title: James Herriot

text: James Alfred Wight syntyi 3. lokakuuta 1916 Sunderlandissa, Englannissa, James (1890–1960) ja Hannah (1890–1980) Wightille. Pian heidän häidensä jälkeen Wightin muuttivat Brandlling Streetiltä Sunderlandista Glasgowiin Skotlantiin, missä James työskenteli sekä laivan peltiseppänä että pianistina paikallisessa elokuvateatterissa, kun taas Hannah oli laulaja ja ompelija. Hannah palasi Alfin syntymää varten Sunderlandiin, josta tuli takaisin Glasgowiin kun Alf oli kolme viikkoa vanha. Alf opiskeli Yokerin peruskoulussa ja Hillhead high schoolissa.


title: James Herriot

text: Vuonna 1939, 23-vuotiaana, hän valmistui eläinlääkäriksi Glasgowin eläinlääketieteellisestä. Tammikuussa 1940 hän otti lyhytaikaisen eläinlääkärin työn Sunderlandissa, mutta muutti kesäkuussa työskennelläkseen Thirskissä, Yorkshiressä, jossa hän viettikin lopun elämäänsä. 5.11.1941 hän meni naimisiin Joan Catherine Anderson Danburyn kanssa. Pari sai kaksi lasta, James Alexander (Jim) syntyi 1943 ja myöhemmin myös hänestä tuli eläinlääkäri samalla praktiikalla. Rosemary (Rosie) syntyi puolestaan 1947. Hän suunnitteli aluksi alkavansa myös eläinlääkäriksi, mutta päätyi lopulta lääkäriksi yleiselle klinikalle.


title: James Herriot

text: Wight palveli Royal Air Forcessa lentäjänä 1942. Hänen vaimonsa muutti vanhempiensa taloon täksi aikaa ja Wightin saatua vapautuksen RAFista, hän muutti vaimonsa luokse. He asuivat näin aina vuoteen 1946, jolloin he muuttivat takaisin osoitteeseen 23 Kirkgate, pysyen siellä vuoteen 1953. Myöhemmin he muuttivat asuntoon Topcliffe Roadilla, Thirskissä, vastapäätä oppikoulua. Alkuperäinen praktiikka on nyt museo, "The World of James Herriot", kun taas Topcliffen asunto on yksityisessä omistuksessa, eikä ole avoin yleisölle. Myöhemmin he muuttivat vielä Thirlbyyn, noin neljän mailin päähän Thirskistä, jossa hän asui aina kuolemaansa asti.


title: James Herriot

text: Wight yritti vuosia kirjoittaa kirjaa, mutta suurin osa hänen ajastaan meni eläinlääkärin toimessa ja perheen parissa, eikä kirjoittaminen johtanut mihinkään. Vuonna 1966, ollessaan 50-vuotias, hänen vaimonsa kehotti häntä kirjoittamaan. Saatuaan useita hylkäyksiä muista tarinoista, jotka koskivat esimerkiksi jalkapalloa, hän päätti kirjoittaa siitä minkä tunsi parhaiten. Vuonna 1969 hän kirjoitti "If Only They Could Talk" (ei suomennettu), ensimmäisen nykyisin kuuluisista elämäntyöhönsä ja RAFin aikaiseen koulutukseensa liittyvistä kirjoista. Koska hän omisti tuolloin osan eläinlääkäripraktiikasta ja oli tunnettu henkilö Thirskissä, hän päätti ottaa kirjailijanimen, valiten "James Herriotin" katseltuaan televisiosta peliä, jossa skotlantilainen maalivahti Jim Herriot pelasi Birmingham Cityssä Manchester Unitedia vastaan. "If Only They Could Talk" julkaistiin vuonna 1970 Michael Joseph Ltd-kustantamon julkaisemana, mutta myynti oli hidasta kunnes Thomas McCormack St. Martin's Pressistä sai kopion kirjasta ja järjesti kaksi ensimmäistä kirjaa julkaistavaksi yhtenä Yhdysvalloissa. Tuloksena oli kirja Kaikenkarvaiset ystäväni, joka oli hetkessä menestys, poikien vielä useita jatko-osia, elokuvia ja televisiosarjan.


title: James Herriot

text: Wightilla havaittiin eturauhassyöpä vuonna 1991 ja hän kävi läpi hoitojaksoja Lambert Memorialin sairaalassa Thirskissä. Hän kuoli 23. helmikuuta 1995, 78-vuotiaana, kotonaan Thirlbyssä.


title: James Herriot

text: Heinäkuun 29., 2009 brittiläinen Grand Central Railway, joka hoitaa junamatkoja Wightin syntymäpaikasta Sunderlandista Lontoon King's Crossille, nimesi vasta hankkimansa junan nro. 180112 James Herriotin mukaan kunnioittaakseen hänen muistoaan. Seremoniassa olivat mukana Wightin lapset Rosie ja Jim.


title: James Herriot

text: Kirjoissaan Wight kutsuu kylää jossa hän työskentelee, Darrowbyksi. Darrowby perustuu suuresti Thirskiin ja Sowerbyhyn. Hän myös nimesi uudelleen praktiikan omistajan Donald Sinclairin Siegfried Farnoniksi ja hänen veljensä Brian Sinclairin Tristan Farnoniksi.


title: James Herriot

text: Wightin tarinat ovat vain osittain omaelämäkerrallisia. Useat tarinat perustuvat löyhästi oikeisiin tapahtumiin ja ihmisiin, ja niitä voidaankin pitää pääsääntöisesti fiktiona.


title: James Herriot

text: Historiallisesta näkökulmasta tarinat auttavat näkemään tuon ajan eläinlääkärien alaa; maatalous muuttui runsaasti Wightin aikana ja tuona aikana pääsääntöisesti käytetyt hevoset korvattiin traktoreilla ja eläinlääketiede kompuroi vielä alkuvaiheissaan. Tuolloin keksittiin myös useita lääkkeitä aina antibiootista moniin muihin nykyään yhä käytössä oleviin lääkkeisiin. Myös lemmikkieläinten hoito tuolloin oli vähäisempää ja suurin osa eläinlääkärin ajasta meni suurten maatalouseläinten hoitamiseen. Vuonna 2000 tilanne on täysin päinvastainen ja suurin osa eläinlääkärien ajasta menee lähinnä koirien, kissojen ja muiden pieneläinten hoitamiseen. Wightin aikaan myös esimerkiksi keisarinleikkauksen tekeminen lehmälle oli harvinaista.


title: James Herriot

text: Herriot-kirjoja kutsutaan usein "eläintarinoiksi" (Wight itse kutsui niitä "pieniksi kissa ja koira-tarinoiksi"), mutta yleisesti ottaen ne kertovat kuitenkin enemmänkin eläinlääkäristä, joka näyttelee suurta roolia kirjoissa. Kirjoissa tulevat tutuiksi kylän asukkaat, heidän roolinsa eläinten hoidossa ja heidän muu elämänsä. Kirjoissa Herriot toimii sekä eläinten, että ihmisten tarkkailijana ja hän onkin yhtä kiinnostunut sekä eläimistä, että niiden omistajista. Wight on käyttänyt tarinoissaan runsaasti huumoria itsestään ja vaikeuksistaan.


title: James Herriot

text: Kirjoista tehtiin kaksi elokuvaa ja pitkäikäinen BBC:n televisiosarja "Kaikenkarvaiset ystäväni".


title: James Herriot

text: Herriotin kuoleman aikoihin 1973 julkaistu Britannian Reader’s Digestin numero 96, joka sisälsi otteita "Kaikenkarvaisista ystävistäni", oli kaikkien aikojen luetuin. Wightin viimeinen kirja "Rakkaimmat ystäväni" nousi välittömästi top 10-kirjojen joukkoon Britanniassa, ja siitä julkaistiin 865 000 kappaleen ensipainos Yhdysvalloissa.


title: James Herriot

text: Herriotin nimeä käytetään yleisesti turistien saamiseksi Thirskiin. Paikallisilla on The World of James Herriot -niminen museo (osoitteessa 23 Kirkgate) sekä baari nimeltään Darrowby Inn. Monet vastaanoton alkuperäisistä tarvikkeista on Yorkshiren maatalousmuseon kokoelmissa Yorkin Murtonissa.


title: Junabongaus

text: Junabongaus () on eräs raideliikenneharrastamisen muoto, joka käsittää muun muassa raideliikenteen ja kalustokierron seurantaa sekä valokuvausta. Junabongari, rautatieharrastaja ("ferroequinologisti"), voi pelkän bongauksen lisäksi harrastaa muutakin raideliikenteeseen liittyvää, erikoisina syventävinä aiheina esimerkiksi tietyntyyppiset turvalaitteet tai rautatien arkkitehtuuri. Junabongauksen taustalla on yleensä tiedonkeruuseen liittyvä aihepiirin tiedonjano. Jotkut bongaavat myös rautatieasemia.


title: Saksan demokraattisen tasavallan kansanarmeija

text: Itä-Saksan kansanarmeija (, lyh. NVA, kirjaimellisesti "Kansallinen Kansanarmeija") oli Saksan demokraattisen tasavallan (DDR) asevoimien nimi, joka toimi vuosina 1956–1990.


text: Se perustettiin 1956 vastavoimaksi Saksan liittotasavallan Bundeswehrille. NVA:n perusta luotiin jo vuonna 1952, kun sen edeltäjä "Kasernierte Volkspolizei" (KVP) muodostettiin. Volkspolizein merellisestä osasta muodostettiin Kansanarmeijan merivoimat, joka sai vuonna 1960 virallisen nimensä Kansanlaivasto ().


text: NVA oli vapaaehtoisarmeija vuoden 1962 tammikuuhun asti, kunnes maassa astui voimaan yleinen asevelvollisuus. Asepalvelus kesti 18 kuukautta ja siihen olivat velvoitettuja 18–26-vuotiaat miehet. Korkeakouluopintoihin hakevalta mieheltä edellytettiin sitoutumista vähintään kolmeksi vuodeksi armeijan palvelukseen. Naiset pystyivät ilmoittautumaan vapaaehtoisiksi. Aseettomaan palvelukseen luotiin 1964 mahdollisuus rakennussotilaana (Bausoldat). Nämä joukot erotettiin normaaleista yksiköistä, jotta idealismi ei leviäisi. Aseistakieltäytyjiä vainottiin ja heiltä evättiin usein opiskelupaikka palveluksen jälkeen. Totaalikieltäytyjät olivat valtion vihollisia ja heidät tuomittiin vankeuteen Bautzenissa Stasin kuritushuoneessa.


text: Kansanarmeijan aseistus oli pääasiassa lähtöisin Neuvostoliitosta, ja se muodosti Neuvostoliiton etulinjan joukkojen kanssa ensimmäisen aallon mahdollisessa hyökkäyksessä NATO:a vastaan. Se oli Varsovan liiton jäsenien parhaiten aseistettu armeija Neuvostoliiton jälkeen.


text: Vuonna 1987 kansanarmeija oli saavuttanut voimansa lakipisteen ja se koostui 175 300 sotilaasta. Arviolta puolet heistä oli ammattisotilaita ja loput suorittamassa varusmiespalvelustaan.


text: NVA liitettiin Bundeswehriin 1990. Suurin osa entisistä DDR:n upseereista vapautettiin kuitenkin palveluksesta ja pieni osa, lähinnä nuoria upseereita, sai liittyä Bundeswehriin, kun sotilasarvoa oli ensin alennettu yhdellä arvolla. Kasarmeja suljettiin ja neuvostokalusto poistettiin pääosin käytöstä ja tuhottiin tai myytiin ulkomaille. Suomi osti DDR:n kansanarmeijan jäännöksistä pääasiassa panssarivaunuja, mutta myös kevyitä aseita, kenttätykkejä ja raketinheittimiä.


title: Rudolf Holsti

text: Eino Rudolf Woldemar Holsti (8. lokakuuta 1881 Jyväskylä – 4. elokuuta 1945 Palo Alto, Kalifornia, Yhdysvallat) oli suomalainen poliitikko, toimittaja ja diplomaatti, oppiarvoltaan filosofian tohtori. Holsti toimi Suomen ulkoasiainministerinä vuosina 1919–1922 ja 1937–1938, senaattorina 1917 sekä kansanedustajana 1914–1918 ja myöhemmin 1922–1923. Hän kuului Nuorsuomalaiseen Puolueeseen (myöhemmin Kansalliseen Edistyspuolueeseen) ja tasavaltalaisiin. Hän toimi vuosina 1918–1940 useissa kansainvälisissä diplomaattitehtävissä.


title: Rudolf Holsti

text: Rudolf Holstin vanhemmat olivat kihlakunnantuomari Frans Michael Severin Holsti (1847–1912) ja Ilma Ihanelma Fredrika Schildt. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin reaalilyseosta 1901 ja opiskeli taloustiedettä Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1908, filosofian lisensiaatiksi 1913 ja filosofian tohtoriksi 1914. Holstin englanninkielinen väitöskirja oli nimeltään "The Relation of War to the Origin of the State". Holsti opiskeli myös Lontoossa 1909–1911 ja 1912–1913. Hän toimi Helsingin yliopiston sosiologian dosenttina 1914–1923. Holstista tuli yhdysvaltalaisen Philadelphiassa sijaitsevan Temple Universityn kunniatohtori vuonna 1938.


title: Rudolf Holsti

text: Holsti oli Hämetär-lehden toimittajana Hämeenlinnassa 1903–1905, Lahden Lehden päätoimittajana Lahdessa 1906–1907 ja Helsingin Sanomien toimittajana Helsingissä 1905 työskennellen yhdessä ystävänsä ja koulutoverinsa Joel Lehtosen kanssa. Ystävyys katkesi, kun Holsti tunnisti itsensä Lehtosen kirjan "Sorron lapset" (1924) satiirisesti kuvatusta poliitikosta Rolf Idellistä. Helsingin Sanomien Lontoon-kirjeenvaihtaja hän oli 1909–1911 ja ulkomaan osaston toimittaja 1911–1917. Holsti oli Suomen senaatin kamaritoimituskunnan ja myöhemmin myös sosiaalitoimituskunnan vt. päällikkönä 1917. Hän oli jäsenenä vuonna 1917 länsivalloille Suomen itsenäisyysjulistuksesta virallisesti tiedottaneessa ja niiden tunnustusta pyytäneessä lähetystövaltuuskunnassa.


title: Rudolf Holsti

text: Holsti oli Suomen diplomaattisena edustajana Lontoossa 1918–1919. Hän järjesti 1918 Lontoossa Herbert Hooverin kanssa elintarvikkeiden kuljetusta Yhdysvalloista Suomeen tehden samalla sopimuksen maailmansodan voittajavaltioiden kanssa Suomen vapauttamisesta keskusvaltoihin kohdistuneesta taloudellisesta saarrosta. Holsti oli myös Suomen valtuuskunnan jäsenenä ja myöhemmin puheenjohtajana Pariisin rauhankonferenssissa 1919.


title: Rudolf Holsti

text: Rudolf Holsti oli naimisissa 1906–1932 Hellin Alina Horellin kanssa, liitto päättyi avioeroon. Hän meni uudelleen naimisiin 1932 Liisa Annikki Franssilan kanssa jonka isä oli kouluneuvos Kaarlo Franssila. Rudolf Holstin pojista Ole (Olavi) Rudolf Holsti (s. 1933) on toiminut 1974–1998 Duke Universityn professorina (George V. Allen Professor in the Department of Political Science) ja Kal (Kalevi) Holsti (s. 1935) on ollut University of British Columbian professorina (University Killam Professor at the University of British Columbia).


title: Rudolf Holsti

text: Presidentti K. J. Ståhlberg sekä maatalousministeri Kyösti Kallio kannattivat lämpimästi Holstin valintaa ulkoministeriksi, sillä kumpikaan ei ollut ulkopolitiikassa mikään asiantuntija.


