title: MoonTV

text: Vuoden 2008 kesällä muutama kanavan vanha työntekijä päättivät herättää MoonTV:n henkiin. Puolessa vuodessa lakitekniset seikat olivat kunnossa ja vuoden 2009 rankan valmistelun, työskentelyn, konseptoinnin ja kuvausten jälkeen MoonTV uuslanseerattiin 23. maaliskuuta 2010.


title: MoonTV

text: Kanavan alkuvaiheessa ohjelmistoon ovat kuuluneet palaute- ja info-ohjelma Boksin lisäksi seuraavat ohjelmat: konsolipelejä esittelevä "Gamer", elokuvaohjelma "Filminnäkijät", yöruokaravintoloita arvosteleva "Yöruokaa", underground-yhtyeitä ja -artisteja esittelevä "Kellari" sekä "Frontline", jossa tutustutaan erilaisten klubien tunnelmaan. Tea Khalifan juontama Backstage-ohjelma on toistaiseksi tauolla. Filminnäkijät-ohjelman ensimmäinen tuotantokausi on päättynyt ja ohjelman jatko on epävarma. Uutena ohjelmana heinäkuussa 2010 aloitti nettivideoita esittelevä Not Safe For Work (NSFW). Vuonna 2011 uusina ohjelmina ovat aloittaneet käsikonsolipelien arvosteluun keskittynyt "Pelipoika", raskaamman musiikin visaohjelma "Imperiumi", Yöruokaa-ohjelmaa kesällä tuuraavaa "Grillipippuri" sekä tuoreimpana aikuisviihde-elokuvia arvosteleva "Pornoetsivä".


title: MoonTV

text: Mika Koivula, Mikael Honkavaara, Hannu ja Pekka Kossila olivat MoonTV:n perustajajäsenet. Finngemma-mainostoimisto ja Viihdefarmi-tuotantoyhtiö toimivat perustana tälle uuden maailman interaktiiviselle TV-tuotannolle. Viihdefarmi oli osallisena mm. Tutti Frutti - (PTV), Hugo - (Yle TV2), Blast - (Nelonen) ja Viton Game Over -ohjelmien (MTV3) tuottamisesta Suomessa.


title: MoonTV

text: Muun muassa Taru Valkeapää, Arttu Harkki, Alex Ojasti ja MoonTV:n alkuvuosien tähdet Kimmo Nikkanen, Thomas Puha ja Miika Huttunen olivat tuottaja Pekka Kossilan löytöjä kanaville. Sittemmin kaikki edellä mainitut ovat porskuttaneet aloillaan eteenpäin: Taru Valkeapää juontajakouluineen, Arttu Harkki mm. Yllytyshulluissa, Alex Ojasti Aikakoneessa sekä Thomas Puha "Pelaaja"-lehdessä toimineena päätoimittajana.


title: MoonTV

text: Mika Koivula, joka aikoinaan keksi MoonTV-nimen, on nykyjään Fogscreen-yhtiön toimitusjohtaja. Firma on kehittänyt maailman ensimmäisen vesisumuperusteisen projektorinäytön, jonka läpi voidaan helpostikin jopa kävellä kuivana.


title: MoonTV

text: Mikael Honkavaara on ollut Hybrid Graphicsin toimitusjohtaja vuodesta 2000 lähtien. Yritys on keskittynyt mobiiligrafiikan sovellusten tuottamiseen suljetuille alustoille, kuten käsipuhelimet, navigaatiolaitteet, autojen instrumentointi jne. Yrityskaupan myötä, Honkavaara siirtyi NVIDIA Corporationin palvelukseen 2006.


title: MoonTV

text: Pekka Kossila on puolestaan kalifornialaisen Witty Future Entertainment -yhtiön toimitusjohtaja. Tämä yritys on jatkanut MoonTV:n interaktiivisia perinteitä, ja tuo maailman TV-katsojille mahdollisuuden tehdä TV:n vaatimusten tasoisia ohjelmaklippejä kotisohvalta käsin. Tällä kertaa miljoonat ihmiset taistelevat suosiosta ja kenties miljoonasta dollarista samalla kertaa. Tämä keksintö on vasta patenttivaiheessa. Hannu Kossila on markkinoinnin parissa.


title: Virginia Woolf

text: Adeline Virginia Woolf (o.s. Stephen, 25. tammikuuta 1882 Lontoo – 28. maaliskuuta 1941 Rodmell, Sussex) oli englantilainen kirjailija, kirjallisuuskriitikko ja feministi. Hän oli keskeinen jäsen Lontoossa vaikuttaneessa Bloomsburyn ryhmässä, johon kuului useita kirjailijoita ja kuvataiteilijoita. Bloomsburyn ryhmään kuuluessaan Woolf osallistui muun muassa vuonna 1910 järjestettyyn Dreadnought-huijauksena tunnettuun jäynään.


title: Virginia Woolf

text: Woolfin esikoisteos "Menomatka" ilmestyi 1915. Hänen tunnetuimpia teoksiaan ovat "Mrs. Dalloway" (1925), "Majakka" (1927), "Orlando" (1928), "Oma huone" (1929) ja "Aallot" (1931).


title: Virginia Woolf

text: Woolf oli James Joycen ohella merkittävimpiä modernin kirjallisuuden ja erityisesti niin sanotun tajunnanvirtatekniikan uranuurtajia Euroopassa. Woolf oli myös tuottelias journalisti ja toimi kustantajana miehensä Leonard Woolfin kanssa pariskunnan perustamassa Hogarth Pressissä. Woolfin suhteen Vita Sackville-Westiin on usein sanottu olleen biseksuaali.


title: Virginia Woolf

text: Woolfin äiti oli Julia Jackson Duckworth, joka oli aiemmin ollut naimisissa Herbert Duckworthin kanssa, ja isä oli kirjallisuuskriitikko Leslie Stephen, jonka ystäväpiiriin kuului ajan merkittävimpiä brittiläisiä kirjailijoita, kuten Henry James, Tennyson, Matthew Arnold ja George Eliot. Molemmilla vanhemmilla oli lapsia aiemmista liitoistaan. Virginia Woolf sai kotiopetusta, mitä hän myöhemmin hämmästeli Sackville-Westille. Hän joutui nuorena kokemaan tunne-elämän järkytyksiä, joista yksi oli velipuoli Gerald Duckworthin seksuaalisen hyväksikäytön kohteeksi joutuminen. Molemmat vanhemmat kuolivat melko varhain, ja sittemmin hän asui sisarustensa kanssa Bloomsburyn talossa, jossa syntyi Bloomsburyn ryhmä. Hän alkoi kirjoittaa vuonna 1905 Times Literary Supplementiin. Vuonna 1912 hän avioitui Leonard Woolfin kanssa.


title: Virginia Woolf

text: Woolf oli hyvin hauras, hänen terveytensä ja mielialansa heilahtelivat. Woolf teki vuonna 1941 itsemurhan hukuttautumalla Ousejokeen.


title: Mika Saukkonen

text: Mika Saukkonen (s. 3. kesäkuuta 1966 Valkeala, Kouvola) on suomalainen urheilutoimittaja.


title: Mika Saukkonen

text: Saukkonen aloitti 1990-luvulla MTV3-kanavan Tulosruudun toimittajana ja uutistenlukijana. Hän oli ensin toimittajana kaukalon laidalla ja myöhemmin juontajana sekä selostajana sunnuntaisin esitetyssä Hockey Night -ohjelmassa, jossa näytettiin jääkiekon SM-liigan otteluita. Saukkosen aisaparina toimi läpi lukuisten vuosien Timo Jutila.


title: Mika Saukkonen

text: Hockey Night lopetettiin vuonna 2005, minkä jälkeen Saukkonen on jatkanut Tulosruudun urheilutoimittajana. Hän selostaa yhä jääkiekkoa sekä yleisurheilua MTV3-kanavalla, joka on hankkinut lähetysoikeudet muun muassa Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuiden ja jääkiekon Mestarien liigan näyttämiseen. Saukkonen kirjoittaa myös jääkiekkoaiheisia kolumneja MTV3:n Internet-sivuille.


title: Mika Saukkonen

text: Saukkonen suoritti varusmiespalveluksensa Lahden Urheilukoulussa ja on sotilasarvoltaan alikersantti. Saukkonen on koulutukseltaan luokanopettaja.


title: Mika Saukkonen

text: Keskimatkojen juoksijana Saukkonen saavutti SM-hopeaa 4 × 1 500 metrin viestijuoksussa vuonna 1989 Kouvolan Urheilijain joukkueessa sekä nuorten sarjoissa yhdeksän SM-mitalia.


title: Da Vinci -koodi

text: Da Vinci -koodi () on yhdysvaltalaisen Dan Brownin vuonna 2003 julkaistu romaani, joka rakentuu historiallisten arvoitusten ympärille. Teos on ollut suuri maailmanlaajuinen myyntimenestys. Jo vuoteen 2006 mennessä kirjaa oli myyty 40 miljoonaa kappaletta ja se oli käännetty 42 kielelle. Ilmestymisvuonnaan se jäi myynnissä toiseksi vain J. K. Rowlingin viidennelle Harry Potter -kirjalle "Harry Potter ja Feeniksin kilta". Vuonna 2006 romaanista ilmestyi Ron Howardin ohjaama elokuvasovitus "Da Vinci -koodi".


title: Da Vinci -koodi

text: Dan Brown esittää juonessa kristinuskon alkuperästä ja varhaishistoriasta samoja väitteitä kuin Michael Baigent, Richard Leigh ja Henry Lincoln vuonna 1982 julkaistussa kirjassa "Pyhä veri, pyhä Graal". Mainitun kirjan tekijät syyttivät Brownia tekijänoikeuksien rikkomisesta, mutta oikeus katsoi myöhemmin ettei Brown ollut syyllinen.


title: Da Vinci -koodi

text: Kirja esittää, että Magdalan Maria eli Maria Magdaleena olisi ollut Jeesuksen vaimo ja he olisivat saaneet tyttären, josta polveutui Merovingien kuningassuku. Väitettä tuetaan kirjassa tunnettuja taideteosten ja legendojen yksityiskohdilla. Kirjailija itse ei pidä näitä elementtejä kuvitteellisina; hän itse julistaa tämän teoksensa nimisivulla.


title: Da Vinci -koodi

text: Legendan mukaan Magdalan Maria vei Graalin maljan Marseilleen. Koska ”San Greal” eli ”Pyhä Graal” muistuttaa sanaa ”Sang Real”, joka tarkoittaa kuninkaallista verta, kirjailija esittää että Magdalan Maria kantoi maljana kohtuaan ja siinä Jeesuksen lasta. Arvostelijat ovat huomauttaneet, että tällaisella sanojen erittelyllä löydetään salaisia merkityksiä sanasta kuin sanasta. Kirjailija pitää myös mahdottomana ajatusta siitä, että Jeesus olisi ollut naimaton. Tosin sen ajan juutalaisessa yhteiskunnassa oli uskonnollisia liikkeitä, joissa toimi naimattomina pysytelleitä miehiä, kuten ilmeisesti niin sanottuja Kuolleenmeren kääröjä käyttänyt juutalaisyhteisö. Myöskään Paavali ei ilmeisesti ollut naimisissa.


title: Da Vinci -koodi

text: Kirjan juonen mukaan valtaan noussut kristinuskon haara ei hyväksynyt tällaista Jeesuksen inhimillisyyttä ja pyrki tukahduttamaan tiedon siitä. "Da Vinci -koodin" mukaan varhainen katolinen kirkko muun muassa vaati Magdalan Mariaa kutsuttavan huoraksi. Tämä on täysin ristiriidassa virallisen elämäkerran kanssa; elämäkerran ovat hyväksyneet molemmat katoliset kirkot ja suomeksi se on ilmestynyt kaksiosaisessa teoksessa "Kirkkovuoden Pyhät".


title: Da Vinci -koodi

text: "Da Vinci -koodissa" mainitaan sensuroimattomana tietolähteenä gnostilainen "Filippuksen evankeliumi", jossa Jeesus suutelee Mariaa. Gnostilaisuuden asiantuntijat pitävät kirjan väitteitä usealta osin väärinä. Gnostilaisessa kirjallisuudessa suudelma on vertauskuva muun muassa salaisen, pelastavan tiedon välittämiselle. Eräässä toisessa gnostilaisessa evankeliumissa Jeesus suutelee veljeään Jaakobia, ja Jaakob vastaanottaa ja ymmärtää pelastavan tiedon.


title: Da Vinci -koodi

text: Kirjassa pidetään gnostilaisuutta valtakirkon nujertamana uskonnollisena liikkeenä, joka ymmärsi Jeesuksen inhimillisyyden.


title: Da Vinci -koodi

text: Gnostilainen kirjallisuus kuitenkin piti Jeesusta puhtaasti hengellisenä, aineen kahleista vapaana olentona. Gnostilaisuus piti esimerkiksi Jeesuksen kärsimyksiä ristillä näennäisinä. Gnostilaisuudessa myös pidettiin suvunjatkamista valitettavana asiana. Tämä johtui luultavasti seksuaalikielteisyydestä tai kielteisestä suhtautumisesta olemassaoloon aineellisessa maailmassa. "Da Vinci -koodi" on oikeassa muun muassa siinä, että jotkut ryhmät pitivät gnostilaisia kirjoituksia arvovaltaisina, ja että näitä kirjoituksia tuhottiin kristinuskon saatua suosituimmuusaseman.


title: Da Vinci -koodi

text: "Tähtivaeltaja"-lehdessä Teemu Ahonen kirjoitti, että teos on ”keskinkertaista heikompaa kioskipurkkaa”. Juonenkuljetus on tylsän kaavamaista ja henkilöhahmot pahvinohuita.


title: Antrean verkko

text: Antrean verkko on Karjalankannakselta, Antrean Korpilahden kylästä, vuonna 1913 löytynyt kalaverkko ajalta noin 8540 eaa. Se on yksi maailman vanhimmista kalaverkoista. Juha Ylimaunun väitöskirjan mukaan verkko olisi kalaverkon sijaan hyljeverkko. Verkko on nykyisin esillä Suomen kansallismuseossa.


title: Antrean verkko

text:
Antrean verkko on osa Antrean löydöksi kutsuttua löytöä. Sen teki syksyllä 1913 maanviljelijä Antti Virolainen eli "Ämm-Mati Antti" kotitilansa Ämmä-Mattilan suoniityllä syventäessään viemäriojaa, jolloin hänen lapioonsa osui joukko kivi- ja luuesineitä. Seuraavana kesänä Theodor Schwindt kävi paikalla ja totesi löytöpaikan tarkemman tutkimuksen arvoiseksi. Sakari Pälsi toteutti paikalla kaivauksen heinäkuun lopulla vuonna 1914. Kaivauksessa paikalta löytyi 18 verkon kohoa, 31 painokiveä ja hiukan itse verkkoa. Löydettyihin esineisiin kuului lisäksi kivi-, luu- ja sarviesineitä, tuohta ja mahdollisesti tulen teossa käytettyjä käävän paloja eli taulaa. Kaivauksen perusteella tavarat olivat joutuneet paikalle samalla kertaa yhdessä kasassa. Tavarat olivat kadotessaan ilmeisesti uponneet noin 10 metrin syvyyteen Ancylusjärven pohjasaveen. Verkko on upotessaan ollut mahdollisesti puikkariin koottuna.
Itse verkko on kudottu harmaapajun niinestä. Verkkon solmimistapana on käytetty ns. ryssänsolmua, jota on käytetty vielä paljon myöhemminkin itäsuomalaisella alueella ja Virossa. Verkon silmäkoko on ollut noin 6 cm, mikä on sopinut esimerkiksi lahnan ja lohen pyyntiin. Männynkaarnakohojen pituus oli noin 30 cm ja paksuus noin 1 cm. Nyrkinkokoiset verkon painokivet eli kivekset oli kiinnitetty verkon paulaan kapeilla tuohinauhoilla. Kohojen ja kivesten lukumäärän perusteella verkon pituudeksi on arvioitu 27–30 metriä ja korkeudeksi 50–70 cm. Märkänä se on painanut kolmisenkymmentä kiloa, josta kivesten paino on ollut noin puolet.


