title: Takymetri

text: Optisen etäisyysmittarin korvasi elektro-optinen etäisyysmittari, kun sellainen puolijohde- ja lasertekniikan kehittymisen myötä tuli riittävän pienikokoiseksi ja helppokäyttöiseksi. Aluksi takymetrin elekro-optinen etäisyysmittari oli selvästi erillinen koje kaukoputken päällä tai sivulla. Nykyään etäisyysmittari on kokonaan sulautettu osaksi koneistoa ja se mittaa lasersäteellä kaukoputken objektiivin läpi matkan siihen, mihin kaukoputkella tähdätään. Takymetrin mallista riippuen tähdättävänä on joko säteen palauttava heijastinprisma tai mikä tahansa valoa heijastava siinä määrin sileä pinta, että matka on heijastuneen säteen kulkuajasta pääteltävissä.


title: Takymetri

text: Takymetri on perusajatukseltaan kulmien ja etäisyyden mittauskoje, mutta nykyään siinä on oleellisena osana tietokone, joka mahdollistaa erittäin monipuoliset mittaukset. Kartoitettavalle tai maastoon merkittävälle pisteelle mitataan vinoetäisyys sekä vaaka- ja pystykulmat kojeeseen nähden. Näistä mitatuista tiedoista kojeessa olevalla ohjelmistolla saadaan laskettua esimerkiksi:


title: Takymetri

text: Kojeen muistiin tallennetaan mittauksissa tarvittavat lähtötiedot ja sinne kerätään mitattujen pisteiden sijaintitiedot. Lähtötietoja voivat olla mm.


title: Takymetri

text:
Takymetri on kartoituksen ja rakennusmittauksen yleistyökalu. Sen kanssa kilpailee lähinnä satelliittipaikannustekniikka. Satelliittipaikannus ei kuitenkaan kelpaa takymetrimittausten tilalle seuraavissa tapauksissa:
Takymetri voi olla myös ns. robottitakymetri, jolloin kojetta ohjataan kauko-ohjauksella. Robottitakymetri pystyy automaattisesti seuraamaan heijastinprisman liikkeitä. Näin koje ei tarvitse ketään sitä suuntaamaan. Käyttäjä voi suorittaa mittaustyön yksinään siirtelemällä heijastinta mitattaviin kohteisiin ja antamalla kauko-ohjaimella mittauskäskyt. Vastaavasti hän voi yksinään merkitä maastoon kojeen muistiin ennalta tallennetut pisteet siirtämällä heijastinta kojeen antamien merkkien ohjaamana. Kun heijastin on saatu merkittävän pisteen kohdalle, käyttäjä tekee maahan näkyvän merkin.


title: Takymetri

text: Kehittyneimmillä takymetreillä voidaan myös skannata ja valokuvata mittauskohteita.


title: Takymetri

text: Takymetrin orientoinnilla tarkoitetaan kojeen sijainnin määrittämistä halutuissa koordinaatistoissa. Tämä on olennaista silloin, kun kojeella halutaan määrittää pisteiden sijainteja eri koordinaatistoissa. Sijainnin määritys tehdään ns. liitoshavainnoilla. Nämä ovat kulma- ja etäisyyshavaintoja liitospisteille. Liitospisteiden sijainnit käytettävässä koordinaatistossa tunnetaan. Orientointi tapahtuu joko vapaalle tai tunnetulle asemapisteelle. Tunnetulle asemapisteelle orientoidessa koje pystytetään ja tasataan sijainniltaan tunnetun pisteen yläpuolelle. Sen jälkeen mitataan "vähintään" yksi suunta toiselle tunnetulle pisteelle. Vapaan asemapisteen tapauksessa koje asetetaan sellaiseen vapaasti valittuun paikkaan, josta voidaan tehdä liitoshavainnot "vähintään" kahdelle sijainniltaan tunnetulle pisteelle. Tällöin tarvitaan vähintään kaksi etäisyyttä tai kolme suuntaa. Ylimääräisillä havainnoilla saadaan sekä parannettua tarkkuutta että selville orientoinnin sijaintivirheet. Tunnetulla asemapisteellä koje kohdistetaan pisteen päälle luodin avulla. Käytössä voi olla lanka-, optinen tai laserluoti. Suomessa on varsin kattava kiintopisteverkosto, joten paikalliset mittaukset voidaan sijoittaa kartalle hyvin tarkasti.


title: Takymetri

text: Takymetrin orientoinnin helpottamiseksi ja sen virheiden vähentämiseksi on 2000-luvulla otettu käyttöön yhdistelmäkojeita, joissa on mukana satelliittipaikannin.


title: Vaaitus

text: Vaaituksen tarkoituksena on selvittää kahden pisteen välinen korkeusero vaakasuorin tähtäyksin pystysuoriin lattoihin, joiden asteikko kasvaa alhaalta ylöspäin. Lattoihin suoritettavat havainnot tehdään yleensä pareittain ja näistä ensimmäistä kutsutaan taaksehavainnoksi ja toista eteenhavainnoksi. Taaksehavainto tehdään tunnettuun tai ennalta mitattuun pisteeseen, sillä näin saadaan selville kojeen vaakatason korkeus. Tästä syystä taaksehavainto luetaan positiivisena ja seuraava havainto eli eteenhavainto luetaan negatiivisena tuntemattomasta tai ennen mittaamattomasta pisteestä. Seuraavaksi lasketaan taaksehavainnon ja eteenhavainnon (jonka etumerkki on negatiivinen) erotus, josta selviää pisteiden korkeuksien erotus.


title: Vaaitus

text: Vaaituksessa voidaan erottaa kaksi erilaista menetelmää sen perusteella, minkälaista tarkoitusta varten vaaitusta suoritetaan:Vaaituskojeita on kahta päämallia: optisia sekä hydrostaattisia vaaituskojeita. Näistä jälkimmäiset perustuvat vaakasuoran nestepinnan hyväksikäyttöön, kun puolestaan optisia vaaituskojeita lajitellaan vielä kahden pääperiaatteen mukaan. Tasainvaaituskojeisiin, joissa lankaristikolle tuleva tähtäyssäde kallistetaan vaakasuoraan vaaitustasaimen avulla, kun puolestaan itsetasaavissa vaaituskojeissa tähtäyssäde, joka latasta vaakasuorasti tulee, ohjataan kompensaattorin avulla lankaristikolle tähtäyssädettä taittamalla tai siirtämällä lankaristikkoa pystysuunnassa.


title: Vaaitus

text: Tasainvaaituskojeet voidaan vielä jakaa rakenteensa perusteella kolmeen ryhmään: yksinkertaiset, keskikokoiset ja tarkkavaaituskojeet. Yksinkertaiset vaaituskojeet sisältävät kolme pääosaa, joista ensimmäinen on jalustaan kiinnitetty runko-osa sekä siinä oleva rasiatasain, jolla kojeen likimääräinen tasaus suoritetaan. Seuraava osa on kaukoputki, jonka lankaristikon kautta kulkee tähtäyskaukoputki. Viimeisenä tulee vaaitustasain, jonka yläpuolella kylläkin on usein vielä yksinkertaisissa kojeissa peili, jonka avulla tasauksessa käytetty kupla on helpompi nähdä. Keskikokoisten vaaituskojeiden merkittävin ero yksinkertaisiin kojeisiin nähden koskee kallistusruuvia, jolla kaukoputkea voidaan kallistaa korkeussuunnassa alhidadiosan suhteen vaaka-akselin ympäri, jotta tasaimen kupla saadaan keskelle ja näin tähtäysakseli saadaan vaakasuoraan.


title: Vaaitus

text: Toinen jaottelu, jonka avulla tasainvaaituskojeita voidaan ryhmitellä, koskee käyttötarkoitusta. Kojeita voidaan lajitella neljään ryhmään sen mukaan mihin tarkoituksiin kyseisiä kojeita käytetään: rakennus-, insinööri-, yleis- ja tarkkavaaituskoje.


title: Vaaitus

text: Itsetasaavien kojeiden toiminta perustuu jollain tavoin joko painovoiman (riippuva heiluri) tai vaakasuoran nestepinnan hyväksikäyttöön. Heilurin käyttöön perustuvia heilurikompensaattoreita on neljä erilaista: pystyasentoinen peili, 50 gon kulmainen peili- tai prismayhdistelmä, muut kolmiprismaiset kompensaattorit ja seisova prisma. Muuntyyppisistä kompensaattoreista mainitaan tässä yhteydessä lankaristikon tai objektiivin ohjauskompensaattori ja nestekompensaattori.


title: Vaaituslatta

text: Vaaituslatta on vaaituksessa apuvälineenä käytettävä pystyasennossa pidettävä pituusasteikko, jonka asteikko on joko 1 tai 0,5 cm:n jaotuksella toteutettu. Vaaituksessa tähdätään vaakasuorasti vaaituslattaan ja luetaan tästä lukema. Lattoja jaotellaan erilaisilla perusteilla, materiaalin, jaotuksen ja käyttötarkoituksen mukaan.


title: Vaaituslatta

text: Materiaalin perusteella jaoteltavia lattoja ovat nauhalatat, puulatat ja metallilatat. Ensimmäinen edellä mainituista on aivan normaali kangas- tai muovinauha, jolle jaotus on painettu. Puulatat ovat yleisimpiä ja ne ovat pituudeltaan 3 tai 4 metriä ja leveydeltään 8–10 cm. Metallilatat, joita kutsutaan myös invarlatoiksi, on valmistettu invarnauhasta, joka on pituudeltaan 3–5 metriä, leveydeltään 25 mm ja paksuudeltaan noin millimetrin. Latassa voi olla jaotuksen puolesta kolme erilaista jaotusta, E-, shakki- tai viivajaotus. Käyttötarkoituksen puolesta lattoja jaetaan itselaskeviin, yksinkertaisiin, runkomittaus-, tarkkavaaitus- ja teollisuuslattoihin.


title: Vaaituslatta

text: Nykyisten digitaalivaaituskojeiden kanssa käytetään "digitaali-" eli "viivakoodilattaa". Niiden lukeminen tapahtuu automaattisesti vaaituskojeen polttotasossa olevan CCD-ilmaisimen avulla.


title: Etäisyyden mittaus

text: Etäisyyden mittausta voidaan geodesiassa suorittaa kolmella erilaisella päämenetelmällä, jotka ovat mekaaninen, optinen ja elektroninen etäisyydenmittaus.


title: Etäisyyden mittaus

text: Ensimmäinen näistä menetelmistä on mekaaninen etäisyydenmittaus, jossa mekaaninen kappale, mitta, määrittää kohteen etäisyyden. Mekaanisista etäisyydenmittausvälineistä vanhin ja teknisesti yksinkertaisin on mittanauha. Mittanauhat kuitenkin erotellaan käyttötarkoituksen mukaan tarkkamittausnauhoihin ja muihin pituudenmittausvälineisiin, joita ovat esimerkiksi taskumittanauhat (2–10 m) ja mittalangat. Mittalankoja pidetään kaikista tarkimpina mittausvälineinä, koska tuuli painaa niitä kaikista vähiten ja ne on tehty niin, että lämpötilanmuutokset eivät juuri vaikuta niihin.


title: Etäisyyden mittaus

text: Mekaanisessa etäisyydenmittauksessa saatetaan myös tarvita erilaisia apuvälineitä, kuten linjaseipäitä, joiden avulla viitoitetaan mitattava linja. Mittatikkujen avulla sen sijaan mitattu pituus merkitään maastoon, kun puolestaan luotilanka tai hiusristikolla varustettu puupaalu asetetaan mitattavalle linjalle, jolloin lukemat luetaan joko luotilangoilta tai hiusristikoilta. Normaalin 1 C-jaotuksellisen lämpömittarin avulla puolestaan voidaan huomioida lämpötilakorjauksen tarve. Jännitysmittari tai 10 kg:n punnuksilla toimiva paino ovat nauhan jännittämistä varten, kun puolestaan nauhojen päiden ollessa eri korkeuksilla käytetään kaltevuuskorjausta ja kyseisen kaltevuuden mittaamiseen käytetään kaltevuusmittaria.


title: Etäisyyden mittaus

text: Mitattaessa etäisyyttä mekaanisesti tulee seuraavat huomioida mittausta suoritettaessa:Mekaanisessa etäisyydenmittauksessa käytettävät menetelmät jaetaan porras- ja vinomittauksiin. Molemmat mittaustavat jaetaan myös likimääräiseen mittaustapaan sekä porrasmittaus tarkkaan ja vinomittaus trigonometriseen mittaustapaan.


title: Etäisyyden mittaus

text: Optinen etäisyydenmittaus on menetelmänä vanhentunut ainakin geodeettisessa käytössä. Menetelmässä mitataan erään kannan näennäinen pituus kulmamitassa, kun sen metrinen pituus on tiedossa (vrt. parallaksi).


title: Etäisyyden mittaus

text: Optisen etäisyydenmittauksen kojeita voidaan ryhmitellä mittauksessa käytettävän kannan eli mekaanisen mitan mukaan. Kanta voi olla tähys- tai havaintopisteessä ja se voi olla pysty- tai vaakatasossa ja pituudeltaan joko mitattava suure tai vakiopituinen.


title: Etäisyyden mittaus

text: Geodeettisiin tarkoituksiin käytettäessä tarkoissa etäisyydenmittausmenetelmissä ja –laitteissa kanta on tähyspisteessä, kun puolestaan telemetrisissä erikoiskojeissa kanta on havaintopaikalla.


title: Etäisyyden mittaus

text: Stereoetäisyysmittari on optinen mittalaite.


title: Etäisyyden mittaus

text: Sähköinen mittausvärähtely, joka etenee havaintopisteestä kohdepisteeseen ja takaisin, toimii perustana elektronisessa etäisyydenmittauksessa. Jotta sähköistä mittausvärähtelyä voitaisiin käyttää, tulee se yhdistää eli moduloida jollekin kantoaaltovärähtelylle. Kantoaaltovärähtelynä voivat toimia valo tai radioaallot.


title: Etäisyyden mittaus

text: Elektronisessa etäisyydenmittauksessa itse mittaaminen tapahtuu mittausvärähtelyä apuna käyttäen niin, että mitataan havaintopaikalta lähetetyn ja tähtäyspisteestä takaisin heijastuneen jatkuva-aaltoisen sähkövärähtelyn vaihe-ero tai vaihtoehtoisesti edestakaisin kulkeneen pulssin aikaero eli kulkuaika.


title: Etäisyyden mittaus

text: Elektronisia etäisyysmittareita voidaan jaotella kahteen pääryhmään kahdella eri perusteella. Ensimmäisen ryhmän mukaan elektroniset etäisyysmittarit jaetaan kantoaaltovärähtelyn mukaan radioteknillisiin ja elektro-optisiin etäisyysmittareihin, kun puolestaan mittausperiaatteen mukaan jaottelu tapahtuu vaihe-ero- ja pulssiaikaeromittauskojeisiin. Jaottelua voidaan tehdä myös käyttötarkoituksen ja käyttöominaisuuksien mukaan.


title: Etäisyyden mittaus

text: Laseretäisyysmittari on yksi elektronisista mittalaitteista.


title: Digitaalinen maastomalli

text: Maastomallina käsitetään tarkka pintamalli, joka sisältää pistemäistä geometriatietoa x-, y- ja z-koordinaattien muodossa. Maastomallista saadaan tyypillisesti esimerkiksi tietoja maaston korkeuksien vaihteluista. Maastomallit sisältävät useita päällekkäisiä ja keinotekoisia rakenteita, joista esimerkkejä ovat maalajit tai metsäluokitukset.


title: Digitaalinen maastomalli

text: Nykyään maastomaalit ovat digitaalisia maastomalleja ("DTM", "Digital Terrain Model"). Tällainen maaston ominaisuuksia kuvaava ja käsittelevä malli perustuu siihen, että tietokoneen muistissa olevia, esimerkiksi fotogrammetrisestä aineistosta tuotuja, tasokoordinaattien pisteitä järjestellään tietyllä tavalla, jotta malli saadaan aikaiseksi.


