title: Kaasukammio

text: KL Auschwitz II:ssa eli Birkenaussa kaasukammioissa yhdellä Zyklon B -kaasutuksella saatettiin tappaa 2 000 ihmistä kerrallaan. Vangit kuolivat kaasuun yleensä 15 minuutissa. Sen jälkeen ruumiit poltettiin, jota varten alueella oli neljä krematoriota. Krematorioiden ruuhkauduttua ruumiita ryhdyttiin polttamaan ulkosalla. Kammiot tyhjensi ja ruumiit käsitteli joukko vankeja, joita kutsuttiin nimellä "Sonderkommando". Säännöllisin väliajoin Sonderkommandot ja vartijavanki Kapot eliminoitiin. Nykyään kahden krematorion ja kaasukammioiden rauniot ovat nähtävissä junaraiteen päässä: SS-joukot tuhosivat ne räjäyttämällä yrittäessään peittää tuhotyön jäljet.


title: Kaasukammio

text: Zyklon B:tä käytettiin myös Bełżecissä; Majdanekissä käytettiin sen sijaan hiilimonoksidia, kunnes sinnekin lopulta rakennettiin uusia Zyklon B -kaasun käyttöön soveltuvia kammioita, koska hiilimonoksidi koettiin tehottomaksi. Treblinkan ja Sobiborin tuhoamisleirien kaasukammioissa käytettiin panssarivaunujen moottoreiden pakokaasuja ja Chełmnossa (saks. Kulmhof) tarkoitukseen rakennettuja kaasutusautoja, joissa bensiinimoottorin pakokaasu johdettiin umpinaiseen henkilötilaan.


title: Ruotsin maakunnat

text: Ruotsin maakunnat (ruots. "landskap") olivat hallinnollisia alueita Ruotsissa vuoteen 1634. Tämän jälkeen niiden seuraajiksi hallinnollisina alueina tulivat läänit ja maakuntajako jäi epäviralliseksi. Vielä nykyaikanakin monet ihmiset samastavat itsensä kotimaakuntaansa, vaikka niillä ei enää ole hallinnollista merkitystä. Maakuntajako perustui osittain jo esihistoriallisella ajalla olemassa olleisiin aluejakoihin. Keskiajalla maakunnat toimivat erillisinä hallinnollisina yksikköinä, joilla oli omat maakuntalakinsa.


title: Ruotsin maakunnat

text: Myös Suomen historialliset maakunnat ovat ennen vuotta 1809 olleet Ruotsin maakuntia. Monet Etelä-Ruotsin nykyisistä maakunnista kuuluivat aikanaan Tanskaan, eikä niillä ole Ruotsin vallan aikana ollut omia maakuntalakejaan. Ruotsin nykyisistä maakunnista muita selvästi nuorempi on Norrbottenin maakunta, jota alettiin pitää omana maakuntanaan vasta Norrbottenin läänin perustamisen jälkeen vuonna 1810. Kun Norrbotten lasketaan mukaan, niin nykyisen Ruotsin rajojen sisällä on 25 maakuntaa. Niistä viisi on aiemmin kuulunut Tanskaan ja kolme Norjaan. Lisäksi Taalainmaan maakuntaan nykyään kuuluvat Idren ja Särnan pitäjät Älvdalenin kunnassa olivat aiemmin osa Norjaa.


title: Ruotsin maakunnat

text: 1860-luvulla perustettujen maakäräjäkuntien rajat noudattavat läänien rajoja.


title: Ruotsin maakunnat

text: Ruotsin maakunnilla ei nykypäivänä ole mitään poliittis-hallinnollista merkitystä, mutta kulttuurisissa ja historiallisissa yhteyksissä niitä käytetään ahkerasti. Monet ihmiset tuntevat suurempaa yhteenkuuluvuutta kotimaakuntaansa kuin kotilääniinsä, ja ruotsalaiset ilmoittavat kotiseudukseen mieluummin maakunnan kuin läänin. Tästä on kuitenkin joitakin poikkeuksia. Pohjois-Ruotsissa puhutaan useammin Norrbottenin läänistä ja Västerbottenin läänistä kuin Lapin, Norrbottenin ja Västerbottenin maakunnista. Myös maakuntarajojen useaan osaa jakamissa Tukholmassa ja Göteborgissa maakuntaan identifioituminen on heikkoa.


title: Ruotsin maakunnat

text: On monia esimerkkejä siitä, kuinka maakunnan asukkaat käyttävät juuri maakuntaa kulttuuri-identiteettinsä vahvistamiseen. Matkailualalla maakuntia käytetään usein markkinoimistarkoituksiin. Useimmat Ruotsin urheiluseurat on jaettu maakunnan mukaan, vaikka lääniin perustuvia aluejakojakin esiintyy (Västerbotten, Norrbotten, Tukholma ja Göteborg). Ruotsin riimukivet ja muut valtion historiallisen museon esinekokoelmat on jaoteltu maakuntien mukaan. Ruotsin Radiolla P4:lla on paikallisradiot 12 maakunnassa. Uppsalan yliopistossa on 13 maakunnan osakuntaa.


title: Ruotsin maakunnat

text: Monarkki antaa Ruotsin prinsseille ja prinsessoille herttuakunniksi yhden tai useamman maakunnan. Esimerkiksi kruununprinsessa Victoria on Länsi-Götanmaan herttuatar. Näillä arvonimillä ei ole mitään käytännön merkitystä, mutta ne ovat maakuntien viimeinen virallinen tehtävä. Tämä perinne on lähtöisin Vaasojen ajalta, jolloin Ruotsin maakunnille annettiin vaakunat ja ne nimettiin jo herttuakunniksi tai kreivikunniksi. Tämä jako oli voimassa vuoteen 1884 asti, jolloin kaikki Ruotsin maakunnat saivat luvan käyttää herttuankruunua vaakunakilvissään.


title: Ruotsin maakunnat

text: Maakuntien rajat periytyvät vuodesta 1634 ja ne ovat periaatteessa muuttumattomia. Joitakin muutoksia maakuntarajoihin on kuitenkin tehty etenkin 1800-luvulla. Norrbottenia alueen asukkaat ovat pitäneet omana maakuntana sen jälkeen kun Västerbottenin läänin pohjoisosa erotettiin Norrbottenin lääniksi vuonna 1810. Vuonna 1995 valtakunnanheraldikko suunnitteli Norrbottenille oman maakuntavaakunan, mikä katsotaan epäsuoraksi tunnustukseksi asemasta maakuntana. Ennen maakuntavaakunan suunnittelua Norrbottenia pidettiin virallisesti Västerbottenin maakunnan osana, koska maakuntajako oli jäänyt pois käytöstä ennen Västerbottenin jakamista Västerbottenin ja Norrbottenin lääneihin.


title: Ruotsin maakunnat

text: Ruotsin historialliset pääalueet sen nykyisten rajojen sisällä ovat Etelä-Ruotsissa sijaitseva Götanmaa, Keski-Ruotsissa sijaitseva Sveanmaa ja Pohjois-Ruotsin kattavaa Norlanti. Värmlanti kuului aiemmin Götanmaahan, mutta vuodesta 1815 se on luettu Sveanmaahan.


title: Ruotsin maakunnat

text: Ennen vuotta 1809 Norlantiin saatettiin lukea myös nykyiseen Suomeen kuuluva Pohjanmaa ja nykyinen Suomen Lappi, joskaan määrittely ei välttämättä ollut yksiselitteinen, koska Ruotsin historialliset pääalueet menettivät hallinnollisen asemansa jo satoja vuosia aiemmin. Neljäs pääalue Suomen vielä ollessa osa Ruotsia ennen vuotta 1809 oli Suomi tai aiemmin, ennen 1400-lukua Itämaa eli "Österland", kun 1400-luvulta lähtien nimi "Finland" (Suomi), joka oli siihen saakka tarkoittanut vain Varsinais-Suomea, laajeni merkitykseltään ja syrjäytti aiemman nimityksen "Itämaa".. Myös Ruotsin nykyisten rajojen sisällä pääalueiden rajat ovat aikojen kuluessa paikoin hieman muuttuneet.


title: Ruotsin maakunnat

text: Ruotsin nykyisten rajojen sisällä nämä pääalueet jakautuvat edelleen maakuntiin seuraavasti. Luettelossa ilmoitetut suomenkieliset muodot ovat monissa tapauksissa jääneet pois käytöstä, ja useimmista maakunnista käytetään nykyään niiden ruotsinkielisiä nimiä. Luettelossa ovat myös maakuntien latinankieliset nimet.


title: Ruotsin maakunnat

text: Sanallisia kuvauksia maakuntien rajoista on ainakin eräissä Statistiska centralbyrånin vanhoissa julkaisuissa, joista tuorein kuvaa vuoden 1996 kunta- ja läänijaon mukaista tilannetta.


title: Ruotsin maakunnat

text: Vain Gotlannin tapauksessa maakunta ja lääni vastaavat toisiaan täydellisesti. Joissakin tapauksissa maakunta ja lääni saattavat suunnilleen vastata toisiaan, mutta eivät kuitenkaan aivan täydellisesti (esimerkiksi Taalainmaa). Joku maakunta voi kuulua useampaan lääniin (esimerkiksi Södermanland) ja lääniin voi vastaavasti kuulua kokonaan tai osittain useita maakuntia (esimerkiksi Gävleborgin lääniin kuuluvat Gästrikland ja Hälsingland).


title: Ruotsin maakunnat

text: Maakuntien rajat eivät lääninrajojen lisäksi noudata kaikkialla nykyisten kuntienkaan rajoja. Monet kunnat kuuluvat vain yhteen maakuntaan, mutta eräät kunnat kuuluvat osittain kahteenkin maakuntaan. Esimerkiksi Båstadin kunta kuuluu pääosin Skånen maakuntaan, mutta pieniltä osin myös Hallandin maakuntaan.


title: Ruotsin maakunnat

text: Kaikissa tapauksissa maakuntarajat eivät noudata edes ennen 1950- ja 1970-lukujen suuria kuntauudistuksia Ruotsissa voimassa ollutta kuntajakoa. Esimerkiksi Hörneforsin entinen kunta ja nykyinen seurakunta kuuluu osin Västerbottenin ja osin Ångermanlandin maakuntaan.


title: Ruotsin maakunnat

text: Seuraavassa taulukossa on esitetty edellä mainitut maakunnat, Ruotsin historialliset pääalueet, näiden väkiluvut, maapinta-alat ja väestötiheydet. Maakuntien pinta-alatiedot ovat vuodelta 1982. Tilastotietojen lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB).


title: Ruotsin maakunnat

text: Väkiluvultaan suurimmat maakunnat ovat Uplanti, Länsi-Götanmaa, Skåne ja Södermanland, joissa on kaikissa yli miljoona asukasta. Niiden osuus Ruotsin väestöstä on hieman yli puolet. Väestöltään pienimmät maakunnat ovat Härjedalen, Öölanti, Dalsland ja Gotlanti.


title: Ruotsin maakunnat

text: Pinta-alaltaan suurin maakunta on Lappi, joka kattaa yli neljänneksen Ruotsin pinta-alasta. Pinta-alaltaan pienimmät maakunnat ovat etelässä sijaitsevat Öölanti, Blekinge ja Gotlanti.


title: Ruotsin maakunnat

text: Lappi on myös Ruotsin harvaanasutuin maakunta. Lähes yhtä harvaanasuttu on Härjedalen ja Jämtland on kolmanneksi harvaanasutuin. Tiheimmin asutut maakunnat ovat Södermanland, Uplanti ja Skåne. Södermanlandin ja Uplannin korkea väestötiheys johtuu etenkin Tukholman alueesta.


title: Ruotsin maakunnat

text: Småland on Götanmaan maakunnista selvästi suurin, sillä se koostuu 12 pienoismaakunnasta. Sveanmaalla Tukholman lähistössä asuu eniten väestöä, ja pääalueen länsiosa on harvaanasutumpaa. Suuren kokonsa ja alhaisen väestötiheytensä puolesta Taalainmaa muistuttaa enemmän Norlantia kuin muuta Sveanmaata. Norlannin eteläisin maakunta Gästrikland on Gävlen vuoksi tiheämmin asuttu kuin Ruotsi keskimäärin ja Medelpadissa Sundsvall nostaa väestötiheyttä. Muutoin Norlannin maakunnat ovat melko harvaan asuttuja. Lapin osuus Norlannin pinta-alasta on melkein puolet, mutta väestöstä alle kymmenesosa.


title: Ruotsin maakunnat

text: Seuraavassa taulukossa on vielä esitetty koko Ruotsin ja sen historiallisten pääalueiden väkiluvut, maapinta-alat ja väestötiheydet:


title: Ruotsin maakunnat

text: Götanmaa on asukasluvultaan selvästi suurin ja siellä asuu lähes puolet Ruotsin väestöstä. Sveanmaalla on vähemmän asukkaita, mutta pinta-alaltaan Sveanmaa ja Götanmaa ovat melko samansuuruiset. Myös keskimääräisessä väestötiheydessä ei ole suurta eroa. Norlannissa asuu vain 12 % Ruotsin väestöstä, mutta se kattaa 59 % Ruotsin pinta-alasta, joten väestötiheys jää paljon alhaisemmaksi kuin eteläisemmissä Götanmaalla ja Sveanmaalla.


title: Ruotsin maakunnat

text: Ennen Haminan rauhaa vuonna 1809 Ruotsin neljäs historiallinen pääalue oli Suomi, tai 1400-luvulle asti Itämaa (ruots. "Österland" tai "Österlanden"), joka kattoi keskeisimmän osan nykyisestä Suomesta. Se ei kuitenkaan käsittänyt koko nykyistä Suomea, koska Pohjanmaa ja nykyinen Suomen Lappi olivat historiallisesti pikemminkin osa Norlantia. Tosin määrittely tässä suhteessa ei enää 1800-luvulla ollut kovin yksiselitteinen, kun Norlanti ja muut Ruotsin pääalueet olivat menettäneet hallinnollisen asemansa jo paljon aiemmin. Lisäksi Ruotsiin kuului vuosina 1617–1722 Suomen suunnalla myös Inkerinmaa.


title: Ruotsin maakunnat

text: Itämaa (), 1400-luvulta alkaen Suomi ():


title: Ruotsin maakunnat

text: Norlanti ():


title: Helmikuun vallankumous

text: Helmikuun vallankumous oli maaliskuussa 1917 Venäjällä tapahtunut vallankumous, jonka seurauksena keisarinvalta kukistui. Nikolai II luopui kruunusta veljensä Mikael Aleksandrovitš Romanovin hyväksi, joka luovutti vallan edelleen väliaikaiselle hallitukselle. Vallankumouksen tärkeimmät syyt olivat Venäjän huono menestys ensimmäisessä maailmansodassa sekä Nikolai II:n henkilökohtainen epäsuosio hallitsijana. Vallankumouksen tapahtumat sijoittuivat lähinnä valtakunnan pääkaupunkiin Pietariin, pääasiassa ajalle 8.–16. maaliskuuta (juliaanisen kalenterin mukaan 23. helmikuuta – 3. maaliskuuta) 1917. Helmikuun vallankumous nähdään osana laajempaa Venäjän vallankumousta, joka jatkui myöhemmin samana vuonna lokakuun vallankumouksessa.


title: Helmikuun vallankumous

text: Helmikuun vallankumous vaikutti olennaisesti Suomen suuriruhtinaskunnan kehitykseen käynnistämällä sen prosessin, joka saman vuoden joulukuussa johti Suomen itsenäistymiseen. Ennen helmikuun vallankumousta Suomessa vallitsi toiseksi sortokaudeksi kutsuttu ajanjakso.


title: Helmikuun vallankumous

text: Koska vallankumous alkoi Venäjällä tuolloin käytössä olleen juliaanisen kalenterin mukaan helmikuussa, se nimettiin helmikuun vallankumoukseksi. Gregoriaanisen kalenterin mukaan tapahtumat ajoittuvat kokonaan maaliskuuhun. Tämän vuoksi Venäjän ulkopuolella on joskus käytetty myös nimeä "maaliskuun vallankumous".


