title: Tunti

text: Tunti aikayksikkönä oli käytössä jo 4 000 vuotta sitten Babyloniassa. Aluksi vain päivä jaettiin 12 tuntiin, myöhemmin samoin myös yö. Tämän vuoksi päivän ja yön tunnit olivat eri vuodenaikoina eri pituiset. Vanhalla ajalla tunneista käytettiin järjestysnumeroita siten, että päivän ensimmäinen tunti alkoi aina auringonnoususta ja yön ensimmäinen auringonlaskusta. Käytäntö tunnetaan muun muassa Raamatusta, jossa esimerkiksi "kuudes tunti" (vanhemmassa käännöksessä "kuudes hetki") tarkoittaa keskipäivää edeltävää tuntia, nykyisen laskutavan mukaan noin kello 11–12.


title: Tunti

text: Hipparkhos ehdotti ensimmäisenä siirtymistä nykyisen kaltaisiin yhtä pitkiin tunteihin. Hänen aloitteestaan alettiin myös lukea vuorokausi keskiyöstä alkavaksi; aikaisemmin se oli aloitettu eri kulttuureissa auringon noususta tai laskusta. Käytännössä tasapituisiin tunteihin voitiin kuitenkin siirtyä vasta uudella ajalla, kun mekaaniset kellot syrjäyttivät aurinkokellot.


title: Tunti

text: Mekaanisissa kelloissa käytettiin aluksi 24 tunnin kellotaulua, mutta 1500-luvulla vakiintui käyttöön 12-tuntinen, jolloin tuntiviisari tekee kaksi kierrosta vuorokaudessa. Tämän mukaisesti kelloajoista alettiin käyttää numeroita siten, että tuntien numerointi alkaa keskiyön jälkeen 1:stä, kunnes keskipäivällä on kello 12, ja sen jälkeen uudestaan 1:stä, kunnes keskiyöllä on jälleen kello 12. Tarvittaessa aamu- ja iltapäivän tunnit erotettiin toisistaan käyttämällä kelloajan yhteydessä sopivia lyhenteitä, suomessa tavallisimmin "ap" (aamupäivällä) tai "ip" (iltapäivällä), joskus myös "epp" (ennen puoltapäivää) tai "jpp" (jälkeen puolenpäivän). Monissa maissa on käytetty latinaan perustuvia lyhenteitä "AM" ("ante meridiem", ennen puoltapäivää) ja "PM" ("post meridiem", jälkeen puolenpäivän).


title: Tunti

text: Vanhan 12 tunnin aikajärjestelmän mukaisia kelloaikojen ilmaisuja käytetään yhä yleisesti puhekielessä, ja muutamissa maissa se on edelleen virallisessakin käytössä. Useimmissa maissa siirryttiin kuitenkin 1900-luvun alkupuolella nykyiseen merkitsemistapaan, jossa iltapäivän tunneille käytetään lukuja 13–23, keskiyölle vaihdellen lukua 0 tai 24. Esimerkiksi merkintä 15.20 tarkoittaa hetkeä, jolloin vuorokauden alusta on kulunut 15 tuntia 20 minuuttia; vanhan 12-tuntisen järjestelmän mukaan tämä vastaa aikaa 3.20 ip (puhekielessä "kahtakymmentä yli kolme"). Suomessa 24 tunnin kelloaikajärjestelmä tuli käyttöön virallisesti ensin rautateillä sekä postilaitoksessa Kulkulaitosministeriön päätöksellä vuonna 1928.


title: Minuutti

text: Minuutti (tunnus min) on SI-järjestelmässä ajan lisäyksikkö. Minuutin pituus on 60 sekuntia, 1/60 tuntia.


title: Minuutti

text: Yleisesti minuuttia käytetään aikayksikkönä, kun mitattava aika on tyypillisesti välillä n. 1 – n. 60 minuuttia. Toisaalta esimerkiksi musiikki- ja elokuvateollisuudessa tallenteiden kesto ilmaistaan yleensä minuutteina. Esimerkiksi 4 tuntia kestävän elokuvan pituus ilmaistaan usein muodossa 240 min.


title: Minuutti

text: Joissain harvinaisissa minuuteissa on 61 sekuntia. Kyse on silloin karkaussekunnista. Tunnin jakaminen 60 minuuttiin perustuu babylonialaisten käyttämään 60-järjestelmään.


title: Minuutti

text: Minuutti tulee latinan kielestä fraasista "(pars) minuta prima", joka tarkoittaa ”ensimmäinen pieni osa”. Vastaavasti sekunti tulee fraasista "(pars) minuta sekunda", ”toinen pieni osa”. Aikoinaan on vastaavasti myös 1/60 sekunnista käytetty nimitystä "(pars) minuta tertia", ”kolmas pieni osa”. Nykyisin sen sijasta käytetään kuitenkin sekunnin desimaaliosia.


title: Minuutti

text: Minuuttia ja sitä pienempiä aikayksiköitä käytettiin 1600-luvulle saakka pääasiassa vain tähtitieteellisissä laskuissa. Kelloissakin oli yleensä vain tuntiosoitin, kunnes minuutti- ja sekuntiosoitin yleistyivät 1600-luvun lopulla.


title: Sähkönjohtavuus

text: Sähkönjohtavuus eli konduktiivisuus (tarkemmin sanottuna "ominaissähkönjohtavuus" tai "ominaiskonduktanssi", tunnus σ tai γ) on resistiivisyyden käänteisarvo. Aineen ominaissähkönjohtavuuden SI-järjestelmän mukainen perusyksikkö on 1/(Ω·m), jonka johdannaisyksikkö on S/m, siemensiä / metri.


title: Sähkönjohtavuus

text: "Sähkönjohtavuudella" viitataan toisinaan myös konduktanssiin (tunnus G), joka on resistanssin käänteisarvo.


title: Sähkönjohtavuus

text: Teollisuudessa usein käytetty sähkönjohtavuuden yksikkö on %I.A.C.S (International annealed copper standard). Kun standardi määritettiin, valittiin puhtaan kuparin johtavuuden arvoksi 100 %I.A.C.S. Valmistus- ja raffinointimenetelmien kehittymisen ansiosta parhaiden kuparilaatujen johtavuus on nykyään noin 102 %I.A.C.S.


title: Sähkönjohtavuus

text: Johtimien sähkönjohtavuuteen vaikuttavat laskevasti:


title: Tilavuus

text: Tilavuus (vetoisuus, tunnus formula_1) on kolmiulotteisen kappaleen koon mitta. Se kertoo paljonko kappaleessa on tilaa. SI-järjestelmän mukainen tilavuuden yksikkö on kuutiometri (lyhenne m³). Lisäyksikkönä tilavuudelle on käytössä litra (tunnus l). Tuhat litraa on yksi kuutiometri, ja yksi litra on yksi kuutiodesimetri (dm³).


title: Tilavuus

text:
Tilavuuden yksiköt ovat vaihdelleet eri maissa eri aikoina, mutta myös mitattavan tavaran mukaan. Ns. vetomittoja käytettiin aikaisemmin nesteen ja hienojakoisen kuivatavaran mittaamiseen.
Standartti on vanha Pohjoismaissa käytetty puutavaran tilavuuden mittayksikkö. Yksi standartti (1 std) sahattua puutavaraa on noin 4,672 kuutiometriä eli 165 kuutiojalkaa tai 1980 "board-footia" (1 jalka × 1 jalka × 1 tuuma).


title: Tilavuus

text: Kun kuution sivu kaksinkertaistuu, sen tilavuus kahdeksankertaistuu (2³ = 8). Yleisemmin: kun tiedetään pituusyksiköiden suhde saadaan sen kolmantena potenssina tilavuuksien suhde. Esimerkiksi yksi maili on likimäärin 1,61 kilometriä, joten kuutiomaili on likimäärin 1,61³ ≈ 4,17 kuutiokilometriä.


title: Kuutiometri

text: Kuutiometri (tunnus m³) on SI-järjestelmän mukainen tilavuuden yksikkö. Kuution mallisen kappaleen, jonka koko on 1 metri × 1 metri × 1 metri, tilavuus on kuutiometri. Lisäyksikkönä tilavuudelle on käytössä litra (tunnus l). Tuhat litraa on kuutiometri.


title: Kuutiometri

text:
1 kuutiometri ilmaa painaa 1,29 kilogrammaa, ja
1 kuutiometri vettä painaa 1 000 kilogrammaa.


title: Kuutiometri

text: Kuutiometreillä mitataan esimerkiksi asunnon vedenkulutusta, polttomoottorin iskutilavuutta ja merten vesimääriä. Puutavaraa mitataan "kiinto-", "pino", tai "irtokuutiometreinä" sen mukaan, onko tilavuutta ilmoitettaessa otettu huomioon puunrunkojen väliset raot. Kuutiometristä pinottuja halkoja käytetään myös nimeä "motti" ().


title: Kuutiometri

text: Muunnettaessa kerrannaisyksiköitä on huomattava tilavuuden kuutiollisuus (kolmas potenssi) eli:


title: Litra

text: Litra (tunnus l tai L) on SI-järjestelmän lisäyksikkö tilavuudelle. Kuution mallisen kappaleen, jonka koko on 10 cm · 10 cm · 10 cm eli kuutiodesimetri, tilavuus on litra. Tuhat litraa on kuutiometri.


title: Litra

text: Litran tunnus on joko l tai L. Tästä päätti 16. yleinen paino- ja mittakonferenssi v. 1979. Tämä on poikkeus siihen sääntöön, että vain erisnimiin perustuvien yksiköiden tunnukset alkavat versaalilla (isolla kirjaimella)


title: Litra

text: . Päätöksen syynä oli kirjaimen l ja numeron 1 sekaantumismahdollisuus. Käytäntö eri maissa on vaihteleva. Usein yksikön tunnus ilman etuliitteitä kirjoitetaan L, mutta kertoimen sisältävät yksiköt, joissa sekaantumisen vaara on pienempi, kirjoitetaan esim. cl, ml, µl. Annetun lukuarvon jälkeen ennen yksikön tunnusta on kirjoitettava välilyönti.


title: Litra

text: Litrasta voidaan SI-järjestelmän kertoimilla muodostaa suurempia tai pienempiä yksiköitä


title: Litra

text:
"Hehtolitra" (tunnus hl) on sata litraa eli sata kuutiodesimetriä
"Desilitra" (tunnus dl) on litran kymmenesosa eli sata kuutiosenttimetriä.
"Senttilitra" (tunnus cl) on litran sadasosa eli kymmenen kuutiosenttimetriä.
"Millilitra" (tunnus ml) on litran tuhannesosa eli kuutiosenttimetri.


title: Litra

text: Litra otettiin käyttöön Ranskassa 1790-luvulla osana metrijärjestelmää. Alkujaan oli tarkoitus määritellä myös kilogramma sen suuruiseksi, että yksi kuutiodesimetri eli litra vettä olisi massaltaan tarkalleen kilogramman suuruinen. Kilogrammalle valmistettiin kuitenkin oma mallikappaleensa, ja myöhemmin entistä tarkemmiksi tulleet mittaukset osoittivat, että se on hieman suurempi kuin vesikuutiodesimetrin massa.


title: Litra

text: Kun Sèvresissä vuonna 1901 pidettiin kolmas yleinen paino- ja mittakonferenssi (CGPM), tämä ero oli jo tunnettu. Konferenssissa päätettiin, että litra oli yhtä kuin tilavuus, joka on 1 kg:lla vettä normaalissa ilmanpaineessa siinä lämpötilassa (3,98 °C), jossa sen tiheys on suurimmillaan. Tästä päätöksestä seurasi, että yksi litra oli 1,000 028 dm.


title: Litra

text: Vuonna 1964 12. yleisessä paino- ja mittakonferenssissa päätettiin litran osalta palata alkuperäiseen määritelmään. Litra on nyt kuutiodesimetrin erityisnimi, toisin sanoen se on tarkalleen 1 dm. Samalla annettiin kuitenkin suositus, jonka mukaan litran käyttöä olisi syytä välttää sellaisissa mittauksissa, joissa edellytetään niin suurta tarkkuutta, että näiden määritelmien välisellä erolla on merkitystä.


title: Sähkövaraus

text: Sähkövaraus eli sähkömäärä (tunnus "Q") on aineen tai hiukkasen ominaisuus, joka ilmentää, miten voimakkaasti kappale vuorovaikuttaa sähkökentän kanssa, täten vaikuttaen muihin sähkövarauksen omaaviin kappaleisiin. Kappaleen sähkövaraus voi olla joko "positiivinen" tai "negatiivinen". Positiivisesti varautuneet kappaleet työntävät luotaan toisia positiivisesti varautuneita kappaleita, mutta vetävät puoleensa negatiivisesti varautuneita kappaleita; negatiivisesti varautuneet kappaleet taas vetävät puoleensa positiivisesti varautuneita ja työntävät luotaan toisia negatiivisesti varautuneita kappaleita.


title: Sähkövaraus

text: Sähkövarauksen yksikkö SI-järjestelmässä on coulombi (C). Fysiikan kaavoissa varauksen tunnuksena käytetään yleensä kirjainta "Q".


title: Sähkövaraus

text: Klassinen elektrodynamiikka tutkii sitä, miten sähköisesti varautuneet kappaleet vuorovaikuttavat keskenään sähkökentän välityksellä. Se pätee tilanteissa, joissa kvanttimekaanisia ilmiöitä ei tarvitse ottaa huomioon. Alkeishiukkasten välisiä sähkömagneettisia vuorovaikutuksia, joita välittävät fotonit, tutkii kvanttielektrodynamiikka.


title: Sähkövaraus

text: Sähkövaraus on eräiden alkeishiukkasten perusominaisuus, joka kuvaa sitä, miten voimakkaasti hiukkaset vuorovaikuttavat sähkömagneettisen kentän kanssa. Sähkövarausta koskee yleinen säilymislaki.


title: Sähkövaraus

text: Robert Millikan osoitti vuonna 1909, että sähkövaraus on kvantittunut suure, toisin sanoen on olemassa tietty pienin mahdollinen sähkövaraus, jota sanotaan alkeisvaraukseksi ("e"), suuruudeltaan noin 1,602 · 10 C, ja jonka monikertoja kaikki havaitut sähkövaraukset aina ovat. Esimerkiksi protonin varaus on "+e", elektronin "−e". Myöhemmin on kuitenkin ilmennyt, että kvarkkien varaus on alkeisvarauksen kolmasosia, mutta kvarkit eivät koskaan esiinny irrallisina.


title: Sähkövaraus

text: Varaus on sellaisten aineen muotojen perusominaisuus, joiden välillä ilmenee sähköstaattisia voimia.


title: Sähkövaraus

text: Sähkövaraus on monille alkeishiukkasille tyypillinen ominaisuus. Kaikkien vapaina esiintyvien hiukkasten varaus on alkeisvarauksen "e" monikerta. Michael Faraday päätyi jo 1800-luvulla elektrolyysia koskevien tutkimustensa perusteella siihen, että sähkövaraus esiintyy vain erään perusyksikön monikertoina. Robert Millikan vahvisti tämän vuonna 1913 öljypisaroilla suorittamillaan kokeilla ja samalla myös mittasi alkeisvarauksen suuruuden. Esimerkiksi protonin varaus on +1 "e" ja elektronin −1 "e". Kvarkkien varaus on kuitenkin +2/3 "e" tai −1/3 "e", mutta vapaita kvarkkeja ei ole koskaan havaittu. Tämän ilmiön teoreettinen selitys on asymptoottinen vapaus.


title: Sähkövaraus

text: Sopimuksen mukaan protonin varausta sanotaan positiiviseksi (+1 "e") ja elektronin varausta negatiiviseksi (−1 "e"). Varaukselliset hiukkaset, joiden varaus on samanmerkkinen, työntävät toisiaan luotaan, kun taas hiukkaset, joiden varaus on vastakkaismerkkinen, vetävät toisiaan puoleensa. Coulombin lain mukaan tämä voima on suoraan verrannollinen varausten tuloon ja kääntäen verrannollinen niiden välimatkan neliöön. Tämän vuorovaikutuksen välittäjänä on sähkövarausta ympäröivä sähkökenttä.


