title: Ebla

text: Eblan löytäjistä Giovanni Pettinato julkisti 1970-luvulla, että eblalaiset olisivat juutalaisten esi-isiä. Ajatus herätti närää silloin voimakkaasti kuohuvassa Lähi-idässä. Syyrialaiset pitivät Pettinaton esittämää ajatusta sionismin värittämänä, eivätkä israelilaiset arkeologitkaan kannattaneet ajatusta. Myöhemmin Pettinato on lieventänyt kantojaan. Eblan ja Raamatun yhteyksissä lienee kyse Lähi-idän seemiläislle kansoille ominaisesta yleisestä kulttuuriperinteestä. Ebla vaikutti Kanaanin maankin alueella, mutta huomattavan kauan ennen Vanhan testamentin aikoja. On sen takia vaikeaa vetää suoria yhteyksiä Eblan uskonnon ja Raamatun välille.


title: Ebla

text: Joidenkuiden mielestä ebliitti on kielellisesti itäseemiläisten akkadin ja amorilaisten kielen sukua, toisten mielestä lähellä luoteisseemiläisiä heprean ja kanaanilaista ugaritin kieltä. Eblalaisista savitauluista on löydetty muista savitauluista löytämättömiä Raamatusta tuttuja yleisiä muinaisseemiläisiä nimiä ovat a-da-mu eli Aatami, h’à-wa eli Eeva, Jabal, Abarama/Abraham, Eber, Bilhah, Ishma-el, Isûra-el, Esau, Mika-el, Mikaya, Saul, Daavid, Joona ja niin edelleen. Jopa Paolo Matthiae, jonka mielestä Eblalla ja Raamatulla ei ole yhteyttä, Eber voisi vastata suurkuningas Ebriumia. Toisaalta kyse voi olla Lähi-Idässä yleisestä nimestä, joka oli suunnilleen sama sekä Ebriumilla että Eberillä.


title: Ebla

text: Samoin Eblan savitauluista tunnetaan monia Lähi-Idän paikannimiä, muun muassa Ashtaroth, Siinai, Jerusalem (Ye-ru-sa-lu-um), Hazor, Laakish, Gezer, Dor, Megiddo, Joppa, Sodoma, Gomorra, Soar ja niin edelleen. Eblan pikkukaupungin Urin mainitaan olleen Haranin lähellä, ei eteläisessä Kaksoisvirtainmaassa Kaldeassa, niin kuin Raamatussa sanotaan. Tällöin Aabrahamin alkuperä olisi Pohjois-Kaksoisvirtainmaassa Syyrian seuduilla.


title: Ebla

text:
Tutkija Pettinato on väittänyt, että jotkut uskonnolliset nimet ovat vaihtaneet viimeistä tavuaan tavusta "el":stä tavuun "ja", esim. Mikael Mikajaksi. Tämähän kytkisi Raamatun jumalan Eblan jumaluuksiin, sillä Raamatussa Jumalasta käytetään nimeä "El" (herra') ja "Jahve". Toisen tutkijan Botteron mielestä akkadilainen jumaluus ea olisi Sargonin vallan aikoihin käännetty ebliitiksi muotoon "jh", joka on lähellä Jahven hepreankielistä kirjoitusasua "jhwh".
Joidenkin muiden tutkijoiden mielestä "ea":ta vastaava merkki kirjoitetaan ebliitiksi "ia".


title: Ebla

text: Eblan kielen kääntäminen on erittäin vaikeaa, ja jollakin merkillä voi olla kymmenen tulkintaa. Niinpä tämä johtaa helposti vääriin tulkintoihin, joissa Raamattua kytketään liioitellusti Eblan uskontoon. Tarkkojen tulkintojen saaminen Eblan savitauluista kestää 1–2 sukupolvea. Eblalaisista teksteistä löytyy myös vedenpaisumuskertomus ja tuomareita vastaavia heimojohtajia.


title: Ebla

text: On myös löydetty kolme versiota eblalaisten luomiskertomuksesta, joka kuuluu näin:


title: Tapani Tölli

text: Tapani Olavi Tölli (s. 13. kesäkuuta 1951 Sievi) on suomalainen keskustaa edustava poliitikko. Hän on ollut kansanedustaja vuodesta 2003. Vuosina 2010–2011 Tölli toimi hallinto- ja kuntaministerinä Kiviniemen hallituksessa.


title: Tapani Tölli

text: Ennen valintaansa eduskuntaan Tölli työskenteli Tyrnävän kunnanjohtajana vuodesta 1991.


title: Tapani Tölli

text: Tölli valmistui valtiotieteiden maisteriksi vuonna 1977, minkä jälkeen hän työskenteli aktuaarina tullihallituksen ulkomaankauppaosastolla (1977–1984), erikoissuunnittelijana valtiokonttorin henkilöstöhallinto-osastolla (1984–1985) ja STK:n asiamiehenä (1985–1991). Tölli oli Tyrnävän kunnanjohtaja vuosina 1991–2013, mutta oli kansanedustajana ollessaan virkavapaalla.


title: Tapani Tölli

text: Kansanedustajaksi Tölli valittiin ensimmäisen kerran vuoden 2003 eduskuntavaaleissa, joissa hän sai 6 476 ääntä Oulun vaalipiirissä. Vuoden 2007 vaaleissa hänet valittiin jatkokaudelle 8 458 äänellä. Vuoden 2011 vaaleissa Tölli oli vaalipiirinsä ääniharava 9 777 äänellä.


title: Tapani Tölli

text: 5. toukokuuta 2015 Tölli valittiin eduskunnan sivistysvaliokunnan puheenjohtajaksi. Edellisellä vaalikaudella hän oli jäsen perustuslakivaliokunnassa (2007–2010, 2011–2015) ja valtiovarainvaliokunnan hallinto- ja turvallisuusjaostossa (puheenjohtaja 2011–2013, jäsen 2013–2015) sekä kunta- ja terveysjaostossa (2011–2015). Aiemmin Tölli on ollut hallintovaliokunnan jäsen (2003–2010) ja puheenjohtaja (2007–2010). Vuosina 2003–2007 Tölli istui sosiaali- ja terveysvaliokunnassa.


title: Tapani Tölli

text: Elokuussa 2018 Tölli ilmoitti, ettei asetu enää ehdolle seuraavissa eduskuntavaaleissa.


title: Tapani Tölli

text: Tölli on naimisissa ja hänellä on kuusi lasta. Sotilasarvoltaan Tölli on majuri.


title: Tapani Tölli

text: Vakaumukseltaan Tölli on vanhoillislestadiolainen.


title: Bias

text: Bias (, n. 570 eaa.) oli arvostettu muinaiskreikkalainen puhuja ja filosofi. Hän oli koitoisin Prienestä. Hänet lasketaan ns. Kreikan seitsemän viisaan joukkoon. Satyroksen mielestä hän oli näistä merkittävin.


title: Bias

text: Eräs esimerkki hänen hyvyydestään on legenda, jonka mukaan hän maksoi eräiden sotavangiksi joutuneiden naisten lunnaat, koulutti heidät omina tyttärinään, ja sitten lähetti heidät takaisin kotiinsa Messeneen isiensä luokse. Myöhemmin Ateenassa kalastajat löysivät kolmijalan, jossa oli kirjoitus "Viisaalle". Nämä isät kertoivat kansankokouksessa, että Bias oli viisas, joten kolmijalka lähetettiin hänelle. Bias ei kuitenkaan suostunut ottamaan sitä vastaan, sanoen että Apollon on viisas. Kerrotaan hänen omistaneen sen Thebassa Herakleelle.


title: Bias

text: Hän myös kirjoitti n. 2000 säettä, näyttääkseen millä tavalla ihminen voi saavuttaa onnellisuuden.


title: Bias

text: Joitakin hänen sanontojaan ovat:Bias kuoli kesken oikeudenistunnon tyttärenpoikansa syliin. Hän oli juuri ehtinyt pitää puolustuspuheen edustamansa henkilön puolesta ja voittanut oikeudenkäynnin. Hänet haudattiin suurin juhlallisuuksin.


title: Bias

text: Nykyisten kriittisten näkemysten mukaan tuollainen tarina on kuitenkin liian täydellinen ja siksi todennäköisesti pelkkä legenda — antiikin ajan kreikkalainen mieshän ei voisi kokea juurikaan kunniakkaampaa kuolemaa.


title: Olavi Ala-Nissilä

text: Olavi Oskari Ala-Nissilä (s. 2. elokuuta 1949 Loimaan maalaiskunta) on suomalainen keskustaa edustava poliitikko. Hän on ollut kansanedustaja vuosina 1991–2006 ja uudelleen vuodesta 2015. Ala-Nissilä oli Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäsen vuosina 2006–2012.


title: Olavi Ala-Nissilä

text: Ala-Nissilä valmistui merkantiksi vuonna 1967, merkonomiksi 1969 ja ekonomiksi vuonna 1974. Hän suoriti kauppatieteen maisterin tutkinnon Turun yliopistossa vuonna 1977. Vuonna 1980 Ala-Nissilä suoritti HTM-tilintarkastajan tutkinnon ja vuonna 1982 KHT-tilintarkastajatutkinnon. Ennen ensimmäistä valintaansa eduskuntaan Ala-Nissilä toimi Loimaan kauppaoppilaitoksen laskentatoimen ja oikeusopin lehtorina vuodesta 1974 sekä Turun kauppakorkeakoulun laskentatoimen vt. lehtorina 1989–1990.


title: Olavi Ala-Nissilä

text: Ala-Nissilä toimi Varsinais-Suomen vaalipiirin kansanedustajana yhtäjaksoisesti vuodet 1991–2006. Hän on ollut jäsen muun muassa eduskunnan valtiovarainvaliokunnassa vuosina 1995–2006 (vuodet 2003–2006 puheenjohtajana) ja eduskunnan pankkivaltuustossa 1993–2006 ja uudelleen vuodesta 2015 (vuodet 2003–2006 puheenjohtajana). Vuonna 2006 Ala-Nissilä siirtyi Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi kuusivuotiskaudelle ja hänen tilalleen eduskuntaan nousi Mauri Salo.


title: Olavi Ala-Nissilä

text: Vuodesta 2012 Ala-Nissilä on toiminut kansainvälisen tilintarkastusyhteisö BDO:n senior advisorina. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa hänet valittiin uudelleen kansanedustajaksi. Ala-Nissilä on tarkastusvaliokunnan varapuheenjohtaja.


title: Olavi Ala-Nissilä

text: Vuosina 2001–2013 Ala-Nissilä oli lentopallon SM-liigan puheenjohtaja ja vuonna 2014 hänestä tuli kunniapuheenjohtaja. Vuodesta 2012 hän on ollut Euroopan Lentopalloliitto CEV:n sisäinen tarkastaja.


title: Margianakulttuuri

text: Margianakulttuuri eli BMAC oli muinainen pronssikautinen kaupunkeja rakentanut kulttuuri Etelä-Turkmenistanissa. Se vallitsi noin 2000-1500 eaa. Kulttuuri syntyi, kun Namazgan suuret keskukset hylättiin. Viimeistään kulttuurin loppuvaiheessa tuli pohjoisesta indoiranilaisia heimoja. Tunnetuin Margianakulttuurin löytöpaikka on Gonur Tepe (Gonur Depe), joka sijaitsee muinaisella Murgabjoen suistolla Maryn lähellä..


title: Margianakulttuuri

text: Margianakulttuurista käytetään myös nimiä BMAC (englannin kielen sanoista "Bactria Margiana Archaeological Complex", ), sillä Margianaan liittyy Baktrian kulttuuri noin 1800 eaa.


title: Margianakulttuuri

text:
Viljelykulttuuri saapui lännestä Baktria-Margianan alueelle. Sen tuloksena alueelle syntyi keidasviljely-yhteisöjä. Näitä sanotaan mm. Namazgan kulttuuriksi. Pyörä ilmaantui tänne noin 3000 eaa. Varhaispronssikaudella n. 3200-2700 eaa Kopet Daghiin ja Altyn Tepeen syntyi lähes kaupunkimaista asutusta. Noin 2700 eaa keramiikka vaihtui koreja muistuttavasta metalliastioita jäljitteleväksi.
Ehkä jo 2700, viimeistään vuotaan 2300 eaa menessä vakiintui Namazga V, jonka suurimmat keksukset olivat kaupunkeja. Näiden kulttuurien elämä pohjautui mm. viljelyyn, karjanhoitoon ja kauppaan. Kiveä ja metallia osattiin käsitellä hyvin.Kulttuuri tunnetaan pronssiesineistä, taitavasti tehdyistä sineteistä. Yhteiskunta koostui luokista. Ylimystö johti tavallista kansaa, joka raatoi pappeja ja hallintomiehiä rikastuttaen. Taiteessa on löydettävissä yhtymäkohtia mm Iranin, Mesopotamian, Kaukasuksen ja jopa Anatolian taiteeseen. Kauppaverkosto ulottui laajalle. Arkkitehtuuri ja taide saivat vaikutteita erityisesti Elamista..


title: Margianakulttuuri

text: Namzazgan kulttuurin alue hajaantui noin 2100-1800 eaa., jolloin keskusten välinen ja ulkoinen kauppa väheni. Alkoi Baktria-Margianakulttuurin aika. Noin 2000 eaa alettiin Baktriassa luohia tinaa. Paikalliset mahtimiehet hallitsivat kasteluviljelyllä elävää maaseutua linnoistaan käsin. Margianassa nousivat vuorollaan Gonur Tepe, Togolok 21 ja Kelleli. Baktriassa puolestaan syntyivät kuin tyhjästä Sapalli-Tepe, Dashly-3, ja Djarkutan. Nämä olivat linnoitettuja palatseja, joiden ympärillä oli asuinalueita. Linnoituksissa saattoi olla jopa kolme sisäkkäistä muuria, joiden välissä savitiilitaloja, temppeleitä ja työpajoja. Dzarkutanin ala oli noin 1 km, josta linnoitetun palatsin ala noin 1 ha. Mutta paikalliset mahtimiehet asuivat pienemmissä rakennelmissa. BMAC:in aikoihin noin 2200 eaa oli kameli kesytetty, josta on löydetty jäänteitä Altyn Tepestä. BMAC kävi kaupapa Induslaakson, Iranin ja Elamin kanssa. Muinaisten geenien ja ajoitusten mukaan indoarjalaista väestöä ilmestyi Margianakulttuurin keskusten ympärille noin 2100-1700 eaa. Andronovon tyyppinen keramiikka ilmestyi BMAC:in alueelle noin 1700 eaa. Ojaklysta on löydetty varhaista BMAC:in alueen paimentolaisasutusta myöhäispronssikaudelta Takirbai-vaiheesta ajalta 1800-1500 eaa.


title: Margianakulttuuri

text: Pohjoisessa syntyi ennen vuotta 2000 eaa indoiranilainen kulttuuri. Se tunsi nopeat hevoset vetämät sotavaunut ja levittäytyi ympäristöönsä nopeasti.


title: Margianakulttuuri

text: Asko Parpolan mukaan dasjat, pieni indoiranilainen heimo valtasi BMAC:n alueen noin 1900 eaa. ja otti sen hallintaansa.. Samoihin aikoihin noin 1900 eaa. Bolansolan lähellä BMAC:n kulttuuri syrjäytti Indus-kulttuurin.. Myöhäis- ja pääte pronssikaudella noin 1800-1350 eaa paimentolaiset liikkuivat yhä enemmän Margianan alueella.


title: Margianakulttuuri

text: Antiikin lähteissä mainitaan "daha"-nimisen heimon asuneen BMAC-kulttuurin alueella. Sekä sanojen "daha" että "dāsa" pohjana on ’miestä’ ja ’ihmistä’ tarkoittanut sana, mikä viittaisi siihen, että BMAC-kulttuuria olisivat ennen indoarjalaisia hallinneet iranilaiseen haaraan kuuluneet arjalaiset. Arjalaiset puolestaan hyökkäsivät Margianakulttuurin alueelle noin 1700 eaa. ja valtasivat sen. Gonur Tepen pohjoinen osa paloi noin 1700-1600 eaa. ja eteläinen osa hylättiin samaan aikaan.


