title: Mainostoimisto

text: Mainostoimistoa voi käyttää sekä suunnittelu- että toteutustehtäviin. Mainostoimistojen prosessit ja työskentelytavat ovat yleensä hioutuneet joko suunnittelun tai toteutuksen puolelle, joten hyvää suunnittelutoimistoa ei välttämättä kannata käyttää pelkästään omien ajatuksien toteutukseen. Suunnittelevat mainostoimistot ehdottavat asiakkaalle ratkaisuja asiakkaan antaman toimeksiannon perusteella. Valitun ratkaisun löytymisen ja muotoutumisen jälkeen toimisto hoitaa kampanjan toteutuksen ja projektinhallinnan. Asiakas voi käyttää mainostoimistoa myös pelkästään toteuttajana, jolloin asiakas vastaa suunnittelusta ja mainostoimisto toimii lähinnä alihankkijan roolissa.


title: Mainostoimisto

text: Mainostoimiston yhteyshenkilöinä asiakasyrityksessä ovat yleensä markkinointi- ja viestintäjohtajat sekä päällikkötason toimihenkilöt, kuten tuotepäälliköt. Pienemmissä yrityksissä myös toimitusjohtajat osallistuvat usein markkinointiviestinnän suunnitteluun. Mainostoimistojen asiakkaiden osaamistaso vaihtelee laajalti. Tyypillinen ns. "osaava" asiakas on yleensä kokenut markkinointipäällikkö, joka antaa mainostoimistolle täsmällisen ja perusteellisen briefin eli toimeksiannon ja on hyvin perillä oman tuotteensa ominaisuuksista sekä asiakkaista. Usein asiakkaiden osaaminen saattaa olla kuitenkin enemmän oman toimialan erikoisosaamista eikä niinkään markkinointiosaamista, jolloin työskentelyn toimintamallit saattavat olla hyvinkin erilaisia.


title: Mainostoimisto

text: Lähteenä käytetty muun muassa Rope-yhtiöiden "Palvelujen käyttöopastus" -sivua [3].


title: Mainostoimisto

text: 1. Tiedot markkinoista


title: Mainostoimisto

text: 2. Tiedot tuotteesta


title: Mainostoimisto

text: 3. Tiedot kilpailijoista


title: Mainostoimisto

text: 4. Tiedot asiakaskunnasta


title: Mainostoimisto

text: 5. Muut tiedot


title: Mainostoimisto

text: 6. Aikaisemmat toimenpiteet ja niiden arviointi


title: Mainostoimisto

text: 1. Markkinoinnin tavoitteet ja mainonnan osa niiden saavuttamisessa


title: Mainostoimisto

text: 2. Markkinoinnin strategia ja markkinointitoimenpiteet


title: Mainostoimisto

text: 3. Markkinoinnin ja mainonnan kohderyhmät


title: Mainostoimisto

text: 4. Näkemykset mainonnan sisällöstä ja sanomasta


title: Mainostoimisto

text: 5. Aikataulu


title: Mainostoimisto

text: 6. Budjetti


title: Mainostoimisto

text: Mainostoimistossa työskentely tapahtuu tyypillisesti tiimeissä. Yhden tiimin kokoonpano voi olla esimerkiksi jotain seuraavista:


title: Mainostoimisto

text: Mainostoimiston työryhmissä on lähes aina projektinjohtaja tai yhteyshenkilö (trafiikki), joka vastaa kokonaisuuden hallinnasta sekä muiden jäsenten työn ja aikataulujen valvonnasta.


title: Mainostoimisto

text: Perinteisesti mainosuralle on suuntauduttu kaupalliselta alalta, mutta mainosalalle on myös tyypillistä että alalla työskentelevillä ihmisillä saattaa olla aivan eri alojen koulutuksia. Esimerkiksi copywriterin nimikkeellä työskentelevien henkilöiden joukossa on hyvin kirjavalla koulutustaustalla olevia henkilöitä.


title: Mainostoimisto

text: Copywriter ja AD (art director eli visuaalinen suunnittelija) vastaavat kampanjoiden käytännön suunnittelusta ja usein myös toteutuksesta.


