title: Daniel Bernoulli

text: Bernoulli halusi isänsä tapaan itselleensä akateemisen uran. Hän siis haki Baselin yliopistosta kahta professuuria, anatomian ja biologian. Valinnat tehtiin arpomalla, ja epäonnekseensa Bernoullia ei valittu kumpaisenkaan virkaan. Vähän ajan kuluttua yliopistosta vapautui logiikan professorin virka, jota Bernoulli lähti hakemaan. Kuten aiemminkin, virka valittiin arpomalla, eikä onni ollut Bernoullin puolella. Epäonnistumisiensa vuoksi hän lähti Venetsiaan hankkiakseen lisätaitoja lääketieteen saralta. Tarkoituksena oli vielä opiskella Padovassa, mutta sairastelu Venetsiassa muutti suunnitelmia. Venetsian aikoina Bernoulli uurasti matematiikankin parissa, minkä seurauksena hän julkaisi Christian Goldbachin avustamana ensimmäisen matemaattisen työnsä "Exercitationes" vuonna 1724. Työnsä ensimmäisessä kappaleessa hän tutkii todennäköisyyttä ja seuraavassa nesteiden virtausta. Kiinnostus nesteiden virtausta kohtaan lienee syntynyt hänen lääketieteellisten, veren virtaamisen, tutkimusten pohjalta. Kolmennessa kappaleessa Bernoulli käsitteli Ricattin differentiaaliyhtälöitä. Neljännessä ja viimeisessä kappaleessa käsitellään geometrisia ongelmia.


title: Daniel Bernoulli

text: "Exercitationes" nosti hänen maineensa matemaatikkona uudelle tasolle, ja Pietarin yliopistosta tarjottiin vuoden 1725 lopulla matematiikan professuuria. Samalla hänen isoveljelleensä tarjottiin samaisesta paikasta matematiikan professuuria ja näin molemmat veljekset matkustivat kohti Venäjää. Aiemmin Venetsiassa Bernoulli oli kehittänyt tiimalasia eteenpäin. Keksintönsä ansiosta tiimalasin hiekan tippuminen pysyi vakaana laivan ollessa kovassa myrskyaallokossakin. Hän lähettii keksintönsä Pariisin akatemialle, joka palkitsi hänet vuosittain jaettavalla palkinnolla.


title: Daniel Bernoulli

text: Elämä Pietarissa sujui hyvin kunnes kahdeksan kuukauden kaupungissa elon jälkeen Nicolaus kuoli kuumeeseen. Veljen menettäminen oli Bernoullille erittäin rankka kokemus, ja hän halusikin muuttaa takaisin Sveitsiin. Bernoullin isä onnistui järjestämään töitä työttömänä olleelle oppilaalleen Leonhard Eulerille Pietariin. Eulerin ja Bernoullin yhteinen aika Pietarissa (1727–1733) oli Bernoullin elämän tuottoisinta aikaa. Yhdessä he tutkivat muun muassa värähtelyä. Pietarin vuosinaan hän kirjoitti myös neisteiden liikettä käsittelevän magnus opuksensa, "Hydrodynamica". Teosta ei kuitenkaan julkaistu ennen vuotta 1738. Teoksen kymmenennessä kappaleessa Bernoulli tutkii kineettisen kaasuteorian alkeita ja onnistui johtaa peruskaavat kaasuille. Samalla hän loi pohjan Van der Waalsin yhtälölle.


title: Daniel Bernoulli

text: Bernoulli oli tyytymätön elämäänsä Pietarissa, minkä takia hän halusi muuttaa pois kaupungista, kuten oli jo aiemmin ajatellutkin. Nuorempi veli Johann II Bernoulli oli samaan aikaan Pietarissa, ja yksissä tuumin he lähtivät sieltä kierrellen Danzigissa, Hampurissa, Alankomaissa ja Pariisissa kunnes vuonna 1734 he palasivat kotikaupinkiinsa. Baselissa asuessaan Bernoulli lähetti Pariisin akatemialle tähtitieteellisen tutkimuksen, jolla hän havitteli Pariisin akatemian suurpalkinnon voittamista. Hän joutui ikävään tilanteeseen, sillä myös hänen isänsä havitteli palkintoa. Akatemia julisi molemmat palkinnon voittajiksi, mutta se ei Johann Bernoullille riittänyt. Se merkitsi sitä, että hänen poikansa olisi yhtä hyvä kuin hän itsekin. Isän ja pojan välinen suhde katkesi eikä Bernoulilla ollut enää mitään asiaa tulla käymään isänsä luona.


title: Krakova

text: Krakova (, , , , "Kroke") on Puolan suurimpia ja vanhimpia kaupunkeja. Krakovan asukasluku on noin 756 000 (vuonna 2008) ja esikaupunkeineen noin 1,2 miljoonaa. Se on siten Puolan toiseksi suurin kaupunki Varsovan jälkeen ja ennen Łódźia.


title: Krakova

text: Krakova sijaitsee Vähän-Puolan voivodikunnassa Etelä-Puolassa. Krakovan läpi virtaa Veikseljoki.


title: Krakova

text: Vuoden kuuminta aikaa on heinä- ja elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on noin 23,5 astetta. Keskimääräinen alin on pakkasen puolella marraskuusta maaliskuuhun, kylmimmillään tammikuussa −5,5 astetta. Sadepäiviä on 12–16 joka kuukaudessa. Eniten sataa kesäkuussa, keskimäärin 94 mm.


title: Krakova

text: Krakova syntyi ikivanhalle kauppareitille, jonka kautta kuljetettiin maataloustuotteita, riistaa ja hunajaa itään Kiovaan ja sieltä jokia pitkin aina Bysanttiin asti. Krakovan seudun varhaisimmat asukkaat olivat kelttejä. Slaavit saapuivat tiettävästi alueelle 500–700-luvuilla. 900-luvulla, jolloin Krakova oli vislaanien slaaviheimon valtakunnan pääkaupunki, kaupungin läpi kulkevan Veikseljoen rannalle Wawelin kukkulalle rakennettiin ensimmäinen linnoitus.


title: Krakova

text: Kasimir Uudistaja (Kazimierz Odnowiciel) teki Krakovasta pääkaupungin vuonna 1038. Krakova oli pääkaupunki vuoteen 1596 asti.


title: Krakova

text: Vuonna 1257 Krakova sai Magdeburgin lain mukaiset kaupunkioikeudet, jolloin kaupungin rajat ja kadut määriteltiin. Kaupunki sai oman tuomiolaitoksen, itsehallinnon ja kaupunginmuurit.


title: Krakova

text: Vladislav I Kyynäränmittainen (Władysłav I Łokietek) vahvisti Krakovan aseman pääkaupunkina kruunauttamalla itsensä Wawelin katedraalissa vuonna 1320. Tästä alkaen Puolan kuninkaat kruunattiin Krakovassa aina 1700-luvun lopulle asti.


title: Krakova

text: Vuonna 1364 kuningas Kasimir Suuri perusti Krakovaan yliopiston, joka on Euroopan kolmanneksi vanhin yliopisto. 1400-luvun lopulla yliopistossa opiskeli muun muassa Nikolaus Kopernikus. Yliopiston piirissä alkoi 1700-luvun lopulla toimia myös ensimmäinen säännöllinen puolalainen sanomalehti Gazeta Krakowska.


title: Krakova

text: Kasimir Suuri myös laajensi kaupungin kauppaoikeuksia ja perusti kaupungin muurien kylkeen Kazimierzin ja Kleparzin erilliset kaupungin. Hän myös avasi Puolan kaupungit juutalaisille, jotka oli karkotettu monista Keski-Euroopan maista.


title: Krakova

text: Renessanssin aikakaudella 1500-luvun alkupuolella Sigismund I Vanhan ja hänen italialaisen vaimonsa, kuningatar Bona Sforzan tytär Katariina Jagellonica päätyi avioliiton kautta Turkuun ja lopulta Ruotsin kuningattareksi kuningas Juhana III:n vaimona. 1500-luvulla Krakovassa ja sen esikaupungeissa asui noin 20 000 asukasta, joten se oli silloin keskikokoinen eurooppalainen kaupunki ja hovin, kaupan ja kulttuurin vuoksi eräs merkittävimmistä keskieurooppalaisista keskuksista.


title: Krakova

text: Barokin aikana Krakovaan rakennettiin runsaasti kirkkoja ja jo 1600-luvun puolivälissä kaupungissa oli yli 50 kirkkoa. Katariina Jagellonican ja Juhana III:n poika, kuningas Sigismund III Vaasa asettui Varsovaan ja hovi siirtyi sinne. Krakova jäi symboliseksi pääkaupungiksi. Viimeiset kruunajaiset pidettiin Wawelissa vuonna 1737, kun kuninkaaksi kruunattiin August III. Krakova jäi 1600-luvun loppupuolella ja 1700-luvulla sotien jalkoihin, kun kaupungin läpi kulkivat niin ruotsalaiset, venäläiset kuin itävaltalaisetkin joukot.


title: Krakova

text: Puola jaettiin ensimmäisen kerran Venäjän, Preussin ja Itävallan kesken 1772. Toinen Puolan jako Venäjän ja Preussin kesken vuonna 1793 aiheutti Krakovassa kapinan, joka päättyi Puolan kolmanteen jakoon vuonna 1795 Venäjän, Preussin ja Itävallan kesken. Tässä viimeisessä jaossa itsenäinen Puola katosi kartalta ja Krakova jäi Itävallan haltuun aina vuoteen 1918 asti.


title: Krakova

text: Itävalta-Unkarin osana Krakovasta tuli provinssikaupunki, joskin 1815 Krakovasta muodostettiin vapaakaupunki, nk. Krakovan tasavalta. Tämä kaupungin itsenäisyys päättyi 1846 ja kaupunkia kohtasi saksalaistaminen, nälänhätä ja taloudellinen taantuminen. Tilanne helpottui hiljalleen ja vuonna 1867 maakunta sai laajan autonomian osana Itävallan Galitsiaa ja puola korvasi saksan paikallishallinnon kielenä. Krakova olikin ainoa kaupunki, jossa puolalainen kulttuuri sai varsin vapaasti kehittyä ja yliopistossa nuorisoa koulutettuu kansallismielisessä valistushengessä. Samalla Wienin läheisyys tarkoitti sitä, että pääkaupungin uusimmat uutuudet kuten kahvilat sanomalehtineen ja biljardisalit kotiutuivat myös Krakovaan.


title: Krakova

text: Kun Puola itsenäistyi vuonna 1918, Varsovasta tuli sen pääkaupunki, mutta Krakova sai pitää vanhan nimensä "Kuninkaallinen pääkaupunki Krakova" ja sillä nimellä sitä kutsutaan edelleen.


title: Krakova

text: Toisen maailmansodan alkaessa Krakovassa oli 251 000 asukasta. Saksalaiset miehittivät Krakovan sodan ensimmäisinä päivinä vuonna 1939 ja tekivät siitä kenraalikuvernementin. Koko kaupunki kärsi miehityksestä, mutta terrori kohdistui erityisesti juutalaiseen väestöön, jolta vietiin kansalaisoikeudet. Vuoteen 1945 mennessä Krakovan juutalainen yhteisö eli noin neljännes koko kaupungin väestöstä oli tuhottu. Oskar Schindler tuli kuuluisaksi pelastaessaan natsien kynsistä toista tuhatta Krakovan juutalaista, mistä Steven Spielberg teki vuonna 1993 elokuvan "Schindlerin lista".


title: Krakova

text: Kaupunki kuitenkin säästyi totaaliselta tuholta, toisin kuin esimerkiksi Varsova tai Gdańsk. Sodan jälkeen hengissä säilynyt eliitti muuttikin Varsovasta Krakovaan ja näin saivat alkunsa uudet kirjalliset ja taiteelliset instituutiot.


title: Krakova

text: Sodanjälkeisen kommunistisen hallinnon aikana aluetta teollistettiin voimakkasti ja Krakovasta tuli yksi Euroopan saastuneimmista alueista. Sen seuraukset näkyivät myös väestön terveydentilassa. Puolan ympäristöliike on saanut alkunsa Krakovassa.


title: Krakova

text: 1960-luvulla Krakova säilytti asemansa Puolan oppineisuuden ja tieteen keskuksena, joskin porvarillinen kaupunki jäi syrjään maan kehityksestä kommunistisen johdon suosiessa muita alueita. Vuonna 1978 Unesco otti Krakovan Vanhankaupungin maailmanperintöluetteloonsa.


title: Krakova

text: Vuonna 1978 Krakovan arkkipiispa Karol Wojtyła valittiin paaviksi ja hän otti nimekseen Johannes Paavali II.


title: Krakova

text: Kommunistisen hallinnon kaatumisen jälkeen 1990-luvulta lähtien Krakova on pyrkinyt eroon saasteista ja kaupunkia on restauroitu. Vuonna 2000 Krakova jakoi usean muun kaupungin (mm. Helsingin) kanssa Euroopan kulttuuripääkaupungin tittelin. Kaupunki onkin tunnettu museoistaan, festivaaleistaan ja jazzklubeistaan..


title: Krakova

text: Kaupungissa toimii Jagellon yliopisto.


title: Krakova

text: Krakova on Puolan suurista kaupungeista ainoa, joka selvisi toisesta maailmansodasta lähes vahingoittumattomana. Krakovan keskiaikainen keskusta onkin Unescon maailmanperintöluettelossa. Krakovan lähiseuduilla sijaitsevat Auschwitzin keskitysleirimuseo sekä Wieliczkan suolakaivokset ovat myös maailmanperintöluettelon suojelukohteita.


title: Krakova

text: Vanhankaupungintori () on Krakovan keskiaikaisen keskustan ydin. Torilla sijaitsevat Mariankirkko sekä Verkahalli ("Sukiennice"), jotka kuuluvat Krakovan tunnetuimpiin nähtävyyksiin. Krakovan yliopisto on Euroopan vanhimpia, ja yliopiston vanha päärakennus Collegium Maius toimii nykyään museona. Krakovassa sijaitsevassa Czartoryskin taidemuseossa on tunnettuja maalauksia kuten Leonardo da Vincin "Nainen ja kärppä". Puolalla ja Ruotsilla on yhteistä historiaa. Sitä on nähtävissä Wavelin linnavuorella, jossa on muun muassa Vaasa-sukuisten hallitsijoiden muistomerkki ja hautakappeli.


title: Krakova

text: Keskiaikaisen keskustan lisäksi Krakovaan kuuluvat muun muassa entinen juutalaiskaupunginosa Kazimierz, Kleparz sekä sosialistisen rakennuskauden metalliteollisuuskeskittymä ja suurlähiö Nowa Huta. Elokuvassa "Schindlerin lista" esiintynyt Płaszówin keskitysleiri sijaitsi Krakovan eteläosassa. Toisen maailmansodan aikana saksalaismiehittäjät sulkivat kaupungin suuren juutalaisvähemmistön ghettoon, jonka asukkaista valtaosa vietiin edelleen surmattaviksi keskitys- ja tuhoamisleireille, kuten Auschwitz-Birkenauhun ja Płaszówiin.


title: Krakova

text: Krakovasta on junayhteydet useimpiin Puolan kaupunkeihin sekä ulkomaille muun muassa Berliiniin, Budapestiin, Prahaan, Hampuriin, Lviviin ja Wieniin


title: Krakova

text: Kaupunkia palvelee , joka on nimetty paavi Johannes Paavali II:n mukaan. Se sijaitsee 11 kilometriä kaupungista länteen.


title: Krakova

text: Sisäistä liikennettä hoitavat bussit ja raitiovaunut, jotka kulkevat aamuviidestä iltayhteentoista, jotkut yöbussit pidempäänkin. Liput ostetaan kioskista ja leimataan heti kyytiin noustessa. Vanha kaupunki on autoilta suljettua kävelyaluetta, ja tyypilliset nähtävyydet ovatkin kävelymatkan päässä toisistaan.


title: Krakova

text: Jalkapalloseura Wisła Krakovan kotipaikka on Krakovan kaupunki ja sen kotikenttä on Stadion Miejski Henryka Reymana.