title: Margianakulttuuri

text: Arjalaiset perustivat noin 1700–1500 eaa. vallinneen BMAC II -kulttuurin ja alkoivat levittää sitä Afganistaniin. Tästä kielivät Sappali Tepen Andronovin keramiikka 1700-1500 eaa.


title: Margianakulttuuri

text: Pohjois-Pakistaniin syntyi noin 1600 eaa. Gandharan kulttuuri, kun arjalaisten johtama BMAC levisi sinne.. Bmacin ja arjalaisten esineistöä ilmastyi joko veallusten tai kaupan kautta noin 2000-1500 eaa Pakistanin Sindhiin ja Etelä-Iraniin asti.


title: Margianakulttuuri

text: Kulttuurin jälkeen tuli Yaz I-kulttuuri, jonka saviastiat olivat maalattuja.


title: Margianakulttuuri

text: Kulttuuri ajoittuu myöhäispronssikauteen ja ehkä pronssikauden päätösvaiheeseenkin. Se vastaa Namazga VI-kulttuuria.


title: Margianakulttuuri

text: Yleensä


title: Margianakulttuuri

text: Margianassa


title: Margianakulttuuri

text: BaktriassaSappalli tepestä ja Bustanista on löydetty ajalta noin 3450 BP (1900-1650 kalenterivuotta eaa) isälinjan Y-DNA:n haplotyyppiä L1a. Sapalli Tepestä on löydetty äitilinjan mt-DNA:n tyyppiä U7a ja Bustanista tyyppiä L1a. Parkhaista on löydetty myöhäispronssikautusta äitilinjan tyyppiä HV2a ja keksipronssikaudelta tyyppiä HV2. Bustanista on löydetty ajalta 1600-1300 eaa äitilinjan tyyppiä R0 ja isälinjan tyyppiä J. Alueelta on myös löydetty vanhalta ajalta isälinjan tyyppejä G ja R2. Nämä geenit viittaavat Kaukasiaan, Länsi-Iraniin, Mesopotamiaan, Pakistaniin ja Intiaan, mutteivat esim pohjoisen indoeurooppalaisiin. Dzarkutaniin ilmestyi indoeuroopalainen haplotyyppi R1a ehkä noin 1600-1460 cal eaa. Lisäksi siellä oli indoeurooppalaiseen vihjaavaa äitilinjan tyyppiä jo 2100-1800 eaa.


title: Epimenides

text: Epimenides (, 500-luku eaa.) oli puoli-myyttinen antiikin kreikkalainen profeetta, šamaani, runoilija ja filosofi. Jotkut lukevat hänet Kreikan seitsemän viisaan joukkoon.


title: Epimenides

text: Epimenides oli kotoisin Knossoksesta, Kreetasta. Hänen kerrotaan nukahtaneen erääseen Zeukselle pyhitettyyn luolaan (mahdollisesti Díktin luola) 57 vuodeksi. Kun hän palasi ihmisten ilmoille, hänellä oli kyky profetoida. Kreetalaiset arvelivat hänen olevan jumalien erityinen suosikki.


title: Epimenides

text: Epimenides tunnetaan myös kertomuksesta, joka selittää "tuntemattomille jumalille" omistetut alttarit Ateenassa. Ateena oli joutunut ruton kouriin. Ateenalaiset lähettivät sanansaattajan Kreetalle noutamaan Epimenidestä. Hän saapui Ateenaan ja puhdisti kaupungin. Se tapahtui niin, että hän vei Areiopagin kukkulalle joukon lampaita ja päästi ne irti. Hän käski miesten seurata lampaita ja odottaa, että ne käyvät makuulle. Sillä paikalla lammas tuli uhrata soveliaalle jumalalle. Myöhemmin paikoille pystytettiin alttareita. Jos soveliasta jumalaa ei ollut löytynyt, alttariin päätyi teksti "tuntemattomalle jumalalle" ("agnōstō theō").


title: Epimenides

text: Palattuaan kotiin hän kuoli pian. Legendan mukaan hän olisi ollut kuollessaan 157-vuotias. Toinen kreetalainen legenda taas kertoo, että hän olisi elänyt 300 vuotta. Pausanias kertoo, että kuoleman jälkeen hänen ihonsa havaittiin olevan täynnä tatuoitua kirjoitusta. Sitä pidettiin outona, koska tatuointi oli varattu orjille. Tätä on pidetty todisteena siitä, että Epimenides kuului johonkin Keski-Aasialaiseen šamanistien ryhmään, koska tatuointi liittyy šamanistisiin initiaatiorituaaleihin. Epimenideen ihoa säilytettiin Spartassa, mahdollisesti hyvää onnea tuovana taikakaluna.


title: Epimenides

text: Epimenides on siitä harvinainen antiikin kreikkalainen kirjoittaja, että viittauksia hänen teksteihinsä löytyy myös Raamatusta, Uudesta testamentista. Toinen vastaavanlainen kirjailija on Aratos.


title: Epimenides

text: Viittauksia löytyy kahdestakin kohdasta. Kummatkin tulevat Epimenideen runosta "Kretika". Runossa Minos sanoo Zeukselle:


title: Epimenides

text: Ensimmäinen selvä viittaus on apostoli Paavalin kirjeessä Titukselle:


title: Epimenides

text: Toinen viittaus on "Apostolien teoissa", jossa Paavali pitää puhetta Areiopagilla, Ateenassa:


title: Epimenides

text: Mielenkiintoista on myös se, että vain hieman aiemmin hän oli puheessaan viitannut edellä mainittuihin "tuntemattomille jumalille" pystytettyihin alttareihin:


title: Epimenides

text: Tämä osoittaa, että farisealaisen ja hellenistisen sivistyksen saanut Paavali tunsi paitsi Tooraa myös kreikkalaisten runoilijoiden ja filosofien kirjoituksia. Jotkut teologit ovat kuitenkin arvelleet, että näiden Raamatun tekstien myöhäisemmät kirjoittajat olivat vain lukeneet Epimenideestä ja Ateenasta kertovia tarinoita, ja mahdollisesti värittäneet Paavalin matkakertomusta niillä.


title: Epimenides

text: Edellä mainittu kohta Epimenideen runosta "Kretika" on antanut myös nimen paradoksille, joka tunnetaan nimellä "Epimenideen paradoksi". Se on yksi versio ns. valehtelijan paradoksista.


title: Epimenides

text: Epimenideen ajatellaan siis sanoneen, että "kaikki kreetalaiset ovat valehtelijoita". Tämä muoto esiintyy myös Kallimakhoksen vastaavanlaisessa runossa "Hymni Zeukselle", samassa tarkoituksessa kuin Epimenideellä. Epimenides oli kuitenkin myös itse kreetalainen. Eli jos hän puhui kreetalaisista totta, hän valehteli. Ja jos hän valehteli, hän puhuikin totta.


title: Epimenides

text: Ei tiedetä varmasti, milloin Epimenides tuli yhdistetyksi tähän paradoksiin. Hän ei varsinaisesti tarkoittanut esittää ironiaa tai paradoksia runossaan, ei myöskään Kallimakhos, eikä Paavali. Ensimmäinen varma viittaus Epimenideen paradoksiin sellaisena kun sen tunnemme tänään on Bertrand Russellilta vuodelta 1908.


title: Indus-kulttuuri

text: Indus-kulttuuri eli Harappa-kulttuuri vallitsi nykyisessä Pakistanissa Indusjoen laaksossa, Intiassa noin 2600–1800 eaa.. Se oli maailman kolmanneksi vanhin kaupunkisivilisaatio, joka muistutti Mesopotamiaa ja faaraoiden Egyptiä. Kulttuuri syntyi ennen indoeurooppalaisten arjalaisten tuloa.


title: Indus-kulttuuri

text: Kulttuuri rakensi ajan mittapuulla suuria kymmenien tuhansien asukkaiden kaupunkeja, joista tunnetuimmat ovat Mohenjo-Daro, Harappa, Lothal ja Dholavira. Ruutukaavan mukaan rakennetuissa kaupungeissa oli muun muassa viemäriverkosto, eli ne olivat varsin kehittyneitä. Kaupungit oli jaettu eri väestöluokkien asuma-alueisiin. Kaupunkeja johtava ylimystö asui omalla linnoitetulla alueellaan. Uskonnolla oli suuri merkitys. Indusjoen kaupungeista on löydetty sinettejä, joissa on meille tuntematonta kirjoitusta. Kaupungit kävivät kauppaa kauas, Mesopotamiaan asti. Ilmeisesti kulttuuripiiri kuului ainakin suurelta osalta samaan valtioon.


title: Indus-kulttuuri

text: Indus-kulttuurin luojista ei tiedetä paljoakaan. On esitetty, että he olisivat olleet tamilien sukuisia dravidoja. Myös Indus-kulttuurin tuhon syyt ovat hämärän peitossa. Varhaisemman teorian mukaan sanskritin esiastetta puhuneet arjalaiset tuhosivat Indus-kulttuurin. Nykyään useammat uskovat äkilliseen luonnonkatastrofiin, joka saattoi olla tulva, maanjäristys tai jokien kulun muutos. Historiantutkijoiden mukaan nyky-Intian kulttuurissa ja uskonnossa näkyy monia varhaisen Indus-kulttuurin piirteitä. Monet nykyajan hindunationalistit eivät hyväksy ajatusta siitä, että Indus-kulttuuri olisi ei-arjalaisten dravidojen luoma.


title: Indus-kulttuuri

text: Jotkut väittävät Indus-jokilaakson ilmaston olleen muinoin kosteamman, ja kuivumisen aiheuttaneen Indus-kulttuurin tuhon. Toisaalta tiedetään Egyptin ja Mesopotamian sivilisaatioiden syntyneen kuivien alueiden ympäröimiin jokilaaksoihin.


title: Indus-kulttuuri

text: Indus-kulttuuri syntyi kauan edenneen kehityksen ja ulkoisten vaikutteiden ansiosta. Ajan mukana kauppa laajeni sekä maanviljely ja käsityötaidot kehittyivät.


title: Indus-kulttuuri

text: Lähi-idässä kesytettiin eläimiä ja opittiin viljelemään kasveja jo noin vuonna 10 000 eaa. Sieltä taidot levisivät vähitellen jokaiseen ilmansuuntaan. Pakistanin rajaseudun vuoristolaaksoihin taidot pääsivät viimeistään 7000 eaa. Tämän jälkeen alueen neoliittiset ja sen jälkeen kalkoliittiset kyläyhteisöt kehittyivät edelleen. Indus-kulttuurin varhaisvaihe tunnetaan Bhirranan ja Mehrgarhin asutuskeskuksesta, joilla on pitkä neoliittinen historia. Mehrgarhista on löytynyt todisteita turkoosin ja kuparin kaupasta jo vuodelta 5000 eaa. Arkeologisten todisteiden perusteella kaupankäynti alueella laajeni, ja siellä alettiin tehdä saviastioita, joiden valmistaminen kukoisti jo 4000–3500 eaa.


title: Indus-kulttuuri

text: Noin 4000-3500 eaa. alkaen kuparikautiset maanviljelykylät levittäytyivät muutamassa sadassa vuodessa Induksen tasangolle. Myös Gangesin yläjuoksulla ja Deccanin ylängöllä oli joitakin maanviljely-yhteisöjä, mutta ne eivät olleet yhtä kehittyneitä kuin Induksen alueen vastaavat.


title: Indus-kulttuuri

text: Ravijoen mukaan nimetty Ravi-vaihe kesti noin vuodesta 3300 eaa. vuoteen 2800 eaa. Kauppareitit ulottuivat mereltä pitkin Indusjokea pohjoiseen ja lännen vuorille. Tunnettuja keskuksia olivat muun muassa Amri ja Rehman Dheri, jossa oli yli 10000 asukasta. Tuon ajan Hakra-keramiikkaa pidetään monesti Indus-kulttuurin edeltäjänä.


title: Indus-kulttuuri

text: Vuonna 2800 eaa. alkanut Kot Diji -vaihe puolestaan johti varhaisharappalaisesta kulttuurista varsinaiseen Indus-kulttuuriin. Kot Diji -vaiheen aikana kaupunkeihin alkoi kehittyä keskushallintoa ja elämisen taso alkoi nousta.. Monet esiharappalaiset keskukset paloivat ennen Indus-kulttuurin nousua. Harappa-kulttuuri alkoi noin vuonna 2600 eaa.


title: Indus-kulttuuri

text: Klassisen Indus-kulttuurin synty tapahtui pohjoisessa Kot Dijin, Rehman Dheri ja Banawalin kolmiossa välillä noin 2800/2700–2600 eaa. ns Kot Diji -vaiheessa. Tällöin yksi keskus lienee valloittanut laajan alueen, ja perustanut Indus-kulttuurin asutuskeskuksia. Indus-kirjoitus syntyi jo 1700 eaa. Noin 2400 eaa. alkoi merikauppa Mesopotamiaan. Noin 2350 eaa. Akkadin kuningas Sargon suuri mainitsee Meluhhan, kaukaisen idässä olevan maan kirjoituksissaan. Monien mielestä Meluhha oli muinainen Intia ja Pakistan.


title: Indus-kulttuuri

text: Kot Dijistä on löydetty tuhkaa ja hiiltä sisältävä kerros, jonka ala- ja yläpuolelta löytyneet esineet ovat keskenään erilaisia. Tämä viittaa siihen, että kaupungissa oli suuri tulipalo ennen kukoistuskauden alkua. Indus-kulttuurin aikana väkeä muutti maalta kaupunkeihin.


title: Indus-kulttuuri

text: Niin sanottuja Indus-sinettejä on löydetty laajalta alueelta Lähi-idästä ja Keski-Aasiasta. On mahdollista, että Indus-kulttuuriin viitataan sumerilaisten teksteissä Meluhhana (toinen vaihtoehto nimelle Meluhha on Egypti).


title: Indus-kulttuuri

text: Kaupungit kasvoivat nopeasti ja muuttuivat epäsäännöllisemmiksi kukoistuskauden lopuilla noin 2200-1900 eaa.


title: Indus-kulttuuri

text:
Indus-kulttuuri romahti noin vuosina 1900-1700 eaa. laajalla alueella. Indus-kulttuurin alue hajosi moneen paikalliskulttuuriin, Nämä jatkoivat vanhoja, mutta hiljalleen muuttuvia kulttuuriperinteitä.
Suurimmat kaupungit autioituivat yksi toisensa jälkeen, ja ihmiset jatkoivat elämäänsä maaseutukylissä. Kulttuuri taantui suunnilleen sitä edeltäneeseen vaiheeseen. Kauppa länteen romahti noin 1800-1700 eaa.


title: Indus-kulttuuri

text: Varsinkin yhtenäinen kaupunkisuunnittelu hävisi. Monin paikoin myös mitat, painot ja kirjoitus. Intian valtameren kotiloita ei enää tuotu pohjoiseen. Tämä viittaa keskushallinnon romahtamiseen, ylimystön katoamiseen tai ainakin vallan menetykseen. Harappassa on merkkejä eliittiin kohdistuneen väkivallan kasvusta, muttei Mohenjo-Darossa. Mohenjo-Darossa rakennettiin ensin uusia taloja vanhojen talojen tiilistä noin 1900 eaa alkaen. Tällöin kaupunki supistui puoleen entisestä, ja noin 1700 eaa kymmenekseen siitä mitä oli ollut suurimmillaan. Mohenjo-daro hylättiin kokonaan 1300 eaa. Harappa kutistui pieneksi noin 1800 eaa ja hylättiin 1300 eaa. Tiilien poltto lakkasi monin paikoin 1900-1600 eaa., mutta yhä käytettiin mutatiiliä ja kiveä.


title: Indus-kulttuuri

text:
Lähes kaikki Indus-asutus hävisi Belutsistanista ja Sindhistä ja uutta asutusta ilmestyi Gangesin latvoille. Asutuksen painopiste siirtyi kaakkoon ja itään, kun Mohenjo-Daron ja Harappan seutu harveni asukkaista.
Riisin viljely yleistyi huomattavasti ja siirsi asutusta Gangesin tasangolle. Sinne syntyi aiempaa enemmän aiempaa pienempiä asutuskeskuksia.


