title: Kserkses I

text: Kserkses I eli Ahasveros (persiaksi خشایارشا, "Khšāyāršā", ) oli Persian kuninkaana vuosina 485–465 eaa. Hän jatkoi isänsä Dareioksen aloittamia persialaissotia, mutta kreikkalaisten voitettua Salamiin meritaistelussa (480 eaa.) ja Plataiaissa (479 eaa.) Kserkses luopui Kreikkaa vastaan käydystä sodasta.


title: Kserkses I

text: Kserkses oli Dareios I:n ja Kyyros Suuren tyttären Atossan poika. Noustuaan valtaan 485 eaa. hän kukisti kapinat Egyptissä ja Babylonissa. Hän nimitti veljensä Akhaimeneen Egyptin satraapiksi. Vuonna 484 eaa. Kserkses vei Babylonista erään seremoniallisesti tärkeän jumalan patsaan ja tappoi paikallisen papin. Tämä johti kahteen kapinaan todennäköisesti vuosina 484 ja 479 eaa.


title: Kserkses I

text: Dareioksen aikana ateenalaiset, naksoslaiset ja eretrialaiset olivat sekaantuneet Joonian kapinaan. Lisäksi kreikkalaiset olivat aiheuttaneet persialaisille tappion Marathonin taistelussa. Suuttuen Marathonin tappiosta kokosi Dareios koko valtakuntansa sotavoimat, aikoen itse lähteä johtamaan uutta kostosotaa, mutta hän kuoli kesken varustuksiansa. Hänen poikansa Kserkses läksi Aasiasta viemään länttä kohti yhtä maailmanhistorian suurimmista sotajoukoista. Kserkseen joukot oli koottu suurelta osin väkipakolla eri puolilta mahtavaa valtakuntaa: persialaisia komeissa varustuksissaan, medialaisia kalleissa pukimissaan, intialaisia, joilla oli pajusta palmikoidut panssarit ja bamburuokonuolet, skyyttilaispaimentolaisia nahkahaarniskoineen ja sotakirveineen, lyhytnuttuisia arabialaisia pitkine jousineen, etiopialaisia leijonan- ja pantterintaljat pukimina, kolkilaisia päässä puukypärät ja kädessä nahkakilvet, nahkapukuisia traakialaisia lyhyine miekkoineen ja paljon muita. Lisäksi Kserkses oli muodostanut ennen sotaa useita liittolaissuhteita muun muassa Karthagon ja monien pienempien kreikkalaisten kaupunkivaltioiden kanssa.


title: Kserkses I

text: Kserkseen julmasta kurista kerrottiin tarinoita. Yhden mukaan tapahtui seuraava: Kun sotajoukko kokoutui Sardeeseen, toimitti rikas Pytios pidot kaikille. Ennen sotaväen lähtöä hän astui kuninkaan eteen ja rukoili suosionosoitusta. Kuningas lupasi täyttää pyynnön. Silloin Pytios lausui: "Herra, minulla on viisi poikaa, ja heidän täytyy lähteä sotaan sinun kanssasi. Armahda, kuningas, nyt minua, vanhaa miestä, ja vapauta vanhin poikani sotapalveluksesta. Muut neljä seuratkoot sinua." Kserkses vastasi äkäisesti: "Kelvoton mies, uskallatko ajatella poikaasi, vaikka olet minun orjani ja sinun oikeastaan pitäisi koko huonekuntasi kanssa seuraaman sotajoukkoani!" Sitten kuningas käski hakkaamaan Pytioksen vanhimman pojan keskeltä kahtia ja panemaan puolikkaat molemmin puolin tietä, jota sotajoukon piti marssia, niin ettei kukaan enää uskaltaisi pyytää vapautusta sotapalveluksesta.


title: Kserkses I

text: Kserkses suunnitteli hyökkäyksen ja sen huollon perinpohjaisen huolellisesti. Hellespontokselle hän oli teettänyt sillan. Kreikkalainen historioitsija Herodotos kertoo, että kun ensimmäinen sillanrakennusyritys epäonnistui myrskyn revittyä sillan kappaleiksi, Kserkses antoi ruoskia meren aallot ja mestata rakentajat. Toinen rakentamisyritys onnistui. Vuonna 480 eaa. siirtyi sotajoukko Sardeesta Abydokseen. Ensin kulkivat kuorma- ja vetojuhdat ja niiden jäljessä toinen puoli sotaväkeä, järjestämätön joukko kaikenlaisia kansoja. Sitten tuli kuninkaan etujoukkona 1 000 valittua persialaista ratsumiestä ja yhtä monta keihäsmiestä. Näitä seurasivat Ormutsin pyhät vaunut, kahdeksan valkoista hevosta edessä, joiden ajaja astui vieressä, sillä ei kukaan kuolevainen saanut nousta niiden vaunujen istuimelle. Sitten Kserkses itse ajoi istuen korkeissa vaunuissa, joiden vieressä ajaja astui. Kuninkaan jälkijoukkona oli kuten edelläkin 1 000 valittua ratsumiestä ja yhtä monta keihäsmiestä sekä 10 000 muuta ratsumiestä ja yhtä monta miestä parasta jalkaväkeä. Kuninkaan seurueen jäljessä vaelsi kirjavassa epäjärjestyksessä suuren sotajoukon toinen puoli.


title: Kserkses I

text: Laivaston purjehtiessa pitkin rantaa marssi maajoukko Hellespontoksen yli Traakian rannalle Doriskon viereiselle tasangolle. Siellä Kserkses antoi Herodotoksen mukaan laskea sotaväkensä, joka tapahtui siten, että ensin koottiin kymmenen tuhatta miestä, jotka sullottiin tiheään ja ympäröitiin kaksiovisella aidalla. Niiden pois marssittua tuli aituus täyteen toisia miehiä ja sitten taas toisia, kunnes kaikki väki oli laskettu. Tässä Kserkseen joukossa oli yli kaksi miljoonaa miestä. Lisäksi palvelijoita, kokkeja ja naisia kerrotaan olleen yhtä paljon.


title: Kserkses I

text: Tämä suunnaton joukko lähestyi hitaasti Kreikanmaata. Herodotos luettelee jokia, jotka kuivuivat, kun sotaväki niistä otti tarpeekseen vettä, ja kaupunkeja, jotka perin köyhtyivät, kun niiden täytyi toimittaa sille yksi ateria. Makedonian kuningas osoitti alammaisuutta mahtavalle hallitsijalle. Tessalian rajalla otettiin vastaan palaavat sanansaattajat, jotka oli lähetetty vaatimaan kreikkalaisilta valtioilta maata ja vettä, noita alamaisuuteen antautumisen merkkejä. Enimmät sanansaattajat olivat niitä saaneetkin.


title: Kserkses I

text: Ateenaan ja Spartaan ei ollut lähetetty ketään. Ne molemmat valtiot ja muut, jotka vielä uskalsivat puolustautua, varustautuivat vastarintaan.


title: Kserkses I

text: Sotaonni oli aluksi Kserkseelle myötä. Thermopylain taistelussa pieni joukko sotilaita johtajanaan Spartan kuningas Leonidas pidätteli persialaisia pitkään, mutta lopulta persialaiset saivat voiton. Thermopylain jälkeen Ateena vallattiin ja ateenalaiset ajettiin spartalaisten kanssa Korintin kannakselle ja Saronikoslahdelle. Lopulta kuitenkin Salamiin taistelussa ateenalaisten laivasto sai voiton. Ilman laivastotukea Kserkses joutui vetäytymään. Lopulta myös hänen Kreikkaan jättämänsä jälkijoukko lyötiin.


title: Kserkses I

text: Kserkseen myöhemmistä vuosista tiedetään vain vähän. Häneltä on jäänyt joitain piirtokirjoituksia muun muassa Persepoliiseen. Vuonna 465 eaa. hänen visiirinsä Artabanos murhasi hänet ja nosti valtaan Artakserkses I:n.


title: Jatkuva funktio

text: Jatkuvuus on funktioon liittyvä topologinen peruskäsite. Intuitiivisesti funktio on jatkuva, jos sen arvot eivät muutu äkillisesti minkään pisteen ympäristössä. Tällaisen funktion kuvaaja on silloin yhtenäinen eikä katkea missään kohdassa. On kuitenkin tapauksia, jossa funktio on jatkuva vaikka kuvaajan ulkonäkö on poikkeava. Jatkuvuuden tarkempi määrittäminen vaatiikin matemaattisempia käsitteitä. Funktion jatkuvuus voidaan määritellä usealla eri tavalla, riippuen siitä miten yleisellä tasolla funktioita halutaan tarkastella.


title: Jatkuva funktio

text: Intuitiivisesti funktion formula_1 jatkuvuus tietyssä pisteessä formula_2 tarkoittaa sitä, että formula_3 on "lähellä" arvoa formula_4 aina, kun piste formula_5 on lähellä pistettä formula_6. Tähän intuitioon perustuu nk. jatkuvuuden formula_7-määritelmä (kreikk. "epsilon" ja "delta"), joka on seuraava:


title: Jatkuva funktio

text: Olkoon formula_8 väli, formula_9 ja formula_10. Funktio formula_11 on jatkuva pisteessä formula_6, jos "kaikilla" formula_13 "on olemassa" formula_14 siten, että


Jatkuva funktio


title: Jatkuva funktio

text: kun formula_16 ja formula_17.


title: Jatkuva funktio

text: Luku formula_14 riippuu tapauskohtaisesti joko formula_19:sta, formula_11:stä, formula_6:sta tai kaikista näistä. Luku formula_13 ei saa riippua funktiosta tai pisteestä, sillä määritelmän ehdon tulee täyttyä "kaikilla" formula_13 (siis erityisesti hyvin pienillä formula_19:n arvoilla). Käytännössä formula_7-määritelmä tarkoittaa sitä, että formula_19:n pienuudesta huolimatta jatkuvan funktion formula_11 graafi jää aina suorien formula_28 ja formula_29 väliin pisteen formula_6 lähellä.


title: Jatkuva funktio

text: Funktio formula_31 on jatkuva pisteessä formula_32, jos ja vain jos sen raja-arvo tässä pisteessä on olemassa ja on yhtä suuri funktion arvon kanssa tässä kohdassa. Jotta raja-arvo olisi olemassa pisteessä formula_32, on vasemman- ja oikeanpuoleisten raja-arvojen oltava yhtä suuret tässä pisteessä:


title: Jatkuva funktio

text: Funktio on jatkuva, jos se on jatkuva jokaisessa määrittelyjoukkonsa pisteessä, eli siinä ei ole epäjatkuvuuskohtia. Funktion jatkuvuus on välttämätön, mutta ei riittävä ehto funktion derivoituvuudelle. Toisin sanoen derivoituva funktio on aina jatkuva, mutta jatkuva funktio ei ole aina derivoituva.


title: Jatkuva funktio

text:
Jatkuvia funktioita voidaan konstruoida muista jatkuvista funktioista yhteenslaskun, kertolaskun ja tietyissä tapauksissa jakolaskun avulla. Jos formula_8 on väli, formula_9 sekä formula_10 ja formula_38 jatkuvia funktioita pisteessä formula_6, niin:Olkoot formula_61 ja formula_62 metrisiä avaruuksia. Funktio formula_63
on jatkuva pisteessä formula_64 (metriikoiden formula_65 ja formula_66 suhteen), jos jokaista positiivilukua formula_67 kohti on olemassa positiiviluku formula_68 siten, että formula_69 aina kun formula_70. Muodollisesti ilmaistuna funktio formula_71 on jatkuva pisteessä formula_72, jos


title: Jatkuva funktio

text: Funktio on jatkuva, jos se on jatkuva jokaisessa joukon formula_74 pisteessä. Kun tarkastellaan joukkoja formula_74 ja formula_76 topologisina avaruuksina, joissa topologiat ovat metriikoiden formula_65 ja formula_66 indusoimia, niin yllä esitetyt määritelmät yhtyvät.


title: Jatkuva funktio

text: Funktio formula_79, missä formula_80 ja formula_81 ovat topologisia avaruuksia, on jatkuva pisteessä formula_82, jos ja vain jos jokaista pisteen formula_83 ympäristöä formula_84 kohti on olemassa pisteen formula_85 ympäristö formula_86 siten, että formula_87. Funktio formula_88 on jatkuva funktio, jos se on jatkuva jokaisessa avaruuden formula_80 pisteessä. Yhtäpitävästi, funktio formula_88 on jatkuva, jos ja vain jos jokaisen formula_81 avoimen joukon formula_84 alkukuva formula_93 on avoin avaruudessa formula_74.


title: Lemmikkikani

text: Lemmikkikani eli kesykani on kaniinin ("Oryctolagus cuniculus") kesy, lemmikkieläimenä pidetty muoto. Kani on luonnostaan arka eläin ja se tarvitsee paljon rauhallista käsittelyä kesyyntyäkseen.


title: Lemmikkikani

text: Kesykanit polveutuvat villikaniineista, jotka kuuluvat jäniseläinten lahkoon. Kaniini on sukunsa ("Oryctolagus") ainoa laji. Kaniini kesytettiin alun perin keskiajalla, ja sitä on käytetty lihan, nahan ja villan tuotantoon sekä eläinkokeissa ja lemmikkinä. Kaneissa sukupuolia kutsutaan uroksiksi ja naaraiksi, ja ne saavat poikasia.


title: Lemmikkikani

text: Nykyään siitä on jalostettu erilaisia lemmikkikanirotuja. Kaneja on eri kokoisia. Pienimpiä ovat alle 1 kg:n painoiset kääpiörodut, kuten kääpiöjänis ja hermeliini, ja suurimpia jättirodut, kuten belgianjätti, joka painaa täysikokoisena yli 7 kg, jotkut jopa 14–15 kg. Myös ranskanlupat painavat keskimäärin n. 7 kg. Kaneja on olemassa useita eri väri- ja kuviomuunnoksia, niistä löytyy sekä pysty- että luppakorvaisia rotuja. Kaneista on jalostettu normaalikarvaisen rinnalle myös erilaisia turkkimuunnoksia, kuten pitkäkarvainen, silkkikarvainen ja villakarvainen.


title: Lemmikkikani

text: Kanit ovat yhdyskuntaeläimiä ja pitävät lajitoverien seurasta. Siksi olisikin suositeltavaa hankkia kaksi kania, mutta jos se ei ole mahdollista, omistajan on suositeltavaa viettää lemmikkikanien seurassa paljon aikaa. Rauhallisia kaneja pidetään usein yhdessä myös marsujen kanssa, mikä voi olla hyvinkin suuri erehdys ja kyseisellä teolla voi olla varsinkin marsulle erittäin kohtalokkaat seuraukset. Kanin voimakkaiden takajalkojen potku voi olla marsulle vaaraksi. Lisäksi marsu voi sairastua pasteurellaan, jota moni kani kantaa oireettomana, mutta joka marsulla usein johtaa kuolemaan.


title: Lemmikkikani

text: Keskenään parhaiten toimeen tulevat leikattu uros ja naaras, erityisesti samasta poikueesta hankitut. Naaraan kanssa voidaan pitää myös toista naarasta. Kaksi urosta tappelevat keskenään, jopa siihen saakka että toinen menettää henkensä.


title: Lemmikkikani

text: Kani tottuu melko nopeasti ihmisten päivärytmiin. Oikein opetettuna kanin voi opettaa sisäsiistiksi samaan tapaan kuin kissan, mutta kaikki kanit eivät opi sisäsiisteiksi tästä huolimatta. Varsinkin leikkaamattomat urokset saattavat merkitä reviiriään ja naaraita. Kanin luonteesta riippuen se voi elää asunnossa täysin vapaana tai tilavassa häkissä, jolloin kani tarvitsee päivittäin runsaasti jaloittelua.


