title: Paikallisjuna

text: Voidaan pitää todennäköistä, että lähivuosina ainakin YTV-alueen paikallisliikenne sekä mahdollinen uusi paikallisjunaliikenne esimerkiksi Varsinais-Suomessa tai Pirkanmaalla toteutetaan kilpailutettuna. Todennäköisesti myös Suomessa otetaan tällöin käyttöön kevyttä moottorijunakalustoa ja duoraitiovaunuja.


title: Paikallisjuna

text: Ruotsissa paikallisjunaliikenne on alueellisten Länstrafiken-viranomaisten järjestämää ja kilpailuttamaa. Tukholman pendeltåg-järjestelmän lisäksi tärkeitä paikallisjunajärjestelmiä ovat Skånen Pågatågen, Göteborgin, Jönköpingin ja Itä-Göötanmaan paikallisjunat sekä Bergslagenin paikallisjunat. Tukholman ympäristössä on muusta liikenteestä erilliset Saltsjön ja Roslagenin (kapearaiteinen) paikallisrautatiet. Ruotsissa viranomaisten junakalustoyhtiöt omistavat usein kaluston.Tanskassa on Kööpenhaminan S-tog -järjestelmän lisäksi useita yksityisiä pieniä paikallisliikenteen rautateitä. Norjassa merkittävää paikallisjunaliikennettä on Oslon lisäksi muun muassa Bergenissä ja Stavangerissa.


title: Paikallisjuna

text: Keski-Euroopassa Alankomaiden, Saksan, Itävallan ja Sveitsin yhdyskuntarakenne perustuu suureksi osaksi tehokkaaseen ja kattavaan paikallisjunaliikenteeseen. Saksassa osavaltiot vastaavat paikallisjunaliikenteen tuesta ja paikallisjunaliikenne kilpailutetaan. Suurissa kaupungeissa, kuten Berliinissä, Frankfurtissa, Hampurissa, Münchenissä, Stuttgartissa ja Ruhrin alueella, on tehokkaita S-Bahn-paikallisjunajärjestelmiä. Keskisuurissa kaupungeissa sekä pikkukaupunkeihin ja maaseudulle kulkevilla radoilla on kehitetty uusia, houkuttelevia kiskobusseihin ja duoraitiovaunuihin perustuvia liikennejärjestelyjä. Paikallisjuna kulkee Saksassa, Sveitsissä ja Itävallassa yleensä vähintään tunnin välein, ja käytössä on edullinen yhteistariffi.


title: Paikallisjuna

text: Ranskassa Pariisissa on käytössä tehokas RER-paikallisjunajärjestelmä (Réseau Express Régional). Muualla Ranskassa paikalliset viranomaiset päättävät paikallisjunien reiteistä, mutta aikatauluista ja liikenteestä vastaa valtion rautatiemonopoli SNCF. Liikenne on Pariisin ulkopuolella tasoltaan vaatimatonta. Britteinsaarilla paikallisjuna on yleinen kulkumuoto, mutta useat järjestelmät ovat varsin vanhentuneita. Lontoossa, Liverpoolissa ja Glasgow’ssa paikallisjuna on tärkeä osa liikennejärjestelmää. Vastoin yleisiä uskomuksia Englannin paikallisjunaliikenteen käyttö on viime vuosina lisääntynyt voimakkaasti.


title: Paikallisjuna

text: Yhdysvaltojen ja Kanadan useissa kaupungeissa kuten New York, Chicago, Boston ja Toronto commuter trains -paikallisjunat ovat tärkeä osa työmatkaliikennettä. Useisiin kaupunkeihin on 1970-luvulta alkaen palautettu paikallisjunaliikenne. Liikenne keskittyy usein ruuhka-aikoihin ja esikaupunkiasemalle tullaan usein omalla autolla.


title: Paikallisjuna

text: Australian ja Uuden-Seelannin kaupungeissa paikallisjunat ovat tärkeitä, vaikka maissa ei ole juurikaan kaukojunaliikennettä. Japanin tärkein liikennemuoto ovat paikallisjunat, joihin maan yhdyskuntarakenne perustuu.


title: Hainan

text: Hainan () on Kiinan maakunta ja maan eteläisin kohta. Se koostuu useasta saaresta, joista suurimman nimi on Hainan (). Tavallisesti Hainanista puhuttaessa Kiinassa tarkoitetaakin saarta eikä maakuntaa, johon viitataan sanomalla Hǎinán shěng.


title: Hainan

text: Maakunnan kiinalainen lyhennenimi on Qiong. Nimi Hainan koostuu kahdesta osasta: sanoista "hǎi" ’meri’ ja "nán" ’etelä’. Merkitys on siis ’merestä etelään’. ’Merellä’ tarkoitetaan ehkä saaren manteresta erottavaa salmea.


title: Hainan

text: Hainanin saari sijaitsee Etelä-Kiinan merellä ja se on pinta-alaltaan noin 34 000 km². Saaren keskiosat ovat metsien peittämää vuoristoaluetta. Saaren korkein kohta on Wuzhivuori, joka kohoaa 1 867 metrin korkeuteen merenpinnasta. Rannikko on pääasiassa tasankoa ja matalia mäkiä. Saaren vuosittain keskimääräinen lämpötila on 22°–26 °C. Keskimääräinen sademäärä vaihtelee enemmän alueittain. Saaren länsiosissa tulee vuosittain noin 1 000 mm sadetta, kun taas kaakkoisosissa sadetta tulee 1 500–2 600 mm vuodessa. Taifuunit ovat tavallisia saaren koillissosissa.


title: Hainan

text: Hainanin saaren lisäksi maakuntaan kuuluvat virallisesti kaikki Etelä-Kiinan meren 250 saarta, joten maakuntaan kuuluu laaja vesialue. Osin vitsikkään kiinalaisen sanonnan mukaan Hainan onkin Kiinan suurin maakunta. Zengmu Anshan (曾母暗沙, englanniksi James Shoal), joka on nykyisin Kansantasavallan miehittämä, on maan eteläisin kolkka. Saaren hallinnasta kuitenkin kiistellään Malesian kanssa. Myös monista muiden saarien omistuksesta kiistellään muun muassa Vietnamin ja Filippiinien kanssa. Taustalla kiistelyssä ovat etenkin merenpohjasta löytyneiden luonnonrikkauksien porausoikeudet.


title: Hainan

text: Hainan on kuulunut nimellisesti Kiinaan jo Han-dynastian ajoista lähtien, mutta käytännössä valtaa pitivät saaren alkuperäiskansa lit. Han-kiinalaisia alkoi muuttaa mantereelta Hainanille Song-dynastian aikana, jolloin saaresta tuli myös hallinnollisesti osa Guangdongin provinssia. Saari oli ajoittain oma hallinnollinen alueensa Yuan-dynastian kaudella ja sittemmin vuosina 1912–1921. Japani miehitti Hainanin Kiinan–Japanin sodassa vuonna 1939 ja jatkoi miehitystä sodan loppuun, vuoteen 1945 saakka. Kiinan kommunistit valtasivat saaren Kuomintangilta Kiinan sisällissodassa vuonna 1950. Hainaista tuli oma maakuntansa vuonna 1988.


title: Hainan

text: Hainan on ollut 1980-luvulta lähtien erityistalousalue. Nykyisin maakunta saa merkittävän ja koko ajan kasvavan osan tuloistaan matkailusta. Se on suosittu lomasaari. Turismi keskittyy paljolti lomarannoille; erityisesti Etelä-Hainanin Sanyan kaupunki markkinoi seitsemän kilometrin mittaista hiekkarantaansa ja hotellipalvelujaan.


title: Hainan

text: Väestöltään ja maapinta-alaltaan Kiinan pienimpiin kuuluva Hainanin maakunta tuotti vuonna 2013 yhteensä 0,5 prosentin osuuden maan bruttokansantuotteesta (BKT). Rahassa mitattuna osuus oli 314,6 mrd. Kiinan yuania CNY eli vuoden 2013 viimeisen päivän vaihtokurssein 37,7 mrd euroa. Kutakin asukasta kohden kansantuotetta kertyi Kiinan keskiarvoa vähemmän eli 35 317 CNY tai noin 4 231 EUR, 84% maan keskiarvotasosta.


title: Hainan

text: Hainanin maakunnassa on poikkeuksellinen hallinto. Muut maakunnat yleensä jakautuvat kokonaan prefektuuritason yksikköihin, jotka puolestaan jakautuvat kokonaan piirikuntatason yksikköihin. Piirikuntatason yksiköt eivät ole suoraan maakunnan hallinnassa. Hainanin maakunnassa lähes kaikki piirikuntatason yksiköt (paitsi 8 kaupunkipiiriä) ovat suoraan maakunnan hallinnassa. Tämä johtuu siitä, että Hainanissa on suhteellisesti vähän asukkaita, noin 8 miljoonaa.


title: Hainan

text: Maakunta jakautuu neljään prefektuuritason kaupunkiin (Haikou, Sanya, Danzhou ja Sansha) ja 23 piirikuntatason yksikköön, jotka ovat 8 kaupunkipiiriä, 5 piirikuntatason kaupunkia, 4 piirikuntaa ja 6 autonomista piirikuntaa. Sansha koostuu kiistellyistä Paracel- ja Spratlysaarista.


title: Hainan

text: Hainanissa on suunniteltu hallintouudistusta, jossa maakuntaan perustettaisiin mahdollisesti uusia prefektuureja.


title: Hainan

text: Hainanin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 8,67 miljoonaa eli 0,65 prosenttia Kiinan väestöstä (ilman Hongkongia ja Macaota). Lukujen perusteella maakunta oli Kiinan 28. väkirikkain maakuntatason hallintoalue, yksi pienimmistä. Vuoden 2013 lopun väestöarvio oli 8,95 miljoonaa.Hainanin sisarmaakunta on Etelä-Korean Jejun saarimaakunta.


title: Muslimi

text: Muslimi () on islaminuskon tunnustaja. Kirjaimellisesti se tarkoittaa ”hän, joka alistuu (Jumalalle)”. Vanhemmassa kielessä on käytetty myös muotoa "musulmaani", joka pohjautuu persian kieleen. Toinen vanhahtava muoto on muhamettilainen.


title: Muslimi

text: Muslimien määrä Euroopassa kasvaa maahanmuuton vuoksi. Nykyisin määrä ei kasva Suomessa ja muualla Euroopan unionissa, Norjassa ja Sveitsissä vain maahanmuuton myötä. Ennusteiden mukaan muslimien osuus kasvaa Euroopassa 7,4 prosenttiin eli noin puolitoistakertaiseksi vuoteen 2050 mennessä, vaikka maahanmuutto loppuisi kokonaan. Tämä johtuu siitä, että muslimit ovat keskimäärin eurooppalaisia nuorempia ja saavat keskimäärin enemmän lapsia. Jos maahanmuutto puolestaan jatkuu nykyisen kaltaisena, eli turvapaikanhakijoita saapuu Eurooppaan jatkossakin yhtä paljon kuin vuosina 2014–2016 ja heidän uskonnollinen jakaumansa pysyy samanlaisena, niin muslimien osuus voi kasvaa 14 prosenttiin eli lähes kolminkertaistua nykyisestä.


title: Hebei

text: Hebei () on yksi Kiinan pohjoisista maakunnista. Se ympäröi Pekingiä ja Tianjiniä. Maakunta on väestöltään Kiinan kuudenneksi väkirikkain (73,3 milj. asukasta) ja taloudellisesti kuudenneksi tuottavin maakunta.


title: Hebei

text: Nimeä on latinisoitu myös muotoihin Hopei ja Hopeh. Maakunnan lyhenne on Ji (冀), sillä alue oli aiemmin Ji-prefektuuri. Nimi Hebei tarkoittaa "joen pohjoispuolta" (Keltainenjoki), joskaan Keltainenjoki ei sivua maakuntaa sen nykyisillä rajoilla missään kohdassa.


title: Hebei

text: Naapurina ovat Sisä-Mongolia pohjoisessa, Liaoning koillisessa, Bohainmeri, Peking ja Tianjin idässä, Shandong kaakossa, Henan etelässä ja Shanxi lännessä.


title: Hebei

text: Hebeitä ympäröi Yanshanvuoristo pohjoisessa ja Taihangshan lännessä. Kaakossa on Pohjois-Kiinan tasanko.


title: Hebei

text: Hebeissä vallitsee mantereinen monsuuni-ilmasto. Vuosittainen sademäärä on 400–800 mm. Kesäisin on usein rankkasateita.


title: Hebei

text: Hebeistä on löytynyt pekinginihminen, 450 000 vuotta sitten elänyt ihmislaji. Qing-dynastian aikana (1644–1912) suurin osa nykyisestä Hebein maakunnasta kuului Zhilin maakuntaan. Nykyisen nimensä maakunta sai vuonna 1928. Maakunnan pääkaupunki sijaitsi ensin Pekingissä, josta se siirrettiin Tianjiniin vuonna 1930 ja edelleen Baodingiin vuonna 1935. Kiinan tasavallan aikana alue kärsi niin sisäisistä kuin ulkoisistakin uhkatekijöistä. Paikalliset sotalordit Feng Guozhang (1859–1919), Cao Kun (1862–1938) ja Wu Peifu (1874–1949) taistelivat toisiaan vastaan, kunnes Kuomintang otti alueen haltuunsa vuonna 1928. Marco Polon sillan välikohtauksen jälkeen vuonna 1937 alkoi Kiinan–Japanin sota ja Japani otti nopeasti Hebein alueen haltuunsa.


title: Hebei

text: Japanin hävittyä toisessa maailmansodassa kommunistit perustivat tukikohtia alueelle ja heidän sodanjohtonsa sisällissodan aikana sijaitsi Xibaipon kylässä. Kommunistien voitettua Hebein alueita laajennettiin Kiinanmuurin toiselle puolelle. Uusiin alueisiin lukeutui esimerkiksi Zhangjiakoun alue, jolla sijaitsee nykyisin Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluva Chengden kesäpalatsi. Vuosine 1958 ja 1966 välillä Hebeihin kuului myös Tianjinin alue ja se toimi jälleen alueen pääkaupunkina. Vuonna 1968 pääkaupunki siirrettiin lopulta nykyiseen Shijiazhuangiin, joka vielä 1900-luvun alussa oli ollut vain pieni kylä. Sittemmin siitä kehkeytyi yksi Kiinan tärkeimmistä rautateiden solmukohdista. Poliittisten uudistusten myötä vuodesta 1978 lähtien Hebein talous on kasvanut voimakkaasti. Suurimmat hyötyjät ovat kuitenkin olleet kaupunkien asukkaat.


title: Hebei

text: Hebein talous on riippuvainen maataloudesta. Päätuotteet ovat vehnä, maissi, hirssi ja gaoliang (kiinalainen durra) sekä puuvilla. Suurin osa Kiinan puuvillantuotannosta on peräisin Hebeistä. Lisäksi tuotetaan maapähkinöitä, soijapapuja ja seesamia.


title: Hebei

text: Hebeissä on myös merkittäviä määriä hiiltä ja rautaa. Niinpä siellä onkin hiili-, teräs- ja rautateollisuutta. Muita teollisuudenaloja Hebeissä ovat kehruu, koneteollisuus, kemianteollisuus, öljyteollisuus, sähköteollisuus, keramiikka ja elintarviketeollisuus.


title: Hebei

text: Kiinan vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Hebein alueella asui yhteensä 71,854 miljoonaa ihmistä. Väestöntiheys vaihtelee voimakkaasti alueittain pohjoisen vuoristoalueiden ja lännen maatalousalueiden Pohjois-Kiinan tasangon välillä. Vuonna 2006 62 % alueen väestöstä asui maaseudulla. Suurin osa Hebein asukkaista on etnisiä han-kiinalaisia. Vähemmistöt muodostavat noin 4 % maakunnan väestöstä. Suurin etnisistä vähemmistöistä ovat mantšut ja heistä suuri osa asuu Chengden prefektuurissa pohjoisessa. Muita vähemmistöjä olivat hui-kiinalaiset ja mongolit.


