title: Inuitit

text: Inuitit (yksikössä "inuitti") eli inuiitit (yksikössä "inuiitti") on toinen eskimokansoista, joista toinen on jupikit. Oikeastaan pitäisi puhua vain eskimokielen päämurreryhmistä, sillä sen paremmin inuitit kuin jupikitkaan eivät muodosta mitään yhtenäistä kansaa. Inuittien asuma-alue levittäytyy nauhamaisena ketjuna Alaskan pohjoisosista pitkin mantereen pohjoisrannikkoa aina Labradorin niemimaalle saakka ja edelleen Baffininsaaren kautta Grönlannin länsi- ja itärannikolle. He puhuvat keskenään hyvin läheistä sukua olevia inuiittikieliä, joita ovat mm. inupiaq, inuvialuktun, inuktitut ja grönlanti.


title: Inuitit

text: Inuittien konferenssi ("Inuit Circumpolar Conference") on suosittanut eskimo-sanan korvaamista inuit-termillä. Termi on kuitenkin epätarkka ja jupikit, jotka eivät kuulu inuitteihin, käyttävät itsestään nimitystä jupikit tai eskimot.


title: Inuitit

text: Inuit-sanan suomenkielinen vastine ei ole kovin vakiintunut. Suomen kielen lautakunta päätyi vuonna 1995 suosittamaan ensisijaisena muotoa "inuitti", mutta piti mahdollisena myös asua "inuiitti".


title: Inuitti

text: Inuitti, inuiitti eli inuit tarkoittaa:


title: Koristekrassit

text: Köynnöskrassit eli koristekrassit ("Tropaeolum") on kasvisuku, joka käsittää noin 80 yksi- ja monivuotista ruohoa, joista valtaosa on kotoisin Andeilta. Suvun lajeista tunnetuin on isoköynnöskrassi ("Tropaeolum majus"), joka on suosittu yksivuotinen köynnös. Toinen yleisesti viljelty laji on kanarianköynnöskrassi ("Tropaeolum peregrinum"), joka nimestään huolimatta on kotoisin Perusta.


title: Koristekrassit

text: Krassi vaatii aurinkoisen kasvupaikan ja kuohkean maan, sillä se ei siedä juurillaan seisovaa vettä. Suomessa yleensä taimet esikasvatetaan sisällä ja istutetaan ulos tai parvekkeelle hallojen loputtua. Krassin siemeniä voi kerätä seuraavan vuoden istutuksia varten. Toisaalta kukkimiskausi venyy pitemmäksi, jos kukat leikataan pois ennen siementen muodostumista.


title: Koristekrassit

text: Krassin kukkia voi käyttää myös salaatissa.


title: Koristekrassit

text: Köynnöskrassien sukuun kuuluu myös mukulaköynnöskrassi ("Tropaeolum tuberosum") (paikallinen nimi kichwan kielellä "añu"), jota Andeilla viljellään syötävien tärkkelyspitoisten mukuloiden vuoksi.


title: Modest Musorgski

text: Modest Petrovitš Musorgski (; 21. maaliskuuta 1839 Karevo, Pihkovan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 28. maaliskuuta 1881 Pietari) oli venäläinen säveltäjä. Hän on tullut tunnetuksi usein Venäjän historian ja kulttuurin inspiroimista sävellyksistään. Musorgskin kuuluisimpia teoksia ovat pianosarja "Näyttelykuvia", orkesteriteos "Yö autiolla vuorella" sekä oopperat "Boris Godunov" ja "Hovanštšina".


title: Modest Musorgski

text: Musorgski syntyi Karevossa Pihkovan kuvernementissa. Hänen perheensä oli Venäjän ensimmäisen hallitsijan Rurikin jälkeläisiä. Nuori Modest valmistautui vanhempiensa toiveiden mukaisesti sotilaalliselle uralle, mutta säveltäjä Mili Balakirevin vaikutuksesta Musorgski erosi asepalveluksesta 22-vuotiaana ja liittyi Viiden ryhmään, venäläiseen viisikkoon, joka oli omistautunut luomaan erityisesti venäläistä musiikkia. Hänen ensimmäiset julkaistut työnsä olivat oopperakatkelma "Salambbo" ja eräs laulusarja. 29-vuotiaana hän sävelsi oopperan "Boris Godunov", joka perustuu Aleksandr Puškinin näytelmään.


title: Modest Musorgski

text: Musorgski oli elinaikanaan varsin tuntematon. Hän eli köyhyydessä säveltäjätoverinsa Nikolai Rimski-Korsakovin luona ja oli pahoin alkoholisoitunut. Rimski-Korsakov uhrasi merkittävän osan omasta urastaan Musorgskin kekseliäiden ja värikkäiden mutta sekasortoiseen tilaan jätettyjen teosten viimeistelyyn ja uudelleenorkestrointiin. Musorgski kuoli alkoholimyrkytykseen vuonna 1881 ja hänet haudattiin Pietariin.


title: Modest Musorgski

text: Alkoholismin lisäksi Musorgskin terveydentilaa heikensivät hänen elämänsä loppuvaiheilla keuhkokuume ja epilepsiakohtaukset.


title: Modest Musorgski

text: Orkesteriteos "Yö autiolla vuorella" on villi, jopa barbaarinen kappale (kuten aikalaiskriitikot sitä arvostelivat). Se tuli sittemmin tunnetuksi, kun Walt Disney käytti sitä piirroselokuvassa "Fantasia" (1940). Nikolai Rimski-Korsakovin lisäksi Dmitri Šostakovitš orkestroi uudelleen Musorgskin tunnetuimmat oopperat, "Boris Godunovin" ja "Hovanštšinan". Hänen mielikuvituksellisin ja useimmin esitetty teoksensa on alun perin pianolle sävelletty sarja "Näyttelykuvia". Sen osat kuvaavat maalauksia, ja hän sävelsi sen arkkitehtiystävänsä Viktor Hartmannin muistoksi. Maurice Ravel orkestroi teoksen erittäin taidokkaasti vuonna 1922, pian suomalaisen Leo Funtekin tekemän orkesterisovituksen jälkeen.


title: Giacomo Puccini

text: Giacomo Antonio Domenico Michele Secondo Maria Puccini (22. joulukuuta 1858 Lucca – 29. marraskuuta 1924 Bryssel) oli italialainen säveltäjä. Hän on yksi tunnetuimmista italialaisista oopperasäveltäjistä Giuseppe Verdin ohella ja hänen katsotaan kehittäneen ns. veristisen oopperatyylin huippuunsa.


title: Giacomo Puccini

text: Puccini syntyi vuonna 1858 Luccan kaupungissa osoitteessa Via del Poggio 30. Hän polveutui vanhasta muusikkosuvusta. Giacomon suunniteltiin seuraavan isän uraa ja ryhtyvän San Martinon/San Pasolinin urkuriksi. Isä Michele Puccini kuitenkin kuoli Giacomon olleessa viisivuotias. Isän kuoleman jälkeen äiti Albina otti vastuun Giacomon kasvatuksesta ja lähetti pojan veljensä Fortunato Magin luokse opiskelemaan. Kymmenvuotiaana hän liittyi San Marino- ja San Michel -kirkkojen poikakuoroihin. Jo 14-vuotiaana hän toimi urkurina Luccassa ja sävelsi kirkkomusiikkia. Koulun jälkeen vuonna 1874 nuori Giacomo aloitti opiskelun luccalaisessa Istituto Pacinissa opettajanaan Carlo Angeloni. Monissa teoksissa mainittu 1876 matka Pisaan "Aidaa" katsomaan on legendaa. Preludio sinfonico 1876 ja Messa 1880 olivat tänä aikana Puccinin huomattavimmat sävellykset.


title: Giacomo Puccini

text: Vuonna 1880 äiti Albina Puccini kirjoitti Savoijin kuningattarelle Margheritalle ja pyysi stipendiä lahjakkaalle pojalleen. Puccini alkoikin saada 100 liiraa kuukaudessa ja aloitti opiskelun Milanon konservatoriossa Amilcare Ponchiellin ja Antonio Bazzinin johdolla. Opiskelijatoverina hänellä on muun muassa Pietro Mascagni. Taloudellista tukea antoi myös isosetänsä, tohtori Nicolao Cerù. Konservatorion päättötyönä valmistui 1883 Capriccio sinfonico


title: Giacomo Puccini

text: Vuonna 1883 Puccini osallistui Casa Sonzognon sävellyskilpailuun säveltämällään yksinäytöksisellä oopperalla Le Villi. Puccini ei voittanut, mutta ooppera esitettiin vuonna 1884 Teatro dal Vermessä. Teos sai julkaisija Giulio Ricordin huomion. Hän tilasi Puccinilta toisen oopperan "Edgar", joka valmistui vuonna 1889.


title: Giacomo Puccini

text: Äidin kuoleman aikoihin 1884 Puccini muutti yhteiseen asuntoon Monzaan elämänkumppaninsa Elvira Gemignanin ( s. Bonturi) kanssa. Samana vuonna syntyi pariskunnan yhteinen poika Antonio. Perhe muutti usein ja asui eri paikkakunnilla, kuten Milanossa, Luccassa, Sant'Antonio d'Addassa, Caprino Bergamascossa, Monzassa ja Pizzamegliossa. Vuonna 1890 Puccini sävelsi jousikvartetille "Crisantemin".


title: Giacomo Puccini

text: Kesällä 1891 Puccini asettui perheineen asumaan Torre del Lagon kylään vuokraamaansa vaatimattomaan taloon Casa Venanzieen. Nykyinen Villa Museo Giacomo Puccini on rakennettu Casa Venanzien tilalle. Puccinin läpimurtoteos oli hänen vuonna 1893 valmistunut kolmas oopperansa "Manon Lescaut", jonka ansiosta hänestä tuli maailmankuulu.


title: Giacomo Puccini

text: "La bohèmea" (1896) pidetään Puccinin romanttisimpana oopperana ja se on noussut yhdeksi maailman suosituimmista oopperoista.


title: Giacomo Puccini

text: "Manon Lescautin" ja "La bohèmen" menestyksen jälkeen Puccini lunasti vuokratalonsa Torre del Lagossa ja osti vuonna 1898 Chiatrista (kylä Quiesa-vuorella) vanhan maatalon. Tilalta on huikea näkymä Lago di Massaciuccolille. Hän rakennutti sinne talon, johon perhe muutti. Samanaikaisesti oli myös Torre del Lagossa työn alla uudisrakennus, ja sen valmistuttua Puccinit muuttivat nykyiseen Villa Pucciniin 1900. Puccini oli intohimoinen metsästäjä ja Torre del Lagossa hän pystyi harjoittamaan tätäkin harrastustaan. Chiatri jäi kesäasunnoksi ja myöhemmin Puccini hankki toisen kesäasunnon Abetonesta.


title: Giacomo Puccini

text: Traagis-veristinen "Tosca" (1900) on musiikiltaan traagissävytteistä. Tosca on vakiinnuttanut paikkansa yhtenä kaikkien aikojen esitetyimmistä oopperoista.


title: Giacomo Puccini

text: Helmikuussa 1903 Puccini loukkaantui auto-onnettomuudessa, joka hidasti hänen sävellystyötään merkittävästi. Säveltäjältä katkesi jalka, ja hän joutui toipumaan useita kuukausia. Elvira Puccinista (s. Bonturi) tuli 3. tammikuuta 1904 Giacomo Puccinin laillinen vaimo. "Madama Butterfly" valmistui 1904. Ooppera kertoo japanilaisen geishatytön onnettomasta rakkaudesta amerikkalaiseen luutnanttiin. Vuonna 1904 Puccinin Verdille tekemä "Requiem" esitettiin säveltäjän läsnä ollessa tammikuussa 1905 Milanossa Casa di Riposo per Musicistissa.


title: Giacomo Puccini

text: Puccinin oopperat saivat yksi toisensa jälkeen ulkomaiset ensi-illat. Hän oli usein läsnä ensiesityksissä. Euroopan ulkopuolella Puccini kävi vain muutaman kerran, Buenos Airesissa ja Montevideossa 1905, tammikuussa 1907 New Yorkissa "Manon Lescaut’n" Amerikan ensi-illassa ja helmikuussa Aleksandriassa "Madama Butterflyn" Egyptin-ensi-illassa. Puccini kävi toistamiseen New Yorkissa vuonna 1910 poikansa Antonion kanssa "La fanciulla del Westin" ensi-illassa 10. joulukuuta Metropolitan Opera Housessa.


title: Giacomo Puccini

text: Vuonna 1917 valmistui Puccinin ehkä kevyin ja operettimaisin ooppera "La Rondine". Samana vuonna Monacon prinssi Alberto I palkitsi Puccinin. Hän sai Grand Officer of Ordre de Saint-Charles kunniamerkin.


title: Giacomo Puccini

text: Puccini oli innostunut autoista, veneistä, äänitystekniikasta ja yleensä kaikesta, mikä liittyi tekniseen kehitykseen.


title: Giacomo Puccini

text: Vuonna 1918 Puccini sävelsi "Il tritticon" -triptyykin, joka koostui kolmesta yksinäytöksisestä oopperasta: "Il tabarro" (Viitta), "Suor Angelica" (Sisar Angelica) ja "Gianni Schicchi". Näistä kolmesta pienoisoopperasta tunnetuimmaksi on noussut "Gianni Schicchi", joka sisältää kuulun Lauretan aarian ”O mio babbino caro”.


title: Giacomo Puccini

text: Vuoden 1919 tärkein työ oli "Inno di Roma'". Samoihin aikoihin Lago di Massaciuccolille rakennettiin turpeenkäsittelylaitos, minkä takia ilma muuttui huonoksi ja melu häiritsi sävellystyötä. Puccini rakennutti uuden talon Viareggioon Via Marco Polo ja Via Buonarottin kulmaan ja muutti sinne vuonna 1921. Giacomo ja Antonio Puccini tekivät vuonna 1922 suuren autokierroksen Euroopassa – Italiassa, Itävallassa, Saksassa ja Hollannissa. Puccini nimitettiin ”Italian senaattoriksi” vuonna 1924.


title: Giacomo Puccini

text: Loppuvuodesta 1923 Puccinilla todettiin kurkkusyöpä. Hänet lähetettiin Brysseliin sädehoitoon. Tohtori Ledoux hoiti Puccinia, ja 24. marraskuuta 1924 tämän kurkun syöpäkasvaimeen työnnettiin seitsemän röntgenneulaa. Puccini ei pystynyt puhumaan, mutta tuskistaan huolimatta hän kommunikoi pienillä lapuilla. Lopulta hänen sydämensä petti, ja hän kuoli lauantaina 29. marraskuuta 1924 kello 11.30.


title: Giacomo Puccini

text: Ensimmäinen hautajaisseremonia pidettiin 1. joulukuuta 1924 Brysselissä, minkä jälkeen Puccinin arkku kuljetettiin junalla Milanoon, jonka Duomossa pidettiin 3. joulukuuta viralliset hautajaiset kardinaali Eugenio Tosin johdolla. Arturo Toscanini ja Scalan orkesteri soittivat valerequiemin "Edgarin" kolmannesta näytöksestä ja Hina Spani lauloi "Addio mio dolce amoren". Puccini haudattiin Torre del Lago Pucciniiin "Villa Museo Giacomo Pucciniin" rakennettuun hautakammioon.


title: Giacomo Puccini

text: Puccinin viimeiseksi oopperaksi jäi "Turandot". Säveltäjä ei ehtinyt saada sitä valmiiksi, vaan sen täydensi Franco Alfano. Puccinin oopperat valloittivat kaikki suuret oopperalavat, ja hän oli vuosisadan vaihteen selvästi suosituin oopperasäveltäjä.


title: Giacomo Puccini

text: Vaikka Puccini tunnetaan pääasiassa oopperoistaan, hän sävelsi myös orkesterimusiikkia, kirkkomusiikkia, kamarimusiikkia ja pienimuotoisia lauluja.


