title: New York

text: Merkittävä vuosittain järjestettävä urheilutapahtuma on New Yorkin maraton, joka on ollut useana vuotena maailman suurin maraton. Lisäksi Queensin kaupunginosassa pelataan vuosittain yksi neljästä tenniksen Grand Slam -turnauksesta, Yhdysvaltain avoimet. New Yorkissa ei ole järjestetty olympialaisia, mutta kaupunki on hakenut kisaisännyyttä vuosien 2012 sekä 2024 olympialaisiin.


title: New York

text: New Yorkilla on kymmenen ystävyyskaupunkia:


title: New York (osavaltio)

text: New York on Yhdysvaltojen itäosassa sijaitseva osavaltio ja yksi maan 13 perustajaosavaltiosta. Se on pinta-alaltaan 27:nneksi suurin osavaltio ja asukasluvultaan neljänneksi suurin.


title: New York (osavaltio)

text: Osavaltion kaakkoiskulmassa sijaitseva 8,4 miljoonan asukkaan New York on Yhdysvaltain väkiluvultaan suurin kaupunki. Se tunnetaan talouden, kulttuurin ja liikenteen keskuksena sekä historiallisena maahanmuuttajien porttina maahan.


title: New York (osavaltio)

text: New York on pinta-alaltaan 141 205 neliökilometrin suuruinen alue ja USA:n 27:nneksi suurin osavaltio. . New York on varsinkin osavaltion eteläosissa tiheästi asuttu ja se onkin asukasluvultaan maan neljänneksi suurin, edellään vain Kalifornia, Texas ja Florida. Osavaltio rajoittuu New Yorkin suurkaupungin kohdalla Atlantin valtamereen, lännessä ja pohjoisessa Erie- ja Ontariojärviin. Atlantin rannikkoa on 210 km, Erie- ja Ontario-järvien rannikkoa yhteensä 600 km.


title: New York (osavaltio)

text: Osavaltion eri osissa on erilainen ilmasto, osittain alueen korkeuserojen ansiosta. New Yorkin osavaltion huomattavimmat vuoristot ovat Adirondack ja Appalakit, joiden ansiosta osavaltio tarjoaa myös hyvät mahdollisuudet talviurheiluun. Heinäkuun keskilämpötila on New Yorkissa 25 °C ja Adirondacksissa 18 °C, tammikuun keskilämpötila on Long Islandilla lähellä nollaa, Adirondacksissa -10 °C. Avoveden vaikutus lumisateeseen tuntuu Suurten järvien läheisyydessä, missä Syracuse saa vuosittain 2900 mm vesimäärää vastaavan sateen lumena.


title: New York (osavaltio)

text: Vuonna 2008 osavaltiossa oli viisi yli sadantuhannen asukkaan kaupunkia: New York, Buffalo, Rochester, Yonkers ja Syracuse.


title: New York (osavaltio)

text: On huomattava, että monien Yhdysvaltojen suurkaupunkien lailla New Yorkin metropolialue ulottuu myös toisten osavaltioiden alueille, nimittäin New Jerseyn alueelle etelässä ja Connecticutin alueelle pohjoisessa. Osavaltion merkittävin saari on Atlantin Long Island, joka on nykyään osa New Yorkin metropolia. Sen länsipäässä sijaitsevat New Yorkin kaupunginosat Brooklyn ja Queens, idempänä osin itsenäinen Nassau-Suffolkin parimiljoonainen kaupunki.


title: New York (osavaltio)

text: Ensimmäiset tunnetut asukkaat olivat hollantilaisia uudisraivaajia, jotka perustivat alueelle Uuden Amsterdamin siirtokunnan vuonna 1613. Britit vaihtoivat nykyisin Surinamena tunnetun siirtomaansa Uuteen Amsterdamiin vuonna 1664 ja nimesivät sen New Yorkiksi Yorkin herttuan mukaan. Vuonna 1683 siirtokunta, jota tuolloin kutsuttiin New Yorkin territorioksi, jaettiin 12 maakuntaan. Territorio oli paljon suurempi kuin nykyinen New Yorkin osavaltio, koska sillä ei periaatteessa ollut muuta länsirajaa kuin Tyyni valtameri ja se sisälsi myös osia nykyisistä Mainen, Massachusettsin ja Vermontin osavaltioista.


title: New York (osavaltio)

text: New York oli 11. osavaltio, joka allekirjoitti Yhdysvaltain perustuslain, 26. heinäkuuta 1788; se oli yksi niistä 13 osavaltiosta, jotka perustivat Yhdysvallat. Sisällissodassa New York oli pohjoisvaltioiden puolella, ja se kielsi orjuuden jo vuonna 1827.


title: New York (osavaltio)

text: New York oli 1960-luvulle asti Yhdysvaltojen kärjessä niin väkiluvun, talouden kuin kulttuurinkin mittareilla. Länsirannikon nopea kasvu vei Kalifornian sen ohi 1960-luvun puolivälissä, ja Texas ohitti New Yorkin väkiluvussa 2000-luvulla. Florida nousi New Yorkin ohi väkiluvussa vuonna 2014.


title: New York (osavaltio)

text: New Yorkin lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 62 jäsentä, alahuoneessa eli edustajainkokouksessa on 150 jäsentä. Parlamentin jäsenet valitaan kahdeksi vuodeksi kerrallaan.


title: New York (osavaltio)

text: Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri.


title: New York (osavaltio)

text: Osavaltio on jaettu 62 piirikuntaan.


title: New York (osavaltio)

text: Viime vuosikymmeninä New Yorkin osavaltion enemmistö on presidentinvaaleissa asettunut demokraattien ehdokkaan taakse. Viimeksi presidentinvaaleissa New York kannatti republikaaneja Ronald Reaganin puolesta Walter Mondalea vastaan hänen toiselle vaalikaudelleen vuonna 1984.


title: New York (osavaltio)

text: New Yorkin senaattorit liittovaltion hallinnossa ovat demokraatit Kirsten Gillibrand (2019 asti) ja Chuck Schumer (2017) asti.


title: New York (osavaltio)

text: New York palautti kuolemanrangaistuksen lainsäädäntöönsä vuonna 1995. Vuonna 2004 todettiin että tuomioita ei voida panna täytäntöön rikkomatta perustuslakia. Joukkomurhasta vuonna 2000 tuomittu John Taylor on todennäköisesti viimeinen kuolemaan tuomittu. Hänen tuomionsa on muutettu elinkautiseksi vuonna 2007. Viimeinen teloitus on suoritettu vuonna 1963.


title: New York (osavaltio)

text: New Yorkin bruttokansantuote vuonna 2010 oli 1160 miljardia dollaria. Se oli Yhdysvaltojen osavaltioista kolmannella sijalla.


title: New York (osavaltio)

text: Maataloustuotannosta kaksi kolmasosaa tulee karjataloudesta. New York on myös maan itäosan johtava hedelmien ja vihannesten tuottaja.


title: New York (osavaltio)

text: Osavaltiossa on kaksi suurta lentoasemaa: John F. Kennedyn kansainvälinen lentoasema ja LaGuardian lentoasema.


title: New York (osavaltio)

text: New York on väkiluvultaan Kalifornian, Texasin ja hiljattain kolmanneksi nousseen Floridan jälkeen Yhdysvaltain neljänneksi suurin osavaltio. Vuonna 2005 sen väkiluku 19 254 630, mikä on 0,1 % kasvua edellisvuodesta ja 1,5 % vuodesta 2000. Väestö kasvaa osavaltiossa melko hitaasti työpaikkojen vähäisyyden ja elämisen kalleuden vuoksi.


title: New York (osavaltio)

text: Väestön rodullinen jakauma on vuonna 2008 seuraavanlainen:Asukkaista 6,2 % on alle 5-vuotiaita, 22,6 % alle 18-vuotiaita ja 13,4 % yli 65-vuotiaita; naisia on 51,5 %. Noin kaksi kolmannesta osavaltion väestöstä asuu korkeintaan kahden tunnin ajomatkan päässä New Yorkin kaupungista.


title: New York (osavaltio)

text: Uskonnollinen jakauma oli vuonna 2014 seuraava:Osavaltiossa on 1300 museota ja taidegalleriaa ja yli 200 teatteria. New Yorkin kaupunkia pidetään Yhdysvaltojen taiteen ja kulttuurin keskuksena, mutta kulttuurilaitoksia on myös osavaltion muissa kaupungeissa.


title: New York (osavaltio)

text: New York on isännöinyt talviolympialaisia Lake Placidissa vuosina 1932 ja 1980. Osavaltiossa on lukuisia vanhoja ammattilaisjoukkueita eri urheilulajeissa, joista suurin osa sijaitsee New Yorkin metropolialueella. Myös Buffalossa on kuitenkin NHL- ja NFL-joukkueet.


title: Vandaalit

text:
Vandaalit olivat germaanikansa, joka tunkeutui Rooman valtakunnan alueelle ja perusti kuningaskunnan Pohjois-Afrikkaan Karthagon ympärille. Ajanlaskun alussa vandaalit asuivat Sleesiassa.
Aikaisemmin on uskottu, että vandaalit tulivat nykyisen Ruotsin alueelta, koska Uppsalan lähellä sijaitsee Vendel-niminen paikkakunta. Vandaalit ilmaantuivat nykyisen Puolan alueelle ehkä 100-luvulla eaa. Historioitsija Tacitus mainitsee vuonna 98 vandaalien asuvan Oderin ja Veikselin välillä. On epäselvää, miten paljon näillä vandaaleilla oli yhteistä 400-luvulla kirjallisiin lähteisiin ilmaantuvien vandaalien kanssa.


title: Vandaalit

text: Vandaalit alkoivat paeta hunneja länteen 400-luvun alkupuolella. 31. joulukuuta 406 vandaalit ylittivät Reinin kukistettuaan frankit. Vandaalit tuhosivat Rooman hylkäämää Galliaa kolme vuotta ennen siirtymistään 409 Espanjaan. Rooman kanssa liittoutuneet visigootit voittivat toisen vandaalien ryhmän, silingit, vuosina 416–418.


title: Vandaalit

text: Vandaalien kuningas Geiserik rakennutti laivaston ja vuonna 429 siirtyi Gibraltarinsalmen yli Pohjois-Afrikkaan. Vuonna 435 roomalaiset antoivat vandaaleille maata Afrikassa, mutta he valloittivat Mauretanian ja Numidian vuoteen 435 mennessä ja Karthagon vuonna 439 ja saivat haltuunsa Pohjois-Afrikan viljavarannot. Geiserik perusti vandaalien kuningaskunnan ja jatkoi valloittamalla laivastoineen Sisilian, Korsikan, Sardinian ja Baleaarit. Vuonna 455 vandaalit valtasivat ja ryöstivät Rooman.


title: Vandaalit

text: Itä-Rooman eli Bysantin yritykset valloittaa Afrikka epäonnistuivat ja 474 keisari Zenon solmi sopimuksen vandaalien valtakunnan kanssa. Geiserikin perustama dynastia hallitsi pitkään Afrikassa. Vandaalien kuningaskunta kukistui vandaalisodassa Justinianus I:n aikana vuonna 533 itäroomalaisen sotapäällikkö Belisariuksen ansiosta.


title: Vandaalit

text: Rooman ryöstön johdosta vandaalit saivat ryöstelijöiden ja hävittäjien jälkimaineen, mihin perustuu ilkivaltaa tarkoittava sivistyssana vandalismi. Todellisuudessa vandaalien tuskin voidaan sanoa olleen sen väkivaltaisempia kuin muutkaan tuon ajan germaanikansat. Afrikassa vandaalien valtakunta oli myöhäisantiikin vauraimpia ja sivistyneimpiäkin valtioita.


title: Vandaalit

text: Vandaalit ovat luultavasti antaneet nimen Etelä-Espanjan Andalusian maakunnalle (alun perin "Vandalusia", sitten arabiaksi "Al-Andalus"), jossa he asuivat hetken ennen siirtymistään Afrikkaan.


title: Kilroy was here

text: Kilroy was here ( tai "Kilroy kävi täällä") on yleinen graffiteissa käytetty englanninkielinen ilmaus, joka on lähtöisin Yhdysvalloista. Sen yhteydessä esiintyy usein tyylitelty piirros aidan takaa kurkistavasta ihmishahmosta. Lauseen kirjoittaminen yllättäviin paikkoihin muodostui suosituksi toisen maailmansodan aikana, mutta sen alkuperää ei tunneta varmuudella.


title: Kilroy was here

text: Lauseen alkuperä on hämärän peitossa ja sen synnystä on liikkeellä useita versioita. Erään tarinan mukaan James J. Kilroy -niminen henkilö olisi ollut alusten tarkastajana Bethlehem Steel Shipyardin telakalla Quincyssä Massachusettsissa ja jättänyt käynnistään merkin tarkastamiinsa kohteisiin. Laivat rakennettiin suurina sarjoina lohkoista. Kun vaakatasossa tehty lohko nostettiin laivan koontivaiheessa oikeaan asentoon, tarkastajan hyväksymiskuittaukset päätyivät merkillisiin paikkoihin, jopa ylös kattoon. Nämä herättivät Eurooppaan toisen maailmansodan taisteluihin kuljetettavien sotilaiden huomion. Joku sitten keksi ruveta kirjoittelemaan Kilroyn nimeä muuallekin. Yhdysvaltalaiset sotilaat kirjoittelivat tuota tekstiä seiniin liikkuessaan Euroopassa. Vitsin tarkoituksena oli antaa mielikuva, että salaperäinen Kilroy olisi ehtinyt käymään jokaisessa paikassa ennen muiden saapumista.


title: Kilroy was here

text: Anekdootin mukaan Josif Stalin olisi törmännyt ”Kilroy was here” -lauseeseen vuoden 1945 Potsdamin konferenssin aikana valtiojohtajien käyttöön varatussa yksityisessä kylpyhuoneessa. Suomessa lause tuli tunnetuksi aluksi amerikkalaisista sanomalehtisarjakuvista ja viimeistään vuonna 1948, jolloin puolustusministeri Yrjö Kallisen huvilaan murtautunut ja sittemmin kiinni jäänyt kaksikko oli kirjoittanut huvilan verhoihin sanat ”Kilroy kävi täällä”.


title: Kilroy was here

text: Australiassa tunnettiin vastaava lause ”Foo was here”.


title: Kilroy was here

text: Kilroy-lauseen yhteyteen on usein piirretty tyylitelty hahmo, jossa mies katsoo aidan takaa siten, että hänestä näkyy vain päälaki, silmät ja pitkä nenä. Kyseessä on alun perin toisen maailmansodan aikana Britanniassa syntynyt vitsihahmo, joka tunnettiin alkujaan nimellä Mr Chad. Brittiläisillä sotilailla oli tapana piirtää sodan aikana kaikkialle graffiteja, joissa kurkisteleva Chad-hahmo kommentoi pulaa erilaisista tarvikkeista lauseella ”WOT! No…” (). Eri teorioiden mukaan hahmon ulkonäkö olisi saanut innoituksensa joko sarjakuvapiirtäjä George ”Chat” Chattertonin vuonna 1938 luomasta hahmosta tai sähköteknikkojen käyttämästä vaihtovirran symbolista. Hahmo tunnettiin myös nimillä "Private Snoops" (”sotamies Kyylä”), "The Watcher" (”katselija”), "The Jeep", "Foo", "Phoo", "Flywheel" ja "Clem". Sodan aikana Chad-hahmon kuva ja ”Kilroy was here” -lause sulautuivat yhdeksi vitsiksi.


title: Kilroy was here

text: Suomessa "Apu"-lehti on vuosikymmenten ajan julkaissut ”Missä Jallu luuraa” -lukijakilpailua, jossa lukijoiden tulee etsiä lehden sivuille kätketty vastaavanlainen isonenäinen Jallu-hahmo.


