title: Thomas Parr

text: Runoilija John Taylor kirjoitti Parrin kuoltua hänestä runon "The Old, Old, Very Old Man or the Age and Long Life of Thomas Parr". Uskottaviksi luonnehdittujen lähteiden mukaan Parr oli elämänsä viimeiset vuosikymmenet sokea ja huonokuntoinen.


title: Thomas Parr

text: On myös esitetty Parrin pitkäikäisyyden johtuvan sekaannuksesta hänen samannimisen isoisänsä kanssa. Legendaa on tutkittu, ja on käynyt ilmi, että samassa talossa olivat itse asiassa aikojen kuluessa eläneet sekä isä, poika että pojanpoika, joiden kaikkien nimi oli Thomas Parr.


title: Thomas Parr

text: Hieman samankaltainen legenda on brittiläisen Henry Jenkinsin tarina. Miehen väitettiin syntyneen vuonna 1501 ja kuolleen joulukuussa 1670, jolloin hän olisi ollut 169-vuotias.


title: Aitta

text: Aitta on piharakennus, jota on käytetty varastointiin sekä nukkumiseen.


title: Aitta

text: Talossa on tarvittu useita aittoja, yleensä niitä on ollut vähintään kolme. Vilja-aitta eli "riistaitta" oli tarpeen viljan säilyttämiseksi. Siellä pidettiin siemen- ja rehuviljaa, herneitä, papuja ja ryynejä. Ruoka-aitta, jossa pidettiin lihaa ja jauhoja sekä joskus kalaa ja harvakseltaan maitotuotteita. Yleensä maidon säilytykseen oli oma tilansa. Kolmas tarpeellinen aitta on vaateaitta, jota käytettiin ja käytetään vaatteiden säilytykseen. Kesällä vaateaittaa käytettiin nukkumispaikkana.


title: Aitta

text: Rakenteellisesti aitta edustaa hirsirakennuksen perusmuotoa. Se on neliön muotoinen, siinä on nurkkasalvokset, sen päädyssä on ovi, ikkuna puuttuu tai on hyvin pieni. Rakennus on tilkitsemätön eli sitä ei ole eristetty, mikä takaa tuuletuksen. Tilkityissä aitoissa tavara homehtuu helposti. Alin hirsikerta on tavallisesti nurkkakivien päällä niin, että tuuli puhaltaa aitan lattian alta – näin aitta pysyi kuivana. Länsi-Suomessa aitat perustettiin toisinaan puisten tolppien (jalkojen) päälle ja ne olivat korkeammalla kuin idässä, pohjoisen niliaitta taas rakennettiin yhden tukevan puunrungon varaan ruokatarpeiden säilytykseen. Aitta saatettiin rakentaa myös seinistä erilliselle hirsikehikolle tai kahden perustushirren varaan.


title: Aitta

text: Aitoissa on aina ollut puulattia, aluksi halkaistuista pölkyistä, myöhemmin lankuista ja nyttemmin laudoista. Aitassa on paikkakunnittain ollut välikatto ("laipio", "laki") tai se on puuttunut. Aitoissa oli useimmiten myös pitkä eturäystäs tai ulkoneva ullakko eli lakka taikka toinen kerros sekä rappuset eli portaat, mutta monesti rapuista kävi oviseinälle asettu leveä lankku tai kolottu tukki. Räystään tai lakan alla pidettiin työkaluja, ja sateella aitan rappusilla tehtiin monenlaisia töitä. Rannikolla ja järvialueilla aitan räystään suojassa kuivattiin kalaa.


title: Aitta

text: Aitta on kylmänä ja tilkitsemättömänä rakennuksena hyvin kestävä, eivätkä 300–400 vuoden ikäiset aitat ole kovinkaan harvinaisia. Tämänkin vuoksi aittoja on koristeltu enemmän kuin muita rakennuksia. Salvaimenpäät räystäiden alla veistettiin monesti viistoon tai kaareviksi, nurkkasalvokset saatettiin laudoittaa. Jos perinteisessä aitassa oli pitkälle ulkoneva eturäystäs, sitä kannattavat pylväät usein koristeltiin. Oviin kiinnitettiin erityistä huomiota. Niiden piti olla vahvat ja niitä alettiin ensimmäisinä lukita. Makuuaittojen ovia myös koristeltiin muutenkin mielellään. Aitan seinään saatettiin kaivertaa sen valmistumisvuosi.


title: Aitta

text: Aitan sisustus on niukka. Vaateaitassa ainoa kiinteä sisustus ovat orret eli vankat, pyöreät riu’ut, joille ripustetaan vaatteet. Orret kulkevat kahtena parina, samalla tasolla, oviseinästä peräseinään noin 1,6–1,7 metrin korkeudella lattiasta. Makuuaitassa on orsien lisäksi kiinteä tai liikuteltava sänky. Vilja-aitassa oli usein kiinteät laarit eli karsinat sekä erilaisia pyttyjä ja tynnyreitä siemenviljan, papujen ja herneiden säilytykseen. Ruoka-aitassa ei ollut juuri mitään kiinteää sisustusta, vaan lihaa, jauhoja ja muita ruokatarpeita pidettiin tynnyreissä, tiinuissa ja pytyissä.


title: Andreas Felder

text: Andreas Felder (s. 6. maaliskuuta 1962 Hall, Tirol, Itävalta) on itävaltalainen mäkihypyn kolminkertainen maailmanmestari. Hän oli maailman parhaita mäkihyppääjiä 1980-luvun puolivälistä 1990-luvun alkupuolelle.


title: Andreas Felder

text: Mäkihypyn maailmancupissa Felder kilpaili ensimmäisen kerran kaudella 1980–81. 1982 Oslon MM-kisoista hän voitti Itävallan mäkijoukkueessa hopeaa. Ensimmäisen maailmancupin osakilpailuvoittonsa hän saavutti 8. joulukuuta 1984 Kanadan Thunder Bayn normaalimäen kilpailusta. Samalla kaudella hän voitti viisi muutakin osakilpailua ja sijoittui yhteispisteissä toiseksi Matti Nykäsen jälkeen. 1985 Seefeldin MM-kisoissa hän saavutti kaksi hopeaa, normaali- ja joukkuemäessä.


title: Andreas Felder

text: Sittemmin Felder vakiinnutti paikkansa mäkihyppymaailman huipulla. Lentomäen maailmanmestaruuden hän voitti Kulmissa vuonna 1986. Hän sijoittui kolmesti peräkkäin maailmancupin kokonaiskilpailussa kolmen parhaan joukkoon. 1987 Oberstdorfin MM-kisoissa hän voitti suurmäen kilpailun ja joukkuemäessä Itävallan joukkueessa pronssia. Välissä Felderillä oli pari heikommin sujunutta kautta, mutta kaudella 1990–91 hän viimein voitti maailmancupin kokonaiskilpailun. 1991 Val di Fiemmen MM-kisoissa hän voitti joukkuemäen kultaa Heinz Kuttinin, Ernst Vettorin ja Stefan Horngacherin kanssa, ja vielä 1992 Albertvillen olympiakisoissa joukkuemäen hopeaa. Samana keväänä hän lopetti uransa voittoon Planicassa.


title: Uusi tietosanakirja (1960)

text: Uusi tietosanakirja on vuosina 1960–1972 julkaistu 26-osainen suomenkielinen, suomalaisnäkökulmainen tietosanakirja.


title: Uusi tietosanakirja (1960)

text: "Uuden tietosanakirjan" päätoimittaja oli Veli Valpola ja julkaisija Tietosanakirja Oy. Osat 1–24 julkaistiin vuosina 1960–1966 ja täydennysosat 1 ja 2 1972. Niissä on yhteensä 130 000 artikkelia ja "Uusi tietosanakirja" on siten laajin suomenkielinen tietosanakirja. Sitä myytiin 30 000 sarjaa.


title: Koralliriutta

text: Koralliriutta on korallieläinten erittämästä kalsiumkarbonaatista kiteytyneiden tukirakenteiden ajan saatossa muodostama riutan muotoinen vedenalainen kasautuma, jollaisia esiintyy lähinnä merten rannikkovesissä ja muilla matalilla alueilla. Koralliriutat muodostavat elinympäristön suurelle määrälle erilaisia eliöitä.


title: Koralliriutta

text: Lämpimän veden koralliriuttoja voi muodostua alueilla, joilla meriveden lämpötila ei laske pitkiksi ajoiksi 18 asteen alapuolelle. Useimmat korallilajit kasvavat parhaiten, kun lämpötila on 23–29 °C ja suolapitoisuus 32–42 tuhannesosaa. Valtaosa koralliriutoista sijaitsee kääntöpiirien välisellä alueella lämpimien merivirtojen huuhtomilla mantereiden itärannikoilla. Merkittävimmät esiintymisalueet ovat Kaakkois-Aasia, Australia, Oseania, Punainenmeri ja Karibianmeri. Rannikoiden läheisyyteen matalaan veteen syntyy palle- eli rantariuttoja, hieman kauemmas rannikosta suuria valliriuttoja ja ulkomerelle kehäriuttoja eli atolleja.


title: Koralliriutta

text: Maailman suurin koralliriutta on Australian koillisrannikon edustalla sijaitseva Iso valliriutta.


title: Koralliriutta

text: Kylmänveden korallit kasvavat tyypillisesti syvällä ja kylmässä meressä, 200–1000 metrin syvyydessä 4–13-asteisessa vedessä. Matalimmillaan koralleja on löydetty 40 metristä ja syvimmillään 6300 metristä. Vuoteen 2004 mennessä kylmänveden koralleja oli löydetty yli 40 valtion aluevesiltä, Atlantista, Tyynestämerestä, Intian valtamerestä ja Välimerestä. Kylmänveden koralleja ei tunnetta yhtä hyvin kuin lämpimien merialueiden koralleja.


title: Koralliriutta

text: Vuonna 2002 Pohjois-Norjasta Lofoottien saariryhmän lounaispuolelta löydetty Røstrevet on suurin kylmänveden koralli. Røstrevet on myös suurin silmäkoralliriutta.


title: Koralliriutta

text: Uusi koralliriutta alkaa syntyä, kun korallieläimen vapaana uiva toukka pääsee sopivaan ympäristöön, asettuu paikoilleen ja alkaa kasvattaa kalkkirunkoa.


title: Koralliriutta

text: Koralliriuttoja muodostavat korallieläimet, varsinkin kivikorallit, elävät tavallisesti 5–30 metrin, korkeintaan 50 metrin syvyydessä. Niiden kalkkikivestä koostuvat jäänteet kasautuvat vuosisatojen kuluessa kasvuston alle muodostaen yhtenäisen rakennelman. Korallieläimet elävät symbioosissa zooksantellilevien kanssa, jotka fotosynteesin avulla tuottavat niitä suojaaville korallieläimille ravinteita. Levien kuoleminen johtaa korallien vaalenemiseen. Siksi eliöt tarvitsevat kirkkaan ja suhteellisen matalan veden menestyäkseen. Koska koralliriutat voivat kasvaa korkeutta 0,5–2 metriä vuosisadassa, pystyvät ne kuromaan kiinni hitaan merenpinnan kohoamisen tai merenpohjan vajoamisen ja ulottumaan jopa 800 metrin syvyyteen.


title: Koralliriutta

text: Usein koralliriutoilla elää varsinkin punaleviin kuuluvia kalkkileviä, jotka osallistuvat riutan rakentamiseen tuottamalla vahvistavia kalkkikivikerroksia.


title: Koralliriutta

text:
Rakenteensa perusteella koralliriutat voidaan jakaa reunusriuttoihin, valliriuttoihin ja atolleihin. Yleisimpiä ovat reunusriutat, jotka kasvavat saaren ympärille sopivan syvyiseen rantaveteen. Myös valliriutat kasvavat lähellä rantaa, mutta niitä erottaa varsinaisesta rantaviivasta syvänne. Atolli syntyy, kun reunusriutta kasvaa vulkaanisen saaren ympärille, ja sen keskellä ollut saari jää vedenpinnan alle merenpinnan nousun tai esimerkiksi tulivuoren romahtamisen takia.
Charles Darwin esitti teorian erilaisten koralliriuttojen syntymistavoista ensimmäisessä julkaistussa teoksessaan "Coral reefs" (1842).


title: Koralliriutta

text: Huolimatta esiintymisestään vähäravinteisilla trooppisilla rannikkovesillä on koralliriuttojen biodiversiteetti hyvin korkea. Ravinteille on kehittynyt tehokas kiertokulku korallieläinten, symbioottilevien ja muiden riutan organismien välillä. Levien ohella ravinteita tuottavat syanobakteerit, lisäksi korallieläimet saavat typpeä ja fosforia suoraan vedestä sekä syövät virtojen tuomia planktoneliöitä.


title: Koralliriutta

text: Koralliriutoilla esiintyy yli 4 000 kalalajia, kuten värikkäitä papukaijakaloja. Lisäksi ne ovat elinympäristönä erilaisille sienieläimille, meduusoille, katkaravuille, ravuille, hummereille, nilviäisille (esim. mustekalat), piikkinahkaisille (esim. meritähdet, merisiilit, merimakkarat), merikilpikonnille ja merikäärmeille sekä merihevosille.


title: Koralliriutta

text: Ainoa merkittävä yksittäinen uhka koralliriuttojen säilymiselle on ihmisen toiminta. Erityisesti saasteet ja liikakalastus, mutta myös laivaliikenne ja kasvihuoneilmiön voimistuminen, ovat aiheuttaneet herkkien elinympäristöjen tuhoutumista. Lisäksi elävien kalojen pyydystäminen riutoilta lähinnä akvaariokäyttöön tainnuttavan syanidin avulla tappaa myös muuta koralliriutan eliöstöä. Mikäli nykyinen kehitys jatkuu, on 70 prosenttia koralliriutoista vaarassa kadota kokonaan nykyisen sukupolven elinaikana.


title: Koralliriutta

text: Hiilidioksidin määrän nousu ilmakehässä johtaa hiilidioksidin lisääntyvään liukenemiseen meriveteen ja sitä kautta meriveden happamoitumiseen. Liuennut hiilidioksidi vähentää myös vapaiden karbonaatti-ionien määrää, mikä vaikeuttaa korallien, planktonin ja nilviäisten tukirangan muodostumista. Ilmastonmuutos johtaa myös meriveden lämpenemiseen, monet riutan eläimet ovat herkkiä pienillekin lämpötilanvaihteluille.


title: Koralliriutta

text: Ihmisen toiminnasta mereen joutuu myrkyllisiä aineita kuten hyönteismyrkkyjä, jotka vahingoittavat riutan eläimistöä. Vedessä ajelehtivat muoviroskat voivat tukahduttaa riutan eläimiä kuten merikilpikonnia, kaloja ja merinisäkkäitä. Yksi suurimmista uhkista on öljyn vuotaminen mereen. Suuren Valliriutan alueella havaittiin vuosina 1987-2002 yhteensä 282 öljypäästöä. Laivojen septitankeista pääsee riuttojen lähelle ravinteita ja bakteereita, ja painolastitankeissa voi kulkeutua vaarallisia tulokaslajeja.


title: Koralliriutta

text: Riuttojen kaloja pyydystetään sekä ravinnoksi että akvaariokäyttöön. Dynamiitin ja syanidin käyttö tuhoaa laajoja alueita, mutta myös ylikalastus ja kalojen ajaminen verkkoon hakkaamalla koralliriuttaa aiheuttavat vaurioita.


title: Koralliriutta

text: Otsonikerroksen ohentuminen lisää ultraviolettisäteilyn määrää, mikä vahingoittaa tiettyjä eläimiä matalassa vedessä.