title: Lemmikkikani

text: Kanien kynnet täytyy leikata säännöllisin väliajoin. Kaneilla on sukupuoliaukon molemmin puolin hajurauhaset, jotka täytyy puhdistaa noin kerran kuukaudessa. Kaneja voidaan myös madottaa matojen varalta.


title: Lemmikkikani

text: Kani on kasvinsyöjä. Heinä on kanin pääravintoa. Se sisältää runsaasti kuitua, joka pitää kanin suoliston toimivana ja terveenä sekä hampaat kunnossa. Kanilla on jatkuvasti oltava tarjolla raikasta vettä joko juomakupista tai tarkoitusta varten valmistetusta juomapullosta. Kanit pitävät paljon tuoreruoasta, ja sopivia ovat esimerkiksi porkkana(harvoin), salaatti, piharatamo, voikukka, mustikanvarvut, omena, päärynä ja puiden lehdet sekä tuoreruokana voikukanlehdet, jotka tosin on paras pestä mikrobien takia. Hampaiden huollon vuoksi kanilla tulee olla myös saatavilla kovaa pureskeltavaa. Tähän tarkoitukseen käyvät hyvin puhtaat ja tuoreet puunoksat (esimerkiksi paju ja omenapuu).


title: Lemmikkikani

text: Suositeltavat määrät kaikkia näitä ovat:Monet kasvattajat suosittelevat kanille annettavan siemenseoksen sijaan täysrehupellettiä. Siemenseoksissa on yleensä liikaa rasvaa kanille, joten täysrehupelletti on tästä syystä parempi vaihtoehto. Alle puolivuotiaalle kanille pellettiä voidaan antaa hiukan enemmän painoon nähden kun mitä aikuisille annetaan tai vaihtoehtoisesti voi antaa proteiini rikkaampaa pellettiä kasvuiän ajan. Sitä vanhemmille kaneille pellettiä annetaan kanin painon mukainen annos päivässä. Pelletistä kani saa kaikki tarvitsemansa hiven- ja kivennäisaineet sekä vitamiinit.


title: Lemmikkikani

text: Kanit pitävät myös hedelmistä. Herkkuina kanille voi antaa esimerkiksi kuivattuja banaanilastuja tai rusinoita. Kanille ei saisi antaa sitrushedelmiä tai sipulikasveja. Myös salaattia pitää antaa harkiten, sillä se sisältää enimmäkseen vain vettä, kannattaakin ostaa mahdollisimman tummia salaatteja ja kaaleja, joiden ravintoarvot ovat paljon rikkaampia. Myrkyttömiä luonnonantimia, kuten varpuja, voikukkaa, ruohoa ja vesikrassia voi pakastaa tai kuivattaa talveksi, jolloin kanin ravinto pysyy talvellakin hyvin monipuolisena. Muistathan kuitenkin, että tienvarret ja vastaavanlaiset eivät ole sopivia paikkoja tuoreruuan keräämiseen.


title: Lemmikkikani

text: Kania ei pitäisi pestä, ellei siihen ole oikeaa tarvetta. Jos kanin turkki on päässyt hyvin likaiseksi, voi sitä hiukan kostealla pyyhkiä ja pahimpien likojen kohdalla pestäkin, miedolla lemmikkishampoolla tai pelkällä vedellä. Kania ei kuitenkaan kokonaan kannata kylvettää koskaan, koska vilustumisen vaara on aina olemassa jos kani jää hiukan kosteaksi pesun jälkeen ja saa vetoa.


title: Lemmikkikani

text: Kanin häkin on oltava riittävän suuri: minimikoko kääpiörotuiselle, paljon häkin ulkopuolella liikkuvalle kanille on 75 * 120 cm. Lisäksi kanin on saatava riittävästi liikuntaa päivittäin.


title: Lemmikkikani

text: Yleisen suosituksen mukaan kaneja tulisi pitää vapaana mahdollisimman paljon, jotta ne voisivat toteuttaa luonnollista käyttäytymistään. Jos kania ei ole mahdollista pitää vapaana, täytyy häkin olla riittävän suuri, jotta kani voi liikkua hyvin. Kanin häkki sijoitetaan rauhalliseen paikkaan. Vedon takia häkkiä ei suositella sijoitettavaksi lattialle, mutta se on silti useimmiten paras ratkaisu: kun häkki on lattialla, kani on helppo päästää vapaaksi ja se voi mennä takaisin häkkiinsä milloin tahtoo. Harvassa talossa vetää niin kovasti, että siihen tottunut kani vilustuisi.


title: Lemmikkikani

text: Häkkiin kani tarvitsee ruokakupin, juomapullon, piilopaikan ja paikan heinille, mieluiten ulkopuolelle laitettavan heinähäkin. Ruokakuppi on hyvä sijoittaa niin, ettei kani saa sitä kaadettua, ja se on helppo puhdistaa. Vesi vaihdetaan päivittäin ja pullo puhdistetaan pulloharjalla tarpeen mukaan. Pesämökki tai tukeva tunneli tuovat kanille turvallisuuden tunnetta ja oman rauhallisen paikan. Jos kani on sisäsiisti, häkkiin voidaan laittaa vessalaatikko. Vessalaatikkoon laitetaan esim. puupellettiä tai kutterinpurua. Sisäsiistille kanille voi laittaa häkin pohjalle esim. räsymatonpalasen, tai vanhan olohuoneenmaton. Eteisen matto tai kynnysmatto ei ole paras vaihtoehto, koska kanin tassut saattavat vahingoittua. Sotkevalle kanille voi laittaa kuohkeaa hyvälaatuista kutterinpurua tai haapahaketta, esim. Mörtti-Röpö on hyvä ratkaisu.


title: Lemmikkikani

text: Kania nostetaan tukemalla toisella kädellä takaruumista ja toisella rintakehää. Kania ei pidä koskaan nostaa pelkästä niskanahasta, eikä missään nimessä korvista, sillä ne eivät kestä kanin painoa. Jotkin kanit saattavat potkia takajaloillaan hyvinkin voimakkaasti, eivätkä sovellu pienten lasten kanniskeltavaksi.


title: Lemmikkikani

text: Kani tarvitsee säännöllistä hoitoa. Sen kanssa tulee seurustella riittävästi ja pitää huolta sen terveydestä. Kanin kynnet ja hampaat kasvavat nopeasti. Kynsiä tulee leikata parin viikon välein. Kynnen sisällä on verisuoni johon asti ei saa leikata. Rauhallisuus onkin tässä asiassa tärkeää. Eläinlääkäri auttaa kynsien leikkuussa tarvittaessa. Myös eläinkaupat leikkaavat yleensä kanien kynsiä.


title: Lemmikkikani

text: Hampaat kasvavat jatkuvasti, ja kanilla onkin oltava riittävästi nakerreltavaa. Jos hampaat kasvavat liian pitkiksi, kani ei pysty enää syömään normaalisti, ja se tulee viedä eläinlääkärille hampaiden lyhennykseen. Liian pitkät hampaat ilmenevät syömättömyytenä ja kuolaamisena (märkä leuka). Liian pitkäksi kasvaneet hampaat voivat johtua myös synnynnäisestä tai traumaperäisestä purentaviasta. Purentavikaisen kanin hampaat eivät kulu koskaan normaalisti, vaan niitä on lyhennettävä säännöllisesti. Varsinkin vanhoilla kaneilla saattaa ilmetä myös syömistä vaikeuttavia hammaspiikkejä. Hammaspiikkejä voi ilmetä myös kanilla, jolla ei ole havaittu hammasvikaa, joten jos kani lopettaa yhtäkkiä syömisen, voi vika olla hampaissa. Kanin hampaat kannattaa tarkistaa säännöllisesti, koska purentavikakin voi tulla vasta vanhemmalla iällä esimerkiksi törmäyksen seurauksena.


title: Lemmikkikani

text: Niin luppakorvaisten kuin pystykorvaistenkin kanien korvat suositellaan tarkastettavaksi säännöllisesti, sillä niihin voi kerääntyä vaikkua. Korvaan ei kuitenkaan saa työntää vanupuikkoja vaan pikkurilli, johon on kääritty talous- tai vessapaperia ympärille.


title: Lemmikkikani

text: Kuume ja suolitukos ovat kanille hengenvaarallisia tauteja. Suolitukos ilmenee vatsan turpoamisena ja papanoinnin ja mahdollisesti syömisen lopettamisena. Ennaltaehkäisyssä tärkeää on hyvälaatuinen, kuiva heinä. Suolitukoksen ilmetessä tulee toimia nopeasti, sillä se on erittäin tappava. Apteekista saa parafiiniöljyä, jota tulee kuitenkin annostella eläinlääkärin ohjeiden mukaan. Terveelle kanille sitä ei tule antaa, sillä se estää vitamiinien imeytymistä.


title: Lemmikkikani

text: Kanista ei lähde paljoa karvaa, mutta sen totuttamista turkin harjaamiseen suositellaan. karvanlähtöaikaan kani nuolee itseään, ja jos se saa liikaa karvaa vatsaansa, tämä voi haitata suoliston toimintaa. Pitkäkarvaisen kanin turkki voi takkuuntua, ja sen takia sitä pitää kammata säännöllisesti, ettei se missään nimessä pääse takkuuntumaan. Angoran turkkia pitää keriä noin kolmen kuukauden välein, koska se kasvaa jatkuvasti. Myös kanien tassunpohjien karvat kannattaa kammata, sillä ne voivat huopaantua ja kerätä likaa ja taudinaiheuttajia ihon ja huopaantuneen karvan väliin, jolloin vaarana on muun muassa tassunpohjatulehdus.


title: Lemmikkikani

text: Kania voi myös ulkoiluttaa lauhkealla säällä. Suorassa auringonpaisteessa kani ei viihdy. Ulkoillessa kani kannattaa pitää valjaissa tai sitä varten rakennetussa ulkohäkissä, jottei se säikähtäessä pääse karkaamaan. Häkin on syytä olla korkeaseinäinen, mutta se tarvitsee myös katon kanin karkaamisen sekä haukkojen ja muiden petolintujen varalta. Kani voi kaivaa myös tunnelin seinämien ali, minkä voi estää maahan upotetulla kanaverkolla. Kania ei ulkoiluteta valjaissa kuin koiraa, sillä sitä ei voida vetää turvallisesti. Kani on pieni eläin, ja sen luut voivat jopa murtua, jos sitä vedetään äkkinäisesti toiseen suuntaan. Siksi kania ulkoiluttaessa on tärkeää muistaa antaa kanin mennä itse minne haluaa ja seurata sen perässä sen sijaan, että yrittäisi hihnasta kiskomalla saada kania kulkemaan kuin koira.


title: Lemmikkikani

text: Kanit elävät yleensä 5-8 vuotiaiksi, mutta yli 10-vuotiaatkaan kanit eivät ole harvinaisia.


title: Lemmikkikani

text: Rotupuhtaalla kanilla on kasvattajan kirjoittamat/tulostamat sukupaperit, joiden sisällöstä selviää kanin sukutiedot sekä rotu. Rotupuhtaat kanit on myös tunnistemerkitty, esimerkiksi tatuoimalla kasvattajatunnus kanin oikeaan korvaan sekä kanin yksilötunnus vasempaan korvaan. Tunnistemerkintänä voi olla myös esim. jalkarengas tai mikrosiru. Pohjoismaisesta standardista löytyvät kaikki voimassa olevat rotumääritelmät, värit ja kuviot. Se on julkaistu ensimmäisen kerran vuonna 1950. Suomen Kaniyhdistys ry julkaisi ensimmäisen suomenkielisen painoksen standardista vuonna 2012. Pohjoismaiseen Kanistandardiin on hyväksytty yli 65 eri rotua kuudesta eri roturyhmästä. Hyväksyttyjä värejä ja kuvioita tunnetaan yhteensä yli 45 ja turkkimuunnoksia ainakin seitsemän. Suomella ei ole olemassa omaa kanirotua.


title: Lemmikkikani

text: Kaninäyttelyt ovat suosittuja tapahtumia ja niitä järjestetään lähes joka kuukausi. Pohjoismainen standardi varmistaa yhteneväisen arvostelun Pohjoismaissa. Standardiin on koottu kaikki se tieto, jonka kasvattaja ja näyttelyharrastaja tarvitsee ja sisältää mm. voimassa olevat näyttelysäännöt. Pohjoismaista kanistandardia käytetään sellaisten virallisten yhdistysten näyttelyissä, jotka ovat Pohjoismaisten pääyhdistysten jäseniä. Suomen Kaniyhdistys ry on Pohjoismaisen kanistandardin katto-organisaatio Suomessa.


title: Lemmikkikani

text: Suomen Kaniyhdistys ry:llä on Suomen laajin lähes 10 000 kanin kantakirja, mitä se ylläpitää rekisteröimällä rotukaneja.


title: Lemmikkikani

text: Näyttelyt on jaettu useisiin luokkiin:


title: Lemmikkikani

text: Ulkomuotoluokkiin pääsevät tunnistemerkityt rotupuhtaat kanit ja pet-luokkiin saa näiden lisäksi osallistua mikä tahansa kahta kuukautta vanhempi kani; myös kastroidut ja steriloidut kanit. Näyttelyyn osallistuvan kanin tulee olla terve ja se ei saa olla kantavana tai imettää.


title: Cavalierkingcharlesinspanieli

text: Cavalier kingcharlesinspanieli eli cavalier on Britanniasta kotoisin oleva pieni ja reipas seurakoirarotu. Se kuuluu FCI:n roturyhmään 9. Se on suosittu perhekoira, jota käytetään myös monenlaisessa harrastustoiminnassa. Sukulaisrotu kingcharlesinspanieli on hieman pienempi, pyöreäpäisempi ja lyhytkuonoisempi.


title: Cavalierkingcharlesinspanieli

text: Cavalier on yhä suosittu koirarotu, vaikka suosio on laskussa. Vuonna 2015 rotu oli 24. yleisin, kun 10 vuotta aiemmin se oli yhdeksänneksi suosituin. Vuonna 2015 pentuja rekisteröitiin 528, kun 2005 penturekisteröintejä oli 846.


title: Cavalierkingcharlesinspanieli

text: Luonteeltaan cavalierkingcharlesinspanielit ovat yleensä iloisia, ystävällisiä, seurallisia ja miellyttämisenhaluisia. Osa koirista on arkoja, mutta niitä ei kuulu käyttää jalostukseen. Cavalierit soveltuvat lapsiperheisiin.


title: Cavalierkingcharlesinspanieli

text: Cavalier kingcharlesinspanieleita on luonnetestattu Suomessa 1600 koiraa vuoden 2015 toukokuuhun mennessä. Tulokset ovat hyvin vaihtelevia. Alin saavutettu pistemäärä oli -99 ja korkein 240.


title: Cavalierkingcharlesinspanieli

text: Cavalier kingcharlesinspanieli on miellyttämisenhaluisena rotuna sopiva harrastuskoira esimerkiksi tokoon, jossa se on saavuttanut kohtalaisia tuloksia. Tällä hetkellä tokossa pisimmälle pärjänneet cavalier kingcharlesinspanielit kisaavat toiseksi ylimmässä eli voittajaluokassa. Rotu sopii hyvin myös agilityyn, jossa kilpailevat ovat parhaimmillaan saavuttaneet Suomen agilityvalion arvon. FI AVA -tittelin saavuttaneita rodun edustajia on Suomessa kymmenkunta, pari on menestynyt jopa kansallisella tasolla erinomaisesti.


title: Cavalierkingcharlesinspanieli

text: Näyttelyissä cavalier esitetään ravissa siten, että esittäjä kävelee reippaasti. Maassa koira seisotetaan vapaasti, pöydällä kaulaimesta ryhdikkäänä pitäen. Ihanteena on, että koiran selkä on kaartunut ja häntä heiluu.