title: Hebei

text:
Pekingin kaupunkia ympäröivä Hebei jakautuu 11 prefektuuritason kaupunkiin, jotka jakautuvat edelleen piirikuntiin, kaupunkialueisiin ja piirikuntatason kaupunkeihin. Piirikuntatason yksiköitä Hebeissä on 172 kappaletta. Nämä jakautuvat puolestaan 2 207 kunnallistason yksikköön. Hebein hallinnollinen aluejako on seuraava (numerointi oheisen kartan mukaisesti):
Prefektuuritason kaupungitHebei on erinomaisten kulkuyhteyksien päässä. Siellä on yli 40 000 kilometriä maanteitä, ja rautatiet vievät mm. Kantoniin, Harbiniin, Baotouhun, Nanjingiin, Shanghaihin, Jiujiangiin ja Jinaniin. Lisäksi maakunnassa on Pohjois-Kiinan vilkkain satama, Qinhuangdaon satama. Shijiazhuangissa on vilkasta lentoliikennettä.


title: Hebei

text: Ming-dynastian aikaisen Kiinan muurin itäinen päätepiste on Shanhaiguanissa, lähellä Qinhuangdaoa. Muuri kulkee maakunnan pohjoisosan lävitse.


title: Hebei

text: Chengdessä sijaitsee vuorimaja ja sen temppelit, ja se on Unescon maailmanperintökohde.


title: Tuli

text: Tuli on korkeassa lämpötilassa tapahtuva(n) palamisen yhteydessä esiintyvä ilmiö, jossa palavasta aineesta syntyy kuumien kaasujen muodostamia valaisevia tulenliekkejä. Se on palamisen havaittava merkki lämmön ja mahdollisen savun lisäksi.


title: Tuli

text: Liekki on tulen näkyvä muoto ja muodostuu palavasta kaasusta. Liekin valo muodostuu siitä, kun palamisessa energeettisesti virittyneet kemialliset yhdisteet fluoresoivat ylimääräistä energiaansa. Liekin väri riippuu tulen eri osien lämpötilasta ja palamisen täydellisyydestä. Liekin muodon määräävät kuumat kaasuvirtaukset ja polttoaineseossuhde. Liekki voi syntyä jo muutaman sadan asteen lämmössä. Teoriassa liekki voi kuumentua tuhansiin asteisiin, mutta käytännössä ilman typpi viilentää ja laimentaa sitä.


title: Tuli

text: Ihminen käyttää tulta useisiin tarkoituksiin. Tulella tuotetaan lämpöä sekä valoa lamppuihin ja soihtuihin. Tulella kypsennetään ruokaa. Tulen avulla raivataan maastoa ja kulotetaan viljelymaata. Tulella valmistetaan hiiltä, ja tulen avulla työstetään puuta ja metallia sekä valmistetaan keramiikkaa. Tupakka ja muut poltettavat tuotteet sytytetään tulella. Tulella aiheutetaan savua, jota voidaan käyttää hyönteisten torjuntaan, eläinten ajamiseen koloistaan tai mehiläispesistä, tai savumerkkeihin. Tulella voidaan kauterisoida haavoja. Tulta käytetään myös hyvin monenlaisissa seremonioissa.


title: Tuli

text: Varhaisimpina aikoina tuli sytytettiin kitkan avulla hankaamalla kahta puukeppiä vastakkain. Ns. tulipora oli kehittyneempi menetelmä tarvittavan kitkan aikaansaamiseksi. Tuluksilla iskemällä saadaan aikaan tulen syttymiseen tarvittavia kipinöitä. Nykyisin tärkeimpiä tulentekovälineitä ovat tulitikut ja sytyttimet.


title: Tuli

text: Tuli on vaarallista, sillä tulipalot voivat aiheuttaa suurta tuhoa ja ihminen voi saada palovammoja. Sen vuoksi tulen käyttöä varten rakennetaan erityisiä tulisijoja kuten takkoja ja uuneja, joista tuli ei pääse leviämään muualle.


title: Tuli

text: Koska happi on tulen edellytys, tulta ja maastopaloja on esiintynyt Maassa vain sen ajan kun ilmakehän happipiptoisuus on ollut riittävän korkea. Tutkimusten mukaan pitoisuuden on oltava tulen leviämisen kannalta vähintään 16 prosenttia, ja kaikkein tehokkaimmin tuli leviää 21–23 prosentin happipitoisessa ilmassa. Happea on ilmakehässä esiintynyt noin kaksi miljardia vuotta. Tulen kannalta pitoisuus nousi riittävälle tasolle arviolta runsaat 400 miljoonaa vuotta sitten. Varhaisimmat säilyneet jäännökset maastopalosta on ajoitettu 420 miljoonan vuoden taakse. Luonnossa esiintyneet palot ovat olleet Maan historiassa sitä yleisempiä, mitä enemmän hiiltä ja kasvimateriaa on ollut tulen polttoaineena. Myös ilmakehän happipitoisuuden voimakas vaihtelu on säädellyt tulen yleisyyttä. Yleisimmin maastopalo on syttynyt salamaniskusta, mutta se on saattanut syttyä myös tulivuoresta, meteoriitti-iskusta tai putoavan kiven aiheuttamasta kipinästä.


title: Tuli

text: Tuli on vaikuttanut Maan historian aikana huomattavasti kasvien evoluutioon. Kun tulipaloja suosivat ilmastovyöhykkeet yleistyivät, joillekin kasveille kehittyi paksu kaarna suojaksi kuumuudelta. Jotkin kasvit kehittivät kävyt, jotka vapauttavat siemenensä tulen vaikutuksesta. Myös kukkakasvien yleistymisen on arvioitu johtuneen osittain tulesta, sillä kukkakasvit valtaavat nopeasti tulen raivaamat aukiot. Tuli on myös pitänyt yllä savanneja.


title: Tuli

text: Pystyihminen oppi hallitsemaan tulta ehkä joskus 0,5–1,1 miljoonaa vuotta sitten, joskin on vaikea tietää, milloin se alkoi käyttää tulta ruoan valmistukseen. Tulen hallinta oli ihmisen evoluutiossa keskeinen edistysaskel. Kun neandertalinihmisillä tulenkäyttö yleistyi 300–400 tuhatta vuotta sitten, oli Euroopan asuttaminen jääkauden ajan mahdollista.


title: Tuli

text: Tulella on ihmisen historiassa merkittävä rooli, ja se on ehkä ollut ensimmäisiä palvottavia asioita, joita ihminen on hallinnut, aluksi huonommin ja sitten yhä paremmin. Tuli esiintyy muinaisessa filosofiassa myös merkittävänä olemassaolon ”alkuaineena” yhdessä maan, veden ja ilman kanssa. Tätä käsitystä edusti filosofi Empedokles. Jos tuli oli voimakas liittolainen, niin vesi oli tulen vihollinen, joka pystyi tuhoamaan tulen.


title: Tuli

text: Avotuli on ulkoilmassa sytytetty tuli. Erityyppisiä avotulia ovat esimerkiksi nuotio, kokko ja rovio.


title: Tuli

text: Tulen sytyttämiseen ja sytytetyn tulen hallintaan liittyy lakisääteisiä rajoitteita palovaaran vuoksi. Avotulen sytyttäminen ei ole sallittua toisen omistamalla maalla siksi, että sytytetystä avotulesta voi syttyä tulipalo, joka voi tuhota toisen kiinteää omaisuutta, kuten rakennuksia, eläimiä, peltoja, metsää tai aiheuttaa hengenvaaran. Kuivan ja lämpimän sään aikana annetaan metsäpalovaroitus, jonka aikana avotulta ei saa tehdä.


title: Tuli

text: Nuotio on yksi vanhimmista avotulen muodoista, jota käytettiin ensin ruuan grillaamiseen, sitten myös keittämiseen padassa tai paistamiseen.


title: K-Meleon

text: K-Meleon on Windowsissa toimiva verkkoselain, joka on vapaa, pienikokoinen ja nopea. Se käyttää Mozilla-projektin Gecko-ydintä verkkosivujen näyttämiseen. Selaimen uusin versio on 5. maaliskuuta 2010 ilmestynyt K-Meleon 1.5.4.


title: K-Meleon

text: Hitailla tietokoneilla K-Meleon on yleensä Mozilla-projektin Firefox-selainta nopeampi kevyemmän käyttöliittymänsä ansiosta. Muistinkulutus on huomattavasti pienempi (vrt. Firefox 119 Mt / K-meleon 27 Mt ). Firefoxissa on toisaalta enemmän ominaisuuksia.


title: K-Meleon

text: Ohjelma on erittäin muokattava, vaikkakin jo perusasetuksista on pyritty tekemään käyttökelpoiset. Valikoita voi muokata vain käsittelemällä niiden asetuksiin vaikuttavaa tekstitiedostoa. Komentojen pikanäppäinten vaihtaminen onnistuu samalla tekniikalla. K-Meleon sisältää oman makrokielen. Ohjelma on hyvin modulaarinen: sitä voi laajentaa erilaisilla lisämoduleilla (plugins), joita löytyy mm. kirjanmerkkien (IE, Opera, Netscape -yhteensopivuus) hallintaan, makrokieleen ja sivuhistoriaan. Ohjelmalle löytyy myös runsaasti valmiita teemoja, joiden avulla vaihdetaan käyttöliittymän ulkoasu toiseksi.


title: K-Meleon

text: K-Meleon tukee verkkosivujen avaamista eri välilehdille, joita ohjelmassa nimitetään tasoiksi (layers). Ponnahdusikkunoiden (popup windows) esto on myös käytettävissä.


title: Heilongjiang

text: Heilongjiang () on Kiinan pohjoisin maakunta. Sen nimi on suomeksi ”Mustan lohikäärmeen joki”, mikä on Amurin kiinankielinen nimi. Heilongjiangin vanha suomalainen latinaistus on Heilungkiang. Kiinalainen lyhennenimi on Hei (黑).


title: Heilongjiang

text: Maakunta on yksi kolmesta Mantšuriaan kuuluvista maakunnista. Kaksi muuta ovat Jilin ja Liaoning.


title: Heilongjiang

text: Kiina ja Neuvostoliitto kävivät 1969–1978 Ussurijoella taisteluja rajakiistojen vuoksi.


title: Heilongjiang

text: Kaivosonnettomuudessa vuonna 2009 sai surmansa yli sata ihmistä.


title: Heilongjiang

text: Maakunnan rajanaapurit ovat pohjoisessa ja idässä Venäjä, etelässä Kiinan maakunta Jilin sekä lännessä Sisä-Mongolian autonominen alue.


title: Heilongjiang

text: Venäjän vastaiset rajat kulkevat pitkin jokia, pohjoisraja pitkin Amuria ja itäraja Ussuria. Heilongjiangin alueella ovat sekä Kiinan pohjoisin että itäisin piste, joista itäisin sijaitsee Amurin ja Ussurin yhtymäkohdassa.


title: Heilongjiang

text: Maasto on vaihtelevaa: maakunnan länsi- ja eteläosissa sekä aivan pohjoisessa on matalia vuorialueita, korkein huippu Jilinin rajalla on 1 690 m. Maakunnan sisäosa, samoin kuin Amurin ja Ussurin rannat, ovat matalaa ja tasaista. Siellä virtaa useita suurehkoja jokia, ja koko seutu kuuluu Amurin valuma-alueeseen. Itäosissa on myös järviä.


title: Heilongjiang

text: Ilmasto maakunnassa on mantereinen ja subarktinen, ja se on tunnettu pitkistä kylmistä talvistaan. Tammikuun keskilämpötila Heilongjiangin eri osissa vaihtelee –31 ja –15 °C välillä, kun taas heinäkuun keskilämpötila vaihtelee välillä 18–23 °C. Sadetta saadaan kohtalaisesti, vuotuinen sademäärä on 500–600 mm, joka tulee pääasiassa lyhyehkön viileän kesän aikana.


title: Heilongjiang

text: Pääkaupunki Harbinin lisäksi muita tunnettuja kaupunkeja ovat Qiqihar, Daqing ja Heihe.


title: Heilongjiang

text: Heilongjiangin väkiluku oli 32,67 miljoonaa vuonna 1982, 35,22 miljoonaa vuonna 1990 ja 36,24 miljoonaa vuoden 2000 väestönlaskennassa. Vuoden 2010 väestönlaskennassa kirjattiin 38,31 miljoonaa asukasta, joka oli 2,86 prosenttia Kiinan väestöstä (ilman Hongkongia ja Macaota). Autonominen alue oli Kiinan 15. väkirikkain. Vuoden 2013 lopun väestöarvio oli 38,35 miljoonaa ja arvio väestötiheydestä 82,7 henkeä neliökilometrillä.


title: Heilongjiang

text: Heilongjiang on jaettu 13 prefektuuritason alueeseen: 11 prefektuuritason kaupunkiin, yhteen prefektuuriin ja Harbinin kaupunkiin joka on suoraan maakunnan hallinnon alaisuudessa.


title: Väkiluku

text: Väkiluku eli asukasluku merkitsee asukkaiden määrää jollakin maantieteellisellä alueella. Suhteuttamalla väkiluku alueen pinta-alaan jakamalla asukkaiden määrä alueen koolla (tavallisesti neliökilometreinä mitattuna) saadaan väestötiheys.


title: Väkiluku

text: Maailman väkiluku on yli seitsemän miljardia (2013).


title: Henan

text: Henan () [henan tai kiinalaisittain hö:nan] on Kiinan keskitasangolla sijaitseva Kiinan maakunta. Maakunnan lyhennenimi on Yù. Vanha suomalainen latinalaistus käytti muotoa Honan.


title: Henan

text: Se on maan kolmanneksi väkirikkain maakunta. Myös talouselämässä Henanilla on painoarvoa, sillä maakunta tuottaa viidenneksi suurimman osuuden Kiinan kansantulosta.


title: Henan

text: Henanin naapurimaakunnat ovat Anhui kaakossa, Hubei etelässä, Shaanxi lännessä, Shanxi ja Hebei pohjoisessa sekä Shandong koillisessa.


title: Henan

text: Henanissa on useita suojelualueita. Tärkeimpiä ovat Danjiangkoun suojelualue Hubein rajalla sekä Sanmenxianin, Suyahun, Baiguishann, Nanwan ja Banqiaon suojelualueet.


title: Henan

text: Henanissa vallitsee mannerilmasto, ja vettä sataa eniten kesällä. Keskilämpötilat ovat tammikuussa 0 °C ja heinäkuussa 27–28 °C.


title: Henan

text: Maakunnassa sijaitsee monien Kiinan dynastioiden pääkaupunki Luoyang.


title: Henan

text: Maakunnan nimi on muodostettu Tang-dynastian aikana (618–907) sanoista "hé" ’joki’ ja "nán" ’etelä’. Henan merkitsee sananmukaisesti ’joesta etelään’. Tässä tarkoitetaan Keltaistajokea.


title: Henan

text:
Henan jakautuu 17 prefektuuritason kaupunkiin. Prefektuurit jakautuvat edelleen piirikuntiin, kaupunkipiireihin ja piirikuntatason kaupunkeihin. Näitä yksiköitä on yhteensä 159. Alimmalla tasolla ovat suurkunnat ja maalaiskunnat, joita on 2 299. Henanin prefektuuritason kaupungit ovat:
Lisäksi on maakunnan suorassa ohjauksessa oleva Jiyuanin aliprefektuuri eli piirikuntatasoa vastaava kaupunki, joka ei kuulu mihinkään prefektuuriin:


title: Henan

text: Vuodesta 2004 alkaen Henanissa kokeillaan hallintouudistusta, että jotkut piirikunnat tai piirikuntatason kaupungit saavat enemmän päätösvaltaa omilta prefektuureiltaan ja menevät suoraan maakunnan ohjaukseen monissa asioissa. Vuodesta 2014 alkaen seuraavat piirikunnat tai piirikuntatason kaupungit ovat maakunnan suorassa ohjauksessa (muodollisesti vielä osia omia prefektuureita):


title: Henan

text: Henanin väkiluku on 94,1 miljoonaa ja se on Kiinan kolmanneksi suurin maakunta 7,0 prosentin väestöosuudella (kun mukaan ei ole laskettu erityisalueiden – Hongkong ja Macao – asukkaita).


