title: Dr13

text: Dr13 (ennen 1.1.1976 Hr13) on Valtionrautateiden (sittemmin VR Osakeyhtiön) käytössä ollut raskas dieselveturi. Dr13:n suunnittelija oli ranskalaisyhtiö Alsthom. Spesifikaationa oli akselipainoltaan raskaampaa kevyempi eli väliraskas dieselsähkökoneistolla varustettu veturi, joka soveltuisi sekä tavara- että henkilöjunaliikenteeseen. Sarjaan kuului 54 veturia, joista kaksi ensimmäistä valmistettiin Alsthomin tehtailla Ranskan Belfortissa ja laivattiin Suomeen 1962; loput valmistettiin Tampereella Lokomon (parittomat numerot) ja Valmetin (parilliset numerot) tehtailla. Ensimmäinen Dr13-sarjan veturi tuli Suomeen 24. lokakuuta 1962. Dr13-sarja tuli ensimmäisen kerran käyttöön vuosina 1962–1963, ja se poistui kaupallisesta liikenteestä lopullisesti kesäkuussa 2000.


title: Dr13

text: Dr13 on ollut tehokkain ja nopein koskaan VR:llä käytössä ollut dieselveturi. Se hankittiin täydentämään Dr12-kalustoa: Dr12 oli akselipainoltaan raskaampi ja teho-painosuhteeltaan Dr13:a heikompi, ja sillä voitiin ajaa linjaliikenteessä vain radoilla, jotka on kiskotettu raskaammille akselipainoille. Dr13:ssa on sama moottori kuin Dv12:ssa, Tampellan valmistama MGO V16 BSHR/BHSR, mutta niitä on Dr13:ssa kaksi kappaletta. Ranskassa valmistettujen vetureiden alkuperäiset moottorit olivat SACM:n valmistamia.


title: Dr13

text: Dr13-kalustoa käytettiin aluksi Itä-Suomen tavara- ja henkilöjunaliikenteessä, ja kaluston tukikohtana oli Kouvola. Sitä mukaa kun Itä-Suomen rataverkkoa laajemmin sähköistettiin, Dr13-kalustoa alettiin käyttää Länsi-Suomen sähköistämättömillä rataosuuksilla, ja kaluston tukikohta siirtyi sittemmin Tampereelle. Kaluston vapautuessa Itä-Suomen liikenteestä Dr13 korvasi Dv12:n ja Dm8/9 -kaluston Helsingin ja Turun välisellä tuolloin sähköistämättömällä rantaradalla 1982 alkaen. Vetureilla ajettiin sekä tavara- että henkilöjunia.


title: Dr13

text: Dr13 on ollut pisimpään Suomessa linjaliikennettä palvellut dieselveturityyppi. Tyypillä oli aluksi paljon lastentauteja muun muassa käynnistysakkujen, jäähdyttimien ja voimansiirron kanssa. Ranskassa suunniteltu veturi ei sietänyt Suomen ilmastoa. Veturin paino on paljon sovittua korkeampi ja kulkuominaisuuksiltaan huono veturi hyppyytti huonokuntoisilla rataosuuksilla (tästä lempinimi "Hyppy-Heikki"). Kaikkia ongelmia ei onnistuttu ratkaisemaan, mutta se ei vähentänyt veturisarjan käyttökelpoisuutta junissa, joissa tarvittiin paljon tehoa ja vetovoimaa.


title: Dr13

text: Viimeisiä aikojaan sarjan veturit vetivät junia Tampereen ja Turun välillä. Rantaradalta Dr13-sarja poistui rataosuuden sähköistyksen myötä vuonna 1994. Kun viimeiset Dr13:t poistettiin linjaliikenteestä 2000, kalustolla oli ajettu lähes 40 vuoden ajan yhtäjaksoisesti, ja nuorimmatkin veturit olivat päässeet 35 vuoden ikään. Veturisarjasta on museoitu kaksi yksilöä: saneerattu 2349 Suomen Rautatiemuseossa ja saneeraamaton 2343 Haapamäellä.


title: Dr13

text: Veturin lempiniminä tunnettiin veturin ranskalaisen valmistajan Alsthomin (nykyään Alstom) mukaan "Alstikka, Alsti, Alstommi, Alspommi" ja "Ranskatar". Myös lempinimet "Hyppy-Heikki, Kymen Huru, Marinella, Myymäläauto" ja "Nakkiputka" tunnetaan. Tasavallan presidentin puoliso Sylvi Kekkonen kastoi Belfortissa veturin nro 2302 posauttamalla samppanjapullon veturin keulaan, joka sai nimekseen "Wäinämöinen".


title: Yrjö Kolho

text: Yrjö Eliel Kolho (vuoteen 1905 nimeltään Saxberg, 23. huhtikuuta 1888 Keuruu – 13. helmikuuta 1969 Vilppula) oli suomalainen ampuja ja olympiamitalisti.


title: Yrjö Kolho

text: Kolho voitti kaksi mitalia Antwerpenin kesäolympialaisissa vuonna 1920. Hän voitti hopeaa hirviammunnan kertalaukauksien joukkuekilpailusta ja pronssia hirviammunnan parilaukauksien joukkuekilpailusta.


title: Yrjö Kolho

text: Suomen mestaruuden Kolho voitti hirviammunnassa vuonna 1919. Hän oli Helsingin Kisa-Veikkojen kunniajäsen ja hän edusti myös Suomen Metsästysyhdistystä ja Kolhon Ampuma- ja Metsästysseuraa. Hänen veljensä Voitto Kolho oli myös ammunnan olympiamitalisti ja hänen toinen veljensä Lauri Kolho ammunnan olympiaedustaja.


title: Lähdemuunnos

text: Lähdemuunnoksella tarkoitetaan sähkötekniikassa jännitelähteen ja impedanssin sarjaankytkennän muuntamista virtalähteen ja impedanssin rinnankytkennäksi tai päinvastoin.


title: Lähdemuunnos

text: Lähdemuunnoksessa impedanssin suuruus säilyy samana, ja uuden lähteen arvo ratkaistaan Ohmin lain avulla. Molemmat laatikon sisällä olevat piirit käyttäytyvät ulkoisesti samalla tavalla, mikäli formula_1.


title: Lähdemuunnos

text: Lähdemuunnos on hyödyllinen esimerkiksi piirin yksinkertaistamisessa laskutoimituksia varten. Lähdemuunnosta on käytettävä myös, mikäli silmukkamenetelmää halutaan käyttää piiriin, jossa on virtalähteitä.


title: Vilho Vauhkonen

text: Vilhelm "Vilho" Vauhkonen (6. helmikuuta 1877 Pieksämäki - 1. helmikuuta 1957 Helsinki) oli suomalainen ampuja ja olympiamitalisti.


title: Vilho Vauhkonen

text: Vauhkonen voitti Antwerpenin kesäolympialaisissa 1920 kaksi pronssia. Lajeina olivat sotilaskivääriammunnan joukkuekilpailu (300 m makuu) ja hirviammunnan parilaukauksien joukkuekilpailu. Hän kilpaili myös Tukholman kesäolympialaisissa 1912.


title: Vilho Vauhkonen

text: Vauhkonen voitti vuonna 1912 vapaakiväärin Suomen-mestaruuden. Hän voitti 3 × 20 laukauksen kilpailun tuloksella 462.


Kazahstanin sosialistinen neuvostotasavalta, lyhenteeltä Kazahstanin SNT (, ) oli nykyisen Kazakstanin alueen käsittävä neuvostotasavalta. Se oli pinta-alaltaan Neuvostoliiton toiseksi suurin neuvostotasavalta. Kazahstanin autonominen sosialistinen neuvostotasavalta itsenäistyi Venäjän federatiivisesta sosialistisesta neuvostotasavallasta sen kanssa Neuvostoliitossa tasa-arvoiseksi itsenäiseksi neuvostotasavallaksi 5. joulukuuta 1936 Neuvostoliiton uudella, niin sanotulla "Stalinin perustuslailla".


Kazahstanin sosialistinen neuvostotasavalta julistautui itsenäiseksi viimeisenä kaikista täysivaltaisista viidestätoista neuvostotasavallasta 16. joulukuuta 1991, ja sen ero toteutui virallisesti Neuvostoliiton purkautuessa 26. joulukuuta 1991. Kazahtanin sosialistisen neuvostotasavallan viimeinen puoluejohtaja, Nursultan Nazarbajev, jatkoi itsenäistyneen Kazakstanin tasavallan ensimmäisenä ja toistaiseksi ainoana presidenttinä.


title: Kazahstanin sosialistinen neuvostotasavalta

text: Kazakkien sosialistisen neuvostotasavallan alue muodosti vuosina 1920–1925 pääosin Kirgiisien autonomisen sosialistisen neuvostotasavallan. Aivan eteläisimmät osat kuuluivat vuoteen 1924 asti Turkestanin autonomiseen sosialistiseen neuvostotasavaltaan, jolloin ne liitettiin Kirgiisien ASNT:aan.


text: Sekä Kirgiisien ASNT että Turkestanin ASNT kuuluivat Venäjän federatiiviseen sosialistiseen neuvostotasavaltaan. Vuonna 1925 Kirgiisien autonomisen sosialistisen neuvostotasavallan nimi muutettiin muotoon Kazakkien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta.


text: Tähän asti venäläiset olivat käyttäneet termiä kirgiisit sekä kazakeista että kirgiiseistä, tosin viimeksi mainittuja oli kutsuttu myös kara-kirgiiseiksi erotukseksi kazakeista. Venäjän neuvostotasavaltaan kuuluneesta Kazakkien ASNT:stä muodostettiin erillinen Kazakkien sosialistinen neuvostotasavalta 5. joulukuuta 1936.


text: Harvaan asuttua Kazakstania käytettiin Neuvostoliiton aikana ydinaseiden testaukseen Semipalatinskin koealueella (1949–) ja rakettien laukaisuun Baikonurin kosmodromilla (1957–). Neuvostoliitto yritti myös asuttaa Kazakstania Hruštšovin aikana vuodesta 1954: Pohjois-Kazakstaniin ja Altain alueelle raivattiin ensimmäisenä vuonna 190 000 km² peltoa, jota viljemään saapui 300 000 maanviljelijää pääasiassa Ukrainasta. Ensimmäinen sato 1956 oli ennätyksellinen, eikä sitä pystytty varastoimaan ja osa oli heitettävä pois. 1960-luvulle mennessä maa oli kuitenkin köyhtynyt ja eroosio söi ruokamullan ja Neuvostoliitto joutui turvautumaan viljan tuontiin.


text: Kazakkien sosialistinen neuvostotasavalta lakkautettiin 16. joulukuuta 1991, jolloin Kazakstan itsenäistyi Neuvostoliitosta Kazakstanin tasavallaksi.


title: Sarjaan- ja rinnankytkentä

text: Sarjaankytkentä ja rinnankytkentä ovat sähköopin peruskäsitteitä. Kaksi piirielementtiä (tai useampi) on kytketty sarjaan, mikäli niiden läpi kulkee yhteinen virta. Rinnankytkennässä puolestaan komponenttien yli vaikuttaa sama jännite.


title: Sarjaan- ja rinnankytkentä

text: Sarjaan kytkettyjen vastusten yhteinen resistanssi saadaan laskemalla yhteen vastusten resistanssit:


title: Sarjaan- ja rinnankytkentä

text: Tämä voidaan nähdä helposti seuraavalla tarkastelulla: sarjaan kytkettyjen vastusten yhdessä kuluttama teho on niiden kuluttamien tehojen summa. Koska vastusten läpi kulkee sarjaankytkennässä sama virta, teholle saadaan lauseke


title: Sarjaan- ja rinnankytkentä

text: Jakamalla formula_3:lla saadaan haluttu tulos.


title: Sarjaan- ja rinnankytkentä

text: Sarjaan kytkettyjen kondensaattorien yhteinen kapasitanssi on yksittäisten kapasitanssien käänteislukujen summan käänteisluku:


title: Sarjaan- ja rinnankytkentä

text: Sarjaan kytkettyjen kelojen yhteinen induktanssi saadaan laskemalla yhteen kelojen induktanssit:


title: Sarjaan- ja rinnankytkentä

text: Rinnan kytkettyjen vastusten yhteinen resistanssi on yksittäisten resistanssien käänteislukujen summan käänteisluku:


title: Sarjaan- ja rinnankytkentä

text: Tämä nähdään siitä, että rinnan kytkettyjen vastusten yli on sama jännite. Ohmin lain mukaisesti saadaan


title: Sarjaan- ja rinnankytkentä

text: joten i:nnen vastuksen läpi kulkeva virta on formula_8. Kirchhoffin piirilakien mukaan tulee olla


title: Sarjaan- ja rinnankytkentä

text: josta seuraa haluttu tulos.


title: Sarjaan- ja rinnankytkentä

text: Rinnan kytkettyjen kondensaattorien yhteinen kapasitanssi saadaan laskemalla yhteen kondensaattorien kapasitanssit:


title: Sarjaan- ja rinnankytkentä

text: Rinnan kytkettyjen kelojen yhteinen induktanssi on yksittäisten kelojen induktanssien käänteislukujen summan käänteislukujen summa :


title: Veli Nieminen

text: Heikki Veli Nieminen (1. helmikuuta 1886 Tyrväntö – 1. huhtikuuta 1936 Hämeenlinna) oli suomalainen ampuja, voimistelija ja olympiamitalisti. Joukkuetoverinsa Magnus Wegeliuksen lailla Nieminen voitti olympiamitalin sekä voimistelussa että ammunnassa.


title: Veli Nieminen

text: Nieminen kilpaili kolmissa kesäolympialaisissa. Lontoossa 1908 hän voitti Suomen joukkueessa joukkuevoimistelun pronssimitalin. Antwerpenissä 1920 hän osallistui kuuteen ammuntakilpailuun, joista miesten 300 metrin sotilaskivääriammunnan makuuasennon joukkuekilpailussa hän voitti olympiapronssia. Miesten 300 metrin vapaakiväärin asentojen joukkuekilpailussa Nieminen sijoittui neljänneksi. Pariisissa 1924 hän kilpaili kahdessa lajissa ja oli miesten 400, 600 ja 800 metrin vapaakivääriammunnan joukkuekilpailussa viides.


title: Veli Nieminen

text: Riihimäen Ampumaseuraa edustanut Nieminen toimi Suomen Ampujainliiton sihteerinä 1927–1936 ja liittohallituksen jäsenenä 1919–1933.