title: Cavalierkingcharlesinspanieli

text: Rotujärjestön tilastojen mukaan 68 %:lla tutkituista Suomen cavaliereistä on selkäytimen ontelotauti eli syringomyelia. Sairaus johtuu yleensä koiralle jalostetusta ahtaasta kallosta eli Chiarin epämuodostumasta, joka on todettu 94 % Suomen cavaliereistä. Vain 1 % koirista ei todettu epämuodostumaa ja loput kyselyyn vastanneet eivät olleet tutkituttaneet koiriaan. Epämuodostumaan tai syringomyeliaan sairastuneista koirista noin 35 % saa näkyviä oireita.


title: Cavalierkingcharlesinspanieli

text: Epämuodostumassa pikkuaivot eivät mahdu kalloon vaan ne työntyvät selkäydinkanavaan. Kun selkäydinnesteen kierto häiriytyy, se pakkautuu selkäytimen sisälle muodostaen ontelon (syringomyelia), mikä aiheuttaa selkäydinvaurioita. Myös pikkuaivot painavat aivorungon tuntotumakkeita, joihin kerätään tuntotietoa pään alueelta.


title: Cavalierkingcharlesinspanieli

text: Ensimmäiset oireet havaitaan koiran ollessa 6 kk - 6 vuoden ikäinen. Koiralle aiheutuu suurta hermokipua etenkin kaularankaan ja lopulta liikkumishäiriöitä. Kaula- tai selkäranka saattaa kääntyä mutkalle ja koiralla voi olla jalkojen heikkoutta tai koordinaatiohäiriötä. Sairastunut voi raapia päätään tai kaulaansa toispuolisesti koskematta ihoaan (nk. ilmakitararaapiminen). Koira saattaa olla yliherkkä kosketukselle, rapsuttaa niskaansa tai korvaansa etenkin lenkillä, hinkata päätään maahan tai äännellä vaihtaessaan asentoaan äkillisesti.


title: Cavalierkingcharlesinspanieli

text: 50,2 % Suomessa tutkituista koirista sairastaa erittävää välikorvan tulehdusta eli PSOM:ia. Sairaus johtuu cavaliereille jalostetusta brakykefaalisesta oireyhtymästä, eli lyhyestä kuonosta ja kallosta. Lyhytkuonoisilla on kapeampi nielu, mikä altistaa nesteen keräytymiselle välikorvaan, mikä aiheuttaa tulehdusta. Tulehdus taas voi aiheuttaa kuuroutta, tasapaino-ongelmia ja kipua, tai se voi olla oireeton. Oireet ovat usein samankaltaisia kuin syringomyeliassa. Tulehdusta voi lievittää väliaikaisesti hoidolla.


title: Cavalierkingcharlesinspanieli

text: Syringomyelia johtuu useista geeneistä ja periytyy noin 81 % todennäköisyydellä. Suomen rotujärjestön mukaan sairauden yleisyyden takia jalostukseen ei ole mahdollista valita vain terveitä koiria. Sen mukaan on epätodennäköistä, että syringomyeliasta päästään kokonaan eroon jalostuksella, vaan vakavimpien muutosten esiintymistä pitää rajoittaa. Osa tutkijoista on esittänyt, että cavalier-rodun ylläpitäminen pitää eläinsuojelurikoksena kieltää kokonaan. Cavalier kuuluu Suomessa perinnöllisten sairauksien vastustamisohjelmaan sydän-, polvi- ja silmätutkimusten osalta. Kaikkia jalostuscavaliereita ei kuitenkaan tarvitse tutkia syringomyelian varalta magneettikuvauksella, vaan ainoastaan toinen vanhemmista. Urokselle myös hyväksytään ennen tutkimuksia kolmen ja nartulle yhden pentueen teko.


title: Cavalierkingcharlesinspanieli

text: Noin kolmasosa 10 vuotta täyttäneistä cavaliereistä sairastaa erästä sydämen läppävikaa (krooninen hiippaläpän myksomatoosi rappeuma (MVD). Urokset sairastuvat narttuja aikaisemmassa vaiheessa. Sairaus aiheuttaa sydämen vajaatoimintaa, joka ilmenee etenkin illalla ja aamulla yskänä, hengenahdistuksena, vähentyneenä rasituksen sietona, väsymisenä, laihtumisena ja pyörtyilynä. Vajaatoiminta hoidetaan pysyvällä lääkityksellä. Koska sairaus on perinnöllinen, sairastuneita koiria ei tule käyttää jalostukseen. Jalostuksessa on huomioitava koirien sukulaisten tulokset. Myös sukulaisten tulisi olla vähintään 7-vuotiaiksi asti virallisesti tutkittu.


title: Cavalierkingcharlesinspanieli

text: Suomessa tutkituista 450 cavalierista 3,3 % sairastaa jaksoittaista kaatumissairautta eli episodic falling (EF) -oireyhtymää ja 21,1 % kantaa sairautta aiheuttavaa geenimuunnosta. Suuremman sisäsiitoksen takia yksivärisistä koirista sairaita on 6 % ja kantajia 35,2 %. Sairaus puhkeaa 3−7 kuukauden iässä ja ilmenee kohtauksina, jotka koira saa kiihtyessään tai stressatessaan. Sairastuneen lihasjännitys kohoaa äkisti, eikä se kykene rentouttamaan lihaksiaan. Koira saattaa seistä tai kävellä epänormaalisti ja kaatua sitten eteenpäin tai sivulle sekuntien tai minuuttien ajaksi ollen samalla tajuissaan. EF-sairasta koiraa ei saa altistaa stressille.


title: Cavalierkingcharlesinspanieli

text: 4,7 % Suomessa tutkituista cavaliereistä kantaa geenimuunnosta, joka aiheuttaa CC/DE-tautia eli kiharakarvaisuutta ja kuivasilmäisyyttä. Sairastuneita koiria ei todettu. Oireyhtymän oireita ovat pennun kutiava ja hilseilevä iho, halkeilevat ja aristavat anturat, epämuodostuneet kivuliaat kynnet, kihara ja katkeileva harva turkki ja arat ja vetistävät silmät. Tautia kantavia koiria ei saa risteyttää. Cavalierien riski sairastua kuivasilmäisyyteen on yli 100-kertainen moniin muihin rotuihin verrattuna.


title: Cavalierkingcharlesinspanieli

text: Vuonna 2009 syntyneiden koirien polvinivelistä on tutkittu 33 %. 9 %:lla koirista havaittiin eriasteista polvilumpion sijailtaan menoa eli patellaluksaatiota. Silmät tutkittiin 32 %:lta koirista. Eriasteisia silmäsairauksia löytyi 37 %:lta tutkituista koirista. Yleisin vaiva oli ripsirivin sisäpuolelta luomen reunasta kasvavat ylimääräiset ripset (distichiasis). Ne voivat olla joko vaarattomia, tai vaurioittaa sarveiskalvoa, jos ne ovat sisäänpäinkääntyneitä ja kovia.


title: Cavalierkingcharlesinspanieli

text: Cavalier kingcharlesinspanieli on pieni, sopusuhtainen koira. Säkäkorkeus on noin 30–35 cm ja paino 5,4–8,2 kg. Monet yksilöt, varsinkin isokokoisemmat urokset, painavat kuitenkin usein enemmän. Turkki on pitkä, silkkinen ja hapsukas. Hieman laineikkuutta sallitaan, mutta ei kiharuutta. Turkkia ei kuuluisi trimmata lainkaan, mutta nykyisin näyttelyissä monet saattavat siistiä hieman mahakarvoja sekä tassuhapsuja. Rodussa hyväksytyt väritykset ovat "tricolour", "blenheim", "ruby" ja "black and tan". Lisäksi pitäisi olla päälaella "kuningatar Elisabethin sormenjälki", joka näkyy säännöllisenä laikkuna. Kaikilla cavaliereilla sellaista ei kuitenkaan ole.Koiran kallo on miltei tasainen korvien välissä. Sieraimet ovat mustat. Kuono on muodoltaan kapeneva, mutta suippokuonoisuuteen ei ole toivottavaa. Huulet ovat hyvin kehittyneet. Silmät ovat suuret, tummat ja pyöreät, eivät ulkonevat, ja ne sijaitsevat kaukana toisistaan. Korvat ovat pitkät ja runsashapsuiset, korkealle kiinnittyneet. Leuat ovat vahvat, purenta leikkaava, säännöllinen ja täydellinen.


title: Cavalierkingcharlesinspanieli

text: Cavalier kingcharlesinspanielin häntä on hyvin kiinnittynyt ja sen asento ei saa nousta paljon selkälinjan yläpuolelle. Hännän typistäminen on Suomessa kielletty. Joissakin maissa typistys on sallittu, mutta hännästä ei saa poistaa yhtä kolmasosaa enempää.


title: Cavalierkingcharlesinspanieli

text: Cavalier kingcharlesinspanieli polveutuu eurooppalaisista kääpiöspanieleista, joita on ollut jo 1400-luvulla. Cavalier kingcharlesinspanielin näköisiä koiria on kuvattu lemmikkeinä maalauksissa jo 1400- ja 1500-luvuilla, vaikka alun perin spanielit olivat metsästyskoiria. Johdonmukainen jalostustyö aloitettiin Englannissa kuitenkin vasta 1600-luvulla. Rotu oli pitkään Ison-Britannian kuningashuoneen suosiossa, mutta 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa alettiin suosia lyhytkuonoisempia koiria, ja cavalierkingcharlesinspanieli hävisi lähes kokonaan. Uudelleen rotua alettiin elvyttää 1920-luvulla, jolloin kirjoitettiin myös ensimmäinen rotumääritelmä.


title: Cavalierkingcharlesinspanieli

text: Suomeen ensimmäiset cavalierkingcharlesinspanielit saapuivat 1950-luvulla.


title: Väkivallaton vastarinta

text: Väkivallattomuus tai väkivallaton vastarinta on moraalifilosofia tai toimintastrategia, jonka periaatteena on kieltäytyä fyysisestä voimankäytöstä sosiaalisen, taloudellisen tai poliittisen muutoksen aikaansaamiseksi. Väkivallaton vastarinta on vaihtoehto alistumiselle ja aseelliselle voimankäytölle, ja sen keinoja ovat muun muassa symboliset protestit, taloudellisesta tai poliittisesta yhteistyöstä kieltäytyminen eli boikotit sekä kansalaistottelemattomuus.


title: Väkivallaton vastarinta

text: Passiivinen vastarinta on väkivallattoman vastarinnan lievä muoto, joskin termiä käytetään monesti virheellisesti synonyyminä väkivallattomalle vastarinnalle. Passiivisella vastarinnalla tarkoitetaan näennäistä mutta hidasta ja tehotonta auktoriteettien tottelemista sen sijaan, että turvauduttaisiin avoimeen vastarintaan tai tottelemattomuuteen. Sodan oikeutusta käsittelee moraalifilosofian haara, sodan etiikka.


title: Väkivallaton vastarinta

text: Väkivallattomuuden perustana ovat usein eettiset ja ideologiset syyt, mutta sitä perustellaan myös tehokkuussyillä. Väkivallattomuutta käytetään usein synonyyminä pasifismille, vaikka 1900-luvun puolivälin jälkeen useat liikkeet, jotka eivät erityisesti keskity sodan vastustamiseen, ovat omaksuneet väkivallattomuuden ja väkivallattoman vastarinnan käsitteet. Lukuisat uskonnolliset liikkeet, kuten kveekarit, jehovantodistajat, mennoniitit sekä useat buddhalaisuuden lahkoista ovat väkivallattomia. Historiassa merkittävimpiä esimerkkejä väkivallattomasta vastarinnasta ovat Suomen passiivinen vastarinta, Intian itsenäisyystaistelu, mustien kansalaisoikeusliike Yhdysvalloissa, Tšekkoslovakian miehityksen vastarinta, Baltian maiden uudelleen itsenäistyminen sekä Kiinan ja Myanmarin demokratialiikehdintä. William Penn, Leo Tolstoi, Mohandas Gandhi ja Martin Luther King ovat väkivallattomuuden ikoneita.


title: Väkivallaton vastarinta

text: Kuten monet muutkin yhteiskunnalliseen muutokseen pyrkivät menetelmät, väkivallaton vastarintakin esiintyy lukuisissa eri muodoissa. Se voi sisältää informaatiosodankäyntiä, protestitaidetta, lobbausta, veronmaksusta kieltäytymistä, boikotteja, oikeusjuttuja, omaisuudentuhoamista, lehtisten levittämistä, lakkoilua, aseistakieltäytymistä, palkinnoista tai arvonimistä kieltäytymistä jne.


title: Väkivallaton vastarinta

text: Mohandas Gandhi määritteli väkivallattomaan vastarintaan liittyvän kansalaistottelemattomuuden seuraavilla ehdoilla. On huomattava, että hänen määritelmänsä koskevat satyagrahaa, mutta ehdot voidaan tiettyjä poikkeuksia lukuun ottamatta laajentaa käsittämään väkivallatonta vastarintaa yleensä. Gandhi erotti lännen passiivisen vastarinnan omasta satyagrahan käsitteestään.


title: Väkivallaton vastarinta

text:
Kansalaistottelemattomuuden määrittelemiseksi on muitakin tapoja, joista seuraavaksi esitetään filosofin ja teologin Terho Pursiaisen esittämä lista. Hänen mukaansa toiminta voidaan lukea kansalaistottelemattomuudeksi, mikäli se täyttää seuraavat "Taivaaseen vetoamisen" ehdot:Huomattakoon, että mikään edellisistä ehdoista ei yleisellä tasolla ota kantaa väkivallan käyttöön. Siksi ne kelpaavat yleisiksi kansalaistottelemattomuuden määritelmiksi, kun taas
väkivallaton vastarinta vaatii jo määritelmällisesti väkivallattomuutta.


title: Väkivallaton vastarinta

text: Väkivallan vastarinnan suomalaisittain merkittävin ilmentymä syntyi ensimmäisellä sortokaudella 1899–1905, jolloin Venäjän keisarikunta yritti venäläistää Suomea.


title: Väkivallaton vastarinta

text: Perustuslailliset (nuorsuomalaiset ja useimmat ruotsalaiset) vastustivat Suomen liittämistä Venäjään ja aloittivat väkivallattoman vastarinnan. He kieltäytyivät tottelemasta laittomina pitämiään määräyksiä ja kehottivat kansaa tekemään samoin. Vuonna 1901 Suomi velvoitettiin osallistumaan keisarikunnan puolustukseen, mikä tarkoitti Suomen armeijan lakkauttamista ja liittämistä osaksi Venäjän armeijaa. Vuonna 1902 alkoivat passiivista vastarintaa harjoittaneen salaseura Kagaalin järjestämät kutsuntalakot. Suomalaiset kieltäytyivät saapumasta kutsuntoihin, eivätkä virkamiehet suostuneet järjestämään niitä.


title: Väkivallaton vastarinta

text: Suomalaisia ei saatu palvelemaan Venäjän armeijassa, vaan kutsuntalakot aiheuttivat suomalaisten asevelvollisuuden lopettamisen ja asevoimien ylläpitämisen sijasta Suomi velvoitettiin rahalliseen korvaukseen, ns. sotilasmiljooniin. Vuonna 1905 Perustuslaillisten lakkoilu sulki virastot ja työläisten lakkoilu tehtaat. Työnantajat usein maksoivat työläisilleen palkkaa lakkoilusta. Järjestettiin isänmaallisia mielenosoituksia, ja verhottiin protesteja erinäisiksi juhliksi, vastarintajärjestöjä urheilu- tai partioliikkeiksi jne. Väkivallaton vastarinta johti lopulta marraskuun manifestiin, jossa palautettiin Suomelle sen autonominen asema.


title: Väkivallaton vastarinta

text: Sadankomitean järjestämillä yllytysoikeudenkäynneillä pyrittiin kumoamaan Suomessa voimassa ollut laki aseistakieltäytymiseen yllyttämisestä rikoksena sekä mahdollistaa aseettoman palveluksen suorittaminen rauhaa edistävissä tehtävissä.


