title: Slaavilainen mytologia

text: Tällaista menetelmää käyttäen ja vertaamalla slaavilaista mytologiaa muiden indoeurooppalaisten mytologioiden (erityisesti balttilaisen mytologian) rakenteeseen sekä toisinaan käyttäen historiallisia viittauksia slaavilaisesta pakanuudesta on joitakin vanhoja myyttejä saatu kaivettua esiin. Slaavilaisen mytologian tutkimus on edistynyt huomattavasti viimeisen 30 vuoden aikana, enimmäkseen venäläisten filologien Vladimir Toporovin ja Vjatšeslav Ivanovin sekä kroaattitutkijoiden Radoslav Katičićin ja Vitomir Belajin ansiosta. Arvokkaita ovat myös venäläisen Boris Uspenskin tutkimukset samoin kuin serbialaisen filologin ja etnologin Veselin Čajkanovićin. Kansanperinteen kritiikitön tutkiminen voi kuitenkin johtaa tutkijan täydellisesti harhaan, kuten seuraavassa nähdään.


title: Slaavilainen mytologia

text: Slaavilaista mytologiaa tutkittaessa lähteiden aitouden ja luotettavuuden kriittisessä tarkastelussa ei voi olla liian huolellinen. Kiinnostus muinaisten slaavien uskomuksiin on kasvanut aina renessanssin ajoista, ja siten myös sekaannusten, virheiden, väärien tulkintojen ja puhtaiden mielikuvituksen tuotteiden määrä on myös lisääntynyt. Ennen 1900-luvun puoliväliä ei ollut olemassa mitään tieteellistä menettelytapaa kansanperinteen tulkintaan, ja historiallisten ja arkeologisten lähteiden puuttuessa epäoikeutetut spekulaatiot saivat rauhassa kukoistaa. Esimerkki ilmeisen täydellisestä väärintulkinnasta on rakkauden jumalatar Lada (Lado), jonka nimi otettiin slaavilaisen häälaulun säkeistä mutta ei ilmeisesti tarkoita mitään. On melko varmaa, että kyseinen jumala ei ole koskaan kuulunut slaavien jumalperheeseen. Sellaiset jumalat kuin Koleda ja Kupala on otettu slaavilaisten kansanjuhlien nimistä: Koleda joulusta, Kupala Ivan Kupalasta (kirjaimellisesti Johannes Kastaja), jonka juhlapäivää vietetään kesäpäivänseisauksen aikaan monissa slaavilaisissa maissa. Juhlissa on kyllä aineksia esikristilliseltä ajalta, mutta jumalien keksiminen juhlien nimistä ei selvästikään ole oikea menetelmä vanhan mytologian tulkitsemiseksi.


title: Slaavilainen mytologia

text: Thietmar von Merseburgin kronikan väärä tulkinta johti sekaannukseen Svarogič-jumalan ja Radegastin kaupungin välillä, jossa Svarogičin temppeli sijaitsi. Nimi Radegast voidaan helposti käsittää merkitsevän "rakasta vierasta", mikä johti tulkintaan slaavilaisesta vieraanvaraisuuden jumalasta Radegastista. Samalla tavoin Helmoldin mainitsemalle Tšernobogille (musta jumala) keksittiin vastapariksi Belobog, valkoinen jumala. Tätä nimeä ei ole löydetty mistään luotettavasta historiallisesta lähteestä, mutta koska oli olemassa musta jumala, täytyi olla myös valkoinen jumala, ja oletetusta Belobog-Tšernobog -dualismista kirjoitettiin sivukaupalla tekstiä. Monet kirjat ja tieteelliset tutkimukset olettavat yhä, että muinaiset slaavit palvoivat kyseisiä jumalia.


title: Slaavilainen mytologia

text: Vielä sekaannuksia ja vääriä tulkintoja pahempia ovat tahalliset väärennökset. 1800- ja 1900-luvuilla romanttiset, nationalistiset ja uuspakanalliset liikkeet saivat suuren yleisön kiinnostumaan slaavilaisesta mytologiasta, ja siihen liittyvän todistusaineiston väärentämisestä tuli eräänlainen harrastus. Usein sen tarkoitus oli tukea ryhmän omaa ideologiaa. "Löydettiin" slaavilaisia jumalia esittäviä patsaita ja "taltioitiin" kansanlauluja ja -tarinoita, joissa puolet slaavien jumalperheestä kuvattiin poimimassa kukkasia ja tanssimassa nuotion ympärillä.


title: Slaavilainen mytologia

text: 1800-luvulla julkaistu Veda Slovena on bulgarialaisten kansanlaulujen ja -legendojen kokoelma, jossa on paljon viittauksia slaavilaiseen mytologiaan mutta jota useimmat tutkijat pitävät väärennöksenä. Tuoreempi esimerkki on kiistelty Velesin kirja, jonka väitetään olevan alkuperäinen kirjallinen slaavilaista mytologiaa kuvaava lähde 800- tai 900-luvuilta. Se on kirjoitettu kyrillisiä aakkosia muistuttavilla kirjaimilla, mutta slaaveilla ei voida osoittaa olleen minkäänlaista kirjallista järjestelmää ennen kristinuskoon kääntymistään puhumattakaan siitä, että he olisivat käyttäneet kyrillistä kirjaimistoa. Slaavilaiset uuspakanat pitävät Velesin kirjaa pyhänä kirjanaan ja väittävät sen olevan aito. Alkuperäinen puulle kirjoitettu teos on todennäköisesti hävinnyt, eikä sen aitoutta voida siksi tarkistaa.


title: Slaavilainen mytologia

text: Slaavilaiset myytit olivat syklisiä ja toistuivat vuodenaikojen ja luonnon kiertokulun mukaan joka vuosi erilaisten juhlien muodossa. Siksi slaavilaisen mytologian ymmärtämiseksi on tärkeää tietää myös slaavien käyttämästä ajanlaskusta. Arkeologisten ja kansanperinteestä saatujen todisteiden perusteella on ollut mahdollista selvittää slaavien kalenterin joitakin piirteitä, pääasiassa suuria juhlia.


title: Slaavilainen mytologia

text: Slaavit käyttivät maailmanselityksessään melko tyypillistä indoeurooppalaista kosmologista käsitettä, Maailmanpuuta. Se oli joko tammi tai jonkinlainen mänty. Maailmanpuun myyttinen symboli selvisi slaavilaisessa kansanperintessä monia vuosisatoja pakanuuden ajan jälkeenkin. Puussa sijaitsivat maailmankaikkeuden kolme tasoa. Sen latvus kuvasi taivasta ja taivaallisten jumalten valtakuntaa, kun taas runko oli kuolevaisten valtakunta. Puun juuret kuvasivat manalaa ja kuolleiden asuinpaikkaa. Vastoin muiden kulttuurien käsityksiä näyttää siltä, että manala oli slaavilaisessa mytologiassa melko mukava paikka, vehreä maailma jossa oli ikuinen kevät.


title: Slaavilainen mytologia

text: Kolme valtakuntaa sijaitsivat päällekkäin, vertikaalisesti maailmanpylväässä vastakohtana tavallisen maailman vaakasuoruudelle. Jumalten ja kuolevaisten alue sijaitsi litteänä pidetyn maailman keskellä meren ympäröimänä. Meren toisella puolella oli kuolleiden maa, jonne linnut lensivät talveksi palatakseen keväällä. Monissa kansantarinoissa meren taakse meneminen tai meren takaa palaaminen tarkoittivat kuolemista ja takaisin henkiin heräämistä. Tämä muistuttaa ikivanhaa ja useissa kulttuureissa esiintyvää myyttistä käsitystä, jonka mukaan tuonpuoleinen saavutetaan jonkinlaisen vesistön yli kulkemalla. Vaakasuunnassa maailma oli jaettu neljällä pisteellä, jotka kuvasivat neljän tuulen suuntaa (pohjoisen, eteläisen, itäisen ja läntisen). Maailmalla oli siis kaksi ulottuvuutta, ja se jakaantui pystysuuntaisella akselilla kolmeen ja vaakasuuntaisella neljään osaan. Jaottelulla oli tärkeä osa mytologiassa, ja se esiintyy monissa slaavilaisia jumalia esittävissä patsaissa, erityisesti kolmipäisen Triglavin ja nelipäisen Svantovitin kuvissa.


title: Slaavilainen mytologia

text: Aurinkoa pidettiin naispuolisena jumaluutena ja Kuuta miespuolisena päinvastoin kuin indoeurooppalaisissa mytologioissa yleensä. Balttilainen mytologia, joka on lähinnä slaavilaista, on myös tässä suhteessa sen kanssa samanlainen.


title: Slaavilainen mytologia

text: Slaavit palvoivat hyvin suurta määrää jumalia laajalla maantieteellisellä alueella Itämereltä Mustallemerelle yli 600 vuoden aikavälillä. Jumalat ja uskomukset olivat myös hyvin paikallisia jopa niin, että kukin heimo palvoi omia jumaliaan omilla tavoillaan. Slaavien mytologiassa on kuitenkin yhteisiä piirteitä, joita tutkimalla voidaan luoda kuva alkuperäisestä slaavilaisesta muinaisuskosta samalla tavoin kuin slaavilaiset kielet periytyvät yhteisestä alkukielestä.


title: Slaavilainen mytologia

text: Jotkut uudet teoriat pitävät slaavien ylijumalana Rodia tai Svarogia, ja osa heimoista palvoi ylijumalana myös Svantovitia tai Triglavia. Paras ehdokas ylijumalaksi on kuitenkin Perun, jonka nimi esiintyy useimmin kaikissa historiallisissa lähteissä. Perun on itse asiassa ensimmäinen slaavilainen jumala, joka mainitaan historiankirjoituksessa (Prokopios mainitsee, että ukkosen ja salamoiden jumala on slaavien ainoa jumala ja ylijumala). Nestorin kronikka ilmoittaa hänet Kiovan Venäjän ("Kiovan Rus") pääjumalaksi. Lyhyt huomautus Helmoldin "Chronica Slavorumissa" väittää, että länsislaavit uskoivat yhteen taivaanjumalaan, joka hallitsisi kaikkia muita jumalia. Ylijumalan nimeä ei tosin mainita.


title: Slaavilainen mytologia

text: Perunin ylijumaluutta puoltaa myös se, että kaikki slaavit eri puolilla Eurooppaa tunsivat hänet, minkä osoittaa Perunin nimestä johdettujen nykyistenkin paikannimien laaja kirjo slaavilaisissa maissa. Kansanperinnettä analysoimalla on myös havaittu, että Perun oli ainoa slaavilainen jumala, joka rinnastettiin kristinuskon Jumalaan. Nämä todisteet osoittavat vahvasti, että Perun oli alkuperäisen slaavilaisen muinaisuskon ylijumala.


title: Slaavilainen mytologia

text: Perunilla oli kuitenkin myös kilpailija. Roman Jakobson on osoittanut, että aina kun Perun mainitaan historiallisissa teksteissä, samassa yhteydessä mainitaan myös toinen jumala, Veles. Tämä suhde näkyy myös paikannimissä: jos vuoren tai kukkulan nimi voidaan yhdistää Peruniin, on alangolla yleensä joen lähellä paikka, jonka nimi muistuttaa Velestä. Samoin kuin Perun rinnastettiin Jumalaan, oli Saatana Velesin vastine kristinuskossa.


title: Slaavilainen mytologia

text: Ivanov ja Toporov rekonstruoivat vanhan myytin slaavien kahdesta tärkeimmästä jumalasta, Perunista ja Velesistä, jotka olivat melkein joka suhteessa toistensa vastakohtia. Perun on taivaallinen ukkosen ja salamoiden jumala, joka hallitsee elävää maailmaa ylhäältä käsin. Hänen linnoituksensa sijaitsee Maailmanpuun ylimmällä oksalla. Veles puolestaan yhdistetään vesiin ja maahan. Hän on manalan jumala, joka hallitsee kuolleiden valtakuntaa alhaalta, Maailmanpuun juurista. Perun antaa maanviljelijöille sateen ja on aseiden sekä sodan jumala. Veles puolestaan suojelee paimenia ja on karjan jumala, ja hänet yhdistetään taikuuteen ja kaupankäyntiin. Perun luo järjestystä, Veles kaaosta.


title: Slaavilainen mytologia

text: Näiden kahden välistä kosmista taistelua kuvaa useissa indoeurooppalaisissa kulttuureissa esiintyvä myytti taistelusta myrskyn jumalan ja lohikäärmeen välillä. Salamoiden avulla taivaasta hyökäten Perun vainoaa käärmemäistä vihollistaan Velesiä. Veles pilkkaa Perunia ja pakenee muuttaen itsensä erilaisiksi eläimiksi. Lopuksi Perun surmaa Velesin tai tämä pakenee veteen, manalaan. Käytännössä kyse on samasta asiasta, sillä tappamalla Velesin Perun ei tuhoa häntä, vaan palauttaa hänet oikealle paikalleen kuolleiden valtakuntaan. Siten Perun palauttaa jälleen Velesin häiritsemän maailmanjärjestyksen. Ajatus myrskystä ja ukkosesta jumalallisena taisteluna ylijumalan ja tämän arkkivihollisen välillä oli hyvin tärkeä slaaveille, ja se eli vielä pitkään sen jälkeen kun Perun ja Veles oli korvattu Jumalalla ja Saatanalla.


title: Slaavilainen mytologia

text: Perunin ja Velesin vihollisuus selitettiin sillä, että Veles olisi varastanut Perunin karjaa tai päinvastoin (koska Veles on karjan jumala, omistusoikeus ei ole itsestään selvä). Aihe jumalallisen karjan varastamisesta on myös yleinen indoeurooppalaisessa mytologiassa, ja se voidaan käsittää sateen metaforana. Koska Veles yhdistetään vesiin ja Perun taivaaseen sekä pilviin, on jälleen epäselvää kummalle sateen pitäisi kuulua. Toinen syy vihamielisiin suhteisiin voi olla vaimon varastaminen. Kansanperinteen perustella näyttää selvältä, että aurinkoa pidettiin Perunin vaimona. Auringon "kuoleminen" joka ilta sen painuessa horisontin taakse käsitettiin siten, että Veles varasti Perunin vaimon, jonka Perun taas ryösti aamulla takaisin itselleen.


title: Slaavilainen mytologia

text: Radoslav Katičić ja Vitomir Belaj jatkoivat Ivanovin ja Toporovin viitoittamaa tietä ja rekonstruoivat myytin, joka kertoo hedelmällisyyden ja kasvillisuuden jumalasta Jarilosta sekä hänen sisarestaan ja vaimostaan Moranasta, joka on naispuolinen luonnon ja kuoleman jumalatar. Jarilo yhdistetään kuuhun, kun taas Moranaa pidetään auringon tyttärenä. Molemmat ovat Perunin lapsia ja syntyneet uuden vuoden yönä. Samana yönä Jarilo kuitenkin kaapataan kehdostaan ja viedään manalaan, jossa Veles kasvattaa hänet omana poikanaan. Kevään juhlassa Jarilo palaa kuolleiden maailmasta tuoden kevään eläville. Hän tapaa sisarensa Moranan, ja myöhemmin kesällä vietetään heidän jumallallisia häitään. Ylijumalan lasten liitto tuo hedelmällisyyttä ja rikkautta maahan taaten runsaan sadon. Koska Jarilo on myös Velesin kasvattipoika, avioliitto tuo rauhan kahden suuren jumalan välille; toisin sanoen se varmistaa, että myrskyt eivät vahingoita satoa.


title: Slaavilainen mytologia

text: Sadonkorjuun jälkeen Jarilo on kuitenkin uskoton vaimolleen, joka surmaa tämän (palauttaa hänet manalaan) uudistaen vihollisuuden Perunin ja Velesin välillä. Ilman aviomiestään luonnon jumalatar Morana kuihtuu ja paleltuu alkavassa talvessa: hän muuttuu kauheaksi, vanhaksi ja vaaralliseksi pimeyden ja pakkasen jumalattareksi, joka kuolee vuoden loppuessa. Myytti toistuu joka vuosi, ja sen osien uudelleen kertomisen kanssa samaan tahtiin kulkivat suuret vuotuiset juhlat.


