title: Planeettakuntien synty

text: Auringon kokoluokkaan kuuluvien pääsarjan tähtien syntyyn on tyypillisesti arveltu kuluvan aikaa noin miljoona vuotta. Asia on kuitenkin osittain epäselvä, sillä havaittujen kertymäkiekkojen massan siirtonopeus prototähteen on osoittautunut liian hitaaksi (10 - 10 Auringon massaa vuodessa), jotta tähti saavuttaisi lopullisen kokonsa miljoonan vuoden kuluessa. Havaitut nopeudet voivat selittyä niin kutsutulla FU-Orionis -ilmiöllä, jossa ainetta putoaa prototähteen purkauksissa ja saa siten aikaan jaksollisia kirkkauden muutoksia. Kirkkauden muutokset voivat olla suuruudeltaan jopa viisi magnitudia ja kestoltaan vuodesta kymmeneen vuoteen. Näin ainetta voi siirtyä prototähteen aluksi nopeammin vauhdin hidastuessa kiekon pienenemisen myötä.


title: Planeettakuntien synty

text: FU-Orionis -vaihetta pidetään tavallisena tähtien synnyn välivaiheena. Teoreettiset mallit, joissa otetaan huomioon kiekon viskositeetti ja siitä aiheutuva lämmön vapautuminen, pystyvät tuottamaan havaittuja tai havaitun kaltaisia spektrejä, joissa esiintyy FU-Orionis-kohteille tyypillinen voimakas infrapunaylimäärä. Säteily syntyy aivan kertymäkiekon sisäosasta alle 0,3 AU:n etäisyydeltä tähdestä. FU-Orionis-vaiheen keston arvioidaan yleisesti olevan noin kymmenentuhannen vuoden luokkaa, jonka jälkeenkin purkaukset jatkuvat, mutta ne ovat pienempiä, koska suuri osa kertymäkiekon materiasta on jo pudonnut prototähteen.


title: Planeettakuntien synty

text: Lähes kaikki prototähteen päätyvä aine kulkeutuu sinne kertymäkiekon kautta. Tällöin kertymäkiekkoon saapuvan aineen määrä voi ajoittain ylittää siitä tähteen putoavan aineen määrän ja kiekon massa voi siten kasvaa. Kasvaminen ei kuitenkaan jatku rajatta, sillä kiekon massa 30 % tähden massasta muodostaa likimääräisen rajan, jota massiivisempi kiekko alkaa käydä epästabiiliksi, ja spiraalin muotoiset tiheysaallot alkavat kuljettaa kiertoimpulssia ulospäin kasvattaen prototähteen putoavan aineen määrää. Kertymäkiekot pysyvät siis suhteellisen vakaina muodostelmina koko tähden synnyn ajan ja niissä esiintyy monenlaisia ilmiöitä, ennen kuin ne häviävät tähden siirtyessä pääsarjavaiheeseen.


title: Planeettakuntien synty

text: Kertymäkiekossa syntyy lämpöä, tähden säteilyn lisäksi myös aineen viskositeetin vaikutuksesta. Kaikkein tiheimmät alueet aivan kiekon tasossa lämmittävät koko kiekkoa ja saavat sen emittoimaan säteilyä 1-200 mikrometrin alueella, mikä on havaittavissa Maan kiertoradalta.


title: Planeettakuntien synty

text: Nuoria alle kahden auringon massan tähtiä, joiden spekrit ovat tyyppiä F-M ja jotka eivät vielä ole saapuneet pääsarjaan, kutsutaan T Tauri -tähdiksi. T Tauri -tähdet jaetaan yleensä kolmeen luokkaan I, II ja III.


title: Planeettakuntien synty

text: Luokan I kohteiden infrapunaspektrissä säteily on erittäin voimakasta aallonpituuksilla 1-1000 mikrometriä. Säteilyn intensiteetti ylittää moninkertaisesti tähden säteilyn intensiteetin ja aiheutuu siksi vapautuvasta gravitaatioenergiasta. Tässä vaiheessa tähti on niin paksun pöly- ja kaasupilven sisällä, että sen erottaminen ei onnistu optisesti. Luokan I kohteet ovat siis todennäköisesti vaiheessa, jossa aine putoaa kohti keskusta ja kasautuu kertymäkiekon tasoon, josta se edelleen kulkeutuu kohti keskusta. Näistä kohteista suuri osa osoittaa FU Orionis -tähti-tyyppisiä kirkkauden vaihteluita ja luokka I vastaa siten oleellisesti luokitusta FU Orionis -kohteisiin.


title: Planeettakuntien synty

text: Luokan II kohteilla infrapunaspektrissä näkyy yhä runsaasti kertymäkiekon tuottamaa säteilyä, mutta myös tähden mustan kappaleen spektri alkaa erottua. Tähdet ovat myös tyypillisesti optisesti nähtävillä, mikä antaa aiheen olettaa lähes kaiken aineen pudonneen kertymäkiekon tasoon, jolloin tähden säteily voi vapaasti edetä kiekon tason ulkopuolella.


title: Planeettakuntien synty

text: Luokassa III infrapunaylimäärä on lähes poistunut ja spektrissä näkyy siisti mustan kappaleen säteilijä, kun suuri osa kertymäkiekosta on pudonnut tähteen.


title: Planeettakuntien synty

text: Lähes kaikkien muutamaa miljoonaa vuotta nuorempien T Tauri -tähti-vaiheen saavuttaneiden tähtien ympäriltä on löydetty pääosin pölystä koostuva kiekko. Kun pölyhiukkaset ovat kerääntyneet kiekon tasoon, ne alkavat vuorovaikuttaa toistensa kanssa. Niiden törmäykset tuottavat suurempia kappaleita, kun hiukkaset liimautuvat kiinni toisiinsa, mutta törmäykset myös hajottavat hiukkasia pienempiin osiin. Tyypillisesti T Tauri -vaiheessa olevan tähden voimakas UV-säteily aiheuttaa aineiden sublimoitumista hiukkasten pinnalla ja siten vaikuttaa niiden kokojakaumaan. Myös magneettikentät ja säteilypaine vaikuttavat pölyhiukkasiin. Merkittävintä on kuitenkin pölyhiukkasten vuorovaikutus kiekossa esiintyvän kaasun kanssa, sillä kaasusta aiheutuva kitka vaikuttaa merkittävästi pölyhiukkasten ratoihin. Alkuvaiheessa pölyhiukkaset kasvattavat kokoaan törmäilemällä toisiinsa, jolloin ne takertuvat yhteen muodostaen kappaleita kooltaan noin 10 cm ja 0,3 cm yhden ja kolmenkymmenen AU:n etäisyydellä tähdestä. Pölyhiukkaset muodostavat takertuessaan toisiinsa verkkomaisia erittäin löyhiä rakenteita, jotka lisäävät niiden efektiivistä poikkipinta-alaa huimasti, ja takertumisvauhti kasvaa entisestään. Tällöin pöly ja suuremmat kappaleet muodostavat tiheän ja erittäin ohuen kiekon pääosin kaasusta koostuvan kertymäkiekon sisälle. Aivan kiekon tasossa pölyn ja kaasun massatiheyksien suhde saa arvon välillä 10-100, kun tason ulkopuolella pölyn ja kaasun tiheydet ovat likimain samat. Tämän "alikiekon" aine kiertää tähteä Keplerin radoilla. Kaikkein suurimmat kappaleet painuvat kaikkein tarkimmin kiekon tasoon, sillä kaasun turbulenssit vaikuttavat kappaleisiin sitä vähemmän mitä suurempia ne ovat. Pölyn rikastumista kiekon tasossa edesauttaa myös kaasusta aiheutuva kitka. Kun pöly on Keplerin radalla tähden ympärillä, mutta kaasuun vaikuttaa gravitaation lisäksi myös säteilypaine, syntyy tilanne, jossa kaasun kitka kuljettaa pölyhiukkasia kiekon sisäosiin ja kiekon tasoon pitkienkin matkojen päästä.


title: Planeettakuntien synty

text: Kiekon kaasuun vaikuttaa paineesta aiheutuva pieni ulospäin suuntautuva voima, joka pienentää sen kokemaa gravitaatiopotentiaalia, ja siten kaasun nopeus tähteä ympäröivällä radalla hiukan pienentyy. Kaikkein pienimmät kiinteät kappaleet kokevat saman voiman ja siten käyttäytyvät kuten kaasu, mutta suuremmat noin metrin kokoluokkaan kuuluvat kappaleet ovat Keplerin radoilla, ja siksi kaasu aiheuttaa niihin pienen "vastatuulen". Tämä ilmiö saa kappaleet putoamaan hiljalleen kohti tähteä ja poistaa suuren määrän raskaimpia aineita kertymäkiekosta. Kun kappaleiden massa kasvaa törmäyksien seurauksena, niiden massan suhde efektiiviseen pinta-alaan kasvaa ja vastatuulen vaikutus pienenee merkityksettömäksi. Tällöin kappaleiden koko on kasvanut jo tuhansiin metreihin. Vaikka paljon kiinteitä aineita poistuukin kiekosta, erikokoisten kappaleiden nopeuserot aikaansaavat runsaasti törmäyksiä, kappaleet kasvavat nopeasti kriittisen suuruusluokan yli eikä kaikki kiinteä aine pääse poistumaan kiekosta.


title: Planeettakuntien synty

text: Pölyhiukkasten voimakas rikastuminen kiekon tasoon ja niiden törmäily toistensa kanssa saavat lopulta aikaan useiden kilometrien kokoisia kappaleita, jotka jatkaessaan törmäilyä kasvavat entisestään. Tämä populaatio muodostaa protoplaneettojen siemenen, sillä lopulta pieni osa kappaleista väistämättä saavuttaa riittävän suuren koon, jotta gravitaation välityksellä tapahtuvat vuorovaikutukset ovat mahdollisia. Tällöin planeettojen syntyprosessi pääsee vauhtiin kertymäkiekon käyttäytymistä alkavat hallita ensimmäiset protoplaneetat.


title: Planeettakuntien synty

text: T Tauri -tähti-vaiheeseen kuuluu ydinreaktioiden alkamisesta johtuva tähden voimakas kirkastuminen, jossa sen luminositeetti kasvaa yli kymmenkertaiseksi. Tällöin myös tähtituuli voimistuu vastaavasti ja voi siten olla syyllinen kaasun poistumiseen kertymäkiekosta. Merkittävän lisän tuo myös voimakkaan UV-säteilyn aikaansaama fotoevaporaatio kiekon sisäosissa. Ehdottomasti suurin osa kiekon kaasusta poistuu kuitenkin kiekon sisäreunalta putoamalla tähteen.


title: Planeettakuntien synty

text: Teoreettiset ennustukset antavat kertymäkiekon eliniälle arvoja välillä 1-50 miljoonaa vuotta. Asia on kuitenkin suurelta osin kiivaan keskustelun kohteena, eikä lopullisia johtopäätöksiä voida vielä tehdä. Havainnoista saatavat arviot, joissa vertaillaan kertymäkiekosta tähteen putoavan aineen määrää arvioituun tähden ikään, tukevat teoreettisia ennustuksia kiekon häviämisen aikaskaalasta. Mitään täsmällistä rajaa kaasun poistumisen takarajalle ei kuitenkaan voida asettaa.


title: Planeettakuntien synty

text: Suurin ongelma planeettojen synnyn selittämisessä on aikaskaalojen yhteen sovittaminen. Tyypillisessä tähdessä ydinreaktiot käynnistyvät noin 10-10 vuodessa, minkä jälkeen kaasun määrä on pudonnut niin pieneksi, että tähti kykenee puhaltamaan sen pois järjestelmästä. Jättiläisplaneettojen synty riippuu erittäin kriittisesti ajasta saavuttaa noin kymmenen maan massan koko, jolloin ne voivat alkaa kerätä gravitaationsa avulla kaasua itseensä ympäröivästä kiekosta. Mikäli kaasukiekko katoaa ennen kuin planeetat saavuttavat edellä mainitun kokoluokan, ei synny Jupiterin ja Saturnuksen kaltaisia jättiläisplaneettoja.


title: Planeettakuntien synty

text: Protoplaneettojen synnylle on esitetty kaksi varteenotettavaa hypoteesia: gravitaatioluhistuminen on näistä vaihtoehdoista toimiva, mikäli planeettojen synnyn on tapahduttava nopeasti, sekä niin sanottu kasautumisteoria, jos planeettojen syntyyn on enemmän aikaa.


title: Planeettakuntien synty

text: Gravitaatioluhistumisen mallissa kertymäkiekon on oltava massaltaan riittävän suuri, jotta epästabiili tilanne voi syntyä. Massaa vaaditaan tällöin noin kymmenen prosenttia Auringon massasta kymmenen AU:n sisällä. Jupiteria suurempi planeetta voi tällöin muodostua jopa tuhannessa vuodessa. Planeetan nopea muodostuminen on itseään vahvistava prosessi, sillä mitä suuremmaksi planeetta kasvaa sitä suuremmalta alueelta se voi kerätä ainetta itseensä. Tällöin kiekkoon ei ehdi muodostua aukkoa, ennen kuin planeetta saavuttaa merkittävän koon, esimerkiksi 1-20 Jupiterin massaa. Malli tuo kuitenkin mukanaan enemmän ongelmia kuin kykenee ratkaisemaan, joten sitä ei pidetä kovinkaan uskottavana vaihtoehtona. Täyttä varmuutta asiasta ei vielä ole.


title: Planeettakuntien synty

text: Kasautumisen arvioidaan tyypillisesti kestävän noin kymmenen miljoonaa vuotta, jotta jupiterinkokoinen planeetta voisi syntyä. Ei ole varmaa, että kertymäkiekossa on näin pitkän ajan jälkeen tarpeeksi kaasua jättiläisplaneetan syntymiseen, joten mallin voisi ennustaa tuottavan massaltaan pienempiä planeettoja. Pitkään aikaan on syynä prosessin kaksivaiheisuus. Pienten kappaleiden on ensin lukuisten törmäyksien kautta muodostettava suurempia oligarkeiksi kutsuttuja kappaleita, joita aletaan myöhemmin kutsua protoplaneetoiksi. Tähän prosessiin kuluva aika on rajoittava tekijä, joka venyttää muodostumiseen kuluvan ajan pitkäksi. Vasta kun jokin kappale on saavuttanut massan 10-20 Maan massaa, se on riittävän suuri voidakseen alkaa vetää kaasua puoleensa riittävän suurelta alueelta. Tässä toisessa vaiheessa planeetan massa kasvaa nopeasti suureksi ja jättiläisplaneettojen muodostuminen on mahdollista. Kaasun määrä on kuitenkin tällöin jo pienennyt ja syntyvät jättiläisplaneetat jäävät massaltaan pienemmiksi. Tyypillisesti planeetta kykenee imemään kaasua itseensä muutaman Hillin säteen päästä.


title: Planeettakuntien synty

text: Pölyhiukkasiin kuuluvat kaikki hiukkaset, jotka ovat kiinteässä olomuodossa. Näin ollen järjestelmän sisäosissa vain silikaatit ja metallit voivat toimia planeettojen siemeninä, kun taas ulommassa osassa järjestelmää, rajana suunnilleen Jupiterin etäisyys Auringosta, 5,2 AU, myös esimerkiksi vesi, metaani ja ammoniakki ovat kiinteissä olomuodoissaan, ja siksi saatavilla olevan aineen määrä on paljon suurempi. Kun etäämmällä kappaleiden kulkemat radat ovat vielä merkittävästi pitempiä, nousee planeettojen rakennusaineiden määrä niin suureksi, että jättiläisplaneettojen syntyyn vaadittavien yli kymmenen maan massan ytimien muodostuminen on mahdollista. Näistä rajoituksista johtuen pidetään yleisesti jättiläisplaneettojen syntyä planeettakuntien sisäosissa mahdottomana, kun taas ulko-osissa, tämän niin kutsutun jäärajan ulkopuolella jättiläisplaneettojen synty voi olla jopa väistämätön lopputulos.


