title: ABB

text: ABB:n sähköverkkoyksikkö (Division Power Grids) on maailman johtava sähköverkkojen toimittaja, jolla on noin 36 000 työtekijää. ABB myi 80,1 % sähköverkkoyksiköstään joulukuussa 2018 japanilaiselle Hitachille.


title: ABB

text:
Suomessa ABB:llä on toimintaa useilla paikkakunnilla, muun muassa Helsingin Pitäjänmäellä ja Vaasassa. Suomessa toimivan ABB Oy:n liikevaihto on 2,2 miljardia euroa ja henkilöstön määrä noin 5 000. ABB:n merkittävä asema Suomessa perustuu Gottfrid Strömbergin Helsinkiin 1889 perustamaan sähköteknisen alan yhtiöön. Tämän yhtiön toiminnan jatkaja Oy Strömberg Ab siirtyi ASEAn omistukseen 1987.
Kesäkuussa 2010 ABB otti käyttöön Pohjoismaiden suurimman valtakunnan sähköverkkoon kytketyn aurinkosähköjärjestelmän tehdasalueellaan Pitäjänmäellä.


title: ABB

text: ABB:tä vuodesta 2005 johtanut Fred Kindle erosi yhtiön johtamiseen liittyvien erimielisyyksien vuoksi. Hänen seuraajakseen nimitettiin väliaikaiseksi pääjohtajaksi 13. helmikuuta 2008 talousjohtaja Michel Demaré, jota seurasi amerikkalainen Joseph Hogan, joka oli 17. heinäkuuta 2008 alkaen ABB:n pääjohtaja. 17. heinäkuuta 2013 ABB:n pääjohtajaksi vaihtui yllättäen Ulrich Spiesshofer, kun Joe Hogan erosi henkilökohtaisiin syihin vedoten.


title: Steven Soderbergh

text: Steven Andrew Soderbergh (s. 14. tammikuuta 1963 Atlanta, Georgia) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja.


title: Steven Soderbergh

text: Soderbergh oli jo nuorena elokuvien innokas harrastaja ja hän muuttikin Los Angelesiin tavoitteena murtautua elokuvateollisuuteen. Hän sai töitä freelance-leikkaajana, mutta palasi pian takaisin kotiseudulleen Louisianan Baton Rougeen. 1980-luvun puolivälissä hän teki dokumentin Yes-yhtyeen "90125"-albumin julkaisukiertueesta (1986) ja voitti sillä Grammyn. Hän käsikirjoitti, ohjasi ja leikkasi ensimmäisen näytelmäelokuvansa "Seksiä, valheita ja videonauhaa" (1989), josta tuli hänen läpimurtonsa ja kaupallinen menestys. Soderbergh palkittiin Cannesin elokuvajuhlien Kultaisella palmulla. Hän oli myös ehdolla parhaasta alkuperäiskäsikirjoituksen Oscar-palkinnosta.


title: Steven Soderbergh

text: Vuoden 2001 Oscar-gaalassa kaksi Soderberghin ohjaamaa elokuvaa oli ehdolla parhaan elokuvan palkintoon: "Traffic" ja "Erin Brockovich". Soderbergh itse oli molemmilla elokuvilla ehdokkaana parhaasta ohjauksesta, ja hän sai palkinnon "Trafficista".


title: Agrologi

text: Agrologi on luonnonvara-alan ammattikorkeakoulututkinnon suorittanut henkilö, vastaavasti maanviljelysteknikko on kouluasteen suorittanut henkilö. Korkeakoulututkinnon samalta alalta suorittanutta kutsutaan agronomiksi. Nykyinen agrologi on ammattikorkeakoulun maaseutuelinkeinojen koulutusohjelman (240 op, 4v.) suorittanut henkilö.


title: Agrologi

text: Perinteisesti agrologit toimivat maaseutuelinkeinojen eri tehtävissä, kuten neuvonta-, suunnittelu-, johtamis-, koulutus-, projekti-, tuotekehitys- ja markkinointitehtävissä. Myös jo ennestään suuri agrologiyrittäjien (etenkin maatalousyrittäjien) joukko on kasvussa. Pankit olivat 1980-luvulle saakka hyvin merkittävä agrologeja työllistänyt sektori.


title: Agrologi

text: Nykyisissä ammattikorkeakouluopinnoissa voi keskittyä myös ympäristönsuojeluun, kouluttautuen sen alan ammattilaiseksi.


title: Agrologi

text: Agrologit ja AMK-agrologit ovat järjestäytyneet Agrologien liittoon. Se kuuluu yhteistyöjäsenenä STTK:oon. Liitolla on noin 4 000 jäsentä. Heistä noin 2400 on maatalousyrittäjiä, loput työskentelevät perinteisesti erilaisissa neuvonta-, suunnittelu-, opetus- ja markkinointitehtävissä.


title: M24 Chaffee

text: M24 Chaffee oli yhdysvaltalainen kevyt panssarivaunu, joka palveli toisessa maailmansodassa, sekä useissa kylmän sodan konflikteissa. Englannin armeija antoi vaunulle lisänimen “Chaffee” yhdysvaltalaisen kenraalin Adna Chaffeen mukaan.


title: M24 Chaffee

text:
Kokemukset taistelukentällä olivat paljastaneet monia puutteita kevyissä M3- ja M5-panssarivaunuissa, yhden suurimmista ollessa heikko panssarointi. Suunnitelma korvaavasta T7-vaunusta päätyi keskiraskaaksi M7-vaunuksi, joka keskinkertaisuutensa vuoksi hylättiin maaliskuussa 1943.
Tämän johdosta päätettiin laatia selvitys uudesta kevyestä panssarivaunusta, jossa olisi sama voimansiirto kuin M5A1-vaunussa, mutta pääase korvattu 75-millisellä panssarivaunukanuunalla.


title: M24 Chaffee

text: Huhtikuussa 1943 Yhdysvaltain armeija, yhdessä General Motorsin Cadillac-osaston kanssa, alkoi työstää projektia joka tähtäsi kevyen panssarivaunu T24:n valmistuksen aloittamiseen. Projektin eräs kriteeri oli pitää vaunun paino alle 20 tonnin. Panssarointi oli kevyt, etupanssarilevyn ollessa vain 25 millimetriä paksu (mutta kaltevuuden ollessa 60 astetta). Uusi kevyempi 75 mm tykki kehitettiin käyttäen lähtökohtana mallia, jota käytettiin B-25H Mitchell -pommittajassa. Tykin ballistiset ominaisuudet olivat samat kuin M3:n, vaikka tykinputken seinämä oli ohuempi sekä rekyylimekanismi erilainen. T24-vaunun telat olivat 16 tuumaa leveät ja käyttivät vääntövarsijousitusta. Se oli siluetiltaan verrattain matala toimi kolmen hengen miehistöllä.


title: M24 Chaffee

text: 15. lokakuuta 1943 toimitettiin ensimmäinen vaunu ja tuotanto käynnistettiin vuonna 1944 mallimerkinnällä Kevyt Panssarivaunu M24. Tuotantolinjat sijaitsivat huhtikuusta alkaen Cadillacin tehtailla, sekä heinäkuusta alkaen Massey-Harrisin tehtailla. Kun tuotanto lopetettiin elokuussa 1945, 4731 kappaletta M24-mallista panssarivaunua oli valmistunut.


title: M24 Chaffee

text: M24 Chaffeen oli tarkoitus korvata ikääntynyt kevyt panssarivaunu M5 (Stuart), jota käytettiin täydennystehtävissä. Ensimmäiset 44 kappaletta M24-vaunua saapuivat Eurooppaan marraskuussa 1944.


title: M24 Chaffee

text: M24 eteni laajamittaiseen jakeluun joulukuussa 1944, mutta mallia vaivasi nopeuden puute, joka esti sitä pysymässä etulinjan joukkojen vauhdissa. Sodan loppuessa monet panssaroidut joukot käyttivät pääasiassa M5 Stuartia. Monet panssaroidut joukko-osastot eivät saaneet ensimmäistäkään M24-vaunua sodan loppuun mennessä.


title: M24 Chaffee

text: M24-panssarivaunun vastaanotto joukkojen keskuudessa oli pääosin positiivinen. Sitä käyttäneet miehistöt pitivät ennen kaikkea vaunun maasto-ominaisuuksista sekä luotettavuudesta, mutta ennen kaikkea tyytyväisyys kohdistui 75 mm tykkiin, mikä oli suuri parannus M5-vaunun 37-milliseen. M24 ei ollut uhka millekään vastassa olleille saksalaisille tankeille, mutta suurempi tykki antoi miehistölle enemmän mahdollisuuksia taistella vastaan. Heikko panssarointi teki siitä helpon kohteen käytännössä kaikille Saksan tankeille sekä panssaritorjunta-aseille. M24-panssarivaunun myötävaikutus liittoutuneiden voittoon Euroopassa oli mitätön, johtuen osin pienestä toimitusmäärästä.


title: M24 Chaffee

text: Korean sodassa vaunu oli Yhdysvaltojen ensisijainen vastine Pohjois-Korean T-34-85 -vaunulle. M24 menestyi huonosti tätä paremmin aseistettua ja panssaroitua vaunua vastaan. Sodan myöhemmissä vaiheissa M24 menestyi paremmin tiedustelutehtävissä, tuettuna raskaammilla panssarivaunuilla, joita olivat mm. M4, M26 ja M46.


title: M24 Chaffee

text: Kuten monet muutkin toisen maailmansodan vaunumallit, M24:ää toimitettiin ympäri maailmaa ja käytettiin paikallisissa selkkauksissa pitkään sen jälkeen kun se oli korvattu M41 Walker Bulldog -mallilla Yhdysvaltojen armeijassa.


title: MIM-23 Hawk

text: MIM-23 Hawk on yhdysvaltalainen Raytheonin valmistama keskimatkan ilmatorjuntaohjus, joka oli käytössä ja valmistettiin myös muissa maissa. Ohjus otettiin palveluskäyttöön 1960-luvun alussa. Yhdysvallat poisti ohjuksen palveluskäytöstä 2002.


title: Aníbal Cavaco Silva

text: Aníbal António Cavaco Silva (s. 15. heinäkuuta 1939 Boliqueime, Algarve, Portugali) on portugalilainen poliitikko, joka oli Portugalin presidentti 2006–2016. Aiemmin hän on toiminut Portugalin pääministerinä vuosina 1985–1995. Cavaco Silva edustaa keskusta-oikeistolaista Sosiaalidemokraattista puoluetta.


title: Aníbal Cavaco Silva

text: Cavaco Silva suoritti tutkinnon rahoituksesta Lissabonin ISCEF-yliopistossa ja myöhemmin taloustieteen tohtorin tutkinnon Yorkin yliopistossa. Cavavo Silva on toiminut luennoitsijana ISCEF:llä ja professorina Lissabonin NOVA-yliopiston taloustieteellisessä tiedekunnassa. Tullessaan valituksi presidentiksi Cavaco Silva toimi luennoitsijana Portugalin katolisessa yliopistossa. Asepalveluksensa hän on suorittanut upseerina Lourenzo Marquesissa (nyk. Maputo) Mosambikissa vuosina 1962–1965.


title: Aníbal Cavaco Silva

text: Parlamenttiin Cavaco Silva valittiin 1980 ja puolueen johtoon Mota Pinton kuoleman jälkeen vuonna 1985. Cavaco Silva toimi Portugalin pääministerinä kauemmin kuin kukaan aikaisempi demokraattisesti valittu pääministeri, muutamaa viikkoa vaille kymmenen vuotta vuosina 1985–1995.


title: Aníbal Cavaco Silva

text: Pääministerin tehtävästä Cavaco Silva luopui pyrkiäkseen vuoden 1996 vaaleissa Portugalin presidentiksi, mutta hävisi sosialistien ehdokkaalle, Lissabonin pormestari Jorge Sampaiolle. Tappion jälkeen Cavaco Silva vetäytyi politiikasta. Hän työskenteli vuoteen 2004 asti Portugalin keskuspankin ("Banco de Portugal") johtokunnan neuvonantajana, minkä jälkeen hän toimi Portugalin katolisen yliopiston professorina.


title: Aníbal Cavaco Silva

text: Cavaco Silva asettui ehdolle vuoden 2006 presidentinvaaliin, jossa hänet valittiin suoralla kansanvaalilla Portugalin presidentiksi jo ensimmäisellä kierroksella. Hänet valittiin myös toiselle kaudelleen vuonna 2011 heti ensimmäisellä kierroksella. Cavaco Silvan kausi presidenttinä päättyi 6. maaliskuuta 2016.


title: Aníbal Cavaco Silva

text: Cavaco Silva on ollut vuodesta 1963 asti naimisissa Maria Alves da Silvan (s. 1938) kanssa. Heillä on kaksi lasta.


title: James Michael Tyler

text: James Michael Tyler (s. 28. toukokuuta 1962 Mississippi) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen tunnetuimmat roolisuorituksensa ovat elokuvassa "The Disturbance At Dinner" (1998) sekä televisiosarjassa Frendit (1994–2004).


title: James Michael Tyler

text: Tyler syntyi viisilapsisen perheen nuorimpana lapsena toukokuun 28. päivä 1962. Hänen isänsä oli eläkkeelle jäänyt yrittäjä, ja hänen vanhempansa kuolivat Jamesin ollessa 11 vuotta. Ennen näyttelijänuraa hän oli työskennellyt useissa kahviloissa ja lopulta sai Frendit-sarjassa Guntherin roolin, joka työskenteli kahvilassa. Hänet valittiin rooliin sillä perusteella, että hän osasi käyttää Espresso-konetta.


title: Romanikieli

text: Romanikieli on indoarjalainen kieli. Kielestä on lukuisia murteita, joita monet eri maissa asuvat romanit puhuvat. Suomen romanikieli kuuluu romanikielen pohjoismurteiden kokonaisuudessa luoteismurteiden alaryhmään. Suomen romanikieli jakautuu vielä länsi- ja itämurteeseen.


title: Romanikieli

text: Suomessa valtiovalta tukee romanikielen opetusta vuoden 1995 perusoikeusuudistuksen yhteydessä uudistetun lainsäädännön velvoittamana.


title: Romanikieli

text: Romanikielen puhumista on pyritty säätelemään ennen Pohjoismaissa esim. koulussa ja muutenkin yleisillä paikoilla, joten sen puhumista muiden seurassa ja yleisillä paikoilla on pyritty välttämään. Suurin osa Pohjoismaiden romanivähemmistöjen romanikielen taito on ollut siitä johtuen häviämässä.


title: Romanikieli

text: Kieli tukee myös jossain määrin romanien yhteisöllisyyttä; kieli on saattanut toimia suojana valtaväestön hegemoniaa vastaan. Euroopan romanien historia kertoo valtaväestön ajatelleen, että romanit ovat kehittäneet kielensä vainojen ja kristinuskon vuoksi.


title: Romanikieli

text: Romanikieltä on mahdollisuus opiskella opettajan johdolla kouluissa. Suomessa on silti useita kouluja, joissa romanikielen opetusta ei ole järjestetty. Syynä voi olla resurssien puute, mutta myös se, ettei ryhmän vähimmäisoppilasmäärä täyty. Myös kielikursseja järjestetään, ja kieltä pyritään opettamaan romaneille tarkoitetuilla leireillä, jotta kielen taito kasvaisi ja pysyisi yllä.


title: Romanikieli

text: Henry Hedmanin mukaan romanikieltä puhuu vähintään tyydyttävästi 60 prosenttia romaneista ja hyvin noin kolmannes. Taito painottuu vanhempaan väestöön niin että alle 50-vuotiaiden romanien romanikielen taito on selvästi heikompi kuin sitä vanhempien.


