title: Kiowat

text: Kiowien tärkein seremonia oli aurinkotanssi "k'ado," joka kokosi kansan yhteen kerran vuodessa. Kesäkuun puolivälissä pidetty tilaisuus kesti noin 10 päivää. Tällöin koko heimo leiriytyi ympyrän muotoon, ja jokainen ryhmä otti oman paikkansa seremoniassa. Kiowien tärkein uskonnollinen esine oli kivipäinen sulin koristeltu keppi "Tai-me", joka kuvasi vanhaa yliluonnollista kulttuurisankaria "Aurinkopoikaa". Sen voidaan nähdä vahvoja voimia omaavana pyhänä nukkena, joka aurinkotanssin alkaessa kiinnitettiin lääkemajan keskisalkoon. Itse tanssi noudatteli paastoineen ja valvomisineen monien muiden tasankoheimojen toimitusta. Edellisistä poiketen kiowien aurinkotanssista puuttuivat kaikki itsensä silpomisen piirteet. Jopa satunnainen verenvuodatus katsottiin pahaksi enteeksi, ja sellaisen sattuessa koko tanssi lopetettiin siihen. Viimeisen aurinkotanssinsa kiowat pitivät 1887. Kun he 1890 yrittivät järjestää seuraavaa tanssiaan puuttui Yhdysvaltain armeija asiaan, ja lopetti tapahtuman. Intiaanien uskonnolliset seremoniat oli hallituksen voimin julistettu rikolliseksi toiminnaksi, joiden harjoittaminen johti vankeuteen.


title: Kiowat

text: Kiowat olivat monijumalaisia ja uskoivat animismiin. Heidän alkuperäisessä kulttuurissaan ei ollut suurta henkeä kuten siouxeilla, eivätkä he tunteneet taivasta tai helvettiä. Kiowat palvoivat luonnonvoimia ja rukoilivat niiden suosiollisuutta eri tilanteiden mukaan. Heillä oli myös alkukantainen uskomus sielunvaellukseen. Pöllöt ja muut yölinnut kuljettivat vainajien sielut mukanaan. Mytologiset olennot kuten kääpiöt, hirviöt, noidat ja vesien hyvät ja pahat henget herättivät pelkoa ja kunnioitusta


title: Kiowat

text:
Kiowat jakaantuivat eri sosiaalisiin luokkiin, rikkaista köyhiin, sankareista pelkureihin. Ylin luokka "Onde", (aristokraatit) muodostui tärkeistä päälliköistä, suurista sotureista ja mahtavista henkimiehistä. Toinen luokka, "odegupa", käsitti pienempiä päälliköitä, parantajia ja vain rajatun omaisuuden omistajia. Kolmas luokka "kaan" oli suurin ja siihen kuuluivat köyhät ihmiset.Alimpanna oli "dapomien" joukko: elämässään epäonnistuneet ihmiset, sopeutumattomat ja jopa hullut tai hullua teeskentelevät ihmiset. Kiowien sijoitukset eri luokissa vaihtelivat vuosittain. Soturi saattoi tehdä suuren urotyön ja nousta sen myötä arvostuksessa korkealle. Toinen taas saattoi epäonnistua sodassa ja pudota alemmalle sosiaaliselle tasolle. Samoin oli henkimiesten laita. Epäonnistuneet parannusyritykset pudottivat parantajan tasoa luokituksessa.
Kiowien soturiseuroista "koitsenko" oli nimekkäin. Se koostui kymmenestä rohkeimmasta soturista, jotka oli koottu eri seurojen valioista.


title: Kiowat

text: Rauhan aikana, kun kiowasoturit vartioivat kyliään, naiset ahersivat monissa eri askareissa. He huolehtivat peltotöistä, ompelivat vaatteet ja valmistivat ruoat. Lisäksi heille kuului orjien johtaminen, koirien hoito, ja tiipiiden kokominen sekä purkaminen. Naiset poimivat hedelmät, juuret, marjat ja pähkinät. Lisäksi naiset olivat joka hetki valmiina nopeaan leirinmuuttoon. Hälytyksen tullessa tiipiit ja muu omaisuus pakattiin puolessa tunnissa. Näin saatettiin pelastaa koko leirikunnan henki. Hevosten ja koirien vetämät reet kuljettivat vanhukset, lapset ja pakatun irtaimiston. Usein vihollinen löysi vain tyhjän leiripaikan, jonka kaikki asukkaat oli siirretty turvaan.


title: Kiowat

text: Hyväksyttävä avioliittoikä oli tytöille 14 ja pojilla 16 vuotta. Seka-avioliittoja yli heimorajojen esiintyi. Moniavioisuus oli sallittu, mutta aviovaimojen määrä ylitti harvoin kahta. Maineikkaan kiowapäällikön Dohosanin esivanhemmissa virtasi crow-intiaanien verta. Toisen suuren johtajan, Satankin, äiti oli sarcee-heimosta lähtöisin. Avioliitto järjestettiin yleisesti lahjoittamalla hevosia tytön vanhemmille. Lahjoituksen takana oli tuleva aviomies tai hänen koko sukunsa. Avioerot olivat käytännössä helppoja, mutta niihin päädyttiin harvoin. Aviorikoksesta kiinni joutunut mies saattoi maksaa teostaan luopumalla osasta omaisuuttaan. Vastaavaan tekoon syyllistynyt nainen joutui varhaisemmassa kulttuurissa maksamaan hairahduksensa nenän, joskus jopa hengen menetyksellä. Tavasta luovuttiin myöhemmin, mutta eronneen naisen asema ei ollut kadehdittava.


title: Kiowat

text: Kiowat eivät kantaneet pitkiä sulkapäähineitä, mutta käyttivät joskus turbaania muistuttavia saukonnahasta tehtyjä lakkeja. Meksikolaiset hopeakolikot olivat suosittuja kaulakoruina. 1800-luvulla kiowien vaatetukseen tuli eurooppalaisilta saatuja vaikutuksia. Ripsutetut nahkavaatteet ja tyylikkäät kuvioinnit yleistyivät. Miehet ja naiset pitivät yleisesti jakausta keskellä päätä. Vanhan kulttuurin mukaisesti osa sotureista lyhensi hiuksensa oikean korvan takaa esitelläkseen korvariipuksiaan. Vasemmalle puolelle jätettiin pitkä palmikko, joka eteläisten tasankojen muodin mukaan kiedottiin saukonnahkaan. Ihonväriltään tummat ja rakenteeltaan rotevat kiowat muodostivat vastakohdan hoikemmille ja vaaleammille pohjoisten tasankojen heimoille.


title: Kaakaopuu

text: Kaakaopuu eli kaakao ("Theobroma cacao") on trooppinen kasvi, joka tarvitsee kasvamiseen 25–28 celsiusasteen lämpötilan ja 1 000–2 000 millimetrin vuotuisen sademäärän. Kaakaopuu kasvaa luonnonvaraisena trooppisessa Etelä-Amerikassa ja viljeltynä kuuman vyöhykkeen kaikissa maissa. Kaakaopuun siemeniä eli kaakaopapuja käytetään suklaan ja kaakaon valmistuksessa. Viisi suurinta kaakaopapujen tuottajamaata ovat Norsunluurannikko 38 %, Ghana 21 %, Indonesia 13 % Nigeria 5 % ja Kamerun 5 %.


title: Kaakaopuu

text: Viljelyssä käytetään kolmea eri kaakaopuun tyyppiä, arvostetuin näistä on Criollo, yleisin Forastero. Trinitario on edellisten hybridi/yhdistelmä.


title: Kaakaopuu

text: Kaakaopuun hedelmät ovat keltaisia tai punaisia, kurkunmuotoisia marjoja, jotka riippuvat puun rungosta. Siemenet poimitaan niistä käsin, kasataan läjiin, kaivetaan maahan tai pannaan puu- tai sementtiastioihin käymään, jolloin ne saavat miellyttävän maun. Sen jälkeen ne kuivataan. Kuivatuissa ja kuorituissa kaakao-pavuissa on 37-54 % rasvaa ja muun muassa jonkin verran valkuaisaineita, hiilihydraatteja ja teobromiinia (1-4 %).


title: Kaakaopuu

text: Suklaata valmistettaessa kaakaopavut paahdetaan, kuoritaan, jauhetaan ja puserretaan kuumuudessa, käsitellään emäksillä ja jauhetaan sen jälkeen uudelleen. Suklaa on puristetun ja puristamattoman kaakaon, sokerin ja erinäisten mausteiden (vaniljan, kanelin) seos. Maitosuklaata valmistettaessa lisätään seokseen maitoa. Puserrustuotteena pavuista saadaan kaakaovoita eli kaakaorasvaa, joka sulaa 30-35 asteen lämmössä ja jota käytetään lääkkeiden ja saippuan sekä hienojen suklaalajien valmistukseen.


title: Irlannin vapaavaltio

text: Irlannin vapaavaltio (, ) oli Britanniasta 1921 eronneen 26 Irlannin kreivikunnan (, ) nimike. Vapaavaltio syntyi 1921 tehdyn Ison-Britannian ja Irlannin sopimuksen (, ) myötä vapaavaltion perustuslain astuttua voimaan joulukuussa 1922. Kuusi Ulsterin yhdeksästä kreivikunnasta vastusti kuitenkin sopimusta ja jäi näin ollen sopimuksen ulkopuolelle ollen edelleen osa Britanniaa Pohjois-Irlantina.


title: Irlannin vapaavaltio

text: Vapaavaltion muodollinen valtionpäämies oli Britannian kuningas, jota Irlannissa edusti kenraalikuvernööri. Irlannin hallituksen päämiehen nimike vapaavaltion aikana oli toimeenpanevan neuvoston puheenjohtaja. Tämä titteli vaihtui uuden perustuslain myötä hallituksen taoiseachiksi eli päälliköksi 1937, jolloin myös Irlannin vapaavaltio lakkasi olemasta ja viralliseksi nimeksi lyhentyi Irlanti (, ). Nykyisen virallisen nimensä, Irlannin tasavalta (, ) maa otti käyttöön 1949.


title: Continental Airlines

text: Continental Airlines oli yhdysvaltalainen lentoyhtiö. Se oli Yhdysvaltojen viidenneksi suurin ja maailman kuudenneksi suurin lentoyhtiö. Sen tärkeimmät lentoasemat olivat George Bushin kansainvälinen lentoasema Houstonissa, Teksasissa, Newarkin kansainvälinen lentoasema lähellä New Yorkia ja Cleveland-Hopkinsin kansainvälinen lentoasema. Yhtiön päämaja sijaitsi Houstonissa. Continental Airlinesillä oli kohteita Amerikassa, Euroopassa ja Aasiassa. Sen tytäryhtiö Continental Micronesia lensi Havaijin, Polynesian, Mikronesian, Australian, Itä-Aasian ja Kaakkois-Aasian reittejä Guamista.


title: Continental Airlines

text: Continental oli ExpressJet Airlinesin vähemmistöomistaja, joka lensi Continental Express -nimen alla. Syyskuusta 2004 lähtien Continental Airlines oli SkyTeamin jäsen.


title: Continental Airlines

text: Toukokuussa 2010 yhtiö ilmoitti fuusioituvansa United Airlinesin kanssa. Uusi yhtiö käyttää United Airlinesin nimeä sekä Continental Airlinesin väritystä ja tunnusta. Tästä yhtiöstä tuli maailman suurin lentoyhtiö.


title: Continental Airlines

text: Continental Airlinesin laivaston keski-ikä oli yhtiön yhdistyessä United Airlinesiin 30. marraskuuta noin 9 vuotta.


title: Continental Airlines

text: 21. joulukuuta 2008 Continental Airlinesin lentokone Boeing 737-500 suistui kiitotieltä Denverissä. Kukaan ei kuollut onnettomuudessa, mutta 38 ihmistä loukkaantui onnettomuudessa.


title: Kloridi

text: Kloridi (Cl) on anioni, jossa klooriatomiin on liittynyt yksi ylimääräinen elektroni, tai ioniyhdiste, jossa kloridi-ioni on anionina. Tällaiset ioniyhdisteet ovat kloorivetyhapon (suolahapon, HCl) suoloja, ja niissä on tavallisesti kationina jokin metalli-ioni. Tunnetuin kloridi on tavallinen ruokasuola eli natriumkloridi (NaCl). Klorideja käytetään teollisuudessa kloorin ja muiden klooriyhdisteiden sekä lipeän valmistukseen.


title: Kloridi

text: Klorideiksi kustutaan myös klooripitoisia kovalenttisia yhdisteitä kuten metyylikloridia CHCl.


title: Benny Goodman

text: Benjamin David (Benny) Goodman (30. toukokuuta 1909 Chicago – 13. kesäkuuta 1986 New York) oli yhdysvaltalainen jazzmuusikko, klarinetisti ja big band -orkesterinjohtaja. Hän syntyi köyhään puolanjuutalaiseen perheeseen. Ollessaan 14-vuotias hän lopetti koulunkäynnin ryhtyäkseen muusikoksi. Hänen varhaisia esikuviaan olivat New Orleans -taustaiset jazzklarinetistit kuten Johnny Dodds, Leon Roppolo ja Jimmy Noone. Goodman teki ensimmäiset levytyksensä vuonna 1926 The Ben Pollack Orchestran jäsenenä. Orkesteri oli tuolloin yksi Chicagon nimekkäimmistä kokoonpanoista. Vuonna 1928 julkaistiin ensimmäiset omalla nimellä tehdyt levytykset. Goodman muutti New Yorkiin 1930-luvun vaihteessa ja saavutti siellä mainetta varmana ja luotettavana sessiomuusikkona.


title: Benny Goodman

text: Goodmanista tehtiin vuonna 1956 elämäkertaelokuva "Rytmin kuningas – Benny Goodman". Elokuvassa Goodmania esitti Steve Allen.


title: Benny Goodman

text: Benny Goodman orkestereineen esiintyi Helsingin Kulttuuritalolla marraskuussa 1974. tuotti yhteistyössä Ruotsin Sveriges Radion ja Norjan television, NRK:n kanssa Goodmanin konsertista kaksiosaisen tv-ohjelman, jonka ensilähetykset olivat TV1:ssä 2.1.1975 ja 2.2.1975. Ohjelman ohjasi Erkki Pohjanheimo. Goodman soitti Porin Kirjurinluodolla 16. heinäkuuta 1982.


title: Pianisti (elokuva)

text: Pianisti ("The Pianist") on Roman Polańskin ohjaama, vuonna 2002 ensi-iltansa saanut elokuva, joka perustuu puolanjuutalaisen pianistin Władysław Szpilmanin muistelmateokseen "Pianista", jossa hän kertoo selviytymisestään toisen maailmansodan aikana Varsovassa. Pääosassa Szpilmanina näyttelee Adrien Brody.


title: Pianisti (elokuva)

text: Elokuva alkaa, kun Władysław Szpilmanin työpaikkaan, varsovalaiseen radioon osuu pommi. Szpilman saa kuulla radiosta kotonaan, että Yhdistynyt kuningaskunta on julistanut sodan Saksalle. Uskoen, että sota on ohi nopeasti, Szpilmanin perhe iloitsee uutisesta.


title: Pianisti (elokuva)

text: Kuukaudet kuluvat ja juutalaisten elinolot heikentyvät ja heidän oikeutensa pienenevät: perheet saavat pitää taloudessaan vain rajoitetun määrän rahaa, he joutuvat käyttämään käsivarsinauhoja ja lopulta heidät pakotetaan muuttamaan Varsovan ghettoon. Siellä he joutuvat kohtaamaan nälän ja natsien jatkuvan nöyryyttämisen. Lopulta juutalaiset kootaan yhteen keskitysleireille karkottamista varten. Władysław pelastuu keskitysleiriltä viime hetkellä tutun juutalaispoliisin avulla. Erotettuna perheestään Władysław selviytyy Varsovan ghetossa ja sen ulkopuolella hänet muistavien ihmisten avulla.