title: Giacomo Puccini

text: Myös monet Giacomo Puccinin esi-isistä olivat säveltäjiä. Puccinien musiikkidynastia, 5 polvea, on Euroopan toiseksi pisin (Bachin dynastia on 7 polvea). Puccinin äiti Albina Puccini (s. Magi, 1830–1884) oli saanut musiikkikoulutuksen ja ohjasi Giacomoa eri opettajille. Hän oli Puccinin tärkein tukija uran alussa. Isä Michele Puccini 1813–1864 oli opiskellut Bolognassa ja toimi arvostettuna urkurina Luccassa.


title: Giacomo Puccini

text: Puccinin sisaret olivat Otilia 1851–1823, Tomaide 1852–1917, Temi (tai Zemi) 1853–1854, Nitetti 1854–1928, Iginia 1856–1922, Ramelde 1859–1912 ja Macrina 1862–1870. Otilia, Nitetti ja Ramelde menivät naimisiin ja jatkoivat sukua, Tomaide jäi lapsettomaksi ja Iginia meni luostariin ja otti nimen Sisar Giulia Enrichetta. Puccinin veli Domenico Michele 1864–1891 muutti Argentiinaan ja kuoli keltakuumeeseen Rio de Janeirossa


title: Giacomo Puccini

text: Puccinin puoliso oli Elvira Puccini (s. Bonturi, aiemmassa avioliitossa Gemignani) (13. kesäkuuta 1860 – 9. heinäkuuta 1930), jonka kanssa Puccini muutti asumaan 1884. Vasta 3. tammikuuta 1904 oli Giacomon ja Elviran mahdollista mennä naimisiin Elviran aviomiehen kuoltua.


title: Giacomo Puccini

text: Antonio Puccini (23. joulukuuta 1886 – 21. helmikuuta 1946) oli Giacomo Puccinin ja Elviran ainoa yhteinen lapsi. Fosca Gemignani 1880–1968 puolestaan oli Elviran oli tytär edellisen miehensä Narciso Gemignanin kanssa, ja asui Puccinien kanssa.


title: Giacomo Puccini

text: Vaimonsa Elviran lisäksi Puccinilla oli lukuisia intiimejä rakkaussuhteita.


title: Giacomo Puccini

text: Ensimmäinen huomattava suhde oli Manon Lescautin esittäjään Cesira Ferraniin (o.s. Zannaio, 1863–1943), ja tätä seurasi Toscan ensiesittäjä Hariclea Darclée (o.s. Haricly Hartylary, 1860–1939).


title: Giacomo Puccini

text: Torinolaiseen opiskelijaan Corinnaan Puccini tutustui junassa vuonna 1900 matkalla Milanosta Torinoon. Suhde paljastui Elviralle, ja suhteen loputtua vuonna 1903 Puccinilla on vaikeuksia saada lähettämänsä rakkauskirjeet takaisin. Saksalainen kirjailija Helmut Krausser on vuonna 2007 selvitellyt Corinnan henkilöllisyyttä ja tullut siihen tulokseen, että Corinna oli Maria Anna Coriasco (1882–1961).


title: Giacomo Puccini

text: Lokakuussa 1904 Lontoossa Paolo Tosti esitteli Puccinille Sybil Seligmanin (o.s. Beddington, 1868–1936). Intiimin ja tulisen alun jälkeen suhde muuttui syväksi ystävyydeksi. Sybil auttoi ja tuki Puccinia koko tämän loppu-uran ajan. Seligmanien perhe vieraili Puccinien vieraana Abetonessa vuosina 1906 ja 1907.


title: Giacomo Puccini

text: Kesällä 1911 Viareggiossa Puccini tapasi müncheniläisen paronittaren Josephine von Stängelin (o.s. Bissing). Suhteen aikana Puccinilla oli työn alla "La rondine". Pari kävi yhdessä Bayreuthin musiikkijuhlilla elokuussa 1912 katsomassa "Parsifalin". Suhde päättyi 1917.


title: Giacomo Puccini

text: Puccini näki Hampurissa Rose Aderin (1890–1955) vuonna 1921 tulkitsevan Sisar Angelican roolin ja ihastui. Heidän kirjeenvaihtonsa on säilynyt, ja siellä on oletettavasti maininta Liùn roolista. Suhde päättyi syksyllä 1923.


title: Giacomo Puccini

text: Muita lyhytaikaisempia suhteita ovat olleet Emma Destinn (o.s. Ema Kitti, 1878–1930), Maria Jeritza (1887–1982) ja mahdollisesti myös Rosa Ponselle (1897–1981). Elokuussa 2007 selvisi, että Puccinilla olisi ollut intiimisuhde Doria Manfredin serkkuun Giulia Manfrediin ja Giulia olisi ollut "Lännen tyttö" -oopperan Minnien esikuva. Aiheesta on tehty elokuva "Puccini e la fanciulla" vuonna 2008.


title: Giacomo Puccini

text: Giacomo Puccinin luomia naisroolihahmoja kutsutaan ”Puccinin sankarittariksi”. Sankarittaret ovat naisellisia, herkkiä ja rakastuneita syvästi ja kaikenkattavasti. Sankaritar saattaa kärsiä rakkautensa takia nöyryytystä tai halveksuntaa, ja on siksi valmis uhraamaan kaiken, jopa elämänsä. Puccinin musiikki perustuu tunteellisen lauluun ja melodisuuteen. Vokaalisesti Puccini käsitteli sankarittariaan eri tavalla, roolit ovat sopraanoja (spinto, lyyrinen tai dramaattinen) mezzosopraano Tigraanaa lukuun ottamatta.


title: Giacomo Puccini

text: Varsinaisia sankarittaria on 15, ja heidän lisäkseen Puccini loi vielä kaksi erilaista, mutta hyvin huomattavaa naishahmoa: armoton ja tunteeton ruhtinatar La Zia Principessa oopperassa "Sisar" ("Suor Angelica") ja lämpimästi kuvattu lumpunkerääjä La Frugola ja kissansa Korpraali oopperassa "Viitta" ("Il Tabarro").


title: Giacomo Puccini

text:
Puccinin sankarittaret kohtaavat rakkauden ja kuoleman eri tavalla:
Kustantaja Giulio Ricordi nimesi nuorelle Giocomo Puccinille ensimmäisen libretistin Ferdinando Fontanan. Puccini ei saanut näistä libretoista irti kaikkea mitä tarvitsi ja libreton muuttaminen oli hankalaa. Tästä jäi Puccinille elinikäinen opetus. Kaikissa seuraavissa libretoissa hän itse oli voimakkaasti mukana ja vaikutti niihin mutta hänen oli myös vaikea löytää itselleen sopivaa librettoa. Giacomo Puccinin ensimmäiset viisi librettoa löytyivät helposti. Loput libretot syntyivät monivaiheisesti. Tärkeimmät teokset ja aiheet, joita Puccini harkitsi: Näiden lisäksi Mosco Carner kirjassaan Puccini listaa vielä 60 teosta ja aihetta, joita Puccinille tarjottiin oopperaksi.


title: Giacomo Puccini

text: Sen lisäksi, että monet Puccinin oopperoista on taltioitu useammankin kerran, Puccinin musiikkia on käytetty paljon elokuvissa ja tv-sarjoissa. Oheista listaa täydellisempi ja tarkempi musiikkiesittely on alla olevassa Aiheesta muualla -osion linkissä.


title: RMS Queen Elizabeth

text: RMS Queen Elizabeth oli Cunard Steamship Companyn höyrylaiva, joka toimi valtameriliikenteessä useiden vuosikymmenten ajan. Laiva rakennettiin Clyden telakalla Skotlannissa, missä kuningatar Elisabet vuonna 1938 kastoi sen kaimakseen ja laiva liukui Clydejokeen. Laivan neitsytmatka yli Atlantin alkoi 3. maaliskuuta 1940. Se oli aikansa suurin matkustajalaiva aina vuoteen 1996. Valmistuessaan "Queen Elizabeth" oli ensimmäinen niin leveä alus, ettei se mahtunut kulkemaan Panaman kanavasta.


title: RMS Queen Elizabeth

text:
Sinisen nauhan vauhtikilpailu sai kuitenkin odottaa aikaa parempaa: sota kutsui.
Toisen maailmansodan aikana laiva oli joukkojenkuljetusaluksena. Adolf Hitler tarjosi sen upottamisesta rahapalkintoa ja rautaristiä sukellusveneidensä päälliköille. Aluksen matkanopeus 30 solmua oli kuitenkin niin nopea, että Saksan laivaston sukellusveneet jäivät jälkeen. Sodan jälkeen alus kuljetti 2 230 matkustajaa ja 1 200 hengen miehistöä reitillä Southampton – New York.


title: RMS Queen Elizabeth

text: Vuonna 1965 laiva ajoi karille Cherbourgin edustalla. Liikennöinti muuttui myöhemmin kannattamattomaksi, ja Cunard-yhtiö myi aluksen vuonna 1968, kun "Queen Elizabeth 2" valmistui. Alus siirrettiin Floridaan turistinähtävyydeksi, mutta floridalaisyhtiö meni konkurssiin ja alus joutui uudelleen myyntiin. Syyskuussa 1970 kiinalainen laivanvarustaja C. Y. Tung osti sen, ja alus siirrettiin Hongkongiin kunnostettavaksi purjehtivaksi yliopistoksi uudelleennimettynä "Seawise Universityksi". Kesken kunnostustöiden laiva syttyi 9. tammikuuta 1972 tuleen Hongkongin satamassa, paloi vuorokauden ja kaatui kyljelleen jääden makaamaan mustana hylkynä puolittain veden alla.


title: RMS Queen Elizabeth

text: Arviolta 40–50 % hylystä on jäänyt merenpohjaan. 1990-luvun loppupuolella hylyn jäännökset hautautuivat maa-aineksen alle rakennettaessa Konttiterminaali 9:ää (CT9) satamaan .


title: RMS Queen Elizabeth

text: Vuonna 1974 "Queen Elizabethin" hylky esiintyi James Bond-elokuvassa "007 ja kultainen ase" MI6:n salaisena tukikohtana.


title: Queen Elizabeth

text: Queen Elizabeth tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Saima Harmaja -seura

text: Saima Harmaja -seura perustettiin marraskuussa 2003 juhlistamaan kuuluisan runoilijattaren Saima Harmajan syntymän 90-vuotisjuhlavuotta. Seuran tavoitteena on tehdä tunnetuksi Harmajan kaunista runoutta ja traagisen elämän vaiheita; seura haluaa myös lisätä runouden harrastajien määrää ylipäätänsä. Huomattava osa seuran jäsenista asuu runoilijan syntymäkaupungin Helsingin lisäksi Lohjan seudulla, jossa Saima Harmaja vietti kesiään.


title: Saima Harmaja -seura

text: Lokakuussa 2006 seuralla oli noin 150 jäsentä. Nykyisin jäsenmäärä on jo kahdensadan paikkeilla.


title: VHS

text: Video Home System (lyh. VHS) on JVC:n kehittämä tallentavien ja toistavien videonauhurilaitteiden tallennusmuodon standardi. Se julkistettiin vuonna 1976. Osa sen keskeisistä tekniikoista on lisensoitu Sonylta – kilpailevan formaatin, Betamaxin kehittäjältä.


title: VHS

text: Funai valmisti viimeiset VHS-nauhurit heinäkuussa 2016. JVC oli ilmoittanut lopettavansa VHS-nauhureiden valmistuksen jo 2008. Videonauhureiden tilalle tulivat DVD-levyt alkaen vuodesta 1994 Sonyn kehittämänä. DVD-levystä kehitettiin kaksipuoleinen versio, ja lopulta sitä enemmän tallentava Blu-ray.


title: VHS

text: VHS-järjestelmä voitti kuluttajien suosiossa samankaltaiseen magneettinauhatekniikkaan perustuvat Betamax- ja Video 2000 -formaatit. Betamaxin kannattajat väittivät kuvanlaatua paremmaksi ja Betamax-kasetti oli kooltaan pienempi. VHS:n ansiona oli muun muassa pidempi tallennusaika, aluksi 120 minuuttia ja myöhemmin 240 minuuttia. VHS-nauhurit olivat myös edullisempia. Myöhemmin myyntivideon suosion kasvu vuokravideon kustannuksella avasi tietä kuvanlaadultaan paremmalle DVD-levylle, vaikka kotitallennus levyille ei ollutkaan aluksi mahdollista.


title: VHS

text: 2000-luvun alussa tallentavan DVD-videon, digitaalivideon ja kiintolevytallentimien yleistyminen oli lopullisesti syrjäyttämässä mekaaniselta käyttöiältään, käytettävyydeltään ja kuvanlaadultaan selvästi heikomman VHS-formaatin. Vuonna 2006 useimmat merkittävät elokuvien julkaisijat olivat lopettaneet tuotteidensa VHS-jakelun. Lokakuussa 2008 JVC ilmoitti viimeisenä lopettavansa yksinomaan VHS-formaattia käyttävien nauhureiden valmistamisen. 2010-luvulla videot ovat siirtymässä verkkoon ja siirrettävänä tallennusmuotona on Flash-muistiin perustuvat muistitikut. Myös videokameroiden ja puhelimien, jotka usein sisältävät videokuvausmahdollisuuden, tallettavat Flash-muistipiireille.


title: VHS

text: VHS-järjestelmän videokaseteissa käytetään 1/2 tuuman (12,7 mm) levyistä magneettinauhaa ja nauhanopeus PAL-televisiojärjestelmässä on 2,34 cm/s. Suurin tallennusaika on neljä tuntia E-240-kasetilla, mutta eräissä Basfin kaseteissa siihen on lisätty vielä 20 minuuttia, jolloin tulee E-260. Myös joitain E300-kasetteja oli kaupan, mutta niiden nauha oli erittäin ohutta, katkesi herkästi, eikä toiminut kaikissa nauhureissa muutenkaan luotettavasti. VHS-kasettien yhteydessä käytetyssä yleisessä E-merkinnässä viitataan kirjaimen jälkeen olevalla luvulla suoraan kasetin tallennusaikaan minuuteissa käytettävästä televisiojärjestelmästä riippuen. NTSC-järjestelmässä nauhan kulkunopeus on PAL-järjestelmää hieman suurempi, joten tätä televisiojärjestelmää käyttäviin maihin myytävien tyhjien kasettien tallennusaika on PAL-järjestelmässä jonkin verran kasetin kuoressa ilmoitettua pidempi.


title: VHS

text: VHS-järjestelmän nauhamekanismissa käytetään muista videokasettinauhureista poikkeavaa M-pujotusta, jossa nauha kiertää halkaisijaltaan 62 mm kuvarummun ympäri noin 180 asteen verran. Samaa M-pujotusta käytettiin myös Panasonicin ammattikäyttöön toteuttamassa M-formaatin videonauhureissa. Kannettaviin kameranauhureihin toteutettiin laitteistokoon pienentämiseksi noin kolmasosan verran pienempi kuvarumpu, jonka ympäri nauha kiertää lähes täyden kierroksen. Pienempiä, kämmennellä pidettäviä kameranauhureita varten kehitettiin erillinen VHS-C-kasetti, jonka tallennusaika on enimmillään vain 60 minuuttia. Pienempää C-mallin kasettia voidaan käyttää pöytänauhureissa erillisellä kasettisovittimella.


title: VHS

text: Aikaisemmin ääniraitojen hitaasta nauhanopeudesta johtuvaa nauhakohinaa vähennettiin joissakin nauhurimalleissa Dolby-kohinasuodatuksella. Myöhemmin äänen laadukkaaseen toistoon käytettiin videoraitojen sekaan tallennettavia ääniraitoja ja menetelmää nimitettiin HiFi-äänentoistoksi. Tämä tekniikka oli saatavilla hieman ennen kuin CD alkoi yleistyä Suomessa, ja sellaista nauhuria saatettiin käyttää perinteisen analogisen magneettinauhurin korvaajana. Yhtenäinen nauhoitusaika normaalinopeudella oli jopa 5 tuntia (harvinaisella E300-kasetilla) ja äänenlaatu ei kärsinyt järjestelmän mahdollistamasta puolinopeudestakaan.