title: Romanikieli

text: Suomessa ensimmäisen romanikielisen aapisen kokosi lappeenrantalainen vankilanopettaja Adam Lindh vuonna 1893. Lisäksi Lindh käänsi kymmenen käskyä Martti Lutherin selityksillä varustettuna romanikielelle, laati romanikielelle kieliopin ja kokosi myös joukon sanontoja. Vuonna 1900 hän anoi Senaatilta kyseisen kokoomateoksen painattamista ja jakamista ilmaiseksi romaniväestolle. Senaatti ei kuitenkaan suostunut Lindhin pyyntöön. Niinpä hänen kokoamansa materiaali jäi vain käsikirjoitukseksi. Ensimmäinen painettu romanikielinen aapinen saatiin Suomeen vasta niinkin myöhään kuin 1982. Nykyään kirjastoista löytyy jo jonkin verran romanikielistä kirjallisuutta, sanastoja ja kielioppeja. Romanikieli muuttuu koko ajan, kuten muutkin kielet, joten siinä on myös vanhahtavia sanontoja mitä joku nuori ei välttämättä tunnista, tai modernimpia ilmaisuja jotka vanhemmalle ihmiselle ovat täysin vieraita. Romanikieltä pyritään koko ajan kehittämään ja elvyttämään.


title: Romanikieli

text: Suomessa ei ole ainuttakaan romanikielellä kirjoittavaa kirjailijaa, mutta ulkomailla on useita.


title: Romanikieli

text: Suomen romanin kieli on yksi Euroopassa puhuttavista romanin murteista. Murteet ovat etäällä toisistaan, kauempana kuin esimerkiksi viro ja suomi, mutta niillä on yhteiset juuret ja siksi yhteisiä piirteitä ja noin neljäsataa yhteistä sanaa. Esimerkiksi Britanniassa ja Ruotsissa romanikieli on kuollut kieli, ja käytössä on vain irrallisia sanoja.


title: Romanikieli

text: Romanin kieli on itsenäisenä oppiaineena Prahassa Kaarlen yliopistossa. Jonkin verran sen opetusta on muuallakin. Suomessa kieltä opettaa Helsingin yliopistossa kokeiluna erikoistutkija Kimmo Granqvist, joka tekee kielelle kielioppia. Syksystä 2012 kielenopetus on vakiintunut niin, että se on kaikille opiskelijoille vapaa sivuaine.


title: Romanikieli

text: Romanikielen asema on Suomessa turvattu lainsäädännöllä, mutta käytännössä asema ei ole toteutunut. Alle viidennes romanilapsista saa oman kielen opetusta. Suomen 10 000 romanista romanin kieltä puhuu 6 000, mutta taitajat ovat iäkkäämpiä ihmisiä, ja kielitaito on sitä huonompi, mitä nuoremmista on kyse.


title: Romanikieli

text: Kansainvälinen romanikieli tai ulkomaiden romanien puhuma romanikieli ei ole sama asia kuin Suomessa käytetty romanikieli. Sanoilla on paljon yhteneväisyyksiä, mutta tämä ei kuitenkaan välttämättä takaa ymmärrystä. Suomessa on kuitenkin romaneja, jotka osaavat kansainvälistä romanikieltä.


title: Romanikieli

text: Pararomani tarkoittaa kieltä, jonka äänne-, muoto- ja lauseoppi ovat peräisin jostakin muusta kielestä, mutta sanasto on romanikielestä. Tällainen kieli Suomessa on fennoromani, joka elää Suomen romanikielen rinnalla.


title: Royal Jordanian

text: Royal Jordanian Airlines on jordanialainen lentoyhtiö. Sillä on lentokohteita neljässä maanosassa. Lentoyhtiön päälentoasema on Kuningatar Alian kansainvälinen lentoasema (Queen Alia International Airport (Q.A.I.A)), Ammanissa, jossa sijaitsee myös yhtiön pääkonttori.


title: Royal Jordanian

text: Royal Jordanian on Arab Air Carriers Organizationin ja Oneworld-allianssin jäsen.


title: Royal Jordanian

text: Heinäkuussa 2016:


title: Hiihtoloma

text: Talvilomaksi (alkujaan hiihtoloma) kutsutaan Suomessa koulujen kevätlukukaudella helmi–maaliskuussa pidettävää viikon mittaista lomaa. Talviloman ajankohta vaihtelee nykyään maakunnittain, ja lomat on porrastettu kolmelle viikolle.


title: Hiihtoloma

text: Pääsääntöisesti talvilomat ajoittuvat viikoille 8, 9 ja 10:


title: Hiihtoloma

text: Porrastuksella pyritään välttämään ruuhkahuiput eritoten Lapin hiihtokeskuksissa.


title: Hiihtoloma

text: Kouvolalainen voimistelunopettaja Santeri Hirvonen ehdotti "Kasvatus ja koulu" -lehdessä vuonna 1926 koululaisille sisätiloissa työskentelyn vastapainoksi viikon mittaista hiihtolomaa. Hän kirjoitti, että keväthangilla hiihtäessään lapset saisivat raitista ilmaa ja kestävyyttä lopun lukuvuoden puurtamiselle.


title: Hiihtoloma

text: 1930-luvun alussa Lauri Pihkala ryhtyi ajamaan asiaa eteenpäin. Kouluhallitus hyväksyi idean ja vuonna 1933 hiihtoloma otettiin kouluissa käyttöön. Valtion liikuntahallintoa tutkineen dosentti Erkki Vasaran mukaan koulujen hiihtolomat olivat yksi näkyvimmistä ja merkittävimmistä liikuntapoliittisista käytännön toimista maailmansotien välisellä kaudella.


title: Hiihtoloma

text: Jo 1920-luvulla Grankulla Samskolan johdossa oli herännyt ajatus keskitalven pidemmästä lomasta, jotta oppilaille tarjoutuisi tilaisuus hiihtourheilun laajamittaiselle harrastamiselle. Niinpä koulu järjesti vuonna 1927 ensimmäisen kerran viikon mittaisen ”urheiluloman” viikolla 8. Tämä käytäntö jatkui koulun omana erikoisuutena, kunnes hiihtoloma tuli pakolliseksi kaikissa Suomen kansa- ja oppikouluissa viisi vuotta myöhemmin.


title: Hiihtoloma

text: Nykyään hiihdon merkitys talvilomalla on vähentynyt, mutta edelleen hyvin monet hakeutuvat laskettelemaan talvilomalla.


title: Pop pop pop

text: Pop pop pop on Eppu Normaali -nimisen suomalaisen rockyhtyeen vuonna 1982 julkaistu kokoelma, joka sisältää tunnetuimpia kappaleita vuosilta 1978–1982. Albumin mielenkiintoisimpana kappaleena voinee pitää rumpali Aku Syrjän vuoden 1980 soolosinglen b-puolta ”Sikaillaan”. Levyn kansikuva on päivitetty versio vuoden 1978 debyyttialbumin "Aknepopin" kannesta.


title: Pop pop pop

text: CD-versiossa "Poliisi pamputtaa taas"-kappale on Aknepop-levyn versio. Alkuperäisessä vinyylilevyssä kappaleesta kuullaan singleversio.


title: Revenge

text: Revenge voi viitata seuraaviin:


title: Keltinmäki

text: Keltinmäki on kaupunginosa Jyväskylässä. Se on osa Keltinmäki-Myllyjärvi -suuraluetta. Usein Keltinmäellä epävirallisesti tarkoitetaan pelkkää Keltinkeskuksen 1970-luvulla rakennettua aluetta, jonka itäosassa on rivi-, länsiosassa kerrostaloja. Pääosin 1980-luvulla rakennettu Mäyrämäki ja 2000-luvun ensimmäisinä vuosina rakennettu Mustalampi ovat pientalovaltaisia asuinalueita Keltinmäen länsiosassa. Keltinmäen itäosassa ovat niin ikään pientalovaltaiset Myllyjärven ja Ylä-Myllyjärven asuinalueet. Alueen pääkatuina ovat Myllyjärventie, Keltinmäentie, Mäyrämäentie ja Mustalammentie, joista useimmat alueen pienemmät kadut haarautuvat.


title: Keltinmäki

text: Keltinkeskuksessa on muun muassa kirkko, alakoulu, päiväkoti, lähikirjasto, päiväkeskus, koirapuisto ja ostoskeskus, jossa toimii Sale ja R-kioski. Myös Myllyjärvellä ja Mäyrämäellä on päiväkotitoimintaa. Lisäksi Mäyrämäellä toimii K-Market ja Myllyjärvellä sijaitsee palvelukoti ja pizzeria-pub. Keltinmäessä sijaitsee myös Kelan atk-keskus ja vesitorni.


title: Keltinmäki

text: Keltinmäellä ja Myllyjärvellä on yhteinen ilmaisjakelulehti "Kukkulan Kaiku". Keltinmäellä on toiminut asukasyhdistys Keltinmäen asukasyhdistys ry vuodesta 1976 asti. Myllyjärven, Ylä-Myllyjärven ja Roninmäen asuinalueilla toimii Myllyjärven asukkaat ry -asukasyhdistys.


title: Lyömättömät

text: Lyömättömät on Eppu Normaalin vuonna 1989 julkaistu kokoelma. Se sisältää yhtyeen suurimmat hittikappaleet vuosilta 1978–1989. Albumia on julkaistu usean värisillä kansilla, LP-levyä neljällä, CD-levyä ainakin kolmella, samoin kasettia ainakin kolmella taustavärillä.CD- ja kasettiversioiden bonuskappaleet


title: Lyömättömät

text: Lisäksi CD:llä


title: Revenge (Eurythmicsin albumi)

text: Revenge on Eurythmicsin viides albumi. Alkuperäinen julkaisuvuosi oli 1986. Vuonna 2005 SonyBMG julkaisi uusintapainoksen joka sisältää bonusraitoja ja uudelleenmiksauksia.


title: Revenge (Eurythmicsin albumi)

text: Albumi oli kaupallinen menestys. Billboardin listoilla se saavutti sijoituksen 12. Kappale "Missionary Man" saavutti Billboardin singlelistoilla sijoituksen 1. ja kappale "Thorn in My Side" sijoituksen 68. Suomessa albumi debytoi virallisen albumilistan toisella sijalla, ja pysyi listalla yhteensä 35 viikkoa. Kotimaassaan se nousi Britannian albumilistan kolmannelle sijalle.


title: Revenge (Eurythmicsin albumi)

text: Julkaisua seurasi laaja maailmankiertue, jonka Australian osuudesta julkaistiin myös video.


title: Revenge (Eurythmicsin albumi)

text: Kaikki kappaleet kirjoittaneet Annie Lennox ja Dave Stewart, ellei toisin mainittu.


title: Oikeus omaan kieleen

text: Oikeus omaan kieleen on kansalaisoikeus, jonka perusteella ihmisillä on oikeus oman äidinkielensä ylläpitämiseen ja käyttämiseen ja itsensä julkiseen ilmaisuun omalla äidinkielellään. Kielellisten, kulttuurillisten tai etnisten vähemmistöjen oikeutta käyttää omaa kieltään on pyritty joissain maissa rajoittamaan esimerkiksi vähemmistön sulauttamiseksi valtaväestöön.


title: Oikeus omaan kieleen

text:
YK:n "Taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien sopimuksen" 15 artiklan mukaan yksilöllä on oikeus ottaa osaa kulttuurielämään ja sopimusvaltiot velvoitetaan toimenpiteisiin, jotka ovat välttämättömiä sivistyksen kehittämisen ja levittämisen kannalta. Euroopan sosiaalinen peruskirja velvoittaa Euroopan neuvoston edistämään ja helpottamaan mahdollisuuksien mukaan maahanmuuttajien lapsien äidinkielenopetusta ja myös vastaanottajamaan kielen opettamista maahanmuuttajille.
Suomen perustuslaki turvaa suomalaisille oikeuden käyttää tuomioistuimessa ja muiden viranomaisten kanssa asioidessa omaa kieltään, suomea tai ruotsia. Samoin taataan suomen- ja ruotsinkielisen väestön sivistykselliset tarpeet. Lisäksi perustuslaissa määritellään, että saamelaisilla alkuperäiskansana sekä romaneilla ja muilla ryhmillä on oikeus ylläpitää ja kehittää omaa kieltään ja kulttuuriaan. Perustuslain määrittelemiä oikeuksia on tarkemmin määrätty kielilaissa. Myös saamelaisten ja viittomakielisten oikeuksista säädetään lailla. Maahanmuuttajilla on oikeus säilyttää kulttuuriaan ja kieltään myös kotouttamislain mukaan.


title: Traffic

text: Traffic on Steven Soderberghin ohjaama draamaelokuva vuodelta 2000. Se käsittelee huumekaupan kiemuroita monesta eri näkökulmasta.


title: Traffic

text: Trafficin kolmea keskeistä henkilöä näyttelevät Michael Douglas, Catherine Zeta-Jones ja Benicio del Toro. Elokuvan sivurooleissa nähdään paljon tuttuja näyttelijöitä ja mukana on myös pienet roolit kuudelta amerikkalaiselta poliitikolta.


title: Traffic

text: Elokuva voitti useita palkintoja mm. neljä Oscaria. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Trafficin" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Traffic

text: Ehdokkaana:


title: Risto Hieta

text: Risto Hieta on suomalainen rooli- ja tietokonepelikulttuurin parissa vaikuttava henkilö. Hän on laatinut itse lukuisia roolipelejä, ja hänet tunnetaan myös pelejä käsittelevissä lehdissä ilmestyneistä palstoista ja kolumneista.


title: Risto Hieta

text: Hieta tuli monelle tutuksi "Nordic"-nimellä MikroBitti-lehden "Peliluola"-palstan pitäjänä. Peliluolassa julkaistiin pelivinkkejä, ennätyksiä ja pienimuotoisia peliarvosteluita. Lukijoiden lähettämillä kirjeillä oli tärkeä osa palstan sisällössä. Palstan alussa oli usein tarina, joka perustui Nordicin pelaamien roolipeliseikkailujen tapahtumiin. Ensimmäinen Peliluola oli MikroBitin numerossa 3/1985 ja viimeinen vuonna 1998. Varsinkin palstan alkuaikoina, jolloin pelaamista käsittelevää kirjoittelua ilmestyi Suomessa hyvin vähän, Peliluola oli merkittävä suomalaiselle tietokone- ja roolipelikulttuurille. Myöhemmin Nordic on kirjoittanut kolumneja Pelit -lehteen. Hieta on myös avustanut suomalaisia roolipelilehtiä, kuten Sinistä lohikäärmettä, Magusta ja Claymorea.


title: Risto Hieta

text: Hieta julkaisi vuonna 1986 ensimmäisen suomalaisen roolipelin, "Miekka ja magia". Muita hänen suunnittelemiaan pelejä ovat muun muassa Ace-pelien kustantamat "Elhendi" ja "Astra" sekä Myrrysmiesten kustantama "Lännen maat". Hän on myös tehnyt useita pieniä roolipelejä Arctic Ranger Production -yhtiön nimissä.


title: Risto Hieta

text: Hieta työskentelee nykyään Fantasiapelit-ketjun liikkeessä Tampereella. Vuonna 2006 hänelle myönnettiin elämäntyöpalkintona Kultainen lohikäärme Ropecon-tapahtumassa.


title: Nordic

text: Nordic voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Peter Carl Fabergé

text: Peter Carl Fabergé (alun perin "Karl Gustavovitš Fabergé", Карл Густавович Фаберже, 18. toukokuuta 1846 Pietari – 24. syyskuuta 1920 Lausanne, Sveitsi) oli venäläinen kulta-, hopea- ja jalokiviseppä. Fabergé tunnetaan parhaiten Fabergén pääsiäismunista.


title: Peter Carl Fabergé

text: Hänen vanhempansa olivat kultaseppä Gustav Fabergé ja tanskalaissyntyinen Charlotte Jungstedt. Hänen isoisänsä oli Peter Fabergé ja suku kuului hugenotteihin, jotka pakenivat Ranskasta niin sanotun Fontainebleaun ediktin ja vainojen vuoksi Saksaan 1600-luvulla. Vuonna 1800 suku muutti Liivinmaahan Venäjän keisarikunnan balttilaiseen provinssiin ja sieltä Peter Fabérge oli muuttanut Viroon Pärnuun, missä Carlin isä Gustav oli syntynyt.