title: Mainostoimisto

text: Copywriter eli copy hoitaa sanallisen ilmaisun ratkaisut ja usein myös ns. konseptisuunnittelun eli kampanjan perusajatuksen ja -olemuksen hahmottamisen. Copylta edellytetään hyvää yleissivistystä, kykyä analyyttiseen ajatteluun ja kokonaisuuksien hahmottamiseen.


title: Mainostoimisto

text: Art director (AD, visualisoija, graafinen tai kuvallinen suunnittelija, mainosgraafikko) vastaa mainosten kuvallisesta ideoinnista ja toteutuksesta, painotuotteiden taitosta ja mainosmateriaalien työstämisestä julkaisukuntoon. Hänen käsistään lähtevät leiskat (layout) ja kokonaisratkaisut lehtimainoksiin, julisteisiin, esitteisiin, suoramainoksiin ja televisiomainoksiin. AD suunnittelee myös tuotepakkauksia, messumateriaaleja ja huolehtii tuotekuvauksista yhdessä valokuvaajan kanssa. Hänen on hallittava tärkeimmät graafiset tietokoneohjelmat kuten Adobe InDesign, Macromedia Freehand, Adobe Photoshop, Adobe Illustrator yms. Nykyisin AD:n tärkeimmät työvälineet ovat tietokoneen näyttöruutu, mutta myös tussit, kynät, paperit ja erilaiset kuva-aineistot. AD luonnostelee kuvituksia, pitää yhteyttä valokuvaajiin ja kirjapainoihin sekä valvoo työn toteutusta. Graafisessa suunnittelussa olennaisia elementtejä ovat tekstityypit, koot, värisävyt sekä kuvien koot ja rajaukset. AD valitsee tilattuun työhön sopivat elementit sekä sommittelee niistä visuaalisen kokonaisuuden.


title: Mainostoimisto

text: AD:n apuna voi työskennellä AD-assistentti tai graafinen viimeistelijä (ent. mainospiirtäjä), joka piirtää puhtaaksi AD:n luonnokset. AD-assistentti osallistuu hänkin suunnittelutyöhön. Mainokset tehdään säännöllisenä päivätyönä, mutta käytännössä luova työ edellyttää työajoista riippumatonta ideoiden jatkuvaa ajattelua ja kehittelyä.


title: Midnight Oil

text: Midnight Oil (ihailijoille myös "The Oils") on australialainen rockyhtye. Yhtyeen tunnetuin hitti on albumin "Diesel and Dust" (1986) kappale ”Beds Are Burning”.


title: Midnight Oil

text: Midnight Oil perustettiin vuonna 1972 Sydneyssä ja otti nimen Midnight Oil vuonna 1976. Yhtye oli kansainvälisesti suosituimmillaan vuosina 1987–1991. Se lopetti toimintansa 2002, kun yhtyeen laulaja Peter Garrett erosi yhtyeestä siirtyessään poliittiselle uralle. Garrettin lopetettua poliittisen uransa Midnight Oil aloitti paluukiertueen keväällä 2017.


title: Midnight Oil

text: Yhtye on tullut tunnetuksi voimakkaasta lavaesiintymisistään ja kantaa ottavista sanoituksistaan. Yhtyeen poliittinen aktivismi on ulottunut ydinaseriisunnasta Australian alkuasukkaiden oikeuksiin ja luonnonsuojeluun.


title: Midnight Oil

text: Midnight Oil perustettiin Sydneyssä vuonna 1972 nimellä Farm. Sen alkuperäisjäseniä olivat kitaristi, kosketinsoittaja ja laulaja Jim Moginie, rumpali ja laulaja Rob Hirst sekä basisti Andrew ”Bear” James. Laulusolisti Peter Garrett liittyi yhtyeeseen vuonna 1975 ja kitaristi Martin Rotsey seuraavana vuonna, ja yhtye otti nimekseen Midnight Oil. Alkuvuosina yhtye esiintyi säännöllisesti Sydneyn Royal Antler Hotelissa.


title: Midnight Oil

text: Epäonnistuttuaan saamaan levytyssopimusta yhtyeen jäsenet perustivat oman levymerkin Powerworks, jolla yhtye julkaisi esikoisalbuminsa "Midnight Oil" (1978). Yhtye alkoi ottaa kantaa yhteiskunnallisiin asioihin ja esimerkiksi esiintyi uraaninlouhinnan vastaisessa konsertissa sekä tuki Tiibet-neuvostoa. Se myös vastusti paikallisen musiikkibisneksen epäoikeudenmukaisuutta ja perusti oman lipunvaraustoimiston vastustaakseen paikallisten agenttien ja promoottorien monopolia.