title: Indus-kulttuuri

text:
Yhteys pohjoisen ja etelän välillä näyttää katkenneen. Pisimpään Indus-kulttuuri säilyi etelässä, ja viimeiset merkit Indus-kirjoituksesta on Daimabadista vuoden 1700 eaa. tienoilta.Itä-Iraniin ja Mohenjo-daroon ilmestyi Namazga VI/Margianakulttuurin esineistöä.
Indoiranilaista välineistöä käyttänyt Kalmisto H-kulttuuri levittäytyi Punjabissa 1900-1300 eaa. Idenpänä Indus-kulttuuri heikkeni, ja vuoteen 1400 eaa mennessä arjalaisten keramiikat levittäytyivät sinne valloitussotien mukana. Harappan heikkenevä perinne säilyi siellä satoja vuosia arjalaisen kulttuurin rinnalla. Samaan aikaan etelässä oli Rangpurin kulttuurin uusi vaihe, joka jatkoi suurelta osin Indus-sivilisaatiota, vaikkei kirjoitusta enää käytettykään.


title: Indus-kulttuuri

text: Veda-kulttuurin luoneet arjalaiset levittäytyivät maahan vasta noin 1700-1400 eaa. Mohenjo-Daro, Rakhigarhi ja Harappa hylättiin lopullisesti 1300 eaa. Näihin aikoihin jäljelle jäänytkin Indus-asutus harveni huomattavasti Gangesin tasangollakin.


title: Indus-kulttuuri

text: Arkeologisen aineiston perusteella merkkejä Indus-kulttuurista löytyy vielä noin vuosilta 1000–900 eaa., jolloin se on saattanut olla osittain päällekkäin maalattuun harmaaseen keramiikkaan ja pohjoiseen kiillotettuun mustaan keramiikkaan liitettyjen kulttuurien kanssa. Uusi arjalaisten aalto saapui noin 800 eaa maahan.


title: Indus-kulttuuri

text: Perinteisimmän selityksen mukaan indoiranilaiset arjalaiset tuhosivat hyökkäyksellään Indus-kulttuurin, kun saapuivat maahan kahdessa aallossa vuosien 1900-1400 eaa. välillä. Arjalaisten nopea levittäytyminen perustui luultavasti sotaretkiin. Arjalaiset ilmeisesti voittivat taistelut ratsujen ja hevosen vetämien nopeiden puolapyöräisten sotavaunujen ansiosta.


title: Indus-kulttuuri

text: Toisen selityksen mukaan nälkä autioitti kaupungit ja/tai tuhosi näiden eliitin. Nälkä on osaltaan saattanut laukaista kapinoita ja/tai poismuuttoa. Sato on saattanut jäädä pieneksi. Tämä on voinut johtua jokien kuivumisesta tai ilmaston tilapäisestä kuivuudesta, tai tulvista, kasvitaudeista, tuholaisista jne.


title: Indus-kulttuuri

text: Induslaakson viljely perustui monsuunin tuomiin kesätulviin.


title: Indus-kulttuuri

text: Ilmasto Indusjoen laaksossa viileni ja kuivui noin vuonna 1800 eaa. Monsuuni heikkeni ja vaihtoi paikkaansa. Tämä tapahtui monena aaltona. Ilmeisesti jo 2200 eaa. tapahtunut suuri kuivuus vaikutti kulttuuriin. Toisten mukaan juuri talvisateet vähenivät, mikä vähensi jokien vesimäärää talvella, ja viljely jäi enemmän kesämonsuunien varaan. Mutta joidenkin meilestä kesäsademäärä väheni, talvisateet lisääntyivät. Viljelystä tuli laajoilla alueilla mahdotonta. Näin tiedot ilmastonmuutoksesta ovat ristiriitaisia. Nykyään Mohenjo- daron ja Harappan seutu on melko kuivaa aluetta.Joidenkin mukaan tektoniset tai monsuunin muutokset olisivat kuivattaneet Chaggar-Hakra-joen ja/tai Indus-joen. Väestö siirtyi Gangesin tasangon länsiosaan, minne syntyi vain pieniä keskuksia.


title: Indus-kulttuuri

text: Jokien tulviminen saattoi tuhota maanviljelyn. Tuhoisista tulvista onkin löytynyt todisteita muun muassa Mohenjo-Darosta ja Lothalista. Toisaalta kaikista kaupungeista, kuten Kalibanganista ei ole viitteitä tulvista. Kulkutautia on ehdotettu kulttuurin häviämisen syyksi. Myös maaperän köyhtyminen ja metsien hakkaaminen on voinut johtaa nälkään ja tarvikepulaan. Maanjäristys tai pyörremyrsky on myös mahdollinen.


title: Indus-kulttuuri

text: Kuivuus-selitystä vastaan puhuisi se, että suuri pohjoisen pallonpuoliskon kuivuus oli noin 2200-2100 eaa, ennen Indus-kulttuurin tuhoa.


title: Indus-kulttuuri

text: 1920-luvulla nykyisen Pakistanin alueella, Mohenjo-Daron ja Harappan kaupunkien läheisyydessä, tehtiin kaksi maailman mitassakin merkittävää arkeologista löytöä. Alueilta, jotka ovat 600 kilometrin etäisyydellä toisistaan, löydettiin merkkejä vanhasta kaupunkikulttuurista. Nämä rauniot olivat löytyneet jo 1800-luvulla, muttei niitä osattu kytkeä ikivanhaan kulttuuriin. Kaivauksissa kävi ilmi, että alueilla on ollut samankaltaista, esiintymisaikaansa nähden hyvin kehittynyttä kaupunkiasutusta yli 4 000 vuotta sitten. Kulttuurin kukoistuskausi ajoitettiin ajalle noin 2600–1900 eaa.


title: Indus-kulttuuri

text: Löytynyt kaupunkikulttuuri nimettiin alueiden halki virtaavan Indus-joen eli Sindhun mukaan ”Indus-kulttuuriksi” eli ”Indus-sivilisaatioksi”. Toiset kutsuvat kulttuuria ”Harappan sivilisaatioksi” tai ”Harappa-kulttuuriksi”. Alueen suurten jokien mukaan kulttuuria on nimitetty myös Indus-Ghaggar-Hakran sivilisaatioksi tai ”Sarasvatin sivilisaatioksi”.


title: Indus-kulttuuri

text: Indus-kulttuuri oli neljästä varhaisimmasta urbaanista sivilisaatiosta (Intia, Egypti, Mesopotamia, Kiina) kaikkein laajimmalle levinnyt ja kattoi yli miljoonan neliökilometrin alueen. Alueella on asunut viitisen miljoonaa ihmistä. Indus-kulttuurin alue ulottui Pakistanin Balochistanin provinssista Intiaan Uttar Pradeshin osavaltioon idässä ja pohjoisessa Afganistanin eteläosista sekä Himalajan rinteiltä etelään Mumbaihin Intiaan.


title: Indus-kulttuuri

text: Indus-kulttuurin ydinalue ulottui Pakistanissa ja Intiassa melko sateisesta Punjabista laajalle alueella Kashmirista Indusjokea alaspäin kuivaan Sindhiin. Perustamisensa jälkeen kulttuuri laajeni kaakossa Gujaratiin Intiaan Lothaliin. Indus-asutusta oli myös lännessä Balochistanin vuorilla ja eteläisen Iranin Arabianmeren rannoilla. Läntinen rannikkohaara Iranin rajalle, muun muassa Sutkagan Doriin. Suurissa kaupungeissa oli yli kymmeniätuhansia asukkaita. Mohenjo-Darosta ja Harappasta on löydetty linnavuori ja Harappasta kaupungin muuria, joka on vahvistettu neliskulmaisin tornein. Linnoittaminen saattaa liittyä kulttuurin alkuvaiheisiin. Indus-asutukset ovat usein jokien ja meren rannoilla tai saarilla.. Nykyään Indus-asutuksia tunnetaan yli 1 050. Suuri osa asutuksista oli muinaisen Saraswatin joenuoman varrella.


title: Indus-kulttuuri

text: Koillisessa Indus-kulttuuri ulottui Rupariin Jhelumin varrella ja Sutlejin yläjuoksulle. Indus-asutuksia oli jopa Delhissä ja Mumbaissa asti sekä Himalajalla ja Iranissa. Kulttuuri loi eristyneitä siirtokuntia Afganistaniin ja Iraniin, jopa Turkmenistaniin asti. Afganistanin Shortugai Oxus-joen varrella oli yhteen aikaan Indus-kulttuurin siirtokunta. Kulttuurin asutuskeskuksia on Gomal-joen laaksossa Luoteis-Pakistanissa, Mandassa lähellä Beasjokea Jammussa, Alamgirpur Hindon-joella vain 28 km:n päässä Delhistä.


title: Indus-kulttuuri

text: Indus-kulttuuri ei ollut niin yhtenäinen kuin sen löydyttyä kuviteltiin. Kypsä Indus-kulttuuri jaetaan kahteen alaryhmään: Sorath ja Sindhi. Sindhille ovat tyypillisiä poltetut tiilet, säännöllinen arkkitehtuuri, ja sylinterisinetit sekä viemärit, tarkat painot ja mitat, mustavalkeat vaatteet, metallin työstö sekä massiiviset tiilitasanteet.


title: Indus-kulttuuri

text: Sindhiä on löydetty Gujaratista, Kutchista, Punjabista, Haryanasta ja Uttar Praheshista. Sindhiin liittyvät Mohenjo-daro, Lothal, Rangpur, Harappa, Desalpur, Shirkotada, Manda, Ropar(Rupar), Kalibangan ja Chanhudaro.


title: Indus-kulttuuri

text: Sorathista taas puuttuvat sylinterisinetit, ornamentit ja tarkka arkkitehtuuri. Sorathia on Saurashtrassa, Kullissa, sekä Belutsistanissa ja Gujaratissa.


title: Indus-kulttuuri

text: Indus-kulttuurin kaupungeissa ei ole yhtä hallitsevaa rakennusta, joka olisi ollut kuninkaan palatsi tai hautakammio. Sen sijaan niissä on useita suuria asuinrakennuksia, joissa asui eliitti. Ihmiset eriytyivät ammattikunnittain. Yhteiskuntaluokilla oli selvät erot, mutta syntyperään perustuvasta kastilaitoksesta ei ole todisteita. Dholaviran kaupunki poikkesi muista. Siinä oli muurien erottamat kolme osaa, linnoitus ja kaksi muuta kaupunginosaa, joka viittaa kolmeen väestökerrokseen, joiden välinen kanssakäyminen oli säänneltyä.


title: Indus-kulttuuri

text: Indus-kulttuurin talous perustui maanviljelyyn, jota tuki kehittynyt kaupankäyntijärjestelmä. Viljely pohjautui monsuunin tuomaan joen tulvimiseen. Merkittävimmät viljelykasvit olivat vehnä ja ohra. Muita viljelykasveja olivat muun muassa peltoherne, taateli, sinapinsiemen ja seesami.


title: Indus-kulttuuri

text: Indus-kulttuuri kävi laajaa kauppaa maitse ja meritse. Kauppayhteyksiä oli muualle Intian niemimaan alueella sekä Niilin, Eufratin ja Tigrisin alueille. Ilmeisesti erityisen kukoistavaa oli kaupankäynti Sumerin kanssa. Yksi merkittävimmistä elinkeinoista oli tekstiilien valmistus. Indus-kulttuurin aikana kehitettiin ensimmäisen kerran menetelmä puuvillan kehräämiseksi langaksi. Puuvilla onkin todennäköisesti ollut merkittävä kauppatavara Indus-kulttuurin ja Mesopotamian välillä. Lisäksi vientiin meni viljaa, keramiikkaa ja ylellisyysesineitä, kuten puolijalokiviä, norsunluuta, helmiä ja jalopuuta.


title: Indus-kulttuuri

text: Alueen laajasta kauppaverkostosta antaa viitteitä erityisesti erilaisten kivien ja metallien alkuperä. Turkoosin ja lapis lazuli tuli todennäköisesti joko Persiasta tai Afganistanista, samoin suurin osa hopeasta. Persiasta tuotiin lisäksi kultaa, lyijyä ja tinaa. Gujaratin alueelta tuotiin kotilonkuoria, Kashmirilta ja Himalajalta Setripuuta ja Tiibetistä jadea. Lisäksi maahan tuotiin muun muassa onyksia ja kalsedonia.


title: Indus-kulttuuri

text: Yleensä on ajateltu, että Indus-kulttuuri olisi ollut rauhanomainen ja melko tasa-arvoinenkin. Mutta yhtenäisen Harappa-kulttuurin synty, ylläpito ja loppukaan on tuskin ollut rauhanomainen. Indus-kulttuurin taide ei yleensä esitä sota-aiheita. Suuria määriä aseita ei ole löydetty. Ei myöskään ole löydetty viitteitä järjestyneestä armeijasta. Rauha lienee yleensä vallinnut Indus-laaksossa. Silti Kalibanganista on löydetty taisteluaiheita esittäviä kuvia. Etelän monet pienet keskukset on linnoitettu vahvasti. Monissa muissakin Indus-keskuksissa on muureja jotka ympäröivät ainakin ylimystön linnoitusta. Indus-kaupungeista on löydetty nuijia, pronssisia keihäänkärkiä, nuolenkärkiä ja savipalloja, jotka ovat luultavasti lingon ammuksia. Esimerkiksi kirveitä pystyttiin käyttämään puutöissä, mutta myös aseina. Lisäksi poliisin tai vastaavan tarvitsi käyttää väkivaltaa. Villieläimiä vastaan piti olla aseita. Lähes täysin varmasti ihmisuhrausta esiintyi.


title: Indus-kulttuuri

text: Monissa Harappaan haudattujen ruumiiden kalloissa on iskujen jälkiä ja muita merkkejä väkivallasta, joka kasvoi Harappassa voimakkaasti 1900-1700 eaa. Väkivallan uhrit olivat monesti naisia ja lapsia. Luurankoja tutkittaessa on päätelty, että spitaali ja tuberkuloosi olivat yleisiä alemmissa yhteiskuntaluokissa.


title: Indus-kulttuuri

text: Ajatus Indus-jokilaakson kulttuurin kehittyneisyydestä liittyy suurimmalti osin tämän sivilisaation kaupunkijärjestelmän kehittyneisyyteen. Indus-kulttuurin asutuskeskukset olivat monesti suorakulmaisista kortteleista koostuvia kaupunkeja. Toki oli myös epäsäännöllisemmin rakennettuja ja pienempiä asutuskeskuksia. Suurten kaupunkien kadut kulkivat monesti pohjoisesta etelään ja idästä länteen. Näin syntyi ruutukaava. Kaupungit vaikuttavat etukäteen suunnitelluilta. Useimmiten on erotettavissa ainakin kaksi kaupunginosaa, eliitin asuttama läntinen linnavuori ja itäinen alakaupunki, jossa käsityöläiset ja muut alamaiset asuivat. Tyypillisen kaupungin rakenteeseen kuului monia muurien ympäröimiä kaupunginosia, jotka olivat monesti kukkuloilla. Muurit suojasivat kaupunkia hyökkäyksiltä ja tulvilta sekä erottivat eri väestöluokkia toisistaan.


title: Indus-kulttuuri

text: Yläkaupungissa oli suuria rakennuksia, esimerkiksi kylpylöitä, hallintorakennuksia ja suuria pylväshalleja. Kaupungeille ominaisiin piirteisiin kuuluvat myös tiilitasanteet, jotka joskus olivat ympyrän muotoisia. Temppeleitä ei Indus-kulttuurin kaupungeista ole löydetty. Luultavasti rituaaliseen peseytymiseen käytetty kylpylä on toistaiseksi löydetty vain Mohenjo-Darosta. Rakentamisessa käytettiin sekä poltettua että polttamatonta tiiltä. Alakaupungin talot, joista useat olivat monikerroksisia, oli rakennettu standardikokoisista poltetuista tiilistä. Ahtaita kortteleita erottivat toisistaan leveät kadut, ja taloihin pääsi kapeita mutkittelevia sivukujia pitkin. Talojen ovet ja ikkunat avautuivat kapeille sivukaduille, ei leveille pääkaduille.