title: Peter Carl Fabergé

text: Carl Fabergé syntyi Pietarissa. Lopetettuaan koulunsa Carl Fabérge meni oppipojaksi isänsä Gustav Fabérgen työnjohtajalle suomalaiselle kultaseppä Peter Hiskias Pendinille. Suoritettuaan kisällin tutkinnon hän teki useita opintomatkoja Englantiin, Italiaan ja Ranskaan opiskellen taiteita ja taloustieteitä.


title: Peter Carl Fabergé

text: Vuonna 1860 Fabergét muuttivat Dresdeniin, Saksaan, jossa Carl opiskeli kultasepäksi. Vuonna 1864 perhe palasi Pietariin, jossa Carl auttoi isäänsä Gustavia perheen liiketoiminnassa. Carl otti vastuun liikkeen johdosta vuonna 1870 ollessaan vasta 24-vuotias, niin että hänen isänsä pystyi jäämään eläkkeelle.


title: Peter Carl Fabergé

text: Vuonna 1872 Carl Fabergé avioituu Augusta Julia Jacobsin kanssa ja heille syntyi neljä poikaa: Eugéne (1874–1960), Agathon (1876–1951), Alexander (1877–1952) ja Nikolai (1884–1939), jotka kaikki tulivat aikanaan mukaan isänsä liikkeeseen.


title: Peter Carl Fabergé

text: Vuodesta 1870 Carl Fabergé vastasi liikkeen toiminnasta ja häntä tuki siinä tehtävässä työnjohtaja Hiskias Pendin kuolemaansa asti, vuoteen 1882. Carl Fabergén nuorempi veli Agathon palasi Dresdenistä ja tuli mukaan yritykseen. Carl ja hänen nuori veljensä Agathon ottivat 1882 osaa Moskovassa pidettyyn panslavistiseen suureen yleisvenäläiseen näyttelyyn voittaen kultamitalin. Kaksi vuotta myöhemmin keisari Aleksanteri III nimitti Fabergén keisarilliseksi hovihankkijaksi ja tilasi Fabérgelta kuuluisiksi tulleita pääsiäismunia lahjaksi keisarinnalle 1884. Tämän jälkeen Fabergé teki pääsiäismunan joka vuosi lahjaksi keisarinna Maria Fjodorovnalle. Venäjän syvään juurtuneisiin ortodoksisiin tapoihin kuului antaa lahjaksi munia pääsiäisaamuna ja vaihtaa kolme suudelmaa. Pääsiäispäivä oli koko vuoden suurin juhlapäivä ja muna ylösnousemuksen symbolina kuului siihen oleellisesti.


title: Peter Carl Fabergé

text:
Skyyttiläisten aarteiden näköinen ja työnjohtaja Erik Kollinin valmistama kokoelma sai Nürnbergin taideteollisuusnäyttelyssä kultamitalin vuonna 1885. Vuonna 1886 Mihail Perchin otettiin Fabérgelle työnjohtajaksi.
Vuonna 1897 Ruotsin hovi tilasi Fabergéltä esineitä ja muita tuotteita. Vuoden 1900 Maailmannäyttelyssä Pariisissa Fabergé edusti Venäjää ja esitteli tuotteitaan. Fabergén yritys oli Venäjän suurimpia. Yksin Pietarissa työskenteli 500 työntekijää, joista moni oli suomalainen. Fabergélla oli myös haarakonttorit Moskovassa, Kiovassa, Odessassa ja Lontoossa. Yritys tuotti 150 000 esinettä vuosina 1882–1917.


title: Peter Carl Fabergé

text: Lokakuun vallankumouksen kaaos pakotti Fabergén luopumaan tuotannosta. Hän myi yrityksen osakkeet työntekijöilleen ja pakeni Neuvosto-Venäjältä viimeisellä diplomaattijunalla Riian, Berliinin, Frankfurtin ja Hampurin kautta Wiesbadeniin, Saksaan. Fabergé kuoli kaksi vuotta myöhemmin Bellevue Hotellissa Lausannessa, Sveitsissä. Hänet on haudattu puolisonsa Augustan viereen Cannesiin, Ranskaan.


title: Peter Carl Fabergé

text: Eugéne ja Alexander perustivat uudelleen Fabergé-nimisen yrityksen Pariisiin. Agathon pakeni Suomeen Terijoen ja Viipurin kautta. Hän asettui asumaan Kulosaareen Helsinkiin ja opiskeli filateliaa. Hänen poikansa Oleg Fabergé (1923–1993) on kirjoittanut kirjan "Muistikuvia" isästään ja isoisästään. Agathon ja hänen vaimonsa Maria on haudattu Helsingin ortodoksiselle hautausmaalle. Myös Oleg Faberge on haudattu Helsingin ortodoksiseen hautausmaahan. Nikolai oli Englannissa vallankumouksen aikana ja valmistui valokuvaajaksi.


title: Peter Carl Fabergé

text: Fabergén pääsiäismunat ovat huutokauppojen halutuimpia myyntituotteita. Muita Fabergén esineitä on yksityisillä keräilijöillä ympäri maailmaa. Esimerkiksi Britannian kuninkaallinen perhe omistaa muutamia Fabergén tuotteita. Maria Fjodorovna, Nikolai II:n äiti ja Aleksanteri III:n puoliso otti munia palatsistaan ennen lähtöään Venäjältä. Monet Venäjän aateliset ottivat Fabergén esineitä mukaan, mutta monet jäivät Venäjälle ja ilmaantuivat esille sitten yhtäkkiä. Monia esineitä on salakuljetettu Neuvostoliitosta länteen. 1930-luvulla niitä myytiin Venäjältä pääoman hankkimiseksi maan teollistamiseksi. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen vuonna 1991 Fabergén esineitä on myyty uusrikkaille venäläisille. Venäläinen öljypohatta Viktor Vekselberg osti munia vuonna 2004 amerikkalaiselta Forbesin perheeltä.


title: Resiina

text: Resiina on rautatiekiskoilla ihmisvoimin kulkeva yleensä moottoroimaton kulkuväline. Resiinassa on yleensä kolme tai neljä pyörää, ja se voi olla joko pumpattava tai poljettava. Resiinasta on myös erilaisia moottoroituja versioita.


title: Resiina

text: Sana "resiina" (, , ) on peräisin saksalaisen Karl Christian Ludwig Drais von Sauerbronnin nimestä.


title: Resiina

text: Pumppuresiina on raskas nelipyöräinen resiina, jonka siirtäminen kiskoille ja pois kiskoilta vaatii kaksi henkilöä. Pumppuresiinan käyttölaitteistona on ylös–alas liikkuva vipuvarsi, ns. "pumppukahva", joka on kytketty välitystangolla suureen hammasrattaaseen. Hammasratas on kytketty yleensä molempiin akseleihin.


title: Resiina

text: Ennen pumppuresiinat olivat radan kunnossapito-osastojen yleisin kulkuneuvo. Nykyisin pumppuresiinaa ei käytetä, sillä raskaana ja kömpelönä kulkuvälineenä se on hankala siirtää pois kiskoilta junan lähestyessä. Nykyisten nopeiden ja lähes äänettömien junien aikakaudella raskas resiina aiheuttaisi vakavia vaaratilanteita.


title: Resiina

text: Kolmipyöräresiina on kevyt yhden hengen käsiteltävissä oleva kulkuväline. Sen käyttölaitteistona on edestakaisin liikkuva käden- ja jalansijoilla varustettu vipuvarsi, joka on kytketty hammasrattaaseen välitystangolla. Hammasratas on edelleen kytketty vetoakseliin tavallisella polkupyörän kettingillä. Kolmipyöräresiinaa liikutellaan yleensä käsin ja jaloin.


title: Resiina

text: Kolmipyöräresiinan rakenne muodostuu kahdesta suuremmasta pyörästä, jotka ovat kiinni toisen kiskon päälle sijoitettavassa rungossa, sekä kolmannesta A-kehykseen kiinnitetystä rinnakkaisen kiskon päälle asetettavasta pienemmästä pyörästä, joka vakauttaa resiinan kulkua. Kolmipyöräresiinan suuremmissa pyörissä on laipat molemmin puolin, joten vaihteen kohdalla resiina voidaan joutua siirtämään nostamalla.


title: Resiina

text: Nykyaikaiset kolmipyöräresiinat ovat kevyitä ja helposti siirreltäviä, ja niitä käytetään yhä sellaisilla liikennepaikoilla, joilla vaihteita joudutaan kääntämään paikallisesti käsin.


title: Resiina

text: Moporesiina on yleensä kolmipyöräinen resiina. Käytännössä moporesiinat ovat olleet tavallisia moottoripyöriä, joihin on pyörien tilalle sovitettu kolmipyöräresiinan suuret pyörät ja lisätty A-kehys pikkupyörää varten. Moporesiinan voi siirtää tai ajaa pois kiskoilta yhden henkilön voimin.


title: Resiina

text: Moottoriresiinalla tarkoitetaan raskaampaa, yleensä nelipyöräistä laitetta, jota ei ole tarkoitus siirtää pois kiskoilta. Moottoriresiinoissa on yleensä ollut myös umpinainen korirakenne. Moottoriresiina liikkuu junaliikenteen seassa noudattaen samoja sääntöjä kuin junaliikenteessä.


title: Resiina

text:
Keski- ja Itä-Euroopassa ja Kaukoidässä käytettiin 1920–50-luvuilla sotilaskäytössä panssaroituja moottoriresiinoita. Niitä valmistettiin muun muassa Neuvostoliitossa, Saksassa, Tšekkoslovakiassa ja Puolassa. Panssariresiina oli joko itsenäinen tai sitten eräänlainen raidelavetti, joka kuljetti pientä panssarivaunua kiskoilla ja sai voimansa sen moottorista.
Osa oli panssariautoja, joissa kumipyörät oli korvattu raidepyörillä.
Panssariresiinoita käytettiin panssarijunien etu- ja jälkitiedustelijoina, tai itsenäisesti esimerkiksi partisaanien torjumiseksi.


title: Resiina

text: Turisti- ja elämysrautatiematkailua varten on rakennettu myös erilaisia ja mitä erikoisimpia resiinatyyppejä. Näistä esimerkkeinä ovat erilaiset usean hengen polkuresiinat sekä penkeillä varustetut "ulkoiluresiinat".


title: Resiina

text: Resiinoita on mahdollista käyttää elämysmatkailutyyppiseen liikuntaan lähinnä vain junaliikenteeltä suljetuilla rataosilla. Resiinaralli oli 1986 alkanut leikkimielinen liikuntakilpailu, jossa joukkueet ajoivat viikon verran vähäliikenteisillä radoilla eri puolilla Suomea. Yöpymis- ja taukopaikoilla järjestettiin erilaista viihdeohjelmaa. Viimeinen Resiinaralli oli vuonna 2007 .


title: Resiina

text: Suomessa resiinaliikuntaa on mahdollisuus harjoittaa Pori-Haapamäki-radan suljetuilla osuuksilla ja Jokioinen-Humppila-radalla. Matkailuyrittäjät ja yhdistykset vuokraavat resiinoita. Myös Jokioisten museorautatie hankki kesäksi 2010 neljä uutta pumppuresiinaa Virosta nimenomaan resiinaretkiä varten.


title: Resiina

text: Myös Nuorisokeskus Marttinen järjestää ohjattuja resiinaretkiä suljetulla rataosuudella Virroilla. Toiminnassa käytetään kolmipyöräresiinoita.


title: Herrasmies

text: Herrasmies tarkoittaa nykyisin hieno-, tahdikaskäytöksistä (usein myös hyvin pukeutunutta) miestä. Herrasmiehen piirteitä ovat hienostuneet käytös-, seurustelu- ja pöytätavat, kohteliaisuus ja ylimyksellinen eleganssi.


title: Herrasmies

text: Alun perin käsite on sääty-yhteiskunnan aikainen nimitys ylimpien luokkien miehistä, 1600-luvulle saakka pelkästään aatelistoon kuuluvista. Myöhemmin sana laajeni tarkoittamaan myös korkeita virkamiehiä, puoliaatelisia, suurmaanomistajia ja porvareita. Molemmat sukupuolet käsittävä ilmaisu oli "herrasväki".


title: Herrasmies

text: Muiden kielten herrasmiestä tarkoittava sana periytyy latinan "gentilis"-sanasta, joka tarkoittaa sukuun (lat. "gens") kuuluvaa. Sanalla on viitattu erityisesti hyvän perheen miespuoliseen jäseneen, jolla on suvun maine suojeltavanaan. Sana kehittyi myöhemmin synonyymiksi aatelille. Silti sillä saatettiin myös viitata papistoon ja varakkaisiin porvareihin.


title: Whole Lotta Love

text: Whole Lotta Love on rockyhtye Led Zeppelinin tunnetuimpia kappaleita. Sen perusriffistä on tullut jonkinlainen klisee, kuten Deep Purplen "Smoke on the Wateristakin". Kappale on julkaistu yhtyeen toisella albumilla "Led Zeppelin II" vuonna 1969.


title: Whole Lotta Love

text: Kappaleen säveltäjiksi ilmoitettiin Led Zeppelinin jäsenet. Käytännössä se kuitenkin selvästi perustuu tunnetun rhythm and blues -muusikko Willie Dixonin sävellykseen "You Need Love". Led Zeppelin joutui tästä syystä vaikeuksiin Willie Dixonin kanssa ja sai maksaa korvausta. Myöhemmillä julkaisuilla Dixonin nimi on myös lisätty kappaleen säveltäjätietoihin. Tapaus ei ole rockhistoriassa mitenkään ainutlaatuinen: moni muukin tuon ajan rockyhtye merkitsi mustilta bluesartisteilta kopioitujen kappaleiden tekijänoikeuksia omiin nimiinsä. Kyse ei välttämättä ollut pelkästä röyhkeydestä vaan myös siitä, että tekijänoikeuksiin yleensäkin suhtauduttiin tuolloisessa rockmusiikissa nykyistä joustavammin. Tämän lisäksi blues-standardien tekijänoikeuksista oli usein epäselvyyttä.


title: Whole Lotta Love

text: "Whole Lotta Lovessa" on käytetty harvinaista, venäläistä alkuperää olevaa theremin-soitinta, jonka kehitti 1919 Léon Theremin. Thereminiä soitetaan liikuttamalla käsiä lähemmäs ja loitommas kahta antennia.


title: Whole Lotta Love

text: Kappale alkaa kitarariffillä, joka parin soitto kerran jälkeen lyhenee puoleen ja se pysyy ensimmäisen säkeistön aikana samanlaisena. Basso tulee pian mukaan. Kertosäkeen alkaessa rummut tulevat mukaan. Kertosäkeessä toistetaan lausetta "Wanna whole lotta love?". Toisen kertosäkeen jälkeen basso hiljentyy ja rumpujen hi-hat soi tiuhaa tahtia. Taustalla Robert Plant kiljuu "love" Jimmy Pagen aaltomaisten, ampiasilta kuulostavien ääniefektien siivittämänä. Yhtäkkiä kappaleeseen tulee raskas heavy metal -poljenta, jossa basso ja rummut tuottavat samanaikaisella tahdilla tuhdin soundin. Välissä kuuluu kitarasooloilua. Tämän jälkeen kappale jatkuu alkuperäisellä kaavalla. Pian kertosäkeen jälkeen kappale loppuu häivytykseen.


title: Papisto

text: Papisto on yhteiskunnallinen sääty, joka vaikuttaa yhteiskunnassa uskonnon tai yhteisesti tunnustetun arvojärjestelmän kautta. Pappissäädyn merkitys on vaihdellut suuresti historian aikana. Käytännössä papistoa on esiintynyt kaikissa yhteiskunnissa, joista monissa se on ollut osa aristokratiaa verotukseen ja vaikutusvaltaan perustuvien erioikeuksiensa vuoksi.


