title: Korpelalaisuus

text: Tämän jälkeen kokouksiin tuli mukaan tanssi ja kortinpeluu sekä lopulta sukupuolisuus. Sukupuolisuuden tarkoituksena oli kuvata erilaisten toimien kautta sitä vapautta, mistä korpelalaiset saivat nauttia sen kautta, että he olivat vapaita aikansa lestadiolaisuuden kautta määrittyneistä normeista. Sukupuolinen vapaus ja sukupuoliyhteys eivät olleet jumalanpalveluksen muotoja, vaan Siikavaaran opetuksen mukaan ne olivat Jumalan luomistyön ylistämistä.


title: Korpelalaisuus

text: Sukupuolisuus sai omituisia ja myös viranomaistahoja kiinnostavia muotoja. Lahkon jäsenet käskettiin rituaalisesti kampaamaan toistensa häpykarvoja sekä pesemään toistensa peräaukkoja. Kirjailija Bengt Pohjanen on esittänyt käsityksensä, jonka mukaan lahkon parissa pyrittiin myös ihmisuhriin. Tästä entiset korpelalaiset ovat tosin vaienneet.


title: Korpelalaisuus

text: Poliisi seurasi korpelalaisten edesottamuksia em. kevään 1935 pidätysten jälkeenkin. Huhtikuussa 1938 poliisi sai aihetta kiinnittää tarkempaa huomiota liikkeeseen, kun muutama sen kannattajista jäi kiinni Ruotsin alkoholin valmistuslakien rikkomisesta. Keväällä 1939 kävi ilmi, että kolme alaikäistä oli tullut raskaaksi. Tästä seurasivat ensimmäiset pidätykset ja Pajala-Korpilombolon kihlakunnan käräjäprosessi, joka kesti aina kevääseen 1940. Tämän prosessin seurauksena vuosina 1939–40 viisi korpelalaista tuomittiin vankeuteen ja yksi syyntakeettomana mielisairaalaan sekä noin viisikymmentä korpelalaista saivat sakot. Tuomioiden perusteet olivat alaikäisiin kohdistuva haureus ja Ruotsin alkoholin valmistuslakien rikkominen sekä siveyttä vaarantavat toimet.


title: Korpelalaisuus

text: Korpelalaisuutta ovat kaunokirjallisuudessa käsitelleet muun muassa ruotsalaiset kirjailijat Bengt Pohjanen useissa teoksissaan, Otto Karl-Oskarsson romaanissaan Nådens höst (1963), veljekset Ernst ja Henning Sjöström romaanissaan Silverarken (1969). Suomalaisista kirjailijoista korpelalaisuutta on kuvannut Heikki Toppila teoksessaan Ja niin tuli kevät taas (1945).


title: Korpelalaisuus

text: Timo K. Mukan teoksen Maa on syntinen laulu väitetään kuvaavan korpelalaisuutta. Mukka ei kuitenkaan käsittele korpelalaisuutta esikoisteoksessaan. Mukan kuvitteelliseen länsipohjalaiseen kylään saapuva saarnaajan esikuva on pikemminkin vapaiden suuntien saarnaaja. Saarnaaja seisoo saarnansa aikana eikä istu pöydän takana lestadiolaiseen tapaan. Lisäksi saarnaaja kuvataan ylipainoiseksi vanhahkoksi mieheksi. Korpela puolestaan oli saarnamatkojensa aikana nuori ja komeana pidetty saarnamies. Lisäksi Korpelan itsensä järjestämät seurat olivat täysin vanhoillislestadiolaisen seuraperinteen mukaisia. Mukan tarkoituksena oli kritisoida vanhoillislestadiolaista saarnaajalaitosta eikä suinkaan kuvata dokumentaarisesti mitään uskonnollista liikettä. Mukan teoksesta on tehty useita pro gradu -tutkielmia ja yksi lisensiaattitutkimus.


title: Korpelalaisuus

text: Ilpo Pursiainen käytti teoksessaan "Suomalais-ugrilainen millenarismi" kristalliarkkiliikkeen eli korpelalaisuuden lahkonjohtajasta nimeä "Niilo Holmgren". Lahkon johtajan oikea nimi lienee ollut Sigurd Siikavaara. Toisen "profeetan" oikea nimi oli Arthur Niemi, joka oli lahkon kakkosmies. Myös Lundmark käytti heistä teoksessaan peitenimiä.


title: Tervajoki

text: Tervajoki on taajama ja postinumeroalue Vaasan Vähässäkyrössä ja rautatieliikennepaikka Isossakyrössä Pohjanmaan maakunnassa. Yleinen käsitys ja harhaluulo on, että Tervajoen kylä sijaitsisi osittain Isonkyrön puolella. Tämä Isonkyrön "Tervajoki" on Kylkkälän kylä, joka on kasvanut yhteen Vähänkyrön Tervajoen kylän kanssa.


title: Tervajoki

text: Tervajoen rautatieasema sijaitsee Vaasan radan varressa Isonkyrön ja Laihian asemien välissä Isonkyrön Kylkkälän kylässä. Tervajoen vuonna 1883 valmistunut asemarakennus poistui käytöstä 15. marraskuuta 2001, mutta asemalla pysähtyvät edelleen (vuonna 2016) Vaasasta klo 15 lähtevää S62-junaa ja Seinäjoelta 12.27 lähtevää S61-junaa lukuun ottamatta kaikki Vaasan radan junat.


title: Tervajoki

text: Tervajoki on vuosikymmenten mittaan kasvanut huomattavaksi vaihtoautoliikkeiden keskittymäksi: Rinta-Joupin autoliike on syntyjään tervajokinen yritys ja alueella toimii muitakin alan yrityksiä. Mainoksista huolimatta autoliikkeet, yhtä lukuun ottamatta, sijaitsevat Kylkkälän kylän puolella.


title: Tervajoki

text: Vaasan Sähkön vesivoimalaitos hyödyntää Kyrönjoen virtausta läheisen Hiirikosken rannalla. Kyrönjoen Hiirikoski siltoineen on ajan saatossa ollut tunnettu mm. tukkilaiskisoistaan ja vapaa-ajankalastuksesta.


title: Tervajoki

text: Taajamassa on kaksi koulua. Vaasan puolella on Tervajoen koulu ja Isonkyrön puolella Kylkkälän koulu.


title: Tervajoki

text: Tervajoella on yksi Pohjanmaan huomattavimmista muinaisjäännösalueista. "Petulian kaupungiksikin" fiktiivisesti mainittu Aittoomäen alue koostuu suuresta määrästa rautakautisia röykkiöitä sekä kiviaitoja ja latomuksia. Alueella on asuttu noin ajanlaskun alusta ainakin noin vuoteen 600 jaa. Kyrönjoen suu sijaitsi tällöin Tervajoella.


title: Publikaani

text: Publikaani () oli Rooman valtakunnassa henkilö, jolle maksettiin jonkin valtion tehtävän, esimerkiksi veronkannon suorittamisesta. Termi publikaani johtuu latinan sanasta "publicum", julkiset asiat. Publikaanit olivat valtion tulojen, verojen ja tullien kanto-oikeuden vuokraajia. Verojen lisäksi publikaanit saattoivat hoitaa esimerkiksi kaivoksia ja laitumia. Tällainen valtion toimintojen ulkoistaminen takasi valtiolle säännölliset tulot, mutta oli altis väärinkäytöksille. Väärinkäytökset puolestaan aiheuttivat katkeruutta roomalaisia kohtaan.


title: Publikaani

text:
Rooma kantoi hallitsemillaan alueilla veroja ja tulleja sekä eräitä muita maksuja. Ensin arvioitiin lain määräämien maksujen ja verojen kertymä. Sen jälkeen tietyn kantopisteen kanto-oikeuden saattoi ostaa yksityinen liikemies. Tavallisesti ostajat olivat varakkaita roomalaisia yksityishenkilöitä.
Usein rikkaat roomalaiset vuokraajat saattoivat myydä oikeutensa "alivuokraajalle". Tällaisina tulivat kysymykseen esimerkiksi Raamatusta tutut Israelin juutalaiset. Publikaanien ryhmä oli tärkeä, tosin halveksittu, yhteiskuntaluokka.


title: Publikaani

text: Uudessa testamentissa mainitut publikaanit olivat juuri tällaisia juutalaisia, jotka olivat tullivuokraajan palveluksessa. Tunnetuimpia heistä oli Sakkeus, joka oli saanut oikeuden Jerikon rajakaupungin tulliasemalle. Kreikankielisessä alkutekstissä Sakkeuksesta käytetään nimitystä "arkhitelones", pääveronkantaja, veronkantajien johtaja. Se vastaa nykysuomalaista virkanimikettä verojohtaja.


title: Publikaani

text: Koska publikaanit olivat Rooman miehitysvallan palveluksessa, näitä vihattiin oman kansan pettäjinä ja ahneina rahan kerääjinä. He saattoivat periä tulleja ja maksuja enemmän kuin mihin oli oikeus. Näin heille saattoi kertyä taloudellisia pääomia.


title: Publikaani

text: Omana aikanaan Jeesus tyrmistytti juutalaista hengellistä ja maallista johtoa menemällä aterialle publikaanin luo. Ateriayhteys symboloi syvää ystävyyttä. Sakkeuksen lisäksi Uusi testamentti mainitsee Leevin, joka liittyi opetuslapseksi ja sai nimen Matteus. Virka tulliaseman alemmalla tasolla jäi. Tulevaisuus jäi mieheltä tämän liittymisen johdosta hämäräksi.


title: HDMI

text: HDMI ("High Definition Multimedia Interface") on kuvan ja monikanavaäänen siirtämiseen suunniteltu digitaalinen näyttölaitteiden liitäntästandardi, joka julkaistiin 2002. Siihen sisältyy fyysinen liitin ja kaapeli sekä määritykset, joiden mukaan dataa siirretään laitteiden välillä. Standardi tukee yleisimpiä resoluutioita: 480i, 576i, 720p, 1080i ja 1080p. Tyypin A HDMI-liitin on taaksepäin yhteensopiva näytöissä ja näytönohjaimissa käytetyn DVI-liitännän kanssa.


title: HDMI

text: HDMI-liitin syntyi tarpeesta siirtää kuvaa ja ääntä kodin viihde-elektroniikan laitteiden välillä digitaalisena. Tekniikan kehittivät muiden muassa Sony, Philips ja Toshiba. HDMI-liitäntöjä on esimerkiksi televisioissa, DVD-soittimissa, pelikonsoleissa (PlayStation 4, Xbox One), tietokoneen näytönohjaimissa ja vahvistimissa. HDMI korvaa analogiset VGA-, SCART- ja RCA-liittimet.


title: HDMI

text: HDMI-kaapelissa video kulkee pakkaamattomana datana TMDS-signaalitekniikan avulla. HDMI-liittimien tiedonsiirtokapasiteetti on kasvanut uusien standardiversioiden myötä: 1.0-versio (165 MHz, 4,9 Gb/s) pystyi Full HD -teräväpiirtokuvan välittämiseen kun taas 1.3-versio (340 MHz, 10,2 Gb/s) pystyy jo välittämään tarkempaa resoluutiota kuin mitä tällä hetkellä markkinoilla olevat monitorit kykenevät näyttämään.


title: HDMI

text: HDMI-liitännän B-tyypissä on 29-nastainen liitin A-tyypin 19-nastaisen sijasta. B-tyyppi on tarkoitettu 3200 × 2048 pikselille ja sitä terävämmille resoluutiolle. Se on taaksepäin yhteensopiva Dual-link DVI:n kanssa.


title: HDMI

text: HDMI on versio 1.1:stä lähtien pystynyt välittämään 8 192 kHz:n 24-bittistä PCM-ääniraitaa. HDMI 1.3 tukee Dolby Digitalin ja DTSin lisäksi häviöttömiä Dolby True HD ja DTS-HD Master Audio -ääniraitoja.


title: HDMI

text: HDMI-liittimiä on viittä erilaista tyyppiä. A/B on kuvattu HDMI 1.0 -määrityksissä, C-tyyppi 1.3-määrityksissä, tyypit D/E 1.4-määrityksissä. A-tyyppi on sähköisesti yhteensopiva DVI-D single-link -liitännän kanssa. Vain A- ja C-tyypin liittimiä on yleisesti käytössä.HDMI tukee HDCP:tä, jonka avulla signaalia lähettävä laite voi estää vastaanottavaa laitetta näyttämästä tai kopioimasta materiaalia. HDMI-liitännän kanssa sähköisesti yhteensopivaa DVI-liitäntää käyttäviltä laitteilta HDCP-tukea ei vaadita, mutta osa niistäkin on HDCP-yhteensopivia. Tuesta mainitaan tällöin tyypillisesti laitteen dokumentaatiossa erikseen.


title: HDMI

text: HDMI:llä keskenään kytketyt laitteet keskustelevat Display Data Channel -standardin (DDC) mukaisesti. Näin esimerkiksi tieto näyttölaitteen tukemista näyttötarkkuuksista saadaan lähettävään laitteeseen. DDC-tiedot on tallennettu EDID-ROM -piirille. Näyttötarkkuuksien lisäksi sinne voidaan tallentaa esimerkiksi laitteen tukemat äänimuodot, väriavaruudet sekä tiedot valmistajasta ja laitteen tyypistä.


title: HDMI

text: HDMI-kaapeli voi ylläpitää täyttä kapasiteettia jopa kymmeneen metriin. Pitempiä etäisyyksiä voidaan saavuttaa kuitukaapeleilla (HDMI Fiper Optic) joissa kulkee kuitu tavallisten johtien lisäksi. Aktiivi kaapeleille virransyöttö tapahtuu esim. USB:sta ja erikoistarpeisiin esim. 100 metrin kaapeleita on saatavilla.


title: HDMI

text: Joissakin HDMI-liitännöissä käytetään Consumer Electronic Controlin (CEC) standardia laitteistojen yhteisohjaukseen. Standardin avulla laitteita voi ohjata ryhminä - yhdellä napin painalluksella voi ohjata useampaa laitetta, ja esimerkiksi digiboksi voi käskeä DVD-tallenninta aloittamaan tallennuksen.


title: HDMI

text: HDMI:n versio 1.3 tukee myös automaattista äänen synkronointia kuvan kanssa, mikä on tarpeen, kun kuva ja ääni kulkevat useiden eri laitteiden kautta.


title: HDMI

text: 28. toukokuuta 2009 julkaistiin HDMI-standardin versio 1.4. Sen mukaan HDMI-kaapeleilla voidaan luoda Ethernet-lähiverkkoja, ja HDMI-laitteet voivat lisäksi jakaa Internet-yhteytensä muille kytketyille laitteille. HEC (HDMI Ethernet Channel) mahdollistaa kaksisuuntaisen tiedonsiirron 100 Mb/s nopeudella.


title: HDMI

text: 1.4 toi mukanaan myös paluukanavan äänelle. Sen myötä ääni voi kulkea saman HDMI-kaapelin kautta molempiin suuntiin.


title: HDMI

text: Videosignaalin puolella 1.4:n uudistuksia olivat tuki 3D-kuvalle, 4096 × 2160 -resoluutiolle sekä kahden 1080p-videon yhtäaikaiselle siirrolle. Lisäksi 1.4 tukee muutamia uusia, lähinnä ammattikäytössä olevia väriavaruuksia.


title: HDMI

text: 1.4 määritteli tyyppi D -liittimen. D-tyypin Micro HDMI on suunniteltu kannettavia laitteita silmällä pitäen. D-tyypin liitin tukee enintään 1080p-resoluutiota.


title: HDMI

text: 1.4 luokittelee myös HDMI-kaapelit niiden siirtokyvyn mukaan: Standard HDMI -luokitus edellyttää, että kaapeli kykenee siirtämään virheettömästi 1080i/60-resoluution videota, High Speed HDMI taas edellyttää 1080p:ta isompien resoluutioiden ja 3D-kuvan siirtämistä virheittä.