title: Sähkövaraus

text: Makroskooppisen kappaleen varaus on yhtä suuri kuin siinä olevien hiukkasten varausten summa. Se on yleensä pieni, koska aine on muodostunut atomeista, joissa elektroneja on yleensä yhtä monta kuin protoneja, minkä vuoksi niiden varaukset kumoavat toisensa ja atomin kokonaisvaraus on nolla.


title: Sähkövaraus

text: Ioni on atomi tai atomiryhmä, joka on luovuttanut elektroneja, jolloin se on positiivisesti varautunut kationi taikka vastaanottanut lisää elektroneja, jolloin se on negatiivisesti varautunut anioni. Yksiatomiset ionit ovat muodostuneet vain yhdestä atomista, moniatomiset eli kompleksi-ionit sen sijaan useammasta atomista, kuitenkin siten, että ionissa on yhteensä eri määrä elektroneja kuin sinä olevien atomien ytimissä on protoneja.


title: Sähkövaraus

text: Kun atomit tai ionit sitoutuvat toisiinsa muodostaen makroskooppisia kappaleita, ne pyrkivät muodostamaan sähköisesti neutraaleja rakenteita. Tämän vuoksi makroskooppisten kappaleiden sähkövaraus on yleensä pieni, mutta harvoin tarkalleen nolla.


title: Sähkövaraus

text: Joissakin makroskooppisissa kappaleissa on kaikkialla ioneja sillä tavoin, että koko kappaleella on positiivinen tai negatiivinen nettovaraus. Sähköä johtavat aineet voivat myös melko helposti luovuttaa tai vastaanottaa elektroneja ja saada tällä tavoin positiivisen tai negatiivisen varauksen. Kun kappaleen sähkövaraus on nollasta poikkeava ja liikkumaton, siinä sanotaan olevan staattista sähköä.


title: Sähkövaraus

text: Staattista sähköä saadaan helposti aikaan hankaamalla kahta eri ainetta vastakkain, esimerkiksi meripihkaa turkisnahalla tai lasia silkillä. Tällä tavoin sähköä johtamattomiin aineisiin voidaan saada merkittävä sähkövaraus. Ellei varaus kummastakaan kappaleesta pääse virtaamaan pois, kumpaankin muodostuu yhtä suuri, mutta vastakkaismerkkinen varaus, sillä varauksen säilymislaki pätee kaikissa ilmiöissä.


title: Sähkövaraus

text: Metallit eivät tule hankaamalla sähköisiksi. Mutta niihinkin voidaan saada sähkövaraus esimerkiksi kytkemällä ne jännitelähteen napoihin. Kun kondensaattori kytketään jännitelähteeseen, sen toiseen levyyn tulee positiivinen, toiseen yhtä suuri negatiivinen varaus. Tämän varauksen suuruus saadaan kertomalla jännite kondensaattorin kapasitanssilla.


title: Sähkövaraus

text: Vaikka kappaleen kokonaisvaraus olisi nolla, varaus voi kappaleen sisällä olla jakautunut epätasaisesti, esimerkiksi ulkoisen sähkökentän tai polaaristen molekyylien vuoksi. Tällaisissa tapauksissa kappaleen sanotaan olevan polaroitutunut. Polarisoitumisesta johtuvaa varausta sanotaan "sidotuksi varaukseksi", kun taas varausta, joka johtuu siitä, että kappale on luovuttanut tai vastaanottanut elektroneja, sanotaan "vapaaksi varaukseksi".


title: Sähkövaraus

text: Kun varaus on liikkeessä, sen ympärille muodostuu sähkökentän lisäksi myös magneettikenttä. Magneettikentästä aiheutuvat voimat vaikuttavat liikkuviin, mutta eivät paikallaan oleviin varauksiin. Sähkö- ja magneettikenttä yhdessä muodostavat sähkömagneettisen kentän; miten se jakautuu sähkö- ja magneettikentäksi, riippuu kuitenkin havaitsijan liiketilasta ja käytetystä koordinaatistosta.


title: Sähkövaraus

text:
SI-järjestelmässä sähkövarauksen yksikkö on coulombi (C), joka on noin 6,242 · 10 kertaa alkeisvarauksen suuruinen. Täten elektronin varaus on noin 1,602 · 10 coulombia. Coulombi määritellään varaukseksi, joka kulkee sähkönjohtimessa poikkipinnan läpi yhdessä sekunnissa, kun siinä kulkee yhden ampeerin sähkövirta. Sähkövaraukselle käytetään yleisesti tunnusta "Q". Sähkövaraus voidaan suoraan mitata elektrometrilla, epäsuorasti myös galvanometrilla.
Kun oli todettu, että sähkövaraus esiintyy vain tietyn pienimmän varauksen monikertoina, George Stoney ehdotti vuonna 1891 tälle varauksen perusyksikölle nimeä "elektroni". Sana tuli myöhemmin käyttöön J. J. Thomsonin löytämän hiukkasen nimenä, jolla on tämän suuruinen negatiivinen varaus. Varsinkin kemiassa elektronin varauksen itseisarvoa eli alkeisvarausta käytetään usein varauksen yksikkönä.


title: Sähkövaraus

text: Eräillä sähköteknisillä aloilla kuten akkujen kapasiteetin mittauksessa varauksen yksikkönä käytetään ampeerituntia (Ah). Yksi ampeeritunti on 3 600 coulombia.


title: Sähkövaraus

text: Staattinen sähkö ja sähkövirta ovat kaksi eri ilmiötä, joista kumpaankin sähkövaraus liittyy, mutta ne voivat samaan aikaan esiintyä samassakin kappaleessa. Kun kappaleessa on staattista sähköä, vallitsee epätasapaino, joka pyrkii purkautumaan sähköpurkauksena. Sähköpurkauksessa molempien kappaleiden varaus muuttuu. Sähkövirta sen sijaan on sähkövarauksen liikettä kappaleen läpi, eikä se muuta sen kappaleen sähkövarausta, jonka läpi se kulkee.


title: Sähkövaraus

text:
Yleisimpiä varauksellisia hiukkasia ovat positiivisesti varaukselliset protonit ja negatiivisesti varaukselliset elektronit. Varauksellisten hiukkasten liike on sähkövirtaa. Monissa tilanteissa ei ole merkitystä sillä, oletetaanko positiivisten varausten liikkuvan tiettyyn suuntaan vai negatiivisten varausten liikkuvan päinvastaiseen suuntaan. Tämä makroskooppinen näkökanta yksinkertaistaa monia sähkömagnetismiin liittyviä käsitteitä ja laskuja.
Mikroskooppiselta kannalta on monia tapoja, joilla sähkövirta voi muodostua. Metalleissa se on elektronien liikettä. Mutta esimerkiksi eräissä puolijohteessa voi olla elektronin vajauksia eli "aukkoja", jotka käyttäytyvät monessa suhteessa ikään kuin ne olisivat positiivisesti varautuneita hiukkasia, jolloin sähkövirta on niiden liikettä. Elekrolyytissa ja plasmassa sähkövirta on positiivisten ja negatiivisten ionien liikettä.


title: Sähkövaraus

text: Sovitun määritelmän mukaan sähkövirran suunnaksi katsotaan se suunta, johon positiivisen varauksen voidaan ajatella liikkuvan. Tämä voi kuitenkin aiheuttaa sekaannusta, sillä käytännössä tärkeimmässä tapauksessa eli metallijohtimissa sähkövirta on negatiivisesti varauksellisten elektronien liikettä, ja niiden liikesuunta on päinvastainen kuin virran suunta.


title: Sähkövaraus

text: Hankaussähköä voidaan tutkia esimerkiksi seuraavilla kokeilla.


title: Sähkövaraus

text: Hangataan toisiaan vasten lasikappaletta ja pihkakappaletta, joista kummassakaan ei ilmene sähköisiä ominaisuuksia, ja jätetään ne hankaamisen jälkeen toisiinsa kiinni. Edelleenkään niissä ei ilmene sähköisiä ominaisuukia. Mutta jos ne otetaan irti toisistaan, ne vetävät toisiaan puoleensa.


title: Sähkövaraus

text: Jos sitten toista lasikappaletta hangataan toisella pihkakappaleella, otetaan sen jälkeen kappaleita toisistaan irti ja viedään ne lähelle ensin hangattuja kappaleita, voidaan todeta:Näitä veto- ja työntövoimia kutsutaan sähköisiksi ilmiöiksi, ja kappaleita, joissa ne ilmenevät, sanotaan sähköisiksi tai sähkövarauksellisiksi.


title: Sähkövaraus

text: Molempien lasikappaleiden sähköiset ominaisuudet ovat samanlaisia, mutta päinvastaiset kuin pihkakappaleiden ominaisuudet: lasi vetää puoleensa sitä, mitä pihka työntää luotaan ja päinvastoin.


title: Sähkövaraus

text: Jos millä tavalla tahansa sähköiseksi tehty kappale toimii samoin kuin lasinkappale, siis työntää luotaan lasia ja vetää puoleensa pihkaa, siinä voidaan sanoa olevan "lasisähköä". Päinvastaisessa tapauksessa on kyseessä "hartsisähkö". Kaikki sähkövaraukselliset kappaleet ovat joko lasi- tai hartisähköisiä.


title: Sähkövaraus

text: Lasisähköä sanotaan vakiintuneen käytännön mukaisesti positiiviseksi, hartsisähköä negatiiviseksi sähköksi. Näiden sähköisten tilojen täysin vastakkaiset ominaisuudet ovat antaneet aiheen antaa niille vastakkaiset etumerkit, mutta se, että positiivinen etumerkki on annettu lasisähkölle, perustuu sinänsä täysin mielivaltaiseen sopimukseen.


title: Sähkövaraus

text: Sähkövarauksellisen ja varauksettoman kappaleen välillä ei vallitse vetäviä eikä työntäviä voimia.


title: Sähkövaraus

text: Suhteellisuusteorian mukaan sähkövaraus on invariantti, eli se ei riipu havaitsijan liiketilasta eikä käytetystä koordinaatistosta. Tämä merkitsee, että hiukkasella on aina sama sähkövaraus, liikkuipa se millä nopeudella tahansa.


title: Sähkövaraus

text: Eristetyn systeemin sähkövaraus pysyy vakiona riippumatta siitä, mitä muutoksia sen sisällä tapahtuu. Tämä laki pätee kaikissa fysiikan tuntemissa ilmiöissä, ja se voidaan teoreettisesti johtaa fysikaalisten suureiden invarianssista kvanttielektrodynaamisessa mittamuunnoksessa.


title: Sähkövaraus

text: Muissa ilmiöissä kuin ydin- ja hiukkasreaktiossa varauksen säilyminen seuraa jo siitä, että sekä protonin että elektronin varaus on vakio, eikä kumpiakaan synny eikä häviä, vaan ne vain siirtyvät paikasta toiseen. Mutta esimerkiksi beetahajoamisessa neutroni hajoaa protoniksi, elektroniksi ja antineutriinoksi. Silti tässäkin ilmiössä kokonaisvaraus säilyy, sillä neutronin samoin kuin antineutriinon varaus on nolla, protonin +1 ja elektronin −1 alkeisvarausyksikköä. Yleensäkin varauksen säilymislaki pätee myös kaikissa tunnetuissa hiukkasreaktioissa.


title: Sähkövaraus

text: Sähkövarauksen säilyminen seuraa myös varauksen ja virran välisestä jatkuvuusyhtälöstä. Yleisemmin tietyn tilavuuden formula_1 yli integroidun varaustiheyden muutos on yhtä suuri kuin virrantiheyden formula_2 integraali saman alueen rajapinnan formula_3 yli, ja kumpikin integraali on yhtä suuri kuin pinnan läpi kulkeva nettomääräinen sähkövirta formula_4:


Sähkövaraus


title: Sähkövaraus

text: Täten sähkövarauksen säilyminen voidaan ilmaista myös jatkuvuusyhtälöllä seuraavasti:


title: Sähkövaraus

text: Tietyssä ajassa paikasta toiseen kulkenut sähkövirta hetkien formula_7 ja formula_8 välisenä aikana saadaan integroimalla molemmat puolet:


title: Sähkövaraus

text: missä formula_4 on suljetun pinnan läpi kulkeva nettomääräinen sähkövirta ja formula_11 pinnan rajoittamalla alueella oleva sähkövaraus.


title: Sähkövaraus

text: Molekyylissä olevalla atomilla sanotaan olevan "osittaisvarausta", kun atomin ympärillä on eri suuruinen elektronitiheys kuin samalla neutraalilla atomilla olisi yksinään. Esimerkiksi hiilidioksidin (CO) hiiliatomi vetää yhteisiä sidoselektroneja puoleensa heikommin kuin happiatomit, joten sen osittaisvaraus on positiivinen (merkitään +"δ"). Happiatomien osittaisvaraukset ovat hiilidioksidissa negatiiviset (−"δ"). Toisaalta esimerkiksi happimolekyylissä (O) elektronit jakautuvat atomien kesken tasan, joten siinä ei esiinny osittaisvarauksia.


title: Sähkövaraus

text: Ulkoisessa sähkökentässä dielektrinen aine polarisoituu eli sen molekyylien varaukset siirtyvät sähkökentän vaikutuksesta niin, että ulkoinen kenttä heikkenee materiaalin sisällä. Sähköjohteissa taas elektronit asettuvat ulkoisen sähkökentän vaikutuksesta metallin pinnalle siten että metallin sisällä sähkökenttä häviää.


title: Ylöjärvi

text: Ylöjärvi on kaupunki Pirkanmaalla. Ylöjärven naapurikuntia ovat Hämeenkyrö, Ikaalinen, Kihniö, Nokia, Parkano, Ruovesi, Tampere ja Virrat. Kaupungin pinta-ala on neliökilometriä ja väkiluku . Vuoden 1954 alussa Teiskon kunnan läntinen, Näsijärven länsipuolella oleva osa jaettiin Ylöjärven ja Kurun kesken. 1. tammikuuta 2007 astui voimaan Ylöjärven kaupungin ja Viljakkalan kunnan kuntaliitos. Kurun kunta liitettiin osaksi Ylöjärveä 1. tammikuuta 2009. Ylöjärven vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se on vahvistettu vuonna 1954.


title: Ylöjärvi

text: Ylöjärvi sijaitsee Tampereesta luoteeseen Näsijärven rannalla ja on osa Tampereen kaupunkiseutua sekä Tampereen keskustaajamaa. Matkaa Tampereelle on 14, Helsinkiin 189 ja Turkuun 164 kilometriä. Ylöjärven kautta kulkevat Tampere–Seinäjoki-rata, valtatie 3 Tampereelta Vaasaan ja kantatie 65 Ylöjärveltä Virroille. Vuonna 1971 valmistuneella rautatiellä ei ole henkilöliikennepaikkoja Ylöjärven alueella, joten linja-autot hoitavat kaiken julkisen liikenteen.


title: Ylöjärvi

text: Ylöjärvi on maaseutumainen kaupunki. Sillä ei ole selvää keskustaa: Tampere–Vaasa-maantie ja Tampere–Seinäjoki-rautatie jakavat kunnan keskusta-alueen kahteen toisistaan erottuvaan osaan, kirkonkylään ja Soppeenmäkeen. Muita Ylöjärven osia ovat muun muassa Asuntila, Vuorentausta, Siivikkala, Metsäkylä, Haavisto, Kuru, Viljakkala, Vahanta, Takamaa ja Mutala.


title: Ylöjärvi

text: Vuonna kaupungin kunnallisvero oli prosenttia. Ylöjärven väkiluku on kasvanut melko voimakkaasti viime vuosina Tampereen imussa; erityisesti tämä pätee Metsäkylän ja Asuntilan alueisiin. Väestön ikärakenne on myös suhteellisen nuori.