title: Papisto

text: Alkujaan papiston ja uskonnollisen eliitin valta lienee ollut epämuodollista, mutta nykyään se on monissa yhteiskunnissa myös muodollista. 1500- ja 1600-luvulla uskonpuhdistus antoi papeille mahdollisuuden pappien avioitua, minkä myötä kasvoikin huomattava pappissääty. Sukunimilaki velvoitti jokaisen papiksi opiskelleen ottamaan itselleen latinan- tai kreikankielisen sukunimen, joka perustui papin kotipaikkaan tai -taloon. Sosiologisessa mielessä teologisen papiston aseman ovat voineet ottaa esimerkiksi jonkin yhteiskunnallisen ideologian edustusmiehet. Papiston edustajasta on, yhteiskuntajärjestelmän mukaan, käytetty esimerkiksi nimitystä pappi, imaami, rabbi, oraakkeli, poppamies tai šamaani.


title: Papisto

text: Kleerus (, "arpa", "osa", "papisto", ) on termi, jolla viitataan hengelliseen säätyyn (erotukseksi maallikoista). Evankeliset kirkkokunnat eivät yleensä pidä kleerusta erillisenä säätynä, vaan korostavat kaikkien kristittyjen yleistä hengellistä pappeutta. Roomalais-katolinen sen sijaan kirkko erittelee jyrkästi kleeruksen ja maallikot. Ortodoksisessakin kirkossa eritellään kleerus maallikoista, mutta ei yhtä jyrkästi kuin katolisessa.


title: Papisto

text: Papisto oli sääty-yhteiskunnassa yksi valtiolliseen elämään osallistuneista valtiosäädyistä, "pappissääty". Ranskan kolmijakoisessa sääty-yhteiskunnassa papisto oli katolisen kirkon vaikutuksesta "toinen aatelissääty".


title: Papisto

text: Nelisäätyisissä Pohjoismaissa papisto oli aateliton sääty. Ruotsissa muut säädyt olivat aatelisto, porvaristo ja talonpojat. Suomessa pappissääty osallistui Ruotsin valtiopäiville ja vaikutti vuodesta 1809 alkaen Venäjän keisarikuntaan liitetyn Suomen suuriruhtinaskunnan valtiosäätynä.


title: Vapaasyntyinen

text: Vapaasyntyinen on sääty-yhteiskuntaan liittyvä termi. Sillä tarkoitetaan ihmistä, joka ei ole syntynyt orjaksi tai muuten epävapaaksi. Vapaasyntyisiä luokkia ovat useimmiten olleet porvaristo, aateli (sotilasluokka) ja papisto, joskin on ollut myös yhteiskuntia, joissa edellä mainitut luokat eivät ole olleet täysin vapaasyntyisiä. Pohjoismaissa myös talonpojat ovat olleet vapaasyntyisiä.


title: Vapaasyntyinen

text: Antiikin demokratioissa vain vapaasyntyiset miehet olivat oikeutettuja ottamaan osaa päätöksentekoon ja nauttivat täysistä kansalaisoikeuksista. Rangaistukseksi vapaa mies saatettiin asettaa epävapaaseen asemaan, toisin sanoen menettämään kansalaisoikeutensa, vaikkei tätä varsinaiseksi orjaksi alistettukaan. Yleensä kaikissa yhteiskunnissa vapaan miehen oikeuksiin on kuulunut aseenkanto-oikeus.


title: Päämääränä Cold Mountain

text: Päämääränä Cold Mountain ("Cold Mountain") on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Anthony Minghella. Käsikirjoitus perustuu Charles Frazierin samannimiseen kirjaan. Elokuvan päärooleissa esiintyvät Jude Law, Nicole Kidman, Renée Zellweger, Philip Seymour Hoffman ja Natalie Portman. Elokuva sijoittuu Yhdysvaltojen sisällissotaan.


title: Päämääränä Cold Mountain

text: Law näyttelee Etelävaltioiden sotilasta nimeltä W. P. Inman, joka tympääntyneenä sotaan lähtee kohti kotiaan Cold Mountainilla, Pohjois-Carolinassa, ja rakastamaansa naista Adaa (Kidman). Cold Mountain on vuori Pohjois-Carolinassa Appalakeilla. W. P. Inman oli oikea Etelävaltioiden sotilas, joka karkasi palveluksesta kahdesti.


title: Päämääränä Cold Mountain

text: Elokuva kuvattiin Transilvanian alueella Romaniassa.


title: Päämääränä Cold Mountain

text: "Päämääränä Cold Mountain" merkitsi melkoista täyskäännöstä elokuvaleikkauksessa. Walter Murch käytti leikatessaan elokuvaa Applen alle tuhat dollaria maksavaa Final Cut Pro -ohjelmaa ja normaalia PowerMac G4 -konetta. Tämä oli iso askel suuren budjetin filmeille, joissa oli yleensä käytetty leikkaukseen kalliita Avid-järjestelmiä.


title: Päämääränä Cold Mountain

text:
Ehdokkaana:
Ehdokkaana:
Ehdokkaana:


title: Robert Moran

text: Robert Moran (s. 8. tammikuuta 1937 Denver, Colorado, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen säveltäjä.


title: Robert Moran

text: Moran on opiskellut Wienissä ja Oaklandissa. Hän asuu Philadelphiassa.


title: Robert Moran

text: Moran on säveltänyt muun muassa oopperoita ja baletteja.


title: Dana International (albumi)

text: Dana International on laulaja Dana Internationalin ensimmäinen albumi. Se julkaistiin 1993 Israelissa. Albumi oli erittäin suosittu Israelissa, Egyptissä ja Jordaniassa. Albumi sisältää cover-version Baccaran "Yes Sir, I can boogie"sta ja hepreaksi käännetyn version Queenin "The Show Must Go On"ista (Ha-hatzga chayyevet l-himshakh).


title: Dana International (albumi)

text: Ensimmäinen single "Sa'ida Sultana" oli niin suosittu, että laulajaa kutsutaan arabimaissa yhä tällä nimellä. Osa kappaleista on laulettu englanniksi, osa hepreaksi ja arabiaksi.


title: Dana International (albumi)

text: Laulajan transsukupuolisuus kohautti varsinkin Egyptissä, jossa julkaistiin kirja Dana International -albumista, missä Danaa kutsuttiin "saatanan lähettilääksi". Kirjan toimitti Daniel Pipes ja se julkaistiin 1995.


title: Aapinen

text: Aapinen on kirja, jonka tarkoituksena on opettaa lukemista ja jossa käydään tavallisesti eri kirjaimet läpi aakkosjärjestyksessä.


title: Aapinen

text:
Ensimmäinen tunnettu suomenkielinen kirja oli aapinen, Mikael Agricolan "Abckiria" vuodelta 1543. Sitä ei tosin ollut tarkoitettu niinkään lapsille, vaan lähinnä lukutaitoa opettaville papeille. "Abckirian" aapisosa käsittää neljä sivua ja katekismusosa 12 sivua. Enemmän lapsille suunnattu oli "Yxi paras lasten tawara", vuoden 1666 katekismuksen aapisosa, jonka oli kirjoittanut piispa Juhana Gezelius vanhempi ja joka julkaistiin erillisenä 12-sivuisena painoksena. Gezeliuksen tavoite oli saada kansa omaksumaan sisälukutaito. Pälkäneläinen Daniel Medelplan kaiversi Gezeliuksen aapisen puulaatoille, jotta sitä voitiin painaa käsin. Sota-aikoina kirjapainot eivät toimineet ja aapisista oli pulaa. Esimerkiksi ennen isovihaa 1700-luvun alussa arvioitiin vain joka kolmannen suomalaisen osaavan auttavasti lukea.
Jaakko Juteinin "Lasten kirjassa" (1816) oli myös ei-uskonnollista aineistoa, jonka määrä aapisissa alkoi nousta.
Henrik Gabriel Porthan oli sitä mieltä, että ensimmäisen kirjan tulisi herättää lapsen uteliaisuus ja mielenkiinto. Lapsen kyvyt ja tarpeet alettiinkin ottaa huomioon myös heille tarkoitetuissa teoksissa.


title: Aapinen

text: Suomenkielisen aapisen kuva-aiheena ja symbolina on perinteisesti esiintynyt aapiskukko. Maailman vanhin säilynyt aapiskukko on painettu puolalaisen aapisen kanteen 1500-luvulla. Aapiskukko esiintyy myös Pälkäneen kunnan vanhassa vaakunassa.


title: Endstand

text: Endstand oli suomalainen hardcore punk -yhtye, joka perustettiin vuonna 1996 Riihimäellä. Endstand on tunnettu nimi punk-piireissä myös ulkomailla, kuten Saksassa, jossa yhtye soitti usein Euroopan-kiertueillaan. Yhtye tekikin yli puolet esiintymisistään ulkomailla.


title: Endstand

text: Laulaja Janne Tamminen pyörittää Combat Rock Industry -levy-yhtiötä yhdessä Jani Koskisen (I Walk The Line) kanssa. CRI on julkaissut myös Endstandin levyjä.


title: Endstand

text: Yli kymmenen vuotta kestäneen uran tehnyt yhtye hajosi motivaation puutteen vuoksi alkuvuodesta 2008.


title: Come as You Are

text: "Come as You Are" on grungeyhtye Nirvanan kuuluisa kappale, johon laulaja-kitaristi Kurt Cobain otti vaikutteita Killing Joke -metalliyhtyeeltä. Kappale on yksi Nirvanan tunnetuimmista.


title: Come as You Are

text: "Come as You Are" julkaistiin vuonna 1991 Nirvanan menestysalbumilla "Nevermind". Kappaleessa on kuuluisa vesimäinen kitara. Kappale julkaistiin singlenä seuraavana vuonna. Kappaleen b-puolena on Nirvanan Nevermind-albumin bonuskappale ”Endless, Nameless”. Kappaleen videossa on Nevermindin kannessa oleva vauva Spencer Elden, joka ui dollarin perässä.


title: Come as You Are

text: Kappale on Nevermind-albumin kolmas raita ja toinen single. Video on monella tapaa melko samanlainen kuin "Smells Like Teen Spirit" -video, sillä siinäkin Nirvana soittaa synkässä huoneessa. Videon ohjasi Kevin Kerslake, joka on ohjannut myös yhtyeen videot "Lithium", "In Bloom" ja "Sliver".


title: Come as You Are

text: "Come as You Are" -kappaleen akustinen versio äänitettiin 18. marraskuuta vuonna 1993 yhtyeen "MTV unplugged" -keikalla New Yorkissa. Tämä versio julkaistiin vuonna 1994 "MTV Unplugged in New York" -albumilla. Toinen liveversio (sähköisenä) äänitettiin 25. marraskuuta vuonna 1991 Paradisossa Amsterdamissa. Se julkaistiin vuonna 1994 yhtyeen videolla "Live! Tonight! Sold Out!!".


title: Come as You Are

text: "Nevermind"-albumin alkuperäinen versio "Come as You Are" -kappaleesta julkaistiin vuonna 1996 kokoelma-albumilla "Fender 50th Anniversary Guitar Legends". Toinen alkuperäinen versio kappaleesta julkaistiin lokakuussa vuonna 2002 yhtyeen kokoelma-albumilla Nirvana. Kappaleen demoversio julkaistiin vuonna 2005 yhtyeen -kokoelma-albumilla.


title: Glukoneogeneesi

text: Glukoneogeneesi on maksassa ja munuaisen kuoriosassa tapahtuva prosessi, jossa glukoosia valmistetaan jostain muusta kuin hiilihydraatista. Glukoneogeneesin lähtöaineena toimii pääasiassa maitohappo, mutta lähtöaineiksi käyvät myös glyseroli, propionaatti, oksaloetikkahappo ja muut sitruunahappokierron väliaineet, ketonit, aminohapot ja rasvahapot, joissa on pariton määrä hiiliä.


title: Glukoneogeneesi

text: Glukoneogeneesi varmistaa sen, että muun muassa hermosoluille on aina käytössään riittävästi glukoosia energiantuotantoa varten. Solut ja solunosat, kuten punasolut ja hermosolujen aksonit, jotka eivät voi käyttää energiantuotannossa mitokondrioita, saavat energiansa hajottamalla glukoosia glykolyysissä anaerobisesti takaisin maitohapoksi.


title: Glukoneogeneesi

text: Suurin osa glukoneogeneesistä tapahtuu maksasolujen solulimassa, mutta osittain myös munuaisissa. Munuaisten osuus glukoneogeneesissä kasvaa paaston myötä. Glukoneogeneesi on keskittynyt näihin elimiin, koska vain niistä löytyy glukoosi-6-fosfataasi-entsyymiä, jota tarvitaan glukoosi-6-fosfaatin muuttamiseksi glukoosiksi. Kortisoli lisää glukoneogeneesiin tarvittavien maksaentsyymien määrää. Glukoneogeneesiä aktivoi haiman α-soluista erittyvä glukagoni. Haiman β-soluista erittyvä insuliini puolestaan inaktivoi glukoneogeneesiä.


title: Glukoneogeneesi

text: Alkoholi voi hidastaa glukoneogeneesiä estämällä maitohapon muuntautumista palorypälehapoksi.


title: Glukoneogeneesi

text: Kasvit ja jotkin bakteerit voivat muuttaa myös tavallisia rasvahappoja glukoosiksi glyoksylaattikierron välityksellä. Normaalissa soluhengityksessä rasvahapot hapetetaan ensin asetyylikoentsyymi-A:ksi, jota ei enää voida muuttaa pyruvaatin kautta glukoosiksi. Koska sitruunahappokierron asetyylikoentsyymi-A:n kanssa aloittavaa oksaloetikkahappoa käytetään myös glukoneogeneesin lähtöaineena, ei kaikkea rasvahappojen hapettamisessa syntyvää asetyylikoentsyymi-A:ta voida hapettaa normaalisti, vaan siitä muodostetaan ketogeneesissä ketoaineita. Aivosolut muodostavat ketoaineista rasvahappoja ja ne voivat siirtyä käyttämään ketoaineita myös energiantuotantoon.


title: Glukoneogeneesi

text: Glukoneogeneesin toimintaperiaate on vastakkainen glykolyysille, ja se käyttää myös pääosin samoja entsyymejä (kolmea lukuun ottamatta). Lähtöaineena on usein pyruvaatti (palorypälehapon anionimuoto), jota muodostetaan laktaatista (maitohapon anionimuoto) sekä eräistä aminohapoista. Pyruvaatti siirtyy ensin mitokondrioon, jossa se muutetaan entsymaattisesti oksaaliasetaatiksi. Oksaaliasetaatti ei pääse ulos mitokondriosta takaisin sytoplasmaan, joten se on ensin muutettava malaatiksi, jolle on kuljetusmekanismi mitokondrion sisäkalvolla. Samalla sytoplasmaan siirtyy pelkistynyt NADH-koentsyymi, jota tarvitaan myöhemmin reaktiosarjassa. Malaatti hapettuu sytoplasmassa uudestaan oksaaliasetaatiksi, joka muutetaan GTP:tä vaativassa reaktiossa fosfoenolipyruvaatiksi. Mikäli lähtöaineena on laktaatti, fosfoenolipyruvaatti syntyy jo mitokondriossa, koska laktaatin hapettuminen pyruvaatiksi vapauttaa sytoplasmaan tarvittavan NADH-molekyylin. Fosfoenolipyruvaatti muuttuu vaiheittain glukoosi-6-fosfaatiksi, joka muuttuu lopulta glukoosiksi.


title: Glukoneogeneesi

text: Yhden glukoosimolekyylin tuottaminen vaatii 2 pyruvaattimolekyyliä, 4 ATP:tä, 2 GTP:tä, 2 NADH-molekyyliä ja neljä vesimolekyyliä. Se vaatii siten enemmän energiaa kuin glykolyysi tuottaa yhdesta glukoosimolekyylistä.


title: Länsi-Suomi (sanomalehti)

text: Länsi-Suomi on Raumalla viisi kertaa viikossa ilmestyvä, vuonna 1905 perustettu sitoutumaton sanomalehti. Lehden levikki on noin 12 000 kpl, ja sen päälevikkialuetta on Rauman seutukunta. Länsi-Suomen printti- ja verkkosisältöjen yhteistavoittavuus on 80 000 lukijaa (KMT 2017). Nimestään huolimatta lehden levikkialue ei kata koko Länsi-Suomea, vaan se välittää paikallisia uutisia ja tapahtumatietoja Raumalla ja sen kymmenessä ympäristökunnassa.


