title: Filippo Azzaiolo

text: Azzaiolon elinvuosista ei ole tietoa. Kaikki hänen tunnetut sävellyksensä on sävelletty vuosien 1557 ja 1569 välillä. Azzaiolon tunnetuin kappale lienee vuonna 1557 julkaistu "Chi passa", josta suosittu säveltäjä William Byrd teki hieman myöhemmin oman versionsa.


title: Pompeius Trogus

text:
Gnaeus Pompeius Trogus oli ensimmäisellä vuosisadalla elänyt historioitsija, joka kirjoitti Rooman keisari Augustuksen aikana. Hän oli keltti Gallia Narbonensisin provinssista
Hänen tärkein teoksensa oli "Historiae pillippicae et totius mundi origines et terrae situs" jonka pääaihe on Makedonian nousu suurvallaksi Filippos II:n ja Aleksanteri Suuren aikana. Tämä teos ei ole säilynyt nykypäivään, mutta Junianus Justinus kirjoitti siitä oman lyhennetyn versionsa joka on säilynyt.


title: Pompeius Trogus

text: Lähteenään Trogus käytti pääasiassa kreikkalaista historioitsijaa Theopomposta.


title: Puuro

text: Puuro on yleensä viljasta vedessä tai maidossa keittämällä tehty paksuhko, lusikalla syötävä ruoka. Puuroa voidaan tehdä esimerkiksi vehnästä, kaurasta, ohrasta, riisistä tai rukiista. Puuron mausteena käytetään yleisesti suolaa. Puuroon saatetaan joskus lisätä esimerkiksi voita ("voisilmä"), sokeria, hunajaa, maitoa tai siirappia. Riisipuuron päälle ripotellaan usein kanelia. Puurojen lisukkeena voidaan käyttää puurosta riippuen myös esimerkiksi kiisseliä, marja- tai sekahedelmäkeittoa, tuoreita marjoja, marjasosetta tai hilloa. Puuroa syödään perinteisesti aamiaisella mutta myös lounaalla tai päivällisellä. Varsinkin vispi- tai riisipuuroa tarjotaan usein jälkiruoaksi. Varsinkin aiemmin oli tapana paistaa tähteeksi jäänyt puuro voilla voidellussa pannussa. Nestepitoista, laihaa puuroa sanotaan velliksi.


title: Puuro

text: Puuro voidaan valmistaa esimerkiksi mikroaaltouunissa, kattilassa liedellä tai hauduttaa uunissa. Mikroaaltouunissa valmistettavasta puurosta voidaan käyttää esimerkiksi nimitystä mikropuuro ja pikapuuro.


title: Puuro

text: Puuroja voidaan myös valmistaa keittämättä; tällaisia puuroja kutsutaan tuore- tai raakapuuroiksi. Tuore- ja raakapuuroja valmistetaan laittamalla hiutaleet esimerkiksi illalla nesteeseen turpoamaan, ja aamulla puuro on valmis nautittavaksi. Nestettä voi vaihdella mielensä mukaan tai käyttää esimerkiksi jogurttia.


title: Puuro

text: Puuronkeitto voi olla myös välivaihe muun ruokalajin valmistamisessa. Esimerkiksi porkkanalaatikko perustuu riisi-, ohraryyni- tai mannapuuroon ja porkkanasoseeseen. Myös karjalanpiirakat täytetään yleens riisipuurolla.


title: Puuro

text: Erilaiset puurot ovat olleet suosittuja myös kouluruokana, ja nykyisinkin ne sopivat täyttämään vaatimusta kasvisruokien tarjoamisesta koulussa. Puurot ovat myös edullisia valmistaa. Puuro kouluruokana kuitenkin jakaa mielipiteitä aiempaa enemmän.


title: Jean-Paul Marat

text: Jean-Paul Marat [ʒɑ̃pɔl maʁa] (24. toukokuuta 1743 – 13. heinäkuuta 1793) oli sveitsiläissyntyinen ranskalainen vallankumousmies ja lääkäri. Hän kuului jakobiineihin.


title: Jean-Paul Marat

text: Marat’n isä muutti Sardiniasta Sveitsiin ja kääntyi katolilaisuudesta kalvinismiin. Jean-Paul ranskalaisti italialaisperäisen nimensä Mara Marat’ksi.


title: Jean-Paul Marat

text:
Marat kiihotti sanomalehdessään "L’ami du peuple" ("Kansan ystävä") kansaa aatelisia ja rikkaita vastaan. Hän oli kuolemanrangaistuksen äänekäs puolustaja ja oli ehdottomasti sitä mieltä, että vallasta syöstyt ylimystön edustajat olisi teloitettava heti. Hän kirjoitti:
”Jos viisi- tai kuusisataa kaulaa olisi katkaistu heti, olisitte saaneet aikaan muutosta, vapautta ja onnea. Väärä humaanisuus on pidättänyt käsiänne; nyt miljoonat veljenne ovat kuoleman omat.”
Marat hyväksyi vuoden 1792 vangittujen ”vallankumouksen vihollisten” joukkomurhat. Hän perusti pahamaineisen ”Valvontakomitean”, jonka tehtävä oli etsiä ja kitkeä vastavallankumoukselliset yhteiskunnasta. Marat teki kuolemanlistoja, joilta teloitettiin sekä syylliset että syyttömät.


title: Jean-Paul Marat

text: Girondisti Charlotte Corday murhasi Marat’n vuonna 1793. Vaikeaa ja pitkäaikaista ihosairauttaan ihokeliakiaa hoitanut Marat istui kylpyammeessa, kun Corday tuli ja puukotti häntä rintaan. Tekonsa perusteluksi hän sanoi tuhansien jakobiinien vastustajien likvidoinnin. Niin rojalisteja kuin girondisteja teloitettiin salaliitosta epäiltyinä. Corday itse teloitettiin neljä päivää Marat’n murhan jälkeen giljotiinilla kyseisestä murhasta tuomittuna.


title: Jean-Paul Marat

text: Marat’n murha laukaisi terrorin, joka lopulta vei mukanaan jopa terrorin johtajatkin.


title: Jean-Paul Marat

text: Marat haudattiin Panthéoniin pois viskattujen Mirabeaun luiden tilalle.


title: Jean-Paul Marat

text: Place du Carouselille pystytettiin hänen muistokseen pyramidi, jossa säilytettiin hänen kylpyammettaan, veren tahrimaa kirjettä ja pikkuesineitä. Samoin patsaita ja rintakuvia oli joka paikassa.


title: Jean-Paul Marat

text: Terrorin loputtua korkeimpien johtajiensa mestaukseen Marat herätti enää pelkkää kauhua. Hänen luunsa siirrettiin syrjäiseen Sainte-Genevièven hautausmaahan eikä yhteishautaan kuten edeltäjänsä. Asialla ei käytännössä ollut suurtakaan eroa: patsaat ja muistomerkit hävitettiin sekä palvonta loppui totaalisesti.


title: Jean-Paul Marat

text: Jean-Paul Marat’n mukaan nimettiin vuonna 1921 neuvostoliittolainen taistelulaiva Marat. Toisen maailmansodan aikana alus sai takaisin alkuperäisen nimensä Petropavlovsk, kun vallankumoussankarien nimet menivät pois muodista ja isänmaallisuuteen viittaavat nimet palasivat.


title: Neville Chamberlain

text: Arthur Neville Chamberlain, PC, FRS (18. maaliskuuta 1869 – 9. marraskuuta 1940) oli brittiläinen liikemies ja konservatiivipoliitikko, joka oli Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri ennen toista maailmansotaa vuosina 1937–1940. Chamberlain allekirjoitti kohutun Münchenin sopimuksen Adolf Hitlerin kanssa syyskuussa 1938. Chamberlainia pidetään 1900-luvun epäsuosituimpana pääministerinä, koska hänen myöntyväisyyspolitiikkansa johti Tšekkoslovakian luovuttamiseen Saksalle. Samana vuonna hän luopui Kuninkaallisen laivaston tukikohdista Irlannin vapaavaltiossa, mikä antoi saksalaisille sukellusveneille mahdollisuuden pysyä 200 mailin päässä Irlannin länsirannikolta, jossa ne saattoivat pysäyttää kauppalaivoja.


title: Neville Chamberlain

text: Chamberlain työskenteli liike-elämässä, paikallishallinnossa ja ensimmäisen maailmansodan aikana lyhyen aikaa Kansallisen huollon johtajana (Director of National Service) 1916–1917. Neville Chamberlain seurasi isäänsä ja vanhempaa velipuolta politiikkaan tullessaan parlamentin jäseneksi vuoden 1918 vaaleissa 49-vuotiaana. Hän kieltäytyi ministerin asemasta, kunnes hänet valittiin Posti- ja viestintälaitoksen johtajaksi vuoden 1922 vaalien jälkeen. Vuonna 1923 hänestä tuli nopeassa tahdissa terveysministeri ja valtiovarainministeri, mutta hän ei esitellyt budjettia ennen hallituksen kaatumista vuonna 1924. Hän palasi terveysministeriksi ja toteutti laajan joukon uudistusohjelmia vuosina 1924–1929. Hänet valittiin vuonna 1931 valtiovarainministeriksi Kansallisen rintaman koalitiohallitukseen, ja hän toteutti kuusi vuotta sodan jälkeisen valtionvelan maksua ja verojen helpottamista. Stanley Baldwinin erotessa pääministerin virasta Edvard VIII:n kruunusta luopumisen ja Yrjö VI:n kruunajaisten jälkeen Chamberlainista tuli pääministeri 28. toukokuuta 1937 ja muutaman päivän kuluttua konservatiivisen puolueen johtaja.


title: Neville Chamberlain

text: Solmittuaan Adolf Hitlerin kanssa Münchenin sopimuksen vuonna 1938 ja palattuaan Englantiin Chamberlain lausui historiaan jääneet sanat: ”Rauha meidän elinajaksemme.” Sopimus antoi Saksalle oikeuden liittää Tšekkoslovakian saksankieliset sudeettialueet Saksaan. Se avasi myös Saksalle tien vallata koko Tšekkoslovakian. Sopimusta onkin pidetty yhtenä askeleena kohti toista maailmansotaa. Chamberlain solmi puolustusliiton Saksan uhkaaman Puolan kanssa, mutta Saksan hyökätessä Puolaan 1. syyskuuta 1939 hän ei voinut tehdä suoraan mitään Puolan auttamiseksi. Iso-Britannia julisti sodan Saksalle 3. syyskuuta (kuuntele: ) ja aloitti hyökkäykset sen laivoja vastaan. Valesodan aikana syyskuusta 1939 toukokuuhun 1940 Chamberlain lähetti 300 000 miehen Brittiläisen siirtoarmeijan Ranskan ja Belgian rajalle. Chamberlain pakotettiin eroamaan 10. toukokuuta 1940, kun Saksa valtasi Alankomaat, Belgian ja Ranskan. Häntä seurasi pääministerinä Winston Churchill.


title: Neville Chamberlain

text: Chamberlain kuoli syöpään puoli vuotta virasta eroamisensa jälkeen.


title: John Connally

text: John Connally (27. helmikuuta 1917 – 15. kesäkuuta 1993) oli yhdysvaltalainen poliitikko. Hän toimi Yhdysvaltain laivastoministerinä Kennedyn kabinetissa vuonna 1961, Texasin kuvernöörinä 1963–1969 ja Yhdysvaltain valtiovarainministerinä Richard Nixonin kabinetissa vuosina 1971–1972.


title: John Connally

text: 22. marraskuuta 1963 Connally istui vaimonsa kanssa samassa autossa presidentti John F. Kennedyn kanssa, kun tämä ammuttiin. Connally haavoittui itsekin ampumavälikohtauksessa, mutta selvisi siitä hengissä.


title: Venetpalo

text: Venetpalo on noin 500 asukkaan kylä Kärsämäen kunnan eteläosassa Oulun läänissä. Kylässä on muun muassa vesivoimalaitos ja maastohiihtokeskus. Kylän läpi virtaa Pyhäjoki. Lähin postikonttori sijaitsee Kärsämäen keskustassa.


title: Venetpalo

text: Kylän yleisilmettä leimaavat kumpareinen maasto sekä kylää halkovat Nelostie ja Pyhäjoki, johon on kylän kohdalle rakennettu vesivoimalaitos. Maatalous on eräs pääasiallisista elinkeinoista. Venetpalossa on myös oma hiihtomaja ja sen ympäristössä kulkeva hiihtolatu, jossa voi talvella käydä hiihtämässä sekä kesällä kiertää kävellen luontopolkua. Kylällä on myös uimaranta noin 1,8 kilometrin päässä Nelostien risteyksestä.


title: Venetpalo

text: Kylälle on tehty oma kyläkirja, "Veneet palo, airot jäi".


title: Venetpalo

text: Hautajoen kylä on Venetpalon naapurikylä. Kylä sijaitsee Hautajoen varrella.


title: Venetpalo

text: Alueen postinumero ja -toimipaikka ovat 86710 Kärsämäki.


title: Luulajansaame

text: Luulajansaame on uralilainen kieli. Se kuuluu saamelaiskielten länsisaamelaiseen haaraan. Sen lähimpiä sukukieliä ovat pohjoissaame, piitimensaame, uumajansaame ja eteläsaame.


title: Luulajansaame

text: Kielellä on noin 2 000 puhujaa. Heistä suurin osa asuu Ruotsissa lähinnä Jällivaaran ja Jokimukan alueilla, loput Norjassa. Se on 1800-luvulta saakka ollut jatkuvasti myös kirjallisessa käytössä, jonka pani alulle Lars Levi Laestadius , itsekin luulajansaamen puhuja. Norjassa on suunniteltu luulajansaamenkielistä lukiota , joka toteutuessaan olisi maailman ensimmäinen.


title: Uumajansaame

text: Uumajansaame on uralilainen kieli, jota puhuvat uumajansaamelaiset. Se kuuluu saamelaiskielten länsisaamelaiseen haaraan. Sen lähimpiä sukukieliä ovat pohjoissaame, luulajansaame, piitimensaame ja eteläsaame.


title: Uumajansaame

text: Kieltä puhuu noin 20 ihmistä, ja suurin osa heistä on vanhuksia. Kieli on kuitenkin siirtynyt nuorelle sukupolvelle äidinkielenä tiettävästi ainakin yhdessä perheessä. Puhujat asuvat pääasiassa Uumajanjoen varrella Lyckselessä, Malåssa, Tärnassa ja Sorselessa.


title: Uumajansaame

text: Uumajansaamelaisasutuksen pohjoisraja on Piitimenjoki. Tutkijat ovat havainneet Arjeplogissa huomattavan kielimuurin piitimensaamea puhuvien vuorisaamelaisten ja uumajansaamea puhuvien metsäsaamelaisten välillä. Etelärajan on perinteisesti katsottu kulkevan Uumajanjoessa.


title: Uumajansaame

text: J.A. Nensénin löydöt 1830-luvun Åselen Lapista viittaavat kuitenkin siihen, että tuohon aikaan uumajansaamea puhuttiin jopa siellä päin, siis etelämmässä kuin perinteisesti on ajateltu. Eteläraja on siis ehkä siirtynyt ajan myötä pohjoisemmaksi. Uumajansaamea puhuivat niin Piitimen Lapissa, Åselessä kuin Lyckselessäkin nimenomaan metsäsaamelaiset. He kuitenkin sulautuivat samaan aikaan ruotsalaiseen väestöön, mikä johti kielen käytön vähenemiseen. Sen lisäksi kieleen ovat etelärajalla vaikuttaneet lukuisat hallinnolliset toimet, kuten valtion rajojen vahvistaminen.


title: Uumajansaame

text: Vuonna 2012 julkaistussa tutkimuksessa emeritusprofessori Lars-Gunnar Larsson veti uumajansaamelaisten etelärajan Uumajanjoen ja Vojmånin väliseen vedenjakajaan.


