title: Kuvamanipulaatio

text: Suomessa vuonna 1949, kun Urho Kekkonen oli ensimmäistä kertaa ehdolla Suomen tasavallan presidentiksi, hänen syntymäkotinsa Lepikon torpan valokuvasta retusoitiin savupiippu pois, koska haluttiin korostaa Kekkosen taustaa ”savupirtin poikana”. Todellisuudessa Urho Kekkosen isä Juho Kekkonen rakensi torppaan savupiipullisen uunitakan jo ennen Urho Kekkosen syntymää.


title: Kuvamanipulaatio

text: Yksi ehkä kuuluisimmista väärennöksistä on Jevgeni Haldein ottama kuva "Voitonlippu Berliinin valtiopäivätalon katolla" neuvostoliittolaisten joukkojen suorittamasta Berliinin valtauksesta, jossa neuvostoliittolaiset sotilaat nostavat Neuvostoliiton lipun Saksan valtiopäivätalon huipulle. Kuva muodostui Neuvostoliiton voiton vertauskuvaksi ja sen taustaa oli muokattu. Savua oli lisätty taustalle, Neuvostoliiton lipun asentoa oli muutettu ja myös lippua nostaneen sotilaan ranteessa ollut toinen rannekello oli raaputettu pois valokuvasta, jotta ei vahvistuisi käsitys, että neuvostoliittolaiset sotilaat olisivat ryöstelleet Berliiniä miehittäessään. Jevgeni Haldei ei itse ollut huomannut tätä yksityiskohtaa, vaan hänelle ilmoitti sen toinen kuvia käsitellyt henkilö.


title: Kuvamanipulaatio

text: Kuva on Heinz Krimmerin ja Ernst Vollandin mukaan lisäksi myös lavastettu ja otettu kaksi päivää Berliinin tosiasiallisen valtaamisen jälkeen.


title: Kuvamanipulaatio

text: Libanonin sodan aikana vuonna 2006 vapaa valokuvaaja Adnan Hajj otti valokuvan pommituksen jälkeisestä maastosta, johon hän oli lisännyt toisen savupatsaan. Tämä teki kuvasta vaikuttavamman. Kuva ei sinänsä antanut täysin väärää kuvaa tapahtuneesta, mutta antoi dramaattisemman kuvan näyttämällä yhden asemesta kahta palosavua. Tapahtuma sai nimen Reutersgate osoittamaan sitä, miten epäluotettavaa uutiskuvaus voi olla. Adnan Hajj paljastettiin Little Green Footballs -verkkopäiväkirjassa, jota ylläpitää Charles Johnson. Samassa verkkopäiväkirjassa paljastettiin myös, että CBS oli esittänyt kompromettoivaa aineistoa George W. Bushin kansalliskaartiurasta, joka oli kirjoitettu Times New Roman -kirjaimistolla. 1973 käytettiin pääasiassa Courier-kirjaimistoa ja valittu kirjaimisto muistutti Microsoftin tuottamaa fonttia.


title: Kuvamanipulaatio

text: Unkarilainen turisti Péter Guzli tuotti valokuvan itsestään New Yorkin World Trade Centerin rakennuksen huipulla, jota lentokone lähestyy takaviistosta. Hänen oman ilmoituksensa mukaan kuva oli tarkoitettu ystäville, mutta siitä tuli maailmalle laajalti levinnyt uutiskuva.


title: Kuvamanipulaatio

text: "Los Angeles Timesin" valokuvaaja Brian Walski teki Irakin sotaan liittyvästä kuvasta dramaattisemman lisäämällä yhdysvaltalaissotilaan kuvaan käden ja muuttamalla irakilaisten ja aseen asentoa kuvassa. Hänet erotettiin työstään.


title: Kuvamanipulaatio

text: Vuonna 2012 Venäjän tiedotusvälineissä levisi Moskovan ja koko Venäjän patriarkka Kirillin valokuva, josta oli poistettu noin 30 000 euron hintainen sveitsiläinen rannekello, jonka kuva kuitenkin heijastui manipuloimattomaan pöydän pintaan kellon ja merkin tunnistettavaksi. Patriarkan lehdistöpalvelu palautti kellon kuvaan verkossa osoitetun kritiikin vuoksi anteeksipyynnöin.


title: Kuvamanipulaatio

text: Uutiskuvia myös lavastetaan siten, että avustajille maksetaan palkkioita tai heidät muutoin suostutellaan näyttelemään kuvissa osoittaen näin tilanne vakavammaksi kuin mitä se onkaan. Näin ollen kuva on aito, mutta tilanne ei vastaa todellisuutta.


title: Kuvamanipulaatio

text: Yhdysvaltalaisten suorittama "Iwo Jiman lipunnosto" sen valtaamisen merkiksi on lavastettu, samoin Douglas MacArthurin maihinnousu maihinnousualuksesta, joka on toinen tai kolmas yritys.


title: Kuvamanipulaatio

text: Libanonin sodan aikana 2006 Libanonin pelastustoimissa esiintyi Viherkypäräksi nimitetty henkilö, Salam Daher, jonka uskottiin luoneen dramaattisia tilanteita Israelin pommitusten aiheuttamista kuolleista ja saman henkilön uskottiin esiintyneen samankaltaisissa kuvissa nuorempana jo vuosia aikaisemmin. Salam Daher paljastettiin The Jawa report -nimisessä verkkopäiväkirjassa, jota pitää nimimerkki Rusty Schackleford. Ensimmäisenä Salam Daherista raportoi EU Referendum -niminen verkkopäiväkirja.


title: Kuvamanipulaatio

text: Joskus kuva on aito ja lavastamaton, mutta se on liitetty väärään asiayhteyteen ja sitä koskevat kuvatekstit on väärennetty. Tällainen ilmiö tapahtui ennen olympiakisoja Tiibetin itsenäisyyden puolesta pidettyjen mielenosoitusten aikana, kun CNN esitti oman ilmoituksensa mukaan kiinalaisia poliiseja hakkaamassa mielenosoittajia. Tosiasiassa poliisien ulkonäöstä ja univormusta pääteltiin, että kyseessä eivät olleet kiinalaiset poliisit eikä Kiina, vaan aikaisemmat uutiskuvat siitä, miten Nepalin poliisit hakkaavat mielenosoittajia.


title: Kuvamanipulaatio

text: Menettely herätti Kiinassa laajaa pahennusta, mikä johti siihen, että Jin Rao perusti Anti-CNN-nimisen verkkopalvelun, jossa esitellään nimenomaan CNN:n ja myöhemmin myös muiden suurten uutistoimistojen ja joukkotiedotusvälineiden kuvaväärennöksiä.


title: Kuvamanipulaatio

text: Digitaaliseen valokuvaukseen liittyen on levinnyt tapa, jolla tehdään väärennettyjä alastonkuvia julkisuuden henkilöistä, kuten mannekiineista, elokuvanäyttelijöistä, urheilijoista ja poliitikoista. Aluksi nämä kuvat aiheuttivat pahennusta sekä oikeustoimia, mutta nykyään tuntemattomina tehtyihin muokkauksiin suhtaudutaan myös pelkkänä pilailuna. Väärennöksillä saattaa olla myös joissain tapauksissa, esimerkiksi ennen vaaleja, poliittista merkitystä, mikäli osa äänestäjistä uskoo kuvien olevan aitoja. Väärennös tapahtuu siten, että valitaan alaston vartalo, johon kuvankäsittelyohjelmalla lisätään julkisuudenhenkilön pää.


title: Kuvamanipulaatio

text: Kirjailija Erno Paasilinna loi 1973 sanonnan ”kuva valehtelee enemmän kuin tuhat sanaa” arvostellen uutiskuvaa ja kuvatekstejä.


title: Kuvamanipulaatio

text: Vuonna 2008 ilmestyneessä Jenni Mäenpään kirjoittamassa kirjassa "Muokkausta ja manipulaatiota" käsitellään valokuvien muokkaamista ja sitä, mikä eri kuvatyypeillä uutiskuvasta mainoskuvaan on sallittuna muokkaamisena.


title: Abraham Ojanperä

text: Abraham (Aappo, Aapo, Aapi) Ojanperä (16. syyskuuta 1856 Liminka – 26. helmikuuta 1916 Liminka) oli suomalainen laulaja, laulupedagogi ja kanttori. Yleensä hän lauloi basso- ja baritoniroolit oratorioissa ja suomalaissa oopperaesityksissä aikakautena, jolloin Suomessa ei vielä toiminut vakituista oopperaa.


title: Abraham Ojanperä

text: Ojanperä syntyi Oulun lähellä Limingassa maalaistalon poikana. Hän jäi orvoksi alle kaksivuotiaana, mutta kävi kansakoulun ja pääsi sitten paikallisten tukijoiden avulla Jyväskylän opettajaseminaariin. Sieltä hän valmistui vuonna 1878, ja lähti sen jälkeen Helsinkiin laulua opiskelemaan. Ensimmäisen Helsingin-konserttinsa Ojanperä piti tammikuun lopulla 1881. Noin puolentoista vuoden kuluttua, toukokuussa 1882, hän konsertoi Helsingin yliopiston juhlasalissa toistamiseen, minkä jälkeen hän pääsi jatkamaan lauluopintojaan Dresdeniin Saksaan. Ojanperästä tuli ensimmäinen talonpoikaisjuurinen mieslaulaja, joka sai koulutuksen ulkomaisessa konservatoriossa. Haaveissa oli ulkomainen oopperaura. Se ei kuitenkaan avautunut. Ojanperä palasi Suomeen vuonna 1885 ja otti vastaan Helsingin musiikkiopiston (nykyisen Sibelius-Akatemian) soololaulun opettajan toimen, vaikka Suomen Senaatti oli myöntänyt hänelle apurahan neljättäkin opiskeluvuotta varten.


title: Abraham Ojanperä

text: Suomessa oltiin vasta luomassa musiikkikulttuuria. Työstä Helsingin Musiikkiopiston ensimmäisenä vakinaisena ja ensimmäisenä suomenkielisenä yksinlaulun opettajana tuli uraauurtavaa. Ojanperä loi opetuksen pedagogiset linjaukset ja sovelsi äänenmuodostuksen perusharjoitusten metodit Suomen ilmastollisiin olosuhteisiin. Vuonna 1892 Ojanperä aloitti vastavalmistuneen Johanneksen kirkon kanttorina. Palattuaan 1896 vuoden kestäneeltä opintomatkaltaan Välimeren maihin hän sai hoitoonsa myös koraalilaulun ja kirkkoveisuun opetuksen Helsingin yliopiston teologisessa tiedekunnassa. Kolmikymmenvuotisen uransa aikana Ojanperä ehti kasvattaa monta laulajasukupolvea. Hänen tunnetuimpia oppilaitaan olivat Ida Ekman, Maikki Järnefelt, Alma Kuula, Annikki Uimonen, Gerda Lind ja Eino Rautavaara. Ojanperä toimi myös monen sävellystä opiskelevan tuotosten ensimmäisenä tulkitsijana, mistä juonsi yhteistyö nuorten säveltäjien kanssa. Erityisen intensiivistä se oli Johanneksen kirkon urkurina toimineen Oskar Merikannon kanssa. Ojanperä ja Merikanto organisoivat yhdessä Johanneksen kirkon pääsiäiskonsertit ja kulkivat pari kertaa vuodessa pitkillä pohjoisesta etelään ulottuneilla konserttikiertueilla.


title: Abraham Ojanperä

text: Abraham Ojanperä oli myös ensimmäisiä levyttäneitä laulajia Suomessa. Hän lauloi levylle pääasiassa kansanlauluja sekä nuorten kotimaisten säveltäjien kuten Jean Sibeliuksen, Oskar Merikannon, Armas Järnefeltin, Erkki Melartinin, Otto Kotilaisen ja Armas Maasalon uutuuksia. Suomalaista musiikkia hän valitsi myös kahteen konserttiinsa, Berliiniin vuonna 1895 ja Kristianiin eli Osloon vuonna 1905, jotka hän elämänsä aikana ulkomailla järjesti. Niin usein kuin vain mahdollista hän konsertoi myös syntymäpitäjänsä Limingan kirkossa. Viimeisen oopperaroolinsa Ojanperä lauloi marraskuussa 1908. Teos oli Oskar Merikannon "Pohjan neiti." Samalla kokoonpanolla kesäkuussa 1908 Viipurin teatterissa kantaesitetty Pohjan neiti kuului Viipurin laulujuhlien ohjelmistoon. Säveltäjä johti itse esityksen. Ojanperä lauloi Väinämöisen osan.


title: Abraham Ojanperä

text: Kesät Ojanperä vietti paljolti Manner-Euroopan musiikkikeskuksissa, mutta alkoi iän karttuessa viihtyä yhä pidempiä aikoja "Aappolan" huvilassaan Limingassa. Sinne hän myös palasi toipumaan, kun terveys marraskuussa 1915 äkillisesti heikkeni. Tarkoitus oli palata opettajaksi, mutta toisin kävi. Ojanperä kuoli perheettömänä Aappolassa helmikuun 26. päivänä 1916. Jo vuoden 1913 alusta hän oli nauttinut valtion ylimääräistä eläkettä, vaikka ei jättänytkään tuolloin työtään, vaan piti virkansa kuolemaansa saakka.


title: Abraham Ojanperä

text: Helsingin Musiikkiopistolla perustettiin kevättalvella 1916 niin kutsuttu Ojanperä-rahasto, josta oli tarkoitus palkita määräajoin laulajalahjakkuuksia. Rahastoa ei kuitenkaan saatu toimimaan. Vuonna 1948 valmistui Ojanperän elämänvaiheisiin nojautuva elokuva "Ruusu ja kulkuri", jonka ohjasi Ilmari Unho. Se on pitkälti fiktiivinen eli ei aina perustu todellisiin tapahtumiin. Oululainen Maija-Liisa Näsänen julkaisi Ojanperästä elämäkerran vuonna 2008. Sitä ennen kirjallinen tieto laulajasta oli rajoittunut lähinnä vain Iikka Niemelän muisteluluonteiseen vihkoseen "Abraham Ojanperä, hänen testamenttinsa ja Aappolansa" (10. lokakuuta 1959). Aappola toimii nykyään kesäisin Ojanperä-museona Limingan museoalueella.


title: Ruteenit

text: Ruteenit eli rusynit ovat itäisen Keski-Euroopan eri alueilla hajallaan elävä slaavilainen kansa, joka puhuu omaa, itäslaavilaisiin kieliin kuuluvaa ruteenin kieltään. Ruteenien perinteisenä kotiseutuna pidetään Ruteniaa. Suurimmat nykyiset ruteenien keskittymät ovat Slovakiassa, Ukrainassa (karpatoruteenit), Puolassa ja Serbian Vojvodinassa.


title: Ruteenit

text: Ruteenien asema on monin paikoin melko epämääräinen ja sekava. Esimerkiksi neuvostoaikana Ukrainan Taka-Karpatian alueella ruteenien kansalliset pyrkimykset tukahdutettiin melko voimakkaasti, ja heidät laskettiin virallisesti ukrainalaisiksi.


title: Ruteenit

text: Ruteenin kieli on lähimpänä ukrainan kieltä - Ukrainan valtio katsookin, että ruteeni on vain ukrainan murre. Varsin lähellä se on myös valkovenäjän kieltä, jota kutsutaan myös valkoruteeniksi. Myös ukrainan kieltä on lännempänä kutsuttu ruteeniksi.


title: Ruteenit

text: Tšekkoslovakiassa ruteeneja, ukrainalaisia ja venäläisiä ei pitkään aikaan tilastoitu erillisiksi kansoiksi, ja sosialismin aikana ruteenit olivat virallisesti vain ukrainalainen heimo, jonka kieltä ei tunnustettu. Vastaavasti Unkarissa, Slovakian rajan läheisyydessä, eläneet ruteenit laskettiin slovakeiksi ja pantiin slovakinkielisiin kouluihin. Nykyään ruteenin kieli on Slovakiassa tunnustettu, mutta kansa on vieraantunut siitä .