title: Mikojan–Gurevitš

text: Mikojanin–Gurevitšin lentokonesuunnittelutoimisto ja -tehdas () on neuvostoliitossa perustettu ja nykyisin Venäjällä toimiva lentokonevalmistaja. Toimisto on suunnitellut ja valmistanut lentokoneita Neuvostoliiton ja itäblokin valtioille, sekä myöhemmin Venäjän ilmavoimille.


title: Mikojan–Gurevitš

text: MiG on suunnitellut lähinnä hävittäjiä, ja pommikoneiden suunnittelun on jäänyt muille toimistoille, kuten Tupoleville.


title: Mikojan–Gurevitš

text: Suunnittelutoimiston perustivat Artjom Mikojan ja Mihail Gurevitš. Maaliskuussa 1942 toimisto nimettiin seuraavilla nimillä: OKB MiG (Osoboje Konstruktorskoje Bjuro), ANPK MiG (Aviatsionni nautšno-proizvodstvenni kompleks) ja OKO MiG.


title: Mikojan–Gurevitš

text: Vaikka nimi MiG onkin lähtökohtaisesti muodostettu perustajien sukunimistä (Mikojan–Gurevitš), venäjän sana "миг" ("mig") tarkoittaa hävittäjäkoneille sopivasti 'erittäin lyhyttä, ohikiitävää hetkeä'.Sarjatuotantoon päässeiden MiG-koneiden numero ei koskaan ollut parillinen – MiG-8 ja MiG-110 ovat koelentokoneita.


title: Mikojan–Gurevitš

text: Jatkosodan aikana oli aikomus ostaa Suomen Ilmavoimille Saksan sotasaaliiksi saamia MiG-3-hävittäjiä joko hävittäjiksi tai tiedustelukoneiksi. Koneet kuitenkin tuhoutuivat liittoutuneiden pommituksissa, ennen kuin kauppa saatiin tehtyä.


title: Mikojan–Gurevitš

text: Suomen ilmavoimat käyttivät MiG-15UTI-koulutuskoneita ja MiG-21-hävittäjälentokoneita 1960-luvun alusta 1990-luvun lopulle, jolloin McDonnell Douglas F/A-18 korvasi ne.


title: Mikojan–Gurevitš

text: MiG-15 lensi Suomessa jo 1950-luvun alussa, Neuvostoliiton Porkkalan tukikohdasta käsin.


title: Luettelo Ruotsin kunnista

text: Tämä artikkeli on luettelo Ruotsin kunnista. Kunnat on lueteltu alla olevassa taulukossa lääneittäin, ja läänien sisällä kunnat on lueteltu siinä kuntakoodien mukaisesta järjestyksessä, jossa Ruotsin tilastokeskus Statistiska centralbyrån ne tilastoissaan esittää. Kuntien keskustaajamien () nimet on katsottu kunkin kunnan artikkelisivulta ruotsinkielisestä Wikipediasta. Suurkaupunkialueiden tapauksessa kuntien keskustaajamat eivät tosin aina muodosta omaa taajamaansa, vaan kuuluvat osana johonkin suurempaan taajamaan. Oikeanpuolimmaisessa sarakkeessa on ilmoitettu kunnan väkiluku. Kuntien vaakunat ovat artikkelissa Ruotsin kuntavaakunat.


title: Luettelo Ruotsin kunnista

text: Ruotsissa on tällä hetkellä 290 kuntaa.


title: Kesäolympialaiset 1948

text: Vuoden 1948 kesäolympialaiset pidettiin Lontoossa. Kisojen avajaiset olivat 29. heinäkuuta ja päättäjäiset 14. elokuuta 1948. Toisen maailmansodan häviäjämaita Saksaa ja Japania ei kutsuttu kisoihin.


title: Kesäolympialaiset 1948

text: Kesäkuussa 1939 Kansainvälinen olympiakomitea oli päättänyt, että vuoden 1944 kesäolympialaiset pidettäisiin Lontoossa. Tällöin ehdokkaina kisakaupungeiksi olivat myös Budapest, Lausanne, Helsinki ja Ateena. Kisat jouduttiin kuitenkin peruuttamaan toisen maailmansodan vuoksi, eikä järjestelyjä ollut juuri edes ehditty aloittaa. Sodan aikana ei voitu myöskään tehdä päätöstä vuoden 1948 olympiakisojen pitopaikasta, ja vasta maaliskuussa 1946 Kansainvälinen olympiakomitea myönsi ne äänestyksen perusteella Lontoolle. Tällä kertaa muina ehdokkaina olivat Baltimore, Lausanne, Minneapolis, Los Angeles ja Philadelphia.


title: Kesäolympialaiset 1948

text:
Vuoden 1948 kesäolympialaisten ohjelmassa oli 136 kilpailutapahtumaa 20 urheilulajissa.Lontoon 1948 olympialaisiin osallistui 59 maata. Burma, Ceylon, Libanon, Puerto Rico, Syyria ja Venezuela esiintyivät olympialaisissa ensimmäistä kertaa.
Mitalitilaston ykkössijan saavutti Yhdysvallat. Paras yksilö oli neljä olympiakultaa voittanut hollantilainen yleisurheilija Fanny Blankers-Koen. Eniten mitalisijoja saavutti suomalainen voimistelija Veikko Huhtanen.


title: Kirjoverkkoperhonen

text: Kirjoverkkoperhonen ("Euphydryas maturna") on täpläperhosten heimoon kuuluva päiväperhoslaji. Se kuuluu Euroopan unionin luontodirektiivin II liitteessä mainittuihin lajeihin, joiden suojelemiseksi on perustettava erityisten suojelutoimien alueita sekä IV liitteessä mainittuihin lajeihin, jotka edellyttävät tiukkaa suojelua ja on tästä syystä rauhoitettu Suomessa luonnonsuojeluasetuksella..


title: Kirjoverkkoperhonen

text: Kirjoverkkoperhonen on keskikokoinen perhonen, jonka siipien kärkiväli on noin 4 cm. Verkkoperhosille tyypilliseen tapaan lajin kuviointi on ruudullinen, siipien yläpinta on oranssien, valkoisten ja tummanruskeiden ruutujen kirjoma. Alapuolelta siipien perusväri on oranssi, jossa on valkoisia ruutuja. Lajia paljon muistuttavasta punakeltaverkkoperhosesta kirjoverkkoperhonen eroaa siten, että punakeltaverkkoperhosella on takasiiven alareunassa molemmilla puolilla mustien pisteiden rivi, jota kirjoverkkoperhosella ei ole.


title: Kirjoverkkoperhonen

text: Kirjoverkkoperhonen on levinnyt eteläiseen Suomeen kannan painopisteen ollessa Kaakkois-Suomessa. Lajia tavataan myös pohjoisempana, esimerkiksi Pohjois-Savossa saakka. Siellä se on kuitenkin harvinainen. Kanta Etelä-Suomessa on suhteellisen vakaa, joinakin vuosina lajia esiintyy jopa runsaasti mutta useimmiten kuitenkin harvalukuisena. Laji on muissa Euroopan maissa suurharvinaisuus, minkä vuoksi myös Suomessa laji on rauhoitettu.


title: Kirjoverkkoperhonen

text: Kirjoverkkoperhonen aloittaa lentonsa ennen kesäkuun puoltaväliä ja lopettaa heinäkuun ensimmäisen viikon tienoilla.


title: Kirjoverkkoperhonen

text: Kirjoverkkoperhonen on puoliavointen alueiden laji. Se elelee mielellään metsäaukioilla, pensaikkoisilla alueilla ja teiden reunoilla. Laji talvehtii keskenkasvuisena toukkana.


title: Kirjoverkkoperhonen

text: Kirjoverkkoperhosen toukat elävät yleensä maitikoilla ("Melampyrum") kuten kangasmaitikalla ("Melampyrum pratense") sekä koiranheisillä ("Viburnum opulus") ja rantatädykkeillä ("Veronica longifolia"). Aikuinen juo kukkien mettä.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-23

text: MiG-23 () on MiGin valmistama McDonnell-Douglas F-4 Phantomia vastaava neuvostoliittolainen kääntyväsiipinen jokasään torjuntahävittäjä, joka kehitettiin MiG-21:n seuraajaksi. Vastaavanlainen neuvostokonetyyppi on Suhoi Su-24. Kääntyvää siipeä on käytetty aikaisemmin yhdysvaltalaisessa F-111:ssä. Kone esiteltiin 1967 ja se tuli aktiivipalvelukseen 1973.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-23

text: Konetta on käytetty mm. Afganistanissa, Algeriassa, Angolassa, Bulgariassa, Jemenissä, Kuubassa, Etiopiassa, Intiassa, Irakissa, Libyassa, Pohjois-Koreassa, Puolassa, Romaniassa, Sudanissa, Syyriassa, Turkmenistanissa, Tšekinmaassa, Ukrainassa, Unkarissa ja Vietnamissa.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-23

text: Konetyyppiä tarjottiin Suomen Ilmavoimien torjuntahävittäjäksi, mutta sitä pidettiin jo vanhentuneena korvaamaan MiG-21:tä. Lisäksi käyttöä saattavat rajoittaa tyypille ominaiset korkeahkot huoltokustannukset sekä suuri polttoaineenkulutus, mahdollisesti myös kiitoratavaatimukset.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-23

text: Pirkkalan lentokentällä on varastoituna yksityisomistuksessa oleva entinen Neuvostoliiton MIG-23MLD -hävittäjä (tunnuksella punainen 35). Kone on palvellut mm. Afganistanissa ja Virossa.


title: Seychellit

text: Seychellien tasavalta eli Seychellit on saarivaltio Intian valtameressä noin 1 600 kilometriä Afrikan mantereesta itään. Seychellit koostuu noin 115 saaresta, joista 33 on asuttuja. Se on väkiluvultaan Afrikan pienin valtio.


title: Seychellit

text: Ranskalaiset tutkimusmatkailijat nimesivät saaret vuonna 1756 Ranskan valtiovarainministerin Jean Moreau de Séchellesin mukaan.


title: Seychellit

text: Matkailu on tärkeä elinkeino Seychelleillä. Maailmanlaajuisen talouslaman aikana 2000-vuosikymmenen lopussa maan talous romahti ja se tarvitsi velka-apua selviytyäkseen yli 60 prosentin inflaatiosta.


title: Seychellit

text: Seychellit koostuu noin 115 saaresta, joista 33 on asuttuja. Suurin saari on Mahé, jolla asuu lähes 80 prosenttia väestöstä ja jolla sijaitsee pääkaupunki Victoria. Mahé ja sitä ympäröivät saaret ovat kallioperältään graniittia, kun taas muut saaret, esimerkiksi Amirantit, ovat koralliriuttoja. Useimmat korallisaaret ovat asumiskelvottomia. Seychellien korkein kohta Morne Seychellois Mahélla kohoaa 905 metrin korkeuteen. Saarille on matkaa Afrikan rannikolta noin 1 300 kilometriä.


title: Seychellit

text: Seychelleillä on kaksi maailmanperintökohdetta: Aldabran atolli ja Valleé de Main luonnonsuojelualue. Aldabran atolli koostuu neljästä korallisaaresta, jotka muodostavat kapean laguunin. Saariryhmää ympäröi suuri koralliriutta, joten atolli on hyvin eristyksissä. Vaikeapääsyisen sijaintinsa ansiosta atolli onkin säilynyt koskemattomana, ja siitä on tullut maailman suurimman jättiläiskilpikonnapopulaation elinympäristö. Valleé de Main luonnonsuojelualue pienen Praslin-saaren sydämessä suojaa alkuperäisen seychellienpalmumetsän jäännöksiä.


title: Seychellit

text: Seychelleillä vallitsee kuuma ja usein myös kostea, mutta miellyttävä trooppinen ilmasto. Lämpötila vaihtelee 24 ja 29 asteen välillä. Kuumuutta vilvoittaa lähes päivittäin rannoille viriävä merituuli. Luoteismonsuunin sateet tuovat vettä saarille joulukuusta maaliskuuhun, ja toukokuusta lokakuuhun vallitsee kuivakausi, jolloin pasaatituulet puhaltavat. Mahén saarella vuotuinen sademäärä vaihtelee Victorian 2 880 millimetristä vuorenrinteitten 3 550 millimetriin. Seychellit ovat trooppisten syklonien kulkureittien ulottumattomissa. Kuivuus aiheuttaa jonkin verran ongelmia, sillä sadevesi on korallisaarilla ainoa makean veden lähde.


title: Seychellit

text: Seychellien luonnon tunnetuin piirre on suuri joukko endeemisiä eläin- ja kasvilajeja. Näistä tunnetuimpia lienevät maailman suurimmista hedelmistä tunnettu seychellienpalmu eli "coco-de-mer" sekä eteläisillä Aldabran saarilla esiintyvä aldabranjättiläiskilpikonna ("Geochelone gigantea"). Seychelleillä on kaikkiaan kaksitoista kotoperäistä lintulajia, viisi kotoperäistä matelijalajia ja 78 kotoperäistä kasvilajia. Saaristoa ympäröivillä riutoilla esiintyy yli sata hermatyyppistä korallilajia ja 920 eri kalalajia. Oman erikoisuutensa muodostavat saarilla esiintyvät neljä "Sooglossidae"- ja yksi "Hyperoliidae"-heimon sammakkolajia. Koska sammakot eivät selviydy merivedessä, niiden täytyy olla jäänne ajalta, jolloin saariryhmä muodostui irtoamalla Intian laatasta yhdessä Madagaskarin kanssa. Saarilla esiintyy myös seitsemän raajatonta matosammakkolajia.


title: Seychellit

text: Seychellit mainitaan portugalilaisten kartoissa ensimmäisen kerran vuonna 1505, joskin arabit ovat ilmeisesti tunteneet saaret huomattavasti aiemmin. Ensimmäinen eurooppalainen saarilla oli portugalilainen Vasco da Gama, joka saapui sinne vuonna 1502. Saarilla ei silloin asunut ketään. Astuessaan saarien hiekkarannoille portugalilaiset luulivat löytäneensä Edenin puutarhan. Saarten sijainti Intian ja Euroopan välillä oli tärkeä, ja merirosvot pitivät saaria hallussaan, kunnes britit ja ranskalaiset karkottivat heidät 1700-luvulla. Kuuluisa merirosvopäällikkö Oliver de Vasseur toimi näillä vesillä ja tarinan mukaan piirsi aarteestaan kartan ennen kuin joutui hirtetyksi. Merirosvojen tarunomaista aaretta etsitään vielä nykyäänkin.


title: Seychellit

text: Ensimmäiset ranskalaiset asettuivat saarille vuonna 1742 ja ottivat ne haltuunsa vuonna 1756. Saarille tulleet ranskalaiset siirtolaiset alkoivat viljellä kookospähkinöitä ja mausteita. Saarilta vietiin puutavaraa Ranskaan laivanteollisuuden tarpeisiin. Saaret saivat nimen "Isle de Séchelles" Ludvig XV:n valtiovarainministerin Jean Moreau de Séchellesin mukaan. Saarten nimi myöhemmin muutettiin englanninkieliseen muotoon "Seychelles "eli suomeksi "Seychellit". Yhdistynyt kuningaskunta alkoi ottaa saaria haltuunsa 1700-luvun lopussa ja sai ne itselleen 1800-luvulla. Seychellejä hallittiin Mauritiukselta, kunnes saarille nimitettiin oma kenraalikuvernööri. Vuonna 1903 saarista tuli Britannian kruununsiirtomaa.


title: Seychellit

text: Vuonna 1964 Seychelleille perustettiin ensimmäiset poliittiset puolueet.Kesäkuussa 1976 saarista tuli itsenäinen valtio, jonka ensimmäiseksi presidentiksi tuli James R. Mancham. Hänet kuitenkin syrjäytettiin vuonna 1977, jolloin entinen pääministeri France-Albert René tuli valtaan. Vuonna 1978 hallitus julisti saarille sosialistisen yksipuoluejärjestelmän. Järjestelmää tuki Pohjois-Korea, joka antoi maalle sotilaallista neuvontaa. Monipuoluejärjestelmä palautettiin vuonna 1991 ja ensimmäiset vapaat vaalit järjestettiin vuonna 1993. Vuonna 1998 Renén puolue Progressiivinen kansanrintama (Seychelles People’s Progressive Front, SPPF) sai 34 parlamenttipaikasta 30. Vuoden 2002 vaaleissa progressiivinen kansanrintama voitti jälleen, mutta opposition kansallispuolue kasvatti paikkalukunsa yhdestä yhteentoista.