title: Rudolf Holsti

text: Ulkoministerinä Holsti tuki reunavaltiopolitiikkaa mutta suhtautui epäillen heimosotiin, vaikka oli Ison-Britannian linjoilla ulkopolitiikassa, jossa oleellista oli pelata aikaa ja olla tekemättä Neuvosto-Venäjän kanssa rauhansopimusta liian varhain, jotta Venäjän interventio vaikuttaisi neuvostohallituksen tappioksi. Samaa passiivista Britanniaa ymmärtävää linjaa edusti myös K. J. Ståhlberg, joka vuoden 1919 valtiosäännön mukaan presidenttinä määräsi ulkopolitiikasta. Heimosotakriittisyyden ja samalla englantilaismyönteisyyden vuoksi oikeistokriitikot nimittivät Ståhlbergia Plootuvuoreksi ja Muurmannin legioonan Suomeen palautettuja entisiä punakaartilaisia ”Holstin jääkäreiksi”.


title: Rudolf Holsti

text: Ensimmäinen kausi ulkoministerinä katkesi vuonna 1922, sillä ylitettyään valtuutensa Varsovassa käydyissä neuvotteluissa hän sai eduskunnalta epäluottamuslauseen. Varsovan episodia on pidetty tekosyynä, sillä muiden muassa E. N. Setälä oli todennut että ”Ulkoministerin toiminnassa… ei ole ollut sitä selkeyttä, täsmällisyyttä ja johdonmukaisuutta… mitä toivoisimme itsenäisen valtakunnan ulkoministerin toiminnassa olevan.” Lisäksi vihjailtiin liiallisesta alkoholinkäytöstä. Ulkoministerin paikalta Holsti siirtyi lähettilääksi Tallinnaan.


title: Rudolf Holsti

text: Ulkoministeriksi Holsti palasi Kallion hallitukseen lokakuussa 1936. Suomen politiikka oli 1930-luvulla Pohjoismaisen suuntauksen mukaista puolueettomuutta, jonka pohjoismaisuutta tosin Neuvostoliitto epäili lähinnä brittien naamioksi vaikuttaa Neuvostoliiton asioihin. Vuodesta 1935 oli Suomen ulkopolitiikan peruslinjaukseksi ilmoitettu pohjoismainen suuntaus jo ennen Holstin ulkoministeriaikaa.


title: Rudolf Holsti

text: Holsti edusti Suomea YK:n edeltäjässä Kansainliitossa vuosina 1927–1940.


title: Rudolf Holsti

text: Neuvostoliiton Helsingin-suurlähetystön lähetystösihteeri Boris Jartsev aloitti Holstin kanssa salaiset keskustelut huhtikuussa 1938. Jartsev sanoi Neuvostoliiton hallituksen olevan varma siitä, että Saksa valmisteli hyökkäystä Neuvostoliittoa vastaan, mihin kuului sivustaisku Leningradiin Etelä-Suomen kautta. Jartsevin aloitteeseen vaikutti ratkaisevasti Anschluss eli Itävallan liittäminen Saksan valtakuntaan maaliskuussa 1938, mikä Moskovan näkökulmasta merkitsi repeämää Neuvostoliiton läntisessä puskurivyöhykkeessä. Jartsev korosti, että hänen aloittamistaan keskusteluista ei saanut puhua kenellekään ulkopuoliselle, ei edes Neuvostoliiton suurlähettiläälle. Holsti hoiti tiedottamisen kuitenkin omalla tavallaan: hän kertoi asiasta pääministeri A. K. Cajanderille ja valtiovarainministeri Väinö Tannerille, mutta ei esimerkiksi puolustusministeri Juho Niukkaselle, puolustusneuvoston puheenjohtajalle marsalkka Gustaf Mannerheimille eikä puolustusvoimien komentajalle kenraali Hugo Östermanille. Presidentti Kyösti Kallio lienee saanut tiedon Jartsevin aloitteesta, mutta asiakirjoista ei ilmene, miten hän siihen reagoi. Lisäksi Holsti selosti keskustelujaan Jartsevin kanssa ruotsalaiselle virkaveljelleen Rickard Sandlerille ja Britannian Helsingin-suurlähettiläälle, mutta ei Suomen Tukholman-suurlähettiläälle J. K. Paasikivelle eikä Lontoon-suurlähettiläälle G. A. Gripenbergille. Näin Suomen Tukholman- ja Lontoon-suurlähettiläät joutuivat kiusalliseen tilanteeseen, koska heidän asemamaidensa ulkoministeriöt olivat paremmin perillä Suomen tilanteesta kuin he itse. Holstin tiedotustoiminta lisäsi epäluottamusta häntä kohtaan.


title: Rudolf Holsti

text: Erityisesti Holstin useamman päivän kestänyt vierailu alkaen 7. helmikuuta 1937 Moskovassa aiheutti hankaluuksia Suomen ja Saksan välillä. Saksan Helsingin suurlähettiläs Wipert von Blücher käytti Holstin mukaan peräti sanoja ”jotka eivät soveltuneet diplomaattiseen kielenkäyttöön”. Hampurin Helmut Schmidt-yliopiston professorin Michael Jonasin mukaan von Blücher johti Saksan lähetystöstä käsin Holstin-vastaista kampanjaa, johon värvättiin avuksi suomalaiset poliitikkoja IKL:stä aina sosialidemokraatteihin saakka sekä puolustusvoimien kenraaleja muun muassa Ilmari Helenius. Ulkoministeriön lehdistötoimiston saksalaismielinen päällikkö K. N. Rantakari toimi von Blücherin salaisena tietolähteenä ja levitti Holstia parjaavia juttuja.


title: Rudolf Holsti

text: Holsti joutui eroamaan ulkoasiainministerin tehtävästä sen jälkeen, kun hänen väitettiin alkoholin vaikutuksen alaisena sopimattomasti arvostelleen Adolf Hitleriä ja Saksan hallitusta Genevessä pidetyillä diplomaatti-illallisilla 26. syyskuuta 1938 sudeettialueiden kriisiin liittyen. Tapahtuma oli seuraavankaltainen: 26. syyskuuta 1938 Holsti oli kuunnellut radiosta Hitlerin puhetta Kansainliiton yleiskokouksen puheenjohtajan, irlantilaisen Eamon de Valeran tarjoamien diplomaattipäivällisten jälkitilanteessa. Holstin väitetään runsaasti pöytäjuomia otettuaan tokaisseen: ”Hitler on hullu koira. Hänet pitäisi ampua.” Paikalla oli ollut läsnä myös Saksan edustaja. Kuukauden hiljaisuuden jälkeen Suomen Saksan suurlähettiläs Aarne Wuorimaa kuuli Saksan ulkoministeriön valtiosihteeriltä von Weizsäckeriltä, että Holsti on hiljattain kunnostautunut solvaamalla Saksan hallitusta ja valtakunnankansleria. Holsti itse kiisti koko tapahtuman ja oli tuohtunut että asia otettiin esiin. Holsti itse kertoi vain kääntäneensä illallisten ranskalaisille osanottajille otteita Hitlerin samana päivänä pitämästä puheesta. Holsti kävi keskusteluja asiasta presidentti Kallion kanssa ja pian keskustelujen jälkeen hän sai sydänkohtauksen.


title: Rudolf Holsti

text: Holstin eroon johtaneeksi syyksi on mainittu myös palkkaerimielisyydet. Lokakuussa 1938 valtion tilintarkastajat olivat kiinnittäneet huomiota siihen, että Holsti oli ulkoministerin palkan lisäksi saanut Suomen Geneven-lähettilään palkkaa, mihin tilintarkastajat eivät katsoneet Holstin olleen oikeutettu.


title: Rudolf Holsti

text: Holstin sairastellessa Suomen Saksan suurlähettiläs Wuorimaa laati saksalaisia näkökantoja esitelleen raportin. Siinä hän kertoi presidentille ja hallitukselle, että Holstilla ei ole minkäänlaista luottamusta Saksassa ja Suomeen suhtaudutaan sen mukaisesti niin kauan kuin Holsti toimii ulkoministerinä. Eron välttämättömyys oli selviö jo Holstillekin, ja hän erosi tehtävistään muun muassa terveydellisiin syihin vedoten. Ulkoasiainministeriksi nimitettiin hänen erottuaan aluksi Väinö Voionmaa ja joulukuussa 1938 Eljas Erkko. Max Jakobsonin mukaan Holstin ero tulkittiin Moskovassa Saksan voitoksi.


title: Rudolf Holsti

text: Eronsa jälkeen Holsti jatkoi vielä Suomen lähettiläänä Bernissä ja Suomen edustajana Kansainliitossa aina kesään 1940 saakka jolloin Kansainliiton toiminta päättyi käytännössä. Holsti siirrettiin virasta 31. elokuuta 1940 ja tämän jälkeen hän siirtyi Yhdysvaltoihin yliopisto-opettajaksi.


title: Rudolf Holsti

text: Holsti muutti poikiensa Kalevi ja Olavi Holstin kanssa Yhdysvaltoihin opettamaan Stanfordin yliopistoon. Hän oli ollut jo aikaisemmin Stanfordin yliopiston kesäkurssien professorina 1930 ja toimi nyt Stanfordin yliopiston kesäkurssien luennoitsijana 1940–1945. Yhdysvalloissa Holsti neuvoi myös presidentti Herbert Hooveria terveysasioissa. Holsti kuoli 3. elokuuta 1945 Palo Alton sairaalassa ollessaan tyräleikkauksessa.


title: Luettelo Goldberg-muunnelmien levytyksistä

text: Luettelo Goldberg-muunnelmien, BWV 988, levytyksistä


title: Inkeriläiset

text: Inkeriläiset eli inkerinsuomalaiset ovat Ruotsin vallan aikana 1600-luvulla Inkerinmaalle siirtyneiden savolaisten (savakot) ja karjalaisten (äyrämöiset) jälkeläisiä, jotka uskonnoltaan ovat pääasiassa evankelis-luterilaisia. Inkeriläisiä ei tule sekoittaa inkerikkoihin, jotka ovat alueen vanhempaa, uskonnoltaan ortodoksista väestöä.


title: Inkeriläiset

text: Inkeriläisten alkuperäinen asuinalue sijaitsee nykyään Pietaria ympäröivällä Leningradin alueella Luoteis-Venäjällä. Neuvostoliiton toimenpiteiden johdosta sekä teollistamisen ja kaupungistumisen seurauksena lähes kaikki inkeriläiset puhuvat nykyään äidinkielenään venäjää, kun vielä vuonna 1926 98 prosentilla äidinkieli oli suomi. Inkeristä on kerätty huomattava määrä suomalaista kansanrunoutta ja -perinnettä.


title: Inkeriläiset

text: Inkerin alkuperäisväestöä ovat itämerensuomalaiset vatjalaiset ja inkerikot (inkeroiset eli isurit). Slaavilaiset heimot levittäytyivät alueelle ensimmäisen vuosituhannen lopulla. Keskiajalla slaavien välityksellä levisi kristinusko sen ortodoksisessa muodossa.


title: Inkeriläiset

text: Ensimmäiset luterilaiset suomalaiset muuttivat Inkerinmaalle Viipurin ja Käkisalmen lääneistä 1610-luvulla. Muuttoliike vahvistui Stolbovan rauhan tultua, kun sotaa paenneet palasivat kotiseuduilleen. Vuosien 1656–58 sota synnytti alkuperäisen ortodoksiväestön pakoliikkeen. Seuraavalla vuosikymmenellä tulomuutto Suomen puolelta täytti autioituneita alueita ja taloja. Muuttajia tuli Savosta sekä Viipurin läänistä, erityisesti Äyräpään kihlakunnasta.


title: Inkeriläiset

text: Savosta, Jääskestä, Lappeelta ja Viipurista tulleita nimitettiin savakoiksi ja Kannakselta tulleita äyrämöisiksi. Yhdessä nämä ryhmät muodostivat pohjan Inkerinmaan suomalaisväestölle eli inkerinsuomalaisille. Savakoiden ja äyrämöisten erot säilyivät jopa 1900-luvulle saakka. Myöhemmin alueelle muuttaneita suomalaisia kutsuttiin usein suomenmaakkoisiksi. Venäläiset käyttivät inkeriläisistä 1700-luvulla aluksi termiä "maimisty" (маймисты), joka oli peräisin nimityksestä "maamies" eli täkäläinen, jota Inkerinmaan asukkaat tuohon aikaan olivat itsestään käyttäneet. Maimistojen sisäinen jako äyrämöisiin ja savakoihin selvisi venäläisille vasta 1800-luvulla kansanelämän tutkijoiden välityksellä.


title: Inkeriläiset

text: Vuoteen 1675 mennessä Pohjois- ja Keski-Inkeri käytännössä luterilaistuivat ja suomalaistuivat. Länsi-Inkerissä ortodoksisuus säilytti asemansa enemmistön uskontona. Kun Inkerin väestöstä vuonna 1656 oli suomalaisia 41 %, oli 1695 heitä väestöstä kolme neljännestä. Inkerinmaan eteläpuoliset alueet taas olivat venäläistyneet keskiajan kuluessa.


title: Inkeriläiset

text: Pietarin kaupungin perustamisen jälkeen Inkerinmaa alkoi venäläistyä. Pietari Suuren vallattua alueen takaisin aateliset siirsivät paljon venäläisiä maaorjia uusille tiluksilleen ja karkottivat samalla inkeriläisiä pois näiden siihenastisilta mailta. Pietaria ympäröivä maaseutu oli kuitenkin lähes yksinomaan inkeriläisten asuttamaa vielä 1900-luvun alussa. Vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan eli Neuvosto-Venäjällä 114 831 ”Leningradin suomalaista” (eli inkerinsuomalaista).


title: Inkeriläiset

text: Maatalouden pakkokollektivisointi vaikeutti maaseudun oloja: 1929–1931 karkotettiin Inkerinmaalta Karjalaan, Kazakstaniin ja Keski-Aasiaan n. 18 000 ihmistä. Stalinin vainot huipentuivat vuosiin 1937–1938, jolloin Inkerinmaan suomalainen väestö väheni arviolta 40 000–50 000 hengellä. Toisen maailmansodan aikana Inkerinmaa käytännössä tyhjennettiin inkeriläisistä. Länsi- ja Keski-Inkeri joutui saksalaisten miehittämäksi syksyllä 1941. Suomen kanssa tehdyn sopimuksen mukaan alueen suomalaisväestö (myös vatjalaiset ja inkeroiset) evakuoitiin Suomeen maaliskuun 1943 ja kesäkuun 1944 välisenä aikana. Kaikkiaan Suomeen joutui yli 63 000 inkeriläistä. Puna-armeijan valvontaan jääneiltä inkeriläisalueilta karkotettiin talvella 1942–1943 20 000–30 000 inkeriläistä Siperiaan.


title: Inkeriläiset

text: Moskovan välirauhan jälkeen syksyllä 1944 Suomesta palautettiin 55 000 inkeriläispakolaista Neuvostoliittoon. Heidät asutettiin kuitenkin Sisä-Venäjälle, Kalininin (Tverin), Novgorodin, Pihkovan, Velikije Lukin ja Jaroslavlin alueille, eikä heillä ollut paluuta kotiseudulleen ennen 1950-luvun puoltaväliä. Sodan jälkeen monet inkerinsuomalaiset muuttivat Karjalaan ja Neuvosto-Viroon. Toisesta maailmansodasta lähtien inkeriläiset ovatkin olleet hajaannuksessa.


title: Inkeriläiset

text: Vuonna 1989 inkeriläisiä asui Leningradin alueella enää noin 16 000.


