title: Josiah Willard Gibbs

text: Gibbs opiskeli Yalessä ja väitteli vuonna 1862, jolloin hänestä tuli yksi Yhdysvaltojen ensimmäisistä tohtoreista. Hänen väitöskirjassaan yhdistyivät matematiikka ja tekniikka. Väiteltyään Gibbs kiersi kuuntelemassa eurooppalaisten huippututkijoiden luentoja, ja kaksi vuotta Yhdysvaltoihin palaamisen jälkeen hänestä tuli Yalen ensimmäinen matemaattisen fysiikan professori.


title: Josiah Willard Gibbs

text: Teoreettisen kemian J. Willard Gibbs -professuuri luotiin hänen kunniakseen.


title: Henschel Hs 127

text: Henschel Hs 127 oli saksalainen 1930-luvulla kehitetty kaksimoottorinen, yksitasoinen ja kokometallirakenteinen nopean pommikoneen prototyyppi.


title: Henschel Hs 127

text: Saksan ilmailuministeriö RLM ("Reichsluftfahrtministerium") julkisti vuonna 1935 spesifikaation nopean taktisen pommittajan ("Schnellbomber") kehittämisestä. Spesifikaation mukaan yhden 7,9 mm konekiväärin puolustusaseistuksella varustetun koneen tuli saavuttaa ja pitää 500 kilometrin tuntinopeus 30 minuutin ajan sekä kyetä kuljettamaan 500−800 kg:n pommikuorma 2 000 kilometrin päähän. 3-henkisen miehistön (ohjaaja, tähystäjä/pommittaja, radisti/kk-ampuja) operoiman koneen tuli nousta lähtökiidossa 750 metrin matkalla 20 metrin korkeuteen ja saavuttaa 7 000 metrin korkeus 25 minuutissa. RLM edellytti kultakin suunnitelmansa esittäneeltä valmistajalta kolmen prototyypin rakentamista. Lisäksi prototyyppien moottoreina tuli käyttää Daimler-Benzin uusinta moottorityyppiä, DB 600:a.


title: Henschel Hs 127

text: Henschel Flugzeugwerke AG kehitti vastauksena spesifikaattiin Hs 127 -koneen prototyypin. Henschelin pääsuunnittelija Friedrich Nicolauksen suunnitteleman ensimmäisen prototyypin, Hs 127 V1:n, ensilento lennettiin loppuvuodesta 1937. Kone oli ala- ja yksitasoinen kuorirakenteisella rungolla ja sen kaksisalkoinen kauttaaltaan metallilevyllä päällystetty siipi oli varustettu laskusiivekkeillä. Daimler-Benz DB 600 D -moottoreilla varustettu kone kykeni kuljettamaan 1 500 kiloa pommeja. Koneen lento-ominaisuudet todettiin hyviksi, ulkoisilta mitoiltaan hieman Junkers Ju 88:aa pienempänä ja kevyempänä koneena se oli nopeampi kuin kilpailijansa, joihin kuului Junkersin lisäksi Willy Messerschmittin suunnittelema nopean pommikoneen prototyyppi Bf 162. Toinen Hs 127- prototyypeistä, V2, valmistui ja lensi ensilentonsa keväällä 1938. Kilpailu nopean pommittajan kehittämisestä ratkesi valtion omistaman Junkersin hyväksi kuitenkin jo ennen toisen prototyypin valmistumista, ja tämä johti Hs 127:n kehittämisen keskeyttämiseen RLM:n määräyksestä kahden valmistuneen prototyypin jälkeen toukokuussa 1938.


title: Messerschmitt Bf 162

text: Messerschmitt Bf 162 oli saksalainen 1930-luvulla kehitetty kaksimoottorinen, yksitasoinen ja kokometallirakenteinen nopean pommikoneen prototyyppi.


title: Messerschmitt Bf 162

text: Saksan ilmailuministeriö RLM ("Reichsluftfahrtministerium") julkisti vuonna 1935 spesifikaation nopean taktisen pommittajan ("Schnellbomber") kehittämisestä. Spesifikaation mukaan yhden 7,9 mm konekiväärin puolustusaseistuksella varustetun koneen tuli saavuttaa ja pitää 500 kilometrin tuntinopeus 30 minuutin ajan sekä kyetä kuljettamaan 500–800 kilon pommikuorma 2 000 kilometrin päähän. Kolmehenkisen miehistön (ohjaaja, tähystäjä/pommittaja, radisti/kk-ampuja) operoiman koneen tuli nousta lähtökiidossa 750 metrin matkalla 20 metrin korkeuteen ja saavuttaa 7 000 metrin korkeus 25 minuutissa. RLM edellytti kultakin suunnitelmansa esittäneeltä valmistajalta kolmen prototyypin rakentamista. Lisäksi prototyyppien moottoreina tuli käyttää Daimler-Benzin uusinta moottorityyppiä, DB 600:aa.


title: Messerschmitt Bf 162

text: Samaan aikaan Bayerische Flugzeugwerke AG kehitti tiedusteluversiota suunnitteluvaiheessa olevasta Messerschmitt Bf 110 -koneestaan. Tämä tiedusteluversion (Messerschmitt Bf 161) suunnitelma otettiin lähtökohdaksi nopean pommittajan kehittämiseen. Willy Messerschmittin suunnitteleman, joiltakin osin Bf 110:een perustuvan koneen ensimmäinen prototyyppi V1 (siviilitunnus D-AIXA, Wnr. 817) lensi ensilentonsa 26. helmikuuta 1937. Toinen prototyyppi, V2 (siviilitunnus D-AOBE, Wnr. 818), saatiin valmiiksi saman vuoden syksyllä, ensilento lennettiin 31. lokakuuta 1937. Näillä kahdella prototyypillä lennettyjen koelentojen tulokset osoittivat lento-ominaisuuksien olevan hyvää tasoa, ilmailuministeriön spesifikaatiossa vaadittua nopeutta ei kuitenkaan saavutettu. Tämä johti Messerschmittin osalta siihen, että yhtiö sai määräyksen keskittyä pelkästään hävittäjätuotantoon.


title: Messerschmitt Bf 162

text: Messerschmittillä oli määräyksen saatuaan valmiina kolmen prototyypin rakentamiseen tarvittavat komponentit, näistä rakennettiin vielä yksi prototyyppi, Daimler-Benz DB 601A-moottoreilla varustettu ja päämitoiltaan hieman muutettu V3 (siviilitunnus D-AOVI, Wnr. 819), jonka ensilento lennettiin 20. elokuuta 1938. Loput komponentit ja puolivalmisteet käytettiin Messerschmitt Bf 110 C-version tuotannossa. Valmiista prototyypeistä V1 romutettiin koelentojen jälkeen, V2:ta käytettiin hinauskoneena Messerschmitt Me 163 -projektin yhteydessä ja V3 toimitettiin Rechlinin koelentokeskukseen jossa se toimi testialustana tulevien konetyyppien kehittämisessä.


title: Messerschmitt Bf 162

text: Saksan propagandakoneisto julkaisi vuonna 1939 kuvan V1-prototyypistä nimellä Messerschmitt Jaguar. Kuvaa levitettiin propagandatarkoituksessa ympäri maailman todisteena Luftwaffen iskukyvystä.


title: SMORK

text: SMORK on tanssiorkestereiden Suomenmestaruuskilpailu, jonka finaali järjestettiin vuoteen 2009 saakka Ylläksellä. Kilpailu elvytettiin vuonna 2017 ja se järjestettiin Seinäjoen Tangomarkkinoiden yhteydessä.


title: Gilbert Newton Lewis

text: Gilbert Newton Lewis (23. lokakuuta 1875 – 23. maaliskuuta 1946) oli yhdysvaltalainen fysikaalisen kemian tutkija, joka tunnetaan parhaiten happojen ja emästen uudenlaisesta määritelmästä vuodelta 1936. Sen mukaan molekyyliä tai ionia sanotaan hapoksi, jos se voi vastaanottaa kovalenttisen sidoksen elektroniparin ja emäkseksi, jos se voi luovuttaa tällaisen elektroniparin.


title: Gilbert Newton Lewis

text: Lewisin määritelmä on oleellisesti laajempi kuin tanskalaisen Johannes Brønstedin teoria. Määritelmä perustuu havaintoon, jonka mukaan kemiallisen sidoksen on mahdollista syntyä atomien jakaessa elektroniparin.


title: Gilbert Newton Lewis

text: Esimerkiksi natriumoksidin (tai oikeastaan siinä olevan oksidi-ionin) ja rikkitrioksidin välinen reaktio


title: Gilbert Newton Lewis

text: on happo-emäsreaktio Lewisin, mutta ei Brønstedin tarkoittamassa mielessä. Tässä reaktiossa rikkitrioksidi toimii Lewis-happona ottaen vastaan elektroniparin oksidi-ionilta O. Brønstedin teorian mukaan se kuitenkaan ei ole happo, koska se ei voi luovuttaa protonia. Oksidi-ioni sen sijaan voi toimia vahvana emäksenä myös Brønstedin mukaisessa merkityksessä, mutta tässä reaktiossa niin ei tapahdu.


title: Gilbert Newton Lewis

text: Lewisilta on myös peräisin termi fotoni.


title: Messerschmitt Bf 161

text: Messerschmitt Bf 161 oli saksalainen 1930-luvulla kehitetty kaksimoottorinen, yksitasoinen ja kokometallirakenteinen tiedustelulentokoneen prototyyppi.


title: Messerschmitt Bf 161

text: 1930-luvun puolivälissä saksalaiset lentokonevalmistajat kehittivät uusia lentokonetyyppejä Luftwaffen kasvaviin tarpeisiin. Hävittäjä- ja pommikoneiden lisäksi oli puute ajanmukaisesta tiedustelukonetyypistä. Willy Messerschmittin suunnitteleman Messerschmitt Bf 110:n kehityksen ohella otettiin suunnittelun alle uusi, osin Bf 110:een perustuva nopea tiedustelukonetyyppi, jonka nimeksi tuli Messerschmitt Bf 161. Saksan ilmailuministeriön RLM:n ("Reichsluftfahrtministerium") vuonna 1935 julkistama spesifikaatio nopeasta pommituskoneesta sai Messerschmittin kuitenkin luopumaan toistaiseksi tiedustelukoneen kehittämisestä, ja suunnittelu kohdistettiin ensisijaisesti rakenteeltaan Bf 161:n kaltaiseen nopean pommikoneen prototyyppiin, Messerschmitt Bf 162:een. Junkersin voitettua Junkers Ju 88 -koneellaan kilpailun "Schnellbomberin" valmistuksesta, Willy Messerschmitt jatkoi Bf 161:n suunnittelua.


title: Messerschmitt Bf 161

text:
Bf 161:n prototyyppi V1 (siviilitunnus D-AABA, Wnr. 811) lensi ensilentonsa 9. maaliskuuta 1938, ohjaajana Bayerische Flugzeugwerke AG:n pääkoelentäjä Hermann Würster. Koneen lento-ominaisuudet olivat suunnitelmien mukaiset, tiedustelukonetyypin tarve oli kuitenkin vähentynyt oleellisesti suunnittelun pitkittyessä ja Messerschmitt Bf 110:n tultua sillä välillä tuotantoon, Bf 110:n katsottiin kykenevän raskaan hävittäjän tehtävien ohella myös tiedustelutehtävien suorittamiseen. Tämän vuoksi Bf 161-projekti siirrettiin alimpaan kiireellisyysluokkaan ja peruttiin myöhemmin kokonaan. Messerschmitt valmisti vielä toisen prototyypin valmiina olevista osakokonaisuuksista, tämän Daimler-Benz DB 600 A-moottoreilla varustetun Bf 161 V2:n (siviilitunnus D-AOFI, Wnr. 812) ensilento lennettiin 30. elokuuta 1938. Kummatkin prototyypit toimivat myöhemmin testialustoina Rechlinin koelentokeskuksessa, V2:ta käytettiin myös Messerschmitt Me 163 -projektissa hinauskoneena.
Messerschmitt Bf 161


title: Sekaannus

text: Sekaannus oli punk-yhtye Virroilta Pirkanmaalta. Yhtye toimi vuosina 1983–1989 ja uudelleen 2008- . Sekaannus soitti hitaahkoa hardcore-punkkia kantaa ottavilla sanoituksilla. Yhtye tunnettiin alkuvaiheessaan nimellä Sekasorto.


title: Sekaannus

text: Yhtyeen perusti neljä virtolaista yläasteikäistä vuonna 1983, mutta pian kokoonpano muodostui bassottomaksi trioksi (Ari – laulu, Hate – kitara, Sami – rummut), jolla myös ensimmäiset keikat soitettiin. Uusi laulaja Juha liittyi pian yhtyeeseen ja Ari siirtyi basson varteen.


title: Sekaannus

text: Sekaannuksen jäsenet tutustuivat samanhenkiseen Massacre-orkesteriin, joka oli vailla rumpalia. Yhtyeet päättivät yhdistää rahansa ja aloittivat levynteon kevättalvella 1984. Äänitykset suoritettiin yhden päivän aikana Kangasalla Ruutanassa Pro-studiossa. Kumpikin yhtye äänitti kolme kappaletta. Sekaannuksen äänitetyt (ja levyllä julkaistut) kappaleet olivat "Unohdettu", "Suuri hautausmaa" ja "Rukous". Äänitykset suoritettiin Rattuksen Vellun valvovan silmän alla. Sekaannuksen Sami soitti rummut myös Massacren raidoilla. Tuloksena oli nopeahkoa hardcore-punkkia rajoittuneella soittotaidolla. Levy julkaistiin alkuvuonna 1984 300 kappaleen painoksena. Lisäpainos otettiin myöhemmin.


title: Sekaannus

text: Vuoden 1984–1985 tienoilla Sami ja Harri vaihtoivat instrumentteja: Samin siirtyi kitaraan ja Hate rumpuihin. Kesällä 1985 tehtiin toisen EP:n äänitykset Urjalan Laser-studiossa, jossa päivän aikana purkitettiin kuusi kappaletta ("Valkoinen vankila", "Suihku", "Kutsu", "Loputon pelko", "Pimeys", "Elämäni omani"), joista kolme ensin mainittua päätyi samana vuonna julkaistulle yksipuoliselle 7" EP:lle "Kutsu". Levyllä yhtye otti askeleen hitaampaan, hiukan post-punkmaiseen tyyliin. Painos taisi olla taas 300 kpl.


title: Sekaannus

text: Samana vuonna Hate poistui kokoonpanosta ja hänen tilalleen rumpuihin tuli Mikko. Tällä kokoonpanolla yhtye julkaisi Tampereella JJ-Studiolla äänitetyn ja Salolaisen Stigman kautta julkaistun kolmen kappaleen "Eksyneet"-EP:n vuonna 1986. Levy sisälsi kappaleet "Jääkaappi", "Häkkinen" ja "Väkivallan vihollinen". Näistä "Häkkinen" on yhtyeen ehkä tunnetuin kappale.


title: Sekaannus

text: Vuonna 1987 laulaja vaihtui Juhasta Hateen ja vuodenvaihteessa 1987–1988 yhtye äänitti n. 10 kappaletta samaisella JJ-studiolla, tuloksena 12" mini-LP "Minä ja Hän" (1988), joka julkaistiin myös Stigman kautta. Mini-LP sisälsi kappaleet "Ihmisen irvikuva", "Mies 2000", "Minä ja hän", "Minä ja maailmani", "Pienintäkään", "Rasvatut aivot" ja "Väkivallan vihollinen II". Sessiosta kaksi ylijäänyttä kappaletta julkaistiin "Maanalainen vuosikerta" -kokoelmalevyllä (kappale "Isä") 1989 ja "Juppi"-EP:llä ("Reikä päässä") 19??. Levystä tuli vaisu kokonaisuus, jossa soittajien taitotaso ei kohdannut kunnianhimoisia tavoitteita.


title: Sekaannus

text:
Vuonna 1988 kokoonpano muuttui taas. Sami siirtyi rumpuihin, Hate kitaraan laulamisen lisäksi, Mikko siirtyi pois. Ari jatkoi bassossa.
Yhtye päätti muuttaa ilmaisuaan yksinkertaisemmaksi ja tuloksena syntyi nauha suoraviivaista hc-punkkia, joka äänitettiin Salossa vuonna 1989. Nauha on edelleen julkaisematta.