title: Ruteenit

text: Länsislaaviseksi luokiteltu Pannonian eli Vojvodinan ruteenien kieli, joka voimakkaita paikallisvaikutteita saatuaan on läheistä sukua sekä serbin että slovakin kielille, normitettiin vuonna 1923 ja myöhemmin siitä tuli yksi alueen seitsemästä virallisesta kielestä. Nykyään ruteeneja elää Vojvodinassa noin 30 000 henkeä, ja sadan vuoden aikana on ilmestynyt alueella yli 200 ruteeninkielistä kaunokirjallista teosta.


title: Ruteenit

text: Puola-Liettuan katolisen valtakunnan alamaisina elettyään useimmat ruteenit ovat ortodoksista riitusta noudattavia, mutta paavin ylivallan tunnustavia uniaatteja.


title: Ruteenit

text: Puolan ja Galitsian Karpaateilla elävät ruteenit jaetaan kolmeen heimoon, jotka ovat lännestä itään lueteltuna lemkot, boykot ja hutsulit.


title: Merkava

text: Merkava ( eli sotavaunu) on israelilainen taistelupanssarivaunu, joka on käytössä ainoastaan Israelissa. Vaunun muotoilu on hyvin kalteva, joten se tarjoaa vain hyvin pienen osumapinta-alan, mikä vaikeuttaa vaunun maaliksi joutumista.


title: Merkava

text: Ensimmäiset Merkava Mk.1 -vaunut luovutettiin Israelin armeijalle vuonna 1979. Niitä käytettiin ensimmäisen kerran sotatoimiin vuonna 1982 Libanonissa Syyrian joukkoja vastaan. Merkavan suunnittelun perustana olivat, toisin kuin esimerkiksi useimmilla NATO-mailla, omakohtaiset sotakokemukset mittavista panssaritaisteluista kuten vuosien 1967 (Kuuden päivän sota) ja 1973 (Yom Kippur) sodista.


title: Merkava

text: Israelilaiset olivat päätyneet siihen, että vaunun panssarointia ei voi korvata liikkuvuudella ja Merkava Mk.1:stä tulikin aikanaan raskain palveluskäytössä oleva taistelupanssarivaunu. Moniin muihin taistelupanssarivaunuihin verrattuna Merkava onkin hieman hitaanpuoleinen. Tärkeimpänä vaunun suunnittelussa pidettiin miehistötappioiden minimointia. Vaunun voimakkaasti kallistettu etupanssarointi sekä etuosaan sijoitettu moottori antavat erinomaisen suojan edestä päin tulevia osumia vastaan, moottorin sijoituksen jättäessä samalla ylimääräistä tilaa takaosaan tornin taakse.


title: Merkava

text: Panssaritaisteluissa oli havaittu, että vaikka vaunumiehistö, tai osa siitä, selviäisikin hengissä vaunun tuhoavasta tai rampauttavasta osumasta, he kaatuivat usein yrittäessään jättää vaunun torniluukkujen kautta. Tästä syystä Merkavan pohjapanssariin tehtiin luukku ja takapanssariin ovi, jonka kautta miehistö voi jättää vaunun ollessaan tulituksen alaisena. Takaoven myötä myös ampumatarvikkeiden lastaaminen vaunuun nopeutui ja helpottui merkittävästi. Vaunun takaosassa olevaa vapaata tilaa voidaan tilapäisesti käyttää esimerkiksi lisäammuksien tai vaununsa menettäneen vaunumiehistön kuljettamiseen, evakuointiin tai poikkeuksellisesti jopa pienen jalkaväkipartion kuljettamiseen.


title: Merkava

text: Merkavaa on valmistettu eri versioissa 1970-luvun lopusta asti. Niistä jokaisessa on ollut erittäin ajanmukaiset ammunnanhallinta- ja sensorijärjestelmät. Merkavan uusimmassa, vuonna 2004 käyttöön otetussa Mk.4-versiossa on muun muassa vakautettu lämpökameratähtäin, uusinta tekniikkaa edustava ammunnanhallintajärjestelmä ja huippunykyaikainen BMS-taistelunhallintajärjestelmä.


title: Merkava

text: Merkavan panssarointi koostuu erillisistä panssarilevyistä, moduuleista, jotka voidaan irrottaa ja korvata uusilla. Panssarivaunut voidaan tämän ansiosta korjata paljon nopeammin, ja jopa tuhoutuneesta vaunusta voidaan käyttää ehjänä säilyneet panssarilevyt.


title: Merkava

text: Jatkuvat taistelut ja Israelin nykyaikainen sotateollisuus ovat mahdollistaneet Merkavan pysymisen jatkuvasti taistelupanssarivaunujen kehityksen tasalla esimerkiksi M1A2:n ja Leopard 2A6:n rinnalla. Merkavan tapaisen modernin taisteluvaunun korkeat kehityskustannukset ovat tosin aika-ajoin herättäneet keskustelua siitä, onko Israelin kokoisella valtiolla varaa jatkaa oman panssarivaunun kehittämistä sekä valmistusta.


title: Merkava

text: Israelin heinä-elokuussa 2006 käymässä Hizbollahin vastaisessa sodassa Merkava-taistelupanssarivaunut kokivat muutamia tappioita. Jane'sin mukaan taistelupanssarivaunuja tuhoutui 14, mistä Israelin hallitus syytti pääasiassa Syyriaa, jonka se epäili toimittaneen Hizbollahille muun muassa moderneja venäläisiä RPG-29-sinkoja sekä Metis-M pst-ohjuksia. Jane's ei ilmoita, mitä tyyppejä 14 tuhoutuneeseen panssarivaunuun sisältyy, mutta Wadi Salukin taistelussa myös Merkava Mk.4:ia tuhoutui täysin kaksi kappaletta ja muut saivat osumia.


title: Merkava

text: Merkava Mk.4 on vahvemmin suojattu kuin edeltäjänsä. Sen reaktiivipanssarin läpäisemiseen tarvitaan useampi singon osuma, koska ensimmäinen osuma vasta paljastaa reaktiivipanssarin alla olevan metallin, mistä toinen singon osuma menee läpi. Panssarintorjuntaohjuksen tai singon ammukset voivat tosin olla kaksivaiheisia, jolloin ensimmäinen osa räjäyttää aktiivipanssarin ja toinen osa pureutuu metallipanssaroinnin lävitse panssarivaunun sisätiloihin.


title: Merkava

text: Israelin puolustusvoimien panssarivaunuissa tykkitornin sivuilla oleva heprealainen kirjain (alef, bet, gimel tai dalet) kertoo vaunun sijoituksen joukkueessa, kun taas sen perässä oleva arabialainen numero ilmaisee itse joukkueen. Vaunun komppania selviää alahelman V-symbolin asennosta: "V" tarkoittaa ensimmäistä, ">" toista, "^" kolmatta ja "


title: Renault FT-17

text: Renault FT-17 ("Automitrailleuse à chenilles Renault FT modèle 1917") oli ranskalaisen Renault'n valmistama vuonna 1917 palveluskäyttöön otettu panssarivaunumalli. Vaunuja rakennettiin yhteensä yli 3 000, eräiden arvioiden mukaan jopa 4 000 kappaletta.


title: Renault FT-17

text: Ensimmäiset 150 konekiväärillä varustettua vaunua tilattiin 22. helmikuuta 1917. Tilausta seurasi 3 350 muun tilaus myöhemmin. Vaunun viralliset kokeet alkoivat 9. huhtikuuta 1917. Heinäkuussa 1917 kokeiltiin FT-17:ää tornista ampuvalla tykillä. Kokeiden tuloksena 650 vaunua päätettiin varustaa tykeillä. Kaikkiaan päätettiin tilata 7 820 vaunua, joista Renault toimittaisi 3 940 muiden valmistuksen jakautuessa muille valmistajille.


title: Renault FT-17

text: 11. marraskuuta 1918 aselepoon mennessä oli valmistettu 3 177 vaunua. Valmistus jatkui ja vuoteen 1921 mennessä oli palveluksessa 3 728 vaunua, joista 2 100 oli konekivääreillä varustettu, 1 246 37 mm:n tykillä varustettua, 39 75 mm:n tykillä varustettua ja 188 radiolla varustettua ilman aseistusta sekä 155 harjoitusvaunua.


title: Renault FT-17

text: FT-17 oli eräs ensimmäisen maailmansodan menestyneimpiä panssarivaunuja ja ensimmäinen, jossa oli 360 astetta kääntyvä tykkitorni, moottori takana ja ohjaaja edessä. Tästä konstruktiosta tuli klassinen, vielä nykyäänkin käytössä oleva panssarivaunun rakennemalli.


title: Renault FT-17

text: Myös Suomen armeija hankki vaunuja käyttöönsä 1920-luvulla. Suomeen hankituista vaunuista perustettiin Hyökkäysvaunurykmentti. Toiseen maailmansotaan mennessä malli oli jo vanhentunut ja viimeiset suomalaiset FT-17 panssarivaunut päätyivät maahan kaivetuiksi asepesäkkeiksi talvisodassa.


title: Renault FT-17

text: Ranskalainen Renault FT 17 -panssarivaunu on nykyaikaisten panssarivaunujen esi-isä. Ennen Renaultia missään vaunussa ei ollut nykyään itsestään selvänä pidettävää asettelua: moottori takana, ajaja edessä ja johtaja tornissa, jota voitiin kääntää 360 astetta. Aiemmat vaunut olivat hyvin kömpelöitä ja muotoilultaan epäkäytännöllisiä, ja niiden aseistus oli kylkiin pultatuissa kasemateissa. Renaultin omalaatuista ulkonäköä lisäsi takaosaan liitetty "suksi", jonka tarkoituksena oli parantaa liikkumista korkeita esteitä ylittäessä.


title: Renault FT-17

text: Tykillä varustettujen Renaultien varustuksena oli 37 mm:n Puteaux-tykki. Näitä malleja kutsuttiin Suomessa koirasvaunuiksi.


title: Renault FT-17

text: Osa vaunuista varustettiin 8 mm Hotchkiss-konekiväärillä. Näitä vaunuja Suomessa kutsuttiin naarasvaunuiksi.


title: Renault FT-17

text: Pieni osa vaunuista varusteltiin viestikäyttöön johtamisen mahdollistamiseksi.


title: Renault FT-17

text: Renault FT 17:ään perustuvaa "kuuden tonnin panssarivaunua mallivuodelta 1917" valmistettiin Yhdysvalloissa 952 kappaletta lisenssillä. Epävirallisessa kielenkäytössä panssarivaunua kutsuttiin "kahden miehen Fordiksi". Valmistus aloitettiin vasta ensimmäisen maailmansodan lopulla lokakuussa 1918.Yhdysvaltalaista panssarivaunumallia käyttivät Yhdysvallat, Kanada ja Yhdistynyt kuningaskunta.


title: Renault FT-17

text: Renaulteja valmistettiin myös Italiassa FIAT 3000:na. Konekiväärillä varustettua Fiat 3000A-mallia, L5/21 valmistettiin 100 kappaletta ja tykillä varustettua Fiat 3000B-mallia, L5/30, 52 kappaletta. Viimeiset poistuivat käytöstä 1943.


title: Renault FT-17

text: Renault FT-17 oli aikanaan suuri menestys, ja Ranska hankki sitä armeijansa käyttöön 3177 kappaletta. FT-17 oli myös Suomen puolustusvoimien ensimmäinen panssarivaunu. Hankinnat perustuivat lähinnä siihen, että ensimmäisen maailmansodan jälkeen Ranskassa oli runsaasti panssarivaunuja, joista osasta voitiin luopua.


title: Renault FT-17

text: Ensiaskeleitaan ottava Suomi päätti ostaa näitä moderneja vaunuja, joita saapui vuosina 1919 ja 1921 yhteensä 32 kappaletta. Niistä 14 oli "koiraita" ja 18 "naaraita". Suomalaiset Renaultit erosivat myös tornin muodon perusteella. Toisissa oli Renaultin tehtaan kulmikas, toisissa Berlietin tehtaan pyöreä torni.


title: Renault FT-17

text: 15. heinäkuuta 1919 Suomeen perustettiin hyökkäysvaunurykmentti Santahaminan varuskuntaan.


title: Renault FT-17

text: Renaultia käytettiin myös itärajamme toisella puolella. Suomi lainasi muutaman vaunun bolsevikkeja vastaan taistelleelle kenraali Judenitšin komentamalle Luoteis-Venäjän armeijalle, mutta myös bolsevikit ihastuivat vaunuun niin että alkoivat tuottaa siitä lähes suoraa kopiota. Ensimmäinen "neuvosto-Renaulteista" ristittiin "Vapaustaistelijatoveri Leniniksi".


title: Renault FT-17

text: Renault oli 1930-luvulla vanhentunut, mutta varojen puute esti suomalaisia korvaamasta sitä uudemmilla vaunuilla. Renaulteja ei koskaan käytetty Suomessa taisteluissa. Talvisodan sytyttyä vaunut kaivettiin Karjalankannakselle kiinteiksi tulipesäkkeiksi. Suurin osa menetettiin viholliselle, ja viimeiset neljä vaunua poistettiin vahvuudesta vuonna 1942.


title: Renault FT-17

text: Vuosien 1919 ja 1921 hankinnoissa Suomeen tuli myös useita Latil-traktoreita ja Weiz-perävaunuja; näiden oli tarkoitus nopeuttaa kaluston maantiesiirtoja. Yritys oli turha: Renault ja perävaunu yhdessä painoivat liikaa eikä marssinopeudesta tullut juurikaan suurempi. Maastossa yhdistelmä juuttui ensimmäiseen vaikeaan kohtaan.


title: Renault FT-17

text: Kaksi Weiz-perävaunua muutettiin ennen Talvisotaa korjaamoperävaunuiksi, jollaisina ne toimivatkin hyvin.


title: Renault FT-17

text: Kaikki Latil- traktorit on ehditty romuttaa. Perävaunuja on säilynyt kaksi; toinen täyskunnostettu on Panssarimuseossa ja toinen huonokuntoinen odottaa museon pajalla.


title: Vickers 6-ton

text: Vickers 6-ton toiselta nimeltään Vickers Mark E oli brittiläinen kevyt panssarivaunu. Vickers-yhtiön yksityisenä projektina suunnittelema vaunu ei ollut Britannian armeijan käytössä, mutta sitä myytiin useille muille valtiolle. Suomen lisäksi muita Vickers -panssarivaunun käyttäjiä olivat Puola (38 kpl), Kiina (20), Siam (30), Bulgaria (8), Bolivia (3). Neuvostoliittoon myytiin vuonna 1931 valmistuslisenssi ja 15 vaunua ja se kehitti niiden pohjalta oman T-26 -versionsa.


title: Vickers 6-ton

text: Panssarivaunusuunnittelijoiden John Valentine Carden ja Vyvian Loyd suunnitteleman Mark E -vaunun ensimmäinen kappale valmistui vuonna 1928. Sen runko rakentui edessä ja suurimmassa osassa tornia 25 mm:n paksuisesta ja rungon takaosassa 19 mm:n paksuisesta niitatusta teräslevystä. Moottorina oli 80–95 hevosvoimainen (60–70 kW) Armstrong Siddeley Puma, joka antoi vaunulle 35 km/h huippunopeuden maantiellä.


title: Vickers 6-ton

text: Suomeen hankittiin 32 vaunua vuosina 1936–1939. Ne piti varustaa 37 mm:n Bofors-tykillä, mutta hallitus päätti säästäväisyyssyistä ostaa vaunut ilman aseistusta. Lopulta vaunut varustettiin Valtion tykkitehtaan 37 mm:n vaunukanuunoilla. Talvisodan jälkeen vaunuihin asennettiin 45 mm:n neuvostoliittolaiset sotasaalistykit. Näin muokattuja T-26E -vaunuja käytettiin jatkosodan taisteluissa.


title: Eskolan metsärata

text: Eskolan metsärata eli paikallisten suussa "Pikkurata" oli Metsähallituksen omistama, puutavaran kuljetukseen tarkoitettu kapearaiteinen metsärautatie Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa valtion metsissä. Rata sijaitsi pääasiassa Sievin kunnan alueella, mutta myös osittain Kannuksen, Toholammin, Reisjärven ja Lestijärven kuntien alueilla.