title: Helmikuun vallankumous

text: Helmikuun vallankumoukseen oli monia syitä. Vanhempaa perua olivat tsaarin harjoittama itsevaltainen politiikka, ja maanomistuksen epätasaisuus maaseudulla. Venäjän tsaarit uudistivat maata hyvin hitaasti. Vuoden 1905 vallankumouksen ansiosta maahan oli perustettu kansanedustuslaitos valtakunnanduuma, mutta tsaari hajotti duuman aina halutessaan. Lisäksi muuttamalla vaalilakeja vuonna 1907 duumasta tehtiin heikommin koko kansaa edustava eikä Nikolai II suostunut nimittämään duumalle vastuullista hallitusta.


title: Helmikuun vallankumous

text: Vallankumouksen laukaiseva tekijä oli hallituksen huono toiminta vuonna 1914 syttyneessä ensimmäisessä maailmansodassa, jossa Venäjä soti ympärysvaltojen puolella keskusvaltoja vastaan. Sodan aikana kävi selväksi, että Venäjä ei ollut enää samanlainen sotilasmahti kuin aiemmin. Maan sotaonni kääntyi selkeästi vuoden 1915 aikana, jolloin sen päävihollinen Saksa valloitti käytännössä koko Puolan ja rintama työntyi Baltiaan saakka. Sota sai myös Venäjän talouden romahtamaan. Inflaatio kurjisti nimenomaan kaupunkiväestön elinoloja, kun taas omavaraisella maaseudulla hyödyttiin tilanteesta.


title: Helmikuun vallankumous

text:
Syyskuussa 1915 Nikolai II nimitti itsensä armeijan ylipäälliköksi, vaikka lähes kaikki valtiojohdossa pitivät sitä hyvin huonona ideana ja kaikki ministerit kahta lukuun ottamatta vetosivat tsaariin, jotta tämä luopuisi ajatuksesta. Nikolai II ei ymmärtänyt sotilasstrategisista kysymyksistä juuri mitään, jokainen sotilaallinen vastoinkäyminen heijastui tästä alkaen suoraan hänen henkilökohtaiseen suosioonsa ja lisäksi hän joutui laiminlyömään Venäjän sisäiset asiat keskittyessään sodan johtamiseen. Nikolain oleskellessa enimmäkseen stavkassa eli armeijan päämajassa Mogiljovissa valta Pietarissa siirtyi yhä enemmän itsevaltiutta puolustaneelle keisarinna Aleksandra Fjodorovnalle, jota tuki keisariperheen lähipiiriin mystisillä parantajankyvyillään kohonnut, poliittisena juonittelijana ja irstailijana tunnettu munkki Grigori Rasputin. Keisarinna nimitti ja erotti ministereitä Rasputinin neuvojen mukaan. Lisäksi Venäjällä levisi sodan aikana hysteerinen pelko, että maan hallituksessa, armeijan johdossa tai hovissa olisi ollut saksalaismielisiä pettureita. Keisarinnan saksalainen syntyperä ei auttanut asiaa.
Maailmansodan syttymisen ja helmikuun vallankumouksen välisenä kahden ja puolen vuoden aikana Venäjällä ehti olla neljä pääministeriä, joista kaikkia pidettiin täysin kyvyttöminä. Duuman oppositiossa olleet liberaalit ja maltilliset konservatiivit muodostivat vuonna 1915 edistyksellisenä blokkina tunnetun liittouman, joka vaati parlamentaarista luottamusta nauttivan hallituksen nimittämistä. Edistyksellisen blokin johtoon kohosi perustuslaillisdemokraattien eli kadettipuolueen johtaja Pavel Miljukov. Kun enemmistö vuonna 1912 valitun neljännen valtakunnanduuman edustajista oli liittynyt oppositioon ja julkaissut ehdotuksen uudistusohjelmaksi, Nikolai II keskeytti syyskuussa 1915 duuman istuntokauden. Tsaari näytti pyrkivän kompromissiin nimittäessään syksyllä 1916 editykselliseen blokkiin kuuluneen duuman varapuhemiehen Aleksandr Protopopovin sisäministeriksi, mutta jatkaessaan vanhan hallinnon politiikkaa Protopopov menetti välittömästi opposition myötätunnon. Kun duuma kokoontui 14. (1.) marraskuuta 1916 uudelle istuntokaudelle, oppositio hyökkäsi silloista Boris Stürmerin hallitusta vastaan kovemmin kuin koskaan. Miljukov piti duumassa kuuluisan puheen, jossa hän luetteli hallituksen ja sodanjohdon epäonnistumisia kysyen jokaisen kohdalla: ”"Onko tämä typeryyttä vai maanpetosta?"” Miljoonia kopioita puheesta levitettiin ympäri maata ja se vahvisti epäluottamusta tsaarin hallintoon.


title: Helmikuun vallankumous

text: Nikolai II erotti marraskuussa 1916 maanpetturiksi leimatun pääministeri Stürmerin ja joulukuussa joukko vanhoillisia monarkian tukijoita salamurhasi vihatun Rasputinin, mutta mikään ei enää palauttanut tsaarin tai hänen hallituksensa uskottavuutta. Lopulta kaikki oppositiopuolueet äärivasemmalta äärioikealle yhdistyivät vastustamaan Nikolai II:n valtaa. Vuoden 1916 lopulla jopa pääesikunnan kenraalit alkoivat pohtia mahdollisuutta pakottaa epäsuosittu tsaari luopumaan kruunusta jonkun lähisukulaisensa hyväksi. Venäjän liittolaisillakaan ei ollut enää luottamusta maan johdon kykyihin.


title: Helmikuun vallankumous

text: Normaalia kylmempänä talvena 1916–1917 Pietaria vaivasi pula lämmityspolttoaineesta ja elintarvikkeista. Viljan hinnan romahtamisen ja muiden hyödykkeiden hintojen nousun vuoksi Venäjän talonpojat eivät olleet halukkaita myymään viljaansa kaupunkeihin, joten Pietariin ei saatu tarpeeksi leipää. Hallitus ilmoitti 4. maaliskuuta (19. helmikuuta) ottavansa säännöstelyn käyttöön kymmenen päivän kuluttua, mikä johti Pietarissa paniikinomaiseen elintarvikkeiden hamstraukseen, kätkemiseen ja varasteluun. Varsinaista nälänhätää ei vielä vallinnut, mutta sitä pelättiin. Pietarissa oli myös suuri hallituksenvastainen lakko vuoden 1905 verisunnuntain muistopäivänä 22. (9.) tammikuuta ja sen jälkeen tiheään tahtiin toistuneita poliittisia lakkoja. Lisää mielenosoituksia odotettiin, kun duuma kokoontui uudelle istuntokaudelle 27. (14.) helmikuuta.


title: Helmikuun vallankumous

text: Vallankumoukseen johtanut tapahtumaketju sai alkunsa Pietarin Putilovin tehtaalla käynnistyneestä lakosta. Kun tehtaanjohto vastasi lakkoon 7. maaliskuuta (22. helmikuuta) työsululla, työläiset siirtyivät kaduille ja ryhtyivät levittämään lakkoa muihin tehtaisiin. Lakkoliike levisi alkuun varsinkin Pietarin pohjoisella ”Viipurin puolella” ja ensimmäisten joukossa mukaan liittyivät Parviaisen tehtaat. Seuraava päivä sattui olemaan kansainvälinen naistenpäivä, jolloin tuhannet Pietarin tekstiilitehtaiden naistyöntekijät marssivat kaduille vaatimaan hallituksen vaihtamista, sodan lopettamista ja leipää. Lakot ja mielenosoitukset kiihtyivät ja 9.–10. maaliskuuta (24.–25. helmikuuta) Pietarissa puhkesi spontaani paikallinen yleislakko, johon liittyi noin puolet pääkaupungin työvoimasta. Lakossa oli noin 305 000 työläistä ja 421 tehdasta. Mielenosoitukset siirtyivät kaupungin keskustaan, muun muassa Znamenskaja-aukiolle. Jopa 100 000 työläistä marssi pitkin Pietarin katuja laulaen Marseljeesia ja Varšavjankaa.


title: Helmikuun vallankumous

text: Myöhemmän neuvostoliittolaisen historiankirjoituksen mukaan ”Viipurin puolen” lakkoliikettä olisi johtanut bolševikkipuolue, jonka Pietarin-edustajana oli tuolloin Aleksandr Šljapnikov. Nykykäsityksen mukaan osaa liikehdinnästä organisoivat yhteisvoimin bolševikkien, "mežraiontsy"-ryhmän sekä menševikkien ja sosialistivallankumouksellisten vasemmistosiipien kannattajat, mutta nämä ammattivallankumoukselliset eivät aloittaneet liikehdintää vaan lähinnä liittyivät siihen mukaan.


title: Helmikuun vallankumous

text:
Lakkoliikkeen puhjetessa pääkaupungin järjestyksestä vastasivat sisäministeri Protopopov, Pietarin sotilaspiirin komentaja, kenraalimajuri Sergei Habalov, Pietarin varuskunnan komendantti, kenraalimajuri Aleksandr Balk, ja sotaministeri, jalkaväenkenraali Mihail Beljajev, jotka olivat kaikki aloitekyvyttömiä ja päässeet asemiinsa lähinnä keisariparin ja Rasputinin suosikkeina. Ensimmäisenä toimenpiteenä poliisi suoritti vallankumouksellisina tunnettujen henkilöiden joukkopidätyksiä. Kasakkajoukkojen kieltäydyttyä hajottamasta mielenosoituksia Habalov määräsi reservissä olleet henkikaartin rykmentit turvaamaan pääkaupungin strategisia kohteita. Kuultuaan Pietarin levottomuuksista Mogiljoviin kolme päivää aiemmin palannut Nikolai II määräsi illalla 10. maaliskuuta Habalovin tukahduttamaan mielenosoitukset armeijan avulla. Sotilaat avasivat tulen väkijoukkoja vastaan 11. maaliskuuta (26. helmikuuta), paikoin konekivääreillä, jolloin ainakin 50 ihmistä kuoli. Jopa eliittijoukkoina pidetyt keisarillisen henkikaartin joukot epäröivät käskyjen toteuttamista. Pietarin varuskuntien sotilaat olivat enimmäkseen maaseudun talonpoikaistaustaisia reserviläisiä ja äskettäin värvättyjä alokkaita, jotka samaistuivat enemmän mielenosoittajiin kuin armeijaan. Sata miestä Henkikaartin Paavalin rykmentin neljännestä komppaniasta ryhtyikin tulittamaan poliiseja estääkseen siviilien verilöylyn, jolloin komppania jouduttiin riisumaan aseista.
Seuraavana päivänä eli 12. maaliskuuta (27. helmikuuta) 24 000 miestä käsittänyt Henkikaartin Volynian rykmentti siirtyi yllättäen mielenosoittajien puolelle. Esimerkin innoittamina myös Preobraženskin rykmentti ja Liettuan rykmentti vaihtoivat puolta. Iltaan mennessä kapinaan oli liittynyt 67 000 sotilasta ja seuraavana päivänä jo 127 000. Lisäksi useimmat kapinasta pidättäytyneet yksiköt julistautuivat ”puolueettomiksi”, joten esivallalle uskollisina pysyi vain parituhatta miestä pääosin Izmailovon rykmentistä. Monet aluksi uskollisina pysyneistä joukoista luopuivat taistelusta havaittuaan nopeasti komentajiensa epävarmuuden ja epäpätevyyden. Kapinaan nousseet sotilaat taas tajusivat, että välttääkseen rangaistuksen heidän olisi vietävä vallankumous loppuun saakka. Kapinalliset sotilaat ottivat haltuunsa asevarikkoja, polttivat salaisen poliisin Ohranan päämajan ja vapauttivat Pietarin vankiloista satoja poliittisia vankeja. Muun muassa Krestyn vankilan, Špalernajan tutkintavankilan ja niin sanotun liettualaisen vankilan vangit vapautettiin. Muutaman päivän sisällä kapinointi levisi myös Moskovan varuskuntaan ja Venäjän Itämeren-laivaston tukikohtiin. Kronstadtin laivastotukikohdassa surmattiin 14. (1.) maaliskuuta lukuisia upseereita, muun muassa tukikohdan komentaja, amiraali Robert Wirén.


title: Helmikuun vallankumous

text: Nikolai Golitsynin johtama hallitus päätti 11. maaliskuuta hajottaa duuman ja Nikolai II antoi tarvittavan keisarillisen määräyksen. Reilut 50 duuman 420:stä edustajasta, kaikki edistyksellisen blokin jäseniä, kokoontui 12. maaliskuuta omin päin Taurian palatsissa ja päätti perustaa omasta keskuudestaan järjestyksen palauttamiseen tarkoitetun duuman väliaikaisen komitean, jonka puheenjohtajaksi valittiin duuman puhemies Mihail Rodzjanko. Samana päivänä joukko vasemmistopuolueiden edustajia perusti samassa rakennuksessa Pietarin työläisten ja sotilaiden neuvoston, jonka esikuvana oli vuoden 1905 Pietarin neuvosto. Sen puheenjohtajaksi valittiin menševikki Nikolai Tšheidze.


title: Helmikuun vallankumous

text: Rodzjanko sähkötti illalla 11. ja aamulla 12. maaliskuuta tsaarille Mogiljoviin, että tällä olisi viimeinen tilaisuus estää vallankumous nimittämällä välittömästi uusi, kansan luottamusta nauttiva hallitus. Nikolai II ei edes vastannut sähkeisiin, koska piti varoituksia ”sen lihavan Rodzjankon typeryyksinä”. Golitsynin hallituksen ministerit jättivät 12. maaliskuuta sähkeitse eronpyyntönsä, joita tsaari ei hyväksynyt. Kapinalliset alkoivat kuitenkin pian pidättää ministereitä. Duuman väliaikainen komitea valtuutti pidätykset ja alkoi itse toimia Pietarissa väliaikaisena hallituksena, koska muutakaan uskottavaa hallitusvaltaa ei ollut. Vallankumous ei juuri näkynyt Pietarin ulkopuolella, mutta Moskovassa oli 13. maaliskuuta (28. helmikuuta) lakkoja ja mielenosoituksia ja sinne perustettiin seuraavana päivänä oma työläisneuvosto. Muutamassa muussa suurkaupungissa oli seuraavina päivinä rauhanomaisia väenkokouksia. Kiovassa ukrainalaisnationalistit perustivat Ukrainan keskusradan.


title: Helmikuun vallankumous

text: Duuman väliaikainen komitea antoi 13. maaliskuuta ”Rodzjankon käskynä” tunnetun määräyksen sotilaille palata järjestyksessä kasarmeihinsa. Vastareaktiona tähän kapinalliset sotilaat painostivat Pietarin neuvoston toimeenpanevan komitean antamaan 14. (1.) maaliskuuta sittemmin pysyväksi muodostuneen niin sanotun määräyksen nro 1, jonka nojalla rivisotilaiden vaaleilla valitsemat sotilasneuvostot tulivat osaksi armeijan virallista komentoketjua.


