title: Luettelo Australian kaupungeista

text: Tämä on luettelo Australiassa sijaitsevista kaupungeista osavaltioittain. Katso myös: Luettelo Uuden Etelä-Walesin paikallishallintoalueista


title: Luettelo Australian kaupungeista

text: Tässä luettelossa on Sydneyn metropolialueella olevat paikallishallintoalueet mutta ei kaupunkeja, jotka on myös hyväksytty maantieteellisten nimien rekisteriin GNR:iin.Entiset paikallishallintoalueet, joille on myönnetty kaupungin asema (sittemmin ne kuitenkin on yhdistetty):


title: Luettelo Australian kaupungeista

text:
Katso myös: Luettelo Pohjoisterritorion paikallishallintoalueista
Katso myös: Luettelo Queenslandin paikallishallintoalueista


title: Luettelo Australian kaupungeista

text: Muita pikkukaupunkeja ja esikaupunkialueita, joiden paikallishallinto on saanut kaupunkiaseman (myös myöhemmin yhdistetyt):


title: Luettelo Australian kaupungeista

text: Katso myös: Luettelo Etelä-Australian paikallishallintoalueista


title: Luettelo Australian kaupungeista

text: Katso myös: Luettelo Tasmanian paikallishallintoalueistaKatso myös: Luettelo Länsi-Australian paikallishallintoalueista


title: Luettelo Australian kaupungeista

text: Paikallishallintoalueet, joilla on kaupunkiasema mutta joita ei ole lueteltu edellä ja jotka ovat Perthin metropolialueella:


title: Luettelo Azerbaidžanin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Azerbaidžanissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Azerbaidžanin kaupungeista

text: Oheinen taulukko luetteloi Azerbaidžanin suurimmat, yli 30 000 kaupungit vuoden 2014 alun mukaisessa suuruusjärjestyksessä. Lisäksi pyritään kertomaan kaupunkien asukasluku vuosien 1989, 1999 ja 2009 väestönlaskennoissa.


title: Luettelo Azerbaidžanin kaupungeista

text: Alla on lueteltu suuruusluokan 20 000–30 000 asukkaan kaupungit (vuoden 2014 ja vuoden 1989 asukasluvut).


title: Luettelo Bahaman kaupungeista

text: Tämä on luettelo Bahamalla sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Bahrainin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Bahrainissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Bangladeshin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Bangladeshissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Barbadoksen kaupungeista

text: Tämä on luettelo Barbadoksella sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Belgian kaupungeista

text: Tämä on luettelo Belgiassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Belizen kaupungeista

text: Tämä on luettelo Belizessä sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Beninin kaupungeista

text: Sulkeissa väkiluku vuoden 2013 väestönlaskennassa.


title: Luettelo Bhutanin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Bhutanissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Bolivian kaupungeista

text: Tämä on luettelo Boliviassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Bosnia-Hertsegovinan kaupungeista

text:
Tämä on luettelo Bosnia-Hertsegovinassa sijaitsevista kaupungeista.
BČDFGHIJKLMNOPSŠTUVZŽ


title: Luettelo Botswanan kaupungeista

text: Tämä on luettelo Botswanassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Jorma Pulkkinen

text: Jorma Pulkkinen (s. 2. joulukuuta 1939 Viipuri) on suomalainen juontaja ja televisioesiintyjä. Hän on myös tunnettu persoona moottoriurheilun parissa, muun muassa toiminut yli kaksi vuosikymmentä rallin kartanlukijana.


title: Jorma Pulkkinen

text: Jorma Pulkkinen on uransa varrella juontanut monenlaisia tapahtumia ja tilaisuuksia. Televisiossa hän on juontanut 1970-luvulla "Tänä keskiviikkona" -makasiiniohjelmaa Tapani Karhun kanssa ja 1980- ja 1990-luvulla Sirpa Viljamaan kanssa "Ruutuysi"-ohjelmaa, jonka nimeksi tuli myöhemmin "Ruutuässä". Ohjelmassa kilpailijat yrittivät arvata, mitä vähitellen paljastettavat kuvat esittävät. Ruutuässän jälkeen Pulkkinen esiintyi vähän samantyyppisessä ohjelmassa kaapelikanava PTV:llä. Hän on toiminut myös urheiluselostajana ja hänellä on ollut myös elokuvarooleja. Pulkkinen toimi juontajana muun muassa Kultainen harmonikka -kisoissa.


title: Jorma Pulkkinen

text: Jorma Pulkkisen varsinainen ralliura alkoi Jyväskylän Suurajoissa vuonna 1961, jolloin hän toimi Škoda TS -kuski Aatos ”Atski” Wassmanin kartanlukijana. Suurajoissa Pulkkinen oli myös useita kertoja suomalaisen Trabant-kuskin Wolfgang von Knornin kartturina. Parhaiten lajipiireissä muistetaan kuitenkin vuodet Leo ”Leksa” Kinnusen vieressä. Vuoden 1977 Jyväskylän Suurajoissa Kinnusen ajaman Porschen kaasuvaijeri katkesi, jolloin Pulkkinen joutui ahtautumaan takana sijaitsevan moottoritilan päälle ja kaasuttamaan autoa hiljalleen käsin. Pian kisan jälkeen AKK muutti rallisääntöjään ettei kumpikaan kuskeista saanut olla erikoiskokeiden aikana ohjaamon ulkopuolella. Sääntö sai lajin sisällä lempinimen ”Lex Pulkkinen”.


title: Jorma Pulkkinen

text: Pauli Toivosen kanssa Pulkkinen ajoi myös Kreikan Akropolis-rallin ja Venäjän Talvirallin, ja Jyväskylän Suurajoissa Pulkkinen oli vielä mukana Mika Arpiaisen Fordissa vuonna 1982. Tämän jälkeen Pulkkinen siirtyi täysipäiväiseksi kuuluttajaksi ja juontajaksi. Erottuakseen muista samannimisistä kartanlukijoista (kuten linja-autoyrittäjä ja rallikuski Onni Vilkkaan kartanlukija Jorma Pulkkisesta) Pulkkinen käytti välillä nimessään myös nimikirjaimia ”Jp”, viitaten ”Jukan poikaan”. Jorman isä Jukka Pulkkinen oli jo mukana Heikki Korppoon kartanlukijana ensimmäisissä Jyväskylän Suurajoissa vuonna 1951.


title: Jorma Pulkkinen

text: Sittemmin eläkkeelle siirtynyt Pulkkinen on asunut suurimman osan vuotta Espanjassa, jossa hän on vetänyt mm. tanssi-iltoja ja muita viihdetapahtumia. Pulkkinen esiintyi Nelosen "Fuengirola"-ohjelmassa heinäkuussa 2011.


title: Jorma Pulkkinen

text: Jorma Pulkkinen harrastaa muun muassa kävelyä ja hän kertoo kävelevänsä 10 kilometriä päivässä. Pulkkinen on ollut naimisissa vuodesta 1961. Hänellä on kaksi lasta puolisonsa Anna-Liisan kanssa, pojat Timo ja Tomi.


title: Jorma Pulkkinen

text: Pirkka-Pekka Petelius ja Pedro Hietanen ovat kumpikin esittäneet tv- ja radiosketseissään Jorma Pulkkista. Petelius on esittänyt Pulkkista "Yömyöhä"-radio-ohjelmassa, Hietanen taas "Hui helinää" -ja "Neurovisio" -televisiosarjoissa. Petelius puolestaan on esittänyt tv-sarjoissa Pulkkisen avustajaa, Sirpa Viljamaata. Pulkkinen toimi vuosina 1996–2000 Vantaan kaupunginvaltuutettuna edustaen Kokoomusta.


title: Luettelo Brasilian kaupungeista

text: Tämä on luettelo Brasiliassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Brasilian kaupungeista

text: Brasilian väestö on verrattain korkeasti kaupungistunut, kahdeksan kymmenestä brasilialaisesta asuu kaupungeissa (144 miljoonaa 180 miljoonasta)."Kansalliset metropolialueet"


title: Luettelo Brasilian kaupungeista

text: "Alueelliset metropolialueet"


title: Luettelo Brunein kaupungeista

text: Tämä on luettelo Bruneissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Bulgarian kaupungeista

text: Tämä on osittainen luettelo Bulgariassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Burkina Fason kaupungeista

text: Tämä on luettelo Burkina Fasossa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Burundin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Burundissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Chilen kaupungeista

text: Tämä on luettelo Chilessä sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Costa Rican kaupungeista

text: Tämä on luettelo Costa Ricassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Djiboutin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Djiboutissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Dominican kaupungeista

text: Tämä on luettelo Dominicalla sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Dominikaanisen tasavallan kaupungeista

text: Tämä on luettelo Dominikaanisessa tasavallassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Joonas Hytönen

text: Joonas Riku Kullervo Hytönen (s. 12. tammikuuta 1975) on suomalainen juontaja ja televisiotuottaja, joka on tullut tunnetuksi muun muassa televisio-ohjelmista "Jyrki", "Joonas Hytönen Show", "Pelastakaa sotamies Hytönen" ja "Ruben & Joonas". Hän on toiminut myös radiojuontajana ja käsikirjoittajana. Hytönen kilpaili vuoden 2008 "Tanssii tähtien kanssa" -televisiosarjassa. Nuorena hän on harrastanut balettitanssia.


title: Joonas Hytönen

text: Joonas Hytönen on Mattiesko Hytösen adoptiopoika. Hänet on valittu Suomen turhimmaksi julkkikseksi vuonna 2002.. Hän on opiskellut elokuvaohjausta Moskovassa mutta jätti koulun kesken. Hytönen suoritti 2003–2004 asepalveluksensa, jota seurattiin tosi-tv-sarjassa "Pelastakaa sotamies Hytönen". Sittemmin hänet hyväksyttiin opiskelemaan valtio-oppia Helsingin yliopistoon. Hytönen oli kihloissa vuoden 1997 Miss Suomen Karita Tuomolan kanssa useita vuosia 2000-luvun alkupuolella.


title: Joonas Hytönen

text: Hytönen on ollut vuodesta 2017 FremantleMedia Finlandin toimitusjohtaja. Hytönen nimitettiin tuotantoyhtiö Banijay Finlandin eli entisen Solar Television Oy:n toimitusjohtajaksi elokuussa 2013. Sitä ennen hän oli työskennellyt vuodesta 2008 tuottajana Moskito Television Oy:ssä. Aiemmin 2000-luvulla hän toimi tuottajana yhdessä Antti ”Pizza” Pekkarisen kanssa perustamassaan tuotantoyhtiö Illusioni Oy:ssä.


title: Joonas Hytönen

text: Hytönen harrastaa tennistä ja golfia.


title: Luettelo Ecuadorin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Ecuadorissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Egyptin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Egyptissä sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Espanjan kaupungeista

text: Tämä on luettelo Espanjan kaupungeista.Suluissa maakunta, jossa kaupunki sijaitsee. Jos maakuntaa ei ole mainittu, kaupunki ja maakunta ovat samannimisiä.


title: Luettelo El Salvadorin kaupungeista

text: Tämä on luettelo El Salvadorissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Eritrean kaupungeista

text: Tämä on luettelo Eritreassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Ural (joki)

text: Ural (, ) tai myös Uraljoki on Kaspianmereen laskeva joki Kazakstanissa ja Venäjällä. Se on Volgan kanssa toinen suurista joista, jotka laskevat Kaspianmeren, ja se on kolmanneksi suurin joki Euroopassa Volgan ja Tonavan jälkeen. Ural saa alkunsa eteläisiltä Uralvuorilta ja sen kokonaispituus on 2 428 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 231 000 neliökilometriä. Jokea on perinteisesti pidetty osana maantieteellisen Euroopan ja Aasian rajaa.


title: Ural (joki)

text: Uralin lähteet ovat Uralvuorten itärinteillä, missä joen alkulähde sijaitsee Kruglajan vuorella Uraltaun vuoristoharjanteella . Sieltä joki seuraa harjannetta kohti etelää 60–80 metriä leveänä vuoristojokena. Ennen Magnitogorskia se virtaa suoalueen läpi jopa viisi kilometriä leveänä. Magnitogorskin jälkeen se jatkaa taas kapeana jokena ja se virtaa syvällä omassa uomassaan saavuttaen Uralvuorten eteläpään. Orskissa se kääntyy länteen ja se virtaa ensin 300 kilometriä, jossa se halkaisee Guberlinskin vuoret 45 kilometriä pitkässä kanjonissa. Orenburgissa jokeen yhtyy sivujoki Sakmara, joka kasvattaa pääuomaa selvästi. Joki kulkee edelleen länteen ja siirtyy Kazakstaniin, jossa kääntyy Oralin kohdalla etelään. Täällä alavalla tasankomaalla joki levenee ja alkaa mutkitella aiempaa enemmän. Mutkien suvuille on jäänyt makkarajärviä ja joelle on kehittynyt lyhyitä rinnakkaisuomia. Lopulta joki saapuu Atyraun kaupunkiin, josta muutaman kilometriä alavirtaan se purkautuu Kaspianmereen monihaaraisen suiston kautta.


title: Ural (joki)

text: Ural laskee Kaspianmereen, jonka vedenkorkeus on ollut 26 metriä merenpinnan alapuolella. Vedenpinnan korkeus on 1980-luvulta kuitenkin noussut pari metriä, mikä on aiheuttanut suistossa tulvia. Suistossa on pääuomalle ruopattu suora kanava ja sille on kaivettu sivuhaaroja virtauksen nopeuttamiseksi. Suistoon on kasautunut joen tuomaa sedimenttiä ja Kaspianmeri onkin suiston ympäristössä matalaa. Satelliittivalokuvissa olevat tummat alueet viittaavat vesikasvillisuuteen, mikä merkitsee suistossa monipuolista biodiversiteettiä, jota joen tuomat ravinteet ylläpitävät. Suistossa vieraileekin runsaasti lintuja kevät- ja syysmuuton aikana. Se on tästä syystä Ramsarin sopimuksen mukainen kosteikko, jonka piiriin kuuluu 1 115 neliökilometriä suistoa ja Kaspianmeren rannikkoa. Ramsar-alue sisältyy Kaspianmeren pohjoisosien laajempaan luonnonsuojelualueeseen.


title: Ural (joki)

text: Suiston vesi sekoittuu Kaspianmeren suolaiseen veteen ja suiston murtovedessä viihtyvät sekä makean että suolaisen veden lajistot. Esimerkiksi kyhmyjoutsenia pesii siellä 11 000 paria, sinisorsia 6 000 paria ja heinätavia 22 000 paria. Alue on myös merkittävä Kaspianmeren sampien kutualue. Ympäristöä suosii yli 460 kosteikkojen eläinlajia, joihin kuuluu 76 kalalajia, 20 matelijalajia, 292 lintulajia ja 48 nisäkäslajia.


title: Ural (joki)

text:
Uralin suurimpia sivujokia ovat alajuoksulta päin lueteltuina seuraavat (osa tiedoista puuttuvat). Suurempi valuma-alueen pinta-ala ei tällä kertaa tarkoita suurempaa virtaamaa, sillä vuoriston ja kuivan puoliaavikon sadannat eroavat toisistaan suuresti.
Lähteet: 1 = , 2 = , 3 =
Joki jäätyy yläjuoksulla marraskuun alussa ja keski- ja alajuoksulla marraskuun lopussa. Jäät lähtevät alajuoksulla maaliskuun alussa ja muualla huhtikuun alussa. Pääosa joen vedestä saadaan Uralvuoriston lumien sulattua, jolloin joessa on korkeanveden aika. Silloin joessa virtaa 60–70% joen vuotuisesta kokonaisvirtaamasta. Ilmasto on mannermainen ja sadeveden osuus vuotuisesta virtaamasta on siten vähäinen. Alueen sadanta on 530 millimetriä vuodessa. Tulvan aluksi joki pääsee jäistään, jotka lähtevät rytisten samanaikaisesti koko joen pituudelta. Kun tulva hellittää, asettuu vesi hyvin matalalle. Tämä tapahtuu yleensä huhtikuussa, mutta kesällä ja syksyllä vesi nousee taas väliaikaisesti. Loppusyksyllä ja talvella on joessa vain vähän vettä.