title: Pianisti (elokuva)

text: Muutama vuosi kuluu ja Varsova on raunioina. Puolalaisten vastarinta kasvaa jatkuvasti ja Szpilmanin kohtalona on todennäköisemmin nälkäkuolema kuin natsien luodit. Hän etsii raunioista ruokaa ja erään etsinnän aikana hän löytää suolakurkkuja tölkissä, mutta ei tölkinavaajaa. Eräästä talosta hän kuitenkin löytää työkaluja, ja kun Szpilman aloittaa tölkin avaamisen, hän huomaa saksalaisen upseerin, kapteeni Wilm Hosenfeldin katselevan. Tämä saa tietää Szpilmanin olevan juutalainen pianisti. Hosenfeld pyytää Szpilmania soittamaan hänelle ja Szpilman tekee työtä käskettyä soittaen Frédéric Chopinin Balladin nro 1 G-mollissa. Rakennukseen perustetaan myöhemmin kapteeni Hosenfeldin johtama esikunta, jonka ullakolla Szpilman piilottelee. Hosenfeld tuo ullakolla asuvalle, pahasti aliravitulle Szpilmanille säännöllisesti ruokaa (ensimmäisessä ruokaerässä on mukana myös tölkinavaaja suolakurkkutölkkiä varten).


title: Pianisti (elokuva)

text: Muutaman viikon kuluttua saksalaisten joukot vetäytyvät Varsovasta puna-armeijan etenemisen tieltä. Kapteeni Hosenfeld ja monet muut saksalaiset vangitaan. Hosenfeld anoo piikkilanka-aidan ohi kävelevää juutalaista muusikkoa ottamaan yhteyttä Szpilmaniin, jotta tämä voisi auttaa häntä. Paikalle saapuessaan Szpilman löytää kuitenkin vain tyhjän pellon.


title: Pianisti (elokuva)

text:
Elokuva sai Kultaisen palmun Cannesin elokuvajuhlilla sekä kaksi Bafta-palkintoa, parhaana elokuvana ja parhaasta ohjauksesta. Ranskassa se palkittiin seitsemällä César-palkinnolla. Lisäksi elokuva palkittiin muun muassa kolmella Oscar-palkinnolla palkintoluokissa paras ohjaus, paras miespääosa (Adrien Brody) ja paras sovitettu käsikirjoitus.
Vuonna 2016 "Pianisti" äänestettiin BBC:n kyselyssä vuosisadan 100 parhaan elokuvan joukkoon. Vastaajina oli 177 elokuva-asiantuntijaa eri puolilta maailmaa. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Pianistin" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: The Secret of Monkey Island

text: The Secret of Monkey Island on LucasArtsin vuonna 1990 julkaisema seikkailupeli. Peli on "Monkey Island" -sarjan ensimmäinen osa. Peli on kirjoitettu SCUMM-komentosarjakielellä.


title: The Secret of Monkey Island

text: Aiempiin SCUMM-peleihin verrattuna "The Secret of Monkey Island" on helpohko. Lukuun ottamatta yhtä helposti vältettävää tapaa kuolla, peliä on mahdoton saattaa umpikujaan. Peli on koomisempi kuin aiemmat SCUMM-pelit. Sen yksi innovaatio oli miekkailukohtaukset, joissa paremmuus ratkaistiin solvauksilla ja humoristisilla vastauksilla.


title: The Secret of Monkey Island

text: "The Secret of Monkey Islandin" päähahmo on merirosvoksi pyrkivä Guybrush Threepwood. Peli alkaa Karibianmerellä kuvitteellisella Mêlée-saarella, jossa Guybrush tapaa kolme merirosvopäällikköä. Päästäkseen merirosvoksi hänen on läpäistävä kolme koitosta, joilla osoittaa taitonsa miekkailussa, aarteenmetsästyksessä ja rosvouksessa. Hänellä ei kuitenkaan ole ennestään taitoja näiltä aloilta, ja Mêlée-saari jostain syystä kuhisee merirosvoja, jotka pelkäävät lähteä merille.


title: The Secret of Monkey Island

text: Karibianmerta pitää hallussaan kuolleen merirosvo LeChuckin kummitus. Hän oli jo eläessään vesien kauhu, ja hänen palattuaan kummituslaivallaan häntä pelätään vielä enemmän. Lisäksi hän on soluttautunut elävien joukkoon ja esittää Mêlée-saaren šeriffiä varmistaakseen, ettei kukaan nouse uhmaamaan hänen merien yksinvaltaansa.


title: The Secret of Monkey Island

text: Guybrush tapaa kolmea koitostaan läpäistessään Mêlée-saaren kauniin kuvernöörittären Elaine Marleyn ja he rakastuvat toisiinsa. LeChuck on rakastunut myös häneen, ja ryöstää hänet Apinasaaren ("Monkey Island") piilopaikkaansa. Guybrush päättää pelastaa Elaineen.


title: The Secret of Monkey Island

text: Hankittuaan laivan ja miehistön Guybrush päätyy voodoo-loitsun avulla Apinasaarelle. Siellä hän tapaa alkuasukkaita ja haaksirikkoutuneen Herman Toothrotin, joka on rakentanut useita laivoja ja kerran kouluttanut apinoista miehistön, mutta odottaa silti, että hänet tullaan pelastamaan haaksirikkoutuneen velvollisuuksien mukaan.


title: The Secret of Monkey Island

text: Voitettuaan alkuasukkaiden ystävyyden he valmistavat Guybrushille lientä, joka sulattaa kummitukset pois. Saapuessaan LeChuckin piilopaikkaan hän saa tietää, että tämä on laivoineen palannut Mêlée-saarelle avioituakseen saaren kirkossa. Mêlée-saarella hän kamppailee LeChuckia vastaan, ja tuhoaa tämän.


title: The Secret of Monkey Island

text: Peli julkaistiin ensimmäisen kerran lokakuussa 1990 Atari ST:lle ja MS-DOSille EGA-versiona 16-värisin grafiikoin. Myöhemmin samana vuonna peli julkaistiin MS-DOSille VGA-versiona 256-värisin grafiikoin sekä Amigalle, jonka käännös käytti VGA-version taustoja 32-värisinä ja alkuperäisten julkaisujen 16-värisiä hahmoja. 256-väriset kuvitukset piirrettiin erikseen ja hieman eri tyylillä, eikä vain värittämällä 16-värisiä kuvituksia toisen kerran, kuten aiemmin oli ollut tapana. Nämä julkaisut käyttivät SCUMMin versiota 4.


title: The Secret of Monkey Island

text: Vuonna 1991 "The Secret of Monkey Island" julkaistiin Macintoshille 256-värisenä. Vuonna 1992 peli julkaistiin uusilla taustamusiikeilla ja ääniefekteillä 256-värisenä MS-DOSille ja FM Townsille CD-ROMilla. Vuonna 1993 peli julkaistiin 32-värisenä Sega Mega-CD:lle. Nämä julkaisut käyttivät SCUMMin versiota 5.


title: The Secret of Monkey Island

text: Pelistä julkaistiin demo Amigalle ja MS-DOSin EGA-versiolle. Peli on julkaistu englanniksi, saksaksi, ranskaksi, italiaksi, espanjaksi ja japaniksi. Pelille tehtiin 1991 jatko-osa; .


title: The Secret of Monkey Island

text: The Secret of Monkey Island: Special Edition on grafiikoiltaan ja yksityiskohdiltaan paranneltu versio alkuperäisestä pelistä. Se ilmestyi heinäkuussa 2009 PC:lle, PS Storeen, Xbox Live Arcadeen sekä iPhonelle ja iPod Touchille.


title: The Secret of Monkey Island

text: Special editionissa hahmot ja ympäristö on piirretty uudestaan HD-resoluutiolle ja käyttöliittymä on muokattu siten, että toiminta- ja inventaarivalikot ovat näppäinkomentojen takana, jolloin itse pelikuva täyttää koko ruudun. Tämän lisäksi pelihahmojen ääninä toimivat sarjan kolmannessa osassa esitellyt äänet.


title: The Secret of Monkey Island

text: Erikoisuutena Special Edition tarjoaa kolmiportaisen vihjesysteemin sekä mahdollisuuden siirtyä missä vaiheessa tahansa pelaamaan alkuperäistä 256 värin versiota pelin keskeytymättä.


title: The Secret of Monkey Island

text: "The Secret of Monkey Islandin" suunnitteli Ron Gilbert.


title: The Secret of Monkey Island

text: Pelin SCUMM-komentosarjat kirjoittivat Tim Schafer, Ron Gilbert ja Dave Grossman.


title: The Secret of Monkey Island

text: Pelin kuvitukset tekivät Steve Purcell, Mark Ferrari ja Mike Ebert. Hahmojen animaatiot tekivät Steve Purcell, Mike Ebert ja Martin Cameron.


title: The Secret of Monkey Island

text: Pelin musiikit sävelsivät Michael Land, Barney Jones, Andy Newell ja Patrick Mundy.


title: The Secret of Monkey Island

text: Miekkailukohtausten solvausdialogin kirjoitti Orson Scott Card.


title: Arno Kotro

text: Arno Kristian Kotro (s. 21. toukokuuta 1969 Helsinki) on suomalainen opettaja, kirjailija, kolumnisti ja juontaja.


title: Arno Kotro

text: Kotro valmistui ylioppilaaksi Ressun lukiosta vuonna 1988 ja valtiotieteiden maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1999. Hän opiskeli muun muassa sosiologiaa, filosofiaa, psykologiaa ja sosiaalipolitiikkaa. Kotro toimii filosofian, psykologian ja elämänkatsomustiedon opettajana lukiossa ja aikuislukiossa.


title: Arno Kotro

text: Vuonna 1999 Kotro alkoi kirjoittaa yhdessä Jaakko Lyytisen kanssa pakinoita ja kolumneja Liisaleena-salanimellä ensin "Ylioppilaslehteen" ja sitten "City-lehteen". Tämän jälkeen Kotro on toiminut muun muassa Metron, Ilta-Sanomien, Annan, Kotilääkärin, Opettaja-lehden ja Helsingin Sanomien kolumnistina.


title: Arno Kotro

text: Kotron esikoisrunokokoelma "Sanovat sitä rakkaudeksi" ilmestyi vuonna 2003. Se oli Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkintoehdokas. Kirja oli toukokuussa 2003 kolmanneksi myydyin kotimainen kaunokirja. Kotro sai vuosina 2004 ja 2006 Suomen Kustannusyhdistyksen palkinnon vuoden myydyimmästä runokirjasta. Esikoiskokoelmaa myytiin noin 20 000 kappaletta. Kotron toinen runokokoelma "Musta morsian" ilmestyi vuonna 2005.


title: Arno Kotro

text: Syksyllä 2006 Kotro sai Raittiuden Ystävät ry:n Vuoden raittiusteko -tunnustuksen ”raittiiden elämänarvojen selväsanaisena puolustajana”. Hän on käsitellyt julkisuudessa täysraittiuteen siirtymistään. Opetusalan Ammattijärjestö OAJ on myöntänyt Kotrolle OAJ-mitalin.


title: Arno Kotro

text: Kotro on toiminut Opettaja.tv:n juontajana. Vuosina 2008–2010 hän juonsi Yle Teemalla suoria keskusteluohjelmia "Suoraa puhetta" ja "Studio Kotro".


title: Arno Kotro

text: Kotro on Opetusalan eettisen neuvottelukunnan puheenjohtaja.


title: Tietokannan peruskyselyt

text: Tietokannan peruskyselyt ovat kyselyitä, joilla voidaan hoitaa tietokantaan kohdistuvat "haku-", "lisäys-" ja poistotoimenpiteet.Hakukysely on ainoa kysely joka ei vaikuta tietokannan taulun sisältöön, vaan ainoastaan hakee tietoja taulusta sekä sen mahdollisista liitoksista. Hakukysely tarvitsee yleensä vähintään 1. ja 2. osa-alueen, ja monesti käyttää tehokkaasti hyväksi myös muita osa-alueita.


title: Tietokannan peruskyselyt

text:
Esimerkki hakukyselystä SQL-kielellä:
Tämä esimerkin mukainen yksinkertainen hakukysely hakisi taulusta "users" kaikki a:lla alkavat nimet sekä relaatioavaimen mukaisen kaupungin järjestäen tuloksen nimen mukaan laskevaan järjestykseen.


title: Tietokannan peruskyselyt

text: Lisäys- ja muokkauskyselyllä vaikutetaan tietokannan taulun sisältöön nimensä mukaisesti lisäävästi tai muokkaavasti. Kysely tarvitsee yleensä vähintään 2. ja 3. osa-alueen, ja muokkaustilanteessa myös ehdon sekä mahdollisen rajoituksen mikäli ei haluta vaikuttaa muokkauksella kaikkiin taulun tietueisiin.


title: Tietokannan peruskyselyt

text:
Esimerkki lisäys- ja muokkauskyselystä SQL-kielellä:
Ensimmäisessä esimerkissä lisäsimme tauluun "users" Antonio Banderasin kaupunkitunnuksella 1234 joka vastaa Málagaa "cities" taulussa. Toisessa esimerkissä muokkasimme nimen oikeaksi nimeksi rajoittaen vaikutuksen mahdollisesti vain ensimmäiseen vastaantulevaan Antonio Banderakseen.


title: Tietokannan peruskyselyt

text: Poistokysely toimii periaatteessa aivan samoin kuin muokkauskysely, sillä erotuksella että tietojen muokkaamisen sijaan tiedot poistetaan taulusta. Kysely tarvitsee vähintään 2. osa-alueen, ja mikäli ei haluta poistaa kaikkia tietueita valitusta taulusta, myös ehdon sekä mahdollisen rajoituksen.


title: Tietokannan peruskyselyt

text:
Esimerkki poistokyselystä SQL-kielellä:
Esimerkissä poistetaan tietokannan taulusta "users" ensimmäinen vastaantuleva tietue jonka "name"-kenttä sisältää arvon "José Antonio Domínguez Bandera".


title: Tietokannan peruskyselyt

text: Näiden lisäksi monilla kyselykielillä on omia, erikoispiirteiden omaavia kyselyitä kuten yhdistämis- ja tyhjennyskysely. Näitä kyselytyyppejä ei kuitenkaan voi pitää tietokannan peruskyselyinä koska aivan kaikki tietokantakielet eivät näitä kyselytyyppejä tue.


title: Simon Ammann

text: Simon Ammann (s. 25. kesäkuuta 1981 Grabs, Sveitsi) on sveitsiläinen mäkihyppääjä. Hän asuu Schindellegissä ja edustaa seuratasolla RG Churfirsteniä.


title: Simon Ammann

text: Ammann debytoi mäkihypyn maailmancupissa Oberstdorfissa 16-vuotiaana kaudella 1997–98. Hän vakiinnutti paikkansa maailmancupin keskikastin tienoilla.


title: Simon Ammann

text: Ennen Salt Lake Cityn olympiakisoja 2002 Ammann loukkaantui, mutta kuntoutui kisoihin mennessä ja voitti täysin yllättäen olympiakultaa sekä normaali- että suurmäessä. Tätä ennen hän ei ollut voittanut yhtään maailmancupin osakilpailua. Hän jatkoi hyviä otteitaan vielä kisojen jälkeen voittamalla Oslossa normaalimäen kilpailun. Lentomäen MM-kilpailuissa hän oli Harrachovissa 2002 viides ja Planicassa 2004 neljästoista. Val di Fiemmen MM-kisoissa 2003 Ammann oli normaalimäessä kymmenes ja Torinon olympialaisissa 2006 suurmäessä viidestoista.


title: Simon Ammann

text: Mäkihyppykausi 2006–2007 alkoi Ammannin osalta hyvin. Hän voitti suurmäen kilpailun Lillehammerissa ja johti maailmancupia viiden kilpailun jälkeen ennen kuin nuoret Anders Jacobsen ja Gregor Schlierenzauer kiilasivat edelle. Mäkiviikolla Ammann sijoittui kolmanneksi, parhaina sijoituksina kaksi kolmatta sijaa. Mäkiviikon jälkeen hän kärsi epätasaisuudesta ja putosi cupissa neljänneksi. Sapporon maailmanmestaruuskilpailuissa Ammann voitti hieman yllättäen kultamitalin suurmäessä, vain 0,2 pisteen erolla nuoreen suomalaiseen Harri Olliin. Normaalimäessä hän saavutti hopeaa Adam Małyszin jälkeen. Hän voitti myös Holmenkollenin kisojen suurmäen kilpailun. Gregor Schlierenzauerin jätettyä Planicassa hypätyn kauden päätösviikonlopun väliin Ammann sijoittui maailmancup-kaudella 2006-07 kolmanneksi.