title: Helmikuun vallankumous

text:
Kenraali Habalovin ilmoitettua suurimman osan Pietarista olevan kapinallisten sotilaiden ja työläisten hallussa Nikolai II määräsi 12. maaliskuuta kenraali Nikolai Ivanovin komentamaan rintamalta erotettavaa erikoisjoukkoa, joka rauhoittaisi Pietarin. Nikolai II lähti itse Mogiljovin päämajastaan hovijunalla kohti Pietarin liepeillä sijainnutta palatsiaan Tsarskoje Seloa, mutta kiertotien valitseminen ja rautatietyöläisten lakkoilu hidastivat junaa. Se pysähtyi lopulta 14. maaliskuuta Pihkovaan, mihin tsaari jäi kenraali Nikolai Ruzskin komentaman luoteisrintaman esikunnan vieraaksi. Duuman väliaikaisen komitean liikennekomissaari Aleksandr Bublikov oli ilmeisesti määrännyt rautatieläiset hidastamaan tsaarin junaa. Pietarissa Habalovin komentamat viimeiset tsaarille uskolliset joukot olivat linnoittautuneet Amiraliteettiin, mutta joutuivat antautumaan 13. maaliskuuta, jolloin koko kaupunki oli kapinallisten hallussa. Pääesikunnan päällikkö, kenraali Mihail Aleksejev määräsi kenraali Ivanovin pysähtymään Tsarskoje Seloon ja ryhtyi kenraali Ruzskin kanssa painostamaan Nikolai II:a nimittämään duumalle vastuullisen parlamentaarisen hallituksen yleisen luottamuksen palauttamiseksi. Nikolai II taipui, määräsi illalla 14. maaliskuuta Ivanovin luopumaan etenemisestä Pietariin ja valmistautui nimittämään duuman puhemiehen Rodzjankon pääministeriksi. Rodzjanko kuitenkin sähkötti seuraavana yönä Pihkovaan, että pääkaupungissa ei enää tyydyttäisi vähempään kuin Nikolai II:n eroon.
Pelastaakseen monarkian Aleksejev, Ruzski ja Rodzjanko päättivät vaatia Nikolaita luopumaan kruunusta 12-vuotiaan poikansa Aleksein hyväksi, jolloin sijaishallitsijaksi voitaisiin nimittää Nikolain nuorempi veli, suuriruhtinas Mikael Aleksandrovitš. Kun Aleksejev osoitti hankkimillaan sähkeillä kaikkien rintamakomentajien tukevan vaatimusta, Nikolai II päätti vastentahtoisesti suostua maansa edun nimissä ja allekirjoitti manifestin kruunusta luopumisestaan iltapäivällä 15. (2.) maaliskuuta Pihkovassa. Samana päivänä Pihkovaan saapuivat myös kansanedustajat Aleksandr Gutškov ja Vasili Šulgin, jotka duuman väliaikainen komitea oli lähettänyt vaatimaan Nikolain kruunustaluopumista, mutta päätös oli tehty jo ennen heidän saapumistaan. Koska kruununprinssi Aleksei sairasti parantumatonta hemofiliaa eli verenvuototautia, Nikolai ei halunnut jättää poikaansa ilman vanhempiaan, mitä alkuperäinen suunnitelma olisi edellyttänyt. Hän päätti siksi luopua kruunusta myös Aleksein nimissä ja luovuttaa sen suoraan veljelleen Mikaelille. Kruunustaluopumismanifestin varmensi läsnä ollut hoviministeri Woldemar Freedericksz. Venäjän vuoden 1797 kruununperimyslain mukaan hallitsija tosin saattoi luovuttaa kruunun vain ensisijaiselle kruununperilliselleen, mutta tähän muotoseikkaan ei vallankumouksen keskellä halunnut kukaan takertua. Keisarinna Aleksandra sai kuulla tapahtuneesta vasta jälkeenpäin. Kruunustaluopumisensa yhteydessä Nikolai II luovutti ylipäällikkyyden takaisin serkulleen, suuriruhtinas Nikolai Nikolajevitšille.


title: Helmikuun vallankumous

text: Suuriruhtinas Mikael oleskeli Pietarissa ruhtinas Putjatinin talossa, kun tieto Nikolai II:n kruunustaluopumisesta saapui. Duuman väliaikaisen komitean johtajat saapuivat 16. (3.) maaliskuuta sinne esittämään Mikaelille näkemyksensä vallankumouksellisesta tilanteesta. Puheenjohtaja Rodzjanko ja sosialistivallankumouksellisten kansanedustaja Aleksandr Kerenski suosittelivat Mikaelia kieltäytymään kruunusta, sillä kansa ei välttämättä hyväksyisi häntä hallitsijaksi ja vallankumous voisi tällöin muuttua entistä verisemmäksi. Kadettipuoleen johtaja Miljukov ja oktobristien johtaja Gutškov toivoivat monarkian säilyttämistä. Neuvonpidon päätteeksi Mikael ilmoitti luopuvansa hänelle tarjotusta kruunusta ja ottavansa sen vastaan vain, mikäli mahdollinen tuleva perustuslakia säätävä kansalliskokous niin tahtoisi. Paikalle kutsutut juristit Vladimir Nabokov ja Boris Nolde laativat asiakirjan, jolla Mikael luovutti ylimmän vallan uudelle väliaikaiselle hallitukselle. Tämäkään menettely ei luonnollisesti perustunut mihinkään lakiin. Kuultuaan veljensä päätöksestä Mogiljoviin samana päivänä palannut Nikolai yritti luopua uudelleen kruunusta poikansa hyväksi, mutta tätä ei enää huomioitu. Nikolai II:n ja Mikaelin kruunustaluopumisjulistukset julkaistiin samanaikaisesti seuraavana aamuna.


title: Helmikuun vallankumous

text: Duuman väliaikainen komitea asetti väliaikaisen hallituksen 15. (2.) maaliskuuta. Hallituksen ohjelma oli syntynyt duuman komitean ja Pietarin neuvoston toimeenpanevan komitean välisissä neuvotteluissa edellisenä yönä. Oppositiojohtaja Miljukov pääsi sanelemaan väliaikaisen hallituksen yksitoista henkilöä käsittäneen ministerilistan. Pääministeriksi tuli Zemgorin puheenjohtaja, ruhtinas Georgi Lvov, mutta hallituksen vahvat miehet olivat Miljukov itse ulkoministerinä ja Gutškov sotaministerinä. Kerenski sai ainoana sosialistivallankumouksellisten edustajana oikeusministerin salkun. Hän kuului ainoana hallituksen jäsenenä myös Pietarin neuvoston johtoon ja hyötyi tästä kaksoisroolista. Duuman väliaikaisen komitean puheenjohtajalle Rodzjankolle ei Miljukovin tahdosta annettu mitään asemaa uudessa hallinnossa.


title: Helmikuun vallankumous

text: Nikolai II tunnusti kruunustaluopumisensa yhteydessä 15. maaliskuuta uuden hallituksen ja nimesi ruhtinas Lvovin ministerineuvoston puheenjohtajaksi eli pääministeriksi. Tämä nimitys menetti merkityksensä, kun suuriruhtinas Mikael seuraavana päivänä luovutti myös keisarin vallan väliaikaiselle hallitukselle. Miljukovin ehdotuksesta epäedustavien vaalilakien avulla valittua vanhaa duumaa ei enää kutsuttu uudelleen koolle. Kun myös parlamentin ylähuoneena toiminut valtakunnanneuvosto ja ministerineuvosto saman tien lakkautettiin, väliaikainen hallitus otti itselleen sekä keisarin, hallituksen että parlamentin valtaoikeudet. Perustuslakia säätävä kansalliskokous luvattiin kutsua koolle mahdollisimman pian.


title: Helmikuun vallankumous

text: Ensitöikseen väliaikainen hallitus lakkautti vihatun Ohranan sekä santarmilaitoksen 17. maaliskuuta ja erotti kaikki maakuntien kuvernöörit 18. (5.) maaliskuuta. Järjestystä turvaamaan määrättiin perustettavaksi kansalaismiliisejä. Pietarin neuvosto puolestaan määräsi 18. maaliskuuta lakkautettaviksi kaikki ”mustasotnialaiset” eli taantumukselliset sanomalehdet. Se määräsi 16. maaliskuuta myös vangittaviksi kaikki Romanovin suvun jäsenet, mukaan lukien ylipäälliköksi edellisenä päivänä nimetyn Nikolai Nikolajevitšin. Väliaikainen hallitus tiedusteli aluksi Nikolai II:lle turvapaikkaa Englannista, mutta päätti yleisen mielipiteen paineessa määrätä 20. (7.) maaliskuuta syrjäytetyn tsaarin perheineen kotiarestiin. Nikolai II lähti stavkasta viimeisen kerran 21. (8.) maaliskuuta ja saapui seuraavana aamuna Tsarskoje Selon palatsiin, jossa hän joutui Pietarin sotilaspiirin uuden komentajan, kenraali Lavr Kornilovin lähettämien sotilaiden tiukkaan vartiointiin.


title: Helmikuun vallankumous

text: Väliaikainen hallitus antoi tsaarinvallan vastustajille yleisen armahduksen, jonka seurauksena sosiaalidemokraattien johtajat saattoivat palata maanpaosta Venäjälle. Sveitsissä asunut bolševikkien johtaja Vladimir Lenin palasi Pietariin 16. (3.) huhtikuuta ja tunnetuimmat menševikkien johtajat hieman myöhemmin.


title: Helmikuun vallankumous

text: Helmikuun vallankumouksen yhteydessä vangittiin noin 4 000 ja surmattiin ainakin 169 vanhan hallinnon edustajaa. Suurin osa surmatuista oli matruusien Kronstadtissa ja Helsingissä surmaamia merivoimien upseereita. Väliaikainen hallitus ei määrännyt ketään teloitettavaksi ja päätti keskittää vangitut vanhan hallinnon edustajat Pietari-Paavalin linnoitukseen. Vallankumouksen yhteenotoissa sai surmansa mahdollisesti yli 300 ihmistä, joista 184 haudattiin juhlallisesti Pietarin Mars-kentälle 5. huhtikuuta (23. maaliskuuta) 1917.


title: Helmikuun vallankumous

text: Väliaikaisen hallituksen valta ei muodollisesti koskaan perustunut muuhun kuin suuriruhtinas Mikaelin kruunustaluopumisilmoitukseen. Duuman hajottamisen vuoksi hallituksella ei ollut parlamentin tukea eikä minkäänlaista mandaattia kansalta. Varsinaisen parlamentin puuttuessa Pietarin työläisneuvosto omaksui epävirallisen parlamentin roolin ja hallituksen oli pakko kuunnella sitä. Lisäksi väliaikainen hallitus oli kannatuspohjaltaan heikko ja jatkoi tsaarin epäsuosittua ulko- ja sotapolitiikkaa eli sotaa keskusvaltoja vastaan. Hallituksen jäsenet pelkäsivät tulevia perustuslakia säätävän kansalliskokouksen vaaleja, joita sen vuoksi siirrettiin ja hallituksen vallan oikeutus ja suosio murenivat. Kun bolševikit lupasivat leipää, rauhaa ja maata kansalle, he saavuttivat viimein kannatuksen väliaikaisen hallituksen syrjäyttämiseksi lokakuun vallankumouksessa.


title: Helmikuun vallankumous

text: Suomen venäläisen hallinnon ja Suomeen sijoitettujen sotajoukkojen ylin johto sai tietää Pietarin tapahtumista 13. maaliskuuta, mutta onnistui tilapäisesti estämään tiedon leviämisen. Helsingissä olleet Venäjän Itämeren-laivaston tukikohdat julistettiin piiritystilaan. Päämaja määräsi lähettämään Viipurista linnoitustykistöpataljoonan kukistamaan Pietarin vallankumousta kenraali Ivanovin komennuskunnan mukana, mutta käsky peruttiin jo seuraavana yönä.


title: Helmikuun vallankumous

text: Suomalaiset kalterijääkärit eli kiinni jääneet jääkäriliikkeen tukijat pääsivät vapaiksi, kun vallankumouksellinen väkijoukko vapautti Pietarissa kaikki Špalernajan tutkintavankilan vangit. Suomalaisten separatistien vapauttaminen ei ollut Venäjän väliaikaisen hallituksen tarkoitus, mutta uuden vangitsemismääräyksen antamiseen mennessä asianomaiset olivat jo ehtineet livahtaa Suomeen ja painua maan alle.


title: Helmikuun vallankumous

text: Suomen venäläinen ministerivaltiosihteeri Vladimir Markov vangittiin Pietarissa 13. maaliskuuta. Duuman väliaikainen komitea nimitti 15. maaliskuuta hänen tilalleen ”Suomen asiain komissaariksi” kadettipuolueen poliitikon Fjodor Roditševin ja hänen apulaisekseen Suomea tunteneen Dmitri Protopopovin. Pietarin suomalaisten toiveesta Protopopov määräsi Itämeren-laivaston komentajan vara-amiraali Adrian Nepeninin pidättämään Helsingissä Suomen kenraalikuvernööri F. A. Seynin ja Senaatin talousosaston varapuheenjohtaja Mihail Borovitinovin. Duuman komitean toistettua käskyn Nepenin määräsi pidätykset 16. maaliskuuta vastaisena yönä. Seyn ja Borovitinov vietiin seuraavana iltana vankeina Pietariin. Seynin apulainen Adam Lipski toimi vt. kenraalikuvernöörinä kunnes uudeksi kenraalikuvernööriksi nimitettiin oktobristi Mihail Stahovitš, joka oli jo aikaisemmin puolustanut Suomen oikeuksia duumassa. Nepenin ja Lipski ilmoittivat suomalaisille puoluejohtajille vallankumouksesta 16. maaliskuuta Itämeren-laivaston lippulaivan "Kretšetin" kannella.


title: Helmikuun vallankumous

text: Väliaikaisessa hallituksessa nousi esiin kysymys yleisvaltakunnallisesta lainsäädännöstä ja erityisesti siitä, pitäisikö se julistaa lakkautetuksi vain tilapäisesti vai lopullisesti. Pavel Miljukovin vaikutuksesta päädyttiin antamaan maaliskuun manifesti, jonka nojalla yleisvaltakunnallinen lainsäädäntö julistettiin lopullisesti lakkautetuksi. Manifestin sisältö perustui esitykseen, jonka Suomen eduskunnan Pietariin lähettämä valtuuskunta valmisteli väliaikaisen hallituksen edustajien ja Dmitri Protopopovin kanssa 18.–20. maaliskuuta. Maaliskuun manifesti oli eräänlainen käännekohta: kysymys siitä, oliko väliaikainen hallitus perinyt Venäjän suuriruhtinaalle kuuluneen vallan nousi esiin. Venäläisen kannan mukaan valta oli suoraan siirtynyt väliaikaiselle hallitukselle, ja tämän voisi muuttaa vasta Venäjän perustuslakia säätävä kansalliskokous. Väliaikainen hallitus peruutti keisarilliset manifestit, joilla oli rajoitettu Suomen autonomiaa.


title: Helmikuun vallankumous

text: Vallankumouksen lietsomina Itämeren-laivaston merisotilaat surmasivat Helsingissä 16. ja 17. maaliskuuta noin 50–100 venäläistä upseeria. Sotilasneuvoston tehtävistään erottama vara-amiraali Nepenin ammuttiin Katajanokalla kun hän oli menossa vastaanottamaan Helsinkiin saapunutta Roditševia ja Pietarin neuvoston edustajaa Matvei Skobelevia. Muita korkea-arvoisia surmattuja olivat kontra-amiraali Arkadi Nebolsin, Viaporin sotasataman komentaja kenraaliluutnantti Veniamin Protopopov sekä 128. jalkaväkidivisioonan ja 116. jalkaväkidivisioonan esikuntapäälliköt, kenraaliluutnantti Pjotr Tihonovitš ja kenraalimajuri Mikael von Kothen, jotka ammuttiin mellakassa Rautatientorilla.


title: Zyklon B

text: Zyklon (myöhemmin Zyklon A) oli alun perin saksalaisen Nobel-palkitun kemistin Fritz Haberin ennen ensimmäistä maailmansotaa tuholaismyrkyksi suunnitteleman syaanivetyvalmisteen (vaikuttava aine sinihappo, HCN) tavaramerkki. Maailmansotien välissä siitä jatkokehiteltiin sinetöityihin kanistereihin pakattu Zyklon B, jota käytettiin vesiliuoksena desinfiointiin ja kaasuna loisten ja tuholaisten torjuntaan. Zyklon B:ta vastaava tuote on yhä tuotannossa tuholaistorjuntaa varten Tšekissä tuotemerkillä Uragan D2 (”Uragan” tarkoittaa hurrikaania).


title: Zyklon B

text: Tunnetuksi Zyklon B:n tekivät natsit käyttäessään sitä tuhoamisleireillään vankien tappamiseen. Tutkimusten mukaan konsentraatioltaan 3 440 ppm Zyklon B:tä sisältävä kaasuseos tappaa ihmisen minuutissa.