title: Indus-kulttuuri

text: Talojen koot vaihtelivat yksihuoneisista jopa yli 30-huoneisiin. Muutamissa kaupungeissa ilmenevä viemäröintijärjestelmä oli aikaansa nähden ainutlaatuisen kehittynyt. Lähes kaikissa taloissa oli likaviemäri. Talossa saattoi oma kaivonsa ja uima-altaansakin. Talossa oli yleensä sisäkeittiö ja ulkokeittiö, jota käytettiin aina hyvällä säällä, sillä polttoaineena käytettiin muun muassa runsassavuista naudan lantaa ja kuivaa pensasta. Monet kaupungin asukkaat olivat kauppiaita ja käsityöläisiä. Monet alakaupungin taloista olivat asuinrakennuksia tai käsityöläisten pajoja.


title: Indus-kulttuuri

text: Satamakaupungeista on löydetty myös todisteita meriteitse tapahtuvaan kaupankäyntiin tarvitusta infrastruktuurista, muun muassa Lothalin satama-allas. Kaupankäynnin on arveltu suuntautuneen suurimmalta osin Mesopotamiaan. Kaupungin yläkaupunki eli linnoitus on yleensä pitkulainen 1:2 pohjoisesta etelään ja joskus lännessä. Harappan linnoitus on 215 × 460 m, korkeus 7 m. Linnoitusten koot ovat pienemmissä paikoissa pienempiä. Linnoitukset ovat kaupunkien vanhempia osia, jotka ovat nousseet ajan mukana rauniokummuiksi, telleiksi.


title: Indus-kulttuuri

text: Suuria Indus-kaupunkeja olivat Mohenjo-daro (Mohendžo-daro), Harappa, Lakhmirwala, Rakhigarhi (Rakhi Garhi), Gurnikalan I, ja Hasanpur. Näiden kaikkien ala oli 1–2,25 km². Muita tunnettuja ovat muun muassa satamakaupunki Lothal ja Dholavira sekä Ganweriwala, jota tosin ei ole kaivettu.Induksen laaksossa havaitaan kolme asutuskeskittymää tai taskua. Keskusalue on Bikaner Bahawalpurin alueella, missä oli 400 paikkaa 1000 km² alueella Yazdanista Derawariin. Toinen kaupunkikeskittymä on Sirhindiä pitkin 120 km² alueella Mansasin provinssissa, Punjabissa, seitsemän kaupunkia ja yhteensä noin 30 paikkaa. Kachchhissa, eteläinen, on Sindhin ja Gujaratin välillä, noin 50 paikkaa.Neljällä ensimmäisellä alueella (1.–4.) Harappan kulttuuri on saapunut melko myöhään. Tämä viittaa Indus-kulttuurin alkaneen joko Balochistanissa tai Gujaratissa rannikolla. Harappalaisen ajan alku näkyy eri löytöpaikoilla eri tavalla. Kot Dijissa ja Kalibanganissa havaitaan selvä hyppäys vanhemmasta myöhempään. Esimerkiksi Dholavirassa havaitaan varhaisen Indus-kulttuurin evoluutiota. Jalilpur, Sarai Khola: ei koskaan Indus-kulttuuria, vaan vain niin sanottua esiharappalaista.


title: Indus-kulttuuri

text: Indus-jokilaakson kulttuurin kieli on yhä tuntematon. Induksen kulttuurin tutkimuksen suurin yksittäinen haaste lienee kaivauksissa löydettyjen, pääosin yksisarvisen eläimen kohokuviolla koristeltujen sinettien kirjainmerkkien sisältö. Erilaisia tekstejä on löytynyt noin 5 000 kappaletta, ja niistä pääosa on erilaisissa sinettileimasimissa tai -leimoissa. Tekstit ovat lyhyitä, ja niiden pituus vaihtelee 1–26 merkin välillä. Merkkejä on noin 400, ja ne esiintyvät sineteissä 1–17 merkin sarjoissa. Yli 150 erilaista tulkintaehdotusta on esitetty. Tämän kirjoituksen tulkinta on erittäin vaikeaa, koska alkukieltä ei tunneta ja säilyneet kirjoitusnäytteet ovat lyhyitä eikä kaksikielisiä tekstejä ole säilynyt.


title: Indus-kulttuuri

text: Indus-kirjoitus muistuttaa Kiinan varhaisinta kirjoitusta ja protoeleamilaista kuvakirjoitusta.


title: Indus-kulttuuri

text: Useimmat tutkijat, esimerkiksi suomalainen Asko Parpola, ovat sitä mieltä, että Indus-sinettien kirjoitus olisi dravidakielten sukuista kieltä, mutta myös mundakieltä ja indoeurooppalaisen sanskritin sukuista kieltä on ehdotettu. Indus-kulttuurin kieli, jota joskus kutsutaan nimellä "mleccha", saattoi olla myös nihalin, nahalin eli kalton sukulainen. Se saattoi ola myös kokonaan erillinen kieli tai elamin sukuinen.


title: Indus-kulttuuri

text: Indus-kirjoituksessa näkyvät kaksi Indus-sivilisaation merkittävintä piirrettä, voimakas ulkoisten muotojen – kirjoituksen lisäksi muun muassa mittajärjestelmän – yhdenmukaisuus, ja kaiken ulkoisen toiminnan ajan kulusta piittaamaton samankaltaisuus, pysähtyneisyys. Eräät tutkijat uskovat, ettei Indus-sinettien symboleissa ole lainkaan kyse kirjoitusjärjestelmästä. Farmer, Sproat, and Witzel (2004) väittävät, että merkit muodostavat luonnolliseen kieleen kytkeytymättömän symbolijärjestelmän, jollaiset olivat samalla aikakaudella yleisiä esimerkiksi Lähi-idässä. He perustelevat näkemystään muun muassa sinettimerkintöjen lyhyydellä: lähes kaikki löydetyt merkkijonot ovat vain muutaman merkin pituisia, alle yksi prosentti sisältää vähintään kymmenen merkkiä ja pisin on 17 merkkiä. Sitä vastoin kaikista muista tunnetuista esimoderneista kirjoitusjärjestelmistä on säilynyt huomattavasti pidempiä tekstejä.


title: Indus-kulttuuri

text: Aikaa, pituutta ja massaa mitattiin Indus-kulttuurissa tarkasti. Tiilen mitat olivat 1:2:4. Pienin pituuden yksikkö oli 1,704 mm. Käytettiin 10-järjestelmää. Painon pohjayksikkö oli 28 g.


title: Indus-kulttuuri

text: Indus-kulttuurin johtajakansaa kutsutaan monesti nimellä "mlecchat". Kansa on luultavasti saapunut lännestä, ja ehkä sekoittunut osin paikallisiin asukkaisiin kastijaoista huolimatta.


title: Indus-kulttuuri

text: On luultavaa, että Indus-kulttuurin valvomalla alueella asui monia kansoja. Erään näkemyksen mukaan pohjoisessa olisi asunut mundan sukuisia kansoja, etelässä mlecchoja, luultavimmin dravidoja.


title: Indus-kulttuuri

text: Läntistä, melko myöhäistä kulttuuriväestön saapumista tukee mm Intian niemimaan väestön laktoosin sietokyky, joka kehittyi alle 10000 vuotta sitten Lähi-idässä maanviljelyn myötä.


title: Indus-kulttuuri

text: Mehrgarhin luurankolöytöjen mukaan kuparikauden alussa noin 4800-4500 eaa väestö vaihtui myöhemmän Harappan tyyppiseksi. Toisaalta samaan ennen kuparikautta vastaavaa väestöä on löydetty etelämpää Länsi-Intian Maharastran Inamgaonista. Tämä viittaa ainakin kahteen muuttoaaltoon lännestä.


title: Indus-kulttuuri

text: Harappalaista löytöpaikoista eri tutkijat ovat löytäneet ainakin kahden- kolmen tyyppisiä pääkalloja, Näitä on eri yhteyksissä kuvattu mm. proto-australoideiksi, Välimeren roduksi , armenoideiksi, alppiroduksi, pohjoiseksi roduksi ja mongoloideiksi. Harappasta on löydetty kolmea tyyppiä: voimakas ja hennompi pitkäkalloinen, sekä pyöreäkalloinen. Kalmisto H:sta on löydetty lisäksi uuden tyyppisiä pyöreitä pääkalloja. Australoidinen väestö on ehkä mesoliittista perua, pitkäkalloinen Välimeren väestö neoliittista. Esi-Välimeren tyyppi kytkeytyy munaiseen Iraniin ja Mesopotamiaan, samoin kuin, hoikka pitkäkasvoinen pohjoinen tyyppi. leveäpäinen alpino-armeinoidityyppi. Jopa proto-australoideja tai näitä muistuttavia oli Iranissa ja Mesopotamiassa esihistoriallisella ajalla.


title: Indus-kulttuuri

text: Esimerkiksi pitkäkalloinen väestö saattaa olla yhteneväinen Tepe Hissar I-II:n väestöjen kanssa.


title: Indus-kulttuuri

text: Nykyään jaetaan Intian väestö ainakin kahteen alkuperätyhmään, jotka ovat pohjoinen ANI ja eteläinen ASI.


title: Indus-kulttuuri

text: Indus-kulttuurin kansaksi on ajateltu monesti dravidoja. Tätä saattaa tukea se, että Indus-kulttuuri näyttää kartalta katsoen kytkeytyvän isälinjan Y-kromosomin haploryhmän tyyppiin L. Haplotyyppi L1 on yleinen dravidojen ylemmissä ja keskimmäisissä kasteissa. Näitä vastaavat äitilinjan mitokondrion DNA:n haploryhmän tyypit HV14a1, U1a1a4 ja monet U7a- ja U7c-alkuiset mt-DNA:n haplotyypit ylemmissä kasteissa. Muualla U7 on yleinen Länsi-Iranissa.


title: Indus-kulttuuri

text: Y-haplotyyppi L:n yleisyys tukee usein esitettyä ajatusta Indus-kulttuurin perustajakansan saapumisesta Lähi-idästä. Samoin U7 on yleinen Pakistanissa, Iranissa ja Kaukasuksen lähellä.


title: Indus-kulttuuri

text: Toisaalta kuparin 3500 eaa ja/tai pronssin noin 3000 eaa tuonut mleccha-kansa saattoi olla Y-kromosomin haplotyyppiä J2a M410, jota tavataan mm. Kaukasian, Baktrian ja Anatolian seuduilla. Tähän haplotyyppiin liittyy härän palvonta, ja myös varhainen metalli, kupari ja pronssi. Niinpä J2a on saattanut saapua lännestä neoliittikauden jälkeen Indus-kulttuurin alueelle. Tämän mukaan Indus-kulttuurin kansa saattaisi olla lähtöisin Kura-Araxesin alueelta tai Anatoliasta. J2a on ylemmissä kasteissa yleisempää.


title: Indus-kulttuuri

text: Indus-kulttuurin aikana kuvataide kehittyi selvästi varhaisharappalaiseen aikaan verrattuna. Merkittävä luova projekti Indus-kulttuurin aikaan olivat pienet steatiittisinetit, joissa oli kaiverrettuja kuvia ja kirjoitusta. Sinetissä kuvatut eläinhahmot olivat realistisia, vaikka niiden yksityiskohdissa on tyylittelyä. Ihmishahmot olivat yleensä skemaattisempia. Veistokset voidaan jakaa kahteen luokkaan, naturilistisiin torsoihin ja tyyliteltyihin patsaisiin. Kansantaidetta edustivat terrakotasta tehdyt jumalatarhahmot, lelut ja votiivieläimet.


title: Indus-kulttuuri

text: Indus-kulttuurin uskonnosta on hankala saada varmaa tietoa, sillä sen omat kirjalliset lähteet ovat niukkoja ja vaikeasti tulkittavia. Niitä onkin pyritty tutkimaan vertaamalla niitä Lähi-itään ja Etelä-Aasian myöhempiin uskontoihin. Arkeologisissa kaivauksissa löytyneet erilaiset hahmot viittaavat siihen, että alueella palvottiin äitijumalaa, joka oli hedelmällisyyden symboli.


title: Indus-kulttuuri

text: Intian nykyisissäkin uskonnoissa on tiettyjä viitteitä harappalaisiin uskomuksiin. Indus-sinettien yleisin kuva-aihe on eräänlainen alkuhärkä, jonka edessä on tunnistamaton kulttiesine. Lisäksi sinetteihin ja amuletteihin on kaiverrettu muitakin realistisia eläinkuvia. Monien Intian korkeauskontojen eläinkultti lieneekin harappalaista alkuperää. Samanlainen yhteys on puiden palvonnalla. Edelleen monessa intialaisen maalaiskylän keskustassa on pyhä puu, yleensä viikunapuu. Harappalaisista sineteistä ja amuleteista onkin löytynyt jalustallisia viikunapuita. Joissakin kuvissa puun sisälle on tehty ihmishahmoinen jumaluus, jonka edessä on tätä palvova henkilö. Erään Mohenjo-Darosta löydetyn sinetin mukaan Indus-kulttuurin aikoihin olisi uhrattu ihmisiä, nimenomaan sotureita viikunapuulle niin kuin hindulaisessa Durgan-kultissa.


title: Puuma

text:
Puuma (tieteellinen nimi vuodesta 1993 "Puma concolor", sitä ennen "Felis concolor") on Amerikassa elävä kissaeläin. Sen levinneisyysalueeseen kuuluu periaatteessa koko Keski- ja Etelä-Amerikka lukuun ottamatta niitä melko laajoja alueita, joilta ihminen on sen hävittänyt. Pohjois-Amerikassa sitä esiintyy Kalliovuorten alueella Yukonin territorion etelärajoille saakka, sekä Floridassa, jossa elää erillisenä populaationa uhanalainen floridanpuuma. Puumasta on suomeksi käytetty myös nimityksiä kuguaari (englannin sanasta "cougar"), vuorileijona ("mountain lion"), amerikanleijona, puuleijona ja hopealeijona, mutta nykykielessä puuma on vakiintunut lajin lähes yksinomaiseksi nimeksi.
Kylmillä seuduilla puuma saattaa kasvaa jopa yli 120 kilogramman painoiseksi, mutta vastaavasti trooppisilla seuduilla se saattaa hyvinkin olla alle 50 kilogramman painoinen. Puuman vartalo on noin 150–200 cm:n pituinen; lisäksi sen häntä on noin 80 cm. Säkäkorkeus on noin 60–100 cm. Turkin väri vaihtelee harmaasta yleisempään punertavaan vaaleanruskeaan. Puuman kasvoissa ja vatsassa on harmaita tai beigejä merkkejä.


title: Puuma

text: Puuma on hyvin sopeutuvainen, minkä takia sitä esiintyykin hyvin laajalti ja mitä erilaisimmilla alueilla: lumisilla ja kallioisilla vuorilla, aroilla, autiomaissa, lauhkeissa ja trooppisissa metsissä sekä jopa rannikoiden hiekkadyyneillä. Puuma käyttää vakituista majapaikkaa (luolaa) ainoastaan lisääntymisaikanaan. Turkkinsa ansiosta puuma sietää sekä hellettä että pakkasta, mutta talveksi se joutuu laskeutumaan vuorilta laaksoihin – tärkeimpien saaliseläintensä mukana.


title: Puuma

text: Puuma on sopeutunut elämään hietikoilla ja kalliolla: sen väri muistuttaa hiekkaa ja se voi loikata jopa kymmenen metriä kerralla.


title: Puuma

text: Puuma on lihansyöjä. Se saalistaa yleensä väijymällä: Se kiipeää puuhun hyvälle paikalle ja jää odottamaan saalistaan. Saaliin huomattuaan se ponkaisee uhrin kimppuun ja puraisee sitä niskaan vahvojen leukojensa kulmahampailla. Mikäli saalis pääsee pakenemaan, puuma juoksee sen kiinni – ainakin lyhyellä matkalla. Puuman pääasiallista ravintoa ovat erilaiset hirvieläimet, mutta se syö myös pienempiä nisäkkäitä, lintuja ja jopa matelijoita.


title: Puuma

text: Naaraiden kiima-aika ei ole vuodenajasta riippuvainen, joten parittelu voi tapahtua milloin vain. Puumanaaraan raskausaika on noin kolme kuukautta. Sen jälkeen se synnyttää kahdesta kuuteen pentua. Pennut syntyvät sokeina ja täplikkäinä. Täplät häviävät noin puolen vuoden iässä. Urospuumat saattavat tappaa pentuja saadakseen paritella niiden emon kanssa. Naarailla on kiima eri aikoina, ja siksi uros voi paritella usean eri naaraan kanssa.