title: Antrean verkko

text: Paikalta löytyneet kiviset työkalut ovat kookas kirveenterä, tasataltta, taltan teelmä sekä kourutaltta. Kourutaltta on valmistettu Äänisen viherliuskeesta. Kivikirveen tyyppiä esiintyy myös Virossa ja Itä-Karjalassa. Paikalta löytyi myös pieniä kvartsinsirpaleita, hiekkakivisiä hiomakiviä sekä pieniä sileitä luonnonkiviä. Löydetty luuaines on puolestaan enimmäkseen peräisin hirvestä. Silmiinpistävin löytynyt luuesine oli 27 cm pitkä ja 3,3 cm leveä luukärki, joka oli teritetty kvartsinsirpaleilla. Paikalta löytyneitä joutsenen putkiluiden palojen on arveltu olleen peräisin kourutaltasta, yksinkertaisesta huilusta tai pilleistä joita muun muassa saamelaisten tiedetään käyttäneen. Luuesineille tunnetaan vastineita Kundan kulttuurin piiristä Baltiasta ja Luoteis-Venäjällä.


title: Punjab

text: Punjab tai Pandžab (kirjoitetaan joskus Panjab) on alue Intian ja Pakistanin rajalla. Se oli aiemmin yhtenäinen alue, mutta nyt se on jakautuneena kahden valtion alueelle, Intian Punjabiin ja Pakistanin Punjabiin. Intian puolella Punjabin alueen koko on 50 362 km² ja asukasluku 28 miljoonaa (2011), Pakistanin alue on 205 344 km² ja asukasluku 91 miljoonaa.


title: Punjab

text: Nimi Punjab tarkoittaa ”viiden joen maata” ja muodostuu persian sanoista "panj" ’viisi’ ja "aab" ’vesi’. Nimi viittaa Indusjoen sivujokiin Beas, Chenab, Jhelum, Ravi ja Sutlej.


title: Punjab

text: Punjabin alue tuli brittien hallintaan Englannin Itä-Intian kauppakomppanian liitettyä sen itseensä 29. maaliskuuta 1849. Siitä tehtiin Brittiläisen Intian provinssi, jonka pääkaupungiksi tuli Lahore. Alue jaettiin 34 ruhtinaskuntaan, joiden paikalliset johtajat olivat provinssin kuvernöörin alaisia. Provinssi jaettiin kahtia vuonna 1947, kun Intia ja Pakistan itsenäistyivät.


title: Punjab

text: Sikhiläisyys on alueen pääuskonto Intian puolella. Noin 60 % asukkaista on sikhejä, 37 % hinduja ja loput 3 % ovat pääasiassa kristittyjä ja muslimeja. Pakistanin puolella punjabilaisten valtauskonto on islam, jota tunnustaa yli 99 prosenttia väestöstä.


title: Saarijärven Paavo

text: Saarijärven Paavo (, myös "Högt bland Saarijärvis moar") on J. L. Runebergin alun perin ruotsiksi kirjoittama runo, joka ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1830. Se kertoo vaikeuksien koettelemasta Paavosta, kuvitteellisesta saarijärveläisestä talonpojasta. Yhdeksi Runebergin tunnetuimmista noussut runo loi aikanaan suomalaiselle sivistyneistölle ihanteellisen kuvan työteliäästä ja hurskaasta suomalaisesta talonpojasta.


title: Saarijärven Paavo

text: ”Saarijärven Paavo” ilmestyi alun perin nimettömänä runona numerolla 25 Runebergin kokoelmassa "Dikter" (1830). Sen ja kokoelman muiden epigrammien esikuvana toimivat serbialaiset kansanrunot, joita Runeberg oli lukenut Vuk Karadžićin saksantamasta kokoelmasta "Serbische Volkslieder" (1827) ja joita Runeberg itsekin ruotsinsi. Runo on kirjoitettu syksyllä 1829 tai talvella 1830.


title: Saarijärven Paavo

text: ”Saarijärven Paavo” tunnetaan kuitenkin parhaiten itsenäisenä runona. Se on suomennettu lukuisia kertoja useilla eri nimillä. Ensimmäinen suomennos julkaistiin vuonna 1851 Suomen Talousseuran lehdessä "Suomen Huoneenhallitusseuran Sanomia". Runo sisältyy myös 1800-luvulla ja 1900-luvun alkupuolella kouluissa laajasti käytettyyn Zacharias Topeliuksen "Maamme kirjaan" nimellä ”Kärsivällisyys”. Runosta oman suomennoksensa ovat laatineet muun muassa Elias Lönnrot, August Ahlqvist, Agathon Meurman, Johan Bäckwall (tosin vain hiukan aikaisemmasta suomennoksesta korjailtuna), Kaarlo Forsman, Paavo Cajander, Otto Manninen ja Risto Ahti. Lisäksi runo on käännetty ainakin englanniksi, unkariksi, saksaksi, viroksi, liettuaksi ja latinaksi.


title: Saarijärven Paavo

text: Paavo asuu Saarijärven hallanaroilla mailla vaimonsa ja lastensa kanssa. Siellä hän viljelee peltoaan luottaen Jumalaan. Keväällä kuitenkin tulva vie puolet oraista, kesällä raekuuro kaataa toisen puolen maahan, ja syksyllä halla vie lopunkin sadon. Paavon vaimo on menettää toivonsa koettelemusten vuoksi:


title: Saarijärven Paavo

text: Sen sijaan Paavo itse pysyy vakaana ja järkkymättömänä rohkaisten vaimoaan:


title: Saarijärven Paavo

text: Perhe selviytyy leipomalla leivän puoliksi petäjänkuoresta, siis tekemällä pettua. Paavo kaivaa suuremmat ojat ja myy lampaat siemenviljaa saadakseen. Ojien ansiosta kevättulva ei vahingoita oraita. Sen sijaan kesän raekuuro kaataa oraat ja syksyn halla vie taas loputkin.


title: Saarijärven Paavo

text: Paavon vaimo on vaipua taas epätoivoon, mutta jälleen mies rohkaisee häntä:


title: Saarijärven Paavo

text: Paavo levittää pellolle enemmän lantaa ja myy karjan saadakseen siemenviljaa. Tällä kertaa luonnonilmiöt eivät vahingoita satoa lainkaan. Vaimo riemuitsee ajatellessaan selvän leivän ajan koittaneen. Paavo kuitenkin muistuttaa solidaarisuudesta vähemmän onnekkaita kohtaan:


title: Saarijärven Paavo

text: ”Saarijärven Paavon” taustana ovat Suomessa koetut katovuodet, joita runon tapahtumat heijastelevat. Aihe oli ajankohtainen Saarijärvellä siksi, että paikkakuntaa oli juuri ennen Runebergin tuloa kohdannut ankara kato. Runon käytännöllinen opettavaisuus nousee esiin ojankaivussa: se patisti talonpoikia parantamaan viljelytekniikkaansa. Runeberg oli nimittäin Turussa ollessaan tutustunut Suomen talousseuran uusiin maatalousoppeihin ja saattoi siksi Saarijärven oloja tarkastellessaan havaita, että ojittaminen oli pitäjässä kovin puutteellista.


title: Saarijärven Paavo

text: Runeberg kuvasi samaan tapaan Saarijärven kansaa myös vuoden 1832 kesällä "Helsingfors Morgonbladissa" ilmestyneessä artikkelissaan ”Några ord om nejderna, folklynnet och lefnadssättet i Saarijärvi socken”, jossa hän vetoaa kansaa auttamaan kadoista kärsineitä.


title: Saarijärven Paavo

text: Runon sävy on aikansa pohjoismaisessa taiderunoudessa hyvin arkirealistinen: se kuvaa jokapäiväistä raatamista, joka nähtiin runon ilmestymisaikana rahvaan hiljaisen sankaruuden ilmentymänä. Se loi suomalaiselle sivistyneistölle ihanteellisen kuvan kansasta, joka luottaa Jumalaan, mutta tekee myös ahkerasti työtä. Runon loppuhuipentumana esiin nousi lähimmäisenrakkaus, kun kovia kokenut Paavo muistaa aivan pyytämättä naapuriaankin.


title: Saarijärven Paavo

text: Myöhemmin ”Saarijärven Paavo” on kritisoitu todellisuuden vääristelystä, erityisesti marxilaisten kirjallisuusteorioiden kautta tarkasteltuna. Kritiikki runon osaltaan vakiinnuttamaa idealistista kansankuvaa kohtaan oli taustalla myös Väinö Linnan "Täällä Pohjantähden alla" -trilogian ensimmäisessä osassa, jonka ruotsinnos "Högt bland Saarijärvis moar" (1959) osoittaa yhteyden jo nimensä kautta. Trilogian Koskelan Jussi asettuu Saarijärven Paavon rinnakkaishahmoksi, joka osoittautuu kuitenkin anteliaisuudessa aivan Paavon vastakohdaksi. Saarijärven talonpojat eivät myöskään todellisuudessa harrastaneet peltojen ojittamista vielä 1820-luvulla.


title: Saarijärven Paavo

text: ”Saarijärven Paavo” voidaan jakaa kolmeen vaiheeseen. Kukin vaihe päättyy dramaattiseen nousuun, joista kahdessa ensimmäisessä sato menetetään ahkeruudesta ja hurskaudesta huolimatta. Kolmas vaihe huipentuu Paavon solidaarisuuden osoitukseen naapuriaan kohtaan. Vaikutelma luodaan kielellisesti yksinkertaisilla keinoilla ja vähäeleisesti, eikä siinä ole edeltävän aikakauden koristeellisuutta lainkaan.


title: Saarijärven Paavo

text: Alun perin Lönnrot käänsi Suomi-aikakauskirjassa Saarijärven Paavon nimellä "Saarijärven Martti".


title: Saarijärven Paavo

text: Runoon on olemassa kaksi mainittavaa kuvitusta, Hanna Frosterus-Segerstrålen kuvitus vuodelta 1887 ja Björn Landströmin kuvitus vuodelta 1947.


title: Saarijärven Paavo

text: Saarijärven kirkon viereisessä puistossa sijaitsee kuvanveistäjä Heikki Varjan toteuttama pronssiveistos "Saarijärven Paavo", joka esittää Paavoa ja hänen polvilleen vajonnutta vaimoaan. Muistomerkkihanke käynnistettiin vuonna 1953 ja patsaan paljasti presidentti Urho Kekkonen 16. heinäkuuta 1961. Patsaan jalustan etupuolelle on hakattu runon säe ”mutta Jumalalta kasvun toivoi”. Monien mielestä tämä ei ollut runon ydinajatus, joten paikallisen kulttuurivaikuttajan Eeti Hännisen aloitteesta jalustan takapuolelle lisättiin vuonna 1977 kuuluisampi runon viimeinen säe ”pane leipään puolet petäjäistä veihän naapurimme touon halla”. Paikkakunnalla on myös useita Paavon mukaan nimettyjä alueita kuten Paavonrinteet, Paavon aukio, Paavontie. Lisäksi vuosittain kesällä valitaan Saarijärven Paavo.


title: Saarijärven Paavo

text: Kun oikeusministeri Ernst von Born kertoi radiopuheessaan 19. syyskuuta 1944 Suomen kansalle Moskovan välirauhan ehdoista, hän päätti puheensa lainaukseen "Saarjärven Paavosta" valaakseen suomalaisiin uskoa tulevaisuuteen: ”Älkäämme siis antako tämän päivän raskaiden uutisten masentaa mieltänne, vaan muistakaamme runoilijan vakuutusta: ’Vaikka kokee, ei se hylkää herra’”. Puheen oli kirjoittanut pääministerin sihteeri V. J. Sukselainen.


title: Saarijärven Paavo

text: Vuonna 1958 esitettiin radion "Tuohikontti"-ohjelmassa parodiaruno "Säärijärven Paavo", jossa talonpoika selviytyy kadosta tukiaisilla. Historiantutkija Raimo Salokankaan mukaan tällainen rienaus valtion omistamassa Yleisradiossa oli Maalaisliiton hegemonian aikana tavatonta. Yleisradion hallintoneuvoston maalaisliittolainen puheenjohtaja ja eräät jäsenet marssivat radion pääjohtajan Einar Sundströmin luo esittämään vastalauseensa, ja johtokunta antoi ohjelman tekijälle Aune Haarlalle huomautuksen, jonka mukaan tämä oli ”käsikirjoituksen hyväksymällä osoittanut erittäin suurta arvostelukyvyn puutetta”. Haarla määrättiin siitä lähtien alistamaan kaikkien hoidossaan olevien ohjelmien käsikirjoitukset teatteriosaston päällikön (silloin Olavi Paavolainen) tarkastettaviksi. Haarlan lähimmän esimiehen Antero Alpolan mukaan tätä määräystä ei koskaan peruttu. Alpola on katsonut, ettei Haarlalla ollut maalaistalon tyttärenä mitään maaseutuväestöä vastaan, mutta hän oli sopivuuden rajoja tapansa mukaan koetellessaan eksynyt politiikan alueelle, mikä oli ristiriidassa Einar Sundströmin ja ohjelmapäällikkö Jussi Koskiluoman linjaamien periaatteiden kanssa. Pyhäinhäväistyksen suuruutta Maalaisliitolle osoitti se, että puolueen eduskuntaryhmä teki eduskuntakyselyn ”Yleisradion maalaisväestöä syvästi loukkaavista ohjelmanumeroista”. Tapauksen johdosta Haarla valitti "Radiokuuntelija"-lehdessä: ”Ohjelmamme on melkein kokonaan vesitetty. Ei voi laskea leikkiä juuri mistään, ja sitä meiltä kuitenkin vaaditaan.”


title: Saarijärven Paavo

text: Samaa parodiateemaa jatkoi kahdeksan vuotta myöhemmin Irwin Goodman laulussaan ”Uusi Paavo” ja Juha Vainio laulussaan "Paavo, Paavo", jotka kumpikin joutuivat Yleisradiossa kiellettyjen levyjen listalle. Laulujen esittäminen radiossa kiellettiin Yleisradion hallintoneuvoston päätöksellä. Näin jyrkkä kappaleeseen kohdistuva toimenpide oli varsin harvinainen; useimmiten käytettiin ohjelmaneuvoston määräämää esitysrajoitusta, jonka kohteeksi joutuivat muiden muassa monet muut Goodmanin kappaleet.


title: Munkki (täsmennyssivu)

text: Munkki voi tarkoittaa seuraavia:


title: Partiolippukunta

text: Partiolippukunta on partiotoiminnan perusyksikkö. Lippukunnan koko on yleensä noin 20–200 partiolaista. Lippukunnan sisäisiä ryhmiä ovat laumat, vartiot ja vaeltajaryhmät. Lippukunnat voivat olla tyttö-, poika- tai yhteislippukuntia. Suomen noin 850 lippukunnasta yli puolet on yhteislippukuntia.


title: Partiolippukunta

text: Keskusjärjestö Suomen Partiolaisten puitteissa toimivat lippukunnat kuuluvat johonkin 11 partiopiiristä, joiden jako myötäilee maakuntien rajoja, pois luettuna Finlands Svenska Scouter r.f., joka on Suomen ruotsinkielisten lippukuntien valtakunnallinen partiopiiri. Lisäksi Suomessa toimii pieni määrä keskusjärjestöön kuulumattomia lippukuntia.


title: Partiolippukunta

text: Lippukunnat ovat usein itsenäisiä, rekisteroityjä yhdistyksiä, joilla saattaa olla tukenaan taustayhteisö, joka usein on seurakunta. Taustayhteisönä saattaa toimia myös aatteellinen tai uskonnollinen yhdistys, kunta, vanhempainneuvosto tai yritys. Taustayhteisö rahoittaa lippukunnan toimintaa joko kustantamalla lähes koko toiminnan tai avustamalla lippukuntaa jonkin verran. Monet lippukunnat hankkivat rahoitusta toimintaansa myös myymällä erilaisia tuotteita, paketoimalla lahjoja jouluna tai muilla tempauksilla.