title: Skandinavia

text: Skandinavia voi viitata seuraaviin:


title: Pohjoismaiden neuvosto

text: Pohjoismaiden neuvosto (lyhenne PN) ja Pohjoismaiden ministerineuvosto ovat Pohjoismaiden parlamentaarikkojen ja hallitusten yhteistyöfoorumeita. Pohjoismaiden neuvosto perustettiin vuonna 1952 ja ministerineuvosto vuonna 1971. Pohjoismaiden neuvostolla ei ole itsessään mitään muodollista valtaa, mutta jokaisella hallituksella on valta sisällyttää päätökset maansa lainsäädäntöön parlamenttien hyväksynnällä.


title: Pohjoismaiden neuvosto

text: Pohjoismaisen yhteistyön tuloksena syntyi esimerkiksi vuonna 1954 sopimus Pohjoismaiden yhteisistä työmarkkinoista, vuonna 1954 hyväksytty Pohjoismaiden välinen passivapaus sekä pohjoismainen sosiaaliturvasopimus vuodelta 1955. Pohjoismaat ovat solmineet kymmeniä yhteistyösopimuksia eri aloilla. Viime vuosina on keskitytty erityisesti Pohjoismaiden kansalaisten arkea haittaavien ns. rajaesteiden poistamiseen.


title: Pohjoismaiden neuvosto

text: Pohjoismaiden neuvoston ja Pohjoismaiden ministerineuvoston sihteeristöt sijaitsevat Kööpenhaminassa. Kunkin Pohjoismaan parlamentissa toimii lisäksi Pohjoismaiden neuvoston kansallinen sihteeristö, joka on sidoksissa kyseisen maan valtuuskuntaan. Pohjoismaiden ulkoministeriöissä taas toimivat erityiset pohjoismaisen yhteistyön sihteeristöt.


title: Pohjoismaiden neuvosto

text: Pohjoismaiden neuvoston työkielet ovat ruotsi, tanska ja norja. Suomi ja islanti on hyväksytty virallisiksi kieliksi ja se toteutetaan käytännössä v. 2020 alusta alkaen. Ruotsi on toinen Suomen virallisista kielistä ja Islannin kouluissa opiskellaan pakollista tanskaa.


title: Pohjoismaiden neuvosto

text: 1960-luvulla oli suunnitelmia kehittää pohjoismaista yhteistyötä samanlaiseksi organisaatioksi kuin Euroopan talousyhteisö (EEC). Pohjoismaat neuvottelivat uuden talousorganisaation, Nordekin, perustamisesta. Nordekin pääpaikaksi olisi tullut Malmö. Suomi ei ratifioinut sopimusta, koska Neuvostoliitto olisi saattanut pitää Suomen liittymistä Nordekiin mahdollisena uhkatekijänä Suomen puolueettomuudelle. Neuvostoliitto hyvitti Suomea runsaalla bilateraalikaupalla. Ilman Suomen mukanaoloa idea ei toiminut, ja Norja ja Tanska hakivat jäsenyyttä EEC:ssä. Tanskasta tuli EEC:n jäsen 1973, mutta norjalaiset hylkäsivät EEC:n kansanäänestyksessä.


title: Pohjoismaiden neuvosto

text: Neuvostossa toimii viisi pohjoismaista puolueryhmittymää: Konservatiivinen ryhmä, Keskiryhmä, Sosiaalidemokraattinen ryhmä, Vasemmistososialistinen vihreä ryhmä ja Vapaa Pohjola. Ryhmän perustamiseen vaaditaan vähintään neljä jäsentä kahdesta maasta. Norjan edistyspuolue ja Islannin Hreyfingin-puolueen edustaja toimivat ilman puolueryhmää.


title: Pohjoismaiden neuvosto

text: Pohjoismaiden Nuorten Neuvosto (ruots. Ungdomens Nordiska råd, UNR) edustaa nuorten ääntä Pohjoismaiden Neuvostossa. Toiminta rahoitetaan pääosin Pohjoismaiden Neuvoston avulla.


title: Pohjoismaiden neuvosto

text: UNR sai oman puheenjohtajiston vuonna 2002 ja on sen jälkeen vaikuttanut integroituna osana Pohjoismaiden Neuvostossa tarkoituksenaan tuoda esiin nuorten ääntä ja heidän toivomaansa politiikkaa. UNR:n korkein päätöksentekoelin on UNR:n vuosittainen istunto, joka järjestetään joka vuosi viikonloppuna ennen Pohjoismaiden Neuvoston istuntoa. Session lisäksi UNR:n puheenjohtajisto osallistuu Pohjoismaiden Neuvoston kokouksiin. UNR:n puheenjohtajisto koostuu yhdeksästä jäsenestä - kahdeksasta poliittisesta kattojärjestöstä sekä Pohjoismaiden Nuorten Liitosta jolla on tarkkailijastatus.


title: Pohjoismaiden neuvosto

text: UNR:n sihteeristö on Pohjola-Nordenin Nuorisoliiton alaisuudessa ja on sijoitettu Helsinkiin.


title: Pohjoismaiden neuvosto

text: Pohjoismaiden neuvosto jakaa vuosittain viisi erilaista palkintoa: luonto- ja ympäristöpalkinnon sekä neljä kulttuuripalkintoa, joista uusin on 2012 perustettu lasten- ja nuortenkirjapalkinto, joka jaetaan ensimmäisen kerran vuonna 2013.


title: Maanantai

text: Maanantai (lyhenne ma tai maan.) on sunnuntain ja tiistain väliin jäävä viikonpäivä.


title: Maanantai

text: ISO 8601 -standardin mukaan maanantai on viikon ensimmäinen päivä ja useimmiten myös työviikon ensimmäinen päivä. Juutalaisessa traditiossa se on viikon toinen päivä.


title: Maanantai

text: Suomessa maanantaista tuli viikon ensimmäinen päivä vuoden 1973 alussa, kun Suomessa siirryttiin kansainvälisen standardin mukaiseen viikkonumerointiin. Aikaisemmin viikon oli katsottu alkavan sunnuntaista.


title: Maanantai

text: Sanan ”maanantai” etymologia on muinaisskandinaavisessa sanassa "mánandagr", kuupäivä. Maanantai on useissa muissakin kielissä kuun päivä. Latinan kielellä se on "Dies lunae", englannin kielellä Monday (muinaisenglanti: Mōnandæg) ja ranskan kielellä lundi (latinan "kuuta" tarkoittavasta sanasta "luna").


title: Maanantai

text: Venäjällä ja Virossa maanantaita on jo vanhastaan pidetty viikon ensimmäisenä päivänä. Venäjän kielellä maanantai on "понеде́льник", ’pyhän jälkeinen päivä’, ja viron kielellä "esmaspäev", ’ensimmäinen päivä’.


title: Tiistai

text: Tiistai (lyhenne ti tai tiist.) on viikonpäivä maanantain jälkeen ja ennen keskiviikkoa.


title: Tiistai

text: Sanan ”tiistai” etymologia on ruotsin sanassa "tisdag". Tämä, samoin kuin vastaavat saksan ja englannin sanat tarkoittavat Tyr-jumalan päivää: "Dienstag" tai "Tuesday". Useissa muissa kielissä se on Mars-jumalan päivä, "Dies Martis", espanjaksi "martes", ranskaksi "mardi" ja italiaksi "martedí". Japaniksi se on tulen päivä 火曜日 (kayōbi).


title: Tiistai

text: Venäjässä tiistai on вторник (toinen päivä), kuten myös kiinaksi ja portugaliksi kolmas.


title: Roskapankki

text: Roskapankki on kansanomainen nimitys omaisuudenhoitoyhtiölle, joka hoitaa valtion tukea saaneen pankin omaisuuden tai vastuiden hoitamisen ja myymisen.


title: Roskapankki

text: Käytännössä roskapankki ostaa liikepankilta ongelmaluotot ja omaisuuden, jotka on yliarvostettu pankin taseessa ja joita kukaan muu ei halua pankilta ostaa. Hinta on yleensä varsin alhainen ja ostomenettelyssä voidaan käyttää esimerkiksi käänteistä huutokauppaa. Roskapankki pyrkii pidemmän ajan kuluessa saamaan rahaa luotoista erilaisilla maksujärjestelyillä tai realisoimalla ostettua omaisuutta ja lainojen vakuutena olevaa omaisuutta. Roskapankkijärjestelyllä pyritään vakauttamaan liikepankin rahatilannetta siten, että liikepankin konkurssi vältetään.


title: Roskapankki

text: Yhdysvalloissa perustettiin 1980-luvun säästöpankkikriisin takia "Resolution Trust" -roskapankki.


title: Roskapankki

text: Suomeen roskapankkeja perustettiin Yhdysvaltain mallin innoittamana hoitamaan 1990-luvun alun lamaa ja pankkikriisiä. Näihin omaisuudenhoitoyhtiöihin siirretään pankkien luotonannon erittäin riskipitoiset osat eli niin kutsutut ongelmaluotot (pahimmat luottotappiot ja niiden vakuuksina olevat kiinteistöt). Suomen lama-ajan pankkikriisissä veronmaksajat käytännössä maksoivat luottotappiot pankkitukena.


title: Roskapankki

text: Tunnetuin roskapankki Suomessa oli Omaisuudenhoitoyhtiö Arsenal, joka perustettiin 18. marraskuuta 1993 hallinnoimaan Suomen Säästöpankki – SSP Oy:n järjestämättömiä ja muita luottoja sekä realisoimaan sen kiinteistöomaisuutta ja muuta omaisuutta.


title: Roskapankki

text: Subprime-kriisin takia Yhdysvaltain edustajainhuone hyväksyi suunnitelman roskapankin perustamisesta 3. lokakuuta 2008 äänin 263–171. Suunnitelma oli kaatunut 29. syyskuuta 2008 äänin 228–205, mikä sai Dow Jones -osakeindeksin laskemaan yhden päivän aikana ennätykselliset 778 pistettä eli seitsemän prosenttia.


Roskapankki


title: Senegal

text: Senegalin tasavalta () eli Senegal () on valtio läntisessä Afrikassa. Sen pinta-ala on 196 722 neliökilometriä ja väkiluku 13,6 miljoonaa. Maan pääkaupunki on Dakar, jossa on asukkaita noin kaksi miljoonaa. Senegal on Afrikan läntisin valtio ja sen naapurivaltiot ovat Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Mali ja Mauritania.


title: Senegal

text: Nimensä Senegal on saanut Senegaljoesta. Gambia ja Gambiajoki jakavat Senegalin kahteen alueeseen, jotka poikkeavat toisistaan maantieteellisesti, kulttuurillisesti ja etnisesti.


title: Senegal

text: Kap Verden niemi lähellä Dakaria on Afrikan läntisin piste. Senegalin jakavat kahtia Gambia ja Gambiajoki. Muita tärkeitä jokia ovat maan pohjoisosassa virtaava Senegal ja eteläosassa virtaava Casamance. Senegalin sisämaa on pääosin tasankojen savannia ja puoliaavikkoa. Rannikolla on laajoja hiekkadyynejä. Etelä-Senegal on viljavampaa ja metsäisempää aluetta, ja sen rannikolla on mangrovesoita. Gambiajoen tulvatasangot ovat maan rehevintä aluetta.


title: Senegal

text: Sahelin alueeseen kuuluva Pohjois-Senegal on ilmastoltaan kuivempi kuin Etelä-Senegal. Ilmastoltaan maa on trooppinen ja sadekausi on kesäkuusta lokakuuhun.


title: Senegal

text: Unescon maailmanperintöluettelossa on Senegalista kolme kulttuurikohdetta – Goréen saari, Saint-Louisin saari, Senegambian kivikehät – ja kaksi luontokohdetta (Djoudjin kansallinen lintujensuojelualue ja Niokolo-Koban kansallispuisto). Gambiajoen varressa sijaitsevassa Niokolo-Kobanissa tavataan norsuja, leijonia, leopardeja, simpansseja, paviaaneja ja virtahepoja sekä monia lintuja, matelijoita ja sammakkoeläimiä.


title: Senegal

text: Senegalin alueen ensimmäinen järjestäytynyt hallinto oli Ghanan kuningaskunta 700–800-lukujen välillä. Islam levisi Senegaliin 1000-luvulla arabialaisten kauppiaiden välityksellä. Ghana-kuningaskunnan tuhouduttua Malin kuningaskunta otti alueen hallintaansa ja piti sen 1400-luvulle saakka, tosin Wolofien valtakunta, joka oli Malin vasalli Senegaljoen varrella, irtautui Malista 1300-luvulla ja onnistui pysymään itsenäisenä 500 vuotta.


title: Senegal

text: Malin tuhoutuminen merkitsi suurta muutosta alueella. Aiemmin islam oli ollut vain ylimystön uskonto, mutta 1500-luvusta lähtien se levisi myös muun kansan keskuuteen. Songhai onnistui saamaan hallintaansa osia Malin hallitsemista alueista Senegalissa, mutta alue pirstaloitui lukuisiksi pieniksi kuningaskunniksi Senegal- ja Gambiajokien välillä. Tuaregit tuhosivat Songhain 1591, mikä antoi pienille kuningaskunnille entistä enemmän tilaa. Useat alueen heimot hallitsivat itsenäisiä valtakuntiaan, kuten Cayor, Samlou ja Sine, seuraavat 200 vuotta.


title: Senegal

text: Portugalilaiset purjehtivat rannikolle 1400-luvulla ja perustivat linnoitteen Goréesaarelle 1444. Hollantilaiset valtasivat saaren 1588, mutta hävisivät sen ranskalaisille 1677. 1600-luvulla myös britit ilmaantuivat Senegalin rannikolle. Britit perustivat kauppa-asemakseen Bathurstin 1651 ja ranskalaiset Saint-Louisin 1659 ja muita pienempiä asemia. Aluksi eurooppalaiset kävivät kauppaa paikallisten kuningaskuntien kanssa, mikä muutti monen talouden riippuvaiseksi orjakaupasta. Muita kauppatuotteita olivat norsunluu, kulta ja mausteet, jotka vaihdettiin alkoholiin ja aseisiin.


title: Senegal

text: Britit valloittivat Senegalin Goréeta lukuun ottamatta seitsenvuotisessa sodassa, mutta Ranska valloitti alueen takaisin Yhdysvaltain itsenäisyyssodan aikana. Senegal pysyi Ranskan tärkeimpänä orjakaupan keskuksena 1600- ja 1700-lukujen ajan.


title: Senegal

text:
Orjakaupan loputtua 1800-luvulla Ranska otti hallintaansa myös Senegalin sisämaan, josta tuli siirtokunta 1864. Sisämaan valtaus ei sujunut vaivatta ja esimerkiksi Cayorin kuningas Lat Dior taisteli ranskalaisia vastaan vuoteen 1886 saakka. Samaan aikaan Toucouleurin kuningaskunta pyrki levittäytymään alueelle idästä. Myös muslimifanaatikot kapinoivat uusia siirtomaaisäntiään vastaan. Brittien siirtokunta Gambiajoen suussa jakoi Senegalin kahtia, ja ranskalaiset halusivat ostaa tai vaihtaa Gambian Norsunluurannikkoon, mutta britit eivät olleet kiinnostuneita.
Senegalin siirtokunnan pääkaupunkina oli aluksi Saint-Louis ja myöhemmin Dakar, josta tuli koko Ranskan Länsi-Afrikan hallinnollinen keskus. Tämän vuoksi Dakarin infrastruktuuria kehitettiin ja satamaa laajennettiin.


