title: Oi niitä aikoja

text: Englanniksi iskelmän sanoitti ja sovitti Gene Raskin ja sen levytti vuonna 1968 nuori aloitteleva laulajatar Mary Hopkin nimellä "Those were the days". Suomenkieliset sanat iskelmään teki Reino Bäckman. Lähinnä Neuvostoliiton aikaisista tekijänoikeussyistä laulu ilmoitetaan englanninkielisissä lähteissä yleensä tuntemattoman tekijän tekemäksi venäläiseksi kansanlauluksi.


title: Oi niitä aikoja

text: Kappaleesta tuli suuri menestys ja se nousi Suomen levymyyntilistan ykköspaikalle loppuvuodesta 1968.


title: Talouskasvu

text: Talouskasvu on talouden tuottamien tavaroiden ja palvelujen tuotantomäärän lisääntymistä. Sitä mitataan tavallisesti reaalisen bruttokansantuotteen (BKT) prosenttimuutoksella. Reaalinen tarkoittaa, että hintojen nousun eli inflaation vaikutus on otettu huomioon.


title: Talouskasvu

text: Useiden teollisuusmaiden johtajat ovat ottaneet talouskasvun edistämisen keskeiseksi tavoitteekseen, sillä negatiivinen tai hidas talouskasvu aiheuttaa työttömyyttä ja sosiaalisia ongelmia, jotka voivat johtaa yhteiskunnalliseen epävakauteen ja valtaapitävien syrjäyttämiseen. Lievästä negatiivisen talouskasvun ajasta käytetään nimitystä taantuma ja pidemmästä ja syvemmästä nimitystä lama.


title: Talouskasvu

text: Talouskasvu lisää terveyttä ja onnellisuutta mutta myös elintasosairauksia.


title: Talouskasvu

text: Talouskasvua mitataan bruttokansantuotteen (BKT) positiivisella %-muutoksella vuodessa. Mikäli BKT:n muutos on negatiivinen, kyseessä on talouden supistuminen, talouden taantuma tai mahdollisesti jopa talouslama. Luotettavampi mittari kansantuotteella on kuitenkin asukasta (capita) kohti laskettu bruttokansantuote, BKT per capita, sillä se kuvaa keskimääräistä rahassa arvotettua taloudellista transaktiota henkeä kohden vuodessa. Vastaavasti useimmiten maiden välisissä vertailuissa käytetään asukasta kohti lasketun BKT:n muutosta. Lähes poikkeuksetta BKT/capita-mittarit korjataan vielä ostovoimapariteetilla (PPP), jotta maiden väliset hintaerot tulisi huomioitua vertailuissa.


title: Talouskasvu

text: Koska talouskasvua mitataan BKT:n muutoksella, on sillä myös mittarina kaikki BKT:n hyvät ja huonot puolet. Talouskasvua käytetään usein hyvinvoinnin vertailuun, koska sen ajatellaan kuvaavan keskimääräisen elintason muutoksia. BKT per asukas on yksinään kuitenkin vajavainen hyvinvoinnin kuvaaja. Kuitenkin BKT:n ja muiden elintason mittareiden välinen korrelaatio on positiivinen ja voimakas. Korkea BKT/capita-taso (korkea bruttokansantuotteen taso asukasta kohden) korreloi positiivisesti muun muassa alhaisen lapsikuolleisuuden, korkean lukutaidon, koulutuksen tason ja korkean eliniän odotteen kanssa. Tiivistetysti voidaan sanoa, että korkea BKT:n taso liittyy myönteisesti muihin aineellisen elintason mittareihin kuten terveydenhuollon ja koulutuksen tasoon. Myös inhimillisen kehityksen indeksi HDI on kehitetty ottamaan huomioon edellä mainittuja tekijöitä, mutta sen käyttö on toiseksi vähäistä.


title: Talouskasvu

text: On kuitenkin syytä muistaa, että:Taloustieteilijät ovat hyvin tietoisia BKT:n ongelmista hyvinvoinnin kuvaajana. BKT:tä tuleekin tarkastella indikaattorina eikä absoluuttisena mittana. Tulojaon epätasa-arvoisuuden tarkasteluun on kehitetty omia mittareita kuten Ginikerroin. Negatiivisia ulkoisvaikutuksia voidaan yrittää ottaa huomioon vaihtoehtoisten BKT-määritelmien avulla (esim. vihreä bruttokansantuote). Vapaa-ajan arvoa voidaan ottaa huomioon laskemalla BKT per työtunnit.


title: Talouskasvu

text: Valtion tai maan BKT lasketaan yksinkertaistaen seuraavan matemaattisen kaavan mukaan:


title: Talouskasvu

text: Y = C + I + G + (X − M),


title: Talouskasvu

text: missä Y = bruttokansantuote, C = yksityinen kulutus, I = yksityiset investoinnit, G = julkinen kulutus ja investoinnit, X = vienti, M = tuonti ja (X − M) = nettovienti. Makrotaloustieteessä nettovienti NX = X - Z tarkoittaa etupäässä vaihtotasetta.


title: Talouskasvu

text: Bruttokansantuotteen kasvu voidaan siis laskea viiden eri tekijän summana. Näistä kolme on peräisin kotimaasta ja kaksi ulkomailta. Yksityisten ihmisten ja yritysten kulutus (C), investoinnit (I) ja ulkomainen nettokysyntä (X − M) ovat niin sanottuja kasvukirjanpidon perustekijköitä, jotka määräävät talouskasvua lyhyellä aikavälillä. Julkisen sektorin vaikutus talouteen muodostuu julkisten investointien ja menojen tekijän (G) kautta. Myös talous- tai finanssipoliittinen (ns. keynesiläinen) elvytys vaikuttaa kertoimen välityksellä talouteen lyhyellä aikavälillä (alle viisi vuotta).


title: Talouskasvu

text: Kerroinvaikutus:


title: Talouskasvu

text: Kerroin = (1 / (1 − r)) * muutos (G), missä r = rajakulutusalttius.


title: Talouskasvu

text:
Kerrannaisvaikutus muodostuu siitä, että julkisten menot tai julkiset investoinnit kasvavat, jolloin talouteen muodostuu
tuloja yksityiselle sektorille. Riippuen kuluttajien kulutukseen käyttämästä tulo-osuudesta (pois lukien siis säästöt)
tämä alkuperäinen julkistaloudellinen summa palaa talouden kiertokulun kautta kulutukseen muodostaen taloutta kasvattavan
vaikutuksen. On kuitenkin huomioitava, että mikäli osa kulutuksesta menee ulkomaisiin tuotteisiin (avoin talous), niin tällöin kerrannaisvaikutus on heikompi kuin ns. suljetussa taloudessa. On arvioitu, että julkisten menojen kerroin on Suomessa nykyisin
1,2-1,5 luokkaa (valtiovarainministeriö, palkansaajien tutkimuslaitos).


title: Talouskasvu

text:
Talous- ja finanssipoliittiset toimenpiteet voidaan toteuttaa myös verotusta alentamalla. Tällöin on kuitenkin vaarana,
että kansalaiset säästävät taantuma- ja lama-aikana suuremman osan tuloistaan kuin normaaliaikoina, jolloin taloutta kasvattava kerroin jää edellä kuvattua vieläkin heikommaksi. Ricardolainen ekvivalenssi on ilmiö, jonka mukaan veronkevennykset tänään peritään korkojen kera huomenna takaisin, joten tämänpäiväisillä kevennyksillä ei pitäisi olla
reaalisia vaikutuksia. Näistä seikoista johtuen enemmistö taloustieteilijöistä suosittaa keynesiläistä elvytystä valtion menoja ja investointeja lisäämällä taloudellisina lama- ja taantuma-aikoina.


title: Talouskasvu

text: Talouskasvu voidaan jakaa työmäärän muutokseen ja työn tuottavuuden kasvuun pitkällä aikavälillä (yli 5 vuotta). Työn määrä vaihtelee väestönkasvun, työhön osallistumisasteen ja työajan mukaan. Tuottavuuteen vaikuttaa taloudellisen toiminnan ympäristö ja teknologinen kehitys. Talouskasvu on eksponentiaalista eli pienetkin prosenttierot kertautuvat ajan kuluessa merkittäviksi. Esimerkiksi 5 % ja 3 % kasvuasteet vaikuttavat samanlaisilta, mutta 20 vuoden kuluttua ensimmäinen talous on kasvanut 165 % ja toinen vain 80 %.


title: Talouskasvu

text: Lyhyen aikavälin vaihtelua talouskasvussa kutsutaan suhdannevaihteluksi. Lähes kaikki taloudet kokevat taantumajaksoja. Tämän vaihtelun ymmärtäminen ja ehkäisy on yksi makrotaloustieteen keskeisiä kysymyksiä. Koska taantumiin liittyy usein työttömyyden kasvu, voi suhdannevaihtelun hillitseminen lisätä hyvinvointia.


title: Talouskasvu

text: Pitkän aikavälin talouskasvu on myös taloustieteen tärkeitä kysymyksiä. Huolimatta talouskasvun mittaamisen ongelmista katsotaan BKT:n lisäyksen yleensä nostavan ihmisten elintasoa. Uusklassinen kasvumalli, jonka Robert Solow kehitti 1950-luvulla, oli ensimmäisiä yrityksiä kuvata pitkän aikavälin kasvua analyyttisesti. Solow'n malli olettaa, että maat käyttävät resurssinsa tehokkaasti ja että pääomalla sekä työvoimalla on vähenevä rajatuottavuus. Näistä lähtökohdista mallista saadaan kolme merkittävää ennustetta:


title: Talouskasvu

text: Professori Robert U. Ayres esittää taloudellisen kasvun mallin, joka lähtee liikkeelle Solow’n mallista, mutta laajentaa sitä kolmannella tekijällä, joka on ulkoinen energia yhdistettynä energiatehokkuuteen. Sen voi kääntää suomeksi ulkoisen energian antamaksi hyötytyöksi U (useful work). Vanhastaan on tiedossa energian kulutuksen ja BKT kasvun välinen vahva korrelaatio.


title: Talouskasvu

text:
Solow’n malli kirjoitetaan usein exponenttimuotoon
Y= A*K^a * L^(1-a), missä a on alle yhden oleva potenssi. Suhteellisista arvoista käytetään pieniä kirjaimia. Ayres lisää tähän kolmannen tulon tekijän ja talouskasvun yhtälöksi tulee
Y= A*K^α * L^β *U^1-α-β


title: Talouskasvu

text: Mallia on sovellettu ainakin seitsemän maan tietoihin ja ulotettu tarkastelu pitkiin ajanjaksoihin. Esimerkiksi USA:n BKT on kasvanut 100 vuoden kuluessa 20 kertaiseksi, hyötytyön käyttö 36 kertaiseksi, pääomat 12 kertaiseksi ja työvoima 3 kertaiseksi.


title: Talouskasvu

text:
Monessa suhteissa Ayres luopuu Solow’n mallin ajatuksista:
1) exponentit eivät määräydykään pääoman ja työvoiman saamien korvausten suhteista vaan määrätään tilastollisin keinoin
2) vapaat muuttujat eivät olekaan k, l, u vaan u, osamäärä l/u ja osamäärä (l+u)/k. Tässä viitataan puolestaan Reiner Kummel'in töihin. Tällä tavalla he saavat sovitettua funktiot paremmin USA mitattuun kasvuun kuin Solow/Cobb-Douglasin mallit.


title: Talouskasvu

text: Solow’n ja tässä mallissa on selvä yksi rajoittuneisuus. Joudutaan nimittäin valitsemaan joku perusvuosi lukuineen. Malli ennustaa kasvua x vuoden päähän, kun kunkin muuttujan suhteelliset muutokset tiedetään.


title: Talouskasvu

text: Taloustieteen merkittävimpiä kysymyksiä on, että miksi jotkin maat ovat niin köyhiä ja toiset niin rikkaita toisiinsa verrattuna. Niin tärkeä on tämä kysymys ekonomisteille aina ollut, että jopa nykyaikaisen taloustieteen perustajana pidetyn Adam Smithin pääteoksen nimi "Kansojen varallisuus" vihjaa siihen vastaavansa. Yksiselitteistä syytä talouskasvuun on ehkä mahdoton antaa, eikä ekonomisteilla ole vieläkään esittää kysymykseen kattavaa vastausta. Eräitä syitä talouskasvulle pidetään kuitenkin yleisesti pätevinä. Tavallisesti nykytaloustieteessä kasvun taustalla olevat tekijät on tapana jaotella seuraavasti:


title: Talouskasvu

text: Solowin kasvumalli jakaa talouskasvun aiheuttajat seuraavasti:Edes syiden "tunnistaminen" jonkin tietyn maan varallisuuteen on hankalaa, mutta vielä vaikeampaa on niiden "selittäminen". Talouskasvun tutkiminen onkin yksi taloustieteen aktiivisimpia tutkimuskohteita, johon huomio on viime vuosina vain keskittynyt entistä enemmän.


title: Talouskasvu

text: Maailmanpankin tutkijat David Dollar ja Aart Kraay (2002) osoittivat, että keskitulojen kasvaessa köyhimmän viidenneksen tulot kasvoivat samassa suhteessa. Tutkimuskirjallisuudessa todetut kasvua lisäävät politiikat ja instituutiot eivät lisänneet tuloeroja. Näitä olivat avoimuus kaupalle, makrotaloudellinen vakaus, rajoitettu julkinen sektori, finanssitalouden kehittyneisyys, vahva omaisuudensuoja ja laillisuusperiaate. Itse asiassa julkisen sektorin pienuus ja korkean inflaation välttäminen näyttäisivät jossain määrin lisäävän köyhimpien osuutta tuloista. Kasvua lisäävät instituutiot siten auttavat köyhiä siinä missä muitakin, myös talouskuri (fiscal discipline).


title: Talouskasvu

text: Politiikat ja instituutiot, joiden piti auttaa köyhiä, eivät nekään vaikuttaneet köyhien tulo-osuuteen. Näitä ovat julkiset sosiaalimenot, demokraattiset instituutiot, peruskouluun osallistuminen ja maatalouden tuottavuus. Niillä ei ollut mitään robustia yhteyttä kasvuun eikä köyhien tulo-osuuteen. Sosiaalimenojen osuus julkisista menoista jopa heikensi köyhien tulo-osuutta melkein tilastollisesti merkitsevästi.


title: Talouskasvu

text: Näin ollen talouskasvu on tärkeää köyhyyden poistamisessa. Keskimäärin köyhien osuus tuloista jopa hieman nousi keskitulojen kasvaessa, ehkä sattumalta. Kasvun ja köyhyyden poistamisen suhde ei ole eronnut eri ajanjaksoina, ei muutu kriiseissä ja on sama rikkaissa ja köyhissä maissa. Näin ollen kasvua lisäävän politiikan, kuten talouskurin ja kaupan avoimuuden pitää olla köyhyyden vähentämispolitiikan keskiössä.


title: Talouskasvu

text: Vuonna 2013 Dollar, Kraay ja Yalen Tatjana Kleineberg tutkivat datan 118 maasta neljältä tuoreimmalta vuosikymmeneltä. Yhä talouskasvu on tärkein köyhimmänkin viidenneksen rikastumisen tekijä. Köyhimmän viidenneksen tulo-osuudet muuttuivat vain vähän eivätkä riippuneet keskitulon muutoksista. Tulokset pätivät riippumatta epätasa-arvon muutoksista ja maakohtaisista kasvutekijöistä ja osoittivat, että on vaikeaa löytää keinoja vaikuttaa köyhimpien tulo-osuuteen.


title: Talouskasvu

text: Kansalaisten onnellisuus lisääntyy valtion BKT:n kasvun myötä rajatta, joskin logaritmisesti, hidastuvasti, totesivat vuonna 2008 Pennsylvanian yliopiston taloustietelijät Justin Wolfers ja Betsey Stevenson tutkimuksessaan. Vaurauden kaksinkertaistuminen olisi siis yhtä hyvä asia tulotasosta riippumatta.