title: Ylöjärvi

text: Ylöjärven kappeliseurakunta perustettiin vuonna 1779 erottamalla se Pirkkalasta. Seurakunta itsenäistyi vuonna 1895, mutta ero Pirkkalasta toteutui lopullisesti vasta 1900-luvun vaihteessa. Nykyisen kirkon paikalla sijainnut Ylöjärven ensimmäinen kirkko oli valmistunut vuonna 1781, ja se tuhoutui salaman sytyttämässä tulipalossa vuonna 1842. Ylöjärven maalaiskunta perustettiin vuonna 1869. Ylöjärven ensimmäinen kansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1871; sitä ennen kunnassa oli toiminut asessori Gabriel Ahlmanin testamenttivaroin toiminut kiertävä pitäjänkoulu vuodesta 1811 alkaen. Jatkosodan jälkeen Ylöjärvelle asutettiin Kaukolan siirtoväkeä. Maa- ja metsätalous pysyi pitkään Ylöjärven pääelinkeinona, kunnes kunta alkoi nopeasti teollistua viime sotien jälkeen. Vuonna 1951 aloitti Ylöjärvellä toimintansa Hämeen Työläisnuoriso -opisto, jonka nimi muutettiin jo varsin pian Voionmaan opistoksi professori Väinö Voionmaan mukaan. Kaupungiksi kunta muuttui vuoden 2004 alusta.


title: Ylöjärvi

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys vuodesta 1805 lähtien. Kaaviossa on käytetty kulloinkin voimassa ollutta aluejakoa.


title: Ylöjärvi

text: Vuoden 2017 lopussa Ylöjärvellä oli 32 878 asukasta, joista 28 787 asui taajamissa, 3 842 haja-asutusalueilla ja 249 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Ylöjärven taajama-aste on 88,2 %. Ylöjärven taajamaväestö jakautuu kuuden eri taajaman kesken:


title: Ylöjärvi

text: Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Ylöjärven kaupunkialue ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa Tampereen keskustaajamaa, joka ulottuu Ylöjärven lisäksi usean Tampereen lähikunnan alueelle. Yhteensä Tampereen keskustaajamassa on 334 112 asukasta ja sen pinta-ala on 276,23 neliökilometriä. Kyröskosken taajama ulottuu pääosin Hämeenkyrön kunnan alueelle.


title: Ylöjärvi

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Ylöjärvellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Ylöjärvi

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Ylöjärven alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.


title: Ylöjärvi

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Ylöjärven kaupungin nykyisellä alueella.


title: Ylöjärvi

text: Ylöjärvellä sijaitsevia kaupunginosia, asuinalueita ja kyliä ovat Antaverkka, Asuntila, Elovainio, Haavisto, Ilmari, Kaihari, Kirkonseutu, Lempiäniemi, Metsäkylä, Mutala, Peräsilta, Pinsiö, Siivikkala, Soppeenmäki, Takamaa, Vahanta, Vasama, Veittijärvi sekä Vuorentausta.


title: Ylöjärvi

text:
Viljakkalan alueen kylät ja asuinalueet:
Hanhijärvi, Harhala, Haveri, Hiiroinen, Inkula, Karhe, Manni, Nisu, Pikku-Pispala, Viljakkalan kirkonkylä.


title: Ylöjärvi

text:
Kurun alueen kylät ja asuinalueet:
Hainari, Itä-Aure, Kallio, Karjula, Kulju, Kurun kirkonkylä, Kyrönlahti, Länsi-Aure, Länsi-Teisko, Luode, Niemikylä, Parkkuu, Pengonpohja, Poikelus, Riuttanen, Seitseminen.


title: Ylöjärvi

text: Ylöjärven nähtävyyksiin lukeutuvat muun muassa Villa Urpo (kustantaja Urpo Lahtisen koti ja hänen perustamansa Lehtimiehet Oy:n edustustila), Teivon ravirata (joka korvasi Tampereen Kalevassa sijainneen Hippoksen), ympäristötaidetta edustava, 10 000 istutetusta puusta koostuva Puuvuori ja Ylöjärven museo. Ylöjärvellä on neljä kirkkoa ja kaksi rukoushuonetta: Ylöjärven kirkko, Kurun kirkko, Viljakkalan kirkko, Pengonpohjan rukoushuone ja Länsi-Teiskon kirkko (rukoushuone). Antaverkassa on Huurre-yhtiön perustajan vuorineuvos Paavo V. Suomisen perustama Suomen Jäähdytystekniikan Museo ja hänen rakennuttamansa Pyhän Mikaelin kappeli museon vieressä. Lisäksi Ylöjärvellä on Ylisen palvelukeskuksen omistama Ylisen kirkko, joka valmistui alun perin viljavarastoksi 1921 ja vihittiin kirkoksi 1963.


title: Ylöjärvi

text: Osittain Ylöjärven alueella sijaitsee Seitsemisen kansallispuisto.


title: Ylöjärvi

text: Ylöjärven kaupungilla on neljä peruskoulua, joissa on vain ala-aste (luokat 1-6): Mutalan, Siivikkalan, Takamaan ja Vahannan koulut. Kurun, Viljakkalan, Metsäkylän ja Ylöjärven Yhtenäiskouluissa sekä Kauraslammen ja Vuorentaustan kouluissa on sekä ylä- että ala-aste. Yhteensä peruskouluja on kymmenen.


title: Ylöjärvi

text: Lisäksi kaupungissa toimii lukio ja Tampereen seudun ammattiopisto Tredu, joka tarjoaa Koulutuskeskus Valossa ammatilliset perustutkinnot kone- ja metalli, sosiaali- ja terveys sekä liiketalouden aloilta. Ylöjärven lukio tarjoaa valtakunnallisen opetussuunnitelman lisäksi mahdollisuuden syventää opiskelijan näkemystä ja tietämystä yhteiskunnallisen vaikuttamisen mahdollisuuksista ja yrittäjyydestä. Lukiossa toimii erillinen Y-linja.


title: Ylöjärvi

text: Ylöjärven pääkirjasto Leija, jonka on suunnitellut arkkitehti Tero Harjuniemi, valmistui 2002. Kirjastosalin 80-metrinen lasiseinä avautuu Kuruntielle.


title: Ylöjärvi

text: Ylöjärven Urheilijat on ylöjärveläinen urheiluseura, joka toimii yleisurheilussa, hiihdossa, uinnissa, suunnistuksessa ja kuntoliikunnassa. Uplakers on jääkiekossa, taitoluistelussa ja ringetessä toimiva seura. Ylöjärven Ryhti toimii lentopallon, voimanoston, hiihdon, frisbeegolfin ja jalkapallon osa-alueilla. Vuorentaustan voima (VuVo), toimii nyrkkeilyn parissa.


title: Ylöjärvi

text: Ylöjärvellä on keskustan alueella urheilutalo, jossa on muun muassa uimahalli ja palloilusali. Elonvainion alueella on jäähalli ja liikuntakeskus. Julkujärvellä sijaitsee 26-väyläinen frisbeegolfrata.


title: Ylöjärvi

text: Tunnetuimpia ylöjärveläisiä yrityksiä ovat muun muassa Avant Tecno ja Huurre Group Oy:n kylmäkalustetehdas.


title: Ylöjärvi

text: Lakialassa lähellä Hämeenkyrön rajaa toimi vuosina 1943–1966 Outokumpu Oy:n Paroisten kuparikaivos, joka oli aikanaan kunnan merkittävimpiä työnantajia. Entisellä kaivoksella on vuodesta 1967 lähtien toiminut Puolustusvoimien tutkimuslaitos.


title: Ylöjärvi

text: Ylöjärveläisistä yhdistyksistä Rantajätkät järjestää erilaisia tapahtumia, joista tunnetuin on kesällä pidettävä Räikkärock.


title: Ylöjärvi

text: Yle TV2:ssa ensimmäisen kerran vuosina 1978–1980 esitetyn, aikansa suosituimpiin kuuluneen komediasarjan "Tankki täyteen" ulkokohtaukset kuvattiin toimintansa lopettaneella Kesoilin huoltoasemalla Soppeenmäessä. Huoltoasema oli rakennettu valtatie 3:n ja Kuruntien risteyksen länsipuolelle vuonna 1960, ja se purettiin 1980-luvun lopulla.


title: Ylöjärvi

text: Tunnetuimpiin ylöjärveläisiin kuuluvat Syrjän veljekset Martti Syrjä ja Mikko "Pantse" Syrjä ja heidän serkkunsa Aku Syrjä sekä Juha Torvinen, jotka kuuluvat ylöjärveläiseen Eppu Normaali -yhtyeeseen. Tunnettuja ovat myös Syrjän veljesten vanhemmat, kirjailijat Jaakko Syrjä ja Kirsi Kunnas.


title: Ylöjärvi

text: Muita tunnettuja Ylöjärvellä asuneita tai nykyään asuvia ovat tai ovat olleet muun muassa Aron, Antti Honkkila, Pasi Kaunisto, Esa Keskinen, Sanni Leinonen, Maria Lund, Tiina Lymi, Jaakko Löytty, Pate Mustajärvi, Toni Nieminen, Ville Nieminen, Ari Vallin, Matti Nykänen, Mervi Tapola, Tenho Saurén, Carl J. Danhammer, Kirsi-Kaisa Sinisalo, Matti Tonder Saara Tuominen, Joni Karvinen, Rosa Lindstedt, Harri Veistinen, Jenni Banerjee ja Maria Ylipää. Vuorineuvos Paavo V. Suominen perusti Ylöjärvellä toimivan kylmäkalustevalmistajan Huurre Oy:n.Ylöjärven pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla Ailin imelälimppu ja saunapalvikinkku.


title: Pieksänmaa

text: Pieksänmaa oli lyhytikäinen Suomen kunta, joka oli olemassa vuosina 2004–2006 ja sijaitsi Etelä-Savon maakunnassa, Itä-Suomen läänissä, Pieksämäen silloisen alueen ympärillä. Sen väkiluku oli 8 607 ja pinta-ala 1 789,97 km², josta 255,64 km² oli sisävesiä. Väestötiheys oli 5,7 asukasta neliökilometriä kohti. Pieksänmaa oli yksikielisesti suomenkielinen. 1. tammikuuta 2007 Pieksänmaasta tuli osa Pieksämäen kaupunkia.


title: Pieksänmaa

text: Pieksänmaan kunta syntyi 1. tammikuuta 2004, kun Pieksämäen maalaiskunta sekä Jäppilän ja Virtasalmen kunnat lakkautettiin ja yhdistettiin noin 9 000 asukkaan kunnaksi. Kuntakeskus oli Naarajärvi. Kunta jäi lyhytikäiseksi, sillä Pieksänmaa ja Pieksämäki yhdistettiin vuoden 2007 alussa uudeksi Pieksämäeksi. Uuden kunnan väkiluku oli vuoden 2007 alussa n. 21 000.


title: Pieksänmaa

text: Pieksänmaan kunta käsitti seuraavat kylät:


title: Ekstaasi

text: Ekstaasi voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Karhu (olut)

text: Karhu on suomalainen olutmerkki, tyypiltään vaalea tai tumma lager sekä India pale ale. Karhua valmistaa tanskalaisen Carlsberg-konsernin omistama Sinebrychoff Keravalla. Karhu-oluen nykyreseptin on kehittänyt Porin panimolla tuotantopäällikkönä ja panimomestarina toiminut Ilkka Vanhatalo.


title: Karhu (olut)

text: Vuonna 2015 Karhu A -olut oli Alkoissa litramäärältään myydyin olutmerkki. Samana vuonna se oli Suomen neljänneksi arvostetuin olutbrändi "Markkinointi & Mainonta" -lehden ja Taloustutkimuksen vuosittaisessa Brändien arvostus -kyselyssä, edellään Sandels, Olvi ja Kukko.


title: Karhu (olut)

text: Karhu-oluen historia alkaa 1920-luvun Porista. Tuotteen valmistus keskeytyi 1930-luvun alkupuolella, mutta jatkui vuonna 1958 ykkösoluena. Kolmoskarhu lanseerattiin vuonna 1961 ja "Tosi Vahva Karhu" (8,0 %) keväällä 1999. Karhu siirtyi Sinebrychoffin omistukseen vuonna 1972, mutta oli porilainen paikallisolut vuoteen 1993, jolloin siitä tuli valtakunnallinen. Vuonna 2008 Sinebrychoff kunnioitti Porin 450-vuotisjuhlaa erikoisoluella.


title: Karhu (olut)

text: Vuoden 2006 lopulla Sinebrychoff lopetti Karhun pullottamisen Porin Oluttehtaalla. 25. syyskuuta 2009 Sinebrychoff ilmoitti 156-vuotiaan Porin panimon sulkemisesta kokonaan ja sen myötä Karhun valmistamisen lopettamisesta siellä. Liike aiheutti runsaasti kritiikkiä. Valmistamisen lopettamiselle pidettiin erilliset ”hautajaiset”.


title: Karhu (olut)

text: Sinebrychoffin emoyhtiö Carlsberg valitsi Karhun vuonna 2015 satojen olutmerkkiensä joukosta yhdeksi Kiinan ravintolamarkkinoilla myytävistä oluista. Ensiesittely tapahtui Shanghain olutfestivaaleilla. Vuonna 2016 Kiinaan vietiin Keravalta Karhu-olutta sadoissa tuhansissa markkinoita varten räätälöidyissä lasipulloissa.Karhun ainesosia ovat vesi, ohramallas, ohratärkkelys ja humala. Korpisavussa on lisäksi käytetty savuaromia. Sulkeissa alkoholiprosenttimäärät.


title: Vertaisverkko

text: Vertaisverkko ("P2P", ) on verkko, jossa ei ole kiinteitä palvelimia ja asiakkaita, vaan jokainen verkkoon kytketty taho toimii sekä palvelimena että asiakkaana verkon muille jäsenille. Termi on yleensä yhdistetty tietokoneisiin ja tietoverkkoihin, mutta on ollut viime aikoina käytössä muun muassa ihmisten sosiaalista verkostoitumista tutkittaessa. Internetissä vertaisverkkoja käytetään useisiin tarkoituksiin, kuten tiedostojen jakamiseen, internet-puheluihin ja pikaviestintään. Arkikielessä vertaisverkoilla tarkoitetaan nimenomaan tiedostonjakoverkkoja, joiden valtava suosio on nostanut ne suuren yleisön tietoisuuteen.


title: Vertaisverkko

text: Etuna perinteiseen palvelin-asiakas-malliin verrattuna on resurssien järkevämpi käyttö. Asiakkaat eivät jonota pääsyä palvelimelle, vaan verkon kaikkien jäsenten laskentateho, kaista ja tallennustila on yhteisessä käytössä. Vertaisverkon kapasiteetti siis kasvaa uusien jäsenten myötä. Toinen etu on tiedon hajanaisuus: sama data on verkossa moneen kertaan eri paikoissa, mikä lisää luotettavuutta.


title: Vertaisverkko

text: Ensimmäinen laajamittainen vertaisverkko oli 1980-luvulla toiminut NNTP-protokollaan perustuva keskusteluryhmäjärjestelmä Usenet.


title: Vertaisverkko

text: Vertaisverkoista on keskusteltu, koska nissä saatetaan usein levittää laitonta materiaalia.


title: Vertaisverkko

text: Täysverisessä vertaisverkossa kaikki verkon jäsenet ovat tasavertaisia ja ne toimivat samanaikaisesti sekä asiakkaina että palvelimina. Keskuspalvelinta tai -reititintä ei ole. Tällaisia verkkoja ovat tiedostonjakoverkoista muun muassa Freenet ja Gnutella. Vertaisverkoissa olevan sisällön ja verkkojen tarjoamien palveluiden hyödyntäminen edellyttää erityistä vertaisverkko-ohjelmaa (asiakasohjelmaa). Näitä ohjelmia ovat esimerkiksi KaZaa ja Gnutella-verkossa käytettävä LimeWire.