title: VHS

text: Järjestelmän kehityksen kuluessa heikkoa videokuvanlaatua yritettiin parannella HQ-kuvanparannustekniikalla, jossa taajuusvasteeltaan alhaista videosignaalia korostettiin suurempien taajuuksien osalta. Tämä ei käytännössä terävöittänyt videokuvaa kovinkaan mainittavasti ja se toi usein kuvaan mukaan häiritsevästi käytetystä nauhalaadusta riippuvaisen videokohinan, joka näkyy videokuvassa rakeisuutena. Ainoastaan hyvälaatuisten, erityisesti Hifi-käyttöön suunnattujen, nauhakasettien käyttö vähensi videokuvassa esiintyvää nauhakohinaa, mikä ei kuitenkaan korjannut VHS-järjestelmän jo valmiiksi heikkoa videokuvan laatua terävämmäksi.


title: VHS

text: VHS-kasettia on myös käytetty digitaaliseen äänentallennukseen esimerkiksi ADAT-laitteessa. Samoin oli kaupan järjestelmiä jotka käyttivät tavallista videonauhuria tietokoneen tietojen varmuuskopiointiin.


title: Heikki Turunen

text: Heikki Anton Turunen (s. 9. joulukuuta 1945 Pielisjärvi) on suomalainen kirjailija.


title: Heikki Turunen

text: Turusen vanhemmat Reino Juho Turunen ja Jenny Mirjami Siponen olivat maanviljelijöitä Lieksan Vuonislahden kylässä. Turusen kotipaikka sijaitsee lähellä Eva Ryynäsen taiteilija-ateljeeta. Heikki vietti lapsuutensa kuuden sisaruksensa kanssa. Lapsuusaika oli kovaa työntekoa ja sodan jälkeistä jälleenrakennusaikaa.


title: Heikki Turunen

text: Turunen kuvaa nuoruusaikaansa: ”Sain nähdä Suomen maaseudun kulta-ajan kasvavan lapsen ja nuoren silmin. Se oli kaunista ja väkevää, mutta teki minusta ikuisen maalaisromantikon, jonka elämä nykyisenä urbaanina aikana on ajoittain kärsimystä ja surua. En kuitenkaan tahtoisi toisin olevan. Lapsuuden ja nuoruuden kokemuksista olen tehnyt parhaat kirjani.”


title: Heikki Turunen

text: Turunen kävi kansakoulun ja teki samalla maatöitä. Hän pääsi Lieksan paikallislehden toimittajaksi vuonna 1964. Joensuussa ilmestyvän Karjalan Maa -lehden toimittajana ja toimitussihteerinä hän työskenteli 1966–1974 ja siirtyi vapaaksi kirjailijaksi vuonna 1974.


title: Heikki Turunen

text: Turunen asui pitkään Joensuun kaupungissa vaikka kirjoitti maalla Juuan kunnassa Pielisen rannalla. Juukalaiseksi hän kirjoittautui eläkeellä ollessaan v. 2013. Perheeseen kuuluu puoliso Seija Tuononen ja poika Janne (s. 1977). Seija on syntyjään juukalainen. Poika aukoo uria filmitiimeissä.


title: Heikki Turunen

text: Turusen kirjoilla on lähes aina sama miljöö ja teema, kirjojen tapahtumat sijoittuvat yleensä maalle. Lähes kaikissa kirjoissa on jollakin tavalla syrjäytynyt tai ”erikoinen” henkilö. Turunen kuvaa kirjoissaan sodanjälkeisen uudisraivauksen ehdoin kasvavaa sukupolvea. Sukupolvi joutuu kokemaan teollistumisen, kaupungistumisen ja maaltamuuton ajan. Turunen itse sanoo: ”Nuorten on oikeus saada tietää minkälaista oli elää lapsena kun ihmiset siirtyivät maalta kaupunkeihin.”. Lähes kaikissa kirjoissaan hän käsittelee niin sanottuja ”maalaisten ongelmia”. Toisaalta, voitaneen myös kysyä että onko olemassakaan mitään urbaaniakaan "seutua" olemassa jolla ei olisi ongelmia. Tässä mielessä hän on "vain" maaseudun oma kirjailija, eikä pelkästään sen ongelmien kartoittaja. Itse asiassa hän ei edes tee johdonmukaisia "alhaalta ylöspäin" analyysejä siitä miten asioita olisi voitu ja pitänyt paremmin hoitaa muuten kuin miten ne nyt sitten menivät. Hän ei lainkaan luokittaudu sosiologiksi tai muuksi sellaiseksi minkään tieteenhaaran kylkeen, vaan tyytyy havainnoijan rooliin, ei varsinaiseksi yhteiskuntateoreettiseksi analysaattoriksi.


title: Heikki Turunen

text: Turusen tunnetuimmat kirjat ovat "Kivenpyörittäjän kylä", "Simpauttaja" ja "Maalainen". Veikko Kerttula teki "Simpauttajasta" tv-elokuvan vuonna 1975, 1995 Markku Pölönen teki elokuvan Kivenpyörittäjän kylä ja 2004 Anssi Mänttäri ohjasi "Joensuun Ellistä" elokuvan. Tuotannon jatkuessa 2000-luvulla asuinpaikkakuntaan nivoutuva "Tie, totuus ja elämä" aukaisi uudelleen liittymän puhtaasti dokumentoivaan paikallishistoriaan. Sitä ennen "Hämärätunnin tarinoita" oli vapauttanut kirjoittajan kertomaan Pohjois-Karjalaisen seutukunnan tosiasioista ikään kuin toisessa persoonassa.


title: Heikki Turunen

text: Hänen romaaneistaan on tehty sovituksia teatteriin ja elokuvaksi. Esikoisromaani "Simpauttaja" vuodelta 1973 lienee Pohjois-Karjalan ulkopuolella eniten tunnettu Turusen teos ja se on käännetty myös ruotsiksi. "Kivenpyörittäjän kylä" on käännetty norjaksi nimellä "Steintrilleren".


title: Heikki Turunen

text: Turusen tuotannosta ja elämästä on tekeillä laaja teos. Joensuulainen filosofian tohtori Eija Komu sai vuonna 2008 Suomen Kulttuurirahaston apurahan tähän tarkoitukseen.


title: Heikki Turunen

text: Vuonna 2009 Turuselle myönnettiin valtion taiteilijaeläke.


title: Heikki Turunen

text: Turunen toimii Luonto-Liiton susiin liittyvän "Salakaadot seis!" -kampanjan suojelijana.


title: Wormsin konkordaatti

text: Wormsin konkordaatti (tai "Pactum Calixtinum") oli paavi Calixtus II:n ja Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Henrik V:n välinen sopimus, joka solmittiin 23. syyskuuta 1122 Wormsin lähellä.


title: Wormsin konkordaatti

text: Lamberto Scannabecchin (myöhemmin paavi Honorius II) ponnistelujen ja Würzburgin kokouksen (1121) jälkeen Calixtus II ja Henrik V päättivät lopettaa investituurariidan. Sopimuksen mukaan keisari takasi lahjomattomat piispojen ja apottien vaalit ja luopui oikeudesta antaa heille kirkollisen vallan tunnusmerkit. Paavi takasi Henrikille oikeuden olla läsnä vaaleissa ja myöntää valituille heidän maallisen valtansa.


title: PIN

text: PIN (, ) on salasanana käytettävä luku, jolla voidaan autentikoitua eli tunnistautua järjestelmään. Se vastaa toiminnaltaan allekirjoitusta, mutta sitä käytetään usein hieman korkeamman turvallisuuden takaamiseksi. PIN-koodi on henkilökohtainen, eikä sitä saa kertoa kenellekään. Se patentoitiin toukokuussa 1966 ja sen keksijä oli James Goodfellow.


title: PIN

text: PIN-koodin yhteydessä käytetään ID:tä, joka esimerkiksi pankkiautomaateissa ja maksukorttipäätteissä saadaan selville kortin sirusta tai magneettijuovasta. Mikäli järjestelmästä löytyy tieto, että PIN on oikein, annetaan käyttäjälle oikeus käyttää käyttäjätiliin liitettyjä ominaisuuksia (kts. käyttötarkoituksia).


title: PIN

text: ISO 9564-1 -standardi määrittää PIN-koodin minimipituudeksi 4 numeroa ja maksimipituudeksi 12 numeroa. Standardin yhteydessä kuitenkin huomautetaan, että koodin ei käytettävyyssyistä tulisi ylittää 6 numeroa. Yleisimmin koodi on 4-numeroinen.


title: PIN

text: Esimerkiksi:


Akne


title: Akne

text: Akne () on yleinen ihosairaus, joka aiheutuu talirauhasten liiallisesta talin erityksestä tai esimerkiksi ihon päällimmäisen kerroksen sarveiskerroksen paksuuntumisesta. Yhteistä kuitenkin on, että tali ei pääse erittymään vapaasti pois talirauhasesta, jolloin talirauhanen tulehtuu.Akne ilmenee ihossa näppylöinä, mustapäinä, valkopäinä ja vaikeimmissa tapauksissa tulehtuneina onteloina ja arpimuodostumina. Joka kymmenellä on vaikea akne. Kohdealueina ovat yleensä kasvot, hartiat, rinta ja selkä. Aknesta kärsivien ihon on todettu vanhenevan muita hitaammin.


title: Akne

text: Puberteetin alkaessa useimpien rauhasten toiminta lisääntyy, jolloin myös talirauhaset erittävät iholle tavallista enemmän talia. Tämä erite on nyt myös jähmeämpää. Tali tukkii ihohuokoset aiheuttaen niiden laajenemisen ja lisäten samalla infektion mahdollisuutta. Vaikeissa tapauksissa yläruumiin ja kasvojen iho saattaa vaurioitua pahasti ja muodostuu pysyviä arpia. Tämän vuoksi on tärkeää, että hoito aloitetaan jo ensioireiden ilmaantuessa.


title: Akne

text: Akne alkaa tavallisesti murrosiän aikana. Häiriö saattaa olla lievä ja kestää vain lyhyen aikaa tai se voi olla vaikea ja pitkäaikainen. Neljä viidestä teini-ikäisestä kärsii aknesta muodossa tai toisessa. Akne voi olla myös aikuisiän sairaus. Naisista noin viisi prosenttia ja miehistä kaksi prosenttia kärsii aknesta vielä keski-iässäkin. Osa ihmisistä kärsii aknesta koko elämänsä ajan.


title: Akne

text: Syyt akneen voivat olla perinnöllisiä tai hormonaalisia. Aknen pääasiallisena syynä pidetään bakteeria nimeltä "propionibacterium acnes". Aknen voivat aiheuttaa myös jotkin lääkkeet, kloori ja öljy. Elintavoista johtuvista seikoista ainoastaan tupakoinnin on todettu olevan yhteydessä akneen.


title: Akne

text: Lievät aknetapaukset ovat tavallisesti lyhytaikaisia ja finnit häviävät, jos huolehditaan riittävästä hygieniasta. Tähän käytetään yleisesti kasvovesiä. Vaikeimmat tapaukset kuuluvat lääkärin hoitoon. Jos akne on arpeuttanut ihoa, vahinkoja voi yrittää korjata lääketieteellisin ja kirurgisin keinoin.


title: Akne

text: Lievän aknen hoitoon käytetään sisäisesti A-vitamiinin johdosta, tretioniinia, antibioottia ja atselaiinihappoa. Nämä sulattavat komedoja eli talirauhasten tiehyen tukkeutumia eli niin kutsuttuja mustapäitä. Ulkoisesti otettavien lääkkeiden teho vaikuttaa hitaasti ja vaikutus saattaa näkyä vasta kuukausien päästä.


title: Akne

text: Vaikeamman aknen hoidossa käytetään sisäisesti otettavia lääkkeitä, esimerkiksi tetrasykliini-, lymesykliini- ja erytromysiini-antibiootteja. Lääkkeitä otetaan 3–6 kuukautta. Naisille on mahdollista antaa akneen myös hormonaalista hoitoa. Miehille ei ole löydetty sopivia hormonihoitokeinoja.


title: Akne

text: Vaikean aknen hoidossa voidaan käyttää suun kautta otettavaa isotretinoiinia, jonka avulla akne on mahdollista parantaa. Lääkettä käytetään silloin kun muut hoitokeinot eivät ole tehonneet. Itsemurhariskin on todettu lisääntyvän isotretinoiinihoidon aikana. Täysin varmaa ei kuitenkaan ole, onko syynä isotretinoiini vai itse akne. Potilaita on kuitenkin seurattava vielä hoidon päättymisen jälkeenkin. Isotretinoiinin sivuvaikutuksista vaarallisin on sikiövaurio, jos potilas tulee raskaaksi hoidon aikana. Maksavauriotkin ovat mahdollisia.


title: Akne

text: Aknen hoitoon on olemassa monenlaisia tuotteita lähinnä ihon puhdistukseen ja näppyjen peittämiseen. Lääkärin lääkemääräyksellä saa tehokkaampia reseptilääkkeitä, tablettimuotoisia antibiootteja ja paikallishoitoja, kuten paikallisretinoideja eli A-vitamiinijohdoksia ja klindamysiinivalmisteita.


title: Syyhy

text: Syyhy on syyhypunkin ("Sarcoptes scabiei var. hominis") aiheuttama tarttuva ihosairaus.


title: Syyhy

text: Syyhypunkki laskee munansa isännän ihon pintakerrokseen kaivamaansa käytävään (5–15 mm). Munista kehittyvät punkit tarttuvat helposti kosketuksen, tekstiilien tai pintojen kautta henkilöstä toiseen mutta lyhyt kosketus kuten kättely ei aiheuta välittömästi tartuntaa. Syyhy leviää herkästi perhepiirissä. Syyhyn pääoire on kova kutina etenkin iltaisin. Syyhyä hoidetaan esimerkiksi permetriiniä sisältävällä voiteella.


title: Syyhy

text: Syyhypunkin eläimille aiheuttamasta sairaudesta käytetään nimitystä kapi.


title: Syyhy

text: Syyhyn aiheuttaja on 0,3–0,5 mm:n pituinen hämähäkkieläimiin kuuluva syyhypunkki. Yksikin punkkinaaras voi aiheuttaa tartunnan. Aikuinen punkkinaaras elää 1–2 vuorokautta ihon ulkopuolella. Punkki leviää ihmisestä toiseen läheisen kosketuksen kautta; kättely tai muu lyhyt kosketus ei riitä punkin siirtymiseen henkilöstä toiseen. Tartuntoja saadaan herkimmin perhepiirissä, lasten päivähoidossa, vanhusten laitoshoidossa sekä seksin yhteydessä. Tartunnan voi saada myös syyhyä sairastavan lakanoista tai muista vaatteista. Ihmisestä eläimeen tai päinvastoin punkki ei leviä.


title: Syyhy

text: Punkkinaaras elää ihossa pari kuukautta ja munii ihon sarveiskerrokseen kaivamaansa käytävään 60–90 munaa. Toukat kuoriutuvat ja ovat nymfivaiheen jälkeen sukukypsiä aikuisia kymmenen päivän kuluttua. Tartunnan saaneen ihmisen elimistö alkaa muodostaa vasta-aineita punkkia ja sen eritteitä kohtaan, mikä aiheuttaa kutinan alkamisen 3–6 viikon kuluttua tartunnasta. Uusintatartunnoissa oireet alkavat jo 1–3 vuorokauden kuluttua.


title: Syyhy

text: Syyhyn pääoire on kova kutina iltaisin. Alkuvaiheessa ihossa ei näy juuri mitään, mutta kutinan jatkuessa etenkin sormiväleihin, kämmeniin ja ranteisiin, pikkulapsilla myös jalkapohjiin ilmestyy vajaan senttimetrin pituisia punkkinaaraan kaivamia käytäviä. Niiden toisessa päässä punkin voi erottaa pienenä harmaana pisteenä. Iho voi raapimisen seurauksena tulehtua. Pieniä vesikelloja ja märkänäppyjä esiintyy melko usein.