title: Seychellit

text: Vuoden 2004 tapaninpäivän tsunami aiheutti Seychelleillä suhteellisen suuria tuhoja, sillä maan talous on voimakkaasti riippuvainen kalastuksesta ja turismista. Vuonna 2006 SPPF:n James Michel voitti presidentinvaalit. Hän sai 54 prosenttia äänistä, kun opposition Wavel Ramkalawan sai 46 prosenttia ja riippumaton Philippe Boulle vajaan prosentin.


title: Seychellit

text: Vuosina 2008–2009 Seychellit kamppaili velkakriisissä ja joutui turvautumaan kansainväliseen apuun. Maailmanpankki myönsi yhdeksän miljardia dollaria lainaa talouden tasapainottamiseen.


title: Seychellit

text: Seychellit on presidentillinen tasavalta. Pääministerin virkaa ei ole. Vuonna 1993 hyväksytyn perustuslain mukaisesti maata johtaa presidentti, joka valitaan yleisillä vaaleilla viiden vuoden välein. Samaan aikaan valitaan myös varapresidentti. Vuonna 2016 presidentin valtakausi rajoitettiin kolmesta kahteen. Se oli perustuslain seitsemäs lisäys. Vuonna 2016 presidentiksi nousi Danny Faure.


title: Seychellit

text: Presidentti nimittää hallituksen parlamentin suostumuksella. Lainsäädäntövalta on yksikamarisella parlamentilla. Parlamenttivaalit pidetään viiden vuoden välein. Niissä valitaan 25 jäsentä yksinkertaisella enemmistöllä, yksi kustakin vaalipiiristä. Lisäksi suhteellisen vaalitavan perusteella jokainen puolue saa yhden paikan jokaista saatua kymmenen prosentin ääniosuutta vastaan.


title: Seychellit

text: Seychellit oli vuoteen 1991 asti yksipuoluevaltio, sillä kansanpuolue oli ainoa puolue. Kansanpuolue hallitsi Seychellien poliittista kenttää aina vuoden 2016 vaaleihin saakka, jolloin Linyon Demokratik Seselwa -vaaliliitto sai 19 paikkaa parlamentin 34 paikasta.


title: Seychellit

text: Seychellien talous on pitkälti riippuvainen turismista, joka työllistää 30 prosenttia työvoimasta ja tuo suuren osan tuloista. Toinen tärkeä talousala on kalastus. Kalan ja vaniljan jalostus ovat kehittyviä teollisuusaloja. Kalastus ja vihannesten viljely täyttävät lähinnä paikallisen kulutuksen tarpeet.


title: Seychellit

text: Seychellien tärkeimmät vientituotteita olivat vuonna 2015 tonnikalasäilykkeet, muut kalatuotteet, lääkkeet ja kanelipuun kaarna. Ranska, Iso-Britannia ja Italia olivat suurimmat vientikohteet. Arabiemiirikunnat, Ranska, Espanja ja Etelä-Afrikka ovat puolestaan suurimmat tuontimaat.


title: Seychellit

text: Afrikkalaisittain Seychellit ovat vauras maa. Vuonna 2007 bruttokansantuote henkeä kohti oli yli 16 tuhatta Yhdysvaltojen dollaria, mikä tekee maasta Maailmanpankin luokituksissa ylempää keskiluokkaa. Silti se tarvitsi Maailmanpankilta kaksivuotisen velkajärjestelyn, joka myönnettiin vuoden 2008 lopulla, kun inflaatio oli noussut 63 prosenttiin. Vuotta myöhemmin Kansainvälinen valuuttarahasto IMF arvioi velka-avun auttaneen ja maan talouden ahdingon lieventyneen.


title: Seychellit

text: YK:n kehitysohjelma UNDP:n laskemalla inhimillisen kehityksen indeksiksillä (Human Development Index, HDI) mitattuna Seychellit on sijalla 57 yhteensä 185 arvioidusta maasta.


title: Seychellit

text: Seychelleillä on 14 lentokenttää, kahdeksan satamaa ja 450 kilometriä tietä, josta 440 kilometriä on päällystettyä.


title: Seychellit

text: Seychelleillä oli maan tilastokeskuksen mukaan vuonna 2015 noin 93 400 astukasta. Mahén saarella asuu suurin osa maan väestöstä, sillä sen väkiluku oli vuonna 2015 noin 80 700.


title: Seychellit

text: Seychellien väestö on suhteellisen yhtenäinen, ja sillä on sekä eurooppalaiset että afrikkalaiset juuret. Suurin osa ihmisistä pitää itseään seychelliläisinä, erityisen kulttuurin ja yhteiskunnan edustajina. Aasialaissyntyisiä ihmisiä on vähemmän kuin muilla Intian valtameren saarilla, ja useimmat heistä ovat intialaisia tai kiinalaisia. Ranskalaisten uudisasukkaiden jälkeläiset, joita kutsutaan nimellä "grand blanc", muodostavat oman ryhmänsä, mutta heillä ei ole enää valtaa eikä sosiaalista erityisasemaa. Kiinalaiset ja intialaiset toimivat usein kauppiaina.


title: Seychellit

text: Vuoden 2010 väestölaskennassa suurin uskontokunta oli katolinen kirkko, johon kuuluu 76,2 prosenttia väestöstä. Lisäksi saarilla on anglikaaneja 6,1 prosenttia, hinduja 2,4 prosenttia, muslimeja 1,6 prosenttia, helluntalaisia 1,5 prosenttia ja adventisteja 1,2 prosenttia väestöstä. Viralliset kielet ovat englanti, ranska ja kreoli. Vuonna 2007 maan 15 vuotta täyttäneistä 91,8 prosenttia oli lukutaitoisia.


title: Seychellit

text: Seychelleillä elinajanodote oli vuonna 2015 74,2 vuotta. Miehillä se oli 70,1 ja naisilla 78,7 vuotta. Saarilla on kuusi sairaalaa ja 591 asukasta lääkäriä kohden. Yleisimmät kuolinsyyt olivat verenkiertojärjestelmän sairaudet, kasvaimet ja hengityselimistön sairaudet.


title: Seychellit

text: Seychelleillä on väkilukuun suhteutettuna enemmän vankilaväestöä kuin missään muussa maassa. Vuonna 2016 maassa oli noin 735 vankia, noin 0,8 prosenttia maan kokonaisväestöstä. Luku oli suurempi kuin Yhdysvalloissa, jossa vankien osuus oli samana vuonna noin 0,7 prosenttia.


title: Seychellit

text: Seychellien kulttuuri on saanut vaikutteita laajalta alueelta. Pohjoisen Afrikan alueella välimerellinen kulttuuri sekoittui Lähi-idän vaikutteisiin. Orjakaupan mukana vaikutteet levisivät sieltä kauemmas Afrikkaan ja sekoittuivat paikallisten heimojen kulttuuriin. Kun eurooppalaiset tulivat Seychelleille 1700-luvulla, he toivat mukanaan sekä afrikkalaisia orjia että oman kotiseutunsa musiikki- ja tanssiperinteitä valssista masurkkaan.


title: Seychellit

text: Seychellien itsenäistymisen jälkeen kansallisesta identiteetistä on keskusteltu paljon. Ensimmäinen presidentti korosti suhteita Britanniaan, mutta hänen vastustajansa koki sen uhkaksi afrikkalaisuudelle. Yläluokka on perinteisesti pitänyt hyviä suhteita ranskalaiseen kulttuuriin. Seychellien kreoli on kirjoitettu kieli, ja sillä ilmestyy päivittäin sanomalehti. Kansantarinoita lukuun ottamatta kielellä ei ole julkaistu kirjallisuutta.


title: Seychellit

text: Perinteinen rakennuskanta koostuu kaupunkitaloista ja maalaistaloista. Maalaistaloissa oli tilanhoitajan asunto, kopran kuivaamo ja varastotiloja sisäpihan ympärillä. Työmiesten asunnot olivat kauempana sisäpihasta.


title: Seychellit

text: Seychellit on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1980 alkaen, mutta se boikotoi vuoden 1988 kisoja Pohjois-Korean tukena. Se ei ole koskaan saanut olympiamitaleita. Jalkapallo on maan suosituin urheilulaji. Maa liittyi FIFAan vuonna 1986 ja on osallistunut siitä asti jalkapallon maailman- ja Afrikan-mestaruuskilpailujen karsintoihin, toistaiseksi vailla menestystä.


title: Raatteen tien taistelu

text: Raatteen tien taistelu käytiin talvisodassa Suomen ja Neuvostoliiton välillä alkuvuodesta 1940 osana Suomussalmen taistelua.


title: Raatteen tien taistelu

text: Neuvostoliiton 163. divisioona oli vallannut 7. joulukuuta Suomussalmen ja 44. divisioona oli tulossa sen avuksi. Seuranneessa taistelussa eversti Hjalmar Siilasvuon johtama 9. divisioona tuhosi Suomussalmelle johtavalla Raatteen tiellä 44. divisioonan eli niin sanotun "Sinisen divisioonan".


title: Raatteen tien taistelu

text: Neuvostojoukkojen tavoitteena oli saavuttaa Oulu ja katkaista Suomi keskeltä. Tällöin pohjoisen taistelut olisivat ratkenneet helposti ja joukot olisivat voineet keskittyä Etelä-Suomen valtaamiseen. Suomi olisi menettänyt myös maarajan Ruotsiin ja Norjaan.


title: Raatteen tien taistelu

text: Raatteen tien taistelu alkoi tammikuun 1940 alussa. Jo sitä ennen 28. joulukuuta oli Hjalmar Siilasvuon johtama 9. divisioona pakottanut Neuvostoliiton 163. divisioonan luovuttamaan Suomussalmen poltetun kirkonkylän alueen takaisin suomalaisille. Divisioonan pääosat perääntyivät pitkin Kiantajärven jäätä Juntusrantaan, mistä ne olivat hyökkäyksen aloittaneet. Suomalaisten sodanaikaisen arvion mukaan tuo divisioona menetti vahvuudestaan kaatuneina lähes kolmanneksen, noin 6 000 sotilasta.


title: Raatteen tien taistelu

text: 9. divisioonan esikunnalle oli jo joulukuun lopulla selvinnyt, että Raatteen tien suunnassa eteni kokonainen neuvostodivisioona (puna-armeijan 44. divisioona). Suomalaisten toistuvat iskut neuvostojoukkojen selustaan olivat vahingoittaneet puna-armeijalaisten taistelumoraalia ja aiheuttaneet suoranaista ”suomalaiskauhua”. Neuvostolähteissä kerrotaan muun muassa, että kokonainen neuvostopataljoona olisi jättänyt asemansa ampumatta laukaustakaan kuultuaan hiihtämisen ääniä läheisyydestään. Jälkikäteen suoritetussa tutkimuksessa asemien läheltä (=puoli kilometriä) ei ollut löytynyt suomalaisten tekemiä latuja. Puna-armeijan 44. divisioona kuului periaatteessa Neuvostoliiton taistelukykyisimpiin yhtymiin. Se oli muun muassa osallistunut Neuvostoliiton 17. syyskuuta 1939 aloittamaan Puolan itäosien miehitykseen. Jo tuolloin divisioonassa oli ilmennyt kurinpidollisia ongelmia, ja Suomen vastaiselle rintamalle siirtymisen aikana divisioonasta karkasi 69 sotilasta. Divisioonan oman sisäisen tiedusteluorganisaation mukaan sotilaiden mielialat olivat heikot ja miehistö puhui avoimesti keskenään haluttomuudestaan taistella suomalaisia vastaan.


title: Raatteen tien taistelu

text: Suomalaisjoukot aloittivat Pohjois-Suomen Ryhmältä saamansa käskyn (puna-armeijan 44. divisioonan tuhoaminen) edellyttämät valmistelut samanaikaisesti kun osa joukoista oli vielä Suomussalmen alueella ns. maaston puhdistustehtävissä. Kuivas- ja Kuomasjärven väliselle kannakselle siirrettiin Jalkaväkirykmentti 27:n II pataljoona (II/JR 27), joka otti samalla rintamavastuun alueella irrottaen muun muassa SissiP 1:n joukot aluksi divisioonan reserviksi. Mainittu pataljoona sai kuitenkin vuoden viimeisenä päivänä hyökkäyskäskyn, jonka mukaan sen tuli edetä etelän kautta kiertäen Haukilan kylä seudulla itään johtavalle tielle Kuomasjoella taistelevien neuvostojoukkojen selustaan. 1. tammikuuta 1940 pataljoona oli siirtymässä hyökkäysasemiin ja sai samalla kosketuksen puna-armeijan joukkoihin (joiden olisi tehtävänsä mukaan kierrettävä etelän kautta suomalaisjoukkojen selustaan). Nelituntisen taistelun seurauksena suomalaiset saivat työnnettyä vastassa ollutta neuvostopataljoonaa taaksepäin, mutta suomalaishyökkäys pysähtyi puna-armeijan varustettujen asemien eteen noin kilometrin etenemisen jälkeen. Päivän aikana kaikki alueelle keskitetyt joukot alistettiin eversti Siilasvuolle, joka laati esikuntansa tuella oman hyökkäyssuunnitelmansa. Alkuperäisestä kaksipuoliseen (etelästä ja pohjoisesta) saarrostukseen perustuvasta suunnitelmasta luovuttiin ja hyökkäys päätettiin toteuttaa vain eteläsuunnasta saarrostaen. Suomalaiset aloittivat päivän aikana ensimmäiset hyökkäyksensä etelän kautta kiertävillä joukoillaan ja jatkoivat jo aloitettujen tielinjojen rakennustöitä, lisäsivät tiedusteluaan neuvostojoukkojen suuntaan sekä aloittivat siirtymismarssinsa käskettyihin lähtöasemiin.


title: Raatteen tien taistelu

text: Päivän aikana suomalaisten JR 27 aloitti hyökkäyksensä Kuivasjärven eteläpuolelta neuvostojoukkojen sivustasta pyrkien katkaisemaan Raatteeseen johtavaa tietä Haukilassa. I/JR 27:n onnistui edetä neuvostojoukkojen niitä havaitsematta aivan Raatteen tien tuntumaan illan hämärtyessä. Pataljoonan onnistui yllättää Puna-armeijan tykistöaseman tuhoten sen miehistön pari kilometriä Haukilan kylästä itään. Samalla pataljoonan onnistui tuhota kohti itää matkalla olleen autokolonnan. Raatteen tietä ei suoranaisesti saatu neuvostojoukkojen vastatoimien vuoksi katkaistua, mutta suomalaisten onnistui estää tielinjan käyttäminen omalla tulellaan.


title: Raatteen tien taistelu

text: 2. tammikuuta neuvostojoukkojen vastahyökkäykset Raatteen tien tuntumaan edenneitä JR 27:n joukkoja vastaan alkoivat niin idästä kuin lännestä. Pioneerien rakentaman murroksen ja suomalaisasemiin saadun pst-tykin avulla suomalaiset saivat kuitenkin pidettyä asemansa. Paikalle saapunut pst-tykki onnistui pian asemiin tulonsa jälkeen tuhoamaan 8 Puna-armeijan panssarivaunua. JR 27:n hyökkäyksen jatkaminen ei kuitenkaan onnistunut. Hyökkäysyritykseen osallistunut SissiP 1:n joukot epäonnistuivat hyökkäyksessään ja hajaantuivat, joten mainittu pataljoona oli vedettävä taaemmaksi uudelleen järjesteltäväksi ja saamaan lepoa. Saman päivän aikana Jalkaväkirykmentti 64 siirtyi Vuokinrantaan noin 15 kilometriä pohjoisempana olevan etulinjan taakse etelän kautta. Osasto Kari (muun muassa ErP 15 ja IV/KT-Pr) siirtyi Vuokkiniemen-Lehtoniemen alueelle vajaat kymmenen kilometriä Kuivan- ja Kuomasjärven välisen kannaksen taakse ryhmittyen Vuokkijärven eteläpuolelle. Siirtyminen tapahtui sankan lumipyryn ansiosta häiriöttä pääosin valmiiksi saatuja tilapäisteitä pitkin.


