title: Josh Ryan Evans

text: Evansin lyhytkasvuisuus aiheutti hänelle useita terveydellisiä ongelmia, ja hän joutui läpikäymään avosydänkirurgisen toimenpiteen kolmesti lyhyeksi jääneen elämänsä aikana. Hän kuoli 20-vuotiaana leikkauksen aikana sattuneisiin komplikaatioihin. Hänet on haudattu Forest Lawn Memorial Parkiin.


title: Josh Ryan Evans

text: Josh Ryan Evans syntyi 10. tammikuuta 1982 Haywardissa, Kaliforniassa Cheryl ja Chuck Evansille. Hänellä diagnosoitiin hyvin nuoressa iässä akondroplasia, yleisin lyhytkasvuisuuden aiheuttaja. Akondroplasia estää luiden kasvun.


title: Josh Ryan Evans

text: Evans näytteli ensimmäisen kerran "Family Matters" -televisiosarjassa, jonka kahdessa jaksossa hän esitti Stevil-nukkea 1996–1997. Seuraavan kerran hän pääsi kameroiden eteen "Ally McBealissa", jossa hän esitti lapsinero Oren Koolieta jaksoissa ”The Playing Field” ja ”Story of Love” (1996). Hän oli sijaisnäyttelijänä vuoden 1999 elokuvassa "Vaippahousut vauhdissa", jossa hänen päänsä korvattiin digitaalisesti. Vuonna 1999 hän näytteli myös Adamia "Seitsemäs taivas" -sarjan jaksossa ”Come Drive With Me” ja esitti sirkusesiintyjä General Tom Thumbia minisarjassa "P. T. Barnum". 9. kesäkuuta 1999 hän aloitti tunnetuimmassa ja pitkäaikaisimmassa roolissaan elävänä Timmy-nukkena "Passionsissa". Toinen merkittävä rooli oli nuorena Grinchinä Ron Howardin elokuvassa "The Grinch" (2000).


title: Josh Ryan Evans

text: Evans näytteli "Passionsissa" aina vuoteen 2002. 5. elokuuta Evans kuoli leikkauksessa komplikaatioihin. Samana päivänä televisiosta tuli kuukautta aiemmin kuvattu jakso, jossa Timmy kuoli. Tämän vuoksi jakso oli omistettu hänelle. Televisiosta ei ikinä näytetty jaksoa, jossa Timmy pääsee taivaaseen, koska Timmy lupaa palata takaisin, kun Tabitha ei haluaisi Timmyn lähtevän. Evansin oli määrä jatkaa Timmyn enkelinä.


title: Luettelo ammattilaisnyrkkeilyn hallitsevista maailmanmestareista

text: Tämä on luettelo nyrkkeilyn neljän suurimman ja arvostetuimman ammattilaisliiton tunnustamista tämänhetkisistä maailmanmestareista.


text: WBA, WBC, IBF ja WBO ovat neljä suurinta maailmanlaajuista ja yleisesti tunnustettua ammattilaisnyrkkeilyjärjestöä.


text: Vuonna 1921 perustettu WBA-liitto laskee nyrkkeilijän "kiistattomaksi mestariksi" (), mikäli tällä on hallussaan kahden suuren liiton tunnustama maailmanmestaruus.


text: WBC-liitolla on normaalien mestaruusotteluiden lisäksi käytäntö, jolla ottelija voidaan julistaa "emeritusmestariksi". Ko. titteli on elinikäinen ja sen voi saada liiton johtokunnan kahden kolmasosan enemmistöpäätöksellä. WBC:n emeritusmestareita ovat Lennox Lewis, Vitali Klytško, Tony Bellew, Roy Jones Jr, Bernard Hopkins (kunniatohtori mestari), Mikkel Kessler, Sergio Gabriel Martínez, Floyd Mayweather Jr (supreme-mestari), Kostya Tszyu, Manny Pacquiao, Danny García, Érik Morales, Toshiaki Nishioka, Vic Darchinyan ja Édgar Sosa.


text: WBO-liitto on varsinaisten mestaruuksien lisäksi myöntänyt "supermestari"-tittelin seuraaville ottelijoille: Volodymyr Klytško, Anthony Joshua, Marco Huck, Sergei Kovaljov, Bernard Hopkins, Joe Calzaghe, Kelly Pavlik, Saúl Álvarez, Óscar De La Hoya, Timothy Bradley Jr, Manny Pacquiao, Terence Crawford, Juan Manuel Márquez, Juan Díaz, Marco Antonio Barrera, Fernando Montiel, Jorge Arce, Omar Andrés Narváez, Donnie Nietes ja Iván Calderón. Joulukuun 8. päivänä 2012 Juan Manuel Márquez on nimetty "Vuosikymmenen ottelijaksi", joka on WBO:n erityinen vyö, kun pelaajan Manny Pacquiao KO kuuden kierrosta. Tammikuussa 2018 Miguel Cotto sai WBO: n Diamond-hihnan.


text: "The Ring" ei ole nyrkkeilyjärjestö, vaan arvostettu nyrkkeilylehti, joka on pitänyt vuodesta 1933 lähtien omaa listaansa maailmanmestareista. Vuonna 2002 The Ring loi oman puolueettoman maailmanmestaruusjärjestelmänsä. Lehti laskee mestariksi ottelijan, joka voittaa hallitsevan mestarin tai joka voittaa ykkös- ja kakkoshaastajan. Toisin kuin nyrkkeilyliitot, "The Ring" ei ota ottelijoilta mestaruuksia pois elleivät nämä häviä mestaruusottelua, lopeta uraansa tai vaihda painoluokkaa.


text: "(päivitetty 31. tammikuuta 2019)"


title: Masto (purjehdus)

text: Masto on merenkulussa aluksen runkoon pystytetty tuki takilaa, purjeita ym. varten. Joissakin sota-aluksissa mastot ovat kehikkorakenteisia tai kolmijalkamastoja. Rahtialuksissa on usein kaksi riviä melko lyhyitä mastoja nostopuomeineen lastiluukkujen reunoilla. Suurempien alusten mastot ovat tavallisesti terästä ja ontot, ja ne toimivat ilmanvaihtokanavina. Suurissa purjealuksissa masto on tavallisesti kolmiosainen: alamasto, märssytanko ja prammitanko. Purjeveneissä maston huippuun on usein kiinnitetty tuulen suunnan ja nopeuden määritystä avustavia laitteita.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text:
Maan lähelle tuleva asteroidi on mikä tahansa asteroidi, jonka rata leikkaa tai tulee lähelle Maan rataa. Erään määritelmän mukaan näitä ovat kappaleet joiden kiertoradan periheli on alle 1.3 AU. Alle 50 metrin kappaleet ovat meteoroideja, yli 50 metrin läpimittaiset asteroideja. Asiaan liittyviä termejä ovat:
Maaliskuussa 2013 tunnettiin 9819 maata lähelle tulevaa kohdetta, joista 9726 oli asteroideja ja 94 komeettoja. Asteroideista 760 on Aten-asteroideja, 3662 Amor-asteroideja, ja 5292 Apollo-asteroideja. 1388 NEO:a on mahdollisesti vaarallisia (PHA).


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: Pienkappaleiden radat muuttuvat hieman jatkuvasti Maan ja muiden planeettojen aiheuttamien ratahäiriöiden takia, joten tilanne ei ole pysyvä.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: Asteroidit ryhmitellään niiden kiertoradan suhteessa Maan kiertorataan:


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: Maan lähelle tuleva kohde NEO (engl. "Near Earth Object") on asteroidi, komeetta tai meteoroidi, joka tulee alle 1,3 AU:n päähän Auringosta.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: Kuuluisin Maan radan lähelle tuleva suurehko asteroidi (NEA) on 433 Eros, joka ohittaa kuitenkin Maan turvallisen kaukaa. Monien Maan lähelle tulevien asteroidien arvellaan olevan sammuneita komeettoja, joilla ei enää ole pyrstöä. Monilla pienillä asteroideilla onkin löyhä rakenne; ne ovat kivikasoja.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: Maata uhkaava asteroidi PHA on läpimitaltaan yli 150 metriä ja tulee alle 0,05 AU:n päähän maasta. Tämä on 7,5 miljoonaa km ja noin 20 kertaa Kuun etäisyys.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: Huomattavasti pienempi, jo noin 50 metrin läpimittainen, asteroidi aiheuttaa törmätessään valtavat tuhot alle 50 km:n säteellä. 0,5–1 km:n läpimittaisia.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: 100 metrin läpimittainen kappale aiheuttaa törmätessään merkittävää maanosan laajuista tuhoa ja 10 km:n läpimittainen kappale koko maapallon elämään kohdistuvan joukkosukupuuton. Suuria törmäyksiä sattuu noin 100 000 – 2 miljoonan vuoden välein ja jättiläismäisiä muutaman kymmenen miljoonan vuoden välein. Törmäys aiheuttaa pahimmillaan maailmanlaajuisen katastrofin, jossa kuolee suurin osa koko Maan elämästä. Suuren asteroidin törmäys on siis eksistentiaalinen uhka.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: 30. lokakuuta 1937 asteroidi Hermes ohitti Maan 800 000 kilometrin päästä.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: 20. lokakuuta 1976 läpimitaltaan 200-metrinen asteroidi 1976UA ohitti Maan kolminkertaiselta Kuun etäisyydeltä eli yli miljoonan kilometrin päästä.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: 23. maaliskuuta 1989 300 metrin läpimittainen Apollo-asteroidi 4581 Asclepius ohitti Maan noin 700 000 kilometrin päästä, paikasta jossa Maa oli ollut 6 tuntia aikaisemmin. Jos asteroidi olisi törmännyt Maahan, se olisi aiheuttanut historian suurimman räjähdyksen.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: 9. joulukuuta 1994 asteroidi tai meteoroidi 1994 XM1 (halkaisija arviolta 6–13 m) sivuutti Maan kolmasosalla Kuun etäisyydestä, hieman yli 112 000 km:n päästä.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: 18. maaliskuuta 2004 30 metrin läpimittainen asteroidi 2004 FH ohitti Maan 42 600 kilometrin päästä. Sen törmäys olisi synnyttänyt yli kilometrin läpimittaisen kraatterin.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: 3. heinäkuuta 2006 asteroidi 2004 XP14 ohitti maan 433 000 kilometrin päästä, Kuun kiertoradan tuolla puolen.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: 29. tammikuuta 2008 250 metrin läpimittainen 2007 TU24 ohitti Maan n. 538 000 km:n etäisyydeltä, mikä on suunnilleen 1,4 kertaa Kuun etäisyys.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: Asteroidi 99942 Apophis käy 32 000 kilometrin päässä Maasta vuonna 2029. Asteroidi voi osua gravitaatioreikään, mikä johtaisi törmäykseen Maan kanssa vuonna 2036, mutta sen todennäköisyys on vain 1/45 000.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: Asteroidi 1950 DA:lla on suurin todennäköisyys osua Maahan, 1/300. Törmäys tapahtuisi 16. maaliskuuta 2880.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: Ilmakehä suojaa Maata pieniltä asteroideilta, sillä sen aiheuttama kitka riittää höyrystämään muutamien kymmenien tonnien painoisia hauraita kivimeteoriitteja.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: Meteoriitti tunkeutuu jopa kilometrin syvyyteen, se ja ympäröivä kallio kilometrin säteellä kaasuuntuvat. Kuuma kaasu räjähtää, räjähdys synnyttää Maahan jopa kolme kilometriä syvän kuopan, josta lentää ainetta 40 kilometrin päähän törmäyskohdasta. Syvän kraatterin reunat luhistuvat ja kraatteri levenee ja tasoittuu hieman. Suurissa kraattereissa on keskuskohouma, joka syntyy kallion ponnahtaessa iskun vaikutuksesta takaisin. Vielä suuremmat kraatterit ovat sisäkkäisten renkaitten järjestelmiä. Yli kymmenien metrien läpimittainen kraatteri syntyy meteoriitin räjähtäessä. Jos kraatterin läpimitta on yli viisi kilometriä, koko meteori kaasuuntuu räjähdyksessä varmasti. Keskuskohouma on yli 10 kilometrin läpimittaisissa kraattereissa. Sen läpimitta voi olla tämän kokoluokan kraatterissa jopa satoja metrejä.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: Maasta on löydetty jopa 100 km:n läpimittaisia meteoriittikraattereita pinnalta ja pinnan alta Chicxulub-kraatteri. Läpimitaltaan noin 1 200-metrinen kivi- tai 600-metrinen rauta-asteroidi aiheuttaa törmätessään 30 km/s nopeudella kraatterin, jonka läpimitta on 25 kilometriä. Törmäyskohta kuumenee törmäyshetkellä kitkan vaikutuksesta yli 30 000 asteeseen, kun kivi puristuu jopa neljäsosaan alkuperäisestä tilavuudestaan.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: Räjähdysvoimakkuutta kuvataan perinteisesti TNT-ekvivalentilla. Eli 1 kilotonni vastaa miljoonaa TNT-kilogrammaa ja megatonni miljardia.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: Siperian Tunguskassa maan ilmakehään syöksyi 1908 noin 50 metrin läpimittainen kivimeteoriitti, joka räjähti ilmassa. Räjähdyksen aiheuttama paineaalto kaatoi tuhansia hehtaareja metsää. Räjähdyksen voima oli ehkä kymmenen megatonnia. Näin suuria jättiräjähdyksiä tapahtunee kerran 300 vuodessa.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: 10. elokuuta 1972 Yhdysvalloissa kirkas tulipallo sukelsi ilmakehään 100 sekunniksi, mutta se tuli niin loivassa kulmassa, että pomppasi takaisin avaruuteen. Tulipallo kävi 58 km:n korkeudella ja liikkui vauhdilla 15 km/s Kalliovuorilla pohjoiseen USA:sta Kanadaan. Tulipallolla oli tuhansia näkijöitä ja siitä saatiin kuvia ja elokuvaa. Kappaleen koko oli auton ja talon välillä. Se olisi aiheuttanut maahan iskeytyessään Hiroshiman pommin suuruisen räjähdyksen.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: Yhdysvaltain ohjusvaroitusjärjestelmä havaitsi vuosina 1975–1992 136 meteoriittien aiheuttamaa räjähdystä ylemmässä ilmakehässä.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: 6. kesäkuuta 2002 NEO törmäsi Maan ilmakehään Välimeren yllä paikassa 34° pohj. lev. 21° it. pit . Kohteella oli kokoa 10 metriä. Törmäysräjähdyksen voima oli noin 26 kilotonnia.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: 2008 TC3 oli ensimmäinen ennalta tunnettu kohde, joka osui maan ilmakehään. Parimetrinen meteoroidi tuhoutui ilmakehässä 7. lokakuuta 2008 Sudanin yllä, ja aiheutti noin yhtä kilotonnia vastaavan räjähdyksen.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: Tseljabinskin meteori-törmäys tapahtui 15. helmikuuta 2013 Venäjällä Uralin alueella sijaitsevan Tšeljabinskin kaupungin lähistöllä. Arvoiden mukaan Maan ilmakehään syöksyi jopa 10 000 tonnin painoinen, halkaisijaltaan 15–17 metrin kokoinen kappale, joka räjähti noin 30–50 kilometrin korkeudessa. Räjähdyksessä vapautui energiaa 500 kilotonnia. Asteroidin jäänteitä putosi ainakin kolmeen eri paikkaan, ja räjähdys aiheutti yli tuhannen ihmisen jonkin asteisen loukkaantumisen.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: Vuonna 2016 NEO-kartoituksen tilanne on seuraava. Uusia kappaleita havaitaan keskimäärin 30 viikossa kun joitain vuosikymmeniä aikaisemmin niitä havaittiin vastaava määrä vuodessa. Kohteita tunnetaan noin 15 000. Kolme vuotta aikaisemmin määrä oli 10 000.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: Arvioiden mukaan kartoituksen kokonaistilanne on seuraava: pienemmistä Maan lähelle tulevista kappaleista suurin osa on yhä vielä havaitsematta, alle prosentti 40-metrisistä on havaittu, 10 prosettia 100-metrisistä kappaleista on havaittu, yli kilometrin kappaleista noin 90 prosenttia on havaittu.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: Päätyön havainnoista tekevät amerikkalaiset Catalina-kartoitus ja Pan-STARRS-projekti, jotka yhdessä vastaavat noin 90 prosentista uusista löydöistä.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: NASA:n pyrkii kartoittamaan yli kilometrin läpimittaiset NEO:t. Kansainvälinen NEO:jen etsintäohjelma on Spaceguard. Maailmassa toimii monia asteroidien etsintäohjelmia, joiden on määrä kartoittaa vuosikymmenien kuluessa yhä pienemmät maahan törmääjät. NEA:n eliniän uskotaan olevan vain 10–100 miljoonaa vuotta. Nämä asteroidit törmäilevät sisäplaneettoihin tai sinkoutuivat ulos lähiohitusten vaikutuksesta. Jos jokin pieni kappale ohittaa suuren planeetan hyvin läheltä suurehkolla nopeudella, se saa tästä lisää vauhtia.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: Avaruutta tutkivat tahot ovat olleet kiinnostuneita vuosikymmeniä asteroideista, esim. NASAn NEAR-luotain laskeutui Eros-asteroidille 2000-luvulla. Luotainta ei ollut tällaiseen operaatioon suunniteltu, mutta lasku onnistui. Myös Japanin, Venäjän ja Euroopan avaruujärjestöt ovat suunnitteleet tai toteuttaneet asteroidimissioita. Yhdysvaltain ilmavoimat tutki astroidien torjuntaa 1990-luvun alussa.