title: Syyhy

text: Vanhuksilla ja immuunipuutteisilla esiintyy karstasyyhyä, jossa raajoissa ja vartalolla on pieniä märkiviä, jopa muutaman senttimetrin läpimittaisia läiskiä. Ihottuma on hilseilevä, laaja-alainen ja karstainen, mutta iho ei välttämättä kutise. Punkkien määrä on hyvin suuri ja tartunta voi tapahtua myös pintojen tai tekstiilien välityksellä.


title: Syyhy

text: Kutinan aikaansaa punkin proteiinien aiheuttama allerginen reaktio. Ei tiedetä tarkkaan, mikä proteiini on kyseessä. Samat proteiinit ovat läsnä myös syyhypunkkien jätöksissä, jotka punkki jättää kuollessaan ihon alle ja jotka voidaan havaita ihosta tulevina mustina pisteinä.


title: Syyhy

text: Syyhyä hoidetaan syyhypunkkiin kohdistuvalla lääkityksellä, käytössä olleiden vaatteiden vaihdolla sekä tartuttajan ja mahdollisten tartunnansaaneiden hoidolla.


title: Syyhy

text: Syyhyn itsehoitona käytetään apteekista ilman reseptiä saatavaa voidetta, joka sisältää permetriiniä. Voidetta levitetään illalla pesun jälkeen joka paikkaan kaulasta alaspäin mutta ei limakalvoille. Aamulla iho pestään huolellisesti, ja alusvaatteet ja lakanat vaihdetaan. Hoito toistetaan viikon kuluttua. Perusteellista siivousta tai desinfiointia ei syyhyn vuoksi kotona tarvitse tehdä. Hoidon jälkeistä kutinaa rauhoitetaan kortisonivoiteella ja tarvittaessa UV-valohoidolla. Jos syyhyhoito ei lopeta kutinaa 2–4 viikossa tai jos kutina alkaa uudelleen, taudin voi hoidattaa lääkärillä, joka määrää esimerkiksi permetriinivoidetta ja ivermektiinitabletteja.


title: Syyhy

text: Maailmanlaajuisesti syyhy on yksi kolmesta tavallisimmasta ihosairaudesta. WHO:n mukaan syyhytartunta on 130 miljoonalla ihmisellä. Syyhyä esiintyy kaikissa maissa mutta etenkin kuumien trooppisten maiden tiheästi asutuilla köyhillä alueilla. Vuonna 2015 tehdyn katsauksen mukaan syyhyä esiintyy maailman eri puolilla 0,2 prosentista 71,4 prosenttiin, ja kaikilla alueilla Euroopan, Pohjois-Amerikan ja Lähi-idän ulkopuolella sen esiintyvyys oli paikoin yli 10 prosenttia. Eniten tautia esiintyy Tyynenmeren alueella ja latinalaisessa Amerikassa.


title: Syyhy

text: Etenkin köyhissä maissa syyhy on vakava rasite terveydenhoidolle. Maailmanlaajuisesti eniten syyhystä kärsivät pienet lapset ja vanhukset.


title: Syyhy

text: Syyhy on ollut ihmisen kumppanina ammoisista ajoista lähtien. Egyptissä ja Lähi-Idässä tehtyjen arkeologisten kaivausten perusteella syyhystä on merkkejä ainakin vuodesta 494 eaa. Ensimmäinen kirjallinen viittaus syyhyyn on ilmeisesti Raamatussa – kyseessä on eräänlainen "lepra", joka mainitaan kolmannessa Mooseksen kirjassa. Voi myös olla, että yksi viidennen Mooseksen kirjan 28 kirouksesta oli juuri syyhy. Aristoteles ilmoitti noin 400 eaa. "täistä", jotka "pakenevat pienistä näppylöistä, mikäli nämä puhkaistaan" — tämä kuvaus sopii syyhypunkkiin.


title: Syyhy

text: Kreikkalainen ensyklopedisti ja lääketieteen tekstien kirjoittaja Aulus Cornelius Celsus (noin 25 eaa.– noin 50 jaa.) nimesi nykytiedon mukaan taudin nimellä "scabies" ja kuvasi taudin pääpiirteissään. Syyhyn loisetiologiaa dokumentoi italialainen fyysikko Giovanni Cosimo Bonomo (1663–1696) kirjeessään vuonna 1687. Bonomon kuvauksen ansiosta syyhystä tuli yksi ensimmäisiä tauteja, joiden taudinaiheuttaja tunnettiin.


title: Syyhy

text: The International Alliance for the Control of Scabies (IACS) luotiin vuonna 2012. Siihen kuuluu yli 70 tutkijaa, kliinikkoa ja kansanterveyden asiantuntijaa yli 15 maasta. Allianssi on saanut syyhylle WHO:n huomion. Seurauksena tästä WHO on kirjannut syyhyn viralliselle unohdettujen trooppisten sairauksien listalleen.


title: Sundqvist-jupakka

text: Sundqvist-jupakka on nimitys tapahtumasarjalle, jossa toinen valtiovarainministeri Arja Alho (sd) hyväksyi STS-pankin entisen pääjohtajan Ulf Sundqvistin (sd) vahingonkorvausvelvoitteen leikkaamisen murto-osaan korkeimman oikeuden määräämästä yli 15 miljoonasta markasta. Neuvottelutuloksena valtion omistama Arsenal-Silta luopui 13,8 miljoonan markan vahingonkorvauksesta korkoineen.


title: Sundqvist-jupakka

text: Velan sovittelu johtui luultavasti siitä, että Sundqvist oli tietoinen sopimuksesta, jolla valtio myisi Arsenal-pankin ongelmalliset saamiset ulkomaiselle perintätoimistolle vain 2%-arvolla suhteessa velkojen määrään, eikä tätä tietoa ei haluttu silloin julkisuuteen.


title: Sundqvist-jupakka

text: Tämä sopimus velkojen myymisestä ulkomaille tuli julkisuuteen vasta 2008, jolloin "Sundqvist-jupakka" tuli jälleen julkisuuteen. Samaan aikaan tuli Suomessa voimaan laki, jolla tietyn aikaa ulosotossa olleet vanhemmat velat vanhenevat, melkein kaikille.


title: Sundqvist-jupakka

text: SDP:n entisen puoluejohtajan kanssa tehty sovittelusopimus johti ministeri Alhon eroon ja uuden esitutkinnan käynnistämiseen Sundqvistin velallisen epärehellisyyttä koskeneessa asiassa. Ulf Sundqvist tuomittiin Helsingin hovioikeudessa 22. kesäkuuta 2000 lainvoimaisella päätöksellä törkeästä velallisen epärehellisyydestä kuuden kuukauden ehdolliseen vankeuteen ja korvauksiin. Hovioikeuden päätöksen johdosta eduskunnan tarkastusvaliokunta otti vuonna 1997 tehdyn sovittelusopimuksen uuteen harkintaan. Valtion vakuusrahaston toimiohjelautakunta kuitenkin päätti 8. kesäkuuta 2001, ettei valtio ryhdy hakemaan sovittelusopimukseen muutoksia.


title: Yhden yön tarinoita

text: Yhden yön tarinoita on joulukuussa 2003 ilmestynyt Yön livealbumi, joka julkaistiin "Rakkaus on lumivalkoinen" -levyn juhlapainoksen bonuksena. Se on äänitetty saman vuoden lokakuussa kahdessa Tampere-talon konsertissa, jotka olivat osa samannimistä konserttikiertuetta. Juhlapainoksen ja siihen sisältyvän live-CD:n tarkoituksena oli saada albumi nousemaan vuoden myydyimmäksi kotimaiseksi levyksi, mutta tavoite ei kuitenkaan toteutunut.


title: Yhden yön tarinoita

text: Albumilla on vierailijana yhtyeen alkuperäisjäsen Jussi Hakulinen, joka laulaa kuudella kappaleella. Niistä "Vieraskirja" on duetto Olli Lindholmin kanssa. Kappaleessa "Rakkaus on lumivalkoinen" kuullaan myös sen studioversiolla soittavaa jousiorkesteria. Levyn materiaalin äänitti Yön entinen kitaristi Jani Viitanen.


title: Worms

text: Worms on kaupunki Lounais-Saksassa Rheinland-Pfalzin osavaltiossa. Wormsin nimi on kelttiläistä alkuperää: "Borbetomagus" tarkoitti asutusta vesien äärellä. Latinaksi se muuttui muotoon "Wormatia", joka on ollut käytössä 500-luvulta asti.


title: Worms

text: Nykyään Worms on teollisuustoiminnan keskus ja kuuluisa paikallisista "Liebfraumlich"-viineistään. Kaupungissa on myös kemian- ja metalliteollisuutta. Vuoden 2013 lopussa Wormsissa oli noin 80 296 asukasta.


title: Worms

text: Worms väittää olevansa paikka, johon Saksan kansalliseepos Nibelungein laulu ("Nibelungenlied") sijoittuu – samaa tosin väittää moni muukin kaupunki. Kaupunkiin avattiin multimediaa käyttävä Nibelungen-museo vuonna 2001 ja vuosittainen festivaali pyrkii tavoittamaan eepoksen ilmapiirin.


title: Worms

text: Worms on ollut olemassa viimeistään 300-luvulla, ja siellä on sijainnut piispanistuin vuonna 614. Kaupunki kukoisti erityisesti sydänkeskiajalla.


title: Worms

text: Worms on kenties kuuluisin tuomiokirkostaan, joka on parasta romaanista arkkitehtuuria Saksassa. Tuomiokirkosta on jäljellä joitain osia aikaisemmasta romaanisesta tyylistä 900-luvulta, mutta suurin osa kirkosta on 1000- ja 1100-luvuilta ja edustaa goottilaista arkkitehtuuria.


title: Worms

text: Kaupungissa on myös neljä muuta romaanisen tyylin kirkkoa sekä vanhan kaupungin romaaninen linnoitus. Romaanisen arkkitehtuurin saralla Worms on Saksan toiseksi merkittävin kaupunki Kölnin jälkeen.


title: Worms

text: Kaupunki sai laajoja oikeuksia keisari Henrik III:lta vuonna 1074, ja kaupungista tuli myöhemmin valtakunnankaupunki ("Reichsstadt"), joka oli vastuussa vain itse keisarille. Tämän vuoksi kaupunki on toiminut näyttämönä monelle merkittävälle tapahtumalle Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassaWorms oli aikaisemmin juutalaisuuden keskus. 1000-luvulta peräisin oleva hautausmaa on Euroopan vanhimpia ja kaupunkiin rakennettiin synagoga vuonna 1034. Suurin osa juutalaisesta kaupunginosasta ja juutalainen yhteisö tuhoutui kristalliyönä 1938, mutta 1970- ja 1980-luvun restaurointien jälkeen monet rakennukset ovat lähes alkuperäisessä muodossaan.


title: Worms

text: Kaupunki on historiansa aikana tuhoutunut lähes täysin kahdesti. Vuonna 1689 ranskalaiset joukot valtasivat kaupungin yhdeksänvuotisessa sodassa ja tuhosivat sen lähes maan tasolle (Worms oli Ranskan hallussa taas 1789–1816). Myös toisessa maailmansodassa kaupunkia pommitettiin ankarasti.


title: Clydebank

text: Clydebank () on Länsi-Skotlannissa sijaitseva kaupunki lähellä Glasgow'ta. Clydebank sijaitsee Clydejoen pohjoisrannalla West Dunbartonshiren kreivikunnassa, Glasgow'sta länteen. Clydebankin asukasluku on noin 46 000 ja muodostaa siten lähes puolet kreivikunnan asukasmäärästä. Vaikka Clydebank on Glasgow'n rajojen ulkopuolella, se on osa Glasgow'n taajamaa.


title: Clydebank

text: Clydebank oli alun perin telakkakaupunki ja siellä rakennettiin useita suuria laivoja, esimerkiksi Queen Elizabeth II, aikanaan yksi maailman suurimmista risteilylaivoista. Clydebankissa ei enää juurikaan ole telakkateollisuutta. Kaupungin kuuluisin vientituote on nykyään "Auchentoshan"-mallasviski.


title: Mallasviski

text: Mallasviski on viski, joka tehdään kokonaan ohramaltaasta. Sanalla mallasviski viitataan yleensä "Single Malt" -viskiin, joka sekoitetaan yhden tislaamon eri mallastisleistä. Mallasviskiä valmistetaan pääasiassa Skotlannissa, mutta myös muissa maissa, kuten Irlannissa, Japanissa ja Kanadassa.


title: Mallasviski

text: Skottilainen mallasviski tislataan yleensä kahteen kertaa, irlantilainen taas kolmesti. Viskin vähimmäisvarastointiaika tynnyrissä on kolme vuotta, mutta yleensä myynnissä olevat pullotukset on tehty 8–15 vuotta vanhennetuista viskeistä. Alueelliset erot ja vaihtelevat valmistustavat tekevät Single Malt -viskeistä erittäin yksilöllisiä ja aromikkaita, ja ne ovatkin alan harrastajien suosiossa. Eri tislaamojen mallasviskejä myös sekoitetaan; tällöin puhutaan "Vatted Malt" -viskeistä. Single Malt -viskin alalaji "Single Cask" sisältää sekoittamatonta, yhdestä tynnyristä peräisin olevaa mallasviskiä.


title: Lorraine

text: Lorraine (ransk.) tai Lothringen (saks.) on Ranskan hallinnollinen alue maan koillisosassa. Lorrainessa on 2 310 376 asukasta, ja sen pääkaupunki on Metz. Muita suuria kaupunkeja ovat Nancy ja Verdun. Alue on Ranskan raskaan teollisuuden keskus, ja perinteisesti hiili- ja terästeollisuusaluetta. Kuuluisin alueella syntynyt henkilö on Jeanne d’Arc.


title: Lorraine

text: Lorraine jakaantuu neljään departementtiin: Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle ja Vosges. Sillä on rajaa kolmen naapurimaan, Saksan, Belgian ja Luxemburgin, kanssa. Alueen keskeinen sijainti ja yhteinen raja Saksan kanssa ovat vaikuttaneet voimakkaasti Lorrainen kehitykseen.


title: Lorraine

text: Lorrainelle tyypillisiä ovat pohjois–eteläsuuntaiset laaksot ja tasangot. Alueen maanpinta kohoaa lännestä itään päin mentäessä. Alueen korkein kohta on Vogeesien vuoristoon kuuluva Hohneck (1 362 m). Merkittävimmät joet ovat Maas () ja Mosel (), joiden nimet näkyvät myös departementtien nimissä. Moselin laakson viinit tunnetaan moselviineinä.


title: Lorraine

text: Seudun ilmasto on merellinen, mutta siinä on myös mantereisia vaikutteita. Nancyssa tammikuun keskilämpötila on 1,2 °C ja heinäkuun 18,3 °C. Vuotuinen sademäärä on 740 mm. Vogeeseilla sademäärät ovat huomattavasti suuremmat (1 780 mm, Gérardmer), ja niillä sataa talvella runsaastikin lunta.


title: Lorraine

text: Lothringen oli alun perin osa Lotharingian kuningaskuntaa. Se luotiin vuonna 843, kun karolingien keisarikunta jaettiin kolmeen osaan Ludvig Hurskaan poikien kesken. Lothringen nimettiin uuden hallitsijan Lotharin mukaan. Lopulta siitä tuli osa Pyhää saksalais-roomalaista keisarikuntaa. Vuosina 1733–1766 Lothringenin hallitsijana oli Puolan entinen kuningas Stanisław Leszczyński, joka oli saanut alueen Puolan perimyssodan seurauksena. Stanisławin kuoltua vuonna 1766 Lothringenista tuli osa Ranskaa.


title: Lorraine

text: Lothringen ja Elsass olivat pitkään kiisteltyjä alueita Saksan ja Ranskan välillä. 1500- ja 1600-luvuilla alueella asui pääasiassa saksalaisia, jotka vastustivat ranskalaistamispyrkimyksiä. Stanislaus I:n aika päätti väliaikaisesti ranskalaistamisen, joka jatkui vuonna 1766. Ranskan–Preussin sodassa 1870 osa Lothringenista (nykyinen Mosellen departementti) ja Elsass liitettiin takaisin Saksaan, minkä takia monet alueen ranskalaiset pakenivat Ranskaan. Lothringen säilyi Saksan keisarikunnan osana ensimmäisen maailmansodan loppuun eli vuoteen 1918 asti. Otto von Bismarckin Saksassa Elsass-Lothringenilla ei ollut juurikaan autonomiaa, ja ranskan kielen käyttämistä karsastettiin.