title: Talouskasvu

text: Ainoastaan BKT:n taso ei lisää onnellisuutta vaan talouskasvun nopeus lisää onnellisuutta vieläkin voimakkaammin.


title: Talouskasvu

text: Hyvät asiat kuten terveys, lukutaito, ihmisoikeuksien kunnioittaminen, sukupuolten tasa-arvo, huono-osaisista ja ympäristöstä välittäminen ym. yleensä lisääntyvät vaurauden myötä sekä yksilö- että valtiotasolla. Merkittävin poikkeus ovat maat, joissa rikkauksia löydetään eikä tehdä.


title: Talouskasvu

text: Tohtorikoulutettavan tutkimuksen mukaan masennusta esiintyisi enemmän korkean kansantuotteen maissa. Myös alkoholia käytetään enemmän. Korkean bruttokansantuotteen maissa kärsitään myös niin sanotuista elintasosairauksista.


title: Talouskasvu

text: Valtaosan ihmiskunnan historiaa ei ihmisten elintason muutoksessa esiintynyt trendinomaisia muutoksia joko ollenkaan tai ainakaan yhden sukupolven aikana havaittavassa mitassa. Teollisen vallankumouksen jälkeinen aika ja etenkin 1900-luku olivat täysin poikkeuksellisia sikäli, että suurimalle osalle maailman ihmisiä ne merkitsivät jatkuvaa aineellisen elintason paranemista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. 2000-luvulla trendi näyttäisi jatkuvan. Menneiden 200 vuoden aikana elintaso nykypäivän rikkaissa maissa on ainakin kymmenkertaistunut. Suomessa talous kasvoi keskimäärin 2,9 % vuodessa 1860-2009 eli 24-kertaiseksi. Vain Japanissa kasvu oli nopeampaa.


title: Talouskasvu

text: Toisen maailmansodan jälkeen monet maat kokivat kasvuihmeen tai talousihmeen nimellä kutsutun ilmiön, jossa ne yhdessä sukupolvessa moninkertaistivat kansantalouksiensa koon. Tunnetuimpia lienevät Saksan ja Japanin talousihmeet, joissa sodan hävinneet maat nousivat nopeasti maailman talouksien kärkeen. Vahvasti kasvoivat myös esimerkiksi Neuvostoliitto, Suomi ja Itävalta. Myöhemmin samantapaisen kasvupyrähdyksen kokivat muun muassa Taiwan, Singapore, Hong Kong sekä Etelä-Korea. Tällä hetkellä vaikuttaa siltä, että myös Kiina olisi kasvattamassa talouttaan edellä mainittuihin verrattavissa olevaa vauhtia.


title: Talouskasvu

text: Maanosista nopeasti kasvaneita ovat historiallisesti olleet Eurooppa, Australia ja etenkin Pohjois-Amerikka. Menneinä vuosikymmeninä kasvu on ollut selkeästi nopeinta Aasiassa. Latinalaisen Amerikan kasvu ja myös keskimääräinen elintaso ovat olleet pitkään hyvin lähellä maailman keskiarvoa. Afrikka kasvoi 1920-luvulta 1970-luvulle varteenotettavaa vauhtia, ja keskimääräinen elintaso 1970-luvun päättyessä oli Afrikassa selvästi korkeampi kuin esimerkiksi Kiinassa ja Intiassa. Viime vuosikymmeninä Kiinan ja Intian kasvu on kuitenkin ollut nopeaa, kun taas Afrikan talous on peräti pienentynyt, joten se on nyttemmin jäänyt jälkeen. Afrikan ohella ainoastaan entisen Neuvostoliiton alue on nähnyt suuressa mittakaavassa pienevää aineellista elintasoa.


title: Talouskasvu

text: Suomessa talous kasvoi keskimäärin 2,9 % vuodessa 1860-2009 eli 24-kertaiseksi. Vain Japanissa kasvu oli nopeampaa.


title: Talouskasvu

text: Taloustieteen historia ja varsinkin taloudellisen datan järjestelmällinen kerääminen ei ulotu juurikaan teollistumista edeltävään aikaan. Niinpä taloushistorioitsijat ovat joutuneet käyttämään hyvin moninaista joukkoa lähteitä päätellessään ihmisten aiempaa elintasoa. Käytössä ovat olleet niin kertomukset, esimerkiksi Marco Polon ja espanjalaisten konkistadorien tarinat, kuin arkeologiset jäänteetkin, jopa ihmisluiden analysointi.


title: Talouskasvu

text: Aluksi kasvu oli hämmästyttävän hidasta. Ekonomisti Agnus Maddison on arvioinut, että vuosina 1700–1820 maailman keskimääräinen talouskasvu oli 0,07 % vuodessa ja 1500–1700 0,04 %. Siihen verrattuna maailman talouskasvu on nykyisin hyvinkin sata kertaa nopeampaa. Tämä ei toki tarkoittanut, etteikö ihmisten elämässä olisi ollut elintason muutoksia. John Maynard Keynes on arvioinut seuraavasti:


title: Talouskasvu

text: Toinen tyypillinen piirre oli, että menneinä aikoina taloudellinen epätasa-arvo oli selvästi nykytalouteen verrattuna pienempää. Taloushistorioitsija Paul Bairoch on arvioinut, että maailman köyhimpien ja rikkaimpien seutujen välinen elintasoero on ollut enintään 1,5–2-kertainen. Lisäksi on huomionarvoista, että 1800- ja 1900-lukujen nopea kasvu on mullistanut maailman köyhien ja rikkaiden välisen järjestyksen. Esimerkiksi vuonna 1790 maailman rikkaimpia maita oli Haiti, joka nyt kuuluu köyhimpiin.


title: Talouskasvu

text: Modernit teollisuusyhteiskunnat perustuvat jatkuvan talouskasvun ajatukselle. Täystyöllisyys ja hyvinvointipalvelut ovat riippuvaisia talouskasvusta, samoin kuin velkaan ja kasvuodotuksiin perustuvat rahoitus- ja sijoitusjärjestelmät. Talouskasvun pysähtyminen merkitsisi palveluiden ja tukijärjestelmien purkamista, velkasaneerauksia, pankkien kaatumisia, suurtyöttömyyttä ja koko hyvinvointiyhteiskunnan alasajoa. Teoreettisemmasta näkökulmasta myös Joseph Tainter esittää jatkuvan kasvun kompleksisten yhteiskuntien säilymisen edellytyksenä. Kompleksisuus tuottaa kustannuksia, jolloin merkittävä osa yhteiskunnan tuotosta on suunnattava järjestelmän ylläpitoon. Ongelmanratkaisuun suunnattavat resurssit ovat otettava käyttöön kasvusta saatavasta ylijäämätuotosta. Ilman kasvua yhteiskunta menettää kykynsä kykynsä ratkaista ongelmia muuten kuin siirtämällä resursseja ylläpidosta ongelmanratkaisuun, mikä puolestaan johtaa yhteiskunnan heikentymiseen.


title: Talouskasvu

text: Niin kutsuttu eläkepommi on ongelma vain tietyissä länsimaissa, joissa on olemassa toisen maailmansodan jälkeiset niin sanotut suuret ikäluokat. Suomen Pankin pääjohtajan Erkki Liikasen arvion mukaan talouskasvu tulee hidastumaan Suomessa pitkällä aikavälillä. Väestönkasvun hidastuminen ja suurten ikäluokkien jääminen eläkkeelle vähentävät käytettävissä olevan työvoiman määrää, jolloin talouskasvu jää työn tuottavuuden kasvun varaan. Väestön ikääntyminen on erityisen suuri huolenaihe nimenomaan Suomessa, jossa on kookkaat suuret ikäluokat ja EU-maiden nopein väestön ikääntymisen vauhti. Asian korjaamiseksi on ehdotettu yksittäisen työntekijän työpanoksen lisäämistä työn tuottavuuden kasvun lisäksi yksittäisen työntekijän työhön käyttämän ajan määrää kasvattamalla. Eläkepommi tulee lisäämään kuntien vanhustenhoitomenoja.


title: Talouskasvu

text: Työn tuottavuuden kasvun hidastumisesta on esiintynyt pelkoja.


title: Talouskasvu

text: Uusiutumattomien luonnonvarojen ehtyminen on globaali ongelma. Ongelma se on erityisesti fossiilisten polttoaineiden kohdalla, koska niitä ei voi kierrättää ja energia edustaa teollisessa valmistuksessa kykyä tehdä työtä. Vuonna 1972 julkaistun ja myöhemmin päivitetyn "Kasvun rajat" -raportin mukaan väestönkasvu, ruoantuotannon kasvu ja uusiutumattomien luonnonvarojen kulutuksen kasvu eivät voi jatkua loputtomiin, mikä asettaa globaalin talouden kasvulle rajoja. Yhdysvaltalainen energiakonsultti Robert Hirsch ennustaa öljyhuipun seurausten voivan aiheuttaa talouskasvun hidastumista korkean energian hinnan seurauksena. Öljyhuipun on pelätty aiheuttavan tulevaisuudessa jopa maailmanlaajuisen laman tai taantuman, jos se tapahtuu ennen kuin vaihtoehtoisiin energianlähteisiin on siirrytty riittävän laajassa mittakaavassa. Länsimaissa ns. bruttokansantuotteen öljykorrelaatio eli se, kuinka paljon öljyä kulutetaan bruttokansantuotteen yksikköä kohden, on pienempi kuin kehittyvissä maissa, kuten Kiinassa.


title: Talouskasvu

text: Monet aiemmat ennusteet resurssien loppumisesta ovat osoittautuneet virheellisiksi. Tästä ovat esimerkkejä Thomas Malthusin (1798) ennustukset nälänhädistä Euroopassa, . Eräs syy tähän ovat tekniikan ja tieteen edistysaskeleet, jotka ovat jatkuvasti mahdollistaneet aiemmin tavoittamattomien resurssien hyödyntämisen taloudellisemmin. Kirjassa "The Improving State of the World" kirjoittaja esittää, että ihmiskunnan tila paranee nopeasti.


title: Talouskasvu

text: Väestötaloustieteilijä Julian Lincoln Simon on osoittanut resurssien riittävyyden paljon odotettua paremmaksi ja osoittanut, miten pitkällä aikavälillä resurssien hinta on pääsääntöisesti laskenut.


title: Talouskasvu

text: Professori Marko Terviö osoittaa artikkelissaan, miten ikuinen talouskasvu ilman minkäänlaista resurssien nettokulutusta on loogisesti mahdollista (tietysti vain vuosimiljardien päässä olevaan maailmanloppuun asti) laadun paranemisen ansiosta. Taloustieteilijät ovat osoittaneet, miten talous kehittyy teknologian ja tehokkuuden paranemisen myötä. Esimerkiksi tietokoneemme ovat vuosi vuodelta nopeampia mutta samalla pienempiä, jolloin ne vaativat vähemmän ympäristöresursseja. Muita mahdollisia rajojen kasvun lähteitä ovat maan valtavat mineraalivarat, avaruuden kolonisaatio, avaruusvoimalat, asteroidien kaivaminen, Dysonin kehä ynnä muut. Näistä kerrotaan muun muassa kirjassa "". On silti mahdollista, että ennen sellaisia vaiheita tulee kausi, jona luonnonvarojen kulutus vähenee ja nettotalouskasvu on siis täysin aineetonta – laadun paranemiseen ja palveluihin perustuvaa.


title: Talouskasvu

text: Investointi tarkoittaa rahallista panostusta tämän päivän rahaa ja voimavaroja käyttäen, jotta tulevaisuudessa investoinnin tuottaessa olisi enemmän rahaa ja voimavaroja käytettävänä. Talouskasvun kannalta investoinnit ovat erittäin tärkeitä. Investoinnit tulisi kohdentaa tuottavasti eli siten, että ne maksavat itsensä takaisin ja tuottavat voittoakin.


title: Talouskasvu

text: Investoinnit tutkimukseen ja tuotekehitykseen ovat keskeisellä sijalle tulevien sukupolvien aineellisen hyvinvoinnin varmistamisessa. Lisäksi investoinnit toimivaan infrastruktuuriin ovat tärkeitä kuten investoinnit teollisuuden energia- ja liikenneinfrastruktuuriin. Yhdysvalloissa investointeja infrastruktuuriin on yleisesti laiminlyöty.


title: Talouskasvu

text: Investoinnit vaativat säästöjä, eli säästämisasteen tulisi olla riittävän korkea. Viime vuosina kotitalouksien säästämisaste on ollut Suomessa hyvin matala tai jopa negatiivinen. Kotitalouksien säästämisasteessa on ollut Yhdysvalloissa laskeva trendi jo pitkään. Joissain maissa, kuten Kiinassa, säästämisaste on sitä vastoin korkea.


title: Talouskasvu

text: Velkaantuneisuutta pidetään ongelmana, koska velkataakka vähentää mahdollisuuksia muuhun kulutukseen. Lisäksi velka kasvaa korkoa. Yleensä velkaantuessa oletetaan, että tulevaisuudessa talous tulee olemaan suurempi kuin velanoton hetkellä, eli toisin sanoen talouskasvua oletetaan olevan, koska talouskasvu tekee velan takaisinmaksamisesta helpomman.


title: Talouskasvu

text: Julkisen velan eli kuntien ja valtion velkojen takaisinmaksu saattaa nostaa verotusta, koska se on lähes ainoa tapa maksaa velka pois. Julkista velkaa kasvattavat alijäämäinen valtion budjetti ja alijäämäinen vaihtotase. Yhdysvalloissa sekä valtion budjetti että vaihtotase ovat olleet alijäämäisiä 2000-luvun ajan. Valtion velkaantuminen ei voi jatkua loputtomiin, koska lopulta joko kukaan ei suostu luotottamaan pahasti velkaantunutta valtiota tai kaikki valtion tulot menevat pelkästään velan korkojen maksamiseen.


title: Talouskasvu

text: Kotitalouksien velkaantuminen on kiihtynyt 2000-luvulla. Velkaantuneisuus vähentää kotitalouden mahdollisuuksia muuhun kulutukseen. Kotitalouksien velka ei voi kasvaa kestävästi kovin paljon nopeammin kuin kotitalouksien tulotason kasvu. Kotitalouksien velka on tavallisesti kulutusvelkaa eli velkaa, joka ei tuota rahaa jolla se maksaisi itsensä takaisin (engl. "non self-liquidating debt") eli yleensä esimerkiksi omaa asuntoa, autoa, sisustamista tai lomamatkaa varten otettua.


title: Talouskasvu

text: Neljä pääargumenttia nostetaan yleensä talouskasvua vastaan:


title: Talouskasvu

text: Yhdysvalloissa tehdyn tutkimuksen mukaan ihminen on onnellisimmillaan kun hän ansaitsee 75 000 dollaria vuodessa. Se tarkoittaa että ansiot jotka ylittävät tämän tulotason eivät kasvata onnellisuutta. 164 maata käsittävässä tutkimuksessa saatiin tulokseksi matalampi tulotaso 60 000-75 000 dollaria. Onnellisuutta ei aja absoluuttinen tulotaso, vaan suhteessa muihin ihmisiin (kuten samanikäisiin ryhmiin ja naapureihin) oleva status. Ihmisen muita korkeampi asema siis vaikuttaa onnellisuuteen enemmän kuin tulotaso.


title: Suursaaren taistelu

text: Suursaaren taistelu voi tarkoittaa seuraavia Suursaaressa tai sen läheisyydessä käytyjä taisteluita:


title: Trine Hattestad

text: Elsa Katrine ”Trine” Solberg-Hattestad, tunnetaan nimellä Trine Hattestad (s. 18. huhtikuuta 1966 Lørenskog, Norja) on entinen norjalainen keihäänheittäjä.


title: Trine Hattestad

text: Juniorina Hattestad teki kansainvälisen debyyttinsä nuorten EM-kisoissa vuonna 1981 sijoittuen viidenneksi. Seuraavana vuonna hän osallistui jo aikuisten EM-kisoihin ja vuonna 1983 hän voitti hopeaa nuorten EM-kisoissa, mutta lopullinen läpimurto maailman huipulle tapahtui 1990-luvun alkupuolella. 1993 Stuttgartin MM-kilpailuissa hän voitti kultaa, samoin kuin 1994 EM-kilpailuissa. 1996 Atlantan olympialaisissa hän sai pronssia, ja 1997 Ateenan MM-kilpailuissa voitti uransa toisen maailmanmestaruuden. 1999 Sevillan MM-kilpailuissa hän sai pronssia, ja 2000 Sydneyn olympialaisista tuli olympialaisten kultamitali.