title: Henan

text: Ylivoimaisesti suurin väestöryhmä ovat han-kiinalaiset.


title: Henan

text: Vuonna 2012 suoritetun mielipidekyselyn mukaan vain noin 13 % kiinalaisista kertoi kuuluvansa johonkin järjestetyn uskonnon piiriin. Suurin uskontokunta ovat buddhalaiset (6,4 % väestöosuus), seuraavana protestantit (5,6 %), muslimit (1,3 %) ja katoliset (0,5%). Noin 86% väestöstä ei ole uskovaa tai ottaa osaa perinteisiin kansanuskontoihin, taolaisiin riitteihin, ylistää jumalia ja menneitä sukupolvia. Henanin alueella on prosentuaalisesti tai lukumääräisesti suurin kristillinen väestöryhmä koko Kiinassa.


title: Henan

text: Noin 94,1 miljoonan asukkaan (2013 loppu) Henan on Kiinan kolmanneksi väkirikkain maakunta. Se tuotti vuonna 2013 5,1 prosentin osuuden maan bruttokansantuotteesta (BKT). Rahassa mitattuna tämä oli 3 215,6 mrd. Kiinan yuania CNY eli 385,2 mrd euroa. Tämä tarkoittaa, että Henan oli kansantuotteen muodostajana vasta Kiinan viidenneksi merkittävin maakunta. Kutakin asukasta kohden kansantuotetta kertyi 34 174 CNY eli 4 084 EUR. Tämä oli 82 %:ia Kiinan keskiarvosta ja henkeä kohden vain alle kaksi kolmasosaa naapurimaakunta Shandongin kansantuotteeseen verrattuna.


title: Birger-jaarli

text: Birger Maununpoika ("Birger Magnusson" ) (n. 1200 – 21. lokakuuta 1266) tunnetaan paremmin nimellä Birger-jaarli. Birgeristä tuli Ruotsin jaarli vuonna 1248.


title: Birger-jaarli

text: Birger Magnusson kuului mahtavaan Bjälbo-sukuun (joista käytetään myös nimitystä Folkunga-suku). Hän meni naimisiin kuningas Eerik Eerikinpojan siskon Ingeborgin kanssa vuonna 1237. Eerikin kuoltua vuonna 1250 ilman perillistä Birgerin vanhin poika Valdemar valittiin kuninkaaksi. Koska Valdemar oli tässä vaiheessa vielä lapsi, Birger hallitsi maata hänen nimissään kuolemaansa asti. Birgerillä ja Ingeborgilla oli lisäksi yhdessä seitsemän muuta lasta, mm. Maunu Ladonlukko ja Pentti (Bengt), josta tuli ensimmäinen Suomen herttua.


title: Birger-jaarli

text: Ingeborg Eerikintytär kuoli vuonna 1254. Birger meni uusiin naimisiin Tanskan leskikuningattaren Mechtildin kanssa vuonna 1261. Jaarlin kuoleman jälkeen hänen toinen poikansa Maunu kaappasi vallan Valdemarilta.


title: Birger-jaarli

text: Birger-jaarli teki ruotsalaisen Eerikinkronikan mukaan Suomeen laajan sotaretken (ns. toinen ristiretki), jonka seurauksena ainakin Häme liitettiin Ruotsin valtakuntaan. Retki on ajoitettu joko vuoteen 1239 tai 1249. Saksalaisen Lyypekin kronikan mukaan Birger alisti Suomen Ruotsin herruuteen.


title: Birger-jaarli

text: Birger tunnetaan Tukholman perustajana. Hän perusti kaupungin vuonna 1252. Tukholmassa Riddarholmin kirkossa on jaarlia esittävä patsas, joka on pystytetty 1884.


title: Birger-jaarli

text: Birger oli myös maineikas lainsäätäjä; hänen aikanaan säädettiin ns. rauhanlait (koti-, kirkko-, käräjä- ja naisrauha), sekä perintölaki (sisar peri puolet siitä mitä veli).


title: Birger-jaarli

text: Birger-jaarli haudattiin omasta toivomuksestaan Varnhemin luostarin kirkkoon Länsi-Götanmaalle. Tukholman kaupungintaloa rakennettaessa Birgerin maalliset jäännökset oli tarkoitus siirtää uuteen hautaan kaupungintalon tornin juureen, mutta Varnhemin seurakunta ei suostunut tähän, ja kaupungintalon hauta jäi tyhjäksi. Birgerin hauta Varnhemissa on avattu kahdesti tieteellisiä tutkimuksia varten.


title: Birger-jaarli

text: Birgeristä tuli Ruotsin viimeinen jaarli. Hänen jälkeensä jaarli-nimityksen tilalla alettiin käyttää arvonimeä herttua.


title: Berliini

text: Berliini (, [bɛɐˈliːn], ) on Saksan pääkaupunki ja yksi Saksan osavaltioista. Noin 3,4 miljoonalla asukkaallaan se on myös Saksan suurin ja Euroopan unionin toiseksi suurin kaupunki Lontoon jälkeen. Toisin kuin joidenkin muiden kaupunkialueiden (esimerkiksi noin 12 miljoonan asukkaan Suur-Pariisin) kohdalla, Berliinissä kaupungin viralliset rajat ja kaupunkimaisesti rakennetun alueen tosiasialliset rajat vastaavat melko hyvin toisiaan. Löyhemmin määritelty Berliinin metropolialue jatkuu kuitenkin kauas ympäristöön, ja sillä asuu alueen määritelmästä riippuen noin 4,4–5,9 miljoonaa ihmistä. Eurostatin mukaan metropolialueen asukasluku on noin viisi miljoonaa (2012).


title: Berliini

text: Kansainvälisesti tunnettuine kulttuurilaitoksineen, yliopistoineen ja tapahtumineen Berliini on yksi Euroopan merkittävimmistä tiede- ja kulttuurikeskuksista. EU:n väkirikkaimman jäsenmaan pääkaupunkina se on myös vaikutusvaltainen poliittinen keskus ja tärkeä liikenteen solmukohta. Lisäksi kaupunki tunnetaan vilkkaasta yöelämästään ja kansainvälisestä ja vapaamielisestä ilmapiiristään, joka houkuttelee varsinkin nuoria muuttajia. Pääkaupunkiasemastaan huolimatta Berliini ei ole kaikissa suhteissa Saksan tärkein kaupunki: esimerkiksi maan finanssielämän ja lentoliikenteen keskus on Frankfurt am Main, vaurain kaupunki on satamakaupunki Hampuri ja merkittävin teknologiakeskittymä on München.


title: Berliini

text: 1200-luvun alussa perustettu Berliini kohosi vuonna 1701 Preussin ja vuonna 1871 yhdistyneen Saksan valtakunnan pääkaupungiksi. Toisen maailmansodan jälkeen kaupunki jaettiin miehityssektoreihin, joista Yhdysvaltain, Britannian ja Ranskan hallitsemista muodostui Länsi-Berliini ja Neuvostoliiton hallitsemasta Itä-Berliini. Saksan liittotasavalta oli nimennyt Bonnin ainoastaan väliaikaiseksi pääkaupungikseen tavoitteenaan sama kuin Saksan demokraattisen tasavallan julistuksella, eli molempien pääkaupunkina olisi ollut sama kaupunki, koko Berliini, mutta sen ylin päätösvalta pysyi edelleen neljällä miehitysvallalla. Ne luopuivat oikeuksistaan vuonna 1990, kun Saksa jälleenyhdistyi ja Berliinistä tuli jälleen Saksan pääkaupunki ja yksi Euroopan vilkkaimmin kehittyvistä metropoleista.


title: Berliini

text: Berliini sijaitsee itäisessä Saksassa noin 70 kilometriä Puolan rajalta. Kaupunki on kokonaan Brandenburgin osavaltion ympäröimä ja muodostaa täten enklaavin. Alueen suurin pituus itä–länsi-suunnassa on 45 km ja pohjois–etelä-suunnassa 38 km.


title: Berliini

text: Alue on jääkauden muovaamaa, ja runsaine metsineen ja järvineen se muistuttaa jossakin määrin suomalaisia olosuhteita. Pinta-alasta on vettä 6,7 %, metsää 18,3 %, virkistysalueita 11,9 % ja maatalouskäytössä 4,2 %. Kaupunki on syntynyt Spreejoen varteen, joka keskustan halkaistuaan yhdistyy kaupungin länsiosassa Haveliin. Jälkimmäinen joki on Berliinin seudulla pikemminkin sarja järviä, joista suurin on Wannsee. Maasto on varsin tasaista; korkeimmat huiput ovat Großer Müggelberg (115,4 m) sekä toisen maailmansodan raunioista kasattu Teufelsberg (120,1 m).


title: Berliini

text:
Berliinin seudun ilmasto on meri- ja mannerilmaston välimuoto, väli-ilmasto. Talvet ovat yleensä pääosin pimeitä, sateisia ja lumettomia. Yleensä kuitenkin lumipeite peittää maan muutamien päivien ajan kerrallaan useasti talven aikana. Talvi on suomalaisittain lyhyt, muistuttaen Etelä-Suomen pimeää loppusyksyä. Talvi vaihtuu nopeasti heleän vihreään kukkivaan kevääseen maaliskuun lopulla. Puut tulevat lehteen yleensä huhtikuun aikana. Keväisin sää on yleensä selkeä ja vähätuulinen. Toukokuu voidaan jo lämpötilojen puolesta laskea suomalaisittain kesäkuukaudeksi. Lämpimimmät kesäkuukaudet ovat heinä- ja elokuu, jolloin hellepäiviä on tavallisesti jopa yksi kolmasosa päivistä. Yli 35 asteen päivälämpötilat ovat lähes jokavuotisia, ja loppukesäiset ukkosmyrskyt ja rankkasateet ovat voimakkuudeltaan aivan eri mittakaavaa kuin suomalaiset vastineensa.
Tyypillisesti syyskuussa lämpötilojen laskun huomaa ensimmäistä kertaa, kun hellejaksot loppuvat kokonaan. Lokakuussa sää alkaa muuttua tavallisesti syksyisesti pilvisemmäksi ja epävakaisemmaksi lämpötilojen laskiessa edelleen. Puiden ruska-aikaa on loka-marraskuu. Joulu-tammikuu ovat kaikista kuukausista epävakaisimmat, ja silloin esiintyy navakoita tuulia ja runsaasti sadepäiviä.
Berliini jakautuu 12 hallintoalueeseen (), joilla on oma, paikallisvaaleissa valittu hallintonsa ja rajoitettu itsemääräämisoikeus (ks. alla). Niillä on kullakin niin suuri asukasmäärä, että ne olisivat itsenäisinäkin suurkaupunkeja. Nykyinen hallintoaluejako syntyi vuonna 2001, jolloin hallintoalueiden määrä lähes puolitettiin. Hallintoalueet on edelleen jaettu kaupunginosiin (), joita on yhteensä 96. Näistäkin muutamalla on yli 100 000 asukasta. Toisin kuin puhtaasti hallinnollisilla päätöksillä luodut hallintoalueet, kaupunginosat ovat yleensä pitkän ajan saatossa muodostuneita alueita, joilla on oma historiansa ja oma luonteensa. Siksi kaupunginosajako on arkielämässä hallintoaluejakoa tärkeämpi, vaikkei kaupunginosilla varsinaista hallinnollista merkitystä olekaan.


title: Berliini

text: Ennen vuotta 2001 hallintoalueita oli vuoden 1920 kuntaliitoksista saakka ollut 20. Berliinin kahtiajaon aikana (1945–1990) niistä 12 kuului Länsi-Berliiniin ja kahdeksan Itä-Berliiniin seuraavasti:Arkeologisten kaivausten perustella Berliini ja sen sisarkaupunki Cölln ovat syntyneet noin 1100- ja 1200-lukujen vaihteessa. Nämä kaksi asutuskeskusta sijaitsivat vastapäätä toisiaan Spreejoen kapeikossa: Berliini joen itäpuolella, Cölln sen keskellä olevalla saarella eli Spreeinselillä. Berliinin kaupungin virallinen ikä lasketaan vuonna 1237 päivätystä asiakirjasta, jossa tosin mainitaan vain Cölln – itse Berliinistä ensimmäinen maininta on vuodelta 1244. Vanhastaan slaavilainen keskus Spandau ylempänä Spreejoen varrella sai kaupunkioikeudet vuonna 1232 ja Berliini ilmeisesti samoihin aikoihin. Kaupungit menestyivät suhteellisen hyvin kauppakaupunkeina 1200–1300-luvuilla ja solmivat liiton vuonna 1307. Vuonna 1360 Berliini-Cölln liittyi hansaliittoon. Berliini ja Cölln kävivät hansakaupunkina kauppaa koko Itämeren alueella ja olivat suhteellisen riippumattomia Brandenburgia hallinneista ruhtinaista.


title: Berliini

text: Vuosina 1415–1417 Saksan kuningas Sigismund läänitti Mark Brandenburgin linnakreivi Fredrikille, josta tuli Brandenburgin vaaliruhtinas. Fredrik kuului Hohenzollernien sukuun, joka pysyi vallassa aina vuoteen 1918 saakka. Kun Berliinissä ja Cöllnissä syttyi sisäisiä levottomuuksia käsityöläisten ja patriisisukujen välillä, uusi vaaliruhtinas käytti tilaisuutta hyväkseen ja alisti kaupungit valtaansa vuonna 1442. Fredrik yhdisti Berliinin ja Cöllnin kaupungit ja teki niistä hovin residenssikaupungin, joten liittymä joutui luopumaan vapaan hansakaupungin statuksestaan. Vaaliruhtinaan linna rakennettiin Spreeinselille keskelle Cöllniä.


title: Berliini

text: Uskonpuhdistuksen aikaan Berliinissä omaksuttiin luterilainen uskonoppi vuonna 1539.


title: Berliini

text: Kolmikymmenvuotisen sodan aikana (1618–1648) Berliini ja Cölln kärsivät pahoin. Kaupunki ryöstettiin moneen kertaan, ja jopa puolet sen 12 000 asukkaasta sai surmansa. Sodan jälkeen, ”Suuren vaaliruhtinaan” Fredrik Vilhelmin hallituskaudella, kaupunki kuitenkin elpyi nopeasti ja alkoi kasvaa voimakkaasti. Fredrik Vilhelm linnoitti Berliinin ja Cöllnin ja perusti liittokaupungin länsipuolelle kolme tytärkaupunkia: Friedrichswerderin, Friedrichsstadtin ja Dorotheenstadtin. Näiden uusien kaupunkien läpi suuri vaaliruhtinas rakennutti lehmusbulevardi Unter den Lindenin.


title: Berliini

text: Vuonna 1701 Brandenburgin vaaliruhtinas Fredrik I kruunattiin Preussin kuninkaaksi, ja Brandenburgin vaaliruhtinaskunta muuttui Preussin kuningaskunnaksi. Fredrik I yhdisti Berliinin, Cöllnin, Friedrichswerderin, Friedrichsstadtin ja Dorotheenstadtin ja loi näin uuden Suur-Berliinin, josta tuli Preussin kuningaskunnan pääkaupunki. 1700-luvun alkupuoliskolla Berliini-Cöllnin vanhat puolustusmuurit purettiin ja uusi kaupunki ympäröitiin tullimuurilla ja tulliporteilla. Edustavin näistä oli uusklassinen Brandenburgin portti, josta on myöhemmin muodostunut yksi Berliinin tunnetuimmista symboleista ja nähtävyyksistä.