title: Digitaalinen maastomalli

text: Maastomalli pyrkii kuvaamaan maastoa sellaisenaan kuin tämä luonnossa esittäytyy, joten sen takia mallissa voi olla mukana erilaisia kohteita, joita luonnossa esiintyy, kuten taloja tai puita. Vaikka malli kuvaakin luontoa, on se varsin pelkistetty esitys luonnosta, koska se perustuu pelkkiin viivoihin sen sijaan, että se kuvaisi luontoa pintojen avulla.


title: Digitaalinen maastomalli

text: Siinä missä maastomalli sisältää informaatiota maan eri kerroksista, antaa maastomallin erikoismuoto, korkeusmalli (DEM, Digital Elevation Model), tietoa pelkästään maan korkeuseroista maaston muotojen esityksenä. Korkeusmalli korvaa korkeuskäyrien mittaamisen, koska korkeusmallin avulla mallinnetaan maaston korkeuden vaihteluita. Ulottuvuuksina korkeusmallissa käytetään x-, y- ja z-koordinaatteja, joita yhdistetään säännöllisellä ruutu- tai kolmioverkolla. Korkeusmallin avulla voidaan maastosta saada uusia tietoja esimerkiksi kaltevuuksien ja kaarevuuksien muodossa.


title: Kryptozoologia

text: Kryptozoologia eli kryptoeläintiede eli näennäiseläintiede on näennäistiede, jonka tutkimuskohteita ovat eläimet, joista on erilaisia tarinoita ja silminnäkijähavaintoja, mutta ei tieteen kannalta luotettaviksi katsottavia todisteita.


title: Kryptozoologia

text: Kryptozoologiset eläimet eli "kryptidit" voidaan jakaa kolmeen ryhmään:Kuuluisimpia kryptidejä ovat merihirviöt ja järvihirviöt, kuten Nessie, ja Mokele mbemben tapaiset tunnistamatonta lajia edustavat eläimet sekä lumimiehet, isojalat ja muut todellisiksi väitetyt kädelliset. Kryptozoologian harjoittajia eli kryptozoologeja kiinnostavat lähinnä suuret ja keskikokoiset eläimet.


title: Machiavellismi

text: Machiavellismi on italialaisen, tarkemmin firenzeläisen, renessanssipoliitikon Niccolò Machiavellin mukaan nimetty oppisuunta, jossa hallitsijan ainoana moraalina on pyrkiä päämääräänsä välittämättä kansansuosiosta. Machiavellin teoksessa "Ruhtinas" on syvällinen kuvaus asiasta.


title: Machiavellismi

text: Machiavellismilla tarkoitetaan usein ajattelutapaa, jossa vallankäytön tarkoituksena on keinoja kaihtamatta säilyttää status quo. Sillä tarkoitetaan myös voimapolitiikkaa, joka ei menestystä tavoitellessaan kunnioita minkäänlaisia moraaliperiaatteita ja jolle tarkoitus pyhittää kaikki keinot. Machiavellismi on vallan hankkimiseen ja säilyttämiseen suuntautuvaa politiikan teoriaa.


title: Machiavellismi

text: Ajattelutapa perustuu hyvin kapeaan ja tarkoitushakuiseen tulkintaan Ruhtinas-teoksesta. Esimerkiksi Jean-Jacques Rousseau ja Antonio Gramsci pitivät Machiavellia kansanvallan eli tasavaltalaisuuden edelläkävijänä. Tästä kielii esimerkiksi teoksen julkaiseminen ainoastaan ”tavallisen kansan” käyttämällä Italian kielellä latinan sijaan, mikä oli erittäin harvinaista vielä satoihin vuosiin.


title: Pinja (täsmennyssivu)

text: Pinja tarkoittaa seuraavia:


title: Reims

text: Reims (, ) on kaupunki Koillis-Ranskassa, 160 kilometriä Pariisista. Reimsin historia ulottuu Rooman valtakuntaan. Reimsissä on 183 837 asukasta (2006).


title: Reims

text: Reims sijaitsee Marnen departementissa Champagne-Ardennen alueella. Reims sijaitsee tasangolla Vesle-joen rannalla ja Aisnen ja Marnen yhdistävän kanaalin rannalla. Kaupungin etelä- ja länsipuolella kohoavat "Reimsin vuoret" ja viiniviljelmin peitetyt kukkulat.


title: Reims

text: Ennen kuin roomalaiset valtasivat Reimsin (silloin "Durocortorum"), Reims oli remien pääkaupunki, mistä Reims on saanut nimensä. Remit antautuivat vapaaehtoisesti roomalaisille, ja uskollisuutensa ansiosta heillä oli erityisasema valloittajien silmissä.


title: Reims

text: 900-lukuun mennessä Reimsistä oli tullut sivistyksen keskus. Arkkipiispa Adalberon ja munkki Gerpert (myöhemmin paavi Sylvester II) olivat perustaneet kaupunkiin kouluja ja Adalberon oli myös nostattamassa vallankumousta, joka nosti kapetingit valtaan ja syrjäytti karolingit.


title: Reims

text: Reimsin arkkipiispojen tärkein erityisoikeus oli Ranskan kuninkaiden voitelu. Tapaa noudatettiin vain muutamaa tapausta lukuun ottamatta yli 700 vuoden aikana. Troyesin rauhansopimuksessa vuonna 1420 Reims annettiin Englannille, joka oli yrittänyt vallata kaupungin jo vuonna 1360. Jeanne d'Arcin lähestyminen karkotti englantilaiset Reimsistä, minkä ansiosta Kaarle VII voitiin voidella tuomiokirkossa 1429. Vuonna 1585 Reims liittyi katolisen liigan puolelle, mutta antautui Henrik IV:lle 1590 Ivryn taistelun jälkeen.


title: Reims

text: Saksan – Ranskan sodassa 1870–1871 saksalaiset sijoittivat Reimsiin kenraalikuvernöörin päämajan. Sodan aikana kaupunki köyhtyi armeijan vaatimien pakkoluovutusten takia.


title: Reims

text: Kaupunki tuhoutui pahoin ensimmäisessä maailmansodassa. Katedraali, Taun palatsi ja Pyhän Remin luostari vaurioituivat, mutta ne restauroitiin. Jäljelle jääneet rakennukset ja Rooman ajan rauniot muodostavat vaikuttavan kokonaisuuden.


title: Reims

text: Toisessa maailmansodassa saksalaiset antautuivat ehdoitta Reimsissä 7. toukokuuta 1945.


title: Reims

text: Notre-Dame de Reims, Pyhän Remin luostari ja Taun palatsi lisättiin Unescon maailmanperintöluetteloon 1991.


title: Reims

text: Reims on tunnettu goottilaisesta katedraalistaan eli tuomiokirkostaan ("Notre-Dame de Reims"), jossa Ranskan kuninkaat kruunattiin ja voideltiin. Katedraali on peräisin 1200-luvulta. Sitä alettiin rakentaa vuonna 1211. Katedraalille on ominaista yhtenäinen tyyli.


title: Reims

text: Eurooppalaisista katedraaleista vain Chartresin katedraalia koristaa suurempi määrä veistoksia kuin Reimsin katedraalia, jossa veistoksia on 2 303 kappaletta. Yksi kuuluisimmista Reimsin katedraalin veistoksista esittää hymyilevää arkkienkeli Gabrielia.


title: Reims

text: Taun palatsi on rakennettu vuosina 1498–1509 ja osittain uudelleenrakennettu vuonna 1675. Kuninkaat asuivat Taun palatsissa, kun he tulivat Reimsiin kruunattaviksi. Kuninkaalliset pidot pidettiin Taun salissa ("Salle de Tau"), jossa on 1400-luvulta peräisin oleva valtava savupiippu, Reimsin arkkipiispojen riipuskorut sekä neljäntoista Reimsissä kruunatun kuninkaan muotokuvat.


title: Reims

text: Reimsin vanhin monumentti on "Porte de Mars" (Marsin portti), 35 metriä pitkä ja 13 metriä korkea triumfikaari. Tarinan mukaan remit pystyttivät sen Augustuksen kunniaksi, kun Marcus Vipsanius Agrippa sai valmiiksi kaupunkiin johtavat tiet 1. vuosisadalla eaa. Luultavasti Porte de Mars on kuitenkin toiselta tai kolmannelta vuosisadalta.


title: Reims

text: Reims on yksi samppanjan tuotannon keskuksista. Monella suurimmista samppanjan tuottajista ("les grandes marques") on pääkonttori Reimsissä ja useimpiin niihin pääsee tutustumiskierroksille. Samppanjaa kypsytetään kalkkiin louhituissa luolissa ja tunneleissa, joista osa on tehty Rooman valtakunnan aikana.


title: Arizona Coyotes

text: Arizona Coyotes on yhdysvaltalainen NHL-seura, joka pelaa ottelunsa Phoenixin esikaupunkialueella Glendalessa. Seura tunnettiin vuosina 1996–2014 nimellä Phoenix Coyotes. Se siirtyi Arizonaan Kanadan Winnipegistä vuonna 1996 Winnipeg Jetsin myynnin myötä.


title: X-lentokoneet

text: X-lentokoneet ovat Yhdysvaltojen ilmavoimien toisen maailmansodan jälkeisiä kokeellisia lentokonetyyppejä, joita alettiin nimetä X-tunnuksella ("X-Planes"). Nämä koneet tekivät 1960-lukuun mennessä monta amerikkalaista koelentäjää kuuluisiksi.


title: X-lentokoneet

text: Osa 1950- ja 1960-luvun X-lentokoneista on saanut legendaarisen maineen ilmailun piirissä ja osa niiden lentäjistä sai astronautteja vastaavan julkisuuden. 1950-luvun jälkipuolelle asti X-koekoneet ja niiden lentäjät olivat piilossa julkisuudelta. 1990-luvulla avaruuslentokoneita kehitettiin NASA:n ja Yhdysvaltain ilmavoimien yhteistyönä s.e. projekteilla oli X-tunnus. Useimmat näistä suunnitelmista eivät lentäneet toisin kuin perinteiset X-koneet ja X-koodi oli ilmeisesti tällöin keino rahoituksen turvaamiseen. 2000-luvulla uudet X-koneet ovat tehneet koelentoja.


title: Walesin prinsessa Diana

text: Walesin prinsessa Diana ("Diana Frances", o.s. Spencer, 1. heinäkuuta 1961 Sandringham, Britannia – 31. elokuuta 1997 Pariisi, Ranska) oli Britannian kruununperijän Walesin prinssi Charlesin ensimmäinen puoliso ja tämän lasten prinssi Williamin ja prinssi Harryn äiti.


title: Walesin prinsessa Diana

text: Diana syntyi Spencerin aatelissukuun. Hän oli Althorpin varakreivi John Spencerin ja äitinsä Frances Rochen nuorin tytär. Diana kasvoi Park Housessa, Sandringhamin tilalla ja opiskeli Englannissa ja Sveitsissä. Vuonna 1975 hänestä tuli Lady Diana Spencer, kun hänen isänsä peri Spencerin Jaarlin tittelin. Diana tuli tunnetuksi helmikuussa 1981, kun hänen ja prinssi Charlesin kihlaus julkistettiin.


title: Walesin prinsessa Diana

text: Dianan ja prinssi Charlesin häät pidettiin St Paulin katedraalissa 29. heinäkuuta 1981 ja häitä seurasi yli 750 miljoonaa televisiokatsojaa. Avioliiton ajan Diana oli Walesin prinsessa, Cornwallin herttuatar, Rothesayn herttuatar ja Chesterin herttuatar. Avioliitosta syntyi kaksi lasta, prinssit William ja Harry, jotka olivat silloin toinen ja kolmas kruununperimysjärjestyksessä. Walesin prinsessana Diana sai kuninkaallisia tehtäviä kuningatar Elisabetilta, ja esiintyi tämän puolesta ulkomaanmatkoilla. Diana teki laajasti hyväntekeväisyystyötä ja tuki useita järjestöjä kuten maamiinojen vastaista järjestöä International Campaign to Ban Landmines. Hän tuki useita hyvääntekeväisyysjäjestöjä muun muassa kodittomien, vammaisten, riippuvaisten, ja sairaiden hyväksi. Hän teki erityisesti työtä HIV:n ja AIDSin hyväksi.


title: Walesin prinsessa Diana

text: Dianan ja prinssi Charlesin avioliiton päätyttyä avioeroon elokuussa 1996, median maailmanlaajuinen kiinnostus Dianaan jatkui. Seuraavana vuonna prinsessa Diana menehtyi 36-vuotiaana auto-onnettomuudessa Pariisissa. Hänen hautajaisiaan seurasi pelkästään Lontoon kaduilla yli kolme miljoonaa ihmistä ja lisäksi kaksi ja puoli miljardia televisionkatsojaa ympäri maailman.


title: Walesin prinsessa Diana

text: Diana Frances Spencer syntyi 1. heinäkuuta 1961 Park Housessa Sandringhamissa, Norfolkissa. Hän oli neljäs viidestä lapsesta. Hänen isänsä oli Althorpin varakreivi John Spencer ja äiti Frances (o.s. Roche). Spencerin perhe oli ollut läheisiä Britannian kuninkaallisen perheen kanssa useita sukupolvia. Dianan molemmat isoäidit toimivat hovineitoina kuningatar Elisabet, kuningataräidille. Diana Frances sai nimensä äitinsä mukaan ja kaukaisen Lady Diana Spencer tädin mukaan.


title: Walesin prinsessa Diana

text: Diana kastettiin 30. elokuuta 1961 St. Mary Magdalenen kirkossa, Sandringhamissa. Hänellä oli kolme sisarusta: Sarah, Jane ja Charles. Dianan veli John kuoli pian syntymänsä jälkeen vuosi ennen Dianan syntymää. Diana kasvoi Park Housessa, Sandringhamin tilalla. Heidän kotitalonsa omisti kuningatar Elisabet II; Spencerit olivat talossa vuokralla. Kuninkaallinen perhe vietti usein lomiaan naapurissa Sandringham talossa, ja Diana leikki lapsena prinssi Andrewn ja prinssi Edwardin kanssa.


title: Walesin prinsessa Diana

text: Dianan olessa 7-vuotias hänen vanhempansa erosivat. Dianan äiti alkoi seurustella Peter Shand Kyddin kanssa ja he menivät naimisiin vuonna 1969. Diana eli äitinsä kanssa Lontoossa vanhempiensa eron aikaan 1967. Dianan isä meni naimisiin Rainen, Dartmouthin kreivittären kanssa vuonna 1976. Dianasta tuli Lady Diana, kun hänen isänsä peri Spencerin jaarlin tittelin vuonna 1975.


title: Walesin prinsessa Diana

text: Lady Diana tapasi kuningatar Elisabetin vanhimman pojan prinssi Charlesin ensimmäisen kerran marraskuussa 1977 ollessaan 16-vuotias. Charles seurusteli tällöin Dianan isosiskon Lady Sarahin kanssa. Siskokset kutsuttiin juhliin maatilalle kesällä 1980, jossa Diana seurasi Charlesin poolopeliä ja näissä juhlissa Charles osoitti kiinnostusta Dianaan. Charles kutsui Dianan kuninkaalliselle jahdille HMY Britannialle sekä Balmoralin linnaan, jossa Diana tapasi kuningasperhettä marraskuussa 1980. Charles kosi Dianaa 6. helmikuuta 1981 ja kihlaus salattiin muutaman viikon ajan ennen virallista julkistusta.


title: Walesin prinsessa Diana

text: Parin kihalus julkistettiin virallisesti 24. helmikuuta 1981. Diana valitsi kihlasormuksen, jossa oli 14 solitaire-timanttia, 12 karaatin sininen ovaali Ceylon-safiiri ja 18 karaatin valkokultaa. Vuonna 2010 sormuksesta tuli herttuatar Catherinen kihlasormus.