title: Inkeriläiset

text: Inkerinmaan suomalaisten pääelinkeino oli maatalous, peltoviljely ja karjanhoito. Vesistöseuduilla harjoitettiin myös kalastusta. Maareformi tehtiin Inkerissä vasta 1910 (Stolypinin maalaki), jolloin maasta tuli talonpoikien omaisuutta. Maaperä on viljavaa, ja Pietari oli ympärysalueiden maataloustuottajille hyvä markkina-alue. Metsätalous ei ollut Inkerissä koskaan merkittävä tulonlähde.


title: Inkeriläiset

text: Erityisesti alueen itäosissa oli merkittävää kiviteollisuutta. Puttilassa eli Putilovossa oli suuri kivilouhimo, joka tuotti katukäytäväkivitystä ym. rakennusainetta Pietarin kaupungille. Myös Markkovassa oli tsaarinajalla useita louhimoita.


title: Inkeriläiset

text: Daniel Europaeus löysi Inkerinmaan kansanperinteen aittana 1800-luvun puolivälissä, jolloin perinteinen runolaulu oli Suomesta jo suurelta osalta hävinnyt. Europaeus kävi Inkerissä keruumatkalla 1847–1853 kolme kertaa. Elias Lönnrot kävi Inkerissä 1844. Europaeuksen kannustuksesta lähetti Suomalaisen Kirjallisuuden Seura inkeriläisten pariin ylioppilaita 1850- ja 1860-luvuilla, jotka kokosivat merkittävän määrän inkeriläisten henkistä perinnettä, runolaulua, itkuja, tarinoita ja musiikkia. Suomalaiset kerääjät kävivät Inkerissä aina neuvostovallankumoukseen saakka, sen jälkeen tallennustyö keskittyi ns. Viron-Inkeriin.


title: Inkeriläiset

text: Laulaminen oli enimmäkseen naisten perinnettä, kun taas miehet pikemminkin soittivat kanteletta tai erilaisia puhaltimia paimenessa ollessaan. Naiset lauloivat useissa tilanteissa, usein myös liikkuen, niin että esilaulajan johdolla kuljettiin piirissä, ketjussa, tanssien tai leikkien taikka kylällä. Erityinen merkitys oli häillä, joka oli suurin elämänkaaren rituaaleista. Niissä laululla oli myös keskeinen rooli, niin että inkeriläisiä häitä voisi nimittää jopa ”suureksi laulunäytelmäksi”.


title: Inkeriläiset

text: Taitavimmat laulajat olivat esilaulajia, muut lauloivat kuorona, jäljessälaulajina. Kuuluisin inkeriläisistä runonlaulajista oli Larin Paraske.


title: Inkeriläiset

text: Vanhalla Inkerinmaalla henkistä elämää kannusti erityisesti papisto. Luterilaisen kirkon johdolla perustettiin sunnuntaikouluja ja jopa kansakouluja. Ensimmäinen lauluseura perustettiin Markkovassa 1860-luvulla, mutta suurempi merkitys oli Kolppanan seminaarilla, joka perustettiin 1863. Kuoroharrastus sai vaikutteita Suomesta ja Virosta, missä oli alettiin järjestää laulujuhlia. Suurten esikuvien mukaiset laulujuhlat järjestettiin Inkerissä ensimmäisen kerran Skuoritsassa 1899. Yksi juhlien järjestäjistä oli inkeriläisten kansallishymnin säveltäjä Mooses Putro.


title: Inkeriläiset

text: Kuoroharrastusta on viritelty uudestaan 1980-luvun lopusta lähtien inkeriläisten kulttuuriyhdistyksissä. Perinteisestä musiikkikerrostumasta ovat säilyneet parhaiten riimilliset röntyskälaulut.


title: Inkeriläiset

text:
Inkeriläistä kulttuuria Leningradin ja Pihkovan alueilla sekä Pietarissa vaalii Inkerin liitto sekä Suomessa
Helsinkiin rekisteröity Inkerin kulttuuriseura. Inkerin liitto edistää inkeriläisen kulttuurin säilymistä,
matkailua, toimintakeskuksia sekä järjestää työnvälityspalveluita. Inkerin kulttuuriseura puolestaan järjestää
kulttuuritilaisuuksia ja ylläpitää verkossa Virtuaali-Inkeri-nimistä palvelua. Inkerinsuomalaisilla on omat kulttuurijärjestönsä myös Ruotsissa, Virossa sekä Karjalan tasavallassa, joissa kaikissa on merkittävät inkeriläisvähemmistöt.


title: Inkeriläiset

text: Paluumuuttaja on ulkomailta Suomeen muuttava ulkosuomalainen, joka on asunut Suomen rajojen ulkopuolella ja palaa takaisin Suomeen. Paluumuuttaja -käsitettä sovelletaan entisiin ja nykyisiin Suomen kansalaisiin sekä entisen Neuvostoliiton alueelta peräisin oleviin inkerinsuomalaisiin. Paluumuutto suljettiin eduskunnan päätöksellä kesällä 2011.


title: Inkeriläiset

text: Presidentti Mauno Koivisto antoi keväällä 1990 julkisuudessa lausunnon, jossa hän totesi, että inkerinsuomalaisia voidaan pitää paluumuuttajina. Koiviston lausunnon motiivina pidettiin yleisesti hyvittää inkeriläisten joukkopalautusta Jatkosodan jälkeen Suomesta Neuvostoliittoon, joka oli tapahtunut vilpillisesti ja valheellisesti uskottelemalla paluusta omille kotiseuduille Inkeriin. Todellinen motiivi oli kuitenkin Tarton rauhansopimuksessa vuonna 1920 sovittu inkeriläisten kulttuuriautonomia, joka herätti katteetonta kansallistunteen nousua Inkerissä ja jota ei voitu vallitsevissa olosuhteissa millään tapaa tukea Suomesta käsin. Neuvostoliitto kosti kansallistunteen nousun ryhtymällä vainoamaan ja karkottamaan inkeriläisiä Neuvostoliiton sisäosiin. Koiviston mukaan kulttuuriautonomian sopiminen oli Suomen valtiolta katteeton lupaus inkeriläisille, josta he joutuivat myöhemmin kärsimään Neuvostoliitossa, joka harjoitti alueella reuna-alue politiikkaa ja puhdisti raja-alueitaan erilaisista vähemmistökansallisuuksista. Koiviston mukaan Suomi oli Tarton rauhanneuvotteluissa hyödyntänyt Neuvosto-Venäjän väliaikaista heikkoudentilaa Puolan sotatoimien menestyessä parhaillaan.


title: Inkeriläiset

text: Lausunnon perusteella tehtiin virkamiespäätöksiä, joiden pohjalta varsinainen paluumuutto käynnistyi. Inkerinsuomalaisten paluumuuttoon suhtauduttiin kuten paluumuuttoon yleensä, ja siksi muutto tapahtui tuolloisia maahanmuuttosäännöksiä väljästi tulkitsemalla. Inkerinsuomalaisten maahanmuutto huomioitiin ulkomaalaislakia muutettaessa vuonna 1993. Suomalainen syntyperä (otettiin maahanmuuton erityiseksi kriteeriksi ulkomaalaislakiin vuonna 1996. Myöhemmin paluumuutossa otettiin käyttöön jonotusjärjestelmä, missä alettiin edellyttää sitä, että asianomaisilla olisi suomen kielen taitoa. Nykyään paluumuuttajan tulee suorittaa inkerinsuomalaisten paluumuuttajien kielitesti (IPAKI). Taloudellisen tilanteen Venäjällä ja Virossa parannuttua jopa puolet muuttojonossa olevista inkeriläisistä on jättäytynyt jonon ulkopuolelle.


title: Inkeriläiset

text: Oleskeluluvan saadakseen paluumuuttajan tulee todistaa, että hän itse, toinen hänen vanhemmistaan tai vähintään kaksi isovanhempaa on merkitty asiakirjoihin suomalaiseksi. Toisen maailmansodan aikana Suomeen siirretyt henkilöt sekä Suomen armeijassa sodan aikana palvelleet (ns. heimoveteraanit) voivat saada oleskeluluvan. Paluumuuttajaksi hakevalta ei edellytetä selvitystä toimeentulosta mutta hänellä täytyy olla tiedossa asunto Suomessa. Paluumuuttajan perheenjäsenet, puoliso ja alle 18-vuotiaat lapset, saavat jatkuvan oleskeluluvan.


title: Inkeriläiset

text: Ensimmäistä oleskelulupaa hakiessaan paluumuuttajan on todistettava kielitaitonsa kielitutkinnolla, joita järjestetään Pietarissa ja Petroskoissa. Jos hakijalla jo on oleskelulupa, hän voi tehdä kielitutkinnon myös Suomessa. Inkeriläisten paluumuuttajien kielitaitotestissä voidaan mitata suomen lisäksi myös ruotsin kielen taitoa. Vaadittava taitotaso vastaa Euroopan neuvoston laatiman kielenopetuksen eurooppalaisen viitekehyksen taitotasokuvausta A2 (selviytymistaso). Paluumuuttajan on osattava käyttää kieltä tavallisimmissa sosiaalisissa kontakteissa ja jokapäiväisten asioiden hoidossa. Kielitutkinnossa mitataan puhumista, puheen ymmärtämistä, tekstin ymmärtämistä sekä kirjoittamista.


title: Inkeriläiset

text: 1990-luvulta lähtien inkeriläisiä on muuttanut paluumuuttajina Suomeen yli 25 000. Suomessa olevien inkerinsuomalaisten paluumuuttajien tarkkaa lukumäärää ei tiedetä, sillä paluumuutto oli 1990-luvun alussa hallitsematonta. Lisäksi maahanmuuttajia ei tilastoida kansallisuuden vaan esim. kansalaisuuden perusteella. Näin ollen inkerinsuomalaiset merkitään tilastoihin Venäjän, Viron tai entisen Neuvostoliiton kansalaisina, kunnes heille myönnetään Suomen kansalaisuus.


title: Inkeriläiset

text:
Inkerin suomalaiset puhuivat murteita, jotka olivat hyvin lähellä Karjalankannaksella puhuttuja kaakkoismurteita (eli ns. ”Karjalan murteita”) ja toisaalta lähellä inkeroiskieltä.
Inkerin suomalaisväestö jakautui ennen toista maailmansotaa kolmeen murreryhmään, äyrämöisiin, savakoihin ja Narvusin suomalaisiin.


title: Inkeriläiset

text: Äyrämöismurteet sekä Suomessa että Pohjois-Inkerissä ja Inkerinmaalla muistuttivat paljon toisiaan. Savakot olivat Äyräpäätä kauempaa sekä Savon eri kihlakunnista Inkeriin muuttaneiden jälkeläisiä. Heidän murteensa oli kuitenkin lähellä itäisen Kannaksen ja Saimaan etelärannan kaakkoismurteita. Savakkomurteita puhuttiin monin paikoin Pohjois- ja Keski-Inkerissä sekä koko Itä-Inkerissä. Länsi-Inkerin Narvusin suomalaiset erosivat muista alueen suomalaisista murteensa ja alkuperänsä puolesta. Heidän puhumansa kieli edustaa läntisempää murretta, jolla on yhteisiä piirteitä Viipurinlahden ja Kymijoen välisen rannikon murteiden kanssa. Heitä oli sotienvälisenä aikana arviolta 3 000 henkeä eli vain muutama prosentti Inkerin suomalaisväestöstä.


title: Inkeriläiset

text: Tyypillisiä piirteitä Inkerin suomalaismurteille ovat esim. "ts"-yhtymän säilyminen ("metsä", "vitsa"), sananloppuisten vokaalien kato ("talos", "kotont"), perfektin partisiippimuodot "ei tult", "ei sanont", persoonapronominit "mie" ja "sie", yksikön kolmannen persoonan muotojen labiaalistuminen "tulloo"/"tulluo", "männöö"/"männyö" (’tulee’, ’menee’) sekä "sk"-yhtymän astevaihtelu ("sisko" : "sison", supistuneet infinitiivimuodot "laskee"/"laskii" : "lasettii"). Monikon kolmannessa persoonassa käytetään muotoja "antaat"/"antuat" , "ottaat"/"ottuat" (’antavat’, ’ottavat’), "antoit", "ottiit" (’antoivat’, ’ottivat’). Myös kaakkoismurteille tyypillinen -"loi"-monikko oli yleinen ("taloloi", "tyttölöi" eli ’taloja’, ’tyttöjä’). Myös kantasuomen "kr-", "tr-" konsonanttiyhtymien säilyminen oli tavallista erityisesti äyrämöismurteissa esim. "nakraa" (’nauraa’), "kakra" (’kaura’), "atra" (’aura’). Äyrämöismurteissa on pitkä vokaali esim. tapauksissa "maa", "pää", "vee’es’, "kun taas savakkomurteissa vähintäänkin kaikki ensi tavun pitkät, avarat vokaalit ovat diftongiutuneet tai triftongiutuneet kuten mm. karjalan kielessä, esim. "mua, piä, ies"(’edessä’),"vies/vie’es"(’vedessä’) ja itäisimmssä murteissa diftongiutuminen koski myös jälkitavuja, esim. "laulattuat," vrt. äyrämöismurteen"laulattaat" (’laulattavat’).


title: Inkeriläiset

text: Vuosisatoja jatkunut rinnakkaiselo venäjän kielen naapurissa on tuonut inkeriläismurteisiin huomattavan määrän lainasanastoa. Sanasto kattaa monia elämän osa-alueita, kaupasta ja elinkeinoista ja arkipäivän esineistöön.1900-luvun kuluessa venäjän vaikutus ulottui myös lauserakenteisiin ja sanajärjestykseen.


title: Inkeriläiset

text: Kielelliset olosuhteet vaihtelivat Inkerinmaalla suuresti. Vielä Neuvostoliiton alkuaikoina 1920- ja 1930-luvuilla oli maaseutuväestö hyvin suomenkielistä, ja kylissä saattoi tulla toimeen täysin ilman venäjän kielen taitoa. Venäjän taito kuitenkin levisi nopeasti erityisesti kaupunkiin muuttamisen myötä. Varsinainen venäläistäminen alkoi 1930-luvun puolivälissä, ja karkotuksessa toisen maailmansodan jälkeen kielenvaihto tapahtui nopeasti.


title: Graavilohi

text: Graavilohi on pohjoismainen ruokalaji, joka valmistetaan kypsentämällä lohi kuumentamatta. Sana graavi tulee ruotsin kielen sanasta "grav", joka tarkoittaa hautaa.


title: Graavilohi

text: Graavilohi valmistetaan laittamalla lohifileiden väliin karkeaa suolaa ja hiukan sokeria sekä usein myös muita mausteita, kuten valkopippuria, roseepippuria, viherpippuria, katajanmarjaa, tilliä tai konjakkia. Fileet kääritään pareittain nahkapuoli ulospäin ja säilytetään kylmässä 1–4 päivää. Suola pehmittää kalan lihan proteiineja ja estää kalan pilaantumisen. Graavaus on keksitty suurten kalasaaliiden säilyttämiseksi ilman kylmätiloja, mutta nykyisin graavilohta valmistetaan ja syödään sen maun takia.


title: Graavilohi

text: Keskiajalla kalastajat valmistivat graavilohta suolaamalla ja kevyesti fermentoimalla hautaamalla kalan rantahiekkaan hieman korkean vuoroveden rajan yläpuolelle.


title: Graavilohi

text: Japanilaisilla on vastaavanlaisia kalankäsittelytapoja mutta erilaiset mausteet.


title: Imelletty perunalaatikko

text: Imelletty perunalaatikko (tai hämäläinen perunalaatikko tai uunituuvinki) on hämäläinen perinteinen arkiruoka, jota muualla päin Suomea syödään perinteisenä jouluruokana. Se tehdään imellyttämällä eli seisottamalla perunasosetta noin 50 asteen lämpötilassa, jolloin perunan tärkkelys pilkkoutuu entsyymien vaikutuksesta lyhyemmiksi hiilihydraattiketjuiksi, sokereiksi. Näin syntyy tyypillinen makea maku. Tarvittaessa makeutta voidaan lisätä siirapilla.