Azerbaidžanin sosialistinen neuvostotasavalta, lyhenteeltä Azerbaidžanin SNT (, "Azərbaycan Sovet Sosialist Respublikası, Azərbaycan SSR, AzSSR", ) käsitti nykyisen Azerbaidžanin alueen. Neuvostotasavalta perustettiin 28. huhtikuuta 1920. Sitä edeltänyt itsenäinen Azerbaidžanin tasavalta perustettiin Venäjän keisarikunnan Bakun kuvernementin, Jelizavetpolin kuvernementin ja Zaqatalan piirikunnan alueelle.


title: Azerbaidžanin sosialistinen neuvostotasavalta

text: Tätä ennen ensimmäiset työväenneuvostot oli perustettu 6. maaliskuuta 1917 Bakuun, ja neuvostoja oli myöhemmin myös Jelizavetpolissa, Şamaxıssa, Nuhassa, Lənkəranissa, Nahitševanissa ja Şuşassa. Bakun työläisneuvosto päätti neuvostovaltaan ryhtymisestä noin 400 edustajan voimalla 9. marraskuuta 1917. 13. marraskuuta Bakun neuvosto julisti Bakuun neuvostovallan. Vuonna 1918 bolševikit alkoivat varustautua. Maaliskuuhun mennessä Bakussa oli 6 000 aseistettua sotilasta. Samassa kuussa alkoi vastavallankumous kapinalla. 30. maaliskuuta – 1. huhtikuuta 1918 käytiin Bakusta taistelu osapuolten välillä, johon osallistui yhteensä 20 000 henkilöä. 25. huhtikuuta 1918 Bakun neuvosto muodosti Bakun kansankomissariaatin, jota myöhemmin kutsuttiin Bakun kommuuniksi 1918. Hallituksen johtajana toimi S. G. Šaumjan. Öljyteollisuus ja Kaspianmeren kauppalaivasto kansallistettiin, maat takavarikointiin viljelijöille annettaviksi.


text: Maaliskuussa 1918 suuri osa Armeniasta tuli osmanien valtaamaksi, minkä jälkeen joukot suuntasivat kohti Bakua. 15. maaliskuuta 1918 saksalaiset nousivat maihin Potin satamassa ja ottivat haltuunsa Gruusiaa.


text: Neuvosto-Venäjä alkoi tukea sotilaallisesti Bakun kommuunia. Bakuun lähetettiin kesäkuussa 1918 seitsemän panssaroitua ajoneuvoa, 13 lentokonetta, 80 tykistöasetta, 160 konekivääriä ja 10 000 kivääriä, ammuksia sekä leipää. Lisäksi Neuvosto-Venäjän Berliinin suurlähettiläs A. A. Joffe vaati Saksaa pidättymästä tukemasta liittolaistaan Osmanien valtakuntaa hyökkäämästä Bakuun Brest-Litovskin rauhansopimuksen perusteella. Kuitenkin eserrien ja menševikkien hallitus onnistui ulkomaalaisten avulla kukistamaan neuvostovallan 31. kesäkuuta 1918. Britit ja eserrit ampuivat Bakun kommuunin johtavat komissaarit, muun muassa S. G. Šaumjanin, M. A. Aizbekovin, P. A. Džaparidzen, I. T. Fioletovin, Ja. D. Zevin ja muuta, ammuttiin Krasnovodskissa kaikkiaan 26 komissaarin joukossa 20. syyskuuta 1918. Tästä muistoksi on Moskovassa edelleen 26 bakulaisen komissaarin katu.


text: 4. elokuuta – 4. syyskuuta 1918 Bakussa olivat sotilaallisesti läsnä britit, kun taas 15. syyskuuta 1918 alkaen kaupungin olivat vallanneet osmanit. Vastavallankumoukselliset tukeutuivat osmaneihin. Mudroskin rauhan 1918 perusteella Entente cordiale ja Osmanien valtakunta sopivat siitä, että osmanien joukot vetäytyvät Bakusta. Syksyllä 1918 ne vetäytyivät ja paikalle tulivat britit marraskuussa 1919.


text: Alkuvuodesta 1919 vallankumoukselliset aloittivat uudelleen toimintansa. Oli muodostettu 15. joulukuuta 1918 Bakun työläiskonferenssi, joka koostui 251 työväenorganisaation edustajasta. Kaukasuksen piirikomitean Bakun toimiston päälliköksi tuli maaliskuun 1919 alussa Anastan Mikojan. Bolševikit toimittivat laittomasti Astrahanin puna-armeijan tarvitsemaa bensiiniä ja voiteluaineita. Meritse oli muutamassa kuukaudessa laivattu 20 000 puutaa bensiiniä ja 3 500 puutaa voiteluaineita.


text: Kansankomissaarien neuvosto perusti islamilaisen Taka-Kaukasiaan osaston, jota johti S. M. Efendiev, joka ylläpiti kiinteitä suhteita Bakun puolueorganisaation kanssa. Toukokuussa Bakuun tuli laittomasti G. K. Ordžokidze.


text: Vuosien 1919–1920 vaihteessa Azerbaidžan ajautui taloudelliseen kriisiin, mistä oli etua vallankumouksellisille.


text: Vuonna 1922 muodostettiin Transkaukasian sosialistinen neuvostotasavalta. Transkaukasia hajosi vuonna 1936, jolloin Azerbaidžanista tuli jälleen neuvostotasavalta. Neuvostotasavalta lakkautettiin 30. elokuuta 1991, jolloin Azerbaidžan itsenäistyi Neuvostoliitosta.


Transkaukasian sosialistinen federatiivinen neuvostotasavalta, lyhyemmin Transkaukasian SFNT tai TSFNT (, lyh. Закавказская СФСР tai ЗСФСР, "Zakavkazskaja Sovetskaja Federativnaja Sotsialistitšeskaja Respublika", lyh. Zakavkazskaja SFSR tai ZSFSR) oli vuosina 1922–1936 olemassa ollut neuvostotasavalta, joka jaettiin vuonna 1936 Armenian sosialistisen neuvostotasavallan, Azerbaidžanin sosialistisen neuvostotasavallan ja Gruusian sosialistisen neuvostotasavallan kesken. Tasavallan pääkaupunki oli Tbilisi.


title: Transkaukasian sosialistinen federatiivinen neuvostotasavalta

text: Neuvostotasavallan juuret olivat Venäjän keisarikunnan hajoamisessa vuonna 1917, jolloin Kaukasuksen alueen provinssit erosivat Venäjästä ja muodostivat oman liitovaltionsa, Transkaukasian demokraattisen federatiivisen tasavallan.


text: Kansalliset intressit ja sota Osmanien valtakunnan kanssa johtivat kuitenkin liittovaltion hajoamiseen jo puolen vuoden jälkeen huhtikuussa 1918. Seuraavina vuosina Neuvosto-Venäjä onnistui valtaamaan kaikki kolme Kaukasuksen tasavaltaa, ja maaliskuussa 1922 alueesta tehtiin sosialistinen neuvostotasavalta, josta tuli saman vuoden joulukuussa osa Neuvostoliittoa. Vuonna 1936 alue kuitenkin jaettiin kolmeksi neuvostotasavallaksi.


title: Voitto V. Kolho

text: Voitto V. Kolho, ent. "Saxberg" (6. helmikuuta 1885 Keuruu – 4. lokakuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja, ampuja ja olympiamitalisti. Hän voitti olympiapronssia sotilaskiväärin 300 metrin makuuammunnan joukkuekilpailussa Antwerpenin kesäolympialaisissa 1920.


title: Voitto V. Kolho

text: Kolho kävi lyseon Vaasassa ja kirjoitti ylioppilaaksi 1905. Hän valmistui diplomi-insinööriksi 1912. Hän oli ensin Hietalahden telakalla, sitten Jämsänkosken selluloosatehtaan tekninen johtaja 1916–1921, KajaaniPuutavafra Oy:n yli-insinööri 1921–1926. Hän oli Enson sulfiittiselluloosatehtaan tekninen johtaja 1926–1935 ja Enso-Gutzeitin yli-insinööri 1935–1950. Vuonna 1935 hänet nimitettiin Enso-Gutzeitin johtokuntaan, ja hän jäi eläkkeelle 1950. Kunniatohtoriksi hänen promovoitiin 1949 Teknillisessä Korkeakoulussa.


title: Voitto V. Kolho

text: Kolho voitti vuonna 1919 vapaakiväärin pystyammunnan Suomen-mestaruuden. 150 metrin radalla hänen voittotuloksensa oli 222. Seuraavana vuonna hän voitti sekä vapaakiväärin 3 × 20 laukauksen pistein 503 että pystyasennon SM-kultaa tuloksella 232. Kolho uusi vapaakiväärin pystyasennon Suomen-mestarutensa vielä vuonna 1921, jolloin hänen tuloksensa oli 221.


title: Voitto V. Kolho

text: Kolho teki vuonna 1912 Suomen-ennätyksen 300 metrin radalla ammutulla vapaakiväärin 3 × 40 laukauksen sarjassa. Hänen ennätyksensä 951 pysyi voimassa kaksi vuotta, kunnes Frans Nässling ampui vuonna 1914 1 005. Kolho teki vapaakiväärissä Suomen-ennätyksen myös 3 × 20 laukauksen sarjassa vuonna 1920, kun hän ampui 503. Tämä ennätys rikottiin yhdeksän vuoden päästä, kun Feliks Könönen ampui 515 pistettä.


title: Voitto V. Kolho

text: Tulokset olympialaisissa:


title: Yhdistetyn maailmancup 2001–2002

text: Yhdistetyn maailmancupin kaudella 2001–2002 järjestettiin 19 henkilökohtaista osakilpailua ja yksi joukkuekilpailu. Kaksi kilpailua peruttiin.


title: Markuksen salainen evankeliumi

text: Markuksen salainen evankeliumi on nimitys, jolla viitataan erääseen väitettyyn laajennettuun versioon kanonisesta Markuksen evankeliumin tekstistä. Evankeliumin olemassaolo ja sen sisältö tunnetaan pelkästään niin kutsutusta "Mar Saban kirjeestä" jonka aitous on kiistanalainen.


title: Markuksen salainen evankeliumi

text: Morton Smith väitti vuonna 1960 löytäneensä Länsirannalla sijaitsevasta Mar Saban luostarista aiemmin tuntemattoman Klemens Aleksandrialaisen kirjeen, joka oli kirjoitettu 1500-luvulla painetun Ignatios Antiokialaisen kirjeiden laitoksen loppusivuille. Käsikirjoitus on sittemmin kadonnut ja sen tutkimus on perustunut pelkästään valokuviin ja Smithin tekemiin kopioihin, jotka hän julkaisi vuonna 1973.


title: Markuksen salainen evankeliumi

text: Kirjeen julkaisu sai aikanaan paljon huomiota, mutta sen väitettiin pian olevan väärennös. Uudemmat tutkimukset, joihin kuuluu suuriresoluutioisiin valokuviin perustuva käsiala-analyysi kopion tekstistä, ovat lisänneet epäilyksiä siitä, että teksti on väärennös ja että Smith on itse väärentänyt sen. Craig A. Evansin mukaan tähän viittaavat niin käsiala kuin sisältökin, sekä se, ettei kirja ilmeisesti ole ollut alun perin Mar Sabassa, vaan tuotu sinne myöhemmin. Smithillä oli myös motiivi huijaukselleen.


title: Markuksen salainen evankeliumi

text: Tutkijat ovat kuitenkin edelleen erimielisiä tekstin aitoudesta tai ainakin sen kirjoittajasta. Vuonna 2010 "Biblical Archaeology Review" pyysi kahta asiantuntijaa tutkimaan tekstiä. Toisen tutkijan mukaan käsiala ei muistuta Smithin käsialaa eikä kirje todennäköisesti ole hänen kirjoittamansa. Toisen tutkijan mukaan kirjeessä käytetty käsiala on 1700-lukuisen käsialan väärennöstä, jonka on tehnyt joko Smith tai joku hänen palkkaamansa. Jotkut tutkijat hyväksyvät kirjeen aidoksi.


title: Markuksen salainen evankeliumi

text: Mar Saban kirjeen kirjoittaja lainaa Markuksen evankeliumista kahta kohtaa, jotka eivät ole mukana Raamatun Uudessa testamentissa mukana olevassa kanonisessa evankeliumissa. Jos Klemensin kirjoitus hyväksytään aidoksi, se antaa ymmärtää, että toisen vuosisadan Aleksandriassa olisi ollut kierrossa erilainen versio Markuksen evankeliumista.


title: Markuksen salainen evankeliumi

text: Kirjeen mukaan Markuksen evankeliumin 10. luvun jakeiden 34 ja 35 välissä olisi ollut seuraava teksti:


title: Markuksen salainen evankeliumi

text: Tämän katkelman alkuosa on samanlainen kertomus kuolleen miehen henkiin herättämisestä kuin Raamatussa oleva kertomus Lasaruksesta. Klemensin mukaan Karpokrates olisi lisännyt tähän vielä sanat: "alaston alastonta vasten": Jeesus olisi alastomana opettanut Jumalan valtakunnan salaisuuden. Kohta on luonteeltaan homoeroottinen.


title: Markuksen salainen evankeliumi

text: Lisäksi jakeen 10:46 alussa olevien sanojen: "He tulivat Jerusalemiin" jäljessä olisi ollut seuraava katkelma:


title: Markuksen salainen evankeliumi

text: Tämän jälkeen olisi seurannut kertomus Bartimeuksen parantamisesta sellaisena kuin se on kanonisessa Markuksen evankeliumissakin.


title: Pyhän Kolminaisuuden katedraali

text: Pyhän Kolminaisuuden katedraali on Oulun ortodoksisen seurakunnan kirkko ja Oulun hiippakunnan pääkirkko eli katedraali. Oulun hiippakunta on perustettu vasta vuonna 1980, ja se on yksi kolmesta Suomen ortodoksisen kirkon hiippakunnasta. Hiippakunnan piispana on toiminut vuodesta 2015 alkaen metropoliitta Elia.


title: Pyhän Kolminaisuuden katedraali

text: Kirkkorakennuksen on suunnitellut arkkitehti Mikko Huhtela ja se valmistui kesällä 1957. Suuri osa ikonostaasin ikoneista on peräisin Korpiselän Ägläjärven kirkosta, joka jäi luovutettuun Karjalaan.


title: Robert Huber (urheilija)

text: Robert Waldemar Huber (30. maaliskuuta 1878 Helsinki – 25. marraskuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen ampuja ja olympiamitalisti. Hän voitti pronssia haulikkoammunnan joukkuekilpailussa Pariisin kesäolympialaisissa vuonna 1924. Hän oli ollut mukana samassa lajissa jo Tukholman kisoissa 1912, jolloin joukkueen sijoitus oli viides.


title: Robert Huber (urheilija)

text: Robert Huber oli koulutukseltaan diplomi-insinööri ja työskenteli isänsä perustamassa vesijohtoliikkeessä. Isä oli Sveitsissä syntynyt (Jacob) Robert Huber, joka tuli Suomeen vuonna 1872 rakentamaan Helsingin vesijohtoverkkoa ja perusti samalla vesijohtoliikkeen, joka myöhemmin tunnettiin Huber-nimellä.


title: HeroQuest

text: HeroQuest voi tarkoittaa:


title: HeroQuest (lautapeli)

text: HeroQuest on lautapeli, jonka julkaisi MB-pelit Isossa-Britanniassa vuonna 1989. Se lainaa paljon piirteitä sen ajan roolipeleiltä.


title: HeroQuest (lautapeli)

text: "HeroQuestin" suunnitteli Steve Baker, ja se on tarkoitettu 2–5 pelaajalle. Yksi pelaajista toimii pelinjohtajana, Morcarina, jonka tehtävänä on johdattaa muut pelaajat pelin mukana tulleiden seikkailujen läpi. Muut pelaajat ohjaavat barbaaria, velhoa, haltijaa tai kääpiötä, keräävät pelilaudalta löytyviä aarteita ja taistelevat pelinjohtajan ohjaamia hirviöitä vastaan tavoitteena läpäistä seikkailu. Peli oli suosittu, ja sille ilmestyi lukuisia lisätehtäväpakkauksia. Peli käännettiin useille kielille, myös suomeksi.


title: HeroQuest (lautapeli)

text: HeroQuestista kehitettynä versiona ilmestyi myöhemmin "Advanced HeroQuest", jonka julkaisi Games Workshop. Peli oli perusajatukseltaan sama, mutta säännöt olivat monimutkaisemmat ja yhteensopivat Games Workshopin "Warhammer Fantasy" -miniatyyristrategiapelin kanssa. Lisäksi pelin taustatarinat oli sijoitettu "Warhammer"in maailmaan.


title: HeroQuest (lautapeli)

text: Pelaaja voi valita neljästä eri hahmotyypistä. Barbaari ja kääpiö sopivat lähitaistelutyyliin, kun taas velho ja haltija osaavat myös taikoa. Peli sisältää jokaista hahmoa koskevan kuvallisen hahmokortin ja miniatyyrin. Hahmoilla on hyökkäys- ja puolustustaito, ja lisäksi fyysistä ja henkistä kestävyyttä kuvaavat voima- ja älypisteet.


title: Kirkolliskokous

text: Kirkolliskokous on kirkon ylin päättävä elin, joka päättää kirkon opista. Kirkolliskokouksista käytetään myös sanaa synodi. Klassisesti kirkolliskokous on muodostunut tietyn alueen piispoista. Kirkolliskokoukset ovat voineet olla alueellisia tai ekumeenisia.