title: Lorraine

text: Alue liitettiin takaisin Ranskaan vuonna 1918, jolloin vuorostaan saksan kielen käyttö kiellettiin ja ranskan kielestä tuli pakollinen. Saksa liitti alueen jälleen itseensä toisen maailmansodan aikana vuonna 1940. Elsass yhdistettiin Badeniin ja Lothringen liitettiin hallinnollisesti Saarlandiin. Valloitus päätti saksalaisten syrjimisen ja toi tilalle natsihallinnon. Sodan runtelema alue annettiin takaisin Ranskalle vuonna 1945. Alueella käytyjen raskaiden taistelujen takia Lothringenissa on Ranskan suurin amerikkalaisten hautausmaa.


title: Lorraine

text: Suurin osa Lorrainesta on ranskalaista kulttuurialuetta, koska Bismarck liitti vain osan nykyisestä Lorrainesta Saksaan. Kiistelty Mosellen departementti ei ole kulttuuriltaan selkeästi ranskalainen eikä saksalainen. Alueella puhutaan yhä saksan murretta, frankkia. Ranskan yksikielisyyspolitiikasta huolimatta paikallinen murre on jossain määrin säilynyt, vaikka sillä ei ole virallista asemaa.


title: Alan Gardiner

text: Sir Alan Henderson Gardiner (29. maaliskuuta 1879, Eltham — 19. joulukuuta 1963, Oxford) oli englantilainen arkeologi ja egyptologi. Hän oli yksi 1900-luvun merkittävimpiä egyptologeja. Erityisen tunnetuksi hän tuli kirjoitettuaan kirjan, "Egyptian Grammar", joka on yhä Keskivaltakunnan hieroglyfikirjoituksen tulkinnan perusteos.


title: Alan Gardiner

text: Gardiner syntyi Elthamissa 29. maaliskuuta 1879. Hän kiinnostui muinaisesta Egyptistä jo nuorella iällä. Gardiner aloitti opiskelunsa Englannissa, mutta siirtyi myöhemmin Pariisiin. Pariisissa Gardineria opetti Gasten Maspero, jota Gardiner ihaili. Masperon luennot olivat kuitenkin Gardinerille suuri pettymys. Opiskeltuaan Pariisissa neljä vuotta, Gardiner matkusti Oxfordiin, jossa hän jatkoi kielten opiskeluaan. 1901 Gardiner meni naimisiin Hedwig von Rosenin kanssa. Myöhemmin he saivat kaksi poikaa ja tyttären.


title: Alan Gardiner

text: Gardinerilla ei ollut varsinaista virkaa, vaan hän tutki muinaista Egyptiä pääasiassa omatoimisesti. Gardinerin isä, Henry John Gardiner, tuki häntä rahallisesti. Tästä syystä Gardinerin ei tarvinnut tehdä tutkimustensa ohessa töitä. Ainut varsinainen virka hänellä oli Manchesterin yliopistossa 1912–1914, jolloin hän avusti egyptinkielisen sanakirjan laatimisessa. Gardiner erikoistui hieraattiseen kirjoitukseen. Hän kopioi ja tulkitsi Pariisissa ja Torinossa useita hieraattisia kirjoituksia.


title: Alan Gardiner

text: Ensimmäisen laajan artikkelinsa Gardiner julkaisi vuonna 1904. Se käsitteli visiirin virkaa muinaisessa Egyptissä. Vuonna 1915 Gardiner teki omasta mielestään tärkeimmän havaintonsa. Hän löysi piktogrammeja, joita hän uskoi foinikialaisten kirjainten alkumuodoksi. Tämä oli merkittävää, sillä englannin kielen uskottiin pohjautuvat nimenomaan foinikialaisten aakkosiin. Tämä, ja hieroglyfien parissa työskentely, sai Gardinerin innostumaan kielitieteistä.


title: Alan Gardiner

text: Vuonna 1927 Gardiner julkaisi uransa merkittävimmän teoksen, "Egyptian Grammar". Kirjassa on käsitelty hyvin laajalti egyptin kielen kielioppia. Lisäksi siitä löytyy erilaisia käännösharjoituksia sekä sanastoa. Merkittävin kirjan osio oli kuitenkin Gardinerin laatima hieroglyfiluettelo, jossa hän oli luokitellut hieroglyfit uudella tavalla (Gardinerin luettelo). Tämä luokitus on edelleen yleisin hieroglyfien luokitteluun käytetty tapa. Myöhemmin Gardiner julkaisi myös "Theory on Speech and Language" -kirjan, joka ei kuitenkaan Gardinerin harmiksi saanut yhtä suurta huomiota kuin edeltäjänsä. Gardiner lyötiin ritariksi vuonna 1948.


title: Alan Gardiner

text: Gardiner oli hyvin intohimoinen työtään kohtaan. Hän työskenteli seitsemänä päivänä viikossa lähes koko elämänsä ja piti lomaa vain kaksi viikkoa vuodessa. 1960-luvulla Gardinerin kunto alkoi kuitenkin heiketä hänen sairastuttuaan vakavasti. Hän kuitenkin jatkoi työtään ja julkaisi viimeisen kirjansa ("Egypt of the Pharaohs") kaksi vuotta ennen kuolemaansa.


title: Alan Gardiner

text: Gardiner kuoli kotonaan Oxfordissa 19. joulukuuta 1963.


title: Alan Gardiner

text: Gardinerin vaimo Heddien äiti oli suomenruotsalainen, omaa sukua Pipping. Heddie Gardinerilla oli kesäpaikka Hangon saaristossa, jossa hän oleskeli keskikesäisin. (Aino Kallas 1945: Löytöretkellä Lontoossa, s. 55)


title: Minigolf

text: Minigolf, pienoisgolf eli ratagolf on golfin tapaan 18-reikäisellä radalla pelattava mailapeli.


title: Minigolf

text: Ratagolfissa käytetään golf-peleissä käytettävien puttereiden kaltaisia mailoja. Palloja on tuhansia erilaisia, ominaisuudet vaihtelevat pompusta, kovuudesta ja pinnasta riippuen. Ratagolfradat ovat satojen metrien mittaisten golfratojen sijaan muutamien metrin mittaisia eterniitti-, betoni- ja huoparatoja, sekä 2010 alkaen myös MOS-ratoja. Suomessa käytetään yleisimmin huoparatoja. Radat voivat olla joko ulkona tai sisällä. Yleisempiä ovat ulkoradat. Radoilla on erilaisia esteitä.


title: Minigolf

text: Tavoitteena on golfin tapaan saada pallo lyötyä reikään mahdollisimman pienellä lyöntimäärällä. Mikäli pelaaja ei saa palloa kuudennella lyönnillä reikään, keskeytyy kyseisen radan pelaaminen, ja radan tulokseksi merkitään seitsemän lyöntiä.


title: Minigolf

text: Joissakin maissa, esimerkiksi Yhdysvalloissa (USA:ssa yleisimmin MOS-radoilla), kisataan myös suuremman luokan rahapalkinnoista. Palkinnot voivat nousta jopa 25 000 euroon.


title: Minigolf

text: Suomen ensimmäiset minigolfradat rakennettiin Helsinkiin vuonna 1952. Vanhin toiminnassaoleva rata on Sibeliuspuiston minigolf, joka sijaitsee Sibeliuksen puistossa Töölössä.


title: Minigolf

text:
Suomessa lajin kilpailutoimintaa organisoi Suomen Ratagolfliitto ry. Lajiliitossa on yli 20 jäsenseuraa, joissa on yhteensä noin 700 jäsentä.
Minigolfin MM-kilpailut pelataan Lahdessa, Launeen minigolfkeskuksessa vuonna 2015.


title: Minigolf

text: Suomen suurimpia minigolfkeskuksia ovat Tampereen Koulukatu (eterniitti-, huopa-, betoniradat) ja Lahden Launeen minigolfkeskus (2 huoparataa ja eterniittiradat).


title: Minigolf

text: Suomessa voi nykyään pelata myös adventure-radalla (MOS). Suomessa suurin minigolfrata sijaitsee Kouvolan Jaalassa, johon vuonna 2010 avattiin uusi merirosvoaiheinen minigolfrata. Radalla on 18 väylää. Vuonna 2011 kentällä kisattiin Suomen ensimmäinen ratagolfliiton MOS-alustalla pelattava kilpailu.


title: Suvi-Anne Siimes

text: Sini Maaria Suvi-Anne Siimes (s. 1. kesäkuuta 1963 Helsinki) on entinen suomalainen poliitikko ja Työeläkevakuuttajat TELAn nykyinen toimitusjohtaja. Vuosina 2007–2011 hän toimi Lääketeollisuus-yhdistyksen toimitusjohtajana. Siimes on toiminut vuosina 2011–2016 Veikkauksen hallituksen puheenjohtajana.


title: Suvi-Anne Siimes

text: Siimes toimi vasemmistoliiton kansanedustajana vuosina 1999–2007 ja puolueen puheenjohtajana vuosina 1998–2006. Hän oli kulttuuriministerinä Lipposen I hallituksessa (1998–1999) ja toisena valtiovarainministerinä, kehitysyhteistyöministerinä ja asuntoministerinä Lipposen II hallituksessa (1999–2003).


title: Suvi-Anne Siimes

text: Siimes vietti lapsuutensa Helsingin Malmilla. Hänen perheeseensä kuuluu opettajavanhempien lisäksi kolme nuorempaa sisarusta. Ensimmäisen lapsensa Nikolaoksen hän sai 19-vuotiaana ja toisen, Irinjan, 20-vuotiaana. Kolmas lapsi, Olga, syntyi 1990.


title: Suvi-Anne Siimes

text: Siimes opiskeli Helsingin yliopistossa pääaineenaan ensin käytännöllistä filosofiaa, mutta lopulta kansantaloustiedettä. Hän on koulutukseltaan valtiotieteen lisensiaatti ja hänellä on kolme lasta.


title: Suvi-Anne Siimes

text: Politiikkaan Siimes omien sanojensa mukaan lähti vahingossa, kun paikallispolitiikassa vaikuttanut mies hänet siihen houkutteli. Vasemmistoliittoon hän liittyi juuri ennen vuoden 1992 kunnallisvaaleja. Kunnallisvaalit menivät hyvin, ja Siimes toimikin ennen valintaansa eduskuntaan Pohjan kunnanvaltuuston ja -hallituksen jäsenenä vuosina 1993–1998.


title: Suvi-Anne Siimes

text: Siimes sai puolueessaan huomiota ennen vuoden 1995 eduskuntavaaleja talouspuheillaan: hän puhui poikkeuksellisesti leikkauksien ja veronkorotuksien tarpeellisuudesta säästöjen vastustamisen sijaan. Hänet valittiin ensin Vasemmistonaisten puheenjohtajistoon, ja hyvin menneen televisioidun vaalikeskustelun jälkeen hänet valittiin samana kesänä puolueen varapuheenjohtajaksi.


title: Suvi-Anne Siimes

text: Siimes nousi vasemmistoliiton puheenjohtajaksi vuonna 1998 Claes Anderssonin jättäessä tehtävän. Hänestä tuli samalla Lipposen ensimmäisen hallituksen kulttuuriministeri. Siimes valittiin kansanedustajaksi ensimmäisen kerran vuoden 1999 vaaleissa hänen oltuaan vuoden kulttuuriministerinä ja puolueensa puheenjohtajana. Näiden vaalien jälkeen muodostetussa Lipposen toisessa hallituksessa hän oli toinen valtiovarainministeri ja asuntoministeri, loppuvaiheessa myös kehitysyhteistyöministeri.


title: Suvi-Anne Siimes

text: Vuonna 2003 puolueen pudottua oppositioon Siimes toimi Vasemmistoliiton eduskuntaryhmässä kansanedustajana.


title: Suvi-Anne Siimes

text: Siimeksen linja vasemmistoliiton johdossa kohtasi myös vastustusta. Tammikuussa 2004 Kansan Uutisten päätoimittaja Yrjö Rautio ilmoitti jättävänsä lehden päätoimittajan paikan ja eroavansa samalla puolueesta. Rautio kritisoi Vasemmistoliiton hylänneen aatteensa ja arvosteli Siimeksen politiikkaa populistiseksi.


title: Suvi-Anne Siimes

text: Tammikuussa 2005 Siimes ilmoitti eduskuntaryhmän ja vasemmistoliittolaisen ay-liikkeen edustajien kanssa käydyssä kokouksessa, että jos Jaakko Laakso otetaan eduskuntavaaliehdokkaaksi vuoden 2007 eduskuntavaaleihin, hän ei ole käytettävissä ehdokkaaksi. Siimes ei hyväksynyt Laakson eikä hänen kannattajiensa turvallisuuspoliittisia linjauksia. Kun Siimekselle myöhemmin selvisi ettei Jaakko Laaksoa poistettu Vasemmistoliiton ehdokaslistalta, hän erosi puolueen puheenjohtajan tehtävästä, kieltäytyi puolueen eduskuntavaaliehdokkuudesta ja ilmoitti, ettei aio edes äänestää Vasemmistoliittoa niin kauan kuin puolueen entiset ja toimintatavoiltaan myös nykyiset taistolaiset ovat sen ehdokkaana. 1. maaliskuuta 2006 Siimes ilmoitti eroavansa vasemmistoliiton johdosta ja ettei aio asettua ehdolle enää vuoden 2007 eduskuntavaaleissa. Ero tapahtui ylimääräisessä puoluekokouksessa 2. maaliskuuta. Siimes perusteli lähtöään sillä, ettei halua olla toiminnallaan edistämässä puolueiden entisten taistolaisten toimintaa ja pääsyä eduskuntaan. Siimes kertoi pari päivää myöhemmin, että oli harkinnut keväällä 2005 siirtymistä SDP:hen. Siimes kritisoi eronsa jälkeen myös vasemmistoliiton puoluesihteeriä, joka tuolloin oli Aulis Ruuth. Siimestä seurasi puheenjohtajana Martti Korhonen.


title: Suvi-Anne Siimes

text: 7. kesäkuuta 2006 Siimes ilmoitti eroavansa myös vasemmistoliiton jäsenyydestä. Vuoden 2009 europarlamenttivaaleissa Siimes tuki kokoomuksen ehdokasta, EVA:n johtaja Risto E. J. Penttilää.


title: Suvi-Anne Siimes

text: Luovuttuaan politiikasta Siimes toimi vuosina 2007–2011 Lääketeollisuus ry:n toimitusjohtajana. Syyskuussa 2011 hänet valittiin Työeläkevakuuttajat TELAn puheenjohtajaksi Esa Swanljungin jäätyä eläkkeelle. Myös tässä työssä Siimeksen toimintaa on kritisoitu.


title: Suvi-Anne Siimes

text: Siimes valittiin huhtikuussa 2016 ajatuspaja Liberan taustalla olevan Libera-Säätiön hallitukseen, jonka muita jäseniä ovat muun muassa Elina Lepomäki ja Björn Wahlroos. Ylen haastattelussa Siimes kertoi edelleen olevansa vasemmistolainen. Politiikkaan palaamista hän ei pitänyt realistisena näkemyksenä.


title: Suvi-Anne Siimes

text: Paavo Arhinmäki on arvioinut, että merkittävin asiaero Siimeksen kantojen ja Vasemmistoliiton välillä on ollut suhtautuminen sotilasliittoihin ja liittoutumattomuuteen. Hänestä puolueväki on voimakkaasti liittoutumattomuuden kannalla sotilasliittoja vastaan, ja Siimes suhtautui sotilasliittoihin myönteisesti. Siimes totesikin viimeisinä kansanedustaja-aikoinaan, että NATO-jäsenyys voisi olla Suomen turvallisuuspoliittinen tavoite.


