title: Ortodoksijuutalaisuus

text:
Ortodoksijuutalaiset noudattavat perinteistä kosher-ruokavaliota, jossa muun muassa vain erityisellä tavalla teurastettujen eläinten, lähinnä kanan, lehmän ja lampaan, liha on sallittu. Liha ja maitotuotteet erotetaan niin, ettei niitä koskaan valmisteta tai syödä samoilla välineillä tai samaan aikaan. Liharuokien syömisen jälkeen odotetaan paikallisesta perinteestä riippuva aika, esimerkiksi kuusi tuntia, ennen kuin voidaan syödä maitotuotteita. Vaikka kosher-sääntöjä noudatetaan myös muissa juutalaisissa suuntauksissa, ortodoksijuutalaisten keskuudessa niiden noudattamista korostetaan enemmän, ja varsinkin sitä pidetään tärkeänä, että ainesosien lisäksi myös ruoanvalmistusvälineet ovat kosher. Monet ortodoksijuutalaiset kieltäytyvät syömästä mitään ruokaa, jossa ei ole jotakin koshersertifikaattia, ja joskus myös joitakin koshersertifikaatteja ei pidetä luotettavina. Ortodoksijuutalaisuuden piirissä säilyneitä perinteitä ovat myös kielto syödä ei-juutalaisen valmistamaa tai käsittelemää viiniä, maitoa jonka lypsyä ei ole valvonut juutalainen, tai tiettyjä ei-juutalaisen kypsentämiä ruokia, esimerkiksi leipää, vaikka ruoka olisi muuten kosher. Näistä vain viinin ja ei-juutalaisen kypsentämän lihan kielto ovat yhteisiä kaikille ortodoksijuutalaisille suuntauksille, muiden sääntöjen kohdalla on suuri merkitys sillä mihin ortodoksijuutalaiseen yhteisöön kyseinen henkilö kuuluu. Esimerkiksi moderniortodoksijuutalaisuudessa yleensä tavalliset maitotuotteet ovat sallittuja.
Nykyajan ortodoksijuutalaisuudelle on myös tyypillistä, että kasvikset pyritään puhdistamaan erittäin huolellisesti, ettei niihin jäisi hyönteisiä, jotka eivät ole kosher. Jotkin ortodoksijuutalaiset ryhmät välttävät jopa syömästä esimerkiksi parsakaalia tai ruusukaalia, koska niitä on lähes mahdotonta puhdistaa hyönteisistä.


title: Ortodoksijuutalaisuus

text: Ortodoksijuutalaiset miehet ja naiset pukeutuvat yleensä peittävästi. Naimisissa olevat naiset peittävät usein hiuksensa, esimerkiksi huivilla, hatulla, myssyllä tai peruukilla. Miehet käyttävät siviilisäädystä riippumatta kipaa ja yleensä paidan alla pientä tupsullista vaatetta, jota kutsutaan tsitsitiksi. Monilla miehillä on parta ja haredimiehillä on puku ja kipan päällä musta hattu. Haredinaiset ja monet moderniortodoksinaiset käyttävät vain hameita tai mekkoja, ei koskaan housuja, ja naisten paidoissa on usein korkea kaulus ja vähintään kyynärpäähän ulottuvat hihat. Jotkin moderniortodoksijuutalaiset pukeutuvat lähes samalla tavalla kuin ympäröivät yhteiskunta, vaikka miehet myös moderniortodoksijuutalaisuudessa käyttävät kipaa ja tsitsitejä.


title: Ortodoksijuutalaisuus

text: Avioliiton ulkopuolinen seksuaalinen kanssakäyminen ja esiaviollinen seksi on ortodoksijuutalaisuudessa kielletty. Tätä pyrkii estämään muun muassa se, että ortodoksijuutalaisen halakhan mukaan naisen ja miehen on kiellettyä olla kahdestaan suljetussa tilassa, elleivät he ole naimisissa tai perheenjäseniä. Myös naisten ja miesten välinen fyysistä kosketusta vältetään. Joissakin yhteisöissä se on täysin kielletty paitsi lääketieteellisistä syistä, joissakin yhteisöissä taas esimerkiksi kättely sallitaan. Miehet ja naiset eivät yleensä tanssi eivätkä käy uimassa yhdessä. Synagogassa naiset ja miehet on joko erotettu toisistaan väliseinällä tai he rukoilevat eri kerroksissa.


title: Ortodoksijuutalaisuus

text: Aviomiehen ja vaimon kanssakäymistä säädellään ortodoksijuutalaisuudessa muun muassa tiukoilla avioparin käyttäytymissäännöillä naisten kuukautisten aikana ja niiden jälkeen. Taustalla on käsitys, jonka mukaan nainen on rituaalisesti epäpuhdas kuukautisten ja niiden loppumisen jälkeisten seitsemän päivän aikana, eli noin kahden viikon ajan kuukausittain. Tämän takia sekä avioelämää että avioparin seksuaalisuutta säädellään tiukoilla puhtaussäännöillä, ja esimerkiksi aviomies ja vaimo eivät saa lainkaan koskea toisiaan naisen rituaalisen epäpuhtauden aikana. Esimerkiksi jos vaimo sairastuu, mies voi auttaa häntä tuona aikana fyysisesti koskettamalla vain jos paikalla ei ole ketään muuta joka voisi sen tehdä.Kuukautisvuodon päätyttyä nainen laskee seitsemän päivää, jonka aikana hän tarkistaa, että vuoto on loppunut. Seitsemän päivän jälkeen hän upottautuu veteen mikvessä.


title: Maustekirveli

text: Maustekirveli eli kirveli ("Anthriscus cerefolium") on yksivuotinen ruoho, jota käytetään ruoan maustamisessa. Sarjakukkaiskasvien heimoon kuuluva monipuolinen yrtti on kotoisin Aasian länsiosista tai Etelä-Venäjältä. Maustekirveli sisältää runsaasti A- ja C-vitamiinia, minkä vuoksi sitä suositellaan käytettäväksi tuoreena.


title: Maustekirveli

text: Maustekirveli on yksi ranskalaisen keittiön fines herbes -sekoituksen yrteistä. Muut kolme sekoitukseen kuuluvaa yrttiä ovat persilja, rakuuna ja ruohosipuli. Maustekirveliä käytetään muun muassa munakkaiden sekä sieni- ja kasviruokien maustamiseen. Kirveli on nopeakasvuinen ja helppohoitoinen mausteyrtti, joka menestyy varjossakin.


title: Maustekirveli

text: Maustekirveli sisältää metyylikavikolia eli 4-allyylianisolia eli estragolia (CHO), ja sen tiedetään kiihdyttävän aineenvaihduntaa, puhdistavan elimistöä sekä piristävän kehoa. Sen sanotaan myös lievittävän reumatismia ja edistävän ruoansulatusta.


title: Maustekirveli

text: Taimiasteella maustekirveli muistuttaa persiljaa ("Petroselinum crispum") ja isompana samaan sukuun kuuluvaa koiranputkea ("Anthriscus sylvestris").


title: Maustekirveli

text: Sana "kirveli" on lainattu suomeen muinaisruotsista. Se juontuu alasaksan ja latinan kautta kreikkalaisesta nimityksestä "khairéphyllon", joka tarkoittaa ”ilolehteä”. Se viittaa kasvin iloisen vihreään väriin ja miellyttävään tuoksuun.


title: Ruohosipuli

text: Ruohosipuli eli ruoholaukka ("Allium schoenoprasum") on sipuleiden sukuun kuuluva monivuotinen maustekasvi. Se kasvaa noin 30 cm korkeaksi. Sillä on sileät, putkimaiset lehtivarret, joiden päähän puhkeaa violetit tupsumaiset kukat, joiden halkaisija on noin yhden sentin.


title: Ruohosipuli

text: Ruohosipulia kasvaa villinä Venäjällä ja merenrannoilla Länsi-Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa.


title: Ruohosipuli

text:
Suomessa ruohosipulilla on kaksi alalajia, kallioruoholaukka ("Allium schoenoprasum" ssp. "schoenoprasum") ja ruijanruoholaukka ("Allium schoenoprasum" ssp. "alpinum" ), jota tavataan vain Utsjoen kyläkedoilla ja rannoilla ja Inarissa. Ruijanruoholaukka on luokiteltu silmälläpidettäväksi lajiksi.
Ruohosipulin kapeat, liereät ja ruohomaiset lehdet piristävät monia ruokalajeja. Fines herbes -yhdistelmä sisältää persiljan, kirvelin ja muiden yrttien ohella myös ruohosipulia. Suomessa ruohosipuli on tavallinen mausteyrtti hyvin monessa kotipuutarhassa. Ruohosipuli viihtyy aurinkoisella kasvupaikalla. Maan tulee olla voimakasta ja hyvin ojitettu.


title: Liaotungin niemimaa

text: Liaotungin niemimaa (, pinyin: Liáodōng bàndǎo, W.-G.: Liaotung pantao, tai Liao-tung Pan-tao; myös nimellä Liaodongin niemimaa) on lounasta kohti työntyvä suuri niemimaa Kiinan koillisosan Liaoningin maakunnan etelärannikolla, Keltaisenmeren pohjoisosassa.


title: Liaotungin niemimaa

text: Niemimaan eteläisessä kärjessä sijaitsee niemimaan suurin kaupunki, vajaan neljän miljoonan asukkaan Dalian.


title: Liaotungin niemimaa

text: Liaotungin niemimaa sijaitsee Mantšurian eteläosassa. Niemimaa rajoittuu lännessä Bohainmereen ja idässä Koreanlahteen. Molempia merialueita pidetään osana Keltaistamerta (esimerkiksi IHO:n merialuejaottelussa). Yhdessä eteläpuolisen Shandongin niemimaan kanssa se muodostaa Bohainsalmen.


title: Liaotungin niemimaa

text: Samalla leveysasteella sijaitsevat Japanin saarista Honshun pohjoisosat ja Euroopan kaupungeista Madrid.


title: Liaotungin niemimaa

text: Niemimaa muodostaa osan laajempaa pohjois-eteläsuuntaista Changbaivuoristoa, joita kutsutaan niemimaalla Qianvuoriksi. Niiden keskeisenä osana ovat graniitista ja savikivestä muodostuneet rinnakkaiset vuorijonot, jotka ovat kuluneet teräviksi huipuiksi ja harjanteiksi. Korkeimmalle kohoava Buyunvuori yltää 1 130 metriin merenpinnasta. Niemimaan rannikolla pinnanmuodot ovat alankoa, joka reunustaa niemimaata kapeana vyöhykkeenä.


title: Liaotungin niemimaa

text: Liaotungin niemimaa oli merkittävä eri valtioiden pyrkiessä valvomaan Mantšuriaa 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alkupuolella. Liaotungia valvonnalla pyrittiin estämään Pekingin vaikutusmahdollisuudet Kiinan koillisseutuihin. Muun muassa Venäjän laivastolla oli strategisesti keskeinen Port Arthurin laivastotukikohta niemimaalla. Liaotungin hallinnasta päätettiin muun muassa Shimonosekin ja Portsmouthin sopimuksissa.


title: Satu

text: Sadut ovat melko lyhyitä, juoneltaan selkeitä mielikuvituksellisia tarinoita, jotka kuvaavat ihmisten elämään ja erityisesti kasvamiseen liittyviä vaikeuksia. Tapahtumien tarkkaa aikaa ja paikkaa ei yleensä kerrota tarkasti, vaan tärkeintä on päähenkilöiden elämäntilanne. Joitain yleisiä satujen teemoja ovat lähteminen, matka, päähenkilössä tapahtuva muutos ja heikomman taistelu vahvempaa vastaan. Saduissa on usein tarunomaisia hahmoja, kuten keijuja, peikkoja, haltijoita, lohikäärmeitä tai jättiläisiä.


title: Satu

text: Suurin osa kuuluisista saduista perustuu ikivanhaan, kansainväliseen perinteeseen. Vanhimmat sadut ovat yli 4 000 vuoden ikäisiä. Sadun ja myyttisen kertomuksen eli tarun erona pidetään sitä, että satuihin ei oikeasti uskottu, kun taas myyttisiin kertomuksiin uskottiin ainakin vertauskuvallisesti. Esimerkiksi Kalevalan taustalla olevat kansanperinteelliset kertomukset eivät ole satuja, koska niitä on pidetty tosina tavalla tai toisella.


title: Satu

text: Kansansadut perustuvat suulliseen kansanperinteeseen. Kansansadut ovat tyyliltään melko yksinkertaisia, ja ne sisältävät runsaasti toistoa. Tarinat ovat usein kaavamaisia ja opettavaisia. Samat satuaiheet esiintyvät paikallisina muunnoksina eri maissa.


title: Satu

text: Kansansatujen systemaattinen kerääminen ja tutkimus saivat alkunsa 1800-luvulla, kun saksalaiset Jacob ja Wilhelm Grimm julkaisivat kansansatujen kokoelmansa. Saduissa voidaan erotella useita lajityyppejä. Näitä ovat muun muassa eläinsadut, ihmesadut ja pilasadut.


title: Satu

text: Taidesadut poikkeavat kansansaduista monin tavoin, vaikka taidesatujen pohja onkin usein kansanperinteessä. Taidesadut ovat tunnettujen kirjailijoiden kirjoittamia, ja ne ovat usein taiteellisesti kunnianhimoisia teoksia.


title: Satu

text: Satuja ovat kertoneet myös kaikenikäiset lapset. Sadutusmenetelmän avulla saadaan talteen lasten (ja myös aikuisten) vapaata tarinan kerrontaa. Näitä satuja on Suomessa koottu jo vuodesta 1995. Lasten kertomissa saduissa mielikuvitus lentää usein vilkkaammin ja monisäikeisemmin kuin perinteisissä aikuisten saduissa. Lasten omat sadut ovat avanneet uusia näkökulmia lasten kerrontakulttuuriin. Nuorimmat sadunkertojat ovat olleet yhden vuoden ikäisiä. Nämä sadut vaihtelevat sisällöltään, muodoltaan ja kerrontatavaltaan aikuisten kertomista saduista.


title: Satu

text: Aikuisten satuja ovat tutkineet muun muassa Antti Aarne, Bruno Bettelheim ja Vladimir Propp.


title: Satu

text: Lasten satujen tutkiminen on alullaan.


title: Minttu (nimi)

text: Minttu on suomalainen naisen etunimi. Minttu viettää nimipäivää 6. lokakuuta. Nimi lisättiin almanakkaan vuonna 1995.


title: Minttu (nimi)

text: Lokakuun 2018 alkuun mennessä Väestörekisterikeskuksen mukaan Minttu-nimen on saanut noin 4 640 henkilöä, joista suurin osa on syntynyt vuoden 1980 jälkeen. Ennen vuotta 1960 nimi oli annettu vain muutamalle henkilölle.


title: Juan Pablo Montoya

text: Juan Pablo Montoya Roldán (s. 20. syyskuuta 1975 Bogotá, Kolumbia) on kolumbialainen rata-autoilija.


title: Juan Pablo Montoya

text: Montoya kilpaili Formula 1 -sarjassa kaudet – sekä kauden puoliväliin saakka. Ennen Formula 1 -uraansa hän voitti Pohjois-Amerikan CART-sarjan mestaruuden vuonna 1999, ja on Formula 1 -uran jälkeen kilpaillut lähinnä NASCAR- ja IndyCar-sarjoissa. Hän on voittanut Indy 500 -kilpailun kahdesti (2000 ja 2015). Urheiluautoissa Montoya on ennen vuotta 2018 osallistunut säännöllisesti Daytonan 24 tunnin ajoon Chip Ganassi Racingin väreissä voittaen sen kolmasti (2007, 2008 ja 2013). Vuonna 2018 hän ajaa täyden kauden IMSA WeatherTech SportsCar Championship -sarjassa nykyisen työnantajansa Team Pensken Acuralla.