title: Raatteen tien taistelu

text: Kaksi seuraavaa vuorokautta suomalaiset käyttivät taistelutoiminnan ohella lisäjoukkojen keskittämiseen. Suomalaiset onnistuivat painamaan etelästä käsin neuvostodivisioonan joukkoja lähemmäksi Raatteeseen johtavan tien metsiä halkovaa uraa. Muun muassa IV/KT-Pr pystyi 4. tammikuuta hyökkäyksellään Eskolassa (muutama kilometri Raatteen tiestä etelään) lyömään neuvostojoukkojen vahvan puolustuskeskuksen saaden sotasaaliiksi muun muassa kaksi kenttätykkiä ja neljä it-konekivääriä.


title: Raatteen tien taistelu

text: Ennen 5. tammikuuta 1940 alkanutta päähyökkäystä suomalaisjoukot tekivät iskuja yhdelle kapealle maantielle ahdetun divisioonan sivustoja vastaan. Suomalaisia joukkoja siirrettiin pääosin yöaikaisin hiihtomarssein järvien jäitä ja metsiä pitkin vihollisen sivustoille.


title: Raatteen tien taistelu

text: 9. Divisioona oli jaettu neljään ryhmään, jotka oli nimetty niiden komentajien mukaan:


title: Raatteen tien taistelu

text: 5. tammikuuta suomalaiset olivat saattaneet hyökkäysvalmistelunsa päätökseen. Suunnitelman mukaisesti Haukilan alueella hyökkäsi yhteensä kuuden pataljoonan voimat, Eskolan alueella kolme ja Likoharjun suunnassa yksi pataljoona. Luonnonolot olivat ankarat pakkasen kiristyessä liki 30 asteeseen ja maassa oli noin 40 senttimetrin lumipeite.


title: Raatteen tien taistelu

text: Päivän aikana divisioonan hyökkäysvoimien pääosat Haukilan alueella eivät saavuttaneet merkittäviä maastollisia voittoja, mutta neuvostodivisioonan kärjessä olleen Puna-armeijan JR 25:n asema kävi koko ajan tukalammaksi ja illansuussa suomalaiset saivat jo ensimmäiset vankinsa. Osasto Kari aloitti oman hyökkäyksensä kohti Tyynelän kylää nelisen kilometriä etulinjan takana, mutta hyökkäys ei tuottanut päivän aikana tulosta lähinnä pst-aseiden puutteesta johtuen. Likoharjun suunnassa (noin 15 kilometriä etulinjan takana) edennyt II/JR 64 pääsi aivan Raatteen tien tuntumaan, mutta ei saanut sitä vielä katkaistuksi. Myöskään I/JR 64 ei saanut vielä katkaistua Raatteen tietä kymmenen kilometriä etulinjan takana (Eskolasta pohjoiseen) jouduttuaan ensin hyökkäämään kahden neuvostojoukkojen varustaman aseman läpi.


title: Raatteen tien taistelu

text: 6. tammikuuta aamulla JR 65:n joukkojen hyökkäykset Haukilan kylää vastaan pohjoisesta eivät tuottaneet tulosta, mutta puolilta päivin neuvostojoukkojen havaittiin pyrkivän suomalaisrintamaan hyökkäyksessä syntyneiden aukkojen kautta kohti itää. Puna-armeijan 44. Divisioonan komentaja prikaatinkenraali Aleksei Vinogradov oli tehnyt päätöksen divisioonansa vetäytymisestä itään, koska hänen mielestään edellytyksiä taisteluiden jatkamiselle ei enää ollut olemassa suomalaisten käytännössä katkaistua neuvostojoukkojen huoltoyhteydet. Virallinen päätös koko divisioonan vetäytymisestä tehtiin myöhään iltapäivällä. Tavoitteena oli aluksi ottaa mukaan koko divisioonan kalusto tai tuhota se. Etelästä kohti Haukilan kylää hyökkäävän suomalaisten JR 27:n joukkojen taistelukyvyn todettiin jo laskeneen viikon kestäneissä taisteluissa, ja aamulla aloitettu hyökkäys ehdittiin jo keskeyttää tuloksettomana. Puolen päivän aikaan hyökkäystä päätettiin kuitenkin vielä jatkaa, koska ensimmäiset tiedot neuvostojoukkojen aloittamasta vetäytymisestä saatiin pohjoisempana taistelevilta suomalaisjoukoilta. JR 27:n joukot pääsivät iltapäivän ja illan aikana ankarasti taistellen eteenpäin saavuttaen Raatteen tien, joka saatiin nyt lopullisesti katkaistua.


title: Raatteen tien taistelu

text: 7. tammikuuta JR 27:n joukot ottivat vaikeuksitta haltuunsa Haukilasta Lauttalammelle johtavan osan Raatteeseen johtavasta tiestä. Samalla suomalaiset ottivat erittäin merkittävän määrän sotasaalista ja toista tuhatta sotavankia. Muissa Raatteen tien haltuunottokohdissa suomalaisjoukot pitivät tien edelleen katkaistuna, joten neuvostojoukot joutuivat vetäytymään alueelta pohjoisten metsien kautta kiertäen suomalaisten takaa-ajaessa niitä. Ryhmä Fagernäs valtasi Purasjoen sillan, ja aamupäivän aikana lähes kaikki neuvostoliittolaisten vastarinta oli lakannut.


title: Raatteen tien taistelu

text: 44. Divisioonan komentaja kenraali Vinogradov ei kaatunut mottitaisteluissa. Puna-armeijan Suomussalmella kokemien raskaiden tappioiden suututtama Neuvostoliiton sodanjohto lähetti paikalle tutkintaryhmän, jonka päätöksellä Vinogradov teloitettiin Vasajärven jäällä joukkojensa rippeiden edessä.


title: Raatteen tien taistelu

text: Raatteen tien taistelut ovat asiantuntijoiden mukaan erinomainen esimerkki suomalaisten käyttämän saarrostustaktiikan toimivuudesta. Tärkeintä oli huoltoyhteyden katkaiseminen. Sen jälkeen vihollinen sidottiin pieniin taisteluihin ja pilkottiin palasiksi keveiden joukkojen hyökkäyksillä. Suomalaiset löivät vahvasti panssarein ja tykein varustetun 44. Divisioonan lähes ilman omaa tykistöä. Neuvostojoukot luottivat omiin ajoneuvoihinsa, jotka loppujen lopuksi osoittautuivat kelvottomiksi kapeilla teillä lumipukuisia hiihtäjiä vastaan.


title: Raatteen tien taistelu

text: Suomalaisten kyky liikkua tiettömässä maastossa, paksussa lumessa, yöllä ja päivällä ja tarvittaessa vuorokausikaupalla sekä kokemus pakkasesta olivat ratkaisevat syyt siihen, että miesluvultaan ja erityisesti raskaalta aseistukseltaan täysin ylivoimainen vihollinen hävisi. Puna-armeijan Raatteeseen tuomat kevyehköt T-26-panssarivaunut pystyivät hyvin heikosti tunkeutumaan järeäpuustoiseen lumiseen metsään. Ne olivat sidottuja tiehen ja jalkaväen kaatuessa ympäriltä lopulta avuttomina tien kalustoruuhkassa. Sekin selittää osaltaan suomalaisten silmiinpistävän pienet miestappiot (noin 500 kaatunutta) verrattuna 44. Divisioonan kahden rykmentin miehistön melkein täydelliseen tuhoon.


title: Raatteen tien taistelu

text: Neuvostoliittolaisten tappioon vaikutti myös huono varustautuminen pakkassäähän. Osa puna-armeijan sotilaista kuoli Raatteen tiellä kylmyyteen. Lisäksi puna-armeijan elintarvike- ja rehutilanne oli varsin huono taisteluiden loppuvaiheessa. Päivittäinen ruoka-annos saattoi olla ainoastaan kaksi korppua miestä kohden.


title: Raatteen tien taistelu

text: Raatteen tien taistelut päättyivät suomalaisten saavuttamaan merkittävään voittoon. Suomalaisten kannalta uhka valtakunnan katkaisemisesta kahtia oli vältetty. Suomalaiset saivat sotasaaliikseen muun muassa :


title: Raatteen tien taistelu

text: Tämän lisäksi suomalaiset ottivat taistelualueelta noin 1 200 sotavankia. Neuvostolähteiden mukaan puna-armeijan 44. divisioonan tuho ei ollut niin täydellinen kuin suomalaislähteissä on mainittu. Divisioonan miehistötappiot olivat neuvostolähteiden mukaan 1 001 kaatunutta, 1 430 haavoittunutta ja 2 243 kadonnutta.


title: Aeroflot

text:
Aeroflot () on Venäjän kansallinen lentoyhtiö. Yhtiön kotipaikka on Moskovassa. Lentoyhtiön katsotaan saaneen alkunsa 9. helmikuuta 1923, kun Neuvostoliiton siviili-ilmailuneuvosto perustettiin. Nimi Aeroflot () otettiin käyttöön 25. helmikuuta 1932. Neuvostoliitossa Aeroflot oli kansallinen lentoyhtiö ja maailman suurin lentoyhtiö. Neuvostoliiton ajoista muistuttaa edelleen yhtiön logossa olevat sirppi ja vasara.
Neuvostoliiton purkauduttua Venäjällä organisoitiin matkustajaliikenne uudelleen 28. heinäkuuta 1992, ja Aeroflotista tuli 51-prosenttisesti valtion ja 49-prosenttisesti työntekijöiden omistama venäläinen lentoyhtiö. Samana vuonna alettiin kehittää palvelua ja hankittiin Airbusilta Airbus A310-300 -koneita. Vuonna 1994 Aeroflot hankki käyttöönsä Boeing 767-300ER- ja Iljušin Il-96-300 -lentokoneita pitkien matkojen lentoja varten. Aeroflotin koneet lentävät yli 80 kohteeseen lähes 50 maassa.


title: Aeroflot

text: Yhtiössä työskentelee noin 14 700 ihmistä. Aeroflotin osake noteerataan Moskovan pörssissä (MICEX-RTS). Yhtiö sijoittui Forbesin suuryritysten kevään 2013 listalla Venäjän 30:nneksi suurimmaksi ja koko maailman 1974:nneksi suurimmaksi julkisesti noteeratuksi yritykseksi.


title: Aeroflot

text: Vuosikertomuksen mukaan Aeroflot-yhtiön tytäryhtiöitä olivat vuonna 2012 seuraavat lentoyhtiöt: Rossija Russian Airlines, Orenburg Airlines, Sakhalinskije Aviatrassy (Sakhalin Airlines) ja Vladivostok Avia.


title: Aeroflot

text: Yhtiön omistuksessa on kaksi erillistä lentoyhtiötä: Aeroflot-Don sekä Aeroflot-Nord.


title: Aeroflot

text: 1. tammikuuta 2018 Aeroflotin laivastoon kuului 224 lentokonetta, joiden keski-ikä oli 4.1 vuotta.


title: Aeroflot

text: Aeroflot operoi aiemmin myös kolmea McDonnell Douglas MD-11F -rahtikonetta mutta poisti ne käytöstä elokuussa 2013 lentorahdin huonon markkinatilanteen vuoksi.


title: Aeroflot

text: Yhteensä Aeroflot on menettänyt historiansa aikana ainakin 627 lentokonetta onnettomuuksissa, joissa on kuollut ainakin 8 854 ihmistä. Useissa onnettomuuksissa kuolonuhrien määrä ei kuitenkaan ole tiedossa, joten luku on lähinnä suuntaa antava. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen Aeroflotin lentoturvallisuus on kuitenkin huomattavasti parantunut. Tästä on esimerkkinä Jet Airliner Crash Data Evaluation Centren vuoden 2014 turvallisimpien lentoyhtiöiden lista, jolla Aeroflot saavutti sijan 37. Taakse jäivät muun muassa Air France, American Airlines ja SAS.


title: Geotieteet

text: Geotieteet, myös maatiede tai maatieteet, on yhteisnimitys luonnontieteille, jotka tutkivat Maan ja sen ilmakehän rakennetta sekä ilmiöitä. Niiden tutkimuksessa sovelletaan fysiikkaa, matematiikkaa, kemiaa ja biologiaa. Ne eivät siten kuulu selkeästi vain yhteen edellä mainituista neljästä luonnontieteen alasta, vaan ne luetellaan yleensä erillään muista luonnontieteistä. Geologia, ilmatiede ja maantiede ovat alueen keskeisimmät tutkimusalat.


title: Futurama

text: Futurama oli vuosina 1999–2013 tuotettu 140-osainen tulevaisuuteen sijoittuva Emmy-palkittu parodinen animaatiosarja. Sarjan kehittänyt Matt Groening tunnetaan myös televisiosarja Simpsoneiden luojana.


title: Futurama

text: Futuraman ensimmäiset 72 jaksoa tuotti Yhdysvaltalainen FOX-televisioyhtiö vuosina 1999–2003, minkä jälkeen se tuotti sarjasta vielä neljä puolentoista tunnin mittaista elokuvaa. Nämä julkaistiin vuosina 2007–2009, minkä jälkeen sarjan esitysoikeudet myytiin Yhdysvaltalaiselle Comedy Central -kaapeliverkkoyhtiölle. Kanava esitti elokuvat pätkittynä kuuteentoista noin puolen tunnin mittaiseen jaksoon, jotka muodostivat sarjan viidennen tuotantokauden. Vuodesta 2010 lähtien Comedy Central alkoi sekä tuottaa että esittää sarjasta kokonaan uusia jaksoja.


title: Futurama

text: 22.4.2013 julkistettiin tieto, jonka mukaan Comedy Central kieltäytyi tilaamasta Futuramalle jatkoa, ja lopetti sarjan sen 140. jaksoon. Sarjan tekijät ovat julkisuudessa spekuloineet sarjan mahdollisesta jatkosta joko uudella jakelukanavalla, joko televisiossa tai internetin suoratoistopalvelussa, mutta mitään konkreettista jatkosuunnitelmaa ei ole tuotu julkisuuteen.


title: Futurama

text: Futurama sijoittuu 3000-luvulle, johon pizzalähetti Fry (äänenä Billy West) joutuu vahingossa vuodesta 1999 tultuaan syväjäädytetyksi. Tarinoissa hän seikkailee tavaralähettinä sukulaisensa professori Farnsworthin (äänenä Billy West) omistamassa Planet Express -rahtiyrityksessä yhdessä mm. kyklooppi Leelan (Katey Sagal), alkoholisoituneen robotti Benderin (John DiMaggio), marsilaisen Amy Wongin (Lauren Tom), rapumaisen muukalaislääkäri Zoidbergin (Billy West) ja joskus avaruuslaivaston kapteenin Zapp Branniganin (Billy West) kanssa.


title: Futurama

text: "Fry" oli tavallinen newyorkilainen 25-vuotias (teoriassa 1025-vuotias) pizzakuski, jonka elämä koostui laiskottelusta ja television katselemisesta. Hän jäädytti itsensä vahingossa joulukuun 31. päivä vuonna 1999 ja hän heräsi tuhat vuotta myöhemmin, vuonna 2999. Hän sai töitä läheisimmältä elossa olevalta sukulaiseltaan, Professori Hubert J. Farnsworthilta, Planet Express -kuljetusfirmalta tavarantoimittajana.


title: Futurama

text: "Leela" on pätevä, yksisilmäinen Planet Expressin kapteeni. Hänet hylättiin syntymän jälkeen, hän kasvoi paikassa nimeltä Cookieville Minimum Security Orphanarium, luullen olevansa avaruusolento tuntemattomasta rodusta. Viimein hän kuuli vanhemmiltaan, että hän on mutantti viemäreistä.