title: Kirkolliskokous

text: Ekumeenisiksi kirkolliskokouksiksi kutsutaan seitsemää kirkon opista päättänyttä kirkolliskokousta, joiden päätökset on kirkossa yleisesti tunnustettu sitoviksi. Kyseiset kirkolliskokoukset ovat ohjeellisia erityisesti ortodoksiselle ja katoliselle kirkolle. Katolinen kirkko tunnustaa ekumeenisiksi myös näiden kirkolliskokouksen jälkeen pidettyjä kirkolliskokouksia, kaikkiaan 21 kirkolliskokousta. Protestanttisista kirkoista erityisesti luterilaiset ja anglikaaniset kirkot pitävät seitsemän ekumeenisen kirkolliskokouksen päättämiä asioita tosiasiassa arvossa, vaikkakaan eivät muodollisesti ole tehneet päätöstä niiden auktoriteetista. Nämä kirkot hyväksyvät mm. kokouksissa päätetyt asiat kolminaisuudesta ja Kristuksen kahdesta luonnosta. Niiden ei kuitenkaan katsota olevan opillisissa asioissa arvovaltaisia yli Raamatun.


title: Kirkolliskokous

text: Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa kirkolliskokous on kirkon ylin päättävä elin. Kirkolliskokous perustettiin vuoden 1869 Schaumanin kirkkolaissa. Sen maallikoista, papeista ja piispoista muodostuva rakenne on peräisin tältä ajalta. Kirkolliskokous kokoontui ensimmäisen kerran 1876.


title: Kirkolliskokous

text: Aluksi piispainkokous kokoontui viiden vuoden välein. Vuodesta 1974 lähtien kirkolliskokous on kokoontunut vuosittain. Nykyään kirkolliskokous kokoontuu Turun kristillisellä opistolla touko- ja marraskuun ensimmäisellä täydellä viikolla.


title: Kirkolliskokous

text: Kirkolliskokouksen jäseniä ovat 64 valittua maallikkoa ja 32 valittua pappia, piispat, kenttäpiispa ja Saamelaiskäräjien sekä valtioneuvoston edustaja. Kaikkien kirkolliskokousedustajien on oltava evankelis-luterilaisen kirkon jäseniä, siis myös Saamelaiskäräjien ja valtioneuvoston edustajien. Kirkolliskokousedustajat valitaan välillisillä vaaleilla nelivuotiskaudeksi. Seurakuntien luottamushenkilöt (kirkkovaltuuston, seurakuntaneuvoston ja yhteisen kirkkovaltuuston jäsenet) valitsevat oman hiippakuntansa maallikkoedustajat. Hiippakunnan papit valitsevat hiippakunnan pappisedustajat.


title: Kirkolliskokous

text: Kirkkolain 20 luvun 7 §:n mukaan kirkolliskokouksen tehtävänä on


title: Kirkolliskokous

text: Kirkolliskokous jakautuu valiokuntiin, joihin kirkolliskokoukselle tehdyt aloitteet lähetetään. Useimmiten valiokunnan puheenjohtajana toimii piispa ja sihteerinä yleensä valiokunnan alaa tunteva henkilö. Valiokuntia ovat:


title: Kirkolliskokous

text: Kustakin aloitteesta käydään ensin täysistunnossa lähetekeskustelu, jonka perusteella aloite lähetetään johonkin valiokuntaan. Aloite voidaan myös jättää raukeamaan jo lähetekeskustelussa, jos se on työjärjestyksen vastainen. Valiokunnat työstävät aloitteesta lähetekeskustelun huomioiden perusteellisen mietinnön, jossa on ponsiesitys, joka toimii pohjaesityksenä, kun asia palaa täysistunnon käsiteltäväksi.


title: Kirkolliskokous

text: Evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokouksen nykyinen nelivuotiskausi on 1.5.2012-30.4.2016. Edelliset kirkolliskokousvaalit olivat helmikuussa 2016.


title: Kirkolliskokous

text: Kirkolliskokouksen istuntopaikaksi on vakiintunut vuodesta 1974 alkaen Turun kristillinen opisto.Kirkolliskokous on Suomen ortodoksisen kirkkokunnan ylin päättävä elin lukuun ottamatta kanonisia asioita.


title: Barnabaan evankeliumi

text: Barnabaan evankeliumi on keskiaikainen islamilainen kirjoitus, joka esittää olevansa islaminuskon Jeesuksen opetuslapsen Barnabaan kirjoittama evankeliumi. Kirjoituksen kaksi varhaisinta versiota on ajoitettu 1500-luvulle. Ne on kirjoitettu alun perin italiaksi ja espanjaksi. Espanjankielinen versio on säilynyt ainoastaan 1700-luvulta peräisin olevana versiona.


title: Barnabaan evankeliumi

text: Kirjoitus on suunnilleen yhtä pitkä kuin kaikki kanoniset evankeliumit yhteensä. Siihen kuuluu 222 lukua. Se kuvaa Jeesuksen elämän islamilaisesta näkökulmasta yhteensopivana Koraanin Jeesus-näkemyksen kanssa. Jotkut muslimit väittävät, että kirjoitus on ainoa Jeesuksen opetuslapselta ensimmäiseltä vuosisadalta peräisin oleva evankeliumi, ja että se olisi ollut hyväksyttynä kanonisten evankeliumien joukkoon vuoteen 325 saakka. Lähes kaikki kriittiset tutkijat, mukana myös muslimeita, ovat sitä mieltä, että kyseessä on keskiaikainen väärennös.


title: Barnabaan evankeliumi

text: Raamatussa Barnabas oli apostoli Paavalin työtoveri, mutta häntä ei mainita Jeesuksen opetuslasten joukossa.


title: Barnabaan evankeliumi

text: Barnabaan evankeliumi on kirjoitettu selkeästi islamia puoltavasta näkökulmasta. Se ei ainoastaan mainitse Muhammadia nimeltä, vaan sisältää jopa "šahadan", "islamin uskontunnustuksen", luvussa 39. Kirjoitus on vahvasti Paavalin ja kolminaisuusopin vastainen.


title: Barnabaan evankeliumi

text: Kirjoitus kuvaa Jeesuksen profeetaksi, ei Jumalan pojaksi. Paavalia se kutsuu "petetyksi". Se selittää yksityiskohtaisesti, että Jeesusta ei ristiinnaulittu, vaan että tämä nousi taivaaseen elävänä. Kyseessä on doketistinen teema, joka voidaan löytää "Pietarin evankeliumista" ja joka otettiin myös Koraaniin. Juudas Iskariot olisi ristiinnaulittu Jeesuksen sijasta. Nämä näkemykset — erityisesti se, että Jeesus oli Jumalan profeetta, joka nousi taivaaseen ilman ristiinnaulitsemista — ovat yhdenmukaisia islamin uskon näkemysten kanssa. Jotkut osiot ovat kuitenkin ristiriidassa Koraanin kanssa. Yksi ristiriitaisuus on kertomuksessa Jeesuksen synnystä, jossa Marian kerrotaan synnyttäneen Jeesuksen ilman kipua. Toinen on Jeesuksen opetuksissa, kun hän sallii viinin juonnin ja määrää yksiavioisuuden.


title: Barnabaan evankeliumi

text: Kirjoitus jakaa huomattavia teemoja ja fraseologiaa Danten "Jumalaisen näytelmän" kanssa. Jos evankeliumi nähdään, kuten useimmat tutkijat katsovat, yrityksenä muodostaa synteesi kristinuskon ja islamin välille, siinä voidaan nähdä yhtäläisyyksiä 1500- ja 1600-luvun Morisco-kristillisyyden ja antitrinitaaristen kristiuskon suuntausten kirjoitusten kanssa. Tekstillä ei kuitenkaan tunnetta varhaisempia edeltäjiä.


title: Barnabaan evankeliumi

text: Espanjankieliseen evankeliumin versioon sisältyy selonteko evankeliumin löytymisestä paavi Sixtus V:n (paavina 1585–1590) yksityisistä tutkimuksista. Useimpien tutkijoiden mielestä se ei sovi yhteen historiallisten tosiasioiden kanssa. Italiankielisessä versiossa on puolestaan paleografisia ristiriitaisuuksia. Nämä seikat ovat saaneet jotkut tutkijat päättelemään, että kaksi tunnettua käsikirjoitusta olisi valmistettu tukemaan jotain oikeusjuttua, jonka tarkoituksena oli saattaa joku paavin kuurian jäsen häpeään tai osasyylliseksi johonkin rikokseen 1590-luvulla (David Sox: "The Gospel of Barnabas" 1984). Vastaava on tapaus, jossa joukko kirjeitä väärennettiin, jotta Skotlannin Maria Stuart saatiin osasyylliseksi erääseen rikokseen. Jotkut näkemykseen yhtyvät tutkijat katsovat, että evankeliumi on täydellinen huijaus. Osa tutkijoista katsoo, että väärentäjät hyödynsivät jotain olemassa olevaa heterodoksista tekstiä.


title: Barnabaan evankeliumi

text: Suurin osa tutkijoista, kuten kristityt ja eräät islamilaiset tutkijat, katsoo, että kirjoitus on melko myöhäinen, pseudoepigrafinen ja mahdollisesti "hurskas valhe" ajatuksella "tarkoitus pyhittää keinot". Jotkut tutkijat katsovat kuitenkin, että se saattaa sisältää joitakin jäännöksiä varhaisemmasta apokryfisestä tekstistä, jota olisi muokattu sopimaan islamin opetuksiin. Teksti olisi saattanut olla alun perin gnostilainen (Cirillo, Ragg), ebioniittinen (Pines) tai "Diatessaronin" kaltainen evankeliumiharmonia (Joosten). Jotkut muslimitutkijat pitävät kirjoitusta aitona. Jotkut islamilaiset tahot siteeraavat islamin Jeesus-näkemykssen tueksi.


title: Eduskuntavaalit 1936

text: Suomen 16. eduskuntavaalit järjestettiin 1.–2. heinäkuuta 1936.


title: Eduskuntavaalit 1936

text: Vaalit päättyivät toisen kerran peräkkäin sosialidemokraattien voittoon puolueen saadessa viisi lisäpaikkaa. Suurin häviäjä oli Edistyspuolue, joka menetti neljä paikkaa. Vuosikymmenen alun pula-aikana syntyneille kääpiöpuolueille, Suomen pienviljelijäin puolueelle ja Kansanpuolueelle jäi enää yksi paikka kummallekin. Näiden puolueiden tappio ei kuitenkaan koitunut entisen emäpuolueen Maalaisliiton hyväksi, vaan se sai tyytyä entiseen paikkalukuunsa. Isänmaallisen kansanliikkeen mahtipontinen propaganda voittavasta liikkeestä ja ainoasta todellisesta vaihtoehdosta kommunismille paljasti onttoutensa, kun myös IKL:n paikkaluku säilyi ennallaan. Selkeästi parlamentarismia kannattamaan asettunut Kokoomus voitti kaksi paikkaa.


title: Eduskuntavaalit 1936

text: Voittonsa jälkeen SDP päätti pohjoismaisten veljespuolueidensa tavoin pyrkiä hallitukseen, mikä olisi ollutkin parlamentarismin periaatteiden mukaista. Ennen kuin SDP ehti tehdä välikysymyksen Etsivän Keskuspoliisin syyskuussa 1936 julkisuuteen tulleista muistioista, pääministeri Toivo Kivimäki päätti antaa lähes neljä vuotta istuneen hallituksensa kaatua mielestään arvokkaammalla tavalla tekemällä kuolemanrangaistuksen palauttamisesta luottamuskysymyksen. Presidentti P. E. Svinhufvud kieltäytyi kuitenkin hyväksymästä sosialidemokraatteja uuteen hallitukseen, minkä vuoksi SDP asetti tavoitteekseen Svinhufvudin uudelleenvalinnan estämisen tulevassa presidentinvaalissa.


title: Eduskuntavaalit 1936

text: Ensikertalaisina valittiin mm. SDP:n Kalle Jokinen, Mauri Ryömä, Cay Sundström ja Atos Wirtanen, Maalaisliiton Urho Kekkonen ja Eemil Luukka, Kokoomuksen Eemeli Harja ja Väinö Kokko, RKP:n Ralf Törngren, sekä IKL:n Yrjö R. Saarinen ja Kaarlo Salovaara. Eduskuntaan palasivat SDP:n ikäpuhemieheksi noussut Miina Sillanpää ja Samuli Tervo, Maalaisliiton Antti Junes ja Juho Niukkanen, Kokoomuksen Oskari Lehtonen, sekä Edistyspuolueen Aimo Kaarlo Cajander.


title: Eduskuntavaalit 1936

text: Eduskunnasta putosivat mm. Maalaisliiton Kaarle Ellilä, IKL:n Yrjö Kivenoja, Edistyspuolueen Aleksanteri Fränti, sekä Hilda Herrala. Eduskunnan jättivät mm. SDP:n Matti Paasivuori, Kokoomuksen Taave Junnila ja Paavo Virkkunen, RKP:n Axel Palmgren, sekä Edistyspuolueen Eljas Erkko ja Eero Rydman. Myös pitkäaikaisimmaksi kansanedustajaksi noussut Kyösti Kallio jätti eduskunnan seuraavana vuonna siirryttyään tasavallan presidentiksi.


title: Eduskuntavaalit 1936

text: Parlamentarismista poiketen istunut Kivimäen hallitus ei jättänyt paikkaansa täytettäväksi vaalien jälkeen.


title: Eduskuntavaalit 1936

text:
!rowspan=2 style="background:#e3e3e3" colspan=2|puolue
!rowspan=2 style="background:#e3e3e3" colspan=2|edustajat
!style="background:#e3e3e3" colspan=4|äänet
!style="background:#e3e3e3" colspan=2|
!style="background:#e3e3e3" colspan=2|


title: Air New Zealand

text: Air New Zealand on uusiseelantilainen lentoyhtiö. Sen solmukohta on Aucklandin lentoasema. Aucklandissa sijaitsee myös yhtiön päämaja. Air New Zealandilla on kohteita Oseaniassa, Aasiassa, Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa. Air New Zealand on Star Alliancen jäsen.


title: Air New Zealand

text: Yhtiön laivastoon kuului elokuussa 2017 103 konetta joiden keski-ikä oli 7.1 vuotta. Yhtiöllä on 30 konetta tilauksessa.


title: Air New Zealand

text: Tilauksessa olevat koneet:


title: Greg Stafford

text: Greg Stafford (9. helmikuuta 1948 Hartford, Connecticut – 11. lokakuuta 2018 Arcata, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen pelisuunnittelija ja Gloranthan fantasiamaailman luoja. Hän oli yksi "RuneQuest"-, "HeroQuest-" ja "Pendragon"-roolipelien kirjoittajista. Stafford oli myös mukana tekemässä "King of Dragon Pass" -tietokonepeliä. Staffordin perustamia roolipeliyrityksiä ovat Chaosium ja Issaries.


title: Greg Stafford

text: Greg Staffordin kiinnostus mytologiaa kohtaan heräsi jo lukioaikoina. Hän luki saagoja, myyttejä, legendoja ja niitä selittävää kirjallisuutta. Syksyllä 1966 Stafford aloitti opinnot Beloitin yliopistossa Wisconsinissa. Hän innostui nyt keksimään tarinoita itse ja käytti liftaamalla matkatessaan hukka-ajan tarinoiden miettimiseen.


title: Greg Stafford

text: Ensimmäinen paperille asti päässyt tarina kertoi nokkelasta prinssi Snodalista, joka tarinassa voitti itseään voimakkaamman vartijan. Snodal-tarinan ympärille Stafford alkoi vähitellen kehitellä lisää yksityiskohtia Gloranthasta – maailmasta, jossa tarinan päähenkilö eli. Vuosien 1966–1969 välisenä aikana Stafford kirjoitti tarinoita ja muuta materiaalia ensimmäisen ajan Seshnelan kuningaskunnasta ja laati sen pohjaksi mytologian yhtenäisteorian.


title: Greg Stafford

text: Vuonna 1969 Stafford sairastui vakavasti ja joutui sairaalaan. Kokemus muutti hänen ajattelutapaansa ja vaikutti Gloranthan toisen ajan historiaan, jota Stafford laati aikaisempaa järjestelmällisemmin. Hän luki kirjallisuutta aikaisempaa tarkemmin ja kiinnitti erityistä huomiota Gloranthan eri tekijöiden – kuten yhteiskunnan ja taikuuden – keskinäiseen vuorovaikutukseen. Stafford sai paljon vaikutteita Joseph Campbellin mytologiaa koskevista ajatuksista.