title: Planeettakuntien synty

text: Jotta protoplaneetta voisi saavuttaa Jupiterin koon, sen on synnyttävä ennen kuin kaasu ehtii haihtua kertymäkiekosta. Tällöin protoplaneetta kokee tähteä kiertäessään kaasukiekon gravitaatiopotentiaalin, joka hiljalleen pienentää sen radan isoakselia mutta vaikuttaa myös eksentrisyyteen ja inklinaatioon pienentämällä niitäkin. Pienemmät kappaleet, joita kiekossa on väistämättä runsaasti, vaikuttavat päinvastaisella tavalla. Ne kasvattavat eksentrisyyttä ja inklinaatiota eikä planeetan rata siten pysy samanlaisena, vaan sen muoto muuttuu jatkuvasti.


title: Planeettakuntien synty

text: Kun kiekon sisällä on kohtalaisen suuri protoplaneetta, se vuorovaikuttaa kiekon kanssa myös toisella tavalla. Se synnyttää kiekkoon spiraalin muotoisia tiheysaaltoja, jotka etenevät kiekossa ja kuljettavat energiaa sekä kiertoimpulssia. Kiertoimpulssi kulkeutuu ulospäin, ensin kiekon sisäosista planeetalle ja edelleen planeetalta ulommalle kiekolle. Lisäksi erilaiset resonanssit kiekon kaasun kanssa voivat vaikuttaa planeetan eksentrisyyteen pienentämällä sitä hyvin lähelle ympyrärataa.


title: Planeettakuntien synty

text: Kiertoimpulssin kulkeutuminen ulospäin tarkoittaa sitä, että planeetan kiertoimpulssi pienenee eli sen radan isoakseli pienenee. Planeetan kulkeutuminen eli migraatio kohti tähteä voi olla prosessin alkuvaiheessa hyvinkin nopeaa. Vauhti kuitenkin hidastuu, mikäli planeetan massa on suuri ja se kykenee muodostamaan kiekkoon aukon, jolloin radiaalinen migraatio voi pysähtyä kokonaan tai jopa vaihtaa suuntaa riippuen kiekon fysikaalisista ominaisuuksista. Mikäli planeetta ei ole massaltaan riittävän suuri, jotta aukko voisi muodostua, sen migraatio sisäänpäin jatkuu ja se voi pysähtyä vasta aivan lähellä tähteä, missä kertymäkiekon sisäreuna tulee vastaan ja planeetan vuorovaikutus kertymäkiekon kanssa lakkaa. Tähän kuluvan ajan on yleisesti arvioitu olevan suuruusluokaltaan noin tuhat vuotta.


title: Planeettakuntien synty

text: Migraatio on nykyisellään hyväksytty planeettojen synnyn vaiheeksi, jonka lähes kaikki jättiläisplaneetat käyvät läpi ja sitä kokevat planeetat on tyypillisesti jaettu kolmeen eri luokkaan. Luokka I koostuu protoplaneetoista, jotka ovat liian kevyitä avatakseen kiekkoon aukkoa eikä mikään pysäytä niiden sisäänpäin suuntautuvaa migraatiota. Tällöin ne kulkeutuvat erittäin lähelle tähteään, jolloin tähden vuorovesivoimat repivät planeetan kappaleiksi ja planeetta tuhoutuu. Luokan II planeetat kulkeutuvat myös lähelle tähteä ja kokevat tähden voimakkaat vuorovesivoimat, mutta eivät tuhoudu kokonaan, vaan jäävät kiertämään tähteä radalle, jonka isoakseli on erittäin pieni, tyypillisesti noin 0,05 AU. Luokan III planeetat eivät kulkeudu lähelle tähteä, vaan kokevat vain vähän migraatiota. Esimerkiksi Aurinkokunnan jättiläisplaneettoja voidaan pitää Luokan III planeettoina, jotka kiertävät suunnilleen samalla radalla, jolle ne jäivät migraation loputtua ja kaasukiekon haihduttua Auringon ympäriltä.


title: Planeettakuntien synty

text: Aukon muodostuminen kiekkoon saattaa olla kriittinen tekijä, joka estää planeettoja kulkeutumasta liian lähelle tähteä ja mahdollistaa siten omamme kaltaisten planeettakuntien olemassaolon. Kun kiekkoon muodostuu aukko planeetan radan ympärille, kiertoimpulssin siirto planeetalle tai siltä pois muuttuu erittäin hitaaksi ja planeetta voi siten pysyä kohtalaisen kaukana tähdestään koko kriittisen kaasukiekon eliniän ajan. Riittävä massa aukon muodostumiselle on noin Saturnuksen massan verran, joka on noin 0,3 Jupiterin massaa, ja siten Saturnuskin olisi voinut muodostaa kiekkoon aukon ja pysytellä lähellä syntysijojaan. Aukon muodostuminen voi kuitenkin johtaa myös erittäin nopeaan migraatioon, jossa planeetan radan isoakseli puolittuu kymmenen ratakierroksen aikana riippuen kriittisesti kaasukiekon tiheydestä.


title: Planeettakuntien synty

text: On myös mahdollista, että planeettojen koolla on yläraja, joka aiheutuu planeetan kiekkoon tekemästä aukosta. Kun aukko kasvaa riittävän suureksi, aineen kertyminen planeettaan voi lakata kokonaan ja tuloksena on suuri planeetta, joka ei enää pysty kasvattamaan massaansa, koska ainetta ei ole enää jäljellä sen lähiympäristössä. Ei ole varmaa, onko tällaista rajaa olemassa ja miten kertymäkiekon tiheysprofiili ja massa vaikuttavat siihen, mutta mahdollinen enimmäismassa voi olla noin kymmenen Jupiterin massan tienoilla.


title: Planeettakuntien synty

text: Kun pienet kappaleet törmäilevät satunnaisesti kertymäkiekon sisällä, ne takertuvat herkästi toisiinsa. Mitä suurempi kappaleen massa on sitä suuremmalla todennäköisyydellä se törmää muihin kappaleisiin. Siten protoplaneettojen muodostumisessa syntyy vaihe, jossa suurin osa massasta kertyy vain muutamalle sadalle kappaleelle. Tämä on niin sanottu harvainvaltavaihe. Massiivisemmat kappaleet aiheuttavat ympäröivään populaatioon enemmän dynaamista kitkaa ja muuttavat pienempien kappaleiden ratoja voimakkaimmin ja voivat siten törmäyksien kautta kasvattaa massaansa kiihtyvällä vauhdilla. Riittävän suuren massan saavutettuaan kappaleiden lähiympäristössä ei ole enää tarpeeksi ainetta, ja niiden kasvu pysähtyy. Näin järjestelmään jää lähekkäisille radoille runsaasti kappaleita, joita voidaan kutsua protoplaneetoiksi. Tämän vaiheen saavuttamiseen kuluvaksi ajaksi on arvioitu noin satatuhatta vuotta järjestelmän sisäosissa ja 10 miljoonaa vuotta kauempana keskustasta, mikä saattaa olla ongelmallista, sillä 10 miljoonaa vuotta on oletettu olevan kaasukiekon elinikä eikä siksi ole varmaa, että jättiläisplaneetat ehtisivät muodostua.


title: Planeettakuntien synty

text: Erityisesti kiinteiden aineiden muodostaman alikiekon tiheys vaikuttaa erittäin kriittisesti planeettojen syntyyn ja varsinkin syntyvien planeettojen tyyppiin. Paksu kiekko voi mahdollistaa usean Jupiterin kaltaisen planeetan synnyn, jolloin myös Uranuksen kaltaisia planeettoja syntyy useita järjestelmän ulko-osiin. Erittäin ohut kiekko voi puolestaan estää jättiläisplaneettojen synnyn kokonaan, mutta maankaltaisten planeettojen syntyä ei pieni kiekon tiheys näytä estävän ainakaan tietokonesimulaatioiden perusteella.


title: Planeettakuntien synty

text: Jättiläisplaneettojen muodostumisen täytyy tapahtua riittävän kaukana tähdestä, jotta vesi on kiinteässä muodossa ja kiinteää ainetta on siten runsaasti saatavilla. Jättiläisplaneettojen synty edellyttää suuren protoplaneetan olemassaoloa, jotta kaasun kerääminen ympäröivästä kiekosta olisi mahdollista. Aika, joka kiekon suurimmilta kappaleilta kestää vaadittavan 10-20 Maan massan saavuttamiseen on samaa luokkaa kuin kaasukiekon elinikä, joten on hyvinkin mahdollista, että ytimen kertyminen on vastuussa jättiläisplaneettojen muodostumisesta. Tilannetta on simuloitu tietokoneella useaan otteeseen. Huomattava parannus simulaatioissa on ollut protoplaneettoja peittävän ohuen kaasuvaipan mallintaminen, minkä perusteella niiden muodostumiseen kuluva aika on teoreettisesti lyhentynyt. Syynä on se, että fragmentoitumista eli suurten kappaleiden uudelleen hajoamista ei enää tapahdu suuressa määrin ja protoplaneetta kykenee keräämään itseensä kaikki kappaleet joihin se törmää. Näin ollen Jupiterin kaltaisen planeetan muodostumiseen kuluvaksi ajaksi on saatu alle 10 miljoonaa vuotta, mikä riittää suuren kaasuplaneetan syntyyn. Edelleen asiassa on kuitenkin epävarmuuksia, sillä kertymäkiekkojen tiheyksistä ja massoista voidaan saada vain arvioita ja kuitenkin planeettojen synty riippuu niistä erittäin kriittisesti.


title: Planeettakuntien synty

text: Ytimen kertymismallia tukevat Jupiterin, Saturnuksen, Uranuksen ja Neptunuksen kiinteistä aineista koostuvien ydinten koot, jotka ovat juuri mainitulla välillä. Näistä Uranus ja Neptunus eivät ole juurikaan tätä massiivisempia mahdollisesti siitä syystä, että niiden ydinten muodostumiseen kulunut aika on ollut suurempi kuin Jupiterin ja Saturnuksen, mikä johtuu suuremmasta etäisyydestä ja siten kertymäkiekon pienemmästä tiheydestä. Siten suurin osa kaasusta on ehtinyt poistua ennen niiden muodostumista. Nämä ovat kuitenkin mallia vain epäsuorasti tukevia havaintoja, ja asiaan saadaan varmasti lisää selvyyttä, kun muiden tähtien planeettakunnista tehdyt havainnot lisääntyvät.


title: Planeettakuntien synty

text: Maankaltaisilla planeetoilla tarkoitetaan tässä neljää sisäplaneettaa, Merkuriusta, Venusta, Maata ja Marsia. Maankaltaisten planeettojen muodostuminen on pitkäaikaisempi prosessi, sillä lähellä tähteä kiinteiden aineiden määrä on vähäinen veden ollessa kaasumaisessa faasissaan ja samalla protoplaneettojen ulottumattomissa. Siten planeetat eivät ehdi saavuttaa vaadittua kokoa, jotta ne voisivat kerätä kaasua ympäröivästä kaasukiekosta.


title: Planeettakuntien synty

text: Protoplaneetat muodostuvat sisempään aurinkokuntaan noin sadassatuhannessa vuodessa. Tämän jälkeen nämä tyypillisesti noin kaksikymmentä suunnilleen Marsin kokoista protoplaneettaa alkavat vuorovaikuttaa gravitaation välityksellä ja niiden ratojen eksentrisyydet muuttuvat kaoottisesti. Järjestelmän kaoottisuus vain kasvaa, kunnes planeettojen radat alkavat leikata toisiaan. Useiden törmäyksien jälkeen jäljelle jääneet 4-8 planeettaa jäävät kiertämään tähteään stabiileille radoille. Jos järjestelmässä on jo Jupiterin kaltainen jättiläisplaneetta, sen vaikutukset maankaltaisten planeettojen syntyyn ovat todennäköisesti vain marginaalisesti kaoottisuutta lisääviä.


title: Planeettakuntien synty

text: Maankaltaisten planeettojen synty näyttää väistämättömältä jos järjestelmään on syntynyt useita Marsin kokoluokan protoplaneettoja. Näyttää lisäksi siltä, että kaksoistähtijärjestelmissä planeettojen muodostumistodennäköisyys on vain marginaalisesti pienentynyt, mikäli toinen tähti on riittävän kaukana (yli 20 AU:n etäisyydellä) ja mikäli tähtien kertymäkiekot ovat likimain samassa tasossa.


title: Planeettakuntien synty

text: Vuorovaikutus kaasukiekon kanssa voi kuljettaa jättiläisplaneettoja kaukaa niiden syntyalueelta lähelle tähteä. Planeettoja, joiden radan isoakseli on pienempi kuin 0,10 AU, kutsutaan kuumiksi jättiläisplaneetoiksi, kuumiksi jupitereiksi tai 51 Pegasi -tyyppisiksi planeetoiksi ensimmäisen löydetyn eksoplaneetan mukaan. Hyvin monia kuumia jupitereita on havaittu - joitain tähtien kirkkauden muutosten perusteella, kun planeetat pimentävät keskustähtensä kulkiessaan tähtien kiekkojen yli.


title: Planeettakuntien synty

text: Kuumien jättiläisplaneettojen synty on ymmärrettävissä luokan II migraatiota kokevien planeettojen avulla. Ne vaeltavat lähelle tähteään, missä kaasukiekon sisäreuna tulee vastaan ja migraatio loppuu. Massan vuoto tähteen voi lisäksi kasvattaa radan isoakselia hiukan, joten planeetat eivät tuhoudu kaikissa tapauksissa. Luokan II planeetat päätyvät niin lähelle tähteään, että säteily lämmittää niiden pinnat korkeisiin lämpötiloihin. Tyypillisesti kuumien jättiläisplaneettojen lämpötilat voivat nousta jopa tuhanteen kelviniin. Tällöin myös niiden halkaisijat ovat huomattavan suuria, kun niitä verrataan oman aurinkokuntamme jättiläisplaneettoihin. On todennäköistä, että tähden säteilyn aikaansaama korkea lämpötila estää kaasukehää puristumasta kokoon yhtä suuressa määrin kuin Jupiterin ja Saturnuksen tapauksissa. HD 209458b on ensimmäinen planeetta, jonka säde saatiin määritettyä, kun sen tähden ylikulku saatiin ensimmäistä kertaa mitattua fotometrisesti. Sen massa on vain 0,62 Jupiterin massaa mutta säde on selvästi Jupiterin sädettä suurempi (1,43-kertainen).


title: Planeettakuntien synty

text: Muiden planeettatyyppien olemassaololla voi toistaiseksi vain spekuloida, mutta viime aikoina on saatu epäsuoria viitteitä myös muiden perinteisestä näkökulmasta eriskummallisten planeettojen olemassaolosta.


title: Planeettakuntien synty

text: Pienen, noin 14 maapallon kokoisen, planeetan löytyminen erittäin lähellä tähteään toi esille mahdollisuuden uudenlaisen planeettatyypin olemassaolosta. Koska moni planeetta on havaittu radalla, jonka isoakseli on paljon pienempi kuin tämän 14 maan massan planeetan, on todennäköistä, että se ei ole missään vaiheessa luovuttanut ainetta tähteensä ja on siten säilyttänyt alkuperäisen kokonsa. Jos nykyinen planeettojen syntyteoria pitää paikkansa, tämä planeetta ei ole saavuttanut kriittistä massaa, joka vaaditaan kaasuvaipan keräämiseen kertymäkiekosta, ja koostuu siksi jäästä tai kivestä tai niiden yhdistelmästä. On siis mahdollista, että jopa koko planeetta koostuu kivestä ja raskaammista aineista, mitä tukee sen isäntätähden erittäin korkea metallipitoisuus. Tällöin kyseessä olisi äärimmäisen massiivinen kiviplaneetta. On myös mahdollista, että planeetta koostuu pääosin jäästä ja vedestä. Tällöin sen on täytynyt syntyä kaukana "jäärajan" takana, jolloin planeettaa voisi kutsua Uranuksen ja Neptunuksen tyyppiseksi planeetaksi, joka on vain jäänyt hiukan näitä pienemmäksi kooltaan. On mahdollista, että tällaisia planeettoja on useissa järjestelmissä ja niiden tunnusmerkkinä on paksu nestemäisestä vedestä koostuva vaippa.