title: Senegal

text: Toisen maailmansodan jälkeen islamistiset ja marxilaiset liikkeet vaativat Senegalin itsenäistymistä, mutta lopulta Léopold Sédar Senghorin perustamasta "Progressiivinen senegalilainen unioni" -järjestöstä tuli maan nationalismin lipunkantaja. Senegal ja autonominen Ranskan Sudan yhdistettiin 1959, ja se itsenäistyi seuraavana vuonna nimellä Malin liittovaltio. Jo kahden kuukauden kuluttua liittovaltio hajosi poliittisiin erimielisyyksiin, ja Senegal ja Mali perustettiin. Senghorista tuli Senegalin ensimmäinen presidentti.


title: Senegal

text: Senegalissa oli sen ensimmäisen vuosikymmenen aikana yksipuoluejärjestelmä, mutta maasta ei koskaan tullut kuitenkaan diktatuuria. Ainoa puolue oli Progressiivisen senegalilaisen unionin seuraaja Senegalin sosialistinen puolue, joka säilytti enemmistön parlamentissa vuoteen 2000 asti. Yksipuoluejärjestelmästä tuli nelipuoluejärjestelmä 1974 ja monipuoluejärjestelmä 1980.


title: Senegal

text: Vuonna 1981 Senghor luopui presidenttiydestään ja Abdou Dioufista tuli hänen seuraajansa. Samana vuonna maassa yritettiin vallankaappausta, mutta Diouf pysyi vallassa armeijan tuella. Vuonna 1982 muodostettiin Senegalin ja Gambian muodostama valtioliitto Senegambian konfederaatio, joka kesti vuoteen 1989 saakka. Vuonna 1982 alkoi myös pitkä sisällissota maan eteläisessä maakunnassa Casamancessa, joka halusi itsenäistyä. Mauritanian etniset levottomuudet vuonna 1989 eskaloituivat lopulta rajakonfliktiksi maiden välillä. Maat uusivat diplomaattisuhteensa vuonna 1992.


title: Senegal

text:
Neljä vuosikymmentä hallinnut Senegalin sosialistinen puolue hävisi vaalit ensimmäisen kerran vuonna 2000, ja Senegalin demokraattinen puolue nousi valtaan. Demokraattisen puolueen perustaja on vuosina 2000–2012 presidenttinä toiminut Abdoulaye Wade.
Wade alkoi neuvotella Casamancen kanssa rauhasta, joka saatiin aikaan vuonna 2004. Yli 20 vuotta kestäneessä sisällissodassa on avustusjärjestöjen mukaan kuollut noin viisituhatta ja 60 000 on joutunut lähtemään kodeistaan. Rauha Casamancessa ei kuitenkaan ole kestänyt. Syksyllä 2009 Casamancessa oli jälleen levottomuuksia. Vuonna 2013 presidentti Waden poikaa syytettiin korruptiosta.


title: Senegal

text: Senegal on semipresidentiaalinen tasavalta. Senegalin presidentti valitaan vuoden 2001 lakimuutoksen mukaan joka viides vuosi. Ensimmäinen presidentti oli Léopold Sédar Senghor. Kaksikamarisen parlamentin kansalliskokouksessa (alahuone) on 150 edustajaa ja senaatissa 100 edustajaa. Demokratia on vakiintunut, joskin silloinen presidentti Abdoulaye Wade pyrki lykkäämään vuoden 2006 presidentinvaaleja. Wade valittiin vuoden 2007 vaaleissa toiselle kaudelle. Presidentinvaalit sujuivat rauhallisesti.


title: Senegal

text: Yksi Waden vuoden 2000 presidentinvaalikampanjan teemoista oli korruption vastustaminen. Waden kaudella korruptio kuitenkin lisääntyi.


title: Senegal

text: Kuolemantuomio poistettiin vuonna 2004.


title: Senegal

text: Senegal on yksi Afrikan suurimmista rauhanturvaajamaista. Maa lähetti sotilaitaan Saudi-Arabiaan tukemaan Jemenin huthien vastaista koalitiota.


title: Senegal

text: Senegalin nykyinen aluejako vahvistettiin vuonna 2008. Senegal jakautuu 14 alueeseen, jotka jakautuvat 34 departementtiin ja edelleen 103 arrondissementiin.


title: Senegal

text: Maatalous on selvästi Senegalin tärkein elinkeino. Viljelysala on väkilukuun nähden yksi Afrikan suurimmista. Vain eteläosaa voidaan viljellä kunnolla, mutta myös sateisimmilla savannialueilla kasvatetaan durraa. Casamancejoen tulvatasangoilla viljellään riisiä. Maapähkinät ovat maan talouden perusta, mutta niiden viljely vie puolet viljelyalasta. Valtio on pyrkinyt tuilla monipuolistamaan maataloutta. Sokeriruo’on, hirssin, puuvillan ja riisin kasvatusta onkin lisätty.


title: Senegal

text: Maan kuivassa pohjoisosassa karjanhoito on pääelinkeino. Senegalin karjakantakin on väkilukuun ja maan pinta-alaan nähden suuri. Monet savanni- ja puoliaavikkoalueiden heimot elävät paimentolaisina.


title: Senegal

text: Senegalilla on vähäiset luonnonvarat. Casamancen rannikolla tosin on maaöljyesiintymiä. Kuitenkin Senegal on kansainvälisen kehitysavun vastaanottaja.


title: Senegal

text: Merkittävimmät luonnonvarat ovat fosfaatti, rautamalmi ja kala. Merkittävimmät vientituotteet ovat kala, maapähkinät, öljytuotteet, fosfaatit ja puuvilla.


title: Senegal

text: Senegalissa on 20 lentopaikkaa, joista yhdellä on yli kolmen kilometrin kiitotie. Rautatieverkon yhteispituus on 906 km. Junamatka Dakarista Malin Bamakoon kestää 48 tuntia. Reitti oli aikoinaan suosittu, mutta nykyisin junia on usein peruutettu.


title: Senegal

text: Senegalin väestöstä 94 % on muslimeita ja 5 % on kristittyjä. Senegalin puhutuin kieli on wolof, jonka lisäksi maassa puhutaan vähemmistökielinä sereriä, fulania, mandinkaa, soninkea ja jolaa. Kaikkiaan maassa puhutaan 38 kieltä. Useimmat kielet ovat pääasiassa puhekieliä, vaikka nuoret senegalilaiset ovat alkaneet kirjoittaa niitä latinalaisella aakkostolla. Islaminuskoiset senegalilaiset kirjoittavat äidinkieltään joskus myös arabialaisella kirjaimistolla. Maan virallista kieltä ranskaa käyttää yleisesti vain eurooppalaistaustaisia kouluja käynyt vähemmistö. YK:n erityisjärjestö Unescon mukaan Senegalin aikuisväestöstä (yli 15-vuotiaat) osasi vuonna 2013 lukea vain 42,8 prosenttia.


title: Senegal

text: Vuonna 2007 arvioitiin, että HIVin kantajia oli noin prosentti aikuisväestöstä, kaikkiaan noin 67 000 henkeä. ARVT-lääkitystä olisi tarvinnut noin 12 000 henkeä, ja sitä sai noin puolet heistä, noin 6 700 henkeä.


title: Senegal

text: Senegalilaista perusruokaa on riisi ja mausteinen kalavihanneskastike, jota kutsutaan nimellä "chep-bu-jen i". Toinen yleinen ruoka on sitruunamehussa marinoitu, uunissa paahdettu kana sipulin ja riisin kanssa.


title: Senegal

text: Senegalin kirjallisuuden juuret ovat suullisessa tarinankerronnan perinteessä. Sen pohjalta julkaistiin ensimmäisiä ranskankielisiä tekstejä 1800-luvulla. Maan ensimmäisen presidentin Léopold Sédar Senghorin runot nousivat kansainväliseen kuuluisuuteen 1930-luvulla, jolloin afrikkalainen kulttuuri oli muutenkin muodissa länsimaissa. Toisen maailmansodan jälkeen vaikuttaneisiin kirjailijoihin kuuluvat Ousmane Socé, Ousmane Sembène, Cheikh Hamidou Kane ja Abdoulaye Sadji. Kansainväliseen kuuluisuuteen viimeisinä elinvuosinaan 1980-luvulla nousivat Birago Diop ja Mariama Bâ.


title: Senegal

text: Senegalin musiikkiala on läntisen Afrikan kehittyneimpiä. Senegalista kotoisin oleva mbalax-muusikko ja laulaja Youssou N’Dour on tunnettu myös muualla maailmassa, etenkin Ranskassa ja Yhdysvalloissa. Myös rap-artisti Akon on kotoisin Senegalista. Senegalissa kehittynyt mbalax-musiikki syrjäytti afrokuubalaisen musiikkityylin 1970-luvulla.


title: Senegal

text: Naisten 400 metrin juoksun maailmanmestaruuden Edmontonin MM-kilpailuissa 2001 voitti Amy Mbacke Thiam, joka sai lisäksi pronssia Pariisin MM-kilpailuissa 2003. Senegalin ainoa olympiamitalisti on Amadou Dia Ba, joka voitti hopeaa miesten 400 metrin aidoissa Soulissa 1988. Maa on osallistunut kesäolympialaisiin vuodesta 1964, ja sillä on toisinaan ollut myös edustaja talviolympialaisissa.


title: Senegal

text: Senegalin jalkapallojoukkue selviytyi ensimmäistä kertaa MM-kilpailuihin vuonna 2002 ja ylsi siellä peräti puolivälieriin asti. Erityisen ilahduttava oli kisojen avausottelussa saavutettu voitto entisestä siirtomaaisännästä Ranskasta. Kesäkuussa 2018 Senegal oli FIFA-rankingissa sijalla 27.


title: Mac OS

text: Mac OS viittaa Applen Macintosh-tietokoneisiinsa kehittämien käyttöjärjestelmien sarjaan. Alun perin se oli vain osa ensimmäistä Macintosh-tietokonetta nimellä "Järjestelmä" (). Tämä oli ensimmäinen laajaan käyttöön otettu graafinen käyttöjärjestelmä.


title: Mac OS

text: Mac OS voidaan jakaa kahteen kehitysvaiheeseen, vanhempaan Mac OS -järjestelmään ja nykyiseen macOS-järjestelmään.


title: Mac OS

text: Suuri osa käyttöjärjestelmästä oli sijoitettu ennen PowerPC-suorittimen käyttöönottoa Macintosh-tietokoneiden emolevyn ROM-piireille. Alkuperäisenä tavoitteena oli säästää levytilaa aikana jolloin massamuistina käytettiin levykkeitä. Järjestely nopeutti koneen käynnistystä ja salli Macin käynnistyä suoraan graafiseen tilaan ilman komentoriviä. Myös virheilmoitukset ohjelmien kaatumisesta ja rikkinäisistä levykkeistä tulivat graafisen käyttöliittymän kautta. Tästä huolimatta Macintosh-tietokoneita ei voinut käynnistää ilman levykettä (lukuun ottamatta yhtä vuoden 1991 Mac Classic-mallia). Eräiden ohjelmien vaatimia päivityksiä käyttöjärjestelmään jaettiin käynnistyslevykkeiden muodossa.


title: Mac OS

text: Edistyksellisestä graafisesta käyttöliittymästään huolimatta Mac OS oli teknisesti varsin vajavainen. Käyttöjärjestelmässä ei ollut muistinsuojausta, joten kaatuva ohjelma pystyi kaatamaan koko koneen. Käyttöjärjestelmä ei myöskään tukenut irrottavaa moniajoa, vaan moniajo tapahtui yhteistoiminnallisesti (System 7:stä eteenpäin) samoin kuin 16-bittisissä Windows-käyttöjärjestelmissä ohjelmien luovuttaessa suoritusvuoron toisilleen. Käyttöjärjestelmä ei varsinaisesti tukenut laiteajureita, mutta niiden tekemiseen (esimerkiksi TCP/IP, USB tai Firewire -tuet) muodostuivat käytännöksi niin sanotut extension-ohjelmat, jotka ladattiin käynnistysvaiheessa muistiin. Näiden luomiseen ei ollut mitään virallista menetelmää, ja extensionien keskinäiset konfliktit muodostuivat käyttöjärjestelmän vakautta heikentäväksi tekijäksi.


title: Mac OS

text:
Ehkä merkittävin ongelma oli käyttöjärjestelmän muistinhallinta. Jokainen ohjelma varasi tarvitsevansa muistin käynnistyessään. Käyttöjärjestelmä pystyi jakamaan vain yhtenäisiä alueita muistista ja ohjelmia suljettaessa muisti saattoi fragmentoitua siten että tarpeeksi suurta yhtenäistä aluetta ei löytynyt.
Monia ohjelmia ei oltu suunniteltu moniajoa varten ja ne varasivat kaiken käytettävissä olevan muistin. Käyttäjä pystyi kuitenkin asettamaan rajoituksen ohjelmalle annettavalle muistille. Jos se ei riittänyt, piti käyttäjän sulkea ohjelma ja antaa sille lisää muistia.


title: Mac OS

text: Mac OS käytti alun perin Macintosh File Systemia (MFS), joka ei tukenut alihakemistoja. Sen korvasi jo 1985 Hierarchical File System (HFS), joka tuki oikeaa hakemistopuuta. Toisin kuin Unix-tyyppisissä tiedostojärjestelmissä, Mac OSin tiedostojärjestelmä tallensi tiedoston datan lisäksi niin sanotun resource forkin, johon tallennettiin metatietoa tiedostosta, kuten sen tyyppi ja ikoni. Tästä syystä Mac OS ei käyttänyt tiedostopäätteitä, kuten MS-DOS. Resource forkin käyttö oli kuitenkin metadataa laajempi ja esimerkiksi ohjelmat tallensivat siihen tiedon menuistaan ja ikkunoistaan, joita voi muokata niin sanotulla resource editorilla ohjelmia uudelleenkääntämättä.


title: Mac OS

text: Käyttöjärjestelmä tuli markkinoille vuonna 1984 Applen Macintosh-tietokoneessa. Alun perin se oli vain osa tietokonetta nimellä "Järjestelmä" (). Mac OS oli ensimmäinen laajaan käyttöön otettu graafinen käyttöjärjestelmä, joka käytti työpöytää ja kuvakkeita. Järjestelmää voitiin käyttää vain Applen valmistamissa tai Applen lisenssillä valmistetuissa tietokoneissa.


title: Mac OS

text: Myöhemmin Microsoft kehitti Mac OS esikuvanaan oman DOS-käyttöjärjestelmänsä päälle kehitetyn Windows-käyttöliittymän, josta myöhemmissä versioissa kehittyi käyttöjärjestelmä. Koska Windows oli kehitetty avoimemman tekniikan tietokoneisiin, siitä tuli muutamassa vuodessa lähes standardi käyttöjärjestelmä mikrotietokoneisiin.


title: Mac OS

text: Mac OS 7 tai System 7, kuten sitä yleensä kutsutaan, julkaistiin toukokuussa 1991. System 7 lisäsi Mac OSiin virallisesti (yhteistoiminnallisen) moniajon, joka aiemmin oli mahdollista vain MultiFinder-laajennoksella, sekä virtuaalimuistin. Käyttöjärjestelmä ei kuitenkaan tukenut suojattua muistia, joten sovellukset pystyivät kirjoittamaan toistensa ja käyttöjärjestelmän muistialueille. Se sisälsi myös useita käyttöliittymän innovaatioita kuten aliakset, jotka olivat linkkejä toisiin tiedostoihin ja hakemistoihin, raahaa-ja-pudota-toiminnon tiedostojen avaukseen, vihjeikkunat sekä skaalattavat TrueType-fontit. Järjestelmä oli liian laaja toimiakseen levykkeiltä ja vaati kiintolevyn, sekä oli ensimmäinen käyttöjärjestelmän versio, jota toimitettiin CD-ROMilla.