title: Sekaannus

text: Yhtye soitti kuusivuotisen historiansa aikana 30–40 keikkaa joista viimeiseksi jäi keikka Puntalassa kesällä 1989.


title: Sekaannus

text:
Yhtye aktivoitui uudelleen vuonna 2008 ja julkaisi Massacren kanssa uuden split EP:n, joka sisälsi kappaleet "Sekaannus", "Syntipukki" ja "Ajojahti". Ajojahti oli suomenkielinen versio englantilaisen The Mob -yhtyeen Witch Hunt kappaleesta.
Uudessa kokoonpanossa soittivat Ari bassoa, Hate (kävi laulamassa ja soittamassa kitaraa EP:llä), Juha laulu, Mikko rummut ja Sami kitara.
Sekaannus soitti myös joitakin keikkoja EP:n ilmestymisen jälkeen Tampereen Vastavirta-klubilla ja Helsingissä Darksidessä.


title: Sekaannus

text: Yhtye jatkaa tällä hetkellä aktiivista uraa ja suunnittelee uuden demon nauhoittamista syksyn aikana.Suluissa muita kokoonpanoja.


title: Hasardimaantiede

text: Hasardimaantiede ("uhkamaantiede") on yksi maantieteen tutkimuskentistä. Hasardimaantieteessä tutkitaan sekä luonnononnettomuuksia että ihmisten aiheuttamien ympäristöonnettomuuksia, niiden uhkia, riskejä, esiintymistä ja seurauksia.


title: Hasardimaantiede

text: Luonnonhasardien aiheuttajana on luonto itse ja ne syntyvät äkillisesti. Useimpia niistä ei voida estää, mutta varautumalla voidaan vähentää tuhoja.


title: Hasardimaantiede

text: Esimerkkejä luonnonhasardeista:


title: Hasardimaantiede

text: Jotkut hasardit johtuvat siitä, että ihminen vaikuttaa toiminnallaan luonnon normaaliin kiertokulkuun ja aiheuttaa siten häiriöitä luonnon tasapainoon. Ne heikentävät elinympäristön laatua ja vähentävät luonnon monimuotoisuutta. Ihmisen ja luonnon vuorovaikutukseen liittyvät hasardit kehittyvät hiljalleen ja niitä on vauhtiin pääsemisen jälkeen vaikeaa pysäyttää, mutta niitä on mahdollista vähentää tai poistaa ihmisen omalla toiminnalla - toisin kuin luonnonhasardeja.


title: Hasardimaantiede

text: Esimerkkejä:


title: Hasardimaantiede

text: Sosiaaliset hasardit syntyvät, kun ihminen vaikuttaa käytöksellään omaan elinympäristöönsä eli heikentää ympäristöään ja lisää siihen liittyviä uhkia ja riskejä.


title: Hasardimaantiede

text: Teknologisten hasardien syynä on inhimillinen virhe tai teknologian väärinkäyttö ja niiden aiheuttajana toimii ihminen eikä koneet. Niiden määrä on kasvussa, koska erilaisia koneita ja laitteita on käytössä yhä enemmän. Seurauksena on ihmishenkien menetyksiä ja omaisuusvahinkoja sekä vaikutukset voivat olla paikallisia, alueellisia tai globaaleja.


title: Hasardimaantiede

text: Koneita käytetään uusilla aloilla esimerkiksi kemianteollisuudessa, joten laitteiden käytön riskeistä ei ole aikaisempaa kokemusta. Erityisesti teollisuusmaissa voidaan vähentää inhimillisten virheiden mahdollisuutta tietokoneilla ja automaatiolla. Onnettomuuksien määrä on lisääntynyt, kun tekniset laitteet ovat yleistyneet kehitysmaissa ja syynä on osittain olemattomat turvamääräykset.


title: Luettelo kuuluisista apinoista

text: Tämä on luettelo kuuluisista apinoista. Mukana ei ole kuvitteellisia hahmoja.


title: Cheeta

text: Cheeta on fiktiivinen simpanssihahmo, joka esiintyi Tarzan-elokuvissa 1930-1960 -luvuilla sekä Tarzan-televisiosarjassa 1966-1968. Hahmo luotiin elokuvia varten; Edgar Rice Burroughsin kirjoittamissa alkuperäisissä Tarzan-kirjoissa Cheetaa ei mainita. Sen sijaan Nkima-niminen marakatti on tärkeässä osassa kirjoissa.


title: Cheeta

text: Julkisuudessa on esitetty ristiriitaisia väitteitä siitä, mikä tai mitkä simpanssiyksilö(t) esiintyivät Johnny Weissmullerin tähdittämissä Tarzan-elokuvissa 1930-1940 -luvulla. Erään väitteen mukaan kyseinen simpanssi oli nimeltään Cheetah-Mike (1931-2011) ja toisen väitteen mukaan edelleen elossa oleva Cheeta-niminen simpanssi (s. 1932). Mikäli mainitut simpanssit olisivat väitetyn ikäisiä, ne olisivat kaksi maailman vanhimmaksi elänyttä simpanssia. Simpanssit eivät tutkijoiden mukaan juuri elä edes 70-vuotiaaksi.


title: Cheeta

text: Washington Post -lehden toimittajan R. D. Rosen vuonna 2008 kirjoittaman artikkelin mukaan Tarzan-elokuvissa Cheetan roolissa käytettiin aina useampaa eri simpanssia riippuen siitä, minkälaisia taitoja kohtauksessa tarvittiin. Artikkelin mukaan vuonna 1932 syntyneeksi väitetty Cheeta-simpanssi olisi syntynyt vasta vuoden 1960 tienoilla.


title: Hermo-lihasliitos

text: Hermo-lihasliitos on alfamotoneuronin aksonipäätteen ja poikkijuovaisen lihassolun välinen liitos. Sen toiminta muistuttaa synapsin toimintaa. Alfamotoneuronin aksonia pitkin tuleva hermoimpulssi aiheuttaa välittäjäaineen vapautumisen, joka aiheuttaa aktiopotentiaalin hermo-lihasliitoksessa. Välittäjäaineena hermo-lihasliitoksessa toimii asetyylikoliini, joka muodostuu etikkahaposta ja siihen esteröityneestä koliinista. Hermo-lihasliitoksesta aktiopotentiaali leviää koko lihassyyhyn T-putkia pitkin aiheuttaen kalsium-ionien vapautumisen sarkoplasmaattisesta kalvostosta. Kalsium-ionien vapautuminen saa aikaan sen, että lihassolun myofibrillin osaset, myosiinifilamentti ja aktiinifilamentti, liukuvat toistensa ohi myosiinifilamentin tarttuessa aktiinifilamentin aktiivisiin osiin. Tästä seuraa lihassupistus. Motoriseksi yksiköksi kutsutaan alfamotoneuronin aksoninpäätettä ja sen hermottamia lihassoluja. Samaan motoriseen yksikköön kuuluvat lihassyyt supistuvat aina samaan aikaan. Mitä vähemmän lihassoluja motoriseen yksikköön kuuluu, sitä tarkempi on sen toiminta.


title: Kalorikki

text: Kalorikki (joskus kalorium) on oletettu aine, jollaisena lämpöä pidettiin yleisesti 1800-luvun puoliväliin saakka. Antoine Laurent Lavoisier piti sitä yhtenä alkuaineista. Sen oletettiin olevan massatonta tai ainakin äärimmäisen harvaa, näkymätöntä ja nestemäistä ainetta, jota kaikki kappaleet sisälsivät sitä enemmän, mitä korkeampi niiden lämpötila oli. Lämmön johtumisen oletettiin johtuvan kalorikin siirtymisestä kappaleesta toiseen. Siitä sekä oletetuista sähkö-, valo- ja magneettinesteistä käytettiin yhteisnimitystä imponderabilia.


title: Kalorikki

text: Kalorikkiteorian avulla voitiin selittää monia ilmiöitä kuten lämpölaajeneminen ja lämpötilaerojen tasoittuminen. Vaikeasti selitettäväksi osoittautui kuitenkin kitkalämpö. Sen oletettiin johtuvan siitä että kitka pyrki puristamaan kappaleita niiden kosketuskohdassa, jolloin niiden sisälle varastoitunut kalorikki tulisi pinnalle ja leviäisi ympäröiviin aineisiin saaden niiden lämpötilan kohoamaan. Tästä kuitenkin pääteltiin, ettei kappaleita voitaisi kitkan avulla lämmittää miten paljon tahansa, sillä ennen pitkää kaikki kalorikki olisi puristunut ulos.


title: Kalorikki

text: Rumfordin kreivi Benjamin Thompson osoitti kuitenkin kokeellisesti jo vuonna 1797, että hankaamalla tarpeeksi kauan vastakkain kahta metallikappaletta, joista toinen oli osittain veden alla, voitiin vesi saada jopa kiehumaan. Tätä hän piti todisteena siitä, ettei lämpö ollut mitään erityistä ainetta vaan aineen pienimpien osien liikettä. Hänen teoriansa tuli kuitenkin yleisesti hyväksytyksi vasta puoli vuosisataa myöhemmin, samalla kun energian säilymislaki tuli tunnetuksi..


title: Pianokvartetti

text: Pianokvartetti on kamarimusiikkiyhtye, jonka soittimet ovat yleensä viulu, alttoviulu, sello ja piano, joissakin tapauksessa alttoviulun korvaa toinen viulu kuten esimerkiksi Sibeliuksen kvartetoissa.


title: Pianokvartetti

text: Pianokvartetin, samoin kuin esimerkiksi pianotrion juuret ovat barokkimusiikin ajalla yleisessä triosonaatti-formaatissa. Ensimmäiset pianokvartetto-nimellä julkaistut teokset ovat peräisin 1700-luvulta. Teoksia sävelsivät muun muassa Franz Danzi, Jan Ladislav Dusík, Franz Hoffmeister, Jan Vaňhal sekä tunnetuimpana Wolfgang Amadeus Mozart, jonka pianokvartetot edustavat vieläkin lajin ehdotonta huippua.


title: Pianokvartetti

text: Pianokvartetto sävellyksenä saavutti kukoistuskautensa 1800-luvulla. Tällöin luotiin useimmat sävellystyypin mestariteokset, kun muun muassa Johannes Brahms, Antonín Dvořák, Felix Mendelssohn ja lukuisat muut sävelsivät tälle kokoonpanolle. 1900-luvulla tuotanto on hiukan vähentynyt, ja todellisiksi mestariteoksiksi tunnustetaan vain harvoja ko. ajan teoksista.


title: Pianokvartetti

text:
Suomalaiset säveltäjät ovat tuottaneet pianokvartettoja melko niukasti, mutta ainakin Jean Sibelius, Uuno Klami, Ilmari Hannikainen, Harri Wessman ja Seppo Pohjola ovat rikastuttaneet pianokvartetto-ohjelmistoa.
Ulkomaisia tunnettuja kvartetteja ovat muun muassa Ames Piano Quartet , Faure Quartett , Los Angeles Piano Quartet, Amabile Piano Quartet, Schubert Ensemble  ja Mozart Piano Quartet .


title: Turun vaakuna

text: Turun kaupungin vaakuna pohjautuu keskiaikaiseen sinettiin vuodelta 1309. Vaakunan goottilainen A-kirjain pohjautuu kaupungin latinankielisen nimen Aboa alkukirjaimeen. Lilja on vaakunoissa usein käytetty kuvio, ja se symboloi myös Neitsyt Mariaa, jolle Turun tuomiokirkko on pyhitetty. Vaakunan virallinen selitys on: ”Sinisessä kentässä kultainen goottilainen A-kirjain, jonka ympärillä neljä hopealiljaa 1+2+1.” On esitetty, että vaakunan A kirjaimeksi tulkittu merkki pohjautuu keskiaikaiseen monogrammiin, jossa on koristeellisesti kirjoitettuna A ja M -kirjaimet päällekkäin symboloiden Ave Mariaa. Vastaava monogrammi löytyy esimerkiksi Maarian ja Västeråsin vaakunoista.


title: Turun vaakuna

text: Nykyisen vaakunan on virallisesti piirtänyt Tauno Torpo vuonna 1965. Herttuankruunu vaakunan laella viittaa Turun sijaintiin Varsinais-Suomen maakunnassa, jonka historiallinen vaakuna on ollut varustettu herttuankruunulla vuodesta 1557 lähtien.


title: Turun vaakuna

text: Alun perin Turun kaupungin vaakunassa näkyvä sinetti on ollut kiinnitettynä Thore-nimisen kaniikin antamassa todistuksessa. Todistuksella on vahvistettu Turun tuomiokirkossa esitetyn ja luetun Uppsalan arkkipiispa Nils Kettilssonin kirjelmä, joka koski Ragvald-kaniikin piispaksi valitsemisesta tehtyä valitusta. Asiakirja on päivätty 20. kesäkuuta 1309. Nykyisin siitä puuttuu osa reunaa ja tekstiä, jossa arvellaan kuitenkin lukeneen ”Sigillum civicum (borghensium) in Abo”. Teksti viitannee kaupungin keskieurooppalaiseen piirteeseen, koska porvareista puhuttaessa käytettiin useimmiten sanaa ”borgenses” eikä ”cives”. Jälkimmäinen on Skandinaviassa tavallisempi latinaksi kirjoitetuissa keskiaikaisissa asiakirjoissa.


title: Turun vaakuna

text: Sinetin goottilainen A-kirjain tulee latinankielisestä Turun nimestä Aboa. Tätä ajatusta vahvistaa myös vastaavankaltainen sinetti, joka löytyy Ruotsista Västeråsin sinetistä, joka on vuodelta 1307 ja perustuu Västeråsin latinankieliseen nimeen Aros. Kirjaimet eivät muutenkaan olleet lainkaan harvinaisia keskiaikaisissa sineteissä mitä todistavat muun muassa Naantalin, Rauman ja Porvoon sinetit. Kirjainvaakunoissa ei siis ole kyse heraldisesta vaakunasta vaan sinettitieteestä.


title: Turun vaakuna

text: Gunnar Clément on esittänyt, että Turun vaakunan esikuvana olisi toiminut Italialaisen Arezzon kaupungin vaakunaa. Yhtäläisyyden on kuitenkin arveltu olevan vain sattumaa, koska on hyvin epätodennäköistä että kaukaisessa maankolkassa Turussa olisi pystytty 1300-luvun taitteessa tutkimaan tarkasti erilaisia mahdollisuuksia sinetin esikuvaksi. Sitä seikkaa että Turun lilja on saanut sinetissä firenzeläisen muodon, voidaan pitää täysin luonnollisena, koska firenzeläisen rahan levinneisyys oli suuri tuon ajan Euroopassa.


title: Turun vaakuna

text: 8. huhtikuuta 1949 vahvistettiin Suomessa laki kunnanvaakunoista, josta sai alkunsa heraldinen toiminta ja nykyaikainen suomalainen vaakunatiede. Uusi laki velvoitti suomalaisia kaupunkeja tarkastamaan omat vaakunansa heraldisten sääntöjen mukaisiksi. Jos ongelmia ei ollut, voitiin vanha vaakuna vahvistaa myös lakimuutoksen jälkeen kunnan viralliseksi tunnukseksi.


title: Turun vaakuna

text:
Elokuussa 1950 Turun kaupunki jätti Valtionarkistolle lausuntopyynnön Turun kaupungin tunnuksesta, joka perustui jo tuolloin vuoden 1309 sinettiin. Valtionarkisto vastasi toteamalla kaupungin perinteisesti käyttämän sinetin hyväksyttäväksi ja pyysi Turun kaupunkia vahvistuttamaan kyseisen vaakunan uuden kunnanvaakunalain mukaan. 5. maaliskuuta 1951 kaupunginvaltuutettu ja taidemaalari Weikko Puro tekikin kaupunginvaltuustossa aloitteen, jonka mukaan vaakuna-asiaa vielä pohdittaisiin erikseen sitä varten perustettavassa komiteassa. Samana vuonna 16. syyskuuta komitea asetettiin ja sen puheenjohtajaksi tuli museonjohtaja Niilo Valonen. Jäseniksi valittiin professori Svante Dahlström, dosentti Arvo Viljanti sekä päätoimittaja ja taidemaalari, komiteasta aloitteenkin tehnyt, Weikko Puro.
Vaakunan valintakomitean jäsen dosentti Arvo Viljanti sai vuonna 1956 Turun kaupungilta apurahan tutkiakseen vaakunan taustoja Euroopassa. 28. helmikuuta 1959 Viljanti päätti tutkimuksensa ja jätti lausuntonsa kaupunginhallitukselle, joka päätti saman vuoden kesäkuussa pyytää vielä lausunnon myös toiselta komitean jäseneltä professori Svante Dahlströmiltä. Dahlström jätti oman lausuntonsa 31. tammikuuta 1960. Kaksi saatua lausuntoa olivat yhteneväiset vaakunan kuvan suhteen, mutta erimielisiä vaakunan väristä. Tähän mennessä komiteassa ei enää ollut muita jäseniä, koska Niilo Valonen oli muuttanut pois Turusta ja Weikko Puro oli kuollut.