title: Greg Stafford

text: Vuonna 1973 Stafford muutti Kaliforniaan vaimonsa ja poikansa kanssa ja ryhtyi laatimaan Gloranthaan sijoittuvaa lautapeliä "White Bear and Red Moon". Hän tarjosi sitä kustantajille mutta huonolla menestyksellä. Niinpä Stafford päätti perustaa oman yrityksensä, jonka nimeksi tuli Chaosium. Chaosium julkaisi "White Bear and Red Moonin" marraskuussa 1975. Peli saavutti suosiota, sillä "Dungeons & Dragons" oli niihin aikoihin synnyttänyt innostuksen fantasiapelejä kohtaan. Vuonna 1977 Stafford julkaisi samantapaisen lautapelin nimeltä "Nomad Gods".


title: Greg Stafford

text: Lautapelien jatkoksi Chaosium julkaisi "RuneQuest"-roolipelin vuonna 1978. Sen tärkeimmät kirjoittajat olivat Greg Stafford, Steve Perrin ja Ray Turney. "RuneQuestista" oli otettu varsin pieni painos, joka myytiin nopeasti loppuun. Hyvän kysynnän vuoksi pelistä julkaistiin vuonna 1980 toinen painos, jossa oli vain pieniä muutoksia ensimmäiseen verrattuna. Vuosina 1978–1983 "RuneQuestiin" ilmestyi yli 20 lisäosaa. Kirjoittajiin lukeutuivat mm. Rudy Kraft ja myöhemmin "Doom"-tietokonepelistä tunnettu Sandy Petersen. Lisäksi fanit julkaisivat epävirallista materiaalia lehdissä.


title: Greg Stafford

text: Vuonna 1984 Chaosium solmi sotapeleistään tunnetun Avalon Hillin kanssa sopimuksen "RuneQuestin" uuden laitoksen julkaisemisesta. Stafford säilytti oikeudet Gloranthan maailmaan, mutta "RuneQuest" lisensoitiin Avalon Hillille. Avalon Hill julkaisi vuosina 1984–1995 yli 25 lisäosaa "RuneQuestiin", mutta osa niistä oli aikaisemman laitoksen paranneltuja kirjoja tai Gloranthaan sijoittumattomia. Staffordin panos niissä oli varsin pieni. Sen sijaan fanit julkaisivat lukuisia Gloranthaan keskittyviä fanilehtiä. Vuonna 1988 "RuneQuest" julkaistiin suomeksi ja myöhempinä vuosina myös lukuisia lisäosia.


title: Greg Stafford

text: Vuonna 1985 Chaosium julkaisi Staffordin laatiman "Pendragon"-roolipelin, joka sijoittui kuningas Arthurin myyttiseen maailmaan. "RuneQuestin" tavoin myös "Pendragon" saavutti suosiota, ja Stafford oli mukana kirjoittamassa siihen lisäosia.


title: Greg Stafford

text: Avalon Hillin ja Chaosiumin välille nousseet erimielisyydet johtivat lopulta välirikkoon vuonna 1995. Sen seurauksena Stafford kielsi Avalon Hilliä käyttämästä Gloranthan maailmaa. Staffordilla oli erimielisyyksiä myös Chaosiumin ihmisten kanssa. Niinpä hän päätti jättää Chaosiumin ja perusti vuonna 1997 Issaries-nimisen uuden yrityksen Gloranthan julkaisemiseksi.


title: Greg Stafford

text: Issariesin rahoittamisessa Stafford sai apua merkittäväksi kasvaneelta Glorantha-harrastajien joukolta, joka lahjoitti rahaa Glorantha-julkaisujen kustantamista varten. Fanit ryhmittyivät Issariesiin sidoksissa olevaan The Glorantha Trading Association -ryhmään.


title: Greg Stafford

text: Issariesin lisenssillä ilmestyi lokakuussa 1999 Gloranthaan sijoittuva tietokonepeli "King of Dragon Pass". Sen pääohjelmoitsija oli David Dunham, itsekin Glorantha-harrastaja. Tietokonepelin ohella fanit julkaisivat paljon Glorantha-materiaalia fanilehdissä, joihin myös Stafford välillä kirjoitti.


title: Greg Stafford

text: Vuonna 2000 Issaries julkaisi Gloranthaan sijoittuvan uuden roolipelin nimeltä "Hero Wars". Sen pääkirjoittaja oli Robin Laws, mutta myös Stafford, Roderick Robertson ja Shannon Appel olivat aktiivisesti mukana kehitystyössä. "Hero Warsiin" ilmestyi muutamia lisäosia, joiden kirjoittamiseen Stafford osallistui.


title: Greg Stafford

text: Vuoden 2003 elokuussa Issaries julkaisi uuden roolipelin nimeltä "HeroQuest". Se oli käytännössä paranneltu versio "Hero Warsista". Stafford oli mukana laatimassa "HeroQuestin" lisäosia, joita ilmestyi useita. Issariesin tulot eivät kuitenkaan olleet suuret, joten Stafford asui jonkin aikaa vaimonsa kanssa Meksikossa ja opetti siellä englantia.


title: Greg Stafford

text: Vuoden 2006 alussa Issaries ilmoitti lopettavansa julkaisutoiminnan ja lisensoivansa HeroQuestin julkaisemisen Rick Meintsin perustamalle Moon Design Publicationsille. Sopimuksen tarkoituksena oli siirtää taloudelliset asiat pois Staffordin niskoilta, jotta hän voisi keskittyä kirjoittamiseen.


title: Greg Stafford

text: Stafford oli naimisissa Suzanne Courteaun kanssa, ja hänellä oli kolme lasta. Stafford harrasti šamanismia ja kuului aihetta käsittelevän "Shaman's Drum" -lehden hallitukseen. Hän osallistui moniin roolipelitapahtumiin ympäri maailmaa ja oli Suomessa Ropecon-roolipelitapahtuman kunniavieraana vuonna 2005.


title: Greg Stafford

text: Hän menehtyi äkillisesti hikimajassa kotonaan Kaliforniassa 11. lokakuuta 2018.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1984

text: Vuonna 1984 järjestettiin MM-kilpailut Rovaniemellä yhdistetyn joukkuekilpailussa ja Engelbergissä mäkihypyn joukkuekilpailussa, jotka eivät olleet Sarajevon olympialaisten ohjelmassa.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1984

text: Kilpailu hypättiin Sveitsin Engelbergissä 26. helmikuuta.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1984

text: Kilpailu käytiin Suomessa, Rovaniemellä 17. - 18. maaliskuuta.


title: Dazed and Confused

text: Dazed and Confused on rockyhtye Led Zeppelinin vuonna 1969 levyttämä kappale, jonka katsotaan perustuvan folkmuusikko Jake Holmesin samannimiseen sävellykseen vuodelta 1967.


title: Dazed and Confused

text: Jimmy Pagen soittaessa The Yardbirdsissä yhtye esitti kappaletta nimellä "I'm Confused". Led Zeppelinin keikoilla kappale sisälsi runsaasti improvisointia, ja sen kesto venyi jopa 30 minuutin mittaiseksi.


title: Dazed and Confused

text: Juuri tässä kappaleessa Pagen erityispiirre, kitaran soittaminen jousisoittimen jousella, pääsi oikeuksiinsa.


title: Dazed and Confused

text: Vuonna 2010 Jake Holmes haastoi Led Zeppelinin oikeuteen kappaleen plagioinnista.


title: Werner Ekman

text: Werner Nicolai Ekman (15. toukokuuta 1893 Rantasalmi – 3. lokakuuta 1968 Seinäjoki) oli suomalainen ampuja ja olympiamitalisti.


title: Eduskuntavaalit 1933

text: Suomen 15. eduskuntavaalit järjestettiin 1.–3. heinäkuuta 1933.


title: Eduskuntavaalit 1933

text: Eduskuntavaalit rauhoittivat Suomen sisäpoliittista tilannetta vuosikymmenen alun kuohunnan jälkeen. Lapuan liike oli lakkautettu vuonna 1932 ensin sisäministeriön ja sitten oikeuden päätöksellä, mutta sen seuraajaksi perustettiin saman vuoden aikana Isänmaallinen kansanliike (IKL), joka lähti eduskuntavaaleihin vaaliliitossa kokoomuksen kanssa.


title: Eduskuntavaalit 1933

text: Vaalivoittajia olivat sosialidemokraatit, jotka saivat 12 lisäpaikkaa. Sen sijaan porvaripuolueet menestyivät varsin kehnosti. Kokoomuksen ja IKL:n vaaliliitto sai kymmenen eduskuntapaikkaa vähemmän kuin kokoomus oli saanut yksinään vuoden 1930 vaaleissa. IKL:n järjestyessä heti vaalien jälkeen omaksi 14 hengen eduskuntaryhmäkseen kokoomus menetti tosiasiassa peräti 24 paikkaa. IKL vei ääniä ilmeisesti myös maalaisliitolta, joka koki kuuden paikan tappion. Porvaripuolueiden piirissä vaalitappion jälkipyykki johti siihen, että kokoomus teki uuden puheenjohtajansa valtioneuvos J. K. Paasikiven johdolla pesäeron äärioikeistoon ja maalaisliitto alkoi entistä selkeämmin asemoida itseään poliittiseen keskustaan. IKL oli seuraavien runsaan kymmenen vuoden ajan eduskunnassa alituisessa käsirysyssä muiden puolueiden kanssa, kunnes se lakkautettiin syyskuussa 1944 Moskovan välirauhansopimuksen tulkinnan nojalla.


title: Eduskuntavaalit 1933

text: Eduskuntavaalien tulos osoitti, että suomalainen demokratia oli selviytynyt – vaikkakin horjuen – sitä koetelleesta kriisistä. Oikeistoradikalismin nousu taittui, mikä oli Euroopan oloissa harvinaista. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen syntyneistä eurooppalaisista valtioista vain Suomi, Irlanti ja Tšekkoslovakia sekä muodollisesti Unkari säilyivät demokratioina samalla kun muut nuoret valtiot joutuivat toinen toisensa jälkeen eriasteisten totalitaaristen hallitusten valtaan.


title: Eduskuntavaalit 1933

text: Uusia kansanedustajia olivat muun muassa SDP:n Gunnar Andersson, Alpo Lumme, Onni Peltonen, Edvard Pesonen ja Arvi Turkka, maalaisliiton Väinö Kaasalainen, kokoomuksen Toivo Horelli, K. F. Lehtonen ja Edwin Linkomies, RKP:n Johan Otto Söderhjelm ja Ebba Östenson, IKL:n Reino Ala-Kulju, Vilho Annala, Iisakki Nikkola, Leonard Pietari Tapaninen ja Veikko Wainio, pienviljelijöiden Eino Rytinki, sekä kansanpuolueen Yrjö Hautala.


title: Eduskuntavaalit 1933

text: Eduskunnan jättivät muun muassa kokoomuksen Edvard Kilpeläinen, Väinö Malmivaara, Niilo Solja ja Antti Tulenheimo, sekä edistyksen Kaarlo Juho Ståhlberg. Eduskuntaan palasivat niin ikään SDP:n Hilda Herrala ja Heikki Kääriäinen, maalaisliiton Tilda Löthman-Koponen ja Toivo Ikonen, RKP:n Rafael Colliander sekä IKL:n Kaarlo Kares. Eduskunnasta putosivat muun muassa SDP:n Kalle Hakala ja Miina Sillanpää, maalaisliiton Antti Junes, Erkki Pullinen ja August Raatikainen, sekä kokoomuksen Emanuel Kolkki.


title: Eduskuntavaalit 1933

text: Parlamentarismista poiketen istunut Kivimäen hallitus ei jättänyt paikkaansa täytettäväksi vaalien jälkeen.


title: Eduskuntavaalit 1933

text:
!rowspan=2 style="background:#e3e3e3" colspan=2|puolue
!rowspan=2 style="background:#e3e3e3" colspan=2|edustajat
!style="background:#e3e3e3" colspan=4|äänet
!style="background:#e3e3e3" colspan=2|
!style="background:#e3e3e3" colspan=2|


title: Eduskuntavaalit 1930

text: Suomen 14. eduskuntavaalit järjestettiin 1.–2. lokakuuta. Presidentti Lauri Kristian Relander oli antanut määräyksen eduskunnan hajottamisesta ja uusien vaalien järjestämisestä vain runsas vuosi edellisten vaalien jälkeen. Aiheena uusien vaalien pitämiseen oli se, että eduskunta oli jättänyt kommunistilait lepäämään yli vaalien.


title: Eduskuntavaalit 1930

text: Äänestysvilkkaus nousi edellisvaaleista yli kymmenen prosenttiyksikköä ja vaaliuurnilla kävi ensimmäisen kerran yli miljoona äänioikeutettua. Yleinen poliittinen virtaus oli kuluneen vuoden aikana vienyt vahvasti oikealle, eivätkä vallinnut pula-aika ja poliittisten olojen epävakaus hyödyttäneet vasemmistoa. Sama ilmiö koettiin myös Saksassa; erona oli kuitenkin, että toisin kuin Suomessa, sosialistit olivat olleet hallitsevassa asemassa Saksan Weimarin tasavallassa.


title: Eduskuntavaalit 1930

text: Vasemmisto koki kannatuksensa aallonpohjan, eikä niiltä kommunistien vaalilistoilta, joita oli onnistuttu esittämään, valittu yhtäkään edustajaa. Useat kommunistiset äänestäjät olivat ilmeisesti jääneet kotiin, mutta monet heistä lienevät antaneet äänensä sosialidemokraateille, joiden paikkaluku lisääntyi seitsemällä. Sen sijaan kokoomus, jonka piirissä lapualaisuus oli saanut eniten vastakaikua, saavutti siihenastisen ennätyksensä, 42 paikkaa. Tätä enemmän kansanedustajia puolue sai vasta yli puoli vuosisataa myöhemmin, vuoden 1987 vaaleissa. Myös maalaisliitto oli kannatuksensa huipulla saadessaan 59 paikkaa. Kahden kolmasosan määräenemmistönsä ansiosta porvaripuolueiden oli helppo saada kommunistilait ajetuiksi läpi uudessa eduskunnassa.


title: Eduskuntavaalit 1930

text: Näissä vaaleissa valittu eduskunta muutti Heimolan talosta uuteen Eduskuntataloon Helsingin Arkadianmäelle vuonna 1931.


title: Eduskuntavaalit 1930

text: Uusia kansanedustajia olivat muun muassa SDP:n Karl-August Fagerholm, Kaisa Hiilelä, Onni Hiltunen, Urho Kulovaara, Taavetti Nuutinen ja Yrjö Räisänen, maalaisliiton Jussi Annala, Matti Lahtela, J. E. Lampinen ja Matti Miikki, kokoomuksen Arvi Oksala, Jalmari Pilkama, Hilja Riipinen ja Niilo Solja, sekä edistyspuolueen Emil Jatkola.


title: Eduskuntavaalit 1930

text: Hyvin suurta huomiota vaaleissa herätti entisen presidentin K. J. Ståhlbergin (ed.) paluu eduskuntaan. Muita palanneita olivat muun muassa SDP:n Armas Paasonen, Väinö Tanner ja Matti Turkia, maalaisliiton Erkki Pullinen, kokoomuksen Emanuel Kolkki 20 vuoden tauon jälkeen, ja seuraavana vuonna presidentiksi noussut Pehr Evind Svinhufvud, sekä edistyspuolueen Juho Kaskinen ja Bruno Sarlin.


title: Eduskuntavaalit 1930

text: Eduskunnan jättivät muun muassa kokoomuksen Onni Talas, sekä edistyspuolueen J. H. Vennola. Eduskunnasta putosivat muun muassa SDP:n Artturi Koskenkaiku ja Hilma Valjakka, maalaisliiton Tilda Löthman-Koponen ja Tyko Reinikka, edistyspuolueen Eemil Linna, sekä RKP:n Immanuel Bäck ja Rafael Colliander.


title: Eduskuntavaalit 1930


title: Gaheris

text: Gaheris tai Sir Gaheris on yksi pyöreän pöydän ritareista, joka esiintyy kuningas Arthuriin liittyvissä legendoissa. Gaheris on kuningas Lotin ja Arthurin sisaren Morgausen poika, ja hänen veljiään ovat Agravain, Gawaine, Gareth ja Mordred.