title: Planeettakuntien synty

text: Planeettoja kiertävät kappaleet, kuut lienevät syntyneen hieman eri tavoin eri tapauksissa. Nykykäsityksen mukaan Maan Kuu syntyi, kun hieman nykyistä pienempään alku-Maahan törmäsi suunnilleen Marsin kokoinen protoplaneetta. Törmäys synnytti Maan ympärille kuuman renkaan, jossa mineraalit olivat kaasuna. Tästä kaasusta tiivistyi ensin materiajyviä ja kiviä, joista syntyi keskinäisissä törmäyksissä Kuu. Muiden planeettojen kuut saattavat selittyä samoilla tavoin. Marsin kuita on pitkään pidetty siepattuina asteroideina, uudemman teorian mukaan ne olisivat syntyneet Marsiin törmänneen kappaleen sinkoamasta aineesta eli samaan tapaan kuin Maan Kuu. Jättiläisplaneettojen ulommat kuut lienevät siepattuja alkujaan Aurinkoa kiertäneitä pienkappaleita. Jättiläisplaneettojen kuiden syntyä on koetettu selittää myös noihin planeettoihin kasautumisvaiheessa syöksyvän aineen tiivistymisellä kuiksi. Mutta yhtä hyvin jättiläisplaneettojenkin kuiden syntyä voi koettaa selittää samalla tavalla kuin Maan Kuun syntyä. Jupiterin sisemmät galileilaiset kuut ovat tiheämpiä kuin ulommat, minkä syntyteorian olisi kyettävä selittämään. Erään näkemyksen mukaan Jupiter olisi ollut alussa kuuma, ja haihduttanut esimerkiksi Ion raskaat aineet pois. Toisen näkemyksen mukaan aurinkokunnan syntyvaiheessa lähellä Jupiteria oli tiheämpi meteoriittipommitus kuin kauempana Jupiterista. Tiheämpi meteoriittipommitus haihdutti Ion aineet pois. Voidaan myös olettaa vuorovesivoimien kuumentaneet Ioa enemmän kuin muita Jupiterin kuita.


title: Planeettakuntien synty

text: Kun planeetat ovat muodostuneet, niiden keskinäiset vetovoima vuorovaikutukset alkavat hallita planeettajärjestelmän kehitystä. Jättiläisplaneettojen migraatio voi tuoda ne niin lähelle toisiaan, että keskinäiset vetovoimavuorovaikutukset kasvattavat niiden soikeutta huomattavasti.


title: Planeettakuntien synty

text: Mahdollisena mekanismina toimii resonanssien aiheuttama eksentrisyyden kasvaminen, kun planeetat päätyvät esimerkiksi 1:2 tai 1:3 resonansseihin. Resonanssit aiheuttavat sen, että planeetat ovat säännöllisin väliajoin lähellä toisiaan aina samoissa ratojen kohdissa, mikä muuttaa nopeasti molempien vuorovaikuttavien planeettojen ratoja. Jos resonoivia planeettoja on monia, kuvio mutkistuu. Tällaisia 1:3 ja 1:2 resonoivia järjestelmiä on havaittu viime vuosina tähtien ympäriltä. Eksentrisyydet eli soikeudet voivat myös kasvaa ilman resonansseja, mutta tällöinkin mekanismina on kahden tai useamman suurimassaisen planeetan vuorovaikutus.


title: Planeettakuntien synty

text: Kuumat jättiläisplaneetat saavat mielenkiinnon kohdistumaan niiden vuorovaikutukseen maankaltaisten planeettojen kanssa. Kun jättiläisplaneetta kokee migraatiota ja vaeltaa koko sisemmän aurinkokunnan läpi, se väistämättä vaikuttaa voimakkaasti kaikkien maankaltaisten planeettojen ratoihin. Osa planeetoista törmää jättiläisplaneettaan tai tähteen mutta huomattava osa niistä voi pysyä järjestelmässä ja jäädä alkuperäisiä ratojaan muistuttaville ympyräradoille, joten maankaltaisten planeettojen esiintyminen on mahdollista myös järjestelmissä, joista on havaittu kuuma jättiläisplaneetta.


title: Planeettakuntien synty

text: Jo löydettyjen planeettakuntien liikeominaisuuksia on tutkittu. Ne ovat osoittautuneet järjestelmällisesti vakaiksi kokonaisuuksiksi, vaikka niiden rata-arvoissa ja erityisesti massoissa on suuria epävarmuuksia. Planeettojen ratojen vakaus on tärkeää, sillä järjestelmissä olevien maankaltaisten planeettojen ja nimenomaan elinkelpoisten planeettojen olemassaolo on mahdollista vain, jos stabiilisuus on kestoltaan pitempää kuin niiden muodostumiseen kuluva aika.


title: Planeettakuntien synty

text:
2000-luvun jälkipuoliskolla tutkijat oivalsivat planeettojen varhaisen vaeltelun
selittävän monia aurinkokunnan piirteitä. Vaelteluteorioiden mukaan planeetat vaeltelivat laajalla alueella Aurinkokunnassa, saattoivat vaihtaa paikkaakin tai sinkoutua pois Aurinkokunnasta.


title: Planeettakuntien synty

text:
Alessandro Morbidelli ja muut tutkijat loivat niin sanotun Nizzan mallin, jonka mukaan Uranus ja Neptunus ehtivät muodostua, koska syntyivät nykyistä lähempänä Aurinkoa ja vaelsivat niin sanottujen migraatiomekanismien avulla ulommas.
Tällöin selittyy myös Kuiperin vyöhyke, josta ulospäin vaeltavat planeetat imivät ja sinkosivat vetovoimallaan ensimmäiset taivaankappaleet pois.
Morbidellin mukaan Uranus ja Neptunus ehkä vaihtoivat paikkoja keskenään


title: Planeettakuntien synty

text: Uusien "Grand Track"-ajatusten mukaan Jupiter ja Saturnus vaelsivat Aurinkokunnassa ensin sisäänpäin etäisyydelle 1,5 AU. Tällöin näiden planeettojen vetovoima puristi kiviplanetesimaalien radat kapeaan renkaaseen. Saturnus otti Jupiteria kiinni. Sitten Jupiter ja Saturnus alkoivat vaeltaa ulospäin, kun niiden välinen rataresonanssi muuttui.


title: Planeettakuntien synty

text: Eräässä vaiheessa Jupiterin ja Saturnuksen radat olivat soikeita, ja ne ajoivat Uranuksen ja Neptunuksen ulommas. Tämä aiheutti Maan pinnalla noin 3,8 miljardia vuotta sitten tapahtuneen asteroidipommituksen, sillä Uranus ja Neptunus ajoivat asteroideja aurinkokunnan ulko-osista sisäosiin..


title: Planeettakuntien synty

text: Eri tutkijat ovat esittäneet edellisestä mallista eroavia ajatuksia.


title: Planeettakuntien synty

text: Kalifornian yliopiston tutkijan Brad Hansenin mukaan kiviplaneetat Merkurius, Venus, Maa ja Mars syntyivät melko ohuessa renkaassa, ei leveässä kiekossa. Hansenin tekemien tietokonelaskelmien mukaan massiivisemmat Maa ja Venus syntyivät renkaan laidoilla, ja pienemmät Merkurius ja Mars renkaan keskellä. Teoria selittää Merkuriuksen ja Marsin soikeat radat törmäyksen tuloksena syntyneiksi. Hansenin mukaan Venus olisi syntynyt suunnilleen nykyisellä etäisyydellä, mutta Merkurius välillä 0,7-1 AU ja Mars välillä 0,7-1 AU, sekä Maa suunnilleen nykyisellä 1 AU etäisyydellä. Mallin mukaan kiviplaneettojen ominaisuudet olisivat melko samanlaisia. Mutta toiset tutkijat väittävät puolestaan Venuksen ja Maan syntyneen rankaan tiheässä keskiosassa.


title: Planeettakuntien synty

text: David Nesvorny on tehnyt tietokoneella laskelmia aurinkokunnan synnystä mm. kokeillen erilaisilla jättiläisplaneettojen määrillä.. Nesvornyn tekemien laskujen mukaan aurinkokunnan ominaisuudet selittyvät parhaiten siten, että oli alkujaan viisi jättiläisplaneettaa, joista yksi noin Neptunuksen kokoinen on sinkoutunut pois. Neljän jättiläisplaneetan laskelmissa neljä planeettaa säilyy yleensä vain 1/10 tapauksista. Eri kokoisia planeettoja törmäili jättiläisplaneettoihin. Mm Jupiterin ytimen pieni koko ja kemiallinen kostumus selittyvät planeettojen törmäyksissä. Pienet törmäykset lisäsivät planeetan vaipan metallipitoisuutta, ja suuret ytimen massaa..


title: Planeettakuntien synty

text: Hansenin mukaan Jupiter olisi syntynyt hieman nykyistä ulompana, etäisyydellä 5,5 AU, Saturnuksen, Neptunuksen ja Uranuksen syntyetäisyydet olisivat 8,2, 11-12 ja 14-17 AU. Planeettojen paikan pysyminen ja vaellukset riippuivat rataresonansseista ja massoista. Esimerkiksi Jupiter ja Saturnus pysyivät aurinkokunnan ulkovyöhykkeellä, koska Saturnus on kevyempi kuin Jupiter. Jos massasuhde olisi ollut toisin, planeetat olisivat vaeltaneet Auringon lähelle. Alussa jättiläisplaneetat olivat lähellä toisiaan.


title: Planeettakuntien synty

text:
Tutkijoiden mukaan siihen millainen planeettakunta syntyy vaikuttaa muun muassa sen lähteenä olevan kertymäkiekon massa, sitkeys eli viskositeetti ja alkuainekoostumus. Yleensä ajatellaan metallipitoisten planeettakuntien synnyttävän ympärilleen suurempia planeettoja. Joidenkin tutkijoiden mielestä hyvin massiivisissa tiheissä kiekoissa syntyy nopeasti jättiläisplaneettoja kiekosta suoraan kutistumalla kiekkoepävakaisuusteorian mukaisesti. Näin käy HL Taurin tyyppisissä järjestelmissä. Edward Thommesin tutkimusten mukaan suurimassaisesta, pienisitkoisesta kiekosta syntyy
suuria jättiläisplaneettoja soikeille, epävakaille radoille. Tämän tyyppisiä eksoplaneettajärjestelmiähän on havaittu. Toisaalta pienimassainen, korkeasitkoinen kiekko synnyttää monia kiviplaneettoja epävakaille radoille. Tällöin kiekon kaasu loppuu nopeasti, ja jättiläisplaneetat eivät ehdi syntyä. Kummatkaan edellä mainituista järjestelmistä eivät sovi elämälle. Aurinkokunnan synnyttänyt kiekko oli tämän teorian mukaan edellisten välimuoto, eli alkuaurinkosumukiekon sitkoisuus ja kiekon massa olivat keskinkertaiset. Tutkimusten mukaan Aurinkokunnan tyyppinen kiviplaneettoja ja jättiläisiä sisältävä ympyrää lähellä olevia planeettaratoja sisältävä planeettakunta syntyisi vain 1 %:lle planeettakunnista.


title: Androgyyni

text: Androgyyni ("aner" eli mies ja "gyne" eli nainen) on henkilö, joka ei tunne kuuluvansa selvästi kumpaankaan biologiseen sukupuoleen. Androgyyni voi tuntea sukupuoli-identiteettinsä koostuvan maskuliinisten ja feminiinisten ominaisuuksien yhdistelmästä tai mahdollisesti ei kummastakaan. Androgyyni on niin sanottu "kolmas sukupuoli". Henkilö saattaa vuorotella eri sosiaalisia sukupuolipiirteitä tarpeiden ja tilanteiden mukaan. Tällöin nimityksellä on enemmänkin kulttuurillinen merkitys kuin biologinen. Yleisimmin androgyyni-nimitystä käytetään hahmosta, jolla ei ole sukupuolta tai henkilöstä, jonka sukupuoli on epämääräinen.


title: Androgyyni

text: Androgyynisellä voidaan viitata myös henkilön puhe- tai lauluääneen. Tällainen ääni on sukupuolille tyypillisten rajalla, eikä äänestä voi päätellä kumpaa sukupuolta edustavan ääni on kyseessä. Androgyynisen puheäänen peruskorkeus on korkeampi kuin miehillä yleensä mutta matalampi kuin naisilla yleensä: 145-165 hertsiä (sävelet D3-E3), mutta äänen sointiväri on androgyynisyydessä tärkeämpää kuin äänenkorkeus.


title: Androgyyni

text: Vanhoissa taruissa esiintyy paljon hahmoja, jotka ovat sekä mies- että naispuolisia. Joissakin myyteissä selitetään, että maailman luomisen aikaan oli yksi alkuihminen, joka myöhemmin jakaantui kahdeksi, toisiaan täydentäväksi puoliskoksi. Niinpä Raamatun Aatami kuvataan lähinnä androgyyniseksi, kunnes Eeva erotettiin hänen kumppanikseen. Suurempana kokonaisuutena nämä liittyvät käsitykseen olevaisuuden dualistisuudesta, jossa asioilla on vastakohtaparinsa. Kyse ei ole pelkästään seksuaalisuudesta. Monissa Aasian myyteissä nämä vastakohtaparit saavuttavat yhteen sulautuessaan jumalallisen tason. Keskiajan alkemistit ajattelivat kahta alkuelementtiä (Sulphur ja Mercurius, palava ja nestemäinen). Androgyyni ilmaiseekin monissa myyteissä ykseyttä, joka on aikaisemmin menetetty ja saatu takaisin ja josta vastakohtaisuus on poistunut.


title: Kaksineuvoisuus

text: Kaksineuvoisuus voi tarkoittaa seuraavia:


title: Pietarin keskustan piiri

text: Pietarin keskustan piiri () on yksi Pietarin 18:sta hallintopiiristä. Se käsittää kaupungin ydinkeskustan itäosan, joka sijaitsee Nevan ja sen suistossa olevien saarten välissä. Piiri rajoittuu lännessä Amiraliteetin ja Hirvisaaren piiriin, pohjoisessa Petrogradin, Viipurin ja Kalininin piiriin, idässä Krasnogvardeiskin piiriin ja etelässä Nevan ja Frunzen piiriin.


title: Pietarin keskustan piiri

text:
Piirin pinta-ala on noin 17 neliökilometriä ja asukasluku 218 000.
Pietarin keskustan piiri jakautuu kuuteen kunnallishallintoalueeseen (kaupunginosaan):


title: Fjodorovkan piiri

text: Fjodorovkan piiri (, ) on kunnallinen itsehallintoalue Baškortostanin lounaisosassa Orenburgin alueen vastaisella rajalla. Piirin hallinnollinen keskus, Fjodorovkan kylä, sijaitsee 200 kilometriä pääkaupungista Ufasta etelään. Piiri perustettiin vuonna 1935, ja siihen kuuluu nykyisin 14 maalaiskuntaa (kyläneuvostoaluetta).


title: Fjodorovkan piiri

text: Fjodorovkan piirin pinta-ala on 1 691 km². Piirin asukasluku on noin 20 000 ja asukastiheys 11,8 asukasta/km². Suurimmat etniset ryhmät ovat tataarit, venäläiset, baškiirit ja mordvalaiset.


title: Igor Ivanov

text: Igor Sergejevitš Ivanov (, s. 23. syyskuuta 1945) oli Venäjän federaation ulkoministerinä 1998–2004 Jevgeni Primakovin jälkeen ja 2004–2007 Venäjän federaation turvallisuusneuvoston sihteeri.