title: Simon Ammann

text: Kaudella 2008–2009 Ammann voitti Kuusamossa kauden ensimmäisen kilpailun. Hän hallitsi alkukautta voittaen osakilpailun myös Trondheimissa, Pragelatossa, Engelbergissä ja mäkiviikolla Oberstdorfissa. Mäkiviikon kokonaiskilpailussa hän sijoittui Wolfgang Loitzlin jälkeen toiseksi. Liberecin MM-kilpailuissa hän saavutti pronssia normaalimäessä ja oli suurmäessä kahdeksas. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui toiseksi.


title: Simon Ammann

text: Vancouverin olympialaisissa 2010 Ammann voitti jälleen kultaa molemmissa henkilökohtaisissa kilpailuissa. Samalla kaudella hän voitti myös maailmancupin kokonaiskilpailun sekä Nordic Tournamentin. Hän voitti kauden aikana kaikkiaan yhdeksän maailmancupin osakilpailua, muun muassa kaksi Engelbergin kilpailua. Planicassa järjestetyissä lentomäen maailmanmestaruuskilpailuissa Ammann voitti henkilökohtaisessa kilpailussa kultaa.


title: Simon Ammann

text: Ammann voitti mäkiviikolla 2010–2011 Garmisch-Partenkirchenin osakilpailun ja sijoittui kaikissa muissa kilpailuissa neljänneksi sekä mäkiviikon yhteispisteissä toiseksi. Zakopanessa hän voitti toisen osakilpailun. Oslon MM-kilpailuissa hän sai suurmäessä pronssia ja oli normaalimäessä neljäs. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui toiseksi. Lentomäen MM-kilpailuissa Vikersundissa 2012 hän oli neljästoista. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 hän sijoittui suurmäessä seitsemänneksi. Mäkiviikolla 2013–2014 hän voitti Oberstdorfin osakilpailun, sijoittui Garmisch-Partenkirchenissä kolmanneksi ja Innsbruckissa toiseksi. Mäkiviikon kokonaiskilpailussa hän oli kolmas. Kaudella 2014–2015 hän voitti Kuusamon ensimmäisen osakilpailun ja jakoi toisen kilpailun voiton Noriaki Kasain kanssa. Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui suurmäessä 14:nneksi. Lentomäen MM-kilpailuissa 2018 hän oli kahdestoista. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän sijoittui normaalimäessä 11:nneksi ja suurmäessä 13:nneksi.


title: Simon Ammann

text: Ammann on voittanut maailmancupissa yhteensä 23 kilpailua, ollut 31 kertaa toinen ja 26 kertaa kolmas (13.1.2018 mennessä).


title: Simon Ammann

text: Ammann nähtiin vuonna 2006 BBC:n tuottamassa tv-ohjelmassa "Eläinten talviolympialaiset (Animal Winter Games)". Siinä hän oli ihmisten edustajana mäkihyppykisoissa.


title: Änglagård

text: Änglagård on ruotsalainen progressiivisen rockin yhtye, jonka perustivat vuonna 1991 laulaja-kitaristi Tord Lindman ja basisti Johan Högberg. Muita jäseniä olivat mm. Mattias Olsson (lyömäsoittimet), Anna Holmgren (huilu), Thomas Johnson (piano, urut, mellotroni) ja Jonas Engdegård (kitara). Yhtye loi omaperäisen soundin, ottaen vaikutteita progressiivisen rockin klassikoilta, kuten Yes ja King Crimson.


title: Änglagård

text: Yhtyeen ensimmäinen albumi, "Hybris" ilmestyi vuonna 1992. Sitä seurasi vuonna 1994 instrumentaalinen "Epilog". Yhtye hajosi toisen albuminsa julkaisun jälkeen. Vuonna 1996 kuitenkin ilmestyi livelevy "Buried alive", joka oli nauhoitettu Yhdysvalloissa vuonna 1994. Yhtye teki lyhytaikaisen comebackin vuonna 2003. Yhtye nauttii edelleen kulttisuosiota, mutta sen studiolevyistä ilmestyy uusintapainoksia harvakseltaan.


title: La Garita

text: La Garita -kaldera on suuren tulivuorenpurkauksen synnyttämä kaldera Coloradon osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kalderan alueella oli purkauksia 40–25 miljoonaa vuotta sitten, todellinen jättiläispurkaus tapahtui 28–26 miljoonaa vuotta sitten oligoseenikaudella. Suurimman purkauksen tilavuus on arviolta 5 000 km. Tämä purkaus on suurin tunnettu tulivuorenpurkaus koskaan. Kalderan koko on 35x75 km. Kalderassa tapahtui ainakin 7 purkausta 1,5 miljoonan vuoden sisään.


title: Sixten Korkman

text: Bror Sixten Korkman (s. 3. helmikuuta 1948 Vaasa) on suomalainen Professor of Practice Aalto-yliopiston taloustieteen laitoksella vuosina 2011–2015. Vuosina 2005–2012 hän oli Elinkeinoelämän Tutkimuslaitoksen (ETLA) ja Elinkeinoelämän valtuuskunnan (EVA) toimitusjohtaja.


title: Sixten Korkman

text: Korkman valmistui ylioppilaaksi vuonna 1967, valtiotieteiden kandidaatiksi vuonna 1970 ja lisensiaatiksi 1974. Hän väitteli valtiotieteen tohtoriksi kansantaloustieteestä Helsingin yliopistosta vuonna 1980.


title: Sixten Korkman

text: Korkman oli Euroopan unionin neuvoston talouspoliittisen osaston (Ecofin) pääjohtaja vuosina 1995–2005 vastuualueinaan talous- ja finanssikysymykset sekä Euroopan unionin budjetti ja työllisyys- ja sosiaalikysymykset. Vuosina 1989–1996 Korkman toimi ylijohtajana valtiovarainministeriön kansantalousosastolla. Sitä ennen hän toimi muun muassa OECD:n sihteeristössä Pariisissa sekä eri tehtävissä Suomen Pankissa ja Helsingin yliopistossa.


title: Sixten Korkman

text: Keväällä 2004 Korkman oli ehdolla Suomen Pankin pääjohtajaksi, mutta virkaan nimitettiin Erkki Liikanen. Vuonna 2006 Korkman osallistui Bilderberg-ryhmän-kokoukseen.


title: Sixten Korkman

text: Korkmanin mukaan Suomen eurojäsenyys oli vakava erehdys.


title: Sixten Korkman

text: Korkmanin mukaan osallistumistulo on perustuloa parempi ajatus. Korkmanin mukaan tasaveromallin etuna on, että se muistuttaa yksinkertaisen verojärjestelmän eduista sekä kansantalouden tehokkaan toiminnan ja dynaamisten vaikutusten tärkeydestä.


title: Sixten Korkman

text: Korkmanin mukaan kapitalismi pitäisi laittaa kuriin, koska se liiallisena aiheuttaa köyhyyttä ja yhteiskunnallista levottomuutta. Hänen mukaansa Suomen on unohdettava veronkevennykset, mikäli Suomi ei halua lisävelkaantua.


title: Sixten Korkman

text: Korkman on hyvinvointivaltion kannattaja.


title: Sixten Korkman

text: Korkmanin vaimo Marit Korkman (k. 2012) oli psykologian professori, koulutukseltaan filosofian tohtori. Heillä on kolme lasta, joista yksi on oikeuspsykologian tohtori Julia Korkman.


Jakuuttien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta (lyhenne Jakuuttien ASNT, myös Jakutian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta, lyhenne Jakutian ASNT) on nykyisen Sahan tasavallan alueen käsittänyt autonominen sosialistinen neuvostotasavalta Siperiassa Venäjän FSNT:ssa Neuvostoliitossa. Jakuuttien ASNT:n perustamista vuonna 1922 pidetään Sahan tasavallan valtiollisen kehityksen alkamisajankohtana.


title: Jakuuttien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta

text: Jakuuttien ASNT:lla ei nimestään huolimatta ollut juurikaan itsehallintoa, vaan sitä johdettiin Neuvostoliiton keskushallinnosta Moskovasta. Jakuuttien ASNT:n perustamisen jälkeen alueen väestöä alettiin venäläistää ja alueelle alettiin siirtää slaavilaista väestöä. Venäläistäminen jatkui eri asteisena aina 1980-luvun lopulle asti.


text: Jakuuttien ASNT lakkasi olemasta 27. syyskuuta 1990, jolloin se antoi suvereenisuusjulistuksen ja muutti nimensä Saha-Jakutian sosialistiseksi neuvostotasavallaksi.


text: Jakuuttien asuinalueet katsotaan liitetyn Venäjän keisarikuntaan vuonna 1632. Tosin Venäjän valta alueella oli tuolloin pääasiassa nimellistä. Jakuuttien asuinalueesta muodostettiin Jakutskin piirikunta 1638, jonka jälkeen alueesta muodostettiin useita eri nimiä käsittäneitä hallintoalueita, kunnes 1800-luvulla perustettiin Jakutskin kuvernementti. Näillä hallintoalueilla ei kuitenkaan ollut minkäänlaista itsehallintoa, vaan ne olivat suoraan Venäjän keisarikunnan alaisuuteen kuuluvia alueita.


text: Jakuuttien kansallistunne alkoi herätä 1900-luvun vaihteessa. Venäjän Lokakuun vallankumouksen jälkeen syttyneessä Venäjän sisällissodassa jakuutteja taisteli sekä punaisten että valkoisten puolella.


text: Ensimmäisen maailmansodan ja Venäjän sisällissodan aiheuttamien mullistusten jälkeen valtansa vakiinnuttanut neuvostojohto ulotti valtansa Jakutian alueelle 1920-luvun alussa. Neuvostojohto perusti Jakuuttien ASNT:n 27. huhtikuuta 1922. Jakuuttien ASNT muodostettiin Jakutskin kuvernementistä sekä eräistä lisäalueista ja sen pääkaupungiksi tuli Jakutsk. Yhtenä merkittävänä Jakuuttien ASNT:n perustajana pidetään Maksim Ammosovia.


text: Vuonna 1925 aloitettiin Jakutian maatalouden pakkokollektivisointi. Neuvostovallalta kesti kymmenen vuotta tavoittaa kaikki Sahan paimentolaiselämää viettäneet alkuperäisasukkaat. Jakuutteja ja pohjoisia alkuperäiskansoja varten perustetetuilla kollektiivisillä maatiloilla heidän perinteiset elintapansa ja paimentolaiselämä alkoivat hävitä. Jakuutit vastustivat kollektivisointia, mikä johti tuhansien jakuuttien pidättämiseen ja teloittamiseen. Näillä joukkoteloituksilla, oli vakavat vaikutukset jakuuttien väestökehitykseen tulevina vuosikymmeninä.


text: Vuonna 1927 Ksenofontovin johtama, niin kutsuttua liittovaltiomallia kannattanut poliittinen liike vaati Jakuuttien ASNT:lle osavaltion asemaa. Liike kuitenkin tukahdutettiin ja sen jäsenet karkotettiin ja teloitettiin. Jakutiassa vaikutti 1920-luvulla myös panturkismia kannattaneita ryhmiä. Neuvostoliiton sortotoimet ja poliittiset vainot alkoivat 1930-luvulla ja monia tasavallan älymystöön kuuluvia tuomittiin pakkotyöhön tai teloitettiin. Muun muassa kirjailijat Kulakovski, Sofronov ja Neustrojev sekä valtiomiehet Ammosov ja Oijunski, tuomittiin porvarillisesta nationalismista. Näiden tuomittujen kunnia palautettiin Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen 1990-luvulla. Osana sortotoimenpiteitä jakuuttien järjestöt, koulut ja jakuutinkieliset julkaisut kiellettiin. Huolimatta sortotoimenpiteistä ja venäläistämisestä jakuutit eivät luopuneet kielestään.


text: Jakutiaa oli pidetty jo Venäjän keisarikunnan aikana poliittisten vankien karkotuspaikkana ja tätä jatkettiin myös neuvostovallan aikana.


text: Neuvostokaudella Sahan talouselämää ja teollista tuotantoa kehitettiin huomattavasti. Aldanin alueen kultakenttiä alettiin hyödyntää 1920-luvulla. Pohjoisen laivaliikennettä alettiin kehittää 1930-luvulla ja tuolloin muun muassa rakennettiin Tiksin satama Lenajoen suun lähelle. Muutenkin liikenneoloja kehitettiin, ja näin aiemmin vaikeiden yhteyksien päässä olleet alueet yhdistettiin muuhun maahan jokilaivaliikenteellä tai lentoliikenteellä. Sahan länsiosasta löydettiin suuria timanttiesiintymiä 1950-luvulla. Stalin piti tärkeänä raskaan teollisuuden luomista alueelle, jonka vuoksi alueelle siirrettiin suuria määriä slaaveja, pääasiassa venäläisiä.


text: Jakuuttien ASNT:n perustamisen aikoihin, suurin osa alueen väestöstä oli jakuutteja. Vuoteen 1931 mennessä väestössä ei ollut tapahtunut suuria muutoksia, tuolloin jakuutteja oli 81,6 prosenttia, venäläisiä 10,4 prosenttia, evenkejä 4,6 prosenttia ja muita 3,4 prosenttia. Neuvostoliiton 1930-luvulla aloittamat laajamittaiset alkuperäisväestöön kohdistuneet sortotoimenpiteet, poliittisten vankien karkotus Venäjältä ja muualta Neuvostoliitosta sekä slaavilaisen väestön siirtäminen alueen teollisuuden työvoimaksi johtivat siihen että venäläisten määrä ylitti jakuuttien osuuden ASNT:n väestöstä 1960-luvun aikana.


text: Neuvostoliitossa 1980-luvun puolivälissä alkanut Gorbatšovin uudistuspolitiikka mahdollisti jakuuttien nationalismin esiin tulon. Vuoden 1990 maaliskuussa heräsi keskustelu siitä, miksi Jakutian väestö on Neuvostoliiton köyhintä vaikka alue tuottaa suuren osan Neuvostoliiton kullasta ja timanteista.


text: Elokuussa 1990 Jakuttien ASNT:n parlamentissa alettiin keskustella suverenisuudesta, mikä muuttaisi Jakutian autonomisesta tasavallasta suvereeniksi valtioksi Venäjän yhteyteen. Kuun lopulla julistukseen liittyvät erimielisyydet neuvostossa johtivat siihen, että suvereenisuuskysymys lykättiin lakiasäätävään istuntoon. Asian tultua käsittelyyn, Jakuuttien ASNT antoi suvereenisuusjulistuksen 27. syyskuuta 1990 ja muutti nimensä muotoon Saha-Jakutian sosialistinen neuvostotasavalta. Tämä tapahtui vastoin Neuvostoliiton keskushallinnon tahtoa.


text: Elokuussa 1991 Saha-Jakutian parlamentti hyväksyi lain, mikä siirsi Saha-Jakutian SNT:n alueella toimivien valtionyhtiöiden hallinnan Neuvostoliiton keskushallinnolta Saha-Jakutian hallitukselle.


text: Mihail Nikolajev valittiin tasavallan ensimmäiseksi presidentiksi 20. joulukuuta 1991 pidetyissä vaaleissa, joissa hän sai yli 70 prosenttia äänistä. Neuvostoliitto lakkasi olemasta saman vuoden joulukuussa ja Saha-Jakutian SNT muuttui Sahan tasavallaksi. Presidentti Nikolajev antoi lausunnon, jonka mukaan Saha pysyisi Venäjän federaation osana.


title: Pekka Niemi (hiihtäjä)

text: Juho Pekka Niemi (alun perin Yli-Niemi, 15. marraskuuta 1909 Kemin maalaiskunta (nyk. Keminmaa) – 9. joulukuuta 1993 Kittilä) oli suomalainen hiihtäjä ja olympiamitalisti.


title: Pekka Niemi (hiihtäjä)

text: Seuratasolla Niemi edusti Ounasvaaran Hiihtoseuraa ja Kittilän Urheilijoita. Ammatiltaan hän oli metsäpiiripäällikkö.Pekka Niemi sijoittui toiseksi Bodenin kisojen 44 kilometrin hiihdossa 1941 ajalla 3.33.33, joka tuli myöhemmin tunnetuksi Veikko Hakulisen 50 kilometrin olympiavoittotuloksena Oslossa 1952.