title: Espen Knutsen

text: Kjell Espen Knutsen (s. 12. tammikuuta 1972 Oslo) on norjalainen entinen jääkiekkoilija. 207 NHL:n runkosarjaottelua ja pelannutta Knutsenia, pidetään Norjan kaikkien aikojen menestyneimpänä jääkiekkoilijana. Pelaajauransa jälkeen hän on toiminut jääkiekkovalmentajana.


title: Espen Knutsen

text: Knutsen pelasi ensimmäiset jääkiekko-ottelunsa aikuisten tasolla 1980-luvun lopulla. Hän pelasi vuoteen 1994 asti Norjan Eliteserien-liigassa oslolaisseura Vålerengens IF:n riveissä, ja teki neljällä kaudella yli 50 tehopistettä. Hän voitti Vålerengan riveissä pelaajana Norjan jääkiekkomestaruuden kolmesti, vuosina 1991, 1992 ja 1993.


title: Espen Knutsen

text: Knutsen siirtyi vuonna 1994 Ruotsiin Elitserien-seura Djurgårdens IF:ään. Hän pelasi Djurgårdenissa seuraavat kolme kautta ja keräsi pisteiden valossa parhaalla kaudellaan 1996–1997 49 tehopistettä (16 maalia ja 33 syöttöpistettä) 39:ssä runkosarjaottelussa. Hän sijoittui tuolla kaudella Elitserienin pistepörssin toiseksi Juha Riihijärven jälkeen.


title: Espen Knutsen

text: Knutsen sai vuonna 1990 NHL-varauksen Hartford Whalersin joukkueeseen. Hänet varattiin varaustilaisuuden kymmenennellä kierroksella, numerolla 204. Vuonna 1996 Whalers kauppasi Knutsenin pelaajaoikeudet Mighty Ducks of Anaheimille vaihdossa Kevin Browniin. Vuonna 1997 Knutsen siirtyi pelaamaan Pohjois-Amerikkaan. Hän aloitti kauden Mighty Ducksin NHL-miehistössä ja oli näin kolmas norjalainen pelaaja NHL:ssä (aiemmat kaksi olivat Bjørn Skaare ja Anders Myrvold). Hän pelasi Anaheimin riveissä yhdeksäntoista runkosarjaottelua, joissa hän sai tililleen kolme maalia. Loppukaudeksi hänet lähetettiin Anaheimin silloisen farmiseuran, AHL-seura Cincinnati Mighty Ducksin riveihin. Yhden Pohjois-Amerikassa pelatun kauden jälkeen Knutsen palasi vuonna 1998 Ruotsiin ja Djurgårdeniin.


title: Espen Knutsen

text: Knutsenin toinen visiitti Djurgårdenissa kesti kaksi kautta. Kausista jälkimmäisellä hän oli voittamassa Elitserienin mestaruutta. Hän oli molemmilla kausilla joukkueensa paras pistemies ja kaudella 1999–2000 hän sijoittui runkosarjan pistepörssissä toisen kerran sijalle kaksi Juha Riihijärven jälkeen. Kevään 2000 pudotuspeleissä, joiden päätteeksi Djurgården voitti ensimmäisen mestaruutensa yhdeksään vuoteen, Knutsen oli sekä piste- että syöttöpörssin kärkinimi.


title: Espen Knutsen

text: Vuonna 2000 Knutsen yritti toistamiseen luoda uraa NHL:ssä ja siirtyi tulokasseura Columbus Blue Jacketsiin, joka oli hankkinut hänen pelaajaoikeutensa Mighty Ducksilta aiemmin samana vuonna. Knutsen pelasi Blue Jacketsin riveissä seuraavat neljä kautta. Hän onnistui parhaiten kahdella ensimmäisellä Blue Jackets -kaudellaan, joista ensimmäisellä hän oli Blue Jacketsin toiseksi paras pistemies Geoff Sandersonin jälkeen tehtyään 53 tehopistettä (11 maalia ja 42 syöttöpistettä) 66:ssa pelissä, ja toisella seuransa kolmanneksi paras pistemies Ray Whitneyn ja Mike Sillingerin jälkeen kerättyään 42 tehopistettä 77:ssä runkosarjaottelussa. Vuonna 2002 hänet valittiin muun maailman joukkueeseen NHL:n tähdistöotteluun. Samana vuonna Knutsen oli esillä julkisuudessa myös ikävissä merkeissä, kun 13-vuotias Brittanie Cecil menehtyi maaliskuussa vammoihin, jotka sai Blue Jacketsin ja Calgary Flamesin välisessä ottelussa. Knutsenin laukoma kiekko lensi ottelussa vastustajapelaajan mailan kautta katsomoon ja osui Ceciliä päähän. Osuman jälkeinen pään heilahtaminen taaksepäin vaurioitti pään takaosassa sijaitsevaa valtimoa, mikä aiheutti kaksi päivää ottelun jälkeen Cecilin kuoleman. Onnettomuuden johdosta päätyverkot tulivat NHL:ään pakollisiksi kauden 2002–2003 alusta.


title: Espen Knutsen

text: Knutsen oli sivussa suurimman osan kaudesta nivusvamman vuoksi. Syksyllä 2003, pelattuaan 14 ottelua Blue Jacketsin riveissä ja kaksi ottelua Syracuse Crunchissa AHL:ssä, hän palasi Eurooppaan ja pelasi loppukauden aikana yhden pelin Vålerengens IF:n riveissä Norjassa ja kuusi peliä Djurgårdenin riveissä Ruotsissa. Knutsenin viimeinen kausi ammattilaisena oli kausi 2004–05, jonka aikana hän pystyi pelaamaan vain 15 ottelua Djurgårdenin riveissä oltuaan suurimman osan kaudesta sivussa loukkaantumisen vuoksi. Kesällä 2005 hän lopetti pelaajauransa.


title: Espen Knutsen

text: Knutsen pelasi Norjan jääkiekkomaajoukkueessa neljästi jääkiekon maailmanmestaruuskilpailujen pääsarjassa, vuosina 1994, 1995, 1996 ja 1997. Hän pelasi myös kerran olympialaisissa, Lillehammerissa 1994.


title: Espen Knutsen

text: Peliuransa päättymisen jälkeen Knutsen on toiminut jääkiekkovalmentajana Vålerengens IF:ssä. Kauden 2005–2006 hän toimi joukkueen apuvalmentajana ja kaudesta 2006–2007 alkaen hän toimi Vålerengan päävalmentajana. Vålerenga voitti Norjan mestaruuden vuonna 2006 Knutsenin toimiessa apuvalmentajana ja vuosina 2007 ja 2009 hänen ollessa päävalmentaja. Vuonna 2009 hänen nimikkeensä joukkueessa vaihtui päävalmentajasta manageriksi, mutta hän jatkoi myös Vålerengan valmennusryhmässä.


title: Tiina Pihlajamäki

text: Tiina Pihlajamäki (s. 2. tammikuuta 1966 Turku) on suomalainen opettaja ja kirjailija.


title: Tiina Pihlajamäki

text: Pihlajamäen esikoisteokselle "Siitä ei voi kertoa" myönnettiin Olvi-palkinto vuonna 2003. Kirja kertoo nuoresta tytöstä, joka päätyy vankileirikokemuksiensa jälkeen todistajaksi sotarikostuomioistuimeen. Pihlajamäen toinen kirja "Rant. Ta. Li." (2006) kuvaa erilaisten lasten asemaa yhteiskunnassa lapsen silmien kautta.


title: Tiina Pihlajamäki

text: Vuonna 2015 Pihlajamäki kehitti liikuntakerho Temppukerhon lapsille, joilla on motorisia, oppimis- tai keskittymisvaikeuksia tai sosiaalisia ongelmia.


title: Clark’s Point

text: Clark's Point on kaupunki Alaskassa. Vuoden väestönlaskennassa sen asukasluku oli 75. Näistä 90,67 % edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja.


title: Pitkärannan piiri

text: Pitkärannan piiri () on hallinnollinen alue Laatokan rannalla Karjalan tasavallan eteläosassa Venäjällä. Pitkärannan piiri rajoittuu lännessä Sortavalan kaupunkialueeseen, pohjoisessa Suojärven piiriin, koillisessa Prääsän piiriin, idässä Aunuksen piiriin ja etelässä Laatokkaan. Pitkärannan piirin hallintokeskus on Pitkärannan kaupunki. Piirin pinta-ala on noin 2 253 neliökilometriä ja asukasluku noin 26 200.


title: Pitkärannan piiri

text: Piirissä on yksi kaupunkikunta ja neljä maalaiskuntaa:


title: Pitkärannan piiri

text: Pitkärannan piiri sijaitsee Suomen tasavallan vuonna 1940 ja uudelleen vuonna 1944 luovuttamalla alueella. Piiri perustettiin 9. heinäkuuta 1940. Se muodostettiin suunnilleen entisten Harlun, Impilahden ja Salmin kuntien alueista. Vuosina 1957–1966 Pitkärannan piiri oli lakkautettuna ja sen alue kuului Sortavalan ja Aunuksen piireihin.


title: Schweizerpsalm

text: Schweizerpsalm, joka saksalaisten alkusanojensa mukaan tunnetaan myös nimellä ”Tritts im Morgenrot daher”, on Sveitsin kansallislaulu. Laulun sävelsi 1841 Alberich Zwyssig, sisterssiläismunkki Wettingenin luostarista, Leonhard Widmerin kirjoittamaan isänmaalliseen runoon. 1961 Sveitsin liittoneuvosto (Bundesrat) päätti ottaa Schweizerpsalmin Sveitsin väliaikaiseksi kansallislauluksi. Virallisen kansallishymnin aseman laulu sai vasta vuonna 1981. Tätä ennen Sveitsin kansallislauluna laulettiin hymniä ”Rufst Du mein Vaterland”, jossa on sama melodia kuin Ison-Britannian kansallishymnillä God Save the Queen.


title: Schweizerpsalm

text: Schweizerpsalm on Sveitsissä verrattain vähän tunnettu, ennen kaikkea laulun sanat osaavat vain harvat. Tämän takia valtiollisissa tilaisuuksissa, kuten kansallispäivän juhlassa 1. elokuuta, on tullut tavaksi jakaa yleisölle laulun sanat sisältäviä lappusia, jotta he voisivat laulaa mukana edes ensimmäisen säkeistön.


title: Schweizerpsalm

text:
Schweizerpsalmin alkuperäiskieli on saksa, mutta laulusta on olemassa viralliset käännökset myös muille Sveitsin kansalliskielille, siis ranskaksi, italiaksi ja retoromaaniksi.
Saksaksi


title: Schweizerpsalm

text: "Schweizer Nationalhymne – Schweizerpsalm"


title: Schweizerpsalm

text: Ranskaksi


title: Schweizerpsalm

text: "Cantique Suisse"


title: Schweizerpsalm

text: Italiaksi


title: Schweizerpsalm

text: "Inno Nazionale Svizzero (Salmo svizzero)"


title: Schweizerpsalm

text: Retoromaaniksi


title: Schweizerpsalm

text: "Imni naziunal Svizzer (Psalm svizzer Rumantsch Grischun)"


title: Schweizerpsalm

text: Epävirallinen suomalainen käännös


title: Schweizerpsalm

text: Linkki Schweizerpsalmia käsittelevälle sivulle Schweizerpsalm


title: Rami Saari

text: Rami Saari (s. 1963 Petah Tikva, Israel) on israelilainen runoilija, kääntäjä, kielitieteilijä ja kirjallisuuskriitikko. Saari, joka on ollut Suomen kansalainen vuodesta 1988 lähtien, on opiskellut ja opettanut hepreaa, seemiläisiä kieliä ja suomalais-ugrilaista kielentutkimusta muun muassa Helsingin, Budapestin ja Jerusalemin yliopistoissa. Hänen väitöskirjansa maltan kielen prepositioista julkaistiin Jerusalemissa vuonna 2003.


title: Rami Saari

text: Vuoden 2016 alkuun mennessä Saarelta on julkaistu kymmenen omaa runokirjaa. Hän on kääntänyt hepreaksi kymmeniä kirjoja – sekä runoutta että proosaa – suomen, albanian, espanjan, katalaanin, kreikan, portugalin, turkin, unkarin ja viron kielistä.


title: Rami Saari

text: Suomesta hän on hepreantanut seuraavat kaksikymmentäkolme kirjaa:Kaikkiin yllä mainittuihin käännöksiinsä Saari on kirjoittanut kääntämiensä kirjailijoiden ja teosten esittävät johdannot tai jälkisanat. Varsinaisten kirjojen lisäksi Saari on kääntänyt sanoma- ja aikakauslehtiin myös seuraavien suomalaisten kirjailijoiden tuotantoa: Juhani Ahvenjärvi, Paavo Haavikko, Pentti Holappa, Antti Hyry, Helvi Juvonen, Riina Katajavuori, Aleksis Kivi, Kai Laitinen, Eeva-Liisa Manner, Hannu Mäkelä, Lauri Otonkoski, Tommi Parkko, Toivo Pekkanen, Pentti Saarikoski, Frans Eemil Sillanpää, Helena Sinervo, Eira Stenberg, Anni Sumari, Eino Säisä, Antti Tuuri, Johanna Venho, Jukka Viikilä, Lauri Viita ja Merja Virolainen.


title: Rami Saari

text: Vuodesta 2002 lähtien Saari on toimittanut Israelin osastoa internetin kansainvälisellä runoussivustolla osoitteessa www.poetryinternational.org, ja vuodesta 2005 lähtien hän on toimittanut Ha-kibbutz ha-meuchadin kustantamossa kirjasarjaa, joka on julkaissut lähinnä Pohjoismaiden ja Baltian maiden kirjallisuutta. Työstään kirjallisuuden saralla hän on saanut vuosina 1996 ja 2003 Israelin valtion tunnustuspalkinnon ja vuonna 2006 Tchernikhovskyn palkinnon käännöksistään. Vuonna 2010 hän sai Heprean kielen akatemian palkinnon heprean kieltä ja kirjallisuutta rikastuttaneista runoistaan ja käännöksistään.


title: Rami Saari

text: Vuonna 2010 Saari sai Suomessa valtion ulkomaisen kääntäjäpalkinnon. Vuonna 2014 hän toimi Helsingin yliopistossa Lähi-idän tutkimuksen lehtorin sijaisena ja vuonna 2015 hän vietti Suomessa kevätlukukauden Helsinki Collegium for Advanced Studies-yksikön vierailevana kirjailijana. Saari on toiminut monina vuosina Helsingin seudun kesäyliopiston nykyheprean opettajana.


title: Formula ADAC BMW

text: Formula ADAC BMW -sarja oli kilpa-autoilusarja, jota ajettiin pääosin Saksassa. Kysessä oli formulaluokka tuleville kuljettajatähdille, ja kuljettajat olivatkin vain noin 20-vuotiaita. Luokassa ajettiin kaudessa 20 osakilpailua, kaksi kisaa jokaisena kilpailuviikonloppuna.


title: Formula ADAC BMW

text: Formula ADAC BMW -sarjan kaikki autot olivat Mygalen valmistamia ja lähes täysin identtisiä runkoa, moottoria ja renkaita myöten. Sarjan moottorit valmisti BMW.


title: Formula ADAC BMW

text: Sarjassa oli mukana kaudella 2005 ennätykselliset kolme suomalaiskuljettajaa; Markus Niemelä, Henri Karjalainen ja Mika Mäki, joista kaksi ensimmäistä kilpaili Keke Rosbergin tallin, Team Rosbergin väreissä. Myös Keke Rosbergin poika, F1-sopimuksenkin saanut Nico Rosberg on ajanut ADAC BMW -sarjassa.