title: Gaheris

text: Useissa tarinoissa Gaheris on vähämerkityksinen sivuhahmo. Gaheris ja Gareth ovatkin saattaneet alun perin olla sama henkilö. Myöhemmissä Arthurin legendojen versioissa Gaheris kuitenkin eriytyy itsenäiseksi henkilöksi.


title: Gaheris

text: Thomas Maloryn kirjassa Pyöreän pöydän ritarit ("Le Morte d'Arthur") Gaheris on aluksi vanhemman veljensä Gawainen aseenkantaja ennen kuin hänet lyödään ritariksi. Gaheris on myöhemmin osallisena Pellinoren – isänsä surmaajan – ja Pellinoren pojan Lamorakin murhissa. Gaherisin pahin teko on kuitenkin hänen äitinsä Morgausen surma. Gaheris tappaa äitinsä yllätettyään tämän Lamorakin kanssa. Teon jälkeen Gaheris karkotetaan Arthurin hovista.


title: Mauri Noroma

text: Mauri Kalervo Noroma (synt. Nyberg, 31. tammikuuta 1908 Viipuri – 20. joulukuuta 1939 Muolaa) oli suomalainen telinevoimistelija ja olympiamitalisti. Noroma kaatui talvisodassa Muolaan Punnusjoella, Karjalankannaksella. Sotilasarvoltaan Noroma oli alikersantti.


title: Mauri Noroma

text: Uransa Nyberg aloitti Viipurin Kelkkalan Kisailijoissa ja 1935 alkaen Karhulan Katajaisissa. Mauri Nyberg/Noroma voimisteli kolmissa olympiakisoissa. Amsterdamissa 1928 Suomi oli joukkuekilpailussa viides ja Nyberg moniottelussa kuudes. Yksittäisistä telineistä renkailla hän oli viides, nojapuilla seitsemäs, hevosella seitsemäs, rekillä 16:s ja hypyissä 26:s.


title: Mauri Noroma

text: Seuraavissa olympialaisissa 1932 ja 1936 Suomi sai joukkuepronssia. Alkuvuonna 1932 nimensä suomalaistanut Noroma sijoittui moniottelussa Los Angelesissa yhdeksänneksi ja Berliinissä 16:nneksi. Telikohtaisesti vuonna 1932 hän oli nojapuilla neljäs, hevosella yhdeksäs, renkailla 14:s ja permannolla 17:s. Berliinissä sijoitukset olivat heikommat eli rekillä 15:s, renkailla 17:s, hevosella 21:s, hypyissä 31:s ja permannolla 41:s.


title: Mauri Noroma

text: Vuoden 1934 MM-kilpailuissa Budapestissä Noroma jäi moniottelussa sijalle 35. Joukkuekilpailussa Suomi sijoittui kuudenneksi. SM-kultaa Noroma saavutti moniottelussa 1929 ja 1935, rekillä, nojapuilla ja renkailla 1929 sekä renkailla uudelleen 1933.


title: Mauri Noroma

text: Berliinin vuoden 1936 kisojen jälkeen Noroma jätti voimistelun vähemmälle, mutta Helsingin saadessa kesällä 1938 vuoden 1940 kisat hän aloitti harjoittelun uudelleen ja tosissaan. Elokuun 1939 katsastuskilpailut nostivat Noroman olympiavalmennettavien joukkoon.


title: Mauri Noroma

text: Talvisodassa Noroma taisteli Kymenlaakson miesten mukana Muolaassa. Joulukuun 20. päivänä Noroman joukkue pääsi monen päivän taistelujen jälkeen lepovuoroon muutaman kilometrin rintaman taakse. Miehet olivat saunassa peseytymässä, kun ilmahyökkäys yllätti ja sauna sai täysosuman. Noroma menetti monen muun tavoin henkensä.


title: Eduskuntavaalit 1929

text: Suomen 13. eduskuntavaalit järjestettiin 1.–2. heinäkuuta 1929. Presidentti Lauri Kristian Relander oli antanut määräyksen eduskunnan hajottamisesta ja uusien vaalien järjestämisestä. Aiheena ennenaikaisiin vaaleihin oli, että eduskunta oli hylännyt valtion virkamiesten ja toimenhaltijoiden palkkojen korotusta koskeneen lakiesityksen. Yleismaailmallisen laman keskellä varsinkaan Maalaisliitto ja sosialidemokraatit eivät halunneet kuunnella virkamiesten valituksia, vaan kaatoivat Mantereen hallituksen esityksen asiasta.


title: Eduskuntavaalit 1929

text: Vaalikamppailun keskittyminen virkamiesten palkkojen ympärille ei saanut suuria kansanjoukkoja liikkeelle, vaan äänestysaktiivisuus laski edellisten vaalien jo alhaisesta äänestysprosentista kaksi prosenttiyksikön kymmenystä ja jäi heikoimmaksi itsenäisen Suomen historiassa. Vaalien tulos oli kuitenkin sikäli mullistava, että se järkytti oikeistoa ja välillisesti laukaisi sen piirissä virinneitä ulkoparlamentaarisia pyrkimyksiä.


title: Eduskuntavaalit 1929

text: Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun joku muu kuin SDP oli eduskunnan suurin puolue. Maalaisliitto sai toisen peräkkäisen suurvoittonsa ja nousi ensimmäistä kertaa eduskunnan suurimmaksi ryhmäksi. Lisäpaikkansa se sai lähinnä aiemmin Kokoomusta ja Edistyspuoluetta äänestäneiden maanviljelijöiden tuella. Maalaisliiton voiton taustalla nähtiin suuressa määrin maaseudulla vanhastaan vallinnut herraviha. Sosialidemokraatteja suuremman ääniosuuden saavutti kuitenkin vasta Maalaisliiton seuraaja Suomen Keskusta vuoden 1991 vaaleissa.


title: Eduskuntavaalit 1929

text: Vaalien perusteella muodostettiin Kallion III hallitus, jota seurasi Svinhufvudin II hallitus.


title: Eduskuntavaalit 1929

text: Uusia kansanedustajia olivat mm. SDP:n Aleksi Aaltonen, Väinö Kivisalo, ja Matti Lepistö, Maalaisliiton Albin Asikainen ja Taavi Vilhula, Kokoomuksen Arvi Ahmavaara, Sosialistien Asser Salo, RKP:n Edvard Haga, sekä Edistyspuolueen Aimo Kaarlo Cajander. Paluun eduskuntaan tekivät mm. SDP:n Emanuel Aromaa, Hilja Pärssinen ja Aatto Siren.


title: Eduskuntavaalit 1929

text: Eduskunnan jättivät mm. Maalaisliiton Juho Torppa, Kokoomuksen Lauri Ingman, RKP:n Annie Furuhjelm, sekä Edistyspuolueen Risto Ryti. Eduskunnasta putosivat mm. SDP:n Armas Paasonen ja Otto Toivonen, Maalaisliiton Eero Hatva, sekä Kokoomuksen Hedvig Gebhard.


title: Eduskuntavaalit 1929

text:
!rowspan=2 style="background:#e3e3e3" colspan=2|puolue
!rowspan=2 style="background:#e3e3e3" colspan=2|edustajat
!style="background:#e3e3e3" colspan=4|äänet
!style="background:#e3e3e3" colspan=2|
!style="background:#e3e3e3" colspan=2|


title: Martti Uosikkinen

text: Martti ”Make” Uosikkinen (20. elokuuta 1909 Kuopio – 9. maaliskuuta 1940 Kollaa) oli suomalainen telinevoimistelija ja olympiamitalisti. Hän oli ammatiltaan voimistelunopettaja ja oli valmistunut lehtoriksi Sortavalan seminaarista vuonna 1938.


title: Martti Uosikkinen

text: Uosikkinen on kirjoittanut WSOY:n kustantamat teokset "Mutkamäenlasku Suomessa" (1936) ja "Telinevoimistelu I" (1938) ja "Telinevoimistelu II" (1945), joka ilmestyi hänen kuolemansa jälkeen. Hän on vaikuttanut keskeisesti alppihiihdon tuloon Suomeen lajina. Uosikkinen olisi halunnut osallistua vuoden 1936 talvikisojen alppilajeihin, mutta Suomen voimisteluliitto ei suostunut tähän, koska liiton johtomiehet pelkäsivät mahdollisen loukkaantumisen vaarantavan Uosikkisen osallistumisen kesän olympiavoimisteluihin Berliinissä.


title: Martti Uosikkinen

text: Reservin luutnantti Uosikkinen kaatui talvisodan Kollaan taisteluiden loppuvaiheessa vain 30-vuotiaana, neljä päivää ennen sodan päättymistä. Talvisodassa hän palveli aluksi joukkueenjohtajana Jalkaväkirykmentti 34:n 7. komppaniassa ja sodan lopulla komppanianpäällikkönä Jalkaväkirykmentti 69:n 6. komppaniassa. Hän muistutti komppaniaansa elämänsä viimeisillä hetkillä ”Muistakaa, että Kollaa kestää …”.


title: Martti Uosikkinen

text:
Uosikkinen aloitti uransa Suomen olympiaedustajana 18-vuotiaana. Hän edusti Suomea kolmissa kesäolympialaisissa: Amsterdamissa (1928), Los Angelesissa (1932) ja Berliinissä (1936).
Hänen keskeiset saavutuksensa ovat:
Ensimmäisissä olympialaisissaan (Amsterdam 1928) Uosikkinen saavutti yhdessä joukkuetovereidensa kanssa viidennen sijan voimistelun joukkuekilpailussa.


title: Eduskuntavaalit 1927

text: Suomen 12. eduskuntavaalit järjestettiin 1.–2. heinäkuuta 1927.


title: Eduskuntavaalit 1927

text: Yleistunnelmaltaan eduskuntavaalit olivat melko laimeat ja värittömät. Kokoomus oli ennen vaaleja puuhannut kolmen porvaripuolueen yhteistoimintaa, mutta tuloksetta. Myöskään Akateeminen Karjala-Seura ja muut aitosuomalaiset eivät onnistuneet pyrkimyksessään tehdä kielikysymyksestä vaalien pääteema. Suurin muutos entisen eduskunnan kokoonpanoon oli Maalaisliiton kahdeksan paikan voitto; näistä seitsemän se vei Edistyspuolueelta.


title: Eduskuntavaalit 1927

text:
Seitsemän paikan menetyksellään Edistyspuolue koki toisen jyrkän romahduksensa, josta se ei enää koskaan toipunut. Siitä lähtien puolue ja sen seuraajat kituivat vuosikymmenien ajan pienenä, keskimäärin kymmenen kansanedustajan puolueena, kunnes Liberaalinen Kansanpuolue tuli tiensä päähän vuoden 1995 eduskuntavaaleissa.
Uusia kansanedustajia olivat muun muassa SDP:n Mauno Pekkala, August Valta ja Kalle Valta, Maalaisliiton Uuno Hannula, Aino Luostarinen, Juho Koivisto ja Juho Pilppula, Kokoomuksen Jaakko Ikola, Erkki Kuokkanen, Oskari Lehtonen, Väinö Malmivaara ja Yrjö Puhakka, Sosialistien Yrjö Enne, Lauri Myllymäki, Eino Pekkala, Arvo Riihimäki ja Siina Urpilainen, RKP:n Erik von Frenckell ja Henrik Kullberg, sekä Edistyspuolueen Eero Rydman. Eduskuntaan palanneita olivat muun muassa Maalaisliiton Juhani Leppälä ja Juho Torppa, RKP:n Annie Furuhjelm ja August Tåg, sekä Edistyspuolueen Risto Ryti ja Elias Sinkko.


title: Eduskuntavaalit 1927

text: Eduskunnasta putosivat muun muassa SDP:n Anni Huotari ja Anni Savolainen-Tapaninen. Eduskunnan jättivät muun muassa SDP:n Väinö Tanner ja Wäinö Wuolijoki, Kokoomuksen Erkki Kaila, Juho Mannermaa ja E. N. Setälä, RKP:n Eirik Hornborg sekä Edistyspuolueen Ilmari Auer ja Kaarlo Wuokoski.


title: Eduskuntavaalit 1927

text: Parlamentarismista poiketen istunut Tannerin hallitus ei jättänyt paikkaansa täytettäväksi vaalien jälkeen.


title: Eduskuntavaalit 1927


title: Ilmari Pakarinen

text: Veikko Ilmari Pakarinen (12. syyskuuta 1910 Viipuri – 6. joulukuuta 1987 Gold Coast, Australia) oli suomalainen telinevoimistelija ja olympiamitalisti.


title: Ilmari Pakarinen

text: Pakarinen kehitti rekillä uuden liikkeen, ns. selinpuolijättiläisen, joka tunnettiin nimellä "Pakarinenswäng".


title: Ilmari Pakarinen

text: Viipurissa ennen sotia Pakarinen työskenteli vaatekauppiaana yhdessä nyrkkeilijä Valle Reskon kanssa (Herrain vaatehtimo Resko & Pakarinen). Sotien jälkeen Pakarisella oli oma vaatekauppa Jyväskylässä. Hän muutti perheineen 1959 Australiaan ja työskenteli siellä muurausurakoitsijana.


title: Ilmari Pakarinen

text: Ilmari Pakarisen poika John (Juha) Pakarinen (s. 23.7.1942 Jyväskylä) oli Australian maajoukkueessa uimahyppääjänä. Kansainyhteisön kisoissa Perthissä 1962 hän oli ponnahduslaudalla kuudes.


title: Heraldinen selitys

text: Heraldinen selitys eli vaakunaselitys (blasonointi) on heraldiikassa vakiintunut tapa kuvata vaakuna tai lippu sanallisesti siten, että heraldiikkaan perehtynyt taiteilija voi piirtää kuvan oikein uudestaan näkemättä mallia. Muodoltaan se on jossain määrin kapulakielistä, mutta myös runollista.


title: Heraldinen selitys

text: Heraldisen selityksen merkitys on siinä, että mikä tahansa heraldinen kuvio voidaan piirtää sen pohjalta pelkän sanallisen selostuksen mukaan. Heraldisen selityksen vahvuus on nimenomaan sen "täsmällisyys": näin eliminoidaan ”prototyyppikuvan” tarve, joka voisi tehdä tunnuksen replikoinnin hankalaksi vaikkapa suusanallisen selostuksen pohjalta. Samoin se pakottaa vaakunan suunnittelijan täsmällisyyteen, selkeään ilmaisuun sekä hyvään heraldiseen tyyliin – heraldisen tyylin perusvaatimus on se, että ystävä kyetään erottamaan vihollisesta nuolenkantaman (200 m) päästä pelkän vaakunakilven perusteella.


title: Heraldinen selitys

text: Ensin vaakunasta selitetään kilpi ja kaikki siinä oleva, sitten kypärä mahdollisine kaulakoruineen, kypäränpeite ja lakipunos, kypäränkoriste. Tämän jälkeen tulevat taisteluhuuto (milloin se kuuluu vaakunaan), kilvenkannattajat ja jalusta, vaali- eli tunnuslause ja lopulta kilven tausta.


title: Heraldinen selitys

text: Ensin selitetään itse kilpi. Kilven muotoa ei heraldiikassa selitetä, vaan sen päättää kulloinenkin piirtäjä. Kilvestä kerrotaan sen päävärit (tinktuurit), kilven jaot, airutkuviot ja varsinaiset tunnukset, tässä järjestyksessä. Jos kilven osissa on erikseen selitettävää, selitetään seuraavassa järjestyksessä:


title: Heraldinen selitys

text: Huomattava on, että sanoja ”oikea” ja ”vasen” käytetään heraldisissa selityksissä ikään kuin kilpeä edessään kantavan henkilön kannalta katsoen, jolloin ne ovat päinvastoin kuin ne näkyvät katsojalle. Esimerkiksi keskimmäisessä yllä olevista kuvioista sanotaan siis kentän 1 olevan ”oikealla” ja kentän 2 ”vasemmalla”.


title: Heraldinen selitys

text: Oheisen Keravan vaakunan heraldinen selitys voisi olla: "Sinisellä kilvellä kultainen yläreunastaan lohenpyrstökoroinen hirsi." Kaupungin sivuilla on samansisältöinen, mutta vähän vähemmän tyylikäs ilmaisu: "Sinisessä kentässä kultahirsi, jonka yläreuna on lohenpyrstökoroinen."