title: Vertaisverkko

text: Tämän mallin lisäksi on käytössä monia erilaisia vertaisverkon ja perinteisen palvelin–asiakas-mallin hybridejä. Niissä on usein keskuspalvelin, johon koko verkko on yhteydessä. Palvelin voi tällöin vaikkapa kerätä hakemistoa kunkin jäsenen jakamasta datasta ja tarjota koko verkon kattavaa hakupalvelua. Eräänlainen yhdistelmäratkaisu on käytössä myös Usenetissä, jossa uutisryhmäpalvelimet toimivat keskenään vertaisverkkona, mutta tarjoavat lukijoille asiakas/palvelin-arkkitehtuurin mukaisesti ryhmiä luettavaksi.


title: Vertaisverkko

text: Rakenteettomassa vertaisverkossa jäsenet muodostavat yhteydet toisiinsa mielivaltaisesti. Jos verkon jäsen ilmoittaa hakevansa tiettyä dataa, hakupyyntö etenee sokeasti ketjussa eteenpäin. Tämä on verraten tehotonta, sillä pyyntö ei todennäköisesti pääse perille haettavan datan ollessa kaukana, useiden linkkien päässä. Hakupyyntöjen laajamittainen välittäminen myös kuormittaa verkkoa. Tällaisia verkkoja ovat esimerkiksi Gnutella ja FastTrack.


title: Vertaisverkko

text: Rakenteellisessa vertaisverkossa on käytössä menetelmä, jossa verkon jäsenillä on tietoisuus kaiken jaetun datan sijainnista. Näin saapuva haku voidaan ohjata oikeaan suuntaan. Ylivoimaisesti yleisin tekniikka on hajautettu tiiviste (DHT, Distributed Hash Table). DHT:ta hyödyntäviä rakenteellisia protokollia ovat esimerkiksi Chord, Pastry, Tapestry, CAN ja Tulip.


title: Vertaisverkko

text: On olemassa myös hierarkkisia vertaisverkkoja; niissä tietyillä koneilla on enemmän vastuuta kuin toisilla.


title: Vertaisverkko

text: Vertaisverkon tahojen välisen liikenteen salaaminen parantaa käyttäjien tietoturvaa. Salaamisen lisäksi jotkut verkot kuten Freenet ja Tor pyrkivät käyttäjien anonymiteettiin kierrättämällä salatun liikenteen satunnaisten välittäjätahojen kautta. Ulkopuoliset eivät näe mitä salatussa verkossa liikkuu, joten liikenteen tarkkailu, suodattaminen tai sensurointi ei ole mahdollista.


title: Vertaisverkko

text: Tiedostonjakoverkot ovat tunnetuin vertaisverkkotyyppi. Niitä käytetään yleisimmin musiikin, elokuvien ja tietokoneohjelmien levittämiseen. Näissä verkoissa levitetään laittomasti paljon tekijänoikeuksien suojaamaa materiaalia, mikä on herättänyt erityisesti musiikki- ja elokuvateollisuuden pohtimaan vastatoimia.


title: Vertaisverkko

text: Tiedostonjakoverkot voidaan jakaa kolmeen sukupolveen:


title: Vertaisverkko

text: Vertaisverkoissa on seuraavia erityisiä heikkouksia, joita ei ole palvelin-asiakas-verkoissa:


title: Pekka Siitoin

text: Timo Pekka Olavi Siitoin (20. toukokuuta 1944 Varkaus – 8. joulukuuta 2003 Vehmaa) oli Turussa ja Naantalissa vaikuttanut suomalainen okkultisti ja uusnatsi. Hän nousi 1970-luvulla julkisuuteen Adolf Hitleriä avoimesti ihailevana uusnatsina. Hänen myöhempää elämäänsä rasittivat vankeustuomio, perhetragediat ja alkoholin liikakäyttö.


title: Pekka Siitoin

text: Suojelupoliisin 1976 tekemän poliisitutkintapöytäkirjan mukaan hän syntyi Siitoinin pariskunnan aviolapsena ja perhe oli taloudellisesti hyvinvoiva.


title: Pekka Siitoin

text: Pekka Siitoinin poika, Paul Siitoin, kertoi televisiodokumentissa "Isän valtakunta", että hänen isänsä oli omien sanojensa mukaan adoptoitu vuonna 1944. Pekka Siitoinin oikea isä olisi ollut saksalainen upseeri von Weltheim ja äiti suomalais-venäläinen nainen. Pian syntymänsä jälkeen äiti olisi hylännyt poikansa lastenkotiin. Pekka Siitoinin kasvatusvanhemmat olivat Hulde Sifia Rissanen ja Olavi Valdermar Siitoin.


title: Pekka Siitoin

text: Pekka Siitoin suoritti varusmiespalveluksensa Niinisalossa mittauspatteristossa ja hän kotiutui reservin kersanttina. Siitoin opiskeli Turussa kauppakoulussa ja perusti oman valokuvastudion. Myöhemmin Siitoin aloitti elokuvauksen sekä avasi alan myymälän. Elokuvaosasto Siitoin Filmi Oy teki pääasiassa mainos- ja matkailufilmejä. Myöhemmin Siitoin Filmi Oy kustansi okkultistista, ufologista ja poliittista kirjallisuutta, josta Siitoin itse on kirjoittanut suurimman osan. Siitoin käytti kirjoittaessaan muun muassa salanimiä Peter Siitoin, Jonathan Shedd, Hesiodos Foinix, Peter von Weltheim, Edgar Bock ja Cassius Maximanus. Kaksiosainen "Musta Magia" on käännetty myös ruotsiksi.


title: Pekka Siitoin

text: Nuoruudessaan Pekka Siitoin opiskeli myös Suomen Teatterikoulussa. Lisäksi hän oli selvänäkijä Aino Kassisen oppilas vuosina 1971–1974 yhdessä Vesa-Matti Loirin kanssa. Kassinen perehdytti Siitoinin itsensä mukaan hänet myös satanismiin, jota hän on sanonut harjoittaneensa siitä lähtien. Siitoin perusti tuolloin okkultistisen Turun Hengentieteen Seuran, jota seurasi poliittis-okkulttinen Pegasos-seura. Turun Hengentieteen seuran aikoihin Siitoin suoritti kaukoparannusta ja julkaisi runsaasti alaan liittyvää kirjallisuutta.


title: Pekka Siitoin

text: Siitoin toimi Suomen Maaseudun Puolueen kunnallisjärjestön varapuheenjohtajana 1970-luvun alussa. SMP:n hajaantumisen ja Suomen Kansan Yhtenäisyyden Puolueen perustamisen jälkeen Siitoin jäi pois toiminnasta, ryhtyi julkisesti kansallissosialistiksi ja perusti useita järjestöjä, kuten Isänmaallinen Kansanrintama (IKR). Siitoin piti itseään Suomen kansallissosialistisen liikkeen valtakunnanjohtajana ja sai enimmillään muutamia kymmeniä kannattajia.


title: Pekka Siitoin

text: Sisäasiainministeriö lakkautti neljä hänen perustamaansa järjestöä Turun Hengentieteen Seura, Pegasos-seura, Isänmaa ja vapaus, Isänmaallinen Kansanrintama vuonna 1977 uusfasistisina ja Pariisin rauhansopimuksen vastaisina.


title: Pekka Siitoin

text: Siitoin sai 141 ääntä vuoden 1996 kunnallisvaaleissa, joka oli kuudenneksi eniten Naantalissa. Hän ei kuitenkaan tullut valituksi johtuen heikommasta vertailuluvusta. Valtuustopaikka jäi 29 äänen päähän.


title: Pekka Siitoin

text: Kansallis-Demokraattinen Puolue (KDP) perustettiin korvaamaan kiellettyä IKR:ää kesällä 1978. KDP ei koskaan ollut puoluerekisterissä, eikä se ollut edes rekisteröity yhdistys, jotta yhdistyslainsäädäntö ei koskisi sitä. Käytännössä se toimi kuitenkin virallisen yhdistyksen tavoin. Kansallis-Demokraattinen Puolue oli järjestetty paikallisosastoihin ja paikalliskomendantteja oli eri puolilla Suomea. KDP kuului lyhyen aikaa Kansallinen Rintama (aikaisemmin Kansallinen Liittoneuvosto) -nimiseen suomalaisten kansallismielisten järjestöjen kattojärjestöön, jonka puheenjohtajana toimi Väinö Kuisma. Muut jäsenjärjestöt olivat Arjalainen Germaaniveljeskunta, Arjalaisen Veren Liitto ja Suomen Kansallisrintama, joka toimi aluksi itsenäisenä järjestönä, sittemmin KDP:n alaisuudessa.


title: Pekka Siitoin

text: Vuonna 1984 KDP:n toiminta oli taantunut lähes pelkäksi postimyynniksi. KDP:ssä yritettiin vallankaappausta jäsenistön ollessa tyytymättömiä johtajansa toimintaan.


title: Pekka Siitoin

text: Maaliskuussa 1985 Siitoin esiintyi kannattajiensa kanssa Turun yliopiston ylioppilaskunnan kaapelitelevisiossa, Kylä-TV:ssä. Turun yliopistossa alkoi myös esiintyä irlantilaisperäisiä fasistisia tarroja. Toiminta tuli eduskuntakyselyn aiheeksi. Syyskuussa 1985 Siitoin pyysi KDP:n kunniajäseneksi Pentti Linkolaa.


title: Pekka Siitoin

text: Siitoin esiintyy Arjalaisen Germaaniveljeskunnan (sittemmin Isänmaallinen Oikeisto) silloisen puheenjohtajan Väinö Kuisman kanssa 1990-luvun alussa tehdyllä "Sieg Heil Suomi" -dokumentilla, jonka on suunnitellut ja ohjannut Nina Stenros. Dokumentti käsittelee pääasiassa Arjalaisen Germaaniveljeskunnan toimintaa sekä Kansallisen Rintaman perustamista.


title: Pekka Siitoin

text: Siitoin tuomittiin vuonna 1977 viideksi vuodeksi ja seitsemäksi kuukaudeksi vankeuteen yllytyksestä SKP:n "Tiedonantaja"-lehteä painaneen kirjapaino Kursiivin tuhopolttoon ja Pariisin rauhansopimuksessa kielletyn järjestön perustamisesta. Palon sytyttänyt laitosasentaja tuomittiin kolmeksi vuodeksi ja kahdeksaksi kuukaudeksi vankeuteen. Siitoin itse väitti saaneensa vankeustuomionsa ”pääasiassa poliittisista syistä”. Siitoin oli jo aikaisemmin tuomittu sakkoihin muun muassa ilkivallasta Turun synagogaa vastaan.


title: Pekka Siitoin

text: Viimeiset vuotensa Siitoin asui huvilallaan Vehmaalla. Siitoin kuoli ruokatorven syöpään joulukuussa 2003 Vehmaan terveyskeskuksessa.


title: Pekka Siitoin

text: Siitoin kannatti suomalaiskansallista kulttuuria ja vastusti siirtolaisten ja pakolaisten ”järjestelmällistä maahantuontia”.


title: Pekka Siitoin

text: Siitoin halusi alistaa suurkapitalistit entistä tiukemman kontrollin alle ja lopettaa byrokratian.


title: Pekka Siitoin

text: Siitoin vaati kansalaisille 3 500 markan (noin 700 euroa) verotonta perustoimeentuloa. Lisäksi perustuslain tuli taata kaikille työ, asunto, koulutus ja ilmainen terveydenhoito. Valtion ja kuntien palveluja tuli kehittää joka suhteessa.


title: Pekka Siitoin

text: Omien sanojensa mukaan Siitoin oli elämänsä aikana ollut kolme kertaa naimisissa. Hänellä oli myös kuusi lasta, joista nuorin syntyi 1994. Vanhin poika Petri Siitoin kuoli auto-onnettomuudessa Naantalissa 1985 lähdettyään autolla viikonlopuksi varusmieslomalle Säkylästä. Tapahtuma masensi Siitoinia niin paljon, että poliittinen toiminta lamaantui pitkäksi aikaa. Toinen sisaruksista Elina Siitoin kuoli alkoholin ja lääkkeiden sekakäyttöön 28-vuotiaana. Pekka Siitoinin vaimo kuoli tammikuussa 2000. Poika Paul Siitoin kuoli 14.4.2012.


title: Pekka Siitoin

text: Vuonna 2006 julkaistiin Iiro Nordlingin ja Olavi Koskelan kirjoittama Siitoinia käsittelevä 208-sivuinen elämäkertakirja "Suomen Führer – Valtakunnanjohtaja Pekka Siitoin (1944–2003)". Vuonna 2010 YLE TV1 esitti Miki Brunoun ohjaaman televisiodokumentin "Tosi tarina: Isän valtakunta", joka kertoi Pekka Siitoinista hänen poikansa Paulin silmin.Nauravat Natsit on Siitoimen vuonna 1986 julkaisema punk-levy. Kyseessä on hänen ainoa julkaisunsa, jolla hän lauloi ja esiintyi musiikkituotoksessa. Levyn muut esiintyjät eivät ole tiedossa. Levy äänitettiin alun perin c-kasetille kasettinauhurilla.


title: Pekka Siitoin

text: Kappalelista


title: Pohjoinen jäämeri

text: Pohjoinen jäämeri on Arktisella alueella Pohjoisnavan ympärillä oleva suuri merialue. Sitä voidaan pitää jatkeena Atlantille, johon sen yhdistää Norjanmeri. Beringinsalmi yhdistää sen Tyyneenmereen. Pohjoisen jäämeren pinta-ala on noin 14 miljoonaa neliökilometriä. Meri on suurimmaksi osaksi jäässä vuoden ympäri. Ilmaston lämpenemisen seurauksena pysyvän jääpeitteen alue pienenee ja vuoteen 2040 mennessä jääpeite voi kadota kesän ajaksi kokonaan.


title: Pohjoinen jäämeri

text: Pohjoinen jäämeri syntyi noin 18 miljoonaa vuotta sitten, jolloin sen syvissä osissa vallitsi noin 700 000 vuoden ajan happikato.


title: Pohjoinen jäämeri

text: Nykyinen Pohjoinen jäämeri oli ennen järvi, kunnes Atlantti laajeni ja rikkoi Grönlannin ja Huippuvuoret toisiinsa yhdistäneen kannaksen. Grönlannin ja Huippuvuorten väliin muodostui salmi, joka yhdisti Pohjoisen jäämeren ja Atlantin, muuttaen Pohjoisen jäämeren sisämereksi. Atlantin raskaampi ja suolainen vesi pääsi virtaamaan salmen kautta jäämerelle, jolloin sen pintaan muodostui kevyempi murtovesikerros ja sen alapuolelle raskas syvän veden kerros. Pohjoisen jäämeren ollessa vielä järvi vesi sekoittui kevät- ja syyskierron yhteydessä pohjaan saakka, mereksi muuttumisen jälkeen enää vain ylempään murtovesikerrokseen ja syvät vedet vaihtuivat pelkästään Pohjois-Atlantin puolelta. Syntynyt salmi oli kapea ja sen pohjaa pitkin virtasi jäämerelle vain rajoitetusti Atlantin vettä. Näin ollen syvien vesien vaihtuvuus heikkeni ja muodostui happivajetta, joka nykyään vaivaa Mustanmeren ja Itämeren syvimpiä kerroksia. Pohjoisen jäämeren syntyhistoria on pystytty määrittämään hapettomien pohjasedimenttien iän perusteella.


title: Pohjoinen jäämeri

text: Aasian puolella mereen laskevat siperialaiset joet Ob, Jenisei ja Lena sekä Pohjois-Amerikan puolelta Mackenzie, Back ja Coppermine. Lisäksi vettä mereen tulee Beringinsalmesta, Atlantilta Golfvirran tuomana sekä sulavista jäätiköistä.


title: Pohjoinen jäämeri

text: Pohjoisen jäämeren eläimistö koostuu lähinnä kaloista ja merinisäkkäistä. Kaupalliseen hyödynnykseen ovat päätyneet lämpimämmän merenosan silli, turska ja kampela. Lisäksi tavataan hylkeitä ja monia valaslajeja, sekä jääkarhua. Hylkeet ja valaat kokivat melkein sukupuuton 1900-luvulla, kunnes niille säädettiin pyydystyskiintiöt. Itäisen Siperian rannikolla kaivetaan maasta tinaa ja Kanadan ja Alaskan rannikoilta pumpataan öljyä ja maakaasua. Lisäksi Huippuvuorilla kaivetaan kivihiiltä.


