title: Herbert Spencer

text: Charles Darwinin kehitysopista ja Auguste Comten positivismista saamiensa vaikutteiden pohjalta Spencer kehitti yhtenäisen filosofis-tieteellisen järjestelmän, jota hän sovelsi myös yhteiskunnan tarkasteluun. Sekä luonnon että ihmisyhteiskuntien kehitystä ohjaavat Spencerin mukaan luonnonvalinta ja olemassaolon taistelu. Hän perustelikin tunnetuimmat yhteiskuntapoliittiset kannanottonsa aina kyvykkäimpien eloonjäännillä. Hänen ajatteluaan leimasi vahva valtion vastaisuus ja hän vastusti niin köyhäinapua kuin kunnallista viemäriverkostoakin, sillä nämä puuttuvat evoluution toimintaan.


title: Herbert Spencer

text: Spencer nojaa kehityksen periaatteeseen. Kaikki tapahtuminen on siirtymistä hajanaisista yhtenäisempiin kokonaisuuksiin, erikoistumista ja siirtymistä järjestyneempään ja määrätympään. Sosiaalinen evoluutio on Spencerille differentaation kautta toteutuvaa uudenlaista yhteenkuuluvuutta. Spencerin mukaan filosofian pitää koota kaikki ilmiöt joiksikin korkeammiksi ja yleisemmiksi näkökannoiksi. Hänen mielestään kaikki tieto on kuitenkin suhteellista ja se riippuu ihmisen tietokyvyn luonteesta.


title: Herbert Spencer

text: Spencerin pääteos on moniosainen "System of synthetic philosophy" (1862–1896). Muita hänen merkittäviä teoksiaan ovat muun muassa kirja "Social Statics" (1851) sekä pamfletti "Man versus the State" (1884).


title: Storumanin kunta

text: Storumanin kunta () on Västerbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Lappiin. Kunnan keskustaajama on Storuman.


title: Storumanin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 7 299,64 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 5 943 henkeä (31.12.2015).


title: Storumanin kunta

text: Storumanin rajanaapureita ovat Sorselen, Vilhelminan ja Lyckselen kunnat. Lännessä rajana on Norja. Kunnan alueella sijaitsee Tärnabyn kylä, joka on kuuluisa ruotsalaisista alppinisteistaan Ingemar Stenmarkista, Stig Strandista ja Anja Pärsonista. Tärnabyssä sijaitsee myös saamelaisten pyhä vuori Atoklinten. Storumanissa sijaitsee Ruotsin suurin puukirkko, vuodelta 1886 peräisin oleva Stenselen kirkko.


title: Storumanin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 8,04 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Storumanin kunta

text: Storumanin halki kulkee Sininen tie, joka on matkailutie Norjasta Ruotsin ja Suomen kautta Venäjän Karjalaan.


title: Storumanin kunta

text: Stenselen pitäjä erotettiin Lyckselen pitäjästä vuonna 1822. Tärnan seurakunta oli erotettu kappeliseurakunnaksi samaisesta Lyckselen seurakunnasta jo vuonna 1780. Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan Stensele ja Tärna muodostivat yhdessä Stenselen maalaiskunnan. Tärnan maalaiskunta erotettiin omaksi maalaiskunnaksi vuonna 1903. Stenselen maalaiskuntaan perustettiin kaksi taajaväkistä yhdyskuntaa: Storuman vuonna 1936 ja Stensele vuonna 1937. Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut aluejakoon. Taajaväkiset yhdyskunnat lakkautetiin vuosina 1963 ja 1964. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Stenselen ja Tärnan maalaiskunnat yhdistettiin Storumanin kunnaksi, joka sai nimensä keskustaajamansa mukaan.


title: Storumanin kunta

text: Stenselen maalaiskunnalla oli oma vaakuna, mutta se ei ole käytössä Storumanin kuntavaakunana.


title: Storumanin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 36 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 38 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Storumanin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 165 795 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 91 000 kruunua.


title: Storumanin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Storumanin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Storumanin kunta

text: Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 56,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 663 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Storumanin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Storumanin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Storumanin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Storumanin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Storumanin kunta

text: Abborrberg, Ankarsund, Bastansjö, Grundfors, Harrsjö, Kaskeluokt, Klippen, Laisaliden, Umnäs


title: Storumanin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Storumanin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Storumanin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Storumanin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Storumanin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Vindelnin kunta

text: Vindelnin kunta () on Västerbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Västerbotteniin. Kunnan keskustaajama on Vindeln.


title: Vindelnin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 2 630,05 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 5 371 henkeä (31.12.2015).


title: Vindelnin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 33,75 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 1,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Vindelnin kunta

text: Degerforsin maalaiskunta perustettiin 1.1.1863, jolloin vuoden 1862 kunnallislait astuivat voimaan. Maalaiskuntaan perustettiin kolme taajaväkistä yhdyskuntaa: Vindeln (vuonna 1924), Hällnäs (vuonna 1937) ja Granön (vuonna 1941). Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut aluejakoon, mutta taajaväkiset yhdyskunnat lakkautettiin vuoden 1960 tienoilla.


title: Vindelnin kunta

text: Seuraavassa suuressa kuntauudistuksessa kunta vaihtoi nimeään, koska Ruotsissa oli tuolloin kaksi "Degerfors"-nimistä kuntaa. Västerbottenissa sijainneen Degerforsin maalaiskunnan lisäksi Örebron läänissä sijaitsi Degerforsin kauppala, joka muutettiin kuntauudistuksessa Degerforsin kunnaksi. Degerforsin maalaiskunta otti uuden nimen tulevasta keskustaajamastaan ja vuonna 1969 siitä tuli "Vindelnin maalaiskunta". Vuonna 1971 Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon ja maalaiskunta muutettiin Vindelnin kunnaksi ilman rajamuutoksia.


title: Vindelnin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 56 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Vindelnin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 91 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Vindelnin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 167 132 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 85 000 kruunua.


title: Vindelnin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Vindelnin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Vindelnin kunta

text: Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 59,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 211 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Vindelnin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Vindelnin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Vindelnin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Vindelnin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Vindelnin kunta


title: Vindelnin kunta


title: Vindelnin kunta


title: Teleca Finland

text: Teleca on ruotsalainen STG:n (Symphony Technology Group) omistama yksityinen yritys, joka tuottaa ohjelmistoja matkapuhelimiin. Vuonna 2010 Telecan palveluksessa on noin 1800 henkilöä 11 maassa.


title: Teleca Finland

text: Teleca aloitti toimintansa Ericssonin yhteistyökumppanina vuonna 2002. Asiakaskunta laajeni nopeasti ja ulottui pian valtaosaan johtavia matkaviestinvalmistajia, kuten Nokia, Motorola ja SonyEricsson.


title: Teleca Finland

text: Teleca laajensi toimintaansa perustamalla uuden toimipaikan Łodziin, Puolaan (2004), Intiaan ja Kiinaan (2008) ja ostamalla venäläisen ohjelmistoyrityksen Telma Softin (2006).


title: Teleca Finland

text: Vuonna 2008, STG osti Telecan 100% osakepääoman ja listasi yrityksen alas Tukholman pörssistä.


title: Teleca Finland

text: Symphonyn edustajia ovat Board of Directors of Teleca Pallab Chatterjee, Juha Christensen, Tomas Isakson, Chet Kamat and J.T. Treadwell.Teleca tarjoaa matkaviestinalan palveluita seuraavilla alueilla:


title: Suomen tieteis- ja fantasiakirjoittajat

text: Suomen Tieteiskirjoittajat ry (nyttemmin Suomen tieteis- ja fantasiakirjoittajat ry) on vuonna 1984 perustettu, tieteis- ja fantasiakirjoittamisesta kiinnostuneille suunnattu suomalainen yhdistys. Yhdistyksen toimintaan kuuluu muun muassa kirjoittajakoulutus, kirjoittajaringit ja arvostelupalvelu sekä yhdessä Turun science fiction -seuran ja Turun yliopiston tieteiskulttuurikabinetti ry:n kanssa uusille kirjoittajille järjestettävä Nova-kirjoituskilpailu. Yhdistys julkaisee "Kosmoskynä"-lehteä ja ajoittain novellikokoelmia ja kirjoitusoppaita.


title: Suomen tieteis- ja fantasiakirjoittajat

text: Yhdistyksen tarkoituksena on parantaa suomalaisen tieteis- ja fantasiakirjallisuuden tasoa, kouluttaa suomalaisia tieteis- ja fantasiakirjoittajia ja pyrkiä tekemään suomalaista tieteis- ja fantasiakirjallisuutta tunnetuksi niin kotimaassa kuin ulkomailla. Yhdistyksen tavoitteena on myös toimia jäsentensä taloudellisen ja ammatillisen aseman parantamiseksi.


title: Suomen tieteis- ja fantasiakirjoittajat

text: Yhdistys on myöntänyt Kosmoskynä-palkintoa henkilölle, joiden on katsottu ansiokkaasti edistäneen suomalaista tieteiskirjallisuutta.


title: Dorotean kunta

text: Dorotean kunta () on Västerbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Lappiin, Ångermanlandiin ja Jämtlandiin. Kunnan keskustaajama on Dorotea.


title: Dorotean kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 2 764,53 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 2 740 henkeä (31.12.2015).


title: Dorotean kunta

text: 1700-luvulla alueella oli nelisenkymmentä taloa. Silloin rakennettiin myös kirkko, jonka paikalla nykyinen kirkko on. Kunnan nimi oli aluksi "Bergvattnet" ja nykyisen nimensä se sai 1700-luvun lopussa Kustaa IV Aadolfin puolison kuningatar Fredrika Dorotean mukaan.


title: Dorotean kunta

text: Puolet kunnan väestöstä asuu taajama-alueilla. Keskusta sijaitsee valtion teiden 45 ja 92 risteyksessä. Asumiskustannukset alueella ovat halvimpia Ruotsissa. Kunnanvaltuustossa jäseniä on 31. Kunnallisia palveluita on esimerkiksi sairastupa ja kirjasto. Nähtävyyksiäkin on: metsästys- ja kalastusmuseo, kirkko ja vanha saamelaisleiri. Lisäksi alueen luonto tarjoaa paljon nähtävää ja tekemistä.


title: Dorotean kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 2,32 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Dorotean kunta

text: Dorotean pitäjä erotettiin kappeliseurakunnaksi Åselen pitäjästä vuonna 1795. Vuoden 1862 kuntauudistuksessa pitäjästä perustettiin Dorotean maalaiskunta. Vuoden 1952 kuntauudistus ei muuttanut aluejakoa, ja vuoden 1971 kuntauudistuksessa maalaiskunta muutettiin Dorotean kunnaksi. Vuonna 1974 se liitettiin Åselen kuntaan, mutta jo vuonna 1980 Dorotea erotettiin siitä jälleen omaksi kunnakseen.


title: Dorotean kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 20 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 1,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 14 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,4 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Dorotean kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 163 799 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 87 000 kruunua.


title: Dorotean kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Dorotean kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Dorotean kunta

text: Kunnassa on 1 taajama, jonka osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 53,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 335 asukasta. Kunnan ainoa taajama on sen keskustaajama Dorotea, jossa oli 1 543 asukasta.


title: Dorotean kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Dorotean kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Dorotean kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Dorotean kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Vuosina 1973–1976 luvut ovat nollia, koska tuolloin Dorotea oli vielä osa Åselen kuntaa.


title: Dorotean kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Dorotean kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Dorotean kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Sorselen kunta

text: Sorselen kunta () on Västerbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Lappiin. Kunnan keskustaajama on Sorsele.


title: Sorselen kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 7 367,04 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 2 516 henkeä (31.12.2015).


title: Sorselen kunta

text: Kunnan nimi "Sorsele" tulee saamenkielisestä sanasta "suorge", joka tarkoittaa oksan haaraa. Loppuosa "sel" tarkoittaa suvantoa. Kunnan alueella sijaitsevatkin Gransin ja Ransin saamelaiskylät.


title: Sorselen kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 7,06 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Sorselen kunta

text: Vuonna 1863 Sorselen pitäjästä perustettiin Sorselen maalaiskunta. Vuosien 1952 ja 1971 kuntauudistukset eivät ole vaikuttaneet kunnan alueeseen, vaan nykyinen Sorselen kunta vastaa alueeltaan Sorselen maalaiskuntaa. Kunnan keskustaajama Sorsele oli taajaväkinen yhdyskunta, joka perustettiin vuonna 1935 ja lakkautettiin vuonna 1955.


title: Sorselen kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 18 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 1,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 22 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Sorselen kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 161 401 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 84 000 kruunua.


title: Sorselen kunta


title: Sorselen kunta


title: Sorselen kunta

text: Kunnassa on 1 taajama, jonka osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 46,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 459 asukasta. Kunnan ainoa taajama on sen keskustaajama Sorsele, jossa oli 1 277 asukasta.


title: Sorselen kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Sorselen kunta


title: Sorselen kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Sorselen kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Sorselen kunta


title: Sorselen kunta


title: Sorselen kunta


title: John Hume

text: John Hume (s. 18. tammikuuta 1937) on pohjoisirlantilainen poliitikko, joka sai Nobelin rauhanpalkinnon 1998 yhdessä Ulsterin unionistipuolueen David Trimblen kanssa.


title: John Hume

text: Hume oli Pohjois-Irlannin sosialistisen työväenpuolueen (SDLP) toinen johtaja 1979–2001. Hän on ollut kansanedustajana sekä oman maansa parlamentissa että Euroopan parlamentissa. Häntä pidetään yhtenä Pohjois-Irlannin rauhanprosessin tärkeimmistä arkkitehdeista.


title: John Hume

text: Hume on opiskellut katolisessa seminaarissa, ja aikoi aluksi pappisuralle, mutta palasi kotikaupunkiinsa ja rupesi opettajaksi. Hän nousi kansalaisoikeusliikkeen johtohahmoksi 1960-luvulla ja sitä kautta Pohjois-Irlannin alueparlamenttiin 1969 sitoutumattomana edustajana. Vuonna 1979 hänet valittiin Euroopan parlamenttiin, ja uudelleen vuosina 1983, 1987, 1992, ja 1997.