title: Juan Pablo Montoya

text: Formula 1 -uransa aikana Montoya teki useita rohkeita ohituksia, joista tuli hänen tavaramerkkinsä. BBC:n Andrew Benson on sanonut, että Montoya tullaan todennäköisesti muistamaan parhaana ohittajana Formula 1 -sarjan historiassa. Häntä pidettiin myös karismaattisena persoonallisuutena. Montoya on menestynein kolumbialainen Formula 1 -kuljettaja.


title: Juan Pablo Montoya

text: 21. syyskuuta 2000 Williams ilmoitti Montoyan siirtyvän kilpakuljettajaksi kaudelle 2001. Formula 1 -sarjassa Montoya debytoi kauden Australian GP:ssä. Hän ajoi maaliin ensimmäisellä kaudellaan vain kuudesti, mutta niistä kolme kertaa hän oli toinen ja Italian GP:ssä hän juhli jo ensimmäistä voittoaan. Brasilian GP:ssä hänen mahdollisuutensa ensimmäiseen voittoon menivät osuttuaan kierroksella ohitetun Jos Verstappenin kanssa. Montoya saavutti kauden aikana 31 pistettä sijoittuen MM-sarjan kuudenneksi.


title: Juan Pablo Montoya

text: Toisella F1-kaudellaan Montoya otti huikeat seitsemän paalupaikkaa, mutta kilpailuissa hän ei mahtanut mitään Michael Schumacherin ylivoimalle. Montoya saavutti kauden aikana 50 pistettä sijoittuen MM-sarjan kolmanneksi.


title: Juan Pablo Montoya

text: Kolmannella F1-kaudellaan Montoya kamppaili mestaruudesta tosissaan Kimi Räikköstä ja Michael Schumacheria vastaan, mutta heikko loppukausi pilasi hänen mahdollisuutensa. Montoya voitti kuitenkin kauden aikana kaksi kilpailua. Montoya saavutti kauden aikana 82 pistettä sijoittuen MM-sarjan kolmanneksi.


title: Juan Pablo Montoya

text: Kauden jälkeen McLaren ilmoitti tehneensä sopimuksen Montoyan kanssa kaudesta 2005. Montoyan ja Williamsin suhde oli viilentynyt sen jälkeen, kun Montoya raivosi tallilleen tiimiradion välityksellä Ranskan GP:ssä. Kilpailun aikana Montoya luuli Williamsin suosineen hänen tallipariaan Ralf Schumacheria ja antaneen tälle paremman varikkotaktiikan.


title: Juan Pablo Montoya

text: Kaudella 2004 Montoya ei onnistunut pärjäämään yhtä hyvin kuin edellisellä kaudella. Hän onnistui kuitenkin voittamaan kauden viimeisen osakilpailun Brasiliassa. Kilpailu jäi hänen viimeisekseen Williams-tallissa. Montoya saavutti kauden aikana 58 pistettä sijoittuen MM-sarjan viidenneksi.


title: Juan Pablo Montoya

text: 17. marraskuuta 2003 McLaren ilmoitti Montoyan siirtyvän talliin kaudeksi 2005. Montoya loukkasi olkapäänsä tennistä pelatessaan alkukaudesta, minkä takia hän ei pystynyt osallistumaan Bahrainin ja San Marinon osakilpailuihin. Vaikka Montoya saavutti kauden aikana kolme voittoa, hän ei kyennyt taistelemaan maailmanmestaruudesta Renault’n Fernando Alonson ja tallikaverinsa Kimi Räikkösen kanssa. Montoya saavutti kauden aikana 60 pistettä sijoittuen MM-sarjan neljänneksi.


title: Juan Pablo Montoya

text: Montoyan viimeiseksi Formula 1 -osakilpailuksi jäi kaudella 2006 Yhdysvaltain GP. Montoya aloitti kolarirysän törmäämällä tallitoveriinsa Kimi Räikköseen, jolloin molempien McLaren-tallin autojen kilpailu päättyi ensimmäiseen mutkaan. Kilpailun jälkeen Montoya ilmoitti siirtyvänsä NASCAR-sarjaan. McLaren vapautti hänet sopimuksestaan ja korvasi loppukauden ajaksi testikuski Pedro de la Rosalla. Montoya saavutti kauden aikana 28 pistettä sijoittuen MM-sarjan kahdeksanneksi.


title: Juan Pablo Montoya

text: Kesken kauden 2006 Montoya siirtyi NASCAR-sarjaan Chip Ganassi Racing -talliin, jossa hän ajoi Dodgella. Hän debytoi Busch-sarjassa, jossa hän voitti yhden kilpailun kaudella 2007. Montoya voitti ensimmäisen NASCAR-pääluokan kilpailun Sonoman moottoriradalla Kaliforniassa kaudella 2007.


title: Juan Pablo Montoya

text: Kaudella 2007 Montoya oli sarjan 20:s. Parhaimmillaan Montoya oli toinen Allstate 400 at the Brickyard -osakilpailussa. Kaudella 2008 Montoya jatkoi CGR-tallissa, mutta jäi sarjassa 25:nneksi. Parhain sijoitus oli Aaron’s 499 -osakilpailussa tullut toinen sijoitus.


title: Juan Pablo Montoya

text: Kaudeksi 2009 Montoya siirtyi Earnhardt Ganassi Racingiin.


title: Juan Pablo Montoya

text: Montoya testasi FIA World Endurance Championship -sarjassa kilpailevaa Porsche 919 Hybridin LMP1-autoa Bahrainin moottoriradalla 22. marraskuuta 2015.


title: Juan Pablo Montoya

text: Juan Pablo Montoya avioitui Connie Freydellin kanssa vuonna 2002.


title: Fines herbes

text: Fines herbes on klassinen ranskalainen maustesekoitus, joka koostuu kirvelistä, persiljasta, rakuunasta ja ruohosipulista. Tuoreet yrtit silputaan hienoksi juuri ennen kuin ne lisätään ruokaan. Sekoitusta käytetään muun muassa munakkaiden ja kasvisruokien maustamisessa.


title: Fines herbes

text: Fines herbes sisältää mietoja keveitä makuja toisin kuin esimerkiksi Provencen yrtit ja Bouquet garni.


title: Arboretum

text: Arboretum (lat. "arbor", "puu") eli puulajipuisto on yleisnimitys viheralueesta, johon on kerätty systemaattisesti tai satunnaisesti yleensä yhtä kasvisukua tai heimoa laajempi kokoelma puuvartisia kasveja. Arboretum voi olla hoidettu, jolloin se muistuttaa puutarhaa, tai se voi olla hoitamaton, luonnontilainen puisto. Arboretum voi olla yksityisen, yhteisön tai jonkin kaupallisen tahon omistama näyte- ja kasvitarha.


title: Arboretum

text: Arboretumeihin liittyy kokeilu-, tutkimus- ja tiedotusluonne: puulajipuistossa halutaan kokeilla ja esitellä eri puolille maailmaan tehtyjen siemenkeruumatkojen ja kasvivaihtojen selviytymismahdollisuuksia. Toisaalta pienillä metsikköistutuksilla voidaan tutkia puulajien soveltumista metsänkasvatukseen ja -jalostukseen sekä opettaa ja tutkia puutarhan hoitoa. Edelleen puulajipuistoilla halutaan esitellä dendrologisesti kiinnostavaa lajistoa ja herättää laajempaa kiinnostusta kasvilajiston runsautta kohtaan.


title: Arboretum

text: Ilmaston ja väestön jakautumisen seurauksena Suomen puulajipuistoista määrällisesti suurin osa sijaitsee Etelä-Suomessa. Suomessa on noin 30–40 merkittävää arboretumia.


title: Arboretum

text: Suomessa menestyvät kasvit ovat tyypillisesti bioklimaattisesti Suomea muistuttavien alueiden yleensä luonnonvaraisia lajeja. Suomessa menestyviä puuvartisten kasvien kasvikantoja löytyy pääasiassa boreaaliselta vyöhykkeeltä ja sitä vastaavilta vuoristovyöhykkeiltä. Merkittävä osa lajeista on kotoisin Siperiasta, Pohjois-Amerikasta (esimerkiksi Brittiläinen Kolumbia ja Kalliovuorten alue) ja Itä-Aasiasta (Japanin pohjoisosat, Kiinan koillis- ja luoteisosat, Korea, Kuriilit, Sahalin ja Mantšuria). Toisaalta arboretumeiden paikallinen topografia ja mikroilmasto voivat tarjota edellytyksiä eksoottisempien kasvien menestymiseen esimerkiksi lehtimetsäalueelta. Euroopan eteläisimmistä osista tuodut lajit eivät Suomessa juurikaan menesty harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta.


title: Arboretum

text: Suuri osa Suomen arboretumeista on jonkin julkisen tahon kuten Metsäntutkimuslaitoksen, Metsähallituksen, yliopistojen tai maatalous- ja metsäoppilaitosten ympärille perustettuja tai niiden hallinnoimia puutarhoja ja puistoja. Toisaalta merkittävä osa Suomen arboretumeista on vanhoilla kartanoilla, joiden yhteyteen on perustettu laajoja dendrologisesti kiinnostavia istutusalueita. Suurimpaan osaa Suomen julkisista arboretumeista on vapaa pääsy, tai pääsymaksu on nimellinen sisältäen oppaan ja esittelyn alueen lajistosta. Osa arboretumeista, erityisesti yliopistojen hallinnoimat puistot, on varustettu nimikyltein ja opastauluin - osassa nimikyltit puuttuvat tai ovat vajaita.


title: Kansallisvaltio

text: Kansallisvaltio on valtio, jossa yksi kansallisuus on ylivoimaisesti hallitsevassa asemassa.


title: Kansallisvaltio

text: Kansallisvaltioiden voidaan katsoa syntyneen Euroopassa hallinnollisten ja kulttuuristen muutosten seurauksena. Kansallisvaltio kytketään usein moderniin aikakauteen ja erotetaan hallintonsa puolesta keskiaikaisesta feodaalivaltiosta sekä absolutistisesta valtiosta.


title: Kansallisvaltio

text: Suurin osa 1800-luvun jälkipuolella ja sen jälkeen Euroopassa perustetuista valtioista on kansallisvaltioita, tai ainakin pyrkii kansallisvaltion ihanteeseen. Monet kansallisvaltiot on perustettu yhdistämällä valtioita kansallisuusrajan sisällä (esim. Saksa ja Italia perustettiin näin) tai hajottamalla monikansallisia valtioita kansallisvaltioiksi (esim. Suomen ja Baltian maiden irrottautuminen Venäjästä.). Kansallisvaltio valtiotyyppinä liittyy ajatukseen kansojen itsemääräämisoikeudesta.


title: Kansallisvaltio

text: Max Weber on määritellyt valtion väkivallan näkökulmasta: valtiossa on Weberin mukaan keskeistä keskitetty väkivaltamonopoli, ja erityisesti moderneille valtioille on ominaista hallinnollinen ja juridinen järjestys, jossa valtio on suvereeni ja legitiimi toimija. Weber näki valtion tunkeutuvan koko hallinnoimalleen alueelle juridisen ja hallinnollisen byrokratian kautta. Kansallisvaltion erottaa siis aikaisemmista valtiotyypeistä ennen kaikkea sen tehokkaampi ja pidemmälle ulottuva hallinnoimistapa.


title: Kansallisvaltio

text: Sosiologi Anthony Giddens painottaa samoin kansallisvaltion lailla säädettyä hallintomonopolia rajatun alueen sisällä sekä suoraa sisäisen ja ulkoisen väkivallan kontrollointia. Giddensin mielestä tulisi myös muistaa, että kansallisvaltiot toimivat kansainvälisessä järjestelmässä eli suhteessa muihin kansallisvaltioihin.


title: Kansallisvaltio

text: Kansallisvaltio nojaa käsitykseen kansakunnasta kulttuurisena yhteisönä. Kansallisvaltio on sekä yhteiskunnallista todellisuutta kuvaava käsite että ihanne, jonka mukaan poliittisen ja kulttuurisen yhteisön pitäisi olla yhteneviä. Italialainen filosofi Giuseppe Mazzini ilmaisi 1800-luvulla ensimmäisten ajattelijoiden joukossa ajatuksen yhdestä kansasta valtiota kohti ja päinvastoin. Valtioiden tulisi kansallisvaltioihanteen mukaan siis olla kulttuurisesti yhtenäisiä. Nationalismi on poliittinen aate, joka pyrkii tähän tavoitteeseen. Usein ihanteena on myös kielellinen yhtenäisyys, eli sama äidinkieli kaikilla kansalaisilla. Tämä eroaa merkittävästi aiemmasta tilanteesta Euroopassa, jossa monikansallisten imperiumien sisällä puhuttiin vuosisatojen ajan lukuisia eri kieliä. Ennen hajanaisemmat kieli- ja kulttuurialueet ovatkin nykyään useissa osissa Eurooppaa ja muuta maailmaa huomattavasti yhtenäisemmät.


title: Kansallisvaltio

text: Benedict Andersonin 1983 julkaistussa kirjassa ""Kuvitellut yhteisöt. Nationalismin alkuperän ja leviämisen tarkastelua"" kansallisvaltiot käsitetään sosiaalisesti rakentuvaksi yhteisöksi. Andersonin mukaan kansallisvaltiot eivät perustu sen jäsenten keskinäiseen kommunikaatioon, vaan lähinnä sen jäsenten mieliin luotuun kuvaan yhteisöstä, valtiosta ja heidän osallisuudestaan siinä. Andersonin mukaan kaikki kansallisvaltiot ovat kuviteltuja yhteisöjä, koska sen jäsenet eivät tule koskaan tapaamaan suurinta osaa muista jäsenistä, kuulemaan heistä eivätkä siten myöskään tuntemaan heitä - mutta silti heidän mielissään on (ulkoa päin annettu) selvä käsitys yhteisöstä.


title: Kansallisvaltio

text: Tällaisten kuviteltujen yhteisöjen luominen tuli mahdolliseksi todella vasta kirjapainotaidon kehittymisen myötä, kun muun muassa yhtenäisten massamedioiden, yhtenäisen koulutuksen ja yhtenäisen hallinnon kautta tietyn alueen ihmisille on päästy luomaan yhtenäistä kieltä ja kulttuuria.


title: Kansallisvaltio

text: Anderson esittää myös teorian siitä, kuinka kapitalistinen media on myyntimääriä maksimoidakseen ottanut käyttöön tietyn alueen yleisimmän kielen, ja painanut lehtensä sille kielelle. Näin tietyn alueen erilaiset murteet ovat osaltaan pikkuhiljaa yhtenäistyneet.


title: Kansallisvaltio

text: Esimerkiksi suomen kielen tapauksessa kirjakieli on kehitetty pääosin lounaissuomalaisten murteiden pohjalta. Ensimmäisenä suomeksi painettiin lähinnä uskonnollisia ja hallinnollisia tekstejä, mutta viimeistään suomenkielinen lehdistö ja vuoden 1863 kieliasetus loivat suomelle yhtenäisen kielen.


title: Kansallisvaltio

text: Historioitsija Eric Hobsbawm taasen korostaa, että kansakunnat eivät ole kovinkaan vanhoja, vaan verrattain hyvinkin uusia. Kyseessä ei hänen mukaansa ole kovinkaan pitkistä traditioista eikä esimerkiksi alun perin yhtenäisestä kielestä. Pikemminkin nämä ovat yleensä yksittäisen valtion suvereniteetin seurauksia, eivätkä kansallisvaltion perustavia syitä. Kansakunnan syntyyn liittyy usein keksityt perinteet. Kirjassaan Nationalismi hän esimerkiksi lainaa 1800-luvulla vaikuttaneen, Italian yhdistämistä ajaneen Massimo d'Azeglion muistelmia, joissa hän toteaa, kuinka "Italia on tehty, nyt täytyy tehdä italialaiset" ("L'Italia è fatta. Restano da fare gli italiani").


title: Säätiö (Suomi)

text: Säätiö on tapa osoittaa pysyvästi varoja tiettyyn tarkoitukseen. Tarkoitus voi olla esimerkiksi kulttuurin tai tieteen tukeminen tai sairaalan, museon tai oppilaitoksen ylläpitäminen.