title: Suvi-Anne Siimes

text: Ydinvoimaan liittyen Siimes on Vasemmistoliiton puheenjohtaja-aikanaan todennut, että hän ei ole ehdolla sellaisen puolueen puheenjohtajaksi, joka sitä kannattaa. Kehitysyhteistyöministerinä hän on puhunut kehitysyhteistyörahojen puolesta ja tuloerojen kasvua vastaan.


title: Suvi-Anne Siimes

text: Finnwatch on kritisoinut TELA:n toimintaa veroparatiiseihin sijoittamisesta, johon Siimes on kommentoinut, ettei veroparatiisien välttäminen lisäisi läpinäkyvyyttä nykyisestä, vaan se vain pienentäisi tuottoja. Hänestä työeläkevarat on jo sijoitettu parhaalla mahdollisella tavalla.


title: NTP

text: NTP () on kemiassa ja fysiikassa käytetty normaalilämpötila ja -paine. Määritelmää käytetään dokumentoitaessa erilaisia fysikaalisia ja kemiallisia prosesseja ja mittauksia.


title: NTP

text: NIST määrittelee NTP-olosuhteet seuraavasti:


title: NTP

text: Muiden kansainvälisten järjestöjen määritelmät termodynaamisille standarditiloille ovat erilaisia. Esimerkiksi IUPAC käyttää STP-standardissaan lämpötilaa 0 °C ja painetta 100 kPa. Lisäksi IUPACin määritelmä on muuttunut aikojen saatossa: ennen vuotta 1982 ilmanpaineen normaaliarvona käytettiin hieman nykyistä korkeampaa arvoa 101 325 Pa. Siksi onkin paras aina mainita selkeästi mitä lämpötilaa ja painetta tarkoitetaan.


title: WSOY

text: Werner Söderström Osakeyhtiö (lyh. WSOY) on suomalainen yleisen kirjallisuuden kustantaja. WSOY on perustettu vuonna 1878. Sen omistaa Bonnier. WSOY:n vuotuinen liikevaihto on runsaat 30 miljoonaa euroa.


title: WSOY

text: Lokakuun toisena päivänä vuonna 1860 kirjakauppias Gustaf Söderström perusti Porvooseen kirjapainon. Samana päivänä hänen perheeseensä syntyi poika, Werner Söderström, joka kehitti ja laajensi kirjapainon toimintaa merkittävästi ja osti lopulta yrityksen isältään. Vuonna 1878 nuori Werner Söderström kustansi ja painatti ensimmäisen kirjansa J. O. Åbergin teoksen "Pohjanmaan helmi". Kirjan viimeiset kappaleet hän toimitti myyntiin joulukuun 18. päivä, jota pidetään WSOY:n perustamispäivänä.


title: WSOY

text: Werner Söderström nimitettiin isänsä kirjapainon ylifaktoriksi vuonna 1882. Hän aloitti vihkoina ilmestyvän "Yleinen ihmiskunnan historia" -suurteoksen kustantamisen. Uhkarohkea hanke onnistui, ja Werner sai intoa jatkaa kustannustoimintaansa tehden samalla nimensä tunnetuksi kaikkialla Suomessa. Kirjojensa välittämiseksi hän kehitti pysyvän asiamiesverkoston ja vaikutti näin merkittävästi suomalaisen kirjakauppaliikkeen historiaan.


title: WSOY

text: Vuonna 1883 Werner Söderström ryhtyi nuoren suomenkielisen kaunokirjailijapolven kustantajaksi. Kustantamo kustansi monien merkittävien suomalaiskirjailijoiden, kuten Minna Canthin ja Juhani Ahon, teoksia kantaen kortensa kekoon suomalaisen kulttuurin ja kirjallisuuden puolustajana ja lähettiläänä. Tieto- ja kaunokirjallisuuden rinnalla aloitettiin myös oppikirjojen julkaiseminen. Kansallisuusaate ja uskonnollisuus olivat tärkeitä kustannuspoliittisia periaatteita.


title: WSOY

text: Mainetta yritteliäänä ja rohkeana kustantajana niittänyt Werner osti isänsä kirjapainon omiin nimiinsä vuonna 1888. Kirjapainoa laajennettiin seuraavana vuonna, ja sen yhteyteen perustettiin kirjansitomo. Kustannusliike muutettiin osakeyhtiöksi vuonna 1903, ja se sai nimekseen "Werner Söderström Osakeyhtiö".


title: WSOY

text: Werner Söderström kuoli 53-vuotiaana 23. kesäkuuta 1914. Uudeksi toimitusjohtajaksi nimitettiin yhtiön kirjallinen johtaja, filosofian maisteri Jalmari Jäntti, joka oli työskennellyt yrityksessä jo vuodesta 1889. Ensimmäisen maailmansodan jälkimaininkien laantuessa alkoi WSOY:ssä liberaalimman kustannuslinjan aikakausi. Vuonna 1930 Werner Söderströmin yhtiön pääkonttori siirtyi Porvoosta Helsinkiin. Yhtiö kasvoi, painatuskoneistoa uusittiin ja kustannustoiminta laajentui aikakauslehtiin.


title: WSOY

text: Kun Anna Baijars oli toimitusjohtajana, WSOY:ssä oli rajuja muutoksia, kuten kustannusalalla muutenkin. Henkilökuntaa vähennettiin vuonna 2010 yt-neuvottelujen jälkeen 30 työntekijää, joista kustannustoimittajia kymmenkunta.


title: WSOY

text: Vuosina 1999–2011 WSOY kuului Sanoma-konserniin. Keväästä 2011 alkaen WSOY on ollut ruotsalaisen mediakonserni Bonnierin omistuksessa ja osa Bonnier Books Finlandia. Samalla kun Bonnier osti WSOY:n yleisen kirjallisuuden liiketoiminnan, se myi Tammen oppikirjakustantamisen osaksi Sanoma Prota. Bonnier Books Finlandiin kuuluvat WSOY:n lisäksi Kustannusosakeyhtiö Tammi, Readme sekä neljä kirjakerhoa. Nämä muodostavat yhdessä Suomen suurimman yleisen kirjallisuuden kustantamoryhmän.


title: Buran

text: Buran (, "lumimyrsky") oli Neuvostoliiton avaruussukkula, jolla tehtiin vain yksi miehittämätön koelento 15. marraskuuta 1988. Buranin kehitysprojekti alkoi vuonna 1976 TsAGI-aerodynamiikan tutkimusinstituutissa, Moskovassa.


title: Buran

text: Buran ja sen Energija-kantoraketti olivat Neuvostoliiton yritys toteuttaa Yhdysvaltojen sukkulan kaltainen miehitetty avaruusalus. Neuvostoliitto aloitti oman avaruussukkulansa kehittelyn vuonna 1976. Buran-ohjelma aloitettiin TsAGI-instituutissa Moskovassa. Neuvostopoliitikot uskoivat, että sukkulaa voitaisiin käyttää sotilaallisesti ja siten ehkä muuttaa kylmän sodan voimatasapainoa. Vuonna 1981 käyttöön otetuilla NASAn sukkuloilla laukaistiinkin useita Yhdysvaltain ilmavoimien laitteita, lähinnä tiedustelusatelliitteja.


title: Buran

text: Buran-ohjelma oli Neuvostoliiton avaruushistorian suurin ja kallein. Sen 18 vuoden aikana sen parissa työskenteli yli miljoona ihmistä 1286 yrityksessä ja ohjelmaan osallistuivat Neuvostoliiton tärkeimmät tiede ja teollisuuskeskukset. Ohjelman kustannukset olivat vuoteen 1992 menessä 16,4 miljardia ruplaa. Ohjelma lopetettiin vuonna 1993 rahoituksen päättymisen vuoksi.


title: Buran

text: Kun Buran tuli julkisuuteen NASAn Columbia-sukkulan lennon jälkeen ja oli ulkoisesti samannäköinen, arveltiin julkisuudessa vakoilun olleen syynä tähän. Todellisuudessa aerodynamiikka ja lämmönsiirto paluulennolla määrittävät pitkälle kaikki avaruussukkulat toistensa kaltaisiksi.


title: Buran

text: Buran tuli muun maailman tietoisuuteen 1980-luvulla, kun neuvostoliittolainen pieni sukkulaprototyyppi kuvattiin Intian valtamerellä Neuvostoliiton laivaston nostaessa sen merestä koelennon jälkeen.


title: Buran

text: Varsinaisten täysikokoisten Buranien rakentaminen aloitettiin vuonna 1980 ja neljä vuotta myöhemmin ensimmäinen täysikokoinen prototyyppi näki päivänvalon. Prototyypillä tehtiin 24 koelentoa, joista 15 käytettiin automaattilaskeutumista. Vuonna 1988 laukaistiin miehittämätön Buran kiertoradalle. Lento sujui suunnitelmien mukaan, mutta jäi Buranin ainoaksi.


title: Buran

text: Buran oli esillä Pariisin ilmailunäyttelyssä vuonna 1989 Antonov An-225-kuljetuskoneen selässä. Varastohalli, jossa avaruudessa käynyttä Burania säilytettiin Kazakstanin Baikonurin kosmodromissa, romahti vuonna 2002 korjauksen puutteessa. Hallissa ollut sukkula hajosi korjauskelvottomaksi.


title: Buran

text: Buran suunniteltiin tekemään sekä miehitettyjä että miehittämättömiä lentoja. Elossapitojärjestelmää ei kuitenkaan ehditty rakentaa valmiiksi asti ennen ohjelman lakkautusta.


title: Buran

text: Buran laukaistiin kiertoradalle tehtävää varten suunnitellun Energija-kantoraketin hyötykuormana. Tämä poikkeaa yhdysvaltalaissukkulasta, joka käyttää kolmea omaa moottoria, joihin johdetaan ajoaineet ulkoisesta tankista. Jos laukaisun aikana jotain olisi mennyt vikaan, Buran olisi pystynyt lentämään turvaan omien rakettimoottoriensa avulla.


title: Buran

text: Buranilla oli kaksi moottorijärjestelmää, jotka saivat ajoaineensa erillisistä happi- ja kerosiinitankeista (iso kerosiinipäätankki, josta voitiin täydentää kahta aputankkia). Kaksi radansäätömoottoria toimi nestemäisillä ja 46 asennonsäätömoottoria kaasumaisilla ajoaineilla. Joitakin asennonsäätömoottoreita voitiin käyttää hätätapauksessa myös radansäätöön, jotta sukkula saataisiin päämoottorien vikaantuessa palautettua kiertoradalta maahan. Hydrauliikkapumput toimivat hydratsiinilla, ja sähköä tuottivat polttokennot, joilla ladattiin akustoa.


title: Buran

text: Buranin hyötykuorma on 30 000, NASAn sukkulan 25 000 kilogrammaa. Buranin nostovoima-vastussuhde on 6,5, NASAn sukkulan 5,5. Buran voi tuoda takaisin maahan 20 000, NASAn sukkula 15 000 kilogramman hyötykuorman.


title: Buran

text:
Energija-raketti, 4 nesteajoainetta käyttävää apurakettia ja Buran-sukkula:
Polttokennosto


title: Buran

text:
Päämoottorit tyyppiä 17Д12
Asennonsäätömoottorit 17Д15
Tarkkuusasennonsäätömoottorit 17Д16/RDMT-200K
Buranin kehitys alkoi 1970-luvun alussa vastineena Yhdysvaltojen sukkulaohjelmalle ensin Vasili Mišinin ja sitten Valentin Gluškon johtamana. Neuvostoliiton sukkulasta piti tulla sen suunnitteluinsinöörien mukaan pienempi ja keveämpi kuin Yhdysvaltain vastaavasta. Neuvostoliiton asevoimat olisivat halunneet mahdollisimman paljon NASAn sukkulan kaltaisen avaruuslentokoneen.


title: Buran

text: 1980-luvulla neuvostoliittolainen pieni sukkulaprototyyppi kuvattiin Intian valtamerellä, kun Neuvostoliiton laivasto nosti sen merestä koelennon jälkeen.


title: Buran

text: Prototyyppien rakentaminen alkoi vuonna 1980. Vuonna 1984 päivänvalon näki ensimmäinen täysikokoinen Buran. Heinäkuussa 1983 tehtiin ensimmäinen koelento ilmakehässä. Ohjelman aikana tehtiin kuusi tällaista koelentoa. Buranin täyskokoisella prototyypillä tehtiin 24 koelentoa, joista 15 lennolla tehtiin automaattilaskeutuminen. Koelentäjinä toimivat muun muassa Igor Volk ja Aleksei Leonov. Vuonna 1988 miehittämätön Buran laukaistiin yhden kerran Energija-kantoraketilla Maan kiertoradalle miltä se laskeutui kierrettyään Maan kaksi kertaa.


title: Buran

text: Buran oli esillä Pariisin ilmailunäyttelyssä vuonna 1989 Antonov An-225-rahtikoneen selässä. Buran-ohjelma peruutettiin vuonna 1993 rahoituksen loppumisen vuoksi. Vuonna 2002 avaruudessa käyneen Buranin varastohallin katto romahti korjauksen puutteessa ja hallissa ollut sukkula hajosi korjauskelvottomaksi.


title: Buran

text: Ensimmäinen ja ainut lento kiertoradalle tapahtui miehittämättömällä Buran 1.01-aluksella kello 3.00 UTC 15. marraskuuta 1988. Sukkula kiersi maan kaksi kertaa ja laskeutui Baikonurin kosmodromille. Osa laukaisusta näytettiin Neuvostoliiton televisiossa, mutta ei alusta alkaen.


title: Buran

text: Buranilla piti muun muassa tehdä lentoja Mir-avaruusasemalle. Buran SO-telakointimoduuli, jolla Buranin piti liittyä Mir-avaruusasemaan, korjattiin sellaiseksi, että NASA:n sukkula pystyi telakoitumaan Mir-avaruusaseman kanssa. Projektin rahoitus lopetettiin ensilennon jälkeen, jolloin kaksi sukkulaa oli rakenteilla. Vuonna 1990 valmistui 1.02 eli "Ptitška" (pieni lintu). Buran-sukkulat 1.01 ja 1.02 ovat nykyisin Kazakstanin omaisuutta.


title: Buran

text: Vuonna 2002 niiden Baikonurissa sijaitsevan varastorakennuksen katto romahti korjauksen puutteen takia. Alus 1.01, eli avaruudessa lentänyt Buran, tuhoutui täysin ja kahdeksan hallissa ollutta ihmistä kuoli.


title: Buran

text: 1.02 -yksilö on varastoituna turvallisesti. Buran-sukkulat 2.01 ja 2.02 eivät koskaan valmistuneet Tushinon tehtaalta. Osin rakennettu Buran 2.03 purettiin ohjelman päätyttyä. Osia niistä on myyty muun muassa internetin välityksellä. Projekti lopetettiin virallisesti 1993. Viiden tuotantosukkulan lisäksi ohjelmassa oli kahdeksan koealusta, joita käytettiin lujuus-, aerodynaamisiin jne. testeihin.


title: Buran

text: Buranin prototyyppien sarjanumerot, niiden käyttö ohjelman aikana ja sijainti nykyisin


title: Buran

text: Saksalainen tekniikan museo Technik Museum Speyer halusi ostaa vuonna 2008 toisen hylätyistä Buran-sukkuloista ja neuvotteli kaupoista kahdellatoista miljoonalla dollarilla. Hanke kaatui kuljetuskustannusten suuruuteen. Lopulta museo osti Austraaliaan myydyn Buran-sukkulan joka oli päätyt Bahrainiin. Buran-sukkula pystyttiin kuljettamaan meritse Saksaan. Nykyisin tämä Buran-sukkula on osa Euroopan suurinta avaruuslento-näyttelyä.


title: Motivaatio

text: Psykologiassa motivaatio on käyttövoima (halu), joka on kaikkien eliöiden toiminnan syynä.