title: Futurama

text: "Bender" on alkoholisoitunut, suurisuinen, tupakoitseva, kleptomaninen, ihmisiä vihaava, itsekeskeinen robotti, joka oli alun perin suunniteltu vääntämään palkkeja itsemurhakoppeihin. Hän on Fryn paras kaveri ja kämppäkaveri. Hän vihaa lähes kaikkia ihmisiä ja olentoja, lukuun ottamatta Fryta ja -pienemmällä alalla- Leelaa. Bender joskus toimii Planet Expressin kokkina, mutta hänellä on surkean kokin maine. Hän auttaa joskus pakettien viemisessä perille, mutta yleensä hän vain lorvii asemalla. Bender valmistettiin Tijuanassa, Mom's Friendly Robot Companyssa. Hän salaa toivoo olevansa folk-laulaja, tämä himo ilmentyy silloin, kun hänen estoyksikkönsä vioittuu magnetismin seurauksena. Bender on myös esiintynyt joissain Simpsoneiden jaksoissa cameo-roolissa.


title: Futurama

text: "Professori" syntyi huhtikuun 9. vuonna 2841. Hän on Fryn kaukainen veljenpoika ja on noin 161-vuotias. Biologisesti hän on Fryta vanhempi, mutta oikeasti Fry on vanhempi. Professori on seniili, huonokuuloinen, häiriintynyt ja arvaamaton vanha mies. Yksi hänen keksinnöistään oli ottaa omasta selästään palanen ja kloonata siitä eteenpäin hänelle jälkeläinen Cubert Farnsworth. Cubert on ystävä Hermesin pojan Dwigtin kanssa.


title: Futurama

text: "Zoidberg" on äyriäis-avaruusolento Decapod 10-nimiseltä planeetalta, hän on neuroottinen ja itsetietoinen Planet Expressin henkilökuntalääkäri. Hänen tietonsa ihmiskehosta ovat kuitenkin hyvin vähäiset. Hän on rahaton ja yleensä tonkii syötävää roskista Planet Expressin päämajan ulkopuolelta.


title: Futurama

text:
"Hermes" on jamaikalainen byrokratiaan uskova mies. Hän on naimisissa LaBarbara Conradin kanssa ja heillä on poika nimeltä Dwight Conrad.
"Amy" on kömpelö mars-planeetalta alun perin tullut nainen, joka on erityisen kiinnostunut ulkonäöstään. Hän on Planet Expresin pitkäaikainen harjoittelija.Futuraman pilottijakso, "Työtön avaruudessa" ("Space Pilot 3000"), sai Yhdysvaltain ensiesityksensä 28. maaliskuuta 1999. Sarjaa tuotettiin yhteensä neljän tuotantokauden verran, mutta nämä jaksot jaettiin Yhdysvalloissa viiteen eri esityskauteen, lähinnä sarjan taukoaikojen perusteella.


title: Futurama

text: Suomessa jaksot esitettiin Yhdysvaltain alkuperäistä esitysjärjestystä seuraten, mutta esityskausien väliset tauot eivät ajoittuneet samoihin paikkoihin kuin Yhdysvalloissa. Sarjan esittäminen Suomessa alkoi MTV3:lla 5. maaliskuuta 2000. MTV3 esitti ensiesityksinä 1., 2. ja 3. kauden jaksot, sen jälkeen sarjan jaksojen ensiesittäminen siirtyi Subtv:lle. Viimeinen uusi jakso MTV3:lla nähtiin 6. tammikuuta 2002, jonka jälkeen melkein kolmen vuoden tauon jälkeen Subtv esitti vuonna 2005 neljännen kauden.


title: Futurama

text: Sub alkoi esittää Futuramaa uusintana 1. esityskaudesta 6. tammikuuta 2008 lähtien sunnuntaiaamupäivisin toiseen esityskauteen asti, kunnes 8. kesäkuuta sarja päätyi taas tauolle. 18. elokuuta sarja alkoi uudestaan alusta ensimmäisen tuotantokauden jaksoilla, joka loppui ensimmäisen tuotantokauden loputtua. Alkuvuodesta 2013 Sub esitti jakson 5. tuotantokauden, eli neljä elokuvaa pätkittyinä yhteensä kuuteentoista jaksoon. Tämän jälkeen sarjan tuotantokausia 1-4 on esittänyt Suomessa FOX.


title: Futurama

text: Comedy Centralin tuottamia jaksoja (jaksot 89-140) ei ole toistaiseksi esitetty Suomen televisiokanavilla. Kaikki sarjan jaksot, mukaalukien neljä elokuvaa on kuitenkin julkaistu Suomessa DVD-bokseina.


title: Futurama

text: Vuoden 2006 lopulla ilmoitettiin, että Futuramaa tehdään neljän uuden kokopitkän elokuvan verran. FOX julkaisi elokuvat DVD:llä, mutta ilmoitti, ettei enää halua esittää sarjaa, joten Comedy Central osti sarjan lähetysoikeudet. 5. kausi esitettiin vuosina 2008-2009, ja se koostui näistä neljästä elokuvasta jotka oli jaettu yhteensä 16 normaalimittaiseen jaksoon.


title: Futurama

text: 9. kesäkuuta 2009 FOX ilmoitti Comedy Centralin esittävän sarjan 6. tuotantokauden, joka käsittää 26 jaksoa. 17. heinäkuuta 2009 20th Century Fox Television ilmoitti, ettei suostuisi ääninäyttelijöiden palkankorotukseen. Pääroolissa esiintyneet West, DiMaggio, Sagal, LaMarche ja MacNeille pyysivät 75 000 dollaria per jakso. Fox ilmoitti lopulta pitävänsä koe-esiintymisiä sarjan päärooleja varten elokuusta lähtien. Uutinen sai sarjan kannattajat Yhdysvalloissa osoittamaan mieltään, ja internetiin alkoi ilmestyä vetoomuksia sarjan ääninäyttelijöitä kohtaan. 31. heinäkuuta LaMarche ilmoitti Facebookissa "Save the Voices of Futurama" -yhteisölle alkuperäisten ääninäyttelijöiden palaavan rooleihinsa. Myöhemmin The Star -sivusto julkisti myös alkuperäisten näyttelijöiden jatkavan rooleissaan uudessa 26-osaisessa tuotantokaudessa.


title: Futurama

text: Uudet jaksot alkoivat Yhdysvalloissa 24. kesäkuuta 2010.


title: Futurama

text: 22. marraskuuta 2000 lähtien Futurama on ilmestynyt Yhdysvalloissa joka toinen kuukausi nimellä "Futurama Comics". Sarjakuvia on julkaistu myös Isossa-Britanniassa ja Australiassa hieman erilaisessa julkaisujärjestyksessä ja pienien muutoksien saattelemana. Sarjakuvan julkaisijana toimii Bongo Comics. Futuraman tuotannon jäädessä tauolle vuosina 2003-2006 sarjakuva oli ainut Futurama-aiheinen materiaali, jota julkaistiin. Futurama Comics on myös tehnyt yhteistyötä myös Simpsons Comicsin kanssa, josta syntyi neljä sarjakuvaa. Kaksi ensimmäistä oli nimeltään Futurama/Simpsons Infinitely Secret Crossover Crisis, ja seuraavien kahden sarjakuvan nimi oli Simpsons/Futurama Crossover Crisis II. Ne ilmestyivät vuonna 2002 ja 2005.


title: Futurama

text: Futurama-videopeli on 3D-tasohyppely, jonka kehitti Unique Development Studios ja julkaisivat VU Games/Fox Interactive. Pelistä on versiot sekä PlayStation 2 että Xbox -konsoleille. Peli oli tarkoitus tehdä myös GameGube-pelikonsolille, mutta lopulta GC-versio peruttiin.


title: Futurama

text: Useita Futurama aiheisia leluja ja pelejä on julkaistu aina hahmofiguureista korttipakkoihin. Ennen 2003 alkanutta taukoa Futurama aiheisia leluja valmisti Yhdysvaltalainen yritys "Rocket USA". Uusimpien Futurama-lelujen lisenssi on puolestaan siirtynyt lelufirma "Toynamille", joka on jo julkaissut uusia leluja tasaisin väliajoin.


title: Futurama

text: Suomessa myytäviä Futurama -leluja on vähän. Yksi niitä myyvistä ketjuista on Kukunor.


title: Futurama

text: Wizard Magazine listasi vuonna 2008 Futuraman sijalle 26 laatimassaan kautta aikain sadan parhaan animaatiosarjan listalla. Se listattiin tammikuussa 2009 IGN-sivuston laatiman sadan parhaan animaatiosarjan listan mukaan sijalle 8.


title: Simpsonit

text: Simpsonit () on Matt Groeningin luoma ja Gracie Films -yhtiön tuottama Emmy-palkittu television animaatiosarja, joka kertoo viisihenkisen yhdysvaltalaisperheen elämästä. Sarjan oikeudet omistaa 20th Century Fox, ja sarjan ensimmäinen jakso esitettiin vuonna 1989.


title: Simpsonit

text: "Simpsonit" on Yhdysvalloissa kaikkien aikojen pisimpään yhtäjaksoisesti jatkunut piirrossarja ja tilannekomedia.


title: Simpsonit

text: Yhdysvalloissa sarjaa esittää Fox-televisiokanava. Sarjasta on Yhdysvalloissa esitetty kesään 2016 mennessä 27 tuotantokautta. Suomessa sarjaa esittävät Sub ja FOX. Aiemmin sarjaa on esitetty myös Kolmoskanavalla ja MTV3 -kanavalla.


title: Simpsonit

text: Sarjaa pidetään aikuisillekin suunnattujen animaatiosarjojen edelläkävijänä, ja sarja on vaikuttanut aikuisille suunnattujen 1990-luvun tilannekomedioiden syntyyn. Sarja on saavuttanut sekä Yhdysvalloissa että ympäri maailmaa suuren suosion ja on saanut useita TV-palkintoja.


title: Simpsonit

text: "Simpsoneista" on tuotettu kokoillan elokuva "The Simpsons Movie" vuonna 2007.


title: Simpsonit

text: Sarjassa kuvataan satiirisella tavalla Simpsonin perheen Homerin, Margen, Bartin, Lisan ja Maggien elämää. Perhe seikkailee kuvitteellisessa Springfieldin kaupungissa. Jaksoissa on runsaasti viittauksia amerikkalaiseen populaarikulttuuriin, politiikkaan ja muihin ajankohtaisiin ilmiöihin sekä amerikkalaisen yhteiskunnan ongelmiin.


title: Simpsonit

text: Simpsonien päähahmoja ovat Simpsonin perheen jäsenet. Nykyisin tärkeimmässä roolissa on Homer-isä, mutta sarjan alkuaikoina perheen ilkikurinen esikoispoika Bart oli keskeinen hahmo. Sarjan markkinoinnissa keskityttiin tuolloin lähinnä Bartiin, ja kaupoissa oli monenlaisia Bart-tuotteita kuten videopelejä ja äänilevyjä. Ensimmäisten kausien jälkeen sarjan painopistettä alettiin siirtää myös muihin perheenjäseniin ja sivuhahmoihin.


title: Simpsonit

text: Simpsonin perheen lisäksi sarjassa on suuri joukko karrikoituja sivuhahmoja, kuten uskonnollinen naapuri Ned Flanders, ydinvoimalan omistaja, upporikas Mr. Burns, Hassu-klovni, Intiasta kotoisin oleva lähikaupan myyjä Apu sekä iso joukko Simpsonien sukulaisia, tuttavia ja lasten koulutovereita. Hahmot eivät juuri vanhene vuosien ja tuotantokausien varrella.Sarjan tapahtumapaikkana toimii yhdysvaltalainen kuvitteellinen Springfieldin kaupunki. Tapahtumat keskittyvät Simpsoneiden kotiin 742 Evergreen Terracelle, Springfieldin ala-asteelle, Moen kapakkaan, sekä Springfieldin ydinvoimalaan. Springfieldin maisemaan kuuluu rannikkoa, aavikkoa, maaseutua ja korkeita vuorenhuippuja. Groening itse on kertonut kaupungin sisältävän samankaltaisuuksia Oregonin Portlandiin, kaupunkiin, jossa hän kasvoi. Kaupungin nimeksi valittiin Springfield sen yleisyyden vuoksi.


title: Simpsonit

text: Springfieldin sijaintia ei sarjassa ole määritelty. Jaksossa "Naurun takana" ("Behind the Laughter") lukija puhuu Simpsoneista "pohjoiskentuckyläisenä perheenä". Uusinnassa sijainti oli kuitenkin vaihtunut Missouriin.


title: Simpsonit

text: Simpsonien avausosiossa on vakituisen sisällön lisäksi vaihtuvaa sisältöä: liitutaulukohtaus, saksofonisoolo ja sohvakohtaus. Avausanimaatio alkaa Bartin liitutaulukohtauksella. Itse kohtaus on joka jaksossa erilainen, ja teksti on aina rangaistusmuotoinen. Lisan saksofonisoolo on vaihdellut joissakin jaksoissa. Lisan saksofonista on kuultu muun muassa Frank Zappan, James Brownin ja Charlie Parkerin säveliä. Myös Lisan saksofonin väri on vaihdellut. Sohvakohtauksessa Simpsoneiden perhe syöksyy sohvalle, jolloin tapahtuu jotakin kummallista tai vitsikästä. Kohtausten realistisuus vaihtelee laidasta laitaan, ja niitä kierrätetään silloin tällöin. Viime vuosina avausta on lyhennetty aiemmasta, ja usein kuva siirtyy suoraan sohvakohtaukseen ohjelman alkamisen jälkeen.


title: Simpsonit

text: Avausosiossa soivan tunnusmusiikin sävelsi Danny Elfman Matt Groeningin pyynnöstä.


title: Simpsonit

text: Simpsonit on täynnä viittauksia länsimaiseen yhteiskuntaan, populaarikulttuuriin ja historiaan. Siinä on vieraillut kymmeniä aikansa tunnetuimpia julkisuuden henkilöitä. Jaksojen juonet ovat joskus mukaelmia tunnetuista tarinoista esimerkiksi Mark Twainilta tai Edgar Allan Poelta. Etenkin avausosion sohvavitsissä on usein suoria viittauksia populaarikulttuurin historiaan, niin animaatioon kuin muuhunkin.


title: Simpsonit

text: Simpsonien satiiri pyrkii usein tekemään kaikista osapuolista tasapuolisesti naurettavan. Jo avausosion liitutaulukohtauksessa Bartin kirjoittamassa lauseessa on joskus purevaa yhteiskuntakritiikkiä. Ilmestymisaikanaan Simpsonit haastoi Yhdysvalloissa vallitsevan ilmapiirin, jossa korostettiin perinteisiä perhearvoja ja käsitystä siitä, millainen on toimiva perhe. Ristiriidan seurauksena jopa presidentti Bush arvosteli sarjan perhekäsitystä, mihin Bart pian vastasi sarjassa.


title: Simpsonit

text: Perhearvojen satirisoinnista huolimatta Simpsonien arvot voidaan myös nähdä perinteisen amerikkalaisina: sarjassa kehotetaan epäilemään hallitusta ja poliitikkoja, luottamaan omaan neuvokkuuteen ja taistelemaan yksilönvapauksien puolesta sortoa ja mielivaltaa vastaan.


title: Simpsonit

text: Simpsonit syntyi aikana, jolloin yhdysvaltalainen animaatio oli aallonpohjassa niin televisiossa kuin elokuvateattereissakin. Televisiossa näytettiin vain lapsille suunnattuja animaatioita, ja piirrosohjelmista oli lasten suojelemiseksi karsittu kaikki väkivaltaan viittaavakin, eikä niissä ollut aiempaa pilkallisuuttakaan. Animaation uutta nousua siivittivät Simpsonien ohella elokuva "Kuka viritti ansan, Roger Rabbit?" (1988) ja juuri ennen Simpsonien oman sarjan alkua julkaistu Disneyn menestysanimaatio "Pieni merenneito" (1989).