title: Eskolan metsärata

text: Radan raideleveys oli 750 mm, ja sen pituus oli pisimmillään 68 kilometriä. Rata alkoi Pohjanmaan radan varresta Eskolan asemalta Kannuksesta, ja kulki eteläkaakkoon aina Lestijärvelle saakka. Rata oli käytössä vuosina 1920–1961 ja sitä pitkin kuljetettiin yli kaksi miljoonaa kuutiometriä puutavaraa. Se oli Suomen pisin ja pitkäaikaisin pelkästään puutavaran kuljetukseen tarkoitettu kapearaiteinen rautatie.


title: Eskolan metsärata

text: Radan rakentaminen aloitettiin ikään kuin puolisalaa. Valmistelevia töitä metsäradan rakentamiseksi alettiin tehdä jo 1919, ja vuonna 1920 aloitettiin radan rakennus Eskolan asemalta paikallisella työvoimalla. Ensimmäistä metsää halkovaa linjaa kutsuttiin vaatimattomasti "koelinjaksi". Kun valtioneuvosto teki 16. helmikuuta 1921 päätöksen metsäradan rakentamisesta ja sen vaatimien maa-alueiden pakkolunastuksesta, ratatyöt olivat jo käynnissä. Tällainen epämääräinen ja vaivihkaa aloitettu radanrakennus aiheutti epäluuloa paikallisessa väestössä.


title: Eskolan metsärata

text: Syyskuun puolivälissä 1921 radan ja kämppien rakennustöihin, sekä jonkun verran myös puutavaran lastaukseen saapui Kronstadtin kapinassa linnoituksesta 25 paennutta venäläissotilasta, jotka olivat ns. ""halpaa venäläistä työvoimaa"". Heitä ehti olla rakennustyössä kaiken kaikkiaan 107, ennen kuin heidät palautettiin jo vuoden päästä huonon kunnon vuoksi, viimeisten lähtiessä lokakuussa 1922. Heidän kohtalonsa oli synkkä, vaikka heidän sanotaan lähettäneen Neuvostoliitosta myöhemmin kortteja ja kirjeitä. Metsähallitus käytti myös vankityövoimaa, etenkin Ristilän ja Vanhanlammen kohdalla.


title: Eskolan metsärata

text: Työtä tehtiin aluksi käsin ja vuoden 1921 lopussa valmistuneet ensimmäiset 13 km oli tehty pelkällä lapiolla ja miesvoimalla. Alussa sorankuljetukseen käytettiin "Erkki" -nimistä veturia ja "nollavaunuiksi" kutsuttuja kuuppavaunuja. Vuonna 1921 radalle hankittiin kaksi parempaa höyryveturia ja niillä vedettyjen puutavaravaunujen päälle rakennettiin maa-aineksen kuljetukseen soveltuvia lavoja. Maansiirron lisäksi oli ratalinjalle osuneet suoalueet kuivattava. Rata rakennettiin soitten ja kivisten mäkien läpi ja koneet tulivat käyttöön vasta 1930-luvulla. Käsin tehty työ takasi pitkään työtä paikalliselle väestölle.


title: Eskolan metsärata

text: Rata eteni vuosi vuodelta syvemmälle hakkaamattomiin valtionmetsiin. Noin 21 km:n päässä oleva Lojula saavutettiin 1922, seuraavana vuonna 24 km:n päässä oleva Katiska, sekä Kalliosaaren talo. Itäojaan rata oli valmiina 1924, jonne matkaa oli jo 28 km ja rata saavutti vuonna 1925 33 km:n päässä olevan Haaran, josta se erkani ajallaan kahteen eri suuntaan.


title: Eskolan metsärata

text: Vuonna 1934 oli rata rakennettu Sievin Teeriharjulle, jolloin radan pituus oli yhteensä 56,5 km. Vuonna 1941 saavutettiin Lestijärven Suokanta, sekä radan suurin linjapituus, yhteensä 68 km. Välin Haara–Lestinjärvi (Suokanta) pituudeksi tuli 13 km. Radalle rakennettiin myös ns. "talvipistoja" joita rakennettiin talvisin jäätyneiden soiden päälle.


title: Eskolan metsärata

text: Valtion metsistä puutavara vedettiin hevosilla pääradan tai talvipistojen varteen, josta se lastattiin käsin junanvaunuihin. Suurempi puutavara vyörytettiin ns. "kaljuja" eli tukipuita pitkin. Lestijärvellä puutavaraa tuotiin radanvarteen myös uittamalla järveä ympäröivistä metsistä. Metsäradan varrella kuormatut vaunut vedettiin kahden suurimman veturin voimin Eskolan asemalle. Siellä se siirtokuormattiin VR:n vaunuihin, varastoitiin tai vietiin Eskolan sahalle.


title: Eskolan metsärata

text: Puiden siirto eli "lossaus" kapearaidevaunuista valtion puutavaravaunuihin synnytti aivan oman ammattikunnan ja vilkastutti aseman toimintaa, jonka tuloksena Eskolan pysäkki muuttui Eskolan asemaksi. Yleensä lossaus tapahtui suoraan VR:n isoihin vaunuihin, mutta sodan tuoma vaunupula pakotti halkojen aumausta, yleensä noin 20 m pitkiin aumoihin, sekä muun puutavaran välivarastoimista radanvarteen. Välillä jopa useiden tuhansien kuutiometrien kokoiseksi kasvaneen välivaraston vuoksi kylää kutsuttiin myös nimellä "Mottikaupunki". Vapon halkovarastossa syttyi 1955 elokuussa tulipalo, joka tuhosi 7 000 mottia halkoja, mutta tuulen suunta esti suuremman katastrofin. Sodan jälkeen lossausta alkoi hoitaa Eskolan Liikenneyhtymä.


title: Eskolan metsärata

text: Vetureiden normaaliin miehistöön kuuluivat veturinkuljettaja, lämmittäjä ja junamies. Veturin perään lähti kesäaikana myös palovahti resiinalla. Pikkuradan oma topparoikka huolehti radan kunnossapidosta. Ensimmäisinä toimintavuosina metsäradalta kuljetettiin koivuhalkoa VR:n höyryvetureiden polttoaineeksi, mutta muu kysyntä kasvoi pikkuhiljaa. Parhaimpina talvikausina hakkuut, lossaus ja lastaus työllistivät jopa 500 henkilöä, ollen aikoinaan alueen merkittävin työllistäjä. Liikennettä radalla kulki vuoteen 1960 saakka.


title: Eskolan metsärata

text: Aivan ensimmäisestä ""Erkki"" -veturista ei ole säilynyt nykypolviin juurikaan tietoa, joskin sen käyttö oli lyhytaikainen. Radalla oli vakituisessa käytössä neljä veturia, joista kaksi pienempää hoiti järjestelyliikennettä ja kaksi suurempaa, jotka hoitivat puutavaravaunujen vetoa pääratalinjalla. Veturit olivat nimetty Ykkönen, Kakkonen, Kolmonen ja Nelonen. Radalle piti tulla myös Loviisan–Vesijärven rautatien veturi # 7, mutta se ei koskaan ehtinyt täysremontista Eskolan metsäradalle. Lisäksi käytössä oli erilaista vaunukalustoa, pääasiassa puutavaravaunuja, sekä kolmipyöräresiina.


title: Eskolan metsärata

text: Radalla oli vakituisessa käytössä neljä veturia, mutta niitä edelsi radan ensimmäinen veturi "Erkki", josta ei tiettävästi ole tiedossa muita teknillisiä tietoja kuin Uusimäen veljesten, Kustin ja Sakarin toteamus: ""Se ei ollut juuri hyvää hevosta kummempi!"". Erkki myytiin pois heti kun kaksi parempaa veturia saatiin käyttöön.


title: Eskolan metsärata

text: Radan kaksi pienempää veturia tulivat Inon patterista Kannakselta vuonna 1921, ja niitä käytettiin puutavaravaunujen siirtelyyn talvipistojen ja pääradan välillä. Ykkönen oli tyypiltään 0-4-0 tankki -veturi ja se oli valmistettu 1913. Höyrynpaine oli 12 kg/cm. Kakkonen oli teknillisiltä ominaisuuksilta samanlainen kuin Ykkönen, mutta oli valmistettu 8 vuotta myöhemmin.


title: Eskolan metsärata

text: Kahdella suuremmalla veturilla vedettiin lastatut puutavaravaunut Eskolaan. Kolmonen tilattiin Eskolan metsäradalle uutena Tampellalta 1923. Veturi oli tyypiltään 0-4-2 ja sen kattilapaine oli 12 kg/cm. Veturi oli aikoinaan niihin olosuhteisiin nopea ja se ajoi Haarasta yli 30 km:n matkan Eskolaan alle tunnissa. Nelonen ostettiin käytettynä Ranskasta 1946 ja sen valmistaja oli Societe Franco-Belge, Raismes (Nord). Se oli tyypiltään 0-4-4 ja sen kattilapaine oli 14 kg/cm. Veturi oli tullessaan noin 2 vuotta vanha ja sitä voitiin lämmittää sekä haloilla että hiilillä. Sitä kutsuttiin myös nimillä "Franco" ja "Ranko".


title: Eskolan metsärata

text: Loviisan-Vesijärven rautatien veturin numero 7 piti alun perin siirtyä Eskolaan oman ratansa levennyksen johdosta ja siksi veturi kävi VR Hyvinkään konepajalla täyskorjauksessa vuonna 1960, mutta työn juuri valmistuttua liikenne Eskolassa loppuikin joten veturi meni Lahteen muistomerkiksi. Nykyisin se on Jokioisten Museorautatiellä säilytettävänä.


title: Eskolan metsärata

text: Radalla oli käytössä parhaimmillaan 93 puutavaravaunua, umpivaunuja, sekä työmiesten ja johdon asuntovaunuja. Yksi vaunuista oli Lauantaivaunu, joka toimi radan epävirallisena matkustajavaununa. Puuta kuljetettiin suuremmilla vetureilla parhaimmillaan 20 vaunun lasteissa. Asuntovaunut vedettiin pikkupässeillä sinne, missä metsätyömiehet niitä kulloinkin tarvitsivat asuinsijakseen.


title: Eskolan metsärata

text: Radan liikenne väheni 1950-luvun aikana kuorma-autokuljetuksen yleistyessä ja valtion luovutettua metsäalueitaan asuinmaiksi. Myös vanhentuneen radan ylläpitokustannukset alkoivat kasvaa eikä sen toiminta ollut enää kannattavaa. Metsähallitus purki radan vuoden 1961 kesän ja syksyn aikana ja toiveista huolimatta yhtään veturia ei säilytetty, vaan ne kaikki romutettiin mukaan lukien suurin osa vaunukalustosta. Radan lopettamista seurasi noin 1000 asukkaan Eskolan kylän väkiluvun puolittuminen lyhyessä ajassa. "Pikkurata" siirtyi monen muun suomalaisen kapearaiteisen rautatien tavoin historiaan.


title: Eskolan metsärata

text: Pikkuradan veturitalli, jota alettiin rakentaa vuoden 1921 keväällä, on edelleen pystyssä ja se korjattiin kylätaloksi vuonna 1987. Myös yksi radan kämpistä, joissa metsätyömiehet aikoinaan asuivat syksystä kevääseen, on kunnostettu Sievin Saarivedellä virkistys- ja matkailukäyttöön. Muutamien muiden kämppien raunioita on yhä havaittavissa. Suuri osa radan pohjaa on nykyään metsäautotietä ja ajettavissa suuremmilla ajoneuvoilla. Ratapohjalla on 1990-luvulta alkaen järjestetty myös "Pikkuratavaelluksia". Metsäautotien varrelle on tehty opastaulut radan historiasta ja myös radan tärkeimmät kohteet on merkitty maastoon. Purettujen kämppien sijaintipaikoille on pystytetty kämppätaulut, joissa on tietoa kunkin kämpän rakennuksista.


title: Eskolan metsärata

text: Perinnekeskuksen alueelle on rakennettu noin 50 metriä alkuperäisenkaltaista rataa, jolle eskolalainen Hannu Haapalehto on rakentanut radan ensimmäisen Erkki -veturin näköisen veturin. Kiskoille on asetettu lahjoituksena saatu alkuperäinen metsäradan asuntovaunu, kaksi radan rakentajien ja topparoikan käytössä ollutta kuuppavaunua, sekä radalla käytössä ollut resiina. Samoille kiskoille on asetettu myös alkuperäisen 8 m pitkän puutavaravaunun täysikokoinen kopio. Radan toiminnan viimeisinä vuosina kuvattu filmimateriaali on muokattu videoksi ja radan historiasta on kirjoitettu kirja: Eskolan metsärata eli Pitkin Pikkurataa, Anne Ruuttula-Vasari, 1988.


title: Eskolan metsärata

text: Metsäradan vaikutus Eskolaan ja sen naapurikyliin oli voimakas ja sen merkitystä ja historiaa päätettiin ylläpitää perustamalla Eskolan kylätoimikunta joka rekisteröityi vuonna 1997 nimellä Eskolan kyläyhdistys ry. Yhdistys on aikaansaanut muun muassa Eskolassa nykyään näytteillä olevan muistomerkkiveturin hankinnan sekä sen ulkoisen kunnostuksen. Yhdistys on myös hankkinut Lossari-patsaan muistuttamaan metsäradan raskaasta työstä.


title: Eskolan metsärata

text: Kylätaloprojektin myötä vanha veturitalli on remontoitu kylätaloksi, joka toimii lähialueen palvelu- ja kerhotiloina. Siellä on myös tallessa satoja pikkuradasta säilyneitä valokuvia, jotka on kerätty laajahkon keräyskampanjan aikana 1980-luvulla. Valokuvien lisäksi Metsäratamuseossa on tallessa vanhan radan esineistöä.


title: Eskolan metsärata

text: 1990-luvulta lähtien on entisen radan alueelle järjestetty vuosittain "Pikkuratakävely", jolloin alkukesän yönä vaelletaan noin 40 km:n matka Eskolan entiseltä veturitalleilta Saariveden entiselle metsäkämpälle. Pikkuradan reitillä on järjestetty myös koiravaljakkokilpailuja. Eskolan kesäjuhlilla on paikallisten näyttelijöiden voimin järjestetty neljä eri metsäradasta kertovaa näytelmää.


title: Eskolan metsärata

text: 1980-luvulla kyläyhdistys päätti, että Eskolan metsäradalle on saatava ainakin muistomerkki, ja kun päättäjätkin olivat suopeita ajatukselle, niin lopulta päätökseksi tuli, että muistomerkkijuna palvelisi tätä tarkoitusta parhaiten.


title: Eskolan metsärata

text: Työ aloitettiin etsimällä metsien kätköistä kaksi paraskuntoista metsäkämppinä ollutta entistä radan umpivaunua, jotka kunnostettiin talkootyönä ja asetettiin kiskotuksen pätkälle Eskolan Kylätalon eli entisen metsäradan veturitallin eteen.


title: Eskolan metsärata

text:
Koska metsähallitus oli romuttanut radan kaikki neljä omaa veturia, 1993 paikalle hankittiin korvaava veturi, Virosta löytynyt PT-4 -sotakorvausveturin piirustuksilla Tšekkoslovakiassa tehty Škoda Ktš-4 2350/1950, 0-8-0, joka kunnostettiin ulkoisesti ja museoitiin, mutta joka ei toistaiseksi ole ajokunnossa.
Veturi tuotiin Virosta isolla lavetilla, jonka yksi pyörä antoi periksi kuljetuksen aikana. Veturi tendereineen makasi kyljellään lavetilla kuljetuksen ajan, jonka vuoksi veturin alustaan tuli kuljetuksen aikana vääntymä, jota ei voi korjata, vaan koko alusta on luultavasti uusittava jos veturi aiotaan saattaa ajokuntoon. Veturi kunnostettiin ulkoisesti ja sille rakennettiin katos.


title: Pahtavaaran kaivos

text: Pahtavaaran kaivos on Sodankylän kunnassa sijaitseva kultakaivos.