title: Imelletty perunalaatikko

text: Imelletty tai muunlainen perunalaatikko tunnetaan muuallakin kuin Hämeessä, joskin perunalaatikoksi voidaan kutsua myös perunaviipaleista, lihasta ja kalasta tehtyä laatikkoruokaa. Esimerkiksi Alahärmän ja Ylihärmän pitäjäruoka "perunaloora" tarkoittaa eräänlaista silakkalaatikkoa.


title: Imelletty perunalaatikko

text: 1980-luvulla toteutetussa pitäjäruokaprojektissa jonkinlaisen soseutetusta perunasta tehdyn perunalaatikon tai -tuuvingin valitsivat nimikkoruoakseen Anjalankoski, Elimäki, Heinolan maalaiskunta, Hollola, Hämeenkyrö, Iitti, Järvenpää, Kalanti, Keuruu, Kihniö, Kärkölä, Lahti, Loppi, Myrskylä, Mäntsälä, Nousiainen, Nurmijärvi, Pomarkku, Pälkäne, Ruovesi, Rääkkylä, Siuntio, Somero, Suomenniemi ja Tampere.


title: Setsuuri

text: Setsuuri on hapanimelä maustettu sekaleipä. Sen nimi tulee ruotsin makeaa ja hapanta tarkoittavista sanoista söt ja sur. Leivän valmistusvaiheisiin kuuluu hapatus ja imellyttäminen eli bakteeri- ja entsyymitoimintaa.


title: Setsuuri

text: Setsuurin mausteina käytetään anista, kuminaa, pomeranssin kuorta ja fenkolia. Makeutta lisätään siirapilla. Jauhot ovat sekoitus ruissihtijauhoja, kokojyvävehnäjauhoja, ohra- ja kaurajauhoja.


title: Leipäjuusto

text: Leipäjuusto eli juustoleipä on perinteisesti Pohjanmaalla, Lapissa ja Kainuussa valmistettu paistettu tuorejuusto. Ruotsin Tornionlaaksossa ja Lapissa se on tunnettu nimellä kahvijuusto. Leipäjuustoa valmistettaessa kuumennettuun maitoon lisätään juoksutinta, joka erottaa valkuaismassan herasta. Massa kootaan möykyksi, josta yleensä muotoillaan litteä kiekko. Juusto paistetaan siten, että pinnalle muodostuu ruskeita pilkkuja. Paistettaessa rasva kihoaa juuston pintaan ja muodostaa konservoivan kerroksen.


title: Leipäjuusto

text: Esiteolliseen aikaan leipäjuustoa valmistettiin kesäisin ja syksyisin, kun maitoa oli saatavilla. Juusto oli juhlaruokaa, ja sitä annettiin palkaksi esimerkiksi heinäntekoväelle. Leipäjuusto kuivattiin ja säilöttiin esimerkiksi ruislaarissa jyvien seassa, missä se säilyi jopa vuosia. Kuiva, kivikova leipäjuusto pehmeni hiilloksella lämmitettäessä. Juustoa lisättiin paloina myös erilaisiin keittoruokiin.


title: Leipäjuusto

text: Aikaisemmin leipäjuustoa valmistettiin paikallisissa ja alueellisissa meijereissä. Meijerikoon kasvettua leipäjuuston teollista valmistamista ei Suomessa enää jatkettu suuremmissa meijereissä, vaan se jäi lähinnä pienten yksityisten meijereiden ja juustoloiden varaan, jotka hankkivat maitonsa sopimusmaitotiloilta.


title: Leipäjuusto

text: Perinteisesti leipäjuusto tarjoiltiin vinoneliön muotoisina paloina kahvin kanssa. Päälle voi ripotella vähän sokeria. Uusperinnettä on leipäjuuston tarjoaminen lämmitettynä jälkiruoaksi lakkahillon ja joskus kerman kanssa. Leipäjuusto on maukasta myös grillattuna.


title: Oulun yliopistollinen sairaala

text: Oulun yliopistollinen sairaala (OYS) on kunnallinen, Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiiriin kuuluva sairaala, ja se on Pohjois-Suomen suurin ja laaja-alaisin sairaala. OYS:issa työskentelee noin 6 000 työntekijää, ja se on henkilöstöltään Suomen suurin sairaala. OYS:ssa toimii myös Oulun alueen yhteispäivystys.


title: Oulun yliopistollinen sairaala

text: OYS sijaitsee noin kaksi kilometriä itään Oulun kaupungin keskustasta Kontinkankaan kaupunginosassa, valtateiden 4 ja 22 liittymän koillispuolella.


title: Oulun yliopistollinen sairaala

text: OYS huolehtii Pohjois-Pohjanmaan alueen erikoissairaanhoidosta ja koko Pohjois-Suomen erityistason sairaanhoidosta. Erityisvastuualue kattaa puolet Suomen pinta-alasta. Tällä alueella toimii yliopistollisen sairaalan lisäksi neljä keskussairaalaa. OYS:ssa on potilaspaikkoja runsaat 900.


title: Oulun yliopistollinen sairaala

text: OYS:n yhteydessä on myös helikopterikenttä potilaskuljetuksia varten.


title: Oulun yliopistollinen sairaala

text: Oulun yliopistollinen sairaala aloitti toimintansa vuonna 1973. Tuolloin nimenä oli Oulun yliopistollinen keskussairaala (OYKS). Lääketieteen opetus Oulun yliopistossa oli alkanut vuonna 1960. Yliopiston opetussairaalana toimi vuosina 1963–1972 Oulun lääninsairaala. Oulun yliopistollisen keskussairaalan perustamisen jälkeen Oulun yliopiston lääketieteellinen tiedekunta on toiminut sairaalan yhteydessä.


title: Oulun yliopistollinen sairaala

text: Sisäasiainministeriö järjesti keskussairaalan suunnittelusta kaikille Suomen arkkitehdeille avoimen arkkitehtikilpailun vuonna 1965. Kilpailun voittaja julkistettiin tammikuussa 1966, ja voittajaksi selviytyi arkkitehti Reino Koivula ehdotuksellaan ”Missä lintuset laulaa”. Koivulan perustama arkkitehtiyhtymä sai tehtäväkseen hoitaa sairaalan suunnittelun voittaneen ehdotuksen pohjalta. Rakennustyöt alkoivat tammikuussa 1968, ja peruskiven muurasi Suomen tasavallan presidentti Urho Kekkonen saman vuoden joulukuussa. Rakennukset valmistuivat vaiheittain niin, että viimeisenä valmistui lastentautien klinikka vuonna 1975. Sairaala vihittiin käyttöön 3. syyskuuta 1976.


title: Oulun yliopistollinen sairaala

text: Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirillä on käynnissä mittava hanke Oulun yliopistollisen sairaalan perusteelliseksi uusimiseksi. Tarkoituksena on rakentaa koko sairaala uudelleen vaihe vaiheelta, purkaa vanhaa ja rakentaa samalla uutta, jolloin sairaalan ei tarvitse pysähtyä vaan väistöillä voidaan taata keskeytyksetön toiminta. Hankkeen ensimmäinen toteutusvaihe aloitettiin keväällä 2017 purkamalla pois vanha lämpökeskus, hakekuljetin, keskuskeittiön terminaalit, jäteasema ja niin sanottu massavarasto, jossa on ollut viimeisimmäksi kalustokorjaamon toimintoja. Tälle paikalle rakennetaan uusi lasten ja naisten sairaala. Seuraavaksi uuden tieltä väistyvät pysäköintitalo ja hallintorakennus, joiden purku on tarkoitus aloittaa vielä vuoden 2018 aikana. Uudisrakennuksen ensimmäisen osan valmistuttua purkaminen etenee kirurgian torneihin, ravintola Kotkan ja keskuskeittiön alueelle. Myös Oulun keskuspesula väistyy uudisrakentamisen tieltä, ja sille rakennetaan uudet tilat. Kun kaikki uudisrakennukset on saatu toteutettua, puretaan jäljelle jääneet, huonokuntoiset vanhat rakennukset pois. Hankkeen on tarkoitus valmistua useassa vaiheessa, ja kokonaan valmista pitäisi olla näillä näkymin vuonna 2027.


title: Lipeäkala

text: Lipeäkala tai livekala on keskiajalta periytyvä ruokalaji, jota syödään erityisesti jouluna. Se on perinteisesti ollut kuivattua turskaa, joskus myös seitiä tai koljaa (kapakalaa). Nykyisin Suomessa ja Ruotsissa kaupattavasta lipeäkalasta 99 prosenttia on kuivattua molvaa, kun taas Norjassa käytetään vieläkin 90-prosenttisesti turskaa . Syynä molvan käyttöön Suomessa on se, että 1970-luvun loppupuolella turskakannat ehtyivät Pohjois-Norjan vesialueilta. Tällöin kalastusta siirrettiin etelämmäksi, jossa oli paljon molvaa.


title: Lipeäkala

text: Kala pehmitetään liottamalla emäksisessä lipeävedessä. Reagenssina on käytetty koivutuhkasta valmistettua potaskaa, jolla saadaan miedompi maku kuin natriumhydroksidilla. Perinteisesti kapakalan on annettu liota 3-7 päivää emäksisessä liuoksessa, jolloin se pehmenee ja sen proteiinit alkavat hajota. Lipeäkalan ei saa antaa liota liian pitkään, sillä tällöin sen rasvat alkavat saippuoitua ja maku pilaantuu. Pehmennyt lipeäkala pestään juoksevassa kylmässä vedessä huolellisesti ja pakataan. Pakattu lipeäkala säilyy noin 2-3 kk.


title: Lipeäkala

text: Kaupoissa myytävä kala on käyttövalmista sellaisenaan. Kalaa ei pitäisi enää huuhdella juoksevan veden alla, vaan halutessa sen voi pikaisesti huuhtoa kastamalla kylmään veteen ennen keitinveteen laittamista. Lipeäkala keitetään (nykyisin helpoimmin mikroaaltouunissa) ja tarjotaan valkokastikkeen, maustepippurin ja imelletyn perunalaatikon kanssa. Norjalaiset söivät vuonna 2001 lipeäkalaa 2055 tonnia. Portugalilainen perinneruoka bacalhau muistuttaa suuresti lipeäkalaa.


title: Lipeäkala

text: Lipeäkalan maku on hyvin mieto, ja siksi mausteena käytetään pippuria. Koska se säilyy erinomaisesti, keskiajan kuljetus- ja säilytysolosuhteissa lipeäkala on ollut oiva proteiininlähde. Etenkin katolisena aikana, kun paaston aikana ei saanut syödä lihaa, se oli arvostettu ruokalaji.


title: Tiedekeskus Tietomaa

text: Tiedekeskus Tietomaa on Suomen ensimmäinen tiedekeskus. Se avattiin yleisölle 29. kesäkuuta 1988. Tietomaa sijaitsee Oulun kaupungin Myllytullin kaupunginosassa, noin 700 metriä rautatieasemalta luoteeseen. Tiedekeskus toimii entisissä Veljekset Åström Oy:n nahkatehtaan voima-asemassa ja vesitornissa. Tietomaan tarkoituksena on esitellä tieteen ja tekniikan saavutuksia hauskasti ja mielenkiintoisesti jokamiehen näkökulmasta.


title: Tiedekeskus Tietomaa

text: Tietomaassa on myös jättielokuvateatteri, joka esitti Suomen viimeisenä teatterina säännöllisesti 70 mm:n jättielokuvia. Elokuvat olivat niin sanottuja 8/70 mm -kopioita samoista lyhytelokuvista, joita esitetään maailmalla Imax-teattereissa.


title: Tiedekeskus Tietomaa

text: Joulukuussa 1984 Oulun kaupunginhallituksen asettama työryhmä alkoi valmistella "Tietokonemaan" perustamista. Hankkeeseen pyrittiin saamaan mukaan yrityksiä, joilla oli laaja tietokoneasiantuntemus. Kesällä 1985 perustettiin Tietomaa Oy, jonka osakkeita omistivat muun muassa Oulun kaupunki, Nokia ja Valmet.


title: Tiedekeskus Tietomaa

text: Tietomaan kävijäennätys 74 567 henkilöä on vuodelta 2008.


title: Rieska

text: Rieska on ohutta, nostattamatonta leipää, joka tehdään ilman hiivaa tai hapatusta ohrasta, kaurasta tai perunasta, joihin yleensä lisätään vehnää sitkon aikaansaamiseksi.


title: Rieska

text: Eri maakunnissa on erilaisia rieskoja ja monet pitävät oman alueensa rieskaa ainoana oikeana. Pohjois-Pohjanmaalla rannikon ja sisämaan rieskat ovat erilaisia. Rieska-sanalla tarkoitetaan hyvin erilaisia leipiä, myös hapatettuja: esimerkiksi Kaakkois-Suomessa rieska on ohra- ja vehnäjauhosta, vedestä ja piimästä leivottu, paksu hiivaleipä. Etelä-Karjalassa happamattoman ohraleivän nimitys on vastaavasti kovaohranen tai kovaotranen ja ohuen perunakakkaran nimi taas on leposka tai lepuska. Laajemmin tunnettu tällainen hapanleipä on esimerkiksi Joutsenon rieska. Etelä-Karjalassa tunnetaan myös tattaririeska, jossa hapantaikinan jauhot ovat tattaria. Muualla Itä-Suomessa, kuten Kainuussa, Savossa ja Pohjois-Karjalassa happamatonta ohrarieskaa sanotaan nyrkkirieskaksi. Eteläsavolaisten käsitys rieskasta on ohra- tai tattarisuurimoista ja piimästä tehty leipä, jonka taikinaa turvotetaan yön yli ennen paistamista, ja joka tarjoillaan munavoin kanssa.


title: Rieska

text: Lapissa rieskaksi on kutsuttu myös eräänlaista veripalttua.


title: Rieska

text: Ruotsissa rieska tunnetaan nimellä tunnbröd. Sitä saa sekä pehmeänä että kovana (kuivattuna). Tunnbrödiä leivotaan vehnä-, ruis- tai ohrajauhosta. Nostatusaineena käytetään leivinhiivaa tai hirvensarvisuolaa. Taikina kaulitaan ohueksi. Ruutukaulimella taikinan pinnasta tulee koristeellinen. Paistetaan perinteisesti puulämmitteisessä leivinuunissa, mutta tavallinenkin sähköleivinuuni käy.


title: Rieska

text: Tunnbrödin katsotaan olevan hapansilakan välttämätön lisuke. Se soveltuu myös muiden ruokien, kuten kaalikääryleitten lisukkeeksi. Ruokalaji "bryta" syntyy kun kovaa tunnbrödiä murennetaan syvään lautaseen ja päälle kaadetaan maitoa. Nautitaan mieluiten vastakeitetyn puolukkahillon kera. Ruotsalainen ruokalaji "dopp i gryta" valmistuu hetkessä. Vierreleipäviipaleiden annetaan imeytyä uunipaistin liemessä. Norlannissa ruokalajia kutsutaan nimellä 'blöta' ja siellä liemeen kastetaan tunnbrödpaloja.


title: Rieska

text: Ruotsalaisissa nakkikioskeissa tunnbrödin päälle laitetaan perunasosetta, pari nakkia, rapusalaattia ja höystetään ketsupilla, sinapilla ja sipulilla. Lopuksi annos "Tunnbrödsrulle" kääritään rullalle. Jämtlandissa annoksen nimi on "Mjukstut" ja siinä on voita tai meesjuustolevitettä sekä leikkelettä. Kotonatehdyissä annoksissa täytteenä voi käyttää poronkäristettä, lohta, hapansilakkaa jne.


title: Rieska

text: Norjalainen lefse on osin sukua rieskalle, ja sillä nimellä laji on levinnyt myös Amerikan pohjoismaisten siirtolaisten pariin.