title: Simpsonit

text: Simpsonit saivat alkunsa kun televisio- ja elokuvatuottaja James L. Brooks halusi piristää tuottamaansa televisiosarjaa "The Tracey Ullman Show'ta" lyhyillä animaatiokatkelmilla mainoskatkojen edellä ja jälkeen. Sarjan piirtäjäksi Brooks halusi Matt Groeningin, sillä hän piti Groeningin piirtämästä "Elämä on helvettiä" -sarjakuvasta, joka ilmestyi "Los Angeles Reader" -lehdessä. Brooks otti Groeningiin yhteyttä vuonna 1985. Groening ei suostunut siirtämään olemassa olevaa sarjakuvaansa animaatioksi, joten hän keksi Simpsonien perheen ja luonnosteli sen varttitunnin aikana odottaessaan pääsyä Brooksin puheille. Hahmojen nimet hän otti omasta perheestään, paitsi Bartin, joka oli anagrammi sanasta "brat", 'kakara'.


title: Simpsonit

text: Brooks hyväksyi Groeningin ajatuksen, ja "Tracey Ullman Show'ta" alettiin tehdä yhdessä Groeningin animaatioiden kanssa. Animaatioiden käskirjoituksesta vastasi Groening itse, ja niitä piirsi Yhdysvalloissa Klasky-Csupon animaatiostudiolla yhteensä neljä animoijaa, yleensä kaksi kerrallaan. Useimmat ääninäyttelijät otettiin "Tracey Ullman Show'sta". Hahmojen keltaisen värin keksi luultavasti animaatiostudion Gyorgi Peluci.


title: Simpsonit

text: Simpsonit esiintyivät ensimmäisen kerran sarjan kolmannessa jaksossa 19. huhtikuuta 1987. Simpsonien jakso nimeltä "Hyvää yötä" (”Good night”) kesti alle kaksi minuuttia. "Simpsonit"-lyhytelokuvia tehtiin kolmen kauden aikana yhteensä 48 kappaletta. Mukana olivat kaikki nykyiset perheenjäsenet ja muutama sivuhahmo. Hahmojen persoonallisuudet eivät vielä olleet täysin kehittyneet: esimerkiksi Lisa ei ollut älykkö vaan samankaltainen kuin Bart. Hahmot olivat vielä varsin karkeasti piirrettyjä ja muistuttivat nykyisiä muotojaan vasta etäisesti. Groening lähetti raakaluonnokset animaattoreille sellaisinaan ja oletti heidän siistivän niitä. Animaattorit kuitenkin vain jäljensivät Groeningin piirrokset.


title: Simpsonit

text: Simpsonien suosio kasvoi nopeasti, heidän osuutensa piteni, ja animaation taso parani. Sarjan kolmannen kauden jälkeen Simpsonien oman sarjan valmistelut olivat jo käynnissä, eikä heitä enää nähty "Tracey Ullman Show'ssa".


title: Simpsonit

text: Simpsonit sai oman puolituntisen prime time -ohjelmapaikkansa nuorelta Fox-kanavalta vuonna 1989. Fox ehdotti vain neljää jaksoa, mutta Brooks onnistui saamaan sopimuksen kolmestatoista. Samalla hän sai läpi vaatimuksensa siitä, että määräysvalta ohjelman sisällöstä pysyy Brooksin omalla tuotantoyhtiö Gracie Filmsillä. Näin Simpsonien omintakeisen tyylin säilyminen oli suojattu kanavan johtajien vaatimuksilta. Sarjan päätuottajaksi Brooksin ja Groeningin lisäksi tuli Sam Simon. Tämä kolmikko vaikutti suuresti sarjan muotoutumiseen sen alkukausina. Brooksin osa oli sarjan kehittelyssä ja ohjauksessa, ja Groening ja Simon olivat tuotantovaiheen vetovastuussa.


title: Simpsonit

text: Sarjaan palkattiin iso joukko uusia käsikirjoittajia, kuten Jon Vitti, John Swartzwelder, Al Jean ja Mike Reiss. Sarjasta haluttiin tehdä realistinen ja uskottava aikuisten tilannekomedia, toisin kuin venyvät ja paukkuvat animaatiot sitä ennen. Naururaita päätettiin jättää pois. Animaatiostudiolle palkattiin Wes Archerin ja David Silvermanin avuksi runsaasti lisävoimia, kuten Rich Moore ja Brad Bird. Yhteensä animaattoreita Los Angelesissa oli 50. Lopullinen värianimaatio päätettiin teettää Akom-yhtiössä Etelä-Koreassa, missä laatu oli korkea mutta kustannukset alhaiset. Myös ääninäyttelijöitä palkattiin lisää, sillä sarjan hahmokavalkadi oli kasvanut.


title: Simpsonit

text: Ensimmäisen kauden ensimmäiseksi tarkoitetun jakson "Lapsenvahti" animointi oli heikkolaatuista, joten se siirrettiin esitettäväksi vasta kauden viimeisenä. Simpsonien ensimmäinen jakso "Joulurauha" esitettiin Yhdysvalloissa sunnuntaina 17. joulukuuta 1989. Se sai heti innostuneen vastaanoton. Sarja oli Yhdysvalloissa vuoden 28. katsotuin sarja 13,4 miljoonalla viikottaisella katsojallaan. Se sai vuonna 1990 parhaan animaatiosarjan Emmyn ja TCA:n parhaan komediasarjan palkinnon. Sarjan ensimmäinen globaali faniyhteisö alt.tv.simpsons perustettiin Usenetiin maaliskuussa 1990.


title: Simpsonit

text: Suomessa "Simpsonit" nähtiin ensi kertaa Kolmoskanavalla 26. elokuuta 1991. Jaksojen esitysjärjestyksessä siirryttiin alun jälkeen Yhdysvaltojen esitysjärjestykseen. Vuodesta 1993 lähtien televisiouudistuksen yhteydessä sarjan esittäminen siirtyi MTV3-kanavalle. Vuoden 2010 kevätkaudella Simpsonit siirtyivät kokonaan Subille. Uudet jaksot esitetään Suomessa yleensä puolesta puolentoista vuoden viiveellä alkuperäiseen USA:n esitysajankohtaan verrattuna.


title: Simpsonit

text: Sarjan suomenkielisenä tekstittäjänä oli yli 20 vuotta Sari Luhtanen, joka joutui lopettamaan syksyllä 2012, kun MTV ulkoisti käännöstoimintonsa ja vanhat kääntäjät irtisanoutuivat protestiksi. Kaikki suomenkieliset hahmojen nimet (mm. Hassu-klovni, Tikku ja Takku, Läski-Tony) ovat Luhtasen keksimiä.


title: Simpsonit

text: Matt Groening ja James L. Brooks ovat olleet ohjelman johtavia tuottajia läpi sarjan. Tuottajaa tärkeämpi osa jakson teossa on "show runner", vastaava valvoja ja tuottaja, joka on myös jakson johtava käsikirjoittaja. Yleensä nämä johtajat pysyvät mukana sarjassa useiden tuotantokausien ajan.


title: Simpsonit

text: Läpi sarjan palvelleet "show runnerit":Joillain tuotantokausilla on yksittäisissä jaksoissa ollut poikkeava show runner. Esimerkiksi 23. kaudesta alkaen jokainen kausi on sisältänyt muutaman jakson, joissa Matt Selman on toisena show runnerina Al Jeanin kanssa.


title: Simpsonit

text: Uuden tuotantokauden käsikirjoittaminen alkaa vuodenvaihteen tienoilla, kahdeksasta kymmenen kuukautta ennen ensimmäisen jakson ensiesitystä. Käsikirjoittajaryhmä kokoontuu päätuottajan johdolla ja kehittää kauden jaksoille perusjuonet. Kokoontumisen jälkeen kukin kirjoittaja alkaa kehitellä yksittäisiä perusjuonia noin 25-sivuiseksi luonnokseksi. Saatuaan luonnokselle hyväksynnän käsikirjoittaja valmistelee sen täyspitkäksi eli noin 50-sivuiseksi jaksoksi. Täyspitkät juonet tuodaan takaisin kirjoittajaryhmälle, joka voi muuttaa, poistaa ja lisätä vitsejä tai kohtauksia. Valmiissa käsikirjoituksessa alkuperäisen kirjoittajan aineistoa on jäljellä 10–75%, joten muiden kuin nimetyn käsikirjoittajan osuus työstä on aina suuri.


title: Simpsonit

text: Sarjassa on joskus ollut vierailevia käsikirjoittajia. Homerin ääninäyttelijä Dan Castellaneta on käsikirjoittanut yhdessä vaimonsa Deb Lacustan kanssa kahdeksan jaksoa vuodesta 2000 alkaen, ääninäyttelijä Harry Shearer käsikirjoitti yhden jakson 28. tuotantokaudelle vuonna 2016 ja sarjan pitkäaikainen ohjaaja David Silverman yhden jakson 29. tuotantokaudelle vuonna 2018.


title: Simpsonit

text: Puolivalmista käsikirjoitusta aletaan työstää jaksoksi tilaisuudessa, jossa ääninäyttelijät lukevat sen ääneen läpi. Sitten käsikirjoitusta vielä muokataan, kunnes se on valmis lähetettäväksi äänitysstudiolle. Siellä jakson repliikit äänitetään kaikkien päänäyttelijöiden ollessa paikalla samassa huoneessa. Vierasäänet voidaan äänittää erikseen.


title: Simpsonit

text: Simpsonit animoidaan Film Romanissa. Kolme ensimmäistä tuotantokautta animoi Gábor Csupón perustama Klasky Csupo -studio. Kun ääninauha on toimitettu animaatiostudiolle, kolme taiteilijaa alkaa työstää jaksolle 200-sivuista kuvakäsikirjoitusta. Sen pohjalta jaksolle määrätty animoijaryhmä luonnostelee jakson kohtaukset mustavalkoisin piirroksin hahmoineen ja tapahtumaympäristöineen. Luonnokset kuvataan ja yhdistetään ääniraitaan luonnosanimaatioksi. Aineisto lähteteään Etelä-Koreaan studiolle, missä lopullinen värianimaatio tehdään. Kuvat väritetään nykyisin tietokoneella. Kahden–neljän kuukauden kuluttua valmis värianimaatio lähetetään takaisin Film Romanille, ja se viimeistellään oikean pituiseksi. Joskus myös repliikkeihin tehdään pieniä muutoksia.


title: Simpsonit

text: Äänitehosteet ja musiikki lisätään jaksoon viimeisenä. Simpsonien musiikki on Alf Clausenin käsialaa. Hän tekee musiikkinsa Matt Groeningin pyynnöstä korostamaan hahmojen tunnetiloja eikä ruudulla näkyvää toimintaa, kuten perinteisissä piirretyissä. Clausen johtaa sävellystyön lisäksi myös noin 35-henkistä orkesteria.


title: Simpsonit

text: Ääninäyttely suoritetaan "Simpsoneissa" huolellisesti. Hahmon äänenä pyritään aina käyttämään samaa näyttelijää. Mikäli se ei ole tilapäisesti mahdollista, näyttelijä kuolee tai poistuu muuten vain sarjasta, hahmo saatetaan jättää sarjasta pois. Päänäyttelijöiden osalta näin ei ole vielä käynyt, mutta esimerkiksi Phil Hartmanin, Doris Graun ja Marcia Wallacen kuoltua sekä Maggie Roswellin jäätyä palkkakiistan vuoksi väliaikaisesti tauolle heidän hahmonsa on jätetty pois sarjasta. Ainoa Graun näyttelemä hahmo tosin palautettiin sarjaan yli kymmenen vuotta myöhemmin uudelleenroolitettuna.


title: Simpsonit

text: "Simpsonien" päänäyttelijät ja heidän tärkeimmät hahmonsa:


title: Simpsonit

text: Simpsonit on päässyt Guinnessin ennätysten kirjaan eniten vierailevia kuuluisuuksia keränneenä animaatiosarjana. Sarjassa ovat vierailleet omilla äänillään ja hahmoillaan esimerkiksi Tony Blair, Meryl Streep, Aerosmith, Magic Johnson, Paul ja Linda McCartney, Britney Spears ja Michael Jackson. Monet sarjaan piirretyt julkisuuden henkilöt ovat kuitenkin esiintyneet imitaattorien äänillä. Sarjassa on esiintynyt myös useita muualta tunnettuja fiktiivisiä hahmoja.


title: Simpsonit

text: Simpsoneita on televisioitu lukuisissa maissa useilla eri kanavilla, ja yhteensä Simpsoneita katsotaan yli 70 maassa. Valmiit jaksot toimitetaan ensimmäisenä sarjan tuottajakanavalle, amerikkalaiselle Foxille. Suomessa televisiointioikeudet omistaa MTV3 ja sen sisarkanava Sub. Jaksot tekstitetään Pohjoismaissa ja muutamassa muussa maassa, mutta myös dubbaaminen on yleistä useissa Manner-Euroopan maissa, kuten Ranskassa, Saksassa, Espanjassa ja Italiassa.


title: Simpsonit

text: Lähelle halloweenia osuvasta jaksosta tehdään joka vuosi erikoisjakso, niin sanottu ”Kauhujen talo” ("Treehouse of Horror"). Jaksossa on aina kolme kauhutarinaa, joissa on joskus viittauksia kuuluisiin elokuviin ja kirjallisuuteen. Tämä perinne alkoi toisella tuotantokaudella.


title: Simpsonit

text: ”Kauhujen talo” -jaksojen ohella sarjassa on toisinaan myös muita ns. trilogiajaksoja, jotka koostuvat kolmesta erillisestä tarinasta eivätkä kuulu sarjan normaaliin juonijatkumoon. Tarinat ovat usein parodioita klassikkokirjoista, saduista, historiasta tms. ja niissä on jokin yhdistävä teema.


title: Simpsonit

text: Neljännestä kaudesta alkaen sarjassa on toisinaan esitetty vanhoista kohtauksista koostettuja leikejaksoja ("clip show"). Näitä jaksoja on tehty, jotta kauteen saataisiin lisää jaksoja työllistämättä tuotantotiimiä enempää. Toistaiseksi viimeisin leikejakso oli 13. tuotantokaudella.


title: Simpsonit

text: Takaumajaksot on toistuva jaksotyyppi, jossa kurkistetaan hahmojen menneisyyteen. Takaumissa on kerrottu ainakin Margen ja Homerin tapaamisesta, perheen lasten syntymistä ja Homerin bändiurasta.


title: Simpsonit

text: Takaumajaksojen vastakohtana sarjassa katsotaan joskus myös Simpsoneiden tulevaisuuteen. Jaksoissa on näytetty esimerkiksi Lisa Yhdysvaltain presidenttinä ja Bart tulevaisuuden ammatissaan sekä kerrottu tarinoita Bartin ja Lisan ensirakkauksista.


title: Simpsonit

text: Simpsonien menestyksen myötä alettiin tehdä muitakin uusia animaatiosarjoja, joista osassa oli mukana Simpsonien aiempia tekijöitä. Näistä ensimmäisiä olivat "The Critic" (1994), "Family Dog" (1993), "Fish Police" (1992) ja "Capitol Critters" (1992). Nämä sarjat olivat lyhytikäisiä, mutta "Beavis ja Butt-head" (1993), "Kukkulan kuningas" (1997), "South Park" (1997), "Futurama" (1999) ja "Family Guy" (1999) menestyivät hyvin.


title: Simpsonit

text: Homer Simpsonin kuuluisin lausahdus ”D'oh!” on päässyt englannin kielen sanakirjaan "Oxford English Dictionaryyn". Homerin ääninäyttelijä Dan Castellaneta sanoo lainanneensa lausahduksen edesmenneeltä Jimmy Finlaysonilta, jonka näyttelemä sivuhenkilö "Ohukainen ja Paksukainen" -elokuvissa töksäytti usein jonkin mennessä pieleen ”douu”. "Simpsonien" käsikirjoittajien keksimä kuvitteellinen sana, Jebediah Springfield -hahmoon liittyvä verbi ”embiggen” (’isontaa’) hyväksyttiin puolestaan vuonna 2018 arvostettuun Merriam-Webster-sanakirjaan.


