title: Yhdysvaltain ulkopolitiikka

text: Yhdysvaltain ulkopolitiikka on nykyään keskeisessä asemassa kansainvälisessä politiikassa. Yhdysvallat on maailman ainoa supervalta. Yhdysvallat luopui eristäytymistä tarkoittaneesta Monroen doktriinista toisessa maailmansodassa japanilaisten tekemän Pearl Harborin hyökkäyksen seurauksena. Toisen maailmansodan jälkeen Yhdysvallat osallistui Saksan miehittämiseen ja sen vaikutus kansainvälisessä politiikassa kasvoi kylmän sodassa. Kylmässä sodassa Yhdysvallat perusti sotilastukikohtia ja soti Neuvostoliittoa ja sen sosialistisia liittolaisia vastaan useissa proxy-sodissa.


title: Yhdysvaltain ulkopolitiikka

text: Yhdysvallat on ydinasevaltio. Yhdysvalloista muodostui eräänlainen maailmanpoliisi. Yhdysvallat puuttuu muiden maiden asioihin sotilaallisilla interventioilla. Yhdysvallat on pyrkinyt tuomaan demokratiaa maihin sekä taistelemaan terrorismia vastaan. Yhdysvaltojen ulkopolitiikkaan liittyy sotilasliittouma Nato. Kansainliitto ja sen seuraaja Yhdistyneet kansakunnat (YK) ovat olleet kansainvälisiä organisaatioita, joiden perustamisessa Yhdysvalloilla on ollut rooli.


title: Yhdysvaltain ulkopolitiikka

text: Vuonna 1914 presidentti Woodrow Wilsonin ohjelman mukaan perustettiin Kansainliitto, josta Yhdysvallat jäi kuitenkin pois. Wilsonin aikana Yhdysvallat miehitti Meksikon ja nousi maihin Haitilla ja Dominikaanisessa tasavallassa. Toisessa maailmansodassa Yhdysvallat kukisti Japanin sekä oli mukana muiden liittoutuneiden kanssa kukistamassa Saksaa. Presidentit Franklin D. Roosevelt ja Harry Truman tukivat liittolaisiaan Euroopassa Marshall-avun avulla ja NATO:n perustamisella. Toisen maailmansodan jälkeen Yhdysvaltain tavoitteena oli kansainvälisen hegemonia-aseman ylläpitäminen. Suhteellinen hegemonia taloudessa on heikennyt 1970-luvun alusta alkaen selvästi, mutta selkeä sotilaallinen ylivalta on säilynyt. Kylmän sodan aikana Yhdysvallat taisteli esimerkiksi Koreassa ja Vietnamissa.


title: Yhdysvaltain ulkopolitiikka

text: Neuvostoliiton kaatumisen jälkeen Yhdysvallat jäi maailman ainoaksi supervallaksi. Ensimmäinen sotilasinterventio kylmän sodan kontekstin ulkopuolella kohdistui Panamaan. Sen jälkeen presidentti Clinton haki Yhdysvalloille uutta asemaa lähtemällä mukaan rauhanpakottamiseen epäonnisesti sujuneeseen Somalian operaatioon. Clinton toimi myös välittäjänä neuvotteluissa palestiinalaisten ja Israelin välillä. Yhdysvallat osallistui myös Jugoslavian sisällissotaan sekä Serbian ilmapommituksiin Kosovon sodassa.


title: Yhdysvaltain ulkopolitiikka

text: Clintonin seuraaja George W. Bushin hallintokausi muuttui syyskuun 11. 2001 -iskujen seurauksena, jolloin Yhdysvallat lähti laajasti kansainvälisesti tuettuna lopettamaan Talibanin vallan Afganistanin operaatiolla. Vuonna 2002 Bushin hallinto julkaisi kansallisen turvallisuusstrategian, jossa maa varasi oikeuden iskeä maita vastaan, jotka saattaisivat olla uhaksi USA:lle. Uuden doktriinin julkaisemisen jälkeen Yhdysvallat jatkoi hyökkäämällä Saddam Husseinin Irakiin ilman YK:n mandaattia. Sotaa vastustivat myös monet länsimaat, kuten Saksa ja Ranska. Bushin kaudella Yhdysvallat jättäytyi Kioton ilmastosopimuksen ulkopuolelle. Bushin kaudella USA aloitti myös suunnitelmat ohjuspuolustusjärjestelmän rakentamisesta Eurooppaan, mikä kiristi USA:n ja Venäjän välejä.


title: Yhdysvaltain ulkopolitiikka

text: Vaalikampanjassaan Barack Obama korosti diplomatian merkitystä ja lupasi keskustella myös USA:n vastustajien kanssa. Obaman noustua presidentiksi USA:n ja Venäjän välejä liennytettiin ja Obama esitti Prahassa vuonna 2009 ajatuksen "ydinaseettomasta maailmasta".


title: Yhdysvaltain ulkopolitiikka

text: Yhdysvaltain ulkopolitiikka on kirvoittanut myös kiivasta arvostelua. Joitakin tunnettuja kriitikoita ovat muun muassa Noam Chomsky, Howard Zinn, William Blum, Alfred W. McCoy, Norman Finkelstein, ei-kaupallisen radiokanavan Democray Now! perustaja Amy Goodman, brittiläinen toimittaja Robert Fisk sekä australialainen dokumentaristi ja toimittaja John Pilger. Vuoden 2008 ja 2012 Republikaanien presidenttiehdokkaaksi pyrkinyt Ron Paul esitti voimakasta kritiikkiä USA:n ulkopolitiikkaa kohtaan, esittämällä mm. kaikkien sotilastukikohtien tyhjentämistä ympäri maailman ja ilmoitti uskovansa että syyskuun 11. päivän terrori-iskut olivat vastaus USA:n Lähi-idässä harjoittamaan politiikkaan.


title: Yhdysvaltain ulkopolitiikka

text: Entinen Yhdysvaltojen kenraali Smedley Butler kritisoi elämänsä lopulla Yhdysvaltojen puuttumista Väli-Amerikan maiden asioihin. Butler oli johtamassa Väli-Amerikan maissa erilaisia sotilasoperaatioita, joiden oli tarkoitus hyödyttää yhdysvaltalaisia yrityksiä.


title: Vuoden 1932 talviolympialaisten mitalitaulukko

text: Vuoden 1932 talviolympialaisissa oli mukana urheilijoita 17 eri maasta, jotka kilpailivat 14 eri tapahtumassa. Eniten olympiavoittoja saavuttivat isäntämaa Yhdysvaltain urheilijat.


title: Talli (täsmennyssivu)

text: Talli voi tarkoittaa seuraavia:Talli on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Vuoden 1936 talviolympialaisten mitalitaulukko

text: Vuoden 1936 talviolympialaisissa oli mukana urheilijoita 28 eri maasta, jotka kilpailivat 17 eri tapahtumassa. Eniten olympiavoittoja saavuttivat Norjan urheilijat.


title: Vuoden 1948 talviolympialaisten mitalitaulukko

text: Vuoden 1948 talviolympialaisissa oli mukana urheilijoita 28 eri maasta, jotka kilpailivat 17 eri tapahtumassa. Mitalitaulukon ykkössijan jakoivat Norja ja Ruotsi.


title: Vuoden 1952 talviolympialaisten mitalitaulukko

text: Vuoden 1952 talviolympialaisissa oli mukana urheilijoita 30 eri maasta, jotka kilpailivat 22 eri tapahtumassa. Mitalitaulukon ykkössijan saavutti Norja.


title: Vuoden 1956 talviolympialaisten mitalitaulukko

text: Vuoden 1956 talviolympialaisissa oli mukana urheilijoita 30 eri maasta, jotka kilpailivat 24 eri tapahtumassa. Mitalitaulukon ykkössijan saavutti Neuvostoliitto.


title: Vuoden 1960 talviolympialaisten mitalitaulukko

text: Vuoden 1960 talviolympialaisissa oli mukana urheilijoita 30 eri maasta, jotka kilpailivat 27 eri tapahtumassa. Mitalitaulukon ykkössijan saavutti Neuvostoliitto.


title: Vuoden 1964 talviolympialaisten mitalitaulukko

text: Vuoden 1964 talviolympialaisissa oli mukana urheilijoita 36 eri maasta, jotka kilpailivat 34 eri tapahtumassa. Mitalitaulukon ykkössijan saavutti Neuvostoliitto.


title: Vuoden 1968 talviolympialaisten mitalitaulukko

text: Vuoden 1968 talviolympialaisissa oli mukana urheilijoita 37 eri maasta, jotka kilpailivat 35 eri tapahtumassa. Mitalitaulukon ykkössijan saavutti Norja.


title: Vuoden 1972 talviolympialaisten mitalitaulukko

text: Vuoden 1972 talviolympialaisissa oli mukana urheilijoita 35 eri maasta, jotka kilpailivat 35 eri tapahtumassa. Mitalitaulukon ykkössijan saavutti Neuvostoliitto.


title: Teräsmies (animaatiosarja)

text: Teräsmies ("Superman: The Animated Series") on DC Comicsin supersankari Teräsmieheen perustuva Annie- ja Daytime Emmy -ehdokkuuden saanut animaatiosarja. Se alkoi 6. syyskuuta 1996 ja päättyi 12. helmikuuta 2000. Sarjan oli kirjoittanut Alan Burnett ja Paul Dini ja tuottanut Warner Bros. Animation. Suomessa tämä "Teräsmiehen" piirrossarja esitettiin Nelosella vuonna 1998.


title: Teräsmies (animaatiosarja)

text: Sarjassa keskityttiin Krypton-planeetalta kotoisin olevan Teräsmiehen seikkailuihin uskomattoman voimakkaana rikosten torjujana, joka puolustaa Metropolista useilta superrikollisilta, joita ovat Lex Luthor, Brainiac, Metallo, Lelumies, Parasiitti, Lobo, Darkseid, Jax-Ur, Mala, Livewire, Bizarro ja Mxyzptlk. Teräsmiehen salainen henkilöllisyys on Clark Kent, joka on lempeäkäytöksinen reportteri Daily Planetilla, jossa hän työskentelee reportteriparinsa Lois Lanen ja valokuvaaja Jimmy Olsenin kanssa.


title: Teräsmies (animaatiosarja)

text: Ensimmäisen tuotantokauden jälkeen sarja esitteli vierailevina sankareina muita sarjakuvasankareita, kuten Salaman, Batmanin, Terästytön, Robinin, Vihreän Lyhdyn ja Vesimiehen.


title: Teräsmies (animaatiosarja)

text: Teräsmies-sarjan oli myös tarkoitus olla omanlaisensa alkuteema kuten Batmanilla, mutta tekijöiden mukaan heiltä loppui aika kesken. Tämän myötä he kokosivat sarjan alkuteeman jaksojen pätkistä. Myös muutaman hahmot oli mallinnettu oikeiden näyttelijöiden mukaan. Muun muassa Lex Luthor sai näköisyytensä Telly Savalasilta, muita ovat sarjakuvista tuttu Jack Kirby, jonka näköisyyden sai Dan Turpin, sekä Clark Kentin äiti Martha Kent muistutti hyvin paljon näyttelijätär Shirley Jonesia.


title: Teräsmies (animaatiosarja)

text: Teräsmiehen suojelema kaupunki on kuvailtu monikulttuurisena kaupunkina, jota harvat suurkaupungit pystyvät kilpailemaan sen urbaani moderniuden, pilvenpiirtäjien ja laajojen moottoriteiden kanssa. Kaupungissa on vain kerrottu asuvan miljoonia ihmisiä, jotka vaaran koittaessa luottavat Teräsmieheen.


title: Teräsmies (animaatiosarja)

text: Maailman kuulu suurkaupunkilehtiä julkaiseva Daily Planet on rakennukseltaan ja katolla olevan suuren kultaisen pallon myötä Metropolisin tunnistetuimpia rakennuksia. Lehden päätoimittajana toimii Perry White, joka oli nuoruudessaan lehden menestyneimpiä toimittajia. Daily Planet on voittanut uskomattomilla uutisillaan kaikki tärkeimmät palkinnot.


title: Teräsmies (animaatiosarja)

text: Merkittävimmät työntekijät ovat muun muassa Clark Kent, joka uutisten kirjoittamisen lisäksi löytää ja kuulee paremmin rikostapahtumien paikoista. Lois Lane on voittanut useita palkintoja ja hänelle on myös myönnetty Pulitzer-palkinto erinomaisesta journalistisuudesta hankkiessaan uutisensa uhkarohkeasti olemalla muun muassa paikan päällä esimerkiksi keskellä rikoksen tapahtumaa. Menestyksensä myötä Loista on pyydetty muihin uutislehtiin, mutta hän on päättänyt pysyä uskollisesti Daily Planetilla. Nuori Jimmy Olsen vietti lapsuutensa itsemurhaslummialueella, josta hänet palkattiin freelanceriksi valokuvaamaan Daily Planetille kuvia lehden uutisia varten. Hän on usein Lois Lanen mukana ja erityisesti silloin, kun kyse on slummialueiden tutkimisesta. Muita merkittäviä työntekijöitä ovat Daily Planetin juorukolumneja julkaiseva Angelca Chen, joka toimii myös televisio-ohjelman Metropolis Todayn juontajana. Lisäksi lehden toimitukseen palkattiin Ron Troupe, jolla on Kentin ja Lanen tavoin kyky saada erinomaisia uutisia julki ja myös hän on kiinnostunut Teräsmieheen liittyvien uutisten julkaisuista. Muun muassa sarjakuvataiteilija Kyle Rayner työskenteli hetken aikaa Daily Planetilla lehden sarjakuvien parissa.


title: Teräsmies (animaatiosarja)

text: Lex Luthorin omistama monialayritys, joka työllistää yli puolet Metropolisin asukkaista heidän huomaatatta. Yhtiö käyttää varojaan päälle päin hyviin ja hyödyllisiin tarkoituksiin, kuten museon ja armeijan teknologian kehityksen rahoittamiseen. LexCorp muun muassa valmisti Lexo-Skel Suit 5 000 taisteluasun, jota yritettiin myydä Kaznian terroristeille.


title: Teräsmies (animaatiosarja)

text: Tieteeseen ja teknologiaan perustuva tutkimuslaitos, joka sijaitsee syrjäisellä alueella, jossa edistyneet tiedemiehet kehittävät uusia keksintöjä edistääkseen ihmisten elämää. Erityisesti tunnetuin työntekijä on professori Hamilton, joka auttaa Teräsmiestä taistelemaan rikollisia vastaan kehittämällä hänelle muun muassa asuja, jotka estävät kryptoniitin säteilyn vaikutusta.


title: Teräsmies (animaatiosarja)

text: Teräsmiehen ollessa poissa tai kiireelisen suuren luokan rikoksen torjumisessa Metropolisin poliisi yksikkön erikoisjoukon luutnantti Maggie Sawyerin johdolla Metropolisin poliisit hoitavat ylimääräiset rikolliset pois tieltä. Maggien parina oli pitkään kovista otteistaan tunnettu poliisi Dan Turpin, jonka Darkseid myöhemmin surmasi.


title: Teräsmies (animaatiosarja)

text: Superrikollisten lisäksi Metropolisissa pitää valtaa oma rikollisjärjestö Intergang, jota johtaa Bruno Mannheim. Se on gangsteriliitto, joka yrittää vallata omalla tavallaan Metropolisin, ja se myös teki yhteistyötä Darkseidin kanssa päästäkseen eroon Teräsmiehestä, joka ainoana esti sitä valtaamasta Metropolista.


title: Teräsmies (animaatiosarja)

text: Katso luettelo jaksoista


title: Teräsmies (animaatiosarja)

text: Sarja on listattu IGN-sivuston tammikuussa 2007 laatiman listan kymmenenneksi parhaaksi sarjakuvaan perustuvaksi animaatiosarjaksi. Vuonna 2009 IGN-sivuston laatiman sadan parhaan animaatiosarjan listan mukaan Teräsmies oli sijalla 36.


title: Teräsmies (animaatiosarja)

text: Wizard Magazine listasi vuonna 2001 Teräsmiehen sijalle 20 laatimassaan kautta aikain sadan parhaan animaatiosarjan listalla.