title: Slaavilainen mytologia

text: On hiukan ironista, että toistaiseksi näiden kahden jumalan asemaa esislaavilaisessa jumalperheessä ei ole voitu tarkkaan selvittää, vaikka heistä on suurin määrä kirjallisia todisteita. Epäilemättä Svantovit ("Svetovid, Svantevid, Svantovid") ja Triglav olivat tärkeitä kaikille slaaveille, mikä ilmenee heihin yhdistettävien paikannimien huomattavasta määrästä ja monipäisistä patsaista, joita on löydetty useista slaavilaisista maista. Molempia jumalia pidettiin ylijumalina joillakin paikkakunnilla. Molempia myös kuvattiin hevosella, mutta Svantovitin hevonen oli valkoinen ja Triglavin musta. Patsaissa Svantovitia kuvattiin nelipäisenä kun taas Triglavilla (jonka nimi merkitseekin kolmipäistä) oli kolme päätä. Svantovit yhdistettiin myös sadonkorjuuseen, kaupankäyntiin ja voittoon sodassa.


title: Slaavilainen mytologia

text: Svantovitista ja Triglavista on esitetty useita hypoteeseja, esimerkiksi että he olivat itse asiassa yksi ja sama jumala tai että he olivat yhdistelmiä kolmesta ja neljästä jumalasta. Slaavilaiset uuspakanat ajattelevat Triglavia kolminaisuutena. Svantovitin on myös väitetty olleen myöhäinen länsislaavilainen versio Perunista tai Jarilosta. Mikään näistä hypoteeseista ei ole erityisen tyydyttävä, ja enimmäkseen ne ovat vain villiä spekulaatiota.


title: Slaavilainen mytologia

text: Svarogin nimi esiintyy vain itäslaavilaisissa käsikirjoituksissa, jossa se rinnastetaan yleensä kreikkalaiseen takomataidon jumalaan Hefaistokseen. Nimi on kuitenkin hyvin vanha, mikä saattaa merkitä sitä, että myös Svarog kuului esislaavilaiseen jumalperheeseen. Sanan juuri "svar" merkitsee kirkasta ja pääte "-og" ilmaisee paikkaa. Vertailu vedalaiseen Svargaan viittaa siihen, että Svarog merkitsi yksinkertaisesti taivasta. On mahdollista, että hän oli alkuperäinen taivaan jumala, ehkä slaavilainen versio indoeurooppalaisesta alkujumalasta Dyēuksesta. Nimi voidaan yhdistää myös ahjoon, mikä yhdessä Hefaistos-rinnastuksien kanssa viittaisi siihen, että Svarog oli tulen ja sepäntyön jumala. Ivanovin ja Toporovin tulkinnan mukaan Svarogilla oli kaksi poikaa: Svarogič tai Svarozič, joka kuvasi maanpäällistä tulta, ja Dažbog, joka kuvasi tulta taivaassa ja yhdistyi siten aurinkoon. Svarogin uskottiin takoneen auringon ja antaneen sen pojalleen Dažbogille, jotta tämä kuljettaisi sitä taivaan poikki.


title: Slaavilainen mytologia

text: Voidaan osoittaa, että Dažbogin tunsivat kaikki kolme slaavien päähaaraa. Hän olisi siten tärkeä esislaavilainen jumala. Venäläisissä käsikirjoituksissa hänet yhdistetään aurinkoon, ja kansanperinne muistaa hänet hyväntahtoisena valon ja auringon jumalana. Serbialainen perimätieto antaa hänestä kuitenkin paljon synkemmän kuvan: hänet muistetaan Dabogina, pelottavana ja rampana jumalana, joka vartioi manalan portteja ja joka yhdistettiin kaivostoimintaan ja arvometalleihin. Veselin Čajanković huomautti, että nämä kaksi katsantokantaa sopivat melko hyvin yhteen slaavilaisessa symboliikassa. Siten hyväntahtoinen Dažbog kantaa aurinkoa taivaan poikki, kun taas häijy ja ruma Dabog kuljettaa auringon manalan läpi yöllä. Tämä voidaan yhdistää myös auringon vuotuiseen kiertoon: hyväntahtoinen persoona yhdistetään nuoreen kesäaurinkoon, pahansuopa vanhaan talviseen aurinkoon.


title: Slaavilainen mytologia

text: Venäläiset talonpojat palvoivat Svarogičia tulen henkenä kauan kristinuskon omaksumisen jälkeenkin. Myös länsislaavit tunsivat hänet, mutta he palvoivat häntä pyhän Radegastin kaupungin ylijumalana. Svarogič on yksinkertaisesti diminutiivimuoto Svarogin nimestä. Erään näkemyksen mukaan Svarog olisi kaikkien muiden slaavilaisten jumalten esi-isä, jolloin Svarogič voisi viitata mihin tahansa muista jumalista. Dažbog, Perun ja Veles voisivat siis kaikki olla Svarogičeja.


title: Slaavilainen mytologia

text: Ivanov ja Toporov luonnostelivat myös slaavilaisen mytologian kehityskulkua yrittäen selittää, miten se kehittyi alkuperäisestä esislaavilaisesta jumalperheestä.


title: PFK Krylja Sovetov Samara

text: Krylja Sovetov ("neuvostosiivet") on jalkapalloseura Samaran kaupungista Venäjältä. Se pelaa Venäjän korkeimmalla sarjatasolla.


title: PFK Krylja Sovetov Samara

text:
Krylja Sovetov perustettiin vuonna 1942. Ensimmäisen ottelunsa se pelasi Neuvostoliiton cupissa 30. heinäkuuta 1944. Cupin puolivälierässä se hävisi Moskovan Lokomotiville maalein 1-5.
Ensimmäisessä ottelussaan Neuvostoliiton kakkosliigassa se kohtasi 4. heinäkuuta 1945 Gorkin Torpedon lukemiin 1-1 päättyneessä ottelussa. Seuran ensimmäinen ottelu korkeimmalla sarjatasolla oli 21. huhtikuuta 1946 Alma-Atassa Leningradin Zenitiä vastaan, minkä se hävisi maalein 1-2. Neuvostoliiton aikoina seura pelasi 48 kautta Neuvostoliiton liigassa ja osallistui cup-kilpailuun yhtä monta kertaa. Venäjän liigassa ja cupissa se on maan uudelleenitsenäistymisen jälkeen ollut mukana joka vuosi.


title: PFK Krylja Sovetov Samara

text: Joukkueen ensimmäinen ottelu eurokentillä oli 6. heinäkuuta 2002 Intertoto-cupin ottelu latvialaista Dinaburgia vastaan, minkä se voitti 3-0.


title: Tolui-kaani

text: Tolui-kaani (n. 1190-1232) oli Tšingis-kaanin Börte-vaimon kanssa saamista pojista nuorin. Hän sai isänsä kuoleman jälkeen hallittavakseen Mongolian alueen ja toimi koko Mongolivaltakunnan sijaishallitsijana kunnes veli Ögödei valittiin suurkaaniksi. Tolui oli naimisissa Sorghaghtani Bekin kanssa, ja hän oli Möngken, Kublai-kaanin ja Hülegün isä. Vihollisuudet Toluin suvun sekä Ögödein ja Jotšin poikien välillä aiheuttivat ristiriitoja Ögödein ja tämän pojan Güyükin kuolemien jälkeisten sijaishallitsijakausien aikana. Tolui olisi voinut periä valtakunnan yliherruuden, sillä mongoliperinteiden mukaan nuorin poika saattoi periä isänsä, ja lisäksi hän oli taitava suuren armeijan komentaja. Tšingis-kaani oli kuitenkin katsonut Ögödein olevan poliittisesti kyvykkäämpi.


title: Tolui-kaani

text: Toluin jälkeläisiä elää vielä nykyäänkin Kiinassa, Kaakkois-Aasiassa ja Australiassa.


title: Krylja Sovetov

text: Krylja Sovetov (, ) tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kalevankankaan jäähalli

text: Kalevankankaan jäähalli (sponsorinimeltään Ikioma Areena) on Mikkelin keskustasta luoteeseen sijaitseva, vuonna 1982 valmistunut jäähalli. Hallissa on 4200 katsojapaikkaa, joista 2600 on istuma- ja 1600 seisomapaikkoja. Halli toimii jääkiekon SM-liigaseura Mikkelin Jukurien kotihallina. Hallin yleisöennätys, 4357 katsojaa, on vuoden 2002 Jukurit–KooKoo -ottelusta.


title: Kalevankankaan jäähalli

text: Hallin vieressä sijaitsee harjoitusjäähalli, joka valmistui vuonna 2000.


title: Kalevankankaan jäähalli

text: Vuosina 2011-2013 jäähalliin tehtiin perusteellinen remontti sekä laajennus, jolloin uudistettiin muun muassa ilmanvaihto, pukuhuonetilat ja hallin yleisilme. Halliin rakennettiin 9 nykyaikaista aitiota sekä ravintola- ja klubitilat. Samassa myös äänentoisto uusittiin ja halliin asennettiin mediakuutio.


title: Kalevankankaan jäähalli

text: Kesällä 2016 hallia uudistettiin edelleen esimerkiksi lisäämällä ravintolatiloja ja istumapaikkoja. Muutosten myötä hallin kapasiteetti putosi 4200 katsojaan.


title: Kihnun lentokenttä

text: Kihnun lentokenttä () sijaitsee Kihnun saarella Virossa, lähellä Säärekülan kylää. Kentän ICAO-koodi on EEKU, ja sen omistaa AS Pärnu Lennujaam (Pärnun lentoasema Oy).


title: Kihnun lentokenttä

text: Lentoasemalla on kaksi nurmipintaista risteävää kiitotietä (15/33 ja 04/22), jotka ovat noin 600-metrisiä. Kentällä ei ole lähestymisvaloja eikä muitakaan navigointijärjestelmiä, joten käytännössä sinne voidaan operoida vain valoisaan aikaan ja hyvissä sääolosuhteissa.


title: Kihnun lentokenttä

text: Kihnusta lennetään säännöllisiä lentoja lähinnä talvisin ja keväisin, kun lauttayhteys saarelta mantereelle ei jääolosuhteiden takia ole mahdollinen. Lentoja operoi aikaisemmin Air Livonia Antonov An-28 -potkurikoneilla. Kesäisin kenttää käyttävät myös pienet yksityiskoneet.


title: Töregene-kaanitar

text: Töregene-kaanitar (k. 1246) hallitsi Mongolivaltakuntaa sijaishallitsijana miehensä Ögödein kuolemasta vuonna 1241 poikansa Güyükin suurkaaniksi valintaan asti vuonna 1246. Hän oli häikäilemätön, mutta tehokas vallankäyttäjä yhteiskunnassa, joka perinteisesti oli miesten hallitsema.


title: Töregene-kaanitar

text: Töregene halusi Güyükin suurkaaniksi jo Ögödein eläessä, kun taas Ögödei suosi Kotshua, joka oli toisen vaimon poika. On arveltu, että Töregene rohkaisi Ögödein juomista, mikä johti tämän kuolemaan. Joidenkin huhujen mukaan Töregene jopa myrkytti Ögödein.


title: Arvi Järventaus

text: Heikki Arvi Järventaus (vuoteen 1908 Ockenström; 17. joulukuuta 1883 Oulu – 5. kesäkuuta 1939 Hartola) oli suomalainen kirjailija ja pappi.


title: Arvi Järventaus

text: Järventauksen vanhemmat olivat seppä Heikki Ockenström ja Kaisa Kreeta Hämet ja puoliso vuodesta 1908 Jenny Katarina Wisuri. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1904 ja vihittiin papiksi 1908. Samana vuonna hän aloitti vt. kirkkoherrana Tervolassa ja solmi siellä avioliiton. 1909 Järventaus toimi kirkkoherran apulaisena Ylitorniolla ja 1910–1916 kappalaisena Enontekiöllä. Lisäksi hän suoritti vuonna 1914 opintoja Hallen yliopistossa Saksassa. Loppuvuonna 1916 hän toimi v.t. vankilasaarnaajana Oulun lääninvankilassa ja joutui viemään aktivisti Taavetti Lukkariselle tiedon tämän teloittamisesta. Suomen sisällissodassa Järventaus toimi länsiarmeijan esikunnassa pappina ja kenttäpappina.


title: Arvi Järventaus

text: 1918–1923 Järventaus toimi Sodankylän kirkkoherrana ja samalla myös vt. lääninrovastina Lapin rovastikunnassa vuosina 1919–1923. Vuodesta 1923 hän toimi kappalaisena Tuusulassa kuolemaansa saakka, mutta oli myös Keravan yhteiskoulun uskonnonopettaja 1923-1925.


title: Arvi Järventaus

text: Järventaus oli poliittisesti aktiivinen ja varsinkin suojeluskuntatoiminta oli lähellä hänen sydäntään. Hän toimi muun muassa Pohjois-Uudenmaan suojeluskuntapiirin valistusohjaana kirjoittaen lukuisia artikkeleita piirin julkaisemaan Sarkatakki-lehteen.


title: Arvi Järventaus

text: Järventaus oli Suomen itsenäisyyden alkuajan huomattavimpia kertomakirjailijoita, mitä osoittaa myös, että hänelle myönnettiin Valtion kirjallisuuspalkinto vuosina 1919, 1920, 1928, 1930 ja 1932. Suurin osa hänen kirjallisesta tuotannostaan liittyy Lappiin. Lisäksi hänet muistetaan historiallisista romaaneistaan, erityisesti Suomen sodasta kertovasta neliosaisesta romaanista "Rummut". Viimeisten teostensa aiheet Järventaus sai Unkarista, jonne hän teki useita matkoja 1930-luvulla. Järventaus sai unkarilaisen Debrecenin yliopiston kunniatohtorin arvon 1938. Hänen tuotantoaan on käännetty unkarin lisäksi ainakin ruotsiksi, viroksi ja saksaksi.


title: Pärnun lentoasema

text: Pärnun lentoasema sijaitsee Torissa neljän kilometrin päässä Pärnun kaupungista, Virossa. Lentoasemalla on yksi päällystetty 799 metriä pitkä kiitotie (03/21).


title: Pärnun lentoasema

text: Lentoasemalta on säännöllistä reittiliikennettä talvisin. Kaudella 2018–2019, lokakuun alusta huhtikuun loppuun, saksalainen FLN Frisia-Luftverkehr GmbH lentää torstaisin reitin Pärnu–Ruhnu–Kuressaare–Ruhnu–Pärnu.


title: Pärnun lentoasema

text: Matkustajien määrä lentoasemalla on viime vuosina vähentynyt:


title: Pärnun lentoasema

text: Asemalta on ollut säännöllinen lentoyhteys Kihnulle. Liikenne päättyi vuonna 2016 talviliikenteeseen sopivan laivan tultua liikenteeseen..


title: Pärnun lentoasema

text: Air Livonia lensi aikaisemmin säännöllisiä lentoja Pärnusta Kuressaareen, Kihnuun ja Ruhnuun. Kentällä vierailee usein myös yksityiskoneita Skandinaviasta ja muista Euroopan maista.


title: Pärnun lentoasema

text: Lentoyhtiö Finncomm Airlines lensi keväällä 2011 tilauslentoja Matka-Vekalle Pärnuun Kokkolasta, Kemistä, Seinäjoelta, Kuopiosta, Joensuusta, Porista, Jyväskylästä, Savonlinnasta ja Vaasasta.


title: Güyük-kaani

text: Güyük-kaani (noin 1206–1248) oli Mongolivaltakunnan kolmas suurkaani (1246–1248). Hän oli Ögödein poika ja Tšingis-kaanin pojanpoika.