title: Midnight Oil

text: Midnight Oilin toinen albumi "Head Injuries" (1979) myi kultaa ja tuotti yhtyeen ensimmäisen ykkössinglen Australiassa, ”Cold Cold Change”. Basisti Andrew James jätti yhtyeen terveyssyistä ja hänet korvasi Peter Gifford. Albumi "Place Without a Postcard" (1981) myi platinaa, ja yhtye sai levytyssopimuksen Yhdysvaltoihin Columbia Recordsille. Vuonna 1984 laulaja Peter Garrett pyrki Australian senaattiin ydinaseriisuntapuolueen listoilta mutta jäi niukasti valitsematta. Yhtye osallistui myös Etelä-Afrikan apartheid-politiikkaa vastustaneeseen Artists United Against Apartheid -projektiin. Sen jälkeen yhtye alkoi puhua Australian alkuperäisasukkaiden kohtaamista vaikeuksista, joita albumi "Diesel and Dus"t (1987) paljolti käsittelee. Albumista tuli yhtyeen kansainvälinen läpimurto, ja siltä otettu hittisingle ”Beds Are Burning” nousi Yhdysvaltain top-20:een.


title: Midnight Oil

text: Basisti Peter Gifford jätti yhtyeen ennen albumia "Blue Sky Mining" (1990), ja hänen tilalleen tuli Dwayne ”Bones” Hillman. Midnight Oil jatkoi albumien julkaisemista 1990-luvulla ja 2000-luvun ensivuosikymmenellä. Kun se oli julkaissut 14. albuminsa "Capricornia" (2002), laulusolisti Peter Garrett ilmoitti jättävänsä sen siirtyäkseen kokonaan politiikkaan. Hänestä tuli ensin parlamentaarikko ja vuonna 2007 Australian ympäristö-, perinne- ja taideministeri.


title: Midnight Oil

text: Garrettin lähdettyä Midnight Oilin muutkin jäsenet hajaantuivat tekemään musiikkia omilla tahoillaan. Yhtye teki Garrett mukanaan vuonna 2009 kolme konserttiesiintymistä. Vuonna 2016 kun Garrett oli jo lopettanut poliittisen uransa Midnight Oil ilmoitti suunnittelevansa paluuta konserttilavoille ja studioon vuonna 2017. Paluukiertue alkoi huhtikuussa 2017.


title: Midnight Oil

text: Numero jälkimmäisissä suluissa on albumin paras sijoitus Australian listalla.


title: Topi ja Tessu

text: Topi ja Tessu () on Daniel P. Mannixin romaaniin "Kettu ja koira" pohjautuva vuonna 1981 valmistunut Disneyn 24. animaatioelokuva, joka lasketaan Disney-klassikoksi. Elokuvan valmistelu aloitettiin jo vuonna 1977. Sen ohjasivat Ted Berman, Richard Rich ja Art Stevens. Elokuvan jatko-osa on nimeltään "Topi ja Tessu 2".Ketunpentu Topi menettää emonsa metsästäjän ammuttua tämän. Pöllömuori ystäviensä tikka Nakkelin ja tämän kumppanin Näpsän kanssa kiinnittävät lähellä asuvan Hilma-muorin huomion, ja muori ottaa Topin kasvatettavakseen. Samaan aikaan lähellä asuva metsästäjä Aatu Remunen tuo kotiinsa Pösö-nimiselle metsästäjäkoiralle kasvatin, Tessu-nimisen ajokoiran. Pian Topi ja Tessu tapaavat ja heistä tulee ylimmät ystävät.


title: Topi ja Tessu

text: Syksyn koittaessa Aatu lähtee talveksi pois mukanaan Pösö ja Tessu. Talven aikana niin Topi kuin Tessukin varttuvat aikuisiksi, milloin heidän kuuluisi olla toistensa vihollisia. Pian Pösö loukkaantuu törmätessään junaan ajaessaan Topia takaa. Tapahtuman jälkeen muori ymmärtää, ettei hän enää voi pitää Topia lemmikkinään. Muori jättää kettunuorukaisen metsään, mistä Pöllö-Muori löytää Topille mieluisan kettunaaraan, Kikin. Pian Topi ja Tessu, entiset ystävät, joutuvat taistelemaan toisiaan vastaan, kun Aatu Remunen lähtee metsästysretkelle Topin asuttamaan metsään.