title: Pekka Niemi (hiihtäjä)

text: Hiihtäjä Pekka Niemi on toinen kahdesta samannimisesta suomalaisesta olympiapronssimitalistista. Painonnostaja Pekka Niemi voitti pronssia Los Angelesissa vuonna 1984.


title: Kvaak.fi

text: Kvaak.fi on suomalainen sarjakuvaportaali, joka pyrkii edistämään suomalaista sarjakuvakulttuuria tarjoamalla kotimaisille sarjakuvanharrastajille, -tekijöille ja -kustantajille interaktiivisen suomenkielisen sarjakuvia journalistisesti käsittelevän verkkopalvelun. Palvelun mahdollistavat Suomen sarjakuvaseura, Säätöyhteisö B2 ja Nettihotelli Internet Oy. Ylläpidosta ja sisällöntuotannosta vastaavat vapaaehtoisvoimin toimivat sarjakuvanharrastajat ja -toimittajat.


title: Kvaak.fi

text: Palvelun suosituin osa-alue on keskustelufoorumi, jossa on noin 6077 rekisteröitynyttä jäsentä ja yli 358 300 kirjoitettua viestiä.Lisäksi palvelu sisältää uutisia, arvosteluita ja erilaisia sarjakuva-aiheisia artikkeleita sekä monipuolisen sarjakuvalinkkihakemiston. Sarjakuvaportaali laajeni vuonna 2007 sarjakuvagallerialla..


title: Kvaak.fi

text: Vuonna 2005 Kemin sarjakuvakeskus myönsi Kvaak.fi:lle Lehti-Lempi -palkinnon. Palkinnon vastaanotti palvelun perustaja sarjakuvantekijä ja yrittäjä Juha Kouvalainen. Myös Grafia ry on tukenut sarjakuvaportaalin ylläpitoa ja kehitystyötä apurahalla.


title: Ghanan kuningaskunta

text: Ghanan kuningaskunta (noin 750–1240) sijaitsi nykyisen Mauritanian ja Malin alueella. Se rikastui Saharan poikki kulkeneen kullan ja suolan kaupalla. Ghanan kuningaskunnasta on hyvin vähän tietoa, lähinnä Andalusian kauppiailta ja Almorovadeilta, jotka hyökkäsivät sinne 1100-luvulla.


title: Ghanan kuningaskunta

text: Ghanan nousu alkoi, kun kameli ja muut arabien tuntemat kotieläimet tuotiin alueelle. Tällöin voitiin aloittaa laajamittainen kullan, norsunluun ja suolan kauppa ja vaihdanta Saharan pohjoispuolella valmistettuihin tuotteisiin.


title: Ghanan kuningaskunta

text: Syynä valtakunnan heikkenemiselle on pidetty ilmastonmuutosta. Saharan aavikkoalueen laajeminen teki viljelemisen mahdottomaksi. Yhtenä syynä on myös pidetty Almorovadien hyökkäystä, mutta ilmastonmuutosta pidetään todennäköisempänä vaihtoehtona.


title: Ghanan kuningaskunta

text: Ghanan kuningaskuntaa seurasivat Malin kuningaskunta ja Songhain valtakunta.


title: Ghanan kuningaskunta

text: Nykyinen Ghanan valtio on ottanut nimensä Ghanan kuningaskunnasta, vaikka se sijaitseekin eri alueella. Tarinoiden mukaan kuningaskunnan henkiin jääneet pakenivat nykyisen Ghanan alueelle, mutta todisteita ei ole.


title: Antero Ojala

text: Yrjö Antero Ojala (10. joulukuuta 1916 Terijoki – 5. helmikuuta 1982 Helsinki) oli suomalainen pikaluistelija ja olympiamitalisti.


title: Antero Ojala

text: Antero Ojala voitti yllättäen vasta 19-vuotiaana olympiapronssia 5 000 metrillä Garmisch-Partenkirchenissä 1936. Myös kolmella muulla matkalla hän sijoittui kymmenen parhaan joukkoon. Yleisluistelijoiden MM-kilpailuissa hän sijoittui yhteispisteissä viidenneksi 1937. Hän kilpaili myös pyöräilyssä ja saavutti PM- ja SM-hopeaa.


title: Antero Ojala

text: Sankt Moritzin olympialaisissa 1948 Ojala luisteli 500 metrillä neljänneksitoista ajalla 44,8 ja 1 500 metrillä kahdenneksitoista. 5 000 metrillä hän oli kahdeskymmeneskuudes.


title: Antero Ojala

text: Ojala luisteli 13. tammikuuta 1952 Oulun olympiakatsastuksissa jokaisessa lajissa ja myös pisteissä toiseksi. Hänen aikansa 500 metrillä oli 46,0, 1 500 metrillä 2.28,7, 3 000 metrillä 5.10,4 sekä 5 000 metrillä 8.40,2. Toisissa olympiakatsastuksissa Kuusankoskella 26.–27. tammikuuta hän sijoittui 3 000 metrillä toiseksi ajalla 5.14,0.


title: Air Greenland

text: Air Greenland (IATA: GL, ICAO: GRL) on Grönlannin kansallinen lentoyhtiö, joka lentää Grönlannin sisäisiä lentoja, sekä Kangerlussuaqista ja Narsarsuaqista Kööpenhaminaan. Lisäksi yhtiö hoitaa mm. tilaus-, ambulanssi- ja pelastuslentoja. Lentoyhtiön kotikenttänä toimii Nuukin lentoasema. Vuonna 2006 Air Greenland kuljetti kokonaisuudessaan 310 000 matkustajaa.


title: Air Greenland

text: Yhtiö perustettiin ja se aloitti toimintansa marraskuussa 1960 Greenlandair-nimellä, jonka perustivat SAS ja kaivosyhtiö Kryolitselskabet.


title: Air Greenland

text: 1962 Grönlannin ja Tanskan hallitukset tulivat omistajiksi.


title: Air Greenland

text: 1998 Greenlandair aloitti lennot ensimmäisellä suihkukoneellaan, Boeing 757-200:lla.


title: Air Greenland

text:
2002 Greenlandair vaihtoi nimensä Air Greenland:ksi.
Yhtiön laivastoon kuuluu tammikuussa 2018 seuraavat koneet:


title: Air Greenland

text: Air Greenland lentää säännöllisesti seuraaviin kohteisiin (syyskuu 2005):Air Greenland lensi Baltimoreen kesäkuusta elokuuhun 2007. Suunnitelmat reitin uudelleenavaamisesta peruttiin 10.3.2008 koska reitti tuotti tappiota, Yhdysvaltain dollarin kurssi oli laskenut sekä kalliin polttoaineen vuoksi.


title: Lauri Silvennoinen (hiihtäjä)

text: Lauri Johannes Silvennoinen (7. marraskuuta 1916 Kesälahti – 24. joulukuuta 2004 Lahti) oli suomalainen hiihtäjä ja olympiamitalisti. Lisäksi hän oli 1940-luvulla aktiivi rata- ja maastojuoksija.


title: Lauri Silvennoinen (hiihtäjä)

text: Silvennoinen voitti olympiahopeaa 4 × 10 kilometrin viestissä Sankt Moritzin talvikisoissa vuonna 1948. Hän hiihti viestissä ensimmäisen osuuden. Hän osallistui jo Lahden MM-kisoihin 1938 mutta ei menestynyt. Cortina d'Ampezzon MM-kisoissa 1941 hän voitti kultaa viestissä ja pronssia 18 kilometrillä, mutta nämä kisat julistettiin sodan jälkeen epävirallisiksi.


title: Lauri Silvennoinen (hiihtäjä)

text: Seuratasolla Silvennoinen edusti Pohjois-Karjalan Hiihtoseuraa ja Lahden Hiihtoseuraa. Hän voitti Suomen mestaruuden 18 kilometrillä 1943, 30 kilometrillä 1944 sekä viestissä LHS:n ankkurina vuosina 1943, 1944, 1947 ja 1948.


title: Lauri Silvennoinen (hiihtäjä)

text: Juoksijana Silvennoinen sijoittui 800 metrillä viidenneksi Kalevan kisoissa 1940 sekä neljänneksi SM-maastojen pitkällä matkalla 1947 ja voitti useita Lahden piirin mestaruuksia eri matkoilla Lahden Ahkeran edustajana. Hänen omat ennätyksensä olivat: 800 metrillä 1.58,3, 1 500 metrillä 4.03,0 ja 3 000 metrillä 8.43,4.


title: Lauri Silvennoinen (hiihtäjä)

text: Silvennoinen oli ikämiesvuosinaan aktiivi suunnistaja; hän voitti useita Suomen mestaruuksia edustaessaan Lahden Suunnistajat-37:ää.


title: Lauri Silvennoinen (hiihtäjä)

text: Aktiiviuransa jälkeen Silvennoinen toimi Suomen Hiihtoliiton johto-, valmennus- ja huoltotehtävissä sekä Lahden Hiihtoseuran johtokunnassa. Ammatiltaan hän oli poliisi ja ylietsivä.


title: Toralf Engan

text: Toralf Engan (s. 1. lokakuuta 1936 Hølonda) on norjalainen mäkihypyn olympiavoittaja ja maailmanmestari. Hänen urheilu-uransa menestyksekkäimmät vuodet ajoittuivat 1960-luvun alkupuolelle.


title: Toralf Engan

text: Engan voitti pienen mäen maailmanmestaruuden ja sijoittui isossa mäessä neljänneksi Zakopanen MM-hiihdoissa 1962, kun yksissä hiihdon arvokisoissa kilpailtiin ensi kerran kaksi mäkikilpailua. Kauden 30 kilpailustaan hän hävisi vain kaksi, MM-kisojen ison mäen sekä Norjan mestaruuskilpailun. Seuraavana talvena hän voitti ylivoimaisella 51 pisteen erolla Keski-Euroopan mäkiviikon kokonaiskilpailun oltuaan paras kolmessa osakilpailussa neljästä. Innsbruckin talviolympialaisissa 1964 hän voitti suurmäessä kultaa ja pienessä mäessä hopeaa.


title: Toralf Engan

text: Engan voitti mäkikilpailun Ruotsin hiihtokisoissa vuosina 1961–1963 ja Holmenkollenilla vuonna 1962, jolloin hänelle myönnettiin myös Holmenkollen-mitali. Hänet valittiin Norjan parhaaksi urheilijaksi vuonna 1962.


title: Karkun evankelinen opisto

text: Karkun evankelinen opisto on Sastamalan Karkussa Rautaveden rannalla sijaitseva Suomen luterilaisen evankeliumiyhdistyksen (SLEY) omistama kansanopisto. Opistossa toimii peruskoululinja, lukiolinja, raamattukoulutusta, eräopaskoulutus ja useita lyhytkursseja.


title: Karkun evankelinen opisto

text: Opiston rehtorina on vuodesta 2001 lähtien toiminut Pentti Rantanen.


title: Karkun evankelinen opisto

text: Orpokotiyhdistys Siunauksela perusti kansanopiston vuonna 1918 ensimmäiseksi evankeliseksi kansanopistoksi Suomeen. Ensimmäinen rehtori oli kirjailija ja lähetyssaarnaaja Pietari Kurvinen. Opisto toimi Nokian Maatialassa Siunaukselan orpokodin tiloissa pari ensimmäistä vuotta. Vuonna 1920 ostettiin huutokaupasta Mäkipään entinen ratsutila Karkusta, jossa opisto on toiminut vuodesta 1920 lähtien. 1920-luvun lopussa opistoa laajennettiin viereisen, kihlakunnantuomari Mikael Paqvalinin vuonna 1905 rakennuttaman Mainiemen huvilan ostolla. Opisto toimi tässä huvilassa, kunnes huvila paloi 1959. Sen entisellä paikalla sijaitsee opiston nykyinen päärakennus, joka on valmistunut 1961.


title: Karkun evankelinen opisto

text: Nurmeksen evankelinen opisto toimi osana Karkun opistoa vuosina 1995–2005, minkä jälkeen Nurmeksen opisto lakkautettiin.


title: Kodin suuri tietosanakirja

text: Kodin suuri tietosanakirja on vuosina 1975–1983 julkaistu 18-osainen suomenkielinen tietosanakirja.


title: Kodin suuri tietosanakirja

text: "Kodin suuren tietosanakirjan" päätoimittaja oli Matti Hakala ja julkaisija Weilin+Göös. Se perustui "Tiedon värikkääseen maailmaan".


title: Kodin suuri tietosanakirja

text: Sarjan osat ovat:


title: Kodin suuri tietosanakirja

text: Osien 1–15 yhteinen ISBN 951-35-1271-1. Täydennysosien yhteinen ISBN 951-35-2837-5. Osista 1–15 otettiin toinen painos 1976–1982, osista 1–13 kolmas painos 1977–1982, osista 1–11 neljäs painos 1979–1981, osista 1–6 viides painos 1979–1981 ja osista 1–5 kuudes painos 1981.


title: Teuvo Laukkanen

text: Teuvo Johannes Laukkanen (16. heinäkuuta 1919 Pielavesi – 14. toukokuuta 2011 Pielavesi) oli suomalainen hiihtäjä ja olympiamitalisti.


title: Teuvo Laukkanen

text: Laukkanen voitti olympiahopeaa 4 × 10 kilometrin viestissä Sankt Moritzin talvikisoissa vuonna 1948. Hän hiihti viestissä toisen osuuden. Samojen kisojen 18 kilometrillä hän sijoittui kahdeksanneksi.


title: Teuvo Laukkanen

text: Seuratasolla Pielaveden Sampoa, Joensuun Katajaa ja Kuopion Poliisi-Urheilijoita edustanut Laukkanen voitti Suomen mestaruuden 30 kilometrillä ja 3 × 10 kilometrin viestissä vuonna 1945. Lisäksi hän sai urallaan kaksi SM-hopeaa ja kaksi SM-pronssia. Salpausselän Kisoissa hän voitti 18 kilometrin kilpailun vuonna 1944 ja Ounasvaaralla 30 kilometriä vuonna 1943.


title: Teuvo Laukkanen

text: Ammatiltaan Laukkanen oli ylikonstaapeli. Hänen poikansa Matti Laukkanen saavutti hiihdon SM-mitaleja nuorten sarjassa 1960-luvulla.


title: Karl Schnabl

text: Karl Schnabl (s. 8. maaliskuuta 1954 Villach, Kärnten) on itävaltalainen mäkihypyn olympiavoittaja. Schnablin uran menestyksekkäimmät vuodet ajoittuivat 1970-luvun puoliväliin, jolloin hän oli lajissaan maailman huipulla.


title: Karl Schnabl

text: Schnabl voitti talven 1974–1975 Keski-Euroopan mäkiviikolla kolme osakilpailua mutta epäonnistui ensimmäisessä osakilpailussa Obertsdorfissa ja sijoittui kokonaispisteissä kolmanneksi. Seuraavana talvena hän oli mäkiviikon kokonaispisteissä toinen. Hänen ensimmäinen arvokisamitalinsa oli pronssi lentomäen MM-kisoista Kulmista vuonna 1975.


title: Karl Schnabl

text: Innsbruckin olympialaisissa 1976 Schnabl voitti kultaa suurmäestä ja saavutti normaalimäestä pronssia. Lahden MM-kisoissa 1978 hän sijoittui normaalimäessä neljänneksi mutta ei loukkaantumisen vuoksi pystynyt osallistumaan suurmäen kilpailuun.


title: Karl Schnabl

text: Schnabl voitti mäkikilpailun Salpausselän Kisoissa vuosina 1975 ja 1976 sekä Holmenkollenilla vuonna 1976.


title: Sauli Rytky

text: Sauli Rytky (s. 6. kesäkuuta 1918 Haapavesi – 28. tammikuuta 2006 Haapavesi) oli suomalainen hiihtäjä ja olympiamitalisti.


title: Sauli Rytky

text: Rytky voitti olympiahopeaa 4 × 10 kilometrin viestissä Sankt Moritzin talvikisoissa vuonna 1948. Hän hiihti viestissä kolmannen osuuden. Samoissa kisoissa hän sijoittui 18 kilometrillä kuudenneksi edellään neljä ruotsalaista ja yksi suomalainen. Lahden MM-kilpailuissa 1938 Rytky sijoittui 18 kilometrillä 48:nneksi.