title: Ural (joki)

text: Eteenkin kevättulvat ovat voimakkaat. Silloin joki nousee uomastaan ja tulvii ympäristöönsä. Keskijuoksulla tulvat nostavat vedenpintaa 3–4 metriä ja joen uoma leviää yli 10 kilometriä leveäksi uomaksi. Tulva aiheuttaa alajuoksulla 9–10 metrin pinnannousun ja suostossa 3 metrin vedenpinnannousun. Suostossa tulva leviää useiden kymmenien kilometrien levyiselle alueelle.


title: Ural (joki)

text: Vuoden keskivirtaama (MQ) on Orenburgissa 104 m³/s ja Kushumin yhtymäkohdassa 400 m³/s. Ylikeskivirtaamat (MHQ) ovat vastaavasti 12 100 m³/s ja 14 000 m³/s ja alikeskivirtaamat (MNQ) 1,62 m³/s ja 13,3 m³/s.


title: Ural (joki)

text: Uralvuoriston itä- ja länsipuolilla on ilmasto ja siten myös kasvillisuusvyöhykkeet keskenään hieman erilaiset. Lisäksi etelään päin mentäessä ilmasto muuttuu yhä kuivemmaksi. Uralvuoriston eteläosan eri puolilla on vielä metsäarovyöhyke, joka muuttuu vuoriston eteläosassa aroksi ja ennen Kaspianmerta puoliaavikoksi. Ilmasto on hyvin mannermainen. Eteläosissa sateet riippuvat vuodenajasta ja aluetta vaivaa toisinaan vuosien ajan kestävät kuivuusjakot. Silloin monet alueen järvet kutistuvat suolajärviksi tai kuivuvat kokonaan. Kesällä on valuma-alueen heinäkuun keskilämpötila noin 22 °C.


title: Ural (joki)

text: Varsinkin joen keski- ja alajuoksulla joen ympäristö on kuivaa ja sen kasvillisuus on ruohovaltaista, kun taas joen uomassa tulvien tuomat sedimentit ja pitempään säilyvä kosteus tekevät siitä hedelmällisen vihreän keitaan. Arolla puhaltaa jatkuvasti kohtalainen tuuli, joka voi yltyessään vaikeuttaa joella liikkumista. Joessa elää yli 50 kalalajia, joista merkittävimpiä ovat sammet, kuten beluga, toutain, karppi, monni, hauki, kuha, ahven ja tähtisampi.


title: Ural (joki)

text: Joen nykyinen nimi on verrattain myöhäinen, sillä joen nimesi uudelleen Katariina Suuri vuonna 1775. Joella oli aiemmin toinen nimi Jaik (), jota käytettiin esimerkiksi venäläisessä kronologiassa vuodelta 1140 . Turkkilaisissa kielissä jokea kutsuttiin nimellä Jaijk, jolla tarkoitettiin myös jokien jumalaa. Gerard Clauson väittää, että tämä muoto olisi peräisin jo toiselta vuosisadalta jaa. tai että se olisi ollut käytössä jo sarmaateilla 500 eaa.. Alueen baškiirin kielinen nimi on Яйыҡ () ja kazakstaniksi Жайық (). Kreikkalaiset kutsuivat sitä Ptolemaioksen mukaan Δάϊκος (Daïkos), joka on Julian Kulakovskin mielestä opittu turkkilaisilta .


title: Lukianos

text: Lukianos Samosatalainen (; ) (n. 125 – n. 180) oli syyrialainen reettori ja kirjailija, joka tunnetaan satiireistaan. Lukianos oli kotoisin Syyrian Samosatasta ja toimi muun muassa virkamiehenä Egyptissä. Hänen äidinkielensä oli aramea, mutta hän kirjoitti kreikaksi.


title: Lukianos

text: Lukianos sanoo itse syntyneensä Samosatassa, entisen Kommagenen alueella, josta oli tullut osa Rooman valtakuntaa Syrian provinssina. Teoksissaan Lukianos viittaa itseensä ”syyrialaisena”, ”assyrialaisena” tai ”barbaarina”, ja hän halusi tällä mahdollisesti korostaa olevansa taustaltaan seemiläistä alkuperäisväestöä.


title: Lukianos

text: Lukianos sai reettorin koulutuksen. Hän toimi kiertelevänä puhujana, joka matkusteli eri paikoissa ja esitti niissä viihdyttäviä keskusteluja ja nokkelia luentoja, jotka improvisoi paikan päällä. Tällaisena Lukianos voidaan lukea niin kutsutun toisen sofistiikan edustajaksi. Lukianos kierteli muun muassa Jooniassa, Makedoniassa, manner-Kreikassa, Italiassa ja jopa Galliassa. Hän rikastui ammatillaan ja sai mainetta.


title: Lukianos

text: Lukianos kertoo itse asettuneensa Ateenaan jättääkseen puhujan toimensa ja harrastaakseen filosofiaa sekä kirjoittaakseen dialogeja Platonin hengessä. Tämä ajoittuu noin vuoteen 157-160. Myöhemmin hän kuitenkin hylkäsi platonismin ja mieltyi ensin kyynisyyteen ja sitten epikurolaisuuteen. Vaihdettuaan koulukuntaa Lukianos useinkin pilkkasi aiempaa koulukuntaansa.


title: Lukianos

text: Parthian sodan seurauksena Lukianos palasi Syyriaan ja toimi asianajajana Antiokiassa. Sodan loppupuolella hän palasi Ateenaan. Uuden Ateenan kauden aikana hänen kirjalliset hyökkäyksensä muuttuivat yhä rajummiksi. Vuonna 171 Lukianos sai Egyptin prefektiltä kansliapäällikön viran Aleksandriasta; vuonna 175 hän joutui kuitenkin prefektin viraltapanon jälkeen palaamaan jälleen takaisin Ateenaan.


title: Lukianos

text: Mahdollisesti viimeisiin teoksiinsa kuuluvassa teoksessa "Aleksanteri" eli "Valeprofeetta" Lukianos mainitsee keisari Marcus Aureliuksen vuonna 180 tapahtuneen kuoleman, ja hän lienee kuollut itse pian tämän jälkeen. Lukianoksen elämäkerta "Sudassa" on tuomitseva eikä ilmeisesti todenmukainen. Sen mukaan koirat olisivat tappaneet hänet. Tämä voi toisaalta viitata myös kyynikoihin, joiden kanssa Lukianoksella oli huonot välit ja joita hän pilkkasi useissa teoksissaan.


title: Lukianos

text: Lukianos kirjoitti sukkelia vuoropuheluja ja kärjistäviä satiireja, joissa hän pilkkasi aikansa ilmiöitä, vanhaa kreikkalaista uskontoa, filosofeja, reettoreita, grammaatikkoja ja monia muita ammattikuntia ja henkilöitä. Teoksiin kuuluu myös erilaisia ylistyskirjoituksia ja satiirisia epigrammeja. Lukianoksen nimiin on laitettu yli 80 teosta, mutta todennäköisesti ne kaikki eivät kuitenkaan ole hänen kirjoittamiaan, vaan myöhempien kirjailijoiden tekemiä jäljitelmiä.


title: Lukianos

text: "Tosi tarina" on Lukianoksen tunnetuimpia teoksia. Se on matkakertomusten parodia, jossa kirjailija kumppaneineen päätyy Kuuhun seuraamaan Kuun ja Auringon kuninkaiden välistä sotaa. Palattuaan maahan he päätyvät valaan vatsaan. Teosta voidaan pitää kuumatkoineen ja ulkoavaruuden elämän kuvauksineen jopa varhaisena tieteiskirjallisuutena. Lukianoksen "Juomingit" on parodia Platonin "Pidoista". Lukianoksen versiossa osanottajat juopuvat, kertovat likaisia juttuja ja käyttäytyvät huonosti. "Valheiden rakastaja" on kehystarina, joka sisältää alkuperäisen version tarinasta ”Noidan oppipoika”. "Falaris" puolestaan on julmuudestaan tunnetun tyrannin paradoksaalinen puolustus. Ylistyskirjoituksiin kuuluvat muun muassa ylistykset Demostheneelle ja kärpäselle.


title: Lukianos

text:
Muita tunnettuja teoksia ovat muun muassa "Jumalien keskusteluja" ja "Vainajien keskusteluja".
"Peregrinoksen polttoitsemurha" kertoo satiirisesti Lukianoksen inhoaman kyynikkofilosofin Peregrinos Proteuksen kuolemasta; Peregrinos pitää siinä oman hautajaispuheensa ja tekee lopulta polttoitsemurhan. Teos on myös yksi varhaisimpia säilyneitä pakanallisia kuvauksia kristinuskosta. Peregrinos käyttää siinä kristittyjen anteliaisuutta ja hyväuskoisuutta hyväkseen. "Palkasta palvelevista" ivaili roomalaisten palvelukseen menneiden kreikkalaisten kustannuksella.


title: Lukianos

text: Lukianos on saanut tyyliinsä vaikutteita vanhasta komediasta (Aristofanes, Eupolis), uudesta komediasta (Menandros) sekä kyynikko Menippokselta (niin kutsutut menippolaiset satiirit). Lukianos kirjoitti attikalaisella murteella, ja hänet voidaan lukea attikisteihin. Teoksessaan "Syyrialaisesta jumalattaresta" hän jäljitteli kuitenkin joonialaista kreikkaa siinä määrin, että jotkut tutkijat ovat epäilleet sitä, että teos olisi todella Lukianoksen kirjoittama.


title: Lukianos

text: Ensimmäinen painettu laitos osasta Lukianoksen teoksia ilmestyi Firenzessä vuonna 1499.


title: Lukianos

text: Kaikki luettelon teokset eivät todennäköisesti ole Lukianoksen kirjoittamia. Varmuudella epäperäiset teokset ovat lopussa. Muista teoksista ne, joiden aitoutta on epäilty, on merkitty tähdellä (*).Varmuudella epäperäiset teokset (Pseudo-Lukianos)Kadonneet teokset


title: Lukianos

text: Teoksia:


title: Lukianos

text: Muuta:


title: Luettelo Etelä-Korean kaupungeista

text: Tämä on luettelo Etelä-Koreassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Etelä-Korean kaupungeista

text: Etelä-Koreassa oli vuonna 2016 yhteensä 85 kaupunkia (si). Niistä kahdeksan oli Etelä-Korean aluehallinnon ylimmän tason kaupunkia ja 77 aluehallinnon toisen tason kaupunkia.


title: Luettelo Etelä-Korean kaupungeista

text: Merkittävimmät kaupungit ovat ylimmän (1.) aluehallinnon tason yksikköjä; näitä kaupunkeja oli yhteensä kahdeksan (vuonna 2016): yksi erityisasemassa oleva kaupunki (특별시; 特別市; teukbyeolsi), yksi autonominen suurkaupunki (특별 자치시; 特別自治市; teukbyeol-jachisi) ja kuusi suurkaupunkia (metropolia; 광역시; 廣域市; gwangyeoksi). Ylimmän tason kaupungit ovat: Soul; Sejong; Busan, Daegu, Incheon, Gwangju, Daejeon, Ulsan.


title: Luettelo Etelä-Korean kaupungeista

text: Aluehallinnon toisen tason kaupunkeja on Etelä-Koreassa kolmea eri tyyppiä. Vuonna 2014 tavanomaisia kaupunkeja (si) oli 60, erityistyyppisiä kaupunkeja (si (teukjeongsi)) on 15 ja lisäksi on kaksi muuta hallinnollisesti kaupungeiksi luettavaa rakennetta (si (haengjeongsi)). Aluehallinnon toisen tason yksiköistä kaupungeiksi ei tässä katsota piirikuntia (gun), autonomisia piirejä (gu (jachigu)) eikä muita (epäautonomisia) piirejä (gu (ilbangu)). Myöskään alempien aluehallinnon tason kaupunkimaisia asutuksia ei tässä luettelossa lueta kaupungeiksi.


title: Luettelo Etiopian kaupungeista

text: Tämä on luettelo Etiopiassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Fidžin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Fidžissä sijaitsevista kaupungeista.


title: Krepost Sveaborg

text: Krepost Sveaborg (, Helsingin maa- ja merilinnoitus) on Helsingin ympäristössä sijaitseva ensimmäisen maailmansodan aikainen linnoitus. Linnoitus oli osa laajempaa Pietari Suuren merilinnoitusta, ja sen tehtävä oli suojata Suomenlahden sulkevan rannikkotykistön Suomen puoleisia asemia ja Helsingin laivastotukikohtia Saksan maihinnousulta. Linnoituksen keskuspaikka oli Sveaborgin, suomalaisittain Viaporin linnoitus, joka tunnetaan nykyisin Suomenlinnana. Linnoituksen maarintama rakennettiin maaston korkeimmille kukkuloille löyhästi kehä I:n linjausta seuraillen. Meririntama oli sijoitettu Helsingin edustan saarille. Säilyneet linnoitteet on sisällytetty valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen luetteloon. Helsingin linnoitteet ovat varhaisimpia esimerkkejä hajautetun järjestelmän linnoitteista, joita rakennettiin pitkälti vasta ensimmäisen maailmansodan jälkeisenä aikana.


title: Krepost Sveaborg

text: Venäjä menetti laivastonsa Japania vastaan käydyn Venäjän–Japanin sodan aikana Tsushiman meritaistelussa 1905. Kireä poliittinen tilanne ennen ensimmäistä maailmansotaa pakotti Venäjän kehittämään muita keinoja perinteisen laivaston lisäksi pääkaupunkinsa Pietarin suojaamiseksi. Kaupungin turvallisuuden takeeksi päätettiin rakentaa laaja merilinnoitus Suomenlahden saarille ja suurimpiin rannikkokaupunkeihin. Autonomisen Suomen alueelle sijoitettiin Pietari Suuren merilinnoituksen Helsingin ja Viipurin maa- ja merilinnoitukset sekä joukko muita pienempiä linnoituskokonaisuuksia. Venäjä linnoitti muualla maassa esimerkiksi tärkeitä liikenteen solmukohtia ja muita strategisia paikkoja. Suomen linnoitteiden oli tarkoitus torjua Pohjanlahden rannikon suunnalta tuleva hyökkäys.


title: Krepost Sveaborg

text: Krepost Sveaborgin perustana oli Ruotsin vaiheittain rakentama Suomenlinnan merilinnoitus, jonka ympäristöön uutta laajempaa linnoitusta alettiin rakentaa. Työmaa oli Pietarin Insinöörihallinnon alainen, mutta sen töitä johti käytännössä Viaporin insinööriesikunnan sotilasinsinöörit, joilla oli apunaan myös sapöörejä ja sapööriupseereita. Linnoitustöiden pääinsinöörikonttori sijaitsi Helsingissä, minkä lisäksi Leppävaarassa ja Pakilassa oli myös omat insinöörikonttorinsa.