title: Pahtavaaran kaivos

text: Pahtavaaran kultaesiintymän löysi Geologian tutkimuskeskus (GTK) vuonna 1985. Vuoteen 2014 mennessä Pahtavaarasta oli kaivettu kultaa 10,86 tonnia eli noin 350 000 unssia. Esiintymän arvellaan sisältävän kultaa kaiken kaikkiaan 16,12 tonnia (noin 520 000 unssia). Geologisesti kaivos sijaitsee Keski-Lapin vihreäkivivyöhykkeen alueella, ja esiintymä on syntynyt komatiittiseen kiveen.


title: Pahtavaaran kaivos

text: Ruotsalaisomisteinen Terra Mining Oy aloitti vuonna 1996 kaivostoiminnan, jota jatkettiin vuoteen 2000, jolloin kullan maailmanmarkkinahinnan lasku johti yhtiön konkurssiin. Uudelleen kaivostoiminta aloitettiin kullan hinnan taas noustua vuonna 2003, jolloin kaivoksen omistajaksi tuli ruotsalaisomisteinen ScanMining Oy. Tämä yhtiö ajautui konkurssiin vuoden 2007 lopussa johtuen sen tappiollisesta toiminnasta Ruotsissa.


title: Pahtavaaran kaivos

text: Huhtikuussa 2008 omistajaksi tuli niin ikään ruotsalainen Lappland Goldminers. Aluksi yritys rikasti kultaa kaivoksen sivukivikasasta, joka oli aikaisemmin jätetty hyödyntämättä alhaisemman kullan hinnan takia. Marraskuussa 2008 yhtiö ilmoitti jatkavansa kaivoksen louhimista. Maaliskuussa 2014 kaivoksen ruotsalainen emoyhtiö Lappland Goldminers AB ilmoittautui hakeutuvansa konkurssiin. Suomen-yhtiö Lappland Goldminers Oy hakeutui konkurssiin kymmenen miljoonan veloissa ja varojen puutteessa 8. toukokuuta 2014, ja Lapin käräjäoikeus asetti konkurssin 12. toukokuuta 2014. Konkurssiin liittyi epäselviä varojen siirtoja Suomen-yhtiön ja emoyhtiön välillä.


title: Pahtavaaran kaivos

text: Maaliskuussa 2016 kanadalainen malminetsintäyhtiö Rupert Resources solmi konkurssipesän kanssa optiosopimuksen kaivoksen mahdollisesta lunastamisesta itselleen. Syyskuussa yhtiö päätti käyttää optio-oikeutensa ja lunasti kaivoksen, rikastamon sekä malminetsintäoikeudet noin kahden miljoonan euron hinnalla.


title: Pahtavaaran kaivos

text: Muita Suomessa toimivia kultakaivoksia ovat Kittilässä sijaitseva Suurikuusikon kaivos (omistaja Agnico Eagle Mines), Oriveden kaivos (Polar Mining), Raahessa sijaitseva Laivakankaan kaivos (Nordic Mines), Ilomantsissa sijaitseva Pampalon kaivos (Endomines Oy) ja Huittisissa sijaitseva Jokisivun kaivos (Dragon Mining Oy).


title: FC Hämeenlinna

text: FC Hämeenlinna on vuonna 1991 perustettu hämeenlinnalainen jalkapalloseura. Se pelasi kaudella 2014 Kakkosessa. Kaudella 2015 seura pelaa Tampereen piirin Kutosessa. Ennen kautta 2014 FC Hämeenlinna oli pelannut kolme kautta Veikkausliigassa ja 14 kautta Ykkösessä.


title: FC Hämeenlinna

text: FC Hämeenlinna perustettiin syksyllä 1991, kun kaupungin jalkapallojoukkueet Hämeenlinnan Pallokerho ja Pallo-Kärpät päättivät fuusioitua taloudellisen pakon saattelemana. Keväällä 1992 K-Teamin nimellä kulkenut seura otti HPK:n sarjapaikan Kolmosessa. Valmentajana toimi tuolloin Seppo Pyykkö ja joukkueessa pelasi jo sen ensimmäisellä kaudella seuraa kausina 2007-10 valmentanut Teuvo Palkki.


title: FC Hämeenlinna

text: Syksyllä 1993 FC Hämeenlinna nousi Kakkoseen, jossa se viihtyi vain yhden kauden, voittaen lohkonsa ja nousten Ykköseen. Ykkösessä seura pelasi vuoteen 1998, jolloin ensimmäistä kauttaan FC Hämeenlinna-nimellä pelannut seura putosi Kakkoseen. Ensimmäisellä Ykkösen visiitillä joukkue voitti kertaalleen Ykköscupin kesällä 1996.


title: FC Hämeenlinna

text: Syksyllä 1998 seurassa aloitettiin projekti, jonka tavoitteena oli nostaa hämeenlinnalainen jalkapallojoukkue liigatasolle. Valmentajaksi palkattiin Jari-Pekka Keurulainen ja hänen apuvalmentajakseen tuli Ismo Lius. Kausi päättyi nousuun ja seuraavalla kaudella valmennusvastuu siirtyi Liukselle. Lius valmensi joukkuetta kuitenkin vain kauden 2000 ja seuraavaksi kaudeksi valmentajaksi palkattiin Hannu Touru. Kausi 2001 päättyikin nousujuhliin joukkueen voitettua nousukarsinnassa Pietarsaaren Jaron yhteismaalein 4-2.


title: FC Hämeenlinna

text: Kaudella 2002 joukkue säilyi niukasti sarjassa, mutta valmentaja Hannu Touru sai lähteä kauden jälkeen ja tilalle palkattiin Ville Lyytikäinen FC Jokereista. Kausi 2003 alkoi FC Hämeenlinnan osalta erinomaisesti ja vielä heinäkuun alussa joukkue oli sarjataulukossa neljäntenä, mutta tämän jälkeen alkoi alamäki ja lopulta sarjapaikka varmistui vasta aivan kauden viimeisissä otteluissa. Kauteen 2004 joukkue pienensi budjettiaan ja Lyytikäinen sai lähteä jo kolmen ottelun jälkeen, vaikka saldona oli kauden avausotteluista neljä pistettä. Valmennusvastuun otti kakkosvalmentaja Toni Korkeakunnas. Kauden aikana FC Hämeenlinna menetti useita pisteitä aivan otteluiden loppuhetkillä päästettyjen maalien vuoksi ja putosi sarjasta. Kauteen mahtui kuitenkin seurahistorian merkittävin saavutus, kun FC Hämeenlinna pelasi Suomen Cupin finaalissa Myllykosken Palloa vastaan, mutta tuolle kaudelle tyypillisesti Hämeenlinna hävisi ottelun lisäajalla tulleella maalilla lukemin 2-1. Hämeenlinnan maalin finaalissa iski ulkomaalaisvahvistus Mark Byrnes. Joukkueen yleisöennätys 3283 on peräisin 7.5.2004 pelatusta ottelusta FC Hämeenlinna - RoPS.


title: FC Hämeenlinna

text: Vuonna 2005 seuran johdossa alkoi vaikuttaa hollantilaisvoimat. Joukkueen peräsimeen hankittiin kokenut valmentaja Danny Hoekman. Hoekman kuitenkin vetäytyi valmentajan tehtävästään häneen kohdistuneiden uhkausten vuoksi. Hoekmanin tilalle hankittiin edelleen hollantilaista jalkapallokulttuuria, sillä joukkueen peräsimeen liittyi jälleen yksi Hollannin kokeneimmista valmentajista Geert Meijer. Meijer sai joukkueen hyvään iskuun ja FC säilytti Ykkösen sarjapaikkansa. Kauteen 2006 joukkue lähti entisen pelurin Jussi Laihasen komennossa ja oli vaikean alun jälkeen sarjassa 11. Kaudella 2007 joukkuetta valmensi edellisen kauden kakkosvalmentaja Teuvo Palkki. Joukkue nousi hyvän loppukauden ansiosta Ykkösen neljännelle tilalle.


title: FC Hämeenlinna

text: Kauden 2007 päätteeksi FC Hämeenlinna -osakeyhtiö lopetti kilpailutoimintansa. Joukkue jatkoi kuitenkin entiseen malliin, sillä Ykkösen sarjalisenssi palautui kolmen vuoden tauon jälkeen FC Hämeenlinna ry:lle. Kaudella 2008 FC Hämeenlinna sijoittui Ykkösessä kolmanneksi, jääden vain pisteen päähän liigakarsintapaikasta. Kaudella 2009 FC Hämeenlinna sijoittui sarjassa kuudenneksi kerättyään 38 pistettä. Kaudella 2010 joukkue ja taustajoukot ovat asettaneet tavoitteeksi sijoittumisen kuuden parhaan joukkoon.


title: FC Hämeenlinna

text: FC Hämeenlinna säilytti sarjapaikkansa kaudella 2010 viimeisessä ottelussaan voittamalla PS Kemin vieraissa 1-4. Tuohon otteluun päättyi joukkueen kärkipelaaja Olli Lehtimäen ura ja myös valmentaja Teuvo Palkki ilmoitti siirtyvänsä sivuun. Kaudella 2011 valmennusvastuun kantoi edellisvuoden kakkosvalmentaja Jussi Lempinen apunaan entinen huippujalkapalloilija Janne Hyökyvaara. Myös johtokunnassa tapahtui muutoksia, kun Arto Viljanen palasi seuran puheenjohtajaksi, seuran monivuotisen puheenjohtajan Jukka Nirkon siirtyessä varapuheenjohtajan rooliin. Kauden puolivälissä Viljanen siirtyi toimitusjohtajaksi ja puheenjohtajan nuijan otti vastaan Rainer Lundberg.


title: FC Hämeenlinna

text: Kausi 2012 oli toinen Jussi Lempisen alaisuudessa ja pelillisesti kausi päättyi pettymykseen kun Hämeenlinna sijoittui sarjassa yhdeksänneksi ja putosi yhdessä HIFK:n kanssa Kakkoseen kahdeksan perättäisen ykkösessä vietetyn kauden jälkeen.


title: FC Hämeenlinna

text: FC:n pudottua Kakkoseen Jussi Lempinen sai väistyä päävalmentajan paikalta ja tilalle palkattiin HJS:n akatemian kanssa mainiota työtä tehnyt Tomi Uusitorppa, joka teki kolmen vuoden mittaisen sopimuksen joukkueen kanssa. Uudeksi puheenjohtajaksi FC Hämeenlinna ry. valitsi pitkään seuran eteen töitä tehneen Tapio Virtasen. Kaudella 2013 Hämeenlinna pelasi Kakkosen länsilohkossa, jossa se sijoittui sijalle neljä täyttäen näin ennen kauden alkua asetetun tavoitteen neljän parhaan joukkoon sijoittumisesta. Kauden jälkeen Uusitorppa ilmoitti jättävänsä paikkansa FC Hämeenlinnan päävalmentajana kesken sopimuskauden. Sopimus purettiin hyvässä yhteisymmärryksessä.


title: FC Hämeenlinna

text: Kaudelle 2014 FC Hämeenlinna nimesi päävalmentajakseen Tomi Uusitorpan apuna toimineen Jussi Pellikan. Pellikka saa avukseen joukkueen entisen päävalmentajan, Jussi Lempisen sekä pelaaja-valmentajana toimivan Lauri Hakasen.


title: FC Hämeenlinna

text: FC Hämeenlinna putosi kauden 2014 päätteeksi Kolmoseen. Talven aikana kuitenkin seuran taloudellinen tilanne sekä sen hetkinen pelaajamateriaali todettiin riittämättömäksi Kolmosen sarjapaikan vastaanottamiseen. 4. helmikuuta 2015 seura ilmoitti virallisesti luopuvansa sarjapaikastaan. Seuran toiminta ei kuitenkaan loppunut vaan taustajoukkojen ydinryhmä alkoi kartottaa lähialueen pelaajien kiinnostusta FC Hämeenlinnassa pelaamiseen. 18. helmikuuta seura ilmoittikin ilmoittautuneensa Tampereen Piirin Kutoseen. Pelaajisto kasattiin käytännössä nollasta ja valmentajaksi nimettiin Pekka Mäkynen. FC Hämeenlinna sijoittui lopulta lohkonsa seitsemänneksi.


title: FC Hämeenlinna

text: FC Hämeenlinnan peliasu on ollut muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta kokovalkoinen. Kakkosasuna monena vuonna on nähty puolestaan kokosininen tai valkoisesta paidasta ja sinisistä shortseista koostuva peliasu.


title: FC Hämeenlinna

text: Kaudelle 2014 joukkueen värimaailmaa muutettiin radikaalisti, kun kokovalkoisen asun tilalle vaihdettiin sini-valkoraitainen paita, siniset shortsit ja sini-valkoraitaiset sukat. Kokeilu jäi kuitenkin yhden kauden mittiseksi kun kaudelle 2015 palattiin kokovalkoiseen paitaan, sinisiin shortseihin ja valkoisiin sukkiin.


title: FC Hämeenlinna

text: FC Hämeenlinnan alkuperäisen logon suunnitteli seuran perustamiskokouksessakin mukana ollut Pertti Jokinen. Sinivalkoista logoa käytettiin aina kauteen 1996 saakka kunnes FC Hämeenlinnan ilmettä uusittiin radikaalisti. Nimenä tähän saakka käytetty "K-Team" jäi historiaan ja samalla logo päivitettiin uuteen, Matti Lylyn suunnittelemaan versioon jota käytettiin 13 kauden ajan aina kauteen 2010 asti.


title: FC Hämeenlinna

text: Tällä hetkellä käytössä oleva logo on uudistettu versio alkuperäisestä ja se otettiin käyttöön seuran 20. kauden kunniaksi vuonna 2011.


title: FC Hämeenlinna

text: FC Hämeenlinna pelaa kotiottelunsa Kaurialan kenttällä. Stadionin katetun pääkatsomon kapasiteetti on 1 000, ja B-katsomon kapasiteetti on 500 katsojaa, joten stadionin kokonaiskapasiteetti on 1 500.


title: FC Hämeenlinna

text: Kaurialan kentän yleisöennätys on 3 283 joka saavutettiin ottelussa FC Hämeenlinna - Rovaniemen Palloseura 7.5.2004.


title: FC Hämeenlinna

text: Syksyllä 2007 joukko aktiivisia FC Hämeenlinnan kannattajia kokoontui yhteen pohtimaan, mitä tehdä joukkueen kotiotteluissa vallineelle heikolle tunnelmalle. Talven aikana ideaa pyöriteltiin ja väkeä kasattiin, kunnes keväällä 2008 Pioneeriryhmänä tunnettu kannattajaryhmä alkoi tuoda uudenlaista kannattajakulttuuria hämeenlinnalaisiin urheilukatsomoihin. Pioneeriryhmä palkitsee vuosittain vuoden pelaajan.


title: FC Hämeenlinna

text:
Pioneeriryhmän Vuoden pelaajat: 11
Yhteensä FC Hämeenlinnan paidassa on esiintynyt 48 ulkomaalaista pelaajaa.


title: Klaus Karppinen

text: Klaes "Klaus" Karppinen (9. lokakuuta 1907 Iisalmen mlk – 24. tammikuuta 1992 Iisalmi) oli kilpahiihtäjä, olympiavoittaja ja viisinkertainen maailmanmestari.


title: Klaus Karppinen

text: Karppinen kuului Suomen viestijoukkueeseen, joka voitti olympiakultaa Garmisch-Partenkirchenissa 1936. Samojen kisojen 50 kilometrillä hän sijoittui viidenneksi. MM-kilpailuissa hän voitti yhden henkilökohtaisen maailmanmestaruuden ja neljä viestikultaa.


title: Klaus Karppinen

text: Karppinen edusti Iisalmen Visaa. Hän ei voittanut yhtään henkilökohtaista Suomen mestaruutta. Ammatiltaan hän oli maanviljelijä.


title: Ekstensionaalinen

text: Ekstensionaalinen tarkoittaa kielen itsensä ulkopuolista viittauksen kohdetta, joka on ajallis-avaruudellinen. Kyseisiä kohteita voivat olla esimerkiksi oliot tai niiden luokat. Ekstensionaalisen vastapari on intensionaalinen. Käsitettä voi havainnollistaa seuraavalla esimerkillä: sanayhdistelmillä "Suomen ensimmäinen naispresidentti" ja "Tarja Halonen" on sama ekstensionaalinen kohde mutta ei intensionaalinen.