title: Güyük-kaani

text: Ennen suurkaaniuttaan Güyük toimi muiden mongolidynastian perillisten tapaan sotilasjohtajana Tšingis-kaanin ja etenkin Ögödein alaisuudessa. Hän osallistui Batun johtamaan hyökkäykseen Venäjälle ja Eurooppaan vuosia 1236–1241. Sen aikana hän riitautui Batun kanssa ja kutsuttiin kerran takaisin Mongoliaan.


title: Güyük-kaani

text: Ögödein kuoleman jälkeen Güyükin äiti Töregene käytti sijaishallitsijavaltaansa tehokkaasti ja onnistui nostamaan Güyükin suurkaaniksi Batun ohi huolimatta siitä, että Batu keskeytti jopa Euroopan valloitusretkensä päästäkseen suurkaaniksi. Vuonna 1248 Güyük määräsi Batun tulemaan Mongoliaan tapaamaan häntä, minkä ainakin jotkut tulkitsivat pidättämisaikeeksi. Batu lähtikin matkaan, mutta suuren armeijan kanssa. Myös Güyük valmistautui taisteluun ja sisällissota näytti väistämättömältä. Sitä ei koskaan tullut, sillä Güyük kuoli hallittuaan vain kaksi vuotta, kenties kihdin ja alkoholismin yhteisvaikutukseen.


title: Güyük-kaani

text: Güyükin aikaisella kuolemalla oli merkittävät poliittiset vaikutukset. Güyük olisi halunnut suunnata valloitukset Eurooppaan, kun taas hänen seuraajansa suosivat eteläistä Kiinaa. Güyükin aika myös osoitti että Jotšin perillisten ja muun dynastian välinen juopa oli hajottamassa valtakuntaa.


title: El Serrat

text: El Serrat on vuoristokylä pohjoisessa Andorrassa. Se sijaitsee noin 1,5 kilometrin korkeudessa ja on suosittu talviurheilukohde.


title: Preludit (Chopin)

text: Chopinin preludit ovat Frédéric Chopinin soolopianolle säveltämiä preludeja. Varsinaisesti siihen kuuluvat vain opuksen 28 preludit, kaksi muuta preludia Chopin sävelsi erikseen. Ennen romantiikkaa preludi oli yleensä vain "lämmittelykappale". 1800-luvulla preludi miellettiin pikkukappaleeksi, improvisaatioksi kesken konsertin. Chopin kuitenkin muutti tämän käsityksen säveltämällä kahdenkymmenen neljän preludin sarjan, jossa duuri ja molli vaihtelee rinnakkaissävellajeissa järjestyksessä C-duuri, a-molli, G-duuri, e-molli jne., jolloin kappaleet täydentävät toisiaan. Kokoelma on omistettu Camille Pleyelille, jonka ansiosta Chopin sai nämä preludit sävellettyä.


title: Preludit (Chopin)

text:
Chopinin 24 preludia on myös kunnianosoitus säveltäjän esikuvalle Johann Sebastian Bachille. Kuten Bachin kaksi kokoelmaa "Das wohltemperierte Klavier" (48 preludia ja fuugaa), myös Chopinin preludeja on yksi jokaisessa sävellajissa. Bachin kokoelmien sävellajit tosin vaihtelivat kromaattisesti, Chopinilla kvinttiympyrän mukaan. Preludikokoelma op. 28 on hyvin arvostettu nykyäänkin, ja sitä soitetaan paljon. Preludit 4 ja 6 olivat Chopinin surumarssin ohella ainoat hänen omat sävellyksensä, jotka soitettiin hänen hautajaisissaan.
Preludi 1 on näyte Chopinin loistavasta kyvystä koristella vaatimatontakin teemaa lisä-äänillä ja monimutkaisilla rytmeillä. Idea jatkuu koko kappaleen ajan samanlaisena, kuin nuottiesimerkissä.
Preludi on lyhyt, nopeasti soitettuna vain noin 30 sekuntia.


title: Preludit (Chopin)

text: Preludi 2 on lähes täysin vastakohta riemuisalle alulle. Sama säestyskuvio toistuu koko kappaleen ajan, ja melodiakaan ei ole varsin monimutkainen. Oikea saa vielä lopussa oman parin tahdin mittaisen soolonsa.


title: Preludit (Chopin)

text: Kolmas preludi on vaikea lähinnä vasemmalle kädelle. Tempo on kova, ja samaa säestyskuviota pitäisi jaksaa soittaa koko kappaleen ajan. Viimeisissä tahdeissa oikeakin alkaa soittaa samaa säestyskuviota, ja loppu onkin loistelias.


title: Preludit (Chopin)

text: Preludi 4 on hieman samantapainen kuin 2. Siinäkin vasen soittaa samantyyppistä säestyskuviota, joka laskee yhä alemmas vähän kerrallaan. Oikean melodia on yksinkertaisen kaunis. Prelude no. 4


title: Preludit (Chopin)

text: Viides preludi koostuu teemasta ja sitä ympäröivästä sävelkudoksesta ja nämä molemmat yhdessä on melko vaikea soittaa. Pedaalitekniikkakin vaatii harjoittelua. Kuten muissakin preludeissa, idea ei muutu mihinkään.


title: Preludit (Chopin)

text: Kuudennessa preludissa melodia on vasemmalla, oikea soittaa aina kyseistä sointua, mutta vaan kahdessa osassa. Hieman ennen loppua vasen muuttaa tyyliään hiukan, mutta suurta eroa ei ole. Kappale ei ole läpeensä surullinen, mutta suurin osa on mollia.


title: Preludit (Chopin)

text: Numero 7 on rauhallinen A-duuri-andantino, joka voisi yhtä hyvin olla vaikka oma teoksensa. Melodiaa on koristeltu erilaisilla intervalleilla. Kappaleen ainoa vaikeus (jos sekään) on kerran esiintyvä viiden sävelen sointu oikeassa kädessä, kaksi alinta ääntä pitää ottaa peukalolla, ellei ole erittäin iso käsi.


title: Preludit (Chopin)

text: Kahdeksas preludi on yksi kokoelman vaikeimpia. Se ei välttämättä mene virtuoosiltakaan. Tempo on melko korkea ja melodia on helppo, mutta 32-osat ja kappaleen suuri pituus luovat haastetta kappaleeseen.


title: Preludit (Chopin)

text: Numero 9:ssä tyyli pysyy koko ajan samana, trioleista pitää saada ylä-ääni esiin. Kappaleen keskiosassa on huippukohta, ""fortissimo"", jonka jälkeen tunnelma rauhoittuu, mutta loppusoinnuissa on jälleen "fortissimo". Tämä ei ole kovin vaikea kokeneemmalle pianistille, mutta ylä-äänen esiinsaaminen vaatii jo sorminäppäryyttä. Prelude no. 9


title: Preludit (Chopin)

text: Numero 10 on nopea, jossa vasen soittaa koko ajan arpeggio-sointuja ja oikea laskeutuvaa melodiaa, parin nopean tahdin jälkeen on aina kohta, jossa tunnelma rauhoittuu (kts. nuottiesimerkki). Tämä on yksi kokoelman lyhyimmistä preludeista.


title: Preludit (Chopin)

text: Myös 11. preludissa teemaa ympäröi vahva sävelkudos. Se on huomattavasti iloisempi kuin äskeinen preludi. Chopinimaiset korukuviot tuovat pirteyttä melodiaan.


title: Preludit (Chopin)

text: 12. preludi on nopea ja ärhäkkä, jossa vasemman lisäksi säestyksestä huolehtii myös oikea itse. Sen lisäksi oikean vastuulla on myös erittäin nopea kromaattinen nousu. Preludi on lisäksi erittäin pitkä, sisältäen väliosan. Idea on hieman samanlainen kuin numero kuudessa.


title: Preludit (Chopin)

text: 13. preludi on sikäli poikkeuksellinen, että siinä idea ei pysykään koko ajan samana. Alussa oikea soittaa melodiaa sointuina, väliosassa se säestää ja soittaa yksinkertaisempaa melodiaa.


title: Preludit (Chopin)

text: Preludi 14 on trioleista koostuva es-molli-vuodatus. Melodia kulkee vuorotellen alemman äänen kanssa, ja sama idea toistuu koko kappaleen ajan. Joka toisella äänellä on korko. Kappale on nopea ja lyhyt, ja vaikea soittaa.


title: Preludit (Chopin)

text: Preludit 13 ja 14 poikkeavat sarjasta sikäli, että preludi 13 on Fis-duurissa, mutta preludi 14 es-mollissa eivätkä näin ollen ole rinnakkaissävellajeissa. Varsinaisen rinnakkaissävellajisarjan kokoonpanoon preludin 14 olisi oltava dis-mollissa.


title: Preludit (Chopin)

text: Viidestoista preludi, lisänimeltään "Raindrop" eli "Pisarapreludi", on kokoelman pisin ja melodisin teos. Teoksen voidaan katsoa olevan ABACCDA-muotoinen, alkuteeman jälkeen on vuorossa As-duuri-väliosa, jonka jälkeen palataan jälleen takaisin alkuun. Sitten vuorossa on as-molli-väliosa, jossa oikea toistaa aluksi pelkkää as-säveltä, ja vasen soittaa melodiaa soinnuilla. Oikealla tulevat mukaan oktaavit, ja lopuksi on huippukohta, jossa molemmat soittavat oktaaveja, ja soinnut ovat samanaikaisesti oikealla. Sama toistuu lähes identtisenä uudelleen, lukuun ottamatta siirtymää D-osaan. Se on epätoivoa cis-mollissa, joka toistuu kahtena eri "versiona", jälkimmäisessä on siirtymä takaisin A-osaan. A-osa ei itse asiassa ehdi toistua kokonaan, vaan puolessavälissä sitä tulee kahden tahdin mittainen siirtymä, joka johdattaa loppusointuihin. Tämä on varmastikin kokoelman kuuluisin preludi.


title: Preludit (Chopin)

text: Kuudennessatoista preludissa on 6 aggressiivista sointua alussa, sen jälkeen lähtee varsinainen teema, eli juoksutus, joka jatkuu koko ajan vasemman säestyksellä.


title: Preludit (Chopin)

text: Preludi 17 on keskivaikea, vaikeutena on lähinnä saada melodia esiin isosta kasasta säveliä. Tunnelma on koko ajan rauhallinen, lukuun ottamatta väliosaa, joka on kyllä sekin erittäin iloinen. Teos on yksi kokoelman pisimpiä, mutta myös kauneimpia. Tämä oli muun muassa Clara Schumannin lempipreludi.


title: Preludit (Chopin)

text: Preludi 18 on erittäin epänormaali romantiikan aikakauden teos. Oikea esittelee epätyypillistä melodiaa vasemman soittaessa aina pari sointua väliin. Sen jälkeen oikea ja vasen lähtevät yhdessä kiipeämään samantyyppistä asteikkoa ylöspäin. Sama toistuu useamman kerran. Lopussa pitkä trilli ja nopeat staccato-triolit tuovat virtuoosisuutta loppuun, jos sitä ei kappaleen aikana tarpeeksi ole ollut. Tämä on myös yksi kokoelman vaikeimmista kappaleista.


title: Preludit (Chopin)

text: 19. Preludi on sydämellinen ja kaunis, joskin erittäin vaikea. Nopeista trioleista pitää saada ylä-ääni esiin. Se on kaiken lisäksi vielä yksi pisimmistä.


title: Preludit (Chopin)

text: Preludi 20 "Surumarssi" on erittäin surullinen ja ehkä masentavakin. Kappaleessa on ainoastaan 13 tahtia, mutta se on hyvin pitkä. Ensimmäiset 4 tahtia on teeman esittelyä, seuraavat 4 surullista sivuteemaa ja sitä seuraavat 4 äskeisen kertaamista, tällä kertaa vain "pianissimossa". Viimeinen tahti on loppusointua varten.


title: Preludit (Chopin)

text: 21. Preludi koostuu oikean käden melodiasta ja vasemman käden hieman erikoisesta säestyskuviosta. Teoksessa on väliosa, joskaan ei kovin pitkä, ja melko iloinen. Tempo on kohtalainen, eikä koe suuria vaihteluita.


title: Preludit (Chopin)

text: Seuraava preludi onkin musertava 22 g-mollissa. Vasen käsi soittaa oktaaveilla kohtalaisen vaikeaa melodiaa, ja oikea säestää lähes ärsyttävillä soinnuilla. Teosta on myös kutsuttu nimellä "Kärsimätön", ja sellaisen mielikuvan teosta kuunnellessaan saakin. Kuin pieni lapsi, joka ei malta odottaa jouluaattoa.


title: Preludit (Chopin)

text: Preludi 23. on erittäin herttainen. Se on rauhallisuudestaan huolimatta teknisesti vaikea, juoksutus kulkee juuri niin, ettei sitä ilman sormijärjestyksen vaihtoa saa menemään. Aluksi teema esitellään F-duurissa, sitten C-duurissa, sitten oktaavia korkeammalta F-duurissa. Sen jälkeen tulee väliosa, joka johdattaa teeman jälleen F-duuriin, tällä kertaa kaksi oktaavia korkeammalta kuin alussa.


title: Preludit (Chopin)

text: Viimeinen preludi on kokoelman op. 28 huipennus. Siinä vasen käsi soittaa toistuvasti viiden sävelen säestyskuviota, oikean soittaessa aggressiivista melodiaa. Tämä kaikki toistuu monessa eri sävellajissa, nopea juoksutus johdattaa aina seuraavaan sävellajiin. Siirtyminen c-molliin on jo lopun alkua. Pienen kehittelyn jälkeen ollaan taas d-mollissa, tällä kertaa oikea käsi soittaa melodian oktaaveina. Ennen loppua on valtava kromaattinen terssijuoksutus, joka koostuu 16-osa-trioleista, ja on virtuooseillekin kova paikka. Loppuun mennään d-molli-tunnelmissa, ja koko preludikokoelma päättyy ytimekkäästi kolmeen peräkkäiseen alimpaan d-nuottiin, mitä flyygelistä saa.


title: Preludit (Chopin)

text: Preludi cis-molli, op. 45, on sävelletty erikseen kokoelma op. 28:sta, ja on omistettu prinsessa Elisabeth Czernicheffille. Chopin ei alun perin tiennyt, miten hänen nimensä kirjoitetaan. Teos on melko rauhallinen, lukuun ottamatta nopeaa väliosaa, "Cadenzaa".


title: Preludit (Chopin)

text: Preludi 26:lla ei ole opusnumeroa, mutta se on omistettu Pierre Wolffille. Se on erittäin nopea, ja on melkein pelkkää murrettua As-duuria. Lopussa alkuteema kertautuu vielä uudestaa oktaavia korkeammalta.


title: Juho Niukkanen

text: Juhana (Juho) Niukkanen (27. heinäkuuta 1888 Kirvu – 17. toukokuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen maanviljelijä ja poliitikko. Hän oli usean vuosikymmenen ajan Maalaisliiton tärkeimpiä johtomiehiä, moninkertainen ministeri ja yksi pitkäaikaisimmista kansanedustajista sekä yleensä yksi niin sanotun ensimmäisen tasavallan tärkeimmistä poliittisista vaikuttajista. Hän oli muun muassa puolustusministerinä talvisodan aikana. Niukkanen oli kansanedustajana vuosina 1917–1933 ja 1936–1954. Varsinkin Etelä-Karjalan maalaisliittolaiset pitivät häntä ”heimopäällikkönä”.


title: Juho Niukkanen

text: Niukkanen oli vanhaa talonpoikaissukua Karjalankannakselta, keskikokoisen kirvulaisen maatilan vanhin poika. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Kustaa Niukkanen ja emäntä Maria Apunen. Hänellä ei ollut muuta koulutusta kuin veistokoulu ja kansanopisto. Juuri pienviljelijävaltaisesta Karjalankannaksesta ja Viipurin läänin itäisestä vaalipiiristä tuli vuonna 1906 perustetun Maalaisliiton vahvimpia tukialueita, ja nuorisoseuraliikkeen kasvattamana Niukkanen oli puolueen toiminnassa mukana alusta asti. Taitavana organisaattorina hän kohosi jo nuorena kotiseutunsa johtavaksi hahmoksi puolueessa. Hän toimi myös jääkärivärvärinä ja joutui piilottelemaan santarmeilta talven 1916–1917 ”Hallan Ukon” eli kansanedustaja Juho Heikkisen kodissa Hallan talossa Hyrynsalmella. Niukkanen kuului tuolloin puolueensa selkeälinjaisimpiin itsenäisyysmiehiin.