title: Formula ADAC BMW

text: Kausi 2007 oli sarjan viimeinen kausi. Saksan ADAC BMW ja vastaavalla kalustolla ajettu Ison-Britannian Formula BMW -sarja lopetettiin ja yhdistettiin kaudeksi 2008 F1-kilpailuiden yhteydessä ajettavaksi Formula BMW Euro cupiksi.


title: Formula ADAC BMW

text: Saksassa Formula BMW:n korvasi 2008 ADAC Formel Masters, jossa kilpaillaan Dallara-Volkswagen-merkkisillä autoilla.


title: Jukka Tammi (jääkiekkoilija)

text: Jukka Viljo Tapani Tammi (s. 10. huhtikuuta 1962 Tampere) on uransa lopettanut suomalainen jääkiekkomaalivahti.


title: Jukka Tammi (jääkiekkoilija)

text: Tammen pelaajaura oli pitkä ja ansiokas. Hän pelasi SM-liigassa 15 kautta Ilveksessä ja yhden TuTo:ssa, minkä jälkeen hän siirtyi keväällä 1996 Saksaan. Hän torjui Frankfurt Lionsissa kevääseen 1999 saakka. Jukka Tammi oli aktiiviaikoinaan 180 senttimetriä pitkä ja 78 kiloa painava. Hän piti räpylää vasemmassa kädessä ja mailaa oikeassa.


title: Jukka Tammi (jääkiekkoilija)

text: Tammi voitti maajoukkueessa yhden MM-kullan ja yhden MM-hopean, yhden olympiahopean ja kaksi olympiapronssia sekä Kanada-cupin pronssia. SM-liigasta Tammella on tilillään kulta, hopea ja kaksi pronssia.


title: Jukka Tammi (jääkiekkoilija)

text: Jukka Tammi torjui Suomen ensimmäisen arvokisamitalin, kun Suomi otti hopeaa Calgaryn olympiakisoissa vuonna 1988.


title: Jukka Tammi (jääkiekkoilija)

text: Tammi oli mukana myös maailmanmestaruuden voittaneessa joukkueessa Ruotsin Tukholmassa vuonna 1995. Hän ei pelannut turnauksessa minuuttiakaan, mutta hänen roolinsa luukkuvahtina ja kopissa hengenluojana on mainitsemisen arvoinen. Hänet muistetaan myös ilmakitaroinnista mestaruuspatsaan kanssa finaalin jälkeen, eritoten siksi, ettei hän muistanut ”Den glider in” -kappaleen sanoja.


title: Jukka Tammi (jääkiekkoilija)

text: Vielä vanhoilla päivilläänkin talvella 1998 hänet valittiin Suomen olympiajoukkueeseen, joka voitti Japanin Naganossa käydyissä kisoissa pronssia. Tammi ei tosin saanut Naganossakaan peliaikaa.


title: Jukka Tammi (jääkiekkoilija)

text: Pelaajauransa jälkeen Jukka Tammi on ollut muun muassa Ilveksen jääkiekkojoukkueen maalivahtivalmentaja (1999–2002), toiminut markkinointipäällikkönä ja pyöritti omaa lastentarvikeliikettä, joka kuitenkin ajautui konkurssiin. Nykyään (syksy 2018) hän toimii sijoitusalalla. Talvella 2005–2006 hänet nähtiin myös MTV3:n "Elixir"-liikuntaohjelmassa valmentamassa julkkiskokki Harri Syrjästä maalivahdiksi.


title: Jukka Tammi (jääkiekkoilija)

text: Jukka Tammi on toiminut Kokoomuksen valtuutettuna Pirkkalan kunnanvaltuustossa vuodesta 2009. Hän tuli valituksi toiselle kaudelle vuoden 2012 kunnallisvaaleissa ja on kokoomuksen valtuustoryhmän puheenjohtaja sekä kunnanhallituksen jäsen.


title: Jukka Tammi (jääkiekkoilija)

text: Syksyllä 2011 Jukka Tammi osallistui "Tanssii tähtien kanssa" -tv-ohjelmaan. Tanssiopettajana hänellä oli Saana Akiola. Vuonna 2012 Tammi osallistui Energiaperhe-kilpailuun.


title: Jerrykannu

text: Jerrykannu () on yleensä polttoaineen tai juomaveden säilytykseen ja kuljettamiseen tarkoitettu 10 tai 20 litran peltinen kanisteri. Yhdysvaltain armeijan jerrykannun malli on peräisin saksalaisilta, mistä saatiin myös nimi (engl. armeijaslangi: jerry < german). Alkuperäinen saksankielinen nimitys "Wehrmacht-Einheitskanister" kertoo sekin mallin alkuperästä.


title: Jerrykannu

text: Malli on peräisin vuodelta 1936, ja sen suunnitteli Eisenwerk Müller & Co:n suunnittelija Vinzenz Grünvogel Westfalenissa. Erilaisten nesteiden kuljetukseen kannuille on määrätty väri- ja kirjainkoodeja.


title: Jerrykannu

text: Jerrykannua luonnehtii mm. kuljetuksen ja varastoinnin kannalta käytännöllinen suorakulmaisen särmiön muoto ja toisaalta kylkeen puristetun kuvion ansiosta kestävämpi rakenne verrattuna edeltäjiinsä.


title: Jerrykannu

text: Jerrykannuilla oli tärkeä rooli esimerkiksi Pohjois-Afrikan operaatioissa 1940–42, missä britit havaitsivat sen ylivertaisuuden omiin säiliöihinsä, sekä Normandian maihinnousuun osallistuvien joukkojen polttoainehuollossa 1944 ennen kuin polttoaineen siirto turvattiin Englannin kanaalin poikki lasketuilla öljyputkilla (Operaatio Pluto).


title: Jerrykannu

text:
Jerrykannuja käytetään edelleen sellaisinaan esimerkiksi Suomen puolustusvoimissa. Polttoaineen säilytykseen käytettävä jerrykannu on vihreä, kun taas juomaveden säilytykseen käytettävässä on kummassakin kyljessä suuri valkoinen risti.
Jerrykannut valmistetaan perinteisesti metallipellistä, mutta muovi on vallannut alaa niiden materiaalina. Suomessa muotoilija Eero Rislakki suunnitteli turkulaisen Pyrkijä Oy:n pyynnöstä muovisen jerrykannun, jonka takasivulle ylös sijoitti myös ilman sisäänottoaukon tasaisen kaatamisen helpottamiseksi. Rislakin muotoilemia kannuja valmistettiin 1970-luvun alusta vuoteen 1993 saakka.


title: Läskelä

text: Läskelä () on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Pitkärannan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Laatokan pohjoispuolella Jänisjoen varrella 38,5 kilometriä Pitkärannasta luoteeseen. Taajamassa on 1 700 ja kunnassa 3 650 asukasta (vuonna 2012).


title: Läskelä

text: Läskelän kunnan pinta ala on 555,6 neliökilometriä. Se rajoittuu koillisessa Loimolan, kaakossa Impilahden, lounaassa Sortavalan ja luoteessa Harlun kuntiin. Pinta-alasta 71 % on metsää.


title: Läskelä

text: Kunnan alueella virtaavat Jänisjoki ja Hiihnijoki. Järviä ovat Laatokka, Hiihniäjärvi ja Tenjärvi. Hyötykaivannaisiin kuuluvat rakennus- ja verhoilukivi, hiekka ja sora, turve, mineraalivärit ja savi. Suunniteltuja luonnonsuojelualueita ovat Laatokan saarten kansallispuisto ja Pikamonjoen luonnonmuistomerkki.


title: Läskelä

text: Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluu neljä kylää: Hiidenselkä, Jänis, Kerisyrjä ja Paussu. Läskelän ohella toinen suurempi asutuskeskus on 1 500 asukkaan Hiidenselkä. Paussun kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 82 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 8 % valkovenäläisiä, 4 % karjalaisia ja 3 % ukrainalaisia.


title: Läskelä

text: Ennen talvi- ja jatkosotaa Läskelä kuului Suomen Neuvostoliitolle luovuttamaan Harlun kuntaan. Siellä toimineiden sahalaitosten viereen perustettiin vuonna 1899 puuhiomo ja vuonna 1905 käärepaperia valmistanut Läskelän paperitehdas. Toisen maailmansodan jälkeen tehdas tuotti myös sanomalehtipaperia. Läskelän paperitehdas sekä Harlun selluloosa- ja paperitehdas yhdistettiin samaksi yritykseksi vuonna 1958. Vuodesta 1973 aina 1990-luvulle saakka Läskelän tehdas valmisti neljäsosan Neuvostoliiton tapettipaperista sekä lisäksi myös kirjoituspaperia. Se lopetti toimintansa vanhentuneena maaliskuussa 2004. Tehtaan täydellistä uusimista on suunniteltu.


title: Läskelä

text: Läskelän kautta kulkee Aunuksen ja Sortavalan välinen maantie A130 sekä Lotinapellon ja Jänisjärven välinen rautatie. Taajamasta on linja-autoyhteydet Pitkärantaan, Sortavalaan, Petroskoihin ja Pietariin. Läskelän rautatieasemalla pysähtyvät Jänisjärven ja Pitkärannan väliset paikallisjunat sekä Jänisjärven ja Lotinapellon väliset kaukojunat, joihin on liitetty Petroskoihin ja Pietariin menevät vaunut. Hiidenselässä Laatokan rannalla on laivalaituri.


title: Läskelä

text: Kunnan tärkein teollisuusyritys on Hiidenselässä sijaitseva Laatokan saha. Läskelässä toimii myös selluloosa- ja kartonkitehdas, sepelintuotantolaitoksia ja puunhankintayrityksiä sekä maastopukuja valmistava ompelimo. Maataloutta edustaa maitoa ja lihaa tuottava maatalousyritys Ladožskoje ja joukko yksityistiloja.


title: Läskelä

text: Keskustaajaman palveluihin kuuluu keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja paikallissairaala. Paikkakunnalla toimii posti, säästökassa, huoltoasema, useita kauppoja ja kahvila. Läskelässä on Inkerin kirkon Harlun seurakunta ja evankelinen kirkko. Rakenteilla on myös ortodoksinen kirkko.


title: Läskelä

text: Mäkisalon saaressa on kaksi muinaislinnaa. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat 1800–1900-lukujen vaihteesta olevat Läskelän paperitehtaan rakennus, rautatieasema hotellirakennuksineen ja Hiidenselän sahan konttori. Muita nähtävyyksiä ovat Kalkkisaaren marmorilouhos sekä toisen maailmansodan aikana kaatuneiden neuvostosotilaiden yhteishauta.


title: Läskelä

text: Läskelässä toimii pieni motelli. Retkeilijöitä houkuttelee Jänisjokea pitkin Jänisjärveltä Hiidenselälle kulkeva melontareitti.


title: Läskelä

text: Norjasta Ruotsin ja Suomen kautta Venäjälle johtava matkailutie Sininen tie kulkee Läskelän kautta.


title: Pohjoismaiset hiihtolajit talviolympialaisissa 1998

text: XVII talviolympialaiset järjestettiin vuonna 1998 Naganossa, Japanissa. Pohjoismaisissa hiihtolajeissa (maastohiihto, yhdistetty, mäkihyppy) kilpailtiin kaikkiaan viidessätoista lajissa.


text: Hiihtokilpailut käytiin Hakubassa parin kilometrin alueelle ahdetulla latuverkostolla. Ladut olivat poikkeuksellisen rankkoja. Erityisesti maastoa pidettiin rankkana sen takia, ettei palauttavia laskuosuuksia ollut, vaan alamäet olivat jyrkkiä ja mutkittelevia.


text: Päivämäärä: 12. helmikuuta


text: Lipsuneiden suksien takia 30 kilometrin kilpailussa sijalle 20 jäänyt Dæhlie ei ollut ennen kilpailua varma kunnostaan, kun hän oli lisäksi sairastelun takia pitänyt kilpailutaukoa ennen olympialaisia. Myös kymmenen kilometrin kilpailussa hänen suksensa lipsuivat muutaman kerran, mutta hän selvitti tilanteet voimiaan käyttäen ja voitti kilpailun lopulta kahdeksan sekunnin erolla voitelussaan erinomaisesti onnistuneeseen Markus Gandleriin. Myös pronssille jääneellä Myllylällä eivät olleet parhaat mahdolliset voiteet suksissaan. Voitelu olikin päivän puheenaihe Hakubassa. Kilpailun aikana sää vaihtelikin aluksi tihkusateesta vesisateeksi, ja korkeammalla maastossa alijäähtyneeksi vedeksi.


text: Päivämäärä: 9. helmikuuta


text: Myös miesten 30 kilometrin kilpailu käytiin huonossa ja raskaassa kelissä, sakeassa lumipyryssä. Ensimmäisen olympialaisten kultamitalinsa ja ensimmäisen Suomen miesten hiihdon olympiakullan 34 vuoteen voittanut Myllylä johti kilpailua ylivoimaisesti alusta loppuun, ja pystyi hiihtämään maaliin pieni Suomen lippu suussaan.


text: Päivämäärä: 22. helmikuuta


text: Kisojen kolmannen ja kautta aikain kahdeksannen olympiakultansa voittanut Dæhlie oli kilpailun maalissa erittäin uupunut. Omien sanojensa mukaan hän ei koskaan ollut ollut yhtä väsynyt, ja kuvaili kilpailua elämänsä rankimmaksi. Kilpailun loppua kohti keli muuttui koko ajan raskaammaksi, kun aurinko pehmitti lumen kosteaksi sohjoksi. Loppua kohti Ruotsin hopealle sijoittunut Jonsson kiristi vauhtiaan ja maalissa eroa jäi vajaa 10 sekuntia, kun sitä hiihtostadionille saavuttaessa oli vielä 18 sekuntia. Dæhlie aloitti kilpailun rauhallisesti ja oli 8,5 kilometrin väliaikamittauspisteellä vasta kymmenennellä sijalla.


text: Päivämäärä: 14. helmikuuta


text: Takaa-ajokilpailuun lähdettiin kymmenen kilometrin perinteisen hiihtotavan lopputulosten mukaisesti. Toisena ja kolmantena Dæhlien jälkeen lähteneet Markus Gandler ja Mika Myllylä jäivät tasaisesti alkukilometrien aikana. 23,6 sekunnin takaa-ajoasemasta Dæhlien takaa lähtenyt Alsgaard sen sijaan hiihti samalla "Cathinka Guldbergs Vei" -nimisellä kadulla Nannestadissa asuvan maanmiehensä kiinni 8,2 kilometrin kohdalla, kyttäili loppumatkan tämän menoa, meni loppusuoralla ohi ja saavutti toisen olympiakultansa. Loput kuusi kilometriä Myllylä hiihti Italian Fulvio Valbusan ja Silvio Faunerin kanssa samaa vauhtia kuin kärkikaksikko, mutta jäi lopulta kuudenneksi. Pronssille sijoittunut Smirnov piti tahtia yllä 8,2 kilometriin saakka, jonka jälkeen vauhti tipahti, mutta riitti mitaliin.


text: Päivämäärä: 19. helmikuuta


text: Norjan aloittaja Siversten hyytyi kärkiletkasta 7,5 kilometrin kohdalla ja Norja olikin ensimmäisessä vaihdossa vasta kymmenes, 19 sekuntia Suomen aloittaja Kirvesniemestä. Suomen toinen hiihtäjä Myllylä kuitenkin jäi Norjan johtopaikalle vieneelle Erling Jevnelle 29 sekuntia.


