title: Suomen presidentinvaali 2012

text: Äänioikeutettuja oli 4 402 622, joista ulkomailla asui 230 422. Äänestysaktiivisuus oli kotimaassa 72,8 ja ulkosuomalaiset mukaan lukien 69,7 prosenttia. Ennakkoon äänesti 1 415 004 ja vaalipäivänä 1 655 425 äänioikeutettua. Näistä hylättyjä ääniä oli 9 658 eli 0,31 prosenttia annetuista äänistä.


title: Suomen presidentinvaali 2012

text: Toisella kierroksella äänestysaktiivisuus oli kotimaassa 68,9 prosenttia, mikä oli presidentinvaalien alhaisin tulos sitten vuoden 1950 vaalien. Myös äänestysaktiivisuuden lasku toisella kierroksella ensimmäiseen nähden oli tavatonta suoran kansanvaalin aikana. Lisäksi ensimmäistä kertaa koskaan ennakkoäänestys oli vilkkaampaa kuin vaalipäivän äänestys.


title: Suomen presidentinvaali 2012

text: Hylättyjä ääniä oli 25 133 eli 0,87 prosenttia annetuista äänistä, mikä oli sekin ennätys.


title: Suomen presidentinvaali 2012

text: Haavisto ilmoitti uudenvuodenpuheessaan olevansa huolestunut tuloerojen ja eriarvoisuuden kasvamisesta 1970-luvun tasolle. Hän piti vakavana asiana myös epätasa-arvoisuutta terveydenhuollossa. Hän kannattaa hyvinvointivaltiota, mutta näkee kauhukuvana luisumisen kohti lasten luokkayhteiskuntaa.


title: Suomen presidentinvaali 2012

text: Hän sanoi tavoitteekseen olla ensimmäisellä kierroksella toinen ja toisella kierroksella ensimmäinen. Soinin mukaan puolustusvoimien määrärahojen vähentäminen ja maamiinat kieltävä sopimus ovat vakava asia, joihin ylipäällikön tulisi ottaa kantaa.


title: Suomen presidentinvaali 2012

text: Soinin mukaan ei ole oikein, että säännöt eivät ole kaikille samat, ja hän näki sen uhkana yhteiskunnan sisäiselle rauhalle. Soinin mukaan suomalainen työ, yrittäminen Suomessa ja itsenäinen päätösvalta ratkaisee Suomen tulevaisuuden mm. koulutuksen, terveyden sekä eläkkeiden osalta.


title: Suomen presidentinvaali 2012

text: Väyrynen ilmaisi vastustavansa keskittämispolitiikkaa ja sanoi Suomen tarvitsevan elävän maaseudun ja elinvoimaiset maakunnat. Hän näki kuntahallinnon keskittämisessä vaarana muun muassa lähidemokratian häviämisen.


title: Suomen presidentinvaali 2012

text: Väyrynen rahoitti kampanjaansa myymällä omalla ja vaimonsa kuvalla varustettuja mukeja. Niiden myyntimäärä kohosi yli 8 000:een. Väyrysen televisiomainonta alkoi vuodenvaihteessa, ja niissä asetelmana oli presidentin uudenvuoden puhetta mukaileva Väyrysen pitämä kuudenvuodenpuhe.


title: Suomen presidentinvaali 2012

text: Lipposen kampanjateesejä olivat kansainvälisyys, demokratia ja oikeudenmukaisuus. Hän painotti etteivät yhteiskunnalliset erot saa kasvaa liian suuriksi ja, että aidossa hyvinvointivaltiossa eri kansanryhmät, sukupolvet ja alueet ovat samanarvoisia. Lipposen mielestä Euroopan Unioni on lisännyt turvallisuutta ja vakautta Euroopassa ja koko maailmassa.


title: Suomen presidentinvaali 2012

text: Niinistö vetosi kokemukseensa hovioikeudessa ja suomalaiseen sisuun mennä yhdessä eteenpäin. Toiselle kierrokselle lähdettäessä Niinistö lupasi presidentiksi päästessään perustaa korkean tason työryhmän selvittämään keinoja lasten ja nuorten hyvinvoinnin parantamiseksi.


title: Suomen presidentinvaali 2012

text: Essayah'n vaalikampanjan kulut olivat vapaaehtoisen ennakkoilmoituksen mukaan yhteensä 70 000 euroa. Siitä 26 000 euroa oli Suomen Kristillisdemokraatit r.p.:ltä, 25 000 euroa ehdokkaan omia varoja, 15 000 euroa yksityisiltä saatuja lahjoituksia ja 4 000 euroa puolueyhdistyksiltä.


title: Suomen presidentinvaali 2012

text: Biaudet otti kampanjansa aikana kantaa erityisesti tasa-arvoon ja kansainvälisyyteen. Hän sanoi olevansa huolestuneempi Suomessa vallitsevasta vihamielisestä ilmapiiristä kuin taloudesta, ja kertoi tämän syyksi presidenttikisaan lähtemiselle. Alustavan vaalirahailmoituksen mukaan Biaudet pyrki presidentiksi 440 000 euron vaalibudjetilla.


title: Suomen presidentinvaali 2012

text: Arhinmäki näki presidentinvaalit tärkeänä arvokeskustelun paikkana ja painotti kampanjassaan vapauteen, tasa-arvoon ja kestävään kehitykseen. Ulkopolitiikan saralla Arhinmäki otti useaan otteeseen kantaa Suomen mahdolliseen Nato-jäsenyyteen ja syytti muita ehdokkaita Naton "salarakkaiksi". Maailmanlaajuisen rauhanaatteen lisäksi Arhinmäki näki tärkeänä panostamisen lähisuhteisiin.


title: Suomen presidentinvaali 2012

text: Niinistön kannatus oli mielipidemittauksissa selvästi voimakkainta: kannatus oli loppuvuodesta 2011 noin 55 prosenttia ja alkuvuodesta 2012 noin 50 prosenttia kantansa ilmaisseista. Vuoden 2012 alussa Haavisto, Soini ja Väyrynen saivat noin kymmenen prosentin kannatuksen. Tammikuun 2012 puolessa välissä Haaviston ja Väyrysen kannatus nousi noin 15 prosenttiin ja Niinistön laski noin 40 prosenttiin. Kampanjoinnin kuluessa Haavisto ohitti Väyrysen ja pääsi toiselle kierrokselle.


title: Suomen presidentinvaali 2012

text: Eduskuntavaaleissa ja aiemmissa presidentinvaaleissa kannatusprosentit laskettiin aikaisemmin vain kyselyssä kantansa ilmaisseiden perusteella. Näiden vaalien yhteydessä alettiin käyttää uutta tapaa, jossa "ei osaa sanoa" ja "ei ilmoittanut kantaansa" ryhmät lasketaan omaksi luokakseen, jolloin ehdokkaiden yhteen laskettu kannatus on alle sata prosenttia.


title: Suomen presidentinvaali 2012

text: Tulevilla ehdokkailla spekulointi alkoi jo varhain, mutta varsinaisesti ehdokasasettelut alkoivat keväällä ja kesällä 2011 eduskuntavaalien jälkeen.


title: Suomen presidentinvaali 2012

text: Suomen palloliiton puheenjohtaja ja entinen eduskunnan puhemies Sauli Niinistö ilmoitti 28. kesäkuuta 2011 lähtevänsä tavoittelemaan ehdokkuutta. Ylimääräinen puoluekokous nimesi hänet ehdokkaaksi Helsingissä 22. lokakuuta 2011.Entinen pääministeri ja eduskunnan puhemies Paavo Lipponen ilmoitti 11. elokuuta 2011 pidetyssä tiedotustilaisuudessa asettuvansa ehdolle presidenttiehdokkaaksi, vaikka aiemmin kysyttäessä hänen kantansa ehdokkuuteen oli ollut ehdottoman kielteinen. Lipponen voitti puolueen esivaalin 67 %:lla annetuista äänistä ja puoluevaltuusto vahvisti hänen ehdokkuutensa 8. lokakuuta 2011.


title: Suomen presidentinvaali 2012

text: Helsingin Sanomat raportoi Riihimäen Sosiaalidemokraattien nimenneen europarlamentaarikko Mitro Revon ehdokkaakseen kesäkuussa. Pohjois-Haagan yhdistys nimesi Maria Guzenina-Richardsonin ja Helsingin yhdistys Pentti Arajärven. Vuosaaren yhdistys ehdotti Tuula Haataisen lisäksi Eero Heinäluomaa. Jäsenvaaliin ehdokkaaksi tarvittiin 10 jäsenyhdistyksen tuki tai 250 puolueen jäsenen allekirjoitus.


title: Suomen presidentinvaali 2012

text: Jäsenvaalissa oli lopulta kolme ehdokasta: Haatainen, Kantola ja Lipponen. Helsingin apulaiskaupunginjohtaja Tuula Haatainen sai esivaalissa 22 % äänistä. Kansanedustaja Ilkka Kantola pyrki ehdokkaaksi ja totesi pysyvänsä kisassa mukana Lipposen mukaantulosta huolimatta. Kantola sai esivaalissa 11 % äänistä.Perussuomalaisten puheenjohtaja, kansanedustaja Timo Soini sanoi marraskuussa 2009 todennäköisesti asettuvansa ehdolle presidentiksi ilmaisten mielenkiintonsa tehtävää kohtaan ensimmäisenä mahdollisena ehdokkaana. Syyskuussa 2011 Soini vahvisti pyrkivänsä ehdokkaaksi, ja puoluevaltuusto valitsi hänet yksimielisesti 15. lokakuuta 2011.


title: Suomen presidentinvaali 2012

text: Keskustan puoluehallitus päätti 9. syyskuuta 2011 esittää entistä kansanedustajaa, ministeriä ja keskustan puheenjohtajaa Paavo Väyrystä keskustan presidenttiehdokkaaksi ja jättää esivaalin pitämättä, koska muita nimiä ei ollut ilmoittautunut. Lopullisesti puolueen ehdokkaan vahvisti ylimääräinen puoluekokous 29. lokakuuta 2011. Väyrynen sanoi uskovansa, että hänen mahdollisuutensa tulla valituksi presidentiksi ovat erinomaiset ja spekuloi vasemmistopuolueiden asettuvan tuekseen oikeistoehdokasta vastaan.Vasemmistoliiton puoluevaltuusto valitsi 20. marraskuuta 2011 puolueen ehdokkaaksi puheenjohtaja Paavo Arhinmäen, joka vasta kaksi päivää aiemmin oli ilmoittanut olevansa käytettävissä. Vasemmistoliitto päätti jo elokuussa asettavansa oman ehdokkaan presidentinvaaliin. Vuosien 2000 ja 2006 vaaleissa puolue ei asettanut omaa ehdokasta, vaan tuki SDP:n ehdokasta Tarja Halosta.


title: Suomen presidentinvaali 2012

text: Ehdokkaan löytäminen oli vasemmistoliitolle vaikeaa, sillä useat puolueen varteenotettavat poliitikot kieltäytyivät ehdokkuudesta. Itsekin kieltäytynyt puolueen eduskuntaryhmän puheenjohtaja Annika Lapintie ehti jo lokakuussa ilmoittaa julkisuudessa, ettei puolue välttämättä tarvitse omaa ehdokasta.


title: Suomen presidentinvaali 2012

text: RKP esitteli 30. elokuuta 2011 ehdokkaanaan vähemmistövaltuutettu Eva Biaudet'n. Biaudet'ta pidettiin jo pitkään RKP:n todennäköisimpänä ehdokkaana. 29. elokuuta 2011 puolue ilmoitti järjestävänsä seuraavana päivänä presidentinvaaleja koskien tiedotustilaisuuden, johon osallistuisi myös ministeri Elisabeth Rehn, mikä herätti myös mahdollisuuden aiemmin Biaudet'ta avoimesti tukeneen Rehnin omasta ehdokkuudesta. Biaudet'n nimesi virallisesti ehdokkaaksi ylimääräinen puoluekokous Vaasassa 22. lokakuuta.


title: Suomen presidentinvaali 2012

text: Muita varhaisissa veikkailuissa esillä olleita ovat myös entisen puheenjohtaja ja ministeri Christoffer Taxell, europarlamentaarikko Carl Haglund ja puolueen puheenjohtaja Stefan Wallin.


title: Suomen presidentinvaali 2012

text: Kansanedustaja Pekka Haavisto valittiin yksimielisesti vihreiden ehdokkaaksi puoluekokouksessa 11. kesäkuuta 2011. Haavistoa esitti ehdokkaaksi jo vuonna 2009 silloinen kansanedustaja Kirsi Ojansuu.


title: Suomen presidentinvaali 2012

text: Puolueen puheenjohtaja sisäministeri Päivi Räsänen ilmoitti kesällä 2011, ettei puolue aseta kisaan omaa ehdokastaan. Tämän jälkeen Kristillisdemokraattien arveltiin asettuvan tukemaan kokoomusehdokasta yhteisenä oikeistoehdokkaana. Lokakuun 2011 lopussa Essayah antoi suostumuksensa ehdokkaaksi, ja puheenjohtaja Räsänen ilmoitti esittävänsä häntä puoluevaltuustolle. Bjarne Kallis totesi, ettei asetu enää ehdolle.Korkeimman hallinto-oikeuden presidentti Pekka Hallberg ilmoitti syyskuussa 2011 sanomalehti Karjalaisessa aikovansa tavoitella presidenttiehdokkuutta kansalaisliikkeen riveistä, mutta luopui lokakuun lopulla ehdokkuuden tavoittelusta vedoten muun muassa perhesyihin. Hän kertoi olleensa tehtävästä pitkään kiinnostunut.


title: Suomen presidentinvaali 2012

text: Journalistiliiton toimeksiannosta vaalien aikana vaaliuutisointia analysoinut mediatutkija Lars Lundsten arvosteli toimittajien työtä voimakkaasti. Hänen mukaansa ”toimittajat käsittelivät ehdokkaita voittajien ja häviäjien rooleissa, nöyryyttivät heitä ja keskittyivät presidentin valinnan kannalta epäolennaisuuksiin, kuten vaalikampanjoihin”. Edelleen Lundsten syytti toimittajia populismista, päällepuhumisesta ja ammattitaidottomuudesta ja katsoi, ettei harrastettu journalismi todella palvele äänestäjien tietotarpeita ja demokratiaa. Tutkijan mielestä ”voidaan myös ajatella, että toimittajien kertomukset ehdokkaista ja näiden kampanjoista eivät yritäkään olla tärkeitä demokratian kannalta, vaan silkkaa viihdettä”.


title: Suomen presidentinvaali 2012

text: Vaaleissa oli tehty kaikkien aikojen ennätys ennakkoäänestäneiden määrässä ulkomailla. Suomen ulkomaanedustustoissa kävi alustavien tietojen mukaan presidentinvaalin ensimmäisen kierroksen ennakkoäänestyksen aikana antamassa äänensä yhteensä 47 524 henkilöä. Äänestäjiä oli ministeriön mukaan yli 50 prosenttia enemmän kuin vuoden 2006 presidentinvaalin ensimmäisellä kierroksella. Tuolloin edustustoissa äänesti 30 298 ja laivoilla 291 henkilöä.


title: Suomen presidentinvaali 2012

text: Ulkomailla vakinaisesti asuvia äänioikeutettuja oli vuonna 2012 yli 230 000. Presidentinvaalin ennakkoäänestys järjestettiin tänä vuonna 90 maassa. Eniten ääniä eli 12 040 annettiin perinteiseen tapaan Ruotsissa. Toiseksi eniten ääniä annettiin Espanjassa, 7 361 ääntä. Seuraavaksi vilkkaimmin äänestettiin Saksassa 3 287 ääntä, Yhdysvalloissa 3 279 ääntä, Isossa-Britanniassa 2 851 ääntä, Thaimaassa 2 161 ja Belgiassa 1 475 ääntä.