title: Maan lähelle tuleva asteroidi

text: Huhtikuussa 2013 Nasa ilmoitti aikeestaan rakentaa avaruusaluksen, jolla voidaan siepata ja kuljettaa asteroidi Kuun kiertoradalle, jossa astronautt voivat tutkia sitä.


title: Turbonegro

text: Turbonegro (Norjassa Turboneger) on vuonna 1988 perustettu norjalainen death punk -yhtye. Yhtye tunnetaan myös nimillä TRBNGR (Turbonegro ilman vokaaleja), Stierkampf ja Nazipenis. Turbonegro on esiintynyt Suomessa muun muassa Provinssirockissa, Tavastia Klubilla, Ankkarockissa, Ruisrockissa, Rockperryssa, Qstockissa ja Porisperessä.


title: Turbonegro

text: Amerikkalaisen punkrock-yhtye Dead Kennedysin tunnettu keulahahmo Jello Biafra on lausunut Turbonegron "olevan kaikkien aikojen tärkein eurooppalainen yhtye."


title: Turbonegro

text:
Turbonegro on ainoa "death punk" -yhtye, ja tyylilaji onkin yhtyeen omaa keksintöä.
Turbonegro The Movie -DVD:n lisämeteriaaleissa Happy Tom toteaa, että festivaaleilla TRBNGR:n odotettiin olevan goottimetallia tai black metalia muiden norjalaisten yhtyeiden ohella. Yhtye tunnetaan erikoisista lava-asusteistaan. Alkuaikoina yhtye käytti mustia vaatteita sekä peruukkeja. ResErectionilla yhtye kertoo, että heidän ei annettu joskus soittaa keikkaansa, koska yleisö ei halunnutkaan sen näköistä yhtyettä lavalle. Muutaman kiertueen jälkeen he vaihtoivat mustat peruukit ja vaatteet kireisiin denim-farkkuihin ja teemakin muuttui homoseksuaaliseksi. Kappaleissakin alkoi tässä vaiheessa näkyä homoseksuaalisuutta, esimerkiksi kappaleissa Sperminator of the Asshole, Prince of the Rodeo ja Rendezvous with Anus.


title: Turbonegro

text: Yhtyeen ensimmäisen läpimurtolevyn kansikuva oli selkeä parodia The Beach Boysin Pet Soundsista. Jello Biafra (Dead Kennedys) sanoi myöhemmin, että "Ass Cobra" (1996) on yksi parhaista 1990-luvun punk-levyistä. Ass Cobraa seurasi "Apocalypse Dudes" (1998). Tämä levy nosti Turbonegron suosiota entisestään.


title: Turbonegro

text: Vuonna 1998 laulaja Hank Von Helvete kärsi pahasta huumeriippuvuudesta. Yhtye hajosi ja von Helvete lähti takaisin synnyinkaupunkiinsa, pohjoiseen Norjaan. Seuraavaan neljään vuoteen yhtyeen jäsenet puhuivat harvoin toisilleen, mutta siltikin yhtye sai koko ajan lisää faneja ympäri maailmaa. Turbonegrosta oli tulossa kultti-ilmiö. Vuonna 2002 jäsenet harkitsivat yhteenpalaamista ja jopa kiertuetta. Harjoitukset onnistuivat hyvin ja Turbonegro aloitti Euroopan-kiertueen. Menestys ylitti kaikki odotukset: keikat olivat loppuunmyytyjä, fanit innoissaan ja Turbonegro taas kasassa. Yhdysvaltojen kiertue jatkui vuonna 2003. Musiikkilehti Sue valitsi samana vuonna julkaistun albumin "Scandinavian Leather" Suomessa vuoden parhaaksi ulkomaiseksi albumiksi.


title: Turbonegro

text: Lokakuun 26. vuonna 2007 rytmikitaristi ja perustajajäsen Rune Rebellion ilmoitti jättävänsä yhtyeen.


title: Turbonegro

text: Maaliskuun 3. vuonna 2008 yhtyeen rumpali Chris Summers ilmoitti haluavansa erota yhtyeestä. Hänellä oli ollut jalka poikki jo kuusi kuukautta ja Turbonegrossa oli tuon ajan esiintynyt Tuomas Dahl hänen sijastaan. Dahlista tuli yhtyeen uusi rumpali.


title: Turbonegro

text: Heinäkuussa 2010 ilmoitettiin, että yhtyeen laulaja Hank Von Helvete eroaa yhtyeestä.


title: Turbonegro

text: Kesäkuussa 2011 yhtye ilmoitti tekevänsä jälleen paluun. Tällä kertaa uuden laulajan (Tony Sylvesterin) kanssa. Bändi työstää parhaillaan albumia, jonka julkaisupäivästä ei ole vielä tietoa. Turbonegro juhlistaa paluutansa keikalla 15. heinäkuuta 2011 WTJT-tapahtumassa Hampurissa Saksassa.


title: Turbonegro

text: Yhtyeellä oli kaksi ideaa nimeksi: Nazipenis ja Turbonegro. Heille kerrottiin, ettei Nazipenis-niminen yhtye myisi ikinä levyjä, joten he valitsivat Turbonegron. Turbonegro julkaisi aluksi levynsä TRBNGR-nimellä.


title: Turbonegro

text: Turbo- (= pyöritys-, teho-, voima-, voimanlisä, tai myös -ahdin (ahtimen englanninkielisestä 'turbiini'-sanasta)), negro (= musta tai neekeri).


title: Turbonegro

text: Turbonegron kappale ”The Age of Pamparius” on MTV:n Wildboyz-ohjelman tunnusmusiikkina. MTV:llä pyörivässä Viva La Bamissa Bam Margera hankki Turbonegron soittamaan omaan olohuoneeseensa. Turbonegron kappale ”All My Friends Are Dead” löytyy Viva La Bamin Viva La Bands -soundtrackilta.Turbojugend on Turbonegron faniklubi. Ensimmäinen Turbojugend aloitti Saksassa Hampurin St. Paulissa. Nykyään niitä on eri puolilla maailmaa, Suomessakin muun muassa Turbojugendit Oulu, Tampere, Helsinki, Vantaa, Kirkkonummi, Espoo, Joensuu, Turku, Pori, Seinäjoki, Lauste, Uurainen, Rovaniemi ja Patastenmäki. Turbojugendin alkuperäinen idea oli melkein sama kuin Kiss Armylla, mutta Jugendissa oli teemana laivasto eikä armeija. Myös pientä parodiaa Hitler-Jugendin suuntaan on huomattavissa. Turbojugend vastustaa rasismia, eikä sillä ole mitään tekemistä esimerkiksi kansallissosialismin kanssa.


title: Turbonegro

text: Turbojugendilaisen tunnista parhaiten farkkutakista, jonka selässä on Turbonegron logo, sekä painatukset TURBOJUGEND ja jaoston nimi (esimerkiksi Oslo). Takin etupuolella on niin kutsuttu taistelijanimi. Takkia kutsutaan nimellä ”Kutte”. Turbojugend-takin voi tilata vain, jos kuuluu johonkin Turbojugendeista. Poikkeuksena Turbojugend Oslon takki, jota voi tilata vapaasti. Tosin vapaassa tilauksessa olevaan Turbojugend Oslon takkiin ei tietenkään saa taistelijanimeä.


title: Turbonegro

text: Jokaisella Turbojugend-jaostolla on oma presidentti, joka vastaa Turbojugendinsa toiminnasta. Presidentin kautta hyväksytään uudet jäsenet, sekä tilataan takit. Jotkut Turbojugend-jaostot ovat niin sanotusti suljettuja, joihin ei oteta uusia jäseniä. Syynä tähän on yleensä se, että jäsenet haluavat pitää jaoston vain oman kaveripiirinsä sisällä. Kuuluisimpia jaostoja ovat mm. Oslo, St. Pauli, Oulu, ja Los Angeles.


title: Turbonegro

text: Kerran vuodessa järjestetään kokoontuminen turbojugendlaisten kesken St. Paulissa, Saksassa. Tämän tapahtuman nimi on Welt-Turbojugendtage (suom. Maailman Turbojugend-päivät). Tapahtumaan osallistuu turbojugendlaisia ympäri maailmaa juhlimaan itseään sekä itse musiikkia. WTJT 8 tullaan järjestämään 20.–22. heinäkuuta 2012, jolloin Turbonegro soittaa kaksi keikkaa 20. heinäkuuta 2012 Knust nimisessä keikkapaikassa.


title: Turbonegro

text: Turbojugend Oslo on yksi maailman suurimmista turbojugendeista. Turbonegron albumien takakansiin on painettuna juuri Turbojugend Oslon logo. Turbojugend Oslon takkeja voi kuka vain tilata Turbonegron postimyynnistä. Tämän takia moni turbojugendlainen ei pidä kyseisiä takkeja aitoina.


title: Andrea Feldman

text: Andrea "Whips" Feldman (1. huhtikuuta 1948 – 8. elokuuta 1972) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja Warholin supertähti. Hän oli syntyjään New Yorkista ja esiintyi useissa Andy Warholin elokuvissa ennen kuin teki itsemurhan 24-vuotiaana.


title: Andrea Feldman

text: Feldman oli newyorkilaiskahvila Max's Kansas Cityn legendaarisen takahuoneen vakioasiakkaita, missä hän usein esitti ekshibitionistisen "Showtime"-tanssinumeron. Hän kärsi myös anoreksiasta sekä amfetamiiniriippuvuudesta.


title: Andrea Feldman

text: Elokuussa vuonna 1972 Feldman kutsui joukon entisiä poikaystäviään (joiden joukossa oli muun muassa runoilija Jim Carroll) perheensä New Yorkissa sijainneen asunnon ulkopuolelle, josta he joutuivat pahaa-aavistamattomina todistamaan kuinka hän teki itsemurhan hyppäämällä alas 14. kerroksen ikkunasta. Eri lausuntojen mukaan Feldman piteli kuollessaan käsissään Coca-Cola-tölkkiä ja rukousnauhaa, toisten mukaan taas Coca-Cola-tölkkiä ja raamattua. Hän jätti jälkeensä itsemurhaviestin, jonka sisältöä ei ole kokonaisuudessaan paljastettu julkisuuteen.


title: Andrea Feldman

text: Kolme kuukautta Feldmanin itsemurhan jälkeen elokuvateattereihin saapui Warholin elokuva "Himo", jossa Feldman oli esiintynyt ennen kuolemaansa.


title: Mr. Crowley

text: Mr Crowley on Ozzy Osbournen vuonna 1980 ilmestyneen "Blizzard of Ozz" -levyn kuudes kappale. Se on saanut nimensä brittiläisen Aleister Crowleyn mukaan. ”Mr Crowley” on yksi Osbournen tunnetuimmista ja suosituimmista kappaleista. Sen ovat tehneet Ozzy Osbourne, Randy Rhoads ja Bob Daisley.


title: Convair F-106 Delta Dart

text: Convair F-106 Delta Dart oli Yhdysvaltain ilmavoimien ensisijainen torjuntahävittäjä 1960-luvulta 1970-luvun loppupuolelle. Se jäi viimeiseksi USAF:n erikoistuneeksi torjuntahävittäjäksi.


title: Convair F-106 Delta Dart

text: F-106 oli lähtöisin USAF:in 1950-luvun "Ultimate Interceptor" -ohjelmasta. Torjuntahävittäjän rooliin rakennetulla F-102 Delta Daggerilla oli melkoisen vaivalloinen kehityshistoria takanaan ja F-102A-malli palveli väliaikaisratkaisuna lopulliseksi ratkaisuksi kaavailtua F-102B:ta odotettaessa. Ilmavoimat tilasi F-102B:n marraskuussa 1955. Koneesta oli kuitenkin täysin uusi malli, ja se sai mallinumeron F-106 ja nimen "Delta Dart" 17. kesäkuuta 1956.


title: Convair F-106 Delta Dart

text: Ensimmäiset koelennot 1956–1957 olivat pettymys, koska suorituskyky oli paljon alle kaavaillun. Kehitysohjelman peruuttamisen sijaan ilmavoimat tilasi kuitenkin 360 F-106-konetta suunnitellun tuhannen sijaan. F-106A ja kaksipaikkainen koulutusmalli F-106B toimitettiin viiteentoista torjuntahävittäjälaivueeseen lokakuusta 1959 alkaen.


title: Convair F-106 Delta Dart

text: Joulukuussa 1959 majuri Joseph W. Rogers teki uuden maailmanennätyksen saavuttamalla 1 525,96 mph (2455,79 km/h) nopeuden Delta Dart -koneella 40 500 jalan (12 300 m) korkeudessa.


title: Convair F-106 Delta Dart

text: F-106 oli varustettu Hughes MA-1 -tulenjohtojärjestelmällä, joka voitiin yhdistää maa-asemiin, jotka voivat ohjata konetta. Kone oli aseistettu neljällä koneen sisällä kannetulla Hughes AIM-4 Falcon -ohjuksella ja kahdella ydinkärkisellä AIR-2 Genie -raketilla, joka oli tarkoitettu ammuttavaksi vihollisen pommikonemuodostelmiin. MA-1-tulenjohtojärjestelmä osoittautui erityisen ongelmalliseksi ja se päivitettiin yli 60 kertaa koneiden käyttöiän aikana.


title: Convair F-106 Delta Dart

text: F-106 Delta Dartit palvelivat Yhdysvaltain mantereella, Alaskassa, Islannissa, Kanadassa ja lyhyen aikaa Länsi-Saksassa ja Etelä-Koreassa. F-106:ta harkittiin käytettäväksi Vietnamissa, mutta se ei ikinä osallistunut taistelutoimiin, eikä sitä viety ulkomaille.


title: Convair F-106 Delta Dart

text: Hävittäjälentäjät pitivät koneesta, kun alkuongelmat oli selvitetty. Ilmasta-ilmaan taistelussa se veti vertoja F-4 Phantom II:lle kaartotaistelussa hyvän kääntyvyytensä ja ylivoimaisen kiihtyvyytensä ansiosta, vaikka F-4:n tutka ja ohjukset olivatkin paremmat. Lakikorkeus oli näillä koneilla suunnilleen samaa luokkaa keskinäisessä vertailussa, se oli F-106A:lla 17 680 metriä eli 58 000 jalkaa.