title: Juho Niukkanen

text:
Niukkanen valittiin Maalaisliiton keskushallitukseen vuonna 1914 ja eduskuntaan ensi kertaa vuoden 1916 vaaleissa – kummassakin hän jatkoi sittemmin lähes yhtäjaksoisesti vuoteen 1954 asti. Kansanedustajanuransa alussa hän esiintyi radikaalien maareformien innokkaana kannattajana. Niukkasen ura eteni puolueen nousun myötä. Keväällä 1921 hän tuli apulaismaatalousministeriksi Vennolan II hallitukseen ja sitä seuranneeseen maalaisliittolaisen Kyösti Kallion I hallitukseen. Kallion II hallituksessa 1925–1926 hän oli jo kulkulaitosministeri ja J. E. Sunilan maalaisliittolaisessa vähemmistöhallituksessa 1927–1928 valtiovarainministeri. Niukkasesta tuli maalaisliiton pätevin ammattipoliitikko, jota pidettiin myös ovelana taktikkona ja pelurina. Hänelle henkilökohtaisesti tärkeitä aiheita vuodesta toiseen olivat karjalaisten pienviljelijöiden etujen puolustaminen sekä maanpuolustusasiat. Monivuosikymmenisestä kansanedustajanurasta ja ajoittaisesta eduskuntaryhmän puheenjohtajuudesta huolimatta hän painottui selvästi kabinettipolitiikkaan eikä istuntosalissa esiintymiseen. Vaikka hänet tunnettiinkin puolueensa ”voimamiehenä” ja hän oli 1920–1930-luvun hallitusten vakiokasvoja, Niukkasta ei koskaan valittu pääministeriksi, sillä häntä ei pidetty kokoavana hahmona vaan enemmän taitavana politikoijana. Hänestä ei tullut myöskään Maalaisliiton johtajaa, ainoastaan puolueen keskushallituksen varapuheenjohtajana.
Niukkanen oli kuitenkin vaikutusvaltaisempi kuin monet ajan pääministerit ja tuli tunnetuksi kyvystään kaataa hallituksia, mitä edesauttoi Maalaisliiton jatkuva vaa’ankieliasema vasemmisto–oikeisto-akselilla ja Niukkasen henkilökohtainen vaa’ankieliasema puolueen sisäisten ryhmäkuntien välissä. Maalaisliiton valitsijamiesten ohjailijana Niukkasen on katsottu ratkaisseen sekä Lauri Kristian Relanderin että P. E. Svinhufvudin valinnan presidentiksi, mikä kummallakin kerralla edellytti oman puolueen vahvimpien ehdokkaiden Kallion ja Sunilan syrjäyttämistä. Itse hän oli valitsijamiehenä vaaleissa 1925, 1931, 1937, 1940 ja 1943. Niukkasen suurin taidonnäyte oli K. J. Ståhlbergiä suosineen Maalaisliiton valitsijamiesryhmän piiskaaminen ojennukseen Svinhufvudin taakse vuoden 1931 presidentinvaaleissa. Niukkanen oli kookas ja kovaääninen, tarvittaessa pahasuinenkin. Hän käytti taitavasti hyväkseen Suojeluskuntien ylipäällikön kenraaliluutnantti Lauri Malmbergin juuri esittämää varoitusta siitä, etteivät suojeluskuntalaiset tulisi hyväksymään Ståhlbergia presidentiksi vaan tulisi ilmikapina. Kun Mäntsälän kapina helmikuussa 1932 yhtä kaikki syttyi, Niukkanen oli ministerinä Sunilan II hallituksessa, jonka eroa kapinalliset vaativat, ja esiintyi tiukkana tasavallan puolustajana vaatien kapinan kukistamista voimakeinoin.


title: Juho Niukkanen

text: Politiikan ohella Niukkanen istui useiden yritysten hallituksissa ja oli eräässä vaiheessa kirvulaisen sahan ja tiilitehtaan omistaja.


title: Juho Niukkanen

text: Keväällä 1933 levisi julkisuuteen tieto, että toimiessaan vuosikymmentä aiemmin apulaismaatalousministerinä Kallion hallituksessa Niukkanen oli valtioneuvoston istunnossa 6. marraskuuta 1923 äänestänyt ministerien tuntuvan palkankorotuksen puolesta mutta jälkeenpäin eduskunnan valtiovarainvaliokunnalle toimitettiin kokouspöytäkirja, jonka mukaan hän olisikin äänestänyt sitä vastaan. Niukkasen väitettiin väärentäneen pöytäkirjan pelastaakseen kasvonsa palkankorotuksia vastustaneen Maalaisliiton eduskuntaryhmän edessä. Eduskunta oli myöhemmin hylännytkin esitetyt korotukset.


title: Juho Niukkanen

text: Lehdistö nimesi kohutapauksen raaputusjutuksi, sillä pöytäkirjan väärennöksen sanottiin tapahtuneen raaputtamalla siitä ratkaiseva kohta pois. Niukkasen mukaan paljastuksen lähteenä ollut toimittaja Väinö F. Johanson yritti mustamaalata häntä motiivinaan poliittinen kosto, sillä Johanson oli ollut Mäntsälän kapinan kannattaja. Syytöksiä tuki julkisuudessa myös alkuperäisten tapahtumien aikainen oikeusministeri Otto Åkesson, jonka motiivit saattoivat myös olla poliittiset. Koska väitetty asiakirjaväärennös oli rikos, juttu meni presidentti Svinhufvudin päätöksellä valtakunnanoikeuteen.


title: Juho Niukkanen

text: Oikeus käsitteli tapausta marraskuussa 1933 vain neljä päivää ja vapautti Niukkasen todisteiden puuttuessa, muttei myöskään julistanut häntä syyttömäksi. Sen sijaan Johansonia vastaan käymänsä kunnianloukkausoikeudenkäynnin Niukkanen hävisi, sillä Turun hovioikeuden mukaan syytökset olivat kuitenkin todennäköisesti paikkansapitäviä. Vapauttavasta tuomiosta huolimatta Niukkasen maine poliittisena kähmijänä lisääntyi, mutta se ei heikentänyt hänet suosiotaan karjalaisten parissa.


title: Juho Niukkanen

text: ”Raaputusjuttu” oli ensimmäinen tähän mennessä neljästä kerrasta, kun valtakunnanoikeus on Suomessa kokoontunut.


title: Juho Niukkanen

text: Niukkanen oli avainhenkilö myös punamultayhteistyön käynnistämisessä vuonna 1937 ja Cajanderin III hallituksessa hän oli jälleen puolustusministerinä. Hallituksen alkuun nihkeä suhtautuminen puolustusmäärärahoihin katsottiin näin oikeiston silmissä myös Niukkasen syyksi, mutta syksyllä 1939 juuri hän oli yhdessä marsalkka Mannerheimin kanssa ajamassa varustelua pääministeri A. K. Cajanderin ja valtiovarainministeri Väinö Tannerin vielä epäillessä. Niukkasen uran dramaattisimman vaiheen muodosti toimiminen puolustusministerinä Rytin I hallituksessa talvisodan aikana. Historiankirjoihin on eritoten jäänyt se, että hän vastusti tiukasti viimeiseen asti Moskovan rauhansopimuksen hyväksymistä maaliskuussa 1940 yhdessä muiden maalaisliittolaisten kanssa. Karjalaisten johtaja ei suostunut hyväksymään Kannaksen luovuttamista, joka jätti myös hänen oman maatilansa rajan taakse.


title: Juho Niukkanen

text: Niukkanen vaati taistelun jatkamista ja avunpyyntöä länsivalloilta. Kun hallitus kuitenkin päätti asiassa toisin, Niukkanen jätti välittömästi eronpyyntönsä. Tämän itsepäisyyden vuoksi häntä ei enää otettu mukaan muihin sotavuosien hallituksiin. Niukkanen julkaisi vielä vuonna 1951 muistelmateoksen "Talvisodan puolustusministeri kertoo", jossa pyrki todistelemaan olleensa tuolloin oikeassa. Hän oli edelleen sitä mieltä, että sotaa olisi kannattanut jatkaa. Hänen mukaansa Mannerheimin kuuluisa raportti joukkojen uupumuksesta ja rintaman luhistumisvaarasta oli liioitellun pessimistinen. Niukkanen perusteli näkemystään sillä, että oli sodan viimeisinä päivinä ja sen jälkeen hankkinut joiltain rintamakomentajilta optimistisempia lausuntoja.


title: Juho Niukkanen

text: Sotien jälkeen Niukkasen vaikutusvalta politiikassa väheni, mutta hän oli siirtokarjalaisten johtavana puhemiehenä edelleen merkittävä kansanedustaja. Hän siirtyi myös itse viljelemään uutta maatilaa Tuusulassa. Politiikan eturiviin Niukkanen palasi vielä kerran, valtiovarainministeriksi Urho Kekkosen maalaisliittovetoiseen vähemmistöhallitukseen vuonna 1953. Tuolloin hän valmisteli kuuluisan ”niukkasbudjetin”, jossa valtion menoja olisi kertaheitolla leikattu neljänneksellä. Budjetti teilattiin julkisuudessa ja eduskunnan käsittelyssä sen sisältämät 28 miljardin markan säästöt muuttuivat lopulta 3 miljardin markan menonlisäyksiksi. Niukkanen valittiin vielä seuraavana keväänä viimeisen kerran eduskuntaan, mutta hän kuoli pian vaalien jälkeen 65-vuotiaana.


title: Pavel Richter

text: Pavel Richter (s. 5. joulukuuta 1954 Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen entinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Hän pelasi samassa ketjussa Milan Novýn ja Lubomír Bauerin kanssa Kladnon huippuketjussa 1970-luvulla.


title: Kärdlan lentoasema

text: Kärdlan lentoasema () sijaitsee Virossa Hiidenmaan saarella. Se palvelee Kärdlan kaupunkia ja koko Hiidenmaan maakuntaa. Lentoasema sijaitsee seitsemän kilometriä Kärdlasta itään. Lentoasemalla on yksi asfalttipäällysteinen kiitotie (14/32), jonka mitat ovat 1520x30m. Kiitotie uusittiin vuonna 1998.


title: Kärdlan lentoasema

text: Kärdlan lentoasema avattiin vuonna 1963. Seuraavien vuosien aikana lentoliikenne oli runsasta, ja säännöllisiä lentoja oli Tallinnaan, Haapsaluun, Vormsiin, Kuressaareen, Riikaan, Viljandiin sekä Tarttoon. Lisäksi lennettiin tilauslentoja Murmanskiin, Vilnaan ja Kaunasiin. Vuonna 1987 Kärdlan lentoaseman kautta kulki 24 335 matkustajaa. Matkustajien määrä kuitenkin laski Viron itsenäistyttyä vuonna 1991, ja vuonna 1995 lentoaseman kautta kulki vain 727 matkustajaa. Sittemmin matkustajamäärät ovat kuitenkin kääntyneet uudelleen nousuun, ja vuonna 2016 lentoaseman kautta kulki 7 547 matkustajaa. Kärdlan lentoasemalle on lentänyt 20.6.2016 alkaen Transaviabaltika-yhtiö.


title: Kärdlan lentoasema

text: 23. marraskuuta 2001 Enimexin Antonov An-28 tuhoutui maahansyöksyssä Hiidenmaalla, lähellä Paladen kylää ollessaan matkalla Tallinnasta Kärdlaan. Koneessa oli 17 henkilöä, joista kaksi sai surmansa.


title: FK Rubin Kazan

text: Rubin on jalkapalloseura Tatarstanin pääkaupungista Kazanista. Seuran edustusjoukkue pelaa Venäjän valioliigassa.


title: FK Rubin Kazan

text: Neuvostoaikoina Rubin ei koskaan pelannut korkeimmalla sarjatasolla. Venäjän valioliigaan se nousi kaudeksi 2003 ja oli debyyttikaudellaan kolmas, mikä tiesi myös UEFA Cup -paikkaa. Kaudella 2004 joukkue jäi sarjassa kymmenenneksi, mutta 2005 sijoittui neljänneksi ja pääsi jälleen UEFA Cupiin. Kaudella 2008 joukkue voitti ensimmäisen kahdesta peräkkäisestä Venäjän-mestaruudestaan, minkä myötä se osallistui ensimmäistä kertaa Mestarien liigaan kaudella 2009–2010.


title: FK Rubin Kazan

text: Vuosina 1958–1964 seura tunnettiin nimellä Iskra ja vuosina 1992–1993 nimellä Rubin-TAN.


title: Pauli Kiuru

text: Pauli Antero Kiuru (s. 8. joulukuuta 1962 Valkeakoski) on suomalainen kansanedustaja ja entinen huipputason triathlonisti. Hän kuului lajinsa huippuihin kansainvälisellä tasolla.


title: Pauli Kiuru

text: Kiuru nousi maailman parhaiden triathlonistien joukkoon 1980-luvun lopussa voittamalla EM-pronssia 1987. 1988 hän voitti PM-kultaa ja seuraavana vuonna sijoittui Uuden-Seelannin Ironmanissa kolmanneksi. Läpimurto kansainväliselle huipulle tapahtui lajin maailmanmestaruusstatuksen omaavassa kilpailussa Havaijin Ironmanissa 1989, jossa Kiuru sijoittui viidenneksi.


title: Pauli Kiuru

text: Vuosina 1990 ja 1992 Kiuru sijoittui Havaijin erittäin kovatasoisessa kilpailussa kolmanneksi. 1993 hän ylsi jo toiseksi. Hänen onnistui johtaa kilpailua pitkään, kunnes joutui lopulta taipumaan amerikkalaiselle Mark Allenille, joka otti jo viidennen peräkkäisen voittonsa. Kiuru osallistui Havaijin Ironman -kilpailuun peräkkäinen yhdeksän kertaa vuosina 1987–1995. Ironman World Cupissa eli maailmancupissa hän saavutti kolmannen sijan 1990, toisen sijan 1991 sekä EM-pronssia vuonna 1997.


title: Pauli Kiuru

text: Muista saavutuksista merkittävimpiä ovat Uuden-Seelannin Ironmanin voitto vuodelta 1990, Saksan Ironmanin voitot 1990 ja 1991 sekä Australian Ironmanit voitot 1991, 1992, 1993 ja 1994. Kiuru valittiin vuonna 1997 ensimmäisenä miesjäsenenä Australian Ironman Triathlonin Hall of Fameen. Häntä valmensi läpin koko hänen aktiiviuransa Seppo ”Nitti” Nuuttila.


title: Pauli Kiuru

text: Kiuru voitti lajinsa Suomen mestaruuden kymmenen kertaa, tuli kymmenesti valituksi Suomen vuoden triathlonistiksi sekä äänestettiin viisi kertaa kymmenen parhaimman suomalaisen urheilijan joukkoon urheilutoimittajien vuosittaisessa vuoden urheilija tapahtumassa. Kiurun ennätys täyspitkällä Ironman-matkalla on 8 tuntia, 4 minuuttia ja 54 sekuntia. Ennätys syntyi Saksan Ironmanissa Rothissa 1991. Aika oli tuolloin paras Euroopassa koskaan kilpailtu ja toiseksi paras koko maailmassa. Maailmanennätystä piti nimissään amerikkalainen Dave Scott.


title: Pauli Kiuru

text: Koulutukseltaan Kiuru on filosofian maisteri, MBA, HHJ, MJD. Urheilu-uransa jälkeen Kiuru oli muun muassa kuumailmapalloyritys Linnan Pallo Oy:n markkinointijohtajana. Hän on edelleen yhtiön osakas.