title: Turun vaakuna

text: Edellä mainittujen lausuntojen lisäksi kaupunginhallitus päätti vielä pyytää lausuntoa vaakunataiteilija Ahti Hammarilta, erityisesti vaakunan kruunun muodosta. Hammar antoi lausuntonsa 6. joulukuuta 1965, minkä jälkeen kaupunki päätti että tunnus jota oli perinteisesti käytetty jo ennen uutta kunnanvaakunalakia täyttää uudetkin heraldiset vaatimukset. Tästä syystä ei ollut tarvetta vahvistaa uutta normaalivakuunaa, vaan vanhan tunnuksen käyttöä jatkettiin. Vaakunan selitykseksi tuli ”Sinisessä kentässä kultainen goottilainen A-kirjain, jonka ympärillä neljä hopealiljaa 1 + 2 + 1”.


title: Turun vaakuna

text: Virallisen selityksen mukaan Turun vaakuna ja sitä edeltävä keskiaikainen sinetti pohjautuvat goottilaiseen A-kirjaimeen joka puolestaan tulee Turun latinankielisestä nimestä Aboa. Tämän puolesta puhuvat lukuisat todisteet, mutta erityisesti kirkolliset piirit ovat esittäneet omia väitteitä joiden mukaan vaakunassa olisikin koristeellisesti kirjoitettuna A ja M -kirjaimet päällekkäin symboloiden Ave Mariaa.


title: Turun vaakuna

text: Harald Fleetwood on tehnyt vertailevaa tutkimusta Turun, Västeråsin ja Skänningen sineteistä ja todennut, että kuvioita pidetään yleisesti A-kirjaimina, mutta erojakin sineteistä löytyy. Suurin ero on A-kirjaimen poikkiviivoissa, joka on Skänningen tyypissä suora, mutta Turun ja Västeråsin tyypeissä kulmanmuotoinen, jolloin viiva saa kirjaimen muistuttamaan A ja M -kirjainten yhdistelmää. Fletwoodin mukaan Ave Maria -tulkinnat ovat perusteltuja, koska sekä Turun että Västeråsin tuomiokirkot on pyhitetty Neitsyt Marialle. Eräässä Maunu Ladonlukon laatimassa kirjeessä vuodelta 1277 mainitaan ”Ecclesia Beatae Mariae virginis arosiae” ja paavi Nikolaus IV:n bullassa 1292 mainitaan ”cathedralis ecclesia beatae Mariae Aboensis”.


title: Turun vaakuna

text: Fletwoodin mukaan myös liljat symboloivat Neitsyt Mariaa ja ovat kunnioitus Jumalan äidille. Neitsyt Maria kuvataankin usein puhtautta symboloivan liljan kera, mutta yleisesti Turun vaakunan liljoilla on arveltu olevan vain dekoratiivinen funktio. Taiteilijat käyttivät keskiajalla sinetin suunnittelun aikaan mielellään damaskointia tyhjien tilojen täyttämiseen.


title: Anton Gustafsson

text: Carl Anton Gustafsson (s. 25. helmikuuta 1990 Karlskoga, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SHL-joukkue Färjestad BK:ssa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Gustafssonia pidettiin nuorena erittäin lupaavana pelaajana, sillä Washington Capitals varasi hänet ensimmäisellä kierroksella 21. pelaajana . Gustafsson teki seuran kanssa tulokassopimuksen, mutta hän pelasi organisaatiossa vain yhden AHL-ottelun ja halusi lopulta lähteä Capitalsista vain yhden sopimuskauden jälkeen syksyllä 2010. Gustafsson pelasi tämän jälkeen mm. kuutena kautena Sveitsissä. Hänet on yleisesti tunnettu pelityyliltään hyvällä pelikäsityksellä varustettuna kahden suunnan sentterinä ja Gustafssonia on myös usein verrattu NHL:ssäkin pelanneeseen isäänsä Bengt-Åkeen.


title: Anton Gustafsson

text: Gustafsson syntyi Ruotsissa, mutta hän vietti ison osan lapsuudestaan ulkomailla. Gustafsson aloitti jääkiekkoilun itävaltalaisessa VEU Feldkirchissä, kun hänen isänsä Bengt-Åke pelasi siellä ja myöhemmin myös valmensi joukkuetta. 9-vuotiaana Anton Gustafsson siirtyi kaudeksi 1999–2000 Sveitsiin SC Langnaun junioreihin Bengt-Åken valmentaessa miesten joukkuetta. Kaksi vuotta myöhemmin hän siirtyi kotimaahansa Färjestad BK:n junioreihin, mutta ensimmäiset miesten pelinsä Gustafsson pelasi vain 15-vuotiaana Karlskoga HC:n joukkueessa Ruotsin II-divisionassa kaudella 2005–2006. Kaudeksi 2006–2007 hän siirtyi Frölunda HC:n junioreihin, jossa Gustafsson voitti kauden päätteeksi sekä J20 SuperElitin mestaruuden että J18 Allsvenskanin hopeaa. Kaudella 2007–2008 hän debytoi myös Frölundan Elitserien-joukkueessa, jossa Gustafsson sai tililleen yhden ottelun. Hän voitti seurassa kauden päätteeksi J20 SuperElitin mestaruuden.


title: Anton Gustafsson

text: Washington Capitals varasi Gustafssonin ensimmäisellä kierroksella 21. pelaajana . Hän vietti kauden 2008–2009 pääosin lainalla Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskan-joukkue Bofors IK:ssa, jossa Gustafsson teki 25 runkosarjaottelussa tehot 6+4=10. Hän jakoi joukkueen sisäisen tehotilaston voiton David Bräckin kanssa lukemalla +6. Loppukaudella Gustafsson palasi Frölundan J20-junioreihin. Maaliskuussa 2009 hän teki seuran kanssa vuoden mittaisen Elitserien-sopimuksen.


title: Anton Gustafsson

text: Toukokuussa 2009 Gustafsson teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Washington Capitalsin kanssa. Hän aloitti kauden 2009–2010 AHL-joukkue Hershey Bearsissa, jossa Gustafsson pelasi yhden ottelun tehden kaksi syöttöpistettä. Hänen peliaikansa jäi tästä huolimatta kuitenkin rajalliseksi, joten, Capitals lainasi Gustafssonin Allsvenskan-joukkue Borås HC:hen lokakuussa 2009.


title: Anton Gustafsson

text: Syksyn 2010 harjoitusleirin päätteeksi Capitals lähetti Gustafssonin ECHL-joukkue South Carolina Stingraysiin. Hän pelasi siellä vain yhden harjoitusottelun, kunnes Gustafsson halusi jättää Capitalsin organisaation ja palata kotimaahansa. Joulukuussa Capitals lainasi hänet Gustafssonin junioriuralta tutun sveitsiläisseura SCL Tigersin (aik. SC Langnau) miesten joukkueeseen, National League A:han. Koska hän oli pelannut juniorina Sveitsissä, Gustafssonilla oli ns. Sveitsin juniorilisenssi, jonka ansiosta hän ei vienyt paikkaa Tigersin ulkomaalaiskiintiöstä. Kauden jälkeen Gustafsson purki sopimuksensa Capitalsin kanssa ja teki heinäkuussa 2011 vuoden mittaisen jatkosopimuksen Tigersin kanssa.


title: Anton Gustafsson

text: Kaudeksi 2012–2013 Gustafsson palasi kotimaahansa ja siirtyi Allsvenskanin nousijajoukkue Asplöven HC:n riveihin. Kaudeksi 2013–2014 hän palasi kaksivuotisella vuotta aiemmin NLA:sta National League B:hen pudonneeseen SCL Tigersiin. Joukkuetta valmensi Gustafssonin isä Bengt-Åke. Toisella sopimuskaudellaan 2014–2015 Anton Gustafsson voitti koko NLB:n pudotuspelien maalipörssin ja sijoittui pistepörssissä kolmanneksi tehoilla 16+4=20. Hän voitti sarjan mestaruuden ja oli nostamassa Tigersia takaisin NLA:han. Gustafsson teki huhtikuussa 2014 vuoden mittaisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa. Hän oli kaudella 2015–2016 Tigersin kolmanneksi paras pistemies Thomas Nüsslin kanssa tehoilla 11+15=26.


title: Anton Gustafsson

text: Gustafsson siirtyi kaudeksi 2016–2017 kaksivuotisella sopimuksella Fribourg-Gottéronin riveihin. Joulukuussa 2016 hän kuitenkin purki sopimuksensa joukkueen kanssa yhteisymmärryksessä henkilökohtaisiin syihin vedoten. Pian tämän jälkeen Gustafsson palasi kotimaahansa ja siirtyi junioriuraltaan tutun Färjestad BK:n SHL-joukkueeseen.


title: Anton Gustafsson

text: Gustafsson on pelannut seitsemän nuorten ja 15 poikien maaottelua.


title: Anton Gustafsson

text: Gustafssonin isä Bengt-Åke pelasi omalla urallaan yli 600 NHL-ottelua Washington Capitalsissa ja voitti myös kaksi maailmanmestaruutta. Hän on sittemmin valmentanut Ruotsin A-maajoukkuetta vuosina 2004–2010 ja Gustafsson saavutti valmentajana sekä maailmanmestaruuden että olympiakullan vuonna 2006.


title: Palm Springs

text: Palm Springs on kaupunki Riversiden piirikunnassa, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Kaupungissa oli vuonna 42 807 asukasta ja lukuisia golf-kenttiä. Kaupungin pinta-ala on 246,3 neliökilometriä, josta vettä 2,2 neliökilometriä.


title: Palm Springs

text: Vuoden 2000 väestönlaskennassa kaupungin asukkaista 78,3% ilmoitti edustavansa etnisesti valkoisia ("whites"), 3,9% mustia tai afroamerikkalaisia ja 3,8% aasialaisia.


title: Voitto Soini

text: Voitto Aukusti Soini (s. 6. helmikuuta 1938 Koivisto, Karjala) on suomalainen entinen jääkiekkohyökkääjä ja -valmentaja.


title: Voitto Soini

text: Soini edusti turkulaisseuroja koko peliuransa. Hän pelasi ensin kaudet 1955–64 TPS:ssa ja sitten kaudet 1964–72 TuTossa. Saaliiksi Soinille jäi yksi Suomen mestaruus ja yhteensä neljä SM-mitalia. Pisteitä hän tehtaili pelaamassaan 229 pääsarjaottelussa 82+89.


title: Voitto Soini

text: Soini pelasi maajoukkueessa 30 A- ja kaksi B-maaottelua. MM-kisoissa Soini edusti Suomea kaksi kertaa ja olympialaisissa kerran.


title: Voitto Soini

text: Jalkapallossa Soini voitti SM-hopeaa vuonna 1960 TPS:ssa.


title: Voitto Soini

text: Soini toimi myös valmennustehtävissä. Soini valmensi kaudella 1971-1972 TuToa SM-sarjassa yhdessä Seppo Lindströmin kanssa. Soini toimi tuolloin pelaajavalmentajana. Kaudella 1973–1974 peliuransa jo lopettanut Soini toimi TuTon päävalmentajana, edelleen SM-sarjassa.


title: Valasranta

text: Valasranta on Yläneellä nykyisessä Pöytyän kunnassa Pyhäjärven etelärannalla sijaitseva tanssilava ja SFC-leirintäalue. Tanssilavan omistaa Yläneen kirkonkylän VPK, ja se on aloittanut toimintansa vuonna 1955. Nykyinen tanssilava on rakennettu vuonna 1968. Lasiseinäisen rakennuksen on suunnitellut yläneläissyntyinen arkkitehti Ola Laiho.


title: Valasranta

text: Tanssikausi kestää toukokuun alusta syyskuun loppuun. Valasranta on erityisesti nuorempien tanssinharrastajien suosima tanssipaikka, mutta myös vanhempia pareja on paljon riippuen esiintyjistä. Valasrannalla järjestetään vuosittain heinäkuussa Valasrannan Tanssileiri.


title: Valasranta

text: Leirintäalueella ja tanssilavan vieressä sijaitsee pitkä hiekkaranta. Leirintäaluetta ylläpitää SF-Caravan TL Pyhäjärvi ry. Aivan Valasrannan vieressä sijaitsee toinen SFC-leirintäalue, Kallionokka.


title: Jouni Seistamo

text: Jouni Veli Juhani Seistamo (s. 9. marraskuuta 1939 Tampere) on suomalainen entinen jääkiekkohyökkääjä.


title: Jouni Seistamo

text: Seistamo pelasi jääkiekon SM-sarjassa kymmenen kautta edustaen koko ajan Tapparaa. Mitaleita Seistamon palkintokaappiin jääkiekosta tuli yhteensä seitsemän kappaletta, joista kultaisia oli kolme. Pelejä hän pelasi SM-sarjassa 143 saldolla 102+49.


title: Jouni Seistamo

text: Seistamo pelasi maajoukkueessa neljät MM-kilpailut ja kahdet olympialaiset. Yhteensä hänelle kertyi pisteitä maaotteluista 27+8 88 pelistä.


title: Pyörätuoli

text: Pyörätuoli on pyörillä kulkeva liikkumisen apuväline, jossa istutaan. Apuväline on tarkoitettu henkilölle, jonka sairaus tai vamma ehkäisee tai rajoittaa tuki- ja liikuntaelinten toimintaa. Tässä yhteydessä tuki- ja liikuntaelinten toiminnallinen rajoite tarkoittaa normaalia heikompaa kykyä seistä tai kävellä. Käyttäjä liikuttaa pyörätuolia käsivoimin, kelaten. Pyörätuolia, jossa voimanlähteenä on sähkömoottori, käyttäjä kontrolloi ohjaussauvasta tai -tangosta.


title: Pyörätuoli

text: Sähkömoottorilla varustettua pyörätuolia nimitetään sähköpyörätuoliksi. Ulkomuodoltaan skootteria muistuttavaa kolmi- tai nelipyöräistä sähköpyörätuolia voidaan kutsua sähkömopoksi. Ilmausta ei pidä sekoittaa ajotiellä liikennöivän sähkömopon ja invamopon kanssa. Käsikäyttöisestä pyörätuolista käytetään nimitystä manuaalinen pyörätuoli, mikäli on tarpeellista korostaa eroa sähköpyörätuoliin. Manuaalisen pyörätuolin tai sähköpyörätuolin käyttäjää koskevat samat tieliikennelain säännökset kuin jalankulkijaa, mikäli hän on vammainen. Vammainen henkilö saa kuljettaa sähköpyörätuolia alkoholin vaikutuksen alaisena, mutta vammaton ei.


title: Pyörätuoli

text: Manuaalisten pyörätuolien vaatimukset ja testausmenetelmät määrittyvät standardin SFS-EN 12183 mukaisesti. Sähköpyörätuolien vastaava standardi on SFS-EN 12184.


title: Pyörätuoli

text: Tuoli ja pyörä ovat keksinnöistä varhaisimpia. Molemmat keksittiin itäisen Välimeren alueella 4000 eaa. On mahdollista, että tuoli ja pyörä yhdistettiin toisiinsa jo 6 000 vuotta sitten. Varma todiste pyörillä kulkevan tuolista löytyy kiinalaisesta kuvalaatasta ajalta 525 eaa. Kreikkalaiset olivat puolestaan ensimmäisiä, jotka keksivät yhdistää pyörät huonekaluun. Tästä todistaa ajalta 530 eaa. peräisin oleva vaasi, johon on kaiverrettu kuva pyörillä kulkevasta lastensängystä. 200 jaa. kiinalaiset kehittivät työntökärryt sairaiden ja vammaisten kuljettamiseksi.