title: Berliini

text: 1700-luvun aikana Preussi kohosi yhdeksi Euroopan mahtivaltioista, ja Berliini kasvoi Saksalais-roomalaisen keisarikunnan toiseksi suurimmaksi kaupungiksi heti Wienin jälkeen. Suurten rakennushankkeiden avulla Berliinistä muokattiin Preussille edustuskelpoinen pääkaupunki. Fredrik I rakennutti vanhan kuninkaanlinnan uudelleen upeaksi barokkipalatsiksi. Unter den Lindenistä tuli kaupungin paraatikatu, jonka varrelle nousi kuninkaallisia palatseja ja muhkeita julkisia rakennuksia.


title: Berliini

text: Vuonna 1806 Napoleonin sotajoukot valloittivat Preussin ja Berliinin. Napoleon piti kaupungissa näyttävän paraatin ja kuljetutti Brandenburgin portin nelivaljakkopatsaan Pariisiin. Seitsemän vuotta myöhemmin, Napoleonin luhistuttua, nelivaljakko palautettiin Berliiniin.


title: Berliini

text: 1800-luku oli Berliinissä voimakkaan kasvun aikaa, vuosisadan aikana kaupungin väkiluku yli kymmenkertaistui. Ensimmäinen rautatieyhteys Berliinin ja Potsdamin välille rakennettiin vuonna 1838. Berliini koki voimakkaan ja nopean teollistumisen. Kasvun taustalla olivat erityisesti tekstiilituotanto sekä kone- ja rautateollisuus. Vuosisadan puolivälistä eteenpäin sähkö- ja kemianteollisuus voimistuivat.


title: Berliini

text: Berliinistä tuli uuden Saksan keisarikunnan pääkaupunki vuonna 1871. Valtakunnan keskuspankin sijoittaminen Berliiniin toi pääkaupunkiin mukanaan myös rahoittajat. Berliinin kulttuurielämä kasvoi entisestään, ja Berliinistä alettiin puhua esimerkiksi Euroopan teatterimetropolina. Berliinin voimakas kasvu aiheutti myös sosiaalisia ja taloudellisia ongelmia. Väestön ja liikenteen kasvun vuoksi vuonna 1896 alettiin rakentaa metroa sekä paikallisjunayhteyksiä esikaupunkialueille. Keskustan lähistölle alettiin rakentaa vuokra-asuntoja, jotta työläisille olisi mahdollista vuokrata edullisia asuntoja.


title: Berliini

text: Ensimmäinen maailmansota johti Berliinissä nälänhätään. Talvella 1916–1917 ruoka-avun tarpeessa oli 150 000 ihmistä. Kaupungissa puhkesi lakkoja. Kun sota päättyi vuonna 1918, keisari Vilhelm II erosi.


title: Berliini

text: Sosialisti Philipp Scheidemann ja kommunisti Karl Liebknecht julistivat lokakuun vallankumouksen jälkeen kaupungin tasavallaksi. Seuraavina kuukausina kaupungissa käytiin lukuisia katutaisteluita eri ryhmittymien välillä. Joulukuussa 1918 Berliinissä perustettiin Saksan kommunistinen puolue ("Kommunistische Partei Deutschlands", KPD). Tammikuussa 1919 puolue yritti kaapata vallan niin sanotussa spartakistikapinassa, joka epäonnistui. 15. tammikuuta 1919 Karl Liebknecht ja Rosa Luxemburg surmattiin.


title: Berliini

text: Vuotta myöhemmin, maaliskuussa 1920, oikeistolaisen Deutsche Vaterlandspartein perustaja Wolfgang Kapp puolestaan yritti kaataa hallituksen. Berliinin kasarmiväki liittyi hänen joukkoihinsa ja valtasi hallitusrakennuksen. Weimarin tasavallan hallitus oli jo tuolloin jättänyt Berliinin. Yleislakko kuitenkin esti vallankaappauksen onnistumisen.


title: Berliini

text: 1. lokakuuta 1920 perustettiin Suur-Berliini, jossa Berliiniin liitettiin seitsemän muuta kaupunkia, 59 kylää ja 27 kartanoaluetta. Tuolloin Suur-Berliinissä oli 3 804 048 asukasta.


title: Berliini

text:
1920-luvun ensi vuosien taloudellisen hätätilan parannuttua vuodesta 1924 alkaen alkoi Berliinin kultakausi. Berliinistä tuli yksi Euroopan suurimmista teollisuuskaupungeista ja kulttuurikeskuksista. Paikallisjunaliikennekin sähköistettiin vuonna 1924, jolloin otettiin myös käyttöön Tempelhofin lentoasema. Uusi infrastruktuuri oli tarpeen neljän miljoonan asukkaan tarpeisiin. Lyhyt kukoistuskausi päättyi maailmanlaajuiseen talouskriisiin vuonna 1929. Samana vuonna kansallissosialistinen puolue sai ensimmäiset paikkansa kaupungin parlamentissa.
Vuonna 1933 valtaan nousseen kansallissosialistisen puolueen johtaja Adolf Hitler halusi rakentaa Berliinistä uuden pääkaupunkinsa, Welthauptstadt Germanian. Suuri osa kaupungista oli tarkoitus purkaa ja rakentaa uudelleen. Rakennustöiden myötä kodittomiksi jääneille olisi hankittu asuintilaa karkottamalla juutalaiset kaupungista. Läheisin keskitysleiri oli 35 kilometrin päässä Oranienburgin pikkukaupungissa sijaitseva Oranienburg/Sachsenhausen.


title: Berliini

text: Rakennusprojektit keskeytyivät toisen maailmansodan vuoksi. Länsiliittoutuneet pommittivat Berliiniä 363 kertaa vuosina 1940–1945. Marraskuusta 1943 maaliskuuhun 1944 kaupunkiin kohdistettiin oma pommituskampanjansa. Berliini toimi viimeisenä sotanäyttämönä Euroopassa, kun puna-armeijan joukot saavuttivat sen huhtikuussa 1945. Kaupungista käytiin ankara taistelu, ja muun muassa valtiopäivätalo raunioitui.


title: Berliini

text: Toisen maailmansodan jälkeen Saksa jaettiin neljään miehitysvyöhykkeeseen, joita hallinnoivat Neuvostoliitto, Yhdysvallat, Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska. Neuvostoliiton vyöhykkeen sisään jäänyt Berliini jaettiin myös neljään osaan näiden valtioiden kesken: länsivallat hallinnoivat Länsi-Berliiniä, Neuvostoliitto Itä-Berliiniä. Neuvostoliitto irtisanoutui käytännössä miehitysvaltojen yhteishallinnosta vuonna 1948, sillä se ei tunnustanut sosiaalidemokraatti Ernst Reuterin valintaa pormestariksi ja asetti omalle vyöhykkeelleen oman pormestarinsa. Kesäkuusta 1948 toukokuuhun 1949 Neuvostoliitto piti Länsi-Berliiniä piiritystilassa katkaisemalla kaikki maayhteydet ja rajoittamalla myös sähkön ja kaasun saantia. Tästä Berliinin saarrosta kaupunki selviytyi länsiliittoutuneiden järjestämän massiivisen ilmasillan ansiosta.


title: Berliini

text: Tilanne muuttui entistäkin ongelmallisemmaksi, kun Saksan länsivyöhykkeistä muodostettiin vuonna 1949 Saksan liittotasavalta ja Neuvostoliiton vyöhykkeestä Saksan demokraattinen tasavalta (DDR). DDR piti Berliiniä pääkaupunkinaan; käytännössä pääkaupunkina tosin toimi vain Itä-Berliini. Saksan liittotasavalta puolestaan piti Berliiniä omana osavaltionaan, jollainen kaupungin länsiosa käytännössä olikin. Myös voittajavaltojen kesken Berliinin oikeudellinen status oli kiistanalainen. Länsiliittoutuneiden tulkinnan mukaan koko Berliinissä ylintä valtaa käytti neljä miehitysvaltaa eikä kumpikaan Saksa; Neuvostoliitto puolestaan katsoi, että Itä-Berliini kuului DDR:n alaisuuteen ja että miehitystila jatkui ainoastaan Länsi-Berliinissä.


title: Berliini

text: Vuoteen 1961 saakka Länsi- ja Itä-Berliinin välillä saattoi liikkua vapaasti, vaikka Saksojen välinen raja oli muualla tiukasti vartioitu. Koska Länsi-Berliinin kautta pakeni länteen yhä enemmän itäberliiniläisiä ja itäsaksalaisia, DDR rakensi vuonna 1961 Berliinin muurin, jolla se eristi Länsi-Berliinin Itä-Berliinistä ja DDR:stä. Berliinin muuri jakoi kaupungin kahtia vuoteen 1989 asti, jolloin DDR poisti kansalaistensa matkustusrajoitukset. Berliinin muurin murtuminen oli valtava symbolinen tapahtuma ja lähtölaukaus Euroopan sosialististen valtiojärjestelmien romahtamiselle. Muurin purkamisvuonna 1990 neljä miehitysvaltaa luovuttivat hallintaoikeutensa Berliiniin yhdistyneelle Saksalle niin kutsutussa kaksi plus neljä -sopimuksessa (virallisesti englanniksi Treaty on the Final Settlement with Respect to Germany).


title: Berliini

text: Saksojen yhdistymisen seurauksena myös Berliinistä tuli jälleen yksi kaupunki. Saksan liittopäivät päätti 20. kesäkuuta 1991 vain pienellä äänierolla siirtyä Bonnista Berliiniin. Saksan liittopäivät ja hallitus pääsivät muuttamaan Bonnista Berliiniin kuitenkin vasta vuonna 1999. Yhdistymisen jälkeen Berliiniä on rakennettu ja kunnostettu paljon, minkä vuoksi kaupunkia kutsuttu jopa ”Euroopan suurimmaksi rakennustyömaaksi”. Kaupungin talous ei ole kohentunut toivotulla tavalla, vaan kaupunki on ollut konkurssin partaalla.


title: Berliini

text: Joulukuussa 2008 Berliinin väkiluku oli 3 431 473 asukasta. Berliinillä on pitkät perinteet maahanmuuttokaupunkina, ja sen väestö on etniseltä taustaltaan hyvin kirjava. Muita leimallisia piirteitä ovat nykyään muun muassa maallistuneisuus ja vaihtoehtoista elämäntapaa edustavien, kuten homojen ja lesbojen, suhteellinen yliedustus. Kaupunki houkuttelee myös runsaasti taiteilijoita sekä vaihtoehtoelämää ja individualistisia arvoja arvostavia ihmisiä liberaalilla elämäntyylillään, modernilla zeitgeistilla ja alhaisella elinkustannusten tasolla.


title: Berliini

text: Aluksi Berliinin väkiluku kehittyi hitaasti, eikä kaupunki ollut Saksan mittakaavassa kovinkaan merkittävä. Vuonna 1500 Berliinin ja Cöllnin väkiluku oli vain 12 000, ja 1600-luvulla se vielä puoliintui muun muassa kolmikymmenvuotisen sodan seurauksena. Vaaliruhtinas Fredrik Vilhelm kuitenkin aloitti aktiivisen maahanmuuttopolitiikan ja kutsui kaupunkiin muun muassa runsaasti ranskalaisia hugenotteja, joita vainottiin kotimaassaan uskonsa takia. Väkiluku kääntyi voimakkaaseen kasvuun ja nousi vuoteen 1709 mennessä noin 55 000 henkeen. Myöhemmin teollistuminen sekä Berliinin nousu yhdistyneen Saksan keisarikunnan pääkaupungiksi kiihdyttivät kasvua entisestään, ja vuonna 1877 ylitettiin jo miljoonan asukkaan raja. Vuonna 1920 toteutettu suuri kuntaliitos, jossa lukuisia naapurikaupunkeja ja -kuntia liitettiin Berliiniin, nosti väkiluvun kertaheitolla 3,8 miljoonaan ja Berliinin Manner-Euroopan suurimmaksi kaupungiksi. Ylimmillään väkiluku kävi vuonna 1943 noin 4,3 miljoonassa, mutta toisen maailmansodan seurauksena se laski väliaikaisesti 2,8 miljoonaan. Sodan jälkeen, Berliinin jakauduttua kahtia, Itä-Berliini menetti jatkuvasti asukkaita Länsi-Berliinille, kunnes Berliinin muuri rakennettiin vuonna 1961. Tämän jälkeen Länsi-Berliiniin väkilukua kasvattivat muun muassa Etelä-Euroopasta ja Turkista tulleet maahanmuuttajat. Itä-Berliiniin puolestaan saapui vierastyöläisiä Vietnamista. Muurin murtuminen vuonna 1989 lisäsi väestön vaihtuvuutta. Vaikka sen jälkeen yli miljoona ihmistä on muuttanut kaupungista pois, uudet tulokkaat – muun muassa Itä-Euroopasta saapuneet, osittain saksalaistaustaisetkin ihmiset – ovat pitäneet väkiluvun suhteellisen vakaana 3,4 miljoonan tietämissä.


title: Berliini

text: Suurimman osan 1990-lukua ja 2000-vuosikymmentä syntyvyys oli alhaisempaa kuin kuolleisuus, ja ainoastaan muuttovoitto esti kaupungin väkilukua laskemasta. Vuosina 2007 ja 2008 syntyi taas enemmän ihmisiä kuin kuoli.


title: Berliini

text: Berliinin asukkaat edustavat nykyään yhteensä 195 eri kansalaisuutta. Ulkomaiden kansalaisia oli heinäkuussa 2008 noin 473 000 eli 14,1 prosenttia kaupungin väestöstä. Tämän päälle tulevat Saksan kansalaisuuden saaneet ulkomaalaistaustaiset henkilöt, joiden tarkkaa määrää on vaikea arvioida, koska heitä on jo monessa polvessa, eikä ole selvää määritelmää sille, missä vaiheessa ihminen lakkaa olemasta ”ulkomaalaistaustainen” ja muuttuu ”oikeaksi” saksalaiseksi. Vuonna 2006 Saksan kansalaisuuden sai yhteensä 8 186 ulkomaalaista berliiniläistä. Vuonna 2007 suurin yksittäinen ulkomaalaisten ryhmä olivat Turkin kansalaiset, joita oli 113 779, ja Berliiniä kutsutaankin usein ”suurimmaksi turkkilaiskaupungiksi Turkin ulkopuolella”. Seuraavaksi suurimpina alkuperämaina tulivat Puola (44 400), Serbia (23 370), Venäjä (14 615), Italia (14 446), Yhdysvallat (13 761), Ranska (12 611), Vietnam (11 615), Kroatia (11 029), Bosnia ja Hertsegovina (10 576), Yhdistynyt kuningaskunta (9 797), Kreikka (9 749), Itävalta (8 813), Ukraina (8 709), Libanon (7 691), Espanja (6 637), Bulgaria (6 621), Kiina (6 013) ja Thaimaa (5 878). Korkein ulkomaalaisten osuus on Mitten hallintoalueella (28,3 % ulkomaan kansalaisia). Vuonna 2006 26 prosentilla väestöstä arvioitiin olevan ulkomaalaistausta, ja noin puolella näistä oli Saksan kansalaisuus joko Saksassa syntymisen tai hankitun kansalaisuuden takia. Noin 40 prosentilla kaupungin alle 18-vuotiaista oli ulkomaalaistausta, mikä tarkoittaa, että he joko ovat syntyneet ulkomailla tai vähintään toinen vanhemmista on ulkomaalaistaustainen. Saksan noin miljoonasta laittomasta siirtolaisesta peräti neljänneksen eli noin 250 000 hengen arvioidaan asuvan Berliinissä.


title: Berliini

text: Berliini on ollut suosittu muuttokohde myös monille sosiaalisille erikoisryhmille. Saksojen jaon aikana Länsi-Berliinin asukkaiden ei tarvinnut palvella Länsi-Saksan armeijassa, minkä johdosta monet länsisaksalaiset nuoret miehet muuttivat sinne. Vapaamielisen ilmapiirinsä takia Berliini houkuttelee myös esimerkiksi seksuaalivähemmistöihin kuuluvia. Heihin lukeutuva Berliinin pormestari Klaus Wowereit nauttii varsin suurta kansansuosiota.