title: Länsi-Suomi (sanomalehti)

text: Lehden päätoimittaja oli marraskuuhun 2014 Pasi Katajamäki, sen jälkeen tehtävää hoiti vt. päätoimittajana Kaija Ulmanen. Toimitusjohtaja on Reima Numminen. Länsi-Suomi kuuluu Sanomalehtien liittoon. Toukokuussa 2015 päätoimittajana aloitti pitkään kaupunkilehti Uuden Rauman päätoimittajana työskennellyt Janne Rantanen. Rantasen tehtäviin kuuluu myös johtaa paikallislehti Raumalaista ja julkaisijayhtiö Marva Median digitaalista toimitusta.


title: Länsi-Suomi (sanomalehti)

text: Vuonna 2018 Länsi-Suomi liittyi maakuntalehtien yhdistyksen Lännen Median osakkaaksi. Vuodesta 2019 lähtien Länsi-Suomen printtiversio on ilmestynyt viitenä päivänä viikossa: tiistaisin, torstaisin, perjantaisin, lauantaisin ja sunnuntaisin. Ilmestymispäivien vähentämisen taustalla on levikin väheneminen ja sisältöjen siirtyminen verkkoon. Ilmestymättöminä päivinä lehti keskittyy enemmän verkkosisällön tuottamiseen.


title: Kotouttaminen

text: Kotouttaminen on maahanmuuttajien sopeuttamista elämään ja toimimaan uuden kotimaansa yhteiskunnassa. Se sisältää yleensä valtiovallan aktiivisia toimia, kuten maan kielen opetusta ja aktiivisia työllistämistoimia. Yleensä kotouttamiseen osallistuvat myös Punaisen Ristin kaltaiset järjestöt mutta myös maahanmuuttajien omat yhdistykset. Kotouttamisen tarkoituksena on luoda maahanmuuttajalle mahdollisimman nopeasti itsenäisen ja tasavertaisen kansalaisuuden vaatimat valmiudet. Laissa määritellään kotouttaminen määräaikaiseksi prosessiksi, yleensä kolmen vuoden mittaiseksi. Yhteiskuntaan sopeutuminen ja uuden elämän rakentaminen on todellisuudessa huomattavasti pidempiaikainen.


title: Kotouttaminen

text: Suomessa kotouttamista säätelee "laki kotoutumisen edistämisestä". Kotouttamisasioiden johtamisesta vastaa Suomen työ- ja elinkeinoministeriö.


title: Kotouttaminen

text: Suomessa maahanmuuttaja voi valita kotouttamiskieleksi myös ruotsin kielen. Maahanmuuttajista osa on valinnut kotouttamiskieleksi ruotsin kielen, koska ovat kokeneet sen suomen kieltä helpommaksi. Työ- ja elinkeinoministeriön raportissa Osallisena Suomessa -hankkeen suosituksista Suomen ruotsinkielisiltä ja kaksikielisiltä alueilta löytyy hyviä esimerkkejä kotoutumisesta ja työllistymisestä ruotsin kielellä.


title: Kotouttaminen

text: Keskeisimpiä kotouttamistoimintoja on kielen opettaminen. Maahanmuuttajalapsille opetetaan sekä suomen kieltä että äidinkieltä. Äidinkieli toimii ajattelun kielenä ja on myös pohjana koko opiskelulle ja persoonallisuuden kehittymiselle. Vankka äidinkielen taito on tärkeä edellytys vieraan kielen omaksumiselle sekä menestykselliselle opiskelulle. Äidinkielen merkitystä ei helposti huomaa ennen kuin sen käyttö tulee vaikeaksi. Lapsen arkikieli voi olla hyvinkin sujuvaa, mutta ongelmia voi esiintyä vaikeimpien asioiden ja abstraktikäsitteiden käsittelyssä. Oman kielen avulla oppilas oppii muodostamaan ja ymmärtämään käsitteitä sekä omaksumaan asioita. Siksi sen hallinta on tärkeää koulumenestyksen kannalta.


title: Hunt Emerson

text: Hunt Emerson (s. 28. tammikuuta 1952) on englantilainen sarjakuvataiteilija. Hänen absurdeja teoksiaan on käännetty monille kielille, myös suomeksi. Ne perustuvat usein klassisiin tarinoihin. Emerson kävi Suomessa, Helsingin sarjakuvafestivaaleilla 1999.


title: Angloarabi

text: Angloarabi on täysiverinen hevosrotu, joka on syntynyt muiden kahden täysiverirodun eli arabianhevosen ja englannintäysiverisen risteytyksenä. Alun perin angloarabeja alettiin kasvattaa Ranskassa 1800-luvulla. Angloarabiksi lasketaan nykyään yleensä hevonen, jonka vanhemmat ovat molemmat angloarabeja, angloarabi ja arabi, angloarabi ja englantilainen täysiverinen tai englantilainen täysiverinen ja arabi. Ranskassa angloarabirotuun hyväksymiseksi hevosen suvussa edellytetään olevan vähintään neljännesosa arabianhevosta.


title: Angloarabi

text: Angloarabien ominaispiirteitä ovat avoimet sieraimet, pitkät korvat, valppaat silmät ja takana sijaitseva säkä. Angloarabin liikkuminen on notkeaa ja ylvästä ja sen luonne on rohkea ja tulinen. Säkäkorkeus on noin 163–170 cm. Angloarabi on väriltään useimmiten rautias tai ruunikko, mutta useimmat yksiväriset väritykset ovat hyväksyttyjä.


title: Angloarabi

text: Parhaissa angloarabeissa yhdistyvät arabianhevosen ja englannintäysiverisen parhaat piirteet. Angloarabit menestyvät kaikissa ratsastuksen olympialajeissa (este-, kenttä- ja kouluratsastus), ja niille järjestetään myös laukkakilpailuita. Angloarabit sopivat kevyen rakenteensa puolesta erinomaisesti myös matkaratsastukseen.


title: Angloarabi

text: Angloarabeja on kaikkialla maailmassa, mutta varsinkin Ranskassa rotu on hyvin suosittu. Useat ranskalaiset siittolat ovat erikoistuneet angloarabien kasvattamiseen.


title: Angloarabi

text: Angloarabin nimeen liitetään yläviitteenä tunnus x (joskus virheellisesti xo).


title: Angloarabi

text: Angloarabi Hevosmaailma.netissä


title: Neloset (kuntaryhmä)

text: Neloset on kuntaryhmä pääkaupunkiseudun liepeillä. Kuntaryhmän tarkoitus on kehittää yhteistyötä Helsingin alueen kuntien kesken.


title: Neloset (kuntaryhmä)

text: Kuntaryhmään kuuluvat Kirkkonummi, Vihti, Hyvinkää ja Sipoo.


title: Neloset (kuntaryhmä)

text: Neloset katsovat kuntiensa olevan tarpeeksi suuria vastaamaan palveluiden tuottamisesta itsenäisinä kuntina.


title: Neloset (kuntaryhmä)

text: Nelosista Sipoo ei haluaisi, että Uudenmaan ja Itä-Uudenmaan maakunnat yhdistettäisiin niin, että Helsingin seutuun luettaisiin jatkossa 14 kuntaa.


title: Greatest Hits (Joe Cocker)

text: Joe Cocker's Greatest Hits on rock/pop-laulaja Joe Cockerin kokoelmalevy, joka sisältää hänen tunnetuimpia kappaleitaan vuosilta 1969–1976. Albumi julkaistiin vuonna 1998.


title: Muumilaakson tarinoita

text: Muumilaakson tarinoita (jap. 楽しいムーミン一家 "Tanoshii Mūmin Ikka", , ) on vuosina 1990–1992 tehty japanilais-suomalais-hollantilainen animoitu televisiosarja, joka kertoo Tove Janssonin luomien muumien ja heidän ystäviensä seikkailuista Muumilaaksossa. Japanissa tuotettu sarja pohjautuu pääosin Tove Janssonin Muumi-kirjoihin sekä Tove ja Lars Janssonin "Muumipeikko"-sarjakuviin. Tove ja Lars Jansson toimivat läheisessä yhteistyössä sarjan japanilaisten käsikirjoittajien ja animaattoreiden kanssa. Sarjan tuotti suomalainen Dennis Livson ja hänen hollantilainen tuotantoyhtiönsä Telecable Benelux.


title: Muumilaakson tarinoita

text: "Muumilaakson tarinoita" synnytti 1990-luvun alussa niin sanotun ”Muumibuumin”, jolloin muumien suosio kasvoi eri puolilla maailmaa ja muumiaiheisten tuotteiden myynti lisääntyi huomattavasti varsinkin Japanissa ja Suomessa. Sarja on edelleen yksi Suomen suosituimpia lastenohjelmia.


title: Muumilaakson tarinoita

text: Suomessa esitetty sarja "Muumilaakson tarinoita" koostuu tuotannollisesti kahdesta erillisestä animesarjasta: "Tanoshii Mūmin Ikkasta" ja "Tanoshii Mūmin Ikka: Bōken Nikkista". "Tanoshii Mūmin Ikkaa" tuotettiin vuosina 1990–1991 yhteensä 78 jaksoa, joista Suomessa on esitetty 76 jaksoa. Jatko-osaa, "Tanoshii Mūmin Ikka: Bōken Nikkia", tuotettiin 1991–1992 yhteensä 26 jaksoa, joista 25 on esitetty Suomessa. Sarjan esiosana tuotettiin elokuva "Muumipeikko ja pyrstötähti" vuonna 1992.


title: Muumilaakson tarinoita

text: Sarjan taustamusiikit on säveltänyt Sumio Shiratori, minkä lisäksi Japanin ulkopuolella esitetyissä versioissa on hollantilaisen Pierre Kartnerin säveltämä tunnusmusiikki. Suomen- ja ruotsinkielisissä versioissa tunnuslaulut esittää Benny Törnroos. Taustamusiikki on pääosin instrumentaalista, mutta sisältää paikoin Sumio Shiratorin vaimon Emiko Shiratorin laulua.


title: Muumilaakson tarinoita

text: Suomessa sarjan esitysoikeudet kuuluivat alun perin Yleisradiolle, joka teetti siihen 1990-luvulla jälkiäänityksen suomeksi ja ruotsiksi, ja esitti kumpaakin versiota lähes säännöllisesti uusintoina vuosien ajan vuoteen 2014 asti. Yleisradion suomenkielisen version ääninäyttelijöinä toimivat Rabbe Smedlund, Matti Ruohola, Ulla Tapaninen, Elina Salo, Aila Svedberg, Eero Ahre, Timo Torikka, Tapio Hämäläinen, Leena Uotila, Marja Packalén, Samuli Edelmann ja Ilkka Merivaara. Vuonna 2017 HD-tasoiseksi muunnetun sarjan esitysoikeudet siirtyivät kaupalliselle MTV:lle, joka teetti siihen uuden suomenkielisen jälkiäänityksen.


title: Muumilaakson tarinoita

text: Alun perin sarjan nimi kuului vuosina 1977–1982 pala-animaationa valmistetulle puolalaiselle Muumi-sarjalle "Muumien maailma". Se kantoi kyseistä nimeä 1980-luvun paikkeilla, kun sarja dubattiin ensimmäisen kerran Suomessa. Nimi "Muumien maailma" otettiin käyttöön vasta vuonna 2007. Sarjan ainoa ääni 1980-luvun dubbauksessa oli kertojan ääni (lukuun ottamatta taustaääniä), ja kertojana toimi näyttelijä Harri Hyttinen.


title: Muumilaakson tarinoita

text: Tuottaja Dennis Livson alkoi 1980-luvulla työstää lastenohjelmia, joilla oli kasvatuksellinen tavoite. Vuonna 1981 hän aloitti neuvottelut muumi-aiheisen sarjan tekemisestä ja teki vuodesta 1983 alkaen yhteistyötä japanilaisten studioiden kanssa. Vähitellen Livson ystävystyi Janssonien kanssa. Vaikka Tove Jansson ei ollut tyytyväinen aiempiin Muumi-sarjoihin, hän antoi vuonna 1988 Livsonille luvan tehdä uutta muumeista kertovaa piirrossarjaa vakuututtuaan Livsonin toisesta tuotannosta "Alfred J. Kwakista". Vuonna 1989 Tove ja Lars Jansson matkustivat Livsonin kanssa Tokioon, jossa heille esitettiin näytepätkä muumianimaatiosta. ”"Dom lever ju!"” (”Nehän elävät!”), Tove Jansson totesi nähtyään näytteen, ja sarja vietiin tuotantoon. Livson tuotti myöhemmin myös elokuvan "Muumipeikko ja pyrstötähti" sekä oli suunnittelemassa ja rakennuttamassa Naantalin Muumimaailmaa.


title: Muumilaakson tarinoita

text: Sarjan tekemiseen osallistui Japanissa 600 henkilöä, joista 130 oli animaattoreita. Kaikki sarjassa on käsinpiirrettyä. Ohjaajana toimi Hiroshi Saitô. Hahmosuunnittelua ja animaatio-ohjausta johti Yasuhiro Nakura. Taiteellisena johtajana toimi alkuperäisessä "Tanoshii Mūmin Ikka" -sarjassa sekä "Muumipeikko ja pyrstötähti" -elokuvassa Jirô Kôno, mutta "Tanoshii Mūmin Ikka: Bōken Nikki" -sarjassa hänen tilalleen tuli Takashi Nakamura. Tärkein käsikirjoittaja oli Akira Miyazaki, joka kirjoitti sarjaan 32 jaksoa. Hän kävi tuotannon aikana kahdesti Suomessa ja tapasi toisella kerralla Tove Janssonin. Sarjan apulaisohjaajana toimi Masayuki Kojima ja vastaavana tuottajana Kazuo Tabata.


title: Muumilaakson tarinoita

text: Tove Jansson kertoi jälkeenpäin olleensa tyytyväinen sarjan lopputulokseen ja varsinkin siihen, että japanilaiset olivat tarvittaessa valmiita tekemään hänen ja Lars Janssonin pyynnöstä korjauksia käsikirjoituksiin ja animointiin. Koska tällöin jopa kokonaisia jaksoja jouduttiin animoimaan uusiksi, Jansson antoi anteeksi jotkin arveluttavina pitämänsä yksityiskohdat, kuten "Taikatalven" jäärouvalle annetun oudon ulkonäön. Janssoneista aktiivisemmin sarjan suunnitteluun osallistui Lars Jansson.


title: Muumilaakson tarinoita

text: Sarjan juonet perustuvat sekä muumikirjoihin että -sarjakuviin. Lisäksi japanilaiset käsikirjoittajat saivat luvan keksiä uusia tarinoita. Myös kirjoihin ja sarjakuviin perustuvissa jaksoissa juonia on saatettu muutella tai lyhentää huomattavasti, ja näin ollen niiden uskollisuus alkuteoksille vaihtelee. Yli puolet "Tanoshii Mūmin Ikkan" jaksoista pohjautuu alkuperäisiin muumiteoksiin, kun taas "Tanoshii Mūmin Ikka: Bōken Nikkin" jaksoista niihin perustuu vain alle puolet ja nekin lähinnä Lars Janssonin sarjakuviin. Jatkosarjan jaksoissa käytettiin Japanissa myös eri alku- ja lopputunnuksia ja niissä ei myöskään ole kertojaääntä. Lisäksi näiden kahden sarjan piirrostyyleissä on huomattava ero, hahmojen luonteissa on pieniä eroavaisuuksia, ja useissa toisen sarjan jaksoissa ilmenee ristiriitoja alkuperäisteosten hahmottaman muumimaailman kanssa. Dennis Livson myönsi myöhemmin, että jatkosarjaa ei olisi koskaan pitänyt tehdä. Sarjan suomalaisten fanien keskuudessa on melko yleinen käsitys, että jatkosarjaan kuuluvat ”uudet jaksot” ovat laadultaan huonompia.