title: Hapattaminen

text: Hapattaminen on elintarvikkeiden happamuuden lisäämistä säilyvyyden, rakenteen, maun ja ravintoarvon muuttamiseksi.


title: Hapattaminen

text: Hapattaminen tehdään lisäämällä raaka-aineeseen tarkoitukseen sopiva maitohappobakteerikanta. Bakteerit käyttävät ravinnokseen raaka-aineen sokereita ja erittävät maitohappoa, joka alentaa tuotteen pH:ta. Bakteerien kasvua ja sen vaikutuksena maitohapon muodostumista säädellään kontrolloimalla lämpötilaa ja hapensaantia. Kun tuote on tarpeeksi hapan, siinä eivät elä ihmiselle haitalliset bakteerilajit. Maitotuotteissa hapattaminen on maun lisäksi merkittävä myös rakenteen muodostamisessa.


title: Hapattaminen

text: Tyypillisiä hapatettavia elintarvikkeita ovat


title: Hapattaminen

text: Juutalaisen pesah-juhlan aikana on juutalaisilta tavallinen hapatettu leipä ankarasti kielletty. Sen sijaan tulee syödä happamatonta ja maustamatonta matsa-leipää, jota ei ole kohotettu.


title: Oulun Tervahiihto

text: Oulun Tervahiihto on maailman vanhin yhtäjaksoisesti järjestetty hiihtotapahtuma. Se järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1889 nimellä "Oulun hiihto". Tervahiihdoksi tapahtuman nimi muutettiin vuonna 1955. Laturetki järjestetään vuosittain Oulujoen jäällä maaliskuussa.


title: Oulun Tervahiihto

text: Tervahiihdon pääreittien pituudet ovat perinteisen ja vapaan tyylin 40 ja 70 kilometrin hiihdot sekä miehille että naisille. Näiden lisäksi on lyhyempien matkojen sarjoja, muun muassa Matkahiihto, Lasten Tervahiihto (10 km) ja Ipanasarjat (100–300 m).


title: Laskuvarjo

text: Laskuvarjo on laite, joka mahdollistaa (vapaan) putoamisen pysäyttämisen/hidastamisen sekä liikkumisen ilmassa eli pystysuuntaisen ja useimmiten myös vaakasuoran liikkeen hallinnan.


title: Laskuvarjo

text: Laskuvarjoja on kahta päätyyppiä; pallo- ja patjavarjoja (liitovarjoja). Urheilulaskuvarjokokonaisuuteen kuuluu päävarjo, varavarjo, valjaat ja kypärä.


title: Laskuvarjo

text: Pallovarjon toiminta perustuu ilmanvastukseen. Mitä suurempi varjo, sitä suurempi on sen ilmanvastus, joka hidastaa liikettä. Useimmat nykyään käytössä olevat pallovarjot ovat jossain määrin ohjattavia, mutta myös täysin ei-ohjattavia malleja on olemassa. Pallovarjoja käytetään lähinnä erilaisiin armeijan käyttötarkoituksiin; miehistön- ja kalustonpudotuksiin. Sen etuja ovat varmatoimisuus ja helppokäyttöisyys.


title: Laskuvarjo

text: Liitovarjo puolestaan toimii lentokoneen siiven tavoin ja tuottaa nostovoimaa. Kaikki liitovarjot ovat ohjattavia, ja niinpä ne ovatkin nykyisin yleisin laskuvarjotyyppi.


title: Laskuvarjo

text: Ensimmäiset suunnitelmat laskuvarjoista ovat Leonardo da Vincin tekemiä, joilla suoritettiin alkeellisia kokeita, mutta jotka eivät edenneet käytännössä suunnitelmia pidemmälle. Myöhemmin piirustusten mukaan tehty laskuvarjo toimi pudotuskokeessa.


title: Laskuvarjo

text: Nykyiset laskuvarjot on valmistettu usein nailonista, joka ei ime kosteutta ja on ilmatiivis, mutta on silti kevyt ja kestävä materiaali.


title: Laskuvarjo

text: Uusissa liitovarjoissa on lisäksi silikonipinnoite, joka tekee kankaan ilmaa läpäisemättömäksi, mikä parantaa varjon aerodynaamisia ominaisuuksia. Tällaisesta kankaasta käytetään nimitystä ”nollakangas” ().


title: Erkki Salmenhaara

text: Erkki Olavi Salmenhaara (12. maaliskuuta 1941 Helsinki – 19. maaliskuuta 2002 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä, kriitikko ja musiikintutkija.


title: Erkki Salmenhaara

text: Tultuaan ylioppilaaksi Helsingin normaalilyseosta vuonna 1960 Salmenhaara alkoi opiskella sävellystä Joonas Kokkosen johdolla Sibelius-Akatemiassa ja suoritti sävellysdiplomin vuonna 1963. Hän jatkoi opintojaan György Ligetin johdolla Wienissä vuonna 1963. Hän opiskeli myös musiikkitiedettä Helsingin yliopistossa ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon vuonna 1964. Hän laati tohtorinväitöskirjansa Ligetin musiikista Helsingin yliopistoon vuonna 1970.


title: Erkki Salmenhaara

text: Salmenhaara sävelsi kuoromusiikkia, kamarimusiikkia, pianomusiikkia, elektronista musiikkia ja oopperan "Portugalin nainen" (Robert Musilin aiheeseen). Hänen musiikkinsa luokitellaan uustonaalisuutta tai uusyksinkertaisuutta edustavaksi; Salmenhaara itse vastusti ”minimalistiksi” leimaamista. Salmenhaaralla on myös huomattava orkesterituotanto: viisi sinfoniaa, orkesterirunoelmat "Le Bateau ivre", "Suomi – Finland", "La fille en mini-jupe" ja "Illuminations", konserttoja (muun muassa käyrätorvelle, uruille, kahdelle viululle, sellolle) ja "Requiem profanum" pianolle, uruille, sopraanolle, altolle, baritonille ja orkesterille. Elektroakustista musiikkia hän sävelsi muun muassa teoksen "White Label" (1963) sekä kaksiosaisen nauhakollaasin "Information Explosion" (1967).


title: Erkki Salmenhaara

text: Salmenhaara työskenteli assistenttina (1961–1966), lehtorina (1966–1975) ja apulaisprofessorina (1975–1998) Helsingin yliopiston musiikkitieteen laitoksessa. Hänelle myönnettiin Valtion tiedonjulkistamispalkinto vuonna 1988 Leevi Madetoja -elämäkerran johdosta. "Suomen musiikin historia" 1–4 (josta Salmenhaara kirjoitti 2½ osaa) palkittiin 1996 Tieto-Finlandia-palkinnolla, ja 2001 Salmenhaara sai Suomen Kulttuurirahaston tunnustuspalkinnon. Salmenhaara toimi Suomen Säveltäjät ry:n puheenjohtajana 1974–1976 ja Suomen Sinfoniaorkesterit ry:n puheenjohtajana 1974–1978.


title: Erkki Salmenhaara

text: Erkki Salmenhaara avioitui vuonna 1961 hum. kand. Anja Kososen kanssa. Heille syntyi kaksi poikaa. Pariskunta erosi vuonna 1978.


title: Erkki Salmenhaara

text: Erkki Salmenhaaran hautapaikka on Uudessa Valamossa Heinävedellä. Hän toivoi tulevansa haudatuksi samaan kalmistoon kuin ystävänsä Pentti Saarikoski.


title: Arkhimedeen laki

text: Kreikkalainen Arkhimedes (287–212 eaa.) keksi nostetta koskevan lainalaisuuden, jota kutsutaan hänen mukaansa Arkhimedeen laiksi:


title: Arkhimedeen laki

text: Arkhimedeen laki voidaan esittää matemaattisesti muodossa


Arkhimedeen laki


title: Arkhimedeen laki

text: missä formula_2 on syrjäytetyn fluidin (nesteen tai kaasun) massa, formula_3 on fluidin tiheys (kg/m³), formula_4 on kappaleen upoksissa oleva tilavuus (m³) ja formula_5 on putoamiskiihtyvyys (maan pinnalla noin 9,81 m/s²).


title: Arkhimedeen laki

text: Ottamalla huomioon kappaleen painon formula_6 voimme laskea kappaleeseen vaikuttavan kokonaisvoiman


title: Arkhimedeen laki

text: missä formula_8 on upotetun kappaleen tiheys ja formula_9 on kappaleen kokonaistilavuus.


title: Arkhimedeen laki

text: Tasapainotilassa, kuten kuvassa, formula_10.


title: Arkhimedeen laki

text: Arkhimedeen lakia voidaan hyödyntää kappaleiden tilavuuksien ja tiheyksien mittaamisessa sekä tätä kautta myös aineiden, esimerkiksi kullan, puhtauden mittauksessa.


title: Arkhimedeen laki

text: Tarinan mukaan Arkhimedes paljasti nosteen avulla, että kuninkaan kultaseppä oli korvannut kuninkaan kultaisen kruunun sisuksen hopealla. Paljastus oli mahdollinen, koska kullalla ja hopealla on eri tiheydet.


title: Arkhimedeen laki

text: Punnitsemalla kruunu ilmassa ja sitten veteen upotettuna voidaan näiden painojen erotuksena määrittää syrjäytetyn vesimäärän paino. Tekemällä sama punnitus kultakappaleelle, voidaan määrittää kullan painon suhde kultakappaleen syrjäyttämän veden painoon. Jos tämä suhde on sama kuin kruunun ja sen syrjäyttämän vesimäärän painojen suhde, ovat kappaleiden tiheydet samat, eli kruunu on kultaa. Jos suhde on eri, on kruunu jotain muuta ainetta, esimerkiksi hopeaa.


title: Poronkäristys

text: Poronkäristys on tunnetuin lappilaislähtöinen ruokalaji, johon käytetään poron selkää tai paistia. Poron liha on tummaa ja vähärasvaista. Aluksi liha leikataan ohuiksi viipaleiksi – helpoimmin tämä käy, kun liha on kohmeista eli lähellä nollaa astetta. Poronkäristys paistetaan paistinpannulla rasvassa. Perinteisesti paistamiseen on käytetty kuuta eli poron talia, mutta nykyisin käytetään myös sian silavaa ja voita, terveyssyistä myös kasvirasvaa. Maustamiseen käytetään pippuria ja suolaa, ja hauduttamisen ajaksi sekaan kaadetaan hiukan vettä tai olutta.


title: Poronkäristys

text:
Poronkäristys tarjotaan perinteisesti perunasoseen ja puolukkasurvoksen tai karpaloiden kera.
Myös puolukkahilloa on tapana tarjota poronkäristyksen kanssa.


title: Lorentz-muunnos

text: Lorentz-muunnoksella (tai Lorentzin muunnoksella) tarkoitetaan koordinaattijärjestelmän muunnosta, jonka Hendrik Antoon Lorentz keksi yrittäessään selittää valon käyttäytymistä esimerkiksi Michelsonin-Morleyn kokeessa. Myöhemmin Albert Einstein muotoili erityisen suhteellisuusteorian, ja korvasi siinä klassisen mekaniikan Galilein muunnoksen Lorentz-muunnoksella.


title: Lorentz-muunnos

text: Kuvitellaan, että järjestelmä (havaitsija) P' liikkuu järjestelmästä P katsottuna positiivisen x-akselin suuntaan nopeudella v. Merkitään valonnopeutta kirjaimella c, aikaa kirjaimella t, ja paikkaa suorakulmaisilla koordinaateilla x,y ja z. Tällöin Lorentzin muunnoksen yhtälöt ovat


Lorentz-muunnos


title: Lorentz-muunnos

text: Lorentzin muunnoksessa aika ei ole absoluuttinen suure, eli tapahtumien välinen aika ei kaikkien havaitsijoiden mielestä ole sama. Kun järjestelmässä P kuluu t sekuntia, järjestelmässä P' on kulunut viimeisen yhtälön mukainen aika. Esimerkiksi jos järjestelmä P' liikkuu P:n suhteen nopeudella 1/2c eli noin 150 miljoonaa metriä sekunnissa ja järjestelmät olivat aluksi (hetkellä t=0) päällekkäin, niin kun järjestelmässä P on kulunut yksi sekunti (t=1s), niin (järjestelmästä P katsottuna) järjestelmässä P' on kulunut vain noin 0,87 sekuntia (t'=0,87s). "Käytännössä" tämä tarkoittaa sitä, että kun katsomme esimerkiksi nopeasti kiitävää avaruusalusta, aika näyttää siellä kuluvan hitaammin kuin meidän aikamme. Ilmiö on myös mitattu hyvin tarkoilla atomikelloilla joita on lennätetty satelliiteissa.


title: Lorentz-muunnos

text: Myöskään tapahtumien väliset etäisyydet eivät kaikkien havaitsijoiden mielestä ole samat. Järjestelmästä P mitattuna järjestelmän P' x-akseli näyttää "painuneen kasaan". Jos järjestelmän P' mukana liikkuu esimerkiksi raketti, järjestelmässä P oleva havaitsija mittaa sen lyhyemmäksi kuin raketin kyydissä oleva havaitsija.


title: Lorentz-muunnos

text: Lorentzin muunnosta voi verrata koordinaattijärjestelmän kiertoon. Kun kolmiulotteista euklidisen avaruuden suorakulmaista koordinaattijärjestelmää halutaan kiertää kulman a verran z-akselin ympäri, saadaan yhtälöt:


title: Lorentz-muunnos

text: Kierrossa uusi x' ja y' ovat vanhojen x ja y koordinaattien "sekoitukset". Myös Lorentzin muunnoksessa aika ja liikkeen suuntainen koordinaatti sekoittuvat toisiinsa. Lorenzin muunnos on tavallaan paikan ja ajan "kierto", joskaan se ei matemaattisesti ole täysin sitä vastaava. Kaikissa tavallisissa suorakulmaisten koordinaattien kierroissa on säilyvä suure, formula_8, joka on pisteen origosta mitatun etäisyyden neliö. Lorentzin muunnoksessakin on eräs säilyvä suure, formula_9. Tätä suuretta kutsutaan joskus aika-avaruuden etäisyyden neliöksi. Se säilyy samana kaikissa Lorentzin muunnoksissa.


title: Lorentz-muunnos

text: Lorentz-muunnosta voidaan kuvata helposti myös nelivektoreilla


title: Lorentz-muunnos

text: Lorentz-muunnosten pohjaksi otetaan yleisin mahdollinen lineaarinen muunnos


title: Lorentz-muunnos

text: jossa x ja t ovat objektin paikka ja aika vanhassa koordinaatistossa P, x' ja t' koordinaatit uudessa koordinaatistossa P' ja A, B, C, ja D tuntemattomia vakioita.


title: Lorentz-muunnos

text: 1. Ensiksi vaaditaan, että valon nopeus tyhjiössä on vakio c, ja riippumaton koordinaatistossa.


title: Lorentz-muunnos

text: Objektin nopeus koordinaatistossa P on formula_12 ja koordinaatistossa P' formula_13


title: Lorentz-muunnos

text: Jos nopeus formula_12 koordinaatistossa P on c, on sen oltava c myös koordinaatistossa P'


title: Lorentz-muunnos

text: Edellä olevaa yhtälöä kutsutaan jatkossa nimellä yhtälö 1


title: Lorentz-muunnos

text: 2. Nopeus on suhteellista


title: Lorentz-muunnos

text:
P liikkuu P':n suhteen nopeudella -v
P:n origo on x = 0, joka koordinaatistossa P' on


title: Lorentz-muunnos

text: P':n origo on x' = 0, joka on P:ssä x = vt


title: Lorentz-muunnos

text: Näistä yhtälöistä saadaan


title: Lorentz-muunnos

text: Sijoitetaan yhtälöön 1


title: Lorentz-muunnos

text: 3. Oletetaan, että hetkellä t = 0 koordinaatistot ovat P:sta katsoen päällekkäin


title: Lorentz-muunnos

text: Hetkellä t' = 0 koordinaatistot ovat päällekkäin P'sta katsottuna


title: Lorentz-muunnos

text: Pituuden on näytettävä samalta molemmille koordinaatistoille silloin, kun ne ovat päällekkäin.


title: Lorentz-muunnos

text: Tästä saadaan lopulta muunnokset


title: Theodosius II

text: Theodosius II (huhtikuu 401 – 28. heinäkuuta 450), hallitsi 408–450) Itä-Rooman keisari vuodesta 408. Hänen vanhempansa olivat Arcadius ja Aelia Eudoxia.


title: Theodosius II

text: Kun Arcadius kuoli vuonna 408 tuli Theodosiuksesta keisari. Hänen siskonsa Pulcheria painosti häntä uskonnollisissa asioissa ja hänellä oli todellinen valta valtaistuimen takana. Vuonna 421 hän meni naimisiin runoilijattaren Aelia Eudocian kanssa. Heidän tyttärensä Licinia Eudoxia meni naimisiin Länsi-Rooman keisarin Valentinianus III:n kanssa. Theodosius kuoli vuonna 450 ratsastusonnettomuudessa.


title: Theodosius II

text: Vuonna 429 Theodosius määräsi koottavaksi kaikki Konstantinus Suuren jälkeen säädetyt lait. "Codex Theodosianus" valmistui vuonna 438 ja tuli olemaan perusta keisari Justinianus I:n lakikokoelmalle "Codex Iustinianus".