title: Puuma

text: Alalajeille ei ole vahvistettuja suomenkielisiä nimiä. Itäisen alalajin "Puma concolor couguar" ovat Yhdysvaltojen ympäristöviranomaiset todenneet sukupuuttoon kuolleeksi. Viimeiset varmistetut havainnot eläimestä ovat vuosilta 1938 ja 1932, ja 1973 se määriteltiin uhanalaiseksi. "Puma concolor coryi" ovat Yhdysvalloissa Floridan Osavaltiossa elelevä puuman alalaji. Se on toiselta nimeltään Floridanpuuma. Se poikkeaa väritykseltään muista puuman alalajeista. Floridanpuuma on Floridan osavaltion kansalliseläin (1982).


title: Puuma

text: Aikoinaan puuma oli yleinen lähes koko Amerikan mantereella, mutta nykyisin se on hävinnyt monilta entisiltä elinalueiltaan. Pääsyynä ovat karjankasvattajat, jotka ovat tappaneet puumia syyttäen niitä karjantappamisista, monesti aiheetta. Joiltakin alueilta puumakanta on hävitetty peurojen "suojelemiseksi". Tuloksena oli peurakannan nopea kasvu, koska mikään petoeläin ei ollut sitä säätelemässä. Sitä taas seurasi ylilaidunnus, peurojen ravinnon loppuminen ja suurten peuramäärien nälkäkuolema. Toinen yleinen uhka puumille on salametsästys.


title: Puuma

text: Puuma on monesti hyökännyt ihmisen kimppuun. Hyökkäyksiä on raportoitu vuosina 1890–2004 yhteensä 108, joista kaksikymmentä on kuolintapauksia.


title: Puuma

text: Puuma on rauhoitettu, mutta tämäkään ei säästä sitä karjatilallisten vihalta. Puumia ammutaan edelleen karjan suojelemiseksi, vaikka se harvoin käy kotieläinten kimppuun. Nykyään on perustettu useita puumansuojeluyhdistyksiä.


title: Kirahvi (tähdistö)

text: Kirahvi (latinaksi "Camelopardalis", genetiivi "Camelopardalis") on pohjoisen taivaan heikkovaloinen tähdistö lähellä Pohjantähteä.


title: Kirahvi (tähdistö)

text: Harrastajan kaukoputkella tähdistön alueella on nähtävillä muun muassa galaksi NGC 2403 sekä heikko planetaarinen sumu NGC 1501. Avoin tähtijoukko NGC 1502 on 6800 valovuoden etäisyydellä ja kirkkaus 6,0 magnitudia. "Z Camelopardalis" on kataklysminen, purkautuva muuttuja, joka purkautuu muutaman viikon välein kirkastuen 13 magnitudista 9—10 magnitudiin.


title: Kolmio (tähdistö)

text: Kolmio (latinaksi "Triangulum", genetiivi "Trianguli") on pohjoisen taivaan pieni tähdistö Andromedan eteläpuolella. Se on melko himmeä, mutta helposti tunnistettavissa selkeän muotonsa ansiosta. Tähdistön varhainen nimi oli "Sicilia", koska roomalaisen taruston mukaan Ceres pyysi Juppiteria sijoittamaan Sisilian saaren taivaalle.


title: Kolmio (tähdistö)

text: Tähdistön kirkkain tähti on β, jonka kirkkaus on +3,00 magnitudia. Kuvion muodostavat kaksi muuta tähteä ovat α (+3,41) ja γ. Merkittävin syvän taivaan kohde on Kolmion galaksi M33, joka on Paikallisen ryhmän kolmanneksi suurin galaksi Andromedan galaksin ja Linnunradan jälkeen.


title: Kotka (tähdistö)

text: Kotka (lat. "Aquila", gen. "Aquilae") on ekvaattorilla oleva tähdistö, jonka läpi kulkee Linnunrata. Kotkan alueella on kiikarein havaittavissa tähtitihentymiä ja pimeitä sumuja, myös useita novia on syttynyt tässä tähdistössä. Tähdistö näkyy Suomessa parhaiten syksyllä.


title: Kotka (tähdistö)

text:
Altair, Alfa (α) Aquilae on eteläisin Kesäkolmion kolmesta tähdestä; kaksi muuta tähteä ovat Joutsenen Deneb ja Lyyran Vega. Se on nuori tähti, joka pyörii niin nopeasti, että tähti on muodoltaan lievästi elliptimäinen.
"Eta (η) Aquilae" on paljain silmin näkyvä kirkas kefeidimuuttuja, jonka kirkkaus vaihtelee 3,5—4,4 magnitudin välillä.


title: Kotka (tähdistö)

text: NGC 6803 ja NGC 6781 ovat planetaarisia sumuja; edellinen on renkaan näköinen ja jälkimmäinen muistuttaa Ison karhun Pöllösumua.


title: Krapu

text: Krapu (latinaksi "Cancer", genetiivi "Cancri") on himmeä tähdistö eläinradalla Leijonan ja Kaksosten välissä. Sen pohjoispuolella on Ilves ja eteläpuolella Vesikäärme sekä Pieni koira. Ekliptika kulkee aivan "δ Cancrin" vierestä. Aurinko on Kravun tähdistössä 21. heinäkuuta–10. elokuuta; yli 2 000 vuotta sitten se osui tähdistöön kesäpäivänseisauksen aikaan, jolloin se paistoi suoraan zeniitistä (suoraan yläpuolelta) nykyisin Kravun kääntöpiiriksi kutsumallamme leveysasteella. Krapu (nykyisin Rapu) on myös horoskooppimerkki (22. kesäkuuta – 22. heinäkuuta).


title: Krapu

text: Tarussa Hera lähetti Kravun tappamaan Heraklesta, mutta Hydraan verrattuna Krapu parka oli Herakleelle pelkkä suupala. Herakles tallasi Kravun kuoliaaksi, mutta palkkiona hyvästä yrityksestä Hera nosti sen taivaalle. Tähdistössä voi nähdä joko kokonaisen ravun tai sitten pelkän saksen.


title: Käärmeenkantaja

text: Käärmeenkantaja (, genetiivi "Ophiuchi") on suurehko, mutta vaikeasti hahmotettava tähdistö Herkuleksen alla. Se näkyy Suomessa parhaiten alkusyksyllä tai loppukeväällä, tosin tähdistön eteläisimmät osat parhaimmillaankin vain hädin tuskin horisontin yläpuolella eteläisimmässä osassa maata. Käärmeenkantajassa on monia pallomaisia tähtijoukkoja.


title: Käärmeenkantaja

text:
Ekliptika kulkee tähdistön läpi, ja Aurinko on tähdistön alueella vuosittain marraskuun 29. päivästä joulukuun 17. päivään, mutta Käärmeenkantaja ei ole tavanomaisesti luettu Eläinradan 12 merkin joukkoon.
Eläinradan merkit sellaisina kuin niitä käytetään muun muassa horoskoopeissa ovat saaneet nimensä tähdistöjen mukaan, jotka noin 2200 vuotta sitten sattuivat suunnilleen yhteen vastaavien merkkien kanssa. Ne vastaavat 30 asteen sektoreita tähtitaivaalla, vaikka itse tähdistöt ovat eri kokoisia. Ne on kuitenkin kiinteästi määritelty niin, että esimerkiksi Oinaan merkki alkaa aina kevätpäiväntasauksena, vaikka prekession vuoksi kevättasauspisteen ja sen mukaisesti myös Eläinradan merkkien asema suhteessa tähdistöihin on myöhemmin muuttunut. Tämän vuoksi jotkut ovat ehdottaneet, että Käärmeenkantaja pitäisi lisätä myös horoskooppimerkkien joukkoon; käärmeenkantajia olisivat marraskuun 29. − joulukuun 17. syntyneet henkilöt.


title: Käärme (tähdistö)

text:
Käärme (latinaksi "Serpens", genetiivi "Serpentis") on ainoa kaksiosainen tähdistö. Käärmeenkantaja jakaa sen Käärmeen päähän ("Serpens Caput") ja häntään ("Serpens Cauda").
Käärmeen pää (lat. Serpens Caput) on Käärmeen tähdistön itäosa.


title: Käärme (tähdistö)

text: Käärmeen häntä (lat. "Serpens Cauda") on Käärmeen tähdistön länsiosa.


title: Lohikäärme (tähdistö)

text: Lohikäärme (latinaksi "Draco", genetiivi "Draconis") on iso pohjoistaivaan tähdistö Pienen karhun ympärillä.


title: Lohikäärme (tähdistö)

text: "Thuban" (α Dra, kirkkaus +3,6) oli taivaan pohjoisena napatähtenä noin 2700 eaa. Egyptin pyramidien rakentamisen aikaan. Maan prekession takia taivaannapa ei pysy paikallaan, vaan vaeltaa hitaasti ympyränmuotoista rataa, ja niinpä nykyään napatähtenämme on Pohjantähti.


title: Lohikäärme (tähdistö)

text: "Etamin" eli γ Dra, kirkkaus +2,2, on myös ollut muinoin egyptiläisten taivaannavan kiintopisteenä. Vuonna 1725 James Bradley mittasi tällä tähdellä ensimmäisenä valon aberraation, ensimmäisen empiirisen todisteen, että Maa kiertää Aurinkoa.


title: Lohikäärme (tähdistö)

text: Syvän taivaan kohteista Lohikäärmeessä on muun muassa elliptinen galaksi M102, spiraaligalaksit NGC 4236, NGC 5907, NGC 6503 ja planetaarinen sumu NGC 6543.


title: Lohikäärme (tähdistö)

text: "R Dra" on Mira-tyyppinen muuttuja, jonka jakso on 245 d ja jonka kirkkaus vaihtelee 6,3–13,9.


title: Lohikäärme (tähdistö)

text: W UMa-tyypin pimennysmuuttujat "BV Dra" ja "BW Dra" muodostavat optisen kaksoistähden ja samalla ne ovat itsekin fyysisiä kaksoistähtiä. BW:n kirkkaus vaihtelee välillä 8.61–9.08 (jakso 7 h 0 min 43 sek). BV:n kirkkaus vaihtelee välillä 7.88–8.48 (jakso 8 h 24 min 6 sek). Niiden fyysiset komponentit ovat lähes kiinni toisissaan ja pyörivät siten hyvin nopeasti toistensa ympäri.


title: Lohikäärme (tähdistö)

text: Mytologian mukaan Lohikäärme sai alkunsa titaanien ja Olympoksen jumalien taistellessa. Minerva torjui lohikäärmeen hyökkäyksen, joka edusti titaaneja paiskaamalla sen taivaalle hännästä. Kieppuessaan se kietoutui mutkille ja pohjoisnavan seudun kylmyys jähmetti sen muotoon, jossa se on nykyisin kuvattu.


title: Lohikäärme (tähdistö)

text: Toisen version mukaan kyseessä on Ladon, hesperidien puutarhaa vartioinut lohikäärme, jonka Herakles tappoi nuolillaan suorittaessaan yhdettätoista urotyötänsä noutaa kultainen omena. Hera, joka Ladonin oli tehtävään asettanut, nosti tämän taivaalle tähdistöksi kiitokseksi palveluksistaan.


title: Korppi (tähdistö)

text: Korppi (lat. "Corvus", gen. "Corvi") pieni tähdistö Neitsyen alla. Suomessa se näkyy huonosti, lähinnä keväisin eteläisen horisontin tuntumassa.


title: Korppi (tähdistö)

text: Tähtikuviossa näkyy rengasgalaksi (myös antenni- tai rotanhäntägalaksi): NGC 4038 ja NGC 4039 muodostavat heikon +11 magnitudin galaksiparin, jotka vuorovaikuttavat tai törmäävät. Galaksipari on yksi kirkkaimpia lajissaan.


title: Malja (tähdistö)

text: Malja (latinaksi "Crater", genetiivi "Crateris") on pieni etelätaivaan tähdistö Neitsyen alla ja Korpin länsipuolella.


title: Neitsyt (tähdistö)

text: Neitsyt (latinaksi "Virgo", genetiivi "Virginis", symboli ) on ekvaattorin molemmin puolin ulottuva suurehko tähdistö, jonka läpi kulkee eläinrata.


title: Neitsyt (tähdistö)

text: Spica, "Alfa (α) Virginis", on tähdistön kirkkain tähti, joka sijaitsee 260 valovuoden päässä ja on 2 000 kertaa Aurinkoa kirkkaampi.


title: Neitsyt (tähdistö)

text:
Porrima, "Gamma (γ) Virginis", on tunnetuimpia kaksoistähtiä. Komponenttien väli on 3,7 kaarisekuntia, ja ne erottuvat toisistaan keskikokoisella harrastajateleskoopilla.
Tähdistön alueella on runsaasti galakseja, joista erityisesti Messierin kohteet näkyvät harrastajan kaukoputkellakin. Merkittävin galaksijoukko on Neitsyen galaksijoukko, jonka kirkkain jäsen on Sombrerogalaksi M104.


title: Neitsyt (tähdistö)

text: 3C 273 on Maasta katsottuna kirkkain kvasaari, jonka harrastajakin voi nähdä kaukoputkellaan. Se on 3 miljardin valovuoden päässä. Kirkkaus vaihtelee, mutta se on tavallisesti noin +13 mag.


title: Nuoli (tähdistö)

text: Nuoli (latinaksi "Sagitta", genetiivi "Sagittae", lyhenne "Sge") on pieni pohjoisen taivaan tähdistö Joutsenen alla ja Kotkan yläpuolella. Nuolen tähdistön latinankielistä nimeä ei pidä sekoittaa Jousimiehen tähdistön latinankieliseen nimeen "Sagittarius, Sagittarii, Sgr"


title: Nuoli (tähdistö)

text: Nuolen kuviossa on yksi Messierin kohde: M71 on niukka tiivistymätön pallomainen tähtijoukko, jonka luonteesta (pallomainen vai avoin) on ollut erimielisyyttä.


title: Nuoli (tähdistö)

text: "U Sagittae" on pimennysmuuttuja, jonka kirkkaus putoaa 3,4 vuorokauden väliajoin huomattavasti, lähes kolme magnitudia: 6,4–9,3. Tämä johtuu siitä, että kyseessä on kaksoistähti, jossa huomattavan himmeä (viileä) tähti peittää paljon kirkkaamman näkyvistä säännöllisin väliajoin.


title: Nuoli (tähdistö)

text: Tähtikuvion läpi nähtiin Suomessa 18.8.2002 liikkuvan hyvin nopeasti Maan läheltä ohittanut asteroidi "NY40". Liikkeen saattoi havaita pienelläkin teleskoopilla.


title: Oinas (tähdistö)

text: Oinas (latinaksi "Aries", genetiivi "Arietis") on pienehkö pohjoistaivaan tähdistö Kolmion alla ja Härän länsipuolella. Oinas on eläinradan ensimmäinen tähdistö, jossa aurinko sijaitsi kevätpäiväntasauksen aikaan yli 2000 vuotta sitten. Maan prekession takia kevättasauspiste on siirtynyt Kalojen tähdistöön.


title: Oinas (tähdistö)

text: "Gamma (γ) Arietis" on kaksoistähti, jonka Robert Hooke löysi vuonna 1664 yhtenä ensimmäisistä kaukoputkella löydetyistä kaksoistähdistä. Sen komponenttien väli on 8 kaarisekuntia.


title: Oinas (tähdistö)

text: Oinas tarkoittaa kuohittua uroslammasta eli pässiä.


title: Pegasus

text: Pegasus (latinaksi "Pegasus", genetiivi "Pegasi") on suhteellisen helposti tunnistettava pohjoistaivaan tähdistö. Yhdessä "α Andromedaen" kanssa se muodostaa suuren niin sanotun Pegasus-neliön.


title: Pegasus

text: Messierin kohteista Pegasuksessa on pallomainen tähtijoukko M15. Tähdistön kirkkain galaksi on NGC 7331, josta 1,5 astetta etelään sijaitsee kuuluisa Stephanin kvintetti, viiden galaksin tiivis ryhmä.


title: Pegasus

text: "Beta (β) Pegasi" on punertava muuttuva tähti, jonka kirkkaus vaihtelee silmin havaittavasti.


title: Pegasus

text: Vuonna 1995 51 Pegasista tuli ensimmäinen tavallinen tähti, jolta löydettiin eksoplaneetta.