title: Mac OS

text: Mac OS koki suuren muutoksen vuonna 1994, kun Macintoshien Motorola 68000 -sarjan CISC-suorittimet korvattiin Motorolan, IBM:n ja Applen yhdessä kehittämällä PowerPC -RISC-suorittimella. Käyttöjärjestelmä pysyi päällepäin samanlaisena vaikka se jouduttiin suurelta osin suunnittelemaan uudelleen. Aiemmat ohjelmat toimivat käyttöjärjestelmän sisältämän emulaattorin avulla käyttäjän kannalta kuten ennenkin.


title: Mac OS

text:
Käyttöjärjestelmän uudistamisen tarve oli jo tässä vaiheessa ilmeinen ja sen suunnittelu oli aloitettu jo 1989 (niin sanottu Project Pink) tarkoituksena julkaista uudistettu käyttöjärjestelmä vuoden 1993 paikkeilla. Tavoitteena oli Nukernel-mikroytimen päällä ajettava oliopohjainen käyttöjärjestelmä, joka näyttäisi Maciltä ja ajaisi vanhoja ohjelmia. Samalla oli tarkoitus lyödä Windows 95 -projektia kehittävä Microsoft vuodella. Applen projekti oli kunnianhimoinen ja ajautui ongelmiin ja viivytyksiin. Kun System 7.5 oli julkaistu, uuden käyttöjärjestelmän koodinimeksi ilmoitettiin Copland ja sitä demottiin toukokuun 1995 messuilla. Projekti jatkui kaksi vuotta, jonka jälkeen se hylättiin ja osa toiminnallisuudesta siirrettiin vanhalta perustalta kehitettyyn Mac OS 8 -käyttöjärjestelmään. Mac OS 8 oli ensimmäinen merkittävä päivitys Mac OSiin kuusi vuotta System 7:n julkaisun jälkeen. Copland-projektin uusi käyttöjärjestelmä siirrettiin Applen ja IBM:n yhteisyritykseen Taligent, josta Apple luopui ja se lopetettiin 1998.
Copland-käyttöjärjestelmän epäonnistuminen on luettu yhdeksi historian suurimmista epäonnistumisista IT-projekteissa ja se ajoi Applen konkurssin partaalle.


title: Mac OS

text:
Apple osti vuonna 1996 NeXTSTEP-käyttöjärjestelmää kehittäneen NeXTin 429 miljoonalla dollarilla. Samalla yhtiön palvelukseen palasi sen perustaja Steve Jobs.
Tammikuussa 1997 Apple ilmoitti uudesta ”Rhapsody”-koodinimellä tunnetusta projektista, jossa yhdistettäisiin NeXT Softwaren ja Applen tekniikkaa.
Elokuussa 1997 Microsoft pelasti Applen uhkaavalta konkurssilta sijoittamalla yhtiöön 150 miljoonaa dollaria.


title: Mac OS

text: Uusi käyttöjärjestelmä, Mac OS X perustuu NeXTSTEP ja BSD-käyttöjärjestelmiin. Sen ensimmäinen versio, Mac OS X Server 1.0 julkaistiin maaliskuussa 1999. Käyttöjärjestelmä käytti NeXTSTEPin ikkunointia ja DisplayPostScriptia, jonka päälle oli rakennettu Mac OS 8:aa muistuttava käyttöliittymä. Vanhoja Mac OS -ohjelmia ajettiin Blue Box -emulaattorissa. Kuluttajakäyttöön tarkoitettua Mac OS X:ää saatiin odottaa vuoteen 2001.


title: Protoni

text: Protoni (tunnus p tai p) on subatominen hiukkanen, jonka sähkövaraus on +1 "e" eli positiivinen alkeisvaraus ja massa noin yhden atomimassayksikön verran. Protonit muodostavat atomiytimet yhdessä sähkövarauksettomien neutronien kanssa. Alkuaineen järjestysluku määräytyy sen ytimessä olevien protonien lukumäärän mukaan: esimerkiksi vedyn, jonka ytimessä on vain yksi protoni, järjestysluku on 1. Joskus protoneita ja neutroneita kutsutaan myös yhteisnimityksellä nukleonit.


title: Protoni

text: Protoni on sähkövaraukseltaan yhtä suuri, mutta vastakkaismerkkinen kuin elektroni, minkä seurauksena positiivisesti varautunut atomiydin pyrkii keräämään ympärilleen elektroniverhon, jossa on täsmälleen yhtä monta elektronia kuin ytimessä on protoneja. Tässä tilassa elektronipilven negatiivinen varaus kumoaa ytimen positiivisen varauksen, ja atomit ovat ulkoisesti varauksettomia.


title: Protoni

text: Hiukkasfysiikan standardimallissa protoni on hadroni, joka koostuu vahvan vuorovaikutuksen yhteen sitomista kvarkeista. Se koostuu yksinkertaistetusti ilmaisten kahdesta u-kvarkista ja yhdestä d-kvarkista. Näiden hiukkasten lepomassa muodostaa noin 1 % protonin kokonaismassasta. Loppu massasta muodostuu kvarkkien liike-energiasta ja ne yhteen sitovien gluonikenttien energioista. Protonin antihiukkanen on antiprotoni, joka koostuu kahdesta u-antikvarkista ja yhdestä d-antikvarkista.


title: Protoni

text: Protonit ovat hadroneja, joiden spin on ½ ja sähkövaraus +1 "e". Ne koostuvat kolmesta kvarkista, mikä tekee niistä baryoneja. Vahva vuorovaikutus sitoo protonin kahta u-kvarkkia ja yhtä d-kvarkkia yhteen gluonien välityksellä. Tämä kuvaus on toisaalta hieman harhaanjohtava, sillä nykyaikaisen käsityksen mukaan protoni muodostuu kolmen kvarkin ja gluonien lisäksi lukemattomasta määrästä keskenään törmäileviä syntyviä ja katoavia kvarkki–antikvarkki -pareja.


title: Protoni

text: Protonin hajoammista kevyemmiksi alkeishiukkasiksi ei ole toistaiseksi havaittu kokeellisesti, joten sitä pidetään standardimallissa vakaana hiukkasena. Joissakin standardimallin seuraajiksi ehdotetuissa suurissa yhtenäisteorioissa protonin hajoaminen on kuitenkin mahdollista.


title: Protoni

text:
Jotkut suuret yhtenäisteoriat ennustavat protonin hajoamista esimerkiksi neutraaliksi pioniksi ja positroniksi. Pioni hajoaisi tämän jälkeen lähes välittömästi kahdeksi fotoniksi. Prosessin kokeellinen tutkimus on kuitenkin hyvin vaikeaa, sillä protonin puoliintumisajan alarajaksi sen kautta arvioitiin 90 % todennäköisyydellä 8,2 × 10 vuotta.
Toinen teoreettinen protonin hajoamisprosessi on hajoaminen myoniksi ja pioniksi. Arvioitu puoliintumisajan alaraja 90 % varmuudella on 6,6 × 10 vuotta.


title: Protoni

text: Vuonna 2018 julkaistun tutkimuksen mukaan vain yhdeksän prosenttia protonin massasta on kvarkeista. Loppuosa massasta koostuu massan ja energian ekvivalenssiperiaatteen mukaisesti kvarkkien liikkeestä protonin sisällä (32 %), gluonien energiasta (36 %) ja vuorovaikutuksista gluonien ja kvarkkien välillä (23%).


title: Protoni

text: Atomin ytimessä olevien protonien määrää kutsutaan alkuaineen järjestysluvuksi. Neutronien määrä puolestaan voi vaihdella samassa alkuaineessa, jolloin puhutaan alkuaineen isotoopeista. Protonien ja neutronien yhteenlaskettua määrää atomin ytimessä puolestaan kutsutaan atomin massaluvuksi, joka siis vaihtelee samankin alkuaineen eri isotoopeilla.


title: Protoni

text: Esimerkiksi hapen järjestysluku on 8, koska sen ytimessä on kahdeksan protonia. Vedyn järjestysluku on 1, koska sen ytimessä on vain yksi protoni. Jos siellä on myös yksi neutroni, on kyseessä isotooppi vety-2 eli deuterium.


title: Protoni

text: On myös arveltu, että jos vahva vuorovaikutus olisi hieman voimakkaampi, voisi esiintyä erittäin epävakaata isotooppia helium-2. Isotoopin ytimessä olisi kaksi toisiinsa sitoutunutta protonia eikä yhtään neutronia. Tämä ei kuitenkaan ole nykyisillä vuorovaikutuksien nykyisillä arvoilla mahdollista.


title: Protoni

text: Kemiassa protonilla tarkoitetaan yleensä vetyionia (H), joka syntyy, kun vedyn tavallisimman isotoopin atomi menettää ainoan elektroninsa, ja jäljelle jää vain yhdestä protonista koostuva atomiydin. Tällaisia vapaita vetyioneja eli protoneja ei normaaleissa olosuhteissa esiinny liuoksissa, mutta hapon ja emäksen reagoidessa keskenään siirtyy yksi protoni molekyylistä tai kompleksi-ionista toiseen. Hapot ovat protonin luovuttajia, emäkset vastaanottajia. Esimerkiksi vesiliuoksissa hapot luovuttavat protonin vesimolekyylille, joka tällöin muuttuu oksoniumioniksi (HO). Hapon ja emäksen neutraloituminen vesiliuoksessa tapahtuu niin, että oksoniumioni luovuttaa protonin hydroksidi-ionille, jolloin molemmat muuttuvat vesimolekyyleiksi seuraavasti:


title: Protoni

text: HO + OH ⇒ 2 HO.


title: Protoni

text: Protonilla on vastaava antihiukkanen, kahdesta u-antikvarkista ja yhdestä d-antikvarkista koostuva antiprotoni. Protonin ja antiprotonin massojen erotuksen tulisi vastata tismalleen nollaa, minkä on todettu pitävän paikkaansa kuuden miljardisosan tarkkuudella. Protonin ja antiprotonin kohdatessa hiukkaset annihiloivat toisensa.


title: Protoni

text: Eri alkuaineiden suhteelliset atomipainot pystyttiin mittaamaan jo 1800-luvun alussa. Tällöin osoittautui, että useimpien alkuaineiden atomipainot olivat likipitäen vedyn atomipainon monikertoja, toisin sanoen, jos yksikkönä käytetään vedyn atomipainoa, muidenkin alkuaineiden atomipainot ovat hyvin lähellä kokonaislukuja.. Tällä perusteella William Prout esitti vuonna 1815 hypoteesin, jonka mukaan vetyatomi, jota hän kutsui myös "protyliksi", olisi kaikkien muiden alkuaineiden atomien rakenneosana ja että muut atomit siis koostuisivat joukosta lujasti toisiinsa sitoutuneita vetyatomeja. Tämä käsitys tuli tunnetuksi Proutin hypoteesina. Se kuitenkin menetti uskottavuutensa, kun atomipainot saatiin mitatuiksi entistä tarkemmin ja lisäksi todettiin, että muutamien alkuaineiden, esimerkiksi kloorin, atomipainot eivät olleet lähelläkään kokonaislukuja.


title: Protoni

text: Vuonna 1886 Eugen Goldstein löysi kanavasäteet, jotka tunnettiin myös anodisäteinä, ja osoitti niiden koostuvan positiivisista ioneista. Samoihin aikoihin löydettiin myös katodisäteet. J. J. Thomson osoitti, että katodisäteillä niiden varauksen ja massan suhde on aina sama, mikä johti elektronin löytämiseen. Sitä vastoin kanavasäteillä tämä suhde on eri suuri riippuen siitä, mitä kaasua putkessa käytetään, joten ne eivät voineet kaikissa tapauksissa koostua samoista hiukkasista.


title: Protoni

text: Alkuaineiden jaksollisen järjestelmän keksi Mendelejev 1870-luvulla. Alun perin alkuaineet järjestettiin siinä atomipainon mukaan. Sen jälkeen kun Ernest Rutherford vuonna 1911 löysi atomiytimen, Antonius van den Broek esitti, että kunkin alkuaineen paikan jaksollisessa järjestelmässä itse asiassa määräisikin sen ytimen varaus. Henry Moseley vahvisti tämän hypoteesin kokeellisesti vuonna 1913 tutkimalla eri alkuaineiden röntgenspektrejä.


title: Protoni

text: Vuonna 1917 tekemillään kokeilla, joiden tulokset julkaistiin vuonna 1919, Rutherford osoitti, että muiden alkuaineiden atomiytimissä todella on vety-ytimien kaltaisia hiukkasia. Tätä koetta pidetään usein protonin löytämisenä. Jo aikaisemmin hän oli saanut muodostetuksi paljaita vety-ytimiä antamalla alfasäteilyn vaikuttaa vetykaasuun, ja ne voitiin tunnistaa tuikeilmaisimilla. Rutherford havaitsi, että sellaisia syntyi myös alfasäteilyn vaikuttaessa ilmaan ja vielä enemmän, jos sen annetaan kulkea puhtaan typpikaasun läpi. Koska typpiytimestä saattoi irrota vety-ytimen kaltainen hiukkanen, täytyi tämän olla typpiytimen rakenneosana. Lisäksi voitiin todeta, että kokeessa syntyi happea. Rutherford oli siis saanut aikaan ensimmäisen keinotekoisen ydinreaktion, jota voidaan kuvata seuraavasti: taiRutherford tiesi, että vety oli alkuaineista kevein, ja hän oli myös tietoinen Proutin yli sata vuotta aikaisemmin esittämästä hypoteesista. Havainto, että vety-ytimen kaltaisia hiukkasia oli kaikkien muidenkin alkuaineiden atomiytimistä, johti hänet päätelmään, että tämä ydin oli alkeishiukkanen, jolle oli annettava nimi. Hän antoi tälle nimen "protoni" (), joka johtui kreikan kielen "ensimmäistä" tarkoittavasta sanasta πρῶτον ("proton"). Hänellä oli tällöin mielessään myös Proutin käyttämä termi "protyli". British Association for the Advancement of Sciencen kokouksessa Cardiffissä 24. elokuuta 1920 Oliver Lodge pyysi Rutherfordia keksimään vety-ytimelle jonkin uuden nimen erotukseksi neutraalista vetyatomista. Rutherford ehdotti nimiä "proton" tai vaihtoehtoisesti William Proutin mukaan "proutoni". Myöhemmin hän kertoi, että kokous hyväksyi hänen sille antamansa nimen protoni. Ensimmäisen kerran sana esiintyi tieteellisessä kirjallisuudessa jo samana vuonna.


title: Elektronivoltti

text: Elektronivoltti (symboli eV) on energian yksikkö, jota käytetään usein atomi- ja ydinfysiikassa. Se on suuruudeltaan energiamäärä, jonka elektroni saa kulkiessaan tyhjiössä yhden voltin suuruisen potentiaalieron lävitse. Yksi elektronivoltti vastaa siis yhtä volttia kerrottuna alkeisvarauksella. SI-järjestelmässä 1 eV = 1,602176565·10 J.


title: Elektronivoltti

text:
Hiukkasfysiikassa yksikkönä käytetään megaelektronivolttia (1 MeV = 10 eV) mitattaessa alkeishiukkasten massaa käyttäen luonnollista yksikköjärjestelmää. Tämä perustuu massan ja energian ekvivalenssiin ja suppean suhteellisuusteorian kaavaan
missä "E" tarkoittaa energiaa, "m" massaa ja "c" valon nopeutta tyhjiössä.
Näitä yksiköitä käyttäen elektronin massa on noin 0,5 MeV ja protonin massa noin 940 MeV.


title: Elektronivoltti

text: Tietyillä fysiikan alueilla, esimerkiksi plasmafysiikassa on käytännöllistä käyttää elektronivolttia lämpötilan yksikkönä. Elektronivoltin muunnos kelvin-asteiksi (symboli K) määritellään käyttäen Boltzmannin vakiota "k":


title: Elektronivoltti

text: Esimerkiksi tyypillinen magneettisesti rajoitetun fuusion plasma on 15 keV, tai 175 megakelviniä.