text: Viestissä jännitys säilyi loppusuosalle ja maaliviivalle saakka. Norjan ja Italian joukkueet tulivat viimeiseen vaihtoon yhtä aikaa ja lähes pysähtyivät, kun kumpikaan ei tahtonut lähteä vetämään. Lopulta Italian ankkuri Fauner roikkui lähes koko matkan Norjan Alsgaardin perässä ja jätti ratkaisun loppusuoralle. Viimeisessä nousussa Fauner meni ohi ja laski etummaisena stadionille. Loppusuoran kirikamppailussa Alsgaard kuitenkin kurotti jalkansa maalilinjan yli ennen Fauneria. Alsgaard totesi, ettei Faunerin hiihto ollut oikein olympiahengen mukaista, sillä hän oli muutamaan otteeseen lähes pysähtynyt matkan varrella, jotta tämä olisi ottanut vetojuhdan tehtävän itselleen.


text: Vielä pari päivää ennen viestiä kovassa kuumeessa ollut Isometsä sai rauhassa varmistella Suomen pronssimitalin. Lopussa hyvin hiihtänyt Ruotsi pääsi 10 sekunnin päähän.


text: Kulta oli 32-vuotiaalle moninkertaiselle maailmanmestarille Lazutinalle ensimmäinen henkilökohtainen olympiakulta. Lazutina liikuttui voittonsa myötä syvästi, sillä hän oli jo kertaalleen ehtinyt lopettaa uransa ennen kisoja, mutta palannut takaisin päästyään sopuun Venäjän valmennusjohdon kanssa. Kilpailu käytiin sakeassa lumisateessa. Lazutina sanoi, ettei vaikeampaa rataa löydy mistään.


text: Danilovan kultamitali oli hänen ensimmäinen olympiamitalinsa. Voittonsa myötä hänestä tuli myös Naganon kisojen ensimmäinen olympiavoittaja. Danilovan voitto tuli yllätyksenä, sillä suurimpana ennakkosuosikkina pidettiin Norjan Bente Martinsenia ja hopealle 5,6 sekunnin erolla jäänyttä Lazutinaa. Venäläiset onnistuivat voitelussa parhaiten, kun taas norjalaisten suksista alkoi pito häipyä matkan puolivälissä. Vielä 8,5 kilometrin kohdalla Martinsen oli kolmantena 19 sekunnin päässä silloin johdossa olleesta Lazutinasta, mutta jäi puolivälin jälkeen Danilovasta yli minuutin. Danilova sai voitostaan rahaa silloisen 550 000 markan arvosta, puolet Venäjän valtiolta ja puolet olympiakomitealta. 30-vuotias Anita Moen-Guidon sai myös ensimmäisen arvokisamitalinsa.


text: Ensimmäisissä aikuisten arvokisoissaan ollut Tšepalova voitti heti olympiakultaa. Vielä 8 kilometriä ennen maalia näytti siltä, että voitto menee Belmondolle, mutta vesisateessa käydyssä kilpailussa nuori venäläinen voitti lopulta kymmenellä sekunnilla. Kilpailun jälkeen liikuttunut Tšepalova sanoi näyttäneensä mihin hän pystyy, kun Venäjän joukkueen valmentaja Aleksandr Grušin oli jättänyt hänet viestijoukkueen ulkopuolelle, ja paikka 30 kilometrin kilpailuunkin oli tullut vasta ylimääräisen karsinnan voiton myötä. Perinteisestä venäläisestä tavasta poiketen Tšepalova oli valmentautunut kisoihin yksin isänsä valmennuksessa eikä joukkueen yhteisleireillä.


text: Päivämäärä: 13.–14. helmikuuta


text: Bjarte Engen Vik määräsi tahdin jo mäkiosuudella, kun hän 89,5 ja 94,5 metrin hypyillään varmisti yli puolen minuutin etumatkan Stoljaroviin. Lopulta hopealle sijoittunut Lajunen oli mäen kuudes ja lähti hiihto-osuudelle minuutin ja kolme sekuntia Vikin jälkeen. Hiihto-osuudella Vik meni jo lähdöstä saakka omia menojaan. Puolimatkassa Lajunen saavutti Stoljarovin, mutta tunsi olonsa liian väsyneeksi mennäkseen ohi. Hän kuitenkin sai loppusuoralle lisävoimia ja kukisti kirikamppailussa 27-vuotiaan, yllätyspronssia saavuttaneen pietarilaisen, jonka paras maailmancupin yksittäissijoitus samaiselta kaudelta ennen olympialaisia oli 13. ja sijoitus kokonaiskilpailussa 42:s.


text: Päivämäärä: 19.–20. helmikuuta


text: Suomen joukkue lähti hiihto-osuudelle ensimmäisenä ennen Itävaltaa (4 sekuntia) ja Norjaa (8 sekuntia). Olympiakisoissa riehuneesta flunssa-aallosta kärsineet suomalaiset tunsivat kukin huteraa ja epävarmaa oloa ennen hiihtostarttia, ja aloittaja Samppa Lajunen oli edellisiltana kärsinyt kuumeesta. Lajunen ei kyennyt pitämään Norjan Skardia takanaan, vaan jäi tästä 11,6 sekuntia vaihtoon tultaessa. Myöskään Mantila ei kyennyt roikkumaan norjalaisen Braatenin perässä, vaan ero toisessa vaihdossa oli jo yli minuutin. Kolmannella osuudella Nurmelan perässä hiihtivät Ranskan Ludovic Roux ja Japanin Gen Tomii, joka kuitenkin väsähti. Norjan ankkuri Lundberg meni minuutin eron turvin omia menojaan, kun Suomen Manninen keskittyi pitämään yllätyspronssille hiihtäneen Ranskan joukkueen ankkurin, 1992 Albertvillen olympiavoittajan Guyn takanaan.


text: Päivämäärä: 11. helmikuuta


text: Normaalimäen kilpailu oli erittäin tasainen, sillä Hakuban mäen profiilin vuoksi kaikki hyppääjät tipahtivat lähes samalle viivalle alastulorinteeseen. Voittaja Soinisen kumpikaan hyppy ei ollut erityisen hyvä, vaan hänen valttinsa oli tasaisuus: 90 ja 89 metriä. Ennen toista hyppyään Soininen komennettiin pariksi minuutiksi pois puomilta liian voimakkaiden vastavirtausten takia. Ensimmäisen kierroksen jälkeen johdossa ollut Masahiko Harada sortui hermoiluun ja jäi toisella hypyllään 84,5 metriin. 45 000 paikalle tulleen katsojan lohduksi isäntämään Funaki nousi hopealle. Suomen Janne Ahonen oli neljäs, vaikka hyppäsi koko kilpailun eniten pisteitä tuottaneen, 91,5-metrisen hypyn. Kilpailun tasaisuutta kuvaa se, että neljän ensimmäisen sijan välillä oli kullakin eroa yksi piste, kun metrin arvo mäessä oli kaksi pistettä.


text: Päivämäärä: 15. helmikuuta


text: Ensimmäisellä hyppykierroksella tuuli ja lumisade epätaspainottivat hyppääjien asemia. Sittemmin sade loppui ja ylämäen vauhdit kasvoivat. 130 metriä hypännyt Takanobu Okabe oli toisena ennen toista kierrosta, kun taas suomalaisia eivät tuulet suosineet, ja Ari-Pekka Nikkola sekä Janne Ahonen putosivat toiselta kierrokselta. Soininen oli ensimmäisen kierroksen jälkeen kolmantena 129,5 metrin hypyllään. Japanin Harada hyppäsi ensimmäisellä kierroksella vain 120 metriä, mutta sekoitti toisella hypyllään mittalaitteet. Haradan pitkä hyppy jouduttiin mittaamaan ihmissilmällä sen kannettua yli mittausantureiden. Lopulta hypyn pituudeksi päätettiin 136 metriä, mikä nosti Haradan pronssille 0,1 erolla Itävallan Andreas Widhölzliin.


text: Päivämäärä: 17. helmikuuta


text: Kilpailu käytiin sakeassa lumisateessa. Isäntämaan hyppääjät kestivät paineet parhaiten ja venyivät kukin osaltaan huippusuorituksiin. Jo ensimmäisellä kierroksella Japani alkoi Saiton ja Okaben hyppyjen ansiosta karata muilta, mutta kolmas hyppääjä Masahiko Harada jäi tiheässä lumisateessa vain 79,5 metriin. Japanin päävalmentaja Manabu Ono oli jo tehdä asiasta vastalauseen, sillä olosuhteet muuttuivat nopeasti. Vastalauseelle ei kuitenkaan ollut tarvetta. Ensimmäisen kierroksen jälkeen japanilaiset olivat neljäntenä, mutta nousivat johtoon heti toisen kierroksen ensimmäisten hyppyjen jälkeen Okaben venytettyä lähes 137 metriä. Toisella kierroksella Saksan Schmitt venytti 126,5 metriä Saiton jäädessä 124 metriin ja ero kaventui 5,2 pisteeseen. Kilpailun ratkaisi kolmas hyppääjä Harada, joka venytti 137 metriä, mikä riitti 24,5 pisteen eroon Saksaan ennen viimeistä kierrosta. Ankkuri Funaki varmisti turvallisen etumatkan turvin Japanin kultamitalin.


text: Aikaisemmin joukkuemäen kisoja hallinnut, kaksissa edellisissä MM-kisoissa kultaa voittanut Suomi epäonnistui täysin ja jäi viidenneksi, 47,6 pisteen päähän pronssista.


title: Toyotomi Hideyoshi

text: Toyotomi Hideyoshi (, 1536 tai 1537–18. syyskuuta 1598), oli Japanin sotilasdiktaattori vuosina 1591–1598. Hän ei kuitenkaan ottanut "shōgunin" arvonimeä, vaan tyytyi titteliin "kampaku" (korkein kansleri). Hän oli yksi Japanin kolmesta suuresta yhdistäjästä.


title: Toyotomi Hideyoshi

text: Hideyoshi aloitti uransa tavallisena jalkaväensotilaana, mutta kohosi lopulta menestyksekkään sotapäällikön Oda Nobunagan parhaaksi sotilaaksi. Nobunaga pyrki yhdistämään Japanin kukistamalla riitelevät daimiot, mutta menehtyi kenraalinsa Akechi Mitsuhiden käännyttyä häntä vastaan Honnō-jin temppelissä 1582.


title: Toyotomi Hideyoshi

text: Onnekkaan sattuman kautta Hideyoshi sai ensimmäisenä tiedon Nobunagan kuolemasta. Hän solmi heti rauhan senhetkisen vastustajansa Mori-klaanin kanssa ja hyökkäsi Akechi Mitsuhiden kimppuun murskaten tämän joukot. Tämän jälkeen Hideyoshi otti entiset Nobunagan joukot komentoonsa syrjäyttäen asetoverinsa ja Nobunagan pojat. Nobunagan taistelutoveri Shibata Katsuie nousi vuonna 1583 avoimeen vastarintaan Hideyoshia vastaan, mutta kukistui ja teki seppukun.


title: Toyotomi Hideyoshi

text: Vuoteen 1584 mennessä Hideyoshilla oli hallussaan kaikki ne alueet, jotka Nobunaga oli aiemmin vallannut. Tällöin hän ryhtyi alistamaan loppua maasta kukistaen daimiot yksi kerrallaan. Vuoteen 1591 mennessä koko Japani oli yhdistetty, ja Hideyoshilla oli komennuksessaan liki 250 000 samurain armeija. Näin hänestä tuli maan tosiasiallinen johtaja, ja keisari antoi hänelle aristokraattisen sukunimen Toyotomi (samurailuokkaan alun perin kuulumattomana hänellä ei ollut sukunimeä).


title: Toyotomi Hideyoshi

text: Hideyoshi vakiinnutti yhteiskuntaluokkien rajat ja takavarikoi aseita kaikilta, jotka eivät kuuluneet samurailuokkaan. Hän otti kaiken maan hallintaansa ja luovutti sitä myöhemmin takaisin daimioille saatuaan näiltä uskollisuuden valan. Valtakautensa aikana Hideyoshi ryhtyi epäonnistuneeseen Korean valtaukseen tarkoituksenaan jatkaa valloitusta Kiinaan ja Intiaan. Suuruudenhullusta hankkeesta luovuttiin vasta hänen kuoltuaan vuonna 1598.


title: Pitkäranta

text: Pitkäranta (, ) on kaupunki, kaupunkikunta ja Pitkärannan piirin hallinnollinen keskus Karjalan tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee Laatokan koillisrannalla 281 kilometriä Petroskoista länteen. Kaupungissa on 11 400 ja kunnassa 11 800 asukasta (vuonna 2010). Ennen talvi- ja jatkosotaa Pitkäranta oli osa Suomen Neuvostoliitolle luovuttamaa Impilahden kuntaa.


title: Pitkäranta

text: Pitkärannan kaupunkikunnan pinta-ala on 559 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Suojärven piirin Loimolan kuntaan, kaakossa Pitkärannan piirin Salmin ja luoteessa Impilahden kuntiin sekä lounaassa Laatokan kautta Sortavalan kuntaan. Pinta-alasta 85,2 % on metsää, 8,3 % vesialuetta, 2,6 % maatalousmaata ja 2,5 % asuinaluetta.


title: Pitkäranta

text: Kunnan alueella virtaavat Kelioja, Ristioja, Koirinjoki, Syskyänjoki, Kulismajoki ja Uuksunjoki. Järviä ovat Laatokan lisäksi Syskyjärvi ja Nietjärvi. Hyötykaivannaisiin kuuluvat rakennuskivi, savi, mineraalivärit, hiekka, sora, tina, pegmatiitti, liuske, granaatti, turve ja sapropeeli. Suojeltuja luonnonmuistomerkkejä ovat Uuksunjoen rannalla sijaitseva vuoristomäntymetsä, Uuksunharju ja Kulismajoen vesiputous.


title: Pitkäranta

text: Seudulla vallitsee lauhkea mannerilmasto. Talvi on pitkä ja leuto, kesä lyhyt ja viileä. Tammikuun keskilämpötila on –11,1 ºC ja heinäkuun 15,6 ºC. Vuotuinen sademäärä on 635 millimetriä. Sää on epävakainen koko vuoden ajan.


title: Pitkäranta

text: Kaupungin lisäksi kuntaan kuuluvat Koirinojan ja Uuksun kylät sekä Yläristinojan taajama, joka on virallisesti osa Pitkärannan kaupunkia. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 76 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 7 % karjalaisia, 6 % valkovenäläisiä, 2 % ukrainalaisia, 2 % suomalaisia ja 1 % tataareja.


title: Pitkäranta

text:
Asukasluvun kehitys
Suomelle kuuluessaan Pitkäranta oli osa Impilahden kuntaa. Pitkäranta oli Impilahden suurin asutuskeskus, 1930-luvun lopulla siellä oli noin 2 000 asukasta. Pitkäranta oli myös Salmin kihlakunnan keskus. Pitkärannan ortodoksinen seurakunta käsitti Impilahden kunnan itäosan sekä Uuksun alueen Salmista. Pitkäranta muodosti myös Impilahden luterilaisen seurakunnan alaisen rukoushuonekunnan. Pitkärannassa toimi myös keskikoulu.


title: Pitkäranta

text: Pitkäranta oli ennen kaikkea merkittävä teollisuuspaikkakunta. Tärkeimmät teollisuudenalat olivat kaivos- ja metsäteollisuus. Kaivostoiminta Pitkärannassa alkoi jo 1700-luvulla ja sen kukoistuskautta oli 1800-luku. Pitkärannan kaivoksista saatiin muun muassa rautaa ja hopeaa. Kaivostoiminta oli pysähdyksissä 1900-luvun alussa, mutta sen uudelleen aloittamista suunniteltiin. Pitkärannassa oli myös sahoja, punamultatehdas ja vuonna 1889 aloittanut lasitehdas, jonka päätuotteina olivat pullot. Diesen Wood Oy:n saha aloitti toimintansa Pusunsaarella 1920 ja sulfiittiselluloosatehdas 1921. Pitkärannasta suunniteltiin kauppalaa, mutta sota ja alueluovutukset estivät suunnitelman toteuttamisen.