title: Zyklon B

text: Zyklon B toimitettiin käyttäjälle kidemuotoisena; kidevedettömiin, voimakkaasti absorboiviin, kipsikiteisiin oli imeytetty nestemuotoista syaanivetyä. Sitä säilytettiin ilmatiiviissä purkeissa. Tuotteeseen oli alun perin lisätty hajuaine, koska kaikki eivät tunnistaneet sen heikkoa karvasmantelin tuoksua. Natsi-Saksan viranomaiset vaativat heille toimitettavasta Zyklon B:stä hajuaineen poistettavaksi.


title: Zyklon B

text: Toisen maailmansodan aikaisilla tuhoamisleireillä kidemuotoinen myrkky pudotettiin kaasukammioiden ilmanvaihtoventtiileihin, minkä jälkeen siitä ilmankosteuden vaikutuksesta vapautui ilmaan tappavaa syanidi-kaasua. Rudolf Hössin mukaan 5–7 kiloa Zyklon B -kaasua riitti tappamaan 1 500 ihmistä. Kahdessa vuodessa kaasua kului pelkästään Auschwitzissa noin 20 000 kiloa. Kiteet valmisti ja toimitti leireille IG Farbenin alaiset yritykset Degesch ja Tesch & Stabenow. Patentin omisti Degesch. Ensimmäiset kokeet tehtiin Auschwitzissa 3. syyskuuta 1941 venäläisillä sotavangeilla. Sodan aikana natsit tappoivat Zyklon B:llä yli miljoona ihmistä, joista pääosa oli juutalaisia.


title: Zyklon B

text:
Internetissä voi törmätä erilaisiin denialistisiin näkökantoihin, jotka kieltävät juutalaisten holokaustin olemassaolon. Zyklon B:n vaikutuksilla ja käytön vaikeudella spekulointi on ollut revisionistien mieliaihe. Yhtenä todisteena sille, ettei kaasua olisi käytetty, on esitetty että kaasukammioista ei ole löydetty jäänteitä preussinsinisestä, jota Zyklon B:n käytöstä olisi pitänyt jäädä. Krakovan oikeustieteellinen tutkimuskeskus Instytut Ekspertyz Sądowych löysi kuitenkin vuonna 1994 rakennuksista huomattavia syanidimääriä.
Saksan laki määräsi Zyklon B -kaasuun merkintäaineen varoittamaan hajulla kaasun olemassaolosta. SS:n vaatimuksesta haju poistettiin. Jos kaasua käytettiin vain ruumiisiin ja syöpäläisten hävittämiseen, tälle toimenpiteelle ei olisi ollut mitään tarvetta.


title: Zyklon B

text: Zyklon on saksaa ja tarkoittaa pyörremyrskyä, syklonia.


title: Luettelo Unkarin hallitsijoista

text: Tämä on kronologinen luettelo Unkarin hallitsijoista


title: Luettelo Unkarin hallitsijoista

text: Vuodesta 1001 Unkarin kuningas


title: Luettelo Unkarin hallitsijoista

text: Vuodesta 1558 vuoteen 1806 Unkaria hallitsi Pyhän Saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsija


title: Luettelo Unkarin hallitsijoista

text: Vuodesta 1804 vuoteen 1918 Unkaria hallitsi Itävallan keisari


title: Luettelo Unkarin hallitsijoista

text: 16. marraskuuta 1918 Unkari julistautui tasavallaksi, mutta palasi myöhemmin muodollisesti kuningaskunnaksi. Poliittisista syistä maahan ei kuitenkaan enää valittu kuningasta, vaan Miklós Horthy valittiin valtionhoitajaksi 1. maaliskuuta 1920.


title: Luettelo Unkarin hallitsijoista

text: Horthy toimi valtionhoitajana, kunnes nuoliristiläiset kaappasivat vallan 16. lokakuuta 1944 Natsi-Saksan tuella . Unkarin valtionpäämieheksi nousi nuoliristin johtaja Ferenc Szálasi, joka vannoi uskollisuuttaan Pyhän Tapanin kruunulle perinteisin seremonioin Budan linnassa. Szálasin hallitus joutui vetäytymään Puna-armeijan tieltä ensin Länsi-Unkariin ja lopulta Itävallan puolelle 29. maaliskuuta 1945.


title: Luettelo Unkarin hallitsijoista

text: Unkarin kuningaskunta julistettiin virallisesti lakkautetuksi 1. helmikuuta 1946.


title: Westerbork

text: Westerbork on taajama Alankomaiden koillisosassa Drenthen provinssissa, Midden-Drenthen kunnassa. Paikkakunta tunnetaan erityisesti 10 km sen pohjoispuolella sijainneesta natsien keskitysleiristä "Kamp Westerbork".


title: Westerbork

text: Alankomaiden hallitus perusti Westerborkin leirin lokakuussa 1939 juutalaisia pakolaisia varten. Pakolaiset tulivat pääasiassa Saksasta, mutta heitä saapui myös Itävallasta, Tšekkoslovakiasta ja Puolasta paettuaan kansallissosialistien harjoittamaa juutalaisvainoa. Saksan miehitettyä maan keväällä 1940 paikka toimi vuodet 1942–1944 hollanninjuutalaisten kokoamisleirinä, josta heidät lähetettiin tavarajunilla eteenpäin itään tuhoamisleireille kuten Auschwitz, Bergen-Belsen, Sobibor ja Theresienstadt. Kaikkiaan saksalaiset kuljettivat leiriltä 97 776 juutalaista (toisten lähteiden mukaan 107 000) 93:lla tavarajunalla. Leirille joutuneista vain 5 000:n kerrotaan jääneen henkiin. Leirille tuotiin myös 400 romania sekä sodan loppuvaiheissa 400 vastarintaliikkeessä toiminutta naista. Leirin päällikkönä toimi Erich Deppner.


title: Westerbork

text: Anne Frank perheineen kuljetettiin ensimmäisessä kolmesta viimeisestä junasta Auschwitziin 2. syyskuuta, 1944. Sinne he saapuivat kolme päivää myöhemmin.


title: Westerbork

text: Kanadalaiset joukot vapauttivat Westerborkin leirin viimeiset 876 asukasta 12. huhtikuuta 1945.


title: Westerbork

text: Sodan päätyttyä leirillä pidettiin vankeina henkilöitä, joita syytettiin myötämielisyydestä natseille. Tämän jälkeen leirille majoitettiin Alankomaiden Itä-Intiasta (nykyisestä Indonesiasta) paenneita hollantilaisia. Myöhemmin leirille annettiin nimeksi Kamp Schattenberg ja sinne majoitettiin Molukeilta saapuneita pakolaisia.


title: Westerbork

text: Vuonna 1969] alueelle asennettiin Westerbork Synthesis Radio Telescope (WSRT). Varsinainen leiri hävitettiin 1971. Nykyään leirin alueella on museo (perustettu 1983) ja muistomerkkejä sodanaikaisten tapahtumien ja uhrien muistoksi.


title: Chełmnon tuhoamisleiri

text: Chełmnon tuhoamisleiri oli natsi-Saksan aikainen tuhoamisleiri, joka sijaitsi Chełmno nad Neremin kylässä () Länsi-Puolassa noin 70 kilometriä Łódźista länteen. Leirin toiminta alkoi 7. joulukuuta 1941, jolloin ensimmäisenä komendanttina oli Herbert Lange. Leiri oli ensimmäinen sellainen pysyvä leiri, jossa juutalaisia massamurhattiin myrkkykaasun avulla. Aluksi leirillä oli käytössä kolme kaasukuorma-autoa, joihin jokaiseen mahtui noin 50–70 ihmistä kaasutettavaksi hiilimonoksidilla. Tarkoituksena oli surmata Posenin provinssin, Łódźin gheton ja lähiympäristön juutalaiset. Seuraavina vuosina leirillä surmattiin ainakin 152 000 ihmistä (joidenkin lähteiden mukaan 360 000), juutalaisten lisäksi puolalaisia, venäläisiä sotavankeja ja romaneja. Vain kahden ihmisen tiedetään selvinneen hengissä Chełmnon tuhoamisleiriltä


title: Chełmnon tuhoamisleiri

text: Kuljetukset Chełmnoon loppuivat ja sen polttouuni räjäytettiin maalis–huhtikuussa 1943, koska läheisellä Warthegaun alueella ei enää elänyt juurikaan juutalaisia. Helmikuussa 1944 se avattiin uudelleen Łódźin gheton loppujen asukkaiden tuhoamiseksi. Syksyllä 1944 saksalaiset pakottivat jäljelle jääneet juutalaisvangit tuhoamaan todisteet joukkomurhasta. Saksalaiset jättivät leirin 17. tammikuuta 1945 yöllä puna-armeijan lähestyessä aluetta. Sitä ennen kaikki jäljellä olevat vangit oli ammuttu.


title: Hyönteiset

text: Hyönteiset (Insecta) on lajimäärältään suurin biologinen luokka. Hyönteisiä tunnetaan yli miljoona lajia, ja ne kattavat yli puolet kaikista tunnetuista eliölajeista. Vielä tuntemattomia hyönteislajeja uskotaan olevan paljon enemmän, siten että nykyisin elävien lajien kokonaismäärä olisi jopa kuudesta kymmeneen miljoonaa. Hyönteiset kuuluvat niveljalkaisten ("Arthropoda") pääjaksoon.


title: Hyönteiset

text: Hyönteisten tunnusmerkillisin piirre on niiden kolmeen osaan jakautunut vartalo. Vartalon osat ovat pää, keskiruumis ja takaruumis. Päässä on tuntosarvet ja kolme paria suuosia, keskiruumiissa kolme jaoketta ja takaruumiissa on alkujaan ollut 12 jaoketta, mutta joillain lajeilla takaruumiin jaokkeet ovat heikosti kehittyneet, surkastuneet tai kokonaan hävinneet.


title: Hyönteiset

text: Pää erottuu selvästi keskiruumiista ja on usein hyvin liikkuva. Päässä on silmät, jotka ovat yleensä verkkosilmät, pari tuntosarvia ja kolme paria suuosia eli ylä- ja alaleuat sekä alahuuli. Suuosien toiminta riippuu ruoan hankintavasta, ja ne voivat olla purevat, nuolevat-imevät, pistävät-imevät tai imevät.


title: Hyönteiset

text: Verkkosilmät ovat pään sivuilla. Vaikka ne ovatkin liikkumattomat, niiden näkökenttä on laajempi kuin selkärankaisilla silmien muodon ja rakenteen ansiosta. Silmät ovat puolipallomaiset, ja niiden pinnassa on lukuisia keilamaisia pikkusilmiä. Jokainen näkökeila on oma kokonaisuutensa, jossa on kupera kitiinilinssi ja sen alla neljä keilalinssiä. Näkökeilojen määrä vaihtelee runsaasti: "Pselaphus"-suvun kovakuoriaisilla niitä on vain 20, kun "Mordella"-lajeilla niitä on 25 000. Verkkosilmien lisäksi hyönteisillä on usein pistesilmiä, joita tavallisesti on kolme.


title: Hyönteiset

text: Tuntosarvet ovat muodostuneet jaokkeista. Niiden määrä ja muoto vaihtelevat runsaasti. Tyvijaoke on yleensä muita jaokkeita paksumpi ja pidempi. Tuntosarvissa on useimmiten tunto- ja hajuaistinelimet.


title: Hyönteiset

text: Keskiruumis jaetaan kolmeen jaokkeeseen. Niistä ensimmäisessä on eturaajat, toisessa keskiraajat ja siivellisillä hyönteisillä Etusiivet ja kolmannessa takaraajat ja -siivet. Jaokkeet ovat kehittyneet eri tavalla, ja niiden keskinäinen koko vaihtelee. Raajoissa on tyypillisesti lonkka, reisirengas, reisi, sääri, nilkka ja kynsijaoke. Etu- ja takaraajat eroavat usein erikoistumisen takia: eturaajoja käytetään esimerkiksi saaliin pitämiseen tai kaivamiseen ja takaraajoja esimerkiksi hyppäämiseen tai uimiseen.


title: Hyönteiset

text: Siivet ovat kehittyneet kitiinisestä ulkoisesta tukirangasta eli eksoskeletonista. Siipiin ei yleensä kiinnity lihaksia suoraan, vaan siipien liike saa alkunsa keskiruumiin värähtelystä. Siipiä on lähtökohtaisesti kaksi paria, siis yhteensä neljä kappaletta, mutta niistä osa on voinut muuttua lentämisen kannalta sopimattomaan muotoon (esimerkiksi kovakuoriaisilla, kaksisiipisillä) tai ne saattavat puuttua kokonaan (kuten kirpuilla). Siivellisyys vaihtelee paitsi lahkoittain myös lajitasolla; on esimerkiksi kovakuoriais- ja perhoslajeja, joissa vain koirailla on siivet.


title: Hyönteiset

text: Takaruumiissa on tavallisesti 11 varsinaista jaoketta ja kärkijaoke eli telsoni. Etujaokkeet voivat laskostua taaempien alle tai sulautua keskiruumiseen. Lähimpänä peräaukkoa olevat jaokkeet voivat olla muuntautuneet monenlaisiin tarkoituksiin: niitä voidaan käyttää suvunjatkamiseen, ne voivat olla surkastuneet tai kätkeytyneet edellisten jaokkeiden alle.


title: Hyönteiset

text: Hyönteisten verensokeri on selkärankaisista poiketen trehaloosi. Verenkierto on avoin. Sydämen, joka sijaitsee eläimen takaruumiissa selkäpuolella, ympärillä olevat rakenteet keräävät ruumiinnesteen eli hemolymfan ilmaputkien ympäriltä, ja sydän pumppaa nesteen lyhyitä ”valtimoita” pitkin virtaamaan vapaasti eläimen kudoksissa. Hyönteisten pienen koon takia hengityselimistö on vaatimaton, sillä happi pääsee pienimmillä lajeilla kaikkiin kudoksiin pelkän diffuusionkin avulla. Isommillakaan lajeilla ei silti esiinny keuhkoja, vaan hyönteisen kitiinikuoren lävistävät ilmaputket eli "trakeat", joiden kautta happi pääsee syvemmällä eläimessä sijaitseviin kudoksiin.


title: Hyönteiset

text: Hermosto on alkeellinen. Pään sisällä sijaitseva hermosolmu toimii aivoina. Keskushermorunko kulkee eläimen vatsapuolella ja siihen liittyy muutamia muita suurempia hermosolmuja.


title: Hyönteiset

text: Hyönteisten koko vaihtelee mikroskooppisen pienestä useiden kymmenien senttimetrien pituiseen.


title: Hyönteiset

text: Kivihiilikaudella, noin 360 miljoonaa vuotta sitten, hyönteiset kasvoivat suuremmaksi kuin nykyaikana. Aikakauden fossiileista tunnetaan esimerkiksi "Meganeura"-sudenkorentolaji, jonka siipien kärkiväli oli yli 70 senttimetriä. Pisimpänä nykyisin elävänä hyönteisenä pidettiin aiemmin Borneossa ja Australiassa tavattavaa "Acrophylla titan" -sauvasirkkalajia. Suurimman mitatun yksilön ruumiin pituus on ollut 32,8 senttimetriä ja jalat mukaan luettuna yksilö oli lähes puolen metrin mittainen. Vuonna 2008 löydettiin kuitenkin sauvasirkkalaji, "Phobaeticus chani", jonka ruumis on 35,7 cm pitkä ja jalkojen kärkiväli 56,7 cm. Myös sen sukulaislajit "Phobaeticus serratipes" ja "Phobaeticus kirbyi" voivat kasvaa lähes samanpituisiksi. Pisin kovakuoriainen on 17 cm, joissakin lähteissä 19 cm:n mittainen herkuleskuoriainen ("Dynastes hercules").


title: Hyönteiset

text: Suurin siipien kärkiväli, 31 cm, on uusiguinealaisella "Ornithoptera alexandrae" -perhosella. Tosin lähes samaan siipiväliin yltävät on myös keskiamerikkalainen "Thysania agrippina" -yökköslaji ja australialainen herkuleskehrääjä ("Coscinocera hercules"). Suurin siipien pinta-ala on kaakkoisaasialaisella atlaskehrääjällä ("Attacus atlas").