title: Berliini

text: Berliini on hyvin maallistunut kaupunki: 59 % asukkaista ei kuulu mihinkään kirkkokuntaan. Luterilaisia on 22,3 %, katolisia 9,1 % ja muihin kristillisiin kirkkokuntiin kuuluvia 2,7 %. Muslimien osuus on 6,2 %, muiden uskontojen 0,6 %. Entisen Itäblokin maista tulevan siirtolaisuuden vuoksi Saksan ja etenkin Berliinin juutalaisyhteisö on nykyään maailman nopeimmin kasvava.


title: Berliini

text: Berliinin ja Brandenburgin alueella puhuttu "Berlinisch" tai "Berlinerisch" ei oikeastaan ole murre vaan kehittyvä ja vaikutteille altis suurkaupungin kieli. Vuosisatojen ajan Berliiniin saapunut muuttovirta on jättänyt kieleen jälkensä. Kaupungille ominaiset ilmaisut, äänteet ja sanonnat kertovat usein juuri kaupunkiin asettuneiden muuttajien alkuperästä. Esimerkiksi sana "ich" ’minä’ sopii hyvin suomalaiseen suuhun: se lausutaan berlinischiksi [ɪk] eikä [ɪç].


title: Berliini

text: Saksan pääkaupunkina Berliini on yksi Euroopan vaikutusvaltaisimmista poliittisista keskuksista. Toisen maailmansodan jälkeen menettämänsä pääkaupunkiaseman Berliini sai muodollisesti takaisin jo Saksan yhdistyessä vuonna 1990, mutta vasta seuraavana vuonna varmistui, että keskeiset valtiovallan elimet siirrettäisiin myös konkreettisesti Bonnista Berliiniin. Liittopresidentin virasto muutti Berliiniin vuonna 1994, ja liittopäivät, pääosa hallituksesta sekä osavaltioita edustava liittoneuvosto seurasivat perässä vuosina 1999–2000. Muuttoprojekti sai virallisen päätöksensä hallitusta johtavan liittokanslerin asetuttua vastavalmistuneeseen virastoonsa vuonna 2001. Liittovaltiona Saksa on kuitenkin vähemmän keskusjohtoinen maa kuin esimerkiksi Suomi, ja suuri osa ministeriöistä ja muista valtion virastoista sijaitsee edelleen Bonnissa ja muissa kaupungeissa, eikä niitä kaikkia ole tarkoituskaan siirtää Berliiniin.


title: Berliini

text: Berliini on oma osavaltionsa () ja kaupunkivaltio (), mistä johtuen sillä on varsin laajat oikeudet päättää omista asioistaan liittovaltion hallituksesta riippumatta. Berliinin lainsäädäntöelin eli parlamentti () pitää majaansa entisessä Preussin maapäivien rakennuksessa. Osavaltion hallituksen muodostaa Berliinin senaatti, joka koostuu pormestarista ja enintään kahdeksasta muusta senaattorista.


title: Berliini

text: Vuodesta 2014 lähtien pormestarina on toiminut SPD:n eli sosiaalidemokraattien Michael Müller. Vuoden 2011 osavaltiovaalien jälkeen muodostettiin SPD:n ja CDU:n eli konservatiivien koalitiohallitus. Osavaltioparlamentissa SPD:llä on 47 ja CDU:lla 39 paikkaa. Lisäksi edustettuina ovat Liittouma 90/Vihreät (29 paikkaa), Vasemmistopuolue (19 paikkaa) ja Piraattipuolue (15 paikkaa). Pienpuolueet eivät ole edustettuina, sillä käytössä on viiden prosentin äänikynnys.


title: Berliini

text: Toisin kuin suomalaisissa kaupungeissa, myös Berliinin 12 hallintoalueella ("Bezirk") on jonkin verran itsenäistä päätäntävaltaa. Niillä on omat parlamenttinsa ("Bezirksverordnetenversammlung"), jotka valitaan paikallisvaaleissa. Näissä vaaleissa äänioikeutettuja ovat kaikki alueella asuvat EU:n kansalaiset, myös muut kuin saksalaiset, ja äänikynnys on vain kolme prosenttia. Hallintoalueen hallituksena toimii ”hallintoaluevirasto” ("Bezirksamt"), joka koostuu hallintoalueen pormestarista ("Bezirksbürgermeister") ja valtuutetuista ("Bezirksstadtrat").


title: Berliini

text: Berliinin julkinen liikenne hoidetaan metrojunilla, kaupunkijunilla, raitiovaunuilla, busseilla ja lautoilla. Päävastuun liikenteen pyörittämisestä kantaa kaupungin omistama liikelaitos Berliner Verkehrsbetriebe (BVG); ainoastaan kaupunkijunaliikenne on erillisen, Deutsche Bahnin omistaman yhtiön vastuulla. Berliinin ja Brandenburgin alueella toimivat joukkoliikenneyhtiöt muodostavat Verkehrsverbund Berlin-Brandenburg (VBB) -nimisen yhteisön, jossa voi kaikkialla matkustaa samalla lipulla.


title: Berliini

text: Berliinin joukkoliikenteen tukirangan muodostavat S-Bahn eli kaupunkirata ja U-Bahn eli metro. Pääasiassa maanpinnan alapuolella liikennöivä metro avattiin vuonna 1902. Nykyään 144,9 kilometriä pitkällä metroverkolla on yhdeksän linjaa ja 170 asemaa. Pääasiassa maanpäällisen kaupunkiradan puolestaan katsotaan syntyneen vuonna 1924, jolloin useita vuosikymmeniä aiemmin rakennettua rataverkkoa alettiin sähköistää. Nimensä mukaisesti kaupunkirata sijoittuu lähes kokonaan Berliinin rajojen sisäpuolelle; kauemmas ympäristöön ajavat erilliset lähijunat (RegionalBahn). Kaupunkiradan 331 kilometriä pitkä verkko käsittää 15 linjaa ja 165 asemaa. Kaupunkiradalla kulkee joka arkipäivä 1,3 miljoonaa matkustajaa ja metrolla 1,4 miljoonaa, vuositasolla luvut ovat 375,8 ja 457,9 miljoonaa.


title: Berliini

text:
Kolmatta raideliikenteen muotoa Berliinissä edustaa raitiotie (Straßenbahn eli Tram), joka aloitti liikennöimisen hevoskäyttöisenä vuonna 1865. Vaikka Länsi-Berliinin raitiotieverkko purettiin 1960-luvulla, Itä-Berliinin puolella säilynyt, nykyään 187,7 kilometriä pitkä verkko kuuluu edelleen maailman suurimpiin. Sillä liikkuu joka päivä 560 000 matkustajaa (vuodessa 171 miljoonaa). Tiheästi liikennöidyistä päälinjoista käytetään nimitystä MetroTram. Raitiotieverkkoa on laajennettu muutaman kilometrin verran entisen Länsi-Berliinin puolelle. Verkkoa suunnitellaan edelleen laajennettavan erityisesti reuna-alueilla.
Raitiotietä suuremmat matkustajamäärät (350 miljoonaa vuodessa) on kuitenkin bussilinjoilla. Bussiliikennettä Berliinissä on ollut vuodesta 1847 lähtien, aluksi kulkuneuvot olivat hevoskäyttöisiä. Raitiotielinjojen tapaan erotellaan tavalliset bussilinjat ja tiheästi, enimmäkseen viiden minuutin välein liikennöidyt MetroBus-linjat. Muita bussikategorioita ovat pikabussit (ExpressBus), jotka pysähtyvät vain valituilla pysäkeillä, sekä yöbussit (Nachtbus). Jälkimmäiset on tarkoitettu etenkin arkiöinä liikkuvia varten; viikonloppuisin ja ennen juhlapyhiä lähes kaikki kaupunkirata-, metro-, MetroTram- ja MetroBus-linjat ajavat läpi yön, joskin harvennetulla vuorovälillä.


title: Berliini

text: Liikennevälineiden valikoimaa täydentää kuusi lauttalinjaa, jotka kulkevat Berliinin järvillä ja joilla. Kaksi linjaa liikennöi ympäri vuoden ja loput keväästä syksyyn.


title: Berliini

text: Kuten muissakin Saksan suurissa kaupungeissa, yksityisautoilun suosio on Berliinissä verrattain vähäinen – kaupungissa on vain 289 autoa tuhatta asukasta kohti, koko maan keskiarvon ollessa 472. Auton sijasta berliiniläiset käyttävät paljon julkista liikennettä sekä polkupyörää, sikäli kuin eivät kulje jalan. Pyöräilyn osuus kaupungin koko liikenteestä on 15 prosenttia.


title: Berliini

text: Berliinin katuverkon pituus on 5343,2 km (tammikuu 2006). Brandenburgin puolella Berliiniä ympäröi kehämäinen moottoritie eli Autobahn A10. Berliinin alueella sijaitsee läntistä keskustaa kiertävä, puolikaaren muotoinen moottoritie A100 sekä joitakin säteittäisiä, A10:n ja A100:n yhdistäviä moottoriteitä, joukossa entinen kilparata AVUS (nykyinen A115) sekä toukokuussa 2008 valmistunut A113. Kaupunkimoottoriteillä nopeusrajoitus on yleensä 80 km/h, muilla läpikulkuväylillä yleensä 50 km/h ja paikalliskaduilla yleensä 30 km/h. Jälkimmäisen nopeusrajoituksen piiriin kuuluu 73 prosenttia kaikista kaduista.


title: Berliini

text: Ruuhkamaksuja Berliinissä ei ole, mutta maaliskuussa 2007 säädettiin koko Saksaa koskeva laki, joka toi käyttöön uudentyyppiset, autojen päästöluokituksiin perustuvat ajorajoitukset. Tietyn päästötason alittavat ajoneuvot voidaan varustaa punaisella, keltaisella tai vihreällä tarralla, joka ilmoittaa päästöjen suuruuden. Eräiden muiden saksalaiskaupunkien keskustojen tavoin Berliinin kehäradan sisäpuolelle jäävä alue julistettiin vuoden 2008 alussa niin sanotuksi ympäristövyöhykkeeksi (), jonka alueella suuripäästöisten autojen käyttäminen on kiellettyä. Säädös koskee sekä ulkopuolelta alueelle pyrkiviä että sillä asuvia ihmisiä, joita on Berliinin tapauksessa noin 1,1 miljoonaa.


title: Berliini

text: Berliini on kansainvälisesti merkittävä rautatieliikenteen solmukohta: vuonna 2006 avattu uusi Berliinin päärautatieasema on Euroopan suurin risteysasema. Kaukoliikennettä palvelevat lisäksi Südkreuzin, Gesundbrunnenin, Ostbahnhofin ja Spandaun asemat. Kaikilta näiltä asemilta on suoria yhteyksiä useisiin Euroopan maihin, ja niitä käyttävät myös ICE-luotijunat. Seutuliikennettä (RegionalBahnia) palvelee Berliinissä yhteensä 22 asemaa. Berliinin laajin rautatiejärjestelmä on kuitenkin kaupungin sisäisen julkisen liikenteen piiriin laskettava kaupunkirata eli S-Bahn, jonka verkostolla sijaitsee yhteensä 165 asemaa (ks. yllä).


title: Berliini

text: Berliinissä toimii tällä hetkellä kaksi kaupallista lentoasemaa: Tegel (TXL), joka sijaitsee läntisen keskustan tuntumassa, ja Schönefeld (SXF), joka sijaitsee kaupungin eteläisellä rajalla Brandenburgissa. Tempelhofin kaupunginosassa sijainnut Tempelhofin lentoasema (THF) suljettiin lokakuussa 2008. Myös Tegelin lentoasema on tarkoitus sulkea ja keskittää lentoliikenne Schönefeldin lentoaseman paikalle nousevaan uuteen, Berlin Brandenburg Internationaliksi (BBI) nimettyyn suurlentoasemaan.


title: Berliini

text: Berliinin vesiliikenne ei rajoitu julkisen liikenteen lauttoihin (ks. yllä) ja turisteille kiertoajeluita tarjoaviin sightseeing-lauttoihin, vaan myös rahtikuljetuksia on runsaasti, sillä joet ja kanavat yhdistävät kaupungin sekä Pohjan- että Itämereen. Berliinissä on neljä rahtisatamaa: "Osthafen" itäisen keskustan tuntumassa Friedrichshain-Kreuzbergissä, "Hafen Neukölln" Neuköllnissä, "Südhafen" Spandaussa sekä läntisen keskustan tuntumassa, Moabitissa sijaitseva "Westhafen", joka on näistä suurin. Siihen nähden, että Berliini on sisämaakaupunki, satamien yhteenlaskettu tavaraliikenne on huomattava: noin neljä miljoonaa tonnia vuodessa (vastaa suunnilleen Turun satamaa).


title: Berliini

text: Vuonna 2007 Berliinin talouden kasvuvauhti oli 1,8 % (koko Saksan 2,5 %) ja kaupungin yhteenlaskettu bruttokansantuote oli 81,7 miljardia euroa. Saksojen yhdistymisen jälkeen Berliini on kärsinyt huomattavista talousvaikeuksista pääkaupunkiasemastaan huolimatta. Kaupungin työttömyysaste oli keväällä 2008 14,1 %, mikä oli huomattavasti korkeampi luku kuin Saksassa tai EU:ssa keskimäärin. Kaupunki ei kuulukaan Saksan rikkaimpien kaupunkien joukkoon ainakaan asukaskohtaisella bruttokansantuotteella mitattuna. Kuitenkin USB:n vuonna 2008 tekemän selvityksen mukaan berliiniläisten ostovoima oli maailman kaupungeista neljänneksi suurin. Kiihkeä rakentaminen on myös velkaannuttanut kaupungin ja vienyt sen vararikon partaalle. Kaupungissa ei ole myöskään kuin kahden Forbes Global 2000:n listaaman yrityksen pääkonttorit (Siemens ja Deutsche Bahn), mutta lukuisilla saksalaisilla ja ulkomaisilla yrityksillä on sivukonttori kaupungissa.


title: Berliini

text:
Vanhojen teollisuudenalojen taannuttua on matkailusta ja luovan talouden työpaikoista tullut kaupungille erityisen tärkeitä. Kaupunki on nykyisin 7,5 miljoonalla hotellivieraallaan Euroopan unionin kolmanneksi suosituin matkailukohde, ja se kuuluu Saksan johtaviin luoviin keskuksiin. Berliini on Wienin jälkeen maailman toiseksi suurin konferenssien pitokaupunki. Kaupungista löytyy myös Euroopan suurin konventiokeskus Internationales Congress Centrum Berlin eli ICC. Tutkimus- ja kehitystoiminnasta on tullut kaupungille hyvin tärkeää, ja Berliini-Brandenburgin alue luetaankin nykyisin Euroopan unionin kolmen innovatiivisimman alueen joukkoon. Nopeasti kasvavia aloja ovat myös tietoliikenne, biologiset tieteet, viestintä- ja informaatioteknologian palvelut, media ja musiikki, mainonta ja suunnittelu, biotekniikka ja ympäristönsuojeluun liittyvät palvelut, kuljetus sekä lääketieteellinen suunnittelu. Berlin-Adlershofin tiede- ja bisnespuisto on Saksan suurin teknologiapuisto ja kuuluu myös maailman 15 suurimman teknologiapuiston joukkoon.
Vuonna 2004 Berliinin suurimmat työnantajat olivat


title: Berliini

text:
Berliinissä sijaitsee lukuisia televisio- ja radioasemia, niin alueellisia, kansallisia kuin kansainvälisiäkin. Berliinissä ilmestyy enemmän päivälehtiä kuin missään toisessa saksalaisessa kaupungissa: muun muassa "Berliner Zeitung", "Der Tagesspiegel", "Die Tageszeitung", "Berliner Kurier", "Berliner Morgenpost" sekä sanomalehdistä kaikkein tunnetuin "Die Welt", jota luetaan ympäri Saksaa ja joka siirsi päämajansa Hampurista Berliiniin. Koska Berliini on Saksan pääkaupunki, siellä on runsaasti toimittajia ja kirjeenvaihtajia kaikkialta Saksasta ja maailmasta.
Berliinissä toimii neljä yliopistoa ja useita muita oppilaitoksia. Opiskelijoita lasketaan kaupungissa olevan yhteensä 130 000. Kolme suurta yliopistoa ovat kaupungin vanhin Humboldt-yliopisto (n. 37 000 opiskelijaa), Berliinin jakamisen jälkeen länsipuolelle perustettu Freie Universität Berlin (noin 34 000 opiskelijaa) ja teknillinen yliopisto Technische Universität Berlin (28 000 opiskelijaa). Taideyliopisto Universität der Künste on selvästi pienempi (4 300 opiskelijaa). Siellä annetaan opetusta sekä musiikissa että näyttömötaiteissa, kuvataiteissa arkkitehtuurissa, mediasuunnittelussa ja muotoilussa. Berliinissä työskentelee yhteensä 62 000 tiedemiestä tutkimus- ja kehitystyössä kaupungin yliopistoissa ja tutkimusinstituuteissa.