title: Suomen presidentinvaali 2012

text: Suomen Nuorisoyhteistyö – Allianssi järjesti nuorisovaalit, joissa ensimmäisellä kierroksella äänensä antoi 76 417 nuorta 650 koulusta. Nuorisovaaleissa äänioikeutetuista nuorista 63,5 % oli yläkoululaisia, 33 % lukiolaisia ja 10 % toisen asteen ammatillisten oppilaitosten opiskelijoita. Äänet jakautuivat ehdokkaiden kesken seuraavasti (pyöristetty ensimmäiseen desimaaliin):


title: Suomen presidentinvaali 2012

text:
Nuorisovaalien toisella kierroksella Sauli Niinistö sai 76,5 prosenttia äänistä ja Timo Soini 23,5 prosenttia. Toisella kierroksella annettiin 48 555 hyväksyttyä ääntä.
Osa ennakkoäänestyksessä käytettävistä kirjekuorista oli viallisia. Kirjekuorien liimapinta ei pitänyt, eivätkä kuoret pysyneet kiinni. Oikeusministeriön mukaan auenneiden kirjekuorien ääniä ei nykyisen lainsäädännön mukaan hylätä. Vaalijohtaja Arto Jääskeläinen kertoo, että ministeriö sai tiedon viallisista kirjekuorista heti ensimmäisenä ennakkoäänestyspäivänä. Vaalitoimitsijoita oli sen jälkeen kehotettu käyttämään kirjekuorien sulkemiseen liimaa.


title: Härmälä

text: Härmälä on Tampereen eteläinen kaupunginosa. Se sijaitsee Hatanpään kaupunginosan ja Pirkkalan kunnan välissä kaupungin rajalla. Keskustasta lähtevä Hatanpään valtatie muuttuu Härmälän läpi kulkiessaan Pirkkalaan jatkuvaksi Nuolialantieksi. Naapurikaupunginosia ovat Rantaperkiö ja Sarankulma.


title: Härmälä

text: Härmälässä on tasapuolisesti sekä omakotitaloja että pienkerrostaloja. Osa Härmälästä on kaavoitettu puutarhakaupunginosaksi suurine omakotitontteineen. Pirkkalan rajalla on tiheämpää matalaa kerrostalorakentamista. Välittömästi Pirkkalan puolella on Partolan alue suurine marketteineen.


title: Härmälä

text: Härmälässä sijaitsevat Lepolan huvila, Pirkkahalli, Härmälän kirjasto ja "Tampere Camping Härmälä" (Härmälän leirintäalue).


title: Härmälä

text: Huomattavana piirteenä Härmälän kadunnimistössä – ilmailuaiheisten kadunnimien ohella – on suuri yhtenäinen ryhmä kadunnimiä, joiden aiheena ovat miesten etunimet. Näistä ensimmäisenä hyväksyttiin Antinkatu vuonna 1925, sitten Heikin- ja Mikonkadut vuonna 1935 ja muut vuonna 1937. Oletettavasti Antti, Heikki, Mikko ja Matti ovat olleet entisen Härmälän kylän talojen isäntiä, mutta muiden nimien valintaperusteet eivät selviä asiakirjoista. Etenkin T-alkuisten nimien, joilla ei liene historiallista yhteyttä katujen sijaintipaikkaan, suuri määrä herättää huomiota.


title: Härmälä

text: Härmälän asuntoalueen ja Pirkkahallin välissä sijaitsee lähes umpeenkasvanut Vähäjärvi.


title: Härmälä

text:
Härmälä mainittiin vuoden 1540 maakirjassa Pirkkalan pitäjän Tammerkosken jakokuntaan kuuluvana kylänä, jossa oli kaksi taloa. Kylän nimi juontuu todennäköisesti sanasta "härmä", mutta professori Viljo Nissilän mukaan taustalla saattaa olla myös saksalaisperäinen miehennimi "Herman". Härmälän kaksi taloa yhdistettiin yhdeksi ratsutilaksi vuonna 1629. Härmälän tila, joka siirtyi Hatanpään kartanon omistukseen vuonna 1759, sijaitsi nykyisen lentokonetehtaan alueella.
Tampereen kaupunki osti vuonna 1913 Hatanpään kartanon alueen, jossa yhteydessä kaupunki sai myös Härmälän perintötilan. Alue tuli virallisesti osaksi Tamperetta vuonna 1920. Uusi kaupunginosa perustettiin 1925, jolloin siihen kuului myös vuonna 1923 ostettu Lepola. Tampereen kaupunginvaltuusto hyväksyi Härmälän asemakaavan vuonna 1925, mutta se vahvistettiin vasta vuonna 1935. Alueelle kaavoitettiin 163 omakotitalotonttia, jotka rakennettiin 1920-luvun ja 1930-luvun aikana. Talvi- ja jatkosodan välisenä välirauhan aikana Nuolialantien eteläpuolisten poikkikatujen varsille rakennettiin niin sanotut suurperheisten talot.


title: Härmälä

text: Vuosina 1948−1976 Härmälä oli Tampereen kaupungin liikennelaitoksen johdinautolinjan 1 toinen päätepiste.


title: Härmälä

text: Härmälä liittyy Suomen ilmailuhistoriaan sen alkuvaiheista lähtien. Tamperelainen taiteilija Adolf Aarno teki ensimmäisenä suomalaisena lentoyrityksen ranskalaisella yksitasoisella Demoiselle-koneella Pyhäjärven jäällä Härmälän edustalla huhtikuussa 1911.


title: Härmälä

text: Sarankulman alueella sijaitsi 1980-luvulle asti Tampere-Härmälän lentoasema, joka valmistui vuonna 1936 ja oli Suomen toinen siviili-ilmailun maakenttä Turun Artukaisten jälkeen. Samaan aikaan kentän valmistumisen kanssa Valtion lentokonetehdas siirsi tehtaansa Suomenlinnasta Härmälään. Kentällä toimi myös silloinen Suomen ilmavoimien Lentovarikko kunnes se siirrettiin Vuorekseen. Nykyisin lentokentän paikalla sijaitsee Ilmailunkatu taloineen.


title: Härmälä

text: Vuonna 1936 tuotantonsa aloittanut lentokonetehdas muuttui 1946 Valmetin tehtaaksi. Viimeisimpänä entisen lentokonetehtaan paikalla oli Cargotec-konsernin omistama Kalmarin tehdas, joka valmisti satamien niin kutsuttuja lukkeja. Se on eräs sotakorvausteollisuuden aikaansaama suomalainen innovaatio. Cargotec siirsi lukkien valmistuksen Puolaan ja ajoi sen alas lopullisesti 2010-luvun aikana. Vanha lentokonetehdas oli tarkoitus suojella ja palauttaa 1930-luvun asuun, mutta alueen pilaantunut maaperä pakotti sen purkamiseen. Entisen tehdasalueen edessä on VL Viima -koulukone lasivitriinissä. Toinen alueella oleva tehdas on Metso Automation.


title: Härmälä

text: Lentovarikon kilta teki vuonna 1996 aloitteen ilmailumuistomerkin rakentamisesta. Tampereen kaupunki antoi tukensa aloitteelle ja sen suunnittelijaksi pyydettiin professori Kimmo Kaivantoa, joka itse asui pikkupoikana Härmälässä. Silloisen Pirkkahallin luo pystytetyn muistomerkin nimeksi tuli Leonardo muun muassa ilmailua ideoineen keksijän Leonardo da Vincin mukaan.


title: Sampo Karpo

text: Sampo Karpo (s. 1976 Helsinki) on suomalainen toimittaja ja elokuvaohjaaja. Karpo on ohjannut muutamia lyhytelokuvia, kuten "Beaivi, aurinko". Karpo on toimittaja Hannu Karpon ja laulaja Raita Karpon poika. Sampo Karpo teki isänsä kanssa reportaasityyppistä "Karpolla on asiaa" -televisio-ohjelmaa. Hänet valittiin Kuubi Visual Productionsin luovaksi johtajaksi vuoden 2013 alusta.


title: Shaanxin maanjäristys

text: Shaanxin maanjäristys on kaikkien aikojen tuhoisin maanjäristys. Siinä kuoli noin 830 000 ihmistä. Se tapahtui 23. tammikuuta 1556 Shaanxissa, Kiinassa. Maanjäristys vaikutti 1 000 kilometrin säteellä: Shaanxin, Shanxin, Henanin, Gansun, Hebein, Shandongin, Hubein, Hunanin, Jiangsun ja Anhuin maakuntiin. Tuohon aikaan suuri osa alueen ihmisistä asui lössikerrostumiin kaivetuissa luolissa, jotka sortuivat maanjäristyksen aikana. Maanjäristyksessä kuoli noin 60 prosenttia alueen väestöstä.


title: Shaanxin maanjäristys

text: Nykyisten arvioiden mukaan maanjäristyksen voimakkuus oli noin 8 momenttimagnitudiasteikolla. Vaikka se oli historian tuhoisin maanjäristys, se ei kuitenkaan ollut voimakkain. Jälkijäristykset jatkuivat puolen vuoden ajan, useita kertoja kuussa. Episentrumi oli Shaanxin maakunnan Huan piirikunnassa (Huaxianissa), lähellä Huavuorta (34°05' pohjoista leveyttä, 109°07' itäistä pituutta).


title: Shaanxin maanjäristys

text: Keisarillinen oppinut Qin Keda selvisi maanjäristyksestä ja kirjasi tapahtumia. Hän päätteli että "maanjäristyksen alkaessa sisällä olevien ihmisten ei kannata lähteä heti ulos, vaan kyyristyä alas ja odottaa sopivaa tilaisuutta. Vaikka pesä putoaa, muutama muna voi silti säilyä ehjänä."


title: Shaanxin maanjäristys

text:
Kiinan historiassa maanjäristystä kuvataan seuraavasti:
Xi’anin kaupungissa sijaitseva Pieni villihanhipagodi (vanha korkea torni) selvisi myös järistyksestä, mutta lyheni 45 metristä 43,4 metriin.


title: Lounais-Suomi

text: Lounais-Suomi tarkoittaa Suomen lounaista osaa. Nimitys esiintyy muun muassa seuraavissa yhteyksissä:


title: Esmoriz

text: Esmoriz on kaupunki Portugalissa. Se sijaitsee 25 kilometriä Porton kaupungista etelään. Esmoriz on ollut kaupunki vuodesta 1993 lähtien. Sen pinta-ala on hieman yli yhdeksän neliökilometriä ja asukasluku noin 11 000. Kaupungin tämänhetkinen pormestari on Alcides Alves.


title: Murat IV

text: Murat IV (27. heinäkuuta 1612 – 9. helmikuuta 1640) oli Osmanien valtakunnan sulttaani vuodesta 1623 kuolemaansa asti. Hän oli yksi aikansa voimakkaimmista hallitsijoista.


title: Murat IV

text: Murat IV syntyi Istanbulissa sulttaani Ahmed I:n ja Kösem Sultanin pojaksi. Hän oli epätavallisen suuri ja voimakas mies. Hän harrasti jousiammuntaa ja painia. Hänen sanotaan olleen niin vahva, että hän kykeni painissa päihittämään vastustajansa pelkästään yhdellä kädellä. Hän myös käytti taistelussa aseinaan raskasta nuijaa sekä suurta miekkaa, jotka molemmat painoivat kertomusten mukaan vähintään 50 kilogrammaa. Murat IV:stä tuli sulttaani 14-vuotiaana, kun hänen mielisairas setänsä, sulttaani Mustafa I, syöstiin vallasta ja otettiin vangiksi. Valtakautensa alkuvuosina Murat IV oli pelkkä nukkehallitsija, ja todellinen valta oli hänen äidillään. Samaan aikaan Osmanien valtakunta alkoi rappioitua: persialaiset valloittivat suuria alueita, Anatoliassa syntyi kapinoita ja janitsaarit hyökkäsivät sulttaanin palatsiin.


title: Murat IV

text: Murat IV päätti ratkaista valtakuntansa ongelmat ja otti vallan käsiinsä. Hän halusi välttää isoveljensä Osman II:n kokeman kohtalon, ja niinpä hän teloitutti maansa vaikutusvaltaisimmat poliitikot että sotilasjohtajat, mukaan lukien useimmat veljistään, suurvisiirin sekä satoja upseereja. Hän myös teloitutti noin 20 000 anatolialaista kapinallista. Hartaana muslimina hän kielsi tupakoinnin ja alkoholin nautiskelun, vaikka hänen itse huhuttiin olevan alkoholisti. Hän myös määräsi, ettei kukaan saanut liikkua valtakunnan kaupungeissa öisin. Sulttaani yritti saattaa maahan järjestyksen varkaiden ja ryöstäjien joukkosurmaamisilla, hän saattoi itsekin vaellella kaupungin kaduilla surmaamassa pahantekijöitä.


title: Murat IV

text: Sotilaallisesti Murat IV:n suurin saavutus oli sotaretki Persiaa vastaan. Sotaretken aikana osmanit valloittivat muiden muassa Azerbaidžanin ja suuria alueita Mesopotamiasta. Hän myös onnistui palauttamaan valtakuntansa uudelle kukoistuskaudelle. Hieman ennen kuolemaansa Murat IV solmi rauhan safavidien kanssa.


title: Murat IV

text: Murat IV kuoli vain 27-vuotiaana maksakirroosiin vuonna 1640. Kuolinvuoteellaan hän määräsi veljensä Ibrahimin teloitettavaksi, sillä hän ei halunnut itselleen seuraajia. Määräystä ei kuitenkaan ikinä toteutettu, ja Ibrahimista tuli uusi sulttaani.


title: Koillis-Suomi

text: Koillis-Suomi koostuu Pohjois-Pohjanmaalla sijaitsevista Kuusamon kaupungista ja Taivalkosken kunnasta sekä Lapissa sijaitsevista Kemijärven kaupungista, Pelkosenniemen, Posion, Sallan ja Savukosken kunnista. Koillis-Suomen alue on luonut Koillis-Suomen elinkeinostrategian vuosille 2011-2015 Euroopan unionin parasta alueellista ennakointikäytäntöä ensimmäisenä elinkeinostrategian luomiseen soveltaen. Lisäksi Koillis-Suomen elinkeinostrategia on tiettävästi ensimmäinen maakuntien rajat ylittävä seudullinen elinkeinostrategia Suomessa. Elinkeinostrategian vision mukaan Koillis-Suomi on vuonna 2025 "Pohjoisen luottamuksen, luonto-osaamisen ja perheyrittäjyyden menestystarina" Elinkeinostrategia on toteutettu osana Koillis-Suomen koheesio- ja kilpailukykyohjelmaa. Koillis-Suomi toimii myös yhtenä keskeisenä porttina (mm. Sallan kansainvälinen raja-asema) merkitystään logistiikan ja energiateollisuuden keskuksena kasvattavalle Murmanskin ja Luoteis-Venäjän alueelle sekä Koillisväylälle.


title: Sérgio Azevedo

text: Sérgio Azevedo (s. 1968 Coimbra) on portugalilainen säveltäjä. Hän toimii tällä hetkellä opettajana lissabonilaisessa musiikkikoulussa. Azevedo on säveltänyt yli sata teosta, joihin kuuluu pääasiassa orkesteri- ja kamarimusiikkia. Hän on julkaissut myös kaksi kirjaa: "A Invenção dos Sons" (1999) ja "Olga Prats – Um Piano Singular" (2007).


title: Aron Winter

text: Aron Mohamed Winter (s. 1. maaliskuuta 1967 Paramaribo, Suriname) on alankomaalainen maajoukkuejalkapalloilija, jonka pelipaikka oli keskikentällä. Vaikka hän syntyi Surinamessa, hän edusti Alankomaita, jonka siirtomaa Suriname aikaisemmin oli.


title: Aron Winter

text: Winter aloitti uransa SV Lelystadin joukkueessa, josta hän siirtyi jo 19-vuotiaana maineikkaaseen Ajax Amsterdamiin. Hän debytoi Ajaxissa 6. huhtikuuta 1987 pelatussa ottelussa FC Utrechtia vastaan. Ajax voitti ottelun 3-0. Winter pelasi seurassa monta menestyksekästä kautta voittaen Hollannin Cupin 1987 ja 1988, Eredivisien 1990 (Alankomaiden mestaruus), Cup-voittajien Cupin 1987 ja UEFA Cupin vuonna 1992, kunnes siirtyi Italiaan, SS Lazion riveihin.