title: Säätiö (Suomi)

text: Säätiön tarkoitus on usein yleishyödyllinen, mutta se ei ole välttämätöntä.


title: Säätiö (Suomi)

text: Säätiötyyppejä on Suomessa useita:


title: Säätiö (Suomi)

text: Rekisteröity säätiö eli itsenäinen säätiö (myös pelkkä säätiö) on Suomen lain mukaan oikeushenkilö, joka muodostuu tiettyyn tarkoitukseen käytettäväksi luovutetusta omaisuudesta. Säätiöitä koskee "säätiölaki". Säätiöt rekisteröidään "säätiörekisteriin".


title: Säätiö (Suomi)

text: Epäitsenäinen säätiö (myös omakatteinen rahasto) on varallisuutta, jonka joku on luovuttanut toiselle käytettäväksi määrättyyn tarkoitukseen ja hoidettavaksi erillään saajan muista varoista. Säätiölaki ei koske epäitsenäistä säätiötä. Sitä ei rekisteröidä eikä se ole oikeushenkilö, vaan saaja hoitaa varoja omissa nimissään. Epäitsenäisen säätiön kaltainen on myös määrätarkoituksessa käytettävä rahasto.


title: Säätiö (Suomi)

text: Julkisoikeudellinen säätiö (myös julkisoikeudellinen laitos) on oikeussubjekti, joka on enemmän määrätarkoitukseen osoitettu omaisuusmassa kuin yhteisö ja joka huolehtii jonkin julkisen tehtävän hoitamisesta. Julkisoikeudellista säätiötä ei ole laissa määritelty, mutta sellaisena on pidetty mm. Suomen Pankkia ja Kansaneläkelaitosta. Säätiölaki ei koske julkisoikeudellisia säätiöitä.


title: Säätiö (Suomi)

text: Muita säätiöiden kaltaisia oikeushenkilöitä ovat eläkesäätiö sekä säästöpankki. Nämä jäävät säätiölain soveltamisalueen ulkopuolelle. Eläkesäätiöitä koskee "eläkesäätiölaki". Niitä valvoo ja niistä pitää rekisteriä Finanssivalvonta.


title: Säätiö (Suomi)

text: Säätiöt rekisteröidään patentti- ja rekisterihallituksen ylläpitämään "säätiörekisteriin". Vuonna 2013 Suomessa oli 2 850 rekisteröityä säätiötä. Säätiöistä noin 90 % katsotaan verotuksessa yleishyödyllisiksi yhteisöiksi, joiden tulot ovat kokonaan tai osittain verovapaita.


title: Säätiö (Suomi)

text: Säätiölaki tuli voimaan 1930. Pieni osa Suomen säätiöistä on kuitenkin perustettu jo 1800-luvun lopulla tai aikaisemmin. Vuosina 1930–2011 rekisteröitiin yhteensä 3 948 säätiötä. Osa säätiöistä on sittemmin lakkautettu, sulautettu tai saanut uuden säätiönumeron, joten toimivia säätiöitä on alle 3 000.


title: Säätiö (Suomi)

text: Säätiön perustamiseen tarvitaan lupa Patentti- ja rekisterihallitukselta. Säätiö perustetaan säädekirjalla tai kirjallisella testamentilla. Siinä on säätiölain mukaan on mainittava säätiön tarkoitus ja sille tuleva omaisuus. Säätiölle tulevan peruspääoman täytyy olla vähintään 50 000 euroa. Säätiöllä tulee olla säännöt, jotka määräävät rahojen käytöstä. Säätiön nimessä on oltava sana "säätiö" tai ruotsiksi "stiftelse".


title: Säätiö (Suomi)

text: Säätiön tarkoituksen on oltava "hyödyllinen". Tarkoitusta voidaan muuttaa vain, jos säätiön varojen käyttäminen sille määrättyyn tarkoitukseen on mahdotonta, olennaisesti vaikeutunut, hyödytöntä tai lain tai hyvien tapojen vastaista. Silloinkaan uusi tarkoitus ei saa olennaisesti poiketa aiemmasta.


title: Säätiö (Suomi)

text: Säätiöt voidaan ryhmitellä niiden perustamistavan mukaan seuraavasti:


title: Säätiö (Suomi)

text: Säätiöt voidaan luokitella sen mukaan, mikä säätiön säännöissä mainitaan ensisijaiseksi tarkoitukseksi. Ryhmät eivät ole toisiaan poissulkevia.


title: Säätiö (Suomi)

text: Säätiöistä erotetaan myös pääoma- eli sijoitussäätiöt ja toiminnalliset eli laitossäätiöt. Sijoitussäätiölle on tyypillistä apurahojen jako. Laitossäätiöllä tarkoitetaan säätiötä, joka ylläpitää jotain laitosta kuten sairaalaa tai huoltolaitosta, urheilutaloa, oppilaitosta, teatteria tai muuta taidelaitosta.


title: Säätiö (Suomi)

text: Sukusäätiöt tarkoittavat säätiöitä, joissa määrävät tietyt suvut. Niiden perustamiseen on johtanut erityisesti aiemmin peritty varallisuusvero. Verovapaan säätiön avulla suku on voinut välttyä verolta, säilyttää varoihin määräysvallan ja suunnata ne verottomina haluamiinsa tarkoituksiin. Lähtökohtana on kuitenkin ollut, että suvun jäsenillä on omaan käyttöönsä palkkaa tai muita varoja.


title: Säätiö (Suomi)

text: Säätiö voi harjoittaa liiketoimintaa, jos se on mainittu säätiön säännöissä ja se edistää säätiön tarkoituksen toteuttamista. Säätiön varsinaisena tarkoituksena ei kuitenkaan voi olla liiketoiminnan harjoittaminen. Kielto koskee vain vuoden 1964 jälkeen rekisteröityjä säätiötä. Sitä vanhemmat säätiöt voivat jatkaa aiemman liiketoimintansa harjoittamista. Se, millaista liiketoimintaa ja kuinka paljon säätiö voi harjoittaa, on epäselvää. Rajoituksia ei ole voitu tehokkaasti valvoa. Käytännössä säätiö voi harjoittaa liiketoimintaa esimerkiksi tytäryrityksen kautta.


title: Säätiö (Suomi)

text: Säätiöitä käytetään myös ns. verosuunnitteluun. Yhtiö voi siirtää omaisuutensa säätiön omistukseen ja pitää silti ohjausvallan itsellään. Säätiön omistamien osakkeiden osingot ovat teknisesti järjesteltyinä verovapaita, joten valtion katsotaan menettävän merkittävät verotulot säätiöinnin vuoksi.


title: Säätiö (Suomi)

text: Säätiön omaisuus on sijoitettava varmalla ja tuottoa tuottavalla tavalla. Yhdistyksistä ja yrityksistä poiketen säätiölle ei ole jäseniä eikä yhtiömiehiä, jotka voisivat vapaasti päättää säätiön asioista. Säätiön hallituksen toimintaa valvovat säätiön valitsemat tilintarkastajat sekä Patentti- ja rekisterihallitus.


title: Säätiö (Suomi)

text: Valvonnasta johtuu, että säätiötä ei kannata perustaa, jos sen toiminnassa olisi jotain salattavaa. Salaamista varten edullisempi yhteisömuoto on yhdistys tai kannatusyhdistys. Sitä ei valvota julkisesti, jos viranomaiset eivät kiinnostu yhdistyksestä sen toiminnan perusteella.


title: Grendel

text: Grendel on varhaiskeskiaikaisessa anglosaksisessa Beowulf-eepoksessa esiintyvä hirviö. Tarun mukaan se sai alkunsa raamatullisesta Kainin suvusta, josta sikisivät "juuttaat ja hiidet, ilkeät peikot sekä jättiläiset." Grendel oli hylkiö, joka oli tuomittu vaeltamaan maan päällä. Se riehui daanien kuninkaan Hrothgarin valtakunnassa tappaen monia, kunnes gööttien päällikkö Beowulf surmasi sen.


title: Grendel

text: Useat kirjallisuuskriitikot ovat tulkinneet Grendelin pakanallisuuden fyysisen ja moraalisen pahuuden henkilöitymäksi. Beowulfin kamppailun on puolestaan nähty symboloivan anglosaksisen Englannin heräävää kristillisyyttä.


title: Grendel

text: Aluksi Grendel piileskeli sumuisella suolla lähellä Hrothgarin hovia, Heorotia. Se kuunteli katkerana juhlista kuuluvaa ilonpitoa. Grendel odotti, että sotilaat joisivat itsensä humalaan oluesta. Äänten hiljentymisestä Grendel päätteli monien olevan juovuksissa, ja se hyökkäsi palatsiin. Se tappoi ja söi 30 ihmistä. Siitä alkoi kaksitoista talvea kestävä kauhun aika. Daanit eivät uskaltaneet palata hoviin.


title: Grendel

text: He myös rukoilivat vanhoja jumaliaan avuksi, mutta tilanne ei helpottunut yhtään.


title: Grendel

text: Kun daanit olivat jo menettäneet toivonsa, saapui gööttien hovista Beowulf, voimamies ja hirviöiden, jatulien, meritursaiden ja näkkien tappaja. Hän purjehti daanien maille 14 miehen kanssa ja tarjoutui tappamaan hirviön. Gööttien miehille raivattiin sali, jossa uroot istuivat lavitsoille ja juomalaskija kaatoi nestettä kirjavasta kannusta, hilpeys valtasi suuren seurueen.


title: Grendel

text: Seuraavana yönä saapui Grendel, hyökkäsi kuninkaan hoviin, "simasaliin", ja söi yhden soturin. Beowulf haastoi sen painiin. Mikään miekka ei peikkoon pystynyt. He painivat pitkään, kunnes Beowulf väänsi Grendelin käden irti, ja hirviö pakeni suolle.


title: Grendel

text: Beowulfin kunniaksi pidetään suuret juhlat, mutta seuraavana yönä Grendelin emo vei kostoksi Hrothgarin suosikkisoturin. Beowulf haettiin kiireesti apuun.


title: Grendel

text: Beowulf lähti seuraamaan sitä lammen rantaan, josta löytyy surmatun soturin Æscheren pää. Beowulf ottaa Hrunting-miekkansa ja lähtee hirviön perään. Miekka ei edelleenkään tehonnut vedenalaisesta hovista tavattuun hirviöön.


title: Grendel

text: Beowulf löysi aseröykkiöstä valtavan muinaisen miekan. Miekalla Beowulf tappoi hirviöemon, leikkasi kuolleen Grendelin pään irti ja vei sen hoviin voitonmerkiksi katkaistun käden viereen. Jatulien miekka suli hirviön verestä, mutta kahva jäi daanien aarteeksi. Beowulf palkittiin runsain aartein, hän palasi kotimaahansa ja hallitsi maataan viisikymmentä talvea.


title: Johannes Messenius

text: Johannes Messenius oli ruotsalainen kirjailija, dramaatikko ja historioitsija. Hän syntyi myllärin poikana (nimellä Johannes Jönsson) Ruotsin Södra Frebergassa lähellä Vadstenaa heinäkuussa 1579 (tai 1580). Messenius kuoli 8. marraskuuta 1636 Oulussa. Hänen puolisonsa oli Lucia Grothusen (1607).


title: Johannes Messenius

text: Messenius oli oppilaana Braunsbergin jesuiittaseminaarissa Puolassa. Palattuaan Ruotsiin hän kääntyi luterilaiseksi. Hän loi uraa juridiikan ja politiikan professorina Uppsalassa vuosina 1609–1613. Messenius oli suosittu opettaja, mutta riitautui vaikutusvaltaisen professorin Johannes Rudbeckiuksen kanssa ja joutui epäsuosioon.


title: Johannes Messenius

text: Vuonna 1616 Messeniusta epäiltiin salaisesta jesuiittajärjestön jäsenyydestä ja yhteyksistä katoliseen Puolaan. Häntä syytettiin maanpetturuudesta ja tuomittiin 20 vuoden vankeuteen Kajaanin linnaan.


title: Johannes Messenius

text: Vankeusaikanaan Messenius kirjoitti pääteoksensa "Scondia illustrata", joka julkaistiin vasta vuosikymmeniä myöhemmin, vuonna 1700. Teos oli ensimmäisiä yrityksiä tutkia vanhoja taruja ja asiakirjoja kriittisesti ja saada näin esiin oikea kuva historiasta. Messenius kaavaili teoksen laajenevan kaikkiaan 20-osaiseksi, mikä jäi kuitenkin pelkäksi aikomukseksi. Messeniuksen historioitsijantaitoja on paitsi ylistetty, myös kritisoitu.


title: Johannes Messenius

text: Vankeusaikana, 1616-1635, Messenius kirjoitti myös teoksen nimeltä "Rimkrönika om Finland och dess inbyggare", joka julkaistiin vasta vuonna 1774. Se lienee vanhin kokonaisuudessaan nykypäivään asti säilynyt laaja Suomen historian kuvaus.


title: Johannes Messenius

text: Noin vuonna 1560 Helsingissä syntynyt Sigfrid Aronus Forsius oli jo vuosien 1611 ja 1616 välisenä aikana julkaissut niin ikään Suomen historiaa käsittelevän teoksen, nimeltä 'Suomen kronikka', mutta vain katkelmia siitä on säilynyt nykypäivään. Tuntemattoman kirjoittajan "Suomen kronikka" -niminen teos () syntyi myös 1670-luvulla. Kirjoittajan oletetaan olleen Elias Brenner.


title: Johannes Messenius

text: Messenius kirjoitti riimikronikat myös Tukholman ja Taalainmaan historioista, perinteisiä keskiaikaisia ruotsalaisia riimikronikoita jäljitellen. "Rimkrönikan" ensimmäinen osittainen suomennos ilmestyi vasta 1932 O. V. Itkosen kääntämänä. Toisen kerran se käännettiin 1997 runomuotoisena. Sittemmin riimikronikka on julkaistu kokonaisuudessaan suomeksi vuonna 2004.


title: Johannes Messenius

text: Messenius vapautettiin vankeudesta vähän ennen kuolemaansa vuonna 1636.


title: Johannes Messenius

text: Messenius oli ensimmäisiä historioitsijoita, joka käsitteli Suomea laajemmin julkisuudessa. Suomi oli aiheena hänen pääteoksensa, "Scondia illustratan", 10. osassa, jonka nimi on ”Suomen, Liivinmaan ja Kuurinmaan vaiheet”. Messeniuksen ruotsinkielinen riimikronikka on tämän rinnakkaisteos ja sisällöltään pitkälti yhteneväinen.


title: Johannes Messenius

text: Ajan historiankirjoituksen tarkoituksena oli korostaa oman valtakunnan arvoa tekemällä sen eri osia, luonnonvaroja, rikkauksia, väestöä ja historiaa tunnetuksi. Tämä oli Messeniuksenkin lähtökohtana. Hän kertoi palauttavansa mieleen kansojen vaellukset ja vaiheet vuodesta 156 jälkeen vedenpaisumuksen. Kronikka päättyy vuoteen 1628. Etenkin esihistoriallista aikaa koskeva jakso etenee ajallisesti suurin hyppäyksin ja säännölliset, jokavuotiset merkinnät alkavat vasta vuodesta 1549.


title: Johannes Messenius

text: Messenius noudatti niin kutsutun gööttiläisen historiankirjoituksen perinnettä. Sen avulla kansan voitiin osoittaa polveutuvan Raamatun tunnetuista suvuista, mitä pidettiin korkeimpana mahdollisena mainesanana. Messeniuksen mukaan suomalaiset periytyivät Nooan pojasta Thuiskonista, joka sai vedenpaisumuksen jälkeen vallan käsiinsä. Thuiskon perusti laajan valtakunnan, jonka itäiset osat ulottuivat Saksista aina Tornioon saakka.