title: Convair F-106 Delta Dart

text: F-106:ia päivitettiin niiden käytön aikana parannetulla avioniikalla, infrapunatähtäysjärjestelmällä, parannetuilla instrumenteilla, lentotankkausmahdollisuudella ja pysäytyskoukulla hätälaskuja varten.


title: Convair F-106 Delta Dart

text: Osa koneista päivitettiin "Project Sharpshooter" -ohjelmassa 1972, jolloin niihin asennettiin uusi, paremman näkyvyyden antava kuomu, optinen tähtäin ja mahdollisuus käyttää 20 mm M61 Vulcan -tykkiä AIR-2 Genie -ydinraketin sijaan.


title: Convair F-106 Delta Dart

text: F-15 alkoi korvata F-106:tta vuonna 1972 ja koneet siirrettiin kansalliskaartin käyttöön. F-106 oli USAF:n ja kansalliskaartin ilmavoimien käytössä vuoteen 1988.


title: Convair F-106 Delta Dart

text: Vuodesta 1986 alkaen koneita alettiin muuntaa miehittämättömiksi maaleiksi mallia QF-106A, joita käytettiin harjoitusmaaleina. Viimeinen tuhottiin tammikuussa 1998. Tämänkin jälkeen pieni määrä oli vielä NASAn käytössä.


title: Komparaattori

text: Komparaattori eli vertailija on elektroninen piiri, joka vertailee kahden jännitteen tasoa toisiinsa. Ulostulona saadaan tieto kumman jännitelinjan jännite on suurempi. Komparaattorin annolla on kaksi tilaa, joko 0 (V− > V+) tai 1 (V− < V+). Tilojen jännitearvot määräytyvät kytkennän mukaan.


title: Komparaattori

text:
missä sgn on signum-funktio.
Takaisinkytkemätön operaatiovahvistin toimii komparaattorin tavoin. Kun positiivisen tulon V jännite on positiivisempi kuin negatiivisen tulon V, operaatiovahvistimen lähtöjännite V nousee lähelle positiivista käyttöjännitettä V. Kun negatiivisen tulon jännite on positiiviseen tuloon vaikuttavaa jännitettä positiivisempi, lähtö laskee negatiivisen käyttöjännitteen Vtuntumaan. Lisäkomponenttien avulla lähtöjännite on mahdollista muuttaa esimerkiksi logiikkatasoiseksi signaaliksi, jossa ykköstila on 5 V ja nollatila 0 V. Operaatiovahvistimella toteutettu komparaattori on kuitenkin suhteellisen hidas, koska se on suunniteltu vahvistinkäyttöön ja kaistanleveyttä on rajoitettu värähtelyn estämiseksi. Pelkästään komparaattorikäyttöön suunniteltu kytkentä on siis tarpeen suurilla taajuuksilla.


title: Komparaattori

text: Mikäli komparaattori takaisinkytketään positiivisesti, saadaan aikaan hystereesi, jolloin lähtöjännite vaikuttaa vertailujännitteeseen sen mukaan, kummassa tilassa lähtö on. Komparaattori, jolla on hystereesiä, on nimeltään Schmitt-liipaisin.


title: Cali

text: Cali eli Santiago de Cali on Valle del Caucan departementin pääkaupunki ja Kolumbian kolmanneksi suurin kaupunki. Sen väkiluku vuonna 2011 oli noin 2,2 miljoonaa ja esikaupunkeineen 2,5 miljoonaa (2005).


title: Cali

text: Cali sijaitsee Länsi-Kolumbiassa noin 1 kilometrin korkeudessa lähellä päiväntasaajaa. Kaupungin ilmasto on kuuma – keskilämpötila on läpi vuoden 23 °C.


title: Cali

text: Ennen espanjalaisten tuloa alueella eli useita intiaaniheimoja, joista pisimmälle kehittynyt oli calima-ryhmä.


title: Cali

text: Sebastián de Belalcázar, Francisco Pizarron armeijan upseeri, perusti Calin kaupungin vuonna 1536. Sokerin ja kahvin tuotanto toi sille vaurautta. 1900-luvulla rakennettu rautatie päästi nämä tuotteet maailmanmarkkinoille, mikä kiihdytti kasvua etenkin 1940-luvulta alkaen.


title: Cali

text: Palmasecan lentoasema on 16 km kaupungin koillispuolella. Sieltä on päivittäin useita lentoja pääkaupunki Bogotaan sekä muihin Kolumbian suuriin kaupunkeihin. Linja-autolla matka Bogotaan kestää 12 tuntia.


title: Cali

text: Vuonna 2009 kaupungissa avattiin uusi nopeiden bussien järjestelmä "Masivo Integrado de Occidente" eli MIO.


title: Cali

text: Väestönkasvu on ollut viime vuosikymmeninä nopeaa. Vuonna 1985 kaupungissa oli 1,4 miljoona asukasta, vuonna 2011 heitä oli jo 2,2 miljoonaa. Espanjalaiset toivat alueen kahvi- ja sokeriviljelmille paljon orjia Afrikasta, ja edelleen huomattavalla osalla kaupungin väestöstä on eurooppalaiset tai afrikkalaiset juuret. Nykyisin Calissa afrikkalaistaustaisten ihmisten osuus väestöstä on Kolumbian suurimpia.


title: Cali

text: Calissa on ollut roomalaiskatolinen arkkipiispan istuin vuodesta 1964.


title: Cali

text: Calia on kutsuttu maailman salsapääkaupungiksi. Salsalevyt tulivat alueelle amerikkalaisten merimiesten mukana 1960-luvulla, ja siitä lähtien tanssi on kehittynyt etenkin Calin köyhissä kaupunginosissa. Joka kesä järjestetään salsafestivaali, jonka osana stadionilla on 40 000 ihmisen tanssitapahtuma.


title: Cali

text: Kaupungin jalkapallojoukkueet America de Cali ja Deportivo Cali ovat menestyneet hyvin. Deportivo on voittanut liigan 8 kertaa, America 12 kertaa.


title: Viron pääministeri

text: Viron pääministeri () johtaa Viron hallitusta ja on Viron ylin vallankäyttäjä. Nykyinen pääministeri on keskustapuoluetta edustava Jüri Ratas.


title: Viron pääministeri

text: Historiallisesti Virossa hallituksen toimintaa koordinoivaksi pääministerin kaltaiseksi henkilöksi voidaan katsoa väliaikaisiksi pääministereiksi kutsutut henkilöt, pääministerit ja valtionvanhimmat. Nimitysten erilaisuus johtuu Viron valtiosäännön ja perustuslain muutoksista, millä Virossa haettiin tasapainoa uudistuksiin pyrkivän 1920-luvun äärimmäisen parlamentarismin ja toisaalta 1930-luvulla vakauttavaksi tekijäksi kansanäänestyksissä koetun toimeenpanovallan korostamistarpeen välillä.


title: Viron pääministeri

text: Suomessa 1919 perustuslaki mahdollisti kummankin painotuksen, minkä vuoksi potentiaalisen presidentinvallan korostuksen vuoksi presidentinvaalista Suomessa tuli korostuneen tärkeä.


title: Viron pääministeri

text: Virossa ääriparlamentaristinen vuoden 1920 perustuslaki ei mahdollistanut presidentillistä asiainhoitoa hallitukseen vaikuttaen, minkä vuoksi siellä ajauduttiin poikkeustilaan ja parlamentaaristen puolueiden lakkauttamiseen 1930-luvun suuren laman seurauksena.


title: Viron pääministeri

text: Viron itsenäisyyden julistivat venäläisten vetäytyessä ja saksalaisten lähetyessä 24. helmikuuta 1918 Konstantin Päts, Konstantin Konik ja Jüri Vilms, jotka Viron maapäivien vanhimmat olivat valinneet pelastuskomiteaksi.


title: Viron pääministeri

text: Pelastuskomitean nimittämää hallitusta kutsuttiin väliaikaiseksi ministerineuvostoksi, minkä puheenjohtajana (pääministerinä) ja sisäasiainministerinä oli Konstantin Päts, sotaministerinä eversti Andres Larka ja oikeusministerinä Jüri Vilms. Päivän kestäneen hallitsemisen jälkeen ministerineuvosto joutui menemään maan alle, koska etenevät saksalaiset eivät hyväksyneet Baltiaan itsenäisiä valtiota, vaan halusivat Baltiaan yhden saksalaisystävällisen ja saksalaisten vähemmistöjen johtaman valtion. Saksalaisten hyökkäys Latviaa ja Viroa kohti onnistui siinä määrin, että passiiviseksi jättäytynyt Neuvosto-Venäjä suostui saksalaisten ehtoihin Brest-Litovskin rauhassa, ja Baltian miehityksestä tuli Neuvosto-Venäjänkin sopimuksella hyväksymä tila.


title: Viron pääministeri

text: Väliaikainen ministerineuvosto alkoi järjestäytyä varsinaisesti saksalaismiehityksen aikana toukokuussa 1918 ja Konstantin Päts vangittiin heinäkuussa 1918, minkä vuoksi hän oli saksalaisten vankina Puolassa marraskuuhun 1918. Hänen poissa ollessaan väliaikaista hallitusta johti sijaisena ulkoasiainministeriksi nimitetty Jaan Poska. Viides väliaikaisen hallituksen ministeri on valtiovarainministeri Johann Kukk.


title: Viron pääministeri

text: Viron maapäivien hyväksymän pelastuskomitean asettamasta väliaikaisesta ministerineuvostosta luovuttiin, kun Viron perustuslakia säätävä kansalliskokous hyväksyi Viron tasavallan hallituksen asetettavaksi. Pätsin puheenjohtama väliaikainen ministerineuvosto vaihtui Viron tasavallan pääministerin johtamaksi hallitukseksi.


title: Viron pääministeri

text: Pääministeri Ants Piip jatkoi riigivanemina vuoden 1920 perustuslain asuttua voimaan ja hallituksen johtajuuden siirryttyä valtionvanhimmalle (riigivanem).


title: Viron pääministeri

text: Johannes Vares valittiin pääministeriksi 1940 Viron vuoden 1938 perustuslain (ns. Pätsin perustuslaki) mukaisesti Andrei Ždanovin vaatimuksesta ennen heinäkuun 1940 vaaleja, mitkä järjestettiin kymmenen päivän kuluessa vaalien määräämisestä, vaikka Viron vaalilain mukaan ne olisi voitu järjestää aikaisintaan 35 päivää vaalien määräämisestä. Heinäkuussa 1940 ei valittu riigikogun ylähuonetta riiginoukogua lainkaan, vaan ainoastaan alahuone riigivolikogu, mikä teki päätöksen Viron julistamisesta neuvostotasavallaksi ja anomuksesta Neuvostoliiton jäseneksi, minkä Neuvostoliiton korkein neuvosto hyväksyi 6. elokuuta 1940 Liettuan ja Latvian tultua jo hyväksytyiksi neuvostostotasavalloiksi Neuvostoliittoon.


title: Viron pääministeri

text: Virossa Varesta ei pidetä Viron tasavallan pääministerinä, koska hänen nimittämistään pääministeriksi ei katsota enää vapaan päätöksenteon vallitessa tapahtuneeksi. Vares hoiti valtiojohdosta myös presidentti Konstantin Pätsin tehtävät tämän erottua. Viron valtionpäämiehet Viron virallisen kannan mukaan.


title: Viron pääministeri

text: Vares tai muutkaan hänen johtamansa hallituksen jäsenet eivät olleet Viron kommunistisen puolueen jäseniä, vaikkakin vasemmistolaisia ja Leningradin puoluejohtaja Andrei Ždanovin hyväksymän listan mukaisia. Konstantin Pätsin erottua presidentin tehtävistä, otti Vares hoitaakseen myös nämä tehtävät. Neuvostoliittolaiset pidättivät Pätsin 30. heinäkuuta 1940.


title: Viron pääministeri

text: Saksalaisten hyökättyä Neuvostoliittoon Vares evakuoitiin. Neuvostoliittolaisten valloitettua Viron takaisin saksalaisilta elo-syyskuussa 1944 Vares palasi. Vares teki itsemurhan 29. elokuuta 1946 NKVD:n kuulusteltua häntä Viron vapaussodan aikaisista toimistaan. Neuvosto-Venäjää vastaan käydyn vapaussodan aikana Vares oli toiminut virolaisten puolella sotilaslääkärinä.


title: Viron pääministeri

text: Saksalaisten miehitettyä Viron neuvostotasavallan 1941 ei Viron itsenäisyys palautunut muodollisesti. Saksalainen kenraaliluutnantti Franz von Roques määrättiin armeijaryhmä Nordin puolesta Viron käskynhaltijaksi 5. heinäkuuta 1941. Hän puolestaan nimitti vapseihin kuuluneen Hjalmar Mäen virolaishallituksen johtoon 15. syyskuuta 1941.


title: Viron pääministeri

text: Wehrmachtin sotilashallinto Virossa päättyi 5. joulukuuta 1941 Adolf Hitlerin 29. marraskuuta antamalla käskyllä ja tilalle tuli Alfred Rosenbergin johtaman itäministeriön saksalainen siviilihallinto, jota johti Riiasta käsin Ostlandin valtakunnankomissariaatin johtaja Hinrich Lohse. Ostlandiin kuuluivat Baltian maat sekä osa Valko-Venäjää. Viron piirijohtaja oli Karl Litzmann, jonka valvonnassa Hjalmar Mäen hallitus oli.


title: Viron pääministeri

text: Viron hallinnosta osa kuului kuitenkin myös Saksan sisäasiainministeriölle ja turvallisuuselimille, joiden kuvernöörinä oli Virossa SS:n ja poliisin päällikkö Heinrich Möller. Myös Wehrmactille jäi Viroon hallintoa Leningradin piirityksen taistelujen vuoksi, mm. ryhmä Nordin 207. turvallisuusdivisioona, jonka tehtävänä oli vastata sotavankileireistä Wehrmachtin komendantuurin alaisuudessa.


title: Viron pääministeri

text: Hinrich Lohsen, Karl Litzmannin ja Hjalmar Mäen hallinto kesti 17. syyskuuta 1944 saakka, jonka jälkeen sen jäsenet pakenivat neuvostojoukkojen tieltä.


title: Viron pääministeri

text: Neuvostoliiton vallattua Viron saksalaisilta heinä-syyskuussa 1944 ryhtyi itsenäisen Viron tasavallan toiseksi viimeinen pääministeri Jüri Uluots valtionhoitajaksi ja nimitti 18. syyskuuta 1944 Otto Tiefin johtaman hallituksen virkaansa.


title: Viron pääministeri

text: Tiefin hallitus julisti radiossa, että Viron tasavalta on puolueeton sekä vaati niin Neuvostoliittoa kuin Saksaakin vetämään joukkonsa Virosta. Neuvostoliittolaiset vangitsivat Tiefin ja muita hänen hallituksensa jäseniä. Valiaikaiseksi valtionhoitajaksi ryhtynyt Jüri Uluots kuoli Tukholmassa 9. tammikuuta 1945 ja valtionhoitajuus siirtyi niin ikään Ruotsiin paennelle August Reille, joka oli ollut 1928–1929 riigivanemina.


title: Viron pääministeri

text: Johtuen Neuvostoliiton hätätilakomitean vallankaappausyrityksestä 19. elokuuta – 22. elokuuta 1991 Viron neuvostotasavallan korkein neuvosto julisti Viron itsenäiseksi. Suomi ilmoitti 25. elokuuta 1991, ettei sen tarvitse Viron itsenäisyyttä tunnustaa, koska Viron itsenäisyyden edellinen tunnustus on – de jure – edelleen voimassa. Suomi oli tunnustanut Viron itsenäisyyden kesäkuussa 1920 ennen Entente cordialea heti toisena Neuvosto-Venäjän jälkeen. Neuvostoliitto tunnusti Viron, Liettuan ja Latvian itsenäisyyden 6. syyskuuta 1991 ja niistä tuli Yhdistyneiden kansakuntien jäseniä 17. syyskuuta 1991.