title: Pitkäranta

text: Pitkäranta luovutettiin Neuvostoliitolle Moskovan rauhassa 1940. Neuvostoliitossa siitä tuli kaupunki 9. heinäkuuta 1940. Jatkosodassa Suomi valtasi Pitkärannan takaisin 1941, mutta joutui luovuttamaan sen uudelleen 1944. Pitkärannan rakennuksista suurin osa tuhoutui sotien aikana.


title: Pitkäranta

text: Pitkärannan kautta kulkee Lotinapellon ja Jänisjärven välinen rautatie sekä Aunuksen ja Sortavalan välinen maantie A130. Koirinojalta haarautuu maantie A121 Prääsään ja maantie A131 Suojärvelle. Pitkärannan rautatieasemalta on päivittäiset henkilöjunayhteydet Petroskoihin ja Pietariin. Rautatietä käyttää myös Pitkärannan sellutehdas ja kaksi kaivosyhtiötä. Rautatieaseman yhteydessä sijaitsevalta linja-autoasemalta on yhteydet Petroskoihin, Sortavalaan ja Pietariin. Myös kunnan sisällä on linja-autoliikennettä. Laatokan rannalla on laivalaituri.


title: Pitkäranta

text: Paikallisista elinkeinoista tärkeimpiä ovat teollisuus ja rakentaminen (48 % vuonna 2007), erilaiset julkiset palvelut, kauppa, hallinto ja maatalous. 16,7 % työvoimasta ei käy ansiotöissä tai opiskelee ja työskentelee kunnan ulkopuolella. Sellu- ja paperiteollisuuden osuus teollisuustuotannosta on 49,3 %, kaivosteollisuuden 28,3 % ja puunhankinnan 12 %. Kaupungissa toimii noin tuhat henkeä työllistävä Pitkärannan sellutehdas, joka valmistaa myyntiselluloosaa, mäntyöljyä ja puhdistettua mäntysulfaattitärpättiä. Tehtaan tuotannosta valtaosa menee vientiin. Kaivosteollisuus tuottaa etupäässä sepeliä. Puunhankintaa harjoittaa yhteisyritys Ladenso. Elintarviketeollisuutta edustaa leipomo.


title: Pitkäranta

text: Pitkärannassa toimii neljä lastentarhaa, kaksi keskikoulua, lasten luomistyön keskus ja ammattikoulu. Kulttuurilaitoksia ovat lasten taide- ja musiikkikoulut, kulttuuritalo, piirin keskuskirjasto, lastenkirjasto ja entisessä Walldenin talossa toimiva kotiseutumuseo. Terveys- ja sosiaalipalveluihin kuuluvat piirisairaala poliklinikkoineen, lastenpoliklinikka, sosiaalipalvelukeskus ja lastenkoti. Kaupungissa on vuonna 1998 valmistunut luterilainen ja vuonna 2000 valmistunut ortodoksinen kirkko. Entisen elokuvateatterin rakennuksessa toimii lasten ja nuorten urheilukoulu. Kaupungissa harrastetaan muun muassa jalkapalloa, koripalloa, lentopalloa, yleisurheilua, hiihtämistä ja jääkiekkoa.


title: Pitkäranta

text:
Kaupunki koostuu etupäässä mukavuuksilla varustetuista viisikerroksista tiili- ja elementtitaloista. Suurin osa rakennuskannasta on 1960–1980-luvuilta. Pohjois- ja koillisosissa on yksikerroksisia puutaloja.
Hallintorakennukset ja palvelut sijaitsevat keskusaukioon päättyvän Lenininkadun varrella.


title: Pitkäranta

text: Arkeologisia kohteita ovat Uuksun kylän lähellä Uuksujoen rannoilla sekä Sarankoskella sijaitsevat kivikautiset asuinpaikat. Uuksun pohjoispuolella on myös keskiaikainen asuinpaikka. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat vuosina 1901–1904 pysytetty Valamon Pyhän Hermanin skiitan kirkko Mursulan louhoksen luona sekä 1900-luvun alusta peräisin olevat kauppa- ja koulurakennukset Lenininkadulla kaupungin keskustassa. Seudulla on lukuisia neuvostosotilaiden hautapaikkoja. Leninin- ja Gorkinkatujen kulmassa sijaitsee sodan muistoksi vuonna 1979 pystytetty tykki.


title: Pitkäranta

text: Matkailijoita houkuttelevat Laatokan rantojen vaihteleva luonto, Kulismajoen ja Koirinjoen koskiset melontareitit sekä seudun sotahistorialliset kohteet. Majoituspalveluja tarjoavat 65-paikkainen hotelli Pitkäranta, piirisairaalan ja ammattikoulun pienet hotellit sekä neljä vierasmajaa kaupungissa, Uuksussa ja Koirinojalla.


title: Kaulin

text: Kaulin on keittiöväline, jota käytetään yleensä taikinan ohuemmaksi ja sileämmäksi saamiseen.


title: Kaulin

text: Tunnetuin kaulintyyppi on sellainen, jossa on kahvat välineen molemmissa päissä, mutta kaulimia valmistetaan myös ilman kahvoja. Kaulinten malli vaihtelee kuitenkin hieman maittain ja käyttötarkoituksen mukaan. Virossa kädensijaton malli on yleinen, ja sitä pyöritetään päältä painaen. Italiassa puolestaan käytetään myös pitkiä ja kapeita pastakaulimia ja Karjalassa molemmista päistä suippenevaa piirakkapulikkaa.


title: Kaulin

text: Kaulimet valmisestaan tavallisesti puusta, ja sopiva kaulinpuu on mieluiten kovaa ja tiivistä. Suomessa käytetään esimerkiksi koivuja ja pyökkejä. Yhdysvalloissa suosittuja kaulinmateriaaleja ovat vaahterat ja saarnet. Kaulimia valmistetaan kuitenkin myös esimerkiksi muovista ja marmorista. Muoviset kaulimet täytetään usein vedellä, sillä ne olisivat muuten liian kevyitä.


title: Kaulin

text: Kaulinta voi käyttää myös lyömäaseena astalon tapaan. Tätä on vanhastaan käytetty vitsinä sarja- ja elokuvissa (esim. Kissalan Pojat, Pekka Puupää jne.).


title: Minerva (yhtye)

text: Minerva oli vuosina 1995–2005 toiminut suomalainen rock-yhtye.


title: Stone Cold Steve Austin

text: Steve James Anderson Williams (s. 18. joulukuuta 1964 Victoria, Texas) on yhdysvaltalainen entinen showpainija ja nykyinen elokuvanäyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten kehänimellä ”Stone Cold” Steve Austin, jonka alla hän on esiintynyt vuodesta 1996 lähtien WWE:ssä. Steve Austin käytti lopetusiskunaan Stone Cold Stunneria.


title: Stone Cold Steve Austin

text:
Alun perin Austinin nimi oli Stephen James Anderson, mutta hän vaihtoi nimeään, kun hänen isäpuolensa adoptoi hänet.
Steve pelasi amerikkalaista jalkapalloa ollessaan Pohjois-Teksasin osavaltion yliopistossa ja aloitti painiuransa vuonna 1980 Texasissa. Hän otti nimen Steve Austin käyttöön vasta aloittaessaan ammattilaispainiuransa vuonna 1990. Austin kuvaili ammattilaisuraansa edeltänyttä köyhyyttä niin pahaksi, että joutui kerran syömään raakoja perunoita kolmen päivän ajan odottaessaan sadan dollarin viikkopalkkaansa.


title: Stone Cold Steve Austin

text: Vuoden 1992 alussa "Stunning" Steve Austin (nimi jota hän WCW:ssä käytti) siirtyi USWA-sarjasta WCW:hen. Hänen WCW-uransa alkoi hyvin ja 3. kesäkuuta hän voitti WCW World Television -mestaruuden Bobby Eatonilta.


title: Stone Cold Steve Austin

text: Austin liittyi yhteen Brian Pillmanin kanssa "The Hollywood Blondes" ryhmäksi. 2. maaliskuuta 1993 Austin ja Pillman voittivat Tag Team-mestaruuden Ricky Steamboatilta ja Shane Douglasilta. Kesällä 1993 ryhmä hajosi yllättäen Pillmanin loukkaantumisen myötä. Lord Steven Regal korvasi Brian Pillmania ja puolusti yhdessä Austinin kanssa Tag Team-mestaruutta kahta Four Horseman -ryhmän jäsentä, Arn Anderssonia ja Paul Romaa vastaan. Regal ja Austin hävisivät ja Austin syytti Tag Team -mestaruuden häviämisestä Pillmania.


title: Stone Cold Steve Austin

text:
27. joulukuuta 1993 Austin voitti WCW United States -mestaruuden StarrCade Pay-Per-Viewissä selättämällä "The Natural" Dustin Rhodesin 2 kertaa "2/3 Falls" -ottelussa.
18. syyskuuta 1994 Fall Brawl PPV'ssä, Austin sai uuden mahdollisuuden WCW United States -mestaruuteen kun senhetkistä mestaria, Ricky Steamboatia, pyydettiin luopumaan mestaruudesta Austinille tämän loukkaantumisen ajaksi. Kun Austinille oli annettu mestaruus, hänet pakotettiin puolustamaan sitä "Hacksaw" Jim Duggania vastaan. Austin hävisi vain 35 sekuntia kestäneen ottelun.


title: Stone Cold Steve Austin

text: 1995 Austin kärsi loukkaantumisesta ja WCW:n varapresidentti Eric Bischoff erotti Austinin puhelinsoitolla. Austinin ura lähti kuitenkin nousuun tämän tapauksen jälkeen.


title: Stone Cold Steve Austin

text: Austin pääsi mukaan ECW:hen kun hänen WCW-aikainen managerinsa Paul Heyman otti häneen yhteyttä ja kertoi haluavansa Austinin mukaan omaan promootioonsa. Austin hyväksyi tarjouksen. Austinin "Stone Cold" -persoona syntyi ja hioutui nimenomaan ECW:ssä. Austin pilkkasi paljon WCW:tä ja varsinkin Eric Bischoffia.


title: Stone Cold Steve Austin

text: Paul Heyman tarjosi myös mestaruutta Austinille, mutta Austin kieltäytyi, koska hänestä oli omasta mielestään enemmän hyötyä yhtiölle metsästäjänä kuin metsästettävänä.


title: Stone Cold Steve Austin

text: Tammikuussa 1996 Austin liittyi WWF:ään. Attituden aikakautena Hänestä ja The Rockista tehtiinkin World Wrestling Federationin keulakuvia. Aluksi hän käytti nimeä "The Ringmaster". Kun Austin oli Million Dollar -mestari. Austin kyllästyi nimeen Ringmaster ja pyysi WWF käsikirjoittajia luomaan hänelle uuden paininimen, joka kuvaisi kylmäsydämistä ja armotonta. Käsikirjoittajat ehdottivat nimiä "Chilly McFreeze", "Freezy Pops" ja "Ice Dagger" nimiä muiden nimien lisäksi. Austin keksi vaimonsa avustuksella nimen "Stone Cold" Steve Austin.


title: Stone Cold Steve Austin

text: World Wrestling Federation vaihtoi vuonna 2002 nimensä World Wrestling Entertainmentiksi, koska heille tuli riitaa WWF-lyhenteestä Maailman luonnonsäätiön (WWF) kanssa.


title: Stone Cold Steve Austin

text: Helmikuussa 2003 Austin palasi takaisin WWE:hen, mutta suurimmaksi osaksi hän ei paininut. Kun The Rock voitti hänet WrestleMania XIX:ssä, hänestä tuli RAW:n toimitusjohtaja WCW:n entisen johtajan Eric Bischoffin rinnalle.


title: Stone Cold Steve Austin

text: 16. marraskuuta 2003 Austin sai potkut RAW:n toimitusjohtajan virasta, koska hänen kokoamansa joukkue hävisi Eric Bischoffin joukkueelle Survivor Series PPV:ssä järjestetyssä ottelussa. Austin oli poissa TV:stä useita viikkoja, jotta juonikuvio näyttäisi vakuuttavalta ja vaikuttaisi siltä, että hän olisi oikeasti saanut potkut. Ennen vuoden 2003 loppua Austin palasi kehään ja lähti WWE:n mukaan esiintymään Irakiin ja tukemaan USA:n sotilaita. Siellä hän pukeutui joulupukiksi ja antoi Vince McMahonille joululahjaksi Stunnerin. 29. joulukuuta 2003 hän palasi WWE:n normaaliin TV show’hun ja esiintyi RAW:n sheriffinä.


title: Stone Cold Steve Austin

text: Austin tuomaroi 17. huhtikuuta 2004 WrestleMania XX:ssä järjestetyn Brock Lesnar vs. Bill Goldberg -matsin. WWElle ja Austinille tuli tämän jälkeen taas riitaa ja Austin siirtyi tekemään pääasiassa elokuvia ja musiikkia muttei voi käyttää lisänimeä "Stone Cold" koska se on WWE:n rekisteröimä tavaramerkki.


title: Stone Cold Steve Austin

text: 3. huhtikuuta 2005 Austin palasi WWE:hen vuoden tauon jälkeen. WrestleMania 21:ssä "Rowdy" Roddy Piper haastatteli häntä Piper's Pit -ohjelmassa ja Austin antoi Stunnerit Piperille ja Carlito Caribbean Coolille. Austin esiintyi myös ECW One Night Standissä, jota pidettiin myöhemmin vuoden parhaana PPV:nä. Show’n lopussa Austin kutsui SmackDown!:nin ja RAW'n kaikki painijat kohtaamaan ECW:n entiset painijat joihin kuuluivat muun muassa Dudley Boyz, Sandman, Tommy Dreamer, Sabu, Tajiri, Tazz,rey mysterio jne. ECW-painijat tyhjensivät kehän nopeasti, jonka jälkeen hän pyysi Mick Foleytä tuomaan Eric Bischoffin kehään, jossa Austin käski ensin Dudleyjen tehdä hänelle 3D:n, sitten Chris Benoit teki hänelle Headbuttin, jonka jälkeen Austin käski hänet nostettavaksi ylös, jolloin hän teki Bischoffille lopetusliikkeensä Stone Cold Stunnerin. D-Von ja Bubba veivät Ericin ulos kehästä, rekan sisään ja palasivat kehään, missä Austin tarjosi kaikille ECW-painijoille olutta.


title: Stone Cold Steve Austin

text:
3. lokakuuta 2005 Austinia nähtiin jälleen, sillä oli vuorossa WWE RAW Homecoming erikoisjakso (RAW palasi USA Network-kanavalle), johon Austinille oli järjestetty esiintyminen. Vince McMahon näytti kehässä videon, jossa hän selätti Stone Coldin ottelussa. Samassa Austin tuli kehään, ja alkoikin sanailemaan Vincelle, joka ei tiennyt mitä sanoa. Austin näytti muutamia videoita Vincestä. Nähtiin muun muassa, kuinka Austin kidnappasi Vincen ja Vince kasteli housunsa. Pian Vincen ollessa lähdössä, Austin päätti tarjota tälle Stone Cold stunnerin, mutta lähes heti tämän jälkeen Vincen poika, Shane, syöksyi kehään, ja Austin tarjosi tälle heti stunnerinsa. Sitten paikalle tulikin jo tytär Stephanie, joka tiedusteli Austinilta, kuka tämä luulee olevansa. Austin kertoi olevansa Stone Cold ja "haastattelee nyt Stephanieta". Austin kysyi Stephanielta muun muassa "Mikä on hajuvetesi", jolloin Steph hiljeni, ja Austin päätteli Stephanien flirttailevan, ja pyysikin suukkoa, jolloin Stephanie tarjosi tälle avokämmentä suoraan naamaan. Austin puolestaan tarjosi Stephanielle stunnerin, jolloin vielä yksi McMahon saapui kehään, Vince McMahonin vaimo Linda. Lindan ja Austinin sanailujen jälkeen nämä kaksi joivat muutaman kaljan, kunnes Austin päätti stunnata myös Lindan ja jäi juomaan kaljaa.
2011 ilmoitettiin että Steve olisi WWE:n "Tough Enough" -ohjelman uusi juontaja. On huhuttu myös että hänellä olisi jotain osaa WresteleMania 27:ään.