title: Topi ja Tessu

text: Metsästysretken keskeyttää suuri karhu ja Aatu jää kiinni karhunrautoihin. Topi ja Tessu taistelevat karhua vastaan ja lopulta Topi pudottaa pedon alas vesiputouksesta. Myöhemmin Aatu meinaa ampua voimatonta Topia, mutta Tessu astuu ystävänsä eteen. Aatu yrittää saada koiransa väistymään, mutta turhaan. Tajuttuaan, ettei Tessu aio antaa periksi, Aatu antaa Topin olla. Lopulta Topi jää elämään metsään ja Tessu Aatun koiraksi, mutta Topin ja Tessun ystävyys tuntuu säilyvän.


title: Topi ja Tessu

text:
Elokuvan aikana pyörii myös pieni taustajuoni, kun Nakkeli ja Näpsä yrittävät napata Mirkku-toukan, joka elokuvan lopussa muuttuu perhoseksi.
Suomenkielisen version ohjaus: Matti Ranin


title: Topi ja Tessu

text: Laulujen suomennos: Matti Ranin


title: Topi ja Tessu

text: Suomennos: Matti Ranin


title: Topi ja Tessu

text: Laulujen johto: Heikki Laurila


title: Topi ja Tessu

text:
Tuotanto: Suomi-Filmi Oy ja Finn-Kasper, Matti Ranin ky
Yksi Pixar Animation Studiosin perustajista, John Lasseter, aloitti uransa Disneyllä "Topi ja Tessu"-elokuvan animaattorina.


title: Chris Poland

text: Christopher ”Chris” Poland (s. 1. joulukuuta 1957 Dunkirk, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kitaristi, joka toimi Megadeth-yhtyeen soolokitaristina vuosina 1984–1987.


title: Chris Poland

text: Poland aloitti kitaransoiton ollessaan lukiossa. Hänen ensimmäinen yhtyeensä oli jazzia soittava Welkin. Poland muutti Los Angelesiin vuonna 1977. Los Angelesissa hän liittyi The New Yorkers -yhtyeeseen, johon kuuluivat hänen lisäkseen saksofonisti Don Roper, bassokitaristi Robert Pagliari, kitaristi Stu Samuelson sekä Stun veli, rumpali Gar Samuelson, joka liittyi myöhemmin Megadethiin yhtäaikaisesti Polandin kanssa. The New Yorkers nousi kovaan suosioon Los Angelesissa.


title: Chris Poland

text: Poland liittyi Dave Mustainen perustamaan thrash metal -yhtye Megadethiin vuonna 1984. Hän oli katsomassa yhtyettä eräällä klubikeikalla, ja huomasi hänen vanhan tuttunsa Gar Samuelsonin soittavan rumpuja. Keikan loputtua Poland meni juttelemaan yhtyeen jäsenten kanssa takahuoneeseen. Pian Mustaine valitsi Polandin yhtyeen uudeksi kitaristiksi Samuelsonin kerrottua hänen taidoistaan ja suositeltuaan häntä.


title: Chris Poland

text: Vuonna 1985 Megadeth julkaisi debyyttialbuminsa, joka kantoi nimeä "Killing Is My Business... And Business Is Good!" Albumin tiimoilta Megadeth alkoi saada vähitellen suosiota, ja pääsi kiertämään Yhdysvaltoja 72 viikon ajaksi albumin kiertueella. Kiertueen jälkeen Poland erosi yhtyeestä hetkeksi aikaa, sillä kiertueen pituus oli polttanut hänet loppuun. Poland korvattiin hetkellisesti Mike Albertilla. Albert kuitenkin lähti yhtyeestä pikaisen visiittinsä jälkeen kun Poland palasi yhtyeeseen sen alkaessa äänittämään uutta studioalbumiaan. Vuonna 1986 julkaistu Megadethin toinen studioalbumi oli edeltäjäänsä suurempi menestys, mutta albumin nauhoittamisen jälkeen Poland ja Samuelson olivat sortuneet huumeisiin.