title: Simpsonit

text: "Simpsonit"-sarja on palkittu useaan otteeseen erilaisilla palkinnoilla. "Simpsonit" on voittanut 23 Emmy-palkintoa, 22 Annie-palkintoa ja yhden Peabody-palkinnon. Tammikuussa 2000 sarja pääsi kuululle Hollywoodin Walk of Famelle. Ensimmäinen yksittäiselle jaksolle myönnetyn Emmy-palkinnon voittanut jakso oli 1. tuotantokauden jakso ”Sulhanen”. Tämän jakson lisäksi yhdeksän muuta "Simpsonit"-jaksoa on voittanut yksittäisen jakson Emmyn, viimeisimpänä 19. tuotantokauden jakso ”Muistinmenetys”.


title: Simpsonit

text: Tämän lisäksi yhdysvaltalainen "Time"-lehti on valinnut "Simpsonit" vuosisadan parhaaksi sarjaksi ja samainen lehti valitsi sarjan hahmot Bart ja Lisa Simpsonin 50 parhaan piirroshahmon joukkoon. Sen lisäksi "Time" on valinnut Bartin vuonna 1998 100 merkittävimmän 1900-luvun henkilön joukkoon luettelon ainoana kuvitteellisena henkilönä.


title: Simpsonit

text: Yhdistyneessä kuningaskunnassa "Simpsonit" pääsi kärkipaikalle kolmessa Channel 4:n teettämässä katsojakyselyssä. Sarja äänestettiin 1. sijalle sekä 100 parhaan lastensarjan että 100 parhaan animaation listauksessa. Homer Simpson taas valittiin parhaaksi televisiohahmoksi.


title: Simpsonit

text: Simpsonit käsittelee arkojakin aiheita ja sen huumori on roisia, minkä johdosta se on vuosien varrella saanut kriittistä katsojapalautetta niin yksittäisiltä katsojilta kuin monilta ryhmittymiltä ja organisaatioiltakin. Valitukset ovat joskus johtaneet yhden sanan vaihtoon tai puolittaiseen anteeksipyyntöön. Tekijät ovat puolustaneet esimerkiksi etnisiä vitsejä sillä, että kaikki ryhmät saavat niistä osansa. Sarjan väkivalta on tarkoitettu parodiaksi, mitä katsojat eivät aina ymmärrä. Joskus jaksoihin tehdään muutoksia ennakkosensuurin johdosta jo ennen ensiesitystä, mutta aina tekijät eivät välitä sensorien ohjeista. Suomessa sarjaa ei sensuroida, mutta esimerkiksi Britanniassa ennakkosensuuri on vielä Yhdysvaltojakin tiukempi.


title: Simpsonit

text: Sarja herätti alkuaikoinaan keskustelua lasten vanhempien keskuudessa, sillä Bart Simpson kuvattiin kapinallismielisenä häirikkönä, joka ei koskaan jäänyt kiinni kepposistaan. Vanhempainyhdistykset pitivät Bartia huonona roolimallina lapsille. Presidentti George H. W. Bush sanoikin, että amerikkalaisperheiden kuuluisi muistuttaa enemmän Waltonin TV-perhettä kuin Simpsoneita. Myös Bushin vaimo Barbara Bush oli haukkunut Simpsonit muutamaa vuotta aiemmin mutta sittemmin perui puheitaan.


title: Simpsonit

text: Sarja on saanut faneiltaan kritiikkiä laadun huononemisesta. Tämän on väitetty liittyvän käsikirjoittajien vaihdoksiin. Huonontuvien jaksojen ilmiö on näkynyt myös siinä, miten erilaiset fanien ja kriitikoiden tekemät äänestykset parhaista jaksoista antavat tuloksina vain 1990-luvun jaksoja. Erään fanien tekemän "top-15 parhaat jaksot" -äänestyksen uusin jakso on vuodelta 1997, ja itse sarjan käsikirjoittajien vuonna 2003 tekemän listauksen tuorein jakso oli vuodelta 2000. Vuonna 2004 sarjan ääninäyttelijä Harry Shearer sanoi 2000-luvun tuotantokausien olleen huonoja. Hän piti neljättä tuotantokautta erityisen hyvänä.


title: Simpsonit

text: Sarjan jaksot olivat alkuaikoinaan vielä arkisella tasollakin juoneltaan maanläheisiä ja realismiin pyrkiviä, mutta sittemmin jaksoissa on ollut toistuvasti epäloogisempia piirteitä ja sarja on mennyt yhä mielikuvituksellisempaan suuntaan. Epärealismi ilmenee myös siten, että uudemmissa jaksoissa takaumat ja paljastukset hahmojen menneisyydestä ovat monesti rikkoneet aiemmin luotua juonijatkumoa.


title: Simpsonit

text: "Simpsonien" joissakin jaksoissa on ollut viittauksia Suomeen. Esimerkiksi 9. kauden jaksossa ”Haaksirikko” Martin Prince esittää koulun YK-päivänä Suomen edustajana saamelaisasussa "Suomen kansallistanssin", 16. kauden jaksossa ”Vauvakuumetta” Montgomery Burns mainitsee juoksija Paavo Nurmen, 21. kauden jaksossa ”Kurvailua curling-radalla” nähdään takauma Agnes Skinneristä seiväshyppääjänä vuoden 1952 Helsingin olympialaisissa ja 22. kauden jaksossa ”Isäainesta” vilahtaa "A-Team of Finland" -nimisen tiedustelupalvelun edustajia.


title: Simpsonit

text: Sarjan roolittajana alusta alkaen työskennellyt Bonita Pietila on suomalaista sukujuurta.


title: Simpsonit

text: "Simpsonit"-aiheisia oheistuotteita on paljon myynnissä. Fanimyymälöissä ja vähittäistavarakaupoissa myydään myynnissä muun muassa "Simpsonit"-jaksoja videoina ja DVD:inä, aiheeseen liittyviä tietokonepelejä sekä lukuisia sarjakuvia ja fanituotteita, kuten figuureja, pullonavaajia, vaatteita, pehmoleluja ja avaimenperiä.


title: Simpsonit

text: Lisäksi Yhdysvalloissa liikennöivällä lentoyhtiöllä "Western Pacific Airlinesilla" on ollut käytössään "Simpsoneiden" hahmoilla koristeltu Boeing 737 -lentokone.


title: Simpsonit

text: Oheistuotteita kuten T-paitoja, joihin oli painettu Bart Simpsonin iskulause "Underachiever (And proud of it, man!)", (suom. "Alisuoriutuja (ja ylpeä siitä!)"), myytiin sarjan alkuaikoina kahden miljardin dollarin edestä.


title: Simpsonit

text: "Simpsoneiden" tuotemerkistä ovat yrittäneet hyötyä pienemmätkin yritykset. Esimerkiksi Krusty O’s -aamiaismuroja on ilmestynyt kauppojen hyllyille Yhdysvalloissa. Lisäksi eräs australialainen panimo alkoi aikoinaan markkinoimaan Duff-merkkistä olutta, mutta oikeudessa juoman myyminen sittemmin kiellettiin. Sen sijaan jo myyntiin ennättäneistä tölkeistä tuli haluttuja keräilykohteita.


title: Simpsonit

text: Vuonna 2009 Yhdysvaltain posti julkaisi "Simpsoneista" viiden postimerkin sarjan. Postimerkeissä esiintyvät Homer, Marge, Bart, Lisa ja Maggie.


title: Simpsonit

text: Simpsoneista julkaistu sekä virallisia että epävirallisia kirjoja vuodesta 1990 alkaen. Viralliset kirjat kulkevat Matt Groeningin nimen alla ja useimmat niistä sisältävät uutta, kirjoja varten käsikirjoitettua materiaalia runsaan värikuvituksen kera. Etenkin englanninkielisillä markkinoilla on runsaasti myös epävirallisia kirjoja, jotka tekijänoikeussyistä lähes pelkän tekstin keinoin keskittyvät valaisemaan tv-sarjan taustoja ja sen kytköksiä yhteiskuntaamme. Ensimmäiset suomeksi julkaistut viralliset kirjat olivat "Simpsonien joulukirja" (1991) ja "Sadepäivän hupikirja" (1992). Simpsonien viisauksien kirjasto -sarjaan kuuluvat Homerin, Bartin, Lisan ja Moen omat kirjat, joita on julkaistu vuodesta 2007 alkaen. Ensimmäinen kokonaan kotimaista alkuperää oleva epävirallinen kirja, sarjan historiaa valottava Jouni Paakkisen teos "Simpsonit – Keltaisen perheen kaksi vuosikymmentä" julkaistiin vuonna 2008.


title: Simpsonit

text: "Simpsoneista" on myös tuotettu useita eri sarjakuvalehtiä, esimerkiksi "Simpsons Comics", "Simpsons Comics and Stories" ja "Bartman". Nykyään niitä julkaisee lähinnä Yhdysvalloissa ja Isossa-Britanniassa amerikkalainen sarjakuvakustantaja Bongo Comics, joka on nimetty Groeningin "Elämä on helvettiä" -sarjakuvan Bongo-jäniksen mukaan. Sarjakuvia on koottu myös kirjoiksi. Like Kustannus on julkaissut näitä sarjakuvakokoelmia suomeksi vuodesta 2007 alkaen. Sarjakuvien suomentaja on Henrik Laine.


title: Simpsonit

text: "Simpsoneiden" suuren suosion takia sarjasta on tuotettu useita videopelejä. Ensimmäinen peli oli kaikille aikansa suosituimmille pelilaitteille käännetty toimintaseikkailu "". Samoihin aikoihin ilmestyi "The Simpsons" -kolikkopeli, joka on lajityypiltään tappelupeli. Pian ilmestyi myös toinen tietokonepeli, "", jossa liikuttiin ympäri maailmaa. Pelit eivät olleet suuria arvostelumenestyksiä, joskaan eivät floppejakaan, vaan saivat hyväksyvän vastaanoton.


title: Simpsonit

text: 3D-kauden pelejä ovat muun muassa painimispeli "The Simpsons Wrestling", autopeli "The Simpsons Road Rage", rullalautailupeli "The Simpsons Skateboarding" ja hiekkalaatikkopeli "The Simpsons Hit & Run". Viimeisin "Simpsonit"-peli tuli vuoden 2012 alussa myyntiin Playstation Network -palveluun nimeltä The Simpsons Arcade joka on ollut vain tietyissä amerikkalaisissa pelihalleissa


title: Simpsonit

text: Ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa Simpsonit-elokuva "The Simpsons Movie" sai ensi-iltansa 27. heinäkuuta 2007. Elokuvan ohjasi David Silverman, ja käsikirjoittajien joukossa oli Matt Groening. Elokuva noudattaa televisiosarjan tyyliä niin animaatioltaan kuin tarinaltaankin. Elokuvan kävi Suomessa katsomassa ensi-iltapäivänä animaatioelokuvalle ennätysmäisesti yli 30 000 katsojaa ja ensimmäisellä viikolla 176 543 katsojaa. Suomen lisäksi elokuva oli viikonlopun katsotuin myös kotimaassaan Yhdysvalloissa, jossa se keräsi avausviikonloppunaan yli 70 miljoonan dollarin tulot.


title: Simpsonit

text: "Simpsoneista" on julkaistu useita musiikkialbumeita. Sarjan innoittamia lauluja sisältänyt "The Simpsons Sing the Blues" -musiikkialbumi julkaistiin 4. joulukuuta 1990. Lauluja esittivät sarjan ääninäyttelijät yhdessä vierailevien solistien kanssa. Michael Jacksonin salaa kirjoittamasta ja Nancy Cartwrightin Bartin äänellä laulamasta singlestä "Do the Bartman" tuli listahitti, ja albumi myi Yhdysvalloissa tuplaplatinaa. Albumille levytettiin pian "jatko-osa" "The Yellow Album", joka kuitenkin saatiin julkaistua vasta vuonna 1998. Itse sarjassa kuultuja lauluja ja taustamusiikkia on julkaistu kolmella soundtrack-albumilla: "Songs in the Key of Springfield" (1997), "Go Simpsonic with The Simpsons" (1999) ja "" (2007).


title: Simpsonit

text: "Simpsoneiden" jaksoja on ollut myynnissä myös VHS-kaseteilla, mutta DVD:n yleistyttyä sarjan kokonaisia tuotantokausia on tullut myyntiin DVD-bokseina ja sittemmin myös blu-ray-kokoelmina. Jaksoja on julkaistu myös erilaisina, muun muassa halloween- ja jouluaiheisina teemakokoelmina. Vuonna 2001 julkaistusta ensimmäisestä tuotantokaudesta tuli siihen mennessä parhaiten myynyt televisiosarjan DVD; tosin "Chappelle's Show'n" ensimmäinen tuotantokausi ohitti sen vuonna 2004.


title: Simpsonit

text: Twentieth Century Fox ilmoitti keväällä 2015, että "Simpsonien" kausijulkaisuja ei tulevaisuudessa enää julkaistaisi DVD:llä eikä blu-raylla. Seitsemästoista tuotantokausi, jonka kokonaisjulkaisu ilmestyi joulukuussa 2014, sai kuitenkin jatkoa vuoden 2017 lopulla, kun julkaisutoimintaa päätettiin jatkaa ja kahdeksastoista tuotantokausi ilmestyi DVD:llä.


title: Leonhard Euler

text: Leonhard Paul Euler (lausunta: [], 15. huhtikuuta 1707 Basel – 18. syyskuuta 1783 Pietari) oli sveitsiläinen matemaatikko ja fyysikko, joka vietti suurimman osan elämästään Venäjällä ja Preussissa (nykyisessä Saksassa). Häntä pidetään yhtenä kaikkien aikojen suurimmista matemaatikoista. Euler käytti ensimmäisenä käsitettä funktio (Gottfried Leibniz määritteli käsitteen 1694). Tämän lisäksi Euler aloitti muun muassa ja variaatiolaskennan perusteiden tutkimisen. Häneltä ovat peräisin myös monet nykyisin käytettävät merkinnät, muun muassa summan, piin ja imaginaariyksikön merkintä.


title: Leonhard Euler

text: Euler oli matemaattinen nero jo lapsena. Hän oli professorina Pietarissa ja myöhemmin Berliinissä. Euler oli luultavasti kaikkien aikojen tuotteliain matemaatikko, ja hän hallitsi 1700-luvun matematiikkaa (Eulerin aikakausi). Hän kirjoitti elämänsä aikana noin 25 kirjaa, tutkielmaa ja noin 850 julkaisua. Euler tuotti vuosittain keskimäärin 800 sivua tieteellistä tekstiä, unohtamatta hänen laajaa kirjeenvaihtoverkostoaan. Postuumisti on julkaistu lähes 400 Eulerin kirjoitusta. On arvioitu, että noin neljännes tai jopa kolmannes kaikista tuon ajan fysiikkaan, matematiikkaan, mekaniikkaan, tähtitieteeseen ja navigointiin liittyvistä kirjoituksista on Eulerin kirjoittamia. Viimeiset seitsemäntoista elinvuottaan Euler oli täysin sokea, mutta se ei estänyt häntä kirjoittamasta tieteellistä tekstiä.


title: Leonhard Euler

text: Yksi tunnetuimmista Eulerin töistä on niin sanottu Eulerin identiteetti, jota on kutsuttu matematiikan kauneimmaksi kaavaksi. Euler tunnetaan erityisesti matemaatikkona, mutta hän tutki myös fysiikkaa. Erityisesti hänen alaansa kuuluivat optiikka, magnetismi, sähkö ja mekaniikka. Hänen mielipiteensä valon luonteesta oli päinvastainen kuin Isaac Newtonin: Eulerin mukaan valo on aaltoliikettä eikä koostu hiukkasista, kuten Newton oli esittänyt teoksessaan "Opticks". Eulerin artikkelit olivat tärkeässä osassa valon aaltoteorian yleistymisessä.