title: John Hume

text: Vuonna 2001 hän erosi puoluejohdosta vedoten terveyssyihin, mutta jatkoi sekä Euroopan että Britannian parlamenteissa.


title: DMX (valaistus)

text: DMX 512 (Digital MultipleX) on valaistustekniikassa käytettävä digitaalinen sarjaprotokolla. Se on lähes kokonaan korvannut vanhan analogisen ohjausprotokollan, joka perustui 0-10 voltin jännitevaihteluun. Digitaalisuus on myös mahdollistanut kokonaan uusia käyttötapoja muun muassa liikkuvien valonheittimien ohjaamisen perinteisten himmentimien lisäksi. DMX512 protokollasta on myös olemassa paranneltu versio, RDM, joka mahdollistaa myös laitteiden tilatietojen kyselyn ja vastaanottamisen.


title: DMX (valaistus)

text: DMX 512 -protokollassa on yhdessä osoiteavaruudessa 512 kappaletta 8-bittisiä kanavia. 8 bittiä pystyy kuitenkin esittämään vain 256 arvoa, ja jotkut toiminnot, kuten liikkuvien valonheittimien kääntyminen eli "panorointi" ja "tilttaaminen", vaativat suurempaa tarkkuutta. Tällöin on mahdollista yhdistää kaksi DMX-kanavaa yhdeksi 16-bittiseksi kanavaksi, jolloin käytettävissä on 65 536 eri arvoa tälle kanavalle.


title: DMX (valaistus)

text: Kukin ohjattava laite käyttää yhden tai useampia DMX-kanavia. Esimerkiksi himmentimissä tyypillisesti jokaista himmenninkanavaa ohjataan suoraviivaisesti yhdellä DMX-kanavalla. Liikkuvissa valonheittimissä puolestaan kukin toiminto vaatii oman kanavansa: yksi kanava valon intensiteetille, toinen värille, kolmas x-suunnan liikkelle ja niin edelleen. Ammattilaislaitteissa kanavien määrä voi olla jopa kymmeniä, ja esimerkiksi valon värin muodostamiseen voidaan tarvita jopa kuusi kanavaa, mikäli laite käyttää 16-bittistä CMY-värinmuodostusta.


title: DMX (valaistus)

text: Jokaisella DMX-laitteella on osoite, joka määrittää laitteen käyttämien DMX-kanavien ensimmäisen kanavan. Esimerkiksi valaisin, joka vie 20 kanavaa ja jolla on osoite 101, käyttää kanavat 101-120. Useampi laite voi käyttää samoja kanavia, jolloin ne luonnollisesti toimivat identtisesti. Itse osoitteen määritelemiseen on erilaisia ratkaisuja, joista yleisimpiä ovat fyysiset dip- ja kiertokytkimet sekä digitaaliset numeronäytöt.


title: DMX (valaistus)

text: DMX:n kanssa käytetään 5-napaista XLR-liitintä, joskaan useimmissa laitteissa navat 4 ja 5 eivät kuitenkaan ole käytössä. Monet valmistajat ovat siirtyneet käyttämään laitteissaan alkuperäisen DMX-standardin vastaisesti äänentoistosta tuttuja kolminapaisia xlr-liittimiä. Äänen siirtoon tarkoitettu kaapeli ei myöskään standardin mukaan sovi DMX:lle. Tämä on tuonut valmistajille säästöjä komponenttien osalta, mutta toisaalta hieman sekoittanut markkinoita. Tämän "standardirikkeen" korjaamiseksi tarjolla on myös adaptereita viisinapaisesta kolminapaiseen ja päinvastoin.


title: DMX (valaistus)

text: DMX-standardeja on useita:


title: Laura (nimi)

text: Laura on monissa maissa yleinen naisen etunimi. Nimipäivä suomalaisessa ja Suomen ruotsinkielisessä kalenterissa on 18. tammikuuta. Suomalaiseen almanakkaan se on otettu vuonna 1908. Ruotsissa Laura pääsi almanakkaan 1901. Suomessa Laura on Laurin sisarnimi.


title: Laura (nimi)

text: Laura tulee latinankielisestä sanasta "laurus", joka tarkoittaa laakeripuuta. Antiikin Roomassa laakeripuun lehtiä käytettiin voitonseppeleissä (laakeriseppeleissä) ja vaatteiden koristeluissa. Nimi tarkoittaa myös kunniaa, kuuluisuutta ja henkeä (spirit). Kreikaksi nimi kirjoitetaan Λάυρα ja kyrillisillä kirjaimilla Лаура. Nimi Laura liitetään Kreikan mytologiassa Daphne-nymfiin, joka paetessaan Apollon lempeä muuttui laakeripuuksi.


title: Laura (nimi)

text: Laura on suosittu nimi monissa maissa, mm. Suomessa. Suomessa Laura on ollut monesti vuoden suosituimpia nimiä. Vuosina 1997, 1998 ja 2001 Laura oli suosituin tyttölapsille ensimmäiseksi nimeksi annettu nimi. 1800-luvun lopulta vuoden 2018 loppuun mennessä nimi on Suomessa ollut 32 980 naisella.


title: Laura (nimi)

text: Nimestä on monia eri variaatioita, muun muassa Lavra, Laure, Laurie, Lorita, Laurinda, Lora, Laurissa ja Loris.


title: Panssarintorjuntavaunu

text: Panssarintorjuntavaunu (lyhennetään pst-vaunu) on telaketjuilla liikkuva, panssarintorjuntaan tarkoitettu panssariajoneuvo. Panssarintorjuntavaunut ovat aseistettu panssarintorjuntakanuunalla, nykyisin pääasiassa panssarintorjuntaohjuksin. Vaunujen panssarointi on usein paljon heikompi kuin varsinaisilla panssarivaunuilla, mutta vastaavasti ne ovat paljon halvempia valmistaa. Tykein aseistettuja panssarintorjuntavaunuja käytettiin pääasiassa toisen maailmansodan aikana ja ne on nykyisin korvattu taistelupanssarivaunuilla.


title: Panssarintorjuntavaunu

text: Panssarintorjuntavaunut tulivat käyttöön toisen maailmansodan aikana. Panssarintorjuntavaunujen pääasiallisena tehtävänä oli vedettävien panssarintorjuntatykkien tapaan tuhota vihollisen panssarivaunut. Panssarintorjuntavaunut olivat kuitenkin ratkaisevasti paremman liikkuvuutensa vuoksi soveltuvampia liikuntasodankäyntiin ja taisteluun moottoroitujen tai mekanisoitujen joukkojen osana.


title: Panssarintorjuntavaunu

text: Termi panssarintorjuntavaunu (engl. "tank destroyer") on lähtöisin pääasiassa englanninkielisestä termistöstä ja laajentunut kattamaan myös Saksan ja Neuvostoliiton samankaltaiset ajoneuvot. Saksa ja Neuvostoliitto käyttivät panssarintorjuntavaunuja osana panssarijoukkoja. Yhdysvallat taas käyttivät panssarintorjuntavaunuja omina erikoistuneina yksikköinään ja toisen maailmansodan aikana panssarintorjuntavaunut olivat oma haaransa Yhdysvaltain armeijassa.


title: Panssarintorjuntavaunu

text: Brittien pst-vaunuista kuuluisin lienee Archer, jossa oli hyvin tehokas 76,2 mm "O.Q.F. 17-pounder"-panssarintorjuntatykki. Samaa tykkiä asennettiin Sherman-vaunuihin, jotta jokaiseen Sherman-joukkueeseen saatiin yksi vihollisen panssareille pärjäävä Sherman Firefly, joksi 17-naulaisella aseistettuja Shermaneita kutsuttiin. Britit eivät kuitenkaan pahemmin panssarintorjuntavaunuja käyttäneet.


title: Panssarintorjuntavaunu

text: Saksassa pst-vaunuina käytettiin kahdentyyppisiä vaunuja. Saksalaisten käyttämien vaunujen esikuvana olivat jo ennen sotaa kehitetyt rynnäkkötykkit, joissa ei ollut kääntyvää tornia. Ensimmäiset rynnäkkötykit oli tarkoitettu jalkaväen tukemiseen ja varustettu matalan lähtönopeuden 75 mm tykillä jalkaväen tukitehtäviin. Myöhemmin Saksan StuG III -rynnäkkötykit varustettiin pitkäputkisilla kanuunoilla panssarivaunuja vastaan. Yleensä panssarintorjuntavaunujen ja jalkaväen tukemiseen tarkoitettujen rynnäkkötykkien välille on helppo tehdä ero niiden käyttötarkoituksen perusteella, mutta rajatapauksiakin on.


title: Panssarintorjuntavaunu

text: Ensimmäisenä panssaritorjuntatarkoitukseen rakennettiin "Panzerjäger I" -vaunuja, joissa jo vuonna 1939 selvästi vanhentuneen Panzerkampfwagen I -vaunun alustalle asennettiin 47 mm Škodan PaK L/43 -panssarintorjuntatykki. Panzerkampfwagen II -vaunun alustalle asennettiin neuvostoliittolainen 76,2 mm sotasaalistykki, jolloin tulokseksi saatiin Marder II -pst-vaunu. Yleisimmäksi vaunuksi tuli Marder III, jossa oli tšekkiläisen Panzerkampfwagen 38(t) -vaunun alustalle asennettu saksalainen 75 mm PaK 40 -tykki. Raskaimmin aseistettu kevyt pst-vaunu oli 88-millimetrin Pak 43/1 (L/71)-tykillä varustettu Nashorn. Tykki oli käytännössä sama kuin Tiger II:n KwK 43.


title: Panssarintorjuntavaunu

text: Kevyiden panssarintorjuntavaunujen ohella valmistettiin myös raskaammin panssaroituja pst-vaunuja, näistä ensimmäinen oli Jagdpanzer IV, jota valmistettiin Panzerkampfwagen IV:n alustalle 75 mm PaK 39 ja PaK 42-tykeillä. Muut olivat Pantherin alustalle rakennettu Jagdpanther, modifioidulle Tiger II:n alustalle rakennettu, 128 mm Pak 80 (L/55)-tykillä aseistettu, Jagdtiger ja 38(t):n alustalle rakennettu Jagdpanzer 38(t) eli Hetzer, jossa oli 75 mm Pak 39-pst-kanuuna.


title: Panssarintorjuntavaunu

text: Saksan tapaan Neuvostoliiton panssarintorjuntavaunuissa ei ollut kääntyviä torneja. Neuvostoliiton vaunut voidaan käytännössä jakaa kahteen luokkaan: rynnäkkötykit joidenka aseistus perustui kenttätykkeihin ja haupitseihin ja varsinaiset panssarintorjuntatykit joidenka aseistus perustui nopealähtönopeuksisiin tykkeihin.


title: Panssarintorjuntavaunu

text: Neuvostoliiton ensimmäinen panssaritorjuntavaunu oli SU-76, joka oli rakennettu kevyen panssarivaunun T-70:n alustalle ja aseistus perustui vedettävään ZiS-3 kenttätykkiin. Toinen varhainen vaunu oli 122 mm haupitsilla jalkaväen tukeen tarkoitettu SU-122.


title: Panssarintorjuntavaunu

text: Vasta verrattain myöhään, Kurskin taistelun jälkeen tulivat käyttöön 85 mm tykillä aseistettu SU-85 ja myöhemmin alkuvuodesta 1945 SU-100, jossa oli tehokkain tuolloin käytössä ollut neuvostoliittolaisten panssarintorjuntakanuuna, laivatykistä kehitetty 100 mm:n D-10S. Molemmat oli rakennettu SU-122:n alustalle, joka perustui T-34-vaunuun. Nämä vaunut oli suunniteltu saamaan mahdollisimman nopeasti kentälle tehokas panssarintorjuntatykki samalla kuin samaa tykkiä varten suunnitellaan tornia, jotta se saadaan asennettua panssarivaunuun. SU-85:n tykkiä käytettiinkin lopulta T-34/85-vaunussa ja SU-100:n tykkiä T-54/55-vaunussa.


title: Panssarintorjuntavaunu

text:
Alkuvuodesta 1943 käyttöön tullut, 152 mm haupitsilla varustettu SU-152 raskas rynnäkkötykki, joka oli alun perin tarkoitettu lähinnä bunkkereiden tuhoamiseen, osoittautui suuren kaliiperin tykkinsä ansiosta myös tehokkaaksi panssarivaunun tappajaksi, vaikka vaunua ei ollutkaan siihen alun perin tarkoitettu. 152 mm ammuksen suoran osuma ja räjähdys riitti irrottamaan Tigerin tornin vaunusta tai repimään irti Ferdinandin päällysrakenteen. Tämän vuoksi vaunu sai lempinimen "Zveroboy", Pedontappaja. SU-152 perustui KV-vaunun runkoon.
SU-152:n seuraaja oli 152 mm ISU-152, joka käytti IS-panssarivaunun osia. Asentamalla siihen IS-2-vaunussakin käytetty 122 mm tykki syntyi ISU-122. Kurskin jälkeen Neuvostoliitto lopetti kokonaan kevyiden panssarivaunujen kuten T-70:n valmistuksen ja korvasi sen SU-76-vaunulla, joka käytti samaa alustaa.


title: Panssarintorjuntavaunu

text: Lyhenne "SU" tulee sanoista "samohodnaja ustanovka", itseliikkuva lavetti.


title: Panssarintorjuntavaunu

text: Yhdysvallat käyttivät panssarintorjuntavaunuja eri tavalla kuin muut ja heidän panssarintorjuntavaununsa eroavat muista jo ulkonäöltään sillä niissä on kääntyvä tykkitorni, tosin erittäin hitaasti kääntyvä sellainen. Tornit käyttävät avointa kattoa.