title: Chris Poland

text: Kun Megadeth aloitti uuden kiertueensa vuoden 1986, Polandin huumeriippuvuus oli todella paha. Hän yritti päästä päihdeongelmistaan eroon kiertueen päätyttyä. Mustaine kuitenkin kertoi Polandille ja Samuelsonille, että yhtyeen olisi parempi jatkaa ilman heitä.


title: Chris Poland

text: Poland julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa vuonna 1990. "Return to Metalopolis" menestyi kohtalaisesti listoilla ja se uudelleenjulkaistiin vuonna 2002. Chrisin veli Mark Poland soitti albumilla rumpuja. Poland kiersi Yhdysvaltoja albumin kiertueella noin puoli vuotta, jonka jälkeen hän jätti soolouran hetkellisesti siirtyessään lyhytikäisiin projekteihin.


title: Chris Poland

text: Poland perusti vuoden 1993 alussa vuoden kestäneen projektin, Damn the Machinen. Yhtye levytti ainoastaan yhden albumin, "Damn the Machinen" hieman ennen hajoamistaan. Vuonna 1994 Poland liitty Mumbo's Brain-nimiseen yhtyeeseen, jonka kanssa levytti vuonna 1995 julkaistun albumin "Excerpts From the Book of Mumbo". Poland erosi yhtyeestä vuonna 1996 ja vietti hiljaiseloa koko 90-luvun lopun.


title: Chris Poland

text: Poland aktivoitui musiikkibisneksessä vuonna 2000 julkaistessaan ensimmäisen sooloalbuminsa 10 vuoteen. Polandin toinen sooloalbumi, "Chasing the Sun" menestyi edelleen tavallisella myyntitahdilla edeltäjänsä jalanjäljillä. Aktiivisen soolouransa johdosta Poland on Megadethin toinen jäsen, joka on yhtyeestä eroamisensa jälkeen pysytellyt kiinni musiikkibisneksessä. Toinen on Marty Friedman, jonka kanssa Poland myöhemmin esiintyi.


title: Chris Poland

text:
Vuoden 2000 lopulla Poland julkaisi soolokokoelman "Rare Trax". Poland myös esiintyi samalla lavalla entisten Megadeth-muusikoiden Nick Menzan ja Marty Friedmanin kanssa. Vuonna 2002 Poland toi markkinoille uuden painoksen soolodebyytistään "Return to Metapolis".
Vuonna 2003 Poland liittyi Lamb of God -yhtyeen sessiokitaristiksi ja soitti sooloja yhtyeen kahdelle albumille, "As the Palaces Burn" ja "Ashes of the Wake".
Samana vuonna Polandin perustama yhtye OHM julkaisi debyyttilevynsä "OHM", ja albumia seurasivat myös kolme muuta studiolevytystä:" "Live" On KPFK 90.7 FM" (2004), "Amino Acid Flashback" (2005) ja "Circus of Sound" (2008).
Vuonna 2007 Poland julkaisi sooloalbuminsa, joka sisälsi livemateriaalia. Albumin nimi oli "Return to Metalopolis – Live".
Poland oli mukana myös vuonna 2009 ilmestyneellä Led Zeppelin -tribuuttialbumilla.


title: Chris Poland

text: Vuonna 2004 Dave Mustaine pyysi Polandia soittamaan kitaraa Megadethin kymmenennelle studioalbumille "The System Has Failed". Mustaine ja Poland kuitenkin sopivat Polandin olevan ainoastaan studiomuusikon roolissa, sillä Mustaine oli päättänyt valita tulevan kiertueen kitaristiksi Glen Droverin. Poland oli kuitenkin tyytyväinen päästessään soittamaan albumille.


title: Chris Poland

text: Sooloalbumit


title: Chris Poland

text: Megadeth


title: Chris Poland

text: OHM


title: Chris Poland

text: Lamb of God


title: Chris Poland

text: Damn the Machine


title: Chris Poland

text: Mumbo's Brain


title: Chris Poland

text: OMPHREY


title: Chris Poland

text: Muut julkaisut


title: Potentiaaliteoria

text: Potentiaaliteoria on matematiikan osa-alue, joka liittyy kenttien analyysiin. Sen peruskysymys on: "Voidaanko kenttä formula_1 esittää toisen kentän formula_2 derivaattana?" Toinen kysymys on: "Millä lisäehdolla formula_2 voidaan määrätä yksikäsitteisesti ?"