title: Leonhard Euler

text: Euler syntyi sveitsiläisessä Baselin kaupungissa vuonna 1707. Hänen vanhempansa olivat naapurikylän Riehenin kalvinistisen kirkon pastori Paul Euler ja Marguerite Brucker, joka oli baselilaisen sairaalapastorin tytär. Taustalla vaikuttanut uskonnollisuus ohjasi Euleria koko hänen elämänsä ajan. Leonhard kasvoi kahden sisaren kanssa; perheen toinen poika syntyi vasta 1719. Eulerin ollessa vain vuoden vanha perhe muutti Baselin liepeille Rieheniin, missä hän vietti suurimman osan lapsuuttaan. Eulereilla oli ennestään läheinen suhde sveitsiläiseen Bernoulli-sukuun. Matematiikasta itsekin kiinnostunut Eulerin isä oli muun muassa käynyt Jakob Bernoullin luennoilla opiskellessaan Baselin yliopistossa teologiaa. Paul ja Johann Bernoulli asuivat opiskeluaikoinaan Jakobin luona jonkin aikaa. Bernoulleilta Eulerin isä oppi niin paljon matematiikkaa, että kykeni opettamaan poikaansa.


title: Leonhard Euler

text: Euler aloitti koulunsa Baselin latinakoulussa luultavasti vuonna 1713. Tuona aikana hän asui äitinsä puoleisen isoäidin luona. Eulerin kiinnostus matematiikkaa kohtaan oli herännyt hänen isänsä antaman opetuksen ansiosta. Latinakoulussa ei opetettu lainkaan matematiikkaa, mutta isä hankki Leonhardille yksityisopettajaksi matematiikasta kiinnostuneen teologin Johann Burckhardtin, joka myös kuului Johann Bernoullinn ystäviin. Eulerin suunnitelmat olivat alusta alkaen olleet vahvasti suuntautuneet matematiikkaa kohti, mikä näkyi hänen verrattomissa taidoissaan verrattuna muihin saman ikäisiin. Eulerin isällä oli kuitenkin muita suunnitelmia poikansa varalle. Hän halusi Eulerin kulkevan hänen jalanjälkiään ja tienaavan leipänsä kirkon palveluksessa. Hän lähetti poikansa Baselin yliopistoon opiskelemaan teologiaa.


title: Leonhard Euler

text: Euler aloitti opinnot pienessä Baselin yliopistossa isänsä toiveiden mukaisesti 13-vuotiaana eli vuonna 1720. Siellä hän suoritti alimman tutkinnon (1722) ja sai maisterin arvon vuonna 1723. Seuraavana vuonna Euler piti julkisen maisterinesitelmän, jossa verrattiin René Descartesin ja Isaac Newtonin filosofisia käsityksiä. Vuonna 1723 Euler aloitti teologian opinnot. Pian Johann Bernoulli huomasi Eulerin lahjakkuuden. Kiireiden vuoksi Bernoullilla ei ollut mahdollisuutta antaa Eulerille yksityistä opetusta, mutta hän antoi paljon ohjeita, joiden turvin Euler kykeni omatoimisesti jatkamaan eteenpäin. Euler sai käydä joka lauantaipäivä Bernoullin luona, mikäli hänen eteensä tuli ylitsepääsemättömiä ongelmia. Euler tiesi vahvuutensa olevan matematiikassa, jolle hän nyt halusi omistautua täysin, ja lopetti papinopinnot tyystin. Bernoulli sai isän taipumaan, ja Euler sai isältään luvan aineen vaihdolle.


title: Leonhard Euler

text: Euler päätti opintonsa vuonna 1726. Hänen väitöstyönsä koski äänen etenemistä. Työn nimi oli "De Sono". Baselin vuosina Euler luki useita matemaattisia töitä, kuten Pierre Varignon, Descartesin, Newtonin, Galileo Galileiin, Frans van Schootenin, Jacob Bernoullin, Jakob Hermannin, Brook Taylorin ja John Wallisin työt. Vuonna 1727 Euler lähetti tieteellisen työn Pariisin tiedeakatemian Grand Prize -palkinnon ehdokkaaksi. Palkinto meni kuitenkin Pierre Bouguerille, ja Euler tuli toiseksi. Saavutus oli kuitenkin varsin hyvä vasta valmistuneelle matemaatikolle. Myöhemmin hän voitti palkinnon yhteensä kaksitoista kertaa. Eulerin oli kuitenkin löydettävä työpaikka turvatakseen elantonsa. Tällainen työpaikka vapautui Pietarista Venäjän tiedeakatemiasta, kun Nicolaus II Bernoulli, toinen Johann Bernoullin kahdesta pojasta, kuoli heinäkuussa 1726. Euler sai työpaikan Venäjän tiedeakatemian lääketieteelliseltä osastolta jo marraskuussa 1726, mutta sanoi matkustavansa Venäjälle vasta seuraavan vuoden keväällä. Eulerilla oli viivytykseen lähinnä kaksi syytä: hän halusi ensin perehtyä aiheeseen, jota tulisi Venäjällä opettamaan, ja toisaalta hänellä oli mahdollisuus saada professuuri Baselin yliopistosta, koska yliopiston fysiikan professori oli kuollut. Heti, kun Euler sai tiedon, ettei häntä oteta Baselin yliopiston virkaan, hän järjesti matkan Venäjälle.


title: Leonhard Euler

text: Euler lähti Baselista 5. huhtikuuta 1727. Hän matkusti veneellä Reinin jokea pitkin Saksaan ja Saksan halki hevosvankkureilla. Lyypekistä hän jatkoi matkaa laivalla. Pietariin hän saapui 17. toukokuuta 1727. Tiedeakatemia oli toiminut vasta lyhyen aikaa, sen perusti Pietari Suuri 28. tammikuuta 1724. Pietari Suuri kuoli jo seuraavana vuonna. Venäjän keisarikuntaa hallitsi hänen vaimonsa, keisarinna Katariina I. Katariina I kuitenkin kuoli samana päivänä kun Euler saapui Pietariin, ja Venäjän tiedeakatemia oli samalla vähällä joutua lakkautetuksi. Euler onnistui tästä huolimatta saamaan viran akatemiasta, mutta hän sai sen matematiikan osastolta. Olosuhteet olivat Eulerille poikkeuksellisen hyvät, hän solmi useita ystävyyksiä aikansa merkittävimpien matemaatikkojen kanssa.


title: Leonhard Euler

text: Vielä samana vuonna Euler aloitti asepalveluksensa suorittamisen Venäjän laivastossa lääkintäluutnanttina. Euler oli armeijassa vuodet 1727–1730. Hän luopui tehtävistään armeijassa, koska oli saanut fysiikan professuurin akatemiasta, ja sen johdosta hänestä tuli akatemian vakinainen jäsen. Bernoulli piti hallussaan matematiikan professuuria, mutta vuonna 1733 hän päätti matkustaa Baseliin, Sveitsiin, ja jätti virkansa Venäjällä. Bernoullin seuraajaksi valittiin Euler. Matematiikan professuurin saaminen oli Eulerin kannalta taloudellinen helpotus, nyt hänellä oli varaa mennä naimisiin. Euler ja venäläisen maalarin tytär Katharina Gsell solmivat avioliiton 7. tammikuuta 1734. Katharina oli Eulerin tapaan kotoisin sveitsiläisestä perheestä. Avioliittoon syntyi yhteensä kolmetoista jälkeläistä, joista kuitenkin vain viisi eli aikuisikään asti. Aikuiseksi selviytyneitä olivat Johann Albrecht, Karl Johann, Katharina Helene, Christoph ja Charlotte.


title: Leonhard Euler

text: Eulerin varsinaiset matemaattinen työ alkoi 1730-luvun puolivälissä useiden artikkeleiden sekä "Mechanica"-teoksen (1736–1737) julkaisun myötä. "Mechanicassa" Euler esittelee newtonilaista dynamiikkaa matemaattisen analyysin muodossa ensimmäistä kertaa. Samoihin aikoihin hänen terveydentilansa alkoi heikentyä selvästi. Vuonna 1735 Euler sairastui kovaan kuumeeseen ja oli kuolemaisillaan. Euler salaili tiukasti tietoa sairastumisestaan perheeltään sekä Bernoulleilta siihen asti kunnes oli täysin toipunut.


title: Leonhard Euler

text: Euler oli saanut paljon mainetta voittamiensa Grand Prize -palkintojen ansiosta. Maineen myötä Euleria pyydettiin Berliiniin töihin, mutta hän ei ottanut tarjousta vastaan. Venäjän poliittinen ilmapiiri muuttui kuitenkin nopeasti, ja erityisesti ulkomaalaisilla oli hankalaa pitää työpaikkansa. Siksi Euler muutti mielensä Berliinin suhteen. Euler lähti Pietarista 19. kesäkuuta 1741 ja saapui Berliiniin Fredrik II:n kutsumana 25. heinäkuuta.


title: Leonhard Euler

text: De Maupertuis, josta tuli Eulerin hyvä ystävä, oli Preussin tiedeakatemian johtaja. Akatemia perustettiin vuonna 1744, ja myös Euler oli hankkeessa vahvasti mukana. Akatemia-aikanaan Euler työskenteli ahkerasti. Hän muun muassa laati kalentereita ja piirsi karttoja, joita hän myi eteenpäin. Kartoista saadut tulot menivät akatemian hyväksi. Akatemian lisäksi hän työskenteli Preussin hallituksen neuvonantajana.


title: Leonhard Euler

text: Euler asui Berliinissä noin 25 vuotta, ja tuona aikana hän kirjoitti 380 artikkelia. Artikkeleista tunnetuimmat ovat "Introductio in analysin infinitorum" (1748), jossa hän esittelee funktion käsitteen, ja "Institutiones calculi differentialis" (1755), jossa hän käsittelee differentiaalilaskentaa. Artikkeleiden aiheet olivat hyvin monipuolisia: hän kirjoitti muun muassa Kuun ja planeettojen radoista, tykeistä ja ballistiikasta, laivanrakennuksesta ja navigoinnista. Hän myös julkaisi kolmiosaisen yleistajuisen teoksen, jossa hän käytti apuna Preussin prinsessan kanssa käytyä kirjeenvaihtoa. Teos julkaistiin nimellä "Kirjeitä saksalaiselle prinsessalle fysiikasta ja filosofiasta" (Lettres à une Princesse d’Allemagne, kirjeet vuosilta 1760–62, teos julkaistu 1768–72). Vaikka Euler asui Berliinissä, siteet Venäjälle eivät katkenneet. Hän sai edelleen palkkaa Venäjältä, ja sillä rahalla hän osti kirjoja ja työvälineitä Venäjän tiedeakatemialle. Euler myös kirjoitti raportteja akatemialle ja koulutti nuoria venäläisiä.


title: Leonhard Euler

text: De Maupertuis'n kuoltua vuonna 1759 Eulerista tuli akatemian johtaja, vaikka hänelle ei annettu virallisesti johtajan titteliä. Hyvistä alkuasetelmista huolimatta Euler riitaantui Preussin kuninkaan kanssa, ja kuningas olisikin halunnut antaa johtajuuden ranskalaiselle Jean le Rond d’Alembertille. D'Alembert kuitenkin kieltäytyi matkustamasta Berliiniin. Euler katsoi parhaimmaksi poistua Berliinistä ja palasi Pietariin.


title: Leonhard Euler

text: Eulerin näkö heikkeni jatkuvasti hänen uransa aikana. Näköongelmat alkoivat ensimmäisinä Pietarin vuosina 1730-luvun puolivälissä. Omaelämäkerrassaan Euler kertoo näköongelmiensa johtuneen liiallisesta työstä kartografisten töiden parissa. Ronald Calinger väittää Eulerin elämäkerrassa hänen silmäongelmiensa alkaneen jo aiemmin, ehkä samoihin aikoihin kuin hänen sairastamansa kuume, ja näköongelmat olivat vain seurausta hänen sairastumisestaan.


title: Leonhard Euler

text: Eulerin ollessa Saksassa hänen näkönsä heikkeni entisestään. Hänen oikean silmänsä näkö oli niin huono, että Preussin kuningas Fredrik II Suuri nimitti häntä kykloopiksi. Eulerin parempaan vasempaan silmään tuli vuonna 1771 harmaakaihi. Muutama viikko kaihin havaitsemisen jälkeen Eulerista tuli täysin sokea. Harmaakaihi kyllä operoitiin, mutta leikkaus ei auttanut näköä säilymään kuin muutaman päivän ajan. Eulerin tuottamien tieteellisten tekstien kannalta tarkastellen sokeus ei kuitenkaan haitannut: hän kykeni laskemaan laskuja erinomaisen muistinsa ansiosta ja pystyi esimerkiksi toistamaan Vergiliuksen "Aeneis"-eepoksen alusta loppuun ilman epäröintiä. Hän pystyi myös kertomaan teoksen jokaisen sivun ensimmäisen ja viimeisen rivin.


title: Leonhard Euler

text: Euler tuotti lähes puolet kaikista artikkeleistaan ollessaan sokea. Hän ei selvinnyt tästä yksin, vaan häntä auttoivat hänen poikansa Johann Albrecht Euler, joka oli nimitetty Venäjän tiedeakatemiaan fysiikan professoriksi, sekä Christoph Euler, jonka ura oli puhtaasti sotilaallinen. Myös suomalainen Anders Johan Lexell ja sveitsiläinen Nicolaus Fuss olivat tärkeitä.


title: Leonhard Euler

text: Euler saapui Pietariin vuonna 1766, hyvin heikkonäköisenä ja muutama vuosi ennen lopullista sokeutumistaan. Eulerin asunto paloi vuonna 1771. Hän itse pelastui ja onnistui pelastamaan merkittävän osan tieteellisistä töistään, mutta hänen vaimonsa menehtyi tulipalossa. Viisi vuotta myöhemmin hän solmi uuden avioliiton ensimmäisen vaimon sisarpuolen, Salome Abigail Gsellin, kanssa.


title: Leonhard Euler

text: Aamulla 18. syyskuuta 1783 Euler oli pitämässä lapsenlapselleen matematiikan oppituntia. Lounaan jälkeen hän vietti muutaman tunnin laskien kuumailmapallojen liikettä. Tämän jälkeen hän keskusteli assistenttinsa kanssa vasta löydetyn Uranuksen radasta. Noin kello viiden aikaan hän oli puistossa leikkimässä lapsenlastensa kanssa. Hän sai aivohalvauksen ja kuoli noin kello yhdentoista aikaan illalla.


title: Leonhard Euler

text: Euler esitteli useita uusia matemaattisia merkintöjä, jotka levisivät laajempaan käyttöön. Ehkä merkittävin Eulerin käyttämä merkintä on funktion merkitseminen muodossa "f(x)", jota hän käytti ensimmäisen kerran vuonna 1734. Euler esitteli myös trigonometristen funktioiden nykyaikaiset merkintätavat. Tosin jo ennen Euleria William Oughtred oli käyttänyt merkintöjä "sin" ja "cos" sinin ja kosinin merkitsemiseen. Muita Eulerin käyttämiä merkintöjä ovat kreikkalaisen Σ-kirjaimen (sigma) käyttäminen summan merkitsemiseen (vuonna 1755) ja pientä "i"-kirjainta imaginaariyksikön merkitsemiseen (vuonna 1777). Neperin luvun tunnus "e" tulee Eulerin sukunimen ensimmäisestä kirjaimesta. Luvun tunnusta hän käytti ensimmäisen kerran vuonna 1727. Euleria pidetään usein ensimmäisenä matemaatikkona, joka käytti ympyrän kehän ja halkaisijan suhteen ilmoittamiseen π-kirjainta. Piin käyttö yleistyi Eulerin jälkeen, mutta hän ei käyttänyt sitä ensimmäisenä. William Jones ehdotti piitä ensimmäisenä tähän tarkoitukseen.


title: Leonhard Euler

text: Muita Eulerin käyttämiä merkintöjä ovat muutoksen merkitseminen kreikkalaisella Δ-kirjaimella, R- ja r-kirjaimet kolmion ympäri ja sisälle piirretyn ympyrän säteinä ja kirjaimet a, b, c kolmion ABC sivujen pituuksina.