title: Heraldinen selitys

text: Oheisen Skotlannin vaakunan heraldinen selitys voisi olla: "Kultaisella kilvellä pystyyn noussut leijona liljakoroisessa aitauksessa, kaikki punaista, paitsi leijonan varukset siniset." (Or, a Lion rampant Gules within a double tressure flory-counter-flory or the Second).


title: Heraldinen selitys

text:
Oheisen Itä-Uudenmaan vaakunan vaakunaselitys on "Sinisellä kilvellä kolme hopeista liekkiä." Mukaan on liitetty myös toinen selitystä vastaava vaakuna.
Jälkimmäinen versio on Itä-Uudenmaan maakuntavaltuuston usean luonnoksen joukosta hyväksymä vaakuna. Siinä liekin malli on saatu Iisalmen maalaiskunnan vaakunasta, jossa muodon tunnistaminen liekiksi on helppoa johtuen niiden sijainnista kynttilöiden päissä. Liekkikuviota ei kuitenkaan ole mitenkään täsmällisesti määritelty, joten virallinen vaakuna on mahdollistaa piirtää useammalla eri tavalla heraldista selitystä noudattaen. Toisen esimerkin vaakunan liekit muistuttavat kuitenkin kaasuliekkiä, jollainen syntyy muun muassa suokaasun eli metaanin palaessa. Mikäli vaakunaselitystä olisi täsmennetty muotoon "sinisellä pohjalla kolme hopeista aarnivalkean liekkiä", selitys olisi ollut yksikäsitteinen. Halutun lopputuloksen saamiseksi täsmällinen ja yksikäsitteinen vaakunaselitys on siis välttämätön.


title: Esa Seeste

text: Esa Seeste (4. heinäkuuta 1913 Viipuri – 2. lokakuuta 1997 Helsinki) oli suomalainen telinevoimistelija ja olympiamitalisti. Hän voitti pronssia Berliinin kesäolympialaisten 1936 voimistelun joukkuekilpailussa. Lisäksi Seeste voitti vuonna 1950 MM-hopeaa joukkuekilpailussa. SM-tasolla Seeste menestyi vielä 1950-luvun alussa voittaen muun muassa pohjoismaiden mestaruuden kuusiottelussa vuonna 1951 ja permannon SM-kultaa 1949. Vuoden 1951 SM-kisoissa Seeste oli moniottelussa kolmas. Hän toimi Suomen Voimisteluliiton päävalmentajana 1955–1965 ja puheenjohtajana 1970–1974.


title: Eino Tukiainen

text: Eino Tukiainen (5. tammikuuta 1915 Viipuri – 2. helmikuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen telinevoimistelija ja olympiamitalisti. Hän voitti olympiapronssia Berliinin kesäolympialaisissa 1936 voimistelun joukkuekilpailussa.


title: Eduskuntavaalit 1924

text: Suomen 11. eduskuntavaalit järjestettiin 1.–2. huhtikuuta 1924.


title: Eduskuntavaalit 1924

text: Elokuussa 1923 oli Suomen Työväenpuolueen kaikki 27 kansanedustajaa vangittu maanpetoksesta syytettyinä. Tämän vuoksi eduskunta oli jäänyt vajaalukuiseksi. Eduskunta ehti toimia vajaalukuisena useiden kuukausien ajan, mutta lopulta tämä asiantila antoi presidentti Kaarlo Juho Ståhlbergille aiheen määrätä eduskunta hajotettavaksi ja uudet vaalit toimitettavaksi. Muussa tapauksessa seuraavat vaalit olisi pidetty heinäkuun alussa 1925. Vaalien perusteella muodostettiin Ingmanin II hallitus, jota seurasivat Tulenheimon hallitus, Kallion II hallitus ja Tannerin hallitus.


title: Eduskuntavaalit 1924

text: Uusia kansanedustajia olivat mm. SDP:n Johan Fredrik Aalto, Maalaisliiton Kaarlo Hänninen, Toivo Janhonen ja Eino Tuomivaara, Kokoomuksen Sakari Ainali, Aukusti Neitiniemi, Erkki Paavolainen ja Ernsti Turja, Sosialistien Edvard Huttunen, Mauritz Rosenberg, Emil Tabell ja Bruno Tenhunen, RKP:n Otto Jacobsson, Josef Mangs ja Rolf Witting, sekä Edistyspuolueen Walto Tuomioja. Eduskuntaan palanneita olivat mm. SDP:n Valentin Annala, Kalle Hakala ja Johan Helo, Maalaisliiton Pekka Ville Heikkinen ja August Raatikainen, Edistyspuolueen Uuno Brander, sekä Kokoomuksen Hedvig Gebhard.


title: Eduskuntavaalit 1924

text: Eduskunnasta poisjääneitä olivat mm. SDP:n Oliver Eronen ja Vilho Korhonen, Maalaisliiton Vilkku Joukahainen ja Väinö Kivilinna, Kokoomuksen Tekla Hultin, Matti Pesonen ja Heikki Renvall, sekä RKP:n Wilhelm Roos.


title: Eduskuntavaalit 1924

text:
!rowspan=2 style="background:#e3e3e3" colspan=2|puolue
!rowspan=2 style="background:#e3e3e3" colspan=2|edustajat
!style="background:#e3e3e3" colspan=4|äänet
!style="background:#e3e3e3" colspan=2|
!style="background:#e3e3e3" colspan=2|


title: Eduskuntavaalit 1922

text: Suomen kymmenennet eduskuntavaalit järjestettiin 1. ja 3. heinäkuuta 1922. Suurimpana puolueena säilyi SDP, jonka kannatus kuitenkin laski huomattavasti, kun vaaleihin ensimmäistä kertaa osallistunut Suomen Sosialistinen Työväenpuolue vei siltä ääniä. Edellisvaaleissa kaksi kansanedustajaa saanut Kristillinen työväenliitto ei asettanut ehdokkaita. Vaalien perusteella muodostettiin Kallion I hallitus, jota seurasi Cajanderin II hallitus.


title: Eduskuntavaalit 1922

text: Uusia kansanedustajia olivat mm. SDP:n Tuomas Bryggari, Aino Malkamäki, Viljo Rantala ja Reinhold Svento, Maalaisliiton Viljami Kalliokoski, Jooseppi Kauranen, Tyko Reinikka, Juho Sunila ja Mikko Tarkkanen, Sosialistien Laura Härmä, Toivo Långström ja Matti Väisänen, Kokoomuksen Oskari Jussila, Kyösti Järvinen ja Yrjö Pulkkinen, sekä RKP:n Amos Anderson, Levi Jern ja Ferdinand von Wright. Eduskuntaan palanneita taas olivat mm. SDP:n Anni Huotari, Albin Koponen, Taavi Tainio ja K. H. Wiik, Maalaisliiton Väinö Kivilinna, Kokoomuksen Lauri Ingman, Kaarlo Kares, Matti Pesonen ja Pekka Pennanen, sekä Edistyspuolueen Rudolf Holsti ja Erkki Pullinen.


title: Eduskuntavaalit 1922

text: Eduskunnasta jäivät pois mm. Maalaisliiton Santeri Alkio, Kokoomuksen Juhani Arajärvi, Edvard Hannula, Theodor Homén, Ernst Nevanlinna ja Hugo Suolahti, sekä Edistyspuolueen Aleksanteri Fränti, Juho Kaskinen ja Mikael Soininen.


title: Eduskuntavaalit 1922

text: Parlamentarismista poiketen istunut Cajanderin hallitus ei jättänyt paikkaansa täytettäväksi vaalien jälkeen.


title: Eduskuntavaalit 1922


title: Kalevi Laitinen

text: Kalevi Johannes Laitinen (19. toukokuuta 1918 Kotka – 6. tammikuuta 1997 Kotka) oli suomalainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja.


title: Kalevi Laitinen

text: Laitinen voitti heinäkuussa 1951 Heinolassa järjestetyn Suomi–Ranska-voimistelumaaottelun.


title: Veksillologia

text: Veksillologia on lippuja käsittelevä tiede. Nimitys tulee muinaisessa Roomassa käytettyjen sotastandaarien lipuista nimeltä "vexillum". Veksillologia on heraldiikan läheistiede. Toisin kuin heraldiikassa, veksillologiassa ei yleensä käytetä metalleja väreinä ja värisäännöissä ollaan jonkin verran joustavampia.


title: Veksillologia

text: Lippujen yhteydessä saatetaan monesti ilmoittaa kuusiokentällä lipun käyttötarkoitus. Kuusiokentässä on kaksi riviä, joissa kummassakin kolme solua. Jos solussa on pallo, se merkitsee kriteerin täyttymistä. Ylempi rivi tarkoittaa maakäyttöä ja alempi merikäyttöä. Ensimmäinen sarake on yksityinen siviilikäyttö, toinen valtiollinen siviilikäyttö ja kolmas sotilaallinen käyttö.


title: Hanne-Vibeke Holst

text: Hanne-Vibeke Holst (s. 21. helmikuuta 1959 Lökken, Tanska) on tanskalainen journalisti ja kirjailija. Hän on valmistunut Tanskan journalistikorkeakoulusta 1984 ja työskennellyt esimerksiksi Berlingske Tidende -lehdessä.


title: Hanne-Vibeke Holst

text: Holstin romaanitrilogia televisiotoimittaja Therese Skårupista käsittelee muun muassa naisen haavoittuvuutta tilanteessa, jossa tämä on joutunut kasvamaan isättömänä. Trilogia koostuu kolmesta itsenäisestä teoksesta "Theresen valinnat" (1992), "Tosielämää" (1994) ja "Onnellinen nainen" (1998), joiden tapahtumat sijoittuvat Kööpenhaminan lisäksi Moskovaan ja Budapestiin.


title: Hanne-Vibeke Holst

text: Ruotsin Television tilaama minisarja "Kuningataruhri" (2010) perustuu teokseen "Dronningeofret". Sen tapahtumaympäristö on kirjasta poiketen Tukholma. Päähenkilö on Elizabeth Meyer. Aiempia hänen teoksiinsa perustuvia televisiosarjoja ovat "Kruununperijätär" ja "Vallanvaihto", joiden tapahtumaympäristö on myös siirretty Ruotsiin. Kaikki kolme kirjaa kertovat politiikasta.


title: Hanne-Vibeke Holst

text: Holst katsoo olevansa feministi, mutta pitää tärkeänä, että sanaa ei käytettäisi miestenvihaaja-merkityksessä. Hän on myös YK:n hyvän tahdon lähettiläs naiskysymyksissä.


title: Hanne-Vibeke Holst

text: Romaaneja on käännetty useille kielille. Holst aloitti kirjailijanuransa lastenkirjailijana.


title: Kilpi (heraldiikka)

text: Kilpi on heraldiikassa keskeisin elementti. Alun perin kilpi oli vain taistelijan suojavaruste, mutta viimeistään keskiajalla siihen ryhdyttiin järjestelmällisesti lisäämään tunnuksia.


title: Kilpi (heraldiikka)

text: Vaikka heraldiikassa kilpi on kaikkein keskeisin elementti, ei sen muotoa selitetä vaakunaselityksessä, vain sen tunnus. Kilven muodon saneli alun perin käytännöllisyys, sillä vaakunakilpiä käytettiin nimenomaan kilpenä, suojana taisteluissa. 1400-luvun jälkeen kilven muodosta tuli kuitenkin hiljalleen enemmän taiteellinen ja suunnittelullinen seikka. Oletusarvoisesti miehen kilpi on perinteisen 1200-luvun ritarinkilven muotoinen ja naisen joko vinoneliön muotoinen tai elliptinen, mutta nykyheraldiikassa sekä miehet että naiset käyttävät tavallisimmin oletusarvoisesti ritarinkilpeä.


title: Kilpi (heraldiikka)

text: Muita heraldiikassa käytettyjä kilpimalleja ovat "paviisi", joka on alun perin maahan tuettu varsijousimiehen tai keihäsmiehen suojus, "hevosenpääkilpi", joka on hevoshaarniskan pääsuojuksen muotoinen, sekä "turnajaiskilpi" eli "tarssi" ("targa"), jota käytettiin turnajaisissa ja jotka olivat usein pultattuja kiinni haarniskaan. Espanjalainen kilpi puolestaan on alhaalta pyöreä, ja afrikkalainen kilpi puolestaan kalanrakon (vesica piscis) muotoinen.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1924

text: Jääkiekko oli toista kertaa olympialaisten ohjelmassa vuoden 1924 Chamonixin olympialaisissa. Vuoden 1924 talviolympialaiset olivat ensimmäiset talviolympialaiset. Jääkiekko oli ollut olympialaisten ohjelmassa aiemmin vuoden 1920 kesäolympialaisissa.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1924

text: Turnaukseen osallistui kahdeksan joukkuetta. Joukkueet jaettiin kahteen neljän joukkueen lohkoon, joiden kaksi parasta joukkuetta selvisi jatkolohkoon. Mitalit jaettiin jatkolohkon sijoitusten mukaan. Jatkolohkossa saman alkulohkon joukkueet eivät kohdanneet toisiaan enää jatko-otteluissa. Ottelut pelattiin 28. tammikuuta–3. helmikuuta 1924. Pelipaikkana oli Chamonixin olympiastadionin luonnonjäärata. Edellisestä jääkiekon olympiaturnauksesta poiketen ottelut pelattiin kolmessa 20 minuutin jaksossa.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1924

text: Edellisen olympiaturnauksen tapaan Kanada oli turnauksessa ylivoimainen. Se voitti turnauksen kaikki ottelunsa ja sen maaliero oli 110-3 turnauksen viidessä ottelussa. Kovimman vastustajan Kanadalle antoi Yhdysvallat, jonka se voitti olympiakullan ratkaisseessa ottelussa 6-1. Kanadaa edusti turnauksessa Toronto Granites. Kanadan paras maalintekijä oli 37 maalia tehnyt Harry Watson.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1924

text: Kyseessä oli ensimmäisen jääkiekon olympiaturnauksen jälkeen toinen turnaus, jossa pohjoisamerikkalaiset ja eurooppalaiset pelasivat samassa turnauksessa. Euroopan mestaruus ratkaistiin erillisessä turnauksessa. Kansainvälinen jääkiekkoliitto IIHF on antanut olympiaturnaukselle myös maailmanmestaruuskilpailujen arvon.


title: Kypärä (heraldiikka)

text: Kypärä on heraldiikassa kilven yläpuolelle sijoitettava elementti. Sen kertoo vaakunasta yhteiskunnallisen säädyn. Katolinen papisto ei vaakunassaan käytä kypärää, vaan erityisiä kirkollisia päähineitä.


title: Kypärä (heraldiikka)

text: Ikäjärjestyksessä kypäriä on kolmea tyyppiä: patakypärä, pistokypärä ja kalterikypärä. Ensimmäinen on varsinainen taisteluissa käytetty kypärä kahden muun ollessa turnajaisajan kypäriä. Suomen heraldiikassa pistokypärä tarkoittaa aina porvarisvaakunaa ja sitä kutsutaan myös vanhentuneella nimellä suljettu kypärä. Aatelisvaakunassa voi olla pistokypärä tai kalterikypärä, useimmiten jälkimmäinen eron tekemiseksi porvarisvaakunaan. Patakypärää suvaitaan lähinnä vain niissä vaakunoissa, jotka ovat alun perinkin varhaiskeskiajalta. Kypärän väriä ei yleensä mainita vaakunaselityksessä, vaan se on sinertävä tai hopeanharmaa. Kypärä on "heraldisoitu" eli selkiytetty pienistä yksityiskohdista.


title: Kypärä (heraldiikka)

text: Kypärän tärkeimmät lisävarusteet ovat kypäränpeite ja kypäränkoriste sekä lakipunos. Kypäränpeite on perua ristiretkiltä, jossa sillä suojauduttiin auringolta. Se pyrkii toistamaan vaakunan päävärejä, yleensä siten, että metalli on vuoripuolella. Lakipunos noudattaa yleensä kypäränpeitteen värejä ja sijoitetaan peitteen ja kypäränkoristeen väliin. Lakipunoksessa on yleensä viisi tai seitsemän kierrosta.


title: Kypärä (heraldiikka)

text: Kypäränkoriste on perua etupäässä turnajaisten ajalta, joskin yksinkertaisia pelkoa herättäviä koristeita on saattanut esiintyä jo taistelukentillä. Kypäränkoristeet noudattavat heraldisia sääntöjä soveltaen ja esimerkiksi luonnonväri on yleisempää kuin kilvessä. Kypäränkoriste voi tuoda uuden aiheen vaakunaan taikka toistaa kilven aihetta.