title: Stone Cold Steve Austin

text: Austinin piti palata kehään 1. marraskuuta 2005, mutta Austin ilmeisesti loukkasi selkänsä siirrellessään huonekaluja, joten sitä ei ikinä tapahtunut. WWE myös kaavaili vuoden WrestleMania 22:een kauan odotettua "Stone Cold" Steve Austin vs Hulk Hogan-ottelua, mutta Austin ei ilmeisesti halunnut kohdata Hogania ottelussa. Austin sanoi eräässä televisiohaastattelussa, että hän ansaitsisi paljon rahaa kyseisestä ottelusta, mutta mainitsi että siitä ei voisi tulla viiden tähden ottelua. Hän mainitsi samassa haastattelussa, että hän ehkä voisi/pystyisi ottelemaan vielä yhden ottelun.


title: Stone Cold Steve Austin

text:
Ei ole varmaa, painiiko Austin enää koskaan, sillä se voi olla myös suuri terveysriski. Austin on murtanut niskansa, joka lopulta johti hänen ennenaikaiseen eläköitymiseensä vuonna 2003. Austin kävi tuomaroimassa vuoden 2008 PPV Cyber Sunday:ssä mestaruusottelua Chris Jerichon ja Batistan välillä. Stone Cold Steve Austin on nimetty vuoden 2009 ensimmäiseksi supertähdeksi Hall of Fameen.
Stone Cold Steve Austin veti RAW Guest Hostingin 15.03.2010 Raw:ssa.


title: Stone Cold Steve Austin

text: Vuonna 2010 Steve Austin esiintyi sivuroolissa Sylvester Stallonen elokuvassa "The Expendables".


title: Ateroskleroosi

text: Ateroskleroosi eli valtimonkovettumatauti (myös ASO-tauti) on verenkiertoelimistön sairaus. Sairaudelle on ominaista kolesterolin kertyminen valtimoiden seinämiin, paikallisten kohoumien (ateroomaplakkien) muodostuminen sekä valtimon ontelon kaventuminen. Sen kliinisesti merkittävimmät ilmenemismuodot ovat sepelvaltimotauti sekä aivoverenkierron sairaudet, jotka taas voivat johtaa akuutteihin komplikaatioihin, sydäninfarktiin tai aivohalvaukseen. Ateroskleroosi aiheuttaa myös perifeeristä valtimotautia.


title: Ateroskleroosi

text: LDL-lipoproteiinit kuljettavat kolesterolia soluille rakennusaineiksi. Tämän seurauksena verisuonten endoteelin alla olevaan intimaan kertyy vähitellen LDL-hiukkasia. Solujen muokkaustoiminta muuttaa ne suuriksi rasvapisaroiksi. Paikalle tulevat makrofagit nielevät pisarat sisäänsä, ja makrofagin solulima täyttyy LDL:n kolesterolista. Makrofagi muuttuu "vaahtosoluksi", joiden kertyminen aiheuttaa verisuonten seinämään kellertäviä raitoja eli rasvajuosteita. Ne voivat kehittyä kohoumiksi eli plakeiksi.


title: Ateroskleroosi

text: Veren suurentunut LDL-pitoisuus edistää rasvajuosteen kehittymistä plakiksi. Plakkien olemassaolo on tunnusomaista ateroskleroosille, joka voi ajan kuluessa johtaa esimerkiksi sepelvaltimoissa verenvirtausta ja sydänlihaksen hapensaantia heikentävään suonen seinämien paksuuntumiseen. Seurauksena on sepelvaltimotauti.


title: Ateroskleroosi

text: Diabetekseen kuuluva hyperglykemia edistää ateroskleroosin kehittymistä. Valtimonkovettumatautia voi olla missä tahansa valtimoissa, mutta erityisen hankalaa se on aivo- ja sepelvaltimoissa, joihin ei ole korvaavia reittejä hapen tuomiseksi. APO A-1 Milano -proteiinin on havaittu ehkäisevän valtimonkovettumistautia.


title: Ateroskleroosi

text: Valtimonkovettumataudin synnyssä on huomattava merkitys kolesterolien aineenvaihdunnalla, sekä geneettisesti että dietäärisesti. Erityisen haitallisina pidetään elektroforeesissa kevyitä LDL-kolesteroleja. Siksi LDL-lipoproteiinia kutsutaan usein "pahaksi kolesteroliksi". Kolesterolilääkityksellä voidaan alentaa koholla olevaa LDL-kolesterolia.


title: Ateroskleroosi

text: Suomalaiseen tautiperimään kuuluu myös geenivirheitä, joiden vuoksi eräissä suvuissa esiintyy vaikeaa korkeaa kolesterolipitoisuutta. Diabetes ja kohonnut verenpaine ovat riskitekijöitä, samoin veren pieni HDL-pitoisuus.


title: Ateroskleroosi

text: Myös elintavoilla, esimerkiksi liikunnan määrällä ja ravinnon rasvojen laadulla sekä määrällä, on merkitystä valtimonkovettumataudin ehkäisyssä. Lihavuus ja tupakointi suurentavat ateroskleroosin riskiä.


title: Ateroskleroosi

text: Tulehduksella on suuri merkitys valtimonkovettumataudin kehityksessä, ja on ilmeistä, että bakteerit osallistuvat tulehduksen syntyyn. Ateroomaplakissa vallitsee krooninen tulehdus, joka vaikuttaa aterooman kasvumekanismeissa ja repeämisessä. Repeämälle alttiissa plakeissa on ohut sidekudoskatto ja usein paljon tulehdussoluja, jotka erittävät sidekudoskattoa heikentäviä matriksin metalloproteinaaseja (MMP). Valtimonkovettumatautiin liittyvistä bakteereista tunnetuimpia ovat keuhkoklamydia ja kariesta aiheuttavat bakteerit. Ihmisen elinaikanaan sairastamien infektioiden kokonaismäärä lisää valtimonkovettumataudin riskiä. Valtimon seinämän tulehdus ja mahdollisesti myös bakteeri-infektiot ovat yhteydessä valtimonkovettumataudin kehitykseen.


title: Ateroskleroosi

text: Ateroskleroosia on löydetty muumioista eri aikakausilta sekä erilaisia ruokavalioita ja elämäntapoja noudattavilta kansoilta. "The Lancet" -lehden vuonna 2013 julkaisemassa tutkimuksessa CT-kuvattiin 137 eri puolilta maailmaa peräisin ollutta muumiota, joista vanhimmat olivat yli 4 000 vuoden ikäisiä. Ateroskleroosia löydettiin niin muinaisen Egyptin, Perun ja Pohjois-Amerikan pueblojen maanviljelijäväestöjen kuin Alaskan metsästäjä-keräilijöiden aleuttienkin muumioista. Tutkijoiden mukaan tämä viittaa siihen, että ateroskleroosi on luontainen osa ihmisen vanhenemista eikä sen esiintyminen ole yhteydessä mihinkään ajanjaksoon, elämäntapaan tai ruokavalioon.


title: Strapping Young Lad

text: Strapping Young Lad (lyh. SYL) oli Devin Townsendin vuonna 1994 perustama kanadalainen metalliyhtye. Yhtyeen genreä on kuvailtu industrial-vaikutteiseksi death/thrash metaliksi. Toukokuussa 2007 Devin Townsend ilmoitti yhtyeen olevan määrittämättömän mittaisella tauolla, koska Townsend haluaa keskittyä omaan soolotuotantoonsa.Strapping Young Lad käyttää joka kiertueella vaihtelevia kosketinsoittajia. Viime aikoina kosketinsoittajana on toiminut Will Campagna, joka on hoitanut kosketinosuuksia myös aiemmin. Campagnaa edeltäviä soittajia ovat olleet Munesh Sami ja John Paul Morgan.


title: Strapping Young Lad

text: Strapping Young Lad alkoi Devin Townsendin sooloprojektina. Kun Townsend oli tehnyt työnsä loppuun Steve Vain "Sex & Religionilla" ja kyseistä albumia seuranneella kiertueella, hän kirjoitti rumpuja ja kitaroita lukuun ottamatta lähes kaikki soittimet SYL:n debyyttialbumille, "Heavy as a Really Heavy Thing:lle".


title: Strapping Young Lad

text: Yhtyeeseen liittyi lisää jäseniä ja "City"-albumilla yhtye hankki itselleen nykyisen kokoonpanonsa. "Kerrang!" -lehti luokitteli albumin kaikkien aikojen raskaimpien albumeiden joukkoon.


title: Strapping Young Lad

text: Townsendin äänitettyä useita varsin menestyksekkäitä albumeita soolourallaan, SYL:iä nimitettiin hetken The Devin Townsend Bandiksi, joka soitti keikkaillessaan kappaleita niin SYL:ltä kuin myös Townsendin soolouralta.


title: Strapping Young Lad

text: Tämä asia muuttui SYL:n kolmannen julkaisun "Strapping Young Ladin" yhteydessä. Sittemmin SYL on soittanut omia kappaleitaan ja The Devin Townsend Band (lyh. DTB) omiaan, kun siihen liittyi uusia jäseniä ja muodostui eri yhtyeeksi. Tämä albumi oli myös ensimmäinen Strapping Young Ladin albumi Townsendin omalla levy-yhtiöllä, HevyDevy Recordsilla. Townsend perusti kyseisen yhtiön heti "City"-julkaisun jälkeen ja hän pyörittää yhtiötä vaimonsa Tracyn avustuksella.


title: Strapping Young Lad

text: SYL keikkaili runsaasti vuosina 2003–2004 Yhdysvalloissa, Euroopassa, Japanissa sekä Australiassa. Vuoden 2004 alussa Townsend kehotti faneja yhtyeen virallisella keskustelupalstalla tulemaan mukaan ilmaiselle SYL:n keikalle Vancouverin Commodoreen. Kyseinen keikka kuvattiin ja julkaistiin Strapping Young Ladin ensimmäisellä DVD:llä: "".


title: Strapping Young Lad

text: Strapping Young Ladin neljäs albumi "Alien" vuoti Internetiin tammikuussa 2005. Virallisesti "Alien" julkaistiin 22. maaliskuuta 2005 ja albumi vastaanotettiin arvosteluissa eroavin mielipitein. Suurin osa kuitenkin piti Townsendin tavasta tuoda progressiivisia elementtejä extreme metalliin, jolla termillä yhtyettä on myös kuvailtu. SYL vietti huomattavan osan vuodesta 2005 "Alien"-kiertueella Pohjois-Amerikassa sekä Euroopassa.


title: Strapping Young Lad

text: Maaliskuussa 2006 yhtye siirtyi studioon nauhoittamaan viidettä albumiaan "The New Black". Levy julkaistiin 11. heinäkuuta 2006, jonka jälkeen yhtye teki lyhyen kiertueen Euroopassa ja Yhdysvalloissa Ozzfestissä. Tämän jälkeen yhtyeen keulahahmo Townsend ilmoitti olevansa kyllästynyt yhtyeeseen ja lopettavansa yhtyeen toiminnan. Hän on kuitenkin tämän jälkeen ilmoittanut olevansa vielä epävarma yhtyeen tulevaisuudesta. The New Black valittiin Suomessa musiikkilehti Suen vuoden ulkomaiseksi albumiksi vuonna 2006.


title: Strapping Young Lad

text: Studioalbumit


title: Strapping Young Lad

text: EP:t


title: Strapping Young Lad

text: Livealbumit


title: Strapping Young Lad

text: Kokoelma-albumit


title: New Horizons

text: New Horizons on NASAn 19. tammikuuta 2006 matkansa aloittanut avaruusluotain, joka lähetettiin tutkimaan kääpiöplaneetta Plutoa ja sen kuita. Se on ensimmäinen NASAn "New Frontiers" -tutkimusohjelman luotain. Luotaimen tehtävänä oli analysoida kääpiöplaneetan kaasukehää ja sen toimintaa sekä kuvata Pluton pintaa. Plutoa ei ollut koskaan aikaisemmin tutkittu avaruusluotaimilla.


title: New Horizons

text: Luotain laukaistiin Atlas V -kantoraketilla Cape Canaveral Air Force Stationin laukaisukompleksi numero 41:ltä 19. tammikuuta 2006.


title: New Horizons

text: New Horizons saavutti Pluton kuineen 14. heinäkuuta 2015. Ohilennon jälkeen luotain jatkoi matkaansa Kuiperin vyöhykeellä. 1. tammikuuta 2019 se teki 2014 MU69:n ohilennon, mikä tapahtuessaan on etäisin luotaimen ohilento Maasta katsottuna.


title: New Horizons

text: Pluto sijaitsee yli 33 AU:n etäisyydellä, joten sen saavuttaminen on teknisesti vaativa tehtävä. Jotta kantoraketti saisi kiihdytettyä luotaimen riittävään nopeuteen, luotaimen massan ehdoton yläraja oli vain 450 kg, mistä korkeintaan 50 kg oli tieteellisten laitteiden käytettävissä. Lopullisessa kokoonpanossa mittalaitteiden yhteenlaskettu massa on noin 30 kg ja yhteenlaskettu tehonkulutus alle 30 W. Luotaimen asennonsäätely tapahtuu 3-akselisen pyörimisliikkeen kautta, mutta liikesuunnan muutokset tapahtuvat kuudentoista pienen hydratsiini-käyttöisen rakettimoottorin avulla. Moottoreista neljää käytetään kurssimuutoksiin ja ne tuottavat 4,4 N työntövoiman. Loput on tarkoitettu asennonkorjaukseen ja ne tuottavat 0,8 N voiman kukin. Polttoainetta luotaimella oli laukaisuhetkellä 77 kg verran.


title: New Horizons

text: Pluton etäisyydellä auringonvaloa on jäljellä noin 1/1000 siitä mitä Maassa, eikä se siksi riitä energianlähteeksi. Luotaimen voimanlähteenä toimii radioisotooppinen termosähkögeneraattori, joka sisältää 11 kg plutoniumia ja tuottaa 180 watin tehon. Tästäkin tehosta vain 12 W on kaikkien tieteellisten mittalaitteiden saatavilla yhtäaikaisesti. Käytännössä koko luotaimen runko on suljettu termospulloa muistuttavaan säiliöön, jotta laitteet säilyttäisivät toimintakykynsä Pluton etäisyydellä vallitsevassa muutaman kelvinin lämpötilassa. Elektroniikan tuottaman lämmön ansiosta luotaimen sisällä vallitsee noin 10–30 °C:n lämpötila.