title: Motivaatio

text:
Motivaation käsitettä on käytetty kuvaamaan sitä:
Yksinkertaisesti motivaatioteorian tulisi vastata kysymykseen ”miksi käyttäydymme siten kuin käyttäydymme”. Erääksi motivaatioteorioiden jaoksi on ehdotettu ns. "push–pull"-dikotomiaa: toisissa teorioissa oletetaan jokin ”työntävä”, organismin sisäinen motivaatiovoima (perinteisesti tension tai sisäisen jännitteen vähentäminen, "tension reduction"), toisissa taas jokin ”vetävä”, organismin ulkopuolella oleva motivaatiovoima (perinteisesti palkkiot ja rangaistukset). Hedonistisia motivaatioteorioita yhdistää korostus organismin pyrkimisestä nautinnon tavoitteluun ja ahdistuksen tai kivun välttämiseen. Tärkeitä motivaatiokäsitteitä ovat muun muassa vietti, tarve, tavoite, vaisto, kausaaliattribuutio ja flow.


title: Motivaatio

text: Motivaatiosta voidaan sanoa sen olevan toiminnan voima. Se suuntaa ja virittää suoritukseen, joka onnistuu ihmisen valmiuksista riippuen. Motivaatiotaso vaihtelee eri tilanteissa ja eri aikoina hyvin paljon. Motivaatio on käyttäytymistä virittävien ja ohjaavien tekijöiden järjestelmä. Motivaatio on se psyykkinen tila, millä vireydellä, aktiivisuudella ja ahkeruudella yksilö tietyssä tilanteessa toimii saavuttaakseen tavoitteensa. Motivaatiosta riippuu, millä halulla ihminen käyttää omia resurssejaan työn suorittamiseksi. Motivaatio tulee motiiveista ja niiden aikaansaamasta tilasta tulee motivaatio.


title: Motivaatio

text: Modernia motivaatiotutkimusta edustaa amerikkalaisen psykologian professori Steven Reiss'n laaja empiirinen motiivitutkimus vuosilta 1995-1998. Reiss'n ryhmä sai selville laajojen empiiristen ja tieteellisten tutkimusten avulla, että ihmisiä yhdistää kulttuurista riippumatta yli 400 erilaista motiivia. Nämä voidaan ryhmitellä 16 elämän perusmotiiviksi. Motivaatio on seurausta näistä motiiveista. Jokaisella ihmisellä on täysin yksilöllinen motiivien järjestys ja intensiteetti eli motivaatioprofiili, jota voidaan mitata validilla ja luotettavalla Reiss Motivaatioprofiili-työkalulla eli RMP:llä. Nämä perusmotiivit ovat valta, riippumattomuus, uteliaisuus, hyväksyntä, järjestys, säästäminen/keräily, kunnia, idealismi, sosiaaliset kontaktit, perhe, status, kosto/voittaminen, romantiikka/esteettisyys, syöminen, ruumiillinen aktiivisuus, ja rauhallisuus/mielen rauha.


title: Motivaatio

text: Motivaatioteoriat


title: Motivaatio

text: Ainakin pinnallisesti helpoimmat motivaatiotavat analysoida ovat selvät fyysiset tarpeet. Näitä ovat nälkä, jano ja kivun välttäminen. Näiden toimintatapojen perimmäisten syiden analysointi voi hyödyttää esimerkiksi etologiaa, vertailevaa psykologiaa sekä fysiologista psykologiaa. Edellä mainittuihin tarpeisiin liittyvät (hormonaaliset ja aivoprosessit) ovat samantyyppisiä ainakin kaikilla nisäkkäillä ja todennäköisesti kaikilla selkärangattomilla. Pitää ottaa kuitenkin huomioon, että ihmisillä jopa nämä perustavanlaatuiset motivaatiot muuntuvat ja välittyvät sosiaalisten ja kulttuurillisten vaikutteiden läpi. Esimerkiksi yksikään nälän tutkimus ihmisillä ei voi ohittaa syömishäiriöitä kuten anorexia nervosaa tai liikalihavuutta, joiden vastineita ei eläinmaailmassa tunneta. Jopa eläimillä on selvää, etteivät aikaisemmat homeostaattiset ”tyhjennys-yltäkylläisyys”-mallit ole enää riittäviä, koska monet eläimet syövät varotoimena etukäteen, eivätkä vasta sitten kun nälkä on jo tullut. Esimerkkinä tästä talviuni.


title: Motivaatio

text: Seuraavalla tasolla ovat motivaatiot, joilla on selvä biologinen perusta, mutta joita ei tarvita eläimen välittömään eloon jäämiseen. Näitä ovat muun muassa seksi, jälkeläisistä huolehtiminen ja aggressio. Näidenkin motivaatioiden tapauksessa fysiologinen perusta on samanlainen ihmisillä ja eläimillä, mutta sosiaalisen ympäristön monimutkaisuus on suurempi ihmisillä (tai ehkä vain ymmärrämme monimutkaisuuden paremmin omalla lajillamme). Näillä aloilla huomioita on tehty muun muassa käyttäytymisekologiassa ja sosiobiologiassa, jotka tarjosivat uusia tulkintoja sekä eläinten että ihmisten käyttäytymisestä 1900-luvun viimeisillä vuosikymmenillä, joskin sosiobiologisten tulkintojen laajentaminen ihmisiin on kiistanalaista.


title: Motivaatio

text: Ehkä samanlainen mutta eri tasolla on motivaatio uuden stimulaation saamiseksi. Eri yhteyksissä on mainittu tutkiminen, uteliaisuus tai seksuaalisen kiihottumisen hakuisuus. Ratkaiseva tekijä tällaisten motivaatiotyyppien tutkimisessa on onko niissä homeostaattista osaa, eli kasautuvatko ne ajan mittaan, jos niitä ei välillä saada tyydytettyä. Tämä on keskeinen osa 1900-luvun alun seksiä koskevissa päätelmissä, joita esimerkiksi Sigmund Freud ja Konrad Lorenz ovat tehneet. Samaa ideaa käytetään paljon myös motivaatiota käsittelevässä populaaripsykologiassa. Viime vuosikymmenten paremmin tutkittuun tietoon perustuvat päätelmät viittaavat kuitenkin siihen, että edelliset motivaatiot ovat tilanteeseen liittyviä ja ne esiintyvät, kun niitä tarvitaan (tai näyttää siltä, että tarvitaan) varmistamaan eläimen sopivuus ympäristöön, jonka jälkeen ne tyyntyisivät ilman seurauksia, kun tilanne on ohi.


title: Motivaatio

text: Biologiset tarpeet luovat yleensä voimakkaampia tunteita, ja ne ovat siten voimakkaampia kuin toissijaiset tarpeet. Tätä kuvataan esimerkiksi Abraham Maslow’n mallissa (tarpeiden hierarkia). Ero voidaan tehdä myös suoran ja epäsuoran motivaation välillä. Suorassa motivaatiossa toiminta tyydyttää tarpeen, kun taas epäsuorassa motivaatiossa toiminta tyydyttää välivaiheen tavoitteen, joka puolestaan johtaa tarpeen tyydyttämiseen. Työympäristössä raha käsitetään tyypillisenä epäsuorana motivaation keinona, kun taas työtyytyväisyys ja miellyttävä sosiaalinen ympäristö ovat suorempia motivaattoreita. Tämä esimerkki kuitenkin korostaa hyvin sitä, että epäsuora motivaatiokeino (raha) kohti tärkeää tavoitetta (ruoan ostaminen, vaatteet jne.) voi hyvinkin olla voimakkaampi kuin suora motivaatio, jonka miellyttävä työympäristö aiheuttaa.


title: Motivaatio

text: Ilmiselvin motivointikeino on kiristäminen, jossa kivun tai muun negatiivisen seurauksen välttämisellä on välitön vaikutus. Kun kiristäminen on pysyvää, katsotaan sen olevan orjuuttamista. Vaikka kiristys katsotaan moraalisesti tuomittavaksi, monissa filosofisissa suuntauksissa harjoitetaan sitä kuitenkin usein vankeja kohtaan. Modernin kapitalismin kriitikot väittävät, että ilman sosiaalisia turvaverkkoja palkkaorjuus on väistämätöntä. Onnistunut kiristäminen luonnollisesti voittaa onnistuessaan muut motivaation muodot.


title: Motivaatio

text: Motivaation itsehillintä ymmärretään yhä enemmän tunneälyn osaksi. Yksilö voi olla erittäin älykäs älykkyyden perinteisen määritelmän mukaan (kuten monet älykkyystestit sen mittaavat) mutta ei motivoitunut käyttämään tätä älykkyyttään tiettyyn tehtävään. Victor Vroomin ”odotusteoria” () kertoo, milloin ihmiset päättävät käyttää itsehillintää saavuttaakseen tietyn tavoitteen. Itsehillintä on usein asetettu vastakkain automaattisten prosessien, kuten ärsyke–vaste (stimulus-response), kanssa behavioristi B. F. Skinnerin paradigman mukaan.


title: Motivaatio

text: Motivaation ohjausta ja hallintaa ei vielä ymmärretä täysin. Motivaatiokoulutukseen on monia erilaisia lähestymistapoja, mutta kriitikot pitävät useita näistä pseudotieteinä. Jotta ymmärrettäisiin miten motivaatiota voidaan ohjailla, on ensin tärkeää ymmärtää miksi monilta ihmisiltä puuttuu motivaatiota.


title: Motivaatio

text: Viime vuosina työhön liittymättömät toiminnot, kuten internet-surffaus, ovat alkaneet enenevässä määrin huolestuttaa teollistuneiden maiden työnantajia. Monet yritykset ovat käyttäneet kieltoja taktiikkana käydä tämän uhan kimppuun, toiset taas yrittävät asettaa rajoja ja puuttuvat vain kaikkein räikeimpiin tapauksiin. Jopa kotikäyttäjien keskuudessa internet-riippuvuus on nostanut päätään. Samanlainen huolestuneisuus ympäröi myös videopelejä sekä televisiota.


title: Motivaatio

text: Tämä voidaan selittää itseään vahvistavalla palautesilmukalla. Edellä mainitut toimet voivat luoda monenlaisia nopeita, positiivisia tunnepalautteita – komediasarjojen huumori, saippuaoopperoiden korvikeperheet, toimintaelokuvien, videopelien vapauttama endorfiini tai uutispalvelinten tyydyttämä uteliaisuus. On tunnettua, että aivojen hermoverkkojen yhteydet vahvistuvat, kun niitä harjoitetaan, mikä tarkoittaa sitä, että usein on helpointa jatkaa saman tekemistä kuin tehdä jotain muuta. Täten päivittäinen tapa voi ajan mittaan synnyttää psyykkistä riippuvuutta josta on vaikea päästä eroon.


title: Motivaatio

text: Avainkysymys motivaation kannalta onkin: mitkä teot aiheuttavat positiivisen tunnereaktion ja mitkä eivät? Vastauksia näihin kysymyksiin tutkitaan neuropsykologiassa. Tähän mennessä tiedetään, että useimmille ihmisille toiminta, johon liittyy voimakas audiovisuaalinen heräte, aiheuttaa voimakkaamman tunnereaktion. Toisaalta puhtaasti tekstipohjainen tieto ei ole kovin motivoivaa. Tämä tuntuu intuitiivisesti järkevältä, jos ajatellaan että lukeminen on ylemmän aivokuoren harjoitettu toiminto, kun taas suuret aivoalueet ovat synnynnäisesti omistettu käsittelemään audiovisuaalista syötettä. Tämäntyyppiselle informaatiolle on vain yksinkertaisesti enemmän väyliä aivokuoren prosessoivilta alueilta alemmille tunnealueille limbiseen systeemin. Tuntuu siis loogiselta, että motivaatiota voi helpommin luoda käyttäen multimediaa.


title: Motivaatio

text: Koska ihmiset ovat sosiaalisia eläimiä, näyttää myös siltä, että sosiaaliset suhteet näyttelevät suurta roolia motivaation synnyssä. Toistaiseksi ei tiedetä paljoakaan siitä, miten ihmisaivot käsittelevät sosiaalisia suhteita, mutta voidaan väittää, että sosiaaliset suhteet ovat erittäin voimakkaita tunteiden avulla koodattuja, yhteenliittyviä muistoja. Ajatus, joka on liitetty näihin muistoihin, laukaisee tietyn tunteen. Tästä seuraa, että negatiiviset sosiaaliset suhteet todennäköisesti pienentävät motivaatiota ja vaistomainen halu toimia täytyy korvata näissä suhteissa kiristyksellä. Niin opettajille kuin johtajillekin näyttää olevan tärkeää pystyä pitämään hyviä suhteita yllä, jotta he voivat luoda motivoivan ilmapiirin. Henkilökohtaiset syyt voivat kuitenkin olla tämän esteenä, minkä vuoksi useat motivaatioiden ohjauskurssit yrittävät opettaa johtajia löytämään muita kanavia purkaa henkilökohtaiset tunteensa kuin työntekijöihinsä.


title: Motivaatio

text: Nykyaikainen magneettinen resonanssikuvaus on tuottanut vankkaa empiiristä tukea psykologiselle teorialle, että tunteiden ohjelmointi määräytyy suurimmaksi osaksi lapsuudessa. PET klinikan lääketieteellinen johtaja Children’s Hospital of Michiganissa (Michiganin lastensairaala) sekä pediatrian, neurologian sekä radiologian professori Wayne State University School of Medicinessä Harold Chugani on tehnyt löydön, jonka mukaan lasten aivot ovat paljon kyvykkäämpiä käsittelemään (tunteisiin liittyvää) informaatiota kuin aikuisten. Aivoaktiviteetti aivokuoren alueilla on lapsilla noin kaksi kertaa niin korkea kuin aikuisilla kolmannesta yhdeksänteen elinvuoteen asti. Tämän jälkeen kyky laskee jatkuvasti aikuisuuden alhaisille tasoille. Aivojen tilavuus on toisaalta jo 95% aikuisen tasolla ihmisen ollessa yhdeksännellä vuodellaan.


title: Motivaatio

text: Tämä on ratkaisevaa myös motivaation ymmärtämiselle. Eri ihmiset voivat aikaansaada positiivisia tunnereaktoita eri toimista; Matemaatikot voivat nauttia monimutkaisten yhtälöiden käsittelystä, ohjelmoijat voivat tuntea samoin ohjelmakoodista, muusikot voivat tuntea "olevansa harmoniassa itsensä kanssa" säveltäessään tai soittaessaan jne. Jos otetaan yllä mainittu tietous ihmisaivojen aikaisesta ohjelmoinnista ja huomioidaan, että muistot on koodattu yhdessä tunteiden kanssa, voidaan päätellä, että ainakin osa näistä erilaisista tunnevasteista on luotu lapsuuden aikana. Lapsi, joka kasvaa katsellen televisiota, muttei lue yhtään kirjoja, voi havaita, että myöhemmällä iällä on vaikea motivoitua pelkästä tekstityyppisestä tiedosta. Laiminlyödyn lapsen voi olla mahdotonta muodostaa motivoivia sosiaalisia kontakteja myöhemmin.


title: Motivaatio

text: Kiistanalaisempi johtopäätös on, että jos lapsi altistetaan liialle yksinkertaiselle, tunteisiin perustuvalle viihteelle, he ”tylsistävät” aivonsa. Tämän väitetään aiheuttavan sitä, että he eivät voisi tehdä mitään, jos motivaatio ei tule suorasta, ensisijaisia tarpeita tyydyttävästä motivaatiosta (rahaa eloonjäämisen) tai nopeasta positiivisesti tunnepalautteesta (televisio, pelit jne.) Jos tämä näkökanta on oikea, näitä vinoutumia on erittäin vaikea korjata aikuisella iällä.


title: Motivaatio

text: Monien alaa tutkivien tiedemiesten huoleksi koululaitokset monissa maissa huomioivat vain vähän edellä mainittuja näkökulmia. Oppimisen samaistaminen ulkoaopetteluun ja negatiiviseen ehdollistamiseen (jossain maissa jopa ruumiilliseen rangaistukseen asti) on yleistä.