title: Partiolippukunta

text: Perinteisin varainhankintakeino on partiolaisten adventtikalenteri. Adventtikalenterin toivat Suomeen partiotytöt jo vuonna 1947. Kalenterin ensimmäinen luukku avataan ensimmäisenä adventtina, viimeinen jouluaattona. Luukkujen perinteisiä kuva-aiheita ovat esimerkiksi adventtikynttilät, itsenäisyyspäivän Suomen lippu, Lucian päivän Lucia-neito ja jouluaaton Jeesus-lapsi.


title: Partiolippukunta

text: Meripartiolippukunnat tarjoavat normaalin maapartiotoiminnan lisäksi jäsenilleen veneitä sekä muita vesiliikennevälineitä.


title: Partiolippukunta

text: Meripartiolippukuntien käyttämät termit poikkeavat jonkun verran muista lippukunnista. Esimerkiksi vartiota kutsutaan meripartioinnissa venekunnaksi ja vartionjohtajaa vastaavasti venekunnanjohtajaksi. Lisäksi on myös lippukuntakohtaisia nimityksiä, kuten joissain maapartiolippukunnissakin.


title: Munkki

text: Munkki (, , , ) on eri uskontokuntien tapaperinteessä mies, joka viettää tiukan uskonnollista ja askeettista elämää usein saman elämäntavan valinneiden ihmisten yhteisössä, luostarissa. Sana tulee kreikan sanasta monakhos (μοναχός), joka käännetään yleensä yksinäiseksi henkilöksi, joko mieheksi tai naiseksi. Sana otettiin käyttöön kuvaamaan egyptiläisiä miehiä ja naisia, jotka 200-luvulla vetäytyivät yksinäisyyteen Nitrian autiomaahan omistautuakseen täysin uskonnolliseen elämään.


title: Munkki

text: Munkin naispuolinen vastine on nunna.


title: Munkki

text: Katolisessa kirkossa munkiksi tuleminen muodostuu useista eri vaiheista, jotka voivat erota toisistaan sekä luostarin että sääntökunnan traditioiden perusteella.


title: Munkki

text: Munkiksi pyrkivää kutsutaan ensimmäisessä vaiheessa postulantiksi. Tänä aikana postulantti osallistuu luostarin elämään parhaan kykynsä mukaan, minkä jälkeen hänestä tulee noviisi. Postulanttivaihe kestää, sääntökunnan käytännön mukaisesti, yleensä vähintään vuoden ja noviisivaihe yleensä vuodesta viiteen vuoteen. Noviisivaiheen jälkeen annetaan ikuiset lupaukset, joiden jälkeen alkaa loppuelämän kestävä munkin elämä.


title: Munkki

text: Katolisessa kirkossa munkit kutsuvat toisiaan "veljiksi". Vain papiksi vihittyjä munkkeja kutsutaan "isiksi". Papiksi vihittyjä munkkeja kutsutaan myös pappismunkeiksi.


title: Munkki

text: Miesluostarin johtajaa kutsutaan katolisessa maailmassa apotiksi ja naisluostarin johtajaa abbedissaksi.


title: Munkki

text: Ortodoksisessa kirkossa tie munkkeuteen kulkee kokelaskauden kautta. Silloin kilvoittelijaa nimitetään noviisiksi ja häntä kutsutaan puhuttelunimellä "veli".


title: Munkki

text: Noviisikauden jälkeen seuraa vihkimys viitankantajamunkiksi, josta lyhykäisesti käytetään nimeä munkki ja puhuttelunimenä on Suomessa edelleen veli. Muun muassa Kreikassa munkkeja kutsutaan myös puhuttelunimellä "isä".


title: Munkki

text: Munkki voidaan vihkiä kahteen erilaiseen syvempään munkkeuden asteeseen eli skeemaan. Ensimmäistä nimitetään pieneksi skeemaksi ja toista – jonka yhteydessä munkin nimi muuttuu jälleen kerran joksikin toiseksi – suureksi skeemaksi. Suuressa skeemassa olevien munkkien arvon eteen lisätään usein sana "skeema": skeemamunkki, skeemapappismunkki, skeemaigumeni…


title: Munkki

text: Munkki voidaan vihkiä myös pappeuden eri asteisiin: diakoniksi tai papiksi, jolloin heistä vastaavasti tulee munkkidiakoneja tai pappismunkkeja, ja kutsumanimenä käytetään kirkollisen nimen yhteydessä "isä".


title: Munkki

text: Pappismunkki voi saada kirkolliseksi arvonimekseen arkkimandriitta. Arvon myöntää piispa. Samate munkkidiakonille voidaan myöntää arvonimi arkkidiakoni.


title: Munkki

text: Miesluostarin johtajaa kutsutaan ortodoksisessa maailmassa igumeniksi.


title: Munkki

text: Buddhalaisuudessa munkki- ja nunnavihkimyksen sisältö ja asteet riippuvat koulukunnasta. Esimerkiksi zen-munkin lupaukset ovat erilaiset kuin Theravada-munkin. Buddhalaiset munkkilupaukset voidaan joissakin traditioissa antaa määräajaksi tai pysyvästi.


title: Munkki

text: Kokelaan luostarisäännöstö Theravada-traditiossa koostuu kahdeksasta harjoitusohjeesta, joita myös maallikoiden tulisi noudattaa luostarialueella:Muissa traditioissa lupausten sisältö vaihtelee vähän (esimerkiksi Zen-luostareissa saatetaan nauttia ilta-ateria). Myös ohjeiden tulkinta vaihtelee, jotkin traditiot esimerkiksi pitävät tupakkaa tarkkavaisuutta heikentävänä aineena. Varsinainen noviisivihkimys käsittää kymmenen lupausta. Huvituksia ja ruumiin koristamista koskeva seitsemäs sääntö on jaettu kahtia, ja lisäksi rahan käsittelyä tulisi välttää.


title: Munkki

text: Täyden vihkimyksen Theravada-munkkia kutsutaan "bhikkhuksi" (nunna on "bhikkhuni"), myös "bhiksu" ja "bhiksuni" -nimityksiä käytetään. Sana tarkoittaa kirjaimellisesti kerjäläistä. Maallikot käyttävät usein varsinkin vanhemmista munkeista kunnioittavaa nimitystä "bhante" "("kunnioitettu herra")". Bhikkhujen oletetaan seuraavan "vinaya"-säännöstöä, johon kuuluu 227 sääntöä.Tiibetiläisessä traditiossa munkin nimitys on "gelong" (nunnan "gelongma").


title: Munkki

text: Buddhalaismunkin yhteiskunnallinen asema on varsin korkea: Thaimaassa kuningas kumartaa munkille, mutta munkki ei kuninkaalle.


title: Munkki (leivonnainen)

text: Munkki tai donitsi on rasvassa uppopaistettu, pullataikinasta tai kakkutaikinasta valmistettu makea leivonnainen. Munkkien yleisimmät muodot ovat pallo, jonka sisällä on hilloa tai muuta makeaa täytettä, ja rengas, joka on perinteisesti tehty kietomalla taikina kepin ympärille. Nykyään saatetaan käyttää myös leikkuria, joka leikkaa taikinan keskeltä pienen palasen. Nämä palaset voidaan paistaa erikseen ”donitsireikinä”.


title: Munkki (leivonnainen)

text: Sana "munkki" on ollut käytössä leivonnaisen nimityksenä ainakin jo 1600-luvulla. Se juontuu vertauskuvallisesta assosiaatiosta luostarimunkkeihin: ”kun nokare munkkitaikinaa pannaan kuumaan rasvaan, se pullistuu nopeasti hyvinvoivan ruskeakaapuisen munkin kaltaiseksi”.


title: Munkki (leivonnainen)

text: Perinteisesti Suomessa on valmistettu seuraavan tyyppisiä munkkileivonnaisia:


title: Toroidi (käämi)

text: Toroidi on sähkötekniikassa toruspinnan muotoinen käämi, jossa eristettyä johtoa on käämitty toroidin muotoon. Toroidin muotoisessa kuristimessa tai muuntajassa sydän on yleensä rautaa tai muuta ferromagneettista materiaalia kuten ferriittiä.


title: Toroidi (käämi)

text: Toroideja käytetään kuristimina erilaisissa sähköisissä piireissä kuten radiolähettimissä ja -vastaanottimissa, koska toroidilla voidaan saavuttaa kokoonsa nähden korkea induktanssi ja korkea Q-arvo.


title: Toroidi (käämi)

text: Toroideja käytetään myös muuntajissa ja hakkurivirtalähteissä. Toroidin muotoisilla käämeillä on solenoidia pienempi resistanssi johtuen pienemmästä johdinkierrosmäärästä. Magneettinen vuo sijoittuu toroidin muotoisissa käämeissä kokonaan toroidin ytimen sisään eli sillä on pienempi hajakenttä kuin vastaavalla solenoidilla eikä siten häiritse lähellä olevia muita kohteita.


title: Evander Holyfield

text: Evander Holyfield (s. 19. lokakuuta 1962 Atmore, Alabama) on yhdysvaltalainen raskaansarjan nyrkkeilijä. Hän on voittanut raskaansarjan maailmanmestaruuden ennätykselliset neljä kertaa ja kohdannut lähes kaikki 1990-luvun raskaansarjan huippunyrkkeilijät. Holyfield muistetaan parhaiten rajuista maailmanmestaruusotteluistaan Riddick Bowen ja Mike Tysonin kanssa.


title: Evander Holyfield

text: Evander Holyfieldillä on 11 lasta.


title: Evander Holyfield

text: Holyfield on valittu Georgian urheilun Hall of Fameen vuonna 2001.


title: Evander Holyfield

text: Holyfield aloitti nyrkkeilyn jo 12-vuotiaana ja otteli amatöörinä 188 ottelua, joista voitti 171. Holyfieldin amatööriuran merkittävin saavutus on olympiapronssi Los Angelesin olympialaisista vuonna 1984. Olympialaisissa hänet diskattiin ottelussa Kevin Barrya vastaan. Diskaus tapahtui sen jälkeen kun Holyfield oli tyrmännyt Barryn tuomarin yrittäessä erottaa ottelijoita toisistaan.


title: Evander Holyfield

text: Ensimmäisen ammattilaisten maailmanmestaruutensa hän voitti raskaassa keskisarjassa vuonna 1986 kukistamalla härkämäisen Dwight Braxtonin äärimmäisen tasaväkisessä ja täydet 15 erää kestäneessä kamppailussa. Asiantuntijoiden mukaan tuo ottelu oli vuoden parhaita. Holyfield puolusti titteliään neljä kertaa ennen siirtymistään raskaaseen sarjaan, jossa hän kohosi kiistattomaksi mestariksi tyrmäämällä James Douglasin. Tämä oli Holyfieldin lopullinen läpimurto nyrkkeilyväen tietoisuuteen. Hän puolusti mestaruuttaan Bert Cooperia, Larry Holmesia ja George Foremania vastaan ennen kuin menetti sen Riddick Bowelle 12 erän pistetappiolla vuonna 1992. Bowe osasi kookkaampana estää Holyfieldia käyttämästä taitojaan ja iski hänet kanveesiin 11. erässä. Uusintaottelussa vuonna 1993 Holyfield otteli eri taktiikalla eikä lähtenyt iskujenvaihtoon vahvemman Bowen kanssa. Sen sijaan hän liikkui joustavasti ympäri kehää ja teki jatkuvia osumia etukäden suoralla ja nopeilla iskuyhdistelmillä. Holyfield otti pistevoiton ja voitti samalla WBA ja IBF-liittojen maailmanmestaruuden.


title: Evander Holyfield

text:
Vuonna 1995 Holyfield ja Bowe kohtasivat kolmannen kerran ottelussa, jossa Holyfield kärsi uransa ensimmäisen tyrmäystappion. Hän aloitti kamppailun vahvasti, mutta ottelun edetessä aloitteet siirtyivät Bowelle, joka 9. erässä iski Holyfieldin kahdesti kanveesiin. Tappion jälkeen Holyfieldin katsottiin nähneen parhaat päivänsä, eikä hänelle annettu juurikaan mahdollisuuksia, kun hän seuraavana vuonna kohtasi Mike Tysonin ottelussa WBA-liiton maailmanmestaruudesta. Holyfield vaiensi kriitikot ottelemalla elämänsä parhaan ottelun, jonka 6. erässä Tyson vajosi Holyfieldin iskusta kanveesiin. 11. erässä Holyfieldin iskut saivat kehätuomarin keskeyttämään ottelun. Näin Holyfield kruunattiin mestariksi neljännen kerran. Uusintaottelusta Tysonin kanssa muodostui Holyfieldin uran tunnetuin kamppailu, jossa Tyson puri 3. erässä hänen korvalehdestään palan pois. Tuomari olisi halunnut tässä vaiheessa keskeyttää ottelun, mutta Holyfield päätti jatkaa, jolloin Tyson puri häntä uudestaan. Ottelu päättyi Holyfieldin voittoon diskauksella.
Vuonna 1999 Holyfield menetti mestaruutensa pistetappiolla uusintaottelussa Lennox Lewisille. Sitä ennen hän oli otellut Lewisin kanssa ratkaisemattoman ottelun. Holyfield oli enää varjo entisestään, mutta silti hän nousi vielä viidennen kerran WBA-liiton maailmanmestariksi vuonna 2001 voitollaan John Ruizista. Hän menetti mestaruutensa kuitenkin jo seuraavassa ottelussaan.


title: Evander Holyfield

text: Seuraavaksi Holyfield ja Ruiz olivat otelleet avoimesta WBA-liiton vyöstä mestari Lewisin kieltäydyttyä kohtaamasta Ruizia ja nimitellen tätä arvottomaksi haastajaksi. WBA-liiton vyön Holyfield menetti seuraavassa ottelussaan Ruizille. Myöhemmin miehet kohtasivat kolmannen kerran, ja kohtaaminen päättyi ratkaisemattomaan. Seuraavassa ottelussaan vuonna 2002 Holyfield kohtasi Lewisin kanssa kahdesti otelleen Hasim Rahmanin. Ottelu päättyi Holyfieldin tekniseen tyrmäysvoittoon Rahmanin otsaan tulleen epänormaalin kokoisen kyhmyn vuoksi. 19. elokuuta 2006 Sen jälkeen Holyfield pääsi ottelemaan IBF-liiton väliaikaisesta mestaruudesta Chris Byrdia vastaan, mutta kärsi tappion pisteillä. Seuraavassa ottelussaan Holyfield kärsi jälleen tappion teknisellä tyrmäyksellä James Toneylle.


title: Evander Holyfield

text: 43-vuotias Holyfield teki paluun nyrkkeilykehään pidettyään 21 kuukauden tauon New Yorkin Madison Square Gardenissa Larry Donaldille kärsimänsä tappion jälkeen. Ottelussa Holyfield iski vastustajansa Jeremy Batesin keskeytyskuntoon jo toisessa erässä. 11. marraskuuta hän voitti USBA:n 12-eräisessä mestaruusottelussa 33-vuotiaan Fres Oquendon kaikin tuomariäänin. Kamppailun ensimmäisessä erässä Oquendo kaatui kanveesille.


title: Evander Holyfield

text: 13. lokakuuta 2007 Holyfield kohtasi Moskovassa käydyssä ottelussa WBO-liiton maailmanmestarin Sultan Ibragimovin. Ibragimov voitti ottelun kaikin tuomariäänin. Vielä vuonna 2008 Holyfield pääsi mestaruusotteluun. Toiseen kulmaukseen käveli Nikolai Valujev. Valuevin taustahenkilöt epäröivät, mutta sopimukset ottelusta allekirjoitettiin myöhemmin. Holyfield hävisi 20. joulukuuta 2008 käydyn kamppailun tuomariäänin täysien erien jälkeen. Hän sai ottelusta vain 700 000 dollarin palkkion, vaikka nykyisistä titteliotteluista voidaan maksaa jopa kymmenien miljoonien ottelupalkkioita. Ottelun tuomaripisteet päätyivät myöhemmin tutkinnan alaiseksi Holyfieldin kiistettyä ottelun lopputuloksen oikeellisuuden.