title: Panssarintorjuntavaunu

text: Usein uskotaan että Yhdysvaltojen panssaridoktriini perustui siihen että panssarivaunut tukevat jalkaväkeä ja niiden ei ole tarkoitus taistella vihollisen panssarivaunuja vastaan ja tähän käytetään panssarintorjuntavaunuja. Tämä uskomus on kuitenkin virheellinen. Panssarijoukot ja panssarintorjuntajoukot olivat kaksi eri haaraa Yhdysvaltain armeijassa ja käyttivät omia erillisiä doktriinejaan. Lyhyesti kuvattuna panssarijoukot oli tarkoitettu hyökkäykseen kun taas panssarintorjuntajoukot puolustukseen. Tämän vuoksi jos hyökkäävillä joukoilla tulee vastaan vihollisen panssarivaunuja, käytännössä minkä tahansa paitsi panssarintorjuntavaunun tehtävä on tuhota ne.


title: Panssarintorjuntavaunu

text: Panssarintorjuntajoukot luotiin Saksan Blitzkrieggiä vastaan sillä Taistelussa Ranskasta saksalaiset menivät läpi ranskalaisten puolustuslinjoista keskittämällä valtavat määrät panssareita yhteen pisteeseen kun taas ranskalaiset sijoittivat puolustuslinjoissa panssarintorjuntatykit noin 100 metrin päähän toisistaan. Yhdysvallat päättivät kehittää panssarintorjuntavaunut torjumaan tämän kaltaisen hyökkäyksen. Kun vihollinen pääsee puolustuslinjoista läpi, panssarintorjuntavaunut lähetetään torjumaan tämä hyökkäys. Tämän vuoksi panssarointi Yhdysvaltain panssarintorjuntavaunuissa on heikko sillä vaunu on vain alusta siirtämään tykki asemiin nopeammin ja tehokkaammin kuin mitä on mahdollista vedettävillä tykeillä ja siten liikkuvuutta pidettiin tärkeämpänä kuin panssarointia.


title: Panssarintorjuntavaunu

text: Armeijan sekä jalkaväki että tykistö-haarat halusivat panssarintorjuntavaunut komennettavakseen kun taas panssarijoukot eivät halunneet sitä sillä panssarijoukkojen tehtävä on hyökätä kun taas panssarintorjuntavaunut oli tehty puolustusta varten. Lopulta kuitenkin päätettiin että panssarintorjuntajoukoista tehdään oma erillinen haara armeijassa. Tästä huolimatta panssarintorjuntajoukot liitettiin usein osaksi jalkaväkiyksikköjä.


title: Panssarintorjuntavaunu

text: Vaikka panssarintorjuntavaunut tuhosivatkin enemmän vihollisen vaunuja kuin niitä menetettiin, ne suunniteltiin hyvin tietynlaisia olosuhteita varten, torjumaan suuri keskitetty panssarihyökkäys. Yhdysvaltojen tultua mukaan sotaan saksalaiset olivat muuttaneet taktiikoitaan ja valtavia panssarihyökkäyksiä yhteen pisteeseen, minkälaisia nähtiin Puolassa ja Ranskassa, nähtiin enää hyvin harvoin. Lisäksi Yhdysvallat olivat hyökkäyksessä suuren osan aikaa sodasta ja joukot eivät halunneet jättää taakse panssarivaunun kaltaisia ajoneuvoja siltä varalta että vihollinen aloittaisi panssarihyökkäyksen, minkä vuoksi panssarintorjuntavaunuja käytettiin usein tavallisen panssarivaunun tavoin hyökkäyksessä. Tämän vuoksi panssarintorjuntavaunujen konsepti todettiin tarpeettomaksi ja panssarintorjuntahaara suljettiin vuonna 1946.


title: Panssarintorjuntavaunu

text: Merkittävimmat Yhdysvaltain käyttämät panssarintorjuntavaunut olivat M10 Wolverine, M18 Hellcat ja M36 Jackson. Sodan alkuvaiheessa oli käytössä myös M3 ja M6 mutta nämä olivat puolitelavaunu ja kuorma-auto.


title: Panssarintorjuntavaunu

text: Ensimmäisenä näistä palveluskäyttöön tuli M6, joka oli kuorma-auto jonka takalavalle oli asennettu 37mm:n panssarintorjuntatykki M3. Näiden saavuttua Pohjois-Afrikkaan ne todettiin nopeasti hyödyttömiksi sillä 1930-luvulla suunniteltu 37mm:n tykki oli tehoton useimpia Saksan vuonna 1943 käyttämiä vaunuja vastaan.


title: Panssarintorjuntavaunu

text: Seuraava näistä oli M3 joka oli puolitelavaunu jonka takalavalle oli asennettu 75mm:n kenttätykki. Vaikka M3:a pidettiinkin suurena parannuksena verrattuna M6:een, ei sitäkään vielä pidetty ideaalisena rooliinsa ja sitä käytettiinkin usein epäsuoran tulen roolissa ja siitä pidettiinkin tässä roolissa enemmän kuin sen ensisijaisesta roolista panssarintorjunta-alustana.


title: Panssarintorjuntavaunu

text: M10 Wolverine oli M4 Sherman-panssarivaunun rungon pohjalle rakennettu panssarintorjuntavaunu, joka käytti aseistuksenaan kolmen tuuman tykkiä M7. Tämä oli ensimmäinen varsinainen panssarintorjuntavaunu ja tykkinsä ansiosta sopi tähän rooliin paljon paremmin kuin mikään aiempi panssarintorjunta-alusta. Ongelmana kuitenkin nähtiin ettei vaunu ollut paljoa sen nopeampi kuin tavallinen keskiraskas panssarivaunu. M10 Wolverine oli sodan valmistetuin yhdysvaltalainen panssarintorjuntavaunu.


title: Panssarintorjuntavaunu

text: M18 Hellcat oli 76mm tykillä M1 varustettu panssarintorjuntavaunu jota pidettiin ideaalisena panssarintorjuntavaununa sillä tämä oli vihdoin panssarintorjuntavaunu jossa on kaikki halutut ominaisuudet eli panssarintorjuntaan tehokas tykki ja korkea nopeus. 90 kilometrin tuntinopeudellaan M18 Hellcat on yksi kaikkien aikojen nopeimmista panssariajoneuvoista. Samaa tykkiä käytettiin myöhemmin myös M4 Sherman-panssarivaunun myöhemmissä versioissa.


title: Panssarintorjuntavaunu

text: M36 Jackson oli viimeinen yhdysvaltain valmistama panssarintorjuntavaunu. Vaunu perustui M10 Wolverinen runkoon ja käytti aseistuksenaan samaa 90mm tykkiä M3, mitä käytettiin M26 Pershing-raskaassa panssarivaunussa. Tämä tykki teki Jacksonista parhaiten aseistetun yhdysvaltalaisen panssarintorjuntavaunun ja kykeni tuhoamaan tavallisilla ammuksilla kohteita, mitä M10 ja M18 kykenivät tuhoamaan vain M93 HVAP-erikoisammuksilla. Vaunusta kuitenkin puuttui M18:n loistava liikkuvuus ja ei ollut juurikaan nopeampi kuin M4 Sherman panssarivaunu. Tästä ja panssarintorjuntahaaran sulkemisesta huolimatta se pysyi palveluskäytössä 50-luvun loppuun asti ja palveli Korean sodassa, missä se kykeni tehokkaasti tuhoamaan kaikki Pohjois-korean käyttämät neuvostovalmisteiset panssarivaunut.


title: Panssarintorjuntavaunu

text: Kehitteillä oli myös 90mm tykillä M3 varustettu vaunu M18 Hellcatin rungolla mutta panssarintorjuntahaaran sulkemisen vuoksi tämä ei ikinä valmistunut.


title: Panssarintorjuntavaunu

text: Sodan jälkeen panssarintorjuntavaunujen valmistus hiipui uusien taistelupanssarivaunujen kyetessä hoitamaan myös panssarintorjunnan. Viimeinen läntinen panssarintorjuntavaunu oli saksalainen 1960-luvun perua oleva Jagdpanzer Kanone. Se jäi käytöstä 1980-luvulla. Neuvostoliitossa valmistettiin laskuvarjojoukkojen käyttöön ASU-57-rynnäkkötykkiä 1950-luvulta ja ASU-85-rynnäkkötykkiä PT-76-vaunun alustalle vuodesta 1962. Vaunu oli myös Puolan ja Itä-Saksan laskuvarjojoukkojen käytössä. Jotkut pitävät ruotsalaista Stridsvagn 103-vaunua panssarintorjuntavaununa johtuen sen tornittomasta tykistä. Ruotsin puolustusvoimat kuitenkin luokittelevat vaunun taistelupanssarivaunuksi.


title: Panssarintorjuntavaunu

text: Panssaritorjuntaohjusten yleistyessä tykeillä aseistetut panssaritorjuntavaunut jäivät tarpeettomiksi. Nykyisin monet rynnäkköpanssarivaunut, kuten Neuvostoliiton BMP-1 ja Yhdysvaltain M2 Bradley kantavat panssaritorjuntaohjuksia. Näiden lisäksi on rakennettu vaunuja, joiden ainoana tehtävänä oli ohjuslavettina toimiminen. Yhdysvaltain malleja ovat M901 M113-miehistönkuljetusvaunun alustalle sekä M3 Bradley ja Neuvostoliiton monet mallit BRDM-2-tiedusteluvaunun alustalla.


title: Gray-koodi

text: Gray-koodilla tarkoitetaan lukujen formula_1 (missä formula_2 on positiivinen kokonaisluku) binäärikoodaamista siten, että lukuesityksestä seuraavaan siirryttäessä täsmälleen yksi bitti vaihtaa tilaansa, toisin sanoen peräkkäisten lukuesitysten välinen Hammingin etäisyys on yksi. Mikäli ensimmäisen ja viimeisen koodatun luvun välinen Hammingin etäisyys on yksi, Gray-koodi on "syklinen".


title: Gray-koodi

text:
Esimerkki kolmen bitin syklisestä Gray-koodista:
Esimerkki 4-bittisestä syklisestä Gray-koodista:
Matemaattisessa mielessä formula_2-pituinen Gray-koodi antaa Kauppamatkustajan ongelman ratkaisun formula_2-ulotteisessa hyperkuutiossa, kun verkon solmupisteitä (kaupungit) vastaavat kuution kulmat ja jänteitä (tiet) kuution särmät.


title: Gray-koodi

text: Lukua formula_5 vastaava Gray-koodi saadaan yksinkertaisesti laskemalla biteittäinen XOR-operaatio (poissulkeva TAI-operaatio) lukujen formula_5 ja formula_7 binääriesityksistä.


title: Gray-koodi

text: Esimerkiksi GRAY(formula_8)=GRAY(formula_9)=XOR(formula_9,formula_11)= formula_12.


title: Gray-koodi

text: Myös käänteinen operaatio, luvun binääriesityksen laskeminen Gray-koodin perusteella, onnistuu biteittäisillä binäärioperaatioilla helposti. Tällöin pitää vain jakaa Gray-koodiesitystä toistuvasti luvulla 2 (siirto vähemmän merkitsevien bittien suuntaan), kunnes saadaan nolla ja ottaa näin saaduista esityksistä biteittäinen XOR-operaatio.


title: Gray-koodi

text: Esimerkiksi INVERSEGRAY(formula_12)=XOR(formula_12,formula_15,formula_16)=formula_9=formula_8.


title: Gray-koodi

text: Gray-koodeja käytetään hyvin yleisesti erilaisten mittaus- ja säätöjärjestelmien toteuttamisessa. Gray-koodin käytön etuna binäärilukujärjestelmään verrattuna on muun muassa se, että mittauslaitteiden rajapintaefektien vaikutukset mittaustuloksiin minimoituvat.


title: Värmlanti

text: Värmlanti (joskus myös "Vermlanti", ) on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Keski-Ruotsissa Sveanmaan pääalueella. Värmlannin pinta-ala on 18 227,6 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 310 914 asukasta, joten väestötiheys oli 17,1 asukasta neliökilometriä kohti.


title: Värmlanti

text: Luonnonmaantieteellisesti ilmaistuna maakunta sijaitsee Vänernin pohjoispuolella. Maakunnan alue käsittää Värmlannin läänin ja länsiosan Örebron läänistä sekä pienen osan Länsi-Götanmaan läänistä. Suurimpia kaupunkeja ovat Karlstad, Karlskoga, Kristinehamn ja Arvika.


title: Värmlanti

text: Alueen maatalous on pientilavaltaista, ja metsistä samoin kuin puunjalostuksesta valtaosa on suurten yritysten (Uddeholm, Billerud) hallussa. Bergslagenin alueen raudanjalostus on valtakunnallisesti merkittävää.


title: Värmlanti

text: Värmlanti on ollut monien kuuluisien kirjailijoiden, kuten Gustaf Frödingin, Selma Lagerlöfin ja Esaias Tegnérin kotiseutu.


title: Värmlanti

text: Prinssi Carl Philipllä on muodollinen arvonimi "Värmlannin herttua", ja hänen puolisonsa prinsessa Sofia Hellqvist on "Värmlannin herttuatar".


title: Värmlanti

text: Årjängin kunnassa sijaitsevat muinaisjäännöksiksi luokitellut Värmlannin kalliomaalaukset.


title: Värmlanti

text:
Värmlanti on ollut suurten muuttovirtausten maakunta. Jo 1600-luvulla sinne muutti runsaasti suomalaisia, jotka asuttivat alueen suomalaismetsät. Suomen kieli säilyi alueella jopa 1900-luvun puoleen väliin saakka. Vielä 1950-luvulla Värmlantiin muutti suomalaisia metsätöihin. Värmlannista lähti 1800-luvun lopulla siirtolaisia Amerikkaan ja rautatietyömaille ympäri Skandinaviaa.Värmlannissa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 310 914 asukasta, jotka jakaantuivat eri lääneihin seuraavasti:
Kaikki läänit kuuluvat maakuntaan vain osittain.