title: Krepost Sveaborg

text: Maarintaman ensimmäistä kenttälinnoitteista koostuvaa osaa ryhdyttiin rakentamaan ensimmäisen maailmansodan sytyttyä vuonna 1914 linjalle Meilahti, Ruskeasuo, Pasila, Käpylä, Koskela, Viikki, Marjaniemi, sekä linjalla Kulosaari, Herttoniemi, Tammisalo, Laajasalo, Jollas. Vuoden 1914 lopun strategisten suunnitelmien muutoksen seurauksena nykyisen pääkaupunkiseudun alue päätettiin linnoittaa vahvemmin rakentamalla uusi puolustuslinja Laajalahdesta Leppävaaran, Mäkkylän, Kannelmäen, Pakilan, Tuomarinkylän, Oulunkylän kautta Vantaajoen itäpuolelle Pukinmäen ja Viikin kautta Vartiokylään. Linnoitukset rakennettiin kestävämmiksi kuin vuoden 1914 kenttälinnoitteet. Keväällä 1915 linnoitusta päätettiin jatkaa nykyisten Tapiolan, Haukilahden ja Westendin alueille. Itäinen rintamaosa sai vahvistusta 1916, kun vuonna 1915 rakennettujen linnoitteiden yhteyteen rakennettiin uusia linnoitteita. Rakennustahti hidastui vuoden 1917 helmikuun vallankumouksen jälkeen ja rakennustyöt loppuivat täysin vuoden 1918 kevääseen mennessä.


title: Krepost Sveaborg

text: Linnoitustyömailla työskenteli arviolta 10 000 henkilöä. Rakentajina oli venäläisten linnoitussotilaiden ja -työläisten lisäksi suomalaisia, jotka hakeutuivat työmaille sotatilan aiheuttaman työttömyyden seurauksena. Suomalaisia työmaille veti myös niiden hyvät palkat, ja osa rakentajista nostikin palkkaa usealta eri työmaalta lahjotun kirjurin avulla. Linnoitustöistä maksettiin pääasiassa neljän markan päiväpalkkaa, mutta osa valu- ja räjäytystöistä tehtiin myös urakkapalkalla. Erikoisosaajat, kuten kivityömiehet saivat muita parempaa palkkaa. Työvoiman tarvetta ei tosin saatu täysin tyydytettyä vapaaehtoisilla, minkä seurauksena rakennustöihin pakko-otettiin miehiä ja kuljetuskalustoa sotatilalain nojalla. Työmailla työskenteli myös noin 3 000 kiinalaista vankia syksyllä 1916. Ensimmäiset 2 100 kiinalaista saapuivat maahan elokuussa 1916, ja heidät jaettiin viiteen ryhmään Espoon ja Helsingin maalaiskunnan alueille. Kiinalaisia ei käytetty varsinaisiin rakennustöihin, vaan he kaatoivat metsää linnoitteiden tieltä. Talven lähestyessä kiinalaisten olot huononivat, koska heillä ei ollut talvivarustusta eikä lämmintä majoitusta. Niinpä tottelemattomuus ja töistä kieltäytyminen lisääntyivät, ja sattui jopa muutamia yhteenottoja kiinalaisten ja suomalaisten poliisien välillä. Viranomaisia työllistivät myös lisääntyneet rikokset, jotka pantiin kiinalaisten syyksi. Suomen kenraalikuvernööri sai runsaasti kirjelmiä, joissa vaadittiin kiinalaisten poistamista maasta. Tammikuun 1917 loppuun mennessä Suomesta oli lähetetty pois yli 2 600 kiinalaista.


title: Krepost Sveaborg

text: Rakennustyömailla tapahtui paljon onnettomuuksia, muun muassa kallioiden räjäytyksissä. Suomalaisten esimiesten alaisuudessa olleet suomalaiset rakentajat saattoivat saada pieniä loukkaantumiskorvauksia. Rakennustöissä kuolleita haudattiin muun muassa Malmin hautausmaalle.


title: Krepost Sveaborg

text: Rakennustyömaalla oli vahva vaikutus ympäristön elinkeinotoimintaan. Valtavien työmaiden työntekijät vaativat muonitusta ja asuintiloja. Pidemmältä tulleet suomalaiset majoittuivat usein työmaiden lähialueiden vuokra-asuntoihin ja venäläiset kasarmeille ja niiden puutteessa telttoihin.


title: Krepost Sveaborg

text: Krepost Sveaborgin linnoitteita ei koskaan käytetty niiden alkuperäiseen tarkoitukseen, eli venäläisten puolustamiseen saksalaisia vastaan. Saksalaisten tiedetään varustautuneen linnoituksia vastaan käytäviä taisteluita varten hankkimalla esimerkiksi tiedustelutietoja linnoitteiden rakenteesta. Saksalaisilla oli käsissään venäläisestä sensuurista ja linnoitusten tarkasta valvonnasta huolimatta esimerkiksi Tuomarinkylän linnoitteita esitteleviä raportteja vuodelta 1915. Raportit oli ilmeisesti vuotanut joku linnoitustyömaalla johtotehtävissä työskennellyt.


title: Krepost Sveaborg

text: Venäläiset päättivät vetäytyä saksalaisten lähestyessä Helsinkiä keväällä 1918 hyvistä puolustuslaitteistaan huolimatta. Osasyynä vetäytymiseen oli varmasti myös Suomen edellisen vuoden joulukuussa tekemä itsenäisyysjulistus. Saksalaisten venäläisten kanssa tekemään vetäytymissopimukseen kuului esimerkiksi tykkien vaarattomaksi tekeminen, mikä toteutui ainakin osittain. Venäläisten perääntymisestä huolimatta saksalaiset eivät päässeet marssimaan Helsinkiin täysin taisteluitta, sillä suomalaiset punakaartin taistelijat tekivät voimakasta vastarintaa esimerkiksi Leppävaaran Nupukivenkallion ja Gransinmäen varustuksista. Leppävaaran taistelussa kuoli kolme saksalaista ja 13 punakaartilaista. Taistelupaikan lähistöille Mäkkylään on haudattu saksalainen sotilas Xavier Brummer, jonka haudalle Leppävaaran suojeluskunta pystytti graniittisen muistokiven 1923.


title: Krepost Sveaborg

text: Sodan loputtua linnoitus siirtyi sotasaaliskonttorin käsiin. Linnoitteista purettiin kaikki hyödynnettävissä oleva kuten puurakenteet, puhelinkaapelit sekä etenkin katettujen linnoituslaitteiden, kuten konekivääripesäkkeiden ja suojahuoneiden teräspalkkivahvistukset. Varsinaista käyttöä linnoituksille ei keksitty ja niitä käytettiin lähinnä koulutusmaastona, jossa tutustuttiin hyvään ja huonoon linnoitustapaan. Kapteeni Pauli Öljymäki pohti vuoden 1938 diplomityössään linnoitusten hyödyntämiskeinoja, mutta joutui toteamaan niiden vaativan liikaa miehistöä Suomen pieniin asevoimiin nähden. Toisen maailmansodan kynnyksellä Helsingin teollisuuspiiri ja Suomen puolustusministeriö inventoivat linnoitukset ja niihin kuuluneet luolat, joista osa kunnostettiin ammussorvaamoiksi, varastoiksi ja väestönsuojiksi.


title: Krepost Sveaborg

text: Vuosikymmenten heikon arvostuksen ja unohduksiin joutumisen seurauksena linnoitukset ovat päässeet pahasti rappeutumaan. Merkittävä osa linnoitteista on jäänyt teiden ja rakennusten alle. Suurin osa linnoituksen suojahuoneista ja ampumapesäkkeistä räjäytettiin kiskojen ja muun metallin poiston yhteydessä, minkä lisäksi viranomaiset turvautuivat räjähdyksiin myös pelätessään irtolaisten pesiytyvän rakennelmiin. Linnoitteiden rappeutumista on edesauttanut myös eroosio, puurakenteiden maatuminen ja kasvillisuuden leviäminen. Pääkaupunkiseudulle rakennettiin 569 linnoituslaitetta, joista Pääkaupunkiseudulle rakennetuista 569 linnoituslaitteesta oli vuonna 2006 laaditun selvityksen perusteella tuhoutunut kokonaan 43 prosenttia ja osittain 17 prosenttia. Säilyneitä kohteita on jäljellä 40 prosenttia. Espoon 121 kohteen osalta 43 prosenttia oli kokonaan tuhoutunut, 21 prosenttia osittain tuhoutunut ja 36 prosenttia säilynyt. Merkittävä osa pääkaupunkiseudun alueen tykkiteistä on jäänyt myöhemmän rakentamisen alle, tästä huolimatta tykkiteiden entiset linjaukset näkyvät monin paikoin nykyisen tieverkon linjauksissa (esim. Helsingin Pakila ja Espoon Mäkkylä)


title: Krepost Sveaborg

text: Museoviraston (silloinen Muinaistieteellinen toimikunta) päätöksellä linnoitukset liitettiin muinaismuistolain piiriin 1971, mikä kieltää niiden täyttämisen, kaivamisen ja muilla tavoin hävittämisen ilman museoviraston lupaa. Linnoitusten hoidosta julkaistiin 1996 opas. Joihinkin maalinnoituksen kohteisiin on rakennettu suoja-aitoja, siltoja ja opastauluja. Linnoitusrakenteissa kasvavaa kasvillisuutta on myös paikoitellen raivattu. Linnoitusta on pidetty arvokkaana kulttuurihistoriallisena kohteena, minkä lisäksi sillä on ollut huomattava kasvistoa rikastava merkitys. Linnoituksesta ovat hyötyneet esimerkiksi erilaiset niitty- ja kalliokasvit, sekä sen läheisyyteen venäläisten joukkojen mukana kulkeutuneet vieraslajit.


title: Krepost Sveaborg

text: Helsingin linnoitteiden tehtävänä oli suojata Helsingin Kruunuvuorenselällä ja Katajanokalla sijaitsevaa Venäjän Itämeren laivaston sotasatamaa. Linnoitukseen kuului rannikkopattereista koostuva meririntama sekä kolme maarintaman puolustusvyöhykettä. Maarintama rakennettiin hajautetun järjestelmän mukaisesti, jossa linnoitteet sijoitettiin maastoon hajautetusti, jotta vihollisen tykistötuli olisi jouduttu hajauttamaan ja sen teho olisi pienentynyt.


title: Krepost Sveaborg

text: Linnoitus kuului Viaporin komendantin alaisuuteen, ja sen maa- ja meririntamalla, sekä tykistöllä oli jokaisella oma komentajansa. Maarintaman komentajina toimi ensin kenraali Pobojevski, myöhemmin eversti Timonov. Maarintaman esikunta sijaitsi Viaporin Komendantinsaarella (nykyinen Iso Mustasaari).


title: Krepost Sveaborg

text: Maarintama jaettiin lopullisessa linnoitussuunnitelmassa itäiseen, pohjoiseen ja läntiseen puolustuslohkoon, joiden tukikohdat saivat idästä alkaen numerot I–XXXVII (1–37). Suunnitelmassa otettiin myös virallisesti käyttöön nimitykset maa- ja meririntama. Linnoituksen itäiseen lohkoon kuuluivat linnoitukset I–XIV (1–14), pohjoiseen XV–XXV (15–25) ja läntiseen XXVI–XXXVII (26–37). Itäisen lohkon linnoitteet sijaitsivat Vantaanjoen itäpuolella, pohjoisen Vantaan- ja Mätäjoen välisellä alueella, sekä läntisen Mätäjoen länsipuolella. Puolustuslohkojen tykit jaettiin lisäksi 4–5 tykkipatterin ryhmiin.


title: Krepost Sveaborg

text: Krepost Sveaborgin linnoitteisiin kuului myös useita ilmatorjuntapattereita. Maarintaman patterit sijaitsivat Ilmalassa ja Laajasalossa pääosan IT-pattereista sijaitessa meririntaman saarilla. Linnoitteiden etumaastoissa, noin 30–100 metrin päässä itse kestolinnoitteista sijaitsi usein 7–10 metrin levyinen piikkilankaeste. Piikkilankaa saattoi olla yhden puolustusaseman edessä kilometrikaupalla. Pääkaupunkiseudun linnoitteiden esteet olivat usein kaksin- tai jopa kolminkertaisia. Esteet sijoitettiin mataliin kaivantoihin, joita peitti vihollisen puolella 1–2 metrin korkuinen valli.


title: Krepost Sveaborg

text: Maarintamaan kuului alun perin numeroimattomat vuonna 1914 rakennetut kenttälinnoitteet, sekä yhteensä 37 numeroitua tukikohtaa Helsingin ympäristössä nykyisten Espoon, Helsingin ja Vantaan kuntien alueilla. Linnoitteet rakentuivat taistelu- ja yhdyshaudoista, suojahuoneista, varastoluolista, kuuden eri tyypin tuliasemista, tykkiasemista ja linnoituksen tukikohtia yhdistävistä tykkiteistä.


title: Krepost Sveaborg

text: Taistelu- ja yhdyshautojen rakenne vaihtelee niiden rakennusajankohdan mukaan. Vuoden 1914 kenttälinnoitteiden haudat koostuivat usein vain kivivallista, jonka edusta oli vahvistettu hiekkavallilla. Kenttälinnoitteita kaivettiin myös maahan maaperän salliessa.


title: Krepost Sveaborg

text: Vuoden 1915 taisteluhaudat rakennettiin kallioon louhimalla tai pehmeään maahan kaivamalla. Hautojen etupuoli on useimmiten vahvistettu harkkokivimuurauksella, joissakin kohteissa betonilla. Selustanpuolista seinää ei yleensä muurattu. Yhdyshaudoissa rakennettiin enimmäkseen vahvistamattomina, joissain paikoissa käytettiin tosin hirsiä.


title: Krepost Sveaborg

text: Vuoden 1916 haudoista sekä räjäyttämällä että kaivamalla tehdyissä on käytetty betonivalua seinämien vahvikkeena. Vuoden 1916 linnoitteissa on käytetty paikoitellen erikoisia rakenneratkaisuja, kuten Myllypuron ja Kontulan alueen tukikohtien paikoittain murtoviivaisesti toteutetut rintavarustukset. Pihlajamäen linnoitteiden jyrkimpiin kohtiin rakennettuihin yhdyshautoihin on tehty betonisia porrastuksia liikkumisen helpottamiseksi.


title: Krepost Sveaborg

text: Linnoitteiden suojahuoneet on usein rakennettu kallioon louhimalla ja vahvistamalla seinät betonilla. Pienemmät suojarakenteet tehtiin joko katetuiksi korsuiksi tai avoimiksi sirpalesuojiksi. Korsujen kattona oli yleensä hirsien päälle valettu betonikerros. Suojahuoneiden katot sortuivat myöhemmin yleisimmin hirsien lahotessa. Suurikokoisimpien suojahuoneiden katot tehtiin yleensä rautapalkkien varaan valetusta betonista. Rauta on tosin useimmissa kohteissa myöhemmin poistettu romumetallin keräämisen yhteydessä, mutta osassa kohteita suojahuoneiden katot ovat tästä huolimatta säilyneet rakenteiden massiivisuuden ansiosta. Säilyneissä suojahuoneissa onkin tavattu jopa puolentoista metrin paksuisia kattoja.


title: Krepost Sveaborg

text: Linnoitteisiin kuuluneita kallioon louhittuja luolia käytettiin useimmiten ammus- tai muina varastotiloina. Luolien pohjamuoto on useimmiten suorakulmion, ristin tai kaaren muotoinen, ja niissä on yhdestä kahteen sisäänkäyntiä. Eturintaman luolat yhtyvät linnoitteisiin juoksuhaudoin taaempana sijaitsevien ollessa tykkiteiden varrella. Linnoitteiden suurimman varastoluolan pinta-ala oli 1 400 neliömetriä.