title: Igor Ivanov

text: Ivanovin isä on venäläinen ja äiti georgialainen. Hän valmistui 1969 Moskovan Maurice Thorezin mukaan nimetystä kieli-instituutissa. Hän meni 1973 ulkoministeriön palvelukseen ja vietti vuosikymmenen Espanjassa. Hän palasi Neuvostoliittoon 1983 ja työskenteli ministeriössä, kunnes 1991 nimitettiin Venäjän Espanjan suurlähettilääksi. Hänestä tuli apulaisulkoministeri 1994 ja ulkoministeri 1998. Vuonna 2004 ulkoministeriksi tuli Sergei Lavrov ja Ivanov nimitettiin kansallisen turvallisuusneuvoston johtoon.


title: Igor Ivanov

text: Ivanov vastusti ulkoministerinä NATO:n hyökkäystä Jugoslaviaan ja Yhdysvaltain Irakin sotaa. Hän välitti Eduard Ševardnadzen ja opposition välejä Georgian vallankumouksessa 2003. Hän on sovitellut Iranin ydinkriisiä. Ivanovin johdolla Venäjän linja Iranin suhteen myös tiukentui ja lähestyi Yhdysvaltain linjaa. Hän ilmoitti erostaan heinäkuussa 2007.


title: Lahden Sokos

text: Lahden Sokos on tavaratalo, joka sijaitsee Hämeen Helmi -korttelissa Lahdessa. Tavaratalon valikoimat kattavat pukeutumisen, kauneudenhoidon, kodin sisustamisen sekä vapaa-ajan tuotteet. Tavaratalossa on myös parturi-kampaamo sekä kauneushoitola. Oheispalveluja tarjoavat S-market, Alko, Hesburger sekä Presso.


title: Lahden Sokos

text: Tavaratalo muutti nykyiselle paikalleen vuonna 1983.


title: Meleuzin piiri

text: Meleuzin piiri (, ) on kunnallinen itsehallintoalue Baškortostanin tasavallan eteläosassa Venäjällä. Piirin hallinnollinen keskus on Meleuzin kaupunki, jonka lisäksi piiriin kuuluu 16 maalaiskuntaa. Piiri on perustettu vuonna 1930.


title: Meleuzin piiri

text: Mäläüezin piirin pinta-ala on 3 254 km². Piirin asukasluku on noin 27 000 ja asukastiheys 8,3 asukasta/km². Suurimmat etniset ryhmät ovat baškiirit, venäläiset ja tataarit.


title: Kuopion Sokos

text: Kuopion Sokos -tavaratalo sijaitsee Kuopion keskustassa Kuopion torin länsilaidalla. Tavaratalon katuosoite on Haapaniemenkatu 24–26. Kuopion Sokos avattiin vuonna 1966.


title: Kuopion Sokos

text: Tavaratalo on valikoimiltaan täysimittainen ja se kuuluu Suomen suurimpiin Sokos-ketjun tavarataloihin. Sokoksella on pukeutumisen, kauneuden, vapaa-ajan ja viihteen alojen osastot, parturikampaamo sekä kauneushoitola. Muita palveluja tarjoavat muun muassa Ravintola Rosso, kahvila Coffee House ja Hesburger sekä kellarikerroksen Apteekki, S-market ja Alko.Sokos tunnettiin Puijonkadun ja tavaratalon takana kulkevan kävelykadun yhdistävästä, avoimesta ja katetusta ”kongistaan”. Sokoksen kongia kritisoitiin muun muassa siitä, että sinne kerääntyi nuorisoa ja tupakoitsijoita. Vuonna 2012 kongi kuitenkin katettiin kauppakäytäväksi, jossa läpikulku on mahdollista aamusta iltaan. Käytävän toisella puolella sijaitsee tavaratalo ja toisella puolella ravintolamaailma ja kodinosasto (entinen Syke).


title: Hämeenlinnan Sokos

text: Hämeenlinnan Sokos oli Hämeenlinnan keskustassa, kauppakeskus Linnassa toiminut muoti- ja kauneustuotteisiin keskittynyt Sokos-tavaratalo. Tavaratalo perustettiin 1970-luvulla omaan rakennukseensa, joka liitettiin vuonna 1998 osaksi kauppakeskus Linnaa. Osuuskauppa Hämeenmaa lopetti tavaratalon syksyllä 2014, kun kauppakeskus Goodman avattiin. Alun perin Sokoksen piti siirtyä Goodmanin tiloihin, mutta tilanteen muutti S-ryhmän päätös tuoda Suomeen brittiläinen Marks & Spencer -ketju. Sokos oli ehtinyt toimia Hämeenlinnassa yli 40 vuotta.


title: Jegor Gaidar

text: Jegor Timurovitš Gaidar (, 19. maaliskuuta 1956 Moskova, Neuvostoliitto – 16. joulukuuta 2009 Moskova, Venäjä) oli venäläinen poliitikko, taloustieteilijä ja pääministeri Boris Jeltsinin varapääministeri ja talousministeri marraskuusta 1991 ja itse pääministeri kesäkuusta joulukuuhun 1992 ja uudelleen varapääministeri syyskuusta 1993 tammikuuhun 1994. Hän oli kirjailija Arkadi Gaidarin pojanpoika.


title: Jegor Gaidar

text: Hän kannatti šokkiterapiaa, jolla tarkoitettiin hintojen vapauttamista talouden potkaisemiseksi käyntiin. Talousuudistuksia seuranneessa inflaatiossa kaikki pankkitalletukset haihtuivat olemattomiin, samaan aikaan kun Venäjän oligarkit keräsivät omaisuutensa. Uudistuksia seurannut talouskriisi kesti ainakin viisi vuotta.


title: Jegor Gaidar

text: Lähdettyään hallituksesta 1994 Gaidar oli duuman jäsen, oikeistovoimien liiton puheenjohtaja ja johti idän siirtymätalouksiin keskittynyttä instituuttia.


title: Jegor Gaidar

text: Jegor Gaidar kuoli veritulppaan varhain aamulla 16. joulukuuta 2009.


title: Jegor Gaidar

text: Gaidarin tytär Maria Gaidar on toiminut "oppositioaktivistina" ja Putinin vastustajana, ennen kuin sai paikan Kirovin alueen varakuvernöörinä.


title: Miškinon piiri

text: Miškinon piiri (, ) on paikallinen itsehallintoalue Venäjän Baškortostanissa. Piirin hallinnollinen keskus on Miškinon kylä, joka sijaitsee 131 kilometriä pääkaupungista Ufasta pohjoiseen. Piiriin kuuluu 17 kylähallintoaluetta. Se on perustettu vuonna vuonna 1930.


title: Miškinon piiri

text: Miškinon piirissä on 14 maalaiskuntaa ja niissä yhteensä 78 kylää. Pinta-ala on 1 689 km², asukasluku noin 27 800 ja asukastiheys 16,4 asukasta/km². Piiri on maatalousvaltainen. Suurimmat etniset ryhmät ovat marit, tataarit, venäläiset ja baškiirit.


title: Mijakin piiri

text: Mijakin piiri (, ) on kunnallinen itsehallintoalue Venäjän Baškortostanin tasavallan länsiosassa, Orenburgin alueen vastaisella rajalla. Piirin hallinnollinen keskus, Kirgiz-Mijakin kylä, sijaitsee 190 kilometriä pääkaupungista Ufasta lounaaseen. Piiriin kuuluu 15 maalaiskuntaa (kyläneuvostoaluetta) ja se on perustettu vuonna 1930.


title: Mijakin piiri

text: Miäkän piirin pinta-ala on 2 051 km². Piirin asukasluku on noin 31 600 ja asukastiheys 15 asukasta/km². Suurimmat etniset ryhmät ovat baškiirit, tataarit, tšuvassit ja venäläiset.


title: NBC (täsmennyssivu)

text: NBC voi tarkoittaa:


title: Sokos Hotel Hamburger Börs

text: Original Sokos Hotel Hamburger Börs, puhekielessä ’’Hampurin Pörssi’’ tai ’’Börs’’, on Turun kauppatorin laidalla sijaitseva hotelli, joka kuuluu Sokos Hotels -ketjuun. Kevään 2019 jälkeen hotellitoiminta siirtyy Scandicille. LähiTapiola suunnittelee torinpuoleisen rakennuksen purkamista.


title: Sokos Hotel Hamburger Börs

text: Hotellin juuret ulottuvat vuoteen 1894, jolloin paikalle avattiin ravintola Hamburger Bierhalle. Kolme vuotta myöhemmin talo sai nimen Hamburger Börs. Ravintolan osti tuolloin vasta 28-vuotias neiti Wallina Valtin. Valtin rakennutti uusinta tyyliä olevan hotellin ravintolan yhteyteen. Vuonna 1904 Hamburger Börs aloitti hotellitoiminnan. Aluksi käytössä oli 14 huonetta, jotka olivat ajan mittapuun mukaan täydellisesti varusteltuja: hotellilla oli oma voimalaitos ja jokaisessa huoneessa oli sähkö ja puhelin. Valtinin aikana hotellista tuli arvossa pidetty ja maineikas, ja se oli tunnettu myös laadukkaasta ohjelmatarjonnasta. Yritys oli Valtinin hallussa vuoteen 1947, jolloin hän myi omistuksensa Turun Osuuskaupalle. Wallina Valtin oli persoonallinen, tomera johtaja, joka muun muassa suurlakon aikana vuonna 1905 torjui paistinpannu kädessä lakkolaisten hyökkäyksen hotelliinsa.


title: Sokos Hotel Hamburger Börs

text: Hamburger Börsin torinpuoleinen osa purettiin vuonna 1976, ja tilalle rakennettiin uusi rakennus. Kauppiaskadun varrella sijaitseva vanhempi rakennus kuitenkin säilytettiin.


title: Sokos Hotel Hamburger Börs

text: Börsin avajaiset olivat 1. helmikuuta 1979. Huoneita oli tällöin 160 ja vuodepaikkoja 323. Tällöin ravintoloina toimivat vanhan puolen yläravintola Börs I sekä alakerroksessa olevat Steak Börs ja venäläistä ruokaa tarjoava Kalinka. Hotellin ala-aulassa oli Café Valtin ja rakennuksessa toimi myös ohjelmallinen yöravintola Börs Club.


title: Sokos Hotel Hamburger Börs

text: Turun Osuuskauppa luopuu Hamburger Börsistä keväällä 2019 ja hotellitoimintaa jatkamaan tulee Scandic. LähiTapiola suunnittelee omistamansa torinpuoleisen hotellirakennuksen purkamista. Tilalle on tarkoitus rakentaa uusi hotelli.


title: Sokos Hotel Hamburger Börs

text: Hotellissa, joka on nykyisin Turun suurin, on 346 huonetta. Hamburger Börs oli pitkään Suomen suurin Sokos-hotelli, kunnes paikan vei Sokos Hotel Presidentti Helsingissä. Börsissä on useita ravintoloita: seurustelu- ja ruokaravintola Oscar Pub&Grill, ShamRockCafe, Börs Bar&Café, bistro Frans & Emilie, yökerho Börs Night Club, tilausravintola YläBörs ja Börsin Puisto.


title: Sokos Hotel Hamburger Börs

text: Wallina Valtinista ja hotellista kertova musiikkinäytelmä "Hamburger Börs – ja häntä kaikki rakastivat" sai ensi-iltansa Turun kaupunginteatterissa 10. syyskuuta 2010. Näytelmän kirjoittaja Harriet Nylund-Donner joutui metsästämään tietoja Valtinista Ruotsista asti. Tarina alkaa vuodesta 1898 ja päättyy 1930-luvulle. Näytelmässä on paljon faktaa mutta paljon keksittyäkin, kertoo kirjailija Nylund-Donner.


title: Salavatin piiri

text: Salavatin piiri (, ) on kunnallinen itsehallintoalue Baškortostanin koillisosassa Tšeljabinskin alueen vastaisella rajalla. Piiri on perustettu vuonna 1935.


title: Salavatin piiri

text: Salavatin piirin pinta-ala on 2 051 km². Piirin asukasluku oli vuonna 1995 noin 27 300 ja asukastiheys 12 asukasta/km². Suurimmat etniset ryhmät ovat baškiirit, tataarit ja venäläiset. Piirissä on 16 maalaiskuntaa. Piirin hallintokeskus on Salavatin maalaiskuntaan kuuluva Malojazin kylä (Малояз). Salavatin kaupunki ei sijaitse tässä piirissä vaan aivan toisaalla Baškortostanissa.


title: Salavatin piiri

text: Piiri on nimetty baškiirien kansallissankarin Salawat Julajevin mukaan.


title: Allan Kemakeza

text: Sir Allan Kemakeza (s. 1951) on Salomonsaarten entinen pääministeri. Hän on myös johtanut People's Alliance Partya.


title: Allan Kemakeza

text: Parlamentti nimitti Kemakezan pääministeriksi 17. joulukuuta 2001. Hän astui virkaansa kaksi päivää myöhemmin. Vuonna 2006 Kemakezan seuraajaksi valittiin Snyder Rini.


title: Durak (korttipeli)

text:
Durak (ven. дурак) on venäläinen korttipeli, jossa tavoitteena on päästä kädessä olevista korteista eroon. Pelaaja, jolla on viimeisenä kortteja kädessään, on "durak" eli tyhmyri.
Peli koostuu hyökkäyksistä, joissa yksi pelaaja on "kaataja" ja loput "hyökkääjiä".


title: Viktor Tšernomyrdin

text: Viktor Stepanovitš Tšernomyrdin (; 9. huhtikuuta 1938 Tšornyi Otrog, Orenburgin alue, Neuvostoliitto – 3. marraskuuta 2010 Moskova) oli Venäjän pääministeri 1992–1998 ja 2001–2009 Ukrainan-suurlähettiläs.


title: Viktor Tšernomyrdin

text: Tšernomyrdin työskenteli vuodesta 1978 raskaan teollisuuden osastolla kommunistipuolueen koneistossa ja nimitettiin 1985 Neuvostoliiton öljy- ja kaasuteollisuuden ministeriksi. Vuonna 1989 hän muunsi osan ministeriöstä valtionyhtiö Gazpromiksi, jossa hän oli hallituksen ensimmäinen puheenjohtaja.


title: Viktor Tšernomyrdin

text: Toukokuussa 1992 presidentti Boris Jeltsin nimitti hänet Venäjän federaation varapääministeriksi. Tšernomyrdin tuki epäröimättä Jeltsiniä vuoden 1993 kriisin yhteydessä. Huhtikuussa 1995 hän perusti Gazpromin salaa rahoittaman "Kotimme on Venäjä" -puolueen hallituksen tueksi. Se sai kuitenkin vain 10,1 % äänistä ja hajosi pian Tšernomyrdinin menetettyä pääministerinaseman. Maaliskuussa 1998 Jeltsin erotti hänet selittelemättä mutta nimitti hänet uudelleen vastaavaksi pääministeriksi elokuussa. Duuma kieltäytyi kuitenkin kahdesti vahvistamatta nimitystä, koska piti häntä yhtenä talouskriisin pääsyyllisistä.


title: Viktor Tšernomyrdin

text: Presidentti Vladimir Putin nimitti hänet vuonna 2001 suurlähettilääksi Ukrainaan, jossa Tšernomyrdin otti haltuun suuren osan Ukrainan kaasuinfrastruktuuria maan velkojen vastineeksi. Ukrainassa häntä pidettiin ylimielisenä hänen lausuessaan, että Ukraina ei ole koskaan ollut Venäjästä erillinen valtio, ja tämä pitäisi nyt opetella tunnustamaan. Lausunto oli kuitenkin tarkoitettu pääasiassa venäläisille.


title: Viktor Tšernomyrdin

text: Venäjän ja Ukrainan suhteet kärjistyivät Ukrainan presidentin Viktor Juštšenkon kauden lopulla jopa niin huonoiksi, että kun Tšernomyrdin jäi eläkkeelle kesäkuussa 2009, presidentti Dmitri Medvedev ilmoitti, ettei Tšernomyrdinin seuraaja Mihail Zurabov saavu maahan ennen kuin vuoden 2010 vaalien jälkeen.