title: Hämeenkylä

text: Hämeenkylä () on Vantaan kaupunginosa ja vanha Helsingin pitäjän kylä. Hämeenkylä kuuluu Myyrmäen suuralueeseen. Hämeenkylän kaupunginosa rajoittuu etelässä Rajatorpantiehen, idässä Vihdintiehen ja pohjoisessa Kehä III:een.


title: Hämeenkylä

text: Hämeenkylän nimi on keskiajalla toisen ristiretken vanavedessä alueelle tulleiden ruotsalaistan siirtolaisten alueelle antama nimi sen hämäläisten asukkaiden mukaan. Kylän alkuperäinen nimi on ollut mahdollisesti "Kauk(a)järvi". Ensimmäiset hämäläistalot on perustettu alueella mahdollisesti 1000-1100-luvuilla. Alueen ruotsalaistuminen alkoi noin 1300-luvulta ja päättyi noin 1500-luvulla. Ruotsalaistumisen myötä monet alueen alkuperäiset suomalaiset nimet ovat kadonneet.


title: Hämeenkylä

text: Hämeenkylän maarekisterikylään (1553 Tauesteby) kuuluvat Hämeenkylän lisäksi nykyisin myös Linnaisten, Hämevaaran, Vapaalan, Variston, Askiston ja Petikon kaupunginosat. Gunvor Kerkkosen mukaan kylässä asui 1540-luvulla jo 19 talonpoikaa, mikä kertoo kylän vanhasta iästä.


title: Hämeenkylä

text: Hämeenkylän läpi kulkeva Ainontie on vanhaa Turun–Viipurin maantietä eli Kuninkaantietä. Ainontien varrella on yhä jäljellä kylän vanhoja taloja. Seudulla toimi Tavastbyn kaivos kolmena eri ajanjaksona vuosina 1769–1860.


title: Hämeenkylä

text: Kaupunginosan pohjoisosa on pientalovaltaista, omakoti- ja rivitaloja, ja siellä sijaitsevat Hämeenkylän kartano () ja Hämeenkylän kirkko. Hämeenkylän eteläosassa, Rajatorpantien, Lammaslammen ja Vihdintien välissä, sijaitsee 1970- ja 1980-luvuilla rakennettu Pähkinärinteen kerrostaloalue. Vihdintien varressa on myös teollisuusaluetta. Kaupunginosan alueelle sijoittuvat esimerkiksi R-kioskin ja Tamron pääkonttorit sekä Veikkauksen entinen pääkonttori. Näistä Rautakirjan pääkonttori ja portinvartijan koppi katsotaan erittäin merkittävän 1970-luvun teollisen rakennusperinnön edustajiksi.


title: Hämeenkylä

text: Koivuvaarankujalle ja Pähkinärinteentien eteläpäähän on kaavoitteilla uusia kerrostaloja (Kaupunkisuunnittelulautakunta 7.11.2011). Hämeenkyläntien ja Terhotien väliselle alueelle on kaavoitteilla pien- ja kerrostaloja (2012).


title: Hämeenkylä

text: Nykyisellä Ainontien, Vihdintien ja Kehä III:n rajaamalla tontilla sijaitsi 1640-luvulla rakennettu Hämeenkylän kantatalo nro 5, Gållas. Tontilla sijaitsi myös vuonna 1922 rakennettu kantatalon navetta, jossa varsinaisen maatalouskäytön jälkeen toimi mm. kukkakauppa, akvaarioliike sekä kirjakauppa. Kumpikin rakennus on sittemmin purettu. Kantatalo purettiin ja siirrettiin 2000-luvun alussa Linnaisten kartanon alueelle, jossa se nykyäänkin sijaitsee. Navetta purettiin alkuvuodesta 2012, sillä tontille rakennettiin päivittäistavarakauppa, joka valmistui elokuussa 2012.


title: Hämeenkylä

text: Hämeenkylän kaupunginosassa toimii muun muassa useita päiväkoteja, Pähkinärinteen koulu, Tuomelan koulu, kaksi Pähkinärinteen ostoskeskusta sekä Vihdintien ja Kehä III:n risteyksen lähettyvillä sijaitseva suurehko Hämeenkylän K-Supermarket ja Alko.


title: Teutonit

text:
Teutonit (latinaksi "teutoni" tai "teutones") olivat muinainen germaaniheimo, joka asui alun perin Lounais-Jyllannin ja Elben suiston välisellä alueella. Tulvien hävitettyä heidän alueitaan teutonit liittyivät kimbreihin ja ambroneihin noin 120 eaa. ja vaelsivat etelään. Teutonit tunkeutuivat 100-luvulla eaa. yhdessä kimbrien kanssa Galliaan ja pian myös Pohjois-Italiaan. Teutonien raivo ("furor Teutonicus") herätti roomalaisissa kauhua. Gaius Marius löi lopulta teutonien armeijan vuonna 102 eaa. Aquae Sextiaen taistelussa, lähellä nykyistä Aix-en-Provencea.
Myöhemmin teutonit on harhaanjohtavasti samastettu saksalaisiin. Heidän nimeensä sisältyy ehkä indoeurooppalaisen kantakielen "kansaa" tarkoittava sana ("teutā"), josta myös saksalaisten omakielinen nimitys "Deutsche" juontuu. Teutonit olivat germaaneja, kelttejä tai molempia.


title: Graafinen suunnittelu

text: Graafinen suunnittelu eli visuaalinen suunnittelu on ulkoasun suunnittelua. Se on sovellettu taidemuoto, joka auttaa katsojaa tulkitsemaan viestiä. Graafista suunnittelua tarvitaan kaikessa kuvallisessa viestinnässä, jota ovat esimerkiksi ilmoittelu ja muu mainonta, painotuotteet, sähköiset julkaisut, elokuvat, animaatiot, logot ja muut yritystunnukset, pakkaukset, kyltit, merkit ja opasteet.


title: Graafinen suunnittelu

text: Graafisen suunnittelun tavoitteita ovat muun muassa käytettyjen elementtien järjestäminen hierarkkisesti, informatiivisuus, kuvakielen käyttö viestin tukemiseen ja lisäarvon luominen. Graafisen suunnittelun elementtejä ovat värit, symbolit, teksti, typografia, muodot ja kuvat, materiaalit ja joskus myös liike (TV, elokuvat, sähköiset viestimet). Graafinen suunnittelu on 1950-luvulla julkisuuteen tullut termi, joka liitetään kaikkeen painettuun ja sähköiseen informaatioon.


title: Graafinen suunnittelu

text: Graafiselta suunnittelijalta vaaditaan visuaalisten suhteiden tajua ja luovaa ongelmanratkaisukykyä, sekä usein jonkin visuaalisen työvälineen syvällistä tuntemusta. Toisinaan graafisen suunnittelijan tehtäviin voi kuulua myös kuvittamista, valokuvaamista, grafiikoiden tekoa tms.


title: Graafinen suunnittelu

text: Henkilö, jonka työtehtäviin kuuluu pääasiassa esitteiden yms. taitto käsillä olevasta kuva ja tekstimateriaalista, ei ole graafinen suunnittelija vaan taittaja. Lähellä graafisen suunnittelijan ammattia on myös AD (Art Director) jolta graafisen suunnittelun lisäksi edellytetään myös tiedonhankinta- ja soveltamistaitoja, kykyä asettua kuluttajan asemaan sekä kaupallista ajattelukykyä. Esimerkiksi pienissä graafisen suunnittelun toimistoissa ja mainostoimistoissa nämä työtehtävät usein sekoittuvat.


title: Graafinen suunnittelu

text: Tavoitteena on yleensä saada aikaan esim. painotuote tai sähköisen median tuote.


title: Graafinen suunnittelu

text: Toimeksianto aloittaa prosessin. Siinä määritellään tuotteelle kaikki toiveet ja tavoitteet. Siitä selviää mm.


title: Graafinen suunnittelu

text: Toimeksiannon jälkeen kootaan työryhmä, jonka osana graafinen suunnittelija on. Toimeksiannon tietojen jälkeen graafinen suunnittelija voi antaa arviota työhön kuluvasta määrästä.


title: Graafinen suunnittelu

text: Kokonaisaikataulu voidaan tehdä, kun työnjako on selvillä. Sen jälkeen tehdään kokonaisbudjetti, jossa huomioidaan jokaisen osa-alueen työmäärä ja materiaalikustannukset, kuten painaminen.


title: Graafinen suunnittelu

text: Sen hyväksymisen jälkeen päästään tuottamaan aineistoa ensin käsin luonnoksina ja sitten tietokoneella. Graafinen suunnittelija tekee visuaalisen suunnittelun: suunnittelee tuotteen tarkan formaatin, sommittelun, typografian, värien käytön, jne. Yleensä etukäteen on sovittu, tehdäänkö ulkoasusta vaihtoehtoisia versioita.


title: Graafinen suunnittelu

text:
Asiakas valitsee tai hyväksyy luonnoksen ja siihen tehdään mahdollisia visuaalisia ja tekstikorjauksia.
Viimeisen hyväksymisen jälkeen työ toimitetaan esim. painoon tai sähköisiin medioihin.


title: Iso-Vuotunki

text: Iso-Vuotunki eli Iso-Vuotto on järvi Vuoton kaupunginosassa Oulun itäosassa lähellä Utajärven kunnanrajaa. Järvi on pinta-alaltaan Oulun suurin.


title: Iso-Vuotunki

text: Järvi sijaitsee Vähä- ja Ylivuoton kylien alueella. Heti sen länsipuolella on Vähä-Vuotunki-niminen järvi. Iso-Vuotunki on muodostunut noin 7 400 vuotta sitten, kun se maankohoamisen myötä erkani Litorinamerestä.


title: Iso-Vuotunki

text: Iso-Vuotunki on noin 2,9 kilometriä pitkä ja leveimmältä kohdaltaan noin 1,5 kilometriä leveä. Järven pinnan korkeus on 94,8 metriä merenpinnan yläpuolella. Kiiminkijoki virtaa järven pohjoispuolelta ja Sanginjoki sen eteläpuolelta. Järvessä ei ole yhtään varsinaista saarta, sen yhteydessä oleva Holapansaari-niminen paikka on tosiasiassa niemi. Iso-Vuotunki laskee etelään Sanginjokeen Järvioja-nimistä suo-ojaa pitkin. Kaakkois–luoteissuuntainen järvi on käytännössä muotoutunut kahdeksi altaaksi, joita erottaa parinsadan metrin levyinen salmi. Järven eteläosan rantamaat ovat pääasiassa suota, kun taas pohjoisaltaan rannat ovat enimmäkseen viljelysmaata.


title: Iso-Vuotunki

text: Vuosina 2002–2003 tehdyissä tutkimuksissa Iso-Vuotungin vedenlaatu todettiin tyydyttäväksi. Aiemmissa mittauksissa vedenlaatu oli luokiteltu hyväksi. Suomaastosta huolimatta vesi on kohtalaisen kirkasta.


title: Torsbyn kunta

text: Torsbyn kunta () on Värmlannin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Värmlantiin. Kunnan keskustaajama on Torsby.


title: Torsbyn kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 4 162,21 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 11 910 henkeä (31.12.2015).


title: Torsbyn kunta

text: Torsby tunnetaan 1800-luvulta metsäsuomalaisten asuinpaikkana, siksi siellä sijaitseekin metsäsuomalaisten kulttuurikeskus.


title: Torsbyn kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 37,94 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Torsbyn kunta

text: Vuonna 1873 Norra Nyn maalaiskunnasta erotettiin Nyskogan maalaiskunta. Vuonna 1909 Fryksänden maalaiskuntaan perustettiin Torsbyn taajaväkinen yhdyskunta. vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin neljä "suurkuntaa":


title: Torsbyn kunta

text: Seuraava kuntauudistus toteutettiin kolmessa vaiheessa. Vuonna 1967 muodostettiin Torsbyn maalaiskunta yhdistämällä Fryksänden ja Vitsandin maalaiskunnat. Vuonna 1971 Torsbyn maalaiskuntaan liitettiin Östmarkin maalaiskunta. Samana vuonna Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon, jolloin maalaiskunnat muutettiin kunniksi. Nykyiset rajansa kunta sai vuonna 1974, jolloin siihen liitettiin vielä Norra Nyn ja Finnskoga-Dalbyn kunnat.


title: Torsbyn kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Fryksänden (sittemmin Torsbyn) maalaiskunnan vaakuna. Myös kolmella muulla maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Torsbyn kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 42 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,3 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 45 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,3 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Torsbyn kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 162 856 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 114 000 kruunua.


title: Torsbyn kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Torsbyn kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Torsbyn kunta

text: Kunnassa on 6 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 45,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 6 797 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Torsbyn kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Torsbyn kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Torsbyn kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Torsbyn kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Torsbyn kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Torsbyn kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Torsbyn kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Torsbyn kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Torsbyn kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Kapteeni Ihme

text: Kapteeni Ihme () on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä nimi, jota ovat vuosien saatossa käyttäneet useat eri supersankarit.


title: Kapteeni Ihme

text: Ensimmäinen versio oli 1960-luvun lopussa seikkailunsa aloittanut krii-soturi Mar-Vell, joka muutti maapallolle asumaan. Mar-Vell kuoli 1980-luvun alussa Marvelin Graphic Novel -sarjan ensimmäisessä osassa. Hän heräsi henkiin 2010-luvulla monien muiden kuolleiden Kostajien kanssa taistelemaan Kaaoskuningasta vastaan. Viikatemies kuitenkin tappoi hänet pian uudelleen.


title: Kapteeni Ihme

text: Toinen oli heti perään Monica Rambeau New Orleansista. Musta nainen joka liittyi Kostajiin heti kun sai voimansa. Hahmon nimeä pidettiin elossa, ettei kilpailija DC Comics saisi nimen käyttöoikeuksia. Monica menetti voimansa Kostajissa ollessaan.