title: Vuoden 1976 talviolympialaisten mitalitaulukko

text: Vuoden 1976 talviolympialaisissa oli mukana urheilijoita 37 eri maasta, jotka kilpailivat 37 olympiatapahtumassa. Mitalitaulukon ykkössijan saavutti Neuvostoliitto.


title: Vuoden 1980 talviolympialaisten mitalitaulukko

text: Vuoden 1980 talviolympialaisissa oli mukana urheilijoita 37 eri maasta, jotka kilpailivat 38 olympiatapahtumassa. Mitalitaulukon ykkössijan saavutti Neuvostoliitto.


title: Vuoden 1984 talviolympialaisten mitalitaulukko

text: Vuoden 1984 talviolympialaisissa oli mukana urheilijoita 49 eri maasta, jotka kilpailivat 39 olympiatapahtumassa. Mitalitaulukon ykkössijan saavutti Itä-Saksa.


title: Vuoden 1988 talviolympialaisten mitalitaulukko

text: Vuoden 1988 talviolympialaisissa oli mukana urheilijoita 57 eri maasta, jotka kilpailivat 46 olympiatapahtumassa. Mitalitaulukon ykkössijan saavutti Neuvostoliitto.


title: Vuoden 2006 talviolympialaisten mitalitaulukko

text: Vuoden 2006 talviolympialaisissa oli mukana urheilijoita 80 eri maasta, jotka kilpailivat 84 olympiatapahtumassa. Mitalitaulukon ykkössijan saavutti Saksa.


title: Tonnikala

text: Tonnikala ("Thunnus thynnus") on tonnikalojen ryhmän suurin laji ja samalla makrillien heimon suurin laji. Tonnikala voi elää jopa 25-vuotiaaksi. Sen uintinopeus voi olla 80 kilometriä tunnissa.


title: Tonnikala

text: Tonnikala kasvaa useimmiten 2–4,5 metriä pitkäksi ja noin 500 kg:n painoiseksi. Painoennätys on 680 kiloa.


title: Tonnikala

text: Sen selkä on tumman merensininen ja kyljet hopeanharmahtavat. Kiduskannet ovat vaaleansinisiä. Etummainen selkäevä on keltainen, muut evät ja eväkkeet ovat mustia tai tummanharmaita.


title: Tonnikala

text: Tonnikalaa tavataan läntisellä ja itäisellä Atlantilla, Välimerellä ja Mustassameressä. Tonnikalaa viljellään suuria määriä kaupallisesti Japanin rannikolla Tyynessämeressä.


title: Tonnikala

text: Tonnikala elää pieninä parvina välivedessä, merenpinnasta 500–1 000 metrin syvyyteen.


title: Tonnikala

text: Tonnikala syö makrilleja, liitokaloja, sillejä, kalmareita, ankeriaita ja äyriäisiä.


title: Tonnikala

text: Tonnikalan kutuaika koittaa kesäkuussa, jolloin ne muodostavat valtavia parvia. Itäisen tonnikalakannan kutualue on Välimeressä ja läntisen kannan kutualue Meksikonlahdessa. Itä-Atlantin tonnikalat ovat sukukypsiä 4-vuotiaina, ja Länsi-Atlantin tonnikalat puolestaan 8-vuotiaina.


title: Tonnikala

text: Raa'an tonnikalan lihan väri vaihtelee vaaleanpunaisesta tummanpunaiseen. Lihasta suuri osa (n. 25 %) on proteiinia ja siinä on paljon hyödyllisiä Omega 3 -rasvahappoja. Paistettaessa lihan väri muuttuu harmaaksi. Tonnikalaa syödään paljon eritoten Japanissa, missä sitä käytetään useimmiten sushiin tai sashimiin.


title: Tonnikala

text: Tonnikalan todelliset vuosittaiset saaliit ovat arviolta 50 000 tonnia, kun ilmoitetut saaliit ovat 32 000 tonnia. Vuotuisesta tonnikalasaaliista 40 prosenttia saadaan luoteiselta Tyyneltämereltä, lähinnä Japanin rannikolta (kasvatettuna), 19 prosenttia Koillis-Atlantilta, 6 prosenttia Luoteis-Atlantilta ja 35 prosenttia Välimereltä. Suurimmillaan tonnikalasaaliit olivat 1950–1960-luvuilla.


title: Tonnikala

text: Tonnikalaa kalastetaan monella eri menetelmällä, kuten pitkälläsiimalla, kurenuotalla, sulkupyydyksillä (rannikoilla), siimalla ja vavalla. Laji on suosittu urheilukalastuksen kohde.


title: Tonnikala

text: Tonnikalan liha on erittäin arvostettua, ja sen ostajina ovat profiloituneet erityisesti Kaukoidän maat. Suurimmat markkinat ovat Japanissa, jonka markkinoiden osuus kaikista tonnikalamarkkinoista on 80 prosenttia. Tonnikalan hinta Tsukijin kalatorilla Tokiossa Japanissa tuoreesta, kokonaisesta tonnikalasta on ollut jopa ennätykselliset 300 000 euroa. Ennätyshinta maksettiin 342 kilon painoisesta sinieväisestä tonnikalasta. Sinieväisiä tonnikaloja pidetään parhaan sushin raaka-aineena ja kyseisen tonnikalan ostivatkin yhdessä tokiolainen ravintola ja hongkongilainen sushibaariketju.


title: Tonnikala

text: Tonnikalaa liikakalastetaan runsaasti sekä normaalin kalastuksen että ryöstökalastuksen takia, siksi laji on melkein sukupuuton partaalla. IUCN:n mukaan itäisen Atlantin tonnikalakannat ovat erittäin ja läntisen Atlantin kannat äärimmäisen uhanalaisia.


title: Tonnikala

text: CITES-jäsenmaa Monaco esitti vuonna 2009, että tonnikala liitettäisiin CITES-sopimuksen Appendix I -listaan, johon listattujen lajien kauppa kielletään kaikissa sopimuksen solmineissa maissa. Tätä nykyä CITES ei suojaa tonnikalaa lainkaan. Aiemmat pyynnin rajoitusyritykset ovat kaatuneet erityisesti Ranskan ja Italian vastustukseen. Qatarissa järjestettyjen CITES-neuvottelujen päätös tonnikalan suojelusta kaatui suurien tonnikalaa pyydystävien maiden, erityisesti Japanin vastustukseen.


title: Baarikärpänen (kappale)

text: Baarikärpänen on suomalaisen rock-yhtye Eppu Normaalin tunnetuimpia kappaleita. Se julkaistiin ensimmäisen kerran albumilla "Imperiumin vastaisku" vuonna 1988. Kappaleen oli alun perin tarkoitus olla levyllä vain täytteenä, mutta siitä tuli yhtyeen suosituimpia kappaleita.


title: Baarikärpänen (kappale)

text: Baarikärpäsen laulaa levyllä ja livenä yhtyeen vokalisti Martti Syrjän sijasta bändin kitaristi Pantse Syrjä. Kappaleesta on tullut vuosien mittaan yksi Suomen suosituimmista ryyppylauluista.


title: Poliisi pamputtaa taas

text: Poliisi pamputtaa taas on suomalaisen rock-yhtye Eppu Normaalin ensimmäinen single. Kappale on muodostunut suomipunkin klassikoksi ja se on julkaistu hieman erilaisena versiona yhtyeen debyyttialbumilla "Aknepop" (1978). Singlen B-puolena on albumilta ulosjäänyt kappale ”Elviksen kuolema”. Single on julkaistu 21. helmikuuta 1978.


title: Shekhar Mehta

text: Chandrashekhar "Shekhar" Mehta (20. kesäkuuta 1945 – 12. huhtikuuta 2006 Lontoo) oli ugandalais-kenialainen rallikuljettaja.


title: Shekhar Mehta

text: Mehta oli sukujuuriltaan aasialaisperäinen ugandalainen. Hän syntyi Ugandassa maaviljeljäperheeseen ja muutti Keniaan vuonna 1973 pakoon Idi Aminin hirmuhallintoa. Samana vuonna hän voitti Safari-rallin ensimmäistä kertaa. Hänen vaimonsa Yvonne Mehta oli yksi hänen kartanlukijoistaan.


title: Shekhar Mehta

text: Mehta voitti Safari-rallin viisi kertaa Datsunilla. Mehtan kansainvälinen ralliura sijoittui vuosien 1973-1987 välille. Parhaimmillaan hän oli rallin MM-sarjassa viides (vuonna 1981). Hän lopetti uransa vuonna 1987 Rallye des Pharaons -rallissa Egyptissä tapahtuneen erittäin vakavan onnettomuuden jälkeen.


title: Shekhar Mehta

text: Kilpauransa jälkeen Mehta toimi muun muassa FIA:n MM-rallivaliokunnan puheenjohtajana. Mehta kuoli vanhojen vammojen komplikaatioihin liittyneeseen sairauteen 60-vuotiaana Lontoossa.


title: Roberto Mieres

text: Roberto Mieres (3. joulukuuta 1924 Mar del Plata, Argentiina – 26. tammikuuta 2012 Uruguay) oli argentiinalainen kilpa-autoilija ja Formula 1 -kuljettaja.


title: Roberto Mieres

text: Roberto Mieres osallistui Formula ykkösten MM-sarjaan vuosina 1953–1955. Hän ajoi kaikkiaan 16 osakilpailua ja keräsi niistä yhteensä 13 MM-pistettä. Hänen paras sijoituksensa oli neljäs (Sveitsin GP 1954, Espanjan GP 1954 ja Hollannin GP 1955). Häneen nimiinsä kirjattiin yksi kilpailun nopein kierros (Hollanti 1955). Mieres oli tasainen kuljettaja: hän ajoi seitsemän parhaan joukkoon kaikissa kisoissaan joissa pääsi ruutulipulle saakka.


title: Roberto Mieres

text: Roberto Mieres, lempinimeltään ”Bitito”, oli nuorena lahjakas urheilija ja harrasti muun muassa tennistä, rugbya, soutua ja purjehdusta. Hän osallistui puolivahingossa, ystäviensä kehotuksesta autokilpailuun 1947 ja voitti sen kaikkien yllätykseksi. Hän perusti ystäviensä kanssa tallin ja alkoi kiertää kilpailuja. Hän osallistui lukuisiin ennen toista maailmansotaa järjestettyihin Grand Prix -kilpailuihin, jotka loivat pohjaa vuonna 1950 käynnistetylle Formula 1 -sarjalle.


title: Roberto Mieres

text: F1-uransa jälkeen Mieres jatkoi kilpailemista urheiluautoluokissa muun muassa Yhdysvalloissa ja Meksikossa. Myöhemmin hän palasi nuoruutensa lajin purjehduksen pariin ja osallistui Argentiinan joukkueessa Rooman olympialaisiin 1960. Joukkue päätyi Star-luokassa 17. sijalle.


title: Roberto Mieres

text: Kilpa-auton rattiin Mieres palasi vielä 79-vuotiaana Monacossa 2004 järjestetyssä historiallisessa tapahtumassa.


title: Roberto Mieres

text: Mieres kuoli 87-vuotiaana tammikuussa 2012.


title: Polkka

text: Polkka on nopea tasajakoinen tanssi. Se on syntynyt 1830-luvulla itäisessä Böömissä nykyisen Tšekin alueelta. Tanssin alkuperäinen nimi "pulka" tarkoittaa lyhyttä tai puolta askelta. 1850-luvulle tultaessa polkka oli levinnyt ympäri Euroopan ja myös Amerikan mantereelle. Suomeen polkka tuli tiettävästi ensiksi länsirannikolle 1840-luvulla. Suomalainen polkka on keskieurooppalaista polkkaa nopeampaa ja siinä on runsaasti variaatioita. Sävelmistöön on Suomessa sulautunut varhaisempien nopeiden tanssien sävelmiä (vrt. mm. ”Ievan polkka”).


title: Polkka

text:
Ns. suomalaisessa polkassa paino on pääosin päkiöiden varassa. Polvet pysyvät tanssissa melko suorina, nilkoista sen sijaan joustetaan voimakkaasti.
Tahdissa on neljä iskua. Perusaskelikko alkaa tasahypyllä, sitä seuraa vuorotellen vasemman ja sitten oikean jalan askel ja ponnistus hyppyyn. Neljännellä iskulla ollaan ilmassa ja hyppy päättyy tasajalka-alastuloon seuraavalla ykkösiskulla. Suomalaisen polkan yleisilme on aika pysty, ja vaikka siinä voidaankin edetä vauhdikkaasti, sitä voidaan tanssia matkustamatta tilassa, siis paikalla pysyen, tosin kuin monia muita polkkavariaatioita. Suomalaisen polkan askelikko ei ole korkea, mutta siinä on silti selvä ponnistus.
Tilassa liikkuminen tapahtuu siten, että jompikumpi kylki on menosuuntaa kohti. Parittain tanssittaessa tilassa liikutaan tavallisesti tanssisuuntaan eli vastapäivään. Myös myötäpäivään voidaan liikkua; silloin on kyse "savolaisesta polkasta".


title: Polkka

text: Suomessa tanssitaan myös ruotsinkielisen perinteen mukaisesti. Tällöin yleisilme on tilassa matkustavampi, sillä laukka-askelikon eri variaatiot muodostavat tällaisen polkkatyylin perustan.


title: Polkka

text: Polkassa on useita vaihtoehtoisia tanssiotteita:Polkantanssin SM -kilpailujen järjestämisoikeus on Polkkaralli -yhdistyksellä. Ensimmäiset polkantanssin SM-kilpailut järjestettiin vuonna 1972 Varsinais-Suomessa. Myöhemmin kilpailuja on järjestetty useilla paikkakunnilla, viimeksi Tuusulassa 2007.


title: Polkka

text: Vuonna 2008 Polkantanssin SM-kilpailut järjestettiin Jokioisilla.


title: Higurashi no naku koro ni

text: Higurashi no Naku Koro ni (ひぐらしのなく頃に, "Kaskaiden laulaessa") on 07th Expansion -nimisen doujinryhmän tuottama pelisarja, jonka pohjalta on tehty myös draama-CD:itä, manga- ja animesarjat sekä elokuva.


title: Higurashi no naku koro ni

text: Alkuperäiset pelit ovat epäinteraktiivisia visuaalisia romaaneja, jotka käsittelevät omituisia sarjamurhia. Pelien pelimoottori on NScripter. Aluksi pelejä myytiin vain juhlatapahtumien yhteydessä, mutta vuoden 2004 toukokuussa tieto sarjasta alkoi levitä, jolloin ennenäkemättömän oudon murhaskenaarion tarjoamista peleistä tuli kuuma puheenaihe. Peleistä tuli yli sadantuhannen myydyn kopion avulla TYPE-MOONin "Tsukihimen" kaltainen hitti. 07th Expansionin edustaja Ryukishi07 (竜騎士07) on kirjoittanut pelin tarinan ja hoitanut hahmosuunnittelun. Animen ensimmäinen kausi, "Higurashi no Naku Koro Ni (ひぐらしのなく頃に)", aloitettiin 4.4.2006 ja siihen tuli 26 jaksoa. Seuraava kausi, "Higurashi no Naku Koro Ni Kai" alkoi 6.7.2007 ja siihen taas tuli 24 jaksoa. Tammikuussa 2009 Studio DEEN valmisti 5-osaisen OVA:N, "Higurashi no Naku Koro Ni Rein". Juuri parhaillaan on menossa toinen OVA, "Higurashi no Naku Koro Ni Kira" Higurashin 10-vuotias syntymäpäivien takia.


title: Higurashi no naku koro ni

text: Sijaintipaikkana on pieni, alle 2000 asukkaan Hinamizawan syrjäinen kylä. Aikoinaan kylän lähelle oltiin rakentamassa patoa, joka olisi hukuttanut koko kylän alleen, mutta kyläläisten yhteistoiminnalla padon rakennusta onnistuttiin viivästyttämään. Tapauksen seurauksena kylän yhteishenki on edelleen vahva. Padon rakentamissuunnitelman epämääräiseksi ajaksi jäädyttämisen jälkeen on kulunut viisi vuotta, ja on Shouwa-kauden vuosi 58 (1983). Maebara Keiichi muuttaa kylään vanhempiensa tilanteen takia. Ystävällisen luonteensa ansiosta hän saa nopeasti ystäviä uudessa koulussaan. Tämän jälkeen hän elää rauhassa, kunnes eräänä päivänä odottamatta watanagashi-juhlan päivänä kaikki muuttuu. Aikaisempana neljänä vuotena watanagashi-juhlan päivänä tapahtui murhia, joita sanottiin "omituisuuteen tähtääviksi".