title: Aron Winter

text: Laziossa hän pelasi keskikentällä puolustavassa roolissa korvaten englantilaisen Paul Gascoignen. Hän kuului Serie A:n parhaisiin pelaajiin yhdessä maanmiehiensä Ruud Gullitin, Marco van Bastenin ja Frank Rijkaardin kanssa. Vaikka henkilökohtaiset esitykset olivat mainioita, ei Winter voittanut Laziossa ainoatakaan titteliä. Vuonna 1996 hän siirtyikin Internazionaleen, ja voitti toisen kerran UEFA Cupin vuonna 1998. Interissä hän pelasi monien aikansa suurten pelaajien, kuten Roberto Baggion, Giuseppe Bergomin ja Gianluca Pagliucan kanssa. Vähitellen Winterin tähti alkoi kuitenkin himmetä, ja vuonna 1999 hän palasi takaisin Ajaxiin, jossa hän lopetti uransa 2001 käytyään ensin lainalla Sparta Rotterdamissa.


title: Aron Winter

text: Alankomaiden maajoukkueessa Winter pelasi ensimmäisen kerran 25. maaliskuuta 1987 Kreikkaa vastaan 1-1 -tasapeliin päättyneessä ottelussa. Hän oli tärkeässä roolissa monissa arvokisoissa, MM-kisoissa 1994 ja 1998 sekä EM-kisoissa 1996 ja 2000. Yhteensä hän pelasi maajoukkueessa 84 ottelua ja teki kuusi maalia, joista tärkeimmän MM-kisojen 1994 puolivälierissä Brasiliaa vastaan.


title: Sirppi ja vasara

text: Sirppi ja vasara () on tunnetuimpia sosialismin ja kommunismin tunnuksista, jossa sirppi kuvaa maatyöläisiä ja vasara tehdastyöläisiä. Nämä symboloivat yhdessä maalla ja kaupungeissa työskentelevien ihmisten liittoa.


title: Sirppi ja vasara

text: Tunnus yhdistetään usein Neuvostoliittoon, joka käytti tunnusta lipussaan ja vaakunassaan. Toinen tunnettu kommunismin tunnus on "punainen tähti", jota käytettiin muun muassa Puna-armeijan lipussa.


title: Sirppi ja vasara

text: Sirppi ja vasara -merkki on Unicode-merkistössä (☭).


title: Sirppi ja vasara

text: Sirppi ja vasara -aiheinen kuvio oli Neuvostoliitossa laajassa käytössä. 1930-luvun keskivaiheille saakka sitä käytettiin valtakunnan pienoisvaakunana, joka esiintyi virallisissa asiakirjoissa ja leimoissa. Kuvio hyväksyttiin maalis-huhtikuun vaihteessa 1918, ja sen vahvisti neuvostojen viides kokous Moskovassa 10. heinäkuuta 1918. Ensimmäisen kerran sitä käytettiin virallisesti Venäjän SFNT:n kansankomissaarien neuvoston leimassa 26. heinäkuuta 1918. Vuoden 1923 jälkeen kuvion osat, sirppi ja vasara, olivat poikkeuksetta ristissä, kun ne saatettiin varhaisessa vaiheessa esittää symmetrisesti rinnakkain.


title: Sirppi ja vasara

text: Kuviossa oli alun perin auran päällä oleva vasara, mutta symbolien merkitys oli samanlainen kuin myöhemminkin. Myös puna-armeija ja punakaarti kuuluivat symbolin varhaisimpiin käyttäjiin. Neuvostoliiton lippuun sirppi ja vasara tuli mukaan 1923, ja Neuvostoliiton perustuslaissa se mainittiin 1924.


title: Sirppi ja vasara

text: Sirppi ja vasara -kuvio oli mukana paitsi maan lipussa ja vaakunassa, myös kaikkien neuvostotasavaltojen lipuissa ja vaakunoissa. Sen tyylitelty versio siipien kera oli osa Neuvostoliiton kansallisen lentoyhtiön Aeroflotin logoa, johon se kuuluu vielä tänäkin päivänä huolimatta siitä, ettei yhtiöllä ole enää mitään yhteyksiä aiempaan poliittiseen taustaansa Neuvostoliitossa.


title: Sirppi ja vasara

text: Angolan lipussa symboliikka on säilynyt muuttumattomana, mutta sisältö ja graafinen suunnittelu on muuttunut. Maanviljelijöiden sirppi on korvattu sokeriruo'on viljelyssä käytetyllä viidakkoveitsellä ja vasaran tilalla on ratas.


title: Sirppi ja vasara

text: Unkarin vaakunassa käytettiin vuodesta 1949 vuoteen 1956 vasaraa työväenluokan ja tähkää maanviljelijöiden symbolina. Vaakuna oli kyseisellä ajanjaksolla käytössä myös Unkarin lipussa.


title: Sirppi ja vasara

text: Kongon kansantasavallan (nykyään Kongon tasavalta) entisessä lipussa (1970-1991) on keskellä ristityt kuokka ja vasara, jotka symboloivat maanviljelijöiden ja tehdastyöläisten liittoa.


title: Sirppi ja vasara

text: Itä-Saksan vaakunassa kuvioiden symboliikaksi tuli vasara (työväenluokka) ja harppi (älymystö). Kuviot oli sijoitettu maanviljelijöihin viittaavan seppeleen sisään.


title: Sirppi ja vasara

text: Kiinan kommunistinen puolue käyttää hieman muunneltua versiota kuviosta. Sirpin muoto on siinä esikuvaansa pyöreämpi, ja keltainen väri on vaaleampi.


title: Sirppi ja vasara

text: Pohjois-Korean hallitsevan puolueen, Korean työväenpuolueen, lipussa on sirppi talonpoikien symbolina, vasara työläisten symbolina sekä kirjoituspensseli älykköjen symbolina.


title: Sirppi ja vasara

text: Kommunististen maiden ulkopuolella vuonna vuosina 1919-1934 käytössä olleessa ja hieman muutettuna uudelleen vuodesta 1945 käytössä olevassa Itävallan vaakunassa esiintyvät sirppi ja vasara. Austrofasistisen diktatuurin kaudella 1934 sirppi ja vasara poistettiin vaakunasta, mutta palautettiin jälleen vuonna 1945. Samalla vaakunaan lisätiin katkotut kahleet natsien vallan päättymisen symbolina.


title: Magnesiitti

text: Magnesiitti (MgCO) on kalsiitin ja dolomiitin kaltainen, mutta on karbonaattimineraaleista kaikkein kovin.


title: Magnesiitti

text: Magnesiitti on kidejärjestelmältään trigonaalinen. Kiteet ovat romboedrejä tai sauvamaisia. Magnesiitti on väriltään valkea, kellanvalkoinen, sinertävän harmaa tai ruskehtava. Viirun väri on valkoinen. Kiilto on lasikiilto, mutta mineraali voi olla myös kiilloton. Kovuus on 4–4,5 Mohsin asteikolla ja ominaispaino on 2,9–3,1 g/cm³.


title: Magnesiitti

text: Magnesiittia käytetään tulenkestävien tiilien sekä erikoissementtien valmistukseen. Myös sulatusuuneja vuorataan magnesiitilla. Magnesiitti on magnesiummalmimineraali. Magnesiittia esiintyy monissa paikoissa Itä-Suomessa.


title: Jaap Stam

text: Jaap Stam (s. 17. heinäkuuta 1972) on alankomaalainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja.


title: Jaap Stam

text: Stam aloitti uransa synnyinkaupunkinsa pikkuseurassa, DOS Kampenissa. Vuonna 1992 hän siirtyi ammattilaiseksi FC Zwolleen. Siellä hän pelasi yhden kauden, jonka päätteeksi siirtyi SC Cambuuriin. Läpimurtonsa Stam teki vasta vuonna 1995, ensimmäisellä kaudellaan Willem II:n joukkueessa. Tilburgilaisjoukkueesta hän siirtyi ensimmäiseen huippuseuraansa, PSV Eindhoveniin. Pari kautta myöhemmin hänestä tuli kaikkien aikojen kallein alankomaalainen jalkapalloilija, kun Manchester United FC maksoi hänestä PSV:lle siirtosummana 10,5 miljoonaa puntaa. Alankomaissa hän ehti voittaa Hollannin Cupin 1996, Hollannin Supercupin 1997 ja 1998, Eredivisien 1997 ja Alankomaiden parhaan pelaajan tittelin 1997.


title: Jaap Stam

text: Viimeistään kolmen ManU:ssa vietetyn kauden aikana Stam nousi Euroopan parhaiden ja arvostetumpien pelaajien joukkoon. Stam voitti seurassa kahdesti Englannin Valioliigan sekä kerran FA Cupin, Intercontinental Cupin ja Mestarien liigan, kunnes siirtyi Italiaan, SS Lazioon vielä edellistä siirtosummaakin korkeammalla rahamäärällä, 16,5 miljoonalla punnalla. Suurin syy siirtoon oli Stamin omaelämäkerran ""Head to Head"" aiheuttama suuttumus manageri Alex Fergusonissa. Laziossa Stam ei yltänyt suuriin saavutuksiin, ja lisäksi hän sai viiden kuukauden (valitusten jälkeen lyheni neljään) kilpailukiellon kärähdettyään doping-testissä nandrolonista. Siirryttyään AC Milaniin Stam nousi takaisin huipulle.


title: Jaap Stam

text: Alankomaiden maajoukkueessa Stam debytoi 24. huhtikuuta 1996, 1–0–tappioon päättyneessä ottelussa Saksaa vastaan. Hän oli mukana maajoukkueessa MM-kisoissa 1998 ja EM-kisoissa 2000, joista jälkimmäisissä hän epäonnistui tärkeässä rangaistuspotkussa rangaistuslaukauskilpailussa Italiaa vastaan. Stam lopetti maajoukkueuransa kolmansien arvokisojensa, 2004 EM-kisojen jälkeen. Hän pelasi maajoukkueessa 67 ottelua ja teki niissä kolme maalia.Lokakuussa 2009 Stam aloitti uransa valmentajana Eerste Divisiessä pelaavassa FC Zwollessa. Stam toimi päävalmentajana tammikuuhun 2010 saakka. Kaudeksi 2011/12 hän palasi Zwolleen apulaisvalmentajan tehtäviin. Kesällä 2013 Stam jätti seuran ja siirtyi AFC Ajaxin apulaisvalmentajaksi. Kauden 2013/14 jälkeen Stam siirtyi Jong Ajaxin valmentajaksi. Hän valmensi Jong Ajaxia kaksi kautta ja joukkue sijoittui parhaimmillaan Eerste Divisien yhdeksänneksi. Kesäkuussa 2016 Stam allekirjoitti kaksivuotisen sopimuksen Englannin Mestaruussarjan Readingin kanssa.


title: Jaap Stam

text: Debyyttikaudellaan 2016/17 Stam luotsasi Readingin Mestaruussarjassa kolmanneksi ja Valioliigan nousukarsintoihin. Karsintojen välierissä Reading pudotti Fulhamin jatkosta yhteismaalein 2–1, mutta taipui karsintafinaalisarjassa Huddersfield Townille lopulta rangaistuspotkukilpailussa. Kaudella 2017/18 Readingin kausi oli heikompi ja nousukarsintojen sijaan joukkue joutui taistelemaan sarjapaikastaan. Heikot tulokset johtivat Stamin potkuihin maaliskuussa 2018, kun Reading oli vajonnut vain kolmen pisteen päähän putoamisviivasta.


title: Vorna (täsmennyssivu)

text: Vorna voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Urho Heiskala

text: Urho Heiskala (18. helmikuuta 1902 – 2. maaliskuuta 1940), lempinimeltään Guille, oli kuuluisa suomalainen lentäjä 1920–1940-luvuilla. Hänet tunnettiin erityisesti Suomen ilmavoimien koelentäjänä 1930-luvulta.


title: Urho Heiskala

text: Heiskala aloitti lentäjänuransa suojeluskunnan reservilentäjäkurssilla vuonna 1924, sai Suomen ilmailuvoimien lentomerkin vuonna 1925 ja toimi lentäjänä Pommituseskaaderissa Viipurissa vuodesta 1925 vääpelinä sekä lentomestarina vuosina 1925–1929 Utissa hävittäjälaivueessa. Vuonna 1928 hän matkusteli lentokonehankinta-asioissa Tšekkoslovakiassa ja Virossa.


title: Urho Heiskala

text: Vuonna 1927 sattui Heiskalan uran kiperin tilanne, kun hän koelentäessään IVL D.26 Haukka -hävittäjää joutui lattakierteeseen 600 metrin korkeudelta ja sai kierteen oikenemaan vasta aivan puidenlatvojen tasalla.


title: Urho Heiskala

text: Suomen ilmapuolustusliitto (nyk. Ilmailuliitto) osti vuoden 1927 viimeisenä päivänä De Havilland D.H.60X Moth -lentokoneen, joka nimettiin Ilmattareksi, ja toukokuussa 1928 toisen Valtion lentokonetehtaalla valmistetun Moth-lentokoneen, josta tuli Pilvetär. Koska Suomessa ei ollut tuohon aikaan vielä siviililentäjiä muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta, ilmavoimat komensi Urho Heiskalan ilmailuliiton Ilmatar-koneen lentäjäksi vuonna 1928. Kun Pilvetär otettiin käyttöön, Heiskala siirtyi sen päälentäjäksi.


title: Urho Heiskala

text: Heiskala teki ilmapuolustusliittoa tunnetuksi tekemällä useita maakuntakiertueita taitolentonäytöksineen ja yleisölennätyksineen ympäri Suomen, jopa Viroonkin vuonna 1930. Ensimmäinen maakuntakierros tehtiin Karjalaan alkaen 24. maaliskuuta 1928, jossa mm. Viipurin ilmapuolustusyhdistys järjesti ilmailupäivät 1. huhtikuuta. Heiskala ihastutti kansalaisia "akrobatia-esityksillään, joihin kuuluivat huimaavat voltit, korkkiruuvit ja muut surmantemput".


title: Urho Heiskala

text: Käytännössä Heiskala toimi ilmapuolustusliiton pitkäaikaisimpana lentäjänä vuosina 1928–1931, lennettyään neljä ja puoli vuotta, yhteensä 872 lentotuntia, yhteensä 210 paikkakunnalla lennättäen 3 530 henkilöä.


title: Urho Heiskala

text: Vuoden 1925 alussa Heiskala liittyi kapteeni Väinö Bremerin nelihenkiseen "Keisarin sirkuslaivueesseen". Se teki taitolentoesityksiä Gourdou-Leseurre GL-21 -koneilla.


title: Urho Heiskala

text: Helsingissä järjestettiin vuonna 1932 Suomen ensimmäinen siviililentonäytös. Urho Heiskala oli sen pääesiintyjiä.


title: Urho Heiskala

text: Heiskala komennettiin vuonna 1931 ilmapuolustusliiton lentäjän tehtävistä takaisin hävittäjälaivueeseen mm. lennonopettajaksi Santahaminaan ja vuonna 1933 ilmavoimien koelentolaivueeseen. Hän toimi koelentolaivueessa vuoteen 1940 koelentäen asiakkaana toimien ilmavoimien puolesta Valtion lentokonetehtaan lentokoneita. Koelentäjänä toimiessaan Heiskala lensi yli viittäkymmentä eri konetyyppiä.


title: Urho Heiskala

text: Vuonna 1932 Heiskala osallistui komennettuna Ruotsiin Pohjoismaiden lentokilpailuihin ja samoihin aikoihin Suomen ympärilentokisoihin Helsingistä Petsamoon ja takaisin. Heiskala esitti ensimmäisenä suomalaisena ulkopuolisen silmukan Suomen Ilmailuklubin Bücker Jungman -koneella Härmälän lentokentän avajaisissa järjestetyssä lentonäytöksessä 30. toukokuuta 1937.


title: Urho Heiskala

text: Talvisodassa Tampereen hävittäjäpuolustukseen osallistui neljä koelentueen konetta. Lentomestari Urho Heiskala lensi kuusi sotalentoa ja ampui alas 20. tammikuuta 1940 yhden Tupolev SB-2 -pommikoneen Pälkäneellä. Tämä jäi Heiskalan ainoaksi ilmavoitoksi.


title: Urho Heiskala

text: Heiskala kaatui 2. maaliskuuta 1940 talvisodan viimeisessä ilmataistelussa Tampereen päällä torjuessaan vihollisen pommituslentoa. Heiskalan Fokker D.XXI -hävittäjä FR-84 putosi I-153-hävittäjän alasampumana Ylöjärvelle metsään. Heiskalan kokonaislentoajaksi tuli noin 4 000 tuntia.