title: Trine Hattestad

text: Uransa aikana Hattestad teki kolme maailmanennätystä. Nuorempana hän oli lupaava käsipalloilija ja pelasi Norjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Solberg-Hattestad on naimisissa Anders Hattestadin kanssa, ja heillä on kaksi lasta: Joachim (1990) ja Robin (1995).


title: Dana International

text: Dana International (hepreaksi דנה אינטרנשיונל; arabiaksi دانا اٍنترنشيونال, oik. Sharon Cohen, s. 2. helmikuuta 1972, Tel Aviv, Israel) on israelilainen laulaja. Hän on transnainen ja on käynyt läpi sukupuolenkorjausprosessin 1990-luvulla. "Dana International" on hänen taiteilijanimensä.


title: Dana International

text: Laulajan transsukupuolisuus aiheutti Israelissa kohua. Dana International voitti vuoden 1998 Eurovision laulukilpailun kappaleellaan "Diva". Keväällä 1999 julkaistiin ensimmäinen kansainvälinen albumi "Free". Dana International on, omien kappaleidensa ohella, tunnettu cover-versioistaan. Dana on Jemenin juutalainen ("temani") ja siksi laulaakin usein myös arabiaksi.


title: Dana International

text: Esikoislevy "Dana International" 1993 ylitti kultalevyrajan Israelissa. Se oli suosittu myös mm. Egyptissä, ja ensimmäinen single "Sa'ida Sultana" yllätti myös nousemalla ykköseksi Yhdysvaltain discolistoilla. 1994 julkaistu "Umpatampa" jatkoi Danan suurta menestystä arabimaissa, ja Dana sai parhaan naisartistin palkinnon Israelissa. Dana yritti päästä Euroviisuihin jo vuonna 1995 kappaleella "Layla Tov, Europa", mutta jäi Israelin esikarsinnoissa toiseksi.


title: Dana International

text: Danan kolmas albumi "Maganuna" (arabiaksi "hullu") julkaistiin samana vuonna. Albumi sisälsi useita kappaleita, joissa Dana lauloi vain arabiaksi. Danan omien sanojen mukaan albumin teemana oli vastaus häntä kohtaan arabimaissa esitettyyn kritiikkiin ja hulluksi nimittelyyn. Albumi julkaistiin vain Israelissa, sillä Egyptissä se kiellettiin. Lehtihaastattelussa Dana kuitenkin kertoi, että albumia myytiin viisi miljoonaa kappaletta piraattikopioina.


title: Dana International

text: 1998 Dana yritti jälleen Euroviisuihin ja voitti esikarsinnan. Euroviisut pidettiin Birminghamin Wembley Arenalla 9. elokuuta. Dana voitti viisut kappaleella "Diva" saaden paljon huomiota kansainväliseltä medialta. Danasta tuli ensimmäinen ja ainut israelilainen artisti, jota on haastateltu MTV-musiikkikanavalle. Voittonsa jälkeen Dana julkaisi kaksi uutta albumia, "The Album" ja "Free". Kummatkin albumit julkaistiin myös Euroopassa, ja ne menestyivät kohtalaisesti. Menestystä auttoi single "Free" ja "Woman in Love", joka oli cover-versio Barbra Streisandin kappaleesta. Kohtuullisesta menestyksestä huolimatta Danan levy-yhtiö pudotti hänet listoiltaan ja hän palasi Israelin markkinoille. Hän julkaisi Israelissa vielä kaksi levyä, "Yotér we-yotér" ja "Ha-chalóm ha-'efsharí", joista kumpikaan ei menestynyt yhtä hyvin kuin aikaisemmat albumit.


title: Dana International

text: Danan seuraavalta albumilta julkaistiin aluksi kaksi uutta singleä "Kiss Your Money Bye Bye" ja "Sleeping With Me" kesän 2006 aikana vain Internetissä. Maaliskuussa 2007 julkaistiin ensimmäinen virallinen single, "Hakol ze letova (It's All for the Best)". Musiikkivideon singlelle "Love Boy" julkaistiin saman kesäkuun alussa, jonka myötä vahvistui tieto siitä, että "Love Boy" tulisi olemaan Danan seuraava virallinen single tulevalta levyltä. Dana levytti myös Junior Vasquezin singleen "You Get Down On Me" päävokaalit. Heinäkuun alussa julkaistu "Love Boy" -single muodostui heti Israelin kesähitiksi, ja kappale sijoittui Israelin radioasemien ykköseksi saman tien. Danan paluuta kehuttiin vuoden 2006 comebackiksi . 16. elokuuta julkaistu uusi levy "Hakol ze letova" ponkaisi suoraan levylistojen kärkeen . Suosiota saanut toinen single "Love Boy" on suurin hitti sitten "Divan", ja Dana kamppaili vuoden solistin palkinnosta.


title: Dana International

text: Vuoden 2009 alussa Danaa pyydettiin Israelin Idols-tuomariston toiseksi naistuomariksi. Dana toimi myös Tel Avivin 100-vuotisjuhlassa pääesiintyjänä avajaispäivänä. Paikan päälle kokoontui yli 250 000 ihmistä.


title: Dana International

text: Dana palasi viisulavoille, kun hän edusti Israelia vuoden 2011 Euroviisuissa Düsseldorfissa kappaleella "Ding Dong". Hän ei selviytynyt semifinaalista finaaliin, joten hänestä tuli ensimmäinen viisuvoittaja, joka on voiton jälkeen karsiutunut semifinaalissa.


title: Trine Rein

text: Trine Rein (s. 1970 Los Angeles, Yhdysvallat) on norjalais-yhdysvaltalainen pop-laulaja.


title: Charlotte Perrelli

text: Anna Jenny Charlotte Perrelli (o.s. "Nilsson") (s. 7. lokakuuta 1974 Hovmantorp, Ruotsi) on ruotsalainen laulaja ja televisionäyttelijä.


title: Charlotte Perrelli

text: Nilsson voitti vuoden 1999 Eurovision laulukilpailun kappaleella "Take Me to Your Heaven". Vuonna 2008 hän pääsi jälleen Melodifestivaleniin, jossa valittiin Ruotsin edustaja vuoden 2008 Eurovision laulukilpailuun. Hänet äänestettiin edustamaan Ruotsia 224 pisteellä. Perelli pääsi laulukilpailun finaaliin tuomariäänillä ja sijoittui 18:nneksi 47 pisteellä. Perrelli oli yksi kisan ennakkosuosikeista, joten huonoa menestystä ihmeteltiin paljon. Charlotte Perrelli osallistui vielä Melodifestivaleniin vuonna 2012 kappaleella "The Girl" sekä vuonna 2017 kappaleella "Mitt liv", muttei selvinnyt edes Melodifestivalenin finaaliin.


title: Charlotte Perrelli

text: Charlotte Perrelli erosi vuonna 2009 miehestään, jonka kanssa hänellä on kaksi lasta Alessio ja Angelo. Nykyään Charlotte tapailee Anders Jensen nimistä miestä ja heilläkin on yhteinen poika nimeltä Adrian Romeo Perrelli-Jensen, joka syntyi vuonna 2013.


title: Matleena Kuusniemi

text: Matleena Kuusniemi (s. 24. syyskuuta 1973 Pusula) on suomalainen näyttelijä. Kuusniemi on näytellyt niin teatterissa, elokuvissa kuin televisiossakin. Hän tuli suurelle yleisölle tutuksi näytellessään Nooraa televisiosarjassa "Sydänten akatemia" (1998), mutta varsinaisen läpimurtonsa hän teki Aku Louhimiehen elokuvassa "Levottomat" (2000).


title: Matleena Kuusniemi

text: Kuusniemi pääsi opiskelemaan vasta kuudennella kerralla Teatterikorkeakouluun näyttelijäntyötä 1990-luvulla. Työkiireiden vuoksi Kuusniemi valmistui vasta vuonna 2002 teatteritaiteen maisteriksi.


title: Matleena Kuusniemi

text: Kuusniemellä on kaksi lasta, Leo ja Tyko. Hän asuu avoliitossa diplomi-insinöörinä työskentelevän Antti Mansikkamäen kanssa.


title: Crisis Management Initiative

text: Crisis Management Initiative ry (CMI) on suomalainen konfliktinratkaisujärjestö, joka ehkäisee ja ratkaisee väkivaltaisia konflikteja. Rauhannobelisti, presidentti Martti Ahtisaari perusti CMI:n presidenttikautensa jälkeen vuonna 2000. Hän halusi paneutua konfliktien syihin.


title: Crisis Management Initiative

text: Siitä lähtien CMI on kasvanut yhdeksi maailman johtavista alan järjestöistä, jossa on 70 ihmisen henkilöstö ja hankkeita muun muassa Ukrainassa, Jemenissä, Irakissa ja Etelä-Sudanissa. CMI etsii yhdessä konfliktien osapuolten kanssa ratkaisuja maailman kriiseihin epävirallisten neuvottelujen ja vuoropuhelun avulla.


title: Crisis Management Initiative

text: CMI:n toiminnanjohtaja on Tuija Talvitie.


title: Tom DeLonge

text: Thomas Matthew DeLonge (s. 13. joulukuuta 1975 Powayssa, Kaliforniassa) on yhdysvaltalainen muusikko.


title: Tom DeLonge

text: DeLonge on soittanut kitaraa ja laulanut eri yhtyeissä uransa aikana. Näistä yhtyeistä kuuluisin on vuonna 1992 perustettu Blink-182, jonka hän perusti yhtyeen basistin Mark Hoppusin kanssa. Vuoden 2005 helmikuussa Blink-182 ilmoitti menevänsä määrittelemättömän pituiselle tauolle. Tauko kesti neljä vuotta, 8. helmikuuta 2009 yhtye ilmoitti palaavansa yhteen ja tekevänsä levyn. DeLonge on laulanut ja soittanut myös Angels And Airwavesissa (AVA), vuodesta 2005, ja Box Car Racerissa, 2002–2003.


title: Tom DeLonge

text: DeLongella on vaimo, Jennifer, tytär, Ava sekä poika, Rocket.


title: Tom DeLonge

text: DeLonge on myös ohjannut musiikkivideoita, toiminut musiikkituottajana sekä säveltänyt mm. suuren osan Blink-182 -yhtyeen tuotannosta.


title: Mark Hoppus

text: Markus Allan Hoppus (s. 15. maaliskuuta 1972 Ridgecrest, Kalifornia) on yhdysvaltalainen muusikko ja Blink-182:n laulaja ja basisti. Hän myös laulaa, kirjoittaa ja tuottaa musiikkia. Hän perusti Blink-182:n Tom DeLongen kanssa vuonna 1992. Blink-182 hajosi vuonna 2005. Vuoden 2009 helmikuussa yhtye ilmoitti palaavansa yhteen. Blink-182:n jälkeen Hoppus perusti +44-nimisen yhtyeen Blink-182:n rumpalin, Travis Barkerin kanssa.


title: Mark Hoppus

text: Hoppus avioitui Skye Everlyn kanssa 2. joulukuuta 2000. Heillä on vuonna 2002 syntynyt poika, Jack Hoppus.


title: Mark Hoppus

text: Vuonna 2008 Hoppus kampanjoi samaa sukupuolta olevien avioliitot kieltänyttä Proposition 8 -ehdotusta vastaan.


title: Mark Hoppus

text: Hoppus on kertonut äitinsä suvun tulevan Suomesta. Hänen bassoaan mm. koristaa Suomen lippu.


title: Travis Barker

text: Travis Landon Barker (s. 14. marraskuuta 1975 Fontana, Kalifornia) on yhdysvaltalainen rumpali. Hänen yhtyeitään ovat olleet muun muassa Blink-182, The Transplants, +44 ja Box Car Racer. Hän liittyi Blink 182:een vuonna 1997, milloin entinen rumpali Scott Raynor erotettiin alkoholiongelmien takia. Barker soitti Blink-182:n kiertueella jalka murtuneena. Blink-182:n hajottua Barker soitti Plus-44:in kiertueella vain vasemmalla kädellä, koska hänen oikea ranteensa oli murtunut.


title: Travis Barker

text: Barker perusti vaateliikkeen "Famous Stars And Straps" 1999 ja levy-yhtiön nimeltä "LaSalle Records" 2004.


title: Travis Barker

text: Barker ja muusikkokollega Adam Goldstein (DJ AM) loukkaantuivat 19. syyskuuta 2008 Etelä-Carolinassa sattuneessa lento-onnettomuudessa. Kuolonuhreja oli neljä. Yhdysvaltain sisäinen turmalento oli suunnattu Etelä-Carolinasta Kaliforniaan.


title: Franky Gee

text: Francisco Alejandro Gutierrez (19. helmikuuta 1962 Havanna – 22. lokakuuta 2005 Palma de Mallorca), paremmin tunnettu taiteilijanimellään Franky Gee, oli entinen yhdysvaltalainen sotilas, josta tuli saksalaisen eurodance-duon Captain Jackin laulusolisti.


title: Franky Gee

text: Gutierrez syntyi Havannassa, josta hän lapsena muutti perheensä kanssa Miamiin. Koulun jälkeen Gutierrez värväytyi armeijaan ja hänen asemapaikakseen tuli Saksa vuonna 1988. Siellä hän kyllästyttyään armeijaan toimi aluksi sekalaisissa töissä, kuten vakuutusmyyjänä kunnes aloitti uran DJ:nä. Captain Jack -yhtye perustettiin vuonna 1995. Siinä Gutierrezin hahmo oli satiiria amerikkalaisen sotilaan ulkonäöstä ja käyttäytymisestä.


title: Franky Gee

text: Gutierrez kuoli 22. lokakuuta 2005 saatuaan aivoverenvuodon.


title: Karlsruhe

text: Karlsruhe on kaupunki Saksassa Baden-Württembergin osavaltiossa lähellä Ranskan rajaa. Se sijaitsee noin 75 km Stuttgartista luoteeseen ja noin 60 km Mannheimista etelään. Kaupunki perustettiin 1715, joten se on saksalaiseksi kaupungiksi hyvin nuori. Karlsruhe oli Badenin pääkaupunki vuodesta 1724 vuoteen 1945. Ennen toista maailmansotaa se tunnettiin hallinto- ja varuskuntakaupunkina. Toisen maailmansodan jälkeen kauppa, teollisuus ja liikenne ovat olleet kaupungin keskeisiä elinkeinoja. Kaupungissa sijaitsevat Saksan perustuslaillinen oikeus (Bundesverfassungsgericht) ja korkein oikeus (Bundesgerichtshof).


title: Karlsruhe

text: Karlsruhe sijaitsee Ylä-Reinin laaksossa pienten Alb- ja Pfinzjokien sekä Reinin varrella. Se rajoittuu idässä Schwarzwaldin metsään ja Kraichgaun kumpumaastoon. Kaupunki sijaitsee Karlsruhe/Pforzheimin taajama-alueella ("Verdichtungsraum Karlsruhe/Pforzheim"), johon kuuluvat Karlsruhen kaupungin lisäksi saman nimisen piirikunnan kaupungeista Bruchsal, Ettlingen, Stutensee ja Rheinstetten sekä Pforzheimin kaupunki ja Enzin piirikunnan luoteisosa, Mühlackerin kaupunki sekä Niefern-Öschelbronnin kunta Enzin piirin koillisosassa. Karlsruhe on osa saksalais-ranskalaista Paminan yhteistyöaluetta ("Regio Pamina").