title: Sauli Rytky

text: Seuratasolla Rytky edusti Haapaveden Urheilijoita ja Ounasvaaran Hiihtoseuraa. Hän voitti Suomen mestaruuden 18 kilometrillä vuonna 1944. Bodenin hiihtokisoissa hän voitti 18 kilometrin kisan vuonna 1945 ja oli samana vuonna Salpausselän Kisoissa toinen.


title: Sauli Rytky

text: Aktiiviuransa jälkeen Rytky toimi Suomen Hiihtoliiton liittovaltuustossa vuosina 1963–1968 sekä hiihdon piirivalmentajana. Ammatiltaan hän oli maanrakennusurakoitsija ja sivutoiminen maanviljelijä.


title: SS Edmund Fitzgerald

text: Höyrylaiva SS Edmund Fitzgerald (usein pelkästään "Fitzgerald", "Fitz" tai "Big Fitz") oli Yhdysvalloissa rakennettu oman aikansa mittapuun mukaan suurikokoinen Suurten järvien malminkuljetuksiin tarkoitettu rahtialus, joka katosi miehistöineen syysmyrskyssä Yläjärvellä 10. marraskuuta 1975. Alus upposi niin nopeasti, että sen 29-henkinen miehistö ei ehtinyt lähettää minkäänlaista hätäsanomaa. Aluksen hylky lepää Yläjärven pohjassa 162 metrin syvyydessä Kanadan aluevesillä, sijainnissa 46°59.9′N 85°6.6′W, noin 27 kilometriä Whitefish Bayn suulta länteen. Myöhemmin Gordon Lightfootin säveltämä balladi "The Wreck of the Edmund Fitzgerald" teki tapauksesta Suurten järvien tunnetuimman haaksirikon.


title: SS Edmund Fitzgerald

text: "Edmund Fitzgerald" oli 222,2 metrin pituinen Suurten järvien liikenteeseen tarkoitettu, kantavuudeltaan 23 000 tonnin bulk-rahtialus. Aluksen suurta ruumaa peitti kaikkiaan 21 kahdeksan millimetrin teräksestä valmistettua vesitiivistä luukkua, joista jokainen oli mitoiltaan 3,53 x 16,5 metriä. Kun alus valmistui Great Lakes Engineering Works -yhtiön telakalla River Rougessa Michiganissa vuonna 1958, se oli suurin koskaan Suurilla järvillä purjehtinut alus. Vertailun vuoksi on mainittava, että nykyaikaiset Suurten järvien rahtilaivat ovat 305 metrin pituisia ja 32 metrin levyisiä, kantavuudeltaan jopa 46 000 tonnin aluksia. Alun perin "Fitzgeraldin" höyrykattilat olivat hiilipolttoisia, mutta ne muutettiin öljypolttoisiksi talven 1971–1972 aikana.


title: SS Edmund Fitzgerald

text: Aluksen omisti Northwestern Mutual Life Insurance Company Milwaukeesta, Wisconsinista, ja sen vuokrasi tilauslikenteeseen Oglebay Norton Corporationin Columbia Transportation Division. Alus kuljetti rautamalmipellettejä Minnesotan Duluthista Detroitiin, Toledoon ja muihin Suurten järvien itäisiin satamiin. Alus nimettiin Northwestern Mutual -vakuutusyhtiön toiminnanjohtajan mukaan, ja sen kastoi hänen vaimonsa.


title: SS Edmund Fitzgerald

text: "Fitzgerald" lähti 26 116 tonnin rautamalmilastissa Superiorista Wisconsinista 9. marraskuuta 1975 kohti Detroitia Michiganissa. Aluksen päällikkönä toimi Ernest M. McSorley. Alus ylitti Yläjärveä noin 13 solmun (24 km/h) nopeudella kohdatessaan rajun syysmyrskyn. Myrsky raivosi yli 32 metrin sekuntinopeudella, ja aallot löivät yli viiden metrin korkuisina. Toinen rahtialus, "Arthur M. Anderson", seurasi "Fitzgeraldia" jonkin matkan päässä. Myrskyn vuoksi Yläjärven itäpäässä Sault Sainte Mariessa sijaitsevat Soon kanavan sulut oli suljettu, ja molemmat laivat hakeutuivat etsimään suojaisampia vesiä lähempää Kanadan rannikkoa. Myöhemmin laivojen oli tarkoitus ylittää Whitefish Bay ja suunnata kohti Sault Sainte Marieta.


title: SS Edmund Fitzgerald

text: Marraskuun kymmenennen päivän iltapäivänä "Fitzgerald" ilmoitti kallistumasta ja että alus oli kärsinyt jonkin verran vaurioita. Muun muassa aluksen tutka-antenni oli kadonnut myrskyssä. Mikään ei kuitenkaan viitannut vakaviin ongelmiin. "Fitzgerald" hiljensi nopeutta päästäkseen "Andersonin" tutkan kantomatkan sisäpuolelle, ja jonkin aikaa perässä tullut "Anderson" ilmoitti radioitse tutkatietoja "Fitzgeraldille" opastaen tätä kohti suojaisampaa Whitefish Baytä.


title: SS Edmund Fitzgerald

text: Viimeinen yhteydenotto "Fitzgeraldilta" tapahtui kello 19.10, kun alukselta ilmoitettiin, että he pärjäisivät tästä eteenpäin. Vain muutamia minuutteja myöhemmin alus yhtäkkiä katosi "Andersonin" tutkaruudulta, eikä minkäänlaista hätäviestiä koskaan lähetetty. Kello 19.20 mennessä "Anderson" ei saanut "Fitzgeraldista" minkäänlaista tutkakaikua eikä saanut alukseen radioyhteyttä. Kello 20.32 "Andersonin" miehistö ilmoitti rannikkovartiostolle huolensa "Fitzgeraldin" kohtalosta.


title: SS Edmund Fitzgerald

text: Kun katoamisesta oli ilmoitettu, etsinnät eloonjääneiden löytämiseksi käynnistettiin. Alkuvaiheessa etsintöihin osallistuivat "Arthur M. Andersonin" lisäksi toinen rahtialus, SS "William Clay Ford". Kolmas alus, kanadalainen "Hilda Marjanne," ei voinut osallistua etsintöihin asettamatta alusta ja miehistöä vaaraan myrskyn vuoksi. Yhdysvaltain rannikkovartiosto lähetti kolme lentokonetta etsintöihin mutta ei myrskyn vuoksi voinut lähettää yhtään pinta-alusta. Rannikkovartioston alus "Woodbrush" lähti kahden ja puolen tunnin kuluttua ilmoituksesta, mutta se ei päässyt ilmoitetulle tapahtumapaikalle ennen kuin vuorokauden kuluttua. Etsinnöissä vedestä nostettiin runsaasti rojua, mukaan lukien pelastuslauttoja ja -veneitä, mutta yhtään eloonjäänyttä ei löydetty.


title: SS Edmund Fitzgerald

text: "Edmund Fitzgeraldin" hylyn löysi ensimmäisenä Yhdysvaltain laivaston lentokone, jonka sukellusveneiden etsintään tarkoitetut instrumentit havaitsivat aluksen ja rautamalmilastin aiheuttaman magneettisen poikkeaman. Marraskuun 14.–16. päivän aikana rannikkovartiosto tutki hylkyä kaikuluotaimella. Sonarin kuvissa voitiin todeta kaksi suurta kappaletta lähellä toisiaan järven pohjalla. Marraskuun 22.–25. päivä hylyllä teki lisätutkimuksia yksityinen yrittäjä, Seaward, Inc.


title: SS Edmund Fitzgerald

text: Vuonna 1976 toukokuun 20.–28. päivien välisenä aikana miehittämätön laivaston sukellusalus "CURV III" valokuvasi hylkyä kahdella mustavalkovideokameralla ja yhdellä tavallisella kameralla. "CURV III:n" ottamista kuvista voitiin todeta "Fitzgeraldin" katkenneen kahteen osaan ja hylynkappaleiden lepäävän yli 160 metrin syvyydessä, perinteisin välinein suoritettavan sukelluksen ulottumattomissa.


title: SS Edmund Fitzgerald

text: Hylyn keulaosa on arviolta 84 metrin pituinen ja lepää pohjassa oikein päin. Hylyn peräosa lepää ylösalaisin 52 metrin päässä keulaosasta, kääntyneenä 50° keulaosan kölilinjaan nähden. Hylyn keskiosasta on jäljellä vain runsaasti vääntyneitä metallinkappaleita ja rautamalmipellettien muodostamia kekoja.


title: SS Edmund Fitzgerald

text: Kun "Fitzgerald" katosi, uskottiin aluksen katkenneen pinnalla aaltojen aiheuttaman metallin väsymisen vuoksi. Aiemmin tapahtuneista vastaavanlaisista pinnalla tapahtuneista hajoamisista johtuen uskottiin, että keula- ja peräosat saattaisivat olla jopa kilometrien päässä toisistaan. Kun hylyn keula ja perä löytyivät vain muutamien kymmenien metrien päässä toisistaan, pääteltiin aluksen katkenneen vasta sen osuttua pohjaan.


title: SS Edmund Fitzgerald

text: Rannikkovartioston tutkimus osoitti osaltaan, että turman syynä olivat olleet riittämättömät luukkujen kiinnitykset. Tutkimuksen mukaan kiinnikkeet eivät sulkeneet luukkuja riittävän tiiviisti, vaan vesi pääsi tunkeutumaan lastiruumaan. Tutkimuksen mukaan vuoto tapahtui havaitsemattomasti päivän aikana aiheuttaen lopulta kelluvuuden ja tasapainon menetyksen. Tämän vuoksi alus olisi painunut aaltoihin varoituksetta.


title: SS Edmund Fitzgerald

text: Tutkimusrapotti kuitenkin osoittautui ristiriitaiseksi. Yleisin vaihtoehtoinen teoria esittää, että kun myrsky oli vienyt aluksen tutkalaitteet, miehistö oli pakotettu ohjaamaan alusta luottaen epätarkkoihin karttoihin. Tämän vuoksi "Fitzgerald" oli ajanut matalikolle saaden vaurioita pohjaansa ilman, että miehistö olisi asiaa edes havainnut. Pohjavaurio aiheutti lopulta aluksen nopean uppoamisen. Teoriaa tukee "Fitzgeraldin" viimeinen radioviesti, josta ei ollut havaittavissa mitään huolta aluksen kunnosta. Vaikka teoria olisi totta, on sitä hankala todistaa, sillä hylky on hautautuneena pohjamutaan lastiviivojaan myöten, joten keulaosan pohjavaurioita on mahdotonta tarkastaa.


title: SS Edmund Fitzgerald

text: "Edmund Fitzgeraldin" laivakello nostettiin hylystä 4. heinäkuuta 1995 ja sijoitettiin kunnostuksen jälkeen Great Lakes Shipwreck Museumiin Whitefish Pointissa lähellä Paradisen kylää Michiganissa. "Fitzgerald" oli jo aiemmin kadottanut ankkurinsa Detroitjoella, ja se on nykyisin näytteillä Dossin Great Lakes Museumissa Detroitissa.


title: SS Edmund Fitzgerald

text: Vuorokausi haaksirikon jälkeen Detroitin Mariners' Churchin kelloa soitettiin 29 kertaa, kerran jokaisen haaksirikossa menehtyneen muistoksi. Mariners' Church pitää edelleen kerran vuodessa muistotilaisuuden, jonka yhteydessä luetaan "Fitzgeraldin" miehistön nimet ja soitetaan kelloa jokaisen luetun nimen jälkeen.


title: SS Edmund Fitzgerald

text: Vaikka "Fitzgerald" on viimeinen Suurilla järvillä uponnut laiva, sen hylky ei lepää yksin suurien vesimassojen keskellä. Suurilla järvillä on vaiheikas merenkulkuhistoria, ja niiden pohjassa lepää tuhansia laivanhylkyjä. Yksinään vuosina 1878–1898 Suurilla järvillä haaksirikkoutui lähes 6 000 alusta, joista neljännes kirjattiin kokonaan menetetyiksi. Useat alukset yksinkertaisesti katosivat jäljettömiin myrskyssä matkustajineen ja miehistöineen.


title: SS Edmund Fitzgerald

text: Kaikki Suurten järvien hylyt ovat suojelukohteita, mutta useita niistä on kuitenkin otettu sukellusturismin käyttöön. Joissakin tällaisissa hylkypuistoissa sijaitsee useita uponneita aluksia.


title: SS Edmund Fitzgerald

text: Vuonna 2005 käynnistyi hanke muistomerkin saamiseksi Washington, D.C.:hen Suurilla järvillä menehtyneiden merimiesten muistoksi. Aiemmin kampanja marraskuun 10. päivän julistamiseksi Suurten järvien merimiesten päiväksi ("Great Lakes Mariners Day") kaatui, kun edustajainhuone lakkautti kongressin asettamien muistopäivien perinteen.


title: SS Edmund Fitzgerald

text: Vuonna 1986 Steven Dietz ja Eric Peltoniemi kirjoittivat "Ten November" -musikaalin "Edmund Fitzgeraldin" uppoamisen muistoksi. Vuonna 2005 musikaali muokattiin uudeksi "The Gales of November" -musikaaliksi, ja se esitettiin "Fitzgeraldin" haaksirikon 30-vuotispäivänä Fitzgerald-teatterissa St. Paulissa Minnesotassa. Musikaalin kertojana toimi Kevin Kling ja esiintyjinä olivat laulajat Prudence Johnson, Ruth MacKenzie ja Claudia Smith. Kuoron ja orkesterin muodostivat Peter Ostroushko (viulu ja mandoliini), Dan Chouinard (piano ja haitari), Eric Peltoniemi (kitara), ja Jeff Willkomm (bassokitara).


title: SS Edmund Fitzgerald

text: Koko "Edmund Fitzgeraldin" 29-henkinen miehistö menetti onnettomuudessa henkensä. Heidän ruumiitaan ei ole löydetty.


title: Vladimir Belousov

text: Vladimir Pavlovitš Belousov (, s. 14. heinäkuuta 1946 Seuloskoi, Leningradin alue, Neuvostoliitto) on venäläinen, Neuvostoliittoa edustanut mäkihyppääjä, jonka uran parhaat vuodet ajoittuivat 1960-luvun lopulle.


title: Vladimir Belousov

text: Grenoblen talviolympialaisissa 1968 Belousov voitti suurmäen olympiakultaa; hän voitti Tšekkoslovakian Jiří Raškan 1,9 pisteellä hypättyään molemmilla kierroksilla puoli metriä tätä pidemmälle. Belousov ei ollut kisoissa ennakkosuosikki; edellisissä Neuvostoliiton-mestaruuskilpailuissa hän oli sijoittunut vasta 16:nneksi. Olympialaisten pienen mäen kilpailussa Belousov sijoittui kahdeksanneksi. Vuonna 1968 Belousov voitti myös Holmenkollenin ja Ounasvaaran kisoissa. Seuraavana talvena hän voitti ainoan Neuvostoliiton-mestaruutensa. Vuonna 1970 hän sijoittui Vysoké Tatryn MM-kilpailujen pikkumäessä kuudenneksi sekä voitti Holmenkollenin ja Falunin kilpailut.


title: Hubblen luokittelu

text: Hubblen järjestelmä on galaksityyppien luokittelutapa, jonka keksi Edwin Hubble vuonna 1926. Tätä luokittelua kutsutaan myös äänirautadiagrammiksi. Nimitys tulee luokittelun graafisesta ulkoasusta. Galaksityypit on jaoteltu seuraavasti:Hubble perusti järjestelmänsä ajansaatossa ottamiinsa valokuviin galakseista. Hän uskoi, että elliptiset galaksit olivat kaikkien galaksien ensimmäinen muoto, josta ne sitten kehittyivät lopulliseen muotoonsa. Tämä aikainen ajatus jätti jälkeensä astronomien erikoiskielessä esiintyvät termit; ”aikainen tyyppi” ja ”myöhäinen tyyppi”.


title: Hubblen luokittelu

text: Seuraavat tiedot perustuvat uusiin tutkimuksiin galaksityypeistä. Näiden tietojen perusteella astronomit kehittivät teorian galaksien kehityksestä, jonka mukaan elliptiset galaksit ovatkin todellisuudessa kierteisgalaksien ja epäsäännöllisten galaksien törmäyksen tulos.