title: Johannes Messenius

text: Käsitystä suomalaisista yhtenäisenä kansana ei ollut. Messenius puhui Suomen alueella asuneista eri heimoista, kuten vandaaleista, amatsoneista, venedeistä, venneistä, skridefinneistä, finneistä, suomalaisista ja karjalaisista. Myös käsitys Suomen alueesta oli hämärä. 1400–1600-lukujen kartoissa Suomi esitettiin milloin kapeaksi kannakseksi tai suipoksi niemeksi, milloin saareksi.


title: Johannes Messenius

text: Suomen historiallisia tapahtumia Messenius kuvaa niukasti verrattuna naapureihin Liivinmaahan ja Kuurinmaahan. Ongelmana oli lähteiden vähyys. Suomen historian tärkeimpiä lähteitä olivat kirkolliset kronikat, kuten Palmskiöldin katkelma ja Juustenin piispainkronikka. Messeniuksen merkinnät kertovat näiden lähteiden pohjalta etupäässä uusien piispain virkaanastujaisista. Messenius kuvaa Suomeen houkutellun ruotsalaisia virkamiehiä, mutta monet näistä kieltäytyivät. Maa oli Ruotsille lähinnä veronkantoalue, hiippakunta ja toisinaan myös sotaisa taistelukenttä.


title: Johannes Messenius

text: Historiankirjoituksen historiassa Messeniuksen arvioidaan olleen aikalaisiaan kriittisempi historioitsija, sillä hän suhtautui epäillen esimerkiksi Johannes Magnuksen antamiin tietoihin. Toisaalta hän otti suomalaistenkin alkuvaiheita esitellessään tapahtumahistoriallisia tietoja esimerkiksi muinaisskandinaavisista saagoista. Kriittisen tutkimuksen 1700-luvun lopulla aloittaneen Henrik Gabriel Porthanin ajoista alkaen on myös huomautettu, että Messenius ei käyttänyt teksteissään lähdeviittauksia.


title: Johannes Messenius

text: Helsingin Taka-Töölössä on katu, joka on nimetty Johannes Messeniuksen mukaan "Messeniuksenkaduksi". Kadun varrella on myös hänen mukaansa nimetty ravintola Messenius. Myös Kajaanissa on Messeniuksen mukaan nimetty katu. Oulun kaupunginteatterissa 17. syyskuuta 2005 kantaesitetty Olli Kortekankaan ooppera "Messenius ja Lucia" perustuu löyhästi Messeniuksen elämään.


title: Metafora

text:
Metafora ( ’siirto’) on kielikuva eli trooppi, jossa kahta toisiinsa liittymätöntä sanaa samaistetaan ilman "kuin"-sanaa. Metaforasta esimerkkejä ovat lausahdus "Hän on aurinkoni" (kirjaimellisesti: maata valaiseva ja lämmittävä taivaankappale) tai "tuolin jalka" (kirj: eläimen alaraaja).
Metaforassa tapahtuu merkityssiirtymä, jonka johdosta se eroaa kirjaimellisesta kielestä. Metaforia ja muita kielenkäytön muotoja tutkivat ja pyrkivät selittämään kielitiede, retoriikka ja kielifilosofia. Myös neuropsykologiassa on tutkittu, kuinka metaforien ymmärtäminen eroaa aivotasolla kirjaimellisen kielen ymmärtämisestä.


title: Metafora

text: Metaforaan kiinnitti huomiota jo Aristoteles, joka piti sitä sopivana runoudelle mutta ei tieteellisen kielen käyttöön. 1900-luvun lopulla metaforasta käydyssä keskustelussa kiinnitettiin huomiota siihen, että se on myös tieteiden käyttämä heuristinen apuneuvo. Kaikki kieli ei ole tieteissäkään täsmällistä ja yksiselitteistä.


title: Metafora

text: Psykoanalyyttisen teorian esittämä transferenssin eli tunteensiirron käsite ilmentää ihmisen ajattelun yleistä metaforisuutta: potilas suhtautuu psykoterapeuttiin ikään kuin tämä olisi esimerkiksi isä.


title: Metafora

text: Filosofiassa metaforateoriasta käyty keskustelu käynnistyi Max Blackin kirjasta "Models and Metaphors". Huomiota on kiinnitetty tapaan, jolla metaforat ohjaavat ajatteluamme. Esimerkiksi "elämä on olemassaolon taistelua" johtaa erilaisiin elämäntulkintoihin kuin metafora "elämä on seikkailu". Suomalaisista filosofeista erityisesti Jaakko Hintikka on tutkinut metaforaa.


title: Metafora

text: Kirjallisuustieteessä metaforaa pidetään tunnusomaisena erityisesti lyriikalle.


title: Metafora

text: Kielitieteilijä George Lakoff on tutkinut metaforien merkitystä käsitemaailmallemme. Yhdessä Mark Johnsonin kanssa Lakoff julkaisi vuonna 1980 kirjan "Metaphors We Live By". Lakoffin mukaan koko kielemme rakentuu monien metaforien varaan. Esimerkiksi suunnat liittyvät käsitemaailmassamme myös mielialaan sekä hyvään. Elämä koetaan käsitteellisesti matkana; siksi kieli tulvii ilmaisuja, joissa "olemme päässeet pitkälle" tai "tuntui, että halusin pysähtyä ja miettiä elämäni suuntaa". Koko ajattelu on siis organisoitunut joidenkin tärkeiden ja perustavien metaforien kautta.


title: William Dembski

text: William Albert ”Bill” Dembski (s. 18. heinäkuuta 1960) on yhdysvaltalainen matemaatikko, filosofi, teologi ja älykkään suunnittelun teorian kannattaja.


title: William Dembski

text: Dembski sanoo, että ellei jokin älykkään suunnittelun opin kaltainen ole totta ja tule hyväksytyksi, ”naturalistinen tiedenäkemys jatkaa heikentymättömänä ja pyyhkäisee mennessään kristillisen jumalauskon viimeisetkin jäänteet”.


title: William Dembski

text: Vuonna 2010 Dembski ilmoitti uskovansa Raamatun kirjaimelliseen tulkintaan. Dembski kertoi uskovansa, että Jumala loi maailman Genesiksen mukaisesti kuudessa päivässä huipentuen Aatamin ja Eevan luomiseen. Dembskin mukaan Aatami ja Eeva olivat todellisia ihmisiä, jotka ovat periyttäneet geeninsä kaikille ihmisille, mutta he itse eivät olleet evolutiivisen prosessin tulos.


title: Jalometalli

text: Metallit jaetaan jaloihin ja epäjaloihin metalleihin normaalipotentiaalin mukaan. Jalot metallit, joilla on pieni normaalipotentiaali, eivät reagoi suolahapon ja sitä heikompien happojen kanssa vetyä vapauttaen, kun taas epäjalot reagoivat ja niillä on korkea normaalipotentiaali. Kulta ja platina ovat jaloimpia metalleja.


title: Jalometalli

text:
Jaettaessa metallit normaalipotentiaalin mukaan nousevaan järjestykseen, saadaan metallien sähkökemiallinen jännitesarja. Jännitesarjassa ennen vetyä olevat metallit ovat epäjaloja ja vedyn jälkeen olevat jaloja metalleja.
Jalometalleja ovat mm. kulta, iridium, palladium, platina, osmium, renium, rodium, rutenium ja hopea.


title: Jalometalli

text: Kuparia ei yleensä pidetä jalometallina huolimatta sen paikasta jännitesarjassa.


title: Jalometalli

text: Jalometallia voidaan käyttää mm. koruissa, pöytähopeissa, aterimissa.


title: Jalometalli

text: Jalometallien leimaamista koskevassa lainsäädännössä jalometalleilla tarkoitetaan kultaa, hopeaa, platinaa ja palladiumia.


title: Alberto Ascari

text: Alberto Ascari (13. heinäkuuta 1918 Milano, Italia – 26. toukokuuta 1955 Milano, Italia) oli italialainen kilpa-autoilija ja kaksinkertainen Formula 1 -maailmanmestari. Mestaruutensa hän voitti kausilla 1952 ja 1953 Ferrari-tallin kuljettajana.


title: Alberto Ascari

text: Myös Alberto Ascarin isä Antonio Ascari oli kilpa-ajaja. Hän menehtyi Ranskan GP:ssä 26. heinäkuuta 1925.


title: Alberto Ascari

text: Ascari sijoittui ensimmäisessä F1-sarjan kilpailussaan Monacon Grand Prix'ssa 1950 toiseksi.


title: Alberto Ascari

text: Kaudella 1951 Ascari sijoittui loppupisteissä toiseksi. Kahdella seuraavalla kaudella hän voitti kaksi mestaruuttaan. Hän voitti molemmat mestaruutensa Ferrarilla. Hänestä tuli ensimmäisen mestaruutensa myötä ensimmäinen Ferrarilla mestaruuden voittanut kuljettaja. Edelliset mestaruudet kun oli voitettu Alfa Romeolla.


title: Alberto Ascari

text: Mestaruuksien jälkeen kaudet 1954 ja 1955 eivät sujuneet hyvin: hän keskeytti jokaisen kilpailun, johon hän osallistui. Kauden 1954 pisteisiin Ascarille jäi ”kummittelemaan” 0,14 pistettä. Kyseiset pisteet hän sai Britannian Grand Prix'sta, jossa seitsemälle kuljettajalle merkittiin kilpailun nopein kierrosaika. Tuolloin nopeimmasta kierroksesta oli jaossa yksi piste. Tämä piste jaettiin näiden seitsemän kuljettajan kesken, ja jokainen sai 1/7 pistettä.


title: Alberto Ascari

text: Ascari pitää hallussaan ennätystä peräkkäisten voittojen määrästä. Ascari voitti kausina 1952-1953 seitsemän F1-osakilpailua peräkkäin: kauden 1952 kuusi viimeistä GP:tä ja kauden 1953 avauskisan. Ascarin voittoputki kuitenkin katkesi, kun hän ei (monien muiden kuljettajien tapaan) osallistunut vuoden 1953 Indianapolis 500 -kisaan, joka oli mukana formula ykkösten MM-sarjan toisena osakilpailuna. Ascari voitti myös Indy 500 -kisaa seuranneet Hollannin ja Belgian GP:t.


title: Alberto Ascari

text: Ascari kuoli Monzassa testatessaan ystävänsä Eugenio Castellottin Ferrari 750 Monza-urheiluautoa 26. toukokuuta 1955. Hän menetti auton hallinnan ja rajun törmäyksen jälkeen hän lensi autostaan radalle. Onnettomuusmutka "Curva di Vialone" nimettiin uudestaan "Variante Ascari"ksi hänen mukaansa.


title: Räntä

text:
Räntä on sadetta, joka koostuu vesipisaroista ja osittain sulaneista lumihiutaleista. Sitä esiintyy, kun lämpötila on lähellä nollaa. Sade syntyy lumihiutaleina, mutta putoaa lämpimämpään ilmakerrokseen, missä pienet hiutaleet ehtivät sulaa kokonaan ja isotkin osittain.
Etelä- ja Keski-Suomessa sataa räntää keskimäärin 15-20 päivänä talvessa. Lapissa räntäpäiviä on vähemmän.


title: Taru sormusten herrasta (elokuvatrilogia)

text: Taru sormusten herrasta -elokuvatrilogia on Peter Jacksonin ohjaama fantasiaelokuvatrilogia, joka pohjautuu kirjailija J. R. R. Tolkienin kirjoittamaan fantasiakirjaan "Taru sormusten herrasta". Elokuvia kuvattiin kahdeksantoista kuukautta jatkuvasti Uudessa Seelannissa. Kyseessä on ensimmäinen elokuvasarja, jonka kaikki elokuvat on kuvattu samaan aikaan.


text: Elokuvista tuli suuria yleisö- ja arvostelumenestyksiä ja ne voittivat paljon elokuvapalkintoja. Sarjan elokuvat saivat yhteensä seitsemäntoista Oscar-palkintoa, "Kuninkaan paluu" peräti yksitoista. Ainoastaan elokuvat "Ben-Hur" ja "Titanic" olivat aiemmin kyenneet samaan.


text: Jokaisesta elokuvasta on tehty teatteriversio ja DVD:llä julkaistu pidennetty erikoisversio eli "Special Extended Edition". Pidennetyissä versioissa on teatteriversiosta leikattuja ja pidennettyjä kohtauksia. Koko trilogia ilmestyi Blu-rayllä 16. huhtikuuta 2010.


text: Jacksonin erikoistehosteyhtiö Weta Workshop teki elokuviin muun muassa 48 000 asetta ja 19 000 pukua. Toinen Jacksonin erikoistehosteyhtiö, Weta Digital, kehitti elokuvia varten Massive-tietokoneohjelman, joka mahdollisti valtavat taistelut.


text: Sormuksen Saattueen jäseniä esittäneet näyttelijät (Elijah Wood, Sean Astin, Dominic Monaghan, Billy Boyd, Ian McKellen, Viggo Mortensen, Sean Bean, Orlando Bloom ja John Rhys-Davies) tatuoivat itselleen haltiasymbolin, joka merkitsi numeroa 9. He lupasivat toisilleen, etteivät koskaan näytä tatuointeja julkisuudessa.


text: Elokuvien ohjaaja, Peter Jackson, luki 19-vuotiaana "Taru sormusten herrasta" -trilogian ja ajatteli, että siitä saisi tehtyä hyvän näytellyn elokuvan. Suuri haaste oli saada sovitettua kirja elokuvamuotoon sopivaksi. Jackson teki Fran Walshin kanssa kolmen kirjan pohjalta tiivistelmän, jonka Philippa Boyens luki vuonna 1997 ja piti sitä hyvin onnistuneena. Miramax-yhtiö suostui alun perin elokuvasarjan rahoittajaksi. Ensimmäinen käsikirjoitus saatiin valmiiksi ja toista aloitettiin, kun Miramax halusikin vain yhden elokuvan. Peter Jackson ilmoitti, ettei tarinaa voi sovittaa yhteen elokuvaan, jolloin Miramax kehotti etsimään toisen yhtiön. Jackson etsi yhtiötä, joka suostuisi rahoittamaan kaksi elokuvaa. New Line Cineman Bob Shaye ihmetteli sitä, miksi kukaan tekisi kaksi elokuvaa kun niitä pitäisi tehdä kolme. Miramaxia varten tehty käsikirjoitus laajennettiin kolmea elokuvaa varten. Käsikirjoitusta muuteltiin ja hiottiin koko kuvausten ajan.


text: Lopputuloksena elokuvatrilogia seuraa tarkasti alkuperäisteoksen juonen tärkeimpiä kohtia, mutta monia yksityiskohtia on muutettu elokuvan draamankaareen sopivimmiksi. Eräs tärkeä seikka, joka piti ottaa huomioon, oli Tolkienin luomien rotujen hyvin erilaiset elämänkaaret. Koska iän arvioiminen on subjektiivinen asia ja todellisten ihmisten elämänkaari erilainen kuin Tolkienin rotujen, elokuvissa henkilöiden iät eivät ole juurikaan esillä toisin kuin kirjassa. Jonkin verran ihmetystä aiheutti kuitenkin se, että tarinan neljä keskeisintä hobittia Frodo, Sam, Merri ja Pippin vaikuttavat elokuvissa olevan suunnilleen saman ikäisiä, joskin Frodo vaikuttaa heistä nuorimmalta (hobittien näyttelijöistä Frodoa näytellyt Elijah Wood on nuorin ja Pippiniä näytellyt Billy Boyd vanhin). Tolkienin hobitit elivät vain vähän todellisia ihmisiä vanhemmiksi ja Frodo on kirjassa selvästikin Pippiniä vanhempi.