title: Ekstensionaalinen

text: Logiikassa kieli on ekstensionaalinen jos ja vain jos sen lauseiden totuusarvo määrittyy yksiselitteisesti lauseiden ekstensioiden perusteella. Ekstensio voi olla esimerkiksi totuusarvo.


title: Ekstensionaalinen

text: Lääketieteessä ekstensio on sekä ojennusliike, joka vie raajan toisiinsa niveltyviä osia kauemmaksi toisistaan ojentuneeseen asentoon, että ojennusvaihe, jonka aikana sikiön pää tulee näkyviin synnytyskanavasta. Ekstension vastakohta on fleksio.


title: Intensionaalinen

text: Intensionaalinen on kielen sisäiseen abstraktiin merkitykseen perustuva. Tällöin ei huomioida kielen ulkopuolista kohdetta, josta puhutaan. Intensionaalisen vastaparina on ekstensionaalinen, jossa huomioidaan kielen ulkopuolista kohdetta, josta puhutaan.


title: Sten Sture

text: Sten Sture voi tarkoittaa seuraavia:


title: Äänen nopeus

text: Äänen nopeus ilmassa on noin 343 metriä sekunnissa eli 1 235 km/h (20 °C) taajuudesta riippumatta. Äänen nopeus vaihtelee kaikissa olomuodoissa materiaalista riippuen. Levymäisillä rakenteilla äänen nopeus riippuu taajuudesta.


title: Äänen nopeus

text: Seuraavassa äänen nopeuksia (m/s) joissakin materiaaleissa lämpötilassa 20 °C, ellei toisin mainita:


title: Äänen nopeus

text: Äänen nopeus riippuu muun muassa lämpötilasta. Äänen nopeus on lämpöliikkeen nopeus kappaleessa. Jos jokin aalto etenee kappaleesta ääntä nopeammin, se on iskuaalto.


title: Äänen nopeus

text:
Äänen nopeuden yhtälö on
jossa


title: Äänen nopeus

text:
Kaavasta voidaan kehittää likiarvo molekyylimassan funktiona:
formula_5,
jossa formula_6 on molekyylimassa. Esimerkiksi vedylle se on 1,008.


title: Äänen nopeus

text: Usein kirjoitetaan formula_7, jossa nopeus formula_8 on yksikössä m/s, lämpötila formula_9 kelvineinä ja formula_6 on molekyylimassa. Todennäköisimmät kaasuhiukkasten nopeudet ovat 81,6 % tästä ja keskimääräiset nopeudet 92,1 % tästä. Kaasuhiukkasten nopeusjakauma riippuu Maxwellin–Boltzmannin nopeusjakaumasta.


title: Matti Lähde

text: Matti Ensio Lähde (14. toukokuuta 1911 Joutseno – 2. toukokuuta 1978 Lappeenranta) oli suomalainen kilpahiihtäjä ja olympiavoittaja.


title: Matti Lähde

text: Matti Lähde hiihti Suomen olympiakultaa voittaneen viestijoukkueen kolmannen osuuden Garmisch-Partenkirchenin 1936 olympialaisten viestihiihdossa. Samojen kisojen 18 kilometrillä hän sijoittui 15:nneksi. Lahden MM-kilpailuissa 1938 hän sijoittui 18 kilometrillä 16:nneksi.


title: Matti Lähde

text: Seuratasolla Lähde edusti Korven Honkaa (Joutseno), Tainionkosken Urheilijoita (Imatra), Enson Kisailijoita (Jääski) ja Kuopion Poliisi-Urheilijoita. Hän voitti kaksi henkilökohtaista Suomen mestaruutta ja Salpausselän Kisoissa 50 kilometrin kilpailun vuonna 1941. Holmenkollenilla hän oli parhaimmillaan kolmas vuonna 1935. Vaasahiihdossa hän sijoittui yhdeksänneksi vuonna 1948. Puijolla 1946 hän sai viimeisen merkittävän voittonsa 50 kilometrillä.


title: Matti Lähde

text: Ammatiltaan Matti Lähde oli poliisikonstaapeli. Garmisch-Partenkirchenin olympiakisojen aikaan hän oli vielä viilarina Enso-Gutzeitin tehtailla Ensossa. Hän sai seitsemän lasta. Hänen poikansa Kyösti Lähde pelasi jääkiekon SM-sarjassa kausilla 1967–1968 ja 1972–1973.


title: Lohjanjärvi

text: Lohjanjärvi () on Uudenmaan maakunnan suurin järvi. Lohjanjärven pinta-ala on 122 km², josta 31 km² on saaria. Sen korkeus merenpinnasta on 32 metriä. Järvi on suhteellisen syvä ja sen syvin kohta Isollaselällä on lähes 55 metriä syvä. Järven keskisyvyys on 12,7 metriä. Lohjanjärvi laskee Mustionjoen kautta mereen.


title: Lohjanjärvi

text: Lohjanjärven seutu muistuttaa Järvi-Suomea, sillä järvessä on kymmeniä lahtia ja noin 250 saarta ja luotoa. Lohjanjärven rannoilla ja saarissa on yhteensä lähes 3000 kesämökkiä ja huvilaa. Järvi on ollut 1800-luvulta lähtien suosittu huvila- ja mökkeilyalue myös pääkaupungin asukkaille. Järven rannoilla ovat asuneet tai viettäneet kesiä myös monet Suomen kulttuurihistorialle tärkeät henkilöt, kuten Saima Harmaja, Rolf Nevanlinna, I. K. Inha, Arvid Järnefelt, Herman Grönbärj ja Ruben Lagus.


title: Lohjanjärvi

text: Lohjanjärvi oli aikoinaan eräs Itämeren lahdista, kunnes kuroutui siitä maankohoamisen myötä erilleen. Järviallas on muodostunut kahden reunamuodostuman, Lohjanharjun ja Karjalohjanharjun väliselle alueelle. Nimenomaan Lohjanharju on se tekijä, joka on synnyttänyt järvialueen. Ilman sitä Länsi-Uusimaa olisi yhtä köyhä järvistä kuin Keski- ja Itä-Uusimaa.


title: Lohjanjärvi

text: Hiidenvesi ja Hormajärvi laskevat Lohjanjärveen. Lohjanjärvi ulottuu Lohjan ja Raaseporin kaupunkien alueille. Järven rantoja sivuavat merkittävät taajamat ja kylät Lohjalla: Virkkala, Vappula, Ojamo, Lohjan keskusta, Moisio, Routio, Karstu ja Karjalohjan kirkonkylä sekä Raaseporin alueella Mustio. Järven rannoilla on parikymmentä kaupunkien ylläpitämää yleistä uimarantaa. Lohjanjärven suurin saari Lohjansaari (1995 ha) on Suomen sisävesien saarien pinta-alatilastossa 24. sijalla. Muita merkittäviä saaria ovat Jalassaari (360 ha), Pensaari (114 ha), Huhtasaari (76 ha) ja Seppälänsaari (68 ha). Niihin kaikkiin on tieyhteys siltojen avulla. Virkistysarvoltaan tärkeässä Liessaaressa on muun muassa yleinen uimaranta, luontopolku sekä laavu.


title: Lohjanjärvi

text: Suomen järvien pinta-alatilastossa Lohjanjärven sijoitus on 49. suurin. Valuma-alue on järvi mukaan lukien 1930 km². Valuma-alueesta noin neljä viidesosaa muodostaa Väänteenjoki, jonka kautta Hiidenvesi laskee Lohjanjärveen. Lohjanjärvi on melko syvä, keskisyvyys on 12,7 metriä. Koska järven keskipinta on vain vajaan 32 metrin korkeudella, isonselän syvin kohta (55 m) ulottuu siis 23 metriä merenpinnan alapuolelle. Lohjanjärven 1120 milj. m3 vesitilavuudesta noin 85 milj. m3 on merenpintaa syvempänä. Tämä on Suomen järvien suurin kryptodepressio.


title: Lohjanjärvi

text: Lohjanjärven kaksi suurinta selkää ovat Isoselkä ja Karjalohjanselkä. Järvi on vesityypiltään tummavetinen. 1970-luvulla järvi kärsi pahoin yhteiskunta- ja teollisuusjätevesistä, mutta päästöjen rajoitus- ja puhdistustoimien ansioista vedenlaatu on nykyisin hyvä. Haja-asutuksen ja maatalouden päästöt ovat edelleen ajoittain ongelma. Noin 80% kuormituksesta on hajakuormitusta. Erityisesti Väänteenjoen reittiä pitkin tulee Hiidenveden liian ravinteikasta vettä. Kuormituksen vuoksi Lohjanjärvessä esiintyy vuosittain, varsinkin loppukesällä ja syksyllä havaittavia sekä runsaita leväkukintoja. Huomattavimmat pistekuormittajat ovat viime vuosikymmeninä olleet Lohjan kaupunki, Kirkniemen paperitehdas sekä Lohjan keskustan läheisyydessä vuoteen 2015 asti sijainnut Mondin paperitehdas. Huonokuntoisimpia alueita ovat mainittujen kuormittajien läheisyydessä sijaitsevat Maikkalanselkä, Pappilanselkä ja Hållsnäsfjärdenin -Kyrköfjärdenin alue.


title: Lohjanjärvi

text:
Lohjanjärveltä on yhteys Väänteenjoen kautta pohjoisempana sijaitsevaan Hiidenveteen. Nämä kaksi Uudenmaan suurinta järveä muodostavat siis yhtenäisen vesireitin. Järvien välissä on Väänteenjoella pato, jossa on veneliikennettä varten kesällä 2009 avattu sulkuportti. Pato tarvitaan, koska Hiidenvesi toimii pääkaupunkiseudun vesihuollon varavesialtaana ja sen pinta on tämän vuoksi säännelty.
Lohjanjärvi oli 2011 ehdolla Uudenmaan maakuntajärveksi, mutta hävisi yleisöäänestyksen Tuusulanjärvelle.


title: Lohjanjärvi

text: Lohjanjärvelle ovat tyypillisiä hyvin rehevät ja tiheät lehtokasvillisuuden peittämät rannat. Tyypillinen rantavyöhykkeen lehtojen puulaji on tervaleppä. Alueella on runsaasti lehtoja kalkkipitoisen maaperän ja eteläisen sijainnin vuoksi. Alueella tavataan useita eteläisiä kasvi- ja eläinlajeja, joita ei esiinny muualla Suomessa. Lohjanjärven rannoilla on myös havaittavissa vanhan rantaviivan muistona ns. terassi- ja vesijättömaata, sillä järven pintaa laskettiin 1800-luvun lopussa 1,5 metriä uuden viljelysmaan hankkimiseksi louhimalla Mustion koskea kahteen otteeseen.


title: Lohjanjärvi

text:
Karkalin niemellä sijaitsee Suomen suurin luonnon itsensä muodostama luola, kalkkikiveen muinaisen puron syövyttämä Torholan luola ja Karkalin luonnonpuisto, joka on Suomen merkittävimpiä ja lajistolataan ainutalaatuisimpia lehtometsiä. Karkalin nähtävyyksiin kuuluvat jalopuut, kuten tammet, saarnet ja lehmukset, runsaat pähkinäpensaskasvustot, kevätkukat, kuten sini-, valko-, kelta- ja kangasvuokko sekä harvinaiset kasvit kuten punavalkku ja pesäjuuri. Pähkinäpensaslehtoja on järven rantojen läheisyydessä erityisen runsaasti. Näitä on esimerkiksi Virkkalan Pähkinäniemessä. Lohjansaaressa ja Jalassaaressa tavataan harvinaista kynäjalavaa. Alueen useilla kalkkikivikallioilla tavataan maaperälle erikoistuneita kasveja, joita ei muualla Suomessa juuri esiinny. Lohjanjärven luonto kuuluu Suomen eteläisimpään kasvivyöhykkeeseen eli ns. tammivyöhykkeeseen. Tammen luontainen kasvualue seuraa Lohjanjärven pohjoisrantaa.
Lohjanjärvestä kalastetaan muun muassa kuhaa, haukea, ahventa ja muikkua. Järveen on istutettu myös taimenta. Lohjanjärvellä järjestetään säännöllisesti uistelu- ja pilkkikilpailuja.


title: Vantaankosken rata

text: Vantaankosken rata on Huopalahden ja Vantaankosken välinen osuus Suomen rataverkosta. Radalla liikennöivät junat kulkevat samaa reittiä Suomen pääradan kanssa Helsingistä Pasilaan ja Rantaradan kanssa Helsingistä Huopalahteen. Rata on rakennettu ensisijaisesti Pääkaupunkiseudun lähiliikenteen tarpeisiin. Sen varrella sijaitsee Malminkartanon erikoinen tunneliasema, joka oli ennen Kehäradan valmistumista Helsingin metroasemia lukuun ottamatta Suomen ainoa tunnelissa sijaitseva rautatieasema.


title: Vantaankosken rata

text: Vantaankosken rata tunnetaan myös Martinlaakson radan nimellä, sillä alun perin se ulottui vain Martinlaaksoon asti. Tästä syystä myös radalla liikennöivien lähijunien kirjaintunnus oli neljän vuosikymmenen ajan . Nykyisin radalla liikennöivien junien tunnukset ovat ja . Vuonna 1991 rataa jatkettiin ulottumaan Vantaankoskelle asti. Rata sai myöhemmin lisää jatkoa, kun Vantaankosken ja Hiekkaharjun yhdistävä Kehärata valmistui vuonna 2015.


title: Vantaankosken rata

text: Lokakuussa 2013 liikenne radalla muuttui oikeanpuoleisesta vasemmanpuoleiseksi.


title: Vantaankosken rata

text: Martinlaakson rata piti rakentaa aikoinaan metroksi ratkaisemaan Helsingin ja Vantaan liikenneongelmia. Asemat ja laiturit suunniteltiin sitä silmällä pitäen – muistona tästä ovat vieläkin laiturin ja junan väliin laitetut etäisyyttä kaventavat puupalkit. Metroon viittaavana voidaan nähdä myös linjatunnus, joka on valkoinen M-kirjain oranssilla pohjalla (sama Helsingin metron kanssa). Metrolla siinä oranssissa on enemmän punaista kuin keltaista sävyä, kun taas M-junalla enemmän keltaista. Poliittisten syiden takia rata otettiin käyttöön 1. kesäkuuta 1975 kuitenkin rautatienä, joka erkanee Huopalahden asemalta ja suunnitelmista jätettiin pois tunnelirata Haagasta Kamppiin. Muusta valtion rataverkosta poiketen radan asemat jäivät Helsingin ja Vantaan kaupunkien omistukseen ja VR toimi niissä ainoastaan vuokralaisena.


title: Vantaankosken rata

text: Ensimmäisissä suunnitelmissa rata suunniteltiin rakennettavaksi tunneliin Myyrmäen kohdalla, jolloin Malminkartanon ohella myös Myyrmäen asema olisi toteutettu tunneliasemana. Tästä vaihtoehdosta kuitenkin luovuttiin jo varhaisessa vaiheessa. Malminkartanon asema otettiin käyttöön kolme vuotta muita asemia myöhemmin, 28. toukokuuta 1978.


title: Vantaankosken rata

text: Rata maksoi 110 miljoonaa markkaa, josta Vantaa maksoi 20, Helsinki 57 ja VR 33 miljoonaa markkaa. Martinlaakson rata rakennettiin kaksiraiteisena ja sähköistettynä. Radan kaikki risteykset rakennettiin eritasoristeyksiksi mahdollisimman suuren liikenneturvallisuuden saavuttamiseksi.


title: Vantaankosken rata

text: Alkuaikoina radalla kuljetettiin matkustajien lisäksi raskasta polttoöljyä Nesteen Kilpilahden jalostamolta Martinlaakson voimalaitokselle lyhyttä sivurataa pitkin, joka erkani Martinlaakson aseman pohjoispuolella, kaartuen Martinkyläntien tasoristeyksen yli tien viereen ja jatkuen edelleen voimalaitoksen säiliöiden eteen. Voimalaitoksen raide valmistui elokuussa 1976 ja säännöllinen tavaraliikenne alkoi tammikuussa 1977. Vuonna 1982 voimalaitos siirtyi kivihiilen käyttöön, jolloin öljy jäi toissijaiseksi polttoaineeksi ja tavaraliikenne radalla loppui. 1990-luvulla voimalaitokselle johtava raide vaihteineen purettiin kokonaan.