title: Viron pääministeri

text: Itsenäisyystapahtumia Virossa johti Viron neuvostotasavallan korkein neuvosto. Viron uusi perustuslaki hyväksyttiin kansanäänestyksessä 28. kesäkuuta 1992, jolloin korkein neuvosto totesi työnsä tulleen päätökseen. Riigikogun ja presidentinvaalit pidettiin syyskuussa 1992 ja Lennart Merestä tuli presidentti, joka vannoi virkavalansa 6. lokakuuta 1992. Seuraavana päivänä Ruotsissa toiminut Viron pakolaishallitus ilmoitti antavansa valtuutensa Viron presidentille ja lakkautti toimintansa.


title: Antti Sumiala

text: Antti Markus Sumiala (s. 20. helmikuuta 1974 Pori) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Antti Sumiala

text: Sumiala on Porin Pallo-Tovereiden kasvatti. Hän lähti 15-vuotiaana Belgiaan RSC Anderlechtin junioreihin, josta hän kuitenkin palasi pian Suomeen. Vuonna 1993 hän voitti Suomen mestaruuden ja Veikkausliigan maalikuninkuuden FC Jazzin riveissä. Vielä samana syksynä Sumiala siirtyi Belgian kakkosliigan Lokereniin. Tämän jälkeen hän pelasi Tanskan kakkossarjatasolla Ikastissa ja siirtyi sieltä Hollantiin, pelaten ensin kakkossarjatasolla BV Emmenissä ja sen jälkeen pääsarjatasolla NEC Nijmegenissä ja FC Twentessä.


title: Antti Sumiala

text: Twentessä Sumiala kuitenkin joutui ongelmiin valmentajan kanssa ja palasi kesällä 1999 Suomeen FC Jokereihin. Jokereissa hän voitti Suomen Cupin vuonna 1999 ja saavutti hopeaa kauden 2000 Veikkausliigassa. Tuon kauden jälkeen hän käväisi Saksan 2. Bundesliigan Reutlingenissa. Saksan kauden jälkeen Sumiala palasi taas Veikkausliigaan auttamaan putoamistaistelussa ollutta FC Jazzia kuiville.


title: Antti Sumiala

text: Tämän jälkeen Sumiala jatkoi ulkomailla kiertämistä. Ensin hän pelasi Turkissa Yozgatsporissa, ja vuosina 2002 ja 2003 Ruotsissa IFK Norrköpingissä, jossa hän ensimmäisenä kautenaan teki 11 maalia 12 ottelussa. Norrköpingistä Sumiala siirtyi taas Turkkiin Sebatsporiin ja sieltä Sveitsin sarjoissa pelaavaan liechtensteinilaiseen FC Vaduziin. Vaduzista Sumiala jatkoi Yhdysvaltojen MLS-liigan Kansas City Wizardsiin. Hän pelasi siellä kuitenkin vain kaksi ottelua. Kaudeksi 2006 Sumiala siirtyi Kakkosen FC PoPaan, jossa hän pelasi vuoteen 2010.


title: Antti Sumiala

text: Sumiala oli FC PoPan pääomistaja ja urheilutoimenjohtaja. Seuran taustayhtiö asetettiin konkurssiin helmikuussa 2012 ja Satakunnan käräjäoikeus tuomitsi Sumialan kesäkuussa 2012 ehdolliseen vankeusrangaistukseen tuottamuksellisesta rahanpesusta. PoPa oli ottanut vastaan 52 000 euroa Wilson Raj Perumalin edustamalta Exclusive Sports Limited Ltd:ltä. Sumiala valitti käräjäoikeuden ratkaisusta hovioikeuteen, joka lievensi tuomion huhtikuussa 2015 päiväsakoiksi.


title: Marc Martí

text: Marc Martí Moreno (s. 1. maaliskuuta 1966) on espanjalainen rallin kartanlukija. Hän toimii kaudella 2014 Dani Sordon kartanlukijana, ja on aiemmin kilpaillut myös muun muassa Carlos Sainzin sekä Jesús Purasin parina.


title: Marc Martí

text: Martí voitti uransa ensimmäisen MM-rallin Jesús Purasin kartturina Korsikalla 2001. Pari ajoi samalla uuden Citroën Xsara WRC:n ensimmäisen voiton. Vuonna 2002 Martí tuurasi Carlos Sainzin loukkaantunutta vakiokartturia Luis Moyaa Katalonian rallissa. Moyan lopettaessa uransa kauden 2002 jälkeen Martí siirtyi Sainzin kartturiksi kausiksi 2003–2004. Pari voitti kaksi rallia tuona aikana ja otti vuonna 2003 MM-pronssin. Vuonna 2004 pari sijoittui MM-sarjassa neljänneksi. Vuonna 2005 Martí toimi vielä kaksi kisaa Sainzin kartturina, mutta päätoimisesti luki nuotteja ja opasti nuorta espanjalaista lupausta Dani Sordoa, jonka kanssa Martí voitti junioreiden MM-tittelin.


title: Marc Martí

text: Vuodesta 2005 Martí toimi täysipäiväisesti Sordon kartturina. Vuoden 2010 Suomen MM-rallin jälkeen Sordo ilmoitti vaihtavansa kartturin seuraavaan kisaan. Martín korvasi Diego Vallejo. Marti ilmoitti suunnitelleensa uransa lopettamista vuoden 2010 jälkeen, mutta totesi sen aikaistuneen hieman. Espanjalainen media epäili Martin ja Sordon yhteistyön päättymisen syyksi nuottiongelmia Suomen MM-rallissa, jonka myötä kaksikko putosi kärkitaistelusta.


title: Marc Martí

text: Martín ilmoitettiin palaavan Sordon kartturiksi kaudeksi 2014. Kaksikko kilpailee Hyundain tehdastallissa tiimin toisella autolla valituissa kisoissa.


title: Kulttuurimaantiede

text: Kulttuurimaantiede (kreik. "antropogeografia") on yleismaantieteen osa, joka keskittyy tutkimaan ihmisen toimintaa maapallolla ja etsii yleismaantieteen tapaan kausaliteetteja. Raja kulttuurimaantieteen ja yleismaantieteen toisen haaran luonnonmaantieteen välillä ei ole tarkka.


title: Kulttuurimaantiede

text: Nykyään vaihtoehtoisena suomennoksena englanninkieliselle nimitykselle "Human geography" on kulttuurimaantieteen ohella yleistynyt myös ihmismaantiede.


title: Kulttuurimaantiede

text: Kulttuurimaantieteen jako tutkimushaaroihin ei ole yhtä vakiintunutta kuin luonnonmaantieteessä ja tutkimushaarojen nimitykset vaihtelevat jonkin verran.


title: Kulttuurimaantiede

text: Yleisesti jaossa on mukana seuraavat alueet:Näiden lisäksi melko tyypillisesti käytössä on: Edellä mainittujen jälkeen tulee joukko harvemmin mainittuja haaroja. Näitä ovat esimerkiksi:


title: Joaquín Almunia

text: Joaquín Almunia (s. 17. kesäkuuta 1948, Bilbao) on espanjalainen sosialistipoliitikko ja hän toimi Euroopan komission jäsenenä vuosina 2004–2014.


title: Joaquín Almunia

text: Almunia toimi yhtenä viidestä varapuheenjohtajasta Barroson komissiossa 2010–2014. Hänen vastuulleen kuuluivat kilpailuasiat. Vuosina 2004–2010 istuneessa Romano Prodin ja Barroson komissiossa hänen vastuualueenaan olivat talous- ja raha-asiat.


title: Joaquín Almunia

text: Almunia on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta. Hän opiskeli lakia ja taloustiedettä Bilbaon yliopistossa ja jatkoi opintojaan "École pratique des hautes études'ssa ", Pariisin yliopistossa sekä Harvardin yliopistossa.


title: Joaquín Almunia

text: Almunia oli Espanjan sosialistisen työväenpuolueen pääsihteeri vuosina 1997–2000.


title: Impakti

text: Impaktilla (, törmäys, isku) tarkoitetaan avaruudesta tulevan kappaleen törmäystä Maahan. Törmäävä taivaankappale voi olla meteoroidi, asteroidi tai komeetta. Suuren kappaleen törmätessä voi syntyä suurta tuhoa, jopa massasukupuutto. Tuho aiheutuu räjähdyksen painevaikutuksesta, tuulesta ja polttovaikutuksesta sekä törmäyspaikasta sinkoilevasta sulasta kivestä ja maanjäristyksestä.


title: Impakti

text: Mereen osuessaan asteroidi synnyttää valtavan hyökyaallon. Jos törmäys on riittävän suuri, täydentää tuhoa lisäksi kappaleen nostattamien kemikaalien ja pölyn aiheuttama ilmastonmuutos. Törmäyksen nostattama pienhiukkaspilvi voi pimentää auringonvalon kuukausiksi tappaen yhteyttäviä kasveja ja niistä ravintonsa saavia eläimiä mukaan lukien ihmiset.


title: Impakti

text: Laajaa alueellista tuhoa aiheuttavia törmäyksiä tapahtuu kymmenien tuhansien – satojen tuhansien vuosien välein. On tuhansia asteroideja, jotka saattavat törmätä maahan. Pienen asteroidin törmäys aiheuttaa tuhoa vain suuren kaupungin suuruisella alueella, kuten kävi Siperiassa 1908. Kaikkien mahdollisten törmääjien ratoja ei tunneta. Useita asteroideja on havaittu vain muutamaa päivää ennen Maan lähiohitusta. NASA tarkkailee useita maata uhkaavia asteroideja, meteoriitteja ja muita kappaleita jatkuvasti.


title: Impakti

text: Nykyisellään ei ole keinoa torjua Maahan törmäävää asteroidia. Tämän takia asteroiditörmäykset eli impaktit ovat todellinen uhka Maan asukkaille. On ajateltu, että tulevaisuudessa voitaisiin muuttaa törmäyskurssilla olevien asteroidien ratoja niin, etteivät ne osuisi Maahan.


title: Impakti

text: Maan ilmakehään osuu jatkuvasti erikokoisia kappaleita, joista jo muutaman millimetrin kokoiset pölyhiukkaset pystyvät aiheuttamaan tähdenlentoja, meteoreja. Myös melko suuret, noin 10 metrin kokoiset kappaleet, jollaisia osuu Maahan noin kerran vuodessa, saattavat tuhoutua ilmakehässä. Varsinkin koostumukseltaan huokoiset, melko suuretkin kappaleet, hajoavat räjähdyksen omaisesti ilmakehässä. Hajoaminen johtuu ilmanvastuksen aiheuttamasta kitkakuumenemisesta, kappaleen syöksyessä hyvin suurella nopeudella Maan ilmakehään.


title: Impakti

text: Arizonan yliopiston Earth Impact Effects Program -sivuston mukaan Aurinkoa kiertävän kappaleen nopeus ennen sen saapumista Maan ilmakehään on 11–72 km/s. Tyypillinen asteroidin törmäysnopeus on 17 km/s ja komeetan 51 km/s. Toisten tietojen mukaan maahan osuvien suurten meteorien, tulipallojen eli "bolidien" nopeudet ovat keskimäärin 25 km/s, vaihdellen välillä 13,45–67,2 km/s.


title: Impakti

text: Maahan törmää satunnaisesti lyhyin aikavälein pieniä alle 50-metrisiä meteoroideja, ja pidemmin aikavälein suurempia asteroideja. On arvioitu, että 10-metrinen kappale osuu maahan noin kerran vuodessa tuhoutuen ilmakehässä tai tehden Maan pintaan pienen kraatterin. Noin viisi kertaa vuosisadassa Maahan osuu kappale, joka aiheuttaa paikallisen katastrofin. Suurta alueellista tuhoa aiheuttavia asteroideja törmää maahan tuhannen–miljoonan vuoden välein, aiheuttaen tyypillisesti valtavia hyökyaaltoja, laajaa hävitystä paineaallon, kuumuuden ja maanjäristyksen ja ilmaston muutosten takia.


title: Impakti

text: Noin tuhannen megatonnin törmäysräjähdys, joka aiheutuu suunnilleen 200 metrin läpimittaisesta kappaleesta, voi synnyttää mereen törmätessään todella tuhoisan hyökyaallon. Näin isoja kappaleita törmää kerran 10 000 vuodessa. Uusimpien laskujen mukaan 200 metrin läpimittainen asteroidi aiheuttaisi viisi kilometriä syvään veteen osuessaan hyvin nopeasti heikkenevän hyökyaallon, joka olisi tuhoisa vain rannikoilla. 30 kilometrin päässä iskukohdasta aalto olisi 60 metriä korkea, 1 000 kilometrin päässä enää alle 10 metrin korkea, Oslon yliopiston tutkijan Gelen Gislerin tekemien tietokonelaskelmien mukaan.


title: Impakti

text: Kilometrin läpimittaisia kappaleita osuu noin 200 000–500 000 vuoden välein, ja viiden kilometrin läpimittaisia 10 miljoonan vuoden välein. Viimeistään kahden kilometrin kokoinen kappale aiheuttaa maailmanlaajuisen katastrofin. Näitä osuu noin miljoonan vuoden välein.


title: Impakti

text: Asteroidien törmäysjäljet häviävät näkyvistä Maan pinnalta melko nopeasti erilaisten geologisten prosessien takia. Miljoonien vuosien kuluessa kraatterit peittyvät kerrostumiin, ja eroosio rapauttaa niitä pinnalta. Näin ollen maan pinnalta löytyneiden kraatterien määrä ei anna todellista kuvaa törmäystiheydestä. Nykyään monia kraattereita on löydetty miljoonia vuosia sitten syntyneiden kivikerrostumien alta.


title: Impakti

text: Shansiin Kiinaan törmäsi helmi–maaliskuussa vuonna 1490 ehkä noin 100 metrin läpimittainen taivaankappale, jonka räjähdys ja muut vaikutukset tappoivat 10 000 ihmistä. Kiviä satoi laajalla alueella. Näin suuria törmäyksiä tapahtuu ehkä 1 000 vuoden välein, ja Maan läheltä kulkee kaikkiaan 200 000 tämän kokoista kappaletta. Vuonna 1908 räjähti Siperiassa Tunguskajoen lähellä löyhä 30–50 metrin läpimittainen, luultavasti hiilipitoinen meteoriitti noin 10–15 megatonnin voimalla korkealla ilmassa, koska se kaasuuntui ilmakehän kitkakuumennuksen takia. Räjähdys tapahtui monessa vaiheessa, kun hajoavan asteroidin eri osat räjähtivät eri aikoihin. Yksi ihminen kuoli räjähdyksessä. Ikkunoita särkyi vielä 400 kilometrin päässä. Metsää paloi 12–15 kilometrin säteellä ja kaatui jopa 40 kilometrin säteellä.


title: Impakti

text: Yhdysvaltain Utahin yllä 14. elokuuta 1972 ilmakehään sukelsi läpimitaltaan 2–10 metrin kokoinen meteoroidi, joka saapui niin viistossa kulmassa, että se kimposi noin 57 kilometrin korkeudesta. Kyseinen kappale liikkui vain nopeudella 800 m/s, kulkien ilmakehässä 1 500 kilometrin matkan ja näkyen 100 sekuntia. Se näkyi hyvin kirkkaana päivällä, ja siitä otettiin kaitafilmejä. Maahan törmätessään kappale olisi räjähtänyt jopa viiden Hiroshiman pommin voimalla. Vuonna 2002 räjähti itäisen Välimeren yllä jokin 26 kilotonnin, eli parin Hiroshiman pommin voimalla. Räjähdyksen arvellaan aiheutuneen noin yhdeksän metrin läpimittaisen meteoroidin osumasta Maan ilmakehään.


title: Impakti

text: Noin 50 000 vuotta sitten syntyi Yhdysvaltoihin Arizonaan noin 1,2 kilometrin levyinen Barringer-kraatteri. Nykyisten Yhdysvaltain alue oli silloin melko varmasti asumatonta, intiaanit eivät olleet ehtineet vielä muuttaa Amerikkaan. Arviolta noin 700 000–900 000 vuotta sitten törmäsi nykyiseen Kazakstaniin melko suuri asteroidi, joka aiheutti 14 kilometrin läpimittaisen kraatterin. Dinosaurukset kuolivat noin 65 miljoonaa vuotta sitten maailmanlaajuisessa joukkotuhossa, jonka syyksi on epäilty harvinaisen suurta asteroiditörmäystä.