title: Karlsruhe

text: Karlsruhen naapurikunnat pohjoisesta myötäpäivään ovat Eggenstein-Leopoldshafen, Stutensee, Weingarten (Baden), Pfinztal, Karlsbad, Waldbronn, Ettlingen ja Rheinstetten (kaikki Karlsruhen piirikunnassa) sekä Hagenbach ja Wörth am Rhein (molemmat Germersheimin piirikunnassa Rheinland-Pfalzin osavaltiossa). Kaupungin korkein kohta on Grünwettersbachin kaupunginosassa 322,7 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Karlsruhe

text: Karlsruhen vuotuinen keskilämpötila kaudella 1971–2000 oli 10,7 °C, joten se on yksi Saksan lämpimimpiä kaupunkeja. Pitkän aikavälin (1799–2008) keskilämpötila oli 10,2 °C. Aurinkotunteja kaudella 1971–2000 oli 1 722,5 h. Kesäisin Karlsruhessa vallitsee usein painostavan kostea säätyyppi. Talvet ovat leutoja. Kaupungissa on keskimäärin 17,1 pakkaspäivää vuodessa.


title: Karlsruhe

text: Paikallisen legendan mukaan Karlsruhe sai alkunsa kun kreivi Karl-Wilhelm von Baden-Durlach levähti puun alle ollessaan retkellä Hardtwaldin metsässä. Hän näki unen viuhkan muotoon rakennetusta kaupungista, jonka keskus oli mahtava linna, josta kaikki kadut lähtivät kulkemaan säteittäin. Hän päätti perustaa Karlsruhen unensa mukaisesti ja laskea linnansa peruskiven ”unipuunsa” juurien paikalle.


title: Karlsruhe

text: Karlsruhe on Euroopan nuorimpia suurkaupunkeja, mutta sen alueella oli asutusta jo 700-luvulla. Sen perusti yllä mainittu Baden-Durlachin kreivi Karl-Wilhelm, joka kyllästyi entisen asuinpaikkansa Durlachin keskiaikaiseen ahtauteen. Hän rakennutti Karlsruhen barokkilinnan, jonka ympärille kaupunki alkoi kehittyä. Linnan peruskivi laskettiin 17. kesäkuuta 1715; linna valmistui 1782. Kreivi esitteli suunnitelmansa tulevaisuuden mallikaupungista "Privilegienbrief"-nimisessä historiallisessa dokumentissa. Kirjeessään hän toi esille useita aatteita, jotka myöhemmin tulivat suosituiksi Euroopassa: henkilökohtainen ja taloudellinen vapaus, yhdenvertaisuus lain edessä ja poliittiset oikeudet.


title: Karlsruhe

text: Nuoreen Karlsruheen muutti ihmisiä Ranskasta, Puolasta, Italiasta, Sveitsistä ja useista tuolloin vielä hajanaisen Saksan valtioista. Kaupungin ensimmäinen pormestari Johann Sembach oli kotoisin Strasbourgista. Kreivi Karl-Wilhelmin alkuperäinen ajatus kaupungin viuhkamaisesta asemakaavasta on edelleen tunnistettavissa. Karlsruhen linna on keskellä ympyrää, josta lähtee säteittäin eri suuntiin 32 katua. Tästä Karlsruhe on saanut lempinimen "Fächerstadt", ”viuhkakaupunki”. Katujen lukumäärä perustuu 1700-luvun kompasseihin, joiden tuuliruusu oli jaettu 32 osaan.


title: Karlsruhe

text: Karlsruhe oli Badenin suurherttuan asuinpaikka vuodesta 1806. Vuonna 1818 kaupungissa annettiin tuolloin varsin liberaali Badenin perustuslaki ("Die badische Verfassung"). Neljä vuotta myöhemmin kaupunkiin kohosi Saksan ensimmäinen varta vasten parlamenttia varten tarkoitettu rakennus. Vuonna 1825 suurherttua Ludwig I perusti polyteekin, joka oli nykyisen Karlsruhen yliopiston alkio. Saksan vallankumouksen jälkeen toukokuussa 1849 suurherttua Leopold pakeni Koblenziin ja palasi Karlsruheen Preussin joukkojen mukana elokuussa. Vuosina 1863 ja 1864 Karlsruhessa tuli voimaan lakeja, joiden ansiosta ihmiset alkoivat vähitellen nousta valtion alamaisen asemasta kansalaisiksi.


title: Karlsruhe

text: Vuoden 1918 vallankumouksesta toisen maailmansodan loppuun Karlsruhe oli Badenin vapaavaltion pääkaupunki. Sodan jälkeen kaupunki liitettiin Württemberg-Badenin osavaltioon ja vuonna 1952 uuteen Baden-Württembergin osavaltioon. Saksan liittotasavallan Korkein oikeus aloitti työnsä Karlsruhessa 1950. Toisen maailmansodan jälkeen Karlsruheen nousi runsaasti käytännöllisiä betonirakennuksia. Karlsruhen kaupunkikuva oli muuttunut jo ennen sotaa, mutta varsinkin sen jälkeen, jolloin rakennettiin runsaasti betonitaloja. Ajan hengen mukaisesti 1970-luvulla purettiin useimmat ”Dörflen” pienet talot ja tilalle kohosi suuria betonirakennuksia. Kriegsstraße muutettiin monikaistaiseksi, keskustan halki kulkevaksi nopean liikenteen kaduksi. Vuonna 1972 aloitettiin kävelykeskustan rakentaminen Kaiserstraßella. Nykyinen Kronenplatzilta Europaplatzille ulottuva kävelyvyöhyke valmistui 1984. Punainen armeijakunta murhasi tuomari Siegfried Bubackin Karlsruhessa 7. huhtikuuta 1977. Tammikuussa 1980 kaupungissa perustettiin Saksan vihreä puolue.


title: Karlsruhe

text: Saksan ensimmäiset sähköpostit vastaanotettiin ja lähettiin Karlsruhen yliopistossa 2. elokuuta 1984. Ilmailuyhtiö Baden-Airport GmbH perustettiin 13. kesäkuuta 1995. Se rakensi kansainvälisen lentoaseman Söllingeniin 40 kilometriä kaupungista lounaaseen.


title: Karlsruhe

text: Karlsruhessa on 27 kaupunginosaa. Kantakaupungissa (punasävyiset alueet) asui 31. joulukuuta 2008 noin 96 300 ihmistä ja sen väentiheys oli 4 853 asukasta/km². Ulompien kaupunginosien (vihreä- ja keltasävyiset alueet) väkiluku oli noin 183 000 ja väentiheys 1 191 asukasta/km².


title: Karlsruhe

text: Karlsruhen kaupunginosien pinta-ala ja väkiluku 31. joulukuuta 2006:


title: Karlsruhe

text: Suhteellisen nuorena kaupunkina Karlsruhesta puuttuvat useille muille saksalaisille kaupungeille tyypilliset kapeat keskiaikaiset kadut. Alkuperäisen viuhkamaisen kaupungin keskellä olevan Karlsruhen linnan puutarha on ympyränmuotoinen. Sen keskellä kohoaa linnan torni. Puutarhaa kiertää ympyränmuotoinen katu, "Zirkel". Linnaa ympäröivien rakennusten korkeudelle asetettiin alun perin tiukat rajat, jotta kaupunkikuva säilyisi yhtenäisenä. Linnan läheisyydessä olevat itäpuoliset rakennukset kuuluvat yliopistolle, länsipuoliset puolestaan oikeuslaitokselle. Karlsruhen linnassa toimii nykyisin museo, "Badisches Landesmuseum".


title: Karlsruhe

text: Muita linnoja ovat muun muassa renessanssilinna "Schloss Gottesaue" Karlsburg Durlachin kaupunginosassa ja "Schloss Augustenburg" Grötzingenin kaupungiosassa. Merkittävä näköalapaikka on "Turmberg" Durlachissa. Alueella sijaitsevat Durlachin linnan rauniot, "Ruine Durlach", joiden alkuperä ulottuu 1000-luvulle.


title: Karlsruhe

text: 1800-luvun alkupuoliskolla Karlsruhen kaupunkikuvaan vaikutti etenkin klassisistinen arkkitehti Friedrich Weinbrenner. Hän suunnitteli Karlsruhen keskusaukion, "Marktplatzin", Karlsruhen linnan eteläpuolelle. Aukiolla sijaitsee 1823–1825 rakennettu "Karlsruher Pyramide" eli Karlsruhen pyramidi, joka tehtiin kaupungin perustajan, kreivi Karl Wilhelmin haudan yläpuolelle. Pyramidin paikalla sijaitsi aiemmin kaupungin ensimmäinen kirkko, "Konkordienkirche" (1719–1722). "Marktplatzilla" sijaitsevat myös Weinbrennerin suunnittelemat evankelinen kaupunginkirkko, "Stadtkirche" (1807–1815) ja raatihuone, "Rathaus" (1821–1825). Katolinen St. Stephanin kirkko (1808–1814) on myös Weinbrennerin käsialaa.


title: Karlsruhe

text: "Zentrum für Kunst und Medientechnologie" Südweststadtissa on merkittävä mediataiteen keskus. Ettlinger Torille avattiin 2005 suuri ostoskeskus, joka laajensi keskikaupungin ostosvyöhykettä Kaiserstraßelta etelään.


title: Karlsruhe

text: Kemianteollisuus on Karlsruhen keskeisiä teollisuudenaloja. Saksan suurin öljynjalostamo sijaitsee Karlsruhessa. Kaupungissa on myös teräs- ja koneteollisuutta sekä sähköteknistä teollisuutta. Energiayhtiö EnBW:n kotipaikka on Karlsruhe. Siemens AG:lla on kaupungissa eräs Saksan suurimmista ja vanhimmista toimipaikoistaan. Karlsruhe tunnetaan myös Saksan internet-pääkaupunkina, koska siellä on kaksi suurta internet-palveluntarjoajaa. Karlsruhen merkittäviä työllistäjiä ovat myös pankki- ja vakuutustoiminta sekä lääketeollisuus. Kaupungissa on niin ikään suuri teknologiapuisto, jossa on tutkimuslaitoksia ja kehityskeskuksia. Saksan suurin, vuonna 1956 perustettu ydintutkimuslaitos sijaitsee Karlsruhessa. Nykyisin sen nimi on "Forschungszentrum Karlsruhe".


title: Karlsruhe

text: Karlsruhessa sijaitsee yksi Saksan viidestä valtiollisesta kolikkopajasta, "Staatliche Münze Karlsruhe", jossa lyödään saksalaisia eurokolikoita. Karlsruhessa lyödyissä kolikoissa on tunnuskirjain "G". Kolikkopajan historia ulottuu vuoteen 1827.


title: Karlsruhe

text: Vuonna 2009 tehdyssä tutkimuksessa Karlsruhe arvioitiin Saksan kuudenneksi menestyneimmäksi suurkaupungiksi. Tutkimuksen teki INSM (Initiative Neue Soziale Marktwirtschaft).


title: Karlsruhe

text:
Karlsruhen päärautatieasemalta on 150 päivittäistä kaukojunayhteyttä eri puolille Saksaa.
Karlsruhe sijaitsee Mannheimista Baseliin johtavan vilkkaasti liikennöidyn "Rheintalbahn"-radan varrella. Kesästä 2007 alkaen Karlsruhen kautta on liikennöinyt TGV-juna Stuttgartista Pariisiin (→ LGV Est européenne).


title: Karlsruhe

text: Karlsruhen itäosien halki kulkee pohjois–eteläsuuntaisesti moottoritie A 5 (Alsfeld–Basel), hieman etäämmällä kulkee moottoritie A 8 (Perl–Salzburg). Kaupungin alueella kulkevat myös valtatiet B 3 (Heidelberg–Freiburg), B 10 (Landau–Stuttgart) ja B 36 (Mannheim–Lahr). Karlsruhen eteläiseltä kiertotieltä ("Südtangente"; Wolfartsweier–Rheinbrücke) on yhteys moottoritielle A 65 (Autobahndreieck Ludwigshafen-Süd–Wörth am Rhein). Samaisen kiertotien liittymältä numero 2 on yhteys Karlsruhen päärautatieasemalle.


title: Karlsruhe

text: Lähin lentoasema on Karlsruhen–Baden-Badenin lentoasema ("Flughafen Karlsruhe/Baden-Baden"), joka sijaitsee noin 42 km etelään Karlsruhesta. Lentokentän matkustajamäärä vuonna 2010 oli noin 1,2 miljoonaa. Frankfurtin ja Stuttgartin lentoasemat sijaitsevat noin tunnin ajomatkan päässä kaupungista.


title: Karlsruhe

text: Karlsruhen paikallisliikenteessä on vuodesta 1992 käytetty niin sanottuja duoraitiovaunuja, joilla voi ajaa sekä katuverkossa että rautatiellä ("Stadtbahn Karlsruhe"). Karlsruhen kaupunkijunaverkon pituus on yli 400 kilometriä.


title: Karlsruhe

text: Tasaisen pinnanmuodostuksensa ja suorien katujensa ansiosta Karlsruhen alue soveltuu erinomaisesti polkupyöräliikenteelle. Nykyisen polkupyörän edeltäjän, potkupyörän, kehitti karlsruhelainen paroni Karl Drais 1810-luvulla. Karlsruhen kaupunginvaltuuston tavoite on kehittää kaupunkia polkupyöräilyä suosivaan suuntaan.


title: Karlsruhe

text: Karlsruhessa on useita korkeakouluja ja tutkimuslaitoksia."Luterilainen uskonpuhdistus" saavutti vankan suosion Baden-Durlachin kreivikunnassa vuonna 1556. Sen myötä myös Karlsruhe oli perustamisensa aikoina protestanttinen kaupunki. Houkutellakseen asukkaita uuteen kaupunkiin kreivi Karl-Wilhelm tarjosi heille sekä taloudellisia etuja että uskonnonvapauden. Karlsruheen alkoi muuttaa katolilaisia uudisasukkaita. Ensimmäinen roomalais-katolinen kirkko "St. Stephan" valmistui 1814. Nykyisin katolilaisten ja protestanttien osuus kaupungin väestöstä on suunnilleen sama.


title: Karlsruhe

text: Juutalaiset asettuivat Karlsruheen kun kaupunki perustettiin. Vuonna 1925 kaupungissa asui noin 3 300 juutalaista. He omistivat yrityksiä ja maata ja kaupungissa oli useita synagogia, juutalaisia kouluja, kauppoja sekä hautausmaita.


title: Karlsruhe

text: Kansallissosialistisen hallituksen ensimmäisenä vuonna monet juutalaiset muuttivat pois. 22. lokakuuta 1938 kaikki miespuoliset puolalaistaustaiset juutalaiset vietiin Puolaan. Synagogat tuhottiin kristalliyönä. Monet miespuoliset juutalaiset vietiin Dachaun keskitysleirille. Vuonna 1945 kaupungissa oli vain kahdeksantoista juutalaista. Uusi synagoga rakennettiin vuonna 1969. Nykyään kaupungissa asuu noin 900 juutalaista.


title: Karlsruhe

text: Karlsruhessa asuu noin 12 000 muslimia. Kaupungissa on useita moskeijoita. Vuonna 1989 perustettiin saksalaisten ja saksankielisten muslimien yhteisö "Deutschsprachiger Muslimkreis Karlsruhe".


title: Karlsruhe

text: Karlsruhen väkimäärä on kasvanut verrattain tasaisesti lukuun ottamatta toisen maailmansodan poikkeusvuosia. Vuosina 1907–1910 Karlsruheen liitettiin naapurikunnat Beiertheim, Rintheim, Rüppurr, Grünwinkel ja Daxlanden. Vuonna 1929 liitettiin Bulach, 1935 Knielingen ja 1938 Durlach sekä Hagsfeld. Seuraavat kuntaliitokset tehtiin 1972–1975; tuolloin osaksi Karlruhea tulivat Stupferich, Hohenwettersbach, Wolfartsweier, Grötzingen, Wettersbach ja Neureut. Uusia asukkaita 1970-luvun liitoksista tuli 22 000.


title: Karlsruhe

text: Neljännesmiljoonan asukkaan rajan Karlsruhe ylitti vuonna 1963. Väkiluku laski 1970-luvun puolivälin jälkeen, mutta alkoi kasvaa jälleen 1980-luvun lopulla. 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä väkiluvun muutos oli +6,3 %. Taulukossa väkiluku on ilmoitettu kulloisenkin aluejaon mukaan.