title: Krepost Sveaborg

text: Maalinnoitteiden tuliasemat jakautuvat muotonsa ja rakenteensa perusteella kuuteen eri tyyppiin, joista osa on ollut kattamattomia, osa katettuja. Vuoden 1979 inventoinnissa jäljellä oli enää kahdeksan katettua asemaa muiden alun perin katettujen ollessa sortunut.


title: Krepost Sveaborg

text: Maarintaman tykkiasemat rakennettiin yleisimmin hirsivahvistetun maavallin taakse, vain muutamissa asemissa käytettiin betonia. Kaikista asemista puuttui selkäsuoja. Tykkiasemat oli rakennettu 2–6 tykille, yleisimpien tykkiasemien ollessa kolme- tai nelitykkisiä. Patterien suojatilat oli sijoitettu rintasuojaan tai kokonaan patterin ulkopuolelle.


title: Krepost Sveaborg

text: Maarintaman linnoitteet rakentuivat Helsingin edustan saarille rakennetuista tykkipattereista, ammus- ja panoskellareista, mittaus- ja tulenjohtotorneista, valonheitinasemista, sekä linnoitteita yhdistävistä kulkureiteistä.


title: Krepost Sveaborg

text: Meririntaman tykkipatterit rakennettiin yksittäin suunniteltuna, ja ne sijoitettiin suorasta suuntaustavastaan johtuen maaston korkeimmille paikoille. Miessaaren ja Rysäkarin asemia lukuun ottamatta asemien suunnittelussa ei otettu huomioon maaston korkeuseroja, jolloin asemat toteutettiin lähes aina muodoltaan säännöllisinä maastosta riippumatta. Ainoa selvästi muista poikkeava patteri on Pihlajasaareen rakennettu hajasijoitettu tykkipatteri, jonka tyyppiset patterit yleistyivät vasta ensimmäisen maailmansodan jälkeen.


title: Krepost Sveaborg

text: Tykkipatterien ammusvarastot rakennettiin rintavarustuksen alle tukevan rautavahvisteisen betonikaton alle. Ammusvarastoissa oli käsikäyttöiset hissit, joilla ammuksia nostettiin maan päällä oleville tykeille.


title: Krepost Sveaborg

text: Tykkipatterien läheisyyteen rakennettiin yleensä myös matalia 1–2-kerroksisia betonirakenteisia mittaus- ja tulenjohtotorneja.


title: Krepost Sveaborg

text: Meririntaman valonheitinasemat koostuivat voima-asemasta, valonheittimen suoja-asemasta, sekä valaisuasemasta. Valonheitin siirrettiin valaisuasemaan suoja-asemastaan sähkökäyttöisellä hissillä, ratakiskoilla tai molempia yhdistelemällä.


title: Krepost Sveaborg

text: Asemien huoltoa varten saarille rakennettiin laivalaiturit, mukulakivetyt tiet, sekä mahdollisesti kapearaiteinen rautatie. Erikoisena piirteenä meririntaman linnoitteissa oli myös usein niiden yhteyteen rakennettu paikka ikonille.


title: Krepost Sveaborg

text: Maalinnoituksen puolustus tukeutui jalkaväkeen ja sitä avustavaan tykistöön. Linnoituksen laskettiin vaativan 54 pataljoonaa joukkoja, mutta todellisuudessa sen joukot olivat vajaavahvuiset. Maarintaman joukot koostuivat keskimäärin kolmesta jalkaväkirykmentistä ja yhdestä tykistörykmentistä. Linnoituksen miehistön vaihtuvuus oli suuri meneillään olleiden itärintaman taisteluiden seurauksena. Maarintaman raskaan aseistuksen muodostivat vanhentuneet jäykkälavettiset kuuden tuuman 190 ja 120 puudan piirityskanuunat M/1877, sekä yhdeksän ja yhdentoista tuuman rannikkomörssärit. Linnoituksen uusinta kalustoa edustivat 152 millimetrin Canet-rannikkokanuunat. Maarintaman ilmatorjuntapattereiden aseistuksena oli puisille, täyden ympyrän kääntyville jalustoille sijoitetut 76 millimetrin kenttätykit. Maarintaman tykistö yhdistyi saumattomasti meririntamaan ja päinvastoin. Esimerkiksi Miessaaren Canet-patteri kuului läntisen puolustuslohkon tykkiryhmään 10.


title: Krepost Sveaborg

text: Maarintamalla oli kymmenen patterin (62 tykin) reservi, joka oli sijoitettuna Viikin latokartanon ja Hagalundin parakkivarikoille. Raskaan tykistön vahvuus oli 186 tykkiä kesäkuussa 1916. Maarintamalla oli vuoden 1916 luettelon mukaan kaikkiaan 443 tykkiä.


title: Don

text:
Don () on yksi Venäjän tunnetuimmista ja maan eteläosien suurimmista joista. Se saa alkunsa Tulasta, Moskovan kaakkoispuolelta ja virrattuaan 1 870 kilometrin matkan laskee Asovanmereen.
Don virtaa hyvin hitaasti. Lähellä suuaukkoa vuotuinen keskivirtaama on 900 m/s, ja joesta purkautuu noin 29,5 km vuodessa mereen. Tavallisesti noin 70 % virtaamasta saadaan kevätkaudella. Joki on yläjuoksultaan jäässä marraskuusta huhtikuun puoliväliin, alajuoksulla joulukuusta maaliskuun lopulle. Jokeen rakennettu tekojärvi on muuttanut alajuoksun virtaaman ajallista jakaumaa. Etenkin joen alajuoksua käytetään vesiliikenteessä. Volgogradin lähellä Don ja Kaspianmereen laskeva Volga ovat lähellä toisiaan ja niitä yhdistää vuonna 1952 valmistunut Volgan–Donin kanava.


title: Don

text: Suurin Donin varrella sijaitseva kaupunki on Donin Rostov, noin 50 km joen suulta. Donin tärkein sivujoki on Donets. Pohjoinen tärkeä sivujoki on Penzan suunnalta laskeva Hopjor.


title: Don

text: Skyytit tunsivat muinoin joen nimellä Tanaïs.


title: Luettelo Filippiinien kaupungeista

text: Tämä on luettelo Filippiineillä sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Gabonin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Gabonissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Gambian kaupungeista

text: Tämä on luettelo Gambiassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Midwayn taistelu

text: Midwayn taistelu oli toisen maailmansodan aikana Tyynellä valtamerellä käyty meritaistelu. Taistelu käytiin 4.–7. kesäkuuta 1942 Yhdysvaltain ja Japanin välillä Midwaysaarten ympäristössä. Taistelu oli Tyynenmeren sotanäyttämön kannalta taitekohta – sen myötä Japanin sotamenestys kääntyi tappiolliseksi. Taistelu oli toinen kerta merisodankäynnissä, kun laivastot ottivat yhteen ainoastaan ilmavoimin ja yksi historian harvoista avomerellä käydyistä taisteluista.


title: Midwayn taistelu

text: Taistelussa Yhdysvaltain kolme lentotukialusta voittivat Japanin neljä tukialusta. Japani menetti kaikki tukialuksensa, mutta Yhdysvallat vain yhden. Taistelun jälkeen aloite Tyynellämerellä siirtyi Yhdysvalloille.


title: Midwayn taistelu

text: Pearl Harborin hyökkäyksen jälkeen Japani toteutti laajentumissuunnitelmaansa ja eteni Tyynellämerellä nopeaan tahtiin alkuvuodesta 1942. Japanin laivaston komentaja amiraali Isoroku Yamamoto suunnitteli Midwayn valtaamista puolustuksen kulmakiveksi Havaijin suuntaan (operaatio MI). Hän piti Yhdysvaltain Tyynellämerelle olleiden lentotukialusten tuhoamista välttämättömänä puolustuksen varmistamiseksi. Midway oli strategisesti tärkeä, ja Yamamoto pyrki sitä uhkaamalla houkuttelemaan vihollisen taisteluun.


title: Midwayn taistelu

text: Yhdysvaltalaisten radiotiedustelu oli pystynyt selvittämään japanilaisten viesteissään käyttämän salakielen. Salauksen purkanutta ryhmää johti komentaja Joseph Rochefort. Toukokuun alussa todettiin viesteissä viitattavan usein kohteisiin "AF" ja "AL", joista AL tiedettiin Aleuttien saariryhmäksi ja AF:n epäiltiin tarkoittavan Midwaytä. Jotta epäilylle saataisiin vahvistus, käski Nimitzin tiedustelu Midwayn tukikohtaa lähettämään radiosanoman, jonka mukaan saarella vallitsi vesipula. Itse käsky voitiin lähettää merikaapelin kautta, joten Midwayn radioliikenne pysyi normaalina. Parin päivän kuluttua saatiin tulkittua japanilaisten viesti, jonka mukaan kohteessa AF on juomavesipula, joten kohde saatiin varmistettua. Koska yhdysvaltalaiset olivat murtaneet japanilaisten viestinnän, saattoivat he asettua salaa Midwayn ympäristöön jo ennakolta.


title: Midwayn taistelu

text: Yamamoto oletti, että yhdysvaltalainen lentotukialus "Yorktown" oli uponnut Korallimeren taistelussa toukokuun 1942 alussa. Alus kuitenkin saatiin merikelpoiseksi telakan väen äärimmäisten ponnistusten ja laivaston komentajan vetoomuksen ansiosta. Tämän vuoksi japanilaiset eivät saaneet selvyyttä vihollisen lentotukialusten määrästä Midwayn taistelun aikana.


title: Midwayn taistelu

text: Suunnitelma oli neliosainen:Midwaytä vastaan suunnattuun kokonaisoperaatioon osallistui kahdeksan japanilaista lentotukialusta, 11 taistelulaivaa, 12 raskasta risteilijää, viisi kevyttä risteilijää ja 47 hävittäjää ja 15 sukellusvenettä.


title: Midwayn taistelu

text: Yhdysvallat keskitti Midwayn koillispuolelle kolme lentotukialusta, kahdeksan risteilijää ja 15 hävittäjää. Alukset jaettiin kahteen osastoon, joille annettiin nimet ryhmä 16 ja ryhmä 17. Kontra-amiraali Raymond A. Spruancella oli komennossa ryhmä 16, joka koostui lentotukialuksista "Hornet" ja "Enterprise" sekä viidestä raskaasta risteilijästä. Kontra-amiraali Frank J. Fletcher komensi toista ryhmää, joka kuului lentotukialus "Yorktown", kaksi raskasta risteilijää ja kuusi hävittäjää. Yhteensä osastoissa oli 233 lentokonetta.


title: Midwayn taistelu

text: Aleuteille lähetettiin viisi risteilijää ja 13 hävittäjää.


title: Midwayn taistelu

text: Kaikki ajat paikallista aikaa.


title: Midwayn taistelu

text: Japani menetti Midwayn taistelussa neljä lentotukialustaan – "Kagan", "Akagin", "Sōryūn" ja "Hiryūn", eikä maan varusteluteollisuus pystynyt enää korvaamaan aluksia. Henkiin jääneet lentäjät eristettiin syrjäiselle saarelle, jottei tieto tappiosta leviäisi kansan keskuuteen. Yhdysvallat menetti taistelussa aluksistaan ainoastaan lentotukialus "Yorktownin" ja sitä hinanneen hävittäjä "Hammannin". Yhdysvaltain telakat pystyivät helposti korvaamaan menetykset. Lisäksi "Yorktownin" lentokoneet ja lentomiehistöt pelastuivat muille tukialuksille.


title: Midwayn taistelu

text: Japani oli hallinnut merta 7. joulukuuta 1941 lähtien tuhottuaan merkittävän osan Yhdysvaltain Tyynenmeren laivastosta ilmahyökkäyksessä Pearl Harboriin. Midwayn tappioiden myötä maan sotamenestys kuitenkin kääntyi tappiolliseksi. Midwayn taistelun jälkeen aloite Tyynellämerellä siirtyi Yhdysvalloille.


title: Luettelo Georgian kaupungeista

text: Tämä on luettelo Georgiassa sijaitsevista kaupungeista. Maan ylivoimaisesti suurin kaupunkikeskittymä on Tbilisin alue, jossa asui vuonna 2018 noin 1 158 700 henkeä, eli lähes kolmannes Georgian väestöstä. Kaikkiaan kaupunkilaisia oli tuolloin 53,3 prosenttia Georgian 3,7 miljoonan ihmisen väestöstä. Tämä väkilukuarvio ei sisältänyt kiistanalaisia Abhasian ja Etelä-Ossetian alueita.


title: Luettelo Georgian kaupungeista

text: Oheinen taulukko luettelee Georgian kaupungit (2014), niiden nimet translitteroituina ja georgiaksi, alueen tai autonomisen tasavallan, johon kaupunki kuuluu, vuosien 1989 ja 2002 väestönlaskentojen sekä 2014 tilastollisen arvion väkiluvut. Väkiluvut tarkoittavat varsinaisen kaupungin väkilukua (kaupunkiasukkaat) ilman lähiöitä tai kyliä. Monilla piirikunnilla on Georgiassa sama nimi kuin niiden keskuskaupungeilla. Tbilisillä on maan kaupunkien keskuudessa erikoisasema, sillä se ei kuulu mihinkään alueeseen tai autonomiseen tasavaltaan. Kaupunkien sijainti eri piirikunnissa: katso myös Georgian hallinnollinen jako. Georgiasta Venäjän sotilaallisella tuella irrottautumaan pyrkineiden Abhasian ja Etelä-Ossetian kaupunkien väkilukuja on lueteltu alempana toisessa taulukossa.


title: Luettelo Georgian kaupungeista

text: Kaupunkien väkiluku Abhasiassa ja Etelä-Ossetiassa on pudonnut merkittävästi viimeistään Venäjän-Georgian sodan (2008) ja sitä edeltävien sotatoimien seurauksena. Etniset georgialaiset ovat muuttaneet paljolti pois.