title: Higurashi no naku koro ni

text:
"Higurashi no Naku Koro Nissä" on yhteensä seitsemän päähenkilöä, joista yksi ilmestyy vasta toisella kaudella. Koko sarjan päähahmo on kuitenkin Keiichi Maebara, joka muuttaa Hinamizawaan vanhempiensa kanssa.Anime esitettiin vuoden 2006 huhtikuusta syyskuuhun. Sarjalle on myös jatko sarjat Higurashi no Naku Koro ni Kai, ""Vastaus"" ja Higurashi no Naku Koro ni Rei sekä Higurashi no Naku Koro Ni Kira.
Alkumusiikki
Loppumusiikki


title: Savatage

text: Savatage on veljesten Jon ja Criss Olivan vuonna 1979 perustama, progressiivista metallia soittava yhtye. Yhtyeen laajan tuotantonsa alkupuolella on aineksia myös thrash- ja death metalista.


title: Savatage

text: Olivan veljekset perustivat yhtyeen Floridassa, alun perin nimellä "Metropolis". Yhtyeen nimen vaihduttua "Avatariksi" he julkaisivat vuonna 1982 "City Beneath a Surface" -EP:n ja pääsivät mukaan muutamille heavy metal -kokoelmalevyille, muun muassa tampalaisen rockradion WYNF:n paikallisille yhtyeille tarkoitetulle "The YNF Pirate Tape" -kokoelmalle.


title: Savatage

text: Yhtye piti nimetä vielä kerran uudelleen, kun oli käynyt ilmi, että toisella yhtyeellä oli jo sama nimi. Päädyttiin nimeen Savatage, joka on yhdistelmä sanoista "avatar" ja "savage" ’hurja, villi’. Yhtyeen kokoonpano oli tässä vaiheessa Jon Oliva (laulu), Criss Oliva (kitara), Steve Wachholz (rummut) ja Keith Collins (basso). "Power of the Night" -albumin jälkeen Johnny Lee Middleton korvasi Collinsin.


title: Savatage

text: Savatagen kaksi ensimmäistä, rosoisen soundin ryydittämää albumia, "Sirens" ja "The Dungeons Are Calling", julkaistiin pienen levymerkin Par Recordsin kautta. Vuonna 1985 he kirjoittivat levytyssopimuksen Atlantic Recordsin kanssa ja julkaisivat kolmannen albuminsa "Power of the Night". Julkaistuaan seuraavana vuonna neljännen pitkäsoittonsa "Fight for the Rockin", joka oli levy-yhtiön painostamana syntynyt epäonnistunut yritys kaupallisempaan tyyliin, Savatage kiersi Kissin, Metallican ja Motörheadin kanssa.


title: Savatage

text: Vuonna 1987 Savatage julkaisi ensimmäinen kaupallisesti menestyneen levynsä, "Hall of the Mountain Kingin". Se on edelleen yhtyeen myydyin levy.


title: Carlos Menditéguy

text: Carlos Alberto Menditéguy (10. elokuuta 1915 Buenos Aires, Argentiina – 27. huhtikuuta 1973 Buenos Aires, Argentiina) oli argentiinalainen kilpa-autoilija ja Formula 1 -kuljettaja.


title: Carlos Menditéguy

text: Hän ajoi yhteensä 10 GP:tä F1-urallaan, joka kesti 1953–1960. Parhaimmillaan hän sijoittui kolmanneksi (Argentiinan GP 1957). Hän keräsi yhteensä 9 MM-pistettä.


title: Carlos Menditéguy

text: Carlos Menditeguy oli lahjakas urheilija, joka menestyi useissa lajeissa. Hän kuului maailman parhaiden poolonpelaajien joukkoon päättäessään muuttaa Eurooppaan ja ryhtyä kilpa-autoilijaksi. Hän ei kilpaillut Formula ykkösissä yhtään kokonaista kautta, pääasiassa siksi että tallipäälliköt pitivät tulista ja temperamenttista argentiinalaista liian kovakouraisena autojen käsittelijänä.


title: Pete Seppälä

text: Pete Juhani Seppälä (s. 1. maaliskuuta 1978 Espoo) tuli tunnetuksi Suomen toisesta Idols-laulukilpailusta. Pete Seppälä oli jo vuonna 2003 kilpailussa mukana, mutta karsiutui juuri ennen semifinaaleja. Vuonna 2005 hän nousi finaalin viimeiseltä 7. paikalta ("keräilyerän" kakkossijalta) kolmanneksi ja hävisi toiseksi viimeisen finaalin yleisöäänestyksessä Katri Ylanderille ja kilpailun voittaneelle Ilkka Jääskeläiselle. Kilpailun jälkeen Seppälä oli mukana Idoleita Ja Tähtiä 2006 -kiertueella, jossa hän yhdessä muiden Idols-finalistien kanssa kiersi ympäri Suomea, esittämässä Idolsista tuttuja kappaleita.


title: Pete Seppälä

text: Pete Seppälä oli mukana Nuori Suomi -kampanjassa ja esitti lapsille välituntiliikkumiseen sopivan kappaleen Energiaa yhdessä Roni Tranin ja Ilkka Jääskeläisen kanssa. Energiaa-levytys nousi Suomen virallisen listan singlekakkoseksi (vko 10/2006), ja viihtyi listalla muutaman viikon. Toukokuussa 2006 käynnistyi yhteistyöhanke Fazerin kanssa. Tätä varten Seppälä levytti kappaleen Jos Vain Jäät, joka kuultiin kauppakeskus Kampin avajaisissa.


title: Pete Seppälä

text: Syksyllä 2006 ilmestynyt esikoislevy "Jos nukun kiltisti sohvalla..." sisältää muun muassa radiosinglet Neljä seinää ja Petterin jukeboksi, sekä Elämä lapselle -konsertissa syyskuussa 2006 esitetyn kappaleen Sitruunaperhonen, joka on omistettu leukemiaan menehtyneelle pikkutytölle. Seppälä on sanoittanut itse suuren osan levyn kappaleista.


title: Pete Seppälä

text: Vuonna 2007 Pete Seppälä teki jonkin verran ravintolakeikkoja ja esiintyi lukuisissa yksityistilaisuuksissa. Lisäksi hän kiersi kymmenissä yläasteissa laulamassa ja puhumassa koululaisille hyvistä tavoista Tapaseuran hyvien tapojen lähettiläänä. Kesän 2007 merkittävin esiintyminen oli Tapsan Tahtien Tahtibileissä Nokian jäähallissa. Hiljaisemman kauden jälkeen keikkailu jatkuu vuosina 2010-11 cover-painotteisella ohjelmistolla tutun O'Jess-bilebändin kanssa. Bändissä soittavat basisti-laulaja Tuomas Turunen, kitaristi Juha Ketola ja rumpali Pasi Alakurtti .


title: Pete Seppälä

text:
Ennen artistin uraansa liikunnanohjaaja Seppälä toimi golf-opettajana ja matkanvetäjänä, ja jatkaa niitäkin töitä keikkailun ohessa. Lisäksi Pete on toiminut juontajana MTV3-kanavalla keväällä 2008 esitetyssä "Eläinten puisto" -sarjassa
, sekä Biisikärpänen-ohjelmaan liittyvässä katsojapelissä.


title: A Love Supreme

text: A Love Supreme on John Coltranen vuonna 1965 julkaistu albumi, jota pidetään yhtenä merkittävimmistä jazz-levyistä kautta aikojen.


title: A Love Supreme

text: Vuonna 1964 Coltrane alkoi nähdä unia, joissa hänen mukaansa Jumala paljasti hänelle erilaisia musiikillisia teoksia ja käsitteitä. Talvella 1964 kokonainen "A Love Supreme" -levy ilmestyi hänelle tällaisessa unessa, ja Coltranen kvartetti levytti kuuluisimman ja yhden kaikkien aikojen parhaimpana jazzlevynä pidetyn teoksen joulukuussa 1964. Levy on neliosainen todistus Coltranen uskosta ja rakkaudesta Jumalaan (vaikkei välttämättä kristilliseen Jumalaan – Coltrane usein sanoi palvovansa kaikkien uskontojen jumalia). Vaikka levyä pidettiin aikanaan musiikillisesti vaikeasti lähestyttävänä, siitä tuli suuri kaupallinen menestys. Kvartetti esitti teoksen vain kerran konsertissa heinäkuussa 1965.


title: A Love Supreme

text: "A Love Supreme" on neliosainen sarja, joka alkaa ”Acknowledgment”-nimisellä osalla. Lyhyen intron jälkeen basso alkaa soittaa kuuluisaa Love Supreme -kuviota, jonka päälle Coltrane soittaa julistavia melodioita jotka etäisesti muistuttavat etelän mustien kirkkojen saarnaajien saarnatyyliä. Pitkän kehittelyjakson jälkeen seuraa "A Love Supreme" -mantran toisto ensin tenorisaksofonilla ja lopuksi laulaen. ”Resolution”-jakso alkaa Coltranen esittelemällä teemalla, jotka seuraavat teeman kehittelyjä intialaisen raga-musiikin tyyppisesti. Kaksi viimeistä osaa: ”Pursuance” ja ”Psalm” esitetään ilman osien välistä taukoa. ”Psalm”-osassa Coltrane lausuu saksofonillaan runon "A Love Supreme", jonka sanat löytyvät levynkansiteksteistä. Love Supreme sai kaksi Grammy-ehdokkuutta: jazz-sävellyksestä ja -esityksestä.


title: Nilkka

text: Nilkka on nilkkaluiden ja niitä ympäröivien kudosten muodostama kokonaisuus. Nilkassa on kantaluu, telaluu, veneluu, kolme kiilaluuta sekä kuutioluu. Kantaluu on nilkan suurin luu.


title: Nilkka

text: Nilkan liikkeet tapahtuvat kahdessa nivelessä: Ylempi nilkkanivel () telaluun ja sääri- ja pohjeluun välillä mahdollistaa nilkan ojennuksen (plantaarifleksion eli koukistuksen jalkapohjan suuntaan = flexio) ja koukistuksen (dorsaalifleksion eli koukistuksen jalkapöydän suuntaan = extensio). Kyseessä on sarananivel. Alempi nilkkanivel on toiminnallinen nivel, joka muodostuu kahdesta anatomisesta nivelestä: telaluun ja vene- ja kantaluun välisestä "articulatio talocalcaneonaviculariksesta" sekä posteriorisemmasta "articulatio subtalariksesta". Siinä tapahtuu supinaatio eli inversio (jalkapohja kääntyy mediaaliseen suuntaan) ja pronaatio eli eversio (jalkaterä kääntyy lateraalisesti).


title: Nilkka

text: Nilkkaa vakauttavat kollateraaliset nivelsiteet ovat:


title: Nilkka

text: Nilkan luiden välillä on useita muitakin nivelsiteitä.


title: AVR

text: AVR on Atmelin mikro-ohjainperhe, joka sisältää laajan valikoiman 8-bittisiä mikro-ohjaimia. Sen kehittivät Norges Tekniske Høgskolen opiskelijat Alf-Egil Bogen ja Vegard Wollan. Harrastajien keskuudessa laitteisto on saanut suosiota Arduino-laitteissa.


title: AVR

text: AVR-mikro-ohjaimet jaetaan kolmeen ryhmään niiden sisältämien ominaisuuksien sekä muistin määrän mukaan.ATtiny:


title: AVR

text: ATmega:


title: AVR

text:
Tehtäväkohtaiset AVR-mikro-ohjaimet:
kuten LCD-ohjain, USB-ohjain, CAN-ohjain, monimuotoisempi PWM jne.


title: AVR

text: Kaikki AVR-mikro-ohjaimet sisältävät RISC-ytimen, FLASH-ohjelmamuistia, SRAM-käyttömuistia, sekä useita I/O-väyliä. Jotkin ohjaimet sisältävät myös pysyvää EEPROM-käyttömuistia. Muita ominaisuuksia ovat esimerkiksi sisäinen kello-oskillaattori, ajastimet, keskeytysohjaimet, sarjaliikennepiiri (UART), SPI, IO-porttien ylösvetovastukset, pulssinleveysmodulaattori (PWM), A/D-muunnin (ADC), analoginen vertailija ja vahtikoira-ajastin.


title: AVR

text:
AVR-sarja tarjoaa paljon erilaisia ominaisuuksia:Yleisin AVR-ohjelmointiin käytettävä kieli on C-kieli. Muita kielivaihtoehtoja ohjelmointiin ovat BASIC, Pascal ja Assembly. Useimmiten päädytään kuitenkin käyttämään proseduraalista C-kieltä, sillä sen kirjoittaminen on nopeaa, eikä se ole Assemblyn tapaan vaikeasti hallittavaa ja muistettavaa symbolista konekieltä. AVR-mikro-ohjaimien suorittimen käskykanta on myös kehitetty vastaamaan erityisesti C-kielen tarpeisiin.
Atmel tarjoaa myös ilmaisen AVR Studio -ohjelman debuggaukseen ja ohjelmien kirjoittamiseen. Sillä voi myös simuloida ohjelman toimintaa. Ohjelman siirtäminen mikro-ohjaimeen voidaan tehdä käyttäen mm. JTAG-emulaattoria.


title: AVR

text: AVR-perheen rinnalle on ajan myötä tullut myös muita aliperheitä. Uusin tulokas on AVR32-suoritinperhe, joka sisältää valikoiman 32-bittisiä mikro-ohjaimia.


title: Alejandro de Tomaso

text: Alejandro (Alessandro) de Tomaso (10. heinäkuuta 1928 Buenos Aires, Argentiina — 21. toukokuuta 2003 Modena, Italia) oli argentiinalainen kilpa-autoilija, Formula 1 -kuljettaja, ja kilpa-autojen valmistaja.


title: Alejandro de Tomaso

text: De Tomaso ajoi vain kaksi F1-sarjan GP:tä vuosina 1957 ja 1959 Ferrarin ja Cooperin talleissa. Hän sijoittui yhdeksänneksi Argentiinan GP:ssä 1957, toinen kisa päättyi keskeytykseen. Hän ei saanut MM-pisteitä.


title: Alejandro de Tomaso

text: De Tomaso toimi nuoruudessaan Argentiinan silloista presidenttiä Juan Perónia vastustavassa underground-sanomalehdessä ja joutui vaikeuksiin. Hän muutti isänsä entiseen kotimaahan Italiaan ja asettui Modenaan, jossa hän työskenteli Maserati-kilpatallin mekaanikkona. Hän oli harrastanut aiemmin kilpa-autoilua ja niinpä hän uudessa työpaikassaan pääsi myös auton rattiin. Ensimmäisen merkittävän voittonsa hän saavutti 1955 Buenos Airesissa.


title: Alejandro de Tomaso

text: Pian tämän jälkeen de Tomaso tapasi nuoren naiskilpa-autoilijan Elizabeth Haskinsin. He alkoivat ajaa kilpaa yhdessä, saavuttivat kohtalaista menestystä ja menivät naimisiin 1958. Samana vuonna pariskunta voitti luokkansa Sebringin 12 tunnin kilpailussa Yhdysvalloissa.


title: Alejandro de Tomaso

text: Alejandro de Tomaso jatkoi kilpailemista vuoteen 1960 saakka ja alkoi sen jälkeen rakentaa kilpa-autoja perustamassaan "De Tomaso Automobili" -tehtaassa. Vuonna 1965 Ford Motor Company osti de Tomason yrityksen. Hän jatkoi Fordilla tiiviisti uusien urheiluautojen kehittämistä, sellaisten kuin Vallenlungan ja Escortin. Vuonna 1974 de Tomaso lähti Fordilta ja jatkoi omin päin Pantera -merkkisten autojen valmistamista Italiassa.


title: Alejandro de Tomaso

text: De Tomaso -autoa valmistetaan yhä ja sitä on tällä hetkellä saatavissa kolme eri mallia: L, GT4 ja GT5.