title: Friedrich Engels

text: Friedrich Engels (28. marraskuuta 1820 Barmen, Preussi – 5. elokuuta 1895 Lontoo) oli sosialistinen filosofi ja toimi yhteistyössä Karl Marxin kanssa kommunistisen teorian luomisessa. Yhdessä he julkaisivat "Kommunistisen manifestin" 1848. Engels toimitti kaksi osaa "Pääomaa" Marxin kuoleman jälkeen.


title: Friedrich Engels

text: Engels oli menestyvän saksalaisen tekstiiliyrittäjän vanhin poika. Hänen isänsä lähetti nuoren Engelsin Englantiin auttamaan Manchesterissä sijaitsevan puuvillatehtaansa hoitamisessa. Järkyttyneenä työntekijöiden kammottavista työoloista hän aloitti raportin "Työväenluokan asema Englannissa" kirjoittamisen. Raportti julkaistiin 1844.


title: Friedrich Engels

text: Samana vuonna Engels aloitti avustajana "Deutsche-Französische Jahrbücher" -lehdessä, jota Pariisissa toimitti ja kustansi Karl Marx. Heidän ensi tapaamisellaan kävi ilmi, että heidän näkemyksensä kapitalismista olivat yhtenevät, joten he päättivät tehdä läheisempää yhteistyötä. Kun Marx karkotettiin Ranskasta tammikuussa 1845, he päättivät siirtyä Belgiaan, jossa oli suurempi mielipiteenvapaus kuin muissa Euroopan maissa.


title: Friedrich Engels

text: Heinäkuussa 1845 Engels vei Marxin Englantiin, jossa he tapasivat monia chartistijohtajia, kuten George Harneyn. He palasivat Brysseliin tammikuussa 1846, jossa he perustivat kommunistisen yhteydenpito-organisaation. Heidän tavoitteenaan oli yhdistää Euroopan eri osissa asuvat sosialistijohtajat. Marxin innoittamana sosialistijohtajat pitivätkin konferenssin Lontoossa, missä muodostettiin uusi organisaatio, "kommunistiliiga". Engels osallistui konferenssiin delegaattina ja vaikutti suuresti päätettyihin toimintastrategioihin.


title: Friedrich Engels

text: Vuonna 1847 Engels ja Marx aloittivat yhteisen pamfletin kirjoittamisen. Se perustui Engelsin aikaisemmalle teokselle "Kommunismin periaatteet". 12000-sanainen pamfletti valmistui kuudessa viikossa ja sen tavoitteena oli muotoilla kommunistinen aate tarpeeksi yksinkertaisesti, että suuri yleisö ymmärtäisi sen. Sen nimeksi tuli "Kommunistinen manifesti" ja se julkaistiin helmikuussa 1848. Maaliskuussa Marx ja Engels karkotettiin Belgiasta. He muuttivat Kölniin, jossa he julkaisivat radikaalia lehteä, "Neue Rheinische Zeitungia".


title: Friedrich Engels

text: Vuonna 1849 heidät karkotettiin Saksasta, eikä jäljellä ollut enää kuin Lontoo. Preussin viranomaiset yrittivät painostaa Englannin viranomaisia karkottamaan miehet Britteinsaarilta todennäköisimmin Yhdysvaltoihin, mutta tuloksetta. Engels jatkoi Englannissa puuvillateollisuuden harjoittamista, eläen varsin rikkaasti, mutta nipistäen aina silloin tällöin avustuksia Marxille, joka eli perheineen yli varojensa, kovassa köyhyydessä.


title: Friedrich Engels

text: Marxin kuoleman (1883) jälkeen Engels omisti loppuelämänsä Marxin teosten toimittamiselle ja kääntämiselle. Hän kuoli Lontoossa 1895.


title: Konstantinos IV

text: Konstantinos IV (652–685) oli Bysantin keisari vuosina 668–685.


title: Konstantinos IV

text: Konstantinoksesta tuli keisari kun hänen isänsä Konstans II murhattiin. Hänenn veljensä nimettiin kanssahallitsijoiksi.


title: Konstantinos IV

text: Arabien laivasto eteni vuonna 674 Konstantinopolin edustalle mutta joutui perääntymään syksyn tullessa. Lopulta arabit piirittivät Konstantinopolia vuonna 678, mutta heidät lyötiin kun Bysantin laivasto käytti "kreikkalaista tulta". Kalifi Muawija solmi nyt rauhan kolmeksikymmeneksi vuodeksi Bysantin kanssa.


title: Konstantinos IV

text: Pohjoisesta uhkasi jo uusi vaara, kun Asparuhin johtamat bulgaarit ylittivät Tonavan ja vuonna 680 Konstantin lähetti laivaston heitä vastaan. Laivasto purjehti Mustanmeren rantaa Tonavan suistolle samalla kun ratsuväkeä seurasi Traakian kautta. Yrityksistä hulimatta bulgaareihin ei saatu kosketusta ja armeija joutui vetäytymään kun keisari sairastui. Ylittäessään Tonavaan Bysantin armeija joutui bulgaarien hyökkäyksen kohteeksi ja koki suuria tappioita. Bulgaarit tunkeutuivat nyt Bysantin alueelle ja perustivat uuden kuningaskunnan, Bulgarian.


title: Konstantinos IV

text: Vuonna 680 Konstantinos kutsui koolle kuudennen ekumeenisen kirkolliskokouksen Konstantinopolissa. Samoihin aikoihin hän pyrki varmistamaan poikansa aseman kruununperijänä. Niinpä Konstantinos riisti veljiltään Herekleiosilta ja Tiberiukselta heidän keisarilliset arvonimensä ja antoi silpoa heidän nenänsä niin ettei heistä olisi tulevaisuudessa keisareiksi.


title: Konstantinos IV

text: Konstantinos kuoli syyskuussa 685 ollessaan vain 33-vuotias. Hänen vanhimmasta pojastaan Justinianuksesta tuli uusi keisari.


title: Justinianus II

text: Justinianus II Rhinotmetos (, 669–711) oli Bysantin keisari vuosina 685–695 ja 705–711.


title: Justinianus II

text: Justinianus oli vain 16-vuotias kun hänestä tuli keisari isänsä Konstantinos IV:n kuoltua vuonna 685. Justinianus oli lahjakas nuorukainen joka tosin oli edeltäjiensä tapaan myös julma despootti.


title: Justinianus II

text: Arabien kalifi Abdulmalikin kanssa saatiin aikaan rauhansopimus, joka oli erittäin suotuisa Bysantille. Kyproksen, Armenian ja Kaukasian Iberian verotulot jaettiin kahtia Bysantin ja Kalifaatin välillä. Kypros jäikin tällaisen kaksoisomistukseen pitkäksi aikaa.


title: Justinianus II

text: Vuonna 688 Justinianus lähti armeijansa kanssa sotaretkelle slaaveja vastaan. Hän eteni Thessalonikaan, joka oli käytännössä slaavien saartama. Justinianus siirsi voittamansa slaavilaiset heimot Vähään-Aasiaan ja heidän tuli asettaa 13 000 miehen joukko-osasto keisarilliselle armeijalle. Samanlaisia kansansiirtoja tapahtui esimerkiksi Kyproksella, josta siirrettiin kalifin protesteista huolimatta ihmisiä lähemmäksi pääkaupunkia, jossa tarvittiin merenkävijöitä. Tästä syystä syttyi sota vuonna 691. Vasta armeijaan liitetyt slaavit pakenivat muslimien puolelle, jotka asettivat heidät asumaan Syyriaan. Tämän vuoksi Bysantti kärsi tappion Sebastopoliksen taistelussa Armeniassa. Armenia joutui taas Kalifaatin valtapiiriin.


title: Justinianus II

text: Justinianuksen kansansiirrot ja kovat verot eivät olleet kansan mieleen ja hän oli erittäin epäsuosittu. Vuonna 695 Justinianus yritti syrjäyttää paavi Sergius I:n, mutta epäonnistui ja joutui pian luopumaan kruunustaan. Tilalle nousi kapinallisten johtaja Hellaksen "strategos" Leontios. Justinianuksen nenä leikattiin pois ja tästä syystä hän sai lisänimen ”Rhinotmetos”.


title: Justinianus II

text: Kuultuaan Tiberius II:n vallankaappauksesta vuonna 698 Justinianus pakeni Chersonin saarelta, jonne hänet oli karkotettu. Hän löysi suojapaikan kasaarien khanin luota ja meni jopa naimisiin khanin siskon kanssa. Vaimo vaihtoi uskonsa kristinuskoon ja nimensä Theodoraksi. Konstantinopolissa Justinianuksen seikkailut hermostuttivat keisari Tiberiusta ja hän pyysi khanian luovuttamaan pakolaisen takaisin. Justinianus sai vihiä juonesta ja pakeni taas päätyen lopulta bulgaarien khanin Tervelin hoviin. Vuonna 705 Justinianus palasi Konstantinopoliin bulgarialaisen armeijan kanssa ja kappasi taas keisarinvallan itselleen.


title: Justinianus II

text: Tervelille annettiin kunnianimi "caesar", jota ei ennen ollut annettu ulkomaalaisille, olihan se heti keisarinarvosta seuraava. Entiset keisarit Tiberius ja Leonitius joutuivat julkisen pilkkauksen kohteeksi ja tämän jälkeen heidät teloitettiin. Tämä oli vain alku Justinianuksen hirmuvallalle, jota tuli kestämään kuusi vuotta. Toisella hallituskaudellaan Justinianus ansaitsi sen verenhimoisen tyrannin maineen, josta hänet tultiin muistamaan. Justinianus teloitti vihollisiaan ja lähetti joukkoja tuhoamaan Ravennan, joka oli vastustanut häntä ensimmäisen hallituskauden aikana.


title: Justinianus II

text: Vuonna 711 käynnistyi kapina, jota kasaarit avustivat. Armenialainen Bardanes nostettiin keisariksi nimellä Filippikos. Hän leikkasi Justinianuksen pään irti ja lähetti sen Ravennaan ja Rooman kansan nähtäväksi. Justinianuksen perillinen, nuori Tiberius murhattiin ja Herakleiosin alullepanema dynastia päättyy tähän.


title: Leontios

text: Leontios () oli Bysantin keisari vuosina 695–698.


title: Leontios

text: Leontios oli keisari Justinianus II:n kenraali, mutta hänet vangittiin Sebastopoliksen tappion jälkeen vuonna 691.


title: Leontios

text: Vapauduttuaan Leontios johti kapinaa Justinianusta vastaan ja hänet julistettiin keisariksi vuonna 695. Vuonna 697 arabit valloittivat Karthagon ja Leonitios lähetti laivaston kukistamaan heidät. Vaikka laivasto onnistuikin aluksi, se kärsi tappion seuraavana vuonna kun arabit hyökkäsivät uudelleen. Laivasto kapinoi ja sen johtajasta Apsimarista tuli keisari Tiberius III.


title: Leontios

text: Leontios vangittiin luostariin ja hänen nenänsä ja kielensä halkaistiin, kuten hän oli silponut Justinianus II:n kolme vuotta aikaisemmin. Justinianus II teloitti Leonitioksen palattuaan keisarin valtaistuimelle.


title: Maarianhamina

text: Maarianhamina () on Ahvenanmaan itsehallinnollisen maakunnan hallintokeskus ja ainoa kaupunki. Maarianhaminassa asuu ihmistä eli lähes puolet koko Ahvenanmaan väestöstä. Kaupunki on yksikielisesti ruotsinkielinen ja 83,5 prosenttia sen asukkaista puhuu äidinkielenään ruotsia. Suomenkielisiä on 5,9 prosenttia ja muunkielisiä yhteensä 10,6 prosenttia. Maarianhamina on Suomen suurin yksikielinen ruotsinkielinen kunta.


title: Maarianhamina

text: Kaupungissa sijaitsee Ahvenanmaan maakuntahallitus ja maakuntapäivät, jotka toimivat arkkitehti Helmer Stenrosin suunnittelemassa, vuonna 1978 valmistuneessa itsehallintotalossa "(Självstyrelsegården)" kaupungin keskustassa. Maarianhamina on tunnettu myös kesäisenä matkailukaupunkina. Vuosittain siellä vierailee noin 1,5 miljoonaa matkailijaa. Kaupungissa toimii useita hotelleja ja keskustan kaakkoispuolella on Gröna uddenin leirintäalue.


title: Maarianhamina

text: Maarianhaminan vaakunan on suunnitellut Nils Byman, ja se on vahvistettu vuonna 1951.


title: Maarianhamina

text: Maarianhamina sijaitsee suhteellisen kapealla niemellä, ja niemen kummallakin puolella on satama. Maarianhaminan kaupungin alueella ei ole yhtään järveä. Länsipuolella sijaitsevasta Västerhamnista lähtevät päivittäin autolautat Helsinkiin, Tukholmaan, Turkuun ja Kapellskäriin sekä Tallinnaan. Yöaikaan Turun-linjan laivat pysähtyvät Lumparlandin Långnäsissä. Keskustan itäpuolisessa Österhamnissa on suuri pienvenesatama.


title: Maarianhamina

text: Maarianhaminan alueen korkein kohta on lähellä Västerhamnia sijaitseva Lotsberget (40 m mpy.), jonka tuntumassa on merivartioasema. Lähes yhtä korkea huippu on vähän pohjoisempana oleva Badhusberget, jonka huipulla on vesitorni. Keskustan kaakkoispuolella on luonnonsuojelualueeksi rauhoitettu Tullarns ängin puisto.


title: Maarianhamina

text: Maarianhaminan naapurikunnat ovat Jomala ja Lemland. Kaupunki itse kuuluu on Mariehamns stad -seutukuntaan, jonka ainoa jäsenkunta se on. Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä seutukunnan LAU 1 (NUTS 4) -numero on 211.


title: Maarianhamina

text: Maarianhamina oli aiemmin tunnettu puutalokaupunkina, mutta useimmat keskustan puutalot joutuivat väistymään 1960- ja 1970-luvuilla uusien liike- ja asuinkerrostalojen tieltä. Eniten kohua herätti seurahuoneen "("Socis")" purkaminen nykyisen itsehallintotalon paikalta vuonna 1975. Vanhoja puutaloja on silti edelleen säilynyt keskustan eteläpuolella. Keskustan pohjoispuolen asuintalot ovat enimmäkseen kerrostaloja. Eteläisimmissä ja pohjoisimmissa kaupunginosissa on pääosin uudehkoja omakotitaloja.


title: Maarianhamina

text: Maarianhaminan pääkadut ovat Stora gatan, Torggatan, Nygatan ja Ålandsvägen. Osa Torggatanista on muutettu kävelykaduksi. Keskustan halki lännestä itään ulottuu Esplanadi, jonka ansiosta Maarianhaminaa on joskus kutsuttu "tuhansien lehmusten kaupungiksi".


title: Maarianhamina

text: Maarianhaminan huomattavimpia julkisia rakennuksia ovat Pyhän Yrjön kirkko, kaupungintalo, itsehallintotalo, valtion virastotalo, Ahvenanmaan museo, merenkulkumuseo ja kaupunginkirjasto. Huomattavia muistomerkkejä ovat Emil Cedercreutzin veistämä, hukkuneille merimiehille omistettu "Ruorimies"-patsas (1933), Matti Hauptin "Meren kansa" -patsas (1971) sekä Viktor Janssonin veistämä Julius Sundblomin patsas (1948).