title: Vantaankosken rata

text: 2. syyskuuta 1991 otettiin käyttöön Vantaankosken asema, josta tuli samalla M-junien uusi pääteasema. Rata oli kuitenkin jo ennen Vantaankosken aseman rakentamista ulottunut Martinkyläntien sillan eteläpuolelle, jossa sijaitsi lyhyt matkustajalaituri. Kyseistä laituria ei kuitenkaan käytetty normaalissa matkustajaliikenteessä mm. sähköistyksen puuttumisen vuoksi.


title: Vantaankosken rata

text: Vantaankosken radalle tehtiin vuosina 2012–2013 mittava perusparannus, jossa mm. uusittiin radan päällysrakenne sekä korjattiin useita siltoja. Lisäksi vuosina 2010–2015 peruskorjattiin Myyrmäen, Louhelan, Martinlaakson ja Vantaankosken asemat ennen Kehäradan valmistumista.


title: Vantaankosken rata

text: Martinlaakson radan matkustajaliikennettä liikennöitiin 2000-luvulle asti yksinomaan Sm1 ja Sm2 -sähkömoottorijunilla. Lisäksi Martinlaakson voimalaitoksen tavaraliikenteessä käytettiin Dv12 ja Dv15 -dieselvetureita. Syksyllä 2002 osa M-junan vuoroista alettiin ajaa matalalattiaisilla Sm4-junilla. Marraskuussa 2009 aloitettiin liikenne Sm5-junayksiköillä, jotka korvasivat aiemmat kalustotyypit kokonaan syksyyn 2013 mennessä. Vanhempaa kalustoa kuitenkin käytettiin satunnaisesti poikkeustilanteissa kevääseen 2015 asti.


title: Vantaankosken rata

text: Kesällä 2015 valmistuneen Kehäradan käyttöönoton jälkeen rataosan kaikki kaupallisen matkustajaliikenteen vuorot on ajettu Sm5-kalustolla.


title: Diofantos

text: Diofantos Aleksandrialainen (, n. 200/214 – n. 284/298) oli kreikkalainen matemaatikko, joka nimettiin kreikkalaisen algebran isäksi. Diofantoksesta ei tiedetä paljoa, mutta hänen tarkka ikänsä tiedetään hautaan kaiverretun ongelman ansiosta.


title: Diofantos

text: ”Matkamies! Tähän haudattu on Diofantoksen tomu. Ja luvut, mikä ihme, voivat saattaa sinulle sanan, miten pitkä oli hänen elonsa aika. Kuudennes siitä oli kaunista lapsuutta. Kului vielä kahdestoista osa elämää, niin puhkesi parta poskipäihin. Seuraavan seitsemänneksen vietti Diofantos poikamiehenä. Kun viisi vuotta kului avioliitossa, niin syntyi elämän onneksi esikoispoika, jolle kohtalo antoi kauniin ja valoisan elon aikaa maan päällä vain puolet isänsä päiviä. Ja syvässä surussa tunsi vanhus maisen osansa päättyvän, eläen vuosia neljä siitä, kun poikansa menetti. Sano, montako elinvuotta saavutettuaan Diofantos meni syliin kuoleman?”


title: Diofantos

text: josta saadaan:


title: Timothy Leary

text: Timothy Francis Leary (22. lokakuuta 1920 Springfield, Massachusetts – 31. toukokuuta 1996 Los Angeles) oli yhdysvaltalainen kirjailija, psykologi ja tietokoneohjelmistosuunnittelija. Hän oli tunnetuimpia LSD:n terapeuttisten ja henkisten hyötyjen puolestapuhuja ja näkyvä osa 1960-luvun yhdysvaltalaista vastakulttuuria.


title: Timothy Leary

text: Timothy Leary syntyi 22. lokakuuta vuonna 1920. Hänen isänsä oli hammaslääkäri ja alkoholisti, joka hylkäsi perheen Timothyn ollessa 13-vuotias. Timothy oli lukiossaan kouluneuvoston puheenjohtaja ja lukion lehden päätoimittaja.


title: Timothy Leary

text: Leary kävi West Pointin sotilasakatemiaa vuosina 1940–41, mutta joutui siellä epäsuosioon ja lähti pois painostuksen seurauksena.


title: Timothy Leary

text: Leary meni opiskelemaan Alabaman yliopistoon, mutta hänet erotettiin vuonna 1942 hänen vietettyään yön tyttöjen asuntolassa. Hän täydensi opintojaan 9-kuukautisella psykologian kurssilla Georgetownin yliopistossa ja Ohio State Universityssa. Hän menetti sotilaskoulutuksessa kuulon toisesta korvastaan ja sai työpaikan kuurojen potilaiden psykometrikkona Butlerissa, Pennsylvaniassa.


title: Timothy Leary

text: Leary suoritti psykologian maisterin tutkinnon Alabaman yliopistosta lopulta kirjekurssilla vuonna 1945. Tohtoriksi hän kouluttautui Kalifornian yliopistossa 1950, minkä jälkeen hän aloitti työt sairaalassa. Hän avasi myös oman psykologisen konsulttipalvelun ja oli aktiivinen psykologien järjestötoiminnassa.


title: Timothy Leary

text: Vuonna 1959 Learylle luvattiin yhden vuoden kiinnitys Harvardin yliopistoon luennoijaksi. Elokuussa 1960 hän tutustui lomallaan Meksikossa psilosybiinipitoisiin psykedeelisiin sieniin. Kokemus muutti Learyn elämän, ja myöhemmin hän kertoi oppineensa noiden muutaman tunnin aikana enemmän psykologiasta ja omasta psyykestään kuin aiempina 20 vuotena yhteensä. Lomalta palattuaan Leary aloitti Harvardissa Richard Alpertin (myöhemmin tunnettu nimellä Ram Dass) kanssa projektin, jossa tutkittiin psilosybiinin vaikutuksia mm. luovuuteen ja sen aiheuttamia mystisiä kokemuksia. Leary ja Alpert jakoivat psilosybiiniä sisältäviä pillereitä niin henkilökunnalle, jatko-opiskelijoille kuin julkisuuden henkilöillekin, kuten Allen Ginsbergille, Jack Kerouacille ja William Burroughsille. Yksi Learyn projekteista oli "Concord Prison Experiment", jossa jaettiin psilosybiiniä erikseen tutkimukseen valituille vangeille tarkoituksena tutkia huumeen vaikutuksia rikollisiin käyttäytymistapoihin. Leary uskoi, että psilosybiinin avulla olisi mahdollista ns. uudelleenohjelmoida vankien käyttäytymis- ja ajattelutapoja parempaan suuntaan. Jos muutos olisi pysyvä, tutkimukseen osallistuneiden vankien rikoksenuusintaprosentti olisi vertailuryhmää matalampi. Alustavat tulokset viittasivat näin olevan, mutta tutkimuksen metodologiaa on myöhemmin kritisoitu, mm. siitä että Leary itse auttoi vankeja sopeutumaan siviiliin vapautumisensa jälkeen. Seurantatutkimukset ovat myös kiistäneet Learyn ilmoittamat tulokset.


title: Timothy Leary

text:
Kokeiltuaan LSD:tä loppuvuodesta 1961 Leary ryhtyi myös sen puolestapuhujaksi, ja tutkimustoiminta alkoi yhä enemmän muistuttaa vapaamuotoista viihdekäyttöä. Tämä ja Learyn suosio jatko-opiskelijoiden piirissä herätti kasvavaa närää yliopiston johdossa, ja lopulta psilosybiiniprojekti lopetettiin vuoden 1962 loppuun mennessä. Toukokuussa 1963 Alpert ja Leary erotettiin tehtävistään, Alpert psilosybiinin antamisesta ensimmäisen vuoden opiskelijalle (yliopiston kanssa tehty sopimus nimenomaisesti rajoitti psilosybiinitutkimuksen vain jatko-opiskelijoihin) ja Leary luennointivelvollisuuksiensa laiminlyömisestä. Leary, Alpert ja muut psilosybiiniprojektissa mukana olleet siirtyivät Meksikoon jatkamaan kokeitaan ja perustivat ”kesäleirin” vanhaan hotelliin Zihautanejoon. Heidät häädettiin sieltä ennen pitkää, ja lopulta he vuoden 1963 lopulla asettuivat Hitchcockin suvun 64-huoneiseen kartanoon Millbrookiin, New Yorkiin.
Millbrookista muodostui vapaamuotoinen kommuuni, josta käsin Leary ja kumppanit alkoivat levittää LSD:n ilosanomaa, jonka käyttö yleistyikin huomattavasti amarikkalaisen vaihtoehtoväen keskuudessa 1960-luvun puolivälissä ja saavutti lopulta huippunsa vuosikymmenen lopun suurissa massatapahtumissa (mm. Woodstock 1969) kun ”hippeydestä” oli tullut nuorison muoti-ilmiö. LSD:n käytön kasvaessa Leary ja Millbrook joutuivat viranomaisten silmätikuiksi, mutta tämä ja uhkaava pitkä vankilatuomio marihuanan hallussapidosta ei Learya vaikuttanut huolestuttavan.


title: Timothy Leary

text: Learyn tunnetuin lentävä lause lienee ”Turn on, tune in, drop out”, jota hän teki tunnetuksi mm. televisioesiintymisissään ja yliopistokiertueillaan. Learyn mukaan lause ymmärrettiin usein väärin, kehotukseksi mennä pilveen ja heittäytyä hyödyttömäksi, vaikka todellisuudessa ”turn on” tarkoitti Learyn mukaan hermoston ja geenien kytkemistä päälle, ”tune in” toimimista harmoniassa ympäröivän maailman kanssa, ja ”drop out” omille jaloilleen nousemista sekä liikkeeseen, valintaan ja muutokseen sitoutumista. .


title: Timothy Leary

text: Vuonna 1969 Leary lähti pyrkimään Kalifornian kuvernööriksi kampanjasloganilla ”Come together, join the party”. Learya ihaillut John Lennon kirjoitti Learyn vaalikampanjaan laulun ”Come Together”, jota ei kuitenkaan käytetty kampanjassa. Learya ei valittu.


title: Timothy Leary

text: Leary pidätettiin 1960-luvun lopulla useita kertoja huumausaineiden hallussapidosta ja maahantuonnista. Jäätyään kiinni kannabiksen hallussapidosta vuonna 1970 Leary tuomittiin 10 vuodeksi vankeuteen. Vankilassa hänelle tehtiin sarja vankien psykologian kartoittamiseen tarkoitettuja testejä. Osa näistä testeistä oli kuitenkin Learyn itsensä kehittämiä, joten hän osasi vastata niihin, antaen itsestään kuvan säyseänä ja tottelevaisena ihmisenä. Tämän seurauksena Leary laitettiin heikosti vartioituun vankilaan, josta hän pakeni muurin yli. Leary ehti paeta vaimonsa kanssa Algeriaan ja sai turvapaikan Mustien pantterien Eldridge Cleaverin luota. Hänet pidätettiin lopulta Sveitsissä, ja hän oli Yhdysvalloissa vankilassa vuoteen 1976 saakka, osan ajasta Charles Mansonin naapurisellissä. Leary vapautettiin hänen kanneltuaan viranomaisille ystävistään, mikä pilasi hänen maineensa.


title: Timothy Leary

text: Presidentti Richard Nixon kutsui Learya ”maailman vaarallisimmaksi mieheksi”.


title: Timothy Leary

text: Vankilan jälkeen Leary kirjoitti kirjoja ja luennoi. Hän suuntasi mielenkiintonsa huumeista avaruusmatkailuun.


title: Timothy Leary

text: Leary oli viisi kertaa naimisissa. Vuonna 1955 solmittu ensimmäinen avioliitto päättyi 10 vuoden jälkeen vaimon itsemurhaan, ja viimeinen liitto päättyi vuonna 1992. Learyn kummatkin lapset kärsivät aikuisina huumeongelmista ja istuivat vankilassa. Learyn tytär Susan teki itsemurhan 1990 vankilassa, jonne hän oli joutunut ammuttuaan miesystävänsä.


title: Timothy Leary

text: Viimeisinä kuukausinaan Leary kirjoitti kirjan nimeltä "Design for Dying", jossa hän kirjoittaa omista näkemyksistään kuolemaan liittyen.


title: Timothy Leary

text: Leary oli kiinnostunut mahdollisuudesta jäädyttää ruumiinsa kryoniikan keinoin. Hän ei uskonut tulevansa itse tulevaisuudessa pelastetuksi, mutta piti tärkeänä selvittää kryoniikan mahdollisuuksia. Learylla oli yhteyksiä kryoniikkaa tutkiviin yrityksiin, mutta luottamuksen rapistuessa hän määräsi ruumiinsa tuhkattavaksi.


title: Timothy Leary

text: Leary kuoli eturauhassyöpään 31. toukokuuta 1996. Hänen kuolemansa kuvattiin, ja hänen viimeiset sanansa saatiin nauhalle. Viimeisillä elinhetkillään Leary sanoi pojanpojalleen Zach Learylle, ”Why not?” [Miksi ei?]. Leary toisti lausetta useita kertoja eri intonaatioilla ja kuoli pian sen jälkeen. Zach Learyn mukaan hänen viimeinen sanansa oli ”beautiful” [kaunista].


title: Timothy Leary

text: Pian tuhkaamisen jälkeen seitsemän grammaa Learyn tuhkasta päätyi avaruuteen raketilla, joka kuljetti myös 24 muun henkilön jäännöksiä.


title: Lohjansaari

text: Lohjansaari () on Lohjanjärven suurin saari. Sen pinta-ala on 20 neliökilometriä ja se on Suomen 64. suurin saari. Saari sijaitsee Lohjan kaupungin alueella.


title: Lohjansaari

text:
Lohjansaaresta on 1800-luvulla louhittu sekä kuparia että rautaa.
Lohjansaarelle johtaa maantie Kirkniemestä. Saarella on sekä ympärivuotista että kesäasutusta. Saaressa sijaitsevat muun muassa Ciderbergin viinitila sekä aiempi Lohjansaaren koulu, jonka opetus lakkautettiin vuonna 2014. Talvisodan aikana koululle tuotiin suojaan äitejä ja lapsia Helsingistä asti.


title: Lohjansaari

text: Halkaisijaltaan noin 400-metrinen Innoonlampi on saaren ainoa merkittävä vesistö.


title: Kalle Jalkanen

text: Kalle Jalkanen (10. toukokuuta 1907 Suonenjoki – 5. syyskuuta 1941 Kirjasalo, Inkeri) oli suomalainen kilpahiihtäjä ja olympiavoittaja.


title: Kalle Jalkanen

text: Jalkasen suoritus vuoden 1936 talviolympialaisten viestinhiihdon ankkuriosuudella on jäänyt suomalaiseen urheiluhistoriaan. Viimeisessä vaihdossa matkaan lähtiessään Jalkanen oli jäljessä Norjan Bjarne Ivarsenia minuutin ja 23 sekuntia. Kun osuutta oli hiihdetty puolet Jalkanen oli ottanut Ivarsenin jo kiinni. Eräässä alamäessä Jalkanen kuitenkin sylkäisi ja samalla hänen tekohampaansa lensivät hankeen. Hän palasi hakemaan ne ja norjalainen pääsi uudelleen johtoon. Puoli kilometriä ennen maalia Jalkanen saavutti Ivarsenin ja voitti lopulta kuudella sekunnilla. Lisäksi hänen osuusaikansa oli koko kilpailun nopein.


title: Kalle Jalkanen

text: Seuratasolla Jalkanen edusti Iisveden Vesaa (TUL), Iisveden Kiriä, Helsingin Hiihtäjiä ja Lappeenrannan Urheilu-Miehiä. Hän oli 1930-luvun huippuhiihtäjistä ainoa TUL:n kasvatti. Jalkasen uran erikoisuus oli se, että hän voitti olympiakullan ja maailmanmestaruuden, mutta ei koskaan Suomen mestaruutta.