title: Óscar Alfredo Gálvez

text: Oscar Alfredo Gálvez (17. elokuuta 1913 Buenos Aires — 16. joulukuuta 1989 Buenos Aires) oli argentiinalainen kilpa-autoilija.


title: Óscar Alfredo Gálvez

text: Gálvez ajoi yhden Formula 1 -osakilpailun Argentiinassa 1953 Maseratin tallissa sijoittuen viidenneksi ja sai kaksi MM-pistettä. Hän sijoittui kauden yhteispisteissä 15:nneksi.


title: Óscar Alfredo Gálvez

text: Gálvez aloitti kilpa-autoilun jo 1930-luvulla ja nousi kotimaassaan hyvin suosituksi kuljettajaksi. Hän kamppaili ennen formuloiden MM-sarjan alkua usein ledendaarista maanmiestään Juan Manuel Fangiota vastaan. Alfa Romeonsa ratissa Gálvez voitti GP-autojen Argentiinan mestaruuden vuosina 1947 ja 1948. Moottoriurheilun historiaan jäi Gálvezin voitto Palermon GP:ssä 1949, jolloin hän päihitti silloin Fangion lisäksi kaikki tuon aikaiset eurooppalaiset tähdet kuten Alberto Ascarin, Nino Farinan, Luigi Villoresin ja prinssi Biran.


title: Óscar Alfredo Gálvez

text: Gálvezin mukaan on nimetty Buenos Airesissa moottorirata, "The Autódromo Oscar Alfredo Gálvez", joka valmistui 1952 ja jolla järjestettiin kaikkiaan kaksikymmentä F1-osakilpailua vuosien 1953 ja 1998 välillä. Hänen veljensä Juan oli myös kilpa-ajaja, joka ajoi samaan aikaan Gálvezin kanssa Argentiinan sarjoissa.


title: Atmel

text: Atmel on vuonna 1984 perustettu yhdysvaltalainen puolijohdevalmistaja. Sen tuotteita ovat muun muassa mikrokontrollerit (sekä 8051 johdannaiset että oma AVR arkkitehtuuri), radiotaajuuslaitteet, EEPROM- ja flash-muistit, ASICit ja WiMAX.


title: Atmel

text: Yrityksen perustaja George Perlegos toimi yhtiön pääjohtajana vuoteen 2006 asti, jolloin Atmelin johtokunta erotti hänet.


title: Atmel

text: Julkisessa kirjeessään Perlegos sanoo tilanteen Atmelissa käyneen mahdottomaksi, koska pääjohtajalle ei kuulemma näytetty yrityksen toimintaan liittyviä dokumentteja. Perlegos on ilmoittanut pitävänsä joitakin johtokunnan toimintatavoista moraalisesti arveluttavina ja jopa laittomina.


title: Alter Ego (yhdistys)

text: Alter Ego ry on Helsingin yliopiston roolipeliyhdistys. Yhdistyksen tarkoituksena on edistää ja kehittää roolipeli- ja larp-harrastusta yliopistolla ja sen ulkopuolella sekä tarjota harrastemahdollisuuksia jäsenilleen.


title: Alter Ego (yhdistys)

text: Yhdistys on perustajajäsen Ropecon ry:ssä, joka järjestää Suomen suurimman ja kansainvälisestikin tunnetun roolipelitapahtuma Ropeconin. Alter Egon tunnuksessa on kuvattuna kaksi liitävää korppia. Järjestö julkaisee Alterations-nimistä jäsenlehteä. Kerhohuone sijaitsee HYYn tiloissa uudella ylioppilastalolla.


title: Alter Ego (yhdistys)

text: Yhdistys perustettiin 25. lokakuuta 1994 humanistisen tiedekunnan roolipelijärjestöksi. Ensimmäisenä puheenjohtajana toimi Ville "Burger" Vuorela, joka tuli sittemmin roolipelipiireissä tunnetuksi julkaistuaan omia roolipelejään Burger Games -nimen alla.


title: Alter Ego (yhdistys)

text: 22. maaliskuuta 1996 Alter Ego laajeni koko Helsingin yliopiston roolipeliyhdistykseksi, yhdistyttyään muiden tiedekuntien roolipelijärjestöjen kanssa. Yhdistyksen kaksi tärkeää vuosittaista juhlapäivää ovat syksyllä perustamis- eli vuosijuhla sekä keväällä laajenemisjuhla, joiden viettotavat nykyään vaihtelevat.


title: Pianosonaatti nro 8 (Beethoven)

text: Ludwig van Beethovenin pianosonaatti nro 8 op. 13 c-molli, lisänimeltään Sonate Pathétique (), on "Jäähyväissonaatin" ohella toinen niistä kahdesta sonaatista, jonka lisänimi on peräisin säveltäjän omasta kynästä. Se on sävelletty vuosina 1798–1799 ja omistettu ruhtinas Karl Lichnowskylle. Sonaatti on ehkä ensimmäinen Beethovenin sonaatti, joka on tullut hyvin tunnetuksi. Se kuuluu monien huippupianistien ohjelmistoon ja sitä on levytettykin varsin runsaasti. Sonaatti kestää esitystemposta riippuen noin 18–21 minuuttia.


title: Pianosonaatti nro 8 (Beethoven)

text: Sonaatissa on kolme osaa:


title: Pianosonaatti nro 8 (Beethoven)

text: Ensimmäinen osa on sonaattimuotoinen. Siinä Beethoven on nerokkaasti onnistunut yhdistelemään nopeaa ja hidasta. Ensimmäisen osan hidas alku, "grave", vaihtuu nopeaan, joskin yhtä surulliseen teemaan, jossa vasen käsi soittaa nopeita oktaavitremoloita. Joseph Haydnin vuonna 1795 sävelletty "Rummunpäristyssinfonia" on todennäköisesti vaikuttanut tämän osan syntyyn, sillä molempien teosten kertauksissa on havaittavissa selviä yhtäläisyyksiä. Sen takia muun muassa ensimmäisen osan lopussa on alkua vastaava hidas kohta.


title: Pianosonaatti nro 8 (Beethoven)

text: Adagio alkaa kauniilla ja tunnetulla teemalla, joka pitäisi saada mahdollisimman "cantabile" (laulavasti). Tämä teema kertautuu kolmesti. Ensimmäisellä kerralla teema on hiljainen ja kaunis. Sen jälkeen Beethoven kasvattaa hieman ohutta sävelkudosta, mutta rauha säilyy. Väliosaan mennessä sävellaji vaihtuu As-duurista Es-duuriin. Sen jälkeen teema kertaantuu kolmannen kerran, jonka jälkeen alkaa aivan uudenlainen väliosa, nyyhkimistä as-mollissa. Nyyhkiminen vaihtuu varsin pian forteen, jonka jälkeen sama teema jatkuu As-duurissa. Lopussa teema kertaantuu jälleen, tällä kertaa säestys on vaihtunut trioleihin. Osa päättyy rauhalliseen As-duuri-harmoniaan.


title: Pianosonaatti nro 8 (Beethoven)

text:
Viimeinen osa on myrskyisä rondo. Se noudattaa tyypillistä rondomuotoa (ABACABA).
Osan toistuvat sforzandot ja surullisen kaunis teema tekevät siitä jännittävän. Sykkivä rondo on hieno vastakohta synkälle alulle.


title: Pianosonaatti nro 8 (Beethoven)

text: Haydnin "Rummunpäristyssinfonian" lisäksi Beethovenin epäillään saaneen vaikutteita teokseen Mozartin sonaatista KV 457. Se on myös c-mollissa, ja vasemman käden oktaavikuvioilla uskotaan olevan yhtäläisyyksiä Pathétiqueen. Samanlaisuuksia löytyy myös adagiosta; melodian uskotaan olevan peräisin saman sonaatin hitaasta osasta.


title: Pianosonaatti nro 8 (Beethoven)

text: Myös Jan Ladislav Dusíkin sonaatin op. 35 nro 3 c-molli on uskottu vaikuttaneen tähän sonaattiin; alkuosan levottomuus on hieman samankaltaista kun Beethovenilla. Sonaatit ovat loppujen lopuksi kuitenkin hyvin erilaiset.


title: Kirjonta

text: Kirjonta on monien kansojen piirissä perinteisesti harrastettu käsityö, jossa kangas tai muu aines on koristeltu erilaisin sen päälle langoilla muodostetuin kuvioin. Langan lisäksi kirjontatyöhön voidaan liittää esimerkiksi helmiä ja paljetteja. Kirjontaan on monenlaisia menetelmiä, ja siinä käytetään useita erilaisia pistoja. Yksinkertaisimpia ja laajimmille levinneitä ovat ristipistotyöt, joihin myydään valmiita tarvikepaketteja. Kirjontaa voidaan tehdä myös ompelukoneella.


title: Kirjonta

text: Suomessa erityisesti karjalan murrealueella on harrastettu taidokasta kirjontaa. Karjalaisten käsitöistä kuuluisimpia olivat taidokkaasti kirjotut käspaikat, pyyheliinat. Karjalaisissa kansallispuvuissa on usein käytetty taidokasta kirjontaa. Kuuluisin, arvokkain ja työläin niistä on Tuuterin puku.


title: Kirjonta

text: Myös saamelaisten kansallispuvut on taidokkaasti kirjottu.


title: Kirjonta

text: Valkokirjonnassa kirjotaan nimensä mukaisesti valkoisella langalla valkoiselle kankaalle. Leikekirjonnassa, joka on valkokirjonnan yksi muoto, pohjakangas leikataan pois kirjottujen kuvioiden välistä. Valkokirjonta ja leikekirjonta olivat Suomessa yleisesti käytössä 1900-luvun alkupuolella.


title: Kirjonta

text: Leike- ja valkokirjonta on jaettu eri tyyliensä mukaan englantilaiseen ja ranskalaiseen kirjontaan. Englantilaisessa kirjonnassa suosittiin erilaisia kukka- ja lehtiaiheita, joiden reiät saattoivat olla todella suuria. Leikekirjontaan yhdistettiin usein vielä korko-ompeleita sekä punosreikärivejä. Ranskalaisessa kirjonnassa kuviot muodostuvat suureksi osaksi korko-ompelusta. Ranskalaisella kirjonnalla on tehty paljon nimikointeja.


title: Kirjonta

text: Kirjonnassa voidaan käyttää myös erilaisia materiaaleja. Tyllikirjonnassa kuviot muodostuvat tyllisilmiin pujotettavasta langasta. Tavallisin tyllikirjontatapa on tyllipujotus, jossa kuviot ovat usein geometrisia ja syntyvät Etupistoin. Helmikirjonnassa lankaan pujotetut helmet muodostavat kirjontakuvion langan sijasta. Helmikirjontaa voidaan käyttää esimerkiksi iltalaukuissa.


title: Kirjonta

text: Kirjonnan alkuperästä ei ole tarkkaa tietoa. Esimerkkejä kirjonnan harrastamisesta löytyy muun muassa antiikin Egyptistä, rautakauden Pohjois-Euroopasta ja Song-dynastian ajan Kiinasta. Kirjotut vaatteet ja muut tekstiilit ovat olleet korkean aseman merkkejä eri kulttuureissa, kuten antiikin Persiassa, Intiassa, Bysantissa ja barokkiaikakauden Euroopassa. Keskiajalla kirjonnalla koristettiin paljon kirkkotekstiilejä, mutta myös vaatteita ja kenkiä, joissa saatettiin käyttää vaakunoiden värejä ja malleja. Kirjontaa harjoitettiin esimerkiksi luostareissa. Suomeen rannikkoseudulle kirjontatekniikat ovat saapuneet todennäköisesti Ruotsista, ja Itä-Suomen kirjonta on ottanut vaikutteita Venäjältä.


title: Ratsastuskoulu

text: Ratsastuskoulussa opetetaan ratsastusta monentasoisille ja -ikäisille harrastajille. Ratsastuskoulut ovat Suomessa tavallisesti yksityisiä yrityksiä, joskin varsinkin ennen 1900-luvun viimeisiä vuosikymmeniä monen suomalaisen ratsastuskoulun toiminnasta vastasi paikallinen ratsastusseura. Ratsastusseurojen ja ratsastuskoulujen yhteys on yhä varsin tiivis: joillakin paikkakunnilla kaikkien ratsastuskoulujen oppilaat saattavat kuulua samaan seuraan.. Koska valtaosa ratsastuksen harrastajista ei omista omaa hevosta tai käy joka tapauksessa ratsastuskoulujen oppitunneilla tai valmennuksissa, ja ratsastuskoulut yhdessä niiden yhteydessä toimivien ratsastusseurojen kanssa vastaavat pitkälti sekä opetustoiminnasta ja valmennuksesta että eritasoisten ratsastuskilpailujen järjestämisestä, ratsastuskoulujen rooli on tämän urheilulajin harrastus- ja kilpailutoiminnassa merkittävä.


title: Ratsastuskoulu

text: Ratsastuskoulut tarjoavat muun muassa "alkeiskursseja" aloittelijoille sekä eritasoisia "viikkotunteja" pidemmälle ehtineille sekä kesäisin ja loma-aikoina tavallisesti myös "ratsastusleirejä tai -kursseja". Ratsastuskoulun käytössä on tavallisesti sekä poneja että hevosia, joita kutsutaan "tuntihevosiksi" (tai -poneiksi), virallisemmin "opetushevosiksi"; myös omalla hevosella on kuitenkin yleensä mahdollista tulla ratsastuskoulun tunneille. Ratsastus tapahtuu "ratsastuskentällä" ja/tai "maneesissa" (ratsastushalli). Myös maastolenkkejä tehdään, jos ratsastuskoululla on käytettävissään sopivia maastoreittejä. Pelkästään maastoretkiä tai vaelluksia tarjoavia talleja ei kuitenkaan kutsuta ratsastuskouluiksi vaan esimerkiksi "ratsastustalleiksi" tai "maastotalleiksi".


title: Ratsastuskoulu

text: Suomalaisten ratsastuskoulujen opetus keskittyy lähinnä koulu- , este- ja maastoratsastukseen ; eri ryhmissä voidaan opettaa pelkästään jompaakumpaa tai niin kutsutuissa yleisryhmissä molempia. Osa ratsastuskouluista painottaa jompaakumpaa lajia tai tarjoaa opetusta harvinaisemmissakin lajeissa, kuten maastoesteratsastus (kenttäratsastus), lännenratsastus, valjakkoajo tai vikellys. Yleisimmin kouluratsastus ja esteratsastus.


title: Ratsastuskoulu

text: Suomessa ratsastustunnit ovat yleensä ryhmätunteja (3–8 ratsastajaa) ja kestävät tunnin (tehokasta ratsastusaikaa noin 1 tunnin). Pidemmät 1,5–2 tunnin opetusjaksot ovat tavallisia valmennuksissa ja kursseilla. Suurin osa ratsastuksen harrastajista käy säännöllisellä ryhmätunnilla 1–3 kertaa viikossa ja lisäksi yleensä vuosittain yhdellä tai useammalla leirillä tai kurssilla. Vakituisella tuntipaikalla ratsastamista kutsutaan "vakiotunneilla" käymiseksi, kun taas yksittäiset erikseen varatut tunnit ovat "irtotunteja". Tunneilla saatetaan käydä useilla eri talleilla, ja ratsastusleirille moni lähtee mieluiten muualle päin maata. Yksi viikkotunti riittää opettamaan perustaidot ja myöhemmin säilyttämään ne, mutta kunnollinen ratsastajana kehittyminen vaatii käytännössä ainakin 2–3 viikkotuntia tai muita ratsastusmahdollisuuksia säännöllisen opetuksen ohella. Lajiin todella panostavat ryhtyvät yleensä ennen pitkää vuokraamaan jotakin hevosta osa-aikaisesti käyttöönsä tai hankkivat oman hevosen.


title: Ratsastuskoulu

text: Useimmat ratsastuskoulut järjestävät melko säännöllisesti ratsastuskilpailuita harjoitus- ja seuratasolla, ja ratsastuskoulujen oppilailla on taitojensa mukaan mahdollisuus vuokrata koulun hevosia ja saada valmennusta osallistuakseen erilaisiin kilpailuihin. Suomessa järjestetään myös vuosittain valtakunnalliset "tuntiratsastajien mestaruuskilpailut", joihin saavat osallistua nimenomaan harrasteratsastajat ratsastuskoulujen opetushevosilla.