title: Uumajansaame

text: Vuonna 1755 julkaistiin Petrus Fiellströmin (1697–1764) kääntämä saamenkielinen Uusi testamentti. Teoksen kielessä on piirteitä uumajansaamesta. Hän pyrki luomaan käännöksellään ruotsinlapin kirjakielen, ja sen oli tarkoitus olla käyttökelpoista niille, jotka puhuivat Uumajan Lapissa puhuttuja saamen kielten ja murteiden muotoja. Suomalais-ugrilaisten kielten professorin ja eteläsaamen kielen asiantuntija Knut Bergslandin mukaan teoksen kieli muistuttaa kuitenkin enemmän piitimensaamea kuin uumajansaamea. Raamattu ilmestyi uumajansaameksi vuonna 1811.


title: Uumajansaame

text: Muita vanhoja uumajansaameksi käännettyjä teoksia ovat:


title: Eteläsaame

text: Eteläsaame on uralilainen kieli, jota puhuvat eteläsaamelaiset. Se kuuluu saamelaiskielten länsisaamelaiseen haaraan. Sen lähin sukukieli on uumajansaame, ja hieman etäämpänä siitä ovat pohjoissaame, luulajansaame ja piitimensaame. Eteläsaamen suurin ero muihin saamenkieliin on astevaihtelun puuttuminen. Murteita on kaksi, pohjoinen ja eteläinen. Murteet poikkeavat toisistaan vain vähän.


title: Eteläsaame

text: Eteläsaamen äännerakenne on seuraavanlainen:Vokaalipituus on foneemista ei-suppeilla vokaaleilla . Suppeat vokaalit esiintyvät vain lyhyinä.


title: Eteläsaame

text: Eteläsaamen diftongit ovat /ie/ ⟨ie⟩; /yo/ ⟨yø⟩, ⟨yö⟩; /ʉe/ ⟨ue⟩; /ɨe/ ⟨ïe⟩, ⟨ie⟩; /uo/ ⟨oe⟩; /ʉa/ ⟨ua⟩; /oe/ ⟨øø⟩, ⟨öö⟩; /eæ/ ⟨ea⟩; /oæ/ ⟨åe⟩; /oa/ ⟨åa⟩.


title: Eteläsaame

text: Eteläsaamen nykyisin käytetty oikeinkirjoitus standardoitiin vuonna 1976. Siihen kuuluu 24 kirjainta, joista ä ja ö ovat käytössä Ruotsissa sekä vastaavasti æ ja ø Norjassa. Oikeinkirjoitus mukailee ruotsin ja norjan kielten kirjoitustapaa, minkä vuoksi jotkin äänteet ilmaistaan konsonanttiyhtymillä tai diftongeilla. Esimerkiksi äänne kirjoitetaan "sj".


title: Eteläsaame

text: Joissakin yhteyksissä käytetään myös kirjainta "ï" ilmaisemaan äännettä .


title: Eteläsaame

text: Eteläsaame eroaa merkittävästi kaikista muista saamelaiskielistä siinä, ettei kielessä ole lainkaan astevaihtelua. Toinen eteläsaamelle tyypillinen piirre ovat varsin yleiset painottoman tavun diftongit. Lisäksi sanojen taivutuksessa painottoman tavun vokaalimuutokset vaikuttavat myös sitä edeltävän painollisen tavun vokaaleihin, esimerkiksi:Seuraavassa taulukko sanan ensimmäisen tavun vokaalimuutoksista:


title: Eteläsaame

text: Myös kieliopillisesti eteläsaamessa on säilynyt monia alkukantaisena pidettyjä piirteitä. Sijamuotoja on kahdeksan: nominatiivi, genetiivi, akkusatiivi, illatiivi, inessiivi, elatiivi, komitatiivi sekä essiivi. Useista muista saamelaiskielistä poiketen genetiivi ja akkusatiivi eroavat toisistaan ja ovat säilyttäneet kumpikin oman päätteensä. Samaan tapaan inessiivi (missä) ja elatiivi (mistä) ovat erilliset sijamuodot. Possessiivisuffiksit ovat olemassa, mutta niitä käytetään erittäin harvoin ja silloinkin vain tietyissä yhteyksissä.


title: Eteläsaame

text: Sijapäätteet ovat seuraavanlaiset:


title: Eteläsaame

text: Verbit taipuvat kolmessa persoonassa ja kolmessa luvussa (yksikkö, kaksikko ja monikko). Muiden uralilaisten kielten tapaan eteläsaamessa on kieltoverbi, joka taipuu tapaluokan, persoonan ja luvun sekä muiden saamelaiskielten kieltoverbeistä poiketen aikamuodon mukaan.


title: Eteläsaame

text: Eteläsaame on hyvin uhanalainen kieli. Sillä on arviolta 600–1 000 puhujaa, joista valtaosa asuu Norjan Trøndelagissa ja Nordlandin läänin Helgelandissa sekä Ruotsin Jämtlandissa ja Västerbottenissa. Lastentarhoissa ja alakouluissa eteläsaamen opetusta annetaan ainakin Norjan Snåsan ja Hattfjelldalin kunnissa. Vuodesta 2008 alkaen eteläsaamella on ollut virallisen kielen asema Snåsan kunnassa.


title: Eteläsaame

text: Toisen maailmansodan jälkeen eteläsaamea on alettu jonkin verran käyttää myös kirjakielenä, jolla on julkaistu oppikirjoja, kaunokirjallisuutta ja lastenkirjoja.


title: Eteläsaame

text: Eteläsaamen kirjakielen perustan loi 1700-luvulla ruotsalainen pappi Per Fjellström. Myös pappi Jonas Nensén laati kielellä useita kirjoituksia 1820-luvulla.


title: Tapani Niku

text: Tapani Niku (alk. Karsikas, 1. huhtikuuta 1895 Haapavesi – 6. huhtikuuta 1989 Lahti) oli suomalainen maastohiihtäjä, suksiseppä ja metsätyönjohtaja. Hän edusti pitkän ja menestyksekkään uransa aikana Haapaveden NSU:ta, Haapaveden Hiihtäjiä ja Lahden Hiihtoseuraa.


title: Tapani Niku

text: Nikun aloittaessa kilpauraansa 1910-luvulla hiihtokilpailut olivat Suomessa siirtymässä tasamaalta (käytännössä usein meren tai järven jäältä) mäkiseen maastoon, murtomaalle – kehitys, jossa Suomessa oli jääty jälkeen muista Pohjoismaista. Muutos vaati perinpohjaista uudistusta niin hiihtotekniikassa kuin -välineissäkin. Tässä murrosvaiheessa Niku oli suomalaisen kilpahiihdon näkyvin edelläkävijä. Haapavetisen hiihtokoulun kasvattina hän pystyi käyttämään hyväkseen vanhan koulukunnan parhaat opit, joihin hän yrityksen ja erehdyksen menetelmällä yhdisti murtomaahiihdon vaatimaa uutta tekniikkaa. Esimerkiksi nopeuttaan Niku kehitti hiihtämällä kovaksi pakkautuneita, jopa jäätyneitä ”kylärännejä”. Tarpeellista kestävyyttä hän haki muun muassa "suokävelyllä" toimiessaan työnjohtajana suonkuivatustyömailla (vrt. myöhempi pohjoispohjalainen hiihtäjä Mika Myllylä). Näillä keinoin Niku onnistui hankkimaan erinomaisen ja murtomaaladuille hyvin soveltuvan hiihtotekniikan, jonka sulavuutta esimerkiksi Lauri ”Tahko” Pihkala ihasteli lehtikirjoituksissaan.


title: Tapani Niku

text: Niku oli 1920-luvun alun hiihtokuningas Suomessa. Hänen uransa ehkä suurin hetki oli vuoden 1924 Chamonix'n olympiakisojen 18 kilometriä, jossa hän otti pronssia. Mitali on Suomen kaikkien aikojen ensimmäinen hiihdon olympiamitali. Kolmannen tilansa Niku saavutti huolimatta kahdesta katkenneesta kylkiluusta, jotka olivat seurausta kolmen päivän takaisesta keskeytykseen johtaneesta kaatumisesta 50 kilometrin hiihdossa. Kisojen avajaisissa hän oli marssinut Suomen joukkueen nimikyltin ("Finlande") kantajana. Niku saavutti merkittäviä voittoja ja kärkisijoituksia myös muun muassa Holmenkollenilla, Åressa ja Salpausselällä. Hän oli ensimmäinen, joka sai Salpausselkä-mitalin voitettuaan Salpausselällä neljä kertaa vuosina 1923–1925.


title: Tapani Niku

text: Tapani Nikun syntymäpitäjässä Haapavedellä, Karsikkaan kylässä, järjestetään hänen muistokisojaan. Nikun puoliso oli pakinoitsijana ja poliitikkona tunnetuksi tullut Hilja Maria Niku, o.s. Oinonen.


title: Länsisaamelaiskielet

text: Länsisaamelaiskielet eli länsisaamelaiset kielet on uralilaiseen kielikuntaan kuuluva saamelaiskielten haara. Siihen kuuluu viisi kieltä, jotka ovat pohjoissaame, luulajansaame, piitimensaame eli arjeploginsaame, uumajansaame ja eteläsaame. Länsisaamelaiskielet muodostavat yhdessä itäsaamelaiskielten kanssa saamelaiskielten ryhmän.


title: Kirby

text: Kirby () on yksi Nintendo-pelien suosituimmista hahmoista. Se on vaaleanpunainen, pyöreä ja pallomainen hahmo, joka pystyy imemään sisäänsä melkein mitä tahansa. Kirbyn on kehittänyt HAL Laboratory. Pelien lisäksi Kirby on esiintynyt sekä Hoshi no Kirby -animessa että mangasarjoissa.


title: Kirby

text: Kirby aloitti uransa vuonna 1992, jolloin "Kirby's Dream Land" julkaistiin Nintendon Game Boy -käsikonsolille. Peli oli perinteistä 2D-tasohyppelyä, ja siitä tuli hyvin suosittu uusien ideoidensa ja hyvän pelattavuutensa ansiosta. 1990-luvun aikana Nintendo julkaisi vielä yhdeksän muuta Kirby-peliä.


title: Kirby

text: Imemiskykynsä avulla Kirby on alusta asti pystynyt lentämään täyttämällä itsensä ilmalla. Kirbyn tavallisin kyky on kuitenkin vihollisten, tavaroiden ja ruo'an imeminen. Ensimmäisessä pelissään Kirby vain muutti sisään imetyt viholliset tähdiksi, joilla pystyi pommittamaan muita vihollisia, mutta "Kirby's Adventure" -pelistä lähtien on Kirby pystynyt nielaisemaan imemänsä viholliset ja ottamaan niiden erityiskyvyt käyttöönsä.


title: Kirby

text: Vuonna 2015 julkaistiin Wii U -konsolille Kirby-seikkailu "Kirby and the Rainbow Curse", ja Nintendo on aloittanut Kirby-fanituotteiden valmistamisen Japanissa. Eurooppaan fanituotteet todennäköisesti eivät tule, mutta jo uusi peli kertoo Kirbyn yhä vahvasta suosiosta. Fanituotteiden kohtalo kuitenkin ratkennee ehkä tulevaisuudessa, sillä niille löytyy kuitenkin toisinaan vankkaa kysyntää.


title: Degei

text: Degei on fidžiläisessä mytologiassa käärmejumala, joka tuomitsee kuolleet ihmiset sen jälkeen, kun he ovat menneet joko Cibaciba- tai Drakulu-luolan läpi. Useimmat kuolleet hän heittää järveen, jossa he hukkuvat Murimuriaan. Jotkut hän silti päästää paratiisiin, Burotuun.


title: Cibi

text: Cibi on fidžiläinen sotatanssi. Fidžin rugby union -maajoukkue esittää sen yleensä aina ennen peliä, mutta vuodesta 2012 lähtien myös "bole"a (haasteen vastaanottotanssia) esitetään cibin ohella.


title: Kebes

text: Kebes (, 400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi. Hän oli Sokrateen ja Filolaoksen oppilas. Hän oli kotoisin Thebasta.


title: Kebes

text: Kebes esiintyy Platonin dialogissa "Faidon" yhtenä puhujista. Hänet esitetään siinä vakavana hyveen ja totuuden etsijänä, joka on pureva argumenteissaan ja varovainen johtopäätöksissään.


title: Kebes

text: Diogenes Laertioksen mukaan Kebes kirjoitti kolme dialogia. Niistä vain yksi, "Pinaks" ("Taulu"), on säilynyt, ja tutkijat pitävät sitäkin jonkun muun kirjoittamana – sen on kirjoittanut mahdollisesti Kebes Kyzikoslainen tai joku tuntematon henkilö. Teos saattaa olla mahdollisesti peräisin ensimmäiseltä vuosisadalta ajanlaskun alun jälkeen. Se esittää olevansa tulkinta allegorisesta kuvasta, joka oli sijoitettu Kronoksen temppeliin joko Ateenassa tai Thebassa. Kirjoittaja esittelee platonilaisen teorian sielujen ennalta olemisesta, ja osoittaa, ettei todellinen oppiminen koostu pelkästään oppineisuudesta, vaan enemmänkin luonteen muovautumisesta.


title: Click OK

text: Click OK on virolainen popmusiikkiryhmä.1. "Intro." 2. "Click OK" 3. "Lase lõdvaks" 4. "Psühhoterror" 5. "Öö on kuum" 6. "Vehi mis sa vehid" 7. "Hüpertoonia" 8. "Must meel" 9. "Selle ilma mured" 10. "Kui sulgub ring" 11. "Tantsi edasi" 12. "Psühhoterror : extended."


title: Hämeen Härkätie

text: Hämeen Härkätie on historiallinen maantie ja matkailutie, joka kulkee Turusta Hämeenlinnaan. Historiantutkija Jaakko Masosen esittämän teorian mukaan Härkätie syntyi viimeistään 800-luvulla, jolloin sisämaasta tuotiin turkiksia ja lääkkeenä käytettyä haustetta Länsi-Suomen kauppapaikoille. Hämeeseen taas on rannikolta viety aseita, koruja, metallia ja suolaa. Hämeen Härkätie oli tärkeä liikenneväylä, sillä rannikolta Hämeeseen ei ollut muuta kulkuväylää, koska joet olivat vähävetisiä ja koskisia. Silti tie ei esihistoriallisen kauden lopussa todennäköisesti ollut kuin pieni kasvillisuudesta raivattu kulku-ura, joka ylitti vesistöjä ja kosteikkoja pitkospuiden ja kivilatomusten avulla. Varmoja todisteita Härkätien olemassaolosta on keskiajalta lähtien, jolloin se yhdisti Turun ja Hämeen linnat toisiinsa.


title: Hämeen Härkätie

text: Härkätien nimen alkuperää ei tunneta. Euroopassa tunnetaan yleisesti myytti tai perimätieto, jonka mukaan jokin tietty kulku-ura on syntynyt härän tai muun ison eläimen raivaamana. Toisaalta Lounais-Suomessa käytettiin myös härkiä vetojuhtina. Härkätiellä ei kuitenkaan ole käytetty pitkillä matkoilla härkiä. Toisen selityksen mukaan tie on Hämeen linnan ja Turun linnan rakentamisen jälkeen saattanut olla armeijan marssitie, "härväg", josta nimi on vääntynyt suomeksi härkätieksi. Jyllannista Tanskasta tunnetaan juuri härväg-niminen tie.


title: Hämeen Härkätie

text: Tien linjaus tunnetaan 1500-luvulta, jolloin Härkätie oli 162 kilometriä pitkä reitti, joka kulki Liedon, Tarvasjoen, Marttilan, Kosken, Someron, Tammelan Letkun ja Portaan kylien ja Rengon kautta, läpi karun ja harvaan asutun Tammelan ylängön. Talvisin reitti ei ollut sama, vaan piti käyttää Hattulan ja Tammelan kautta kulkevaa talvitietä. Olojen vakiintuessa matkan varrelle perustettiin krouveja sekä kievareita kruunun asialla liikkuneita varten. Matka Turun ja Hämeen välillä kesti 4–6 päivää.


title: Hämeen Härkätie

text: Hämeen Härkätien linjaus säilyi pitkään muuttumattomana, joskin Rengossa tehtiin pitkä, suoraviivainen niin kutsuttu Rehbinderin oikaisu jo 1850-luvulla. Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä Hämeen Härkätiestä Rengosta Turkuun tuli valtatie 10. Vuonna 1962 valmistui pohjoisemmaksi uusi Turusta Forssan kautta Hämeenlinnaan johtava valtatie 10, joka syrjäytti Härkätien valtatienä koko matkaltaan, ja muinainen pääväylä muuttui hiljaisiksi sivuteiksi. Nykyisin se on suurimmalta osaltaan luokiteltu yhdystieksi, mutta sen tienumero vaihtuu matkan varrella monissa risteyksissä. Vanhaa härkätietä ovat osaksi tai kokonan nykyiset yhdystiet 2230, 2250, 12307, 2264, 2810, 2802, 2824, 2831 ja  2855. Näiden ohella osuuksia Härkätiestä on myös yksityisteinä. Kuntien hallinnoimia Hämeen Härkätien osia ovat muiden muassa Hämeenkatu ja Vanha Hämeentie Turussa, Vanhalinnantie Liedossa ja Kaarinassa sekä Härkätie Hämeenlinnassa.


title: Hämeen Härkätie

text: Viime aikoina Hämeen Härkätietä on elvytetty matkailunedistämistarkoituksessa, ja se on yksi valtakunnallisesti määritellyistä matkailuteistä. Se on myös yksi Museoviraston vuonna 2009 määrittelemistä valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Kaksi osuutta Härkätiestä kuuluu myös Tiehallinnon määrittelemiin museoteihin. Yksi näistä on Aurajoen itärantaa noudatteleva sorapäällysteinen Vanhalinnantie Liedossa, joka on Härkätien pisin vanhassa asussaan säilynyt tieosuus. Toinen, niin ikään sorapäällysteinen museotieosuus on Rengossa yhdystiellä 2831 oleva Porras–Renko-tie. Rengossa on lisäksi Härkätien museo.


title: Kriton

text: Kriton (, 400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi. Hän oli kotoisin Ateenasta. Hän oli Sokrateen oppilas ja ystävä. Hänet tunnetaan lähes ainoastaan Platonin dialogista "Kriton" sekä "Sokrateen puolustuspuheesta". Kritonin kerrotaan kirjoittaneen useita dialogeja. Niistä yksikään ei ole säilynyt.


Adolfo Suárezin Barajasin Madridin kansainvälinen lentoasema (; ) Madridissa, Espanjassa on maan tärkein kotimaisten ja kansainvälisten lentojen lähtö- ja laskeutumispaikka. Se avattiin vuonna 1928 ja siitä on kasvanut Euroopan suurimpiin kuuluva lentoasema. Euroopan lentoasemista Barajasista on eniten suoria lentoja espanjankieliseen Amerikkaan.


title: Adolfo Suárezin Barajasin Madridin kansainvälinen lentoasema

text: Lentoasema nimettiin 24.3.2014 uudelleen Espanjan entisen pääministerin Adolfo Suárezin muistolle. Lentoaseman uusi nimi on espanjaksi Aeropuerto Adolfo Suárez, Madrid-Barajas ja englanniksi Adolfo Suárez Madrid-Barajas Airport.


text: Aseman matkustajamäärä on viime vuosina ollut aleneva: 39,7 miljoonaa vuonna 2013 (52,1 milj. vuonna 2007). Vuonna 2014 matkustajamäärä nousi 41,8 miljoonaan, joka oli 5,3% enemmän kuin edellisenä vuonna.


text: Barajasista on suora metroyhteys keskikaupungin Nuevos Ministeriosin liikekeskukseen. Viimeinen osuus tästä reitistä avattiin toukokuussa 2002. Matkustajien on ollut mahdollista suorittaa lähtöselvitys Nuevos Ministeriosissa jo ennen siirtymistään lentoasemalle.


text: Cercanías-lähijunayhteys lentoaseman ja Madridin Chamartínin rautatieaseman välillä otettiin käyttöön syykuussa 2011.


text: Barajasin lentoasemalla on tapahtunut useita suuria lento-onnettomuuksia. Vuonna 1983 Bogotásta, Kolumbiasta tulossa ollut Aviancan Boeing 747 putosi lähettyville surmaten lähes 200 matkustajaa. Vain kaksi viikkoa myöhemmin Iberian Boeing 727 ja Aviacon DC-9 törmäsivät kentällä. Onnettomuudessa kuoli 100 matkustajaa. Vuonna 1985 Barajasista lähtenyt Iberian Boeing 727 putosi ollessaan laskeutumassa Valenciaan surmaten kaikki lennolla olleet matkustajat. 20. elokuuta 2008 Spanairin MD-82 suistui kiitotieltä nousun aikana. Viranomaisten vahvistamien tietojen mukaan onnettomuudessa kuoli 150 ihmistä.


text: Barajas toimii Iberian tukikohtana ja on myös pääportti Iberian niemimaalle Euroopasta ja muualta maailmasta, erityisesti Latinalaisesta Amerikasta.


text: Neljännen terminaalin ja kahden uuden kiitotien rakennustyöt aloitettiin vuonna 2000. Uusi terminaali avattiin helmikuussa 2006.


text: Terminaaleja 1, 2 ja 3 käyttävät Star Alliance- ja SkyTeam-alliansseihin kuuluvat lentoyhtiöt sekä liittoutumattomat yhtiöt. Terminaali 4 on varattu yksinomaan Iberian, sen tytäryhtiöiden ja Oneworld-kumppanien liikenteelle.


title: Bonifatius VIII

text: Paavi Bonifatius VIII (syntymänimeltään Benedictus Gaetani tai Benedetto Gaetano, (n. 1235 – 11. lokakuuta 1303) oli paavina 24. joulukuuta 1294 – 11. lokakuuta 1303. Bonifatius oli opiskellut Pariisissa oikeustiedettä ja väitellyt siellä tohtoriksi. Hänet nimitettiin kardinaaliksi vuonna 1281.


title: Bonifatius VIII

text: Bonifatius vaati bullassa "Unam sanctam" (1302) paaville rajatonta valtaa kirkossa ja määräämisvaltaa myös maallisissa asioissa. Hän päättää bullansa lauseeseen "Lisäksi julistamme ja määrittelemme, että pelastuakseen jokaisen ihmisolennon on ehdottoman välttämättömästi alistuttava Rooman Paavin vallan alle."


title: Bonifatius VIII

text: Hän kärsi tappion Ranskan Filip IV Kaunista vastaan yrittäessään estää papiston verotusta. Riita Filipin kanssa kärjistyi lopulta siihen pisteeseen, että paavi julisti Filipin pannaan vuonna 1303. Filipin kansleri Guillaume de Nogaret saarsi paavin Anagniin ja vaati häntä eroamaan. Bonifatius kieltäytyi jyrkästi. Bonifatius vapautettiin kolmen päivän päästä, mutta hän kuoli kuukauden kuluttua tapauksesta.


title: Ruis

text: Ruis ("Secale cereale") on viljelyskasvi. Noin 1,5 % maailman viljellystä viljasta on rukiita. Tästä käytetään ihmisravinnoksi noin kolmannes.


title: Ruis

text: Ruiskasvien suvussa on alueellisesti eriytyneitä, erilaistuneita lajeja Euraasiassa ja Afrikassa. Niistä viljelyrukiin (Secale cereale, alalaji cereale) luontaisen alkuperälajin (Secale cereale, alalaji segetale) viljely on tutkimustietojen mukaan lähtöisin itäisen Turkin vuoristoseuduilta. Varhaisimmat löydöt rukiin viljelystä ovat keskisestä ja itäisestä Turkista, noin 6000 eaa, nuoremmalta kivikaudelta. Sieltä viljelyrukiin katsotaan levinneen eri suuntiin Eurooppaa (mm. Romania ja Puola jo ainakin 4500 eaa), aluksi osin muiden lähisukulaisviljakasvien (vehnä, ohra) joukossa, sekä erkaantuen ja jalostuen laajemmin omaksi viljelyviljaksi. Rukiin vehnää ja ohraa parempi kylmänkestävyys, parempi kuivuudenkestävyys ja niukemmat viljelymaavaatimukset sopivat suotuisammin pohjoisemmille ja vuoristoisemmille viljelyseuduillekin. Arkeologisia löytöjä ruislajien siementen käytöstä ihmisruokana on jo myöhäispaleoliittisen asutuksen keräilykulttuurin ajoilta Pohjois-Syyriasta, yli 10000 eaa.


title: Ruis

text: Ruis tulee toimeen ravinteiltaan ja kosteudeltaan vaatimattomassa maassa ja ilmastoltaan karuissa oloissa. Se soveltuu vaatimattomuutensa vuoksi luomuviljelyyn parhaiten kaikista viljoista.


title: Ruis

text: Rukiita viljellään pääasiassa vain Euroopassa, ja suurimmat tuottajamaat ovat Venäjä, Puola ja Saksa. Ruista syödään eniten sen pohjoisilla viljelyalueilla. Suomeen ruista tuodaan vuosittain merkittävä määrä.


title: Ruis

text: Suomessa rukiin viljely on alkanut viimeistään 500-luvulla eaa. Rukiin suureen suosioon menneinä vuosisatoina on vaikuttanut mm. se, että rukiin puinti on helppoa yksinkertaisinkin välinein, ruumenista puhdistetut jyvät ovat suoraan valmiita jauhettaviksi ja syksyllä kylvettynä se ehtii valmistua lyhyenäkin kesänä, myös siitä tehty leipä säilyy hyvin pitkään. Vuonna 2003 Suomen ruissato oli 72 800 tonnia. Suomi ei ole rukiissa omavarainen: ruista kulutetaan vuosittain noin satatuhatta tonnia. Ruista tuodaan mm. Saksasta ja Puolasta.


title: Ruis

text: Rukiin sato Suomessa oli noin 108000 tonnia vuonna 2016.


title: Ruis

text: Monet viljelijät ovat jättäneet rukiin viljelyn pois, koska syysrukiin sadon onnistuminen on epävarmaa. Rukiin viljelystä on myös luovuttu, koska rikkakasvitorjunta-aineiden ansiosta peltoja ei enää tarvitse kesannoida rikkakasvien hävittämiseksi. Aiemmin ruis kuului oleellisena osana sekä kolmi- että monivuoroviljelyyn, joissa kierrätettiin viljelykasveja eri lohkoilla, ja sillä tavoin pidettiin rikkakasveja kurissa sekä parannettiin maan viljavuutta. Vanhat ruiskannat olivat hyvin pitkäkortisia, koska korkea kasvusto tukahdutti rikkakasvit, ja myös oljilla oli käyttöä, sillä niitä tarvittiin rehuksi, karjan kuivikkeiksi, kattoihin ja vuoteisiin. Pitkä kasvusto kuitenkin lakoontuu helposti, ja sitä on vaikea korjata leikkuupuimurilla. Lisäksi osa kasvutehosta kuluu korren kasvattamiseen, joten uudet ruislajikkeet ovat lyhytkortisia, eikä niitä enää voi käyttää entiseen tapaan torjunta-aineettomassa viljelyssä.


title: Ruis

text: Ruis jaetaan kahteen päätyyppiin: syys- ja kevätrukiiseen. Syysruis kylvetään jo syyskesällä, ja se talvehtii oraina. Syysrukiin sato korjataan seuraavana vuonna heinä-elokuussa. Kevätruis eli toukoruis kylvetään keväällä, ja sen sato valmistuu saman vuoden syksyllä. Syysrukiilla oli aikoinaan olennainen osa peltojen vuoroviljelyssä. Edelleen suurin osa Suomessa viljeltävästä rukiista on syysruista.


title: Ruis

text: Yleisesti kevätrukiit ovat olleet maatiaiskantoja. Kylvösiemenen saantia helpottamaan tuli 2000-luvulla kotimainen Juuso-lajike. Tällä hetkellä Juuso on ainoa lajikelistalla oleva kevätruislajike. Juuso oli 2006 eniten viljelty ruislajike 4000 ha:n pinta-alalla mukaan lukien syysrukiit. Virallisissa lajikekokeissa Juuso-rukiista saatiin keskimäärin maalajista riippuen noin 2500–4000 kg:n sato hehtaarilta.


title: Ruis

text: Syysrukiisiin kuuluva ruistyyppi on vielä niin sanottu juhannusruis, joka kylvetään juhannuksen tienoilla. Siitä korjataan syksyllä viherrehusato, ja sen jyväsato valmistuu seuraavana kesänä. Kaskissa ja erityisesti huhdissa viljeltiin aikoinaan erityistä kaskiruista, joka on tavattoman pensovaa. Yhdestä siemenestä voi kasvaa kymmeniä korsia. Se on myös herkästi karisevaa villiviljojen tapaan, eikä sen puimiseen välttämättä tarvittu riihtä, vaan jyvien irrottaminen voitiin hoitaa iskemällä lyhteitä varta vasten rakennettuun seinään. Kaskiruis menestyy huonosti pellossa ja on kaskeamisen loputtua hävinnyt lähes sukupuuttoon. Vanhat maatiaisrukiit ovat pitkäkortisia ja pienijyväisiä. Jalosteet ovat lyhytkortisia ja suurijyväisiä. Maatiaisruis ei kelpaa viralliseen viljakauppaan pienijyväisyytensä takia eikä sitä mainita virallisella lajikelistalla, mikä käytännössä tarkoittaa sen viljelyn kieltämistä. Näistä syistä maatiaisrukiiden viljely onkin lähes kokonaan loppunut. Ruis on tuulipölytteinen, ja sen eri lajikkeet ja kannat risteytyvät keskenään, jos niitä kasvatetaan lähekkäin.


title: Ruis

text: Rukiin hintaa säädellään Euroopan unionissa Euroopan unionin yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti.Ruis on voimakkaan makuinen ja hieman vaikeasti sulava ruoka-aines. Useat siitä valmistetut ruuat vaativat pitkähkön valmisteluajan. Rukiista tehdään ruisleipää, ja perinteisesti siitä on valmistettu muun muassa erilaisia imellettyjä tai hapatettuja kylmiä ja lämpimiä keittoruokia, joihin usein on vielä lisätty juureksia, palkoviljaa tai marjoja. Nykyisin näistä Suomessa on parhaiten tunnettu mämmi, joka on melko laajalti tunnettu itäeurooppalainen ruoka.


title: Ruis

text: Ruista pidetään terveellisenä suuren kuitupitoisuutensa takia. Kuiduissa on mukana aineita, jotka suojaavat eräiltä syöpätyypeiltä. Rukiista 59 % on hiilihydraatteja, 2 % rasvaa, 10 % proteiineja, 14 % kuitua sekä loput vettä ja kivennäisaineita. Mikroravintoaineina on B-vitamiineja, magnesiumia, kaliumia, rautaa, sinkkiä, kuparia ja mangaania.


title: Ruis

text: Ruis sisältää gluteenia, joten se ei sovellu keliakiaa sairastaville.


title: Ruis

text: 1800-luvun maatiaislajike antoi 5 jyvää rukiinsiemenestä, nykyinen hybridisiemen jopa 150 jyvää, 30 tähkää kohden. Suomessa on enää 3 000 rukiinviljelijää, mutta he tuottavat saman ruissadon kuin 1800-luvulla, jolloin ruis hallitsi peltoja. Ruis oli Suomen tärkein vilja.


title: Girondistit

text: Girondistit olivat Ranskan suuren vallankumouksen ajan puolue. He saivat nimensä Gironden departementista, josta puolueen pääpuhujat olivat kotoisin. Girondistien merkittävimpiin johtajiin kuului Jacques Pierre Brissot. Hänen mukaansa puoluetta kutsuttiin joskus myös nimellä "brissotiinit".


title: Girondistit

text: Brissotin ohella merkittäviä olivat Rolandit: lyonilainen tehtaiden tarkastaja Jean Marie Roland de la Platière ja hänen puolisonsa Jeanne Manon, josta useimmiten käytetään nimitystä madame Roland.


title: Girondistit

text: Girondistien valta oli huipussaan lakiasäätävän kansalliskokouksen ("assemblée législative") aikana 1791–1792. Sittemmin jyrkemmät jakobiinit syrjäyttivät heidät. Useita girondistien johtajia mestattiin terrorin aikana vuonna 1793.


title: Girondistit

text: Girondistipuolue perustettiin 1. lokakuuta 1791, jolloin 745 kansanedustajaa kokoontui lakiasäätävään kansalliskokoukseen Pariisissa. Monet kokouksen osallistujat eivät olleet tavanneet toisiaan koskaan aiemmin ja heidän joukossaan oli runsaasti alle 30-vuotiaita. Istunnon oikeisto koostui rojalisteista ja feuillanteista, jotka tahtoivat vilpittömästi soveltaa perustuslakia ja toimeenpanovaltaa. Heidän näkyvimmät edustajansa olivat sotilaita. Keskustapuolueella eli ”riippumattomilla” oli lukumääräinen enemmistö, mutta se ei ollut riittävän yhtenäinen. Vasemmistoon kuului 140 demokraattia, jotka vastustivat perustuslakia ja tavoittelivat tasavaltaa. Vasemmiston edustajiin lukeutuivat jakobiinit ja heihin vielä tuolloin kuuluneet "maltillis-tasavaltalaiset" girondistit, joiden riveistä löytyivät kokouksen parhaat puhujat Pierre Victurnien Vergniaud ja Armand Gensonné. Jakobiinit istuivat ylimmällä penkkirivillä ja saivat tästä myöhemmin käytetyn nimen vuoripuolue.


title: Girondistit

text: Girondistien jäsenet olivat porvaristoa. He edustivat ennen kaikkea maakuntien suurporvaristoa ja kannattivat talousasioissa pitkälle menevää liberalismia. Yleisen näkemyksen mukaan girondistit olivat enemmän sanojen kuin tekojen miehiä. Idealistisuudellaan ja kaunopuheisuudellaan he voittivat ”riippumattomien” suosion ja hankkivat näin johtoaseman kansalliskokouksessa.


title: Girondistit

text: Girondistit kuuntelivat innostuneina puoluejohtaja Brissot'n vakuutteluja siitä miten ulkomainen sota raivaisi tietä tasavallalle. Sodan avulla vapausaatetta olisi helpompi levittää Eurooppaan ja auttaa kansojen vapautumista. Tasavaltalaisuuden saavuttamisen ohella eräs girondistien päämääristä oli horjuttaa pysyvästi kuningasperheen ja ylimystön valtaa.


title: Girondistit

text: Girondistien neuvottelupaikaksi vakiintui madame Rolandin salonki, jossa aluksi kokoontuivat kaikki vasemmiston nimekkäimmät johtajat. Vuoden 1792 aikana salongista tuli pelkästään girondistien kokouspaikka, ja madame Roland nousi suureksi vaikuttajaksi puolueen taustalla.


title: Girondistit

text: Vuoden 1792 aikana monet girondistit kehittivät ulkoista olemustaan enemmän rahvaan kaltaiseksi. He hylkäsivät vanhanaikaisen niskapalmikon, silkkisukat ja polvihousut ("culottes") ja korvasivat ne köyhempien yhteiskuntaluokkien suosimilla sileäksi kammatuilla puuteroimattomilla hiuksilla ja pitkillä housuilla. Lisäksi osa girondisteista otti ulkoiseksi tunnusmerkikseen työläisten käyttämän punaisen pitkänomaisen myssyn, joka muistutti muinaisten fryygialaisten käyttämää päähinettä. Keväällä 1792 valittu uusi girondistiministeriö sai vaatetuksensa mukaan nimen "le ministère sans-culotte", joka tarkoitti pitkähousuista ministeriötä, mutta tulkittiin myös alaluokan ministeriöksi. Vastavalittu sotaministeri Pierre Marie de Grave, joka tunnettiin enemmän runoistaan kuin sotilaallisista taidoistaan, siirtyi välittömästi punaisen vapaudenmyssyn käyttöön. Girondistit saivat myös sisä-, raha- ja ulkoministerien virat.


title: Girondistit

text: Ludvig XVI vastusti aluksi girondistien suunnittelemaa sotaa ulkovaltoja vastaan, kunnes lopulta antoi periksi koko maahan leviävälle sotakuumeelle. Sodan alkaessa huhtikuun lopulla 1792 girondistihallitus ja heidän ”hengettärensä” madame Roland keskittyivät etsimään sopivaa tilaisuutta syöstä monarkia valtaistuimelta. He lietsoivat vihakampanjaa kuningasparia vastaan ja yrittivät pakottaa kuninkaan hyväksymään uuden lakialoitteen pappien karkottamiseksi maasta. Kuningas kieltäytyi ja käytti perustuslain sallimaa veto-oikeuttaan. Samalla hän eroitti hallituksensa girondistiministerit, koska ei ollut tyytyväinen heidän lainsäädäntöönsä. Pariisilaiset vastasivat Luvdigin käytökseen järjestämällä kansannousuksi muuttuneen mielenosoituksen 10. kesäkuuta 1792. Kansa epäili kuninkaan pitävän yhteyttä vihollismaan Itävallan kanssa ja huusi Tuileries’n palatsiin tunkeutuessaan "eläköön girondistit, alas kuninkaan veto-oikeus!" Mielenosoituksen huipennukseksi kansa pakotti kuninkaan pukeutumaan punaiseen vapauden myssyyn ja juomaan vapauden maljan.


title: Girondistit

text: Vaikka girondistiministerit saivat salkkunsa takaisin, heidän toimikautensa jäi lyhyeksi. Syyskuun 21. päivänä 1792 kokoontuneessa kansalliskonventissa girondistit äänestivät vuoripuolueen tavoin tasavallan puolesta, mutta ajautuivat moniin muihin erimielisyyksiin näiden kanssa. Girondistit halusivat muun muassa viivyttää kuningas Ludvig XVI:n kuolemantuomion täytäntöönpanoa ja jättää sen kansan päätettäväksi. Vuoripuolue puolestaan julisti kansan luovuttaneen vallan konventille ja kumosi näin girondistien ehdotuksen. Lisäksi girondistien ja vastapuolen näkemykset tulevasta tasavallasta erosivat toisistaan. Girondistien väitteen mukaan vuoripuolue tahtoi anastaa vallan itselleen saadakseen maan johtoon diktaattorin. Vuoripuolue puolestaan väitti, että girondistien tarkoituksena oli muodostaa Ranskasta liittotasavalta, johon kuuluisi useita pieniä tasavaltoja. Vuoripuolueen Robespierre ja Marat ehdottivat uutta konventin istuntoa, jossa Ranskan tasavalta julistettaisiin ”yhdeksi ja jakamattomaksi” ("une et divisible").


title: Girondistit

text: Myös ulkopolitiikka ja sodankäynti olivat puolueiden erimielisyyksien kohteina. Girondistit saivat aikaan sodan ulkovaltoja vastaan keväällä 1792, mutta eivät pystyneet hoitamaan sitä kunnialla, vaan vuoripuolue joutui tehostamaan sodankäyntiä useilla uusilla päätöksillä. Girondistikenraali Charles-François Dumouriez menetti tappioillaan Belgian viholliselle ja epäonnistuttuaan yrittämässään vallankaappauksessa hän siirtyi itse vihollisen puolelle. Jälkeenpäin paljastui, että Ranskan itävaltalaissyntyinen kuningatar Marie Antoinette oli lähettänyt Wienin hoviin tietoja Dumouriez'n sotasuunnitelmista Itävaltaa vastaan. Dumouriez'n maanpetos merkitsi girondisteille suurta tappiota, ja vuoripuolue puuttui sodankäyntiin useilla nopeilla uudistuksilla. Konventin jäsenet kiertelivät maakunnissa värväämässä sotilaita ja erottamassa viroistaan epäpäteviä henkilöitä.


title: Girondistit

text: Puolueiden välienselvittelyt johtivat keväällä 1793 girondistien aseman huononemiseen, ja vuoripuolue sai selvän enemmistön konventissa. Kesäkuussa 1793 Pariisiin jääneet 75 girondistia vangittiin verettömän vallankaappauksen päätteeksi. Heidän vartioinnistaan vastanneet henkilöt kuitenkin laiminlöivät työnsä ja suurin osa vangeista karkasi. Paenneet girondistit hajaantuivat Bretagneen, Lyoniin ja Normandiaan järjestääkseen vastarintaa maakunnissa. Heidän yrityksensä kerätä hajanaiset joukkonsa yhteen epäonnistuivat ja lisäksi he erehtyivät antamaan komennon väärille henkilöille. Yhä useammat ranskalaiset halusivat tulevan tasavallan olevan yksi ja jakamaton, eivätkä kannattaneet girondistien näkemystä tasavallasta, jonka sisällä on pienempiä tasavaltoja.


title: Girondistit

text: Lokakuun lopulla 1793 Pariisiin jääneet girondistien kansanedustajat haastettiin vallankumoustuomioistuimen eteen. Kansalliskonventin vangitsemista edusmiehistä osa pakeni muiden jäädessä odottamaan syyttömyytensä toteen näyttämistä. Aiemmin samana vuonna tapahtunut girondisti Charlotte Cordayn tekemä Jean-Paul Marat'n murha pahensi kuitenkin ratkaisevasti girondistien asemaa. Tuomioistuin päätyi kuolemantuomioon, joka myöhemmin pantiin toimeen giljotiinilla.


title: Girondistit

text: Sekä runous- ja maalaustaide on ikuistanut pidot, jotka girondistit pitivät mestausta edeltävänä yönä. Kuolemaantuomittujen joukossa olivat heidän tunnetuimmat puoluejohtajansa, kuten Brissot ja Vergniaud. Vergniaudilla oli aina mukanaan vahvaa myrkkyä, jolla hän olisi helposti voinut tehdä itsemurhan. Hän tahtoi kuitenkin seurata puoluetovereitaan mestauslavalle. Girondistien viimeisestä yöstä jäähyväisaterioineen ja valtiollisine puheineen tuli nopeasti legenda.


title: Girondistit

text: Kun tuomitut seuraavana päivänä kuljetettiin mestauspaikalle, he alkoivat laulaa Marseljeesia. "Mieluummin kuolema kuin orjuus! Se on ranskalaisten tunnuslause!". Laulu heikkeni sitä mukaa kuin girondisteja mestattiin, mutta vaikeni vasta, kun giljotiinin terä katkaisi viimeisen tuomitun kaulan.


title: George Gershwin

text: George Gershwin (26. syyskuuta 1898 New York – 11. heinäkuuta 1937 Los Angeles) oli yhdysvaltalainen säveltäjä. Hänen teoksensa olivat pääasiassa jazz-vaikutteista klassista musiikkia. Gershwin oli kiinnostunut myös oman aikansa ranskalaisten säveltäjien, kuten Maurice Ravelin musiikista.


title: George Gershwin

text: Gershwinin tunnetuin teos lienee "Sininen rapsodia" (1924), pianolle ja orkesterille sävelletty kappale. Gershwin sävelsi myös paljon musikaaleja (mm. "Shall We Dance", "Funny Face", "Strike Up the Band" ja "Lady, Be Good!"), joihin tekstit laati usein hänen veljensä Ira Gershwin. Musikaaleista tunnettuja lauluja ovat muun muassa ”The Man I Love”, ”Somebody Loves Me”, ”Strike Up the band”, ”Oh, Lady Be Good!”, ”Nice Work if You Can Get It”, ”Things Are Looking Up” ja ”But Not for Me”. Lisäksi hän sävelsi muun muassa oopperan "Porgy ja Bess" (1935), joka sisältää tunnetun laulun ”Summertime”. Muuta Gershwinin tuotantoa ovat muun muassa ”Concerto in F”, ”Amerikkalainen Pariisissa” sekä ”Kuubalainen alkusoitto”. Gershwin kuoli aivokasvaimeen 38-vuotiaana.


title: George Gershwin

text: Jacob Gershowitz syntyi Brooklynissä 26. syyskuuta vuonna 1898 juutalaiseen perheeseen. Georgen isä Moishe Gershowitz muutti perheen nimen Gershwiniksi juuri kun oli muuttanut Pietarista Yhdysvaltoihin 1890-luvun alussa. Georgen äiti Rosa oli toisen polven venäjänjuutalainen siirtolainen. Ajalle tyypilliseen tapaan Gershwininkin perheeseen hankittiin piano, mutta vanhin veli Ira Gershwin ei kuitenkaan ollut se, jota piano kiinnosti vanhempien odottamalla tavalla, vaan George, joka oli kiinnostunut klassisesta musiikista 10-vuotiaana kuultuaan Dvorakin Humoreskin ystävänsä soittamana. Näin ollen George alkoi opiskella pianonsoittoa Charles Hambizerin johdolla. Vasta 16-vuotiaasta Georgesta tuli ammattipianisti Tin Pan Alleyllä, New Yorkin tunnetulla musiikkikadulla, jolla sijaitsivat johtavien kustantajien toimistot. Hän toimi ns. pianontakojana, eli esitteli uusimpia kappaleita, mutta alkoi myös säveltää omia lauluja. 1917 hän lopetti työnsä Remick-kustantamossa.


title: George Gershwin

text: Gershwin sävelsi ennen vuotta 1919 muutamia lauluja musikaaleihin, mutta omia musikaaleja hän ei vielä tehnyt. 1919 Gershwin löi itsensä ensimmäisen kerran läpi tunnetulla laulullaan ”Swanee”, joka tuli tunnetuksi erityisesti Al Jolsonin esittämänä. Gershwinin ensimmäinen Broadway-musikaali oli "La-la-Lucille!" vuodelta 1919. Samana vuonna hän sävelsi myös vähemmän tunnetun kehtolaulunsa.


title: George Gershwin

text: 1920-luvun alussa Gershwin jatkoi pianonsoittotaitojensa itsenäistä hiomista. Hän sävelsi 1922 poliittisen satiirin "Scandals of 1922", joka sisältää yksinäytöksisen jazz-oopperan "Blue Monday". Hän vieraili ensimmäistä kertaa Euroopassa 1923 ja 1924 sävelsi tunnetun musikaalin "Lady, Be Good!". 1924 oli kuitenkin merkittävä vuosi Gershwinin koko uran kannalta, mutta ei "Lady, Be Goodin" vuoksi.


title: George Gershwin

text: 1924 Gershwin otti osaa musiikkikilpailuun ”Mikä on amerikkalaista musiikkia?” teoksellaan ”Rhapsody in Blue”. Se oli syntynyt junassa New Yorkin ja Bostonin välillä, ja oli pitkän ja hajanaisen konserttiohjelman päätösnumero. Kilpailun yleisö piti Gershwinin teoksesta valtavasti, ja alkoi osoittaa suosiotaan seisten ennen viimeisen soinnun loppumista. Gershwin voitti kilpailun, ja tämän seurauksena orkesterinjohtaja, viulisti ja kilpailun järjestäjä Paul Whiteman lähti Gershwinin kanssa kiertueelle, jolla esitettiin ”Rhapsody in Blueta”. Teosta kutsutaan merkittäväksi koko Amerikkalaisen musiikin kannalta ja sen on mainittu olevan ensimmäinen varsinainen sinfonisen jazzin edustaja.


title: George Gershwin

text: Heti perään seurasi seuraava kantaesitys: 1925 kantaesitettiin ”Concerto in F” pianolle ja orkesterille Gershwinin itsensä soittaessa soolon. Tätä seurasi vielä yksi klassinen mestariteos ”American in Paris” vuodelta 1928, josta tehtiin myöhemmin samanniminen elokuva.


title: George Gershwin

text: 1920-luvun lopulla Gershwin sävelsi useita tunnettuja musikaalejaan. Yksi näistä oli jo edellä mainittu "Lady, Be Good", joka sisältää muun muassa tunnetun laulun ”The Man I Love”. 1927 vuodelta ovat musikaalit "Funny Face" ja "Strike Up the Band". Vuodelta 1926 ovat Gershwinin kolme preludia, joiden arvellaan liittyvän suunnitelmaan säveltää Chopinin tavoin 24 preludia. Ainoastaan kolme on kuitenkin julkaistu. Lisäksi 20-luvun lopulla hän sävelsi musikaalit "Oh, Kay" (1926) ja "Treasure Girl" (1928).


title: George Gershwin

text: 1930-luku alkoi menestysmusikaalilla "Girl Crazy", joka sisältää muun muassa laulut ”I Got Rhythm”, ”Could You Use Me”, ”Sam and Delilah” sekä ”But Not for Me”. Tätä seurasi vielä suurempi menestys "Of Thee I Sing", joka esitettiin New Yorkissa, pörssiromahduksen ja laman aikaan, ennätykselliset 441 kertaa. ”Kuubalainen alkusoitto”, alkuperäisnimeltään Rhumba, oli taas värikäs sekoitus latinalais-amerikkalaisia rytmejä tehostettuina bongorummuilla, claveseilla, marakasseilla ja Gershwinin tavaramerkillä jazzilla. 1933 olivat vuorossa musikaalit "Pardon My English" ja "Let 'Em Eat Cake".


title: George Gershwin

text: 1934 Paul Whiteman pyysi Gershwiniä säveltämään teoksen juhlistamaan ”Rhapsody in Bluen” kymmenvuotista menestystä. Tuloksena syntyi ”Variations on I Got Rhythm”, joka on vauhdikas muunnelmateos musikaalisävelmä ”I Got Rhythmin” pohjalta.


title: George Gershwin

text: 1935 koitti ehkä Gershwinin uran tärkein hetki vuoden 1924 ”Rhapsody in Blue” -menestyksen lisäksi: Kolminäytöksinen American Folk Opera "Porgy and Bess". Se perustuu DuBose Heywardin romaaniin "Porgy", jonka Gershwin oli juuri lukenut. Teos on saanut kritiikkiä osakseen muun muassa siitä, että se antaa yhdysvaltojen mustista liian ”stereotyyppisen ja rahvaanomaisen” kuvan. Vaikka yleisö piti sen yksittäisistä hiteiksi muodostuneista numeroista, kuten ”Oh, a Woman Is a Sometime Thing”, ”Summertime” ja "I Got Plenty of Nuttin’”, se kuitenkin poistui melko pian ohjelmistosta. Sen lopullisen menestyksen kuitenkin takasi 1940-luvun Euroopankiertue ja 1959 valmistunjut elokuva oopperasta. Nykyään "Porgy and Bess" on koko ajan jossain päin maailmaa mukana ohjelmistossa, esimerkiksi kesällä 2008 vierailevassa näytöksessä Berliinissä. "Porgy and Bess" on kuitenkin, vaikka siitä näkee monenlaista tietoa, muodoltaan ooppera, ehkä kuitenkin hieman rajatapaus musikaaliin nähtynä, jos puhutaan sen musiikista. Mielenkiintoisesti asian ilmaisi John Mauceri "Porgy and Bess" -levytyksessään 2006: ”Porgy and Bess oli Sam Goldwynin viimeinen elokuva. Sen lauluja ja duettoja on kuultu televisiossa, nauhoituksilla, Metropolitanin oopperan esityksenä ja Las Vegasin kasinoiden lavoilla. Sitä on esitetty jazz-albumina, Broadway-musikaalina ja erittäin suurena (ja pitkänä) oopperana. Ja siinä se ongelma onkin: Mikä on "Porgy and Bess"? Ja, jos meillä kaikilla on omat mielipiteemme, niin mitä George Gershwin sen halusi olevan?”


title: George Gershwin

text: Niin tai näin, "Porgy and Bess" kuuluu kuitenkin amerikkalaisen musiikin merkittävimpiin teoksiin. Sen musiikista voidaan kuulla afroamerikkalaisia vivahteita, johtuen siitä, että Gershwin vietti kesän 1934 Folly Islandilla. Afroamerikkalainen musiikki kun kiehtoi Gershwiniä.


title: George Gershwin

text: 1937 Gershwin teki sopimuksen RKO-elokuvastudion kanssa, jonne hän sävelsi kolme musiikkielokuvaa, joiden rooleissa nähtiin muun muassa Fred Astaire ja Ginger Rogers: "Saanko luvan?", "Neito ahdingossa" ja "Goldwynin hullutukset", joka kuitenkin jäi kesken, koska kesken kaiken häntä alkoi huimata ja hän pyörtyi. Häneltä löydettiin aivokasvain. Hän kuoli vain vähän ennen 39-vuotissyntymäpäiväänsä. Hänen ja Ira Gershwinin viimeiseksi lauluksi jäi ”Our Love Is Here to Stay”.


title: The Osbournes

text: The Osbournes oli 5. maaliskuuta 2002 alkanut tositelevisiosarja, jossa seurattiin Ozzy Osbournen ja hänen perheensä elämää Los Angelesissa. Sarja oli alkaessaan kaikkien aikojen katsotuin Music Televisionilla esitetty ohjelma. "The Osbournesin" viimeinen jakso lähetettiin Yhdysvalloissa 17. huhtikuuta 2005. Sarjaa tehtiin neljä tuotantokautta. Suomessa sarja näkyi sekä MTV Finlandilta, että Neloselta. Nelosella sarjan nimenä oli pelkkä "Osbournes" ilman the-artikkelia.


title: The Osbournes

text: Sarjan loppumisen jälkeen jokainen Osbournen perheenjäsen on kertonut sarjan aiheuttaneen heille hirveästi paineita, jotka johtivat sekä Jack että Kelly Osbournen joutumiseen vieroitushoitoon. Lisäksi Ozzy ryhtyi uudestaan juomaan ja Sharon Osbourne sairastui syöpään. Ozzy on myös kertonut olleensa huumeiden vaikutuksen alaisena koko sarjan kuvaamisen ajan.


title: Charlotte Corday

text: Charlotte Corday, koko nimeltään Marie Anne Charlotte Corday d’Armont (27. heinäkuuta 1768 – 17. heinäkuuta 1793) oli ranskalainen vallankumouksellinen, joka ihaili yhteiskunnallista vapautta ja paheksui jakobiinien hirmuvaltaa. Vuonna 1793 Corday surmasi jakobiinien johtajiin kuuluvan Jean-Paul Marat’n ja vaikutti osaltaan teollaan terrorin ajan alkamiseen.


title: Charlotte Corday

text: Corday sai teostaan kuolemantuomion, ja hänet teloitettiin giljotiinilla.


title: Charlotte Corday

text: Corday syntyi Saint-Saturnin-des-Ligneries’ssä Normandiassa vähävaraiseen ylhäisöperheeseen. Hän polveutui menestyksekkään näytelmäkirjailijan Pierre Corneillen sisaresta, ja jo lapsuudessaan hän ihaili Corneillen murhenäytelmien sankareita. Kreikkalainen filosofi Plutarkhos oli hänen suosikkikirjailijansa, ja kirjojen ylväät henkilöt vaikuttivat häneen voimakkaasti.


title: Charlotte Corday

text: Äitinsä kuoleman jälkeen vuonna 1782 Corday aloitti opiskelunsa Caenin Abbaye aux Dames -luostarikoulussa. Siellä hän vetäytyi mieluummin yksinäisyyteen lukemaan klassista kirjallisuutta kuin seurusteli toveriensa kanssa. Hän kävi koulua vuoteen 1791, jolloin luostari suljettiin.


title: Charlotte Corday

text: Corday herätti huomiota tasavaltalaisuudellaan jo kuningasvallan aikana: kun Cordayn rojalistikodissa nostettiin malja kuninkaalle, hän itse jätti viinilasinsa koskemattomaksi ja jäi istumaan muiden noustessa seisomaan lasinsa kohottaen. Kun Cordaylta tiedusteltiin, oliko hän tasavaltalainen, hän vastasi: ”Kyllä olen, mikäli ranskalaiset olisivat tasavallan arvoisia!”


title: Charlotte Corday

text: Kesällä 1789 alkanut Ranskan vallankumous vaikutti suuresti Cordayn elämään ja toi esille hänen luonteenlujuutensa ja vapaudenrakkautensa. Vuonna 1791 hän siirtyi opiskelemaan tätinsä luo Caeniin ja omistautui innokkaasti valistusajan aatteille. Opiskelunsa ohessa Corday luki paljon sanomalehtiä ja kohdisti huomionsa erityisesti liberaalien girondistien julkaisuihin. Hän seurasi tarkoin Jean Marie Roland de la Platieren ja tämän vaimon madame Rolandin tekoja vapauden hyväksi, ja kun Ranskan kuningas Ludvig XVI valitsi tärkeimmät ministerinsä girondistien puolueesta, Corday uhkui mielihyvää. Hän sekoitti todellisuuden henkilöt antiikin sankareihin ja odotti mahdollisuutta päästä uhrautumaan girondistien puolesta.


title: Charlotte Corday

text: Cordayn suuri tilaisuus tuli vuonna 1793, kun Ranskan vallankumoussodissa kärsityt alkuvuoden menetykset olivat huonontaneet sotaa suosivien girondistien valtaa maakunnissa. Corday kuuli vuoripuolueen ja jakobiinien nousseen hallitsevaan asemaan tasavallassa ja kärsi girondistien puolesta. Kun girondistit oli erotettu parlamentista ja heitä saapui pakolaisina Caeniin kesäkuussa 1793, Corday kuunteli lumoutuneena heidän puheitaan jakobiinien rikoksista ja uhasta vapautta vastaan. Girondistien vihan kohteena oli varsinkin jakobiinien Jean-Paul Marat, joka oli tehnyt heidät naurunalaisiksi lehtikirjoituksissaan ja haukkunut heitä kavaltajiksi ja ”tusinavaltiomiehiksi”. Corday oli jo aiemmin harkinnut Marat’n murhaamista, ja Ludvig XVI:n mestaus sekä girondisti Jacques Pierre Brissot'n Marat’han kohdistuvat syytökset saivat hänet tekemään lopullisen päätöksen Marat’n murhasta. Corday uskoi vakaasti, että Marat’n surmaaminen lopettaisi väkivaltaisen aikakauden ja estäisi sisällissodan.


title: Charlotte Corday

text: Corday matkusti Pariisiin 9. heinäkuuta 1793. Saavuttuaan perille hän osti leipäveitsen, hankki hotellihuoneen ja kirjoitti ranskalaisille kirjeen, jossa hän selitti tulevaa tekoaan. Hänen tarkoituksena oli surmata Marat Bastiljin valtauksen vuosipäivän juhlassa 14. heinäkuuta. Cordayn kuultua, ettei Marat jaksanut osallistua juhlaan huonon kuntonsa vuoksi, hän päätti toimia jo päivää aiemmin. Hän kirjoitti Marat’lle kirjeen, jossa pyysi päästä tämän puheille voidakseen paljastaa yksityiskohtia girondistien suunnittelemasta kapinasta. Kun kirjeeseen ei vastattu, Corday pyrki sisälle Marat'n taloon, mutta tämän rakastajatar Simone Evrard torjui hänet. Cordayn lähetettyä uuden viestin Marat suostui tapaamiseen.


title: Charlotte Corday

text: Pahasta ihosairaudesta kärsivä Marat istui kylpyammeessa kirjoittamassa ammeen poikki asetetun laudan päällä, kun Corday tuli hänen puheilleen. Corday kertoi asiansa ja ryhtyi luettelemaan salaliittolaisten nimiä. Marat’in tehdessä muistiinpanoja Corday veti veitsen esiin ja iski sen uhrinsa rintaan. Tekonsa jälkeen Corday yritti paeta, mutta Marat’n huuto toi paikalle Simone Evrardin ja muita huoneistossa olleita, jotka pidättivät Cordayn. Cordayn henkilökohtaiset esineet vietiin, ja dantonisti François Chabot väitti Cordayn kätkeneen tärkeän asiakirjan pukunsa alle. Chabotin yrittäessä riisua Cordayta väkisin tämä puolustautui tehokkaasti. Murhan jälkeen Corday vietiin vankivaunulla ensin Abbayen vankilaan ja myöhemmin Conciergerieen.


title: Charlotte Corday

text: Oikeudenkäynnissä Corday todisti, että hän oli toteuttanut salamurhan yksin ja julisti, että hän oli surmannut yhden miehen pelastaakseen 100 000 muuta ihmistä. Vankilasta Corday kirjoitti isälleen kirjeen, jossa hän pyysi anteeksi tekoaan. Hän myönsi ansainneensa kuoleman, mutta ei tunnustanut tehneensä rikosta vaan ainoastaan velvollisuutensa.


title: Charlotte Corday

text:
Oikeuden päätöksellä Corday tuomittiin yksimielisesti kuolemaan. Saksalainen taidemaalari Jean-Jacques Hauer piirsi Cordayn muotokuvan, ja kuvan valmistuttua virallinen pyöveli Henri Sanson toi Cordaylle isänmurhaajille tarkoitetun tulipunaisen paidan. Pyöveli leikkasi Cordayn hiukset niskasta, minkä jälkeen tuomittu kuljetettiin teloituspaikalle avoimilla rattailla kädet sidottuina. Vallankumouksen aukiolle kerääntyneen kansan herjaushuutojen saattelemana Corday teloitettiin giljotiinilla. Sveitsiläinen vahataiteilija Marie Tussaud teki Cordayn kasvoista kuolinnaamion, joka asetettiin näytteille Madame Tussaudsin vahakabinettiin Lontoossa.
Teloituksen jälkeen jakobiinit tekivät Cordaylle ruumiinavauksen selvittääkseen, oliko tämä ollut sukupuolisesti koskematon. Mahdollisen rakastajan osuutta murhan suunnittelussa ei pystytty osoittamaan, mutta monet asianhaarat osoittavat Cordayn olleen mukana girondistien salaliitossa. Hänen asuinkaupunkinsa Caen oli yhdistyneiden Departementtien liittoutuman keskuspaikka, ja girondistien suunnitelmiin oli kuulunut myös Robespierren ja Dantonin surmaaminen. Girondistien lehdistö oli tietoinen salajuonesta, sillä jo 11. heinäkuuta 1793 heidän julkaisemansa "Chronique Paris" vihjaili ennakkoon Marat'n kuolemasta. Saman lehden mukaan vuoripuolue ja jakobiinit olivat itse vaarassa joutua hautaan. ”Seuraavien päivien aikana me tulemme tanssimaan. Toivomme vain, että ainoastaan Marat’n, Dantonin, Robespierren ja kumppanien verta vuodatetaan!”


title: Charlotte Corday

text: Marat'n murha antoi vasenta ääriryhmittymää edustaneelle vuoripuolueelle tekosyyn aloittaa vainot, joiden kohteeksi joutuivat ensin girondistit. Tämä suuren terrorin aikakautena tunnettu ajanjakso ajoittui lähinnä kesään 1794, jolloin mestattiin 1 400 ihmistä. Kuuluisin mestatuista oli epäsuosioon joutunut Ranskan kuningatar Marie Antoinette. Synkkä ajanjakso päättyi, kun terrorin johto, kärjessä triumviraatti Robespierre, Saint-Just ja Georges Couthon, joutui giljotiiniin.


title: Charlotte Corday

text: Murhansa jälkeen Marat sai hetkellisesti osakseen kuolemanjälkeistä palvontaa, ja hänelle rakennettiin pyramidi Place du Carouselliin. Palvonnan loppuessa muotokuvat ja muut Marat'sta muistuttavat esineet poistettiin. Hänen rakastajattarensa Simone Evrard jäi omilleen; kun Marat'n jäämistöä luetteloitiin, ainoa rahanarvoinen oli 25 soun eli neljännesfrangin assignaatti. Evrardilta evättiin vallankumoushallinnon myöntämä eläke, ja hän palasi entiseen ammattiinsa kellon osoittimien leikkaajaksi. Hän ylpeili lopun ikäänsä ”Marat’n lesken” arvonimellä.


title: Charlotte Corday

text: 1800-luvun loppupuolella aikansa kallotutkimuksista innostunut italialainen lääkäri Cesare Lombroso teki tarkan analyysin Cordayn haudasta otetusta pääkallosta ja kertoi tutkimustensa päätteeksi, että kysymyksessä oli ”tyypillinen rikollisen kallo”. Jälkeenpäin tehdyt tutkimukset osoittivat, että kallo ei kuulunut ollenkaan Cordaylle.


title: Näkkileipä

text:
Näkkileipä on alun perin pohjoismaalainen kova leipätyyppi, joka leivotaan yleensä täysjyvärukiista veteen. Ruisnäkkileipää paistetaan korkeassa lämpötilassa (250 °C) muutama minuutti. Näkkileipä on tyypillinen länsisuomalainen leipä. Hapan- tai hiivaleipätaikinasta valmistetut, hyvin ohuet leivät koristeltiin pistelemällä tai ns. leipäkammalla. Leivissä oli aikoinaan keskellä tai toisessa laidassa pieni reikä, josta ne ripustettiin vartaaseen kuivumaan. Gluteeniton näkkileipä valmistetaan käyttämällä perunaa, riisiä, maissia tai vehnätärkkelystä. Myös spelttiä käytetään näkkileivän raaka-aineena.
Teolliselle näkkileivälle on ominaista pakkaamisen kannalta taloudellinen suorakaidemuoto, johon annospalat on sahattu. Muita näkkileivän muotoja ovat pyöreä yhtenäinen levy ja reikäleipää jäljittelevä rengasmainen muoto. Annospalaa suurempina levyinä olevassa näkkileivässä voi olla katkaisua helpottava ura. Leivän pintaan painetut reiät sitovat pohjan ja pinnan toisiinsa, estäen ilmakuplien syntymisen leivän sisään paiston aikana.


title: Näkkileipä

text: Armeijat ja koulut käyttävät paljon näkkileipää, koska se säilyy hyvin ja on keveytensä ja muotonsa ansiosta helppoa kuljettaa. Talvi- ja jatkosodan aikana Suomessa lotat valmistivat sitä armeijan käyttöön. Armeijan näkkileipää kutsutaan nimellä "vaneri" tai "vanikka". Kovuuteen viittaavat nimitys "panssarivanikka" ja slanginimitys "pomminkestävä". Tosin nykyään Suomen armeija käyttää samoja näkkileipiä kuin mitä myydään kuluttajille, yleensä kovaa Vaasan Voimaa tai pehmeämpää Koulunäkkiä.


title: Näkkileipä

text: Pohjoismaiden ulkopuolella näkkileipää pidetään yleensä erikoisena terveystuotteena. Maailman näkkileipämarkkinoita hallitsevat kolme suuryritystä: nykyisin italialaisomistuksessa oleva, alun perin ruotsalainen Wasabröd, toiseksi suurimpana suomalainen Vaasan sekä kolmantena englantilainen Ryvita. Kansainvälisesti tunnettuja näkkileipämerkkejä ovat mm. Suomessa valmistettu Vaasan Finn Crisp, Isossa-Britanniassa jo vuosikymmeniä valmistettu Ryvita sekä amerikkalainen Ry-Krisp, jota alettiin valmistaa vuonna 1899. Tunnettuja ruotsalaisia näkkileipiä ovat Wasabrödin lisäksi Leksandin näkkileivät. Spelttinäkkileipää valmistavat ainakin Leipomo J Martin Tammelassa sekä SunSpelt Oy.


title: Näkkileipä

text: 1900-luvun suomalaisia näkkileipätehtaita olivat Ipnos Turussa ja Ylhäisten Tehtaat Salossa.


title: Menedemos Eretrialainen

text: Menedemos (, s. noin 350 – k. noin 278–275 eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi ja eretrialaisen koulukunnan perustaja.


title: Menedemos Eretrialainen

text: Diogenes Laertioksen mukaan Menedemos oli kotoisin Eretriasta. Hän oli ylhäistä syntyperää, mutta työskenteli silti rakentajana ja teltantekijänä, kunnes hänet lähetettiin sotilaspalvelukseen Megaraan. Laertios kertoo, että hän kuuli samalla matkalla Platonin opetuksia, ja päätti omistaa elämänsä filosofialle. Hän oli todennäköisesti kuullut Platonin oppilaiden opetusta, sillä jos hänen syntymänsä ajoitus on oikea, Platon oli kuollut hänen ollessaan nelivuotias, eikä hän siten ollut voinut tavata Platonia.


title: Menedemos Eretrialainen

text: Menedemos ystävystyi eliniäksi Megarassa Asklepiadeehen. He opiskelivat Megarassa Stilponin oppilaana. Myöhemmin he siirtyivät Eliiseen ja liittyivät Faidonin elisläiseen koulukuntaan. Asklepiadeen ja Menedemoksen vahvaa ystävyyttä verrattiin Pyladeen ja Oresteen suhteeseen.


title: Menedemos Eretrialainen

text: Athenaios kirjoitti teoksessa "Deipnosofistai", että koska Asklepiades ja Menedemos olivat köyhiä, heidät haastettiin lopulta areiopagin neuvoston eteen selittämään, kuinka he voivat viettää kaiket päivät filosofien seurassa ilman, että heillä näyttää olevan minkäänlaista työtä. He kutsuivat todistajakseen myllärin, joka selitti heidän puivan viljaa öisin kahden drakhman palkalla. Areiopagin jäsenet olivat tästä niin hämmästyneitä, että he palkitsivat miehet 200 drakhmalla.


title: Menedemos Eretrialainen

text: Lopulta Asklepiades ja Menedemos asettuivat Eretriaan ja siirsivät Faidonin koulun sinne, niin että siitä tuli eretrialainen koulukunta. Kummankin kerrotaan olleen naimisissa, Asklepiadeen äidin ja Menedemoksen tyttären kanssa. Kun Asklepiadeen vaimo kuoli, hän otti Menedemoksen vaimon, ja Menedemos puolestaan nai erään rikkaan naisen. He elivät kaikki yhdessä talossa, ja Menedemos antoi sen hallinnan entiselle vaimolleen. Asklepiades kuoli Eretriassa ennen Menedemosta vanhalla iällä.


title: Menedemos Eretrialainen

text: Filosofisten töidensä lisäksi Menedemos otti johtavan roolin kaupunkinsa politiikassa Aleksanteri Suuren kuolemasta omaan kuolemaansa. Hän sai muun muassa Demetrioksen myöntämään alennuksen tiettyihin veroihin. Hän oli Antigonos II Gonataksen ystävä, ja se sai kansan epäilemään hänen luotettavuuttaan. Siksi hän joutui pakenemaan kaupungista. Hän pakeni Antigonoksen hoviin, ja hänen kerrotaan kuolleen suruun. Toiset taas kertovat hänen kuolleen paastottuaan seitsemän päivää, koska ei saanut taivuteltua Antigonosta vapauttamaan kotikaupunkiaan.


title: Menedemos Eretrialainen

text: Menedemoksen filosofiset näkemykset tunnetaan ainoastaan osittain. Athenaios siteeraa Epikratesta sanoessaan, että hän oli platonilainen, mutta muut lähteet sanovat hänen suosineen Platonin sijasta Stilponia. Diogenes Laertios sanoo, että hän ei halunnut pitää hyviä asioita ja hyödyllisiä asioita samoina. Hän myös hylkäsi kieltävät propositiot, koska hänen mielestään ainoastaan myöntävillä propositioilla saatettiin ilmaista totuutta.


title: Menedemos Eretrialainen

text: Plutarkhos ja Cicero sanovat hänen eettisestä ajattelustaan, että hän piti Hyvettä yhtenä, millä nimellä sitä sitten kutsutaankaan, ja sanoi sen olevan älyllinen. Laertios sanoo, että hän ei jättänyt jälkeensä kirjoituksia. Laertioksen mukaan eretrialainen koulu hävisi lyhyen ja melko merkityksettömän olemassaolon jälkeen.


title: Menedemos (kyynikko)

text: Menedemos (, 200-luku eaa.) oli kreikkalainen kyynikoiden koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli epikurolaisen Kolotes Lampsakoslaisen oppilas. Hänen filosofiastaan ei tiedetä juurikaan mitään.


title: Osaka

text: Osaka ( ) on suurkaupunki Japanin pääsaaren Honshūn länsiosassa Kansain alueella Tyynenmeren rannikolla. Osaka on Osakan prefektuurin pääkaupunki, ja se muodostaa yhdessä Kioton ja Kōben kanssa laajan Keihanshinin metropolialueen, joka on Suur-Tokion jälkeen maan toiseksi merkittävin. Osaka on Japanin toiseksi suurin hallinnollinen kaupunki Jokohaman jälkeen ja kolmanneksi suurin, jos mukaan lasketaan myös Tokion metropoli. Osakan kaupungissa asukkaita on noin 2,7 miljoonaa, mutta Keihanshinin alueella 60 kilometrin säteellä Osakasta asuu jopa 17 miljoonaa henkeä. Osaka on yksi Japanin virallisista suurkaupungeista.


title: Osaka

text: Osaka tunnetaan ennen kaikkea kaupallisena keskuksena. Kaupungilla oli merkittävä rooli Japanin teollistumisessa ja se on edelleen tärkeä talouskeskus. Päiväsaikaan kaupungin väkiluku kohoaa huomattavasti 3,5 miljoonaan, sillä ympäröivien alueiden asukkaita käy siellä töissä. Alun perin nimellä Naniwa tunnettu kaupunki nousi sijaintinsa vuoksi tärkeäksi kauppapaikaksi jo varhain ja toimi 600-luvulla lyhyen aikaa maan pääkaupunkina. Poliittiseksi keskukseksi Osaka nousi jälleen 1500-luvulla, kun Toyotomi Hideyoshi perusti kaupunkiin Osakan linnan. Edo-kaudella Osakaan syntyi vauras kaupunkikulttuuri, ja kaupunki sai erityisesti välttämättömien ruokatarvikkeiden kuten riisin kaupan myötä lempinimen ”kansakunnan keittiö” (). Nykyisinkin Osaka tunnetaan elävästä ruoka- ja viihdekulttuuristaan.


title: Osaka

text: Osaka sijaitsee Kansain alueella Japanin länsiosassa Tyynen valtameren rannalla. Lännessä kaupunki rajautuu Osakanlahteen, etelässä ja idässä kymmeneen muuhun kaupunkiin Osakan prefektuurissa ja pohjoisessa Hyōgon prefektuurin Amagasakin kaupunkiin. Sakain suurkaupunki sijaitsee aivan Osakan eteläpuolella. Prefektuurinsa kaupungeista Osaka on suurin: sen pinta-ala on 225,21 neliökilometriä.


title: Osaka

text: Osakan sijainti Yodogawa-joen suistossa Kioton ja Seton sisämeren välissä on tehnyt siitä merkittävän satama- ja kauppapaikan. Nykyään se muodostaa yhdessä Kioton ja Kōben kanssa suuren Keihanshinin metropoli- ja teollisuusalueen; tämä alue käsittää myös pienemmän Osakan ja Kōben muodostaman Hanshinin teollisuusalueen.


title: Osaka

text: Osakan keskusta jaetaan yleisesti kahteen alueeseen, Kita (”pohjoinen”) ja Minami (”etelä”), joita erottaa toisistaan kaksi vierekkäin virtaavaa jokea: Dōjimagawa ja Tosaborigawa. Näiden jokien väliin jää Nakanoshiman saari. Kita on Osakan merkittävin talous- ja hallintokeskus, jossa sijaitsee myös Osakan rautatieasema. Minami on vuorostaan kaupungin viihdekeskus, jossa sijaitsevat Namban ja Shinsaibashin ostos- ja huvittelualueet. Leveä Yodogawa virtaa keskustan pohjoispuolella; länsipuolella levittäytyy laaja satama-alue nähtävyyksineen.


title: Osaka

text: Osakan ilmasto on lauhkean subtrooppinen. Neljä vuodenaikaa erottuvat toisistaan selkeästi, ja vuoden keskimääräinen lämpötila vaihtelee talven +6:n ja kesän +29:n celsiusasteen välillä. Matalin kaupungissa mitattu lämpötila on −7,5 astetta (28. tammikuuta 1945) ja korkein +39,1 astetta (8. elokuuta 1994). Kaupungissa sataa muuhun Japaniin verrattuna suhteellisen vähän; suurimmat sademäärät sijoittuvat sadekaudelle kesäkuuhun ja syksyn taifuunikaudelle. Kesät ovat muun Japanin tavoin kuumia ja kosteita, mutta Osakanlahdelta käyvä tuuli tuo kaupunkiin viilennystä. Talvella sataa harvoin lunta, mutta yöllä lämpötila saattaa laskea pakkasen puolelle.


title: Osaka

text: Ensimmäinen maininta Osakasta on "Nihonshoki"-kronikassa vuodelta 720. Siinä kerrotun legendan mukaan Japanin myyttinen ensimmäinen keisari Jimmu saapui Osakanlahdelle Yodogawan suulle Kyūshūlta 600-luvulla eaa. ottaakseen alueen haltuunsa. Jimmun maihinnousupaikka tunnettiin nimellä "Nami-haya", ”nopeat aallot”; nimi muuttui myöhemmin muotoon "Naniwa", ja se kirjoitettiin kirjoitusmerkeillä, jotka tarkoittivat ”vaarallisia aaltoja” (, nyk. kaupunginosan nimenä 浪速). Legendan mukaan Jimmun Yamato-klaani voitti paikalliset klaanipäälliköt, ja hän nousi vuonna 660 eaa. Japanin ensimmäiseksi keisariksi.


title: Osaka

text: Arkeologisen todistusaineiston mukaan nykyisen osakan alueella on ollut asutusta jo yli 10 000 vuotta sitten Jōmon-kaudella. Alueelle saapui ajanlaskun alun tienoilla muuttovirtoja Aasian mantereelta. Paikalliset japanilaiset ja uudet tulijat muodostivat klaaneja, jotka taistelivat 200–400-luvuilla vallasta. Voittajaksi nousi 500-luvulla Yamato-klaani. Yamato-hovilla ei ollut aluksi vakituista pääkaupunkia, mutta Naniwa oli sijaintinsa ja satamansa vuoksi merkittävä keskus, jonka kautta kiinalaiset ja korealaiset vaikutteet virtasivat maahan. 600-luvun puolivälissä siitä tehtiin keisarihallinnon perustaneiden Taika-uudistusten myötä Japanin ensimmäinen keisarillinen pääkaupunki Naniwa-kyō, joka rakennettiin kiinalaisten esimerkkien mukaan. Ruutukaavan mukaan rakennettu kaupunki oli noin 3x4 kilometrin suuruinen, ja siellä oli muurein ympäröity hallintopalatsi sekä lähes kaksisataa ”korttelia” aatelistolle, kauppiaille ja käsityöläisille. Keisarinna Jitō siirsi tuntemattomista syistä pääkaupungin Fujiwara-kyōhon 600-luvun lopussa, mutta Naniwa pysyi senkin jälkeen tärkeänä kaupan keskuksena.


title: Osaka

text: Heian- (794–1185) ja Kamakura-kausilla (1185–1333) alueelle syntyi kolme merkittävää kaupan ja uskonnon keskusta. Watanabe-klaani asettui entisen pääkaupungin jäänteiden lähistölle ja hallitsi satamallaan ("Watanabe no tsu") alueen meriliikennettä. Samalla merkittävän Sumiyoshi-taishan pyhäkön ja prinssi Shōtokun vuonna 593 rakennuttaman Shitennō-jin temppelin ympärille syntyi kaupunkiasutusta ("monzen no machi", ”portineduskaupunki”). Osakaa tuhosivat 1300-luvulla monet sodat, mutta 1400-lukuun mennessä Shitennō-jin viereen oli syntynyt pysyvä torialue, ja paikkakunta alettiin tuntea nimellä Tennōji. Vuoden 1499 kronikan mukaan paikalla asui 7 000 kotitaloutta.


title: Osaka

text: Buddhalaisen Jōdo shinshū -lahkon munkki Rennyo perusti Osakaan Uemachin ylängölle pienen Ishiyama Gobōn temppelin vuonna 1496. Siitä tuli ikkō-ikki-sotilasmunkkien päätemppeli Ishiyama Hongan-ji vuonna 1533. Paikalle syntyi elinvoimainen temppelikaupunki, joka muodosti pohjan nykyiselle Osakalle. Nimi "Ōsaka", ”suurmäki”, on peräisin paikalla olleen Uemachi-ylängön huippukohdasta. Temppelistä tuli läpipääsemätön linnoitus sotaherrojen hyökkäyksiä vastaan. Japanin yhdistämistä yrittäneen Oda Nobunagan ja temppelin välille puhkesi sota vuonna 1570. Temppeli siirtyi lopulta Nobunagan haltuun vuonna 1580 ja paloi ympäröivine kaupunkeineen maan tasalle. Nobunagan seuraaja Toyotomi Hideyoshi perusti paikalle Osakan linnan vuonna 1583 tehden kaupungista jälleen Japanin poliittisen ja taloudellisen keskuksen. Kaupunkiin kaivettiin kanavia meriliikenteen helpottamiseksi. Vuosien 1614 ja 1615 taisteluissa linna tuhoutui kuitenkin jälleen.


title: Osaka

text: Edo-kaudella udelleen rakennetun linnan ympärille asettui kauppiaita. Osaka kasvoi yhdeksi Japanin tärkeimmistä kaupungeista ja palasi muinaiseen rooliinsa vilkkaana ja tärkeänä satamana, vaikka poliittinen keskus siirtyi 1600-luvulla Edoon eli nykyiseen Tokioon. Tokugawa-shōgunaatti antoi kaupungin kauppiaiden toimia ilman tiukkaa keskushallinnon ohjausta. Osakaan virtasi tavaroita kaikkialta Japanista, ja riisin maanlaajuinen hinta määräytyi Dōjiman riisitorilla; kaupunki saikin tällaisten välttämättömien elintarvikkeiden kaupan ansiosta lempinimen ”kansakunnan keittiö”. Kaupunkiin syntyi myös laajapohjainen, kukoistava kaupunkikulttuuri; esitettiin jōruri-nukketeatteria, nō-teatteria ja kabukia. Kirjallisuus ja näytelmäkirjallisuus kukoistivat Ihara Saikakun, Ueda Akinarin, Takemoto Gidayūn ja Chikamatsu Monzaemonin kaltaisten hahmojen myötä, ja Osakaan perustettiin yksityisiä kouluja, kuten Kaitokudō ja Tekijuku, joista tuli oppineisuuden keskuksia. Tekijukussa opiskeltiin länsimaista tiedettä, ja monet sieltä valmistuneet olivat keskeisessä asemassa 1800-luvun uudistuksissa, kun Japani avautui länteen.


title: Osaka

text: 1800-luvun Meiji-restauraatio ja sen tuoma modernisaatio olivat alussa raskas isku Osakan kauppiaskulttuurille, ja kaupunki koki väliaikaisen taantuman. Kaupungista kehittyi kuitenkin pian merkittävä teollisuuskeskus. Kaupunkiin nousi lukemattomia tehtaita ja niiden savupiippuja. Alkuvaiheessa merkittävin teollisuudenala oli tekstiiliteollisuus, jonka myötä kaupunkia nimitettiin jopa ”idän Manchesteriksi”. Virallisesti Osakasta tehtiin kaupunki vuonna 1889. Pian tämän jälkeen vuonna 1903 otettiin käyttöön kaupungin ensimmäinen raitiovaunulinja, samana vuonna kuin Tennōjissa pidettiin Japanin viides kansallinen teollisuusnäyttely, näyttelyistä viimeisin ja suurin.


title: Osaka

text: 1920-luvulla Osaka oli Japanin suurin ja maailman kuudenneksi suurin kaupunki. Toisen maailmansodan aikana kaupunkia pommitettiin pahoin. Siitä tuhoutui lähes kolmasosa, mutta se nousi sodan jälkeen jälleen huomattavaksi talouskeskukseksi. Vaikka Japanin talouden painopiste on vähitellen siirtynyt Tokioon, jonne monien yritysten pääkonttorit ovat muuttaneet, Osaka on pysynyt Länsi-Japanin talouden sydämenä. Vuonna 1970 Osakassa pidettiin Japanin ja koko Aasian alueen ensimmäinen maailmannäyttely, Expo ’70, joka keräsi yli 60 miljoonaa kävijää. Kaupungissa on sen jälkeen pidetty lukuisia muita kansainvälisiä näyttelyitä ja tapahtumia.


title: Osaka

text: Osakan kaupungissa lainsäädäntövaltaa harjoittaa Osakan kaupunginvaltuusto, toimeenpanovaltaa Osakan pormestari: valtuusto päättää kaupungin budjetista ja asetuksista, ja pormestari toteuttaa valtuuston tekemät päätökset. Kaupunginvaltuustossa on 86 jäsentä, jotka valitaan vaaleissa nelivuotiskausille. Vaalipiireinä toimivat kaupungin suuralueet niin, että suuralueelta valittavien valtuutettujen määrä riippuu sen väkiluvusta. Vaaleissa saavat äänestää 20 vuotta täyttäneet Japanin kansalaiset, jotka ovat asuneet yhtäjaksoisesti Osakassa vähintään kolme kuukautta.


title: Osaka

text: Myös Osakan pormestari valitaan vaaleilla. Tämänhetkinen pormestari on vuonna 2015 virkaansa valittu Ōsaka ishin no kai -puolueen Yoshimura Hirofumi. Hän seuraa vuonna 2011 valittua saman puolueen Tōru Hashimotoa, joka sai vaaleissa murskavoiton Japanin demokraattisesta ja liberaalidemokraattisesta puolueesta. "The Japan Timesin" mukaan Hashimoton populistinen kampanja hyötyi epäluottamuksesta edellistä hallintoa kohtaan ja sen kyvyttömyydestä parantaa työllisyyttä ja talouskasvua. Hashimoton käyttämä aggressiivinen taktiikka ja monet hänen antamat lausuntonsa herättivät kritiikkiä; kriitikot jopa kutsuivat hänen politiikkaansa ”hashismiksi”.


title: Osaka

text: Hashimoton hallinto ajoi Osakan urbaanin prefektuurin () muuttamista Osakan metropoliksi () Tokion tavoin. Tällöin Osakan kaupunki olisi jaettu Tokion mallin mukaan erillisalueisiin, jotka toimisivat itsenäisten kaupunkien tavoin suoraan metropolihallinnon alaisuudessa. Muutoksen salliva lainsäädäntö hyväksyttiin Japanin parlamentissa elokuussa 2012, mutta osakalaiset hylkäsivät ehdotuksen täpärästi vuoden 2015 kansanäänestyksessä.


title: Osaka

text: Meri- ja jokireittien risteyskohdassa sijaitseva Osaka on ollut historiallisesti Japanin talouspääkaupunki ja sijaintinsa vuoksi portti Japaniin, kansainvälisen kaupan keskus. Se on edelleen yksi maan tärkeimmistä teollisuuskeskuksista ja satamakaupungeista. Kaupungilla on ollut merkittävä rooli Japanin talouskehityksessä: Edo-kaudella välttämättömien päivittäistavaroiden kuten riisin kaupalla rikastunut kaupunki muuntui Meiji-restauraation jälkeen teollisuuskeskukseksi, josta se sai lempinimen ”Savujen pääkaupunki” (). Vaikka toisen maailmansodan jälkeen talouden painopiste on siirtynyt Tokioon, Osakan johtoasema Japanin teollistumisessa on synnyttänyt lukuisia merkittäviä yrityksiä. Osaka muodostaa yhdessä Kioton ja Kōben kanssa suuren Keihanshinin metropoli- ja teollisuusalueen. Osakan alueen talous onkin hyvin suuri: vuonna 2009 Kansain alueen nimellinen bruttokansantuote oli noin 862,4 miljardia dollaria, Osakan kaupungin taas 223,9 miljardia dollaria. Osakan talous oli siten hieman pienempi kuin Hongkongin ja suurempi kuin Singaporen.


title: Osaka

text: Palvelusektori muodostaa suurimman prosenttiosuuden Osakan bruttokansantuotteesta, ja se on kasvanut viime vuosina voimakkaasti, mutta teollisuus on säilyttänyt tärkeän aseman. Osakan alueella toimii neljä tärkeää teollisuuden alaa: kemianteollisuus (erityisesti lääketeollisuus), koneteollisuus, elektroniikkateollisuus (laitteet, telekommunikaatio ja komponentit) sekä metalliteollisuus. Monet Japanin tärkeimmistä lääkeyrityksistä ovat syntyneet Osakassa Dōshōmachin alueella, joka on ollut jo 400 vuoden ajan lääkkeidenvalmistuksen keskus. Osakan alueella tuotetaan enemmän lääkkeitä kuin missään muualla Japanissa. Alue on myös merkittävä aurinkokennojen ja litiumioniakkujen valmistuskeskus. Vuonna 2009 noin viidesosa maailman litiumioniakuista tuotettiin Kansain alueella. Osakan kaupungissa näiden tuotteiden valmistus on keskittynyt Osakanlahden satama-alueille. Osakan rautatieaseman pohjoispuolelle Umekitaan rakennetaan suurta tietotekniikan ja robotiikan keskusta. Lisäksi Osakan ja Kōben satamat ovat merkittäviä elektroniikan ja puolijohteiden kauttakulkupaikkoja: vuonna 2009 niiden kaupan arvo oli noin 1,7 biljoonaa jeniä.


title: Osaka

text: Osakan teollisuuspohjan muodostavat etenkin pienet ja keskisuuret yritykset. Huomattava osa Japanin pienistä ja keskisuurista teollisuusyrityksistä sijaitseekin Osakan prefektuurissa. Vuonna 2009 kaupungissa toimi 208 289 yksityistä yritystä, joissa työskenteli 2 364 216 henkeä. Jopa 99,6 prosenttia osakalaisista yrityksistä on pienyrityksiä. Nämä pienet teollisuusyritykset toimivat etenkin kaupungin itäosissa. Kuitenkin myös monilla suurilla yrityksillä on pääkonttorinsa Osakassa, ja monet niistä ovat lähtöisin kaupungista: merkittävimpiin osakalaisiin suuryrityksiin kuuluvat esimerkiksi Takeda yakuhinkōgyō, Asahi kasei, Suntory, Sumitomo denkikōgyō, Sharp, Keyence, Kansai denryoku, Itōchū shōji, Nippon seimeihoken, Sumitomo Life seimeihoken, Panasonic ja Daiwa House.


title: Osaka

text: Osaka on tunnettu talouskulttuuristaan, joka perustuu ”käytännöllisyyteen, yrittäjähenkeen ja tunteeseen itsenäisyydestä ja itseriittoisuudesta”. Osakalaisten kriittisyys ja rationaalisuus on tuottanut tiedostavia kuluttajia: monet japanilaiset innovaatiot, kuten karaoke, pikanuudelit, liukuhihnasushi ja esivalmistetut talot ovatkin lähtöisin juuri Osakasta. Osakalaisia koskeviin stereotypioihin kuuluukin juuri bisnesmielisyys. Yleinen tervehdys Osakan murteella ei suinkaan ole ”päivää!” vaan ”ansaitsetko hyvin?” (もうかりまっか, "mōkarimakka"), johon standardivastaus on ”jotenkuten” (ぼちぼちでんな, "bochibochidenna").


title: Osaka

text: Osakan kaupunki jakautuu 24 suuralueeseen (). Niistä asukasluvultaan suurin on Hirano-ku, pinta-alaltaan vuorostaan Suminoe-ku. Kaupungin ydinalueen muodostavat Chūō-ku, Kita-ku, Nishi-ku, Naniwa-ku ja Tennōji-ku.


title: Osaka

text: Osakaa palvelee kattava raideliikenneverkko, joka koostuu metrosta, Japan Railwaysin rautatielinjoista ja yksityisten rautatieyhtiöiden operoimista linjoista. Osakan metrossa on kahdeksan linjaa ja se palvelee erityisesti kaupungin keskusta-alueita yhdistäen kaupungin pohjois- ja eteläosat nopeasti toisiinsa. Metro liikennöi aamuviidestä keskiyöhön saakka. Osakan kaupungin liikennelaitos operoi metron lisäksi yhtä automaattimetrolinjaa (Nankō Port Town -linja).


title: Osaka

text: JR Westin ja yksityisten yhtiöiden rautatieverkot liittävät Osakan keskustan lähialueisiin ja naapurikaupunkeihin. JR Westin linjoista tärkeimpiin kuuluu Tokion Yamanote-linjan tavoin kaupungin keskustan kiertävä Osakan ympyrälinja, joka liittää muun muassa Osakan, Kyōbashin, Tsuruhashin ja Tennōjin asemat toisiinsa. Merkittäviä yksityisiä rautatieyhtiöitä Osakan alueella toimii viisi: Hankyū-rautatiet (junia kaupungin pohjoisosiin, Kōbeen ja Kiotoon), Hanshin-rautatiet (junia Kōbeen), Keihan-rautatiet (junia Kiotoon), Kintetsu-rautatiet (junia Kansain alueen eteläosiin, Iseen ja Nagoyaan) sekä Nankai-rautatiet (junia etelään Wakayaman suuntaan).


title: Osaka

text:
Osakaa palvelee myös kaupungin liikennelaitoksen operoima kattava bussiverkko kymmenine linjoineen.
Erityisesti Osakan alueen liikenteessä käytettäviä matkakortteja ovat Icoca ja Pitapa.


title: Osaka

text: Osakaa palvelee kaksi lentoasemaa: Kansain kansainvälinen lentoasema (KIX) ja Osakan kansainvälinen lentoasema eli Itamin lentoasema (ITM). Molemmat lentoasemat sijaitsevat kaupungin ulkopuolella – Kansain lentoasema keinotekoisella saarella Osakanlahdessa noin 50 kilometriä kaupungin keskustasta etelään ja vanhempi Itamin lentoasema noin 10 kilometriä keskustan pohjoispuolella. Kansain lentoasema on Japanin toiseksi tärkein, ja sieltä lähtee lentoja lukuisiin kansainvälisiin kohteisiin. Sen valmistumisen jälkeen vuonna 1994 Itamin lentoasema on ollut vain kotimaanliikenteen käytössä. Kansain lentoaseman liittävät Osakan keskustaan esimerkiksi JR:n (Haruka-pikajuna) ja Nankai-rautateiden (Rap:t-pikajuna) junat.


title: Osaka

text: Japan Railwaysin suurnoupeusjunaverkko sekä JR:n ja muiden rautatieyhtiöiden tavanomaiset rautatielinjat yhdistävät Osakan Japanin muihin osiin. Osaka sijaitsee Tōkaidō–San’yō-shinkansenlinjalla. Tōkaidō shinkansen yhdistää Osakan itään Tokioon 2,5 tunnissa ja San’yō shinkansen länteen Kyūshūlle. Shinkansen-junat pysähtyvät Shin-Ōsakan rautatieasemalla keskustan pohjoispuolella. Lähikaupunkeihin Kiotoon, Naraan ja Kōbeen kulkee useiden rautatieyhtiöiden linjoja; Kioto ja Nara ovat JR:n junilla noin 30 minuutin, Kōbe taas 20 minuutin päässä Osakan keskustasta.


title: Osaka

text: Osakan satamasta lähtee matkustajalaivoja useisiin kotimaisiin ja ulkomaisiin kohteisiin. Kotimaanreitit yhdistävät Osakan Seton sisämeren alueelle ja Kyūshūlle sekä pidemmälle Okinawalle saakka. Matkustajalaivoja kulkee myös Kiinan Shanghaihin. Merkittävimpiin terminaaleihin kuuluu Nankō-laivaterminaali.