title: Papurikko

text: Papurikko () (myös papurikkotäpläinen, markanpilkkuinen tai papumus) on hevosen värinimitys, joka viittaa pieniin muuta väriä vaaleampiin, reunoiltaan epäselviin täpliin (papurikkotäplät, markanpilkut) hevosen rungossa, erityisesti kaulalla, kyljillä ja lautasilla. Joskus täplien reunat voivat olla vaaleat ja keskus tumma, jolloin puhutaan käänteisistä papurikkotäplistä. Kyse on kuitenkin esimerkiksi harmaan tai ruskean sävy- tai tummuuseroista, ei värikkäistä pilkuista valkoisella pohjalla kuten tiikerinkirjavilla hevosilla.


title: Papurikko

text: Papurikkous on erittäin yleistä harmaantumisvaiheessa olevilla kimoilla, joilla esiintyy vaaleita täpliä harmaalla taustalla; tällaisia hevosia kutsutaan yleisesti papurikoiksi (tai papurikkotäpläisiksi kimoiksi). Selviä papurikkotäpliä näkyy kuitenkin myös monilla muunvärisillä hevosilla, esimerkiksi ruunikoilla ja rautiailla, erityisesti hyväkuntoisen hevosen kiiltävässä lyhyessä kesäkarvassa. Papurikkous on hyvin yleistä myös hopeanmustilla hevosilla.


title: Papurikko

text: Pelkkä nimitys "papurikko" ei varsinaisesti kerro hevosen väriä, vaikkakin sanalla nykyään viitataan yleensä nimenomaan kimoon hevoseen.


title: Peter Kenilorea

text: Sir Peter Kenilorea (23. toukokuuta 1943 Takataka – 25. helmikuuta 2016 Honiara) oli salomonsaarelainen poliitikko.


title: Peter Kenilorea

text: Kenilorea syntyi Takatakan kylässä Malaitan saarella. Hän toimi itsenäisten Salomonsaarten ensimmäisenä pääministerinä vuosina 1978–1981. Hän toimi uudelleen pääministerinä vuosina 1984–1986. Kenilorea oli myös Salomonsaarten ulkoministeri vuosina 1988–1989 ja uudelleen 1990–1993. Hän oli myöhemminkin aktiivinen maansa politiikassa.


title: Gennadi Zjuganov

text: Gennadi Andrejevitš Zjuganov (, s. 26. kesäkuuta 1944) on venäläinen kommunistipoliitikko, joka on ollut useasti Venäjän presidentinvaaleissa istuvan presidentin varteenotettavimpana haastajana, tulematta kuitenkaan kertaakaan valituksi. Hän on ollut Venäjän federaation kommunistisen puolueen pääsihteeri vuodesta 1993, duuman jäsen vuodesta 1995 sekä Euroopan neuvoston parlamenttiryhmän jäsen vuodesta 1996.


title: Gennadi Zjuganov

text: Zjuganov haastoi Boris Jeltsinin vuoden 1996 presidentinvaalissa, mutta jäi toiseksi (ensimmäisellä kierroksella äänet jakautuivat Zjuganov–Jeltsin 32%–35%). Maaliskuussa 2000 hän jäi taas toiseksi, tällä kertaa Vladimir Putinille yli 20 prosenttiyksikön erolla. Zjuganov ei asettunut ehdolle 2004 mutta oli mukana Venäjän presidentinvaaleissa 2008 ja sai jälleen toiseksi eniten ääniä (17,8 %).


title: Gennadi Zjuganov

text:
Toisin kuin NKP vuoden 1956 jälkeen, Zjuganov on pitänyt Josif Stalinia avoimesti arvossa.
Zjuganov on myös julkaissut kirjan ""Stalin ja nykyaika"".


title: Ezekiel Alebua

text: Ezekiel Alebua (s. 1947) on salomonsaarelainen poliitikko. Hän toimi maansa ulkoministerinä vuosina 1981–1982 ja pääministerinä 1986–1989. Vuosina 1998–2003 hän johti Guadalcanalin provinssia. Alebua vastusti provinssin itsenäistymisaikeita ja suututti näin useita paikallisia. Vuonna 2001 hän loukkaantui epäonnistuneen salamurhayrityksen takia.


title: Sergei Kirijenko

text: Sergei Vladilenovitš Kirijenko (, s. 26. heinäkuuta 1962) on venäjänjuutalainen poliitikko ja liikemies. Hän oli Venäjän pääministeri Boris Jeltsinin aikana 23. maaliskuuta – 23. elokuuta 1998. Duuma vahvisti hänen nimityksensä vasta 24. huhtikuuta. Ennen pääministerikauttaan Kirijenko oli 1997–1998 energiaministeri, marraskuusta 2005 atomienergiatoimiston (Rosatom) johtaja, ja oikeistovoimien liiton johtaja.


title: Sergei Kirijenko

text: Kirijenko on kotoisin Suhumista, Abhasiasta ja kasvoi Sotšissa. Koulun jälkeen hän muutti Nižni Novgorodiin, jossa hänen isänsä opetti. Näihin aikoihin hän otti käyttöön äitinsä ukrainalaisen sukunimen juutalaisen "Israitelin" tilalle, mikä oli puolestaan hänen georgianjuutalaisen isänsä nimi. 1980-luvulla hän ryhtyi liikemieheksi ja Komsomolin AMK-yhtiön johdossa ja järjesti arpajaisia. Vuonna 1993 hän sai taloustieteen arvosanan ja oli pian perustamassa Garantija-pankkia. Hän suostutteli kuvernööri Boris Nemtsovin ottamaan haltuunsa konkurssikypsän Norsi-öljy-yhtiön, jonka johtoon tuli 1996. Nemtsov siirtyi 1997 Moskovaan varapääministeriksi ja otti Kirijenkon mukaansa.


title: Sergei Kirijenko

text: Kirijenkosta tuli varaenergiaministeri 1997 ja marraskuussa täysi ministeri. Maaliskuussa 1998 tuntematon ja kokematon Kirijenko nousi pääministeriksi kesken talouskriisin, esitteli kriisintorjuntapakettinsa, mutta hänen pääministerikautensa jäi viiden kuukauden mittaiseksi, kun rupla päästettiin kellumaan 17. elokuuta. Syytä eroon ei annettu. Jeltsin nimitti uudeksi pääministeriksi Viktor Tšernomyrdinin, joka duuma ei hyväksynyt. Hallituskriisin jälkeen pääministeriksi tuli Jevgeni Primakov.


title: Sergei Kirijenko

text: Kirijenko johti oikeistovoimien liiton kohtuulliseen menestykseen duuman vaaleissa. Putin nimitti Kirijenkon toukokuussa 2000 presidentin täysivaltaiseksi edustajaksi Volgan federaatiopiiriin ja 2001 kemiallisten aseiden hävityksestä vastaavaan komissioon.


title: Sergei Kirijenko

text: Kirijenko on esittänyt kunnianhimoisen suunnitelman nostaa ydinvoimalla tuotettavan energian osuutta nykyisestä 16–17% neljännekseen vuoteen 2030 mennessä. Tähän tarvitaan 40 uutta reaktoria, joiden hinnaksi tulee 60 miljardia dollaria. Venäjän nostamiseksi "energiasupervallaksi" Kirijenko on ehdottanut kaiken ydinvoimatoiminnan ja tutkimuksen keskittämistä yhteen valtion yhtiöön.


title: Yrjö Blomstedt (arkkitehti)

text: Yrjö Oskari Blomstedt (9. maaliskuuta 1871 Helsinki – 6. joulukuuta 1912 Jyväskylä) oli suomalainen arkkitehti ja kansatieteilijä.


title: Yrjö Blomstedt (arkkitehti)

text: Blomstedtin vanhemmat olivat rehtori Kaarlo Johan Blomstedt ja Ida Wilhelmina Lindqvist. Hän valmistui arkkitehdiksi Polyteknillisestä opistosta 1894 ja hankki seminaarin käsityönlehtorin pätevyyden Sortavalan seminaarista 1895. Blomstedt toimi vuodesta 1896 Rauman seminaarin piirustuksen, käsitöiden ja maantiedon kollegana. Hänellä oli Raumalla myös arkkitehtitoimisto yhdessä Onni von Zansenin kanssa. Blomstedt muutti Jyväskylään 1898. Hän toimi Jyväskylän seminaarissa lehtorina piirustuksessa, käsityössä ja maantiedossa.


title: Yrjö Blomstedt (arkkitehti)

text: Opettajana Blomstedt seurasi Uno Cygnaeuksen oppia työn avulla työhön kasvattamisesta. Tietoon perustuvan oppimisen lisäksi oli tärkeää harjaantua kädentaidoissa. Hän korosti myös kansallisten perinteiden ja estetiikan tärkeyttä. Arkkitehtina Yrjö Blomstedt piirsi lukuisia jugendtyylisiä rakennuksia, jotka antoivat piirteensä kasvavalle Jyväskylän kaupungille. Hän toimi puuhamiehenä uuden ruutukaavasta poikkeavan vapaamman asemakaavan puolesta. Hän toivoi kaupungin kehityksen menevän kohti kansallisromanttista arkkitehtuuria, vaihtelevia katujen verkostoja, pieniä aukioita ja puistoja.


title: Yrjö Blomstedt (arkkitehti)

text: Blomstedt ansioitui myös rakennusperinteen tallennuksessa ja tutkimustyönsä kautta oli vaikuttamassa kansallisromanttisen suuntauksen syntyyn. Hän teki aikalaistensa tavoin retkiä Karjalaan, josta etsi karelianistista innoitusta uudistaa tyyliään. Yhdessä taiteilija Akseli Gallen-Kallelan kanssa Blomstedt oli ajamassa hävitysuhan alla olleen Niemelän torpan siirtoa Konginkankaalta museoitavaksi Helsingin Seurasaareen 1909 ja vaikutti osaltaan näin saaressa olevan ulkomuseon syntymiseen.


title: Yrjö Blomstedt (arkkitehti)

text: Yrjö Blomstedt oli naimisissa vuodesta 1899 Paula Lovisa Forsmanin kanssa. Heidän lapsiaan olivat arkkitehdit Aulis Blomstedt ja Pauli Blomstedt, kapellimestari Jussi Jalas sekä Aune Alameri o.s. Blomstedt.


title: Manasseh Sogavare

text: Manasseh Sogavare (s. 1954) on salomonsaarelainen poliitikko. Hän toimi maansa pääministerinä 30. kesäkuuta 2000 – 17. joulukuuta 2001 ja valittiin uudelleen 26. huhtikuuta 2006 Snyder Rinin erottua. Hän myös johtaa salomonsaarelaista People's Progressive Partya.


title: Helen Clark

text: Helen Elizabeth Clark (s. 26. helmikuuta 1950) on uusiseelantilainen poliitikko, joka toimi maansa pääministerinä 1999–2008. Hän kuuluu Uuden-Seelannin työväenpuolueeseen.


title: Helen Clark

text: Clark syntyi Hamiltonissa, Waikatossa. Hän opiskeli Aucklandin yliopistossa ja luennoi siellä vuoteen 1981 asti, jolloin hänet valittiin parlamenttiin. Samana vuonna hän meni naimisiin sosiologi Peter Davisin kanssa.


title: Helen Clark

text: Vuonna 1987 hänestä tuli ministeri David Langen johtamassa Labour-puolueen hallituksessa. Hän oli myös Geoffrey Palmerin (1989–1990) ja Mike Mooren hallituksissa, ensin asuntoministerinä, sitten ympäristöministerinä, terveysministerinä ja varapääministerinä. Labour oli oppositiossa 1993–1999. Clark haastoi Mike Mooren puolueen johtajuudesta ja hänestä tuli Labourin ja opposition johtaja 1. joulukuuta 1993.


title: Helen Clark

text: Clark toimi Uuden-Seelannin pääministerinä 5. joulukuuta 1999 lähtien. Hallitus oli aluksi koalitio Labourin ja Alliance-puolueen kanssa vuoteen 2002 asti. Hallituksen kaatumisen jälkeisten vaalien jälkeen hallituskumppaniksi tuli Jim Andertonin johtama Progressive Party. Hallitusta tukivat myös United Future ja Green Party. Vuoden 2005 vaalien jälkeen hallitusyhteistyö Progressive Partyn kanssa jatkui ja pieniksi tulipuolueiksi tulivat New Zealand First ja United Future, joiden johtajat saivat ministeriaseman kabinetin ulkopuolelta.


title: Viktor Polupanov

text: Viktor Polupanov (s. 1. tammikuuta 1946 Moskova, Neuvostoliitto) on venäläinen entinen jääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Polupanov pelasi 75 maaottelua tehden 43 maalia Neuvostoliiton maajoukkueessa 1965–1970. Hän pelasi 293 liigaottelua tekemällä 154 maalia Neuvostoliiton mestaruussarjassa. Polupanov pelasi seuroissa Krylja Sovetov Moskova ja TsSKA Moskova. Hän pelasi muun muassa Anatoli Firsovin kanssa.


title: Jevgeni Primakov

text: Jevgeni Maksimovitš Primakov (, 29. lokakuuta 1929 Kiova, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto – 26. kesäkuuta 2015), akateemikko, tiedustelupalvelun johtaja, Venäjän kauppa- ja teollisuuskamarin puheenjohtaja, oli Venäjän ulkoministerinä 1996–1998 ja pääministerinä 1998–1999.


title: Jevgeni Primakov

text: Primakov syntyi Kiovassa, Ukrainan SNT:ssa ja kasvoi Tbilisissa Gruusian SNT:ssa. Hänen isänsä katosi puhdistuksissa. Hän opiskeli Moskovassa idäntutkimuksen instituutissa ja keskittyi Lähi-idän asioihin. Hän oli radion ja Pravdan toimittajana Lähi-idässä 1950-luvulta 1970-luvulle. Vuodesta 1970 maailmantalouden instituutin varajohtajana NL:n tiedeakatemiassa ja vuodesta 1977 idäntutkimuksen johdossa. Vuonna 1985 hän palasi maailmantalouden instituuttiin, jossa oli vuoteen 1989.


title: Jevgeni Primakov

text: Primakovista tuli 1986 NKP:n keskuskomitean varajäsen. Hänet valittiin 1989 Gorbatšovin uuteen kansanedustajain kongressiin, liittoneuvoston puheenjohtajaksi, NKP:n keskuskomitean jäseneksi huhtikuussa ja NKP:n politbyroon varajäseneksi syyskuussa. Vuosina 1990–1991 hän oli presidentti Gorbatšovin neuvostossa. Hän toimi NL:n erikoislähettiläänä Irakissa ennen Persianlahden sotaa ja välittäjänä Saddam Husseinin kanssa. Elokuun 1991 vallankaappauksen epäonnistuttua Primakov nimitettiin KGB:n varapuhemieheksi, direktoraatti 1. johtoon, vastuunaan ulkomaantiedustelu. Kun KGB hajotettiin, Primakov määrättiin marraskuussa 1991 keskustiedustelupalvelun johtoon, jota vastaavassa tehtävässä hän yhtenä harvoista Gorbatšovin nimittämistä Jeltsinin aikana vuoteen 1996 saakka.


title: Jevgeni Primakov

text: Venäjän presidentti Boris Jeltsin nimitti Primakovin ulkoministeriksi Tšernomyrdinin jälkeen tammikuussa 1996. Hän saavutti mainetta ammattitaidostaan, käytännönläheisyydestään ja vastustaessaan NATO:n laajenemispyrkimyksiä. Hän tuki moninapaisuutta, Venäjän, Kiinan ja Intian "strategista kolmiota" vastineena Yhdysvalloille, jota Samuel P. Huntington nimitti "antihegemoniseksi koalitioksi". Primakovin sympatiat Lähi-idässä olivat usein arabien puolella.