title: Pohjoinen jäämeri

text: Lomonosovin harjanne jakaa Pohjoisen jäämeren kahteen pääaltaaseen: Ameraasian altaaseen ja Euraasian altaaseen.


title: Pohjoinen jäämeri

text: Jäämeren reunameriä ja siihen liittyviä lahtia ovat: Meressä on myös muutamia suurempia saarikeskittymiä. Norjan hallinnoimat Huippuvuoret (Svalbard, entinen Spitsbergen) sijaitsevat Norjan pohjoisrannikon ja pohjoisnavan välissä, ja Venäjään kuuluvat Novaja Zemlja ja Frans Joosefin maa ("Zemlya Frantsa Iosifa") ovat Siperian rannikon pohjoispuolella. Pohjois-Amerikan pohjoisrannikolla on laaja Kanadan arktinen saaristo. Suurimmaksi osaksi jäätikön peittämä Grönlanti sekä tuliperäinen Islanti rajoittuvat pohjoisessa Jäämereen, etelässä Atlanttiin.


title: Pohjoinen jäämeri

text: Venäjällä on muutamia satamia siellä, missä jäätikkö ei ulotu merenrantaan saakka. Käytetyin näistä on Kuolan niemimaan kupeessa sijaitseva noin 380 000 asukkaan Murmansk, jossa on myös Venäjän sotilastukikohta, suuria kalanjalostamoja ja napa- ja merentutkimuslaitos.


title: Pohjoinen jäämeri

text: Vuonna 2016 Pohjoisen jäämeren jäätön alue Grönlanninmereltä Tšuktšimerelle oli neljä astetta tavanomaista lämpimämpää.


title: GTS Finnjet

text: GTS Finnjet (GTS = "Gas Turbine Ship"; ) oli valmistuessaan vuonna 1977 maailman ensimmäinen kaasuturbiinimoottoreita käyttävä matkustaja-autolautta, ja myös maailman suurin ja nopein autolautta. Vasta 2000-luvun alkupuolella rakennetut katamaraani-autolautat veivät nopeusennätyksen "Finnjetiltä".


title: GTS Finnjet

text: Myöhemmin alukseen asennettiin myös dieselsähköinen koneisto, mikä salli laivalle kustannustehokkaamman ajon talvikuukausina, jolloin Itämeren jäät estivät suuren nopeuden käytön.


title: GTS Finnjet

text: "Finnjet" oli pääosin suomalaista työtä. Wärtsilän telakan työvoimapulan vuoksi osa kylkilohkoista tosin tehtiin Tanskassa, mutta nekin suomalaisista teräslevyistä. Kaasuturbiinit hankittiin Yhdysvalloista ja niiden alennusvaihteet Saksasta. Potkurit olivat ruotsalaista valmistetta.


title: GTS Finnjet

text: Laivan tilasi Enso-Gutzeit, ja sen liikennöintiä hoiti pitkään Finnlines. Vuonna 1986 uudeksi omistajaksi tuli Effoa, ja liikennöinti siirtyi Silja Linen hoidettavaksi vuosiksi 1987–2005. Syyskuussa 2005 "Finnjet" vuokrattiin hurrikaani Katrinan tuhoalueelle opiskelijoiden majoitustilaksi, eikä laivaa enää ollut tarkoitus tuoda Itämerelle. Laivan uran loppu oli hyvin monivaiheinen, ja romutusuutisten tultua julki toukokuussa 2008 nähtiin useita pelastusyrityksiä. Lopulta "GTS" "Finnjet" kuitenkin saapui Alangin laivanromutusrannikolle perjantaina 13. kesäkuuta 2008. Laivaa yritettiin vielä pelastaa 19. kesäkuuta tapahtuneen rantauttamisen jälkeenkin, mutta lopulta purkutyöt aloitettiin syyskuussa 2008.


title: GTS Finnjet

text: "Finnjetin" liikenneidea oli kulkea Helsingin ja Saksan Travemünden väliä niin, että lähtö satamasta oli aina samaan kellonaikaan, vuoropäivinä reitin eri päistä. Tarvittiin todella nopea alus, jotta 1 145 kilometrin matka taittuisi 22 tunnissa ja satamassaoloajaksi jäisi riittävät kaksi tuntia.


title: GTS Finnjet

text: Itämeren ensimmäinen pitkän matkan matkustajalautta "M/S" "Hansa Express" oli aloittanut kulkunsa Finnlinesin liikennöimänä kesällä 1962. Yhtiö oli tuonut lisää laivoja liikenteeseen, mutta 1970-luvulla pelättiin liikenteen siirtyvän ulkomaiselle tonnistolle suomalaisalusten suurten kustannusten vuoksi. Tarvittiin jotain uutta. Ratkaisu oli nopea alus, jossa jokaiselle matkustajalle oli hyttipaikka, jottei ihmisten enää 1980-luvulla tarvinnut matkustaa kansipaikoilla.


title: GTS Finnjet

text: Suuren nopeuden lisäksi "Finnjet" tarjosi matkustajille aikaisemmin vain lähinnä risteilyaluksilla olleita palveluita. Näihin sisältyivät useat kaupat, ravintolat ja baarit, kuten myös urheilutilat, kokoushuoneet ja lasten puuhanurkat. Poikkeuksellisen moottoriratkaisun lisäksi "Finnjetin" suunnittelijat päättivät jakaa laivan sisätilat kahteen erilaiseen alueeseen niin, että peräosassa olivat julkiset tilat ja hiljaisemmassa keulaosassa hytit, pitkien käytävien varrella. "Finnjetin" ulkomuoto ja alkuperäinen värisuunnitelma olivat Heikki Sorvalin käsialaa.


title: GTS Finnjet

text: Kaasuturbiineja oli aiemmin käytetty vain laivaston aluksissa. Keväällä 1970 tuli myyntiin uusi laivakäyttöön kehitetty turbiini, ja pian valmistuivat ensimmäiset niitä käyttävät konttilaivat. Kahdella turbiinilla lautta voi kulkea yli 30 solmun (55 km/h) nopeudella. "Finnjet" oli maailman kuudes kauppalaiva, jossa näitä pienikokoisia ja kevyitä moottoreita käytettiin pääkoneistona.


title: GTS Finnjet

text: Laivan moottorit olivat muunneltuja versioita Douglas DC-8 -lentokoneissakin käytetyistä moottoreista. "Finnjetin" kaksi Pratt & Whitney FT4C-1 DLF -kaasuturbiinia pyörivät 63,3 kierrosta sekunnissa ja pyörittivät kahta säätölapapotkuria 2,85 kierrosta sekunnissa. Potkurien halkaisija oli tasan viisi metriä.


title: GTS Finnjet

text: Tiukassa aikataulussa pysymisen varmistamiseksi "Finnjetissä" oli kaksi toisistaan täysin riippumatonta koneistoa komentosillan ohjausvivusta potkuriin asti. Myös koneiden polttoainetankit olivat erilliset. Jos toinen koneisto vikaantui, laiva pystyi edelleen kulkemaan yhdellä potkurilla 24 solmun nopeudella. Laivassa varalla ollut kolmas kaasuturbiini voitiin tarvittaessa vaihtaa vioittuneen tilalle kuudessa tunnissa.


title: GTS Finnjet

text: "Finnjetin" myymisestä puhuttiin koko laivan iän ajan. Se johtui laivan suuresta polttoaineenkulutuksesta ja kalliista, korkealaatuisesta polttoaineesta. Öljykriisin jälkeen laivan turbiineissa alettiin kevyen polttoöljyn sijaan käyttää seospolttoöljyä. Se sisälsi 23 prosenttia kevyttä polttoöljyä ja 77 prosenttia raskasta polttoöljyä, joka oli 40 prosenttia kevyttä halvempaa. Tämä ei kuitenkaan vielä riittänyt talouden tasapainottamiseksi.


title: GTS Finnjet

text: Marraskuussa 1981 "Finnjet" lähti ensimmäisen kerran Itämeren ulkopuolelle ja oli suurin Kielin kanavaa kulkenut matkustaja-alus. Se vietiin kuudeksi viikoksi Amsterdamse Droogdok Maatschappij (ADM) -korjaustelakalle Amsterdamiin, Alankomaihin. Laivan peräosaan rakennettiin konehuoneet, joihin asennettiin kaksi dieselgeneraattoria. Kaksi Wärtsilä Vaasa 18V32 -dieselmoottoria, yhteisteholtaan 11,4 megawattia, pyöritti kahta Strömbergin sähkögeneraattoria. Tuotetulla sähköllä pyöritettiin kahta turbiinihuoneessa olevaa potkurimoottoria, jotka on yhdistetty alkuperäisiin alennusvaihteisiin kytkimillä ja kaksivaiheisilla alennusvaihteilla.


title: GTS Finnjet

text: "Finnjet" kulki kesäaikana kaasuturbiinien voimalla 30 solmun nopeudella Helsingin ja Travemünden välin 22,5 tunnissa. Talvella se käytti uusia dieselmoottoreita ja kulki saman välin 18,5 solmun nopeudella 36 tunnissa. Rahaa kuitenkin säästyi, kun polttoaineenkulutus laski 50 prosenttia kaasuturbiinien osatehokäyttöön verrattuna, ja polttoainekin oli halvempaa. Itämeren jäät olisivat joka tapauksessa vaatineet nopeuden pienentämistä.


title: GTS Finnjet

text: Apukoneistona "Finnjetillä" oli viisi Wärtsilä V22 -dieselmoottoria, joista kukin kytkettynä 1 700 kilovolttiampeerin sähkögeneraattoriin. Lisäksi oli yksi hätädieselgeneraattori, jonka teho oli 500 kilovolttiampeeria. Laivan lämmittämiseen oli lisäksi kaksi matalapaineista (0,7–0,8 MPa) höyrykattilaa.


title: GTS Finnjet

text: Merenkulkijoiden alkavan lakon vuoksi "Finnjet" laskettiin vesille etuajassa 28. maaliskuuta 1976. Koska hinaajatkin olivat menossa lakkoon, ei laivaa olisi saatu lakon aikana siirrettyä. Vesillelasku oli koruton ja juhlaton tapahtuma. Wärtsilän Helsingin telakan rakennusallas täytettiin vedellä ja alus hinattiin varustelulaituriin. Ruotsalainen alihankkija ehti viime tingassa korjata väärin asennetut säätölapaiset potkurit.Ensimmäinen neljän päivän koematka alkoi 9. joulukuuta 1976. "Finnjetin" päällikkönä oli Carl Sviberg ja koeajopäällikkönä jäänmurtaja "Urhon" päällikkö Tom Artela. Helsingistä alus lähti 1. maaliskuuta 1977 Kielin telakalle pohjan maalaukseen ja sieltä 14. päivä laiturikokeisiin Travemündeen. "Finnjet" oli melkoinen kuuluisuus, sillä aluksen saapumista seurasi 5 000 katsojaa.


title: GTS Finnjet

text: Paluumatkan koeajossa Itämerellä "Finnjet" ylitti telakan takaaman 30,5 solmun nopeuden. Alus saavutti täydellä 55 megawatin teholla 31,15 solmua ja yhdellä koneella (27,5 MW) kulkien 24 solmua. Täydestä vauhdista "Finnjet" pysähtyi 1 145 metrin matkalla. Jäissä kulkiessaan tämä 1A Super -jääluokan alus sai käyttää vain 29,4 megawatin tehoa, mutta silläkin teholla kulku jäissä oli tasaisen varmaa ja nopeus 16 solmua.


title: GTS Finnjet

text: ”Itämeren nopeimman hotellin” kastoi 28. huhtikuuta 1977 sen tilaajan Enso-Gutzeitin johtokunnan puheenjohtajan Olavi J. Mattilan Annikki-puoliso. Konemestarilakon vuoksi 1 500 kutsuvieraan kastajaispurjehdus peruuntui. Upouuden kaasuturbiinilautan piti aloittaa liikennöinti vappuna, mutta silloinkin kutsuvieraille tarjottiin avajaismatkan sijasta lounas Katajanokan laiturissa konemestarilakon vuoksi. Alus pääsi ensimmäiselle matkalleen Travemündeen vasta 13. toukokuuta 1977. Markkinointia vauhdittanut Suomen suurin mainoskampanja menetti lakon vuoksi melkoisesti tehoaan.


title: GTS Finnjet

text: Saapuessaan toisella matkallaan 16. toukokuuta 1977 Travemündeen "Finnjet" törmäsi laituriin. Laivaa vastassa ollut yleisö pakeni kiireesti kauemmaksi, kun toisen potkurin nousu ei pysynytkään nollilla, vaan laiva ampaisi rantaan. Keulaportti ja keula vaurioituivat, mutta alus saatiin kuitenkin purettua ja lastattua peräportin kautta. Elokuussa 1981 myrsky koetteli laivaa vaurioittaen keulaportin visiiriä.


title: GTS Finnjet

text: Tammi–helmikuussa vuonna 1986 laivan ravintolatilat uudistettiin Wärtsilän Hietalahden telakalla. Samassa yhteydessä aluksen yhdeksännelle kannelle rakennettiin uusi hyttiosasto ”Commodore Class”, johon tuli 29 kappaletta tasokkaita 17–19 neliömetrin suuruisia hyttejä. Ennen uudistustöitä laiva oli ehtinyt kuljettaa 1,9 miljoonaa matkustajaa. Talvisin "Finnjet" kuljetti hyteissään 1 500 matkustajaa ja kesäisin matkustajia voi olla 1 750, kun käytössä oli myös lepotuolipaikat. Aluksen siirto Effoalle tapahtui 3. kesäkuuta 1986.Pian laiturista lähdön jälkeen 16. joulukuuta 1986 toinen potkuri kosketti merenpohjaa Helsingin Kruunuvuorenselällä. Hinaajat "Poseidon" ja "Aulis" irrottivat lautan karilta ja hinasivat sen takaisin Katajanokan laituriin. Kielin telakalle korjattavaksi alus pääsi omin konein käyttäen vain oikeanpuoleista potkuriaan. Korjaus tapahtui nopeasti, ja "Finnjet" palasi liikenteeseen jo ennen joulua.


title: GTS Finnjet

text: Syksyllä 1997 alusta muutettiin Göteborgin Cityvarvet-telakalla, sillä Silja Line päätti siirtää sen talveksi Tallinnan liikenteeseen, jossa tarvittiin enemmän myymälätilaa. Vuosina 1997–2005 "Finnjet" liikennöi reiteillä Helsinki–Muuga, Helsinki–Travemünde, Helsinki–Tallinna, Helsinki–Tallinna–Rostock, Helsinki–Riika ja Pietari–Tallinna–Rostock.


title: GTS Finnjet

text: Vuonna 2001 "Finnjet" oli Vuosaaren telakalla huollossa potkurin lapojen vaihdon ja laivan maalaustöiden vuoksi. Keväällä 2004 aluksen yleisten tilojen sisustus ja myös aluksen tekniikkaa uudistettiin Raumalla. Syksyllä 2004 liikennöinti päätettiin keskeyttää vähäisten matkavarausten vuoksi, ja alus poistettiin liikenteestä talven ajaksi.


title: GTS Finnjet

text: Ennen kesäsesongin alkua vuonna 2005 laivan miehistö toi aluksen Aker Finnyardsin Rauman telakalla tarkistamaan edellisenä kesänä tehtyjä muutoksia ja korjauksia sekä pohjan pesuun. Alusta siirrettäessä Saksan Rostockissa vietetyn talven jälkeen Raumalle telakoitavaksi miehistö kokeili koneiden kuntoa. Gotlannin pohjoispuolella suunnaksi otettiin tasan 90,0 astetta eli suoraan itään ja lisättiin tasaisesti konetehoja yli 90 prosenttiin asti. Alus saavutti tuolloin 32 solmun nopeuden, eli koneet olivat kunnossa.