text: Kaikki kirjan henkilöt eivät myöskään esiinny elokuvissa, ja toisaalta joillain kirjan henkilöillä on elokuvissa suurempi tai pienempi rooli. Éowyn, Arwen ja Galadriel nostettiin elokuvissa melko suuriin rooleihin, jottei tarinasta välittyvä maailmankuva olisi liian miehinen. Myöskin hobittien Merrin ja Pippinin rooleja suurennettiin elokuvia varten varsinkin tarinan myöhemmissä vaiheissa. Jotkut Tolkien-fanit ja J.R.R. Tolkienin poika Christopher ovat kritisoineet elokuvia liian sotaisiksi. Tästä huolimatta kaikkia kirjan taisteluita ei näytetty elokuvissa, mutta varsinkin ja teatteriversioissa taistelusta toiseen siirrytään hyvin nopeasti.


text: Ohjaaja Peter Jacksonin mukaan Ashley Juddia ja Mira Sorvinoa oli kaavailtu rooleihin, mutta heille ei päädytty antamaan rooleja, koska Miramax-studion johtajana toiminut tuottaja Harvey Weinstein levitti heistä ikäviä huhuja.


text:
Jude Fisher on tehnyt kolme Peter Jacksonin elokuviin perustuvaa tieto-opasta:
Chris Smith on tehnyt Peter Jacksonin elokuvien sotureihin, armeijoihin, aseisiin, taisteluvarusteisiin ja taisteluihin perustuvan kirjan:


text: Kaikki kolme elokuvaa saivat erittäin hyvän vastaanoton ja trilogiasta muodostui 2000-luvun alun suurimpia mediailmiöitä vaikuttaen samalla muun muassa kirjallisuuteen ja videopeleihin. Trilogian elokuvat ovat pärjänneet hyvin äänestyksissä kaikkien aikojen parhaimmista elokuvista. Yhdeksi syyksi elokuvien erittäin positiiviseen vastaanottoon on esitetty sitä, että elokuvat nähdessään suurin osa katsojista ei ollut lukenut Tolkienin kirjoja, eivätkä he siten voineet harmistua eroavaisuuksista alkuperäisteoksen ja elokuvien välillä.


title: Suomen presidentinvaali

text: Presidentinvaali pidetään Suomessa kuuden vuoden välein. Tasavallan presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla. Kuten kunta- ja eduskuntavaaleissa, myös presidentinvaalissa äänioikeus on yleinen, yhtäläinen ja salainen. Vaalipäivä on tammikuun neljäs sunnuntai. Valittu presidentti astuu toimeensa vaalia seuraavan kuukauden (helmikuun, mikäli vaali ratkeaa jo ensimmäisellä kierroksella, muussa tapauksessa maaliskuun) 1. päivänä, jolloin hän antaa eduskunnan edessä juhlallisen vakuutuksen. Sama henkilö voi toimia tasavallan presidenttinä enintään kaksi peräkkäistä toimikautta. Seuraavan kerran tasavallan presidentti valitaan presidentinvaalissa 2024.


title: Suomen presidentinvaali

text: Päivä, jona presidentinvaali toimitetaan, on virallinen liputuspäivä, samoin päivä, jona tasavallan presidentti astuu virkaansa.


title: Suomen presidentinvaali

text: Suomen perustuslain mukaan ehdokkaan voi asettaa joko rekisteröity puolue, jonka listalta on valittu edellisissä eduskuntavaaleissa vähintään yksi kansanedustaja tai valitsijayhdistys, jonka on perustanut vähintään 20 000 äänioikeutettua. Ehdokkaan tulee olla syntyperäinen Suomen kansalainen.


title: Suomen presidentinvaali

text: Jos eduskunnan jäsen valitaan tasavallan presidentiksi, hänen kansanedustajan toimensa lakkaa hänen astuessaan presidentin virkaan, ja presidentiksi valittu valtioneuvoston jäsen jättää paikkansa samassa tilanteessa. Samalla tavoin katsotaan presidentiksi valittu valtion virassa oleva henkilö eronneeksi virastaan.


title: Suomen presidentinvaali

text: Jos ehdokkaita asetetaan vain yksi, tämä tulee valituksi ilman vaalia. Jos kukaan ehdokkaista ei saa ensimmäisessä vaalissa eli kierroksella yli puolta hyväksytyistä äänistä, järjestetään toinen vaali kahden viikon päästä. Toisessa vaalissa ehdokkaina on ensimmäisessä vaalissa kaksi eniten ääniä saanutta ehdokasta. Eniten ääniä saaneesta tulee seuraava tasavallan presidentti. Toisen kierroksen äänestyslipun on oltava väriltään eri kuin ensimmäisellä kierroksella. Mikäli tässä vaiheessa äänet ovat vielä tasan, vaalin voittaja arvotaan. Arvontaan ei ole toistaiseksi tarvinnut turvautua kertaakaan; vuosina 1931 ja 1956 valinta on tapahtunut niukimmalla mahdollisella äänten enemmistöllä.


title: Suomen presidentinvaali

text: Kirjoittamattomana sääntönä oli 1980-luvulle saakka se, että hallitus erosi aina presidentinvaalin yhteydessä, vaikka lainsäädäntö ei tätä edellyttänytkään. Näin meneteltiin siksi, että presidentti voisi käyttää valtaoikeuksiaan tehokkaasti ja luoda hallituspolitiikalle tahtonsa mukaisen perustan. Presidentin valtaoikeuksien kaventamisen myötä presidentinvaaleilla ei ole enää ollut vaikutusta hallitusten toimikausiin.


title: Suomen presidentinvaali

text: Kaikkiaan kuusi tasavallan presidenttiä on tullut toimeensa suoraan Suomen pääministerin paikalta: P. E. Svinhufvud, Kyösti Kallio, Risto Ryti, J. K. Paasikivi, Urho Kekkonen ja Mauno Koivisto. Eduskunnan puhemiehenä ovat ennen presidentiksi tuloaan toimineet K. J. Ståhlberg, Lauri Kristian Relander, Svinhufvud, Kallio, Kekkonen ja Sauli Niinistö. Suomen Pankin johtokunnassa ovat tulleista presidenteistä olleet Kallio, Ryti (pääjohtaja), Kekkonen ja Koivisto (pääjohtaja). Politiikan ulkopuolelta ovat tulleet presidentiksi Gustaf Mannerheim ja Martti Ahtisaari. Koivistoa ja Ahtisaarta lukuun ottamatta kaikki presidentit ovat aiemmin toimineet valtiopäivillä eli edustajana säätyvaltiopäivillä tai eduskunnassa jäseninä, lisäksi Ståhlberg oli kansanedustajana vielä yhden kauden presidenttikautensa jälkeenkin (1930–1933). Vuoden 1994 vaali muodostaa poikkeuksen presidentinvaalien historiassa, koska silloisista ehdokkaista kukaan ei ollut ennen vaalia toiminut pääministerinä tai eduskunnan puhemiehenä tai ollut Suomen Pankin johtokunnan jäsenenä.


title: Suomen presidentinvaali

text: Tasavallan presidentin vaalin 1925–1943, 1950–1968 ja 1978 toimitti 300 valitsijamiestä, mutta 1982 ja 1988 vaaleissa heidän lukumääränsä oli 301, millä pyrittiin välttämään tasatuloksen syntyminen ratkaisevassa kolmannessa äänestyksessä. Valitsijamiehet saattoivat kuitenkin äänestää tyhjää, joten tasatulos oli itse asiassa yhä mahdollinen myös ratkaisevassa äänestyksessä. Heidät valittiin yleisillä vaaleilla, jotka pidettiin alkuaan 15.–16. tammikuuta, myöhemmin tammikuun kolmantena sunnuntaina ja sitä seuraavana maanantaina. Valitsijamiesvaaleissa noudatettiin eduskuntavaalien vaalipiirijakoa, jolloin yksi valitsijamiehistä valittiin Ahvenanmaalta ja muut manner-Suomen vaalipiireistä niiden asukaslukujen mukaan. Vuoteen 1987 saakka laki ei tuntenut virallisia puolueiden asettamia presidenttiehdokkaita eivätkä valitsijamiehet olleet juridisesti sidottuja äänestämään sitä ehdokasta, jonka tukijoiksi he olivat ennalta ilmoittautuneet; asian moraalinen puoli oli erikseen. Lainsäädännössä ei myöskään ollut mitään mainintaa siitä, oliko presidenttiehdokkaalta itseltään saatava suostumus, mutta oikeustieteilijät katsoivat sen tarpeelliseksi, koska heidän mielestään ketään ei voitu ajatella valittavan presidentiksi vastoin tahtoaan.


title: Suomen presidentinvaali

text: Valitsijamiehet kokoontuivat pääministerin johdolla 15. helmikuuta tai sen ollessa sunnuntai, seuraavana päivänä valitsemaan presidentin eduskunnassa. Laki valitsijamiesvaalista vuodelta 1924 määräsi, että presidentti valittiin maan pääkaupungissa, ellei valtioneuvosto ollut joutunut olosuhteiden pakosta toisin päättämään. Pääministerillä oli vaalitoimituksen johtajana valta määrätä, ketkä saivat olla eduskuntatalossa valitsijamiesten kokouksen aikana. Kokouksen alussa pidetystä nimenhuudosta poissa ollut valitsijamies menetti oikeutensa osallistua äänestykseen; toisaalta yhden tai useammankaan valitsijamiehen poissaolo ei estänyt vaalin toimittamista. Äänestys tapahtui kirjoittamalla presidentiksi halutun henkilön (suku)nimi paperilippuun, joka taitettuna pudotettiin uurnaan. Valitsijamiehet äänestivät aakkosjärjestyksessä vaalipiireittäin. Vuonna 1982 äänestys tapahtui ensimmäistä kertaa äänestyskopissa. Ääntenlaskijoina toimivat pääministerin tähän tehtävään kutsumat henkilöt, yleensä suurimpien puolueiden edustajat, ja äänet luettiin viiden äänestyslipun sarjoissa. Jos joku ehdokkaista sai ensimmäisessä äänestyksessä enemmän kuin puolet äänistä, hän oli valittu. Muussa tapauksessa suoritettiin toinen äänestys. Jos kukaan ei toisessakaan äänestyksessä saanut ehdotonta äänten enemmistöä, suoritettiin vielä kolmas äänestys, jossa oli äänestettävänä ainoastaan kaksi toisessa äänestyksessä eniten ääniä saaneista ehdokkaista. Valitsijamiesten valtuutus päättyi presidentin astuessa toimeensa; tällä varauduttiin siihen mahdollisuuteen, että presidentiksi valittu henkilö olisi kuollut tai menettänyt oikeustoimikelpoisuutensa ennen virkaanastumistaan.


title: Suomen presidentinvaali

text: Vaalitoimituksessa ei sallittu valitsijamiesten keskustelua ehdokkaista, mutta tämä ei estänyt sitä, että äänestysten väliajoilla käytiin valitsijamiesryhmien tai niiden nimeämien edustajien kesken hyvinkin sitkeitä ja pitkiä neuvotteluja seuraavassa äänestyksessä käytettävästä taktiikasta. Ehdokkaiden suurehko lukumäärä ja valitsijamiesryhmien tasaväkisyys jopa pakottivatkin tällaiseen menettelyyn, ellei vaalin tulosta haluttu jättää aivan sattuman varaan. Näin vaalitoimitus saattoi kestää kauankin; vuonna 1956 siihen kului ennätykselliset yli kuusi tuntia.


title: Suomen presidentinvaali

text: Suomen itsenäisyyden alkuvuosikymmenillä presidentinvaaliin ei liittynyt kovinkaan voimakasta valitsijamiesten vaalitaistelua ja presidenttiehdokkaat itse pysyttelivät käytännössä kokonaan vaalikamppailun ulkopuolella. Presidentinvaalin kehittyminen luonteeltaan kohti henkilövaalia alkoi vasta vuoden 1950 presidentinvaalista, jolloin silloinen Maalaisliiton ehdokas Urho Kekkonen otti käyttöön henkilökohtaisen vaalikampanjan. Ehdokkaiden yhä näkyvämpi vaalimainonta on lisännyt myös rahan merkitystä vaalissa.


title: Suomen presidentinvaali

text: Vuosien 1925 ja 1978 vaalit muodostavat eräänlaiset ääripäät valitsijamisevaalin historiassa. Vuonna 1925 presidentiksi valitun Lauri Kr. Relanderin oma puolue Maalaisliitto sai valitsijamiesvaalissa vain noin 20 prosentin kannatuksen; lisäksi äänestäjät eivät vaalihetkellä tienneet, kenen presidenttiehdokkaan hyväksi nuo äänet lopulta koituisivat. Vuonna 1978 viidennelle kaudelle valitun Urho Kekkosen ehdokkuuden takana oli yhteensä kahdeksan puoluetta, jotka saivat yli 80 prosenttia kaikista valitsijamiesvaalissa annetuista äänistä. Yksimielisin valinta tapahtui kuitenkin poikkeusoloissa pidetyssä vuoden 1940 vaalissa, jossa Risto Ryti sai 288 ääntä 300 mahdollisesta.


title: Suomen presidentinvaali

text: Kompromissina syntynyt vaalitapa ei täysin tyydyttänyt ketään, ja useimmat puolueet tekivätkin vuosikymmenien aikana ehdotuksia sen muuttamiseksi. Tavoitteiden ristiriitaisuuden vuoksi yhteisymmärrystä ei kuitenkaan saavutettu. 1970-luvulla alkoivat voimistua vaatimukset kansalaisten välittömän vaikutuksen lisäämisestä presidentinvaaliin, ja vuonna 1987 suoritetussa valtiosäännön tarkistuksessa päädyttiin sekajärjestelmään, suoran ja välillisen vaalin yhdistelmään. Presidentinvaalissa 1988 oli mahdollisuus valita presidentti suoralla kansanvaalilla. Kun kuitenkaan kukaan ehdokas ei saanut yli 50 % äänistä, valinta siirtyi valitsijamiesten kokoukselle, sillä kansanvaalin yhteydessä toteutettiin myös valitsijamiesten vaalit. Heidän voidaan siis katsoa suorittaneen vaalin ”toisen kierroksen”. Tällaisen vaalitavan uskottiin jo alun perin olevan käytössä vain tämän ainoan kerran. Professori Risto Sänkiahon mukaan presidentinvaalin muuttumista puoluepoliittisesta vaalista henkilövaaliksi osoitti selvästi se, että valitsijamiesten vaalikampanja jäi täysin presidenttiehdokkaiden kampanjoinnin varjoon eivätkä valitsijamiehet tosiasiassa käyneet juuri lainkaan vaalitaistelua.


title: Suomen presidentinvaali

text: Valitsijamiesjärjestelmä sai osakseen kasvavaa kritiikkiä sen vuoksi, että valitsijamiehillä oli mahdollisuus äänestää ”mustaa hevosta” eli henkilöä, joka ei ollut ilmoittautunut halukkaaksi pyrkimään presidentiksi. Ainoa ”mustana hevosena” tasavallan presidentiksi valittu oli Relander presidentinvaalissa 1925. Myös presidentinvaalissa 1956 nostettiin ”mustaksi hevoseksi” presidentti Paasikivi valitsijamiesäänestyksen toiselle kierrokselle, vaikka ennen valitsijamiesvaaleja pidettiin selvänä 85-vuotiaan Paasikiven jättävän tasavallan presidentin toimen – kuten sitten kävikin hänen jäätyä valitsematta tarvitulle kolmannelle kierrokselle.


title: Suomen presidentinvaali

text: Presidentinvaalin 1982 edellä huhuttiin, että Suomen Pankin vt. pääjohtaja Ahti Karjalainen valittaisiin käytännössä muodostuneen ehdokasasettelun ulkopuolelta Koiviston vastaehdokkaaksi valitsijamiesten ratkaisevaan äänestykseen mahdollisesti Neuvostoliiton tuella. Tämä keskustapuolueen K-linjan ja useiden merkittävien teollisuusjohtajien mahdollinen hanke Karjalaista tukeneen vaaliliiton muodostamiseksi kuitenkin raukesi juuri siitä nousseen huhujen vuoksi. Osaltaan asiaan vaikutti myös neuvostoliittolaisen ministerineuvos Viktor Vladimirovin ilmoitus, että presidentinvaali on Suomen sisäinen asia eikä Neuvostoliitto tulisi puuttumaan siihen millään tavoin.