title: Maarianhamina

text: Maarianhaminassa on 27 kaupunginosaa: Apalängen, Backeberg, Dalberg, Dalbo, Espholm, Främmanberg, Hindersböle, Johannebo, Kasberget, Klinten, Kvarnberg, Lotsberget, Norrböle, Nyängen, Rossen, Sjukhuset, Storgärdan, Storängen, Strandnäs, Sveden, Vreten, Västernäs, Västra Klinten, Västra Ytternäs, Ytternäs, Österbacka ja Östernäs.


title: Maarianhamina

text: Kaupunginosien lisäksi Maarianhaminassa on 8 kylää: Dalkarby, Espholm, Hindersböle, Styrsö, Sviby, Svinö, Ytternäs ja Övernäs.


title: Maarianhamina

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Maarianhamina

text: Vuoden 2017 lopussa Maarianhaminassa oli 11 677 asukasta, joista 11 560 asui taajamissa, 47 haja-asutusalueilla ja 70 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Maarianhaminan taajama-aste on 99,6 %. Maarianhaminan taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli Maarianhaminan keskustaajamaan, jossa oli vuoden 2017 lopussa tämän kaupungin alueella 11 560 asukasta. Maarianhaminan keskustaajama ulottuu lisäksi Jomalan kunnan alueelle. Yhteensä Maarianhaminan keskustaajamassa on 14 321 asukasta ja sen pinta-ala on 21,09 neliökilometriä.


title: Maarianhamina

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Maarianhaminassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Maarianhamina

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Maarianhaminan alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.


title: Maarianhamina

text: Maarianhamina perustettiin 21. helmikuuta 1861. Kaupunki on saanut nimensä ("Mariansatama") Maria Aleksandrovnan, Venäjän keisari Aleksanteri II:n puolison mukaan. Kaupungin paikalla sijaitsi aiemmin pieni Jomalaan kuulunut Övernäsin kylä, josta on jäljellä yksi asuinrakennus, "Övernässtugan", keskustan kaakkoiskulmalla. Arkkitehti Georg Theodor von Chiewitzin laatimaa ja vuonna 1871 hyväksyttyä asemakaavaa noudatettiin 1960-luvulle saakka.


title: Maarianhamina

text:
Kaupunki kehittyi aluksi hitaasti, kunnes sinne vuonna 1869 muuttanut kauppias Nikolai Sittkoff hankki ensimmäisen purjelaivansa ja pani alkuun Maarianhaminan kehityksen merenkulkukaupungiksi. Myöhemmistä laivanvarustajista nousi huomattavimmaksi Gustaf Erikson, joka sai merenkulkuneuvoksen arvonimen. Erikson omisti uransa aikana yhteensä kymmeniä purje-, höyry- ja moottorialuksia ja 1930-luvulla yli puolet kaikista Maarianhaminaan rekisteröidyistä aluksista.
Maarianhaminassa alkoi merenkulkuopetus vuonna 1866, kun sinne siirrettiin aluksi Finströmin Godbyssä toiminut merikoulu. Samana vuonna avattiin myös kaupungin postitoimisto. Maarianhaminan ensimmäinen kansakoulu aloitti toimintansa syksyllä 1874. Kaupunkiin perustettiin puhelinlaitos vuonna 1887.
Vuonna 1889 Maarianhaminaan perustettiin kylpylaitos ja kylpyläelämä oli vilkasta ensimmäisen maailmansodan puhkeamiseen saakka, jolloin se loppui miltei tyystin. Kylpylähotelli paloi vuonna 1916. Kylpylaitos sijaitsi Västerhamnin pohjoispuolella ja siitä muistuttavat Badhusparken- ja Badhusberget-nimet.


title: Maarianhamina

text: Maarianhaminan seurakunta itsenäistyi Jomalan seurakunnasta vuonna 1905. Seurakunta kuuluu Porvoon hiippakuntaan.


title: Maarianhamina

text: Maarianhaminan maistraatti ja raastuvanoikeus aloittivat toimintansa vuonna 1928. Vuonna 1993 toteutetun alioikeusuudistuksen jälkeen kaupungissa on toiminut Ahvenanmaan käräjäoikeus. Maarianhamina ja koko Ahvenanmaa kuuluvat Turun hovioikeuspiiriin.


title: Maarianhamina

text: Kaupungin alue laajeni nykyiselleen vuoden 1961 alussa, kun Maarianhaminaan liitettiin vajaan seitsemän neliökilometrin alue Jomalasta ja noin puolentoista neliökilometrin alue Lemlandista. Jomalasta Maarianhaminaan tuolloin liitetyllä alueella sijaitsevat mm. Hindersbölen, Johannebon, Klintenin, Strandnäsin ja Ytternäsin kaupunginosat sekä Lemlandista liitetyllä alueella Espholmin, Styrsön ja Svinön saaret. Ennen liitosta kaupungin maapinta-ala oli ollut vain 3,1 neliökilometriä.


title: Maarianhamina

text: Maarianhaminan asukasluku kasvoi melko tasaisesti 1900-luvun aikana samalla kun kaupungin osuus maakunnan koko väestöstä lisääntyi. Vuoden 1950 väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui 3 264 henkeä ja kymmenen vuotta myöhemmin 6 688 henkeä. Vuoden 1970 lopussa Maarianhaminassa oli 8 461 asukasta, vuoden 1985 lopussa 9 885 asukasta ja vuoden 2001 alussa 10 488 asukasta.


title: Maarianhamina

text: Maarianhaminan lentoturma sattui 8. marraskuuta 1963.


title: Maarianhamina

text: Palvelut ja julkinen sektori työllistävät yli 60 prosenttia kaupungin asukkaista. Liike-elämä on keskittynyt keskustan itäosaan torin ympärille ja sen lähikatujen varsille. Keskustan pohjoispuolella Maarianhaminan ja Jomalan rajan molemmin puolin toimii muutamia pienehköjä teollisuusyrityksiä, joista tunnetuimpia on leikkikaluja ja taloustavaroita valmistava Plasto.


title: Maarianhamina

text: Maarianhamina on ollut ja on edelleen Suomen merkittävimpiä merenkulku- ja laivanvarustamokaupunkeja. Aina kaupungin perustamisesta saakka kaupungin elinkeinoelämä on keskittynyt merenkulun ympärille. Kaupungissa sijaitsee edelleen suuri määrä varustamoja ja iso osa väestöstä on jollain tavalla tekemisissä merenkulun kanssa. Muun muassa Viking Line -konsernin ja Eckerö-konsernin pääkonttorit sijaitsevat Maarianhaminassa. Monet Ahvenanmaan vesillä purjehtivat alukset on rekisteröity Maarianhaminaan.


title: Maarianhamina

text: Ålandsbankenin pääkonttori sijaitsee Maarianhaminan keskustassa. Pankilla on kaupungin alueella myös kaksi sivukonttoria.


title: Maarianhamina

text: Ahvenanmaan keskussairaala sijaitsee runsaan kilometrin päässä keskustasta pohjoiseen.


title: Maarianhamina

text: Maarianhaminassa toimii kolme peruskoulua, Ytternäsin, Övernäsin ja Strandnäsin koulut – viimeksi mainitussa on myös yläaste –, sekä Ahvenanmaan ainoa lukio Ålands lyceum. Kaupungissa toimivat myös ammattikoulu ja merenkulkuoppilaitos.


title: Maarianhamina

text: Suuret autolautat pysähtyvät Maarianhaminassa, koska Ahvenanmaa ei kuulu EU:n veroalueeseen ja näin lautoilla voidaan edelleen jatkaa verovapaata myyntiä. Laivoilla pääsee Helsinkiin, Tukholmaan, Tallinnaan ja Turkuun. Virolaisen Tallink-varustamon alukset Tallinna–Tukholma-reitillä ovat poikenneet Maarianhaminassa Viron liityttyä EU:hun, jotta voisivat jatkaa verovapaata myyntiä. Helsingin linjan lautat ovat pysähtyneet Maarianhaminassa vuodesta 1999. Viking Linen lautat ovat aina pysähtyneet Maarianhaminassa.


title: Maarianhamina

text: Maarianhaminan lentoasema sijaitsee kolmen kilometrin päässä keskustasta ja sieltä on päivittäiset lentoyhteydet Helsinkiin, Tukholmaan ja Turkuun. Lähellä lentoasemaa sijaitsee Ahvenanmaan postikeskus.


title: Maarianhamina

text: Keskustan pohjoispuolella olevasta liikenneympyrästä lähtee kolme Ahvenanmaan päätietä: päätie 1 Hammarlandiin ja edelleen Eckeröhön, päätie 2 Finströmin Godbyhyn ja sieltä Sundin Prästöhön sekä päätie 3 Lumparlandin Långnäsiin.


title: Maarianhamina

text: Maarianhaminan julkinen liikenne hoidetaan pääosin linja-autoin. Punaiset paikallisbussit, eli "Röde Orm", liikennöivät aiemmin kahdella kahdeksikkomaisella linjalla, mutta niiden toiminta lopetettiin toukokuun 2013 loppuun. Koulupäivisin ajetaan myös linjaa Maarianhaminan ja Järsön välillä. Linja-autoyhtiöt Sundqvists Buss ja Williams Buss ajavat kaukolinjoja Maarianhaminasta eri puolille Ahvenanmannerta.Tunnetuimmat maarianhaminalaiset urheiluseurat ovat miehissä jalkapallon Veikkausliigaa pelaava IFK Mariehamn ja naisten jalkapallon SM-liigaa pelaava Åland United.


title: Maarianhamina

text: Maarianhaminassa järjestettiin 14.–19.8.2007 ensimmäistä kertaa beach volleyn World Tourin eli Swatch FIVB World Tourin osakilpailu. Maarianhaminan turnaus järjestettiin ensimmäistä kertaa FIVB:n historiassa yhteistyönä kahden eri maan Lentopalloliiton kanssa, sillä Maarianhaminan turnaushakemusta on tukenut myös Ruotsin Lentopalloliitto.


title: Maarianhamina

text: Urheilun keskuskenttänä on vuodesta 1967 toiminut Mariehamns idrottsgård. Maarianhaminan ravirata sijaitsee Jomalan kunnan puolella aivan Maarianhaminan rajan tuntumassa.


title: Riihimäki

text: Riihimäki on Etelä-Suomen kaupunki, joka sijaitsee Helsingistä noin 70 kilometriä pohjoiseen ja Hämeenlinnasta 28 kilometriä kaakkoon. Riihimäki sijaitsee Kanta-Hämeen maakunnan eteläosassa. Sen naapurikunnat ovat Janakkala pohjoisessa, Hausjärvi idässä, Hyvinkää etelässä ja Loppi lännessä. Riihimäki perustettiin kauppalana vuonna 1922, ja vuonna 1960 Riihimäestä tuli yksi Suomen kuudesta ensimmäisestä uusimuotoisesta kaupungista.


title: Riihimäki

text: Riihimäen asukasluku on noin 30 000. Se sijaitsee rautatieristeyksessä ja on ollut varuskuntakaupunki autonomian ajoista lähtien. Paikkakunnalla toimi lasitehdas lähes koko 1900-luvun ja nykyään rakennuksessa on Suomen lasimuseo. Kaupungissa on myös metsästysmuseo ja taidemuseo. Suomen Würthin pääkonttori ja logistiikkakeskus sekä Valion Etelä-Suomen-tuoretuotemeijeri ovat Riihimäellä.


title: Riihimäki

text: Riihimäen taajama syntyi rautatieaseman ympärille. Riihimäen rautatieasema on yksi vuonna 1862 avautuneen Helsinki–Hämeenlinna-radan alkuperäisistä asemista. Tarina kertoo, että tämä silloin harvaan asuttu Hausjärven kolkka nimettiin yksinkertaisesti aseman lähettyvillä olevan mäen päällä sijainneen riihen mukaan. Asemasta tuli Suomen ensimmäinen risteysasema, kun sieltä itään johtavan Riihimäki–Pietari-radan ensimmäinen osuus Lahteen avattiin 1869. Vuosina 1907–1952 oli toiminnassa myös kapearaiteinen Riihimäen–Lopen rautatie. Vähitellen aseman ympärille alkoi syntyä lisää asutusta.


title: Riihimäki

text: Sotilasstrategisesti tärkeälle rautatiepaikkakunnalle riittävän matkan päähän Suomenlahden rannikosta perustettiin 1910 ratsuväkivaruskunta, jossa toimi Suomen viestijoukkojen keskuspaikka Viestirykmentti vuoden 2014 lakkautukseensa saakka. Samana vuonna 1910 perustettiin myös Riihimäen lasi, joka toimi vuoteen 1990 saakka. Vuoden 1918 sisällissodan loppuvaiheessa käytiin Riihimäen taistelu, jonka yhteydessä saksalaiset valtasivat paikkakunnan punaisilta. Sodan päätyttyä perustettiin vankileiri, jonne oli sijoitettuna noin 8 500 punavankia. Heistä yli tuhat kuoli vuoden 1918 syyskuuhun mennessä. Nykyinen Riihimäen vankila on toiminut vuodesta 1929 lähtien.


title: Riihimäki

text: Riihimäen alueen asukkaat anoivat keväällä 1915, että osasta Hausjärveä muodostettaisiin Riihimäen taajaväkinen yhdyskunta. Kuvernööri kehotti Hausjärven kuntaa ryhtymään toimiin Riihimäen asemaseudun muuttamiseksi taajaväkiseksi yhdyskunnaksi, jolla olisi itsehallinto taloudellisissa kysymyksissä ja järjestysasioissa. Asetettu toimikunta laati ehdotuksen tarvittaviksi säännöiksi ja tilasi asemakaavan arkkitehti Harald Andersinilta. Ensimmäinen asemakaava valmistui tammikuussa 1916. Riihimäki erosi vuonna 1922 Hausjärvestä itsenäiseksi kauppalaksi. Kaupunki Riihimäestä tuli vuonna 1960.


title: Riihimäki

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Riihimäki

text: Vuoden 2017 lopussa Riihimäellä oli 29 021 asukasta, joista 27 881 asui taajamissa, 807 haja-asutusalueilla ja 333 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Riihimäen taajama-aste on 97,2 %. Riihimäen taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli Riihimäen keskustaajamaan, jossa oli vuoden 2017 lopussa tämän kaupungin alueella 27 881 asukasta. Riihimäen keskustaajama ulottuu pieniltä osin myös Hausjärven ja Lopen kuntien alueelle.


title: Riihimäki

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Riihimäellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Riihimäki

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Riihimäen alueella toimii Lahden ortodoksinen seurakunta.


title: Riihimäki

text: Riihimäki on Suomen pääradan varrella ja historiallisen Pietarin radan Suomen-puoleinen päätepiste. Riihimäen rautatieasema on pääkaupunkiseudun lähiliikenteen junien pohjoinen pääteasema. Se on edelleenkin tärkeänä risteysasema, vaikka asemalla pysähtyvien junien määrä väheni Lahden oikoradan valmistuttua syyskuussa 2006. Riihimäen kautta kulkee myös Helsingin ja Tampereen välinen valtatie 3 sekä Hollolan ja Tammelan välinen kantatie 54.Riihimäellä on kaksitoista peruskoulua: yhdeksän alakoulua ja kolme yläkoulua. Esiopetusta järjestetään sekä päiväkotien että koulujen yhteydessä. Riihimäellä on yksi päivälukio ja yksi aikuislukio. Hyria-kouluyhtiöön kuuluu Riihimäeltä entiset Riihimäen ammattioppilaitos ja Hyvinkään-Riihimäen aikuiskoulutuskeskuksen Riihimäen yksikkö. Riihimäellä on myös Suomen ympäristöopisto SYKLI sekä Hämeen ammattikorkeakoulun (HAMK) Riihimäen yksikkö. Lisäksi kaupungissa on kansalaisopisto, kuvataidekoulu ja musiikkiopisto.