title: Einar Vihma

text: Einar August Vihma (vuoteen 1936 Wichmann; 19. syyskuuta 1893 Kuopio – 5. elokuuta 1944 Ihantala) oli suomalainen kenraalimajuri ja Mannerheim-ristin ritari. Talin–Ihantalan taistelussa kuollut Vihma oli viimeinen jatkosodassa kaatunut jääkäri ja tiettävästi itsenäisen Suomen ainoa sodassa rintamalla kaatunut kenraali. Muita sodassa kuolleita kenraaleja ovat Kaarlo Viljanen ja Aarne Snellman, jotka ylennettiin kenraaleiksi vasta haavoittumisen jälkeen. Vihma osallistui myös 1912 Tukholman kesäolympialaisten joukkuevoimisteluun varamiehenä.


title: Einar Vihma

text: Einar Wichmann syntyi Kuopiossa ja hänen vanhempansa olivat pastori Henrik August Wichmann ja Matilda Sofia Saxbäck. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Kuopion klassillisesta lyseosta vuonna 1912 ja aloitti insinööriopinnot Teknillisessä korkeakoulussa samana vuonna. Hyvin edenneet opinnot kuitenkin katkesivat Wichmannin lähtiessä jääkärikoulutukseen Saksaan. Hän liittyi Jääkäripataljoona 27:ään 7. lokakuuta 1915. Keväällä 1916 hänet komennettiin eräiden muiden jääkärien mukana Suomeen värväystehtäviin, hänestä tuli niin sanottu etappijääkäri. Vihma oli mukana Simon kahakassa pidättäjien hyökätessä Simon Maaninkajärven metsäsaunalle majoittuneiden, ilmiannettujen jääkärien kimppuun. Kahakan alkaessa hän oli vartiokierroksella havaitessaan hyökkääjät, joten Wichmann ei jäänyt saarroksiin kämppään, vaan pääsi pakenemaan.


title: Einar Vihma

text: Wichmann palasi Saksaan jääkäripataljoonaan huhtikuussa 1917, mutta jo saman vuoden lokakuussa hänet lähetettiin takaisin Suomeen. Saksassa hän sai erikoiskoulutusta Polangenin komennuskunnassa ja saavutti hilfsgruppenführerin arvon. Jääkärien paluu Suomeen alkoi etukomennuskuntien () lähettämisellä. Wichmann kuului Saksan keisarikunnan laivaston sukellusveneellä "SM UC 57" Suomeen tulleeseen joukkoon. Suomessa hän toimi suojeluskuntalaisten kouluttajana Kuopiossa ja johti kersanttikoulua tammikuussa 1918. Kuopion suojeluskunnan mukana hän osallistui useisiin sisällissodan taisteluihin, kuten Varkauden ja Viipurin valtauksiin. Vuoden 1918 aikana Wichmann ylennettiin luutnantiksi ja nimitettiin komppanianpäälliköksi.


title: Einar Vihma

text: Wichmann ylennettiin vuonna 1919 kapteeniksi, 1922 majuriksi, 1927 everstiluutnantiksi ja 1933 everstiksi. Hän toimi 1933–1936 Kadettikoulun johtajana ja 1936–1939 Suomen Valkoisen Kaartin komentajana. Hän opiskeli 1926 sotakorkeakoulun 1. kurssilla, mutta ei tehnyt diplomityötä koskaan valmiiksi. Loppuarvostelussa hän sijoittui kurssinsa kolmanneksi viimeiseksi. Wichmann suomensi sukunimensä "Vihmaksi" vuonna 1936.


title: Einar Vihma

text: Talvisodassa Vihmasta tuli ensin 1. prikaatin ja sitten everstin arvoisena 10. divisioonan kolmas komentaja everstien Kauppila ja Aarne Blick jälkeen. Vihma siirrettiin 9. tammikuuta 1940 alkaen 7. divisioonan komentajaksi, missä tehtävässä hän toimi sodan loppuun saakka. Välirauhan aikana hän komensi Helsingin sotilaslääniä. Jatkosodassa hän komensi ensin 12. divisioonaa ja 18. joulukuuta 1941 lähtien 6. divisioonaa. 12. lokakuuta 1941 hänet nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi.


title: Einar Vihma

text: Vihma johti joukkojaan edestä itsekin aseistettuna, mikä teki hänestä miestensä keskuudessa legendan. Hänen kerrotaan jopa joutuneen kerran itse mottiin johtaessaan hyökkäystä.


title: Einar Vihma

text: Jatkosodassa elokuussa 1941 Vihman komentama 12. divisioonan joukot työntyivät nopeasti kohti Terijokea, jolloin suuria vihollisosastoja jäi mottiin Länsi- ja Keski-Kannakselle. Raskaiden taisteluiden ja marssin jälkeen osa Jalkaväkirykmentti 46:n I pataljoonaa asettui 4. syyskuuta Terijoen Saunojankankaalle. Mukana tuotiin vangiksi otettuja neuvostosotilaita. Päivän mittaan omille linjoille pyrkiviä neuvostojoukkoja hyökkäsi kahteen otteeseen suomalaisjoukkoja kohti, jotka torjuivat hyökkäykset vaivoin. Tällöin puolustusta johtanut rykmentin tiedustelu-upseeri kapteeni Ahonen määräsi vangit ammuttavaksi heti. Kaksi konepistoolimiestä toteutti käskyn ja surmasi yhteensä 46-57 sotavankia. Rykmentinkomentaja raportoi asiasta Vihmalle, joka hyväksyi täysin Ahosen toiminnan.


title: Einar Vihma

text: Sodan jälkeen asiasta nostettiin oikeudessa kanne. Kenttäoikeudessa rykmentinkomentaja väitti, että divisioonankomentaja Vihma oli syyskuun 1941 alussa käskenyt teloittaa kaikki selustaan jääneet vihollisen upseerit, "politrukit" eli poliittiset upseerit ja merisotilaat. Asia oli epäselvä, sillä etulinjassa Vihma antoi suullisia käskyjä. Syyksi käskyyn arveltiin 1. syyskuuta tapahtunutta Vihman esikuntapäällikön haavoittumista ja usean miehen kaatumista sotavankina olleen merisotilaan paetessa vangitsijoiltaan. Juttu päätyi korkeimpaan oikeuteen, joka tuomitsi kapteeni Ahosen 46 kuolemantuottamuksesta. Tuomiossaan oikeus otti huomioon Vihman antaman surmaamiskäskyn rangaistusta alentavana seikkana.


title: Einar Vihma

text: Vihman komentama 6. divisioona ryösti vuonna 1942 Kajaanin läpi kulkiessaan viinakaupan. Joukot oli sijoitettuna Kajaanin tuntumaan uudelleen järjestelyä varten (vanhemmat ikäluokat kotiutettiin) ja lakkautettiin JR 54 sekä muodostettiin 12 Pr. ja alussa viinaa hankittiin Nurmeksesta ja sittemmin humaltuneet miehet ryöstivät Kajaanin alkon. Alkusyy tapahtumiin saattoi olla Vihman puheesta "kohta teistä moni kuolee". Suunnitteilla oli suomalaisten hyökkäys Sorokkaan Muurmannin radalle, jossa mm. 12 prikaati olisi ollut keskeisessä asemassa. Operaatiota suunnittelivat Airo, Raappana sekä Lagus. Rangaistuksena ankarana tunnettu kenraali määräsi jopa 10 vuotta kuritushuonetta, jota sotaylioikeus myöhemmin kuitenkin lievensi. Vihman kerrotaan vaatineen kerran jopa kuolemanrangaistusta. Vihman rangaistusmenettelyt olisivat johtaneet sodan päätyttyä oikeuteen, mutta toimista luovuttiin hänen kuoltuaan. Viinakaupan ryöstöön osallistuivat lähinnä JR 54 miehet ja siinä yhteydessä mukiloitiin yksi pataljoonan komentaja, Solmu Salonmies, jonka pataljoonan miehet olivat pääosassa viinakaupan murrossa.


title: Einar Vihma

text: Einar Vihma oli Talin–Ihantalan taisteluiden kenties keskeisin rintamakomentaja. Hänen johtamansa 6. divisioona siirrettiin Itä-Karjalasta Ihantalan suunnalle suomalaisten puolustusasemien romahdettua ensin Valkeasaaressa ja sen jälkeen Kuuterselässä, jolloin huomattavia suomalaisosastoja pakeni lähes kaaosmaisessa tilanteessa. Tutkimusten mukaan noin kolmasosa joukoista hajosi, pakeni, siirtyi rintamakarkureiksi tai menetti kosketuksensa joukko-osastoonsa.


title: Einar Vihma

text: Yleisesikunnan päällikön kenraali Heinrichsin käskyllä 20. kesäkuuta 1944 vaadittiin rintamakomentajia puuttumaan tarvittaessa kovalla kädellä karkuruuteen ja pakoiluun. Vihma oli teroittanut alaisilleen upseerien velvollisuutta hillitä asein epäjärjestystä jo 15. kesäkuuta 1944 Sotapäiväkirjojen perusteella Vihma käski 29.kesäkuuta 1944 komentajia ""estämään karkuritapaukset mahdollisesti ankaraakin väkivaltaa käyttäen"" ja kertomaan miehistölle että 20 karkuria oli ammuttu.


title: Einar Vihma

text: Pyöräkankaan taistelussa Ihantalassa 3. heinäkuuta Vihma kiersi kentällä ja koetti palauttaa kovin ottein järjestyksen. Silminnäkijä kertoo nähneensä Vihman, joka juuri oli ampunut kaksi karkuria. Samana päivänä Jalkaväkirykmentti 35:n komentajan eversti S. E. Laaksosen eteen tuotiin viisi karkuria ja heidän mukanaan mahdollisesti Vihman käsky ampua joukosta ainakin muutama mies. Laaksonen määräsi komppanianpäällikkö Sulo Harrolan huolehtimaan käskyn toimeenpanosta. Virallisen ilmoituksen mukaan sotamiehet Reino Kulmanen ja Kaarlo Mäkilä kieltäytyivät palaamasta linjoille, jolloin Harrola kokosi teloitusryhmän ampumaan miehet. Tapaus johti oikeuskäsittelyyn sodan jälkeen. Sotaylioikeus piti tapausta lainvastaisena, mutta vapautti Laaksosen ja Harrolan vastuusta, koska he olivat totelleet divisioonan käskyä. Korkein oikeus vahvisti päätöksen.


title: Einar Vihma

text: Ihantalan taistelussa vastaiskuissa pahoin kulutetun Ruben Laguksen johtaman panssaridivisioonan puolustus oli murtumaisillaan, kun Vihman 6. divisioonan kärkiosat ehättivät sen avuksi. Vihman vastuulle tuli pääosa 6. divisioonaa, JR 12, saksalainen rynnäkkötykkiprikaati, osia panssaridivisioonasta.


title: Einar Vihma

text: Ihantalassa tilanne oli vielä 4. heinäkuuta 1944 äärimmäisen kriittinen. Rintama kuitenkin vakiintui perääntymisvaiheen jälkeen, koska sotivien osapuolten voimasuhteet alkoivat tasoittua. Venäläisille ei myönnetty enää täydennyksiä ja jo olevia yksikköjä, myös valioyksikköjä alettiin siirtää viimeistään heinäkuun puolivälissä pois muille rintamille.


title: Einar Vihma

text:
Ihantalan taistelussa Einar Vihma nousi keskeiseksi rintamakomentajaksi. Mannerheim kirjoitti myöhemmin muistelmissaan:
Kenraalimajuri Einar August Vihma kaatui 5. elokuuta 1944 neuvostoliittolaisten kranaatinheitinkeskityksessä Ihantalan kirkonmäellä yhdessä esikuntapäällikkö Gösta Palkaman kanssa. Vihma oli tulossa seuraamaan kenttäoperaatioita ja hänen vaatimuksesta mukana seurasi useita korkeita upseereita. Ihantalan ratkaisevat taistelut oli tuolloin jo käyty, joten varsinaista syytä eturintamalla olemiseen ei ollut. Vihman toimintaa tutkinut sotahistorian professori Martti Turtola katsoo kaatumisen johtuneen Vihman kiivaasta ja varomattomasta, suorastaan vaaroja hakevasta luonteesta. Kuolema ilmeisesti säästi Vihman jo hankkeilla olleilta oikeustoimilta hänen rangaistusmenetelmiensä vuoksi. Hän oli viimeinen rintamalla kaatunut Saksan-jääkäri.


title: Einar Vihma

text: Taistelu, jossa Vihma kaatui, oli varsin suuri. Kysymyksessä oli vihollisen puolella olevien yli 10 vaurioituneen panssarin tuhoaminen. Ne toimivat vihollisen suoja-asemana ja tuottivat jatkuvasti tappioita suomalaisille, koska vihollinen oli kaivautunut panssareiden taakse ja koska osa panssareiden aseista oli toimintakunnossa. Tarkoituksena oli myös hinata panssarivaunuista omalle puolelle kaksi toimintakuntoisinta. Iskuun osallistui komppanian verran sotilaita, jotka oli jaettu useampaan iskuryhmään. Toivo Kortteen johtama JR 12:n jääkärijoukkue oli tehtävässä keskeisessä roolissa. Ensin tehtiin massiivinen tulivalmistelu, johon myös Stukat osallistuivat ja yksi niistä menetettiin vihollisen tulituksessa. Taistelumaasto oli myös savutettu, jonka takia osastot eksyivät suunnitellulta reitiltään. Panssareiden hinaaminenkin epäonnistui pahoin, kun toinen hinaukseen määrätyistä panssareista ja toinen panssari rikkoutui.


title: Einar Vihma

text: Vihman hautajaiset olivat myös erikoiset, sillä Kuopion kirkkoherra kieltäytyi aluksi siunaamasta kirkosta 30-luvulla eronnutta kenraalimajuria sankarihautaan, siitäkin huolimatta että Vihma oli pappissukua. Ongelman kantauduttua marsalkka Mannerheimin tietoon hän puuttui asiaan ja Vihma laskettiin sankarihautaan.


title: Einar Vihma

text: Einar Vihman muistolaatta on Kuopiossa Puistokadun ja Tulliportinkadun kulmassa sijaitsevan vanhan kasarmirakennuksen seinässä. Vihman on otaksuttu olleen osittaisena esikuvana Väinö Linnan "Täällä Pohjantähden alla" -romaanin jääkärieversti Ilmari Salpakarille. Vihman tavoin myös Salpakari on jääkäriksi ryhtyvä papin poika, jolta puuttuu uskonnollinen vakaumus. Samoin kuin Vihma, myös Salpakari kaatuu Ihantalan taistelussa, minkä lisäksi myös romaaniin sisältyvä maininta Salpakarin joukoissa teloitetusta kahdesta sotilaasta vaikuttaisi viittaavan Vihmaan.


title: Nute Gunray

text:
Nute Gunray on elokuvaohjaajan George Lucasin luoma fiktiivinen henkilö, joka esiintyy "Tähtien sota" -elokuvasarjassa ja sen oheiskirjallisuudessa.
Nute Gunray oli Kauppaliiton varakuningas. Hän oli rodultaan neimoidialainen — pitkä ja vihreä-ihoinen humanoidi, jolla oli nenätön naama sekä käärmemäiset silmät. Useimpien muiden neimoidialaisten tavoin Gunray oli luonteeltaan viekas ja ovela, mutta myös ahne, itserakas ja pelkurimainen. Harvat tiesivät, että Gunray oli liitossa sithlordi Darth Sidiouksen kanssa. Hän ei kuitenkaan tiennyt Sidiouksen olevan senaattori Palpatine.