title: Pegasus

text: Pegasus-laatikon oikealla puolella olevalta noin 150 valovuoden päässä olevalta HD 209458 -tähdeltä on löytynyt eksoplaneetta HD 209458b, Jupiterin kokoluokan jättiläisplaneetta, jolle on annettu nimi "Osiris". Se pimentää emotähtensä kirkkautta noin 1,5 % aina 3,5 vuorokauden välein. Se on ensimmäinen eksoplaneetta, jonka emotähden pimennysmuuttujavaikutus ennustettiin ja havaittiin ja jolta on mitattu spektroskooppisesti kaasukehästä happea, hiiltä ja vetyä. Planeetan olot ovat liian kuumat, jotta siellä voisi esiintyä ainakaan tuntemamme kaltaista elämää. Emotähti näkyy jo kiikarilla.


title: Pegasus

text: Kreikkalaisessa mytologiassa Pegasos nousi esiin Medusan ruumiista sen jälkeen kun Perseus oli katkaissut hänen kaulansa. Zeus asetti Pegasoksen taivaalle Pegasuksen tähdistöksi kuitenkin vasta myöhemmin sen jälkeen, kun Bellerofon oli yrittänyt ratsastaa sillä taivaisiin mutta oli pudonnut ratsunsa selästä.


title: Perseus (tähdistö)

text: Perseus (latinaksi "Perseus", genetiivi "Persei") on Kassiopeian alla sijaitseva pohjoisen taivaan tähdistö, jonka poikki kulkee Linnunrata. Nimensä tähdistö on saanut kreikkalaisen mytologian Perseus-sankarista.


title: Perseus (tähdistö)

text: NGC 869 ja 884 ("h ja χ Persei") muodostavat paljain silmin erottuvan avonaisen kaksoistähtijoukon.


title: Perseus (tähdistö)

text: Messierin kohteista Perseuksessa näkyy kirkas avoin tähtijoukko M34 ja planetaarinen sumu M76 eli Pieni nostopainosumu.


title: Perseus (tähdistö)

text: NGC 1499 on punainen Kalifornia-sumu, joka erottuu lähinnä valokuvissa. NGC 1528 on pieni tähtijoukko.


title: Perseus (tähdistö)

text: Algol, (Beta (β) Persei), on pimennysmuuttuja, luokkansa prototyyppi, jossa tähti pimentää toisen näkyvistä 2,8 vuorokauden välein. Kirkkaus putoaa +2,1 magnitudista +3,4:ään muutamassa tunnissa.


title: Peräkeula

text: Peräkeula (latinaksi "Puppis", genetiivi "Puppis") on Siriuksen itäpuolella oleva etelätaivaan tähdistö, josta pieni pohjoisosa näkyy Suomessa. Linnunrata kulkee tähdistön läpi. Peräkeula on suurin kolmesta tähdistöstä, joihin alun perin Argo-laivana tunnettu suuri tähdistö jaettiin. Bayerin tähdille antamat designaatiot pysyivät kuitenkin samoina, mistä johtuen Peräkeulan kirkkain tähti on zeeta (ζ Puppis).


title: Peräkeula

text: Messierin kohteista Peräkeulassa sijatsevat avoimet tähtijoukot M46, M47 ja M93.


title: Peräkeula

text: Naos ("ζ Puppis"), joka on Linnunradan suurimpia ja kuumimpia sinisiä jättiläistähtiä, on noin 2000 valovuoden päässä. Sen absoluuttinen magnitudi on peräti −7,3.


title: Peräkeula

text: Tunnettu, melko kirkas on myös Ksii Puppis eli Azmidiske.


title: Pieni hevonen

text: Pieni hevonen (latinaksi "Equuleus", genetiivi "Equulei") on Etelän ristin jälkeen taivaan toiseksi pienin tähdistö. Se rajoittuu idässä Pegasukseen, lännessä Delfiiniin ja etelässä Vesimieheen.


title: Pieni hevonen

text: Kreikkalaisen Hipparkoksen ajatellaan keksineen tämän tähdistön toisella vuosisadalla eaa.


title: Pieni hevonen

text: Pieni hevonen ei sisällä kirkkaita tähtiä tai harrastajan kannalta kiintoisia sumumaisia syvän taivaan kohteita. Sen sijaan tähdistössä on joitain mielenkiintoisia kaksoistähtiä: Gamma (γ) Equulei koostuu 4,7 ja 11,6 magnitudin komponenteista, joiden väli on 2 kaarisekuntia. Epsilon (ε) Equulei koostuu neljästä tähdestä, joista kirkkaimmat ovat 6,0, 6,3 ja 7,2 magnitudia. Delta (δ) Equulei on kaksoistähti, jonka komponenttien kiertoaika (5,7 vuotta) on yksi lyhimmistä. Komponentit voi erottaa toisistaan vain suurilla kaukoputkilla, sillä niiden näennäinen etäisyys on vain 0,35 kaarisekuntia.


title: Pieni koira

text: Pieni koira (latinaksi "Canis Minor", genetiivi "Canis Minoris") on Kaksosten eteläpuolella ja Yksisarvisen pohjoispuolella oleva taivaanekvaattoria sivuava vaatimaton tähdistö.


title: Pieni koira

text: Procyon (Alfa (α) Canis Minoris, kirkkaus +0,38), on kellertävä kirkas tähti, joka on vain 11,3 valovuoden etäisyydellä. Sillä on seuralaisena valkoinen kääpiö. Procyon muodostaa Talvikolmion yhdessä Orionin Betelgeuzen ja Ison koiran Siriuksen kanssa, ja sen avulla muuten heikko tähdistö on helppo löytää.


title: Pieni leijona

text: Pieni leijona (latinaksi "Leo Minor", genetiivi "Leonis Minoris") on Otavan alla ja Leijonan päällä sijaitseva vaatimaton tähdistö.


title: Pieni leijona

text: Pienen Leijonan tähdistön alueella sijaitsevat myös M95, M96 ja M105.


title: Pieni leijona

text: "R Leo Minoris" on muuttuva Mira-tähti, jonka magnitudi vaihtelee välillä 7,1–12,6 liki vuoden välein.


title: Pohjan kruunu

text: Pohjan kruunu (latinaksi "Corona Borealis", genetiivi "Coronae Borealis") on pieni Herkuleen ja Karhunvartijan välissä oleva pohjoistaivaan tähdistö, joka näyttää puoliympyrältä.


title: Pohjan kruunu

text: "R Coronae Borealis" (R CrB) on taivaan erikoisimpia tähtiä, harvinaisen luokkansa prototyyppi, joka tunnetaan niin sanottuna käänteisenä novana. Normaalisti sen kirkkaus on 5,9 magnitudia, mutta yhtäkkiä se saattaa muutamien päivien tai viikkojen kuluessa heiketä 8 magnitudia, jonka jälkeen se palautuu hitaasti ennalleen viikkojen tai kuukausien kuluessa. On arveltu, että siitä irtaantuu ajoittain valoa pimentäviä hiiligrafiittipilviä. Viimeisimpien tietojen mukaan tähti olisi syntynyt kahden tähden yhteensulautumisen tai törmäyksen tuloksena.


title: Pohjan kruunu

text: "T Coronae Borealis" (T CrB) on uusiutuva nova. Nykyään sen kirkkaus on +10,2 magnitudia, mutta vuosina 1866 ja 1946 se yhtäkkiä kirkastui +2 magnitudiin.


title: Narvalaisuus

text:
Narvalaisuus on lestadiolaisuuden haara, joka sai nimensä syntysijastaan Narvasta. Se syntyi lestadiolaisuuden suuren hajaannuksen yhteydessä Viron Narvassa vuonna 1898, kun Viron Narvasta kävi lestadiolainen Juri Jegor Pietarissa, jossa melkein kaikki lestadiolaiset olivat juuri liittyneet uusheräykseen. Narvalaisuus muotoutui erilaiseksi kuin uusiheräys, koska kielimuuri johti väärinymmärryksiin ja toivottomuuteen Narvan lestadiolaisten keskuudessa, kun he kuulivat Pietarissa käyneeltä Juri Jegorilta, että Pietarin lestadiolaiset vaativat heiltä uutta heräämistä ja sanoivat, että heidän entinen uskonsa on kuollutta uskoa. Tuossa hämmennyksen tilassa Narvan lestadiolaisyhteisön opit ja käytännöt muodostuivat omalaatuisiksi "Narvan Katrin" (oik. Katariina Olli) johdolla, joka sai erityisen uskonnollisen heräyksen. Siitä lähtien narvalaisuuden tunnusmerkkejä olivat julkirippi, ilmestykset ja rajut liikutukset. Ilmestyksistä ja näyistä tuli niin tärkeitä asioita, että Narvan Katri oli huutanut: "”Kirjoittakaa ylös, mitä minä sanon, niin siitä tulee toinen Raamattu”." Narvalaisuus levisi jossakin määrin myös Suomeen, aina Nivalan ja Ylivieskan korkeudelle asti, mutta enimmäkseen Etelä-Suomeen.
.
Narvalaisuus sai paljon kannatusta erityisesti Pietarissa, jossa melkein kaikki lestadiolaiset olivat liittyneet uusheräykseen. Pian kuitenkin valtaosa Pietarin uusheränneistä liittyi narvalaisuuteen. Pietarissa oli lestadiolaisia eri arvioiden mukaan noin 700-1 500 ennen 1890-luvun lopun suurta hajaannusta.


title: Narvalaisuus

text: Narvalaisuus jakaantui jo aivan alkuvaiheessa kahteen suuntaukseen, joiden nimet ovat lindströmiläisyys ja kumpulaisuus. Aleksanteri Kumpulaisen (1861-1926) johtama kumpulaisuus oli niistä hurmahenkisempi ja "lainomaisempi" painottaen ehdotonta julkirippiä. Narvalaisuuden maltillisempi suuntaus lindströmiläisyys sai nimensä Pietarissa, Espoossa ja Viipurissa asuneen saarnaajan Karl Teodor Lindströmin (1857-1917) mukaan. Kumpulaiset narvalaiset kutsuivat Helsingin Rauhanyhdistykselle puhumaan norjalaisen Thomas Ball Barrattin, ja hän saapuikin Suomeen ensimmäisen kerran syksyllä 1911.


title: Narvalaisuus

text: Näiden Thomas Barrattin saarnamatkojen myötä helluntaiherätys rantautui Suomeen. Narvalaisuus hiipui 1910-luvulla, ja sen kannattajia siirtyi mm uusheräykseen, helluntailaisuuteen, esikoislestadiolaisuuteen ja vanhoillislestadiolaisuuteen. Perimätiedon mukaan Pietarissa osa narvalaisista siirtyi paikallisesta lestadiolaisyhteisöstä erkaantuneeseen vapaakirkollisvaikutteiseen itsenäiseen lestadiolaishaaraan hajaannuksessa noin 1912. Pietarin lestadiolaiset kuuntelivat noihin aikoihin paljon Barrattin saarnoja. Viipurissa kumpulaiset narvalaiset tekivät sovinnon uusheräyksen kanssa 1913 eli liittyivät käytännössä uusheräykseen. Viipurissa kumpulalaiset narvalaiset olivat senkin jälkeen kuitenkin uusheräyksen sisällä keskenään paljon kanssakäymisessä ja järjestivät keskenään pieniä kotiseuroja aina talvisotaan asti. Viipurilainen K. T. Lindström jatkoi saarnaamista lindströmiläisten narvalaisten kotiseuroissa aina kuolemaansa asti 1917 luopumatta narvalaisuudesta, jonka jälkeen lindströmiläinenkin narvalaisuuden haara alkoi hiipua. Viimeistä narvalaisten säännöllistä seuratoimintaa esiintyi Terijoella, jossa heillä oli saarnaajana Axel M. Helsingius (1855-1925), joka saarnasi ruotsiksi ja joka toimi lindströmiläisten narvalaisten saarnaajana aina kuolemaansa asti.


title: Narvalaisuus

text: Lindströmiläisyyden säännöllinen seuratoiminta loppui 1920-luvun puolivälin tienoilla Terijoella, vaikkakin yksittäisiä narvalaisia eli vielä vuonna 1945. Kumpulaisuuden jäljelle jääneet rippeet liittyivät käytännössä kokonaisuudessaan uusheräykseen sovintokokouksen seurauksena vuonna 1913, johon päättyi kumpulaisuuden olemassaolo itsenäisenä lestadiolaissuuntana. Tosin vielä talvisotaan asti kumpulainen suuntaus vaikutti uusheräyksen sisällä.


title: Tasmaninmeri

text: Tasmaninmeri on Tyynenmeren reunameri Tasmanian, Australian ja Uuden-Seelannin välillä. Sen syvin kohta on 5 200 metrin syvyyteen. Meri on saanut nimensä sitä tutkineelta hollantilaiselta Abel Tasmanilta.


title: Tasmaninmeri

text: Tasmaninmeri on Tyynenmeren lounainen reunameri, jonka länsiranta on Australian mantereen kaakkoisosassa ja Tasmanian saarella. Itäraja kulkee Norfolkin selännettä, Uuden-Seelannin länsirannikkoa ja Macquarien selännettä pitkin. Meren pohjois- ja etelärajat ovat huonosti määriteltyjä.


title: Tasmaninmeri

text: Australian ja Tasmanian välissä oleva Bassinsalmi yhdistää Tasmaninmeren Intian valtamereen ja Uuden-Seelannin pääsaarten välissä oleva Cookinsalmi Tyyneenmereen. Tasmaninmeren pohjoispuolella on puolestaan Korallimeri.


title: Tasmaninmeri

text: Tasmaninmeri on 2 250 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,3 miljoonaa nelikilometriä.


title: Tasmaninmeri

text: Australian rannikolla vaikuttaa Itä-Australian virta, joka saa voimansa pasaatituulista ja Eteläiseltä päiväntasaajan virralta. Sen vaikutus on pienimmillään heinäkuulta joulukuulle, jolloin etelästä pääsee virtaamaan kylmempää vettä jopa 32:lle eteläiselle leveyspiirille asti.


title: Tasmaninmeri

text: Itäistä Tasmaninmerta hallitsee tammikuulta kesäkuulle läntiseltä Tyyneltämereltä tuleva merivirta, mutta heinäkuulta joulukuulle sinne virtaa Cookinsalmen kautta kylmempää vettä subantakrtiselta alueelta.


title: Tasmaninmeri

text: Tasmaninmeren syvin kohta on 5 200 metrissä.


title: Tasmaninmeri

text: Tasmaninmeri on saanut nimensä hollantilaiselta merenkävijältä Abel Tasmanilta, joka purjehti meren halki vuona 1642. Ensimmäisenä Uuden-Seelannin ja Australian rannikoita tutki puolestaan 1770-luvulla James Cook ja muut tutkimusmatkailijat.


title: Tasmaninmeri

text: Tasmaninmereä liikennöivät monet laivat, jotka kulkevat Australian kaakkoisosan ja Uuden-Seelannin välissä. Merestä saadaan kalaa, Bassinsalmen itäosista Gippslandin altaassa öljyvaroja.


title: Dosentti

text: Dosentti on Suomessa yliopistollinen nimike, mutta se voi tarkoittaa eri maissa hieman eri asiaa. Sen yleinen merkitys on opettaja. Sanan alkuperä on latinan sana "docēre" ’opettaa, luennoida’.


title: Dosentti

text: Termi on käytössä lähinnä Euroopassa.


title: Dosentti

text: Dosentti on henkilö, jolla on dosentin arvo eli dosentuuri jossakin yliopistossa. Dosentiksi voidaan hakemuksesta nimittää henkilö, jolla on perusteelliset tiedot omalta alaltaan, julkaisuilla tai muilla tavoin osoitettu kyky itsenäiseen tieteelliseen tutkimustyöhön sekä hyvä opetustaito. Perinteisesti dosentiksi nimittämisen minimivaatimuksena on pidetty tieteellistä tuotantoa, joka vastaa laajuudeltaan ja laadultaan vähintään kahta hyvää väitöskirjaa. Opetustaidon arviointitavat vaihtelevat eri yliopistoissa.