title: Muumilaakson tarinoita

text: Sarja on dubattu lukuisille kielille, ja sitä on esitetty 124 maassa. Erityisen suosittu sarja on ollut Pohjoismaissa ja Japanissa.


title: Muumilaakson tarinoita

text: 2000-luvun alussa Yle ja Suomen ulkoministeriö rahoittivat yhteistyössä Nepalin yleisradion Nepal Televisionin kanssa ”Moomins to the Himalayas” -nimistä hanketta, jossa sarjan 52 ensimmäistä jaksoa dubattiin nepaliksi.


title: Muumilaakson tarinoita

text: Suomen Yleisradio osallistui sarjan tuottamiseen sijoittamalla siihen neljä miljoonaa markkaa, mikä oli noin kahdeskymmenesosa sarjan kokonaisbudjetista. Suomi oli ensimmäinen maa Japanin ulkopuolella, jossa sarjaa esitettiin. Suomessa sarjaa on esitetty sekä suomeksi että ruotsiksi. Suomenkielinen versio nähtiin ensi kerran 1. syyskuuta 1991 ja Ylen niin ikään tuottama ruotsinkielinen versio kolme päivää myöhemmin. Siinä vaiheessa esitysoikeudet oli myyty jo noin sataan maahan.


title: Muumilaakson tarinoita

text: Ensimmäisen sarjan jaksot 1–50 esitettiin Yle TV1 -kanavalla 1. syyskuuta 1991 – 11. elokuuta 1992. Ensimmäisen sarjan jaksot 51–76 esitettiin Ylen TV1-kanavalla 29. elokuuta 1993 – 20. helmikuuta 1994 asti. Sarjan jaksot esitettiin uusintana muutama vuosi myöhemmin Yle TV2 -kanavalla ja uusintakierroksen jälkeen esitettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1992 valmistettu jatkosarja "Tanoshii Mūmin Ikka: Bōken Nikki". Japanissa sarjaa esitettiin ensimmäistä kertaa huhtikuussa 1990.


title: Muumilaakson tarinoita

text: Vuonna 2000 Muumilaakson Tarinoita esitettiin viimeisen kerran Yle TV1 -kanavalla 6. kesäkuuta 2000 - 18. elokuuta 2000.


title: Muumilaakson tarinoita

text: Yleisradion edustajan mukaan sarjalla on ollut Suomessa vankka suosio ja jatkuvat uusinnat olivat toivottuja. Lasten ohella sarjaa ovat katsoneet monet teini-ikäiset, jotka nauttivat sen tarjoamasta "lähinostalgiasta", ja jopa aikuisetkin. Muumilaakson tarinoita oli pitkään Ylen nettipalvelu Yle Areenan katsotuimpia ohjelmia.


title: Muumilaakson tarinoita

text: Sarjan suomenkieliselle versiolle on ajan saatossa tehty pari uudistusta.


title: Muumilaakson tarinoita

text: Ensimmäisen kerran vuonna 2011 Yle hieman muokkasi sarjaa. Ensimmäisen tuotantokauden jaksot (1–76) oli Yle:n mukaan remasteroitu. Laatu ei kuitenkaan ollut HD-tasoa. Vanhemmissa jaksoissa kuvan laatu oli itse asiassa aiempaa sameampaa ja sinertävämpää/vihreämpää. Myöhemmissä jaksoissa kuvanlaatu parani huomattavasti, mutta joissakin jaksoissa kuvan valoisuus oli reilustikin aiempaa alhaisempi. Lisäksi alku- ja lopputunnuksien fontti oli muuttanut muotoaan, sekä ääninäyttelijöiden nimet olivat vaihtaneet paikkoja alkutunnuksessa suurimmasta roolista pienimpään (ennen tätä nimet olivat sukunimen mukaan aakkosjärjestyksessä). Lopputeksteissä tuotantotiedot oli siirretty liikkumaan lopputunnuksen vierelle, kun aikaisemmin tiedot olivat näkyneet pelkällä mustalla taustalla tunnuksen jälkeen. Toisen tuotantokauden jaksot (77–101) oli jätetty entiselleen vanhoine alku- ja lopputunnuksineen. Uudempiin DVD:hin Yle sääti värejä uusiksi kuitenkin joihinkin jaksoihin. Lisäksi Yle pudotti jaksojen esityslistalta pois jakson 40 eli "Rosvoja Muumilaaksossa" siinä olevan väkivallan ja pelottavuuden vuoksi. Kyseinen jakso oli myös täten ensimmäisen tuotantokauden jaksoista ainoa jolle Yle ei suorittanut muokkausta ollenkaan. VL-Media alkoi kesällä 2011 julkaisemaan uusia painoksia sarjan DVD-julkaisuista, jotka sisälsivät tätä Yle:n uudistamaa versiota sarjasta. Myös "Rosvoja Muumilaaksossa" -jakso sisältyi noihin DVD-julkaisuihin, mutta alkuperäisessä muodossaan. Ruotsinkielisessä versiossa kuitenkin oli uudemmat alku- ja lopputunnukset.


title: Muumilaakson tarinoita

text:
Tammikuussa 2017 ilmoitettiin, että sarja palaa ruutuun HD-tasoisena, ja että se jälkiäänitetään uudestaan uusilla ääninäyttelijöillä, sillä tuotantoyhtiö oli myynyt esitysoikeudet MTV:lle. MTV ei saanut käyttöönsä alkuperäistä Yleisradion 1990-luvulla tekemää ääniraitaa tai sen pohjana ollutta käännöstä, koska hinnasta ei päästy sopimukseen Yleisradion kanssa ja kokonaan uuden dubbauksen ja käännöksen tekeminen tuli halvemmaksi. Ylen mukaan vähimmäishinta ääniraidasta olisi ollut 50 prosenttia siitä summasta, jonka se oli aikanaan itse sijoittanut dubbauksen tekemiseen. Lisäksi Yle olisi halunnut myös säilyttää esitysoikeuden sarjaan, mutta senkään hinnasta ei päästy sopuun. Kuitenkin Benny Törnroosin laulamia sarjan alku- ja lopputunnuksia saatiin käyttää myös sarjan uudessa versiossa. Jaksot 1-50, 54, 56-57 ja 65 oli tehty Ylen remasteroinnista, tosin laadukkaammalla tekniikalla.
Muihin jaksoihin MTV teki vanhemman Ylen version pohjalta omat värinsä ja muutoksensa. Toisen tuotantokauden MTV jätti kokonaan uusimatta.


title: Muumilaakson tarinoita

text: Sarjan sisällöstä on tullut internetin aikana suosittu parodioiden ja omaehtoisen fanifiktion kohde. Jotkin "Muumilaakson tarinoihin" perustuvat absurdit tai alatyyliset parodiat ovat muodostuneet internet-meemeiksi.


title: Muumilaakson tarinoita

text: Mannerheimin Lastensuojeluliitto teki "Muumilaakson tarinoiden" kuvamateriaalista vuosina 2005–2006 lapsille suunnatun lyhyiden tietoiskujen sarjan "Muumien malliin", johon äänitettiin uudet, alkuperäisiin asiayhteyksiin liittymättömät repliikit.


title: Muumilaakson tarinoita

text: Lähes kaikki sarjan vakiohahmot ovat Tove Janssonin luomuksia, mutta joidenkin hahmojen osuutta on painotettu enemmän kuin alkuperäisissä muumiteoksissa. Esimerkiksi Pikku Myy on lisätty käytännössä jokaiseen tarinaan, vaikka hahmoa ei ollut olemassa vielä ensimmäisten muumikirjojen ilmestyessä. Myös esimerkiksi Nipsu, Niisku ja kasvitieteilijä-Hemuli ovat sarjassa keskeisiä hahmoja, vaikka Jansson jätti heidät syrjään muutaman ensimmäisen kirjan jälkeen. Kokonaan uusia hahmoja ovat sarjassa Noita ja Aliisa. Myös hahmojen välisiä suhteita on jonkin verran muutettu. Esimerkiksi Pikku Myyn ja Nipsun keskinäinen sanailu on sarjassa toistuva huumorin aihe, vaikka alkuperäisissä muumiteoksissa nämä hahmot eivät koskaan olleet tekemisissä toistensa kanssa.


title: Muumilaakson tarinoita

text:
Luettelossa tähdellä (*) merkityt hahmot eivät perustu alkuperäisiin muumiteoksiin vaan esiintyvät vain tässä sarjassa.
Yle teki sarjan suomenkielisestä versiosta erityylisen kuin japanilainen alkuperäisversio. Alkuperäisessä versiossa useat hahmot puhuvat nopeaan tahtiin kimittävillä lapsenomaisilla äänillä, mutta suomenkielisessä versiossa puhetahti oli verkkaisempi ja äänet kuulostavat aikuisemmilta. Myös ruotsinkielinen versio on Ylen tuottama ja hahmot puhuvat siinä suomenruotsia. Tätä versiota on näytetty sekä Suomen että Ruotsin televisiossa. MTV:n vuoden 2017 jälkiäänityksessä äänistä pyrittiin saamaan mahdollisimman samankaltaisia kuin Ylen suomenkielisessä versiossa. MTV:n käännös on paljon lähempänä englanninkielistä alkuperäiskäsikirjoitusta kuin Ylen versio ja muistuttaa siksi sanavalinnoiltaan sarjan 1990-luvulla Britanniassa tehtyä englanninkielistä dubbausta. MTV ei toistaiseksi ole dubannut sarjaa ruotsiksi.


title: Muumilaakson tarinoita

text: Sarjan alkuperäisen suomenkielisen version ääninäyttelijät pysyivät koko sarjan ajan samoina, lukuun ottamatta Samuli Edelmannia, joka ääninäytteli Niiskua sarjan puoleenväliin saakka. Edelmannin jälkeen sarjan ääninäyttelijäkaartiin liittyi hahmoa jo "Muumipeikko ja pyrstötähti" -elokuvassa näytellyt Ilkka Merivaara, joka oli Niiskun roolissa jaksoon 76 saakka, kunnes Niisku poistui sarjasta. Lisäksi Merivaara esitti enemmän sivurooleja sarjassa kuin Edelmann. Muumipeikon ääninäyttelijäksi kaavailtiin ensimmäisenä Jarmo Koskea, mutta hän oli sarjan ensiesityksen aikaan monen muun sarjan teossa mukana, jolloin hänen äänensä olisi ollut liian tuttu. Koski itse ehdotti Muumipeikon esittäjäksi Rabbe Smedlundia, joka lopulta kyseisen roolin sai. Poikkeuksellisesti jaksossa "Punainen täysikuu" Tapio Hämäläinen ei esittänyt Poliisimestaria, vaan ääniroolin teki Ilkka Merivaara. Tämä johtui siitä, että jaksossa Poliisimestarilla oli paljon repliikkejä toisen Tapio Hämäläisen esittämän hahmon, Hemulin kanssa. Muumipapan ja Haisulin ääninäyttelijän Matti Ruoholan ääni uudemmissa jaksoissa (jaksot 77–101) on hieman erisointuinen kuin ensimmäisen sarjan jaksoissa (jaksot 1–76).


title: Muumilaakson tarinoita

text: Yleisradion dubbaus tehtiin studiossa, jossa näyttelijät olivat yksitellen ohjaajan kanssa. Sarjaa tehtiin viikoksi kerrallaan, mikä edellytti näyttelijöiltä ja ohjaajalta sitoutumista. Yhden jakson suomenkielinen äänittäminen kesti noin kolme päivää.


title: Muumilaakson tarinoita

text: Pääosa alkuperäisen suomenkielisen version ääninäyttelijöistä esitti samoja rooleja myös "Muumipeikko ja pyrstötähti" -elokuvassa.Seuraavassa luettelossa on sarjan esitysajankohdat kokonaisuudessaan.


title: Muumilaakson tarinoita

text: Sarjan Suomessa esitetyt jaksot on julkaistu kokonaisuudessaan VHS:nä ja DVD:nä. Jokainen VHS ja DVD sisältää 3–5 jaksoa.


title: Muumilaakson tarinoita

text: Ensimmäiset VHS:t julkaistiin Suomessa huhtikuussa 1992 ja ensimmäiset DVD:t joulun alla 2001. Vuoteen 2011 mennessä 33:a VHS-kasettia oli myyty yhteensä lähes miljoona kappaletta ja 26:a DVD-levyä hieman yli miljoona. Sarjan tallennemyynti oli Yleisradiolle huomattava tulonlähde, sillä Yle sai tuloja kaikista Suomessa myytävistä muumivideoista ja -DVD-levyistä.


title: Muumilaakson tarinoita

text: Alkuperäiset DVD-julkaisut olivat Finnkinon julkaisemia. Kesällä 2011 VL-Media alkoi julkaista uusia painoksia, jotka sisälsivät Yle:n tuolloin uudistamaa versiota sarjasta. Muutama vuosi myöhemmin kaikki nämä kyseiset DVD:t julkaistiin myös "Muumipeikko ja pyrstötähti" -elokuvan kera yhteinäisenä kokoelmana.


title: Muumilaakson tarinoita

text: 1. syyskuuta 2017 VL-Media alkoi julkaista DVD:llä sarjan uudelleen jälkiäänitettyä versiota. Julkaisut sisältävät myös aiemmin Suomessa esittämättömät jaksot. Kaikki nämä jaksot on julkaistu myös yhtenäisenä kokoelmana.


title: Muumilaakson tarinoita

text: *DVD-julkaisuja, jossa on jälkiäänitys ruotsiksi. Sekä vanhempi, että uudempi Ylen versio sisältävät täysin samat nimet ja järjestykset.


title: Muumilaakson tarinoita

text: Kolme viimeistä julkaisua ("Muumi 35-37") ovat erilaisia temaattisia koosteita jaksoista. Näistä viimeinen ("Muumi 37 - Muumien metkut") sisältää kolme aiemmin Suomessa julkaisematonta jaksoa. Lisäksi on julkaistu numerottomia dvd:eitä, jotka ovat myös temaattisia.


title: Free (Dana Internationalin albumi)

text: Free on laulaja Dana Internationalin ensimmäinen Euroopassa julkaistu albumi. Se julkaistiin 14. kesäkuuta 1999, Danan voitettua Euroviisut. Albumin singlejä olivat mm. "Free" ja "Woman in love". Albumin tyyli poikkesi jyrkästi Dana Internationalin jo tuotemerkiksikin tulleesta house-musiikkityylistä ja menestyi heikohkosti. "Freen" keskivertomenestyksen jälkeen Dana palasi levyttämään hepreaksi ja julkaisi levyjään vain Israelissa.


title: Lavasoft

text: Lavasoft tai Nicolas Stark Computing AB on Saksassa 1990-luvulla perustettu ja sittemmin Ruotsiin siirtynyt ohjelmistoyritys, jonka tunnetuin tuote on Ad-Aware. Yrityksen pääkonttori siirtyi Åsarpista Göteborgiin keväällä 2005. Syksystä 2004 Lavasoftilla on ollut pääkonttoria suurempi osasto Helsingin Ruoholahdessa. Keväällä 2006 yhtiön johto lakkautti koko Suomen toimintonsa.


title: Lavasoft

text: Toimitusjohtajana on Ann-Christine Åkerlund.


title: Pete Sampras

text: Peter ”Pete” Sampras (s. 12. elokuuta 1971 Washington) on yhdysvaltalainen tennispelaaja. Häntä pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista pelaajista. Hän voitti Wimbledonin tennisturnauksen miesten kaksinpelin seitsemän kertaa, Yhdysvaltain avoimen tennisturnauksen viidesti ja Australian avoimen turnauksen kahdesti. Ranskan avoimia hän ei kyennyt urallaan voittamaan, mutta pääsi vuonna 1996 välieriin. Sampras on voittanut 14 Grand Slam -turnausta, mikä oli miesten ennätys vuoteen 2009, kunnes Roger Federer voitti 15. Grand Slam -turnauksensa. Sampras oli maailmanlistan ykkösenä 286 viikkoa, jolla hän on kaikkien aikojen tilastossa toisena, edellään vain Roger Federer. Palkintorahoja hän keräsi urallaan yli 43 miljoonaa dollaria.