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Brittiläiset Neitsytsaaret on Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluva erillisalue. Maantieteellisesti se on osa Neitsytsaaria ja geologisesti Puerto Ricon vuoristojen itäinen jatke. Suurimmat saaret ovat Anegada, Jost Van Dyke, Tortola ja Virgin Gorda.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Brittiläisten Neitsytsaarten pääkaupunki on Road Town. Se sijaitsee Tortolan saarella, jossa asuu noin 83 prosenttia saarten asukkaista. Yhteensä saarilla arvioitiin vuonna 2017 olevan noin 31 000 asukasta. Matkailu on ylivoimaisesti tärkein teollisuuden ala, ja saaret ovat Karibian vauraimpiin kuuluva maa.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Karibit asuttivat saaria, kun Kristoffer Kolumbus saapui niille vuonna 1493. Kolumbus nimesi saaret Pyhän Ursulan mukaan, jonka seuraajia olivat legendan mukaan 11 000 neitsyttä. Eurooppalaisista hollantilaiset asuttivat saaria ensimmäisenä, mutta ne liitettiin vuonna 1672 Englantiin.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Brittiläiset Neitsytsaaret kuuluvat Neitsytsaarten saariryhmään, joka on Isojen Antillien itäinen jatke. Saaret ovat Puerto Ricon itäpuolella. Brittiläisiin Neitsytsaariin kuuluu 4 suurempaa saarta, Tortola, Anegada, Virgin Gorda ja Jost Van Dyke sekä 32 pienempää saarta. Osa saarista on yksityisomistuksessa. Niistä yli 20 on asumattomia. Brittiläisten Neitsytsaarten pinta-ala on 153 neliökilometriä.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Geologisesti Brittiläiset Neitsytsaaret on Puerto Ricon keskusvuoriston jatke. Saaret ovat Anegadaa lukuun ottamatta tuliperäisiä ja vuoristoisia. Rinteet nousevat jyrkästi merestä, ja korkein kohta on 543 metriin kohoava Mount Sage Tortolalla. Anegada on puolestaan matala korallin ja kalkkikiven muodostama saari. Maaperä on köyhää ja tuliperäistä.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Brittiläisten Neitsytsaarten ilmasto on trooppinen: lämpötilat vaihtelevat välillä 20–31 °C. Pasaatituuli puhaltaa talvella koillisesta, kesällä kaakosta. Sadekausi ulottuu toukokuusta marraskuuhun. Vuotuinen sademäärä on keskimäärin 1 250 mm. Sademäärät vaihtelevat kuitenkin runsaasti vuosittain.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Brittiläisten Neitsytsaarten kasvillisuus on trooppista, mutta metsät ovat usein harvoja, koska maaperä ei ole kovinkaan ravinteikasta. Saarilla kasvaa muun muassa mangoja, oka-annoonia, kookospalmuja ja leipäpuita. Kaakao ja kämmekkäkasvit ovat kukkuloiden lajeja, kun taas kaktuksia, akaasioita, ruohoja ja sokeriruokoa on alankoalueilla.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Ensimmäiset tunnetut todisteet asutuksesta saarilta on ajoitettu 100-luvun eaa. paikkeille. Toisten ajoitusten mukaan asutus on tosin jo 200-luvulta eaa. ja on mahdollista, että saarilla on ollut väliaikaista asutusta jo 1 500 vuotta eaa. Karibian saaret asutettiin lännestä Kuuban suunnalta ja etelästä Etelä-Amerikan mantereen suunnalta. Neitsytsaarten alue on mahdollisesti ollut näiden kahden muuttoliikkeen kohtaamisseutu. Ensimmäisiä asukkaita on mahdollisesti seurannut muita muuttoliikkeitä Etelä-Amerikasta. Tulijat olivat arawakeja, ja Karibialla heistä muodostui taino-kulttuuri. Pienillä-Antilleilla arawakien yhdestä muuttoliikkeestä puhuttiin karibeina. Mahdollisesti sotaisammat karibit syrjäyttivät tainot Neitsytsaarilla 1400-luvulla.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Kristoffer Kolumbus näki saaret vuonna 1493 toisella tutkimusmatkallaan Amerikaan. Kolumbus antoi saarille nimeksi "Santa Ursula y las Once Mil Virgenes" ("Pyhä Ursula ja yksitoistatuhatta neitsyttä"). Nimi lyheni myöhemmin nykyiseen muotoonsa "Islas Virgenes" eli Neitsytsaaret. Aluetta ei vallattu heti, sen sijaan sillä asuneet karibit tekivät vielä 1500-luvun aikana sotaretkiä alueen muille saarille ja siirtokunnille.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Kaarle V lähetti vuonna 1555 espanjalaiset joukot valtaamaan Neitsytsaaret. Suurin osa karibeista oli vuoteen 1596 mennessä joko paennut saarilta tai tapettu. Myöhemmin hollantilaisten saavuttua intiaaneja ei enää mahdollisesti ollut ollenkaan, mutta varmuutta asiasta ei ole. Hollantilainen merirosvo Joost van Dyk perusti noin vuonna 1615 Tortolaan saarten ensimmäisen pysyvän siirtokunnan. Hollannin Länsi-Intian kauppakomppania tunnusti vuonna 1625 van Dykin Tortolan haltijaksi. Kauppakomppanian kiinnostus saaristoon laantui nopeasti, ja se myi esimerkiksi Tortolan Willem Hunthumille.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Tortolan valtasi vuonna 1666 ryhmä englantilaisia, ja Neitsytsaaret liitettiin vuonna 1672 Brittien hallintoalueeseen. Yritykset aloittaa plantaasitaloutta menestyivät nihkeästi, ja 1600-luvun lopulla saarilla oli vain muutamia kymmeniä asukkaita. Niin sanotun yhdeksänvuotisen sodan aikana 1688–1697 saaria havittelivat tanskalaiset, mutta heidän yrityksensä vallata alue saatiin estettyä. Hallinnollisesti alue oli osa Leewardsaarten kokonaisuutta. Brittihallinnon aikana saarille alettiin tuoda orjia, ja orjatyövoimasta tuli talouden perusta. Saaren orjaväestö kasvoi vuoden 1717 noin 550 ihmisestä vuoden 1756 noin 6 100 ihmiseen. Orjuuden mahdollistaman plantaasitalouden kulmakivi oli ensin puuvilla ja sittemmin sokeri. Brittiläisillä Neitsytsaarilla syntyi 1700- ja 1800-lukujen aikana useita orjakapinoita. Niistä merkittävin tapahtui vuonna 1831. Saarille tuotiin sotilaallista apua, kun suunnitelma tappaa kaikki valkoihoiset miehet aiheutti laajaa paniikkia. Orjuus lakkautettiin vuonna 1834, jolloin vapautui 5 792 orjaa. Brittiläisillä Neitsytsaarilla oli tuolloin ennestään jopa 2 000 vapautettua orjaa.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Orjuuden lakkauttaminen, sokeritullin tasaus ja luonnonmullistukset, kuten vuoden 1837 hurrikaani, vähensivät aiemmin hyvin merkittävää sokerintuotantoa. Vaikka seurannut maanhinnan lasku auttoi monia entisiä orjia ostamaan oman maatilkkunsa, taloudelliset vaikeudet johtivat myös levottomuuksiin. Uutinen uudesta karjaverosta aiheutti mellakoita Tortolalla vuonna 1853. Brittijoukot palauttivat järjestyksen, mutta suuri osa saaren valkoisista oli jo paennut Saint Thomasille, jolta osa ei palannut koskaan takaisin. Sokerintuotannon loppumisen aiheuttamat ongelmat jatkuivat aina 1900-luvun puolelle saakka.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Brittiläiset Neitsytsaaret kuuluivat vuonna 1871 perustettuun Leewardsaarten federaatioon. Edustajia sen neuvostossa Neitsytsaarilla ei kuitenkaan ollut. Saaren lakia säätävä neuvosto oli lakkautettu vuonna 1818 ja sitä seurannut tehoton minineuvosto vuonna 1902. Minineuvoston lakkauttamisen jälkeen saaren komissaarin ja toimeenpanevan neuvoston asetti Leewardsaarten kuvernööri. Saaret olivat syrjäiset, ja niiden asukkaat elivät taloudellisessa ahdingossa. Saarilta muutti paljon ihmisiä, erityisesti Saint Thomasille ja Dominikaaniseen tasavaltaan.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Anegadalainen kalastaja Theodolph H. Faulkner sai vuonna 1949 aikaan Tortolan torilla pitämällään puheellaan liikkeen, jonka johtajiksi nousivat Isaac Fonseca ja Carlton de Castro. Yli 1 500 neitsytsaarelaista marssi 24. marraskuuta 1949 itsehallinnon puolesta. Britannia perusti vuonna jo seuraavana vuonna saarille uuden parlamentin.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Kun Länsi-Intian federaatio perustettiin vuonna 1958, Brittiläiset Neitsytsaaret päätti olla liittymättä liittovaltioon säilyttääkseen läheiset taloudelliset suhteet Yhdysvaltain Neitsytsaariin.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Brittiläisten Neitsytsaarten hallinnosta tuli ministerivetoinen vuonna 1967, jolloin H. Lavity Stoutt valittiin ensimmäiseksi pääministeriksi. Samana vuonna alueesta tuli Britannian merentakainen territorio ja kymmenen vuotta myöhemmin sen liitännäisvaltio. Vuoden 1977 perustuslain lisäys laajensi saarten itsemääräämisoikeutta, ja vuoden 1994 muutokset laajensivat parlamenttia.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: British Overseas Territory Act -laki vuonna 2002 muutti Brittiläisten Neitsytsaarten aseman siirtokunnasta merentakaiseksi alueeksi. Laki takasi alueen asukkaille mahdollisuuden hakea Ison-Britannian kansalaisuutta, vaikka automaattisesti he eivät sitä saaneet.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Brittiläiset Neitsytsaaret on Britannian merentakainen alue, jonka aseman määrittelee vuonna 2007 asetettu perustuslaki. Valtionpäämies on Britannian monarkki Elisabet II, jota edustaa kuvernööri. Kuvernöörin vastuulla ovat ulkosuhteet, puolustus, sisäinen turvallisuus, julkiset palvelut ja oikeuslaitos. Saarten 13:nneksi kuvernööriksi valittiin vuonna 2017 Augustus Jaspert.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Joka neljäs vuosi pidettävissä vaaleissa valitaan 13-jäseninen lakia säätävä neuvosto. Voittaneesta puolueesta valitaan pääministeri, joka johtaa hallitusta, johon kuuluu lisäksi neljä muuta ministeriä ja oikeuskansleri. Kansallisdemokraattinen puolue voitti vuoden 2015 vaalit ja sai 11 paikkaa lakia säätävään neuvostoon. Vaalituloksen myötä Orlando Smith jatkoi pääministerinä.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Brittiläiset Neitsytsaaret on Karibian vauraimpia alueita, ja vuoden 2014 tilastojen mukaan maan bruttokansantuote oli 32 000 Yhdysvaltain dollaria asukasta kohden. Kansantalous on kuitenkin laskenut vuosina 2016 ja 2017. Jälkimmäisenä vuotena talouskasvu oli -2,7 prosenttia. Vuonna 2017 maahan iski kaksi viidennen luokan hurrikaania. Niistä Hurrikaani Irma oli tuhoisampi, ja hurrikaanien yhteenlaskettu tuho oli yli 3,6 miljardia Yhdysvaltain dollaria eli noin 3,5-kertaisesti saarten vuotuinen bruttokansantuote.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Maan keskeisimmät talouden alat olivat matkailu ja finanssipalvelut. Matkailun vaikutukset ovat huomattavat, ja World Travel and Tourism Councilin tekemän arvion mukaan vuonna 2017 välillisesti jopa 98,5 prosenttia bruttokansantuotteesta tuli matkailusta. Suora vaikutus oli 35,4 prosenttia. Työvoimasta 25,2 prosenttia työskenteli matkailualalla. Matkailun osuus Brittiläisen Neitsytsaarten bruttokansantuotteesta oli vuonna 2017 maailman toiseksi suurin. Vuonna 2016 yli 1,1 miljoonaa ihmistä matkusti saarille.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Offshore-palvelut ovat toinen Brittiläisten Neitsytsaarten tulojen lähde. Pankkisalaisuudet ovat tiukkoja ja veroaste on matala, joten tuhannet ihmiset ovat tallettaneet sinne varoja. Saaria pidetäänkin niin sanottuna veroparatiisina. Saarilla on vuoden 2017 tilaston perusteella 417 000 aktiivista yritystä, noin 18 asukasta kohden. Saarten hallinto on kerännyt 1980-luvun puolivälistä maksua yhtiöiden perustamisesta.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Maatalous oli Brittiläisten Neitsytsaarten tärkein ala 1970-luvulle saakka. Tärkein maatalouden haara on karjanhoito. Köyhän maaperän takia saarilla on vaikeuksia kasvattaa tarpeeksi ruokaa omaan tarpeeseensa. Kalastus on puolestaan kasvava sektori, ja tuoreesta kalasta on tullut merkittävä vientituote. Valmistusteollisuus on keskittynyt lähinnä rommiin, maaleihin ja rakennusmateriaaleihin.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Neitsytsaarten valuutta on Yhdysvaltain dollari, mutta saaret ovat lyöneet omia juhlarahojaan (Brittiläisten Neitsytsaarten dollari) keräilytarkoitukseen vuodesta 1973 lähtien. Rahoja on lyöty yhdestä sentistä 200 dollarin kolikoihin asti.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Brittiläisten Neitsytsaarten tärkein lentoasema on Terrance B. Lettsomen kansainvälinen lentoasema Beef Islandilla, josta on siltayhteys Tortolaan. Monet käyttävät myös Yhdysvaltain Neitsytsaarten isompaa Cyril E. Kingin lentoasemaa ja saapuvat Brittiläisille Neitsytsaarille lauttayhteydellä. Tortolalla on kaksi päävaltatietä ja useita sivuteitä. Virgin Gordalla, Anegadalla ja Jost Van Dykellä on myös tieverkosto.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Brittiläisillä Neitsytsaarilla asui vuonna 2017 Yhdistyneiden kansakuntien arvion mukaan 31 196 asukasta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan saarilla asui 28 054 ihmistä. Tortolalla asui 83 prosenttia, Virgin Gordalla 14 prosenttia ja sekä Anegadalla että Jost Van Dykellä prosentti ihmisistä. Lisäksi jonkin verran neitsytsaarelaisia asui muutamilla muilla saarilla ja risteilyaluksilla.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Brittiläisille Neitsytsaarille on muuttanut paljon asukkaita 1960-luvun lopun jälkeen. Pääosa ihmisistä on tullut työn perässä. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 60,9 prosenttia asukkaista oli syntynyt muualla. Eniten asukkaita oli tullut Guyanasta, Saint Vincentilta ja Grenadiineilta ja Jamaikasta. Anegadan asukkaista 13,7 prosenttia oli syntynyt Dominikaanisessa tasavallassa.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Brittiläisillä Neitsytsaarilla on oppivelvollisuus viidestä seitsemääntoista ikävuoteen. Lukutaito on 97 prosentilla väestöstä.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Brittiläisten Neitsytsaarten kulttuuriin on sekoittunut piirteitä eurooppalaisesta, afrikkalaisesta ja karibialaisesta kulttuurista. Brittiläisillä ja Yhdysvaltojen Neitsytsaarilla on paljon yhteistä historiaa, ja niiden asukkaita kutsutaan toisinaan neitsytsaarelaisiksi. Brittiläisten Neitsytsaarten asukkaat haluavat kuitenkin korostaa maiden eroja, kuten omien saartensa rauhallista maalaiselämää, taloudellista hyvinvointia ja itsenäistä mutta ystävällistä luonnettaan.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Saarten perinneruokiin kuuluvat maissijauhosta leivotut rieskat eli "johnnycaket", herneet, riisi, tuore ja suolakala, lampaan- ja vuohenliha, bataatit ja keittobanaanit sekä monenlaiset keitot. Ruoka on voimakkaasti maustettua ja keitoissa on mykyjä. Muut karibialaiset ruoat sekä tuontieinekset ovat myös leviämässä saarille.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Saarilla ilmestyy kaksi viikoittaista lehteä, ja siellä on yksityinen televisiokanava ja yksityisiä paikallisradioita. Kansainväliset televisioverkot ovat laajasti saatavilla. Lehdistönvapaus saarilla on hyvä, ja lehdet saavat vapaasti kritisoida hallitusta.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Purjehdus on Brittiläisten Neitsytsaarten suosituin urheilulaji. Suurin osa lapsista oppii purjehtimaan jo nuorena. Brittiläisen kulttuuriperinnön ansiosta jalkapallo on myös suosittua. FIFAn mukaan saarilla on 425 rekisteröityä ja 1 120 rekisteröimätöntä jalkapalloilijaa.