title: Impakti

text: Ensimmäinen ennustettu törmäys tapahtui 7. lokakuuta 2008. Tällöin halkaisijaltaan noin viiden metrin mittainen kappale törmäsi Afrikassa Pohjois-Sudanin ilmakehään ja räjähti 37 kilometrin korkeudessa. Seuraavina viikkoina löydettiin useita räjähtäneen kappaleen sirpaleita maanpinnalta.


title: Impakti

text: Aina silloin tällöin uutisoidaan Maan lähelle tulevista asteroideista. Ne kuuluvat muun muassa Apollo- ja Aten-ryhmiin. Melko uhkaavana on pidetty asteroidia 99942 Apophis, joka ohittaa maan huhtikuussa 2029 noin 35 000 kilometrin päästä, eikä se nykynäkemyksen mukaan törmää Maahan. Asteroidi tulee näkymään 3,3-suuruusluokan tähtenä. Tämän kokoinen asteroidi näkyy näin lähellä noin 1 300 vuoden välein. Vuonna 2036 tämä sama asteroidi tulee niin lähelle, että se uhkaa törmätä Maahan todennäköisyydellä 1:45 000. Pahin mahdollinen suuren tuhon aiheuttaja on nykytiedon mukaan (29075) 1950 DA, joka uhkaa törmätä Maahan todennäköisyydellä 1:300 16. maaliskuuta 2880. Törmäystodennäköisyys on tuhatkertainen muihin Maan lähelle tuleviin asteroideihin verrattuna.


title: Impakti

text: Yhdysvalloissa, Euroopan unionin alueella ja Venäjällä on vuonna 2010 käynnissä erilaisia asteroidien etsintäohjelmia, joilla koetetaan etsiä Maata uhkaavia asteroideja. Yhdysvaltain ilmavoimilla oli kylmän sodan uhkakuvattomana aikana 1990-luvun alussa suurehko asteroidiuhkaan liittyvä tutkimusohjelma. Euroopan avaruusjärjestön ”Avaruustilannekuva”-ohjelman (SSA, Space Situational Awareness), joka alkoi vuonna 2008, teemat ovat avaruussää ja NEO-uhka, jossa NEO tarkoittaa maan liki lentäviä kappaleita (Near-Earth Orbit), lähinnä asteroideja ja komeettoja. Vuonna 2011 Euroopan komission 7. puiteohjelma aloitti neljän miljoonan euron kokoisen tutkimusprojektin tästä asiasta siten, että eurooppalaisten tutkijoiden lisäksi hankkeeseen tulee muun muassa yhdysvaltalainen ja venäläinen osaaminen mukaan. Vuonna 2009 Venäjän avaruusjärjestö nosti teeman esille julkisuudessa. Yhdysvaltain presidentti Obaman esiin nostama ajatus, että NASA tekisi miehitetyn lennon asteroidille liittyy osaltaan tähän teemaan.


title: Impakti

text: Nykyisin tunnetaankin noin 90 prosenttia yli kilometrin kokoisten Maan lähellä käyvien asteroidien radoista. Tarkoitus on aikaa myöten etsiä yhä pienempiä maata uhkaavia asteroideja.


title: Impakti

text: Yhdysvaltalainen elokuvateollisuus on käsitellyt aihetta science fiction- ja toimintaelokuva-viihteen näkökulmasta. Elokuvat, kuten "Deep Impact" ja "Armageddon" ovat 1990-luvulta nykyaikaan esitelleet ihmiskunnan pelastumista maahan törmäävän taivaankappaleen tuhon uhasta.


title: Impakti

text: Vuoden 2010 lopulla Purduen yliopisto on alkanut jakaa ”Impact Earth” -ohjelmaa suurelle yleisölle ilmeisesti mielipideilmaston muokkaustoimena. Euroopan avaruusjärjestön Saksan keskuksessa pidettiin kokous lokakuun lopulla 2010, jossa vaadittiin globaalia ”toimeenpanosuunnitelmaa” asteroidiuhan torjumiseksi. Tämä on hyvin samanlaista propagandaa yleisen mielipiteen puolelle saamisessa kuin se, jota kylmässä sodassa teki ”sotilaallis-akateemis-teollinen kompleksi”. Pitkälle kyse kuitenkin on eri maiden rakettiteolliisuuden työllistämisestä. Joulukuussa 2010 Los Alamosin kansallinen laboratorio, Yhdysvaltain ydinaseiden kehittäjä, on ilmaissut kantanaan, että uhkaavat asteroidit tulisi torjua ydinaseilla. Täten ohjelman rahoituksen haun lobbauksessa ollaan palattu kylmän sodan jälkeisen Yhdysvaltain sotilasilmailun ja aseteollisuuden laman aikaiseen skenaarioon. Joulukuussa 2010 NASAa kehotettiin kehittämään ”asteroid hunting spacecraft”, joka tässä yhteydessä on avaruusteleskooppi, joka etsii NEO-kappaleita. Asiaa varten on kirjoitettu Yhdysvaltain liittovaltion lakiin toteutusvaatimus kongressiedustaja George E. Brown, Jr.:n nimeä kantava ”Near-Earth Object Survey”, joka on osa vuoden 2005 NASA-budjettilakia. NASAn neuvoa-antavaan komiteaan on luotu ”Ad-Hoc Task Force on Planetary Defense” -jaos. Ball Aerospace on esiintynyt teollisuuden edustajana asian poliittisessa edistämisessä.


title: Impakti

text: Elokuun jälkipuolella 2011 järjestettiin asteroidiuhan torjunnasta kansainvälinen kokous Kaliforniassa.


title: Impakti

text: Nykyisin ei ole kokeiltua, luotettavaa keinoa asteroidin Maahan tapahtuvan törmäyksen torjumiseksi. Usein on ehdotettu maata uhkaavien asteroidien räjäyttämistä ydinaseilla höyryksi. Suurten, yli kilometrin läpimittaisten asteroidien tapauksessa tämä vaatisi nykyisiä suurempia vetypommeja. Yhden TNT-megatonnin suuruisen ydinräjähteen voima rikkoisi arviolta 200–300 metrin läpimittaisen kivisen asteroidin ja saattaisi hajottaa jopa kilometrin läpimittaisen löyhän kivikasatyyppisen asteroidin, jos pommi voitaisiin asentaa asteroidin sisälle. Monet asteroidit ovat löyhiä kivikasoja. Pommin toimittaminen asteroidin sisälle voi sinänsä olla ylivoimainen tehtävä.


title: Impakti

text: Teoriassa on mahdollista rakentaa hyvin suuria vetypommeja, sillä laskennallista ylärajaa vetypommin koolla ei ole. Ydinräjähteen pelätään rikkovan asteroidin kymmeniksi–tuhansiksi kappaleiksi, jotka voisivat olla Maan ilmakehään osuessaan yli 35-metrisiä ja siis aiheuttaa hyvin suurta tuhoa maan pinnalla. Lukuisten yksittäisten kappaleiden lopullinen tuhoaminen ennen törmäystä maahan on huomattavan vaikeaa.


title: Impakti

text: On myös ehdotettu, että ydinräjäytyksiä käytettäisiin asteroidin pinnassa ikään kuin raketin pulsseina eli muuttamaan asteroidin rataa. Ydinräjähdyksen tulipallon kaasut ja pois sinkoava asteroidin aines toimisivat rakettimoottorin tavoin. Monien pienien pommien räjäyttely sopivilla hetkillä asteroidin pinnasta saattaisi ajaa asteroidin pois maata uhkaamasta. Asteroidin massaominaisuudet, pyöriminen ja rajallinen lujuus voivat tehdä tällaisten suunnattujen räjäytysten toteutuksen hyvin vaikeaksi suunnitella ja toteuttaa.


title: Impakti

text: On myös ehdotettu, että suuren avaruuslaitteen osuma voisi muuttaa asteroidin rataa. Euroopan avaruusjärjestö ESA tutkii tätä Don Quijote -ohjelmallaan. Asteroidin pintaan voisi sijoittaa massanheittimen, jonka rekyylivoima muuttaisi asteroidin rataa. Samalla tavoin toimisi asteroidin pinnalle sijoitettu raketti. Tällaisen massiivisen avaruuslaitteen rakentaminen ja kuljettaminen asteroidin pinnalle maksanee vähintään miljardeja euroja.


title: Impakti

text: Jos asteroidin torjumiseen on huomattavan pitkä aika eli useita vuosia, asteroidin rataa voi muuttaa hitaasti raskaan avaruuslaitteen omalla vetovoimalla. Avaruuslaitteen paikkaa vaihtelemalla voisi asteroidia ohjailla vapaasti, mutta hitaasti. Toistaiseksi on pystytty rakentamaan noin 100 tonnin painoinen maan matalalla kiertoradalla toimiva avaruusasema. Se on koottu useiden kymmenien kantorakettilaukaisujen avulla noin kymmenessä vuodessa. Suurempi massa ja sen kuljettaminen pois maan kiertoradalta vaatii paljon suuremman operaation.


title: Impakti

text: Asteroidiin voisi kohdistaa peileillä Auringon säteilyä polttopisteeseen. Polttopisteeseen kohdistuva lämpöenergia kaasuunnuttaa asteroidin materian, mikä vaikuttaisi rakettimoottorin tavoin. Peilien kohdistaminen asteroidiin jatkuvasti vaatii joko peilejä ympäri maapalloa tai avaruuteen sijoitettavia peilejä. Jos peilien kokonaispinta-alan tulee olla hyvin suuri, tällä voi olla negatiivia vaikutuksia maapalloon.


title: Impakti

text: Asteroidi voitaisiin kääriä aluminoituun PET-muovikelmuun tai kuorruttaa säteilyä heijastavalla pölyllä, joka muuttaisi Auringon säteilypaineen kautta sen rataa. Asteroidin tielle voitaisiin luoda höyry- tai kaasupilvi, joka hidastaisi sen liikettä ja ehkä siten estäisi sen osumisen Maahan. Höyry voitaisiin joissain tapauksissa ottaa läheltä kulkevan komeetan aineksesta. Näissäkin lento asteroidille suorittamaan sen pinnan muuttaminen on valtava tehtävä.


title: Impakti

text: Pekingiläisen Tsinhua-yliopiston tutkijat ovat ehdottaneet ”vuonna 2036 Maahan mahdollisesti törmäävän” asteroidin suunnan muuttamista törmäyttämällä siihen aurinkopurjeella varustettu avaruusalus riittävän kaukana Maasta, jolloin törmäys muuttaa asteroidin lentokulmaa ja se ohittaa maan.


title: Impakti

text: Maahan törmäävän pallomaisen, vakiotiheyksisen, pystysuoraan iskevän asteroidin törmäysenergia "E" saadaan kaavasta


Impakti


title: Impakti

text: jossaMonesti törmäysenergia ilmoitetaan TNT-tonneina eikä jouleina, esimerkiksiNiinpä törmäysenergian "E" TNT-tonneina voi laskea kaavasta


title: Impakti

text: missä


title: Impakti

text: Asteroiditörmäys synnyttää kraatterin, jonka läpimitta "D" on


title: Impakti

text: "D = 1,8 r r g L E (sin q)",


title: Impakti

text: missäTörmäyksen synnyttämä maanjäristys on Richterin asteikolla


title: Impakti

text: "M = 0,67 · log E - 5,87".


title: Impakti

text: Impaktin aiheuttama kiven höyrystymisestä johtuva eroosio eli maan kuluminen voidaan ilmaista yhtälöllä


title: Impakti

text: "M = (0,4 v Mp) / e",


title: Impakti

text: missäArvioituja asteroiditörmäysten toistumistiheyksiä. Eri lähteissä tiedot esimerkiksi 50 metrin läpimittaisten kappaleiden toistumistiheyksistä vaihtelevat melkoisesti. Alle 500 metrin läpimittaisen kappaleen räjähdys aiheuttaa paikallista tuhoa alle satojen kilometrien säteellä ja enimmillään maanosan laajuisia vaikutuksia. Alle kilometrin läpimittainen kappale aiheuttaa korkeintaan maanlaajuista tuhoa, ja 1–10 kilometrin läpimittaisen kappaleen törmäysräjähdys tuhoaa kokonaisia maanosia, ja lievemmät vaikutukset ulottuvat koko maailmaan.


title: Impakti

text: 50 metrin läpimittainen kappale, jollainen aiheuttaa suunnilleen Tunguskan räjähdyksen luokkaa olevaa tuhoa, osuu Maahan 100 vuoden välein, mutta asutulle alueelle 900 vuoden välein ja johonkin kaupunkiin yhden miljoonan vuoden välein.


title: Impakti

text: Vaikka törmäävän kappaleen suunta poikkeaisikin pystysuunnasta melko paljon, syntyvä kraatteri on pyöreä. Jos törmäyskulma on alle 45 astetta, törmäysheitteen jakautuma poikkeaa ympyrästä. Jos törmäyskulma on alle 15 astetta, niin kraatterin muoto muuttuu. Jos kulma on noin viisi asetta, poikkeama ympyrästä on selvä.


title: Impakti

text: Suurten asteroidien arvioituja törmäysvaikutuksia Maahan asteroidin läpimitan perusteella.


title: Impakti

text: Kun asteroidi törmää syvään veteen, se höyrystyy itse törmäysnopeuden liike-energian takia höyrystäen veteen tyypillisesti 20 kertaa läpimittansa syvyisen kraatterin. Tämän täyttyminen ja mahdolliset merenpohjan muodonmuutokset synnyttävät valtavan aaltoilun ja ulospäin leviävän hyökyaallon. Noin 70 000 km/h nopeudella törmäävä halkaisijaltaan 100 metrin asteroidi synnyttää veteen kahden kilometrin läpimittaisen kraatterin. Pitkään säilyvän, niin sanotun koherentin aallon pituus on 3–5 kertaa meren syvyys, joka on keskimäärin neljä kilometriä. Silloin alle kilometrin läpimittainen törmääjä synnyttää alle 20 kilometrin läpimittaisen kraatterin ja samanpituisen aallon, joka kuluu nopeasti levitessään ulospäin. Vain kolme prosenttia törmäyksen energiasta siirtyy tsunamiin. Mutta kilometriä suuremmat kappaleet synnyttävät koherentin, hyvin tuhoisan tsunamin. Samoin normaali kahden megatonnin suuruinen maanjäristysenergia tuottaa rannikkoseutuja tuhoavan tsunamin. Eräs arvio tsunamin korkeudesta:


title: Impakti

text: Tsunamin korkeus h 1 000 kilometrin päässä


title: Impakti

text: h = 7,8 · (D/406) · (V/20) · (M/3)


title: Impakti

text: jossaOletetaan törmääjäksi kivinen asteroidi, jonka nopeus on 20 km/s suhteessa maahan törmäyshetkellä.


title: Impakti

text: Taulukossa ilmoitetaan ”vaarasäde” kilometreinä eli törmäyskohdasta laskettu säde, jonka sisällä hyökyaallon eli tsunamin korkeus on rannikolla 10 metriä tai suurempi. 10 metrin korkeus on tsunamin korkeus juuri sen iskiessä rantaan, matalassa vedessä tapahtuneen vahvistumisen jälkeen. Taulukon pystyakselilla on asteroidin läpimitta metriä ja vaaka-akselilla tsunamin kasvukerroin sen saapuessa rannikolle. Avomerellä tsunami liikkuu matalana, mutta nousee hyvin korkealle matalassa vedessä rannan lähellä.