title: New Horizons

text: Viestintä Maahan tapahtuu 0,3- ja 2,1-metristen antennien avulla. Näiden tiedonsiirtonopeus on noin 700 bps. Luotaimen toimintojen ylläpidosta vastaa 12 MHz Mongoose V -prosessori ja tiedontallennuskapasitteettia luotaimella on 8 GB sekä samankokoinen varmistusasema.Alun perin New Horizons oli tarkoitus lähettää avaruuteen 11. tammikuuta 2006, mutta testien jälkeen laukaisua siirrettiin vikaepäilyjen takia. Ensimmäinen laukaisuyritys oli 17. tammikuuta 2006, mutta laukaisua jouduttiin siirtämään voimakkaiden tuulenpuuskien ja teknisten ongelmien takia. Seuraavan päivän laukaisu peruttiin valvontaverkoston sähkökatkojen takia. Lopulta luotainta kuljettanut Atlas V -kantoraketti laukaistiin Cape Canaveral Air Force Stationin laukaisukompleksi numero 41:ltä 19. tammikuuta 2006.


title: New Horizons

text: New Horizons on kaikkien aikojen nopein Maasta lähtenyt luotain. Se ohitti Kuun kiertoradan jo 9 tunnin kuluttua laukaisusta ja Marsin kiertoradan 8. huhtikuuta 2006. Luotain ohitti ja kuvasi asteroidi 132524 APL:n noin 100 000 km:n etäisyydeltä huhtikuussa 2006, ja saavutti Jupiterin helmikuussa 2007. Seuraavaksi se ohitti Saturnuksen kiertoradan kesäkuussa 2008. Maaliskuussa 2010 luotain ohitti lähietäisyydeltä kentauri 83982 Crantorin. Uranuksen kiertoradan New Horizons ohitti maaliskuussa 2011 ja Neptunuksen radan elokuussa 2014. Luotain saavutti pääkohteensa Pluton heinäkuun 14. päivä 2015 kello 11:49:57 UTC.


title: New Horizons

text: Vaikka New Horizons onkin nopein maasta lähetetty alus (13,78 km/s, 49 600 km/h Pluton kohdalla), nopein luotain on Voyager 1 (3,6 AU/a, noin 17,2 km/s), sillä se sai lisävauhtia Jupiterin ja Saturnuksen ohilennoista.


title: New Horizons

text: New Horizons ohitti Jupiterin 28. helmikuuta 2007 5:43:40 UTC. Luotain otti Jupiterin painovoimakentästä lisävauhtia matkalleen kohti Plutoa. Ohilennon aikana luotaimen mittalaitteita kalibroitiin tutkimalla Jupiterin sisimpiä kuita, kuten Amaltheaa. Luotain myös kuvasi Galilein kuita, erityisesti tuliperäistä Ioa.


title: New Horizons

text: Jupiterin järjestelmän kuvaamisen luotain aloitti 28. syyskuuta 2006. Jupiterin ohilennon jälkeen luotainta pidettiin vuosina 2007–2014 horroksessa ja se käynnistettiin vain muutamia kertoja vuodessa tutkimuslaitteiden testausta ja säätämistä varten. Joulukuussa 2014 luotain herätettiin lopulta kokonaan horroksesta noin 200 päivää ennen Pluton kohtaamista.


title: New Horizons

text: Pluton kohdalle luotain saapui 14. heinäkuuta 2015. Saavuttuaan perille luotaimen vauhtia ei hiljennetä kiertoradalle pääsyä varten, sillä polttoaine ei riitä hiljentämiseen. Luotaimella onkin aikaa tutkia Plutoa ja sen kuita vain joitakin tunteja kestävän ohilennon ajan. Lentoa suunnitellessa tunnettiin Pluton kuista vain 1978 löydetty Kharon. Plutolta löydettiin 2005 kaksi muuta kiertolaista, Hydra ja Nix. Vuonna 2011 Plutolta havaittiin pieni kiertolainen, Kerberos ja vuonna 2012 vielä tätäkin pienempi Styx. Mahdollisesti näistäkin saadaan ohilennolla lisätietoja. Uusien pienien kuiden löytyminen aiheutti huolen, että Plutoa kiertäisi suuri joukko pieniä kuita tai muita kappaleita, jotka olisivat voineet vaurioittaa luotainta sen ohittaessa Pluton suurella vauhdilla.


title: New Horizons

text:
Varsinaisten medialevitykseen tarkoitettujen kuvien lisäksi NASA julkaisi LORRI-kameran ottamat kuvat käsittelemättöminä JPG-muodossa Internetissä, pääsääntöisesti 48 tunnin kuluessa siitä kun kukin kuva on saapunut Maahan. Kuvamateriaaleja julkaistaan myös Planetary Data System -palvelussa 9–12 kuukautta niiden saapumisen jälkeen. Kaiken tallennetun datan (8 gigatavua) saapuminen maahan kestää 16 kuukautta.
Pluton ohilennon jälkeen se jatkoi matkaansa kohti muuta Kuiperin vyöhykettä. Vuosina 2016–2020 luotaimen on määrä tutkia muita Kuiperin vyöhykkeen kohteita. Hubble-teleskoopila tunnistettiin kolme mahdollista kohdetta ohilennolle; sen oletetaan kohtaavan toiminta-aikanaan useita vielä tuntemattomia kohteita.


title: New Horizons

text: Vuodesta 2004 vuoteen 2014 kestäneiden kartoitusten seurauksena havaittiin muutamia luotaimen radan läheisyyteen sijoittuvia transneptunisia kohteita. Radan muuttamiseen niin, että New Horizons ohittaisi näistä useamman kuin yhden, ei riitä polttoainetta. Jos jokin näistä kohteita halutaan tutkia lähemmin, luotaimen radan suuntaus on aloitettava marras-joulukuussa 2015. Mahdollinen kohde ohitettaisiin loppuvuodesta 2018 tai vuoden 2019 aikana.


title: New Horizons

text: Valitun kohteen, 2014 MU69:n ("Ultima Thule"), ohilento tapahtui 1. tammikuuta 2019. Ohilento on tapahtumahetkellään etäisin luotaimen läheltä tutkima kappale Maasta katsoen. Lähimmillään luotain kävi 3500 kilometrin päässä ja ohitusnopeus oli 14.3 km/s. Aurinkoon etäisyyttä oli 43,4 AU ja Maahan 6 valotuntia.


title: New Horizons

text: Heinäkuussa 2014 LORRI-kameralla otetussa kuvasarjassa voitiin jo havaita Pluton pienistä kuista Hydra. Kussakin kuvassa käytetiin tuolloin 10 sekunnin valotusaikaa ja kuvauksen aikaan luotain oli vielä 430 miljoonan kilometrin etäisyydellä Plutosta. Nix havaittiin vastaavasta kuvasarjasta, joka otettiin tammi-helmikuun vaihteessa 2015.


title: New Horizons

text: Lisää kuvamateriaalia Plutosta otettiin Ralph- ja LORRI-kameroilla huhtikuun alussa 2015, jolloin luotaimella oli matkaa Plutoon vielä hieman yli 100 miljoonaa kilometriä. Kuviin sisältyy Ralphilla otettu ensimmäinen värikuva sekä LORRIn kuvasarja Charonista kiertämässä Plutoa. Näissä kuvissa erottuu sekä Pluton punertava sävy että Pluton pinnan selvästi tummempia ja vaaleampia alueita. Erityisesti mielenkiintoa herätti hyvin vaalea alue, joka vaikuttaa olevan ympäristöään puhtaamman jään alue Pluton toisen navan ympäristössä. Näissä kuvauksissa käytetty 1/10 sekunnin valotusaika on liian lyhyt, että pienemmät kiertolaiset olisi ollut mahdollista erottaa. Pienimmät kiertolaiset, Kerberos ja Styx, havaittiin sen sijaan LORRIlla 25. huhtikuuta ja 1. toukokuuta välisenä aikana otetusta kuvasarjasta, jossa kukin valotus oli 10 sekunnin pituinen.


title: New Horizons

text: Kuvasarjassa, jonka LORRI-kamera otti 29. toukokuuta ja 19. kesäkuuta välisenä aikana noin 25 miljoonan kilometrin etäisyydeltä Plutosta, Pluton pinnalta erottuu vaihtelevan näköistä maastoa. Kuvaston erikoisuus on kuitenkin Charonin pinnalla erottuva, selvästi ympäristöään tummempi alue. Kesäkuun lopulla infrapunaspektrografi Ralph havaitsi Plutossa metaania. Tämä ei sinänsä ollut uusi tieto, sillä Plutosta havaittiin metaania Maasta käsin jo 1970-luvulla. Luotaimen havaintotarkkuus kuitenkin riittää selvittämään metaanin alkuperää. Ultraviolettispektrografi Alice teki 16. kesäkuuta testihavaintoja, joita tarvitaan myöhempien ilmakehähavaintojen käsittelyssä.


title: New Horizons

text: Luotaimessa tapahtui jonkinlainen häiriö 4. heinäkuuta. Häiriö aiheutti luotaimen ja Maan välisen yhteyden katkeamisen noin kello 17.54 UTC-aikaa. Häiriön ilmettyä luotain siirtyi automaattisesti turvatilaan, jonka turvin yhteys lennonjohtoon palautui kello 19.15 UTC-aikaa ja luotain alkoi lähettää vian paikallistamiseen tarvittavia tietoja Maahan. Häiriön seurauksena luotain ei voinut tehdä havaintoja. Häiriön syy oli vain yhden kerran suoritettavassa komentosarjassa, joka valmisteli luotainta Pluton lähiohitukseen. Luotain jatkoi toimintaansa normaalisti 7. heinäkuuta, mutta häiriöstä aiheutui katkos havaintoaineistoon. Tutkimuksen kannalta katkoksella ei ole merkitystä.


title: New Horizons

text:
NASA julkaisi 10. heinäkuuta alustavaa pohdintaa Pluton pinnan geologiasta. Erityisesti tässä keskityttiin pohtimaan pinnalta erottuvia monikulmion muotoisia hahmoja sekä päiväntasaajan seurin laajaa tummaa aluetta. Tässä vaiheessa kuvien tarkkuus oli vielä 27 km/kuvapikseli eikä pinnan kemian yksityiskohtia vielä tunnettu, joten mitään kovin täsmällistä ei ollut mahdollista sanoa.
Yksi historiallinen kuva julkaistiin 12. heinäkuuta. Tuossa LORRI-kameran ottamassa mustavalkokuvassa näkyvä osa Pluton pinnasta ei näy luotaimelle enää ennen ohilentoa, joten kuva tulee olemaan yksityiskohtaisin kuva Pluton Charoniin päin lukkiutuneesta puoliskosta vähintään useisiin vuosikymmeniin, mahdollisesti koskaan. Kuvassa erottuu rivi noin 480 km läpimittaisia, tarkkarajaisia tummia alueita sekä useita monikulmaisia pinnanmuotoja. Kuvaa täydennetään myöhemmin Ralph-instrumentin mittamalla tiedolla pinnan värityksestä. Kuva otettiin luotaimen ollessa noin 4 miljoonan kilometrin etäisyydellä Plutosta.


title: New Horizons

text: Varsinaisen ohilennon aluksi NASA julkaisi 768 000 kilometrin etäisyydeltä otetun kuvan, jossa näkyy koko Pluton se pallonpuolisko, jota ohilennon aikana havaitaan. Itse ohilennon aikana luotain ei ole yhteydessä maahan vaan kaikki resurssit käytetään etukäteen määritellyn havainto-ohjelman mukaisten havaintojen tekoon. Luotain ottaa lyhyen yhteyden Maahan jos ohilento on onnistunut 15. heinäkuuta noin kello neljältä aamuyöllä Suomen aikaa. Varsinainen datasiirto alkaa myöhemmin ja ensimmäiset kuvat ohilennon ajalta ovat saatavilla aikaisintaan 15. heinäkuuta iltapäivällä tai illalla. Kaiken ohilennon aikana kerätyn datan lähettäminen Maahan kestää lokakuuhun 2016 saakka.


title: New Horizons

text: Heti ohilennon jälkeen luotain lähetti vain pienen määrän kaikkein tärkeimmäksi oletettua dataa. Varsinainen täysimittainen tiedonsiirto alkoi syyskuussa 2015 ja kesti 25. lokakuuta 2016 saakka. Ohilennolta kertyi dataa 50 gigatavua, jonka lähettäminen Maahan 1–4 kilotavun nopeudella kesti noin 450 vuorokautta. Datan siirron hitaus johtuu luotaimen verrattain pienestä tehosta ja suuresta etäisyydestä Maahan, noin 5 valotuntia. Datan tarkistuksen jälkeen luotaimen tallennustilaa tyhjennetään valmistauduttaessa seuraavaan kohteeseen, 2014 MU69:n ohilentoon.


title: New Horizons

text: Luotaimen keräämät havainnot muuttivat suuresti käsityksiä Plutosta. Esimerkiksi Pluton geologinen aktiivisuus, vuoristot ja kraatterien vähäisyys hämmästyttivät tiedemaailmaa.


title: Luettelo dinosauruksista

text: Tämä on luettelo dinosauruksiksi luetuista eläinlajeista. Osa luettelon lajeista on sittemmin uudelleenluokiteltu tekodontteihin, krokotiilieläimiin tai muihin eläinryhmiin kuuluviksi.


title: Veli-Pekka Ketola

text: Veli-Pekka Ketola (s. 28. maaliskuuta 1948 Pori) on entinen jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja. Hän oli 1970-luvun kuuluisin suomalainen kiekkotähti, joka valittiin kahdesti maan parhaaksi jääkiekkoilijaksi. Hän myös johti suomalaispelaajien ensimmäistä aaltoa Pohjois-Amerikan ammattilaiskaukaloihin.


title: Veli-Pekka Ketola

text: Ketola pelasi vuonna 1968 alkaneella maajoukkueurallaan kuusissa MM-kisoissa, kaksissa olympialaisissa ja kaikkiaan 183 A-maaottelua vuosina 1968–1981, joissa teki 60 maalia ja antoi 45 syöttöä. Hän voitti urallaan kolme Suomen mestaruutta, yhden Porin Karhuissa (1965) ja kaksi Porin Ässissä (1971 ja 1978).


title: Veli-Pekka Ketola

text: Vuosittain SM-liigan pistepörssin voittajalle myönnettävä palkinto on nimetty Veli-Pekka Ketolan mukaan.


title: Veli-Pekka Ketola

text: Veli-Pekka Ketola aloitti urheilemisen jo varhain. Omien sanojensa mukaan hän ei pelannut jääkiekkoa aamusta iltaan, vaan aamusta yöhön ja yöstä aamuun. Jääkiekon lisäksi hän harrasti jalkapalloa, koripalloa, painia ja punttien nostamista. Lopulta Ketola joutui valitsemaan jääkiekon ja jalkapallon väliltä. Hän valitsi jääkiekon, sillä jalkapalloleirien tiukka aikataulullinen kuri ei sopinut hänelle.


title: Veli-Pekka Ketola

text: Ketola pelasi vuosina 1964–1981 SM-sarjaa ja -liigaa Porin Karhuissa, Helsingin Jokereissa ja Porin Ässissä 401 ottelua, joissa teki 263 maalia ja antoi 271 syöttöä. Pudotuspeleissä hän keräsi tehot 14+23=37 kaikkiaan 26 play off -ottelussa.


title: Veli-Pekka Ketola

text: Ensimmäisen pääsarjaottelunsa Ketola pelasi 15-vuotiaana Karhuissa Ilvestä vastaan vuonna 1964.Laaksonen & Talonen, s. 265 Seuraavana vuonna 1965 Ketola voitti samassa joukkueessa ensimmäisen Suomen mestaruutensa. Kaudella 1965–1966 hän teki läpimurtonsa joukkueen ykköspelaajaksi. Kaudella 1967–1968 pelasi ensimmäisen kautensa Ässissä, joka oli Karhujen ja RU-38:n yhdistymisen tuotos. Joukkue sijoittui sarjassa neljänneksi, kuten myös Ketola pistepörssissä.