title: Brittiläiset Neitsytsaaret

text: Brittiläiset Neitsytsaaret on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1984.


title: Władysław Gomułka

text: Władysław Gomułka (6. helmikuuta 1905 – 1. syyskuuta 1982) oli puolalainen poliitikko ja maan kommunistinen johtaja kahteen otteeseen. Hän järjesti vuoden 1941 jälkeen Puolan kommunistisen puolueen ja oli sen pääsihteeri 1943–1948. Gomulka syrjäytettiin Stalinin määräyksestä puoluelinjalta poikkeamisesta syytettynä vuonna 1948, mutta hän nousi takaisin samaan tehtävään 1956. Gomulka säilytti sitten asemansa vuoteen 1971, jolloin taloudellisen kriisitilanteen aiheuttamat levottomuudet pakottivat hänet eroamaan lopullisesti.


title: Władysław Gomułka

text: Gomułka liittyi vanhaan Puolan kommunistiseen puolueeseen (Komunistyczna Partia Polski, KPP) vuonna 1926. Hän välttyi vuoden 1938 Suuresta vainosta, jolloin useimmat (KPP) jäsenet tuhottiin Stalinin käskystä Neuvostoliitossa. Gomułkasta tuli yksi merkittävimmistä puolalaisista kommunisteista ja hän otti osaa Puolan työväenpuolueen ("Polska Partia Robotnica") muodostamiseen vuonna 1943.


title: Władysław Gomułka

text: Hän oli Puolan varapääministeri väliaikaisessa hallituksessa vuosina 1945–1947. Hän oli tärkeä henkilö kommunistipuolueessa, auttoi kommunisteja manipuloimaan ja voittamaan suorassa kansanvaalissa 1946 ja Puolan vaaleissa, 1947. Gomułkasta tuli "Puolan hegemoni". Stalin suhtautui epäluuloisesti Gomułkan tapaisiin "kotikommunisteihin". Stalin syytti Gomułkaa "nationalistisista poikkeamista" vuonna 1948. Vuosina 1951–1954 Gomułka oli syrjässä Puolan yhdistyneen työväenpuolueen toiminnasta.


title: Władysław Gomułka

text: Stalinistisen Bolesłav Bierutin kuoleman jälkeen Gomułka nousi uudelleen puolueen johtajaksi lokakuussa 1956. Hänen uudistuksensa olivat suosittuja ja hänen "puolalainen tiensä sosialismiin" tuli tunnetuksi. Palkat nousivat 50 prosentilla ja maan raskasta teollisuutta kehitettiin. Maatilojen kollektivointi peruttiin, sensuuria höllennettiin ja yhteistyö katolisen kirkon kanssa aloitettiin.. Neuvostoliiton johto kutsui Gomułkan neuvottelemaan Varsovaan Unkarin kansannousun johdosta lokakuussa 1956 . Gomułka nimitettiin Puolan yhdistyneen työväenpuolueen pääsihteeriksi. Gomułka hyväksyi virallisesti katolisen kirkon ja puolueen toisinajattelijoita (esimerkiksi Kołakowski). Hän otti osaa Varsovan liiton hyökkäykseen Tšekkoslovakiaan vuonna 1968. Samaan aikaan sensuurin tiukkeni ja opiskelijoiden ja intelligentsijan valvontaa tiukennettiin. Maaliskuussa 1968 aloitettiin juutalaisvastainen kampanja muiden Neuvostoblokin maiden tapaan Kuuden päivän sodan jälkeen vuonna 1967.


title: Władysław Gomułka

text: Joulukuussa 1970 telakkatyöläisten levottomuuksissa ammuttiin lukuisia ihmisiä. Gomułka pakotettiin eroamaan julkisista tehtävistään vuonna 1971. Nuorempi ja dynaamisempi Edward Gierek nousi puolueen johtoon. Gomułka pakotettiin eläkkeelle. Hänen kuolemansa jälkeen vuonna 1982 Gomułkan huono maine jätettiin sivuun propagandassa ja hänen ansionsa tunnustettiin. Hänen muistelmansa julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1994.


title: Imellyttäminen

text: Imellyttäminen, imellytys, on ruoanvalmistustapa, jossa sopivassa lämpötilassa seisottaminen saa entsyymit pilkkomaan tärkkelystä maltoosiksi, jolloin ruoka maistuu makealta.


title: Imellyttäminen

text: Imellytys on ollut ainoita tapoja tehdä talvipuolella vuotta makeaa ruokaa ennen sokerin tuonnin yleistymistä. Siksi sitä käytetään vanhoissa juhlaruoissa: mämmi, imelletty perunalaatikko, setsuuri ja tumma olut saavat makeutensa imellyttämisestä.


title: Lontoon pommi-iskut 7. heinäkuuta 2005

text: Lontoon pommi-iskut 7. heinäkuuta 2005 olivat neljän pommiräjähdyksen sarja Lontoon joukkoliikennevälineissä torstaiaamuna 7. heinäkuuta 2005. Linja-autossa ja metrossa räjähtäneet pommit surmasivat 52 ihmistä.


title: Lontoon pommi-iskut 7. heinäkuuta 2005

text: Ensimmäiset kolme räjähdystä tapahtuivat metrossa kello 8.50 paikallista aikaa (7.50 UTC, 10.50 Suomen aikaa) vain 50 sekunnin sisällä toisistaan, mikä viittaa ajastimen käyttöön pommeissa. Noin tuntia myöhemmin, kello 8.47 (UTC), kaksikerroksinen bussi räjähti Tavistock Squarella. Terrori-iskuissa kuoli 56 ihmistä, mukaan lukien neljä epäiltyä tekojen tekijää. 700 ihmistä loukkaantui ja joitakin on edelleen kateissa.


title: Lontoon pommi-iskut 7. heinäkuuta 2005

text: Kyseessä on luonteeltaan samanlainen isku, kuin tehtiin Madridiin 11. maaliskuuta 2004. Tuolloin ääri-islamilaisten tahojen suunnitteleman iskun päämotiivi oli Espanjan osallistuminen Irakin sotaan, johon myös Iso-Britannia osallistuu.


title: Lontoon pommi-iskut 7. heinäkuuta 2005

text: Pommit olivat terrori-iskuja ja luultavasti suunniteltu sattumaan samaan aikaan kun Iso-Britannia isännöi G8-kokousta Gleneaglesissa, Skotlannissa. Räjähdykset sattuivat päivä sen jälkeen kun Lontoo oli valittu vuoden 2012 kesäolympialaisten isäntäkaupungiksi. Samana viikonloppuna järjestettiin myös Formula 1 -ajot Silverstonessa Englannissa.


title: Lontoon pommi-iskut 7. heinäkuuta 2005

text: Räjähdysten jälkeen koko Lontoon maanalainen pysäytettiin ja lukuisat asemien lähellä olevat tiet suljettiin. Kaupunkiin saapuva junaliikenne keskeytettiin lähes koko päivän ajaksi, ja kaupungin bussiverkosto suljettiin ydinkeskustassa.


title: Lontoon pommi-iskut 7. heinäkuuta 2005

text: Monet loukkaantuneista olivat ulkomaalaisia (Sierra Leonesta, Australiasta, Etelä-Afrikasta, Portugalista, Puolasta sekä Kiinasta), mikä aiheutti kieliongelmia sairaaloissa. Räjähdyksissä ei kuollut suomalaisia.


title: Lontoon pommi-iskut 7. heinäkuuta 2005

text: Hankalat olosuhteet hidastivat ruumiiden poistamista Piccadilly Linen tunnelista; lämpötila ylti paikoitellen yli 60 °C ja tunnelissa oli sekä asbestipölyä että rottia. Tunneli on rakennettu vain yhdelle raiteelle, joten pelastustyöntekijät eivät mahtuneet liikkumaan junan ulkopuolella. Lisäksi tunneli saattoi olla epävakaa. Lehdistötilaisuudessa viranomaiset vakuuttivat, etteivät tunnelit kärsineet iskuissa pitkäaikaisia vaurioita.


title: Lontoon pommi-iskut 7. heinäkuuta 2005

text: Samana päivänä iskujen tekijäksi ilmoittautui ryhmä, joka kutsuu itseään ”salaiseksi al-Qaidan Jihadin organisaatioksi Euroopassa”. Der Spiegel -lehden internetistä löytämässä julkilausumassa iskut on esitetty seurauksena Irakin ja Afganistanin miehityksestä, ja julkilausumassa uhataan myös Italiaa, Tanskaa ja muita ”ristiretkihallituksia” terrori-iskuilla, mikäli ne eivät vedä joukkojaan Irakista ja Afganistanista.


title: Lontoon pommi-iskut 7. heinäkuuta 2005

text: Britannian poliisi löysi pommintekijöiden tukikohdan Leedsistä 12. heinäkuuta. Poliisin mukaan kyseessä oli itsemurhaisku, ja ainakin kolme tekijää kuoli sen yhteydessä. Heidät on tunnistettu, ja he olivat 19–30-vuotiaita pakistanilaistaustaisia brittejä. Itsemurhateoria vahvistui ainakin yhden tekijän osalta, kun tekijäksi tunnistetun Mohammad Sidique Khanin nauhoittama videonauha esitettiin 2. syyskuuta al-Jazeera-televisiokanavalla. Videossaan Khan nimeää Osama bin Ladenin ja al-Qaidan kakkosmiehenä pidetyn Abu Musab al-Zarqawin esikuvikseen. Vuonna 2006 julkaistun raportin mukaan kyse ei ollut laajasta terroriverkostosta, vaan neljän henkilön omin päin tekemästä iskusta internetistä haettujen pommiohjeiden avulla.


title: Lontoon pommi-iskut 7. heinäkuuta 2005

text: Kellonajat ovat Englannin kesäaikoja, eli tunnin UTC:tä edellä.


title: Lontoon pommi-iskut 7. heinäkuuta 2005

text: 21. heinäkuuta 2005 tapahtui toinen neljän räjähdyksen sarja, josta ei kuitenkaan aiheutunut henkilövahinkoja.


title: Marcianus

text: Marcianus (, 392 – 27. tammikuuta 457) oli Itä-Rooman keisari vuodesta 450 kuolemaansa saakka.


title: Marcianus

text: Marcianus syntyi Illyriassa tai Traakiassa vuonna 392. Hän palveli sotilaana Rooman armeijassa ja otti osaa taisteluihin Persiaa ja vandaaleja vastaan. Vuonna 431 hän jäi vandaalien vangiksi Hippo Regiuksen lähettyvillä. Vandaalikuningas Geiserik vapautti hänet, kun hän vannoi olla taistelematta vandaaleja vastaan. Marcianus eteni urallaan ja hänestä tuli lopulta tribuuni ja senaattori. Kun Theodosius II kuoli, tuli Marcianuksesta tämän siskon Pulcherian puoliso. Hänen vastuulleen jäi hallita hunnien hävittämää valtakuntaa. Marcianus lopetti Attilalle maksettavan veron. Koska Attila tiesi, ettei pystyisi valtaamaan Konstantinopolia, päätti hän hyökätä Galliaan.


title: Marcianus

text: Marcianus uudisti verotusta ja antoi asuttaa uudelleen hävitetyt alueet. Hän löi Syyriaa ja Egyptiä vastaan tehdyt hyökkäykset vuonna 452. Hänen aikanaan pidettiin myös Khalkedonin kirkolliskokous vuonna 451.


title: Marcianus

text: Marcianus ei tehnyt mitään auttaakseen Länsi-Roomaa hunnien hyökkäyksien aikana, eikä hän myöskään tehnyt mitään, kun vandaalit hävittivät Rooman vuonna 455.


title: Marcianus

text: Marcianus kuoli 27. tammikuuta 457 ja hänet haudattiin Pulcherian viereen Pyhien Apostolien kirkkoon Konstantinopoliin.


title: Vostok-rakettiperhe

text: Vostok ( ’itä’) oli neuvostoliittolainen maailman ensimmäinen miehitettyjä avaruusaluksia laukaiseva kantoraketti, joka kehitettiin maailman ensimmäisestä mannertenvälisestä ydinohjuksesta, R-7:stä. Sen ensilaukaisu tapahtui 22. joulukuuta 1960, ja 12. huhtikuuta 1961 se vei avaruuteen Juri Gagarinin.


title: Vostok-rakettiperhe

text: Kantoraketin merkittävät eri versiot:


title: Reikäkorttikone

text: Reikäkorttikone oli kortistojen käsittelyä helpottava sähkömekaaninen kone. Arkistoitavat tiedot oli talletettu kirjoittamalla pahvikorteille, joiden reunoissa oli pyöreitä reikiä. Reikä saattoi olla kahdessa tilassa: paikallaan tai pois leikattuna, jolloin kortin laitaan leikattiin kyseiseen kohtaan lovi. Esimerkiksi kaksi viereistä reikää kuvasivat henkilökortistossa arvoja "nainen" ja "mies", ja miesten korteista lovettiin "nainen"-kohta pois.


title: Reikäkorttikone

text: Kun haluttiin hakea kortiston kaikki naisia koskevat kortit, pujotettiin metallipuikko oikeaan kohtaan, ja korttilaatikosta voitiin nostaa oikeat kortit puikon varassa ylös - "mies"-kortit eivät nousseet koska puikko sujahti kortin laidan loveen.