title: IVL A.22 Hansa

text: I.V.L. A.22 Hansa oli suomalaisen Ilmailuvoimien lentokonetehtaan 1920-luvulla valmistama yksimoottorinen ja -tasoinen, kaksipaikkainen meritoimintakone. Koneita valmistettiin saksalaisen Hansa und Brandenburgische Flugzeugwerken myymällä lisenssillä 120 kappaletta.


title: IVL A.22 Hansa

text: Hansa und Brandenburgische Flugzeugwerke oli ensimmäisen maailmansodan tunnetuimpia vesikonevalmistajia. Brandenburg W 12 - kaksipaikkainen ja -tasoinen hävittäjä- ja tiedustelukone - oli vuonna 1916 lajinsa huippua. Ernst Heinkel suunnitteli sen pohjalta (muuttamalla koneen kaksitasosta yksitasoksi ja muuttamalla kellukkeiden tuentaa) W 29 -koneen. Vastuksen vähentäminen oli välttämätöntä, koska laivaston koneisiin ei riittänyt tehokkaita moottoreita. Prototyyppi lensi ensilentonsa 27. maaliskuuta 1918, hyväksyttiin 4. huhtikuuta 1918 ja otettiin sarjavalmistukseen 13. huhtikuuta 1918. W 29 -koneita rakennettiin Saksan laivastolle yhteensä noin 230.


title: IVL A.22 Hansa

text: Suurikokoisempi W 33, joka oli suunniteltu tehokkaammalle moottorille, tilattiin 24. huhtikuuta 1918. Kolme prototyyppiä valmistui lokakuussa 1918 ja vain seitsemän konetta kaikkiaan 26:sta valmistuneesta ehdittiin luovuttaa ennen sodan päättymistä. Saksalaisissa W 33 -koneissa oli 245 hv:n Maybach-moottori.


title: IVL A.22 Hansa

text: Norja osti brittien suostumuksella W 33:n valmistuslisenssin tammikuussa 1921. He ehtivät - ennen suomalaisia - kerätä monta rautatievaunullista W 33:n puolivalmisteita. Norja valmisti vuosina 1921–1929 kaikkiaan 12 W 33 -lisenssikonetta (Måke II ja Måke III), jotka oli varustettu 260 hv:n Mercedes-moottoreilla.


title: IVL A.22 Hansa

text: Suomalaiset pääsivät tutustumaan W 29-koneeseen Libaussa syksyllä 1918. Suomi osti toukokuussa 1921 rajoittamattoman valmistuslisenssin suuremmasta W 33-koneesta. Ennen valmistuksen aloitusta suunnitelmat jouduttiin päivittämään ja kääntämään suomeksi. Vuotta myöhemmin toukokuussa 1922 hankittiin myös lujuuslaskelmat. Koska lisenssi koski vain koneen rakennetta, jouduttiin mm. aseiden ja pommien sijoittelu suunnittelemaan itse. Myös moottorin vaihtuminen alkuperäisestä Maybach-moottorista 300 hv:n FIAT-moottori pakotti moneen muutokseen. Valtion Lentokonetehtaan edeltäjän - Ilmailuvoimien Lentokonetehtaan - tekemät muutostyöt olivat niin mittavat, että oman tyyppimerkinnän (I.V.L. A.22 "Hansa") antaminen koneelle oli perusteltua.


title: IVL A.22 Hansa

text: Ensimmäinen Hansa valmistui 15. lokakuuta 1922 ja toinen 15. marraskuuta 1922. Vuonna 1923 rakennettiin 24 Hansaa ja vuonna 1924 40 Hansaa. Yksilönumerosta 60 alkaen Hansaa rakennettiin varastoon, sillä ilmavoimien tarve oli tyydytetty ja merilentoeskaaderien hallit täynnä. Valmistus piti lopettaa 78:n Hansan jälkeen vuonna 1925 mutta työllisyyssyistä rakentamista jatkettiin. Viimeinen Hansa valmistui ja luovutettiin heinäkuussa 1926.


title: IVL A.22 Hansa

text: Kaikkiaan rakennettiin 120 Hansaa, joista 118 Suomen ilmavoimille ja kaksi myytiin vuonna 1926 Latvialle. Valmistusmäärä oli Suomen ilmailun historian suurin kunnes PIK-20-purjekoneiden valmistusmäärä 1970-luvulla ylitti sen.


title: IVL A.22 Hansa

text: Suomen ilmavoimat käytti Hansaa meritoimintakoneena ja talvisin suksikoneena 1923–1935. Vuoden 1932 loppuun mennessä oli poistettu käytöstä jo 105 Hansaa; tyypin viimeinen lento lienee tapahtunut 3. elokuuta 1935 lentonäytöksessä Suur-Merijoella. Viimeiset poistot kirjattiin vuonna 1936.


title: IVL A.22 Hansa

text: Hansoilla lennettiin yli 35 000 tuntia. Onnettomuuksia tapahtui 20 ja niissä menetti henkensä 42 ihmistä. Hansan meritoimintakoneena korvasi Blackburn Ripon.


title: IVL A.22 Hansa

text: Suomen ilmailumuseossa on yksi Hansa, IL-2 (entinen 4.D.2), valmistusnumero 2.


title: Epidemia

text: Epidemia on tartuntasairaus, joka esiintyy poikkeuksellisen suurella osalla jonkin tietyn alueen väestöstä. Epidemiaksi kutsutaan myös muualta tullutta "kulkutautia" tai taudin merkittävää leviämistä.


title: Epidemia

text: Epidemia voi levitä esimerkiksi pisaratartuntana tai juomaveden välityksellä. Epideemisesti esiintyviä tauteja ovat esimerkiksi influenssa, kolera, rutto ja tuhkarokko. Epidemia rajoittuu tiettyyn maahan tai maanosaan. Epidemioiksi nimitetään myös joitain sellaisia tapauksia, joissa on kyse vain muutamasta tartunnan saaneesta, kuten esimerkiksi armeijassa leviävä aivokalvontulehdus tai lastentarhassa leviävä vatsatauti.


title: Epidemia

text: Erityisen suurta ihmisjoukkoa tai suurta maantieteellistä aluetta koettelevaa epidemiaa kutsutaan "pandemiaksi".


title: Epidemia

text: Epidemioita ehkäistään esimerkiksi rokotuksin, käsienpesukampanjoin sekä kampanjoilla sukupuolitautien ehkäisemiseksi.


title: Epidemia

text: Myös muita kuin tartuntatauteja, esimerkiksi itsemurhia, sanotaan esiintyvän epidemioina.


title: Epidemia

text: Paleoliittisella kivikaudella kulkutaudit olivat melko harvinaisia, sillä ihmisiäkin oli vähän ja harvassa. Väkiluvun kasvaessa kulkutaudit yleistyivät voimakkaasti. Uusi kulkutauti pyyhkäisi aaltona maan yli aina, kun edellisestä epidemiasta oli kulunut riittävän kauan, ja se saattoi viedä lapsista kolmanneksen. Vielä 1900-luvun alun molemmin puolin koleraepidemiat ja 1900-luvun alussa espanjantauti ja "historian suurin tappaja" isorokko herättivät suurta kauhua. 1900-luvun aikana kulkutaudit saatiin hallintaan, ja nykyisin länsimaisen ihmisen riski kuolla kulkutauteihin on pienintä kivikauden jälkeen.


title: Epidemia

text: Suomen historiassa tautien aiheuttamat väestökatastrofit ovat liittyneet nälänhätiin, sillä heikkokuntoiset ovat olleet kulkutaudeille helppoa riistaa. Esimerkiksi 1690-luvun suurten kuolonvuosien aikana 30-40 % suomalaisista menehtyi, ja 1860-luvun nälkävuosina alle kahden miljoonan väestöstä kuoli yli satatuhatta.


title: Junkers W 34

text: Junkers W 34 oli vuonna 1928 käyttöön tullut saksalainen, Junkers W 33:n pohjalta kehitetty matkustaja- ja rahtikone. Siviiliversioiden lisäksi koneesta valmistettiin sotilasversiota K 43, joka suunniteltiin kevyeksi pommikoneeksi. Konetta valmistettiin vuoteen 1935 mennessä useina eri versioina yhteensä 1 791 kappaletta, valmistajina Junkersin tehtaat Saksassa ja AB Flygindustri Ruotsissa.


title: Junkers W 34

text: Suomen ilmavoimat osti vuonna 1930 Saksasta yhden W 34 -koneen meritoimintakoneeksi, sekä Ruotsista kuusi K 43 -sotilasversiota käytettäväksi kevyenä pommikoneena. Koneiden rekisteritunnukset Suomen ilmavoimissa olivat JU-122 (W 34) sekä JU-123 – JU-128 (K 43). Keväällä 1944 ostettiin vielä viisi W 34 -konetta radiosuunnistuskoulutusta varten. Koneet olivat käytettyjä, Letovin lentokonetehtaalla Tšekkoslovakiassa peruskorjattuja, tyypiltään W 34hi. Koneille annettiin tunnukset JU-131 – JU-135.


title: Junkers W 34

text: Jatkosodan aikana koneita käytettiin haavoittuneiden ja sairaiden kuljetuksiin sekä kaukopartioiden huoltolentoihin. Sotien jälkeen koneita käytti Rajavartiolaitos vuoteen 1950 asti.


title: Maustekrassi

text: Maustekrassi ("Wasabia japonica", syn. "Eutrema wasabi", "Cochlearia wasabi", "Eutrema japonica"), josta käytetään myös nimiä "wasabi" ja "japaninpiparjuuri", on kaalin ja sinapin sukuinen kasvi, joka kasvaa luonnonvaraisena Japanissa jokien rannoilla. Se on läheistä sukua sitä paljon muistuttavalle piparjuurelle. Maustekrassia viljellään Japanissa, joka on sen suurin kuluttaja, sekä Kiinassa, Uudessa-Seelannissa ja Yhdysvalloissa. Suuri osa muiden maiden tuotannosta myydään Japaniin.


title: Maustekrassi

text: Maustekrassin viljelyä on pidetty hyvin vaikeana, ja osa sadosta kerätään edelleen luonnosta. Perinteisesti maustekrassia kasvatetaan virtaavan veden huuhtomassa sorassa, matalassa vedessä tai ainakin märässä maassa.


title: Maustekrassi

text: Nimellä "wasabi" myytävä tuote on yleensä piparjuuresta valmistettua jäljitelmää, ellei pakkauksessa erikseen mainita sanaa "hon-wasabi", "varsinainen wasabi".


title: Maustekrassi

text: Maustekrassi on japanilaisen keittiön tärkeimpiä mausteita. Kasvaakseen se vaatii puhtaan, virtaavan veden, ja sitä viljellään pääasiassa Japanin pääsaaren pohjoisosissa, esimerkiksi lähellä Tonon kaupunkia, missä on erityinen kasvibiologinen laboratorio vain maustekrassin kasvatusta varten. Maustekrassin kasvaminen poimintakelpoiseksi vie puolitoista vuotta. Sen varren hyvin voimakas, polttava maku muistuttaa läheisesti piparjuurta, mutta siinä on lisäksi omintakeinen, hieno aromi. Myös lehdet maistuvat hieman polttavilta, ja niitä syödään salaattina.


title: Maustekrassi

text: Maustekrassin varsi valmistetaan mausteeksi raastamalla se hyvin hienoksi tahnaksi erityisellä raastinraudalla ("oroshigane") tai perinteisellä hainnahasta valmistetulla raastimella. Tahna on suojattava ilmalta, sillä se pilaa tahnan maun, minkä vuoksi se on käytettävä tuoreeltaan. Maustekrassista valmistettua tahnaa tarjotaan sushin ja sashimin kanssa, jolloin se usein sekoitetaan soijakastikkeen kanssa dippikastikkeeksi.


title: Maustekrassi

text: Maustekrassin polttavan maun aiheuttavat isotiosyanaatit, jotka muistuttavat sinapin ja piparjuuren sisältämiä limakalvoja ärsyttäviä öljyjä. Suuhun pannun liian suuren maustekrassimäärän aiheuttama polttava tunne voi olla varsin tukala, mutta toisin kun voimakkaiden chilien polte, se menee nopeasti ohi. Koska aito maustekrassi on erittäin kallista, useimmiten sen asemesta käytetään vihreäksi värjättyä piparjuuritahnaa.


title: Koolhoven F.K.31

text: Koolhoven F.K.31 oli 1930-luvun hollantilainen yksimoottorinen ja kaksipaikkainen tiedustelukone, jonka suunnitteli Fredrick Koolhoven Nationale Vliegtuig Industrie -lentokonetehtaalle.


title: Koolhoven F.K.31

text: F.K. 31 suunniteltiin ensisijaisesti tiedustelukoneeksi, mutta konetta oli tarkoitus voida käyttää myös hävittäjänä, pommikoneena ja meritoimintakoneena. Eri tarkoituksia varten koneeseen sai kolme erikokoista siipeä ja kellukkeet pyörien tilalle. Kone esiteltiin Pariisin ilmailunäyttelyssä, missä se aiheutti sensaation. Monitoimisuuden lisäksi koneessa oli edistyksellistä mm. laskusiivekkeinä toimivat koko siiven mittaiset siivekkeet sekä ohjaamosta käsin trimmattava korkeusvakain. Koneeseen sai mm. 400-500 kg:n pommikuorman ja siihen oli suunniteltu peräti seitsemän konekiväärin aseistus.


title: Koolhoven F.K.31

text: Pariisin ilmailunäyttelyn katosta riippuva F.K.31 ei ollut lentävä kone vaan puinen maketti, sillä F.K.31 lensi ensilennon vasta kesäkuussa 1924. NVI–lentokonetehdas ja Koolhoven saivat koneen myötä paljon julkisuutta mutta vain vähän kauppoja. Hollannin siirtomaa-armeija tilasi neljä konetta ja ranskalainen tehtailija de Monge lisenssin, jolla hän rakensi yhden koneen. Kolmas asiakas oli Suomen ilmavoimat. NVI lopetti toimintansa pian Suomen koneiden toimituksen jälkeen.


title: Koolhoven F.K.31

text: Suomen ilmavoimat tarvitsi korvaajan Breguet XIV –tiedustelukoneelle. F.K.31–kone oli nähty Pariisin ilmailunäyttelyssä ja siihen oli ihastuttu. Hankinta vietiin läpi pikavauhtia harvinaisella päättäväisyydellä: helmikuussa 1925 tehtiin spesifikaatio, myöhemmin saman kuukauden lopulla saatiin NVI:n tarjous, joka hyväksyttiin maaliskuussa ja sopimus tehtiin huhtikuussa. Sopimuksella tilattiin kahdeksan konetta, kymmenen Bristol Jupiter –moottoria, kaksi isoa varasiipeä ja valmistuslisenssi. Koneista kuuden piti olla maa- ja kahden vesikoneita.


title: Koolhoven F.K.31

text: Suomalaiset kävivät kesäkuussa 1925 NVI:n tehtaalla toteamassa, että lisenssipiirustukset eivät olleet valmistuksen edellyttämässä kunnossa. Elokuussa 1925 komennettiin Pariisissa opintomatkalla oleva Valtion Lentokonetehtaan johtaja Asser Järvinen vastaanottamaan kolmea ensimmäistä maakonetta, joiden oli pitänyt olla toimituskunnossa jo 31.7.1925. Järvinen totesi jo syyskuussa, että koneet eivät tule valmistumaan pitkään aikaan ja että koneen kaikista osista ei todennäköisesti ollut tehty edes lujuuslaskelmia.