title: Osaka

text: Osakaan johtaa myös laaja moottori- ja maantieverkko. Hanshin-moottoritie kulkee kaupungin halki. Tokioon kestää autolla Tōmei- ja Meishin-moottoriteitä pitkin nopeimmillaan kuusi tuntia. Pitkänmatkan linja-autot liittävät Osakan Tokioon kahdeksassa tunnissa. Tällä reitillä kilpailu on ankaraa ja erilaisia bussivaihtoehtoja on paljon. Linja-autoreittejä kulkee osakasta moniin muihinkin kaupunkeihin Honshūlla ja Shikokulla sekä joihinkin kohteisiin Kyūshūlla.


title: Osaka

text: Vuonna 2017 Osakan kaupungin väkiluku oli 2 702 242. Naisia (1 397 063) oli hieman enemmän kuin miehiä (1 307 494). Kaupungin väestötiheys oli 12 009 henkeä neliökilometrillä. Päiväsaikaan kaupungin väkiluku on kuitenkin huomattavasti suurempi, yli 3,5 miljoonaa, sillä Osaka on merkittävä talouskeskus ja ympäröiviltä alueilta pendelöi kaupunkiin työntekijöitä. Historiansa korkeimman väkiluvun Osaka saavutti vuonna 1940, 3,25 miljoonaa. Sen jälkeen kaupungin väkiluku on laskenut pääosin sen viereisten lähiöalueiden kasvun vuoksi. Muutokseen vaikuttivat maanlaajuiset ongelmat: maan nouseva hinta, asuntopula ja ympäristöpulmat. Kaupungin ydinalue on kuitenkin säilynyt elinvoimaisena eikä suurta eroa sen ja lähiöiden välillä ole. Osakan metropolialueella asuu kuitenkin paljon suurempi määrä ihmisiä kuin itse kaupungissa: 60 kilometrin säteellä Osakasta on noin 17 miljoonaa asukasta. Tähän alueeseen kuuluu kaksi muuta suurta urbaania keskusta, Kioto ja Kōbe.


title: Osaka

text: Osakan Ikunon suuralue ja erityisesti Tsuruhashin kaupunginosa tunnetaan korealaisen kulttuurin keskuksena. Ikunossa asuu noin 50 000 japaninkorealaista, ja se on yksi suurimmista korealaisalueista koko maassa.


title: Osaka

text: Osakassa puhutaan japanin kielen Osakan murretta, joka on yksi Kansain murteen alamurteista. Historiallisesti ja kulttuurisesti ”voimakkaana” miljoonien ihmisten puhumana murteena Kansain murre muodostaa vastaparin Tokiossa puhutulle standardijapanille. Osakalle tyypillisiä murresanoja ovat esimerkiksi "ōkini" (”kiitos”), "nanbo" (”kuinka paljon?”), tervehdys-vastauspari "mōkarimakka" ja "bochibochidenna", "shānai" (”jaaha, ei voi mitään”) ja etenkin kauppiaiden ja bisnesmiesten käyttämä kiittävä tervehdys "maido". Tyypillisiä ovat myös esimerkiksi päätteet ”-ya”, ”-nen”, ”-hen” ja ”-dasu”. Nykyisin Osakan ja yleisemmin Kansain murre yhdistetään Japanissa manzain ja osakalaisten koomikkojen suosion myötä etenkin komediaan.


title: Osaka

text: Virallisesti Osaka jaetaan muiden japanilaisten suurkaupunkien tavoin suuralueisiin, mutta epävirallisesti Osakan ydinkeskusta jakautuu pohjois- (Kita) ja eteläosaan (Minami). Kitan alue keskittyy Umedan kaupunginosan ja Osakan rautatieaseman ympärille. Se on tavarataloineen, ostoskäytävineen ja toimistorakennuksineen kaupungin keskus päiväsaikaan. 2000-luvlla alue on kokenut merkittävän kasvojenkohotuksen: valmistuneita rakennushankkeita ovat muiden muassa Osaka Station City (2011) ja Grand Front Osaka (2013) -kompleksit. Rautatieaseman pohjoispuolinen ratapiha-alue on kehityksen alla. Aseman luoteispuolella kohoaa korkea Umeda Sky Building -pilvenpiirtäjä, jonka kaksoistornien välissä 173 metrin korkeudessa on kelluva näköalatasanne. Näiden suurten ja modernien rakennuskompleksien vastapainona toimivat esimerkiksi nuorten suosiossa oleva Nakazakichōn alue ja aseman eteläpuolen Kitashinchin viihdealue ravintoloineen ja baareineen.


title: Osaka

text: Umedan eteläpuolella virtaavat Dōjimagawa- ja Tosaborigawa-joet, joiden väliin jää Nakanoshiman saari. Tämä alue oli muinoin merkittävä kauppapaikka, jossa toimi myös Dōjiman riisitori. Alueella sijaitsivat myös Edo-kaudella Kaitokudō- ja Tekijuku-koulut. Nykyään alue on talous- ja hallintokeskus, ja siellä on lukuisia museoita. Nakanoshiman saarella kohoavat esimerkiksi Osakan kaupungintalo ja Itämaisen keramiikan museo.


title: Osaka

text: Viihde- ja ostosmahdollisuuksistaan tunnettu Minamin alue keskittyy Namban rautatieaseman ympärille. Aseman pohjoispuolella sijaitsee Osakan vilkkain yöelämän alue, kanavan varren Dōtonbori lukuisine neonkyltteineen, joista erityisen kuuluisia lienevät esimerkiksi ”Glico-mies” ja liikkuva rapukyltti. Kanavan eteläpuolella on pieni kauppakuja Hōzen-ji Yokochō perinteisine ravintoloineen ja baareineen. Asemalta pohjoiseen kanavan yli Shinsaibashin ostosalueelle jatkuu 600 metriä pitkä Shinsaibashin ostoskäytävä, ja sen vieressä levittäytyy nuorekas Amerikamuran alue, joka muodostaa vastineen Tokion Harajukulle. Muita huomattavia ostospaikkoja ovat aseman kaakkoispuolen elektroniikka-alue Den Den Town Nipponbashin kaupunginosassa, suuri Namba Parks -ostoskeskus aseman kyljessä ja Dōgusuji-ya-katu keittiötarvikkeineen. Minami on myös kulttuurikeskus, jossa sijaitsevat Shōchiku-za- ja Namba Grand Kagetsu -teatterit sekä Kansallinen bunrakuteatteri.


title: Osaka

text: Minamin eteläpuolella on Tennōjin kaupunginosa, joka tunnetaan laajasta Tennōjin puistosta ja siellä sijaitsevasta eläintarhasta sekä Shitennō-jin temppelistä. Viereen Abenobashin rautatieasemalle rakennetaan 300-metrin korkuista Abeno Harukas -pilvenpiirtäjää, joka on valmistuessaan vuonna 2014 Japanin korkein. Lähellä on vanha Shinsekain retrotunnelmainen viihdealue, jonka maamerkkinä kohoaa vuonna 1912 rakennettu, 103 metriä korkea Tsūtenkaku-torni. Keskustan itäpuolella ovat Osakan linna vallihautoineen ja puistoineen, sen viereinen Osaka Business Park -toimistoalue ja linnan eteläpuolella vuonna 652 valmistuneen Naniwa-no-miyan palatsin rauniot sekä Tsuruhashin korealaiskaupunginosa. Länsipuolella levittäytyy laaja satama-alue, jonka nähtävyydet keskittyvät Tenpōzanin kaupunginosaan: Osakan akvaario, yksi maailman suurimmista maailmanpyöristä, ostoskeskuksia ja teemapuisto. Sakishiman saarella ovat Asia and Pacific Trade Center -kompleksi ja Cosmo Tower -pilvenpiirtäjä, Maishiman saarella lukuisia urheilulaitoksia.


title: Osaka

text: Osakan taidemuseoista merkittävimpiin kuuluu Kansallinen kansainvälisen taiteen museo (NMAO), joka esittelee japanilaista ja ulkomaista nykytaidetta. Museo siirtyi uuteen rakennukseen Nakanoshiman saarella vuonna 2007. Itämaisen keramiikan museolla on vuorostaan yksi maailman hienoimmista korealaisen ja kiinalaisen keramiikan kokoelmista. Tennōjin puistossa sijaitseva Osakan kaupungin taidemuseo on avattu jo vuonna 1936, ja sillä on laaja etenkin japanilaisen ja kiinalaisen taiteen kokoelma. Tieteeseen keskittyy lapset huomioon ottava Osakan tiedemuseo, historiaan taas Osakan historiallinen museo, joka avattiin Osakan linnan viereen vuonna 2003. Lisäksi kaupungissa toimivat toisen maailmansodan kauhuja käsittelevä rauhanmuseo Peace Osaka ja Osakan ihmisoikeusmuseo, jossa esitellään syrjittyjen ryhmien, kuten burakulaisten, korealaisten, ainujen ja naisten historiaa.


title: Osaka

text: Osakan akvaario eli Kaiyūkan on yksi Japanin vaikuttavimmista. Meren rannalla Tenpōzanin alueella sijaitsevaan akvaarioon on tuotu merieläimiä Tyynenmeren eri alueilta. Akvaariossa on 15 vesiallasta, joista suurin on yhdeksän metrin syvyinen. Huvittelumahdollisuuksia tarjoavat myös vuonna 2001 avattu Universal Studios Japan -teemapuisto, Japanin toiseksi vilkkain huvipuisto Tokyo Disney Resortin jälkeen, sekä Festival Gate -huvipuisto valtavine ostos- ja ravintola-alueineen. Sen vieressä on Spa World -superkylpylä, jota väitetään maailman suurimmaksi.


title: Osaka

text: Osaka on tiiviisti rakennettu kaupunki, mutta siellä on myös joitakin suuria puistoja. Keskusta-alueen merkittävimpiin viheralueisiin kuuluvat Osakan linnan puisto ja Tennōjin puisto. Osakan linnan puisto on parhaimmillaan keväällä luumun- ja kirsikankukkien aikaan ja syksyllä ruska-aikaan, jolloin siellä järjestetään suosittu krysanteemifestivaali. Puistossa on myös suuri pesäpallokenttä ja lenkkeilyreittejä. Tennōjin puistossa on vuorostaan muun muassa kasvitieteellinen puutarha, eläintarha ja pyöreänmuotoinen, japanilaistyylinen Keitaku-en-puutarha. Puisto on avattu jo vuonna 1909 ja sillä on värikäs historia. Osakan ensimmäinen julkinen puisto oli kuitenkin Nakanoshiman puisto Nakanoshiman saarella. Se perustettiin vuonna 1891 ja sieltä on hyvät näkymät ympäristön maamerkkirakennuksia kohti. Suosittuna kokoontumispaikkana Amerikamuran alueella toimii kolmionmuotoinen Sankaku-puistikko, joka tunnetaan katuesiintyjistään, suurista puistaan ja ulkoilmatapahtumistaan.


title: Osaka

text: Kauempana keskustasta sijaitsevat esimerkiksi satama-alueelle Ajigawa-joen rannalle rakennettu Tempōzanin puisto kukkuloineen ja Tsurumiryokuchin puisto, joka sijaitsee vuoden 1990 kansainvälisen puutarhanäyttelyn paikalla. Laajan puiston merkittävin nähtävyys ovat kirkkaanväriset kukat, mutta siellä on myös paljon urheilumahdollisuuksia. Puiston kansainvälisten puutarhojen alueella on 59 erilaista puutarhaa; puutarhanäyttelystä jäljelle jäänyt on myös suuri Sakuya konohana-kan -kasvihuone. Nagain puistossa keskustan eteläpuolella on samoin runsaasti paikkoja urheiluun, merkittävimpänä Nagai-stadion, ja tuhannen lajin kasvitieteellinen puutarha.


title: Osaka

text: Osakan lukuisista šintolaisista pyhäköistä ja buddhalaisisista temppeleistä huomattavimpiin kuuluvat Sumiyoshi-taishan pyhäkkö ja Shitennō-jin temppeli. Sumiyoshi-taisha on yli 2 000 ympäri Japania sijaitsevan Sumiyoshi-pyhäkön pääpyhäkkö ja se on omistettu kolmelle kamille ("Sumiyoshi sanjin"). Vaikka pyhäkön nykyiset rakennukset ovat 1800-luvun alusta, se on perustettu 200-luvulla ja on siten yksi maan vanhimmista. Se on rakennettu buddhalaisuutta edeltävään sumiyoshi-zukuri-tyyliin. Uudenvuoden hatsumōden aikaan pyhäkkö on yksi Japanin vierailluimmista. Shitennō-ji on vuorostaan yksi Japanin vanhimmista temppeleistä ja vanhin valtion rakentama temppeli. Sen perusti prinssi Shōtoku vuonna 593. Myös Shitennō-ji on rakennettu uudelleen lukuisia kertoja historiansa aikana, mutta temppelin kivinen torii vuodelta 1294 on lajissaan vanhin.


title: Osaka

text: Muita mainitsemisen arvoisia pyhäköitä ovat esimerkiksi 900-luvulla perustettu Ōsaka Tenman-gū, yksi merkittävimmistä Sugawara no Michizanen kamille omistetuista pyhäköistä, joka tunnetaan suuresta Tenjin matsuri -festivaalista, ja lääkkeidenvalmistuksesta tunnetun Dōshōmachin alueen Sukunahikona-jinja, jossa palvotaan terveyden ja lääketieteen kamia. Se tunnetaan myös paperimassasta valmistetuista tiikeriamuleteistaan, jotka ovat suosittu matkamuisto. Myös Imamiya Ebisu jinja on prinssi Shōtokun perustama, ja kaupan jumalalle Ebisulle omistettuna se on Osakassa suosittu pyhäkkö, jossa vierailee yli miljoona kävijää vuodessa. Se tunnetaan Tōka Ebisu -festivaalista. Ohatsu Tenjin -pyhäkkö muistetaan taas vuoden 1703 kaksoisitsemurhan tapahtumapaikkana, josta kirjailija Chikamatsu Monzaemon kirjoitti kuuluisan "Sonezaki shinjū" -bunrakunäytelmänsä.


title: Osaka

text: Monet esittävän taiteen muodot – bunraku, kabuki, nō ja kyōgen – kehittyivät ja jalostuivat Osakan vauraan kaupunkikulttuurin myötä Edo-kaudella. Osaka on bunraku-nukketeatterin syntypaikka ja nykyinenkin pääkaupunki. Bunraku kehittyi jōruri-balladeista, kun Takemoto Gidayū perusti Takemoto-za-teatterin Osakan Dōtonboriin vuonna 1684 ja loi yhdessä näytelmäkirjailija Chikamatsu Monzaemonin kanssa "ningyō jōruri" eli ”nukkejōruri”-teatterimuodon. Bunrakua esitetään nykyään Osakassa kansallisessa bunrakuteatterissa, joka on rakennettu vuonna 1984. Kabukia esitetään Shōchiku-za-teatterissa, nōta ja kyōgenia esimerkiksi Ōtsukin nōteatterissa ja heinäkuisin Osakan linnanpihalla pimeän laskeuduttua. Osakasta ovat lähtöisin bunrakun lisäksi kaksi komiikan muotoa, rakugo ja manzai; rakugo esitetään koomisen monologin muodossa, manzai taas on näyttelijäparin esittämä stand up -komiikan muoto. Molempia esitetään muun muassa Namba Grand Kagetsu -teatterissa.


title: Osaka

text: Perinteisen japanilaisen teatteritaiteen lisäksi Osakassa on lukuisia tiloja oopperan, baletin ja musiikin esittämiseen aina klassisesta musiikista jazziin ja populaarimusiikkiin. Tärkeimpiin konserttihalleihin kuuluvat Nakanoshimalla sijaitseva 2 700 kuuntelijan Festival Hall ja suuri Ōsaka-jō Hall -monitoimiareena, jonne mahtuu 16 000 henkeä. Populaarimusiikkiin keskittyy kuusikulmion muotoinen Namba Hatch, kun taas Symphony Hall on Japanin ensimmäinen erityisesti klassisen musiikin konsertteja varten suunniteltu konserttitalo.