title: Kapteeni Ihme

text: Mar-Vellin geneettisesti manipuloitu poika sekä Elysiuksen rakastaja. Hänen ikääntymistään nopeutettiin fyysisesti, mutta ei henkisesti.


title: Kapteeni Ihme

text: Genis-Vellin nuorempi sisko.


title: Kapteeni Ihme

text: Skrullien vakooja, joka on sidoksissa Mar-Vellin DNA:han ja jonka muodosmuutosvoimat lukitsivat hänet näyttämään Mar-Vellilta. Henkisen epävakautensa vuoksi Khn'nr alkoi luulla olevansa itse oikea Mar-Vell.


title: Kapteeni Ihme

text: Liittyi Pimeyden Kostajiin, mutta erosi ryhmästä hyvin pian tajuttuaan tovereidensa olevan pahoja. Toimii Maan uutena kriisuojelijana käyttäen koodinimeä Suojelija.


title: Kapteeni Ihme

text: Carol Danvers oli pitkäaikainen supersankari, joka toimi alkuperäisenä Neiti Ihmeenä. Omaksui Kapteeni Ihmeen tittelin vuonna 2012 alkaneessa sarjakuvassa.


title: 3-Demon

text: 3-Demon (tunnettu myös nimellä "Monster Maze") on vuonna 1983 DOS-käyttöjärjestelmälle julkaistu seikkailupeli, joka perustuu kuuluisaan "Pac-Maniin". Pelissä pelaaja kulkee 3D-wireframe-grafiikalla toteutetussa labyrintissä syöden matkan varrelta löytyviä pillereitä ja vältellen vastaantulevia aaveita. Voimapillerin syöminen kääntää hetkeksi pelaajan ja aaveiden voimasuhteet ja mahdollistaa aaveiden syömisen.


title: X-Paroni

text: X-Paroni on Risto Jarvan, Spede Pasasen ja Jaakko Pakkasvirran vuonna 1964 ohjaama suomalainen elokuva. X-Paroni on Spede Pasasen ensimmäinen pitkä elokuvaohjaus.


title: X-Paroni

text:
Spedellä on elokuvassa klassinen kaksoisrooli: paroni Tandem ja maalaispoika, joiden osat vaihtuvat vahingossa. Molemmat menestyvät paremmin uudessa ympäristössään. Elokuvassa esiintyy myös Tapio Rautavaara (ks. cameorooli – tosin tätä käsitettä ei vielä elokuvan aikaan ollut), jonka kanssa paroni Tandemilla on jousiammuntakilpailu.
"Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano kutsuu elokuvaa raikkaaksi ja impulsiiviseksi naurupommiksi ja antaa sille neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.


title: X-Paroni

text:
! Päivämäärä
! Kanava
! Katsojamäärä


title: Millipilleri

text: Millipilleri on vuonna 1966 ensi-iltansa saanut Spede Pasasen, Jukka Virtasen ja Ere Kokkosen suomalainen komediaelokuva. Elokuva on järjestyksessä toinen Speden ohjaama sekä tuottama elokuva. Jukka Virtaselle ja Ere Kokkoselle Millipilleri oli ensimmäinen elokuva.


title: Millipilleri

text: Miljoonaperinnön toivossa Tarmo Saari liehakoi setäänsä, konsuli Ö:tä, joka on Suomen rikkain mies. Setä on kustantanut Tarmon opintoja, mutta niistä ei ole tullut valmista. Raivoissaan hän uhkaa tehdä saamattoman veljenpoikansa perinnöttömäksi ja antaa koko omaisuutensa antiikinsuojeluyhdistykselle, jollei Tarmo pysty kuukaudessa ansaitsemaan miljoonaa markkaa. Tarmo ystävineen kuulee sedän purkauksen ja ryhtyy juonimaan rahoja itselleen.


title: Millipilleri

text:
! Päivämäärä
! Kanava
! Katsojamäärä


title: Pähkähullu Suomi

text: Pähkähullu Suomi on vuonna 1967 ensi-iltansa saanut suomalainen elokuva. Se oli ohjaajansa Jukka Virtasen toinen kokoillan elokuva, sekä tuottajalleen Spede Pasaselle kolmas tuottamansa kokoillan elokuva. Muun muassa presidentti Urho Kekkonen, Armi Kuusela ja Gregory Peck esiintyvät elokuvassa arkistofilmileikkeissä. Pähkähullun Suomen kävi katsomassa elokuvateattereissa noin 400 000 katsojaa. Elokuvan innoittajana oli Suomen itsenäisyyden 50 -vuotisjuhlavuosi. Filmin tarkoituksena on tuoda esiin kotimaamme todella hulluja piirteitä, joista urheiluhulluus on yksi pienimpiä.


title: Pähkähullu Suomi

text:
Hiusöljymiljonääri William Njurmi saapuu vierailulle Suomeen. Mukana on henkivartija Luigi Cravatto ja sihteeri Miss Smith. Ministeritason valtuuskunta ottaa miljonäärin vastaan ja pyörittää miestä nähtävyydeltä toiselle - ja välillä saunaan.
! Päivämäärä
! Kanava
! Katsojamäärä


title: Raittius

text: Raittius tarkoittaa pidättymistä alkoholin käytöstä. Se voi tarkoittaa myös yleisluontoisesti kaikista päihteistä kuten tupakasta ja huumausaineista.


title: Raittius

text: Raittiudessa voidaan määritelmästä riippuen erottaa erilaisia asteita. Absolutismi tarkoittaa ehdotonta raittiutta, jossa henkilö pidättäytyy alkoholin käytöstä nautintoaineena täysin. Absolutismin harjoittajaa kutsutaan "absolutistiksi" eli "ehdottoman raittiiksi". Absolutismia painottavat muun muassa punkkareiden Straight Edge -kulttuuri sekä useat uskonnot kuten monet islamin suuntauksista. Toisaalta on myös raittiina itseään pitäviä ihmisiä, jotka nauttivat alkoholia vain harvoin ja niukasti tulematta siitä humalatilaan.


title: Raittius

text: Alkoholinkäyttö on Suomessa lisääntynyt myös naisten keskuudessa. 1960-luvulla lähes puolet 30–49-vuotiaista naisista ilmoitti olevansa raittiita, vuonna 2000 enää neljä prosenttia.


title: Raittius

text: Alkoholinkäytön lisääntyminen on merkinnyt, että alkoholivapaita alueita ei ole enää yhtä paljon kuin ennen. Tämä tuo paineita esimerkiksi nuorten alkoholinkäyttöön ja raittiudesta luopumiseen.


title: Raittius

text: Raittius on kuitenkin yleistynyt nuorison keskuudessa. Toisin kuin 1960-luvun ”märän sukupolven” ajattelussa, alkoholinkäyttö saatetaan yhdistää vapautuneisuuden sijasta ärsyttävään teeskentelyyn. Nuorten harrastusmahdollisuudet ovat parantuneet ja päihtymiseen kannustava ryhmäpaine on vähentynyt. Kulutus- ja ruokatietoisuus on lisääntynyt, ja myös alkoholin liikakäytön epäterveellisyys – lihottavuus, vaikutus aivoihin ja niin edelleen – tiedostetaan entistä laajemmin.


title: Raittius

text: 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen puolivälissä yleistyi sana ”pissis” kuvaamaan juopottelevaa tyttöä. Sanan on katsottu kertovan nuorison kielteisistä humaltumisasenteista. Jossain määrin Suomeen on levinnyt myös streittariliike, joka on punk-piireissä syntynyt vastalause itsetuhoiselle elämäntavalle ja välinpitämättömyydelle maailmasta.


title: Noin 7 veljestä

text: Noin 7 veljestä on vuonna 1968 ensi-iltansa saanut Jukka Virtasen ohjaama komediaelokuva, jonka käsikirjoittajina olivat Virtasen lisäksi tuottaja Spede Pasanen ja Ere Kokkonen. Elokuva perustuu Robin Hoodin tarinaan ja sen nimi viittaa Aleksis Kiven romaaniin "Seitsemän veljestä". "Noin 7 veljestä" on ensimmäinen Spede-elokuva, jossa Vesa-Matti Loiri on mukana.


title: Noin 7 veljestä

text: Laulaja Danny esittää elokuvassa trubaduuria. Hänen hittikappaleensa ”Seitsemän kertaa seitsemän” sävellettiin tähän elokuvaan, joskin se jälkeenpäin levytettiin eri sanoilla.


title: Noin 7 veljestä

text: Jalo ja oikeamielinen Sir William saapuu kotikyläänsä. Hän haluaa asettua perintötilalleen, jonka ahne ja häijy Linnanherra on ottanut haltuunsa. Salaperäinen Robin Hood auttaa köyhiä ja pelastaa heidät Linnanherran tyrannivallasta. Lopullinen taistelu alkaa kun Robin joutuu vangiksi ja kansa nousee kapinaan.


title: Noin 7 veljestä

text: Elokuvan ensi-iltakriitikot antoivat "Noin 7 veljekselle" varsin murskaavat arviot etenkin verratessaan sitä edelliseen Spede-elokuvaan "Pähkähullu Suomi". Vain Paula Talaskivi ja Leo Stålhammar näkivät elokuvassa hyvää muun muassa musiikin käytössä ja ideoiden runsaudessa. "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano pitää elokuvaa keinotekoisena seikkailuparodiana ja antaa sille kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


title: Noin 7 veljestä

text: Teatteri Eurooppa Neljä toi näytelmän ensimmäistä kertaa teatterilavoille vuonna 2012. Esityksen ohjasi Turkka Mastomäki.


title: Noin 7 veljestä

text:
! Päivämäärä
! Kanava
! Katsojamäärä


title: Näköradiomiehen ihmeelliset siekailut

text: Näköradiomiehen ihmeelliset siekailut on vuonna 1969 valmistunut suomalainen Ere Kokkosen ohjaama elokuva. Käsikirjoitus on Kokkosen, Spede Pasasen ja Jukka Virtasen.


title: Näköradiomiehen ihmeelliset siekailut

text: Mikko Syvärivi (Spede Pasanen; vrt. sanonta "kansan syvät rivit") on Yleisradion järjestäjä, joka haaveilee koomikonurasta ja tyrkyttää huonoja sketsi-ideoitaan yhtiön viihdepäällikölle. Hän saa sattumalta statistin roolin ihailemansa tähtikoomikon Simo Salmisen (Simo Salminen) tv-show'ssa. Jännityksestä kankea Syvärivi tärvelee koko show'n, mutta hänen toikkarointinsa lavalla ja jatkuva törmäileminen oveen naurattaa yleisöä. Patruuna Iivari Päreistöniemi (Leo Jokela) ryhtyy Syvärivin manageriksi ja päättää tehdä tästä tähden.


title: Näköradiomiehen ihmeelliset siekailut

text:
Mikko Syvärivistä leivotaan koomikko K. Mikko Ovimikko joka esittää ovikomiikkaa. Hänen ovisketsinsä menevät yleisöön kuin häkä ja hänestä tulee nopeasti kansansuosikki. Menestys nousee kuitenkin hänen päähänsä, ja sekä ystävät että morsian (Tarja-Tuulikki Tarsala) alkavat vieroksua häntä. Ylimielisyytensä huumassa Syvärivi päättää lopettaa ovikomiikan ja siirtyä ikkunakomiikkaan. Hänen puisevat ikkunasketsinsä kuitenkin karkottavat nopeasti yleisön. Hän menettää tv-show'nsa ja joutuu palaamaan hanttihommiin, mutta saa ystävänsä takaisin. Elokuvan viimeisessä kohtauksessa ympyrä sulkeutuu, kun Syvärivi nähdään jälleen tuputtamassa sketsiä viihdepäällikölle. ! Päivämäärä
! Kanava
! Katsojamäärä


title: Leikkikalugangsteri

text: Leikkikalugangsteri on vuonna 1969 ensi-iltansa saanut suomalainen Spede Pasasen ja Ere Kokkosen elokuva.


title: Leikkikalugangsteri

text: Leikkikalutehtailijat King ja Krakström kilpailevat markkinoilla. Kingillä menee liiankin hyvin ja kamreerin mielestä firman pitäisi tehdä virheinvestointeja välttääkseen lisäverot. Yritykset epäonnistuvat, ja Krakströmkin juonittelee saadakseen lisää rahaa. Pankkiryöstösotkun jälkeen King saa naisensa - Krakströmin tyttären, ja rahahuoletkin selviävät.


title: Leikkikalugangsteri

text:
Leikkikalugangsterin erikoisuus on sen vaihtuminen kesken kaiken mustavalkoisesta värilliseksi. Kyseessä on vitsi: Risto Aaltosen esittämä juoppo gangsteri Niitti lopettaa viinanjuonnin ja alkaa nähdä maailman värillisenä. Vitsin taustalla on Ere Kokkosen halu tehdä värielokuvia, mitä Spede Pasanen pitää liian kalliina, mutta myöntyy lopulta, että Kokkonen saa tehdä elokuvan lopun väreissä. Aivan lopussa Niitti alkaa uudestaan ryypätä, jolloin elokuva vaihtuu jälleen mustavalkoiseksi.! Päivämäärä
! Kanava
! Katsojamäärä


title: Pohjan tähteet

text: Pohjan tähteet on vuonna 1969 ensi-iltansa saanut suomalainen Spede Pasasen ja Ere Kokkosen elokuva. Se on Speden tuotantouran ensimmäinen värielokuva. Koska tuotantokustannukset nousivat liian korkeiksi, hän teki vielä tämän jälkeen lähes koko 70-luvun pelkästään mustavalkoisia elokuvia. Elokuvan nimi on esiintynyt myös muodossa "Pohjantähteet" muun muassa DVD-julkaisussa. Elokuva oli myös ensimmäinen Spede-elokuva, jossa Spede ei kuulu pääosan esittäjiin.