title: Pyörätuoli

text: 1553 kreikkalaiset ja roomalaiset lääkärit määräsivät vammaisia kuljetettaviksi työskentelemään pelloilla. Kuljetus tapahtui kantotuolilla tai rullaavalla tuolilla. Tarkoituksena oli, että pelloille kuljetettavat pääsevät raittiiseen ilmaan ja tekemään työtä, kukin kykynsä mukaan. Espanjan kuningas Filip II:n rullaava tuoli vuodelta 1595 oli ensimmäinen henkilökohtaiseen käyttöön tehty ”invalidituoli”. Tuoli oli ensimmäinen laatuaan, jossa oli jalkatuki. Kohotetun jalkatuen tehtävä oli tehdä pikarin piteleminen kuninkaalle mahdolliseksi silloin, kun palvelijat työnsivät tuolia. Tuolissa oli vielä säädettävä selkänoja.


title: Pyörätuoli

text: Saksalainen alaraajoistaan halvaantunut Stefan Farfler rakensi itselleen käsikammilla varustetun kolmipyöräisen pyörätuolin vuonna 1655 ollessaan 22-vuotias. Ammatiltaan hän oli kelloseppä. Farflerin tiedetään käyttäneen pyörätuoliaan kirkkomatkoilla. Tuo pyörätuoli oli tiettävästi ensimmäinen, jota käyttäjä pystyi itse liikuttamaan.


title: Pyörätuoli

text: 1700-luvulla pyörätuolin käyttömukavuuteen alettiin kiinnittää enemmän huomiota. Tuon ajan pyörätuoleissa oli säädettävät jalkatuet ja alas kipattava selkänoja. 1700-luvulla tehtiin ensimmäinen pyörätuoli, joka muistuttaa nykypäivän pyörätuolia. Kyseisessä pyörätuolissa oli isot puiset kuljetuspyörät edessä sekä yksi pieni tukipyörä takana. Pyörätuolien kehityksessä otetut edistysaskeleet johtivat oletettavasti lopulta polkupyörän kehittymiseen. Polkupyörään liittyviä keksintöjä sovellettiin myöhemmin vastavuoroisesti pyörätuoliin.


title: Pyörätuoli

text: Kaupungin mukaan nimensä saanut ”Bathin tuoli” hallitsi pyörätuolimarkkinoita 1800-luvulla. Kyseisen pyörätuolin kehitti ”pyörätuolintekijä” "John Dawson" vuonna 1783. Kyseessä oli ensimmäinen myyntiin tullut pyörätuoli. Tyypillisesti pyörätuolissa oli kolme pyörää, ohjaustanko ja pään ylle ulottuva kankainen kuomukatto, jonka saattoi tarvittaessa nostaa tai laskea. Pyörätuoli liikkui takaa työntämällä, tai edestä aasin tai pienikokoisen hevosen vetämänä. 1867 puiset pyörät korvattiin rautaisilla. Pyörätuoli patentoitiin 1869 Yhdysvalloissa. Patentoinnin seurauksena pyörätuolimalli, jossa kuljetuspyörät ovat takana ja tukipyörät edessä vakiinnutti asemansa. 1875 käyttöön tulivat ilmakumirenkaat. 1881 pyöriin lisättiin kelausvanteet. 1900 pyörissä alettiin käyttää metallipinnoja. 1912 Lontoossa invakolmipyörään asennettiin 1,75 hevosvoiman moottori. 1916 samassa kaupungissa tuotettiin ensimmäinen motorisoitu pyörätuoli.


title: Pyörätuoli

text: Nykyaikaisten pyörätuolien kehitys alkoi, kun insinööriystävykset Harry Jennings ja Herbert Everest rakensivat kokoontaittuvan, metalliputkirunkoisen pyörätuolin vuonna 1932. Samuel Duken vuonna 1934 patentoima ja markkinoima ”kevytrunkoinen ” kokoontaittuva pyörätuoli on myös historiallisesti merkittävä. Everest oli halvaantunut kaivosonnettomuudessa. Hän halusi itselleen pyörätuolin, joka mahtuisi autoon. Everest ja Jennings perustivat nimiään kantavan yrityksen, joka saavutti monopoliaseman 1950-luvulla. Lopulta yritys sai syytteen hintakartellin ylläpidosta. Yrityksen luoma kokoontaittuva ristikkorunko kuuluu edelleen alan standardeihin. Everest & Jennings International Ltd." on ollut "GF Health Products Inc":n omistuksessa vuodesta 1996 lähtien. 1950-luvulla yritys kehitti ensimmäisen sähköpyörätuolin. Silloisessa sähköpyörätuolissa hyödynnettiin transistorikontrolloitua moottoria. 1980-luvulta lähtien sähköpyörätuoleissa on hyödynnetty mikroprosessoriteknologiaa. Sähköpyörätuolien tekninen kehitys on johtanut siihen että käyttäjän tarpeet pystytään ottamaan entistä paremmin huomioon.


title: Pyörätuoli

text: Pyörätuoliurheilu esiteltiin Stoke Mandeville Hospitalissa Aylesburyssa, Englannissa kuntoutusmuotona. Lontoon olympialaisten 1948 avajaispäivänä paikassa järjestettiin kilpailutapahtuma toisessa maailmansodassa selkäydinvamman saaneille brittiveteraaneille. Kilpailu järjestettiin toisen kerran 1952, jolloin mukaan osallistui myös alankomaalaisia veteraaneja. Kyseinen tapahtuma oli ensimmäinen kansainvälinen liikuntavammaisille organisoitu urheilutapahtuma. "Stoke Mandeville Games"iä (nyk. "The World Wheelchair and Amputee Games") pidetään paralympialaisten edeltäjänä. Pyörätuoliurheilun kehittyessä syntyi tarve valmistaa uudenlainen pyörätuoli aktiivikäyttöön. Haasteeseen tarttuivat 1976 Errol Markheim Saksassa (Sopur), Jeff Minnebraker Yhdysvalloissa (Quadra) ja Rainier Küschall Sveitsissä ("Küschall"). He asettivat tavoitteekseen luoda kevytrunkoinen alumiininen pyörätuoli, jossa on monipuoliset säätömahdollisuudet. Heidän pioneerityönsä myötä pyörätuolien kehityksessä otettiin suuri harppaus eteenpäin. 1990-luvulla kehitettiin pyörätuoliin soveltuva jousitus.


title: Pyörätuoli

text: Modernin pyörätuolin runko on tehty metallista, metallien seoksesta (esim. lentokonealumiini) tai komposiittimateriaaleista. Rungon materiaaleja ovat alumiini, teräs, titaani ja joissakin tapauksissa hiilikuitu.


title: Pyörätuoli

text: Pyörätuolin runko on joko kokoontaittuva tai kiinteä. Kokoontaittuvan pyörätuolin runko menee kasaan sivuttaissuunnassa. Monissa kiinteärunkoisissa pyörätuoleissa on puolestaan istuinosan päälle taipuva selkäosa. Kokoontaittuvan rungon mekaaninen kestävyys tavallisesti heikompi kuin kiinteän rungon. Kokoontaittuva runko on monessa tapauksessa myös raskastekoisempi kuin kiinteä runko. Kokoontaittuvan rungon yksi positiivinen ominaisuus on joustavuus. Rungon joustavuus on positiivinen ominaisuus ulkokäytössä vaihtelevassa maastossa. Liika joustavuus kuitenkin epävakauttaa pyörätuolin ohjautuvuutta. Kiinteä runko on sananmukaisesti jäykempi kuin taittuva runko. Kiinteän rungon lujuuskestävyys on parempi kuin taittuvan rungon. Kiinteärunkoisen pyörätuolin hyvät kelausominaisuudet ovat parhaimmillaan kovilla tasaisilla pinnoilla.


title: Pyörätuoli

text: Kestävimpiä, keveimpiä ja kelausominaisuuksiltaan parhaita pyörätuoleja ovat niin kutsutut aktiivipyörätuolit, jotka on tehty runsasta käyttöä varten. Aktiivituolit soveltuvat sekä liikuntaan että arkikäyttöön. Useimmat aktiivipyörätuolit ovat kiinteärunkoisia. Vammaisurheiluun soveltuvat urheilupyörätuolit ovat kiinteärunkoisia.


title: Pyörätuoli

text: Aikuisten ja murrosikäisten kokoa olevien manuaalisten pyörätuolien paino vaihtelee valmistusmateriaaleista ja runkorakenteesta riippuen hieman vajaan seitsemän ja vajaan 20 kilogramman välillä. Lapsen (pediatrisen) pyörätuolin kokonaispaino voi keveimmillään olla noin 3,5 kiloa. Pyörätuoli kestää tietyn maksimipainon päällään. Painoraja on noin 100 kilogrammaa. Ylipainoisille tarkoitettu erikoisvahvisteinen pyörätuoli kestää vähintään 150 kilon painon.


title: Pyörätuoli

text: Pyörätuolissa on tyypillisesti kankainen selkäosa, jonka kireyttä säädetään takaa tarranauhoista. Yksilöllisempiä, vielä tukevampia selkänojia valmistetaan myös. Matalimmillaan selkänoja tukee ainoastaan alaselkää ja korkeimmillaan koko selkää. Tyypillisesti selkänoja ulottuu hiukan selän puolivälin yläpuolelle. Istuintyyny valitaan huomioiden käyttäjän tuen tarve ja painehaavariski. Tarvittaessa tyynyksi voidaan valita inkontinenssia kestävä vaihtoehto.


title: Pyörätuoli

text: Pitkäaikainen pyörätuolin käyttö aiheuttaa poikkeuksellista kuormitusta koko elimistölle, erityisesti luustolle ja lihaksistolle. Haitallisen kuormituksen minimoimiseksi käyttäjän istuma-asennon tulisi olla mahdollisimman ergonominen. Ergonomialla pyritään edistämään terveyttä ja hyvinvointia sekä varmistamaan toiminnan tehokkuus ja sujuvuus. Sopivassa pyörätuolissa käyttäjän istuma-asento on mahdollisimman ryhdikäs ja vakaa ja pyörätuolin käyttö onnistuu mahdollisimman tehokkaasti erilaisissa ympäristöissä. Hyvä istuma-asento ehkäisee muun muassa niska- ja hartiaseudun sekä selän vaivoja. Optimaalisessa istuma-asennossa selän kulma on 90–100 ja jalkakulma 90–120 astetta. Istuma-asentoa voidaan tukea polvitukiremmin, lantiovyön, käsinojien tai pöytälevyn avulla.


title: Pyörätuoli

text: Istuimen sivuilla on vaatesuojat: levyt, jotka ulottuvat hiukan kuljetuspyöriä korkeammalle. Vaatesuojien tarkoitus on estää lian kulkeutumista pyörien mukana käyttäjän päälle ja vaatteisiin. Pyörätuolissa saattaa olla myös lokasuojat tai käsinojat. Käsinojat tukevat käyttäjää ja suojaavat häntä lialta.


title: Pyörätuoli

text: Pyörätuolin käyttäjän jalat lepäävät jalkalaudaksi kutsutulla alustalla. Jalkalauta on joko kiinteä osa runkoa tai erillään rungosta. Jalkalauta on siis joko yksiosainen tai kaksiosainen. Kaksiosaisessa jalkalaudassa molemmille jaloille on omat erilliset tuet, jotka liikkuvat saranoiden varassa eri suuntiin. Jalkalautojen liikuteltavuus on tarpeen, mikäli käyttäjän siirtyminen tai mahdollisesti nostaminen pyörätuoliin ja pyörätuolista pois niin vaatii. Joitakin jalkalautoja voi säätää vielä korkeussuunnassa. Tarvittaessa jalkalaudan edessä tai takana voi olla hihna estämässä jalkojen luisumista jalkalaudalta. Hihna on tarpeen, mikäli käyttäjän alaraajat ovat spastiset.


title: Pyörätuoli

text:
Tyypillisesti pyörätuolissa on neljä pyörää: kaksi kuljetuspyörää ja kaksi tukipyörää. Joissakin liikuntalajeissa, kuten pyörätuolitenniksessä käytetään myös kolmipyöräisiä malleja. Pyörätuolikelauksessa käytetyt kelaustuolit ovat kolmipyöräisiä.
Pyörien halkaisija ilmoitetaan tuumina. Aktiivipyörätuolin tukipyörien renkaat ovat pintamateriaaliltaan tavallisesti kovaa kumia. Tukipyörät ovat mallista riippuen 3–8-tuumaiset. Pyörätuolin kuljetuspyörien renkaat muistuttavat polkupyörän renkaita. Yleisin kuljetuspyörien koko on 24 tuumaa. Pediatrisen pyörätuolin kuljetuspyörien renkaat ovat 18- tai 20-tuumaiset.


title: Pyörätuoli

text:
Sisäkäyttöön suunniteltujen kuljetuspyörien renkaiden pinta on pienikuvioinen, joskus täysin kuvioton. Sisäkäyttöön suunnitellut kuljetuspyörien renkaat kestävät mahdollisesti korkeampaa ilmanpainetta kuin tavalliset renkaat. Ulkokäyttöön suunnitellut kuljetuspyörien renkaat ovat usein voimakkaammin kuvioituja ja ne voivat olla myös tavallista leveämmät. Toisinaan kuljetuspyörissä käytetään puhkeamattomia täyskumirenkaita. Täyskumirenkaat ovat raskaammat kuin ilmakumirenkaat, eivätkä myötäile maastoa yhtä hyvin.
Aktiivi- ja urheilupyörätuolien kuljetuspyörät ovat lähes poikkeuksetta vinossa negatiivisessa kulmassa. Tällöin pyörien yläreuna on lähempänä runkoa kuin alareuna. Tätä kulmaa kutsutaan camber-kulmaksi. Pyörätuolin kuljetuspyörien camber-kulma on 3–20. Camber-kulma on usein kiinteä, joten sitä ei pysty akselista säätämään. Camber-kulmasta on erityistä hyötyä kaltevilla ja epätasaisilla pinnoilla, sillä kallistetut pyörät tasapainottavat pyörätuolia sivuttaissuunnassa. Camber-kulma parantaa pyörätuolin ohjattavuutta: pyörätuoli pysyy paremmin suunnassa ja tottelee käännyttäessä herkemmin. Camber-kulman ansiosta käyttäjä ulottuu kelausvanteisiin paremmin, jolloin kelaamisen energiatehokkuus kasvaa. Camber-kulma ehkäisee käyttäjän sormia joutumasta puristuksiin esimerkiksi seinän ja kelausvanteen väliin. Suuresta camber-kulmasta voi arkikäytössä olla kuitenkin myös haittaa. Kulkeminen kapeissa tiloissa vaikeutuu tai käy jopa mahdottomaksi, mikäli pyörien camber-kulma on kovin suuri.


title: Pyörätuoli

text: Pyörätuolin kuljetuspyörien vannetta ja napaa yhdistävät puolat tai pinnat. Metallisia pinnoja on tavallisesti 38 kappaletta pyörää kohti. Pyörässä voi pinnojen sijaan olla myös hiilikuidusta valmistetut puolat. Puolia on noin puolenkymmentä pyörää kohti. Puolia ei voi erikseen vaihtaa, koska ne on integroitu vanteeseen.


title: Pyörätuoli

text: Pinnasuojat ovat pinnojen edessä olevat pyöreänmuotoiset levyt, jotka suojelevat pinnoja vaurioilta. Pinnasuojia voi nähdä käytettävän esimerkiksi pediatrisissa pyörätuoleissa. Pinnasuojat on monesti suunniteltu värikkäiksi ja kuviollisiksi.m Useimmat pinnasuojat on tehty muovista, kun taas pyörätuolirugbyssa käytettävien pyörätuolien pinnasuojat ovat metalliset.