title: Kypärä (heraldiikka)

text: Niin sanottuun täydelliseen vaakunaan kuuluvat kilpi, kypärä, kypäränpeite, lakipunos ja kypäränkoriste. Näiden lisäksi aatelisvaakunoissa saattaa esiintyä arvokruunuja, kaulakoruja ja joskus jopa kunniamerkkejä kypärään liitettynä.


title: Kypärä (heraldiikka)

text: Suomen ritarihuoneen aatelissukujen sukuvaakunoissa on aina kalterikypärä, kaksi vapaaherroilla ja kolme kreivillisillä suvuilla, sekä kaulariipus.


title: Kypärä (heraldiikka)

text: Joskus etenkin tasavaltaisten valtioiden vaakunasta kypärä saattaa kokonaan puuttua kuten myös kypäränpeite ja lakipunos. Kypäränkoriste voi silti esiintyä ja joskus myös lakipunoskin. Joskus esiintyy pelkkä lakipunos ja kruunu. Tällaisia käytäntöjä pidetään jossain määrin rappiollisena heraldiikkana.


title: Engelberg

text: Engelberg on kunta Obwaldenin kantonissa, Keski-Sveitsissä. Se on Keski-Sveitsin johtavia matkailukeskuksia. Vuoden 2014 lopulla kunnassa asui 4 053 ihmistä.


title: Engelberg

text: Engelberg on tunnettu 1100-luvulla perustetusta benediktiiniläisestä luostaristaan.


title: Engelberg

text: Kunnan keskus sijaitsee noin 1 000 metrin korkeudella merenpinnasta. Engelberg sijaitsee Engelberger Aa -joen laakson perukassa, Titlisvuoren pohjoispuolella, Alppien keskellä.


title: Engelberg

text: Engelbergiin kulkee maantie Stansista, moottoritieltä A2. Samaa reittiä kulkee Zentralbahnin rautatie Luzernista ja Hergiswilistä.


title: Engelberg

text: Matkailukohteena Engelbergiä aloitettiin kehittämään 1850-luvulta alkaen. Aluksi matkailijoita houkuttelivat kylpylät, mutta 1900-luvun alusta alkaen liikunta ja urheilu, erityisesti talviurheilu Titliksen pohjoisrinteillä.


title: Engelberg

text: Engelbergissä on järjestetty lukuisia maastohiihdon ja mäkihypyn maailmancupin osakilpailuja.


title: Harri Rantanen (taiteilija)

text: Harri Rantanen (s. 27. joulukuuta 1954 Tampere) on suomalainen heraldikko. Hän on suunnitellut muun muassa Martti Ahtisaaren ja Tarja Halosen vaakunat. Hätäkeskuslaitoksen vaakuna, virka-asematunnukset ja Pelastustoimen viranomaistunnukset ovat myös hänen tekemiään. Mitaleista mainittakoon Suomen Olympiakomitean ansioristi, -ansiomitali, Ilmavoimien kiltaliiton ansioristi ja -mitali, Pro Pirkanmaa mitali, Pelastajatutkintomerkki, Puolustusvoimien Kansainvälisen Keskuksen mitalisarja. Hän on toiminut usean vuoden ajan sijaistuntiopettajana eri oppilaitoksissa, aiheena heraldiikka.


title: Harri Rantanen (taiteilija)

text: Hän on pitänyt useita taidenäyttelyitä kotimaassa sekä ulkomailla.


title: Harri Rantanen (taiteilija)

text: Hän on tämänhetkinen Suomen Heraldisen Seuran hallituksen jäsen ja vaakunarekisterin hoitaja.


title: Tuomas Hyrsky

text: Tuomas Hyrsky on suomalainen heraldikko ja kunniamerkkiasiantuntija. Koulutukseltaan hän on kultaseppämestari ja taiteen lisensiaatti. Hän on myös partioheraldikko.


title: Jacob Tullin Thams

text: Jacob Tullin Thams (7. huhtikuuta 1898 Oslo – 27. heinäkuuta 1954 Oslo) oli norjalainen mäkihyppääjä ja purjehtija, olympiavoittaja ja maailmanmestari.


title: Jacob Tullin Thams

text: Ensimmäisissä olympialaisten talvikisoissa Chamonix'ssa 1924 mäkihyppykilpailuun osallistui 27 osanottajaa. Kisassa neljä norjalaishyppääjää sijoittui viiden parhaan joukkoon. Thams voitti kultaa niukalla erolla maanmieheensä Narve Bonnaan. Kaksi vuotta myöhemmin Lahden MM-kisoissa mäkihyppy päättyi norjalaisten neloisvoittoon, ja Thams voitti kultaa niukalla erolla maanmieheensä Otto Aaseniin.


title: Jacob Tullin Thams

text: Sankt Moritzin kisoihin 1928 Thams matkusti puolustamaan olympiakultaansa. Sveitsiläiset laittoivat kuitenkin hyppylavan niin ylös, että se antoi etulyöntiaseman keskinkertaisille hyppääjille ja syrji parempia, pitemmälle lentäviä hyppääjiä. Kilpailussa Thams oli ensimmäisen hyppykierroksen jälkeen viidentenä. Toisella hypyllään hän lensi alastulorinteen yli tasaiselle uusiin maailmanennätyslukemiin, 73 metriin, mutta kaatui ja putosi tyylipisteiden takia sijalle 28.


title: Jacob Tullin Thams

text: Berliinin kesäolympialaisissa 1936 Thams kilpaili purjehduksen kahdeksan metrin luokassa norjalaisen "Silja"-veneen miehistössä, joka saavutti kilpailussa hopeaa. Tämän mitalin myötä Thams on eräs niistä harvoista henkilöistä, jotka ovat kyenneet saavuttamaan olympiamitalin sekä kesä- että talvikisoissa.


title: Suomen Heraldinen Seura

text: Suomen Heraldinen Seura - Heraldiska Sällskapet i Finland ry on vuonna 1957 perustettu heraldinen yhdistys. Seuran tarkoituksena on "vaakunataiteen, -tieteen ja -oikeuden vaaliminen, heraldiikan tutkimuksen edistäminen, tuntemuksen laajentaminen, harrastuksen kehittäminen ja heraldiikan yleisen arvostuksen sekä heraldisten tunnusten käytön kehittäminen."


title: Suomen Heraldinen Seura

text: Seura on heraldisten taiteilijoiden, tutkijoiden ja harrastajien yhteisö ja siinä on jäseniä noin 170. Se on mm. Tieteellisten Seurain Valtuuskunnan jäsen. Seuralla on merkittävä tehtävä heraldisen neuvonnan ja asiantuntijalausunnon antajana.


title: Suomen Heraldinen Seura

text: Seura ylläpitää aatelittomien suomalaisten sukujen ja henkilöiden vaakunarekisteriä.


title: Suomen Heraldinen Seura

text: Seura julkaisee alan oppaita ja teoksia, muun muassa heraldisia tutkimuksia sisältävä teos "Heraldica Fennica" (1978) sekä heraldiikkaa esittelevät teokset "Vaakunaselitys" (1989), Heraldiikan opas (1998) ja Suomalaisia vaakunoita (2006). Lisäksi se julkaisee "Hopealeijona"-nimistä tiedostuslehteä kahdesta neljään kertaa vuodessa.


title: Sopranos

text: Sopranos () on David Chasen luoma ja HBO:n tuottama televisiosarja 2000-luvun mafiaperheen elämästä.


title: Sopranos

text: Sarjan päähenkilö on newjerseyläinen mafioso Anthony ”Tony” Soprano (James Gandolfini). Sarjan alussa Tony menettää tajuntansa ilman selvää syytä ja hakeutuu psykiatrille. Yksi koko sarjan läpi kantavista aiheista on Tonyn käynnit psykiatrin, tohtori Jennifer Melfin (Lorraine Bracco), vastaanotolla. Tonyn on myös samalla johdettava mafiaperhettä ja ratkottava oman perheensä ongelmia.


title: Sopranos

text: Sarjan esittäminen Yhdysvalloissa alkoi vuonna 1999. Sitä tuotettiin yhteensä kuuden tuotantokauden verran. "Sopranosin" viimeinen jakso ”Made in America” esitettiin Yhdysvalloissa 10. kesäkuuta 2007. Suomessa sarjaa on esittänyt kokonaan Nelonen, ja vuonna 2010 sitä esitettiin Yle TV2:lla. Sarja on voittanut muun muassa 21 Emmy-palkintoa ja viisi Golden Globe -palkintoa. "Sopranos" on listattu monesti kaikkien aikojen parhaaksi televisiosarjaksi.


title: Sopranos

text: Tony Soprano (James Gandolfini) on sarjan päähenkilö. Sarjan alussa hän on newjerseyläisen mafiaperheen "caporegime" ja myöhemmin pomo. Hän on naimisissa Carmela Sopranon (Edie Falco) kanssa ja heillä on kaksi lasta: Meadow (Jamie-Lynn Sigler) ja Anthony Jr. (Robert Iler). Tonyn täytyy sarjan edetessä toimia sekä oikean perheensä isäntänä että mafiaperheensä pomona. Masentunut Tony hakee hoitoa psykiatri Jennifer Melfiltä (Lorraine Bracco) sarjan ensimmäisessa jaksossa. Jennifer on italialais-amerikkalainen, joka on eronnut miehestään.


title: Sopranos

text: Sarjan muita päähenkilöitä ovat Tonyn äiti Livia (Nancy Marchand), sisko Janice (Aida Turturro), setä Corrado ”Junior” (Dominic Chianese), serkku Tony Blundetto (Steve Buscemi) sekä Christopher Moltisanti (Michael Imperioli), joka on Tonyn serkku avioliiton kautta. Livia ja Janice eivät liity mafian toimintaan, mutta Corrado on ollut mukana sen toiminnassa alusta lähtien. Tony Blundetto vapautuu vankilasta ja yrittää pysyä kaidalla tiellä. Christopher kamppailee alkoholismin ja huumeriippuvuutensa kanssa.


title: Sopranos

text: Tonyn mafiaperheen päähahmoja ovat Silvio Dante (Steven Van Zandt), Paulie Gualtieri (Tony Sirico) ja Salvatore ”Big Pussy” Bonpensiero (Vincent Pastore). Silvio on Tonyn "consigliere" ja hyvä ystävä. Paulie ja Pussy ovat työskennelleet Tonylle ja hänen isälleen jo kauan. Paulie on "capo" ja ylennetään myöhemmin alipomoksi. Muita mafiaperheen henkilöitä ovat Patsy Parisi (Dan Grimaldi), Furio Giunta (Federico Castellucio), Bobby ”Bacala” Baccalieri (Steven R. Schirripa), Richie Aprile (David Proval), Ralph Cifaretto (Joe Pantoliano), Eugene Pontecorvo (Robert Funaro) ja Vito Spatafore (Joseph R. Gannascoli).


title: Sopranos

text: Sopranosin perheen ystäviä ovat muun muassa Rosalie Aprile (Sharon Angela), Angie Bonpensiero (Toni Kalem), Adriana La Cerva (Drea de Matteo), Herman ”Hesh” Rabkin (Jerry Adler) sekä Artie Bucco (John Ventimiglia) ja Charmaine Bucco (Katherine Narducci).


title: Sopranos

text: John ”Johnny Sack” Sacramoni (Vince Curatola), Phil Leotardo (Frank Vincent) ja ”Little” Carmaine Lupertazzi (Ray Abruzzo) ovat newyorkilaisia Lupertazzi-mafiaperheen jäseniä. Tony yrittää pitää hyviä suhteita New Yorkiin, vaikka se on joskus vaikeata. Varsinkin Phil Leotardon kanssa Tonylla on vaikeuksia pitää suhteita yllä. Johnny Sack taas on paljon suvaitsevaisempi ja Little Carmaine toimii usein perheiden välikätenä.


title: Sopranos

text: Sarjassa esiintyy myös lukuisia sivuhenkilöitä, joista monet kuuluvat mafiaan. Mafiaan kuulumattomia sivuhenkilöitä ovat muun muassa Tonyn pikkusisko Barbara (Nicolle Burdette ja myöhemmin Danielle Di Vecchio), Carmela Sopranon vanhemmat Hugo De Angelis (Tom Aldredge) ja Mary Pellegrino De Angelis (Suzanne Shepherd), Jennifer Melfin ystävä ja terapeutti tohtori Elliot Kupferberg (Peter Bogdanovich), pappi Phillip Intintola (Paul Schulze), sekä Tony Sopranon rakastajat Gloria Trillo (Annabella Sciorra), Svetlana Kirilenko (Alla Kliouka Schaffer) ja Valentina La Paz (Leslie Bega).


title: Sopranos

text: Sarja kertoo mafioso Tony Sopranosta ja hänen vaikeudestaan tasapainotella perheensä ja johtamansa rikollisjärjestön välillä. Hän käsittelee vaikeuksiaan terapiassa psykatri Jennifer Melfin kanssa. Sarjassa esiintyy useita sivujuonia, jotka keskittyvät pääasiassa hänen vaimoonsa Carmelaan, heidän lapsiinsa ja Tonyn suojattiin Christopher Moltisantiin.


title: Sopranos

text: Tony Soprano saa paniikkikohtauksen ja pyörtyy. Tonyn lääkäri lähettää hänet terapiaan psykiatri Jennifer Melfin vastaanotolle. Tonylla on vaikea suhde äitiinsä Liviaan, joka saattaa kärsiä luonnehäiriöstä. Kun Livia ei voi enää asua yksin, Tony passittaa hänet vanhainkotiin. Tony on naimisissa Carmelan kanssa, joskin melko onnettomassa avioliitossa. Carmela tietää Tonyn olevan uskoton ja turvautuu isä Intintolaan. Perheen teini-ikäiset lapset, Meadow ja Anthony Jr., saavat tietää isänsä olevan mafioso. Corrado ”Junior” Soprano valitaan mafiaperheen pomoksi, kun edellinen pomo Jackie Aprile kuolee syöpään. Livia on vihoissaan Tonylle ja valehtelee Corradolle Tonysta, mikä saa hänet yrittämään Tonyn murhaa. Yritys epäonnistuu ja Tony saa tietää Livian osallisuudesta FBI:lta. Tony aikoo tappaa vuorostaan setänsä, mutta FBI ehtii pidättää Corradon. Kauden lopussa Sopranot illastavat Artie Buccon uudessa ravintolassa ja Tony kehottaa perhettään muistelemaan ”niitä pieniä, hyviä asioita.”


title: Sopranos

text: Richie Aprile vapautuu vankilasta ja aloittaa suhteen Tonyn siskon, Janicen, kanssa. He menevät kihloihin ja alkavat suunnitella häitä. Pussy palaa New Jerseyhin oltuaan poissa pitkään. Christopher kihlautuu tyttöystävänsä Adrianan kanssa. Matthew Bevilaqua ja Sean Gismonte, kaksi pikkuroistoa, haluavat kasvattaa mainettaan yrittämällä Christopherin murhaa. Murhayritys menee pieleen, kun Christopher ampuu Seanin. Matthew pakenee, mutta Tony ja Pussy etsivät hänet käsiinsä ja tappavat hänet. Murhalla on silminnäkijä, joka tunnistaa Tonyn. Junior pääsee vankilasta kotiarestiin odottamaan oikeudenkäyntiä. Richie yrittää saada Juniorin tappamaan Tonyn, kun hän närkästyy kunnioituksen puutteesta häntä kohtaan. Junior kertoo hänen aikeistaan Tonylle. Ongelma ratkeaa yllättävällä tavalla, kun käytökseltään arvaamaton Janice ampuu Richien riidan päätteeksi. Tony, Silvio ja Paulie tappavat Pussyn, kun he tajuavat, että hän työskentelee FBI:lle.