title: Jevgeni Primakov

text:
Talousromahduksen jälkeen duuma esti kahdesti Jeltsinin ehdokkaan Viktor Tšernomyrdinin nimityksen pääministeriksi, jolloin Primakov nimitettiin kompromissiehdokkaana syyskuussa 1998. Tällöin Primakov julisti Venäjää uhkaavan maan hajoaminen. Hänen vaikeasta verouudistuksestaan tuli menestys. Primakov arvosteli voimakkaasti NATO:n Jugoslavian pommituksia.
Jeltsin erotti Primakovin 12. toukokuuta 1999, mahdollisesti pelättyään suosittua ja ammattitaitoista kilpailijaansa. Primakov kieltäytyi myös erottamasta kommunistisen puolueen ministereitä puolueen ajaessa Jeltsinin erottamista virastaan. Tammikuussa 1999 Primakov vaati separatismin tuhoamista ja vertikalisen valtarakenteen palauttamista. Myöhempi presidentti Vlaidimir Putin ratsasti näillä teeseillä.


title: Jevgeni Primakov

text:
Primakov liittoutui mm. Juri Lužkovin ja muiden alueiden johtajien kanssa ja ryhtyi "Isänmaa – Koko Venäjä" -puolueen (nyk. Yhtenäinen Venäjä) puheenjohtajaksi 1999–2001 vastustamaan Jeltsiniä joulukuun 1999 duuman vaaleihin.
Primakov oli vahva ehdokas vuoden 2000 presidentinvaaleihin, johon hän lähti julistaen taistelevansa talousrikollisuutta vastaan. Hän teki selväksi Jeltsiniä lähellä olevien oligarkkien kuten Boris Berezovskin ja Anatoli Tšubaisin olevan tähtäimessään.
Primakov joutui kuitenkin luopumaan kilvasta kaksi kuukautta ennen vaaleja Berezovskin hallitseman mediakoneiston murskatessa hänet ja hänestä tuli Putinin liittolainen maaliskuun 2000 vaaleihin. Hän luopui puolueen puheenjohtajuudesta sen yhdistyessä Putinin "Yhtenäisyys"-puolueen kanssa 2001.


title: Jevgeni Primakov

text: Primakov vieraili maaliskuussa 2003 neuvottelemassa Saddam Husseinin kanssa estääkseen Yhdysvaltojen hyökkäyksen Irakiin ja todisti marraskuussa 2004 Slobodan Miloševićin oikeudenkäynnissä.


title: Jevgeni Primakov

text: Primakovin ulkoasiainministeriaikana yksi vaihtuvista varaministereistä oli Ivan Ivanovitš Sergejev, joka GlavUPDK:n johtajana vastasi Venäjän ensimmäisen kansainväliset vaatimukset täyttävän golf-kentän, Moscow Country Club:n rakennuttamisesta.


title: Ei ruumiita makuuhuoneeseen

text: Ei ruumiita makuuhuoneeseen on Aarne Tarkaksen vuonna 1959 ohjaama ja käsikirjoittama jännityselokuva. Tarkas näyttelee itsekin elokuvassa, varjostavan konnan pikku roolin.


title: Ei ruumiita makuuhuoneeseen

text: Kapteeni Kaarna ja luutnantti Honka ovat lomalla Espanjan Malagassa ja törmäävät hotellissa poliisin tuntemaan rahanväärentäjä Sotoon ja hänen koplaansa. Soto on saanut käsiinsä Hitlerin aikoinaan valmistuttamat sadan dollarin painolaatat väärennetyn rahan tekemiseksi. Soto suunnittelee tuovansa laatat Suomeen, koska arvelee voivansa rauhassa painattaa väärää rahaa täällä.


title: Ei ruumiita makuuhuoneeseen

text: Kaarnan palatessa Suomeen Soto onnistuu vaihtamaan laatat sisältävän kassinsa hänen kanssaan. Näin hän saa painolaatat rajatarkastuksen läpi Suomeen. Soto ei kuitenkaan onnistu saamaan laattoja takaisin itselleen, ja asia valkenee myös laatat tuoneelle Kaarnalle. Soto yrittää murhata Kaarnan ja Hongan mutta joutuu lopulta poliisien vangitsemaksi.


title: Ei ruumiita makuuhuoneeseen

text: Aikalaisarvioissa elokuva sai tyrmääviä kommentteja, kuten: ”Filmi on rytmiltään hidaspoljentoinen, kuten sen huumorikin. Tosin siinä on naseviakin repliikkejä ja hauskoja tilanteita, mutta nämäkin ovat enemmän nasevia perusajatukseltaan kuin toteuttamistavaltaan. 'Uskalletut' lempimiskohtaukset ovat kömpelyydessään lähinnä mauttomia.” (Tomira Savtschenko, Kansan Uutiset), ja sitten täysin vastakkaisia: ”Ei ruumiita makuuhuoneeseen on kautta linjan sujuvaa ja reipasta kerrontaa täynnä. Ohjaaja on ollut vireessä ja ilmeisesti myös täysin omalla alallaan” (Jukka Martinkari, Turun Sanomat).


title: Ei ruumiita makuuhuoneeseen

text: Televisioesitysten yhteydessä elokuvaa on luonnehdittu arvioissa myös pikkunäppäräksi (Arto Pajukallio, Helsingin Sanomat) ja kepeäksi jännärikomediaksi, jonka iskevä alku tosin laimenee elokuvan edetessä (Tv-maailma).. Tappelukohtauksia on sanottu niin hyvin toteutetuiksi, että ne pitävät elokuvan voimissaan.


title: Foobar2000

text: foobar2000 on Windows-käyttöjärjestelmälle suunniteltu mediasoitin, jonka on luonut Nullsoftin entinen freelancekoodaaja Peter Pawlowski. Ohjelma toimii XP:tä uudemmilla Windows-versiolla, sekä iOS-, Android- ja Windows 10 Mobile -mobiilialustoilla.


title: Foobar2000

text: Foobar2000 on muihin mediasoittimiin verrattuna myös erittäin kevyt. Käyttöliittymää helpotettiin ja vähemmän käytettyjä komponentteja poistettiin 0.9-version myötä.Foobar2000 sisältää mukautuvan ja hyvin suunnitellun rajapinnan omien laajennusten kirjoittamiselle. Rajapinta mahdollistaa lähes minkä tahansa ominaisuuden lisäämisen tai muokkaamisen, aina käyttöliittymästä harvinaisten musiikkitiedostojen purkamiseen.


title: Foobar2000

text: Foobar2000 tukee Applen iPodia ja Last.fm:ää kolmannen osapuolen kirjoittamien laajennusten avulla.


title: Google-pommi

text: Google-pommi () on yritys vaikuttaa hakukone Googlen hakutuloksiin siten, että jollakin sopivalla hakusanayhdistelmällä tulee yllättäviä tuloksia. Google-pommit käyttävät hyväkseen Googlen algoritmia, joka ottaa huomioon linkkien ankkuritekstit. Jos monet sivustot kirjoittavat sivulle X johtavan linkin ankkuritekstin täsmälleen samalla tavalla, on todennäköistä, että ankkuritekstiä vastaavalla hakulauseella saadaan tulokseksi sivu X.


title: Google-pommi

text: Google ilmoitti 25. tammikuuta 2007 kehittäneensä algoritmin, jolla Google-pommien vaikutuksia hakutuloksiin pyritään minimoimaan, jos ankkuritekstin sanoja ei esiinny myös linkkien kohdesivulla. Sen seurauksena esimerkiksi hakulause ”miserable failure” (suom. "surkea epäonnistuminen") ei palauta enää presidentti George W. Bushin kotisivuja, vaan hakutulosten kärjessä on Google-pommia käsitteleviä sivuja.


title: Jodensavanne

text: Jodensavanne oli yritys perustaa autonominen juutalaisten territorio Surinameen Etelä-Amerikassa. Jodensavanne sijaitsi noin 50 kilometriä Paramaribosta etelään Surinamejoen varrella.


title: Jodensavanne

text: Vuonna 1639 Englannin hallitus antoi luvan hollantilaisille, portugalilaisille ja italialaisille sefardijuutalaisille luvan asettua asumaan vanhan pääkaupungin, Torarican, alueelle. Vuonna 1652 lordi Willoughbyn johtama uusi joukko juutalaisia tuli Surinameen ja asettui asumaan Jodensavanneen. Kolmas ryhmä, johtajanaan David Nassy, muutti alueelle saatuaan häädön Brasiliasta ja Ranskan Guayanasta.


title: Jodensavanne

text: Britit antoivat Jodensavannen juutalaisyhteisölle merkittäviä erivapauksia vuonna 1665, ja hollantilaiset jatkoivat niiden voimassaoloa omalla valtakaudellaan. Yhteisö sai poliittisen ja uskonnollisen itsehallinnon ensimmäisenä ja ainoana juutalaisyhteisönä ennen Israelin valtion perustamista. Se sai perustaa esimerkiksi oman hautausmaan ja koulun.


title: Jodensavanne

text: Juutalaisyhteisö sai elantonsa sokeriruokoa viljelemällä. Bereche ve Shalomin seurakunta perustettiin, ja sen ensimmäinen synagoga rakennettiin vuosina 1665–1671. Vanha puinen rakennus korvattiin tiilestä tehdyllä vuonna 1685.


title: Jodensavanne

text: 1700-luvun puolivälistä Jodensavanne alkoi rapistua ja suurin osa sen asukkaista muutti Paramariboon. Siirtokunta tuhoutui lopullisesti palossa vuonna 1832.


title: Kråklund Records

text: Kråklund Records on vuonna 1991 perustettu suomalainen levy-yhtiö. Yhtiön perustivat ja sitä johtavat Klamydian jäsenet, joilla oli vaikeuksia saada musiikkiaan julkaistuksi muiden yhtiöiden kautta.


title: Kråklund Records

text: Kenties levy-yhtiötoimintaakin merkittävämmäksi Kråklundin yritystoiminnassa muodostui 90-luvulla alkanut levyjen jakelutoiminta, joka mahdollisti monille pienkustantajille julkaisujen saamisen levykauppojen hyllyille. Kaupallisesti menestyneitä jakelutuotteita olivat mm. Kråklundin omat Klamydia-julkaisut sekä Levy-yhtiön Apulanta-julkaisut. Kråklund lopetti levyjen jakelutoiminnan syksyllä 2007, jonka jälkeen sen omia ja merkittävää osaa jakelutuotteina olleista julkaisuista on jaellut Supersounds Music.


title: Kråklund Records

text: Kråklund Recordsin alaisuudessa toimii myös metallimusiikkia julkaiseva Woodcut Records.


title: Viktor Hristenko

text: Viktor Borisovitš Hristenko (, s. 28. elokuuta 1957) on venäläinen poliitikko, jonka korkein virka oli Venäjän vastaava pääministeri 24. helmikuuta 2004 – 5. maaliskuuta 2004. Hän toimi varapääministerinä presidentti Putinin erottaessa Mihail Kasjanovin. 1. maaliskuuta Putin nimitti Mihail Fradkovin pääministeriksi, minkä duuma vahvisti neljä päivää myöhemmin. 9. maaliskuuta 2004 Hristenko nimitettiin teollisuus- ja energiaministeriksi. Loppuvuodesta 2011 hänet nimitettiin nelivuotiskaudeksi Euraasian talouskomission puheenjohtajaksi.


title: Viktor Hristenko

text: Hristenko on koulutukseltaan taloustieteilijä. Hän työskenteli Jeltsinin edustajana kotiseudullaan Tšeljabinskissa, kaupungin hallinnossa ja alueen varakuvernöörinä, mistä hänet nostettiin hallitukseen heinäkuussa 1997 varatalousministeriksi ja yllättäen varapääministeriksi Sergei Kirijenkon hallitukseen maaliskuussa 1998.


title: Viktor Hristenko

text: Hristenkon vaimo Tatjana Golikova on myös poliitikko ja ministeri vuodesta 2002.


title: Varietee (albumi)

text: Varietee on vuonna 1983 ilmestynyt Yö-yhtyeen ensimmäinen albumi. Se nousi listojen kärkeen heti ilmestymisensä jälkeen ja albumia myytiin ensimmäisen puolentoista kuukauden aikana ennätykselliset 50 000 kappaletta eli timanttilevyyn oikeuttava määrä. Varietee on ensimmäinen timanttilevyn saavuttanut suomenkielinen rocklevy ja Yön neljänneksi myydyin levy, jota yhteensä on mennyt kaupaksi lähes 85 000 kappaletta. Albumia pidetään myös 1980-luvun puolivälin lyhytikäiseksi jääneen Porirock-ilmiön käynnistäjänä.


title: Varietee (albumi)

text: Yö oli noussut julkisuuteen helmikuussa 1983 ilmestyneen ensisinglensä "Likaiset legendat I" myötä, jonka jälkeen yhtye keikkaili muun muassa Juice Leskinen Grand Slamin sekä Popedan lämmittelijänä. Seuraavan kesän aikana Yö soitti kymmenkunta keikkaa ja vetäytyi elokuisen Ruisrockin jälkeen tauolle harjoittelemaan Varietee-levyn materiaalia. Albumi äänitettiin debyyttisinglen tavoin Mika Sundqvistin johdolla Lempäälän MSL-studiolla. Nauhoituksiin oli lokakuun alussa varattu viisi päivää ja lopulta albumi valmistui miksauksineen kuudessa päivässä.


title: Varietee (albumi)

text: Lokakuussa äänitetyn materiaalin ohella levylle tuli mukaan jo aikaisemmin julkaistun ensisinglen nimikappale. Varieteelle päätyneiden kappaleiden lisäksi äänitettiin myös laulu "Prinsessa Ruususen uni", mutta se hyllytettiin levyltä. Studioversio julkaistiin vasta vuoden 2006 kokoelma-albumilla "Yön valoisa puoli", mutta liveversio on kuultavissa kesällä 1984 ilmestyneellä levyllä "...ja tapahtui niinä päivinä" nimellä "Prinsessa Ruusunen".


title: Varietee (albumi)

text: Levyn kansi on kuvattu Porin Teatterissa albumin julkaisun aikaan pyörineen musikaalin lavasteissa.


title: Varietee (albumi)

text: Varieteen studiosessioista julkaistiin nopeasti single "Särkynyt enkeli", joka ilmestyi kauppoihin jo 10. lokakuuta. Albumi ilmestyi marraskuun puolivälissä massiivisen tv-mainoskampanjan myötä. Kyseessä oli tiettävästi ensimmäinen kerta, kun suomalaisen rockyhtyeen levyä markkinoitiin televisiossa. Varietee nousi listoille heti marraskuussa, jolloin se oli Mitä Suomi soittaa -listan ykkösenä ja Seura-lehden albumilistalla kolmantena. Joulukuussa albumi oli Seuran ja Suosikin myyntilistojen kärjessä ja Mitä Suomi soittaa -listan kakkosena. Kultalevyyn oikeuttavan 25 000 kappaleen myynnin Varietee saavutti kahdessa viikossa ja timanttilevyn 50 000 myynnin uudenvuodenaattona 48 päivää julkaisunsa jälkeen. Albumi pysyi Seuran ja Suosikin listaykkösenä vielä tammikuun 1984.


title: Varietee (albumi)

text: Varietee julkaistiin aluksi vinyylinä ja C-kasettina, albumin CD-versio ilmestyi maaliskuussa 1991. Vuonna 2009 Varietee julkaistiin boxina, joka CD:n lisäksi sisältää Tacticin valmistaman palapelin levyn kansikuvasta. Poko Rekords ja EMI puolestaan julkaisivat albumin remastroituna vinyylinä vuonna 2010.


title: Varietee (albumi)

text: Varieteelta julkaistiin kaksi singleä. Levyllä on mukana yhtyeen helmikuussa 1983 ilmestyneen debyyttisinglen "Likaiset legendat I" nimikappale. Singlen B-puolen "Kuljen" ei kuitenkaan mahtunut albumille. Toinen single julkaistiin lokakuussa 1983 ja se sisälsi jättihitiksi nousseen kappaleen "Särkynyt enkeli". B-puolella oli Jussi Hakulisen laulama versio Tapio Rautavaaran kappaleesta "Päivänsäde ja menninkäinen", joka löytyy myös "Varietee"-albumilta.