title: Suomen presidentinvaali

text: Suomen hallitusmuotoa (1919–2000) muutettiin vuonna 1987 niin, että valitsijamiehet saivat äänestää presidentiksi ainoastaan virallisia, ennen valitsijamiesvaaleja asetettuja presidenttiehdokkaita. Täten ”mustan hevosen” mahdollisuus presidentinvaalissa 1988 poistui.


title: Suomen presidentinvaali

text: Eduskunta päätti valitsijamiesjärjestelmästä luopumisesta 1991 ja presidentinvaalissa 1994 tasavallan presidentti valittiin ensimmäistä kertaa suoralla kansanvaalilla. Siitä alkaen on tarvittu aina myös suoran vaalin toinen kierros, paitsi vuonna 2018.


title: Suomen presidentinvaali

text: Tasavallan presidentti on valittu poikkeusmenettelyllä kuusi kertaa. Ensimmäisen presidentin valitsi vuoden 1919 hallitusmuodossa olleen ensimmäistä vaalia koskevan poikkeussäännöksen nojalla eduskunta (lakia valitsijamiesvaaleista ei vielä ollut; eduskunta hyväksyi sen vasta vuonna 1924). Myöhemmin on viisi kertaa perustuslain säätämisjärjestyksessä säädetty poikkeuslaki, jossa on joko säädetty poikkeavasta vaalitavasta (1940, 1943 ja 1946), määrätty lailla nimeltä mainittu henkilö presidentiksi (1944) tai jatkettu toimessa olleen presidentin kautta (voimaantulo 1974).


title: Marigold IceUnity

text: Marigold IceUnity (MIU, epävirallisemmin Marigold) on suomalainen, Suomen menestynein Helsingin Luistelijoiden (HL) SM-senioreissa kilpaileva muodostelmaluistelujoukkue, joka perustettiin vuonna 1987 nimellä "Blue Girls". Joukkueen valmentajana toimii Anu Oksanen (o.s. Jääskeläinen).


title: Marigold IceUnity

text: Joukkue aloitti juniorisarjassa nimellä "Blue Girls" kaudella 1987–1988 ja seuraavalla kaudella sen nimeksi tuli "The Violets". Kaudella 1989–1990 joukkue siirtyi seniorisarjaan, mutta sitä seuraavalla se siirtyi takaisin juniorisarjaan ja muutti nimensä "Marygoldiksi". Kaudella 1992–1993 nimen y muuttui i:ksi. Kaudella 1993–1994 joukkue siirtyi takaisin seniorisarjaan. Nimen perään lisättiin "IceUnity" kauden 1998–1999 aikana.


title: Marigold IceUnity

text: Suomen mestaruuksia MIU:lla on hallussaan neljätoista ja joukkue on saavuttanut SM-hopeaa yhdeksän kertaa sekä SM-pronssia kahdesti.


title: Marigold IceUnity

text: Joukkue on edustanut Suomea toisena joukkueena jokaisessa maailmanmestaruuskilpailussa ja voittanut maailmanmestaruuden viidesti: 2002 Ranskassa, 2004 Kroatiassa, 2006 Tšekissä, 2014 Italiassa ja 2018 Ruotsissa. MM-hopeaa Marigold IceUnity on saavuttanut 2003 Kanadassa, 2010 Yhdysvalloissa, 2011 Helsingissä, 2015 Kanadassa ja 2017 Yhdysvalloissa. MM-pronssia Marigold IceUnity on saavuttanut Yhdysvalloissa 2000 ja Ruotsissa 2005.


title: Nicole Kidman

text: Nicole Mary Kidman (s. 20. kesäkuuta 1967 Honolulu, Havaiji) on Oscar-palkittu näyttelijä, laulaja ja tuottaja. Hänellä on sekä Yhdysvaltojen että Australian kansalaisuus. Hänet tunnetaan muun muassa rooleistaan elokuvissa "Batman Forever" (1995), "Moulin Rouge!" (2001), "Tunnit" (2002), "Kultainen kompassi" (2007), "Rabbit Hole – takaisin elämään" (2010) ja "Lion" (2016).


title: Nicole Kidman

text: Kidman on palkittu uransa aikana muun muassa parhaan naispääosan Oscarilla, kahdella Primetime Emmyllä, yhdellä Baftalla ja viidellä Golden Globella. Vuonna 2003 Kidman sai tähden Hollywood Walk of Famelle.


title: Nicole Kidman

text: Kidman syntyi Yhdysvalloissa vuonna 1967, jolloin hänen isänsä työskenteli Washingtonissa. Perhe palasi Australiaan Kidmanin ollessa nelivuotias, ja Kidman varttui Longuevillessä lähellä Sydneyä.


title: Nicole Kidman

text: Kidman alkoi harrastaa balettia kolmevuotiaana, ja hänen ensimmäinen kosketuksensa näyttelemiseen tapahtui koulun joulujuhlassa hänen ollessaan kuusivuotias. Hän innostui näyttelemisestä, jota opiskeli tanssin lisäksi teinivuosinaan. Hän liittyi 1980-luvun alussa Sydneyn "Philip Street" -teatteriin ja opiskeli North Sydney Girls’ High Schoolissa, mutta jätti opintonsa kesken kun hänen äidillään todettiin rintasyöpä. Kidman työskenteli hierojana ennen Hollywood-uraansa. Hierojan palkallaan hän tuki sairasta äitiään.


title: Nicole Kidman

text: Vuonna 1983 Kidman esiintyi Pat Wilsonin musiikkivideossa "Bop Girl". Samana vuonna hän sai sivuroolin televisiosarjassa "Five Mile Creek" sekä neljä muuta roolia, muun muassa elokuvissa "BMX Bandits" ja "Bush Christmas", jota yhä esitetään Australian televisiossa jouluisin. Vuonna 1985 Kidman nimettiin Vuoden naisnäyttelijäksi Australiassa. 1980-luvulla Kidman esiintyi useissa australialaisissa elokuvissa ja televisiosarjoissa, esimerkiksi sarjoissa "A Country Practice" ja "Bangkok Hilton". Vuonna 1989 hän esiintyi ensimmäisen kerran yhdysvaltalaisessa elokuvassa nimeltä "Dead Calm – rasvatyyni". Läpimurtoelokuvana voitaneen pitää elokuvaa "Days of Thunder – ukkosta radalla" (1990), jossa hän näytteli yhdessä Tom Cruisen kanssa. Kidman on voittanut urallaan lukuisia palkintoja, muun muassa parhaan naispääosan Oscarin elokuvasta "Tunnit" (2002).


title: Nicole Kidman

text: Vuonna 2017 Kidman näytteli minisarjassa "Big Little Lies", josta hänet palkittiin uransa ensimmäisellä Primetime Emmyllä parhaasta naispääosasta minisarjassa tai televisioelokuvassa. Hänet palkittiin sarjasta Emmyllä myös tuottajana. Hänet palkittiin sarjasta myös parhaan minisarjan tai televisioelokuvan naispääosan Golden Globella sekä tuottajana kun sarja palkittiin myös parhaasta minisarjasta tai televisioelokuvasta.


title: Nicole Kidman

text: Kidman näytteli vuonna 1990 ilmestyneessä elokuvassa "Days of Thunder" Tom Cruisen kanssa. Tuolloin Cruise oli naimisissa näyttelijä Mimi Rogersin kanssa, mutta erosi tästä avioituakseen Kidmanin kanssa. Häät pidettiin Telluridessa, Coloradossa jouluaattona 1990. Kidman ja Cruise adoptoivat kaksi lasta, Isabellan ja Connorin, koska eivät saaneet omia lapsia. Kidman sai kaksi keskenmenoa Cruisen kanssa. Perhe asui Los Angelesissa, Australiassa, Coloradossa ja New Yorkissa. Pari erosi vuonna 2001.


title: Nicole Kidman

text: Kidman meni kihloihin muusikko Keith Urbanin kanssa vuoden 2006 alkupuolella. 25. kesäkuuta 2006 pari meni naimisiin Sydneyssä, Australiassa. Kidman ja Urban saivat 7. heinäkuuta 2008 ensimmäisen yhteisen lapsensa, kun tytär Sunday Rose Kidman Urban syntyi. Parin toinen tytär, Faith Margaret Kidman Urban syntyi 28. joulukuuta 2010 sijaissynnyttäjän kautta. Lapsi on biologisesti Kidmanin ja Urbanin.


title: Nicole Kidman

text: Kidman kasvoi katolisessa perheessä, mutta vuosien aikana vietti aikaa myös skientologian parissa Cruisen kanssa. Avioituessaan Urbanin kanssa Kidman palasi lapsuutensa katoliseen kirkkoon.


title: Daavid (veistos)

text: Daavid () on italialaisen kuvanveistäjän ja taidemaalarin Michelangelon veistämä suuri marmoriveistos, joka valmistui vuonna 1504. Veistos sijaitsee Firenzessä, Accademia di belle arti di Firenzen galleriassa, ja sen jäljennös on veistoksen alkuperäisellä paikalla Palazzo Vecchion ulkopuolella. "Daavid" on yli viisi metriä korkea ja esittää Raamatun kohtausta, jossa Daavid valmistautuu surmaamaan Goljatin. Patsasta pidetään yhtenä Michelangelon ja renessanssitaiteen merkittävimmistä taideteoksista.


title: Daavid (veistos)

text: Kuvanveistäjä Agostino di Duccio sai vuonna 1463 tilauksen tukipilariveistoksesta Firenzen tuomiokirkkoon. Hän löysi Carraran marmorilouhokselta valtavan valkoisen marmorikappaleen, joka oli riittävän suuri tarkoitukseen. Hän jätti työn kuitenkin pian kesken. Lohkareen työstämistä jatkoi kuvanveistäjä Antonio Rossellino vuonna 1476, mutta hänkään ei saanut työtä valmiiksi. Michelangelon asuessa Roomassa 1500-luvun taitteessa Firenzen "gonfaloniere" Piero Soderini oli ensin puhunut lohkareen antamisesta Leonardo da Vincille, mutta harkitsi nyt sen tarjoamista kuvanveistäjä Andrea Sansovinolle, joka havittelikin sitä innokkaasti omaan käyttöönsä. Lohkare oli tuolloin 5,4 metriä korkea, kutsumanimeltään ”Jättiläinen”, ja se seisoi tuomiokirkon varastopihalla hyödyttömänä. Michelangelokin oli aiemmin Medicien hovissa asuessaan mahdollisesti nähnyt sen. Michelangelo palasi Firenzeen keväällä 1501 saatuaan ystäviltään kirjeitä, joissa häntä rohkaistiin tavoittelemaan lohkaretta itselleen. Katedraalin johtokunta oli suopea Michelangelon esittämälle idealle lohkareen käytöstä, ja elokuussa samana vuonna se annettiin hänen käyttöönsä. Michelangelo alkoi työstää ”Jättiläistä” 1. syyskuuta tarkoitusta varten rakennetussa vajassa tuomiokirkon läheisyydessä.


title: Daavid (veistos)

text: Patsas oli jo melkein valmis 25. tammikuuta 1504, kun arvovaltainen 30-henkinen toimikunta kokoontui päättämään sen sijoituspaikasta. Komiteaan kuuluivat tunnetut taiteilijat Leonardo, Sandro Botticelli, Andrea della Robbia, David Ghirlandaio, Filippino Lippi ja Pietro Perugino sekä arkkitehdit Giuliano da Sangallo ja Antonio da Sangallo vanhempi. Komitea hyväksyi lopulta Michelangelon oman ehdotuksen patsaan sijoittamisesta Palazzo Vecchion edustalle. Toukokuussa 1504 patsas kuljetettiin lopulliselle paikalleen hitaasti kaupungin kapeita katuja pitkin köysien ja puiden varassa rullien päällä. Vandaalit yrittivät heitellä sitä kivillä, mutta patsas selvisi ehjänä. Patsaan paljastustilaisuus oli 8. syyskuuta 1504. Kaupunkilaiset ihastuivat patsaaseen välittömästi, ja se nosti Michelangelon Italian maineikkaimmaksi kuvanveistäjäksi.


title: Daavid (veistos)

text: Raamatun Daavid oli firenzeläisille tärkeä hahmo, sillä hän symbolisoi heille heidän oman pienen kaupunkivaltionsa vapauden puolustusta. Firenzessä oli jo kaksi kuuluisaa Daavid-aiheista veistosta, Donatellon ja Verrocchion, sekä useita vähemmän tunnettujen kuvanveistäjien tekemiä. Donatellon ja Verrocchion "Daavidit" olivat luonnollisen kokoisia pronssiveistoksia poikamaisesta nuorukaisesta. Michelangelo teki omasta "Daavidistaan" kreikkalaisen sankarijumalan, aikuisen ja lihaksikkaan miehen, ja antoi sille Apollon-jumalan pään ja Herakleen ruumiin. Michelangelon Daavidilla on myös esinahka, vaikka Raamatun Daavid oli juutalainen ja näin luultavasti ympärileikattu.


title: Daavid (veistos)

text: Patsaan Daavid on nostanut lingon olkapäälleen ja katsoo keskittyneesti ja itsevarmasti vasemmalle kulmakarvat yhteen puristuneina. Patsaan kontraposto perustuu Michelangelon tekemiin tutkimuksiin antiikin taiteesta. Michelangelo tunsi ihmisen anatomian täydellisesti, mutta hän ei yrittänyt jäljitellä luontoa vaan tavoitteli omaa taiteellista ihannettaan. Patsaan kaikki mittasuhteet eivät olekaan luonnonmukaisia: pää ja ylävartalo ovat suhteellisesti suurempia kuin alavartalo, sillä veistosta oli tarkoitus katsella alaviistosta ja etäältä. Sen silmät katsovat myös tarkoituksellisesti eri suuntiin, mitä on vaikea havaita normaalissa katselutilanteessa. Patsaan selkärangan ja oikean lapaluun välistä puuttuu lihas, jonka Michelangelo joutui jättämään pois marmorilohkareen vian johdosta. Myös veistoksen oikea käsi on suhteettoman suuri. Lihaksikas, suonikas ja jännittynyt oikea käsi sekä tarkoituksellisen epäsymmetriset raajat kuvastavat samanaikaisesti sekä veistoksen patoutunutta energiaa että rentoutuneisuutta.


title: Daavid (veistos)

text: Michelangelon aikalainen taidehistorioitsija Giorgio Vasari ylisti patsasta sen kauneudesta, mittasuhteista, harmonisuudesta, sommittelusta ja taiteellisesta taidokkuudesta, ja piti sitä hienoimpana koskaan tehtynä veistoksena. Samalla kun Michelangelon "Daavid" jäljittelee niin antiikin Kreikan taiteen käyttämiä asentoja kuin terveen, luonnollisen ja lihaksikkaan ihmiskehon ihannointiakin, Daavidin ilme ja asento tuovat veistokselle renessanssille tyypillistä intensiteettiä, itsevarmuutta ja elävyyttä.


title: Daavid (veistos)

text: Patsas on ilman jalustaa 517 senttimetriä korkea. Sen uskottiin kauan olevan vain 434 senttimetriä, kunnes vuonna 1999 tehty tutkimus paljasti sen paljon korkeammaksi.


title: Daavid (veistos)

text: "Daavid" on sijainnut aina Firenzessä. Aluksi sen sijoituspaikka oli Piazza della Signorialla, mutta se siirrettiin suojaan vuonna 1873 Accademia di belle arti di Firenzen galleriaan. Alkuperäiselle paikalle sijoitettiin patsaan marmorijäljennös vuonna 1910. Patsaasta on tehty myös muita jäljennöksiä, joista yksi tunnetuimpia on Toscanan suurherttuan kuningatar Viktorialle vuonna 1857 lahjoittama kopio, joka on Victoria and Albert Museumissa Lontoossa. Patsas puettiin museossa aikoinaan häveliäästi viikunanlehteen kuningattaren vierailujen ajaksi.