title: GTS Finnjet

text:
Raumalla alus oli noin viikon ajan, minkä jälkeen se jouduttiin siirtämään etuajassa Raumalta pois Tallinnaan odottamaan liikenteen alkua. Syy ennenaikaiseen poistumiseen telakalta oli Tallinkin uuden aluksen ("M/S" "Galaxy") kölinlasku, ja loput työt suoritettiin Tallinnassa niin sanotussa risteilylaiturissa.
Latvian valtio vuokrasi aluksen 2.–8. toukokuuta 2005 Yhdysvaltain valtuuskunnan hotelliksi presidentti George W. Bushin vieraillessa maassa. Laivaan majoitettiin kuitenkin muun muassa Radisson SAS -hotellin asukkaita eikä yhdysvaltalaisia, kuten oli ilmoitettu alun perin.


title: GTS Finnjet

text: Kesäsesongin 2005 "Finnjet" liikennöi reitillä Pietari–Tallinna–Rostock.


title: GTS Finnjet

text: Syyskuussa alus vuokrattiin hotellilaivaksi Yhdysvaltoihin. Atlantin ylityksen aikana se vielä oli Suomen lipun alla – "Finnjet" onkin nopein suomalainen alus, joka on ylittänyt Atlantin valtameren Portugalin Azorien saarilta Bahaman saarille. Aikaa siihen kului vain viisi vuorokautta, ja vauhti oli vain puolilla tehoilla saavutettu, 24 solmun keskinopeudella. Meksikonlahden kautta ja Mississippijokea pitkin "Finnjet" saapui 5. lokakuuta 2005 Baton Rougeen. Siellä se toimi Louisianan valtionyliopiston (LSU) hammaslääketieteen opiskelijoiden asuntona aina toukokuun loppuun 2006. Opiskelijat joutuivat siirtymään tälle kakkoskampukselle, kun hurrikaani Katrina tuhosi New Orleansin kampuksen.


title: GTS Finnjet

text: "Finnjet" lähti Baton Rougesta odottamaan ostajaa Freeportiin Bahamalle, jonne se saapui 9. kesäkuuta 2006. 20. heinäkuuta Sea Containers -yhtiön tytäryhtiö Finnjet Bermuda Ltd. osti aluksen ja rekisteröi sen Bahaman lipun alle. Kotisatamaksi tuli Nassau.


title: GTS Finnjet

text: Alus makasi toimettomana Bahaman Freeportissa. Siitä poistettiin muun muassa Silja Linen logot aluksen siirryttyä uusille omistajilleen. Laivalla oli lähinnä Itä-Euroopasta ja Aasiasta muutaman kymmenen hengen miehistö, joka huolsi ja ylläpiti alusta mahdollisten uusien omistajien/rahtaajien ilmaantumista odotellen.


title: GTS Finnjet

text: Marraskuussa 2007 Silja Linen entisen omistajan Sea Containersin konkurssipesä sai lehtitietojen ja Finnjetwebin tietojen mukaan vihdoin myytyä laivan, joka ehti seistä toimettomana Bahamalla kesäkuusta 2006 asti. Uusi amerikkalainen omistajataho aikoi muuttaa laivan autokannet kasinotiloiksi. Hyttitiloihin oli tarkoitus rakentaa muun muassa luksussviittejä. Laivaan olisi mahtunut muutosten jälkeen jopa 3 000 asiakasta.


title: GTS Finnjet

text: Uusi omistaja kastoi laivan tammikuussa 2008 "Da Vinciksi". Cruise Ship Holdings Four Ltd -yhtiö rekisteröi "Da Vincin" Bahaman lipun alle ja kotisatamaksi tuli Nassau. Tämän jälkeen omistaja vei aluksen Italian Genovaan telakoitavaksi.


title: GTS Finnjet

text: Toukokuussa Usshipbrokers.com-sivusto uutisoi, että laiva on myyty romutettavaksi. Alus purjehdittiin Jeddaan, jossa se luovutettiin uusille omistajilleen ja sai nimen "Kingdom". Aluksen kerrottiin jo lähteneen sieltä 25. toukokuuta kohti Mumbaita romutettavaksi. Vuorineuvos Martin Saarikangas ja turkulainen liikemiesryhmä Johnny Sidin johdolla selvittivät mahdollisuuksia siirtää "Kingdom" Espooseen tai Turkuun. Laiva saatiin muutamaksi päiväksi pysäytettyä Saudi-Arabian rannikolle, mutta yritys kuitenkin kaatui liian nopeaan aikatauluun ja sijoittajien epävarmuuteen.


title: GTS Finnjet

text: 2. kesäkuuta 2008 entinen "Finnjet" jatkoi matkaansa kohti Alangin hietikkoa, joka on Intian suurimpia laivanromuttamoja. Kuitenkin 4. kesäkuuta 2008 "Finnjetin" tarinaan tuli uusi käänne, kun porilaisyrittäjä Mauri Murotie tuli julkisuuteen "Satakunnan Kansan" uutisoinnin myötä ja kertoi aikeistaan ostaa laivan linjaliikenteeseen Itämerelle. Murotie kuitenkin hyvin pian ilmoitti, että ostohanke oli kaatunut, sillä joukko intialaisia liikemiehiä oli ostanut sen risteilykäyttöön porilaisen tarjoamaa korkeammalla hinnalla. "Finnjetin" ”pelastumisesta” ehdittiin tämän jälkeen uutisoida laajasti suomalaisissa tiedotusvälineissä. Uutinen osoittautui kuitenkin ankaksi, sillä tiedoista poiketen "Finnjet" oli kaiken aikaa jatkanut matkaansa kohti Intiaa. Se saapui perille Alangin romutushietikolle perjantaina 13. kesäkuuta 2008 ja rantautettiin odottamaan purkamista 19. kesäkuuta 2008. Aluksen saapuminen huomioitiin myös intialaisessa mediassa muun muassa otsikoilla ”Nopein laiva saapui Alangiin romutettavaksi” ja ”Maailman nopein lautta puretaan Alangissa”.


title: GTS Finnjet

text: Aluksen purkutöitä ei aloitettu heti rantauttamisen jälkeen, koska Rishi Ship Breakers kävi yhä neuvotteluja aluksen myymisestä turkulaisen Johnny Sidin vetämälle ProFinnjet-ryhmälle. Elokuussa 2008 aluksen kuntoa ja rantautuksessa mahdollisesti syntyneitä vaurioita tarkistamaan ProFinnjet lähetti kolmimiehisen "Finnjetin" aiemmasta henkilöstöstä koostuvan tutkimusryhmän. Alus osoittautui kuitenkin pahoin vaurioituneeksi sen vietettyä kuukausia Alangin kosteassa ilmastossa ilman ilmastointia ja lämmitystä. Esimerkiksi sisustus oli pääosin homeessa ja monia instrumentteja ja laitteita oli ehditty poistaa tai tuhota. Kun ProFinnjet-hankkeen resurssit eivät riittäneet laivan pelastamiseen, intialainen omistaja aloitti aluksen purkutyöt 12. syyskuuta 2008. Suurikokoisen laivan purkutöiden arvioitiin kestävän noin puoli vuotta. Romuttajat uskoivat löytävänsä ostajan kaikelle laivasta irtoavalle. Toukokuussa 2009 laivan romutus oli yhä kesken.


title: GTS Finnjet

text: Vielä vuoden 2010 alussa "Finnjetiä" ei ollut purettu kokonaan. Keula oli polttoleikattu irti, mutta muu runko ja suurin osa moottoritilaa oli vielä jäljellä.


title: GTS Finnjet

text: 28. syyskuuta 1994 "Finnjet" oli mukana "Estonian" uppoamisen eloonjääneiden etsinnöissä, mutta se joutui keskeyttämään etsintöihin osallistumisen, kun autot sen autokannella alkoivat liikkua.


title: Sorsalinnut

text: Sorsalinnut ("Anseriformes") on lintulahko, jonka edustajat ovat sopeutuneet hyvin vedessä elämiseen. Sorsalinnut jaetaan sorsiin ("Anatidae"), romiskoihin ("Anhimidae") ja puuhanhiin ("Anseranatidae"). Kaikki Suomessa esiintyvät sorsalinnut kuuluvat sorsien heimoon, romiskoja on vain Etelä-Amerikassa ja puuhanhia Australiassa ja Uudessa-Guineassa.


title: Sorsalinnut

text: Useimpien sorsalintulajien koiraat ovat suurimman osan vuotta näyttävän näköisiä. Naarailla on ympäri vuoden huomiota herättämätön suojaväritys. Yleensä naaraat huolehtivat pesueista yksin.


title: B

text: B (b) on latinalaisten ja myös suomen aakkosten toinen kirjain. B-kirjaimen nimi on suomen kielessä "bee" ja äännearvo .


title: B

text: Latinalaista B-kirjainta vastaa kreikkalaisten aakkosten toinen kirjain beeta (Β, β) ja kyrillisten aakkosten toinen kirjain Б (б). Ulkomuodoltaan B:tä muistuttava kyrillinen В (в) merkitsee kuitenkin lähinnä v:n tapaista äännettä. Yhdennäköisyydestään huolimatta eri B:t ovat Unicode-merkistössä eri merkkejä.


title: B

text: B-kirjaimella merkitään useissa kielissä, myös suomessa, äännettä soinnillinen bilabiaalinen plosiivi eli .


title: B

text: B-kirjain on todennäköisesti saanut alkunsa Egyptin hieroglyfien tai seemiläisten kirjoitusmerkkien taloa (oikeastaan talon pohjapiirrosta) esittävästä kuvamerkistä.


title: B

text: Noin vuoteen 1500 eaa mennessä foinikialaiset olivat antaneet kirjaimelle muodon, johon sen seuraavat kehitysvaiheet perustuivat. Foinikialaiset käyttivät kirjaimesta ilmeisesti sekä kulmikasta että pyöristettyä muotoa. He lienevät omaksuneet merkin nimityksen todennäköisesti oman kielensä tai jonkin muun vanhan seemiläisen kielen taloa merkitsevästä sanasta "bet".


title: B

text: Antiikin kreikkalaiset ottivat kirjaimen käyttöönsä antaen sille nimityksen beeta ja käänsivät sen toisin päin ikään kuin peilikuvaksi. Samalla kirjain pyöristyi. Myöhemmin kirjaimeen lisättiin toinen kaari alkuperäisen alapuolelle. Varhaisimmissa kreikkalaisissa kirjoituksissa B-kirjain esiintyi foinikialaiseen tapaan kaaret vasemmalle osoittaen. Siitä kuitenkin esiintyi muunnoksia, joissa kaaret olivat kolmiomaisen kulmikkaat.


title: B

text: Etruskit toivat kreikkalaiset kirjoitusmerkit asuinsijoilleen nykyisen Italian alueelle ja ottivat B-kirjaimen käyttöön sellaisenaan, tosin mahdollisesti siitä käytettiin kulmikasta, vasemmalle käännettyä muunnosta. Myöhemmin roomalaiset alkoivat käyttää etruskien kirjaimia latinankielisissä kirjoituksissaan, jolloin B-kirjain pyöristyi jälleen kaaret osoittaen taas oikealle. Tämän kehityksen tuloksena B-kirjaimesta tuli osa latinalaisia aakkosia.


title: B

text: B-kirjainta vastaava äänne on suomessa soinnillinen bilabiaalinen plosiivi eli . Vaikka "b" kuuluisi ääntää soinnillisena, sen ääntämyksessä on vaihtelua ja se saattaa ääntyä puolisoinnillisena tai soinnittomana ("b ~ ʙ ~ p"). Yleiskielessä äänteet pyritään pitämään erilaisina, koska vaihtuminen voi muuttaa sanan merkityksen ("bussi" vs. "pussi").


title: B

text: Suomessa "b" esiintyy vain uudehkoissa lainasanoissa sekä slangisanoissa.


title: B

text: B-kirjainta käytettiin vanhassa kirjasuomessa "p"-äänteen merkkinä nasaalin ja likvidan jäljessä kuten sanassa "ombi" ("ompi"). Tästä luovuttiin 1700-luvun lopulta alkaen.


title: Valotusaika

text: Valotusaika (myös suljinaika, engl. shutter speed) tarkoittaa valokuvauksessa aikaa, jonka kameran suljin on auki valotuksen aikana. Yleensä valotusaika ilmoitetaan sekunnin murto-osina, kuten "1/250" s, joka voidaan merkitä myös "250".


title: Valotusaika

text: Mitä vähemmän kuvauskohteessa on valoa, sitä pidempi pitää valotusajan olla, jotta valoherkälle kuvakennolle tai filmille lankeaa riittävästi valoa. Pidempi valotusaika vaatii vakaampaa kuvausotetta tai jalustan käyttöä, jotta vältetään heilahtamisesta johtuva kuvan epäterävyys.


title: Valotusaika

text: Nykyään valotusaikojen geometrinen sarja on vakiintunut seuraavaksi:


title: Valotusaika

text: Jokainen askel sarjassa puolittaa tai kaksinkertaistaa filmille tai kennolle pääsevän valon määrän. Koska myös objektiivin himmenninaukko muuttuu vastaavassa sarjassa, voidaan sama valotus saavuttaa usealla valotusajan ja himmenninaukon yhdistelmällä ja samalla filmi- tai kennoherkkyydellä. Esimerkiksi 1/125 ja f:8 tuottaa saman valotuksen kuin 1/250 ja f:5,6, kun filmin tai kennon herkkyys pysyy samana.


title: Kamera

text: Kamera on kuvien tallentamiseen käytettävä laite. Sana itsessään on peräisin latinasta, "camera obscura" – pimeä huone, joka oli varhainen mekanismi kuvien heijastamiseen, jossa koko huone toimi samantapaisesti kuin nykyaikainen kamera, paitsi että kuvaa ei voitu tallentaa.


title: Kamera

text: Vuonna 1888 Kodak toi markkinoille rullafilmin ja sille sopivan kameran nimellä "Kodak no.1". Varsinainen markkinamenestyjä oli Kodakin lapsille tarkoitettu Kodak Brownie-laatikkokamera. Kamerassa ei ollut säätöjä ja filmin taustalla oli suojapaperi, jonka vuoksi filmi voitiin vaihtaa valossa.


title: Kamera

text: Jokainen kamera on periaatteessa "camera obscura" eli pimeä huone. Kamera on valotiivis kotelo, jonka seinämässä on objektiivin ja sulkimen peittämä aukko. Kuvatessa valo pääsee sisään ja vastapäiselle seinämälle piirtyy kuva kuvauksen kohteesta. Jotta kuva onnistuisi, valonherkän materiaalin tai kuvakennon pitää valottua oikein. Valotusta säädellään suljinajalla, objektiivin himmentimellä ("aukolla") ja valonherkän materiaalin tai kennon herkkyysasetuksella. Aiemmin valokuvaajan piti manuaalisesti laskea oikea aukko-aika-arvo herkkyyden mukaan. Nykyään valotusta säädellään mikroprosessorilla.


title: Kamera

text: Etsin on kamerassa oleva pieni aukko jota vasten silmä laitetaan kuvan rajaamista ja kameran suuntaamista varten. Etsin voi olla muusta optiikasta erillinen optinen tähtäin tai se voi näyttää kuvaa joka tulee varsinaisen kuvausoptiikan läpi. Useissa digitaalisissa kameroissa (kts. peilittömät järjestelmäkamerat) on elektroninen etsin, jonka kuva muodostetaan sähköisesti kameran kennon tuottaman kuvan pohjalta.


title: Kamera

text: "Suljin" on mekaaninen osa, joka säätelee valon pääsyä filmille tai valoherkälle kennolle. Ensimmäisissä kameroissa sulkimen virkaa hoiti objektiivinsuojus, jonka valokuvaaja otti käsin pois valotuksen alussa ja laittoi takaisin valotuksen lopussa. Nykyisissä kameroissa on joko keskussuljin tai verhosuljin.