title: Motivaatio

text: Toisaalta positiiviset kokeet on usein tarkoituksella kielletty. Monet koulut (erityisesti Yhdysvalloissa) ovat asettaneet kieltoja julkisille kiintymyksen osoituksille, kuten halaamiselle ja suutelemiselle. Teini-ikäisten seksuaalisuutta pidetään usein erittäin ongelmallisena, ja siihen yritetään puuttua kovilla rangaistuksilla ja seksuaalisen pidättäytymisen kampanjoilla. Vaikkakin nämä toimet kumpuavat ajatuksesta, että negatiiviset seuraukset kuten teiniraskaudet pitäisi ehkäistä, sellaiset ryhmät kuin Coalition for Positive Sexuality väittävät, että tällainen sosiaalinen kontrolli vahingoittaa teini-ikäisiä eikä sillä saavuteta mitään käytännön hyötyä. Riippumatta siitä, ajatellaanko fyysisten kokemusten kuuluvan positiiviseen ympäristöön vai ei, on todennäköistä, että sellainen ympäristö on välttämätön miellyttävän oppimisympäristön luomiseksi.


title: Motivaatio

text: Suorien motivaatiokeinojen lisäksi aikaisessa vaiheessa on myös abstraktimpia motivaatiokeinoja, mutta ehkä kuitenkin käytännöllisempiä itsemotivointiin. Käytännössä jokainen motivaation ohjekirja sisältää ainakin yhden kappaleen omien tavoitteiden ja tehtävien kunnollisesta organisoinnista. Yleensä ehdotetaan, että on erittäin tärkeää pitää listaa tehdyistä ja tekemättömistä tehtävistä samalla siirtäen osa motivaatiosta tehtävien itsensä suorittamisesta listan ylläpitämiseen, josta muodostuu rutiinia.


title: Motivaatio

text: Valmiiden tehtävien listan katsomista voidaan pitää motivoivana, koska se voi luoda tunteen siitä, että on saavuttanut jotain. Useimmissa elektronisissa tehtävälistoissa on tämä ominaisuus, tosin usein ero tehtyjen ja keskeneräisten töiden välillä ei ole selkeä. Tehdyt työt yksinkertaisesti poistetaan sen sijaan, että ne sijoitettaisiin erilliseen tehtyjen töiden listaan.


title: Motivaatio

text: Toisentyyppiset tiedonjärjestämistavat voivat myös olla motivoivia, esimerkiksi miellekartat (mindmap) ajatusten järjestämiseksi. Tällä tavoin aivojen hermoverkko voidaan opettaa keskittymään annettuun tehtävään. Yksinkertainen tapa ajatusten korostamiseen on bullet-point-luettelo, ja se voi joskus olla jopa hyödyllisempi vähemmän visuaalisesti suuntautuneille ihmisille.


title: Motivaatio

text: Sosiologia on jättänyt vähemmälle huomiolle erään kiinnostavan piirteen, nimittäin roolipelien riippuvuutta aiheuttavan luonteen. Tämä peli toimii kokemuspisteiden ("experience points") ja tasojen ("levels") periaattella, joka motivoi pelaajaa jatkamaan. Kun pelaajalla on tarpeeksi pisteitä, hän voi edetä seuraavalle tasolle ja saada siten korkeamman statuksen mahdollisessa yhteisössä. Vaikka monilla sähköisillä motivointijärjestelmillä on yksinkertainen prioriteettien käsite, vain muutamat käyttävät hyväkseen mahdollisuutta käyttää pisteitä motivaatiotekijänä.


title: Motivaatio

text: Jotkut kirjoittajat, erityisesti transhumanistisessa liikkeessä ovat ehdottaneet, että käytettäisiin ns. älylääkkeitä ("smart drugs") jotka tunnetaan myös nootropiineina eli ”motivaation parantajina”. Monien näiden lääkkeiden vaikutuksia aivoihin ei ymmärretä hyvin ja niiden laillisuustilanne tekee avoimet kokeet usein vaikeiksi. On kuitenkin fakta, että jotkut historian tuottavimmista taiteilijoista ovat olleet huumeiden tai lääkkeiden käyttäjiä, vaikkakaan ei ole selvää onko tämä korrelaatio syy-seuraus luontoista.


title: Motivaatio

text: Motivoinnilla voi olla hyvin suuri vaikutus siihen, miten oppilaat oppivat ja suhtautuvat käsiteltävään asiaan. Motivoinnin avulla voi


title: Game Boy

text: Game Boy on Nintendon kaupallisesti yksi menestyneimmistä ja pitkäikäisin pelikonsoli. Se julkaistiin Japanissa ja Yhdysvalloissa vuonna 1989 ja Euroopassa vuonna 1990. Game Boyn suosituimpia pelejä ovat "Tetris" ja Pokémon-pelit. Game Boyta ja sen seuraajaa Game Boy Coloria on myyty maailmanlaajuisesti yhteensä noin 118,69 miljoonaa kappaletta.


title: Game Boy

text: Game Boyssa on nestekidenäyttö, joka näyttää neljä eri harmaan sävyä. Konsolin perusnäppäimet sijaitsevat sen etupuolen alalaidassa. Ne muistuttavat hyvin paljon NES-konsolin ohjaimen vastaavia. Game Boyssa on A- ja B-toimintanapit, Start- ja Select-valintanapit sekä ristiohjain. Konsolin oikealla puolella sijaitsee äänenvoimakkuudensäädin ja vasemmalla puolella kontrastisäädin. Virta kytketään on/off-napista, joka on konsolin päällä.


title: Karl Lepsius

text: Karl Richard Lepsius (23. joulukuuta 1810 – 10. heinäkuuta 1884) oli saksalainen arkeologi, joka loi tieteellisen perustan egyptologialle. Hän oli yksi ensimmäisistä muinaisen Egyptin monumentteja dokumentoineista arkeologeista.


title: Karl Lepsius

text: Karl Lepsius syntyi 23. joulukuuta 1810 Naumburgissa, Saksassa. Hänen isänsä oli Karl Peter Lepsius ja Friedericke Glaser hänen äitinsä.


title: Karl Lepsius

text: Lepsius opiskeli Göttingenin ja Berliinin yliopistoissa arkeologiaa, kreikan kieltä ja sanskriittia. Hän sai tohtorinarvonsa vuonna 1833, minkä jälkeen hän siirtyi Pariisiin opiskelemaan egyptologiaa ja myöhemmin urallaan varsin tärkeäksi osoittautunutta litografiaa. Tänä aikana hän myös vieraili muun muassa Italiassa, Hollannissa ja Englannissa tutustumassa museoiden egyptiläisten esineiden kokoelmiin.


title: Karl Lepsius

text: Lepsius johti Egyptiin, Nubiaan, Siinaille, Faijumin keitaalle ja Sudaniin vuonna 1842 lähtenyttä retkikuntaa. Rahoittajana toimi Preussin kuningas Fredrik Vilhelm IV. Retkikunnan pääasiallisena tavoitteen oli tutkia Niilin laakson muinaisia monumentteja ja laatia niiden sisältämistä kirjoituksista tarkat kopiot. Retkikunta keräsi yli 15 000 esinettä Berliiniin lähetettäväksi. Lisäksi Lepsius laati karttoja ja pohjapiirustuksia useista haudoista ja monumenteista ja kopioi useita tekstejä. Talvella 1844–1845 retkikunta tutki myös lähes kaikki Kuninkaiden laakson siihen aikaan tunnetuista haudoista ja kopioi niistä useita tekstejä. Retkikunta myös tyhjensi ja tutki vielä osittain raivaamattomia hautoja, muun muassa Ramses II:n (KV7), Merenptahin (KV8) ja Hatsepsutin (KV20) haudat. Seti I:n haudan katosta kopioidut tähtikartat osoittautuivat tähtitieteellisesti tarkoiksi. Retkikunnan tutkimusten tulokset julkaistiin kahdentoista valtavan kirjan muodossa.


title: Karl Lepsius

text: Lepsius meni naimisiin vuonna 1846 ja hiukan myöhemmin hänet nimitettiin Berliinin egyptiläisen museon egyptiläisen kokoelman konservaattoriksi. Hän jatkoi tehtävässä aina vuoteen 1855 asti.


title: Karl Lepsius

text: Vuonna 1866 Lepsius matkusti takaisin Egyptiin. Hän löysi Taniksesta kivilaatan, johon oli kaiverrettu sama teksti kreikan kielellä, demoottisilla kirjaimilla, sekä hieroglyfein. Tätä laattaa käytettiin tarkistettaessa Rosettan kivestä tulkittua käännöstä. Palattuaan Saksaan Lepsius sai viran Berliinin kuninkaallisessa kirjastossa.


title: Karl Lepsius

text: Lepsius kuoli 10. heinäkuuta 1884.


title: Palestiina (valtio)

text: Palestiina (), virallisesti Palestiinan valtio () (entiseltä nimeltään Palestiinalaishallinto ()) sijaitsee Länsirannalla ja Gazan kaistalla Aasian Lähi-idässä. Palestiinan pinta-ala on noin 6 000 km² ja väkiluku noin 3,8 miljoonaa. Valtion pääkaupunki on Ramallah Länsirannalla ja Gazan kaistan keskuksena Gazan kaupunki.


title: Palestiina (valtio)

text: Palestiina on merkittävä työllistäjä, sillä on palveluksessaan 30 000 poliisia ja lähes saman verran virkamiehiä. Israel, Euroopan unioni ja Yhdysvallat antoivat huhtikuuhun 2006 asti huomattavaa rahallista tukea palestiinalaishallinnolle.


title: Palestiina (valtio)

text: Israelin hyökkäykset ja palestiinalaisalueiden miehitys vuonna 2002 tuhosivat myös osan Palestiinalaishallinnon toimintakyvystä. Talous romahti lähes täysin vuoden 2000 Al-Aqsan kansannousun alun jälkeen. Yli 30 prosenttia väestöstä on työttömänä ja puolet elää köyhyysrajan alapuolella.


title: Palestiina (valtio)

text: Vuonna 1996 palestiinalaisten presidentiksi valittiin Jasser Arafat, joka sai 88,1 prosenttia äänistä. Kansainvälisen painostuksen alla Arafat luovutti jonkin verran valtaansa pääministereilleen, Abbasille (huhtikuu–syyskuu 2003) ja Ahmad Qurai’ille (lokakuu 2003 – tammikuu 2006).


title: Palestiina (valtio)

text: Uudet presidenttivaalit järjestettiin 9. tammikuuta 2005 Arafatin kuoleman jälkeen ja valituksi tuli Fatah-puolueen Mahmud Abbas.


title: Palestiina (valtio)

text: Palestiinalaishallinnossa on parlamentti, josta Fatah sai 50 paikkaa 88:sta vuonna 1996 pidetyissä ensimmäisissä parlamenttivaaleissa ääri-islamistisen Hamasin kieltäytyessä asettamasta ehdokkaita. Se halusi ilmaista tyytymättömyytensä Israelin kanssa käytyjen neuvottelujen tasapuolisuuteen ja pyrki välttämään tunnustamasta Palestiinalaishallintoa.


title: Palestiina (valtio)

text: Tammikuussa 2006 pidetyissä toisissa parlamenttivaaleissa Hamas voitti 76 paikkaa 132:sta. Vaalit hävinneen Fatahin edustaja ilmoitti, ettei puolue ole valmis hallitusyhteistyöhön Hamasin kanssa ja sen pääministeri Ahmad Qurai’ erosi, jotta Hamas voisi muodostaa hallituksen. Pääministeriksi nousi Isma’il Haniyya.


title: Palestiina (valtio)

text: Terroristijärjestönä pidetyn Hamasin valtaannousu merkitsi, että Yhdysvallat ja Kanada katkaisivat välinsä palestiinalaisten ministeriöihin ja hoitavat suhteita palestiinalaisiin ainoastaan presidentti Mahmud Abbasin kautta. Palestiinalaishallinto sai Euroopan unionilta noin 500 miljoonaa euroa vuosittaista tukea ja Yhdysvalloilta 400 miljoonaa dollaria. Merkittävin menetys oli Israel kieltäytyminen maksamasta palestiinalaisille verovaroina noin 40 miljoonaa dollaria kuussa, jotka käytettiin hallinnon menoihin, muun muassa palkkoihin. Ainoastaan Venäjä on jatkanut suoran tuen antamista. Pääministeri Isma’il Haniyya ja Lähi-idän media tuomitsivat EU:n ja Yhdysvaltojen ”näännytystaktiikan” epämieluisan vaalituloksen jälkeen.


title: Palestiina (valtio)

text: Hamas ja Fatah ajautuivat loppuvuonna 2006 sisällissodan partaalle ja taisteluissa kuoli kymmeniä ihmisiä. Helmikuussa 2007 järjestöt sopivat yhteishallituksesta.


title: Palestiina (valtio)

text: Kun Hamas vuoden 2009 marraskuussa rikkoi maiden välistä tulitaukoa, tehden useita israelilaisiin siviileihin kohdistettuja raketti-iskuja, aloitti Israel tammikuussa pääosin maavoimien avulla käydyn vastahyökkäyksen Gazan kaistalle (Operaatio Valettu lyijy). Tuolloin poliittinen tilanne Palestiinalaishallinnossa muuttui yhä sekavammaksi. Gaza on yhä selvemmin Hamasin hallussa ja länsiranta Fatahin. Hamas väittää, ilmeisesti laillisin perustein, että presidentti Abbasin toimikausi loppui 9. tammikuuta 2009, kun hänen kolmivuotinen kautensa loppui. Normaalitilanteessa Hamas olisi todennäköisesti saanut uudeksi presidentiksi ehdokkaansa Aziz al-Dewikin. Israel ehti kuitenkin tuomita hänet sotilastuomioistuimessa kolmeksi vuodeksi vankilaan.


title: Palestiina (valtio)

text: Palestiinan on tunnustanut 138 maata.


title: Palestiina (valtio)

text: Tammikuussa 2015 YK:n pääsihteeri Ban Ki-Moon hyväksyi Palestiinan Kansainvälisen ihmisoikeustuomioistuimen ICC:n jäseneksi. Israel on ilmoittanut, ettei sen sotilaita anneta ICC:n tutkittavaksi. Päätöstä vastustava Yhdysvallat aikoo vähentää Palestiinan avustamista päätöksen seurauksena.


title: Palestiina (valtio)

text: Palestiinan valtiota on syytetty tehottomuudesta, korruptiosta ja rahojen käyttämisestä terrorismiin. Israel on syyttänyt sitä poliisivoimien kehittämisestä armeijaksi. Ihmisoikeusjärjestöt ovat syyttäneet sitä israelilaisten kanssa yhteistyötä tehneiden arabien laittomista pidätyksistä, kuolemanrangaistuksen käytöstä sekä terrorismin tukemisesta.


title: Palestiina (valtio)

text: Amnesty International kertoi siviilien pidätysten ja vangitsemisten ilman syytteitä kohdistuvan useimmiten poliittisiin toisinajattelijoihin. Amnestyn mukaan Palestiinalaishallinnon harjoittama "vankien kidutus on laajamittaista. Seitsemän vankia kuoli [kyseisenä vuonna]. Laittomat tappamiset, mahdollisesti oikeudettomat teloitukset, jatkuvat."


title: Palestiina (valtio)

text: Arabien ihmisoikeusjärjestö raportoi, että vuosina 2007-2011 palestiinalaishallinto vangitsi 13 271 palestiinalaista ja kidutti 96 %:a heistä, mihin 6 kuoli. Vangituista 15,3 % oli naisia ja 11,3 % vanhuksia.


title: Palestiina (valtio)

text: Homoseksuaalien oikeusjärjestön mukaan Palestiinalaishallinto käyttää yleensä homojen vainon tekosyynä näiden leimaamista kollaboraattoreiksi mutta myös homoseksuaalisuudesta tuomittuja on teloitettu. Gazan kaista on julistanut homoseksuaalisuudesta kuolemanrangaistuksen.


title: Palestiina (valtio)

text: Hamasin itsemääräämislait ovat miltei täysin šariasta, mikä syrjii pahasti naisia perheväkivallan, perinnöissä, avioliitoissa ja avioeroissa. Raiskaukset, perheväkivalta ja "kunniamurhat" ovat yleisiä ja ne jätetään usein rankaisematta.