title: Walesin prinsessa Diana

text: Kihlauksen jälkeen Diana lopetti työnsä päiväkodissa ja asui alkuun Clarence Housessa, joka oli tällöin kuningatar äidin koti. Häihin asti Diana asui Buckinghamin palatsissa. Diana oli ensimmäinen englantilaisnainen, joka meni naimisiin kruununprinssin kanssa sitten Anne Hyden yli 300 vuoteen. Diana oli myös ensimmäinen kuninkaallinen morsian, jolla oli palkallinen työ ennen kihlausta. Ensimmäisen virallisen esiintymisen Diana teki Charlesin kanssa hyväntekeväisyysgaalassa maaliskuussa 1981, jossa hän tapasi Monacon ruhtinattaren Grace Kellyn.


title: Walesin prinsessa Diana

text: 20-vuotiaana Dianasta tuli Walesin prinsessa kun hän meni naimisiin Walesin prinssi Charlesin kanssa 29. heinäkuuta 1981 St Paulin katedraalissa. Häitä kuvailtiin laajasti ”satuhäiksi” ja häitä seurasi televisosta 750 miljoonaa katsojaa ja 600 000 ihmistä Lontoon kaduilla. Dianan hääpuvussa oli yli seitsemän metriä pitkä huntu ja puku maksoi 9 000 puntaa.


title: Walesin prinsessa Diana

text: Walesin prinssiparin ensimmäinen lapsi, kruununperimysjärjestyksessä toisena isänsä Charlesin jälkeen, prinssi William syntyi 21. kesäkuuta 1982. Kaksi vuotta myöhemmin syntyi toinen poika, prinssi Harry. Dianan ja Charlesin avioliitto oli onneton, mutta vaikka parin avioliitto oli ohi yksityisellä tasolla, he yrittivät vielä ylläpitää julkista kuvaa onnellisesta liitosta. Tämä kuva särkyi pian, kun pari alkoi viettää enemmän ja enemmän aikaa erikseen. Diana myös kertoi sairastuneensa syömishäiriöön.


title: Walesin prinsessa Diana

text: Sekä Diana että Charles pettivät toisiaan omilla tahoillaan, Diana ratsastusohjaajansa James Hewittin kanssa. Charles puolestaan paljasti eräässä TV-haastattelussa pettävänsä Dianaa Camilla Parker-Bowlesin kanssa. Heillä oli ollut suhde ennen kuin Charles tapasi Dianan, ja joiltakin tahoilta on myös kuultu puhetta, että suhde olisi jatkunut läpi Charlesin ja Dianan avioliiton. Useiden riepottelevien haastattelujen jälkeen Diana ja Charles lopulta erosivat vuonna 1996 oltuaan ensin asumuserossa.


title: Walesin prinsessa Diana

text: Marraskuussa 1995 Diana antoi Britannian yleisradioyhtiön BBC:n toimittajalle Martin Bashirille ennennäkemättömän avoimen televisiohaastattelun, jossa hän kertoi muun muassa viimeisillään olleesta avioliitostaan, terveysongelmistaan ja vaikeista suhteistaan kuningashuoneen muihin jäseniin. Haastattelu valmisteltiin salassa julkisuudelta, ja siitä tiesi Dianan ja Bashirin lisäksi etukäteen vain pieni BBC:n tuotantoryhmä. Tunnin pituinen haastattelu järkytti syvästi kuningashuonetta ja nostatti valtavan kohun niin Britanniassa kuin ulkomaillakin, ja seuraavien parin viikon aikana sen näki liki 200 miljoonaa ihmistä yli sadassa maassa ympäri maailmaa. Haastattelun esittäminen johti välittömästi Dianan tiedottajan eroon. Yorkin herttuan, prinssi Andrew'n silloinen puoliso Sarah Ferguson epäili julkisesti Martin Bashirin painostaneen Dianaa kertomaan epämieluisia asioita muista Britannian kuninkaallisista.


title: Walesin prinsessa Diana

text: Sen jälkeen, kun Diana oli alkanut seurustella prinssi Charlesin kanssa, hänen elämänsä oli ollut yhtä julkisuusmyllyä. Hänellä ei ollut oikeutta yksityiselämään, vaan kymmenet valokuvaajat seurasivat häntä kaikkialle. Diana koki julkisuuden elämäänsä ankarasti rajoittavana tekijänä, jopa niin, että hänen sanotaan yrittäneen useita kertoja itsemurhaa. Eronsa jälkeen Diana toimi entistä näkyvämmin hyväntekijänä. Hän keskittyi hyväntekeväisyystyöhön, kuten toimintaan maamiinojen uhrien puolesta sekä AIDSin uhrien hyväksi. Dianan tukema kampanja maamiinojen kieltämiseksi palkittiin Dianan kuoleman jälkeen Nobelin rauhanpalkinnolla.


title: Walesin prinsessa Diana

text: 31. elokuuta 1997 levisi maailmaa kohauttanut suru-uutinen prinsessa Dianan kuolemasta. Myöhään edellispäivän iltana Diana ja hänen egyptiläinen miesystävänsä Dodi Al-Fayed olivat paenneet pariisilaisen hotellin Ritzin (Dianan miesystävän Al-Fayedin isän omistama hotelli) sivuovesta tarkoituksenaan välttää valokuvaajat (paparazzit), jotka olivat leiriytyneet hotellin eteen saadakseen kuvia kuuluisasta parista. Pako ei kuitenkaan ollut onnistunut. Valokuvaajat olivat lähteneet seuraamaan mustaa Mercedes-Benzin S-Sarjan autoa, joka ajoi Seinen rantaa pitkin. Pariskunta istui takapenkillä, ja oikealla etuistuimella istui Al-Fayedin henkivartija Trevor Rees-Jones. Kuljettaja Henri Paul oli kiihdyttänyt auton nopeuden tutkijoiden arvion mukaan 120–160 kilometriin tunnissa. Pont de l’Alman tunnelissa hän menetti auton hallinnan, osui Fiat Unoon ja törmäsi 13. betonipylvääseen. Al-Fayed ja kuljettaja kuolivat heti. Diana siirrettiin ambulanssilla Pitié-Salpêtrière-sairaalaan. Hänen sisäiset vammansa olivat laajoja: hänen sydämensä oli siirtynyt vasemmalta oikealle puolelle rinnassa, mikä oli repinyt samalla keuhkojen laskimon ja sydänpussin. Elvytysyrityksistä huolimatta Diana kuoli kello 4 aamulla. Trevor Rees-Jones säilyi kolarista hengissä, koska hän ainoana käytti turvavyötä.


title: Walesin prinsessa Diana

text: Ranskan viranomaiset tutkivat onnettomuutta 18 kuukauden ajan. Sinä aikana 30 tutkijaa haastatteli yhteensä noin 200 todistajaa. Vuonna 1999 julkaistun tutkimuksen johtopäätös oli yksiselitteinen: alkoholin ja masennuslääkkeiden vaikutuksen alaisena ollut kuljettaja ajoi liian lujaa ja menetti auton hallinnan. Tutkijoiden mukaan Al-Fayed ja Diana olisivat selvinneet hengissä, jos he olisivat käyttäneet turvavöitä.


title: Walesin prinsessa Diana

text: Dianan kuolemasta on liikkunut erilaisia olettamuksia ja salaliittoteorioita, joiden mukaan hänet murhattiin. Tämän vuoksi Britanniassa aloitettiin vuonna 2004 tutkimus Dianan kuolemaan johtaneista tapahtumista. Scotland Yardin entinen päällikkö lordi John Stevens tutki onnettomuutta perusteellisesti. Vuonna 2006 julkaistun "Paget"-tutkimuksen 871-sivuisen loppuraportin mukaan Dianan kuolema oli onnettomuus, ei murhasalaliitto. Sen mukaan Diana ei myöskään ollut raskaana eikä kihloissa Dodi Al-Fayedin kanssa, kuten Al-Fayedin isä Mohamed Al-Fayed on väittänyt.


title: Walesin prinsessa Diana

text: Prinsessa Dianan hautajaiset pidettiin Westminster Abbeyssa Lontoossa. Prinsessan hyvä ystävä Elton John esitti niissä kappaleen "Candle in the Wind", joka on muunnelma aikoinaan Marilyn Monroelle tehdystä samannimisestä kappaleesta. Kappaleesta on tullut prinsessa Dianan muistokappale ja maailman myydyin single; se myi Suomessakin viisinkertaisen singleplatinan. Singlen tuotot ovat menneet Diana Princess of Wales Memorial Fundille.


title: Walesin prinsessa Diana

text: Tuhannet ihmiset seurasivat kaduilla hautajaissaattuetta, ja satoja tuhansia kukkakimppuja oli tuotu prinsessan kodin Kensingtonin palatsin viereen. Hautajaiset nähtiin televisiossa suorana lähetyksenä 185 maassa, ja niitä seurasi lähes 2,5 miljardia katsojaa, Suomessakin puolitoista miljoonaa.


title: Walesin prinsessa Diana

text: Kuninkaalliset residenssit eivät aluksi suruliputtaneet Dianan kuoleman vuoksi, ja kuninkaallista perhettä syytettiin, että se olisi suhtautunut välinpitämättömästi Dianan kuolemaan. Erityisesti Buckinghamin palatsin tyhjä lipputanko herätti kummastusta. Protokollan mukaan palatsin lipputangossa voi olla vain "Royal Standard" eli hallitsijan lippu, jolla liputetaan vain silloin, kun hallitsija on läsnä palatsissa. "Royal Standardia" ei koskaan lasketa puolitankoon, ei edes hallitsijan kuollessa, koska monarkia jatkuu – hallitsijan kuollessa hänen kruununperillisestään tulee välittömästi uusi hallitsija. Walesin prinsessan kuollessa sunnuntaina aamuyöllä kuningatar Elisabet II oli Balmoralin linnassa Skotlannissa ja saapui Lontooseen seuraavana perjantaina, jolloin hän ilmoitti pitävänsä televisiopuheen. Kuningattaren antaman määräyksen mukaan hautajaispäivänä lauantaina – sen jälkeen, kun kuningatar oli poistunut palatsista ja lähtenyt Westminster Abbeyyn – "Royal Standard" otettiin pois ja Buckinghamin palatsin lipputankoon nostettiin kansallislippu "Union Jack", joka oli puolitangossa loppupäivän.


title: Walesin prinsessa Diana

text: Myöhemmin on siirrytty käytäntöön liputtaa Buckinghamin palatsissa kansallislipulla kuningattaren poissaollessa. Buckinghamin palatsin kansallislipulla on myöhemmin myös suruliputettu, muun muassa Dianan kuoleman 1-vuotismuistopäivänä. Palatsin "Union Jack" on laskettu puolitankoon myös prinsessa Margaretin, kuningataräiti Elisabetin ja Britannian entisen pääministerin paronitar Margaret Thatcherin kuoleman johdosta.


title: Walesin prinsessa Diana

text: Diana oli merkittävän laajasti maailman mediassa aina kihlauksestaan Walesin prinssin kanssa vuodesta 1981 aina kuolemaansa asti vuoteen 1997 ja häntä kuvailtiin usein ”maailman kuuluisimmaksi naiseksi” ja ”maailman valokuvatuimmaksi naiseksi”. Diana tunnettiin hänen myötätunnostaan, tyylistään, karismastaan, hyväntekeväisyydestään ja epäonnistuneesta avioliitosta Walesin prinssin kanssa.


title: Walesin prinsessa Diana

text: Britannian pääministeri Tony Blair kutsui Dianaa ”Ihmisten prinsessaksi”, ikoniseksi kansallishamoksi.


title: Walesin prinsessa Diana

text: Prinsessa Diana oli ehdolla Time-lehden Vuoden henkilöksi vuonna 1997. Vuonna 1999 Time valitsi Dianan yhdeksi 1900-luvun tärkeimmistä ihmisistä. Vuonna 2002 BBC järjesti äänestyksen 100 Greatest Britons, jossa valittiin historian merkittävimmät britit ja Diana sijoittui listalla kolmanneksi ohi Kuningattaren ja muiden Britannian kuninkaallisten.


title: Walesin prinsessa Diana

text: Prinsessa Diana oli muoti- ja tyyli-ikoni. Diana on jäänyt pysyväksi tyyli-ikoniksi, joka inspiroi edelleen stylisteja, julkisuudenhenkilöitä ja nuoria naisia. Muotisuunnittelijoiden mukaan Diana käytti muotia ja tyyliään hyväksi hyväntekeväisyydessään ja itsensä ilmaisuun ja kommunikaatioon. Donatella Versace sanoi: ”Mielestäni kukaan ei ole tehnyt – ennen häntä, eikä hänen jälkeensä – samaa mitä Diana teki muodille.”


title: Walesin prinsessa Diana

text: Prinsessa Dianan kuuluisan lyhyen hiustyylin loi Sam McKnight Voguen kuvausten jälkeen vuonna 1990. Diana teki usein meikkinsä itse ja hänellä oli aina kampaaja mukanaan ennen tilaisuuksia. McKnight on kertonut Dianan sanoneen laittautumisesta: ”Se ei ole minua varten Sam. Se on ihmisiä varten, joita tapaan tai jotka tulevat tapaamaan minua. He eivät halua minua vapaa-ajan tyylissä, he haluavat prinsessan. Annetaan heille mitä he haluavat.”


title: Bell X-1

text: Bell X-1 alkujaan XS-1 ("Experimental, Supersonic", kokeellinen, yli äänennopeuden yliäänikone) oli ensimmäinen lentokone, joka ylitti äänen nopeuden vaakalennossa. Se oli ensimmäinen X-koekoneista.


title: Bell X-1

text: 14. lokakuuta 1947 kapteeni Chuck Yeager Yhdysvaltain ilmavoimista lensi ensimmäisen ääntä nopeamman lennon "Glamorous Glennis" -koekoneella. Nimensä kone oli saanut Yeagerilta joka oli nimennyt sen vaimonsa mukaan. Kone saavutti tuollon 1 127 km/h nopeuden 13 000 metrin korkeudessa. Koska tuollon ei ollut vielä riittävän tehokkaita suihkumoottoreita niin koneessa käytettiin nelikammioista XLR-11 -rakettimoottoria. Rakettimoottorilla varustettu lentokone laukaistiin B-29-pommikoneen rungon alta ja se laskeutui liitolennossa. Yeagerilta oli ennen lentoa murtunut kylkiluita ja hän joutui käyttämään katkaistua luudan vartta saadakseen suljettua koneen luukun joka lukittiin kahvalla sisäpuolelta.


title: Aaliyah

text: Aaliyah (oik. Aaliyah Dana Haughton; ) oli yhdysvaltalainen laulaja, tanssija ja näyttelijä. Hän kuoli 22-vuotiaana lento-onnettomuudessa Bahamalla musiikkivideon kuvauksiin liittyvällä matkalla.


title: Aaliyah

text: Aaliyah Dana Haughton syntyi vuonna 1979 Brooklynissa, New Yorkissa. Hän oli Diane ja Michael Haughtonin toinen ja nuorin lapsi. Aaliyahin ollessa viisivuotias perhe muutti Detroitiin, Michiganiin.


title: Aaliyah

text: Aaliyah’n debyyttialbumi "Age Ain’t Nothing but a Number" julkaistiin vuonna 1994, hänen ollessaan vasta 15-vuotias. Albumia oli tuottamassa R&B-laulaja R. Kelly, jonka kanssa Aaliyah’n huhuttiin salaa avioituneen alaikäisyydestään huolimatta. VIBE-lehti julkaisi parin 31. elokuuta 1994 Illinois’ssa päivätyn avioliittotodistuksen, jossa Aaliyah’n iäksi oli merkitty 18. Avioliitto kuitenkin kumottiin seuraavan vuoden helmikuussa Aaliyah’n vanhempien toimesta. Hän itse ei halunnut kommentoida suhdettaan Kellyyn.


title: Aaliyah

text: Aaliyah’n poikaystävä Dash aloitti julkisen uransa 1990-luvulla tuottaen musiikkivideoita etenkin rap-artisteille. Vuonna 1994 Jay Z ja Damon Dash perustivat Roc-a-fella-levy-yhtiön.