Luettelo Georgian kaupungeista


title: Midway

text: Midway tarkoittaa:


title: Luettelo Ghanan kaupungeista

text: Tämä on luettelo Ghanassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Grenadan kaupungeista

text: Tämä on luettelo Grenadalla sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Guatemalan kaupungeista

text: Tämä on luettelo Guatemalan suurimmista kaupungeista. Vihreällä merkityt ovat departementtien pääkaupunkeja, sinisellä merkitty maan pääkaupunki.


title: Luettelo Guinean kaupungeista

text: Tämä on luettelo Guineassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Guinean kaupungeista

text: Oheisen talukon kaupunkien väkiluvut ovat Guinean tilastokeskuksen vuosikirjasta (aliprefektuurien väkilukuja, VL 1.3.2014). Luettelo ei välttämättä ole täydellinen.


title: Luettelo Guinea-Bissaun kaupungeista

text: Tämä on luettelo Guinea-Bissaussa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Guyanan kaupungeista

text: Tämä on luettelo Guyanassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Haitin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Haitilla sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Hondurasin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Hondurasissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Indonesian kaupungeista

text: Tämä on luettelo Indonesiassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Palma de Mallorca

text: Palma de Mallorca (vuodesta 2008 vuoteen 2011 Palma) on kunta ja kaupunki Mallorcan saarella Espanjan Baleaareilla. Se sijaitsee saaren eteläosassa, Palmanlahden rannikolla. Palma de Mallorca on Baleaarien itsehallintoalueen pääkaupunki. Kaupungin asukasluku on noin 400 000 (2015) ja koko kaupunkialueen 462 000. Lähes puolet Mallorcan väestöstä asuu Palmassa.


title: Palma de Mallorca

text: Lokakuun alussa vuonna 2008 liite ”de Mallorca” jätettiin pois Palman kaupungin ja kunnan virallisesta nimestä ja se poistettiin Espanjan kuntarekisteristä, kun vuodesta 1998 odottanut hakemus pantiin täytäntöön. Vanhaan nimeen palattiin kuitenkin 16. marraskuuta 2011 kaupunginvaltuuston päätöksellä ja virallinen nimi on jälleen Palma de Mallorca.


title: Palma de Mallorca

text: Saari ja kaupunki ovat joutuneet vallatuksi monesti historian saatossa. Kukoistuksensa huipulla kaupunki oli ollessaan Mallorcan kuningaskunnan pääkaupunki 1200- ja 1300-luvuilla. Suuri osa kaupungin historiallisista rakennuksista on tältä aikakaudelta ja edustavat luonteenomaista goottilaista tyyliä, kuten La Seun katedraali (rakennettu vuosien 1230 ja 1600 välisenä aikana) ja maurilais-espanjalaistyylinen Palau de l'Almudaina. Nykyaikaisempaa ”valtausta” edustavat saaren massaturismi sekä ulkomaalaiset, erityisesti saksalaiset ja englantilaiset uudisasukkaat, jotka ovat pääosin asettuneet Palma de Mallorcaan ja sen lähiympäristöön.


title: Palma de Mallorca

text: Myös Cabreran saaristo lasketaan kuuluvaksi kuntaan suhteellisen etäisestä sijainnistaan huolimatta.


title: Palma (virvoitusjuoma)

text: Palma oli lahtelaisen Mallasjuoman valmistama viiden eri virvoitusjuoman sarja.


title: Palma (virvoitusjuoma)

text: Mallasjuoman kilpailija, 1980-luvulla suuremmaksi panimoksi noussut Hartwall osti suomalaisten panimotalojen kolmossijalle jääneen Mallasjuoman pitkien omistajuuteen liittyvien oikeuskiistojen jälkeen vuonna 1988, ja lopetti myöhemmin Palma-sarjan valmistuksen. Panimotalo Hartwall pyrki vahvoihin brändeihin ja panosti omaan Hartwall Jaffa -tuoteperheeseen.


title: Palma (virvoitusjuoma)

text: Vuonna 2012 Hartwall toi markkinoille Jaffa Palma -sitruunalimonadin, joka muistuttaa nimellisesti Mallasjuoman Palma-tuotemerkistä.Sitruuna-Palmaa ei pidä sotkea Mallasjuoman Sitruunasoodaan, joka oli väritöntä.


title: Luettelo Intian kaupungeista

text: Tämä on epätäydellinen luettelo Intian kaupungeista. Intiassa sijaitsee noin 4 000 kaupunkia.


title: Luettelo Irakin kaupungeista

text: Tämä on luettelo keskeisimmistä Irakissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Mitterrand

text: Mitterrand on sukunimi joka viittaa seuraaviin henkilöihin:


title: Luettelo Iranin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Iranissa sijaitsevista kaupungeista. Artikkeli on kaksiosainen. Ensimmäinen osa esittää Iranin suurimmat kaupungit taulukkomuodossa asukaslukuineen ja provinsseineen. Artikkelin toisessa osassa on luetteloitu Iranin kaupunkeja aakkosjärjestyksessä.


title: Luettelo Iranin kaupungeista

text:
Iranissa oli maan tilastokeskuksen mukaan persialaisen kalenterin vuoden 1390 (2011) väestönlaskennan aikaan yhteensä 1 139 kaupunkia. Näistä vähintään miljoonan asukkaan suurkaupunkeja oli kahdeksan, 250 000–999 999 asukkaan kaupunkeja 21, 100 000–249 999 asukkaan kaupunkeja 57, 50 000–99 999 asukkaan kaupunkeja 81, 25 000–49 999 asukkaan kaupunkeja 103 ja 10 000–24 999 asukkaan kaupunkeja 221 kappaletta.
Oheinen taulukko listaa Iranin suurimmat kaupungit vuoden 2011 väestönlaskennan mukaisessa suuruusjärjestyksessä. Kustakin kaupungista on esillä nimi, nimi persiaksi (farsiksi), provinssi, sekä väkiluku vuosien 1996, 2006 ja 2011 väestönlaskennoissa. Taulukkoon on kerätty aluksi Iranin yli 150 000 asukkaan kaupungit. Ne voi järjestää otsikkosarakkeen avulla esimerkiksi aakkosjärjestykseen.


title: Luettelo Irlannin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Irlannissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Clinton

text: Clinton on sekä yleinen sukunimi että monen paikan nimi.


title: Isabella Katolilainen

text: Isabella Katolilainen ("Ysabel", nykyespanjaksi: "Isabel La Católica", 22. huhtikuuta 1451 – 26. marraskuuta 1504) oli Kastilian kuningatar vuodesta 1474. Hänen solmimansa avioliitto Aragonian Ferdinand II:n kanssa merkitsi Espanjan syntyä. Vuodesta 1479 hän alkoi käyttää Espanjan kuningattaren arvonimeä.


title: Isabella Katolilainen

text: Isabellan vanhemmat olivat Kastilian Juhana II ja tämän toinen vaimo Portugalin prinsessa Isabella. Juhana II:n kuoltua ennenaikaisesti 1454 Kastilian kuninkuuden peri kolmivuotiaan Isabellan vanhin velipuoli Henrik IV. Aikalaiskronikoitsijat haukkuivat Henrikiä huonoksi kuninkaaksi ja vielä huonommaksi ihmiseksi, saamattomaksi ja peräänantavaksi. Kruununperijänä oli hänen tyttärensä Johanna (Juana, s. 1462), jonka huhuttiin olevan aatelismies Beltrán de la Cuevan tytär, josta syystä tyttö sai pilkkanimen la Beltraneja.


title: Isabella Katolilainen

text: Isabella vietti lapsuutensa Arévalon linnassa äitinsä ja nuoremman veljensä Alfonson kanssa. Hän sai läheisen Ávilan papeilta opetusta retoriikassa, filosofiassa, runoudessa ja musiikissa. Kun Isabella oli kolmetoistavuotias, hänet ja hänen veljensä kutsuttiin Madridiin hoviin saamaan "säädyllisen kasvatuksen". Kutsun motivaatioksi on arveltu pikemminkin sitä, että kuningas halusi pitä sisaruksiaan silmällä siltä varalta, että aatelisto tukisi heidän valtaannousuaan.


title: Isabella Katolilainen

text: Kun Henrik julisti tyttärensä Johannan kruununperijäksi, aatelisto nousikin kapinaan ja julisti kuninkaaksi infantti Alfonso XII:n. Tämän kuoltua 1468 aateli tarjosi kuninkuutta Isabellalle. 17-vuotias Isabella oli kasvanut ankaran moraaliseksi ja vastusti hovin juonittelua ja korruptiota, joten hän kieltäytyi ja vaati aatelisia tunnustamaan Henrikin lailliseksi kuninkaaksi ja myöntämään itselleen vain kruununperimysoikeudet. Henrik ja grandit suostuivat tähän, ja rauha palasi valtakuntaan.


title: Isabella Katolilainen

text: Isabella oli sopinut Henrikin ja aateliston kanssa, ettei hän solmi avioliittoa ilman kuninkaan suostumusta. Kuningas taas lupasi olla pakottamatta häntä tahtonsa vastaiseen liittoon. Isabellan ympärillä alkoi kuitenkin pyöriä kosijoita, joihin kuuluivat Ranskan kuninkaan Ludvig XII:n veli Berryn herttua, Aragonian prinssi Ferdinand ja iäkäs Portugalin kuningas Alfonso V, jota Henrik suositteli saadakseen puolestaan oman tyttärensä Kastilian valtaistuimelle.


title: Isabella Katolilainen

text: Isabella valitsi sulhaseksi 1469 serkkunsa, Aragonian Ferdinand II:n taaten näin Aragonian tuen vaatimukselleen. Henrik vihastui ja määräsi sisarpuolensa valvottavaksi, jotta avioliittoa ei solmittaisi. Isabella juoni kuitenkin Toledon arkkipiispan ja aatelisten kanssa ja sai heiltä ja useilta kaupungeilta tuen avioliittohankkeelleen.


title: Isabella Katolilainen

text: Syyskuussa 1469 Ferdinand allekirjoitti avioliittosopimuksen, jossa sovittiin muun muassa, että Ferdinand asuu Kastiliassa eikä poistu sieltä ilman Isabellan lupaa eikä käy sotia ilman Isabellan suostumusta, mutta jatkaa maurien vastaista sotaa. Julkiset säädökset saisivat lainvoiman, kun Isabella ja Ferdinand olisivat kumpikin lisänneet niihin allekirjoituksensa. Koska kuninkaan joukot valvoivat teitä, Ferdinand matkusti salaa muuliajuriksi naamioituneena Burgo de Osmaan, jossa Isabella oleskeli. Häät järjestettiin väärennetyn paavillisen avioliittoluvan turvin 18. lokakuuta 1469 Valladolidissa.


title: Isabella Katolilainen

text: Paavi antoi anteeksi luvattoman avioliiton, ja kun Henrik kuoli 11. joulukuuta 1474, Isabella sai syrjäytettyä Johannan tukijat. Kruunajaiset järjestettiin kahden päivän kuluttua ilman kuningasta, mistä Ferdinand loukkaantui syvästi. Välitystuomioistuin vahvisti avioliittosopimuksen vähäisin muutoksin. Ferdinand sai kirjoittaa nimensä ensimmäisenä yhdessä allekirjoitettaviin papereihin, ja metallirahoihin tuli lyödä molempien kuvat. Isabella tunnusti Ferdinandinkin Kastilian kuninkaaksi, mutta hän sai tosiasiassa tyytyä prinssipuolison rooliin Isabellan johtaessa valtakuntaa.


title: Isabella Katolilainen

text: Valtakuntia hallittiin yhdessä sen jälkeen kun Ferdinand peri Aragonian. Valtakuntien lakien mukaan Ferdinand sai puolisona arvonimen Kastilian kuningas, mutta Isabella ei ollut virallisesti Aragonian kuningatar.


title: Isabella Katolilainen

text: Isabella oli taitava hallitsija, joka vahvisti Espanjan keskusvaltaa alistamalla maakunnat ja uskonnolliset ritarikunnat johtoonsa. Hallintotyö oli hänelle mieluista, ja hän valitsi avustajansa heidän kykyjensä eikä aatelisarvonsa mukaan. Hänen jälkimainettaan huonontaa sen, että hän harjoitti valtakunnassaan laajaa etnistä ja uskonnollista vainoa. Juutalaiset pakotettiin muuttamaan maasta tai kääntymään ("conversos") kristinuskoon. Katolisetkaan eivät olleet turvassa vainoilta, sillä kaikki poikkeamat katolisesta opista olivat rangaistavia.


title: Isabella Katolilainen

text: Kastilian kuninkaiden ainoana perillisenä Isabella jatkoi maurien vastaista sotaa. Vuonna 1492 kukistettiin viimeinen islaminuskoisten maurien linnoitus, Granadan kuningaskunta, jolloin niemimaan takaisinvaltaus saatiin päätökseen. Ferdinand perusti Espanjan inkvisition, joka vainosi maureja ja juutalaisia. Sallimalla inkvisition toiminnan Isabella myöntyi köyhimmän kansanosan tahtoon ja toivoi yhdistävänsä kansan yhteiseen uskoon. Valencialainen paavi Aleksanteri VI antoi heille näistä saavutuksista kunnianimen Katoliset Majesteetit, Katoliset kuninkaat, Katolilaiset monarkit ("Reyes Católicos").


title: Isabella Katolilainen

text: Espanja kävi Isabellan valtakauden alussa viisivuotisen sodan Portugalia vastaan. Portugali tuki vallantavoittelija Johannaa Espanjan hallitsijaksi. Sota päättyi vuonna 1479. Vuonna 1482 kuningaspari aloitti hyökkäyssodan maurivaltiota, Nasrid-suvun hallitsemaa Granadan kuningaskuntaa vastaan. Yhteinen vihollinen yhdisti henkisesti Espanjan kristittyjä heimoja. Kymmenen vuoden taistelujen jälkeen emiiri Boabdil antautui tammikuussa 1492.


title: Isabella Katolilainen

text: Valtakaudellaan Isabella myönsi Kristoffer Kolumbukselle varat tämän matkaa varten, ja niin löytyi Amerikka. Tordesillasin sopimuksella 1494 Espanja ja Portugali jakoivat vielä löytymättömät maat keskenään, jolloin Amerikkojen valloitus tuli niiden yksinoikeudeksi, ja sen seurauksena kastilian kieli eli espanja on nykyisin neljänneksi puhutuin maailmassa. Omistauduttuaan vakavasti latinan opinnoille Isabella perusti hoviin koulun Kastilian aatelin pojille ja Valladolidiin uuden yliopistokollegion nimeltä Santa Cruz. Hän myönsi myös saksalaiselle kirjanpainajalle Dierck Maertensille verovapauden taiteensa harjoittamiseen. Isabellan kuollessa noin puolet kaupunkilaisista miehistä oli lukutaitoisia ja maassa oli painettu tuhatkunta kirjaa. Latinisti ja grammatikko Antonio de Nebrija esitteli kuningattarelle vuonna 1492 ensimmäisen espanjan kieliopin.


title: Isabella Katolilainen

text: Isabellan ja Ferdinandin lapsia olivat Johanna ja Englannin Henrik VIII:n ensimmäinen vaimo Katariina Aragonialainen. Perheen vanhin tytär Isabella kuoli vuonna 1498. Tyttäret naitettiin muihin Euroopan hoveihin. Isabellan ja Ferdinandin ainoa poika, kruununperijä Juan, kuoli ilman perillisiä vain hiukan ennen kuin hänet piti vihkiä Margareeta Itävaltalaisen, tulevan keisari Maksimilian I:n tyttären kanssa, jolloin kruunun peri heidän toinen tyttärensä, Habsburg-sukuisen Saksan keisari Maksimilianin pojan, Filip Kauniin kanssa avioitunut Juana (Johanna Mielipuoli). Tämä suljettiin kuitenkin linnoitukseen, ja todellista valtaa piti Filip ja vuodesta 1516 Ferdinand Katolilainen. Sitten heidän lapsenlapsensa, Johannan poika keisari Kaarle V peri myös Espanjan alusmaineen Itävallan ja Alankomaiden lisäksi. Näin syntyi Habsburgien dynastia.


title: Isabella Katolilainen

text: Isabella Katolilainen kuoli 26. marraskuuta 1504. Hänen ruumiinsa vietiin Granadaan, jossa hän oli saavuttanut suurimman sotilaallisen voittonsa. Vain muutamaa kuukautta ennen kuolemaansa hän määräsi rakennettavaksi entisessä moskeijassa toimineen katedraalin viereen kuninkaallisen kappelin, Capilla Realin. Kun kappeli valmistui 1521, Isabellan maalliset jäännökset siirrettiin sinne Convento de San Francison luostarista Alhambrasta.


title: Isabella Katolilainen

text: Isabella on haluttu julistaa pyhimykseksi, mutta juutalaisjärjestöt ja liberaaliteologit ovat vastustaneet sitä.


title: Meskaliinikaktus

text: Meskaliinikaktus ("Lophophora williamsii", ) tai myrkkykaktus on kaktuskasveihin ("Cactaceae") kuuluva kasvi. Sen nahuatlinkielinen nimi "peyotl" tarkoittaa kaktusta.


title: Meskaliinikaktus

text: Myrkkykaktuksia kasvaa kotoperäisenä kuivilla alueilla Yhdysvaltain Texasin lounaisosista keskiseen Meksikoon.