title: Berliini

text: Berliinillä on pitkä perinne lääketieteen ja lääketieteellisen teknologian keskuksena. Lääketieteen historiaan vaikuttanut runsaasti berliiniläiset tiedemiehet, kuten patologiaa merkittävästi kehittänyt ja leukemian löytänyt Rudolf Virchow sekä mikrobiologian uranuurtajana tunnettu Robert Koch.


title: Berliini

text: Charitén sairaalakompleksi on nykyään Euroopan suurin yliopistollinen sairaala. Se on perustettu jo vuonna 1710, joten se on myös yksi Euroopan vanhimmista yhä toiminnassa olevista sairaaloista. Sairaalassa on 3 300 vuodepaikkaa, opiskelijoita noin 8 000 ja henkilökuntaa noin 14 000, ja lisäksi sillä on yli 60 leikkaussalia ja yli miljardin euron vuosivaihto. Charité on Berliinin vapaan yliopiston ja Humboldtin Berliinin yliopiston yhteinen instituutio, mukaan lukien laaja valikoima instituutteja ja lääketieteellisiä pätevyyskeskuksia. Niiden joukossa on saksalainen sydänkeskus, joka on yksi maineikkaimmista elinsiirtokeskuksista, Max-Delbrück-Center molekyylilääkettä varten ja Max-Planck-Institute molekyyligenetiikkaa varten. Tämän lisäksi monet teollisuuden yhtiöiden tutkimusosastot, kuten Siemens ja Schering, täydentävät tieteellistä tutkimusta ja osaamista.


title: Berliini

text: Berliinin nykyisten rajojen sisäpuolella on monia alueita, jotka olivat jo keskiajalla itsenäisiä kyliä tai kaupunkeja. Jotkut niistä ovat jopa vanhempia kuin Berliini itse, esimerkiksi Spandau tai Köpenick. Muun muassa tästä syystä sekä Berliinin muurin aikaisesta jaosta johtuen Berliinillä ei ole yhtä ylivoimaista keskustaa, jota ympäröisivät pelkät lähiöt, vaan sillä on useampia pitkän ajan saatossa muodostuneita, seudulliselta vetovoimaltaan eritasoisia keskustoja. Keskustatoiminnot, kuten palvelut ja työpaikat, jakautuvat melko laajalle alueelle, ja liikennejärjestelmä on pitkälti verkostomainen, niin että tarve varsinaisessa keskustassa asioimiselle on monille vähäinen.


title: Berliini

text: Varsinaisia keskustoja Berliinillä ajatellaan usein olevan kaksi. Toinen on läntinen keskusta (”City West”) Zoologischer Gartenin rautatieaseman, Kurfürstendammin, Breitscheidplatzin ja Tauentzienstraßen ympärillä Charlottenburgin ja Schönebergin kaupunginosissa. Toinen on itäinen tai historiallinen keskusta Mitten kaupunginosassa, eritysesti Unter den Lindenin, Friedrichstraßen, Hackescher Marktin ja Alexanderplatzin ympärillä. Palvelutasoltaan ja kaupunkikuvaltaan keskustamaisia alueita löytyy kuitenkin myös monista muista kaupunginosista, esimerkiksi kauppakatu Schloßstraßen varrelta Steglitzistä tai Karl-Marx-Straßen varrelta Neuköllnistä.


title: Berliini

text: Alue, jota suomeksi voisi kutsua kantakaupungiksi (saksaksi yleensä "Innenstadt"), kattaa kehäradan sisäpuolisen alueen sekä paikoitellen useita kilometrejä sen ympärille ulottuvan vyöhykkeen (esimerkiksi Wedding ja Friedenau sijaitsevat kehäradan ulkopuolella). Määritelmästä riippuen alue on halkaisijaltaan 10–15 kilometriä. Berliinin–Brandenburgin tilastokeskuksen "Innenstadtiksi" määrittelemällä alueella asuu noin 1,2 miljoonaa ihmistä. Alueelle ovat tunnusomaisia 1800-luvun eli "Gründerzeit"-kauden ja vilhelmiinisen ajan tiiviit umpikorttelit. Kivijalkakaupat ja runsaat muut palvelut tekevät alueesta eläväisen. Talot ovat yleensä noin 5-kerroksisia; keskikaupunkia kohti mentäessä kerrosluku nousee hieman, mutta selvästi ympäristöään korkeammat tornit ovat harvassa. Alkuperäisen luonteensa hyvin säilyttäneitä alueita löytyy muun muassa Prenzlauer Bergistä, Friedrichshainista, Kreuzbergista, Neuköllnistä, Schönebergistä, Wilmersdorfista ja Charlottenburgista. Toisessa maailmansodassa tuhoutuneita alueita jälleenrakennettaessa etenkin Itä-Berliiniin syntyi kuitenkin myös aiemmasta kaupunkikuvasta täysin poikkeavia alueita, kuten Karl-Marx-Alleen ympäristö.


title: Berliini

text: Vilhelmiinisen Berliinin liepeille rakennettiin 1900-luvun alkupuolella paljon "Siedlungeja" (uudisrakennusalueita), jotka ovat väljempiä ja vähemmän vilkkaita (esimerkiksi kuuluisa "Hufeisensiedlung" Britzissä). Kaupungin reuna-alueita kohti mentäessä rakentaminen muuttuu matalammaksi ja kylämäisemmäksi mutta on silti tiivistä, niin että raja asutuksen ja maaseudun välillä on jyrkkä. Reuna-alueiden ilmettä hallitsevat pientalot, erityisesti kaupunkihuvilat ("Stadtvilla", yleensä noin 2–3-kerroksisia, yhden tai useampia huoneistoja käsittäviä taloja omalla tontilla). Monet näistä alueista ovat varsin kalliita, esimerkiksi Zehlendorf tai Dahlem. Paikoitellen reuna-alueilla sijaitsee myös korkeampia kerrostalolähiöitä. Tällaisia rakennettiin etenkin DDR:n aikana Itä-Berliiniin (esimerkiksi Marzahn, Hellersdorf, Hohenschönhausen), mutta muutamia samantapaisia alueita löytyy myös lännestä, kuten Märkisches Viertel.


title: Berliini

text: Historiastaan johtuen Berliini on kaupunkikuvaltaan hyvin hajanainen ja vaihteleva. Paljon vanhaa rakennuskantaa tuhoutui toisessa maailmansodassa mutta myös rauhanaikaisissa uudistushankkeissa. Kaupungissa näkyvät monen eri aikakauden ja yhteiskuntajärjestelmän arkkitehtoniset ihanteet rinta rinnan. Berliini ei ole erityisen kauniin kaupungin maineessa, mutta monet arvostavat nimenomaan sen monipuolisuutta ja värikkyyttä.


title: Berliini

text: Kaikkein vanhimmasta Berliinistä ei ole säilynyt paljoa. Kaupungin keskiaikainen ydin, Nikolaiviertel (Nikolaikortteli), tuhoutui toisessa maailmansodassa lähes kokonaan maan tasalle. Tämä Itä-Berliinin puolelle jäänyt alue jälleenrakennettiin vasta 1980-luvulla. Kadut noudattavat edelleen keskiaikaista asemakaavaa, ja rakennukset on tehty muistuttamaan keskiaikaisia taloja, mutta monet niistä on DDR-tyylin mukaisesti koottu betonielementeistä, joten ne tarjoavat vain viitteellisen illuusion alkuperäisestä tyylistä. Alueen keskipiste on noin vuonna 1230 rakennettu Nikolaikirche (Nikolaikirkko), josta säilyi sodassa vain ulkoseinät ja joka on nyt restauroitu tuhoa edeltäneeseen uusgoottilaiseen asuunsa.


title: Berliini

text: Muihin keskiaikaisiin monumentteihin kuuluu esimerkiksi St. Marienkirche, joka sekin ajoittuu 1200-luvulle. Keskiajalla, 1400-luvulla, rakennettiin myös kaupunkilinnan ensimmäinen versio. Linna tosin ehti kokea monta perusteellista muodonmuutosta ennen kuin se tuhottiin vuonna 1950. Berliinin vanhin säilynyt linna on varhaisrenessanssia edustava, Grunewaldin metsässä sijaitseva metsästyslinna Jagdschloss Grunewald (1542–1543). Berliinin vanhin säilynyt asuinrakennus tunnetaan nimellä Ribbeckhaus, ja se ajoittuu vuodelle 1624.


title: Berliini

text: Myös monilla keskustan ulkopuolisilla kaupunginosilla, jotka aikoinaan olivat itsenäisiä kaupunkeja, on keskiajalle ulottuva historia. Esimerkiksi Spandaulla on oma vanhakaupunkinsa, joka kylläkin kärsi muun Berliinin tavoin pahoja tuhoja toisessa maailmansodassa. Keskiaikaisen asemakaavan ohella jäljellä ovat kuitenkin vielä Nikolaikirche (1300–1400-luku), niin sanottu goottilainen talo ("Gotisches Haus", 1400-luku), osia kaupunginmuurista (1300-luku) sekä ennen kaikkea Spandaun linnake ("Spandauer Zitadelle"), joka ajoittuu pääosin 1500-luvulle. Linnaketta pidetään renessanssiaikaisen sotilasarkkitehtuurin merkkiteoksena. Sen vanhimmat säilyneet osat ovat peräisin 1200-luvulta.


title: Berliini

text: Berliinin nykyistä keskustaa leimaa vahvimmin 1700- ja 1800-lukujen arkkitehtuuri, joka edusti aluksi barokkia ja myöhemmin uusklassismia sekä muita historismin muotoja. Näiden tyylien mukaisesti Preussin kuninkaat ja Saksan keisarit rakensivat Berliinistä komean pääkaupunkinsa, jonka piti ilmentää heidän mahtiaan. Barokkia edustavista huomattavista rakennuksista voidaan mainita esimerkiksi läntisessä Berliinissä sijaitseva Charlottenburgin linna, jonka rakentaminen aloitettiin vuonna 1695. Varsinainen keskusta muodostui kuitenkin paraatikatu Unter den Lindenin ympärille, jonka varrella sijaitsevat monet Berliinin tunnetuista nähtävyyksistä. Katu alkaa lännessä Pariser Platz -aukiolta ja Brandenburgin portilta (1788–1791), joka on kaupungin symboli. Portin vieressä on valtiopäivätalo (1894). Idempänä kadun varrella sijaitsevat muun muassa valtionkirjaston päärakennus (1914), Fredrik Suuren ratsastajapatsas sekä Bebelplatzin aukio, jota ympäröivät muun muassa Humboldt-yliopiston päärakennus (1748–1766) ja kuninkaallinen ooppera (1742). Aukion itäpuolella on muita merkittäviä rakennuksia, kuten alun perin sotilaiden vartiotuvaksi rakennettu Neue Wache (1818) ja kadun varren vanhin säilynyt rakennus, Zeughaus (1695–1730), jossa sijaitsee nykyään Saksan historiallinen museo. Tämän itäpuolella on Museosaari ("Museuminsel"), joka on saanut nimensä siellä sijaitsevasta valtavasta museokompleksista (1830–1930) ja jolla kohoaa myös Berliinin tuomiokirkko (1895–1905). Hieman siitä itään sijaitsee muun muassa Punainen raatihuone (1869). Unter den Lindenin eteläpuolella puolestaan on kaupungin kauneimpana aukiona pidetty Gendarmenmarkt kaksoiskirkkoineen (1600- ja 1700-lukujen vaihde).


title: Berliini

text: Keskustaan liittyy myös sen länsipuolella oleva Tiergartenin puisto, jossa on Saksan yhdistymissotien 1861–1871 muistoksi rakennettu voitonpylväs Siegessäule ja Bellevuen linna (1786). Tiergartenin länsipuolinen alue, joka muodostaa nykyisen Länsi-Berliinin keskustan, oli pitkään syrjäseutua, mutta sen kehitys alkoi toden teolla keisariajalla. Muun muassa sinne rakennettiin vuosina 1906–1907 KaDeWe, joka on edelleen Manner-Euroopan suurin tavaratalo.


title: Berliini

text: Suuri osa Berliinin asuinalueista sai nykyisen muotonsa 1800-luvun rakennusbuumin ("Gründerzeit") ja vuosisadan vaihteen aikana, jolloin tärkeimmät arkkitehtoniset tyylisuunnat olivat historismi ja jugend. Hyviä esimerkkejä ovat Prenzlauer Bergin, Kreuzbergin ja Schönebergin kaupunginosat.


title: Berliini

text: Weimarin tasavallan aikana panostettiin köyhälistön asuinolojen parantamiseen. Muun muassa arkkitehtuurikoulu Bauhausin ideat vaikuttivat voimakkaasti. Kuusi tuona aikana rakennettua berliiniläistä asuinaluetta lisättiin vuonna 2008 Unescon maailmanperintöluetteloon esimerkkeinä kansainvälisestikin suuntaa antaneesta uudentyyppisestä arkkitehtuurista sekä kaupunki- ja puutarhasuunnittelusta.


title: Berliini

text: Weimarin tasavallan aikana rakennetuista maamerkeistä voidaan mainita myös esimerkiksi Berliinin radiotorni ("Funkturm").


title: Berliini

text: Natsi-Saksan aikana Berliinissä ryhdyttiin ennennäkemättömän suuriin rakennushankkeisiin, joista tosin ehdittiin toteuttaa vain pieni osa. Adolf Hitler ja Albert Speer suunnittelivat Berliinin uudelleenrakentamista uudeksi ”maailmanpääkaupungiksi”, "Welthauptstadt Germaniaksi". Toisen maailmansodan aikana ehdittiin jo purkaa ja raivata tyhjäksi valtiopäivätalon ympäristö, jonne oli tarkoitus rakentaa suunnaton "Große Halle" (tai "Halle des Volkes"). Saksan tappio vuonna 1945 keskeytti nämä suunnitelmat alkuunsa, ja harvoista valmistuneista rakennuksista moni – kuten valtakunnankanslia – tuhottiin sodan jälkeen. Jäljellä ovat vielä muun muassa Saksan finanssiministeriön käytössä oleva Detlev-Rohwedder-Haus, jossa sijaitsi natsi-Saksan ilmavoimien hallinto, lisäksi Berliinin olympialaisia vuonna 1936 varten rakennettu Olympiastadion ja Tempelhofin lentoaseman terminaali, joka oli valmistuessaan Euroopan pisin rakennus. Maininnan arvoinen on myös edelleen lähellä Tempelhofin lentoasemaa sijaitseva Schwerbelastungskörper, valtava betonista valettu sylinteri, jonka avulla oli tarkoitus mitata, kestääkö kaupungin maaperä Hitlerin ja Speerin suunnittelemien massiivisten rakennusten painon.


title: Berliini

text: Berliini tuhoutui suurilta osiltaan ensin toisen maailmansodan lopputaisteluissa ja myöhemmin Berliinin jaossa. Vanha keskusta jäi muurin halkaisemaksi, ja esimerkiksi 1920–1930-lukujen liikekeskusta Potsdamer Platz tuhottiin kokonaan muurin tieltä. Molemmilla kaupunginpuoliskoilla alkoi mittava uudisrakentaminen.


