmien räpsytystä ja erilaisia pakkoliikehdintäoireita. Hoito perustuu liikehdinnän aiheuttavan lihaksen lamaannuttamiseen määräajaksi. Hoito annetaan pistoksena, joka on uusittava määrävälein.


title: Botuliini

text: Botox-lääkevalmistetta valmistaa Allergan.


title: François Mitterrand

text: François Maurice Adrien Marie Mitterrand (; 26. lokakuuta 1916 Jarnac, Charente – 8. tammikuuta 1996 Pariisi) oli ranskalainen poliitikko ja Ranskan presidentti vuoden 1981 toukokuusta vuoteen 1995. Hänet valittiin uudelleen 1988.


title: François Mitterrand

text: Mitterrandin vaimo Danielle Mitterrand oli vasemmistolainen aktiivi. Poikiensa Jean-Christophe ja Gilbert Mitterrandin lisäksi hänellä oli tytär Mazarine Pingeot Anne Pingeot’n kanssa.


title: François Mitterrand

text: Mitterrand syntyi Jarnacissa Charentessa. Nuoruudessaan hän oli konservatiivi ja katolinen. Hänen poliittinen uransa alkoi liittymisellä äärinationalistiseen Croix de Feu -ryhmään.


title: François Mitterrand

text: Mitterrandilla oli oikeus- ja valtiotieteellinen koulutus.