title: Meskaliinikaktus

text: Myrkkykaktukset ovat pieniä, pyöreitä, säteittäissymmetrisiä kaktuksia. Niiden väri on vihreä. Piikit ovat erikoistuneet pieniksi ja pallomaisiksi tai karvamaisiksi. Kukan väri on valkoinen, kellertävä tai punainen. Kasvi vaatii yli kymmenen vuotta kukkiakseen.


title: Meskaliinikaktus

text: Meksikon intiaanit tunsivat myrkkykaktukset viimeistään 300 eaa. Heidän parissaan oli seremonioita, joissa myrkkykaktus liitettiin ennustamiseen, parantamiseen ja peleihin. Koska kaktus kasvaa vaikeissa olosuhteissa, sen keräämiseen liittyi pyhiinvaellusta. Meksikossa kaktusseremonioita harjoittavat "huichol"-, "cora"-, "yaqui"- ja "tarahumariheimot". Noissa seremonioissa myrkkykaktus liittyy ennustamiseen, parantamiseen ja tiettyihin peleihin. "Huicholit" keräävät kaktukset sadekauden lopulla syksyllä, ja koska heimo asuu kaukana kaktuksen kasvupaikoista muodostuu metsästyksestä eräänlainen pyhiinvaellustapahtuma. Metsästys sisältää erilaisia rituaaleja, kuten ripittäytymisen seksuaalielämän suhteen sekä rituaalitansseja.


title: Meskaliinikaktus

text: Inkvisitio julisti myrkkykaktuksen käytön laittomaksi vuonna 1620, ja vuonna 1760 inkvisitio rinnasti sen kannibalismin harjoittamiseen.


title: Meskaliinikaktus

text: 1800-luvun lopulla myrkkykaktus levittäytyi Yhdysvaltoihin, jossa useat intiaaniheimot alkoivat käyttää sitä pyhänä päihteenä seremonioissaan. Pian yli 50 pohjoisamerikkalaista heimoa käytti myrkkykaktusta. Native American Church perustettiin vuonna 1918 myrkkykaktuksen laillisuuden turvaamiseksi. Myrkkykaktus ja meskaliini kuitenkin julistettiin laittomiksi Yhdysvalloissa vuonna 1968.


title: Meskaliinikaktus

text: Nykyaikaisen psykofarmakologian isäksi mainittu Louis Lewin sai myrkkykaktuksen käsiinsä 1800-luvun lopulla. Vuonna 1896 Arthur Heffter eristi kasvista psykoaktiivisen aineen, jonka hän nimesi meskaliiniksi mescalero-intiaanien mukaan. Vuonna 1927 tohtori Kurt Bringer julkaisi massiivisen tutkielman myrkkykaktuksesta, Der Meskalinrausch.


title: Meskaliinikaktus

text: Myrkkykaktuksen alkaloideista on noin puolet meskaliinia; muita ovat mm. pellotiini, anhaloniidi ja lofoforniini (jälkimmäinen on myrkyllistä). Aito meskaliinisulfa sulaa 35–36 °C:ssa ja on valkoista, annos 200–600 mg. Raaka meskaliini on ruskeaa, annos 0,7–1,7 g. Itse kaktusta nautitaan tuoreena (50–200 g), keitettynä, tai sitä poltetaan.


title: Meskaliinikaktus

text:
Myrkkykaktus maistuu karvaalta. Intiaanit pitävät "Isä Peyotea" voimallisena lääkkeenä: myrkkykaktuksen onkin todettu toimivan antibioottina useita bakteereita vastaan.
Myrkkykaktus nostaa verenpainetta ja lämpöä, ja aivojen hapenottokyky hidastuu, mistä Aldous Huxleyn mukaan seuraa nautinnollinen antautumisen tunne. Myrkkykaktus tuottaa aistiharhoja ja ajan kulun vääristymiä. Alkoholia kannattaa kaktuksen yhteydessä välttää.


title: Meskaliinikaktus

text: Muun muassa Carlos Castanedan kirjoissa myrkkykaktusten käyttö nähdään tärkeänä osana kirjoissa kuvattua šamanismia.


title: Luettelo Islannin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Islannissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Yhdistyneen kuningaskunnan kaupungeista

text: Seuraavassa on luettelo Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevista kaupungeista, joilla on "cityn" nimitys. Niitä on 66. Cityn arvonimen myöntää hallitsija, ja siihen ei ole yksiselitteisiä kriteereitä. Kaupungit, joissa oli piispanistuin tai yliopisto, nimettiin aiemmin cityiksi, vaikka katedraali ei ollut edellytys enää 1800-luvun lopulla. Myöskään asukasmäärä ei ole ratkaiseva: 26 cityssä on vähemmän kuin 100 000 asukasta. Cityn asemaan ei liity etuja eikä velvoitteita.


text: Englannin kielessä city-nimitystä käytetään arkipuheessa suurehkosta kaupungista, vaikka sillä ei ole virallisesti vahvistettua nimitystä. Esimerkistä käy Lontoo, jolla ei ole virallisesti vahvistettua nimitystä, mutta se koostuu City of Londonista ja City of Westminsteristä.


title: Luettelo Israelin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Israelissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Internet-radio

text: Internet-radio on radioasema tai -lähetys, jota voidaan kuunnella Internetin kautta. Osa Internet-radioista ei lähetä ollenkaan perinteisesti radioaalloilla ("maanpäällinen radiolähetys"), mutta niitä kutsutaan radioasemiksi lähettämänsä ohjelmatyylin (esimerkiksi juonnettua musiikkiohjelmaa) takia. Radioasemalle on myös tunnusomaista, että kuuntelija ei itse voi vaikuttaa lähetysajankohtaan tai -sisältöön. Varsinaisissa Internet-radioissa taas kuuntelijoilla on useinkin mahdollista vaikuttaa esimerkiksi soitettavaan musiikkiin.


title: Internet-radio

text: Internet-radiolähetyksen äänenlaatuun vaikuttaa merkittävästi radion käyttämä bittivirta, joka on yleensä välillä 64–320 kilotavua sekunnissa. Isompi bittivirta mahdollistaa paremman äänenlaadun ja etenkin erittäin pienistä bittivirroista puhuttaessa tämä on helposti kuultavissa.


title: Internet-radio

text: Internet-radioita voi kuunnella esimerkiksi tietokoneella, älypuhelimella tai erityisesti internet-radion kuunteluun suunnitelluilla vastaanottimilla. Käytetystä laitteessa riippumatta internet yhteys on välttämätön kuuntelun aikana.


title: Internet-radio

text: Suomenkielisistä radioasemista Internetissä lähettävät muun muassa Yleisradio sekä useat kaupalliset asemat.


title: Luettelo Italian kaupungeista

text: Tämä on luettelo Italiassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Itä-Timorin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Itä-Timorissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Tykki

text: Tykki on yleisnimitys suurikaliiperiselle tuliaseelle, joka ampuu raskaita ammuksia. Tuliasetta nimitetään tykiksi, kun sen kaliiperi on vähintään 20 millimetriä.


title: Tykki

text:
Ammustyyppejä on monenlaisia tykistä ja kulloisestakin maalista riippuen. Tykeillä voidaan ampua suorasuuntaustulta tai epäsuoraa tulta.
Kenttätykkien ampumalla epäsuoralla tulella jalkaväkeä tukevaa aselajia kutsutaan tykistöksi.


title: Tykki

text: Tykkejä luokitellaan monin eri tavoin. Yhden tavan mukaan tykkiä kutsutaan kevyeksi, jos sen kaliiperi on alle 100 millimetriä, 100–200-millimetristä raskaaksi ja yli 200-millimetristä järeäksi. Toisen luokittelutavan mukaan alle 122-millimetrinen tykki on kevyt, 122–155-millimetrinen raskas ja yli 155-millimetrinen järeä. Jos tykin putken pituus on yli 30 tykin kaliiperia, sitä kutsutaan kanuunaksi tai kanuunahaupitsiksi, 12–30-kaliiperista haupitsiksi ja alle 12-kaliiperista mörssäriksi.


title: Tykki

text: Maailman ensimmäiset tykit olivat höyryllä toimivia, jotka Arkhimedes todennäköisesti keksi. Myös antiikin roomalaisilla oli höyrytykkejä.


title: Tykki

text: Vuoden 950 paikkeilla keksittiin Kiinassa ruuti. Tykki otettiin käyttöön 1200-luvun alkupuolella Kiinassa ja pian myös Mongoliassa. 1300-luvun alussa tykki oli jo käytössä Euroopassa.


title: Tykki

text: 1300-luvulla varhaiset tykit olivat joko pronssista tai takorautatangoista (sidottu vanteilla) valmistettuja, jotka lepäsivät laatikon tapaisella alustalla. Takorautainen maksoi vain kymmenesosan pronssisen hinnasta, mutta pronssi oli paljon kestävämpää, turvallisempaa ja pitkäikäisempää. Tykit olivat alun perin takaaladattavia, varustettuina erillisellä, irrallisella ruutikammiolla ja ampuivat pyöreitä kivisiä ammuksia.


title: Tykki

text: 1400-luvulla kaliiperi suureni ja valettu suustaladattava pronssitykki yleistyi. Vuosisadan puolivälissä tykki syrjäytti keskiaikaiset piirityslaitteet lopullisesti ensin Pohjois-Euroopassa, ja sitten vuosisadan loppuun mennessä myös Etelä-Euroopassa. Uusi piiritystykki teki keskiaikaisista linnoista kerralla vanhanaikaisia. Ongelmia tuotti kuitenkin isojen ja painavien tykkien siirtäminen paikasta toiseen.


title: Tykki

text:
1490-luvulla kehitettiin Ranskassa kevyt helposti liikuteltava tykki. Siinä oli solakka, noin 2½ metriä pitkä putki, pronssivalua, ja se ampui rautakuulia. Putkeen valettiin olkatapit, joilla se asennettiin pyörälliseen lavettiin, jota vedettiin hevos- tai härkävaljakolla. Uutta lavettitykkiä oli yhtä helppo liikutella kuin pieniä vaunuja. Samalla myös tähtääminen helpottui. Se oli helppo ladata ja mahdollista kuljettaa jalkaväen mukana samaa vauhtia. Kenttäkelpoinen tykki oli syntynyt. Tällä uudella tykillä oli ratkaiseva merkitys ensi kertaa italialaissotien taistelukentillä: vuonna 1512 Ravennassa ja 1515 Marignanossa.
1500-luvulla kuulat ja tykinputket vakioitiin ja ballistiikka kehittyi. 1520-luvulta lähtien valmistettiin tykkejä valuraudasta Alankomaissa, Englannissa ja Ruotsissa. Valurauta oli halvempaa, mutta siitä tuli heikompilaatuisia tykkejä kuin pronssista. Taloudellisesti järkevää valurautaisten tykkien valmistamisesta tuli 1500-luvun lopulla Ruotsissa ja Englannissa.


title: Tykki

text: Tykkejä asennettiin laivoihin 1300-luvulla pian niiden keksimisen jälkeen. Aluksi pienempiä, mutta isommat tykit yleistyivät laivoissakin 1400-luvulla. Noin vuonna 1500 keksittiin tykkiportti ja tykit siirtyivät omille, erillisille tykkikansilleen.


title: Tykki

text: Lennart Torstensson uudisti Ruotsin tykistön 1620-luvulla, hän vähensi erilaisten kaliiperien määrän kolmeen ja valitsi ainoaksi valmistusaineeksi pronssin. Tortensson tavoitteli kevyempää tykistöä, jolla voitaisiin tukea paremmin armeijaa kenttätaistelussa. Kokeiluja tehtiin ensiksi Puolan sodan aikana ns. nahkakanuunalla, jossa oli ohut kupariputki, sen päällä köyttä ja nahkaa vahvistuksena. Ratkaisu ei toiminut vaan kuumeni liikaa. Sitten otettiin onnistuneesti käyttöön kolmenaulaiset kevyet jalkaväen tykit ns. rykmentintykit. Samanlainen uusi tykkityyppi levisi myöhemmin myös Englannin, Ranskan ja Alankomaiden kautta koko mantereen armeijoihin.


title: Tykki

text: 1700-luvulla Preussin Fredrik II Suuri loi paremmin liikkuvan hevosvetoisen kenttätykistön, keventämällä tykkejä, suurentamalla pyöriä ja kehittämällä vetovaljakoita. Tämä johti tykistön yhä isompaan rooliin taisteluissa. Vuonna 1734 ranskalainen Jean Maritz keksi porata tykin putken vasta valun jälkeen, aikaisemmin putki oli tehty valettaessa. Näin saatiin parempi kestävyys, suurempi kantavuus ja kevyempi rakenne. Englantilaiset kopioivat tekniikan 1774. Ranskalainen Jean Gribeauval standardisoi ja rationalisoi 1763–1967 Ranskan armeijan tykistöä ja järjesti tykkien teollisen valmistamisen.


title: Tykki

text: 1840-luvulla alettiin käyttää rihlattuja tykkejä, kun rihlakivääreillä varustettu jalkaväki alkoi uhata tykkimiehistöä.


title: Tykki

text:
1800-luvulla saksalainen Alfred Krupp valmisti ensimmäisenä yhdestä osasta tehdyn terästykin 1815 ja takaaladattavan tykin 1851. Ensimmäinen hyvä, toimiva takaaladattava tykki otettiin käyttöön Preussin armeijassa 1864. Se oli ylivoimainen aikaisempiin verrattuna. 1867 Venäjä seurasi perässä ja 1870- ja 1880-luvulla muu Eurooppa. Tällaisen tykin mukana tykistön kantama parani ja omien joukkojen takaa ammuttava epäsuora tuli syntyi. 1800-luvun lopulla kehitettiin myös erilaisia rekyylinvaimennusratkaisuja (hidastin ja palautin). Aluksi kierrejousiratkaisulla ja myöhemmin hydraulisesti toimivia: näin ampuvan tykin rekyyli liikutti ainoastaan putkea. Samalla otettiin käyttöön savuton ruuti ja ammuksiksi vakiintuivat sylinterin muotoiset, mekaanisilla sytyttimillä varustetut kranaatit.
Ensimmäisessä maailmansodassa saksalaisilla oli 210 mm:n kanuuna, jolla he ampuivat Pariisia 150 km:n päästä, sekä 420 mm:n järeä haupitsi, Paksu-Bertta, jonka kranaatti painoi lähes 1 000 kg.


title: Tykki

text: Nykytykit voivat olla itsevetävällä lavetilla liikkuvia kuten panssarihaupitsi.


title: Tykki

text: Modernit panssarivaunut, pommikoneet ja ohjukset ovat vähentäneet tykistön merkitystä.


title: Hunnit

text: Hunnit oli etnisesti kirjava, ydinosaltaan luultavasti turkinsukuinen paimentolaisväestö, joka tunkeutui Keski-Aasian arojen suunnasta Eurooppaan 300-luvun lopulla. Heidän hyökkäyksensä oli kansainvaellusten alkusysäys. Hunnien viimeisenä ja voimakkaimpana johtajana toimi Attila. Hunnit olivat pelättyjä ja heihin yhdistetään nykyaikanakin adjektiivi hurja. Hunneja pelättiin sillä heidän sotajoukkonsa kulkivat ratsain pitkiä matkoja ja nopeasti. Historioitsija Carroll Quigleyn mukaan tämä saattoi hyvinkin johtua hevosenkenkien käytöstä.


title: Hunnit

text: Hunnien ydinjoukon uskotaan edustaneen ainakin osittain mongolidista ihmistyyppiä, mutta Euroopan valloitukseen osallistui myös muita hunnien alistamia kansoja. On epäselvää, paljonko Eurooppaan tunkeutuneilla hunneilla oli yhteistä Intiaa ja Kiinaa ahdistaneiden paimentolaiskansojen kanssa. Nykyisen Mongolian alueella asunut xiongnu-kansa, jota vastaan kiinalaiset taistelivat jo ennen ajanlaskun alkua, on joskus samaistettu hunneihin.