title: Dosentti

text: Muodollisesti dosentin arvoon kuuluu oikeus antaa omalla alallaan opetusta yliopistossa kaikilla tasoilla, vaikka henkilö ei olisikaan yliopiston työntekijä. Erityisesti on huomattava, että joissakin yliopistoissa professorien lisäksi myös dosentit voivat toimia väitöstyön valvojina. Dosentuuri voi olla myös määräaikainen.


title: Dosentti

text: Dosentuuri antaa oikeuden dosentin arvoon mutta ei luo työsuhdetta yliopistoon. Dosentilla voi olla muun tehtävän myötä (esimerkiksi yliassistentti tai yliopistonlehtori) työsuhde yliopistoon. Mikäli työsuhdetta ei ole, dosentille maksetaan hänen tekemistään töistä palkkio. Eri yliopistoissa ohjeistukset dosentin nimittämisen ja tehtävien suhteen saattavat vaihdella suurestikin.


title: Dosentti

text: Ennen vuoden 2009 yliopistolakia dosentuuri oli muodollisesti yliopiston virka. Käytännössä dosentilla ei kuitenkaan ollut virkaan liittyviä velvollisuuksia eikä pelkän nimikkeen perusteella määriteltyä palkkaa. Vuoden 2010 alussa lähtien yliopistojen virkasuhteet muuttuivat työsuhteiksi yliopistojen muuttuessa virastoista säätiöiksi tai julkisoikeudellisiksi yhteisöiksi. Samalla dosenttien virat lakkasivat ja dosentista tuli arvo, jonka yliopisto myöntää. Ennen 2010 nimitetyt dosentit saivat dosentin arvon hakemuksetta. Maanpuolustuskorkeakoulussa, jota vuoden 2009 yliopistolaki ei koske, dosentuuri on edelleen virka, ei arvo.


title: Dosentti

text: Eräiden valtionhallinnon tutkimuslaitosten, esimerkiksi Oikeuspoliittisen tutkimuslaitoksen ja Keskusrikospoliisin laboratorion johtajatason tehtävien hoitajilla on professorin arvonimi, mikäli heillä on vähintään dosentin pätevyys. Dosentin pätevyys on edellytyksenä myös yliopistollisen sairaalan ylilääkärin tehtävän hoitamiseen.


title: Dosentti

text: Dosentti tunnetaan lähinnä Pohjoismaissa ja Saksassa sekä Saksan vaikutusalueella. Yleisesti ottaen "docent" tarkoittaa yliopiston opettajaa, ja vastaa monissa maissa Suomen lehtoria tai yliopistonlehtoria.Suomen Dosenttiliitto suosittelee dosentin englanninkieliseksi käännökseksi ilmaisua ”"Adjunct Professor"”. Suomen yliopistot UNIFI ry ja muun muassa Helsingin yliopisto suosittelee ilmaisua "title of docent" .


title: Itäsuomenkarja

text: Itäsuomenkarja (puhekielessä myös kyyttö) on yksi Suomessa vanhastaan kasvatetusta maatiaiskarjasta polveutuvasta rodusta. Nykyisin rotu on uhanalainen.


title: Itäsuomenkarja

text: Itäsuomenkarja on suomenkarjaroduista siroin. Rotu ja erityisesti sen maatiaissuvut ovat tunnettuja terveydestään, sitkeydestään ja pitkäikäisyydestään. Rotu on tunnettu muun muassa maitonsa hyvistä juustoutumisominaisuuksista ja korkeasta rasvapitoisuudesta. Väritys on nykyisin liki aina kyyttö.


title: Itäsuomenkarja

text: Itäsuomenkarja eli kyyttö on maatiaiskarjasta ensimmäisenä erotettu suomalainen karjarotu. Vastaperustetun rodun ulkomuodoksi valittiin nupo punakyyttö. Itäsuomenkarjalle perustettiin oma rotuyhdistys ja kantakirja vuonna 1898. Näin se on Suomen tuotantoeläinroduista vanhin. Itäsuomenkarjan jalostuksen alkaessa 1900-luvun alussa Savon ja Karjalan kyyttövaltaisessa karjassa tavattiin kymmenkuntaa eri värisävyä ja -yhdistelmää. Tavallisin väri oli punakylkinen, mutta myös mustakylkisiä ja lähes täysin mustia, punaisia, hallavia, voikkoja ja valkeitakin esiintyi. Oli myös laikukkaan kirjavia eläimiä. Suurin osa eläimistä oli sarvellisia. Jalostustavoitteeksi otettiin vuonna 1925 nupous ja punainen kyyttöväritys. Nupoutta perusteltiin helppohoitoisuudella. Vanhastaan oli yleisesti uskottu, että punaväristen lehmien maito on laadultaan parasta, joten tämänkin nojalla punakyyttö oli helppo yleistää ainoaksi värivaihtoehdoksi. Ulkonäköseikoissa oltiin pitkään hyvin ankaria ja rotukarjasta pyrittiin karsimaan kaikki "vääränväriset" ja sarvekkaat yksilöt. Samalla menetettiin suuri määrä terveitä ja elinkelpoisia yksilöitä ja karjasukuja. Näin saatiin aikaiseksi itäsuomenkarjan nykyinen yhtenäinen ulkonäkö: nupo punakyyttö. Määrätietoisesta värijalostuksesta huolimatta rotu ei kuitenkaan ole täysin vakiintunut yhdenmukaiseksi: nykyäänkin voi syntyä muita kuin punakyyttöjä itäsuomennautoja.


title: Itäsuomenkarja

text: Vuonna 1930 kantakirjavaatimuksia lievitettiin, ja kantakirjaan alettiin hyväksyä myös esimerkiksi valkoisia ja "puninkirjavia" eläimiä.


title: Itäsuomenkarja

text: Itäsuomenkarjasta yritettiin 1900-luvun mittaan jalostaa tehokasta lypsyrotua, mutta se osoittautui maidontuotoltaan heikoimmaksi suomenkarjan kolmesta rodusta eikä se pystynyt kilpailemaan maitomäärissä muiden kotimaisten saati tuontirotujen kanssa. Karjatalousviranomaiset päättivät silloin lakkauttaa itäsuomenkarjan yhdistämällä kaikki kolme suomenkarjarotua yhdeksi roduksi, jonka perustyypiksi valittiin länsisuomenkarja eli punainen (lehmä). Itäsuomenkarjan sonnit hävitettiin keinosiemennysasemilta 1970-luvulla eikä niiden pakastettua spermaa annettu käyttöön karjanomistajien pyynnöistä huolimatta. Näin kyytöt hävisivät nopeasti, sillä omia sonneja ei tiloilla ollut juurikaan enää pidetty.


title: Itäsuomenkarja

text: Kyyttö on uhanalainen nautarotu: sen edustajia löytyy Suomesta noin 850. Rotu jakautuu nykyään jalostettuun haaraan ja maatiaishaaraan, joiden väliset erot ovat varsin suuret. Jalostetun itäsuomenkarjan suvussa on yleensä käytetty keinosiemennystä 1960–70-luvuilla. Jalostettua itäsuomenkarjaa on jäljellä kahdeksan sukua. Varsinaista maatiais- eli alkuperäishaaraa on jäljellä kuusi sukua kahdesta karjasta: kiuruvetisen Helvi Tossavaisen aikoinaan säilyttämästä karjasta ja kiteeläisen Vieno Nenosen suvun karjasta. Tunnetuin tossavaiskarjan kasvattaja on kuvataiteilija Miina Äkkijyrkkä. Vieläkin harvalukuisempaa nenoskarjaa on Uljas-Ilmari Majurilla


title: Itäsuomenkarja

text: Itäsuomenkarjaa ja erityisesti sen jalostuslinjoja säilytettiin ja jalostettiin Sukevan vankilaan kuuluvan Iskolan avovankilan karjatilalla. Talvella 2007 heräsi keskustelu Sukevan karjan kohtalosta, kun julkisuuteen tuli tietoja maatilan sulkemisaikeista ja nautojen teurastussuunnitelmista. Vuonna 2008 Sukevan kyytöt siirrettiin Kajaanin Seppälään Kainuun ammattiopiston luonnonvara-alan koulutilalle Seppälään ja Ahlmanin ammattiopiston koulutilalle Tampereelle.


title: Itäsuomenkarja

text: Suurin osa rodun yksilöistä on yksityisten karjanomistajien hallussa.


title: Platonismi

text: Platonismi on antiikin merkittävimmän filosofin, Platonin, ajatuksiin perustuva filosofinen koulukunta. Platonismi eli alun perin Platonin perustamassa Akatemiassa Ateenassa. Myöhempää platonismia voidaan eri muodoissaan pitää Platonin alkuperäisen filosofian erilaisina tulkintayrityksinä, joissa on ollut erilaisia korostuksia.


title: Platonismi

text: Platonismi jaetaan tyypillisesti kolmeen jaksoon: varhaiseen platonismiin, keskiplatonismiin ja uusplatonismiin.


title: Platonismi

text: Platonismin ontologisena perusajatuksena on se, että todellisuus on vain heijastuma korkeammasta todellisuudesta. Toisella tavalla ilmaistuna se perustuu ajatukseen, että universaalit (mikä tahansa, joka voidaan johtaa partikulaareista eli yksilöolioista) ovat olemassa partikulaareihin nähden itsenäisesti.


title: Platonismi

text: Näin joku tietty yksittäinen puu, josta puuttuu oksa tai pari, joka on ehkä elävä tai mahdollisesti kuollut, ja jonka runkoon on kaiverrettu rakastavaisten nimikirjaimet, on eri asia kuin universaali ja ikuinen Puun "idea". Idean käsitteen avulla jokainen pystyy yhdistämään epätäydelliset yksittäiset puut, Puun heijastumat, liittyviksi toisiinsa.


title: Platonismi

text: Kosmologiassa platonismi perustui Platonin "Timaios"-dialogiin, jonka mukaan kaikkeuden oli luonut demiurgi, ”käsityöläinen” eli luojajumala, parhaaksi mahdolliseksi maailmaksi ikuisen ideoiden todellisuuden mallikuvien mukaan.


title: Platonismi

text: Platonilainen tiede koostui dialektisista ajatuskokeiluista. Vaikka Platonin ajattelun mukaan vain ikuisista ideoista voitiin saada todellista tietoa, tietoa voitiin kuitenkin lähestyä myös yleisten uskomusten kautta dialektisesti – ihmisillä oli asioista hyvin monenlaisia uskomuksia, mutta dialektiikan avulla voitiin löytää se, mikä niissä on aina samaa, eli muuttumaton ydin. Platonilaisessa dialektiikassa oli sekä synteettinen että analyyttinen puoli, joka ilmeni käsiteanalyysissä ("dihairesis"). Synteettinen dialektiikka etsi juuri käsitteiden yhteisiä nimittäjiä, niiden ikuista ja muuttumatonta ydintä. Analyyttinen dialektiikka taas pilkkoi käsitteitä osiin selvittääkseen mistä osista ne koostuvat.


title: Platonismi

text: Platonilaisuuteen ei kuulunut kokeellista tiedettä. Ideoita koskien esitettiin hypoteeseja, joita voitiin todentaa esimerkeillä. Tämä vastaa eräänlaista deduktiota, jossa ideat suodatettiin käytettävissä olevasta tiedosta.


title: Platonismi

text: Platonin kuoltua vuonna 348 eaa. Akatemian johtajuus siirtyi Platonin veljenpojalle Speusippokselle. Häntä seurasivat Ksenokrates, Polemon, Krantor ja Krates. Platonia seuranneessa Akatemiassa Vanha Akatemia noudatti pitkälti Platonin oppeja ilman suuria lisäyksiä tai muutoksia. Myöhempään platonismiin alkoi kuitenkin liittyä dogmaattisuutta, jota Platon ja erityisesti hänen esikuvansa Sokrates olisivat vierastaneet.


title: Platonismi

text: Myöhemmin, Keskimmäisen Akatemian aikana, syntyi skeptinen reaktio dogmaattisuutta vastaan. Suuntausta kutsutaan akateemiseksi skeptisismiksi. Seurauksena Akatemia palasi dialektisuuteen. Keskimmäisen Akatemian perusti Arkesilaos saaden vaikutteita muun muassa Pyrrhonin skeptisismistä. Arkesilaos käytti filosofiansa mallina myös Platonin varhaisten dialogien Sokratesta, ja halusi ”lopettaa ratkaisujen tekemisen” ("epokhē peri pantōn"). Skeptisismin aika jatkui seuranneen, Karneadeen perustaman niin kutsutun Uuden Akatemian aikana. Kuten Sokrates, myöskään Keskimmäisen ja Uuden Akatemian johtajat eivät kirjoittaneet mitään. Dogmaattisten oppilausumien sijaan he korostivat dialektiikkaa ja antoivat keskustelujen osallistujien käyttää omaa järkeään. Keskimmäisen ja Uuden Akatemian soveltaman skeptisyyden todellisesta luonteesta on keskusteltu paljon, mutta se vaikuttaa syntyneen vastareaktiona stoalaisuuden vahvalle dogmaattisuudelle.


title: Platonismi

text: Keskiplatonismilla viitataan Platonin opetuksiin liittyviin oppijärjestelmiin, jotka vaikuttivat noin vuosien 130 eaa., Antiokhos Askalonlaisen syntymän, ja 204 jaa., Plotinoksen, uusplatonismin perustajan syntymän, välillä. Keskiplatonismin voidaan katsoa monissa kysymyksissä ennakoineen uusplatonismia.


title: Platonismi

text: Antiokhos, joka toimi Akatemian johdossa vuosina 79–78 eaa., halusi palauttaa Akatemian Platonin ja Vanhan Akatemian filosofien oppeihin. Todellisuudessa koulussa palattiin dogmaattisuuteen. Antiokhoksen keskeisiä opetuksia olivat, että platonilaiset ideat ovat ajatuksia jumalallisessa mielessä; sekä demiurgia (alempi luojajumala) ja maailmansielua (fyysinen maailma elävänä, sielullisena olentona) koskevat opit. Nämä opit tarjosivat kehyksen, jolle sekä muut keskiplatonistit että myöhemmät platonistit saattoivat perustaa ajattelunsa.


title: Platonismi

text: Koska Akatemia oli tuhottu vuonna 88 eaa., platonistinen oppi alkoi hajautua sekä maantieteellisesti että opillisesti. Monissa kysymyksissä platonismiin alkoi keskiplatonismin kaudella sekoittua vaikutteita toisaalta dogmaattisista aristotelismista ja stoalaisuudesta, toisaalta mystis-uskonnollisista pythagoralaisuudesta ja teosofiasta. Stoalaisten tavoin platonilaiset suhtautuivat negatiivisesti epikurolaisuuteen, mutta myös kyynikoihin.


title: Platonismi

text: Keskiplatonismi muodosti pohjan muun muassa Plutarkhoksen ja Ciceron filosofialle. Filon Aleksandrialainen, myöhempi keskiplatonisti, yhdisti stoalaista ja platonilaista filosofiaa juutalaisiin kirjoituksiin "Septuagintan" allegorisilla tulkinnoilla. Plutarkhos, Numenios ja Albinos (jota jotkut tutkijat pitävät samana henkilönä kuin Alkinous) olivat keskiplatonilaisia, jotka omaksuivat Platonin "Timaioksen" kosmologian, sekä ajatukset Yhdestä ja Dyadista (kakseudesta), maailmansielusta, sielun eri osista, sekä Jumalan ja jumalien olemuksesta.


title: Platonismi

text: Uusplatonismi syntyi 200-luvulla keskiplatonismista. Aikakaudelle oli ominaista yhden Totuuden etsiminen ja hahmottaminen. Siksi eri filosofisia ajatuksia pyrittiin harmonisoimaan. Voidaan sanoa, että uusplatonismiin ovat vaikuttaneet kaikki antiikin suuret filosofiset koulukunnat, erityisesti platonismi, aristotelismi ja stoalaisuus. Uusplatonismin alkuunpanijana voidaan pitää Ammonios Sakkasta, ja sen merkittävimpänä edustajana ja varsinaisena oppi-isänä Plotinosta.


title: Platonismi

text: Merkittäviä myöhempiä uusplatonikkoja olivat muun muassa Porfyrios, Proklos, Iamblikhos, Hypatia sekä Damaskios, joka oli uusplatonismin viimeinen opettaja Ateenassa. Käytännössä koko loppuvaiheen Platonin Akatemia oli uusplatoninen, ja uusplatonikot toimivat koulun johdossa sen viimeisinä vuosina. Uusplatonilaiset filosofit kirjoittivat lukuisia kommentaareja Platonin teoksiin.


