title: Parkinsonin tauti

text:
Vapina on yleisin oire.
Vaikka 30 prosentilla ei esiinny vapinaa Parkinsonin taudin alkuvaiheessa, useimmilla se kehittyy taudin edetessä. Se on tavallisesti tyypiltään lepovapinaa: raajan ollessa levossa vapina on voimakkaimmillaan, mutta katoaa vapaasta tahdosta suoritetun liikkeen tai unen aikana. Vapina on voimakkaampi raajojen uloimmissa osissa, ja taudin alkuvaiheessa esiintyy tyypillisesti vain toisessa käsivarressa tai jalassa, muuttuen myöhemmin molemminpuoliseksi. Parkinsonintaudin vapinan värähtelytaajuus on 4−6 hertsiä.


title: Parkinsonin tauti

text: Lihasjäykkyys ilmenee esimerkiksi käden taivuttamisen vaikeutena, jolloin toisen henkilön avustaessa hän voi tuntea kädessä vastusta. Liikkeen aikana sekä venyvät että supistuvat lihakset jännittyvät. Lihakset vastustavat tällöin liikettä joko tasaisesti ("lyijyputkijäykkyys"), tai epätasaisesti, portaittain ("hammasratasjäykkyys"). Myös lihasten lepojänteys lisääntyy.


title: Parkinsonin tauti

text: Liikkeiden hidastuminen eli bradykinesia näkyy liikkeiden aloittamisen hankaluutena. Aloittamisen jälkeen liike on normaalia hitaampi. Huomaamatta tapahtuvaa liikehdintä, kuten käsien liikuttelua puhetta tehostamaan tai jalan nostamista istuen vuoron perään toisen päälle saattaa vähentyä. Hitaus ilmenee kävellessä myötäliikkeiden vaimentumisena tai puuttumisena: käsi tai kädet eivät heilahtele rennosti kävelyn tahtiin. Kasvojen lihasten hitaus saattaa aiheuttaa ilmeettömyyttä. Myös kielen ja nielun lihakset toimivat kankeammin, mikä voi aiheuttaa puheen muuttumista hiljaisemmaksi, epäselvemmäksi ja vivahteettomaksi. Hienomotoriikka kömpelöityy, mikä näkyy esimerkiksi kirjoitusvaikeuksina tai napittamisen hankaloitumisena.


title: Parkinsonin tauti

text: Posturaalinen instabiliteetti on taudin myöhemmissä vaiheissa tyypillinen oire ja se johtaa huonontuneeseen tasapainoon ja toistuviin kaatumisiin. Jopa 38 prosentilla voi esiintyä kaatumisia, ja noin 13 % voi olla kaatumisia viikoittain, kaatumisten määrän ollessa yhteydessä Parkinsonin taudin vakavuuteen.


title: Parkinsonin tauti

text: Muihin tunnistettuihin motorisiin merkkeihin ja oireisiin kuuluvat kävelytapaan ja asentoon liittyvät häiriöt kuten lyhentynyt askellus, puheen ja nielemisen häiriöt mukaan lukien dysfonia, kasvojen ilmeettömyys ja pieni käsiala, vaikkakin ilmenevien motoristen ongelmien kirjo voi olla suuri.


title: Parkinsonin tauti

text: Parkinsonin tauti voi aiheuttaa neuropsykiatrisia oireita, jotka voivat vaihdella lievistä vakaviin. Oireisiin kuuluvat puheen, kognition, mielialan, ajattelun ja käyttäytymisen häiriöt.


title: Parkinsonin tauti

text: Parkinsonintautipotilaalla on 2−6 kertainen dementiariski verrattuna valtaväestöön. Dementian esiintyvyys lisääntyy taudin keston myötä. Parkinsonin tautia sairastavilla on myös kohonnut riski rahapeliriippuvuuteen.


title: Parkinsonin tauti

text: Yli puolet Parkinsonin tautia sairastavista menettää hajuaistinsa. Muutokset autonomisessa hermostossa voivat johtaa myös ortostaattiseen hypotensioon, rasvoittuneeseen ihoon, liikahikoiluun, virtsankarkailuun ja seksuaalisen toiminnan häiriöihin. Parkinsonin tauti on yhteydessä myös silmiin ja näkökykyyn liittyviin poikkeavuuksiin kuten harventuneeseen silmien räpyttelytaajuuteen ja kuivasilmäisyyteen. Aisti- ja havainnointikyvyn muutoksiin voivat kuulua kiputuntemukset ja parestesia. Parkinson voi aiheuttaa myös unettomuutta, uupumusta ja laihtumista.


title: Parkinsonin tauti

text: Oireiden painottuminen ja oireiden aiheuttama haitta ovat potilailla yksilölliset. Kaikki eivät välttämättä saa kaikkia mahdollisia oireita. Jonkun sairastuneen toimintakyky saattaa huonontua muutamassa vuodessa olennaisesti, ja joku säilyy vähäoireisena useita vuosikymmeniä.


title: Parkinsonin tauti

text: Samantapaisia oireita – "parkinsonismia" – esiintyy myös muissa sairauksissa (vaskulaarinen parkinsonismi, monisysteemiatrofia, supranukleaarinen pareesi, Lewyn kappale -tauti ja essentiaalinen vapina), sekä joidenkin lääkkeiden käytön yhteydessä ("neuroleptit").


title: Parkinsonin tauti

text: Aivojen keskiosissa sijaitsee tyvitumakkeita, joiden toimintaan liikkeiden säätely perustuu. Liikkeiden säätelyn vaatima impulssien kulku hermoradoissa perustuu dopamiini-välittäjäaineeseen. Parkinsonin taudissa dopamiinia valmistavan mustatumakkeen () hermosoluja rappeutuu tai kuolee.


title: Parkinsonin tauti

text: Parkinson-potilaan suoleen ja aivoihin kertyy alfasynukleiini nimistä proteiinia, joka on muuttunut liukoisesta muodosta liukenemattomaksi taikka sakaksi, joka muodostaa pallon muotoisia Lewyn kappaleita. Vuonna 2016 julkaistussa tutkimuksessa havaittiin, että liukenematon alfasynukleiini siirtyy suolistosta aivoihin. Lisäksi on havaittu, että Parkinson-potilailla on poikkeava suoliston mikrobikanta. On arveltu, että poikkeava bakteerikanta saattaa aiheuttaa tulehduksen, joka puolestaan lisää alfasynukleiinin muuntumista ei-liukoiseen muotoon. Myös torjunta-aineet saattavat vahingoittaa suolen hermoja.


title: Parkinsonin tauti

text: Siinä vaiheessa, kun tauti voidaan diagnosoida, solukato on yleensä tuhonnut jo yli puolet mustatumakkeen hermosoluista. Mitä enemmän soluja ajan myötä tuhoutuu, sitä alhaisemmaksi käy dopamiinipitoisuus, ja sitä enemmän ilmaantuu Parkinsonin taudin oireita. Solut eivät korjaannu, tuhoutuminen on etenevää. Solukato etenee kuitenkin hitaasti, useita vuosia ja vuosikymmeniä.


title: Parkinsonin tauti

text: Päävamma lisää Parkinsonin taudin riskin lähes nelinkertaiseksi ja myöhemmin saatu uusi päävamma kasvattaa riskiä entisestään. On olemassa viitteitä siitä, että lievähkökin päävamma altistaa merkittävästi Parkinsonin taudille. Riskiryhmässä ovat etenkin nyrkkeilijät. Parkinsonismia aiheuttavat myös eräät aivoja vaurioittavat huumausaineet, kuten ekstaasi ja metamfetamiini.


title: Parkinsonin tauti

text: Torjunta-aineille altistumisen ja päävammojen on havaittu myös olevan yhteydessä lisääntyneeseen riskiin saada Parkinsonin tauti. Maaseutuympäristö sekä kaivoveden juonti voivat olla riskitekijöitä, sillä nämä ovat epäsuoria tapoja altistua torjunta-aineille.


title: Parkinsonin tauti

text: Korkea ikä ja lähisukulaisten sairastuminen tautiin ovat tilastollisesti altistavia tekijöitä. Perinnöllistä mekanismia ei ole kuitenkaan löydetty.


title: Parkinsonin tauti

text: LRRK2 geeni koodaa proteiinia nimeltään dardariini. Nimi dardariini on peräisin baskin kielen vapinaa tarkoittavasta sanasta, koska tämä geeni tunnistettiin ensimmäisenä Englannista ja pohjois-Espanjasta peräisin olevista suvuista. Mutaatiot LRRK2 -geenissä ovat yleisin tunnettu familiaalisen Parkinsonin taudin syy.


title: Parkinsonin tauti

text: Diagnoosi perustuu aina kliiniseen tutkimukseen, jonka suorittaa neurologi. Diagnosointi voi olla hankalaa, koska tautia ei voida todeta laittein tai mittauksin, vaan ainoastaan taudinkuvan perusteella. Aivojen dopamiiniaineenvaihdunnan kuvantamistutkimuksella (SPECT, PET) voidaan varmistaa epäselvää diagnoosia ja helpottaa erotusdiagnostiikkaa muun parkinsonismin suhteen. Jos tauti todetaan, sitä voidaan hoitaa ensisijaisesti lääkkeillä ja fysioterapialla. Julkisuudessa on esitetty väitteitä siitä, että julkisessa terveydenhuollossa vallitsee pula Parkinsonin tautiin perehtyneistä neurologeista.


title: Parkinsonin tauti

text: Parkinsonin taudin lääkkeet ovat keskushermostoon vaikuttavia, ja niistä käytetyin on levodopa. Lääkkeen vaikutus oireisiin kuitenkin vähenee ajan myötä, minkä vuoksi levodopa-hoidon aloittamista pyritään lykkäämään nuorilla potilailla.


title: Parkinsonin tauti

text: Muita parkinsonin taudin lääkkeitä ovat muun muassa:


title: Parkinsonin tauti

text: Eri lääkkeillä voi joillakin potilailla ilmetä erityyppisiä sivuvaikutuksia, usein esimerkiksi unihäiriöitä, lisäksi tahattomia liikkeitä ja joskus harvoin aistiharhoja tai maanisuutta.


title: Parkinsonin tauti

text: New England Journal of Medicinessä julkaistu tutkimus antoi viitteitä siitä, että taudin etenemistä olisi pystytty hidastamaan varhain aloitetulla MAO-B estäjiin kuuluvalla rasagiliini-lääkityksellä. Jälkeenpäin lääkeyrityksen rahoittamaa tutkimusta on kritisoitu huolimattomista tutkimusmenetelmistä. Rasagiliinin vaikutus taudin etenemiseen ei ole saanut uutta tutkimusnäyttöä.


title: Parkinsonin tauti

text: Lääkehoidon ohella tarvitaan fysioterapiaa. Sillä voidaan tehokkaasti ehkäistä lihasjäykkyyden ja tasapainohäiriöiden tuottamia ongelmia. Ilman fysioterapiaa – ja sen kanssakin – lihas- ja tasapaino-oireista voi kuitenkin tulla tautia sairastavalle elämää rajoittava ongelma, joiden takia monet joutuvat muuttamaan hoitokotiin tai järjestämään kotihoitoa selvitäkseen päivittäisistä toimista.


title: Parkinsonin tauti

text: Neurokirurgisesta hoidosta (DBS-hoito eli aivojen syvien osien sähköstimulaatio) on hyötyä potilaille, joilla esiintyy asianmukaisesta lääkehoidosta huolimatta vaikeita tilanvaihteluita ja lääkityksen aiheuttamia häiritseviä tahattomia liikkeitä. Operaatio ei poista oireita, mutta vähentää niitä.


title: Parkinsonin tauti

text: Lääkehoidon yksi muoto on lääkeaineen vieminen suoraan ohutsuoleen vatsanahan läpi menevän letkun avulla. Kehon ulkopuolella oleva pumppu annostelee levodopaa ja karbidopaa (tällä hetkellä vain lääkenimellä Duodopa) sisältävää geeliä ohjelmoinnin mukaan suoraan ohutsuoleen. Suun kautta otetussa levodopa-karbidoba -lääkityksessä on ongelmana lääkityksen tarkka ajanotto tiettyinä kellonaikoina, ja esimerkiksi ruoan mukana tuleva proteiini heikentää lääkeaineiden imeytymistä vatsalaukussa, joten lääkkeenotto pitää ennakoida säännöllisten ruokailuaikojen mukaan. Neurologi arvioi, kenelle Duodopa-hoito voidaan aloittaa. Tätä hoitomuotoa kokeillaan ensin vuodeosastojaksolla. Lääkeainetta varten laitetaan potilaalle nenän kautta letku ohutsuoleen asti. Tuolloin voidaan säätää potilaalle sopiva annostelu.


title: Parkinsonin tauti

text: Parkinsonin tautia tutkitaan koko ajan, ja sitä varten pyritään jatkuvasti kehittämään uusia lääkkeitä ja hoitomenetelmiä. Yhtenä lupaavana mahdollisuutena nähdään kantasolututkimus. Hermokasvutekijöitä tutkitaan lääkkeenä Parkinsonin tautiin. Herantis Pharma tutkii menetelmää, jossa hermokasvutekijöitä aivoihin toimittamalla voitaisiin ehkäistä hermojen vaurioita ja jopa palauttaa vaurioituneiden solujen toimintaa. Kasvutekijöillä tehtävä tutkimukseen haettiin koehenkilöitä vuodelle 2018.


title: Parkinsonin tauti

text: Sokerittomissa karkeissakin makeutusaineena käytetty mannitoli on antanut lupaavia tuloksia kärpäskokeissa Parkinsonin taudin hoidossa. Tutkimus on kesken. Leukemialääkkeenä käytetyn nilonitibin mahdollisuuksia parkinsonlääkkeenä tutkitaan paraikaa. Diabeteslääkkeenä käytetyn exenatidin on havaittu lievittävän Parkinsonin taudin motorisia oireita ja sen ominaisuuksia parkinsonlääkkeenä tutkitaan.Suomen ensimmäinen Parkinson-yhdistys perustettiin Kuopiossa 1984, ja kattojärjestö Suomen Parkinson-liitto on toiminut Turussa vuodesta 1990. Parkinson-liitto koostuu yhteensä 19 yhdistyksestä , joiden yhteinen jäsenmäärä on noin 8 000 jäsentä. Parkinson-yhdistyksiä löytyy eri puolelta maata.


title: Parkinsonin tauti

text: Parkinson-yhdistykset järjestävät vertaistoimintaa, asiantuntijaluentoja sekä liikuntaryhmiä noin sadalla paikkakunnalla. Parkinson-liitto julkaisee neljästi vuodessa ilmestyvää Parkinson-postia-lehteä. Parkinson-liiton työntekijät tiedottavat ja neuvovat hoitoon, sosiaaliturvaan ja kuntoutukseen liittyvissä asioissa. Parkinson-liitto toimii liikehäiriösairauksia sairastavien edunvalvonta- ja kattojärjestönä.


title: Parkinsonin tauti

text: Parkinson-liitto järjestää sopeutumisvalmennuskursseja Turussa sijaitsevassa erityisosaamiskeskus Suvituulessa sekä yhteistyössä Avokuntoutus Aksonin kanssa ympäri maata.


title: Suleiman Suuri

text: Suleiman I Suuri (6. marraskuuta 1494 – 5./6. syyskuuta 1566) (, , kutsumanimeltään Euroopassa ”Suuri”, islamilaisessa maailmassa ”Lainantaja”) oli Osmanien valtakunnan sulttaani vuodesta 1520 vuoteen 1566 ja Selim I:n seuraaja. Hän syntyi Trabzonissa nykyisen Turkin alueella.


title: Suleiman Suuri

text: Osmanien valtakunta saavutti huippukohtansa ja muuttui maailmanvallaksi Suleimanin valtakaudella. Vaikka valtakunta jatkoi kasvamistaan vielä vuosisadan verran hänen kuolemansa jälkeen, sen jälkeen seurasi kuitenkin pitkä taantuminen.


title: Suleiman Suuri

text: Suleiman lähetettiin seitsemänvuotiaana opiskelemaan tieteitä, historiaa, kirjallisuutta, teologiaa ja sotastrategiaa Istanbulin palatsin kouluihin. Hän sai kokemusta hallinnosta useiden provinssien hallitsijana, tärkeimpinä Bolu pohjoisessa Anatoliassa sekä äitinsä syntymäalue Kaffan Krimillä, jota hän hallitsi jo 15-vuotiaana.