title: Hyönteiset

text: Painavimmasta hyönteisestä ei olla yksimielisiä, mutta useimmin sellaiseksi mainitaan afrikkalainen "Goliathus"-suvun goljatkuoriainen, joka voi toukkana painaa 90–100 grammaa. Muita hyvin painavia hyönteisiä ovat "Megasoma acteon", "Megasoma actaeon", "Macrodontia cervicornis", titaanijäärä ("Titanus giganteus") sekä jättijäärä ("Xixuthrus heros"). Eräs uusiseelantilainen wetasirkka, "Deinacrida heteracantha", voi painaa 71 grammaa.


title: Hyönteiset

text: Pienikokoisin toistaiseksi tunnettu hyönteinen on pohjoisamerikkalainen, alle neljäsosamillimetrin pituinen, "Dicopomorpha echmepterygis" -kiilupistiäislaji.


title: Hyönteiset

text: Suomessa tavattavista hyönteisistä kookkaimmat perhoset ovat pääkallokiitäjä, syreenikiitäjä, isoapollo ja siniritariyökkönen. Suurimpia kovakuoriaislajeja ovat "Hydrophilus piceus" -vesiäinen, jättisukeltaja, "Meloe"-suvun toukohärät, erakkokuoriainen, karvari ja sarvikuonokas. Suorasiipisistä kookkaimpia ovat niitty-, idän- ja lehtohepokatti sekä satunnaisesti tavattava idänkulkusirkka, pistiäisistä herhiläinen ja jättipuu- ja ampiaispuupistiäinen sekä nivelkärsäisistä sauvalude ja vuorikaskas. Vaaksiaiset ovat isoimpia Suomessa esiintyviä kaksisiipisten lahkon edustajia. Korennoista kookkaimpia ovat ukonkorennot.


title: Hyönteiset

text: Eläinetiikkaan ja moraalifilosofiaan perehtyneen filosofi Elisa Aaltolan mukaan tutkimukset ovat osoittaneet, että hyönteisillä on mieli, tietoisuus ja kyky oppia. Ne osaavat ennakoida ja välttää tunnetasolla epämiellyttäviä asioita. Se viittaa siihen, että ne tuntevat kipua.


title: Hyönteiset

text: Tutkimusten mukaan hyönteisten pienet aivot eivät tarkoita sitä, että niillä ei olisi kehittynyttä mieltä. Aivosolujen määrän sijaan hyönteisten aivojen neuronipolkujen, eli -yhteyksien suuri määrä mahdollistaa pitkälle kehittyneet kognitiiviset taidot. Esimerkiksi torakoiden on havaittu osaavan käyttää jopa työkaluja: ne käyttävät joitakin materiaaleja apunaan saalistamisessa tai esimerkiksi kaivamisessa. Hyönteisten on myös havaittu seuraavan toisten hyönteisten käyttäytymistä. Ne oppivat toisiltaan esimerkiksi saalistustaitoja.


title: Hyönteiset

text: Hyönteiset osaavat myös tunnistaa muut yhteisönsä jäsenet: niillä on siis sosiaalinen ymmärrys muista ja se on hyvin kehittynyt. Tällainen kyky saattaa viitata ymmärrykseen omasta asemasta suhteessa toisiin, mikä taas saattaa viitata itsetietoisuuteen. Hyönteisten uskotaan osaavan jopa simuloida ulkoista todellisuutta ja suunnata toimintaansa sen mukaan mahdollisimman tehokkaasti. Hyönteiset pystyisivät siis suuntaamaan tietoisesti toimintaansa, eli ne eivät toimi vain viettien, vaistojen tai reaktioiden varassa. Mielen omaavat oliot voivat itse vaikuttaa omaan reagointitapaansa. Ne pystyvät itse suuntaamaan omaa reaktiotansa, muokkaamaan omaa toimintaansa ja oppimaan.


title: Hyönteiset

text: Ylivoimainen enemmistö hyönteisistä elää elämänsä erakkona. Muun muassa muurahaiset, ampiaiset, mehiläiset ja termiitit muodostavat kuitenkin hyvin järjestyneitä yhdyskuntia, joissa on nähtävissä erilaisia sosiaaliluokkia ja jopa eräänlaisia ”ammatteja”.


title: Hyönteiset

text: Hyönteisten ravinnonlähteet kattavat lähes kaiken mahdollisen. Osa lajeista elää kasvisravinnolla, kun taas osa saalistaa ravinnokseen muita eläimiä, yleensä muita selkärangattomia. Jotkin käyttävät ravinnokseen sienirihmastoja, lahoavaa kasviperäistä materiaalia tai vaikkapa kuolleiden eläinten raatoja. Muutamat ryhmät ovat erikoistuneet ulosteiden, sarvien, höyhenten ja muiden eläinperäisten jätteiden hävittämiseen. Jotkin ryhmät käyttävät ravinnokseen muiden eläinten verta.


title: Hyönteiset

text: Merkittävä osa hyönteisistä elää tavalla tai toisella muiden eliölajien loisina. Erityisesti, ainakin 10 % kaikista tunnetuista hyönteislajeista on parasitoideja. Tällöin hyönteisen toukkavaihe elää toisessa eliössä loisena ja kehityksensä päätteeksi tarkoituksellisesti tappaa isäntänsä. Tunnetuimpia parasitoideja ovat erilaiset loiskärpäset ja loispistiäiset. Parasitoidien merkitys hyönteiskantojen kasvun säätelyssä on luultavasti suuri varsinaisiin saalistajiin, kuten lintuihin ja kaloihin, verrattuna.


title: Hyönteiset

text: Lähes kaikki hyönteiset ovat yksineuvoisia. Lisäksi neitseellinen lisääntyminen on yleistä. Suurin osa hyönteisistä lisääntyy munimalla. Munat lasketaan yleensä emon ruumissa tapahtuneen hedelmöityksen jälkeen, mutta esimerkiksi eräät torakat, nivekärsäiset ja kaksisiipiset synnyttävät jälkeläisensä toukkina.


title: Hyönteiset

text: Munimistavat vaihtelevat hyönteislajeilla melko paljon. Jotkin lajit munivat yksittäisiä munia, ja monilla lajeilla munat ovat vahan tai hyytelön sisällä suojassa. Torakkanaaras puolestaan suojaa munia kiinnittimällä ne omaan tai jonkin muun hyönteisen ruumiseen. Erityisesti pistiäiset rakentavat jälkeläistensä suojaksi pesiä, joissa on pieniä osastoja tai kennoja. Niissä toukat kehittyvät täysikasvuisten yksilöiden ruokkimana.


title: Hyönteiset

text: Munasta kuoriutuva toukka eroaa enemmän tai vähemmän täysikasvuisesta yksilöstä. Apterygota-alaluokan siivettömiltä alkukantaisilta hyönteisiltä puuttuu muodonvaihdos, ja niillä onkin suora yksilönkehitys. Osittaisen muodonvaihdoksen käyvillä lajeilla toukka eli nymfi muistuttaa aikuista yksilöä, mutta se on pienempi ja siivetön. Täydellisen muodonvaihdoksen käyvillä lajeilla toukkavaiheen jälkeen on kotelovaihe. Kotelosta kuoriutuu täysimuotoinen yksilö.


title: Hyönteiset

text: Hyönteisten kotelot voivat olla malliltaan monenlaisia. Esimerkiksi perhosilla on muumiokotelo, kehittyneimmillä kärpäsillä tynnyrikotelo ja hyttysillä vapaasti liikkuva kotelo.


title: Hyönteiset

text: Toukka kehittyy asteittain täysikasvuiseksi hyönteiseksi. Osittaisessa muodonvaihdoksessa se tapahtuu useiden nahanluontien kautta ja täydellisessä muodonvaihdoksessa äkillisesti useiden toukka-asteiden ja kotelon kautta. Nahanluonnin aikana toukka lopettaa syömisen ja on erittäin herkkä ympäristön vaikutukselle. Vanha toukkanahka alkaa revetä niskasta, ja eläin vapautuu siitä kouristuksenomaisesti liikkuen. Nahanluonti ei vaikuta pelkästään toukan ulkonäköön, vaan sen seurauksena erimerkiksi ilmaputkijärjestelmässä ja ruoansulatuskanavassa tapahtuu suuria muutoksia.


title: Hyönteiset

text: Aikuisen yksilön elinaika on useimmiten lyhyt, mutta toukka- ja kotelovaiheen pituus vaihtelee merkittävästi. Eräät lajit kehittyvät niin nopeasti, että vuodessa ehtii syntyä useita sukupolvia.


title: Hyönteiset

text: Nilviäisten (esimerkiksi mustekalat ja simpukat) ja äyriäisten (esimerkiksi katkaravut) ohessa myös hyönteisiä käytetään ravinnoksi eri puolilla maailmaa. Entomofagia eli hyönteissyönti tunnetaan useissa kulttuureissa, mutta on länsimaisessa kulttuurissa vierastettua. Hyönteisten ihmisille tuottamista hyödykkeistä tunnetuin lienee hunaja. Muita kaupallisesti merkittäviä tuotteita ovat mm. mehiläisvaha, silkki ja muutamat väriaineet. Kaupallisena toimintana monet mehiläishoitajat tarjoavat hedelmänviljelijöille niin kutsuttua pölytyspalvelua, missä kasvattajat tuovat mehiläispesiä hedelmätarhoihin hedelmäpuiden kukinta-aikaan. Ylipäänsä koko marjojen ja hedelmien, useimpien vihannesten ja erilaisten öljykasvien tuotanto on täysin riippuvaista pölyttävistä hyönteisistä. Kotitarhuri voi tehdä ns. hyönteishotelleja varmistaakseen pölyttäjien toimintaa puutarhassaan.


title: Hyönteiset

text: Useat hyönteislajit käyttävät ravinnokseen viljelykasveja tai jopa elintarvikkeita, jolloin niitä pidetään tuholaisina. Tyypillisiä tuholaislajeja ovat esimerkiksi kirvat, kulkusirkat ja monien perhoslajien toukat. Toisaalta muilla hyönteisillä parasitoidina eläviä hyönteislajeja käytetään biologisessa tuholaistorjunnassa. Myös ihmisellä esiintyy loisena viihtyviä hyönteisiä, kuten täit ja kirput. Monet hyönteiset myös levittävät tauteja eli toimivat sairauden aiheuttavan eliön vektorina. Tällaisia tauteja esiintyy niin ihmisellä ja muilla eläimillä kuin kasveillakin. Ihmisen kannalta merkittävin hyönteislevitteinen sairaus on malaria, johon kuolee vuosittain 1–2 miljoonaa ihmistä ja sairastuu satakertainen määrä. Muita hyönteisten mukana leviäviä tauteja ovat esimerkiksi keltakuume, denguekuume, unitauti, Chagasin tauti, jokisokeus sekä laaja joukko muita eläin- ja kasvitauteja.


title: Hyönteiset

text: Suomesta on tavattu vuoteen 2007 mennessä noin 21 000 hyönteislajia. Lajimäärältään viisi suurinta lahkoa ovat:


title: Monowitz

text: Monowitz oli natsien työleiri lähellä Oświęcimiä Monowicen kylässä. Se oli Auschwitzin alaleiri ja tunnettiin myös nimellä KL Auschwitz III. Leirin tarkoituksena oli toimia tukikohtana viereisen IG Farbenin nitriilikumitehtaan työntekijöille. Tehtaan nimi oli Buna Werke. Keskitysleirivangit olivat rakentaneet tehtaan.


title: Monowitz

text: Leiri avattiin 31. toukokuuta 1942 ja siihen liitettiin myöhemmin useita alaleirejä (Althammer, Blechhammer, Budy, Fuerstengrube, Gleiwitz, Rajsko ja Tschechowitz), joita oli laajalla alueella ympäristössä. Monowitzin leiri toimi aina tammikuuhun 1945, jolloin puna-armeija vapautti leirin, jonka saksalaiset olivat vetäytyessään suurimmaksi osaksi tyhjentäneet. Leiriin oli jätetty vain harvoja sairaita tai liian heikkoja vankeja, joita ei ollut otettu mukaan kuolemanmarssiin. Yksi vapautetuista ja hengissä selvinneistä vangeista oli kirjailija Primo Levi.


title: Täydellinen muodonvaihdos

text: Täydellinen muodonvaihdos on prosessi, jossa hyönteisen elinkiertoon liittyy neljä eri kehitysvaihetta: muna, toukka, kotelo ja aikuinen. Erona osittaiseen muodonvaihdokseen täydellisessä muodonvaihdoksessa toukka ei muistuta aikuista, ja toukka-asteen ja aikuisasteen välillä on koteloaste. Täydellinen muodonvaihdos on monofyleettinen ominaisuus ja esiintyy kaikilla ylälahkoon "Endopterygota" kuuluvissa hyönteislahkoissa.


title: Täydellinen muodonvaihdos

text: Hyönteisen kehitys alkaa naaraan munimasta munasta ("ovo"), jonka sisällä hedelmöityneestä munasolusta kehittyy toukka ("larva", monikossa "larvae"). Toukan kuoriuduttua munasta sen tehtävä on syödä ja kerätä siten energiaa seuraavia elinvaiheita varten. Toukkavaiheen aikana toukka luo nahkansa useita kertoja ja kasvaa jokaisen nahanluonnin yhteydessä jonkin verran suuremmaksi. Nahanluontikertojen lukumäärä vaihtelee. ja usein toukan ulkoasu muuttuu nahanluontien yhteydessä. Viimeisen nahanluonnin aikana toukkanahan alta paljastuu kotelo ("pupa"/"chrysalis"). Kotelo on yleensä liikuntakyvytön. ja saalistajien hämäämiseksi se on usein toukan rakentaman kotelokopan ympäröimä. Kotelovaiheessa toukan koko ruumis hajoaa kotelon sisällä, ja lepotilassa olleista eriytymättömistä soluista kehittyy kokonaan uusi yksilö, jossa ei ole yhtäkään samaa solua kuin toukan ruumiissa. Kotelovaiheen aikana eläin käyttää ainoastaan toukkana syömästään ravinnosta keräämäänsä energiaa. Kotelovaiheen pituus vaihtelee, ja usein se sijoittuu talvikaudelle tai kuivaan kauteen, jolloin ravintoa on muutoinkin vähän.


title: Täydellinen muodonvaihdos

text: Kotelovaiheen päättyessä aikuinen hyönteisyksilö ("imago") murtaa tiensä ulos kotelosta. Siivekkäiden hyönteisten tapauksessa vastakuoriutuneen aikuisen täytyy vielä oikaista ja kuivata siipensä ennen kuin voi lähteä liikkeelle.


title: Täydellinen muodonvaihdos

text: Hyönteislahkoista täydellisen muodonvaihdoksen käyvät läpiSe on myös esiintynyt sukupuuttoon hävinneissä lahkoissa "Mimioptera" sekä "Protodiptera".


title: Osittainen muodonvaihdos

text: Osittainen muodonvaihdos eli vaillinainen muodonvaihdos on tapahtumasarja, jossa hyönteisen elämä jakautuu kolmeen kehitysvaiheeseen: munaan, toukkavaiheeseen ja aikuiseen yksilöön. Muodonvaihdoksesta puuttuu kotelovaihe, mutta puuttuva vaihe voi olla jokin muukin.


title: Osittainen muodonvaihdos

text: Hyönteisen kehitys alkaa naaraan munimasta munasta ("ovo"). Munan sisällä hedelmöitynyt munasolu kehittyy toukaksi, josta käytetään nimitystä nymfi ("nymph") tai vedessä elävän toukan tapauksessa naiadi ("naiad"). Nymfi alkaa syödä kerätäkseen energiaa kehitystä varten ja kasvaessaan se luo nahkansa useita kertoja. On tavallista, että toukan värityksessä ja kuvioinnissa tapahtuu huomattaviakin muutoksia nahanluontien välillä. Osittaisessa muodonvaihdoksessa nymfi muistuttaa yleensä ulkoisesti monin tavoin aikuista yksilöä mutta siivet ja toimivat sukuelimet puuttuvat kuitenkin aina. On tavallista, että toukkavaiheiden lähestyessä loppua nymfi alkaa muistuttaa yhä enemmän aikuista hyönteistä esimerkiksi siiventynkien kasvaessa suuremmiksi.