title: Impakti

text: Halkaisijaltaan yli 100 kilometrin kappaleen törmäys hävittää elämän Maan pinnalta paikallisesti tai jopa kokonaan. Maan historian alkuaikoina Maahan iskeytyi jopa satojen kilometrien läpimittaisia kappaleita, joiden törmätessä ilmakehä haihtui avaruuteen ja meret höyrystyivät. Näin suuria törmäyksiä on saattanut sattua Maan historiassa jopa kuusi kertaa ja nekin aivan planeetan historian alussa miljardeja vuosia sitten. Ksenonin isotoopeista on päätelty, että viimeinen ilmakehän tuhoava törmäys olisi tapahtunut noin 80 miljoonaa vuotta Kuun synnyn jälkeen, eli noin 4,45 miljardia vuotta sitten.


title: Impakti

text: Merissä on vettä 1,4 · 10 kg, minkä haihtuminen vaatii 2,5 · 10 J/kg, kun lämpötila pitää nostaa kriittiseen pisteeseen (675 K), missä vesi haihtuu suurissakin paineissa. Tähän tarvitaan energiaa noin 4 · 10 J.


title: Impakti

text: Läpimitaltaan 500 km asteroidin massa on noin 2 · 10 kg. Jos se törmää tavanomaisella 14 km/s nopeudella, vapautuu energiaa (massa · nopeus · nopeus) / 2 = 2 · 10 joulea, mikä on 20 prosenttia merien haihtumiseen vaadittavasta energiasta. Törmäys synnyttäisi arviolta 1 500 kilometrin levyisen kraatterin. Sulanutta kiveä roiskuisi ympäristöön ja höyrystyisi noin 5 · 10 kg. Maan kaasukehä korvautuisi silloin kuumalla kivihöyrystä koostuvalla kaasukehällä, jonka paine olisi noin 100 baria, lämpötila 2 300 kelviniä (K) ja korkeus 40 kilometriä. Meri kiehuisi pinnasta ja haihtuisi kaasukehästä avaruuteen. Syvemmällä meri olisi viileämpää. Pinnan lämpötila nousisi 3 200 kelvinin lämpötilaan metrien paksuisen kivikerroksen sataessa päivittäin. Maan pinta sulaisi ehkä 10 metrin syvyydeltä, ja mahdollinen elämä katoaisi noin 800 metrin syvyyteen, jossa lämpötila olisi yli 1 000 kelviniä. Kivisade loppuisi parissa kuukaudessa ja ilmakehän yläosa viilenisi 300 kelviniin, mutta meret haihtuisivat alemmissa ilmakehän osissa, kunnes kaasukehä saavuttaisi meren pinnalla veden kastepisteen. Tämä vaihe kestäisi noin 900 vuotta. Kun kaasukehä olisi jäähtynyt alempaa, alkaisi 200 vuoden vesisade. Joidenkin uusien tulosten mukaan suuren pommitukset törmäykset eivät olisi kyenneet hävittämään alkanutta bakteeritasoista elämää maapallolta.


title: De Havilland D.H.84 Dragon

text: de Havilland D.H.84 Dragon oli brittiläinen, kaksipaikkainen ja kaksimoottorinen liikennelentokone. Se pystyi kuljettamaan lentäjän lisäksi kuusi matkustajaa. Koneen suunnitteli de Havilland Aircraft Companyn pääsuunnittelija Arthur E. Hagg. Aloite suunnitteluun tuli Hillman’s Airways-lentoyhtiöltä, joka oli tyytyväinen käyttämiinsä de Havilland D.H.83 Fox Moth-koneisiin. Yhtiö halusi yksimoottorisen D.H.83-koneen seuraajaksi suuremman kuljetuskapasiteetin omaavan kaksimoottorisen koneen Ison-Britannian ja Ranskan väliseen reittiliikenteeseen. Prototyypin ensilento lennettiin 24. marraskuuta 1932.


title: De Havilland D.H.84 Dragon

text: Prototyyppi ja kolme ensimmäistä sarjakonetta toimitettiin Hillman’s Airways-yhtiölle alkuvuodesta 1933, ja huhtikuussa 1933 yhtiö aloitti lennot Pariisiin. Alhaisten käyttökustannustensa takia kone saavutti suuren suosion, ja monet lentoyhtiöt Hillman’s Airwaysin lisäksi ottivat sen käyttöönsä. Koneella kuljetettiin matkustajien lisäksi myös rahtia, ja se oli ensimmäinen kone jolla kuljetettiin Isossa-Britanniassa postia ilmateitse.


title: De Havilland D.H.84 Dragon

text: Konetta valmistettiin kolmena eri versiona. "Dragon 1" käsitti prototyypin sekä 61 ensimmäistä tuotantokonetta. "Dragon 2" , jota rakennettiin 53 kappaletta, oli hieman muunneltu versio. Ohjaamon lasitusta paranneltiin ja laskutelineiden pyöriin asennettiin muotosuojukset. Koneesta valmistettiin "D.H.84M" sotilasversiota, jota toimitettiin Tanskaan, Irakiin ja Portugaliin. Lisäksi toisen maailmansodan aikana de Havillandin Australian tehtaassa valmistettiin 87 kappaletta suunnistusharjoituskoneita Australian kuninkaallisten ilmavoimien (RAAF) käyttöön.


title: Vanhakartano

text: Vanhakartano () on Espoon kaupunginosa Pitkäjärven rannalla. Vanhakartano kuuluu Pohjois-Espoon suuralueeseen ja naapurikaupunginosia ovat esimerkiksi Bodom ja Niipperi. 1550-luvun puolivälissä kylän tilojen lukumäärä oli neljätoista.


title: Vanhakartano

text: Vanhankartanon kautta ajavia bussilinjoja ovat Espoon sisäiset linjat


title: Vanhakartano

text: ja seutulinjat


title: Ludvig I (Espanja)

text: Ludvig I (espanjaksi "Luis I", 25. elokuuta 1707 – 31. elokuuta 1724) oli Espanjan kuningas lyhyen aikaa vuonna 1724. Hän oli kuningas Filip V:n ja Savoijin María Luisan vanhin poika.


title: Ludvig I (Espanja)

text: Ludvig meni naimisiin Orléansin herttua Filip II:n tyttären Louise Elisabethin (s. 1709 – k. 1742) kanssa 20. tammikuuta 1722. Louise Elisabeth ei sopeutunut Espanjan uskonnolliseen hoviin ja kieltäytyi usein puhumasta miehelleen, eikä liitosta syntynyt lapsia.


title: Ludvig I (Espanja)

text: Filip V luovutti kruununsa pojalleen 14. tammikuuta 1724, mutta Ludvig menehtyi isorokkoon vain seitsemän kuukautta myöhemmin. Filip V palasi valtaan poikansa kuoleman jälkeen.


title: Ludvig I

text: Ludvig I -nimisiä hallitsijoita ovat olleet:


title: Matari

text:
Matari () on Vantaan Korson suuralueeseen kuuluva kaupunginosa. Se sijaitsee pääradan itäpuolella ja Keravanjoen luoteispuolella. Naapurikaupunginosia ovat Päiväkumpu ja Rekola etelässä, Asola radan takana lännessä, Metsolan ja Mikkola pohjoisessa.
Kaupunginosan asutus koostuu lähinnä pien- ja omakotitaloista. Korson vesitorni on Matarin kauas erottuva maamerkki.
Matarista löytyy myös Matarin päiväkoti. Alueella toimi ennen myös Sipen kotileipä leipomo-kahvioineen (Lähimmäinen Oy) syyskuuhun 2017 asti.


title: Matari

text: Kiertotähdenpuisto Rekolantien viereisine skeittialueineen, katutaideaitoineen ja koirapuistoineen, Matarin täyttömäki, Tervahaudanmetsä sekä Keravanjoen äärellä sijaitseva Matarinpuisto ovat kaupunginosan suurimmat viheralueet. Joukontien päässä oleva Matarin yleinen uimaranta kuuluu Keravanjoen Matarinkosken seutuun.


title: Schlieffen-suunnitelma

text: Schlieffen-suunnitelma oli Saksan ensimmäisessä maailmansodassa käyttämä sotasuunnitelma päävihollistaan Ranskaa vastaan. Tarkoitus oli lyödä Ranska nopealla, voimakkaalla iskulla ja kääntää sitten voimat Venäjää vastaan, jolloin vältettäisiin Saksan pelkäämä pitkä kahden rintaman sota. Tämä järjestys valittiin siksi, että Venäjän liikekannallepanon tiedettiin kestävän pidempään kuin Ranskan. Suunnitelma toteutettiin, mutta se epäonnistui hyökkäyksen tyrehtyessä ja sodan muuttuessa asemasodaksi.


title: Schlieffen-suunnitelma

text: Schlieffen-suunnitelman taustalla oli Saksan kenraalien pelko kahden rintaman sodasta Ranskaa ja Venäjää vastaan. Tilannetta oli alettu pohtia jo ennen ensimmäistä maailmansotaa. Saksan yleisesikunnan päällikkönä vuosina 1858–1888 toimineen Helmuth von Moltken alkuperäinen suunnitelma oli tällaisessa tilanteessa ensin pysytellä puolustuskannalla lännessä ja lyödä Venäjän armeija idässä ennen kuin joukot tuotaisiin länteen vastahyökkäystä varten. Hänen seuraajansa Alfred von Waldersee oli samalla kannalla. Virkaansa vuonna 1891 astunut Alfred von Schlieffen otti suunnitelmissaan kuitenkin täysin päinvastaisen kannan. Hän laski, että Venäjä tarvitsisi vähintään kuusi viikkoa suuren armeijansa mobilisoimiseen. Maan suuruus, huonot rautatiet ja byrokratia tekisivät välittömän mobilisoinnin mahdottomaksi. Tästä syystä hän piti parempana ajatuksena jättää itärintamalle mahdollisimman vähän joukkoja ja sijoittaa valtaosan länteen. Ranskaa vastaan ne hyökkäisivät puolueettoman Belgian kautta Ranskan puolustuslinnoitusten ohi. Hyökkäys kulkisi ensin länteen ja koukkaisi sitten etelään kohti Ranskan sydänaluetta valloittaen Pariisin ja lyöden siten Ranskan pois sodasta vain muutamassa viikossa. Ranskan kukistuttua joukot siirtyisivät itään, jossa venäläiset voitettaisiin suurella joukkojen keskityksellä.


title: Schlieffen-suunnitelma

text: Ennen jäämistään eläkkeelle vuonna 1905 von Schlieffen teki vielä muutoksia alkuperäiseen suunnitelmaansa. Saksalaisten hyökkäysjoukkojen pohjoinen siipi kulkisi Alankomaiden eteläosan kautta, jolloin ne välttäisivät Liègen ja Namurin linnoitukset Maasjoen laaksossa. Pohjoinen siipi tulisi sitten Ranskaan Lillen kaupungin lähellä ja jatkaisi länteen lähelle Englannin kanaalia, josta se jatkaisi etelään Pariisista länteen suojaten hyökkäyksen oikeaa siipeä ranskalaisten vastahyökkäykseltä. Hyökkäyksen onnistuessa saksalaiset olisivat vallanneet koko Luoteis-Ranskan, piirittäneet Ranskan armeijan pohjoisessa ja vallanneet Pariisin pakottaen Ranskan rauhaan.


title: Schlieffen-suunnitelma

text: Suunnitelman toteuttaminen vaati suuria joukkomääriä ylivoiman saavuttamiseksi ja esimerkiksi hyökkäyksen ohittamien belgialaisten linnoitusten vartioimiseksi. Schlieffen suunnitteli käyttävänsä noin seitsemän kahdeksasosaa hyökkäyksen joukoista oikealla ja keskimmäisellä hyökkäyksen siivellä, jolloin Saksan länsirajaa ranskalaisten hyökkäykseltä turvaamaan jäisi vain yksi kahdeksasosa joukoista. Schlieffenin seuraaja Helmuth von Moltke nuorempi noudatti myös tätä suunnitelmaa ja se pantiin täytäntöön ensimmäisen maailmansodan sytyttyä.


title: Schlieffen-suunnitelma

text: Ranskan suunnitelma Saksan-vastaiseen sotaan oli Suunnitelma XVII. Ranskan ylipäällikkö Joseph Joffre aikoi suunnitelman mukaisesti vallata sodan aluksi Elsass-Lothringenin, minkä jälkeen ranskalaiset hyökkäisivät pohjoiseen Reinin suuntaisesti ja katkaisisivat Belgiaan hyökänneiden saksalaisten yhteydet.


title: Schlieffen-suunnitelma

text: Joffre odotti saksalaisten hyökkäystä vasempaan sivustaansa, mutta arvioi saksalaisten hyökkäykseen Belgiaan olevan laajuudeltaan vain kolmasosan siitä, mitä se todellisuudessa oli. Hän ei myöskään arvioinut saksalaisten käyttävän reservejään vielä sodan alun taisteluissa. Näin Ranskan joukot oli ryhmitetty kohtaamaan huomattavasti todellista pienempi hyökkäys.


title: Schlieffen-suunnitelma

text: Schlieffen-suunnitelma toimi hyvin sodan alussa: hyökkäyksen ensimmäisinä päivinä saksalaiset tunkeutuivat Belgian suurten linnoitusten ohi ja työnsivät Belgian armeijan tieltään. Brittien ja ranskalaisten yritys pysäyttää hyökkäys epäonnistui jo pelkän alivoiman vuoksi. 23. elokuuta mennessä ympärysvaltojen koko vasen siipi vetäytyi, mutta vetäytyminen tehtiin järjestyksessä. 13 päivän ajan Saksan 1. ja 2. armeija eteni Ranskassa etelään ja kohti Pariisia. Tässä vaiheessa vaikutti siltä, että ranskalaisten vuoden 1870 tappio Saksan–Ranskan sodassa toistuisi. Vuonna 1870 Ranskan armeija oli kuitenkin jo lyöty, kun saksalaiset etenivät kohti Pariisia.


title: Schlieffen-suunnitelma

text: Usein väitetään virheellisesti, että Saksan sotaonnen kääntyminen olisi yleisesikunnan päällikön von Moltke nuoremman syytä, koska hän muutti alkuperäistä Schlieffen-suunnitelmaa. Alkuperäinen suunnitelma ei ollut alun alkaenkaan käyttökelpoinen. Saksan sotilaiden ruokahuolto olisi pettänyt, ellei hyökkäys olisi tapahtunut elonkorjuun aikaan. Tuhansittain kuormaeläimiä kuoli uupumukseen ja nääntymiseen. Pitkä hyökkäys länteen väsytti saksalaiset sotilaat ja venytti huoltoyhteydet katkeamispisteeseen. On epätodennäköistä, että Saksan hyökkäys olisi jatkunut suunnitelman mukaisesti itään, vaikka Marnen taistelu olisi voitettu ja Pariisi piiritetty.


title: Schlieffen-suunnitelma

text: Ranskan armeijaa ei ollut vielä voitettu, eikä sen vasenta sivustaa kierretty. Se piti asemansa länsirintaman eteläisellä ja keskiselle osuudella. Läntisellä osuudella (vasen siipi) ranskalaiset joukot vetäytyivät, mutta niitä ei ollut vielä lyöty taistelussa.


title: Schlieffen-suunnitelma

text: Schlieffen-suunnitelma oletti ranskalaisten joukkojen pysyvän alkuperäisillä sijoitusalueillaan. Joffre suhtautui saksalaisten etenemiseen Pariisia kohti kylmäpäisesti ja asianmukaisesti: hän pysäytti oman hyökkäyksensä idässä, jätti rintamalle puolustukseen riittävät joukot ja siirsi suuren osan armeijastaan Pariisiin. Tämä muutti strategisen tilanteen Pariisin ympäristössä. Ranskalaisten hyökkäys kaupungin itäpuolelle edenneiden saksalaisten sivustaan pakotti saksalaiset kääntämään rintamansa kohti Pariisia. Samalla aikaisemmin vetäytyneet ranskalaiset joukot tekivät vastahyökkäyksen. Saksan 1. ja 2. armeijan väliin muodostui aukko, johon ranskalaiset ja britit suuntasivat uuden hyökkäyksen. Saksalaisilla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin vetäytyä ja järjestäytyä uudelleen. Näin Schlieffen-suunnitelman pilvilinnat romahtivat.