title: Väkivallaton vastarinta

text: Erik Schüller piti helmikuussa 1969 puheen Vanhalla ylioppilastalolla, jossa hän kehotti kaikkia vakaumuksentutkintalautakunnan hylkäämiä paikallaolijoita kieltäytymään aseista vastoin lautakunnan päätöstä sekä yllyttämään ihmisiä aseistakieltäytymiseen. Schüller ja lukuisia muita (mm. Jörn Donner, Paavo Lipponen, Ilkka Taipale, Erkki Tuomioja ja Kaj Chydenius) haastettiin oikeuteen ja tuomittiin vankeus- tai sakkorangaistuksiin. Lopulta valtiovalta päätti uudistaa vanhentuneeksi koettua lainsäädäntöä, annetut tuomiot kumottiin osin korkeammissa oikeusasteissa ja presidentti Kekkonen armahti loput yllyttäjät. Yllyttäminen aseistakieltäytymiseen ei ollut enää rikos.


title: Väkivallaton vastarinta

text: Koijärvi-liike tuli tunnetuksi pääsiäisenä 1979 järjestetystä mielenosoituksesta Forssan Koijärvellä. Ryhmä ympäristöaktivisteja rakensi järvelle omatoimisesti padon, jonka tarkoituksena oli pitää järven pinta sopivalla korkeudella sekä estää järven kuivaushankkeet. Aktivistit muun muassa köyttivät itsensä kettingeillä paikalla olleeseen kaivinkoneeseen. Poliisit joutuivat irrottamaan mielenosoittajat ja pidättämään heidät.


title: Väkivallaton vastarinta

text: Koijärven tapaus toimi laukaisijana muille saman tyylisille mielenosoituksille vihreiden arvojen puolesta. Tempaukset alkoivat saada myös huomiota valtakunnallisissa viestimissä, kuten Helsingin Sanomissa ja televisiossa.


title: Väkivallaton vastarinta

text: Yksi ensimmäisistä maininnoista väkivallattomasta vastarinnasta on Josephuksen kirjoituksissa (Juutalaissodan historia ja Iudaike Arkhaiologia), joissa hän kuvaa kuinka juutalaiset Caesereassa osoittivat mieltään ja vaativat Pilatusta estämään roomalaisten lippujen esilläpitämisen Jerusalemissa. Lipuissa esiintyneet kuvat keisarista ja Juppiterin kotkasta edustivat uskovaisten juutalaisten mielestä vääräuskoisuutta. Pilatus piiritti mielenosoittajat sotilailla ja uhkasi heitä kuolemalla, mutta mielenosoittavat vastasivat olevansa valmiita ennemmin kuolemaan kuin suvaitsemaan Tooran käskyjen rikkomista. Tämä protesti onnistui saavuttamaan välittömän päämääränsä.


title: Väkivallaton vastarinta

text: Ennen varsinaista Amerikan vapaussotaa (1775–1783), Amerikan vallankumous oli enimmäkseen väkivallaton. Muutamat henkilöihin ja omaisuuteen kohdistuneet väkivallanteot pois lukien ensimmäisten kymmenen vuoden aikana (vuodesta 1765 alkuvuoteen 1775) vallankumouksessa oli kyse ensisijaisesti seuraavista toimenpiteistä:Vuonna 1893 Mohandas Gandhi muutti Etelä-Afrikkaan intialaisen yhtiön palvelukseen lailliseksi neuvonantajaksi. Kohdatessaan Etelä-Afrikassa henkilökohtaisesti avointa intialaisiin kohdistuvaa rasismia ja ennakkoluuloja Ghandi alkoi kyseenalaistaa kansansa sekä itsensä yhteiskunnallista asemaa, ja jäi Etelä-Afrikkaan kampanjoimaan intialaisväestön oikeuksien puolesta.


title: Väkivallaton vastarinta

text: Toisen buurisodan (1899–1902) jälkeen intialaisväestön asema huononi entisestään, ja vuonna 1906 Transvaalin siirtokunnan hallitus määräsi uudella lailla intialaisväestöä rekisteröitymään. Gandhin johdolla aloitetuissa protesteissa sovellettiin ensimmäistä kertaa hänen ajatustaan väkivallattomasta vastarinnasta, "satyagrahasta". Gandhi kannusti intialaisväestöä uhmaamaan uusia rasistisia lakeja ja kärsimään siitä langetetut rangaistukset. Seuraavan seitsemän vuoden aikana tuhansia Etelä-Afrikan intialaisia vangittiin (Gandhi mukaan luettuna), piestiin tai jopa ammuttiin lakkoilusta, rekisteröintikorttien tuhoamisesta tai muusta väkivallattomasta protestoinnista. Hallituksen kovat toimenpiteet synnyttivät laajaa kritiikkiä ja lopulta pakottivat kenraali Jan Smutsin neuvottelemaan kompromissin Gandhin kanssa.


title: Väkivallaton vastarinta

text:
Kansainvälisesti tunnetuimman väkivallattoman vastarintaliikkeen "Quit Indian" tavoitteena oli Intian itsenäistyminen Brittiläisestä imperiumista. Liikettä johti Mohandas Gandhi. Vuosina 1930–1943
Gandhi yllytti kansaa boikotoimaan brittiläisiä opetuksellisia instituutioita ja tuomioistuimia, eroamaan hallituksen toimista ja hylkäämään brittien arvonimiä ja kunnianosoituksia.


title: Väkivallaton vastarinta

text: Vaikka "Quit India" onnistui pääosin tavoitteessaan, toi voimakas painostus liikettä kohtaan järjestyksen Intiaan vuoden 1943 lopussa. Sodan loputtua britit antoivat selviä merkkejä siitä, että valta siirretään takaisin Intian kansalle. Gandhi lopetti liikkeensä, ja kongressin johto sekä noin 100 000 poliittista vankia vapautettiin.


title: Väkivallaton vastarinta

text: Yhdysvaltojen kansalaisoikeusliikkeen tarkoituksena oli lunastaa Yhdysvaltain sisällissodan jälkeen mustille luvatut yhdenvertaiset kansalaisoikeudet. Vaikka orjuus oli lakkautettu, rotusyrjintä oli voimakasta aina 1950-luvulle saakka etelävaltioiden säätäessä syrjintälakeja (ns. Jim Crow -lait).


title: Väkivallaton vastarinta

text: Kansalaisoikeusliikkeen keskeiseksi hahmoksi nousi 1950-luvulla Martin Luther King, joka väkivallattoman vastarinnan keinoin pyrki lakkauttamaan rotusyrjinnän Yhdysvalloissa. Hänen uransa kansalaisoikeusaktivistina alkoi vuonna 1955 Montgomeryssä Alabamassa Rosa Parksin kieltäydyttyä luovuttamasta paikkaansa valkoihoiselle miehelle, ja näin noudattamasta Jim Crow -lakia. Paikallisen baptistikirkon tuoreena pastorina hänen roolinsa Montgomeryn bussiboikotissa nousi merkittäväksi.


title: Väkivallaton vastarinta

text: Montgomeryn bussiboikotti oli menestys: Yhdysvaltain korkein oikeus totesi päätöksessään 13. marraskuuta 1956, että rotuerottelu busseissa oli perustuslain vastaista. Boikotin jälkeen King laajensi kansalaisoikeustoimintaansa ja oli perustamassa Southern Christian Leadership Conferencea (SCLC) 1957. Järjestön tavoitteena oli yhdistää mustien kirkkojen voimavarat pystyäkseen järjestämään väkivallattomia protesteja suuressa mittakaavassa.


title: Väkivallaton vastarinta

text: Montgomeryn bussiboikotin ja SCLC:n järjestämien väkivallattomien protestien ja marssien seurauksena eteläisten mustien puutteesta ja nöyryytyksestä, rotuerottelusta ja kansalaisoikeusaktivistien ahdistelusta tehdyt lehti- ja televisiojutut keräsivät yleistä ymmärrystä ja sympatiaa niin, että kansalaisliikkeestä tuli 1960-luvun alun merkittävin poliittinen tapahtuma.


title: Väkivallaton vastarinta

text: Solidaarisuus on puolalainen kansanliike ja ammattiliittofederaatio, joka perustettiin syyskuussa 1980 kommunistisessa Puolassa Gdańskin Lenin-telakalla. Liikkeen johtaman 10 miljoonan työläisen yleislakon ansiosta hallituksen oli pakko myöntää työläisille oikeus riippumattoman ammattiyhdistyksen perustamiseen, mikä paransi työläisten asemaa. 1980-luvun aikana unioni onnistui muodostamaan laajan antikommunistisen kansanliikeen, joka levisi aina kirkon jäsenistöön saakka. Myöhemmin liitto sai oikeuden osallistua vaaleihin, jotka se voitti. Liikkeen johtaja Lech Wałęsa valittiin Puolan uudeksi presidentiksi. Liikkeen toiminta perustui alusta alkaen väkivallattomuudelle.


title: Väkivallaton vastarinta

text: Neuvostoliiton romahtamisen yhteydessä 1990-luvun taitteessa sai Itä-Euroopassa alkunsa vallankumousten sarja, joissa vanhat itäblokin maat kumosivat neuvostohallituksensa ja itsenäistyivät. Melkein jokainen näistä vallankumouksista tehtiin rauhanomaisesti. Suurin huomio kohdistui kuitenkin Baltian maiden itsenäistymiseen, joissa Viro, Latvia ja Liettua auttoivat toisiaan itsenäistymään ja tekivät sen väkivallattoman vastarinnan periaatteita käyttäen.


title: Väkivallaton vastarinta

text: Otpor! oli Serbiassa aseettomasti toiminut nuorisoliike, joka onnistui kaatamaan Slobodan Miloševićin vallasta. Perusteena Otporin perustamiselle olivat vuonna 1998 säädetyt lait, jotka rajoittivat yliopistojen sekä uutisvälineiden toimintaa.


title: Väkivallaton vastarinta

text: Otpor perustettiin 10.10.1998 NATO:n ilmaiskujen jälkeen vastustamaan presidentti Slobodan Miloševićin toimintaa. Viranomaisten suorittamissa Otporin vastaisissa iskuissa pidätettiin lähes 2000 aktivistia. Vastarintaliike kuitenkin saavutti päämääränsä ja onnistui vuoden 2000 vaaleissa pudottamaan Slobodan Miloševićin vallasta Miloševićin vastaisella ”Gotev je” –kampanjalla.


title: Väkivallaton vastarinta

text: Viranomaisten vainoista huolimatta Otpor onnistui säilyttämään suosionsa kansan keskuudessa. Suosion tärkeimpiä syitä oli Otporin toiminnan suuntaaminen nuoriin sekä muihin kriittisiin äänestäjiin, minkä ansiosta Serbian presidentinvaaleissa 24.9.2000 äänestysprosentti oli kaikkien aikojen suurimpia.


title: Gaeltacht

text: Gaeltacht merkitsee Irlannissa iirinkielistä aluetta. Iiri on säilynyt puhekielenä lähinnä syrjäisellä maaseudulla maan länsirannikolla. Virallisen Gaeltacht-statuksen alueet saivat pian Irlannin vapaavaltion synnyttyä osana hallituksen iirinkielen elvyttämispolitiikkaa. Alueista merkittävimpiä ovat Donegalin kreivikunnan ("Dún na nGall"; iirinkielistä osaa kutsutaan myös kreivikunnan vanhalla nimellä "Tír Chonaill") länsirannikko ja saaret, kuten Aranmore Island ("Árainn Mhór") ja Tory Island ("Oileán Thoraí"); Galwayn ("Gaillimh") kreivikunnassa sijaitseva ns. Länsi-Connachtin iirinkielinen alue ("Iar-Chonnachta"), johon kuuluvat Connemaran ("Conamara") rannikkoalueet sekä Aran-saaret ("Oileáin Árann"), ja Dinglen ("An Daingean") kaupungin lähellä Kerryssä ("Ciarraí") sijaitseva Dinglenniemi ("Corca Dhuibhne"). Tämän lisäksi on useita pienempiä iirinkielisiä alueita esimerkiksi Mayon ("Maigh Eo") kreivikunnassa, jonka iiri on kuitenkin kuolemassa sukupuuttoon (vahvin kylä on nykyään "Ceathrú Thaidhg" eli Carrowtaigue), sekä pienet etelämurteita puhuvat saarekkeet Corkin ("Corcaigh") kreivikunnassa: Cape Clear Island ("Oileán Chléire") ja Muskerry-Coolea ("Muscraí - Cúil Aodha"). Waterfordin ("Port Láirge") kreivikunnassa Dungarvanin ("Dún Garbhán") lähistöllä sijaitsee Irlannin pienin Gaeltacht, joka tunnetaan englanniksi nimellä Ring of Waterford.


title: Gaeltacht

text: Erikoistapaus on Meathin ("An Mhí") kreivikunnassa sijaitseva Ráth Cairnin alue. Se ei varsinaisesti ole perinteinen iirinkielinen alue, vaan se on luotu keinotekoisesti 1930-luvulla, kun joukko connemaralaisia iirinpuhujia siirtyi länsirannikon karuilta kivimailta viljavampaan Itä-Irlantiin. Hankkeen tarkoituksena oli tarjota iirinkielisille vaihtoehto ainaiselle Amerikan-emigraatiolle. Muuttajiin suhtauduttiin kuitenkin tylysti Meathissa. Vaikka he asettuivatkin kesantona oleville, omistajattomille maille, paikalliset pitivät muuttoa jonkinlaisena maanvaltauksena, ja vihamielisyys ráthcairnilaisia uudisraivaajia ("Galtees", "Galtogues") kohtaan jatkui näihin päiviin saakka.


title: Gaeltacht

text: Kielen tilanne Gaeltacht-alueilla vaihtelee erittäin paljon. Huomattava osa virallisesta Gaeltachtista ei ole kovin iirinkielistä seutua: onkin ilmeistä, että "kieliraja" määriteltiin pikemminkin poliittisten etujen kuin kielitieteellisten tosiasioiden perusteella, koska valtion virallinen politiikka on ollut tukea iirin kieltä erityisin avustuksin, jolloin on esiintynyt kaikenlaisia välistävetoyrityksiä ja suoranaista huijausta. Eräillä Gaeltacht-alueilla iirinkielisten suhteellinen lukumäärä on kymmenkunnan prosentin luokkaa: ainoa peruste myöntää tällaisille alueille Gaeltacht-status onkin se, että niissä puhuttu iiri on edelleen alkuperäistä kansanmurretta, ei kouluiiriä.


title: Gaeltacht

text: Gaeltacht-alueiden taloutta ja kulttuurielämää edistämään on perustettu puolivirallinen itsehallintoviranomainen, "Údarás na Gaeltachta". Irlannin kehittymättömän paikallishallintojärjestelmän vuoksi Údarás joutuu kuitenkin huolehtimaan monista sellaisista asioista, jotka meikäläisestä näkökulmasta kuuluisivat normaalin kunnanhallinnon tehtäviin. Viime aikoina on käyty kiihkeää väittelyä siitä, pitäisikö Údarásille myöntää lisää valtaoikeuksia, jotta se voisi padota iiriä osaamattomien kesämökinrakentajien virtaa iirinkielisille seuduille. Tällaiset tulokkaat – usein varakkaat henkilöt, jotka hakevat Gaeltachtista eksotiikkaa ja kauniita maisemia – ovat olleet iirinkielisyysliikkeen silmätikkuna nostaessaan asuntojen hintoja Gaeltachtissa niin, että nuorilla iirinkielisillä on vaikeuksia löytää kohtuuhintaista kotia synnyinseudultaan.


title: Kivääri

text: Kivääri on pitkäpiippuinen, olkatuella varustettu käsituliase, jossa on rihlattu piippu ja joka ladataan käyttäen patruunaa.