title: Riihimäki

text: Koulutoimeen kuuluu myös kaupunginkirjasto ja oppimateriaalikeskus. Riihimäellä on aikuiskoulutuksena vartijaksi pyrkiville kaksivuotinen opintolinja.


title: Riihimäki

text: Riihimäkeläisten perusterveydenhuollosta vastaa Riihimäen seudun terveyskeskuksen kuntayhtymä ja erikoissairaanhoidosta Kanta-Hämeen Keskussairaala Riihimäen yksikkö (Ryks).


title: Riihimäki

text:
Riihimäellä on kuusi eri museota. Riihimäellä sijaitsevat Suomen lasimuseo ja Suomen Metsästysmuseo. Riihimäen taidemuseon peruskokoelmiin kuuluu muun muassa useita Schjerfbeckin teoksia.
Lisäksi kaupungissa toimii ammattiteatterin lisäksi nuorisoteatteri ja harrastajateatteri. Hämeen Reserviläissoittokunta toimii Riihimäellä. Muita kulttuuripalveluita ovat mm. kaupunginkirjasto ja vuosittaiset tapahtumat.


title: Riihimäki

text: Riihimäellä toimii seitsemän nuorisotilaa: Monari, Peltsin Clubi, Jukolan nuorisotila, Petsamon nuorisotila, Mäkikujan kerhokeskus, Hämeentornin kerhotila ja seurakuntanuorten Narnia. Lisäksi nuorille aikuisille on Nuorten palvelupiste (Nuppi) joka tarjoaa ohjausta ja tietoa alle 25-vuotiaille riihimäkeläisille. Riihimäen kaupungin nuorisopalvelut järjestää erilaisia tapahtumia ympäri vuoden. Riihimäellä toimii nuorisovaltuusto, jolla on läsnäolo-oikeus lautakuntien kokouksissa. Nuorisovaltuusto ottaa kantaa kaupunginvaltuuston päätöksiin ja järjestää nuorille tapahtumia.


title: Riihimäki

text: Suurimmat työnantajat:


title: Riihimäki

text: Riihimäkeläisiä urheiluseuroja:


title: Riihimäki

text: Riihimäen kaupunginosat:


title: Riihimäki

text: Riihimäen alueella sijaitsevat kylät:


title: Riihimäki

text: Riihimäen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla peruna- ja palvikinkkuviipaleista tehty "kinkkuloora" sekä jogurtti, jota Suomessa alettiin ensimmäisenä valmistaa Herajoen meijerissä Riihimäellä 1960-luvun lopulla.


title: Riihimäki

text: Riihimäellä on seuraavat ystävyyskaupungit:


title: Riihimäki

text: Lisäksi Riihimäellä on seuraavat yhteistyökunnat, joiden kanssa Riihimäellä on johonkin yhteiseen piirteeseen perustuvaa säännöllistä yhteistyötä:


title: Eksoterminen reaktio

text: Eksoterminen reaktio on kemiallinen reaktio, joka vapauttaa lämpöä. Eksotermisessä prosessissa systeemistä virtaa lämpöä ympäristöön. Systeemin potentiaalienergia on lopussa pienempi kuin alussa. Jos eksoterminen prosessi tapahtuu vakiopaineessa, systeemin entalpia eli energiasisältö pienenee eli Δ"H" palamisreaktiot. Esimerkiksi vety palaa seuraavasti:


title: Eksoterminen reaktio

text: Veden jäätyminen on eksoterminen prosessi, eli siinä vapautuu lämpöä.


title: Eksoterminen reaktio

text: Lämpöä "sitovaa" prosessia sanotaan endotermiseksi.


title: Oksidi

text: Oksidi on hapen ja jonkin toisen alkuaineen yhdiste. Esimerkiksi ruosteessa on raudan oksideja. Oksideja on paljon maankuoressa.


title: Oksidi

text: Eräitä jalokaasuja lukuun ottamatta kaikki alkuaineet muodostavat oksideja. Oksideja syntyy yleensä hapetusreaktioissa.


title: Oksidi

text:
Oksidit nimetään tavallisesti muodossa oksidi. Happiatomien määrä voidaan ilmoittaa numeerisilla etuliitteillä seuraavasti:Samoja etuliitteitä voidaan käyttää myös ilmoittamaan muiden alkuaineiden määrää. Etuliitteet jätetään yleensä merkitsemättä, jos alkuaineiden määrän suhteessa toisiinsa pystyy päättelemään niiden hapetusluvuista.
Oksidit voidaan jakaa ionisidoksellisiin ja kovalenttisiin oksideihin, jälkimmäiset edelleen molekulaarisiin ja polymeerisiin oksideihin. Metallien oksidit ovat yleensä ionisidoksellisia, epämetallien oksidit kovalenttisia.


title: Oksidi

text: Metallien oksidit ovat yleensä ioniyhdisteitä. Niissä metalli on positiivisina kationeina ja happi oksidi-ioneina, O. Metallioksidit ovat kiinteitä aineita, ja monet tavalliset malmit ovatkin oksidimalmeja. Korroosioreaktioissa metallit tavallisimmin muuttuvat takaisin metallioksideiksi.


title: Oksidi

text: Epämetallioksidit ovat kovalenttisia yhdisteitä. Monet niistä muodostuvat pienistä muutaman atomin muodostamista molekyyleistä. Ne ovat usein kaasuja tai helposti haihtuvia aineita. Muutamat alkuaineet muodostavat kuitenkin polymeerisia oksideja, joissa kokonaisen kiteen atomit toisiinsa kovalenttisesti sitoutuneita. Näin on esimerkiksi piidioksidissa eli kvartsissa, joka sen vuoksi onkin erityisen kovaa.


title: Oksidi

text: Sen mukaan, miten oksidit reagoivat vesiliuoksissa taikka happojen ja emästen kanssa, ne voidaan jakaa happamiin, emäksisiin, amfoteerisiin ja neutraaleihin oksideihin.


title: Oksidi

text: Ionisidokselliset metallioksidit ovat emäksisiä oksideja, joskin vain harvat niistä liukenevat veteen.Alkalimetallien ja maa-alkalimetallien oksidit kuitenkin liukenevat, ja koska oksidi-ioni on erittäin vahva emäs, se reagoi liuoksessa välittömästi veden kanssa muodostaen hydroksidi-ioneja, OH. Reaktio tapahtuu seuraavasti: Tähän reaktioon perustuu esimerkiksi poltetun kalkin sammuttaminen, jonka reaktioyhtälö voidaan esittää myös seuraavasti: Emäksisiä oksideja ovat monet sellaisetkin metallioksidit, jotka eivät liukene veteen. Ne kuitenkin reagoivat helposti happamissa liuoksissa olevien vetyionien kanssa, jolloin liuokseen syntyy metallikationeja. Esimerkiksi kuparioksidi reagoi vetyionin kanssa seuraavasti:Monet epämetallien oksidit voivat reagoida veden kanssa, jolloin syntyy happoja. Tällä tavoin syntyviä happoja sanotaan "happihapoiksi", ja oksidit ovat niiden anhydrideja. Esimerkiksi hiilidioksidi on hiilihapon, rikkitrioksidi rikkihapon ja fosforipentoksidi fosforihapon anhydridi, ja veden kanssa ne reagoivat seuraavasti:Oksidin happamuutta tai emäksisyyttä onkin pidetty yhtenä kriteerinä, jonka perusteella alkuaineet jaetaan metalleihin ja epämetalleihin.


title: Oksidi

text: Monet siirtymämetallit muodostavat kuitenkin happamia oksideja korkeimmilla hapetusasteillaan. Sellaisia ovat esimerkiksi kromitrioksidi (CrO) ja dimangaaniheptoksidi MnO, jotka ovat kromihapon (HCrO) ja permangaanihapon (HMnO) anhydridejä.


title: Oksidi

text: Muutamat metallioksidit kuten berylliumoksidi BeO ja alumiinioksidi AlO ovat luonteeltaan amfoteerisia. Esimerkiksi berylliumoksidi reagoi emäksisissä liuoksissa seuraavasti:ja happamissa liuoksissa:Siirtymämetallien oksideista ovat tyypillisesti amfoteerisia ne, joissa metallilla on hapetusaste +III tai +IV. Ne, joissa hapetusaste on tätä korkeampi, ovat happamia, alemmalla hapetusasteella olevat emäksisiä oksideja.


title: Vaihtovirta

text: Vaihtovirta on sähkövirtaa, jonka suunta vaihtelee ajan funktiona. Valtakunnan sähköverkossa käytetty vaihtovirta on sinimuotoista. Vaihtovirran merkkinä käytetään symbolia "~" tai merkintää "AC" ().


title: Vaihtovirta

text:
Suomessa kotitalouksissa käytettävä verkkovirta on sinimuotoista vaihtovirtaa, jonka vaihejännitteen tehollisarvo on nimellisesti 230 volttia ja taajuus 50 hertsiä. Standardin mukaan jännitteen tehollisarvo voi vaihdella 207 ja 244 voltin välillä mm. sähköverkon kuormituksen vaihtelun takia. Samanlaista sähköä tarjotaan myös suurimmassa osassa muuta Eurooppaa.
Toinen yleinen verkkovirta maailmalla on 120 voltin ja 60 hertsin vaihtovirta. Kyseinen vaihtovirta on käytössä muun muassa Yhdysvalloissa.


title: Vaihtovirta

text: Vaihtovirran tehollisarvo määritellään siten, että vaihtovirran lämmittävä vaikutus vastuksessa on yhtä suuri kuin tehollisarvoltaan saman suuruisen tasavirran. Tehollisarvo lasketaan vaihtovirrasta RMS-keskiarvostamalla. Tämän vuoksi puhutaankin yleensä RMS-arvosta tehollisarvon sijaan.


title: Vaihtovirta

text: Vaihtovirralla sähköinen teho jakaantuu pätötehoon, loistehoon ja näennäistehoon. Ainoastaan pätöteho on energiaa siirtävää ja työtä tekevää.


title: Vaihtovirta

text: Vaihtovirran käytön sähkönsiirtojärjestelmissä suunnitteli Nikola Tesla Westinghouse Electricille.


title: Vaihtovirta

text: Tesla oli työskennellyt Edisonin laboratoriossa, mutta riitaantui Edisonin kanssa. Edison kannatti tasavirtajärjestelmää. 1890-luvulla taistelu näiden järjestelmien välillä kiihtyi hyvin likaiseksi. Edison esimerkiksi teloitutti Coney Islandin eläintarhan Topsy-norsun vaihtovirralla omistajien pyynnöstä, koska tämä oli tallannut ihmisiä kuoliaaksi. Edison ja tasavirtajärjestelmä olivat jo 1890-luvulla häviämässä sodan, koska vaihtovirtajärjestelmässä oli kiistattomia etuja. Edisonin sanotaan vastustaneen vaihtovirtajärjestelmää, koska hänen matemaattiset kykynsä eivät riittäneet sen toimintaperiaatteen ymmärtämiseen.


title: Vaihtovirta

text: Vaihtovirtajärjestelmässä pystytään muuntajan avulla nostamaan jännitettä, jolloin sähkönsiirrossa päästään huomattavasti pienempiin häviöihin ja voidaan käyttää ohuempia kaapeleita. Samoin vaihtosähköllä voidaan käyttää yksinkertaisia sähkömoottoreita, kuten oikosulkumoottoria.


title: Hongkong

text: Hongkong (kantoni 香港, "Hoeng¹gong²", , ) on Kiinan erityishallintoalue.


title: Hongkong

text: Hongkong on yksi maailman liberaaleimmista talouksista ja tärkeimmistä kansainvälisen talouden keskuksista. Toisen maailmansodan jälkeen Hongkongin elintason nousu kuului maailman nopeimpiin. Menestys näkyy muun muassa inhimillisen kehityksen indeksissä, elämänlaadun vertailuissa, ja maailman korkeimpiin kuuluvassa eliniän odotteessa.


title: Hongkong

text: Hongkong oli pitkään Britannian hallinnassa. Kommunistien vallattua manner-Kiinan vuonna 1949 Hongkong jäi Taiwanin ohella yhdeksi alueista, joissa perinteinen kiinalainen kulttuuri ja sananvapaus välttyivät kommunismilta. Vuonna 1997 se siirtyi Kiinan hallintaan ”yksi maa, kaksi järjestelmää” -periaatetta soveltaen. Sille on perustuslaillisesti taattu suhteellisen korkea autonomia, sillä esimerkiksi on oma lainsäädäntönsä, valuuttansa, tullinsa, lentoliikenneoikeudet ja maahanmuuttolakinsa. Vain puolustus ja diplomaattiset suhteet ovat Pekingin keskushallinnon vastuulla.


title: Hongkong

text: Hongkongin alue muodostuu Hongkongin saaresta, mantereeseen kuuluvasta Kowloonin niemimaasta ja Kiinan rajalle ulottuvista Uusista territorioista ("New Territories"). Kiinan vastainen raja kulkee Shenzhenjokea pitkin. Alue on vuoristoista ja sen asutus on keskittynyt korkeisiin kerrostaloihin, joten pienelle alueelle asettuneista seitsemästä miljoonasta asukkaasta huolimatta yleiskuva on varsin vihreä. Noin 75 % alueesta on rakentamatonta maata. Shing Mun -joki on siirretty suurelta osaltaan keinotekoiseen uomaan ja sen varret on rakennettu täyteen. Hongkong on Kiinan neljänneksi suurin kaupunki Pekingin, Chongqingin ja Shanghain jälkeen.


title: Hongkong

text: Hongkong, Shenzhen ja Guangzhou muodostavat yhdessä yhden maailman suurimmista taajama-alueista, jossa asui vuonna 2010 yhteensä yli 120 miljoonaa ihmistä.


title: Hongkong

text: Hongkongin ilmasto on subtrooppinen. Vuoden keskilämpötila on 23,1 °C, lämpimintä on toukokuusta lokakuuhun. Vuosittainen sadanta on 2 382,7 mm. Eniten sataa huhtikuusta lokakuuhun. Toukokuusta marraskuuhun Hongkongissa esiintyy taifuuneja.


title: Hongkong

text: Hongkongin kiinankielinen nimi tarkoittaa 'tuoksuvaa satamaa'.


title: Hongkong

text: Britannia miehitti Hongkongin saaren ensimmäisen oopiumisodan yhteydessä vuonna 1841. Nankingin rauhassa vuonna 1842 Kiina luovutti saaren Britannialle, jolloin siitä tuli Britannian kruununsiirtomaa. Kyseessä oli ensimmäinen niin sanotuista. epäoikeudenmukaisista sopimuksista, jotka Kiinan Qing-dynastia joutui solmimaan. Tätä ennen paikka oli varsin merkityksetön eikä siellä ollut merkittävää asutusta. Ensimmäinen brittien alueelle perustama kaupunkimainen asutus, josta tuli myös siirtomaan pääkaupunki, oli Victorian kaupunki Hongkongin saaren pohjoisrannalla.


title: Hongkong

text: Toisen oopiumisodan jälkeen solmitussa Pekingin rauhansopimuksessa vuonna 1860 osa Kowloonin niemimaasta luovutettiin myös Britannialle, joka liitti alueen Hongkongiin. 1. heinäkuuta 1898 Kowloonin niemimaan tyvi ja parisataa saarta (nykyiset Uudet territoriot) vuokrattiin Britannialle 99 vuodeksi. Toisessa maailmansodassa japanilaiset miehittivät Hongkongin vuonna 1941. Miehityksen aikana seuranneesta ruokapulasta kaupungin väkiluku väheni 1,6 miljoonasta 600 000 asukkaaseen, kunnes britit vapauttivat kaupungin vuonna 1945. Kun kommunistit tulivat valtaan Kiinassa vuonna 1949, tuhannet kiinalaiset pakenivat Hongkongiin. Pakolaisvirrat lisääntyivät suuren harppauksen aikana. Suuren harppauksen jälkeenkin 1960-luvulla pakolaisten virta Kiinasta jatkui.