title: Pauli Kiuru

text: Kiuru valittiin vuoden 2008 kuntavaaleissa jäseneksi Valkeakosken kaupunginvaltuustoon kokoomuksen ehdokkaana. Hän oli myös Valkeakosken kunnanhallituksen jäsen 2008-2012. Vuonna 2012 hänet valittiin uudelleen valtuustoon. Pauli Kiuru valittiin kokoomuksen kansanedustajaksi vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Pirkanmaan vaalipiiristä. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa hänet valittiin toiselle edustajakaudelle. Kiuru on eduskunnassa ympäristövaliokunnan jäsen ja Kokoomuksen eduskuntaryhmän valiokuntavastaava. Hän on valtiovarainvaliokunnan hallinto- ja turvallisuusjaoston jäsen sekä puolustusvaliokunnan varajäsen. Kiuru on myös Eduskunnan kirjaston hallituksen puheenjohtaja.


title: Pauli Kiuru

text: Pauli Kiuruun on kohdistunut julkisuudessa uhkauksia. Hän on saanut poliittisen uransan aikana tappouhkauksen ja tekstiviestin, jossa hänet on uhattu raiskata. Kiuru ei osannut sanoa, miksi juuri hänen persoonansa on provosoinut uhkauksiin. Aamulehti puolusti pääkirjoituksessaan lehdistön vapautta sen jälkeen, kun Kiuru oli lähettänyt toimituksille avoimen kirjeen, jossa hän oli vaatinut, että toimittajat eivät enää arvostelisi viranomaisten toimintaa koskien maahanmuuttokysymyksiä.


title: Pacta sunt servanda

text: Pacta sunt servanda () on yksityisoikeuden ja kansainvälisen oikeuden periaate, jonka mukaan sopimuksessa sovitut ehdot velvoittavat osapuolia lakiin verrattavalla tavalla.


title: Maslenitsa

text: Maslenitsa (, sanasta масло, voi) on venäläinen juhla, jonka alkuperä on pakanallisissa ajoissa. Sitä vietetään seitsemännellä viikolla ennen pääsiäistä, juuri ennen kristittyjen suurta paastoa, ja se vastaa siten Suomen laskiaista. Juhlan viettoon kuuluu herkuttelu rasvaisilla ohukaisilla ja muilla ruoilla, minkä vuoksi sitä kutsutaan myös nimillä "bliniviikko" ja "voiviikko".


title: Maslenitsa

text: Maslenitsan alkuperä on kaksijakoinen: pakanallinen ja kristillinen. Slaavilaisessa muinaisuskossa maslenitsaa vastasi talven loppumisen ja auringon juhla. Kristinuskon tulo antoi maslenitsalle monien muiden juhlien tapaan uuden merkityksen, ja siitä tuli paaston alkamisen juhla. Maslenitsan aikana lihan syönti on jo uskonnollisten ortodoksien mielestä kielletty, minkä vuoksi viikkoa kutsutaan myös nimellä "mjasopustnaja nedelja" (мясопустная неделя). Itse paaston aikana kiellettyjä ovat liha, kala, maitotuotteet ja munat sekä juhlat, tanssiminen ja maallinen musiikki. Maslenitsa on siten viimeinen tilaisuus nauttia maailmallisista huvituksista ennen pitkää paastoa.


title: Maslenitsa

text: Keskeisessä osassa maslenitsan viettoa ovat blinit, pyöreät venäläiset pannukakut, joiden usein katsotaan symboloivan aurinkoa. Ne valmistetaan voista, munista ja maidosta, jotka ovat paaston aikana kiellettyjä ruokia. Perinteisesti maslenitsan aikana järjestetään myös naamiaisia sekä harrastetaan lumisotaa, rekiajeluja, kelkkailua ja keinumista. Joillakin alueilla kullekin maslenitsan päivälle on määrätty oma ajanvietteensä: yhtenä päivänä kyläillään, toisena huvitellaan ja kolmantena herkutellaan.


title: Maslenitsa

text: Juhlan maskotti on kirkasvärisesti puettu, oljista valmistettu maslenitsa-nukke. Sunnuntai-iltana juhla huipentuu nuken riisumiseen ja polttamiseen kokossa. Kaikki jäljelle jääneet blinit heitetään myös tuleen. Maslenitsa-nuken tuhka levitetään lopuksi lumeen antamaan seuraavan vuoden sadolle hyvä kasvu. Ihmiset pyytävät anteeksi toisiltaan ja suuri paasto alkaa. Maslenitsan viimeistä päivää kutsutaankin sovintosunnuntaiksi.


title: Maslenitsa

text: Neuvostoaikana maslenitsan vietto estettiin, kuten kaikkien muidenkin uskonnollisten juhlien. Perestroikan jälkeen juhla otettiin uudelleen käyttöön. Juhlaa vietetään myös monissa maissa, joissa on huomattava venäläinen vähemmistö, mutta juhlinta saattaa rajoittua vain yhteen päivään.


title: Yhdysvaltain presidentinvaalit 2000

text: Yhdysvaltain vuoden 2000 presidentinvaalit pidettiin 7. marraskuuta 2000. Republikaanisen puolueen ehdokas, Texasin istuva kuvernööri George W. Bush, joka on aikaisemman presidentin George H. W. Bushin poika, voitti demokraattien ehdokkaan, istuvan varapresidentin Al Goren.


title: Yhdysvaltain presidentinvaalit 2000

text: Vaalien tulos riippui Floridasta, jossa pieni voittomarginaali aiheutti pakollisen äänten uudelleenlaskennan. Tietyissä piirikunnissa aloitettiin lakiteitse lisää uudelleenlaskentoja, ja lopulta kiista päätyi Yhdysvaltain korkeimpaan oikeuteen. Oikeuden päätös (5-4) 12. joulukuuta lopetti uudelleenlaskennat, jolloin Floridan äänet laskettiin Bushille, joka siten voitti vaalit. Tämä oli neljäs kerta Yhdysvaltojen historiassa, kun voittanut ehdokas ei saanut äänienemmistöä.


title: Yhdysvaltain presidentinvaalit 2000

text: Äänieroksi Floridassa saatiin ehdokkaiden välillä 537 ääntä.


title: Yhdysvaltain presidentinvaalit 2000

text: Floridan osavaltion äänet (25 valitsijamiestä)


title: Blini

text: Blini () eli linni on venäläinen suolainen ohukainen, johon käytetään yleensä vehnäjauhoja ja tattarijauhoja. Venäjän ulkopuolella blini tarkoittaa hapatetusta hiivataikinasta tehtyjä ohukaisia. Blinien kanssa nautitaan usein voisulaa, smetanaa tai kermaviiliä, hienonnettua sipulia ja mätiä tai kaviaaria. Yksi versio blineistä on perunablinit. Ne täytetään perunamuusilla, kääritään rullalle ja paistetaan rasvassa. Sana "blin" on muotoutunut sanasta "mlin", joka tarkoittaa myllyä. Pakanallisina aikoina blinit oli omistettu slaavien auringonjumala Jarilolle.


title: Blini

text: Venäjällä blinejä voidaan nauttia myös jälkiruokana, jolloin ne ovat ohuita. Niistä voidaan käyttää myös nimitystä "blintshiki". Täytteenä käytetään esimerkiksi hilloa, marjoja, suklaakastiketta tai hunajaa. Helmikuussa järjestettävän maslenitsa-viikon aikana blinit ovat perinteinen pääruoka. Venäjällä on ravintoloita, joiden ruokalista perustuu pääasiassa blineihin - sekä suolaisiin että makeisiin, ja ne ovat suosittuja, koska hinnat ovat tavallisesti kohtuulliset. Esimerkiksi Pietarin pääkadulla Nevski Prospektilla tällaisia ravintoloita on useita.


title: Blini

text: Blinit ovat mahdollisesti peräisin jo esihistoriallisista ajoista ja ensimmäisiä jauhoista valmistettuja ruokia. Monilla kansoilla on samanlaisia ruokalajeja: venäläisillä blinit, ranskalaisilla "crêpes", suomalaisilla ohukaiset, englantilaisilla "pancakes".


title: Miki Biasion

text: Massimo ”Miki” Biasion (s. 7. tammikuuta 1958 Bassano del Grappa, Italia) on entinen italialainen rallikuljettaja ja kaksinkertainen ralliautoilun maailmanmestari vuosilta 1988 ja 1989. Hänen mestaruusvuosien ajokkinaan oli Lancia.


title: Miki Biasion

text: Biasion nousi rallikansan tietoisuuteen 1980-luvun alussa, kun hän voitti sekä Italian että Euroopan mestaruuden vuonna 1983 Lancia 037:lla. 80-luvun puolivälissä hän siirtyi Lancian tehdaskuljettajaksi MM-rallisarjaan, kun talli haki uutta lähtöä heidän tähtikuljettaja Henri Toivosen kuolemaan johtaneen onnettomuuden jälkeen. Biasion voitti kaksi maailmanmestaruutta ja parhaimmillaan hän voitti melkein kolmasosan kilpailuista. Hänestä tuli toinen rallikuljettaja, joka onnistui puolustamaan menestyksekkäästi maailmanmestaruuttaan (ensimmäinen oli Juha Kankkunen).


title: Miki Biasion

text: Biasion ei 1990-luvulla ollut enää huipussaan. Loppuvaiheessa hän siirtyi Fordin talliin ja lopetti kuljettajanuransa vuoden 1995 lopussa.


title: Stig Blomqvist

text:
Stig Blomqvist (s. 29. heinäkuuta 1946) on ruotsalainen ralliautoilija. Blomqvist aloitti ralliuransa jo vuonna 1973 ja osallistui rallin MM-sarjaan heti sen alusta alkaen vuonna 1979. Vuodesta 1973 vuoteen 1980 hän toimi Saabin tehdaskuljettajana. Vuonna 1981 Blomqvistin ajokkina oli pääsääntöisesti 2-ryhmän Talbot Sunbeam Lotus. Vuonna 1982 Blomqvist sai kiinnityksen ensin Audi Sport Sweden talliin ja seuraavana vuonna viralliseen Audin tehdastiimiin. B-ryhmän Audi Quattrolla hän saavutti myös ainoan MM-tittelinsä vuonna 1984. Audin tiimissä Blomqvist kilpaili vuoteen 1985 asti, jolloin siirtyi vuorostaan Fordin tehdaskuljettajaksi. Sen ohessa Blomqvist osallistui Argentiinan ja Suomen MM-ralleihin Peugeot'n tehdastiimin Peugeot 205 Turbo 16 autolla.
B-ryhmän tullessa tiensä päähän vuoden 1986 lopussa Blomqist jatkoi Fordin palveluksessa vuoteen 1988 asti. Vuonna 1989 hän osallistui Ruotsin ralliin VAG-Swedenin ilmoittamalla Audi 200 Quattrolla ja Kenian Safari-ralliin VW:n tehtaan ilmoittamalla Golf GTI:lla.


title: Stig Blomqvist

text:
Vuosi 1990 kului Nissanin tehtaan palveluksessa testikuljettajana ja kahtena seuraavana vuonna Blomqvist osallistui seitsemään MM-ralliin Nissan Motorsports Europen ajattamalla Sunny GTI-R ajokilla.
Vuonna 1993 Blomqvist osallistui vain kotimaansa MM-ralliin Opel Team Swedenin ilmoittamalla Opel Calibralla, mutta tuloksena oli keskeytys.
Vuonna 1996 Blomqvist ajoi Ruotsin ja Kenian MM-rallit Fordin tehdastiimin Escort RS:lla sekä Australian ja Englannin MM-rallit uutena tulokkaana mukaan tulleen Skodan tiimissä ns. Kit-Car luokassa.
Vuodesta 2001 alkaen Blomqvist ajoi kilpaa tuotantoautojen N-ryhmässä David Suttonin varustamalla Mitsubishilla. 2002 joukkoon mahtui myös kolme kilpailua tehdastiimin Skoda Octavia WRClla vailla mainittavaa menestystä.
2003 ja 2004 yhteistyö David Suttonin kanssa jatkui, mutta autoksi oli vaihtunut Subaru Impreza. Vuoden 2004 päätteeksi päätoiminen ralliautoilijan ura tuli päätepysäkilleen. Viimeisenä kahtena vuonna Blomqvist on osallistunut vain kotimaansa MM-ralliin lähinnä harrastusmielellä. Blomqvist asuu Uudessa-Seelannissa.


title: Stig Blomqvist

text: Hänen poikansa Tom Blomqvist on autourheilija.


title: Pannukakku

text: Pannukakku on taikinasta valmistettu leivonnainen, joka paistetaan rasvassa paistinpannulla tai uunissa. Pannukakkutaikina koostuu tavallisesti munista, jauhoista ja jostakin nesteestä. Pannukakku tunnetaan ympäri maailman. Se tarjotaan kylmänä tai kuumana yleensä makeiden lisukkeiden, kuten hillon, kermavaahdon, sokerin, siirapin tai marjojen, kanssa.


title: Pannukakku

text: Ohukaisiksi kutsutaan usein pannukakun kaltaisia mutta ohuempia leivonnaisia. Ohukaisen ja pannukakun raja on joskus epäselvä, koska pannukakku- ja ohukaiskulttuuri vaihtelee eri maissa suuresti. Suomessa pannukakku on selvästi ohukaisia paksumpi, ja se paistetaan yleensä uunissa. Lisäksi pannukakku on Suomessa muista maista poiketen usein neliskulmainen, kun taas ohukaiset ovat pyöreitä.


title: Pannukakku

text: Yleensä pannukakku valmistetaan vehnäjauhoista. Nesteenä saatetaan käyttää maitoa, vettä tai olutta. Variaatioita ovat esimerkiksi maissijauhoista valmistetut yhdysvaltalaiset pannukakut sekä Saksassa ja Puolassa yleiset perunapannukakut. Joissakin maissa, kuten Egyptissä, Kanadassa ja Yhdysvalloissa, pannukakkuihin lisätään kohotusainetta, kuten soodaa tai leivinhiivaa. Itäeurooppalaiset tattarijauhosta tehdyt blinit kuuluvat tähän ryhmään. Etiopialaisen injera-pannukakun annetaan fermentoitua samanlaisen kohotusvaikutuksen aikaansaamiseksi. Amerikkalainen pannukakku on litteä ja ohukaisen muotoinen, hieman makea herkku.


title: Pannukakku

text: Ahvenanmaan pannukakun valmistuksessa käytetään manna- tai riisipuuroa sekä kardemummaa.


title: Pannukakku

text: Etelä- ja keskipohjalainen "kropsu" voidaan tehdä vehnäjauhojen sijasta ohrasta, ja se voi olla makea tai suolainen ruoka. Eräässä suolaisessa versiossa taikinapellin päälle ripotellaan ennen paistamista rapeaksi paistettuja sianlihakuutioita. "Perunakropsu" tehdään perunasoseesta, imelletystä perunalaatikkomassasta tai raastamalla jauhotaikinaan raakaa tai kypsää perunaa. Raastetusta perunasta tehty pannukakku tunnetaan Varsinais-Suomessa nimellä "riivattu" ( = repiä, raastaa) ja Keski-Pohjanmaalla nimellä "riiviröpö".


title: Edward (prinssi)

text: Edward, prinssi, Wessexin jaarli ("Edward Antony Richard Louis Mountbatten-Windsor"; s. 10. maaliskuuta 1964) on Britannian kuningattaren Elisabet II:n nuorin lapsi. Prinssi Edward on kruununperimysjärjestyksessä kymmenentenä veljiensä ja näiden lasten jälkeen. Edwardille myönnettiin vuonna 1999 Wessexin jaarlin arvonimi. Isänsä Edinburghin herttua Philipin kuoleman jälkeen Edward perii Edinburghin herttuan arvonimen.


title: Edward (prinssi)

text: Edward valmistui Cambridgen yliopistosta vuonna 1986 pääaineenaan historia. Hän on siten Britannian historian kolmas niistä neljästä kuninkaallisesta, joilla on yliopistotason koulutus (muut kolme ovat kuningatar Elisabet II:n serkku Richard, Edwardin isoveli Charles sekä tämän poika William).