title: Sopranos

text: Ralph Cifaretto astuu kuvaan, kun Richie katoaa mysteerisesti. Richien veljenpoika Jackie Jr. alkaa seurustella Meadow'n kanssa. Tony yrittää ensin olla myötämielinen poikaa kohtaan kunnioituksestaan hänen isäänsä kohtaan, mutta kyllästyy kun Jackie joutuu syöksykierteeseen huumeiden ja rikosten kanssa. Kun Jackie mokaa pahemman kerran, Tony antaa päätösvallan Ralphille, joka päättää tapattaa Jackie Jr:n. Tonyn äiti Livia kuolee halvaukseen. Tony aloittaa suhteen tohtori Jennifer Melfin potilaan Gloria Trillon kanssa, mutta suhde on hyvin lyhytikäinen. Jennifer joutuu raiskatuksi ja pohtii asian kertomista Tonylle, kun viranomaiset päästävät raiskaajan vapaaksi.


title: Sopranos

text: Ralph vitsailee New Yorkin mafiaperheen Johnny Sackin isokokoisesta vaimosta, josta Johnny raivostuu. Hän kysyy lupaa Ralphin murhaamiseen, mutta New Yorkin perheen pomo Carmine Lupertazzi kieltäytyy. Johnny määrää iskun siitä huolimatta, jolloin Tony saa luvan Johnnyn tappamiseen. Johnny Sack tulee kuitenkin toisiin aatoksiin ja verenvuodatus vältetään. Tony ja Ralph investoivat ravihevoseen nimeltään Pie-O-My, joka osoittautuu erittäin tuottoisaksi. Kun Ralphin 12-vuotias poika loukkaantuu vakavasti, Tony epäilee Ralphin tuhopolttaneen Pie-O-My:n tallin saadakseen vakuutusrahoja poikansa hoitoon. Vaikka Ralph kieltää teon, Tony tappaa hänet, ja hankkiutuu eroon ruumista Christopherin kanssa. Kun Bobby Baccalierin vaimo kuolee, Janice aloittaa romanttisen suhteen Bobbyn kanssa. Christopherin huumeidenkäyttö riistäytyy käsistä ja hänet lähetetään vieroitukseen. Adriana ystävystyy naisen kanssa, muttei tiedä tämän olevan FBI-agentti. FBI kiristää Adrianaa ja hän alkaa jakaa tietoja FBI:n kanssa. Carmela ihastuu italialaisen Furio Giuntan kanssa, joka omaa tunteita myös häntä kohtaan. Furio kuitenkin palaa Italiaan pystymättä rikkomaan mafian sääntöjä aloittamalla suhteen hänen kanssaan.


title: Vaalirauha

text: Vaalirauha on tila, missä vaalikampanjoinnille asetetaan rajoituksia. Rajoitukset voivat liittyä ajallisesti vaalimainonnan lopettamiseen, ehdokkaiden kannatusta koskevien mielipidetiedustelujen julkaisukieltoa tietyn pituisena aikana ennen vaalipäivää tai joidenkin kampanjamuotojen kieltämistä. Vaalirauha voi myös tarkoittaa vaalikaranteenia tiedotusvälineiden edustajilta, jotka liittyvät jonkin ehdokkaan kampanjaan, mutta joiden odotetaan työnsä puolesta vastaavan myös tasapuolisesta tiedonvälityksestä.


title: Vaalirauha

text: Kokouksessa vaalirauhalla tarkoitetaan puheenjohtajan julistamaa tilaa, jonka aikana keskusteleminen sekä kokoussalista poistuminen ja sinne saapuminen ovat kiellettyjä. Vaalirauhan tarkoituksena on varmistaa kokousedustajien valinnanvapaus sekä varmistaa vaalin aikana läsnä olevien henkilöiden lukumäärä.


title: Vaalikaranteeni

text: Vaalikaranteeni on vaalien ennakkoäänestystä tai varsinaista vaalipäivää edeltävä ajanjakso, jonka aikana organisaatio pidättäytyy antamasta ehdokkaina oleville henkilöille julkisuutta. Muun muassa tiedotusvälineet käyttävät sitä säilyttääkseen itsestään puolueettoman kuvan.


title: Vaalikaranteeni

text: Suomessa vaalikaranteeni on käytössä esimerkiksi Yleisradiossa. Muun muassa Uutisvuodon kapteeni Tommy Taberman ei saanut vaalikaranteenin takia jatkaa ohjelman kapteenina vuoden 2007 eduskuntavaalien alla, koska hän oli vaaleissa ehdokkaana.


title: Vaalikaranteeni

text: Myös monissa julkisissa paikoissa, esimerkiksi yliopistoissa, on käytössä vaalikaranteeni.


title: Juhani Vepsäläinen

text: Juhani Vepsäläinen (14. syyskuuta 1938 Helsinki – 3. kesäkuuta 2004 Helsinki) oli Suomen eturivin heraldikkoja ja graafikko. Hän suunnitteli lukuisia maanpuolustusjärjestöjen ja Puolustusvoimien lippuja ja tunnuksia. Hän toimi Puolustusvoimien graafisena suunnittelijana ja heraldikkona siviilivirassa. Viimeinen työasema oli Puolustusvoimain Koulutuksenkehittämiskeskuksessa (PVKK) Helsingin Katajanokalla, josta työpöytä siirrettiin vielä joksikin aikaa Liisankadulle Sotamuseon tiloihin, kun PVKK muutti Helsingistä Tuusulaan.


title: Juhani Vepsäläinen

text: Juhani Vepsäläinen suoritti uusien läänien vaakunoiden puhtaaksi piirtämistyön, joka käsitti usean vaakunan yhdistämisen. Hän oli Suomen Heraldisen Seuran jäsen.


title: Juhani Vepsäläinen

text: Juhani Vepsäläinen oli perustamassa Katajanokan rotaryklubia 1998, jonka tunnuksen hän on suunnitellut.


title: Juhani Vepsäläinen

text: Vepsäläinen toimi graafisen suunnittelun ja heraldiikan tuntiopettajana ammattikorkeakoulussa.


title: Marsalkansauva

text: Marsalkansauva on marsalkalle kuuluva arvon merkki. Se on tyypillisesti parisenkymmentä senttimetriä pitkä koristeltu sauva. Sauva on ontto ja se sisältää marsalkan valtakirjan.


title: Marsalkansauva

text: Myös säätyvaltiopäivien aatelissäädyn puhemiehellä eli maamarsalkalla oli oma maamarsalkan sauva, vaikka kyseessä ei ollut sotilaallinen tehtävä tai arvo. Maamarsalkan sauva oli toista metriä pitkä ja muistutti valtikkaa.


title: Marsalkansauva

text: Sauvan historia juontuu Rooman valtakuntaan.


title: Marsalkansauva

text: Ratsuväenkenraali Gustaf Mannerheimille luovutettiin suojeluskuntien lahjoittama epävirallinen marsalkansauva Suomen sisällissodan päättymisen kymmenvuotispäivänä 1928 ja Suomen kansan lahjana "sotamarsalkan sauva" hänen ylennyksensä johdosta, sisällissodan päättymisen 15-vuotisjuhlan yhteydessä, toukokuussa 1933. Sotamarsalkan sauvan muotoili Aarno Karimo eebenpuusta, norsunluusta ja kullasta.


title: Marsalkansauva

text: Jatkosodan aikana kesäkuun lopulla 1942 Suomen kanssasotijamaahan Saksaan tekemänsä vierailun yhteydessä Mannerheimillä olikin mukanaan epävirallinen marsalkansauva sotamarsalkan sauvan sijasta.


title: Marsalkansauva

text: Mannerheimin käytössä oli arvomerkki, jossa kenraalin arvoa osoittaneiden kolmen leijonan edessä oli sotamarsalkan sauva – kuitenkin heraldisista syistä kahtena ja ristikkäin. Ne olivat myös hänen toimikaudellaan tasavallan presidenttinä 1944–1946 erikoismerkkinä presidentin lipussa Vapaudenristin sijaan.


title: Unto Hämäläinen

text: Unto Kalle Hämäläinen (s. 28. helmikuuta 1954 Viitasaari) on suomalainen politiikkaan erikoistunut toimittaja.


title: Unto Hämäläinen

text: Hämäläinen on ollut Aamulehden eduskuntatoimittajana 1984–1986 ja Helsingin Sanomien politiikan toimituksessa 1986–2001. Hän oli politiikan toimituksen esimies 1994–2001. Vuonna 2001 hän aloitti Helsingin Sanomien Kuukausiliitteen toimittajana. Hän jäi eläkkeelle 1. maaliskuuta 2017 alkaen.


title: Unto Hämäläinen

text: Hämäläinen oli Paasikivi-seuran valtuuskunnan jäsen vuosina 1980–1983.


title: Unto Hämäläinen

text: Hämäläinen syntyi maanviljelijäperheeseen. Hän valmistui sosionomiksi 1978 ja yhteiskuntatieteiden maisteriksi 1979. Hämäläinen meni naimisiin 1977, ja hänen perheeseensä syntyi kaksi lasta vuosina 1978 ja 1986. Hämäläinen on entinen Kokoomuksen jäsen ja toimi Kokoomusnuorten puheenjohtajana vuosina 1980–1983.


title: Unto Hämäläinen

text: Hän oli vuosina 1989–1991 Politiikan toimittajat ry:n puheenjohtaja. Hämäläinen sai Suomen Kuvalehden journalistipalkinnon vuonna 2008. Hän sai myös Sanomalehtien liiton Paras juttu -kilpailun ensimmäisen palkinnon 2008.


title: Aarno Laitinen

text: Aarno Olavi ”Loka” Laitinen (s. 17. tammikuuta 1943 Helsinki) on suomalainen toimittaja ja kolumnisti. Laitinen oli Helsingin Sanomien poliittisen toimituksen esimies vuodesta 1972. Hänet erotettiin 1982, kun paljastui, että hän oli keskeinen "Tamminiemen pesänjakajat" -kirjan kirjoittaja. Välimiesoikeus totesi myöhemmin irtisanomisen laittomaksi. Sen jälkeen hän on kirjoittanut kirjoja ja kolumneja vapaana toimittajana. Laitisen puoliso on Helsingin Sanomien toimittaja Seija Sartti.


title: Aarno Laitinen

text: Laitinen on suuri kulinaristi ja eritoten niin sanotun vanhanaikaisen eli täysin käsittelemättömän ruoan erityinen puolestapuhuja. Vuonna 2008 Laitinen sai palkkioksi osaamisestaan ruoka-alalla Martta-järjestön jäsenyyden ja arvonimen ”Martti”. Hän pakinoi järjestöstä mielellään ja käyttää silloin termiä ”me Martat”.


title: Aarno Laitinen

text: Lempinimensä Lokan Laitinen sai Verohallituksen entiseltä pääjohtajalta ja oikeusministeri Mikko Laaksoselta


title: Aarno Laitinen

text: Laitinen on Iltalehden pitkäaikainen kolumnisti. Satiirisissa teksteissään hän usein arvostelee suomalaista hyvinvointiyhteiskuntaa. Toinen kolumnien vakioaihe on feminismi ja naisverkosto. Toisaalta hän kirjoittaa hyväksyvään sävyyn niin sanotuista isojen poikien verkostoista. Hän ottaa kantaa vihreitä arvoja vastaan ja ydinenergian puolesta. Usein hän kolumneissaan vastustaa myös erilaisia sääntöjä ja kieltoja, jotka hänen mukaansa rajoittavat yksilönvapautta. Kun hän ottaa kantaa työmarkkinakysymyksiin, hän asettuu usein tukemaan työnantajien näkemyksiä, mutta vastoin yleistä luuloa Laitinen ei kannata kokoomusta kolumneissaan, vaan on sekä arvostellut nykyporvareita toistuvasti "kauppakamarinulikoiksi", että maininnut äänestäneensä presidentinvaaleissa Tarja Halosta koska demarit ovat hänen mielestään parhaita hoitamaan porvareiden asioita. Keskustaan hän suhtautuu epäilevästi, mutta Laitinen on arvostellut kärkkäästi lähes kaikkia puolueita. Varsinkin vaalien alla Laitinen on usein käsitellyt jokaisen puolueen vuoron perään. Laitinen on korostanut, että kaikki hänen ystävä- ja tuttavapiirissään ovat porvareita ja että ainoat hänen tuntemansa demarit ovat ammattipolitikkoja.


title: Aarno Laitinen

text: Laitinen käsikirjoitti 1990-luvun suosittua poliittista "Hyvät herrat" -televisiosatiiria. Sarjan toiseksi käsikirjoittajaksi mainittiin Lasse Lehtinen. Myöhemmin osittain samoja ideoita hyödyntäneen "Donna Paukku" -sarjan kanssa Laitisella ei ole mitään tekemistä. Joulukuussa 1990 Laitinen nimitettiin TV1:n vakituiseksi politiikan toimittajaksi.


title: Aarno Laitinen

text: Laitinen on kirjoittanut Apu-lehteen "Naisten saunassa" -nimistä pakinasarjaa, jossa hän tietyllä vakiokaavalla käy läpi eduskunnan naisverkoston kokouksia. Kokouksissa kansanedustajanaiset esitetään sivistymättömiksi ja typeriä kysyviksi ”hempukoiksi”, jotka vain syövät ja juovat huippukalliita ruokia ja alkoholijuomia (viinejä).


title: Aarno Laitinen

text: Vuoden 1982 presidentinvaalin edellä julkaistiin satiirinen kohukirja "Tamminiemen pesänjakajat", jonka tekijäksi ilmoitettiin Lauantaiseura. Nimimerkin takana olivat Helsingin Sanomien politiikan toimituksen esimiehenä toiminut Laitinen sekä viisi muuta politiikan toimittajaa, muiden muassa HS:n myöhempi päätoimittaja Janne Virkkunen. Kun kirjan alkuperäinen kustannussopimus WSOY:n kanssa raukesi, kirjan julkaisi Urpo Lahtisen Lehtimiehet Oy:n "pöytälaatikkofirma" Kustannus-Vaihe. WSOY:n pääjohtaja Hannu Tarmio paljasti kirjan tekijät helmikuussa 1982, mikä johti Laitisen erottamiseen ja varoitukseen muille kirjan tekijöille. Laitinen vei erottamisensa välimiesoikeuteen, joka totesi toukokuussa 1982 antamassaan päätöksessä erottamisen laittomaksi ja määräsi Sanoma Oy:n maksamaan Laitiselle 20 000 markan korvaukset. Tämän jälkeen Laitinen siirtyi Hymy-lehden pakinoitsijaksi.


title: Aarno Laitinen

text: Vuonna 1996 Yleisradio purki Laitisen työsuhteen hänen käsikirjoitettuaan vuosia "Hyviä herroja" Kolmoskanavalle ilman sivutoimilupaa. Laitinen haastoi Yleisradion oikeuteen ja vaati korvauksia, mutta hävisi jutun.


title: Aarno Laitinen

text: Vuonna 2003 Laitinen sai kunnianloukkaussyytteen pakinasta, joka oli julkaistu Iltalehdessä vuonna 2000 otsikolla "Ilmiantajien paratiisi". Kirjoituksessa hän oli väittänyt verotarkastajan antaneen salassa pidettävää aineistoa tiedotusvälineille ja siten syyllistyneen virkamiehen salassapitovelvollisuuden rikkomiseen. Vuonna 2005 antamassaan tuomiossa Turun hovioikeus katsoi, ettei Laitisella ollut ollut riittävää näyttöä väitteelleen kantajan syyllistymisestä rikokseen, minkä lisäksi Laitinen oli esittänyt kantajasta ja tämän poliittisesta toiminnasta perättömiä ja loukkaavia väitteitä tavalla, joka oli ollut omiaan aiheuttamaan kantajalle vakavaa haittaa ja vahinkoa. Tämän nojalla hovioikeus tuomitsi Laitisen törkeästä kunnianloukkauksesta 2780 euron sakkoihin sekä Laitisen ja Iltalehden julkaisijan Alma Median maksamaan kantajalle yhteisvastuullisesti 7500 euron korvaukset henkisistä kärsimyksistä. Korkein oikeus ei pitänyt elokuussa 2006 antamassaan päätöksessä kunnianloukkausta törkeänä ja alensi korvaussumman käräjäoikeuden langettamaan 3500 euroon. Jo ennen jutun oikeuskäsittelyä, maaliskuussa 2001, Julkisen sanan neuvosto oli antanut kyseisen pakinan johdosta Iltalehdelle langettavan päätöksen katsottuaan lehden loukanneen hyvää lehtimiestapaa.