title: Varietee (albumi)

text: Syksyllä 2014 Yö teki "Hyvässä ja pahassa" -nimisen konserttisalikiertueen, jolla yhtye soitti kaikki Varieteen kappaleet. Osa lauluista on kuulunut säännöllisesti Yön ohjelmistoon, kun taas joitakin ei ole esitetty milloinkaan aikaisemmin livenä. Säännöllisesti ohjelmistoon on kuulunut noin puolet levyn kappaleista. Osa niistä esitettiin kiertueella kokonaan uusina sovituksina.


title: Varietee (albumi)

text: Kaikkien kappaleiden sävel ja sanat Jussi Hakulinen, paitsi "Päivänsäde ja menninkäinen" Reino Helismaa.


title: Sabino

text: Sabino on hevosten kirjavuuden muoto, joka vaikuttaa karvan ja ihon väriin. Hyvin laaja epäsäännöllisten kuvioiden kirjo hyväksytään sabinoiksi. Termin tiukimmassa merkityksessä "sabino" viittaa "Sabino1"-geenin (SB1) tuottamiin kuvioihin. SB1-geenille on kehitetty DNA-testi. Jotkin hevosalan ihmiset kuitenkin kutsuvat mitä tahansa SB1-tyyppiä muistuttavaa kuviota "sabinoksi" jopa silloin, kun testi on osoittanut, ettei yksilö kanna geeniä. Termin käyttö muille kuin SB1-geenin aiheuttamille "sabinokuvioille" roduissa, joissa SB1-geeni ilmeisesti ei esiinny, on kiivaan väittelyn aihe sekä tutkijoille että hevosten kasvattajille.


title: Sabino

text: Sabinokuvion piirteitä ovat sekakarva valkoisten merkkien reunoilla, valkoiset läikät vatsan alueella, epäsäännölliset pään merkit ja erityisesti valkoisen leviäminen silmien ympärille tai alaleukaan, sukkien ulottuminen etupolvien tai kintereiden yli ja "roiske"- tai "pitsikuviot" missä tahansa vartalolla mutta erityisesti vatsalla. Joillakin sabinoilla on päistärikkömäistä kuviointia osassa runkoa, erityisesti kyljillä ja kupeilla. Joillakin sabinoilla on yksi tai kaksi tummaa jalkaa, mutta useimmilla kaikissa neljässä jalassa on sukat. Sekä sinisiä herasilmiä että ruskeita silmiä esiintyy. Äärimmillään SB1-geeni voi homotsygoottina tuottaa melkein täysin valkoisen värin, johon liittyy pigmentitön tai vain osittain pigmentoitunut iho. Joidenkin sabinogeenin muotojen arvellaan olevan yleisin syy yksiväristen hevosten laajoihin valkoisiin merkkeihin päässä ja jaloissa. Sabinon laajimmat määritelmät luokittelevat sabinoiksi jopa sellaiset hevoset, joilla on vain hieman valkoista leuassa tai alahuulessa.


title: Sabino

text: Vaikka Sabino 1 -geeni voi tuottaa täysin valkoisia hevosia, mikään sabinokirjavuuden muoto ei liity Lethal White -syndroomaan.


title: Sabino

text: Vuonna 2005 Kentuckyn yliopiston tutkijat löysivät "Sabino1"-geenin. "Sabino1"-geeniä ja siihen liittyvää kuviointia esiintyy muiden muassa miniatyyrihevosilla, quarterhevosilla, paint-hevosilla, tennesseenwalkereilla, missourinfoxtrottereilla, mustangeilla ja aztecahevosilla On huomattavaa, että "Sabino1"-geeni puuttuu muun muassa arabianhevosilta, englannintäysiverisiltä, shirehevosilta ja clydesdalanhevosilta. Näiden ja muiden rotujen sabinonkaltaisten kuvioiden arvellaan johtuvan monista eri geeneistä. Tutkijat nimesivätkin löytämänsä alleelin "Sabino1":ksi, koska odottivat löytävänsä geenit, jotka voitaisiin nimetä vastaavasti "Sabino2":ksi, "Sabino3":ksi ja niin edelleen.


title: Sabino

text: Vaikka "Sabino1"-geeni voi tuottaa täysvalkoisia hevosia, eivät Sabino 1 -tyypin kirjavuus tai muut sabinotyypit liity Lethal white -syndroomaan. Lethal white -syndroomaa sairastavat varsat syntyvät kokovalkoisina tai melkein valkoisina, mutta niillä on epämuodostunut suolisto ja ne kuolevat poikkeuksetta kolmen vuorokauden sisällä syntymästä. Lethal white -kantajat voidaan tunnistaa DNA-testillä.


title: Sabino

text: Heterotsygootisti SB1-geeniä kantavilla hevosilla on selkeä valkoinen kuviointi. Pigmentöitymätön valkoinen karva kasvaa pigmentittömästä vaaleanpunaisesta ihosta. Sabino1-kuvioon kuuluu yleensä epäsäännöllisiä ja epätarkkarajaisia valkoisia läikkiä päässä ja jaloissa. Näiden läikkien lisäksi kuvioon yhdistyvät usein myös valkoiset läikät vatsalla. Rungon kuvioiden reunojen sekakarvaisuus on myös tyypillinen "Sabino1"-tyypin piirre erityisesti heterotsygoottikantajilla.


title: Sabino

text: Sabino1-tyypin hevosilla on tyypillisesti vähintään kaksi korkeaa sukkaa ja valkoisia läikkiä tai sekakarvaa vatsassa tai kupeilla, ja kuvioiden reunat ovat epätasaiset. Lievä Sabino1-kuvio on usein vaikea erottaa tavallisista merkeistä; fenotyypit ovat samanlaiset. Herasilmät eivät liity Sabino1-tyypin kirjavuuteen, mutta tyypin hevosella voi olla herasilmät erillisen geenin vaikutuksesta.


title: Sabino

text: Homotsygootisti SB1-geeniä kantavat hevosilla on tyypillisesti vähintään 90-prosenttisesti vaaleanpunainen iho ja syntymästä asti valkoinen karva. Silmät ovat yleensä tummat. "Sabinovalkoisuus" terminä erottaa homotsygootit Sabino1-tyypin hevoset dominanttivalkoisista hevosista, joille jo yksi "valkoisuusgeeni" tuottaa valkoisen värin. Dominanttivalkoisia ja sabinovalkoisia hevosia voi olla täysin mahdotonta erottaa toisistaan ilman DNA-testiä.


title: Sabino

text: Kaikki valkoiset hevoset eivät ole sabinovalkoisia tai dominanttivalkoisia. Muiden kirjavuustyyppien (kuten tobianon ja frame overon) yhdistelmät voivat tuottaa erittäin valkovoittoisia hevosia. Valkovoikot hevoset muistuttavat suurin piirtein sabinovalkoisia, mutta niillä on siniset herasilmät, vaaleanpunainen iho ja valkoisen sijaan kermanvaalea karva. Kimo hevonen voi olla aikuisena täysvalkoinen, mutta kimolla on tumma iho ja tumma varsaväri, ellei se kanna kimogeenin lisäksi myös jotain vaalentavasti vaikuttavaa, dominanttivalkoisuutta tai sabinoutta aiheuttavaa geeniä.


title: Sabino

text: Sabino1-lokus sijaitsee KIT-geenissä. Sabino1 on osittain dominoiva ominaisuus: jokaista genotyyppiä vastaa omanlaisensa fenotyyppi. Sekä Samino1 että monet muut hevosessa kokovalkoisuutta aiheuttavat lokukset sijaitsevat samassa geenissä, mutta ne erotetaan selkeästi toisistaan. "Dominanttivalkokirjavuus" sisältää monia erilaisia fenotyyppejä ja geenejä kun taas "Sabino 1" on varattu nimitykseksi geenille, joka homotsygoottina aiheuttaa kokovalkoisen fenotyypin.


title: Sabino

text: Sabino1:n alleelit eli "versiot" ovat "SB1" ja "sb1". Hevosen villityypissä geeni on resessiivinen ja SB-1 -mutaatiossa dominoiva.Yllä oleva taulukko esittää tiivistetyssä muodossa Mendelin perinnöllisyyden periaatteiden mukaisesti, ettei kaksi resessiivistä genotyyppiä (sb1sb1) voi koskaan tuottaa Sabino1-geeniä kantavaa varsaa riippumatta värin ulkonäöstä. Samojen periaatteiden mukaisesti ainoa tapa varmistaa sabinokirjava (SB1sb1) varsa on parittaa keskenään sabinovalkoinen (SB1SB1) ja ei-sabino (sb1sb1).


title: Sabino

text: Sabino1:n aiheuttava mutaatio KIT-geenissä on yhden emäksen monimuotoisuus, joka on nimetty KI16+1037A:ksi. Sabino1-mutaatio aihtuttaa eksoni 17:n ylihyppäämisen. Muut KIT-geenin lokukset tuottavat tobianon, päistärikkövärien ja yli kymmenen dominanttivalkoisen fenotyypit. Geeni yhdistetään myös ihmisten, hiirien ja sikojen pigmentittömiin iho- ja karvoitusalueisiin raajoissa ja keskilinjalla.


title: Sabino

text: KIT-geeni vastaa suurelta osalta varhaisten pigmenttisolujen eli melanosyyttien kulkeutumisesta hermostopienasta lopullisiin asemiinsa ihossa. Geenin mutaatiot vaikuttavat rajoittavan melanosyyttien kulkeutumista, jolloin raajat ja keskilinja jäävät pigmentittömiksi. Muut tekijät kuten stokastiset tapahtumat ja toiset geenit vaikuttavat pigmentöitymättömän ihon ja karvoituksen määrään aikuisessa eläimessä.


title: Sabino

text: Myös muissa eliölajeissa tunnetaan samankaltaisia fenotyyppejä. Esimerkiksi hiiren KIT-geenistä tunnetaan yli 90 mutaatiota, jotka tuottavat laajan kirjon fenotyyppejä valkovarpaisesta tummasta yksilöstä tummasilmäisiin valkoisiin ("bew" tai "dew").


title: Sabino

text: Termi "sabino" voi Sabino1-genotyypin omaavien hevosten lisäksi kuvata yksilöä, jolla on Sabino1-tyyppiä muistuttavia merkkejä kuten rosoreunaiset korkeat sukat, leveä läsi ja sekakarvaa tai valkoisia läikkiä rungolla. Jotkin hevosalan ihmiset käyttävät termiä vieläkin laajemmin tarkoittamaan "suurimerkkisiä" tai "ylimerkkautuneita" yksilöitä tai sellaisia kuvioita, joihin liittyy valkoinen täplä alaleuassa tai -huulessa, irrallisia valkoisia läikkiä jaloissa tai sukkia, joissa on "silmänpako".


title: Sabino

text: Hevosen valkoisiin merkkeihin vaikuttava genetiikka on monimutkaista. Jotkin kantakirjat pyrkivät välttämään merkkejä ja toiset taas suosivat niitä; tämän vuoksi ennen hevosen genomin kartoittamista ja suvun varmistamisen mahdollisuutta DNA-testein luotiin erilaisia sääntöjä "kirjavien" ja "ei-kirjavien" väritysten erottamiseksi. Nämä säännöt eivät perustuneet tunnettujen valkokirjavuusgeenien toimintaan, eikä monissa rotujärjestöissä olla vielä perillä nykyaikaisesta perinnöllisyystietämyksestä. Kaksi genotyypiltään tietyn krijavuusgeenin kannalta identtistä hevosta saatetaan tunnistaa "yksiväriseksi" ja "kirjavaksi" riippuen näkyvän kuvioinnin laajuudesta. Hevosen valkoisuuden lopullinen määrä ei myöskään riipu pelkästään tunnetuista valkokirjavuusgeeneistä. Joidenkin tutkimusten mukaan esimerkiksi rautiailla on ei-rautiaita enemmän valkoista ja rautiasgeeniä piilossa kantavilla ei-rautiailla (genotyyppi "Ee") enemmän valkoista kuin niillä ei-rautiailla, jotka eivät kanna rautiasgeeniä (genotyyppi "EE"). Valkokirjavuusgeenit vaikuttavat myös toisiinsa ja tuottavat yleensä yhteisvaikutuksen.


title: Sabino

text: Tutkimuksen mukaan useat eri geenit ja mahdollisesti näiden geenien eri alleelit tuottavat niin kutsutusti normaalit valkoiset merkit. Myöhempien tutkimusten mukaan samaan genotyyppiin yhdessä sattuvat valkoisuusgeenit tuottavat yhdessä enemmän valkoista kuin kumpikaan geeni erikseen. Samankaltainen ilmiö esiintyy kirjavissa hevosissa, joilla on sekä tobiano- että frame overo -kuviot: nämä "tovero"-kuvioiset yksilöt ovat usein valkoisempia kuin pelkästään tobiano- tai frame overo -kuvioiset yksilöt. Samoin kaksi näennäisen yksiväristä hevosta, joilla on eri tekijöistä aiheutuvia valkoisia merkkejä, voivat yhdessä tuottaa jälkeläisen, jolla on enemmän valkoista kuin kummallakaan vanhemmista.


title: Sabino

text: Sabinotyyppistä kuviointia tiedetään esiintyvän puhdasrotuisilla arabianhevosilla, mutta Davisin yliopistossa tehdyn tutkimuksen mukaan rodussa sabinokuviota tuottava geeni (tai geenit) ei ole SB1, eikä SB1-geeniä ole toistaiseksi rodussa havaittu. Arabeilla esiintyvä sabinonkaltainen kirjavuus oli eräässä vaiheessa kiistelty aihe. Rungon sekavärisyyden katsottiin johtuvan sekarotuisuudesta, eikä rungostaan kirjavia hevosia hyväksytty kantakirjaan. Monilla DNA-testeillä rotupuhtaiksi todistetuilla arabeilla on pienimerkkisestä kohtuullisen laajamerkkiseen vaihtelevaa sabinotyyppistä kirjavuutta.


title: Sabino

text: Arabianhevosilla esiintyy pienimerkkistä sabinokuviota, ja termi "isomerkkinen sabino" keksittiin kuvaamaan arabeita, jotka ovat jopa lähes puoliksi valkoisia. Kokovalkoisia arabeja on kuitenkin hyvin vähän, eikä yhdenkään tällaisen yksilön ole vahvistettu olevan sabinovalkoinen. Erään "ruunikoksi sabinoksi" tunnistetun kokovalkoisen orin todettiin kantavan uutta dominanttivalkoisen mutaatiota, ja se on periyttänyt ulkomuotoaan jälkeläisilleen. Sabinonkaltaisten arabianhevosten värityksen periytyminen ei noudata samaa mallia kuin "Sabino1".


title: Sabino

text: Clydesdalenhevonen ja shirehevonen ovat kaksi toisilleen läheistä sukua olevaa brittiläistä kylmäverirotua. Molemmat rodut tunnetaan paitsi massiivisesta koostaan ja runsaista vuohiskarvoistaan myös melkein jokaisen hevosen valkoisista merkeistä. Yleisin ja halutuin merkkiyhdistelmä molemmissa roduissa on leveä läsi ja neljä tasakorkuista sukkaa. Clydesdalenhevosen rotumääritelmää on muutettu niin, että "liiallisen suuret" valkoiset merkit eivät enää ole virhe. Toisaalta shirehevosen rotumääritelmässä liika valkoisuus, liiallinen rungon kirjavuus ja sekakarvaisuus lasketaan nykyäänkin virheiksi erityisesti oreilla.


title: Sabino

text: Shire- ja clydesdalenhevosten suuret valkoiset merkit muodostavat samanlaisia kuvioita kuin selvämerkkisten Sabino1-tyypin sabinoiden. Kylmäverisillä säännöllisenä esiintyvä sabinonkuviointi sai tutkijat sisällyttämään nämä rodut alkuperäiseen tutkimukseen, joka johti Sabino1-alleelin löytymiseen. Kummassakaan roduista ei kuitenkaan esiintynyt Sabino1-alleelia.