title: Kivääri

text: Sana on tullut suomeen ruotsin pistintä. Kivääri aseen yleisnimityksenä oli niin yleinen, että saksalaisessa ratsuväessä vielä 19. vuosisadalla komennettiin miekat ulos käskyllä "Gewehr auf"! Tätä on vaikea kääntää sanatarkasti, mutta ajatus on se, että miekat otetaan ulos jotakuta kohti, ”päälle” (vrt. hakkaa päälle).


title: Kivääri

text: Takaaladattavien rihlakiväärien syrjäytettyä pii- ja nallilukkoiset sileäpiippuiset kiväärin merkityssisältö supistui entisestään. Nykysaksa ei tunne kiväärille enää juuri muita merkityksiä kuin ”pitkäpiippuinen ampuma-ase, jota käytetään kahdella kädellä ja joka tähdättäessä viedään olkapäätä vasten” (esimerkiksi Duden, "Das groβe Wörterbuch der deutschen Sprache" [1993, 3. osa]). Saksalaismetsästäjille se merkitsee myös ’metsästyspuukkoa’. Goethen ja Schillerin kirjoituksissa säilyy kuitenkin edelleen laajempi merkitys ’aseet’.


title: Kivääri

text: Marssilaulussa Suomalaisten tarkk’ampujat lauletaan: ”Vaikkei meitä varustettu rautahaarniskall´, niin kivääri on turvamme ja luontomm´ leijonan.” Kivääri onkin sananmukaisesti turva.


title: Kivääri

text: Viroksi kivääri on "vintpüss", kierrepyssy (rihla on viroksi "rihvel", vint on tässä merkityksessä kierre, "keere"). Kirjoitetussa suomessa kivääri ilmestyy ensimmäisen kerran vuonna 1679 eräässä Turun maaherralle osoitetussa asiakirjassa muodossa "gewäri".


title: Kivääri

text: Kiväärin pääosat ovat piippu, tukki, lukkolaite, laukaisukoneisto, tähtäinlaitteet sekä kiintomakasiini tai lipas patruunoiden lataamiseksi ja syöttämiseksi.


title: Kivääri

text: Kiväärin tukkia voidaan kutsua myös peräksi, esimerkiksi ”taittoperä”. Tavallisimmin tukki on piippua lyhyempi, mutta voi olla lähelle piipunsuuta yltävä kokotukki. Piipun alla olevaa osaa kutsutaan etutukiksi.


title: Kivääri

text: Tavallisin tukkimateriaali on puu. Suosituin on pähkinäpuu, sillä se ei kerran kuivuttuaan muuta muotoaan lämpötilan tai kosteuden vaihdellessa ja se on helppoa työstää. Muoviraaka-aineet ovat yleistymässä. Tukin muotoiluun vaikuttavat aseen käyttötarkoitus sekä perinteet. Tukkimalleja ovat esimerkiksi ns. sianselkätukki ja Mannlicher- tukki.


title: Kivääri

text:
Lukkolaitteita on useita tyyppejä. Se voi olla kaasumäntä- tai rekyylimekanismilla toimiva puoliautomaatti, jolloin lukko laukaisun jälkeen heittää hylsyn ulos ja lataa sekä virittää aseen seuraavaa laukausta varten.
Taittuvalukkoiset ovat etenkin suurriista-aseita. Lisäksi on vipulukkoisia ja pumpputoimisia erilaisin sulkumekanismein. Vipulukkoisista aseista esimerkiksi Winchester on kuuluisa. Nykyisin yleisin lukkotyyppi on pulttilukko. Rulla- ja kiilalukko ovat jääneet jääneet pois käytöstä tai harvinainen.


title: Kivääri

text: Lunttulukkoiset, rataslukkoiset, piilukkoiset ja nallilukkoiset aseet ovat yleensä suustaladattavia. Nallilukkoista lukuun ottamatta ne ovat jääneet aseharrastajien käyttöön. Nallilukkoisia suustaladattavia kivääreitä valmistetaan yhä satoja malleja ja niillä metsästetään eräissä Yhdysvaltain osavaltioissa hyvin yleisesti muun muassa asetyypille sallitun pitkän metsästysajan vuoksi.


title: Kivääri

text: Tähtäinlaitteena kiväärissä on vakiona tavallisesti avotähtäimet eli tähtäinjyvä ja hahlo asettimineen. Vaihtoehtoina voi olla rata-aseissa yleinen diopteritähtäin, kiikaritähtäin, lasertähtäin ja nk. punapistetähtäin. Valonvahvistimeen yhdistetyt tähtäinlaitteet ovat yleistyneet sotilaskäytössä. Länsimaissa metsästyskäytössä kiikaritähtäin on nykyään yleisin tähtäintyyppi.


title: Kivääri

text: Kivääri voi olla varustettu irtolippaalla tai makasiinilla. Makasiini on aseeseen kiinteästi rakennettu ja se voi sijaita tukissa (muun muassa Remington Nylon) tai piipun alla putkimakasiinina, jolloin patruunat ovat peräkkäin. Putkimakasiini on tavallinen vipulukkokivääreissä. Jos makasiini on lukkolaitteen alla, mikä on tavallisin rakenne metsästys- ja sotilaskiväärieissä, patruunat ovat päällekkäin. Tällaisen makasiinin täyttämistä on voitu nopeuttaa nk. patruunakamman avulla, josta on hyötyä erityisesti sotilaskäytössä haluttaessa nopeuttaa lataamista. Kampa koostuu teräksisestä patruunasiteestä sekä siihen kiinnitetyistä patruunoista.


title: Kivääri

text: Patruunakäyttöisissä kivääreissä ja muissa aseissa piipun takaosaan on kalvettu patruunapesä. Rihlatussa piipussa on sisäpinnassa vähintään kaksi, tavallisimmin neljä uraa eli rihlaa, jotka saavat laukaistessa luodin pyörimään pituusakselinsa ympäri. Tämä pyörimisliike, rotaatiovakavointi vakauttaa luodin lentämistä. Gyroskooppinen tasapaino parantaa aseen ampumatarkkuutta sekä kantomatkaa verrattuna rihlattomaan piippuun, jollainen on esimerkiksi haulikossa ja musketissa.


title: Kivääri

text: Kiväärin ampumatarvike, patruuna koostuu yleensä messinkiseoksesta (tavallisimmin Ms90) syvävedetystä hylsystä, hylsyn kantaan kiinnitetystä nallista ja hylsyn suuhun painetusta, yleensä puristamalla eli niippaamalla kiinnitetystä luodista sekä hylsyn sisällä olevasta ruudista.


title: Kivääri

text: Pienoiskiväärin, samoin kuin muutaman suhteellisen harvinaisen kaliiperin (esimerkiksi 17 HMR), patruunoissa nallimassa on valettu hylsyn pohjalle hylsyn kaksinkertaisen reunan sisään, eli ne ovat ns. reunasytytteisiä. 1800-luvulla valmistettiin myös suurikaliiperisia, muun muassa .44 kaliiperisia reunasytytyspatruunoita, joita käytettiin esimerkiksi Henry- ja Winchester vipulukkokivääreissä.


title: Kivääri

text: Kiväärin alkumuotona voidaan pitää suusta ladattavaa kahden miehen hakapyssyä. Ammuttaessa piipun alla oleva haka tuettiin rintavarustukseen rekyylin lieventämiseksi. Hakapyssy laukaistiin sytyttämällä ruuti sankkireiästä hehkuvalla taulalla tai metallipiikillä.


title: Kivääri

text: 1520-luvulla tuli käyttöön kevyempi musketti, jonka piippu tuettiin ammuttaessa mukana kuljetettavaan haarukkaan. 1600-luvun alussa musketin kaliiperi pieneni 15–20 millimetriä ja paino keveni edelleen 3–4 kiloon. Samoihin aikoihin keksittiin piipun rihlaus ja sieppolukko, josta edelleen kehitettiin piilukko.


title: Kivääri

text: Seuraava suuri muutos tuli räjähdyselohopean (1779) ja nallin (1818) keksimisen myötä. Nallilukko syrjäytti piilukon 1800-luvulla ja helpon muutostyön takia suuret määrät piilukkoisia sotilaskivääreitä muutettiin nallilukkoisiksi.


title: Kivääri

text:
Takaalataus alkoi yleistyä, kun 1841 Preussin armeijassa otettiin käyttöön Nicholas von Dreysen (1787–1867) keksimä neulakivääri, jossa käytettiin paperihylsyistä patruunaa. 1850-luvulla keksittiin metallihylsyinen patruuna ja kivääri sai nykyisen muotonsa.
Krimin sodassa (1854–1856) brittien ja Ranskan armeijat oli jo aseistettu kiväärein, kun Venäjä ja osmanit käyttivät vielä musketteja. Kiväärin pidempää kantomatkaa ei kuitenkaan osattu täysin hyödyntää.


title: Kivääri

text: Preussin-Itävallan sodassa 1866 Preussin armeija oli aseistettu uusilla takaaladattavilla sytytysneulakivääreillä ("das Zündnadelgewehr"), joilla se saavutti taktisen edun Itävaltaan nähden.


title: Kivääri

text: Rihlatun kiväärin käyttäjät laskettiin alkuaikoina usein automaattisesti tarkka-ampujiksi ja heidät teloitettiin herkästi vangiksi joutuessaan.


title: Kivääri

text:
Toisen maailmansodan aikana saksalaiset kehittivät rynnäkkökiväärin, jossa yhdistettiin konepistoolin ja sotilaskiväärin ominaisuuksia. Lopputuloksena oli entisiä sotilaskivääreitä pienempikaliiperisia sarjatuliaseita, joissa oli kuitenkin useimpiin taistelutehtäviin riittävä teho ja kantama. Lisäksi niissä on valitsin kerta- tai sarjatulelle.
Nykyään useimmat uudenaikaiset armeijat käyttävät sotilaiden pääaseena rynnäkkökivääriä. Yksittäislaukauksia ampuvia kivääreitä käytetään erityistehtävissä. Ne on tällöin varustettu joko kiikaritähtäimellä tai muulla erikoistähtäimellä.
Sarjatulta ampumaan pystyviä kivääreitä on edelleen armeijoiden pääaseena. Erotuksena rynnäkkökivääriin näistä käytetään nimitystä taistelukivääri ja ne käyttävät usein samaa standardia, täysitehoista patruunaa kuin ko. armeijan yksittäislaukauksia ampuvat kiväärit.


title: Kivääri

text: Saksalainen Mauser G98 on muunnoksineen maailman yleisin pulttilukkotyyppi, ja luotettavaksi osoittautuneita mauser-lukkoja valmistetaan edelleen vain vähän alkuperäisestä esikuvastaan muutettuina. Merkkejä ovat esimerkiksi Tšekkiläiset CZ ja Brno. Mauser-lukon etuna on lähes häiriötön nk. pakkosyöttö, haittana tarve syöttää patruunat aina lippaan kautta. Jos mauser-lukkoisessa aseessa syöttää patruunan piippuun käsin, tuloksena on syöttöhäiriö ja mahdollinen aseen vaurioituminen.


title: Kivääri

text: Muita tunnettuja sotilaskiväärimalleja ovat muun muassa belgialais-venäläinen Mosin-Nagant 1891 ja englantilainen Lee-Enfield joka on tunnettu erityisesti kevyesti liukuvasta lukostaan ja luotettavuudestaan. Useimmista muista pulttilukkomekanismeista poiketen Lee-Enfieldin lukko virittyy vasta sitä suljettaessa.


title: Kivääri

text: Suomalaiset pulttilukkoiset sotilaskiväärit ovat kaikki Mosin-Nagant- perustaisia. Ne ovat kaliiperiltaan ja lipaskapasiteetiltaan esikuvansa mukaisia ja alkuperäisen Mosin-Nagant-kiväärin osiin perustuvia. Muutoksia on tehty tähtäimiin ja tukkiin.


title: Kivääri

text: Suomalaisia Mosin-Nagant-malleja on useita. ”Lottakiväärit” olivat keräysvaroin suojeluskunnan käyttöön kunnostettuja ja joissa oli Sveitsissä valmistettu piippu. "Pystykorva" kutsumanimi oli kolmella asetyyppillä. Jalkaväenkivääri M/27 oli armeijan perusase kunnes M/39 tuli käyttöön. M/28 - aseen kehitti ja sitä käytti Suojeluskunta, mistä tuli kutsumanimi "Suojeluskuntain Pystykorva." Pidempi M/28-30 malli oli armeijan kehittämä ja käyttämä.


title: Kivääri

text: M/39 ”Ukko-Pekka” oli Suomen armeijan käytössä jalkaväen kiväärinä 1970-luvulle asti, jolloin se korvattiin rynnäkkökiväärillä. Mosin-Nagant- perustainen M/85 tarkkuuskivääri on edelleen Suomen puolustusvoimien käytössä.


title: Kivääri

text: Kivääriä käytetään kaikenlaisen riistan sekä petoeläinten metsästyksessä. Suosituin tyyppi on lippaalla varustettu pulttilukkoinen kivääri. Suomessa laki asettaa yleisen minimitehon, joka metsästykseen käytettävän kiväärin luodin tulee saavuttaa. Useille riistalajeille on lisäksi kohdennettuja tehovaatimuksia. Laki määrittää aseen pienimmän kokonaispituuden sekä piipun vähimmäispituuden. Edelleen laki määrittää lippaan patruunamäärän sekä käytettäviä tähtäimiä.


title: Kivääri

text: Käytännössä metsästyskiväärit jakautuvat karkeasti kahteen ryhmään teholtaan mielekkään ja toisaalta lain kannalta teholtaan riitävän käytön mukaisesti. Pienikaliiperisilla aseilla kuten .222 Remington metsästetään tyypillisesti pienriistaksi luettavia lintuja. .308 on suosittu hirvikiväärin kaliiperi. Luvut ovat tuuman sadasosia. Esimerkiksi .308 on (2,54/100) x 308 = 7,8232 millimetriä. Usealla kaliiperilla on saatavana erilaisia patruunatyyppejä, joka mahdollistaa aseen mielekkään käytön monelle riistaeläimelle, jonka metsästämiseksi aseen on täytettävä riistalle määritetty tehovaatimus.


title: Kivääri

text: Aseet varustetaan lähes aina optisella tai optis- sähköisellä tähtäimellä, joka kiinnitetään aseen lukonkehyksessä oleviin uriin kiinnitettyyn jalustaan. Avotähtäimiä ei usein ole lainkaan. Kiväärin perä ja tukki voivat olla puuta tai keinoainetta. Materiaalit, muotoilu ja väritys voivat noudattaa alueellisia perinteitä, toisaalta muoti-ilmiöitä. Perän säätömahdollisuudet ovat harvinaisia.


title: Kivääri

text: Latausmekanismissa suoravetolukko on tullut perinteisen pulttilukon rinnalle. Suoravetolukossa lukon vipua ei nosteta ja käännetä ennen latausliikettä, vaan vipu vedetään suoraan taakse. Mekanismi on kehitetty alun perin ampumahiihtoon latausliikkeen nopeuttamiseksi.


title: Kivääri

text: Erilaisia kivääreitä käytetään paljon harraste- ja urheiluammunnassa. Tarkkuusammuntalajeissa käytetään useimmiten pulttilukkoisia tai suoravetolukkoisia kivääreitä. Itselataavia kivääreitä puolestaan käytetään toiminnallisissa ampumaurheilulajeissa, kuten Practical-ammunnassa sekä Sovelletussa reserviläisammunnassa.


title: Kivääri

text:
Lisäksi on olemassa myös ilmakivääri ja pienoiskivääri, joista tunnettuja merkkejä ovat Feinwerkbau, Walther, Anschütz, Stoeger ja Gamo. Huipputasolla kiväärit valmistetaan usein mittatilaustyönä. Yleisesti urheilukivääreissä on monipuoliset säätömahdollisuudet, joilla ase saadaan mahdollisimman hyvin vastaamaan urheilijan fyysisiä piirteitä ja tottumuksia.
Eri kiväärilajien aseet voivat olla sekä toiminnaltaan että muotoilultaan radikaaleja lajin kehityksen ja sääntöjen erityispiirteiden hyödyntämiseksi.