title: Pete Sampras

text: Pete Sampras syntyi Washingtonissa Sam ja Georgia Samprasin kolmantena lapsena. Hän osoitti poikkeuksellista urheilullisuutta jo nuorena. Vuonna 1978 Samprasin perhe muutti Palos Verdesiin, Kaliforniaan. Seitsemänvuotiaana Pete rupesi pelaamaan yhä enemmän tennistä. Samprasin perhe liittyi Peninsula Racquet Clubiin, jossa he pelasivat perheen kesken paljon tennistä. Peter Fisher koulutti hänestä hyvän tennispelaajan. Ammattilaiseksi hän siirtyi vuonna 1988 ollessaan 17-vuotias. Hänen ensimmäinen tittelinsä on Philadelphiasta helmikuulta 1990. Saman vuoden elokuussa hän voitti ensimmäisen Grand Slam -turnauksensa Yhdysvaltain avoimissa. Tie ei ollut helppo, sillä puolivälierissä hän voitti kahdeksankertaisen Grand Slam -voittajan Ivan Lendlin, välierissä nelinkertaisen Yhdysvaltain avointen voittajan John McEnroen ja finaalissa kahdeksankertaisen Grand Slam -voittajan Andre Agassin. Pete Samprasista tuli nuorin mies, joka on voittanut Yhdysvaltain avoimet. Voittaessaan hänellä oli ikää 19 vuotta ja 28 päivää. Sampras lopetti uransa virallisesti vuonna 2003. Viimeisessä ammattilaistason tennisturnauksessaan hän voitti US Openin vuonna 2002.


title: Pete Sampras

text: Sampras on kuusinkertainen International Tennis Federationin maailmanmestari. Hän voitti kyseisen tittelin vuosina 1993–1998. Sampras valittiin International Tennis Hall of Fameen kesällä 2007.


title: Huutokosken rautatieasema

text: Huutokosken rautatieasema () sijaitsee Joroisten kunnan Huutokosken kylässä, noin kahdeksan kilometriä Joroisten keskustan luoteispuolella. Huutokoski on risteysasema: siellä risteävät rataosat ja .


title: Huutokosken rautatieasema

text: Huutokosken asemarakennus on rakennettu rautatiehallituksen IV luokan aseman tyyppipiirustusten mukaan vuonna 1912. Piirustukset laati rautatiehallituksen arkkitehti Thure Hellström. Huutokosken asema on listattu Museoviraston "valtakunnallisesti merkittävien kulttuurihistoriallisten ympäristöjen" luetteloon.


title: Huutokosken rautatieasema

text: Huutokosken vanha kampiasetinlaite on nykyisin sijoitettuna Pieksämäelle Savon radan museon eteen.


title: Huutokosken rautatieasema

text: Huutokosken rautatieasemalla sijaitsivat Suomen rataverkon viimeiset mekaaniset siipiopastimet ja AGA-kaasuvilkkulaitteistolla varustetut kaasuvaloesiopastimet. Opastimet poistettiin käytöstä lopullisesti 3. marraskuuta 2003 kello 9.30, kun Varkauden tulosuunnan siipiopastin kytkettiin irti kampiasetinlaitteesta. Tulosuuntien siipiopastimet korvattiin kolmivaloisilla pääopastimilla ja lähtöluvan antaa Pieksämäen kauko-ohjaaja radiolla, joten lähtöopastimia ratapihalla ei ole.


title: Huutokosken rautatieasema

text: Liikennepaikan miehitys päättyi 6. marraskuuta 2003, kun uusi liikenteenohjauslaitteisto otettiin käyttöön. Nykyisin Huutokosken toimintoja ohjataan kaukokäytöllä Pieksämäeltä käsin.


title: Pharao

text: Pharao oli tuottajien Alexander Hawkingin ja DJ Stevie Steven perustama saksalainen eurodanceyhtye. Yhtyeen jäseniä olivat egyptiläis-intialainen laulaja Kyra Pharao ja amerikkalainen räppäri Deon Blue. Yhtye tuli tunnetuksi ympäri maailmaa vuonna 1994 kappaleillaan "There Is A Star" sekä "I Show You Secrets". Molemmat singlet nousivat Top-10 listoille joka puolella Eurooppaa. USA:ssa There is a Star julkaistiin vuoden 1995 alussa, ja se menestyi hyvin, varsinkin klubeilla. Debyyttialbumi "Pharao" julkaistiin myös USA:ssa. Se saavutti sijan # 35 ja myi platinaa. Pharao julkaisi toisen albuminsa "The Return" vuonna 1997 mutta ei saavuttanut suosiota uudestaan. Yhtye lopetti vuonna 2001.


title: Pharao

text: Pharaon musiikkivideossa "There Is A Star" näkyy suomalaisen Eero Aarnion suunnittelema pallotuoli.


title: Kyra Pharao

text: Kyra Pharao aka Claudia Banerjee (s. 17. helmikuuta 1971, Kairo) on saksalainen laulaja.


title: Kyra Pharao

text: Hänen äitinsä oli Egyptistä ja isänsä Intiasta. Hänen vanhempansa erosivat, kun hän oli kymmenenvuotias, jonka jälkeen hän muutti Müncheniin. Siellä hän opiskeli klassista musiikkia ja harrasti balettia ja kuorolaulua. Hänet tunnetaan parhaiten vuonna 1994 perustetun Pharao-yhtyeen laulajana.


title: Kyra Pharao

text: Pitkän hiljaiselon jälkeen Kyra on levyttämässä uutta singleä, joka julkaistaan syksyllä 2013. Se on tehty yhteistyössä DJ:n ja tuottajan BK Duken kanssa. Singlen nimeä ei ole vielä julkaistu. Toinenkin single on jo tekeillä ja sen huhutaan olevan cover Pharaon aiemmasta tuotannosta.


title: Heikki Savolainen (näyttelijä)

text: Heikki Savolainen (9. huhtikuuta 1922 Pori – 22. tammikuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hän kuului stanislavskilaisen metodin omaksuneiden näyttelijöiden uuteen polveen 1940-luvulla. Savolainen kiinnitettiin vuonna 1948 Suomen Kansallisteatteriin yhdessä muun muassa Kyllikki Forssellin, Matti Raninin, Ekke Hämäläisen ja Tarmo Mannin kanssa. Hän tuli tunnetuksi erityisesti Edvin Laineen ohjaaman "Tuntemattoman sotilaan" (1955) Urho Hietasena. Savolainen esiintyi 1950-luvulla useissa komedioissa ja sotilasfarsseissa, ja hän oli Armand Lohikosken, Matti Kassilan ja Edvin Laineen luottonäyttelijä. Savolainen teki myös useita töitä Radioteatterille. Hän oli naimisissa suomalaisen näyttelijän Ritva Arvelon kanssa.


title: Heikki Savolainen (näyttelijä)

text: Heikki Savolaisen ammattinäyttelijän ura alkoi jatkosodan aikana Viipurin kaupunginteatterissa (vuosina 1942–1943). Kotkan maakuntateatterissa hän työskenteli vuosina 1944–1948. William Shakespearen ”Kuinka äkäpussi kesytetään” -näytelmän miespäärooli Petruchio vuonna 1948 oli suuri menestys. Sen jälkeen hänet kutsuttiin Suomen Kansallisteatteriin. Siitä pitäen hän kuului yli 20 vuoden ajan teatterin kantaviin voimiin.


title: Heikki Savolainen (näyttelijä)

text: Heikki Savolaisen miehisestä näyttelijälaadusta antavat hyvän kuvan hänen Kansallisteatterissa näyttelemänsä roolit: "Mitch" (Williamsin "Viettelyksen vaunu"), "Marco" (Arthur Millerin "Näköala sillalta"), "Agamemnon" (Aiskhylos), "Niilo" (Aleksis Kiven "Karkurit"), "Lopahin" (Anton Tšehovin "Kirsikkapuisto"), "Arnolphe" (Molièren "Naisten koulu"), "Thomas Becket" (Anoulhin "Becket"), "Mercutio", "Petruchio" ja "Macbeth" (Shakespearen näytelmissä), "Mefisto" (Goethen "Faust"), "Kurt Gerstein" (Hochhutin "Sijainen") ja "Lenny" (Pinterin "Kotiinpaluu").


title: Heikki Savolainen (näyttelijä)

text: Heikki Savolaisen vanhemmat olivat puuseppä August Savolainen ja varastonhoitaja Fanny Maria Stenman. Hänen nuorempi veljensä on päätoimittaja, SKDL:n poliitikko ja Yleisradion johtaja Keijo Savolainen.


title: Asetelma (maalaustaide)

text: Asetelma on elottomista luontokappaleista tai esineistä koottu sommitelma tai tällaista aihetta esittävä maalaus, piirustus tai valokuva. Asetelma voidaan koostaa esimerkiksi kulhollisesta hedelmiä, riistaeläimistä tai talousesineistä.


title: Asetelma (maalaustaide)

text: Asetelmamaalauksen taiteenlaji liittyy perinteiseen pohjoiseurooppalaiseen taiteeseen, esimerkiksi saksalaiseen, hollantilaiseen tai englantilaiseen taiteeseen. Vaikka asetelmia maalattiin jo antiikin Roomassa ja renessanssin taiteessa, ne olivat yleensä maalauksen sivussa tai vain osa sitä ja korostivat ihmisen toimintaa, kuten hedelmäasetelma Caravaggion maalauksessa "Baccus".


title: Asetelma (maalaustaide)

text: Asetelma on esitys arjen läheisistä esineistä. Se oli suosittu 1600-luvun Hollannissa kahdesta syystä: maan taide ei ollut vahvan kirkollisen vallan suojeluksessa ja nouseva luokka porvaristo arvosti maalaustaidetta sekä kauneudellisena kohteena että kaupankäynnin välineenä.


title: Asetelma (maalaustaide)

text: Asetelmissa käytetään usein "trompe l'oeil" -tekniikkaa, jossa viitataan osoittelevasti voimakkaan kuvasyvyyden todellisuusvaikutelmaan. Esimerkiksi Ambrosius Bosschaert vanhemman asetelmat ovat usein trompe l'oeil -maalauksia.


title: Asetelma (maalaustaide)

text: Asetelmaa pidetään myös erinomaisena maalauksen tai piirtämisen harjoitus- ja opiskeluaiheena.


title: Asetelma (maalaustaide)

text: Toisinaan Hollannin asetelmamaalauksissa oli myös "vanitas", joka oli varoitus katsojalle, jotta hän ei hairahtuisi jokapäiväisen elämän aisteja houkutteleviin mukavuuksiin. Toisissa asetelmissa saattoi olla piilotettuna raamatullisia aiheita.


title: Asetelma (maalaustaide)

text: "Vanitas" oli osa laajempaa aihepiiriä, jota kutsuttiin sanaparilla "memento mori". Tämä latinankielinen sanonta voidaan kääntää: "Muista, että olet kuolevainen", tai "Muista, että kuolet", tai "Muista oma kuolemasi". Se on useiden taiteenlajien ja teosten aiheena, mutta niiden kaikkien tarkoituksena on muistuttaa ihmisiä heidän omasta kuolevaisuudestaan.


title: Asetelma (maalaustaide)

text: Maalaustaiteen hierarkkisesti määritellyt lajityypit alkoivat menettää vaikutustaan 1800-luvulla. Asetelma, joka oli aikaisemmin katsottu vähempiarvoiseksi lajityypiksi, vaikutti avantgardetaiteessa esimerkiksi impressionistien ja van Goghin teoksissa ja erityisesti Cezannen maalauksissa, joissa asetelmaan keskityttiin historiamaalauksen kaltaisella monimutkaisuudella.


title: Asetelma (maalaustaide)

text: 1900-luvun modernismin maalaustaide käytti asetelmaa useisiin uudennuksiin ja kubistit, futuristit ja surrealistit käyttivät vanhaa maalaustaiteen lajia teoksissaan. Nykytaiteen keinona installaatio eli valmiista esineistä koostuva asetelma tilassa on jatkoa asetelmamaalaukselle.


title: Asetelma (maalaustaide)

text: Sanaa "asetelma" käytti ensimmäisen kerran julkisesti kirjailija, kriitikko, taidemaalari ja metsänhoitaja H. Ahtela alias Einar Reuter vuonna 1917 ilmestyneessä monografiassa, jonka otsikko oli "Helena Schjerfbeck". Tässä kirjoituksessa julkaistu käsite yleistyi myöhemmin kielenkäyttöön. Aikaisemmin suomen kielessä asetelmasta käytettyä sanaa ”hiljaiselo” kirjoittaja piti mahdottomana.


title: Siipiopastin

text: Siipiopastin eli semafori on yksi varhaisimpia rautatieliikenteen ohjauksessa käytettäviä opastimia.


title: Siipiopastin

text: Monet rautateiden alkuaikojen opastimet olivat siipiopastimia. Tuolloin lamppuina käytettiin pääasiassa öljylyhtyjä sekä kynttilöitä, joiden valoteho ei ollut riittävä päiväkäyttöön. Valo-opasteita ei siis voitu käyttää päiväsaikaan, koska ne eivät näkyneet riittävän hyvin.


title: Siipiopastin

text: Siipiopastin kehitettiin korvaamaan asemamiehen näyttämiä käsiopasteita. Yleisesti seis–opaste annettiin aina siipi vaakasuorassa. Alkuaikoina ajon salliva opaste annettiin laskemalla siipeä noin 45 asteen kulmaan alas, mutta tämä muutettiin myöhemmin siten että ajon salliva opaste annettiin nostamalla siipeä 45 asteen kulmaan ylös. Muutos tehtiin sen vuoksi, että opastimen mekanismin vikaantuessa siipi pääsi putoamaan ala-asentoon ja näytti virheellisesti ajon sallivaa opastetta. Kun ajon salliva opaste näytettiin siipi yläviistoon, mekanismin vikaantuessa siipi palautui aina takaisin seis-asentoon.


title: Siipiopastin

text: Suomessa on ollut käytössä muutamia yleisiä siipiopastinmalleja. Aluksi opastimet olivat puurakenteisia ja niiden siipi osoitti ajon sallivassa asennossa alaspäin. Siiven asento kuitenkin muuttui vikaantumisien vuoksi. Uudemmat metallirakenteiset siipiopastimet ovat ilmeisesti perua Ruotsista, sillä niiden yhdennäköisyys on silmin nähtävissä.


title: Siipiopastin

text: Erään version mukaan Suomeen viimeisimmät siipiopastimet tulivat ilmeisesti Ruotsin kautta Saksasta. Saksassa siipiopastimet sijoitettiin raiteen oikealle puolelle kuten Suomessakin. Saksalaisen siipiopastimen siivet osoittivat radalta poispäin. Kun saksalaisesta opastinjärjestelmästä otettiin Ruotsissa mallia, opastin siirrettiin raiteen vasemmalle puolelle ja mastoa käännettiin 180°, jotta siivet osoittaisivat edelleen radalta poispäin. Suomen rataverkolle tuodut siipiopastimet olivat suoraan perua Ruotsista. Ne asetettiin sellaisenaan raiteen oikealle puolelle, jolloin siivet osoittivat radalle päin.


title: Siipiopastin

text: Alun perin suomalaisessa siipiopastimessa oli 1–3 siipeä. Näistä ylin siipi oli seis-asennossa aina vaakasuorassa, ja mahdolliset alemmat siivet olivat pystysuorassa maston suuntaisina.


title: Siipiopastin

text: Siipiopastimella saatettiin antaa siipien lukumäärän mukainen määrä opasteita:Lopulta kolmas eli alin siipi poistettiin Suomessa tarpeettomana, sillä kahdella siivellä voitiin antaa riittävä määrä informaatiota.