title: Suleiman Suuri

text: Noustuaan valtaistuimelle isänsä jälkeen Suleiman surmautti ensitöikseen kaikki neljä veljeään, minkä jälkeen hän teki useita sotilaallisia valloituksia, joista ensimmäinen oli Belgradin valloitus 1521. Vuonna 1522 hän valloitti piirityksen jälkeen Rodoksen ja antoi Johanniitoille mahdollisuuden vetäytyä Maltalle.


title: Suleiman Suuri

text: 29. elokuuta 1526 Suleiman löi Unkarin kuninkaan Ludvig II:n (Lajos II) Mohácsin taistelussa ja miehitti suurimman osan Unkarista ennen kuin luovutti sen hallittavaksi Transilvanian prinssille János Zsigmondille. Pyhän saksalais-roomalaisen valtakunnan keisari Kaarle V ja hänen veljensä Ferdinand Itävallan arkkiherttua valloittivat Unkarin uudelleen. Vastatoimena Suleiman yritti valloittaa Unkarin kahdesti. Hän saavutti Wienin vuosina 1529 ja 1532, mutta molemmilla kerroilla sää esti valloituksen. Vuonna 1533 Suleiman kirjoitti Ferdinandin kanssa sopimuksen, joka jakoi Unkarin kahtia Habsburgien ja Szapolyain kesken. Szapolyain kuoltua Unkarin alueet jäivät Ferdinandille, joka yllytti Suleimania annektoimaan Unkarin. Tämä johti useisiin sotiin ja rauhansopimuksiin ennen kuin "status quo" palautui.


title: Suleiman Suuri

text: Seuraavina kahtena vuosikymmenenä Suleiman annektoi valtavia alueita Pohjois-Afrikasta Marokosta itään, ja lisäksi koko Lähi-itä Persiasta pohjoiseen annektoitiin. Nopea laajeneminen liittyy lyhyeen meriherruuteen Välimerellä, Punaisellamerellä ja Persianlahdella. Vuonna 1562 hän valloitti Transilvanian. Hän ei ollut aivan yhtä menestyksellinen vuonna 1565, kun Johanniittain ritarikunnan onnistui murtaa Maltan piiritys, joka oli alkanut 18. toukokuuta ja kesti aina 8. syyskuuta asti.


title: Suleiman Suuri

text: Suleimania on historiallisissa yhteyksissä pidetty vaarallisena ja jopa julmana hallitsijana, mutta valtakunnassaan hänet tunnettiin rehtinä hallitsijana, joka taisteli korruptiota vastaan ja oli taiteiden ja filosofian suuri ihailija. Hänet myös nimettiin yhdeksi suurimmista islamilaisista runoilijoista ja menestyksekkääksi kultasepäksi. Hän ansaitsi lempinimensä "Lainantaja" uudistettuaan osmanien lakijärjestelmän. Hänen kokoamansa lait käsittivät lähes kaikki senaikaisen elämän alueet.


title: Suleiman Suuri

text: Suleiman kuoli Szigetvárin taistelun voittoa edeltäneenä yönä vuonna 1566. Szigetvárissa mukana olleiden virkamiesten ja armeijan johtajien oli pidettävä kuolema salassa, jotta Ottomaanivaltakunnan janitsaarisotilaiden kapina estettäisiin. Vain Suleimanin lähimmät ihmiset, hänen lääkärinsä ja perijä Selim saivat heti tiedon sulttaanin kuolemasta. Muulle valtakunnalle asiasta tiedotettiin vasta sotaretken jälkeen.


title: Suleiman Suuri

text: Suleiman Suuri on haudattu Süleymaniye Camiihin Istanbuliin yhdessä vaimonsa Roxelanan kanssa. Tutkijat uskovat kuitenkin että hänen sydämensä ja muut sisäelimet haudattiin paikan päälle Unkariin, sillä vuonna 2013 alkaneissa kaivauksissa on löydetty siihen viitteitä. Kaivauksissa on löytynyt myös ottomaanien kaupunki Turbek, joka tuhoutui kun Habsburgit 1680-luvulla karkottivat ottomaanit Unkarista.


title: Suleiman Suuri

text: Hänen kuollessaan suurimmat muslimikaupungit (Mekka, Medina, Jerusalem, Damaskos ja Bagdad), monet Balkanin provinsseista aina Itävaltaan asti ja suurin osa Pohjois-Afrikkaa kuuluivat hänen valtakuntaansa.


title: Suleiman Suuri

text: Lännessä Suleimanin hovi oli kuuluisa vauraudesta ja yleellisistä juhlista. Hänen viidennen poikansa ympärileikkausta juhlittiin kolme viikkoa. Kerrotaan, että hän ei koskaan käyttänyt samaa asua kahdesti ja että hänen käyttämänsä astiat olivat kultaisia tai hienoimmasta posliinista valmistettuja. Suleimanin aikakauden loiston suurimpia muistomerkkejä ovat mestariarkkitehti Sinanin rakennukset.


title: Suleiman Suuri

text: Suleiman rikkoi perinteitä nostamalla kaksi orjaa korkeisiin asemiin. Ensimmäinen oli Ibrahim pašša (İbrahim Paşa), joka nousi suurvisiiriksi 13 vuoden ajaksi. Toinen oli kaapattu ukrainalainen ortodoksipapin tytär, Anastasiya Lisovska (tunnetaan myös useilla muilla nimillä kuten "Roxelana" ja "Hürrem") kohosi haaremin arvoaskelmilla ylös, ja hänestä tuli Suleimanin lempivaimo valtakunnan ja muun maailman hämmästykseksi. Hänen kanssaan Suleiman sai tyttären Mihrimarin (Mihrumâh) ja pojat Mehmed (kuoli nuorena), Selim, Bayezid ja Cihangir (syntyi fyysisesti vammaisena).


title: Suleiman Suuri

text: Suleimanin kuolemaa ennakoiden kamppailu hänen valtaistuimensa perimisestä alkoi jo hänen elinaikanaan. Ilmeisesti Hürremin lietsomassa valtataistelussa Suleiman murhautti Ibrahimin, joka tuki Suleimanin ensimmäistä poikaa Mustafaa ja korvasi hänet vävyllään Rustem Paššalla (Rustem Paşa). Ilmeisesti pelätessään Mustafan suosion armeijassa uhkaavan valtaansa Suleiman kuristutti myöhemmin myös Mustafan. Näin hän avasi Hürremin pojille tien valtaistuimelle.


title: Suleiman Suuri

text: Hürremin kuoltua 1558 veljesten Bayezid ja Selim välinen kiista puhkesi avoimeksi sodaksi. Seuraavana vuonna Suleimanin tukema Selim voitti Bayezidin armeijan Konyan taistelussa, jonka jälkeen Bayezid pakeni Persiaan. Pitkällisten neuvottelujen jälkeen Suleiman sai suostuteltua Persian šaahi Tamasp I:n järjestämään Bayezidin salamurhan 1562.


title: Liberaaliteologia

text: Liberaaliteologiaksi kutsutaan teologian suuntausta ja siihen liittyvää uskonnollista ajattelua, joka syntyi valistusajattelun myötä 1700-luvun lopulla ja 1800-luvun alkupuolella. Liberaaliteologiaan kuuluu keskeisenä perinteisten uskonnollisten opinkappaleiden ulkopuolinen lähestymistapa uskonnollisiin kysymyksiin. Aivan kuten poliittinen liberalismi, myös uskonnollinen liberalismi korostaa yksilökeskeisyyttä ja yksilön arvoa.


title: Liberaaliteologia

text: Liberaaliteologia sai alkunsa 1700-luvun lopussa, ja levisi laajalle uusissa protestanttisissa tulkinnoissa ja vapaassa juutalaisuudessa. Vastaavia katolisen kirkon virtauksia on kutsuttu modernismiksi.


title: Liberaaliteologia

text: Friedrich Schleiermacheria kutsutaan usein liberaaliteologian isäksi. Hän esitti, että uskonnolliset kokemukset ovat introskeptiivisiä (itseään havainnoivia), ja että todellinen ymmärrys Jumalasta koostuu ”absoluuttisesta riippuvuuden tunteesta”. William Ellery Channing arvosteli kolminaisuusoppia ja kirjallisten auktoriteettien asemaa, ja suosi järkiperäisempiä ja enemmän historiaan tukeutuvia lähestymistapoja.


title: Liberaaliteologia

text: Liberaaliteologia kehittyi edelleen 1800-luvun kuluessa, ja sai uutta tukea uudesta raamattukritiikistä ja nykyaikaisesta eksegetiikasta. Se muotoutui lopullisesti 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa sellaisten teologien kuin Albrecht Ritschlin ja Adolf von Harnackin vaikutuksesta. He halusivat siirtää kristinuskon polttopisteen Jeesuksen opetuksiin, pois Jeesusta ja uskoa koskevista monimutkaisista tulkinnoista. Varsinaisena polttopisteenä oli löytää historiallinen Jeesus. Useista yrityksistä huolimatta historiallisen Jeesuksen löytäminen ohi Uuden testamentin tekstien on epäonnistunut.


title: Liberaaliteologia

text: Liberaaliteologian piirissä on esitetty muun muassa seuraavia keskeisiä ajatuksia:


title: HMHS Britannic

text: HMHS Britannic oli White Star Line -varustamon RMS "Olympicin" ja RMS "Titanicin" sisaralus, joka laskettiin vesille vuonna 1914. Laivan nimen on sanottu pitäneen olla alun perin "Gigantic", mutta "Titanicin" onnettomuuden jälkeen nimi vaihdettiin, sillä varustamon arvellaan pitäneen aiottua nimeä liian uhmakkaana. Varustamo tosin kiistää kaavailleensa "Gigantic"-nimeä alun perinkään. "Britannic" valittiin laivan nimeksi oletettavasti ensimmäisen maailmansodan edellä vallinneen isänmaallisuuden vuoksi. Laiva upposi ajettuaan merimiinaan vuonna 1916 Kreikan rannikolla toimiessaan sairaalalaivana.


title: HMHS Britannic

text: "Britannic" oli hyvin samantyylinen kuin sisaraluksensa RMS "Olympic" ja RMS "Titanic." White Star Line tilasi aluksen Harland and Wolffilta Belfastista. Sen köli laskettiin 30. marraskuuta 1911 samassa altaassa kuin "Olympic" telakkanumerolla 433, ja alus laskettiin vesille 26. helmikuuta 1914. Ennen valmistumistaan valtamerialukseksi se pakko-otettiin 13. marraskuuta 1915 ensimmäiseen maailmansotaan, jossa se toimi sairaalalaivana (HMHS eli "His Majesty’s Hospital Ship") Välimerellä. Alus muutettiin siten, että se kykeni kuljettamaan 3 300 haavoittunutta ja lääkintähenkilökunnan, johon kuului 52 lääkäriä, 101 sairaanhoitajaa ja 336 apuhoitajaa, sekä 675 hengen miehistön.


title: HMHS Britannic

text: Tiistaina 21. marraskuuta 1916 kello 8.12 aamulla "Britannicin" kulkiessa Kéan ja Makrónisoksen saarten välisessä Kéansalmessa Kreikan vesillä laivaa ravisutti voimakas räjähdys, joka repi sen kylkeen ammottavan aukon. Alus upposi 55 minuutissa. Aluksen päällikkö Charles Alfred Bartlett yritti viimeisenä keinona ajaa laivan matalikolle siinä onnistumatta. Koneiden pysäyttämättä jättäminen johti ihmishenkien menetyksiin. "Britannicilla" olleista 1 300 henkilöstä vain 30 sai surmansa, hekin pelastusveneissä, jotka joutuivat laivan potkurin runtelemiksi. "Titanicin" onnettomuuden jälkeen kaikkiin laivoihin oli lisätty riittävä määrä pelastusveneitä, eikä niiden puute ollut ongelmana. Sairaanhoitaja Violet Jessop työskenteli molemmilla laivoilla näiden upotessa ja selvisi hengissä kummallakin kerralla. Hän oli työskennellyt myös "Olympicilla" tämän törmätessä risteilijä HMS "Hawken" kanssa vuonna 1911.


title: HMHS Britannic

text: "Britannicin" hylkyä tutkittaessa huomattiin, että aluksen keula oli katkennut. Tämä viittasi siihen, että laivalla oli sattunut toinenkin räjähdys. Miina oli lämmittäjien mukaan räjähtänyt paapuurin puolella. Tutkijat huomasivat myös, että yksi "Britannicin" repeämän viereisistä höyrykoneista oli räjähtänyt. Tutkijat löysivät hajonneen koneen vierestä paljon hiiltä, joka kokeiden mukaan oli räjähtänyt. Tämä saattaisi viitata siihen, että laivalla oli tapahtunut hiilipölyräjähdys.


title: HMHS Britannic

text: Räjähdyksen tapahduttua kello 8.12, sen tekemä vaurio oli osastojen 2 ja 3 välissä. Kuusi osastoa, keulapiikki, osastot 1, 2 ja 3 ja kattilahuoneet 5 ja 6 olivat veden vallassa. Kapteeni Bartlett antoi käskyn sulkea vesitiiviit ovet, valmistaa pelastusveneet ja lähettää hätäsignaali. Räjähdys oli kuitenkin vaurioittanut antennia niin, että lennätin pystyi vain lähettämään viestejä, muttei vastaanottamaan niitä. Kello 8.14 "Britannic" oli kallistunut hieman tyyrpuuriin, ja vähän eteenpäin. Samoihin aikoihin kapteeni Bartlett päätti käynnistää moottorit uudelleen ja ajaa laiva Kéan rantaan. Pelastusveneitä alettiin laskea jo tässä vaiheessa. Ensimmäinen vene laskettiin kello 8.20, kahdeksan minuuttia räjähdyksen jälkeen.


title: HMHS Britannic

text: Kello 8.30 yksi veteen laskettu pelastusvene joutui potkureiden tekemään virtaan ja lopulta paapuurin puoleinen, puoliksi vedestä sojottava, käynnissä oleva potkuri tuhosi sen. Muutamaa minuuttia myöhemmin myös toinen pelastusvene joutui samaan potkuriin. Yhteensä 30 ihmistä kuoli.


title: HMHS Britannic

text: Kello 8.35 Bartlett antoi varsinaisen käskyn evakuoida alus ja sammuttaa koneet. Bartlett onnistui pysäyttämään koneet vain sekunteja ennen kuin kolmas vene joutui potkurin murskaamaksi. Keula oli alkanut upota nopeasti, kun Bartlett yritti ajaa "Britannicia" rantaan. Kello 8.50 "Britannicin" kallistuma tyyrpuuriin oli noin 10 astetta ja aluksen nimikyltti keulassa oli melkein vedessä. Kapteeni Bartlett käski keskeyttää pelastusveneiden laskun, vaikka laivan uppoamiseen olikin enää 17 minuuttia. Bartlett käynnisti moottorit uudelleen ja yritti matalikolle, joka sai veden tulvimaan D-kannelle. Lopulta hän luovutti.


title: HMHS Britannic

text: Kello 9.00 vesi oli melkein venekannella. Bartlett puhalsi kaksi pitkää puhallusta pillillä, käski evakuoida konehuone ja lähti uimaan veteen ensimmäisten venetaavettinen kohdalta. Tässä vaiheessa vesi oli yltänyt jo venekannelle. Hän ui lähistöllä olevaan laskosveneeseen. Konemiehet pakenivat 24 metrin korkeudesta neljännen savupiipun kohdalta C-kannelta.


title: HMHS Britannic

text: "Britannic" kaatui hitaasti tyyrpuurin puoleiselle kyljelleen ja savupiiput alkoivat romahtaa. Ensin romahti kolmas savupiippu keulasta lukien, sitten ensimmäinen ja toinen ja lopulta neljäs. Kello 9.06 "Britannic" oli täysin kyljellään ja sen keula osui matalalla olevaan pohjaan. Kello 9.07, 55 minuuttia räjähdyksen jälkeen "Britannic" upposi. Laivan 48 pelastusveneestä 28 oli laskettu veteen.