title: Sabino

text: Valkoiset päänmerkit vaihtelevat leveistä läseistä valkopäihin, ulottuvat usein leukaan tai huuleen ja saattavat levitä pään ympärille epäsäännöllisin sekakarvaisin reunoin. Etujalassa polven yläpuolelle yltävä sukka saattaa jatkua lavalle tai jalan takareunaa pitkin kyynärpäähän tyypillisin epäsäännöllisin sekakarvaisin reunoin. Takajaloissa korkeat, kintereen yli ulottuvat sukat ovat yleisempiä ja tyypillisesti jatkuvat jalan etureunaa pitkin takapolvelle ja kupeelle. Korkeisiin etupolven tai kintereen yli ulottuviin sukkiin liittyy usein rungon kirjavuutta, yleensä vatsan alueella. Näihin merkkeihin liittyy usein myös päistärkarvaa, joka antaa hevoselle päistärikkömäisen kuvioinnin. Tällaisia hevosia kutsutaan clydesdalen- ja shirehevoskantakirjoissa "päistäriköiksi".


title: Sabino

text: "Kylmäverisabino" eroaa Sabino1:stä siten, että se ei mahdollisesta dominoivuudestaan huolimatta tuota homotsygoottina sabinovalkoista fenotyyppiä. Koska molempien rotujen geenipooli on rajallisen kokoinen, useimpien yksilöiden voidaan olettaa kantavan rotujen ainutlaatuista kuviointia tuottavaa geeniä. Jos kylmäverityypin sabino tuottaisi sabinovalkoisia hevosia, miltei neljänneksen syntyvistä varsoista pitäisi olla liki täysvalkoisia. Melkein täysvalkoisia shirenhevosia ja clydesdalenhevosia on olemassa, mutta ne ovat melko harvinaisia.


title: Sabino

text: Vaikka shirenhevosten ja clydesdalenhevosten kuviointi vaikuttaa periytyvän dominoivana ja tuottaa valkokirjavaa fenotyyppiä, on epätodennäköistä, että kuvion tuottava alleeli luokitellaan "dominanttivalkoiseksi". Doominanttivalkoinen on nimityksenä varattu valkokirjavuusalleeleille, joiden uskotaan homotsygoottina tuottavan elinkelvottomia alkoita. Kylmäverityypin sabinokuvion letaaliudesta homotsygoottina ei ole todisteita.


title: Sabino

text: Termiä "sabino" käytetään harvoin quarterhevosten kasvattajien keskuudessa, koska valkoisia kirjavuuskuvioita pidettiin alun perin rodussa epätoivottavina. Quarter-rotu oli perinteisesti yksivärinen ja merkit olivat minimaaliset. Kelpaamattoman suurimerkkisiä varsoja kuitenkin syntyi kelvollisille vanhemmille. Rodun kasvattajat kutsuivat tällaisia sattumia nimityksellä ""cropout"". Vuoteen 2004 asti kantakirjaan ei hyväksytty eläimiä, joilla oli valeanpunaisesta ihosta kasvavaa valkoista karvaa takareiden yläpuolella, etujalan polven ja kyynärpään keskivälin yläpuolella tai päässä silmää edempänä. Koska tällaisia kuvioita esiintyi hyvin monilla hevosilla ja valkovoikkouden perusteella hylättiin samoin merkittävä määrä hevosia, muodostettiin American Paint Horse Association (APHA), joka kantakirjasi nämä hevoset "painteina". APHA tunnustaa sabinon yhtenä "overo"-ryhmän värityskuviona.


title: Sabino

text: Sen jälkeen kun quarterhevosten valkoisuussääntöä lievennettiin, ainakin yksi kantakirjattu quarterhevonen on todettu testaamalla homotsygootiksi SB1-alleelin suhteen. Tämä esimerkki ja quarterhevosen laaja edustus painthevosten suvuissa osoittavat, että SB1-alleeli esiintyy rodun geenipoolissa ja että rodussa on ollut "yksivärisiksi" rekisteröityjä Sabino1-tyypin sabinokuvioisia yksilöitä hyvin pienin merkein.


title: Sabino

text: Sabino voi muistuttaa muita valkokirjavuuskuvioita. Lehmänkirjavien värirotujen ja erityisesti paint-hevosten kasvattajat ovat jalostaneet erilaisia kuvioita ristiin, joten monissa roduissa on mahdollista, että hevosyksilö kantaa useampaa kuin yhtä kirjavuutta aiheuttavaa geeniä. Eri kirjavuusgeenit jättävät kukin hevosesta valkoiseksi tälle geenille tyypillisiä alueita, mutta nämä alueet saattavat osua kokonaan tai osin päällekkäin, varsinkin jos jonkin geeneistä aikaansaama kirjavuuskuvio on voimakkaan valkovoittoinen. Hevosen ulkonäössä voi siis olla sen kaikkien kirjavuusgeenien piirteitä, tai jotkin niistä voivat jäädä toisten peittoon. Tämä voi joskus tehdä yksilön kirjavuustyypin tunnistuksesta ja rekisteröinnistä vaikeaa. Toisaalta vaikka yksilöllä olisikin kirjavuusgeeni, valkoisen määrä sen värityksessä voi olla niin pieni, että se tunnistetaan yksiväriseksi. Tällaisetkin hevoset voivat kuitenkin saada voimakkaasti kirjavuuskuvioituneita jälkeläisiä.


title: Sabino

text: American Paint Horse Association eli APHA käyttää sekä sabinoista että frame overoista termiä overo, mutta kuviot ovat eroavat toisistaan sekä geneettisesti että ulkoisesti. Frame overo -kuvion tuottaa Ile118Lys-mutaatio.


title: Sabino

text: Frame overo tuottaa epätasaisia mutta selkeärajaisia, vaakasuuntaisia valkoisia laikkuja hevosen kaulaan, harteille, kupeille ja takajalkoihin. Frame overo -kuvio itsessään ei tuota selän ylittäviä tai jalkoihin tai häntään vaikuttavia valkoisia alueita. Siihen liittyvät kuitenkin usein valkopää ja herasilmät. Ile118Lys-mutaation kannalta homotsygootit hevoset syntyvät kokovalkoisina tai selästään hieman pigmentoituneina valkoisina ja kuolevat pian syntymänsä jälkeen Lethal white -syndrooman oireisiin. Frame overo -kuvion aiheuttavan geenin ekspressio vaihtelee pienistä valkoisista merkeistä selkeään frame overo -kuvioon. Myös muutamia ulkoisesti yksivärisiä yksilöitä on DNA-testeillä varmistettu frame overoiksi.


title: Sabino

text: Sekä frame overo- että sabinogeenejä kantavilla yksilöillä voi olettaa olevan molempien kuvioiden piirteitä. Frame overo aiheuttaa sukkia harvoin, mutta frame-sabino-yhdistelmällä voi olla frame overo -kuvio kupeissaan ja valkoiset sukat. Samoin frame overon kuvioiden rajat ovat yleensä epätasaiset mutta selkeät, mutta sabino voi tehdä rajoista sekakarvaiset. Herasilmien ei katsota olevat sabinon piirre, mutta frame-sabino-hevosilla voi olla paljon valkoista päässä ja herasilmät. Frame overon ja sabinon yhdistelmä voi tuottaa myös "medicine hat" -kuvion, jossa pigmenttiä on vain korvissa ja päälaella ja joskus ylälinjalla. Medicine hat -kuvioon liittyy joskus myös "kilpi" ryntäillä. Jos yksilöllä on jopa medicine hat -kuviota vähemmän pigmenttiä, APHA voi luokitella sen "Breeding Stock White" -kategoriaan. Tällaiset hevoset saattavat myös kantaa sekä frame overo- että sabinogeeniä.


title: Sabino

text: APHAn kuvioiden luokittelujärjestelmä luotiin ennen nykyaikaista perinnöllisyystutkimusta, joten se perustuu ulkomuotoon eikä genetiikkaan. Näin ollen eriasteiset frame-sabino-yhdistelmät saatetaan luokitella "yksiväriseksi", "overoksi" tai "valkoiseksi". Ilman geenitestausta tämä voi johtaa frame overo -hevosten parittamiseen keskenään vahingossa.


title: Sabino

text: Sekä kuvioiden terminologia että tunnistaminen voivat tuottaa vaikeuksia kokeneillekin kasvattajille. Joissakin hevosroduissa kuten arabianhevosissa ja clydesdalenhevosissa sabinoa ei pidetä kirjavuutena, ja sabino voidaan näissä roduissa joskus luokitella päistäriköksi. Asioita mutkistaa entisestään se, että espanjankielisissä maissa termi "overo" viittaa hevosiin, joita muualla kutsutaan yleisesti sabinoiksi, ja Etelä-Amerikassa "sabino" tarkoittaa kärpäskimoa.


title: Sabino

text: Splashed white on omanlaisensa epätavallinen valkokirjavuuskuvio, jonka APHA luokittelee "overoksi" ja jota ei ole vielä kartoitettu geneettisesti. Splashed white -kuvioon kuuluvat tyypillisesti siniset silmät ja selkeät siistirajaiset merkit, jotka näyttävät siltä kuin hevonen olisi kahlannut pää alhaalla valkoisessa maalissa. Jalat, häntä, rungon alapuoli ja pää ovat tyypillisesti valkoiset; pään valkoisuus eroaa frame overo- ja sabinokuvioiden vastaavasta merkistä siten, että pää on miltei kokonaan valkoinen. Jotkin splash white -kuvioiset hevoset ovat kuuroja. Splashed whitea esiintyy muun muassa painthevosissa, walesinponeissa, islanninhevosissa ja morganinhevosissa. On arveltu, että splashed white olisi osittain dominoiva ja että heterotsygooteilla splashed white -hevosilla olisi usein pienet sabinomerkkejä tai tavallisia hevosten merkkejä muistuttavat kuviot. Vähäisimmät splashed white -kuviot saattavat käsittää vain alhaalta leveämmän epäkeskon kuonopilkun ja matalat sukat takajaloissa.


title: Sabino

text: Splash-sabino-yhdistelmissä on molempien kuvioiden piirteitä, esimerkiksi rosoreunaisia läikkiä ja päistärkarvaa, herasilmät ja yhtenäiset valkoiset merkit. Joilla molemmat kuviot ilmenevät minimaalisesti, yksilön kirjavuustyypin todenmukainen tunnistaminen voi olla erittäin vaikeaa. Koska splashed whitelle ei ole vielä voitu kehittää DNA-testiä, tällaisten hevosten kirjavuustyypin tunnistaminen jää lähinnä arvailuksi tai perustuu niiden jälkeläisten mahdollisesti selkeämpiin kirjavuuskuvioihin.


title: Sabino

text: Tobianokuvio on helppo tunnistaa, ja lehmänkirjavien rotujen rotuyhdistyksissä tobianokirjavuus luokitellaankin erilleen muista kuvioista. Vaikka tobiano- ja sabinokuviot eroavatkin selkeästi toisistaan, tobianokuvion aiheuttava yksinkertaisesti dominoiva alleeli sijaitsee melko lähellä tunnettuja ja epäiltyjä sabinon lokuksia. Tobianokuviolle ovat tyypillisiä selvä- ja siistireunaiset pystysuuntaiset valkoiset laikut, jotka saattavat joskus vaikuttaa rengasmaisilta. Jalat ovat usein valkoiset ja harja on usein osittain tai kokonaan valkoinen. Tobiano ei aiheuta pään merkkejä tai herasilmiä. Tobiano-sabino-yhdistelmällä saattaa olla tavanomaista enemmän valkoista päässä, ja tobianokuvion rajat saattavat olla epäsäännälliset tai sekakarvaiset. Tobianokuvio ei yleensä vaikuta takapolven ja kupeen alueella, mutta sabinokuvio voi levitä sinne; selkeästi tobianokuvioinen hevonen, jolla takajalan valkoisuus leviää takapolvelle ja kupeelle, on todennäköisesti myös sabino. Kahden tai useamman valkokirjavuusgeenin yhteisvaikutuksesta johtuen tobiano-sabino-yhdistelmä saattaa olla tavanomaista valkoisempi.


title: Sabino

text: Värirotujärjestöjen rekistereissä tobiano-sabino-yhdistelmä saatetaan luokitella "toveroksi". Joissakin tapauksissa kokovalkoiset tai melkein valkoiset hevoset voivat olla tobiano-sabino-yhdistelmiä.


title: Sabino

text: Päistärikkö hevonen ei ole sabino eikä kimo; termi viittaa kuvioon, jossa rungon peitinkarvaan on sekoittunut tasaisesti valkoisia karvoja. Päässä ja jaloissa on vain yksittäisiä valkoisia karvoja ja merkkejä on vähän tai ei yhtään. Sabinon tärkein piirre ovat pään ja jalkojen valkoiset merkit, joiden reunoilla on usein sekakarvaa. Kun samalla yksilöllä on sekä päistärikkö- että sabinokuvio, voi olla vaikea erottaa johtuuko päistärkarva sabino- vai päistärikkökuviosta — etenkin jos sabinon merkit valkaisevat kokonaan päistärikön tunnusomaiset tummat jalat ja pään.


title: Sabino

text: Jotkin rotujärjestöt, etenkin englannintäysiverisillä ja arabianhevosilla, käyttävät termiä "päistärikkö" kuvaamaan sabinoja yksilöitä. Sabinoita tai päistärkarvaisia sabinoita on kutsuttu "päistäriköiksi" myös clydesdalenhevosen, shirehevosen ja tennesseenwalkerin rotujärjestöissä.


title: Sabino

text: Rabicano on toinen päistärkarvakuvio, jolle tyypillinen piirre on sekakarvan keskittyminen kupeille ja kyljille sekä hännäntyveen. Vain äärimmäisissä tapauksissa rabicanokuvioon liittyy vaaleanpunaista ihoa. Ei tiedetä, liittyykö joissakin sabinokuvioissa esiintyvä sekakarva rabicanoon vai johonkin erilliseen tekijään. Myös rabicanot tunnistetaan usein päistäriköiksi jopa roduissa, joissa aitoa päistärikkökuviota ei esiinny.


title: Sabino

text: Kimot hevoset käyvät läpi harmaantumisvaiheen, joka alkaa pian varsan synnyttyä. Nuorilla kimoilla on usein harmaanvaaleaa ja värillistä karvaa sekaisin, minkä voi sekoittaa päistärikkökuvioon. Vuosien myötä kimot muuttuvat valkoisemmiksi ja valkoisemmiksi, ja suurin osa niistä menettää lopulta alkuperäisen pohjavärinsä kokonaan tai melkein kokonaan. Sabinokuviot sen sijaan ovat pysyviä, ja vaikka joissakin tapauksissa kuvio voi hieman muuttua, silmiinpistävät värin muutokset eivät liity sabinotyyppisiin kuvioihin. Jos yksilö kantaa sekä sabino- että kimogeeniä, sabinokirjavuus näkyy sen pohjavärissä nuorena kunnes karvoitus lopulta muuttuu valkoiseksi. Kun hevonen on kimoutunut, on kuitenkin mahdollista nähdä alkuperäisten kuvioiden vaaleanpunainen iho jos hevonen kastellaan tai klipataan.


title: Sabino

text: Eri perinnöllisyystutkijoiden ja sabinokuviota mainostavien järjestöjen käyttämässä terminologiassa on eroja. Jotkut tutkijat (kuten Phillip Sponenberg) käyttävät termiä "maksimaalinen sabino" ("maximum sabino") "sabinonvalkoisen" ("sabino-white") sijaan kuvaamaan hevosia, jotka ovat yli 90-prosenttisesti valkoisia. Sabinokuviota ajavien ryhmittymien määritelmä on väljempi: Sabino Arabian Horse Registry määrittelee "maksimaalisen sabinon" olevan yli puoliksi valkoinen.