title: Edward (prinssi)

text: Yliopiston jälkeen prinssi Edward toimi lyhyen aikaa merivoimissa, mutta siirtyi pian teatterialalle ja työskenteli muun muassa Andrew Lloyd Webberin yhtiössä. Myöhemmin hän alkoi toimia televisiotuottajana ja perusti oman tuotantoyhtiön vuonna 1993. Tuottajauransa aikana Edwardin syytettiin käyttäneen hyväkseen asemaansa, sillä kuninkaallisen perheen jäsenenä hänellä on pääsy muun muassa Windsorin linnan kuninkaallisiin arkistoihin, joita hän saattoi käyttää ohjelmiensa aineistona. Edwardin tuotantoyhtiö kärsi talousvaikeuksista alusta lähtien.


title: Edward (prinssi)

text: Vuonna 2002 prinssi Edward ilmoitti lopettavansa tuottajan työt keskittyäkseen edustustehtäviinsä ja tukeakseen äitiään tämän 50-vuotishallitsijajuhlan aikana.


title: Edward (prinssi)

text: Edward solmi 19. kesäkuuta 1999 avioliiton Sophie Rhys-Jonesin kanssa. Hääpäivänä kuningatar Elisabet II myönsi Edwardille Wessexin jaarlin arvonimen, ja hänen puolisostaan tuli siten Wessexin kreivitär. Arvonimi rikkoi perinteen, jonka mukaan hallitsijan pojille oli aina myönnetty herttuan arvonimi. Myös Wessex oli valintana kummallinen, sillä edellinen Wessexin jaarli oli Harald Godwininpoika ennen Englannin kuninkaaksi tuloaan 1066.


title: Edward (prinssi)

text: Wessexin jaarlilla ja kreivittärellä on kaksi lasta, tytär Louise Windsor (s. 8. marraskuuta 2003) ja poika James Windsor (s. 17. joulukuuta 2007). Pariskunta on esittänyt toivomuksen, että heidän lapsiaan nimitettäisiin kuten jaarlin lapsia eikä kuten hallitsijan lapsenlapsia vähentääkseen jälkeläisiltään kuninkaallisten arvonimien tuomaa taakkaa. Virallisesti Lady Louise Windsor onkin "hänen kuninkaallinen korkeutensa Wessexin prinsessa Louise" ja Severnin varakreivi "hänen kuninkaallinen korkeutensa Wessexin prinssi James", mutta näitä titteleitä ei käytetä.


title: Edward (prinssi)

text: Viime aikoina prinssi Edward on ottanut hoitaakseen omien edustustehtäviensä lisäksi myös isälleen Philipille kuuluvia tehtäviä, joista tämä on halunnut luopua korkean ikänsä vuoksi. Edward toimii muun muassa Kansainyhteisön kisojen liiton puheenjohtajana.


title: Edward (prinssi)

text: Edwardin edustustehtävät liittyvät yleensä hänen harrastuksiinsa taiteeseen ja urheiluun.


title: Thud

text: Thud on Terry Pratchettin "Kiekkomaailma"-kirjojen innoittama, Trevor Truranin laatima lautapeli, joka julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 2002. Se muistuttaa aavistuksen verran muinaisnorjalaisia pelejä Hnefatafl ja Tablut (ja on kääpiöksi nimeltään ""Hnaflbaflwhiflsnifltafl""), mutta sitä on radikaalisti uudelleenmääritelty vähemmän toispuoliseksi. Kuuluisaa Koomin Laakson Taistelua edustavan pelin kaksi puolta ovat kääpiöt ja peikot.


title: Thud

text: Pelin tavoitteena on eliminoida vastustajan nappulat. Kuten mainittu, pelin vihamiehet ovat peikot ja kääpiöt. Peikkoja on vähemmän (mutta yksittäisinä he ovat hyvin voimakkaita), kun taas kääpiöitä on suuri määrä, mutta jokainen yksittäinen kääpiö on hyvin heikko ja tarvitsee tukea lähellä olevilta kääpiöiltä ollakseen hyödyksi peikkoja vastaan. Kuten "kettupeleissä" (tafl-pelien muunnelma), pelin kahdella joukkueella on erilaiset nappulat sekä liikkumis- ja hyökkäystyylit.


title: Thud

text: Thud käyttää epäsäännöllistä, kahdeksankulmaista, pienempiin neliöihin jaettua pelilautaa, jossa saa olla vain yksi nappula ruutua kohden.


title: Thud

text: Terry Pratchett on laatinut kuvitteellisen historian Thudin keksimisestä, joka muistuttaa aavistuksen verran Shahnama-teoriaa shakin synnystä.


title: Thud

text: "Lyhyesti sanottuna, kuningas kysyi pelin kehittänyttä kääpiötä nimeämään palkkionsa. Vastaus oli, että hän halusi pelilautansa täytettävän kullalla: Yksi kultapala ensimmäiselle ruudulle, kaksi kultapala toiselle, neljä palaa kolmannelle, jne. Sanomattakin on selvää, että tuloksena olisi enemmän kultaa kuin kaikki Kiekon kulta yhteensä. Kuningas suuttui ja uhkasi tappaa kääpiön joka oli 'liian drhg'hgin nokkela'. Pelin keksijä sitten nopeasti vaihtoi palkkionsa 'niin paljoon kultaan kuin hän jaksaisi kantaa', jolloin kuningas suostui ja yksinkertaisesti katkaisi toisen hänen käsistään."


title: Thud

text: Kahdeksankulmainen pelialue koostuu 15x15 ruudun laudasta, jonka jokaisesta nurkasta on poistettu 15 ruudun kokoinen kolmio. Thud-kivi asetetaan pelilaudan keskimmäiselle ruudulle, jossa se pysyy koko pelin ajan, eikä sen päälle tai sen läpi saa siirtyä. Kahdeksan peikkoa asetetaan Thud-kiven kahdeksalle kohtisuoraan ja viistosti viereiselle ruudulle ja kolmekymmentäkaksi kääpiötä asetetaan kaikille reunimmaisille ruuduille, paitsi niille neljälle ruudulle, jotka ovat samalla horisontaalisella tai vertikaalisella linjalla kuin Thud-kivi (kuva alkuasetelmasta löytyy sivulta ). Kääpiöt liikkuvat aina ensimmäiseksi.


title: Thud

text: Kääpiöt voivat vuorollaan joko


title: Thud

text: Peikot voivat vuorollaan joko


title: Thud

text: Taistelu päättyy kun molemmat pelaajat sopivat, että yhtään kaappausta ei voi enää tehdä peliä jatkamalla. Tällöin he laskevat pisteensä: kääpiöt saavat yhden pisteen jokaisesta selviytyneestä kääpiöstä, ja peikot saavat neljä pistettä jokaisesta jäljellä olevasta peikosta. Pelaajien tulisi sitten vaihtaa puolia pelatakseen toisen kierroksen, ja heidän kahdesta taistelusta keräämiensä pisteiden summa määrittää lopullisen voittajan.


title: Thud

text: Säännöt ovat nyt saatavilla pelin virallisella nettisivulla ().


title: Thud

text: Truran kehitti tuntuvasti erilaisen pelin, jota voi pelata samalla pelilaudalla ja samoilla pelinappuloilla, ja joka tunnettiin Koomin Laakso -Thudina, Thudin vuoden 2005 uudelleenjulkaisua varten. Toisin kuin alkuperäisessä julkaisussa, jossa kustantajat yrittivät pitää pelisäännöt salaisina, jotta kuka tahansa pelin pelaamista toivova olisi joutunut ostamaan virallisen setin (kunnes joku jäsenteli ne tämän tekstin yläpuolelle), Koomin Laakso -Thudin säännöt laitettiin näkyviin pelin viralliselle nettisivulle (), jotta alkuperäisen pelin omistajat pääsisivät käsiksi uusiin sääntöihin.


title: Varasto

text: Varasto on tavaroiden säilytykseen tarkoitettu tila tai erillinen rakennus. Laajemmin ajateltuna varastolla voidaan tarkoittaa immateriaalisia varastoja, kuten tietokantoja.


title: Varasto

text: Varaston sisällöstä pidetään kirjanpitoa. Kun tavaroita tuodaan varastoon, ne kirjataan varastokirjanpitoon. Kun tavaroita viedään pois, tehdään vastaavat muutokset varastokirjanpitoon. Varaston tavaroiden kirjaamista sanotaan inventaarioksi. Jos varastosta katoaa tai rikkoutuu tavaroita, sitä sanotaan "varastohävikiksi". Liiketoiminnassa pääoman kierron tulisi olla mahdollisimman nopea. Varasto optimoidaan siten, että se tuottaisi mahdollisimman paljon taloudellista voittoa tarkasteluajanjaksona, eli varastointikustannusten sijasta mietitään logistiikkakustannuksia ja koko liiketoiminnan kustannuksia ja tuottoja. Haluttu palvelutaso siis pyritään pitämään yllä mahdollisimman pienillä operatiivisilla kustannuksilla.


title: Varasto

text: Logistiikkakustannukset ovat keskimäärin 12,3% suomalaisten yritysten liikevaihdosta, ja 19% bruttokansantuotteesta. Tästä noin puolet on varastoinnin kustannuksia ja varastointiin sitoutuvan pääoman kustannuksia. (Tavaraliikenne- ja kuljetusjärjestelmät, Ernvall, LVM, Logistiikkaselvitys 2006)


title: Varasto

text: Teollisuuden varastot luokitellaan tyypillisesti kolmeen luokkaan: raaka-ainevarastoihin, keskeneräiseen tuotantoon (KET) sekä lopputuotteiden varastoihin.


title: Varasto

text: Raaka-ainevarastoja pidetään tyypillisesti, jos yritys tilaa raaka-aineita isompia eriä kuin mitä se käyttää, tai koska raaka-aineiden toimitusaika on pidempi kuin se aikaväli, jolloin yritys tyypillisesti tarvitsee raaka-aineita. Myös tavarantoimittajan toiminnan epävarmuus (toimitusvarmuus) johtaa usein raaka-aineiden varastointiin. Tällöin raaka-aineita tilataan menekkiennusteeseen perustuen. Kysynnän muuttuessa saattavat raaka-aineet vanheta varastossa pitkäänkin. Raaka-aineita voidaan pyrkiä varastoimaan myös, jos odotetaan niiden hintojen nousevan merkittävästi.


title: Varasto

text: Keskeneräinen tuotanto on olemassa koska monissa tehtaissa tuotteiden valmistus kestää pitkään, jolloin puolivalmiita tuotteita on joko työn alla tai odottamassa seuraavaan työvaiheeseen pääsyä. Lopputuotevarastoja voidaan pitää monesta syystä. Mikäli tuotteiden valmistus kestää pitkään, ja asiakkaat haluavat nopeampia toimituksia, valmistetaan tuotteita usein varastoon (make to stock, MTS). Lopputuotteiden varastoinnilla voidaan myös pyrkiä tasoittamaan kysyntää, esimerkiksi silloin kun kausivaihtelut ovat tyypillisiä tuotteelle. Myös asiakkaat saattavat vaatia tiettyä palvelutasoa vaativaa varastointia, jotta he pystyvät saamaan toimituksia itselleen lyhyellä aikavälillä.


title: Varasto

text: Varastossa työskentelevä ihminen on "varastomies, varastotyöntekijä, varastonhoitaja" tai "tavarankäsittelijä". Hänen tehtävänsä on tuoda tavaroita asiakkaille tai avustaa asiakasta löytämään etsimänsä tuotteen. Varaston toiminnasta vastaa "varastopäällikkö".


title: Varasto

text: "Välivarasto" on varasto, johon varastoidaan tavaroita väliaikaisesti. Maahantuontivarastot ovat välivarastoja vähittäisliikkeiden, tukkuliikkeiden ja maahantuojan välillä.


title: Varasto

text: Varastointia ohjataan usein varastonhallinta- ja toiminnanohjausjärjestelmän avulla, johon jokaiselle raaka-aineelle ja tuotteelle syötetään haluttu varastotason vaihteluväli tai nk. tilauspiste. Varastointiin liittyviä välineitä ovat kuljetuslaatikot, kuormalavat, trukit, vaunut, pakkaukset ja pakkausvälineet.


title: Varasto

text: Kerrostaloissa jokaista asuntoa kohti on olemassa varasto. Tämä on tyypillisesti kanaverkolla eristetty muutaman neliön kokoinen tila. Varastotilat sijaitsevat talojen alimmassa kerroksessa maan pinnan alapuolella. Vanhoissa kerrostaloissa on myös ullakkoja varastoina. Kerrostaloissa on erikseen pyörävarastot, kylmävarastot ja tavallinen varasto. Omakotitaloissa varastot ovat erillisiä huoneita, joista on vain uloskäynti. Varastossa säilytetään polkupyöriä, ruohonleikkureita, ulkopelivälineitä, yms.


title: Varasto

text: Varastot on kalustettava tehokkaasti, jotta säilytettävä tavara saadaan optimaaliseen tilaan ja on käytettävissä. Tilan suunnittelussa voivat auttaa esim. arkkitehdit tai tavarantoimittajat.


title: Doom (lautapeli)

text: Doom-lautapeli ("Doom: The Boardgame") on Space Hulkin tapainen, aiheeltaan Doom-tietokonepeliin perustuva lautapeli. Doom-lautapeli julkaistiin vuonna 2004 (suomeksi 2005) ja lisäosa vuonna 2005. Pelissä yksi pelaaja ohjaa hirviöitä ja muut pelaajat pelaavat häntä vastaan ohjaten avaruusjalkaväen sotilasta. Lisäosassa esitellään myös tietokonepelistä tuttu death match -pelimuoto, jossa sotilaat taistelevat toisiaan vastaan.


title: Doom (lautapeli)

text: Pelilauta rakentuu toisiinsa liitettävistä, ruudutetuista pahvilaatoista, jotka muodostavat käytäväverkoston ovien, tynnyreiden ja muiden elementtien kanssa. Käytävissä liikkuu sotilaiden lisäksi erilaisia hirviöitä, liikkuminen tapahtuu ruudukon mukaisesti.


title: Doom (lautapeli)

text: Pelilauta on kokonaisuudessaan tiedossa vain hirviöpelaajalle, joka paljastaa lautaa sotilaiden etenemisen mukaan. Pelaaminen tapahtuu vuoroissa, jonka aikana sotilaat saavat liikkua kahdesti, liikkua ja ampua tai seistä paikallaan ja ampua kahdesti. Sotilaiden suoritettua vuoronsa hirviöpelaaja liikuttaa yksiköitään kerran ja hyökkää kerran jokaisella nappulallaan. Hirviöpelaaja voi myös pelata lisäksi erilaisia toimintakortteja.


title: Doom (lautapeli)

text: Sotilaat saavat tietyn määrän osumapisteitä, aseita ja panssareita pelin alussa. Käytäviltä löytyy täydennyksiä ominaisuuksiin ja uusia aseita ja ammuksia. Pelin alussa pelaajille arvotaan kortteja, joissa sotilaat saavat erikoisominaisuuksia. Pelaamalla hyvää yhteispeliä ja käyttämällä erikoisominaisuuksien antamia mahdollisuuksia hyvin pelaajien mahdollisuudet voittaa hirviöt kasvavat.


title: Doom (lautapeli)

text: Jokainen erä Doom-lautapeliä on jokin pelin mukana toimitettu tai pelaajien itse keksimä tehtävä, jossa käytävistö on suunniteltu etukäteen paperille ja sotilaille annetaan jokin tehtävä, tavallisesti johtolangan hankkiminen ja käytävistöstä pakeneminen. Tehtävän suorittamiseen sotilaille annetaan yrityksiä, "frageja", jotka lisääntyvät sotilaan kuollessa. Kuoleman jälkeen sotilas palaa peliin kuolinpaikan lähistölle, kuten tietokonepelissä.