title: Mercury-Redstone 3

text: Mercury-Redstone 3 (MR-3, lento tunnetaan myös nimellä "Freedom 7") oli USA:n ensimmäinen miehitetty avaruuslento ja osa Mercury-ohjelmaa. Se toteutui 5. toukokuuta 1961. Astronautti Alan Shepard kävi 183,3 kilometrin korkeudella. Lento kesti 15 minuuttia ja 22 sekuntia. Lento oli siis pelkkä hyppy avaruuteen, koska Redstone-kantoraketti ei ollut kyllin voimakas nostamaan alusta kiertoradalle. Se onkin historian lyhin avaruuslento.


title: Senatus consultum

text: Senatus consultum (lat. senaatin päätös) oli Rooman senaatin virkamiehille antama ohje, jolla ei ollut tasavallan aikana lain voimaa, mutta jota oli käytännössä noudatettava. Keisariajalla siitä tuli lainvoimainen. Päätökset kirjattiin pronssitauluun.


title: Senatus consultum

text: Senatus consultum ultimum (lat. senaatin viimeinen päätös) tai senatus consultum de re publica defendenda oli senaatin antama hätätilajulistus, jossa virkamiehiä vaadittiin suojelemaan tasavaltaa kaikin keinoin. Sen sanamuoto oli esimerkiksi ""Consules darent operam ne quid detrimenti respublica caperet"" ("Katsokoot konsulit, ettei valtiolle koidu mitään pahaa"). Julistus annettiin Gaius Gracchusta (121 eaa.), Catilinaa (63 eaa.), Publius Clodius Pulcheria (kun hän oli kuokkinut Bona Dea-palvontamenoissa 62 eaa.) ja Julius Caesaria (49 eaa.) vastaan. Se antoi käytännössä konsuleille poikkeustilavaltuudet, joiden laajuus oli kuitenkin epäselvä. Tämän johdosta esimerkiksi Cicero joutui vaikeuksiin toimistaan Catilinan salaliiton kukistamiseksi.


title: Mercury-Redstone 4

text: Mercury–Redstone 4 (MR-4) oli Yhdysvaltain toinen avaruuslento. Mercury-avaruusohjelman lento toteutettiin 21. heinäkuuta 1961. Astronautti Virgil Grissom kävi noin 188 kilometrin korkeudella maan pinnasta, jonka aikana hän oli painottomassa tilassa vain 5 minuuttia ja 18 sekuntia. Lennon lopussa Grissomille melkein kävi huonosti, kun räjähtävillä pulteilla varustettu luukku aukesi yhtäkkiä meressä ja "Liberty Bell 7" -avaruuskapseli rupesi uppoamaan. Grissomin pukuun vuoti vettä ja hän melkein hukkui. Helikopteri otti astronautin kyytiinsä, mutta kapseli upposi mereen.


title: Luettelo jääkiekon SM-mitalisteista

text: Tämä on luettelo jääkiekon SM-mitalisteista.


title: Luettelo jääkiekon SM-mitalisteista

text: SM-liigan voittajat saavat kultamitalit ja vuodeksi Kanada-maljan.


title: Mercury-Atlas 6

text: Mercury-Atlas 6 (MA-6, myös Friendship 7 kutsukoodin ja avaruuskapselin nimen mukaan) oli Yhdysvaltain ensimmäinen miehitetty avaruuslento, jolla avaruualus kiersi maapallon. Lentoa voidaan pitää Yhdysvaltain ensimmäisenä todellisena avaruuslentona määrittelytavasta riippuen, sillä kapseli ei pelkästään ylittänyt tiettyä etäisyyttä maan pinnasta, josta avaruuden katsotaan alkavan.


title: Mercury-Atlas 6

text: 20. helmikuuta 1962 Mercury-avaruusohjelman astronautti John Glenn kiersi maapallon Mercury 6 -avaruusaluksellaan kaikkiaan kolme kertaa, lentokorkeuden vaihdellessa 159 ja 265 kilometrin välillä. Lento kesti noin viisi tuntia.


title: Mercury-Atlas 7

text: Mercury-Atlas 7 (MA-7) oli Yhdysvaltain toinen maatakiertävällä radalla suoritettu avaruuslento. Lento toteutui 24. toukokuuta 1962 Mercury-avaruusohjelman astronautti Scott Carpenterin kiertäessä maapallon "Aurora 7" -avaruuskapselillaan 3 kertaa. Aurora 7:n lentokorkeus vaihteli 154:n ja 260:n kilometrin välillä ja lento kesti noin 5 tuntia. Carpenterin paluu maahan oli vaikeuksissa, sillä Carpenter käytti avaruutta ihastellessaan liikaa polttoainetta, ei totellut lennonjohdon määräyksiä ja tästä syystä hän putosi satoja kilometrejä syrjään suunnitellusta laskeutumispaikasta. Tämän jälkeen Carpenter ei enää palannut avaruuteen. Hän toimi myöhemmin muun muassa syvänmeren sukeltajana.


title: Kärpät

text: Kärpät voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Antti Kaikkonen

text: Antti Samuli Kaikkonen (s. 14. helmikuuta 1974 Turku) on suomalainen keskustalaispoliitikko.


title: Antti Kaikkonen

text: Antti Kaikkonen on tullut ylioppilaaksi vuonna 1993 ja suorittanut valtiotieteen kandidaatin tutkinnon Helsingin yliopistossa vuonna 2014. Vuosina 1994–96 Antti Kaikkonen oli Nuoren keskustan liiton Uudenmaan piirin puheenjohtaja. Liiton valtakunnallisena puheenjohtajana Kaikkonen oli 1997–2001. Kansanedustajana Kaikkonen on toiminut vuodesta 2003 Uudenmaan vaalipiiristä. Hän sai vuoden 2003 eduskuntavaaleissa 4 236 ääntä ja Keskustan vaalilistalla vertausluvun 20 213, jolla hän tuli Keskustapuolueen kolmanneksi kansanedustajaksi Uudenmaan vaalipiiristä. Eduskuntavaaleissa 2007 hän keräsi 4 254 ääntä, mikä riitti eduskuntapaikkaan. Eduskuntavaaleissa 2011 hän sai 3 929 ääntä. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Kaikkonen sai 10617 ääntä. Kaikkonen toimi eduskunnan suuren valiokunnan varapuheenjohtajana 2004–2013. Vuonna 2015 hänet valittiin ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajaksi, ja vuonna 2016 keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi.


title: Antti Kaikkonen

text: Kaikkonen hävisi äänestyksen Vanhasen II hallituksen ulkomaankauppaministerin paikasta Paavo Väyryselle äänin 41–36.


title: Antti Kaikkonen

text: Syksyllä 2009 Kaikkonen sai osansa vaalirahakohusta. Tuolloin kävi ilmi, että Nuorisosäätiö, jonka hallituksen puheenjohtaja Kaikkonen oli ollut vuodesta 2003, oli jakanut vaalitukirahaa Kaikkoselle kunta-, eduskunta- ja europarlamenttivaaleissa. Lisäksi se oli rahoittanut muun muassa Matti Vanhasen presidentinvaalikampanjaa. Kaikkonen jätti puheenjohtajan paikkansa vaalirahakohun vuoksi ja jäi tämän jälkeen Nuorisosäätiön hallituksen jäseneksi.


title: Antti Kaikkonen

text: Syyttäjä vaati Antti Kaikkoselle vankeutta 16.1.2012 alkaneessa Nuorisosäätiön lahjuksia käsittelevässä oikeudenkäynnissä. Tammikuussa 2013 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Kaikkosen viiden kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen luottamusaseman väärinkäytöstä. Kaikkonen ei valittanut tuomiostaan.Kaikkosen avioitui vuonna 2000 lääketieteen lisensiaatti Johanna Isomäen kanssa, mutta liitto päättyi eroon. Kaikkonen kihlautui Hämeen vaalipiirin sosiaalidemokraattisen ensimmäisen kauden kansanedustaja Satu Taiveahon kanssa 18. kesäkuuta 2006. He menivät naimisiin Hämeenlinnan vanhassa kirkossa lauantaina 12. heinäkuuta 2008. He ovat julkisuudessa kertoneet olevansa kyvyttömiä saamaan yhteistä lasta. Siksi he yrittivätkin adoptoida lapsen Etelä-Afrikasta, mutta kolme vuotta kestänyt hanke kaatui Kaikkosen rikosepäilyihin. He toimivat kahden lapsen sijaisvanhempina. Syyskuussa 2018 aviopari ilmoitti eroavansa.


title: Antti Kaikkonen

text: Kaikkonen on sotilasarvoltaan kapteeni.


title: Spesismi

text: Spesismi eli lajisorto tarkoittaa olentojen arvon tai oikeuksien määrittelemistä sen perusteella, mihin lajiin ne kuuluvat. Termin on luonut Richard D. Ryder ja sen teki tunnetuksi Peter Singer kirjassaan "Oikeutta eläimille" (Animal Liberation, 1975). Sitä käytetään puhuttaessa ennakkoluuloista samaan tapaan kuin termejä rasismi ja seksismi.


title: Spesismi

text: Taustalla on ajatus, että ihmisyys sinänsä ei ole olion arvon mitta, vaan jokin muu ominaisuus, kuten tietoisuus tai kyky tuntea positiivisia tai negatiivisia tuntemuksia.


title: Spesismi

text: Termille on myös sukua antroposentrismi eli ihmiskeskeisyys.


title: Kimmo Kiljunen

text: Kimmo Roobert Kiljunen (s. 13. kesäkuuta 1951 Ruokolahti) on suomalainen poliitikko ja tietokirjailija. Hän oli SDP:n kansanedustaja vuodesta 1995 vuoteen 2011, jolloin oli ehdolla muttei tullut valituksi. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa hän pääsi varasijalle. Hän on Vantaan kaupunginvaltuuston jäsen ja entinen puheenjohtaja.


title: Kimmo Kiljunen

text: Kiljunen oli eduskuntavuosinaan ulkoasiainvaliokunnan jäsen sekä sen WTO-jaoston puheenjohtaja. Vuoden 2008 hän toimi erityislähettiläänä ulkoministeriössä Suomen ETYJ-puheenjohtajuuden ajan. Kiljunen osallistui europarlamenttivaaleihin 2009 EU:n asiantuntijaksi profiloituen ja sai 26 837 ääntä jääden varasijalle. Hän oli ehdokkaana myös vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa.


title: Kimmo Kiljunen

text: Kiljunen tunnetaan myös valtioiden lippujen asiantuntijana, ja hän on kirjoittanut niitä käsittelevän kirjan.


title: Kimmo Kiljunen

text: Koulutukseltaan Kiljunen on valtiotieteen tohtori ja hänet on nimitetty dosentiksi. Hän on erikoistunut Euroopan unionin integraatiokysymyksiin sekä Euroopan neuvoston että ETYJin demokratia- ja ihmisoikeuskysymyksiin toimien muun muassa usein vaalitarkkailijana. Hän oli myös Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön parlamentaarinen yleiskokouksen varapuheenjohtaja Göran Lennmarkerin ollessa puheenjohtajana.


title: Kimmo Kiljunen

text: Kiljunen on julkaissut toistakymmentä kirjaa kotimaan politiikasta ja kansainvälisistä suhteista. Kiljunen muun muassa kävi julkista debattia konventin näkökulmasta esimerkiksi eurokansanedustaja Esko Seppäsen kanssa EU:n perustuslaillisesta sopimuksesta. Kiljunen kannatti EU:n perustuslakisopimusta ja kirjoitti aiheesta kirjan.


title: Kimmo Kiljunen

text: Suuren valiokunnan varapuheenjohtajana Kiljunen valmisteli eduskunnan ponnen, minkä tarkoituksena oli mahdollistaa tekijänoikeuslain ja rikoslain muutos hallituksen esityksenä HE 28/2004 Euroopan unionin tekijänoikeusdirektiiviä vastaavaksi.


title: Kimmo Kiljunen

text: Kiljunen toimi Kirgisian etnisten ryhmien välistä konfliktia 2010 tutkineen kansainvälisen komission johdossa. Kirgisian parlamentti julisti sittemmin hänet ei-toivotuksi henkilöksi. Kirgisian hallitus arvosteli voimakkaasti komission luomaa raporttia, jossa arvosteltiin hallituksen toimia konfliktin aikana, vaikka Kirgisian ulkopuolella raporttia kehuttiin. Kirgisialaispoliitikot syyttivät Kiljusta lahjusten vastaanottamisesta, minkä hän kuitenkin kiisti.


title: Kimmo Kiljunen

text: Kiljunen oli naimisissa suurlähettiläs Marja-Liisa Kiljusen (omaa sukua "Mäkinen") kanssa vuosina 1972–2009, ja heillä on neljä lasta: Rauha (s. 1974), Veikko (s. 1976), Riikka (s. 1978) ja Jaakko (s. 1980). Veikko Kiljunen on myös diplomaatti ja ulkoasiainministeriön palveluksessa.


title: Kimmo Kiljunen

text: Kimmo Kiljusen sisaruksia ovat oopperaohjaaja Vilppu Kiljunen ja kuvataiteilija Satu Kiljunen.


title: Kimmo Kiljunen

text: Kimmo Kiljunen asuu Vantaan Länsimäessä ja on toiminut Vantaan kaupunginvaltuutettuna 1985 alkaen. Hänellä on kesämökki Luumäellä. Valtuuston puheenjohtajana hän on toiminut vuodesta 2005. Kiljunen osaa venäjää ja on opiskellut Kiovan yliopiston kieli-instituutissa lukuvuoden 1970. Valtiotieteiden maisteriksi hän valmistui Helsingin yliopistossa vuonna 1973. Vuodet 1975–1980 hän opiskeli Englannissa Sussexin yliopiston kehitystutkimuslaitoksessa (Institute of Development Studies) ja väitteli siellä valtiotieteiden tohtoriksi. Hän on Helsingin ja Joensuun yliopistojen dosentti. Kiljunen kirjoitti myös kolumneja Uusi Suomi -verkkosivustolle.


title: NHL-kausi 1999–2000

text: Kausi 1999–2000 oli National Hockey Leaguen historian 83. kausi. Sarjassa pelasi 28 joukkuetta, joista jokainen pelasi runkosarjassa 82 ottelua. Stanley Cupin voitti New Jersey Devils, joka kaatoi Dallas Starsin finaalisarjassa otteluvoitoin 4–2.


title: NHL-kausi 1999–2000

text: Kaudeksi 1999–2000 julkistettiin uusi palkinto Roger Crozier Saving Grace Award, jonka voittaa maalivahti, jolla on paras torjuntaprosentti. Tällä kaudella televisioyhtiö American Broadcasting Company tekee myös yhteistyösopimuksen NHL:n kanssa, joka takaa heille televisiointioikeudet Stanley Cup -finaaliotteluihin 3–7.


title: NHL-kausi 1999–2000

text: Tämä oli myös Atlanta Thrashersin ensimmäinen kausi liigassa.


title: NHL-kausi 1999–2000

text:
Runkosarjassa divisiooniensa voittajat jakavat konferenssin kolme kärkisijaa, loput viisi jatkoonpääsijää valitaan pistejärjestyksessä.
"O = Ottelut, V = Voitot, H = Häviöt, T = Tasapelit, HJA = Häviöt jatkoajalla, TM = Tehdyt maalit, PM = Päästetyt maalit, PIST = Pisteet"


title: NHL-kausi 1999–2000

text: Philadelphia Flyersin ja Pittsburgh Penguinsin pelaamassa konferenssivälierässä pelattiin neljä kokonaista jatkoaikaa, kunnes Keith Primeau ratkaisi ottelun viidennellä jatkoajalla ajassa 92.01. Tämä oli kaikkien aikojen kolmanneksi pisin peli pudotuspeleissä.


title: Metsäkerrossammal

text: Metsäkerrossammal ("Hylocomium splendens") on kangasmetsien yleisimpiä sammallajeja.


title: Metsäkerrossammal

text:
Runsaimmillaan metsäkerrossammal esiintyy tuoreilla kankailla, mutta sitä tavataan yleisesti myös kuivahkoilla ja lehtomaisilla kankailla. Tuoreella kankaalla metsäkerrossammal ja usein sitä yleisempi seinäsammal
muodostavat tavallisesti koko metsänpohjan peittävän yhtenäisen maton.