title: Kalle Jalkanen

text: Jalkanen työskenteli uransa aikana maatyömiehenä, sahatyömiehenä, suksivoidevalmistajana ja kahvilanpitäjänä Suonenjoella ja vuodesta 1937 varastokirjanpitäjänä Paraisten Kalkkivuori Oy:llä Lappeenrannassa.


title: Kalle Jalkanen

text: Korpraali Jalkanen kaatui rintamalla jatkosodassa astuttuaan miinaan Inkerin Kirjasalossa.


title: Harju (täsmennyssivu)

text: Harju voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Armanjakki

text: Armanjakki on viinitisle, jota valmistetaan Armagnacin alueella Ranskassa.


title: Armanjakki

text: Armanjakki on tuotenimisuojattu samoin kuin esimerkiksi konjakki ja samppanja. Sen valmistuksessa käytetään samoja rypälelajikkeita kuin konjakin teossa (mutta päärypäleistä Folle Blanche on paikallisesti nimetty Piquepoultiksi), mutta ne tulevat vain kolmelta viini-alueelta, jotka ovat tärkeysjärjestyksessä Bas Armagnac, Ténarèze ja Haut Armagnac.


title: Armanjakki

text: Tärkein ero konjakkiin verrattuna on se, että armanjakki tislataan jatkuvalla tislauksella eräänlaisessa kolonnitislauslaitteessa. Sen tisle ei ole kovin väkevää, noin 55–60 prosenttista. Konjakin tisle on noin 70-prosenttista. Tällä tavalla lopputulos on pyöreämpi ja runsasmakuisempi. Tämän jälkeen se kypsytetään tammitynnyreissä konjakin tavoin. Kypsytetyn armanjakin alkoholipitoisuus on 40 prosenttia.


title: Armanjakki

text: Armanjakkiin pätevät suunnilleen samat laatumääreet (VS, VSOP, XO) kuin konjakkiin, mutta armanjakkia kypsytetään usein pidempään kuin vastaavia konjakkilaatuja. Armanjakista esiintyy myös vuosikertapullotuksia, mikä on harvinaista väkevien alkoholijuomien kohdalla.


title: Armanjakki

text: Armanjakin tuotantoa valvoo "Bureau National Interprofessionel de l'Armagnac". Toisin kuin konjakkia, jota tuotetaan suuria määriä ja suurilla tiloilla, armanjakkia valmistetaan lukemattomilla pienillä ja keskisuurilla tiloilla. Armanjakkia pidetään toisinaan "II-luokan konjakkina", mutta asiantuntijat usein arvostavat armanjakkia hinta-laatusuhteessa jopa konjakkia enemmän.


title: Foreca

text: Foreca Oy on suomalainen yksityinen sääpalveluyritys, jonka toimisto sijaitsee Espoossa. Yritysasiakkaille tarjotaan palvelua myös Tukholmassa ja Moskovassa. Foreca toimittaa sääpalvelua kaupallisille TV- ja radiokanaville, kuten MTV3:lle ja Radio Novalle.


title: Foreca

text: Vuonna 2004 Foreca teki sopimuksen sisällöntuotannosta Microsoftin kansainvälisille MSN-sivuille. Foreca toteuttaa MSN:n paikallisesti räätälöidyille sivuille sääpalvelut 25 kielellä, 194 maalle ja 8 500 kaupungille.


title: Foreca

text: Yhtiö perustettiin vuonna 1996 nimellä "Weather Service Finland". Nykyinen nimi tulee englanninkielisestä sanasta "forecast", mitä tarkoittaa "ennustaa", ja se otettiin käyttöön vuonna 2001.


title: Foreca

text: Foreca on myös erikoistunut pidempiin sääennusteisiin, mikä näkyy muun muassa kahden viikon paikkakuntakohtaisena sääennusteena, kun taas Ilmatieteen laitos ennustaa vain kymmenen päivän ajalle.


title: Boris Podoprigora

text: Eversti Boris Aleksandrovitš Podoprigora (, s. 27. helmikuuta 1955 Leningrad) on Venäjän valtakunnanduuman neuvonantaja, Konfliktin tutkijoiden liiton puheenjohtaja ja entinen Leningradin sotilaspiirin ulkoisten suhteiden osaston apulaispäällikkö, joka puhuu venäjää, englantia, kiinaa ja daria.


title: Boris Podoprigora

text: Kadettina Podoprigora haavoittui kahdesti 1976 Podoprigora oli palveli majurina Baikalin takaisessa sotilaspiirissä 1986 ja opiskeli asevoimien kieli-instituutissa islamin asiantuntijaksi ja darin tulkiksi vuoteen 1988. Tätä ennen hän oli idäntuntija ja kiinan kielen tulkki. Valmistuttuaan intensiivikurssilta hänet lähetettiin 40. armeijakuntaan Kandaharin ja Geratin lähelle toimimaan yhteyshenkilönä afgaanieliittiin päin. 1991 Podoprigora palveli Vilnassa ja Riiassa Liettuan ja Latvian itsenäistymisprosessien aikana neuvostoarmeijan yhteiskunnallisella osastolla myös Sajudikseen liittyen ja suoritti etäopintoina Leningradin yliopiston psykologisen tiedekunnan tutkinnon. Siellä hän tutustui myös tykistöeversti Aslan Mashadoviin.


title: Boris Podoprigora

text: 1993–1994 Podoprigora osallistui Tadžikistanissa käytyihin neuvotteluihin eri ryhmien välillä sisällissodan ehkäisemiseksi. 1996–1998 hän palveli Balkanilla ylläpitäen yhteyksiä yhdysvaltalaisiin joukkoihin näiden esikunnassa.


title: Boris Podoprigora

text: Hän toimi myös Venäjän federaation yhdistettyjen joukkojen komentajan apulaisena Kaukasuksella Tšetšeniaan liittyen ja on antanut lausuntoja mm. venäläisiä joukkoja koskevista tapahtumista Tšetšeniassa sekä Naton laajentumisesta Baltiaan samoin kuin ilmatilanloukkauksista. Podoprigora antaa usein lausuntoja mm. uutistoimisto Interfaxille.


title: Boris Podoprigora

text: 22. elokuuta 2005 Yleisradion A-studio uutisoi Venäjän valtakunnanduuman neuvonantaja eversti Boris Podoprigoran haastattelun, minkä mukaan Suomessa on politisoitu venäläisten lentokoneiden ilmatilanloukkauksia protestoimalla niistä Viron tapaan samanaikaisesti.


title: Hämäläis-Osakunta

text: Hämäläis-Osakunta (HO) on vuonna 1653 perustettu Helsingin yliopiston suurin osakunta ja sen tunnusvärit ovat punainen ja valkoinen.


title: Hämäläis-Osakunta

text: Hämäläis-Osakunnan kanta-alue sijaitsee Hämeen historiallisen maakunnan eteläosissa eli Kanta-Hämeessä, Päijät-Hämeessä ja eteläisessä Keski-Suomessa, mutta myös Satakunnan historiallisen maakunnan itäosassa, joka suurimmaksi osaksi muodostaa Pirkanmaan nykymaakunnan alueen. Sieltä Punkalaidun ei kuitenkaan kuulu kanta-alueeseen, mutta toisaalta Etelä-Savosta kuuluu Pertunmaa.


title: Hämäläis-Osakunta

text: Joutsa, Jämsä, Kuhmoinen, Luhanka ja Mänttä-Vilppula Keski-Suomesta ovat yhteistä kanta-aluetta Keskisuomalaisen Osakunnan kanssa. Hämeenkyrö, Ikaalinen, Kihniö, Nokia, Parkano ja Sastamala Pirkanmaalta ovat yhteistä kanta-aluetta Satakuntalaisen Osakunnan kanssa. Somero Varsinais-Suomesta on yhteistä kanta-aluetta Varsinaissuomalaisen osakunnan kanssa.


title: Hämäläis-Osakunta

text: Osakunnan toiminta keskittyy Hämäläisten taloon Helsingin Kamppiin Urho Kekkosen kadulla. Siellä osakuntalaisten käytössä on neljä kerrosta harrastus- ja ajanvietetiloja, kirjasto sekä oma opiskelijaruokala. Osakunnan kerhot järjestävät yleensä päivittäin toimintaa osakuntatalossa lukukausien aikana. Kesällä osakunnan toiminta siirtyy Hämeessä, Hausjärven Torholassa sijaitsevalle kesäpaikalle. Osakunnan juhlaperinteisiin kuuluvat marraskuussa vietettävien vuosijuhlien ohella keväisin vietettävät Hämäläiset pidot ja kesällä tehtävä, 1800-lopulta lähtien järjestetty Kesäretki. Hämäläis-Osakunta on myös vuodesta 1959 lähtien järjestänyt hiihtotapahtuman Hämeessä, Ilveshiihdon.


title: Hämäläis-Osakunta

text: Hämäläis-Osakunnalla toimii parikymmentä kerhoa, joista jokainen on keskittynyt ylläpitämään oman aihepiirinsä harrastusmahdollisuuksia osakunnalla:Lisäksi osakunnalla on seitsemän valiokuntaa. Ne tukevat osakunnan perustoimintoja:Osakunnan arki pyörii pääosin vapaaehtoisten eli "virkailijoiden" voimin. Osakunnan päävirkailijoita ovat "taloudenhoitaja", "sihteeri" ja "toiminnanohjaaja" ja päävirat ovat palkallista työtä, johon kuuluu päivystämistä osakunnan toimistolla. Osakunta valitsee vuosittain jäsenistöstään virkailijoiksi noin 80 muuta vapaaehtoista opiskelijaa organisoimaan omaa osa-aluettaan osakuntatoiminnasta. Osakuntavirkoja ovat valiokuntien ja kerhojen puheenjohtajuudet sekä esimerkiksi "valokuvaajan", "saunamajurin" ja "lipunkantajan" virat.


title: Hämäläis-Osakunta

text: Hämäläis-Osakunnalla on ystävyysjärjestöt Uppsalan, Lundin, Kaunasin ja Tarton yliopistoissa:Hämäläis-Osakuntaa tukee taloudellisesti Hämäläisten ylioppilassäätiö, joka omistaa Helsingin ydinkeskustassa sijaitsevan 1931 valmistuneen Hämäläisten talon, jonka tiloista suurta osaa vuokrataan ulkopuolisille. Myös talon pohjakerroksessa sijaitseva Tavastia-klubi oli aiemmin osakunnan omistuksessa. Nykyään se on Suomen tunnetuin rock-klubi, jota johtaa Juhani Merimaa.


title: Hämäläis-Osakunta

text:
Hämäläisten ylioppilassäätiö tukee lisäksi osakuntalaisia tarjoamalla vuokra-asuntoja sekä jakamalla stipendejä. Lisäksi säätiö ylläpitää Hämäläisten talossa kirjastoa ja opiskelijalounaita tarjoavaa Osakuntabaaria.
Vuosi, jolloin henkilö kutsuttiin kunniajäseneksi, on suluissa:


title: Suomalainen mytologia

text: Suomalaisessa mytologiassa on kerrostumia eri aikakausilta. Vanhimmat liittyvät ehkä jo kivikautiseen šamanismiin. Tunnetuin suomalaisen mytologian edustaja on Kalevala.


title: Suomalainen mytologia

text: Mytologia oli voimakkaasti kytköksissä suomalaiseen muinaisuskontoon. On usein vaikea vetää rajaa uskonnollisen ja muuten vain myyttisen uskomuksen välille. Pakanallinen uskonto ei ollut selvärajainen elämän ja toiminnan alue sillä tavalla kuin esimerkiksi sen syrjäyttänyt kristinusko. Niin pientä paikallista kotihaltijaa, tarun muinaissankaria, kuin taivaan kuningasta Ukko ylijumalaakin saatettiin esimerkiksi palvoa, rukoilla ja lepyttää uhrein.


title: Suomalainen mytologia

text: Monet mytologiset runot kertoivat sankareista ja näiden seikkailuista. Sankareista tärkeimpiä olivat tietäjä ja loihtija Väinämöinen, ja taidokas seppä Ilmarinen. Myyttisiä kertomuksia tai runoja on syntynyt myös varmuudella historiallisista tapahtumista ja henkilöistä.


title: Suomalainen mytologia

text: Myyttejä säilyttäneen kertovan (eeppisen) runouden sisällön ja tyylin perusteella myyttien arvellut syntyajat on tavattu jakaa hieman epämääräisiin jaksoihin Matti Kuusen 1950-luvulla kehittelemän tyylikausiteorian mukaisesti. Vanhin on "varhaiskalevalainen" aika kivikaudella ja pronssikaudella, jolta on peräisin samanistisia myyttejä ja ehkä myytti maailman syntymästä. Eräiden merkittävimpien myyttien syntyajan "sydänkalevalaisen" ajan on oletettu olleen kutakuinkin rautakausi. "Keskiajankalevalainen" aika oli ristiretkiajasta uskonpuhdistukseen. Silloin syntyi merkittäviä paikallisia legendoja ja kansantarinoita, kuten Elinan surmavirsi. "Myöhäiskalevalainen" aika oli uskonpuhdistuksesta 1800-luvulle.


title: Suomalainen mytologia

text: Kalevalamitta on auttanut suomalaisia, karjalaisia ja muita itämerensuomalaisia säilyttämään ikivanhoja myyttejä. Runomitta auttaa muistamaan pitkiäkin tarinoita. Kalevalamittaan tehtyjä runoja kutsutaan kalevalaiseksi runoudeksi.


title: Suomalainen mytologia

text: Suomalaisten mytologiaa ja muinaisuskoa yritetään hahmottaa myös lähikansojen, lähinnä muiden itämerensuomalaisten vastaavien pohjalta varsinkin silloin, kun niistä on säilynyt kattavammat tiedot kuin suomalaisista vastineistaan. Varsinkin tiedot ja käsitykset karjalankielisten mytologiasta ovat vaikuttaneet nykyisiin käsityksiin suomenkielisten mytologiasta. Karjalassa runoesiintymät olivat runonkeruun aikoihin paljon Suomea rikkaammat ja tiedot mytologiasta ja muinaisuskosta siten kattavammat. Suomalaisten runojen aiheet ovat kuitenkin hyvin pitkälle samoja kuin karjalaistenkin. Osa tutkijoista olettaa runojen kehitysasteita "geneettisen" tutkimuksen perusteella, että kalevalainen runous on alun perin lähtöisin (Länsi-)Suomesta. On lisäksi huomattu, että moni Karjalan merkittävä runonlaulajasuku on alun perin Suomesta. Usein katsotaan, että Suomi ja Karjala kuuluivat samaan kansanrunouden aihepiiriin kielen eroista huolimatta. Kuitenkaan esimerkiksi virolainen kansantarusto ei ole aivan yhtä läheistä sukua suomalaiselle.


title: Suomalainen mytologia

text: Tutkija Anna-Leena Siikalan (1994) mukaan muistinvarainen tarusto, silloinkin kun se käsittelee historiallisia asioita, on aina myyttistä. Näin on myös suomalaisessa tarustossa. Jo muutaman sukupolven takaisiin kertomuksiin liitetään usein samankaltaisia piirteitä kuin muihin suomalaisiin, jopa yleismaailmallisiin myytteihin. Esimerkiksi jonkun henkilön voidaan muistaa tehneen sellaista, jota kerrotaan muidenkin, ehkä monien muidenkin myyttisten henkilöiden tehneen. Aikakaudet voivat mennä sekaisin, ihmisiä tai tapahtumia voidaan liittää vääriin aikakausiin. Usein virheenä on jonkun menneen tapahtuman muistaminen läheisempään aikaan, esimerkiksi sadan vuoden päähän, vaikka se todellisuudessa olisi tapahtunut paljon aiemmin. Sukupolvi toisensa jälkeen on voinut kertoa tarinaa jostakin "sata vuotta sitten" tapahtuneesta.