title: Kamera

text: Keskussulkimessa on metallilevyjä objektiivin himmennintasossa (eli linssien välissä). Sulkimen auetessa nämä siirtyvät valon edestä pois. Yleensä suljin koostuu joukosta lamelleja, jotka siirtyvät säteittäisesti ulospäin optisesta akselista. Keskussulkimen lyhin valotusaika on tyypillisesti 1/500 s ja suurin etu muihin suljintyyppeihin se, että salamatäsmäys toimii kaikilla valotusajoilla. Studiokamerat on tästä syystä varustettu lähes aina keskussulkimella. Keskussuljin on rakennettava jokaiseen objektiiviin erikseen, mikä tietysti aiheuttaa kustannuksia.


title: Kamera

text: Verhosulkimessa valotuksen määrää filmi- tai kuvastason edessä kulkeva rako. Rako muodostetaan kahden verhon väliin (verho voi olla metallia tai kangasta). Raon suuruutta muuttamalla voidaan valotusaikaa säätää. Yleensä verhon liikkumisnopeus on vakio. Pitkät ajat muodostetaan siirtämällä ensimmäinen verho auki, odottamalla tarvittava aika ja lopettamalla valotus siirtämällä toinen verho kuvastason eteen. Jos verhon liikkumisnopeus kuvatason editse on 1/100 s, niin valotusaika 1/125 s muodostetaan avaamalla verho 80 %:n leveydeltä. Valotusaika 1/1000 s muodostetaan avaamalla verho 10 %:n leveydeltä eli kinofilmillä raon suuruus on 3,6 mm, jos verho liikkuu vaakasuuntaan, ja 2,4 mm, jos verho liikkuu pystysuuntaan. Pystysuuntaan liike on lyhyempi kuin vaakasuuntaan, joten verhon kulkuaika voidaan tehdä vaakasuuntaa lyhyemmäksi. Lyhyin salamatäsmäysaika on verhon liikeaika kuvaksen ohi, koska salaman leimahdushetkellä sulkimen on oltava kokonaan auki.


title: Kamera

text: Lyhyintä valotusaikaa rajoittaa se, kuinka kapeaksi verhojen väli voidaan tehdä säilyttämällä kuitenkin tarpeellinen tarkkuus. Tyypillisesti verhosulkimen lyhyin valotusaika on 1/4000 s, mutta markkinoilla on nopeamminkin toimivia sulkimia.


title: Kamera

text: Verhosulkimen suurin etu on, että kuvataso voidaan peittää objektiivin vaihdon ajaksi. Tästä syystä verhosuljin on lähes kaikissa pienkoon järjestelmäkameroissa. Verhosulkimen suurin haitta on se, että lyhyin salamatäsmäysaika on luokkaa 1/250 s tai pidempi.


title: Kamera

text: Kuvaa otettaessa suljin aukeaa kuvaajan tai kameran automatiikan määräämäksi ajaksi ja kokoisena. Kun himmentimen aukko säätelee filmin saamaa valon määrää valotuksen aikana, niin suljinaika säätelee aikaa jona valo pääsee filmille. Esimerkiksi pimeissä olosuhteissa sulkimen nopeuden pitäisi olla hitaampi tai aukon suurempi, jotta filmi kykenisi tallentamaan tilanteen vähäisen valon.


title: Kamera

text: Kameran objektiivi piirtää kuvan halutun kokoisena ja terävänä valoherkälle pinnalle (filmi tai valokenno). Nykyaikaisissa kameroissa kiinteäpolttovälinen objektiivi on usein korvattu vaihtuvapolttovälisellä zoom-objektiivilla, jolla polttoväli ja kohteen kuvautuminen voidaan säätää sopivaksi liikkumatta lähemmäs kohdetta tai kohteesta poispäin.


title: Kamera

text: Objektiivi koostuu yleensä useiden linssien muodostamista linssiryhmistä. Linssiryhmään kuuluu sekä kuperia että koveria linssejä, ja erilaisten linssien tarkoituksena on kumota toistensa kuvaan aiheuttamia virheitä. Koska eri värit eli valon eri aallonpituudet tarkentuvat hieman eri tasolle, tarvitaan ryhmä linssejä, joiden avulla eri aallonpituudet saadaan tarkentumaan samalle tasolle (polttotasolle). Muuten tuloksena olisi epäterävä kuva, jossa eri värit eivät osuisi samalle kohdalle.


title: Kamera

text: Järjestelmäkameroihin on saatavilla paljon erilaisia objektiiveja eri polttoväleillä ja valovoimakkuuksilla varustettuna. Objektiivi voi olla myös Zoom-objektiivi, jolloin polttoväliä pystyy säätämään kuvauskohteen mukaan. Ns. hybridikameroissa eli puolijärjestelmäkameroissa on yleensä melko pitkällä polttovälillä varustettu kiinteä objektiivi. Kompaktikameroiden polttoväli on huomattavasti lyhyempi.


title: Kamera

text: Normaaliobjektiivin polttoväli vastaa suunnilleen filmiruudun tai kennon lävistäjän mittaa. Esimerkiksi 35 mm kinofilmikamerassa normaaliobjektiivin polttoväli on noin 50 mm. Tätä pienemmällä polttovälillä varustettuja objektiiveja kutsutaan laajakulmaobjektiiveiksi ja suuremmalla polttovälillä varustettuja objektiiveja teleobjektiiveiksi. Laajakulmaobjektiivia käytetään kuvattaessa laajoja näkymiä tai esimerkiksi ahtaissa sisätiloissa. Kauko-objektiivi saadaan lähikuvia kaukana sijaitsevista kohteista.


title: Kamera

text: "Himmennin" on objektiivin yhteyteen rakennettu, läpimitaltaan yleensä säädettävä aukko, jonka kautta valon on kuljettava. Himmentimen aukon kokoa muuttamalla voidaan säätää filmille tai kuvakennolle pääsevän valon määrää. Himmentimen aukon suhteellinen koko vaikuttaa myös syvyysterävyyteen niin, että pienemmällä aukolla saavutetaan suurempi syvyysterävyysalue.


title: Kamera

text: Himmentimen aukon koko ilmaistaan yleensä suhdelukuna, joka ilmaisee aukon halkaisijan suhteessa objektiivin polttoväliin. Esim. himmentimen arvolla 2.8 aukon halkaisija on 1/2,8 polttovälistä. Aukon todellisen läpimitan kasvaessa sen numeroarvo siis pienenee: aukko 2 päästää lävitseen enemmän valoa kuin aukko 16.


title: Kamera

text: Analogiset kamerat tallentavat valon valokuvafilmille. Video- ja digitaalikamerat käyttävät elektroniikkaa, yleensä CCD-kennoa, kaappaamaan kuvia, jotka voidaan myöhemmin siirtää esimerkiksi tietokoneelle.


title: Kamera

text: Kameroita, jotka tallentavat useita kuvia sarjana, kutsutaan elokuvakameroiksi, yksittäisille kuville suunniteltuja kutsutaan still-kameroiksi. Näiden kategorioiden rajat kuitenkin hämärtyvät, kun tavallisilla kameroilla otettuja otoksia käytetään liikkeen kuvaamiseen erikoistehostetyössä. Nykyaikaiset digitaalikamerat pystyvät usein tekemään pienen vaihdoksen yksittäiskuva- ja elokuvamoodien välillä.


title: Francis Bacon

text: Sir Francis Bacon (22. tammikuuta 1561 Lontoo – 9. huhtikuuta 1626 Highgate) oli englantilainen yleisnero: kirjailija, lakimies, filosofi ja valtiomies. Bacon otti elämäntehtäväkseen uudistaa kaikki tieteet ja hänen ajatuksensa ovat monien tieteellisten ja filosofisten suuntauksien pohjana. Silti on edelleen vaikea määritellä kuinka suuri hänen vaikutuksensa edellä mainittuihin on ollut, koska hän oli enemmin tieteen agendan julistaja kuin käytännön työn tekijä.


title: Francis Bacon

text: Bacon syntyi Lontoossa ja sai englantilaisen herrasmiehen kasvatuksen. Hänen isänsä oli Sir Nicholas Bacon ja äitinsä Ann Cooke. Elämäkertojien mukaan hän sai kotiopetusta huonon terveytensä vuoksi.


title: Francis Bacon

text: Bacon ryhtyi opiskelemaan 15-vuotiaana Cambridgen yliopistossa lakia ja kaikkia silloin tunnettuja luonnontieteitä. Myöhemmin hänet valittiin parlamenttiin. Tästä huolimatta Baconin ura lähti todelliseen nousuun vasta kun vuonna 1603 kuningatar Elisabet I kuoli ja Bacon siirtyi Jaakko I:n palvelukseen. Samana vuonna hänet lyötiin ritariksi. Vuonna 1613 Baconista tuli tuomari, ja viisi vuotta myöhemmin hän sai lordikanslerin ja Verulamin paronin arvonimen. 60-vuotias Bacon nimitettiin St. Albans'in varakreiviksi. Myöhemmin samana vuonna häntä syytettiin lahjusten ottamisesta, johon hän myönsi syyllisyytensä. Bacon sai 40 000 punnan sakot ja hänet tuomittiin vankilaan Lontoon Toweriin. Hän ehti viettää vain viisi päivää vankeudessa ennen armahdustaan eikä hänen tarvinnut maksaa sakkoja, mutta Bacon ei enää koskaan toiminut parlamentin jäsenenä ja hänet erotettiin hovista.


title: Francis Bacon

text: Tieteessä Bacon kehitti induktiivista päättelyä eteenpäin yrittäessään saada selville lämmön olemuksen. Hän teki luetteloita kuumista ja kylmistä kappaleista toivoen löytävänsä näistä luetteloista joitain, joka olisi mukana aina esimerkiksi kuumissa kappaleissa, mutta puuttui kylmistä. Tarinan mukaan Bacon halusi eräänä talvipäivänä kuninkaan lääkärin kanssa käydyn keskustelun jälkeen kokeilla kylmyyden vaikutusta lihan säilyvyyteen ja osti tätä varten teurastetun kanan. Hän täytti sen lumella ja vei sen sisälle. Samalla Bacon itse sairastui ja joutui vuodepotilaaksi. Bacon kuoli myöhemmin saamaansa keuhkokuumeeseen, mutta viimeisessä kirjoittamassaan kirjeessä hän toteaa Arundelin jaarlille, jonka hoteissa hän sairasti, että kanalla tehty koe oli onnistunut erinomaisen hyvin, ja liha todella säilyy hyvin kylmässä.


title: Francis Bacon

text: Huolimatta siitä, että tiede kiinnosti Baconia ja hänen yleinen katsantotapansa oli tieteellinen, Bacon ei oikeastaan osallistunut siihen, mitä tehtiin hänen aikanaan tieteen alalla ja hän aliarvioi useiden aikalaistensa saavutuksia.


title: Francis Bacon

text: Bacon piti tieteen tavoitteena luonnon hallitsemista ja tähän käsitykseen perustuu hänen kuuluisa lauseensa: "Tieto on valtaa."


title: Francis Bacon

text: Bacon ei antanut arvoa matemaattisille menetelmille tai teorioiden muodostamiselle. Hän arvosteli esimerkiksi Nikolaus Kopernikuksen aurinkokeskistä planeettateoriaa spekulatiivisuudesta.


title: Francis Bacon

text: Baconia on yleisesti pidetty yhtenä empirismin perustajista. Hänen mielestään kuitenkin luottamus aistien pettämättömyyteen on lapsellista. Alkemisteja Bacon moitti "sokeasta empirismistä" ja piti itse keskeisenä, että tieteentekijä kehittäisi järjestelmällisen tavan tehdä tutkimusta.


title: Francis Bacon

text: Bacon kehitti opin idoleista (< kr. "eidolon", aavekuva) eli huonoista ajatustottumuksista, jotka saavat ihmiset erehtymään. Hän luetteli teoksessa "Novum Organum" neljä idolien lajia:Bacon aikoi kirjoittaa "Instauratio Magna" ("Suuri laitos") -nimisen kaikki tieteet käsittävän suurteoksen. Siihen kuuluivat:"Uusi Atlantis" ("The New Atlantis") on klassisia utopiaromaaneja. Siinä kuvaillaan kaukaiselta mereltä löydettyä saarivaltiota, missä lääkärit olivat nujertaneet sairaudet ja tiedemiehet alistaneet luonnon ihmisen palvelukseen. Kirja jäi keskeneräiseksi.


title: Francis Bacon

text: "History of King Henry the Seventh" eli "Henrik seitsemännen elämäkerta" on erityisesti tunnettu poikkeuksena normaalista elämäkertatyylistä.


title: Francis Bacon

text: Tähän mennessä Baconin teoksista on käännetty suomeksi "Uusi Atlantis" ja "Filosofisia mietelmiä". Ainut suomeksi ilmestynyt perusteellinen tutkimus on Jukka Kanervan "Matkaan: tutkimus Francis Baconin poliittisesta ajattelusta".


title: Etiikka

text: Etiikka (, sanasta , "ēthos", vakiintuneet tavat) on tutkimusala, joka tutkii moraalia ja siihen liittyviä kysymyksiä kuten eettisen toiminnan periaatteita, oikeaa ja väärää, hyvää elämää, sekä arvojen ja eettisten väittämien luonnetta.


title: Etiikka

text: Perinteisesti länsimainen etiikka on filosofian osa-alue. Länsimaista etiikkaa ja sen tutkimusta kutsutaan myös nimellä moraalifilosofia, moraalioppi tai filosofinen etiikka. Etiikka on sidoksissa muuhun ajatteluun siinä, että vastaukset eettisiin kysymyksiin riippuvat usein vastauksista todellisuuskäsitystä tai muita ajattelun osa-alueita koskeviin kysymyksiin.


title: Etiikka

text:
Länsimaisen analyyttisen filosofian piirissä tutkitun etiikan kolme keskeistä osa-aluetta ovat metaetiikka, joka tutkii eettisiä käsitteitä ja moraalisen kielen luonnetta ja perustaa, normatiivinen etiikka, joka määrittää eettisiä normeja eli sääntöjä, sekä soveltava etiikka, joka tutkii eettisten arvojen soveltamista. Etiikan muihin osa-alueisiin kuuluu deskriptiivinen eli kuvaileva etiikka, joka pyrkii selittämään ihmisen toimintaa käytännössä. Arvoteoria tutkii arvojen luonnetta.
Metaetiikka on etiikan osa-alue, joka tutkii moraalisten arvostelmien ja teorioiden luonnetta, niiden pätevyyden ehtoja sekä eettisten käsitteiden alkuperää ja merkitystä. Metaetiikka tutkii moraalifilosofian kysymyksiä ja mahdollisuutta ennen kaikkea ontologian, epistemologian sekä filosofisen ja empiirisen moraalipsykologian näkökulmista. Metaetiikan alaa ovat muun muassa muiden etiikan osa-alueiden teoreettiset taustaoletukset, ja kysymykset ylipäänsä moraalikäsitteiden mahdollisuudesta. Metaeettisiä kantoja ovat muun muassa moraalinen kognitivismi ja non-kognitivismi, eettinen realismi tai arvo-objektivismi, eettinen tai arvosubjektivismi, sekä eettinen internalismi ja eksternalismi.


title: Etiikka

text: Normatiivinen etiikka on eettisten normien filosofista tutkimusta. Se pyrkii vastaamaan kysymykseen siitä, mikä yleisesti ottaen on moraalisesti oikeaa ja väärää toimintaa. Normatiivisen etiikan teoriat yrittävät ilmaista yleisellä tasolla, miksi tietyt teot tai toiminnan lajit ovat oikein tai väärin.


title: Etiikka

text: Normatiivisen etiikan tunnetuimmat teoriat jaetaan tavallisesti kolmeen luokkaan: velvollisuusetiikka, seurausetiikka ja hyve-etiikka.