title: Pyörätuoli

text: Peruspyörätuolia, ei jollekin liikunta- tai urheilumuodolle ominaista erikoismallista pyörätuolia, ohjataan kelausvanteista, putkista pyörien ulkopuolella. Myös jarruttaminen ja pyörätuolin pysäyttäminen tapahtuu kelausvanteita käyttäen. Tyypillisesti kelausvanne on liki pyörän kehää. Ratakelaukseen tarkoitetuissa pyörätuoleissa kelausvanne on kooltaan pienempi ja lähempänä pyörän keskiötä. Tavallisesti kelausvanne on metallia. Kelausvanteen pinnoitteena käytetään myös esimerkiksi silikonia tai kumia.


title: Pyörätuoli

text: Kelausvanteen etäisyys pyörästä riippuu käyttäjän käden koosta. Käyttäjä voi valita sopivan etäisyyden muutamasta vaihtoehdosta, kun pyörätuolia vielä hankitaan On olemassa myös säädettäviä kelausvanteita, joiden etäisyyttä pyörästä voidaan tarvittaessa muuttaa.


title: Pyörätuoli

text: Molempien pyörien yhtäaikainen työntö kelausvanteista liikuttaa peruspyörätuolia eteen- tai taaksepäin. Käännyttäessä kääntymissuunnan vastakkainen käsi johtaa liikettä. Eteenpäin suuntautuvaa kelausta voi mahdollisesti tehostaa selällä saattamalla. Selän käyttö on erityisen hyödyllistä ylämäkeen noustaessa. Joillekin käyttäjille ylämäen kelaaminen peruuttaen on helpompaa kuin etuperin. Kelattaessa voidaan käyttää käsineitä, esimerkiksi kuntosalikäytössä yleisiä niin sanottuja salihanskoja. Hanskat ehkäisevät hankaumien, ihorikkojen, känsien ja muiden kovettumien muodostumista sekä ovat hygieeniset. Pyörätuolikelauksessa (urheilulaji) hanskat ovat välttämättömät.


title: Pyörätuoli

text: Kykyyn kelata vaikuttaa käyttäjän sairauden tai vamman laatu. Kelaamisen kannalta huomionarvoisia ovat sairauden tai vamman vaikutukset yläraajojen voimankäyttöön ja liikeaistiin sekä selän liikkuvuuteen.


title: Pyörätuoli

text: Pyörätuolin painopisteen sijaintia voi hallita siirtämällä painoaan puolelta toiselle. Painonsiirtojen hallitseminen helpottaa pyörätuolin ohjaamista ja lisää käyttäjän turvallisuutta. Painonsiirtojen halittu hyödyntäminen auttaa selviämään kynnyksistä, korokkeista ja muista esteistä vaivattomammin ja mahdollisimman itsenäisesti. Pienempien kynnysten ylittämistä helpottaa hillitty painonsiirto taaksepäin. Katukivetykset ja muut isommat esteet ylitetään keulimalla. Keuliessa pyörätuolia ohjataan ainoastaan kuljetuspyöriensä varassa. Keuliminen vaatii hyvää ylävartalon hallintaa.


title: Pyörätuoli

text: Pyörätuolin kelausominaisuuksiin voi vaikuttaa säätöjen monipuolisuudesta riippuen. Kelausominaisuuksiin vaikuttavia tekijöitä ovat:


title: Pyörätuoli

text: Pyörätuolin tasapainotus riippuu taka-akselin sijainnista. Mitä edempänä taka-akseli on, sitä takapainoisempi pyörätuoli on. Takapainoisuus tekee pyörätuolista ketterämmin liikkuvan. Liika takapainoisuus on haitaksi, sillä silloin kaatumisriski on suurempi. Pyörätuolin tasapainotus vaikuttaa myös kelausvedon pituuteen. Mikäli taka-akseli on säädetty eteen, saa käyttäjä otteen takaa kelausvanteesta, jolloin työntöön tulee enemmän voimaa.


title: Pyörätuoli

text: Muutoin kuin kelaamalla ohjattavia manuaalisia pyörätuoleja ovat kampi- ja jalkakäyttöiset sekä vain yhdeltä puolelta ohjattavat pyörätuolit. Yhdeltä puolelta ohjattavia pyörätuoleja käyttävät esimerkiksi toispuolihalvaantuneet, joiden pyörätuoleissa molemmat kelausvanteet ovat saman puolen renkaassa. Yksi kelausvanne on normaaliin tapaan pyörän kehällä ja toinen, pienempi sisempänä. Isommalla kelausvanteella käyttäjä ohjaa paremmalle puolelleen ja pienemmällä huonommalle puolelleen.


title: Pyörätuoli

text: Selkänojan takana on työntökahvat. Kaikissa pyörätuoleissa niitä ei välttämättä ole. Kahvoista avustaja voi ohjata pyörätuolia. Joitakin työntökahvoja voi säätää korkeussuunnassa työntämisen helpottamiseksi. Toiset työntökahvat kääntyvät sisäänpäin kiinni selkänojaan, jolloin ne ovat vähemmän tiellä ja näkyvissä. Käännettävät työntökahvat saattavat olla hyödylliset esimerkiksi silloin, kun pyörätuolia kuljetetaan henkilöautossa.


title: Pyörätuoli

text: Peruspyörätuolissa jarrut ovat kiinnitetty kuljetuspyörien eteen. Yksinkertaistaen jarrut koostuvat kahdesta osasta: jarrukahvasta ja jarrupalasta. Tyypillisesti jarrukahvat ovat pystysuunnassa (yläjarrut). Harvinaisempien saksijarrujen mekanismi on vaakasuuntainen. Tavallisesti jarrut toimivat pelkkinä seisontajarruina. Kaikissa pyörätuoleissa ei ole jarruja.


title: Pyörätuoli

text: Jarrukahvat voivat olla tavallista pidemmät, mikäli käyttäjän yläraajojen hallinta, lihasvoimataso tai molemmat ovat heikentyneet. Mikäli käyttäjä ei itse kykene laittamaan jarruja päälle, saattaa hänen pyörätuolinsa työntökahvoissa olla niin sanotut rumpujarrut avustajaa varten. Mikäli käyttäjä kykenee jarruttamaan vain toispuolisesti, voivat hänen pyörätuolinsa kaksi jarrupalaa olla kytketty toisiinsa vaijerilla, jolloin pyörätuolissa on vain yksi jarrukahva.


title: Pyörätuoli

text: Kaatumaesteet estävät pyörätuolia kaatumasta taaksepäin. Kaatumaesteitä käytetään niin arkikäytössä kuin eri urheilulajeissa, kuten pyörätuolikoripallossa pyörätuolirugbyssä ja pyörätuolitenniksessä. Kaatumaesteitä on pyörätuolissa yksi tai kaksi kappaletta. Kaatumaesteen päässä voi olla yksi tai kaksi pientä pyörää. Vaikka kaatumaesteet ovat hyödylliset, voivat ne olla myös haitaksi tai jopa vaaraksi esimerkiksi portaissa kuljettaessa ja erilaisia korokkeita ylitettäessä. Jotkin kaatumaesteet voidaan tarvittaessa taittaa pyörätuolin istuimen alle. Kaatumaesteen etäisyyttä maasta voi mahdollisesti säätää.


title: Pyörätuoli

text: Sähköpyörätuoli on akkukäyttöisellä moottorilla kulkeva liikkumisväline. Sähköpyörätuolin käyttäjän liikuntarajoite on tavallisesti niin mittava, että liikkuminen muilla tavoin on joko mahdotonta tai huomattavan vaikeaa. Sähköpyörätuolia ohjataan ohjaussauvalla (motorisoitu ohjaus), ja sen nopeutta säädetään porrastetulla nopeudensäätimellä. Sähköpyörätuoliin voi olla saatavissa myös imu-puhallus- tai leuka- ja pääohjaus. Sähkömopoa ohjataan puolestaan ohjaustangosta (mekaaninen ohjaus), jossa on keinukytkin kiihdyttämistä ja jarruttamista varten sekä porrastettu nopeudensäädin.


title: Pyörätuoli

text: Sähköpyörätuolit voivat olla etu-, taka- tai nelivetoisia, ja niitä on niin sisä- kuin ulkokäyttöön. Etuvetoisessa sähköpyörätuolissa kuljetuspyörät ovat edessä ja tukipyörät takana, takavetoisessa pyörien järjestys on päinvastainen. Pyöriä on kokoonpanosta riippuen kolme, neljä tai kuusi kappaletta. Kuusipyöräisessä sähköpyörätuolissa isot, vetävät pyörät ovat keskellä runkoa, käyttäjän painopisteen kohdalla. Kuusipyöräisen sähköpyörätuolin takimmainen, pienin pyöräpari on hitaassa nopeudessa ilmassa, kiihdytettäessä ja ylämäkeen kuljettaessa maassa.Akkuja on olemassa kahdenlaisia: avoimia lyijyhappoakkuja ja suljettuja lyijyakkuja. Suljettuja lyijyakkuja ovat geeli- ja AGM-akut. Avoimiin lyijyhappoakkuihin lisätään vettä, suljetut lyijyakut ovat huoltovapaita. Vuotamattomien suljettujen lyijyakkujen kuljetus rahtitavarana esimerkiksi lentokoneessa on turvallista. Suljettuja lyijyakkuja voidaan käyttää pystyasennon lisäksi myös muissa asennoissa, koska niissä ei ole vapaana nesteenä olevaa happoa.


title: Pyörätuoli

text: Avointen lyijyhappoakkujen etu on niiden edullinen hinta. Avoimet lyijyhappoakut eivät vioitu ylilataamisesta niin helposti kuin muut akut. Avoimet lyijyhappoakut ovat kevyempiä ampeerituntia kohden useimpiin geeli- tai AGM-akkuihin verrattuna. Avointen lyijyhappoakkujen haittoja ovat huolto, vuotoalttius ja akun purkaantuminen itsestään, kun ei käytössä. Geeliakut toimivat avoimia lyijyhappoakkuja paremmin alhaisissa lämpötiloissa, vapauttavat vähemmän kaasua ladattaessa kuin avoimet lyijyhappoakut sekä ovat pitkäikäisemmät kuin avoimet lyijyhappoakut. Haittoja ovat kallis hinta, suurempi paino ampeerituntia kohden kuin avoimilla lyijyhappoakuilla ja alttius ylilataukseen. AGM-akut kestävät tärähdyksiä, vapauttavat latauksen aikana minimaalisesti kaasuja ja purkaantuvat hitaasti, kun ei käytössä. AGM-akku on kallein akkuvaihtoehto ja altis ylilataukseen.


title: Pyörätuoli

text: Etuvetoisella sähköpyörätuolilla voi helposti ylittää esteitä. Käyttäjä voi esimerkiksi nousta jalkakäytävälle ja laskeutua siltä etuperin. Tukipyörät ovat joko vapaasti liikkuvat tai ei. Vapaasti liikkuvien tukipyörien ansiosta sähköpyörätuolin kääntösäde on hyvin pieni. Pyörätuoli kääntyy kuljetuspyörien keskiakselin ympäri. Mikäli tukipyörät eivät ole vapaasti liikkuvat, ovat ne yhteydessä toisiinsa raidetangon välityksellä. Tällöin pyörätuolin kääntösäde on suurempi, toisaalta pyörätuoli on suuntavakaampi. Takavetoisessa sähköpyörätuolissa on vapaasti kääntyvät tukipyörät, jotka seuraavat maastoa kukin tavallaan. Myös tässä tapauksessa käyttäjä joutuu jatkuvasti korjaamaan suuntaa.


title: Pyörätuoli

text: Moottoriohjauksella toimivassa sähköpyörätuolissa on tavallisesti kaksi vetomoottoria. Vetomoottorit vaikuttavat kukin oman kuljetuspyöränsä nopeuteen. Kuljetuspyörien nopeusero aiheuttaa pyörätuolin kääntymisen. Moottoriohjauksella toimivien sähköpyörätuolien tukipyörät ovat vapaasti kääntyvät. Yksimoottorisessa sähköpyörätuolissa on ohjaavien pyörien välissä raidetanko. Kumpikin pyörä kääntyy tällöin samalla tavalla.


title: Pyörätuoli

text: Tavallisesti sähköpyörätuolia ohjataan ohjaussauvasta. Ohjaussauvasta säädetään useimmiten myös nopeutta ja mahdollisesti istuinosan kallistuskulmaa, korkeutta, nostoa pystyasentoon ja laskua istuma-asentoon. Ohjausyksikössä voi olla toiminnot myös valojen ja vilkkujen käyttämiseksi sekä äänimerkin antamiseksi.


title: Pyörätuoli

text: Tulevaisuudessa sähköpyörätuolia voi kyetä ohjaamaan ajatuksen voimalla. Aivosignaaleja liikkeeksi muuntavia pyörätuoleja on kehitteillä muun muassa Espanjassa ja Japanissa. Toyotan kehitystyö on edennyt espanjalaisia pidemmälle. Ruotsissa Karlstadin yliopistossa on puolestaan kehitteillä silmien liikkeellä ohjattava sähköpyörätuoli.


title: Pyörätuoli

text: Sekä standardimallisesta manuaalisesta pyörätuolista, että sähköpyörätuolista on olemassa erilaisiin käyttötarkoituksiin ja ympäristöihin soveltuvia variantteja tai muunnelmia.Apuvälinepalveluita tarjoavat terveydenhuolto, sosiaalitoimi, Kela, koulutoimi, työvoimahallinto, valtiokonttori ja vakuutuslaitokset. Pyörätuoli kuuluu lääkinnällisen kuntoutuksen apuvälineisiin. Lääkinnällisen kuntoutuksen apuvälineet korjaavat sairauden tai vamman aiheuttamaa toiminnanvajavuutta niin, että henkilö selviytyy päivittäisistä toiminnoistaan. Lääkinnällisen kuntoutuksen apuvälineet ovat tarvitsijalleen maksuttomia. Yksilölisen pyörätuolin valinnassa voivat konsultoida esimerkiksi fysioterapeutti, toimintaterapeutti ja apuvälinealaan erikoistuneet apuvälineteknikot.


title: Pyörätuoli

text: Yksilöllisen pyörätuolin hankinta alkaa asiakkaan tarpeiden kartoituksella. Kartoituksessa otetaan huomioon asiakkaan henkilökohtaisia toiveita. Jokainen henkilökohtaiseen käyttöön tuleva pyörätuoli on aina käyttäjälleen erityisesti kohdennettu apuväline. Kun hankittavan pyörätuolin ominaisuudet on saatu haarukoitua yhteen tai useampaan pyörätuolimalliin, pyörätuoleja toimittavan yrityksen esittelijä tuo mallit sovitettaviksi. Sopivan pyörätuolin löydyttyä otetaan mittoja ja mietitään yksityiskohtaisesti tulevan pyörätuolin eri komponentteja. Edelleen käyttäjä voi personoida pyörätuolin ulkoasua tyylillisesti esimerkiksi värivalinnoin. Valmiiseen pyörätuoliin tehdään vielä tarvittavat säädöt ennen käyttäjälle luovuttamista.


title: Pyörätuoli

text: Rakennetun ympäristön esteettömyyttä määrittää seuraava lainsäädäntö: Suomen perustuslaki II luku Perusoikeudet, 6 § Yhdenvertaisuus, Maankäyttö- ja rakennusasetus, 53 § Liikkumisesteetön rakentaminen, Maankäyttö- ja rakennuslaki, 5 § Alueiden käytön suunnittelun tavoitteet, Maankäyttö- ja rakennuslaki, 12 § Rakentamisen ohjauksen tavoitteet, Maankäyttö- ja rakennuslaki, 117 § 3 mom. Rakentamiselle asetettavat vaatimukset, Maankäyttö- ja rakennuslaki, 167 § 2 mom. Ympäristönhoito, Suomen Rakentamismääräyskokoelma (RakMk), osa F1, Esteetön rakennus, määräykset ja ohjeet, Suomen Rakentamismääräyskokoelma, osa G1, Asuntosuunnittelu, määräykset ja ohjeet.


title: Pyörätuoli

text: Esteettömässä suunnittelussa huomioidaan niin vammaiset (esimerkiksi pyörätuolia käyttävät liikuntarajoitteiset ja aistivammaiset) kuin vammattomat. Tämänkaltaisesta suunnittelusta voidaan käyttää termejä ”suunnittelu kaikille” (engl. "design for all" tai lyhyesti "DfA") tai ”yleispätevä tai 'kaikkien' tarpeet huomioon ottava suunnittelu” (engl. "universal design"). Universaalin suunnittelun periaate pätee niin rakennetun ympäristön kuin myös esimerkiksi joukkoliikenteen kohdalla. Esteettömän liikenteen kannalta merkityksellinen on myös Suomen perustuslain 9 §:n liikkumisvapaus.