title: Nute Gunray

text: Nute Gunray teki ensiesiintymisensä , jossa Kauppaliitto on saartanut rauhanomaisen Naboo-planeetan protestina Galaktisen tasavallan aikeille nostaa galaksin kauppareittien verotusta. Ylikansleri Finis Valorum lähetti kaksi jediä — Qui-Gon Jinnin ja tämän oppipojan Obi-Wan Kenobin — neuvottelemaan Kauppaliiton johtajien kanssa kauppasaarron purkamisesta. Gunray oli järkyttynyt saatuaan tietää lähettiläiden olevan jedejä, ja otti välittömästi yhteyden Darth Sidiousiin. Sidious määräsi Gunrayta surmaamaan jedit, joten Kauppaliitto tuhosi jedien diplomaattiristeilijän ja päästi myrkkykaasua kokoussaliin, jossa Jinn ja Kenobi olivat odottamassa neimoidialaisia. Jedit kuitenkin selviytyivät hengissä ja onnistuivat pakenemaan Naboolle. Sidious myös käski Gunrayta aloittamaan Naboon valloituksen. Kauppaliiton taisteludroidien armeijat pian valloittivat Naboon, ja miehittivät sen pääkaupungin Theedin.


title: Nute Gunray

text: Gunray ja hänen avustajansa Rune Haako saapuivat Naboolle ja kohtasivat Kauppaliiton vangiksi joutuneen kuningatar Amidalan. Kuvernööri Sio Bibble vaati Gunrayta kertomaan, miten Kauppaliitto selittäisi Naboon valtauksen senaatille. Gunray vastasi, että hän ja Amidala solmisivat sopimuksen, joka tekisi invaasiosta laillisen. Amidala kieltäytyi kirjoittamasta sopimusta, mutta Gunray sanoi, ettei hän kestäisi kansansa kärsimystä. Amidala hoveineen lähetettiin vankileirille, mutta Qui-Gon Jinn ja Obi-Wan Kenobi pelastivat heidät ja pakenivat Naboolta. Kuningattaren paosta huolimatta Kauppaliitto ei lannistunut, vaan Gunray otti Naboossa ylimmän vallan. Hän ilmoitti Sidioukselle Kauppaliiton hallitsevan Naboota, ja sithlordi ilmoittikin lähettävänsä planeetalle oppilaansa Darth Maulin.


title: Nute Gunray

text: Samaan aikaan Amidala ja jedit palasivat Naboolle aikeinaan lopettaa Kauppaliiton miehitys. He tekivät liiton planeetan alkuasukkaiden gunganien kanssa, ja Gunray lähetti suurimman osan droidiarmeijastaan kukistamaan gunganit. Taistelu oli kuitenkin harhautus, sillä Amidala, hänen henkivartiokaartinsa ja jedit tunkeutuivat Theediin ja yrittivät vangita Gunrayn. Kenobi voitti taistelun aikana Maulin, vaikka Jinn saikin surmansa. Amidala henkivartijoineen joutui vangiksi, ja heidät vietiin Gunrayn luokse. Varakuningas käski Amidalaa allekirjoittamaan sopimuksen, mutta silloin kuningattareksi naamioitunut palvelusneito Sabé ilmestyi hämmentäen Gunrayta. Hän uskoi Sabén olevan "oikea" kuningatar, ja lähetti useimmat henkivartijadroideistaan hänen peräänsä. Sillä hetkellä Amidala otti pöydän alle piilotetun laserpistoolin ja otti Gunrayn ja Haakon vangeikseen. Samaan aikaan Anakin Skywalker tuhosi Kauppaliiton droidien ohjausaluksen, ja samalla kaikki taisteludroidit deaktivoituivat. Gunray ja Haako joutuivat oikeuden eteen sotarikollisina.


title: Nute Gunray

text: paljastetaan, että neljästä oikeudenkäynnistä huolimatta Gunray on yhä Kauppaliiton varakuningas. Elokuvan aikana myös paljastuu, että Gunray on liittynyt karismaattisen kreivi Dookun johtamaan Yhdistyneiden aurinkokuntien konfederaation jäseneksi. Hän ei ikinä unohtanut Naboon taistelussa koitunutta nöyryytystään, ja täten värväsi palkkionmetsästäjä Jango Fettin murhaamaan Padmé Amidalan, josta oli tullut Naboon senaattori. Murhayritys epäonnistui, mutta Gunray saapui Geonosikselle neuvottelemaan kreivi Dookun ja muiden separatistien kanssa. Anakin Skywalker ja Padmé Amidala yrittivät pelastaa geonosien vangitseman Obi-Wan Kenobin, mutta jäivät itse vangeiksi. Skywalker, Kenobi ja Amidala tuomittiin kuolemaan, mutta teloitus keskeytyi Mace Windun ja muiden jedien saavuttua teloitusareenalle. Dooku lähetti separatistien uuden taisteludroidiarmeijan tuhoamaan jedit, mutta Yodan johdolla kloonisotilaat saapuivat paikalle ja kloonisodan ensimmäinen taistelu käytiin Geonosiksessa. Muiden separatistijohtajien tavoin Gunray pakeni planeetalta, ja joutui valmistelemaan Kauppaliiton sotaa varten.


title: Nute Gunray

text: "Sithin kostossa" kloonisota on raivonnut galaksisa jo kolme vuotta. Gunraysta on tullut separatistineuvoston jäsen, ja elokuvan aikana kenraali Grievous lähettää neuvoston Utapausta Mustafariin. Kreivi Dookun ja kenraali Grievousin kuoltua konfederaatio antautui, ja Mustafarissa piileskelleet separatistit deaktivoivat droidiarmeijansa. Pian tämän jälkeen Sidious otti yhteyden Gunrayhin ja kertoi lähettävänsä uuden oppilaansa Darth Vaderin "pitämään huolen" separatisteista. Ahneutensa sokaisemina separatistit uskoivat Sidiousin palkitsevan heidät uskollisuudestaan hänelle, mutta Vaderin saavuttua he ymmärsivät, Sidious oli antanut oppilaalleen käskyn tappaa separatistijohtajat. Gunray joutui katsomaan kauhuissaan, kuinka Vader surmasi kaikki separatistit, mukaan lukien Rune Haakon. Lopulta Gunray oli ainoa elossa oleva separatisti, ja hän pyysi Vaderia säästämään hänen henkensä. Sithlordi ei kuitenkaan kuunnellut, vaan surmasi valosapelillaan Nute Gunrayn.


title: Nute Gunray

text: Nute Gunray on elokuvien ohella esiintynyt myös Expanded Universessa eli "Tähtien sodan" oheiskirjallisuudessa.


title: Nute Gunray

text: James Lucenon kirjoittamassa "Petoksen seitissä" Gunray on yksi Kauppaliiton johtokunnan jäsenistä. Kirjan alkupuolella salaperäinen hahmo, joka ilmoittaa nimekseen Darth Sidious, ottaa Gunrayhin yhteyttä ja lupaa antaa hänelle vaikutusvaltaa, mikäli tämän tottelee hänen käskyjään. Sidiousin määräysten alaisena Gunray perustaa Kauppaliitolle droidiarmeijan, ja aloittaa valtaisan asevarustelun. Asevarustelu kuitenkin rikkoo tasavallan lakeja, ja Palpatine neuvoo ylikansleri Valorumia pitämään kokouksen neuvotellakseen droidiarmeijan lakkauttamisesta. Epäluuloiset Kauppaliiton johtajat kuitenkin ottavat mukaansa henkivartijana toimivan taisteludroidin, jonka Sidious on salaa ohjelmoinut uudelleen. Droidi tappaa kaikki Kauppaliiton johtajat, lukuun ottamatta Gunrayta ja Haakoa. Täten Gunraysta tulee Kauppaliiton varakuningas.


title: Nute Gunray

text: Michael Reavesin kirjoittamassa "Darth Maul – varjojen metsästäjässä" Gunrayn avustaja Hath Monchar yrittää kertoa jedeille sithien paluusta. Gunray ja Haako värväävät palkkionmetsästäjä Mahwi Lhinnin jäljittämään Moncharin, mutta lopulta Darth Maul surmaa sekä Moncharin että Lhinnin.


title: Nute Gunray

text: Suomessa julkaisemattomassa "Labyrint of Evil" -kirjassa Nute Gunray saapuu kloonisodan aikana Cato Neimoidialle, mutta Obi-Wan Kenobi ja Anakin Skywalker jäljittävät hänet planeetalle. Gunray onnistuu pakenemaan, mutta tasavalta valloittaa Cato Neimoidian ja raivostunut Grievous miltei tappaa hänet. Kreivi Dooku kuitenkin onnistuu tyynnyttämään Grievousin ja samalla pelastaa Gunrayn hengen.


title: Nute Gunray

text: "Sithin koston" kuvitetussa oppaassa paljastuu, että Grievousin lippulaiva "Näkymätön käsi" oli alun perin rakennettu Gunrayta varten. Kreivi Dooku kuitenkin antoi aluksen Grievousille, mutta Gunray sai luvan valita aluksen miehistönjäsenet. Samassa kirjassa myös paljastetaan, että Gunray ja Grievous inhosivat toisiaan, sillä Gunraylla oli tapana kohdella Grievousta kuin tavallisia taisteludroideja.


title: Klaas-Jan Huntelaar

text: Dirk Jan Klaas "Klaas-Jan" Huntelaar (s. 12. elokuuta 1983 Voor-Drempt, Gelderlandin provinssi, Alankomaat) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä, joka edustaa Ajaxia.


title: Klaas-Jan Huntelaar

text: Huntelaar edusti nuoruudessaan H&K:ta, De Graafschapia ja PSV:tä, joista jälkimmäisessä hän nousi edustusjoukkueeseen asti. Ensimmäisen ja ainoan Eredivisie-esiintymisensä PSV:n paidassa hän teki ottelussa Roosendaalia vastaan 23. marraskuuta 2002. Hänet lainattiin ensin De Graafschapiin ja sitten Eerste Divisien AGOVV:hen. AGOVV:ssä hän oli Eerste Divisien paras maalintekijä kaudella 2003–2004.


title: Klaas-Jan Huntelaar

text: Vuonna 2004 Huntelaar siirtyi Heerenveeniin, jossa hän teki toisen kautensa ensimmäisellä puoliskolla 17 maalia 15 ottelussa, minkä seurauksena Ajax hankki hänet riveihinsä 9 miljoonalla eurolla tammikuussa 2006. Ajaxissa Huntelaar voitti Eredivisien maalikuninkuuden kahdesti: kaudella 2005–2006 hän teki 33 maalia ja kaudella 2007–2008 31 maalia. Hän saavutti myös Alankomaiden cupin mestaruuden kahdesti.


title: Klaas-Jan Huntelaar

text: Tammikuussa 2009 Huntelaar siirtyi espanjalaiseen Real Madridiin. Hän allekirjoitti vuoteen 2013 ulottuvan sopimuksen joulukuussa 2008, ja Ajaxille maksettu siirtokorvaus oli 20 miljoonaa euroa. Seura hankki Huntelaarin korvaamaan loukkaantunutta maanmiestään Ruud van Nistelrooyta, jonka lisäksi joukkueessa pelasivat myös Royston Drenthe, Arjen Robben, Wesley Sneijder ja Rafael van der Vaart. Loppukauden aikana Huntelaar teki 20 Primera Divisiónin ottelussa kahdeksan maalia. Mestarien liigassa hän ei voinut pelata toisen uuden hankinnan Lass Diarran vietyä ainoan vapaan paikan. Molemmat olivat jo edustaneet entisiä seurojaan saman kauden UEFA-kilpailuissa, ja säännöt sallivat vain yhden tällaisen pelaajan rekisteröimisen kesken kauden.


title: Klaas-Jan Huntelaar

text: Huntelaarin ura Madridissa jäi lopulta vain puolikkaan kauden mittaiseksi. Hän ei sopinut enää kesällä 2009 puheenjohtajaa ja päävalmentajaa vaihtaneen seuran suunnitelmiin, ja elokuussa 2009 hänet myytiin italialaisseura Milaniin 15 miljoonalla eurolla.


title: Klaas-Jan Huntelaar

text: 31. elokuuta 2010 hän siirtyi saksalaisseura Schalkeen 13 miljoonan euron siirtokorvauksella.


title: Klaas-Jan Huntelaar

text: 1. kesäkuuta 2017 Ajax ilmoitti hankkivansa Huntelaarin Schalkesta 2 miljoonalla eurolla. Hänen sopimuksensa Ajaxin kanssa on yksivuotinen. Huntelaar on viimeksi pelannut Ajaxissa vuonna 2008. Huntelaar löi itsensä läpi aikoinaan Ajaxissa, jossa hän iski 92 peliin 76 maalia ja tästä poiki siirto Real Madridiin. Huntelaar on myöntänyt, että Ajax on ”hänen jokkueensa”.


title: Klaas-Jan Huntelaar

text: Huntelaar oli ehdolla Alankomaiden maajoukkueen kokoonpanoon jo vuoden 2006 MM-kilpailuihin, mutta ei lopulta saanut kutsua ja osallistui sen sijaan alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuihin. Alankomaat voitti kilpailuissa kultaa ja Huntelaar maalikuninkuuden neljällä maalillaan, joista yksi syntyi välierässä Ranskaa vastaan ja kaksi loppuottelussa Ukrainaa vastaan.


title: Klaas-Jan Huntelaar

text: Ensiesiintymisensä A-maajoukkueessa Huntelaar teki lopulta 16. elokuuta 2006 ystävyysottelussa Irlantia vastaan. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon vuoden 2008 EM-kilpailuissa.


title: Gesualdo (ooppera)

text: Gesualdo on Alfred Schnittken vuonna 1993 säveltämä ooppera. Sen ensiesitys oli Wienissä 26. toukokuuta 1995. Oopperan libreton kirjoitti Richard Bletschacher. Ooppera kertoo Carlo Gesualdosta. Teoksen tyypillinen esitys kestää hieman yli kaksi tuntia. Oopperassa on prologi, seitsemän kohtausta ja epilogi.


title: Oleg Viisas

text: Oleg Viisas () oli Novgorodin ruhtinas vuodesta 879 ja Kiovan suurruhtinas vuodesta 882 lähtien. Tarinan mukaan viikinki Rurik perusti Novgorodin vuonna 862. Rurikin seuraajaksi tuli hänen sotapäällikkönsä Olav eli Oleg Viisas. Hän halusi laajentaa valtakuntaansa ja sen vuoksi hän järjesti sotaretken vuonna 882. Varjagit alistivat valtaansa koko seudun väestön ja surmasivat paikallisruhtinaat. He valloittivat Smolenskin, Ljubetsin ja sitten etenivät kohti Kiovaa. Sitä hallitsivat varjagiruhtinaat Askold ja Dir. Oleg saapui joukkoineen Kiovan luo. Hän kutsui viekkaudella paikalle Askoldin ja Dirin, jotka surmattiin joenrantaan ja hän otti haltuunsa Kiovan,josta tehtiin Kiovan Venäjän pääkaupunki. Varjagit keräsivät slaaveilta veroina hunajaa, humalaa ja turkiksia, ja vastineeksi tarjosivat suojelusta.


title: Oleg Viisas

text: Oleg lähti sotaretkelle Bysanttiin vuonna 907 ja jätti Igorin sijaishallitsijaksi. Hän varusti 2000 venettä ja 40 miestä jokaiseen (80.000 miehen armeija). He lähtivät Konstantinopolia valloittamaan. Päästyään sinne Bysantin keisari Leo VI käski sulkemaan kaupungin portit ja sulkemaan sataman kettingillä. Näin varjagit eivät pääsisi ryöstelemään ja tuhoamaan esikaupunkeja. Oleg keksi laittaa laivoihinsa pyörät alle ja myötätuulessa he menivät laivoilla kaupunkiin. Kreikkalaiset säikähtivät ja ehdottivat rauhansopimusta ja lunnaita varjageille. Sopimuksen mukaan Oleg sai 12 griveniä jokaisesta venehankaimesta sekä maksaa veroja rusien kaupungeille. Voitonmerkiksi Oleg naulasi kilpensä Konstantinopolin porttiin. Sotaretken tärkein tulos oli kuitenkin vapaakauppasopimus Rusin ja Bysantin välillä. Tämä on historiallisesti kiistanalainen kysymys, koska Rusin ja Bysantin sopimuksessa vuonna 911 ei mainita enää mitään vapaakaupasta. Sopimuksessa Oleg nimitettiin Rusin suurruhtinaaksi. Siinä hänet määriteltiin täysivaltaiseksi hallitsijaksi eikä pelkästään ruhtinas Igorin (Rurikin pojan) sijaishallitsijaksi.


title: Oleg Viisas

text: Nestorin kronikan mukaan vuonna 912 Igor kuoli käärmeen puremaan. Novgorodin kronikan mukaan vuonna 922. Hänen oletettu hautakumpunsa on Staraja Ladogan lähellä.