title: HMHS Britannic

text: Hätäsignaalin saaneet "HMS Scourge" ja "HMS Heroic" saapuivat pelastamaan kaikki 1 270 eloonjäänyttä.


title: HMHS Britannic

text: Laivan räjähdyksestä syytettiin aluksi saksalaista torpedoa, mutta myöhemmin todennäköisenä syyllisenä pidettiin saksalaista miinaa. Myöhemmin saatiin tietää, että saksalainen sukellusvene oli muutamaa viikkoa aikaisemmin miinoittanut "Britannicin" käyttämän kanaalin. Miina ei saanut aikaan kovin suurta tuhoa pohjassa, ja laivan olisi pitänyt pysyä pinnalla, mutta laipioiden vesitiiviit ovet kattilahuoneessa oli jätetty auki. Laiva ei kestänyt jättimäiseen konehuoneeseen tulvineen veden massaa vaan upposi. Myös tuuletusluukkuja oli jätetty auki paikalla vallinneen helteen vuoksi. Miinaräjähdys tapahtui kohtalokkaaseen aikaan aamulla vahdinvaihdon aikana, jolloin miehistön oli päästävä liikkumaan laipioiden vesitiiviiden ovien läpi. Lisäksi laivan rakentamisessa käytetyt niitit olivat hauraampia kuin laivan runko; ne ruostuivat siis nopeammin ja tekivät rungosta suunniteltua heikomman.


title: HMHS Britannic

text: "Britannicin" hylky sijaitsee noin 120 metrin syvyydessä Kreikan rannikolla Kéan saaren luoteispuolella (). Ensimmäisenä sitä tutki sen löytänyt tutkimusmatkailija Jacques-Yves Cousteau vuonna 1975. Hylky on riittävän matalalla sukeltajien tutkittavaksi, mutta sitä pidetään Ison-Britannian sotahautamuistomerkkinä, ja kaikkien tutkimusmatkojen on saatava sekä Ison-Britannian että Kreikan hallitusten hyväksyntä.


title: HMHS Britannic

text: "Britannicin" viimeisistä hetkistä on tehty yksi elokuvasovitus, Brian Trenchard-Smithin ohjaama osittain fiktiivinen televisioelokuva "Britannic", joka valmistui vuonna 2000.


title: Rolandin laulu

text: Rolandin laulu () on vanha ranskalainen eeppinen runoelma. Se kertoo Kaarle Suuren sodasta Espanjan ”saraseeneja” vastaan. Runoelman sankari on kreivi Roland, Kaarle Suuren armeijan jälkijoukkojen komentaja. Roland joukkoineen joutuu väijytykseen, sillä Rolandin isäpuoli Ganelon on kavaltanut heidät, ja he kaatuvat taistelussa. Ennen kuolemaansa Roland kutsuu kuuluisalla torvellaan Olifantilla avukseen keisarin, joka kostaa hänen puolestaan.


title: Rolandin laulu

text: Eepos on syntynyt Pohjois-Ranskassa. Varhaisin kirjoitettu versio on ajoitettu vuosiin 1140–1170. Rolandin laulu oli keskiajalla hyvin suosittu, ja runoelma käännettiin useille kielille. Suomeksi runoelman on kääntänyt Yrjö Jylhä vuonna 1936.


title: Rolandin laulu

text: Taru perustuu todelliseen historialliseen, joskin melko vähämerkityksiseen, tapahtumaan, jossa baskit hävittivät maureja vastaan käymästään sodasta palaavan Kaarle Suuren jälkijoukon 15. elokuuta 778. Rolandin laulussa baskit ovat vaihtuneet saraseeneiksi ja taistelu on saanut todellista paljon suuremman merkityksen.


title: Rolandin laulu

text: Tämä muinaisranskalaiseen suulliseen perinteeseen tukeutuva runoelma on tuntemattoman tekijän muistiin merkitsemä noin vuoden 1100 tienoilta.


title: Rolandin laulu

text: Seuraavassa suomeksi käännetty katkelma Rolandin laulusta:


title: Rolandin laulu

text: Rolandin laulun runot ovat ylistäviä, sankarillisia ja vähemmän todenmukaisilta tuntuvia. Tämä teos kuvastaakin ristiretki- ja ritariajan henkeä ja siinä korostuvat kristilliset ja kansalliset arvot. Laulun suosion takia esimerkiksi monissa Saksan kaupungeissa on keskiajalta säilyneitä Rolandin patsaita (korkein Bremenissä, 5 metriä korkea).


title: Rolandin laulu

text: Todellinen syy Kaarlen marssiin Espanjaan oli se, että eräät arabiylimykset olivat pyytäneet häntä apuun Cordoban kalifin kostoretkeä vastaan. Tällöin Kaarle olisi saattanut saada hallintoaluettaan levitetyksi pitkälle Espanjaan saakka. Hän oli tarkkaan laskelmoinut retkensä ja kun hän ei saanutkaan odotusten mukaisia apujoukkoja Espanjasta, ei suuria voittojakaan tullut. Kotimaata puolustamaan Kaarle lähti saksien aloitettua kapinansa.


title: Bergman

text: Bergman tai Bergmann on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: NexGen

text: NexGen oli yhtiö, joka suunnitteli x86-arkkitehtuuriin perustuvia suorittimia.


title: NexGen

text: Kuten kilpailijansa Cyrix, NexGen ainoastaan suunnitteli tuotteensa ja antoi muiden yritysten valmistaa ne. NexGenin suorittimet valmisti IBM. Vuonna 1994 NexGen esitteli Nx586-suorittimen, joka kilpaili Intel Pentiumin kanssa, mutta ei toiminut samoilla emolevyillä kuin Penium vaan vaati omat emolevynsä. NexGen tarjosi sekä VLB- että PCI-pohjaisia emolevyjä Nx586:lle.


title: NexGen

text: Kuten Cyrixin ja AMD:n Pentium-luokan suorittimet, myös Nx586 oli kellojaksoa kohti nopeampi kuin Pentium, joten NexGen nimesi 75 megahertsin mallin Nx586-P80:ksi ja 84 megahertsin mallin Nx586-P90:ksi. Kuitenkin myöhemmin, kun Intel julkaisi uuden Triton-piirisarjan Pentiumille, Nx586 ei enää pärjännyt suorituskyvyssä Pentiumia vastaan. Nx586:ssa ei ollut matematiikkasuoritinta, joten NexGen tarjosi tähän Nx587-suoritinta.


title: NexGen

text: Kun AMD:n K5-suoritin epäonnistui markkinoilla, AMD osti NexGenin vuonna 1996, jotta saisi sen suunnitteluryhmän sekä seuraavan sukupolven suoritinsuunnitelman, jonka AMD myöhemmin julkaisi AMD K6:na.


title: Menachem Begin

text: Menachem Wolfovitch Begin (16. elokuuta 1913 Brest-Litovsk, Venäjä – 9. maaliskuuta 1992 Jerusalem) oli Israelin pääministeri vuosina 1977–1983.


title: Menachem Begin

text: Begin syntyi liettualaiseen aškenasijuutalaiseen perheeseen Brest-Litovskissa, joka kuului tuolloin Venäjän keisarikuntaan (nyk. Brest Valko-Venäjällä). Beginistä tuli sionistijärjestö Betarin johtaja vuonna 1939. Hän pakeni Puolaan hyökänneitä natseja loikkaamalla Vilnaan. Hän oli Neuvostoliitossa karkotettuna Siperiaan vuosina 1940–1941. Päästyään vapaaksi Stalin–Sikorski-sopimuksen mukaisesti vuonna 1941 hän liittyi puolalaiseen armeijaan ja siirtyi Lähi-itään. Begin siirtyi Persian kautta brittien hallitsemaan Palestiinaan, missä hän pian teki itsestään arvostetun sionistikapinallisen liityttyään radikaaleihin Vallankumouksellisiin sionisteihin.


title: Menachem Begin

text: Begin liittyi sotilaalliseen Irgun-järjestöön, ja vuosina 1943–1947 hän oli järjestön johtaja. Hän oli vastuussa Jerusalemin Kuningas Daavid -hotellin pommiräjäytyksestä, jossa kuoli 91 Britannian hallinnon ja armeijan henkilöä. Britannian tiedustelupalvelu MI5 lupasi hänestä 10 000 punnan palkkion elävänä tai kuolleena. Begin oli hankkinut Irgunille aselastin Altalena-laivalla, mutta Haganah tuhosi laivan tykistötulella pääministeri David Ben-Gurionin käskystä. Irgun teki terroritekoja yhdessä maanalaisen Stern-järjestön kanssa osittain Beginin käskystä.


title: Menachem Begin

text: Vuonna 1948 Begin perusti oikeistopuolue Herutin (), josta tuli myöhemmin laajempi Likud-puolue. Ensimmäisissä parlamenttivaaleissa vuonna 1949 Herut sai 18 paikkaa, kun taas Revisionistipuolue ei ylittänyt äänikynnystä ja hajosi vaalien jälkeen. Vuosien 1948–1977 välillä Beginin alaisuudessa Likud muodosti pääopposition hallitsevaa työväenpuoluetta vastaan. Likud valittiin hallitukseen ja Beginistä tuli Israelin pääministeri vuonna 1977.


title: Menachem Begin

text: Likudin vaalivoiton jälkeen Työväenpuolue jäi ensimmäistä kertaa Israelin historiassa oppositioon. Begin totesi voittonsa olevan "käännekohta juutalaisen kansan historiassa". Begin jäi pääministerin virasta pois vaimonsa kuoleman jälkeen elokuussa 1983.


title: Menachem Begin

text: Begin allekirjoitti Israelin ja Egyptin välisen rauhansopimuksen 1978. Rauhansopimuksen keskeinen sisältö oli Siinain niemimaan luovutus Egyptille ja Egyptin suostuminen tunnustamaan Israelin valtio. Se oli käännekohta Lähi-idän konfliktin historiassa, koska ensimmäistä kertaa historiassa arabivaltio tunnusti Israelin itsenäisyyden. Beginin julkisuuskuva muuttui lähes yhdessä yössä vastuuttomasta kansalliskiihkoilijasta historiallisten mittasuhteiden valtiomieheksi. Useat merkittävät Likudin jäsenet, etupäässä Jitzhak Shamir ja Ariel Sharon, vastustivat sopimusta ja pidättäytyivät äänestämästä, kun sopimus ratifioitiin knessetissä.


title: Menachem Begin

text: Begin ja Anwar Sadat saivat Nobelin rauhanpalkinnon sopimuksen johdosta vuonna 1978.


title: Menachem Begin

text: Begin antoi käskyn pommittaa Irakin ydinreaktoria vuonna 1981. Hän sanoi: ""Emme voi sallia vihollisen kehittelevän joukkotuhoaseita Israelin kansaa vastaan."" Tätä kutsutaan Beginin doktriiniksi. Kansainvälinen yhteisö, mukaan lukien Yhdysvallat, tuomitsi hyökkäyksen jyrkästi.


title: Menachem Begin

text: Vuonna 1982 Israel hyökkäsi Libanoniin ajaakseen Palestiinan vapautusjärjestö PLO:n pois Israelin pohjoisrajalta. Israelin puolustusvoimat etenivät kuitenkin kauemmas kuin oli alun perin tarkoitus, aina Beirutiin asti. Tyytymättömyys sotaa kohtaan kasvoi ja oli huipussaan Sabran ja Shatilan verilöylyn jälkeen. Hallitusta pidettiin epäsuorasti syyllisenä verilöylyyn ja puolustusministeri Ariel Sharon erosi. Israel miehitti Libanonin eteläosaa vuoteen 2000 asti.


title: Menachem Begin

text: Beginin toimintaa voi arvostella monin tavoin. Hän toimi terroristina surmaten lukuisia ihmisiä ja käyttäen kyseenalaisia toimintatapoja. Hänen saamansa Nobelin rauhanpalkintoa onkin kritisoitu. Hän oli kuitenkin myös juutalaisen kansanosan voimakas puolustaja 1940-luvun Palestiinassa, ja hänellä oli merkittävä panos Israelin itsenäisen valtion synnyssä. Helmikuussa 2005 Begin äänestettiin Israelin suurimmaksi johtajaksi 32,8 prosentin ääniosuudella.


title: Hollywood Walk of Fame

text: Hollywood Walk of Fame on osa Hollywood Boulevardin ja Vine Streetin jalkakäytäviä Hollywoodissa, Los Angelesissa. Näiden katujen jalkakäytävällä on yli 2 500 viisisakaraista tähteä, joista jokainen on omistettu jollekin julkisuuden henkilölle hänen työstään viihdeteollisuuden hyväksi. Palkitut saavat nimensä tähteen saavutuksista elokuva-, teatteri-, radio-, televisio- tai musiikkialalla. Joillain palkituilla on monia tähtiä saavutuksista useilla mainituista aloista. Ainoa jokaisella viidellä alalla palkittu on Gene Autry.


title: Hollywood Walk of Fame

text: Walk of Fame rakennettiin vuonna 1958, ja 1978 Los Angelesin kaupunki nimitti sen kulttuuri- ja historiakohteeksi. Ensimmäinen tähti nimettiin Joanne Woodwardin kunniaksi 9. helmikuuta 1960. Alkuperäisellä Walk of Famella oli 2 500 tyhjää tähteä, joista 1 558 oli nimetty ensimmäisen kuudentoista kuukauden aikana. Siitä lähtien tähtiä on myönnetty hitaammin, noin kaksi kuukaudessa. 1994 yli 2 000 alkuperäistä tähteä oli nimetty, ja tähtiä lisättiin edelleen. Uusista nimistä päättää Hollywoodin kauppakamari. Apollo 11:n astronauteille on myönnetty tähtien sijaan täysikuuta muistuttavia muistolaattoja. Tähtien sijainnit eivät välttämättä ole lopullisia, vaan niitä on toisinaan jouduttu siirtämään esimerkiksi rakennustöiden takia.


title: Hollywood Walk of Fame

text: Tähtiä on myönnetty myös kuvitteellisille hahmoille kuten kolmelle koiralle, Lassielle sekä mykkäelokuva-aikakauden Strongheartille ja Rin Tin Tinille sekä joillekin piirroshahmoille: Mikki Hiiri ("Mickey Mouse"), Aku Ankka ("Donald Duck"), Väiski Vemmelsääri ("Bugs Bunny"), Nakke Nakuttaja ("Woody Woodpecker"), Nalle Puh ("Winnie the Pooh"), Helinä-keiju ("Tinkerbell Fairy") ja Simpsonit ("The Simpsons") sekä yhdelle nukkehahmolle: Kermit. Tähti on myönnetty myös Godzillalle.


title: M/S Silja Symphony

text: M/S Silja Symphony on virolaisen Tallinkin omistama matkustaja-autolautta. Alus valmistui vuonna 1991 Pernon telakalla Turussa. Laivan tilasi 1988 Johnson Line, johon Svea Line oli hiljattain fuusioitu. Laiva on koko liikenteessäoloaikansa liikennöinyt Helsinki–Tukholma-linjalla lukuun ottamatta muutamia charterristeilyjä Tallinnaan. Laivan sisustus uusittiin Turun Korjaustelakalla Naantalissa vuoden 2006 helmikuussa sekä syksyllä 2014. Laiva liikennöi Ruotsin lipun alla, ja sen kotisatama on Tukholma.


title: M/S Silja Symphony

text: Laivan sisaralus on M/S "Silja Serenade".


title: M/S Silja Symphony

text:
"Silja Symphony" lähtee sisaraluksensa M/S "Silja Serenaden" ja Viking Linen M/S "Mariellan" ja M/S "Gabriellan" tapaan joka toinen ilta Helsingin Eteläsatamasta ja jatkaa Maarianhaminan kautta Tukholmaan. Laiva on Tukholmassa päivän, ja illalla se lähtee taas takaisin kohti Helsinkiä. Tukholmassa satama on Värtahamnen, Maarianhaminassa Maarianhaminan satama ja Helsingissä Olympiaterminaali.
"Silja Symphonyn" sydän on 143 metriä pitkä kävelykatu Promenade. Promenaden lattia on tiikkipäällysteinen, ja sen ympärille rakentuvat molemmin puolin ravintolat, baarit, myymälät ja muut palvelut. Näiden palveluiden yläpuolella ovat hyttiosastot. Promenadelle päin olevista Promenade-, Family Promenade-, Muumiperhe- ja DeLuxe Promenade -luokan hyteistä voi seurata kävelykadun elämää. Sekä Promenaden peräpäässä että katossa on suuret ikkunat. Kattoikkunat ovat samalla Moonlight Promenaden ikkunoita, joista voi seurata Promenadea ylhäältä päin. Promenadella järjestetään matkan aikana viihde-esityksiä ja sisäänkäynti alukselle tapahtuu sen kautta."Silja Symphonyn" kaikissa hyteissä on puhelin, WC ja suihku.