title: Osittainen muodonvaihdos

text: Viimeisen nahanluonnin aikana toukkanahan alta paljastuu aikuinen hyönteisyksilö ("imago"). Muista osittaisen muodonvaihdoksen läpikäyvistä hyönteisistä poiketen ripsiäisillä viimeiset kolme toukkavaihetta ovat liikkumattomia eivätkä ne hanki ravintoa. Tämä hieman täydellisen muodonvaihdoksen kotelovaihetta muistuttava piirre on esimerkki konvergentista evoluutiosta.


title: Osittainen muodonvaihdos

text: Hyönteisillä osittaista muodonvaihdosta esiintyy lahkoissa


title: Tupolev ANT-1

text: ANT-1 oli neuvostoliittolainen yksipaikkainen ja yksitasoinen urheilulentokoneen prototyyppi. Kone oli ensimmäinen Andrei Tupolevin suunnittelema moottorilentokone.


title: Tupolev ANT-1

text: Vuonna 1920 Neuvosto-Venäjän ilmavoimat pyysi tutkijoita kehittämään kevyitä ja lujia metalliseoksia lentokoneita varten. Insinöörit I. Sidorov, V. Butalov ja J. Muzalevskij kollegoineen saivat teetettyä Gospromtsvetmetin tehtaalla (Kolchuginon kylässä Vladimirin alueella) ensimmäiset alumiiniharkot - seos sai joksikin aikaa nimen "kolchugalumin". Syksyllä 1922 valmistuivat ensimmäiset alumiiniset ohutlevyt ja vuonna 1923 valmistettiin aaltopeltiä. Tutkimusinstituutti TsAGIn komitea tutki seoksen ominaisuuksia ja kelpuutti sen lentokoneen raaka-aineeksi.


title: Tupolev ANT-1

text: TsaGIn komitea päätti, että kyseistä alumiiniseosta tulisi käyttää ANT-1-lentokoneessa, jota oli kehitetty TsAGIssa vuodesta 1921 asti. Koneen suunnitelmassa alumiinia käytettiin rungossa ja siivessä. Prototyyppi tehtiin kuitenkin pääosin puurakenteisena ja kangasverhoiltuna.


title: Tupolev ANT-1

text: ANT-1:tä rakennettiin huhtikuusta 1922 lokakuuhun 1923 asti. 21. lokakuuta 1923 lennettiin ensimmäinen koelento E. Pogosskij'n ohjaamana.


title: Tupolev ANT-1

text: Koneen lopullisesta kohtalosta ei ole täyttä varmuutta. On kuitenkin arveltu, että saksalaiset tuhosivat koneen sodassa Neuvostoliittoa vastaan 1941.


title: Tupolev ANT-1

text: ANT-1 oli yksitasoinen ja yksipaikkainen lentokone, jossa oli voimalaitteena Anzanin 35 hevosvoiman moottori.


title: Tupolev ANT-2

text: ANT-2 oli Tupolevin valmistama kevyt matkustajalentokone ja ensimmäinen neuvostoliittolainen täysin metallirunkoinen kone.


title: Tupolev ANT-2

text: Sen suunnitteli Andrei Tupolev, jonka suunnitteluryhmä työskenteli tuolloin TsAGI-tutkimuslaitoksessa.


title: Tupolev ANT-2

text: Kone oli vapaastikantava ylätaso. Kuten Junkersin koneet se oli aaltopeltikuorinen. Koneeseen sopi ohjaaja ja kaksi matkustajaa. Voimalaitteena oli englantilainen "Bristol Lucifer", jonka teho oli 100 hv.


title: Tupolev ANT-2

text: Koneen ensilento tapahtui 26. toukokuuta 1924. Koelentäjänä toimi Nikolai Ivanovits Petrov. Koelentoja jatkettiin huhtikuuhun 1925 asti. Koneen laajaa sarjavalmistusta ei aloitettu, mutta se kehitti Neuvostoliiton lentokoneteollisuuden osaamista etenkin alumiinin käytön suhteen. Viiden koneen valmistusta harkittiin, mutta vuonna 1930 vain yksi ANT-2bis valmistettiin. Siinä oli 200 hevosvoiman moottori ja se pystyi kuljettamaan kolme matkustajaa. Kone on nykyään Moskovan lähellä Moninon ilmailumuseossa.


title: Microsoft Word

text: Microsoft Word on Microsoftin kehittämä maailmanlaajuisessa käytössä oleva tekstinkäsittelyohjelma, joka on saatavina useina erikielisinä versioina.


title: Microsoft Word

text: Ohjelman uusimmat versiot on julkaistu osana Microsoft Office -ohjelmistoa Windows 2000-, XP- ja OS X -käyttöjärjestelmille. Uusin versio on Microsoft Office Word 2013 Windowsille ja Word 2011 Macille. Vanhemmat versiot ovat toimineet MS-DOS:ssa ja SCO UNIX:ssa sekä tietenkin Windowsin ja MacOS:n vanhemmissa versioissa.


title: Microsoft Word

text: Wordin kanssa samoista markkinoista kilpailevat mm. Adobe FrameMaker, Corel WordPerfect, Apache OpenOffice ja LibreOffice.


title: Microsoft Word

text: Elokuussa 2009 uutisoitiin Wordin rikkovan kanadalaisen i4i-yhtiön patenttia. Patenttirikkomus koskee Microsoftin koodausta, jota käytetään tekstin muokkausten esittämisessä ja koodaamisessa. Patenttirikkomuksen johdosta Word saattaa joutua myyntikieltoon Yhdysvalloissa, ja Microsoftille määrättiin tapauksen johdosta 290 miljoonan dollarin sakot. Riidan odotetaan ratkeavan korkeimmassa oikeudessa vuonna 2011. Lopulta Microsoft tuomittiin maksamaan korvauksia lähes 300 miljoonaa dollaria.


title: Väristin

text: Väristimet eli halterit ovat kaksisiipisillä ("Diptera") hyönteisillä olevat elimet, jotka ovat kehittyneet taemmasta siipiparista. Väristin on muodoltaan nuijamainen ja sen tehtävänä on ilmoittaa hyönteiselle sen asento. Samalla se toimii asennonsäädön apuvälineenä lennossa. Kokeissa kärpäsiltä on poistettu väristimet, jolloin niiden lentokyky on laskenut dramaattisesti.


title: Tupolev ANT-3

text: ANT-3 oli Tupolevin 1920-luvun puolivälissä valmistama kaksitasoinen ja kaksipaikkainen neuvostoliittolainen tiedustelulentokone.


title: Tupolev ANT-3

text: ANT-3 oli toinen Andrei N. Tupolevin TsaGIssa vuosina 1924-25 kehittämä kokometallinen (duralumiinia) lentokone.


title: Tupolev ANT-3

text: Kehitysvaiheessa R-3:na tunnetun lentokoneen ensilento tapahtui elokuussa 1925. Koelentäjinä toimivat W.N.Flippov ja Mihail Gromov.


title: Tupolev ANT-3

text: Prototyypissä oli yhdysvaltalainen 400 hv Liberty L-12-moottori, tuotantoversioissa oli Libertyn lisenssiversio M-5-moottori. R-3LD-versiossa oli ranskalainen Lorraine-Dietrich-moottori. Myös BMW VI-moottoria kokeiltiin.


title: Tupolev ANT-3

text: Konetta valmistettiin kaiken kaikkiaan 103 (110?) kappaletta eri versioina. Sitä käytettiin Neuvostoliiton ilmavoimissa (VVS) ja siviili-ilmailussa (GVF; vuodesta 1932 "Aeroflot") 1930-luvun puoliväliin saakka.


title: Tupolev ANT-3

text: Joulukuussa 1925 yhteen koneeseen asennettiin englantilainen 450 hv:n Napier Lion-moottori. Se sai nimen "Proletarii". Mihail Gromov lensi sillä 31. elokuuta - 2. syyskuuta 1926 Euroopan ympärilennon reittiä Moskova-Königsberg-Berliini-Pariisi-Rooma-Wien-Varsova-Moskova. 7 150 km:n matka lennettiin 202,8 km/h keskinopeudella.


title: Tupolev ANT-3

text: 20. elokuuta - 1. syyskuuta 1927 S.A. Schestakov lensi R-5:llä, jossa oli M-5-moottori, Moskovasta Koreaan ja Japaniin ja takaisin lentäen 153 tunnissa 20 000 km.


title: Tupolev ANT-4

text: Tupolev ANT-4 (TB-1) (Туполев АНТ-4) (ТБ-1) oli Tupolevin valmistama raskas pommikone, joka lensi ensilentonsa 26. marraskuuta 1925 Stroilsjan kaupungissa. Kaiken kaikkiaan konetyyppiä valmistettiin 1929–1932 216 kappaletta ja ne palvelivat toisen maailmansodan loppuun saakka kuljetuskoneina.


title: Tupolev I-4

text: Tupolev I-4 (prototyypistä käytettiin nimeä ANT-5) oli Tupolevin valmistama neuvostoliittolainen yksipaikkainen hävittäjä, joka lensi ensilentonsa heinäkuussa 1927 Stroilsjassa.


title: Tupolev I-4

text: Koneita rakennettiin 371 kappaletta ja ne palvelivat Neuvostoliiton ilmavoimissa ja siviili-ilmailussa 1930-luvun puoliväliin saakka.


title: Tupolev TB-3

text: Tupolev TB-3 (ANT-6) oli neuvostoliittolainen, 1930-luvulla valmistettu raskas strateginen pommikone. Tupolevin suunnitteleman nelimoottorisen koneen ensilento tapahtui 22. joulukuuta 1930. Sitä valmistettiin 819 kappaletta 1930-luvun jälkipuoliskolle saakka. Tyyppiä käytettiin pommittajana vuoteen 1943 saakka, jonka jälkeen kuljetuskoneena. Tyypillä ANT-6A lennettiin pohjoisnavan yli. Kone oli myös Aeroflotin käytössä.


title: Tupolev TB-3

text: Rintamapalveluksessa pommittajana kone oli muun muassa Neuvostoliiton ja Japanin välisessä konfliktissa 1930-luvun jälkipuoliskolla Mongoliassa, talvisodassa 1939–1940 ja toisen maailmansodan aikana 1941–1943. Kone osallistui lähes kaikkiin suuriin taisteluihin vuoteen 1943 asti, mukaan lukien Smolenskin, Moskovan, Stalingradin ja Kurskin taisteluihin, sekä Leningradin piiritykseen. Sitä käytettiin myös laskuvarjojoukkojen ja panssarivaunujen kuljetuksiin. Kone toimi myös nk. parasiittikoneiden emäaluksena (hävittäjä laukaistiin lentävästä koneesta).


title: Tupolev TB-3

text: 1930-luvun loppupuolella koneita luovutettiin Kiinan ilmavoimille taisteluun japanilaisia vastaan.


title: Tupolev ANT-7

text: ANT-7 oli Tupolevin suunnittelema tiedustelukone, jota käytettiin hävittäjänä ja saattohävittäjänä sekä kevyenä pommikoneena. Kone lensi ensilentonsa 11. syyskuuta 1929. Konetyyppiä valmistettiin 435 kappaletta. Kone oli rakenteeltaan kevennetty versio raskaasta pommikoneesta, TB-1:stä (ANT-4).


title: EditPad

text: EditPad on Just Great Softwaren tekemä tekstieditori, joka on saatavilla Windowsille ja Linuxille. EditPad hallitsee yli 80 ohjelmointikielen syntaksin värjäyksen. Muita toimintoja ovat säännöllisiä lausekkeita ymmärtävä "etsi ja korvaa", välilehdet sekä kahden tekstin vertailu.


title: EditPad

text: EditPadista on saatavilla kaksi versiota: maksullinen EditPad Pro ja ei-kaupallisessa käytössä ilmainen EditPad Lite. EditPad Pron kokeiluversio on ladattavissa osoitteesta http://www.editpadpro.com/.


title: ConTEXT

text: ConTEXT on Windowsin muistion kaltainen ilmainen tekstieditori. Se on suunnattu erityisesti ohjelmoijille. ConTEXT on suhteellisen pieni ja kevyt editori.


title: Norton AntiVirus

text: Norton Antivirus oli Symantec Corporationin kehittämä haittaohjelmien- ja virustenpoistoon kehitetty ohjelma joka julkaistiin vuonna 1991. Symantec osti Central Point Software -yrityksen vuonna 1994 ja liitti "Central Point Anti-Virus" -ohjelmiston käyttämää patentoimaa teknologiaa omaan tuotteeseensa. Norton Antiviruksesta tuli vuosittain uusittu versio, joka nimettiin vuosiluvun mukaan.


title: Norton AntiVirus

text: Ohjelmiston nimi tulee Peter Nortonin yrityksestä "Peter Norton Computing", jonka Symantec osti vuonna 1990. Yhtiö tunnettiin lähinnä Norton Commanderista ja Norton Utilities -ohjelmapaketista, joka ei sisältänyt virustorjuntaa, mutta oli PC-käyttäjien keskuudessa tunnettu brändi.


title: Norton AntiVirus

text: Vuosien 2009–2012 Norton AntiVirus kehittyi merkittävästi ja etenkin prosessorin käytön osalta, eikä sillä ole enää konetta hyydyttävää vaikutusta. Monien ihmisten negatiiviset kokemukset vanhasta Nortonista kuitenkin haittaavat uuden version positiivisten puolien huomioimista.


title: Norton AntiVirus

text: Symantec ilmoitti vuoden 2014 lopulla että he yhdistävät eri ohjelmansa Norton Security-nimisen ohjelmiston alaisuuteen, jolloin Norton Antivirus ja kahdeksan muuta heidän nimikettä poistuvat käytöstä.


title: Norton AntiVirus

text: Vuonna 2007 Nortonin Antivirus ja Internet Seccurity piti hallussaan 61% virustorjuntaohjelmien markkinaosuudesta yhdysvalloissa. OPSWAT:in raporttien mukaan Symantecillä oli vuonna 2014 8% markkinaosuus virustorjuntaohjelmien markkinoilla.


title: Norton AntiVirus

text: Vuonna 2007 Norton Antivirus-ohjelmistoa ei voinut edes asentaa tietokoneeseen jossa oli ZoneAlarm -palomuuriohjelma asennettuna. Tämä johti vihaisiin jo maksaneisiin asiakkaisiin.


title: Norton AntiVirus

text: Norton Antivirus on yksi virusohjelmistoista jotka ovat hyväksyneet FBI:n kehittämän Magic Lantern-vakoiluohjelman heidän ohitettavien kohteiden () listalle. Tämä mahdollistaa käyttäjien seuraamisen ja tietojan varastamisen ilman että virustorjuntaohjelma ilmoittaa käyttäjälle asiasta. Suurin osa virustorjuntaohjelmista eivät ole lisänneet Magic Lanterniä poikkeuksiin, koska ei ole mahdollista varmistaa onko sen käytön takana FBI, vai jokin kolmas osapuoli.


title: Norton AntiVirus

text: Vuonna 2010 Symantec Antivirusksen automaattinen päivitys sisälsi korjauksen väärään virusvaroitukseen Spotifyn sisällä, mutta päivitys poistikin antivirusohjelman käytöstä miljoonista tietokoneista. Pari vuotta myöhemmin sama tapahtui myös Paint.NET -kuvankäsittelyohjelman suomenkieliselle kielipaketille.


title: Norton AntiVirus

text: Norton Antivirus on saanut paljon kritiikkiä vaikean ohjelman poistamisen takia sekä turhien tiedostojen jättämisestä tietokoneelle poiston jälkeen. Vuonna 2009 Norton sovellusten päivittämiseen tehty LiveUpdate lisäsi oman ongelman, koska se piti myös poistaa manuaalisesti.


title: Norton AntiVirus

text: Käyttäjien palautteen johdosta Symantec kehitti "Norton Removal Tool"-ohjelman, jonka tarkoitus on auttaa Norton-tuotteiden poistossa tietokoneilta. Poisto-ohjelman nimeksi on myöhemmin vaihdettu "Norton Remove and Reinstall tool".


title: Norton AntiVirus

text: Symantecin tekninen tuki on väittänyt asiakkaan tietokoneen olevan saastunut, ja sen poistamiseen on hankittava maksullinen tukipaketti. Symantec myös kieltäytyi palauttamasta rahoja vääristä ilmoituksista, jolloin käyttäjien koneissa ei ollut saastuneita tiedostoja ollenkaan.


title: Vasa (laiva)

text: Vasa ("Wasa") oli Ruotsin kuninkaan Kustaa II Aadolfin lippulaiva, joka upposi 10. elokuuta 1628 Tukholman edustalla aloitettuaan juuri neitsytmatkansa. Vuonna 1961 laiva nostettiin merenpohjasta. Laivaa ruiskutettiin 17 vuotta säilöntäaine polyetyleeniglykolilla tilapäisessä säilytyspaikassa Wasavarvetilla. Vuodesta 1990 lähtien alus on ollut sille perustetussa Vasa-museossa Tukholmassa.


title: Vasa (laiva)

text: "Vasa" rakennettiin vuosina 1621–1625. Kauppalaivojensa suojelemiseksi ja noustakseen merimahdiksi Ruotsi katsoi tarvitsevansa entistä voimakkaamman laivaston, niinpä kuningas Kustaa II Aadolf määräsi rakennettavaksi Ruotsin laivastolle uuden lippulaivan. "Vasa"-laivasta piti tulla koko Ruotsin laivaston ylpeys.


title: Vasa (laiva)

text: Vasa rakennettiin tukholmalaisella telakalla, ja rakennustöitä valvomaan värvättiin kaksi kuninkaan suosioon noussutta laivanrakentajaa, ruotsalainen Antonius Monier ja hollantilainen Henrik Hybertsson. Vuonna 1625 Hybertsson sairastui vakavasti, jolloin työtä jatkoi Hybertssonin assistentti Hein Jacobsson. Hybertsson kuoli vuonna 1627 eikä siis nähnyt "Vasan" onnetonta neitsytmatkaa.


title: Vasa (laiva)

text: Rakennustöiden edetessä ilmeni vaikeuksia. Esimerkiksi eräässä vaiheessa rakentaminen hidastui, sillä telakalle ei ollut tuotu tarpeeksi puutavaraa. "Vasaa" varten piti kaataa tuhatkunta tammea. Kuninkaan käskystä "Vasaan" rakennettiin toinen, ylimääräinen tykkikansi. Tykkikannen rakentamiseksi laivan alkuperäisiä pohjapiirroksia jouduttiin muuttamaan, mikä aiheutti laivanrakentajille ongelmia, sillä rakennustyöt oli silloin jo aloitettu.


title: Vasa (laiva)

text: "Vasa" valmistui vuonna 1626, vaikka laivan neitsytmatka tapahtuikin vasta kaksi vuotta myöhemmin. Valmistuessaan "Vasa" oli Ruotsin laivaston voimakkain sota-alus ja suurimpia sotalaivoja koko Euroopassa. Kolmikantisen aluksen pituus oli 69 metriä (vesilinjassa 46,5 metriä) ja korkeus kölistä mastonhuippuun 52 metriä. Vasa painoi noin 1 200 tonnia. Se oli varustettu 64 järeällä kanuunalla.


title: Vasa (laiva)

text: Ajan tavan mukaisesti laiva oli koristeltu lukuisin veistoksin, ja siitä oli määrä tulla paitsi Ruotsin laivaston suurin ja voimakkain, myös kaunein alus. Laivan patsaat ja veistokset esittivät muun muassa Raamatun hahmoja, kreikkalaisen jumaltaruston sankareita ja muinaisen Rooman valtakunnan keisareita. Nelimetrinen loikkaava leijona keulakuvana symboloi suurvalta-asemaan kohonneen kuningaskunnan mahtia. Vanhojen merimiesuskomusten mukaan koristeiden tarkoituksena oli suojella laivaa tuholta, mutta todellisuudessa niiden tuoma valtava ylipaino oli osasyy laivan uppoamiseen. Mahdollinen lisäsyy uppoamiseen oli laivan vinous, jonka epäillään johtuneen ruotsalaisten ja hollantilaisten puuseppien erilaisista mittayksiköistä. Tutkijoiden mukaan erilaisten mittayksiköiden käyttö saattoi olla syy laivan epäsymmetrisyyteen ja sitä kautta uppoamiseen.


title: Vasa (laiva)

text: "Vasa" lähti neitsytmatkalleen 10. elokuuta 1628 Tukholman satamasta. Tarkoitus oli noutaa matkaan kauempana sijaitsevasta Vaxholmin tukikohdasta vielä 300 miestä. Sää oli ollut tyyni, mutta kun Vasa oli ehtinyt matkata noin neljännestunnin ajan ja vajaat 1 300 metriä, äkillinen tuulenpuuska tarttui sen purjeisiin ja kaatoi sen kello neljän ja viiden välillä iltapäivällä. Merivesi syöksyi sisään tykkiporteista, ja alus alkoi nopeasti vajota kohti merenpohjaa. Aikalaisten mukaan onnettomuudessa hukkui noin 50 ihmistä; hylyn läheltä on löydetty 25 luurankoa. "Vasa" upposi muutamassa minuutissa Tukholman edustalle Tegelvikenin kohdalle noin 30 metrin syvyyteen ja makasi siellä sitten hyväkuntoisena 333 vuotta.


title: Vasa (laiva)

text: "Vasan" uppoamisesta kuultuaan kuningas Kustaa II Aadolf kirjoitti kirjeen, jossa hän määräsi laivan uppoamisesta vastuussa olevia rangaistaviksi. Uppoavasta laivasta pelastunut "Vasan" kapteeni Söfring Hansson pidätettiin, mutta hänet todettiin syyttömäksi ja vapautettiin ilman rangaistusta.


title: Vasa (laiva)

text: "Vasan" uppoamissyy oli liian ylhäällä ollut painopiste, minkä vuoksi pienikin kallistuminen riitti kaatamaan laivan. Rakentamisen aikana tehtyjen aikataulu-, koko- ja aseistusmuutosten vuoksi "Vasan" painolasti oli yksinkertaisesti liian kevyt, eikä sitä tilanpuutteen vuoksi voinut lisätä, joten laiva ui liian korkealla. "Vasan" on arvioitu olleen niin kiikkerä, että se olisi voinut kaatua tuulen ollessa vain 2 m/s.


title: Vasa (laiva)

text: Vasan kallisarvoiset pronssista taotut kanuunat nostettiin hylystä sukelluskellojen avulla jo vuosina 1663–1665. Työn tekivät Albreckt von Treilebenin ja Andreas Peckellin johtamat ruotsalais-suomalaiset ryhmät. Koska silloisella tekniikalla Vasaa ei vielä kyetty nostamaan, laivan hylky jätettiin rauhaan.


title: Vasa (laiva)

text: Ruotsalainen merihistorioitsija Anders Franzén löysi vuonna 1956 Tukholman edustalta meren pohjasta puulaivan, joka myöhemmin osoittautui "Vasa"-laivaksi. Franzén oli etsinyt hylkyjä merestä veneellä ja vaijerin päässä olevalla puukairalla. Hän oli 1950-luvun alkupuolella oivaltanut, ettei Itämeressä elä uponneiden laivojen puuta syövää laivamatoa. Itämerestä saattaisi siten löytyä vanhoja puurunkoisten alusten hylkyjä, joiden kaltaiset hylyt eivät muualla ole säilyneet. Franzénin käyttämän kairan osuessa meren pohjalla olevaan puurakennelmaan jää kairaan pintaan nostettavaksi osa puuta. Järjestelmällisellä kairan meren pohjaan laskemisella ja nostamisella Franzén arveli löytävänsä "Vasan" tai muita puurunkoisia aluksia, joita Tukholman edustalle oli uponnut.


title: Vasa (laiva)

text: Hylyn tunnistuksen ja monien nostoyritysten jälkeen "Vasa" onnistuttiin viimein 24. huhtikuuta 1961 nostamaan pinnalle. Alus vietiin heti tukholmalaiselle kuivatelakalle, missä sitä kunnostettiin ja tutkittiin. Tutkijat ovat yleisesti sitä mieltä, että koska laivamadot eivät ole kyenneet vaurioittamaan laivan hylkyä, "Vasa" on 1600-luvun parhaiten säilynyt laiva.


title: Vasa (laiva)

text: Laivasta ja sen lähistöltä löytyi yli 26 000 esinettä. Näihin kuuluvat aluksen kaikki kuusi purjetta ja yli 700 patsasta. Alun perin patsaat oli kiinnitetty laivan runkoon, mutta vuosisatojen aikana pultit ruostuivat olemattomiin ja patsaat putosivat merenpohjaan. "Vasasta" löytyneet esineet olivat säilyneet erittäin hyvin. Itse asiassa laivasta löytyneet vaatteet olivat niin hyväkuntoisia, että niitä voisi yhä pitää yllä.


title: Vasa (laiva)

text: "Vasan" nostoon liittyy myös yksi Suomen kaikkien aikojen tunnetuimmista teekkarijäynistä, jossa laivan kannelle vietiin ennen nostoa pieni Paavo Nurmen juoksijapatsas. Tempauksella viitattiin siihen, että Ruotsi oli estänyt Nurmen kilpailemisen Los Angelesin olympialaisissa vuonna 1932.


title: Vasa (laiva)

text: Noston jälkeen piti laivan pelastamiseksi kuitenkin ryhtyä toimiin nopeasti. Yli 330 vuoden ajan meren pohjassa ollut hylky olisi hajonnut pian ilman konservointitoimia. Aluksi "Vasa" pidettiin vain märkänä, kunnes päädyttiin polyetyleeniglykoliin (PEG). Kyseessä on vesiliukoinen vahamainen aine, joka tunkeutuu puuhun ja syrjäyttää veden. Vasaa pidettiin PEG-suihkussa vielä monta vuotta.


title: Vasa (laiva)

text: Veden saasteissa oli paljon rikkiä, mikä ilman hapen vaikutuksesta alkoi muuttua syövyttäväksi rikkihapoksi. Prosessi on yhä käynnissä. Konservoijilla onkin runsaasti työtä "Vasan" säilyttämiseksi nykykunnossa. Merkittävin ja tärkein laivan kuntoa ylläpitävä tekijä on kuitenkin Vasa-museossa tarkkaan vakiona pysyvä ilmasto.


title: Vasa (laiva)

text: 13 500 osasta koottu "Vasa" on nykyisin Tukholman Vasa-museossa, jonka rakennuslupa myönnettiin vuonna 1981. Jopa 384 arkkitehtia esitteli näkemyksiään museosta ja sen sijainnista, ja suunnittelukilpailun voitti arkkitehtipari Göran Månsson ja Marianne Dahlbäck. Museon rakennustyöt aloitettiin 2. marraskuuta 1987, ja museo avattiin yleisölle 15. kesäkuuta 1990.


title: Rudolf Höss

text: "SS-Obersturmbannführer" Rudolf Franz Ferdinand Höss (vaihtoehtoisia kirjoitusmuotoja Höß, Hoeß tai Hoess, 25. marraskuuta 1900 Baden-Baden – 16. huhtikuuta 1947 Oświęcim) oli Auschwitzin keskitysleirin päällikkönä tunnettu saksalaisupseeri. Hän oli SS-joukkojen ja Waffen-SS:n jäsen.


title: Rudolf Höss

text: Höss syntyi tiukan katoliseen perheeseen, ja vaikka hänen isänsä toivoi pojastaan pappia, hän liittyi isänsä kuoleman jälkeen vapaaehtoisena Saksan armeijaan ensimmäisen maailmansodan aikana vuonna 1915. Hänet siirrettiin Turkkiin, jossa hän saavutti kersantin arvon ja palkittiin ensimmäisen ja toisen luokan rautaristillä. Sodan jälkeen Höss liittyi Freikorps Roßbachiin ja sitten vuonna 1922 Saksan kansallissosialistiseen työväenpuolueeseen. Seuraavana vuonna hänet tuomittiin kymmeneksi vuodeksi vankilaan Walther Kadowin murhasta, ja hänen rikoskumppaninsa Martin Bormann sai vain vuoden pituisen vankeusrangaistuksen. Höss vapautettiin yleisessä armahduksessa vuonna 1928, ja hän liittyi Artamanen-Gesellschaft -yhteisöön.


title: Rudolf Höss

text:
Heinrich Himmlerin suosituksesta Höss anoi SS:n jäsenyyttä vuonna 1933 ja hänet hyväksyttiin seuraavana vuonna. Samalla hänestä tuli "Totenkopfverbandin" jäsen. Hänet siirrettiin Dachaun keskitysleirille ja Höss sai "Blockführerin" arvon 1935. Vuonna 1938 Höss ylennettiin "SS-Hauptsturmführeriksi" ja siirrettiin Sachsenhausenin leirille. Hän vastaanotti Auschwitzin komentajan tehtävät 5. tammikuuta 1940 ja oli asemassa 1. joulukuuta 1943 asti, jolloin hänet korvasi Arthur Liebehenschel. Höss siirtyi Liebehenschelin entiseen tehtävään SS:n Wirtschaftsverwaltungshauptamtiin (WVHA). 8. toukokuuta 1944 Höss palasi Auschwitziin Heinrich Himmlerin pyynnöstä toteuttaakseen niin kutsutun "Aktion Hössin", jossa oli tarkoituksena valmistella KL Auschwitz II Birkenau Unkarin juutalaisten tuhoamiseksi.
]


title: Rudolf Höss

text: Saksan luhistuttua Hössin onnistui soluttautua väärän henkilöllisyyden turvin Saksan laivaston viestikouluun Syltin saarelle. Hänet internoitiin brittiläiselle vankileirille Kielin kanavan lähelle. Hössin onnistui edelleen salata henkilöllisyytensä ja hän vapautui nopeasti sotavankeudesta. Vapautumisensa jälkeen hän työskenteli kahdeksan kuukauden ajan maatilalla Flensburgin läheisyydessä.


title: Rudolf Höss

text: Brittiläiset sotilaspoliisit ottivat Hössin kiinni 11. maaliskuuta 1946, minkä jälkeen hän toimi todistajana Ernst Kaltenbrunnerin, Oswald Pohlin ja IG Farben -yhtiön oikeudenkäynneissä Nürnbergissä. 25. toukokuuta 1946 hänet luovutettiin Puolaan, jossa hänet tuomittiin kuolemaan 2. huhtikuuta 1947. Kaksi viikkoa myöhemmin Rudolf Höss hirtettiin Auschwitzin keskitysleirin krematorio I:n edessä.


title: Rudolf Höss

text: Ollessaan vangittuna Puolassa Höss kirjoitti muistelmansa, jotka julkaistiin vuonna 1958 nimellä "Kommandant in Auschwitz: Autobiographische Aufzeichnungen" (suom. "SS-Obersturmbannführer Rudolf Hössin omaelämäkerta", 1959 ja "Auschwitzin komendantti: omaelämäkerta", 2008).


title: Hämähäkkieläimet

text: Hämähäkkieläimet ("Arachnida") on niveljalkaisten ("Arthropoda") luokka.


title: Hämähäkkieläimet

text: Hämähäkkieläimille on tunnusomaista tuntosarvien puuttuminen ja ruumiin kaksiosaisuus; pää ja kolme seuraavaa jaoketta ovat sulautuneet yhdeksi kokonaisuudeksi, ja takaruumis on tavallisesti nivelikäs.


title: Hämähäkkieläimet

text: Kaikille hämähäkkieläimille yhteinen taksonominen piirre on erityinen raajarakenne, leukakoukku eli kelikeri. Hämähäkkieläimiin voidaan myös viitata nimellä leukakoukulliset (Chelicerata). Leukakoukku on raajasta kehittynyt suuosa, jossa raajan päässä on yleensä ontto koukku. Sitä kautta hämähäkkieläin ruiskuttaa ruoansulatusnestettä ruokaansa. Eturuumiissa on lisäksi neljä paria kävelyjalkoja, takaruumis on raajaton.


title: Hämähäkkieläimet

text: Hämähäkkieläimillä ei ole hyönteisten tapaan verkkosilmiä, vaan rakenteeltaan yksinkertaisemmat pistesilmät. Hämähäkeillä silmiä on tavallisimmin kuusi kappaletta, mutta eri hämähäkkieläimillä niitä voi olla kahdesta kahdeksaan kappaletta tai ei lainkaan. Kun silmäpareja on useita, kukin niistä on erikoistunut tiettyyn tehtävään, kuten verkon rakentamiseen, saalistukseen tai ultraviolettivalon aistimiseen.


title: Hämähäkkieläimet

text: Lähes kaikki hämähäkkieläimet ovat maaeläimiä, ja hengitys tapahtuu ilmaputkien, lehtikeuhkojen tai ihon välityksellä.


title: Hämähäkkieläimet

text: Hämähäkkieläimiin kuuluvia alaluokkia ja lahkoja ovat muun muassa:


title: Hämähäkkieläimet

text: Punkit ovat pieniä, harvoin yli 2 mm pidempiä hämähäkkieläimiä. Suuri osa niistä on loisia tai puoliloisia ja ne käyttävät ravinnokseen eläinten ja kasvien nesteitä.


title: Hämähäkkieläimet

text: Hämähäkeille tyypillinen piirre on taito kehrätä seittiä, josta ne kutovat taidokkaasti verkkoja. Seitti syntyy kehruurauhasissa, jotka sijaitsevat takaruumiissa. Verkoilla hämähäkit pyydystävät saaliinsa. Osa hämähäkeistä ei kudo verkkoja, vaan pyydystää saaliinsa juoksemalla.


title: Hämähäkkieläimet

text: Lukit muistuttavat ulkoisesti suuresti hämähäkkejä. Niillä on usein erityisen pitkät jalat ja pieni, pallomainen ruumis. Ne syövät pääasiassa kuolleita hyönteisiä, mutta myös eläviä hyönteisiä ja kasviravintoa. Lukit eivät kudo verkkoja.


title: Hämähäkkieläimet

text: Tämän lahkon lajeja on Suomessa tavattu 17 lajia. Tunnetuin lienee pieni, varsinkin usein asunnoissa tavattava kirjaskorpioni ("Chelifer cancroides"). Luonnossa tavattavat lajit elävät erityisesti sammalissa, karikkeessa ja puiden kuoren alla. Valeskorpionit muistuttavat ulkonäöltään skorpioneja, mutta niiltä puuttuu myrkkypistin. Valeskorpionit ovat pieniä, yleensä muutaman millimetrin pituisia.


title: Hämähäkkieläimet

text: Skorpionien tunnusmerkkejä ovat sakset sekä takaruumiin myrkkypistin. Myrkkypistin on kehittynyt takaruumiin viimeisestä jaokkeesta eli telsonista. Skorpionien sakset ovat kehittyneet huulirihmoista eli palpeista. Niiden lisäksi skorpioneilla ovat myös luokalle tyypilliset leukakoukut.


title: Hämähäkkieläimet

text: Skorpionilukit ovat erikoisen näköisiä, hieman skorpioneja ja lukkeja muistuttavia eläimiä. Niillä ei ole myrkkypistintä, vaan suuret pihtimäiset pyyntileuat saaliin käsittelyä varten sekä etummaisen raajaparin tilalla hyvin pitkät saalistusrihmat, joissa on herkkiä tuntokarvoja.


title: Hämähäkkieläimet

text: Siimaskorpionit muistuttavat skorpioneja, mutta niillä on myrkkypistimen sijaan siimamainen häntä, josta ne voivat ruiskuttaa mm. etikkahappoa sisältävää nestettä puolustautuakseen. Siimaskorpionit ovat kooltaan n. 25-85 mm. Skorpionilukkien tavoin niiden etummainen raajapari on muuntunut pitkiksi rihmoiksi, joissa on herkkiä tuntokarvoja.


title: Hämähäkkieläimet

text: Arolukit muistuttavat suuria hämähäkkejä. Suurin osa niistä elää aavikoilla. Ne eivät kudo verkkoja, ja ainakaan suurimmalla osalla ei ole lainkaan myrkkyrauhasia, mutta niillä on erittäin suuret leuat, joilla ne tappavat ja paloittelevat saaliinsa. Arolukit syövät pääasiassa muita niveljalkaisia, mutta joskus jopa pieniä liskoja ja jyrsijöitä.


title: Symphony X

text: Symphony X on yhdysvaltalainen melodista metallia esittävä yhtye, joka voidaan katsantotavasta riippuen luokitella joko progressiiviseksi metalliksi tai neoklassiseksi metalliksi. Musiikki on saanut paljon vaikutteita klassisesta musiikista (neoklassinen elementti). Musiikin rytmi etenee usein vaihtuvissa tahtilajeissa (progressiivinen elementti). Osan Symphony X:n materiaalista voi myös luokitella powermetalliksi.


title: Symphony X

text: Yhtye sai alkunsa vuonna 1994 Michael Romeon "Dark Chapter" -demon seurauksena. Yhtye julkaisi ensimmäisen levynsä samana vuonna. Levy julkaistiin tuolloin vain Japanissa, missä menestys oli hyvää. Pian tämän jälkeen alkuperäinen laulaja, Rod Tyler lähti yhtyeestä ja hänen tilalleen tuli nykyinen laulaja, Russel Allen, joka vaikutti vahvasti yhtyeen kehitykseen. Kuusi kuukautta ensimmäisen levyn jälkeen Symphony X julkaisi toisen albuminsa nimellä "The Damnation Game". Levy kasvatti yhtyeen suosiota Japanissa entisestään.


title: Symphony X

text: Seuraava albumi, "The Divine Wings of Tragedy" (1997) löi bändin läpi Euroopassa. Levyn äänipuoli on huomattavasti parempi kuin kahdella ensimmäisellä levyllä, sillä levy oli tuotettu paljon aiempaa paremmin. Levy sisältää tunnettuja Symphony X kappaleita, kuten "Sea of Lies", "The Accolade" ja eeppinen 20-minuuttinen "The Divine Wings of Tragedy".


title: Symphony X

text: "The Divine Wings of Tragedyn" levyttämisen jälkeen Jason Rullo lähti yhtyeestä henkilökohtaisten ongelmien vuoksi. Hänen korvaajakseen tuli Thomas Walling. Tällä kokoonpanolla he levyttivät seuraavan levynsä, "Twilight in Olympus" (1998). Samana vuonna Symphony X aloitti ensimmäisten keikkojensa tekemisen ja lähti kiertueelle. Samoihin aikoihin basisti, Thomas Miller päätti kuitenkin jättää yhtyeen. Syy on edelleen hieman epäselvä. Vuoden lopussa Symphony X julkaisi kokoelmalevyn, "Prelude to the Millennium", joka sisältää suosituimpia Symphony X -kappaleita kaikilta siihen asti ilmestyneiltä levyiltä lukuun ottamatta bändin esikoisalbumia. Bonuksena mukana on kuitenkin uudelleen nauhoitettu "Masquerade". Prelude to the Millennium on nykyään melko harvinainen. Masqueraden uusi versio on julkaistu myöhemmin myös "The Odyssey" -levyn limited editionilla.


title: Symphony X

text: Seuraava levy, "V: The New Mythology Suite" julkaistiin vuonna 2000. Jason Rullo oli palannut jälleen takaisin rumpuihin albumin levytykseen. Ensimmäistä kertaa yhtyeen riveissä soitti basisti Michael Lepond. Julkaisun jälkeisellä Euroopan kiertueella yhtye nauhoitti ensimmäisen livealbuminsa, "Live on the Edge Forever".


title: Symphony X

text: Vuonna 2002 julkaistiin seuraava studioalbumi, "The Odyssey". Levy on rankempi kuin aikaisemmat Symphony X -albumit, mutta ylläpitää yhtyeelle tutun tyylin suoraviivaisemmasta otteesta huolimatta. Tästä seuraava albumi, "Paradise Lost" ilmestyi kesäkuun 2007 lopulla. Levyn myötä Symphony X saavutti entistä suuremman suosion sekä Euroopassa että kotimaassaan Yhdysvalloissa. Tämä merkitsi myös Symphony X:n debyyttiä Yhdysvaltojen virallisella top 200 -listalla sijalla 123.


title: Symphony X

text: Yhtye alkoi työstää uutta studioalbumia keväällä 2010, ja "Iconoclast" julkaistiin kesäkuussa 2011.


title: Europa (kuu)

text: Europa on Jupiterin kuu. Se on pienin ja toiseksi sisin Galilein kuista, mutta kuitenkin Aurinkokunnan kuudenneksi suurin kuu. Europa oli kreikkalaisessa mytologiassa foinikialainen prinsessa, yksi Zeuksen rakastetuista. Kuun nimeä ehdotti Simon Marius pian löytämisen jälkeen, mutta se vakiintui vasta 1900-luvun puolessavälissä. Varhaisemmissa tähtitieteen oppaissa sitä kutsutaan joko "Jupiter II:ksi" tai "Jupiterin toiseksi satelliitiksi".


title: Europa (kuu)

text: Europan sisäinen rakenne on todennäköisesti samankaltainen kuin Maalla. Sisäosat koostuvat lähinnä silikaattimineraaleista ja mahdollisesti pienestä rautaytimestä. Uloimpana on noin sadan kilometrin paksuinen vesi- ja jääkerros, josta jäätä on 10–30 kilometrin paksuinen kerros veden päällä. Galileo-luotain on havainnut pinnan alla sähköä johtavan kerroksen, joka todennäköisesti on suolainen meri. Meren olemassaoloa tukevat myös luotaimen havainnot kuun heikosta magneettikentästä, joka on vuorovaikutuksessa Jupiterin magneettikentän kanssa.


title: Europa (kuu)

text: Europan jäinen pinta on äärimmäisen tasainen: siinä on vain harvoja yli 300 metrin korkuisia kohtia. Myös kraatterit ovat harvinaisia: vain kolme läpimitaltaan yli viiden kilometrin suuruista kraatteria on löydetty, mikä kertoo pinnan nuoresta iästä, jonka on arveltu olevan korkeintaan 30 miljoonaa vuotta. Silmiinpistävintä kuun pinnassa ovat lukuisat tummat juovat, jotka muistuttavat suuresti maapallon merten jääpeitteiden railoja. Juovat ovatkin todennäköisesti syntyneet, kun vulkaaniset sulan veden purkaukset ovat murtaneet pinnan, minkä jälkeen se on jäätynyt uudelleen. Vulkaanisen toiminnan arvellaan olevan seurausta Jupiterin aiheuttaman vuorovesivoiman synnyttämästä lämmöstä. Toinen piirre pinnalla ovat tummat laikut, jotka ovat syntyneet, kun lämmin jää on tunkeutunut pinnalle kylmemmän jään läpi, samaan tapaan kuin magma maapallolla. Laikut voivat muodostaa pintaan korkeuseroja. Juovien ja laikkujen väri saattaa olla peräisin raudasta tai rikistä. Lisäksi ne sisältävät suoloja, kuten magnesiumsulfaattia, joka on jäänyt jäljelle veden haihtuessa pois.


title: Europa (kuu)

text: Ilmakehä on ohut, ja se koostuu kokonaan hapesta. Happi ei todennäköisesti ole elollista alkuperää, vaan syntynyt auringonvalon ja varattujen hiukkasten osuessa pintaan vapauttaen vesihöyryä. Höyry jakautuu hapeksi ja vedyksi, ja vetyatomit karkaavat kokonaan kuun ilmakehästä keveytensä takia.


title: Europa (kuu)

text: Kun Europa kiertää Jupiterin hiukkassäteilyä sitovassa magneettikentässä, säteily tappaisi Europan pinnalla olevan suojaamattoman ihmisen noin vuorokaudessa. Vuorokautinen säteilyannos on 5,40 Sv..


title: Europa (kuu)

text: Voyager-luotaimet lähettivät ensimmäiset kunnolliset valokuvat Europasta vuonna 1979. Galileo-luotain tutki kuuta vuosina 1995–1999, ja sen avulla pystyttiin muodostamaan suurin osa nykyisestä tiedostamme taivaankappaleen ominaisuuksista. Myös Hubble-avaruusteleskooppi on havainnoinut Europaa Maan kiertoradalta käsin, löytäen muun muassa sen ohuen hapesta koostuvan ilmakehän vuonna 1995. Europaan on suunnitteilla useita mahdollisia lentoja ensi vuosikymmenellä, kuten NASAn harkitsema Europa Geophysical Explorer, joka kiertäisi Europa-kuuta ja pudottaisi mahdollisesti laskeutujan kuun pinnalle. Myös Euroopan avaruusjärjestö (ESA) suunnittelee laskeutujaa.


title: Europa (kuu)

text: Europan pinnan alla oleva meri on herättänyt keskustelua elämän olemassaolon mahdollisuudesta kuussa. Meren olosuhteet vastaavat suuresti Etelämantereella neljän kilometrin paksuisen mannerjään alla sijaitsevaa Vostok-järveä, jossa on havaittu olevan ikivanhaa mikrobitason elämää.


title: Europa (kuu)

text: Toistaiseksi mitään todisteita ei ole, mutta asian selvittämiseksi on ehdotettu erilaisia projekteja, esimerkiksi jonkinlaisen jään kairaamiseen kykenevän mönkijän lähettämistä kuun pinnalle. Jupiteria ja sen kuita tutkinut Galileo-luotain ohjattiin elinkaarensa päätteeksi syyskuussa 2003 törmäyskurssille kohti Jupiteria siltä varalta, ettei se tulevaisuudessa törmäisi Europaan. Mahdollisen törmäyksen jälkeen voi olla mahdotonta varmistua siitä, oliko Europalla alun perin elämää, koska luotaimien mukana kulkeutuu usein Maasta peräisin olevia mikrobeja. Ne saattaisivat jopa hävittää Europalla kytevän elämän.


title: Neoklassinen metalli

text: Neoklassinen metalli () tarkoittaa metallimusiikin lajia, jolle on tyypillistä tyylien lainaaminen klassisesta musiikista. Puhutaan muun muassa barokki- ja oopperatyyleistä. Myös tunnettujen klassisen musiikin teosten lainaaminen metallimusiikin seassa on tyylilajille tavanomaista. Tyypillinen neoklassinen elementti on myös sinfoniaorkesterin tai kuoron käyttäminen musiikin yhteydessä. Neoklassinen metalli on tavallisesti melodista, ja rytmirakenteet ovat myös klassisen musiikin mukaisia. Esimerkiksi power metal -yhtyeet, joilla on neoklassisia piirteitä (esimerkiksi Stratovarius), käyttävät vaihtuvia tahtilajeja harvoin, mutta osa neoklassisen metallin yhtyeistä luokitellaan pääosin progressiiviseksi metalliksi, jossa vaihtuvat tahtilajit ovat isossa osassa. Tällaisia yhtyeitä ovat esimerkiksi Waltari, Winds, Symphony X ja espanjalainen Dark Moor. Yngwie Malmsteenin Rising Forcea pidetään yleisesti yhtenä tärkeimmistä neoklassisen metallin albumeista.


title: John Locke

text: John Locke (29. elokuuta 1632 Wrington, Somerset – 28. lokakuuta 1704 Essex) on tunnetuimpia uuden ajan filosofeja. Hän on tunnettu sekä tietoteoriastaan että yhteiskuntafilosofiastaan. Tietoteoreetikkona Locke luokitellaan yleensä brittiläisiin empiristeihin eli kokemusajattelun kannattajiin yhdessä David Humen ja George Berkeleyn kanssa.


title: John Locke

text: Yhteiskuntafilosofiassaan Locke kehitti vaihtoehdon Hobbesin luonnontila-ajatukselle ja esitti omana yhteiskuntasopimusteorianaan, että hallinto voi olla oikeutettu vain, jos se saa hallittavien suostumuksen ja suojelee elämän, vapauden ja omaisuuden luonnollisia oikeuksia. Jos tällaista suostumusta ei ollut annettu, kansalaisilla oli oikeus kapinaan.