title: Kivääri

text: osa 1, Espoo 1979


title: Rap

text: Rap, hip hop -musiikin alalaji, on 1970-luvulla New Yorkissa afroamerikkalaisten ja latinalaisamerikkalaisten keskuudessa syntynyt populaarimusiikin tyyli, joka on kehittynyt lähinnä soulin ja funkin pohjalta. Hip hopille on tunnusomaista loppusoinnullinen ja rytminen puhelaulu eli räppäys (engl. "rapping") sekä toisten kappaleiden lainaaminen eli samplaaminen ().


title: Rap

text: Rapin katsotaan kehittyneen New Yorkin Bronxin kaupunginosassa puistoissa ja kaduilla järjestetyissä juhlissa, joissa DJ:t soittivat ennakkoluulottomasti tanssittavaa soulia, diskoa, funkia ja rockia. Varhaisten rap-DJ:den esikuvia olivat Nicky Sianon ja Francis Grasson kaltaiset disko-DJ:t. Ensimmäisenä rap-DJ:nä pidetään jamaikalaissyntyistä DJ Kool Herciä, joka ryhtyi pidentämään kappaleiden tanssittavimpia kohtia ("break") soittamalla niitä peräjälkeen kahdella levysoittimella. Rap-musiikki ja samplaaminen perustuvat tähän Kool Hercin oivallukseen toiston tehokkuudesta.


title: Rap

text: Tärkeä osa hip hop -tapahtumia olivat myös MC:t (lyhenne sanoista "Master of Ceremony"), jotka nostattivat tunnelmaa lausumalla mikrofoniin lyhyitä riimejä ja hokemia. Musiikista vastaavat DJ:t jäivät pian juhlissa taka-alalle, kun MC:t viihdyttivät yleisöä räppäämällä. 1970-luvun kuuluisia MC:itä ovat esimerkiksi Busy Bee, Kool Moe Dee ja Melle Mel, joka saavutti myöhemmin menestystä Grandmaster Flash & The Furious Five -yhtyeessä.


title: Rap

text: Rap-musiikin yhteydessä kehittyi myös breakdancena tunnettu akrobaattinen tanssityyli.


title: Rap

text: Yksi ensimmäisistä levytetyistä ja yhä kaikkein tunnetuimmista rap-kappaleista on Sugarhill Gang -yhtyeen "Rapper's Delight", joka nousi vuonna 1979 Yhdysvaltain pop-listan sijalle 36. Rapper's Delight on uudelleensoitettu versio Chic-yhtyeen diskoklassikosta ”Good Times”, mutta laulun sijaan siinä räpätään.


title: Rap

text: Seuraavat maailmanlaajuiset rap-hitit kuultiin vasta vuonna 1982, jolloin ilmestyi Grandmaster Flash & The Furious Fiven ”The Message” ja Afrika Bambaataa & The Soul Sonic Forcen ”Planet Rock”. Jälkimmäinen innoitti voimakkaasti elektroksi kutsuttua elektronisen musiikin alalajia. Sen riffi oli lainattu Kraftwerkin kappaleesta ”Trans-Europa Express”. Samana vuonna hip hopin äänimaailmaa mullisti Queensin kaupunginosasta tuleva Run-D.M.C.: diskovaikutteet saivat tehdä tilaa monotonisille rumpukoneille ja joitakin vuosia myöhemmin sampleille, jotka ovat nykyaikaisen hip hopin perusta.


title: Rap

text: 1980-luvun tunnetuimmat hip hop -yhtyeet olivat Run-D.M.C.:n lisäksi Eric B. & Rakim, poliittisesti kantaa ottava Public Enemy ja gangsta rap -yhtye N.W.A.. Samplauksen yleistyttyä 1980-luvun puolivälin jälkeen James Brownin 1970-luvun musiikista ja muista tuon vuosikymmenen funk-klassikoista tuli merkittävä osa hip hopia. Yksi eniten samplatuista kappaleista on James Brownin ”Funky Drummer”, jonka rumpukomppia on lainattu satoihin hip hop -kappaleisiin.


title: Rap

text: 1990-lukua dominoivat muun muassa Mobb Deep (ryhmä), N.W.A (ryhmä), Outkast (ryhmä), Cypress Hill (ryhmä), Ice-T, Coolio, Tupac (kuoli 1996), Eazy-E (kuoli 1995), Dr. Dre, Snoop Dogg ja Ice Cube Yhdysvaltojen länsirannikolla (West Coast) sekä The Notorious B.I.G. (kuoli 1997), Wu-Tang Clan, Nas, Gang Starr ja Jay-Z itärannikolla (East Coast).


title: Rap

text: 1990-luvulla syntyi monia nykyisin rapin klassikkoina pidettäviä albumeita kuten Tupacin "All Eyez on Me" (1996), Dr. Dren "The Chronic" (1992), Snoop Doggin "Doggystyle" (1993), Ice Cuben "Death Certificate" (1991), The Notorious B.I.G.:n "Ready to Die" (1994), Outkastin "Aquemini" (1998), Nasin "Illmatic" (1994), Jay-Z:n "Reasonable Doubt" (1996) ja Wu-Tang Clanin "Enter the Wu-Tang (36 Chambers)" (1993) sekä "Wu-Tang Forever" (1997).


title: Rap

text: 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen suuria hip hop -tähtiä olivat esimerkiksi 50 Cent, Lil Wayne, Eminem, Jay-Z ja Nas. Myös vuonna 1996 edesmenneeltä Tupacilta julkaistiin neljä albumia postuumisti. Monet 1990-luvun artisteista, kuten Nas, Jay-Z ja Snoop Dogg, ovat jatkaneet aktiivisesti soolouraansa 2000-luvulla.


title: Rap

text: Merkittävimpiä albumeja olivat muun muassa Jay-Z:n "The Blueprint" (2001) ja "The Black Album" (2003), Eminemin "The Marshall Mathers LP" (2000), The Gamen "Doctor's Advocate" (2006), Commonin "Be" (2005).


title: Rap

text: Eminem oli ensimmäinen valkoihoinen räppäri, joka on myynyt miljoonia albumeita. 2000-luvulla kuuluisuuteen alkoi nousta Eminemin, D12:n ja muiden detroitilaisten aktien myötä myös Detroit uutena räppikaupunkina.


title: Rap

text: 2010-luvun suuria nimiä rap-musiikin saralla ovat olleet muun muassa Drake, Kendrick Lamar, Logic ja J. Cole. Vuosikymmenen hyvin menestyneitä albumeja ovat muun muassa Kendrick Lamarin "To Pimp A Butterfly" (2015), Draken "Take Care" (2011) ja Kanye Westin "My Beautiful Dark Twisted Fantasy" (2010).


title: Rap

text: 2010-luvulla trap-musiikki on ollut suosittua.


title: Rap

text: Vuonna 2017 "Forbes" uutisoi hip-hop/R&B -musiikin tulleen suosituimmaksi musiikin tyylilajiksi Yhdysvalloissa.


title: Rap

text: Suomessa on ollut pienimuotoista hip hop -kulttuuria 1980-luvulta alkaen. Ensimmäinen levytetty suomalainen rap-kappale oli General Njassan ”I'm Young, Beautiful and Natural”, joka ilmestyi vuonna 1983. Kaupallista menestystä suomirap sai ensimmäisen kerran 1990-luvun taitteessa, kun muun muassa Raptori, Pääkköset ja MC Nikke T rynnistivät markkinoille. Suomenkielinen rap oli uutta, eikä suuren yleisön hyväksyntä ollut aina itsestään selvää.


title: Rap

text: 2000-luvun taitteessa suomenkielinen rap nousi uudelleen myyntilistoille. Tällä kertaa yhtyeiden musiikkityyli ja asenne olivat vakavahenkisempää sekä lähempänä yhdysvaltalaisia esikuvia. Tämän niin sanotun Suomi hip hop -buumin aikoihin osa artisteista kuten Kapasiteettiyksikkö, Fintelligens ja Avain monien muiden joukossa pääsivät suurten levy-yhtiöiden suojiin. Suurten levy-yhtiöiden petyttyä artistien kaupalliseen menestykseen monet suomalaiset rap-artistit siirtyivät julkaisemaan musiikkiaan omakustanteina tai pienten itsenäisten levy-yhtiöiden kautta.


title: Donegalin kreivikunta

text: Donegalin kreivikunta () on Irlannin tasavallan kreivikunta Ulsterin historiallisessa provinssissa Irlannin saaren pohjoisosassa. Se on tasavallan kreivikunnista pohjoisin ja sieltä on yhteys muualle maahan vain kapean maakaistaleen kautta; kaakossa sillä on pitkä raja Pohjois-Irlannin kanssa. Kreivikunnassa on arviolta 158 755 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 4 764,39 neliökilometriä. Se on nimetty Donegalin kaupungin mukaan.


title: Donegalin kreivikunta

text: Donegalin iirinkielisillä alueilla puhutaan kielen ulsterilaista murretta, joka poikkeaa huomattavasti standardi-iiristä. Iirin opetusta on tarjolla Gaoth Dobhairissa ja Glencolumbkillen ("Gleann Cholm Cille") kylässä sijaitsevassa Oideas Gaelin kielikeskuksessa. Alueella on myös gaelin kielen puhujia.


title: Mayon kreivikunta

text: Mayon kreivikunta () on Irlannin tasavallan kreivikunta Connachtin historiallisen provinssin alueella Irlannin saaren länsiosassa. Se rajoittuu Sligon, Roscommonin ja Galwayn kreivikuntiin. Mayon kreivikunnassa on 130 425 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 5 350,57 neliökilometriä.


title: Mayon kreivikunta

text: Kuten Galwayn kreivikunta, myös Mayo on heti rannikolta sisäänpäin päästäessä vuoristoista seutua. Kreivikunnan eteläosassa sijaitsevat Partryvuoret ("Partraí"), hieman pohjoisempana Nephin Begin ("Néifinn Beag") vuorijono. Mayon kreivikunnan korkein kohta on Mount Nephin, joka ulottuu hieman yli 800 metrin.


title: Mayon kreivikunta

text: Irlannin suuri nälänhätä koetteli Mayoa niin ankarasti, että vielä 1950-luvulla, kun Heinrich Böll oleskeli maassa kirjoittamassa matkakirjaansa "Päiväkirja vihreältä saarelta", tuskin kukaan edes lausui kreivikunnan nimeä lisäämättä siihen sanoja "God help us". Aiemmilta ajoilta Mayo tunnetaan merirosvojen kuningatar Grace O'Malleyn eli Granuailen, iiriksi "Gráinne Mhaol Ní Mháille", kotiseutuna.


title: Mayon kreivikunta

text: Kreivikunnan etelärajalla Tourmakeadyssa ("Tuar Mhic Éadaigh") ja pohjoisosissa on vanhastaan puhuttu iiriä — eteläosien iiri on lähinnä Connemaran ja Aran-saarten murteen pohjoinen jatke, pohjoisosien murre on kokonaan omanlaisensa ja sisältää piirteitä sekä Connemaran että Donegalin iiristä. Yleisesti ottaen missään päin kreivikuntaa kieli ei kuitenkaan nykyään ole edes suhteellisen elinvoimainen.


title: Mayon kreivikunta

text: Mayon pohjoismurteen häviämistä on pidettävä sikäli valitettavana, että se olisi luultavasti kompromissina soveltunut kirjakielen pohjaksi parhaiten, koska sen avulla olisi voitu ylittää iirin syvin murreraja Ulsterin ja Connemaran välillä. Vaikka maakunnasta onkin kerätty talteen merkittäviä määriä kansanperinnettä iiriksi ja sen murre tunnetaan hyvin, kirjailijoita sieltä ei juurikaan ole tullut lukuun ottamatta Seán Ó Ruadháinia (k. 1966), joka tunnetaan lähinnä villin pikkupojan seikkailuja kuvaavasta romaanistaan "Pádhraic Mháire Bhán" sekä Charles Dickensin romaanin "David Copperfield" iirinnöksestä.


title: Mayon kreivikunta

text: Kreivikunnassa on kansainvälinen lentokenttä, joka on nimetty Knockin mukaan, mutta sijaitsee parikymmentä kilometriä Knockista koilliseen.


title: Mayon kreivikunta

text: Hurskaat katoliset pyhiinvaeltavat Mayon Knockiin ("Cnoc Mhuire") siellä 1800-luvulla nähtyä ihmenäkyä muistelemaan. Pyhiinvaelluskohde on myös Croagh Patrick ("Cruach Pádraig"), Pyhän Patrikin vuori, jonka huipulla Patrikin kerrotaan muinoin seisseen ja ajaneen Irlannista käärmeet mereen – saarella ei elä ollenkaan myrkkykäärmeitä. Céide Fieldsissä ("Achadh Chéide") taas on kivikautisen asutuksen jäänteitä, jotka nyttemmin ovat avoimina yleisölle.


title: WinNuke

text: WinNuke on ensimmäinen Internetissä levinnyt ohjelma, jolla pystyi "kaatamaan" minkä tahansa Internet-verkossa olleen Windows-käyttöjärjestelmää käyttävän tietokoneen. "_eci"-niminen käyttäjä julkaisi ohjelman Internet-keskusteluryhmään kesäkuun 7. päivä 1997. Microsoftilta kesti kaksi viikkoa saada julkaistua korjaus, minkä ajan kaikki Internet-verkkoon kytketyt Windows-käyttöjärjestelmää käyttävät tietokoneet voitiin saattaa toimimattomiksi mistä tahansa verkkoon kytketyltä työasemalta, sillä palomuurit eivät vielä silloin olleet yleisiä.


title: WinNuke

text: Ohjelma, jolla hyökkäys tehtiin, oli vain muutaman C-koodirivin mittainen, ja sitä voitiin käyttää sekä Windows- että esimerkiksi Unix- ja Linux-tietokoneissa. Myöhemmin ohjelmasta tehtiin myös erilaisia Windows-versioita, mikä lisäsi sen suosiota mm. IRC-käyttäjien keskinäisissä välienselvittelyissä.


title: WinNuke

text: Ohjelma lähetti kohdekoneelle kiireisempää "out-of-band"-tietoa. Microsoft ei ollut toteuttanut tämän ominaisuuden käsittelykoodia oikein missään käyttöjärjestelmäversiossaan (tähän aikaan lähinnä Windows 95 ja Windows NT), ja ne kaikki joutuivat toimimattomaan tilaan saatuaan tällaisen paketin. Kuitenkin myös Windows-tietokoneet osasivat lähettää tällaisia paketteja socket-rajapinnan komennolla (OOB = "out-of-band")


title: WinNuke

text: WinNuke aukaisi yhteyden NetBIOS-porttiin 139, koska se oli todennäköisimmin auki, mutta hyökkäys toimi kaikkiin portteihin.


title: WinNuke

text: Myöhemmin julkaistiin samantapaisia ohjelmia käyttäen erilaisia hyökkäystapoja, esimerkiksi lähettämällä osapaketteja (fragmentteja) sopivasti väärin (Ping of Death, Teardrop).


title: Kupittaa

text: Kupittaa () on kaupunginosa Turun itäisessä keskustassa. Se kuuluu keskustan suuralueeseen. Kupittaa on yksi nopeiten kehittyviä alueita rakennuspinta-alaltaan Turussa ja alueelle on kaavoitettu paljon mm. toimisto-, asuin- ja sairaalatilaa.


title: Kupittaa

text: Kupittaa sijaitsee Suomen vanhimman ja laajimman kaupunkipuiston Kupittaanpuiston ympärillä. Kupittaanpuistossa ja sen liepeillä sijaitsevat Seikkailupuisto (lasten ilmainen puuhamaa), Kupittaan maauimala, Kupittaan paviljonkiravintola ja lintupuisto. Kupittaanpuiston välittömässä läheisyydessä on Kupittaan siirtolapuutarha, Kupittaan liikunta- ja keilailuhalli, jalkapallostadion (Veritas Stadion), velodromi (Turun velodromi), useita jalkapallo- ja pesäpallokenttiä sekä vasta avattu rullalautailualue ja bmx-rata.