title: Daavid (veistos)

text: Alkuperäinen patsas kärsi vaurioita vuoden 1527 mellakassa. Vuonna 1991 italialainen maalari vaurioitti patsaan vasemman jalan varvasta vasaralla. Vuonna 1843 patsas puhdistettiin kloorihapolla ja vuosina 2003–2004 tislatulla vedellä ja selluloosalla.


title: Lauri Ingman

text: Lars (Lauri) Johannes Ingman (30. kesäkuuta 1868 Teuva – 25. lokakuuta 1934 Turku) oli Helsingin yliopiston käytännöllisen teologian professori, arkkipiispa ja kokoomuslainen poliitikko, joka oli kaksi kertaa Suomen pääministerinä.


title: Lauri Ingman

text: Lauri Ingman oli Teuvan kirkkoherran Wilhelm Ingmanin (1820–1875) 11. lapsi tämän toisesta avioliitosta Emma Ottilia Schalinin (1831–1901) kanssa. Nuortenkirjailija Alfred Emil Ingman oli Lauri Ingmanin vanhempi veli. Isä Wilhelm kuoli pojan ollessa vasta 7-vuotias. Perheen kotikieli oli ruotsi. Ingman kävi Vaasan ruotsalaisen lyseon, josta hän pääsi ylioppilaaksi vuonna 1886. Kuten kaikki veljensä, myös Lauri Ingman aloitti papin opinnot. Hän suoritti pappistutkinnon vuonna 1890 ja jatkoi opintojaan valmistuen filosofian kandidaatiksi 1892. Pappisvihkimyksen Ingman sai seuraavana vuonna.


title: Lauri Ingman

text: Ingman toimi useita vuosia uskonnonopettajana ja oli erityisen kiinnostunut pedagogiikasta. Hän jatkoi opintojaan suorittaen vuonna 1894 kasvatusopin tutkinnon. Myöhemmin Ingman luki itsensä teologian kandidaatiksi 1898 ja suoritti lisensiaatin tutkinnon vuonna 1900 väitöskirjallaan ""Pääpiirteet Jeesuksen opetuslapsikasvatuksesta"". Teologian tohtorin arvon hän sai vuonna 1907.


title: Lauri Ingman

text: Ingman työskenteli Helsingin yliopiston käytännöllisen teologian professorin assistenttina 1901–1916 ja lopulta hänet nimitettiin yliopiston käytännöllisen teologian professorin virkaan vuonna 1916. Ingman luopui professorin tehtävistä tultuaan valituksi Turun arkkipiispaksi 1930.


title: Lauri Ingman

text: Lauri Ingman oli mukana jo säätyvaltiopäivillä pappissäädyn jäsenenä vuosina 1905–1906 sekä eduskuntauudistuksen jälkeen kansanedustajana vuosina 1907–1919 ja 1922–1929.


title: Lauri Ingman

text: Ingmanin ensimmäinen hallitus muodostettiin marraskuun lopussa 1918. Hallituksessa olivat edustettuna sekä monarkistit että tasavaltalaiset, mutta Maalaisliitto jäi hallituksesta pois. Hallitus antoi eduskunnalle esityksen tasavaltalaisesta valtiomuodosta, joka hyväksyttiin ja lopulta vahvistettiin 17. heinäkuuta 1919. Hallitus ajoi pääministeri Ingmanin johdolla ulkopolitiikkaa, jossa huomioitiin ympärysvaltojen valta-asema ensimmäisen maailmansodan seurauksena. Toisen kerran Ingman toimi pääministerinä toukokuun lopusta 1924 maaliskuun loppuun 1925 saakka. Hän hoiti samalla myös hallituksensa opetusministerin tehtäviä. Presidentti K. J. Ståhlbergin kauden pääministereistä Ingman oli kenties kaikkein mieluisin. Ingman koetti turhaan saada kokoomusta tukemaan Ståhlbergin valintaa toiselle kaudelle. Lauri Relanderin valinta presidentiksi vuoden 1925 vaalissa vähensi Ingmanin vaikutusvaltaa ja hallitus kaatuikin pian tämän jälkeen. Ingman itse ei arvostanut kovinkaan korkealle presidentti Relanderin poliittisia kykyjä.


title: Lauri Ingman

text: Ingman toimi myös Erichin hallituksen kirkollis- ja opetusministerinä sekä opetusministerinä Kallion toisessa hallituksessa ja Mantereen hallituksessa.


title: Lauri Ingman

text: Lauri Ingman meni naimisiin vuonna 1893 Anna Elisabeth Ranckenin kanssa. Heille syntyi tytär Sylvi vuonna 1894 (k. 1920). Ingman jäi kuitenkin leskeksi jo vuonna 1895. Toisen avioliittonsa Ingman solmi vuonna 1900 opettajan toimineen opettaja Mathilda Halmeen kanssa. Liitossa syntyi kolme tytärtä ja kaksi poikaa: Elsa Johanna (s. 1902), Aune Magdalena (s. 1903), Hertta Elisabet (s. 1905), Martti Johannes (s. 1907) ja Lauri Olavi (s. 1909).


title: Lauri Ingman

text: Uppsalan yliopisto myönsi Ingmanille teologian kunniatohtorin arvon vuonna 1932.


title: Lauri Ingman

text: Ingmanin mukaan on nimetty hänen syntymäkuntansa Lauri Ingman -sali Teuvan Kulttuuritalo Orrelassa, jossa pidetään muun muassa kunnanvaltuuston kokouksia ja näyttelyitä.


title: Atari

text: Atari on yritys ja brändi, jonka on omistanut usea taho sitten sen perustamisen 1972. Nykyään osake-enemmistön yrityksestä omistaa Infogrames Entertainment SA (IESA). Atari kehittää, julkaisee ja jakelee pelejä kaikille tärkeimmille pelikonsoleille, ja on myös yksi suurimmista pelialan kolmannen osapuolen yrityksistä Yhdysvalloissa.


title: Atari

text: Alkuperäisen Atari, Inc.:n perustivat Nolan Bushnell ja Ted Dabney vuonna 1972. Atari oli ensimmäisiä kolikkopeli-, pelikonsoli- ja tietokoneyrityksiä. Yrityksen tuotteet kuten "PONG" ja Atari 2600 auttoivat määrittämään videopeliteollisuutta 1970-luvulta 1980-luvun puoliväliin.


title: Atari

text: Atari Games erottautui yrityksestä vuonna 1984, ja sai oikeuden käyttää brändinimeä kolikkopeleissä kuten "Klax", "Gauntlet" ja "Roadblasters". Atari Gamesista tuli osa Midway Gamesia, joka kuitenkin vetäytyi kolikkopelimarkkinoilta eikä enää käytä Atari-nimeä. Yrityksellä ei ollut mitään yhteyttä IESA:aan.


title: Atari

text: Atari on japania ja tarkoittaa Go-lautapelissä kohteeseen osumista. Yhtiön perustajat Bushnell ja Dabney olivat innokkaita Gon pelaajia.


title: Atari

text: Yritys joka nykyisin käyttää Atarin nimeä perustettiin vuonna 1993 nimellä GT Interactive. IESA hankki GT Interactiven vuonna 1999, ja uudeksi nimeksi tuli Infogrames, Inc.. Vuonna 2001 Infogrames hankki Atari-nimen ostettuaan Hasbro Interactiven, joka oli hankkinut sen aiemmin JT Storagelta. Alkuperäinen Atari oli fuusioitunut JTS:ään vuonna 1996. Infogrames, Inc. käytti Atari-nimeä brändinä valikoiduissa peleissä ennen kuin IESA virallisesti muutti yrityksen nimen Atari, Inc.:ksi vuonna 2003.


title: Atari

text: Vuonna 1962 kehitettiin tietokonepeli "Spacewar", jonka parissa Nolan Bushnellkin vietti aikaansa Utahin yliopistossa. Bushnell tajusi pelin kaupalliset mahdollisuudet, ja ryhtyi työstämään siitä kolikkopeliversiota. Valmistuttuaan vuonna 1970 Bushnell meni töihin Ampexille. Uudessa työpaikassaan hän tapasi Ted Dabneyn, jonka kanssa hän jatkoi "Computer Space"ksi nimettyä projektiaan. Bushnell oli niin varma pelinsä menestyksestä, että vuonna 1971 hän jätti työpaikkansa Ampexilla keskittyäkseen täysillä projektiinsa. Samana vuonna "Computer Spacelle" löytyi julkaisijaksi kolikkopeliyritys Nutting Associates. "Computer Spacea" tuotettiin noin 1500 futuristisesti muotoiltua yksikköä, mutta pelistä ei tullut odotuksien vastaista kaupallista menestystä. Bushnell päätteli sen johtuvan vaikeista kontrolleista; menestyäkseen kolikkopelin pitäisi olla helppo pelata. Nutting Associates halusi Bushnellilta uuden pelin, mutta koska sopimuksesta olisi tullut kohtuuton, Bushnell lähti Nuttingilta. Hän perusti yhdessä Ted Dabneyn kanssa uuden yrityksen, ja heidän ideanansa oli suunnitella pelejä jonkin isomman yrityksen tuotettavaksi.


title: Atari

text: Aluksi yrityksen nimeksi suunniteltiin tähtitieteessä esiintyvää Syzygy-termiä (itse asiassa termi esiintyi yrityksen nimenä "Computer Spacessa"); kyseinen nimi oli kuitenkin jo rekisteröity, joten Bushnell otti uudeksi nimeksi kiinalaisesta Go-lautapelistä termin "Atari". Atari tarkoittaa Go:ssa sitä, kun kivi tai joukko kiviä on vaarassa joutua syödyksi vastustajan kiven toimesta. Yritys perustettiin virallisesti 27. kesäkuuta 1972. Atarin ensimmäinen teknikko oli Al Alcorn. Bushnellin ajatuksena oli kehittää ajopeli ensimmäisenä pelinä, mutta koska Alcornilla oli niin vähän kokemusta videopeleistä, hän päätyi yksinkertaiseen pöytätennispeliin.


title: Atari

text: Bushnellin tarkoituksena ei aluksi ollut julkaista peliä, ja hän jopa valehteli Alcornille tehneensä sopimuksen pelin levityksestä General Electricin kanssa. Tarkoituksena oli vain tarjota Alcornille kokemusta. Bushnell kuitenkin mieltyi Alcornin kehittämään prototyyppiin, ja ryhtyi koemarkkinoimaan sitä; suunnitelmissa oli myös pelin tarjoaminen Midwaylle tai Ballylle. Paikalliseen baarin sijoitettiin yksi koemarkkinointiyksikkö, josta pian tuli suosittu asiakkaiden keskuudessa. Menestyksestä innostuneena Bushnell päättikin kustantaa "PONGin" tuotannon itse. Vuoden 1972 lopulla ilmestynyneestä "PONGista" tuli myyntimenestys.


title: Atari

text: PONGin menestyksen seurauksena markkinoille tuli seuraavina vuosina kymmenittäin "PONG"-klooneja. Magnavox alkoi haastaa yrityksiä oikeuteen, sillä Magnavox oikeastaan omisti patentin "kotivideopeleihin"; yritys oli julkaissut pelikonsolinsa Odysseyn jo vuonna 1972. Atari yritti välttää oikeusjuttuja, ja maksoikin Magnavoxille pientä lisenssimaksua. PONGin suosion saattelema Atari ryhtyi kehittämään siitä kotiversiota. PONGin kotiversio julkaistiin vuonna 1975, ja siitä tuli Searsin katalogin myydyin kohde. Atarilla ei ollut resursseja markkinoida laitetta itse, joten se joutui turvautumaan Searsiin. Kotiversion myötä markkinoille tuli lisää imitoijia.


title: Atari

text: Vuonna 1973 Atari loi salaa "kilpailijakseen" Kee Gamesin, jota johti Bushnellin naapuri Joe Keenan. Atari teki näin kiertääkseen flipperijakelijoiden vaatimuksia yksinoikeussopimuksiin pelien jakelusta; Atari ja Kee Games voisivat markkinoida samaa peliä eri jakelijoille, ja jokainen saisi "yksinoikeussopimuksen". Kee Gamesin yhteys Atariin paljastui 1974. Samana vuonna yritykset "fuusioituivat", ja Keenanista tuli Atarin uusi toimitusjohtaja. Kee Gamesin hittipeliksi oli tullut 1973 "Tank", ja Atari tuotti sille vielä kolme jatko-osaa.


title: Atari

text: PONGin myötä markkinoille tuli kehittyneempiä konsoleita, joista yksi oli ROM-moduuleja käyttänyt Fairchild Channel F. Sisäänrakennettuihin peleihin perustuvien konsoleiden aika oli tulossa tiensä päähän. Atari ryhtyikin vuonna 1976 työskentelemään uuden moduuleihin perustuneen pelikonsolin parissa, jonka koodinimeksi annettiin "Stella". Projektin edetessä Nolan Bushnell tajusi että Atarin taloudelliset varat eivät riittäisi laitteen tuotantoon. Saadakseen pääomaa Bushnell myi Atarin Warner Communicationsille (myöhemmin Time Warner) 28 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla. Atari Video Computer System (myöhemmin Atari 2600) julkaistiin joulumarkkinoille yhdeksän pelimoduulin saattelemana vuonna 1977.


title: Atari

text: Atari VCS ei kuitenkaan aluksi löytänyt markkinoilta rakoa missä menestyä. Heikko myynti aiheutti erimielisyyksiä Warnerin kanssa, minkä takia Bushnell jätti Atarin 1978. Atari VCS:n alamäki kuitenkin kääntyi pikkuhiljaa, ja suosio kasvoi entisestään, kun Atari ensimmäisenä videopeliyrityksenä lisensoi kolikkopelin konsolilleen: "Space Invadersin" käännös oli jättimenestys, ja jotkut ostivat konsolin pelkästään sen vuoksi. Space Invadersin suosion jälkeisinä vuosina Atari johti videopelimarkkinoita, vaikka tarjolla olisi ollut kehittyneempiäkin konsoleita.


title: Atari

text: Atari ryhtyi 1970-luvun lopulla tuottamaan myös kotitietokoneita. Atarin uusi toimitusjohtaja Raymond Kassar halusi Atarin kilpailevan Applea ja sen tietokoneita vastaan, ja tätä tarkoitusta varten luotiin Atari Home Computer Division. Jaoston ensimmäiset tuotteet olivat Atari 400 ja 800. Vuonna 1979 ryhmä tärkeitä Atarin työntekijöitä erosi yrityksestä, ja perusti Activisionin. Atari ei ollut tyytyväinen uuden kilpailijan tulemiseen markkinoille, sillä tähän asti Atari oli vastannut yksin pelien tuotannosta.


title: Atari

text: VGS hallitsi suurinta osaa markkinoista, vaikka sai 1980-luvun alussa kovia kilpailijoita, kuten Mattelin Intellivisionin ja Colecon ColecoVisionin, joissa molemmissa oli paremmat grafiikat kuin VGS:ssä . VGS:n suosio säilyi, sillä se oli jo saanut markkinat haltuunsa ja sillä oli laajin pelivalikoima. Atari ajautui kuitenkin ongelmiin 1980-luvun alussa. Sen tietokone-, videopeli- ja kolikkopelijaostot työskentelivät itsenäisesti ja tekivät harvoin yhteistyötä. Atari myös kohtasi kovaa kilpailua sekä hintasotia tietokone- ja videopelimarkkinoilla, eikä pystynyt enää toistamaan VGS:n kohtaamaa menestystä.