title: Pohjan tähteet

text: Elokuva kertoo elokuvan tekemisestä, ja taustalla on kolmiodraama ohjaaja Pohjan (Vesa-Matti Loiri) ja pääosan esittäjien välillä, Igor Lötjönen (Ville-Veikko Salminen) ja Merju (Arja Saijonmaa). Simo Salminen esittää elokuvassa laulun "Alle lujaa!", joka ottaa osaa aikansa keskusteluun autoilun vaaroista. Pienemmissä osissa nähdään muun muassa Spede Pasanen, Ere Kokkonen ja Veikko Sinisalo.


title: Pohjan tähteet

text: Elokuvan kuvauksissa Simo Salminen pelasti Loirin hengen. Eräässä kohtauksessa Pohja tarttuu hiihtohissiin ja roikkuu sen mukana Olostunturin huipulle. Loiri oli varma siitä, että hän pystyisi roikkumaan koko matkan ilman turvaremmejä, mutta Salminen vaati, että Loiri pitää sitoa kiinni hiihtohissiin. Loppujen lopuksi Loiri suostui Salmisen vaatimukseen. Matkalla tunturin huipulle Loirin voimat hiipuivat ja hän menetti tajuntansa. Ilman turvaremmejä hän olisi pudonnut kymmenen metrin korkeudelta kivikkoon.


title: Pohjan tähteet

text: Elokuva toi kahden muun elokuvan ohella Jussin sen kuvaajalle Kari Sohlbergille vuonna 1970.


title: Pohjan tähteet

text:
Elokuvan DVD-julkaisussa kansikuva sekä takakannen kuvankaappaukset ovat mustavalkoisia. Myös takakannessa elokuvan tiedoissa lukee väärä tieto, että itse elokuva olisi mustavalkoinen.! Päivämäärä
! Kanava
! Katsojamäärä


title: Armas Järnefelt

text: Edvard Armas Järnefelt (14. elokuuta 1869 Viipuri – 23. kesäkuuta 1958 Tukholma, Ruotsi) oli suomalainen säveltäjä ja kapellimestari.


title: Armas Järnefelt

text: Armas Järnefeltin vanhemmat olivat Elisabeth Järnefelt (o.s. "Clodt von Jürgensburg") ja kenraali Alexander Järnefelt. Armas Järnefeltin sisarukset olivat Kasper, Arvid, Erik, Ellida, Ellen, Aino, Hilja ja Sigrid.


title: Armas Järnefelt

text: Järnefeltin musiikinopettajia olivat muun muassa säveltäjä Ferruccio Busoni Helsingissä ja Jules Massenet Pariisissa. Järnefeltillä oli hyvät suhteet Jean Sibeliukseen, koska hänen sisarensa, Aino, oli Jean Sibeliuksen puoliso. Vuodesta 1905 Armas Järnefelt työskenteli pitkään Kuninkaallisen oopperan hovikapellimestarina Ruotsissa, jonka kansalaisuuden hän sai vuonna 1909. Vuosina 1932–36 Armas Järnefelt oli Suomalaisen Oopperan taiteellinen johtaja ja kapellimestari. Hänen johtaminaan ja ohjaaminaan esitettiin muiden muassa Richard Wagnerin "Parsifal" sekä "Nibelungin sormus" -tetralogian osat "Siegfried" ja "Jumalten tuho".


title: Armas Järnefelt

text: Järnefeltin ensimmäinen puoliso oli vuosina 1893–1908 sopraano Maikki Järnefelt ja vuodesta 1910 oopperalaulajatar Olivia Edström.


title: Armas Järnefelt

text: Järnefeltin sävellystuotantoon kuuluu sekä pienimuotoisia kappaleita että suuria orkesteriteoksia. Tunnetuimpia lyhyitä yksittäiskappaleita ovat "Preludi" (1900) ja "Berceuse" (1904). Jälkimmäisen Järnefelt sävelsi pienelle orkesterille ja teki sen jälkeen sovitukset pianolle ja viululle sekä erikseen pianolle.


title: Armas Järnefelt

text: Muuta tuotantoa on mm. "Sinfoninen fantasia" (1895), kuusiosainen orkesterisarja "Serenadi" (1893), "Sarja pienelle orkesterille" (1895), "Lyyrinen alkusoitto" (1892), "Lapsuuden ajoilta" (1892), sarja Es-duurissa (1897), sinfoninen runo "Heimathklang" (1895), "Suomalainen rapsodia" (1899) sekä sinfoninen runoelma "Korsholma" (1894), jossa on vaikutteita sekä Richard Wagnerin tuotannosta että suomalaisesta kansallisromantiikasta. Järnefelt sävelsi myös näyttämö- ja elokuvamusiikkia, esimerkiksi elokuvaan "Laulu tulipunaisesta kukasta". Lisäksi hän sävelsi yli 70 yksinlaulua, 21 mieskuorolaulua, 12 sekakuorolaulua ja 13 kantaattia.


title: Paul Smith

text: Sir Paul Brierley Smith (s. 5. heinäkuuta 1946 Nottingham, Englanti) on merkittävä brittiläinen muotisuunnittelija ja Paul Smith Ltd:n perustaja.


title: Paul Smith

text: Vuonna 1962 koulunsa lopettanut 16-vuotias Paul Smith työskenteli varastosiivoojana Nottinghamissa, Englannissa. Tuolloin hänen intohimonsa oli urheilu ja tavoitteenaan tulla kilpapyöräilijäksi. 17-vuotiaana hän loukkaantui vakavasti ja joutui sairaalaan puoleksi vuodeksi. Paul tutustui sairaalassa uusiin ystäviin, ja sairaalasta päästyään jatkoi heidän tapaamistaan paikallisessa taideopiskelijoiden suosimassa pubissa. He keskustelivat usein Warholista, Mondrianista, David Baileystä ja kuuntelivat Rolling Stonesia. Silloin Paul tiesi, että hän halusi olla osa tuota värikästä ideoiden ja kokeiluiden maailmaa. Tyttöystävänsä, nykyisen vaimonsa Pauline Denyerin tukemana ja pienen säästösumman avulla Paul Smith avasi ensimmäisen pienen liikkeensä Nottinghamissa vuonna 1970. Hän myös alkoi käydä iltaisin opiskelemassa räätälöintiä, ja Paulinen avustuksella Paul sai luotua mitä halusi. Vuonna 1976 hän esitteli ensimmäisen Paul Smith Ltd miestenmallistonsa Pariisissa.


title: Paul Smith

text:
Nykyään Sir Paul jatkaa edelleen yhtiönsä suunnittelijana ja johtajana. Paul Smith Ltd:llä on 12 eri kokoelmaa, joihin kuuluu vaatteiden ja kenkien lisäksi mm. kelloja ja huonekaluja. Tuotteet suunnitellaan Nottinghamissa ja Lontoossa, ja ne valmistetaan Englannissa ja Italiassa, italialaisista, ranskalaisista ja brittiläisistä raaka-aineista.
Paul Smith liikkeitä on 14 ympäri maailman, ja tuotteita myydään 35 maassa. Paul Smith aateloitiin vuonna 2000.


Speedy Gonzales – Noin 7 veljeksen poika on vuonna 1970 julkaistu suomalainen Spede Pasasen ja Ere Kokkosen elokuva.


title: Speedy Gonzales – Noin 7 veljeksen poika

text: Nimestään huolimatta elokuvalla ei ole mitään tekemistä Speden aiemman tuotoksen "Noin 7 veljestä" kanssa. Speden esittämän Speedy Gonzalesin nimi on lainattu Warner Brosin sarjakuvahahmolta. Pertti Melasniemen näyttelemä Clyden rooli oli alun perin tarkoitettu Vesa-Matti Loirille, mutta häneltä murtui jalka juuri ennen elokuvan kuvausten alkua.


text: Filmin kuvia käyttämällä tehtiin myös kuvakirja, joka esittää elokuvan sarjakuvamaisesti (tällaisia kuvakirjoja tehtiin monista elokuvista ennen kuin videonauhurit yleistyivät). Tekstit ovat lähinnä kuviin liittyviä, mutta mukana on joitain vitsejä joita filmiversiosta ei löydy, esimerkiksi lopun viittaus konekiväärin keksimiseen.


text: Jotkut elokuvan hahmoista olivat peräisin suoraan Suomen TV:ssä nähdyistä amerikkalaisista lännensarjoista. Bat Masterson nimikkosarjastaan, Hoss "Bonanzasta" ja Manolito "Karjatila High Chaparralista". Omissa sarjoissaan hahmot olivat sankareita, Speedy Gonzalesissa konnia. Hossin viitattiin Speedy Gonzalesissa tappaneen isänsä ja pikkuveljensä Joen, jotka olivat myös "Bonanzan" vakiohahmoja.


text:
Vuonna 1971 sai ensi-iltansa Vesa-Matti Loirin ja Spede Pasasen ohjaama "Hirttämättömät", jonka yhtenä päähenkilönä on Spede Pasasen esittämä Speedy Gonzales. Olavi Ahonen näytteli tässäkin elokuvassa hahmoa, joka oli muun muassa kapakoitsija.
"Speedy Gonzales" oli Suomen elokuvateattereissa 305 816 katsojallaan vuoden 1970 kolmanneksi katsotuin elokuva "Akselin ja Elinan" ja "Naisenkuvien" jälkeen.


text:
! Päivämäärä
! Kanava
! Katsojamäärä


title: Jussi Pussi

text: Jussi Pussi on vuonna 1970 ensi-iltansa saanut suomalainen Spede Pasasen ja Ere Kokkosen elokuva, jonka pääosassa esiintyy Vesa-Matti Loiri.


title: Jussi Pussi

text: Elokuva eroaa merkittävästi Speden muusta tuotannosta. Ensinnäkään Spede ei esiinny elokuvassa lainkaan ja toiseksi elokuvan aihepiiri on Spedelle epätavanomainen. Elokuva käsittelee 1960- ja 1970-lukujen yliopistomaailmaa, joka erityisesti Pariisin vuoden 1968 tapahtumien jälkeen oli noussut poliittisesti kuumaksi aiheeksi. Lisäksi elokuvassa on sukupuolielämällä keskeinen rooli; aihe jota Spede käsittelee lähinnä naivistisesti muissa elokuvissaan.


title: Jussi Pussi

text: Elokuvan pääosassa on Vesa-Matti Loiri, naisten ihailema opiskelija. Simo Salminen esittää vanhempaa opiskelijaa, joka tekee väitöskirjaa sosiologiasta – tietenkin sukupuolisuuteen liittyen. Muissa osissa muun muassa Irja Kuusla, Leila Itkonen, Sulevi Peltola ja Jaakko Talaskivi.


title: Jussi Pussi

text: "Jussi Pussi" oli Suomen elokuvateattereissa 167 844 katsojallaan vuoden 1970 viidenneksi katsotuin elokuva ja neljänneksi katsotuin kotimainen. Kolmantena oli niin ikään Ere Kokkosen ohjaama "Speedy Gonzales – Noin 7 veljeksen poika".


title: Kahdeksas veljes

text: Kahdeksas veljes on vuonna 1971 julkaistu suomalainen Spede Pasasen elokuva. Se on Pasasen ensimmäinen täysin itsenäinen käsikirjoitus ja ohjaus.


title: Kahdeksas veljes

text: Elokuvan nimestä huolimatta juoni ei liity millään lailla Aleksis Kiven Seitsemään veljekseen, eikä elokuva myöskään ole jatko-osa aiemmalle Spede-tuotannon elokuvalle "Noin 7 veljestä". Elokuvan nimeen liittyen ainoastaan alkuteksteissä väitetään että seitsemiä veljeksiä oli sittenkin kahdeksan ja Aleksis Kivi vaikeni kahdeksannesta, koska hänet oli lahjottu.


title: Kahdeksas veljes

text: Jalli Riivatsalo (Spede Pasanen) työskentelee keskusneitinä Mainostoimisto Universalissa. Hänen palkkansa on kuitenkin niin pieni, ettei hän juuri ehdi työpaikalleen, koska hänen on hankittava ylimääräisiä tuloja ystävänsä Jaskan (Vesa-Matti Loiri) kanssa.


title: Kahdeksas veljes

text: Miehet onnistuvat myymään kirkasta vettä pimeänä viinana, ja ottamaan rahaa humalaisilta ravintola-asiakkailta. Lopulta Jalli päättää lyödä rahoiksi naimalla Suomen rikkaimman naisen. Teoksesta ”Suomen 20 rikkainta perhettä” hän löytää itselleen uuden morsiamen - johtaja Tässäpuron tyttären.


title: Kahdeksas veljes

text:
! Päivämäärä
! Kanava
! Katsojamäärä


title: Hirttämättömät

text: Hirttämättömät on vuonna 1971 julkaistu suomalainen Spede Pasasen Vesa-Matti Loirin kanssa ohjaama road movie -elokuva. Elokuva on jatkoa vuonna 1970 julkaistulle elokuvalle Speedy Gonzales – Noin 7 veljeksen poika. Elokuva on kuvattu suurimmilta osin Porvoon maalaiskunnan Sondbyn hiekkakuopassa, joka esittää hiekkaerämaata.


title: Hirttämättömät

text: Hirttämättömät on Vesa-Matti Loirin ainoa ohjaustyö. Spede Pasanen on merkitty toiseksi ohjaajaksi. Loiri kertoi haastattelussa vuonna 2014, että hän katsoo hoitaneensa suurimman osan ohjaamisesta.