title: Doom (lautapeli)

text: Peli päättyy, kun sotilaat suorittavat tehtävän tai hirviöpelaaja onnistuu tappamaan sotilaat riittävän monta kertaa. Tehtäviä voi ketjuttaa, jolloin sotilaat saavat lisää ominaisuuksia selvitessään tehtävästä toiseen.


title: William Sherring

text: William D. ”Billy” Sherring (18. syyskuuta 1878 – 5. syyskuuta 1964) oli kanadalainen kestävyysjuoksija.


title: William Sherring

text: Sherring sijoittui vuoden 1900 Bostonin maratonilla toiseksi. Hänet valittiin edustamaan Kanadaa 1906 kesäolympialaisiin Ateenaan, mutta rautatietyöläisenä hänen oli vaikea rahoittaa matkaansa. Lopulta hän löi vetoa Cicely-nimisen hevosen puolesta ja voitti onnekkaasti, mikä mahdollisti hänen kisamatkansa. Olympiamaratonilla 45-kiloinen Sherring johti lähes koko matkan ja voitti ajalla 2.51.23,6 seitsemän minuutin erolla toiseksi tulleeseen. Olympiavoittonsa jälkeen hän lopetti urheilun ja työskenteli tullivirkailijana vuoteen 1942 saakka, jolloin jäi eläkkeelle.


title: Bahrainin Grand Prix 2006

text: Bahrain Grand Prix 2006 (virallisesti 2006 Formula 1 Gulf Air Bahrain Grand Prix) oli Formula 1 -kauden ensimmäinen osakilpailu, joka ajettiin 10.–12. maaliskuuta Bahrain International Circuitin moottoriradalla Bahrainissa.


title: Bahrainin Grand Prix 2006

text: Kilpailussa tapahtui monta historiallista tapahtumaa: Michael Schumacher ajoi uransa 65. kerran paalupaikalle sivuten Ayrton Sennan 12 vuotta aiemmin tekemää ennätystä. Nico Rosberg sijoittui uransa ensimmäisessä F1-kilpailussa seitsemänneksi saaden kaksi pistettä. Rosbergista tuli myös kaikkien aikojen nuorin kuljettaja, jonka nimiin merkittiin kilpailun nopein kierros. Kimi Räikkösen autosta hajosi takapää aika-ajojen ensimmäisellä ajojaksolla, minkä vuoksi hän joutui lähtemään viimeisestä eli 22. lähtöruudusta. Räikkönen sijoittui lopulta kolmanneksi nousten peräti 19 sijaa ylöspäin.


title: Putkilahti

text: Putkilahti on kylä Jyväskylän Korpilahdella, Keski-Suomen maakunnassa.


title: Putkilahti

text: Kylä valittiin vuoden 1995 kyläksi Suomessa. Putkilahti on valittu valtakunnallisesti arvokkaaksi maisema-alueeksi. Asukkaita kylässä on vähän yli 200. Sijainti Päijänteen lahtien rantamilla on tuonut lisäksi huomattavan määrän kesäasutusta alueelle. Putkilahden kautta kulkee Korpilahden ja Joutsan välinen seututie 610.


title: M/S Galaxy

text: M/S Galaxy on Tallinkin omistama matkustaja-autolautta, joka valmistui vuonna 2006. "Galaxy" rakennettiin Aker Yardsin (nyk. Meyer Turku) Rauman telakalla alun perin Tallinkin liikenteeseen. Alus on nykyisin rekisteröity Ruotsin lipun alle, ja sen kotisatama on Tukholma. Se liikennöi Tukholman ja Turun välillä Silja Line -brändin alaisena. Laiva on 212 metriä pitkä ja 29 metriä leveä. Siinä on neljä Wärtsilän dieselmoottoria, joiden teho on yhteensä 26 240 kilowattia. Matkustajia laivaan mahtuu 2 800, ja hyttejä siinä on 795 kappaletta, yhteensä 2 139 hengelle. Henkilöautoja laivaan mahtuu 420 kerrallaan.


title: M/S Galaxy

text: "Galaxyn" sisaralukset ovat M/S "Baltic Princess" ja M/S "Baltic Queen".Kaikissa hyteissä on oma WC ja suihku


title: M/S Galaxy

text: Tallink tilasi aluksen 28. lokakuuta 2004. Kölinlasku tapahtui 21. huhtikuuta 2005 ja vesillelasku 1. joulukuuta. Samana päivänä alus myös sai "Galaxy"-nimensä, kun Johanna-Iisebel Järvelill kastoi sen.


title: M/S Galaxy

text: 18. huhtikuuta 2006 "Galaxy" luovutettiin Tallinkille, ja se rekisteröitiin Viron lipun alle. Sen kotisatamaksi tuli Tallinna. 26. huhtikuuta laiva saapui Tallinnaan. 1. toukokuuta alus teki yhden tilausmatkan Helsingin ja Tallinnan välillä, minkä jälkeen se siirtyi Helsinki–Tallinna-reitille. Alus aloitti reitillä säännöllisen liikenteen 10. toukokuuta 2006.


title: M/S Galaxy

text: 21. heinäkuuta 2008 alus rekisteröitiin Ruotsin lipun alle, ja kotisatamaksi tuli Tukholma. 23. heinäkuuta alus aloitti liikennöinnin nykyisellä reitillään Turku–Maarianhamina/Långnäs–Tukholma Silja Line -brändin alla. Alus korvasi Silja Festivalin joka siirtyi liikennöimään Riika-Tukholma reitille.


title: M/S Galaxy

text: 31. heinäkuuta 2010 autokannella ollut auto alkoi palaa kello 9 aikaan, miehistö sai sammutettua tulipalon nopeasti eikä tulipalo pääsyt leviämään muualle alukseen.


title: M/S Galaxy

text: 29. marraskuuta 2012 hytissä oli sytytetty tahallaan tulipalo, miehistö sai sammutettua tulipalon nopeasti.


title: M/S Galaxy

text: 23 huhtikuuta 2016 laivan yleisissä tiloissa syttyi tulipalo, miehistö sammutti tulipalon nopeasti, eikä tuli levinnyt muualle alukseen.


title: M/S Galaxy

text: Telakoinnit


title: M/S Galaxy

text: Huoltopäivät


title: Koston liekki

text: Koston liekki ("Man on Fire") on Tony Scottin ohjaama elokuva vuodelta 2004. Se pääosissa ovat Denzel Washington, Dakota Fanning, Marc Anthony, Christopher Walken ja Mickey Rourke. Elokuva perustuu löyhästi A. J. Quinnellin romaaniin "Man on Fire".


title: Koston liekki

text: Koston liekin budjetti oli noin 70 miljoonaa dollaria. Elokuva tuotti maailmanlaajuisesti yhteensä noin 130,3 miljoonaa.


title: Kissankello

text: Kissankello ("Campanula rotundifolia") on monivuotinen 10–60 senttimetriä korkea kellokasveihin kuuluva ruoho. Se on kuivien ja aurinkoisten paikkojen kuten niittyjen, ketojen, mäenrinteiden, kallioiden ja pientareiden kasvi.


title: Kissankello

text:
Kissankello kasvattaa ensimmäisenä vuonna pääjuuren ja matalan lehtiruusukkeen. Toisena vuonna kasvavat kukkaversot, jolloin kasvi myös kehittää uusia ruusukeversoja muodostavia maanalaisia rönsyjä. Kukkaversojen lehdet poikkeavat malliltaan huomattavasti ensimmäisen vuoden ruusukeversojen munuaismallisista lehdistä, jotka yleensä kuihtuvat kukinnan alkaessa kesäkuussa. Kukinta-aikaa kestää kesäkuusta elokuuhun. Kellomaiset kukat ovat nuokkuvia, vaaleansinisiä (harvinaisemmin valkeita) ja kooltaan 10–30 millimetriä.
Kissankello esiintyy yleisenä koko Suomessa, myös pohjoisen Lapin tuntureilla metsänrajaakin korkeammalla. Suomessa kissankelloa tavataan viittä alalajia, joiden väliset erot ilmenevät muun muassa koossa, kasvupaikassa ja kukkien lukumäärässä: niittykissankello ("Campanula rotundifolia" subsp. "rotundifolia"), tunturikissankello ("Campanula rotundifolia" subsp. "groenlandica"), lapinkissankello ("Campanula rotundifolia" subsp. "gieseckiana") ja vielä nimeämättömät metsäkissankello ja pohjankissankello. Lapinkissankello on silmälläpidettävä laji.


title: Kissankello

text: Kissankello on Keski-Pohjanmaan maakuntakukka.


title: Laki sähköisestä allekirjoituksesta

text: Laki sähköisistä allekirjoituksista on 24. tammikuuta 2003 säädetty laki, joka tuli voimaan 1. helmikuuta. Lain tarkoituksena on selkiyttää sähköisten allekirjoitusten käyttöä, tarjontaa ja palvelujen tarjoajien velvollisuuksia muun muassa tietosuojan osalta. Lain mukaan sähköinen allekirjoitus on yhtä pätevä kuin perinteinen allekirjoitus.


title: Laki sähköisestä allekirjoituksesta

text: "Laki sähköisestä allekirjoituksesta on kumottu" Lailla vahvasta sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisistä luottamuspalveluista" "7.8.2009/617", joka tuli voimaan 1.9.2009."


title: Adolf Aarno

text: Karl Adolf Aarno (alkujaan Kalle Virtanen) (9. syyskuuta 1879, Tyrvää – 28. joulukuuta 1918, Tyrvää) oli tamperelainen kuvanveistäjä, joka tunnetaan paremmin ensimmäisenä Suomessa lentämistä yrittäneenä suomalaisena. Hänen mukaansa on nimetty Aarnontie Sastamalassa.


title: Adolf Aarno

text: Käytyään kansakoulun Adolf Aarno aloitti opinnot Jyväskylän seminaarissa ja valmistui kansakoulunopettajaksi vuonna 1902, mutta toimi opettajana Pirkkalassa vain yhden lukuvuoden.


title: Adolf Aarno

text: Aarno kävi Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulun ja opiskeli kuvanveistoa ulkomailla, mm. Pariisissa. Sittemmin hän toimi piirustuksen ja laulun opettajana Tampereen oppikouluissa. Vuoden 1910 vaiheilla hän perusti Tampereelle kiviveistämön. Tämä yhtiön liiketoiminta vähensi Aarnon taiteellista tuotantoa. Hän ei enää osallistunut näyttelyihin, vaikka olikin saanut lahjakkuudestaan tunnustusta. Aarnon suunnittelemia hautamonumentteja on runsaasti eri puolilla Suomea.


title: Adolf Aarno

text: Hän sai moottoripyöräharrastuksessaan onnettomuuden takia kalloonsa pysyvän ammottavan reiän, jonka peitti silkkiliinalla.


title: Adolf Aarno

text: Aarno osti kauppias Sergei Nikolajeffin maahantuoman, kahdeksan kuukautta satamavarastossa Helsingissä lojuneen Demoiselle-lentokoneen alkuvuodesta 1911. Adolf Aarno suoritti sillä 20. huhtikuuta 1911 Tampereen Pyhäjärven jäältä lentoonlähtöyrityksen, joka päätyi sivutuulessa koneen kaartamiseen oikealle ja siiven ja oikean laskutelineen pyörän rikkoutumiseen ennen kuin lentokone irtosi edes kunnolla ilmaan. Myöhemmin, 8. maaliskuuta 1914 tapahtuneessa uudessa yrityksessä lentokone meni säpäleiksi. Jäällä häntä avustamassa ollut koulupoika Rainer Ahonius kirjoitti vuonna 1961 kirjan, jossa hän dokumentoi lentoyritykset ja Aarnon elämän laajemminkin.


title: Adolf Aarno

text: Myöhemmin Adolf Aarno sairastui, palasi kotiseudulleen ja kuoli loppuvuonna 1918.


title: Adolf Aarno

text: Vuonna 1961 Adolf Aarno sai huiman yrityksensä 50-vuotismuistopatsaan Tampereen Härmälään Nuolialantien ja Lentokonetehtaankadun kolmioon. Kyseessä on Unto Hietasen veistämä pronssiveistos "Potkuria pitelevä poika". Vuonna 2008 patsas siirrettiin Kalmarin Sisu-aukiolle. Aarnon mukaan on nimetty myös nykyään turkulainen Klemm Kl 25 -lentokone.


title: Adolf Aarno

text: Tyrvään kappelihautausmaalla Roismalassa Aarnon haudalla on hänen itsensä veistämä veistos "Sureva vanki". Se on alun perin tehty Krestyn vankien muistoksi ja siinä on ollut kasvojen edessä kalterit. Teos on palkittu kahteen kertaan ulkomailla.


title: Matti Lähitie

text: Matti Lähitie (s. 13. helmikuuta 1985 Pori) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigaan kaudella 2017 nousevaa JJK Jyväskylää. Hän on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja tai keskuspuolustaja.


title: Matti Lähitie

text:
Lähitie aloitti uransa FC Jazzissa ja kuului seuran kaikkien aikojen menestyksekkäimpään ikäluokkaan, joka voitti ensimmäisenä porilaisjoukkueena B-juniorien Suomen mestaruuden. Hänen ohellaan joukkueeseen kuuluivat muun muassa Hermanni Vuorinen, Samu Ruisniemi ja Toni Junnila.
Vuonna 2002 Satakunnan parhaaksi poikajunioriksi valittu Lähitie edusti kasvattajaseuraansa, kunnes siirtyi talousvaikeuksien takia kuopatusta seurasta FC Lahteen.


title: Matti Lähitie

text: Lähitie teki liigadebyyttinsä vuonna 2002. Hän kuului pitkään Suomen juniorimaajoukkueiden runkopelaajiin esiintyen 21 maaottelussa. Kesän 2006 Lähitie edusti Vaasan Palloseuraa. Jyväskylän Jalkapalloklubiin hän siirtyi lokakuussa vuonna 2006 aloitettuaan opiskelut Jyväskylän yliopiston liikunta- ja terveystieteellisessä tiedekunnassa. Seinäjoen Jalkapallokerhon riveihin Lähitie siirtyi kaudeksi 2011 ja pelasi siellä vuoteen 2014 asti. Kaudeksi 2015 Lähitie palasi JJK:hon ja toimii seurassa paitsi pelaajana myös juniorien valmennuspäällikkönä.


title: Toni Junnila

text: Toni Junnila (s. 31. joulukuuta 1984 Pori) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Ykkösessä pelaavaa FC Jazzia. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Toni Junnila

text: Junnila aloitti uransa FC Jazzissa ja kuului ikäluokkaan, joka voitti ensimmäisenä porilaisjoukkueena B-poikien Suomen mestaruuden. Junnilan ohella joukkueessa pelasivat muun muassa Hermanni Vuorinen, Samu Ruisniemi ja Matti Lähitie. Hän edusti Suomen alle 16-vuotiaiden maajoukkuetta vuonna 2001 Englannissa järjestetyissä alle 16-vuotiaiden EM-kilpailuissa.


title: Toni Junnila

text: Junnila on edustanut kasvattajaseuransa lisäksi Tampere Unitedia, FF Jaroa sekä Porin Palloilijoita. Hän on pelannut 121 Veikkausliigan ottelua, ja tehnyt niissä 15 maalia.


title: Louise Windsor

text: Louise Windsor ("Louise Alice Elizabeth Mary Mountbatten-Windsor"; s. 8. marraskuuta 2003), lady, on Yhdistyneen kuningaskunnan kuningattaren Elisabet II:n nuorimman pojan prinssi Edwardin, Wessexin jaarlin ja tämän puolison Wessexin kreivitär Sophien tytär. Hänen veljensä on James Windsor.


title: Louise Windsor

text: Vanhempiensa toivomuksesta Lady Louisea ei kutsuta prinsessaksi, vaikka hänellä olisi arvonimeen oikeus, sillä vanhemmat halusivat säästää tytärtään kuninkaallisen arvonimen tuomilta velvollisuuksilta ja rasituksilta.


title: Louise Windsor

text: Louise Windsor syntyi kuukauden etuajassa keisarileikkauksella 8. marraskuuta 2003.