title: Reikäkorttikone

text: Reikäkorttikoneella pystyttiin tekemään "tai"-hakuja mutta ei "ja"-hakuja.


title: Reikäkorttikone

text: Suomen ensimmäiset reikäkorttikoneet hankittiin Tilastolliseen päätoimistoon (nykyinen Tilastokeskus) vuonna 1922. 1920-luvulla reikäkorttilaitteistoja hankkivat ainakin Henkivakuutusyhtiö Salama ja Vakuutusyhtiö Sampo. Kansaneläkelaitos otti ensimmäiset reikäkorttikoneensa käyttöön 1940-1941 ja sotavuosien jälkeen myös Yhdyspankki ja Postipankki hankkivat reikäkorttikoneita. Reikäkorttilaitteistojen valmistajana toimintansa aloittanut IBM perusti tytäryhtiön Suomeen 1936 ja vuonna 1952 IBM alkoi myös painaa reikäkortteja omassa painossaan Helsingissä. Vuonna 1955 noin 80 suomalaista organisaatiota käytti reikäkorttikoneita. Reikäkorttikoneita käytettiin Suomessa pienissä kirkkoherranvirastoissa ja koulujen kanslioissa vielä 1980-luvun alussa.


title: Reikäkorttikone

text: Hollannin väestörekisterijärjestelmä oli reikäkorteilla ennen toista maailmansotaa. Niinpä natsit saattoivat pujottaa kortistoissa puikon kohtaan "Uskonto: juutalainen" ja löytää kaikkien kaupungin juutalaisten nimet ja osoitteet. Tämä jätti moniin Keski-Euroopan maihin rekisterikammon: muun muassa Yhdistynyt kuningaskunta joutui pitkään perustelemaan, kun 2002 väestönlaskennassa kysyttiin uskontoa ensimmäistä kertaa 1930-luvun jälkeen.


title: Reikäkorttikone

text: Reikäkortteja käytettiin myös muun muassa varhaisten tietokoneiden tiedonsyöttämiseen ja erilaisten laitteiden ohjelmointiin.


title: Wilhelm Reich

text: Wilhelm Reich (24. maaliskuuta 1897 Dobzau, Galitsia, Itävalta-Unkari − 3. marraskuuta 1957 Lewisburg, Pennsylvania, Yhdysvallat) oli itävaltalainen psykiatri. Hän tutki suurten ihmisjoukkojen psykologiaa ja kuului psykopolitiikan edelläkävijöihin.


title: Wilhelm Reich

text: Reich valmistui lääketieteen tohtoriksi Wienin yliopistosta vuonna 1922. Hän oli kiinnostunut Sigmund Freudin tutkimuksista ja toimi psykoanalyytikkona Saksassa. Hän julkaisi 1927 tutkimuksen "Die Funktion des Orgasmus", joka koski seksuaalisten orgasmivaikeuksien yhteyttä neurooseihin. Hän pohti myös marxilaisuuden vaikutusta seksuaaliseen vapautumiseen. Sittemmin hänet erotettiin kansainvälisestä psykoanalyyttisesta yhdistyksestä (IPV) ja hän kehitti omaa psykologista oppiaan "orgonomiaa".


title: Wilhelm Reich

text: Marxilainen Reich eli 1930-luvulta lähtien maanpakolaisena Tanskassa, Ruotsissa ja Norjassa ja lopulta Yhdysvalloissa. Hän alkoi myydä kehittämiään orgonikammioita syöpäpotilaille ja tuomittiin puoskaroinnista. Hän kuoli vankeudessa vuonna 1957.


Madridin junapommit 11. maaliskuuta 2004 olivat sarja Espanjan pääkaupungin Madridin lähiliikennejunaverkkoa vastaan suunnattuja koordinoituja pommi-iskuja aamulla 11. maaliskuuta 2004. Iskuissa menehtyi 191 ja loukkaantui 2 050 ihmistä.


title: Madridin junapommit 11. maaliskuuta 2004

text: Iskut koostuivat kymmenestä räjähdyksestä, jotka tapahtuivat keskellä aamuruuhkaa neljässä lähiliikennejunassa. Tutkijoiden mukaan yhteensä kolmeatoista itserakennettua pommia käytettiin, ja kolmea lukuun ottamatta kaikki räjähtivät. Iskut olivat tuhoisin terrori-isku Euroopassa sitten Lockerbien pommi-iskun vuonna 1988 ja pahin terrori-isku Espanjan nykyhistoriassa.


text: Viranomaiset leimasivat baskiterroristijärjestö ETAn iskujen tekijäksi heti tuoreeltaan. Ryhmä, jolla on yleensä tapana ottaa vastuu iskuistaan ja ilmoittaa niistä etukäteen, kuitenkin kiisti osallisuutensa. Myöhemmin saadut todisteet osoittivat marokkolaiseen ääri-islamilaiseen GICM-ryhmittymään ("Groupe Islamique Combattant Marocain"). Huhtikuuhun 2004 mennessä viisitoista henkilöä oli pidätetty ja seitsemää muuta kuulusteltu koskien iskuja.


text: 2. huhtikuuta yritettiin räjäyttää AVE-suurnopeusjuna, mutta isku saatiin estettyä. Seuraavana päivänä poliisi teki rynnäkön Madridin eteläpuolella Leganésin kaupungissa sijaitsevaan huoneistoon, joka saatujen todisteiden perusteella toimi iskujen toteuttajien tukikohtana. Poliisien aloittaessa siirtymisen kohti sisätiloja epäillyt räjäyttivät rakennuksen tappaen itsensä ja yhden poliisin.


text:
Myöhemmissä tutkimuksissa selvisi, että Leganésin räjähdyksessä käytetyt räjähteet olivat samaa tyyppiä kuin 11. maaliskuuta tapahtuneissa iskuissa ja epäonnistuneessa AVE-luotijunan pommituksessa käytetyt. Tutkimukset siitä, kuinka terroristit olivat saaneet räjähteet (yhteensä noin 200 kilogrammaa) haltuunsa ovat edelleen käynnissä. Yleinen oletus on, että Leganésin räjähdyksessä kuolleet henkilöt olivat osallisia molempiin iskuihin.
Maaliskuun 11. päivän tapahtumien selvittämiseksi perustettiin Espanjassa virallinen komitea, "Comisión de Investigación del 11-M", sillä pääministeri José María Aznarin hallitusta epäiltiin mm. tietojen salailusta, manipuloinnista sekä sen hetkisen hallituspuolueen "Partido Popularin" (PP) omien intressien asettamisesta yleisen turvallisuuden edelle. Espanjassa oli myöhemmin samalla viikolla parlamenttivaalit, joiden tulokseen PP:n ja Aznarin uskottiin yrittäneen vaikuttaa. Julkisuudessa esitettiin jo muutama päivä tapahtumien jälkeen, että Aznarin hallitus sekä erityisesti itse Aznar ja ministerit Ángel Acebes, Eduardo Zaplana ja Ana Palacio yrittivät kiinnittää suuren yleisön huomion pois islamistiterrorismin mahdollisuudesta, sillä Aznar tuki Irakin sotaa lähettämällä espanjalaisia joukkoja Irakiin, vaikka mielipidetutkimusten mukaan yli 90 % espanjalaisista vastusti Espanjan osallistumista sotaan, ja näin ollen islamistinen terrori-isku voisi merkitä myös valtaisaa vaalitappiota.


text: 11-M-tutkimuskomitean loppuraportissa vuonna 2005 Aznarin hallituksen todettiin syyllistyneen tietojen manipulointiin vaalivoiton toivossa. Hallitus oli myös komitean mukaan laiminlyönyt julkisen turvallisuuden tiedottaessaan ETAn olevan vastuussa iskuista, vaikka hallituksen tiedossa oli, että iskujen takana olivat islamistiterroristit.


title: Hernekeitto

text: Hernekeitto on keittoruoka, joka valmistetaan suomalaisittain kuivatuista vihreistä herneistä ja sianlihasta. Tavanomaisesti herneet turvotetaan ennen keittämistä liottamalla kylmässä vedessä yön yli, minkä jälkeen niitä keitetään yhdessä lisätyn lihan kera, kunnes ne hajoavat. Mausteina käytetään usein suolaa, mustapippuria, meiramia ja sinappia, vihanneslisukkeina sipulia ja porkkanaa. Suomen länsiosissa hernekeitto on perinteisesti hyvin sakeaa ja savustetulla lihalla viimeisteltyä, karjalaisessa hernerokassa puolestaan on myös lientä ja herneet ovat kokonaisia eikä sianliha yleensä ole savustettua. Kiehauttamalla valmiita hernekeittosäilykkeitä on saatavilla suomalaisissa ruokakaupoissa useina eri variaatioina, myös kasvishernekeittona ja lihattomana.


title: Hernekeitto

text: Koska hernekeiton raaka-aineet ovat edullisia ja helposti kuljetettavia eikä valmistus edellytä liioin käsityötä, on se Suomessa hyvin suosittu suurten joukkoruokailu- ja toritapahtumien ruokalaji.


title: Hernekeitto

text: Hernekeittoa on syöty jo antiikin aikaan. Se mainitaan Aristofaneen komediassa "Linnut" (414 eaa.). Kreikkalaiset ja roomalaiset viljelivät herneitä viimeistään noin 500–400 eaa. Tuona aikakautena Ateenan kaduilla myytiin kuumaa hernekeittoa.


title: Hernekeitto

text: Ruotsin armeijassa hernekeittoa syötiin tiistaisin ja torstaisin, koska perjantai oli katoliseen aikaan paastopäivä ja torstaina haluttiin tarjota tukevaa ja ravitsevaa ruokaa. Hernekeitto ja pannukakku torstain ja laskiaistiistain ruokalajeina ovat sen aikaista perinnettä. Suomen puolustusvoimissa hernekeittoa tarjoillaan pannukakun kera joka viikko, yleensä torstaisin.


title: Hernekeitto

text: Ruotsissa hernekeitto valmistetaan yleensä keltaisista herneistä.


title: Hernekeitto

text: Alankomaissa hernekeitossa voi muun sianlihan sijaan olla myös makkaraa.


title: Hernekeitto

text: Englannissa hernekeittoa muistuttava mutta paksumpi "pease pudding" haudutetaan vesihauteessa, ja se muistuttaa rakenteeltaan hiukan lanttulaatikkoa. Hernekeitto keittoruokanakin tunnetaan nimenomaan paksuudestaan, joten sitä voisi kutsua jo melkein soseeksi: onhan Lontoon sumuja kautta aikain verrattu nimenomaan hernerokkaan.


title: Hernekeitto

text: Venäjällä hernerokka tehdään savustetusta sianlihasta, ja siihen lisätään usein myös perunaa. Venäläisessä rokassa on melko runsaasti lientä.


title: Hernekeitto

text: Norjassa sakeata etikalla maustettua hernemuhennosta käytetään kylmänä ruoanlisäkkeenä vihreiden vihannesten tapaan. Lämmin hernekeitto puolestaan on liemimäistä, eikä siinä ole lihaa.


title: Hernekeitto

text: Islannissa hernekeittoon käytetään suolattua lampaanlihaa.


title: Hernekeitto

text: Australiassa englantilaistyyppiseen hernekeittoon lisätään kellumaan australialainen lihapiirakka, ja ruokalaji tunnetaankin nimityksellä "Pie Floater".


title: Alicia Keys

text: Alicia Keys (oikealta nimeltään Alicia Augello Cook, s. 25. tammikuuta 1981 Manhattan, New York, New York) on yhdysvaltalainen R&B/soul-laulaja, pianisti ja näyttelijä. Hänen taiteilijanimensä viittaa pianon koskettimiin.


title: Alicia Keys

text: Alicia Keys on julkaissut uransa aikana viisi albumia: "Songs in A Minor" (2001), "The Diary of Alicia Keys" (2003), "As I Am" (2007), "The Element of Freedom" (2009) ja "Girl on Fire" (2012). Hänen albumejaan on myyty maailmanlaajuisesti yli 30 miljoonaa kappaletta.


title: Alicia Keys

text: Musiikkiuransa ohella Keys on näytellyt myös muutamissa elokuvissa: "Smokin’ Aces" (2007), "Nanny Diaries" (2007) ja "Mehiläisten salaisuudet" (2008).


title: Alicia Keys

text: Alicia Keys on voittanut uransa aikana lukuisia palkintoja, muun muassa 14 Grammy-palkintoa, viisi American Music Awardia ja kolme World Music Awardia. Vuonna 2009 Billboard-lehti valitsi hänet vuosikymmenen R&B-artistiksi.


title: Alicia Keys

text: Keys on naimisissa rap-artisti-tuottaja Swizz Beatzin (oik. Kasseem Dean) kanssa ja heillä on yksi poika, joka syntyi 14. lokakuuta 2010.


title: Alicia Keys

text: Keys syntyi monikulttuuriseen perheeseen. Äiti Teresa "Terri" Augello on irlantilais-italialainen lakimiehen avustaja ja osa-aikainen näyttelijä. Jamaikalainen isä Craig Cook on stuertti. Keysin vanhemmat erosivat hänen ollessaan kaksivuotias ja hänen äitinsä kasvatti hänet siitä lähtien yksinhuoltajana Hell’s Kitchenin alueella New Yorkissa. Keys alkoi soittaa pianoa seitsemänvuotiaana ja ensimmäisen kappaleensa hän sävelsi neljätoistavuotiaana. Kappale "Butterflyz" julkaistiin myöhemmin hänen debyyttialbumillaan. Valmistuttuaan high schoolista Keys aloitti opinnot Columbian yliopistossa, mutta hän päätti keskeyttää ne muutaman viikon jälkeen keskittyäkseen täysipainoisesti musiikkiuran luomiseen.


title: Alicia Keys

text:
Keysin debyyttialbumi "Songs in A Minor" julkaistiin Clive Davisin vuonna 2000 perustaman J Records -levy-yhtiön kautta kesäkuussa 2001. Levy oli menestys sekä kriitikoiden keskuudessa että kaupallisesti. Se oli heinä-elokuussa 2001 kolmella viikolla Yhdysvaltain myydyin albumi ja yhteensä albumia on myyty Yhdysvalloissa yli kuusi miljoonaa kappaletta ja maailmanlaajuisesti yli yksitoista miljoonaa kappaletta. Albumilta julkaistiin useita singlejä, joista menestyneimmäksi nousi ensimmäisenä julkaistu "Fallin’", joka palkittiin myöhemmin muun muassa vuoden kappaleen Grammy-palkinnolla. Hän voitti vuoden 2002 Grammy-gaalassa yhteensä viisi palkintoa, parhaan kappaleen Grammyn lisäksi muun muassa parhaan uuden artistin palkinnon.
Keys julkaisi kakkosalbuminsa "The Diary of Alicia Keys" vuoden 2003 loppupuolella. Levyä myytiin ensimmäisellä viikollaan yli 618 000 kappaletta ja yhteensä sitä on myyty yli yhdeksän miljoonaa kappaletta. Hän voitti vuoden 2005 gaalassa neljä Grammy-palkintoa, kategorioissa paras R&B-albumi, paras naisartistin R&B-esitys ("If I Ain't Got You"), paras R&B-kappale ("You Don't Know My Name") ja paras R&B-duetto tai ryhmäesitys ("My Boo", duetto Usherin kanssa, joka löytyy Usherin "Confessions"- albumin erikoispainokselta). Keys oli ehdolla myös kategorioissa vuoden albumi, vuoden kappale ("If I Ain't Got You"), toistamiseen kategoriassa paras R&B-duetto tai ryhmäesitys ("Diary", esitys yhtyeen Tony! Toni! Toné! kanssa) ja toistamiseen kategoriassa paras R&B-kappale ("My Boo").