title: Etiikka

text: Velvollisuusetiikka eli deontologinen etiikka määrittää tekojen moraalisen arvon teot oikeuttavan yleisen periaatteen perusteella. Velvollisuuseettinen teoria voi antaa esimerkiksi tietyn luettelon teoista, joita saa tai ei saa tehdä (sääntö voi olla esimerkiksi ”tietoisen yksilön tappaminen on aina kiellettyä”). Velvollisuusetiikka voi myös antaa yhden perustavan eettisen säännön, jonka nojalla muut pysyvät eettiset säännöt johdetaan. Velvollisuusetiikan alalajeja ovat kantilainen velvollisuusetiikka, sopimusteoriat, oikeusetiikat, jumalallisen ilmoituksen teoriaan pohjaavat etiikat ja libertaristinen etiikka.


title: Etiikka

text: Seurausetiikka määrittää tekojen moraalisen arvon näiden tekojen tarkoitettujen seurausten perusteella. Seurausetiikan tunnetuin muoto on utilitarismi (engl. "utility", ”hyöty”). Seurausetiikka voi asettaa esimerkiksi eettisen toiminnan johtavaksi periaatteeksi, että on pyrittävä tekemään tilanteessa aina se teko, jonka seurauksena on kaikkien ihmisten kannalta suurin mahdollinen hyöty. Tämänkaltaiset periaatteet eroavat velvollisuusetiikasta siinä, että velvollisuusetiikan mukaan jotkut tietyt teot ovat aina kiellettyjä, kun taas seurausetiikan perusperiaatteesta seuraa, että joku normaalisti paheksuttavana pidettävä teko voi jossain tietynlaisissa tilanteissa olla moraalisesti hyväksyttävä. Utilitarismin alalajeja ovat aktiutilitarismi ja sääntöutilitarismi.


title: Etiikka

text: Hyve-etiikassa kysytään, mitä hyveitä moraalisesti toimivalla yksilöllä tulee olla. Hyveinä pidettyjä ominaisuuksia voivat olla esimerkiksi hyväntahtoisuus, rohkeus, ja kohtuullisuus. Hyve-etiikan edustajiin kuuluu Aristoteles. Aristoteleen mukaan yksilön tulee käyttäytyä hyveellisesti ja kehittää hyveitä, sen sijaan että hän tekisi vain yksittäisiä hyviä tekoja. Aristoteleen teos "Nikomakhoksen etiikka" painottaa esimerkiksi myöhemmän tilanne-utilitarismin tavoin asiayhteyttä — teko, joka on oikein jossain tilanteessa, saattaa olla jossain toisessa tilanteessa väärin. Tällaisen ajattelun vastakohtana voidaan pitää Immanuel Kantin etiikkaa, joka keskittyy lähinnä yksittäisiin tekoihin.


title: Etiikka

text: Deskriptiivinen eli kuvaileva etiikka on ihmisten eli moraalisten agenttien moraalisen toiminnan ja ajattelun empiiristä tutkimista. Deskriptiiviseen etiikkaan voi kuulua esimerkiksi eettisten sääntöjen, oikeus- ja sovittelukäytäntöjen ja tavallisten yksilöiden tavallisissa elämäntilanteissa tekemien arvovalintojen tutkimista. Samalla deskriptiivinen etiikka lähestyy sosiaalipsykologiaa, sosiologiaa, yhteiskuntatieteitä, politiikan tutkimusta ja taloustieteitä.


title: Etiikka

text: Soveltava etiikka on erityisesti 1900-luvun lopulla kehittynyt filosofinen suuntaus, jossa pyritään etsimään vastauksia käytännön eettisiin ongelmiin soveltamalla filosofisen etiikan teorioita käytännön tilanteiden analysoinnissa. Esimerkkejä käytännön eettisistä ongelmista ovat abortti, eläinten oikeudet, eutanasia, asepalvelus ja kloonaus. Käytännön ongelmiin voidaan soveltaa normatiivisen etiikan teorioita kuten velvollisuusetiikkaa tai utilitarismia. Yksi soveltavan etiikan muoto on niin kutsuttu kasuistiikka eli tapauskohtainen etiikka. Perinteisiä teorioita saatetaan pitää huonosti soveltuvina käytännön monimutkaisiin ongelmiin. Kuitenkin moraalifilosofisten ongelmien ja periaatteiden tuntemista pidetään hyödyllisenä käytännön eettisiä ongelmia ratkottaessa.


title: Etiikka

text: Soveltavan etiikan aloja ovat muun muassa lääketieteen etiikka, bioetiikka, liike-elämän etiikka, ympäristöetiikka, ihmisoikeudet, eläinten oikeudet, viestinnän etiikka, tutkimusetiikka, lainsäädännön etiikka, rakkauden etiikka, tilanne-etiikka, urheilun etiikka ja kansainvälinen etiikka.


title: Etiikka

text: Lisäksi on olemassa muunlaisia länsimaisen etiikan suuntauksia, jotka ovat syntyneet osaksi arvosteluna edellä esiteltyihin käsityksiin. Näihin uudempiin lähestymistapoihin kuuluvat ainakin seuraavat suuntaukset:Etiikan katsotaan tulleen länsimaiseen filosofiaan Sokrateen ja sofistien mukana 400-luvulla eaa. Ennen tätä eläneet niin sanotut esisokraatikot käsittivät filosofian lähinnä luonnonfilosofiana eli fysiikkana. Antiikin aikana filosofia jaettiin usein fysiikkaan, etiikkaan ja dialektiikkaan.


title: Etiikka

text: Nykyään etiikka on merkittävä osa sekä analyyttistä että mannermaista filosofiaa.


title: Etiikka

text: Keskeinen käsite kaikessa antiikin kreikkalaisessa kulttuurissa ja antiikin etiikassa oli hyve ("aretē"). Se tarkoitti kaikenlaista luonteen hyvyyttä ja erinomaisuutta. Perinteiset neljä hyvettä olivat käytännöllinen viisaus, kohtuullisuus, oikeudenmukaisuus ja urheus.


title: Etiikka

text: Monet sofisteista päättelivät, että perinteiset moraaliarvot olivat vain tapoja ja sopimuksia, ja että hyödyllisintä oli elää omien intressien mukaan ja vaikka toimia epäoikeudenmukaisesti, mikäli siitä ei jäänyt kiinni. Platonin ja Aristoteleen moraalifilosofiset järjestelmät voidaan nähdä järjestelmällisinä pyrkimyksinä vastata tähän haasteeseen.


title: Etiikka

text: Platonin varhaisissa dialogeissa Sokrates esitetään etsimässä ennen kaikkea moraalin avainkäsitteiden, kuten ”hyve”, ”oikeudenmukaisuus” ja ”hurskaus”, merkitystä. Platon kytki hyveet sielun sopusointuun, ja niin hyveellinen elämä oli parasta sielulle. Aristoteles katsoi onnellisuuden ("eudaimonia") olevan inhimillisen elämän kaikkein korkein päämäärä. Hyveellinen elämä oli elämistä ”kultaisella keskitiellä” järjen ohjaamana.


title: Etiikka

text: Hellenistisen filosofian kaudella etiikasta tuli filosofian pääasiallinen kohde. Epikurolaiset yhdistivät hyvän nautintoon, kannattaen hedonismia. Stoalaisille hyvä elämä oli elämistä ”luonnollisen lain” tai ”luonnon” mukaan. Kyynikoiden tavoin he katsoivat, että hyvyys sisältyy sielun tilaan itseensä – viisauteen ja itsekuriin. Näin heidän näkemyksensä yhtyi Platoniin ja Aristoteleeseen siinä, että luonnon mukaan eläminen oli järjen mukaan elämistä.


title: Etiikka

text: Keskiaikaisen Euroopan moraalifilosofia pyrkii yhdistämään kristillisen etiikan antiikin etiikkaan. Tunnetuimman synteesin muodosti Tuomas Akvinolainen, joka näki Aristoteleen teleologisen ihmisen päämäärän, onnellisuuden, samana kuin autuus Jumalan läsnäolossa. Jumala oli kaiken lopullinen päämäärä.


title: Etiikka

text: Tuomas määritti neljä kardinaalihyvettä ja kolme teologista hyvettä. Kardinaalihyveet olivat samat kuin antiikin Kreikassa. Ne ovat luonnollisia, luonnossa ilmoitettuja, ja koskevat kaikkia ihmisiä. Teologiset hyveet olivat usko, toivo ja rakkaus. Ne ovat luonnoltaan yliluonnollisia ja erottuvat muista hyveistä siinä, että niiden kohde on Jumala. Älylliset ja moraaliset hyveet puolestaan ovat järkemme käsitettävissä. Tämän vuoksi teologiset hyveet ovat niistä selvästi erillisiä.


title: Etiikka

text: Brittiläiset 1600- ja 1700-luvun moraalifilosofit etsivät moraalin perustaa luonnosta. Tärkeimpiä kysymyksiä olivat, perustuuko moraali ihmisen perimmäiseen itserakkauteen vai hyväntahtoisuuteen, ja perustuvatko moraaliset arvostelmat järkeen vai tunteeseen.


title: Etiikka

text: Thomas Hobbes katsoi ihmisten olevan perimmäiseltä luonteeltaan egoistisia, eikä moraalilla ollut hänelle arvoa, ellei se ollut poliittisen auktoriteetin takaama. Hobbesin näkemystä vastustettiin sekä rationalistisin järjen ohjaukseen uskovin (Samuel Clarke, Ralph Cudworth) että ihmisen hyväntahtoisuuteen uskovin perusteluin (Lordi Shaftesbury, Francis Hutcheson). David Hume edustaa ajan brittiläisen moraalifilosofian huipentumaa. Hänelle keskeinen eettinen käsite oli yleisinhimillinen ”sympatia”, kyky asettua muiden asemaan.


title: Etiikka

text: Jeremy Bentham oli ensimmäinen modernin utilitarismin muotoilija. Hänelle ”hyödyllisyyden periaate” oli kaiken moraalin ja lainsäädännön koetuskivi. Bentham painotti mielihyväperiaatteen ohjaavan ihmisen käyttäytymistä. Toinen merkittävä hahmo utilitarismin kehitykselle on John Stuart Mill, joka laajensi Benthamin alkuperäistä ajatusta, ja katsoi nautintojen eroavan paitsi määrässä myös laadussa.


title: Etiikka

text: Immanuel Kantin etiikka ja sen oleellinen osa, kategorinen imperatiivi, olivat jyrkkä vastakohta utilitarismille. Kantin mukaan ainoa itsessään hyvä asia oli ”hyvä tahto”, joka motivoi ihmistä tekemään oman velvollisuutensa pelkästään sen itsensä vuoksi. Moraaliset velvollisuutensa ihminen kykeni päättelemään järjellään. Näin kantilainen etiikka asettuu paitsi utilitarismia myös kaikkea eettistä naturalismia vastaan.


title: Etiikka

text: Kantin jälkeisistä 1800-luvun saksalaisista filosofeista Arthur Schopenhaueria, G. W. F. Hegeliä ja Friedrich Nietzscheä yhdistää kantilaisen etiikan vastustus. Schopenhauer vastusti sitä, että Kant erotti moraalin ihmisen luonnollisista tuntemuksista. Hegelin mukaan ihminen saattoi haluta kategorisen imperatiivin mukaiseksi universaaliksi laiksi mitä tahansa, ja ristiriidan havaitseminen saattoi johtua vain siitä, että moraaliarvot olivat jo annettuja. Hegelin mukaan ne tulivat yhteiskunnallisista laitoksista ja käytännöistä. Hänelle etiikka oli ennen kaikkea sosiaalinen ilmiö. Nietzschelle yhtä ”moraalia” ei ollut olemassa, oli vain erilaisia moraaleja.


title: Etiikka

text: Nykyfilosofiassa moraalifilosofien ensisijaisen kiinnostuksen kohteena on ollut metaetiikka. G. E. Moore arvosteli teoksessaan "Principia Ethica" niin sanottua naturalistista virhepäätelmää (vertaa Humen laki). Hänen mukaansa hyvää ei voi samastaa mihinkään luonnolliseen ominaisuuteen. Bertrand Russellin mukaan eettiset ilmaisut eivät koske mielen ulkopuolisia tosiasioita, vaan kertoivat tuntemuksista ja haluista. Emotivistit, kuten A. J. Ayer ja Charles Stevenson kannattivat tätä ajatusta.


title: Etiikka

text: Kuitenkin myös perinteiset moraaliteoriat ovat kokeneet uuden tulemisen. R. M. Hare on katsonut, että moraalisen kielen universaalius liittää meidät eräänlaiseen utilitarismiin. Robert Nozick (libertarismi) ja Ronald Dworkin ovat korostaneet oikeuksia seurausten sijasta. John Rawlsin oikeudenmukaisuusteoria toi sopimusteoriat uudelleen eettisen keskustelun areenalle, ja niistä on kirjoittanut myös muun muassa David Gauthier. Uusaristotelisesta hyve-etiikasta ovat kirjoittaneet muun muassa G. E. M. Anscombe, Philippa Foot ja Rosalind Hursthouse.


title: Velvollisuusetiikka

text: Velvollisuusetiikka eli deontologinen etiikka (< , "deon", ”velvollisuus”) on etiikan suuntaus, joka keskittyy toiminnan vaikuttimien tai syiden oikeuteen tai vääryyteen oikeuksien, velvollisuuksien tai muiden periaatteiden kunnioittamisen näkökulmasta – erotuksena tekojen seurausten oikeudesta tai vääryydestä. Velvollisuusetiikassa ajatellaan, että toimittaessa oikean velvollisuuden, oikeuden tai muun periaatteen vaikuttamina, toimitaan oikein. Toivotut seuraukset eivät tee hyväksi tekoa tai käytäntöä, jota ei ole tehty velvollisuudesta. Velvollisuusetiikan alalajeja ovat kantilainen velvollisuusetiikka, intuitionistiset etiikat, oikeusetiikat ja libertaristinen etiikka.


title: Velvollisuusetiikka

text: Tunnetuin deontologinen teoria on saksalaisen filosofin Immanuel Kantin moraaliteoria. Sen ydin on kategorinen imperatiivi eli ehdoton ja poikkeukseton käsky. Kategorisen imperatiivin mukaan teko on moraalisesti hyvä, jos sen voitaisiin tahtoa olevan yleispätevä laki. Tästä seuraa Kantin mukaan, että ketään ihmistä ei saa käyttää välineenä, ellei hän ole samalla päämäärä, esimerkiksi orjuus on väärin, koska se kohtelee toista ihmistä välineenä. Sama moraalinen laki koskee kaikkia, eikä kukaan saa erioikeuksia. Kantin ajattelussa kategorinen imperatiivi on sääntö, joka pätee olosuhteista riippumatta.


title: Velvollisuusetiikka

text: Kantin moraalin luonteesta saadaan johdettua positiivinen sekä negatiivinen velvollisuus. Positiivinen velvollisuus on velvollisuus toimia normien edellyttämällä tavalla auttaakseen muita. Negatiivinen velvollisuus taas tarkoittaa velvollisuutta noudattaa kieltoa olla loukkaamatta muiden oikeuksia. Kant kirjoitti velvollisuusetiikasta muun muassa teoksissaan "Moraalin metafysiikan perustus" (1785) ja "Moraalin metafysiikka" (Metaphysik der Sitten, 1797, suom. "Tapojen metafysiikka").


title: Velvollisuusetiikka

text: Yhdysvaltalaisen filosofin John Rawlsin kaksi oikeudenmukaisuuden periaatetta, oikeus vapauteen ja eroperiaate, ovat velvollisuuseettisiä. Rawlsin eroperiaatteen mukaan taloudellinen eriarvoisuus on oikeutettua silloin jos sitä seuraava tilanne on vähäosaisimmille parempi kuin muutoin.


title: Velvollisuusetiikka

text: Velvollisuusetiikan yhtenä rajoituksena pidetään yleisesti, että ei voi olla velvollisuutta tehdä mahdotonta. Velvollisuusetiikka yleensä poikkeaa seurausetiikasta, jonka mukaan pitää päästä mahdollisimman hyvään lopputulokseen. Velvollisuusetiikan mukaan pitää tehdä oikein, vaikka tulos ei olisikaan hyvä.