title: Hirttämättömät

text: Lonely Rider (Vesa-Matti Loiri) apurinsa Tonto-intiaanin (Simo Salminen) kanssa vie etsintäkuulutettua Speedy Gonzalesia (Spede Pasanen) palkintorahojen toivossa Njetponimajstadista Threepencestadiin hirtettäväksi. Tosin etsintäkuulutus ei ole aito, vaan Speedyn tekemä, tarkoituksenaan lunastaa palkkio perillä oikeasti etsintäkuulutetuista Yksinäisestä Ratsastajasta ja Tontosta. Matkaa kaupunkiin mainitaan jossain vaiheessa kertomusta olevan 400 mailia, ja koska Lonely Riderin suunnistustaidot ovat myös erittäin kehnot, he kiertävät "hiekkaerämaata" useita viikkoja turhaan. Suurimmaksi haasteeksi kesken matkan tulee veden puute, koska Tonto sammutti nuotion juomavedellä heti matkan alkupäässä. Lonely toteaakin matkan taittuessa Tontolle, ettei ole juonut vettä kahteen viikkoon. Tosin sekä Tontolla että Speedyllä on omat juomavesikätkönsä... Taipaleella he tapaavat niin vihamielisen intiaanilauman, ryövärikaksikon, kuin myös kauniita intiaanityttöjä. Kun Lonely Rider viimein löytää vettä, hän ei juo sitä, toteaa vain ettei hän viitsi hyvää janoa juomalla pilata. Päänäyttelijöiden lisäksi Speedy Gonzales – Noin seitsemän veljeksen poika -elokuvasta on mukana myös Olavi Ahonen, joka esittää baarimikko-sheriffi-sutenööri-kirkkoherra-kätilö-kunnankirjuria. Lopulta sankarit päätyvät takaisin Njetponimajstadiin. Kaupungissa sheriffi pidättää koko joukkion, ja matka Threepencestadiin alkaa alusta...


title: Hirttämättömät

text:
! Päivämäärä
! Kanava
! Katsojamäärä


title: Saatanan radikaalit

text: Saatanan radikaalit on suomalainen vuonna 1971 valmistunut elokuva. Elokuvan käsikirjoittivat ja ohjasivat Paavo Piironen, Heikki Nousiainen, Timo Nissi ja Heikki Huopainen, jotka myös esittivät päärooleja elokuvassa.


title: Saatanan radikaalit

text: Elokuvan ensimmäinen televisioesitys tapahtui MTV3-kanavalla 26. heinäkuuta 2008.


title: Saatanan radikaalit

text:
Pave, Hese, Timppa ja Viiksi ovat joutuneet Helvettiin, jonka kuumuudessa he tuntevat olonsa kotoisaksi kuin saunassa. Paikan johtomiehille se ei sovi ja niinpä he lähettävät pojat lomalle kotimaahansa Suomeen. Mukaansa he saavat salkullisen rahaa ylellistä elämää varten. Ainoana ehtona on se, että he eivät saa tehdä rehellistä työtä, ja kiusaksi määrätään, että viina ei mene heille päähän.
! Päivämäärä
! Kanava
! Katsojamäärä


title: Uuno Epsanjassa

text: Uuno Epsanjassa on vuonna 1985 ensi-iltansa saanut, järjestyksessä kymmenes Uuno Turhapuro -elokuva. Elokuva oli vuoden 1985 katsotuin kotimainen elokuva. Elokuvateattereissa sen kävi katsomassa 607 939 katsojaa. Televisiossa elokuva on esitetty useita kertoja.


title: Uuno Epsanjassa

text: Elokuva sai alkunsa, kun äänittäjä Pekka Lampela valitti talvella 1984–85 "Hei kliffaa hei" -elokuvan kuvauksissa ohjaaja Ere Kokkoselle, että aina elokuvien kuvauksissa saa palella. Ere lupasi, että seuraavassa elokuvassa et palele, ja keksi tehdä Turhapuro-elokuvan Espanjassa.


title: Uuno Epsanjassa

text: Elokuvan golf-kohtausta tehtäessä samalla golfkentällä oli pelaamassa näyttelijä Sean Connery. Työryhmä ajatteli kutsua hänet mukaan elokuvaan pieneen cameorooliin, mutta loppujen lopuksi kukaan työryhmän jäsenistä ei iljennyt kutsua ”suurta legendaa” mukaan elokuvaan (joskin Ere Kokkonen mainitsee myöhemmin muistelmissaan, että pyynnöstä huolimatta Connery olisi kieltäytynyt kohteliaasti cameoroolista). Uunon härkätaistelukohtauksissa kokeiltiin aluksi käyttää paikallista näyttelijää, mutta hän ei ollut tarpeeksi turhapuromainen, joten Loiri päätti kokeilla itse. Elokuvassa nähdään myös Loirin Nasse-setä-hahmo sekä porilaisten urheiluautoilijoiden keksintö ”kaksikeulainen auto”. Elokuvaa kuvattiin Hotel Del Golfissa Marbellassa.


title: Uuno Epsanjassa

text: Elisabeth soittaa äidilleen aamuyöllä ja kertoo, että Uuno ei ole tullut koko yönä kotiin. Äiti lohduttaa ettei Uunoa kukaan ainakaan ryöstäisi. Uuno soittaa puhelinkopista vaimolleen ja esiintyy yläkerran naapuri Kotkala-Hammaslärväsenä. Hän pyytää, että Elisabeth kävisi pudottamassa postiluukusta viestin Lärväsen vaimolle. Sillä aikaa kun Elisabeth vie viestin, Uuno hiippailee avoimesta ovesta sisään kotiin. Elisabethin tullessa kotiin hän huomaa sohvalla nukkuvan Uunon ja antaa tälle huuto-herätyksen. Elisabeth tivaa Uunolta vastausta, että missä on tullut luuhattua koko yö. Uuno kertoo etsineensä yövahdin töitä. Elisabeth kertoo, että he ovat olleet jo 15 vuotta naimisissa ja että Uunon on jo korkea aika alkaa elättää itseään. Hän antaa Uunolle lahjaksi lompakon, jonka toivoo kuukauden päästä olevan täynnä seteleitä.


title: Uuno Epsanjassa

text: Autokorjaamolla Uuno kertoo Härski Hartikaiselle ja Sörsselssönille, että hän on käynyt matkaopaskurssin ja että on päässyt töihin pieneen "Halpa-matkat"-nimiseen matkatoimistoon oppaaksi. Samalla hänelle selviää, että Sörsselssönin vaimo on lähtenyt lätkimään vuosi sitten ja että Sörsselssön on menossa huomenna uudelleen naimisiin. Uuno ja Hartikainen järjestävät Sörsselssönille viimeisen villin poikamiesillan ravintolassa ja onnistuvat tietämättä suututtamaan tulevan morsiamen. Härski lupaa aamuksi hommata uuden morsiamen.


title: Uuno Epsanjassa

text: Vuorineuvos Tuura yrittää päästä liikenneministerin puheille saadakseen ministerin unohtaman allekirjoituksen kauppasopimukseen. Ministeri lähtee lomalle Espanjaan, eikä Tuura saa nimeä paperiin. Kotona Tuura kertoo vaimolleen, että he lähtevät heti lomalle Marbellaan, Espanjaan ja ottavat tyttärensä Elisabethin mukaan, mutta eivät Uunoa. Tuura ostaa edullisen matkan Espanjaan tietämättä, että Uuno on oppaana juuri tässä toimistossa.


title: Uuno Epsanjassa

text: Sörsselssön on menossa häämatkalle samalla lennolla kuin Tuuratkin. Uusi vaimo unohti kotiin matkalaukun, jota Härski lähtee vaimon kanssa hakemaan. Lento lähtee, eikä uusi vaimo ehdi mukaan. Lentokoneessa Tuura iloitsee, miten hän saa viettää lomansa kaukana Uunosta. Samalla hänelle paljastuu, että matkaopas onkin Uuno. Koneessa Tuura pyytää Uunolta rauhoittavia itselleen sekä vaimolleen. Uuno onnistuu sujauttamaan rauhoittavat kahveihin, jotka hänen on tarkoitus tarjoilla Tuurille, mutta ne päätyvätkin vahingossa lentäjille nousun jälkeen. Uuno yrittää epätoivoisesti herätellä lentäjiä koneen kieppuessa ympäri. Lopulta Uuno saa tilanteen haltuun herättäessään toisen lentäjistä samalla pyörtyen ohjaamon lattialle.


title: Uuno Epsanjassa

text: Espanjaan saavuttaessa Tuuran hermoja koettelee auto, jota he joutuvat porukalla työntämään päästäkseen hotellille. Hotellille päästyään Tuurat ihailevat komeaa hotellia ja sen ympäristöä, jonne Uuno heidät opastaa. Tuura on aivan varma, että he ovat tulleet väärään paikkaan. Uuno kertoo, että paikka on oikea, mutta majoitus tapahtuu pihan perällä olevassa teltassa. Tuura pakottaa Uunon hankkimaan heille huoneet hotellista. Hotellin vastaanotossa Uunolle selviää, että hänen edustamallaan yhtiöllä on maksamattomia laskuja, eikä hotelli siksi majoita hänen seuruettaan. Hotellissa Uuno tapaa Sörsselssönin. Uuno naamioituu naiseksi ja pääsee yöksi Sörsselssönin morsiussviittiin. Aamulla huijaus paljastuu ja Uuno sekä Sörsselssön heitetään hotellista ulos. Tuura kertoo saaneensa toisesta hotellista huoneet. Hotellin ovella Uuno tapaa kauniin naisen. Uuno ja Sörsselssön majoittuvat teltalle.


title: Uuno Epsanjassa

text: Uuno tapaa hotellin uima-altaalla aiemmin tapaamansa naisen. Hän tekee tuttavuutta englannin kielellä. Nainen vastaa suomeksi ja esittelee olevansa Rosita, joka omistaa kyseisen hotellin.


title: Uuno Epsanjassa

text: Uuno järjestää appivanhemmilleen ja vaimolleen opastetun kaupunkikierroksen. He saavat mukaan kartan ja radionauhurin, joka kertoo, missä he kulloinkin ovat. Tuuran ollessa iloinen, että Uuno ei lähdekään mukaan opastamaan, he erehdyksessä lähtevät väärään suuntaan. Kaupunkikierrokselta palattua Tuura tarjoaa ministerille ja tämän vaimolle lounaan. Uunon appiukolle laatiman espanjankielisen ruokatilauksen ansiosta tarjoilija tuo etanoita, joita ministerin vaimo ei siedä. Ministeri ja vaimo lähtevät, eikä Tuura saa allekirjoitusta.


title: Uuno Epsanjassa

text: Tuura nuhtelee Uunon epäonnistuneen ruokatilauksen vuoksi ja vaatii saada golf-varusteet seuraavaksi päiväksi pelatakseen ministerin kanssa. Uuno suostuu, mikäli saa itse pelata mukana. Tuura ja ministeri seuraavat sivusta, kun Uuno yrittää pelata heidän kanssaan golfia. Uuno on häviämässä koko pelin. Toisella kierroksella Rosita tulee katsomaan peliä ja samalla Uuno alkaa kunnostautua pelissä. Uuno voittaa pelin, ministeri tulee toiseksi ja Tuura kolmanneksi. Appiukko ehdottaa ministerille sopimuksen allekirjoitusta. Samassa Uuno hyökkää pusikkoon perhosjahtiin ja ministeri mukaan. Ministeri kertoo olevansa perhosten keräilijä. Taaskaan Tuura ei saa nimeä paperiin. Samana iltana Tuurat tapaavat ministerin vaimoineen yökerhossa. Uunon ilmoittautumiskaavake tanssikilpailuun ja Tuuran kauppasopimus menevät sekaisin. Tuura käy pyytämässä ministerin allekirjoituksen väärään paperiin. He eivät huomaa erehdystä hämärän valaistuksen takia. Uuno voittaa tanssikilpailun ja saa Rositalta ruusun.


title: Uuno Epsanjassa

text: Seuraavana päivänä lomaseurue on menossa härkätaisteluun. Uuno aikoo opastaa heidät jalkaisin perille, vaikka muut lähtivät sinne jo bussilla. He eksyvät matkalla, mutta lopulta löytävät perille. Tuura saa houkuteltua Uunon taisteluareenalle ja Uuno voittaa härkätaistelun. Uuno kertoo Elisabethille haluavansa avioeron, johon Elisabeth suostuu heti. Uuno aikoo mennä Rositan kanssa naimisiin, mutta muuttaa mielensä, kun Rosita kertoo haluavansa miehen, joka ottaa vastuulleen kaikki hänen liikeyrityksensä. Sörsselssönin Suomeen jäänyt vaimo on jättänyt Sörsselssönin ja Uuno kehottaa häntä menemään Rositan kanssa naimisiin. Uuno kertoo vaimolleen, että ei haluakaan erota ja että eropuheet oli uskollisuustesti.


title: Uuno Epsanjassa

text:
Ministeri pyydystää erittäin harvinaisen perhosen. Tuura haluaa ottaa ministeristä ja perhosesta valokuvan, mutta ei tiedä, että Uuno antoi leikkikameran, josta kuvatessa pulppuaa vettä. Perhonen kastuu ja tuhoutuu. Tuura on pulassa ja Uuno lupaa auttaa, kunhan hän saa ensin Tuuran lompakon. Tuura kaivetaan piiloon rannalle hiekkaan ja pää peitetään pyyhkeellä. Ministeri tulee rannalle ja kyselee Tuuraa. Porukka valehtelee, että Tuura on sairaana hotellissa. Ministeri vie Uunon, Elisabethin ja rouva Tuuran mukanaan hotellille paukuille. Ministeri kertoo, että ei ole vihainen Tuuralle, koska hän sai pyydystettyä toisen harvinaisen perhosen. Uuno saa ministerin allekirjoituksen Tuuran kauppasopimukseen ja samalla he muistavat, että heidän pitää lähteä paluulennolle Suomeen. Lentokoneessa anoppi tajuaa, että he unohtivat Tuuran hiekkarannalle. Uuno ei ole huolissaan, koska appiukon lompakko tuli mukaan. Anoppi nappaa lompakon Uunon kädestä ja tokaisee "sittenhän ei ole mitään hätää".
Lähde:


title: Uuno Epsanjassa

text: Lisäksi elokuva oli tarkoitus esittää MTV3:lla 1. tammikuuta 2005, mutta se jätettiin Intian valtameren maanjäristyksen jälkimainingeissa vietettynä "kansallisena surupäivänä" pois ja tilalla näytettiin Risto Jarvan "Jäniksen vuosi".