title: Ydin

text: Ydin voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Heinillä härkien kaukalon

text: ”Heinillä härkien kaukalon” on joululaulu, joka ilmestyi suomenkielisin sanoin vuonna 1926 jyväskyläläisen opettajan Martti Korpilahden toimittamassa lauluvihkossa "Varpunen". Laulu on alkujaan ranskalainen kansanlaulu ”Entre le bœuf et l’âne gris” 1600-luvulta. Sanat kuvaavat joissakin kohdissa jouluyön tapahtumia (”Enkelparven tie / kohta luokse vie / rakkautta suurinta katsomaan.”), mutta laulun viimeisessä säkeistössä viitataan myös pääsiäisen tapahtumiin: ”Ristillä rinnalla ryövärin / nukkuu uhri puhtahin.”


title: Erich Ludendorff

text: Erich Friedrich Wilhelm Ludendorff (joskus mainitaan virheellisesti nimellä Erich von Ludendorff) (9. huhtikuuta 1865 – 20. joulukuuta 1937 Tutzing, Baijeri, Saksa) oli ensimmäisessä maailmansodassa huomattava Saksan keisarikunnan kenraali, joka asemallaan ja toimillaan vaikutti olennaisesti Saksan menestykseen sodassa. Myöhemmin hän toimi politiikassa NSDAP:n edustajana Saksan valtiopäivillä.


title: Erich Ludendorff

text: Ludendorff syntyi entisen Preussin alueella Kruszewniassa lähellä Posenia (nyk. Poznań Puolassa). Vaikkakaan Ludendorff ei itse tiukasti ottaen ollut junkkeri, hänellä oli yhteyksiä aatelistoon äitinsä Klara von Tempelhoffin kautta. Ludendorff kasvoi pienellä perhetilalla. Hänen äidinpuoleinen tätinsä antoi hänelle perusopetusta. Pääasiassa hänen erinomaiset lahjansa matematiikassa ja hänen koko elämänsä läpi kestänyt poikkeuksellinen työetiikkansa toivat hänelle sisäänpääsyn kadettikouluun Plönissä. Samassa kadettikoulussa opiskeli myöhemmin myös Heinz Guderian, ja koulu tuotti useita erinomaisesti koulutettuja saksalaisupseereita.


title: Erich Ludendorff

text: Pestautuminen upseeriksi 18-vuotiaana aloitti Ludendorffin loistavan sotilasuran. Vuonna 1894 hänet nimitettiin Saksan yleisesikuntaan, jossa hän muun muassa palveli joukkojensijoitusosaston päämiehenä vuonna 1908 ja auttoi osaltaan hienosäätämään Ranskaa vastaan suunnattua hyökkäysstrategiaa, Schlieffen-suunnitelmaa.


title: Erich Ludendorff

text: Ensimmäisessä maailmansodassa Ludendorff nimitettiin ensin Karl von Bülowin alaisuuteen Saksan toisen armeijan esikuntapäälliköksi. Kyseisessä toimessa hän vastasi Liègen linnakkeiden valtaamisesta, mitä ilman Schlieffen-suunnitelmaa ei voinut onnistua. Ludendorff onnistui tehtävässään, ja hänet lähetettiin Itä-Preussiin, missä hän toimi Paul von Hindenburgin esikuntapäällikkönä. Tannenbergin ja Masurian järvien taisteluiden voitoissaan Hindenburg luotti vankasti Ludendorffiin ja Hoffmanniin.


title: Erich Ludendorff

text: Elokuussa vuonna 1916 Falkenhaynin erotessa yleisesikunnan päällikkyydestä ("Oberste Heeresleitung", OHL, ”Ylin Armeijan Komento”) Hindenburg siirtyi tähän tehtävään ja toi Ludendorffin mukanaan varaesikuntapäälliköksi. Ludendorff oli näihin aikoihin käytännössä Saksan sotaponnistuksen johtaja Hindenburgin toimiessa hänen johdateltavissa olevana esimiehenään. Ludendorff oli rajattoman sukellusvenesodankäynnin puolestapuhuja, minkä aloittaminen lopulta veti Yhdysvallat sotaan mukaan.


title: Erich Ludendorff

text: Hindenburgin ja Ludendorffin niin sanottu Kolmas ylin johto (”Kolmas OHL”) oli käytännössä sotateollinen diktatuuri, jossa keisari Vilhelm II jäi lähinnä taustahahmoksi. Kolmas OHL sotkeutui syvälle sisäpolitiikkaan aina ministerien eroon pakottamisia myöten, mukaan lukien itsensä kanslerin erottaminen kolmesti peräkkäin. Tämän jälkeen heillä oli käytännössä veto-oikeus nimityksissä valtion tehtäviin.


title: Erich Ludendorff

text: Venäjän vetäydyttyä sodasta vuonna 1917 Ludendorff toimi avainasemassa Saksalle suotuisan Brest-Litovskin rauhan sopimuksen solmimisessa maaliskuussa 1918. Länsirintaman komentajana vuonna 1918 käytännössä toiminut Ludendorff suunnitteli ja toteutti sarjan Saksan hyökkäyksiä ententen romahduttamiseksi. Operaatio Michaelista alkaneet hyökkäykset olivat saavuttamaisillaan tavoitteensa, mutta voitokkaat taistelut kuitenkin olivat strategisella tasolla epäonnistuneita.


title: Erich Ludendorff

text: Yhdysvaltain armeijan joukkojen tulo Eurooppaan teki saksalaisten aseman kestämättömäksi, mikä aiheutti Ludendorffille hermoromahduksen, jolloin hänen valtansa siirrettiin 29. syyskuuta päivänä takaisin valtiopäiville. Ludendorff vaati välitöntä rauhaa, minkä jälkeen hän jätti Saksan ja pakeni Ruotsiin.


title: Erich Ludendorff

text: Maanpaossa hän kirjoitti lukuisia kirjoja ja artikkeleita, joissa hän mytologisoi Saksan armeijan toiminnan sodassa, mikä käytännössä johti "Dolchstoßlegenden" ("selkäänpuukotusteoria") muodostumiseen. Hän väitti, että vasemmistopoliitikot olivat "puukottaneet selkään" armeijaa. Myös Ludendorffin lukuisista ympäri Preussia ja Baijeria sijainneissa bordelleissa työskennelleistä rakastajattarista löytyy mainintoja hänen päiväkirjoistaan.


title: Erich Ludendorff

text: Lopulta vuonna 1920 Ludendorff palasi Saksaan, jossa hän oikeistopoliitikkona osallistui Adolf Hitlerin epäonniseen oluttupavallankaappaukseen vuonna 1923. Vuonna 1924 hänet valittiin valtiopäiville kansallissosialistisen puolueen edustajana, ja siinä tehtävässä hän oli vuoteen 1928. Vuoden 1925 presidentinvaalissa hän hävisi entiselle komentajalleen Paul von Hindenburgille.


title: Erich Ludendorff

text: Ennen natsien valtaannousua Weimarin tasavalta suunnitteli Ludendorffin ja muutaman muun huomattavan saksalaiskenraalin lähettämistä uudistamaan Kiinan vallankumouksellista kansanarmeijaa, mutta tehtävä peruttiin Versailles’n rauhansopimuksen rajoitusten ja merkittävän kenraalin ”palkkasotilaaksi myymisestä” odotetun kielteisen julkisuuden vuoksi.


title: Erich Ludendorff

text: Ludendorff vetäytyi eläkkeelle vuoden 1928 jälkeen, kun hän oli menettänyt natsipuolueen suosion. Hän päätteli, että maailman ongelmat johtuivat kristityjen, juutalaisten ja vapaamuurareiden salaliitosta. Hän perusti toisen vaimonsa Mathilden kanssa ”Bund für Deutsche Gotterkenntnis” -liikkeen (”Jumalan tuntemisen yhteisö”), joka on yhä olemassa oleva pieni ja omintakeinen esoteerinen yhteisö. Viimeisinä elinvuosinaan Ludendorffia pidettiin pelkkänä eksentrikkona. Hän kieltäytyi Hitlerin hänelle vuonna 1935 tarjoamasta sotamarsalkan arvosta. Kuollessaan vuonna 1937 hän sai valtiolliset hautajaiset, joihin myös Hitler osallistui.


title: Erich Ludendorff

text: Vuonna 2017 ilmestyneessä elokuvassa "Wonder Woman" esiintyy fiktiivinen versio Ludendorffista, jota näyttelee Danny Huston ja jonka ulkonäkö ja elämäntarina poikkeavat oikean maailman Ludendorffista. Hän kantaa mukanaan pieniä putkiloita täynnä Tohtori Myrkyn kehittämää kaasua, joka antaa hänelle samanlaiset yli-inhimilliset voimat ja kestävyyden kuin DC Comicsin sarjakuvien superroistolla Kapteeni Natsi.


title: Sheffieldin yliopisto

text: Sheffieldin yliopisto ("University of Sheffield") on vuonna 1897 perustettu yliopisto Sheffieldin kaupungissa Englannin pohjoisosassa. Yliopisto on yksi Yhdistyneen kuningaskunnan arvostetuimmista: se kuuluu maan huippuyliopistojen muodostamaan Russell-ryhmään ja sijoittuu tutkimuksen tasossa maan kolmanneksi Oxfordin ja Cambridgen yliopistojen jälkeen. Erityisesti sen arkeologian, arkkitehtuurin ja politiikan laitokset ovat tunnettuja maanlaajuisesti. Yliopistossa on opiskelijoita yhteensä noin 26 000. Se työllistää 5 500 henkilöä, joista noin 1 300 on opettavaa henkilökuntaa.


title: Sheffieldin yliopisto

text: Maailman viidensadan huippuyliopiston Shanghai-yliopistovertailussa Sheffieldin yliopisto ylsi vuonna 2016 sijaluvulle 101–150. Tämä tarkoitti samalla Iso-Britannian 9.–15. parhaiten sijoittuneen yliopiston asemaa.


title: Sheffieldin yliopisto

text: Yliopisto perustettiin alun perin vuonna 1897 nimellä "University College of Sheffield" kolmen sheffieldiläisen eri aloille erikoistuneiden oppilaitosten yhdistyessä. Yliopiston kuninkaallinen perustamiskirja allekirjoitettiin vuonna 1905, ja se nimettiin Sheffieldin yliopistoksi. Oppilasmäärän raju kasvu 1950- ja 1960-luvuilla johti siihen, että yliopisto sai monia uusia rakennuksia, kuten 20-kerroksisen "Arts Tower" -tornitalon, joka on vielä nykyäänkin Sheffieldin korkein rakennus.


title: Sheffieldin yliopisto

text: Sheffieldin yliopistolla ei ole erityistä kampusaluetta, mutta suurin osa sen rakennuksista sijaitsee samalla alueella, Sheffieldin keskustan läntisellä laidalla noin kaksi kilometriä kaupungin ydinkeskustasta.


title: Sheffieldin yliopisto

text: Kuuluisia Sheffieldin yliopistosta valmistuneita ovat muiden muassa poliitikko David Blunkett, Nobel-kemisti Harold Kroto ja kirjailija Joanne Harris.


title: Russell-ryhmä

text: Russell-ryhmä (engl. "Russell Group") on vuonna 1994 perustettu, sittemmin 24 tasokkaan brittiläisen yliopiston yhteenliittymäksi kasvanut yhtiömuotoinen organisaatio. Ryhmän jäseniä pidetään maan parhaimmistoon kuuluvina. Russell-ryhmittymää on verrattu Yhdysvaltojen Ivy Leagueen.


title: Russell-ryhmä

text: Ne saavat 2/3 kaikesta yliopistotutkimukseen jaettavasta rahoituksesta Britanniassa. Erityisen suuria rahoituksen hankkijoita olivat Oxfordin ja Cambridgen yliopistot, jotka vuonna 2013–2014 keräsivät 41 prosenttia (323 milj. puntaa) kauden uudesta yliopistorahoituksesta ja muutkin ryhmän yliopistot keräsivät 38 % (yli 300 milj. puntaa) kaikkiaan 120 Englannin, Skotlannin ja Walesin yliopistolle jaetusta tutkimusrahasta. Ryhmän yliopistossa laaditaan noin 60 prosenttia Britannian kaikkien yliopistojen väitöskirjoista. Kaikki ryhmän yliopistot on listattu maailman 200 arvostetuimman yliopiston joukkoon (QS World University Rankings for 2015-16).


title: Russell-ryhmä

text: Seuraavat yliopistot kuuluivat Russel-ryhmittymään helmikuussa 2017:


title: Dubai

text: Dubai () on yksi Yhdistyneiden arabiemiirikuntien emiraateista ja samalla maan suurin kaupunki.


title: Dubai

text: Dubain emiraatti on väkiluvultaan ja pinta-alaltaan toiseksi suurin Abu Dhabin jälkeen. Dubai erottuu muista arabiemiraateista siten, että öljytulot muodostavat vain 6 % sen bruttokansantuotteesta. Suurin osa emiraatin tuloista perustuu Jebel Alin vapaasatama-alueelle ja kasvavalle matkailulle.


title: Dubai

text: Dubain hallitsijana 4. tammikuuta 2006 lähtien on ollut šeikki Muhammad ibn Rašid Al Maktum. Tätä ennen vuodesta 1990 kuolemaansa asti johtajana toimi hänen isoveljensä šeikki Maktum ibn Rašid Al Maktum, jonka aikana Dubaista tuli merkittävä kaupan ja matkailun keskus Arabiemiirikunnissa. Molemmat toimivat myös Arabiemiirikuntien varapresidenttinä ja pääministerinä.


title: Dubai

text: Dubain öljyvarannot ovat vähemmän kuin kahdeskymmenesviidesosa Abu Dhabin öljyvarannoista, ja öljytulot muodostavatkin nykyään vain pienen osan kaupungin tuloista. Silti arabiemiirikunnissa on verovapaus, koska valtio omistaa yli puolet maan öljyvaroista.


title: Dubai

text: Dubaissa asuvista 2,1 miljoonasta asukkaasta noin 80 % on ulkomaalaisia. Monet työläisistä ovat kotoisin Sri Lankasta, Bangladeshistä, Intiasta ja Pakistanista, ja ihmisoikeusjärjestöt ovat kritisoineet heidän elinolojaan.


title: Dubai

text: Dubai sijaitsee Persianlahden rannalla, Arabiemiraattien koillisosassa. Dubain kaupungin pinta-ala on noin 35 neliökilometriä, ja emiraatin urbaanin alueen ala on 3885 neliökilometriä. Dubai aikoo laajentaa alansa kaksinkertaiseksi rakentamalla keinotekoisia saaria ja asuttamalla entistä autiomaata.


title: Dubai

text: Vuonomainen 15 km pitkä Dubainlahti jakaa Dubain kahtia. Sen pohjoispuolen nimi on Deira, eteläpuolen Bur Dubai.


title: Dubai

text: Dubai sijaitsee Kravun kääntöpiirillä. Sen ilmasto on kuuma ja aurinkoinen. Vuoden kuumimmat kuukaudet ovat heinä- ja elokuu, keskimääräinen ylin lämpötila yli 40 astetta. Viileintä on tammi- ja helmikuussa, keskimääräinen alin alle 15 astetta. Kesäkuusta lokakuuhun ei sada lainkaan, helmikuussa sataa eniten, keskimäärin 36 mm.


title: Dubai

text: Dubain maamerkkejä ovat muun muassa Burj al-arab -hotelli, rakenteilla olevat kolme palmusaarta ja The World -saaristo, joka muodostaa ilmasta tarkkailtuna maailmankartan. Dubaissa on myös maailman korkein rakennus, Burj Khalifa (828 m). Tornin avajaiset pidettiin 4. tammikuuta 2010.