title: Suomalainen mytologia

text: Toisaalta jotkin merkittävät aikakaudet muistetaan siten, etteivät ne ole sekoittuneet muihin aikoihin, kuten kristinuskon saapumisen aika tai jotkut sodat. Varsinkin kristinuskon saapumisen aika on ollut sellainen merkkipaalu, että siihen liittyväksi kerrottu kansanperinne liittyy siihen myös historiallisesti, jos on ollenkaan historiallista. Aikaa on usein laskettu vuosissa eri tapahtumista.


title: Sturmgeschütz IV

text: Sturmgeschütz IV (StuG IV) oli saksalainen rynnäkkötykki, jota Saksan Wehrmacht ja Waffen-SS käyttivät toisessa maailmansodassa. Vaunun alusta oli Panzerkampfwagen IV:stä ja sen päällysrakenteet olivat hiukan muunneltuna Sturmgeschütz III Ausf. G:stä, josta myös tuli tykki 75 mm StuK 40 L/48. StuG IV – toisin kuin StuG III – oli jo alun perin tarkoitettu panssarintorjuntavaunuksi ja siinä oli parempi panssarointi edeltäjäänsä verrattuna. Jalkaväkeä vastaan oli kuitenkin säilytetty tornin katolla MG34-konekivääri, joka myöhemmissä malleissa voitiin laukaista myös vaunun sisältä.


title: Sturmgeschütz IV

text: StuG IV:ä valmistettiin 1 139 kappaletta vuodesta 1943 sodan loppuun mennessä.


title: Piae Cantiones

text: Piae Cantiones (lat. ’hurskaita lauluja’; koko nimeltään "Piæ Cantiones ecclesiasticæ et scholasticæ veterum episcoporum") on kokoelma latinankielisiä teini- eli apupappilauluja, joita laulettiin Suomessa ja Ruotsissa katoliselta keskiajalta 1800-luvulle asti.


title: Piae Cantiones

text: Kokoelman julkaisi viipurilainen ylioppilas Theodoricus Petri Rutha Saksassa vuonna 1582. Sen tekstien oikeaoppisuuden tarkasti Turun katedraalikoulun rehtorina toiminut Jacobus Finno. Laulut ovat alkuperältään yleiseurooppalaisia. Joukossa saattaa kuitenkin olla myös jokunen Suomessa syntynyt. Vuonna 1616 Hemminki Maskulainen julkaisi lauluista suomenkielisen, nuotittoman käännöksen, "Wanhain Suomen maan Piispain ja Kirkon Esimiesten laulud Christuxesta ja inhimillisen elämän surkeudhesta".


title: Piae Cantiones

text: Vuonna 1625 Theodoricus Petrin sukulaiset julkaisivat kirjasta uuden, laajennetun laitoksen. Siihen vaihdettiin tai lisättiin useita Rostockin Mariankirkon kanttorin Daniel Fridericin laatimia moniäänisiä sovituksia.


title: Piae Cantiones

text: Latinankielisiä lauluja on useissa 1500–1700-luvulta säilyneissä käsikirjoituksissa ja muutamissa painetuissa arkkijulkaisuissa. Vuonna 1679 Ruotsissa painettiin vuoden 1582 kokoelmasta uusintapainos, tosin ilman nuotteja. Turun tuomiokirkon kanttori Johan Lindell julkaisi lauluista 17 muuntunutta versiota kahdessa kokoelmassa (1761 ja 1776), joista vain jälkimmäisessä oli nuotit.


title: Piae Cantiones

text: Ruotsalainen Tobias Norlind kiinnitti 1900-luvun alussa huomiota kokoelmaan. Hänen tutkimustensa innoittamana Heikki Klemetti julkaisi vuonna 1911 lauluista omina sovituksinaan valikoiman, jota hän laajensi 1922. Alkuperäisyyteen pyrkineet ja uusilla suomennoksilla varustetut suomen- ja ruotsinkieliset laitokset (1967, 1972) julkaisivat Harald Andersén ja Timo Mäkinen. Viimeksi mainittu on käsitellyt kokoelmaa saksankielisessä väitöskirjassaan (1964) ja sitä täydentävässä suomenkielisessä kirjassa (1968). Ruotsista käsin on vuodesta 2009 alkaen pyritty käynnistämään uutta tutkimusprojektia.


title: Piae Cantiones

text: Kokoelma sisältää 74 laulua, joista seitsemän kaksiäänistä, kolme kolmiäänistä ja kaksi neliäänistä. Kokoelma sisältää pääosin hengellisiä joulu-, pääsiäis- ja helluntailauluja sekä valituslauluja. On todennäköistä, ettei kokoelma sisällä kaikkia tuohon aikaan laulettuja laulutyyppejä, vaan Jacobus Finno ei pitänyt sopivana ottaa mukaan esimerkiksi juoma- ja rakkauslauluja. Suomessa on ilmeisesti laulettu niitäkin, vaikkei niitä olekaan alkuperäisinä säilynyt.


title: Piae Cantiones

text: Eräs tunnetuimpia kirjan lauluista on Jeesuksen syntymän ylistys ”Gaudete”, josta on tehty lukuisia versioita. Pertti Neumann julkaisi a cappella -version sooloalbumillaan "Albion" 1986. Brittiläinen folkrockyhtye Steeleye Span sai albumillaan "Below the Salt" niin ikään a cappellana esittämänsä version singlelistan 14. sijalle joulukuussa 1973. Molemmat versiot on esitetty alkuperäisellä tekstillä. Neumannin version soolo-osuudet esittää Niko Haukkala, kun taas Steeleye Spanin versiossa osuudet esittää Maddy Prior.


title: Hemminki Maskulainen

text: Hemminki Maskulainen ("Hemming Henrikinpoika Hollo", "Hemmingius Henrici", myös "Maskun Hemminki"; noin 1550–1619) oli suomalainen pappi, virsirunoilija ja suomentaja. Hän laati varhaisen suomenkielisen virsikirjan "Yxi Wähä Suomenkielinen Wirsikirja" ja vaikutti työllään vahvasti myöhempään suomenkieliseen virsirunouteen.


title: Hemminki Maskulainen

text:
Hemminki Henrikinpoika syntyi noin 1550 Turussa porvarisperheeseen. Hän opiskeli Turun katedraalikoulussa, jossa häntä opettivat mm. ulkomailla opiskelleet Eerik Härkäpää ja Jacobus Finno (Jaakko Suomalainen). Hemminki saattoi itsekin opiskella jonkin aikaa ulkomailla, kuten yleisenä tapana oli, mutta varmuutta asiasta ei ole.
Valmistuttuaan papiksi Hemminki sai Maskun kirkkoherran viran 1586. Työnsä ohessa hän laati aikaisempaa Jacobus Finnon virsikirjaa laajemman suomenkielisen virsikirjan. Hemminki Maskulaisen virsikirja ilmestyi luultavasti vuonna 1605 nimellä "Yxi Wähä Suomenkielinen Wirsikirja", joka tunnetaan vain virsikirjan toisesta painoksesta 1639.


title: Hemminki Maskulainen

text: "Yxi Wähä Suomenkielinen Wirsikirja" sisälsi kaikki Jacobus Finnon virsikirjan 101 virttä. Niiden lisäksi kirjaan sisältyi 141 uutta virttä. Suurin osa oli varsin vapaita ja suomen kielelle mukautettuja käännöksiä ruotsista, saksasta, latinasta ja tanskasta. Hemmingin mahdollisesti itse kirjoittamia virsiä oli 26. Lisäksi kirjaan sisältyi viisi tuomiorovasti Petrus Melartopaeuksen virsirunoa. Kaikkiaan virsiä oli 242.


title: Hemminki Maskulainen

text: Hemminki Maskulaisen virsikirja muodosti rungon myös vuoden 1701 ns. "Vanhaan virsikirjaan", jota käytettiin yleisesti aina 1800-luvun lopulle asti ja Lounais-Suomen rukoilevaisten keskuudessa osittain edelleenkin. Vuoden 1986 virsikirjassa on 17 Hemmingin omiin virsiin ja 28 hänen käännöksiinsä pohjautuvaa virttä.


title: Hemminki Maskulainen

text: Hemminki Maskulainen laati myös latinankielisen "Piae Cantiones" -laulukokoelman suomennoksen, joka ilmestyi 1616 nimellä "Vanhain Suomen maan pijspain ja Kircon Esimiesten Latinan kielised laulud". Kokoelmassa on myös seitsemän laulua, jotka eivät sisälly vuosien 1582 ja 1625 latinankielisiin laitoksiin.


title: Hemminki Maskulainen

text: Henrik on haudattu Maskun kirkon alttarin alle. Kirkon luona on hänen muistomerkkinsä.


title: Jacobus Finno

text: Jacobus Petri Finno (n. 1540–1588), tunnetummin Jaakko Finno, välillä suomalaisittain Jaakko Suomalainen, oli suomalainen pappi ja Turun katedraalikoulun rehtori. Hän julkaisi ensimmäisen suomenkielisen virsikirjan sekä laati katekismuksen ja rukouskirjan. Opillisesti Finno oli maltillinen uskonpuhdistaja.


title: Jacobus Finno

text: Jacobus Finnon nuoruudesta ei tiedetä juuri mitään. Hän opiskeli ilmeisesti aluksi Turussa, myöhemmin vuodesta 1563 Wittenbergin yliopistossa ja vuodesta 1567 Rostockin yliopistossa. Opiskeluaikoinaan hän luultavasti sai vaikutteita filippistien näkemyksistä.


title: Jacobus Finno

text: Jacobus nimitettiin 1568 Turun katedraalikoulun rehtoriksi. Hän toimi myös Turun hiippakunnan tuomiokapitulin jäsenenä ja lukeutui hiippakunnan vaikutusvaltaisimpiin pappeihin. Finno ajoi uskonpuhdistuksen asiaa muttei tyrmännyt kokonaan kirkon vanhoja perinteitä. Hän myötäili Juhana III:n kirkollispoliittista linjaa ja saavutti siten kuninkaan suosion. Sen ansiosta Jacobus nimitettiin 1578 teologian lehtoriksi ja tuomiokapitulin rippivaltuutetuksi. Samana vuonna hänestä tuli Räntämäen eli Maarian seurakunnan kirkkoherra.


title: Jacobus Finno

text: Viipurilaislähtöinen Theodoricus Petri Rutha julkaisi Saksassa 1582 kokoelman teinien latinankielisiä lauluja nimellä "Piae Cantiones". Jacobus Finno sai tehtäväkseen tarkastaa laulut. Niistä poistettiin keskiajan katolisia aineksia, ja niitä muokattiin paremmin luterilaisuuteen sopiviksi. Suurin osa lauluista liittyi liturgiseen käytäntöön. Mukana ei ollut juoma- ja rakkauslauluja, joita teinien kuitenkin tiedetään laulaneen.


title: Jacobus Finno

text: Nähtävästi vuonna 1583 ilmestyi Jacobus Finnon laatima ensimmäinen suomenkielinen virsikirja, josta ei ole säilynyt ehjää kappaletta ja jonka ainoa tunnettu kappale on Uppsalan yliopistossa. Edes kirjan alkuperäisestä nimestä ei ole varmaa tietoa, mutta se on myöhemmin tunnettu nimellä "Yxi Wähä Suomenkielinen Wirsikiria". Kirjassa on 101 virttä, joista useimmat oli käännetty latinasta, ruotsista ja saksasta. Mukana on myös varhemmin – muun muassa Mikael Agricolan aikana – suomennettuja virsiä muokattuina sekä luultavasti seitsemän Jacobus Finnon omaa virttä. Jacobuksen virsikirjan rakenteellisena mallina oli ruotsalainen virsikirja.


title: Jacobus Finno

text: Vuonna 1583 painettiin Tukholmassa myös Jacobuksen suomenkielinen rukouskirja "Yxi wähä Rucous Kiria". Se oli suppeampi kuin Mikael Agricolan "Rucouskirja Bibliasta" (1544), mutta sellaisena se sopi paremmin kansan käyttöön ja arkielämän tilanteisiin. Rukouskirja jakautuu viiteen osaan käyttötarpeiden mukaan. Kirjan lähteinä Jacobus käytti pääasiassa ruotsinkielisiä rukouskirjoja mutta hyödynsi myös Agricolan teosta ja saksankielisiä rukouskirjoja. Hän muokkasi rukouksia sopimaan Suomen olosuhteisiin ja puhdasoppisena pidettyyn luterilaisuuteen. Jacobus Finnon rukouskirja pysyi hyvin suosittuna 1600-luvun loppuun asti, ja sen rukouksia oli yleisesti käytössä vielä 1800-luvun lopulle asti.


title: Jacobus Finno

text: Vuosi 1583 oli Jacobukselle erittäin tuottelias, sillä silloin ilmestyi myös hänen suomenkielinen katekismuksensa, jonka ensimmäisen painoksen täsmällistä nimeä ei tunneta; toinen painos ilmestyi 1615 nimellä "Catechismus Eli Sen Christilisen opin pää cappalet". Katekismus oli Jacobus Finnon omaperäisin kirjallinen teos: sillä ei tiettävästi ole suoranaisia lähdekirjoja. Opillisesti se seurasi Martti Lutheria ja Agricolaa mutta oli sallivampi ripin kaltaisia perinteisiä uskonnollisia käytäntöjä kohtaan. Finnon katekismus ei saavuttanut suurta suosiota, ja uudemmat katekismukset syrjäyttivät sen 1600-luvulla.


title: Jacobus Finno

text: Jacobus Finno palasi samana vuonna 1583 virkaansa Turun katedraalikoulun rehtoriksi. Hän oli naimisissa Margareta Henrikintyttären kanssa, ja heillä oli ainakin kaksi lasta: Agnes ja Henricus. Henricuksesta tuli Hämeenkyrön kirkkoherra. Jacobus Finno kuoli ruttoon syksyllä 1588 noin 48 vuoden ikäisenä.


title: Timo Veijola

text: Timo Kaarlo Veijola (25. huhtikuuta 1947 Oulu – 1. elokuuta 2005 Hyvinkää) oli Helsingin yliopiston Vanhan testamentin eksegetiikan professori 1985–2005. Hän oli paitsi kansainvälisesti merkittävä tutkija myös arvostettu opettaja, joka valittiin vuonna 2004 teologisen tiedekunnan vuoden opettajaksi.


title: Timo Veijola

text: Veijola valmistui teologian maisteriksi vuonna 1970 ja väitteli teologian tohtoriksi vuonna 1975. Veijolan väitöskirja (1975) käsitteli Vanhan testamentin ns. Deuteronomistisen historiateoksen (Deuteronomium sekä Joosuan, Tuomareiden, Samuelin ja Kuninkaiden kirjat) toimituksellisia kerrostumia. Hänen arvioitiin olevan tämän teoksen synnyn paras asiantuntija maailmassa. Viimeisenä suurena työnään hän sai valmiiksi saksankielisen Viidennen Mooseksen kirjan kommentaarin ensimmäisen osan. Veijola tutki myös Israelin oikeushistoriaa sekä Vanhan testamentin teologiaa ja hermeneutiikkaa. Viimeisinä vuosinaan hän käsitteli julkisissa esitelmissään depressiota omakohtaisena ja teologisena ongelmana.


title: BNCT

text: BNCT eli Boron Neutron Capture Therapy (boorineutronikaappaushoito) on sädehoidon muoto, jolla hoidetaan syöpäpotilaita. Hoito kohdistuu yleensä pään ja kaulan alueen kasvaimiin, lisäksi myös aivokasvaimiin.


title: BNCT

text: BNCT:llä on mahdollista tuhota soluja, joita ympäröivät kaikilta suunnilta säilytettävät solut. Siksi kasvaimet, jotka ovat elintoimintojen kannalta keskeisen kudoksen ympäröimänä ja eivät siten sovellu leikattavaksi tai tavanomaiseen sädehoitoon, voivat olla sopivia kohteita BNCT:lle. Esimerkiksi aivokasvaimia ei yleensä voi leikata keskeltä aivoja. Toisaalta tavallinen sädehoito aiheuttaisi suuren säteilyannoksen myös terveelle kudokselle. BNCT:llä on mahdollista vähentää terveen kudoksen annosta ja silti antaa kuolettava säteilyannos kasvaimen soluille.