title: August Kiuru

text: August ”Aku” Kiuru (12. heinäkuuta 1922 Sakkola – 24. helmikuuta 2009 Hartola) oli sodanjälkeisen ajan suomalainen maastohiihtäjä, maailmanmestari ja olympiamitalisti.


title: August Kiuru

text: Seuratasolla Kiuru edusti Joutsenon Kullervoa, Tainionkosken Urheilijoita, Imatran Jyskettä ja Lahden Hiihtoseuraa.


title: August Kiuru

text: Kiuru sijoittui Sverdlovskin hiihtokilpailuissa 10. tammikuuta 1954 30 kilometrillä kolmanneksikymmenenneksitoiseksi, kaksi päivää myöhemmin 15 kilometrillä kahdenneksikymmenenneksi ja 15. tammikuuta 50 kilometrillä neljänneksitoista.


title: August Kiuru

text: Hiihtouransa jälkeen Kiuru toimi Suomen hiihtomaajoukkueen huoltotehtävissä kaikissa hiihdon arvokisoissa vuosina 1958–2005. Kiuru työskenteli myös suksenkehittäjänä ja tuotantopäällikkönä suomalaisissa suksitehtaissa – Järvisen tehtailla Lahdessa vuosina 1958–1970, Karhun tehtailla Kiteellä 1971–1975 ja Peltosen tehtailla Hartolassa 1976–1987.


title: August Kiuru

text: Kiuru sai opetusministeriön Pro Urheilu -palkinnon vuonna 2003.


title: Martti Huhtala

text: Martti Elias Huhtala (12. marraskuuta 1918 Rovaniemi – 25. lokakuuta 2005 Rovaniemi ) oli suomalainen yhdistetyn hiihtäjä ja olympiamitalisti.


title: Martti Huhtala

text: Huhtala voitti olympiahopeaa yhdistetyssä ja sijoittui kymmenenneksi 18 kilometrin hiihdossa St. Moritzin kisoissa 1948. Hän oli yhdistetyn hiihto-osuuden toiseksi nopein hiihtäjä Heikki Hasun jälkeen. Yhdistetyn kilpailun jälkeen Huhtalan ilmoitettiin ensin jääneen kolmanneksi 0,4 pisteen erolla Ruotsin Sven Israelssoniin. Suomalaiset kuitenkin jättivät vastalauseen, sillä pistelaskussa ei ollut käytetty interpolointia. Vastalause tuotti tuloksen, ja Huhtala nousi hopealle 0,25 pisteen erolla. Huhtalan hypyt kantoivat 62, 61 ja 61,5 metriä. Tyylipisteet olivat 16 pisteen paremmalla puolella. MM-kisoihin hän osallistui Rumfordissa 1950 ja sijoittui siellä seitsemänneksi yhdistetyssä ja 20:nneksi 18 kilometrin hiihdossa.


title: Martti Huhtala

text: Seuratasolla Huhtala edusti Ounasvaaran Hiihtoseuraa, jonka puheenjohtajana hän toimi vuosina 1955–1956 ja 1968–1971.


title: Martti Huhtala

text: Martti Huhtala syntyi Rovaniemellä marraskuussa 1918 satulaseppä Elias Huhtalan ja Hilja Huhtalan (o.s. Alaruokanen) perheeseen, johon syntyi yhteensä kuusi poikaa ja kaksi tyttöä. Perheen äiti kuoli lapsivuoteeseen Huhtalan ollessa viisivuotias. Huhtalan isä oli lestadiolainen maallikkosaarnaaja. Huhtalan veli Paavo Huhtala (1910–1948) oli yleisurheilija, joka voitti kymmenottelun Suomen-mestaruuden vuonna 1934.


title: Martti Huhtala

text: Huhtala valittiin kadettikurssille 23. Kurssi kuitenkin keskeytyi talvisodan sytyttyä, ja Huhtala toimi talvisodan aikana kouluttajana. Jatkosodassa Huhtala palveli etulinjassa lähettiupseerina, adjutanttina ja komppanian päällikkönä.


title: Martti Huhtala

text: Sotien jälkeen Huhtala osallistui asekätkentään majuri Aito Keravuoren apulaisena eri puolilla Pohjois-Suomea. Hän onnistui välttämään kiinnijäämisen ja piti osallisuutensa asekätkentään salassa kuolemaansa saakka. Asia tuli julkisuuteen vasta marraskuussa 2018 sanomalehti Kalevan kirjoitettua siitä Huhtalaa käsittelevässä artikkelissa.


title: Martti Huhtala

text: Huhtala työskenteli ammattiupseerina vuoteen 1965 saakka yleten everstiluutnantiksi. Tämän jälkeen hän työskenteli Pohjoismaiden Yhdyspankin konttorinjohtajana Muoniossa ja Rovaniemiellä ja jäi eläkkeelle vuonna 1975.


title: Martti Huhtala

text: Huhtala oli naimisissa kaksi kertaa, ja hänellä oli kuusi lasta.


title: Armin Kogler

text: Armin Kogler (s. 4. syyskuuta 1959 Schwaz, Itävalta) on itävaltalainen uransa lopettanut mäkihyppääjä.


title: Armin Kogler

text: Koglerin uran menestyksekkäimmät vuodet ajoittuvat 1970- ja 1980-lukujen vaihteen tietämille, jolloin hän oli maailman huipulla. Vuonna 1979 Kogler voitti lentomäen maailmanmestaruuden ja hyppäsi uuden maailmanennätystuloksen, 180 metriä.


title: Armin Kogler

text: Mäkihypyn maailmancupin kokonaiskilpailun Kogler voitti kahdesti peräkkäin kausina 1980/1981 ja 1981/1982. Keski-Euroopan mäkiviikolla hän sijoittui toiseksi maanmiehensä Hubert Neuperin jälkeen kaudella 1980/1981. Oslon MM-kisoissa 1982 hän voitti normaalimäestä kultaa ja suurmäestä pronssia. Seefeldin MM-kisoissa 1985 hän oli mukana Itävallan hopeaa saavuttaneessa joukkuemäen ryhmässä.


title: Lassi Parkkinen

text: Lauri Rikhard ”Lassi” Parkkinen (8. toukokuuta 1917 Varkaus – 3. lokakuuta 1994) oli suomalainen pikaluistelija, maailmanmestari ja olympiamitalisti.


title: Lassi Parkkinen

text: Lassi Parkkinen kasvoi Ensossa, jossa hän edusti paikallista Enson Kisailijoita. Pikaluistelun lisäksi hän oli mukana seuran vapaaliikevoimisteluryhmässä sekä pelasi Kisailijoiden pesäpallojoukkueessa Suursarjaa vuosina 1938 ja 1939. Parkkinen valittiin vuonna 1938 Itä-Länsi - otteluun Idän varamieheksi.


title: Lassi Parkkinen

text: Pikaluistelu-urallaan hän saavutti nuorten SM-pronssia 1935, oli seuraavana olympiatalvena 1936 viides miesten SM-kisoissa. Vuonna 1938 Parkkinen pääsi ensimmäisen kerran MM-kisoihin, jotka pidettiin Sveitsin Davosissa. Sijoitus oli yhdeksäs. Seuraavana vuonna kevään 1939 MM-kisoissa Helsingissä ylioppilaskirjoitusten vuoksi harjoittelu ei ollut niin intensiivistä, joten hän karsiutui viimeiseltä matkalta.


title: Lassi Parkkinen

text: Kesällä 1939 Parkkinen aloitti asevelvollisuutensa, osallistui talvisotaan Karjalan kannaksella. Jatkosodassa hän palveli Itä-Karjalassa Syvärijoen alueella. Sodan aikana hän kilpaili muutamia kertoja ns. asemasodan aikana ja voitti mm. Suomen mestaruuden vuosina 1941, 1943 ja 1944. Välittömästi sodan jälkeen hän aloitti opiskelun Teknillisessä korkeakoulussa, josta hän valmistui diplomi-insinööriksi vuonna 1952. Hän oli mennyt tosin jo opiskelujen alkuvaiheessa töihin Enso-Gutzeitin pääkonttorin osto-osastolle vuonna 1948.


title: Lassi Parkkinen

text: Pikaluistelijan urheilu-ura jatkui välittömästi sodan jälkeen. Hän menestyi ensimmäisen kerran kansainvälisissä kisoissa keväällä 1946 Oslossa sijoittumalla toiseksi 10 000 metrillä. Seuraavana talvena 1947 hän voitti ensin Davosissa ylioppilaiden MM-kisat ja sen jälkeen maailmanmestaruuden Oslossa. Ennen viimeistä MM-kisojen lajia eli 10 000 metriä Norjan Sverre Farstad johti pistetilannetta niin, että Parkkisen oli voitettava Farstad 21 sekunnilla. Miehet luistelivat parina. Parkkinen voitti 31,4 sekunnilla parinsa Farstadin, ja näin Parkkisesta leivottiin maailmanmestari. Vuoden 1947 suoritusten perusteella Parkkisesta leivottiin vuoden urheilija Suomessa yhdessä maratonjuoksija Mikko Hietasen kanssa.


title: Lassi Parkkinen

text: Seuraavana talven St. Moritzin talviolympialaisissa Parkkinen saavutti pisimmällä matkalla eli 10 000 metrillä olympiahopeaa ajalla 17.36,0 maanmiehensä Pentti Lammion sijoittuessa pronssille. Kulta meni Ruotsiin Åke Seyffarthille lähes 10 sekunnin erolla. Parkkinen oli jo aiemmin saavuttanut neljännen sijan 1 500 metrillä ajalla 2.19,6 häviten pronssin 0,7 sekunnilla. 5 000 metrillä hän oli yhdeksäs ajalla 8.45,0 ja 500 metrillä kuudestoista.


title: Lassi Parkkinen

text: Olympiavuoden jälkeen vuoden 1949 MM- ja EM-kisoista tuli välivuosi menestyksen suhteen. Kaudella 1950 tulokset olivat jo parempia. Helsingin EM-kisoissa hän oli yhteispisteissä viides, 500 metrillä toinen ja 1 500 metrillä kolmas. Syksyllä 1951 olympiatalven edellä Parkkisen harjoittelu parani. Niinpä hän otti kuuden vuoden tauon jälkeen Suomen mestaruuden. Ennen olympialaisia järjestetyissä EM-kisoissa Östersundissa Parkkinen saavutti neljännen sijan. Oslon olympiakisoissa Bislettillä Parkkinen ei yltänyt aivan mitaleille: 500 metrillä kuudes, 1 500 metrillä kuudes ja 10 000 metrillä kahdeksas. Olympialaisten Hamarissa järjestetyissä MM-kisoissa tuli sitten todllinen onnistuminen, kun Parkkinen sijoittui olympialaismestarin "Hjallis" Andersenin jälkeen yhteispisteissä toinen. Ura jatkui vielä seuraavan talven.


title: Lassi Parkkinen

text: Urheilu-uransa jälkeen Parkkinen toimi myös pikaluistelun järjestötehtävissä: Kansainvälisen luisteluliiton johtokunnassa hän oli 1957–1964 ja Suomen Luisteluliiton varapuheenjohtajana 1954–1960.


title: Lassi Parkkinen

text: Työurallaan Enso-Gutzeitin palveluksessa Lassi Parkkinen siirtyi vuonna 1951 osastoinsinööriksi Kaukopään tehtaalle kotiseudulleen Imatralle. Siellä hänestä tuli 1960-luvulla Kaukopään tehtaitten johtaja vuosiksi 1966-68. Sen jälkeen hän palasi Helsinkiin ja toimi kartonkiteollisuuden johtajana 1968-70 ja edelleen johtokunnan jäsenenä vuodesta 1970.


title: Pentti Lammio

text: Pentti Johannes Lammio (alk. Lindell; 24. lokakuuta 1919 Tampere – 25. heinäkuuta 1999 Kulju, Lempäälä) oli suomalainen pikaluistelija ja olympiamitalisti.


title: Pentti Lammio

text: Lammio innostui pikaluistelusta Tampereella, jossa hän asui lapsuutensa Näsijärven rannalla. Vuonna 1936 hän luisteli nuorten sarjassa SM-pronssia ja voitti seuraavana vuonna kultaa. Samana talvena hän luisteli Hämeenlinnassa 5 000 metrillä pitkäikäisen nuorten SE:n 9.04,7. Myös hänen pikkuveljensä Pekka Lammio kilpaili pikaluistelijana, mutta Pekan uran huipuksi jäi juniorien maaotteluedustus.


title: Pentti Lammio

text: Lopullisen läpimurron huipulle Lammio teki 19-vuotiaana talvella 1939. Hän luisteli Helsingin Eläintarhan kentällä EM-karsintojen 5 000 metrillä kovan ajan 8.55,1. EM-kisoissa Riiassa hän luisteli loskaisella jäällä 1 500 metrillä toiseksi, kun hänen ensimmäisessä parissa luistelemaansa aikaa 3.07,5 ei pystynyt rikkomaan kuin Norjan Charles Mathiesen. Yhteistuloksissa mestariksi nousi Latvian Alfons Bērziņš ja hopeaa sai Birger Wasenius – Lammio oli 15:s, eikä häntä kelpuutettu 10 000 metrille. Viikkoa myöhemmin Helsingin Pallokentällä käydyissä MM-kisoissa Wasenius oli ykkönen ja Bērziņš kakkonen.


title: Pentti Lammio

text: Sota katkaisi Lammion luistelu-uran, ja jatkosodan vuodet hän vietti panssarimiehenä Äänislinnassa. Vuonna 1946 hän aloitti työnjohtajana Aaltosen tehtailla Tampereella ja pysyi saman työnantajan palveluksessa kymmeniä vuosia. Luistelu muuttui harrastushenkisestä ajankulusta totiseksi toiminnaksi, kun Luisteluliiton puheenjohtaja Ossi Blomqvist yllättäen kutsui Lammion olympiavalmennusleirille Sotkamoon lokakuussa 1947. Kolme kuukautta myöhemmin Lammio voitti Tampereen SM-kisoissa yli 25 asteen pakkasessa sekä 5 000 että 10 000 metrin matkat ajoilla 8.54,9 ja 18.24,0 ja sijoittui yhteispisteissä Kalevi Laitisen jälkeen toiseksi.


title: Pentti Lammio

text: Sankt Moritzin olympiakisoissa Lammio luisteli 1 500 metrillä ennätyksensä 2.23,9 ja sijoittui 21:nneksi. Sankka lumipyry iski stadionille juuri Lammion ja Lassi Parkkisen 5 000 metrin luistelun ajaksi. Ruotsalaiset kanssakilpailijat lanasivat rataa kolalla lumesta puhtaaksi suomalaisten luistellessa. Lammio jäi kuuden sekunnin päähän pronssista ajallaan 8.40,7 ja sijoittui kahdeksanneksi – Parkkinen oli yhdeksäs. Lammio sai 10 000 metrillä parikseen Ruotsin Åke Seyffarthin, joka luisteli kauas karkuun, mutta Lammio sai ajakseen 17.42,7, joka riitti pronssimitaliin. Suomessa sanomalehdet olivat epäilleet Lammion olevan sydäntautinen, kun hänen lepopulssinsa ei Sankt Moritzissakaan noussut yli 48:n. Vuoden 1948 MM-kisoissa Helsingissä Lammio sijoittui 12:nneksi päästyään ainoan kerran MM-kisaurallaan mukaan päätösmatkalle.


title: Pentti Lammio

text: Talven 1949 jälkeen Lammio päätti lopettaa luistelu-uransa. Oslon 1952 olympiakisojen lähestyessä häntä pyydettiin kuitenkin taas palaamaan jäille. Helmikuun 1952 alussa Östersundin EM-kisoissa Lammio sijoittui yhdeksänneksi oltuaan sekä 5 000:lla että 10 000 metrillä viides. Viikkoa myöhemmin Hamarissa Norjan ja muun maailman ottelussa hän ensin luisteli 5 000 metrillä ulkomaan ratojen SE:n 8.17,3 ja seuraavana päivänä ME-vauhtia kiitäneen Hjalmar Andersenin parina SE:n 17.01,1, joka riitti kilpailun kolmanteen ja maailman kaikkien aikojen listan neljänteen sijaan. Olympiakisoissa Lammio luisteli uransa toiseksi parhaan ajan 17.20,5, jolla hän sijoittui neljänneksi 3,9 sekunnin päässä pronssimitalista, ja 5 000 metrillä sijoitus oli seitsemäs (8.31,9). Vuoden 1952 MM-kisoihin Hamariin Lammio ei enää lähtenyt, ja Helsingin MM-kisoissa 1953 hän päätti uransa.