title: Platonismi

text: Uusplatonismin voi katsoa edustavan platonismin luonnollista jatkumoa vanhasta platonismista ja keskiplatonismista, eikä radikaalisti syntynyttä uutta haaraa — jo keskiplatonismi sisälsi monia uusplatonismin varsinaisesti tunnetuksi tekemiä painotuksia.


title: Platonismi

text: Kristinuskon saavutettua merkittävän aseman monet kristityt saivat vaikutteita keski- ja uusplatonismista. Platonilaisiin kuuluvat muun muassa kirkkoisät Origenes ja Augustinus. Merkittävin ja vaikutusvaltaisin kristitty uusplatonikko oli 400-luvulla vaikuttanut kirjoittaja, joka tunnetaan nimellä Pseudo-Dionysios Areopagita. Hänen teoksensa ovat olleet merkittäviä sekä itäiselle että läntiselle kristinuskolle ja vaikuttivat laajalti ajatteluun keskiajalla. Johannes Scotus Eriugenan 800-luvun käännös eräästä hänen teoksestaan oli laajalti käytössä.


title: Platonismi

text: Keskiajan skolastiikassa pyrittiin yhdistämään antiikin Kreikan ajattelua kristinuskoon ja Raamattuun. Aluksi skolastikot yrittivät tulkita kristinuskoa platonismin valossa, mutta painopiste siirtyi myöhemmin aristotelismiin. Tämä näkyi myös keskiajan universaalikiistan kehityksessä, jossa käsiterealismista siirryttiin kohti konseptualismia. Platonin opetusten tulkitsemista vaikeutti se, ettei oppineilla ollut pääsyä Platonin teoksiin joitakin poikkeuksia, kuten "Timaioksen" osia, lukuun ottamatta. Platon tunnettiinkin enimmäkseen Aristoteleen välityksellä. Hänen kirjoituksensa eivät kuitenkaan antaneet Platonin opetuksista täysin oikeaa kuvaa.


title: Platonismi

text: Platonin teokset esiteltiin uudelleen länteen Bysantin kukistumisen jälkeen, kun bysanttilaiset filosofit pakenivat länteen. Eräs merkittävimpiä tässä työssä oli Georgios Gemistos Plethon.


title: Platonismi

text: Renessanssin ajan Italiassa uusplatonismin herättivät henkiin muun muassa Marsilio Ficino, Medicit ja Sandro Botticelli. Vasta 1700- ja 1800-luvuilla Platonin ajattelua alettiin tulkita puhtaalta pöydältä Platonin omista dialogeista käsin ilman vuosisatojen aikana syntyneitä tulkintatraditioita. Muun muassa Thomas Taylor kirjoitti laajalti platonismista ja käänsi lähes koko Platonin tuotannon englanniksi.


title: Platonismi

text: Uusplatonismi on vaikuttanut myös joihinkin nykyisiin kristittyihin teologeihin.


title: Platonismi

text: Platonin filosofisen järjestelmän keskeisin osa oli hänen "ideaoppinsa" eli dualistinen ontologiansa. Platonin päämääränä oli määritellä, mitkä olivat niitä yleisiä käsitteitä, jotka ovat ajattelun kohteina silloin kun ihminen ajattelee. Hänelle oli selvää, etteivät ne voineet olla aistien kohteita, koska ne olivat jatkuvassa muutoksen tilassa. Tämän vuoksi niiden tuli olla ymmärryksen kautta käsitettyjä kohteita, jotka olivat muuttumattomia ja saattoivat toimia tieteen ja tiedon kohteina. Kukin tällainen asia oli "eidos" eli idea, yleiskäsite. Tästä seuraa, että oli olemassa "eidos" kaikille asioille, joita kutsutaan jollakin yleisellä nimellä. Näin universaali ei ollut vain "hen", ”ykseys”, niin kuin elealaiset sanoivat, tai vain "polla", ”moneus”, niin kuin Herakleitos sanoi, vaan "hen kai polla", ”ykseys ja moneus”.


title: Platonismi

text: Platonin ontologiassa todellisuus jaettiin siis kahteen puoleen: ymmärrettävissä ja ajateltavissa olevaan ”ideoiden” todellisuuteen, ja aistittavissa olevaan todellisuuteen. Platon näki aistittavissa olevan todellisuuden ja kaikki siinä olevat asiat epätäydellisinä kopioina ymmärrettävissä olevan todellisuuden ideoista. Nämä ideat ovat muuttumattomia ja täydellisiä, ja ne ovat käsitettävissä ainoastaan järjellä ja ymmärryksellä, eli sillä mielen kyvyllä, joka ei sisällä aistien käyttöä tai mielikuvitusta.


title: Platonismi

text: Tämän perusteella vaikuttaa siltä, että Platon katsoi filosofian olevan eräänlaista todellisuuden riisumista, varmojen ja ikuisten asioiden, jotka ovat piilotettuja ja kiedottuja muuttuvaan ja maalliseen, etsimistä. Filosofian tehtävänä oli tämän muuttuvan ja maallisen hunnun riisuminen ja kohoaminen kohti kaikkein ylimmäistä ideaa joka sisältää myös kaikki muut alemmat ideat, ja jossa ei ole mitään sellaista jota aistit voisivat lähestyä. Yksittäiset ideat ovat vain olettamuksellisia käsitteitä, joille voidaan antaa todellinen pohja vain korkeampien oletusten kautta. Siksi myös kaikkien asioiden mitta on Jumala, ei yksittäinen ihminen, kuten Protagoras oli sanonut.


title: Platonismi

text: Platon esittää teoksensa "Valtio" kirjoissa VI ja VII useita kielikuvia selittääkseen näkemyksiään todellisuudesta: näitä ovat aurinkovertaus, kuuluisa luolavertaus, sekä jaettu jana. Yhdessä nämä vertaukset selvittävät monimutkaisen ja joiltain osin vaikean opin: on olemassa jonkinlainen "Hyvyyden Idea" (joka on monin paikoin tulkittu "Platonin Jumalaksi"), joka on lopullinen tietämys, joka valaisee kaikki muut muodot (eli universaalit: abstraktit tyypit ja attribuutit) ja josta kaikki muut ideat saavat alkunsa. Tämä "Hyvyyden Idea" tekee tämän samaan tapaan kuin aurinko valaisee, tai tekee näkyväksi ja sillä tavalla ”synnyttää”, aistimaailmassa olevat asiat.


title: Platonismi

text: Aistimaailmassa havaitsemamme asiat muistuttavat vain heikosti niitä lopullisesti todellisia ideoita, jotka ovat olemassa ideoiden maailmassa. Näin ne ovat näin ikään kuin auringon luolan seinälle heijastamia varjokuvia, joista voidaan havaita vain ääriviivat, ja jotka vain edustavat luolan oviaukon ohi kulkevia muotoja (ideoita) eli todellisuutta luolan ulkopuolella.


title: Platonismi

text: Voimme kuvitella, että kaikki asiat kaikkeudessa ovat ikään kuin esitettynä yhdellä janalla, joka kuvaa niiden todellisuuden määrää: tämä jana on jaettu kerran keskeltä kahtia, ja sitten nämä kaksi osaa on uudestaan jaettu keskeltä kahtia. Ensimmäinen kahtiajako edustaa jakoa ideamaailman ja aistimaailman välillä. Vastaava jako tehdään syntyneille puoliskoille: aistimaailmaa edustava jana jaetaan osiin, jotka edustavat toisaalta ”todellisia asioita”, ja toisaalta varjoja ja heijastumia. Vastaavasti ideamaailmaa edustava jana jaetaan osiin, jotka edustavat toisaalta ensimmäisiä prinsiippejä ja kaikkein yleisimpiä ideoita, ja toisaalta niistä johdettuja, ”heijastuneita” ideoita.


title: Platonismi

text: Platon sovelsi ajatustaan myös politiikkaan. Tällaisesta filosofiasta johdettu hallintomuoto on sellainen, jossa perinnölliset yhteiskuntaluokat on tiukasti määrätty ja rajattu, kaikki taiteet on enimmäkseen tukahdutettu yleisen edun hyväksi, kaupungin ja yhteiskuntaluokkien koko on määritelty matemaattisilla kaavoilla, oikeus lisääntyä määräytyy arvonnalla, ja rotuhygienia toteutetaan salassa kansalta juonimalla tässä arvonnassa. On väitelty siitä, missä määrin tällainen hallintomalli on todellisuudessa yhteydessä filosofiaan, joka teoksessa muutoin esitetään.


title: Platonismi

text: Platonin esittämä näkemys voidaan löytää jo aiemmin myös Zarathustran ajattelussa: hän kutsuu näitä maailmoja nimellä "Minu" (ideamaailma) ja "Giti" (aistimaailma). Platonin tavoin myös Zarathustra esitteli ideaalivaltion, hän käytti siitä nimitystä "Shahrivar" (ideaalinen kaupunki). On epävarmaa, kumpi vaikutti kumpaan ja missä määrin. Vaikka Zarathustra eli kauan ennen Platonia, hänen kirjoituksiaan on usein muutettu jälkikäteen.


title: Ella ja Aleksi

text: Ella ja Aleksi on Teleks-yhtyeen Markus Koskisen ja Egotrippi-yhtyeen Sampo Haapaniemen musiikkiprojekti.


title: Ella ja Aleksi

text: Ellalta ja Aleksilta ilmestyi vuonna 2004 albumi "Lenni Lokinpoikanen", joka myi platinaa ja pysyi Suomen virallisen albumilistan ensimmäisellä sijalla neljä viikkoa vuodenvaihteessa 2004—2005. Vuoden 2005 Emma-gaalassa Ella ja Aleksi palkittiin vuoden yllättäjinä. "Lenni Lokinpoikanen" sai jatkoa syksyllä 2005, jolloin julkaistiin "Kolme muskettisopulia" -albumi. Kummallakin albumilla on 13 kappaletta, joka on Ellan ja Aleksin mielestä ainoa oikea määrä. Vuonna 2008 ilmestyi 14 kappaleen levy nimeltään "Talventörröttäjät".


title: Ella ja Aleksi

text: Ellan ja Aleksin tuotanto on konemusiikkipohjaista ja taustojen päälle räppäävät oikeat lapset, jotka ensilevyn aikaan olivat nelivuotiaita. Lasten henkilöllisyyttä ei ole haluttu paljastaa heidän suojelemisekseen julkisuudelta. Heidän oikeat nimensä eivät ole Ella ja Aleksi. Itse asiassa vuonna 2008 ilmestyneelle kolmannelle levylle oli valittu uudet artistit (Pop-Talk, osa 50, Sampo Haapaniemi)


title: Ella ja Aleksi

text: Kappaleiden sanoitukset koskevat ihmissuhteita, perheitä ja lähiympäristöä. Esimerkiksi radiohitin ”MC koppakuoriainen” sanoitukset kertovat kotikasvatuksen tärkeydestä ja kehottavat olemaan kiusaamatta. Koskinen ja Haapaniemi ovatkin kertoneet tuoreen isyytensä vaikuttaneen sanoitusten näkökulmiin.


title: Ella ja Aleksi

text: Projekti sai alkunsa Helsingin kaupungin rakennusviraston ympäristöaiheiselle lastenlevylle, ”Siistin stadin snadeille”, tehdystä kappaleesta ”Laulu kaupungin puista”. Suomen Ympäristökasvatuksen Seura ry antoi Koskiselle ja Haapaniemelle levystä vuoden 2005 ympäristökasvatuksen ruusun.


title: Aikakone (täsmennyssivu)

text: Aikakone voi tarkoittaa seuraavia:


title: Porin lentoasema

text: Porin lentoasema sijaitsee Porin kaupungissa, Satakunnan maakunnassa, kaksi kilometriä keskustasta etelään. Se on koulutus- ja harrastelentoasema, ja lentoasemalla toimii muun muassa Suomen Ilmailuopisto ja WinNovan lentotekniikan koulutus. Tilausliikenne on asemalla vilkasta varsinkin kesällä Pori Jazzien aikaan. Vuonna 2017 lentoaseman matkustajamäärä oli 23 183 Lentoasemalta on ajoittain lennetty reittilentoja Helsinkiin ja Tukholmaan. Myös etelän lomakohteisiin tehdään tilauslentoja. Lentoasemalta Porin rautatieasemalle ja matkakeskukseen on yksi kilometri Tiilimäentietä pitkin ja vanhalle linja-autoasemalle kaksi kilometriä. Porin lentoasemalla maahuolintapalveluja tuottaa Inter Handling Group.


title: Porin lentoasema

text: Reittilennot


title: Porin lentoasema

text: Loma- ja tilauslennot:Porin kaupunginvaltuusto päätti tukea Porin lentoaseman liikennettä vuonna 2016 äänin 41–22. Tukisumman ylärajaksi asetettiin 600 000 euroa. NextJet aloitti päivittäiset lennot Helsinkiin ja Tukholmaan huhtikuussa 2017. Liikenne katkesi toukokuussa 2018 NextJetin hakeuduttua konkurssiin.


title: Porin lentoasema

text: Ulkomaan lomalennot lennetään valtaosin Primera Airin Boeing 737-800 -koneilla. Suurin Porissa käynyt lentokone on venäläinen Iljušin Il-76 -rahtikone.


title: Porin lentoasema

text: Lentoasemalla on kaksi kiitotietä. Kiitotie 12/30 on 2 351 metriä pitkä ja 60 metriä leveä. Kiitotie 30 on varustettu ILS-mittarilähestymisjärjestelmällä, ja kiitotielle on myös rinnakkainen rullaustie. Kiitotie 17/35 on 801 metriä pitkä ja 30 metriä leveä.


title: Porin lentoasema

text: Harrastusilmailutoimintaa Porin lentokentällä harjoittavat Länsilentäjät ry, Museolentokonekerho, Porin Ilmailukerho ry ja Satakunnan Laskuvarjourheilijat ry.


title: Porin lentoasema

text: Kaupallista lentokoulutusta yksityislentäjille (PPL/LAPL-lupakirjat) tarjoaa paikallinen lentokoulu Porin Lentotilaus Oy.


title: Porin lentoasema

text: Porin lentokentän suunnittelu alkoi vuonna 1937, jolloin Tie- ja vesirakennuslaitos rakensi työllisyystyönä ja osana sotilaallista varusteluohjelmaa Suomeen lentokenttiä maakoneille. Liikenne aloitettiin jo talvisodan aikana, huolimatta siitä etteivät kaikki suunnitellut neljä ristikkäistä 800 metrin pituista kiitotietä olleet vielä valmiita. Kiitotiet valmistuivat vuonna 1941.


title: Porin lentoasema

text: Syksyllä 1941 Saksan ilmavoimat otti kentän käyttöönsä ja lisärakensi aluetta. Kenttä toimi pääosin Pohjois-Suomen lentokentille tukeutuneen Saksan 5. ilmalaivaston huoltokenttänä, ja sen yhteydessä toimi Luftwaffen kenttälentovarikko, "Feldluftpark Pori". Suomen ilmavoimille varikko oli tärkeä, sillä sieltä saatujen varaosien varassa oli ilmavoimien Bf 109- ja Ju 88 -kaluston ylläpito. Saksalaiset pidensivät A-kiitotien 1 400 metrin pituiseksi ja rakensivat alueelle kymmenkunta lentokonehallia ja muita rakennuksia, yhteensä toista sataa. Tarkoituksena oli tehdä Porin kentästä "A-Flughafen"-tason harjoitus- ja koulutuskeskus taistelulentäjille. Saksalaiset käyttivät kenttää vilkkaasti, ja esimerkiksi Saksaan lennettiin päivittäin. Koneita kentällä saattoi olla satakunta. Aero OY lensi Porista Ruotsiin lentoja jatkosodan aikana. Kun Suomi katkaisi suhteensa Saksaan syksyllä 1944, saksalaiset poistuivat Porista 14. syyskuuta. Joukkojen komentaja kenraalimajuri Backhaus varoitti, että koko kenttäalue on miinoitettu. Vuorokautta myöhemmin aikamiinat räjäyttivät panostukset ja tuhosivat kentän ja kiitotiet täysin. Ihmishenkiä ei menetetty.