title: Dubai

text: Vanhimmat arkeologiset löydöt Dubaissa ovat peräisin pronssikaudelta, noin 3000 vuotta eaa. 1700-luvulla nykyisen Dubain ja Abu Dhabin aluetta hallitsi Bani Yas-heimo ja heidän kilpailijoitaan olivat Qaewasim-heimo nykyisten Sharjahin ja Ra’s al-Khaiman emiraattien alueella. Tilanteeseen sekoittui Englannin Itä-Intian kauppakomppania, joka sen laivoja vastaan tehtyjen hyökkäysten johdosta liittoutui Nani Yas-heimon kanssa Qawasim-heimoa vastaan ja voitti nämä sotaretkellä vuonna 1819. Asemansa vakiinnuttaakseen britit velvoittivat alueen päälliköt solmimaan yleisen rauhansopimuksen. Sopimuksen solmimisen jälkeen Intian kauppareitit oli turvattu ja alueen helmien tuotanto alkoi kukoistaa, mikä hyödytti etenkin tuolloista Dubain aluetta. Vuonna 1833 noin 800 hengen joukko Bani Yas-heimon al-Bu Falasah-nimisestä alaryhmästä erosi Abu Dhabista muodostaen itsenäisen Dubain alueen. Dubain ensimmäinen hallitsija oli Maktoum bin Buti ja nykyisen Dubain emiirit polveutuvat Maktoumin suvusta.


title: Dubai

text: Helmien tuotanto oli pitkään Dubain pääelinkeino. Sen talous sai huomattavan piristysruiskeen Persian korottaessa tullejaan sen satamissa, minkä johdosta monet kauppiaat, käsityöläiset ja heidän perheensä muuttivat vapaampaan Dubaihin. Vuonna 1929 alkanut maailmanlaajuinen lama iski erityisesti helmientuotantoon, jonka takia Dubaissa alettiin panostaa entistä enemmän kaupan alaan. Talous ei kuitenkaan lähtenyt suurempaan kasvuun toisen maailmansodan hankaloittaessa kansainvälistä kaupankäyntiä. Muutos tuli vasta vuonna 1966, kun rannikolta löydettiin öljyesiintymiä. Öljy ja sen tuomat tulot mahdollistivat suuret infrastruktuuri- ja teollisuushankkeet, kuten Port Rashidin ja Jebal Ali satamien, sekä teollisuusalueen ja alumiinisulaton rakennuksen. Yhdistynyt kuningaskunta päätti vetytyä sotilastukikohdistaan Suezin itäpuolella vuonna 1967 ja sopimus sen alaisten sopimusvaltioiden kanssa päättyi 1. joulukuuta 1971. Sopimusvaltioista syntynyt uusi valtio oli nimeltään Yhdistyneet arabiemiirikunnat.


title: Dubai

text: Dubailaiset kauppiaat rikastuivat erityisesti Irakin–Iranin sodan aikana, jolloin he veivät tavaraa Iraniin. Dubain kuivasatamasta tuli puolestaan houkutteleva kohde laivoille, koska sitä pidettiin sodan aikana turvallisempana, kuin esimerkiksi Iranin tai Kuwaitin satamia. 1980-luvulta lähtien Dubaista kasvoikin Persianlahden vilkkain satama. Taloudelliseen kasvuun vaikutti myös Dubain kevyt verotus ja sisäinen vakaus. 1990-luvulta lähtien Dubain taloutta on pyritty monipuolistamaan entisestään, koska öljyn tiedetään loppuvan aikanaan. 2000-luvulle tultaessa kaupungissa olikin vireillä useita eri suuria rakennushankkeita.


title: Dubai

text: Nykyään Dubai on tärkeä matkailukohde ja satama, mutta myös kasvava keskus palveluteollisuudelle kuten informaatioteknologialle ja pankkitoiminnalle.


title: Dubai

text: Hallitus on perustanut vapaatalousalueita ympäri kaupunkia. "Dubai Internet City" ja "Dubai Media City" ovat keskus informaatioteknologian organisaatioille kuten EMC, Oracle, Microsoft, ja IBM, sekä media-alan organisaatioille kuten MBC, CNN, Reuters, ARY ja AP. "Dubai Knowledge Village" toimii koulutuskeskuksena.


title: Dubai

text: Syksyllä 2009 Dubain valtion sijoitusyhtiö, Dubai World, joutui pyytämään puolen vuoden lykkäystä vajaan 40 miljardin euron velkojensa takaisinmaksuun. Samalla selvisi, että koko Dubain emiirikunta on joutunut niin vakavaan velkakierteeseen, että tilanne horjuttaa jo koko maailmantaloutta. Talous, joka on perustunut yksinomaan ulkomaiseen velanottoon, on ollut kaukana tasapainosta pikkuvaltion ylimitoitettujen hankkeiden vuoksi, ja sen odotettiin joutuvan konkurssiin. Valtio takasi Dubai Worldin velkoja, ja sille tehtiin maksuohjelma tuleville vuosille. Ohjelman mukaan Dubai Worldin olisi pitänyt myydä omistuksiaan monista yhtiöistä kuten yhdysvaltalaisista tavarataloista ja kiinteistöyhtiöistä. Myytäväksi suunniteltujen yhtiöiden kurssit laskivat kuitenkin huomattavasti ostohintaan verrattuina, ja osa teki konkurssin.


title: Dubai

text: Liikenneyhteyksiä tarjoaa hallituksen vuonna 1985 perustama Emirates-lentoyhtiö, joka kuljettaa yli 12 miljoonaa matkustajaa vuosittain. Yhtiön kotikenttä on Dubain kansainvälinen lentoasema, joka oli vuonna 2016 maailman kolmanneksi vilkkain lentoasema matkustajamäärällä mitattuna.


title: Dubai

text: 12-kaistainen Šeikki Zayedin moottoritie (Sheikh Zayed Road) kulkee lähes koko emiraatin läpi. Yhteyksistä maan ulkopuolelle vastaavat Dubain kansainvälinen lentoasema, sekä Jebel Alin satama. Dubaissa on myös metro/ilmajuna, joka valmistui 9. syyskuuta 2009. Metrossa on tällä hetkellä käytössä kaksi linjaa (punainen ja vihreä).


title: Dubai

text: Useimmissa Dubain kouluissa opetuskieli on englanti. Vuosittaiset maksut lastenhoidosta ja esikoulusta vaihtelevat suuresti. Täysin paikallisille, Dubaissa syntyneiden perheiden lapsille opiskelukin on ilmaista. Jotkut peruskoulut järjestävät pääsykokeen. Useimmat koulut keskittyvät yhteen tai useampaan ekspatriaattiryhmään.


title: Dubai

text: Dubain lainsäädäntö ja sosiaaliset normit perustuvat šaria-lakiin. Arabiemiraattien lain mukaan raiskauksen todistamiseen vaaditaan, että raiskaaja myöntää teon tai neljän silminnähneen aikuisen miehen todistus. Vuonna 2013 norjalainen liikematkalla ollut nainen tuomittiin 16 kuukaudeksi vankilaan, kun hän ilmoitti poliisille työkaverinsa raiskanneen hänet. Dubain hallitsija šeikki Muhammad ibn Rašid Al Maktum kuitenkin armahti hänet. Alkoholin nauttiminen ilman asianmukaista lupaa ja avioliiton ulkopuolinen seksin harrastaminen ovat laittomia.


title: Dubai

text: Dubaissa on vuonna 2005 valmistunut kilparata nimeltä Dubai Autodrome. Radalla on ajettu muun muassa A1GP-sarjan kilpailuja. BASE-hypyn maailmanennätys rikottiin Dubaissa vuonna 2010, kun kaksi miestä hyppäsi vastavalmistuneesta Burj Khalifasta.


title: Pupilli

text: Pupilli (latinasta, "pupilla") eli mustuainen on silmän värikalvon keskelle jäävä aukko. Värikalvossa olevat lihakset muuttelevat pupillin laajuutta ja siten säätelevät verkkokalvolle päätyvän valon määrää. Pupilli suurenee hämärässä valaistuksessa, jotta verkkokalvolle saataisiin kerättyä suurempi määrä valoa. Kirkkaassa valaistuksessa pupilli taas pienenee.


title: Pupilli

text: Pupilli näyttää mustalta, koska siihen saapuva valo absorboituu suurimmaksi osaksi silmän sisäosan kudoksiin. Kirkkaassa valossa ihmisen pupillin halkaisija on noin 1,5 millimetriä, hämärässä jopa kahdeksan millimetriä.


title: Pupilli

text: Eläinten pupillit toimivat periaatteessa samalla tavalla kuin ihmisen, mutta muodossa on lajikohtaisia eroja. Kissalla pupilli supistuu kapeaksi pystyraoksi ja syyksi on arveltu tarvetta nähdä hyvin ylös ja alas (lintuja ja hiiriä). Monilla kasvinsyöjillä pupilli on vaakasuoraan soikea, koska saaliseläimille on eduksi laaja näkökenttä. Vaikka pupilli olisi kirkkaassa valossa supistunut, horisontin suuntainen pupillin rako auttaa havaitsemaan petoeläimet. Hevosen pupillin reunassa on pieniä ulokkeita, joiden tehtävänä on ilmeisesti varjostaa liian kirkkaalta auringonpaisteelta. Alpakoilla ja laamoilla pupilli voi supistua niin paljon, että vain pupillin päihin jää pienet aukot. Tämä lienee sopeutuma erittäin voimakkaaseen auringon säteilyyn ylhäällä vuoristossa. Hylkeillä pupilli supistuu pinnalla pieneksi pyöreäksi aukoksi. Hylkeiden silmän linssi on lähes pallomaisen pyöreä ja tarkoitettu veden alla näkemiseen, pinnalla hylkeet ovat hyvin likinäköisiä. Pienen pupillin läpi katsotaan vain linssin keskiosalla, jolloin reuna-alueiden voimakas taittuminen jää pois.


title: Pupilli

text: Mydriaasi ("mydriasis") tarkoittaa pupillin laajentuneisuutta. Pupillia laajentava lääkeaine on mydriaatti


title: Pupilli

text: Mioosi ("miosis") tarkoittaa pupillin supistustilaa. Miootti on silmätippa, joka saa mustuaisen supistumaan. Niitä käytetään glaukooman hoidossa.


title: Pupilli

text: Anisokoria tarkoittaa pupillien erikokoisuutta.


title: Hirvieläimet

text: Hirvieläimet ("Cervidae") on sorkkaeläinten heimo, johon kuuluu noin 50 lajia. Hirvieläinten elinympäristöä ovat pääasiassa laajat ja harvat metsät, mutta jotkin lajit elävät myös tundralla ja avoimilla ruohoaroilla. Hirvieläimiä elää luonnonvaraisina kaikkialla muualla maapallolla paitsi Afrikassa Saharan eteläpuolella, tietyissä Keski-Aasian osissa ja Australiassa sekä Uudessa-Seelannissa, jonne ihminen on kuitenkin istuttanut joitakin populaatioita.


title: Hirvieläimet

text: Miljoonia vuosia sitten ensimmäiset hirvieläimet ilmaantuivat Aasian, joilla oli puolustus- ja taisteluaseinaan syöksyhampaat. Ajan saatossa ne kuitenkin katosivat ja niiden tilalle kehittyivät mahtavat ja suuret sarvet. Noin 350 000 vuotta sitten jääkauden aikaan, Beringinsalmen olleen kuivilla, Euraasiassa asuneet hirvieläimet ovat todennäköisesti vaeltaneet sen yli nykyisen Alaskan alueelle. Jääkausien ansiosta hirvet ovat luultavasti päässeet kulkemaan Aasiasta Amerikan mantereelle ja takaisin.


title: Hirvieläimet

text: Selkein hirvieläinten tuntomerkki, joka erottaa ne muista nisäkkäistä, ovat sarvet, jotka useimmilla lajeilla kasvavat vain uroksille. Toisin kuin onttosarvisilla, hirvieläimillä sarvet ovat umpiluuta, eivätkä ole edes päältä sarveisainetta. Toisilla lajeilla sarvissa on oksamaisia haaroja, kun taas toisilla sarvet ovat pelkät piikit. Joillakin lajeilla, kuten hirvellä ja kuusipeuralla sarvet ovat lapiomaiset. Sarvet ovat kehittyneet urosten välistä mahtailua ja tappeluita varten. Ne eivät ole pysyvät, vaan ne putoavat vuosittain ja tilalle kasvavat uudet, aiempaa suuremmat sarvet. Sarvet kasvavat sitä mukaa, kun uros varttuu ja niistä voidaan nähdä yksilön terveys, kypsyys ja vahvuus.


title: Hirvieläimet

text: Muilta osin hirvieläimet muistuttavat monella tavoin antilooppeja ja muita sorkkaeläimiä. Niillä on solakka ja pitkänomainen ruumis, hoikat jalat ja kaula, lyhyt häntä, pitkä pää ja paljon hampaita, joilla ne hienontavat ravintonsa.


title: Hirvieläimet

text: Suurin osa hirvieläinlajeista elää pääosan ajasta sukupuolten kesken jakautuneissa ryhmissä. Vasat pysyttelevät yhdessä naaraiden kanssa, urokset liikuskelevat yksin tai ryhmissä. Tosin kiima-aikana urosten kesken vallitsee kova kilpailu naaraista. Silloin tasaveroisten urosten kesken käydään tappeluita, kun taas heikommat yksilöt suosiolla luovuttavat lauman suurikokoisemman johtajan edessä. Tappeluissa urokset puskevat sarvillaan toisiaan vasten useiden minuuttienkin ajan, minkä jälkeen hävinnyt osapuoli, mikäli ei ole loukannut itseään pahoin, poistuu paikalta. Kiima-ajan päätteeksi voittajauroksetkin ovat haareminpidon seurauksena varsin uupuneita ja tarvitsevat paljon lepoa ennen kuin kykenevät uudestaan parittelemaan.


title: Hirvieläimet

text: Hirvieläimet kommunikoivat toistensa kanssa monin tavoin. Monilla lajeilla takaruumis on vaalea, mikä helpottaa muiden lauman jäsenten erottamista. Emot ja vasat saattavat ilmoittaa sijainnistaan toisilleen määkimällä, ja monet lajit päästävät haukahduksen omaisia ääniä, mikäli ovat tukalassa tilanteessa. Kiima-aikana urokset lajista riippuen pitävät kovaa melua, saksanhirvi muun muassa mylvii ja japaninhirvi viheltää. Hirvieläinten hajuaisti on herkkä, ja eräs kommunikaation muoto ovatkin hajumerkit. Useilla lajeilla jää maahan hajumerkkejä varpaiden välissä olevista rauhasista, ja silmien edessä olevista rauhasista erittyy hajuainetta kasveihin.


title: Hirvieläimet

text: Vesikauris, joka elää Kiinassa, on hirvieläinten keskuudessa poikkeus, sillä se elelee yksinään eikä kummallakaan sukupuolella ole sarvia. Uroksella on sarvien sijasta voimakkaasti kehittyneet torahammasmaiset kulmahampaat. Vastaavanlaiset hampaat ovat myös tupsuhirvellä ja muntjakeilla, joilla niilläkään sarvet eivät ole erityisen isot. Metsäpeuralla ja muilla peuran alalajeilla myös naarailla on sarvet.


title: Hirvieläimet

text: Hirvieläimet syövät pääasiassa ruohoa, pensaiden ja puiden versoja, pieniä oksia ja lehtiä.


title: Hirvieläimet

text: Useimmat lajit saavat kerrallaan vain yhden poikasen eli vasan. Elämänsä alkuvaiheet vasa pysyttelee piilossa, paitsi silloin kun emo imettää sitä. Sittemmin varttuaan vasa ryhtyy seuraamaan emoa ja tämän mahdollista laumaa. Imetys jatkuu useiden kuukausien ajan, usein jopa niin pitkälle että emo on ehtinyt synnyttää toisenkin vasan. Monilla lajeilla vasalla on turkissaan täpliä, jotka iän myötä katoavat. Tosin esimerkiksi aksishirvi, japaninhirvi ja kuusipeura ovat myös aikuisena täplikkäitä. Vesikauris on poikkeus myös lisääntymisen suhteen, sillä se synnyttää usein kerrallaan kolme vasaa.