title: Hongkong

text: Vuonna 1982 Kiina ja Britannia aloittivat viralliset neuvottelut Hongkongin luovuttamisesta Kiinalle. 19. joulukuuta 1984 kiinalais-brittiläinen yhteisjulistus ilmoitti siirtokunnan muuttuvan Kiinan erityishallintoalueeksi 1. heinäkuuta 1997, Uusien territorioiden vuokrasopimuksen umpeutuessa. Yhteisjulistus ilmoitti Hongkongissa noudatettavan ”yksi maa, kaksi järjestelmää” -järjestelyä, jonka kansantasavalta alun perin suunnitteli Taiwanin varalle. Sopimus tarjosi Hongkongille autonomian kaikissa asioissa ulkopolitiikkaa ja puolustusta lukuun ottamatta.


title: Hongkong

text: 1980-luvulta lähtien Britannia alkoi luoda Hongkongille itsehallinnollisia instituutioita vanhan kolonialistisen järjestelmän tilalle. Vaaleilla valittu osuus hallinnosta jäi kuitenkin aina pieneksi.


title: Hongkong

text: Hongkong on Kiinan erityishallintoalue, jolla on oma perustuslakinsa, Hongkongin peruslaki. Hongkong on autonominen ulko- ja turvallisuuspolitiikka lukuun ottamatta. Alueen lainsäädäntö-, toimeenpano- ja tuomiovalta ovat itsenäisiä muusta Kiinasta. Perustuslaki määrittelee Hongkongin hallinnon rakenteen, joka on pitkälti sama kuin alueen ollessa Britannian kruununsiirtomaa. Brittihallinto Hongkongissa oli toimeenpaneva, ei parlamentaarinen, joten Hongkongin hallintoa ei ole rakennettu demokratian pohjalta.


title: Hongkong

text: Ylintä valtaa Hongkongissa käyttää hallintojohtaja ("Chief Executive"). Hallintojohtajan valitsee 1 200-jäseninen vaalikomitea ja hänet nimittää virkaansa Kiinan kansankongressi. Hallintojohtajan toimikausi on viisi vuotta ja sama henkilö voidaan valita enintään kahdelle kaudelle. Hallintojohtaja johtaa Hongkongin hallitusta ja muun muassa panee lait täytäntöön, hyväksyy budjetit ja lainsäädäntöneuvoston aloitteet sekä nimittää virkaansa tuomarit ja tietyt virkamiehet. Hallintojohtaja ei ole Hongkongin valtionpäämies, vaan Kiinan kansantasavallan presidentti on Hongkonginkin valtionpäämies. Kaudella 2012–2017 hallintojohtajana toimi Leung Chun-ying. Hongkongissa keskusteltiin, pitäisikö hallintojohtaja valita suoralla vaalilla. Kiinan keskushallinto ilmoitti elokuussa 2014, että hallintojohtaja valitaan suorilla vaaleilla vuonna 2017, mutta nimityskomitea hyväksyy ehdokkaat, joita asetetaan vain muutama.


title: Hongkong

text: Maaliskuussa 2017 uudeksi hallintojohtajaksi nimitettiin Carrie Lam, joka on ensimmäinen nainen virassa. Carrie Lam astuu virkaansa heinäkuun 2017 alussa ja kausi on viisivuotinen. Ääniä oli jaossa 1 194 ja Lam sai niistä 777, kun voittoon vaadittiin vähintään 601 ääntä.


title: Hongkong

text: Hallintojohtaja nimittää ministeriöille ("bureaux") ja virastoille ("department") päälliköt ("secretary") ja Kiinan kansantasavallan valtioneuvosto hyväksyy nimitykset. Päälliköitä on 15. He tekevät oman toimialansa päätökset itsenäisesti tai tekevät esityksensä hallintojohtajalle. Hallintojohtajaa ja ministeriöiden ja virastojen päälliköitä kutsutaan Hongkongin hallitukseksi, joskaan hallitus ei muodosta yhtenäistä elintä, joka tekisi kollektiivisia päätöksiä. Hallitus on toimeenpanovaltainen eikä sitä ole muodostettu poliittisin perustein. Sen ei tarvitse nauttia parlamentin vaan Kiinan keskushallituksen luottamusta.


title: Hongkong

text: ExCo ( eli hallintoneuvosto) kokoontuu kerran viikossa. Hallintojohtaja on ExCon puheenjohtaja. ExCossa on jäseninä kaikki hallituksen jäsenet ja heidän lisäkseen hallintojohtaja valitsee neuvostoon 16 muuta jäsentä. Hallintojohtajalla on velvollisuus konsultoida ExCoa keskeisissä päätöksissään. Mikäli hallintojohtaja tekee ExCon enemmistön tahdon vastaisen päätöksen, hänen on kirjattava päätöksestään selonteko neuvoston pöytäkirjaan. Hallintoneuvostolla on kollektiivinen vastuu tekemistään päätöksistä.


title: Hongkong

text: Lainsäädäntövaltaa Hongkongissa käyttää LegCo ( eli lainsäädäntöneuvosto). LegCo kokoontuu täysistuntoon kerran viikossa, joka keskiviikko. Istuntokausi alkaa lokakuussa ja päättyy kesä- tai heinäkuussa. Lähes kaikki edustajat hoitavat luottamustehtäväänsä sivutoimisesti. LegCo on valittu vaalein vuodesta 1998 lähtien. Vaalit on neljän vuoden välein. LegCossa on 70 edustajaa, joista puolet (35) valitaan vaalipiireittäin ("geographical constituencies") suoralla kansanäänestyksellä ja puolet ammattikunnittain ("functional constituencies"). Tavoitteena on, että kaikki edustajat valittaisiin suoralla kansanäänestyksellä. Manner-Kiinan hallinnon mukaan tämä on mahdollista aikaisintaan vuonna 2020. Vuoden 2012 vaaleissa LegCon edustajien määrää lisättiin kymmenellä ja viisi edustajanpaikkaa ("super seats") täytettiin yleisillä ja yhtäläisillä vaaleilla niin, että koko Hongkong oli yksi vaalipiiri.


title: Hongkong

text: Hongkongin puolueet jaetaan vasemmisto–oikeisto-ulottuvuuden sijaan Pekingin hallitusta tukeviin ja demokratiaa tukeviin ryhmiin. Vaalikauden 2012–2016 LegCossa on 43 Peking-myönteistä ja 27 demokratiamyönteistä edustajaa. Suurimmat Peking-myönteiset puolueet ovat Democratic Alliance for the Betterment and Progress of Hong Kong (DAB, 13 paikkaa), Hong Kong Federation of Trade Unions (FTU, 6 paikkaa) ja Liberal Party (5 paikkaa), suurimmat demokratiamyönteiset taas Democratic Party (6 paikkaa), Civic Party (6 paikkaa) ja Labour Party (4 paikkaa).


title: Hongkong

text: Hongkong jakautuu 18 hallinnolliseen alueeseen, joita edustavat neuvoa-antavat aluehallintoneuvostot. Alueneuvostoissa on 534 jäsentä, joista 405 on valittu suoralla vaalilla, 102 on hallintojohtajan nimittämiä ja 27 on jäseniä virkansa puolesta. Alueneuvostot valitaan neljäksi vuodeksi kerrallaan. Hongkongin hallinnolliset alueet ovat:


title: Hongkong

text: Vuonna 2016 Hongkongin ostovoimakorjattu bruttokansantuote henkeä kohti oli 58 100 Yhdysvaltojen dollaria eli maailman 17. korkein.


title: Hongkong

text: Hongkong on jatkuvasti Heritage Foundationin vuosittaisessa taloudellisen vapauden tutkimuksessa ensimmäisellä sijalla. Hongkongin pörssi kuuluu maailman kymmenen suurimman arvopaperipörssin joukkoon.


title: Hongkong

text: Hongkongin merkittävin luonnonvara on maasälpä. Merkittävimmät vientituotteet ovat tekstiilit, elektroniikka ja pienteollisuustuotteet.


title: Hongkong

text: Hongkongissa on pitkälle kehitetty joukkoliikenneverkosto. Yli 90 % päivittäisistä matkoista tehdään joukkoliikenteellä.


title: Hongkong

text: Melkein kaikissa junissa, metroissa, busseissa ja lautoissa maksujärjestelmänä on RFID-tekniikkaa käyttävä Octopus card -sirukortti. Kaupungin parkkimittarit hyväksyvät maksun pelkästään Octopus cardilla.


title: Hongkong

text: Hongkongin junaliikenteestä vastaa MTR Corporation (), johon yhdistettiin vuonna 2007 Hongkongin metro, Manner-Kiinan ja Hongkongin välillä liikennöivä Kowloon-Canton Railway (KCR) ja KCR:n pikaraitiotieverkko luoteisissa Uusissa territorioissa. Lisäksi Hongkongissa on raitiotiejärjestelmä, joka kattaa Hongkongin saaren pohjoisosan. Se on yksi harvoista raitiovaunujärjestelmistä maailmassa, jota liikennöidään yksinomaan kaksikerrosvaunuilla.


title: Hongkong

text: Hongkongissa on yksi kansainvälinen lentoasema, Hongkongin kansainvälinen lentoasema, joka sijaitsee Chek Lap Kokissa. Lentoasema korvasi aiemman kansainvälisen Kai Takin lentoaseman vuonna 1998, joka sijaitsee Kowloon Cityssä. Finnair lentää Helsingistä Hongkongiin sekä matkustaja- että rahtilentoja.


title: Hongkong

text: Vaikka Manner-Kiinassa on oikeanpuoleinen liikenne, Hongkongissa on yhä brittivallan ajalta periytynyt vasemmanpuoleinen liikenne. Ajoneuvoja on rekisteröity 517 000, joista 64 % on yksityisten omistamia henkilöautoja. Hongkongissa on käytössä samat liikennemerkit kuin Britanniassa.


title: Hongkong

text: Hongkongin takseja on vajaat 18 000 ja niiden värit ovat punainen, vihreä ja vaaleansininen. Ainoastaan punaiset taksit saavat kulkea kaikkialla Hongkongin alueella. Kowloonissa on vain punaisia takseja, vaaleansiniset Lantaun saarella ja vihreät Uusissa Territorioissa.


title: Hongkong

text: Hongkongin kauppalaivasto on maailman viidenneksi suurin, siihen kuuluu yli 1 400 alusta.


title: Hongkong

text: Hongkongin väkiluku on 7 234 800 (2014). Noin 95 % Hongkongin asukkaista on kiinalaista alkuperää. Arviolta 140 000 filippiiniläistä työskentelee Hongkongissa kotiapulaisina. Myös indonesialaisten kotiapulaisten lukumäärä kasvaa jatkuvasti. Taloussektorilla työskentelee paljon eurooppalaisia, yhdysvaltalaisia, australialaisia, kanadalaisia, japanilaisia ja korealaisia.


title: Hongkong

text: Vuonna 2006 elinajanodote oli 81,6 vuotta, viidenneksi korkein maailmassa.


title: Hongkong

text: Hongkongissa on samankaltainen koulutusjärjestelmä kuin Britanniassa.


title: Hongkong

text: Hongkongissa on kahdeksan julkista yliopistoa. Vanhin niistä, Hongkongin yliopisto, on perustettu 1911. Pääasiallinen opetuskieli on englanti. Lisäksi on lukuisia yksityisiä korkeakouluja.


title: Hongkong

text: Hongkongin arkkitehtuurissa ei ole säilynyt paljoakaan siirtomaa-ajan piirteitä. Uusgoottilainen anglikaaninen katedraali muistuttaa menneistä ajoista, samoin jotkut englantilaistyyppiset paikannimet. Vanhan tilalle on rakennettu paljon modernia arkkitehtuuria, jonka näkyviä edustajia ovat messukeskus Hong Kong Exhibition Centre sekä Bank of China Tower -pilvenpiirtäjä.


title: Hongkong

text: Kaupungin kosmopoliittinen tunnelma näkyy ruokakulttuurien laajassa kirjossa. Suosituimpia ovat erilaiset kiinalaiset kalaruokalajit, lisäksi löytyy eurooppalaisia, amerikkalaisia, japanilaisia, korealaisia ja muunmaalaisia ravintoloita. Tyypillinen ruokalaji on "dim sum", höyryssä kypsennetyt taikinanyytit.


title: Hongkong

text: Hongkongin tunnetuinta kulttuuria on sen viihdeteollisuus, joka on erityisen tunnettu taisteluelokuvista.


title: Karthago

text: Karthago (latinaksi myös "Carthago"; , "Qart-Ḥadašt") oli historiallinen kaupunki Pohjois-Afrikassa nykyisessä Tunisiassa. Karthagon perustivat Tyroksen kaupungista tulleet foinikialaiset 814 eaa. Kaupankäynnin ansiosta Karthagosta tuli 500-luvulla eaa. läntisen Välimeren alueen suurvalta, jolla oli laaja imperiumi siirtokuntineen. Karthago kävi kilpailevia Välimeren valtioita vastaan useita sotia. Roomalaiset löivät Karthagon puunilaissodissa, ja Karthago tuhottiin 146 eaa. kolmannen puunilaissodan jälkeen. Roomalaiset perustivat vuonna 122 eaa. Karthagon paikalle roomalaisen siirtokunnan. Seuraavan vuosituhannen aikana kaupunkia hallitsivat vandaalit, Bysantti ja arabit, ja lopulta se jäi Tunisin kaupungin alle.


title: Karthago

text: Tyroksen kaupungista tulleet foinikialaiset perustivat Karthagon Tunisianlahdelle suositun käsityksen mukaan vuonna 813 eaa. Tämä vuosiluku on sisilialaisen historioitsijan Timaioksen antama, mutta muitakin lukuja vanhoissa lähteissä on esitetty. Alueelta on löydetty kivitalojen perustuksia ajalta ennen vuotta 750 eaa. ja radiohiiliajoitettuja karjan ja lampaiden luita noin ajalta 835–800 eaa. Kaupungin nimi tulee foinikian kielen sanoista "Qart-ḥadašt", 'uusi kaupunki'. Junianus Justinuksen mukaan siirtokunta perustettiin alun perin toiseen paikkaan, läheiselle Byrsa-kukkulalle, mutta siirrettiin huonojen ennusmerkkien johdosta alemmas.


title: Karthago

text: Karthagon perustamislegendan mukaan Tyroksen petollisen kuningas Pygmalionin sisko Elissa (myöhemmin nimeltään Dido) pakeni veljeään Libyaan ja perusti seuraajiensa kanssa sinne Karthagon. Legenda on kreikan- ja latinankielisten kirjoittajien välittämä ja totuusarvoltaan epävarma.


title: Karthago

text: Varhainen Karthagon kaupunki sijaitsi Tunisianlahteen työntyvällä nuolenpäänmuotoisella niemellä sijaitsevien Byrsa-kukkulan ja muiden kukkuloiden sekä meren välisellä alangolla. Etelässä oli Tunisjärvi. Sade oli epäsäännöllistä, ja makeaa vettä saatiin lähteistä ja kaivoista. Paikka soveltui hyvin asutukseen, ja foinikialaiset loivat libyalaisten kanssa hyvät kauppasuhteet. Sisiliaan oli meriteitse vain 140 kilometriä, ja Sardiniakin oli melko lyhyen laivamatkan päässä, mikä oli tärkeää kaupankäynnin kannalta. Kaksi vuosisataa perustamisensa jälkeen Karthagon kaupunki oli jo 55–60 hehtaaria laaja, yhtä suuri kuin Tyros. Kaupungin varhaishistoria on yhä paljolti hämärän peitossa.