title: Evander Holyfield

text: Holyfield otteli viimeksi 7. toukokuuta 2011. Käydyssä kamppailussa Holyfield kukisti Brian Nielsenin teknisellä tyrmäyksellä ottelun kymmenennessä erässä. Hän sanoi elokuussa 2011 haluavansa vielä saavuttaa maailmanmestaruuden.


title: Evander Holyfield

text: Evander Holyfield ilmoitti lopettavansa uransa lokakuussa 2012.


title: Anni Swan

text: Anni Emilia Swan (vuodesta 1907 Manninen; ) oli suomalainen kirjailija. Swan kirjoitti useita lasten- ja nuortenkirjoja, toimitti lapsille tarkoitettuja lehtiä ja toimi suomentajana. Swania pidetään suomalaisen tyttökirjallisuuden luojana. Hän kirjoitti myös poikakirjoja. Swanin puoliso oli runoilija ja professori Otto Manninen. Swanin ja Otto Mannisen lapsia olivat hallintovirkamies, suomentaja ja tietokirjailija Antero Manninen (1907–2000), runoilija Sulevi Manninen (1909–1936) ja teatterinjohtaja Mauno Manninen (1915–1969).


title: Anni Swan

text: Swanin isä oli Carl Gustaf Swan, aikanaan tunnettu kulttuurihenkilö, joka muun muassa perusti Lappeenrannan ensimmäisen sanomalehden. Swanin äiti Emilia Malin harrasti kirjallisuutta ja opasti varhain kaikki yhdeksän tytärtään (yhdeksän mustaa joutsenta) lukemaan satuja ja kertomuksia. Swanin koti oli ruotsinkielinen, mutta J. V. Snellmanin innoittama isä omistautui suomalaisuusaatteelle ja puhui suomea melko hyvin; äidin suomen kielen taito jäi melko heikoksi.


title: Anni Swan

text: Swan suoritti ylioppilastutkinnon yksityisoppilaana Helsingin Suomalaisessa Yhteiskoulussa vuonna 1895 ja sen jälkeen opiskeli Helsingin yliopistossa humanistisia aineita mutta ei suorittanut tutkintoa vaan vuonna 1899 lähti Jyväskylän seminaariin valmistuakseen kansakoulunopettajaksi. Opettajana hän toimi viitisentoista vuotta Viaporissa ja Helsingissä.


title: Anni Swan

text: Swanin ensimmäinen satukokoelma, nimeltään ytimekkäästi "Satuja", julkaistiin vuonna 1901. Ensimmäinen nuortenkirja, pojille suunnattu "Tottisalmen perillinen", ilmestyi 1914. "Tottisalmen perillisen" lisäksi Swanin tunnetuimpia nuortenkirjoja ovat "Iris rukka", "Ollin oppivuodet" sekä "Sara ja Sarri". Swanin nuortenkirjojen rohkeat ja neuvokkaat päähenkilöt ovat olleet esikuvana monien myöhempien nuortenkirjojen sankareille ja sankarittarille.


title: Anni Swan

text: Swan oli lastenlehtien "Pääskynen" (1907–1918) ja "Nuorten toveri / Sirkka" (1919–1945) toimittaja. Lisäksi hän suomensi muun muassa Grimmin satuja sekä kertomuksia Kettu Repolaisesta ja Jänis Vemmelsäärestä. Hän suomensi myös Lewis Carrollin "Liisan seikkailut ihmemaailmassa" vuonna 1906 yhteistyössä sulhasensa Otto Mannisen kanssa.


title: Anni Swan

text: Swanin mukaan on nimetty nuortenkirjalle myönnettävä palkinto, Anni Swan -mitali.


title: Anni Swan

text: Swan on haudattu Helsingin Hietaniemeen: U28-3-3.


title: Anni Swan

text: Lappeenrannassa ja Mikkelissä sijaitsee kirjailijalle nimetty "Anni Swanin katu". Kangasniemellä on Anni Swanin puisto.


title: Netwar

text: Netwar, verkkosota, tarkoittaa informaatiosodankäynnin ylintä, strategista tasoa. Se liittyy yhteiskuntiin ja niiden näkemyksiin itsestään ja ympäristöstään ja tämän näkemyksen muokkaamista diplomatialla, propagandalla, psykologisilla toimilla, poliittisella ja kulttuurisuostuttelulla, soluttautumisella paikalliseen mediaan ja tietokoneverkoihin jne. Verkkosota ei ole vain tietokoneverkkosodankäyntiä.


title: Netwar

text: Tietokoneverkkojen lisäksi tärkeitä ovat muun muassa


title: Netwar

text: Verkkosota on vihamielistä vaikuttamista, jossa ei välttämättä kuolla. Verkkosodan ymmärtäminen on yhä tärkeämpää, koska kyky vaikuttaa yhteiskuntiin on kasvanut merkittävästi viime vuosikymmeninä niiden avauduttua, verkotuttua. Myös globalisaatio ja erityisesti uusi tietotekniikka edistää verkkosotaa.


title: Netwar

text: Verkkosodan keskeinen väline on ensin tieto, joten esimerkiksi tiedustelu, media, internet ja koulutus (ulkomailla) ovat keskeisiä verkkosodan välineitä. Tietoa ovat muun muassa verkon jäsenten tunteminen ja heidän osaamisensa tunteminen sekä verkossa muuten oleva tieto. Yli 90 prosenttia maailmassa vuonna 2002 taltioidusta tiedosta oli magneettisessa muodossa, muun muassa tietokoneiden kiintolevyillä.


title: Netwar

text: Toiseksi verkkosodan keskeinen väline on kyky jakaa tietoa, siis tietotekniikan kontrolli. Tärkeäksi nousevat tällöin ohjelmistot, niihin liittyvä ohjelmistosodankäynti, joukkotiedotus (media) ja etenkin internet ja sen teknologinen pohja.


title: Netwar

text: Verkkosodan yhteiskunnallisesta taustasta sosiologi Manuel Castells kirjoittaa: ” Informationalimissa hyvinvoinnin luominen, voiman käyttö, ja kulttuurisäännöstöjen luonti tulivat riippumaan yhteiskuntien ja yksilöiden teknologisesta kapasiteetista, kapasiteetista, jossa informaatioteknologia oli ko. kapasiteetin ydin. Informaatiosta tuli välttämätön väline sosio-ekonomisten prosessien tehokkaassa uudelleenjärjestelyissä. Erityisen tärkeä oli informaation rooli sen salliessa verkostoitumisen kehittymistä inhimillisen toiminnan dynaamisena ja itsestään laajentuvana organisaatiomuotona. Tämä hallitseva, verkostoitumisen logiikka muuttaa kaikkia sosiaalisen ja taloudellisen elämän alueita. ”


title: Netwar

text: Viron pronssipatsasmellakat vuonna 2007 aiheuttivat palvelunestohyökkäyksiä Viron valtion virastojen, pankkien ja tiedotusvälineiden nettisivuille. Tapahtumista käytetään nimitystä "Web War One", ensimmäinen verkkosota.


title: Netwar

text: Stuxnet, kesäkuussa 2010 havaittu kehittynyt tietokonevirus, joka hyökkää Siemensin Simatic-tehdasautomaatiojärjestelmää vastaan ja tekee siihen tuntemattomia muutoksia.


title: Inupiatun

text: Inupiatun (tai inupiaq) on Alaskassa puhuttava eskimo-aleuttilainen kieli. Se kuuluu inuiittikielten murrejatkumoon, joka alkaa Alaskasta ja jatkuu nauhamaisena ketjuna pitkin Pohjois-Amerikan mantereen pohjoisrannikkoa aina Labradorin niemimaalle saakka ja edelleen Baffininsaaren kautta Grönlannin länsi- ja itärannikolle. Inupiatun on tämän kieliryhmän läntisin edustaja. Sen läheisimmät sukukielet ovat Kanadan inuvialuktun ja inuktitut sekä kaikkein itäisimpänä grönlanti.


title: Inupiatun

text: Kieltä puhuva inuiitti-kansa on inupiatit, joita on alle 8 000. Omaa kieltä puhuu lähinnä vanhempi väestö.


title: Inupiatun

text: "Inupiatun"/"inupiaq" tarkoittaa "aitoa" tai "oikeaa ihmistä". Se koostuu kahdesta sanasta: "inuk" "ihminen" ja "piaq" "aito, oikea". Sanan kaksikko on "inupiak" ja monikko "inupiat". Kielen nimi on inupiatun. Pohjois-Alaskan murteissa käytetään vastaavasti myös muotoja iñupiaq, iñupiak ja iñupiat sekä kielen nimestä muotoa iñupiatun. Suomen kielessä näkee joskus käytettävän kielestä nimeä inupiak, mikä on epäloogista, koska kyseessä on sanan kaksikkomuoto.


title: Inupiatun

text: Inupiatunia puhutaan Yhdysvalloissa Alaskan osavaltiossa. Sen puhuma-alueeseen kuuluu koko Alaskan pohjoisrannikko sekä länsirannikkoa etelään aina Sewardin niemimaalle asti. Etnisesti ryhmään kuuluu 13 000 ja heistä noin 3 000 puhuu inupiatunia äidinkielenään.


title: Inupiatun

text: Kieli jakautuu kahteen päämurteeseen, jotka ovat Pohjois-Alaskan murre ja Sewardin niemimaan murre. Pohjois-Alaskan murre jakautuu edelleen kahteen alamurteeseen, joista North Slopen murteen alue on hyvin laaja. Se kattaa koko pohjoisen rannikkoalueen sekä Kotzebuenlahden pohjoisrantaa aina Kivalinan kaupunkiin asti.


title: Inupiatun

text: Toista inupiatunin pohjoisalaskalaista murretta, Malimiutin murretta, puhutaan Kotzebuenlahden ympäristössä ja Kobuk-joen varrella. Myös Seewardin niemimaan murteella on kaksi alamurretta, jotka ovat Qawiaraqin murre ja Beringinsalmen murre. Qawiaraqin murretta puhutaan Tellerissä ja Sewardin niemimaan eteläosissa. Beringinsalmen murteen puhuma-alue on Beringinsalmen ranta-alue Alaskassa sekä Diomede Islands.


title: Inupiatun

text: Inupiatunin päämurteet eroavat toisistaan aika paljon ja kuulijalta vaaditaan runsaasti harjaantuneisuutta, jotta hän pystyy ymmärtämään toisen murteen puhujaa. Eroja on sekä sanastossa että äänteissä. Esimerkiksi Pohjois-Alaskan murteessa sanotaan "qaqtut" "puhuvat" ja Sewardin niemimaan murteessa "qaniqtut" "puhuvat". Äänne-eroista voidaan mainita esimerkkinä verbi "keittää", joka on Pohjois-Alaskan murteessa "igarut" "keittävät" ja Sewardin niemimaan murteessa "iarut" "keittävät".


title: Inupiatun

text: SIL International luokittelee inupiatunin päämurteet eri kieliksi ja käyttää siksi Pohjois-Alaskan murteesta eli Pohjois-Alaskan inupiatunista lyhennettä esi ja Sewardin niemimaan murteesta eli Luoteis-Alaskan inupiatunista lyhennettä esk.


title: Joensuun lyseo

text: Joensuun lyseo on toiseksi vanhin oppikouluista heti Jyväskylän lyseon jälkeen. Suomen kouluolot järjestettiin vuonna 1843 annetulla kymnaasi- ja koulujärjestyksellä, ja se oli peruste saada koulukysymyksiin ratkaisu myös 1848 perustetussa Joensuussa.


title: Joensuun lyseo

text: Joensuun lyseo perustettiin säätyjen ja senaatin hyväksynnällä 1865, ja se aloitt toimintansa 1. syyskuuta niin sanottuna "yläalkeiskouluna". Tällaisena se toimi aina vuoteen 1874 saakka.


title: Joensuun lyseo

text: Koulut irrotettiin 1887 tuomiokapitulien hallinnosta ja perustettiin Koulutoimen ylihallitus ohjaamaan ja valvomaan koulujen toimintaa. Vuonna 1872 valmistui uusi koulujärjestys, jonka mukaisesti yläalkeiskoulu Joensuussakin muutettiin 1874 "neliluokkaiseksi lyseoksi", opetuskielenä edelleen suomi.


title: Joensuun lyseo

text: 1883 annettiin uusi alkeisoppilaitoksia koskeva asetus, jonka perustella Joensuun neliluokkainen lyseo vaihtoi jälleen nimensä "alkeiskouluksi", jossa edelleen oli neljä luokkaa ja lähes samanlainen oppiainejako kuin aiemminkin.


title: Joensuun lyseo

text: Vuosina 1871–1885 tehtiin useita yrityksiä laventaa koulumuoto "täydelliseksi lyseoksi". Vihdoin ehdotukset menivät läpi, ja valtiopäivien päätös vahvistettiin senaatin ehdotuksesta 1887, ja laajentuminen määrättiin aloitettavaksi syksyllä 1889 luokittain.


title: Joensuun lyseo

text: Täysiluokkaisena lyseona pienin muutoksin Joensuun lyseo toimi aina vuoteen 1974 saakka, jolloin Joensuussa siirryttiin peruskoulujärjestelmään. Koulun nimi vaihtui 1974 Joensuun Keskustan lukioksi, mutta jo vuonna 1980 Joensuun lyseon lukioksi. Lyseo toimii nyt Koulukadun toisella puolella, entisen Joensuun tyttölyseon rakennuksessa.


title: Joensuun lyseo

text: Lyseon oppilasmäärä oli korkeimmillaan vuonna 1962, jolloin siellä oli liki 900 oppilasta. Oppilasmäärä laski vähitellen, ja viimeisenä toimintavuotena 1974 se oli 714.


title: Joensuun lyseo

text: Yleisalkeiskoulu toimi aluksi 1865 kaupungin luutnantti Schlåterilta vuokraamissa rakennuksissa. Vuonna 1877 näihin tiloihin tuli kansakoulu ja yläalkeiskoulu siirtyi ensin kauppias A. Vataselta vuokrattuun rakennukseen Kauppakadulle ja sitten 1880 A. Svärdin omistamaan rakennukseen Kauppakadun ja Suvantokadun kulmaukseen.


title: Joensuun lyseo

text: Uusi muutto tapahtui jo 1886 Kirkkokadun ja Malmikadun kulmaukseen raatimies J. Nousiaisen rakennukseen, minkä lisäksi 1891 vuokrattiin lisätilaa konttoristi Hallilta Torikadun ja Kalastajankadun kulmasta.


title: Joensuun lyseo

text: Kaupunki lahjoitti koululle vuonna 1889 oman tontin, ja kolme vuotta myöhemmin päästiin rakentamaan arkkitehti Theodor Deckerin piirtämää koulurakennusta, joka otettiin käyttöön elokuun alusta vuonna 1894.


title: Joensuun lyseo

text: Koulua laajennettiin useita kertoja seuraavien vuosikymmenien kuluessa, mutta ei koskaan niin paljoa, että se olisi riittänyt hyvin koulun ja lisääntyneen oppilasjoukon tarpeisiin. Nykyisin rakennus ei ole enää koulukäytössä, vaan siinä sijaitsee Joensuun taidemuseo.


title: Joensuun lyseo

text: Syksyllä 2006 rakennus sai takaisin alkuperäisen keltaisen värin.


title: Joensuun lyseo

text:
Vahtimestarin asunto valmistui Koski- ja Koulukadun kulmaan 1936.Joensuun lyseosta on ilmestynyt kolme matrikkelia:
Vuonna 2015 ilmestyi juhlakirja, jossa oppilasluettelo 1974-2015:


title: Inuittikielet

text: Inuittikielet on kieliryhmä, joka kuuluu eskimo-aleuttilaisen kielikunnan eskimokielten ryhmään. Puhujat ovat pääosin inuitteja.