title: Atari

text: Näitä ja monia muita ongelmia seurasi vuoden 1983 videopelilama, jonka seurauksena Atari menetti 356 miljoonaa dollaria samana vuonna. Atarilla oli silti, ongelmista huolimatta, hallussaan suuri osuus maailman videopelimarkkinoista, ja oli suurin konsolivalmistaja kaikilla markkinoilla paitsi Japanissa. Japanilainen videopeliyritys Nintendo oli julkaisemassa ensimmäisen videopelikonsolinsa, Nintendo Entertainment Systemin, vuonna 1983. Nintendon aikeissa oli myydä konsolia myös ulkomailla, ja teki siksi Atarin kanssa sopimuksen laitteen levityksestä ja kokoamisesta, josta hyvästä Atari maksaisi lisenssimaksua. Sopimusta työstettiin läpi 1980-luvun, ja yritykset päättivät allekirjoittaa sopimuksen CES-messuilla kesäkuussa 1983. Samaan aikaan kuitenkin Coleco oli esittelemässä uutta Coleco Adamia, jolla pyöri Nintendon "Donkey Kong". Atarin silloinen toimitusjohtaja Ray Kassar oli raivoissaan, sillä Atari omisti oikeudet Donkey Kong -lisenssiin tietokoneille, ja syyttikin Nintendoa kaksinaamaisuudesta. Nintendo puolestaan kävi Colecon kimppuun, joka omisti pelin oikeudet ainoastaan kotikonsoleille. Colecolla oli kuitenkin laillinen peruste toimilleen, sillä Atari oli hankkinut oikeudet vain levykeversioihin, kun Adam-versio käytti pelimoduuleita. Seuraavana kuukautena Ray Kassar joutui jättämään Atarin, ja Famicom-sopimuksen johtajat joutuivat aloittamaan kaiken alusta, jolloin sopimus lopulta hiipui pois. Atarin myöhempien talousongelmien ja Famicomin Japanin menestyksen takia Nintendo päätti lähteä ulkomaiden markkinoille yksin.


title: Atari

text: Kotitietokoneiden hintasota vuonna 1983 jätti osaltaan Atarin ja kilpailijan Commodoren taloudellisesti vaikeaan tilanteeseen.


title: Atari

text: Talousongelmien kasvaessa Warner Communicationsin osakekurssi laski, ja seurauksena emoyhtiö myi vuonna 1984 Atarin pelikonsoli- ja kotitietokonejaostot Jack Tramielille, joka nimensi yhtiön uudelleen "Atari Corporation"; kolikkopelijaoston Warner Communications piti itsellään ja muutti nimeksi Atari Games. Atari Corp. selvisi kaaoksesta 16-bittisellä kotitietokonemallistollaan, mutta henkilöstöä piti vähentää 400 henkilöön ja lähes kaikki videopeliprojektit jouduttiin lakkauttamaan.


title: Atari

text: Atarin 8-bittiset tietokoneet, Atari XL ja sen myöhempi versio, Atari XE, olivat teknisesti ajanmukaisia, mutta koneet maksoivat selvästi enemmän kuin kilpaileva Commodore 64 tietokone, joten ne eivät saavuttaneet läpimurtoa markkinoilla. Seuraavaa 16-bittistä sukupolvea varten Atari pyrki tekemään koneen hyvin halvaksi. Vuonna 1985 ilmestyi Atari ST, joka saavutti etenkin Euroopassa menestystä, joskin jäi lopulta myyntiluvuissa kolmannekseen kilpailevasta Commodoren Amiga-tietokoneiden sarjasta. Atarin seuraavan sukupolven tietokone oli Atari Falcon, jota ei kuitenkaan valmistettu kovinkaan suuria määriä IBM PC -kloonien vallattua tietokonemarkkinat 1990-luvun alussa.


title: Atari

text: Vuonna 1989 Atari julkaisi Atari Lynx -käsikonsolin värillisillä grafiikoilla, jota kriitikot ylistivät. Kuitenkin valmistusosien pulan vuoksi laitetta ei voitu julkaista maanlaajuisesti vuoden 1989 joulumarkkinoille. Seurauksena Lynx menetti markkinaosuuttansa Nintendon Game Boylle, jossa oli ainoastaan mustavalkoinen näyttö, mutta jonka saatavuus oli hyvä.


title: Lordi (yhtye)

text: Lordi [lordi] on suomalainen, englanninkielistä musiikkia esittävä hard rock- ja heavy metal -yhtye, joka tunnetaan hirviöteemaisista esiintymisasuistaan sekä pyrotekniikkaa ja kauhuelementtejä hyödyntävistä konserteistaan ja musiikkivideoistaan. Yhtye sai alkunsa vuonna 1992 ja on toiminut aktiivisesti vuodesta 1996 lähtien. Yhtyeen kokoonpano on vuosien aikana kokenut muutoksia, mutta Lordissa vaikuttaa yhä kaksi alkuperäisjäsentä, laulaja Mr. Lordi ja kitaristi Amen. Nykyinen kokoonpano on piktäaikaisin yhtyeen tähänastisista kokoonpanoista. Lordin nykyiset jäsenet ovat tehneet yhdessä neljä albumia. Aiemmilta kokoonpanoilta on ilmestynyt 0-2 albumia.


title: Lordi (yhtye)

text: Lordi nousi julkisuuteen vuonna 2002 ”Would You Love a Monsterman?” -hittisinglellään. Samana vuonna julkaistusta esikoisalbumistaan lähtien Lordi on esiintynyt aktiivisesti ympäri maailmaa. Yhtye teki historiaa vuonna 2006 voittamalla Eurovision laulukilpailun ensimmäisenä hard rock -yhtyeenä, ensimmäisenä Suomen edustajana ja siihen mennessä kaikkien aikojen korkeimmalla pistemäärällä. Voittonsa myötä yhtye sai tunnustusta kotimaassaan.


title: Lordi (yhtye)

text: Yhtyeen kolme ensimmäistä albumia ovat myyneet platinaa, joista kaksi myös multiplatinaa. Yhdeksännen albuminsa "Sexorcism" Lordi julkaisi 25. toukokuuta 2018.


title: Lordi (yhtye)

text: Lordi sai alkunsa 1990-luvun alussa rovaniemeläisen Tomi Putaansuun opiskeluaikaisena sooloprojektina. Hän oli alkanut säveltää ja äänittää kotonaan metallimusiikkikappaleita, joihin hän itse soitti kaikki soittimet; ainoastaan soolokitaraosuuksissa hän sai apua muusikkoystäviltään. Nimi projektille löytyi Putaansuun lapsena ystävänsä Pete Riskin äidiltä saamasta lempinimestä.


title: Lordi (yhtye)

text: Tuon aikainen Lordi poikkesi paljon yhtyeen myöhemmästä tuotannosta; Putaansuu sävelsi monimutkaista musiikkia, jossa kappaleet olivat moniosaisia ja sisälsivät temponvaihteluja. Musiikissa käytettiin lisäksi enemmän rumpukoneita ja syntetisaattoreja. Putaansuun alkuperäinen ajatus muistutti huomattavasti hänen ihailemaansa White Zombie -yhtyettä, joskin Lordin musiikki oli melodisempaa.


title: Lordi (yhtye)

text: Vuonna 1993 valmistui ensimmäinen demonauha "Napalm Market". Putaansuu lähetti sitä musiikkilehtiin, mutta arvosteluja ei julkaistu. Putaansuu jatkoi musiikin tekemistä ja lähestyi seuraavaksi levy-yhtiöitä, mutta kotona nauhoitetut Lordi-demot eivät herättäneet niiden kiinnostusta.


title: Lordi (yhtye)

text: Vuonna 1995 Putaansuu kuvasi oppilaitoksessaan Lordin kappaleelle ”Inferno” musiikkivideon, jonka hän palautti lopputyönään. Kauhuteemaisella videolla esiintyi laulavan Putaansuun lisäksi hänen ystäviään, jotka hän oli maskeerannut hirviöiksi. Tästä Putaansuulle heräsi ajatus hirviöasuja esiintymisissään käyttävästä rockyhtyeestä, ja hän alkoi kehittää ideaa eteenpäin. ”Infernosta” tuli myöhemmin ensimmäinen julkaistu Lordi-kappale, kun Rovaniemen kaupungin nuorisotoimi otti sen mukaan "Rockmurskaa"-nimiselle kokoelmalevylle.


title: Lordi (yhtye)

text: Valmistumisensa jälkeen ja siviilipalveluksen suoritettuaan Putaansuu perusti suurena Kiss-fanina Kiss Army Finland -nimisen faniklubin. Se järjesti vuonna 1996 faniristeilyn Tukholmaan, jonne alkuperäiseen kokoonpanoon palannut Kiss saapui esiintymään ensimmäistä kertaa 13 vuoteen mustavalkoisissa kasvomeikeissä. Tuo risteily oli merkittävä Lordin historian kannalta, koska siellä kaikki Lordin ensimmäisen kokonaisen kokoonpanon jäsenet tapasivat ensi kertaa.


title: Lordi (yhtye)

text: Vuonna 1997 Tomi Putaansuu muutti Helsinkiin. Hän halusi Lordista oikean yhtyeen ja uskoi löytävänsä siihen pääkaupungista paremmat mahdollisuudet. Hän pyyteli tuntemiaan muusikoita projektiin mukaan ja saman vuoden kesään mennessä Lordin ensimmäinen kokoonpano oli muotoutunut. Siihen kuuluivat Tomi Putaansuu (laulu), Jussi Sydänmaa (kitara), Sami Keinänen (basso) ja Erna Siikavirta (koskettimet). Rumpalia ei ollut, sillä Putaansuu halusi yhä käyttää rumpukonetta. Putaansuu valmisti yhtyeen jäsenille heille suunniteltujen hirviöroolien mukaan asut ja maskit. Putaansuusta tuli Mr. Lordi, sarvekas paholaishahmo. Sydänmaan hahmoksi luotiin Amen-niminen kuolleen faaraon muumio. Keinänen sai roolikseen G-Stealerin, joka oli Alienin ja Predatorin kaltainen avaruushirviö. Siikavirrasta tuli Enary, naisen ja hirviön ”sekoitus”. Soittajien löydyttyä yhtye anoi rahaa Esittävän säveltaiteen edistämiskeskukselta ja lähti studioon nauhoittamaan ensimmäistä albumiaan "Bend Over and Pray the Lord". Saatu tuki kuitenkin loppui ennen kuin työstä tuli valmista ja yhtyeen täytyi siirtyä treenikämpälleen jatkamaan nauhoituksia. Albumi äänitettiin vielä lähes kokonaan uudelleen ennen kuin se oli lopulta valmis vuonna 1999.


title: Lordi (yhtye)

text: Koska ESEKin tuki oli käytetty, yhtyeelle ei ollut jäänyt varoja julkaista albumia itse, kuten he olivat alun perin suunnitelleet. Lordi joutui etsimään levy-yhtiön ja lopulta he saivat Putaansuun kontaktien kautta yhteyden Ari Tiaiseen, joka omisti levy-yhtiön nimeltään Levy-yhtiö. Tiainen innostui Lordista ja ryhtyi heidän managerikseen suositellen Anaconda Recordsia heidän albuminsa julkaisijaksi. Kyseinen yhtiö kuitenkin ajautui konkurssiin hieman ennen albumin julkaisupäivää ja albumi jäi lopulta kokonaan julkaisematta. Lordi ei esiintynyt kertaakaan alkuperäisessä kokoonpanossaan, vaikka levynjulkaisukeikka oli sovittu pidettävän vuoden 1999 lopussa, sillä saman vuoden aikana Sami Keinänen erosi yhtyeestä töidensä vuoksi. Hänet korvasi julkaisematta jääneellä albumilla taustalauloja laulanut Sami Wolking, joka oli Putaansuun vanhoja tuttuja Kiss Army Finlandista. Wolkingista tehtiin Magnum-niminen kyborgi. Seuraavana vuonna Wolking ehdotti Lordille toiseksi kitaristiksi kaveriaan Tuomas Grahnia. Grahn ehti tehdä Lordille jopa kolme kappaletta, mutta hänestä ei kuitenkaan koskaan ehtinyt tulla Lordin virallista jäsentä Grahnin lähdettyä tyttöystävänsä perässä Norjaan. Samana vuonna Lordin kokoonpano täydentyi rumpalilla Sampsa Astalan liityttyä yhtyeeseen. Hän peri Keinäsen käyttämän G-Stealer -asun, josta Putaansuu muokkasi entistä rajumman näköisen. Hahmon nimeksi vaihdettiin maskin näyttävän purukaluston mukaan Kita. Koska Astala oli lyhyt mies, oli selvää, että hän tulisi käyttämään Mr. Lordin tavoin korkeapohjaisia kenkiä, mutta rumpujen soitto niissä oli mahdotonta. Yhtyeessä sovittiin, että konserteissa Astalan jaloissa on tavalliset kengät, jotta soittaminen ei vaikeutuisi, mutta virallisissa kuvaussessioissa Astala käyttää korkeapohjaisia hirviökenkiä.


title: Lordi (yhtye)

text: Yhtyeen uusi manageri neuvoi heitä tekemään musiikistaan kuuntelijaystävällisempää ja kertosäepainotteisempaa, mikä sopi myös Putaansuulle. Mutta pian selvisi etteivät Levy-yhtiön resurssit riittäneet Lordin markkinoimiseen, ja Tiainen alkoi etsiä Lordille levysopimusta muualta. Useiden epäonnistuneiden yrityksien eri levy-yhtiöiden kanssa, sopimus saatiin lopulta allekirjoitettua BMG Finlandin kanssa vuonna 2002.


title: Lordi (yhtye)

text: Heinäkuussa 2002 BMG julkaisi yhtyeen ensimmäisen singlen nimeltä "Would You Love a Monsterman?", jolle kuvattiin myös musiikkivideo. Single nousi singlelistan ykkössijalle ja oli yksi kesän 2002 soitetuimmista kappaleista. Saman kesän aikana yhtye lähti tuottaja T. T. Oksalan johdolla Finnvox-studioon äänittämään ensimmäistä albumiaan. Esikoisalbumin äänitys ei onnistunut ongelmitta, sillä studiosessioiden aikana yhtyeen ja T. T. Oksalan välillä ilmeni erimielisyyksiä, muun muassa aikatauluista. Yhtyeen jäsenet olivat täsmällisiä sovituista ajankohdista, eivätkä halunneet äänitysten viivästyvän. Oksala suhtautui kevyemmin albumin tekoon, eikä aina ollut studiosessioissa paikalla sovittuun aikaan. Ongelmien takia albumin miksausvastuu siirrettiin Oksalalta Kevin Shirleylle, joka oli sopivasti vapaana. Miksauksessaan Shirley päätti jättää pois lähes kaikki levylle suunnitellut Rob Zombie -tyyliset kosketinosuudet. Putaansuu oli ratkaisusta harmissaan, mutta siitä huolimatta Shirleyn miksaus julkaistiin sellaisenaan.


title: Lordi (yhtye)

text: Syksyllä 2002 basisti Magnum erotettiin yhtyeestä henkilökohtaisista syistä ja hänen tilalleen yhtyeeseen liittyi Niko Hurme. Hahmokseen hän sai Kalman, joka oli pääkallokasvoinen "moottoripyöräzombie Helvetistä". Vaikka Hurme liittyi yhtyeeseen vasta esikoisalbumin ilmestymisen aikoihin, Kalma esiintyy albumin kansikuvassa ja sen kokoonpanotiedoissa. Albumilla bassoa soitti vielä kuitenkin Wolking.


title: Lordi (yhtye)

text: Marraskuussa 2002 "Get Heavy" -nimen saanut yhtyeen debyyttialbumi julkaistiin. Ensimmäisen keikkansa Lordi soitti 7. joulukuuta 2002 Nosturi-klubilla Helsingissä. Alun perin esikoiskeikkaa oli suunniteltu Tavastialle, mutta yhtyeen käyttämää pyrotekniikkaa ei siellä olisi saanut käyttää palovaaran vuoksi. Keikan pääsyliput myytiin loppuun reilu kuukausi etukäteen.


title: Lordi (yhtye)

text: "Get Heavy" toi yhtyeelle voiton vuoden 2003 Emma-gaalassa, parhaasta kotimaisesta hard rock / heavy metal -albumista. Levyä on myyty yli 67 000 kappaletta, ja se myi platinaa jo vuonna 2002 sekä multiplatinaa vuonna 2006.