title: Kupittaa

text: Kupittaan aluetta kehitetään edelleen monipuolisemmaksi urheilukeskukseksi. Kupittaan vanha jäähalli, oikeammin ulkojääradan kate, purettiin syksyllä 2005. Sen tilalle valmistui uusi jäähalli (monitoimihalli) vuoden 2006 marraskuussa. Vuoden 2017 loppupuolella alueelle valmistui palloiluhalli.


title: Kupittaa

text: Kupittaalle on kaavoitettu uudisrakennuksia entisen HKScanin makkaratehtaan alueelle noin 750 asukkaalle.


title: Kupittaa

text: Kupittaalla sijaitsi vuosina 1902–1973 Turun Hippodromin nimellä tunnettu kaupungin ensimmäinen ravirata. Hippodromista on jäljellä vielä ns. "totokioski", joka on vuonna 1948 rakennettu arkkitehti Erik Bryggmanin suunnittelema suojeltu puurakennus.


title: Kupittaa

text: Kupittaalla sijaitsee Kupittaan rautatieasema, jolla pysähtyvät kaikki Helsingin ja Turun väliset junat.


title: Kupittaa

text: Alueelta on hyvät liikenneyhteydet. Turun ja Helsingin välinen valtatie 1 kulkee Kupittaan vierestä, ja siltä on yhteys myös valtateille 8, 9 ja 10.


title: Kupittaa

text: Kupittaan rautatieaseman ympärille on viime vuosina perustettu tiede- ja teknologiakeskus Turku Science Park. Alueelle on rakennettu jo useita toimistorakennuksia, kuten BioCity, DataCity, ElectroCity ja PharmaCity. Rakenteilla ovat myös suuret toimistotilat ElectroCityn toiselle puolelle, Kupittaan aseman yhteyteen, sekä läheisen ammattikorkeakoulun suuri rakennus ElectroCityn viereen. Uusin tulokas Kupittaan rakennuskantaan on ICT-talo, jossa opiskelevat kaikki alueen korkeakoulujen ICT-opiskelijat.


title: Kupittaa

text: Kaupunginosan nimelle on kaksi vaihtoehtoista selitystä. Toisen mukaan taustalla on venäjän kielen kauppiasta tarkoittava sana "kupets". Toisen selityksen mukaan nimi liittyy johonkin vanhaan rajaan, sillä "kupitsa" on rajamerkin nimitys.


title: Kupittaa

text: Perimätiedon mukaan piispa Henrik kastoi ensimmäiset pakanalliset suomalaiset kristinuskoon Kupittaanpuiston lähteellä. Kupittaan lähteellä on uhrattu vanhoille jumalille vielä 1600-luvulla. 1700-luvun alkupuolella Kupittaan lähdettä ryhdyttiin käyttämään terveyslähteenä, ja Kupittaalla oli jo 1700-luvulla kylpylaitosrakennelmia.


title: Boris Becker

text: Boris Franz Becker (s. 22. marraskuuta 1967 Leimen, Länsi-Saksa) on saksalainen tennispelaaja. Hän aloitti ammattilaisuransa vuonna 1984. Beckeristä tuli vuonna 1985 nuorin Wimbledonin voittanut miespelaaja. Hän voitti uudelleen 1986 ja 1989. Hän on voittanut myös Yhdysvaltain avoimet 1989 ja Australian avoimet 1991 ja 1996. Hän on International Tennis Federationin maailmanmestari vuodelta 1989. Becker oli maailmanlistan kärjessä kaksinpelissä, ja nelinpelissä hän oli parhaimmillaan 6. sijalla. Hän voitti urallaan kaksinpelissä 49 turnausta ja nelinpelissä 15 turnausta. Barcelonan 1992 kesäolympialaisissa Becker voitti Michael Stichin parina kultaa nelinpelissä.


title: Boris Becker

text: Becker julkaisin omaelämäkertansa: "Boris Becker – The Player: The Autobiography" vuonna 2003.


title: Boris Becker

text: Becker palkattiin marraskuussa 2007 maailman suurimman pokerisivuston PokerStarsin joukkueeseen.


title: Boris Becker

text: Vuonna 1993 hän meni naimisiin Barbara Feltusin kanssa. He saivat kaksi poikaa: Noah Gabrielin (s. 1994) ja Elias Balthasarin (s. 1999). Pari erosi 2001, jolloin vaimo sai 14,4 miljoonan dollarin erorahat ja lasten huoltajuus määrättiin vain äidille. Vajaa kuukausi myöhemmin paljastui, että Beckerillä oli tytär Anna (s. 2000) venäläisen mallin Angela Ermakovan kanssa. Becker maksoi nyt noin viisi miljoonaa dollaria. Vuonna 2007 hän sai yhteishuoltajuuden tyttäreensä. Vuonna 2002 Becker tuomittiin veropetoksesta kahdeksi vuodeksi ehdonalaiseen vankeuteen ja puolen miljoonan korvauksiin.


title: Boris Becker

text: Becker avioitui toistamiseen vuonna 2009 hollantilaisen mallin Sharlely "Lilly" Beckerin (o.s. de Kerssenberg) kanssa, heille syntyi vuonna 2010 Amadeus-niminen poika ja pari on eroamassa vuonna 2018.


title: Boris Becker

text: Becker ajautui konkurssiin vuonna 2017, jolloin hän oli velkaa kolmen miljoonan puntaa brittipankille ja sveitsiläiselle liikemiehelle 37 miljoonaa euroa. Hän on velkojensa maksamiseksi suunnitellut kauppaavansa jopa mestaruuspokaalejaan ja hikinauhojaankin.


title: Boris Becker

text: Becker väitti että hänellä on diplomaattinen koskemattomuus ja Keski-Afrikan tasavallan diplomaattinen passi, minkä ansiosta hän yritti välttää konkurssioikeudenkäynnin, mutta Keski-Afrikan tasavallan ulkoministeriön mukaan passi on väärennös.


title: Rautatieasema

text: Rautatieasema on paikka, jossa junat pysähtyvät matkustajien ottamista ja poistumista sekä kuorman lastausta tai sen purkamista varten. Termillä tarkoitetaan yleensä rautateiden liikennepaikkaa, jolta liikennöidään matkustajaliikennettä ja jolla on vähintään yksi sivuraide. Liikennöintiä varten asemalla on asemalaiturit.


title: Rautatieasema

text: Aseman yhteyteen kuuluu usein myös asemarakennus, jossa voi sijaita matkustajien odotustiloja, lipunmyyntipalveluja, liikeyrityksiä tai muuta matkustajia palvelevaa toimintaa, kuten ravintoloita ja majoitusta. Rautatieasemat sijaitsevat yleensä kaupunkien tai muiden asutuskeskusten läheisyydessä, joissa on parhaat edellytykset henkilöliikenteelle.


title: Rautatieasema

text: Asemalla voi olla mahdollista järjestää myös liikenteenhoidon vaatimia toimintoja, kuten junien kohtaamisia ja ohituksia, sekä tavaran kuormaamista tai purkamista.


title: Rautatieasema

text: Suurten kaupunkien rautatieasemien välillä kulkevat yleensä kaukojunat, kuten VR:n intercityt ja Pendolinot, kun pienempiä asemia palvelevat paikallisjunat (taajamajunat tai lähijunat). Rautatieaseman yhteydessä voi olla myös linja-autoasema matkustajapalveluineen, jolloin sitä kutsutaan matkakeskukseksi.


title: Rautatieasema

text: Rautatieasema ei kuulu nykyään liikennepaikkojen viralliseen luokitukseen, mutta se on suomen kielessä ja rautatieliikenteessä edelleen yleisesti käytetty. Sillä tarkoitetaan rautateiden liikennepaikkaa, joka koostuu vähintään asemarakennuksesta ja sivuraiteesta. Aiemmin rautatieaseman määritelmään kuului myös miehitys mutta siitä on luovuttu, koska moni merkittäväkin rautatieasema on jäänyt vaille miehitystä.


title: Rautatieasema

text: Suomen rautatiellä asemaa pienempiä rautatieliikennepaikkoja ovat seisakkeet ja pelkällä vaihteella varustetut liikennepaikat, linjavaihteet. Aikaisemmin rautatieasema oli yksi seitsemästä luokasta, joihin liikennepaikat jaettiin, mutta tästä monimutkaisesta luokituksesta luovuttiin 1.3.1969.


title: Rautatieasema

text: Museovirasto yhteistyössä Valtionrautateiden kanssa aloitti vanhojen asemarakennusten suojelutyön jo vuonna 1983. Tuolloin perustettiin nk. Asemarakennustyöryhmän. Vuonna 1985 Asemarakennustyöryhmä valmisteli 107 kohdetta sisältävän luettelon suojeltavista asema-alueista ja asemarakennuksista. Asemarakennustyöryhmän julkaisu oli pohjana luotaessa Rautatiesopimusta. Vuonna 1998 allekirjoitetun valtakunnallisia rautatieasema-alueita koskevan menettelytapasopimuksen (eli Rautatiesopimuksen) tavoitteena on ollut koota eri aikakausia ja niiden rakennuskulttuuria edustava valikoima asema-alueita, joissa on läsnä rautatien liikennehistorian, toiminnan ja arkkitehtuurin (mukaan lukien puistokulttuurin) koko kirjo..


title: Jatkuvuus

text: Jatkuvuus voi viitata


title: Pyörremyrsky

text: Pyörremyrsky on voimakas myrsky, johon liittyy maanpinnasta korkealle pilviin ulottuva ilmavirtaus. Pyörteen halkaisija saattaa vaihdella muutamasta kymmenestä metristä jopa kilometriin. Tornadossa tuulen nopeus saattaa olla jopa 480 km/h.


title: Pyörremyrsky

text: Suomen yleiskielen sanalla pyörremyrsky tarkoitetaan joskus satojen kilometrien kokoista trooppista hirmumyrskyä, joka elää päiväkausia, joskus alle kilometrin kokoista tornadoa, joka syntyy ja kuolee yleensä yhden tunnin sisällä.


title: Pyörremyrsky

text: Suuria, satojen kilometrien läpimittaisia pyörremyrskyjä kutsutaan Atlantilla hurrikaaneiksi, Intian valtamerellä trooppisiksi sykloneiksi ja Tyynellämerellä taifuuneiksi. Ne syntyvät trooppisilla merialueilla, joissa haihtuminen on suurta ja pintaveden lämpötila on vähintään 26 celsiusastetta. Otollisinta aluetta pyörremyrskyjen syntyyn on 6-12 asteen leveyspiirit pohjoisella ja eteläisellä pallonpuoliskolla, koska niissä coriolisvoima saa ilmamassat pyörivään liikkeeseen. Päiväntasaajalla pyörremyrskyjä ei voi syntyä, koska coriolisvoima on siellä nollassa ja se kasvaa aina lähestyttäessä napoja. Voimakas auringonsäteily lämmittää pintavettä ja haihduttaa kosteutta ilmaan. Ilman lämmetessä se kohoaa ylös ja syntyy paikallinen matalapaine, sykloni. Ympärillä olevasta korkeamman paineen alueesta alkaa virrata ilmaa kohti syklonia, ja coriolisvoima saa sen kiertämään myötäpäivään matalapaineen ympärille. Kostean ilman noustessa korkeammalle kosteus tiivistyy ja syntyy rankkoja sateita ja kumpupilviä. Kosteuden tiivistyessä ilmakehään vapautuu piilevää lämpöä, joka antaa pyörremyrskylle voimaa. Niin kauan kuin pyörremyrsky pysyttelee lämpimän meren yläpuolella se vain voimistuu ja kasvaa. Lopulta se kuitenkin saavuttaa joko mantereen tai kylmemmän merialueen ja alkaa hiipua. Pyörremyrskyn keskelle muodostuu myrskyn silmä, jossa tapahtuu voimakasta ilman ja sen kuljettaman kosteuden ylösvirtausta. Myrskyn silmä saattaa olla useita, jopa kymmeniä, kilometrejä leveä. Myrskyn silmässä tuulen voimakkuus on heikko.


title: Pyörremyrsky

text: Pyörremyrskyt aiheuttavat mantereelle päästyään suuria tuhoja, ja ne ovat jokavuotinen laaja hasardiryhmä. Atlantilla pyörremyrskyt iskevät loppukesästä ja alkusyksystä, Tyynellämerellä tammi-maaliskuussa. Pyörremyrskyt osataan siis helposti ennakoida tarkkojen säähavainnointilaitteiden avulla. Laajemmilta henkilöturmilta usein vältytäänkin, mutta laajat taloudelliset ja kiinteistölliset tuhot ovat väistämättömiä, koska pyörremyrskyjen yleisimmät tuhoalueet ovat lähes poikkeuksetta tiheään asutettuja alueita.


title: Pyörremyrsky

text:
Tornado syntyy, kun meren lämpötila ensin nopeasti nousee ja sen yläpuolella oleva ilma alkaa lämmenneenä kohota. Lämmennyt ilma nousee nopeasti kuin suppilossa kiertäen ukkospilveä kohti.
Pohjois-Amerikassa tornadoja syntyy, kun kylmä ja kuiva Kalliovuorilta peräisin oleva ilma törmää Meksikonlahdelta pohjoiseen virtaavan lämpimään ja kosteaan ilmamassaan.


title: Sota-alus

text: Sota-alus on sotatoimiin tarkoitettu laiva, vene tai muu vesillä liikkuva kulkuväline. Sotalaivat ovat yleensä panssaroituja ja varustettuja tarkoituksestaan riippuen eri asejärjestelmin. Sota-aluksella ymmärretään valtion asevoimille kuuluvaa sotilaallisin kansallisuustunnuksin varustettua alusta, joka on valtion tehtävään määräämän sotilaan komennossa ja jonka miehistö on sotilaskurin alainen. Ennen höyrykoneen keksimistä laivat kulkivat pääasiassa purjein. Suurimmat sotalaivat olivat jopa yli 100 tykkisiä linjalaivoja. Myös nimitykset fregatti (noin 20 tykkiä) ja korvetti periytyvät tältä ajalta. Kaleerit olivat yleisiä vielä 1700-luvulla, ennen kuin tykkien kehittyminen antoi purjein kulkeville aluksille mahdollisuuden puolustautua valtaukselta.


title: Sota-alus

text: Kaikki tykein aseistetut alukset siirtyivät historiaan toisen maailmansodan lopussa ilmavoimien kehittymisen myötä. Taistelulaivat ja panssarilaivat ovat hävinneet, nykyisin suurimmat alukset ovat nimellisesti risteilijöitä, joiden koko on samalla kasvanut.


title: Sota-alus

text: Kaiken kaikkiaan merenkävijöiden slangi tuntee satoja nimityksiä eri laivatyypeille.


title: Porin Karhunvartijat

text: Porin Karhunvartijat on porilainen tähtitieteen harrastajain yhdistys. Yhdistys on perustettu vuonna 1974, ja sen tavoitteena edistää tähtitieteen harrastusta Satakunnassa. Yhdistyksen jäsenmäärä on n. 80. Porin Karhunvartijoiden tähtitorni sijaitsee Ulvilan Vanhakylän Krapistossa, n. 10 km Porista kaakkoon. Tähtitorni sijaitsee vuonna 1990 rakennetun vesitornin huipulla. Tähtitornin varustukseen kuuluu kaikkiaan kolme kaukoputkea; vuodesta 2005 lähtien tähtitornin pääasiallinen havaintoväline on ollut 28 cm:n pääpeilillä varustettu katadioptrinen kaukoputki. Tämän lisäksi tornissa on 9 cm linssiputki sekä siirrettävä Newton -tyyppinen peilikaukoputki, jonka pääpeilin halkaisija on 25 cm.