title: Pentti Lammio

text: Tampereen Kilpa-Veljiä ja Tampereen Pyrintöä edustanut Lammio voitti Suomen mestaruuden 5 000 metrillä 1948 sekä 10 000 metrillä 1948 ja 1952. Yhteispisteissä hän sai parhaimmillaan hopeaa. Hän oli Hämeen piirin luisteluvalmentajana 1954–1965, ja hänen oppilaistaan Kimmo Koskinen nousi olympiaedustajaksi. Lammio toimi myös kansainvälisenä kilpailutuomarina ja lähettäjänä.


title: Käännetty vanhemmuus

text: Käännetty vanhemmuus tarkoittaa roolinvaihtotilannetta, jossa esimerkiksi lapset osoittavat yleensä vanhemmille kuuluvina pidettyjä piirteitä, kuten vastuullisuutta, normeihin sopeutumista ja vakavamielisyyttä ja vanhemmat yleensä lapsille kuuluvina pidettyjä ominaisuuksia kuten vastuuttomuutta, normeja vastaan kapinointia ja kevytmielisyyttä.


title: Aleksis Kiven palkinto

text: Aleksis Kiven rahaston palkinto on Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran (SKS) elämäntyöpalkinto suomenkielisen kaunokirjallisuuden tukemiseksi.


title: Aleksis Kiven palkinto

text: Palkinnon perustamisesta 1936 lähtien vuoteen 1968 sitä jaettiin joka vuosi. Seuraavat kymmenen vuotta palkintoja jaettiin joka toinen vuosi, ja vuosina 1978–2012 palkinto jaettiin joka kolmas vuosi.


title: Aleksis Kiven palkinto

text: Vuonna 2017 palkinnon suuruus oli 25 000 euroa.


title: Masahiko Harada

text: Masahiko Harada (, s. 9. toukokuuta 1968 Kamikawa, Hokkaido, Japani) on japanilainen uransa lopettanut mäkihyppääjä.


title: Masahiko Harada

text: Mäkihypyn maailmancupiin Harada osallistui ensimmäisen kerran 24. tammikuuta 1987 Sapporossa. 1993 Falunissa Harada voitti normaalimäen maailmanmestaruuden ja oli suurmäessä neljäs. Ennen maailmanmestaruuttaan Haradalla ei ollut yhtään maailmancupin osakilpailuvoittoa. Vuotta myöhemmin 1994 Lillehammerin olympialaisissa Harada oli mukana Japanin joukkuemäen hopeaa saavuttaneessa ryhmässä. Japani johti kilpailua vielä ennen Haradan viimeistä hyppyä. Haradan olisi tarvinnut hypätä vain 105 metriä pitääkseen Saksan Japanin takana, mutta hän jäi 97,5 metriin ja pudotti joukkueensa hopealle.


title: Masahiko Harada

text: Ensimmäisen maailmancupin osakilpailuvoittonsa Harada saavutti 8. joulukuuta 1995 Itävallan Villachissa. 1997 Trondheimin MM-kisoissa hän voitti kultaa suurmäessä ja saavutti lisäksi hopeaa sekä normaalimäen että joukkuemäen kilpailuista.


title: Masahiko Harada

text: 1998 Naganon olympialaisissa Harada voitti kultaa joukkuemäestä yhdessä Kazuyoshi Funakin, Takanobu Okaben ja Hiroya Saitōn kanssa ja saavutti suurmäen kilpailussa pronssia. Normaalimäen kilpailua Harada johti ensimmäisen kierroksen jälkeen, mutta epäonnistui toisessa hypyssään, eikä päässyt mitaleille. 1999 Ramsaun MM-kisoissa Harada saavutti pronssia japanilaisten kolmoisvoittoon päättyneessä normaalimäen kilpailussa, sekä hopeaa Japanin joukkuemäen ryhmässä.


title: Masahiko Harada

text: 2001 Lahden MM-kisoissa Harada oli normaalimäessä viides, suurmäessä 33:s, ja saavutti lisäksi kahdesta joukkuekilpailusta kummastakin neljännen sijan Japanin joukkueessa. Viimeiseksi jääneessä maailmancupin osakilpailussa 15. joulukuuta 2002 Titisee-Neustadtissa Harada sijoittui suurmäen kilpailussa 40:nneksi. Maailmancupin osakilpailuvoittoja Harada saavutti urallaan kymmenen.


title: Masahiko Harada

text: Harada jatkoi mäkihyppyuraansa kilpaillen kotimaassaan ja Continental Cupissa. 9. tammikuuta 2006 ilmoitettiin, että Harada on valittu Japanin mäkijoukkueeseen Torinon olympiakisoihin. Torinossa hän osallistui normaalimäen karsintaan, jossa hänet kuitenkin hylättiin. Harada lopetti uransa keväällä 2006.


title: Masahiko Harada

text: Harada on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.


title: Malvat

text: Malvat ("Malva") on kasvisuku malvakasvien ("Malvaceae") heimossa. Lajeja esiintyy laajalla alueella vanhan maailman lauhkean, subtrooppisen ja trooppisen ilmaston alueella. Lajeja on levinnyt tulokaslajeiksi myös Amerikan mantereille.


title: Malvat

text: Malvat ovat yksi- tai monivuotisia ruohovartisia kasveja. Joitakin lajeja käytetään koristekasveina, rohtokasveina ja lehtivihanneksina. Niiden kukat ovat vaalean- tai violetinpunaisia tai valkoisia, joskus sinisävyisiä. Lehdet ovat yleensä nukan tai karvan peittämiä.


title: Malvat

text: Malvojen suvussa on noin 30 lajia.


title: Benjam Vanninen

text: Benjam Vanninen (29. kesäkuuta 1921 Sortavalan maalaiskunta – 22. heinäkuuta 1975 Heinola) oli suomalainen hiihtäjä ja olympiamitalisti. Hän voitti olympiapronssia St. Moritzin kisoissa 1948 50 kilometrin hiihdossa. Salpausselän kisoissa hän voitti vuosina 1946 ja 1948.


title: Benjam Vanninen

text: Seuratasolla Vanninen edusti Joensuun Katajaa, Puijon Hiihtoseuraa, Tornion Pyryä ja Ounasvaaran Hiihtoseuraa. Ammatiltaan hän oli suksivoide- ja uistintehtailija sekä tullivartija.


title: Jom hašoa

text: Jom hašoa () eli holokaustin muistopäivä on juutalaisen viettämä juhlapäivä kansallissosialistisen Saksan vainoissa kuolleiden noin kuuden miljoonan juutalaisten muistolle. Jom hašoaa vietetään nisan-kuun 27. päivänä.


title: Jom hašoa

text: Alun perin juhlaa ehdotettiin vietettäväksi nisán-kuun 15. päivänä, Varsovan gheton kansannousun (19. huhtikuuta 1943) vuosipäivänä. Tuo päivä on kuitenkin pesah-juhlan ensimmäinen päivä, joten holokaustin muistopäivä siirrettiin myöhemmäksi. Jom hašoan vietto määrättiin Israelin laissa vuonna 1959.


title: Jom hašoa

text: Holokaustin muistopäivän aamuna kello kymmenen ilmahälytyssireenit soivat kahden minuutin ajan koko Israelissa. Kaikki liikenne lakkaa ja ihmiset pysähtyvät viettämään hiljaisen hetken holokaustin uhrien muistolle. Jom hašoan aikana monet viihde- ja julkiset laitokset on suljettu. Israelin televisio ja radio välittävät muisto-ohjelmia ja dokumentteja eivätkä lainkaan mainoksia. Liput lasketaan puolitankoon.


title: Jom hašoa

text: Jom hašoana myös kymmenettuhannet israelilaiset lukiolaiset ja tuhannet juutalaiset ympäri maailmaa viettävät muistojumalanpalveluksen Auschwitzissa. Osallistujat marssivat Auschwitzista Birkenaun tuhoamisleirille. Tapahtuma tunnetaan Elävien marssina vastakohtana holokaustin kuolemanmarsseille, ja sitä tukee Israelin opetusministeriö. Elävien marssiin kulminoituu useiden kuukausien holokaustin ja toisen maailmansodan tapahtumien opiskelu.


title: Jom hašoa

text: Myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa on vietetty vuosittaista holokaustin muistopäivää (Holocaust Memorial Day) 27. tammikuuta 2001 alkaen. Suomessa vietetään vainojen uhrien muistopäivää 27.1.


title: Jom hašoa

text: Jom hašoaa vietetään nisan-kuun 27. päivänä. Gregoriaanisessa kalenterissa se osuu lähivuosina seuraaville päivämäärille:


title: Eero Kolehmainen

text: Eero Johannes Kolehmainen (24. maaliskuuta 1918 Anttola – 7. joulukuuta 2013 Mikkeli) oli suomalainen maastohiihtäjä ja olympiamitalisti.


title: Eero Kolehmainen

text: Kolehmainen voitti olympiahopeaa 50 kilometrin hiihdossa Oslon talvikisoissa 1952. Cortina d’Ampezzossa 1956 hän oli samalla matkalla neljäs. Falunin MM-kilpailuissa 1954 hän oli 50 kilometrillä 11:s ja Lahden MM-kilpailuissa 1958 viides.


title: Eero Kolehmainen

text: Holmenkollenin kisoissa Kolehmainen voitti vuosina 1950 (18 km) ja 1957 (50 km). Niinpä hän saikin tunnustuksena voitoistaan vuonna 1957 Holmenkollen-mitalin. Salpausselällä hän oli nopein vuosina 1956 (50 km) ja 1957 (50 km). Vuonna 1959 hän voitti 50 kilometrin Suomen mestaruuden.


title: Eero Kolehmainen

text: Kolehmainen hiihti 1951 Holmenkollenilla 18 kilometrillä kolmanneksi ja 50 kilometrillä Nils Karlssonin jälkeen toiseksi. Saman vuoden Ounasvaaran hiihtokilpailuissa hän voitti 50 kilometrin kilpailun. Kolehmainen sijoittui Sverdlovskin hiihtokilpailuissa 10. tammikuuta 1954 30 kilometrillä yhdenneksitoista, kaksi päivää myöhemmin 15 kilometrillä seitsemänneksitoista ja 15. tammikuuta 50 kilometrillä toiseksi.


title: Eero Kolehmainen

text: Kolehmainen edusti Anttolan Urheilijoita. Opetusministeriö myönsi Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon Kolehmaiselle vuonna 2003. Anttolan Urheilijat järjestää vuosittain Kolehmaisen nimikkotapahtuman, Eeron hiihdon. Hänen tyttärensä Reetta Vauhkonen (o.s. Kolehmainen) edusti Suomea nuorten EM-hiihdoissa vuosina 1972 ja 1973.


title: Eero Kolehmainen

text: Ammatiltaan Kolehmainen oli maanviljelijä ja lempinimeltään "Hämytsaaren isäntä". Hän työskenteli paitsi karjankasvattajana myös rakennusmiehenä. Hänen terveytensä säilyi viimeisiin vuosiin saakka, ja hän ennätti asua vanhainkodissa vain viikon ennen poismenoaan. 95-vuotias Kolehmainen oli kuollessaan vanhin elossa ollut suomalainen olympiamitalisti.


title: Deșteaptă-te, române!

text: Deșteaptă-te, române! (”Nouse, romanialainen!”) on vuodesta 1990 Romanian kansallislaulu.


title: Deșteaptă-te, române!

text: Hymnin tekstin on kirjoittanut Andrei Mureșanu (1816–1863) ja musiikin säveltänyt Anton Pann (1796–1854). Kyseessä on isänmaallinen runo, joka kirjoitettiin vallankumousvuonna 1848, alun perin nimellä ”Un răsunet” (”Kaiku”). Laulu esitettiin ensi kerran julkisesti 29. kesäkuuta Râmnicu Vâlcean kaupungissa. Laulusta tuli välittömästi suosittu vallankumoushymni, joka sai uudeksi nimekseen ”Deșteaptă-te, române!”.


title: Deșteaptă-te, române!

text: Tästä lähtien laulua laulettiin kaikkien suurten kansallisten konfliktien aikana, kuten Romanian itsenäisyyssodassa (1877–1878) ja maailmansotien aikaan. Kun Romanian kommunistihallinto kukistui joulukuussa 1989, muodostui laulusta mielenosoittajien tunnuslaulu. Huhtikuussa 1990 Romanian parlamentti valitsi laulun Romanian viralliseksi hymniksi Nicolae Ceaușescun aikaisen kansallislaulun ”Trei culori” (”Kolme väriä”) tilalle.


title: Deșteaptă-te, române!

text: Joitakin vuosia ”Deșteaptă-te, române!” oli myös Moldovan kansallislaulu, mutta vuonna 1994 sen tilalle valittiin ”Limba noastră” (”Meidän kielemme”).


title: Deșteaptă-te, române!

text: Mureșanun isänmaallisessa runossa on yksitoista säkeistöä, mutta kansallishymniin niistä on sisällytetty vain 1., 2., 4. ja 11.


title: Ampumahiihto talviolympialaisissa 1998

text: XVII talviolympialaiset järjestettiin vuonna 1998 Naganossa, Japanissa. Ampumahiihdossa järjestettiin kuusi kilpailutapahtumaa.


title: Toivo Salonen

text: Toivo Kostia Salonen (s. 21. toukokuuta 1933 Pälkäne) on suomalainen pikaluistelun olympiamitalisti. Hän voitti mitaleita myös MM- ja EM-kisoissa.


title: Toivo Salonen

text: Salosen ensimmäiset arvokisat olivat Oslon talviolympialaiset 1952. Siellä parhaaksi saavutukseksi jäi 500 metrin kahdeksas sija. Vuoden 1955 yleisluistelun EM-kisoissa hän oli 500 metrillä toinen, mutta ei osallistunut lopuille matkoille. Cortina d'Ampezzossa 1956 Salonen voitti olympiapronssia 1 500 metrillä ja oli 500 metrillä viides. Seuraava arvokisamitali tuli Göteborgin EM-kisoista 1959, jolloin hän luisteli pronssia. Vain kaksi viikkoa myöhemmin Salonen otti hopeaa MM-kisoissa Oslossa.


title: Toivo Salonen

text: Salonen osallistui vielä kaksiin olympialaisiin: Squaw Valleyssa 1960 hän oli kahdella matkalla seitsemäs (500 metriä ja 1 500 metriä) ja "jäähdytteli" vielä Innsbruckissa 1964 (500 m 23. ja 5 000 m 21.).


title: Toivo Salonen

text: SM-kisoissa Salonen voitti 1954, 1956, 1957, 1958, 1959, 1961, oli toinen 1953, 1955 (500 metrin voitto), 1962 sekä kolmas 1963, 1964.


title: Toivo Salonen

text: Salonen luisteli 19. tammikuuta 1955 uuden 500 metrin Suomen ennätyksen 42,9.


title: Toivo Salonen

text: Saloselle myönnettiin liikuntaneuvoksen arvonimi vuonna 2008.


title: Alppihiihto talviolympialaisissa 1998

text: XVII talviolympialaiset järjestettiin vuonna 1998 Naganossa, Japanissa. Alppihiihdossa järjestettiin kymmenen kilpailutapahtumaa.


title: Lumilautailu talviolympialaisissa 1998

text: XVII talviolympialaiset järjestettiin vuonna 1998 Naganossa, Japanissa. Lumilautailu oli ensimmäistä kertaa olympialaisten kisaohjelmassa. Kilpailutapahtumia järjestettiin neljä.


title: Jorma Kortelainen

text: Jorma Aksel Kortelainen (17. joulukuuta 1932 Pyhäselkä – 27. joulukuuta 2012 Jyväskylä) oli suomalainen hiihtäjä, soutaja ja olympiamitalisti. Kortelainen voitti olympiahopeaa Cortina d'Ampezzon kisoissa 1956 4 × 10 km viestissä. Kortelainen on edustanut Suomea sekä talvi- että kesäolympialaisissa, sillä Roomassa 1960 hän osallistui soutuun.