title: Berliini

text: Itä-Berliinille rakennettiin 1950–1960-luvuilla uusi keskusta tuhoutuneen Alexanderplatzin ympärille. Entisestä Frankfurter Alleesta muokattiin leveä paraatikatu Stalin-Allee (nykyisin Karl-Marx-Allee), ja se reunustettiin neuvostotyyliin rakennetuilla rakennuksilla. Tällä kadulla Itä-Saksa piti mahtipontisia voitonparaatejaan, ja sen varrella sijaitsevat asunnot oli tarkoitettu puoluevirkailijoille sekä ansioituneille kansalaisille. Alexanderplatzin alueen ja koko Berliinin maamerkiksi kohosi 365 metriä korkea televisiotorni, "Fernsehturm". Myös Itä-Berliinin puolelle jäänyttä historiallista keskustaa rakennettiin uudelleen: Hohenzollernien kuninkaanlinna, joka oli vaurioitunut pahasti pommituksissa, räjäytettiin 1950-luvulla ”preussilaisen militarismin” symbolina, ja paikalle rakennettiin Saksan demokraattisen tasavallan parlamenttitalo Tasavallan palatsi ("Palast der Republik") jonka edustalla oli Marxin ja Engelsin kaksoispatsas. Palatsissa toimi Volkskammer, Saksan demokraattisen tasavallan parlamentti. Vuonna 2003 Saksan liittopäivät päätti, että rakennus tuhotaan asbestin takia ja tilalle rakennetaan uusi kulttuurikeskus, Humboldt-Forum, jonka sisätilat ovat modernit mutta jonka julkisivusta tulee kuninkaanlinnan tarkka kopio. Purkamistyö saatiin päätökseen joulukuussa 2008.


title: Berliini

text: Länsi-Berliinin keskusta muodostui kauppakatu Kurfürstendammin ympärille. Sen maamerkki on sodassa tuhoutunut Keisari Vilhelmin muistokirkko ("Kaiser-Wilhelm-Gedächtniskirche"), jonka rauniot on jätetty pystyyn muistuttamaan sodan mielettömyydestä modernistisen uuden kirkkorakennuksen vierelle. Lähelle rakennettiin myös tornitalo Europa-Center, joka niin ikään kuuluu Länsi-Berliinin maamerkkeihin.


title: Berliini

text: Jaon aikaisen Länsi-Berliinin arkkitehtuurin merkkipaaluihin kuuluvat esimerkiksi Hansaviertelin asuinalue (jonka suunnitteluun osallistui muun muassa Alvar Aalto), Kulturforumin kokonaisuus, johon liittyvät Berliinin filharmonia ja monet muut kulttuurirakennukset, kuten Uusi kansallisgalleria (1960-luku), sekä Berliinin kongressihalli. Nämä kaikki sijaitsevat Tiergartenin kupeessa. Lännempänä Charlottenburgissa sijaitsee toinen kongressikeskus, ICC, joka kuuluu maailman suurimpiin ja jota niin ikään pidetään yhtenä sotienjälkeisen länsisaksalaisen arkkitehtuurin merkkiteoksena.


title: Berliini

text: Yhdistynyt Berliini on muurin purkamisen jälkeen ollut vilkkaan uudisrakentamisen kohteena. Muurin häviäminen merkitsi valtavan rakentamattoman vyöhykkeen ilmestymistä keskelle miljoonakaupunkia. Uuden Berliinin rakentaminen on ollut mahtava taloudellinen ja symbolinen projekti, jolla on haluttu rakentaa yhdistyneelle Saksalle eurooppalaisen suurvalta-asemansa mukainen pääkaupunki. Suurin osa Saksan liittotasavallan hallinnosta on muuttanut Bonnista Berliiniin, ja restauroidun valtiopäivätalon ympäristöön on noussut uusi hallintokaupunginosa, näkyvimpänä uusi kanslerinvirasto (2001). Myös esimerkiksi pohjoismaisten suurlähetystöjen yhteinen rakennus (1999) Tiergartenin eteläpuolella on tullut tunnetuksi arkkitehtuurinsa takia. Potsdamer Platzille on kohonnut pilvenpiirtäjiä ja vuonna 2000 valmistunut näyttävä Sony Center. Tiergartenin pohjoispuolelle valmistui vuonna 2006 uusi Berliinin päärautatieasema, joka on Euroopan suurin risteysasema. Yhdistyneen Berliinin nähtävyyksiin kuuluvat myös juutalaismuseon uudisrakennus (1999) ja Brandenburgin portin vieressä entisellä muurivyöhykkeellä paljastettu Holokaust-muistomerkki (2005). Tulevien vuosien suuriin hankkeisiin kuuluu kuninkaanlinnan kopion rakentaminen puretun Tasavallan palatsin tilalle.


title: Berliini

text: Yhdistynyttä Berliiniä rakentamaan kutsuttiin postmodernismin suuret mestarit James Stirling Lontoosta, Hans Hollein Wienistä, Rob Krier Luxembourgista, Arata Isozaki Tokiosta ja Richard Meier New Yorkista. Saksaan haluttiin vaikutteita kaikkialta maailmasta, ja heidän arveltiin innoittavan saksalaisia arkkitehteja.


title: Berliini

text: Berliiniin mahtuu siis monen aikakauden arkkitehtuuria, mutta nykyään Saksa keskittyy ekologiseen rakentamiseen. Berliinissä panostetaan aurinkoenergian käyttämiseen ja luontoa vähemmän kuormittavien materiaalien käyttämiseen arkkitehtuurissa.


title: Berliini

text: Miljoonakaupungiksi Berliini on poikkeuksellisen vihreä. Kaupungin yleisilmeeseen vaikuttaa jo se, että suurin osa kaduista on puurivistöjen reunustamia, myös keskusta- tai kantakaupunkimaisilla alueilla, lähinnä joitakin Mitten osia lukuun ottamatta. Lisäksi rakennetun kaupungin alueella on yli 2 500 puistoa ja muuta virkistysaluetta, jotka kattavat yhteensä 11,5 % pinta-alasta. Näistä puistoista suurin ja tunnetuin on kaupungin sydämessä sijaitseva Tiergarten (sananmukaisesti ”Eläintarha” tai ”Eläinpuisto”). Se on saanut nimensä siitä, että se perustettiin 1500-luvulla alun perin Brandenburgin vaaliruhtinaiden metsästysalueeksi.


title: Berliini

text: Koskematon luonto on Berliinissä — kuten saksalaiskaupungeissa yleensä — pidetty tiukemmin erillään rakennetusta kaupungista kuin Suomessa. Niinpä asuinalueet ja metsät eivät sekoitu toisiinsa samalla tavalla kuin suomalaisten kaupunkien lähiöissä. Puuttuvien ”lähimetsien” asian ajavat rakennetut puistot. Yhdyskuntarakenteen tiiviinä pitämisen ansiosta kaupungin reuna-alueille on kuitenkin voitu jättää laajoja yhtenäisiä metsäalueita täysin virkistyskäyttöön. Nämä metsät kattavat 18 % kaupungin pinta-alasta. Tunnetuin niistä on kaupungin länsilaidan Grunewald, jossa sijaitsee myös yksi Berliinin suurimmista järvistä, Wannsee. Wannseen vajaat 1,3 kilometriä pitkää uimarantaa sanotaan Euroopan suurimmaksi sisävesiuimarannaksi.


title: Berliini

text: Erikoisasema puistojen joukossa on lounaisessa Berliinissä sijaitsevalla Kasvitieteellisellä puutarhalla, joka 43 hehtaarin koollaan ja noin 22 000 kasvilajillaan kuuluu maailman suurimpiin.


title: Berliini

text: Eläintarhoja Berliinillä on kaksi. Vuonna 1844 avattu, Länsi-Berliinin keskustan tuntumassa sijaitseva Zoologischer Garten on maailman lajirikkain eläintarha (noin 1 400 lajia ja 14 000 eläintä). Kaupungin jaon aikana Itä-Berliiniin perustetussa Tierparkissa on vähemmän eläimiä, mutta se on suunniteltu toimimaan samalla myös puistona. Se on pinta-alaltaan Euroopan laajin maisemaeläintarha (160 ha).


title: Berliini

text: Teattereita Berliinissä lasketaan olevan 52, joilla oli vuonna 2005 yhteensä 9729 esitystä. Suuriin, tunnettuihin teattereihin kuuluvat muun muassa "Berliner Ensemble", "Volksbühne", "Deutsches Theater Berlin", "Friedrichstadt-Palast" ja "Theater des Westens". Myös Potsdamer Platzilla vastikään avattu uusi musikaaliteatteri on saanut paljon huomiota osakseen.


title: Berliini

text: Oopperataloja Berliinissä on kolme. Vanhin niistä, entinen kuninkaallinen hoviooppera ja nykyinen Valtionooppera ("Staatsoper Unter den Linden"), on perustettu vuonna 1742. Valtionoopperan rakennuksen korjaustöiden vuoksi oopperaesitykset pidetään lokakuun 2010 ja vuoden 2013 välillä Schiller Theaterissa Charlottenburgin kaupunginosassa. Valtionoopperan rinnalle tuli vuonna 1912 "Deutsche Oper Berlin" sekä vuonna 1947 vielä "Komische Oper Berlin". Oopperoiden keskinäisen rahanjaon parantamiseksi ne liitettiin vuonna 2004 yhdessä Valtionbaletin ("Staatsballett Berlin") kanssa Berliinin oopperasäätiöön ("Stiftung Oper in Berlin"). Säätiön ulkopuolella toimii vielä kolme itsenäistä oopperayhdistystä.


title: Berliini

text: Orkestereita ja kuoroja Berliinissä on niin ikään runsaasti: sinfoniaorkestereita on seitsemän, kamariorkestereita noin 15 ja kuoroja noin 850. Tunnetuimpiin orkestereihin kuuluvat Berliinin filharmonikot, "Staatskapelle Berlin" ja "Konzerthausorchester Berlin". Niiden esiintymispaikkoina toimivat etenkin Berliinin konserttitalo ja Berliinin filharmonia.


title: Berliini

text: Klubeja ja muita elävän musiikin esittämiseen erikoistuneita paikkoja on noin 250. Musiikkialan tapahtumista esimerkiksi maailmankuulu elektronisen musiikin festivaali Love Parade on kerännyt parhaimmillaan 1,5 miljoonaa osanottajaa.


title: Berliini

text: Berliinissä toimii useita satoja elokuva- ja televisiotuotantoyhtiöitä, jotka tuottavat joka vuosi yli 300 elokuvaa. Tärkeisiin kuvauspaikkoihin kuuluu muun muassa Potsdamissa sijaitseva, vuonna 1911 perustettu Filmstudio Babelsberg. Vuodesta 1951 järjestetyt Berliinin elokuvajuhlat ovat Berliinin juhlaviikkojen ("Berliner Festspiele") kansainvälisesti tunnetuin osa ja yksi maailman tärkeimmistä filmifestivaaleista.


title: Berliini

text: Vaikka Berliini ei ole toiminut saksalaislähtöisten tyylisuuntien, kuten ekspressionismin tai uusasiallisuuden, varsinaisena syntysijana, kaupunki on ollut perinteisesti vilkas ja merkittävä kuvataiteen saralla. Suurten taidemuseoiden lisäksi Berliinissä on useita pieniä gallerioita ja museoita, kuten esimerkiksi merkittävän naistaiteilijan Käthe Kollwitzin töitä sisältävä Käthe-Kollwitz-Museum Berlin. Katujen varsilta ja puistoista löytyy runsaasti julkisia veistoksia; yksi kuuluisimmasta on "Alter Fritz" eli Fredrik Suuren ratsastajapatsas Unter den Lindenillä.


title: Berliini

text: Taidemuseoista maalaustaidetta 1200-luvulta lähtien esittelee muun muassa Potsdamer Platzin lähellä sijaitseva "Gemäldegalerie". "Alte Nationalgalerie" ja "Galerie der Romantik" antavat hyvän käsityksen saksalaisesta 1700–1800-luvun taiteesta. "Neue Nationalgalerie" sisältää läpileikkauksen saksalaisten ja myös ulkomaisten modernistien taiteesta. Nykytaidetta tarjoaa "Deutsche Guggenheim" -taidemuseo, joka järjestää neljä merkittävää näyttelyä vuodessa.


title: Berliini

text: Berliini on toiminut perinteikkäänä ja elinvoimaisena Saksan Underground-taiteen keskuksena 1920-luvulta lähtien. Kaupungissa on vuoden mittaan lukuisia paikallisten ja muualta tulleiden taiteilijoiden järjestämiä performansseja ja happeningeja.


title: Berliini

text: Berliinissä sijaitsee useita kansainvälisesti merkittäviä museoita. Erityisen kuuluisa on kaupungin keskustassa sijaitseva Museosaari ("Museumsinsel"), joka on vuodesta 1999 lähtien kuulunut Unescon maailmanperintöluetteloon. Saaren vanhin museo on vuonna 1830 perustettu Vanha museo ("Altes Museum"). Sitä seurasivat vuonna 1859 Uusi museo ("Neues Museum"), vuonna 1876 Vanha kansallisgalleria ("Alte Nationalgalerie"), vuonna 1904 Bode-museo ("Bode-Museum") ja vuonna 1930 Pergamon-museo ("Pergamon-Museum"). Lukuun ottamatta Vanhaa kansallisgalleriaa, joka on erikoistunut 1800-luvun maalaus- ja veistostaiteeseen, nämä museot esittelevät pääasiassa arkeologisia kokoelmia, joihin kuuluu esineitä muun muassa muinaisesta Egyptistä, Mesopotamiasta, Kreikasta, Roomasta ja Bysantista. Eniten kävijöitä vetää Pergamon-museo, jonka tunnettuihin vetonauloihin kuuluvat muun muassa Pergamonista löydetty monumentaalinen alttari, Miletoksen portti ja Babylonin kaupunginmuuriin kuulunut Ištarin portti. Altes Museumin suojissa on mm. kuningatar Nefertitin rintakuva.


title: Berliini

text: Myös muualta Berliinistä löytyy lukuisia merkittäviä museoita mitä erilaisimmilta aloilta, kuten maalaustaidetta esittelevät "Gemäldegalerie" ja "Neue Nationalgalerie". Saksan historiallinen museo ("Deutsches Historisches Museum") Unter den Lindenillä esittelee maan historiaa yli 2 000 vuoden ajanjaksolta. Tuoreempaan historiaan keskittyy esimerkiksi Checkpoint Charlien vieressä sijaitseva Muurimuseo ("Mauermuseum – Haus am Checkpoint Charlie"). Vuonna 1999 avattu Berliinin juutalaismuseo ("Jüdisches Museum Berlin"), joka kertoo juutalaisten kohtaloista Saksassa, on herättänyt huomiota myös arkkitehtuurinsa takia. Dahlemin kaupunginosassa sijaitsee merkittävä museokeskittymä, johon kuuluu muun muassa intialaisen taiteen, itäaasialaisen taiteen ja etnologinen museo. "Deutsches Technikmuseum Berlin" kuuluu maailman suurimpiin tekniikan museoihin. Myös monet linnat, kuten Charlottenburgin linna, ja muut historialliset rakennukset toimivat museoina.


title: Berliini

text: Yhteensä kaupungissa on yli 170 erilaista museota ja noin 300 taidegalleriaa. Berliinissä järjestettiin vuonna 1997 ensimmäinen Museoiden yö -tapahtuma ("Lange Nacht der Museen"), josta on myöhemmin otettu mallia eri puolilla maailmaa.