title: Hunnit

text: Attilan kuoltua vuonna 453 hunnien valtakunta hajosi.


title: Hunnit

text: Hunnit olivat taitavia ratsastajia ja jousen käyttäjiä, ja tekivät hyökkäyksiä Kiinaa vastaan. Hunneilla ei ollut yhtenäistä valtiorakennetta, vaan he muodostuivat useista keskenään kilpailevista päällikkökunnista.


title: Hunnit

text: Alun perin hunnit asuivat luultavasti nykyisen Mongolian alueella, ja he edustivat alkuperäistä mongolinkielistä ordaa. Hunnit loivat ensimmäisen paimentolaisheimojen valtiollisen muodostuman Keski-Aasian aroille. Kolmannen vuosisadan lopussa ennen ajanlaskun alkua tämän liittouman johdossa oli Mode. Hunnit alistivat valtaansa Jenisein varrella olevat heimot (mm. dinlinit) ja muinaisen Tuvan väestön. Valloitusretket jatkuivat vielä länteenpäin, jossa tavoitteena oli kukistaa keskiaasialaiset usunit ja juetšežit.


title: Hunnit

text: 70-luvulla eaa. tämä hunnien varhainen valtakunta hajosi kiinalaisten, usunien ja dinlinien yhdistyneiden voimien takia. Osa hunneista pääsi pakenemaan usunien ja dinlinien välistä länteen Kangjuin aralilaisten heimojen luo ja ilmeisesti täällä sekoittui muinaisturkkilaisiin heimoihin. Hunnit perustivat uuden valtakunnan ajanlaskun alun paikkeilla, mutta tämä valtakunta tuhoutui lopullisesti v. 87 jaa. sjanbilaisten mongolinkielisten heimojen iskuissa.


title: Hunnit

text: Suuri joukko ns. pohjoisia hunneja lähti liikkeelle Altain ja Tienšanin välisten vuorilaaksojen kautta kohti länttä Etelä- ja Länsi-Siperiaan. Matkansa varrella he kukistivat Koillis-Kazakstanin ja Barabinskin arojen puolipaimentolaiset (etupäässä turkinkieliset) heimot. Länsi-Mongolian ("Barkauljärvi" = ?) ja ”Länsimeren” (Kaspianmeri tai Araljärvi) välisillä alueilla hunnit turkkilaistuivat. Näihin hunneihin sulautui myös sarmaatteja ja ugreja. Pohjoisilla hunneilla oli valtakunta vuosina 104–155.


title: Hunnit

text: Vuonna 155 jaa. sjanbilainen heimopäällikkö Tanšihai ajoi hunnit kokonaan pois itäisiltä alueilta ja karkotti heidät melkein Volgan rannoille. 100-luvun jälkipuoliskolla idästä paenneet hunniheimot (turkkilais-mongolilaiset) ja heihin sulautuneet ugrilaiset ja sarmaatit ilmaantuivat Etelä-Uralin ja alisen Volgan itäpuoleisille aroille. Tästä lähtien hunnit tunnetaan myös Euroopassa.


title: Hunnit

text: Hunnit lähtivät 300-luvun jälkipuoliskolla vaeltamaan, ja hyökkäsivät noin 360 Kaspianmeren pohjoispuolisille alueille, ylittivät sitten vuonna 375 Volgan ja kukistivat alaanien valtakunnan. Osa hunneista tunkeutui pohjoista kohti Kaman ja keskisen Volgan rannoille. Seuraavaksi hunnit hyökkäsivät Ukrainan ja Moldovan alueilla asuneiden ostrogoottien kimppuun ja kukistivat myös heidät. Noin vuonna 375 hunnit hyökkäsivät visigoottien kimppuun.


title: Hunnit

text: Hunnit asettuivat Pannoniaan ja tekivät sieltä hyökkäyksiä eri puolille Eurooppaa. Hajanaiset hunnit koostuivat useista eri ryhmistä, eikä heillä ollut yhtä johtajaa. Vuonna 432 kaikkien hunnien johtajaksi nousi kuitenkin yksi mies, Rua eli Rugila. Rugilan kuoltua 434 valta jaettiin hänen veljenpoikiensa Bledan ja Attilan kesken. Veljekset pakottivat Bysantin maksamaan hunneille veroa ja kukistivat vuonna 436 burgundit.


title: Hunnit

text: Vuonna 445 Attila murhasi veljensä, ja hänestä tuli kaikkien hunnien valtias. Hän kokosi vuonna 451 suuren armeijan, johon kuului hunnien lisäksi myös heidän alistamiensa germaanikansojen joukkoja. Attilan johdolla he hyökkäsivät Galliaan ja etenivät nykyisen Orléansin edustalle. Katalaunien kentillä käytiin taistelu, jossa olivat vastakkain Attilan joukot ja Länsi-Rooman sotapäällikön Aëtiuksen kokoama armeija. Aëtiuksen joukoissa taisteli roomalaisten lisäksi frankkeja, visigootteja, burgundeja ja alaaneja. Hunnit hävisivät taistelun ja Attilan oli vetäydyttävä takaisin Pannoniaan.


title: Hunnit

text: Attila hyökkäsi tappiostaan huolimatta jo seuraavana vuonna Pohjois-Italiaan Pojoen tasangolle. Hunnit kääntyivät kuitenkin pian takaisin, mahdollisesti alueella riehuneiden kulkutautien ja nälänhädän vuoksi.


title: Hunnit

text: Attilan kuoltua vuonna 453 hunnien valtakunta hajosi. Hunnien valtakausi päättyi lopullisesti, kun gepidien kuningas Ardarik löi vuonna 455 yhdessä herulien ja ostrogoottien kanssa Attilan pojan Ellakin hunnijoukot. Hunniväestö sulautui vähitellen avaareihin ja bolgaareihin.


title: Hunnit

text: Keskiaikaisissa lähteissä hunnit ja unkarilaiset usein sekoitettiin keskenään. Yhtenä syynä lienee ollut se, että Attila oli pitänyt päämajaansa Pannonian altaassa. Enea Silvio de’Piccolomini, joka myöhemmin tunnettiin paavina Pius II, esitti 1509 postuumissa teoksessaan "Cosmographia", että unkarin kieli polveutuisi hunnien kielestä. Simon Kézain kronikasta lähtien (n. 1283) unkarilaisia pidettiin hunnien jälkeläisinä myös unkarilaisessa historiankirjoituksessa. Kenties tämän takia myös Unkarin nimeen latinankielisissä teksteissä ja sen pohjalta monissa länsieurooppalaisissa kielissä lisättiin h (Hungaria, Hongrie, Hungary), joka siihen ei historiallisesti kuulu ja jota latinan kielen italialaisessa tai ranskalaisessa ääntämistraditiossa ei muutenkaan enää keskiajalla äännetty. (Todellisuudessa nimi "Hungaria/Unkari" jne. lienee peräisin turkkilaisista sanoista "on ogur" '10 nuolta, 10 heimoa'.) Nykyäänkin kuvitellaan yleisesti, että Hungaria-nimi viittaisi hunneihin tai jopa tarkoittaisi "hunnien maata"; tähän viittasi esimerkiksi pääministeri Viktor Orbán Kiinan-vierailullaan 2010.


title: Hunnit

text: Ajatusta, että unkarilaiset ainakin osaksi polveutuisivat hunneista, ei ole Unkarissa tietyissä piireissä täysin hylätty vieläkään. Vuonna 2005 ryhmä hunnien jälkeläisinä itseään pitäviä unkarilaisia keräsi 2381 allekirjoitusta adressiin, jolla Unkarin parlamenttia pyydettiin tunnustamaan hunnit kansallisena vähemmistönä. Unkarin Tiedeakatemian antaman lausunnon pohjalta parlamentti ei kuitenkaan jatkanut asian käsittelyä.


title: Hunnit

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana britit käyttivät saksalaisista pilkkanimitystä "the Huns" eli ’hunnit’, mikä puolestaan viittaa hunnien ”germaanisuuteen”. Nykyisin hunnit mielletään (vain) hurjiksi, mitä osoittaa myös piirroshahmo Hunni.


title: Somalimaa

text: Somalimaan tasavalta on kansainvälisesti tunnustamaton valtio Afrikan sarvessa. Somalimaa irrottautui Somaliasta vuonna 1991, mutta kansainvälisesti sitä pidetään edelleen osana Somaliaa. Jotkin maat ovat kuitenkin pitäneet yllä epävirallisia suhteita Somalimaahan. Somalimaa käsittää entisen brittiläisen Somalimaan alueen, sen asukasluku on arviolta 3,5 miljoonaa ja maan pääkaupunki on Hargeisa. Somalimaa on demokraattinen tasavalta ja maassa vallitsee monipuoluejärjestelmä. Maan talouden tärkeimpiä osa-alueita on Somalimaahan ulkomailta tehdyt rahalähetykset ja karjatalous. Vuonna 2012 Somalimaan bruttokansantuote henkilöä kohden oli 347 USD, mikä olisi tehnyt maasta maailman neljänneksi köyhimmän.


title: Somalimaa

text: Nykyinen Somalimaa saattaa olla osa aluetta, jonka muinaiset egyptiläiset tunsivat nimellä Punt. Islam alkoi levitä alueelle 600-luvulla. Eurooppalaiset valtiot alkoivat tunkeutua Afrikkaan 1800-luvulla. Somalimaan alueesta tuli Yhdistyneen kuningaskunnan protektoraatti 1880-lukuun mennessä ja alue sijaitsi brittien tärkeää Adenin tukikohtaa vastapäätä. Muualla ranskalaiset ottivat haltuunsa nykyisen Djiboutin ja Italia nykyisen Somalian eteläosat. Vuosisadan lopulla Mohammad Abdille Hassan aloitti niin sanotun Dervišši-sodan brittejä vastaan ja piti hallussaan alueita sisämaassa aina kuolemaansa saakka vuonna 1920. Nykyisen Somalimaan edeltäjä brittiläinen Somalimaa sai itsehallinnon 26. kesäkuuta 1960 ja joka liittyi Italian Somalian kanssa muodostaen Somalian tasavallan 1. heinäkuuta samana vuonna.


title: Somalimaa

text: Somalian presidentti Siad Barre ja Etiopian Mengistu Haile Mariam allekirjoittivat Ogadenin sodan jälkeisen rauhansopimuksen huhtikuussa 1988. Rauhansopimuksen perusteella Siad lakkautti tukensa Länsi-Somalian vapautusrintamalle ja Etiopia vastaavasti Somalian kansalliselle liikkeelle ja Somalian pelastuksen demokraattiselle rintamalle. Siadin hallintoa vastustaneen Somalian kansallisen liikkeen kannatuksen valtaosa oli peräisin Keski- ja Pohjois-Somalian Isaaq-klaaneilta. Se oli sodan aikana tehnyt hyökkäyksiä tukikohdistaan Etiopiasta Somaliaan, joihin Somalian keskushallinto oli vastannut raa'asti Pohjois-Somalian väestön keskuudessa. Pelko rauhansopimuksen seurauksisista sai Somalian kansallisen rintaman tekemään hyökkäyksen Pohjois-Somalian sotilaskohteisiin, mistä käynnistyi täysimittainen sota hallituksen ja Isaaq-klaanin välillä vuosina 1988–1991. Sota oli verinen ja ainakin puoli miljoonaa pakolaista siirtyi Etiopian ja Djiboutin puolelle.


title: Somalimaa

text: Siad pyrki asemansa turvatakseen lietsomaan klaanisotaa. Pohjoisen Isaaq-klaaniin kuulumattomat klaanit, kuten Esa- ja Gadabursi-klaanit aseistettiin, minkä lisäksi hallituksen puolella taisteli Ogadenin pakolaisia. Sota kääntyi kuitenkin lopulta hallitusta vastaan. Etelässä oli vuonna 1989 perustettu hallituksen vastainen Somalian isänmaallinen liike, johon kuului esimerkiksi Yleinen somalikongressi. Siad Barre joutui pakenemaan pääkaupunki Mogadishusta 26. tammikuuta 1991 ja saman vuoden aikana Somalian kansallinen liike oli nujertanut Siadille uskolliset joukot pohjoisessa. Samalla kun tilanne etelässä luisui edelleen Siadin kukistaneiden ryhmittymien keskenäiseksi sodaksi, pohjoisessa saavutettiin toukokuussa 1991 rauha Isaaq-klaanin ja ei-isaaqilaisten klaanien välillä. Etelässä perustettu Ali Mahdin johtama väliaikaishallitus yritti taivutella Somalian kansallista liikettä hyväksymään kansallisen hallituksen muodostaminen, mutta pohjoisessa yleinen mielipide oli kääntynyt jyrkästi Siadin ajan vääryyksiin yhdistettyä etelää vastaan. Somalian kansallinen liike ilmoittikin 18. toukokuuta 1991 Somalimaan tasavallan itsenäistyvän Somaliasta entisen brittiläisen Somalimaan rajojen mukaisesti.


title: Somalimaa

text: Eteläinen Somalia jakaantui eri klaanien ja sotaherrojen hallitsemiin alueisiin ja kaoottinen tilanne johti tuhoisaan nälänhätään. Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto päätti sarjasta rauhanturva- ja nälkäapuoperaatioita, joista ensimmäinen oli Yhdistyneiden kansakuntien Somalian operaatio eli UNOSOM. Sen tehtäväksi annettiin valvoa YK:n toukokuussa 1992 välittämää tulitaukoa ja kun sillä ei ollut tähän tarpeeksi voimaa, joulukuussa Somaliaan saapuivat amerikkalaisvetoiset UNITAF-joukot. YK keskittyi aseistariisumiskampanjoihin Mogadishussa ja UNISOM oli sitoutunut ajatukseen yhtenäisestä Somaliasta. Somalimaa ei näin saanut toiminnalleen YK:n tukea. Joka tapauksessa tammikuussa 1993 Boramassa aloitettiin kansallisen sovittelun konferenssi. Borosamassa saatiin aikaan Somalian kansallisen liikkeen alkuperäiseen ohjelmaan perustuva rauhansopimus, sekä alun perin kahden vuoden ajaksi voimassa olevaksi ajateltu väliaikainen perustuslaki. Uuden hallituksen johtoon valittiin Muhammad Haji Ibrahim Egal. Kompromissina klaanien ja nykyaikaisen hallinnon välillä perustettiin kaksikamarinen lainsäädäntäelin, jonka ylähuone koostui klaanivanhimmista ja alahuone äänestetyistä edustajista. Tarmokkaan aseistariisuntaohjelman kautta saatiin perustettua uudelleen myös hallinto. Kehitysministeriö perustettiin yhteistoimintaan ulkomaalaisten järjestöjen kanssa ja Somalimaan keskuspankki alkoi valvoa Somalimaan uutta valuuttaa, Somalimaan šillinkiä. Tärkeimpiin kaupunkeihin, kuten Hargeisaan, Buraoon ja Boramaan perustettiin etnisten armeijan upseerien johtamat ammattimaiset poliisivoimat. Vienti ja talous elpyivät Saudi-Arabian kumottua karjan tuontikiellon Somalimaasta, minkä lisäksi Berberan satama pystyi kilpailemaan Djiboutin sataman kanssa.