title: Jorma Kortelainen

text: Seuratasolla "Jora" Kortelainen edusti Joensuun Katajaa, Lahden Hiihtoseuraa ja Jämsänkosken Ilvestä. Soudussa hän edusti Jämsänjoen Soutuveikkoja ja Joensuun Kauhojia. Ammatiltaan hän oli liikuntateknikko.


title: Jorma Kortelainen

text:
Kilpauransa jälkeen Kortelainen valmensi Sveitsin hiihtomaajoukkuetta 1982–83. Hän sai opetusministeriön Pro Urheilu -tunnustuksen 2008.
Hän menehtyi äkilliseen verenmyrkytykseen Jyväskylässä Keski-Suomen keskussairaalassa 80-vuotiaana.


title: Freestylehiihto talviolympialaisissa 1998

text: XVII talviolympialaiset järjestettiin vuonna 1998 Naganossa, Japanissa. Freestylehiihdossa järjestettiin neljä kilpailutapahtumaa.


title: Kaukalopikaluistelu talviolympialaisissa 1998

text: XVII talviolympialaiset järjestettiin vuonna 1998 Naganossa, Japanissa. Kaukalopikaluistelussa järjestettiin kuusi kilpailutapahtumaa.


title: Ronny Ackermann

text: Ronny Ackermann (s. 16. toukokuuta 1977 Bad Salzungen) on saksalainen uransa lopettanut yhdistetyn urheilija, moninkertainen maailmanmestari, maailmancupin voittaja ja olympiamitalisti.


title: Ronny Ackermann

text: Ramsaun MM-hiihdoissa 1999 Ackermann sijoittui sprinttikilpailussa yhdeksänneksi. Ensimmäisen aikuisten arvokisamitalinsa hän saavutti 2001 Lahden MM-kisoissa, missä hän sijoittui sprintissä pronssille. Salt Lake Cityn 2002 olympialaisissa hän sijoittui sprintti- ja joukkuekilpailussa hopealle ja oli normaalikilpailussa neljäs.


title: Ronny Ackermann

text: Val di Fiemmen MM-kisoissa 2003 Ackermann voitti kultamitalin normaalikilpailussa ja saavutti hopeaa sprinttikilpailussa ja Saksan joukkuekilpailun ryhmässä. Oberstdorfin MM-kisoissa 2005 Ackermann voitti kultaa sekä normaali- että sprinttikilpailussa ja oli jälleen mukana voittamassa hopeaa Saksan ryhmässä joukkuekilpailussa.


title: Ronny Ackermann

text: Torinon 2006 olympialaisissa Ackermann sai hopeaa joukkuekilpailussa mutta ei menestynyt henkilökohtaisissa kilpailuissa – sprinttikilpailussa hän sijoittui kahdeksanneksi. Sapporon MM-hiihdoissa 2007 hän oli jälleen sprintissä kahdeksas ja joukkuekilpailussa hopealla, mutta normaalikilpailussa hän voitti kultaa. Liberecin MM-kilpailuissa 2009 hän sai hopeaa joukkuekilpailussa.


title: Ronny Ackermann

text: Yhdistetyn maailmancupin kokonaiskilpailun Ackermann voitti urallaan kolmesti kausina 2001–2002, 2002–2003 ja 2007–2008. Osakilpailuvoittoja hänellä on 28 eli kolmanneksi eniten – useampaan voittoon ovat yltäneet vain Hannu Manninen ja Eric Frenzel. Tammikuussa 2010 hän päätti, ettei aio osallistua Vancouverin olympialaisiin. Hän ei kilpaillut tammikuun 2010 jälkeen ollenkaan ja maaliskuussa 2011 hän ilmoitti lopettavansa uransa.


title: Ronny Ackermann

text: Ackermann valittiin vuonna 2005 Vuoden urheilijaksi kotimaassaan Saksassa.


title: Johanna Mielipuoli

text: Johanna Mielipuoli (, 6. marraskuuta 1479 Toledo – 12. huhtikuuta 1555 Tordesillas, Valladolidin maakunta) oli Espanjan kuningasparin, Ferdinand ja Isabella Katolilaisen, toinen tytär. Hänen lisänimensä johtuu mielenterveysongelmista.


title: Johanna Mielipuoli

text: 16-vuotiaana hänet naitettiin Filip Komealle, keisari Maksimilian I:n pojalle. Helmikuussa 1500 hän synnytti Gentissä tulevan keisari Kaarle V:n. Hän synnytti kaikkiaan kuusi lasta, ja kaikista tuli eurooppalaisia hallitsijoita, joko keisareina tai kuningatarpuolisoina.


title: Johanna Mielipuoli

text: Isabella Katolilaisen ainoan pojan, kruununperijä Juanin, ja vanhimman tyttären, Portugalin kuningattaren Isabellan ja hänen poikansa kuoltua, Johannasta tuli Espanjan kuningaskuntien perijä. Vuonna 1502 Kastilian ja Aragonian "Cortes" tunnustivat hänet ja miehensä perijöiksi ja tuleviksi hallitsijoikseen.


title: Johanna Mielipuoli

text: Pian tämän jälkeen Johannassa alkoi näkyä yhä selvemmin merkkejä henkisestä tasapainottomuudesta ja holtittomuudesta. Äitinsä kuoltua vuonna 1504 Johannasta tuli Kastilian kuningatar. Marraskuussa hän purjehti Filipin kanssa Flanderista Espanjaan, jossa Filipin oli määrä ottaa vastaan kuninkaan asema Johannan puolisona. Laivat kuitenkin haaksirikkoutuivat Englannin rannikolla ja pari päätyi Englannin Henrik VI:n vieraiksi Windsorin linnaan. He pääsivät viimein jatkamaan Espanjaan 1506. Ferdinand kuitenkin väitti Filipin pitävän Johannaa vankina ja vaati valtionhoitajan asemaa, mikä johti maan lähes sisällissotaan. Filip kuitenkin kuoli kuumeeseen 25. syyskuuta 1506 ja Johanna menetti lopullisesti järkensä.


title: Johanna Mielipuoli

text:
Ferdinandin tie kuninkaaksi lujittui, kun hän painosti Johannan antamaan hänelle kanssahallitsijan aseman ja vangitsi hänet sitten Tordesillasiin. Ferdinandin kuoltua vuonna 1516 kanssahallitsijan asema siirtyi Johannan pojalle Kaarlelle, joka piti Johannaa yhä vankeudessa. Virallisesti Johanna kuitenkin oli perinyt isänsä kuoltua myös Aragonian kruunun. Comunerosien kapinoidessa 1520 Johannalla olisi ollut mahdollisuus nousta jälleen hallitsijaksi, mutta hänen yrityksensä epäonnistui. Kaarlen kukistettua kapinan Johanna lukittiin ikkunattomaan huoneeseen Tordesillasin linnassa, jossa hän eli viimeiset 35 vuottaan. Hän kuoli pitkäperjantaina, 12. huhtikuuta 1555.
Johanna oli viimeinen alkuperältään espanjalainen kuninkaallinen, sillä hänen jälkeensä valtaistuimelle nousseet tulivat ulkomaisista suvuista. Historioitsijat uskovat hänen kärsineen skitsofreniasta, mitä hänen isänsä, aviomiehensä ja veljensä käyttivät häikäilemättä hyväkseen. Hänellä ei ollut aitoja ja lojaaleja ystäviä tai uskottuja, vaan hänen mielentilastaan yritettiin hyötyä oman edun tavoittelemiseksi.


title: Johanna Mielipuoli

text: Hänet on haudattu Granadan Capilla Realiin vanhempiensa ja aviomiehensä viereen.


title: Johanna Mielipuoli

text: Lapset:


title: Freestyle

text: Freestyle () voi viitata:


title: S/v Estelle

text: Reilun Kaupan rahtipurjelaiva Estelle oli 2000-luvun alussa Suomen suurin liikenteessä oleva purjelaiva. Se on vuonna alun perin vuonna 1922 Saksassa rakennettu 53-metrinen, rautarunkoinen, takilaltaan kolmimastoinen bermudakuunari. Sen kotipaikka oli Turku. Aluksen omistivat pitkään suomalainen Eestaas Oy ja operaattorina toiminut Uusi Tuuli ry. Keväällä 2012 Estellen omistajaksi tuli ruotsalainen Ship to Gaza -järjestö.


title: S/v Estelle

text: "Estellen" kunnosti nykyasuunsa joukko vapaaehtoisia, jotka halusivat laivan joka voisi purjehtia Afrikkaan viemään avustustarvikkeita, tuoda takaisin reilun kaupan tuotteita ja toimia Reilun Kaupan aatteen lippulaivana ja keulakuvana. Se teki ensimmäisen Afrikkaan suuntautuneen matkansa vuonna 2002, jota ennen se oli kuitenkin käynyt jo Välimerellä, Irlannissa ja joissakin Pohjois-Euroopan satamissa sekä purjehtinut ympäri Itämerta kouluttaen uutta miehistöä ja kampanjoiden edustamiensa aatteiden puolesta.


title: S/v Estelle

text: Angolaan suuntautuneen Afrikan-matkan jälkeen "Estelle" purjehti lähinnä Itämerellä ja osallistui muun muassa Tall Ships' Races 2003 -kiertueelle sekä teki yhteisen tutkimus- ja kampanjamatkan Etelä-Itämeren matalikoille Greenpeace-järjestön kanssa. "Estelle" myös koulutti uutta miehistöä jatkuvasti, joten jokaiseen purjehduskauteen kuului koulutuspurjehduksia.


title: S/v Estelle

text: "Estellen" toiminta perustui kokonaan vapaaehtoisuuteen ja talkootyövoimaan. Arvoina toiminnassa olivat ympäristöystävällisyys, solidaarisuus ja globaali tasa-arvo.


title: S/v Estelle

text: Vuodesta 2003 saakka "Estellellä" järjestettiin kesäisin Prometheus-leirejä, uskonnollisesti sitoutumattomia aikuistumisleirejä. Leirin aikana laiva purjehtii Turun saaristossa.


title: S/v Estelle

text: "Estelle" hyväksyttiin kansainvälisen Sail Training Internationalin (STI) Class A Forumin perustajajäseneksi keväällä 2005. Kyseinen foorumi on tarkoitettu maailman suurten purjelaivojen miehistön koulutuksen, toiminnan parantamisen ja niitä koskevan merilainsäädännön kehittämiseen.


title: S/v Estelle

text: Purjehduskausien 2007 ja 2008 aikana "Estelle" kiersi Itämeren ja Britteinsaarten rannikkokaupunkeja kampanjoimassa Make Fair Trade Greener -hankkeen merkeissä. Käyntisatamia olivat muun muassa Rostock, Gdansk sekä Tall Ships' Races -kiertueen satamat Itämerellä.


title: S/v Estelle

text: Make Fair Trade Greener -hanke oli Uusi Tuuli ry:n yhdessä italialaisten Pangean ja LiberoMondon, kreikkalaisen Gaian ja maltalaisen KKG:n kanssa toteutettu tiedotusprojekti. Hanke oli pääosin EU:n rahoittama, ja se keskitti tiedottamaan reilusta kaupasta ja ympäristöasioista sekä herättämään keskustelua reilun kaupan ympäristövaikutuksista ja tasa-arvoisemmista Etelän ja Pohjoisen välisistä suhteista.


title: S/v Estelle

text: Osana hanketta kehitettiin yhdessä hankekumppanien kanssa materiaalia, jota käytetään peruskouluissa oppituntien pitämiseen reilusta kaupasta ja ympäristöasioista. Sekä opettajia että Uuden tuulen ja muiden järjestöjen vapaaehtoisia koulutetaan hyödyntämään materiaaleja. Lisäksi hankkeen osana tehtiin tutkimus kansainvälisen tavarakuljetuksen ympäristövaikutuksista.


title: S/v Estelle

text: Vuosina 2008-2010 Uusi Tuuli ry toteutti kolmivuotista hanketta "Education for global sustainability, responsible consumption and fair trade", joka jatkoi Make Fair Trade Greener -hankkeen teemojen käsittelyä ja keskittyi uutena aihekokonaisuutena muun muassa tuulivoiman käyttöön kuljetuksissa ja energian tuotannossa. Hanke oli EU-rahoitteinen, ja se toteutettiin yhteistyössä virolaisten, puolalaisten ja unkarilaisten yhteistyökumppaneiden kanssa.


title: S/v Estelle

text: Hankkeen aikana S/V "Estelle" teki kaksi kampanjakiertuetta Itämeren ja Pohjanmeren rannikkokaupungeissa. Vuonna 2008 kiertuesatamia olivat Helsinki, Tallinna, Hampuri, Bergen, Den Helder, Rotterdam, Malmö ja Gdansk. "Estelle" osallistui myös Tall Ships' Races -kiertueen jälkimmäiseen kilpailuosuuteen Norjan Bergenistä Hollannin Den helderiin.


title: S/v Estelle

text: Uusi Tuuli ry. päätti vuoden 2010 kevätkokouksessaan luopua laivanvarustustoiminnastaan ja keskittyä toiminnassaan muihin osa-alueisiin, kuten fillarikirppiksen toimintaan ja hanketoimintaan.


title: S/v Estelle

text: Laivanvarustustoiminnasta luopumisen taustalla oli tarve keskittää yhdistyksen voimavaroja ja toisaalta halu löytää "Estellelle" uusia toimintamahdollisuuksia. Keväällä 2012 ilmoitettiin, että alus on myyty Ship to Gaza Swedenille, Ruotsissa toimivalle aktivistijärjestölle ja että sen avulla aiotaan murtaa Gazan saartoa.


title: S/v Estelle

text: Lokakuussa 2012 "Estelle" lähti avustuslastissa Gazaa kohti, ja sen mukana matkusti useita länsimaisia kansanedustajia. Aluksen kapteenina purjehduksella toimi suomalainen Mika Jämiä. Miehistössä oli mukana myös toinen Suomen kansalainen, puosu Wellu Koivisto. Israelin laivasto valtasi aluksen kansainvälisellä merialueella ja pakotti sen Ashdodin satamaan. "Estelle" on siitä alkaen ollut takavarikoituna Israelissa. Israelilainen tuomioistuin julisti takavarikon päättyneeksi syksyllä 2014, mutta alus on edelleen Israelissa.


title: Vanu

text: Vanu on puuvillainen tai tekokuituinen tekstiili, jota voidaan käyttää esimerkiksi vaatteiden tai muiden ompelusten täytteenä tai lääkintätarkoituksissa puhdistukseen. Vanusta valmistettuja tuotteita ovat muun muassa vanupuikot ja tilkkutäkit.


title: HMS Arrogant (1848)

text: HMS Arrogant oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1848 vesillelaskettu höyrykäyttöinen potkurilla varustettu fregatti.


title: HMS Arrogant (1848)

text: Alus tilattiin Portsmouthin telakalta ja sen köli laskettiin syyskuussa 1845. Alus laskettiin vesille 5. huhtikuuta 1848 ja se otettiin palvelukseen 8. tammikuuta 1849.


title: HMS Arrogant (1848)

text: Aluksen valmistuskustannukset olivat 83 183 puntaa. Aluksen pituus oli 200 jalkaa ja uppouma tyhjänä 1 872 tonnia ja varustettuna 2 690 tonnia. Aluksessa oli moottoritehoa 360 hevosvoimaa, siinä oli 46 tykkiä ja sen miehistön vahvuus oli 450.


title: HMS Arrogant (1848)

text: Alus kuului brittiläis-ranskalaiseen Itämeren laivastoon Oolannin sodassa. Se oli pääalus laivastoyksikössä, joka räjäytyksin ja polttamalla hävitti Ruotsinsalmen merilinnoituksen 27. heinäkuuta 1855.


title: HMS Arrogant (1848)

text: Alus muutettiin 47-tykkiseksi vuonna 1856 ja edelleen 1857-1858 Portsmouthissa rannikkovartioalukseksi 21 763 punnalla, minkä jälkeen se palveli maaliskuusta 1858 syyskuuhun 1859 rannikkovartioaluksena Newhavenissa.


title: HMS Arrogant (1848)

text: Alus palasi meripalvelukseen vuonna 1859. Alus myytiin romutettavaksi vuonna 1867 Castle & Beechille Charltoniin.