title: Pyörätuoli

text: Pyörätuolin käyttäjän kannalta olennaisia esteettömyyttä edistäviä tekijöitä ovat muun muassa ympäristön tasaisuus, sisä- ja ulkotilojen mitoitus pyörätuolille sopivaksi, luiskat, hissit ja automaattiovet. Pyörätuolin käyttäjälle soveltuvat parkkipaikat, reitit, sisäänkäynnit, WC:t ynnä muut on tavallisesti merkitty ISA-tunnuksella.


title: Sillanpään marssilaulu

text: Sillanpään marssilaulu on isänmaallinen sota-aikana 1940 syntynyt laulu, joka on edelleen suosittu muun muassa varusmiesten marsseilla. Sen on säveltänyt Aimo Mustonen Frans Emil Sillanpään tekstiin. Teksti perustuu Sillanpään aiemmin syksyllä 1939 tekemään runoon.


title: Sillanpään marssilaulu

text: Sillanpään marssilaulusta on tehty useita äänitteitä.


title: Sillanpään marssilaulu

text: Lokakuussa 1939, jolloin suomalaiset asevelvollisuusikäiset miehet – muiden muassa F. E. Sillanpään vanhin poika Esko – oli komennettu ylimääräisiin kertausharjoituksiin ja kansalaiset seurasivat huolestuneina valtioneuvos J. K. Paasikiven ja ministeri Väinö Tannerin neuvotteluja Moskovassa, Helsingin Töölössä asunut Sillanpää kuuli eräänä päivänä sotilasosaston marssivan hänen ikkunansa alitse ja laulavan "Maailman Mattia". Sillanpää suivaantui "yhdentekevän renkutuksen" laulamisesta vakavana aikana ja päätti kirjoittaa samaan säveleen sopivammat sanat, jotka julkaistiin "Suomen Kuvalehdessä" lokakuun lopulla otsikolla "Marssilaulu – Tervehdys pojalleni ylimääräisiin".


title: Sillanpään marssilaulu

text: Pääesikunnan tiedotusosastolla työskennellyt kapteeni Reino Palmroth (Palle) luki runon ja tajusi heti, että siinä oli ilmaistu koko kansan mielialat. "Maailman Matin" sijasta hän piti parempana, että sanoja siivittämään saataisiin kokonaan uusi sävelmä. Palmroth soitti siitä paikasta Yleisradioon ja pyysi kymmenen minuuttia lähetysaikaa sävellyskilpailun julistamista varten. Säveltäjille annettiin viikko aikaa ja kilpailu ratkaistiin yhtä tulisella vauhdilla. Kilpailun raatiin kuuluivat Reino Palmroth ja F. E. Sillanpää sekä puolustusvoimien ylikapellimestari, musiikkieverstiluutnantti Lauri Näre, tohtori Sakari Pälsi ja toimittaja Maija Suova. Voittajaksi nousi suurelle yleisölle tuntematon mainospäällikkö Aimo Mustonen, joka päihitti monta tunnettua säveltäjää. Voittoisan sävellyksen nimeksi otettiin kirjailijan suostumuksella Sillanpään marssilaulu, ja siitä tuli syksyn 1939 iskumarssi, jota laulaen suomalaiset sotilaat asettuivat talvisodan puolustusasemiin.


title: Sillanpään marssilaulu

text: Panu Rajalan mukaan laulussa ovat mukana kaikki F. E. Sillanpään tuotannon keskeiset teemat. Laulu alkaa maisemakuvauksella, joka on lavea vetäisy Suomen kartan eteläkärjestä maan pohjoisimpaan kolkkaan ja joka rakentaa hieman mystisen kollektiivisen yhteistunteen. Toinen säkeistö kuvaa ajankohdan henkeä, mutta sukupolvien ketjun korostaminen palauttaa sanonnan levolliseen poljentoon. Kolmannen säkeistön loppunousu kokoaa yhteen sukupolvet, perheen tukipilarit äidit ja morsiamet sekä nostaa isänmaata puolustavan miehen myyttiseen voimaan ja itsetuntoon. Sotamarssien joukossa Sillanpään marssilaulu on rauhanomaisimpia, sanonnaltaan kokonaan puolustuksellinen ja sävyltään miltei kotirintaman marssi.


title: Sillanpään marssilaulu

text: Puolustusvoimien johdossa arvioitiin Sillanpään marssilaulun vastanneen henkisesti vähintään yhtä divisioonaa Suomen puolustuksessa. Oma merkityksensä oli myös sillä, että sota-ajan suosituin marssilaulu oli kotimaista tekoa eikä esimerkiksi saksalainen. Sillanpään marssilaulu pysyi hengissä läpi sotavuosien. Suomen ja Neuvostoliiton välisen "uuden ystävyyspolitiikan" alettua jatkosodan jälkeen Sillanpään marssilaulu joutui Yleisradiossa soittokieltoon ja se rasitti kirjailijan mainetta YYA-Suomessa ja itänaapurissa.


title: Melodifestivalen

text: Melodifestivalen on Ruotsissa vuosittain järjestettävä laulukilpailu, joka toimii maan karsintana Eurovision laulukilpailuun. Festivaali järjestetään yleensä helmi- tai maaliskuussa, ja sen voittaja edustaa Ruotsia Euroviisuissa loppukeväästä. Melodifestivalen on Pohjoismaiden suurin ja suosituin musiikkikilpailu, ja Ruotsissa sen finaalin katsojamäärä on jopa suurempi kuin maan katsojamäärät itse Euroviisuissa. Kilpailun on järjestänyt Ruotsin Televisio SVT vuodesta 1958 alkaen, ja vuonna 2015 kilpailu järjestettiin 55. kerran.


title: Melodifestivalen

text: Ruotsi osallistui Euroviisuihin ensi kertaa vuonna 1958, jolloin maan edustaja valittiin ilman julkista karsintaa. Ensimmäinen Melodifestivalen (joskus myös Melodifestival) järjestettiin 1959, ja se myös televisioitiin. Tämän jälkeen kisat on järjestetty joka vuosi, lukuun ottamatta kolmea taukoa, jolloin Ruotsi ei osallistunut Euroviisuihin. Vuonna 1964 artistit olivat lakossa, vuonna 1970 kaikki Pohjoismaat jättivät osallistumatta viisuihin protestoidakseen edellisvuoden jaettua voittoa, ja vuonna 1976 Ruotsin televisio jätti kisat väliin säästääkseen rahaa. Vuoden 1976 osallistumatta jättämiseen vaikuttivat myös protestit Euroviisujen kaupallistumista vastaan.


title: Melodifestivalen

text: Melodifestivalen on alusta alkaen saanut suuren suosion Ruotsissa, jossain määrin myös naapurimaissa. Se on usein ollut SVT:n suosituin viihdeohjelma, ja julkisuus on edesauttanut kilpailuun osallistuneiden ja etenkin voitokkaiden muusikoiden menestystä. Voittajista ylivoimaisesti tunnetuin on ABBA, joka voitti vuoden 1974 festivaalit ja myös koko Euroviisut kappaleellaan "Waterloo". Edellisenä vuonna ABBA jäi Ruotsin karsinnan kolmanneksi kappaleella "Ring ring". Monet muutkin kansainvälisesti tunnetut ruotsalaiset artistit ovat saavuttaneet menestystä Melodifestivalenissa.


title: Melodifestivalen

text: Ruotsi on voittanut Euroviisut kuusi kertaa. ABBAn voitto oli ensimmäinen, seuraavan toi Herreys kappaleella "Diggi-loo diggi-ley" 1984. Vuonna 1983 kolmanneksi Euroviisuissa kappaleella "Främling" jäänyt Carola Häggkvist, artistinimeltään "Carola", puolestaan voitti viisut 1991 kappaleella "Fångad av en stormvind". Vuonna 1999 voitti Charlotte Nilsson kappaleella "Take Me to Your Heaven", ja vuonna 2012 Loreen kappaleella "Euphoria". Vuoden 2015 kilpailun voitti Måns Zelmerlöw kappaleella "Heroes".


title: Melodifestivalen

text: Kaksi kertaa Ruotsia ovat Euroviisuissa edustaneet Carola Häggkvistin lisäksi ainakin Björn Skifs, Tommy Körberg ja Family Four -ryhmä. Viime vuosien tunnetuin festivaalivoittaja on Lena Philipsson, usein vain "Lena Ph", joka jäi vuoden 2004 viisuissa kuudenneksi.


title: Melodifestivalen

text: Kielisääntö on vaikuttanut Melodifestivalenin lauluihin. Vuoteen 1999 saakka Eurovision sääntöjen mukaan maan edustajan tuli esittää laulunsa jollain maansa pääkielistä. Poikkeuksena tähän oli muutama vuosi 1970-luvulla, jolloin kieli oli vapaa. Tästä säännöstä seurasi, että kaikki Melodifestivalenin laulut olivat ruotsinkielisiä, kunnes 2002 SVT vapautti esityskielen. Sekä vuoden 1974 että 1999 voittokappaleet esitettiin Ruotsin karsinnassa ruotsiksi, mutta itse Euroviisuissa englanniksi, kuten myös vuosien 1973, 1975, 2000, 2001, 2004 ja 2006 kappaleet.


title: Melodifestivalen

text: Vuonna 2002 Melodifestivalen laajeni moniviikkoiseksi tapahtumaksi, kun otettiin käyttöön alkukarsinnat. Niissä kilpailee noin 30 artistia, joista noin 10 pääsee loppukilpailuun. Loppukilpailu pidetään Tukholmassa, mutta suunnitelmissa on mahdollisesti kilpailla jonakin vuonna myös Göteborgissa.


title: Melodifestivalen

text: Finaali on järjestetty Friends Arenalla Tukholmassa vuodesta 2013 lähtien. Vuosina 1989 ja 2002–2012 finaali järjestettiin Globen-areenalla Tukholmassa. Sitä ennen finaalin pitopaikka vaihteli vuosittain. 1960- ja 1970-luvulla finaali oli pääasiallisesti Tukholmassa, lukuun ottamatta vuotta 1975, jolloin se pidettiin Göteborgissa. Vuosina 1982-2001 Tukholma, Göteborg ja Malmö järjestivät kilpailun vuorovuosin.


title: Melodifestivalen

text: Melodifestivalen oli pitkään pääasiassa yksi-iltainen tapahtuma, jossa yleensä 10 kappaletta kilpailivat voitosta, tosin kappaleiden määrä vaihteli vuosien välillä huomattavasti. Joinakin vuosina järjestettiin karsintakilpailuja. Vuonna 2002 kilpailua kuitenkin muutettiin radikaalisti. Se laajeni käsittämään finaalin lisäksi neljä semifinaalia ja pudotuspelityyppisen ohjelman.


title: Melodifestivalen

text: Semifinaalit ("Deltävlingar") järjestetään ympäri Ruotsia eri kaupungeissa. Niissä kilpailee joko 32 (2002-2014) tai 28 kappaletta (2015-). Kilpailukappaleet jaetaan neljään semifinaaliin, jolloin jokaisessa on joko kahdeksan (2002-2014) tai seitsemän kappaletta (2015-). Semifinaalit koostuvat kahdesta äänestyskierroksesta: katsojat äänestävät ensimmäisellä kierroksella haluamiaan kappaleita, minkä jälkeen, vuodesta riippuen, kahdesta neljään kappaletta pudotetaan pois kisasta. Toisella kierroksella katsojat äänestävät jäljellä olevia kappaleita, ja kierroksen lopussa kunkin kappaleen molemmilla kierroksilla saamat äänet lasketaan yhteen. Kaksi eniten yhteisääniä saanutta kappaletta etenevät finaaliin, ja kolmanneksi ja neljänneksi eniten ääniä saaneet menevät seuraavaan kilpailuosioon.


title: Melodifestivalen

text: Pudotuspelejä muistuttava ”toinen mahdollisuus” päästä finaaliin ("Andra chansen," vuonna 2002 "Vinnarnas val" ja vuonna 2003 "Tittarnas val") on tarkoitettu kappaleille, jotka tulivat omassa semifinaalissaan kolmansiksi ja neljänsiksi. Andra chansenin formaatti muuttunut huomattavasti vuosien varrella. Vuonna 2002 aiemmista voittajista koostunut paneeli päätti kahdeksasta kappaleesta kaksi finalistia. Vuosien 2003 ja 2006 välillä kappaleiden semifinaaliesitykset näytettiin uudestaan ja kahden äänestyskierroksen aikana päätettiin kaksi finalistia. Vuonna 2007 Andra chansen muutettiin semifinaaleja muistuttavaksi yleisötilaisuudeksi, jossa kappaleet esitetään uudelleen suorassa lähetyksessä. Vuosien 2007 ja 2012 välisenä aikana kappaleet jaettiin ensimmäisellä kierroksella neljään kaksintaistelupariin. Kaksintaisteluiden voittajat etenivät toiselle kierrokselle, josta valittiin uusien kaksintaisteluiden myötä viimeiset kaksi finalistia. Vuosina 2013 ja 2014 katsojat äänestivät ensin semifinaaleja muistuttavaan tapaan kahdella äänestyskierroksella neljä kappaletta kaksintaisteluihin muiden pudotessa kisasta. Neljä valittua kappaletta jaettiin kahteen kaksintaisteluun, joiden voittajat etenivät finaaliin. Vuodesta 2015 alkaen kaksintaisteluja on taas neljä, tosin kaikkien voittajat etenevät finaaliin. Vuonna 2009 kansainvälinen tuomaristo päätti vielä yhden finalistin, tosin ei varsinaisesta Andra chansenista, vaan semifinaaleissa pudonneiden kappaleiden joukosta.


title: Melodifestivalen

text: Finaali on vuodesta 2002 aina järjestetty Tukholmassa, mutta aiemmin finaaleja on järjestetty myös Göteborgissa ja Malmössä. Finaalissa on vuodesta 2002 yleensä ollut mukana kymmenen kappaletta, mutta vuonna 2009 niitä oli 11, ja vuodesta 2015 alkaen 12. Kappaleista kahdeksan on valittu suoraan semifinaaleista ja loput Andra chansenista. Näiden kappaleiden joukosta valitaan koko kilpailun voittaja.


title: Melodifestivalen

text: SVT on kokeillut monia äänestysmenetelmiä vuosien varrella, esimerkiksi postikorttiäänestystä vuonna 1962. Pääasiassa on kuitenkin käytetty tuomaristoja, joita on ollut 6–12. Tuomaristot on jaettu yleensä alueiden mukaan, mutta joinakin vuosina esimerkiksi myös ikäryhmien mukaan. Vuonna 1993 kokeiltiin puhelinäänestystä, tosin jokseenkin epäonnistuneesti; Ruotsin puhelinverkko kaatui soittojen määrän takia. Vuonna 1999 luotiin tälläkin hetkellä käytössä oleva äänestysmenetelmä: puhelinäänestysmahdollisuus palautettiin, mutta myös ammattilaistuomaristot pidettiin, jolloin puolet tuloksesta perustuu tuomaristojen ja puolet yleisön ääniin. Semifinaaleissa ja Andra chansenissa tulokset perustuvat ainoastaan puhelinääniin. Semifinaaleissa äänestäminen aukeaa lähetyksen alkaessa ja päättyy hieman kaikkien kappaleiden esittämisen jälkeen. Finaalissa voi äänestää lähetyksen alkamishetkestä tuomariäänien julkistamista seuraavaan muutamaan minuuttiin asti. Vuonna 2015 esiteltiin äänestyssovellus, jolla oli muun muassa mahdollista äänestää ilmaiseksi, tosin tiettyä kappaletta saattoi äänestää ainoastaan sen esittämisen aikana. Sovelluksesta saadut äänet laskettiin mukaan tuloksiin semifinaaleissa ja Andra chansenissa, mutta ei finaalissa, sillä sovellus lakkasi toimimasta noin puoli tuntia lähetyksen alkamisen jälkeen ylikuormittumisen takia. Vuonna 2016 sovellukseen tehtiin muutamia muutoksia; kappaleita voi äänestää korkeintaan viisi kertaa kutakin, ja kappaleita on mahdollista äänestää myös silloin, kun niitä ei esitetä.


title: Melodifestivalen

text: Vuosien 1999 ja 2008 välisenä aikana tuomaristot edustivat yhtätoista SVT:n aluepiiriä. Vuonna 2009 mukaan lisättiin kansainvälinen tuomaristo, jolloin tuomaristoja oli 12. Vuonna 2010 tuomaristoja oli taas 11, mutta niistä kuusi edustivat muita Euroopan maita ja loput viisi Ruotsin alueita. Vuodesta 2011 kaikki 11 tuomaristoa ovat edustaneet muita Euroopan maita.


title: Melodifestivalen

text: Finaalin äänestys alkaa kaikkien tuomaristojen pisteiden jaolla. Jokainen tuomaristo antaa Eurovision laulukilpailun nykyistä äänestystapaa muistuttavaan tapaan suosikkikappaleilleen 1, 2, 4, 6, 8, 10 ja 12 pistettä suosikin saadessa korkeimmat pisteet. Tämän jälkeen jaetaan yleisön pisteet, jotka lisätään tuomarien pisteisiin. Kappaleiden kesken jaetaan tuomaristojen kaikkien pisteiden yhteissummaa vastaava pistemäärä, 473 pistettä (1999-2008, 2010-) tai 516 pistettä (2009). Vuosien 1999 ja 2010 välisenä aikana näitä pisteitä jaettiin vain seitsemälle eniten yleisöääniä saaneelle kappaleelle. Pistemäärät olivat vakiot, ja ne saatiin kertomalla kukin tuomarien pisteyksikkö tuomaristojen määrällä, jolloin seitsemänneksi eniten ääniä saanut kappale sai 11 pistettä, kuudenneksi eniten saanut 22, viidenneksi eniten saanut 44, neljänneksi eniten saanut 66, kolmanneksi eniten saanut 88, toiseksi eniten saanut 110 ja viimein eniten saanut sai 132 pistettä. Vuonna 2009, jolloin raateja oli 12, jaettiin 12, 24, 48, 72, 96, 120 ja 144 pistettä. Vuodesta 2011 alkaen puhelinäänistä tulevat pisteet on jaettu prosentuaalisesti kaikkien kappaleiden eikä vain seitsemän parhaiten menestyneen välillä. Jos kappale saa 10 % puhelinäänistä, se saa tällöin vastaavan osuuden 473 pisteestä (47,3) eli 47 pistettä. Eniten yhteispisteitä saanut kappale voittaa. Jos kaksi tai useampi kappale saavat saman verran pisteitä, eniten yleisöpisteitä saanut kappale on voittaja.


title: Melodifestivalen

text: Suurin pistemäärä ikinä Melodifestivalenissa on 302 pistettä, jonka Abba sai vuonna 1974 kappaleella Waterloo. Tällä hetkellä käytössä olevan järjelmän suurin saavutettu pistemäärä on 288 pistettä, jonka Måns Zelmerlöw sai vuonna 2015. Samana vuonna rikottiin myös suurin piste-ero voittajan ja toiseksi tulleen kappaleen välillä, kun Zelmerlöw sai 149 pistettä enemmän kuin Jon Henrik Fjällgren, minkä lisäksi voittajakappale sai 122 tuomaripistettä ja 166 yleisöpistettä (35,1% äänistä), kumpaakin eniten nykyisellä järjestelmällä. Pienin ero voittajan ja toiseksi tulleen välillä nykyisellä järjestelmällä on toistaiseksi ollut kaksi pistettä vuonna 2014. Kaksi kappaletta ovat saaneet täydet pisteet: Carola Häggkvistin "Främling" vuonna 1983 ja Arvingarnan "Eloise" vuonna 1993.


title: Melodifestivalen

text: Neljään semifinaaliin osallistui yhteensä 32 artistia, jokaisesta kaksi pääsi loppukilpailuun. Lisäksi kunkin semifinaalin 3. ja 4. pääsivät yrittämään "andra chansen" -kisaan, josta valittiin vielä kaksi. Karsintakilpailujen äänestystapa oli kaksiosainen; ensin valittiin 8 joukosta 5 parasta, sitten niistä edelleen 2. Kaikista semifinaaleista valittiin läpimenijät pelkillä puhelinäänillä. Loppukilpailun kymmenen esiintyjän joukosta valittiin voittaja asiantuntijaraatien ja puhelinäänestyksen antamien pisteiden yhteenlaskulla.


title: Melodifestivalen

text: Loppukilpailua Tukholmassa 20. maaliskuuta 2004 seurasi noin 4,1 miljoonaa TV-katsojaa. Kussakin alkukilpailussa puhelinääniä annettiin noin puoli miljoonaa, loppukilpailussa 1,4 miljoonaa.


title: Melodifestivalen

text: Kilpailun voitti Lena Philipsson kappaleella "Det gör ont", seuraavina olivat Shirley Clamp, After Dark, Petra Nielsen ja E-Type. Lena Ph voitti sekä tuomari- että yleisöäänestyksen, hän sai 100 tuomaripistettä 132 mahdollisesta ja lähes 300 000 puhelinääntä mikä vastasi 132 pistettä. Hän esitti kappaleensa Euroviisuissa 2004 englanninkielisenä versiona "It Hurts" ja sijoittui kuudenneksi.


title: Melodifestivalen

text: Karsinta loppukilpailuun ja itse loppukilpailu seurasivat samaa kaavaa kuin edellisenäkin vuonna, mutta alkukarsintojen äänestysjärjestelmää oli muutettu hieman. Nyt mukana oli tuomaristo joka semifinaaleissa valitsi kaksi viidestä toisen kerran esitettävästä laulusta, ja yleisö valitsi kolme muuta. Loppukilpailuun menevät kappaleet valittiin entiseen tapaan.


title: Melodifestivalen

text: Loppukilpailu pidettiin 12. maaliskuuta 2005 Tukholman Globenissa, juontajina Jill Johnson ja Mark Levengood. Alkukilpailuissa annettiin nyt hieman vaisummin puhelinääniä, loppukilpailussa sen sijaan yli puolitoista miljoonaa. Alkukarsinnoissa oli mukana myös suomalainen Arja Saijonmaa, mutta hän jäi ryhmänsä viimeiseksi.


title: Melodifestivalen

text: Finaalin ratkaisu oli erittäin tiukka, johtuen tuomarien ja yleisön eriävästä mielipiteestä. Tuomarien suosion keräsi Martin Stenmarck saaden 102 pistettä kappaleella "Las Vegas". Seuraavana oli Shirley Clamp ja "Att älska dig" (86 pistettä), ja vasta kolmantena Nanne Grönvall kappaleella "Håll om mig" saaden 77 pistettä. Puhelinäänestyksessä taas Nanne Grönvall keräsi ylivoimaisen suosion saaden yli 373 000 ääntä. Toisena oli Martin Stenmarck runsaalla 208 000 äänellä – vain hieman enemmän kuin kolmanneksi tullut Caroline Wennergren kappaleella "A Different Kind of Love", joka sai 204 000 ääntä. Sääntöjen mukaisesti yleisön äänet muutettiin pisteiksi vakiokaavalla: eniten ääniä saanut saa 132 pistettä, toinen 110 ja kolmas 88 pistettä, riippumatta siitä, kuinka suuret erot äänimäärissä on. Niinpä lopulta Martin Stenmarck voitti 212 pisteellä ja Nanne Grönvall oli toinen 209 pisteellä. Kolmanneksi tuli Alcazar-yhtye, neljänneksi Shirley Clamp ja viidenneksi Caroline Wennergren. Martin Stenmarck esitti jo alun perin englanninkielisen kappaleensa Euroviisuissa 2005 ja jäi 19. sijalle, mikä oli Ruotsin huonoin tulos sitten vuoden 1992. Tuloksen myötä Ruotsi joutui seuraavana vuonna kilpailemaan semifinaalissa.


title: Melodifestivalen

text: Karsinnat ja finaali noudattivat edellisvuosien järjestelmää. Neljä esikarsintaa järjestettiin helmikuun lopussa ja maaliskuun alussa, Andra chansen -tapahtuma 12. maaliskuuta. Finaalissa esiintyi jälleen 10 artistia. Kisan voitti Carola Häggkvist, joten hän edusti Ruotsia euroviisuissa jo kolmannen kerran.


title: Melodifestivalen

text: Loppukilpailu oli 18. maaliskuuta 2006 Tukholmassa, Globenissa. SVT:n lähetyksen tapahtumasta näytti Suomessa suorana FST.


title: Melodifestivalen

text: Finalistit esiintymisjärjestyksessä: Voittaja Carola Häggkvist edusti Ruotsia Euroviisuissa 2006, jotka pidettiin Ateenassa toukokuussa, sijoittuen viidenneksi.


title: Melodifestivalen

text: Aiempien vuosien tapaan Melodifestivalenin karsintoihin osallistui 2007 kaikkiaan 32 artistia. Neljä esikarsintaa järjestettiin helmikuun kuluessa Jönköpingissä, Göteborgissa, Örnsköldsvikissä ja Gävlessä, Andra chansen 3. maaliskuuta Nyköpingissä. Kiinnostus esikarsintoihin oli edellisvuosia suurempaa ja Andra chansenissa annettiin yhteensä yli miljoona puhelinääntä. Lauantaina 10. maaliskuuta Tukholman Globenissa järjestettävässä loppukilpailussa esiintyvät jälleen karsintojen 10 parhaiten menestynyttä osallistujaa.


title: Melodifestivalen

text: Finalistit esiintymisjärjestyksessä:Kilpailun voitti The Ark -yhtye laulajansa Ola Salon säveltämällä ja sanoittamalla kappaleella "The Worrying Kind". Voittaja oli selvä, sillä se sai eniten sekä tuomaripisteitä että puhelinääniä. Tuomaripisteitä toiseksi eniten saanut Andreas Johnson jäi puhelinäänissä kolmanneksi ja lopputuloksissa toiseksi, kun taas toiseksi eniten puhelinääniä kerännyt Måns Zelmerlöw jäi lopulta kolmanneksi. Äänestäjien määrässä tehtiin ennätys, puhelinääniä annettiin finaalissa yli kaksi miljoonaa. The Ark edusti Ruotsia Eurovision laulukilpailussa 2007, joka järjestettiin Helsingissä 12. toukokuuta 2007.


title: Melodifestivalen

text: Ruotsin edustajaksi vuoden 2008 Eurovision laulukilpailuun valittiin Charlotte Perrelli 15. maaliskuuta 2008. Toiseksi sijoittui yleisön suosikki Sanna Nielsen ja kolmanneksi BWO.


title: Melodifestivalen

text: Finalistit esiintymisjärjestyksessä:Ruotsin edustajaksi vuoden 2009 Eurovision laulukilpailuun valittiin Malena Ernman 14. maaliskuuta 2009. Toiseksi tuli Caroline af Ugglas ja kolmanneksi E.M.D.. Tuomaristot ja yleisö olivat huomattavan erimielisiä tuloksista. Voittaja ja toiseksi tullut saivat eniten puhelinääniä, mutta järjestyksessä vain neljänneksi vähiten ja viidenneksi eniten tuomariääniä. Tuomaristojen suosikki "Hope & Glory" sai viidenneksi eniten puhelinääniä ja sijoittui neljänneksi.


title: Melodifestivalen

text: Finalistit esiintymisjärjestyksessä:Ruotsin edustajaksi vuoden 2010 Eurovision laulukilpailuun valittiin Anna Bergendahl 13. maaliskuuta 2010. Toiseksi tuli tuomaristojen suosikki Salem Al Fakir ja kolmanneksi Eric Saade.


title: Melodifestivalen

text: Finalistit esiintymisjärjestyksessä:Ruotsin edustajaksi vuoden 2011 Eurovision laulukilpailuun valittiin Eric Saade 12. maaliskuuta 2011. Toiseksi tuli Danny Saucedo ja kolmanneksi The Moniker.


title: Melodifestivalen

text: Finalistit esiintymisjärjestyksessä:Ruotsin edustajaksi vuoden 2012 Eurovision laulukilpailuun valittiin Loreen 10. maaliskuuta 2012. Toiseksi tuli Danny Saucedo ja kolmanneksi Ulrik Munther.


title: Melodifestivalen

text: Loreen voitti Eurovision laulukilpailun 2012 Bakussa 27. toukokuuta 2012.


title: Melodifestivalen

text: Finalistit esiintymisjärjestyksessä:Ruotsin edustajaksi kotimaassa järjestettyyn vuoden 2013 Eurovision laulukilpailuun valittiin 9. maaliskuuta 2013 Solnan Friends Arenalla Robin Stjernberg kappaleella "You" . Yleisön suosikki Yohio tuli toiseksi ja Ulrik Munther kolmanneksi. "You" on toistaiseksi ainoa Andra chansenissa kilpaillut kappale, joka on voittanut Melodifestivalenin.


title: Melodifestivalen

text: Friends Arena oli myös Eurovision laulukilpailun mahdollinen areena. Friends Arenan katsojakapasiteetti konserteissa on 67 500, joka olisi tehnyt siitä kaikkien aikojen suurimman Eurovision laulukilpailussa käytetyn areenan, jos olisi tullut valituksi. Euroviisuja ei kuitenkaan pidetty siellä vaan Malmössä huomattavasti pienemmällä Malmö Arenalla.


title: Melodifestivalen

text: Finalistit esiintymisjärjestyksessä:Kilpailun finaali järjestettiin toista kertaa Friends Arenalla 8. maaliskuuta 2014. Ruotsin edustajaksi valittiin Sanna Nielsen kappaleella "Undo". Toiseksi tuli kahden pisteen erolla tuomaristojen suosikki Ace Wilder ja kolmanneksi Alcazar.


title: Melodifestivalen

text: Finalistit esiintymisjärjestyksessä:Kilpailun finaali järjestettiin kolmatta kertaa Friends Arenalla 14. maaliskuuta 2015. Ruotsin edustajaksi valittiin Måns Zelmerlöw kappaleella "Heroes". Toiseksi tuli 149 pisteen erolla Jon Henrik Fjällgren ja kolmanneksi Mariette Hansson.


title: Melodifestivalen

text: Zelmerlöw voitti Eurovision laulukilpailun 2015 Wienissä 23. toukokuuta 2015.


title: Melodifestivalen

text: Finalistit esiintymisjärjestyksessä:Kilpailun finaali järjestettiin 12. maaliskuuta 2016 neljättä kertaa Friends Arenalla. Ruotsin edustajaksi valittiin Frans Jeppson-Wall kappaleella "If I Were Sorry". Toiseksi tuli Oscar Zia ja kolmanneksi Ace Wilder.


title: Melodifestivalen

text: Finalistit esiintymisjärjestyksessä:


title: Melodifestivalen

text: Kilpailun finaali järjestettiin 11. maaliskuuta 2017 viidennettä kertaa Friends Arenalla. Ruotsin edustajaksi valittiin Robin Bengtsson kappaleella "I Can’t Go On". Toiseksi tuli Nano ja kolmanneksi Jon Henrik Fjällgren feat. Aninia.


title: Melodifestivalen

text: Kilpailun finaali järjestettiin 10. maaliskuuta 2018 kuudennetta kertaa Friends Arenalla. Ruotsin edustajaksi valittiin Benjamin Ingrosso kappaleella "Dance You Off".


title: Glen Wesley

text: Glen Edwin Wesley (s. 2. lokakuuta 1968 Red Deer, Alberta) on kanadalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja.


title: Glen Wesley

text: Ennen ammattilaisuraansa Wesley pelasi vuosina 1983–1987 yhden kauden Red Deer Rustlersissa Alberta Junior Hockey Leaguessa (AJHL) ja kolme täyttä kautta Portland Winter Hawksissa Western Hockey Leaguessa (WHL). Hänet valittiin kahdella viimeisellä kaudella (1985–1986 ja 1986–1987) WHL:n läntisen konferenssin ensimmäiseen tähdistökentälliseen ja vuonna 1987 hän edusti Kanadaa jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa.


title: Glen Wesley

text: Boston Bruins varasi Wesleyn NHL:ään numerolla kolme ensimmäisellä kierroksella. Hän aloitti NHL-uransa saman vuoden syksyllä ja onnistui heti vakiinnuttamaan paikkansa Bruinsin vakiokokoonpanossa joutumatta pelaamaan yhtään ottelua farmisarjoissa. Hän teki tulokaskaudellaan 37 pistettä 79:ssä runkosarjaottelussa, seitsemän maalia ja 30 syöttöpistettä, ja 14 pistettä 23:ssa pudotuspeliottelussa, kuusi maalia ja kahdeksan syöttöpistettä. Hän pelasi keväällä 1988 Stanley Cupin loppuotteluissa, joissa Edmonton Oilers kuitenkin voitti Bruinsin suoraan neljässä ottelussa. Plus-miinustilastossa Wesley saavutti ensimmäisellä kaudellaan NHL-uransa toiseksi parhaan lukeman +21. Hänen korkein plus-miinuslukemansa NHL:ssä on +23 kaudelta .


title: Glen Wesley

text: Wesley jatkoi Bruinsissa aina elokuuhun 1994 asti, jolloin hänet myytiin Hartford Whalersiin vaihdossa Whalersin ensimmäisen kierroksen varausvuoroihin vuosina 1995–1997. Wesley oli tehnyt kaikilla seitsemällä Bostonissa pelaamillaan kausilla yli 30 runkosarjapistettä ja kahdesti yli 50 pistettä. Parhaimmillaan hän teki noina vuosina 58 pistettä yhden kauden aikana, 14 maalia ja 44 syöttöpistettä kaudella , joka myös jäi hänen uransa parhaaksi pistemääräksi. Vuonna 1989 hän oli mukana ssa ja vuonna 1990 hän pelasi toista kertaa Stanley Cupin loppuotteluissa, joissa Bruins hävisi toistamiseen Oilersille, voitoin 1–4.


title: Glen Wesley

text: Vuosinaan Hartford Whalersissa/Carolina Hurricanesissa (Whalers siirtyi Pohjois-Carolinaan ja vaihtoi nimensä vuonna 1997) Wesley ei kyennyt tekemään pisteissä samanlaisia tehoja kuin Bruins-aikanaan. Hänen paras pistemääränsä vuoden 1994 jälkeisiltä vuosilta on 32 pistettä kaudelta . Hänestä tuli kuitenkin joukkueelleen tärkeä puolustava puolustaja (stay-at-home defenseman). Plus-miinustilastossa hänen parhaita kausiaan Hurricanesissa olivat kaudet (+14) ja (+18), joina molempina hän johti joukkueensa sisäistä tilastoa. Vuonna 2002 hän oli jo kolmatta kertaa mukana pelaamassa Stanley Cupin voitosta, mutta mestaruus jäi edelleen saavuttamatta Carolinan hävittyä Detroit Red Wingsille voitoin 1–4.


title: Glen Wesley

text:
Wesleyn ura Hurricanesissa päättyi hetkeksi keväällä 2003, jolloin Toronto Maple Leafs hankki hänet miehistöönsä ennen siirtorajan umpeutumista vaihdossa toisen kierroksen varausvuoroon, mutta pelattuaan Maple Leafsissa kauden loppuun, hän palasi vapaana pelaajana Hurricanesiin heinäkuussa 2003. Vuonna 2006 hän viimein voitti Hurricanesissa Stanley Cup -mestaruuden seuran voitettua loppuotteluissa Edmonton Oilersin voitoin 4–3. Ennen tuota mestaruutta Wesley oli pisimpään pelannut aktiivipelaaja, joka ei ollut voittanut Stanley Cupia.
Kesäkuussa 2008, kauden jälkeen, Wesley ilmoitti lopettavansa pelaajauransa. Hän pelasi 20 kautta kestäneellä NHL-urallaan yhteensä 1 457 runkosarjaottelua, joissa teki 537 tehopistettä, 128 maalia ja 409 syöttöpistettä. Pudotuspeleissä hän pelasi 169 ottelua, joissa teki 52 tehopistettä, 15 maalia ja 37 syöttöpistettä. Helmikuussa 2009 Carolina Hurricanes jäädytti hänen pelinumeronsa, numeron 2.


title: Glen Wesley

text: Wesley on jatkanut Carolina Hurricanesin organisaatiossa myös pelaajauransa päättymisen jälkeen. Hänet nimitettiin vuonna 2008 seuran puolustajien kehityksen johtajaksi (director of defensemen development).


title: Glen Wesley

text: Wesley on naimisissa ja hänellä on kolme lasta, tytär ja kaksi poikaa. Myös hänen veljensä Blake on tehnyt NHL-uran. Blake Wesley pelasi NHL:ssä 298 runkosarja- sekä 19 pudotuspeliottelua vuosina 1979–1986.


title: Juhani Wahlsten

text: Juhani Jorma Kalevi ”Juuso” Wahlsten (s. 13. tammikuuta 1938 Helsinki) on suomalainen entinen jääkiekkohyökkääjä ja -valmentaja, koulutukseltaan liikunnanopettaja.


title: Juhani Wahlsten

text: Suomen Jääkiekkomuseo on nimennyt Wahlstenin Jääkiekkoleijonaksi #43 ja Kansainvälinen Jääkiekkoliitto on valinnut hänet omaan Hall of Fameensa.


title: Juhani Wahlsten

text: Jääkiekkoilun parissa tehdyn työn lisäksi Wahlsten toi ringeten Suomeen vuonna 1979.


title: Juhani Wahlsten

text: Wahlsten aloitti uransa Kuopiossa KuPS:ssa vuonna 1957, josta hän siirtyi KalPaan. Wahlsten oli nostamassa joukkuetta ensimmäistä kertaa pääsarjatasolle. Pelatessaan hän muodosti yhdessä Ossi Hyppösen ja Mauno Revon kanssa "Pyörremyrskyketjun". Myöhemmin Revon tilalle ketjuun tuli kakkosketjun keskushyökkääjä Lauri Helen, ja vastaavasti Repo siirtyi Helenin paikalle kakkosketjuun. Wahlstenin ketjukaveri Hyppönen voitti myös noina vuosina SM-sarjan maalikuninkuuden. KalPasta Wahlsten siirtyi vuonna 1959 Tampereen Ilvekseen, jonka mukana hän oli voittamassa Suomen mestaruutta. Kahden Ilves-vuoden jälkeen Wahlsten siirtyi yhdeksi kaudeksi HJK:hon, ja tämän jälkeen Turun Palloseuraan. Turussa Wahlstenista tuli yksi Suomen ensimmäisistä tähtipelaajista.


title: Juhani Wahlsten

text: Seitsemän TPS-kauden jälkeen Wahlsten seurasi Reijo Hakasen jalanjälkiä Itävaltaan AC Klagenfurtiin, jossa voitti maan mestaruuden. Wahlsten palasi kauden jälkeen takaisin Ilvekseen, jossa hän pelasi vielä viimeisen vuoden ennen lopettamistaan. SM-sarjassa Wahlstenin saldoksi muodostui 200 ottelussa tehopisteet 137+82.


title: Juhani Wahlsten

text: Maajoukkueessa Wahlsten pelasi 115 ottelua tehden tehot 33+29. MM-tasolla hän pelasi viidet kisat ja olympialaisissa kolme kertaa. Wahlsten oli Suomen kapteenina ja teki kaksi maalia 1967, kun Suomi ensimmäistä kertaa kaatoi Tšekkoslovakian.


title: Juhani Wahlsten

text: Pelaajauransa jälkeen Wahlsten jatkoi valmentajana. Suomessa hänen seuransa oli TPS ensin SM-sarjassa 1971–1972 ja sitten Jääkiekon SM-liigassa 1980–1983. 1980-luvun alussa TPS:llä oli vahva joukkue, joka ei kuitenkaan yltänyt kultaan; välierissä se oli kuitenkin kolmena Wahlsten-kautenaan.


title: Juhani Wahlsten

text: Hän oli myös levittämässä jääkiekkotietoutta FC Barcelonassa joukkueen valmentajana. Lisäksi Wahlsten toimi saksalaisen EV Füssenin junioripäällikkönä.


title: Juhani Wahlsten

text: Wahlsten työskenteli liikunnan ja voimistelun opettajana Aurajoen Yhteiskoulussa, jossa hänen vaimonsa Leena opetti voimistelua tytöille. Wahlstenin pojat Jali ja Sami ovat myös olleet edustustason kiekkoilijoita.


title: Stepan Suhorenko

text: Kenraaliluutnantti Stepan Nikolajevitš Suhorenko (s. 27. tammikuuta 1957 Zduditši, Svetlogorskin piiri, Gomelin alue, Valko-Venäjän SNT) oli Valko-Venäjän turvallisuuspalvelun KGB:n johtaja. Hän on opiskellut Valko-Venäjän teknologisessa instituutissa, mistä hän valmistui vuonna 1980, ja työskennellyt Neuvostoliiton KGB:n palveluksessa 1980-luvulta puolivälistä lähtien.


title: Stepan Suhorenko

text: Wikileaksin mukaan vuonna 2007 Suhorenko joutui erimielisyyksiin presidentti Lukasehenkon kanssa, ja menetti hänet siirrettiin toisiin tehtäviin.


title: Stepan Suhorenko

text: Vuonna 2009 hän kuitenkin puhui lehdistölle jälleen KGB:n johtajan roolissa.


title: Štěpán Rak

text: Štěpán Rak (s. Ukraina, mahdollisesti Chustin kylässä 8. elokuuta 1945 – ) on tšekkiläinen kitaristi ja säveltäjä. Rak on esiintynyt ja opettanut mestarikursseilla yli 70:ssä maassa ja säveltänyt lukuisia teoksia eri soittimille ja kokoonpanoille, vaikkakin suurin osa hänen tuotannostaan on sävelletty soolokitaralle. Vuonna 1981 Rak perusti klassisen kitaramusiikin opetusohjelman Prahan musiikkiakatemiaan, jossa hän edelleenkin toimii professorina.


title: Štěpán Rak

text: Rak on löytölapsi Ukrainasta toisen maailmansodan loppuvaiheessa. Hänet löysi joukko neuvostoliittolaisia sotilaita, jotka toivat hänet Prahaan. Lapsi adoptoitiin myöhemmin tšekkiläiseen perheeseen. Hänen taiteelliset lahjansa tulivat esiin varhain. Hän opiskeli ensin graafista suunnittelua ja maalausta Prahan kuvataideakatemiassa, mutta kahdeksantoistavuotiaana hän ryhtyi soittamaan kitaraa ja kontrabassoa jazz- ja rock-orkestereissa. Hän kehittyi nopeasti muusikkona ja kiinnostui pian myös taidemusiikista. Tämä vei hänet kitaransoiton ja sävellyksen opiskelijaksi Prahan konservatorioon, mistä valmistuttuaan muutti viideksi vuodeksi Suomeen.


title: Julian Cannonball Adderley

text: Julian Edwin ”Cannonball” Adderley (15. syyskuuta 1928 Tampa, Florida – 8. elokuuta 1975 Gary, Indiana) oli yhdysvaltalainen jazzmusiikkia soittanut alttosaksofonisti. Hän soitti muun muassa Miles Davisin kvintetissä Kind of Blue -albumilla sekä julkaisi monia sooloalbumeita.


title: Julian Cannonball Adderley

text: Cannonball-lempinimi juontuu lempinimestä Cannibal, jota hänestä käytettiin high schoolissa suuren ruokahalunsa vuoksi.


title: Julian Cannonball Adderley

text: 1960-luvulla Adderley oli mukana uuden musiikkilajin, soul jazzin, kehittämisessä. Adderley opiskeli vaski- ja puupuhallinsoittimia Floridassa vuosina 1944–1948. Armeijassa hän johti yhtyettä, jossa soitti mm. hänen veljensä, trumpetisti Nat Adderley. Vuosina 1957–1959 Adderley soitti maineikkaassa Miles Davisin kvintetissä, samoin kuin supersekstetissä, johon kuului Miles Davisin lisäksi John Coltrane. Vuosina 1959-1963 Adderleyllä oli jälleen oma yhtye, ja 1982 Adderleyn kvintetti laajei sekstetiksi kun mukaan tuli Yusef Lateef.


title: Julian Cannonball Adderley

text: Adderley nähtiin Suomessa ensi kerran Pori Jazzissa kesällä 1972. Hänen soittonsa varsinaisissa tapahtumissa ei ollut totutun vakuuttavaa, mutta kuuluisaksi tulleessa ravintola Teljänhovin jamsessionissa hän yhdessä Chick Corean kanssa ylti huippusaavutukseen.


title: Osakkeiden takaisinosto

text: Osakkeiden takaisinosto on operaatio, jossa yritys ostaa omia osakkeitaan voitonjakokelpoisilla varoillaan. Osakkeita ostetaan pörssistä tai pörssihinnan ylittävällä hinnalla osakkeenomistajilta.


title: Osakkeiden takaisinosto

text: Omien osakkeiden ostaminen on uusi käsite, esimerkiksi Kotitalouksien säästämistutkimuksessa syksyllä 2003 käsite ei ollut niiden arvopaperikäsitteiden joukossa, joiden tunnettavuutta tiedusteltiin haastateltavilta. Osakeyhtiölakiin nykyisenlainen takaisinostamisen mahdollisuus säädettiin vuonna 1997.


title: Osakkeiden takaisinosto

text: Suomessa julkinen osakeyhtiö voi hankkia enintään 10 % osuuden osakkeistaan. Yksityinen osakeyhtiö voi hankkia enemmänkin, ei kuitenkaan kaikkia osakkeitaan. Usein yritys hakee valtuutusta yhtiökokouksessa varmuuden vuoksi koko enimmäismäärälle. Valtuutusta ei usein käytetä kokonaan, tai osakkeita ei ehkä osteta lainkaan.


title: Osakkeiden takaisinosto

text: Osakkeiden takaisinosto on idea, joka on peräisin Yhdysvalloista. Vuonna 1982 Ronald Reaganin hallinto lisäsi osakkeiden takaisinoston sallivan säännön 10b-18 Securities Exchange Actiin. Tätä ennen osakkeiden takaisinosto oli laitonta ja sitä pidettiin osakekurssin hinnan manipuloimisena. Vuodesta 2003 lähtien on ollut havaittavissa että yhdysvaltalaiset yritykset käyttävät velkarahaa osakkeiden takaisinostoon.


title: Osakkeiden takaisinosto

text: Presidentti Trump alensi yritysveroa ja suuryritysten voitoista jää enemmän yrityksiin. Vuosi 2018 on osakkeiden takaisinoston ennätysvuosi. Republikaanit perustelivat yritysveron alentamista sillä, että yritykset käyttäisivät rahat palkankorotuksiin.


title: Osakkeiden takaisinosto

text: Vuonna 2018 on puhuttu, että osakkeiden takaisinoston sijaan suuryritykset voisivat käyttää ylimääräisen rahan työntekijöiden palkankorotuksiin. Yrityksillä on ylimääräistä rahaa ja siten varaa maksaa korkeampia palkkoja työntekijöille, mutta rahat käytetään osakkeiden takaisinostoon. Erään laskelman mukaan McDonald's pystyisi maksamaan 4000 Yhdysvaltain dollaria enemmän vuosipalkkaa jos se luopuisi osakkeiden takaisinostoista. Starbucksin sama laskelma osoittaa, että vuosipalkkaa olisi mahdollista korottaa 7000 Yhdysvaltain dollarilla. Osakkeiden takaisinosto ei luo työpaikkoja eikä uusia tehtaita. Osakkeiden takaisinoston hyödyt kohdistuvat varakkaimmille ihmisille ja se kärjistää eriarvoisuutta.


title: Osakkeiden takaisinosto

text: Omia osakkeita voidaan hankkia yhdestä tai useammasta syystä ja syyt voivat vaihdella valtuutusajan sisällä, lisäksi varsinainen omien osakkeiden ostaminen pörssistä on yritysjohdolle vapaaehtoista. Yritysjohto ei yleensä ilmoita tiettyä syytä takaisinostoon hankkiessaan valtuutusta yhtiökokoukselta. Osakkeiden takaisinostaminen sallittiin Yhdysvalloissa vuonna 1993 sen oltua kiellettyä vuodesta 1955. Takaisinostamisen mekanismeista on esitetty monia teorioita taloustieteissä ja myös osinkoihin liittyviä teorioita on sovellettu takaisinostamiseen.