title: Somalimaa

text: Alun kehityksen jälkeen koettiin takaisku vuosien 1994 ja 1995 vaihteessa, jolloin Isaaq-liiton sisällä puhkesi klaanien välisiä yhteenottoja koskien Hargeisan laajenevan kansallisen lentokentän tulojen jakoa. Osapuolten välille saatiin kuitenkin rauha vuoden 1996 alkupuolen rauhankomiteassa Etiopiassa. Egalin virkakautta pidennettiin ensin 18 kuukaudella ja vuonna 1997 hänet valittiin uudelleen viisivuotiskaudelle. Vuonna 1997 otettiin käyttöön Somalimaan perustuslaki, jota tuki vuonna 2001 järjestetyssä kansanäänestyksessä 97 % äänestäjistä. Somalimaan huomattavimpana siviilijohtajana pidetty Egal kuoli vuonna 2002, mutta maa vältti poliittisen kriisin. Vuonna 2016 Somalimaa vietti 25-vuotis itsenäisyyspäiväänsä, mutta maan itsenäisyyttä ei ole tunnustettu kansaivälisesti.


title: Somalimaa

text: Somalimaan perustuslain mukaan Somalimaa on tasavalta, jossa vallitsee demokratia ja monipuoluejärjestelmä. Somalimaan hallinto koostuu lakiasäätävästä ja toimeenpanevasta elimestä, sekä oikeuslaitoksesta. Toimeenpanevaa elintä johtaa presidentti ja siihen kuuluu myös varapresidentti ja presidentin nimittämät ministerit. Lakiasäätävä elin on Somalimaan kaksikamarinen parlamentti. Parlamentin ylähuoneen muodostavat perinteiset klaaninvanhemmat ("gurti") ja alahuoneen vaaleilla valittavat edustajat.


title: Somalimaa

text: Viimeisin presidentinvaali järjestettiin marraskuussa 2017. Presidentiksi valittiin Somalimaan hallitsevan puolueen Kulmiyen ehdokas Muse Bihi Abdi. Varapresidenttinä toimii Abdirahman Abdilaahi Ismail.


title: Somalimaa

text: Somalimaa ja sen itänaapuri autonominen Puntmaa ovat kiistelleet Somalimaan itäosissa sijaitsevista Soon, Sanaagin ja Caynin alueista.


title: Somalimaa

text: Somalimaa on turhaan yrittänyt saada kansainvälistä tunnustusta itsenäisyydelleen. Yksikään maa ei ole tunnustanut sen itsenäisyyttä, vaan sitä pidetään virallisesti osana Somaliaa. Jotkin maat ovat kuitenkin kohdelleet Somalimaata "de facto" erillisenä osana Somaliasta ja esimerkiksi Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta, Yhdysvallat ja Euroopan unioni lähettivät tarkkailijoitaan Somalimaan presidentinvaaleihin vuonna 2017. Somalian hallinto Mogadishussa on ajanut keskustelujen avaamista maan yhdistämisestä, jotka Somalimaa on kuitenkin hylännyt.


title: Somalimaa

text: Tärkeä osa Somalimaan kuten muunkin Somalian taloutta ovat rahalähetykset ulkomailta, joita toimittavat ulkomaille päätyneet pakolaiset. Tärkeä merkitys on myös Berberan satamalla, jonka kautta Somalimaa on kiinnittynyt maailmankauppaan. Maailmanpankki arvioi vuonna 2012 Somalimaan bruttokansantuotteen olevan 1,2 miljardia Yhdysvaltain dollaria (USD, $), eli henkilöä kohden 347 $. Jos Somalimaa olisi itsenäiseksi tunnustettu valtio, sen bruttokansantuote henkilöä kohden olisi ollut maailman neljänneksi pienin. Bruttokansantuotteen suurin yksittäinen tekijä oli karjatalous, joka vastasi noin 30 % bruttokansantuotteesta. Karja on Somalimaan tärkein vientituote ja sen tärkeimmät vientimaat ovat Djibouti, Etiopia, Saudi-Arabia, Persianlahden maat ja Oman.


title: Somalimaa

text: Koska Somalimaalla ei ole kansainvälistä tunnustusta, se ei voi saada lainoja esimerkiksi maailmanpankilta tai kansainväliseltä valuuttarahastolta.


title: Somalimaa

text: Somalimaan asukasluku on noin 3,5 miljoonaa. Suurin osa alueen asukkaista on etnisiä somaleja. Somalimaa on Isaaq-klaanin ydinaluetta. Alueen puhutuimpiin kieliin kuuluvat somalia, arabia ja englanti. Paikallisen väestön valtausko on sunnalainen islam. Noin 55 % väestöstä on paimentolaisia tai puolipaimentolaisia loppujen asuessa suurissa kaupungeissa tai maaseutukaupungeissa. Pääkaupunki Hargeisan asukasluku on noin 650 000 ja muita merkittäviä kaupunkeja ovat Burao, Borama, Berbera, Erigabo ja Las Anod.


title: Luettelo Itävallan kaupungeista

text: Tämä artikkeli on luettelo Itävallan kaupungeista. Kaupungilla tarkoitetaan tässä yhteydessä niitä 201 Itävallan kuntaa, jotka ovat kuntamuodoltaan kaupunkeja.


title: Juha Varto

text: Juha Varto (s. 1949) on suomalainen filosofi. Hän on toiminut kuvataiteen tutkimuksen ja opetuksen professorina Taideteollisessa korkeakoulussa vuodesta 1999 lähtien. 16.9.2016 hänet nimitettiin Aalto-yliopiston Aalto-professoriksi.


title: Juha Varto

text: Sitä ennen hän toimi filosofian opettajana Tampereen yliopistossa vuosina 1973–1993 sekä tutkimustyön opettajana ja tutkimusjohtajana ammattikorkeakouluissa vuosina 1992–1999.


title: Juha Varto

text: Varto on tehnyt yhdessä Liisa Veenkiven kanssa satakunta radio-ohjelmaa sekä filosofisia televisioohjelmia. Hän on kirjoittanut filosofian oppikirjoja ja tieteellisiä teoksia erityisesti fenomenologiasta ja ihmistieteiden metodologiasta. Juha Varton vaikutuksesta Tampereelle syntyi 1980-luvun lopulla ja 1990-luvun alussa Tampereen fenomenologiapiirinä tunnettu tieteellinen ryhmittymä, jonka ympärille kerääntyi lukuisia filosofeja ja erityistieteilijöitä. Ryhmän merkittävimpiä saavutuksia on Eurooppalaisen filosofian seuran (aiemman Suomen fenomenologisen instituutin) julkaisema filosofinen aikakauslehti Niin & näin. Tampereen fenomenologiryhmä on pyrkinyt fenomenologisen ja eksistenssifilosofisen tutkimusotteen tunnetuksi tekemiseen ja laajaan soveltamiseen tutkimuksen eri aloilla. Sille on ollut tyypillistä halukkuus aktiiviseen kansalaiskeskusteluun yhteiskuntaelämän piirissä.


title: Juha Varto

text: Hän aloitti 1980 perehtymisen Husserlin ajatteluun, mutta 1990-luvulla hänestä tuli Heideggerin antihumanismin edustaja. Hän oli oppilaineen perustamassa Niin & näin -lehteä 1993. Varto on esittänyt ajatuksiaan julkisuudessa esiintymällä aktiivisesti mediassa.


title: Juha Varto

text: Varto on kirjoittanut muiden muassa Platonista, Roman Ingardenista, Edmund Husserlista, Max Scheleristä, Adolf Reinachista, Edith Steinista, Martin Heideggerista, Maurice Merleau-Pontysta, Simone Weilista ja Emmanuel Levinasista. Hän on julkaissut useita yleistajuisia teoksia tieteenfilosofiasta. Viime vuosina Varto on kirjoittanut muun muassa estetiikasta ja kasvatuksesta sekä kehollisuuden filosofiasta. Varton oppilaat vaikuttavat tätä nykyä laajasti tieteen, kulttuurin, politiikan ja yhteiskunnan eri aloilla.


title: Juha Varto

text: Varto piti vuonna 2006 ensimmäisen Urpo Harva -luennon Tampereen yliopistossa.


title: Juha Varto

text: Varto vihittiin teatteritaiteen kunniatohtoriksi Teatterikorkeakoulun ensimmäisessä tohtoripromootiossa 2.10.2009.


title: Juha Varto

text: Varto on julkaissut useita kirjoituksia sarjassa "Filosofisia tutkimuksia Tampereen yliopistosta" ja lisäksi seuraavat:


title: Nurkkajussi

text: Nurkkajussi on leikki, jota leikitään rakennuksen ympäri juosten ja hiipien. Leikissä vaaditaan paitsi juoksunopeutta myös tarkkaavaisuutta ja oikeaa ajoitusta.


title: Nurkkajussi

text:
Leikkialueeksi käy mikä tahansa rakennus, jonka seinustoilla on riittävästi vapaata tilaa ja mahdollista liikkua.
Leikin alkaessa valitaan yksi leikkijöistä nurkkajussiksi.


title: Nurkkajussi

text: Leikki alkaa, kun nurkkajussi antaa lähtömerkin ja alkaa laskea otsa seinää vasten kymmeneen. Lähtömerkin saatuaan muut leikkijät alkavat juosta rakennuksen ympäri johonkin talon lähipiiloihin.


title: Nurkkajussi

text: Nurkkajussi lähtee kiertämään taloa laskettuaan kymmeneen. Nurkkajussi voi halutessaan palata myös takaisin päin.


title: Nurkkajussi

text: Pienen rakennuksen ympärillä Nurkkajussia voidaan leikkiä myös siten, että Nurkkajussi kiertää ympäri rakennusta toiseen suuntaan ja pelaajat toiseen. Kun Nurkkajussi tulee vastaan, pelaajat jähmettyvät. Nurkkajussi polttaa pois pelistä henkilöt, joiden ehti nähdä liikkuvan.


title: Nurkkajussi

text: Jos nurkkajussi näkee toisen leikkijän, hän huutaa tämän nimen ja nähdystä leikkijästä tulee uusi nurkkajussi.


title: Nurkkajussi

text: Viestittämiseksi sanotaan sitä, kun leikistä poistettu leikkijä antaa muille leikkijöille merkkejä nurkkajussin liikkeistä. Viestittäminen on leikissä kielletty.


title: Hikka

text: Hikka eli nikotus () on tahdosta riippumaton äkillinen sisäänhengitys, joka johtuu nopeasta pallean supistumisesta. Hikalle tyypillisen äänen aiheuttaa äänihuulten sulkeutuminen kurkunpäässä. Nikottelun perimmäistä syytä ei tiedetä, mutta sen epäillään olevan jäänne jostain evoluution aikana ylimääräiseksi jääneestä elintoiminnosta. Kaikki ihmiset saavat hikan jossain vaiheessa elämäänsä, ja sitä esiintyy myös muilla nisäkkäillä. Hikka menee usein ohi muutamassa minuutissa. Hikka voi kestää kuitenkin kauemmin, mutta pitkittyneen hikan taustalla on usein jokin sairaus. Hikkaa voi hoitaa useilla eri kotikonsteilla, mutta niiden tehosta ei ole tieteellisiä todisteita. Pitkittynyttä hikkaa hoidetaan lääkkeillä, jotka vaimentavat ja hillitsevät, mutta eivät kuitenkaan ehkäise kokonaan hikan syntymistä.


title: Hikka

text: Hikka aiheutuu pallean äkillisestä supistuksesta. Normaalisti pallea supistuu rauhallisesti ja hallitusti ja täyttää täten keuhkot ilmalla. Hikassa pallea supistuu äkillisesti. Näin ilmaa alkaa virrata nopeasti sisään, mutta kurkunpään sulkeutuminen estää keuhkojen täyttymisen ilmalla. Nikottelukohtauksen voi aiheuttaa esimerkiksi ruokatorven tai mahalaukun ärsytys, kuten liikasyönti, hyvin nopea syöminen, ruuan syöminen kuiviltaan, hyvin kuuman tai kylmän ruoan nauttiminen, ilmavaivat, hiilihappopitoisten juomien nauttiminen tai runsas alkoholin käyttö. Refluksitautiin liittyvä mahahapon nouseminen ruokatorveen voi myös laukaista hikan. Pitkittynyt hikka johtuu usein joistakin sairaudesta, joka vaikuttaa pallean ja kurkunpään hermojen toimintaan. Tällaisia sairauksia on useita.


title: Hikka

text: Hikan perimmäistä syytä ei tiedetä. On arveltu, että hikka olisi jäänne jostain elintoiminnosta, joka olisi menettänyt tarkoituksensa jossain evoluution vaiheessa, kuten siirtymisessä vedestä kuivalle maalle. Se liittyy kuitenkin yleisesti nisäkkäiden hengitykseen, sillä nikottelua on havaittu myös muun muassa kissoilla, rotilla ja kaneilla.


title: Hikka

text: Kaikki ihmiset kokevat nikottelua jossain vaiheessa elämäänsä, ja sitä esiintyy kaikenikäisillä. Nikottelua tapahtuu jo kohdussa olevalla sikiöllä, ja keskosilla on normaalia enemmän hikkaa.


title: Hikka

text: Hikka menee useimmiten ohi muutamassa minuutissa. Sitkeää hikkaa voidaan koittaa lopettaa useilla kotikonsteilla, mutta minkään tehoa ei ole tieteellisesti todistettu. Monet ihmiset ovat kuitenkin vakuuttuneita jonkin keinon toimivuudesta omalla kohdallaan. Useimmille keinoille on yhteistä se, että potilas keskittyy hetken aikaa johonkin muuhun kuin hikkaansa. Keinot voidaan luokitella kolmeen: psykosomaattisiin sekä nielemis- ja hengityskeinoihin. Eräs epävarma keino lopettaa hikka on keskeyttää hengittäminen. Noin 10 sekunnin kuluttua hengittämisen alettua uudelleen on mahdollista, että hikan oireet ovat keskeytyneet. Hengityksen pidättämisen sijaan voidaan hengittää muovipussiin. Tällöinkin veren hiilidioksidipitoisuus lisääntyy, mikä voi lopettaa hikan. Hyvin nopea etenkin happopitoisten juomien nieleminen keskeytyksettä sekä oksentaminen auttavat monella hikkaan. Yleinen uskomus on, että äkillinen säikähdys poistaa hikan. Myös nukkuminen auttaa asiaan, mutta epämukavan vaivan tilassa se on varsin hankalaa. Imeväisikäisillä imemisrefleksin laukeaminen yleensä pysäyttää hikan heti.


title: Hikka

text: Jos hikka pitkittyy ja kestää pidempään kuin muutaman päivän, on syytä hakeutua hoitoon. Tutkimuksiin on syytä mennä myös, jos tuntikausia kestävä hikka alkaa häiritä muuta elämää. Pitkittyneen hikan tapauksessa on tarpeen selvittää, onko sen taustalla jokin sairaus, jonka hoidolla myös hikka väistyy. Hikkaa voidaan tarvittaessa myös hillitä lääkkeillä. Sitä voidaan hoitaa muun muassa epilepsialääkkeillä, tietyillä pahoinvointilääkkeillä ja psyykenlääkkeillä. Lääkehoidolla ei kuitenkaan sataprosenttisen varmasti saada poistettua hikkaa kokonaan, mutta sen avulla voidaan heikentää sen voimakkuutta ja vähentää ilmaantumista. Eniten pitkittyneen hikan hoidosta on näyttöä baklofeenista, klooripromatsiinista ja metoklopramidista. Hikan pysäyttäminen sedatiiveilla vaatii usein niin suuren annoksen, että potilas menettää tajuntansa tai lamautuu voimakkaasti, joten parantumattomasta hikasta kärsivä ei voi lääkehoidon avulla viettää normaalia elämää. Hikan hoidossa on myös kokeiltu implantteja, jotka ärsyttävät sähköisesti kiertäjähermoa.