title: Inuittikielet

text: Inuittikielet muodostavat nauhamaisen murrejatkumon, joka alkaa Alaskan länsirannikolta ja jatkuu pitkin Pohjois-Amerikan mannermaan pohjoisreunaa aina Newfoundlandiin asti ja edelleen Baffininsaaren kautta Grönlannin länsi- ja itärannikolle. Kielet ovat hyvin läheistä sukua keskenään ja usein käytetäänkin koko kieliryhmästä nimeä inuiitti, inuit, inuiitin kieli tai inuitin kieli.


title: Inuittikielet

text: Inuittikielet jaetaan neljään tai viiteen kieleen, jotka edelleen jakautuvat useiksi murteiksi (suluissa SIL:n käyttämä kielikoodi). Inuiittikieliä kirjoitetaan kielestä riippuen joko latinalaista kirjaimistoa tai tavumerkkejä käyttäen (esim. Inuktitutin tavumerkit).


title: Hot swap

text: Hot swap on esimerkiksi tietokoneissa ja matkapuhelimissa käytetty tekniikka, joka mahdollistaa jonkin laitteen komponentin poistamisen tai korvaamisen laitteen ollessa päällä.


title: Hot swap

text: Hot swap -tekniikkaa on käytetty erityisesti palvelimissa, joissa rikkoutunut SCSI-kiintolevy tai virtalähde voidaan vaihtaa konetta sammuttamatta. Eräät laitteistot mahdollistavat myös tietokoneen suorittimien, muistin ja emolevyjen vaihtamisen lennosta.


title: Hot swap

text: Hot swap -ominaisuus on tullut alempaan hintaluokkaan USB-väylän myötä, johon liitettävät tietokoneen lisälaitteet tukevat tätä tekniikkaa. Myös ympäristöissä, joissa SCSI-järjestelmät olisivat liian kalliita (paljon tallennettavaa tietoa, saantinopeudella ei kriittistä merkitystä, budjetti pieni) Serial-ATA -järjestelmät ovat tulossa yhä suositummiksi. Serial ATA -kiintolevyt tukevat hot swapia ja mikäli ohjainkorttikin sitä tukee, voidaan kiintolevyjä poistaa lennosta myös näissä järjestelmissä.


title: Hot swap

text: Hot swap johdot irrottamalla ei ole suositeltavaa vaan sitä varten on syytä hankkia erikseen nk. hot swap -kehikko, jolloin kiintolevyjen virrankatkaisu ja datakaapelin poisto sujuvat helposti. Hot swap -liittimien maadoituspinnit ovat pidempiä kuin muut pinnit, jolloin laitteelta katkeaa ensin sähkön syöttö ja vasta hetken päästä maadoitus, jota hyödyntämällä voidaan erilaisia komponentteja vaihtaa sammutamatta koko laitteistoa komponentin vaihtamisen ajaksi.


title: Hot swap

text: Tämän kaltaisia ratkaisuja käytetään yleensä laitteistoissa joiden hetkellinenkin sammuttaminen toisi huomattavia haittoja tai suoranaista taloudellista tappiota. Tyypillinen käyttökohde on ollut palvelimet, mutta tekniikka on levinnyt myös kotitietokoneisiinkin.


title: Magneettinen purje

text: Magneettista purjetta on ehdotettu käytettäväksi avaruusalusten työntövoimana. Avaruusaluksesta vapautettaisiin suuri silmukka suprajohtavaa johtoa, jolla luotaisiin magneettikenttä ja mahdollisesti apusilmukoita ohjausta varten tai suojaamaan säteilyhaitoilta, joita pääsilmukan ohjaamat varautuneet hiukkaset voisivat aiheuttaa. Magneettiset purjeet ovat mielenkiinnon kohteena oleva työntövoimateknologia, koska laskelmat osoittavat että suprajohtavilla magneettipurjeilla voisi olla parempi työntö-massa suhde kuin aurinkopurjeilla.


title: Magneettinen purje

text: Kun varautunut hiukkanen kuten protoni tai elektroni liikkuu magneettikentän läpi kohtisuoraan magneettikentän voimaviivoja vasten muuttuu hiukkasen liikerata. Auringosta lähtevässä aurinkotuulessa on maapallon lähistöllä miljoonia protoneja ja neutroneja kuutiometrissä avaruutta. Hiukkaset liikkuvat Auringosta poispäin 400–600 kilometrin sekuntinopeudella. Magneettinen purje pystyy kiihdyttämään näitä hiukkasia ja täten saamaan aikaan työntövoimaa.


title: Magneettinen purje

text: Periaate, jolla magneettinen purje saa voimansa, on samanlainen kuin miten aurinkopurjeet käyttävät auringosta lähtevien fotonien paineen hyväkseen, mutta protoneilla on enemmän massaa kuin fotoneilla. Tästä syystä samassa avaruuden tilavuudessa on paremmat mahdollisuudet luoda tarvittava impulssi. Purje koostuu myös pelkästään silmukasta, ja siten sen massa on pienempi kuin aurinkopurjeen. Magneettinen purje pystyy aikaansaamaan työntövoiman, joka on suoraan vastakkainen planeettojen ja auringon magnetosfäärille.


title: Magneettinen purje

text: Magneettinen purje voidaan keriä rullalle avaruusaluksen ruumaan kun sitä ei käytetä. Se olisi vain kerä suprajohtavaa johdinta. Jotta purjetta voitaisiin käyttää, silmukkaan käynnistettäisiin sähkövirta. Kun virta alkaa kiertää silmukassa, enempää energiaa ei enää tarvittaisi. Silmukassa kiertävä virta aiheuttaa magneettikentän, joka puolestaan pyrkii laajentamaan silmukkaa, joten silmukka keriytyy automaattisesti auki ja vetäytyy ympyränmuotoon.


title: Magneettinen purje

text: Koska magneettinen purje toimii pienillä magneettikentän voimakkuuksilla, tyypillisesti noin 0,00001 teslaa (10 mikroteslaa, 1/2 maan magneettisen kentän voimakkuudesta ekvaattorilla) johtimen ei tarvitse olla erityisen vankkaa. Planeettojen magnetosfääreissä ja plasmatuulessa magneettinen purje on tehokkaampi pienillä virroilla ja suuripinta-alaisilla heikoilla magneettikentillä. Tuloksena on ohut, kevyt kaapelilenkki, jolla on suuri halkaisija.


title: Magneettinen purje

text: Yksi tapa tutkia tätä ominaisuutta voisi olla sähköisesti aikaansaatu kaasu-plasma kenttäsilmukka sähköisen johdinsilmukan sijaan. Tätä lähestymistapaa kutsutaan pienimagneettisilmukkaiseksi plasmatyöntövoimaksi (mini-magnetospheric plasma propulsion).


title: Magneettinen purje

text: Toimiessaan kaukana planeettojen magnetosfääristä, magneettinen purje pakottaa aurinkotuulen positiivisesti varautuneet protonit kaartumaan, kun ne menevät silmukan läpi. Protonien impulssin muutos aiheuttaa voiman magneettista kenttää eli magneettisilmukkaa vasten.


title: Magneettinen purje

text: Kuten aurinkopurjeet, voivat magneettisetkin purjeet luovia. Jos magneettinen purje muodostaa kulman aurinkotuulen kanssa, varatut hiukkaset poikkeavat pääsääntöisesti ulos purjeen toiselta puolelta ja purje liikkuu vaakasuoraan. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että magneettiset purjeet voivat liikkua useimmille kiertoradoille.


title: Magneettinen purje

text: Tämäntyyppisessä käytössä magneettisen purjeen teho putoaa etäisyyden neliöön auringosta. Aurinkosäällä on myös suuri vaikutus purjeeseen. On mahdollista, että auringon plasmapurkaus (flare, soihtu) voisi vahingoittaa korkeahyötysuhteista herkkää purjetta.


title: Magneettinen purje

text: Yleinen harhaluulo on, että purje ei voisi ylittää sitä työntävän plasman nopeutta, mutta tämä on väärä oletus. Kun magneettisen purjeen nopeus kasvaa, sen kiihtyvyys tulee lähinnä riippuvaksi sen kyvystä luovia. Korkeissa nopeuksissa plasmatuuli näyttää enenevässä määrin tulevan suoraan avaruusaluksen aluksen edestä. Edistyksellisempi avaruusalus voisi käyttää silmukoita köleinä joten alus voisi käyttää hyväkseen auringon magneettikentän ja aurinkotuulen välistä suuntaeroa, vähän niin kuin oikeat purjeveneet (purje vs. köli).


title: Magneettinen purje

text: Planetaarisen magnetosfäärin sisällä magneettinen purje voisi käyttää hyväkseen planeetan magneettista kenttää erityisesti aluksen ollessa sellaisella kiertoradalla, joka kulkee planeetan magneettisten napojen yli.


title: Magneettinen purje

text: Mahdollisuus ohjata magneettista purjetta planetaarisen magnetosfäärin sisällä on rajoittuneempi kuin plasmatuulessa. Kuten tunnetut pienet magneetit, joita käytetään maan päällä, magneettinen purje voi vain joko tuntea vetoa tai työntöä suhteessa magneettisiin napoihin riippuen purjeen asennosta.


title: Magneettinen purje

text: Kun magneettisen purjeen kenttä on päinvastainen kuin magnetosfäärissä vaikuttaa purjeeseen sisäänpäin ja kohti pohjoista napaa oleva voima, ja kun sen kenttä on samansuuntainen kuin magnetosfäärin vaikuttavat päinvastaiset voimat. On huomattava, että kun purjeen kenttä on samansuuntainen kuin magnetosfäärin ei sen tila ole vakaa. Purjeen pitää jollain keinoin estää itseään kääntymästä nurin, jolloin sen kenttä olisi päinvastainen magnetosfäärin kenttään nähden.


title: Magneettinen purje

text: Työntövoima, jonka purje kehittää, on käänteisessä suhteessa etäisyyden neljänteen potenssiin planeetan sisäisestä dynamosta.


title: Magneettinen purje

text: Jopa tällainen rajoittunut ohjauskyky on aika hyödyllinen. Vaihtelemalla magneettikentän voimakkuutta matkallaan kiertoradalla magneettinen purje voi antaa itselleen "perigeumisen (kiertoradan korkein kohta) potkun" kohottaen kiertoradan apogeumia (etäisyyttä maasta).


title: Magneettinen purje

text: Kun tätä prosessia toistetaan jokaisella kiertoradalla, saadaan magneettisen purjeen apogeum nousemaan korkeammalle ja korkeammalle kunnes magneettinen purje voi lähteä planeetan magnetosfäärissä ja käyttää hyväkseen aurinkotuulta. Sama prosessi päinvastoin toteutettuna voidaan käyttää hyväksi laskemaan magneettisen purjeen kiertoradan apogeumia, kun se saapuu kohdeplaneetalle.


title: Magneettinen purje

text: Teoriassa on mahdollista laukaista magneettinen purje suoraan planeetan pinnalta läheltä sen magneettista napaa käyttäen hyväksi planeetan magneettikenttää. Tämä kuitenkin tarkoittaa sitä, että magneettinen purje pitäisi pystyä pitämään epästabiilissa suunnassa. Maan pinnalta tapahtuva laukaisu vaatisi suprajohteita, joilla olisi 80 kertainen virtatiheys tämän hetkisiin korkean lämpötilan suprajohteisiin verrattuna.


title: Magneettinen purje

text: Tähtienvälinen avaruusalus, joka olisi tähden heliopaussiin ulkopuolella matkalla kohti tähteä, voisi käyttää magneettista purjetta eräänlaisena laskuvarjona, jolla aluksen vauhtia hidastettaisiin. Täten voitaisiin säästää tähtienvälisen aluksen polttoaineesta jarrutuksessa normaalisti käytettävä osuus, joka olisi erittäin suuri hyöty.


title: Magneettinen purje

text: Tähtienvälinen avaruus sisältää erittäin pieniä määriä vetyä. Nopeasti liikkuva purje voisi ionisoida vedyn kiihdyttämällä elektroneja yhteen suuntaan ja vastakkain varautuneita protoneja toiseen. Ionisaatiossa tarvittava energia ja syklotroninen säteily saisivat energiansa avaruusaluksen liike-energiasta. Tästä seuraisi avaruusaluksen nopeuden hidastuminen. Hiukkasten kiihdyttämisestä syntyvä syklotroninen säteily olisi helposti havaittavissa radiotaajuuksilla.


title: Magneettinen purje

text: Magneettisia purjeita voitaisiin käyttää myös yhdessä hiukkassuihkuperustaisilla työntövoimalla, käyttäen voimakasta hiukkaskiihdytintä ampumaan varattujen hiukkasten suihku avaruusalusta kohti. Purje poikkeuttaisi tämän säteen siirtäen impulssin alukseen. Tämä tapa antaisi paljon suuremman kiihtyvyyden, kuin aurinkopurje, jota kiihdytetään laserilla. Toisaalta varattujen hiukkasten suihku hajaantuisi lyhyemmällä matkalla kuin laser.


title: Magneettinen purje

text: Magneettinen purje on näyttävästi esillä tieteiskirjailija Michael Flynnin romaaneissa. Erityisesti kirjassa "The Wreck of the River of Stars". Siinä kerrotaan tarina viimeisellä matkallaan olevasta magneettipurjealuksesta aikana, jolloin Farnsworth-Hirsch Fuusioon perustuvat fuusioraketit ovat tulleet suosituimmaksi työntövoiman menetelmäksi.


title: John Cleese

text: John Marwood Cleese (s. 27. lokakuuta 1939 Weston-super-Mare, Somerset, Yhdistynyt kuningaskunta) on brittiläinen näyttelijä ja koomikko. Hänet tunnetaan parhaiten Monty Python -koomikkoryhmän jäsenenä.


title: John Cleese

text: John Cleesen vanhemmat olivat vakuutusasiamies Reginald Cleese ja Muriel Cross. Suvun sukunimi oli alun perin ollut Cheese, mutta hänen isänsä oli muuttanut sen muotoon Cleese värväytyessään ensimmäiseen maailmansotaan 1915.


title: John Cleese

text:
John Cleese sai koulutuksensa Clifton Collegessa Bristolissa. Kouluvuosiensa aikana hänet ehdittiin kerran erottaa sopimattoman kepposen vuoksi: hän oli maalannut koulun lattiaan rivin jalanjälkiä luodakseen sen kuvan, että sotamarsalkka Douglas Haigin patsas oli käynyt WC:ssä. Collegen jälkeen Cleese siirtyi opiskelemaan lakia Cambridgen yliopistoon. Opiskelun sijasta hän keskittyi kuitenkin esiintymään "Cambridge Footlights" -ryhmässä, yliopiston maineikkaassa teatteriseurueessa. Footlights-ryhmässä Cleese tapasi ensimmäisen kerran tulevan työparinsa, lääketieteen opiskelija Graham Chapmanin.
Luotuaan itselleen mainetta Footlightsissa Cleese pääsi Britannian yleisradioyhtiöön BBC:hen käsikirjoittamaan radiokomiikkaa. Hän ja Chapman liittyivät 1963 esiintyjiksi "Cambridge Circus" -revyyseen, joka esiintyi ensin Lontoossa, sitten Uudessa-Seelannissa ja lopulta Broadwayllä New Yorkissa. Revyyn päätyttyä Cleese jäi muutamaksi vuodeksi Yhdysvaltoihin ja esiintyi erilaisissa revyissä ja näytelmäkappaleissa. Tänä aikana hän tutustui animaattori Terry Gilliamiin, tulevaan Monty Pythonin jäseneen, sekä näyttelijä Connie Boothiin, jonka kanssa hän meni naimisiin vuonna 1968. Cleeselle ja Boothille syntyi yksi lapsi, tytär Cynthia Cleese 1971. Pari erosi vuonna 1978.