title: Laila Schou Nilsen

text: Laila Schou Nilsen (18. maaliskuuta 1919 – 30. heinäkuuta 1998) oli norjalainen pikaluistelija, alppihiihtäjä, tennispelaaja ja käsipalloilija.


title: Laila Schou Nilsen

text: Schou Nilsen voitti yleisluistelun maailmanmestaruuden vuosina 1937 ja 1938. Lisäksi epävirallisen maailmanmestaruuden 1935. Davosin MM-kisoissa 1937 Schou Nilsen voitti jokaisen matkan ja teki neljä maailmanennätystä (500, 1 000, 3 000 ja 5 000 metrin matkalla). Näistä 500 metrin ennätys 46,4 kesti aina vuoteen 1955.


title: Laila Schou Nilsen

text: Schou Nilsenin epäonneksi olympialaisten ohjelmaan naisten pikaluistelu tuli vasta 1960. Hän osallistui kuitenkin Garmisch-Partenkirchenin 1936 kisoihin alppihiihdossa, jossa hänen päälajinsa oli syöksylasku. Alppiyhdistetty oli ainoa alppilaji kisoissa. Schou Nilsen oli syöksyn ykkönen, mutta pujottelun viides sija pudotti hänet lopputilastoissa pronssille.


title: Laila Schou Nilsen

text: Schou Nilsen on myös tenniksen Norjan mestari, käsipallossa maajoukkuepelaaja. Lisäksi hän osallistui vuonna 1963 Monte Carlon ralliin.


title: Vladimir Suuri

text: Vladimir Suuri () (muinaisslaaviksi: Володи́мѣръ Свѧтосла́вичь) oli Kiovan Venäjän hallitsija vuosina 980–1015. Vladimir otti kristillisen kasteen vuonna 988 ja sen vuoksi tunnetaan myös nimellä "Pyhä Vladimir Kiovalainen".


title: Vladimir Suuri

text: Vladimir oli Kiovan ruhtinaan Svjatoslavin ja tämän orjan Malušan poika. Vladimirin syntymävuosi ei ole tiedossa, mutta hänen isänsä syntyi vuonna 942 ja hänen vanhin poikansa Vyšeslav syntyi noin vuonna 977, jonka mukaan historioitsijat olettivat Vladimirin syntyneen noin vuonna 960. Äidin kohtalosta ei ole tarkempia tietoja, mutta Vladimir kasvoi Kiovassa ruhtinatar Olgan hoivissa. Vladimirin kasvattamiseen osallistui myös äitinsä veli Dobrynja, koska silloin oli tapana antaa hallitsijan poika družinan vanhimman kasvatettavaksi.


title: Vladimir Suuri

text: Nestorin kronikan mukaan Vladimir oli perheen kolmas poika Jaropolkin ja Olegin jälkeen. Svjatoslav oli kyllästynyt hallitsemaan Kiovassa ja halusi muuttaa Perejaslavetsiin, joka oli keskellä hänen valtakuntaansa. Svjatoslav asetti vuonna 970 Jaropolkin Kiovan hallitsijaksi ja Olegin drevljaanien maan ruhtinaaksi, joka muutti sen keskukseen Ovrutšiin. Novgorodilaiset halusivat myös itselleen ruhtinaan. Vladimirin eno, Dobrynja ehdotti heille Vladimiria, joka suostui. Vladimir lähti Dobrynjan kanssa Novgorodiin. Suuriruhtinas Svjatoslav lähti Perejaslavetsiin. Vladimir hallitsi ensin isänsä (972) kuoltua Novgorodissa.


title: Vladimir Suuri

text: Skandinaavien saagat kertoivat, että Norjan tuleva kuningas Olav Tryggvason vietti lapsuutensa Novgorodissa. Olavin äiti, Astrid, oli paennut miehensä murhan jälkeen Novgorodiin kuningas Vladimirin luo. Hänen palveluksessaan oli jo Astridin veli, Sigurd. Matkallaan Novgorodiin heidät kidnapattiin Viroon. Sigurd oli veroja keräämässä Vladimirille ja tapasi sattumalta Olavin, jonka Sigurd osti vapaaksi orjuudesta. Olav kasvoi Vladimirin hoivissa ja hän pääsi myös soturiksi družinaan, jossa hän nautti suurta kunnioitusta.


title: Vladimir Suuri

text: Ruhtinas Svjatoslav kuoli vuonna 972, minkä jälkeen Kiovan hallitsijan oli Jaropolk. Jaropolk hyökkäsi veljensä Olegin kimppuun vuonna 977. Taistelussa Oleg sai surmansa, jolloin Jaropolk sai myös drevljaanien maan haltuunsa. Vladimir säikähti tapahtunutta ja pakeni Novgorodista Norjaan kuningas Haakonin luo turvaan. Niin Jaropolkista tuli koko valtakunnan hallitsija ja hän nimitti sijaishallitsijan Novgorodiin.


title: Vladimir Suuri

text: Vladimir palasi 3 vuoden maanpakolaisuuden jälkeen takaisin Novgorodiin vuonna 980 mukanaan tuomien varjagisoturien kanssa ja otti Novgorodin uudelleen haltuunsa. Vladimir halusin mennä naimisiin Polotskin ruhtinaan Rogvolodin tyttären Rognedin kanssa. Rogned vastasi: "En halua vetää saappaita orjan pojan jalasta, haluan mennä Jaropolkille." Tästä suuttuneena Vladimir kokosi varjageista, slaaveista, tšuudeista ja krivitšeistä suuren sotajoukon ja lähti sotaretkelle Rogvolodia vastaan. He hyökkäsivät Polotskiin, tappoivat Rogvolodin ja Vladimir otti hänen tyttärensä, Rognedin, vaimokseen. Sen jälkeen Vladimirin sotajoukot hyökkäsivät Jaropolkin kimppuun Kiovassa. Viekkaudella Jaropolk saatiin tulemaan Vladimirin luo. Siellä kaksi varjagia surmasi miekoillaan Jaropolkin. Vladimir otti itselleen Jaropolkin kreikkalaisen vaimon, joka oli raskaana ja synnytti Svjatopolkin. Vladimir ei solminut avioliittoa hänen äitinsä kanssa.


title: Vladimir Suuri

text: Vladimirin varjagisoturit halusivat itselleen hyvän palkkion autettuaan hänet valtaistuimelle, mutta Vladimir ei maksanut heille mitään, vaan valitsi heidän joukostaan viisaimmat ja urheimmat soturit. Loput varjagisoturit saivat häneltä luvan lähteä Konstantinopoliin.


title: Vladimir Suuri

text: Vladimir pystytti Perunin ja muiden epäjumalienkuvia linnansa takaiselle kukkulalle Kiovaan. Vladimir asetti enonsa Dobrynjan Novgorodin hallitsijaksi.


title: Vladimir Suuri

text: Vladimir liitti Kiovan valtakunnan lopullisesti Bysantin ja ortodoksisen kirkon vaikutuspiiriin, jota kohti se oli asteittain, mutta vääjäämättä koko ajan ajautunut. Vuosina 987–988 Bysantin keisari Basileios II oli vaikeuksissa, kun ylimyssuvut kapinoivat häntä vastaan.


title: Vladimir Suuri

text: Samanaikaisesti Bysantin kapinoiden kanssa Krimillä käytiin vuonna 988 sota rusien ja bysanttilaisten välillä. Vladimir Suuren joukot piirittivät Khersonesoksen kaupunkia ja saivat sen antautumaan. Vladimir lähetti Basileiokselle viestin, jossa hän ilmoitti vallanneensa kaupungin. Hän uhkasi myös vallata pääkaupunki Konstantinopolin, ellei Basileios antaisi Vladimirille sisartaan Anna Porfyrogenitaa vaimoksi. Basileios ei halunnut antaa pakanalle sisartaan. Anna kieltäytyi aluksi avioliitosta pakanallisen Vladimir Suuren kanssa, koska sellaista avioliittoa ei voisi mainita keisarillisissa annaaleissa. Kun Vladimir suostui ottamaan kristillisen kasteen vastaan, niin hän oli jo tehnyt päätöksensä uskonnosta. Vladimir Suuri oli hyvin vaikuttunut Bysantin ortodoksiuskonnon käytännöistä, ja siksi hän päätti kääntyä ortodoksisen kirkon jäseneksi.


title: Vladimir Suuri

text: Vladimirin piti ottaa kaste ja ottaa koko maansa uskonnoksi ortodoksinen uskonto. Vladimir kastettiin 19.5.988 Krimin Khersonesoksessa Pyhän Basileioksen kirkossa. Heti sen jälkeen Vladimir ja Anna vihittiin siellä. Samalla Vladimir pääsi eroon suuresta määrästä kapinoivia varjageja, kun hän lähetti Bysantin tueksi 6000 varjagisoturia, jotka olivat hänet auttaneet valtaan 8 vuotta aiemmin. Niistä sotureista muodostettiin Bysantin keisarin uskollinen ja kovamaineinen varjagikaarti.


title: Vladimir Suuri

text: Kiovaan rakennettiin lukuisia kirkkoja, muun muassa Neitsyt Marialle omistettu kirkko toria vastapäätä venäläiseen tapaan suurelle puistoaukiolle, jolle koko kaupungit asukkaat voitiin kutsua koolle. Kirkko hallitsi sekä poliittista että taloudellista kanssakäymistä. Vuonna 977 Kiovan piispa korotettiin metropoliitaksi, mutta hän johti Venäjän kirkkoa yhdessä Konstantinopolin nimittämän kreikkalaisen prelaatin kanssa.


title: Vladimir Suuri

text: Vladimir voitti korvatit Galitsiassa ja petsenegit sekä perusti Sula- ja Desnajokien rannoille kaupunkeja, joita hän asutti venäläisillä, suomensukuisilla ja varjagiasukkailla. Hallituskautensa lopulla hän jakoi valtakuntansa poikiensa kesken, mutta näistä Jaroslav nousi kapinaan; valmistautuessaan sotaretkelle poikaansa vastaan Vladimir kuoli 15. heinäkuuta 1015.


title: Vladimir Suuri

text: Vladimirilla oli useita vaimoja, joista ainakin seuraavista on tietoja:


title: Vladimir Suuri

text: Adela Böömistä, lapsia:


title: Vladimir Suuri

text: Rogned Polotskin prinsessa, lapset:


title: Vladimir Suuri

text:
N.N., kreikkalainen nunna, lapsi:
Adela Volgan Bulgariasta, voi olla sama kuin edellinen, lapsia:


title: Vladimir Suuri

text:
Anna Porfyrogenita, Bysantin prinsessa, ei lapsia (joissakin lähteissä mainitaan 3 lasta)
N.N., saksalainen vaimo


title: Vladimir Suuri

text: Jalkavaimoja hänellä oli ennen kristityksi tulemistaan hyvin paljon (ennen vuotta 988):


title: Svjatopolk I

text: Svjatopolk I (ven. Святополк Окаянный) (n. 980 – 1019) oli Kiovan ruhtinas vuosina 1015–1019. Svjatopolk nousi valtaan isänsä Vladimir Suuren kuoleman jälkeen. Hänen veljensä Jaroslav Viisas syrjäytti Svjatopolkin vallasta vuonna 1019.


title: Svjatopolk I

text: Svjatopolkin äiti oli kreikkalainen nunna, jonka Svjatopolkin isoisä Svjatoslav I oli vanginnut Bulgariassa ja tuonut vaimoksi pojalleen Jaropolk I:lle, Svjatopolkin sedälle. Vladimir Suuren tapatettua veljensä raiskasi hän tämän vaimon, joka myöhemmin synnytti Svjatopolkin. Svjatopolk syntyi kuitenkin ennen laskettua aikaa, mistä syystä on epäselvää, kuka lopulta oli hänen isänsä. Svjatopolkia onkin kutsuttu "Kahden isän pojaksi".


title: Svjatopolk I

text: Vladimir Suuren kuoltua 1015 Svjatopolk peri Kiovan valtaistuimen. Kiovalaiset eivät pitäneet uudesta hallitsijasta. Tästä syystä voittaakseen kansan sympatiat puolelleen, Svjatopolk surmasi suositun veljensä Boriksen ja myöhemmin vielä kaksi veljeään, Glebin ja Svjatoslavin. Svjatopolkin velisurmat antoivat hänelle lisänimen "Kirottu".


title: Svjatopolk I

text: Uutiset murhista kantautuivat myös nuoremman veljen, Jaroslavin, korviin. Jaroslav lähti sotaan veljeään vastaan ja onnistui voittamaan tämän. Svjatopolk pakeni tappionsa jälkeen appinsa, Boleslaus I:n luo Puolaan. Boleslaun avulla Svjatopolk palasi takaisin Kiovaan ja onnistui voittamaan Jaroslavin 1017. Boleslaus joutui kuitenkin palaamaan armeijoineen takaisin Puolaan ja Svjatopolk joutui vetäytymään Kiovasta. Svjatopolk taisteli vielä kahdesti veljeään Jaroslavia vastaan, mutta jälkimmäisen taistelun jälkeen, paluumatkalla Puolaan hän menehtyi.


title: Top of the Pops

text: Top of the Pops oli pitkäikäinen BBC2-televisiokanavan viikoittainen populaarimusiikin listaohjelma. Sen ensimmäinen lähetys nähtiin uudenvuodenpäivänä 1964. Puolituntisen ohjelma-ajan puitteissa esiintyivät viikon parhaiten myyneet populaarimusiikin artistit (ensi alkuun Top 20 -listan ja vuodesta 1984 alkaen Top 40 -listan mukaan). Ohjelman luonteeseen kuului taustanauhojen kera esiintyminen, minkä vuoksi moni listasijoittunut artisti jätti "Top of the Popsin" kokonaan väliin. Muutamat, muun muassa Oasis sekä Nirvana, ovat tehneet vuorollaan pilaa taustanauhalta esiintymisestä. Vuodesta 1972 vuoteen 1980 ohjelmassa ei esitetty ainoatakaan live-esiintymistä, kunnes vuonna 1980 Iron Maiden kieltäytyi esittämästä "Running Free" -kappalettaan taustanauhalta. Kesäkuussa 2006 ilmoitettiin ohjelman lopettamisesta, ja viimeinen esityspäivä oli 30. heinäkuuta 2006.


title: Top of the Pops

text: "Top of the Popsin" 60-lukulainen kilpailija "Ready Steady Go" oli rajatummin lähinnä mod-nuorisolle omistettu ohjelma.


title: Top of the Pops

text: Helmikuusta 1995 alkaen on julkaistu lehteä, joka kulkee myös nimellä "Top of the Pops". Se sisältää enimmäkseen listatietoa ja sen hetken suosituimpien pop-tähtien haastatteluita.


title: Jeannette Altwegg

text: Jeannette Altwegg (s. 8. syyskuuta 1930 Liverpool, Englanti) on brittiläinen taitoluistelija ja olympiavoittaja.


title: Jeannette Altwegg

text: Hän osallistui 18-vuotiaana ensimmäisiin olympialaisiinsa Sankt Moritzissa 1948 ja sijoittui yksinluistelussa pronssille. Neljä vuotta myöhemmin Oslossa Altwegg voitti kultaa, vaikka epäonnistui hieman vapaaohjelmassaan.


title: Jeannette Altwegg

text: Altweggille tarjottiin olympiavoiton jälkeen huomattava määrä rahaa, jotta hän siirtyisi ammattilaisjäille. Hän kieltäytyi kuitenkin kaikista tarjouksista ja lopetti urheilu-uransa. Altwegg muutti Sveitsiin ja alkoi työskennellä matalapalkkaisessa työssä sotaorpojen kanssa.


title: Kolmas Rooma

text: Kolmas Rooma on nimitys, jota Moskovan suuriruhtinas Iivana III alkoi käyttää valtakunnastaan. Nimityksen taustalla oli Konstantinopolin kukistuminen vuonna 1453 ja ortodoksisen uskon johtavan valtion aseman siirtyminen Bysantilta, ”toiselta Roomalta”, Venäjälle. Moskovan suuriruhtinas Iivana III nai Bysantin viimeisen keisarin Konstantinus XI:n veljentyttären ja saattoi näin esittää jälkeläisensä olevan oikeutettu Itä-Rooman perintöön.


title: Kolmas Rooma

text: Jo kauan ennen Iivana III:ta Serbian kuningas Stefan Dušan ja Bulgarian kuningas Ivan Alexander olivat esittäneet samanlaisia vaatimuksia Bysantin perintöön. Bulgarialaisissa kirjoituksissa Bulgarian valtakunnan pääkaupunki, Tarnovo, mainittiin uutena Konstantinopolina. Nämä suunnitelmat eivät toteutuneet osmanien voitettua serbit Kosovossa 1389 ja hävitettyä Bulgarian toisen valtakunnan 1396. Ajatus uudesta Konstantinopolista, tällä kertaa Moskovana, kuitenkin siirtyi Venäjälle Kyprianin, bulgarialaissyntyisen pappismiehen ja Moskovan patriarkan välityksellä. Myös seljukkien ja osmanien hallitsijat pitivät itseään Rooman sulttaaneina (Rumin sulttaanit).


title: Kolmas Rooma

text: Ajatus kolmannesta Roomasta kiteytyi lopullisesti munkki-Filofein ennuskirjeessä Vasili III:lle vuonna 1510, jossa hän kirjoitti: ”Kaksi Roomaa on luhistunut, kolmas pysyy, eikä neljättä tule.” Toisin kuin joskus on esitetty, Filofei tarkoitti Roomalla koko Venäjää eikä Moskovan kaupunkia. Iivana IV Julma oli ensimmäinen Venäjän hallitsija, joka vakituisesti käytti ”keisarista” johdettua tsaari-arvonimeä.


title: Tukinheitto

text: Tukinheitto on perinteinen skotlantilainen urheilulaji, jossa heitetään suurta tukkia ("caber") ja annetaan heitosta pisteitä tukin loppuasennon mukaan.


title: Tukinheitto

text: Kilpailija aloittaa nostamalla tukin pystyyn kämmentensä päälle. Tämän jälkeen hän yrittää pitää tukin hetken tasapainossa samalla valmistautuen juoksemaan eteenpäin. Sopivan matkan juostuaan kilpailija heittää tukin ilmaan. Heitto yritetään tehdä niin, että aluksi ilmassa ollut tukin pää osuu ensimmäisenä maahan, niin että aluksi käsissä ollut pää tekee 180 asteen pyörähdyksen.


title: Tukinheitto

text: Perinteisillä säännöillä tarkoituksena ei ole heittää tukkia mahdollisimman kauas, vaan tehdä tyylipuhdas heitto niin, että maahan putoamisen jälkeen tukki kaatuu suoraan heittäjästä poispäin. Mahdollisia lopputuloksia on kolme:


title: Tukinheitto

text: Joskus heittoja saatetaan kuitenkin pisteyttää heiton pituudella, mutta tämä ei ole alkuperäisen kilpailun hengen mukaista.


title: Tukinheitto

text: Perinteinen tukki on 5-6 metriä pitkä ja painaa 35-60 kg. Tukin koon vuoksi sen tasapainottelemiseen ja etenkin heittämiseen tarvitaan paljon voimaa. Joissakin vähemmän harjaantuneiden kilpailuissa käytetään lyhyempää ja kevyempää tukkia. Ei ole harvinaista että tukki joskus hajoaa kesken kilpailun.


title: Tukinheitto

text: Kilpailu sai alkuunsa Skotlannissa satoja vuosia sitten, ja on perinne usein järjestettävissä Ylämaan kisoissa. Sen historia ei ole enää selvässä muistissa, mutta nykyisessä muodossaan se on ollut ainakin 1600-luvulla. Monet uskovat, että tukkeja heitettiin alun perin sodankäynnissä tai siltojen teossa.


title: Tukinheitto

text: Kilpailulaji tuli monelle tutuksi 80-luvun tietokonepelistä "World Games". Peli perustui Kansainvälinen olympiakomitean tunnustamiin World Games -kilpailuihin, joissa ei kuitenkaan joka kerta nähdä tukinheittokisaa.


title: Beitbridge

text: Beitbridge eli Beit Bridge on kaupunki Zimbabwessa. Se sijaitsee juuri Limpopo-joen pohjoispuolella ja noin kilometrin päässä Etelä-Afrikan tasavallan rajalta. Vuonna 2012 Beitbridgen väkiluku oli noin 42 000.


title: Beitbridge

text: Kaupunki on perustettu vuonna 1929. Se oli monta vuotta Pretorian radan päätepiste, ja se toimii edelleen rajanylityspaikkana. Kaupunki on saanut nimensä sillasta, joka sai nimensä brittliäiseltä pankkiirilta Alfred Beitiltä.


title: Claudio Merulo

text: Claudio Merulo (8. huhtikuuta 1533, Correggio – 4. toukokuuta 1604, Parma) oli italialainen säveltäjä ja urkuri. Hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa kosketinsoitinmusiikkia.


title: Claudio Merulo

text: Merulo syntyi Correggiossa, jossa hän opiskeli musiikkia säveltäjä Tuttovale Menonin johdolla. Myöhemmin hänen arvellaan opiskelleen myös Venetsiassa. Vuonna 1556 Merulo pääsi urkuriksi katedraaliin Bresciassa. Vuodesta 1557 lähtien hän soitti urkuja San Marco di Veneziassa. 1580-luvulla hän erosi virastaan ja siirtyi Parmalle, jossa hän kuoli vuonna 1604.


title: Kanadan arktiset saaret

text: Kanadan arktiset saaret () on Kanadan pohjoisosassa, Nunavutissa ja Luoteisterritorioissa sijaitseva runsaslukuinen, kylmä saaristo. Alue on enimmäkseen tundraa ja sen alkuasukkaat ovat inuiitteja. Suurimpia arktisia saaria ovat Baffininsaari, Ellesmerensaari sekä Victoriansaari.


title: Kanadan arktiset saaret

text: Pitkän Baffininsaaren eteläpuolella on Hudsoninlahti. Länsipuolella saaret erottaa Grönlannista Baffininlahti ja Davisinsalmi, jonne Golfvirta virtaa pitäen salmea suureksi osaksi jäättömänä.


title: Kanadan arktiset saaret

text: Saaret löysi 1570 brittiläinen tutkimusmatkailija Martin Frobisher. Kanadassa on arktisia saaria leveyasteiden 62-83 välillä. Alue on kylmyyden takia harvaanasuttu ja asukkaat ovat pääasiallisesti inuitteja. Maapallon magneettinen pohjoisnapa sijaitsee arktisten saarten alueella. Magneettinen pohjoisnapa liikkuu noin 40 km vuodessa luoteeseen ja viimeisen arvion mukaan oli vuonna 2005 Ellesmerensaaren luoteispuolella ().


title: Kanadan arktiset saaret

text: Kanadan arktiset saaret ovat kylmiä, koska varsinkin saarten pohjoisosia ympäröi yhtenäinen merijää ja kylmä merivirta jäähdyttää ilmastoa.


title: Kanadan arktiset saaret

text: Alueeseen kuuluu 94 suurempaa saarta (Suurempia kuin 130 km²), mukaan lukien kolme maailman kymmenestä suurimmasta saaresta, sekä 36 469 pienempää saarta.


title: Kanadan arktiset saaret

text: Saariston pohjoisosalla on nimi Kuningatar Elisabetin saaret (aikaisemmin Parrysaaret). Ryhmään kuuluvat yhtenä osana Sverdrupinsaaret: Axel Heibergin saari, Amund Ringnesin saari ja Ellef Ringnesin saari.


title: Kanadan arktiset saaret

text: Koko saariston suurimmat saaret ovat:


title: Dario Castello

text: Dario Castello oli italialainen renessanssin ja varhaisen barokin ajan säveltäjä. Hän julkaisi Roomassa vuosina 1621 ja 1629 kaksi kirjaa sonaatteja. Castello toimi myös muusikkona Venetsiassa.


title: Maddalena Casulana

text: Maddalena Casulana (noin 1540 – noin 1590) oli italialainen renessanssin ajan säveltäjä ja luutisti. Hän aloitti opintonsa Sienan lähellä ja jatkoi niitä Firenzessä. Hänen ensimmäiset sävellyksensä julkaistiin 1560-luvun lopulla. Vuosina 1570, 1583 ja 1586 Casulana julkaisi kolme kirjaa madrigaaleja Venetsiassa. Viimeiset vuotensa Casulana vietti Venetsiassa ja Milanossa toimien luutistina.


title: Dagda (jumala)

text: Dagda (, ”hyvä jumala”) oli merkittävä jumala Irlannin kelttiläisessä mytologiassa. ”Hyvä” tarkoitti, että hän oli hyvä kaikessa. Dagdaa kutsuttiin joskus myös nimillä ”Kaikkien isä” (Eochaid Ollathair) ja ”Suuri ja mahtava tietäjä” (In Ruad Ro-fhessa). Hän muistuttaa gallialaisten jumalaa Sucellusta.


title: Dagda (jumala)

text: Dagda oli jumalatar Danun poika ja jumalten heimon Tuatha Dé Danannin kuningas, joka johti heidät taisteluun fomoreja vastaan. Dagda käytti taistelussa suurta taikanuijaa, jonka toinen pää tappoi ja toinen pää herätti henkiin. Hänellä oli myös suuri kattila, eräänlainen runsaudensarvi, jolla saattoi ruokkia kokonaisen armeijan, hedelmäpuita, jotka kantoivat koko ajan hedelmiä sekä kaksi sikaa, toinen elävä ja toinen jatkuvasti paistumassa. Dagdan harppu soi itsestään, ja sen avulla hän kutsui vuodenajat. Dagdan puoliso oli sodanjumala Morrigán. Dagda oli myös Brigitin ja Aenguksen isä.


title: Kalotti (geometria)

text: Kalotti on matematiikassa pallon osa. Ympyrän kohdalla pallon kalottia "vastaa" ympyrän segmentti, ja kalotti onkin yksi pallosegmentti.


title: Kalotti (geometria)

text: Kalotin muodostuminen: otetaan pallon halkaisijaksi a, ja määritetään pallon halkaisijajanalle, jonka pituus on a, piste b. Pisteen b kohdalle ajatellaan taso, joka on suorassa avaruuskulmassa halkaisijajanaan a. Kalotin muodostaa syntyneen tason rajaama pallonpinnan puoleinen osa, ja sen korkeus (h) on matka pisteestä b pallon ulkopinnalle halkaisijajanaa a pitkin.


title: Kalotti (geometria)

text: Kalotin voidaan myös ajatella olevan pienempi osa niistä kahdesta osasta, jotka syntyvät, kun pallo "leikataan veitsellä" kahteen osaan.


title: Seventh Star

text: Seventh Star on englantilaisen Black Sabbath -yhtyeen vuonna 1986 julkaistu studioalbumi. Sen piti alun perin olla yhtyeen kitaristin ja tuolloin ainoan alkuperäisjäsenen Tony Iommin soololevy, mutta levy-yhtiön vaatimuksesta päädyttiin kompromissiin, ja albumi julkaistiin nimikkeen "Black Sabbath featuring Tony Iommi" alla.


title: Seventh Star

text: Albumilla on vokalistina mm. Deep Purplesta tuttu Glenn Hughes. Hänen pestinsä jäi tosin lyhyeksi, koska hän joutui lähtemään yhtyeestä kesken albumin kiertuetta. Useamman vuoden yhtyeessä taustajäsenenä toiminut Geoff Nicholls listataan tällä albumilla täysivaltaiseksi jäseneksi.


title: Seventh Star

text: Albumi menestyi heikosti varsinkin Pohjois-Amerikassa ja myös Britanniassa listasijoitus oli aiempaa heikompi ja albumin kiertue kärsi heikoista yleisömääristä. Kappale "No Stranger to Love" julkaistiin videona ja singlenä ilman suurempaa menestystä.


title: Seventh Star

text: Laulaja Ian Gillanin ja rumpali Bev Bevanin lähdettyä yhtyeestä vuoden 1984 Pohjois-Amerikan kiertueen jälkeen jäljelle jääneet Iommi ja basisti Geezer Butler sekä kosketinsoittaja Geoff Nicholls jatkoivat yhtyeen toimintaa etsimällä uutta laulajaa. Rumpaliksi palasi yhtyeen alkuperäinen rumpali Bill Ward. Laulajaksi pyrkivät mm. amerikkalaislaulajat Ron Keel ja David Donato, mutta kumpikaan heistä ei vakuuttanut lopullisesti yhtyettä. Vuoden 1985 alussa Butler turhautui paikallaan junnaamiseen ja erosi yhtyeestä ja myös rumpali Ward seurasi perässä. Jäljelle jäänyt Tony Iommi päätti ruveta tekemään sooloalbumia Geoff Nichollsin jäädessä Iommin tueksi.


title: Seventh Star

text: Rumpaliksi ja basistiksi tulivat Eric Singer ja Gordon Copley, jotka soittivat Iommin tuolloisen tyttöystävän Lita Fordin yhtyeessä. Iommin alkuperäinen suunnitelma oli kasata ns. "all star"-laulajakaarti ja nimet Robert Plant, Rob Halford, David Coverdale ja Glenn Hughes nousivat esille, mutta sopimusteknisistä syistä tämä osoittautui mahdottomaksi.


title: Seventh Star

text: Uudeksi laulajaksi yritti Jeff Fenholt, joka on myöhemmin tullut tunnetuksi tv-evankelistana, mutta hän ei kuitenkaan jäänyt yhtyeeseen riitaannuttuaan Iommin managerin Don Ardenin kanssa ja myös tuottajaksi tullut Jeff Glixman ei pitänyt Fenholtin tyylistä. Fenholtin jälkeen Iommi pyysi laulajaksi jo edellä mainitun ystävänsä Glenn Hughesin joka oli aiemmin ollut basisti-laulajana mm. Deep Purplessa ja Trapeze-yhtyeessä. Hughesin ura oli tuolloin ollut vaakalaudalla huumeongelmien takia ja hänen yhteistyönsä Gary Mooren kanssa oli päättynyt vähemmän ystävällisissä merkeissä. Iommi kuitenkin arvosti Hughesia laulajana korkealle ja pyysi tätä mukaan albumilleen vaikkakin Iommin mukaan "Hughes käytti kokaiinia kymmenen kertaa enemmän kuin kukaan muu!". Basisti Copley palasi Lita Fordin yhtyeeseen ja uudeksi basistiksi tuli tuottaja Jeff Glixmanin ehdotuksesta amerikkalainen Dave Spitz, joka oli soittanut aiemmin mm. White Lion-yhtyeessä, ja jonka pikkuveli oli Anthrax-yhtyeessä kitaroinut Dan Spitz. Spitz ja rumpali Singer olivat huomattavasti Iommia nuorempia muusikoita ja Iommin mukaan "nuori bändi antoi muillekin uutta potkua".


title: Seventh Star

text: Albumi nauhoitettiin vuoden 1985 kesällä ja syksyllä Atlantassa Cheshire Sound-studioilla. Tuottajana ja nauhoittajana toimi Jeff Glixman. Albumin kahdella viimeisellä kappaleella ("Angry Heart" ja "In Memory...") bassot soittaa Glenn Hughes, sillä Dave Spitz ei ollut tuolloin paikalla studiossa. Kappaleessa "No Stranger to Love" bassot soittaa projektin alkuvaiheessa mukana ollut Gordon Copley, koska Spitz ja Iommi eivät löytäneet sopivaa uutta virettä Copleyn jo valmiiksi nauhoittamaan bassoraitaan. Albumi on myös ensimmäinen jossa jo vuodesta 1979 mukana ollut kosketinsoittaja Geoff Nicholls listataan täysivaltaiseksi jäseneksi. Hän on myös kirjoittanut sanat moniin albumin kappaleista ja kosketinsoittimet ovat muutenkin aiempaa enemmän esillä albumilla.


title: Seventh Star

text: Musiikillisesti kitaristi Tony Iommi kokeili albumilla hieman aiempaa erilaisia, mm. blues-vaikuitteisia suuntauksia, sillä kyseessä piti olla hänen sooloalbuminsa, jolla hän voisi ottaa enemmän vapauksia musiikin suhteen. Lisäksi Glenn Hughesin soul / blues-vaikutteinen ääni sopi hienosti uusiin sävellyksiin. Albumilla on myös vaikutteita 1980-luvun kaupallisemmasta, valtavirran heavy metalista, unohtamatta täysin kuitenkaan Black Sabbathin perinteisiä raskaita riffejä.


title: Seventh Star

text: Albumin avaa 7/4-tahtilajissa kulkeva raskas ja nopeatempoinen "In for the Kill", jonka sanoituksen aiheita ovat Dracula-hahmon esikuva, hallitsija Vlad III ja Harmageddonin taistelu. Nichollsin mukaan Dave Spitzin taitava bassonsoitto on huomionarvoista tässä kappaleessa. Kappale on albumin ainoa "In Memory...":n ohella jota ei ole soitettu kertaakaan livenä.


title: Seventh Star

text: Singlenä ja videonakin julkaistu, hieman Foreigner-yhtyeen materiaalia muistuttava "No Stranger to Love" edustaa tyypillistä 1980-luvun voimaballadia, jossa kosketinsoittimet ovat ajan tyyliin pinnalla. Kappaleen single-versiossa on hieman erilainen miksaus, sisältäen enemmän koskettimia ja taustalauluja. Sitä seuraava, Eric Singerin rumpu-introlla avautuva "Turn to Stone" on nopeatempoinen, Rainbow-tyylinen hard rock-kappale, joka kulkee tuplabasari-kompilla.


title: Seventh Star

text: Nimikappale "Seventh Star" on hieman Egypti-henkinen, itämais-vaikutteinen, monumentaalinen kappale (vrt. Led Zeppelinin "Kashmir") ja sitä edeltävä "Sphinx (The Guardian)" on Geoff Nichollsin lyhyt kosketinsoitin-instrumentaali. "Seventh Star"-kappaleen sanat kirjoitti Nicholls ja hänen mukaan aihe tulee "muinaisesta egyptiläisestä mytologiasta, jossa seitsemän tähteä muodostavat linjan maailmanlopun tullessa". Nimikappale tunnettiin aiemmin nimellä "Star of India", joka myös viittasi itämaiseen aiheeseen.


title: Seventh Star

text: Keskitempoinen "Danger Zone" edustaa melodisempaa heavy metalia tuplatun kitaran ja kosketinsoittimien säestämän riffin myötä. Albumin pisin kappale on hidas "Heart Like a Wheel", jossa Hughesin laulaminen, blues-vaikutteet ja Iommin soolo-työskentely tulevat hyvin esiin. Kappaleen on sanoittanut Nicholls ja aiheena on ollut "naiskilpa-autoilija, joka hakee kunnioitusta ja tasavertaisuutta lajissaan".


title: Seventh Star

text: Albumin päättävät tyypillistä 1980-luvun valtavirran heavya edustava "Angry Heart", joka yhdistyy melankoliseen, akustiseen ja hitaaseen "In Memory..."-kappaleeseen.


title: Seventh Star

text: Albumin kannessa on kuvat Tony Iommista ja otteita kuvanveistäjä/maalari Lucas Cranach the Elderin vuoden 1506 teoksesta "The Torment of Saint Anthony". Albumin sisäpussissa on kappaleiden sanat ja tekijätiedot.


title: Seventh Star

text: "Seventh Star" julkaistiin tammikuussa 1986 Pohjois-Amerikassa ja helmikuussa 1986 Britanniassa ja Euroopassa. Albumin piti alun perin olla Tony Iommin sooloalbumi, mutta levy-yhtiön painostuksesta se julkaistiin nimikkeen "Black Sabbath featuring Tony Iommi" alla. Albumin kaupallinen menestys ei ollut kovin vahvaa: Britanniassa albumi pääsi niukasti top-30:neen ja Yhdysvalloissa sijoitus oli heikohko #78. Kappale "No Stranger to Love" julkaistiin hieman eri lailla miksattuna singlenä ja siitä tehtiin myös musiikkivideo, jossa Iommin vastanäyttelijänä toimii mm. Star Trek-tv-sarjasta tuttu Denise Crosby.


title: Seventh Star

text: 1980-luvun puolivälissä mm. erilaiset glam metal-yhtyeet hallitsivat hevimaailmaa ja Black Sabbathin kaltaisia vanhempia yhtyeitä pidettiin jo menneen talven lumina. Lisäksi miehistönvaihdokset ja yhtyeen erikoinen nimeäminen hämmensivät yleisöä. Albumin muusikoiden mielestä albumi olisi saanut enemmän arvostusta, jos se olisi julkaistu juuri Tony Iommin sooloalbumina. Albumi sai tosin myös positiivisiakin arvosteluja, esim. brittiläisen Kerrang!-lehden Malcolm Dome antoi albumille viiden K:n arvion (paras mahdollinen) otsikolla "seitsemäs taivas". Laulaja Hughes kiteytti albumin myöhemmin seuraavasti: "Jos sitä kuuntelee Tony Iommin levynä, se on loistava, mutta jos sitä kuuntelee Black Sabbathin levynä, se ei ole kummoinenkaan."


title: Seventh Star

text: Kosketinsoittaja Geoff Nicholls, joka oli ollut näkyvästi mukana albumin teossa, on myöhemmin kertonut pettyneensä levy-yhtiön toimintaan, sillä hänen mukaansa singlen ja albumin promotointi lopetettiin kun laulaja Glenn Hughes jouduttiin erottamaan yhtyeestä lähes heti kiertueen alettua.


title: Seventh Star

text: Tämän päivän mediassa albumi on saanut ristiriitaisia arvosteluja. Sputnik Music-sivuston kriitikko sanoo albumia "tasapaksuksi, juustoiseksi 1980-luvun hevi-levyksi" ja Reviewcentre.com-sivuston kriitikko haukkuu albumin "tylsäksi ja korniksi" ja sanoo albumin olevan "yhtyeen kaikkien aikojen huonoin". Allmusic-sivuston arvostelija puolestaan sanoo albumia "käännekohdaksi yhtyeen uralla" ja antaa albumille kolme tähteä. Metal Excess-sivuston ja suomalaisen Feel the Fire-sivuston arvostelijat puolestaan ylistävät albumia ja varsinkin Hughesin laulua.


title: Seventh Star

text: Yhtye lähti Pohjois-Amerikan kiertueelle keväällä 1986 heti albumin julkaisun jälkeen. Vaistoinkäymiset alkoivat kun laulaja Hughesin huume- ja päihdeongelmat nousivat pintaan. Lisäksi Hughes oli pettynyt, koska kiertueelle lähdettiin Black Sabbath-nimikkeen alla, eikä Hughes mieltänyt itseään Sabbath-vokalistiksi ja lisäksi hän ei voinut perinteensä mukaisesti soittaa bassoa lavalla koska Dave Spitz oli kokoonpanossa mukana. Hughes: "En ole Sabbath-laulaja. Luulin olevani mukana Tony Iommin soolo-albumilla, mutta levy-yhtiö ja manageri sotkivat kaiken. Tajusin sitten kauhukseni joutuvani laulamaan vanhoja Sabbath-biisejä tulevalla kiertueella. Ajattelin että miten kerron tämän Ozzylle, joka on hyvä ystäväni ja ainoa oikea Sabbath-vokalisti. Lisäksi en pystynyt soittamaan bassoa koska Dave Spitz oli kokoonpanossa. Olen parhaimmillani lavalla basson kanssa. Lisäksi heavy metal ei ole se mitä haluan laulaa, vaikka kaikki niin luulevat Purple-pestini jäljiltä. Olen enemmän soul- ja blues-miehiä."


title: Seventh Star

text: Kaiken huipuksi ennen kiertueen alkua yhtyeen kiertuemanageri oli lyönyt Hughesia tämän riehuessa juovuksissa suoraan kasvoihin ja tämän seurauksena Hughesin nenä murtui ja tämä vaikutti myös hänen ääneensä negatiivisesti. Hughes kesti yhtyeen mukana viiden konsertin ajan kunnes menetti äänensä lopullisesti ja Iommin oli pakko antaa lopputili hänelle. "Minulle annettiin lentoliput huoneeni oven alta", kertoi Hughes myöhemmin. "'Että se siitä Black Sabbathista sitten', ajattelin tuolloin". Basisti Dave Spitz muisteli tapahtunutta myöhemmin: "Kiertuemanagerimme oli todella kieroutunut tyyppi eikä Glennin lyöminen ollut todellakaan järkevää. Mutta Glennillä oli omatkin ongelmansa ja hän todella tarvitsi kaitsijaa tuohon aikaan. Tietenkin toivoimme että hän olisi pystynyt vetämään kiertueen loppuun, mutta kun hänen ongelmansa pahenivat, mainitsin Rayn nimen Tonylle."


title: Seventh Star

text: Uudeksi laulajaksi tuli nuori amerikkalaislaulaja, rumpali Bobby Rondinellin yhtyeessä tuolloin vaikuttanut Ray Gillen, jonka basisti Spitz tunsi entuudestaan ja oli maininnut hänestä Iommille Hughesin vaikeuksien alkaessa. Gillen oli ollut yhtyeen mukana kiertueen aikana jo ennen Hughesin erottamista ja harjoitellut setin valmiiksi, koska yhtye piti jo lähes varmana ettei Hughes pysy mukana kiertueen loppuun. Gillen oli vahvaääninen laulaja ja kiertue jatkettiin loppuun, vaikkakin myös peruutuksia tuli varsinkin Pohjois-Amerikassa ja Britannian osuudella monet keikkapaikat olivat vain puoliksi täynnä. "Seventh Star"-albumin vuoden 2010 Deluxe Edition-version toisella cd:llä on livemateriaalia kesäkuun 1986 Hammersmith Odeonin konsertista.


title: Seventh Star

text: CD 1


title: Seventh Star

text: CD 2


title: Francesco Guami

text: Francesco Guami (n. 1544 – 1602) oli italialainen säveltäjä ja pasunisti. Myös hänen veljensä, Gioseffo Guami oli säveltäjä.


title: Francesco Guami

text: Guami syntyi Italiassa ja opiskeli Venetsiassa. Hän soitti vuosina 1568–1580 pasuunaa Münchenissä. Myöhemmässä elämässään Guami työskenteli "maestro di cappellana" Udinessa, Venetsiassa ja Luccassa.


title: Francesco Guami

text: Francesco Guami julkaisi kaikkiaan kolme kirjaa madrigaaleja ja yhden ricercareja.


title: Gioseffo Guami

text: Gioseffo Guami (n. 1540 – n. 1612) oli italialainen säveltäjä ja urkuri. Myös hänen veljensä, Francesco Guami oli muusikko.


title: Gioseffo Guami

text: Gioseffo Guami syntyi Italiassa ja opiskeli mahdollisesti Adrian Willaertin johdolla. Hän toimi vuosina 1568–1579 Münchenissä ja myöhemmin urkurina Venetsiassa ja Luccassa. Guami sävelsi motetteja, canzonoita ja madrigaaleja.


title: Uuno

text: Uuno on suomalainen miehen nimi. Muun muassa muissa Pohjoismaissa sekä Virossa vastaava muoto on Uno. Uunon nimipäivä on suomenkielisessä almanakassa 25. kesäkuuta. Unon nimipäivä on ruotsinkielisessä almanakassa samana päivänä. Kesäkuuhun 2018 mennessä Uuno-nimen on Suomessa saanut 10 173 miestä ja muutama nainen. Yli puolet heistä on syntynyt vuosien 1900 ja 1920 välisenä aikana. Muodossa Uno nimi on Suomessa annettu 2 079 henkilölle.


title: Uuno

text: Nimen on yleensä oletettu johtuvan italian tai espanjan lukusanasta "uno", joka tarkoittaa lukua yksi, samoin kuin myös latinan sana "unus". Eräät ruotsalaiset tutkijat ovat kuitenkin arvelleet sen olevan muunnos skandinaavisesta nimestä Une, joka oli keskiajalla naisen, mutta nykyisin miehen nimi ja joka johtunee vanhasta skandinaavisten kielten verbistä "una", rakastaa.


title: Uuno

text: Sanaa "uuno" käytetään myös joskus jonkinlaisena haukkumanimenä, jolla tarkoitetaan typerää, huonoälyistä, helposti jymäytettävää jne. Sana "uuno" on mainittu tällaisessa merkityksessä Nykysuomen sanakirjassakin.


title: Uuno

text: Luettelon henkilöt ovat suomalaisia, ellei toisin mainita.


title: Kalatalouden Keskusliitto

text: Kalatalouden Keskusliitto on suomalainen kalatalouden kehittämis- ja edistämisjärjestö. Liiton tehtävänä on yhdessä jäsenjärjestöjensä ja sidosryhmien kanssa edistää kaikkien kalastajaryhmien ja kuluttajien mahdollisuuksia saada korkealaatuista ja puhdasta kotimaista kalaa sekä kalastukseen liittyviä luontoelämyksiä.


title: Kalatalouden Keskusliitto

text: Kalatalouden Keskusliitto muodostettiin vuonna 1978 yhdistämällä vuonna 1891 perustettu Suomen Kalastusyhdistys ja Suomen Kalastus- ja jakokuntien keskusliitto.


title: Kalatalouden Keskusliitto

text: Järjestön jäseninä on 21 maakunnallista kalatalouskeskusta ja kalastajaliittoa, muun muassa Etelä-Suomen Merikalastajain Liitto. Näiden jäseninä on puolestaan 3 000 kalaveden osakaskuntaa, 200 kalastusaluetta, 150 kalastajaseuraa ja 150 muuta yhteisöä. Keskusliiton toimintapiirissä on kaikkiaan noin 700 000 osakaskuntien osakasta, joista suuri osa on kesämökkien omistajia.


title: Kalatalouden Keskusliitto

text: Liitto julkaisee kolmea lehteä, jotka ovat Suomen Kalastuslehti, Kalastaja ja Fiskeritidskrift för Finland. Lisäksi liitto julkaisee kalatalousalan opaskirjoja.


title: Kalatalouden Keskusliitto

text: Kalatalouden Keskusliiton puheenjohtajaksi valittiin syksyllä 2015 kansanedustaja Eeva-Maria Maijala Savukoskelta. Häntä edelsi vuosina 2004-15 metsänhoitaja Pertti Mäki-Hakola Nurmosta. Aikaisempia puheenjohtajia ovat olleet Reino Ryhänen, Hannele Pokka ja Martti Pura. Järjestön toiminnanjohtajina ovat olleet mm. Lauri Liedes, Markku Aro, Heikki Hokka Markku Myllylä ja vuodesta 2017 Vesa Karttunen


title: Blasius Amon

text: Blasius Amon (noin 1560–1590) oli itävaltalainen hovilaulaja ja säveltäjä. Hän opiskeli Venetsiassa mahdollisesti Andrea Gabrielin johdolla. Vuonna 1587 hän siirtyi Wieniin. Amon sävelsi kirkkomusiikkia, josta osa julkaistiin postuumisti hänen kuolemansa jälkeen. Amonilta ei ole säilynyt lainkaan maallista musiikkia.


title: Pohjoismaiset hiihtolajit talviolympialaisissa 2006

text: XX talviolympialaisissa vuonna 2006 järjestettiin maastohiihdossa, mäkihypyssä ja yhdistetyssä kaikkiaan kahdeksantoista kilpailutapahtumaa. Kilpailut käytiin Pragelatossa.


text:
14. helmikuuta
Miesten parisprintti oli kolmen kauppa, kun toiseksi viimeisellä osuudella Jens Arne Svartedalin nykäisyyn pystyivät vastaamaan vain Thobias Fredriksson ja Ivan Alypov. Lopullinen ratkaisu tuli vasta maalisuoralla, jossa Ruotsin Björn Lind kehitti huikean kirin, jonka vauhti oli liikaa muille.


text:
12. helmikuuta
Jo kilpailun lähdössä nähtiin dramatiikkaa, kun olympiakultaansa puolustanut Estil kompuroi rikkoen suksensa. Norjalainen antoi muille kärkihiihtäjille jonkinmoisen etumatkan, mutta sai pääjoukon kiinni kymmenen kilometrin kohdalla. Kilpailu hiihdettiin pääasiassa yhtenä rypäänä ja ratkaisut jäivät maalisuoralle, jossa Dementjev kukisti Estilin kirikamppailussa.


text: 17. helmikuuta


text: 19. helmikuuta