title: Siipiopastin

text: Suomen rataverkolla on ollut runsaasti siipiopastimia. Niitä on kuitenkin poistettu tarpeettomina turvalaitosten uusimistöiden yhteydessä. Suomen viimeiset rautatieliikenteen ohjaukseen käytetyt siipiopastimet sijaitsivat Huutokosken rautatieasemalla, ja niistä viimeinen poistettiin käytöstä marraskuussa 2003.


title: Semafori

text: Semafori voi tarkoittaa jotain seuraavista:


title: Olympus-tietoliikennesatelliitti

text: Olympus oli Euroopan avaruusjärjestön ensimmäinen suuri tietoliikennesatelliitti, joka laukaistiin vuonna 1989 Ariane 4-kantoraketilla.


title: Olympus-tietoliikennesatelliitti

text: Sen rakensivat brittiläiset British Aerospace ja Marconi Space Systems, hollantilainen Fokker, italialainen Selenia Spazio ja kanadalainen Spar Aerospace.


title: Olympus-tietoliikennesatelliitti

text: Satelliitti tuotti ja käytti 7000 W sähkötehoa. Siinä oli 12 kappaletta 200 watin lähetinkanavia. Sen massa oli 2530 kg, josta radiohyötykuormaa 360 kg.


title: Olympus-tietoliikennesatelliitti

text: Olympus I sijaitsi geostationaarisella radalla asemassa 19 W eli Atlantin päällä. Sen lähetystaajuudet olivat Ku-alueella 12 GHz (downlink, suunnattavat DBS-lähetyskeilat 5 kpl) / 18 GHz (uplink), 12 GHz / 14 GHz sekä Ka-alueella 20 GHz ja 30 GHz.


title: Olympus-tietoliikennesatelliitti

text: Ku-aluetta käytettiin televisiokanavien välitykseen ja testaukseen (mm. analoginen HDTV, HD-MAC). Riippuen lähetyskeilojen suuntauksesta tv-kanavat olivat katseltavissa Suomessa halkaisijaltaan 60–180 senttimetrin satelliittiantennilla. Suunniteltu käyttöaika oli 7 vuotta, mutta satelliitti kärsi teknisistä ongelmista keväällä 1992 ja poistettiin käytöstä elokuussa 1993.


title: Hallitusmuoto

text: Hallitusmuoto on itsenäisen valtion yleensä perustuslain säätämisjärjestyksessä annettu laki, jossa määritellään valtion valtaa käyttävät instituutiot. Suomessa tämä nimi on ollut vuonna 1919 säädetyllä perustuslailla. Se samoin kuin kolme muutakin perustuslakia kumottiin vuonna 2000, kun voimaan tuli Suomen nykyinen perustuslaki.


title: Hallitusmuoto

text:
Suppeammassa mielessä hallitusmuodolla tarkoitetaan usein valtiojärjestelmän perustyyppiä, etenkin sitä, onko kyseessä tasavalta vai monarkia ja jälkimmäisessä tapauksessa erityisesti sitä, onko kyseessä perustuslaillinen monarkia. Antiikista alkaen hallitusmuodon perusjako on ollut seuraava:
Tässä perusjaottelussa demokratia voidaan määritellä ainoastaan sekahallinnoksi, jossa yhdistyy kaksi ja tai kolme edellä luetelluista perusmuodoista.
1700-luvulle tultaessa jaottelu oli muuttunut. Juristin koulutuksen saanut filosofi ja kirjailija Montesquieu jakoi teoksessaan "Lakien henki" perustyypit näin:
Montesquieu määritteli kaksi tasavallan tyyppiä näin: ”Tasavaltainen hallinto on se, jossa ylin päätäntävalta on koko kansalla tai sen osalla … Kun ylin valta on koko kansalla, kyseessä on demokratia. Kun ylintä valtaa käyttää vain osa kansasta, kyseessä on aristokratia.”


title: Hallitusmuoto

text: Ruotsin vallan aikana Suomessa noudatettiin Ruotsin hallitusmuotoja, jotka annettiin 1634, 1719, 1720 ja 1772. Hallitusmuotona on usein pidetty myös vuoden 1634 hallitusmuodon korvannutta vuoden 1660 lakia ja 1693 annettua Kaarle XI:n testamenttia. Eri hallitusmuodot eli perustuslain luonteisia määräyksiä sisältäneet lait eivät ole keskenään kovinkaan vertailukelpoisia, sillä niissä oli paljon myös hallintoa koskevia asioita. Vuoden 1772 hallitusmuotoa täydennettiin vuoden 1789 yhdistys- ja vakuuskirjalla. Molemmat korvattiin Ruotsissa vuoden 1809 hallitusmuodolla.


title: Hallitusmuoto

text: Suomessa molemmat pysyivät voimassa koko autonomian ajan ja ne korvasi vasta vuoden 1919 hallitusmuoto, joka puolestaan korvattiin vuonna 2000 uudella perustuslailla. Suomen Venäjään liittämisen vuoksi osa vuosien 1772 ja 1789 lakien säännöksistä jäi pois käytöstä. Niihin tehtiin myös muutoksia vuoden 1869 valtiopäiväjärjestyksellä, vuoden 1886 julistuskirjalla ja vuoden 1906 valtiopäiväjärjestyksellä.


title: Electric Light Orchestra

text: Electric Light Orchestra (ELO) on tunnettu birminghamilainen rock-yhtye. Yhtye oli suosituimmillaan 1970- ja 1980-luvuilla. Varsinkin alkuvuosinaan yhtye tunnettiin sellojen ja viulujen käytöstä yhdistettynä rock/pop-soundeihin.


title: Electric Light Orchestra

text: Yhtyeen perusti vuonna 1971 Jeff Lynne (yhtyeestä The Idle Race) yhdessä The Move -yhtyeen Roy Woodin ja Bev Bevanin kanssa. ELO hajosi vuonna 1986. Vuonna 2000 Jeff Lynne teki lyhyen comebackin Electric Light Orchestra -nimellä uusien soittajien kanssa ja levytti yhden albumin. Albumi menestyi huonosti ja yhtyeen Yhdysvaltain-kiertue peruutettiin heikon suosion vuoksi. Yhtye hajosi uudelleen vuonna 2001, mutta aloitti jälleen vuonna 2013 nimellä Jeff Lynnen ELO.


title: Electric Light Orchestra

text: Vuosina 1976-81 Electric Light Orchestralla oli 15 Top 20 -singlehittiä Britanniassa ja ELO oli 70-luvun lopulla yksisu maailman suosituimmista yhtyeistä. LP-levyt A New World Record (1976) ja Out Of The Blue (1977) olivat lähes kaksi vuotta brittien albumilistalla. Yhtye oli myös Pohjois-Amerikan kiertueella


title: Electric Light Orchestra

text: Tuottelias ja suosittu yhtye julkaisi yhteensä 30 albumia ja 90 sinkkua jatkuen 2000-luvulle.


title: Electric Light Orchestra

text: Bändin suosituimmaksi hitiksi briteissä tuli kappale nimeltä Livin’ Thing vuodelta 1976 albumilta "A New World Record". Kappale on ollut myös usean elokuvan soundtrack, elokuvissa "Boogie Nights (1997)", "Tjenare kungen (2005 )", "Chaos Theory" (2007) ja "Hunky Dory (2011)". Briteissä yhtyeellä oli pelkästään top10 listasijoituksia on 15 kpl.


title: Electric Light Orchestra

text: Vuosina 1990–1999 yhtyeen entinen rumpali Bev Bevan esiintyi ja levytti kaksi albumia nimellä 'Electric Light Orchestra Part II'. Myöhemmin Bevanin erottua yhtyeestä kokoonpanon nimeksi muutettiin 'The Orchestra'. Yhtye keikkailee edelleen.


title: Huutokoski

text: Huutokoski tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Jamaica, Land We Love

text: Jamaica, Land We Love on Jamaikan kansallislaulu. Sen musiikin on säveltänyt Robert Lightbourne, sanoitukset kirjoittanut Hugh Sherlock. Sovitus on Mapletoft Poullen.


title: Kenttäposti

text:
Kenttäposti (kp) oli Suomessa talvisodan ja jatkosodan aikana rintamalle tai rintamalta lähetettyä postia, joka oli tarkan valvonnan eli sensuurin alaisena. Kenttäpostilähetyksiin ei kirjoitettu osoitteita, jotta ne eivät paljastaisi yksiköiden sijaintia viholliselle vääriin käsiin joutuessaan.
Selväkielisten osoitteiden sijasta käytettiin ns. "peitelukua", joka toimi postia edelleen lähetettäessä avaimena yksikön kulloiseenkin sijaintiin. Peitelukutaulukkoja käsittelivät tähän tehtävään erityisesti valitut henkilöt. Vastaavasti kirjeiden alussa oleva paikkamerkintä saattoi olla esimerkiksi ”"Kankaalla kannon päässä"”, ”"Korsussa"” tai ”"Siellä jossakin"”, joka lienee näistä tunnetuimpia.


title: Kenttäposti

text: Kenttäpostilla oli suuri merkitys sekä rintaman että kotirintaman mielialojen ylläpitäjänä. Vaikka sotilaallisesti täsmällisiä tietoja ei saanut ilmaista, kenttäposti kuljetti tunnelmia ja osoitti välittämistä. Jatkosodan aikana lähetettiin vuosittain 64-126 miljoonaa kenttäpostilähetystä.


title: Kenttäposti

text: Kenttäpostiopas (1941) antoi sotilaille ohjeita kenttäpostin toiminnasta ja kenttäpostikirjeiden sisällöstä. Kiellettyä oli kiellettyä kirjoittaa asioista, joista vihollinen voisi hyötyä; esimerkiksi joukkojen sijainnista, joukkojen siirtämisestä, joukko-osaston vahvuudesta, tai aseistuksesta ei saanut kirjoittaa. Lisäksi oli kiellettyä lisätä kirjeisiin ”sopimattomia kirjoituksia tai piirustuksia”.


title: Kenttäposti

text: Sodan aikana oli käytössä sensuurijärjestelmä. Jokaisessa keskuskenttäpostikonttorissa oli sensuuritoimisto postin tarkastamista varten. Tarkastamisen lisäksi kirjeitä lukemalla seurattiin ihmisten mielialoja.


title: Elo

text: ELO tai "elo" tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Hans Wind

text: Hans Henrik ”Hasse” Wind (30. heinäkuuta 1919 Tammisaari – 24. heinäkuuta 1995 Tampere) oli suomalainen hävittäjälentäjä toisessa maailmansodassa ja kaksinkertainen Mannerheim-ristin ritari. Wind on Suomen ilmavoimien virallisessa tilastossa toisella tilalla Ilmari Juutilaisen jälkeen 75 varmistetulla ilmavoitolla.


title: Hans Wind

text: Wind aloitti lentäjäuransa vuonna 1938 vapaaehtoisella lentäjäkurssilla, ja toimi talvisodan aikana 1939–1940 ilmavoimien reserviupseerilentäjänä, muttei konepulan vuoksi päässyt taistelutoimiin. Hän suoritti upseerintutkinnon kesällä 1941, minkä jälkeen hän osallistui jatkosotaan 1941–1944 Hävittäjälentolaivue 24:ssä.


title: Hans Wind

text: Wind lensi vuosina 1941–1943 Brewster B.239 -hävittäjäkoneella. Vuoden 1944 huhtikuusta haavoittumiseensa asti Windin lentokoneena oli saksalainen Messerschmitt Bf 109.


title: Hans Wind

text: Windille myönnettiin Mannerheim-risti numero 116 ensimmäisen kerran 31. heinäkuuta 1943 ja toisen kerran 28. kesäkuuta 1944. Hänet ylennettiin kapteeniksi 19. lokakuuta 1943 vain 24-vuotiaana.


title: Hans Wind

text: Venäläisten suurhyökkäyksen aikana kesällä 1944 Wind pudotti 12 päivässä 30 viholliskonetta.


title: Hans Wind

text: Wind haavoittui vaikeasti ilmataistelussa ylivoimaista viholliskonemuodostelmaa vastaan 28. kesäkuuta 1944, mutta onnistui pahasti haavoittuneenakin laskeutumaan vahingoittuneella koneellaan takaisin kentälle, vaikka osa ohjaimista ja mittareista puuttui. Toinen Windin Messerschmittiin ilmataistelussa osuneista tykinammuksista räjähti istuimen selkäpanssarissa ja toinen ohjaamossa. Selkäpanssarin yli vasemmalta tullut tykinammus haavoitti pahoin Windin vasenta kättä ennen räjähtämistään mittaritaulussa. Osuman ampunut kone todennäköisesti oli P-39 Airacobra, joka oli varustettu 37 millimetrin kanuunalla.


title: Hans Wind

text: Wind toipui sotavammoistaan kohtalaisesti, muttei palannut enää sotatoimiin. Hän erosi ilmavoimista kapteenina vuonna 1945 ja kouluttautui liikealalle, jossa toimi ensin Pieksämäen Vehnämylly Oy:n apulaisjohtajana vuosina 1947–1955 ja sitten Kenkätehdas K Branderin apulaisjohtajana vuosina 1955–1960. Hän toimi myös Linkosuo Oy:ssä johdon projektitehtävissä vuosina 1971–1974. Hans Wind asui viimeiset vuotensa 1974–1995 Tampereella Hervannassa Opiskelijankatu 12:ssa.


title: Hans Wind

text: Hans Wind on haudattu monen muun ritaritoverinsa tapaan Tampereen Kalevankankaalle.


title: Hans Wind

text: Windin isä oli Frans Henrik Wind ja äiti Elin Irene Emilia Rehnin, joiden lisäksi hänen perheeseensä kuului 11 sisarusta. Windin isä oli ammatiltaan nahkuri.


title: Hans Wind

text: Hans Windille ja Tor Lindbladille on pystytetty muistomerkki Tammisaareen. Muistomerkki paljastettiin puolustusvoimain lippujuhlan päivänä 4. kesäkuuta 2001. Hänen Hervannan kotitalonsa seinään kiinnitetty muistolaatta paljastettiin 4. kesäkuuta 2017. Laatan on suunnitellut taiteilija Nalle Ritvola.


title: Sukevan rautatieasema

text: Sukevan rautatieasema () on rautatieasema Suomen rataverkon rataosalla , Sukevan taajamassa Sonkajärvellä. Hirsinen asemarakennus on valmistunut vuonna 1905 ja sen on suunnitellut tuolloinen rautatiehallituksen pääarkkitehti Bruno Granholm.


title: Sukevan rautatieasema

text: Sukevan asemalla pysähtyvät Pendolinovuoroja lukuun ottamatta kaikki VR:n Iisalmi–Kontiomäki-reitin henkilöjunat. Asemalla kuormataan myös raakapuuta. Asemalta oli aiemmin myös pistoraide Suprom Oy:lle, mutta pistoraiteen vaihde on purettu.


title: Sukevan rautatieasema

text: Sukevan rautatieasema muutettiin miehittämättömäksi rataosan turvalaitetöiden valmistuessa syyskuussa 2006. Tällöin rataosan kaikkien liikennepaikkojen liikenteenohjaustoiminnot siirtyivät hoidettaviksi kaukokäytöllä Iisalmesta käsin. Turvalaitetöiden myötä Sukevalta purettiin kesän 2005 aikana yksi Pohjois-Suomen viimeisistä kampiasetinlaitteista. Semaforit oli purettu jo aiemmin ja korvattu valo-opastimilla.


title: Sten

text: Sten, Stén tai Steen tarkoittaa seuraavia:


title: Ahti M. Salonen

text: Ahti Markus Salonen () oli suomalainen poliitikko, taloustutkija ja suomentaja.


title: Ahti M. Salonen

text: Salosen vanhemmat olivat koneenkäyttäjä Kaarle Edward Salonen ja Iida Tuominen. Hän kävi keskikoulun ja kauppakoulun, valmistui merkonomiksi 1931 ja suoritti ylioppilastutkinnon 1934. Hänestä tuli filosofian kandidaatti 1938 ja filosofian maisteri 1941 sekä filosofian lisensiaatti ja tohtori 1955.