title: John Cleese

text: Palattuaan Britanniaan vuonna 1965 Cleese liittyi Chapmanin kanssa BBC:n ajankohtaissatiirin "The Frost Report" (1966) käsikirjoittajaryhmään. Ohjelma on myöhemmin tullut maineikkaaksi siitä, että sen käsikirjoittajakunnassa työskentelivät ensimmäisen kerran yhdessä kaikki Monty Python -ryhmän viisi brittijäsentä: Cleese, Chapman, Eric Idle, Terry Jones ja Michael Palin. Tämän jälkeen Cleese ja Chapman olivat mukana sketsisarjassa "At Last the 1948 Show" (1967). Sen menestyttyä hyvin BBC tarjosi kaksikolle mahdollisuutta oman sketsisarjan tekemiseen. Cleese ei kuitenkaan halunnut tehdä kahden miehen show’ta (osittain siksi, että Chapmanin alkoholismi teki tämän kanssa työskentelyn ajoittain hankalaksi), joten hän kutsui mukaan Michael Palinin, jonka kanssa hän oli ystävystynyt "The Frost Reportin" aikana. Palin puolestaan toi mukanaan Eric Idlen ja Terry Jonesin sekä Terry Gilliamin, joiden kanssa hän oli "The Frost Reportin" jälkeen tehnyt sarjaa "Do Not Adjust Your Set" (1967–1969). Näin syntyi Monty Python -ryhmä.


title: John Cleese

text: Monty Python -ryhmä aloitti maailmanvalloituksensa BBC:lle tehdystä televisiosarjasta "Monty Pythonin lentävä sirkus" ("Monty Python’s Flying Circus", 1969–1974). Sarjan ensimmäinen jakso nauhoitettiin 7. syyskuuta 1969, ja näytettiin 5. lokakuuta samana vuonna BBC Onella. Sarjasta tehtiin neljä tuotantokautta ja yhteensä 45 jaksoa. Lisäksi ryhmä on tehnyt neljä elokuvaa sekä lukemattoman määrän oheistuotteita äänitteistä ja kirjoista videopeleihin.


title: John Cleese

text: John Cleese on nähty monenlaisissa rooleissa. Esimerkiksi elokuvassa "Monty Pythonin hullu maailma" hän esittää useita rooleja, joista näkyvimpiä ovat Sir Lancelot, Musta ritari ja kaakattava maagikko Tim the Enchanter. Monty Python -ryhmän elokuvien lisäksi Cleese on esiintynyt myös muun muassa "Pitkän Jussin majatalo" -sarjassa ja "Kala nimeltä Wanda" -elokuvassa (1988), jonka käsikirjoittamiseen hän myös osallistui. James Bond -elokuvassa "Kun maailma ei riitä" (1999) Cleese esittää varuste-expertti Q:n apuria R:ää ja elokuvassa "Kuolema saa odottaa" (2002) hän korvasi Desmond Llewelynin Q:na. Lisäksi hän näytteli Harry Potter -elokuvasarjan ensimmäisissä elokuvissa haamua nimeltä ”Melkein päätön Nick”. Elokuvassa "Viidakon Ykä" (1997) hän oli puhuva gorilla. Cleese on myös ääninäytellyt useissa elokuvissa, esimerkiksi kuningas Haroldia elokuvissa "Shrek 2" ja "Shrek 3".


title: John Cleese

text: Cleese on 2000-luvulla tehnyt useita esiintymiskiertueita. Vuoden 2018 kiertue on nimeltään "viimeinen tilaisuus nähdä minut ennen kuin kuolen".


title: Aurinkopurje

text: Aurinkopurje (myös valopurje — erityisesti silloin, kun valonlähde on muu kuin Aurinko) on osittain hypoteettinen ehdotettu avaruusalusten työntövoiman lähde. Ajatuksen esitti ensimmäisenä Fridrih Tsander myöhään 1920-luvulla ja myöhempinä vuosikymmeninä sitä kehitettiin lisää.


title: Aurinkopurje

text: Aurinkopurjehduksessa avaruusalus levittää kevyen purjeeksi kutsutun osan, johon auringosta tai muusta lähteestä tuleva valo osuu. Purjeeseen kohdistuvan valon säteilypaine saa aikaan työntövoiman joko niin, että valon fotonit absorboituvat purjeeseen (musta purje), tai purje heijastaa fotonit (heijastava purje). Kummassakin tapauksessa fotonien liikemäärä muuttuu, mikä aiheuttaa työntövoiman. Käytännössä purjeen on oltava hyvin suuri merkittävän voiman synnyttämiseksi. Toisaalta jatkuva voima aiheuttaa tasaisen kiihtyvyyden, jolloin riittävän pitkän ajan kuluessa saadaan aikaan suuria nopeuden muutoksia heikollakin työntövoimalla.


title: Aurinkopurje

text: 2016 julkaistussa Breakthrough Starshot -hankkeessa on tarkoitus kehittää pieniä valopurjeella matkaavia aluksia, joiden työntövoimaa synnytettäisiin laserilla. Hankeen varsinaisena tavoitteena on saavuttaa Alfa Centauri 20 vuodessa laukaisusta ja matkanopeudeksi nostaa 0,2 c.


title: Hannover

text: Hannover (, ) on Ala-Saksin osavaltion pääkaupunki Leinejoen varrella Saksassa. Se on myös sitä ympäröivän Hannoverin piirikunnan pääkaupunki. Vuonna 2008 kaupungissa oli . Suur-Hannoverissa oli vuonna 2005 hiukan yli miljoona asukasta, mikä teki siitä Saksan yhdenneksitoista suurimman kaupunkialueen.


title: Hannover

text: Kaupunki perustettiin keskiajalla Leinejoen rantatörmälle (alkuperäinen nimi "Honovere" voidaan vapaasti kääntää muotoon ”korkea törmä”). Se oli lauttureiden ja kalastajien asuttama kylä, joka kasvoi 1200-luvulla verrattain suureksi kaupungiksi. 1300-luvulla pystytettiin massiivinen muuri kolmella portilla suojaamaan Hannoveria ja kolme kaupungin tärkeintä kirkkoa rakennettiin.


title: Hannover

text: Vuonna 1636 Calenbergin herttua päätti muuttaa asumuksensa Hannoveriin. Hänen herttuakuntansa tunnettiinkin myöhemmin Hannoverin herttuakuntana. Vuodesta 1692 lähtien valtio oli viralliselta nimeltään Braunschweig-Lüneburgin vaaliruhtinaskunta, mutta käytännössä sitä nimitettiin edelleen Hannoveriksi. Vuodesta 1714 Hannoverin vaaliruhtinas Yrjö I kruunattiin myös Ison-Britannian kuninkaaksi, minkä vuoksi siitä lähtien Iso-Britannia ja Hannover olivat personaaliunionissa. Yrjö III korotti Hannoverin kuningaskunnaksi ja tuli sen kuninkaaksi. Kaupunki laajeni vastakkaiselle rantatörmälle ja kasvoi huomattavasti.


title: Hannover

text: 26. heinäkuuta 1757, seitsenvuotisen sodan aikana, Ranskan armeija voitti hannoverilaisen tarkkailuarmeijan Hastenbeckin taistelussa, johtaen Hannoverin miehittämiseen.


title: Hannover

text: 5. heinäkuuta 1803 Artlenburgin kokouksen (Elben kokous) muodostamisen jälkeen noin sotilasta marssi Hannoveriin ja miehitti sen. Yrjö III ei tunnustanut Elben kokousta ja yritti värvätä ulkomaisia sotilaita. Tästä tuloksena suuri määrä hannoverilaisia sotilaita muutti Englantiin, joista muodostettiin "Kuninkaan saksalaislegioona".


title: Hannover

text: Vuonna 1837 Ison-Britannian ja Hannoverin välinen personaaliunioni hajosi, koska Vilhelm IV:n jälkeen Ison-Britannian kruunun peri nainen, kuningatar Viktoria, mutta Hannoverissa voimassa olleen perimysjärjestyksen mukaan siellä hallitsijan oli oltava mies. Hannover pysyi kuningaskuntana vuoteen 1866 asti, kun se liitettiin Preussiin. Alueliitoksen jälkeen Hannoverin kansalaiset vastustivat preussilaishallintoa.


title: Hannover

text: Kaikesta huolimatta Hannoverin kasvu jatkui toiseen maailmansotaan asti, jossa kaksi kolmasosaa kaupungista pommitettiin maan tasalle. Sodan jälkeen Hannover tuli kuuluisaksi kaupallisten näyttelyiden järjestämisestä. Vuosittain siellä pidetään CeBIT-messut, jotka ovat maailman suurimmat tietokonemessut. Vuonna 2000 Hannover oli maailmannäyttelyn isäntänä.


title: Hannover

text: Hannover jakautuu 13:een osa-alueeseen (), jotka puolestaan jakautuvat edelleen 51:een kaupunginosaan ().


title: Hannover

text:
Osa-alueet ovat:
Hannoverissa vuoden lämpimin kuukausi on elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on , mutta heinäkuu on lähes yhtä lämmin. Keskimääräinen alin lämpötila on hiukan pakkasen puolella tammi- ja helmikuussa. Sadetta saadaan tasaisesti ympäri vuoden 45–60 millimetriä kuukaudessa, paitsi kesäkuussa keskimäärin 71 millimetriä.


title: Hannover

text: Hannover on Saksan junaliikenteen solmukohtia. Hannoverin päärautatieasemalta Würzburgiin johtaa Saksan pisin nimenomaan Intercity-Express-suurnopeusjunille rakennettu rataosuus. Hannoverin paikallisliikenteen runkona toimii S-Bahn-junaverkosto. Hannoverin lentoasema sijaitsee Langenhagenissa.


title: Hannover

text: Hannoverissa on toiminut oma paikallispörssi vuodesta 1785. Se on yhdistynyt Hampurin pörssin kanssa vuonna 1999.


title: Hannover

text: Volkswagen on ollut kaupungin suurin työllistäjä. Sen tehtailla on noin . Muita keskeisiä työnantajia ovat Continental, Talanx, VHV, Hannover Re ja Bahlsen.


title: Hannover

text: Kaupungin yliopisto on nimeltään Gottfried Wilhelm Leibniz Universität Hannover eli LUH.


title: Hannover

text: Jalkapalloseura Hannover 96 pelaa Saksan Bundesliigassa.. Hannoverista on myös kotoisin DEL-liigan joukkue Hannover Scorpions.


title: Subscriber Identity Module

text: Subscriber Identity Module (SIM) on älykortti, jota käytetään matkapuhelinliittymän tilaajan yksilöllisen IMSI-avaimen tietoturvalliseen tallentamiseen. SIM-kortteja käytetään laajimmin GSM-protokollan kanssa, mutta yhteensopivaa moduulia käytetään myös UMTS-päätelaitteissa (USIM) ja IDEN-puhelimissa sekä WLAN-päätelaitteen käyttäjän tunnistamisessa. Kortti sisältää tallennustilaa myös tekstiviesteille ja puhelinluettelolle, tyypillisesti 128—255 paikkaa.


title: Subscriber Identity Module

text: SIM-kortilla on mikrotietokone, joka tekee tarvittavat operaatiot perustuen siihen tallennettuun tietoon. Se koostuu prosessorista, ROM-muistista, RAM-muistista, EEPROM-muistista sekä I/O-piireistä.


title: Subscriber Identity Module

text: SIM-korteissa on eri kokoisia tallennusmuisteja; suurin koko on 128 kt, yleisin 64 kt.


title: Subscriber Identity Module

text: Kortin käyttöä ja sisältöä voidaan suojata käyttäen PIN-koodia. Ensimmäinen koodeista, PIN1, voidaan määritellä ohjaamaan puhelimen normaalia käyttöä. Toista koodia, PIN2:ta, voidaan käyttää määräämään erikoistoimintojen käyttöä (kuten rajoittamaan soitettavien numeroiden määrää tiettyyn listaan). PUK1- ja PUK2-koodeja käytetään asettamaan PIN1- ja PIN2-koodit alkutilaansa (esitetyssä järjestyksessä).


title: Subscriber Identity Module

text: Varhaisimmat SIM-kortit olivat noin luottokortin kokoisia, 85 mm × 54 mm. Kilpailu kuitenkin johti nopeasti pienempään versioon kortista, mini-SIMiin (25 mm × 15 mm). Useissa älypuhelimissa on käytetty sitäkin pienempiä mikro-SIM-kortteja (15 mm × 12 mm), ja iPhone 5:n myötä käyttöön otettiin nano-SIM-kortit (12,3 × 8,8 mm). Nano-SIM on myös edeltäjiään ohuempi.


title: Subscriber Identity Module

text: Kortille voidaan sijoittaa myös sovelluksia, jotka toteutetaan "SIM Application Toolkitin (STK)" määrittelemää rajapintaa käyttäen. Suomessa SIM-kortin voi saada varustettuna mobiilivarmenteella, joka suorittaa käyttäjän henkilöllisyyden todentamiseen talletetun ID:n ja henkilön syöttämän tunnusluvun yhdistelmällä.


title: Subscriber Identity Module

text: SIM-kortti on myös tietovarasto. Se tallentaa matkapuhelinverkon tilatietoja kuten kulloisenkin paikkatiedon (LAI). Jos päätelaitteesta kytketään jännite pois ja taas takaisin, SIM-kortilla olevaa tietoa käytetään löytämään, millä alueella päätelaite oli. Tämä säästää aikaa, koska matkapuhelimen ei tarvitse etsiä läpi kaikkia mahdollisia taajuuksia, vaan se voi päätellä millä taajuuksilla paikallinen tukiasema todennäköisesti toimii.


title: Subscriber Identity Module

text: Japanin PDC-protokolla mahdollistaa myös SIM-kortin käytön, mutta tätä ominaisuutta ei ole koskaan otettu käyttöön kaupallisesti. Rajapintamäärittely päätelaitteen ja SIM-kortin välille on kuvattu RCR STD-27:n liitteessä 4.


title: SIM

text: SIM tai Sim voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Myrsky

text: Myrsky on voimakas, 21−32 metriä sekunnissa puhaltava tuuli. Sitä voimakkaampi eli yli 32 metriä sekunnissa puhaltava tuuli on hirmumyrsky. Kovan tuulen raja on säätiedotuksissa 14 metriä sekunnissa. Tuulen nopeus lasketaan 10 minuutin aikana puhaltaneesta keskituulesta, eli tuulen nopeus alueella voi ajoittain olla voimakkaampaakin.


title: Myrsky

text: Suomalaisten meteorologien kielenkäytössä sanaa myrsky käytetään kuvaamaan yllä mainittua tuulta sekä voimakasta matalapainetta, joka tällaisen tuulen aiheuttaa ("Janika-myrsky liikkui maamme yli koilliseen..."). Muun muassa englannin ja ruotsin kielissä sana "storm" ei välttämättä liity tuuleen vaan mihin tahansa voimakkaaseen sääilmiöön (snowstorm – lumipyry, thunderstorm – ukonilma, icestorm – voimakas jäätävä vesisade). Viranomaiset pyrkivät vakiinnuttamaan suomen kieleen sanaa rajuilma kuvaamaan voimakkaita pienialaisia sääilmiöitä, joihin liittyy ukkosta ja ehkä rakeitakin, mutta 10 minuutin keskituuli ei ylitä myrskyn rajaa.


title: Mustakurkkukerttu

text: Mustakurkkukerttu ("Curruca rueppelli") on lintu.


title: Mustakurkkukerttu

text: Pituus: 13,5 cm


title: Mustakurkkukerttu

text: Ääni: Laulu kiireinen ja lyhyt, rätisevä säe, esimerkiksi ”trr trr tsit titsitr”. Kutsuääni kova, karhea ”tserr”, varoitus yhtämittaista rätinää kirjokertun tapaan, mutta ei yhtä voimakkaana. Myös hakkaava äänisarja ”plyt”- tai ”plit”-aiheesta.