title: Aaliyah

text: Aaliyah sai surmansa 25. elokuuta 2001 lento-onnettomuudessa Abacon saarella Bahamalla ollessaan paluumatkalla musiikkivideonsa kuvauksista. Cessna 402 -tyyppisessä pienlentokoneessa oli kaikkiaan yhdeksän henkilöä, jotka kaikki kuolivat heti nousun jälkeen tapahtuneessa maahansyöksyssä. Lentokoneessa oli runsas ylikuormitus eikä sitä ollut huollettu määräysten mukaisesti. Lisäksi miespilotin verestä löytyi alkoholi- ja kokaiinijäämiä eikä hänen lentolupansa ollut kunnossa. Kuolemansyyntutkimuksen mukaan Aaliyah oli saanut pahoja palovammoja ja kovan iskun päähänsä. Lisäksi hän kärsi pahasta šokista ja hänellä oli heikko sydän. On luultavaa, ettei Aaliyah olisi toipunut saamistaan vammoista, vaikka olisikin jäänyt henkiin. Aaliyah'n hautajaiset pidettiin 31. elokuuta 2001.


title: Aaliyah

text: Aaliyahin muistoa kunnioittavat muun muassa:


title: Aaliyah

text: Aaliyah’n oli tarkoitus esiintyä elokuvassa "Honey", mutta hän kuoli juuri ennen kuvausten alkamista paluulennolla ”Rock the Boat” -musiikkivideon kuvausten jälkeen.


title: Aaliyah

text: On esitetty väitteitä, että elokuvien "Matrix Reloaded" ja "Matrix Revolutions" kuvausta olisi jouduttu lykkäämään Aaliyah’n kuoleman johdosta. Aaliyah’lle suunniteltu rooli oli kuitenkin sangen pieni, joten väite ei ole kovin uskottava.


title: Henrik V (Saksa)

text: Henrik V (11. elokuuta 1086 – 23. toukokuuta 1125) oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari 1111–1125. Hän pakotti isänsä Henrik IV:n luopumaan vallasta ja varmisti valintansa kuninkaaksi. Hänet kruunattiin keisariksi vuonna 1111.


title: Henrik V (Saksa)

text: Vaikka paavi aluksi tuki Henrikin valtaanpääsyä, tämä jatkoi investituurariitaa paavia vastaan. Henrik miehitti Italian kahdesti (vuosina 1110 ja 1116) ja asetti vuonna 1118 vastapaaviksi Gregorius VIII:n. Henrik onnistui lopulta turvaamaan kompromissin (Wormsin konkordaatti, 1122), jonka mukaan paavi antoi piispoille näiden hengellisen ja keisari maallisen vallan.


title: Henrik V (Saksa)

text: Vuonna 1114 Henrik V nai nuoren Matildan, Englannin kuninkaan Henrik I:n tyttären. Avioliitossa ei syntynyt lapsia.


title: Henrik V

text: Henrik V voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Anastasius IV

text: Paavi Anastasius IV (k. 3. joulukuuta 1154) oli paavina 12. heinäkuuta 1153 – 3. joulukuuta 1154. Hänen oikea nimensä oli Corrado di Subarra ja hän oli syntynyt Roomassa.


title: Anastasius IV

text: Kun hänet valittiin paaviksi 9. heinäkuuta 1153, hän oli Sabinan kardinaali-arkkipiispa. Hän oli osallistunut vuonna 1130 paavi Innocentius II:n valintaan ja oli vastapaavi Anacletus II:n vankkumaton vastustaja. Kun Innocentus joutui lähtemään pakoon Ranskaan, Anastasius jäi hänen kirkkoherrakseen Italiaan.


title: Anastasius IV

text: Lyhyen kautensa aikana hän toimi kuitenkin rauhan rakentajana. Hän pääsi Fredrik I:n kanssa sopuun Magdeburgin piispan arkkipiispan nimittämisestä. Hän ratkaisi neljän paavin aikana käydyn riidan Willian Fitzherbertin nimittämisestä Yorkin arkkipiispaksi voimakkaan sisterssiläisen sääntökunnan vastustuksesta huolimatta.


title: Vuoden 2004 kesäolympialaisten mitalitaulukko

text: Vuoden 2004 kesäolympialaisissa oli ohjelmassa 301 kilpailutapahtumaa. Mitalitaulukon ensimmäinen oli Yhdysvallat.


title: Las Palmas de Gran Canaria

text: Las Palmas de Gran Canaria (usein lyhyesti Las Palmas) on Espanjalle kuuluvien Kanariansaarten suurin kaupunki, joka sijaitsee Gran Canarian saaren koillisosassa. Se on Las Palmasin maakunnan pääkaupunki ja Kanariansaarten itsehallintoalueen toinen pääkaupunki yhdessä Teneriffalla sijaitsevan Santa Cruzin kanssa.


title: Las Palmas de Gran Canaria

text: Kuten muuallakin Kanariansaarilla, tärkein elinkeino Las Palmasissa on matkailu. Las Palmasista alkaa saaren itä- ja eteläreunaa myötäilevä moottoritie GC-1, jonka varrella on myös saaren lentokenttä. Moottoritie johtaa muun muassa etelärannikon Playa del Inglesin matkailukaupunkiin.


title: Las Palmas de Gran Canaria

text:
Kaupungin perusti Juan Rejón 24. kesäkuuta 1478 nimellä "Real de Las Palmas". Kaupungin perustamisen jälkeen hänen johtamansa miehitysarmeija ryhtyi sotimaan Kanariansaarten alkuasukkaita Guancheja vastaan. Vuonna 1492 Kolumbus pysähtyi Las Palmasissa ensimmäisellä Amerikan matkallaan. Hän kävi siellä myös paluumatkallaan. Nykyään Las Palmasissa on Veguetan kaupunginosassa hänen espanjankielisen nimensä mukaan nimetty museo, "Casa de Colón".
Las Palmas on kansainvälinen kaupunki. Kaupungissa on suuri satama, Puerto de la Luz. Sen merkitys korostui etenkin Israelin ja Egyptin käymän sodan jälkeen Suezin kanavan ollessa suljettuna. Sijainnista kahden mantereen tuntumassa ja massaturismin tarjoamista työmahdollisuuksista johtuen useat ulkomaalaiset työläiset ovat asettuneet sinne asumaan.


title: Las Palmas de Gran Canaria

text: Las Palmasin ilmasto on kuvattu ao. taulukossa:


title: Las Palmas de Gran Canaria

text: Las Palmasin väkiluku on noin 379 000 (2016) ja esikaupungit mukaan laskettuina noin 670 000 (2012). Koko Gran Canarian saarella elää noin 830 000 ihmistä.


title: Las Palmas (maakunta)

text: Las Palmas on Espanjan maakunta, joka muodostuu Kanariansaarten itsehallintoalueen itäosasta. Siihen kuuluu noin puolet Atlantilla sijaitsevasta saaristosta, mukaan lukien Gran Canarian, Fuerteventuran ja Lanzaroten saaret. Toisen osan saaristosta muodostaa Santa Cruz de Tenerifen maakunta.


title: Las Palmas (maakunta)

text: Maakunnan pääkaupunki on Gran Canarialla sijaitseva Las Palmas, joka on myös toinen itsehallintoalueen pääkaupungeista. Noin 40 prosenttia maakunnan 1 100 480 (2017) asukkaasta asuu pääkaupungissa. Maakunnassa on yhteensä 34 kuntaa. Las Palmasiin kuuluu Lanzarotella sijaitseva Timanfayan kansallispuisto.


title: Uhriton rikos

text: Uhriton rikos on teko, joka ei kohdistu suoraan toiseen yksilöön mutta on kuitenkin oikeudellisesti tuomittava. Esimerkkeinä voivat toimia huumeidenkäyttö, auton etupenkillä turvavyön käyttämättä jättäminen, joissakin maissa väärän uskonnon harjoittaminen tai oman tahdon mukainen prostituutio, ja laajimman tulkinnan mukaan myös vaikkapa veronkierto.


title: Uhriton rikos

text: Koska uhrittoman rikoksen haitta tai vääryys ei määritelmän mukaan kohdistu yksittäiseen uhriin, teon rangaistavuus perustellaan tässä yleisemmillä syillä. Niitä voivat olla muun muassa yhteiskunnallinen hyöty, universaalinen moraali, tarpeellinen paternalismi tai epämääräisemmät tunteelliset syyt. Uhrittomien rikosten käsite taas vetoaa monien oikeutta koskeviin intuitioihin ja vihjaa, ettei ilman uhria pitäisi voida olla rikostakaan. Käsitettä käytetäänkin usein erilaisten tekojen dekriminalisointiin liittyvässä keskustelussa saattamaan kuulijan henkilökohtainen oikeustaju ja rikostyypin perusteluun liittyvät yleiset syyt ristiriitaan. Tämän takia uhrittomiin rikoksiin liittyvä keskustelu on tyypillisesti varsin latautunutta.


title: Uhriton rikos

text: Uhrittomat rikokset ovat merkityksellisiä poliittisessa filosofiassa ja rikosoikeudessa, koska niiden oikeutuksesta kiistellään. Kiista liittyy oikeusjärjestelmän tehtävään. Mikäli sen tehtävänä on vain suojata yksilöiden oikeuksia tai ratkaista kiistoja, oikeusprosessia ei voi syntyä ennen kuin jonkun laillisia oikeuksia on loukattu tai ne ovat muuten tulleet kiistanalaisiksi. Tällöin oikeusjutulle löytyy aina selvä kantaja, jonka oikeudet ovat kiistan kohteena. Jos kantajaa taas ei löydy, kyseessä ei ilmeisestikään ole asia, johon oikeusjärjestelmän tulisi puuttua.


title: Uhriton rikos

text: Usein kuitenkin katsotaan, että oikeusjärjestelmällä on muitakin tehtäviä. Esimerkkeinä voisivat toimia yhteisen hyvän tavoittelu, perinnäismoraalin ylläpito, yksilöiden suojeleminen itseltään, tarkoituksellinen yhteiskuntasuunnittelu tai vaikkapa jumalallisen tehtävän toteuttaminen. Ne edellyttävät toimia, jotka eivät liity yksittäisten ihmisten välisiin suhteisiin tai oikeuksiin. Tällöin lakiin sisältyy monia velvoitteita ja sääntöjä, joiden rikkominen ei suoraan vahingoita toisia yksilöitä, mutta joita kuitenkin ylläpidetään rangaistuksen uhalla. Ensimmäistä oikeudenkuvaa kannattaville uhrittoman rikoksen ajatus on käsittämätön, samalla kun jälkimmäistä kannattaville laki joka ei aja laajempia päämääriä on selvästi puutteellinen.


title: Uhriton rikos

text: Näkökulmaero liittyy myös vapauden problematiikkaan. Niille, jotka kannattavat liberaalia yhteiskuntamallia, lain ainoana tehtävänä on taata vapaus. Niin kauan kuin kenenkään vapautta ei loukata, lailla ei ole asioihin mitään sanottavaa. Erityisesti libertaarit katsovat, että lain ei tulisi asettaa yksilöille mitään positiivisia velvoitteita, vaan taata ainoastaan negatiivinen vapaus. Silloin mitään uhrittomia rikoksia ei voi olla. Kilpailevat ideologiat kiistävät tämän ja väittävät, että lain tehtävänä on usein myös rajoittaa vapautta jonkin korkeamman päämäärän hyväksi. Oikeudellinen vastuu ulottuu silloin myös toimintaan (ja toimimatta jättämiseen), joka ei aktiivisesti loukkaa toisia eikä siis tuota uhreja.


title: Uhriton rikos

text: Uhrittomat rikokset liittyvät kiinteästi myös adversariaalisten ja inkvisitoriaalisten oikeusjärjestelmien eroihin ja kehitykseen. Silloin kun uhria tai kantajaa ei voida löytää, adversariaalinen järjestelmä ei toimi tai joutuu kiertämään ongelman; toisaalta monet katsovat, että oikeusjärjestelmän ei tulisikaan pystyä puuttumaan asioihin ellei selvää uhria löydy. Inkvisitoriaalinen järjestelmä selviää uhrittomista rikoksista helposti, koska ne on alun perin katsottu rikoksiksi keisarin, kuninkaan tai valtion arvovaltaa vastaan; toisaalta uhrittomuuteen perustuva kritiikki on ollut merkittävässä osassa kuninkaan ja tuomarin valtaa rajoitettaessa. Uhrittomiin rikoksiin liittyvä ongelma on näin näkyvissä molempien oikeustraditioiden kehityksessä ja niiden välillä käydyssä keskustelussa.


title: Kensori

text: Kensori eli sensori ( < "censere" 'arvioida') oli Rooman valtakunnan virkamies. Kensori seurasi konsulia roomalaisessa virkamiesurassa, "cursus honorumissa". Kensoriksi nimettiin vain erityisen kunnollisia entisiä konsuleja. Kensorit valittiin 18 kuukauden virkakaudeksi. 400-luvulta eaa. alkaen valittiin kaksi kensoria viiden vuoden välein.


title: Kensori

text: Kensorien tehtävä oli järjestää väestönlaskenta ("census") ja varallisuuksien laskenta verotusta varten. Kensori myös valitsi senaattorit ja sai erottaa sopimattomasti käyttäytyvät. Myös julkisten rakennusten rakennuttaminen kuului kensorien tehtäviin. Kensorilla ei ollut konsulin ja preettorin tapaan käskynvaltaa, "imperiumia", eikä hänellä myöskään ollut liktoreja.


title: Nuotinnus

text: Nuotinnus eli nuotintaminen tarkoittaa nuottikirjoituksen eli notaation tekemistä.


title: Nuotinnus

text: Suurin osa länsimaisesta taidemusiikista on säilynyt näihin päiviin ainoastaan nuotinnettuina dokumentteina. Vasta 1900-luvulta lähtien musiikkia on voitu tallentaa muullakin tavoin. Nuottikirjoituksen historia on monivaiheinen. Keskiajalta 1600-luvulle nuotinnustapa vaihtui monin tavoin (neumit, mensuraalinuottikirjoitus jne.), mutta viimeiset 300 vuotta notaatio on ollut suhteellisen samannäköistä.


title: Nuotinnus

text: Nuotinnuksen alkeita opiskellaan musiikinteorian tunneilla esimerkiksi konservatorioissa. Sibelius-Akatemiassa sävellyksen pääaineopiskelijat joutuvat opiskelemaan nuotinnusta hyvinkin paljon, koska heidän on osattava kirjoittaa nuotteja mille tahansa soittimelle niiden ominaispiirteet ja erilaiset soittotavat huomioon ottaen.


title: Nuotinnus

text: Nuotinnusta voi opiskella auttavasti myös itse esimerkiksi kuuntelemalla musiikkia ja seuraamalla sitä samanaikaisesti nuottikuvasta. Nuottikirjoituksen alkeet on silloinkin silti hallittava.


title: Nuotinnus

text: Tietokoneiden nuotinkirjoitusohjelmilla (Finale, Sibelius ym.) on mahdollista nuotintaa soittamaansa musiikkia. Ammattimuusikko on kuitenkin tottunut siihen, että sävellaji, tahtiosoitus, kromaattiset merkit, rytmien kirjoitustapa ja monet muut seikat ovat nuotinnuksen perinteen mukaisia. Tämän takia on parasta, että nuotinnuksia tekevät ovat saaneet siihen koulutuksen tai ovat muulla tavoin omaksuneet nuotinkirjoitustaidon. Nuottigraafikot tekevät ammatikseen nuotinnusta esimerkiksi painettuihin sävellyksiin.


title: Nuotinnus

text: Nuottikirjoituksen "kielioppi" ja käytettävät symbolit ovat monimutkaisia, sillä niillä on oma historiansa. Helpompiakin tapoja on yritetty keksiä, mutta niiden leviäminen on aina kilpistynyt siihen, että maailmassa on miljardeittain nuotteja, jotka tulisi kirjoittaa uudestaan, jos nuottikirjoitusta päätettäisiin muuttaa.


title: Loch Ness

text: Loch Ness (gaeliksi "Loch Nis") on järvi Skotlannin Ylämailla, 37 km Invernessistä lounaaseen. Loch Ness on tilavuudeltaan Britannian suurin makean veden allas. Vettä järvessä on enemmän kuin Englannin ja Walesin järvissä yhteensä, 7 452 miljoonaa kuutiometriä. Se on pinta-alaltaan toiseksi suurin Skotlannin "locheista" (käsite sisältää paitsi kaikki järvet, myös tietynlaiset merialtaat) ja erityisen syvä. Sen pinta on 15,8 m merenpinnan yläpuolella. Loch Nessin pinta-ala on 56,4 km², se on 37 kilometriä pitkä ja paikoin yli 230 metriä syvä.


title: Loch Ness

text: Se on suurin Skotlannin halkovassa Glen Moren laaksossa sijaitsevista, toisiinsa kytkeytyneistä järvistä, ja sen kautta kulkee Kaledonian kanava. Loch Nessin vedenalainen näkyvyys on poikkeuksellisen huono.


title: Loch Ness

text: Loch Nessin vesistön valuma-alueen pinta-ala on 1800 km, ja siihen kuuluu useita jokia kuten Oich ja Enrick. Järven laskujoki on Ness, joka laskee Moraynlahteen Invernessissä.


title: Loch Ness

text: Järvi tunnetaan erityisesti Loch Nessin hirviöstä, joka tunnetaan myös nimellä "Nessie". Legendan mukaan Nessie, mahdollisesti ainoa eloonjäänyt joutsenlisko, elää järvessä. Turisteille järjestetään säännöllisesti veneretkiä eri puolilla järveä.


title: Asynchronous Transfer Mode

text: ATM ("Asynchronous Transfer Mode") eli asynkroninen tiedonsiirtotapa t. toimintamuoto on solujen verkkoprotokolla, joka jakaa lähetettävän datan pieniin vakiomittaisiin 53 tavun soluihin ja on näin ollen pakettikytkentäinen protokolla.


title: Asynchronous Transfer Mode

text: ATM syntyi tarpeesta kasvattaa siirtoyhteyksien nopeuksia, ja sen tarkoitus oli korvata erilaiset siirtojärjestelmät yhdellä yhdistetyllä, kansainvälisellä verkkostandardilla. ATM soveltuu erityisesti LAN- ja WAN-verkkoympäristöihin, ja sen avulla on mahdollista välittää ääntä, kuvaa ja dataa samaa tekniikkaa käyttäen.


title: Asynchronous Transfer Mode

text: ATM-soluja siirtävä verkko muodostuu ATM-kytkimistä, joita yhdistävät ATM-linkit. Näihin ATM-kytkimiin kootaan usein loppukäyttäjien liikenne DSL-keskittimistä.


title: Asynchronous Transfer Mode

text: ATM on yhteydellinen tiedonsiirtotapa, sillä se käyttää kiinteää yhteyttä tiedon lähettäjän ja vastaanottajan välillä. ATM-päätelaite liitetään verkkoon käyttämällä UNI:ksi ("User to Network Interface") kutsuttua ATM-liitäntää, ja ATM-kytkimiä liitetään tosiinsa NNI-liitännän ("Network Node Interface") avulla.


title: Asynchronous Transfer Mode

text: ATM:ää kutsutaan asynkroniseksi siirtotavaksi siitä syystä, että soluja (dataa) lähettävät asemat voivat tarvittaessa pitää taukoja lähetysten välillä.


title: Loch Nessin hirviö

text: Loch Nessin hirviö tai Nessie on järvihirviö eli tunnistamatonta lajia edustava suuri eläin, joka nykykansanperinteen mukaan elää Loch Ness -järvessä Skotlannissa. Olennosta on tehty epämääräisiä havaintoja, mutta sen olemassaolosta ei ole vakuuttavia todisteita.


title: Loch Nessin hirviö

text: Loch Nessin järvihirviö mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 565, jolloin Pyhän Columban väitetään torjuneen ”Paholaisen” hyökkäyksen. Huhtikuussa 1933, John Mackay teki ensimmäiseksi nykyaikaiseksi kutsutun havainnon Nessiestä. Vasta tämän jälkeen väitettyjä näköhavaintoja Loch Nessin hirviöstä alettiin tehdä säännöllisemmin. 1. huhtikuuta 1934 gynekologi Robert Wilson otti pitkäkaulaisesta otuksesta kuuluisaksi tulleen valokuvan, jonka hän itse tunnusti vuonna 1994 huijaukseksi. Se tunnetaan yleisesti nimellä ”kirurgin valokuva”. Tuolloin eräässä sanomalehdessä oli julkaistu David Martinin ja Alistair Boydin haastattelu, jossa pojat sanoivat Robert Wilsonin kuvan olevan väärennös. Kuvassa oli Christian Spurlingin tekemä Nessien pienoismalli, joka oli kiinnitetty leikkikumiveneeseen.


title: Loch Nessin hirviö

text: Ensimmäiset liikkuvalle filmille saadut kuvat Nessiestä kuvasi Tim Dinsdale (1960). Kyseinen filmi oli kuvattu 1 200 metrin päässä liikkuvasta ajoneuvosta.


title: Loch Nessin hirviö

text: Kymmenien vuosien uutteran etsinnän jälkeen hirviötä ei ole löydetty edes kaikuluotaimella. Erääksi selitykseksi hirviön löytymättömyydelle on annettu keväisten lämpötilojen nousun Loch Nessin järveen aiheuttamat virtaukset, joiden on havaittu nostavan ja kuljettavan järven pohjasta tukkeja (katso seiche-ilmiö). Toiseksi selitykseksi on väitetty, että hirviöitä on vain muutama yksilö, ja niiden etsiminen suuresta järvestä on vaikeaa.


title: Loch Nessin hirviö

text: Muutamat tutkijat ovat katsoneet valokuvien todistaneen Nessien olemassaolon. Vuonna 1975 brittiläinen luonnontieteilijä Peter Scott ehdotti sille tieteellistä nimeä "Nessiteras rhombopteryx". Nimi on kreikkaa ja tarkoittaa ”timanttieväinen Nessin hirviö”. Tällöin hänellä oli tarkoituksenaan myös saada laji Britanniassa rauhoitettujen lajien luetteloon. On käynyt ilmi, että lajin tieteellinen nimi on anagrammi sanoista ”Monster Hoax by Sir Peter S ()”


title: Loch Nessin hirviö

text: Useimmat tiedemiehet kuitenkin suhtautuvat Nessien olemassaoloon hyvin skeptisesti. Hirviön lajiksi on epäilty joutsenliskoa, mutta tällaisen populaation säilyminen pienessä järvessä hyvin pitkiä aikoja vaikuttaa epätodennäköiseltä. Uusimman teorian mukaan Loch Nessin järven alla sijaitsevat ”ilmavaipat” päästävät ilmaa järveen suurina kuplina, jotka nostavat järvestä puisia tukkeja.


title: Loch Nessin hirviö

text: Järvihirviöperinnettä liittyy muihinkin järviin Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Esimerkiksi Islannissa tunnettiin Lagarfljótin mato jo 1300-luvulta alkaen ja Ruotsin Jämtlandissa sijaitsevan Storsjön-järven hirviöstä tehtiin väitettyjä näköhavaintoja 1800-luvulla. Suomessa on tehty järvihirviöhavaintoja samalla vuosisadalla Höytiäisellä, ennen vedenpinnan laskua vuonna 1859.


title: Loch Nessin hirviö

text: Britannian johtava paleontologi Neil Clark on omasta mielestään ratkaissut vuosikausia tutkijoiden mieliä piinanneen Loch Nessin mysteerin. Hänen mukaansa kuuluisa Nessietä esittävä kuva, jossa näkyy pää, kaula ja selkä, esittääkin upoksissa olevaa norsua. Pää ja kaula ovat norsun kärsä, ja ruumis norsun pää sekä selkä. Koska norsuja ei luonnostaan Britteinsaarilla esiinny, Clark selittää norsun kuuluneen vuonna 1933 Invernessiin matkalla olleeseen kiertävään sirkukseen, jonka impressaari keksi hyödyntää kuvaa markkinointitarkoituksiin.


title: Star Wars Jedi Knight: Jedi Academy

text: Star Wars Jedi Knight: Jedi Academy on Raven Softwaren kehittämä ja LucasArtsin julkaisema "Tähtien sota" -maailmaan sijoittuva ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Peli julkaistiin vuonna 2003 Microsoft Windowsille, Xboxille ja OS X:lle.


title: Star Wars Jedi Knight: Jedi Academy

text: Peli on "Jedi Knight" -sarjan kolmas peli. Pelissä ei enää ohjata edellisten pelien päähenkilöä Kyle Katarnia, vaan pelaaja on tämän jedioppilas, jonka sukupuolen, rodun ja ulkonäön pelaaja saa valita vapaasti. Pelin juoni kehkeytyy pahan sith-kultin ympärille joka yrittää varastaa Voimaa.


title: Star Wars Jedi Knight: Jedi Academy

text: Peli keskittyy pääasiassa valomiekkataisteluun ja jedivoimien (Force Powers) kehittämiseen, mutta sisältää myös aseiden laajempaa käyttöä. Pelaaja saa kerrallaan valita viidestä tasosta, tehtävästä tai skenaariosta, jotka saa suorittaa vapaassa järjestyksessä. Välissä pelaajan on myös pakko selvittää juonelle oleellisia tasoja. Pelaaja pääsee jatkamaan juonta suoritettuaan vähintään neljä tehtävää.


title: Star Wars Jedi Knight: Jedi Academy

text: Pelissä pelaaja joutuu myös valitsemaan voiman valoisan ja pimeän puolen väliltä, mikä myös vaikuttaa siihen, miten peli päättyy.


title: Star Wars Jedi Knight: Jedi Academy

text: Peli kehitettiin lähinnä verkkomoninpeliä ajatellen, mikä näkyykin heikossa juonessa. Peli hyödynsi edellisen pelin grafiikkamoottoria (muunnelma "Quake 3":n moottorista).


title: Star Wars Jedi Knight: Jedi Academy

text: Verkkopeleistä voit etsiä itsellesi sopivaa klaania tai perustaa itse sellaisen, mutta ei ole pelkästään klaaneja vaan myös akatemioita, joihin voit liittyä ja kartuttaa taitoasi muiden opettamana. Verkkopelissä on mahdollista itse päättää, minkä näköisen hahmon ottaa pelattavakseen. Valmiina on monta vaihtoehtoa, mutta jos ne eivät riitä, voi internetistä ladata lisää. Nimen ja hahmon ulkoasun valinnan jälkeen pelaaja saa päättää, millaista valosapelia käyttää. Vaihtoehtoina on:Verkkopeli ei jää pelkästään muiden pelaajien mätkintään, vaan taisteluvaihtoehtoja on monia, esimerkiksi Kaksintaistelu 1 vs 1 -matsi, jossa kaksi pelaajaa taistelevat toisiaan vastaan muiden ollessa katsojatilassa, Power Duel, jossa kaksi pelaajaa taistelee yhtä hieman vahvempaa pelaajaa vastaan, CTF (Capture The Flag, joka on monessa verkkopelissä), myös deathmatch löytyy.


title: Star Wars Jedi Knight: Jedi Academy

text: Jedi Academyyn on olemassa lukuisia modifikaatioita, joista jokainen poikkeaa omalla tavallaan alkuperäisestä. Kokeneilla pelaajilla on 3–4 modifikaatiota käytössä samanaikaisesti, jotta he saisivat parhaan pelikokemuksen irti. Tunnettuja ja palkittuja modifikaatioita:Myös yksinpeliin on tehty modifikaatioita.


title: Star Wars Jedi Knight: Jedi Academy

text: Yksinpeli alkaa pelaajan, Jadenin, matkustaessa avaruusaluksessa muutaman muun jedioppilaan kanssa. Yhtäkkiä aluksen täytyy tehdä pakkolasku tuntemattomaan metsään. Metsä on eräänlainen harjoittelutaso, jossa toinen jedioppilas, Rosh Penin antaa pelaajalle ohjeita. Tason lopussa pelaaja joutuu ensimmäiseen valosapelitaisteluunsa. Taistelun jälkeen näytetään välivideo jossa Tavion, pelin antagonisti, varastaa Voimaa Jediakatemian temppelistä. Tavion huomaa Jadenin ja suuntaa voimasäteen häneen ja Jaden menettää tajunsa. Samalla Tavionin oppilas Alora käy varastamassa tietoja Luke Skywalkerin tietokoneelta. Sen jälkeen pelaaja käy vielä toisella harjoitusradalla, jossa Rosh lähettää valosapelia kantavan harjoitusrobotin Jadenin kimppuun, jotta Rosh kerkeisi itse ensin maaliin. Tämän jälkeen pelaaja tekee joko neljä tai viisi tehtävää, jonka jälkeen hän lähetetään Hothiin, josta Luke oli nähnyt näyn. Hothissa Jaden löytää vahvan sotilaspuolustuksen lisäksi Aloran, joka selostaa Tavionille, mitä hän löysi Luken tietokoneelta. Jaden käy Aloran kimppuun ja pelaaja joutuu Aloran kanssa valosapelitaisteluun. Aloran päihitettyään Jaden yrittää tappaa hänet, mutta Alora pääsee karkuun. Kun Jaden saapuu takaisin Jediakatemialle hän saa tietää, että Rosh on kadonnut omalla tehtävällään. Jaden tekee taas joko neljä tai viisi tehtävää, minkä jälkeen hän lähtee tehtävälle Vjun-planeetalle Darth Vaderin linnoitukseen. Kyle lähtee Jadenin mukaan. Vjunista Jaden löytää Roshin, joka on kääntynyt voiman pimeälle puolelle. Pelaaja joutuu taistelemaan Roshin ja häntä puolustavien Reborn-kaksosten kanssa. Kun Rosh on selätetty, Kyle ilmaantuu paikalle ja Tavion tulee ja heittää Voimalla Kylen seinään. Tavion romahduttaa katon Jadenin valosapelilla ja lähtee Roshin kanssa karkuun. Pois päästessään Kyle ja Jaden kertovat Lukelle Tavionin yrittävän herättää sith-lordi Marka Ragnosin henkiin. Luke ylentää tekojensa hyvästä Jadenin jediritariksi. Jaden saa uuden valosapelin vanhansa tilalle. Pelaaja saa päättää ottaako yhden valosapelin, kaksi valosapelia vai kaksiteräisen valosapelin. Sen jälkeen pelaaja tekee neljä tai viisi tehtävää ja lähtee Kylen kanssa Taspir III -planeetalle etsimään Roshia, joka on lähettänyt hätäsignaalin. Kun Jaden löytää Roshin, Rosh vakuuttaa katuvansa tekojaan ja haluaa pelastua pimeältä puolelta. Jaden on vihainen ja sanoo Roshin punovan juonta hänen päänsä menoksi. Pelaaja saa päättää tappaako Roshin ja siirtyy pimeälle puolelle vai säästääkö Roshin hengen ja pysyy valon puolella. Päätöksen jälkeen pelaaja taistelee Aloran kanssa. Aloran tapettuaan Jaden lähtee Korribaniin, missä Tavion herättää Marka Ragnosia. Tavionin luokse päästyään Jaden taistelee hänen kanssaan. Tavion ymmärtää olevansa häviöllä ja iskee Marka Ragnosin valtikan Ragnosin patsaaseen. Marka Ragnosin henki siirtyy Tavionin ruumiiseen. Jaden joutuu taistelemaan uudestaan Tavionin kanssa. Kun Tavion on kuollut, hänen ruumiinsa hajoaa Marka Ragnosin hengen voimasta. Jos pelaaja on kääntynyt pimeälle puolelle, hän joutuu päihittämään Kyle Katarnin, jonka jälkeen hän lähtee valloittamaan maailmankaikkeutta. Jos pelaaja on pysynyt valoisalla puolella, hän ei taistele Kyle Katarnin kanssa ja palaa Jediakatemiaan.


title: Jääkarhu

text: Jääkarhu ("Ursus maritimus") on pohjoisen pallonpuoliskon arktisella alueella tavattava karhulaji. Se on kodiakinkarhun ohella suurin karhu ja suurin maalla elävä lihansyöjä.


title: Jääkarhu

text: Jääkarhu polveutuu ruskeakarhusta. Geenitutkimuksissa jääkarhun syntymisestä on annettu erilaisia ajoituksia. Vuonna 2010 julkaistun mitokondrio-DNA:sta tehdyn tutkimuksen mukaan jääkarhu erosi ruskeakarhusta noin 150 000 vuotta sitten ja sopeutui nopeasti elämään arktisella merijäällä. Vuonna 2012 "Science"-lehdessä julkaistun nDNA-tutkimuksen mukaan ero tapahtui 600 000 vuotta sitten. Samana vuonna "Proceedings of the National Academy of Sciences" -julkaisussa julkaistun tutkimuksen mukaan ero tapahtui 4–5 miljoonaa vuotta sitten, mutta senkin jälkeen lajien välillä tapahtui risteytymistä. Vanhin tunnettu jääkarhufossiili on 110 000–130 000 vuotta vanha leukaluu.


title: Jääkarhu

text: Jääkarhuja elää Venäjän pohjoisosissa, läntisessä ja pohjoisessa Alaskassa, Kanadan arktisilla alueilla, Grönlannissa, Huippuvuorilla ja Pohjois-Siperiassa. Vuonna 2017 jääkarhuja oli yhteensä arviolta 22 000–31 000 yksilöä, joista Kanadassa 60–80 prosenttia. Populaatioita on 19, joista yksi pienenee, kaksi kasvaa, seitsemän on vakaita ja yhdeksästä ei ole riittävästi tietoja.


title: Jääkarhu

text: Viime jääkaudella ja sen jälkeisinä kylminä aikoina jääkarhun levinneisyys oli nykyistä laajempi. Esihistoriallisten jääkarhujen jäänteitä on löydetty esimerkiksi Ruotsista ja Tanskasta. Lajin arvellaan eläneen tuolloin myös Suomessa, vaikkakaan asiasta ei ole varmoja todisteita.


title: Jääkarhu

text: Alaskan ABC-saarilla elää jääkarhujen ja ruskeakarhujen risteymäpopulaatio. Se syntyi, kun urospuoliset ruskeakarhut uivat saarille mantereelta ja parittelivat naaraspuolisten jääkarhujen kanssa.


title: Jääkarhu

text: Ruumiinrakenteeltaan jääkarhu on muita karhuja pidempi ja hoikempi vedessä liikkumisen helpottamiseksi. Jääkarhut ovat pituudeltaan runsaasta kahdesta metristä jopa 2,8 metriin, ja niiden säkä yltää 120 senttimetristä 150 senttimetrin korkeuteen. Häntä on noin 18 senttimetrin pituinen. Naaraat painavat 175–300 kilogrammaa ja urokset 350–700 kilogrammaa, vaikkakin suurimmat yksilöt voivat painaa jopa yli 800 kilogrammaa. Jääkarhun nahka on musta, karvat ovat kirkkaita (eli niissä ei ole lainkaan pigmenttiä), vaikka näyttävätkin valkoisen eri sävyiltä. Karvat ovat putkilomaisia ja ne heijastavat ja imevät auringonvaloa taittaen sen valkoisen väriseksi. Silmät, kirsu ja kynnet ovat tummat. Jääkarhun etuvarpaiden välissä on räpylämäiset poimut ja pitoa jäällä parantavia ihonystyröitä polkuanturoissa.


title: Jääkarhu

text: Luonnossa jääkarhut elävät noin 30 vuotta, vankeudessa pidempäänkin. Vanhin oli Detroitin eläintarhan Doris (1948–1991), joka saavutti 43 vuoden ja kahdeksan kuukauden iän.


title: Jääkarhu

text: Jääkarhu käyttää ravinnokseen pääasiassa hylkeitä. Niiden puuttuessa se syö myös muita eläimiä ja marjoja. Joskus harvoin jääkarhu saalistaa myös sitä jopa puolta painavampia mursuja, mieluiten nuoria tai haavoittuneita, ja nuoria maitovalaita näiden hengitysaukoilta. Useimmat arktisen alueen maaeläimet juoksevat jääkarhua kovempaa ja merieläimet ovat sitä ketterämpiä vedessä. Jään ja veden rajapinta onkin jääkarhun ominta saalistusmaastoa. Jäällä se lähestyy saalistaan hiipimällä ja hyökkää päästyään noin 10 metrin etäisyydelle. Jääkarhu vaanii usein hylkeiden jäässä olevien hengitysreikien kohdalla. Se voi olla käytännöllisesti katsoen liikkumatta useita tunteja. Kun hylje nousee hengittämään, puree karhu sitä päähän tai yläruumiiseen ja kiskoo sen jäälle.


title: Jääkarhu

text: Keväisin erityisesti naarasjääkarhut etsivät hylkeiden poikaspesiä lumesta. Jos karhu kuulee hylkeen tai kuutin olevan pesässä, se nousee äänettömästi takajaloilleen ja koettaa murskata pesän paksun lumisen katon. Aina tämä ei onnistu kerralla, ja saalis voi päästä pakenemaan. Joskus jääkarhu ja naali saalistavat yhdessä. Kun naali havaitsee paremmalla hajuaistillaan hylkeenpesän, se kiinnittää jääkarhun huomion löytöönsä. Jääkarhu jättää pesään kaivauduttuaan yleensä osan saalistaan syömättä ja näin myös napakettu saa ravintoa. Täysikasvuisilla jääkarhuilla on tapana usein syödä ainoastaan energiapitoinen rasva, kasvavat tarvitsevat myös lihan sisältämän proteiinin.


title: Jääkarhu

text: Jääkarhu on uhanalaisuusluokituksessa arvioitu vaarantuneeksi. Kansainvälisen luonnonsuojeluliitto IUCN:n vuonna 2015 julkaiseman ennusteen mukaan jääkarhujen määrä uhkaa vähentyä yli 30 prosentilla vuoteen 2050 mennessä. Vähenemisen tärkeimpiä syitä ovat ilmaston lämpeneminen ja öljynetsintä arktisella alueella. Toisaalta suojelun parantuminen on kasvattanut joitakin jääkarhupopulaatioita. IUCN lisäsi jääkarhun vuonna 2007 uuteen uhanalaisten lajien luetteloon.


title: Jääkarhu

text: Vuonna 1973 Kanada, Yhdysvallat, Tanska, Norja ja silloinen Neuvostoliitto allekirjoittivat sopimuksen jääkarhun pyyntirajoituksista ja elinympäristön suojelusta. Elinympäristön saastuminen saattaa haitata jääkarhujen lisääntymistä ja aiheuttaa jääkarhuissa epämuodostumia.


title: Jääkarhu

text: Ilmastonmuutoksesta johtuvasta arktisen merijään sulamisesta on ennustettu ongelmia jääkarhuille, jotka saalistavat riistansa jäällä. Riittävä kylmyys on edellytys myös niiden lisääntymiselle, sillä jääkarhuemo synnyttää poikasensa talvella lumeen kaivamaansa luolaan. Vuonna 2005 tutkijat havaitsivat hukkuneiden jääkarhujen määrän lisääntyneen. Vaikka jääkarhut ovat hyviä uimareita, ovat etäisyydet ahtojäälauttojen välillä joskus liian suuria lauttojen sulaessa napa-alueiden ilmaston lämmetessä. Vuonna 2006 Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN luokitteli jääkarhun lajeihin, joita uhkaa sukupuutto, perusteina ennusteet joiden mukaan jääkarhujen määrä vähenee 50–100 vuodessa 50–100 prosenttia. Jääkarhujen vaikeutunut ruoansaanti on johtanut kannibalismitapauksiin jääkarhujen keskuudessa.


title: Jääkarhu

text: Jääkarhuja on useissa maailman eläintarhoissa. Korkeasaaren eläintarhassa on ollut ainakin 1890-luvulta 1980-luvun alkuun asti jääkarhuja, mutta nykyään Suomessa voi nähdä eläviä jääkarhuja vain Ranuan eläinpuistossa.


title: Jääkarhu

text: Eskimot kunnioittivat suuresti "Nanukia", jääkarhua. Sitä pidettiin älykkäänä, vahvana ja lähes ihmismäisenä. Tarussa kerrotaan kummallisista pystyssä kävelevistä ja puhuvista, igluissa asuvista jääkarhuihmisistä.


title: Jääkarhu

text: Jääkarhusta on tullut 2000-luvulla eräs tunnetuimmista ilmastonmuutoksen symboleista. Myös Kanadan luoteisterritoriot käyttää sitä symbolinaan. Jääkarhu oli yksi vuoden 2014 talviolympialaisten kolmesta maskotista.


title: Jääkarhu

text: Yksi ihminen kuoli ja neljä loukkaantui vakavasti, kun jääkarhu hyökkäsi brittiläisen turistiryhmän kimppuun 5. elokuuta 2011 Van Postin jäätiköllä noin 40 kilometrin päässä Longyearbyenistä Norjan Huippuvuorilla. Edellinen vastaava tapaus sattui vuonna 1995, kun kaksi ihmistä kuoli jääkarhun kynsissä. Jääkarhut ovat surmanneet neljä ihmistä 40 viime vuoden aikana.


title: Jääkarhu

text: On väitetty, että jääkarhu on suurista petoeläinlajeista ainoa, joka ei luontaisesti pelkää ihmistä.


title: IPod shuffle

text: iPod shuffle on Applen suunnittelema ja markkinoima kannettava musiikkisoitin, joka kuuluu iPod-tuoteperheeseen. Shufflessa ei ole kiintolevyä vaan se perustuu flash-muistiin eikä siinä ole näyttöä. iPod shuffle toimii oletusarvoisesti "shufflella" eli laite arpoo seuraavaksi esitettävän kappaleen sattumanvaraisesti. Shufflen muistin koko on uusimmassa sukupolvessa 4 Gt ja se latautuu suoraan USB-liitännästä. Tiedostojen siirto on sidottu Applen iTunes-ohjelmaan


title: IPod shuffle

text:
11. tammikuuta 2005 Apple julkaisi shufflen ensimmäisen sukupolven. Siinä ei ollut näyttöä, ja se
perustui flash-muistiin, jota oli saatavilla 512 Mt tai 1 Gt kokoisina. Sen perusajatuksena oli
antaa helppo tapa soittaa soittimeen valitut kappaleet sekalaisessa järjestyksessä.
Ensimmäinen sukupolvi erosi muista iPodeista sisältäessään sisäisen USB-liitännän. Julkaisun
aikaan soitin oli myös ainoa iPod-tuoteperheessä, jossa ei ollut lainkaan Applen edellisiä innovaatioita
kuten näyttöä tai hipaisukytkintä. Shuffleen mahtui jopa 240 kappaletta ja sen akku kesti noin 12
tuntia.


title: IPod shuffle

text: 12. syyskuuta 2006 Apple julkaisi toisen sukupolven iPod shufflen. Se on kooltaan 41,2 x 27,3 x 10,5 millimetriä, eli alle puolet edeltäjästään. Muiden iPodien tapaan toisen sukupolven iPod shufflen lataus tapahtuu erillisen yhteyslaitteen avulla, koska soittimen sisäisestä USB-liittimestä luovuttiin. Uudessa mallissa kappaleet siirretäänkin kuulokeliitäntää pitkin. Lisäksi uutta shufflea myytiin pelkästään 1 Gt muistilla ja kuori muuttui muovista alumiiniseksi.


title: IPod shuffle

text: 5. syyskuuta 2007 Apple päivitti iPod shuffle -malliston uusilla väreillä. Uudet värit sisältävät myös ""Product Red"" -version, jonka hinnasta osa menee hyväntekeväisyyteen.


title: IPod shuffle

text: 19. syyskuuta 2008 Apple uudisti shufflea jälleen. 1 Gt:n mallin hinta muuttui 89€:sta 55€:n ja Apple lanseerasi uuden 2 Gt mallin, jonka hinta oli 75€. Uuden shufflen ulkonäkö ei kuitenkaan eronnut toisen sukupolven mallista.


title: IPod shuffle

text: 11. maaliskuuta 2009 Apple julkaisi kolmannen sukupolven iPod shufflen. Apple sanoo soittimen olevan "Ensimmäinen musiikkisoitin, joka puhuu sinulle." Soitin on kooltaan 45.2 x 17.5 x 7.8 mm ja se painaa 10,7 grammaa. Kuori on harjattua alumiinia ja takapuolella on teräksinen kiinnitysklipsu, joten soittimen voi kiinnittää esimerkiksi vaatteisiin. Laitteessa ei ole itsessään lainkaan aikaisemmista sukupolvista tuttuja ohjauspainikkeita, vaan ne on sijoitettu mukana tuleviin kuulokkeisiin. Laitteessa on nyt myös Voice Over -toiminto, joka kertoo käyttäjälle äänipalautteena esimerkiksi kappaleen, artistin, tai soittolistan nimen. iTunesin kautta on saatavilla 14 eri puhekieltä.


title: IPod shuffle

text: 9. syyskuuta 2009 Apple lisäsi iPod shuffle -mallistoon kolme uutta väriä: pinkki, sininen ja vihreä. Lisäksi Apple Storesta on tilattavissa ruostumattomasta teräksestä valmistettu erikoisversio.


title: IPod shuffle

text: Kolmannen sukupolven iPod shufflea on kritisoitu sen ohjauspainikkeiden sijoittamisesta kuulokkeisiin. Laite on käyttökelvoton ilman asianmukaisia, juuri kyseiselle laitteelle valmistettuja kuulokkeita. Applen lisäksi ainoastaan muutamalta oheislaitevalmistajalta on saatavilla kuulokkeita 3. sukupolven shufflelle.


title: Helvi Hämäläinen

text: Helvi Heleena Hämäläinen (16. kesäkuuta 1907 Hamina – 17. tammikuuta 1998 Espoo) oli suomalainen kirjailija, joka yli kuusi vuosikymmentä kestäneen kirjailijanuransa aikana julkaisi kymmeniä proosa- ja runoteoksia.


title: Helvi Hämäläinen

text: Hämäläinen syntyi Haminassa. Hänen vanhempansa olivat nahkuri Aaro Hämäläinen (1873-1922), joka oli lähtöisin Ilomantsista, ja Iida o.s. Mikkelsson (1880-1951), joka oli lähtöisin Somerniemeltä. Helvi Hämäläisen serkku äidin puolelta oli Miss Suomi Ester Toivonen, joka myös syntyi Haminassa.


title: Helvi Hämäläinen

text: Hämäläinen muutti jo kouluikäisenä vanhempiensa kanssa Helsinkiin, jota hän on kuvannut monissa teoksissaan. Kirjailijan isän kuoltuua vuonna 1922 perhe jäi köyhyyteen, mutta äiti Ida eli vielä pitkään. Helsingissä Hämäläinen kävi seitsemän luokkaa Lucina Hagmanin perustamaa Helsingin uutta yhteiskoulua, jonka johtajana tuolloin oli Gustaf Munsterhjelm.


title: Helvi Hämäläinen

text: 1930-luvulla Hämäläinen työskenteli WSOY:llä Porvoossa oikolukijana. Porvoossa hän avioitui Niilo Haapmanin kanssa. Yhteiselo päättyi vain viikon jälkeen, ja Hämäläinen palasi pian Helsinkiin. Helvi Hämäläisen ja Niilo Haapmanin poika Jussi Haapman (1932–1985) toimi "Helsingin Sanomien" arkiston johtajana. Jussi Haapmanin puoliso vuodesta 1964 oli tekstiilitaiteilija Hilkka Rahikainen-Haapman (o.s. Rahikainen).


title: Helvi Hämäläinen

text: Helvi Hämäläisen rakkaussuhde kirjailija Olavi Paavolaiseen alkoi 1938 ja päättyi syksyllä 1941.


title: Helvi Hämäläinen

text: Helsingin ohella Helvi Hämäläisen elämänvaiheisiin liittyviä paikkakuntia ovat Pusulan Arimaa ja Somerniemen Härjänoja , joista kummallakin hänen Somerniemen Palikaisista kotoisin olleella äidillään oli sukulaisia. Näiden luona kirjailija äitinsä ja poikansa kanssa vietti etenkin kesiään ja myös sota-ajan talvia kirjoittaen ja sai samalla aineksia sekä romaaneihinsa että runoihinsa ensin Arimaan ja sitten Härjänojan luonnosta ja ihmisistä. Sittemmin kirjailija hankki myös oman mökin Härjänojalta.


title: Helvi Hämäläinen

text: Vuodesta 1960 Hämäläinen asui Espoon Tapiolassa.


title: Helvi Hämäläinen

text: Helvi Hämäläinen kuoli 90-vuotiaana 17. tammikuuta 1998. Hänet on haudattu Helsingin ortodoksiselle hautausmaalle.


title: Helvi Hämäläinen

text: Hämäläisen ensimmäinen julkaistu teos, romaani "Hyväntekijä", ilmestyi vuonna 1930. Toinen tomaani, "Lumous" (1932) otti vaikutteita D. H. Lawrencelta. Varsinaisen läpimurtonsa Hämäläinen teki viisi vuotta myöhemmin ilmestyneellä työläiskuvauksella "Katuojan vettä". Työläiskuvauksia ja lawrencelaisia teemoja jatkoi vuonna 1937 ilmestynyt romaani "Tyhjä syli".


title: Helvi Hämäläinen

text: Urbaanien työläis- ja myöhemmin sivistyneistöromaanien ohella toinen juonne Hämäläisen tuotannossa ovat romaanien ja myös runojen maaseutukuvaukset, joihin hän ammensi aiheita äitinsä suvun kotiseudulta, ensin Pusulan Arimaalta ja sitten Somerniemen Härjänojalta, jota kirjailija nimitti ”runokyläkseen”. Tätä osaa hänen tuotannossaan edustavat etenkin kyläaiheisten romaanien ihmis- ja yhteisökuvaukset ja runojen luontokuvasto. Hämäläisen tapa käyttää tunnistettavia esikuvia johti kuitenkin ristiriitoihin myös kyläyhteisössä ja näin kirjailija etääntyi myös tästä aihepiiristä. Hämäläisen kyläromaaneista ensimmäinen oli "Kylä palaa" (1938).


title: Helvi Hämäläinen

text: Hämäläisen tunnetuin teos on romaani "Säädyllinen murhenäytelmä" (1941), joka ilmestyessään aiheutti suuren kohun, ei vähiten siksi, että romaanin päähenkilöistä oli tunnistettavissa useita sen ajan merkittäviä kulttuurihenkilöitä, muun muassa Tyyni Tuulio ja Hämäläisen miesystävä Olavi Paavolainen. Paitsi henkilöhahmoja ja ympäristöjä lukijat pitivät tosina myös tapahtumia, jotka kuitenkin olivat kokonaan kirjailijan mielikuvituksen tuotetta. Tämä aiheutti hahmojen esikuville suurta mielipahaa. Seuraavat romaanit, "Velvoitus" (1942) ja "Hansikas" (1943) ovat myös Helsingin ja sivistyneistön kuvauksia. Säädyllisen murhenäytelmän jatko-osa "Kadotettu puutarha" ilmestyi vasta 1995.


title: Helvi Hämäläinen

text: Jatkona Hämäläisen maaseutukuvauksille olivat pienoisromaani "Pouta" (1946), "Tuhopolttaja" (1949) ja "Karkuri" (1962) sekä humoristinen "Ketunkivi" (1948). Vaikeita aiheita käsitelleet "Tuhopolttaja" ja "Karkuri" johtivat Hämäläisen kuvaamassa kyläyhteisössä samanlaiseen vieroksuntaan kuin kirjailijan sivistyneistöromaanit aiemmin.


title: Helvi Hämäläinen

text: Romaani "Kolme eloonherätettyä" (1953) sijoittui Raamatun aikaan ja pienoisromaani "Suden kunia" (1962) Palestiinaan Rooman vallan aikana. Muut 1950-luvun romaanit "Uusi Adam" ja "Kylänruusut" ilmestyivät vasta 1997 ja 1998.


title: Helvi Hämäläinen

text: 1990-luvulla julkaistiin sekä kirjailijan vielä eläessä että myöhemmin postuumisti aiemmin kirjoitettuja mutta julkaisematta jääneitä romaaneita. Näihin kuului muun muassa "Säädyllisen murhenäytelmän" jatko-osa "Kadotettu puutarha" (1995).


title: Helvi Hämäläinen

text: Hämäläisen varhaista runotuotantoa ovat runonäytelmät "Aaverakastaja" (1936) ja "Kuunsokea" (1937). Näitä seuraavassa Härjänojan runoudessa kokoelmissa korostui voimakas luonnontunne ja mielikuvitus. Tämän kauden teoksia olivat runokoelmat "Lapsellinen maa" (1943), "Voikukkapyhimykset" (1947) ja Pilvipuku (1950) sekä runonäytelmät "Viheriä poika" (1947) ja "Pilvi" (1947).


title: Helvi Hämäläinen

text: Hämäläisen runouden kolmannessa vaiheessa korostuivat kansalliset ja henkilökohtaiset menetykset. Tyylillisiä vaikutteita kirjailija otti sekä kansanrunoudesta että modernismista. Tämän vaiheen kokoelmia olivat "Surmanyöt" (1957), "Punainen surupuku" (1958) ja Pilveen sidottu (1961). Runotuotannon neljäs vaihe kokoelmissa Poltetut enkelit (1965) ja "Sokeat lähteet" (1967) sisälsi apokalyptisiä näkyjä ihmiskunnan tuhosta.


title: Helvi Hämäläinen

text: Parikymmentä vuotta hiljaiseloa viettänyt Hämäläinen palasi uudestaan julkisuuteen 1987, kun hänen runokokoelmansa "Sukupolveni unta" ilmestyi. Siinä korostuivat kirjailijan sukupolven yhteiset kokemukset ja huoli luonnon tuhoutumisesta. Liikkeelepanijana uuteen luomisvaiheeseen oli kirjailijan pojan kuolema vuonna 1985.


title: Helvi Hämäläinen

text: Kokoelma "Sukupolveni unta" herätti suurta kiinnostusta, joka nosti 80-vuotiaan kirjailijan julkisuuteen seuraavaksi kymmeneksi vuodeksi, ja jatkui vielä myös kirjailijan kuoleman jälkeen. Tänä aikana kirjailijan teoksista tehtiin uusia painoksia ja myös aiemmin julkaisemattomia teoksia ilmestyi.


title: Helvi Hämäläinen

text: 1930-luvulla Hämäläinen kirjoitti salanimellä Annikki Heinä serkkunsa Ester Toivosen elämäkerran. 1990-luvulla julkaistiin Ritva Haavikon kirjoittama Hämäläisen elämäkerta sekä Hämäläisen ja Haavikon yhdessä toimittamat kirjailijan päiväkirjat vuosilta 1955–1988.


title: Helvi Hämäläinen

text: Kokoelmastaan "Sukupolveni unta" Hämäläinen sai vuonna 1987 Finlandia-palkinnon. Tätä ennen Hämäläinen oli palkittu Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1959.


title: Ruudunlukuohjelma

text: Ruudunlukuohjelma on ohjelma, joka toimii puhesyntetisaattorin, pistenäytön, ruudunsuurennuksen tai näiden yhdistelmien kanssa yhtäaikaisesti. Näkövammaiset hyötyvät ruudunlukuohjelmasta siten, että ohjelma muuntaa näytöllä olevan tekstin tai muun tiedon pistekirjoitukseksi, puheeksi tai suurennokseksi (riippuu laitteistosta). Jotkin ruudunlukuohjelmat ilmaisevat osittain ruudulla olevan graafisen sisällön, kuten säätimet ja niiden värit sekä tekstin tehosteet. Ruudunlukuohjelmasta ei ole hyötyä ilman syntetisaattoria tai pistenäyttöä. Yleisimpien ruudunlukuohjelmien mukana tulee kuitenkin jonkinlainen syntetisaattori. Ruudunlukuohjelmien ongelma on, että kaikkien ohjelmien suunnittelussa ei ole huomioitu näkövammaisia käyttäjiä, esimerkiksi näppäinkomennot ovat vaillinaisia, ohjelmien osat on nimetty standardista poiketen jne.


title: Ruudunlukuohjelma

text: Yleisimpiä ruudunlukuohjelmia Suomessa ovat:


title: Ruudunlukuohjelma

text: Myös uusimmissa Windows- ja Macintosh-käyttöjärjestelmissä on alkeellinen ruudunlukuohjelma, esimerkiksi Windows XP:ssä Narrator, joka tosin puhuu vain englantia.


title: Ruudunlukuohjelma

text: Viime aikoina ruudunlukuohjelmia on kehitetty myös matkapuhelimiin. Nämä ohjelmat toimivat vain älypuhelimissa, kommunikaattoreissa ja kämmenlaitteissa (PDA). Esimerkkejä tällaisista ruudunlukuohjelmista ovat Code Factory, S.L:n Mobile Accessibility, Mobile Speak ja Mobile Speak Pocket sekä Scansoft Inc:n SpeechPAK Talks.


title: Ruudunlukuohjelma

text: Yleisimmin matkapuhelimissa esiintyvä ruudunlukuohjelma on Handy Techin Talks.


title: Mutaatio (täsmennyssivu)

text: Mutaatio (muutos) tarkoittaa eri aloilla eri asioita:


title: Mutaatio

text: Mutaatio eli perimän muutos on satunnainen muutos eliön perimäaineksen DNA:n tai joskus RNA:n nukleotidijärjestyksessä. Yksinkertaisimmillaan se on pistemutaatio, yhden emäsparin vaihdos tai yksittäisen nukleotidin (emäksen) lisääminen tai poisto nukleotidijärjestyksessä. Muutos voi sijaita geeniä ohjelmoivalla alueella tai sen ulkopuolella.


title: Mutaatio

text: Mutaatioita esiintyy sekä spontaaneina mutaatioina että muutoksia aiheuttavien tekijöiden eli mutageenien vaikutuksesta. Spontaaneja muutoksia saattavat aiheuttaa esimerkiksi solun sisäiset kemialliset tapahtumat (kuten metylaatio ja hapettuminen) sekä DNA-jakautumisen virheet. Tunnettuja mutageenejä ovat muun muassa ionisoiva säteily ja eräät kemikaalit (esimerkiksi kadmium). Myös tietyt virukset voivat aiheuttaa muutoksia.


title: Mutaatio

text: De novo -mutaatioksi kutsutaan mutaatiota, joka tapahtuu siittiö- tai munasolussa taikka sikiössä. Siittiöissä tapahtuu enemmän de novo -mutaatioita kuin munasoluissa ja niiden määrä riippuu isän iästä. Äidin puolelta saatujen de novo -mutaatioden määrä taas on iästä riippumatta keskimäärin 15 kappaletta per jälkeläinen.


title: Mutaatio

text: Eliön DNA:ssa tapahtuu päivittäin tuhansia muutoksia, mutta koska solun DNA-korjausmekanismit ovat varsin tehokkaat, vain murto-osa näistä jää pysyviksi. Vain sukusolulinjassa tapahtuvat mutaatiot voivat siirtyä seuraavaan sukupolveen.


title: Mutaatio

text: Perimän muutosten laajuus vaihtelee. Se voi olla vain yhden nukleotidin muutos eli pistemutaatio, tai se voi käsittää useita peräkkäisiä nukleotideja. Suuri tuhansia nukleotideja käsittävä mutaatio, kuten rakennemuutos kromosomeissa tai kromosomistoissa, voi sisältää useita peräkkäisiä geenejä sekä niiden välisiä alueita.


title: Mutaatio

text: Tarkoituksellisesti mutaatioita tapahtuu solussa esimerkiksi meioosissa (tekijäinvaihdunta) ja hypermutaatiossa (vasta-aineiden tuotanto). Monisoluisissa eliöissä geenivaihtelu voidaan jakaa "ituradan variaatioihin", jotka voivat välittyä jälkikasvulle ja "somaattisiin variaatioihin", jotka eivät periydy mutta saattavat johtaa solun virheelliseen toimintaan tai kuolemaan. Syöpä on aina useamman mutaation aiheuttama; se voi olla seurauksena, mikäli mutaatiot muuttavat solun toimintaa siten, että solu alkaa jakautua hallitsemattomasti.


title: Mutaatio

text: Ajan myötä luonnonvalinta poistaa vähemmän suotuisat (tai vahingolliset) geenimuunnokset, kun taas suotuisammat (tai hyödylliset) runsastuvat. Myös geneettinen ajautuminen vähentää geenivaihtelun määrää populaatiossa. Neutraalit variaatiot eivät vaikuta eliön eloonjäämistodennäköisyyteen sen luonnollisessa ympäristössä ja siten ne voivat runsastua ajan mittaan. Mutaatioiden luoma geneettinen muuntelu lisää eliöpopulaation mahdollisuuksia sopeutua ja säilyä muuttuvissa olosuhteissa.


title: Mutaatio

text:
Mutaationopeus vaihtelee lajista ja variaatiotyypistä toiseen. DNA:ssa onkin niin sanottuja kuumia pisteitä, (), joissa mutaatioita esiintyy jopa 100 kertaa useammin kuin muualla DNA:ssa. Hotspot voi olla esimerkiksi epätavallinen emäs, kuten 5-metyylisytosiini tai CG -dinukleotidi.
Mutaatioita luokitellaan niiden vaikutuksien perusteella eri tavoin riippuen asiayhteydestä. Yleisin tapa luokitella mutaatiot niiden aiheuttamien DNA-sekvenssin tai kromosomien rakennemuutosten perusteella. Muita käytettyjä luokitteluperusteita ovat vaikutus geenien toimintaan, proteiini sekvenssiin, eliön kelpoisuuteen tai mutaation periytyvyys.


title: Mutaatio

text: Geenimuutos on jonkun geenin alueella tapahtuva pieni muutos, jossa yksi DNA:n osanen eli nukleotidi katoaa, liittyy tai muuttuu. Yhden nukleotidin muutos tunnetaan pistemutaationa.


title: Mutaatio

text: Pistemutaatiot jaetaan neljään ryhmään niiden proteiini sekvenssiin aiheuttamien seurausten mukaan.


title: Mutaatio

text: Pistemutaatioiden mekanismeja:


title: Mutaatio

text: Pistemutaatio voi palautua joko siten, että nukleotidi vaihtuu takaisin alkuperäiseksi (todellinen palautuminen), tai komplementaarisella mutaatiolla, jolloin geenin toisessa osassa tapahtuva mutaatio palauttaa geenin toiminnan.


title: Mutaatio

text: Kromosomimutaatio on kromosomin rakenteen muutos, joka edellyttää kromosomin rakenteen katkeamista eli "kromosominmurtumaa".


title: Mutaatio

text: Kromosomimutaation tyypit:


title: Mutaatio

text: Häviämä, kahdentuma ja liittymä saattavat muuttaa proteiinia koodaavan sekvenssin lukukehystä. Lukukehystä muuttavan mutaation myötä jokainen mutaatiota seuraava aminohappokoodi vaihtuu eli lähes aina geenistä tulee toimimaton.


title: Mutaatio

text: Kromosomistomutaatioissa kromosomeja tai kokonaisia kromosomistoja on liikaa tai liian vähän.


title: Mutaatio

text: Aneuploidiassa kromosomeja on kromosomistossa normaalista poikkeava määrä. Diploidisten yksilöiden aneuploidian yleisin muoto on trisomia, jossa tiettyä kromosomia on kromosomistossa kahden sijasta kolme kappaletta. Esimerkiksi Downin syndrooma johtuu kromosomin 21 trisomiasta.


title: Mutaatio

text: Polyploidiassa kokonaisia peruskromosomistoja on useampi kuin kaksi. Mikäli kromosomistoja on poikkeuksellisesti vain yksi, kyseessä on "haploidia".


title: Mutaatio

text: Spontaanit mutaatiot


title: Mutaatio

text: Ulkoisten tekijöiden aiheuttamat mutaatiot


title: Mutaatio

text:
Yleisimmille korjausmekanismeille on yhteistä DNA:n kaksijuosteisuuden hyödyntäminen. Koska useimmiten vain toinen kopio vaurioituu, korjaavat entsyymit pystyvät hyödyntämään vastakkaisen juosteen informaatiota.
Mikäli molemmat juosteet ovat vaurioituneet, korjaaminen on monimutkaisempaa. Joskus toisaalla genomissa on vastaava nukleotidisarja, josta puuttuvan informaation voi kopioida (geenikonversio, ).


title: Mutaatio

text: Teoria mutaatioista syntyi 1890-luvulla selittämään luonnossa tapahtuvaa, jo Gregor Mendelin havaitsemaa muuntelua. Mutaatio-termin otti käyttöön Hugo de Vries omassa mutaatioteoriassaan ("Die Muatationstheorie") vuonna 1900. Teoria pyrki selittämään perimässä tapahtuvat muutokset ja luomaan pohjan Darwinin ja Wallacen luonnonvalinnan kehitysteorioille.


title: Mutaatio

text: Vuonna 1910 Columbian yliopistossa mutaatioita tutkiva Thomas Hunt Morgan havaitsi normaalisti punasilmäiseen banaanikärpäskantaan ilmaantuneen valkoisen silmävärimutaation ja osoitti ominaisuuden periytyväksi. Julkaistuaan tutkimuksensa hän perusti banaanikärpästen geenejä kartoittavan Drosophila-tutkimusryhmän eli ns. Morganin koulun. Ryhmään liittyi 1912 Hermann Joseph Muller, tuleva kokeellisen mutaatiotutkimuksen pioneeri.


title: Mutaatio

text: H.J. Muller tutki eri ulkoisten tekijöiden vaikutusta mutaatioiden määrään banaanikärpäsissä. Hän havaitsi vuonna 1926 röntgensädetyksen kasvattavan mutaatiotaajuutta 15 000 % spontaanimutaatioihin verrattuna. Havainto merkitsi alkua säteilygenetiikalle ja keinolliselle mutaatiotutkimukselle sekä myöhemmin, vuonna 1946, Nobel-palkintoa H.J. Mullerille.


title: Mutaatio

text: Vuonna 1944 ilmestyi ensimmäinen julkaisu kemiallisesta mutageenista (isoallyylitiosyanaatista). Jo 1941 oli havaittu sinappikaasun mutageeninen vaikutus, mutta julkaisu siitä siirtyi sodan vuoksi vuoteen 1946. Kemianteollisuuden kasvu ja monien uusien kemikaalien yleistyminen on luonut sittemmin kokonaan uuden mutaatiotutkimuksen haaran, ympäristömutageenitutkimukseen.


title: Mutaatio

text: Nykyään mutaatiotutkimus sisältää paljon "mutageenisuustestejä", joissa muun muassa erilaisten kemikaalien mutageenisuus tutkitaan ennen niiden laskemista markkinoille.


title: Mutaatio

text: Haitallista sairauksia aiheuttavista mutaatioista suuri enemmistö esiintyy genomin proteiineja koodaavalla alueella eli eksomialueella. Perinnöllisten sairauksien taustalla vaikuttavien mutatioiden selvitystyössä tätä hyödynnetään laajalti sekvensoimalla koko genomin sijaan pelkästään potilaan eksomi. Yleisesti eksomisekvensoinnilla voidaan löytää 85-95% sairauksia aiheuttavista mutaatioista. Mutaatioita esiintyy kuitenkin yhtä usein myös eksomialueen ulkopuolella toisin sanoen koko genomin alueella. Koska eksomi on suhteellisesti vain noin 1% koko ihmisen genomista, voidaan olettaa että mutaatioista 99% on eksomialueen ulkopuolella ja että ne ovat pääsääntöisesti ihmiselle harmittomia.


title: Mutaatio

text: Banaanikärpäsellä tehtyjen tutkimusten mukaan mutaatioista 70 % on haitallisia, muut neutraaleja tai vain heikosti hyödyllisiä. Mutta esimerkiksi monissa bakteeritutkimuksissa on löydetty hyödyllisiä mutaatioita. Kolibakteereilla tehtyjen LTEE-tutkimusten mukaan sadoista miljoonista mutaatioista noin 100 olisi pysyviä ja yhdentekeviä tai hyödyllisiä, ja näistä noin 10-20 hyödyllisiä.


title: Mutaatio

text: Nailonia ravinnokseen käyttämään kykenevä flavobakteeri löydettiin vuonna 1975, vain 40 vuotta nailonin syntetisoinnin (1935) jälkeen. Kyseiset bakteerit kykenevät hajottamaan nailonin nylonaasin avulla, mikä on organismin kannalta hyödyllisen mutaation tulos.


title: Mutaatio

text: Kun mutaation keinotekoinen tuottaminen opittiin, sitä alettiin pian hyödyntää jalostuksessa. Mutaatiojalostuksessa jalostettavasta kasvista tai eläimestä pyritään tuottamaan ihmisen kannalta hyödyllinen mutantti. Tavallisesti mutaatio heikentää kasvin tai eläimen elinkelpoisuutta ja se häviää. Ihmisen kannalta muutos voi tuotannollisesti kuitenkin olla edullinen.


title: Mutaatio

text: Kasveilla yleisin tuotettava mutaatiotyyppi on kromosomistomutaatiollinen polyploidia. Silloin peruskromosomistoja on mutaation vuoksi useampi kuin kaksi. "Ylimääräiset" kromosomistot voivat olla samasta (autopolyploidia) tai eri lajista (allopolyploidia). Autopolyploidisilla mutaatiolla on kyetty jalostamaan muun muassa siemenettömiä lajikkeita banaaneista ja meloneista. Allopolyploidisilla mutaatiolla on jalostettu erilaisia risteytyksiä kuten ruisvehnää.


title: Mutaatio

text:
Mutaatiojalostus voi perustua myös spontaaniin mutaatioon. Lupiinissa on tavallisesti pahanmakuista ainetta, joka pitää kasvinsyöjät loitolla. Saksassa tehdyssä tutkimuksessa löydettiin 1,5 miljoonan lupiiniyksilön joukosta mutanttiyksilö, josta tuon ominaisuuden kuitenkin huomattiin puuttuvan – siitä kyettiin jatkojalostuksilla kasvattamaan kokonaan uusi lupiinikanta rehulupiiniksi.
Mutaatiotutkimuksesta:


title: Mutaatio

text: Mutaatiojalostuksesta:


title: Kätyrin osa

text: Kätyrin osa ("My Life with Master") on Paul Czegen suunnittelema ja vuonna 2003 julkaisema indie-roolipeli. Pelin tapahtuma-aikakautta ei ole sidottu. Pelissä tarinankerronta ja tapahtumien eteneminen juonenomaisesti ja pelaajien eläytymistä on korostettu perinteiseen luolastoseikkailuun verrattuna. Pelin suomenkielinen versio ilmestyi vuonna 2004 Arkkikiven kustantamana.


title: Kätyrin osa

text: Pelisysteemi on saanut aikaan suhteellisen vilkasta keskustelua, sillä se on melko uudenlainen lähestymistapa roolipelaamiseen. On jopa väitetty,että sitä ei pystyisi edes pelaamaan. Pelimekaniikka kahlitsee hahmoa, ja pelaaja joutuukin tilanteisiin jossa joutuu toimimaan vasten omaa tahtoaan. Tämä tuottaa perinteiselle sankaruuteen ja pelaajan vapauteen pohjautuvan roolipelin ystäville ongelmia.


title: Kätyrin osa

text: "Kätyrin osassa" pelaajahahmot ovat pahan ja/tai kieroutuneen Isännän käskyläisiä. Mitään valinnanvaraa heillä ei ole; "kätyrit" ovat syystä tai toisesta isännän otteessa, ja voivat vain salassa toivoa parempaa huomista.


title: Kätyrin osa

text:
Isännällä on lähes yliluonnollinen mahti kätyreihinsä. Isäntää ajavat "tarpeet", joka on asia jota isäntä tarvitsee kyläläisiltä ja "halut", joita isäntä haluaa ulkopuolisilta. Isäntää leimaa epätasapaino tunteen ja järjen välillä:
Joko hän on tunteensa viemä "peto" tai järkeä seuraava "aivo". Isäntä ei tule toimeen ilman kätyreitään, koska nämä joko toimillaan täyttävät isännän "tarpeet" tai mahdollistavat "halujen" toteutumisen. Näin ollen Isäntä on riippuvainen kätyreistään, pyrkii sitomaan nämä valtansa alle - ja vihaa heitä. Kätyreidensä harmiksi isäntä tuntee heidän kaikki ominaisuutensa sekä sen mitä nämä tekevät. Esimerkiksi kätyrin valehtelu on aina isännän tiedossa,ja kyseleminen asioista onkin siksi tulkittava joko isännän strategiaksi saada kätyri emotionaalisesti itseensä sidotuksi rakkauden illuusion kautta tai kätyrin luotettavuuden testaamiseksi.


title: Kätyrin osa

text: Isännät jaetaan tarkemmin alaluokkiin:Peliteknisesti isäntä vaikuttaa vain yhden ominaisuuden, "Kauhu"n, kautta.


title: Kätyrin osa

text: Pelaajahahmot ovat kätyreitä. He ovat jollain lailla poikkeuksellisia ihmisiä, joilla on "enemmän kuin"- ja "vähemmän kuin" -ominaisuudet, jotka vaikuttavat aina tietyin ehdoin. Nämä ehdot valitaan enemmän tai vähemmän yhdessä ja ne ovat samat alusta lähtien.


title: Kätyrin osa

text: Jokaisella kätyrillä on myös (alussa salaisia) suhteita ympäristöönsä. Näitä kutsutaan "lähimmäisiksi". He vaikuttavat hahmojen "rakkaus" arvoon. Kätyri menettää lähimmäisen kuollessa kaikki kyseisen lähimmäisen kautta saamansa rakkauspisteet.


title: Kätyrin osa

text: Kyläläiset ovat sitten kaikki muut. He asuvat lähistöllä tai ovat muuten vain paikalla. Kyläläiset ovat isännän tarpeiden kohteita, heihin kohdistuu yleensä jokin konkreettinen uhka. He ovat siis "viattomia uhreja". He edustavat kätyreiden ominaisuutta "järki".


title: Kätyrin osa

text: Ulkopuoliset ovat isännän motiivien taustalla oleva voima. Yleensä isäntä haluaa ulkopuolisilta jotain henkistä, kuten arvostusta tai romantiikkaa.


title: Kätyrin osa

text:
Pelaajilla on kolme arvoa, joista jokainen muuttuu pelin aikana:
Kun rakkaus nousee riittävän suureksi (suhteessa itseinhoon,väsymykseen ja isännän mahtia kuvaavaan "kauhuun" verrattuna, pelin siirtyy kliimaksiin, joka on kätyrin irrottautumisyritys Isännän vallan alta.


title: Kätyrin osa

text: Kätyrin osan "selkkausmekanismi" on vastakkaisten kuppien käyttö. Maksimituloksen saaneet nopat lasketaan kummastakin pois. Se mitä noppaa heitetään riippuu tilanteesta:


title: ISDN

text: Integrated Services Digital Network eli ISDN on piirikytkentäinen puhelinverkkojärjestelmä. Se on suunniteltu digitaaliseen puheen ja datan siirtoon tavallisissa puhelinlinjoissa. Tavoitteena on parempi laatu ja suurempi nopeus analogisiin järjestelmiin verrattuna. ISDN yleistyi kotitalouksissa 2000-luvun taitteessa tavallista modeemia nopeampana vaihtoehtona internetin käyttöön. Pian sen jälkeen yleistyneet ADSL-liittymät kuitenkin korvasivat ISDN:n kotitalouksien internetyhteytenä.


title: ISDN

text: Standardista on olemassa monta varianttia, mutta tavallisinta niistä kutsutaan ISDN-perusliittymäksi ("Basic Rate Interface") tai ISDN-BRI:ksi. Tekniikasta käytetään myös nimitystä 2B+D sen kanavoinnin vuoksi. Perusliittymä koostuu kahdesta B-kanavasta, joissa on nopeutta 64 kbit/s varsinaista käyttöä varten, ja signalointiin tarkoitetusta D-kanavasta jonka nopeus on 16 kbit/s.


title: ISDN

text: B-kanavia voidaan käyttää puheluita, tietoliikennettä, telefaksia tai kuvapuhelinta varten. Kanavat on myös mahdollista niputtaa yhteen, jolloin saavutetaan 128 kbit/s siirtonopeus. Useampia perusliittymiä voidaan myös käyttää rinnakkain, esimerkiksi videoneuvottelussa käytetään yleisesti 2-3 kanavaparia (eli 4-6 B-kanavaa, toisin sanottuna 256-384 kbit/s).


title: ISDN

text: ISDN-liittymässä on käyttäjällä ISDN-verkkopääte, jossa voi olla myös analogisen puhelimen liitäntä, ISDN-väyläliitännän eli S-väylän lisäksi. S-väylään voidaan liittää ISDN-puhelin, tietokoneen sisällä oleva tai ulkoinen ISDN-verkkosovitin. Väylään voi liittää korkeintaan 8 laitetta.


title: ISDN

text: ISDN:stä on myös yrityskäyttöön tarkoitettu standardi, ISDN-PRI ("Primary Rate Interface"). Tässä standardissa B-kanavia on 30 kappaletta ja sen lisäksi yksi D-kanava. Kuten perusliittymässä, myös PRI-liittymästä käytetään kanavien määrästä muodostuvaa nimitysta 30B+D. PRI-liittymän D-kanava on 64 kbit/s, toisin kuin perusliittymässä. PRI liittymän kokonaisnopeus on siis 30 * 64 kbit/s + 64 kbit/s = 1984 kbit/s. Tämä nopeus täyttää melkein E1-luokan runkoyhteyden (2048 kbit/s). Viimeinen 64 kbit/s kanava on jätetty operaattorin liikennettä varten.


title: Ilmavoimat

text: Ilmavoimat on valtion asevoimien haara, joka sai alkunsa ensimmäistä maailmansotaa edeltävänä aikana ja syntyi ensimmäisen maailmansodan aikana. Itsenäiset ilmavoimat perustettiin 1910-luvulla esimerkiksi Isoon-Britanniaan ja Suomeen. Sotilasilmailu ei edistynyt maailmansodan loputtua eikä aselaji itsenäistynyt maavoimista esimerkiksi Yhdysvalloissa ennen kuin toinen maailmansota oli osoittanut sen tehon.


title: Ilmavoimat

text: Ilmavoimat ylläpitää lentokalustoa, lentokenttiä ym. infrastruktuuria ja toteuttaa ilmatilan valvontaa sotilaslentäjien ja muun henkilökunnan avulla. Ilmavoimien päätehtävät ovat (suluissa termejä englanniksi, koska niiden lyhenteitä käytetään lentokoneiden luokitusmerkintöinä ja tyyppitunnuksissa):


title: Ilmavoimat

text: Ilmavoimat ovat useimmissa maissa (kuten Suomessa) oma puolustushaaransa, joka on ainoa, jolla on lentokoneita. Suomeen on kuitenkin perustettu maavoimien puolustushaaraan kuuluva helikopteriaselaji.


title: Ilmavoimat

text: Suurvalloilla on ilmavoimien lisäksi muillakin puolustushaaroilla omat ilmavoimansa. Yhdysvaltain muista puolustushaaroista itsenäiset ilmavoimat on "US Air Force", mutta myös merijalkaväellä ("Marine Corps") ja laivastolla ("Navy") on omat ilmavoimansa. Suurissa maissa ilmavoimien itsenäisyys perustuu niiden strategiseen tuhovoimaan, mikä tarkoittaa käytännössä useassa tapauksessa ydinpommituslentokoneita. Muiden puolustushaarojen ilmavoima-aselajit tukevat puolustushaaran omaa taistelua.