title: Metsäkerrossammal

text: Seuraavan vuoden verso kasvaa edellisen vuoden verson päälle. Vanha mätäs on siten useampikerroksinen. Metsäkerrossammalen lehdet muodostavat kerroksia pitkin vartta. Maasta nostettuna se onkin hyvin helppo tunnistaa tästä kasvutavastaan. Kerroksisuus näkyy myös maassa pieninä terasseina. Kerrossammalta tapaa useimmiten kivillä ja kangasmetsien kosteilla alarinteillä.


title: Aleksanteri Toivola

text: Aleksanteri ”Santtu” Toivola (4. maaliskuuta 1893 Viipurin maalaiskunta – 27. elokuuta 1987 Helsinki) oli suomalainen painija ja olympiamitalisti.


title: Aleksanteri Toivola

text: Aleksanteri Toivola saavutti kreikkalais-roomalaisessa painissa olympiahopeaa Pariisin 1924 olympialaisissa. Hän hävisi 62-kiloisten sarjassa vain maanmiehelleen Kalle Anttilalle. Samoin kävi Helsingin MM-kilpailuissa 1921.


title: Aleksanteri Toivola

text: Toivola oli perustamassa Viipurin Voimailijoita vuonna 1916. Hänen neljä veljeään olivat myös painijoita. Hänen pojistaan Erkki ja Lassi Toivola olivat kansainvälisiä painituomareita ja Ahti ja Risto Toivola SM-tason painijoita. Hänen tyttärensä Sirpa Konttila voitti jousiammunnan maailmanmestaruuden. Maratonjuoksija Jukka Toivola on Aleksanteri Toivolan veljen pojanpoika.


title: Alipäästösuodatin

text: Alipäästösuodatin (alipäästösuodin, eng. "low-pass filter") on suodatinrakenne, joka päästää läpi matalataajuiset ja vaimentaa eli suodattaa korkeataajuiset signaalit.


title: Alipäästösuodatin

text: Alipäästösuodatinta on loivalla vaimennuksella yleisesti käytetty radiovastaanotinlaitteissa äänenvärinsäätimissä (Tone-säädin) ja audiopäätevahvistimissa erillisessä korkeiden äänien Treble -säätimissä. Niiden kytkentä perustuu yleisesti analogisen yksinapaisen RC-suodattimen kytkentään.


title: Alipäästösuodatin

text: Suodatin voi olla komponenteilla toteutettu analoginen analoginen suodatin tai tietokoneella signaalia käsittelevä digitaalisuodatin.


title: Alipäästösuodatin

text:
Yksinkertainen analoginen RC-alipäästösuodatin voidaan toteuttaa vastuksen ja kondensaattorin jännitteenjakokytkennän avulla (kuvassa). Matalilla taajuuksilla kondensaattorin läpi kulkee vähän virtaa, jolloin vastuksen yli muodostuu vain pieni jännitehäviö ja signaali ei juurikaan vaimene. Korkeilla taajuuksilla kondensaattori näyttää lähes oikosululta, jolloin ulostulojännite on lähellä nollaa. Kuvan RC-piirin lähtö- ja tulojännitteen välillä vallitsee riippuvuus
formula_1.
Taajuus formula_2 on alipäästösuodattimen "ominaistaajuus".


title: Alipäästösuodatin

text:
Ensimmäisen asteen alipäästösuodattimen yleinen siirtofunktio on muotoa
formula_3
ja toisen asteen siirtofunktio on muotoa
formula_4,
missä formula_5 on Laplace-muuttuja ja formula_6 suodattimen vaimennusvakio. Siirtofunktio voidaan myös kertoa vakiotermillä, mikäli suodatin sisältää vahvistusta tai vaimennusta. Tekemällä sijoitus formula_7 saadaan lauseke, joka kertoo suodattimen siirtofunktion sinimuotoisille jännitteille kompleksilukuna. Kompleksiluvun itseisarvo kertoo lähtö- ja tulojännitteen amplitudien suhteen ja kompleksiluvun kulma kertoo signaalien välisen vaihesiirron. Sijoittamalla formula_8 nähdään, että molempien siirtofunktioiden arvo on tasajännitteellä 1, toisin sanoen signaali pääsee vaimentumatta suodattimen läpi. Koska muuttuja formula_5 on nimittäjässä, taajuuden kasvaessa lähtöjännite pienenee.


title: Alipäästösuodatin

text: Useampiasteinen alipäästösuodatin saadaan rakennettua ensimmäisen ja toisen asteen siirtofunktioiden tulona. Käytännön kytkennöissä tämä voidaan toteuttaa kytkemällä peräkkäin erilaisia suodatinlohkoja.


title: Alipäästösuodatin

text:
Vaimennusvakion formula_6 sijasta alan kirjallisuudessa käytetään myös hyvyyslukua Q ja vaimennuskerrointa formula_11. Näiden välillä vallitsee yhteys
formula_12


title: Marko Ahtisaari

text: Marko Oiva Ilari Ahtisaari (s. 1969 Helsinki) on ollut Nokian muotoilusta vastaava johtaja ja johtokunnan jäsen vuoden 2012 alusta. Ahtisaari on toiminut ammattimuusikkona, basistina, säveltäjänä ja konsulttina sekä luennoitsijana. Hän on Martti Ahtisaaren ja Eeva Ahtisaaren ainoa lapsi.


title: Marko Ahtisaari

text: Marko Ahtisaari vastasi Nokian muotoilusta vuodesta 2009 vuoteen 2013. Tammikuussa 2012 hänet valittiin Nokian johtokunnan jäseksi. Syyskuussa 2013 kerrottiin, että Ahtisaari lähtee Nokialta marraskuussa 2013. Nokialla hän on työskennellyt vuodesta 2009 ja aiemmin vuosina 2002–2006. Ahtisaari työskentelee musiikin terapiakäyttöön keskittyvän Sync Projectin toimitusjohtajana. Hän on digitaaliseen käsinkirjoitukseen keskittyvän Write Technologies Oy:n perustajaosakas ja hallituksen jäsen. Vuosina 2008–2009 Ahtisaari työskenteli perustamassaan Dopplr-yrityksessä. Tätä ennen vuodet 2006–2008 hän työskenteli Blykin parissa. Ennen Nokiaa Ahtisaari työskenteli konsulttina Satama Interactivessa vuosina 1999–2002.


title: Marko Ahtisaari

text: Lisäksi Ahtisaari on valittu Newsmillin hallitukseen Ruotsiin. Ahtisaari on myös maailman suurimman Wi-Fi-verkkoyhteisön FONin neuvonantaja ja Aula-verkoston perustaja. Lisäksi Ahtisaari vaikuttaa myös F-Securen ja Artekin hallituksissa.


title: Marko Ahtisaari

text: Ahtisaari on soittanut bassoa newyorkilaisessa -ism-yhtyeessä.


title: Marko Ahtisaari

text: Marko Ahtisaari suoritti siviilipalveluksen työministeriön maahanmuutto-osastolla hänen isänsä toimiessa puolustusvoimain ylipäällikkönä, mikä herätti keskustelua. Ahtisaari on opiskellut Columbian yliopistossa New Yorkissa filosofiaa, taloustieteitä ja musiikkia. Hän on ollut ammattimuusikko (basistina ja säveltäjänä) sekä luennoitsijana Columbian yliopistossa.


title: Marko Ahtisaari

text:
Ahtisaari valittiin kansainvälisen Prix Ars Electronica -kilpailun tuomaristoon vuonna 2006.
Ahtisaari oli naimisissa Tiuku Raskin kanssa 1999–2002. Vuonna 2008 Ahtisaari avioitui brändiasiantuntija ja yrittäjä Lisa Sounion kanssa.


title: Apollonios Molon

text:
Apollonios Molon ( ja
) oli kreikkalainen asianajaja, grammaatikko ja ennen kaikkea puhuja, joka vaikutti 1. vuosisadalla eaa. Rodoksella ja ajoittain myös Roomassa. Molon — jota nimeä hänestä antiikissa useimmiten käytettiin — oli kotoisin Kaarian Alabandasta. Jo nuoruudessaan hän suuntautui puhujanuralle opettajanaan samassa kaupungissa asuva Menekles. Ennen pitkää Molon muutti läheiselle Rodoksen saarelle, joka tuolloin oli kuuluisa filosofian, retoriikan ja grammatiikan keskus, ja alkoi siellä antaa puhetaidon opetusta. Sen lisäksi hän toimi asianajajana sekä kirjailijana. Tiedämme kuitenkin Molonin kirjoittaneen moniakin retoriikkaa koskevia teoksia, muiden muassa retorista koristelua koskevan kirjan. Ilmeisesti hän myös julkaisi puheitaan opetustarkoituksiin. Molon liikkui myös grammatiikan alueella. Meillä on tieto hänen laatimastaan Homeros-kommentaarista, joka lienee sisältänyt, paitsi kielellisiä ja retorisia huomioita, myös allegorisia selityksiä. Viimeksi mainituista uusplatonilainen filosofi Porfyrios antaa näytteen esittämällä Homeroksen "Iliaan" 9. laulusta pari tulkintaongelmaa, jotka Molon aikanaan ratkaisi allegorisella selityksellä.


title: Apollonios Molon

text: Molon kirjoitti myös teoksen filosofeja vastaan. Sen sisällöstä emme tiedä paljonkaan, mutta ilmeisesti kohteena oli ainakin Sokrates ja Platon. On myös esitetty, että Molon olisi kirjoittanut juutalaisvastaisen pamfletin, mutta tämä on hyvin epävarmaa. Kaikki tieto tuntuu palautuvan Josefuksen "Contra Apionem" ('Apionia vastaan') -nimiseen poleemiseen kirjoitukseen, emmekä tiedä, mihin Josefus Molonin juutalaisvastaisiksi väittämänsä ajatukset perustaa. Onkin arveltu Josefuksen harrastavan loanheittoa, kun hän muutenkin tuntuu esittävän vääriä tietoja Molonista. On myös esitetty, että Molonin juutalaisvastaisilta vaikuttavien kommenttien osoitteena eivät olisi niinkään juutalaiset kuin stoalainen Poseidonios, joka vaikutti samaan aikaan Rodoksella ja jonka Molon koki kilpailijakseen. Onkin mahdollista, että Molonin juutalaisvastaisuus oli Poseidoniokseen kohdistuvaa nokittelua: kun Poseidonios oli ilmaissut ihailunsa juutalaisten viisaudesta ja kekseliäisyydestä, Molon olisi ikään kuin vastaukseksi väittänyt, ettei tämä primitiivinen kansa ollut tehnyt ainuttakaan keksintöä, jne. Ainakin siltä osin kuin Molonin juutalaisvastaisuudet olivat vastaväitteitä Poseidoniokselle, olisi ollut kyseessä pikemminkin Molonin filosofivastaisesta ohjelmasta.


title: Apollonios Molon

text: Molon toimi ajoittain myös Roomassa. Jonkin verran epävarman tiedon mukaan hän oleskeli Roomassa vuonna 87, kun Poseidonioksen johtama lähetystö saapui kaupunkiin. Oleskelun luonteesta emme tiedä mitään, mutta tuskinpa hän osallistui mitenkään lähetystön toimintaan. Vuonna 81 Molon toimi itse lähettiläänä Roomassa, ja koska hän ei osannut latinaa, hän sai senaatilta erivapauden puhua kreikaksi suoraan ilman tulkkia. Tehtävänä oli neuvotella rahallisista korvauksista, joihin rodoslaiset roomalaisten ystävinä katsoivat olevansa oikeutetut Mithridateen sodissa kärsimistään vahingoista. Diplomaattisten tehtäviensä ohella Molon antoi Roomassa myös retoriikan opetusta. Kreikantaitoinen Marcus Tullius Cicero oli tuolloin hänen oppilaanaan.


title: Apollonios Molon

text: Molonin ansiosta Rodoksen reetorikoulusta tuli suosittu opiskelukeskus. Cicerokin hakeutui sinne uudemman kerran vuonna 78 puhujantaitojaan ryhdistämään. Muita tunnettuja Molonin oppilaita olivat Gaius Julius Caesar (vuonna 76), Marcus Favonius (ilmeisesti 60-luvulla) ja varhain kuollut Titus Tituksen poika Torquatus, jonka Cicero sanoo omanneen enemmän puhujanlahjoja kuin puhehaluja. Koulussaan Molon kiinnitti erityistä huomiota puheharjoituksiin eli deklamaatioihin (), joiden tarkoituksena oli oppia hallitsemaan ja liikuttamaan kuulijoiden tunteita erilaisilla jopa liioitelluilla tehokeinoilla. Molon pyrki huolellisesti karsimaan esityksestä kaiken sen, mikä ei palvellut kuulijoihin vaikuttamista. Molonin itsensä puheista tiedämme hänen kaunoslaisia vastaan (κατὰ Καυνίων) pitämänsä poliittisen puheen, jonka vaikutuksesta Rodoksesta irtautunut Kaunoksen kaupunki roomalaisten tuella liitettiin uudelleen Rodoksen alaisuuteen. Toinen aiheeltaan tunnettu puhe koski rodoslaisille maksettavia korvauksia ("de Rhodiorum praemiis" vuodelta 81). Puhujana Molon edusti opettajaansa Meneklestä maltillisempaa tyyliä, jota Quintilianus kutsuu rodoslaiseksi ("genus Rhodium").


title: Kari-Pekka Klinga

text: Kari-Pekka Klinga (s. 30. maaliskuuta 1963 Helsinki) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija ja kaikkien aikojen parhaita suomalaisia pelaajia.


title: Kari-Pekka Klinga

text: Klinga pelasi koko uransa (1980–1998) ajan helsinkiläisessä Torpan Pojissa (ToPo), jossa hän toimi monta vuotta joukkueen kapteenina ja jossa hän voitti kuusi Suomen mestaruutta ja kolme Suomen Cup -mestaruutta.


title: Kari-Pekka Klinga

text: Klinga, 186 cm, pelasi suurimman osan urastaan heittävänä takamiehenä, vaikka oli myös kyvykäs pelinrakentaja. Hänen rinnallaan pelasi useita mainioita pelinrakentajia, muun muassa Kurk Lee (1997-2000), Aleksi Wuorenjuuri (1992-1996?) ja Mikko Tanner (1990-1993?). Tämän ansiosta Klinga kykeni keskittymään enemmän ratkaisujen tekemiseen kuin hyökkäyspelin rakentamiseen. Silti hänellä on SM-sarjahistorian kolmanneksi eniten koriinjohtavia syöttöjä (1016). Klinga tunnettiin erinomaisena kaukoheittäjänä, ja hänellä on toiseksi eniten onnistuneita kolmen pisteen heittoja (1079) koko SM-sarjan historiassa. Klinga teki SM-sarjan ensimmäisen kolmen pisteen korin, kun kolmen pisteen sääntö otettiin käyttöön kaudella 1984–1985. Yhdessä muun muassa Riku Marttisen ja Greg Joynerin kanssa Klinga johdatti ToPon Euroopan kentille 1990-luvun lopulla.


title: Kari-Pekka Klinga

text: Klinga pelasi Suomen koripallomaajoukkuessa 135 maaottelua vuosina 1981–1997 ja oli mukana myös Suomen joukkueessa vuoden 1995 Euroopan mestaruuskilpailujen lopputurnauksessa.


title: Kari-Pekka Klinga

text: Suomalaiset urheilutoimittajat valitsivat Klingan vuoden koripalloilijaksi vuosina 1986 sekä 1994, ja Suomen koripalloliitto valitsi hänet parhaaksi pelaajaksi vuosina 1993 ja 1995.


title: Kari-Pekka Klinga

text: Klinga lopetti aktiiviuransa vuonna 1998, minkä jälkeen Torpan Pojat "jäädytti" Klingan käyttämän paidannumeron 6. Nykyisin hän jatkaa koripalloa harrastuksena 3. divisioonassa sekä ikämiessarjoissa Kisiksen joukkueessa.


title: Kari-Pekka Klinga

text: Klinga valmentaa nykyisin Torpan Poikien naisten edustusjoukkuetta. Joukkue pelaa Naisten Korisliigaa kaudella 2017-2018.