title: Ratsastuskoulu

text: Suomen Ratsastajainliiton hyväksymiä ratsastuskouluja ja harrastetalleja on ympäri Suomea noin 200. Tämä hyväksyntä takaa melko hyvin sen, että tallilla annetusta opetuksesta vastaa ammattikoulutuksen saanut ratsastuksenopettaja tai -ohjaaja ja että hevoset ja niiden hoito sekä ratsastusalueet ja -maastot ovat asianmukaiset. Myös "villi talli" voi kuitenkin olla aivan asiallinen ja turvallinen ratsastuspaikka, sillä kaikki hyvätkään ratsastuskoulut eivät syystä tai toisesta halua hankkia SRL:n hyväksyntää. Ratsastusta aloittavan kannattaakin käydä tutustumassa eri tallivaihtoehtoihin esimerkiksi yhdessä jonkun harrastajan kanssa.


title: Opetushevonen

text: Opetushevonen (myös tuntihevonen) on hevonen tai poni, joka on ratsastuskoulun opetuskäytössä. Opetushevonen on yleensä osaava ja luotettava ratsu, jolla aloittelijatkin voivat ratsastaa turvallisesti.


title: Opetushevonen

text: Mikä tahansa hevonen ei sovi luonteeltaan ratsastuskoulukäyttöön. Tuntityöskentely on melko yksitoikkoista, ja hevosen on siedettävä stressaantumatta ja liikaa turtumatta jatkuvasti vaihtuvia, lähinnä kokemattomia ratsastajia. Opetuskäytössä olevan hevosen on myös oltava hyvässä kunnossa jaksaakseen monen tunnin päivittäisen urakan. Opetushevosten koulutustaso vaihtelee. Parhaat ja käyttökelpoisimmat opetushevoset ovat sekä hyvin koulutettuja että luonteeltaan rauhallisia mutta vireitä, jolloin ne sopivat sekä aloittelijoiden että kokeneiden ratsastajien käyttöön. Opetuskäyttöön päätyy sekä lähinnä pelkän peruskoulutuksen saaneita keskitason ratsuhevosia ja -poneja että esimerkiksi entisiä kilparatsuja. Kilpauran tehneet hevoset ovat tavallisesti hyvin koulutettuja ja opetushevosiksi sopivan rauhallisia, koska ne ovat tottuneet kaikenlaisiin häiriötekijöihin. Kokeneimpien ja osaavimpien oppilaiden käyttöön on joillakin ratsastuskouluilla myös pitkälle koulutettuja, jopa jatkuvasti melko korkeallakin tasolla kilpailevia hevosia.


title: Opetushevonen

text: Hyvin koulutettu ja hyväluonteinen opetushevonen voi olla ratsastuskoululle huomattavan arvokas. Ratsastuskoulujen taso kuitenkin vaihtelee paljon, ja tuntikäytössä saatetaan pitää myös työhönsä huonosti sopivia, huonosti koulutettuja hevosia tai poneja. Opetuskäytössä olevat hevoset oppivat myös herkästi huonoja tapoja, kuten makupalojen saamisesta johtuvaa näykkimistä, huonoa talutuskäytöstä ja ratsastajan apujen huomiotta jättämistä, jos niitä käsittelevät ja ratsastavat jatkuvasti lähinnä kokemattomat ihmiset. Ratsastuskoulun henkilökunnan tuleekin kiinnittää hevosten käsittelykäytökseen ja ratsastettavuuteen jatkuvasti tarpeeksi huomiota.


title: Opetushevonen

text: Tuntiratsastaja voi ratsastuskoulusta riippuen lainata/vuokrata opetushevosta ratsuksi kilpailuihin esimerkiksi omalla tallilla tai suuremmissakin kilpailuissa. Suomessa vuosittain järjestettävät tuntiratsastajien mestaruuskilpailut ovat avoinna nimenomaan ratsastuskoulujen opetushevosilla kilpaileville ratsastajille.


title: Hollanninpuoliverinen

text: Hollanninpuoliverinen (myös KWPN ()) on hollantilainen puoliverihevosrotu, joka on lähtöisin 1900-luvulta. Vuonna 1960 alettiin risteyttää keskenään kahta hollantilaista vaunuhevosrotua, ja rotuun risteytettiin myös englannintäysiveristä parantamaan muun muassa ratsastusominaisuuksia ja antamaan keveyttä. Näin syntyi hollanninpuoliverinen.


title: Hollanninpuoliverinen

text: Hollanninpuoliveristen rekisteri ja kantakirja on jaettu kahteen osaan, ratsuhevosiin ja ajohevosiin.


title: Hollanninpuoliverinen

text: Säkäkorkeudeltaan hollanninpuoliverinen on noin 160–170 cm, väriltään yleensä yksivärinen.


title: Hollanninpuoliverinen

text: Hollanninpuoliveriset ovat säyseitä, luonteeltaan miellyttäviä ja atleettisia. Niillä on pyöreät liikkeet ja lihaksikkaat lautaset. Hollanninpuoliverisen jalostuksen tavoitteena ovat uljaat, sopusuhtaiset ja voimakkaat hevoset.


title: Hollanninpuoliverinen

text: Hollanninpuoliveristä käytetään ratsuna ja erityisesti urheiluhevosena. Monet maailman menestyksekkäimmistä koulu- ja estehevosista ovat hollantilaista syntyperää. Tunnettuja hollanninpuoliverisiä ovat muun muassa brittiläisen Charlotte Dujardin kouluratsu "Valegro", brittiläisen John Whitakerin esteratsu "Milton", kouluratsu ja jalostusori "Totilas" sekä jalostusori "Calypso".


title: Firmware

text: Firmware eli laiteohjelmisto on tietotekniseen laitteeseen kiinteästi asennettu ohjelmisto tai sen osa, joka huolehtii laitteen perustoiminnoista. Kyseessä on siis tavallaan laitteiston ja ohjelmiston yhdistelmä. Suomenkieliseksi termiksi on ehdotettu myös "laitelmistoa", mutta se ei ole vakiintunut käyttöön. Sen sijaan joskus käytetään epätäsmällistä suomennosta "varusohjelma", jonka alakäsitteistöön kuuluvat sekä alkulatausohjelma (esimerkiksi bios) että käyttöjärjestelmä (tietokoneen käyttöjärjestelmä ei kuitenkaan ole firmwarea, sillä se on suhteellisen helposti päivitettävissä ja vaihdettavissa).


title: Firmware

text: Alun perin "firmware" tarkoitti lähinnä suorittimen mikro-ohjelmaa. Tällainen ohjelma ei ollut muutettavissa ainakaan tavanomaisin keinoin, mistä johtuu sanan alkuosa "firm" ’kiinteä’. Vähitellen "firmware" on alkanut tarkoittaa ohjelmistoa, joka on asennettu pysyvästi laitteen omaan muistiin erotukseksi kiintolevyyn tai muuhun massamuistiin tallennetuista ohjelmista. Periaatteessa kyse on sellaisesta ohjelmasta, joka toimii laitteiston ("hardware") ja ohjelmiston ("software") välissä.


title: Firmware

text: Firmware-ohjelmalle on tyypillistä, että se on valmiiksi keskusmuistia vastaavassa muistissa ja toimii suoraan ilman alustusta, toisin kuin massamuistiin tallennettu ohjelma, joka pitää ennen suorittamista siirtää keskusmuistiin ja jolle on varattava ja alustettava muistitila. Käytännössä jokaisessa tietokoneessa on ainakin jonkin verran firmwarea, joka käynnistysvaiheessa hakee massamuistista varsinaisen suoritettavan ohjelmiston tai käyttöjärjestelmän käynnistyskoodin. Firmware voi huolehtia myös laitteiston testauksesta ja tarjota palveluja sovellusohjelmille.


title: Firmware

text: Joissain tapauksissa laitteen koko ohjelmisto on luokiteltavissa firmwareksi. Tällöin on tavallisesti kyse sulautetusta järjestelmästä. Firmware huolehtii esimerkiksi digisovittimen tai matkapuhelimen perustoiminnoista.


title: Firmware

text: Ohjelmistopäivityksillä korjataan toiminnoissa ilmenneitä virheitä, mutta päivitys voi myös lisätä uusia ominaisuuksia. Joidenkin laitteiden, kuten autojen ajotietokoneiden, firmware voidaan päivittää vain erikoishuollossa.


title: Firmware

text: Alun perin firmware ei ollut ohjelmallisesti muutettavissa, aina ei edes laitteistotasolla muuten kuin vaihtamalla koko laitteisto toiseksi. Tyypillisesti päivitys tehtiin siten, että ohjelman sisältävät haihtumattomat muistipiirit (PROM tai EPROM) vaihdettiin toisiin. Tämä edellytti laitteen avaamista ja pahimmillaan vanhan piirin juotoksien avaamista ja uuden juottamista sen tilalle. Yleensä tällaiset muistit tosin varustettiin sellaisella kannalla, että vaihtaminen onnistui ruuvitaltalla, mutta joka tapauksessa vaihtaminen oli kallista, joten muutoksia tehtiin vain hyvin painavista syistä.


title: Firmware

text: Kun sähköisesti uudelleenohjelmoitavat haihtumattomat muistit tulivat sekä teknisesti että taloudellisesti kilpailukykyisiksi, niitä alettiin käyttää firmwaren tallentamiseen. Tämä mahdollisti firmwaren muuttamisen jälkeenpäin ohjelmallisesti. Päivitettävä firmware kuuluu useimmiten johonkin sulautettuun järjestelmään, mutta päivitystarve voi koskea myös tietokoneita, joiden käynnistyksestä ja perustoiminnoista vastaava bios tai oheislaitteiden firmware voidaan joskus joutua päivittämään. Parhaassa tapauksessa laite voi huolehtia päivityksestä täysin omatoimisesti, kuten osa digisovittimista tekee, jos päivitystiedot välittyvät televisiosignaalin mukana. Yleensä päivittäminen vaatii kuitenkin käyttäjältä toimenpiteitä ja perehtymistä.


title: Firmware

text: Firmwaren päivitys voi olla herkkä sähkökatkoille tai muille häiriöille. Häiriöherkkyys riippuu sekä laitteistosta että päivittävästä ohjelmasta, mutta pahimmillaan laitteen päivitys voi jäädä puolitiehen, niin että vanha ohjelma on poistunut mutta uusi ei ole vielä tallentunut tilalle. Tällöin laitteessa ei ole enää sellaista ohjelmaa, jolla tilanteen voisi korjata. Erikoishuollossa voidaan sekaisin mennyt muisti ohjelmoida ulkoisella laitteella ja näin saada laite vielä toimivaksi.


title: Holsteininhevonen

text: Holsteininhevonen (myös holsteiner) on saksalainen puoliverinen hevosrotu. Rotu on kotoisin Schleswig-Holsteinin alueelta, Pohjois-Saksasta. Holsteininhevosta sanotaan yhdeksi Saksan vanhimmista lämminverisistä hevosroduista. Se polveutuu muun muassa täysiverisistä ja andalusianhevosesta.


title: Holsteininhevonen

text: Holsteininhevonen on tyypiltään kevyt lämminverinen. Säkäkorkeudeltaan se on noin 160–170 cm ja väriltään yleensä yksivärinen: yleisin väri on ruunikko, mutta myös esimerkiksi mustia ja kimoja esiintyy. Holsteininhevosta käytetään lähinnä ratsuna ja vaunuhevosena. Holsteininhevoset ovat yleensä hyviä hyppääjiä ja niillä on hyvä laukka. Tunnettu ori "Landgraf I" symboloi uutta urheilukäyttöön jalostettua holsteininhevosta.


title: Holsteininhevonen

text: Rotu on peräisin noin 1200-luvulta, jolloin munkit kasvattivat holsteininhevosta. Holsteininhevonen toimi aluksi sotaratsuna. 1500–1800-luvulla holsteininhevosia vietiin paljon kaikkialle Eurooppaan. Sodat ja teollistuminen vähensivät holsteinhevosten määrää, ja vuonna 1960 jäljellä oli vain 1280 yksilöä. Kanta elpyi, kun holsteininhevosta alettiin risteyttää täysiverioriiden kanssa. Rotu on edelleen varsinkin muihin saksalaisiin puoliverirotuihin verrattuna harvalukuinen, mutta hevosten laatu on ensiluokkainen.


title: Holsteininhevonen

text: Holsteininhevonen on menestyksekäs kilparatsu, jolla kilpaillaan olympia- ja maailmanmestaruustasolla muun muassa kenttäratsastuksessa, esteratsastuksessa ja valjakkoajossa. Rodun suosiota ratsastusurheilussa kuvaa sitä, että 70 prosenttia vuoden 1984 olympialaisissa kilpailleista hevosista oli holsteininhevosia.


title: Carlo Ubbiali

text: Carlo Ubbiali (s. 24. syyskuuta 1929, Bergamo, Italia) on entinen italialainen ratamoottoripyöräilijä ja lajin maailmanmestari. Ubbiali voitti uransa aikana kaiken kaikkiaan yhdeksän lajin maailmanmestaruutta (125cc 1951, 1955, 1956, 1958, 1959, 1960 ja 250cc 1956, 1959, 1960). Mestaruuksistaan ensimmäisen hän saavutti Mondialilla, loput MV Augustalla. Ubbiali osallistui vain 125- ja 250cc:siin. Molemmissa luokissa hän voitti yli puolet kilpailuistaan. 125cc:ssa Ubbiali oli 47 kertaa palkintokorokkeella osallistumissaan 50 kilpailusta. 250cc:ssa Ubbiali oli yhtä lukuun ottamatta jokaisessa kilpailussa palkintokorokkeella (21 kilpailua).


title: Irlanninpuoliverinen

text: Irlanninpuoliverinen (tunnetaan myös nimellä irlanninhevonen) ("Irish Hunter", myös "Irish Halfbred", "Irish Sporthorse") on irlantilainen suhteellisen uusi puoliverinen ratsuhevosrotu, jonka jalostus alkoi vasta vuonna 1970. Tyypiltään rotu on kevyt lämminverinen. Irlanninpuoliverisen säkäkorkeus on yleensä noin 164 cm, ja se on väriltään yksivärinen. Irlanninpuoliveristä käytetään lähinnä ratsuna sekä valjakkohevosena, ja rodun edustajat ovat menestyneet sekä este- että kouluratsuina. Rotu polveutuu englannintäysiverisestä ja irlanninvetohevosesta.


title: Matonkudonta

text: Matonkudonta on maton tekemistä erilaisia sitoutusmenetelmiä muun muassa kangaspuita käyttäen. Pohjoismaissa yksi työväen- ja kansalaisopistojen ja muiden järjestöjen kestosuosikkikursseja on kankaankudonta, ja silloin ainakin osassa kangaspuista on meneillään maton kutominen. Suomessa perinteiset räsymatot koristivat lähes joka kodin lattiaa. Alun perin matot kudottiin kotona, mutta vähitellen joku kylästä erikoistui matonkutojaksi, jolta matot tilattiin.


title: Matonkudonta

text: Suomessa mattoja on perinteisesti kudottu vanhoista tai rikkimenneistä vaatteista ja lakanoista. Kangas leikataan tarkoitukseen sopivan levyisiksi mahdollisimman pitkiksi suikaleiksi riippuen materiaalin paksuudesta ja aiotusta maton paksuudesta. Lakanat eivät kuitenkaan saa olla liian ohuiksi hiutuneita, sillä tällöin matto ei kestä käyttöä. Nykyisin kotikudonnassa käytetään yleisimmin tekstiiliteollisuuden jätteenä syntyvää trikookudetta sekä jonkin verran matonkudontaan tarkoitettuja erikoislankoja.


title: Matonkudonta

text: Erityisen taidokasta matonkudonta on Lähi-idässä, jossa kudottaessa solmitaan esimerkiksi villa- tai silkkilankaa maton loimilankoihin siten, että syntyy nukkapintainen matto (vrt. ryijy).


title: Matonkudonta

text: Räsymatto on perinteisesti kudottu raidalliseksi, mutta modernin räsymaton voi kutoa yhdelläkin värillä.


title: Matonkudonta

text: Maton kutominen vanhoista vaatteista tai muista käytetyistä kodintekstiileistä on järkevää, taloudellista ja ekologista. Kotoisista kuteista saadaan mattoihin myös luontevin ja elävin pinta. Kuteiksi tulevat vaatteet ja tekstiilit pestään ennen leikkaamista. Kaikki paksut kohdat kuten saumat, halkiot ja vetoketjut poistetaan. Samoin hauraiksi kuluneet kohdat. Kuteet leikataan suoriksi ja tasaisiksi suikaleiksi. Kuteen leveys riippuu leikattavan kankaan paksuudesta ja laadusta. Yleensä leveys on 2-2,5 cm. Isoista kangaspaloista leikkaaminen on helpompaa. Pieniä tilkkuja voi ommella koneella ensin isoksi levyksi ja leikata vasta sitten. Kudetta leikatessa on käännekohtien kulmat hyvä pyöristää. Kuteiden leikkaaminen vie aikaa ja on myös melko pölyistä puuhaa, siksi sitä on hyvä tehdä kesällä vaikka ulkotiloissa.


title: Matonkudonta

text: Kuteiden lajittelu laaduittain ja väreittäin helpottaa mallin suunnittelua. Räsykuteen menekki on n. 2 kg/neliömetri.


title: Matonkudonta

text: Loimena käytetään joko pellavaista loimilankaa tai kalalankoja. Loimen pituutta laskettaessa on otettava huomioon maton halutun pituuden lisäksi alkusolmujen, tutkainten, kutistumisvaran ja hapsujen osuus. Loimen leveydessä on huomioitava muutaman senttimetrin kutistumisvara. Reunat voidaan vahvistaa pujottamalla yhteen tai kahteen reunimmaiseen niiteen ja piinväliin kaksi loimilankaa.


title: Matonkudonta

text: Tavallisin ja suositeltavin loimen tiheys palttinarakenteisessa mattokankaassa on 2 lankaa/cm. Pirta on tällöin 20/1.


title: Matonkudonta

text: Räsymattojen sidoksena on palttina käytetyin ja paras. Sillä saadaan luja ja tanakka kudos. Myös toimikasta ja siitä johdettuja sidoksia voi käyttää.


title: Demos Helsinki

text: Demos Helsinki on yhdistyspohjainen tutkimuslaitos eli ajatushautomo. Demos Helsinki tekee tutkimusta, strategioita ja kokeiluja julkiselle, yksityiselle ja kolmannen sektorin organisaatioille ja työllistää 40 eri alojen asiantuntijaa.


title: Demos Helsinki

text: Kansalaisyhteiskunnan ja kokeilujen näkökulmaa korostava Demos Helsinki on vakiinnuttanut paikkansa itse hankkimallaan projektirahoituksella. Se eroaa muista suurista suomalaisista ajatushautomoista, joiden toiminta perustuu tuille ja avustuksille.


title: Demos Helsinki

text: Demos Helsingin perustivat Roope Mokka ja Aleksi Neuvonen. Vuosina 2013–2017 sen toiminnanjohtajana toimi Tuuli Kaskinen. Vuoden 2018 alusta toiminnanjohtajana aloitti Juha Leppänen.


title: Demos Helsinki

text: Demos Helsinki on julkaissut laajasti yhteiskunnan ja talouden tulevaisuudesta, sekä tehnyt palkittuja kokeiluja liiketoiminnan sekä julkisten tilojen ja palveluiden kehittämiseksi. Demos Helsingin on saanut projekteillaan kansainvälistä näkyvyyttä ja sen projekteista ovat kirjoittaneet muun muassa The Guardian, Monocle, The Economist ja Süddeutsche Zeitung. Vuonna 2014 Demos Helsinki laajensi toimintaansa yrityspalveluihin ja perusti tätä varten uuden Demos Effect -nimisen tytäryrityksen. Demos Effectillä on toimisto Tukholmassa ja Helsingissä


title: Demos Helsinki

text: Demos Helsinki aloitti toimintansa vuonna 2005 tekemällä Suomen itsenäisyyden juhlarahastolle Sitralle tutkimusta julkisten palvelujen tulevaisuudesta ja hyvinvoinnin muutoksesta. Tutkimuksen tulokset julkaistiin nimellä "Yksilön ääni – Hyvinvointivaltio yhteisöjen ajalla" -raportissa vuonna 2006. Vuonna 2007 Demos Helsinki käynnisti "Ilmastotalkoot", Suomen suurimman yksityisesti rahoitetun ilmastokampanjan. Vuonna 2010 Demos Helsinki kirjoitti Suomen maabrändivaltuuskunnan loppuraportin sekä metropolialueen kilpailukykytutkimuksen Espoon kaupungin toimeksiannosta.


title: Demos Helsinki

text: Demos Helsinki on saanut työstään useiden eri alojen palkintoja. Vuonna 2007 Demos Helsinki sijoittui toiseksi kansainvälisessä Greater Helsinki Vision 2050 -ideakilpailussa ja vuonna 2012 Demos Helsingin Hoas-laboratorio palkittiin Tekesin ja Asuntomarkkinoiden innovaatiopalkinnolla sekä markkinoinnin alan Kultahuipulla. Demos Helsingin konseptoima World Design Capital 2012 -paviljonki voitti Helsingin rakennuslautakunnan vuosittain myöntämän rakennustaiteen palkinnon Rakentamisen ruusun. Vuonna 2013 World Resource Forum palkitsi Demos Helsingin esityksen Davosin konferenssin parhaaksi esitykseksi kestävästä liiketoiminnasta ja teollisuudesta. .


title: Demos Helsinki

text: Demos Helsinki ei ole osa Britannian suurimpiin think tankeihin kuuluvaa Demos UK:tä tai New Yorkissa toimivaa Demosta. Demos UK:n kanssa Demos Helsinki on tehnyt yhteistyötä.


title: Väestörekisterikeskus

text: Väestörekisterikeskus (lyhenne VRK, ruots. "Befolkningsregistercentralen") on Suomen valtion virasto, jonka vastuulla on pitää rekisteriä Suomen väestöstä ja rakennuksista. Lisäksi se tuottaa niihin liittyen henkilö- ja rakennustietopalveluita sekä sähköisessä asioinnissa tarvittavia tunnistusratkaisuja. Virasto kehittää ja ylläpitää Kansallisen palveluarkkitehtuurin tuottamia Suomi.fi-palveluita eli sähköisen asioinnin tukipalveluita. Virasto perustettiin vuonna 1969 ja se toimii valtiovarainministeriön hallinnonalalla.


title: Väestörekisterikeskus

text: Väestörekisterikeskus hankkii tuloja myymällä kansalaisten tietoja esimerkiksi suoramarkkinointiyrityksille ja mielipidetiedusteluita varten.


title: Väestörekisterikeskus

text: Väestörekisterikeskuksen toimitilat sijaitsevat Helsingin Sörnäisissä, Kokkolassa ja Kouvolassa. Vuonna 2017 Väestörekisterikeskuksella oli töissä noin 160 henkilöä. Väestörekisterikeskuksen ylijohtajana toimii Janne Viskari.


title: Väestörekisterikeskus

text: Väestörekisterikeskus ja maistraatit yhdistyvät uudeksi Digi- ja väestötietovirastoksi 1. tammikuuta 2020.


title: Väestörekisterikeskus

text: Väestörekisterikeskus kehittää ja ylläpitää väestörekisteriä väestötietojärjestelmässä, Suomi.fi-palveluita, varmennepalveluita, holhousasiain rekisteriä ja viranomaisten yhteystietorekisteriä sekä hoitaa vaalitehtäviä muodostaen muun muassa äänestysluettelot.


title: Väestörekisterikeskus

text: Viraston ylläpitämiä palveluita ovat muun muassa:


title: Jumalten synty

text: Jumalten synty () on Hesiodoksen kirjoittama eeppinen runoelma, joka kuvaa kreikkalaisen mytologian jumalten syntyperät ja sukuyhteydet. Runo käsittää 1 020 säettä.


title: Jumalten synty

text: Hesiodos eli ja kirjoitti 700-luvulla eaa. "Jumalten synnyn" kirjallinen muoto vakiintui 500-luvulla eaa. Tällöin runoelmaan lisättiin vielä uusia osia, kuten sen lopun säkeet 901–1020.


title: Jumalten synty

text: "Jumalten synty" on synteesi lukuisista erilaisista paikallisista kreikkalaisista perinteistä koskien jumalia. Teos on näin osa pitkää traditiota, ja liittyy runoelmana tilanteisiin, joissa rapsodi esitti yleisölleen jumalia koskevia lauluja, joiden luomiseen eri rapsodit käyttivät samanlaista aineistoa. Traditiot jatkoivat kehitystään myös Hesiodoksen teoksen jälkeen. Hesiodoksen teosta on kuitenkin usein käytetty kreikkalaisen mytologian lähdeteoksena. Muun muassa Herodotos piti sitä auktoriteettina koskien jumalten nimiä ja heidän ominaisuuksiaan.


title: Jumalten synty

text: Teoksen alussa runoilija sanoo saaneensa laulunsa Helikon-vuoren muusilta. Hän kiittää muusia, ja kuvaa näiden synnyn ja toiminnan, sekä pyytää aiheen lauluunsa. Runoelma on järjestetty kertomukseksi, joka kuvaa kaikkeuden (Kosmos) ja sen muovanneiden jumalten alkuperän. Jumalten sukupolvet voidaan jakaa kolmeen, joista ensimmäistä hallitsee Uranos, toista Kronos ja kolmatta ja viimeistä sukupolvea Zeus.


title: Jumalten synty

text: Runoilija kuvaa Khaoksen saaneen alkunsa ensimmäisenä. Khaos antoi synnyn Gaialle (Maa), kaiken järjestäytyneemmälle ja vakaammalle perustalle, joka voisi toimia jumalten ja ihmisten kotina, sekä Tartarokselle (Manalan alin taso). Myöhemmin saa syntynsä Eros (Rakkaus), jolla on tärkeä rooli lisääntymisessä, sillä ennen sitä lisääntymisen tuli tapahtua partenogeneettisesti. Khaoksesta saavat alkunsa myös Erebos (Pimeys) ja Nyks (Yö). Erebos ja Nyks lisääntyvät keskenään, jolloin syntyy Aither (Kirkkaus) ja Hemera (Päivä). Gaiasta saavat alkunsa Uranos (Taivas), Urea (Vuoret) sekä Pontos (Meri). Myöhemmin Pontos ja Gaia saavat Eurybian.


title: Jumalten synty

text: Uranos ja Gaia lisääntyvät keskenään, mikä synnyttää kaksitoista titaania, Okeanos, Koios, Krios, Hyperion, Iapetos, Kronos, Theia, Rhea, Themis, Mnemosyne, Foibe ja Tethys; kolme kyklooppia, Brontes, Steropes ja Arges; sekä kolme hekatonkheiriä eli satakätistä, Kottos, Briareos ja Gyges (tai Gyes).


title: Jumalten synty

text: Uranos inhosi kammottavia lapsiaan, joten hän piilotti ne jonnekin Gaiaan. Gaia suuttuu tästä ja pyytää lapsiaan titaaneita rankaisemaan isäänsä. Vain Kronos suostui tähän. Hän kastroi isänsä sirpillä. Uranoksen veri virtaa maahan ja siitä saavat alkunsa erinykset eli raivottaret, jättiläiset sekä meliadit. Kronos heitti kivekset Thalassaan eli mereen. Siitä kuohui vaahtoa, josta sai alkunsa Afrodite, rakkauden jumalatar. Tämän vuoksi Afroditea on pidetty Uranoksen ja Thalassan tyttärenä.


title: Jumalten synty

text: Sillä aikaa Nyks teki lapsia partenogeneettisesti, vaikka olikin naimisissa Ereboksen kanssa. Hänen lapsiaan olivat Moros (Kohtalo), Kera (Tuho) ja kerit (Kuolon henget), Thanatos (Kuolema), Hypnos (Uni) ja oneirokset (Unien heimo), Momos (Moite), Oizys (Kurjuus), hesperidit (Yön tyttäret), moirat (Kohtalottaret), Nemesis (Kosto), Apate (Petos), Filotes (Intohimo), Geras (Vanhuus) ja Eris (Riita).


title: Jumalten synty

text: Eris seurasi äitinsä esimerkkiä, ja hänestä saivat alkunsa Ponos (Raadanta), Lethe (Välinpitämättömyys), Limos (Nälänhätä), Algea (Tuska), Hysmine (Tappelut), Makhai (Taistelut), Fonoi (Murhat), Androktasia (Joukkomurhat), Neikea (Sättimiset), Pseudologos (Valheet), Logoi (Väitteet), Amfilogia (Vastaväitteet), Dysnomia (Laittomuus), Ate (Hunninko) ja Horkos (Valat).


title: Jumalten synty

text: Titaanien suvussa Okeanos ja Tethys naivat toisensa ja saavat kolme tuhatta jokea, mukaan lukien Niili, Eridanos ja Skamandros, ja kolme tuhatta okeanidia, mukaan lukien Doris, Elektra, Kalypso ja Styks. Theia ja Hyperion naivat toisensa ja heille syntyvät Helios (Aurinko), Selene (Kuu) ja Eos (Aamunkoitto). Krios ja Eurybia naivat toisensa ja heille syntyvät Astraios, Pallas ja Perses. Eos ja Astraios menevät myöhemmin naimisiin ja heille syntyvät Zefyros, Boreas, Notos, Eosforos eli Fosforos (Aamutähti) sekä muut tähdet. Pallas ja Styks naivat toisena ja heille syntyvät Zelos (Kiihko), Nike (Voitto), Kratos (Voima) ja Bia (Väkivalta). Koios nai Foiben ja heille syntyvät Leto ja Asteria. Perses nai Asterian ja heille syntyy Hekate. Iapetos nai Klymenen ja heille syntyvät Atlas, Menoitios, Prometheus ja Epimetheus.


title: Jumalten synty

text: Uranoksen kastraation jälkeen Gaia nai Pontoksen, ja heidän jälkeläisiinsä kuuluu merenjumaluuksia, nymfejä ja erilaisia hirviöitä. Eräs Gaian ja Pontoksen lapsista on Nereus (Meren vanhus), joka nai okeanidi Doriksen. Nereus ja Doris saavat yhdessä nereidit, viisikymmentä meren nymfiä. Eräs näistä on Thetis. Gaian ja Pontoksen toinen lapsi on Thaumas, joka nai okeanidi Elektran. Thaumas ja Elektra saavat Iriksen (Sateenkaari) ja kaksi harpyijaa.


title: Jumalten synty

text: Forkys ja Keto, kaksi sisarusta, naivat toisensa, ja saavat graiat, gorgot, Ekhidnan ja Ofionin. Medusa, yksi gorgoista, synnyttää kaksi Poseidonin lasta, siivekkään hevosen Pegasoksen sekä jättiläinen Khrysaorin, sillä hetkellä kun Perseus katkaisee hänen kaulansa. Khrysaor nai nymfi Kallirhoen, Okeanoksen toisen tyttären, ja saa kolmipäisen Geryonin.


title: Jumalten synty

text: Gaia nai Tartaroksen ja saa Tyfonin (myös Tyfoeus), jonka nai Ekhidna, ja he saavat Orthoksen, Kerberoksen, Hydran ja Khimairan. Orthoksesta ja joko Khimairasta tai Ekhidnasta syntyvät Sfinksi ja Nemean leijona.


title: Jumalten synty

text: Kronos oli näin saanut Kosmoksen hallintaansa, ja halusi varmistaa, että pysyisi vallassa. Uranos ja Gaia ennustivat, että eräs Kronoksen lapsista tulisi syksemään hänet vallasta. Siksi Kronos piti huolen, että naituaan Rhean nieli kaikki tämän synnyttämät lapset: näitä olivat järjestyksessä Hestia, Demeter, Hera, Hades, Poseidon ja Zeus. Rhea kuitenkin pyysi Gaiaa ja Uranosta auttamaan Zeuksen pelastamisessa. Rhea lähetettiin Kreetalle synnyttämään Zeus. Kronokselle annettiin suuri kivi nielaistavaksi; tämä luuli sen olevan yksi Rhean synnyttämistä lapsista. Zeuksen synnyttyä Gaia otti hänet ja piilotti hänet syvään luolaan Aigaioksen vuorelle.


title: Jumalten synty

text: Rhean huijaamana Kronos oksentaa viisi muuta lastaan. He ryhtyvät yhdessä Zeuksen kanssa sotaan titaaneja vastaan Kosmoksen hallinnasta. Sota kesti kymmenen vuotta; toisella puolella olivat Olympoksen jumalat, kykloopit, Prometheus ja Epimetheus sekä Klymenen lapset; toisella puolella puolestaan titaanit ja jättiläiset, ainoastaan Okeanoksen ollessa puolueeton. Lopulta Zeus vapauttaa satakätiset hekatonkheireet tärisyttämään maata, minkä ansiosta hän pääsee voitolle, ja heittää titaaneita salamoilla, syösten heidät Tartarokseen. Myöhemmin Zeus taistelee Tyfoeuksen kanssa ja voittaa myös tämän.


title: Jumalten synty

text: Koska Prometheus oli auttanut Zeusta, häntä ei lähetetty Tartarokseen muiden titaanien kanssa. Prometheus kuitenkin huijaa Zeusta. Hän tekee kaksi uhria, joista toinen sisältää härän paremmat ja toinen huonommat osat, ja pyytää Zeusta valitsemaan niistä sen, jota pitää parempana, toivoen, että tämä valitsisi huonomman uhrin. Zeus kuitenkin havaitsee yrityksen ja suuttuu; hän kieltää tulen ihmisiltä kokonaan. Prometheus kuitenkin varastaa tulen jumalilta. Zeus rankaisee Prometheusta kahlitsemalla hänet kallioon, jossa kotka nokkii tämän alati uudelleen korjautuvaa maksaa ikuisesti. Prometheus vapautuu vasta kun Zeuksen poika Herakles tulee vapauttamaan tämän.


title: Jumalten synty

text: Koska ihmiset olivat saaneet tulen, Zeus antaa vastineeksi ihmisille rangaistukseksi naisen, ”kauniin onnettomuuden”. Hefaistos ja Athene tekevät neidon, jota kaikki ihmiset ja jumalat pitävät kauniina. Naisen nimeä ei "Jumalten synnyssä" mainita, mutta hänet yhdistetään yleensä Pandoraan — sama kertomus esiintyy hieman erilaisena myös Hesiodoksen toisessa teoksessa "Työt ja päivät", jossa Pandora mainitaan. Kauneudestaan huolimatta nainen on Hesiodoksen mukaan ihmisille riesa, ja yhdistyy laiskuuteen ja tuhlailuun. Hesiodoksen mukaan kaikki naiset tuovat mukanaan kärsimystä, mutta myös naimattoman kohtalona on kärsiä.


title: Jumalten synty

text: Zeuksella on seitsemän puolisoa. Ensimmäinen on okeanidi Metis, jonka hän nieli estääkseen tätä synnyttämästä poikaa, joka syöksisi hänet vallasta, niin kuin hänen isälleen oli käynyt. Toinen syy oli se, että Zeus halusi näin saada itselleen Metiksen viisauden, niin että tämä neuvoisi häntä tulevaisuudessa. Myöhemmin Zeuksen päästä syntyi Athene, minkä seurauksena Hera suuttui niin, että synnytti partenogeneettisesti Hefaistoksen. Zeuksen toinen vaimo on Themis, joka synnytti kolme horaa, Eunomia (Järjestys), Dike (Oikeudenmukaisuus) ja Eirene (Rauha); sekä kolme moiraa eli kohtalotarta, Klotho (Kehrääjä), Lakhesis (Osan Suova) ja Atropos (Torjumaton).


title: Jumalten synty

text: Zeuksen kolmas vaimo on Eurynome, joka synnytti kolme khariittia eli sulotarta, Aglaia, Eufrosyne ja Thaleia. Neljäs vaimo on hänen sisarensa Demeter, joka synnyttää Persefonen. Persefone nai myöhemmin Hadeen. Zeuksen viides vaimo on muistin jumalatar Mnemosyne, jonka kanssa hän sai yhdeksän muusaa: Kalliope, Euterpe, Kleio, Erato, Melpomene, Polyhymnia, Terpsikhore, Thaleia ja Urania.


title: Jumalten synty

text: Zeuksen kuudes vaimo on Leto, joka synnyttää Apollonin ja Artemiksen. Seitsemäs ja viimeinen vaimo on Hera. Zeuksen ja Heran lapsia ovat Hebe, Ares, Enyo, Hefaistos ja Eileithyia. Vaikka Zeus ei enää tämän jälkeen ota vaimoa, hänellä on kuitenkin paljon avioliiton ulkopuolisia suhteita muiden naisten kanssa. Näihin kuuluvat muun muassa Semele, Dionysoksen äiti, sekä Alkmene, Herakleen äiti. Herakles nai Heben.


title: Jumalten synty

text: Poseidon nai Amfitriten, ja he saavat Tritonin. Afrodite, joka oli nainut Hefaistoksen, on suhteessa Areen kanssa, ja heille syntyvät Fobos (Pelko), Deimos (Kauhu) ja Harmonia. Harmonia nai myöhemmin Kadmoksen ja heille syntyvät Ino, josta tulee myöhemmin poikansa Melikerteen kanssa merenjumaluus; Semele, Dionysoksen äiti; Agaue, Aktaionin äiti; Polydoros; sekä Autonoe. Helios ja Perseis saavat Kirken, joka saa Odysseuksen kanssa Agrioksen ja Latinoksen. Atlaksen tytär Kalypso synnyttää Odysseukselle lapset Nausithoos ja Nausinous.


title: Naisten luettelo

text: Naisten luettelo () on muinaiskreikkalainen runoelma, joka on mytologinen luettelo niistä kuolevaisista naisista, jotka olivat saaneet jälkeläisiä jumalten kanssa, sekä näiden liittojen seurauksena syntyneistä jälkeläisistä. Runoelma on säilynyt katkelmallisena.


title: Naisten luettelo

text: Teos on usein pantu Hesiodoksen nimiin. Se sisältää kuitenkin viittauksia Hesiodosta myöhäisempiin tapahtumiin ja asioihin. Niistä voidaan päätellä, että teos on jonkun toisen henkilön kirjoittama, tai ainakin siihen on tehty myöhempiä lisäyksiä. Koska runon ajoitus on yksi suurimpia siihen liittyviä ongelmia, sen kirjoittajaa ei näin voida tietää varmuudella.


title: Naisten luettelo

text: Richard Janko on eeppistä kieltä käsittelevässä monumentaalisessa tutkielmassaan ehdottanut, että "Naisten luettelo" on hyvin varhainen, ja että se on mahdollisesti kirjoitettu samoihin aikoihin kuin Hesiodoksen "Jumalten synty", toisin sanoen noin vuonna 700 eaa. Myös muita ajoituksia on ehdotettu: Jacques Schwartzin mukaan runo sai nykyisen muotonsa vuosien 506 ja 476 eaa. välillä. M. L. West puolestaan on ajoittanut sen vuosien 580 ja 520 eaa. välille. Suurin syy myöhäisemmille ajoituksille on viittaus Kyrenen kaupunkiin (frr. 215 ja 216 M-W), joka perustettiin vuonna 631 eaa. Toisaalta West on ajoittanut joitakin runon osia niinkin varhaisille vuosille kuin 776 eaa.


title: Naisten luettelo

text: Runoelma muistuttaa monissa kohden Homeroksen teoksia. Tämä osoittaa niiden edustavan samaa lajityyppiä: "Naisten luettelo" ei syntynyt eristyksissä, vaan edusti sukuluetteloita sisältävän runouden perinnettä. Kuten aina sellaisten tekstien tapauksessa, jotka ovat saaneet alkunsa suullisesta perinteestä (kuten Homeroksen eepokset), on vaikeaa erottaa, mikä osa aineistosta on peräisin miltäkin ajalta, sekä määrittää, milloin teksti sai lopullisen muotonsa. Lisäksi jos runo on peräisin vuoden 700 eaa. tienoilta, mutta se on kirjoitettu ylös vasta vuoden 550 eaa. tienoilla, se on todennäköisesti muuttunut väliaikana jollain tavoin.


title: Naisten luettelo

text: Antiikin aikana tunnettiin myös runo nimeltä "Ehoiai" (), muodosta "ē hoiē" (), ”tai kuten hän joka...”. Nämä sanat esiintyvät runossa jokaisen uuden jakson alussa. Tämä runoelma on mahdollisesti sama kuin tämä "Naisten luettelo", paitsi mikäli oli olemassa kaksi erillistä samantyylistä runoa. Lisäksi tunnetaan nimike "Megalai ehoiai" ("Suuri ehoiai"), joka saattoi olla laajennettu versio jommastakummasta edellisestä.


title: Naisten luettelo

text: Runosta on säilynyt noin 1 000 säettä, mikä on paljon enemmän kuin useimmista muista antiikin aikaisista ”kadonneista” teoksista. Alun perin runo käsitti viisi kirjaa säkeitä daktyylisellä heksametrillä, ja jokainen kirja on voinut käsittää jopa 1 000 riviä. Runomitta on sama, jota Homeros käytti, ja luettelo muistuttaa jossain määrin "Iliaksen" kirjan II laivaluetteloa.


title: Naisten luettelo

text: Runo kuvaa kreikkalaisen mytologian tunnetut naishahmot sekä heidän jumalten ja ihmisten kanssa saamansa jälkeläiset. Päätasolla se oli jaettu muutamiin sukuluetteloihin, mutta jaon yksityiskohdat eivät ole tiedossa. Merkittäviin sukuluetteloihin kuuluivat Deukalionin ja Pyrrhan lapset: Hellen ja Pandora, joista Hellen sai Orseiksen ja Pandora Zeuksen kanssa helleenien kantaisät: Graikos, Makedon, Magnetas, Doros, Aiolos ja Ksuthos (sekä tämän kaksi poikaa Akhaios ja Ionas). Muita merkittäviä sukuluetteloita ovat aiolidit, inakhidit, pelasgidit ja atlantidit, eli Aioloksen, Inakhoksen, Pelasgoksen ja Atlaksen jälkeläiset.


title: Naisten luettelo

text: Sukuluetteloiden tyyli muistuttaa Homeroksen eeposten sukuluetteloita, kuten Glaukoksen ja Aineiaan sukujen kuvauksia "Iliaksen" kirjoissa VI ja XXI sekä Theoklymenoksen suvun kuvausta "Odysseian" kirjassa XV. Joitakin henkilöitä kuvataan lyhyesti, joitakin puolestaan yksityiskohtaisesti ja heihin liitetään laajoja kertomuksia. Näin runo sisältää paljon tietoa kreikkalaisesta mytologiasta. Runo muistuttaa myös Odysseuksen manalassa näkemien sankaritarten luetteloa "Odysseian" kirjassa XI.


title: Naisten luettelo

text: Kirja V poikkesi muista, ja se on saattanut olla alun perin erillinen runo. Se sisälsi lähes 200-rivisen luettelon Helenan kilpakosijoista.


title: Naisten luettelo

text: "Naisten luettelolla" oli suuri vaikutus hellenistisenä aikana. Pseudo-Apollodoroksen kreikkalaisen mytologian kirjasto "Bibliotheke" vaikuttaa käyttäneen luetteloa esikuvanaan suurelta osin, ja siitä voidaan tehdä päätelmiä luettelon rakenteesta. Teosta luettiin laajalti: arkeologit ovat löytäneet Egyptistä katkelmia yli 50 erillisestä luettelon kopiosta, mikä on enemmän kuin muista teoksista Homeroksen eeposten jälkeen. Teos vaikuttaa näin olleen yksi tuon ajan suosituimmista kirjallisista tuotoksista.


title: Naisten luettelo

text: Luettelosta ei ole säilynyt yhtään kopiota keskiajan läpi, joten luettelolla ei ole suoria yhteyksiä keskiaikaisiin naisten luetteloihin, kuten Giovanni Boccaccion "De mulieribus claris" (1361) tai Christine de Pizanin "Cité des dames" (1405). Työ teoksen ennallistamiseksi, joka perustui antiikin aikaisilta kirjailijoilta säilyneisiin lainauksiin, alkoi 1800-luvulla, ja ensimmäinen laitos julkaistiin vuonna 1823 osana Thomas Gaisfordin kokoelmaa "Poetae minores Graeci". Kaksi vuotta myöhemmin ilmestyi Ludwig August Dindorfin "Hesiod". Nykyään merkittävimmät laitokset ovat Aloisius Rzachin (1913), Reinhold Merkelbachin ja M. L. Westin (1967, 1990), sekä Martina Hirschbergerin (2004) laitokset.


title: Naisten luettelo

text: Runoelmaan viitataan yleensä fragmentin numerolla jossain tietyssä tekstilaitoksessa, sekä rivinumerolla: esimerkiksi ”fr. 23(a).15 M-W” tarkoittaa fragmenttia numero 23(a) M(erkelbachin) ja W(estin) laitoksessa, rivi 15. Mainittu laitos (1967, 1990) sisältää 250 fragmenttia; uudemmassa laitoksessa (Hirschberger 2004) niiden määrä on eri syistä vähennetty 142:een.


title: Työt ja päivät

text: Työt ja päivät (, "Erga kai Hēmerai"; ) on Hesiodoksen kirjoittama noin 800 säettä käsittävä eeppinen runoelma. Teos käsittelee ennen kaikkea kahta yleistä totuutta: työ on ihmisen elämän osa, mutta se, joka on valmis tekemään työtä, tulee kyllä toimeen. Teos kuvaa nimensä mukaisesti paitsi arkiaskareita myös kullekin toimelle soveliaita päiviä ja vuodenaikoja.


title: Työt ja päivät

text: Hesiodos eli ja kirjoitti 700-luvulla eaa. "Työt ja päivät" vaikuttaa olevan kirjoitettu Hesiodoksen toisen teoksen "Jumalten synnyn" jälkeen. Hesiodoksen aikaan Kreikassa vallitsi niin kutsuttu geometrinen kausi. Hesiodoksen teos on ainoa aikalaiskuvaus tuon ajan elämästä Kreikassa.


title: Työt ja päivät

text: Tutkijat ovat nähneet teoksen Manner-Kreikkaa kohdanneen maanviljelyskriisin taustaa vasten. Kriisin seurauksena oli suuri muuttoliike länteen ja uusien kreikkalaisten siirtokuntien perustaminen eri puolille Välimeren aluetta. Hesiodokselle teos vaikuttaa olevan omakohtainen: Hän kirjoittaa Perses-nimiselle veljelleen, jonka kanssa hänellä on huonot välit siksi, että Perses on saanut vääryydellä itselleen suuremman osan heidän isänsä jättämästä perinnöstä.


title: Työt ja päivät

text: Hesiodoksen teos on tyyliltään opettava. Runoilija moittii ja neuvoo veljeään, ja korostaa rehellistä työntekoa ja oikeudenmukaisuutta. Rakenteellisesti teos voidaan jakaa kahteen osaan. Säkeet 11–380 käsittelevät teoreettisempaa puolta, säkeet 381–828 puolestaan käytännöllisempää puolta.


title: Työt ja päivät

text: Teos alkaa Zeuksen, oikeudenmukaisuuden jumalan, ylistyksellä. Tämän jälkeen runoilija käsittelee kahdenlaista kilpailun lajia, joista toinen suosii sotaa ja taistelua, toinen taas kannustaa uurastukseen. Hesiodos puhuttelee veljeään ja analysoi ihmisyhteisöä ja ihmisten välisiä suhteita, kunkin yksilön eettisiä velvollisuuksia ja pahan alkuperää maailmassa. Tämä tapahtuu erilaisten myyttisten kertomusten kautta. Teoksessa esiintyy kertomus Prometheuksesta, joka löytyy myös "Jumalten synnystä". Kertomuksen mukaan Prometheus varasti tulen Zeukselta, ja sen vuoksi ihmisiä rankaistiin Pandoralla ja tämän lippaalla, johon jäi vain toivo. Teos vaikuttaa tekevän korjauksia eräisiin "Jumalten synnyssä" esitettyjen myyttien kuvauksiin. Teos hahmottelee myös ihmiskunnan viisi aikakautta, alkaen myyttisestä kulta-ajasta. Tätä seuraavat hopea-aika, pronssiaika ja puolijumalten aika, sekä nykyinen rautainen aika, jolloin ihmiset kärsivät työstä ja vaivasta. Hesiodos kertoo myös lyhyen tarinan haukasta ja satakielestä. Se on varhaisin säilynyt faabeli.