title: Uuno Epsanjassa

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Ilkka Jauhiainen sanoo ympäristönvaihdoksen tehneen hyvää Uunolle ja antaa elokuvalle kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


title: Survival

text: Survival on reggaeyhtye Bob Marley & The Wailersin 2. lokakuuta 1979 julkaistu albumi. Sen tärkeimpänä teemana on Afrikan maiden itsenäistyminen ja erityisesti Zimbabwen Ian Smithin hallinnon kukistuminen. Albumin kanteen on kuvattu orjalaivan pohjapiirros, sekä kaikkien Afrikan valtioiden ja Aasiassa sijaitsevan Papua-Uuden-Guinean liput.


title: Survival

text: Survivalin nimeksi ajateltiin ensin antaa "Black Survival". Survival oli ensimmäinen osa Marley alun perin suunnittelemaa trilogiaa, jota jatkoivat "Uprising" (1980) ja "Confrontation" (1983).


title: Beleriand

text: Beleriand on laaja maa-alue J. R. R. Tolkienin luomassa fantasiamytologiassa. Se on "Silmarillionin" keskeisin tapahtumapaikka, mutta paljon myöhemmälle aikakaudelle sijoittuvassa "Tarussa sormusten herrasta" siihen vain viitataan.


title: Beleriand

text: Beleriand oli Keski-Maan luoteisosa ensimmäisellä ajalla, vaikka nimi kohdistui aluksi vain Balarin lahden alueelle, se levisi koko mantereelle. Nimen, Beler, uskotaan tulleen siitä, että vala Ulmo viihtyi Balarin lahdella.


title: Beleriand

text: Lännessä ja etelässä sillä oli pitkä ranta Suureen Mereen, Belegaer nimeltään, pohjoisessa oli Hithlumin ja Dorthonionin valtakunnat ja Himringin kukkulat, ja idässä Ered Luin (Sinivuoret) ylsivät melkein mereen. Nevrastin alue, luoteeseen Beleriandista, laskettiin joskus osaksi Beleriandia.


title: Beleriand

text: Sirion-joki, Beleriandin pääjoki, virtasi pohjoisesta etelään, jakoi maan Länsi- ja Itä-Beleriandiin. Jos sen ylitti idästä länteen, sai vastaansa paljon kukkuloita ja äkillisen pudotuksen, joka tunnettiin nimellä Andram, Pitkä Muuri. (Joki upposi maahan, ja ilmestyi uudelleen Andramin alapuolelle) Itään Pitkältä Muurilta, oli Gelion-joki ja sen kuusi haaraa, jotka juoksivat poispäin Ered Luininlta, ja se alue tunnettiin nimellä Ossiriand tai Seitsemän virran maa. Brethin ja Nenning olivat vähäisempiä jokia, jotka virtasivat läntiseen maahan, Falasiin.


title: Beleriand

text: Vuonna 583 Ensimmäistä aikaa, Beleriand tuhoutui lähes täysin Vihan Sodassa, Valarin taistellessa Morgothia vastaan. Vain pieni osa Itäisestä Beleriandista säästyi, ja se tunnettiin nimellä Lindon. (On jotain todisteita, että osia siitä olisi säilynyt Toisella ajalla, mutta nekin upposivat Númenorin tuhouduttua.)


title: Beleriand

text:
Kuten ennustus oli sanonut, Túrin Turambarin ja Morwenin haudat säilyivät Tol Morwenin saarella. Kuten myös osa Dorthonionia, Tol Fuin, säästyi ja myös Himlingin Kukkula, koska se sijaitsi Himlingin saarella. Kaikki nämä muodostivat läntisen saariston.
Beleriandilla oli monia eri nimiä:
Broceliand, Broseliand, Golodhinand, Noldórinan, Geleriand, Bladorinand, Belaurien, Arsiriand, Lassiriand, Ossiriand (viimeisestä tuli toisen valtakunnan nimi).


title: BaSix

text: Basix on tanskalainen 2000-luvun taitteessa perustettu a cappella -yhtye, johon kuuluu kuusi vokalistia. Se on tuottanut toistaiseksi kolme CD-levyä sekä singlejä. Yhtyeen tyyli on lähinnä soulia muistuttava, mutta perinteisiä musiikin lajeja rikkova. Tunnettujen iskelmien omaperäisten sovitusten lisäksi yhtyeellä on omia kappaleita. Laulujen pääasiallinen kieli on englanti, mutta he esittävät myös tanskankielistä tekstiä.


title: BaSix

text: Yhtyeen taiteellinen johtaja on Niels Norgaard. Hän on Århusin kuninkaallisesta musiikkiakatemiasta valmistunut orkesterinjohtaja. Hän myös säveltää baSixille. Norgaardin pitkäaikainen ystävä John Kjoller on myös Århusin musiikkiakatemian käynyt, ja hänkin säveltää. Anders Orsager on esittänyt a cappellaa ennen tätäkin kokoonpanoa. Toke Wulf Møller on opiskellut Englannissa, ja hänellä on musikaalitausta samoin kuin Jakob Hejlseenillä. Hejlseen sanoittaa yhtyeelle. Yhtyeen kuudes jäsen Peter Bach on aloittanut muusikkouransa pop- ja rocklaulajana.Yhtyeen kotisivut


title: Uuno Turhapuro armeijan leivissä

text: Uuno Turhapuro armeijan leivissä on vuonna 1984 ensi-iltansa saanut, yhdeksäs Uuno Turhapuro -elokuva. Elokuvan on ohjannut Ere Kokkonen ja sen pääosassa nähdään Vesa-Matti Loiri.


title: Uuno Turhapuro armeijan leivissä

text: "Uuno Turhapuro armeijan leivissä" on Suomen historian kahdeksanneksi katsotuin kotimainen elokuva. Kokonaisuudessaan teatterikatsojia kertyi 750 965, joista ilmestymisvuonna 680 504. Suomen elokuvasäätiö alkoi tilastoida tarkkoja katsojalukuja vuonna 1972, joten "Uuno Turhapuro armeijan leivissä" oli pitkään Suomen katsotuin kotimainen elokuva, jonka katsojamäärät eivät perustu arvioon. Aku Louhimiehen "Tuntematon sotilas" ohitti sen vuonna 2017.


title: Uuno Turhapuro armeijan leivissä

text: Elokuvasta on tehty myös 7-osainen televisiosarja, joka on esitetty vuosina 1986, 1996, 2001, 2003, 2008, 2012, 2013, 2015, 2016, 2017 ja 2018. Cameo-roolin elokuvassa tekevät Olli Rahnasto ja Eini, joka esittää osan kappaleestaan "Kesä ja yö".


title: Uuno Turhapuro armeijan leivissä

text: Vuorineuvos Tuura on onnessaan tultuaan juuri valituksi puolustusministerin tehtävään. Hänen vävynsä Uuno Turhapuro saapuu onnittelemaan ja pyytää samalla vapautusta asepalveluksesta, jota hän on ehtinyt suorittaa vain yhden päivän. Tuura määrää Uunon heti palvelukseen, koska uskoo pääsevänsä tästä yhdeksäksi kuukaudeksi eroon. "Eiköhän sieltä meikäläiselle jonkinlainen majurin paikka lohkea", tuumii loukkaantunut Uuno.


title: Uuno Turhapuro armeijan leivissä

text: Kasarmille saapuessaan Uuno ei saa toivomaansa sviittiä eikä kuukauden autokoululomaa. Sen sijaan hänet komennetaan parturiin, jossa hän väärinkäsityksen seurauksena leikkaa komppanianpäällikön lähes kaljuksi.


title: Uuno Turhapuro armeijan leivissä

text: Aamulla Uuno nukkuu pommiin, ja hänet määrätään viemään papereita puolustusministeriöön. Tyhjässä virastossa hän vastaa puhelimeen ja antaa Tuuran nimissä haastattelun, jossa myöntää, ettei puolustusministeri ymmärrä "hölkäsen pölähtämää näistä asioista", sekä kertoo puolustusministerin kannattavan siviilipalvelusta ja suunnittelevan kirjekurssilla suoritettavaa asepalvelusta. Tuura saa osakseen moitteita, kuten myös kapteeniksi hamuava vänrikki Naapero, joka antaa muistionsa puhtaaksikirjoitettavaksi lähes konekirjoitustaidottomalle Uunolle.


title: Uuno Turhapuro armeijan leivissä

text: Päästäkseen käymään kaupungilla Uuno pyytää vaimoaan Elisabethia esittämään häntä päivän ajan. Uuno käy tapaamassa appensa sihteeriä Unelma Säleikköä, kirjoittaa pöydällä lojuvan määräraha-anomuksen lukuihin nollat perään ja ehdottaa Unelmalle kirjeshakkia puolustusministeriön kuorilla. Kun hän on palaamassa kasarmille, hänen kertausharjoituksiin saapuneet ystävänsä Sörsselssön ja Härski-Hartikainen houkuttelevat hänet ravintolaan. Väärinkäsityksen johdosta seurue saa ruhtinaallisen tarjoilun puolustusministeriön laskuun, kun taas naapurikabinetissa Tuuraa odotteleva korkea-arvoisen neuvostoupseerin seurue jää vaille palvelua. Tällä välin Elisabeth on miehenään esiintyen kunnostautunut harjoitusten parhaana mutta harmittelee sitä, ettei kukaan epäillyt mitään edes saunassa.


title: Uuno Turhapuro armeijan leivissä

text: Uuno saa tehtäväkseen opettaa tennistä vänrikin kanssa seurustelevalle everstin tyttärelle. Eversti järjestää Uunolle näytösottelun naapuripataljoonassä palvelevan tennismestari Olli Rahnaston kanssa. Uuno häviää ottelun, vaikka innoittuukin huippusuorituksiin nähdessään everstin tyttären, mutta saa hyvitystä päihittäessään upseerikerholla vänrikin biljardissa.


title: Uuno Turhapuro armeijan leivissä

text: Uunon Unelmalta saamat puolustusministeriön kirjeet herättävät kasarmilla epäilyksen, että hän on pääesikunnan vakooja. Vastapalveluksen toivossa kantahenkilökunta jakelee hänelle ylennyksiä, ja lopulta Uunosta tulee majuri.


title: Uuno Turhapuro armeijan leivissä

text: Sotaharjoituksissa Uuno antaa erehdyksessä vääriä maalikoordinaatteja ja eksyy Tuuran, Sörsselssönin ja Härski-Hartikaisen kanssa Ruotsin puolelle. Uunon näpelöimän radion välityksellä Tuura tulee julistaneeksi sodan Ruotsia vastaan. Sota osoittautuu pian vääräksi hälytykseksi, mikä aiheuttaa pettymystä pohjalaisissa. Presidentti määrää Tuuran sotaoikeuteen, mutta hänelle luvataan paras mahdollinen puolustusasianajaja: Uuno.


title: Uuno Turhapuro armeijan leivissä

text:
Lopuksi kamera vetäytyy valkokankaalta, ja näemme salintäydeltä naisia ja Uunon näköisiä miehiä, jotka arvioivat näkemäänsä. Joukossa ovat myös Elisabeth ja Uuno joka lausuu: "Kyl minust toi Loiri ampuu tos tyypis karkeesti yli - ei tommost oo eläväs elämäs."
Elokuva on ensimmäinen Ere Kokkosen käsikirjoittama Uuno-elokuva. Tosin Uunojen käsikirjoituksiin ovat Pasasen ja Kokkosen lisäksi tuoneet omia ideoitaan myös Vesa-Matti Loiri ja Simo Salminen. Esimerkiksi upseerikerholla nähtävä biljardikohtaus kirjoitettiin mukaan Vesa-Matti Loirin omasta vaatimuksesta ja hän itse suunnitteli sen vanhan TV-esiintymisensä pohjalle. Ajatus tarinan kiertymisestä sodaksi Ruotsia vastaan puolestaan syntyi Spede Pasasen päästä. Elokuvaa kuvattiin Santahaminan varuskunnassa Helsingissä.


title: Uuno Turhapuro armeijan leivissä

text:
"Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano kutsuu elokuvaa sotilasfarssin kliseitä noudattavaksi sähläilyksi ja antaa sille kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.! Päivämäärä
! Kanava
! Katsojamäärä


title: Uuno Turhapuro muuttaa maalle

text: Uuno Turhapuro muuttaa maalle on vuonna 1986 julkaistu Uuno Turhapuro -elokuvasarjan 11. osa.


title: Uuno Turhapuro muuttaa maalle

text: Elokuvateattereissa elokuvan kävi katsomassa 556 519 katsojaa. Elokuva on neljänneksi menestynein Turhapuro-elokuva.


title: Uuno Turhapuro muuttaa maalle

text: Elokuvassa nähdään Speden keksinnöt "herätyskello", "Mercedes-Benzin ja Volkswagen Kuplan risteytys", "keittokone", jotka on nähty aiemmin Speden elokuvissa X-Paroni ja Pähkähullu Suomi. Muut keksinnöt ovat Ere Kokkosen suunnittelemia.


title: Uuno Turhapuro muuttaa maalle

text: Elokuvan pohjalta tehtiin samanniminen tietokonepeli Commodore 64 -kotitietokoneelle. Pelin toteutti Pasi Hytönen ja sen julkaisi Amer-yhtymään kuulunut AmerSoft. Peli lienee ensimmäinen suomalaisen elokuvan pohjalta tehty lisenssipeli.


title: Uuno Turhapuro muuttaa maalle

text: Elokuva kuvattiin 20 päivässä, 22. toukokuuta ja 17. kesäkuuta 1986 välisenä aikana. Maaseutukuvaukset tehtiin Heinolassa, lomakartano Vidnäsin ympäristössä. Kohtaus, jossa Tuura on psykiatrilla, kuvattiin Speden Pasasen työhuoneessa MTV:ssä. Elokuva alkaa kohtauksella Helsingin Punavuoren Viiskulmassa.