title: Natsikortti

text: Natsikortti (myös Hitler-kortti) tarkoittaa epäasiallista Adolf Hitlerin tai natsien käyttämistä argumentoinnissa tai suoraan keskustelussa. Jonkin asian saattamista huonoon valoon rinnastamalla se satunnaisten yhtäläisyyksien perusteella natsismiin kutsutaan ”natsikortin pelaamiseksi”, millä viitataan vertauskuvallisesti korttipeleihin. Jonkin asian moraalista tuomitsemista tällaiseen satunnaiseen yhtäläisyyteen vetoamalla pidetään argumentaatiovirheenä, jolle on annettu nimi Reductio ad Hitlerum.


title: Natsikortti

text: Vastaavia tapauksia ovat rasistikortti ja kateuskortti.


title: Natsikortti

text: Usein (natsi-Saksaan liittymättömässä) keskustelussa Hitlerin tai natsit ensimmäisenä maininnutta pidetään argumentoinnin hävinneenä osapuolena.


title: Natsikortti

text: Natsikorttiin liittyy läheisesti niin sanottu Godwinin laki. Se on Internet-kulttuurissa – erityisesti uutisryhmissä – käytetty nimitys maksiimille, jonka mukaan yksittäisen verkkokeskustelun laajentuessa ennemmin tai myöhemmin joku mainitsee Adolf Hitlerin tai natsit, eli kuvaannollisesti ”vetää esiin natsikortin”.


title: Natsikortti

text: Alkuperäinen määritelmä Jargon Filessä Godwinin laille on:


title: Natsikortti

text: Käsitteen keksi yhdysvaltalainen lakimies Mike Godwin vuonna 1990 havaittuaan verkon keskusteluryhmissä olevan niin paljon natsivertauksia, että niistä oli kehittynyt meemi. Godwin päätti harjoittaa meemimuuntelua (vertaa geenimuuntelu) luomalla vastameemiksi Godwinin lain ja alkamalla ahkerasti siteerata lakia verkkokeskusteluissa. Hänen yllätyksekseen vastameemi tarttui internet-kulttuuriin ja pian muutkin verkkokeskustelijat viittasivat siihen.


title: Natsikortti

text: Lisäksi meemi alkoi muuttua kun muut internet-aktiivit täydensivät sitä omilla korollaareillaan:


title: Natsikortti

text: Godwinin laki ymmärretään yleensä siten, että natsikortin käyttäjiä ei pidä ottaa vakavasti. Se ei kuitenkaan tarkoita sitä, etteivätkö kortin käyttäjät koskaan puhuisi totta. Godwinin lakiin viittaaminen voi myös olla argumentointivirhe "argumentum ad hominem" esimerkiksi silloin, kun kortin käyttäjä väittää suoraan vastapuolta natsiksi. Lisäksi Reason-aikakauslehden vuoden 2005 artikkelin kirjoittaja väittää, että Godwinin lakia käytetään usein väärin hyväksyttävienkin vertailujen kumoamiseksi.


title: Lee De Forest

text: Lee De Forest (26. elokuuta 1873 – 30. kesäkuuta 1961) oli yhdysvaltalainen keksijä, jonka nimissä on yli 300 patenttia. De Forest keksi "Audion"- elektroniputken, joka vahvistaa heikkoa sähköistä signaalia. Hän on yksi "sähköisen ajan" isä, sillä hänen keksimänsä "Audion" edesauttoi elektroniikan kehitystä laajemmin.


title: Lee De Forest

text: Lee De Forest syntyi Iowassa. Hänen isänsä oli kongregationalistisen vapaakirkon pappi ja toivoi pojastaan tulevan papin, kuten hän itsekin oli.


title: Lee De Forest

text: De Forest opiskeli Mount Hermonin koulussa ja sen jälkeen kirjoittautui vuonna 1893 Sheffieldin tieteelliseen kouluun, joka on osa Yalen yliopistoa. Tiedonhaluisena tutkijana hän kytkeytyi eräänä iltana Yalen sähköverkkoon ja onnistui pimentämään koko yliopistoalueen. Tämä johti hänen erottamiseensa yliopistosta. Kaikesta huolimatta hänen sallittiin saattaa opiskelunsa päätökseen, ja hän valmistui vuonna 1896 alemman korkeakoulututkinnon suorittaneena. Opiskeluaikanaan hän ansaitsi rahaa lukukausimaksuihin keksinnöillään mekaniikassa ja peleissä.


title: Lee De Forest

text:
Hän jatkoi opiskeluaan Yalen yliopistossa ja väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1899 aiheena radioaallot.
De Forestin kiinnostus langattomaan sähkötykseen johti hänen keksintöönsä "Audion"-elektroniputkeen vuonna 1906 ja hän kehitti parannetun sähkötysvastaanottimen. Hän haki patentin kaksielektrodiselle laitteelle elektromagneettisten aaltojen tunnistamiseksi.


title: Lee De Forest

text: "Audion" oli elektroniputki, joka mahdollisti radiovastaanoton vahvistamisen. De Forest kertoi siitä, ettei hän tiedä miten se toimii; se vain toimii.


title: Lee De Forest

text: Hän oli IEEE:n edeltäjän radioinsinöörien instituutin perustajajäsen.


title: Lee De Forest

text: De Forest vastaanotti IEEE:n kunniamitalin vuonna 1922 'tunnustuksena kolmielektrodisen vahvistinputken keksimisestä ja hänen panoksestaan radioon'. Vuonna 1946 hän vastaanotti Edison-mitalin 'esittelemänsä hila-ohjatun elektroniputken syvällisistä teknisistä ja sosiaalisista vaikutuksista'.


title: Lee De Forest

text: Hän kuoli Hollywoodissa vuonna 1961 ja hänet haudattiin San Fernandon lähetyskirkon hautausmaalle Los Angelesissa.


title: The River (albumi)

text: The River on amerikkalaisen laulaja-lauluntekijä Bruce Springsteenin viides albumi. Se julkaistiin vuonna 1980.


title: The River (albumi)

text:
Levy oli Yhdysvalloissa Springsteenin ensimmäinen ykkösalbumi, se oli Billboardin listaykkösenä 4 viikkoa ja sitä on myyty yli 5 miljoonaa kappaletta.
Levyltä löytyy Springsteenin ensimmäinen top ten -listahitti "Hungry Heart", joka nousi Billboard Hot 100-listalla viidenneksi, kappale oli alkujaan tarkoitettu Ramones-yhtyeelle. Lisäksi levyllä on useita kiertuehittejä kuten "The River", "Out In The Street", "Fade Away" ja "Two Hearts".


title: The River (albumi)

text: Kaikki kappaleet tehnyt Bruce Springsteen.


title: Digitoday

text: Digitoday on vuonna 2000 perustettu suomalainen tietotekniikka-aiheinen verkkojulkaisu, joka uutisoi ja analysoi tietotekniikan, tietoliikenteen, finanssimaailman, ja media-alan ilmiöitä ja tapahtumia.


title: Digitoday

text: Digitodayn kustantaja on Sanoma Media Finland. Sanoma julkaisi myös talouslehti Taloussanomia sekä vuosien 1999 ja 2015 aikana tietotekniikkalehti It-viikkoa, jonka toiminta lopetettiin vuoden 2016 alkaessa.


title: Digitoday

text: Syksyllä 2016 Digitoday siirtyi osaksi Ilta-Sanomien verkkosivuja yhdistyen aiemman IS Digin kanssa.


title: Digitoday

text:
Julkaisun vastaava päätoimittaja on Tapio Sadeoja.
Vuoden 2015 lopussa Taloussanomat ilmoitti It-viikon ja Digitodayn toimitusten yhdistymisestä vuoden 2016 alkaessa, jonka toimesta It-viikko lopetettiin ja Digitoday sai lisää toimittajia.


title: Säätytalo

text: Säätytalo () on rakennus Helsingin Kruununhaassa Snellmaninkadulla, vastapäätä Suomen Pankkia. Se rakennettiin alkujaan Suomen säätyvaltiopäivien istuntopaikaksi. Gustaf Nyströmin suunnittelema rakennus valmistui vuonna 1891. Se toimii nykyisin valtion kokous- ja edustustilana.


title: Säätytalo

text: Nykyään Säätytalo tunnetaan parhaiten paikkana, jossa järjestetään usein eduskuntavaalien jälkeen Suomen hallitusneuvottelut.


title: Säätytalo

text: Säätytalon takana sijaitsee rauhaisa "Säätytalon puisto."


title: Säätytalo

text: Kun Suomen säätyvaltiopäivät alkoivat 1860-luvulta lähtien kokoontua säännöllisesti, syntyi tarve rakentaa niille pääkaupunkiin vakituiset tilat. Aatelissääty rakensi itselleen istuntopaikaksi Ritarihuoneen jo 1862. Kolme aatelitonta säätyä, eli papisto, porvaristo ja talonpoikaisto, saivat odottaa omia tilojaan Säätytalon valmistumiseen saakka. Kukin sääty sai talosta oman istuntosalinsa. Rakennus vihittiin käyttöön tammikuussa 1891.


title: Säätytalo

text: Säätytalo ehti toimia alkuperäisessä tarkoituksessaan vain viisitoista vuotta. Vuonna 1906 säätyvaltiopäivät lopettivat toimintansa ja valittiin Suomen ensimmäinen yksikamarinen eduskunta, jonka täysistuntoihin rakennus oli liian pieni. Eduskunnan täysistunnot järjestettiin muualla kaupungissa (ensin Palokunnantalossa, myöhemmin Heimolan talossa), Säätytalossa pidettiin eduskunnan valiokuntien istuntoja, ja sinne jäi myös eduskunnan kirjasto.


title: Säätytalo

text: Kun Eduskuntatalo valmistui 1931, sai Tieteellisten seurain valtuuskunta Säätytalon käyttöönsä. Rakennus tunnettiin Tieteellisten seurain talona vuoteen 1978, jolloin se siirtyi valtioneuvoston kanslian hallintaan. Enimmillään siellä oli ollut 65 seuran toimistot, ja edelleenkin siellä järjestetään myös niiden tilaisuuksia. Mittava entisöinti arkkitehti Vilhelm Helanderin suunnitelmien mukaan alkoi 1988, ja se valmistui sisätilojen osalta 1991 ja ulkopuolen osalta 1993. Sen jälkeen rakennusta on käytetty eri ministeriöiden kokous- ja edustustilaisuuksiin. Entinen porvarissäädyn istuntosali on nykyään nimeltään Juhlasali, talonpoikaissäädyn sali Luentosali ja pappissäädyn sali Tiedotussali.


title: Säätytalo

text: Valtakunnanoikeus on kokoontunut Säätytalossa neljä kertaa, viimeksi oikeudenkäynnissä Kauko Juhantaloa vastaan 1993. Säätytalossa pidettiin myös sotasyyllisyysoikeudenkäynti 1945–1946 sekä ns. Helsingin metrojupakan oikeudenkäynnit 1980-luvulla.


title: Säätytalo

text: Uusrenessanssityylinen Säätytalo on arkkitehti Gustaf Nyströmin päätyö. Rakennuksen pääty muistuttaa kreikkalaista temppeliä pylväineen. Sisätilat ovat runsaasti koristellut. Koristeluista vastasi koristemaalari Salomo Wuorio apulaisena C. Ehrlingin kanssa. Koristelut, ornamentit ja marmoroinnit entisöitiin rakennuksen 1990-luvun alun kunnostustöiden yhteydessä.


title: Säätytalo

text: Sisätilaa hallitsee suuri porrashalli, johon lankeaa valoa koristemaalatuista kattoikkunoista. Porrastasanteen yllä on kopio Walter Runebergin veistoksesta "Laki" ("Lex"), joka sijaitsee Senaatintorilla jalustalla. Samanlainen kopio on myös Presidentinlinnan valtiosalissa.


title: Säätytalo

text: Rakennuksen päätykolmiota koristaa kuvanveistäjä Emil Wikströmin pronssiveistos "Aleksanteri I ja Porvoon valtiopäivät 1809". Se esittää Venäjän keisari Aleksanteri I:ä vahvistamassa Suomen lakeja ja oikeuksia Porvoon valtiopäivillä vuonna 1809. Taideteos on 18,6 metriä leveä ja huipun kohdalla 3,12 metriä korkea.


title: Säätytalo

text: Rakennuksen valmistuttua valtiopäivät julistivat vuonna 1891 suunnittelukilpailun päätykolmioon toteutettavasta friisistä. Wikström voitti 1. maaliskuuta 1893 päättyneen kilpailun ehdotuksellaan ”Suomen kansan kehitys taistelun ja työn kautta ensimmäisille valtiopäivillensä saakka 1809”. Hän oli vasta 29-vuotiaana nuorin kilpailun osanottajista ja päihitti monet vanhemmat kuvanveistäjät kuten Robert Stigellin ja Ville Vallgrenin. Voitto vakiinnutti Wikströmin aseman julkisten monumenttien tekijänä. Työn piti alun perin valmistua kesään 1899 mennessä, mutta toteuttaminen viivästyi. Alkuperäisluonnos ja kolmen vuoden aikana toteutetut kipsivalut tuhoutuivat 13. elokuuta 1896 taiteilijan ateljeetalon Visavuoren tulipalossa. Wikström oli siihen mennessä ehtinyt saada valmiiksi kipsiin valetun veistoksen keskiryhmän ja saviluonnokset muista osista, mutta nyt hänen oli aloitettava kokonaan alusta. Sopivien ateljeetilojen puuttuessa taiteilija siirtyi Pariisiin, jossa teos valmistui vuosien 1897–1902 aikana. Se myös valettiin pronssiin pariisilaisessa valimossa.


title: Säätytalo

text: Ennen kuin teos valmistui, Suomessa oli alkanut ensimmäisenä sortokautena tunnettu ajanjakso. Kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikov vaati veistoshanketta hylättäväksikin, koska hänen mukaansa se symboloi suomalaista separatismia, mutta hän joutui myöntymään saatuaan tietää, että keisari Aleksanteri III oli jo hyväksynyt teoksen sellaisenaan. Kun teos valmistui vuonna 1903, se oli vallitsevan poliittisen tilanteen vuoksi paljastettava ilman juhlallisuuksia, eikä ajankohtaakaan ilmoitettu julkisesti etukäteen. Paljastustilaisuudessa 21. marraskuuta 1903 kello 10.30 olivat läsnä satunnaisten ohikulkijoiden lisäksi vain Wikström, arkkitehti Nyström sekä säätyjen pankkivaltuusmiehet ja veistostoimikunnan jäsenet.


title: Säätytalo

text: Veistosryhmään kuuluu yhteensä 26 hahmoa, jotka on kaikki kuvattu luonnollista suuremmassa koossa. Keskimmäisenä on tsaari Aleksanteri I kahden fanfaaria puhaltavan torvensoittajan välissä ja hänen ympärillään seisovat Porvoon valtiopäivien säätyjen puhemiehet: vasemmalta oikealle porvarissäädyn puhemies Kristian Trapp, aatelissäädyn maamarsalkka Robert Wilhelm de Geer, pappissäädyn puhemies, arkkipiispa Jacob Tengström ja talonpoikaissäädyn puhemies Pehr Klockars. Loput hahmot ovat allegorisia. Keskusryhmän vasemmalla ja oikealla reunalla seisovat kättään kohottavat naishahmot edustavat lakia ja uskontoa. Teoksen vasemman päädyn hahmot (Kanteleensoittaja, Ensiopetus, Maanviljelys, Kauppa, Teollisuus, Tiede ja Taide) edustavat Suomen kansan kehitystä työn kautta ja oikean päädyn hahmot (Sota, Sovinto, Kohti parempaa tulevaisuutta ja Jumala isänmaata siunatkoon) kehitystä taistelun kautta. Suoraan keisarin jalkojen alle on kuvattu Suomen leijonavaakuna.


title: Tempest

text: Tempest voi tarkoittaa:


title: Tallennusformaatti

text: Tallennusformaatti on se tekninen muoto, jolla esimerkiksi video tai ääni tallennetaan myöhemmin käytettäväksi. Esimerkiksi videota voidaan tallentaa DVD:lle, ääntä taas vaikkapa CD:lle. Formaattimäärittelyyn voi tallennusmedian lisäksi kuulua koodausmenetelmä (johon voi sisältyä esimerkiksi tiedonpakkausta) sekä signaalin salaus.


title: Marjaana Koskinen

text: Elise Marjaana Koskinen (o.s. Jussila, s. 26. tammikuuta 1962 Turku) on aiempi SDP:n kansanedustaja Varsinais-Suomen vaalipiiristä. Hän on ollut kansanedustajana vuosina 1995–2011 mutta ei asettunut enää ehdolle vuoden 2011 eduskuntavaaleihin. Koulutukseltaan hän on sosiaalityöntekijä ja valtiotieteiden ylioppilas. Koskinen oli Turun kaupunginvaltuuston jäsen 1989–1992, Raision kaupunginvaltuuston jäsenenä 1993–2005 ja puheenjohtaja 2001–2002, sekä myöhemmin 2009–2010 puheenjohtajana. Koskista pidetään SDP:n vasemman siiven edustajana. Hänet tunnetaan vahvasta omasta tahdosta ja hän on useampaan otteeseen äänestänyt ryhmäpäätöstä vastaan uhmaten SDP:n eduskuntaryhmän ryhmäkuria. Suurin kohu nousi, kun hän äänesti kauppojen aukiolon pidentämistä vastaan. Eduskuntaryhmän päätöstä vastaan hän on äänestänyt myös työeläkejärjestelmän ja tekijänoikeuslain uudistamisessa. Marjaana Koskinen on pitänyt näkyvästi pienituloisten puolta sekä eduskunnan keskusteluissa että äänestyksissä.


title: Marjaana Koskinen

text: Koskinen herätti huomiota ilmoittautumalla Vasemmistoliiton eurovaaliehdokkaan tukijaksi vuoden 2009 europarlamenttivaaleissa.


title: Marjaana Koskinen

text: Vuonna 2010 Koskinen muutti Raisiosta Naantalin Rymättylään Ampuminmaan saarelle. Koskisen mies Jari Koskinen on isännöinyt Merilän tilaa Ampuminmaassa lähes kymmenen vuotta.


title: Puoluesihteeri

text: Puoluesihteeri on puoluejärjestöä puolueen puheenjohtajan tukena johtava toimihenkilö, joka koordinoi puolueen toimintaa sen perusyhdistyksiin ja piirijärjestöihin päin.


title: Puoluesihteeri

text: Aikaisemmin puoluesihteerin tehtäviin kuului myös ideologinen julistaminen, mistä kuuluisimpia esimerkkejä Suomen historiassa ovat Kekkosen ja Maalaisliiton murskaamisen sanomaan erikoistuneet SDP:n Väinö Leskinen ja Kaarlo Pitsinki.


title: Puoluesihteeri

text: Järjestöorganisaattorina tunnetuin puoluesihteeri lienee Maalaisliiton Arvo Korsimo, jonka tehokkaat menetelmät aiheuttivat myös oman puolueen piirissä keskustelua.


title: Puoluesihteeri

text: 1980-luvun ideologisesti korkeaprofiilisin puoluesihteeri oli keskustan Seppo Kääriäinen, joka puheenjohtaja Paavo Väyrysen aikana ajoi voimakkaasti SDP:n vahvistuneen aseman haastavaa tahtopolitiikkaa.


title: Puoluesihteeri

text: 1990- ja 2000-luvuilla ideologisina puoluesihteereinä tulivat tunnetuiksi keskustan Pekka Perttula ja SAK:ssa pitkän uran tehnyt SDP:n Eero Heinäluoma, joka valittiin puoluesihteerinä ollessaan SDP:n puheenjohtajaksi. Perttula kannatti SDP- ja SAK-kriittistä uutta ajattelua, kun taas Heinäluoma jo ennen puoluesihteeriksi tuloaan keskittyi menetysksellisesti gallupeita ja tiedotusvälineitä hyödyntäen torjumaan keskustan työreformin.


title: Puoluesihteeri

text: Puolueiden puheenjohtajien ajauduttua kriisiin pyrkivät puoluesihteerit tai viime kädessä eduskuntaryhmien puheenjohtajat koordinoimaan vaikeita tilanteita esimerkiksi hallituspuolueiden välillä.


title: Puoluesihteeri

text: Parlamentarismin vahvistuminen Suomessa 1990-luvun lopulla ja 2000-luvulla on heikentänyt puoluejärjestöjen ja puoluesihteereiden asemaa eduskuntaryhmien ja eduskuntaryhmien puheenjohtajien eduksi.


title: Rahajärjestelmä

text: Rahajärjestelmä on maksuvälineitä (rahaa) koskeva säännöstö. Rahajärjestelmä perustuu nykyään valtioiden virallisen maksuvälineen käyttöön, niin sanottuun fiat-rahaan. Keskuspankki hallitsee rahavarantoa. Rahajärjestelmään sisältyy rahan saatavuuden sekä ohjauskoron säätely.


title: Rahajärjestelmä

text: Suomen rahajärjestelmä perustuu euroon. Euron kurssia ja korkotasoa valvoo ja pyrkii kontrolloimaan Euroopan keskuspankki. Yleisesti maailmalla, myös Euroopassa, käytettyä rahajärjestelmää kutsutaan nimellä vähimmäisvarantojärjestelmä.


title: Rahajärjestelmä

text: Historiallisesti rahajärjestelmät ovat perustuneet rahan arvon sitomiseen johonkin hyödykkeeseen kuten arvometalliin. Tällöin on puhuttu rahan kulta- tai hopeakannasta. Kultakannasta luovuttiin pääosin toisen maailmansodan jälkeen siirryttäessä Bretton Woods -järjestelmään. Siinä vain Yhdysvaltain dollari oli sidottu kultaan ja muiden valtioiden valuutat oli kiinnitetty dollariin. Yhdysvaltain dollarin kytkentä kultakantaan purettiin vuonna 1971.


title: Letov Š-18

text: Letov S 218 A Smolik ("Shmolik") oli Suomen ilmavoimien toinen merkittävä koulukone vuosina 1939–45. Konetta valmisti tšekkoslovakialainen Letovin lentokonetehdas. Koneita hankittiin Tšekkoslovakiasta 10 kappaletta ja 29 valmistettiin Valtion lentokonetehtaalla lisenssillä.


title: Letov Š-18

text: Kone sai Suomessa nimensä suunnittelijansa, insinööri Alois Šmolíkin mukaan. Lentokonetehtaan nimi koneelle oli "Komar" (hyttynen).


title: VL Viima

text: VL Viima oli suomalainen, Valtion lentokonetehtaan valmistama kaksitasoinen ja -paikkainen koulutuslentokone. Koneet olivat Suomen ilmavoimien palveluskäytössä 1930-luvun lopusta 1950-luvun loppuun, jolloin ne toimivat ilmavoimien yhteyskoneina. Kymmenisen Viimaa myytiin ilmavoimien käytön päätyttyä yksityisille ilmailukerhoille, jotka käyttivät niitä purjelentokoneiden hinauskoneina pitkälle 1960-luvulle.


title: VL Viima

text: Viiman suunnittelua alettiin valmistella ennen Tuiskun ensilentoa vuonna 1934, ja sitä lähdettiin suunnittelemaan vanhentuneiden Smolikeiden korvaajaksi. Lentokonetehdas esitteli 4. lokakuuta 1934 puolustusministeriölle tarjouksensa, johon kuuluivat suunnittelu ja piirustusten laatiminen (75 000 mk), kehittely ja muutostyöt (60 000 mk) sekä itse prototyyppi ilman moottoria ja mittareita (321 000 mk). Tehdas arvioi ensimmäisen koneen toimitusajaksi kymmenen kuukautta.


title: VL Viima

text: Viiman suunnittelu oli Tuiskun tavoin aloitettu Arvo Ylisen johdolla jo ennen varsinaista tilausta. Projekti olikin syksyllä 1934 niin pitkällä, että koneen mallia päästiin testaamaan tuulitunneliin Prahaan. Konetyypin suunnitteluun oli kulunut lähes 10 000 tuntia. Puolustusministeri Arvi Oksala hyväksyi Viiman tilaamisen 7. helmikuuta 1935 edellisvuoden lokakuussa tehdyssä tarjouksessa esitettyyn hintaan.


title: VL Viima

text: Suurin osa lentokonetehtaan suunnittelukapasiteetista valjastettiin välittömästi Viiman piirustusten laadintaan. Koneen piirustukset valmistuivat joulukuussa 1935, ja nopeasti rakennettu prototyyppi VI-1 lensi ensilentonsa Laajalahden jäällä 11. tammikuuta 1936 ohjaajanaan Bo von Willebrand. Tehdas jatkoi koneen koelentoja helmikuun lopulle, minkä jälkeen kone luovutettiin ilmavoimille. Ilmavoimien lentäjä, lentomestari Urho Heiskala teki koneelle täydellisen koelento-ohjelman. Hän piti konetta siivekkeiltään ja sivuperäsimeltään tehottomana ja korkeusperäsimeltään herkkänä. Lentokonetehdas teki muutoksia prototyyppiin saamansa palautteen perusteella, ja VI-1 luovutettiin lopullisesti ilmavoimille 13. huhtikuuta 1937. Prototyypin kehittämiseen ei enää päätetty laittaa lisää rahaa, sillä kone oli päätetty suunnitella uudelleen.


title: VL Viima

text: Valtion lentokonetehdas tarjosi puolustusministeriölle 22. tammikuuta 1937 Viima I:n pohjalta kehitettyä paranneltua Viima II:ta, jonka prototyyppi päätettiin tilata 300 000 markalla. Viima II:een tehtiin useita muutoksia: sen runko oli madallettu, välisiiven polttoainesäiliö poistettu ja sen siipiprofiili oli parempi. Konetyypin osittaiseen uudelleensuunnitteluun kului lähes 12 000 tuntia. Ensimmäinen Viima II, VI-2, rakennettiin Tampereen uudessa lentokonetehtaassa, ja se lensi ensilentonsa 12. lokakuuta 1937 Jorma Visapään ohjaamana. Koelentäjän ensivaikutelma toisesta prototyypistä oli huomattavasti parempi kuin VI-1:stä. Visapää vertasikin konetta klassiseen taitolentokoneeseen, Bücker Bü 131:een. VI-2 luovutettiin Ilmailukoululle 17. marraskuuta 1937.


title: VL Viima

text: Lentokonetehdas teki 18. tammikuuta 1938 puolustusministeriölle tarjouksen 20 Viiman sarjasta. Koneiden hinta oli 190 000 markkaa kappaleelta; hintaan ei kuulunut moottoreita tai puolustusministeriön hankkimia laitteita. Yksityiskohtainen tilaus allekirjoitettiin 4. kesäkuuta 1938 ja tehtaan tilausvahvistus 16. marraskuuta 1938.


title: VL Viima

text: Ensimmäisestä Viima-sarjasta käytettiin nimitystä VI-I, ja se käsitti 22 koneyksilöä, joista kaksi myytiin Suomen ilmapuolustusliitolle 220 000 markan kappalehintaan ilman moottoreita ja mittareita. Ensimmäinen sarjatuotettu Viima, VI-3, sai nimen ”Haijala” Suomen ensimmäisen lentomestarin Hannes Haijalan mukaan. Sen hankintaan tarvittavat varat oli kerännyt puolustuslaitoksen alipäällystö. Vähittäiskauppiaat lahjoittivat ilmavoimille Viiman, joka sai nimekseen ”Pirkka” ja joka luovutettiin käyttöön tunnuksella OH-ILM. Sen sisarkone, OH-ILN, joka oli tilattu ilmapuolustusliitolle, oli alusta lähtien käytännössä ilmavoimien käytössä tunnuksella VI-23, sillä ilmapuolustusliitto oli ilmoittanut maaliskuussa 1939 olevansa halukas luopumaan siitä. Myös kansakouluopettajat päättivät sponsoroida yhtä konetta, joka sai nimekseen ”Kokko” koulu-, lehtimies ja kansanedustaja Väinö Kokon mukaan. Ensimmäinen Viima-sarja luovutettiin vuoden 1939 aikana.


title: VL Viima

text: Puolustusvoimat tilasi vuonna 1941 toisen Viima-sarjan, joka käsitti 16 konetta. Tilaus tosin peruttiin jo 1942, koska Tuuli-alkeiskoulukoneen kehitys oli aloitettu ja Viiman moottorien saanti heikkoa. Käyttöikänsä loppupuolella 1950-luvulla Viimoihin asennettiin kokolasitettu ohjaamo. Samassa yhteydessä koneen runkoa levennettiin, pääohjaamo siirrettiin takaa eteen ja moottoripukkia pidennettiin kymmenen senttimetriä.


title: VL Viima

text: Viimat sijoitettiin pääasiassa Ilmasotakouluun, ja muutama yksilö meni Lentorykmentti 4:ään ja Erilliseen lentolaivueeseen. Jatkosodan alkaessa yksi Viima oli ehtinyt tuhoutua onnettomuudessa. Yksittäisiä Viimoja palveli laivueiden yhteyskoneina. Sotien päätyttyä lentokunnossa oli 19 Viimaa, jotka olivat korvanneet yhdessä Focke-Wulf Stieglitzien kanssa vanhentuneet Smolikit. Lentosotakoulu ja sen seuraaja Ilmasotakoulu olivat edelleen konetyypin pääkäyttäjät. Viimoja oli lisäksi yhteyskoneina kaikissa ilmavoimien joukko-osastoissa. Rauhan aikana poistettiin yhteensä kahdeksan konetta ja kymmenen myytiin 31. toukokuuta 1960 yksityisille lentokerhoille. Viimeinen ilmavoimien Viima-lento tehtiin 17. elokuuta 1962 koneyksilöllä VI-21, joka myytiin 10. huhtikuuta 1963 siviilitunnuksella OH-VII.


title: VL Viima

text: Viimoilla lennettiin puolustusvoimissa noin 78 000 tuntia vuosina 1936–1963. Konetyypille sattui yhdeksän kuolemaan johtanutta onnettomuutta, joissa kuoli yhteensä yksitoista ihmistä. Kymmenisen Viimaa jatkoi vielä pitkälle 1960-luvulle ilmailukerhojen hinauskoneina.


title: VL Viima

text: Ilmavoimien VI-21 on nykyisin Suomen Ilmailumuseossa Vantaalla siviilitunnuksella OH-VII. Se poistettiin rekisteristä 1989 ja oli tuolloin Suomen viimeinen lentokuntoinen Viima.


title: VL Viima

text: Viima VI-1 on ollut vitriinissä Tampereen Härmälässä entisen Valtion lentokonetehtaan eli nykyisen Kalmarin tehtaan edessä vuodesta 1986 lähtien. 2010-luvulla vitriinin paikalle kaavoitettiin asuinrakennuksen rakennuspaikka ja syksyllä 2016 vitriini koneineen siirrettiin uuteen paikkaan Niilo Härmälän kadun toiselle puolelle Valmetinkadun varteen Sisunaukion viereen. Koneen uuden sijaintipaikan paljastustilaisuus oli 2. syyskuuta 2016. Siirron yhteydessä kone palautettiin vuoden 1941 koulukoneväritykseen ja entinen kokarditunnus vaihdettiin alkuperäiseen kansallisuustunnukseen. Viima VI-1 koneen omistaa Suomen valtio ja Lentovarikon Kilta ry on solminut Sotamuseon kanssa sopimuksen koneen säilytyksestä, huollosta ja kunnossapidosta. Kilta sai vitriinin lahjoituksena Kalmar Oy:ltä koneen edellisen siirron yhteydessä.


title: VL Viima

text: Suomessa oli vuonna 2010 käynnissä useita Experimental-projekteja Viimojen saamiseksi lentokuntoon.


title: VL Viima

text: Esa Passilan kunnostama Viima VI-17 (rekisteritunnus OH-VIF) esiintyi Turun päälentonäytöksessä 2011 ja Oripään lentonäytöksessä 2013.


title: VL Viima

text: Phil Lawton osti ensimmäisen VL Viima II -sarjatuotantokoneen VI-3:n takaisin Suomeen vuonna 2015. Kone on lentokuntoinen ja maalattu jatkosodanaikaisiin väreihin. Kone oli nähtävillä mm. Malmin lentonäytöksessä 2015 ja esiintyi Jämin lentonäytöksessä 2016 ja Kaivopuiston lentonäytöksessä 2017. Koneen siviilitunnus on OH-VIG.


title: Rahakanta

text: Rahakanta on mekanismi, joka määrää rahan arvon.


title: Rahakanta

text: Historiallisesti rahan arvo on ollut sidottu jalometalliin, jolloin rahan arvo määräytyi sen sisältämän metallin arvon mukaan. Keskuspankki vaihtoi haluttaessa rahan vastaavaan määrään jalometallia. Yleisimmät metallit olivat hopea ja kulta. Kultakanta oli käytössä suuressa osassa maailmaa aina 1930-luvulle asti (pois lukien Neuvostoliitto ja Kiina). Neuvostoliitossa toimeenpantiin rahauudistus 1922, jossa maa siirtyi kultakantaan. Käytännössä kuitenkaan kultakanta ei pätenyt kaikkiin hintoihin, koska maan ulkomaankauppa oli säännöstelty.


title: Rahakanta

text: Arvo saattoi myös perustua sekä kultaan että hopeaan, jolloin käytettiin termiä kaksimetallikanta, tai samassa maassa saattoi olla käytössä eri metalleihin sidottuja rahoja.


title: Rahakanta

text: Nykyisin kaikissa maailman maissa käytetään paperirahakantaa, jossa rahalla ei ole mitään tiettyä nimellisarvoa. Rahan arvo voi olla kelluva (kuten euro ja dollari), jolloin valuutan arvo määräytyy kysynnän ja tarjonnan perusteella, tai olla sidottu toiseen valuuttaan (kansalliset valuutat euroalueella ennen euron käyttöön ottoa) tai perustua valuuttakoriin eli useamman valuutan arvoon (Kiinan renminbi).


title: Sähködipoli

text: Sähködipolin muodostavat kaksi erimerkkistä mutta yhtä suurta varausta, joilla on tietty etäisyys (d) toisistaan.


title: Sähködipoli

text: Dipolia luonnehtii "dipolimomentti", vektorisuure, jonka suuruus on toisen varauksen suuruus kerrottuna varausten välisellä etäisyydellä. Dipolimomentin suunta vastaa suuntaa negatiivisesta päästä positiiviseen. Koska sähkökentän suunta on määritelty positiiviseen varaukseen vaikuttavan voiman suuntana, dipolin kenttäviivat osoittavat poispäin positiivisesta varauksesta ja kohti negatiivista varausta.


title: Sähködipoli

text: Jos dipoli asetetaan ulkoiseen sähkökenttään, kenttä vaikuttaa dipolin erimerkkisiin päihin vastakkaissuuntaisilla voimilla. Syntyy vääntömomentti τ, joka pyrkii vääntämään dipolin kentän suuntaiseksi:


title: Sähködipoli

text: missä p on sähköinen dipolimomentti.


title: Sähködipoli

text: Sähkökentässä sijaitsevan dipolin potentiaalienergia voidaan esittää yhtälöllä


title: Sähködipoli

text: Molekyylin poolisuuteen vaikuttaa olennaisesti sen suuntautuneisuus (esimerkiksi vesimolekyylin kulma 105 astetta). L. Paulingin mukaan elektronegatiivisuus mittaa atomin kykyä vetää sidoselektroneja puoleensa. Kahden tai useamman atomin sitoutuessa kovalenttisesti toisiinsa saattaa atomien välille syntyä elektronegatiivisuuseroista johtuvia osittaisvarauksia. Paulingin elektronegatiivisuustaulukossa jaksollisen järjestelmän kaikkein elektronegatiivisimmat alkuaineet ovat oikealla ylhäällä (mm. fluori, happi). Esimerkiksi vesimolekyylit ovat poolisia.


title: Sähködipoli

text: Fluorimolekyyli F ei ole poolinen molekyyli, koska siinä on kaksi samaa atomia, jotka ovat yhtä elektronegatiivisia. Tosin tällaisillakin molekyyleillä on hetkellisiä polarisoitumisen tapaisia voimia, nk. dispersiovoimia.


title: Frank Oz

text: Richard Frank Oznowicz (s. 25. toukokuuta 1944), paremmin tunnettu nimellä Frank Oz, on elokuvaohjaaja, näyttelijä ja nukketeatterin esittäjä.


title: Frank Oz

text: Oz on syntynyt Herefordissa Englannissa. Hän on ranskalaisesta perheestä, jonka isä on juutalainen ja äiti katolinen. Oz muutti viiden vanhana vanhempiensa kanssa Yhdysvaltoihin Kalifornian osavaltioon.


title: Frank Oz

text: Oz tunnetaan muun muassa työstään nukke-esitysten parissa Jim Hensonin "The Muppet Show’ssa". Hänen esittämiinsä hahmoihin kuuluivat Miss Piggy, Fozzie-karhu ja Sam-kotka. Oz on ollut pääasiallinen vaikuttaja Muppetien hahmojen kehitykseen vuodesta 1969 lähtien. Sarjassa "Seesamtie" hän on esittänyt muun muassa Keksimonsteria.


title: Frank Oz

text: Yksi Ozin tunnetuimmista nukkehahmoista on George Lucasin Tähtien sota -elokuvien pienikokoinen jedimestari Yoda. Oz esittää Yodan ääntä ja nukke-esitystä (milloin se on mahdollista) Tähtien sota -elokuvissa vuodesta 1980 ("Imperiumin vastaisku") vuoteen 2017 ("The Last Jedi"). Oz antoi paljon vaikutteita hahmolle ja on itse vastuussa hahmon tavaramerkistä, käänteisestä puhetavasta (lauseen verbi on viimeisenä).


title: Frank Oz

text: Vuonna 1980 Oz esiintyi "The Blues Brothers" -elokuvassa, jonka ohjaajana toimi John Landis. Hän esiintyi myöhemmin muissakin Landisin elokuvissa. Lisäksi Oz on ohjannut useita elokuvia.


title: Young Vivian

text: Mititaigimimene Young Vivian (s. 1936) on Tyynellämerellä sijaitsevan Niuen saaren entinen pääministeri. Ensimmäisen kerran Vivian toimitti pääministerin virkaa lyhyesti 12. joulukuuta 1992 – 9. maaliskuuta 1993, kun 1970-luvulta lähtien pääministerinä toiminut Robert Rex kuoli. Toukokuussa 2002 Vivian valittiin jälleen pääministeriksi. Hän jatkoi virassa vuoteen 2008, jolloin Toke Talagi haastoi Vivianin onnistuneesti kesken vaalikauden.


title: Kari Uotila

text: Kari Antero Uotila (s. 4. tammikuuta 1955 Pertunmaa) on suomalainen poliitikko ja vasemmistoliiton kansanedustaja Uudenmaan vaalipiiristä. Uotila on Espoon kaupunginvaltuutettu (1992–). Vuosina 1990–1993 Uotila oli Vasemmistoliiton palkkalistoilla kokopäivätoimisena varapuheenjohtajana. Vaaleissa 1995 eduskuntaan noussut Uotila putosi 2007, mutta hän nousi takaisin syyskuussa 2008 Claes Anderssonin erottua terveydellisistä syistä. Uotila jättää eduskunnan vuoden 2019 eduskuntavaaleissa.


title: Kari Uotila

text: Ennen kansanedustajaksi nousemistaan Uotila toimi levyseppänä ja pääluottamusmiehenä Masa-Yardsin Helsingin telakalla sekä sitä edeltäneellä Wärtsilän, sittemmin Wärtsilä Meriteollisuuden Helsingin Telakalla.


title: Kari Uotila

text: Edustajana ollessaan Uotila on edistänyt työsuhdeturvaan liittyviä asioita, ja hän vastusti tekijänoikeuslain muutosta (HE 28/2004) ja teki lakiesityksen korjaamiseksi tarkoitetun ponnen. Uotila oli Vasemmistoliiton ehdokkaana EU-vaaleissa 2014.


title: Kari Uotila

text: Uotila vastaanotti Vasemmistonaisten Pro feminismi 2009 -palkinnon. Hän harrastaa juoksua ja on juossut 40 000 kilometriä noin 27 vuoden aikana.


title: Poolisuus

text: Varausjakauman epätasaisuus eli poolisuus tarkoittaa elektronitiheyden jakautumista molekyylissä niin, että siihen syntyy negatiivisesti ja positiivisesti varautuneet päät. Mitä poolisempi molekyyli on, sitä suurempi on päiden varausero. Pooliset aineet liuottavat muita poolisia aineita ja ioniyhdisteitä.


title: Poolisuus

text: Yhdisteen poolisuus on seurausta yhdestä tai useammasta poolisesta kovalenttisesta sidoksesta. Sidoksen poolisuuden suuruutta kuvaa elektronegatiivisuuslukujen erotus – poolisilla yhdisteillä 0,1 – 2,1. Sidoksen ioniluonne kasvaa erotusluvun kasvaessa niin, että yli 1,7 erotusluvun omaavat sidokset katsotaan luonteiltaan ionisiksi. Raja poolisimpien kovalenttisten sidosten ja ionisidosten välillä on kuitenkin näennäinen, sillä ionisidoksilla on aina myös kovalenttista luonnetta. Pooliset sidokset ovat poolittomia lujempia. Esimerkiksi vedyn sidos jodin kanssa (hyvin heikosti poolinen, elektronegatiivisuusero 0,5) on sidosenergialtaan 298 kJ/mol, ja sidos fluorin kanssa (vahvasti poolinen, elektronegatiivisuusero 1,8) on 570 kJ/mol.


title: Poolisuus

text: Yksittäisen ionisidoksen merkitys yhdisteen poolisuuteen pienenee molekyylikoon kasvaessa. Ison molekyylin on sisällettävä useita poolisia kovalenttisia sidoksia, jotta se olisi poolinen. Esimerkiksi sakkaroosi on poolinen vain useiden hiili-happi- ja vety-happi-sidosten vuoksi. Siksi tavallinen sokeri liukenee veteen. Poolittomia aineita ovat vastaavasti muun muassa rasvat ja vahat, joiden hiilirungot ovat niin pitkiä, etteivät ne ole enää poolisia.


title: Poolisuus

text: Yhdisteen poolisuus voi symmetrian vuoksi kumoutua, vaikka sidokset olisivatkin luonteeltaan poolisia. Näin on esimerkiksi hiilidioksidissa, jossa hiiliatomin vastakkaisille puolille liittyneet happiatomit kumoavat toistensa vaikutuksen. Yhdisteelle ei siten synny poolisia päitä eikä se siten ole poolinen.


title: Poolisuus

text: Polarisoituvuudella tarkoitetaan atomin taipumusta muuttaa ympäröivää elektronijakaumaansa ulkoisen vaikutuksen vuoksi. Suuret atomit polarisoituvat helpommin kuin pienet. Suuren polarisoituvuutensa vuoksi jodin sidos hiilen kanssa on poolinen, vaikka hiilen ja jodin elektronegatiivisuusero on nolla.


title: Poolisuus

text: Poolisten orgaanisten reaktioiden keskeinen periaate on, että nukleofiilinen eli elektronirikas osa molekyylistä reagoi toisen molekyylin elektrofiilisen eli elektroniköyhän osan kanssa. Sidokset katkeavat nukleofiilisen atomin lähtiessä molekyylistä sidoselektronit mukanaan, ja uudet syntyvät nukleofiilisen atomin jakaessa elektronejaan toisen molekyylin elektrofiilisen osan kanssa. Polaarinen reaktio sisältää aina elektroniparin luovuttamisen nukleofiililtä elektrofiilille.


title: Poolisuus

text: Osittaisvarauksia merkitään pienillä delta-kirjaimilla, δ. Kirjainten yläindeksiin merkataan joko +-merkki tai −-merkki varauksen luonteen mukaan:


title: Poolisuus

text: Paulingin asteikon elektronegatiivisuudet jaksollisessa järjestelmässä Kun kahden atomin elektronegatiivusuusero on yli 0,5 on sidos silloin poolinen,jos ero on yli 1,5 on kyseessä ioniyhdiste eikä sidosta lueta pooliseksi


title: Sandra Lee-Vercoe

text: Sandra Rose Te Hakamatua Lee-Vercoe (s. 8. elokuuta 1952) on uusiseelantilainen poliitikko, joka on toiminut muun muassa maansa lähettiläänä Niuella. Hän syntyi Wellingtonissa, mutta on asunut suurimman osan elämästään Aucklandissa. Lee-Vercoe on maori ja vuonna 1991 hänestä tuli maorien poliittisen puolueen, Mana Motuhaken, puheenjohtaja.


title: Äänisenrannan piiri

text: Äänisenrannan piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Karjalan tasavallassa Petroskoin ympärillä ja sen eteläpuolella Äänisen rannalla. Piirin pinta-ala on 3 660 km² ja sen asukasluku on noin 21 000. Piirin hallinto sijaitsee Petroskoissa, mutta Petroskoi ei kuulu piiriin.


title: Äänisenrannan piiri

text: Vepsän kansallinen volosti, joka oli olemassa 1994–2004, kuului osana Äänisenrannan piiriin. Se käsitti nykyiset Šokšun, Soutjärven ja Kalajoen vepsäläiset maalaiskunnat.


title: Äänisenrannan piiri

text: Petroskoin lentoasema sijaitsee Äänisenrannan piirissä.Äänisenrannan piiri muodostettiin 1920-luvulla samaan aikaan lakkautetuista Latvan, Jallahden ja Suojun kunnista sekä Pyhäjärven kunnan itäosasta. Piirin hallinnollisena keskuksena oli aluksi Latva. Soutjärven piiri liitettiin Äänisenrannan piiriin myöhemmin. Äänisenrannan piirin alue oli jatkosodan aikana Suomen miehittämä 1941–1944.


title: Mangaia

text: Mangaia on saari Cookinsaarilla. Se on Cookinsaarista eteläisin ja pinta-alaltaan toiseksi suurin Rarotongan jälkeen. Mangaian on arveltu olevan Tyynenmeren vanhin tuliperäinen saari. James Cook kävi Mangaialla 29. maaliskuuta 1777. Saarella oli 493 asukasta vuoden 2016 väestönlaskennassa. Saaren asukkaat puhuivat aiemmin mangaiaa, joka on sittemmin sulautunut rarotongan kieleen.


title: Mangaia

text: Mangaia on kaikkein eteläisin Cookinsaarista ja sen toiseksi suurin saari. Sen pinta–ala on 51,8 km². Geologisten tutkimusten perusteella sen iäksi on arvioitu 18 miljoonaa vuotta. Sen korkein kohta on 4 750 metriä merenpohjasta ja 169 metriä merenpinnasta. Monien muiden Cookinsaarien tapaan saarta ympäröi kivettyneistä koralleista muodostunut rengas eli "makatea", jonka keskellä on tuliperäinen ylänkö. Saaren kalkkikiveen on muodostunut useita luolia, joista suurin on nimeltään "Teruarere". Saaren keskustan kukkuloilta tulee useita puroja, mutta makatean takia mikään niistä ei laske mereen. Kukkuloilla kasvaa myös karibianmännyistä muodostunutta metsää, joka istutettiin saarelle alun perin estämään eroosiota ja luomaan puutavaraa. Metsä on kuitenkin jäänyt sittemmin taloudellisesti käyttämättä.


title: Mangaia

text: Mangainan historiallinen paikallinen nimitys oli "A'u A'u". Sen syntylegendan mukaan jumala Rongon kolme poikaa nostivat sen syvyyksistä ja heistä tuli sen ensimmäiset asukkaat. Legenda poikkeaa monista alueen muista asutuslegendoista siinä, että muualla ensimmäiset asukkaat tulivat usein kanootein paikan päälle. James Cook vieraili paikalla 29. maaliskuuta 1777, mutta asukkaiden epäystävällisyyden vuoksi hän jatkoi matkaansa Atiulle. Lähetyssaarnaajia tuli saarelle vuodesta 1823 eteenpäin. Vaikka Cookin tavoin heidät otettiin aluksi vastaan vihamielisesti, saarelaiset kääntyivät lopulta kristinuskoon. Nykyisin Mangaia kärsii sen asukkaiden muutosta muualle. Kun saarella oli vuonna 1970 noin 2 000 asukasta, nykyisin heidän määränsä on tippunut noin neljännekseen tuosta luvusta.


title: Puudožin piiri

text: Puudožin piiri tai Puutoisten piiri () on kuntapiiri Äänisen itäpuolella Venäjällä, Karjalan tasavallan kaakkoisosassa. Alue rajoittuu luoteessa Aunuksen Karjalaan (Karhumäen piiriin), koillisessa ja idässä Arkangelin sekä etelässä Vologdan alueeseen. Vuonna 1927 perustetun piirin pinta-ala on 12 745 neliökilometriä ja asukkaita on 25 200 henkeä (vuonna 2008).


title: Puudožin piiri

text: Noin 70 % pinta-alasta on metsää. Yleisimmät puulajit ovat mänty ja kuusi. Suurin järvi on Vodlajärvi ja suurin joki Vodlajoki. Piirin alueella sijaitsee Aganozeron kromiittiesiintymä ja useita graniittilouhoksia. Vuonna 1991 perustettiin Vodlajärven kansallispuisto.


title: Puudožin piiri

text: Hallinnollinen keskus on Puudožin kaupunki. Sen lisäksi piiriin kuuluu 7 maalaiskuntaa: Avdejevo, Krasnoborski, Krivtsy, Kubovo, Kuganavolok, Pälmä ja Šalla. Kaikkiaan alueella on 68 asutuskeskusta. Kaupunkiväestön osuus on 39,4 %.


title: Puudožin piiri

text: Varhaisimpia tunnettuja asukkaita ovat saamelaiset ja vepsäläiset, jotka sulautuivat keskiajalla seudulle saapuneisiin venäläisiin. 1000–1300-luvuilla alueen kautta kulki Vienanmerelle johtanut vesi- ja maareitti. Pudogan kylä eli nykyinen Puutoinen mainitaan ensimmäisen kerran 1300-luvun novgorodilaisessa tuohikirjeessä. 1600-luvun lopulla vanhauskoiset perustivat seudulle Uikujoen yhteisön. Vuonna 1702 pohjoisosan kautta vedettiin ns. Keisarin tie. 1700-luvun lopulla rakennettiin rauta- ja lasitehtaita. Puudožin kaupunki ja kihlakunta perustettiin vuonna 1785.


title: Puudožin piiri

text: Tärkein liikenneväylä on Karhumäen ja Puudožin välinen maantie, joka kuuluu Suomesta Arkangeliin johtavaan Siniseen tiehen. Kaksi maantietä yhdistää Puudožin Arkangelin ja Vologdan alueisiin. Äänisellä on laivaliikennettä. Puudožissa ja Pälmässä on lentokentät.


title: Puudožin piiri

text: Talous perustuu metsä- ja kaivosteollisuuteen. Metsäalan yritykset tuottavat yli 90 % piirin teollisuustuotannosta. Tärkeimmät yritykset ovat metsänhankintaa harjoittavat Pudožpromles ja Terminal INK, kivenlouhintaa ja sorantuotantoa harjoittavat Granit, Kašina Gora, Voshod ja Karelnerud, Puudožin leipätehdas, kuljetusalan yritys Pudožskoje ATP, tielaitos Avtodor, rakennusyritys Pudožstroi, kaupan alan yritykset Real, Puudožin piirin kulutusosuuskunta, Meridian ja Assorti.


title: Puudožin piiri

text: Nähtävyyksiä ovat Besov Nosin ja Kogkov-Navolokin kalliopiirrokset, toimiva Muromin Jumalansynnyttäjän kuolonuneen nukkumisen luostari, Pyhän Eliaan pogosta Vodlajärven rannalla sekä lukuisat puuarkkitehtuurin muistomerkit. Puudožissa on kotiseutumuseo.


title: Puudoži

text: Puudoži, Puudosi tai Puutoinen () on kaupunki Karjalan tasavallassa Venäjällä. Kaupunki on Puudožin piirin hallintokeskus. Se sijaitsee Vodlajoen varrella 352 kilometriä Petroskoista itään.


title: Puudoži

text: Puudožin lisäksi kaupungin alueeseen kuuluvat Aeroportin (ven. Аэропорт), Kolovon ja Podporožjen taajamat sekä Afanasjevskajan (ven. Афанасьевская), Filimonovskajan (ven. Филимоновская), Gladkinan (ven. Гладкина), Harlovskajan (ven. Харловская), Košukovon (ven. Кошуково), Kolovon, Mjatševan (ven. Мячева) ja Noževon (ven. Ножево) kylät.


title: Puudoži

text: Puudoži on Alajärven, Evijärven, Lappajärven, Soinin ja Vimpelin ystävyyskunta.


title: Puudoži

text: Puudožissa on kaivos-, kalanjalostus- ja puunjalostusteollisuutta. Kaivosteollisuutta edustaa muun muassa graniittilouhos. Kaupungissa on lentokenttä ja sieltä johtaa maantie Karhumäelle.


title: Puudoži

text: Kansainvälisen matkailutien, Sinisen tien, päätepiste on Puudoži. Sininen tie johtaa Norjan Mo i Ranasta Ruotsin ja Suomen halki Karjalan tasavaltaan.


title: Puudoži

text: Puudožin muinaisasutus mainitaan ensimmäistä kertaa aikakirjoissa vuonna 1382. Nikolskin Puudožin pogosta sai kaupunginoikeudet Katariina II asetuksella 16. toukokuuta 1785. Kaupunki rakennettiin Nikolai I 1840 vahvistaman asemakaavan mukaisesti. Puudožin piirin hallintokeskus siitä tuli 29. elokuuta 1927. Alueelle muutti 1930-luvulla suomalaisia sosialisteja Suomesta ja Amerikasta.


title: Toimi Kankaanniemi

text: Toimi Olavi Kankaanniemi (s. 26. helmikuuta 1950 Tyrvää) on suomalainen poliitikko. Hän on toiminut kristillisdemokraattien (vuoteen 2001 Suomen kristillisen liiton) kansanedustajana vuosina 1987–2011 ja perussuomalaisten kansanedustajana vuodesta 2015. Hän oli Ahon hallituksessa ministeri, joka vastasi kehitysyhteistyöstä sekä raittius- ja alkoholiasioista. Kankaanniemi oli Suomen kristillisen liiton puheenjohtaja vuosina 1989–1995.


title: Toimi Kankaanniemi

text: Kankaanniemi kirjoitti ylioppilaaksi Vammalan yhteislyseosta vuonna 1971 ja suoritti kunnallistutkinnon (sosionomi) Tampereen yliopistossa vuonna 1975. Hän on työskennellyt Kaarinan ja Keikyän kunnissa. Siikaisten vs. kunnanjohtajana hän oli 25-vuotiaana. Vuosina 1976–1987 hän oli Uuraisten kunnansihteeri (nykyinen hallintojohtaja) ja hoiti viransijaisena kunnanjohtajan tehtävää vuosina 1978–1979.


title: Toimi Kankaanniemi

text: Aiemmin hän on ollut muun muassa Keski-Suomen maakuntaliiton hallituksen sekä Keski-Suomen Osuuspankin hallintoneuvoston ja Osuuskauppa Keskimaan edustajiston jäsen. Hän on ollut myös Vapon ja Yleisradion hallintoneuvoston jäsen.


title: Toimi Kankaanniemi

text: Kankaanniemi oli vuosina 2001–14 Uuraisten kunnanvaltuuston puheenjohtaja. Vuodesta 2013 alkaen hän on Suomen Kuntaliiton hallituksen ja työvaliokunnan jäsen sekä Keski-Suomen sairaanhoitopiirin ja Kehitysyhtiö Jykes Oy:n hallituksen jäsen. Hän on myös kahden osakeyhtiön hallituksen puheenjohtaja. Hän on kuulunut myös Keski-Suomen Liiton maakuntavaltuustoon sekä Jyväskylän koulutuskuntayhtymän valtuustoon vuosina 2001–2014.


title: Toimi Kankaanniemi

text: Kankaanniemi oli Suomen Kristillisen Liiton Keski-Suomen piirin puheenjohtaja 1983–1989, puolueen puheenjohtaja 1989–1995 ja eduskuntaryhmän puheenjohtaja 1995–1996. Puoluejohtajana hän vei puoluetta keskustalaiseen suuntaan. Hänen johdollaan puolue saavutti vuoden 1991 eduskuntavaaleissa vaalivoiton ja puolueen kansanedustajamäärä nousi viidestä kahdeksaan ja puolue nousi ensimmäistä kertaa hallitukseen.


title: Toimi Kankaanniemi

text: Vuoden 1991 vaalivoiton jälkeen SKL nousi Ahon hallitukseen, jossa Kankaanniemi oli ulkoasiainministeriössä kehitysyhteistyöministerinä ja sosiaali- ja terveysministeriössä alkoholi- ja raittiusasioista vastaavana ministerinä. Hallituksessa hän oli vaa’ankieliasemassa yhtäältä keskustan ja toisaalta kokoomuksen ja RKP:n välillä. Hänen kantansa ratkaisi muun muassa Suomen ulkopoliittisen linjan uuden määrittelyn Paavo Väyrysen mukaan sekä EU-jäsenyyteen liittyneen maatalouden kotimaisen tukipaketin keskeisen sisällön.


title: Toimi Kankaanniemi

text: Kankaanniemen aloitteesta ja johdolla laadittiin Suomen ensimmäinen kehitysyhteistyöstrategia. Tuolloin Suomi saavutti kehitysyhteistyöpanostuksessa 0,7 %:n osuuden BKT:sta. Kankaanniemi osallistui varakuvernöörinä Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) vuosikokoukseen sekä puhui YK:n yleiskokouksessa New Yorkissa. Ministerikaudellaan hän vieraili kaikissa Suomen kehitysyhteistyön kohdemaissa.


title: Toimi Kankaanniemi

text: Ministerinä Kankaanniemi kuului kaikkiin ministerivaliokuntiin. Hän oli myös Suomen EU-jäsenyysneuvotteluja johtaneen ministeriryhmän jäsen. Hän ei tukenut jäsenyyttä, vaan piti Suomen etujen mukaisena pysyttäytymistä Euroopan talousalueessa (ETA). Hänen tavoitteenaan oli turvata pohjoismainen hyvinvointiyhteiskuntamalli, jota silloinen Norjan Kristillisen Kansanpuolueen puheenjohtaja ja pitkäaikainen pääministeri Kjell Magne Bondevik myös voimakkaasti tuki. Kankaanniemi erosi kesällä 1994 Ahon hallituksesta, kun pääministeri ei sallinut hänen äänestää Suomen EU-jäsenyyttä vastaan. Hän ei tukenut myöskään Suomen liittymistä Euroopan talous- ja rahaliittoon (EMU) ja yhteiseen eurovaluuttaan 1998.


title: Toimi Kankaanniemi

text: Kankaanniemi oli ehdokkaana vuoden 1994 presidentinvaalissa. Hän oli ehdokkaana EU-parlamenttivaaleissa sekä vuonna 1996 että 2014. Näissä hän sai ääniä noin 24 000 ja 19 000. Nyt Kankaanniemi on Perussuomalaisten ensimmäinen varaedustaja.


title: Toimi Kankaanniemi

text: Syksyllä 2011 Kankaanniemi ilmoitti eroavansa kristillisdemokraateista, syynä hallituksen EU-politiikka, etenkin ERVV:n vakuuksien kasvatus ja EVM:n tuleva hyväksyminen ja kuntajakouudistukset. Syksyllä 2012 hänet valittiin kunnanvaltuustoon sitoutumattomana perussuomalaisten ehdokaslistalta Uuraisilla. Toukokuussa 2013 hän liittyi perussuomalaisten jäseneksi. Hän oli puolueen eurovaaliehdokkaana vuoden 2014 vaaleissa.


title: Toimi Kankaanniemi

text: Eduskuntavaaleissa 2015 Kankaanniemi valittiin eduskuntaan perussuomalaisten ehdokkaana Keski-Suomesta. Hän pääsi seitsemännelle vaalikaudelleen noin 6 500 äänellä. Kankaaniemi osallistui hallitusneuvotteluihin, mutta vetäytyi neuvotteluista toukokuussa 2015 kun kävi ilmi, että hän oli lähettänyt seksisävytteisiä viestejä puolueensa toiminnassa mukana olleille naisille Facebookin kautta syksyllä ja talvella 2014–2015.


title: Toimi Kankaanniemi

text: Kankaanniemi ilmoitti Twitterissa 13. kesäkuuta, 2017, että hän eroaa perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtajuudesta


title: Toimi Kankaanniemi

text: Kankaanniemi on naimisissa, ja hänellä on kaksi poikaa, yksi tytär ja neljä lastenlasta. Kankaanniemi on helluntailainen.


title: Dražen Petrović

text: Dražen Petrović (22. lokakuuta 1964 Šibenik – 7. kesäkuuta 1993 Denkendorf) oli kroatialainen koripalloilija.


title: Dražen Petrović

text: Petrović aloitti kotipallon KK Šibenikin juniorijoukkueissa, joista hän nousi edustusjoukkueeseen vuonna 1979. Hän edusti seuraa vuoteen 1983 ja vuonna 1984 hän siirtyi KK Cibonaan, jossa hän voitti muun muassa kaksi Euroopan-mestaruutta. Vuonna Petrović varattiin NBA:han, mutta hän jatkoi uraansa Euroopassa vielä kolme kautta, joista viimeisen hän pelasi Real Madridissa. Vuonna 1989 Petrović siirtyi NBA:han Portland Trail Blazersiin, josta hänet myytiin New Jersey Netsille vuonna 1991.


title: Dražen Petrović

text: Maajoukkuetasolla Petrović voitti parhaimmillaan EM-kultaa, MM-kultaa sekä olympiahopeaa. Hän kuoli vuonna 1993 auto-onnettomuudessa Saksassa.


title: Dražen Petrović

text: Petrović harjoitteli nuorena poikana veljensä Aleksandarin kanssa koripalloa. Kolmetoistavuotiaana Petrović siirtyi paikalliseen KK Šibenikiin pelaamaan. Hän harjoitteli 2–3 kertaa päivässä ja pelasi vanhempien junioreiden kanssa samassa joukkueessa. Ollessaan 15-vuotias Petrović nostettiin Šibenikin edustusjoukkueeseen. Joukkueen valmentaja antoi nuorille pelaajille paljon peliaikaa ja hän huomasi Petrovićin potentiaalin. Kahdella ensimmäisellä kaudellaan Petrović pelasi kuitenkin vähän ja teki 0,8 sekä 2,0 pistettä ottelua kohden pääsarjassa. Kausi 1981–1982 oli hänen läpimurtokautensa ja Petrović johdatti joukkueensa Korać Cupin loppuotteluun, jossa joukkue kohtasi CSP Limogesin. Petrović teki ottelussa yhdeksäntoista pistettä, mutta siitä huolimatta Limoges voitti ottelun. Myös seuraavalla kaudella Šibenik selviytyi sarjan loppuotteluun, jossa vastassa oli jälleen Limoges. Myös tällöin Šibenik jäi voitoitta Petrovićin tehtyä kaksitoista pistettä. Samana kautena Petrović johdatti joukkueensa Jugoslavian liigan loppuotteluun. Ratkaisevassa mestaruusottelussa hän teki viimeiset pisteet, joilla joukkue varmisti mestaruuden. Poliittisten syiden takia seuralta kuitenkin vietiin mestaruus kaksi päivää myöhemmin.


title: Dražen Petrović

text: Hyvien peliesitysten takia Euroliiga-seurat sekä yhdysvaltalaiset yliopistojoukkueet kiinnostuivat Petrovićista. Šibenik halusi pitää hänet seurassa, mutta myös muun muassa Notre Damen yliopiston valmentaja pyysi häntä siirtymään yliopistojoukkueeseen. Kauden 1983–1984 Petrović joutui olemaan joka tapauksessa sivussa armeijan takia. Koska hänen veljensä oli siirtynyt Cibonaan, oli Petrović päättänyt jo hyvissä ajoin siirtyä joukkueeseen.


title: Dražen Petrović

text: Cibonassa joukkueen takakentällä pelasivat Petrovićin veljekset. Heti ensimmäisessä Jugoslavian mestaruussarjan ottelussa Petrović teki 56 pistettä Šibenikiä vastaan. Ensimmäisellä kaudella hän johdatti joukkueen Euroliigan loppuotteluun, jossa Cibona kohtasi Real Madridin. Ottelu päättyi Cibonan 87–78-voittoon Petrovićin tehtyä 36 pistettä. Kotimaassa Cibonan kausi päättyi maan mestaruuteen, sillä loppuottelusarjassa se voitti Punaisen tähden.


title: Dražen Petrović

text: Kausi 1985–1986 oli hänen parhaan tilastollisesti. Petrović teki Jugoslavian liigassa 43,3 pistettä ottelua kohden. Yhden ottelun piste-ennätykseksi hän teki 112 pistettä Olimpijaa vastaan lokakuussa 1985. Kauden päätteeksi Cibona voitti toisen Euroopan mestaruuden perättäin, sillä se voitti loppuottelussa Žalgirisin. Kotimaassa Cibona sijoittui hopealle, kun mestaruuden voitti KK Zadar. Kesällä 1986 Petrović osallistui , jossa hän oli Portland Trail Blazersin 60. varaus. Kaudella 1986–1987 Petrović johdatti joukkueensa Cup voittajien cupissa mestariksi. Kotimaassa Cibona voitti runkosarjan, muttei päässyt lopulta edes loppuotteluihin. Viimeisellä kaudellaan seurassa Petrović johdatti Cibonan Korać Cupin loppuotteluun, jonka joukkue hävisi Real Madridille. Hän voitti myös uransa kolmannen Jugoslavian cupin, kun joukkue voitti Jugoplastikan.


title: Dražen Petrović

text: Neljän Cibona-vuoden jälkeen Petrović mietti siirtymistä NBA:han, mutta päätti lopulta jäädä vielä Eurooppaan. Petrović teki Real Madridin kanssa neljän miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen. Joukkue selviytyi Cup-voittajien cupissa välieriin, jossa Real Madrid voitti Cibonan Petrovićin tehtyä pelin ratkaisseet vapaaheitot. Sarjan loppuottelussa Real Madrid voitti Juventus Casertan. Petrović teki ottelussa 62 pistettä, joka oli sarjan uusi piste-ennätys. Espanjassa Petrović johdatti joukkueensa ACB:n loppuotteluihin. Neljännessä osaottelussa hän teki 42 pistettä, mikä oli sarjan ennätys loppuotteluissa. Kausi päättyi kuitenkin ACB-hopeaan FC Barcelonan voitettua mestaruuden. Koska Petrović oli voittanut Euroopassa kaikki merkittävät mestaruudet, halusi hän hakea uutta vastusta NBA:sta. Kauden päätteeksi hän siirtyi Portland Trail Blazersiin. Koska hänellä oli sopimus Real Madridin kanssa, joutui hän maksamaan itsensä ulos sopimuksesta. Loppujen lopuksi Petrović maksoi seuralle 1,5 miljoonaa dollaria.


title: Dražen Petrović

text: Petrović pelasi ensimmäisen NBA-ottelunsa Sacramento Kingsiä vastaan ja teki seitsemän pistettä. Ensimmäisellä kaudellaan Petrović ei saanut paljon peliaikaa, sillä valmentajana ollut Rick Adelman ei luottanut hänen taitoihinsa. Adelman ei koskaan valittanut Petrovićin pelistä, muttei koskaan kertonut, miksei antanut hänelle enemmän peliaikaa. Toisaalta seuralla oli jo heittävän takamiehen pelipaikalla Clyde Drexler, jonka lisäksi Petrovićin puolustusta ei pidetty tarpeeksi hyvänä NBA:han. Ensimmäisellä kaudella hän pelasi 77 ottelua, joissa hän teki 7,6 pistettä ottelua kohden. Joukkue selviytyi NBA:n loppuotteluihin, mutta hävisi ne Detroit Pistonsille voitoin 4–1.


title: Dražen Petrović

text: Kauden 1990–1991 Petrović aloitti Portlandissa. Hän sai kuitenkin entistä vähemmän peliaikaa ja teki kahdeksassatoista pelaamassaan ottelussa 4,4 pistettä ottelua kohden. Näistä otteluista joukkue hävisi vain neljä. Kun kautta oli pelattu 38 ottelua, oli Petrović jäänyt ilman peliaikaa kahdessakymmenessä ottelussa. Lopulta tammikuussa 1991 Petrović siirtyi New Jersey Netsiin kolmen seuran välisessä vaihdossa.


title: Dražen Petrović

text: Netsissä Petrović sai enemmän peliaikaa, ja heti ensimmäisessä ottelussa hän teki neljätoista pistettä. Nets antoi hänelle aluksi vähän peliaikaa, mutta loppukautta kohden vastuu suureni. Nets voitti kaudella 26 ottelua ja hävisi 56, eikä täten päässyt pudotuspeleihin. Petrovićin peliaikaa kohden tehty pistelukema oli kuitenkin sarjan parhaimpia. Seuraavalla kaudella hänen peliaikansa lisääntyi ja hän nousi joukkueensa avausviisikkoon. Petrovićia pidettiin yleisesti sarjan parhaana heittäjänä; varsinkin kolmen pisteen heitoissa. Hän olikin sarjan kolmanneksi tarkin kolmen pisteen heitoissa. Kauden tilastollisesti parhaan pelinsä Petrović pelasi maaliskuussa 1992 ottelussa Bostonia vastaan. New Jerseyn voittoon päättyneessä ottelussa Petrović teki 39 pistettä. Myös joukkueen tulokset paranivat ja Nets voitti 40 ottelua, jolloin se selviytyi pudotuspeleihin. Pudotuspeleissä joukkue kohtasi Clevelandin ja hävisi otteluvoitoin 3–1.


title: Dražen Petrović

text: Uransa viimeisellä kaudella Petrović jatkoi kehitystä ja teki 22,3 pistettä, jolla hän oli joukkueensa paras pistemies. Tammikuussa 1993 hän paransi piste-ennätystään, kun hän teki 44 pistettä Houstonia vastaan. Nets paransi edelleen edellisestä kaudesta ja voitti 43 ottelua 82 ottelusta, jolloin seura eteni toista kertaa perättäin pudotuspeleihin. Joukkue sai jälleen vastaansa Clevelandin ja hävisi pudotuspelien ensimmäisen kierroksen otteluvoitoin 3–2. Kauden päätteeksi hänet valittiin . Petrović ei ollut tyytyväinen seurajohdon hitauteen uuden sopimuksen luomisessa ja sanoi lähtevänsä muutoin Kreikkaan kaksivuotisella sopimuksella. Sopimusta ei kuitenkaan ehditty tekemään ennen hänen kuolemaansa.


title: Dražen Petrović

text: Petrović pelasi ensimmäiset arvokisansa vuonna 1980, jolloin hän edusti Jugoslavian nuorten maajoukkuetta. Vuonna 1982 hän pelasi ensimmäistä kertaa Jugoslavian maajoukkueessa ottelussa Italiaa vastaan. Petrović oli mukana Los Angelesin olympialaisissa vuonna 1984. Olympialaisten ensimmäisessä ottelussa hän teki 21 pistettä Saksan liittotasavaltaa vastaan. Hänen johdollaan maa selviytyi kisojen pronssiotteluun, jossa maa voitti Kanadan. Seuraavan kerran Petrović pelasi arvokisoissa vuonna 1986, Espanjan MM-kilpailuissa. Hän aloitti turnauksen tekemällä 34 pistettä Uutta-Seelantia vastaan, mutta eniten pisteitä, 47, hän teki Alankomaita vastaan. Kisojen päätteeksi Jugoslavia voitti MM-pronssia. Petrović oli ollut mukana vuosien 1983 ja 1985 EM-kilpailuissa, mutta molemmilla kerroilla Jugoslavia oli jäänyt seitsemänneksi. Kreikan EM-kilpailuissa vuonna 1987 Petrović saavutti ensimmäisen EM-pronssimitalinsa, kun maa voitti mitaliottelussa Espanjan. Petrović oli mukana Soulin olympialaisissa vuonna 1988. Heti ensimmäisessä ottelussa hän teki 25 pistettä Neuvostoliittoa vastaan, mikä oli myös hänen suurin pistemääränsä kisoissa. Turnauksen loppuottelussa maat kohtasivat uudestaan ja Petrović teki 24 pistettä. Tämä ei kuitenkaan riittänyt voittoon, sillä Neuvostoliitto voitti olympiakultaa luvuin 76–63. Ensimmäisen arvokisojen kultamitalinsa hän voitti vuoden 1989 EM-kilpailuissa, jolloin hänet valittiin myös kisojen arvokkaimmaksi pelaajaksi. Viimeisen kerran Petrović edusti Jugoslaviaa arvokisoissa Argentiinan MM-kilpailuissa vuonna 1990. Tällöin maa voitti loppuottelussa Neuvostoliiton. Vuonna 1992 Petrović edusti itsenäistä Kroatiaa Barcelonan olympialaisissa. Kroatia selviytyi kisojen loppuotteluun, jossa maa kohtasi Yhdysvaltain Dream Team -nimeä kantaneen joukkueen. Kroatia hävisi ottelun luvuin 117–85 ja Petrović teki 24 pistettä.


title: Dražen Petrović

text: Petrovićin vanhemmat ovat Biserka ja Jole Petrović, ja hänellä on myös veli Aleksandar. Molemmat veljekset pelasivat koripalloa. Petrovićin tyttöystävä oli saksalainen Klara Szalantzy.


title: Dražen Petrović

text: Petrović kuoli 7. kesäkuuta 1993 lähellä Ingolstadtia. Hän istui auton etupenkillä ja autoa ajoi hänen tyttöystävänsä, jonka lisäksi autossa oli toinen nainen. Aikaisemmin vastakkaiseen suuntaan matkalla ollut rekka oli suistunut toiselle ajotielle, koska se oli väistänyt rankkasateen jälkeen luisunutta autoa. Tämän takia rekka sulki vastakkaiseen suuntaan liikkuneen liikenteen. Rekan kuljettaja oli yrittänyt varoittaa vastaantulevia autoja, mutta siitä huolimatta Petrovićin auto törmäsi rekkaan. Autossa nukkuneella Petrovićilla ei ollut turvavyötä.


title: Dražen Petrović

text: Cibona on vaihtanut kotiareenansa nimeksi Dražen Petrović Basketball Hall. Kroatian posti on tehnyt postimerkin, jossa on hänen kuvansa. Myös Kroatian Olympiakomitea painatti kultamitalit Petrovićin kuvalla. Lausannen Olympiamuseon edustalla on hänen patsaansa. Petrovićin kunniaksi hänelle avattiin Zagrebissa oma museo. Vuonna 2011 Šibenikissä paljastettiin Petrovićin pronssinen muistopatsas.


title: Dražen Petrović

text: Petrović tunnettiin suurista harjoittelumääristään, ja jo nuorena hän saattoi harjoitella kahdeksan tuntia päivässä. Euroopassa hän käytti hyväksi taidokasta pallonkuljetustaan sekä peliälyään. NBA:ssa hänen puolustuksensa ei ollut yhtä hyvä kuin normaalilla pelaajalla, jonka takia hän sai aluksi vähän peliaikaa. Myöhemmällä urallaan hän nousi sarjan parhaimpien heittäjien joukkoon. Netsin kannattajat arvostivat Petrovićin energisyyttä sekä intoa kentällä. Valmentajat ihailivat hänen haluaan tulla paremmaksi sekä harjoittelua kauden ulkopuolella.


title: Pudas (täsmennyssivu)

text: Pudas voi tarkoittaa seuraavia:


title: Pete Seeger

text: Peter ”Pete” Seeger (3. toukokuuta 1919 New York – 27. tammikuuta 2014 New York) oli yhdysvaltalainen folklaulaja ja banjon soittaja. Seeger muistetaan työväenliikkeen, ympäristöliikkeen, mustien ihmisoikeustaistelun ja sodanvastaisuuden edustajana. Hän oli poliittinen aktivisti.


title: Pete Seeger

text: Seegerin tekemistä lauluista tunnetuimpia ovat "Where Have All the Flowers Gone" (yhdessä Joe Hickersonin kanssa), "If I Had a Hammer" (yhdessä Lee Haysin kanssa) ja "Turn! Turn! Turn!" (sanoitus Raamatusta). Erittäin suosittu on myös "We Shall Overcome", jonka Seeger mukaili afroamerikkalaisen uskonnollisen sävelmän pohjalta.


title: Pete Seeger

text: Seegerin musiikissa on vaikutteita muun muassa gospelista, bluesista sekä Woody Guthrien ja Leadbellyn musiikista. 1940-luvulla hän oli mukana perustamassa yhtyeitä The Almanac Singers ja The Weavers. Seeger levytti suuren määrän amerikkalaisia kansanlauluja. 1950- ja 1960-luvuilla Seeger julkaisi yli 40 LP-levyllistä musiikkia.


title: Pete Seeger

text: 1940-luvulla Seeger oli Yhdysvaltain kommunistisen puolueen jäsen. Hänen poliittiset vastustajansa kutsuivat häntä nimellä "Stalinin laululintu" ("Stalin's Songbird"). Vuonna 1948 hän oli mukana Henry A. Wallacen presidentinvaalikampanjassa. Vuonna 1949 Seeger erosi kommunistisesta puolueesta, mutta vasemmistolaisena hän pysyi sen jälkeenkin.


title: Pete Seeger

text: Sodanvastaisuudestaan huolimatta Seeger levytti toisen maailmansodan aikana yhdessä Almanac Singersin kanssa sotaisia natsien vastaisia taistelulauluja. Seeger palveli itsekin armeijassa sotavuosina kolme ja puoli vuotta, aluksi lentokonemekaanikkona Yhdysvalloissa, myöhemmin viihdytysjoukoissa Tyynellämerellä. Jos Seegeriltä myöhemmin kysyttiin mitä hän teki sodassa, hänen vakiovastauksensa kuului: "Soittelin banjoa".


title: Pete Seeger

text: 1940-luvulla Seeger kirjoitti kirjan "How to Play the Five-String Banjo" ("Kuinka soittaa viisikielistä banjoa").


title: Pete Seeger

text: 1940-luvun lopulla Seeger oli mukana perustamassa Weavers-yhtyettä, jonka ensimmäinen single "Goodnight Irene" nousi listaykkökseksi vuonna 1950 ja sitä myytiin kaksi miljoonaa kappaletta. Weaversillä oli pari muutakin menestystä, muun muassa "Wimoweh" ja "Kisses Sweeter Than Wine", mutta yhtyeen jäsenet joutuivat vaikeuksiin väitettyjen kommunististen aatteidensa vuoksi. Yhtye joutui konsertinjärjestäjien boikottilistalle ja sen jäsenet "epäamerikkalaista toimintaa tutkivan komitean" kuulusteluihin.


title: Pete Seeger

text: Pete Seeger ei tupakoinut eikä juonut alkoholia kuin vähäisiä määriä. Hänen suhtautumisensa päihteisiin oli aina kielteinen, yhteen aikaan hän vastusti jopa kahvin juontia. Päihteiden käyttö oli riidanaihe jo Almanac Singersissä, ja myöhemmin myös Weaversissä. Seeger erosi Weaversistä 1958 yhtyeen päätettyä tehdä savukemainoksen radioon.


title: Pete Seeger

text: 1960-luvun alkupuolella folkmusiikki oli Yhdysvalloissa suuressa suosiossa, ja monet nuoren polven folkartistit levyttivät Seegerin lauluja. Bob Dylan sanoi Seegeriä pyhimykseksi, mutta Seeger pitänyt näin voimakkaasta ihailusta: "On kauheaa kutsua jotakuta noin, minä olen vuosien varrella tehnyt paljon typeriä erehdyksiä."


title: Pete Seeger

text: Vuonna 1964 Seeger kävi esiintymiskiertueella sosialistisissa maissa: Kuubassa, Neuvostoliitossa ja Tšekkoslovakiassa. Tšekkoslovakian valtion levy-yhtiö julkaisi Seegerin konserteista LP-levyn, josta tuli hyvin suosittu.