title: Porin Karhunvartijat

text: Yhdistyksen toiminta on keskittynyt tähtitornille, jossa järjestetään kerhoiltoja ja tähtinäytäntöjä. Tämän lisäksi yhdistys järjestää jäsenilleen yleisöluentoja ja ekskursioita. Yhdistyksellä on myös pitkät perinteet kaukoputkien- ja muiden harrastuslaitteiden rakentelussa: esimerkiksi 25 cm siirrettävä Newton peiliputki on yhdistyksen jäsenten rakentama. Vuonna 2003 Porin Karhunvartijat järjesti yhdessä Ursan kanssa Cygnus -tapahtuman Porin Reposaaressa. Yhdistyksellä on myös oma lehti, Karhunvartija, jonka viimeisin numero ilmestyi vuonna 1999, jolloin yhdistys täytti 25 vuotta.


title: Porin Karhunvartijat

text: Vuodesta 2005 lähtien Porin Karhunvartijat on osallistunut Karhukamera -sekvenssikuvausprojektiin, jonka tiimoilta on kertynyt tähän päivään mennessä n. 8,3 miljoonaa kuvaa. Projektiin kuuluu kaikkiaan kymmenen eri kameraa, joista kaksi sijaitsee Ulvilan tähtitornin huipulla. Näiden lisäksi projektiin kuuluu kaksi liikuteltavaa kameraa.


title: Matorin kieli

text: Matori ("motori") on uralilainen kieli. Se kuuluu samojedikielten eteläsamojedilaiseen ryhmään. Muita eteläsamojedilaisia kieliä ovat kamassi ja selkuppi.


title: Matorin kieli

text: Matori sammui 1840-luvulla. Sitä puhuttiin Siperiassa Sajanvuorten pohjoisosassa lähellä Mongolian pohjoisrajaa. Matorin puhujat olivat levittäytyneet laajalle alueelle Jenisein varrella sijaitsevan Minusinskin (Минусиннк) alueen itäosista aina Baikaljärven seudulle asti. Toisinaan omina kielinä pidettävät taigi ja karagassi ovat matorin murteita. Karagassia puhuttiin erityisesti alueen itäosissa Baikaljärven seudulla. Matorin puhujat ovat sulautuneet ympärillä asuviin altailaisia kieliä puhuviin kansoihin, erityisesti hakassin- ja tuvankielisiin, ja näin heidän oma äidinkielensä on sammunut.


title: Rahapolitiikka

text: Rahapolitiikka on keskuspankin harjoittama talouspolitiikan muoto, jossa erilaisiin päämääriin pyritään säätelemällä liikkeellä olevan rahan määrää ja arvoa joko välillisesti tai suoraan.


title: Rahapolitiikka

text: Rahapolitiikan päätavoitteena on nykyään hintavakaus eli inflaation pitäminen mahdollisimman vakaana ja matalana. Hintavakauteen kuuluu myös deflaation torjuminen. Muita mahdollisia tavoitteita ovat esimerkiksi talouskasvun ja työllisyyden tukeminen. 1900-luvulla ja aiempina vuosisatoina rahapoliittisin keinoin on pyritty useisiin muihinkin taloudellisiin päämääriin.


title: Rahapolitiikka

text: Rahapolitiikan tärkeimpänä välineenä puolestaan on nykyään korkojen sääteleminen. Muita mahdollisia välineitä ovat vähimmäisvarantojärjestelmä, joka velvoittaa muut pankit tekemään talletuksia keskuspankkiin, valuuttakurssipolitiikka eli oman valuutan arvon sääteleminen suhteessa muihin valuuttoihin sekä lisärahan liikkeelle laskeminen eli kansanomaisesti ilmaistuna ”setelien painaminen”.


title: Rahapolitiikka

text: Rahapolitiikan rinnalla harjoitettava toinen keskeinen talouspolitiikan muoto on finanssipolitiikka.


title: Rahapolitiikka

text: Raha muodostuu nykyään enimmäkseen erilaisiin tietojärjestelmiin tehdyistä merkinnöistä, joten sitä pystytään tuottamaan erittäin alhaisin kustannuksin jokseenkin rajattomasti. Myös seteli on tuotantokustannuksiltaan paljon halvempi kuin sen arvo maksuvälineenä. Menneinä vuosisatoina rahana saatettiin pitää esimerkiksi vain jalometalleista lyötyjä kolikoita. Tällöin rahan määrää ei ollut teoriassakaan mahdollista lisätä täysin mielivaltaisesti, mutta jalometallien määrän tavallista nopeammat muutokset myytäessä niitä maasta toiseen tai kaivostoiminnan kasvaessa saattoivat aiheuttaa rajuja heilahteluja.


title: Rahapolitiikka

text: Olemassa olevan rahan määrä pyritään pitämään tietyissä rajoissa, jotta rahan arvo suhteessa hyödykkeisiin ja pääomiin olisi arvioitavissa. Toisin sanoen rahapolitiikan avulla luodaan "keinotekoista rahan niukkuutta", joka on välttämätön ehto sille, että raha kykenee säilyttämään arvonsa ja toimimaan vaihdon välineenä.


title: Rahapolitiikka

text: Kaikki olemassa oleva raha ei liiku. Keskuspankki vaikuttaa rahan kokonaismäärän lisäksi erilaisin keinoin myös siihen, kuinka suuri osa rahasta on sen itsensä hallussa, sekä siihen, kuinka houkuttelevia vaihtoehtoja ovat kuluttaminen, säästäminen, lainanotto ja investoiminen.


title: Rahapolitiikka

text: Rahapolitiikan tärkeimpänä tavoitteena on nykyään useimmiten inflaation pitäminen vakaana ja matalalla tasolla. Esimerkiksi eurojärjestelmällä ei Maastrichtin sopimuksen mukaan saa olla mitään tavoitteita, jotka olisivat ristiriidassa tämän hintavakaustavoitteen kanssa. Myös talouskasvuun ja työllisyyteen liittyviä oheistavoitteita on yhä virallisesti määriteltyinä esimerkiksi Yhdysvalloissa.


title: Rahapolitiikka

text: Historiallisena aikana rahapolitiikan avulla on pyritty myös moniin muihin päämääriin, kuten suhdannevaihteluitten tasoittamiseen tai jopa keskuspankin voiton maksimoimiseen.


title: Rahapolitiikka

text: Merkantilismin aikakaudella talouspolitiikka oli usein alistettu sotapolitiikan palvelukseen, joten rahapolitiikan päätavoitteena saattoi (silloin ja myöhemminkin) olla sodankäynnin rahoittaminen.


title: Rahapolitiikka

text: 1800-luvulta pitkälle 1900-luvulle kultakannassa pysymistä pidettiin yleisesti niin tavoiteltavana arvona, että sodan tai muun inflaatiota ruokkineen vaiheen jälkeen saatettiin pyrkiä rahan ostovoiman ja kultapariteetin palauttamiseen keinotekoisesti aiheutetun deflaation kautta. Tästä seurannutta taantumaa pidettiin pienempänä pahana kuin jo tapahtuneen inflaation hyväksymistä, sillä siihenastisten kokemusten mukaan kultakanta takasi pitkän aikavälin taloudellisen vakauden.


title: Rahapolitiikka

text: Suomessa etenkin toisen maailmansodan päättymisen ja 1980-luvun alun välisenä aikana keskeinen osa rahapolitiikkaa oli viennin edistäminen markkaa devalvoimalla. Toimintamalli soveltui tuolloiseen markkinatilanteeseen ja poliittiseen ilmapiiriin kohtalaisen hyvin, mutta vähitellen sen ruokkimaa inflaatiota alettiin karsastaa yhä pahemmin, mikä johti 1980-luvulla kovan markan politiikkaan ja jopa pieniin revalvaatioihin.


title: Rahapolitiikka

text: Rahapolitiikalla on usein myös välitavoitteita, joihin pyritään inflaation pitämiseksi alhaisena. Tällaisia välitavoitteita ovat nykyään muun muassa kiinteän valuuttakurssin ylläpitäminen suhteessa johonkin muuhun valuuttaan tai valuuttakoriin sekä rahan määrän kasvutavoite. Esimerkiksi eurojärjestelmän tavoitteena on ylläpitää lavean rahan määrän kasvua keskimäärin viidestä kuuteen prosenttiin vuodessa. Rahan kvantiteettiteorian mukaisesti liikkeessä olevan rahan kokonaisarvon vastatessa vaihdettavien tuotteitten kokonaisarvoa rahan arvo ei laske (inflaatio) eikä nouse (deflaatio).


title: Rahapolitiikka

text: Rahapolitiikan tärkein väline on nykyään useimmiten korko, jolla muut pankit voivat ottaa luottoa keskuspankista. Keskuspankit levittävät rahaa talouteen avomarkkinaoperaatioilla.


title: Rahapolitiikka

text: Rahapolitiikan välineenä on usein myös vähimmäisvarantojärjestelmä: muut pankit velvoitetaan tekemään talletuksia keskuspankkiin. Näitten talletusten määrä riippuu usein yleisötalletusten määrästä kussakin pankeissa. Näillä vähimmäisvarannoilla voi olla veronluonteinen ominaisuus: jos talletuksille ei makseta käypää korkoa, ne ovat pankkien ja tallettajien maksama implisiittinen vero keskuspankille. Lisäksi vähimmäisvarantojärjestelmällä voidaan tasoittaa rahamarkkinakorkojen päivittäistä vaihtelua, ehkäistä pankkien välisen maksuliikenteen ongelmia ja rajoittaa niin sanottua luotonlaajenemisprosessia.


title: Rahapolitiikka

text: Runsas ylimääräisen rahan liikkeelle laskeminen on ominaista äärimmäisille kriiseille kuten sodille ja niitä seuraaville taloudellisen sekasorron vaiheille: seteleitä painetaan, kun muitakaan ratkaisuja ei ole näköpiirissä. Malli ja sen hallitsemattomat seuraukset tunnetaan erityisen hyvin Saksan vuoden 1923 hyperinflaatiosta, mutta rahan määrän tuntuvaa lisäämistä hyödynnettiin esimerkiksi ensimmäisen maailmansodan aikana useissa maissa.


title: Rahapolitiikka

text: Valuuttakurssipolitiikan merkitys voi olla suuri erityisesti niin sanotuille pienille avotalouksille, joissa suuri osa rahan liikkeestä perustuu ulkomaankauppaan. Vientiä tukevat ja tuontihyödykkeitten kysyntää hillitsevät devalvaatiot (ja, paljon vähäisemmässä määrin, valuutan vahvistamiseksi tehdyt revalvaatiot) olivatkin keskeinen osa Suomen rahapolitiikkaa ennen Euroopan unioniin liittymistä. Devalvoimista suosittiin myös esimerkiksi Ruotsissa 1970-luvulla. Keskeinen valuuttakurssipoliittinen valinta on, annetaanko valuutan kellua vai pidetäänkö se kiinteänä. – Eurojärjestelmän rahapolitiikalle ei ole virallisesti määritelty valuuttakurssitavoitetta, vaan euro saa kellua, eli sen valuuttakurssin annetaan määräytyä vapaasti markkinoilla. Kurssivaihteluja voidaan kuitenkin joissakin tilanteissa pyrkiä vaimentamaan siten, että euroalueen kansalliset keskuspankit ostavat tai myyvät euroja muita valuuttoja vastaan.


title: Rahapolitiikka

text: Rahapolitiikalla on esitetty olevan useita niin sanottuja transmissiokanavia, siis mekanismeja, joilla rahapolitiikka vaikuttaa inflaatioon tai talouteen yleisemmin. Tärkein on yksinkertainen korkokanava. Keskuspankki pystyy vaikuttamaan vallitsevaan korkotasoon, joka vaikuttaa muun muassa siihen, kuinka houkutteleva vaihtoehto on pitää varallisuutta täysin tai melkein korottomina käteisvaroina ja käyttelytalletuksina, kun tarjolla on myös korkoa tuottavia arvopapereita. Suoran korkokanavan lisäksi on ilmeisesti olemassa muitakin transmissiomekanismeja. On muun muassa esitetty, että pankkien taseitten rakenteilla olisi merkitystä rahapolitiikan transmissiolle. Erityyppisten pankkien antolainaus näyttää reagoivan eri tavalla rahapolitiikan muutoksiin.


title: Rahapolitiikka

text: Monissa tapauksissa myös valuuttakurssien muutokset ovat merkittävä rahapolitiikan transmissiokanava: koron alentaminen tyypillisesti johtaa valuutan devalvoitumiseen, joka muun muassa lisää vientiä ja tekee tuontihyödykkeet kalliimmiksi.


title: Rahapolitiikka

text: Korkopäätösten vaikutus inflaatioon vaikuttaa melko hitaalta. Erittäin lyhyellä aikavälillä keskuspankin koronnosto voi havaintojen mukaan jopa kiihdyttää inflaatiota, mikä johtunee siitä, että monien hyödykkeitten tuotannon kustannuksiin kuuluu korkomenoja. Pysyvämpi ja ”oikeanmerkkinen” vaikutus inflaatioon näyttää tapahtuvan usein vasta lähes vuoden viiveellä. Käytettävissä olevan työkalun vaikutusten pitkä viive vaikeuttaa menestyksellistä rahapolitiikan harjoittamista.


title: Rahapolitiikka

text: Toisin kuin vielä joitain vuosikymmeniä sitten, yllättäviä rahapolitiikan muutoksia pidetään nykyään useimmiten haitallisina. Yleensä tavoitteena on, ettei keskuspankin korkopäätös poikkeaisi odotetusta. Keskuspankkien johtajilla onkin usein tapana melko selväsanaisesti vihjailla, minkäsuuntaisia päätöksiä on odotettavissa. Toisaalta ei haluta lausua mitään, mikä voitaisiin tulkita juridisesti sitovaksi lupaukseksi. Rahapolitiikan transmissio, siis sen vaikutus esimerkiksi rahan määrän kasvuun ja inflaatioon, tapahtuu osittain tulevia korkopäätöksiä koskevien odotusten kautta.


title: Rahapolitiikka

text: Päätöksenteko on rahapolitiikassa erittäin harvoin keskitetty yhdelle henkilölle. Lähes kaikki tärkeimmät rahapoliittiset päätökset tehdään jonkinlaisissa komiteoissa, jotka viime kädessä ratkaisevat erimielisyydet äänestämällä. Esimerkiksi eurojärjestelmän rahapolitiikasta päättää Euroopan keskuspankin neuvosto, jonka jäseninä ovat EKP:n johtokunta ja euroalueen kansallisten keskuspankkien pääjohtajat.


title: Rahapolitiikka

text: Sekä Euroopan unionissa, Yhdysvalloissa että monissa muissa maissa rahapoliittinen valta on siirretty edustukselliselta demokratialta keskuspankeille, jolla on erittäin laaja päätäntävalta sille asetetun tavoitteen saavuttamisessa ja jonka päätöksiin esimerkiksi parlamentilla ei ole sananvaltaa.


title: Rahapolitiikka

text: Keskuspankin itsenäisyyden eduista on runsaasti taloustieteellistä kirjallisuutta, jonka johtopäätökset tosin ovat kiistanalaisia. Melko yleisesti vallitsevan näkemyksen mukaisesti poliittisen kontrollin ulottumattomissa oleva keskuspankki nauttii suuremmasta uskottavuudesta kuin poliittisesta päätöksenteosta riippuvainen keskuspankki. Tämän uskottavuuden avulla se pystyy saavuttamaan alhaisen inflaation ilman haitallisia työllisyysvaikutuksia. Jos keskuspankin ei odoteta välittävän muista tavoitteista kuin inflaatiosta, yritykset, kotitaloudet, ammattiliitot ja muut talouden toimijat odottavat alhaista inflaatiota. Päätökset hinnoista ja palkoista tehdään tämän odotuksen mukaisesti.