title: Mustakurkkukerttu

text: Koiras on helppo tuntea, vanha naaras joskus lähes koiraan kaltainen, kurkku ja otsa ovat usein tummatäpläiset. Yleensä erottuu heikko valkea viiksijuova, mikä ohuen nokan ja matalan otsan vuoksi saa linnun näyttämään suippopäseltä. Ensimmäisenä talvena ja seuraavana keväänä naaraan kurkku on vaalea. Eroaa samettipääkertusta harmaan selän sekä kyynärsulkien ja isojen peitinhöyhenten vaaleampien reunusten perusteella.


title: Mustakurkkukerttu

text: Ei elä Suomessa, mutta tavattu täällä kahdesti.


title: Mustakurkkukerttu

text: Melko yleinen macchiakasvustossa, erityisesti katajikkoisessa ja kermestammea kasvavassa maastossa, myös tiheän aluskasvillisuuden tammimetsissä.


title: Mustakurkkukerttu

text: Hyönteiset, hämähäkit ja marjat.


title: Uljuan tekojärvi

text: Uljuan tekojärvi on Siikajoen yläjuoksulla Siikalatvan kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla sijaitseva tekojärvi. Tekojärven vesitilavuus altaan ylärajalla on 150 miljoonaa kuutiometriä. Sen pinta-ala 27,5 neliökilometriä. Järven pituus on noin 14,4 kilometriä ja suurin leveys noin 4,7 kilometriä. Vedenpinnan korkeus vaihtelee voimalaitoksen juoksutuksen mukaan ja on yleensä 71–79 metriä merenpinnan yläpuolella. Tekojärveen laskee Uljuan järvi.


title: Uljuan tekojärvi

text: Uljuan tekojärven– rakentaminen aloitettiin vuonna 1966, ja se valmistui vuonna 1970. Sen tärkeimmät rakentamisperusteet olivat Siikajoen kevättulvien säännöstely sekä sähköntuotanto.


title: Uljuan tekojärvi

text: Uljuan tekojärvellä sijaitsee Vattenfall Oy:n Uljuan voimalaitos.


title: Kaspianmeri

text: Kaspianmeri on Euroopan ja Aasian rajalla Venäjän, Azerbaidžanin, Iranin, Turkmenistanin ja Kazakstanin välissä sijaitseva vesimuodostuma, jonka vesi on suolaista. Se on sisämeri, joka on määritelty joskus mereksi, joskus järveksi. Rantavaltioiden vuonna 2018 solmima taloudellinen sopimus määrittelee Kaspianmeren mereksi, millä on vaikutusta sen asemaan kansainvälisissä laeissa.


title: Kaspianmeri

text: Kaspianmeri on saanut lännessä käytetyn nimensä Kaukasuksella asuneesta kaspien kansasta. Kansa on koko lailla tuntematon, mutta joissain tapauksissa se on yhdistetty kassiitteihin.


title: Kaspianmeri

text: Kaspianmeren pinta-ala on noin 386 400 neliökilometriä. Sen pituus pohjois-eteläsuunnassa on noin 1 200 kilometriä ja keskimääräinen leveys 320 kilometriä. Meren pinta on 27 metriä merenpinnan alapuolella. Kaspianmeri jaetaan kolmeen osaan sen pohjan korkeuserojen ja veden ominaisuuksien mukaan. Meren syvin kohta on eteläosassa, 1 025 metriä. Meren pohjoisosa on keskimäärin vain 4–8 metriä syvä, ja sen syvin kohta on 20 metriä. Meressä on 78 200 kuutiokilometriä vettä. Saaria siinä on noin 50.


title: Kaspianmeri

text: Kaspianmerellä ei ole laskujokia. Volga, Ural ja Terek laskevat meren pohjoisosiin, ja niiden vesi vastaa 88 prosentista kaikesta meren virtaavasta vedestä. Lännestä mereen laskee pienempiä jokia kuten Sulak, Samur ja Kura. Viisi prosenttia meren virtaavasta vedestä tulee eteläisistä Iranin joista. Kuivalta itärannalta ei mereen laske pysyvästi yhtään virtaa. Kaspianmeri on kanavayhteydessä Itämereen, Mustaanmereen ja Vienanmereen.


title: Kaspianmeri

text: Kaspianmeren pohjoisrannikko on alavaa maata, jota hallitsee Volgan ja muiden suurten jokien suistot. Länsiranta on mäkistä, ja Kaukasuksen vuoristoa erottaa merestä kapea tasanko. Apšeronin niemimaalla sijaitsee Bakun kaupunki, ja sen eteläpuolella on Kura-Arasin alanko. Lounais- ja etelärannikolla on alankoja, joiden takana nousee korkeita vuorijonoja kuten Tališ ja Elburs. Itärannikko on matalaa. Itärannikon keskiosassa on Garabogazkölin lahti, jota erottaa merestä keinotekoinen penger.


title: Kaspianmeri

text: Ilmaston vaihtelujen seurauksena Kaspianmeren laajuus on vaihdellut huomattavasti vuosisatojen aikana. 1900-luvun alun ja vuoden 1977 välillä meren pinta laski kolmella metrillä haihtumisen lisääntymisen ja laskuvesien vähenemisen myötä, osittain keinokastelun seurauksena. Vuonna 1978 meren pinta alkoi taas nousta, ja vuonna 1995 se saavutti huippunsa.


title: Kaspianmeri

text: Kaspianmeren pinnan korkeus voi vaihdella tuulen seurauksena kaksikin metriä. Vuorovesi vaikuttaa vain muutaman senttimetrin. Vuodenaikojen välillä ei vedenkorkeudessa ole suurta vaihtelua.


title: Kaspianmeri

text: Kaspianmeren pintaveden keskilämpötila on kesällä 24–26 astetta. Talvella vesi on pohjoisessa 3–7 astetta ja etelässä 8–10 astetta. Meren keskimääräinen suolapitoisuus on noin 12,8 promillea, mutta se vaihtelee pohjoisosan Volgan suiston kohdan yhdestä promillesta aina Kara-Bogaz-Golin 200 promilleen. Meriveteen verrattuna Kaspianmeren vedessä on paljon rikkiä, kalsiumia ja magnesiumkarbonaattia mutta vähän klooria.


title: Kaspianmeri

text: Kaspianmeressä elää runsaasti kaloja, yleisimmät kalalajit ovat kuha, karppi, sampi ja silli. Sammen mädistä jalostetaan arvokasta kaviaaria, mutta ylikalastuksen takia Kaspianmeren sampikanta on vähentynyt uhkaavasti. Ympäristönsuojelijat ovat vaatineet sammen kalastuskieltoa, jotta kanta voisi elpyä.


title: Kaspianmeri

text: Alueella elävistä lajeista uhanalaisia on linnuista 63, nisäkkäistä 41 ja kaloista 27 lajia.


title: Kaspianmeri

text: Kaspianmeressä elää monia kotoperäisiä lajeja, muun muassa kaspiannorppa ("Phoca caspica").


title: Kaspianmeri

text: Kaspianmeren öljyvarat arvioidaan 48 miljardiksi barreliksi. (Tätä voi verrata vaikkapa Qatarin öljyvaroihin, jotka arvioidaan noin 16 miljardiksi barreliksi.) Kaspianmeren öljyvaroja on alettu tehokkaasti hyödyntää vasta 1990-luvulla. Vuonna 2012 Kazakstan oli Kaspianmeren suurin öljyntuottaja ja Azerbaidžan toiseksi suurin. Kaspianmeren alueella tuotettiin noin 2,6 miljoonaa barrelia öljyä päivässä.


title: Kaspianmeri

text: Tuotannon käynnistämistä ovat jossain määrin haitanneet rantavaltioiden aluekiistat. Venäjä, Azerbaidžan ja Kazakstan ovat päässeet vuonna 2003 sopimukseen aluevesirajoistaan. Kazakstan ja Turkmenistan sopivat rajoistaan seuraavana vuonna, mutta ratifioivat sopimuksen vasta 2015. Iran sen sijaan ei ollut vielä vuonna 2017 sopinut omista vesirajoistaan. Iran vaatii alueveden jakamista tasan viiden rannikkovaltion kesken, mikä kasvattaisi selvästi maan osuutta, joka on ollut vuodesta 1921 noin 13 prosenttia Kaspianmeren pinta-alasta.


title: Urbanus II

text: Paavi Autuas Urbanus II (1042 – 29. heinäkuuta 1099) oli paavina 12. maaliskuuta 1088 – 29. heinäkuuta 1099. Hänen oikea nimensä oli Otto Lagerylainen. Otto syntyi aatelisperheeseen Ranskassa Lageryn kaupungissa (lähellä Châtillon-sur-Marnea). Hän oli pappi Reimsissä kun hän opettajansa Pyhän Brunon vaikutuksesta erosi ja liittyi Clunyn luostariin, jossa hän nousi prioriksi. Vuonna 1078 paavi Gregorius VII kutsui hänet Italiaan ja teki hänestä Ostian piispan ja kardinaalin.


title: Urbanus II

text: Hän oli eräs aktiivisimmista gregoriaanisen reformin edistäjistä erityisesti paavin lähettiläänä Saksassa 1084. Hän oli niiden harvojen joukossa, jotka Gregorius VII nimesi mahdolliseksi seuraajakseen. Gregoriuksen seuraajaksi valittiin aluksi Monte Cassinon apotti Desiderius (paavina Victor III), mutta hänen lyhyen kautensa jälkeen Otto valittiin paaviksi maaliskuussa ilman virallista äänestystä Terracinassa järjestetyssä pienessä kardinaalien ja joidenkin kirkon ylimpien henkilöiden kokouksessa. Hän jatkoi Gregorius VII:n politiikkaa, mutta päättäväisyydestään huolimatta hän osoitti suurempaa joustavuutta ja diplomaattista hienovaraisuutta. Alussa hänen täytyi ottaa huomioon voimakkaan vastapaavin, Klemens III:n, läsnäolo Roomassa. Roomassa, Amalfissa, Beneventossa ja Troiassa järjestetyissä kirkolliskokouksia, joissa oli paljon osallistujia, hän sai tukea uudistetuille julistuksille simoniaa, maallikkoinvestituuraa, kirkonmiesten avioliittoa ja Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Henrik IV:tä vastaan.


title: Urbanus II

text: Henrik IV:tä vastustavan politiikan mukaisesti Urbanus edisti Toscanan kreivitär Matildan ja Guelph Baijerilaisen välistä avioliittoa, tuki prinssi Konradia kapinassa isäänsä Henrik IV:tä vastaan ja kruunasi Konradin roomalaisten kuninkaaksi Milanossa sekä rohkasi keisarinnaa tämän miehen vastaisisiin syytöksiin. Urban II oli voittoisa myös pitkässä taistelussaan Ranskan kuningas Filip I:tä vastaan.


title: Urbanus II

text: Urbanus on tunnetuin siitä, että hän aloitti ensimmäisen ristiretken.


title: Urbanus II

text: Ristiretki sai alkunsa Piacenzan kirkolliskokouksessa maaliskuussa 1095, jolloin Urbanus otti vastaan lähettilään Bysantin keisari Aleksios I Komnenokselta, joka pyysi apua taistelussa muslimeja vastaan. Asiaa varten järjestettiin kirkolliskokous, johon osallistui niin monia Italian, Ranskan ja Burgundin piispoja, että kokous piti pitää ulkoilmassa. Clermontin kirkolliskokouksessa marraskuussa samana vuonna Urbanus piti yhden Euroopan historian tehokkaimmista puheista, kun hän kehotti ranskalaisia vapauttamaan Pyhän maan turkkilailaisten vallasta. Hän sanoi, että Ranska oli jo ylikansoitettu, mutta Pyhässä maassa virtasi maitoa ja hunajaa. Hän pyysi ranskalaisia tarttumaan miekkaansa Jumalan puolesta, ja kokous vastasi: ”Dieu le veult!” (Jumala tahtoo niin!).


title: Urbanus II

text: Urbanus kuoli 29. heinäkuuta 1099, 14 päivää sen jälkeen kun ristiretkiläiset olivat vallanneet Jerusalemin. Tieto valloituksesta ei ollut kuitenkaan vielä saavuttanut Italiaa.


title: Urbanus II

text: Ristiretkiä hienovaraisempi mutta pitkällä aikavälillä huomattavasti onnistuneempi Urbanuksen päämäärä oli liittää Campania ja Sisilia tiukasti katolisen kirkon piiriin. Sukupolvien ajan ne olivat olleet Bysantin ja arabien hallussa. Hänen oikea kätensä Sisilian rajamailla oli normannihallitsija Roger I. Vuonna 1098 Urbanus antoi Rogerille poikkeuksellisen suuria etuoikeuksia, joista osa oli samoja, joita hän kielsi hallitsijoilta muualla Euroopassa. Roger sai oikeuden nimittää piispoja (maallikkoinvestituura), kerätä kirkon tuotot ja välittää ne eteenpäin paaville (houkutteleva välikäden asema) ja antaa tuomioita kirkollisissa asioissa. Roger oli käytännössä paavin lähettiläs Sisiliassa. Palauttaessaan Sisiliaa kristityille, alueella tarvittiin uusia kirkon työntekijöitä. Rogerin lombardialainen puoliso Adelaide toi uudisasukkaita Pojoen laaksosta. Urbanuksesta vaikutti turvalliselta antaa Rogerille näitä oikeuksia, koska hän oli sotapäällikkö ja alamainen Apulian kreiville, joka vuorostaan oli Rooman alaisuudessa. 1200-luvulla paavit joutuivat kuitenkin vastakkain Rogerin perillisten Hohenstaufin suvun kanssa.


title: Volga

text: Volga (, , , , mordvaksi Рав, "Rav", ) on Euroopan pisin ja runsasvetisin joki. Se on Volgan vesistöalueen pääuoma, jonka valuma-alueen pinta-ala on 1,35 miljoonaa neliökilometriä. Volgan pituus on 3 685 kilometriä ja se on yksi Venäjän merkittävimmistä kuljetusreiteistä. Volga ja sen valuma-alue sijaitsevat kokonaisuudessaan Venäjällä.


title: Volga

text: Volga saa alkunsa Valdain kukkuloilta 228 metrin korkeudella Moskovasta 400 kilometriä luoteeseen, mistä se virtaa ensin itään ja sitten etelään päin ja laskee lopulta Kaspianmereen. Sen valuma-alue ulottuu idässä Uralvuoristoon asti. Perinteisesti joki on jaettu kolmeen osaan: Ylä-, Keski- ja Ala-Volgaan.


title: Volga

text: Ylä-Volga alkaa Valdain ylängöltä ja virtaa aluksi koilliseen alaville soille, jossa se virtaa metsien ja järvien läpi Rybinskin tekojärveen. Se sijaitsee paikassa, missä joki taipui Mologan mutkalle ja missä sijaitsi Mologan kaupunki.


title: Volga

text: Rybinskin järveltä alkaa Keski-Volgan osuus, joka päättyy Kaman yhtymäkohtaan. Joki virtaa aluksi kaakkoon Danilovin- ja Uglitšin ylängön välistä Nižni Novgorodiin, missä siihen yhtyy oikealta suuri Oka. Yhtymäkohdan jälkeen joki on aiempaa huomattavasti leveämpi ja se jatkaa soisten metsien läpi Kazaniin, missä kääntyy etelään ja kuivemmille seuduille. Täällä siihen yhtyy vasemmalta Kama, joka on myös suuri sivujoki.


title: Volga

text: Samalla alkaa Alinen Volga, joka virtaa etelään ja välillä etelä-lounaaseen. Sen uoma seuraa länsipuolen Volgan ylängön ja itäpuolisen Turgain tasangon välistä ikiaikaista uomaa. Samaran kaupungin kohdalla se kiertää korkean selänteen, missä joki joutuu tekemään 160 kilometriä pitkän ja jyrkän mutkan. Joki jatkaa lähes suorana Volgogradiin, missä sen uoma haarautuu kahdeksi rinnakkain virtaavaksi uomaksi. Nämä haarautuvat vielä lisää Volgan suistoalueella, missä Volgan vesi levittäytyy moniin suistohaaroihin ennen laskemistaan Kaspianmereen.