title: Louise Windsor

text: Lady Louise on kruununperimysjärjestyksessä yhdentenätoista veljensä, isänsä, tämän vanhempien veljien ja näiden lasten jälkeen.


title: Hannibal (elokuva)

text: Hannibal on vuonna 2001 julkaistu yhdysvaltalainen jännityselokuva, jonka on ohjannut Ridley Scott. "Hannibalin" pääosassa esiintyvät Anthony Hopkins sarjamurhaaja Hannibal Lecterinä ja Julianne Moore FBI:n agentti Clarice Starlingina. Elokuvan muissa keskeisissä rooleissa esiintyvät Ray Liotta Paul Krendlerinä ja Gary Oldman Mason Vergerinä.


title: Hannibal (elokuva)

text: Elokuva perustuu Thomas Harrisin kirjoittamaan, vuonna 1999 julkaistuun samannimiseen romaaniin, ja se on jatko-osa niin ikään Harrisin romaaniin perustuvalle elokuvalle "Uhrilampaat".


title: Hannibal (elokuva)

text: Elokuvan tapahtumat sijoittuvat kymmenen vuoden päähän "Uhrilampaiden" tapahtumista. Elokuvassa Clarice Starling pyrkii tavoittamaan Hannibal Lecterin, ennen kuin Lecterin kostonhaluinen uhri Mason Verger vangitsee ja surmaa hänet. "Hannibalin" tapahtumaympäristö vaihtelee Yhdysvaltojen ja Italian välillä.


title: Hannibal (elokuva)

text: "Hannibal" keräsi valtavasti kiinnostusta jo varhaisessa tuotantovaiheessaan "Uhrilampaiden" suosion johdosta. "Uhrilampaat" -elokuvan ohjaaja Jonathan Demme, käsikirjoittaja Ted Tally ja Clarice Starlingia näytellyt Jodie Foster eivät enää osallistuneet "Hannibalin" tekoon. Elokuva oli valtava kaupallinen menestys ja se rikkoi julkaisunsa aikana lipputulojen ennätykset Yhdysvalloissa, Australiassa, Kanadassa ja Britanniassa.


title: Hannibal (elokuva)

text: Kymmenen vuotta sitten FBI-agentti Clarice Starling nappasi sarjamurhaaja Jame Gumbin (elokuvassa "Uhrilampaat"). Nyt Claricea syytetään huonosti onnistuneesta huumeratsiasta, jossa hän joutui ampumaan vauvaa sylissä pitäneen naisen. Media kaivaa kaiken Claricen menneisyydestä esille, missä paljastuu myös hänen kytköksensä Hannibal Lecteriin. Tämän seurauksena Lecterin ainoa eloonjäänyt uhri Mason Verger ottaa yhteyttä Clariceen ja tarjoaa uutta tietoa Lecteriin liittyen.


title: Hannibal (elokuva)

text: Vergerin entinen terapeutti, Hannibal Lecter, pakotti Vergerin muun muassa viiltelemään itseään kasvoihin lasinsirpaleilla, minkä seurauksena hän menetti suuren osan kasvoistaan. Nyt vammautunut ja liikuntakyvytön Verger pakottaa vaikutusvallallaan ja varakkuudellaan Claricen selvittämään Lecterin olinpaikkaa.


title: Hannibal (elokuva)

text: Sattumalta Lecter on lähettänyt Claricelle kirjeitä, jotka eivät tosin paljasta mitään tarkkaa tietoa hänen sijainnistaan. Kirjeistä kuitenkin paljastuu tietyn ihovoiteen tuoksu, jonka hajuvesiasiantuntijat tunnistavat harvinaiseksi, ja jota myydään vain tietyssä kaupungeissa maailmalla. Clarice ottaa yhteyttä näiden kaupunkien poliiseihin, ja pyytää turvakameroiden kuvanauhoja eri parfyymikaupoista. Yksi näistä kaupungeista on Italian Firenze, jossa johtava komisario Rinaldo Pazzi tutkii kirjaston johtajan mysteeristä katoamista. Näin ollen Pazzi tutustuu uuteen johtajaan, tohtori Felliin, joka onkin oikeasti Hannibal Lecter.


title: Hannibal (elokuva)

text: Tunnistettuaan tohtori Fellin Lecteriksi, Pazzi kirjautuu omalla tunnuksellaan FBI:n etsityimpien rikollisten tietokantaan. Hän saa selville, että Mason Verger tarjoaa palkkioksi kolme miljoonaa dollaria sille, joka tuo Lecterin ennemmin Vergerille itselleen kuin FBI:lle. Clarice saa selville että Pazzi yrittää saada Lecterin kiinni omin keinoin, ja varoittaa tätä Lecterin vaarallisuudesta. Pazzi ei ota Claricen varoituksia huomioon, mikä myöhemmin johtaa siihen että Lecter hirttää Pazzin. Lecter pakenee takaisin Yhdysvaltoihin.


title: Hannibal (elokuva)

text: Mason Verger lahjoo Yhdysvaltain oikeusministeriössä istuvan virkamies Paul Krendlerin, joka syyttää Claricea vihjeiden pimittämisestä Lecterin tutkintaan liittyen, näin ollen Clarice hyllytetään virastaan FBI-agenttina. Lecter houkuttelee Claricen Washingtonin juna-asemalle, missä he keskustelevat puhelimen välityksellä. Vergerin palkkaamat miehet seuraavat Claricea ja huomaavat samalla Lecterin, jonka he vangitsevat ja vievät Vergerin luo.


title: Hannibal (elokuva)

text: Verger aikoo syöttää Lecterin elävältä villisoille, mutta Clarice saapuu paikalle. Clarice saa osuman luodista, mutta Lecter pelastaa hänet. Kimpaantunut Verger käskee lääkäriään, Cordellia, ampumaan Lecterin. Lecter kuitenkin saa Cordellin houkuteltua tiputtamaan Vergerin alas karsinaan, jossa villisiat syövät tämän.


title: Hannibal (elokuva)

text: Lecter vie Claricen syrjäiseen taloon saarelle ja hoitaa Claricen ampumahaavan. Huvila osoittautuukin Krendlerin omistamaksi. Clarice, joka on sekavana suuresta morfiiniannoksesta, löytää Krendlerin ruokasalista. Pöytä on katettu juhlallisesti ja elegantisti ja pöydän päässä istuu huumattu Krendler pyörätuolissa. Clarice istuu pöytään ja katsoo kauhuissaan kuinka Lecter ottaa Krendlerin kallon yläosan pois, leikkaa aivoista palan, paistaa ja syöttää sen Krendlerille.


title: Hannibal (elokuva)

text: Ruokailun jälkeen Clarice yrittää hyökätä Lecterin kimppuun. Yrityksen epäonnistuesa Clarice kahlitsee oman kätensä käsiraudalla Lecterin käsivarteen. Lecter ottaa lihaveitsen, tarkoituksenaan katkaista Claricen ranne. Kun poliisit saapuvat paikalle, Lecter on paennut.


title: Hannibal (elokuva)

text: Lecter pääsee karkuun, ja elokuva loppuu kohtaukseen, jossa Lecter istuu lentokoneessa, käsi paketoituna kantohihnassa syömässä itse tehtyä ruokaa.


title: Australialainen jalkapallo

text: Australialainen jalkapallo eli "aussifutis" on 1800-luvun puolivälissä Australian Melbournessa kehitetty yksi monista jalkapallon esimuodosta juonensa juurtavista lajeista. Paikalliset kutsuvat peliä nimillä "footy" ja ”aussie rules”. Lajin johtava liiga on Australian AFL. Sen yleisökeskiarvot ovat yli 30 000 katsojaa peliä kohden. Samaan pystyy maailmassa ainoastaan neljä muuta ammattilaissarjaa; NFL Yhdysvalloissa, Major Baseball League Yhdysvalloissa ja Kanadassa sekä jalkapallon pääsarjat Englannissa ja Saksassa.


title: Australialainen jalkapallo

text: Australialaista jalkapalloa pelataan 18-miehisillä joukkueilla tavallisesti krikettiä varten suunnitelluilla, soikion muotoisilla kentillä. Kentän pituus voi olla jopa 185 metriä. Suojavarusteita ei käytetä, vaikka voimakkaat taklaukset ovatkin olennainen osa peliä. Pallo on soikea. Euroopassa lajia pelataan yhdeksänmiehisillä joukkueilla tavallisella jalkapallokentällä.


title: Australialainen jalkapallo

text: Australialainen jalkapallo kehitettiin 1850-luvulla Melbournessa, joka oli uusi kultaryntäyksen aikaan rakennettu kaupunki. Siellä, kuten muuallakin brittiläisen asutuksen alueella kriketti oli suosituin urheilulaji. Kriketinpelaaja Thomas Wentworth Wills oli huolestunut kriketinpelaajien fyysisen kunnon ylläpitämisestä kesäkauden aikana. Wills oli syntynyt Australiassa, mutta käynyt koulunsa Englannissa Rugby Schoolissa, joka on yksi rugbyn syntypaikkoja. Hänen aloitteestaan "Melbourne Cricket Clubin" pelaajat ryhtyivät talviharjoituksenaan pelaamaan silloista jalkapalloa, jolla ei vielä ollut kirjoitettuja yhdenmukaisia sääntöjä. Melbournessa pelille kehitettiin omanlaisensa säännöt, joissa oli vaikutteita useista Englannin yksityiskouluissa pelatuista jalkapallopeleistä. Melbourneen ja Geelongiin perustettiin lajia varten seurat vuosina 1858 ja 1859, ja niitä voidaankin pitää kaikki jalkapallonsukuiset lajit huomioon ottaen maailman vanhimpina jalkapalloseuroina. Alkuun säännöissä ei rajoitettu pelaajamäärää lainkaan, kunnes 1880-luvulla pelaajamääräksi vakiintui 20 joukkuetta kohti.


title: Australialainen jalkapallo

text:
Australialaisen jalkapallon säännöissä päätettiin kieltää silloin rugbyssä sallittua ollut jaloille potkiminen. Laji lähti myös monilta muilta osin kehittymään eri suuntaan. Sääntöjen mukaan pelaaja, joka sai pallon puhtaasti ilmasta kiinni, oli oikeutettu vapaapotkuun. Palloa sai kuljettaa käsillä vapaasti, kunnes vuonna 1865 otettiin käyttöön sääntö, jonka mukaan palloa piti pompauttaa maassa kymmenen metrin välein. Merkittävin eroavaisuus muihin jalkapallopeleihin oli paitsion puuttuminen kokonaan, millä oli merkittävä vaikutus pelin luonteeseen: pelaajat pystyivät olemaan pelin aikana sekä pallon etu- että takapuolella. Vuodesta 1874 pisteitä ei enää saanut pallon kuljettamisesta maalipuiden välistä, vaan maali piti tehdä potkaisemalla.
Australialaisessa muodossa otettiin käyttöön myös omanlaisensa näköinen maali, joka koostui kahdesta pitemmästä ja niiden ulkopuolella olleista kahdesta pienemmästä maalitolpasta. Poikkeava tapa on myös vuonna 1891 käyttöön otettu myös pelin aloittaminen keskeltä tuomarin pallolla. Ensimmäiset maininnat maalituomarien käytöstä on vuodelta 1874. Tasmaniassa otettiin käyttöön maalituomarin lipunheilutus merkiksi maalista vuonna 1884, ja vuonna 1886 tapa otettiin käyttöön Victorian osavaltiossa.


title: Australialainen jalkapallo

text: 1870- ja 1880-luvulla lajin suosio kasvoi suuresta. 1870-luvulla Melbournen ja Carltonin seurojen väliset ottelut keräsivät yli 10 000 katsojaa. Ensimmäinen australialaista jalkapalloa varten rakennettu kenttä valmistui Carltoniin vuonna 1876. Ensimmäinen Carlton–Melbourne-ottelu keräsi 5 000 katsojaa, ja 1880-luvun puolivälissä katsojia oli jo 34 000.


title: Australialainen jalkapallo

text: Toukokuussa 1877 Albert Parkin, Carltonin, Itä-Melbournen, Essendonin, Geelongin, Hothamin, Melbournen ja St Kildan seurojen edustajat perustivat lajiliiton "Victoria Football Associationin" lajin kehittämiseksi ja laajentamiseksi koko siirtomaan alueelle. 1870-luvulla Melbournessa oli jo 125 seuraa ja muualla Victoriassa yli 60. Otteluille laadittiin aikataulut ja lisää kenttiä rakennettiin. Vuonna 1877 Etelä-Australiaan perustettiin oma lajiliitto, Tasmaniassa otettiin VFA:n säännöt käyttöön vuonna 1882, ja 1885 Länsi-Australia perusti oman jalkapalloliittonsa. Laji ei kuitenkaan saanut samanlaista suosiota Australian koillisosissa, Sydneyn seudulla, missä rugby union oli saavuttanut jalansijaa. Samoin oli asia myös Queenslandin ja Uuden-Seelannin kohdalla, missä rugby on yhä suosituin laji. Suurten välimatkojen vuoksi eri osavaltioiden välisiä otteluita ei pystytty järjestämään. Vasta vuonna 1982 Victorian liigaan tuli mukaan osavaltion ulkopuolinen joukkue. Lajin keskittymisellä Australian mittakaavassa pienelle alueelle oli myös hyvät puolensa, kun yleisö pystyi näkemään oman joukkueensa kaikki ottelut vähäisin matkakustannuksin.


title: Australialainen jalkapallo

text: Vuosien 1893–1895 laman seurauksena otteluiden yleisömäärät kääntyivät laskuun ja VFA päätti kulujen jakamisesta auttaakseen talousvaikeuksista kärsiviä seuroja. Johtavat seurat vastustivat ehdotusta, ja lopulta vuonna 1896 Melbournen kahdeksan johtavaa seuraa; Essendon, Geelong, Collingwood, Etelä-Melbourne, Fitzroy, Carlton ja St Kilda, perustivat oman "Victorian Football Leaguen" eli VFL:n, joka salli vapaan palkanmaksun pelaajille, ja päätti vähentää kenttäpelaajien määrän kahdeksaantoista. Vuonna 1906 perustettiin lajiliitto "Australasian Football Council" kontrolloimaan osavaltioiden välisiä pelaajien liikkeitä ja kehittämään lajia kansallisella tasolla.


title: Australialainen jalkapallo

text: 1900-luvulle tultaessa VFL oli noussut johtavaksi sarjaksi, mutta VFA pysytteli suhteellisen kilpailukykyisenä aina 1920-luvulle saakka. Vuonna 1925 VFA:n seurat Footscray, Hawthorn ja Pohjois-Melbourne siirtyivät VFL:een, mikä tämän myötä kasvoi 12 joukkueen liigaksi. VFL:n varsinainen laajeneminen alkoi vasta 1980-luvulla, kun Etelä-Melbournen joukkue siirtyi Uuden Etelä-Walesin Sydneyhin, ja laajeneminen jatkui kun vuosisadan loppuun mennessä joukkueita tuli mukaan Queenslandista sekä Länsi- ja Etelä-Australiasta. Vuonna 1990 liigan nimi muutettiin muotoon "Australian Football League" eli AFL.


title: Australialainen jalkapallo

text: Australialaista jalkapalloa pelataan soikealla pallolla, jonka paino on 450–480 grammaa. Pallon ympärysmitta on 545–555 millimetriä ja pituus 720–730 millimetriä. Kentän kokoa ei ole määritelty tarkasti. Lajia pelataan ovaalinmuotoisella krikettikentällä, jonka leveys voi vaihdella 110:stä 155 metriin ja pituus 135 ja 185 metrin välillä. Sisemmät maalitolpat ovat pituudeltaan vähintään kuusi metriä ja ne sijaitsevat 6,4 metrin päässä toisistaan kentän vastakkaisissa päädyissä. Ulommat tolpat ovat pituudeltaan vähintään kolme metriä ja ne sijaitsevat 6,4 metrin päässä sisempien tolppien ulkoreunasta.