title: Veli-Pekka Ketola

text: 1960-luvun lopussa saksalaisagentti Mike Daski kysyi Ketolalta tämän kiinnostusta lähteä NHL:ään Detroit Red Wingsin joukkueeseen. Ketola suostui lähtemään harjoitusleirille, vaikka olikin juuri tehnyt sopimuksen Jokerien kanssa. Ketola kuitenkin huomasi pian, ettei hän yltäisi sen hetkisillä taidoillaan joukkueeseen. Lisäksi hän sai kokea tuolloin yleistä rasismia eurooppalaispelaajia kohtaan. Ketolalle tarjottiin kuitenkin sopimusta farmijoukkue Grand Rapids Griffinsiin, mutta alhaisen palkan vuoksi se ei Ketolaa juuri kiinnostanut. Hän päätti palata Suomeen ja Jokereihin, jonka kanssa hänellä edelleen oli sopimus.


title: Veli-Pekka Ketola

text: Ketola siirtyi seuraavaksi kaudeksi 1971 takaisin Ässiin, joka voitti ensimmäisen kerran Mestaruussarjan, vaikka joukkue oli keväällä jo kymmenen pistettä HIFK:ta perässä. Ketola sai paljon peliaikaa ja kuului joukkueen kantaviin voimiin.Laaksonen & Talonen, s. 267 Hän myös voitti sarjan pistepörssin.


title: Veli-Pekka Ketola

text: Syksyllä 1974 Ketola teki yhdessä Heikki Riihirannan kanssa historiaa lähtemällä ensimmäisenä Suomessa kiekko-oppinsa saaneena pelaajana ammattilaiseksi Pohjois-Amerikkaan, WHA-liigan Winnipeg Jetsiin. Isokokoisena ja kovaa peliä kaihtamattomana hän pelasi yleisimmin joukkueen kakkossentterinä, mutta toisinaan myös ykkössentterinä laidoillaan Bobby Hull ja Ulf Nilsson. Hän käytti pelinumeron 13 sijaan numeroa 12, sillä ”epäonnen numerolla” ei saanut pelata. Vuonna 1976 Jets voitti liigan mestaruuden, Avco Trophyn. Kesken seuraavan kauden Ketola myytiin Calgary Cowboysiin. Seura teki kuitenkin pian konkurssin, joten Ketola palasi Suomeen ja Porin Ässiin.


title: Veli-Pekka Ketola

text: Vuonna 1978 Ketola voitti kolmannen Suomen mestaruutensa, kun Ässät kaatoi finaaleissa Tapparan. Ketola teki ratkaisevassa loppuottelussa tehot 2+4, kun Ässät voitti 6–2. Ketola oli myös joukkueen kapteeni.Laaksonen & Talonen, s. 268 Hänen 10 pudotuspeliottelussa tekemät 20 pistettä olivat pitkään liigan ennätys.


title: Veli-Pekka Ketola

text: Vuonna 1980 Ässät hävisi loppuotteluissa HIFK:lle. Ratkaiseva peli päättyi HIFK:n 6–5-voittoon, vaikka Ässät oli noussut tasoihin 1–5-tappioasemasta. Ottelun jälkeen Ketola oli vihainen, sillä hänen maalinsa oli hylätty, minkä lisäksi hänet oli ajettu pelistä ulos. Ketola heitti hopeamitalinsa Helsingin jäähallin katsomoon. Viimeiset SM-liigaottelunsa Ketola pelasi vuonna 1981.


title: Veli-Pekka Ketola

text: Ehdittyään jo lopettaa uransa Ketola pelasi vielä Pohjois-Amerikassa NHL:ssä Colorado Rockiesin joukkueessa 1981–1982. Peliaikaa hän sai siellä kuitenkin vähän. 44 ottelussa hän teki 9 maalia ja antoi 5 syöttöä.Laaksonen & Talonen, s. 274


title: Veli-Pekka Ketola

text: Peliuransa viimeiset kuusi ottelua Ketola pelasi Ykkösdivisioonan KalPassa kaudella 1982–1983. Joukkuetta valmensi hänen ystävänsä Matti Keinonen.


title: Veli-Pekka Ketola

text: Veli-Pekka Ketola pelasi vuonna 1967 alkaneella maajoukkueurallaan kuusissa MM-kilpailuissa ja kaksissa Olympiakilpailuissa. A-maaotteluja kertyi 183, joissa hän teki tehopisteet 60+45=105. Suomen edustaminen päättyi käytännössä vuoden 1974 kotikisoihin, sillä Kanadassa pelatessaan kausi venyi usein yli MM-kisojen. Lisäksi silloin kun hänellä olisi ollut mahdollisuus osallistua, Ketola tunsi pitkän kauden jälkeen, ettei hänellä ollut maajoukkueelle annettavaa, vaan paikka oli parempi antaa niille, joilla oli halu päästä mukaan ja näyttämisen tahtoa. Viimeiset maajoukkuepelinsä Ketola pelasi kuitenkin vasta vuoden 1981 Kanada-cupissa.


title: Veli-Pekka Ketola

text: Kotikisoissa 1974 Ketola oli Suomen joukkueen paras pistemies.


title: Veli-Pekka Ketola

text: Vuoden 2016 Nuorten MM-kotikisoissa Ketola oli mukana voittamassa kultamitaleita joukkueenjohtajan ominaisuudessa.


title: Veli-Pekka Ketola

text: Pelaajauransa jälkeen Veli-Pekka Ketola työskenteli vähän aikaa toimitusjohtajana, mutta palasi myöhemmin jääkiekon pariin valmentajaksi: Ässien päävalmentaja hän oli vuosina 1993–1996 ja on valmentanut Italiassa ja Itävallassa asti. Lisäksi hän on toiminut maajoukkueen joukkueenjohtajana ja SM-liigan kurinpitopäällikkönä.


title: Veli-Pekka Ketola

text: Vuosina 1994–2000 Ketola toimi Porin Ässien toimitusjohtajana. Pesti päättyi skandaalinomaisesti siihen, että hänet yhdessä muutaman muun Porin Ässien työntekijän kanssa pidätettiin epäiltynä mittavasta pääsylippujen ohimyynnistä. Syytteet kuitenkin raukesivat näytön puuttumiseen. Samana vuonna 2000 hän aloitti julkisuusboikotin ja päätti muuttua "yksityishenkilö Ketolaksi".


title: Veli-Pekka Ketola

text: 1990-luvulla myös Veli-Pekka Ketolan omat liiketoimet epäonnistuivat, ja hän joutui syytteeseen törkeästä velallisen petoksesta, josta Porin käräjäoikeus tuomitsi hänet vuonna 2003 ehdolliseen vankeuteen ja seuraavassa oikeusasteessa Turun hovioikeus totesi hänet vuonna 2005 syyttömäksi. Ulosottovelkaa Ketolalla oli vuoden 2006 lopussa 1,8 miljoonaa euroa.


title: Veli-Pekka Ketola

text: Juhani Tammisen tammikuussa 2007 ilmestyneessä kirjassa "Pelin jälkeen" Ketola kertoo vaikeuksistaan sopeutua pelaajauran jälkeiseen normaalielämään sekä tuon ajan runsaasta alkoholinkäytöstä. Hän kertoo lopettaneensa alkoholin käytön uudestaan vuonna 1993.


title: Veli-Pekka Ketola

text: Ässät on jäädyttänyt Ketolan pelinumeron 13. Ketolalla oli aikaisemmin välit poikki Ässien silloisen johdon kanssa, ja ennen kauden 2004–2005 alkua numero oli kadonnut Porin jäähallin katonrajasta. Vuoden 2007 marraskuussa hän uhkasi ”repiä paidan alas saman tien”.


title: Veli-Pekka Ketola

text: Tammikuussa 2014 Ketola nimettiin Ässien urheilutoiminnan mentoriksi.


title: Erikstad

text: Erikstad on pientaajama Dalslandin historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Se kuuluu nykyään Länsi-Götanmaan lääniin ja Mellerudin kuntaan. Erikstad sijaitsee Eurooppatie E45:n varrella. Vuoden 2010 lopussa pientaajamassa oli 64 asukasta.


title: Erikstad

text: Aikaisemmin Erikstad on ollut myös itsenäinen kunta.


title: Erikstad

text: Erikstadin keskiaikainen kirkko on raunioina. Lähistöllä oleva uusi kirkko on rakennettu 1870-luvulla.


title: Vänersborgin kunta

text: Vänersborgin kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan ja Dalslandiin. Kunnan keskustaajama on Vänersborg.


title: Vänersborgin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 642,60 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 38 381 henkeä (31.12.2015).


title: Vänersborgin kunta

text: Vänersborg on Kangasalan ystävyyskunta.


title: Vänersborgin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 215,58 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 33,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Vänersborgin kunta

text:
Vassända-Naglumin maalaiskunta lakkautettiin vuonna 1945, jolloin sen pohjoisosa liitettiin Vänersborgin kaupunkiin ja eteläosa Trollhättanin kaupunkiin. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin kaksi "suurkuntaa":
Väne-Ryrin maalaiskunta liitettiin Vänersborgin kaupunkiin, mutta Frändeforsin maalaiskuntaan uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1971 Vänersborgin kaupunki muutettiin Vänersborgin kunnaksi Ruotsin siirtyessä yhteen kuntamuotoon. Vuonna 1974 kunta sai nykyiset rajansa, kun siihen liitettiin Brålanda, Frändefors ja Västra Tunhem.


title: Vänersborgin kunta

text: Länsi-Götanmaan ja Dalslandin välinen maakuntaraja kulkee kunnan halki: vuonna 1952 muodostetut Brålanda ja Frändefors ovat osa Dalslandia, ja niistä etelään sijaitsevat kunnan muut osat kuuluvat Länsi-Götanmaahan.


title: Vänersborgin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 350 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 309 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Vänersborgin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 184 601 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 78 000 kruunua.


title: Vänersborgin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Vänersborgin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Vänersborgin kunta

text: Kunnassa on 6 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 79,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 548 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Vänersborgin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Vänersborgin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Vänersborgin kunta

text: Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Båberg + Kvarntorp kuuluu osin myös Trollhättanin kuntaan.


title: Vänersborgin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Vänersborgin kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Vänersborgin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Vänersborgin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Vänersborgin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Vänersborgin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Vänersborgin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Coffman Cove

text: Coffman Cove on kaupunki Alaskassa Walesin prinssin saarella. Vuoden väestönlaskennassa sen asukasluku oli 199.


title: Aalen

text: Aalen on kaupunki Saksassa, Baden-Württembergin osavaltiossa ja sijaitsee 70 km Stuttgartista itään ja 48 km Ulmista pohjoiseen. Kaupungin asukasluku on n. 67 000 (2005).


title: Aalen

text: Aalenin juuret ovat roomalaisten sotilaiden leiripaikassa noin vuodelta 150, mutta varsinainen nykyinen kaupunki on noin tuhat vuotta nuorempi.


title: Aalen

text: Vuosina 1360–1802 Aalen tunnettiin vapaakaupunkina.


title: Aalen

text: Kaupungin keskustassa on muutamia hyvin säilyneitä kiltataloja sekä vuodelta 1636 peräisin oleva raatihuone.


title: Aalen

text: Kaupungin elinkeinoelämän rungon muodostaa metalliteollisuus, lisäksi on mm. paperi- ja tekstiilituotantoa. Aalenissa on myös terveyskylpylä ja entiseen kaivokseen rakennettu ilmastohoitola astmapotilaille.


title: Cold Bay

text: Cold Bay on pieni kaupunki Alaskassa. Vuoden väestönlaskennassa sen asukasluku oli 88. Näistä 71,59% edusti etnisesti valkoisia ("whites").


title: Metallin sulatus

text: Sulatuksella tarkoitetaan tapahtumaa, missä kappaleeseen on tuotu riittävästi energiaa jotta:


title: Metallin sulatus

text: Perinteisissä valmistusprosesseissa metalli sulatetaan vähintään kahteen otteeseen. Ensimmäinen sulaprosessi tehdään prosessimetallurgisessa vaiheessa, kun malmista tehdään metallia. Jälkimmäinen sulatus tehdään, kun valmistus metalliseksi puolituotteeksi alkaa.


title: Metallin sulatus

text: Uudet prosessi- ja jauhemetallurgiset innovaatiot ovat tehneet ainakin teoriassa mahdolliseksi ohittaa metallin sulatusprosessit.


title: Metallin sulatus

text: Sulatusmenetelmiä ovat:


title: Ane

text: Ane eli lievitys on katolisen uskon mukaan "syyllisyyden puolesta jo poispyyhittyjen syntien ajallisesta rangaistuksesta Jumalan edessä saatu vapautus, jonka oikein asennoitunut kristitty saa määrätyillä ehdoilla kirkon avulla, joka lunastuksen palvelijattarena on valtuutettu hoitamaan ja jakamaan Kristuksen ja pyhien hyvitystöiden aarretta".


title: Ane

text: "Yleensä aneiden saaminen edellyttää tiettyjen ennalta määrättyjen ehtojen täyttymistä (ks. kohdat 3 ja 4) ja tiettyjen ennalta määrättyjen tekojen suorittamista. Täydellisen tai osittaisen aneen saamiseksi on välttämätöntä, että uskova on armon tilassa vähintäänkin silloin, kun aneeseen liittyvä teko suoritetaan."


title: Ane

text: "Täydellinen ane voidaan saada vain kerran päivässä. Sen saamiseksi uskovan täytyy olla armon tilassa, minkä lisäksi edellytetään, että:"Aneita voi aina käyttää itsensä hyväksi tai kuolleiden ihmisten sielujen hyväksi. Niitä ei kuitenkaan voi käyttää toisten maan päällä elävien ihmisten hyväksi."


title: Ane

text: Varhaiskirkko ei tuntenut anekäytäntöä, vaan se kehittyi 500–900-luvulla ja ainoastaan latinalaisessa kirkossa siirryttäessä julkisesta sovittamisesta yksityisen ripin sakramenttiin. Ane tarkoittaa vapautumista syntiä seuraavasta maallisesta rangaistuksesta, kuten esimerkiksi jalkapuusta. Syntien aiheuttama syyllisyys on jo synninpäästön sakramentissa pyyhitty pois. Myös kirkon määräämän katumuksen, esimerkiksi tilapäisen ehtoolliskiellon, pystyi korvaamaan katumustöillä, kuten almuilla tai pyhiinvaelluksilla.


title: Ane

text: Keskiajalla aneita myytiin rahaa vastaan helpotuksiksi katumusharjoituksiin ja lyhentämään kiirastulessa vietettävää aikaa. Aneita oli mahdollista ostaa myös kuolleiden omaisten puolesta. "Anekauppa" sai alkunsa ajatuksesta, että hyvillä teoilla saattoi sovittaa pahoja tekoja. Myöhemmin katumustöitä alettiin korvata maksamalla tarpeeksi rahaa – aneiden esikuva oli syntynyt. Myöhäiskeskiajalla katumuksen suorittaminen rahana oli jo hyvin yleistä. 1500-luvulla aneiden myynti alkoi kuitenkin olla yhä selvemmin kirkon liiketoimintaa: vuonna 1517 paavi Leo X antoi määräyksen markkinoida aneita aktiivisesti Pietarinkirkon rakennustöiden rahoittamiseksi. Pohjoismaissa anekauppaa johti Johannes Angelus Arcimboldus, joka toimi samalla kirkkopoliittisena rauhansovittelijana. Erityisen aggressiivisena anekauppiaana tunnettiin Johann Tetzel. Martti Luther sai kampanjasta kimmokkeen kuuluisien 95 teesinsä kirjoittamiseen.