title: Volga

text: Volga pääuoma on kahlittu suurilla padoilla vesivoiman käyttöön. Suurin osa Volgaa on purjehduskelpoista, minkä ansiosta se on merkittävä kuljetusväylä ja sisävesiliikenteen reitti Venäjällä. Volgan ekologinen tilanne on huonontunut likavesien ja patoaltaiden takia huomattavasti.


title: Volga

text:
Vaikka joki on kaltevuudeltaan vaatimaton, on suurella virtaumalla takanaan suuri energia. Pääuoma on padottu useasta kohdasta, jolloin eri vuodenaikojen väliset virtaumien suurimmat erot on tasoitettu tekojärvillä.
Volgan merkittävimmät sivujoet ovat Oka, Kama, Vetluga ja Sura. Sivujoet ovat alavirralta ylävirtaan päin lueteltuina:Volga on yhteydessä Itämereen ja Vienanmereen Volgan–Itämeren vesitien kautta sekä Mustaanmereen Volgan–Donin kanavan ja Donjoen kautta.


title: Volga

text: Volgan vesistöalueella sijaitsee 11 Venäjän 20 suurimmasta kaupungista, mukaan lukien Moskova. Itse Volgan varrella sijaitsevista huomattavimmat ovat ylävirrasta lukien:


title: Oka (täsmennyssivu)

text: Oka voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Inuvialuktun

text: Inuvialuktun on Kanadassa puhuttava eskimo-aleuttilainen kieli. Nimeä käytetään yleisesti kuvaamaan erilaisia Kanadan Luoteisterritorioissa inuvialuit-inuiittien puhumia kieliä.


title: Inuvialuktun

text: Kielestä SIL International käyttää nimeä "Western Canadian Inuktitut" ja koodia ikt. Inuktitutin kielestä käytetään nimeä "Eastern Canadian Inuktitut" ja koodia ike. Molempien kielien ISO 639-2 -koodi on kuitenkin sama iku.


title: Inuvialuktun

text: Inuvialuktun on virallinen kieli Luoteisterritorioissa ja sitä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Virallinen näkemys kielestä kuitenkin poikkeaa hieman kielitieteilijöiden näkemyksestä. Kielitieteilijöiden mukaan kyse on kolmesta varsin erilaisesta ja etäisestä murteesta, jotka virallisesti on niputettu yhteen.


title: Inuvialuktun

text: Se kuuluu inuiittikielten murrejatkumoon, joka alkaa Alaskasta ja jatkuu nauhamaisena ketjuna pitkin Pohjois-Amerikan mantereen pohjoisrannikkoa aina Labradorin niemimaalle saakka ja edelleen Baffininsaaren kautta Grönlannin länsi- ja itärannikolle. Inuvialuktunin läheisimmät sukukielet ovat inupiaq Alaskassa, inuktitut Kanadan itäosissa sekä grönlanti Grönlannissa.


title: Inuvialuktun

text: Inuvialuktunia puhutaan läntisen Kanadan pohjoisosissa, pääasiassa Luoteisterritorioissa ja Nunavutissa. Kieli jakautuu kolmeen päämurteeseen, jotka ovat uummarmiutun, siglitun (sigliq) ja inuinnaqtun (kangiryuarmiutun).


title: Inuvialuktun

text: Inuvialuitien pääkieleksi on viime vuosina tullut englanti. Tilastot kielen käytöstä Luoteisterritorioissa vaihtelevat, mutta kaikki ovat samaa mieltä siitä, että kieli ei ole elinvoimainen. Inuvialuit Cultural Resource Centren mukaan vain suunnilleen 10 % 4 000:sta inuvialuiteista puhuu mitään kielen murretta ja vain 4 % käyttää sitä kotona . Kanadan tilastokeskuksen mukaan vuonna 2001 kieltä itse ilmoitti puhuvansa 765 henkilöä 3 905:stä.


title: Pintalämpötila

text: Tähtitieteessä pintalämpötilalla tarkoitetaan tähtien ja kaasuplaneettojen "näkyvällä" pinnalla sekä maan kaltaisten kiviplaneettojen kiinteällä pinnalla vallitsevaa lämpötilaa.


title: Kaksikko

text: Kaksikko eli duaali on kieliopillinen luku, jota käytetään puhuttaessa täsmälleen kahdesta esineestä tai asiasta. Kaksikkomuoto voi olla substantiiveilla, adjektiiveilla, pronomineilla ja numeraaleilla. Lisäksi se voi esiintyä verbitaivutuksessa ja omistusliitteissä. Kaksikko on yleinen luku useissa seemiläisissä kielissä, samojedikielissä, saamelaiskielissä, obinugrilaisissa kielissä ja eskimo-aleuttilaisissa kielissä. Esimerkiksi inupiaqissa on kaksikko: iglu 'talo', igluk 'talot' (kaksi taloa), iglut 'talot' (kolme taloa tai enemmän). Kaksikko oli käytössä sekä uralilaisessa että indoeurooppalaisessa kantakielessä, mutta on kadonnut useimmista näiden kielikuntien nykykielistä. Slaavilaisissa kielissä kaksikko on käytössä sloveenissa. Puolassa ja tšekissä se on säilynyt muutamassa sanassa (korva ja silmä, sanonnoissa myös jalka ja käsi), mutta siitä on jälkiä nominien taivutuksessa lukusanojen jälkeen ja joissakin monikkomuodoissa.


title: Kaksikko

text: Uralilaisessa kielikunnassa kaksikon katsotaan olevan kantauralista periytyvä piirre, joskin sen käyttö on ilmeisesti aina rajoittunut pelkästään ihmisiin tai muuten yksilölliseksi koettuihin olioihin. Todennäköisesti sitä ei myöskään ole käytetty kaikista sijamuodoista. Nykyisin kaksikko esiintyy saamelaiskielissä, obinugrilaisissa kielissä sekä samojedikielissä. Lisäksi siitä on viitteitä itämerensuomalaisissa kielissä sekä unkarissa.


title: Kaksikko

text: Duaali on tai on ollut muun muassa seuraavissa kielissä:


title: James Dean

text: James Byron Dean (8. helmikuuta 1931 – 30. syyskuuta 1955) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: James Dean

text: Hänen maineensa perustuu kolmeen lyhyessä ajassa kuvattuun Hollywood-elokuvaan ja traagiseen kuolemaan auto-onnettomuudessa vain 24-vuotiaana. Dean oli ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi elokuvista "Eedenistä itään" (1955) ja "Jättiläinen" (1956). Dean on ainoa näyttelijä, joka on ollut kuolemansa jälkeen ehdolla kahdesti.


title: James Dean

text: 1950-luvun nuorille James Dean antoi roolimallin Jim Starkina elokuvassa "Nuori kapinallinen" (1955). Varhainen poismeno teki hänestä jälkimaailman ikinuoren palvonnan kohteen ja valkokankaan kuolemattoman ikonin.


title: James Dean

text: James Dean, hänen isänsä hammasteknikko Winton Dean ja äitinsä Mildred Dean (o.s. Wilson) asuivat Indianan osavaltiossa Marionissa, kunnes isä sai siirron Los Angelesiin Kaliforniaan Deanin ollessa viisivuotias. Perhe asui siellä neljä vuotta, kunnes Mildred sairastui ja kuoli. Dean oli ollut erityisen läheinen äitinsä kanssa ja vetäytyi kuoreensa tämän kuoleman jälkeen. Eräs Deanin perhetuttu on sanonut epäilevänsä, ettei Dean koskaan kunnolla selvinnyt äitinsä poismenosta. Deanin on väitetty käyttäneen äitinsä kuolemaa "Eedenistä itään" -elokuvan äiti–poika-suhdetta käsitteleviä kohtauksia näytellessään.


title: James Dean

text: Winton Dean luopui pojastaan. James Dean palasi tätinsä ja setänsä Ortense ja Marcus Winslow'n omistamalle maatilalle Fairmountiin Indianaan. Ortense ja Marcus Winslow kohtelivat Deania kuin omaa lastaan, ja tämä kutsuikin heitä äidiksi ja isäksi. Perheeseen kuului myös kaksi Winslowien omaa lasta, Deania jonkin verran vanhempi Joan sekä Deanin perheeseen tulon jälkeen syntynyt Marcus "Markie" Junior, jonka kanssa Dean oli hyvin läheinen. Deania kuvailtiin hiljaiseksi, ujoksi ja kiltiksi lapseksi. Hän harrasti maalaamista, piirtämistä ja muovailua ja esiintyi nuoresta asti koulun ja kveekarikirkon näytelmissä.


title: James Dean

text: Valmistuttuaan high schoolista Dean palasi Kaliforniaan ja jatkoi opiskelua Santa Monica Junior Collegessa ja Kalifornian yliopistossa. Dean aloitti näyttelemisen James Whitmoren ryhmässä. Hän esiintyi tv-mainoksissa, näyttämöllä sekä statistina elokuvissa. Talvella 1951 Dean muutti New Yorkiin luomaan uraa vakavana näyttelijänä. Hän näytteli yksittäisissä jaksoissa televisiosarjoissa jo ennen kuin hänet hyväksyttiin Actors Studioon, kuuluisaan teatterikouluun, jossa opiskelivat myös Marlon Brando, Julie Harris, Arthur Kennedy ja Mildred Dunnock. Dean sai pienen roolin Broadway-näytelmässä "See the Jaguar" vuonna 1952. Näytelmä itsessään sai huonon vastaanoton, ja se esitettiin yleisölle vain viisi kertaa, mutta Deanin roolisuoritusta kehuttiin. Dean sai hyvin vastaanotetun suorituksensa avulla pieniä rooleja televisiosarjoissa. Hänen luultavasti merkittävin näytelmänsä oli "The Immoralist", jossa hän näytteli homoseksuaalia palvelijaa, johon näytelmän päähenkilö rakastuu. Dean sai paljon positiivista palautetta roolistaan, ja näytelmä poiki hänelle roolin "Eedenistä itään" -elokuvassa. Tämän johdosta Dean lopetti "The Immoralistissa" kahden viikon kuluttua ja matkusti Kaliforniaan elokuvan ohjaajan ja tuottajan, Elia Kazanin kanssa. Deanin kiinnostus Actors Studiota kohtaan loppui pian. Saatuaan osan Jim Starkina elokuvassa "Nuori kapinallinen" (1955) Dean muutti Hollywoodiin.


title: James Dean

text: Deanin suurimpia esikuvia olivat näyttelijät Marlon Brando ja Montgomery Clift, jotka olivat ensimmäisiä metodinäyttelijöitä amerikkalaisessa elokuvassa, ja jäljitteli heitä suurelta osin näyttelijänä. Hänen tiedetään myös soitelleen lukuisia kertoja molemmille. Brando ei koskaan vastannut Deanin lukuisiin puheluihin tai vastaajaviesteihin. Cliftille Dean soitti usein vain kuullakseen tämän äänen.


title: James Dean

text: Dean juhlisti elokuvan "Eedenistä itään" menestystä ostamalla itselleen ensimmäisen Porschensa, 356 Speedsterin. Hän aloitti "Nuoren kapinallisen" kuvaukset heti tämän jälkeen. Kuvausten loputtua hän teki elokuvan "Jättiläinen". Se jäi hänen viimeiseksi elokuvakseen. Vähän yli vuodessa, kolmen pääosan jälkeen, James Deanista tuli ihailtu.


title: James Dean

text: Deanin on väitetty olleen biseksuaali. On myös väitetty, että Deanin suhteet naisten kanssa olivat vain julkisuustemppuja, ja Dean todellisuudessa homoseksuaali. Hänen seksuaalista suuntautumistaan spekuloidaan edelleen, ja se on yleinen aihe Deanista kertovissa elämäkerroissa. Niissä mainitaan lähes poikkeuksetta useita suhteita sekä miehiin että naisiin. Dean seurusteli muun muassa näyttelijä Pier Angelin (Anna Maria Pierangeli) kanssa, ja hänellä oli rakkaussuhde ystäväänsä William "Billy" Bastiin, jonka kanssa hän myös asui kahteen otteeseen.


title: James Dean

text: William Bast kirjoitti:


title: James Dean

text: Jotkut näytelmä- ja elokuvaohjaajat sekä näyttelijät kokivat Deanin hankalaksi työtoveriksi. Tämä johtui luultavasti siitä, että Deanin tyyli näytellä ei ollut tuohon aikaan yleinen, eikä Dean suostunut muuttamaan sitä. Hän ei myöskään koskaan toistanut ottoa täysin samalla tavalla, vaan yritti jotakin uutta joka kerta.


title: James Dean

text: "Jättiläisen" kuvausten loputtua James Dean keskittyi uuteen harrastukseensa autourheiluun. Perjantaina 30. syyskuuta 1955 hän lähti ajamaan 28-vuotiaan mekaanikkonsa Rolf Wütherichin kanssa avomallisella hopeanvärisellä Porsche 550 Spyder -urheiluautollaan kohti Salinasia tarkoituksenaan osallistua kaupungin lentokentällä pidettäviin kisoihin. Dean halusi kuitenkin ajaa itse, jotta saisi tuntumaa hiljattain ostamaansa autoon. Perillä Rothin oli määrä tehdä kilpa-ajosta innostuneesta elokuvatähdestä kuvareportaasi. Dean oli tuolloin ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi suorituksistaan elokuvissa "Eedenistä itään" ja "Jättiläinen".


title: James Dean

text: Matkalla Dean ohitteli uhkarohkeasti perjantairuuhkan vastaantulijoista välittämättä, ja Bill Hickman neuvoi häntä hiljentämään vauhtia. Lähestyessään Cholamen taajamaa Dean ohitti erään auton, jonka oli väistettävä pientareelle. Kohta ohituksen jälkeen vastakkaisesta suunnasta tullut 1950-mallinen Ford Custom Tudor coupé yllättäen kääntyi vasemmalle hänen autonsa eteen tarkoituksenaan jatkaa pohjoiseen Fresnoon valtatietä 41 pitkin. Dean tuskin oli havainnut risteystä, sillä sitä ei ollut merkitty kunnolla. Hän yritti välttää onnettomuuden väistämällä oikealta, mutta osui Fordin vasempaan etukulmaan. Törmäyksen voimasta Porsche lensi ulos tieltä ja pysähtyi puhelintolppaan pellon laidan piikkilanka-aidalle. Ford kiepsahti ympäri 180 astetta jääden länteen vievälle kaistalle poikittain. Deanin matkatoveri Wütherich lensi autosta tielle ja loukkaantui vakavasti, mutta selviytyi. Dean jumittui jaloistaan romuttuneeseen Porscheensa niska murtuneena, pää matkustajan puolelle retkahtaneena. Hän oli kuolemassa, kun Hickman ja Roth tulivat onnettomuuspaikalle 5–10 minuuttia myöhemmin. Heidät vietiin ambulanssilla Paso Roblesin "War Memorial Hospital" -sairaalaan, jossa James Dean todettiin kuolleeksi kello 17.59.


title: James Dean

text: Eteen kääntynyttä Fordia ohjannut 23-vuotias opiskelija Donald Turnupseed sai vain lieviä vammoja. Paikallinen oikeus vapautti hänet kaikesta vastuusta, koska katsoi, että James Dean oli ajanut ylinopeutta.


title: James Dean

text: Vuonna 1977 Cholamen postitoimistoa vastapäätä pystytettiin japanilaisen liikemiehen lahjoittama muistomerkki, jonka muistolaatassa on lainaus Antoine de Saint-Exupéryn "Pikku prinssistä": "What is essential is invisible to the eye". Dean oli eläessään lukenut "Pikku prinssiä".


title: James Dean

text: Joe Hyams kuvailee kirjoittamassaan elämäkertakirjassa James Deania näin: