title: Sara Paretsky

text: Töidensä ohessa Paretsky innostui kirjoittamaan romaaneja. Aikaa siihen liikeni vain yöllä, sillä hänen piti huolehtia kodista, aviomiehestä ja kolmesta poikapuolesta. Esikoisromaani oli vuonna 1982 ilmestynyt "Indemnity Only" (suom. "Sohaisu pimeään"). Vuonna 1985 Paretsky saattoi siirtyä päätoimiseksi kirjailijaksi. Samana vuonna hän oli myös perustamassa naiskirjailijoiden Sisters in Crime -järjestöä.


title: Sara Paretsky

text: Yhtä lukuun ottamatta kaikkien Paretskyn romaanien päähenkilö on V. I. Warshawski, chicagolainen naisyksityisetsivä. Warshawskissa on paljon samoja piirteitä kuin toisessa naisyksityisetsivässä, Sue Graftonin Kinsey Milhonessa. Molemmat ovat sitkeitä ja vaaraa pelkäämättömiä naisia, joiden tutkimusmenetelmät kulkevat välillä lain rajoilla tai sen toisella puolenkin. Kummatkin ovat eronneita, välttelevät läheisiä ihmissuhteita ja pitävät tiukasti kiinni omasta itsenäisyydestään. Useimmat Warshawskin tapaukset sijoittuvat hänen kotikaupunkiinsa Chicagoon.


title: Sara Paretsky

text: Paretskyn kirjojen juonet kulkevat usein saman kaavan mukaan: joku murhataan, Warshawski tutkii tapausta, seuraa lisää murhia ja lopussa Warshawski on itsekin päästä hengessään kamppailussa rikollisia vastaan. Tapahtumien miljöö vaihtelee kuitenkin suuresti liikemaailmasta rahtilaivoihin. Paretskyn kirjoissa esiintyy myös koko joukko vaihtelevia sivuhenkilöitä: Warshawskin utelias naapuri Contreras, lääkäriystävä Lotty Herschel, sairaalanjohtaja Max Lowenthal, ystävänsä tyttärestä jatkuvasti huolta kantava poliisi Bobby Mallory ja monet muut.


title: Sara Paretsky

text: Paretskyn kirjoissa on vahva yhteiskuntakriittinen ote. Warshawski saattaa päivänvaloon varakkaiden yhtiöiden väärinkäytöksiä ja toisaalta kokee jatkuvasti yhteiskunnassa vallitsevan eriarvoisuuden. Kirjoissa miehet suhtautuvat usein väheksyvästi naisetsivään, mutta Warshawski osoittaa teoillansa olevansa vähintäänkin näiden veroinen, joten myös feministinen sävy on usein mukana.


title: November Rain

text: November Rain on yhdysvaltalaisen hard rock-yhtye Guns N' Rosesin kappale ja single. Kappaleen on kirjoittanut yhtyeen laulaja Axl Rose, ja se julkaistiin ensi kertaa yhtyeen vuoden 1991 studioalbumi "Use Your Illusion I:n" kymmenentenä raitana. Kappale julkaistiin singlenä Yhdysvalloissa vuoden 1992 kesäkuussa CD- ja vinyyliformaateissa.


title: November Rain

text: "November Rain" on yksi Guns N' Rosesin pitkäkestoisimpia kappaleita, sillä sen kokonaispituus on lähes yhdeksän minuuttia. Se on myös "Use Your Illusion I:n" toiseksi pitkäkestoisin kappale, sillä sen edelle kiilaa vain yli kymmenminuuttinen, albumin päättävä kappale "Coma". "November Rain" nousi Yhdysvalloissa "Billboard Hot 100"-singlelistan sijalle 3 ja se on kestoltaan kaikkien aikojen pisin kappale, joka on noussut kymmenen parhaan joukkoon "Billboardin" listalla. Kappaleen musiikkivideo ylitti miljardin katselun rajan youtubessa 13 heinäkuuta 2018. Kyseessä on ensimmäinen ennen youtuben olemassa oloa julkaistu video, joka on ylittänyt kyseisen rajan.


title: November Rain

text: "November Rainista" on kuvattu myös Andrew Morahanin ohjaama musiikkivideo. Musiikkivideossa kuvataan yhtyeen laulaja Axl Rosen sekä hänen silloisen naisystävänsä Stephanie Seymourin häitä sekä yhtyettä soittamassa kappaletta sinfoniaorkesterin säestyksellä suuressa teatterissa. Musiikkivideolla sinfoniaorkesteri soitti oikeasti, sillä Rose halusi tietää miltä hänen säveltämänsä sinfoninen kappale kuulostaisi konserttiesityksenä. Musiikkivideossa huomattavia seikkoja ovat sen elokuvallisuus, josta se myös voitti parhaan musiikkivideon palkinnon MTV Video Music Awards-palkintogaalassa vuonna 1992. Tämän lisäksi se on budjetiltaan yksi kaikkien aikojen kalleimmista musiikkivideoista, sillä sen kokonaisbudjetin arvellaan liikkuneen 1,5 miljoonan Yhdysvaltain dollarin liepeillä mukaan lukien Seymourin yllä videolla nähtävä 8 000 dollarin arvoinen morsiuspuku. Video on myös tunnettu näyttävistä kohtauksistaan, joissa yhtyeen kitaristi Saul "Slash" Hudson soittaa kappaleen kitarasoolojaan; ensimmäisen kahden soolon aikana hän soittaa autioituneen kirkon pihalla helikopterin kiertäessä häntä, ja viimeisen soolonsa hän soittaa aiemmin mainitussa teatterissa seisten Rosen soittaman flyygelin päällä. Kyseinen soolo on äänestetty muun muassa musiikkilehti "Guitar Worldin" äänestyksessä kaikkien aikojen kuudenneksi parhaaksi kitarasooloksi kautta aikojen. "November Rainin" musiikkivideo kuuluu myös "Estranged"- ja "Don't Cry"-kappaleiden musiikkivideoiden ohella näiden kolmen musiikkivideon muodostamaan niin kutsuttuun trilogiaan.


title: November Rain

text: Videon alkaessa Axl nähdään pimennetyn makuuhuoneen sängyllä syömässä unilääkkeitä. Tämän jälkeen video siirtyy konserttisaliin sinfoniaorkesterin ja yhtyeen luo. Axl istuu haikeana flyygelinsä ääreen aloittamaan kappaleen intron, jonka aikana välissä vilahtelee kuvia vertavuotavasta ristiinnaulitusta. Seuraa sarja erilaisia kohtauksia, joissa Axl menee vihille Stephanien näyttelemän nuorikkonsa kanssa. Noustessaan Axlin ohjaaman valkoisen Bentleyn kyytiin morsian kääntää katseensa poispäin kuin epävarmana siitä, mitä on juuri tehnyt. Seuraavassa kohtauksessa häävastaanotolla alkaa valtaisa kaatosade, ja vieraiden hajaantuessa ja pöytien kaatuessa punaviinipullot kaatuilevat valkoisten pöytäliinojen päälle värjäten ne verenpunaiseksi. Videon viimeiset kohtaukset käsittelevät morsiamen kuolemaa; Axl istuu kirkossa kuunnellen hautajaisseremoniaa, jonka jälkeen arkku kannetaan hautuumaalle, ja sateen valuessa edelleen saattoväki poistuu. Viimein palataan sängyssään ikään kuin painajaisesta heräävään Axliin, joka siirtyy kuitenkin äkisti hautuumaalle morsiamensa haudan luo. Hän kumartuu sen ylle, ja nuorikon morsiuskimppu putoaa arkulle, jonka päälle kimpun kukkien värit valuvat sateen vaikutuksesta.


title: Liza Marklund

text: Liza Marklund (oik. "Elisabeth Marklund", 9. syyskuuta 1962 Piitime, Ruotsi) on ruotsalainen kirjailija ja toimittaja. Hänet tunnetaan rikoskirjoista, joiden päähenkilönä on iltapäivälehden rikostoimittaja Annika Bengtzon. Hän omistaa Jan Guilloun ja Ann-Marie Skarpin kanssa Piratförlagetin, joka on Ruotsin suurimpia kustantamoja. Marklundin kirjoja on käännetty 30 kielelle ja niitä on myyty noin 17 miljoonaa kappaletta.


title: Liza Marklund

text: Marklund syntyi Norrbottenissa sijaitsevassa Pålmarkin kylässä. Hän kävi Norrbottenissa Kalixin kansanopiston journalistilinjan ja työskenteli ennen kirjailijan uraansa toimittajana useissa lehdissä, muun muassa Arbetaren-lehdessä ja Aftonbladetissa sekä Expressenissä 1989–1994. Marklund oli myös Metro-lehden päätoimittaja ja TV4-kanavan uutispäällikkö.


title: Liza Marklund

text: Marklund keskittyi sittemmin kirjojen kirjoittamiseen, minkä ohessa hän on kirjoittanut lehtikolumneja. 11 rikosromaanin lisäksi hän on kirjoittanut muutamia muita teoksia ja osallistunut antologioihin. Marklundin teokset ovat suosittuja etenkin Pohjoismaissa. Hänen kirjoissaan heijastuu iltapäivälehden toimituksen kiireinen työyhteisö, joka on täynnä ihmisten välisiä jännitteitä. Marklund on hyödyntänyt kirjoissaan omia kokemuksiaan uutistyöstä. Kirjoissa rikosuutisia jahtaava Annika Bengtzon sotkeutuu asioita tutkiessa usein tahtomattaan valonarkoihin salaisuuksiin. Työn vastapainona ovat arkielämän ongelmat, kun perheelle ei tahdo riittää aikaa. Useista Marklundin Annika Bengtzon -dekkareista on tehty myös elokuva. Marklund on kertonut vuonna 2015 ilmestyneen teoksen "Järnblod" (suom. "Rautaveri") jäävän hänen viimeiseksi dekkarikseen. Hän ilmoitti samalla myös vetäytyvänsä julkisuudesta.


title: Liza Marklund

text: Marklund on nostanut kirjoissaan ja aihetta käsittelevässä dokumenttisarjassaan esiin myös naisiin kohdistuvan väkivallan. Hän on tehnyt myös dokumentin Venäjän ja Kambodžan aids- ja HIV-lapsista. Marklund nimitettiin Unicefin hyvän tahdon lähettilääksi vuonna 2004.


title: Liza Marklund

text: Marklund on naimisissa Mikael Aspeborgin kanssa. Hänellä on kolme lasta, joista kaksi Aspeborgin kanssa. Hänen vanhin lapsensa Annika Marklund on valokuvamalli ja näyttelijä ja kirjoittaa myös kolumneja. Marklund asuu Tukholmassa ja Marbellassa.


title: Epäsäännöllinen verbi

text: Epäsäännölliset verbit ovat verbejä, jotka eivät taivu yleisien sääntöjen mukaan. Indoeurooppalaisissa kielissä nämä ovat erittäin yleisiä, ja niitä on useita luokkia. Esimerkiksi englannissa on ablaut-verbejä, kuten "swim : swam : swum", taipumattomia verbejä kuten "cut", vokaalinpituusmuutoksia kuten "plead : pled", erikoisia päätteitä kuten "prove : proven" ja hävinneitä tavuja kuten "light : lit".


title: Epäsäännöllinen verbi

text: Suomessa on muutamia verbejä, joissa konsonantteja katoaa tavallista monimutkaisempien, ääntämistä helpottavien sääntöjen mukaan, kuten konsonanttivartalosta tek- partisiipin perfektin passiivi "teh(ty)", jossa k on muuttunut h:ksi, koska suomi ei hyväksy konsonanttiyhtymää kt (vrt. esim. ruotsin arkitekt ja suomen arkkitehti) tai konsonanttivartalosta juoks- ensimmäisen infinitiivin lyhyempi muoto "juos(ta)", jossa k on kadonnut, koska suomi ei hyväksy konsonanttiyhtymää kst. Lisäksi on yksi epäsäännöllisyys: verbin "olla" kolmas persoona on yksikössä "on" (eikä säännöllinen *"olee") ja monikossa "ovat" (eikä säännöllinen *"olevat"). Murteissa ja puhekielessä esiintyy assimilaatiota ainakin neljässä verbissä: "mennä : mee(n)", "panna : paa(n)", "tulla : tuu(n)", "nähdä : nää(n)".


title: Epäsäännöllinen verbi

text: Joissain kielissä, kuten esperantossa (jossa ei ole yhtään epäsäännöllistä sanaa) ei ole yhtään epäsäännöllistä verbiä.


title: Berserkki

text: Berserkit olivat skandinaavisia sotureita, jotka menivät taisteluun kiihkeän raivotilan vallassa. Tiedot berserkeistä ovat ensi sijassa peräisin islantilaisista saagoista. Skandinaavisessa ja germaanisessa kansanperinteessä berserkit olivat varhaiskeskiajan ja keskiajan villejä sotureita, jotka palvoivat Odinia. Berserkit toimivat ylimystön henkivartijoina ja iskujoukkoina. Erään saagan mukaan Norjan ensimmäisen kuninkaan Harald Kaunotukan henkivartijat olivat berserkkejä.


title: Berserkki

text: Berserkkejä pidettiin pelottavina vastustajina, joilla uskottiin usein olevan yliluonnollisia voimia. Islantilaisen "Grágás"-lakikokoelman mukaan berserkkitilaan meneminen oli rauhan aikana kielletty lainsuojattomuuden uhalla. Sana "berserkki" tulee mahdollisesti muinaisskandinaavisesta sanasta "berserkr", joka tarkoittaa ”karhunnahkaista paitaa”. Tällä tarkoitetaan karhuntaljan käyttöä vaatteena ja siitä saatavaa raivoa ja voimaa. Jotkut berserkit myös ottivat nimen "björn" tai "biorn" eli karhu. Toisen tulkinnan mukaan "ber" tulisi sanasta "berr" (paljas), jolloin berserk tarkoittaisi paljasihoista eli alastomana tai ilman varusteita taistelevaa miestä. Myös kuvakudokset ja muut vanhat kuvalähteet esittävät heidät kummallakin tavoin. Berserkkien raivokas taistelutapa ja pukeutuminen eläinten nahkoihin saattoivat vaikuttaa ihmissusitarinoiden syntyyn Euroopassa.


title: Berserkki

text: Siitä, millainen sotilasryhmä berserkit tarkalleen ottaen olivat, on kiistelty. Usein heidät kuvataan vaeltavina miesryhminä, jotka haastoivat talonpoikia taistelemaan naistensa tai satonsa puolesta. Saagoissa kuvataan tosin yksinäisiäkin berserkkejä. Berserkit saattoivat raiskata ja murhata mielensä mukaan omankin väen keskuudessa, ja heidät kuvataan usein saagoissa pahantekijöinä ja roistoina.


title: Berserkki

text: Nykyisin oletetaan, että berserkit saavuttivat raivotilan samankaltaisilla tekniikoilla kuin šamaanit transsitilan; kyse oli siis jonkinlaisesta itsesuggestiosta. Myös tajunnantilaan vaikuttavia aineita on voitu käyttää. Erään teorian mukaan berserkkitila oli alun perin tahaton seuraus suopursulla tai suomyrtillä humalien sijaan maustetun oluen juomisesta. Berserkkien kerrotaan muun muassa karjuneen eläinten lailla ja purreen kilpiään ennen taistelua. Berserkkien väitetään joissain tarinoissa olleen haavoittumattomia, ja mahdollisesti he ainakin itse uskoivat näin mennessään taisteluun. Mahdollisesti heidän hypnoosia muistuttava tilansa poisti heiltä kivun ja uupumuksen tunteen.


title: Berserkki

text: Berserkkien kykyä on verrattu myöhempien aikojen suomalaisten tietäjien kykyyn. Intomiehiksi eli myrrysmiehiksi kutsuttiin tietäjiä, jotka taistelivat yliluonnollisia olentoja, kuten taudinaiheuttajia vastaan silmittömän raivotilan vallassa. He saattoivat karjua mielipuolisesti, hakata esineitä yhteen, huitoa asein näkymätöntä vastustajaa, viiltää itseään tai nostaa paljain käsin kiukaalta kuumia kiviä


title: Berserkki

text: Elokuvassa 13. soturi kuvataan, miten berserkit hyökkäävät viikinkikylään.


title: Huhu (elokuva)

text: Huhu on William Wylerin ohjaama draamaelokuva vuodelta 1961. Se pohjautuu Lillian Hellmanin näytelmään vuodelta 1934, ja sen pääosissa näyttelevät Audrey Hepburn ja Shirley MacLaine. Huhu käsittelee valehtelua, syrjintää ja näiden vaikutusta ihmissuhteisiin sekä myös ihmisten käytöstä yleisemmin pienessä yhteisössä. Tapahtumien keskipisteessä on Wrightin ja Dobien johtama tyttökoulu, jonka yksi oppilas eräänä päivänä syyttää opettajia sopimattomasta käytöksestä.


title: Huhu (elokuva)

text: Elokuva on mustavalkoinen.


title: Huhu (elokuva)

text: Huhu on uusintaversio William Wylerin vuonna 1936 ohjaamasta elokuvasta "Nämä kolme" (These Three). Siinä Miriam Hopkins esitti Martha Dobieta.


title: Shirley MacLaine

text: Shirley MacLaine (aik. Shirley MacLean Beaty, s. 24. huhtikuuta 1934 Richmond, Virginia) on tunnettu yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä. Hän on näyttelijä Warren Beattyn vanhempi sisar.


title: Shirley MacLaine

text: MacLaine laitettiin tanssikouluun kaksivuotiaana ja hän on esiintynyt neljävuotiaasta asti. Lukion jälkeen MacLaine muutti New Yorkiin toteuttaakseen unelmansa Broadway-näyttelijän urasta. Hän oli Carol Haneyn varanäyttelijä näytelmässä "The Pajama Game", kun Haney mursi nilkkansa ja MacLaine sai kutsun näyttämölle. Muutaman viikon päästä, Haneyn edelleen ollessa sairauslomalla, yleisön joukossa istui ohjaaja-tuottaja Hal B. Wallis, joka MacLainen nähtyään palkkasi tämän Hollywoodiin Paramount Picturesin palvelukseen.


title: Shirley MacLaine

text: MacLaine näytteli ensimmäiset elokuvaroolinsa vuonna 1955: naispääosat Alfred Hitchcockin mustassa komediassa "Mutta... kuka murhasi Harryn?" sekä Jerry Lewis -komediassa "Vaarattomia vakoilijoita". Hänen erikoinen poikatyttömäinen ulkonäkönsä ja kykynsä näytellä samaan aikaan kokenutta mutta viatonta toivat hänelle usein hyväsydämisten ja myös huikentelevien naisten rooleja. MacLaine on harvoin päässyt näyttämään tanssitaitojaan elokuvissa, mutta hän on esiintynyt monissa televisio-ohjelmissa ja voittanut Emmy-palkintoja.


title: Shirley MacLaine

text: MacLaine sai Parhaan naispääosan Oscarin elokuvasta "Hellyyden ehdoilla" vuonna 1984 ja on ollut ehdolla palkinnon saajaksi viidesti. MacLainelle myönnettiin Yhdysvaltain elokuvainstituutin elämäntyöpalkinto vuonna 2012. MacLaine sai etunimensä näyttelijä Shirley Templen mukaan.


title: Shirley MacLaine

text: MacLaine tunnetaan myös New Age -liikkeen kannattajana. Hän on julkaissut useita kirjoja, joissa hän käsittelee pääasiassa uraansa Hollywoodissa ja hengellisiä näkemyksiään.


title: Pertti Teurajärvi

text: Pertti Benjam Teurajärvi (s. 20. helmikuuta 1951 Kolari) on entinen kilpahiihtäjä ja olympiavoittaja.


title: Pertti Teurajärvi

text:
Hiihtäjänä Teurajärvi tuli suuren yleisön tietoisuuteen voitettuaan vuonna 1971 Nuorten maailmanmestaruuskisoissa pronssia. Hän oli mukana Suomen kultaa voittaneessa viestijoukkueessa Innsbruckissa 1976. Lake Placidin olympialaisissa 1980 Teurajärvi hiihti 20. helmikuuta toisen osuuden 4 × 10 km:n viestissä, jossa Suomi voitti olympiapronssia. Pertti Teurajärven paras maailmancupin sijoitus on 4 s: Länsi-Saksan osakilpailussa vuonna 1982.
Seuratasolla Teurajärvi on edustanut Sieppijärven Sisua, Ylläksen Hiihtäjiä ja Kolarin NS:n Urheilijoita. Pertti Teurajärvellä on 16 aikuisten SM-mitalia: 1 kulta, 11 hopeaa ja 5 pronssia.


title: Pertti Teurajärvi

text: Vuoden 1982 SM-kisoissa Teurajärvi sijoittui 50 kilometrin kilpailussa neljänneksi, mutta hänen suorituksensa hylättiin, koska hänen doping-näytteestään löytyi prolintaani-nimistä piristettä. Teurajärvi määrättiin vuoden mittaiseen kilpailukieltoon, mikä esti hänen osallistumisen vuoden 1982 MM-hiihtoihin.


title: Pertti Teurajärvi

text: Pertti Teurajärvi on Eero Mäntyrannan sisarenpoika. Teurajärvestä on käytetty nimiä Teura ja Ylläksen ahma. Hänen tyttärensä Jaana on myös entinen hiihtäjä, joka otti osaa urallaan kahteen maailmancupin kilpailuun.


title: Pertti Teurajärvi

text: Opetusministeriö myönsi Teurajärvelle Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon vuonna 2007.


title: Arto Koivisto

text: Arto Ilmari Koivisto (s. 7. joulukuuta 1947 Isojoki) on suomalainen kilpauransa päättänyt kilpahiihtäjä ja olympiavoittaja.


title: Arto Koivisto

text: Innsbruckin 1976 talviolympialaisissa Koivisto voitti kultaa 4 × 10 kilometrin viestissä Suomen joukkueen ankkurina. Henkilökohtaisen pronssimitalin hän saavutti 15 kilometrillä ja lisäksi hän sijoittui 30 kilometrillä kahdeksanneksi ja 50 kilometrillä kymmenenneksi.


title: Arto Koivisto

text: Falunin MM-kilpailuissa 1974 Koivisto sijoittui 15 kilometrillä 20:nneksi. Lahden MM-kilpailuissa 1978 hän oli 30 kilometrillä 29:s ja Oslon MM-kilpailuissa 1982 15 kilometrillä 27:s.


title: Arto Koivisto

text: Seuratasolla Koivisto on edustanut muun muassa IF Länkeniä ja Isojoen Urheilijoita. Hän voitti Suomen mestaruuden 50 kilometrillä vuonna 1974 ja 15 kilometrillä vuonna 1982. Hän voitti Holmenkollenilla 15 kilometrin kilpailun vuonna 1976.


title: Arto Koivisto

text: Vuoden 1981 SM-kisoissa Kajaanissa Koivisto sijoittui 15 ja 50 kilometrin kilpailuissa alun perin kolmanneksi, mutta hänen doping-näytteestään löytyi merkkejä efedriinin käytöstä ja suoritukset hylättiin. Koivisto kertoi käryn johtuneen lääkärin määräämästä yskänlääkkeestä. Hänet määrättiin väliaikaiseen kilpailukieltoon, jonka pituudeksi myöhemmin vahvistettiin vain yksi kuukausi. Vuonna 2001 julkaisemassaan kirjassa "Elämäni ladulla" Koivisto myönsi hyödyntäneensä uransa aikana tuolloin vielä sallittua veritankkausta sekä pieniä määriä hormoneja.Urheilu-uransa loppuvaiheessa Koivisto kouluttautui hierojaksi ja on toiminut hierojana uransa päättymisestä lähtien. Lisäksi Koivisto toimii nykyisin Kaskisissa Lounasravintola Sininen Hetki Oy:n toimitusjohtajana. Aiemmin hän toimi samassa ravintolassa yksityisenä elinkeinon harjoittajana.


title: Arto Koivisto

text: Opetusministeriö myönsi Koivistolle Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon vuonna 2007.


title: Liekki

text: Liekki tarkoittaa seuraavia:


title: Lyhtyjuhla

text: Lyhtyjuhla () on kiinalainen kevääseen sijoittuva juhla, jota vietetään kiinalaisen vuoden ensimmäisen kuukauden 15. päivä. Lyhtyjuhla on kiinalaisen uudenvuoden juhlinnan päätöspäivä.


title: Lyhtyjuhla

text: Juhlan tunnusmerkkeihin kuuluu makealla täytteellä täytetyistä riisipallukoista (湯圓 tāngyuán) valmistettu keitto. Juhlapäivän iltana lapset leikkivät kiinalaisilla paperilyhdyillä. Joissakin kaupungeissa voidaan myös järjestää lapsille juhla, jossa on esillä erilaisia monimutkaisia, kuten eläimiä ja ihmisiä esittäviä, paperilyhtyjä.


title: Tomaso Albinoni

text: Tomaso Giovanni Albinoni (8. kesäkuuta 1671 Venetsia – 17. tammikuuta 1751 Venetsia) oli italialainen barokkisäveltäjä, jonka töistä tunnetuimpia ovat hänen instrumentaalisävellyksensä. Omana aikanaan hän oli tunnetuin oopperateoksistaan.


title: Tomaso Albinoni

text: Usein hautajaisissa tai muistotilaisuuksissa soitettava Adagio g-mollissa viululle, jousille ja uruille julkaistiin 1958. Sen usein virheellisesti väitetään olevan Tomaso Albinonin työtä, mutta kyseessä on italialaisen Remo Giazotton sävellys, jonka Giazotto väitti pohjautuvan toisen maailmansodan Dresdenin pommituksien jälkeen kirjaston raunioista löytyneeseen Albinonin basso-osaan. Giazotto ei koskaan julkaissut fragmenttia, eikä siitä ole virallista merkintää Saksin maakuntakirjastossa (Sächsische Landesbibliothek), jossa on luettelo Albinonin julkaisemattomista teoksista. Giazotto julkaisi ja hankki tekijänoikeudet itselleen vuonna 1958, nimekkeellä "Remo Giazotto, Adagio in sol minore per archi e organo, su due spunti tematici e su un basso numerato di Tomaso Albinoni" (Milan: Ricordi, 1958).


title: Tomaso Albinoni

text: Kappaletta on myös sovitettu monille eri soittimille. Se soi mm. Peter Weirin Gallipoli-elokuvassa.


title: Helsingin pormestari

text:
Helsingin pormestarin tehtävä on johtaa kaupunginhallituksen alaisena kaupungin hallintoa, taloudenhoitoa ja muuta toimintaa. Pormestarin on lisäksi huolehdittava asioista, jotka eivät kuulu kenenkään apulaispormestarin toimialaan tai sivuavat kahden tai useamman apulaispormestarin toimialaa. Sekä pormestari että apulaispormestarit valitaan neljän vuoden valtuustokauden ajaksi. Valtuusto voi kuitenkin erottaa pormestarin ja apulaispormestarin kesken toimikauden.
Pormestarin toimialaan kuuluvat kaupungin toiminnan ja talouden yleissuunnittelu, henkilöstöpolitiikka, elinkeinoasiat, valmiussuunnittelu, talousarvion valmistelu ja sen noudattamisen valvonta, sisäinen valvonta ja riskienhallinta sekä taloushallintoon liittyvät asiat yleensä ja riippumatta siitä mitä lautakuntaa, virastoa tai laitosta asia koskee.


title: Helsingin pormestari

text: Helsingillä oli kaupunginjohtaja 1921–2017. Vuonna 2017 siirryttiin pormestarimalliin. Pormestariksi valittiin Jan Vapaavuori.


title: Helsingin pormestari

text: Pormestarin toimialaan kuuluvat asiat muun muassa, jotka koskevat: Pormestarin lisäksi Helsingin kaupungin johdossa on neljä apulaispormestaria, jotka ovat kaupunginhallituksen jäseniä ja toimivat kukin oman toimialalautakuntansa puheenjohtajana. Vuonna 2017 tehtäviinsä valitut apulaispormestarit ja heidän toimialansa ovat:


title: Ptolemaios II

text: Ptolemaios II Filadelfos (, 309–246 eaa.) oli Egyptin faarao 281–246 eaa. Hänen isänsä oli suvun kantaisä, Ptolemaios I. Hänestä tuli isänsä ja äitinsä, Bereniken, kanssahallitsija vuonna 281 eaa. Vuonna 285 eaa. Ptolemaios I luopui vallasta ja Ptolemaios II:a tuli yksinvaltias.


title: Ptolemaios II

text: Kun Ptolemaios II:a tuli faarao lähti hänen vanhempi velipuolensa Ptolemaios Keraunoksesta Egyptistä ja päätyi lopulta Makedonian kuninkaaksi.


title: Ptolemaios II

text: Ptolemaios II soti Kyrenen kuningasta, Magasta vastaan vuonna 274 eaa. Magas oli Ptolemaioksen velipuoli äitinsä kautta ja oli ollut Kyrenen maaherrana ennen kuin oli riistäytynyt Egyptin vallasta ja kruunauttanut itsensä kuninkaaksi. Myös seleukidien Antiokhos I yritti vallata Syyrian samoihin aikoihin. Sodan jälkeen Egypti hallitsi itäisen Välimeren rantoja, aina Kykladeille asti. Antiokhos II:a vastaan käydyn sodan aikana Egypti menetti alueita Vähän-Aasian etelärannikolta. Sota loppui rauhansopimukseen jonka mukaan Ptolemaios antoi tyttärensä n Antiokhos II:n vaimoksi.


title: Ptolemaios II

text: Ptolemaioksen ensimmäinen vaimo oli Lysimakhoksen tytär Arsinoe I. Erottuaan hänestä, luultavasti poliittisista syistä, Ptolemaios meni egyptiläisen tavan mukaan naimisiin siskonsa Arsinoe II:n kanssa, vaikka se kreikkalaisen tavan mukaan ei ollut sallittua. Arsinoe II oli myös Lysimakhoksen leski.


title: Rock’n’swing-tanssit

text: Rock'n'Swing-tanssit ovat parin kanssa tanssittavia kädenalitansseja. Musiikki on perinteisesti ollut swing- tai rock'n'roll-musiikkia. Nykyisin monille muillekin musiikkilajeille on luotu omia Rock'n'Swing-tansseja.


title: Rock’n’swing-tanssit

text: Rock'n'Swing-tanssit nykyään:


title: Rock’n’swing-tanssit

text: Suomessa toistaiseksi vähemmän tunnettuja tansseja ovat St. Louis Shag, East Coast Swing, sekä Hip Hop Lindy.


title: Rock’n’swing-tanssit

text: Suomen Tanssiurheiluliiton virallisina lajeina ovat Boogie Woogie, Rock 'n' Roll, Bugg ja Lindy Hop.


title: Avantouinti

text: Avantouinti on uintia jäähän tehdyssä avannossa. Avannossa vesi voidaan panna jatkuvaan liikkeeseen, jotta vesi ei jäätyisi eikä avantoa tarvitsisi avata uudelleen uidakseen siinä. Veden kierrättäminen suoritetaan uppopumpulla tai kiertopropellilla. Turvallinen kulku avannolle voidaan järjestää esimerkiksi sähkötoimisella lämpömatolla. Joissakin sisäuimapaikoissa on avantouintia jäljitteleviä lämpötilaltaan 4–7-asteisia altaita. Oikeassa avannossa veden lämpötila on nollan paikkeilla. Suomessa ja Venäjällä avantouinti on aina kuulunut sauna- tai banjaperinteeseen. Avantouinti voidaan rinnastaa Venäjän Ortodoksisen kirkon loppiaisena järjestettävään kasteeseen, jossa ristinmuotoisen avannon "Jordan" (ven. Иордан) papin siunaamaan veteen pulahdetaan kolme kertaa päätä myöten.


title: Avantouinti

text: Suomessa on noin 120 000 talviuimaria, joista miehiä ja naisia suurin piirtein yhtä paljon. Lisäksi Suomessa lienee saman verran mökillä ja lomakeskuksissa käyviä avantouimareita. Talvella 2004-2005 avantouintia vähintään kokeilemassa oli käynyt yli puoli miljoonaa uimaria.


title: Avantouinti

text: Avantouinnin harrastajamäärä on kasvanut vuosi vuodelta. Suomen Latu on ollut mukana kehittämässä ja koordinoimassa valtakunnallista talviuintitoimintaa. Valtakunnallisen toiminnan aloitti 1980-luvulla tamperelainen Avantouintiseura Norppa, kunnes seuran puheenjohtajan Lauri Huovilan aloitteesta Suomen Latu otti avantouinnin osaksi kuntoliikuntatoimintaansa.


title: Avantouinti

text: Vuonna 1990 Suomen Latu ja Avantouintiseura Norppa kutsuivat avantouimareita ja asiasta kiinnostuneita harrastajia eri puolilta Suomea Avantouinti- ja karaisupäivään Hyvinkäälle keskustelemaan lajin valtakunnallista järjestäytymisestä. Vuonna 1992 perustettiin Suomen Ladun Avantouintiklubi, jonka tehtäviksi määriteltiin lajin koordinointi ja kehittäminen valtakunnallisella tasolla.


title: Avantouinti

text: Vuodesta 1997 alkaen klubi on toiminut Avantouintijaoston nimellä. Siihen kuuluu puheenjohtajan lisäksi 3-5 jäsentä, joista yksi on alan tutkija. Avantouintijaosto suunnittelee ja koordinoi valtakunnallisia ja maailmanlaajuisia tapahtumia. Jaoston tehtäviin on kuulunut myös SM-kilpailusääntöjen kehittäminen osallistujilta tulevan palautteen perusteella. Suomen Latu ylläpitää valtakunnallista rekisteriä avantouintipaikoista.


title: Avantouinti

text: Suomeen on perustettu Suomen Avantouintiliitto ry vuonna 2002. Liitossa on 13 jäsenseuraa ja liitto järjestää valtakunnallisia avantouintitapahtumia ja julkaisee avantouinnista kertovaa Avantoon -lehteä. Liitto avustaa ja opastaa mm. uusien avantouintipaikkojen ja -seurojen perustamisessa.


title: Avantouinti

text: Avantouinnin SM-kisasta on vuosien mittaan kehittynyt talvinen karnevaali, jossa eripuolilta Suomea tulevat avantouimarit ottavat mittaa toisistaan 25 metrin avantoaltaassa. Ohjelmassa on myös uintiseurojen avantoviestikilpailu. Osallistujamäärät ovat kasvaneet Tampereella vuonna 1989 pidetyistä ensimmäisistä kilpailuista (110 osanottajaa) vuonna 2000 Varkaudessa järjestettyjen Pakkaspäivien kilpailuun, jossa eri sarjoissa oli mukana yhteensä 1250 uimaria. Avantouinnin ensimmäiset MM-kilpailut järjestettiin helmikuussa 2000 Helsingissä. Tiedotusvälineet ulkomaita myöten ovat olleet kiinnostuneita avantouimareiden talvitapahtumista.


title: Avantouinti

text: Yleisesti on katsottu, että avantouinnin hyödyt ovat haittoja suuremmat. Avantouinti tehostaa verenkiertoa, lievittää selkä-, niska- ja hartiaseudun kipuja, saattaa vähentää masentuneisuutta, astmaoireita ja nukahtamisvaikeuksia. Avantouinti helpottaa nivelreumaa ja fibromyalgiaa sairastavien vaivoja. Avantouimarit kertovat harrastuksensa auttavan stressiin, virkistävän kehoa ja mieltä sekä parantavan verenkiertoa ja kylmänsietokykyä.


title: Avantouinti

text: Avantouintiin liittyy kuitenkin myös terveysriskejä. Avantoon ei pidä mennä humalassa. Kylmä vesi yhdistettynä saunomiseen ei sovi myöskään sydämen tai verenkiertoelimistön ongelmista kärsiville eikä vaikeaa astmaa sairastaville. Hetkellinen kylmäaltistus kuormittaa sydäntä ja supistaa keuhkoputkia. Ääreisverenkierto supistuu, mikä nostaa hetkellisesti verenpainetta ja lisää sydämen syketaajuutta, jolloin seurauksena on sydämen kuormittuminen. Verenpaineen vaihtelu voi aiheuttaa myös huimausta. Sukeltaminen ja pään kasteleminen avannossa ei ole suositeltavaa. Pään kastelu lisää lämmönluovutusta, josta voi olla seurauksena alilämpöisyys. Avantouinnin terveysvaikutuksia on tutkittu verrattain vähän.


title: Avantouinti

text: Haitoista on saatu tutkimustuloksia. Avantouintia koskevissa lyhytkestoisissa tutkimuksissa se on yleensä todettu terveyttä edistäväksi, mutta Kiinassa on tehty 30 vuoden seurantatutkimus, jonka tuloksia julkaistiin alkuvuodesta 2016. Tutkimus on tiettävästi toistaiseksi ainoa maailmassa avantouinnista tehty pitkäkestoinen tutkimus. Tutkittavina oli 900 avantouintikerhon jäsentä, joiden arvioidaan olevan terveitä ja harrastavan avantouintia säännöllisesti. Siinä todettiin, että talviuintia harrastavia kuoli kolmenkymmenen vuoden aikana sydän- ja aivoinfarkteihin kymmenen prosenttia enemmän kuin tilastollisesti oli odotettavissa.


title: Julle Ankanpää

text: Julle Ankanpää () on kuvitteellinen henkilö Disneyn Ankka-maailmassa. Hän on Ankkalinnan kaupungin perustaja ja Aku Ankan iso-iso-isoisä. Julle Ankanpää mainitaan ensimmäisen kerran Carl Barksin vuonna 1952 julkaistussa tarinassa "Statuesque Spendthrifts", jossa Roope Ankka ja Junttapurin maharadža kilpailevat rakennuttamalla Ankkalinnaan hänelle omistettuja patsaita. Julle Ankanpään patsas kuuluu myöhemmissä sarjakuvissa Ankkalinnan käytetyimpiin maamerkkeihin heti Rahasäiliön jälkeen.


title: Julle Ankanpää

text: Don Rosan mukaan Julle Ankanpää syntyi 1790 tuntemattomalla paikkakunnalla Yhdysvalloissa. Hänen esi-isänsä olivat tulleet Euroopasta jo aiemmin, ja hänen sukujuurensa Pohjois-Amerikassa juontavat aina Jamestownin siirtokunnan perustamiseen 1607 sekä "Mayflowerin" matkaan 1620. Nuoruudessaan hän matkusti Yhdysvaltain itärannikolta länsirannikolle ja asettui nykyisen Ankkalinnan seudulle.


title: Julle Ankanpää

text: Vuonna 1818 hän saapui Calisotan osavaltioon brittien hallussa olevan Vankkalinnakkeeseen. Hänen suunnitelmissaan oli vain kaupankäynti, mutta juuri tuolloin Espanjan Pohjois-Kalifornian joukot hyökkäsivät brittilinnakkeeseen. Pieni brittijoukko ei kyennyt puolustamaan linnaketta ja päätti vetäytyä. Komentaja päätti myydä linnakkeen Ankanpäälle, jotta hän ja muut britit pääsisivät pakoon. Ankanpää suostui, ja kun britit olivat paenneet, espanjalaiset joukot tunkeutuivat linnakkeeseen. Heidät saatiin kuitenkin karkoitettua sen jälkeen kun Ankanpää oli tarjoillut heille popcornia. Linnake jäi ja pysyi Ankanpään omistuksessa.


title: Julle Ankanpää

text: Julle Ankanpää nimesi Vankkalinnakkeen Ankkalinnakkeeksi () ja muutti sen metsästäjien kauppapaikaksi. Pian alueelle saapuvat metsästäjät sekä uudisasukkaat asettuivat asumaan seudulle ja perustivat perheitä. Tästä sai alkunsa Ankkalinnan kylä. Ankanpää aloitti maanviljelyn ja toimi alueen johtajahahmona.


title: Julle Ankanpää

text: Vuonna 1821 Calisotan osavaltio liitettiin Meksikoon, ja se säilyi itsehallintoalueena. Ankkalinna kuitenkin säilyi omana kaupunkivaltiona omine lakeineen ja omine johtajineen. Ankanpään ansiosta kaupunkivaltiolla oli myös omat puolustusvoimat. Ankanpää organisoi kansalaisarmeijan, nimeltään Susikaarti, joka puolusti kaupunkia hyökkäyksiltä. Ankkalinnake toimi armeijan päämajana, ja linnakkeen korjaustöiden yhteydessä kaivettiin salakäytävä, jota pitkin linnakkeen ruoka- ja asetarvikehuolto voisi toimia myös piirityksen aikana. Tunnelin kaivutöiden aikana löydettiin myös toinen, vuonna 1579 linnakkeen perustamisen yhteydessä kaivettu tunneli. Tunnelista löytyi sen kaivauttajan, Fenton Penworthyn, ruumis sekä tietoa Kadonneen Kirjaston Vartijoista. Ankanpää piti Penwortin kirjoittaman Vartijoiden salaisen tietokirjan, ja tiettävästi nimitti itsensä Kirjaston Vartijaksi.


title: Julle Ankanpää

text: Koko loppuelämänsä ajan Ankanpää toimi Ankkalinnan epävirallisena johtajana. Hän rakennutti vesijohdon vuoristosta Ankkalinnaan. Hän onnistui parantamaan intiaanien ja uudisasukkaiden välisiä suhteita ja meni myöhemmin naimisiin intiaaninaisen kanssa. He saivat tiettävästi vain yhden lapsen, Kornelius Ankanpään.


title: Julle Ankanpää

text: Vuonna 1848 Calisota liittyi Yhdysvaltojen liittovaltioon yhdessä naapuriosavaltio Kalifornian kanssa, mutta Ankkalinnassa tämä ei muuttanut mitenkään normaalia elämänmenoa.


title: Julle Ankanpää

text: Julle Ankanpää menehtyi 90 vuoden iässä vuonna 1880. Ankkalinnalaiset pitivät häntä kaupungin "isänä".


title: Julle Ankanpää

text: Ankanpää on Don Rosan sukupuussa


title: Kaliumnitraatti

text: Kaliumnitraatti (lisäainekoodi E252) on luonnossa esiintyvä typpihapon kaliumsuola, jonka kemiallinen kaava on KNO. Sitä sanotaan myös salpietariksi tai kalisalpietariksi, joka tulee latinan sanasta "sal petrae", joka tarkoittaa kivisuolaa. Sitä esiintyy luonnossa suurissa kerrostumissa Etelä-Amerikassa, erityisesti Chilessä jopa 3,6 metrin kerroksina. Suolat ovat sekoittuneen muihin suoloihin, kuten NaCl, kipsiin ja hiekkaan. Chilen ja Perun salpietariesiintymät ovat kuitenkin enemmän natriumnitraatin kuin kalisalpietarin lähteitä.


title: Kaliumnitraatti

text: Ennen kaliumnitraatin teollista valmistamista kaliumnitraatin tärkeimmät lähteet olivat luolien seinämien kiteytymät ja hajoavat orgaaniset aineet. Lantakasat olivat etenkin huomattava lähde. Bakteerit hapettavat hajoavan urean ammoniakin ja muut typpipitoiset aineet, minkä seurauksena muodostuu nitraatteja. Esimerkiksi Suomen Pohjanmaalla on ainakin jo 1500-luvulla valmistettu kruunun määräyksestä lantasalpietaria.


title: Kaliumnitraatti

text: Kaliumnitraattia käytetään typpihapon valmistuksessa, ruoanlaitossa, lannoitteissa, rakettipolttoaineena ja ilotulitteissa. Sitä käytetään myös joissain hammastahnoissa ehkäisemään hampaiden vihlomista. Aiemmin sitä käytettiin myös ruudin valmistuksessa.


title: Kaliumnitraatti

text: Kaliumnitraatti on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritöntä – valkoista veteen liukenevaa jauhetta, jonka moolimassa on 101,1 g/mol, sulamispiste 333–334 °C, tiheys 2,1 g/cm (vesi = 1,0 g/cm) ja liukoisuus veteen 25 °C:n lämpötilassa 35,7 g/100 ml sekä CAS-numero 7757-79-1. Kaliumnitraatti hajoaa alle kiehumislämpötilansa 400 °C:ssa.


title: Sydäninfarkti

text: Sydäninfarkti ("infarctus myocardii acutus") eli sydänkohtaus tarkoittaa sairauskohtausta, jossa osa sydänlihaksesta vaurioituu pysyvästi hapenpuutteen takia. Sydäninfarkti on lääketieteellinen hätätapaus ja edellyttää aina sairaalahoitoa.


title: Sydäninfarkti

text:
Sydäninfarktin diagnostiikka perustuu oireisiin, sydänsähkökäyrään ja verikokeisiin, joiden avulla osoitetaan sydänlihassolujen tuhoutuminen.
Sydäninfarktien määrä on vähentynyt brittiläisen tutkimuksen mukaan 20 vuodessa 74 prosenttia. Merkittävimpinä tekijöinä pidetään LDL-kolesterolin pitoisuuksien pienenemistä sekä verenpaineen laskua. Ylipainon lisääntyminen vaikutti vähenemiseen negatiivisesti noin 10 prosenttia.


title: Sydäninfarkti

text: Sydän saa tarvitsemansa verenkierron sepelvaltimoiden kautta, jotka ottavat levossa 4–5 prosenttia sydämen pumppaamasta verimäärästä. Sydäninfarktin taustalla on useimmiten sepelvaltimotauti, jossa sydänlihakseen verta tuovat sepelvaltimot ovat ahtautuneet ateroskleroosin eli valtimonkovettumataudin johdosta ja sydämen verenvirtaus on riittämätön. "Sepelvaltimotautikohtauksiksi" nimitetään oireistoja, jotka johtuvat sepelvaltimon äkillisen tukkeutumisen aiheuttamasta sydänlihaksen hapenpuutteesta. Jos sepelvaltimotukoksen aiheuttama iskemia johtaa sydänlihassolujen tuhoutumiseen, kyseessä on sydäninfarkti.


title: Sydäninfarkti

text: Sydäninfarkti aiheutuu yleensä sepelvaltimon äkillisestä tukkeutumisesta. Tavallisin syy sepelvaltimon äkilliseen tukkeutumiseen on sepelvaltimon sisällä seinämänmyötäisesti sijaitsevan ahtauman repeäminen. Kun ahtauma repeää, muodostuu repeämäkohtaan verihyytymä, joka tukkii suonen kokonaan, ja kyseisen suonen suonittaman sydänlihasalueen verenkierto estyy. Joskus suonitukoksen syynä on sepelvaltimon dissekoituminen, embolus eli verenkierron mukana kulkeutunut tulppa, tai vamma. Verenkierron loppuessa sydänlihassolut alkavat kärsiä hapenpuutteesta ja vaurioituvat. Jos tukosta ei saada avatuksi ja hapenpuute jatkuu, vaurio etenee vähitellen muutaman tunnin kuluessa ja sydänlihas menee kuolioon.


title: Sydäninfarkti

text: Sydäninfarktin tyypillinen oire on äkillinen, yli 20 minuuttia kestävä rintalastan alueelle painottuva, laajalla alueella tuntuva puristava kipu, joka voi säteillä olkavarsiin, leukaperiin ja jopa selkään. Lisäksi voi esiintyä muun muassa hengenahdistusta, voimattomuutta ja pahoinvointia. Meneillään oleva infarkti näkyy tavallisesti varsin selvästi sydämen sähköisessä käyrässä eli EKG:ssa esimerkiksi ST-muutoksina tai T-aaltojen inversioina. Tulkinta ei ole aina yksiselitteistä, mutta oireiden ja löydösten pohjalta jo ambulanssihenkilökunta voi useimmissa tapauksissa tunnistaa sydäninfarktin. Pian infarktin alkamisen jälkeen voidaan myös verikokeissa todeta kohonnut troponiinin pitoisuus. Troponiini on sydänlihassoluissa oleva entsyymi, joka vapautuu verenkiertoon hapenpuutteen (iskemian) takia kuolleesta sydänlihaskudoksesta. Sydäninfarkti voi myös johtaa suoraan sydämen kammiovärinään, josta seuraa sydänhalvaus ja usein äkkikuolema. Sydäninfarkti voi alkaa yllättäen ilman minkäänlaisia ennakkomerkkejä.


title: Sydäninfarkti

text: Yleensä pistokset ja kiristyksen tunteet ovat lihasperäisiä, eivät sydämestä johtuvia. Myös rintakehän sidekudos ja jänteet voivat aiheuttaa äkillisiä tuntemuksia. Sen sijaan rytmihäiriöt ovat todennäköisemmin sydänperäisiä.


title: Sydäninfarkti

text: Myös muun muassa sappikivet, refluksitauti tai asentohuimaus (ortostaattinen eli pystyasentoon liittyvä hypotensio) voivat aiheuttaa sydänkohtaukselta vaikuttavia oireita.


title: Sydäninfarkti

text:
Toisaalta oireiden vähättely voi johtaa hoidon viivästymiseen. Kardiologian professori Juhani Airaksinen suosittelee soittamaan hätänumeroon aina, kun epäilee sydänkohtausta. Tyypillisiä sydäninfarktin oireita on kova, puristava kipu rintalastan takana ja sen nostama kylmä hiki.
Joka viidennessä sydäninfarktissa kuitenkin tämä kipu puuttuu ja on jokin muu epätyypillinen oire, vakavissakin tapauksissa. Tällaisia oireita ovat:


title: Sydäninfarkti

text: Myös nuori ja huippukuntoinen voi saada sydänkohtauksen.


title: Sydäninfarkti

text: Jokainen voi aloittaa sydäninfarktipotilaan hoidon kotona jo ennen ammattiavun saapumista antamalla potilaalle pureskeltavaksi 250 mg asetosalisyylihappoa (Aspirin, Disperin). Lääke tulee pureskella, jotta se vaikuttaisi nopeammin.


title: Sydäninfarkti

text: Sydäninfarktin pääasiallinen hoitomuoto on verisuoneen annettava liuotushoito, jolla pyritään liuottamaan sepelvaltimoa tukkiva verihyytymä auki. Liuotushoito tehoaa sitä paremmin, mitä nopeammin oireiden alettua se voidaan aloittaa. Siksi sydäninfarktitapauksissa välitön ambulanssin hälyttäminen on ensiarvoisen tärkeää.


title: Sydäninfarkti

text: Ambulanssihenkilökunta voi aloittaa potilaan hoidon jo sairaalan ulkopuolella heti potilaan kohdattuaan. Ensihoitajat ottavat potilaalta sydänfilmin, minkä perusteella sydäninfarktin hoito aloitetaan lääkärikonsultaation jälkeen. Ensihoitajat avaavat potilaalle suoniyhteyden ja aloittavat happihoidon. Hoitotason ambulanssin henkilöstö voi aloittaa liuotushoidon jo potilaan kotona ja lievittää potilaan kipua suonensisäisesti annettavilla vahvoilla kipulääkkeillä sekä annostella sydämen työmäärää vähentäviä lääkkeitä, kuten nitraatteja. Lisäksi suoniyhteys on tarpeellinen potilaan jatkohoitoa ajatellen, sillä mahdollisesti tarvittavan pallolaajennuksen esilääkitys voidaan aloittaa jo matkalla sairaalaan.


title: Sydäninfarkti

text: Jos sepelvaltimossa oleva tukkeuma tukkii koko suonen (ST-nousuinfarkti), liuotushoitoa ei aloiteta ollenkaan, mikäli potilaalle on mahdollista tehdä välitön pallolaajennus. Pallolaajennuksessa sepelvaltimoon viedään ohut katetri suonta tukkivan hyytymän kohdalle, minkä jälkeen laajennetaan katetrin kärjessä oleva pallo, joka laajetessaan avaa tukkeutuneen suonen. Pallolaajennus on liuotushoitoa tehokkaampi hoitomuoto, mutta toimenpiteen voi suorittaa ainoastaan sydäntautien erikoislääkäri eli kardiologi. Suomessa ympärivuorokautinen kardiologipäivystys on vain yliopistosairaaloissa, joten yleensä kaikkien yli puolen tunnin ajomatkan päässä yliopistosairaaloista olevien potilaiden hoito aloitetaan liuotushoidolla.


title: Sydäninfarkti

text: Sydäninfarktissa syntyneen sydänlihaskuolion laajuus pystytään selvittämään sydämen ultraäänitutkimuksella.


title: Sydäninfarkti

text: Suomessa sattuu vuosittain noin 23 000 sydäninfarktia, jotka johtavat 13 000 ihmisen kuolemaan. Heistä runsaat 7 000 kuolee yllättävästi sairaaloiden ulkopuolella ja vajaat 6 000 sairaaloissa. Sydäninfarktin riskitekijöitä ovat muun muassa sepelvaltimotauti, diabetes, tupakointi, korkea ikä, koholla oleva veren kolesteroli ja verenpainetauti.


title: Barbara Hendricks

text: Barbara Hendricks (s. 20. marraskuuta 1948) on yhdysvaltalaissyntyinen sopraano. Ruotsin kansalaisuus hänellä on ollut vuodesta 1993 ja hän asuu Ruotsissa miehensä in ja heidän lastensa kanssa. Klassisten oopperaroolien lisäksi Hendricks esittää muun muassa liediä ja jazzia. Sopraano on vieraillut usein Suomessa ja esiintynyt muun muassa neljästi Naantalin musiikkijuhlilla sekä Maailma kylässä -festivaalilla.


title: Barbara Hendricks

text: Hendricks aloitti ammattimaisen oopperalaulajan uransa 1974. Hänen ohjelmistoonsa kuuluu yli 20 oopperaroolia, joista 12 hän levyttänyt.


title: Barbara Hendricks

text: Hendricks pyrkii vaikuttamaan yhteiskunnallisesti, ja toimii YK:n pakolaisavun UNHCR:n hyväntahdon lähettiläänä. Barbara Hendricks on suorittanut musiikkitutkinnon Juillardissa ja sitä ennen luonnontieteiden kandidaatin tutkinnon matematiikasta ja kemiasta Nebraskan yliopistossa.


title: Hispania

text: Hispania oli roomalaisten nimitys Iberian niemimaalle (nykyinen Espanja ja Portugali). Kun alue joutui Rooman tasavallan alaiseksi se jaettiin kahteen provinssiin: Hispania Citerior ja Hispania Ulterior. Myöhemmin Hispania Ulterior jaettiin kahteen provinssiin: Baetica ja Lusitania. Hispanian Citeriorin nimeksi tuli taas Tarraconensis. Hannibal värväsi Hispaniasta sotilaita toisessa puunilaissodassa.


title: Sentiljoona

text: Sentiljoona (engl. "centillion") on lukusana, jonka matemaattinen määritelmä poikkeaa toisistaan eurooppalaisessa ja angloamerikkalaisessa järjestelmässä.


title: Kammiovärinä

text: Kammiovärinä on sydämen rytmihäiriö, jossa sydämen kammiot värisevät 300–500 kertaa minuutissa. Kammiovärinän aikana veri ei pumppaudu sydämestä eteenpäin. Tavallisin syy kammiovärinään on sydäninfarkti.


title: Kammiovärinä

text: Kammiovärinä johtaa muutamassa sekunnissa tajuttomuuteen ja 4–6 minuutissa aivojen vaurioitumiseen verenkierron ja hapenpuutteen takia. Kuolema seuraa alle puolessa tunnissa, ellei sydämen toimintaa saada palautettua riittävän hyväksi elvytystoimilla.


title: Kammiovärinä

text: Elvytyksessä käytetään sähköistä defibrillaattoria, jolla sydämen rytmiä yritetään muuttaa depolarisoimalla kaikki sydänlihassolut samanaikaisesti. Tämän jälkeen sinussolmuke saattaa palauttaa normaalin rytmin. Sydäntä ei varsinaisesti siis käynnistetä sähköllä, vaan sillä lopetetaan sydämessä kaoottisesti kiertävä sähkövirta ja annetaan näin normaalirytmille tilaisuus palautua. Elvytyksellä on sitä suurempi mahdollisuus onnistua, mitä lyhyempi aika ehtii kulua ongelman alusta.


title: Kammiovärinä

text: Kun sydän saadaan toimimaan, elvytetyn potilaan ennuste riippuu useimmiten siitä, kuinka hän toipuu syntyneestä aivovauriosta. Tämä riippuu monista tekijöistä, muun muassa hapenpuutteen ja elvytyksen kestosta, verenkierron tehosta toipumisvaiheessa, sydämeen ja verenkiertoon vaikuttavista sairauksista, muiden peruselintoimintojen häiriöistä ja aivojen kunnosta ennen sydämenpysähdystä. Terveet lapset ja nuoret aikuiset saattavat toipua hyvin vaikeasta aivovauriosta, kun taas aikaisemmat aivovauriot ja aivoja rappeuttavat sairaudet saattavat vaikeuttaa toipumista pienestäkin lisävauriosta.


title: Kammiovärinä

text: Jos rytmihäiriön alku on nähty, tehokas elvytys kammiovärinärytmistä alkaa viiveettä ja sydämen toiminta käynnistyy nopeasti uudelleen, saattaa puolet näistä potilaista selvitä hengissä sairaalaan asti, 10–25 % olla elossa kuukauden kohdalla ja 5–15 % toipua aivovauriosta pitkällä tähtäimellä omatoimisiksi, rytmihäiriötä edeltäneeseen kuntoon tai lähelle sitä. Selvästi parempia tuloksia saavutetaan, jos hoito alkaa ajoissa jo ennakoivien oireiden perusteella ennen kuin tilanne pahenee kammiovärinään ja sydänpysähdykseen asti.


title: Korttelihaipakka

text:
Korttelihaipakka on Oulun kaupungin elinkeinoelämän vuosittain yleensä elokuisin järjestettävä tapahtuma. Tapahtuma on järjestetty vuodesta 2001 lähtien.
Tapahtuman aikana useat kaupungin keskustan liikkeet, kahvilat ja ravintolat pidentävät aukioloaikojaan. Tapahtumassa järjestetään viihteellisiä tapahtumia sekä ohjelmanumeroita, esimerkiksi muotinäytöksiä, tanssiesityksiä, musiikkikonsertteja ja ilotulitus. Osa keskustan kaduista suljetaan autoliikenteeltä tapahtuman ajaksi.


title: Maija-Liisa Lindqvist

text: Maija-Liisa Lindqvist (s. 8. kesäkuuta 1951 Lahti) on entinen kansanedustaja. Hän toimi Suomen Keskustan eduskuntaryhmässä vuosina 1991–1999 ja 2003–2007. Lindqvist on koulutukseltaan merkonomi. Hänen kansanedustajuutta edeltänyt ammattinsa oli Lahden muotoiluinstituutin koulutussuunnittelija. Eduskunnassa Lindqvist toimi valtiovarainvaliokunnan turvallisuus- ja puolustusjaoston puheenjohtajana. Hän oli myös valtiovarainvaliokunnan kauppa- ja teollisuusjaoston sekä asunto- ja ympäristöjaoston jäsen.


title: Maija-Liisa Lindqvist

text: Hänellä on lukuisia valtakunnallisia, maakunnallisia ja kunnallisia luottamustehtäviä. Hän on muun muassa Lahden kaupunginvaltuuston ja Päijät-Hämeen liiton valtuuston jäsen.


title: Maija-Liisa Lindqvist

text: Maija-Liisa Lindqvistille on myönnetty Suomen puolustusvoimien sotilasansiomitali. Hän on edistänyt valtionhallinnon hajasijoituksessa sotilaslääketieteen tutkimuskeskuksen sijoittamista Lahteen. Keskus jatkaa osaa aikaisemmin keskussotilassairaala 1:ssä suoritettua tutkimustyötä.


title: Maija-Liisa Lindqvist

text: Lindqvist toimi Mikko Alkion valitsemista Suomen Keskustan puoluesihteeriksi tukevassa ryhmässä 2006. Puoluesihteeriksi valittiin Eero Lankian seuraajaksi Jarmo Korhonen. Lindqvist ei kannattanut muiden lahtelaiskansanedustajien tapaan Launeen tietä.


title: Maija-Liisa Lindqvist

text: Vuonna 1997 Maija-Liisa Lindqvist herätti huomiota eduskuntakeskustelussa vertaamalla homoseksuaalien rekisteröidyn parisuhteen sallimista siihen, että avioliitto sian kanssa laillistettaisiin.


title: Maija-Liisa Lindqvist

text: Lindqvist valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran 1991 ja toisen kerran 1995. Vuonna 1999 häntä ei valittu eduskuntaan eikä europarlamenttiin, mutta vuonna 2003 hän pääsi takaisin eduskuntaan.


title: Maija-Liisa Lindqvist

text: Eduskuntavaaleissa 2003 Lindqvistin vertausluku, 11 586, tuotti 13. kansanedustajan paikan 14 kansanedustajan Hämeen vaalipiirissä henkilökohtaisella äänimäärällä 4 348. Henkilökohtaisten äänien perusteella Lindqvist oli 12. Lindqvistiä ei valittu vuoden 2007 vaaleissa uudelleen. Lindqvist sai 5 000 € vaalitukea Kehittyvien maakuntien Suomi ry:ltä.


title: Matti Kauppila

text: Matti Einari Kauppila (s. 23. elokuuta 1945 Nokia) on suomalainen poliitikko ja ammattiyhdistysvaikuttaja. Kauppila toimi kansanedustajana vuosina 2003-2011, ja hän on vaikuttanut Lahden kunnallispolitiikassa 1970-luvulta lähtien. Ennen eduskuntauraansa Kauppila vaikutti Puu- ja erityisalojen liitossa. Kauppila ei asettunut ehdolle enää vuoden 2011 eduskuntavaaleissa.


title: Matti Kauppila

text: Kauppila valittiin eduskuntaan vaaleissa 2003 Hämeen vaalipiiristä. Hän oli ehdokkaana viidennen kerran. Vaaleissa 1999 Kauppila jäi alle 200 äänen päähän paikasta. Lahden kaupunginvaltuustoon Kauppila nousi ensi kerran vaaleissa 1976. Hän on ollut valtuutettuna siitä lähtien kautta 2001–2004 lukuun ottamatta. Kauppila oli valtuuston 2. varapuheenjohtaja vuosina 1993–1996 ja vuodesta 2009 hän on toiminut 3. varapuheenjohtajana. Kaupunginhallitukseen Kauppila kuului 1997–2000.


title: Matti Kauppila

text: Kauppila työskenteli Askon huonekalutehtaalla puuseppänä 1966–1973 ja pääluottamusmiehenä 1973–1981. Luottamusmies Kauppila tuli tunnetuksi työväen keskuudessa. Vuonna 1982 Kauppila siirtyi Puutyöväen liiton aluetoimitsijaksi.


title: Matti Kauppila

text: Kauppilan vaalityötä tuki eduskuntavaaleissa 2007 Ohjelmatyö-yhdistys.


title: Vuorenpeikko

text: Vuorenpeikko eli vuoripeikko on monissa tarinoissa ja kertomuksissa taruolento peikon isompi ja hurjempi sukulainen. J.R.R. Tolkienin kirjoissa vuorenpeikko on tavalliseen isoon peikkoonkin verrattuna jättikokoinen. Vuorenpeikko viihtyy yleensä vuoristoseuduilla.


title: Vuorenpeikko

text: Suomalaisessa kansantarustossa vuorenpeikko on mahdollisesti muiden suomalaisten peikkotarinoiden alkuperäinen hahmo. Peikko tarkoitti aluksi ehkä piileskelijää, rosvoa tai neidonryöstäjää. Vuorella piileskelevän ruman taruolennon nimeksi annettiin vuorenpeikko, tarkoittaen kutakuinkin "vuoren piileskelijää" tai "vuoren roistoa". Myöhemmin sana peikko alkoi tarkoittaa tämänkaltaista taruolentoa alkuperäisten merkitysten sijaan.


title: Vuorenpeikko

text: Eräässä suomalaisessa kansantarinassa salmen toisella puolella asui vuorenpeikko perheineen, toisella taas suomalainen perhe. Suomalaiset alkoivat hävittää häiritseväksi koettua vuorenpeikkoa erilaisin tavoin ja saivat sen lopulta ajettua tiehensä. Tämän tarinan vuorenpeikkojen kohtalo vertautuu muiden tarinoiden hiisien, jättiläisten, jatulien ja lappalaisten kohtaloon joutua vetäytymään suomalaisasutuksen tieltä.


title: The Berzerker

text:
The Berzerker on australialainen industrial death metal/grindcore-yhtye, joka perustettiin noin vuonna 1995, jolloin yhtye oli vain yhden miehen projekti, joka soitti gabbaa ja speedcorea eli eräänlaisia elektronisen musiikin muotoja. Täydellä kokoonpanolla yhtye aloitti soittamaan ennen debyyttiä "The Berzerker" (2000), jolloin musiikki vaihtui niin sanotusti metallisempaan muotoon. Bändin keulahahmo Luke Kenny on ilmoittanut bändin musiikkityyliksi industrial deathmetal.
The Berzerkerin jäsenet olivat ennen nimettömiä, mutta nykyään he ovat paljastaneet nimensä kuuntelijoilleen. Live-esiintymissä yhtye käytti myös ennen maskeja, mutta ei enää. Bändin levyillä The Berzerker, World of Lies ja Animosity rummut ovat koneistettuja.


title: The Berzerker

text: Yhtyeen musiikkivideot "Forever" ja "Reality" ovat esityskiellossa. Syynä on "Realityn" kohdalla se, että videolla näytetään ruumiiden ja ruuminosien kuvia ja "Foreverin" syynä on se, että musiikkivideo välkkyi epileptikoita häiritsevällä tavalla.


title: Pirkkola

text: Pirkkola () on Oulunkylän kaupunginosan osa-alue ja Maunulan peruspiirin osa Pohjois-Helsingissä, Länsi-Pakilan ja Maunulan välissä.


title: Pirkkola

text: Pirkkolan rajoina ovat lännessä Hämeenlinnanväylä, pohjoisessa Kehä I ja Papinmäentie, idässä Pakilantie ja etelässä Pirkkolantie. Naapurialueina ovat etelässä Maunula, pohjoisessa Länsi-Pakila. Pirkkolan länsiosassa on Pirkkolan liikuntapuisto, joka on osa Helsingin keskuspuistoa. Sen itäpuolella on 1940-luvulla rakennettu Pirkkolan pientaloalue.


title: Pirkkola

text: Pirkkola on 1940-luvulla rakennettu pientaloalue. Pirkkola perustettiin 1940-luvun alussa silloisen Oulunkylän alueelle. Vielä suunnitteluvaiheessa 1930-luvulla alueen nimi oli "Oulunkylän omakotialue". Nimi Pirkkola (ruots. Britas) perustuu Oulunkylän Britas-nimiseen tilaan. Osa Britaksen maista sijaitsi nykyisen Pirkkolan alueella.


title: Pirkkola

text: Alueen yhtenäisyys perustuu pääasiassa kahden samanhenkisen Ruotsin lahjatalotyypin variointiin ja tyyppien alueelliseen ryhmittelyyn. Näitä taloja on yhteensä 150. Ne rakennettiin Helsingin kaupungin vuokraamille tonteille vuosina 1940–1941. Lahjatalojen rakentamiseksi oli Ruotsissa kerätty talvisodan vuoksi rahaa ja rakennustarvikkeet saatiinkin Ruotsista. Lahjatalojen ensimmäisiksi asukkaiksi valittiin 1941 evakkoja. Asukkaat olivat kotoisin Viipurin seudulta sekä Hangosta.


title: Pirkkola

text: Myöhemmin aluetta vielä laajennettiin länteen Viidenrajantielle, ja rakennusten määrä alueella nousi kahteensataan. Alkuperäisten, arkkitehti Lauri Pajamiehen suunnittelemien, lahjatalotyyppien 1 ja 4 lisäksi alueen talotyyppejä on suunnitellut muiden muassa Alvar Aalto.


title: Pirkkola

text: Tärkeän osan Pirkkolan kokonaisilmeestä muodostaa pihasuunnittelu. Suunnitelmat on toteutettu puutarhasuunnittelija Elisabeth Kochin suunnitelmien mukaan vuosina 1941–42, kun hän työskenteli Helsingin kaupungin palveluksessa.


title: Pirkkola

text: Museovirasto on luokitellut Pirkkolan valtakunnallisesti merkittäväksi ympäristöksi. Se kuuluu myös Helsingin Yleiskaava 2002 -ehdotukseen sisällytettyjen kulttuurihistoriallisesti, rakennustaiteellisesti ja maisemakulttuurisesti merkittäviksi luokiteltujen jälleenrakennuskauden pientalo-alueiden "seitsemän kärjessä" -luokkaan. Siksi koko Pirkkolassa on erittäin tarkkoja asemakaavamääräyksiä.


title: Pirkkola

text: Pirkkolassa toiminut ravintola Pirjon Krouvi syötti ja juotti paikkakuntalaisia ja muitakin lähes neljäkymmentä vuotta. Ravintolan omistaja HOK-Elanto sulki sen 31. maaliskuuta 2011 perustellen lopettamista rakennuksen huonolla kunnolla ja talo purettiin. Talo oli rakennettu 1956, tontin omistaa Helsingin kaupunki.


title: Pirkkola

text: Pirkkolan liikuntapuistossa voi harrastaa monenlaista liikuntaa ja urheilua. Siellä on uimahalli, jäähalli, urheilukenttä juoksuratoineen, palloilukenttä, 200 metrin pikarullaluistelurata sekä maauimala "Pirkkolan plotti". Liikuntapuiston kautta kulkevat myös Keskuspuiston ulkoilureitit, jotka ulottuvat Laaksosta Pirkkolan ja Paloheinän kautta esimerkiksi "Maunulan majan" ja "Paloheinän ulkoilumajan" kautta Pitkäkoskelle Vantaanjoen äärelle. Kesällä aluetta halkovilla ulkoilupoluilla voi lenkkeillä, sauvakävellä ja pyöräillä. Talvisin osa alueen ulkoilureiteistä kunnostetaan valaistuiksi hiihtoladuiksi.


title: Pirkkola

text: Kehä I ja Hämeenlinnanväylä rajaavat Pirkkolan osa-aluetta. Pirkkolantie ja Pakilantie muodostavat tärkeimmät yhteydet Pirkkolan asuinalueelle.


title: Pirkkola

text: Joukkoliikenteen osalta Pirkkolaa palvelevat erityisesti bussit 63, 66 ja 67, sekä poikittaislinjoista 51, 52, 550 ja 552.


title: Pirkkola

text: Helsingin kaupungin meluselvityksen mukaan valtaosa Pirkkolaa on yli 55 dB:n melualueella. Pirkkolassa tieliikenteen melua aiheuttavat Kehä I ja Hämeenlinnanväylä.


title: Lokki

text: Lokki voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Okinawan kieli

text: Okinawan kieli ("uchinaaguchi") on monimutkainen kieli jota puhutaan Japanissa, eteläisellä Okinawan saarella, kuten myös Okinawaa ympäröivillä Keraman, Kume-jiman, Tonakin ja Agunin saarilla sekä muutamilla pienillä saarilla, jotka sijaitsevat itään Okinawan saaresta.


title: Okinawan kieli

text: Okinawan kieli on selkeästi sukua japanin kielelle ja sitä on perinteisesti – osittain myös poliittisista syistä – pidetty japanin murteena. Nykykäsityksen mukaan se on kuitenkin erillinen japanilaisiin kieliin kuuluva kieliryhmä, joka voidaan itse jakaa laskutavasta riippuen jopa kuuteen erilliseen kieleen.


title: Okinawan kieli

text: Okinawan kielet jakautuvat kahteen pääryhmään: keskinen (standardi, "Shuri-Naha") ja eteläinen. Shurin murre standardisoitiin Ryukyun kuningaskunnan aikana, kuningas Sho Shinin (1477–1526) valtakaudella. Okinawan kieli oli kuninkaallisten ja artistokraattien käyttämä virallinen kieli. Kaikki aikakauden okinawankieliset laulut ja runot on kirjoitettu Shurin murteella, ja noin 900 000 puhujallaan se on ylivoimaisesti suurin okinawalaiskieli.


title: Okinawan kieli

text: Pohjoisen Okinawan puhetta pidetään yleensä erillisenä kielenä.


title: Diakonia

text: Diakonia eli kirkollinen sosiaali- ja terveystyö on kristillisten kirkkojen ja (alun perin vain) seurakuntien järjestämää sosiaalista palvelu- ja avustustyötä. Diakonia oli alun perin suppeampaa seurakuntien hyväntekeväisyyttä, mutta oli silloinkin monissa maissa pitkään sekä ainoaa sosiaalityötä että ainoaa terveydenhuoltoa, ja se tarjoaa monissa maissa edelleen ison osan niistä palveluista. Diakoniatyötä tekevät diakonissat ja diakonit.


title: Diakonia

text: Kysymyksessä on yksi kirkon perustoimintamuodoista jumalanpalvelustoiminnan ja lähetystyön ohella. Eri kirkkokunnissa ja eri aikakausina diakoniatyö on järjestetty ja ymmärretty hieman eri tavoin.


title: Diakonia

text: Sana diakonia on kreikkaa ja tarkoittaa palvelua. Diakonian ajatellaan kristinuskossa perustuvan sekä Raamatun opetuksiin lähimmäisenrakkaudesta että alkukirkossa vakiintuneeseen tapaan huolehtia vähäosaisista. Palvelutyön ohella diakoniaan liittyy kristillinen julistustoiminta sekä kristittyjen keskinäisen yhteyden ja yhteistoiminnan vahvistaminen.


title: Diakonia

text: Nykyaikaisen diakonian perustajina pidetään saksalaisia Theodor Fliedneria (s. 1800, k. 1864) ja Johann Hinrich Wicherniä (s. 1808). Theodor Fliender perusti ensimmäisen diakonissalaitoksen 13.10.1839 Kaiserswerthiin. Sisälähetyksen isänä tunnettu Johann Hinrich Wichern perusti Berliiniin Elisabeth-laitos nimisen sairaalan ja hän aloitti miesdiakonien koulutuksen.


title: Diakonia

text: Tunnetuimpia diakonilaitoksia ovat Aurora Karamzinin vuonna 1867 perustama Helsingin Diakonissalaitos, 1869 perustettu Viipurin Diakonissalaitos, 1905 perustettu Sortavalan Diakonissalaitos ja 1896 perustettu Oulun Diakonissalaitos.


title: Diakonia

text: Diakoniatyötä tehdään seurakunnissa sekä työntekijöiden että vapaaehtoisten voimin. Suomen evankelisluterilaisen kirkon seurakunnissa on palkattu diakoniatyöntekijöitä, jotka ovat saaneet joko diakonissan tai diakonin koulutuksen. Diakonissalla tarkoitetaan sellaista diakoniatyöntekijää, jolla on myös sairaanhoitajan ammattipätevyys. Tällöin puhutaan diakonian virasta, joka on papin ja piispan ohella yksi kirkon hengellisistä tehtävistä. Katolisessa kirkossa diakonaatti on eräänlainen pappeuden esiaste.


title: Diakonia

text: Katolisessa kirkossa diakoniatyöhön liittyvistä tehtävistä huolehtivat erityisesti luostarit ja niitä ylläpitävät sääntökunnat. Myös erilaiset kristilliset järjestöt tekevät diakoniatyötä, vaikka nimitykset ja toimintamuodot voivatkin vaihdella.


title: Diakonia

text: Nykyisin diakoniatyön painopiste on siirtynyt terveydenhoidosta sielunhoitoon.


title: Diakonia

text: Diakoniatyötä tehdään myös kaupunkilähetyksien kautta, joita on mm. Helsingissä, Turussa ja Tampereella. Kaupunkilähetykset auttavat vähävaraisia ja sairaita, sekä ylläpitävät pyhäkouluja ja tarjoavat avioliittoneuvontaa. Kaupunkilähetykset ylläpivät kesäsiirtoloita, lastenkoteja, nuorisotyötä, vanhusten kesäleirejä ja vanhainkoteja.


title: Diakonia

text: Alusta alkaen diakonissakasvatus oli sairaanhoitajakoulutusta, mutta myös huoltosisarkoulutusta harjoitettiin 30-luvulla Sortavalan Diakonissalaitoksessa, joka lopetettiin v. 1937, seurakuntien kysyessä pääasiassa sairaanhoitodiakonissoja.


title: Diakonia

text: Ensimmäinen diakoniatyön oppikirjan laati 1938 Eino Sormusen. Diakonissakoulutus kesti aikaisemmin 4 vuotta, josta 3 vuotta käytettiin sairaanhoitajakoulutukseen. 1950-luvun alkupuolella opiskeluaikaa pidennettiin Helsingin Diakonialaitoksessa 5 vuoteen, Lahden Diakonissalaitoksessa 4 1/2 vuoteen, Oulun Diakonialaitoksessa 4 1/3 vuoteen ja Porin Diakonissalaitoksessa 4 vuoteen.


title: Diakonia

text: Vuoden 1957 uusi sairaanhoitajakoulutusasetus vaikutti diakonissakoulutukseen, niin että erityiskoulutus erotettiin sairaanhoitajakoulutuksesta, jonka pituudeksi määrättiin 2 1/2 vuotta. Koulutusaika muuttui vuoteen 1960 mennessä kestämään 3 vuotta 6 kuukautta - 3 vuotta 9 kuukautta.


title: Diakonia

text: Suomessa diakoniatyöntekijöitä koulutetaan nykyisin Diakonia-ammattikorkeakoulussa. Aikaisemmin koulutuksesta vastasivat diakonia- ja diakonissalaitokset, jotka ovat olleet edelläkävijöitä suomalaisen sairaanhoidon ja sosiaalityön koulutuksen ja palveluiden kehittämisessä.


title: Diakonia

text: Ruotsinkielisiä diakoni- ja nuorisotyönohjaajia koulutetaan Karjaalla sijaitsevassa Lärkkulla-stiftelsens folkakademin oppilaitoksessa.


title: Diakonia

text: Diakonissoiksi on valmistettu evankelis-luterilaisen uskontunnustusta olevia kristillismielisiä naisia, joiden tehtävänä on hoitaa sairaita ja kärsiviä myös seurakunnissa.


title: Diakonia

text: Diakoneiksi ja diakonissoiksi valmistuneet vihitään kirkossa virkaansa, kun he olivat toimineet tehtävissään 1-2 vuotta. Vihkimyksen suorittavat piispat.


title: Diakonia

text: Vuonna 1946 seurakuntien palveluksessa oli 2 diakonia ja 396 diakonissaa, vuonna 1959 17 diakonia ja 536 diakonissaa, vuonna 1965 diakoneja 27 ja diakonissoja 578, vuonna 1968 45 diakonia ja 657 diakonissaa Kuntien ja valtion palveluksessa oli vuonna 1959 diakonissoja 296 ja vuonna 1968 heitä oli 626.


title: Diakonia

text: Diakonissoja valmistui vuosina 1960-1965 yhteensä 647. Nykyään diakonian virkaan vihitään kaikki evankelisluterilaisen kirkon jäsenet, jotka ovat käyneet vaadittavan koulutuksen ja ovat saaneet viran tai vähintään 4kk kestävän diakoniasijaisuuden


title: Diakonia

text: Kansainvälinen diakonia perustuu samaan lähtökohtaan, mutta ulottaa kristillisen lähimmäisenrakkauden kirkon oman, maantieteellisen alueen ulkopuolelle. Kansainvälisen diakonian seuratessa diakonian perusperiaatetta toimia siellä, missä "hätä on suurinta ja missä muut eivät auta" (Kirkkolaki 83 %), toiminta kohdistuu käytännössä maailman köyhimpiin maihin. Vuodesta 1965 alkaen osa Yhteisvastuu-keräyksen tuotosta on käytetty ekumeeniseen diakoniaan, Luterilaisen Maailmanliiton ja Kirkkojen Maailmanneuvoston välityksellä kehitysmaiden auttamiseen.


title: Diakonia

text: Kansainvälisen diakonian keskeinen toimija Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa on Kirkon Ulkomaanapu. Muita toimijoita ovat lähetysjärjestöt, joiden toiminnasta osa on diakonista.


title: Diakonia

text: Avustuksen kohteina ovat 1990-luvun laman johdosta ylivelkaantuneet, maahanmuuttajat, lapset, sairaat ja vanhukset.


title: Robosaurus

text: Robosaurus on yhdysvaltalaisen keksijän Doug Malewickin vuonna 1988 keksimä ja vuonna 1989 rakentama 12 metriä korkea ja 30 tonnia painava viihderobotti, jonka nykyään omistaa Monster Robots, Inc. Se esiintyy Yhdysvalloissa erilaisissa moottoriurheilutapahtumissa, varsinkin monster truck -kisoissa ja ilmailutapahtumissa "syöden" ja polttaen autoja ja pienlentokoneita - usein vieläpä kutsumattomana vieraana.


title: Robosaurus

text: Tyrannosaurus rexin mukaan muotoiltu Robosaurus pystyy nostamaan kahden tonnin painon viidennen kerroksen korkeudelle, sen hampaissa on 10 tonnin puristusvoima ja se puhaltaa 5-metrisiä tulenlieskoja kaasuliekinheittimillään. Kuljetustaan varten se muuttuu kuljetusvaunuksi.


title: Robosaurus

text: Robosauruksella on ollut pikkuroolit elokuvissa "The Recycler", "Space Jam" ja "Waking Up in Reno". Päätähtenä se esiintyi NBC:n televisio-elokuvassa "Steel Justice".


title: Robosaurus

text: Robosauruksen rakentaminen maksoi 2,2 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Vuonna 2008 se vaihtoi omistajaa huutokaupassa 575 000 dollarilla.


title: Khat

text: Khat ("Catha edulis") eli kati eli katpensas eli khatpensas on 2–25 metriä korkea ainavihanta pensas tai puu. Sen lehtiä ja oksia käytetään päihteenä. Khat kasvaa täysimittaiseksi 5–10 vuodessa. Kasvillisuusvyöhykkeestä riippuen se voi kasvaa yli kymmenmetriseksi. Tuore khat sisältää noin 0,1 % katinonia ja vielä vähemmän katiinia, jotka ovat molekyylirakenteeltaan amfetamiinin sukulaisia, ja joilla on amfetamiinin tapainen piristävä sekä psykologista riippuvuutta aiheuttava vaikutus.


title: Khat

text: Khatia käytetään pureskelemalla, jolloin siitä liukenevat vaikuttavat aineet imeytyvät suun limakalvoilta. Khatia on perinteisesti käytetty päihteenä itäisessä Afrikassa ja Lähi-idässä. Jotkut maahanmuuttajat ovat tuoneet käytön mukanaan myös Eurooppaan, missä käytännössä khatin käyttö rajoittuu näiden maahanmuuttajien keskuuteen. Kuivatuista khatin lehdistä käytetään usein nimitystä abyssinialainen tee tai arabialainen tee.


title: Khat

text: Khatin päihdevaikutus perustuu siitä pureskeltaessa liukeneviin katinoniin ja katiiniin. Pureskeltava kerta-annos katia painaa noin 100 grammaa, jota käytetään parin tunnin ajan. Khatin päihdevaikutukset ovat sitä voimakkaampia, mitä tuoreempia pureskeltavat lehdet ovat. Khatilla on piristävä ja puheliaisuutta lisäävä vaikutus, mutta käytön seurauksena voivat olla sydämen rytmihäiriöt, päänsärky, punoitus, unettomuus, hyperaktiivisuus, aggressiivisuus ja ahdistusoireet. Pitkäaikainen khatinkäyttö voi altistaa vatsahaavalle ja maksavaurioille, ja aine voi aiheuttaa masennusta ja unihäiriöitä.


title: Khat

text: Khat on luokiteltu brittiläisen Science Select Commiteen tutkimuksessa vähiten haitalliseksi päihteeksi.


title: Khat

text: Khatia käytetään usein sosiaalisena huumeena miesten istunnoissa, esimerkiksi Jemenissä. Naisilta istuntoihin pääsy on useimmiten kielletty.


title: Khat

text: Khat tuottaa mielihyvää helpommin lämpimässä.


title: Khat

text: Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa khati luokitellaan huumeeksi ja sen viljely, maahantuonti, myynti ja käyttö ovat rangaistavia. Khatin käyttö ja myynti kiellettiin Britanniassa kesäkuussa 2014. Khat kiellettiin Alankomaissa tammikuussa 2012. Suomessa kuitenkin alle kilon hallussapito on lueteltu vähäiseksi määräksi sakkoja määrätessä.


title: Sakkaroosi

text: Sakkaroosi (CHO) on disakkaridi, jota kutsutaan myös sukroosiksi, ruokosokeriksi tai tavalliseksi sokeriksi. Sakkaroosin CAS-numero on 57-50-01. Sakkaroosi muodostuu α-D-glukoosin 1-hiilen hydroksyyliryhmän liittyessä β-D-fruktoosin 2-hiileen glykosidisidoksella. Sakkaroosi on kasveissa hyvin yleinen yhdiste, jota esiintyy suuremmissa määrissä esimerkiksi sokeriruo’ossa (13–20 prosenttia), sokerijuurikkaassa (16–20 prosenttia), ananaksessa, maississa ja porkkanassa. Suomessa niin sanottu tavallinen sokeri, pöytäsokeri, on perinteisesti jalostettu sokerijuurikkaasta. Ruokosokeri sulaa 160 °C:n lämpötilassa ja muuttuu sitä kuumemmassa ruskeaksi massaksi, karamelliksi.


title: Sakkaroosi

text: Sakkaraasi-entsyymi pilkkoo ohutsuolessa sakkaroosia monosakkarideiksi.


title: Sakkaroosi

text: Sakkaroosia voidaan käyttää solunulkoisen nestetilan mittauksessa.


title: Sakkaroosi

text: Sokeriruoko on peräisin Uudesta-Guineasta, jossa sitä on viljelty vuosituhansien ajan. Sitä on kasvatettu muillakin trooppisilla alueilla pitkät ajat sen makeuden vuoksi ja pureskeltu raakana. Sokerin erottaminen kehittyi Lähi-idässä, Intiassa ja Kiinassa, jossa sokeria käytettiin ruoanlaittoon ja jälkiruokiin.


title: Sakkaroosi

text: Kreikkalainen Herodotos tunsi sokeriruo’on jo 500 eaa. Vuonna 327 eaa. Aleksanteri Suuri kuljetti sokeria Eurooppaan. Noin vuonna 700 keksittiin keittää sokerilientä vedessä, johon oli lisätty kalkkia. Prosessi valkaisi sokerin tehokkaasti. Yleisemmin tunnetuksi sokeri tuli Euroopassa vasta ristiretkien aikoihin. Sokerista tuli nopeasti suosittu ja erittäin kallis vientiartikkeli Eurooppaan. Pian eurooppalaiset kuitenkin selvittivät sokerin valmistuksen salat, ja sitä alettiin kasvattaa Espanjassa ja Sisiliassa, missä kasvatus ei kuitenkaan tuottanut kovin hyviä tuloksia. Venetsialaiset kauppiaat sen sijaan ottivat haltuunsa miltei koko Euroopan sokerimarkkinat tuomalla ja välittämällä sokeria idästä ja etelästä.


title: Sakkaroosi

text: Markkinat eivät olleet mitkään aivan pienet, sillä keskiajalla sokerin sanottiin olevan manteleiden ohella Euroopan suurimpia tuontiartikkeleita. Englannista peräisin oleva tieto vuodelta 1319 väittää paunan (450 g) sokeria maksavan kaksi šillinkiä, joka nykyrahassa vastaisi noin 100 euroa kilo. Tosin vasta vuonna 1099 ristiretkeläiset toivat ensimmäiset sokerimaistiaiset Englantiin. Platina sen sijaan mainitsee, että jo ensimmäisellä vuosisadalla elänyt roomalainen historioitsija Plinius vanhempi olisi kirjoittanut sokerista. Samaan hengenvetoon hän kylläkin hieman ihmettelee, miksi tätä ”mainiota maustetta” ei juuri esiinny vanhoissa resepteissä. Platina toteaa, että mitä valkoisempaa sokeri on, sen parempaa se on.


title: Sakkaroosi

text: Myöhemmin sokeriruokoa alettiin suuressa määrässä viljellä Karibianmeren saarilla, Yhdysvaltojen eteläosissa ja Brasiliassa. Sen viljelyksessä käytettiin pitkään orjatyövoimaa. Neljänsadan vuoden kuluessa Afrikasta laivattiin Karibian saarille ja Brasiliaan 5–10 miljoonaa orjaa sokeriruokoplantaaseille. Yhdysvalloissa orjuus lakkautettiin vuonna 1865, Brasiliassa vasta 1888.


title: Sakkaroosi

text: Saksalainen kemisti Andreas Sigismund Marggraf (1709–1782) uutti sokeria juurikkaasta ensimmäisen kerran vuonna 1747. Suuremmassa mitassa sokerijuurikasta alettiin viljellä vasta sen jälkeen, kun Napoleonin sotien yhteydessä kauppayhteydet Ranskan ja Karibian alueen välillä vuonna 1801 katkesivat. Sokerin teollinen valmistus juurikkaasta aloitettiin vuonna 1812. Valmistusprosessi on sinänsä yksinkertainen: juurikasviipaleita keitetään vedessä, ja lopulta keitinvesi siivilöidään ja vesi haihdutetaan, jolloin jäljelle jää kiteinen sokeri. Kemistit eivät kykene erottamaan ruokosokeria ja juurikassokeria toisistaan, vaikka usein virheellisesti uskotaan näiden kahden olevan ominaisuuksiltaan hyvinkin erilaisia.


title: Sakkaroosi

text: Noin 70 % maailman sokerista valmistetaan sokeriruo’osta ja loput, lähinnä teollisuusmaissa, sokerijuurikkaasta. Useimmat maat pyrkivät säilyttämään omavaraisuutensa sokerin tuotannossa, ja pääosa sokerista kulutetaankin tuottajamaassa. Maailman vuosituotanto on noin 130 miljoonaa tonnia.


title: Sakkaroosi

text: Sokerin kansainvälinen kauppa on tärkeää etenkin kehitysmaille, jotka tuottavat ⅔ sokerista. Suuria sokerintuottajia ovat Brasilia, Kuuba, Thaimaa ja Dominikaaninen tasavalta. Vuosittainen kansainvälinen kauppa on noin 30 miljoonaa tonnia. Sokeriruo’on viljely työllistää 10–15 miljoonaa ihmistä.


title: Sakkaroosi

text: Euroopan unioni on toiseksi suurin sokerinviejä (Brasilia 18 %, EU 16 %), luku selittyy suurilla maataloustuilla ja suojatulleilla. Yhdysvallat on pitänyt korkeaa sokerin hintaa yllä kotimaassa korkeilla suojatulleilla, mikä on johtanut elintarvikevalmistajien siirtymiseen halvempaan maissisiirappiin tai ulkomaille.


title: Sakkaroosi

text:
"Katso myös Luettelo Suomen sokeritehtaista"
Suomen ensimmäinen sokeritehdas, joka jalosti Länsi-Intian ruokosokeria, syntyi Turkuun vuonna 1756. Kotimaisen juurikassokerin tuotanto alkoi 1918 perustetussa Suomen raakasokeritehdas Oy:ssä (1958 Salon Sokeritehdas Oy ja 1980 Suomen Sokeri Oy Salon tehdas) Salossa vuonna 1920.


title: Sakkaroosi

text:
Suomessa sokeria valmistetaan sokerijuurikkaasta. Sucroksen sokeritehdas sijaitsee Säkylässä. Osana EU:n sokerituotantokapasiteetin purkamista tämäkin tehdas saattaa tulla lakkautetuksi. Yhtiön sokeripakkaamo on Kirkkonummella.
Palasokerin tuotanto alkoi 1890-luvulla, vuonna 1935 sitä alettiin pakata kilon pakkauksiin, ja tuolloin sen osuus Suomen sokerin tuotannosta oli jo 60 prosenttia. Vielä 1950-luvulla sokeria myytiin toppina. Sokeritoppa on katkaistun kartion muotoinen sokeripaakku. Muoto syntyi tuotantotavasta: ruokosokeri kaadettiin muottiin, jonka pohjassa olevasta reiästä ylimääräinen kosteus pääsi ulos. Sokerin annettiin kuivua muotissa pari viikkoa, kunnes kiteet olivat asettuneet muotoonsa. Kotikeittiöissä topista murrettiin paloja käyttöön erityisillä sokerisaksilla.


title: Sakkaroosi

text: Nykyään sokeria myydään etupäässä jauhettuna hienosokerina sekä kuutiomaisiksi paloiksi leikattuna palasokerina.


title: Sakkaroosi

text: Pula-ajan sokerin säännöstely aloitettiin talvisodan puhkeamisen vuoksi jo loppuvuodesta 1939. Sokerin säännöstely loppui 1. helmikuuta 1954, kuukauden kuluttua kahvin.


title: Sakkaroosi

text: Suomessa Valtion ravitsemusneuvottelukunnan suositusten mukaan lisättyjen sokereiden (sakkaroosin lisäksi fruktoosi, glukoosi ja tärkkelyspitoiset makeuttajat) osuus energiansaannista tulisi olla korkeintaan 10 E%. Vuonna 2012 miehillä sakkaroosin päivittäinen osuus energiansaannista oli 9,2 prosenttia (51 g) ja naisilla 10 prosenttia (43 g). Suomalaisten sakkaroosin päälähteet ovat puhdistettu sokeri ja sitä sisältävät juomat, makeiset, viljavalmisteet, hedelmä- ja marjaruoat sekä maitovalmisteet. Maailman terveysjärjestö WHO suosittelee sokerin saannin rajoittamista viiteen prosenttiin energiansaannista.


title: Sakkaroosi

text: Länsimaissa ylimääräinen sokeri saadaan usein makeisista, suklaasta, kekseistä, jäätelöstä ja virvoitusjuomista. Makeisten ja virvoitusjuomien jatkuvan nauttimisen keskeinen haittavaikutus terveydelle on hampaiden karioituminen. Liialliseen käyttöön voi liittyä myös ylipaino, mikä puolestaan kasvattaa muun muassa 2-tyypin diabeteksen ja sydänsairauksien riskiä.


title: Sakkaroosi

text: Joskus sokerin sanotaan lisäävän lasten yliaktiivisuutta, ja usein puhutaankin ”sokerihumalasta”. Tutkimuksissa tästä ei ole kuitenkaan näyttöä, ja todennäköisemmin ilmiö selittyy aikuisten odotuksilla.


title: Sakkaroosi

text: Sokeria käytetään makeuttamisen lisäksi säilyvyyden ja rakenteen parantamiseen. Hillot ja mehut säilyvät ilman hometta ja käymistä, jos niiden sokeripitoisuus on niin suuri, etteivät pieneliöt kykene elämään niissä. Jäätelön ja kakkujen rakenteeseen vaikuttaa sokerin määrä. Tomaattia sisältävään pastakastikkeeseen sekä kalaan laitetaan graavattaessa usein hieman sokeria korostamaan muiden aineiden makua.


title: Sakkaroosi

text: Puhdistettu sokeri on valkeaa, mutta on myös sokerilaatuja, joihin jätetään enemmän raakasokerin maku- ja ravintoaineita. "Ruskea sokeri" ja "fariinisokeri" ovat tällaisia. Ne ovat aromikkaampia, mutta säilyvät huonommin kuin valkoinen sokeri.


title: Sakkaroosi

text:
"Kidesokereiden" kidekoot vaihtelevat. Kidekoko vaikuttaa sokerin liukenemiseen: hienojakoinen sokeri liukenee nopeimmin.
"Hienosokeri" eli hienojakoinen kidesokeri soveltuu hyvin pöytäkäyttöön, keittojauheisiin, makeisten ja jäätelön valmistukseen.
"Taloussokeri", jota käytetään yleisesti ruoanvalmistuksessa, on kidekooltaan hienosokeria suurempaa.
"Tumma kidesokeri" kiteytetään tavallisen kidesokerin tapaan raakasokeriliuoksesta, mutta se on ruskeaa ja aromikasta. Sitä voidaan käyttää esimerkiksi kuumiin juomiin, viiliin ja puuron pinnalle.


title: Sakkaroosi

text: Hillosokeri on tavallista kidesokeria, johon on lisätty hyytymistä aiheuttavaa pektiiniä sekä happamuudensäätö- ja säilöntäainetta. Hillosokeria käytetään hillojen, hyytelöiden ja marmeladien valmistukseen. Niissä se saa aikaan kiinteän rakenteen ja parantaa säilyvyyttä.


title: Sakkaroosi

text: Hyytelösokeri sisältää kidesokerin lisäksi tärkkelyssiirappia, pektiiniä ja happamuudensäätöainetta. Hyytelösokeria käytetään leivonnais- ja jälkiruokahyytelöiden valmistamiseen.


title: Sakkaroosi

text: "Fariinisokerin" kiteet on päällystetty siirapilla. Se on aromikasta, ruskeaa, pehmeää ja kosteaa. Sitä käytetään siman valmistuksessa ja leivonnaisten makeuttajana.


title: Sakkaroosi

text: "Tomusokeri" on hienojakoiseksi jauhettua kidesokeria, jota käytetään makeis-, keksi- ja leipomoteollisuudessa. Siihen lisätty paakkuuntumisenestoaine parantaa käsiteltävyyttä ja helpottaa säilytystä. Tomusokeria voidaan käyttää sellaisenaan koristeena tai valkuaiseen tai muuhun nesteeseen sekoitettuna kuorrutuksen tekemiseen.


title: Sakkaroosi

text: "Palasokeri" syntyy kidesokerista puristamalla sokeri tangoiksi, jotka leikataan paloiksi. Palasokeria valmistetaan myös tärisyttämällä sokeri muotteihin. Palasokeria käytetään pöytäkäytössä kuumien juomien makeuttamiseen. Tummasta kidesokerista voidaan valmistaa tummaa palasokeria.


title: Sakkaroosi

text: "Raesokeria" valmistetaan palasokerista murskaamalla se seulomalla. Raesokerilla voidaan koristella leivonnaisten pinta. Rakeet ovat niin suuria etteivät ne juuri muutu leivinuunissa. Raesokeria valmistetaan myös värillisenä.


title: Taara

text: Taara eli taarapaino tarkoittaa yleensä rahtia tai matkustajia kuljettamaan tarkoitetun maaliikennevälineen "omapainoa" eli "tyhjää painoa". Useimmin taarapaino mainitaan rautatieliikenteessä vaunun omapainosta puhuttaessa.


title: Taara

text: Ulkomailla käytetään yleensä mainintaa "tyhjäpaino":


title: Taara

text: Taarapainoon lasketaan kuuluvaksi kaikki liikennevälineeseen kiinteästi kuuluvat tai kiinteäksi rakennetut osat, kuten:


title: Taara

text: Taara liittyy myös punnituksen yhteydessä käytettävän astian painon negatointiin lopputuloksesta.


title: Taara

text: Bruttopaino (lyhenne br.) tarkoittaa varsinaisen kuljetettavan tavaran painoa ja taarapainoa yhteensä eli koko kuljetettavaa painoa. Siis brutto = netto + taara.


title: Taara

text: Nettopaino (lyhenne n.) tarkoittaa varsinaisen kuljetettavan tavaran painoa.


title: Pantelleria

text: Pantelleria, "Isola di Pantelleria", on Italialle kuuluva saari Välimeressä Sisiliasta lounaaseen. Sen pinta-ala on 85 neliökilometriä ja väkiluku 7 701 asukasta (31.12.2015). Pantelleria on myös Trapanin maakuntaan kuuluva kunta.


title: Pantelleria

text: Saari on tuliperäinen ja sen korkein kohta on 836 metriä merenpinnan yläpuolella. Viimeisin tulivuorenpurkaus tapahtui vuonna 1891. Pääelinkeinot ovat viinin tuotanto ja kalastus.


title: Pantelleria

text: Saari oli toisessa maailmansodassa Italian sotilastukikohtana. Liittoutuneet valtasivat sen 11. kesäkuuta 1943 tukikohdaksi Sisiliaan tehtävää maihinnousua varten.


title: Astemitta

text: Astemitta on pääasiassa geometriassa käytetty apuväline, jolla voidaan mitata kulman suuruus sekä piirtää halutun suuruinen kulma.


title: Astemitta

text: Yleisesti käytettyjä pienikokoisia astemittoja, joilla piirretään tietyn kokoisia kulmia paperille tai mitataan niitä, ovat kolmioviivaimet eli geokolmiot sekä astelevyt. Suorakulmalla voi mitata 90 asteen kulmia. Navigoinnissa on varsinkin historiassa käytetty sekstanttia, jolla mitataan horisontin yläpuolella olevan taivaankappaleen korkeuskulma horisontista. Esimerkiksi keskipäivällä sillä voi auringon avulla määrittää leveysasteensa.


title: Astemitta

text: Pituusasteen määritykseen käytetty laite oli tarkkuuskello, kronometri. Tästä johtuvat vanhoissa kartoissa esiintyvät suuret virheet itä-länsi-suunnassa: kellot olivat silloin epätarkkoja. Pohjantähden korkeuskulman mittaus oli yksinkertaisempaa eivätkä mittaukset olleet toisistaan riippuvia. Pohjantähden korkeuskulma horisontista ilmoittaa suoraan paikan leveysasteen.


title: Vapaakirkko

text: Vapaakirkolla voidaan tarkoittaa


title: Jukka Takalo

text: Jukka Mikael Takalo (s. 20. kesäkuuta 1967) on suomalainen muusikko, laulaja-lauluntekijä ja videotaiteilija. Hän oli vuosina 1984–2002 toimineen suomirockyhtye Aknestikin laulaja ja keulakuva.


title: Jukka Takalo

text: Takalo aloitti musiikkiuransa 1970-lukulaisen Holotnaja Pravda -lauluyhtyeen sanoittajana.


title: Jukka Takalo

text: Takalo siirtyi sooloartistiksi yhtyeen lopetettua vuosituhannen vaihteen jälkeen. Takalon soolouran esikoissingle "Ei ikinä naimisiin" julkaistiin vuonna 2003. Kappale "Taistelevat metsot" soi "Vares – yksityisetsivä" -elokuvassa.. Takalon ensimmäinen sooloalbumi, artistin omalla nimellä kulkenut "Jukka Takalo", julkaistiin 17. elokuuta 2005.. Takalon seuraava soolojulkaisu oli vuonna 2011 "Vastarannan laulut". Takalon kolmas studioalbumi on vuonna 2012 julkaisu "Kahden hengen disko". Jukka Takalo ja Maakinen Mysteeri Trio julkaisi vuonna 2013 kuplettilevyn. Takalo ja Soiva Siili julkaisivat vuonna 2014 Vastarannan Siili-levyn, joka oli Emma-ehdokkaana vuoden lastenalbumi-sarjassa 2015. Vuonna 2016 ilmestyi albumi Suomen kuningas. Takalo on tehnyt protestilauluja, ja vuonna 2018 ilmestyi single "Tää menee tunteisiin". Vuonna 2018 ilmestyi albumi "Vaarojen laulut".


title: Jukka Takalo

text: Takalon kappale ”Jokainen on vähän homo” on saavuttanut huomiota sosiaalisessa mediassa: sitä on katsottu YouTubesta yli miljoona kertaa. Kappale on käännetty myös venäjäksi. Vuonna 2014 oululainen seurakunta kielsi sen esittämisen seurakuntasalissa.


title: Jukka Takalo

text: Muusikonuransa ohella Takalo on kirjoittanut yhdessä toimittaja Pasi Kostiaisen kanssa musiikkiaiheisen teoksen "Sinä olet tähti – matkaopas poptähteyteen", joka julkaistiin vuonna 2004. "Jokainen on vähän homo" -laulukirja ilmestyi vuonna 2014. Esikoisromaani "Kuoleman nimi on Saab 96" ilmestyi 2018.


title: Jukka Takalo

text: Takalo on Ilmakitaransoiton MM-kisojen perustaja ja synnyinkylänsä Martinniemen Kurtinhaudan suojelemisen puolestapuhuja. Takalo on ollut perustamassa musiikivideofestivaaleja Ouluun. Takalo on ideoinut Yksinäisten illat -formaatin ja isännöinyt sitä. Hän on tehnyt lastenmusiikkia Vastarannan siili- ryhmässä.


title: Jukka Takalo

text: Takalo on tehnyt kappaleita myös muille artisteille, kuten Pate Mustajärvelle. Takalo on kuvannut Lissut-duon Pissikset-videon. Kaarle viikatteen kanssa Takalo on tehnyt yhteisen iltamakiertueen. Mikko Alatalon kanssa Takalo on pitänyt yhteislaulutapahtumia. Hän on tehnyt myös duo-keikkoja stand up -koomikko Matti Patrosen kanssa. Takalon Vaarojen laulut -levyllä esiintyy myös Anna Itkonen.


title: Jukka Takalo

text: Takalo esiintyi Aknestikin kitaristin Kai Latvalehdon elämästä kertovassa "Laulu koti-ikävästä" -elokuvassa vuonna 2013.


title: Jukka Takalo

text: Takalo sai ammattitaiteilijan puolivuotisen 9 000 euron apurahan 2014. Samana vuonna Hänelle myönnettiin Pakkala-kirjallisuuspalkinto. Hänet valittiin vuoden positiivisimmaksi oululaiseksi vuonna 2015.


title: Jukka Takalo

text: Aiemmin Takalo on asunut Helsingissä, josta muutti takaisin Haukiputaalle. Takalo on syntynyt Ruotsissa, käynyt lukion Haukiputaalla, ja hänellä on lapsia.


title: Uudenkaupungin rata

text: Uudenkaupungin rata on Suomen rataverkkoon kuuluva rataosuus, joka kulkee Turusta Raision ja Mynämäen kautta Uuteenkaupunkiin. Se päättyy Hangonsaaren liikennepaikalle. Rata on 70 kilometrin pituinen ja tarkoitus sähköistää vuosina 2019–2020.


title: Uudenkaupungin rata

text: Rataa alettiin rakentaa vuonna 1918, ja ensimmäinen juna saapui Uuteenkaupunkiin 2. elokuuta 1924. 1960-luvulla rataa jatkettiin vielä Hangonsaareen. Henkilöliikenne radalla lakkautettiin 1. tammikuuta 1993, mutta sitä käytetään yhä Yaran Uudenkaupungin tehtaan kemikaalikuljetuksiin.


title: Uudenkaupungin rata

text: Ensimmäinen aloite junaradan rakentamiseksi Uuteenkaupunkiin tehtiin jo vuonna 1887, jolloin uusikaupunkilainen merikapteeni Robert Hartman ehdotti asiaa. Radan rakentamissuunnitelmia esiteltiin valtioneuvostolle ja muille asiasta kiinnostuneille tahoille useaan otteeseen seuraavien vuosikymmenten aikana, mutta vasta 4. marraskuuta 1909 eduskunta päätti rakennuttaa Turun ja Uudenkaupungin välille ratayhteyden. Silakkaradaksi kutsutun Uudenkaupungin radan suunnittelu valmistui vasta vuonna 1917, ja radan pääosin mies- ja hevostyönä tehdyt rakennustyöt aloitettiin vuonna 1918. Rata-alue pakkolunastettiin 1920-luvulla, jolloin merkittiin myös rata-alueen rajat. Seuraavan kerran rata-alueen maastomittaukset ja rajat tarkistettiin vasta vuonna 2018.


title: Uudenkaupungin rata

text: Pitkittyneiden rakennustöiden jälkeen rataosuus Mynämäelle valmistui vuonna 1923 ja Uuteenkaupunkiin vuonna 1924. Ensimmäinen juna saapui Uuteenkaupunkiin 2. elokuuta 1924 ja rata vihittiin käyttöön toukokuun 30. päivä vuonna 1925. Uuden radan toivottiin kohentavan kaupungin taloutta, sillä kunnollisten maayhteyksien puuttuessa Hepokarin sataman liikenne oli vähentynyt huomattavasti. Näin ei kuitenkaan käynyt, sillä Uudenkaupungin toivoma ratayhteys suoraan sisämaahan ei toteutunut, eikä yhteys toiseen satamakaupunkiin Turkuun lisännyt sataman liikennettä.


title: Uudenkaupungin rata

text: Matkustajaliikenne kulki radalla alun perin vain Uudenkaupungin rautatieasemalle asti. Koska asema sijaitsi noin kilometrin päässä Uudenkaupungin keskustasta ja koska Hepokarin satamarata kulki aivan keskustan halki, Kalarannan seisake perustettiin vuonna 1925 rakennetun satamaradan varteen vuonna 1933. Myöhempinä vuosikymmeninä rata toi Uuteenkaupunkiin myös lisää teollisuutta, kun rataa jatkettiin 1960-luvun alussa Hangonsaareen asti ja sinne rakennettiin teollisuusalueen sivuraide vuonna 1964. Seuraavana vuonna Hangonsaareen avattiin Rikkihappo Oy:n lannoitetehdas, jolloin myös tavaraliikenne radalla lisääntyi. Vuonna 1975 lannoitetehtaan yhteyteen avattiin myös kipsilevytehdas. Satamasta ajettiin myös junalauttaliikennettä Ruotsin Hargshamniin vuosina 1989–1996.


title: Uudenkaupungin rata

text: Alkuvaiheessa henkilövuoroja kulki Turun ja Uudenkaupungin välillä kaksi, mutta vuonna 1933 vuorojen määrää oli lisätty jo viiteen. Aluksi höyryveturein hoidettu liikenne muuttui vähitellen vuodesta 1958 alkaen ensin lättähattujen ja myöhemmin dieselveturien voimin tehtäväksi. Höyryveturiliikenne jatkui radalla kuitenkin aina vuoteen 1966 asti. Henkilöliikenne radalla lakkautettiin matkustajamäärien vähenemisen takia kannattamattomana 1. tammikuuta 1993, samalla rataosalla sijainneista kunnista Kalanti liitettiin Uuteenkaupunkiin. Tavaraliikenne radalla jatkuu edelleen. Loppuvaiheessa radan henkilöliikenneasemat olivat Raisio, Masku, Mynämäki, Vinkkilä, Kiimkallio, Uusikaupunki ja Kalaranta. Rataosan asemien miehitys päättyi syksyllä 2008, kun Turun ja Uudenkaupungin välinen osuus siirtyi ohjattavaksi keskitetysti Turusta käsin.


title: Uudenkaupungin rata

text: Rata on hyväkuntoinen, mutta ratapihat ja laiturit on purettu kaikkialta paitsi Uudestakaupungista, Mynämäeltä ja Raisiosta. Suurin sallittu nopeus on 60 km/h. Radalla kulkee lähinnä vain Yaran Uudenkaupungin tehtaan kemikaalikuljetuksia. Vähäisten liikennemäärien vuoksi myös radan sähköistämistä on pidetty kannattamattomana.


title: Uudenkaupungin rata

text: Liikenneministeri Susanna Huovinen kertoi vuoden 2007 alussa kannattavansa henkilöliikenteen uudelleenkäynnistämistä radalla, ja siitä tehtiin selvitystyö samana vuonna. Helmikuussa 2008 julkaistun raportin mukaan liikenne ei kuitenkaan toteudu vielä lähitulevaisuudessa, koska sitä on hankala saada kannattavaksi. Välin Turku–Salo kehittämistä pidetään tärkeämpänä. Radan suurimmat heikkoudet ovat tällä hetkellä liian matala nopeusrajoitus ja vartioimattomien tasoristeyksien suuri määrä.


title: Uudenkaupungin rata

text: Uudenkaupungin radan jatkeeksi on ajoittain suunniteltu URPO-rataa Uudestakaupungista Rauman kautta Poriin. Rata on merkitty pitkän aikavälin varauksena myös Satakunnan seutukaavaan.


title: Uudenkaupungin rata

text: 13. toukokuuta 2017 ilmoitettiin, että hallitus aikoo sähköistää radan. Varsinais-Suomen liittossa hankkeen hinnaksi on kaavailtu 21 miljoonaa euroa, joka kattaisi suunnittelun, sähköistyksen, sekä muitakin toimia. Liiton edunvalvontajohtajan Janne Virtasen mukaan sähköistämisen pääperuste on Turun ratapiha-alueen turvallisuus, ei autotehtaalle suuntautuva työmatkaliikenne. Virtasen mukaan radan sähköistämisellä on kuitenkin mahdollista vastata myös työvoiman liikkuvuuteen.


title: Uudenkaupungin rata

text: Sähköistystyöt alkavat vuonna 2019 ja valmistuvat 2020. Suunnittelu- ja rakennuskustannukset ovat 21 miljoonaa euroa. Rataosuuden sähköistämisellä on tarkoitus saada liikennöinnin kustannussäästöjä ja Turun ratapiha turvallisemmaksi.


title: Flavonoidit

text: Flavonoidit ovat kasveissa esiintyviä yhdisteitä, jotka vaikuttavat elintarvikkeiden makuun, väriin, koostumukseen ja säilyvyyteen sekä toimivat antioksidantteina. Lisäksi flavonoidit ihmisravinnossa saattavat vaikuttaa veren hyytymiseen ja ehkäistä syöpää. Nykyään flavonoideja tunnetaan yli 4 000 erilaista. Niitä on muun muassa teessä, marjoissa ja hedelmissä.


title: Flavonoidit

text: Flavonoidit ovat usein värillisiä, ja fytokemikaaleihin kuuluvia fenoliyhdisteitä, jotka antavat kasveille, niiden kukille, hedelmille, siemenille ja myös puun kaarnalle niiden värin sekä suojelevat kasveja ultraviolettisäteilyn haitoilta. Ihminen saa flavonoideja keskimäärin 0,5–1,0 grammaa vuorokaudessa.


title: Flavonoidit

text: Flavonoideihin kuuluvat antosyanidit aiheuttavat monien kasvien silmujen ja nuorten versojen sekä syyslehtien punaisen värin.


title: Flavonoidit

text:
Flavonoideille ei ole voitu osoittaa selvää tehtävää kasvien fysiologiassa, mutta on arveltu, että ne liittyvät viestintään eläinten kanssa: kukkien väri houkuttelee pölyttäjiä ja marjojen väri eläimiä, jotka levittävät kasvin siemeniä.
Flavonoideja on usein kasvisten ja hedelmien kuoriosissa. Ryhmään kuuluu monia yhdisteitä joiden pitoisuuden selvittäminen on vaikeaa, joten suositukset parhaista flavonoidien lähteistä vaihtelevat.


title: Flavonoidit

text:
Flavonoidit luokitellaan usein kemiallisen rakenteensa mukaan seuraaviin alaryhmiin:
Flavonoidit tunnettiin 1930-luvun puolivälistä 1950-luvun alkuun nimellä P-vitamiini, mahdollisesti niiden verisuonten permiabiliteettiin aikaansaaman vaikutuksen johdosta. P-vitamiini nimitys on sittemmin jäänyt pois käytöstä.


title: Rapallon sopimus

text: Rapallon sopimus solmittiin 16. huhtikuuta 1922 Venäjän ja Saksan kesken. Sen allekirjoitti Saksan ulkoasiainministeri Walther Rathenau ja neuvosto-Venäjän ulkoasiainkansankomissaari Georgi Vasiljevitš Tšitšerin. Tämä Genovan konferenssin aikana solmittu sopimus loi neuvosto-Venäjän ja Saksan välille diplomaattisuhteet, jotka olivat katkenneet 13. marraskuuta 1918. Tuolloin kun Saksan hävittyä ensimmäisen maailmansodan oli Neuvosto-Venäjä julistanut Brest-Litovskin rauhansopimuksen mitättömäksi ja pyrkinyt hankkimaan takaisin siinä menetettyjä alueita Ukrainassa, Puolassa ja Baltiassa etenemällä sitä mukaa kun itävaltaunkarilaiset ja saksalaiset vetäytyivät.


title: Rapallon sopimus

text: Sopimusta laajennettiin Berliinissä 5. marraskuuta 1922 koskemaan myös Armenian, Azerbaidžanin, Georgian, Ukrainan, Valko-Venäjän ja Kaukasian sosialistisia neuvostotasavaltoja. Lisäpöytäkirjan allekirjoitti Venäjän sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan puolesta sen Berliinin suurlähettiläs Nikolaus Krestinski, muiden neuvostotasavaltojen puolesta Ukrainan toimeenpanevan keskuskomitean jäsen Waldemar Aussem ja Saksan puolesta alivaltiosihteeri von Maltzan.


title: Rapallon sopimus

text: Sopimuksella maailmansodan hävinnyt Saksa sekä sisällissodan ja intervention kärsinyt neuvosto-Venäjä murtautuvat diplomaattisesta eristäytyneisyydestään. Samalla luotiin perusta sille, että Saksa saattoi Versailles’n rauhansopimuksen vastaisesti kehittää siltä kiellettyjä asejärjestelmiä Neuvostoliiton alueella.


title: Rapallon sopimus

text: Rapallon sopimuksen pohjalta Krestinski ja Stresemann allekirjoittivat 24. huhtikuuta 1926 vielä Berliinin sopimuksenkin, mikä sisälsi Neuvostoliiton ja Saksan välisen hyökkäämättömyyssopimuksen.


title: Audi 80

text: Audi 80 on Audin ylemmän keskiluokan automallien sarja, joita valmistettiin vuosina 1972–1995. Sen alusta oli alun perin sama kuin Volkswagen Passatissa. Audi 80:n korvasi Audi A4.


title: Audi 80

text: Ensimmäinen Audi 80 oli kaksi- tai neliovinen sedan. Malli oli esittelyaikanaan edistyksellinen, sillä se oli useimmista kilpailijoistaan poiketen etuvetoinen. Autoa myytiin Yhdysvalloissa nimellä Audi Fox. Se korvasi aikaisemman Audi 60–90-malliston ja oli Audin kilpailija Opel Asconalle ja Ford Taunukselle. Amerikkalaisia malleja myytiin vuodesta 1973 vuoteen 1979. Joissain maissa myytiin farmariautoa, joka oli käytännössä identtinen Volkswagen Passat Variantin kanssa. Toisin kuin myöhemmissä Audi-farmariautoissa, tässä ei käytetty Avant-nimeä. Malli 80 valittiin Vuoden Autoksi Euroopassa 1973.


title: Audi 80

text: Audi paranteli alkuperäistä 80-mallia B2-pohjaiseksi vuonna 1978. Se kasvoi toiseen sukupolveen ehtiessään sisarmalliaan Passatia suuremmaksi. Tässä versiossa, jota myytiin nimellä Audi 4000 Pohjois-Amerikassa, oli uudenlainen runkorakenne. Audi Coupé, Audi Quattro ja Audi Sport Quattro pohjautuivat B2-runkoon. Paremmin varusteltu versio Audi 90 sisälsi viisisylinterisen moottorin. Vuonna 1979 saataville tuli dieselmoottori, jota käytettiin myös Volkswagen Golfissa, Passatissa ja Transporterissa. Nelivedolla varustetut quattro-mallit Audi 80- ja 90-malleista tulivat vuonna 1983. Sedaneita valmistettiin 1987 asti, mutta Coupéa jatkettiin vielä yhden vuoden tämän jälkeen.


title: Audi 80

text: Audi toi uuden aerodynaamisen ja pyöreämmin muotoillun (ilmanvastuskerroin ainoastaan 0,29) 80:n markkinoille vuonna 1986 ja ylellisemmin varustellun viisisylinterisen 90:n vuonna 1987. Audi mainosti myös uutta galvanoitua koria autoissaan. Auton puutteiksi arvosteltiin alhaisen ilmanvastuksen saavuttamiseksi rajoitetun kokoisia sisätiloja, varsinkin takamatkustajien osalta. Tätä korjattiin kasvojenkohotuksella vuonna 1991, josta tuli B4-sarja, jolloin 90-mallimerkinnästä luovuttiin moottoreista riippumatta (Euroopassa). Näkyvin pintapuolinen uudistus B4:ssä oli Audi V8 -mallia muistuttava maski–konepeltiyhdistelmä. Myös pyöräkokoa kasvatettiin 14-tuumaisesta 15 tuumaan. Sedanit korvattiin Audi A4:llä vuonna 1995.


title: Audi 80

text: Audi Cabriolet oli hienostunut avoautomalli, joka pohjautui täysin Audi 80:ee., 80-mallinimi jätettiin kuitenkin Coupé- ja Cabriolet-malleista pois. Aluksi moottorivaihtoehtona oli 2,3-litrainen viisisylinterinen polttoaineen suihkutuksella varustettu bensiinimoottori. Myöhemmin malliin oli saatavilla 2,6- ja 2,8-litraiset bensiinikäyttöiset V6-moottorit ja 1,9-litrainen TDI-dieselmoottori sekä 1,8- ja 2,0-litraiset nelisylinteriset bensiinimoottorit. Autoon saatavia varusteita olivat muun muassa kangas- tai nahkasisusta, sähköikkunat, zebranopuiset koristelistat, nahkainen tai puinen ohjauspyörä, ilmastointi ja ABS-jarrut. Myöhempiin malleihin lisättiin myös ajanmukaisia turvavarusteita, kuten turvatyynyt. Cabrioletin kangaskatto oli laskostettavissa joko sähköisesti tai käsin manuaalisesti. Talvisiin ja muihin vaativiin sääolosuhteisiin kangaskatteen säästämiseksi autoon oli saatavilla myös alumiinivalmisteinen irtokatto, joka kiinnitettiin paikoilleen autoon kangaskaton ollessa alaslaskostettuna suojakotelossaan. Alumiinikatteessa oli myös lasinen lämmitettävä takaikkuna. Audi Cabrioletia oli saatavilla vuodesta 1991 aina vuoteen 2000 saakka. Audi Cabriolet- ja Coupé-mallit korvasi 1998 esitelty Audi TT. Varsinainen seuraaja ylemmän keskiluokan avoautomallistoon tuli vasta Audin esiteltyä Audi A4 Cabrioletin.


title: Audi 80

text: Audi 80:stä oli saatavilla myös urheilullisia erikoismalleja. Ensimmäinen näistä oli 1990/199191 Coupé-mallina esitelty Audi S2 varustettuna quattro-nelivedolla sekä turboahdetulla 2,2-litraisella viisisylinterisellä neliventtiilimoottorilla. Tehoa S2:ssa oli aluksi 220 hevosvoimaa, myöhemmissä malleissa 230 hevosvoimaa sekä kuusivaihteinen vaihteisto. S2:n suorituslukemat olivat 5,7–5,9 sekuntia 0–100 km/h ja huippunopeutta 246 km/h. Audi S2:sta oli 1993 alkaen saatavilla myös Avant-farmarimalli sekä harvinaisempi sedan-malli, jota valmistettiin ainoastaan 306 kappaletta.


title: Audi 80

text: Toisena urheilullisista malleista esiteltiin vuonna 1994 S2 Avantin pohjalta suunniteltu Audi RS2 Avant. Tämä oli ensimmäinen versio Audin niin sanotusta RS (RennSport) -mallisarjasta, sekä Audin erittäin suorituskykyisistä mutta käytännöllisistä farmarimalleista. Autoja valmistettiin rajoitettu sarja Audin ja Porschen yhteistyönä muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta vain Euroopan markkinoille. Suorituskyvyn autolle antoi tuttu S2-mallista perua oleva 2,2-litrainen viisisylinterinen turboahdettu moottori (ADU) Porschen muokkaamana, jossa teholukemat olivat muutosten jälkeen 315 hevosvoimaa. Autossa oli luonnollisesti jatkuva neliveto ja kuusivaihteinen vaihteisto, suorituskyky oli nykyistenkin standardien mukaan huima 4,8 sekuntia 0–100 km/h sekä huippunopeus 262 km/h. Auton jousitus- ja alustaratkaisut olivat pitkälti Porschen käsialaa, kuten myös auton jarrut ja vanteet olivat Porschen valmistetta, rengaskoon ollessa 245/40ZR17. Ulkopinnasta RS2-malli oli varustettu Porsche 964 Turbo -mallin peilein sekä ”Audi/Porsche RS2” -merkein maskissa ja takaluukun kannessa. Sisätila- ja mukavuusvarusteluina autossa olivat kolmipuolainen sport-ohjauspyörä, sporttiset istuimet kokonahkaisina tai nahka–mokka-yhdistelmäisinä, puu- tai hiilikuitusomistepaneloinnit ja valkopohjaiset mittaristot. Autossa oli myös kuljettajan turvatyyny vakiona sekä Audin procon-ten (Programmed Contraction-Tension) -turvajärjestelmä. RS2-mallia suunniteltiin valmistettavan 2 200 kappaletta, mutta suuren kysynnän vuoksi lopulta 2 891 autoa valmistettiin.


title: Audi 80

text: Audi antoi malleilleen tyyppinumerot B-koodien lisäksi:


title: Anne McCaffrey

text: Anne Inez McCaffrey (1. huhtikuuta 1926 Cambridge, Massachusetts – 21. marraskuuta 2011 Irlanti) oli yhdysvaltalainen fantasia- ja tieteiskirjailija, joka tunnetuimpiin teoksiin kuuluu sarja "Pernin lohikäärmeritarit".


title: Anne McCaffrey

text: McCaffrey vanhemmat olivat George Herbert McCaffrey ja Anne Dorothy McElroy McCaffrey. Hän opiskeli slaavilaisia kieliä ja kirjallisuutta Radcliffe Collegessa. McCaffrey meni naimisiin vuonna 1950, ja hänellä on kolme lasta: Alec Anthony, Todd ja Georgeanne. McCaffrey erosi aviomiehestään vuonna 1970 ja muutti Irlantiin, jossa asui kuolemaansa asti.


title: Anne McCaffrey

text: Vuonna 1968 McCaffreyn novelli, "Pernin lohikäärmeritarit" -sarjan aloitustarina "Weyr Search", sai Hugo-palkinnon parhaan novellin sarjassa. McCaffrey oli ensimmäinen fiktiolla Hugo-palkinnon saanut nainen. Hänet on nimetty yhdeksi tieteiskirjallisuuden Grand Mastereista.


title: Otto Wächter

text: Vapaaherra Otto Gustav von Wächter (8. heinäkuuta 1901 Wien – 14. elokuuta 1949 Rooma) oli itävallansaksalainen juristi ja kansallissosialistinen poliitikko. Hän liittyi SA:han vuonna 1923, kansallissosialistisen puolueen Wienin osastoon 1930 ja SS:ään 1932 Gruppenführeriksi. Hän pääsi valtakunnankomissaariksi 23. toukokuuta 1938 – 30. huhtikuuta 1939 Arthur Seyss-Inquartin johtamaan sisäasiainministeriöön ja Saksan valloitettua Puolan syyskuussa 1939 lokakuussa Krakovan hallintoalueen johtajaksi. Etelä-Puolasta vastanneesta Seyss-Inquartista tuli kenraalikuvernementin perustamisen jälkeen Puolan kenraalikuvernööri Hans Frankin sijainen.


title: Otto Wächter

text: Kun Itä-Galitsia liitettiin 1942 viidenneksi piiriksi Hans Frankin johtamaan kenraalikuvernementtiin Wehrmachtin sotilashallinnon päätyttyä, siirtyi Wächter Galitsian piirin johtajaksi, missä hän oli neuvostojoukkojen tuloon 1944 saakka.


title: Otto Wächter

text: Kuvernöörinä toimiessaan hän ideoi saksalaisten hyväksymän Ukrainan keskusneuvoston johtajan, professori Volodimir Kubijovišin tuella Waffen-SS:ään Galitsian SS-divisioonan (Waffen-Grenadier Division der SS Galizien), joka perustettiin 28. huhtikuuta 1943 taistelemaan Ukrainassa eteneviä neuvostojoukkoja vastaan ukrainalaisista vapaaehtoisista. Joukkoon ilmoittautui 100 000 vapaaehtoista, mistä vain 40 000 voitiin ensimmäisessä vaiheessa hyväksyä.