title: Koolhoven F.K.31

text: Lokakuussa 1925 kolmea ensimmäistä konetta vastaanottamaan lähetetty komissio sai lennettäväkseen vain prototyypin, joka osoittautui komissiolle tyrmistykseksi: koneen runko oli valtavan paksu, pyrstö näytti laahaavan maata ja ohjaajan paikka siiven kohdalla oli omituinen. Lisenssi ja kuuden koneen rakentaminen Valtion Lentokonetehtaalla haluttiin perua. Syystä tai toisesta asialle ei tehty mitään ja vuoden 1926 alussa ostettiin 23 Jupiter-moottoria lisenssivalmistusta varten. Keväällä 1926 selvisi, että pääsuunnittelija Frederick Koolhoven oli eronnut ja NVI-tehtaan taloudellinen asema oli huono. Sopimus olisi voitu perua, mutta niin ei tehty.


title: Koolhoven F.K.31

text: Suurisiipinen F.K.31 lennettiin maakoneena vasta heinäkuussa 1926. Tässä vaiheessa vesikoneversiosta oli jo luovuttu. Myöskään sopivia pommiripustimia ei löytynyt ja alkoi näyttää siltä, ettei kone kanna haluttua pommikuormaakaan. Kahdeksan maakonetta vastaanotettiin syyskuuhun 1926 mennessä.


title: Koolhoven F.K.31

text: Valtion lentokonetehdas sai tehtäväkseen lujuuslaskelmien tarkastuksen ja tarvittavien muutosten suunnittelun. Osoittautui, ettei kone täyttänyt Ison-Britannian vaatimuksia vaan rasitukset ylittivät sallitut arvot 1,5..5-kertaisesti. Kone olisi hajonnut puuskaisella tuulella vaakalennossa – syöksystä puhumattakaan. Valtion Lentokonetehdas tarjosi elokuussa 1927 lisenssikoneita siltä pohjalta, että koneen jokainen osa suunniteltaisiin uudelleen mutta koneen päärakenne jätettiin ennalleen. Neljä konetta tilattiin syyskuussa 1927.


title: Koolhoven F.K.31

text: Lisenssivalmistusta haittasi piirustusten puutteellisuus, mm. kokoonpanopiirustukset puuttuivat kokonaan. Yksi Hollannissa rakennettu kone oli otettava mallikoneeksi. Vaikeuksia aiheuttivat myös duralumiinirakenteet, joita varten oli rakennettava lämpökäsittelylaitos. Koneet valmistuivat lopulta joulukuun 1929 ja helmikuun 1930 välisenä aikana.


title: Koolhoven F.K.31

text: Hollannissa valmistetut F.K.31–koneet asetettiin lentokieltoon rakenteen heikkouden vuoksi syksyllä 1929. Siivet taipuivat lennossa niin, että siivekkeet takertelivat. Sivuperäsimet repeilivät ja ohjainvaijerit takertelivat. Moottorit oli kiinnitetty kieroon asentoon. Öljy- ja bensiinisäiliöt repeilivät. Alumiiniosat hapettuivat, koska niitä ei ollut käsitelty oikein. Rullaus oli raskas, koska kannukselle kohdistui yli 400 kg:n massa. Samasta syystä startissa oli vaikeaa saada pyrstöä ylös maasta. Koneen ohjaamoon pääsy oli hankalaa ja lennon aikana sieltä poistuminen laskuvarjon kanssa olisi todennäköisesti ollut mahdotonta. Tarkkuutta vaativat suoritukset koneella olivat mahdottomia, sillä ohjaaja ei nähnyt eteen eikä alas. Kone tärisi voimakkaasti. Koneita ei korjattu koskaan lentokuntoon.


title: Koolhoven F.K.31

text: Jos Hollannissa valmistetut koneet olivat huonoja, Suomessa valmistetut olivat vielä näitäkin huonompia. Ensimmäisessä vastaanottotarkastuksessa laskuteline löi lommoja runkoon jo rullauksen aikana. Myös ilmakuopat lennoilla aiheuttivat koneen eturunkoon pysyviä muodonmuutoksia niin, että lento-ominaisuudet muuttuivat jokaisella lennolla. Koneita korjattiin ja tarjottiin uudelleen ilmavoimille marraskuussa 1930. Koelentoja jatkettiin läpi talven 1930-1931. Ohjaajien mielestä konetta ei pitäisi huonojen lento-ominaisuuksiensa ja heikon rakenteensa vuoksi ottaa ollenkaan lentopalvelukseen. Vuonna 1931 kone määrättiin lentokieltoon ja koneet poistettiin kirjanpidosta helmikuussa 1932.


title: Koolhoven F.K.31

text: Hollantilaisilla F.K.31-koneilla lennettiin koneyksilöä kohden 10-50 tuntia mutta suomalaisilla vain 1,5-5,5 tuntia. Kolmella koneella tehtiin pakkolasku ilman henkilövahinkoja, mikä lienee seurausta sekä vähäisestä että varovaisesta käytöstä.


title: Koolhoven F.K.31

text: Koneen eturunko oli rakennettu duralumiinisista muototangoista, jotka oli katettu alumiinipellillä. Takarunko oli puolestaan niitattu teräsputkista ja päällystetty kankaalla. Siipi oli puurakenteinen ja siivekkeet sekä peräsimet duralumiinirakenteiset kangasverhouksella.


title: Nieuport 17

text: Nieuport 17 oli ranskalaisen Nieuportin valmistama hävittäjälentokone, joka oli käytössä ensimmäisessä maailmansodassa.


title: Nieuport 17

text: Nieuport 17 kehitettiin Nieuport 11 -koneesta. Ranskan ilmavoimat otti koneen käyttöönsä keväällä 1916. Ranskan lisäksi konetta käyttivät muun muassa Belgian, Italian, Venäjän keisarikunnan ja Britannian kuninkaalliset ilmavoimat. Saksa teki koneesta kopion, Siemens-Schukert D1:n.


title: Pyörre

text: Pyörre on virtaus, johon liittyy pyörimistä jonkin akselin ympäri. Se on turbulenttinen virtaus, jonka virtaviivat ovat suljettuja. Yleiskielessä pyörre voi tarkoittaa myös mitä tahansa muuta spiraalimaisesti pyörivää liikettä.


title: Pyörre

text: Pyörre on virtaus, jossa on pyörteisyyttä. Reitti tai polku pyörteen ympäri, tavalla tai toisella, on erilainen kiertosuunnasta riippuen, siitä nimi "rot"


title: Pyörre

text: missä formula_2 on virtausnopeus.


title: Kustaa Levälahti

text: Kustaa Emil Levälahti (e. Gustaf Emil Mulli, lempinimeltään Levä; 6. kesäkuuta 1882 Rantasalmi – 11. marraskuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen urheiluvaikuttaja, Suomen Olympiakomitean puheenjohtaja vuosina 1934–1937. Hän toimi Olympiakomiteassa vuosina 1919–1946. Levälahti oli mukana hankkimassa vuoden 1940 (lopulta vuonna 1952 pidettyjä) olympialaisia Suomeen.


title: Kustaa Levälahti

text: Levälahden vanhemmat olivat suutari David Kämäräinen ja Klaara Maria Mulli. Hän pääsi ylioppilaaksi 1903 Savonlinnan reaalilyseosta ja suoritti 1906 Helsingin yliopistossa voimistelunopettajan tutkinnon. Levälahti oli voimistelunopettajana Kajaanissa 1906–1907, Lahdessa 1907–1912 ja Joensuussa 1912–1919. Näissä kaupungeissa ollessaan hän oli perustamassa mm. urheiluseuroja kuten Lahden Ahkeraa ja Joensuun Kalevaisia. Voimistelunopettajan ammatti oli esteenä hänen osallistumiselleen vuoden 1908 Lontoon olympiakisoihin, koska katsottiin voimistelunopettajien olevan ammattilaisia eikä sen vuoksi olympiaurheilijoiksi kelvollisia. Aktiivisena voimistelun harrastajana ja valmentajana Levälahti kehitti suomalaisen voimistelun arvosteluperusteita jo vuonna 1910 ja loi myös voimistelun laajaa kurssitoimintaa.


title: Kustaa Levälahti

text: Vuonna 1919 Levälahti siirtyi suojeluskuntaliikkeen palvelukseen, ensin Joensuun piirin päälliköksi ja seuraavana vuonna yleisesikunnan osastopäälliköksi vastuualueenaan voimistelu- ja urheilutoiminta reservin kapteenin arvoisena. Tässä tehtävässä hän toimi ensin reserviupseerina mutta kävi 1926–1927 vuoden mittaisen muuntokoulutuksen aktiiviupseeriksi. Kesällä 1920 Levälahti muutti perheineen Helsinkiin. Tällöin hän otti johtaakseen Helsingin Voimistelijat -seuraa.


title: Kustaa Levälahti

text: Kansallisena urheilujohtajana Levälahti osallistui SVUL:n toimintaan. Hän oli jo 1920-luvun alussa erikoisliittoajatusten kehittelijä, johon järjestelyyn päädyttiin seuraavan vuosikymmen alkupuolella vuoden 1932 alusta lähtien. Silloinen res. kapteeni K.E. Levälahti valittiin SVUL:n puheenjohtajaksi vuoden 1926 alusta lähtien, mutta tässä tehtävässä ura jäi lyhyeksi, sillä Lauri "Tahko" Pihkalan ehdottaman päätöksen olla osallistumatta Amsterdamin olympialaisiin hän koki epäluottamuslauseeksi, joten hän erosi tehtävästä. Hän toimi vielä vuosina 1936–1946 lempilajinsa voimistelun valtakunnallisen lajiliiton Suomen Voimisteluliiton puheenjohtajana.


title: Kustaa Levälahti

text: Levälahden ura kansallisessa olympialiikkeessä alkoi vuonna 1919. Seuraavana vuonna hänet valittiin Suomen olympiajoukkueen johtajaksi Antverpenin kisoihin. Samassa tehtävässä hän oli Chamonix'n talviolympialaisissa tammi-helmikuussa 1924, jolloin hän toimi Suomen edustajana Kansainvälisen Hiihtoliiton FIS:n perustamiskokouksissa. Seuraavissa talviolympialaisissa St. Moritzissa 1928 Levälahti oli suojeluskuntajärjestön opintomatkalla ja samalla lehtimiehenä. Levälahti toimi seuraavan kerran Suomen olympiajoukkueen johtotehtävissä Amsterdamin kesäkisoissa 1928, jolloin hän toimi voimistelujoukkueen johtajana. Levälahti toimi jälleen Suomen olympiajoukkueen johtajana lähes kaksi kuukautta kestäneellä matkalla Los Angelesin kisoissa 1932. Samassa tehtävässä oli myös Berliinin kisoissa 1936. Berliinin kisojen aikaan everstiluutnantti Levälahti toimi Suomen Olympiakomitean puheenjohtajana.


title: Kustaa Levälahti

text: Vuonna 1939 everstiluutnantti K. E. Levälahdesta tuli Vierumäellä toimivan Suomen Urheiluopiston johtaja seuraten tehtävässä Akseli Kaskelaa.


title: Kustaa Levälahti

text: Sodan aikana Levälahti toimi mm. puolustusministeriön määräämänä ulkoministeriön edustajana eli yhdysupseerina Suomalaisessa Waffen-SS-vapaaehtoispataljoonassa sen alkuvaiheen koulutusvaiheessa kolmen kuukauden ajan kesän 1941 jälkeen sijoituspaikkoinaan Stralsund ja Gross-Born.


title: Kustaa Levälahti

text: Levälahti toimi vielä vuoden 1956 SVUL:n II Suurkisojen järjestelytoimikunnassa.


title: Kustaa Levälahti

text: Levälahti sai SVUL:n anomana Suomen Liikuntakulttuurin ja urheilun suuren ansioristin vuonna 1949.


title: HP-kastike

text: HP-kastike on Britanniassa Birminghamissa valmistettu ruskea maustekastike. Se tehdään mallasviinietikasta sekä hedelmistä ja mausteista, ja sitä käytetään ruokien lisäkkeenä tai patojen ja keittojen mausteena.


title: HP-kastike

text: ”HP Sauce” on rekisteröity tavaramerkki, ja muiden valmistajien vastaavat tuotteet tunnetaan Britanniassa ja muualla nimellä "brown sauce".


title: HP-kastike

text: HP-kastikkeen kehitti nottinghamilainen ruokakauppias F. C. Garton, joka alkoi myydä sitä vuonna 1903. Nimen ”HP” kastike sai Englannin parlamenttitalon mukaan ("Houses of Parliament"), kun Garton kuuli kastiketta tarjottavan parlamentin ravintolassa.


title: Kymmensormijärjestelmä

text: Kymmensormijärjestelmäksi kutsutaan konekirjoitustapaa, jossa molempien käsien kaikkia sormia käytetään kirjoittamiseen. Tällöin kukin sormi vastaa tietyistä näppäimistä. Järjestelmä on tehokas tapa kirjoittaa tieto- tai kirjoituskoneella.


title: Kymmensormijärjestelmä

text: Kymmensormijärjestelmän tuomia hyötyjä ovat kirjoitusnopeuden ja kirjoitustarkkuuden paraneminen sekä muun muassa ergonomia ja silmien rasituksen väheneminen. Eräs tärkeä etu on siinä, ettei näppäimistöä tarvitse katsoa samalla kun kirjoittaa.


title: Kymmensormijärjestelmä

text: Järjestelmän käyttö vaatii harjoitusta, mutta perustekniikan oppii oikeanlaisilla harjoituksilla melko nopeasti. Järjestelmän käyttöä voi harjoitella muun muassa erilaisilla tietokoneohjelmilla, sekä tekstinkäsittelyn oppikirjojen avulla. Kymmensormijärjestelmäkin on muuttunut, sillä näppäinjärjestys on erilainen nykyisissä tietokoneissa kuin vanhoissa kirjoituskoneissa.


title: Kymmensormijärjestelmä

text:
Lihavoidut kirjaimet kuuluvat ns. perusriville.
Muista, että välilyöntiä tulisi painaa aina samalla peukalolla.


title: Kymmensormijärjestelmä

text: Kymmensormijärjestelmää harjoitellessa kannattaa pyrkiä minimoimaan liikkeet. Voi esimerkiksi keskittyä siihen, että liikuttaa näppäimistöllä vain vuorossa olevaa sormea. Vaikka kirjoittaminen voi tuntua tällä tavoin aluksi hankalalta, uuden tavan opittuaan kirjoitus nopeutuu ja helpottuu. Vaikka liikkeiden minimoiminen on tärkeää, sitä ei tulisi tehdä "jäykistämällä käsiä".


title: Jet-Ace Logan

text: Jim Logan, lempinimeltään "Jet-Ace" Logan, on fiktiivinen englantilainen tieteissarjakuvahahmo, Kuninkaallisten ilmavoimien avaruusjoukkojen paras lentäjä. Sarjakuva ilmestyi vuosina 1956-1974.


title: Jet-Ace Logan

text: Jet-Ace Logan on Michael Butterworthin luomus ja ensimmäinen piirtäjä oli Geoff Campion. Tunnetuin Jet-Acen piirtäjä on John Gillat, joka tunnetaan Suomessa myös sarjakuvalehdessä "Buster" julkaistusta sarjasta "Benny Kultajalka" (engl. "Billy's Boots").


title: Jet-Ace Logan

text: Sarjakuvasankari Logan suoritti ensiesiintymisensä "Comet"-lehdessä (n:o 426) 15. syyskuuta 1956. "Comet"-lehdessä hän taisteli avaruusolioita vastaan vuoteen 1959, minkä jälkeen hänen seikkailunsa jatkui lehdessä "Tiger" (1959-68). Näitä sivukooltaan isoja sarjoja on julkaistu Suomessa 1970-luvulla kahdessa kirjassa nimellä "Avaruuden Jättikorkeajännitys".


title: Jet-Ace Logan

text: Jet-Ace Logan -tarinoita julkaistiin myös "Thriller Picture Library" (TPL) –lehdessä (ensimmäisen kerran numerossa 383, "The Piebald Men", ja viimeisen kerran numerossa 450, "Flight from the Sun"). Näitä taskukirjakokoa olevia sarjakuvia on julkaistu Suomessa "TV-sarja"-lehdessä (Kustannus Oy Pecos Bill, 1961-1963; Sarjakustannus 1962-1963) . ja "Korkeajännityksessä". Jotkut näistä tarinoista ovat Rick Randomista tunnetun Ron Turnerin piirtämiä. Vuonna 1974 ilmestynyt "Avaruuden Korkeajännitys" -lehti julkaisi ainoastaan näiden jo suomennettujen sarjakuvien uusintoja. Viimeisen kerran Jet-Ace Logan näyttäytyi brittiläisessä "Tiger"-vuosikirjassa 1974.


title: Jet-Ace Logan

text: Jet-Ace Logan -tarinoissa maailma ja ihmiskunta pelastuu monenlaisten avaruudesta tulleiden kavalien hirviöiden käsistä lentäjä-ässän nokkeluuden ansiosta. Jet-Acen uskollinen ystävä on koomista kevennystä tarjoava pullukka "Plum-Duff" Charteris. Esimiehenä on ankara majuri Cobb, jota Jet-Ace kutsuu tuttavallisesti Cobbyksi. Jet-Ace on paljon hurjapäisempi ja huonotapaisempi kuin herrasmiesetsivä Rick Random. Hän muistuttaa enemmänkin toisen maailmansodan lentäjäsankaria Dogfight Dixonia. Italialainen Kurt Caesar on piirtänyt molempia sarjoja.


title: Jet-Ace Logan

text: 2000-luvulla Jet-Ace Loganin parhaita tarinoita on julkaistu Suomessa "Avaruuden Korkeajännityssarja" -nimisinä taskukirjoina.


title: Kombutsa

text: Kombutsa (kombutša, kombucha) on juoma, joka valmistetaan sokeroidusta teestä käymisen avulla. Kombutsa-viljelmää kutsutaan teesieneksi tai volgansieneksi. Kansalliskirjaston "Yleinen suomalainen ontologia" suosittelee nimitystä kombucha.


title: Kombutsa

text: Kombutsa-viljelmä on laktobasillien ja hiivasienten muodostama kompleksi. Bakteeriosa sisältää lähinnä lajia "Bacterium xylinum", kun taas hiivasienet vaihtelevat. Yleisiä ovat "Brettanomyces bruxellensis", "Candida stellata", "Schizosaccharomyces pombe", "Torulaspora delbrueckii" ja "Zygosaccharomyces bailii".


title: Kombutsa

text:
Ensimmäiset varmat tiedot Kombutsasta ovat venäläisistä lähteistä uuden ajan alkupuolelta, jolloin tee saapui Itä-Eurooppaan. Lisäksi sitä tiedetään olleen myös Kaukasuksen alueella ja Kiinassa.
Kombutsa on varsinkin Venäjällä suosittu juoma, ja sitä kutsutaan myös nimellä "tee-kvas", vaikka se ei maultaan muistutakaan kvasia. Teesieni (venäjäksi "чайный гриб", "tšainyi grib") tuotiin Venäjälle Venäjän-Japanin sodan jälkeen.


title: Kombutsa

text: Juoma valmistetaan tavallisesti suuressa lasiastiassa, jonka pohjalle asetetun teesienen kappaleen päälle kaadetaan kylmää, sokeroitua mustaa teetä. Runsaan viikon kuluttua osa juomasta voidaan nauttia, ja osa jätetään astiaan, joka täytetään uudestaan sokeroidulla teellä. Teesieni kasvaa useiden senttimetrien paksuiseksi ja kykenee lopulta tuottamaan annoksen juomaa yhdessä päivässä. Tee on suodatettava noin kerran kuukaudessa. Jos teeliuos happanee liikaa, sieni otetaan pois, pestään vedellä ja pannaan päiväksi puhtaaseen veteen, minkä jälkeen se voidaan palauttaa sokeriteehen. Teesientä lisätään jakamalla isoa kasvustoa leikkaamalla.


title: Kombutsa

text: Kombutsaa juodaan usein sen oletettujen terveysvaikutusten vuoksi. Kombutsa sisältää probiootteja, jotka vaikuttavat terveyteen positiivisesti. Kombutsaa ei tule valmistaa astiassa, jonka lasitus sisältää lyijyä, ja viljelmän hoidossa on noudatettava puhtautta homehtumisen estämiseksi.


title: Kombutsa

text: Japanissa juotavalla "kombucha"-juomalla on kombutsan kanssa yhteistä vain nimi. Japanissa "kombucha" on merihaurasta ("kombu") valmistettua uutejuomaa ("cha"). Teesienijuoma on saanut nimensä "kombuchasta" luultavimmin väärinkäsityksenä.


title: Automaatti

text: Automaatti on kone, joka tekee itsestään sille määritellyn tehtävän. Vanhemmat automaatit toimivat mekaanisen ohjauksen avulla, nykyisin automaatteja ohjaavat usein tietokoneohjelmat. Tietojenkäsittelyteoriassa automaatteja tutkii automaattiteoria.


title: Aaro Uusitalo

text: Aaro Johannes Uusitalo (23. heinäkuuta 1901 Tottijärvi – 9. maaliskuuta 1980 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Hän toimi Suomen kommunistisen puolueen (SKP) puheenjohtajana vuosina 1945–1948 Aimo Aaltosen ollessa Valpon apulaisjohtajana.


title: Aaro Uusitalo

text: Renkinä, kirvesmiehenä ja rakennuksilla työskennellyt Uusitalo meni mukaan poliittiseen toimintaan 1920-luvulla ja oli poliittisista syistä vankilassa vuosina 1931–1935 ja 1941–1944.


title: Aaro Uusitalo

text: Uusitalo valittiin kansanedustajaksi eduskuntavaaleissa 1945 Uudenmaan vaalipiiristä. Hän oli luottamustoimessa vain yhden kauden. Hän oli myös sotasyyllisyysoikeuden jäsen ja yksi niistä kolmesta, jotka loppuun asti äänestivät kovimpien mahdollisten rangaistusten puolesta. Muut kaksi olivat Hertta Kuusinen ja Eino Pekkala.


title: Aaro Uusitalo

text: Uusitalo jatkoi toimintaansa SKP:n riveissä 1970-luvulle asti.


title: Suomen säädöskokoelma

text: Suomen säädöskokoelma on virallinen, nykyisin sähköisesti internetissä ilmestyvä julkaisusarja, jossa julkaistaan tärkeimmät säädökset. Ennen vuotta 2011 säädöskokoelma julkaistiin painettuna. Kun säädös on julkaistu, sen katsotaan tulleen kansalaisten tietoon ja samalla heitä velvoittavaksi. Säädöskokoelman ruotsinkielinen sisarteos on "Finlands författningssamling". Oikeuskirjallisuudessa kokoelmasta käytetään lyhennettä "SäädK" tai "SDK", ruotsinkielisessä tekstissä "FFS" tai "FörfS". Lehden päätoimittaja on Jari Linhala.


title: Suomen säädöskokoelma

text: Suomen säädöskokoelmassa on julkaistava:Perustuslaissa säädetään että valtioneuvoston on presidentin allekirjoitettua lain viipymättä julkaistava laki Suomen säädöskokoelmassa. Laista tulee käydä ilmi, milloin se tulee voimaan, ellei siitä ilmene, että voimaantulon ajankohdasta säädetään asetuksella. Jos lakia ei ole julkaistu voimaantulopäivänä, se tulee voimaan vasta julkaisemispäivänä. Muutoinkin julkaiseminen on säädösten ja viranomaisten antamien oikeussääntöjen voimaantulon ehdoton edellytys.


title: Suomen säädöskokoelma

text: Säädöskokoelmaan liittyy myös aakkosellinen asiahakemisto ja ajanluvunmukainen hakemisto. Vuoteen 1995 asti julkaistiin noin kymmenen vuoden välein edellisen kymmenvuotiskauden hakemistojen yhdistelmä. Nykyisin tiedonhaun apuna toimii sähköinen säädöskokoelma http://www.finlex.fi/.


title: Suomen säädöskokoelma

text: Nykyisin säädöskokoelman julkaisemisesta huolehtii oikeusministeriö. Sen painamisesta huolehtii Edita Prima Oy ja myynnistä Edita Publishing Oy.


title: Suomen säädöskokoelma

text: Säädösten julkaiseminen Suomen suuriruhtinaskunnassa alkoi vuonna 1808. Ne julkaistiin aluksi ruotsin kielellä; osa säädöksistä julkaistiin myös suomen- ja venäjänkielisinä käännöksinä, ja tämä osoitettiin ruotsinkielisessä säädöksessä huomautuksella: "Dito på Ryska och Finska språken." Joskus julkaistiin ainoastaan venäjänkielinen tai suomenkielinen käännös.


title: Suomen säädöskokoelma

text: Vuosina 1808–1859 säädökset koottiin jälkikäteen kahdeksi erilliseksi ruotsinkieliseksi julkaisusarjaksi, joiden niteet ilmestyivät muutaman vuoden välein tai vuosittain:


title: Suomen säädöskokoelma

text: Suomen asetuskokoelma perustettiin 28. marraskuuta 1859 annetulla julistuksella. Kun Asetuskokoelmaa alettiin julkaista vuonna 1860, säädökset julkistettiin kaikki siitä lähtien paitsi ruotsiksi myös suomeksi ja venäjäksi.


title: Suomen säädöskokoelma

text: Suomenkielisen säädöskokoelman nimenä on ollut:


title: Suomen säädöskokoelma

text: Ruotsinkielisen kokoelman nimeksi määrättiin 1859 "Storfurstendömet Finlands Författnings-Samling" ja venäjänkielisen nimeksi "Сборникъ Постановленій Великаго княжества Финляндскаго".


title: Suomen säädöskokoelma

text: Aluksi kokoelman jokaisella asetuksella ei ollut omaa juoksevaa numeroa, vaan samassa vihossa julkaistiin useita asetuksia. Säädöksen nimenä oli 1860-luvulla usein "Keisarillisen Majesteetin Armollinen Julistus", mutta myös monen muun nimisiä julkaistiin. Nimenä saattoi olla asetus, ilmoitus, järjestys, kaavio, kertomus, kirje, käsky, ohje, plakaatti, päätös, pöytäkirja, selitys, supliikkipäätös, sääntö jne. Ero näiden termien välillä oli usein epäselvä, ja 1900-luvun alussa asetuksiksi kutsuttiin myös useita eduskunnan säätämiä lakeja.


title: Suomen säädöskokoelma

text: Yleisesti tärkeissä asetuksissa (julistuksissa) oli merkintä "Julkiluettava saarnastuolista". Tällöin ne lähetettiin kuvernöörien (maaherrojen) kautta papeille, jotka lukivat ne kirkossa ääneen kansalle.


title: Suomen säädöskokoelma

text: Vuonna 1918 Suomen asetuskokoelma ilmestyi sekä Helsingissä että Vaasassa. Helsingissä Suomen kansanvaltuuskunta julkaisi numerot 10–33 ja niin sanottu Vaasan senaatti julkaisi Vaasassa numerot 12–28. Molemmat käyttivät nimeä Suomen Asetuskokoelma, mutta samannumeroisilla asetuksilla oli täysin eri sisältö.


title: Suomen säädöskokoelma

text: Suomen säädöskokoelman sopimussarjassa (lyhenne SopS) julkaistaan Suomea velvoittavat valtiosopimukset, niihin liittyvät asiakirjat ja Suomen niihin tekemät varaumat, selitykset ja ilmoitukset. Samoin julkaistaan sopimusten irtisanomista ja soveltamista koskevat päätökset. Lisäksi sopimussarjassa julkaistaan sopimusten voimaansaattamislait ja -asetukset sekä Suomen kansainvälisiä suhteita koskevat ilmoitukset.


title: Suomen säädöskokoelma

text: Yleiseltä merkitykseltään vähäisistä sopimuksista voidaan sopimussarjassa julkaista vain ilmoitus, jossa kerrotaan viranomainen, jolta on saatavissa jäljennös valtiosopimuksesta.


title: Suomen säädöskokoelma

text: Autonomian aikana ulkovaltojen kanssa tehdyt sopimukset julkaistiin muiden asetusten joukossa. Itsenäisen Suomen tekemät sopimukset julkaisi aluksi ulkoministeriö. Vuodesta 1933 lähtien ne on julkaistu Suomen asetuskokoelman sopimussarja-nimisenä erillisosana. Vuoden 1981 alussa kokoelman nimeksi tuli Suomen säädöskokoelman sopimussarja. Sopimuksilla on sopimussarjassa oma, säädöskokoelmasta erillään oleva juokseva numerointi. Sopimussarja on jakautunut kahtia: Vuodesta 1981 on julkaistu "Suomen säädöskokoelman sopimussarja: Ulkovaltain kanssa tehdyt sopimukset" ja vuodesta 1994 "Suomen säädöskokoelman sopimussarja: Euroopan talousalue".


title: Suomen säädöskokoelma

text: Vuosina 1993–2002 julkaistiin Suomen säädöskokoelman talousarviosarjaa. Siinä julkaistiin valtion talousarvio, lisätalousarviot, asetukset lainanottovaltuuksista sekä muut valtiontalouteen läheisesti liittyvät säädökset. Vuodesta 2003 talousarviot on julkaistu Suomen säädöskokoelmassa. Talousarviosarjassa käytettiin omaa juoksevaa numerointia.


title: Suomen säädöskokoelma

text: Säädöksiin viitataan siten että ensin ilmoitetaan säädöksen nimi, sitten hyväksymispäivämäärä ja säädöskokoelman numero (esimerkiksi Suomen perustuslaki 11.6.1999/731). Jos säädöksen hyväksymisvuosi on eri kuin julkaisuvuosi, niin molemmat vuodet pitää ilmoittaa (Laki Libanonin kanssa tehdyn sijoitusten edistämistä ja keskinäistä suojaamista koskevan sopimuksen eräiden määräysten hyväksymisestä 13.11.1998/8 v. 2000).


title: Suomen säädöskokoelma

text: Toinen lyhyempi tapa on säädöksen nimen lisäksi ilmoittaa vain säädöskokoelman numero ja säädöskokoelmavuosi, mutta jättää hyväksymispäivämäärä pois (Suomen perustuslaki 731/1999). Huomaa että numeroiden esittämisjärjestys on eri tavoissa erilainen.


title: Suomen säädöskokoelma

text: Oikeudellisissa kirjoituksissa säädöksiin viitataan usein käyttämällä vakiintuneita lyhenteitä, joiden selitykset ilmoitetaan lyhenneluettelossa tai käytettäessä lyhennettä ensimmäisen kerran. Säädöksen osat eli lainkohdat yksilöidään ilmoittamalla lyhenne sekä luvun ja pykälän numero. RL 24:1 tarkoittaa rikoslain 24 luvun 1 pykälää.


title: Suomen säädöskokoelma

text: Kullakin ministeriöllä on määräyskokoelma, jossa ministeriö julkaisee ne säädökset, joita ei julkaista Suomen säädöskokoelmassa. Samoin muilla valtion viranomaisilla on oma määräyskokoelmansa viranomaisen antamien määräysten julkaisemista varten. Kokoelmissa voidaan julkaista myös yleisiä ohjeita, päätöksiä ja tiedonantoja.


title: Heljä Ketola

text: Heljä-Marja Ketola (aik. Tammisola) (s. 18. toukokuuta 1946) on suomalainen poliitikko. 2000-luvulla Ketola on työskennellyt järjestelmäpäällikkönä Kansaneläkelaitoksen tietohallinto-osastolla 31.1.2010 saakka. Vuonna 2009 Ketola veti Suomen sosiaali- ja terveysministeriön alaista Electronic Exchange of Social Security Information (EESSI) -projektia. Hän toimi aiemmin aktiivisesti Suomen kommunistisessa puolueessa (SKP) ja sen viimeisenä puheenjohtajana 1990-luvun alussa.


title: Heljä Ketola

text: Tammisola kasvoi isovanhempiensa luona Porissa. Porin tyttölyseosta ylioppilaaksi kirjoittanut Tammisola meni mukaan politiikkaan 1960-luvulla opiskellessaan Turussa, ja vuonna 1971 hän liittyi SKP:hen. Tammisola nousi puolueväen tietoisuuteen 1970-luvun puolivälissä toimiessaan Kelan pääluottamusmiehenä. Hän esitti näkemyksiään rohkeasti puoluejohtoa kumartelematta. Suosio vei Tammisolan n puheenjohtajaksi, ja vuonna 1981 hänet valittiin SKP:n keskuskomiteaan.


title: Heljä Ketola

text: Tammisola tunnettiin SKP:n enemmistön kovan linjan kannattajana. Hän oli keskeinen toimija, kun taistolaiset erotettiin puolueesta vuosina 1985–1986. Tammisola valittiin SKP:n varapuheenjohtajaksi 20. edustajakokouksessa 1984, ja uudestaan vuoden 1985 ylimääräisessä edustajakokouksessa, jota oppositio boikotoi. Puolueen pääsihteeriksi hän nousi keväällä 1988, kun Esko Vainionpää joutui eroamaan epäonnistuneen taloudenhoidon seurauksena. Tammisolan tehtäväksi muodostui puolueen finanssien elvyttäminen.


title: Heljä Ketola

text: Tammisola valittiin puheenjohtajaksi SKP:n 22. edustajakokouksessa helmikuussa 1990. Huhtikuussa 1990 perustettiin Vasemmistoliitto, johon SKP ja SKDL sulauttivat poliittisen toimintansa. SKP:n poliittinen toimikunta jatkoi toimintaansa Tammisolan johdolla vuoteen 1992, jolloin se päätti hakea puolueen konkurssiin. Tammisola oli järjestön muodollinen puheenjohtaja vuoteen 1996, jolloin Yrjö Hakasen johtama uusi SKP sai organisaation haltuunsa ja lopulta lakkautti sen.


title: Heljä Ketola

text: Ketolalla on kaksi lasta.


title: Alejandro Lerner

text: Alejandro Lerner (s. 1957) on argentiinalainen muusikko, joka on toiminut useissa yhtyeissä ja työskennellyt mm. Luis Miguelin, Paul Ankan ja Céline Dionin kanssa. Vuonna 1977 Lerner liittyi Soluna-yhtyeeseen. Neljä vuotta myöhemmin hän perusti oman yhtyeensä, La Magian. Yhtye julkaisi albumin "Alejandro Lerner y La Magia" vuonna 1982, mutta hajosi seuraavana vuonna. La Magian hajottua Lerner aloitti soolouran. Vuonna 1999 julkaistiin Lernerin kokoelmalevy "20 Años". Vuonna 2002 Lerner oli mukana Santanan kappaleessa "Hoy es adios", joka julkaistiin Santanan albumilla "Shaman".


title: 7. taivas

text: 7. taivas oli vuonna 1995 suomalainen perustettu popyhtye ja poikabändi, jonka jäseniä olivat Baker, Jocka, Samppa, Timppa ja Niko. Yhtye levytti kaksi albumia ja seitsemän singleä. Ensimmäinen albumi oli vuonna 1996 julkaistu "Salaisuus".


title: 7. taivas

text: Vuonna 1998 yhtye jätti EMI Finlandin ja perusti oman levy-yhtiön About Pop Records Finland Oy:n. Yhtiön kautta 7. taivas julkaisi toisen albuminsa "Marionetti", jolta julkaistiin singlenä yhtyeen tunnetuimmat kappaleet ”Mihin vain meen (7. taivaaseen)” ja ”Saippuakupla”. Yhtyeen levyjä on myyty noin 28 000 kappaletta.


title: 7. taivas

text: 7. taivas valittiin "7 Päivää" -lehden äänestyksessä Vuoden kotimaiseksi tulokkaaksi vuonna 1996. Vuoden yhtye -sarjassa sijoitus oli neljäs. "Suosikin" äänestyksissä yhtye oli muun muassa vuoden tulokkaista neljäs ja vuoden yhtyeistä kahdeksas (1996). "Soundi"-lehden äänestyksessä 7. taivas oli Vuoden kyky -sarjan 13. vuonna 1996.


title: Shaman (albumi)

text: Shaman on Santanan vuonna 2002 julkaistu studioalbumi. Se äänitettiin vuonna 2002 ja julkaistiin 22. lokakuuta 2002. Useimmissa levyn kappaleissa on mukana myös muita artisteja. Albumilta julkaistiin singlenä kappale ”The Game of Love”, jossa on mukana Michelle Branch. Yhdysvalloissa julkaistiin singlenä myös ”Why Don’t You and I”, jossa on mukana Nickelbackin laulaja Chad Kroeger.Kappaleen kirjoitti ja lauloi albumille Chad Kroeger (vuonna 2002), mutta hän ei voinut tuolloin olla mukana promotoimassa laulua, koska hänen managerinsa mukaan se olisi häirinnyt liikaa Chadin yhtyeen Nickelbackin samana vuonna julkaistavaa uutta albumia. Chad päätti ehdottaa The Calling -yhtyeen solisti Alex Bandia Santanalle, ja niin kappale lopulta julkaistiin singlenä Alexin laulamana, pääsi radiosoittoon ja siitä tehtiin kesäinen musiikkivideo vuonna 2003.


title: Artabazos

text: Artabazos (noin 389-325 eaa.) oli persialainen aristokraatti, joka oli Hellespontin Fryygian satraappi. Hän oli sukua Farnakekselle joka oli Dareios I:n tärkeimpiä ministereitä.


title: Artabazos

text: Vuonna 367 eaa. alkoivat useat Vähän-Aasian satraapeista kapinoida Artakserkses II:a vastaan, heidän joukossan Artabazoksen vanhempi veli Ariobarzanes, joka tuolloin oli Hellespontin Fryygian satraappi. Kapinan kukistumisen jälkeen Artabazos nimitettiin veljensä seuraajaksi. Artaksserkses II:n kuoleman jälkeen Artabazos kapinoi vuorostaan vuonna 358 eaa. Artabazos sai aluksi apua Ateenalta, mutta Artakserkses III sai ateenalaiset luopumaan aikestaan. Artabazoksen palveluksessa oli myös kaski rodoslaista Mentor ja Memnon. Artabazos oli antanut Mentorille vaimoksi oman tyttärensä Barsinen. Lopulta Artakserkses kukisti Artabazoksen ja tämän oli paettava Makedoniaan kuningas Filippos II:n hoviin. Hänen mukanaan maanpakoon seurasi myös Memnon. Artakserkses armahti kuitenkin Mentorin ja tämän avulla Artabazos sai palata Persiaan vuonna 342 eaa. Kun Mentor kuoli vuonna 340 eaa. meni Barsine naimisiin Memnonin kanssa.


title: Artabazos

text: Artabazos hävisi tämän jälkeen lähteistä siihen asti kun hän antautui Aleksanteri Suurelle sen jälkeen kun Bessos tappoi Dareios III:n. Voimme olettaa että Artabazos kannatti Dareiosta kun tämä kaappasi vallan vuonna 336 eaa. Artabazoksesta tuli eräs Aleksanterin tärkeimmistä persialaisista neuvonantajista. Aleksanteri palkitsi Artabazoksen nimittämällä tämän Baktrian satraapiksi.


title: Artabazos

text: Vuonna 327 eaa. Artabazos pyysi eroa virastaan korkean ikänsä vuoksi. Hänen poikansa palvelivat jatkossakin Aleksanteri Suurta ja tämän seuraajia. Kaksi Artabazosin tyttäristä meni naimisiin Aleksanterin upseerien kanssa.


title: Deep Turtle

text: Deep Turtle oli porilainen punk-trio. Yhtye oli aktiivinen vuosina 1990–1996 ja 2002–2004. Deep Turtle oli ensimmäinen suomalainen yhtye, joka kutsuttiin vuonna 1994 osallistumaan BBC:n "John Peel Sessioihin".


title: Deep Turtle

text: Yhtyeen tunnusmerkiksi nousi poukkoileva jazzcore, jossa yhtye yhdisteli hardcore punkin energiaa ja intensiteettiä tiukkaan tekniseen soitantaan. Soitossa oli vaikutteita myös latinalaisista tyyleistä elävine rytmeineen ja kitarakuljetuksineen. Yhtye nautti arvostusta erittäin hyvänä livebändinä ja parhaimmillaan sen keikat olivat loistavia dynamiikan, äänen ja energian purkauksia. Yhtye on itse käyttänyt musiikistaan myös termiä mambo punk.


title: MapleStory

text: MapleStory on korealaisen Wizet-yhtiön kehittämä MMORPG. Peli on ilmaispeli.


title: Plácido Domingo

text: Plácido Domingo (s. 21. tammikuuta 1941 Madrid, Espanja) on espanjalainen oopperalaulaja.


title: Plácido Domingo

text: Hän aloitti uransa baritonina, mutta teki aktiiviuransa tenorina. Hän on eläkkeelle jäätyään jälleen esiintynyt baritonirooleissa. Domingo on laulanut muun muassa ranskan-, saksan- ja italiankielisiä oopperoita. Hän on opiskellut orkesterinjohtoa js työskennellyt kapellimestarina.


title: Plácido Domingo

text: Domingo syntyi Madridissa, mutta muutti lapsena Meksikoon, jossa hän alkoi opiskella pianon soittoa ja orkesterinjohtamista. Hän esiintyi ensimmäistä kertaa oopperalaulajana vuonna 1959 Giuseppe Verdin oopperassa Rigoletto, ja 1961 hän sai laulaa pääroolin Verdin oopperassa "La Traviata". Yksi Domingon tunnetuimmista rooleista on Verdin "Otellon" nimirooli. Domingo toimi vuodesta 1996 Washingtonin oopperan johtajana eikä tehnyt enää vuonna 2011 sopimusta uudelle kaudelle.


title: Plácido Domingo

text: Domingo esiintyi yhteiskonserteissa Luciano Pavarottin ja José Carreraksen kanssa "Kolme tenoria" -nimellä 1990-luvulla ja 2000-luvun alussa. Domingo palkittiin 20. helmikuuta 2009 ruotsalaisella miljoonan dollarin arvoisella Birgit Nilsson -palkinnolla. Domingo on myöhemmällä urallaan toiminut myös kapellimestarina.


title: Plácido Domingo

text: Domingolta poistettiin vuonna 2010 paksusuolen syöpä.


title: Keeper of the Seven Keys: The Legacy

text: Keeper of the Seven Keys: The Legacy on Helloweenin loka–marraskuun vaihteessa 2005 julkaisema tupla-albumi. Se on teemaltaan ja tyyliltään jatkoa yhtyeen 1980-luvun vaikutusvaltaisille menestysalbumeille Keeper of the Seven Keys Part I ja Keeper of the Seven Keys Part II. Mrs. God -kappaleesta nousi suuri hitti, ja se onkin ollut yhtyeen vakiokappaleita keikoilla.


title: Brian Bennett

text: Brian Bennett (s. 9. helmikuuta 1940 Lontoo) on brittiläinen muusikko, joka tunnetaan parhaiten The Shadowsin nykyisenä rumpalina. Bennett liittyi The Shadowsiin lokakuussa 1961 Tony Meehanin tilalle. Hän soittaa myös kosketinsoittimia eri yhtyeissä. Lisäksi hän on toiminut tuottajana ja tehnyt musiikkia moniin brittiläisiin televisiosarjoihin, esimerkiksi "Ruth Rendellin murhamysteereihin".


title: Maksapaise

text: Maksapaise (abscessus hepatis) on maksassa sijaitseva märkäpesäke. Arviolta 8-15 ihmistä 100 000:sta saa joskus elämässään maksapaiseen. Maksapaise johtaa joskus kuolemaan, mutta se voidaan hoitaa muun muassa leikkauksella. Maksapaiseen syitä ei juuri tunneta, mutta diabeetikoilla on muita suurempi riski saada sellainen. Sairauden oireita ovat kuume, kipu ja joskus painon väheneminen.


title: Hepatomegalia

text: Hepatomegalia tarkoittaa maksan suurenemista. Sen yleisin aiheuttaja on rasvamaksa. Rasvamaksassa maksaan kertyy rasvaa ja sen paino voi nousta normaalista 1–1,4 kilogrammasta jopa 4–6 kilogrammaan. Rasvamaksan yleisimmät syyt ovat alkoholi, ylipaino ja diabetes.


title: Hepatomegalia

text: Hepatosplenomegaliasta kärsivällä myös perna on epätavallisen suuri.


title: Tony Meehan

text: Tony Meehan (2. maaliskuuta 1943, Hampstead, Suur-Lontoo – 28. marraskuuta 2005) oli brittiläinen muusikko. Hän oli mukana perustamassa The Shadows -yhtyettä ja oli sen alkuperäinen rumpali vuosina 1958-1961. Myöhemmin hän soitti The Shadowsin keikoilla satunnaisesti vierailevana jäsenenä.


title: Whatever (Oasiksen kappale)

text: Whatever on rock-yhtye Oasiksen kappale ja single/EP, joka julkaistiin 18. joulukuuta 1994. Single julkaistiin joulumarkkinoille ja nousi saman tien Ison-Britannian single-listan sijalle 3, ollen yhtyeen ensimmäinen top-5 single.


title: Whatever (Oasiksen kappale)

text: Whatever kappaletta ei ole millään Oasis-albumilla, mutta on tunnettu siitä huolimatta. Se on julkaistu ainoastaan singlenä. Sitä on myyty kotimaassaan Isossa-Britanniassa yli 710 000 kappaletta. Jouset kappaleella soittaa London Session Orchestra. Singlen b-puolia ovat "(It's Good) To Be Free", ja "Half The World Away", jotka löytyvät The Masterplan -b-puolikokoelmalta sekä "Slide Away", joka on poimittu "Definitely Maybe" albumilta.


title: Whatever (Oasiksen kappale)

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Noel Gallagher, ellei toisin mainita.


title: Marie Bonaparte

text: Prinsessa Marie Bonaparte (2. heinäkuuta 1882 Saint-Cloud – 21. syyskuuta 1962 Saint-Tropez) oli ranskalainen psykoanalyytikko ja Sigmund Freudin läheinen ystävä. Marie Bonaparte auttoi Freudin perhettä pakenemaan Itävallasta Lontooseen natsivallan alta.


title: Marie Bonaparte

text: Marie Bonaparte oli Napoleon Bonaparten sukulainen: Hänen isänsä Roland Bonaparte (1859–1924) oli ranskalaista aatelisukua. Hänen isoisänsä Pierre Napoleon Bonaparte oli Napoleonin veljen Lucien Bonaparten poika. Marie Bonaparten äiti Marie-Félix Blanc (1859–1882) oli varakkaan kiinteistövälittäjän ja sijoittajan François Blancin tytär; tällä oli kiinteistöjä mm. Monte Carlossa. Marie Bonaparte syntyi Saint-Cloudissa Ranskassa.


title: Marie Bonaparte

text: Marie Bonaparte avioitui 21. marraskuuta 1907 Pariisissa Kreikan prinssin Yrjön kanssa, joka oli Yrjö I:n poika. Heille syntyi kaksi lasta, Peter (1908–1980) ja Eugénie (1910–1988). 1920-luvulla Marie Bonaparte kävi Sigmund Freudin vastaanotolla useita kertoja hakemassa apua frigiditeettiin. Hoito oli ilmeisen tehokas, koska Marie Bonapartella on myöhemmin suhde Freudin oppilaan Rudolf Loewensteinin ja Ranskan pääministerin Aristide Briandin kanssa.


title: Marie Bonaparte

text: Vuonna 1938 natsi-Saksa miehitti Itävallan ("Anschluss"). Freudin juutalainen tausta oli aina ollut hänelle samantekevä, mutta nyt se tuli väistämättä esille kun natsit vaativat Freudia lopettamaan psykoanalyysin tutkimisen. Freudin kirjoja oli poltettu Saksassa, koska ne olivat natsien mukaan vaaraksi ihmiskunnan tieteelle. Vaikutusvaltansa turvin Marie Bonaparte auttoi Freudin perhettä pakenemaan Itävallasta maksamalla vaaditun maksun viranomaisille, ja 4. heinäkuuta 1938 Freud matkusti perheineen Ranskaan. Sieltä matka jatkui Pariisin kautta Lontooseen, jossa Freud kuoli vuoden kuluttua syöpään.