title: M/S Silja Symphony

text: "Silja Symphony" oli kolmantena aluksena M/S "Estonian" onnettomuuspaikalla syyskuussa 1994. "Silja Symphony" nauhoitti "Estonian" Mayday-viestit. Alus saapui onnettomuuspaikalle kello 2.40 ja aloitti pelastustyöt. Aluksen oikean puoleinen pelastusliukumäki miehitettiin. "Silja Symphony" neuvottiin M/S "Silja Europan" vierelle, jossa se kävi pelastuslauttoja läpi etsien eloonjääneitä. Alus ei pelastanut ketään merestä, mutta helikopterit toivat alukselle 21 ihmistä, joista yksi menehtyi matkalla Helsinkiin.


title: M/S Silja Symphony

text: Alus ajoi karille 7. helmikuuta 1996 Tukholman saaristossa ollessaan lähdössä Helsinkiin. Sen keulaan tuli reikä, ja painolastitankkiin pääsi vettä. Alus palasi Tukholmaan 8. helmikuuta. Syynä oli arviointivirhe.


title: M/S Silja Symphony

text: "Silja Symphony" törmäsi yöllä 10. tammikuuta 2007 Maarianhaminan satamassa maihinnoususiltaan. Kovan tuulenpuuskan vuoksi aluksen päällikkö käytti keulapotkureita kompensoimaan tuulen voimaa, mutta keulapotkureiden ylikuormituskytkin pysäytti keulapotkurit, ja tuuli painoi potkurivikaisen aluksen päin siltaa tuhoten sen täysin. Haaverin vuoksi laiva saapui Helsinkiin kaksi tuntia myöhässä. Marraskuussa 2008 kannella 6 sijaitsevan kokousosaston kaksi etummaista ikkunaa molemmin puolin laivaa hitsattiin umpeen, koska ne hajosivat myrskyssä.


title: M/S Silja Europa

text: M/S Silja Europa on virolaisen Tallinkin omistamista matkustaja-autolautoista matkustajakapasiteetiltaan suurin. Se rakennettiin Meyer Werftin telakalla Papenburgissa Saksassa alun perin Rederi AB Slitelle, yhdelle Viking Linen varustamoista "M/S Europa" -nimisenä.


title: M/S Silja Europa

text: "M/S" "Silja Europa" on Itämeren suurin matkustaja-autolautta bruttovetoisuudeltaan mitattuna sekä yksi maailman suurimmista matkustaja-autolautoista hyttimäärällä (1 152) mitattuna. Vuoteen 1995 asti aluksella oli 1 194 hyttiä. Vastaava arkkitehti oli Per Dockson.


title: M/S Silja Europa

text: Rederi Ab Slite tilasi uuden laivan lokakuussa 1989 Meyer Werftiltä. Uuden "Europan" oli tarkoitus kilpailla Siljan uusien laivojen kanssa ("Serenade&Symphony") Viking Linen Helsinki-Tukholma liikenteessä. Kun Ruotsin kruunu devalvoitiin marraskuussa 1992 kymmenen prosenttia, "Europa" oli jo maalattu Viking Linen väreihin ja oli lähes luovutusvalmis. Joulukuussa 1992 uudishanketta rahoittanut pankki vetäytyi lainasopimuksesta jolloin Meyer Werft oli vaarassa joutua konkurssiin koska laivalle ei ollut vaihtoehtoista ostajaa. Bernard Meyer vieraili Nordbankenin konttorissa 12. tammikuuta 1993 ja tarjosi pankille 300 milj. Ruotsin kruunun alennusta jos he suostuisivat rahoittamaan uudishankeen Rederi Ab Slitelle, pankki kieltäytyi jyrkästi kaikista vaihtoehdoista joita Bernard tarjosi pankille joten hän jatkoi matkaa laivameklarin toimistolle Tukholmassa. Siellä hän sai tiedon että Silja Line olisi mahdollisesti kiinnostunut laivasta. Bernard Meyer kutsui Silja Linen johtoryhmän 14. tammikuuta Papenburgiin tutustumaan rakenteilla olevaan "Viking Europaan". 16. tammikuuta Meyer Werftin johtoryhmä ja Silja Linen johtoryhmä tapasivat uudelleen Hampurissa ja alkoivat selvittämään eri vaihtoehtoja ja tekemään alustavan vuokraussopimuksen rakenteilla olevasta ja kohta valmistuvasta "Viking Europasta". Meyer Werftin alkuperäinen hinta Europasta Rederi Ab Slitelle oli 455,9 milj. Saksan markkaa mutta Silja Line sai tingittyä hinnan 380 milj. Saksan markkaan. Meyer Werftille lisäkustannukset olivat 46 milj. Saksan markkaa aluksen muuntamiseksi Silja Europaksi. Meyer Werft soitti Rederi Ab Slitelle 21 tammikuuta 1993 ja irtisanoi sopimuksen välittömästi, koska Rederi Ab Slite ei ollut maksanut koko käsirahaa "Europasta". Tämä episodi johti Slite-varustamon taloudellisiin vaikeuksiin ja hieman myöhemmin konkurssiin huhtikuussa 1993. Meyer Werft tarjosi laivaa ensisijaisesti SF-Linelle (Viking Line), ja SF-Line tarjoutui maksamaan 1,2 miljardia ruotsin kruunua aluksesta, joka oli puolet vähemmän Meyer Werftin hintaehdotuksesta. Silja Line ehdotti täyttä kauppahintaa aluksesta, ja aiesopimus Silja Linen kanssa aluksen vuokrauksesta tehtiin 20. tammikuuta 1993. Lopullinen kauppasopimus "M/S Europan" vuokrauksesta Silja Linelle allekirjoitettiin 22. tammikuuta 1993. Vuokraussopimuksen ansiosta Silja Line pelasti Meyer Werftin varmalta näyttäneeltä konkurssilta. Jos kukaan ei olisi vuokrannut tai ostanut Europaa olisi Meyer Werft joutunut konkurssiin. Meyer Werft piti aluksen ja perusti uuden tytäryhtiön (Papenburger Fährschiffs-reederei GmbH & Co, Papenburg), joka myi aluksen Suomeen rekisteröidylle yritykselle (Fährschiff Europa KB) ja se vuokrattiin Viking Linen kilpailijalle Silja Linelle 23. tammikuuta 1993. Vuokrasopimus oli niin kutsuttu ”bareboat charter”, johon sisältyi ”pool agreement”. Meyer Werftin vaatimuksesta "Silja Europan" piti liikennöidä "M/S Silja Symphonyn" parina vähintään kaksi vuotta sekä "Europan" ja osa "Symphonyn" nettotuloista piti käyttää vuokranmaksuun. Tämän lisäksi "Silja Europan" piti toimia Silja Linen lippulaivana. Alus maalattiin Silja Linen väreihin ja kastettiin "Silja Europaksi" 5. maaliskuuta 1993 kumminaan rouva Elke Swieter. Luovutusta seuraavana päivänä alus esiteltiin lehdistölle Hampurissa Saksassa. Laiva teki ensimmäisen risteilynsä 13. maaliskuuta 1993 Helsingistä Tallinnaan ja aloitti risteilyt Helsingistä Tukholmaan 14. maaliskuuta.


title: M/S Silja Europa

text: Alus sijoitettiin reitille Helsinki–Tukholma korvaamaan "M/S" "Silja Serenade", joka siirtyi puolestaan Turku–Tukholma-linjalle. Alukset vaihtoivat myöhemmin reittejä keskenään "Silja Europan" parempien ohjailuominaisuuksien takia. Tammi–helmikuun 2006 alus liikennöi Helsinki–Maarianhamina–Tukholma-reitillä, koska "Silja Serenade" ja "Silja Symphony" olivat silloin peräkkäin telakalla.


title: M/S Silja Europa

text: Maailman ensimmäinen kelluva McDonald’s-ravintola sijaitsi "Silja Europalla" laivan neitsytmatkasta vuoteen 1996 asti. McDonald´sin sulkeuduttua ravintolan nimi muutettiin Real Europa Burgeriksi. Real Europa Burger oli toiminnassa vuoteen 2003 asti.


title: M/S Silja Europa

text: 8. marraskuuta 2012 Tallink Silja tiedotti, että "Silja Europa" vaihtaa reittiä "Baltic Princess" -aluksen kanssa. "Silja Europa" aloitti liikennöinnin Helsingistä Tallinnaan 23. tammikuuta 2013 ja "Baltic Princess" Turusta Tukholmaan. Samalla laivat vaihtoivat lippujaan, jolloin "Silja Europa" siirtyi Viron lipun alle ja "Baltic Princess" Suomen. "Silja Europa" siirtyi myös Silja Line -brändin alta Tallink-brändin väreihin.


title: M/S Silja Europa

text: Syyskuussa 2014 "Silja Europa" siirtyi Pohjois-Australiaan kanadalaisen Bridgemans Services -yhtiön nesteytettyyn maakaasuun liittyvän projektin majoituslaivaksi. "Silja Europa" asetettiin myyntiin vuoden 2015 syyskuussa, ja laivan 14 kuukautta kestänyt vuokrausaika Australiassa päättyi vuoden 2015 lopussa.


title: M/S Silja Europa

text: Tallink vuokrasi "Silja Europan" Bridgemans Services -yhtiölle Australiaan majoituslaivaksi 7. elokuuta 2014 lähtien. Aluksen korvasi Helsinki–Tallinna-reitillä Tallinkin uusin risteilijä, "M/S" "Baltic Queen". Vuoden 2015 lopussa "Silja Europan" vuokrasopimus päättyi, ja alus palasi Australiasta takaisin Itämerelle matkustajaliikenteeseen uudistettuna maaliskuussa 2016. Laivan kaupat, ravintolat ja hytit uusittiin Virossa Muugan telakalla.


title: M/S Silja Europa

text: Alus palasi Helsinki–Tallinna-liikenteeseen maaliskuussa 2016. Se tekee perinteisiä päiväristeilyjä, joilla voi pitää hytin koko matkan ajan. Alus on rekisteröity Viron lipun alle, ja aluksella on virolainen miehistö.


title: M/S Silja Europa

text:
"Silja Europa" siirtyi telakalle 29. elokuuta 2016. Se aloitti 22 tunnin risteilyt Helsingin ja Tallinnan välillä 12. joulukuuta 2016 korvaten kyseistä risteilyä aiemmin hoitaneen "M/S" "Baltic Queenin", joka puolestaan siirtyi Tukholman ja Tallinnan väliselle reitille.
Alus teki myös kesäkaudella 2017 erikoisristeilyitä Visbyhyn ja yhden erikoisristeilyn Riikaan 30.7.2017.
Alus teki myös kesäkaudella 2018 erikoisristeilyitä Visbyhyn sekä Riikaan.


title: M/S Silja Europa

text:
"M/S Silja Europa" on valmistumisensa jälkeen liikennöinyt seuraavilla reitteillä:"Silja Europa" toimi "Silja Serenaden" ja "Silja Symphonyn" sijaisena Helsinki-Ahvenanmaa-Tukholma-Helsinki reitillä:
"Silja Europan" kaikissa hyteissä on WC ja suihku sekä TV. Kaikki hytit on uusittu syksyllä 2016.
Näiden hyttiluokkien lisäksi laivalla oli myös Seaside-S-hyttiluokka vuoteen 1995 asti. Hytit sijaitsivat kannella 6. Ne oli tarkoitettu vain yhdelle hengelle, varustelu ja hytin koko vastasivat muuten sen aikaista Turisti I-S (B2) -hyttiluokkaa, paitsi että Seaside-S-hyteissä oli pieni ikkuna.- Commitment letter 1: "Viking Europan hinta on 455,9 milj. Saksan markkaa. 20 prosenttia pitää maksaa käsirahana. Lainasopimus koskee jäljelle jäävää 80 prosenttia. Konsortio perustetaan PK Banken ja Kreditanstalt für Wiederaufbau välille. Konsortio tarjoaa varustamoille Rederi Ab Slite/Rederi Ab Volo näin ollen lainasummaa joka vastaa 1,3 Mrd ruotsin kruunua tai pienempää summaa joka vastaa 364 720 000 milj. DM jos valuuttakurssi muuttuu. Ruotsalainen ja Saksalainen lainanantaja myöntävät kumpikin 50 prosenttia lainasta. Laina pitää maksaa sinä päivänä kun alus luovutetaan tilaajalle jonka odotetaan tapahtuvan viimeistään 1. toukokuuta 1993. Lainan korkoa ohjaa Libor ja Stibor jota korotetaan 1,25 prosenttiyksiköllä jäljelle jäävästä lainanosuudesta ellei muuta sovita. German Government Shipyard Assistant Program myöntää korkoavustusta korkeintaan 4 prosenttiyksikköä vuosittain."


title: M/S Silja Europa

text:
-Nordbanken vetäytyy uudishankeesta- Meyer Werft purkaa sopimuksen Rederi Ab Sliten kanssa välittömästi koska tilaaja on rikkonut sopimuksen 10 pykälää jonka mukaan Meyer werftin olisi pitänyt saada 91,2 milj. DM käsirahaa mutta Meyer Werft on vastaanottanut 79,7 milj DM käsirahaa joka on liian vähän ja rakennuttajalla on näin ollen oikeus purkaa sopimus.
Uusi pitkäaikainen vuokraussopimus tehdään Meyer Werftin sekä Effjohn ja Silja Line varustamon välille.


title: M/S Silja Europa

text:
M/S Silja Europa oli oopperalaivana 8., 6., 7. ja 9. huhtikuuta 2000. Giacomo Puccinin ensimmäisen oopperan ’’’Le Villin’’’ Suomen ensi-esitys tapahtui Maarianhamina - Turku reittiosuudella. Saattaa olla mahdollista, että esitys olisi ollut kaikkien aikojen ensimmäinen millään laivalla esitetty täysimittainen ooppera. Kapellimestari oli Jani Sivén ja ohjauksesta vastasi Markku Arokanto. Oopperan oli tuottanut MatkaKaleva. Giacomo Puccinin pojantytär Simonetta Puccini oli laivalla kunniavieraana.
"Silja Europalla" on järjestetty joka tammikuu vuodesta 1997 kansainvälinen kansanmusiikin ja kansantanssin Folklandia-festivaali.


title: M/S Silja Europa

text: "M/S Silja Europa" sai keulaporttivaurion "M/S Estonian" onnettomuusyönä 28. syyskuuta 1994 matkalla Helsingistä Tukholmaan. Laiva oli hidastanut selvästi vauhtia myrskyn takia noin 10 solmuun. Saatuaan hätäkutsun "Estonialta", "Silja Europa" kääntyi välittömästi "Estoniaa" kohti ja ajoi myrskystä piittaamatta täydellä matkavauhdilla onnettomuuspaikalle. "Silja Europa" saapui vasta seuraavana aamuna klo 5:30 Tukholmaan johdettuaan ensiksi "M/s Estonian" pelastustöitä koko edellisen päivän merikapteeni Esa Mäkelän johdolla (Silja Europa toimi pelastustöiden johtoaluksena). Satamassa laivan miehistö huomasi että laivan BB puolen keulaportti avautui vain 40cm, laiva jouduttiin kääntämään ympäri ja lastaaminen tapahtui peräporttien kautta. Tarkkaa aikaa vaurioitumiselle oli mahdotonta antaa selvityksen mukaan.


title: M/S Silja Europa

text:
Lähempi vaurioiden tarkastelu osoitti että BB puolen keulaportti oli saanut seuraavat vauriot. Laivan miehistö ja Macgregor Naviren korjausmiehet korjasivat keulaportin vauriot heti. Alus todettiin täysin merikelpoiseksi korjausten jälkeen ja sai luvan lähteä takaisin merelle.
"Silja Europa" oli matkalla Turusta Tukholmaan 12. tammikuuta 1995, kun se ajautui karille Tukholman saaristossa. "Silja Europalla" oli tapahtumahetkellä 2 575 matkustajaa. Laivan automaattisen nopeudensäätöjärjestelmän SPEEDPILOT-liitäntäkortin irtoaminen oli syy karilleajolle. Liitäntäkortin irtoaminen aiheutti sen, että SPEEDPILOT siirtyi MANUAL SPEED -moodiin, joka sai virheellisen nopeustiedon 17,62 solmua, joka oli ollut laivan nopeus ennen Tukholman saaristoa. Tästä syystä SPEEDPILOT antoi hälytyksen SP SPEED FAULT ja samalla SPEEDPILOT alkoi vähentämään automaattisesti potkurien lapakulmaa. Mutta koska moodi oli virheellisesti MANUAL SPEED, potkurien lapakulmat menivät nollaan ja aluksesta tuli ohjailukyvytön. "Silja Europa" ajautui karille kello 04.35. SPEEDPILOT yritettiin saada pois päältä BY-PASS-kytkimellä sekä ottamalla ohjaus konehuoneeseen, mutta SPEEDPILOT pysyi päällä koko ajan. Laivan ohjaus saatiin takaisin toimimaan käyttämällä manuaalista hätäohjausta (KaMeWaN BACK-UP), jolloin SPEEDPILOT saa olla kytkettynäkin, koska hätäohjaus ohittaa SPEEDPILOT-järjestelmän. Laiva irtosi karilta käyttämällä hätäohjausta. Laiva jatkoi karilleajon jälkeen matkaansa Tukholmaan, ja seuraavana päivänä alus meni telakalle korjattavaksi. Alus sai vain vähäisiä vaurioita keulabulbiin. Alus palasi liikenteeseen 19. tammikuuta 1995.


title: M/S Silja Europa

text: "Silja Europa" sai ohjausvian sunnuntaina 22. marraskuuta 2009. Alus oli matkalla Tukholmasta Turkuun, ja vika havaittiin klo 15:17 Teilin merenselällä Ahvenanmaan saaristossa. Alus olisi ollut välittömässä vaarassa ajautua karille mutta laivan ammattitaitoinen miehistö sai aluksen pysähtymään ajamalla pääkoneita ristiin. Laivan hätäohjausta (KaMeWan BACK-UP) ei pystytty käyttämään, koska peräsinakseli oli mennyt poikki. "Silja Europalla" oli tapahtumahetkellä 1 373 matkustajaa. Alus ohjattiin karikkoiselta alueelta väljemmille vesille, jossa se kiersi ympyrää lähes vuorokauden ajan. Alusta ohjailtiin keulapotkurien avulla. Vikaa yritettiin korjata koko ajan. Seuraavana aamuna "Silja Europan" luo saapui hinaaja "Ukko", joka kiinnittyi laivan perään ja auttoi sitä etenemään kohti Turkua. Hinaajan mukana saapuneet sukeltajat tutkivat aluksen vikaa Airistolla ja huomasivat vian johtuvan peräsinakselin vaurioitumisesta. "Silja Europan" piti olla Turussa sunnuntai-iltana kello 19.15, mutta se pääsi perille vasta maanantaina 23. marraskuuta kello 16.30. Alus lähti korjaustelakalle 26. marraskuuta. Alun perin suuntana oli Riika, mutta telakkakäyntiin päätettiin yhdistää muitakin töitä kuin peräsinakselin korjaus ja puolalainen Gdańskin telakka oli siihen sopivampi. Telakoinnin aikana aluksen molemmat peräsinakselit vaihdettiin ja telakalla suoritettiin myös muita huoltotöitä. Korjaustoimenpiteiden ajan "Silja Europan" korvasi Turku–Tukholma-reitillä "M/S" "Baltic Queen". "Silja Europa" palasi takaisin liikenteeseen 19. joulukuuta 2009.


title: M/S Silja Europa

text: "Silja Europa" oli ensimmäinen vuonna 1994 uponneen autolautta "Estonian" hätäkutsuun vastannut laiva. Aluksella oli suora radioyhteys "Estoniaan". "Silja Europa" saapui paikalle noin kello 2.30, kun ensimmäinen paikalle tullut laiva, "M/S" "Mariella" saapui kello 2.12. Aluksella oli tuolloin helikopterikansi valmiudessa. "Silja Europan" kapteeni Esa Mäkelä johti pelastustoimia paikan päällä. Alus pelasti yhden ihmisen vedestä, ensimmäinen helikopteri toi alukselle viisi pelastettua ja toinen helikopteri toi yhden loukkaantuneen pintapelastajan.


title: M/S Celestyal Crystal

text: M/S Celestyal Crystal (ent. M/S "Sally Albatross", M/S "Leeward", M/S "Superstar Taurus", M/S "Silja Opera", M/S "Opera", M/S "Cristal" ja M/S "Louis Cristal") on risteilyalus, joka teki muun muassa Silja Linen omistuksessa ollessaan risteilyjä Helsingistä Pietariin, Riikaan, Tallinnaan ja Visbyhyn sekä Tukholmasta Tallinnaan. Alus on tällä hetkellä sijoitettuna Kyprokselle. Sen omistaa Louis Cruise Lines.


title: M/S Celestyal Crystal

text: M/S "Celestyal Crystal" on entinen M/S "Sally Albatross", joka rakennettiin vuonna 1992 samannimisen risteilyaluksen rungon päälle Finnyardsin Rauman telakalla.


title: M/S Celestyal Crystal

text: Alkuperäinen alus, M/S "Viking Saga", rakennettiin vuonna 1980.


title: M/S Celestyal Crystal

text: "Viking Saga" muutettiin "Sally Albatross" -risteilyalukseksi vuonna 1986. Laiva paloi vesirajan yläpuolisilta osin korjauskelvottomaksi vuonna 1990 ollessaan korjattavana Finnbodan telakalla Nackassa.


title: M/S Celestyal Crystal

text: Laivan omisti Rederi AB Sally. Se siirtyi Silja Linen taustayhtiöille samana vuonna 1992.


title: M/S Celestyal Crystal

text: "Sally Albatross" risteili Helsingistä käsin 4. maaliskuuta 1994 asti. Tuolloin laiva ajoi Porkkalan edustalla pahasti karille, koska komentosillan henkilökunta ei hallinnut laivan nagivointijärjestelmää. Se vajosi osittain matalikolle. Alus saatiin pelastettua, ja sitä korjattiin ensin Helsingin Vuosaaren telakalla ja lokakuusta 1994 alkaen La Speziassa Italiassa.


title: M/S Celestyal Crystal

text: Alus vuokrattiin Norwegian Cruise Linelle, jonka liikenteessä alus oli 20. lokakuuta 1995 alkaen vuosituhannen vaihteeseen saakka. Laivan nimenä oli "Leeward".


title: M/S Celestyal Crystal

text: Laiva aikarahdattiin Star Cruises -varustamolle. "Superstar Taurus" -nimisenä alus risteili Japanin ja Korean välillä maaliskuusta 2000 joulukuuhun 2001 saakka.


title: M/S Celestyal Crystal

text: Uutta rahtaajaa ei löytynyt, joten vuonna 2002 alus palasi Itämerelle ja aloitti risteilytoiminnan "Silja Opera" -nimisenä kesäkuussa 2002. Risteilyjä oli Helsingistä Tallinnaan ja Visbyyn.


title: M/S Celestyal Crystal

text: Alus rekisteröitiin Sea Containers Opera Ltd. -yhtiölle 19. heinäkuuta 2006. Laivan nimeksi tuli "Opera" ja kotisatamaksi Nassau. Sea Containers myi Operan toukokuussa 2007 kyproslaiselle Louis Cruise Linesille. Heinäkuussa alus sai silloisen "Cristal-"nimensä. Se korvasi M/S "Sea Diamond" -aluksen, joka upposi 6. huhtikuuta 2007 Välimerellä.


title: M/S Celestyal Crystal

text: Joulukuussa 2013 laiva aloitti "Louis Cristal" -nimisenä yhteistyössä kanadalaisen matkatoimiston kanssa ensimmäisenä viikon risteilyt Kuuban ympäri.


title: M/S Celestyal Crystal

text: Alkuvuodesta 2015 laivan nimeksi muutettiin "Celestyal Crystal". Kesäkuussa 2015 alus törmäsi toisen aluksen kanssa Turkin rannikolla.


title: Harmageddonin taistelu

text: Raamatun mukaan Jumalan viholliset kerääntyvät Pedon kanssa viimeiseen suureen taisteluun (Ilm 16:16). Nimi Harmageddon liittyy suoranaisesti ”Jumalan, Kaikkivaltiaan, suuren päivän sotaan”. Sanaa käytetään erityisesti siitä tilasta eli tilanteesta, johon ”koko asutun maan kuninkaat” kootaan Jumalaa ja hänen Jeesuksen Kristuksen hallinnassa olevaa valtakuntaansa vastaan.


title: Harmageddonin taistelu

text: Paikasta käytetään eri käännöksissä muotoa "Harmageddon" (KR-92, UTN) tai "Armageddon" (Il 16:14, 16, KR-1776, AT, KJ, JB, RS, TEV). Ilmestyskirjan kertomuksen mukaan maan kuninkaiden yhtyneet joukot kootaan ”paikkaan [eräs kreikk. sanan "to′pos" muoto], joka hepreaksi on nimeltään "Har-Magedon"" (Il 16:16). Raamatussa sana to′pos voi tarkoittaa kirjaimellista paikkaa (Mt 14:13, 15, 35), jonkun mahdollisuutta eli ”tilaisuutta” (Ap 25:16) tai kuvaannollista valta-aluetta, tilaa eli tilannetta (Il 12:6, 14). Tekstiyhteyden mukaan ”paikka”, johon maan yhtyneet sotavoimat marssivat, viittaa viimeksi mainittuun merkitykseen.


title: Harmageddonin taistelu

text: Harmageddonin nimellä (heprean sanoista ”Har” eli vuori, ja ”Megiddo” eli Megiddon-vuori) lienee vuori nykyisessä Israelissa, jossa pronssikaudella sijaitsi linnoituskaupunki. Se sijaitsi kauppareittien risteyksessä, joten sen tärkeyden takia siitä on mainintoja Egyptin kirjoituksissa sekä Raamatussa. Se sijaitsee nykyisessä Israelissa Afulan kunnassa (38 900 asukasta) ja sinne voi ajaa valtatie 66:ta pitkin.


title: Harmageddonin taistelu

text: Muinainen Megiddo sijaitsi pronssikaudella Egyptin ja syyrialais-babylonialaien vaikutusalueen rajalla, joten sen hallinnasta käytiin useita ankaria taisteluja. Egyptiläiset Thutmosis III:n joukot voittivat siellä syyrialais-palestiinalaisen liittokunnan vuonna 1478 eaa., ja Juudan kuningas Joosia pyrki siellä pysäyttämään faarao Nekhon joukot 600-luvulla eaa. Joosia kuitenkin hävisi taistelun. Tapahtuman katsotaan vaikuttaneen syvästi Raamatun kirjoittajiin ja nostaneen linnoituksen paikaksi, jossa tulee tapahtumaan maailmanhistorian loppuselvittely.


title: M/S Mega Andrea

text: M/S Mega Andrea (aiemmin Wellamo ja Silja Festival) on Corsica Ferriesin omistama autolautta. Aiemmin laivaa operoivat Silja Line ja Tallink. Sen reitteinä olivat muun muassa Turku–Maarianhamina/Långnäs–Tukholma sekä Tukholma–Riika.


title: M/S Mega Andrea

text: Laiva valmistui M/S Wellamo -nimisenä Wärtsilän Helsingin telakalta vuonna 1986 vuotta sisartaan M/S Sveaa (nyk. M/S Mega Smeralda) myöhemmin.


title: M/S Mega Andrea

text: Laiva asetettiin alun perin reitille Tukholma–Maarianhamina–Turku-reitille, jota se ajoi aina vuoden 2008 heinäkuuhun asti. Kesällä 1990 laiva liikennöi reitillä Helsinki–Tukholma. Vuonna 1992 laivan nimi vaihtui Silja Festivaliksi.


title: M/S Mega Andrea

text: 20. maaliskuuta – 23. toukokuuta 1993 laiva liikennöi reitillä Vaasa–Uumaja. Silja Linen liityttyä Euroway-liikenteeseen Silja Festivalista tuli Eurowayn toinen laiva M/S Frans Suellin (myöh. "Silja Scandinavia" ja "Gabriella") ohella reitille Malmö–Travemünde–Lyypekki. Myöhemmin reittiä pidennettiin alkupäässä Kööpenhaminaan.


title: M/S Mega Andrea

text: Euroway-liikenteen loputtua huhtikuussa 1994 Silja Festival siirrettiin takaisin liikennöimään Vaasasta Uumajaan ja Sundsvalliin.


title: M/S Mega Andrea

text: 2. syyskuuta 1994 Silja Festival siirrettiin Vaasasta Helsinki–Tallinna-reitille. Kesällä 1995 Silja Festival oli jälleen Vaasa–Sundsvall-reitillä palaten sen jälkeen Helsinki–Tallinna-reitille. 5. huhtikuuta 1997 Silja Festival liputettiin Ruotsin lipun alle ja asetettiin Tukholma–Maarianhamina–Turku-reitille.


title: M/S Mega Andrea

text: Huhtikuussa 2007 Silja Linen uusi omistaja Tallink ilmoitti korvaavansa Silja Festivalin kesällä 2008 M/S Galaxyllä Turku–Maarianhamina-Tukholma-reitillä; Silja Festival siirtyi puolestaan Tukholma–Riika-reitille aloittaen 2. elokuuta 2008 Riiasta Tallink-brändin alla. Laiva liputettiin Latviaan ja kotisatamaksi tuli Riika, mutta virallinen nimi säilyi ennallaan. Laiva sai lisäksi Tallink-värityksen.


title: M/S Mega Andrea

text: 5. huhtikuuta Tallink tiedotti M/S Silja Festivalin siirtyvän pois Tukholma-Riika-linjalta ja korvaavansa aluksen M/S Isabellella, joka luovutettiin varustamolle 4. huhtikuuta 2013.


title: M/S Mega Andrea

text: 28. tammikuuta 2014 Silja Festival lähti Tallinnasta Kitimatin satamaan, Kanadaan. Alus vuokrattiin vuodeksi (+ optio 3 vuotta), ja se toimi työväen hotellina.


title: M/S Mega Andrea

text: 4. toukokuuta 2015 Tallink myi aluksen Corsica Ferriesille, joka asetti heinäkuussa 2015 laivan reitille Livorno–Golfo Aranci. Alus sai uuden nimen Mega Andrea.


title: Limetti

text: Limetti ("Citrus aurantiifolia") on ruutakasveihin ("Rutaceae") kuuluva sitruspuu ("Citrus"), joka on kotoisin Kaakkois-Aasiasta. Limetti on sukaattisitruunan ja "Citrus micranthan" luonnollinen risteymä. Limettiä kasvatetaan trooppisilla alueilla kaikkialla maailmassa. Sen hedelmää kutsutaan samalla nimellä, tosin joskus hedelmästä käytetään sen vieraskielistä nimeä "lime". Limetin hedelmä on vihreä ja sitruunaa pienempi, ja se on mehukas ja hapan. Sen hedelmäliha on vaalean keltaisenvihreää.


title: Limetti

text: Limettipuu on pensasmainen ja kasvaa noin viiden metrin korkuiseksi. Siitä on olemassa myös pienoislajikkeita, joita on mahdollista kasvattaa sisällä tai kasvihuoneessa. Puun soikeat lehdet muistuttavat appelsiinin lehtiä. Kukat ovat halkaisijaltaan noin 2,5 senttiä ja väriltään kellertävän valkoisia, ja niiden ulkoreunoissa on hiukan vaaleaa violettia.


title: Limetti

text: Limetin hedelmien mehua käytetään usein juomissa, kuten alkoholipitoisissa drinkeissä (esimerkiksi margarita, mojito, caipirinha ja cuba libre) sekä virvoitusjuomien ja mehujen ainesosana. Limetti on perusraaka-aine meksikolaisessa ja thaimaalaisessa keittiössä.


title: Limetti

text: Ruoanlaitossa limetistä käytetään useimmiten sen mehua tai raastettua kuorta.


title: Limetti

text: Limettiä voidaan käyttää myös ruokien tai juomien koristeluun viipaleina tai lohkoina.


title: Limetti

text: Limettimehu sisältää runsaasti C-vitamiinia, minkä vuoksi sitä on käytetty keripukin torjunnassa. Yhdistyneen kuningaskunnan merivoimat otti käyttöön päivittäisen limettimehuannoksen keripukin torjuntaan laivoillaan 1700-luvulla. Brittimerimiehet saivat tästä lempinimen "limey", joka yleistyi tarkoittamaan brittejä yleisesti.


title: Limetti

text: Limettiöljy () on limetin ja muidenkin sitrushedelmien, kuten sitruunan, kuorista puristettu tai tislattu eteerinen öljy. Se sisältää sitraalia, linalolia ja linalyyliasetaattia. Limettiöljyä käytetään juomien ja hajuvesien valmistuksessa sekä siivoustuotteissa ja aromaterapiassa.


title: Patarummut

text: Patarumpu on suurikokoinen lyömäsoitin. Patarummussa on kattilamainen, muodoltaan puolipallon tai paraabelin muotoinen, tyypillisimmin kuparinen kaikukoppa, jonka yli on pingotettu kalvo.


title: Patarummut

text: Patarummut kuuluvat länsimaisen orkesterimusiikin keskeisimpiin lyömäsoittimiin. Soittimet voidaan virittää yksilölliseen sävelkorkeuteen. Niitä käytetään yleensä säestävinä rytmisoittimina ja toisinaan melodisina instrumentteina.


title: Patarummut

text: Patarumpu kehitettiin Saksassa 1300- ja 1400-luvuilla. Niitä käytettiin pareittain - yksi hevosen kummallakin puolella - ratsastavan rumpalin soittimina. Arvostus oli aluksi niin suurta, että paronia alempiarvoiset säätyläiset eivät saaneet sellaista Saksassa ja Ruotsissa edes omistaa. Sittemmin patarummut levisivät joidenkin aatelistaustaisten ratsuväen yksiköiden käyttöön.


title: Patarummut

text: 1600-luvun alkupuoleen mennessä patarummut otettiin trumpettia seuraten soittimiksi kirkkomusiikkiin. Patarumpujen orkesterikäyttö alkoi joskus 1600-luvun puolivälissä.


title: Patarummut

text: Nykyaikaisissa patarummuissa on poljin, jonka painaminen toimii rumpukalvoa kiristävänä "keskusruuvina" sävelkorkeutta nostaen. Vastaavasti polkimen vapauttaminen palauttaa sävelkorkeuden alas alkuperäiselle tasolle. Mekanismin sai ensimmäisenä toimimaan 1880-luvulla Karl Pittrich Dresdenin orkesterista. Jousivälitteisen, tasapainotetun poljinmekanismin esittelivät vuonna 1925 amerikkalaiset William Ludwig ja Robert C Danly.


title: Patarummut

text: Modernissa sinfoniaorkesterissa on yleensä vähintään viisi eri kokoista pedaalilla varustettua patarumpua, joilla voidaan saavuttaa yhdessä noin kahden oktaavin ääniala. Vaikka pedaalilla voi säätää rummun sävelkorkeutta, soittaja tarvitsee yleensä useita rumpuja, jos hänen pitää soittaa useita eri korkuisia säveliä nopeasti peräkkäin. Sävellyksestä riippuen soittajalla voi olla kerrallaan käytössä vähemmänkin rumpuja; tyypillisiä ovat kahdelle tai neljälle patarummulle sävelletyt orkesteriteokset.


title: Patarummut

text: Patarumpujen koot ovat matalaäänisimmästä korkeimpaan bass, large, small ja piccolo. Soittimen ääniala on (C)–D–a–(b). Alin C ei ole yleensä käytössä Suomessa käytössä olevissa padoissa, ja sen käyttämistä onkin pyrittävä välttämään.


title: Patarummut

text: Patarummun sointi on kumea, ja sillä on aina jokin sävelkorkeus. Nykyaikaisissa patarummuissa sävelkorkeutta voidaan vaihdella jalkapedaaleilla kesken soiton. Jokaista pataa voi virittää kvintin tai sekstin alueella.


title: Patarummut

text: Patarumpua käytetään yleensä säestyksellisesti taustalla muiden soittimien soittaessa melodiaa, mutta myös patarummulle yksinkertaiset melodiat ovat mahdollisia. 1880-luvulta lähtien vähitellen yleistyneet polkimet (pedaalit) mahdollistivat rummun sävelkorkeuden säätämisen jalan painalluksella ja nostamisella. Tämä salli orkesterisäveltäjien käyttää glissandoa, eli portaattomasti liukuva siirtymä sävelestä toiseen. Niinpä esimerkiksi Hector Berlioz kirjoitti myös sointuja patarummuille (tällöin hän käytti jopa 16 pataa). Luonteenomaisia tehokeinoja soittimelle ovat muiden muassa tremolot ja voimakkaat aksentit.


title: Patarummut

text: Klassismin ajan orkesterissa patarumpu soitti yleensä toonikaa (1.) ja dominanttia (5.) -sointujen pohjasäveliä.


title: Patarummut

text: Patarummun kaikukoppa on yleensä kuparia tai lasikuitua. Rumpukalvo valmistetaan tavallisesti lehmännahasta tai muovista. Viritystä hienosäädetään viritysruuveilla. Rumpua soitetaan yleensä nuijamaisilla, tavallisimmin huopapäällysteisillä kapuloilla (nuijat eli malletit). Myös puisia ja nahkapäällysteisiä malletteja käytetään.


title: Patarummut

text: Sotilassoittokunnat käyttävät yhä patarumpuja, myös perinteiseen tapaan ratsukon selässä soittaen.


title: Patarummut

text: Myös metallimusiikkissa on käytetty patarumpuja. Tästä esimerkkinä alternative metal -yhtye Slipknotin perkussionistit Shawn Crahan ja Chris Fehn (mm. Psychosocialin musiikkivideo).


title: Morane-Saulnier MS 50C

text: Morane-Saulnier M.S.50C oli ranskalainen, Morane -veljesten ja Raymond Saulnierin 1920-luvulla kehittämä koulukone, jonka ensilento tapahtui vuonna 1924. Yksitasoinen, puurakenteinen ja kankaalla verhoiltu kaksipaikkainen kone suunniteltiin koulutuskoneeksi ja matkailukoneeksi. Kone oli yksi viimeisistä, joissa oli pyörivä tähtimoottori, 130-hevosvoimainen Clerget 9B.


title: Morane-Saulnier MS 50C

text: Suomen Ilmavoimat hankki 1925 kuusi Moranen lentokonetta, jotka olivat koulutuskäytössä vuoteen 1932 asti. Keski-Suomen ilmailumuseossa on entisöitynä esillä konetyypin ainoa säilynyt yksilö.


title: Holstein-interglasiaali

text: Holstein-interglasiaali (Englannin Hoxnian, Amerikan Yarmouth) oli lämmin jakso Elster- ja Saale-jääkausien välissä noin 400 000–300 000 vuotta sitten. Kausi oli osa "suurta interglasiaalia", johon liittyi keskikokoisia jäätiköitymisiä ja lämpimiä kausia. Monet ovat sitä mieltä, että varsinainen Holstein olisi ollut sama kuin Englannin Purfleet-interstadiaali MIS9 300 000–288 000 vuotta sitten, mutta jotkut väittävät Holsteinin olleen MIS 11 Hoxnian 430 000–380 000 vuotta sitten. Holstein-lämpökautta vastasi Italian Tyrrhenian I-rantaviiva.


title: Holstein-interglasiaali

text: Holstein-interglasiaalista tehdyissä tutkimuksissa nähdään interglasiaalijaksolle tyypillinen arolajiston levittäytyminen ennen koivun ja muiden puiden saapumista. Suomessa kasvoi Holstein-interglasiaalin aikana monia nykyisin täällä tuntemattomia kasvilajeja, muun muassa serbiankuusta ("Picea omorika").


title: Holstein-interglasiaali

text: Holstein-kauden ihminen oli neandertalinihmisen edeltäjä tai varhaisnykyihminen, joka tuotti Clacton- tai Acheul-tyypin esineitä. Holstein-kauden ihmistä sanotaan Swanscomben ihmiseksi ja Steinheimin ihmiseksi. Molemmissa oli sekä Neandertalin että nykyihmisen piirteitä.


title: Fokker D.XXI

text: Fokker D.XXI oli alankomaalainen Fokkerin suunnittelema ja valmistama hävittäjälentokone, joka oli palveluskäytössä toisessa maailmansodassa. Konetyypin ensilento tapahtui 1936, ja se oli kesän 1940 taisteluissa Alankomaiden ilmavoimien yleisin hävittäjä. Fokker D.XXI oli myös Suomen ilmavoimien käytössä ja oli talvisodan tärkein suomalainen hävittäjätyyppi.


title: Fokker D.XXI

text: Alankomaiden siirtomaaministeriö lähetti toukokuussa 1934 Fokker–lentokonetehtaalle tarjouspyynnön yksinkertaisesta ja helppohoitoisesta hävittäjäkoneesta, joka korvaisi Alankomaiden Itä-Intia armeijan Curtiss P-6 Hawk -lentokoneet. Fokker laati kaksi tarjousta pääsuunnittelijansa Erich Schatzkin johdolla. Toinen tarjouksista koski kaksitasoa Fokker D.XIX, toinen yksitasoa tunnuksella 112. Siirtomaaministeriö valitsi jälkimmäisen ja siitä tuli Fokker D.XXI. Prototyyppi tilattiin 14. marraskuuta 1934 ja teki ensilentonsa 27. helmikuuta 1936. Moottoriksi tuli 645-hevosvoimainen Bristol Mercury VI-S -tähtimoottori. Alankomaiden Itä-Intia armeijan vaatimusten takia kone oli varustettu kiinteällä laskutelineellä.


title: Fokker D.XXI

text: Prototyypin rakentamisen aikana Itä-Intian armeijan suunnitelmat olivat muuttuneet eikä D.XXI:n kaltaista hävittäjää enää katsottu tarvittavan. Sen vuoksi siirtomaaministeriö tarjosi projektia Alankomaiden ilmavoimille, joka ei ollut kuitenkaan tässä vaiheessa kiinnostunut koneesta, ja niin Fokker jatkoi sen kehitystä ja markkinointia itse. Myöhemmin syksyllä 1936 Alankomaiden ilmavoimat kiinnostui tyypistä uudelleen, mikä johti 36 Fokker D.XXI:n tilaukseen vuoden 1937 lopussa.


title: Fokker D.XXI

text: Fokkerin markkinointi ulkomaille tuotti jonkin verran tulosta. Suomi tilasi seitsemän konetta ja 14 koneen valmistuslisenssin, Espanjan tasavallan hallitus valmistuslisenssin ja Tanska kaksi konetta mallimerkinnällä III-J sekä valmistuslisenssin (kymmenen konetta rakennettiin). Espanja ei saanut muutamaa aloittamaansa konetta valmiiksi, ja Tanskalla oli vain kahdeksan palveluskelpoista D.XXI:tä, kun Saksa valloitti maan huhtikuussa 1940. Alankomailla puolestaan oli palveluskunnossa 28 D.XXI -konetta, kun Saksa hyökkäsi toukokuussa 1940. D.XXI ei pärjännyt saksalaiselle Messerschmitt Bf 109 -hävittäjälle, mutta saavutti menestystä muun muassa syöksypommittajia vastaan taistellessa. 10. toukokuuta 1940 hollantilaiset Fokkerit ampuivat alas 37 Junkers Ju 52 -konetta. Muutama D.XXI oli vielä käyttökunnossa, kun ilmavoimilta loppuivat konekiväärien patruunat.


title: Fokker D.XXI

text: Ruotsi oli kiinnostunut toukokuussa 1937 ostamaan Valtion lentokonetehtaalta Fokker D.XXI -koneita. Lentokonetehdas tarjosi 15 konetta, jotka olisi voitu toimittaa vuonna 1938, mikäli ruotsalaiset olisivat hankkineet niihin moottorit ja muut varusteet. Kauppaa ei syntynyt.


title: Fokker D.XXI

text: Kaikkiaan Fokker D.XXI -koneita rakennettiin prototyypin lisäksi 145 kpl.


title: Fokker D.XXI

text: Valmistelut Gloster Gamecock –hävittäjän korvaamiseksi aloitettiin vuonna 1935, jolloin lähetettiin tarjouspyyntö peräti 26:lle lentokoneen valmistajalle. Vaatimuksia määritettäessä pidettiin oleellisena sitä, että hävittäjä kykenee torjumaan hitaan mutta raskaasti aseistetun neuvostoliittolaisen raskaan pommikoneen, Tupolev TB-3:n. Näin ollen nopeutta tärkeämpi tekijä oli hävittäjän aseistus. Tässä tarkoituksessa pyrittiin hankkimaan hävittäjä, joihin voitaisiin asentaa 20 mm tykki. Lisäksi vaadittiin vähintään 400 km/h huippunopeus 3 000 metrissä, korkeintaan 7,5 minuutin nousuaika 6 000 metriin ja tykkiaseistuksen lisäksi kaksi kiväärikaliiperista konekivääriä.


title: Fokker D.XXI

text: Tarjouksia saatiin seitsemän koskien seuraavia koneita: Gloster Gladiator, North American NA-50A, Vought V-143, Dewoitine 510, Morane-Saulnier 405, PZL P.24 ja Fokker D.XXI. Vertailussa loppusuoralle pääsivät vain PZL P.24 ja Fokker D.XXI muiden karsiuduttua suorituskyvyn, aseistuksen ja hinnan vuoksi. Näistä kahdesta Fokker D.XXI tuli valituksi lähinnä pitkäaikaisten kauppasuhteiden, Bristol Mercury -moottorin ja Valtion lentokonetehtaalle sopivan rakenteensa vuoksi. Puolustusneuvosto päätti puoltaa D.XXI:n hankintaa 23. syyskuuta ja hankinta hyväksyttiin Puolustusministeriön esittelyssä 18. marraskuuta 1936.


title: Fokker D.XXI

text: Seitsemässä tilatussa koneessa (ns. I-sarja) piti olla 840 hevosvoiman Bristol Mercury VII –tähtimoottori, maassa säädettävä Ratier-potkuri ja neljä 7,7 mm Vickers-konekivääriä. Yhteen koneeseen tilattiin siipiaseiden tilalle 20 mm Oerlikon FF –tykit; muissa kuudessa koneessa oli tykkien asennusvalmius. Koneet valmistuivat kesällä ja tyyppikoelennot lennettiin elokuussa 1937 tykkiaseistuksella varustetulla FR-76:lla. Koneet vastaanotettiin 12. lokakuuta 1937, laivattiin Suomeen ja koottiin Valtion lentokonetehtaalla Tampereella. Yksi verhoilematon yksilö jäi lentokonetehtaalle mallikoneeksi. Koneet saivat tunnukset FR-76…82.


title: Fokker D.XXI

text:
Lisenssikoneet (14 kpl, ns. II-sarja) tilattiin Valtion lentokonetehtaalta toukokuussa 1937. Tilaus kasvatettiin kuitenkin jo kuukautta myöhemmin 35 koneeseen (ns. II & III-sarja) kattamaan kahden hävittäjälaivueen tarve. Samalla hankittiin rajaton valmistuslisenssi. Yksityiskohtaisen tilauksen tehdas sai vasta 13. marraskuuta 1937. 31. tammikuuta 1938 Ilmavoimien komentaja päätti, että lisenssikoneiden aseistukseksi tulee 4 kpl 7,7 mm Browning-konekiväärejä, eikä mihinkään koneeseen tule tykkiaseistusta.
Lisenssikoneiden rakentamisen aikana suunnitelmiin jouduttiin tekemään runsaasti muutoksia. Laskutelineiden joustovaraa lisättiin suksiasennusmahdollisuuden takia, amerikkalainen kuusi vaihdettiin kotimaiseen mäntyyn, vanerin syysuuntaa vaihdettiin siipipaarteissa, siivekkeiden ja laskusiivekkeiden kytkentä poistettiin ja sähköistys suunniteltiin uusiksi. Ensimmäinen lisenssikone lensi ensilentonsa 3. marraskuuta 1938 ja viimeinen tilatuista 35:stä heinäkuussa 1939. Viimeisten koneiden luovutusta hidasti moottorien puute. Lokakuussa 1939 tehdyssä loppulaskussa selvisi, että Valtion lentokonetehdas oli kyennyt tekemään koneet vähemmillä työtunneilla kuin Fokker ja lisenssikoneet tulivat I-sarjan koneita halvemmiksikin. Koneet saivat tunnukset FR-83…117.


title: Fokker D.XXI

text: Kesäkuussa 1939 päätettiin jättää pommikoneilla varustettavaksi suunniteltu Lentolaivue 48 perustamatta ja perustaa sen tilalle kolmas hävittäjälaivue, Lentolaivue 28. Maailmantilanteen kiristyessä oli etsitty Suomelle Fokker D.XXI:ta ajanmukaisempia hävittäjiä. Kun toukokuussa 1936 todettiin Neuvostoliiton esittelevän TB-3:n seuraajaksi uutta SB-2-pommikonetta, sen ei uskottu ehtivän laajaan sarjavalmistukseen ennen kuin 2-3 vuoden kuluessa ja muodostavan uhkakuvan vasta myöhemmin. Neuvostoliitto kuitenkin ryhtyi käyttämään SB-2:ia Espanjan sisällissodassa jo samana vuonna. SB-2:n lentonopeudeksi arveltiin 420 km/h, jolloin uuden hävittäjäkoneen nopeusvaatimukseksi asetettiin peräti 520 km/h. Ilmavoimien komentaja esitteli 26. toukokuuta 1939 päivätyn muistion, jossa oli lueteltu 20 hävittäjätyyppiä, mm. Morane-Saulnier M.S. 406, Fiat G.50, Fokker D.XXI, Curtiss Hawk 75A, Heinkel He 112, Messerschmitt Bf 109, Supermarine Spitfire, Hawker Hurricane, Seversky EP-1 sekä viisi Valtion lentokonetehtaan suunnittelemaa vaihtoehtoa. Vain Heinkel (Daimler Benz -moottorilla), Messerschmitt, Spitfire, Hurricane ja Seversky sekä kaikki kotimaiset vaihtoehdot täyttivät vaatimukset. Messerschmitt, Spitfire ja Hurricane eivät olleet saatavilla. Heinkel He 112:ta oli tarjolla ilmeisesti vain Junkers Jumo -moottorilla varustettu versio, jolla kone oli arvioitu Fokker D.XXI:ta huonommaksi .. Ruotsi tilasi kesällä 15 ja myöhemmin vielä 120 Seversky EP-1 -konetta vieden näin Severskyn tuotantokapasiteetin. Lopulta Puolustusneuvosto päätti lisätä Valtion lentokonetehtaan kapasiteettia perustamalla toisen tehtaan Poriin, tilata tehtaalta 50 Fokker D.XXI -konetta, tilata kotimaisen hävittäjän suunnittelun, hankkia Seversky EP-1:n valmistuslisenssin ja hankkia 25 Fiat G.50 –hävittäjää, koska sitä oli heti saatavilla.


title: Fokker D.XXI

text: 50 kappaleen Fokker D.XXI -koneen lisähankinta (ns. IV-sarja) hyväksyttiin 9. syyskuuta 1939. Koska Bristol Mercury -moottoreita ei saatu enää Britanniasta ja Tampellan Mercury-moottorien tuotantokapasiteetti oli varattu Bristol Blenheim -koneisiin, päätettiin sarja varustaa Pratt & Whitney Twin Wasp Junior -moottoreilla, jotka – samoin kuin käytetyt potkurit - Puolustusministeriö onnistui hankkimaan Yhdysvalloista ennen sotamateriaalin vientikiellon astumista voimaan 2. heinäkuuta 1940. Moottorin asennussuunnittelu tilattiin Fokkerilta. Ilmavoimat tilasi koneet – komentajansa kiirehtimisen jälkeen – vasta 22. tammikuuta 1940.


title: Fokker D.XXI

text: Moottori oli kaksirivinen tähtimoottori, jolloin kaikki neljä konekivääriä sijoitettiin siipiin. Kuomua muutettiin näkyvyyden parantamiseksi ja muutoinkin koneeseen tehtiin lukuisia muutoksia, mm. sähköistys suunniteltiin jälleen uudelleen uusille kalusteille. Ohjaaja sai panssari-istuimen ja polttoainesäiliöt kumitettiin. Ensimmäinen kone rakennettiin ”väkisin” lentokuntoon 29. lokakuuta 1940. Muut koneet valmistuivat, yhtä konetta lukuun ottamatta, tammi - kesäkuussa 1941. Koneet saivat tunnukset FRw-118…167 .


title: Fokker D.XXI

text: Jatkosodan aikana tilattiin vielä kaksi viiden koneen sarjaa (V- ja VI-sarjat). Elokuussa 1943 ilmavoimat tilasi lentokonetehtaalta viiden koneen Wasp-Fokker –sarjan, joka koottiin kertyneistä varaosista. Koneet valmistuivat kesän ja syksyn 1944 aikana. Sen sijaan lokakuussa 1943 tilattu toinen samanlainen sarja keskeytettiin jatkosodan päätyttyä ja peruttiin vuonna 1945. Valmistuneet koneet saivat tunnukset FRw-171…175 .. Wasp-Fokkerin Pratt & Whitney Twin Wasp Junior -moottori oli I-III-sarjojen Bristol Mercury -moottoria painavampi mutta suurin piirtein samantehoinen (825 hv vs. 840 hv), joskin suurin teho saavutettiin alempana (2 195 m vs. 4 420 m). Suurin jatkuva teho oli alempi (750 hv vs 825 hv). Painoa nosti myös säätöpotkuri, panssarointi (60 kg) ja polttoainesäiliöiden kumitus (25 kg). Lisääntynyt paino huononsi koneen ennestäänkin vaatimattomat suoritusarvot harjoituskoneluokkaan. Wasp-Fokker ei ollutkaan varsinaisesti hävittäjäkone vaan pikemminkin tiedustelukone ja harjoituskone


title: Fokker D.XXI

text: I-sarjan (7 konetta) koneet rakennettiin Fokkerin tehtaalla Amsterdamissa, II- ja III-sarja (yhteensä 35 konetta) Valtion lentokonetehtaalla Tampereella, IV-sarja (50 konetta) Kolhossa ja Kuorevedellä ja V-sarja (viisi konetta) Kuorevedellä. Kaikkiaan Suomen ilmavoimilla oli 97 Fokker D.XXI -konetta.


title: Fokker D.XXI

text: Ilmapuolustuksen esikunta kehotti Valtion lentokonetehdasta keväällä 1940 selvittämään sisäänvedettävän laskutelineen asennusmahdollisuutta Fokker D.XXI:een. Taustalla oli koneen nopeuden lisääminen; Fiat G.50:n suksikokeilujen perusteella nopeuslisäksi arvioitiin 30–40 km/h. Lentokonetehtaan suunnitelmien mukaan siiven etureunaa jouduttiin muuttamaan, vaihtamaan laskutelineen kiinnitysraudoitukset sekä asentamaan tarvittavat hydrauliikkalaitteet. Tarkoitus oli asentaa sisäänvedettävä laskuteline kaikkiin IV-sarjan koneisiin ja siksi muutos tilattiin koemielessä yhteen III-sarjan ja yhteen IV-sarjan koneeseen. III-sarjan kone varustettuna sisäänvedettävällä laskutelineellä (FR-117) valmistui tammikuussa 1941. Muutostyö ei osoittautunut onnistuneeksi; teline oli hidas nostaa ylös, laskussa epäluotettava ja nopeuslisä jäi saavuttamatta.


title: Fokker D.XXI

text: Sisäänvedettävä laskuteline rakennettiin jo kokoonpanovaiheessa yhteen IV-sarjan koneeseen (FR-167). Kone valmistui muita IV-sarjan koneita myöhemmin maaliskuussa 1942. Teline osoittautui toimivaksi ja koneella saavutettiin 408 km/h huippunopeus pinnassa ja 423 km/h 2800 metrissä, kun kiinteällä laskutelineellä varustetun Wasp-Fokkerin suurin mitattu nopeus oli 361,5 km/h 2000 metrissä. Nopeuslisä oli siten ainakin 50 km/h ja lisäksi kone sekä nousi (13 m/s 3000 metriin saakka) että kiihtyi syöksyssä paremmin kuin kiinteällä laskutelineellä varustettu D.XXI. Wasp-Fokkerin toinen konekivääripari jouduttiin siirtämään siivestä runkoon, mitä koelentäjät pitivät suurena parannuksena. Mikäli runkokonekiväärit olisi vaihdettu kahteen 12,7 mm konekivääriin ja luovuttu siipiaseista kokonaan, olisi koelentäjien mielestä kone ollut parempi kuin tiedustelulaivueille käytettynä hankitut Morane-Saulnier M.S. 406 -koneet. Muutkin IV-sarjan koneet olisi ilmeisesti muunnettu sisäänvedettävälle laskutelineelle, jos muutostöille vain olisi löytynyt aikaa. FR-167:llä lennettiin sisäänvedettävällä laskutelineellä vajaat 96 tuntia, jonka jälkeen se siirrettiin pahan laskuvaurion vuoksi kiinteälle telineelle kesällä 1944.


title: Fokker D.XXI

text:
Vaikka Alankomaissa rakennetun I-sarjan kaikissa seitsemässä koneessa (FR-76...82) oli siipitykkien asennusvalmius, vain FR-76:een sellaiset asennettiin. Hollannissa lentämiensä koelentojen perusteella kapteeni Gustaf Magnusson totesi tykkiaseistuksen huonontavan jonkin verran ohjausherkkyyttä, mutta vaikutus nousu- ja vaakalentonopeuteen oli mitätön. Siipiä oli jouduttu vahvistamaan tykkien kiinnityksen ympäriltä. Ampuminen ei vaurioittanut siipeä. Tykki soveltui hyvin pommikoneiden alasampumiseen mutta hävittäjätaisteluihin ja maamaalien ampumiseen huonosti. 20 mm Oerlikon FF –tykin ammuksen lähtönopeus (600 m/s) ja tulinopeus (500 ls/min) olivat pienet ja Fokker D.XXI –asennuksessa patruunarumpuun mahtui vain 60 laukausta. Tykkien asentamisesta muihin koneisiin luovuttiin jo 31. tammikuuta 1938.
Talvisodassa tykeillä varustetulla FR-76:lla kuitenkin ammuttiin alas 3 2/3 konetta: yksi Iljushin DB-3, 2 1/6 Tupolev SB-2:ta ja ½ Polikarpov R-5:tä. FR-76 siirrettiin varikolle mm. tykkien poistoa varten 18. tammikuuta 1940. Tykkien tilalle koneeseen asennettiin konekiväärit ja kone ehti joutua vihollisen sotasaaliiksi vielä talvisodan aikana.


title: Fokker D.XXI

text: Lentolaivue 24 luovutti Gloster Gamecock -koneensa, joilla se oli lentänyt vuodesta 1929, koulutusyksiköille vuonna 1938 ja vuoden 1939 alkupuoliskon aikana, jolloin laivueen kaikki kolme lentuetta varustettiin täysimääräisesti Fokker D.XXI –kalustolla. Myös Lentolaivue 26, joka oli saanut vuonna 1935 Bristol Bulldog –hävittäjiä, sai Fokker-kalustoa kahteen lentueeseensa. 26. marraskuuta 1939 Lentolaivue 26:n Fokkerit ohjaajineen siirrettiin Lentolaivue 24:ään.


title: Fokker D.XXI

text: Fokker D.XXI:n huonoihin ominaisuuksiin – vaatimattomien suoritusarvojen ja kevyen aseistuksen lisäksi – kuului taipumus kärkisakkaukseen tiukoissa kaarroissa. Esimerkiksi YH:n aikana menetettiin tämän vuoksi kaksi konetta kokemattomien reserviläislentäjien ohjaamana.


title: Fokker D.XXI

text: Talvisodan alussa Suomella oli palveluskunnossa 33 ja korjattavana 7 Fokker D.XXI -konetta. Muu hävittäjäkalusto koostui Bristol Bulldog -koneista, joita oli palveluskunnossa 10 ja korjattavana 5. Vaikka sodan aikana saatiin hankittua ulkomailta uudempiakin hävittäjäkoneita, Fokkerit kantoivat päävastuun Suomen hävittäjätorjunnasta. Vaikka venäläisiä Tupolev SB-2 ja Iljushin DB-3 –pommittajia oli pidetty Fokker D.XXI:tä nopeampina, Fokkerilla saatiin näitä pommikoneita kiinni ja ammuttiin alas. Hävittäjätaisteluissa Fokker osoittautui alhaisesta siipikuormituksestaan huolimatta venäläisiä Polikarpov I-153 ja Polikarpov I-16 –hävittäjiä kankeammaksi mutta tiukoista tilanteista pelasti Fokkerin kestävyys syöksyssä. Lentolaivue 24 ampui Fokkereilla talvisodassa alas 127 konetta menettäen itse yhdeksän konetta ja viisi ohjaajaa ja Lentolaivue 26 24½ konetta menettäen itse yhden Fokkerin ja ohjaajan.


title: Fokker D.XXI

text: Kapteeni Jorma Sarvanto teki 6. tammikuuta 1940 FR-97:llä maailmanennätyksen ampumalla alas kuusi Iljushin DB-3 –pommikonetta neljässä minuutissa. Seitsemännen pelasti konekiväärinpatruunoiden loppuminen, mutta luutnantti Per-Erik Soveliuksen ohjaama Fokker ampui pian senkin alas Suomenlahden yllä.


title: Fokker D.XXI

text: Jatkosodan alussa vielä hävittäjiksi luetut Fokker D.XXI -koneet oli siirretty Lentolaivue 30:lle ja Lentolaivue 32:lle. Käytännössä konetta käytettiin lähinnä tiedustelu- ja maataistelutehtäviin, jolloin niitä nähtiin mm. Lentolaivue 12:n, Lentolaivue 14:n ja täydennyslentolaivueiden kalustossa. Tiedustelupainotteisesta tehtävästään huolimatta Fokker D.XXI:llä saavutettiin jatkosodassa 60 ilmavoittoa.


title: Fokker D.XXI

text: Keski-Suomen ilmailumuseossa on entisöitynä yksi kappale, FR-110. Kone entisöitiin Karjalan Lennostossa vuosina 1984–1989 lentokonemekaanikko Heikki Äimälän johdolla. Koneessa on käytetty osia FR-110:stä (runko), FR-81:stä (mm. potkuri, pienosia) ja FR-137:stä (rungon ja ohjaamon osia). Moottori saatiin Suomen ilmailumuseossa varastoituna olevasta Valmet Vihuri-koneesta (VH-25). FR-110 rakennettiin entisöinnin kuluessa käytännössä kokonaan uudestaan, muun muassa koneen siipi on kokonaan uustuotantoa. Entisöintiin kului noin 10 000 työtuntia.


title: Fokker D.XXI

text: Alankomaiden sotilasilmailumuseossa (Militaire Luchtvaart Museum) Soesterbergissä on yksi näyttelykuntoinen Fokker D.XXI, joka on ilmeisesti replika. Myös Tanskassa on ollut näyttelykuntoinen Fokker D.XXI.


title: Fokker D.XXI

text: Fokker D.XXI:ssä oli kromimolybdeeniteräksestä hitsattu runko, joka etuosastaan ja takarungon yläosastaan oli päällystetty irrotettavilla magnesium- tai alumiinilevyillä ja muutoin kankaalla. Puurakenteisessa siivessä oli kaksi laatikkosalkoa, vanerikaaret ja kangasverhous. Vakaimet ja siivekkeet olivat metallirunkoiset ja pääosin kangaspäällysteiset. Laskutelineet olivat kiinteät ja profiloidut.


title: AMD K6

text: AMD K6 on AMD:n valmistama Intel Pentium -tason suoritin. Se on AMD K5:n seuraaja. K6 perustuu NexGenin suunnittelemaan Nx686-suorittimeen. K6:tta valmistettiin kahdella eri ytimellä. Sen kellotaajuus on 166, 200, 233, 266 tai 300 megahertsiä. Sen seuraajia ovat AMD K6-2 ja AMD K6-III.


title: AMD K6

text: AMD K6 sisältää 8,8 miljoonaa transistoria. Siinä on 64 kilotavua L1-välimuistia, 32 kilotavua datalle ja 32 kilotavua käskyille. Se tukee MMX-käskyjä, käyttää 66 megahertsin väylää ja liitetään Socket 7 -suoritinkantaan. Suorittimen liukuhihnan pituus on 5-6 vaihetta riippuen suoritettavasta käskystä, ja se pystyy suorittamaan kahta eri käskyä rinnakkain.


title: AMD K6

text: Liukulukuyksikkö ei ollut liukuhihnoitettu, joten liukulukulaskennan suorituskyvyssä K6 hävisi Intel Pentiumille ja Intel Pentium Prolle. Liukulukusuorituskyky oli kuitenkin selvästi parempi kuin Cyrixin suorittimissa.


title: AMD K6

text: K6 pilkkoi suurimman osan suoritettavista CISC-käskyistä RISC-tyylisiksi mikro-operaatioiksi, joita prosessoriydin sisäisesti suoritti. Monimutkaisemmat käskyt suoritettiin silti edelleen mikrokoodilla, kuten kaikissa myöhäisemmissäkin x86-suorittimissa.


title: AMD K6

text: K6 osasi dynaamisesti uudelleenjärjestellä suoritettavan ohjelmakoodin käskyjä paremman suorituskyvyn saamiseksi, toisin kuin Intel Pentium, joka suoritti käskyt aina samassa järjestyksessä kuin miten ne koodissa esiintyivät. K6:ssa oli myös aikaansa nähden melko kehittynyt haarautumisenennustin.


title: AMD K6

text: Eri ydinten erot:


title: Cisalppinen tasavalta

text: Cisalppinen tasavalta (italiaksi: "Repubblica Cisalpina") oli Napoleonin vuonna 1797 Pohjois-Italiaan perustama vasallivaltio, johon yhdistettiin Cispadaaninen tasavalta ja Transpadaaninen tasavalta. Sen pääkaupunki oli Milano. Siihen kuului koko Lombardia, Romagna, osia Venetsiasta, Modenasta ja Kirkkovaltiosta. Se muutettiin 1802 Italian tasavallaksi Napoleon presidenttinä ja 1805 Italian kuningaskunnaksi Napoleon kuninkaana. Valtio hajotettiin Wienin kongressissa 1815.


title: Tiira (lentokone)

text: Tiira on suomalainen kotitekoinen lentokone.


title: Tiira (lentokone)

text: Yksipaikkaisen Tiira-lentokoneen suunnitteli ja rakensi sanginjokelainen Raimo Päätalo (s. 1947). Se valmistui vuonna 1973 ja Päätalo käytti sitä vuoteen 1977 asti lentäen noin 70 tuntia. Kone on suunniteltu ilman mitään muuta koulutusta kuin lennokkien rakentamisesta saatu. Ohjaamiseenkaan ei ollut saatu mitään koulutusta. Raaka-aineet olivat maatalon tavaroista löydettyjä, muun muassa siipisaloissa käytettiin huonekaluputkea ja koneen verhoiluun kasvihuonemuovikalvoa. Voimalaite oli Volkswagenin 50-hevosvoimainen moottori. Lentämisharrastus olisi voinut jatkua pidempään, mutta vuonna 1977 Tiira havaittiin Oulun lennonjohdon tutkassa. Nykyisin kone on Keski-Suomen ilmailumuseossa.


title: Tiira (lentokone)

text: Päätalo rakensi toisen Tiira 2 -koneen vuonna 1983 ja sillä lentäminen toi neljän kuukauden ehdollisen vankeustuomion. Myöhemmin Päätalo on rakentanut myös kolmannen Tiira 3 -lentokoneen.


title: Tiira (lentokone)

text: Vuonna 2010 ”oululaismies” tuomittiin päiväsakkoihin syyskuussa 2009 tapahtuneesta luvattomasta lennosta: ”kahdesta ilmailurikkomuksesta ja kulkuneuvon kuljettamisesta oikeudetta.”


title: Tiira (lentokone)

text: 30. elokuuta 2014 lennonjohto havaitsi omatekoisen pienkoneen tutkassa noin 60 kilometrin etäisyydellä Oulun lentokentästä ja ilmoitti poliisille asiasta. Lentäjää epäillään ilmailurikkomuksesta ja kulkuneuvon kuljettamisesta oikeudetta. Poliisilla on ollut tietoa miehen aiemmasta vastaavanlaisesta toiminnasta.


title: Vande Mataram

text: Vandē Mātaram on Intian kansallinen laulu, jonka aseman virallisena kansallislauluna otti Jana Gana Mana. Vandē Mātaram on Bankim Chandra Chatterjeen säveltämä vuonna 1876 ja se ilmestyi ensi kertaa hänen kirjassaan "Anandamatha" vuonna 1882. Brittihallinnon aikana "Vandē Mātaram" oli itsenäisyysmielenosoittajien suosima slogan.


title: Vande Mataram

text:
वन्दे मातरम्
सुजलां सुफलां मलयजशीतलाम्
सस्यश्यामलां मातरम्॥


title: Vande Mataram

text:
शुभ्रज्योत्स्ना पुलकितयामिनीम्
पुल्लकुसुमित द्रुमदलशोभिनीम्
सुहासिनीं सुमधुर भाषिणीम्
सुखदां वरदां मातरम्॥


title: Vande Mataram

text:
कोटि कोटि कन्ठ कलकलनिनाद कराले
कोटि कोटि भुजैर्धृतखरकरवाले
के बोले मा तुमी अबले
बहुबलधारिणीं नमामि तारिणीम्
रिपुदलवारिणीं मातरम्॥


title: Kirkkovaltio

text: Kirkkovaltio (ital. "Stato della Chiesa", lat. "Status Pontificius") oli paavin hallitsema valtio Italiassa ennen kuin yhdistynyt Italia liitti sen itseensä 1870. Kirkkovaltio muodostui katolisen kirkon omistamista alueista, etenkin Rooman kaupungista ja sen ympäristöstä, ja sen maallinen ja hengellinen hallitsija oli Rooman piispa eli paavi.


title: Kirkkovaltio

text: Aluksi kirkon maat tunnettiin nimellä "Patrimonium Sancti Petri", Pyhän Pietarin perintö. Rooman kirkko sai omistaa omaisuutta vasta vuodesta 321 lähtien. Maa-alueet kasvoivat nopeasti lahjoitusten ja perintöjen avulla. Katolisen kirkon mukaan ensimmäinen merkittävä lahjoitus oli Kristus vapahtajan basilika ("San Giovanni in Laterano"), nykyinenkin Rooman katedraali. Myöhemmin tämä niin sanottu Konstantinuksen lahjakirja paljastui väärennökseksi. Kirkko sai lahjoituksina maata Italiassa Syrakusan, Palermon, Ravennan, Genovan ja Rooman ympäristöstä, mutta myös Ranskasta, Afrikasta ja idästä. Suuremmat lahjoitukset päättyivät 600-luvulla tilanteen muuttuessa, mutta paavista oli jo tullut Italian suurin maanomistaja.


title: Kirkkovaltio

text: Kirkko oli mieluummin Bysantin suojeluksessa kuin Pohjois-Italian langobardien alainen ja perusti myös oman sotajoukon maidensa suojaksi. Paavin suosio Italiassa antoi muutamille paaveille tilaisuuden uhmata myös Konstantinopolin keisarin valtaa, kuten paavi Gregorius II:lle. Paavi ja Bysantin valta Ravennassa 540–751 pystyivät hillitsemään langobardeja diplomatian, uhkausten ja lahjusten turvin.


title: Kirkkovaltio

text: Kun Bysantin eksarkaatti kaatui langobardien hyökkäykseen 751 ja langobardit alkoivat uhata Roomaa, kirkko löysi uuden liittolaisen frankeista. Pipin Pieni lähetti armeijat Italiaan 754 ja 756. Hän voitti takaisin valloitetut alueet ja lahjoitti ne paavi Stefanus III:lle. Kaarle Suuri nimesi 781 alueet, joilla paavi hallitsi. Rooman herttuakunta oli näistä merkittävin, ja sen alueeseen liitettiin Ravenna, Pentapolis ja osia Beneventon, Toscanan, Korsikan ja Lombardian herttuakunnista sekä joitain kaupunkeja. Paavin turvallisuuden takasi Frankkien valtakunta. Sen hajottua vuonna 843 paavi Gregorius VII (1073–1085) sai liittolaisekseen Etelä-Italiaa hallitsevat normannit ja Innocentius III (1198–1216) laajensi jälleen kirkon omistuksia. Ranskan kuningas Filip III lahjoitti Gregorius X:lle 1274 Comtat Venaissin’in maa-alueen Avignonin ympäristössä Etelä-Ranskassa.


title: Kirkkovaltio

text: Vuodet 1305–1378, jolloin paavit asuivat Avignonissa Ranskan kuninkaan suojeluksessa, Kirkkovaltio säilyi virallisesti paavin omistuksessa ja Avignon lisättiin siihen. Se jäi paavien haltuun senkin jälkeen, kun paavius palasi Roomaan.


title: Kirkkovaltio

text: Kirkkovaltio lakkasi ajoittain olemasta ja palautettiin. Näin kävi 1434 kapinan vuoksi ja Napoleonin sotien aikana. Viimeisen kerran Kirkkovaltio palautettiin 1848 Ranskan ja Itävallan avustuksella.


title: Kirkkovaltio

text: Renessanssin aikana Kirkkovaltio kasvoi jälleen suuresti, etenkin paavi Aleksanteri VI:n ja Julius II:n aikana. Paavista tuli yksi Italian merkittävimmistä hallitsijoista kirkollisen asemansa lisäksi. Suurin osa alueesta oli kuitenkin vain nimellisesti paavin hallinnassa ja suurin osa oli läänitetty eri ruhtinaille. Paavin valta palautui vasta 1500-luvulla, jolloin paavin maallinen valta oli jo vähenemässä. Suurimmassa koossaan Kirkkovaltio käsitti suurimman osa Keski-Italiasta, Latiumin, Umbrian, Marchen ja legaatit Ravennassa, Ferrarassa ja Bolognassa pohjoiseen Romagnaan asti ja ulottui täten niemimaan poikki. Siihen kuuluivat myös enklaavit Beneventossa ja Pontecorvossa Etelä-Italiassa ja niitä suurempi Comtat Venaissin Etelä-Ranskassa.


title: Kirkkovaltio

text: Ranskan suuri vallankumous ja Napoleon osoittautuivat kohtalokkaaksi Kirkkovaltiolle ja katoliselle kirkolle yleensä. Vuonna 1791 Ranska otti kansanäänestyksen jälkeen haltuunsa Comtat Venaissin’in. Ranskalaisten hyökätessä Italiaan 1796 Kirkkovaltio ja sen alueet liitettiin osaksi Napoleonin perustamaa Cisalppista tasavaltaa. Kaksi vuotta myöhemmin ranskalaiset valloittivat koko Kirkkovaltion ja perustivat Rooman tasavallan. Paavi Pius VI kuoli maanpaossa Ranskassa 1799. Kirkkovaltio palautettiin kesäkuussa 1800 ja paavi Pius VII palasi sen hallitsijaksi, mutta ranskalaiset valtasivat sen taas 1808 ja kirkon tilusten jäännöksistä tehtiin Ranskan Tibre'n ja Trasimène’n departementit.


title: Kirkkovaltio

text: Napoleonin kaaduttua 1814 Kirkkovaltio palautettiin jälleen. Vuodesta 1814 Gregorius XVI:n kuolemaan paavit noudattivat tiukan taantumuksellista politiikkaa valtakuntansa palauttamiseksi. Tämä muuttui 1846 vapaamielisemmän Pius IX:n valinnan myötä.


title: Kirkkovaltio

text: Kirkkovaltio kärsi Euroopan hullun vuoden vallankumouksissa 1848–1849. Paavi Pius IX syrjäytettiin väliaikaisesti ja uusi, vain nelikuukautinen Rooman tasavalta julistettiin perustetuksi. Kesäkuussa 1849 Ranskan ja Itävallan joukot palauttivat paavin valtaan ja hän luopui vapaamielisistä aatteistaan ja alkoi ajaa vielä edeltäjiäänkin vanhoillisempaa politiikkaa.


title: Kirkkovaltio

text: Vuonna 1858 Ranskan keisari Napoleon III ja Sardinian pääministeri Cavour lähtivät sotaan Itävaltaa vastaan. Itävallan joukkojen vetäytyminen Kirkkovaltiosta ja häviö sodassa 1859 johti kapinaan ja Romagnan kapinalliset vaativat liittymistä Italiaan. Helmikuussa 1860 Sardinian kuningas Viktor Emanuel otti Umbrian ja Marchen voimalla. Voitettuaan paavin joukot hän liitti suuren osan Kirkkovaltion alueista Sardiniaan ja otti Italian kuninkaan arvonimen. Alueellisesti supistunut Kirkkovaltio ei enää ulottunut Adrianmereen saakka, vaan siihen kuului vain Latium, Rooman ympäristö. Kirkkovaltion turvasivat Ranskan joukot.


title: Kirkkovaltio

text: Kirkkovaltion olemassaolo päättyi 20. syyskuuta 1870. Ranskan häviö sodassa Preussia vastaan johti Italian sodanjulistukseen Kirkkovaltiolle, ja Viktor Emanuel otti haltuunsa myös Rooman tehden siitä yhdistyneen Italian pääkaupungin. Hän jätti paaville hallitsijan oikeudet, 3,25 miljoonan liiran vuosikorvauksen ja hallintaoikeuden palatseihin Roomassa. Pius IX ei koskaan hyväksynyt ehtoja virallisesti, ja vaati takaisin kaikkia valloitettuja alueita. Paavin entisestä asunnosta, "Quirinale"'sta, tuli Italian kuninkaiden palatsi (nykyisin Italian presidentinpalatsi). Paavi vetäytyi vastalauseena Vatikaaniin, jossa hän julistautui ”vangiksi” eikä suostunut poistumaan tai astumaan jalallaan Pyhän Pietarin aukiolle. Samoin menettelivät hänen seuraajansakin 1920-luvulle saakka.


title: Kirkkovaltio

text: Paavin vaatimus katolilaisten boikotista Italian vaaleissa jäi huomiotta, eikä katolinen maailma tullut paavin avuksi. 1920-luvulla paavi Pius XI luopui aluevaatimuksistaan ja allekirjoitti lateraanisopimukset (Rooman kondordaatti) 1929, joka loi Vatikaanivaltion, Pyhän istuimen maallisen alueen.


title: Mignet HM-14 Pou du Ciel

text: Mignet HM-14 Pou du Ciel ("Taivaankirppu") on ranskalainen vuonna 1934 suunniteltu itserakennettava lentokone.


title: Mignet HM-14 Pou du Ciel

text: Koneen suunnitteli sähköinsinööri Henri Mignet vuonna 1934. Koneesta tuli suosittu, sen rakennusohjekirjoja myytiin tuhansia kappaleita Euroopassa ja satoja koneita valmistettiin eri maissa. Koneen rakenne oli hyvin yksinkertainen, ja siinä ei ollut lainkaan korkeusperäsintä eikä siivekkeitä. Kone ei kuitenkaan oiennut yli 15 asteen syöksystä, mikä aiheutti useita lentäjän kuolemaan johtaneita onnettomuuksia. Kone asetettiin useissa maissa lentokieltoon ja sen suosio hupeni. Mignet kuitenkin jatkoi koneensa kehittämistä kuolemaansa vuonna 1965 asti.


title: Mignet HM-14 Pou du Ciel

text:
Suomeen hankittiin 1930-luvulla useita Taivaankirppuja, näistä rekisteröitiin OH-KAA, OH-KAB ja OH-KAH. Konetyyppi asetettiin Suomessa lentokieltoon vuonna 1939.
Keski-Suomen ilmailumuseossa on yksi kappale, OH-KAH. Suomen ilmailumuseossa on OH-FBA, joka on replika. Tampereen Vapriikin näyttelyssä vuonna 2006 oli esillä yksi Taivaankirppu.