title: Työt ja päivät

text: Käytännönläheisemmässä loppuosassa runoilija antaa neuvoja liittyen maanviljelykseen, merenkulkuun, yhteiskuntaan ja uskontoon, sekä käsittelee suotuisia ajankohtia toimittaa erilaisia asioita. Monet ohjeista ovat hyvin yksityiskohtaisia, ja siksi ne antavat hyvän kuvan tuon ajan ihmisten elämästä. Ensin hän käy läpi maanviljelijän vuoden: mitkä asiat on hoidettava mihinkin vuodenaikaan, ja mitä tulee ottaa huomioon. Vuodenkierron kuvaus antaa kuvan siitä, kuinka kreikkalaiset lukivat tähtitaivasta oikeiden ajankohtien määrittämiseen. Merenkulkua Hesiodos käsittelee huolimatta siitä, että sanoo olleensa laivassa vain kerran. Hän suhtautuu merenkulkuun epäillen ja suosittelee purjehtimista vain keskikesällä. Eräät yhteiskunnalliset neuvot muistuttavat muun muassa Sananlaskujen kirjan aineistoa, ja jotkut uskonnollisperäiset tabut puolestaan ovat samankaltaisia, kuin mitä pythagoralaisten tiedetään opettaneen.


title: Työt ja päivät

text: Runoelma päättyy kuukalenteriin perustuvaan kuukauden merkkipäivien luetteloon. Kuukausi on jaettu kolmeen osaan. Päivien otollisuus tai epäotollisuus perustuu kuun eri vaiheisiin: onko kuu suureneva vai pienenevä. Hesiodoksen mukaan esimerkiksi kuukauden kymmenes päivä on hyvä syntymäpäivä pojille, keskiosan neljäs taas tytöille; vaimo on hyvä tuoda kotiin kuun neljäntenä päivänä; kun taas kuukauden kaikkien kolmen osan viidettä päivää on vältettävä sen vaarallisuuden ja kauheuden vuoksi.


title: Seppo Mäkelä

text: Seppo Mäkelä (s. 10. syyskuuta 1948 Porvoo) on suomalainen jääkiekkotuomari. Hän on viheltänyt Suomessa kolmanneksi eniten pääsarjaotteluita päätuomarina, 753 ottelua. Hänen edellään ovat Timo Favorin ja Jari Levonen. Mäkelän aktiivivuosina pelissä oli vain yksi päätuomari.


title: Seppo Mäkelä

text: Mäkelä on yksi Suomen tunnetuimmista jääkiekkotuomareista. Hän vihelsi ensin linjatuomarina vuodet 1974–1981. Viimeiset kaksi vuotta Mäkelä toimi sekä SM-liigassa linjatuomarina että I divisioonassa päätuomarina. Vuosina 1981–1999 Mäkelä tuomitsi SM-liigassa 753 ottelua, jolla hän piti SM-liigan päätuomarien ottelutilaston kärkipaikkaa lähes 15 vuotta. Timo Favorin ohitti Mäkelän 24. tammikuuta 2014 tuomitessaan 754. ottelun SM-liigassa. Mäkelä valittiin vuoden erotuomariksi peräti kymmenen kertaa ja pelaajien äänestyksessä parhaaksi yksitoista kertaa. Hänet olisi haluttu tuomariksi myös NHL:ään, mutta hän ei osannut tarpeeksi englantia.


title: Seppo Mäkelä

text: Mäkelä on viheltänyt myös useissa arvoturnauksissa. Hän on ollut mukana muun muassa yksissä olympialaisissa ja viisissä MM-kisoissa.


title: Seppo Mäkelä

text: Mestiksen parhaan päätuomarin palkinto on nimetty Mäkelän mukaan.


title: Oscar Larrauri

text: Oscar "Poppy" Larrauri (s. 19. elokuuta 1954 Rosario, Argentiina) on argentiinalainen entinen kilpa-autoilija ja F1-kuljettaja.


title: Oscar Larrauri

text: Larrauri kilpaili F1-sarjassa kausina 1988–1989. Hänen ajokkinaan oli F1-historian huonoimpiin kuulunut Eurobrun-auto. Larrauri pääsi starttaamaan kaikkiaan seitsemään kisaan, 14 kertaa hän karsiutui. Hän pääsi kahdesti maaliin ja sijoittui parhaimmillaan 13:nneksi (Meksikon GP 1988). Aika-ajoissa Larrauri oli parhaimmillaan kahdeksastoista Monacon GP:ssä 1988. Hän ei saavuttanut yhtään MM-pistettä. Paljon paremmin ei menestynyt hänen tallikaverinsa Eurobrunilla, italialainen Stefano Modena, joka starttasi kymmeneen kisaan ja sijoittui parhaimmillaan 11:nneksi.


title: Oscar Larrauri

text: Larrauri aloitti kilpailemisen karting-autoilla 1973. Vuonna 1979 hän ajoi Argentiinan Formula 3 -sarjassa ja menestyi niin hyvin, että päätti kokeilla onneaan Euroopassa. Hän sijoittui 1980 Euroopan Formula 3 -sarjassa yhdenneksitoista ja 1981 viidenneksi Toyotalla.


title: Oscar Larrauri

text: Tämän jälkeen Larrauri pestattiin Alfa Romeolla, ja tulosta alkoi syntyä. Larrauri otti 1982 seitsemän osakilpailuvoittoa ja vei Euroopan Formula 3 -luokan mestaruuden ylivoimaisesti. Seuraavana vuonna hän nousi Formula 2 -sarjaan, mutta Minardin vauhti ei riittänyt menestykseen. Samana vuonna Larrauri pääsi testaamaan Ferrarin F1-autoa.


title: Oscar Larrauri

text: Larrauri jatkoi urheiluautoluokissa 1984–1987 ja poimi yhdessä eri tallitoverien kanssa muutamia hyviä sijoituksia. Vaatimattomaksi jääneen F1-uransa jälkeen hän jatkoi urheiluautoilla vaihtelevalla menestyksellä Euroopassa, Japanissa, Yhdysvalloissa, Etelä-Afrikassa sekä lopuksi kotimaassaan Argentiinassa. Hän päätti uransa kauteen 2001.


title: Pölykeuhko

text: Pölykeuhkosairaudet eli pneumokonioosit ovat tautiryhmä, joissa hengitysilman epäpuhtaudet kertyvät hengitysteihin aiheuttaen keuhkoa tuhoavan tapahtumasarjan. Nykyään pneumokoniooseiksi luokitellaan niin orgaanisten kuin epäorgaanistenkin hiukkasten kertymisestä aiheutuvat sairaudet. Tauteja aiheuttavat hienojakoiset pölyt ja tautien ICD-10 numerot ovat J60–J66. Pölykeuhkosairauksia ovat


title: Väestörekisteri

text:
Väestörekisteri on luettelo maan kansalaisista ja asukkaista ja heidän perustiedoistaan kuten
Kussakin maassa säädellään erikseen lainsäädännöllä, mitä tietoja rekisteriin tallennetaan, kuinka rekisteriä käytetään. Kaikki valtiot eivät pidä yllä väestörekisteriä, tällaisia maita ovat esimerkiksi Iso-Britannia ja Yhdysvallat.


title: Väestörekisteri

text: Suomessa väestörekisteriä ylläpitää Väestörekisterikeskus väestötietojärjestelmässä. Suomen väestötietojärjestelmä sisältää väestötietojen lisäksi myös tietoja rakennuksista. Kiinteistöistä on oma rekisteristä: kiinteistötietojärjestelmä.


title: Väestörekisteri

text: Väestökirjanpidolla on Suomessa pitkä historia. Väestötietojen rekisteröinti aloitettiin Ruotsin valtakunnassa jo 1540-luvulla ja nykyisen Suomen alueella 1530-luvulla maakirjojen muodossa. Tuolloin kansalaisten luetteloinnilla pyrittiin verotuksen ja sotaväen ottojen tehostamiseen.


title: Väestörekisteri

text: Kirkonkirjat toimivat Suomen tärkeimpänä väestörekisterinä useiden vuosisatojen ajan. Vuodesta 1917 lähtien ylläpidettiin erikseen siviilirekisteriä mihinkään uskonnolliseen yhdyskuntaan kuulumattomista henkilöistä. Lisäksi ylläpidettiin 1620-luvulta lähtien henkikirjaa, aluksi henkirahan perimistä varten, myöhemmin yleisenä väestöluettelona. Vuodesta 1971 lähtien väestökirjoja olivat väestörekisteri, kotipaikkarekisteri ja henkikirja. Väestörekisteriin siirrettiin tiedot siviilirekisteristä sekä muiden uskontokuntien kuin Suomen evankelisluterilaisen ja ortodoksisen kirkon jäsenistä. Jokavuotiset henkikirjoitukset lopetettiin vuonna 1990.


title: Väestörekisteri

text: Vuodesta 1950 lähtien on lisäksi joka kymmenes vuosi suoritettu yleinen väestönlaskenta.


title: Väestörekisteri

text: Kirkko ja valtio -komitea esitti mietinnössään vuonna 1977, että väestörekisterin ylläpito olisi vähitellen siirrettävä kirkolta kokonaan valtion hoidettavaksi. Tämä toteutui pääosin vuonna 1999, kun väestötietolakia ja eräitä muita lakeja muutettiin, kuitenkin siten, että Suomen evankelisluterilainen ja ortodoksinen kirkko edelleen ilmoittavat ja ottavat vastaan väestörekisterin tietoja niistä tapahtumista, jotka liittyvät kirkollisiin toimituksiin. Lisäksi vanhat kirkonkirjat ovat yhä seurakuntien hallussa, jotka luovuttavat niistä tarvittaessa tietoja. Kirkko ylläpitää edelleen kirkonkirjoja, mutta niillä on enää vain jäsenrekisterin luonne.


title: Väestötietojärjestelmä

text: Väestötietojärjestelmä (lyh. VTJ) on valtakunnallinen keskusrekisteri, jota ylläpidetään tietokantapohjaisena ATK-rekisterinä. Se on väestörekisteri, joka sisältää perustiedot Suomen kansalaisista ja Suomessa vakinaisesti asuvista ulkomaalaisista. Järjestelmässä on tietoja myös rakennuksista, rakennushankkeista ja huoneistoista sekä kiinteistö- ja toimitilatietoja. Tiedoista tuotetaan myös kansalaisvarmenne.


title: Väestötietojärjestelmä

text: Väestötietojärjestelmää ylläpitävät Väestörekisterikeskus ja maistraatit sekä osa kunnista. Tietojen rekisteröinti perustuu kansalaisten ja viranomaisten lakisääteisiin ilmoituksiin.


title: Väestötietojärjestelmä

text: Tietoja hyödynnetään koko yhteiskunnan tietohuollossa, esimerkiksi julkishallinnossa, vaalien järjestämisessä, verotuksessa, oikeushallinnossa sekä tutkimuksessa ja tilastoinnissa.


title: Väestötietojärjestelmä

text: Väestötietojärjestelmään rekisteröidään henkilöiden ja rakennusten yksilöintiä koskevat perustiedot. Henkilöistä talletetaan rekisteriin


title: Väestötietojärjestelmä

text: Verohallinto saa tallettaa väestötietojärjestelmään ulkomaan kansalaisesta myös tällä mahdollisesti olevan ulkomaisen henkilönumeron eli ns. veronumeron.


title: Väestötietojärjestelmä

text: Rakennuksista rekisteröidään


title: Väestötietojärjestelmä

text: Väestötietoja on rekisteröity Suomessa 1530-luvulta lähtien.


title: Väestötietojärjestelmä

text: Väestötietojärjestelmän edeltäjä oli Väestörekisterijärjestelmä (VRJ). Myös se oli tietokantapohjainen ATK-rekisteri.


title: Gastón Mazzacane

text: Gastón Mazzacane (s. 8. toukokuuta 1975 La Plata, Argentiina) on argentiinalainen kilpa-autoilija, entinen Formula 1 -kuljettaja.


title: Gastón Mazzacane

text: Mazzacane ajoi yhteensä 21 GP:ta Formula 1 -sarjassa kausina 2000 ja 2001 Minardin ja Prostin talleissa. Hänen parhaaksi suorituksekseen jäi Euroopan GP:ssa 2000 saavutettu kahdeksas sija. Koska silloisen pistelaskujärjestelmän mukaan vain kuusi parasta sai pisteitä, Mazzacane ei saavuttanut yhtään pistettä urallaan.


title: Gastón Mazzacane

text: Mazzacane aloitti F1-uransa jo 1999 Minardin testikuljettajana. Seuraavana vuonna hän sai kilpakuljettajan paikan espanjalaisen Marc Genén parina. Prost-tallissa hänen kumppaninaan oli ranskalainen Jean Alesi. Mazzacane ajoi 13 kertaa ruutulipulle saakka, kahdeksan kisaa päättyi keskeytykseen.


title: Gastón Mazzacane

text: F1-uran jälkeen Mazzacane on kokeillut taitojaan muissa autoluokissa, mm. Yhdysvaltain IRL:ssä.


title: Ilmastonmuutos

text: Ilmastonmuutos on merkittävä pitkän aikavälin muutos globaalissa tai paikallisessa ilmastossa. Muutokset voivat tapahtua esimerkiksi sadannoissa, lämpötiloissa ja tuulikuvioissa. Tarkasteltava aikaväli voi vaihdella kymmenistä vuosista miljooniin vuosiin. Ilmastonmuutos voi aiheutua tapahtumista, jotka liittyvät muun muassa merien lämpömekanismeihin, maapallon rataan, mannerlaattojen liikkeisiin, Auringon aktiivisuuteen, vulkaaniseen toimintaan, asteroiditörmäyksiin ja viime aikoina myös ihmisen toimintaan.


title: Ilmastonmuutos

text: Maan ilmasto voi muuttua maapallon sisäisten prosessien myötä tai reaktiona ulkoisiin tekijöihin (esimerkiksi muutokset auringon aktiivisuudessa, maapallon kiertoradassa tai akselissa). Maapallon sisäiset prosessit voivat olla luontaisia (esimerkiksi vulkaaniset päästöt) tai ihmisen toiminnasta johtuvia (esimerkiksi fossiilisten polttoaineiden käytön synnyttämä ilmakehän kasvihuonekaasujen; CFC, NO, CO pitoisuuksien nousu).


title: Ilmastonmuutos

text: Sää on kaoottinen epälineaarinen dynaaminen järjestelmä. Tämä tarkoittaa, että se on vain osittain ennustettavissa. Ilmasto eli sään keskiarvo on kuitenkin ollut havaintojen valossa suhteellisen vakaa aivan viime aikoihin asti. Ilmastoon lukeutuvat keskilämpötila, sadanta, aurinkoisten päivien määrä ja lukuisat muut mitattavat suureet.


title: Ilmastonmuutos

text: Maan ympäristössä tapahtuu kuitenkin muutoksia, jotka voivat vaikuttaa ilmastoon. Esimerkiksi jäätiköiden kasvu ja pieneneminen aiheuttavat sekä luonnollista vaihtelua, että vahvistavat ulkoisia pakotteita. Toisaalta meri-ilmakehäjärjestelmän muutokset voivat aiheuttaa voimakkaita muutoksia. Merien vaikutus ilmastoon liittyy monilta osin niiden suureen lämpökapasiteettiin ja kykyyn kuljettaa energiaa. Termohaliinikierron merkitys kasvaa pitemmillä aikaväleillä. Toisaalta ilmaston tila ei ole riippuvainen yksin nykytilasta vaan siihen vaikuttavat myös edeltävät tilat, kysymys on siis hystereesi-ilmiöstä.