title: Berliini

text: Perinteiseen berliiniläiseen keittiöön kuuluu joitakin omia erikoisuuksia, vaikka kaiken kaikkiaan se on osa pohjoissaksalaista keittiötä. Sitä voisi luonnehtia konstailemattomaksi ja tuhdiksi. Pääosassa on liha, erityisesti sian- ja naudanliha, mutta koska Berliinin seudulla on runsaasti vesistöjä, siellä on syöty myös paljon kalaa, esimerkiksi karppia, kuhaa ja ankeriasta. Perinteisistä vihanneksista voidaan mainita muun muassa kaalit, hernekasvit sekä erilaiset juurekset. Tyypillisiä berliiniläisiä ruokia ovat esimerkiksi Eisbein (hapankaalin ja hernepyreen kanssa tarjoiltua sianpotkaa), Kasseler (savustettua sianlihaa) ja Bockwurst (lähinnä sianlihaa sisältävä makkaratyyppi). Perinneruoilla ei kuitenkaan ole käytännössä kovin vahvaa asemaa, vaan ruokailutottumukset ovat Berliinissä melko kansainväliset, mihin vaikuttaa jo kaupungin maahanmuuttajaväestön suuruuskin. Etnisten ravintoloiden kirjo on huomattava, ja niitä on paljon, koska ulkona syöminen on Berliinissä tavallista muulloinkin kuin juhlapäivinä.


title: Berliini

text: Mukaan otettavaa pikaruokaa tarjoavia liikkeitä ja kojuja Berliinissä on tiheään. Suosituimmaksi pikaruoaksi nousi 1940-luvun lopulla paikallinen erikoisuus Currywurst (tomaattipohjaisen currykastikkeen kera tarjoiltuja, paistettuja tai friteerattuja makkaranpaloja). Viime vuosikymmeninä vähintäänkin yhtä suurta suosiota on saavuttanut kebab eli saksalaisittain "Döner", jonka paikallista varianttia myydään yleensä mukaan otettavaksi turkkilaisen leivän (ei pita-leivän) sisällä. Berliiniläinen "Döner" on tullut laajalti tunnetuksi, ja nykyään paikallisia kebabvartaita viedään jopa Turkkiin.


title: Berliini

text: Berliiniläisistä leivonnaisista tunnetuin on berliininmunkki, jota tosin kaupungissa itsessään ei kutsuta tällä nimellä vaan nimellä "Pfannkuchen". Berliiniläisistä juomista tunnetaan kaupungin ulkopuolella parhaiten oluet, erityisesti Berliner Weiße -tyyppinen vehnäolut, johon on tapana sekoittaa joko vadelma- tai marattisiirappia, joka värjää oluen punaiseksi tai vihreäksi.


title: Berliini

text: Berliini oli vuoden 1936 kesäolympialaisten isäntäkaupunki. Sen jälkeen se painui poliittisista syistä paitsioon. Kylmän sodan aikana arvokisojen myöntäminen Länsi-Berliinille olisi todennäköisesti johtanut Neuvostoliiton johtaman itäblokin boikottiin.


title: Berliini

text: 1970-luvulla liennytyksen hengessä kaupunki sai isännöidä muutamia vuoden 1974 jalkapallon MM-kisojen alkulohko-otteluita sekä uinnin maailmanmestaruuskisat vuonna 1978. Sen jälkeen suurpoliittinen pakkanen alkoi taas kiristyä, ja suurkisat saivat odottaa Berliinin muurin murtumista.


title: Berliini

text: Berliini oli yksi vuoden 2006 jalkapallon maailmanmestaruuskisojen isäntäkaupungeista. Berliini sai pidettäväkseen yleisurheilun MM-kisat vuonna 2009. Euroliigan final four pidettiin kaupungissa sijaitsevassa O Worldissa kaudella 2008–2009.


title: Berliini

text: Berliinin ylivoimaisesti suosituin urheilulaji on saksalaiskaupungille tyypillisesti jalkapallo, jossa kaupungilla on Bundesliigassa joukkue, Hertha BSC. Saksassa tyypillisesti myös käsipallo näkyy katukuvassa seuraavaksi eniten. Kaupungin joukkue Füchse Berlin otti ensimmäisen suuren voittonsa kevällä 2014 voittamalla Saksan Cupin DHB-Pokalin. Modernin ajan ensimmäinen virallinen käsipallo-ottelu pelattiin Saksassa nimenomaan Berliinissä vuonna 1917.Berliinin ensimmäinen ystävyyskaupunkisuhde solmittiin Länsi-Berliinin ja Los Angelesin välillä vuonna 1967, ja kaupungilla on nykyään 17 virallista ystävyyskaupunkia. Myös Itä-Berliini loi ystävyyskaupunkisuhteita, mutta nämä lopetettiin Berliinin yhdistyessä. Berliinillä on ystävyyskaupunkien lisäksi yhteistyötoimintaa ainakin Kööpenhaminan, Helsingin, Johannesburgin, Shanghain, Soulin, Sofian, Sydneyn ja Wienin kanssa.


title: X-sukupolvi

text: X-sukupolvi on sana, jonka tarkoitus on kuvata 1980-luvulla nuoruuttaan elänyttä ja 1980- ja 1990-luvuilla aikuistunutta sukupolvea. Käsite on peräisin kanadalaisen kirjailijan Douglas Couplandin kirjasta ("Generation X: Tales for an Accelerated Culture").


title: X-sukupolvi

text: X-sukupolveen kuuluvat vuosina 1964–1979 syntyneet ikäluokat, eli ne ikäluokat, joiden opiskeluihin tai työelämään astuminen osuu 1990-luvun vaihteeseen osuneeseen lamaan. Sukupolven yhteisiä suuria kokemuksia olivat Neuvostoliiton romahtaminen, Berliinin muurin murtuminen, Yhdysvaltojen jääminen maailman ainoaksi supervallaksi, 1990-luvun lama ja massatyöttömyys sekä globalisaatio. Monia X-sukupolven edustajia yhdistää lapsuudessa tai nuoruudessa koettu vanhempien avioero.


title: X-sukupolvi

text:
Siinä missä suuria ikäluokkia on sanottu viimeiseksi moderniksi sukupolveksi, joiden elämää on leimannut jatkuva optimismi ja kehitysusko, X-sukupolvea on pidetty ensimmäisenä postmodernina sukupolvena, jonka elämää leimaa pessimismi ja epäluottamus tulevaisuuteen. 1990-luvulla monia rock-yhtyeitä jopa leimattiin X-sukupolven edustajiksi ja muun muassa Nirvana-yhtyeen keulahahmoa Kurt Cobainia pidettiin sen äänitorvena.
X-sukupolven suomalaisena pamflettina pidetään usein Osku Pajamäen kirjoittamaa kirjaa "Ahne sukupolvi - Suurten ikäluokkien perintö", jossa hän peilaa X-sukupolven elämää suurten ikäluokkien elämään.


title: X-sukupolvi

text: Kirjailija Mika Wickström kertoo saaneensa vaikutteita "Sukupolvi X" -romaanilleen muun muassa Generation X -yhtyeestä, jonka keulakuvana tunnettiin 1980-luvulla Billy Idol.


title: X-sukupolvi

text: "Pullamössösukupolvi" on tiettävästi Martin Saarikankaan vuonna 1993 ensimmäisenä esittämä käsite ja sittemmin sotien jälkeisten suurten ikäluokkien 1990-luvulta alkaen käyttämä sana, jonka tarkoituksena oli kuvata 1980-luvulla nuoruuttaan elänyttä sukupolvea. Käsite kuvaa sitä, kuinka nuoriso elää helppoa elämää. Vanhempien ikäluokkien mielestä pullamössösukupolvi on saanut elämässään kaiken valmiina eikä ole juuri joutunut ponnistelemaan saavutustensa eteen. Joidenkin vanhempien ikäluokkien edustajien mielestä pullamössösukupolveen yhdistetään myös uusavuttomuus.


title: X-sukupolvi

text: Nimitys on sikäli harhaanjohtava, että sokerista, pullasta ja maidosta sekoitettu pullamössö oli nimenomaan suurten ikäluokkien sodanjälkeisinä vuosina syömää herkkua ennen makeisten ja virvoitusjuomien kulutuksen yleistymistä. Heidän kasvattamalleen "pullamössösukupolvelle" kyseinen ruokalaji taas oli jo enimmäkseen tuntematon.


title: X-sukupolvi

text: X-sukupolvi on ollut suosittu aihepiiri elokuvissa. Seuraavat elokuvat voidaan lukea kuuluvan genreen:


title: Pullamössö

text: Pullamössö on arkikielen ilmaisu, joka tarkoittaa kahvin, maidon tai muun juoman sekaan pienennettyä pullaa.


title: Pullamössö

text: Sanaa pullamössösukupolvi on 1980-luvulta lähtien käytetty kuvaamaan nykynuorisoa, sellaista nuorta sukupolvea, joka on saanut elämässään kaiken helposti eteensä ilman suurempia ponnisteluja verrattuna aikaisempaan sukupolveen.


title: Pullamössö

text: Pullamössön kutsumanimi vaihtelee alueittain. Esimerkiksi Varsinais-Suomessa se on "mosoa" ja Etelä-Pohjanmaalla "pullatohnua".


title: Liberalismi

text: Liberalismi ( ’vapaa’) on ideologia tai poliittinen suuntaus, joka pitää keskeisenä arvonaan vapautta jostakin ja vapautta johonkin.


title: Liberalismi

text: Liberalismi ei ole itsenäinen lyhyesti määriteltävä ideologia, vaan se käsittää useita eri muotoja. Yhteisenä niille kaikille voidaan pitää lähinnä 1. syntyperästä riippuvan moraalisen ja poliittisen arvojärjestyksen kieltämistä ja 2. yksilönvapauden pitämistä keskeisenä arvona. Näistäkin yksilönvapaus on abstrakti ja tulkinnoille avoin termi.


title: Liberalismi

text: Liberalismi etsii yhteiskuntaa, jota kuvaa yksilöiden ajatuksenvapaus, rajoitteet hallituksen ja uskonnon vallassa, lain voima, vapaa ajatustenvaihto, vapaaseen yrittäjyyteen perustuva markkinatalous sekä läpinäkyvä hallinto. Liberalismin alkuperäistä muotoa kutsutaan klassiseksi liberalismiksi, mutta aate on myöhemmin laajentunut erillisiin suuntauksiin. Useat liberaalit kuitenkin kannattavat vapausoikeuksia kuten yhdistymisvapautta, laajaa sopimusvapautta ja elinkeinovapautta, sananvapautta, lehdistönvapautta ja liikkumisen vapautta, vapautta orjuudesta, pakkotyöstä ja väkivallasta, uskonnonvapautta ja yksityisomistusoikeuksia eli laajaa henkilökohtaista ja taloudellista vapautta.


title: Liberalismi

text: Sanat "liberaali" ja "liberalismi" ovat lähtöisin latinan sanasta "liber" ’vapaa’. Liviuksen "Rooman historia ja sen perusteet" kuvaa taistelua vapaudesta kahden luokan välillä. Keskiajan jälkeen tämä taistelu alkoi uudelleen Italian renessanssin konfliktissa vapaiden kaupunkivaltioiden kannattajien ja Paavin kannattajien välillä.


title: Liberalismi

text: Liberalismi on terminä 1700-luvun valistusaatteista lähtöisin oleva poliittinen ja historiallinen aatejärjestelmä. Liberalismin alkuperäistä muotoa kutsutaan klassiseksi liberalismiksi, mutta aate on myöhemmin laajentunut erillisiin suuntauksiin. Kaikki liberaalit kuitenkin kannattavat vapausoikeuksia kuten yhdistymisvapautta, laajaa sopimusvapautta ja elinkeinovapautta, sananvapautta, lehdistönvapautta ja liikkumisen vapautta, vapautta orjuudesta, pakkotyöstä ja väkivallasta, uskonnonvapautta ja yksityisomistusoikeuksia eli laajaa henkilökohtaista ja taloudellista vapautta.


title: Liberalismi

text: Alun perin Espanjan yksilönvapautta puolustaneen vuoden 1812 perustuslain puolustajia sanottiin "liberaaleiksi" ja konservatiivisia vastustajia "serviileiksi". Tätä on pidetty sanan "liberalismi" (jälkisyntyisenä) alkuperänä, joskin sanasta on varhaisempiakin viitteitä.


title: Liberalismi

text: Liberalismista on useita variantteja:


title: Liberalismi

text: Useimmat liberaalit kuitenkin sijoittunevat jonnekin libertarismin ja sosiaaliliberalismin väliin, ja lisäksi terminologia on jossain määrin moniselitteistä. Esimerkiksi Yhdysvalloissa "liberal" saattaa tarkoittaa lähes "sosialistia", ja siellä jotkut sosiaaliliberaaleja lähellä olevat käyttävät siksi itsestään nimitystä "Libertarian", vaikkakin useimmissa maissa libertaari tarkoittaa libertarismin jyrkän muodon kannattajaa.


title: Liberalismi

text: Nykyään Suomessa markkinoiden vapautta painottava ideologia, "liberalismi", kulkee anglo-saksisissa maissa ennemmin nimellä "libertarismi" siinä missä pelkkä "liberalism" yhdistetään Yhdysvalloissa ja Britanniassa useimmiten sosiaaliliberalismiin tai siitäkin kauemmaksi vasemmalle, ja näitä "liberaaleja" pidetään usein vasemmistolaisina (heidät asetetaan tällöin vastakkain republikaanien ja muiden konservatiivien kanssa). Tämä johtuu osittain siitä, että sanaan "sosialisti" suhtaudutaan Yhdysvalloissa useimmiten kielteisesti. Suomessa sana "liberalismi" viittaa nykyisin usein nimenomaan markkinaliberalismiin, mutta Suomen poliittisessa historiassa liberaaliset puolueet (Liberaalinen puolue, Nuorsuomalainen puolue, Edistyspuolue, Liberaalinen kansanpuolue (nykyään Liberaalit r.p.), Nuorsuomalaiset) ovat edustaneet sekä markkina- että sosiaaliliberalismia henkilöistä ja aikakausista riippuen (ensimmäinen ja nykyinen tosin lähinnä vain markkinaliberalismia mutta kuitenkin kaukana libertarismista).


title: Liberalismi

text: Liberalismi ei oikeastaan ole kokonaisvaltainen aatejärjestelmä siinä mielessä, että se tarjoaisi vastaukset kaikkiin poliittisiin ja moraalisiin kysymyksiin. Liberalismi lähinnä pyrkii eriyttämään yksityisen ja julkisen moraalin. Liberalismin perusajatuksena on, että valtio hoitaa korkeintaan vain sitä pienintä yhteistä tehtäväjoukkoa, jonka kaikki tai lähes kaikki hyväksyvät, ja loppu jätetään ihmisten itse päätettäväksi.


title: Liberalismi

text: Valtion osuus on rajattu. Rajauksen tiukkuus riippuu siitä, mitä liberalismin haaraa noudatetaan. Sosiaaliliberalismissa julkinen valta voi jossakin määrin joustavammin saada hoidettavakseen uusia tehtäviä tai joutua luopumaan joistakin tehtävistä. Minarkismin aatejärjestelmässä valtion toimivalta taas on tiukasti määritelty minimaaliseksi. Useimpien liberaalien mielestä valtiovaltaa pitää rajoittaa perustuslailla, jossa määritellään valtion toimivalta. Monien mielestä radikaaleimman liberalismin suunnan anarkokapitalismin mukaan valtiota ei pidä olla olemassa, koska esimerkiksi perustuslailla ei voida estää valtiota loukkaamasta yksilönvapautta.


title: Liberalismi

text: Yllä on kuvattu erilaisia liberaaleja näkökulmia siitä, mitä julkinen valta voi tehdä ja mistä sen tulee pidättäytyä. Libertaristit lähtevät pelkästään negatiivisista vapauksista ja negatiivisista ihmisoikeuksista; sosiaaliliberaalien mielestä mahdollisuuksien tasa-arvon turvaaminen ja järjestäminen julkisen vallan roolina on toivottavaa. Markkinaliberalismin tärkein piirre on sen vaatimus, että julkisen vallan ei pidä sekaantua talouteen ja yhteiskuntaan läheskään niin paljon kuin hyvinvointivaltiot sekaantuvat.