title: Potentiaaliteoria

text:
Potentiaaliteoriaa sovelletaan osittaisdifferentiaaliyhtälöiden ("ODY") analyysissä.
2. asteen ODY:t kootaan tavallisesti useammasta 1. asteen ODY:stä, ja jokin näistä voidaan pakottaa voimaan käyttämällä potentiaalia.
Esimerkiksi sähköstatiikassa Faradayn laki formula_4 pakotetaan voimaan potentiaalilla formula_5, jolloin Gaussin laista sähkökentälle (formula_6) seuraa 2. kertaluvun elliptinen osittaisdifferentiaaliyhtälö
formula_7.
Potentiaalin olemassaolokysymykseen vastaamiseksi tarvitaan kohomologiateoriaa ja sen tältä kannalta keskeisimmät asiat ovat de Rhamin lause ja Hodge-teoria.


title: Potentiaaliteoria

text: Vektorikenttä voidaan usein esittää joko skalaarikentän gradienttina tai toisen vektorikentän roottorina. Ensimmäisessä tapauksessa kentän kaikkien kiertointegraalien on hävittävä (sen on oltava pyörteetön ja integraalien ensimmäisen homologiaryhmän alkioiden yli hävittävä) ja jälkimmäisessä kaikkien suljettujen pintojen yli on kentän pintaintegraalien hävittävä (lähteetön ja integraalien toisen homologiaryhmän alkioiden yli hävittävä).


title: Potentiaaliteoria

text:
Ulkoderivaatat kuvaavat formula_8-asteisilta differentiaalimuodoilta formula_9-asteisille muodoille.
Tällöin formula_9-muoto voidaan vastaavin ehdoin esittää formula_8-muodon
ulkoderivaattana.


title: Muhoksen kirkko

text: Muhoksen kirkko on järjestyksessä kolmas Muhoksen seurakunnan kirkkorakennus, joka sijaitsee kunnan taajama-alueella Oulujoen Muhoslammen rannalla.


title: Muhoksen kirkko

text: Muhoksen ensimmäinen kirkko on perimätiedon mukaan rakennettu Kirkkosaareen, toinen Kirkonniemelle varsin lähelle nykyistä eli kolmatta kirkkoa. Vuonna 1634 käyttöön vihitty kolmas kirkko on toiseksi vanhin yhä käytössä oleva lähes alkuperäisessä muodossaan säilynyt puukirkko Suomessa. Se on tyyliltään suorakaiteen muotoinen pitkäkirkko, niin sanottu tukipilarikirkko, jonka rakentajaksi arvellaan torninrakentaja-Hannua. 500-paikkainen kirkko on ympärivuotisessa käytössä. Isonvihan (1714–1721) aikana venäläiset joukot hävittivät kirkkoa mutta eivät polttaneet sitä, joten kirkko saatiin käyttökuntoon sodan jälkeisinä rauhan vuosina. Perusteellinen korjaus tehtiin 1762 kirkonrakentaja Matti Hongan johdolla. Samalla rakennettiin niin sanottua pohjalaista renessanssityyliä edustava kellotapuli, jossa on kaksi kelloa. Suurempi on valettu Tukholmassa 1757 ja pienempi Helsingissä 1885.


title: Muhoksen kirkko

text: Kirkon sisustuksen vanhinta esineistöä on saarnatuoli. Sen teki 1600-luvun lopulla puuseppä ja kuvanveistäjä Mikael Sigfridson Balt. Perimätiedon mukaan saarnatuolin katoksen veistosryhmä on sotasaalista kolmikymmenvuotisesta sodasta Saksasta. Sen keskellä seisoo Vapahtaja kädessään voitonlippu ja maapallo, molemmilla puolillaan valkopukuiset enkelit. Katoksessa riippuu Pyhän Hengen symboli kyyhkynen.


title: Muhoksen kirkko

text: Kirkon maalauksista arvokkaimpina pidetään Vihannissa syntyneen kirkkomaalari Emanuel Granbergin vuosina 1773–1775 maalaamia kuvia. Vuoden 1839 korjausten yhteydessä osa niistä tuhoutui. Jäljellä ovat maalaukset sakariston seinillä ja lehterin kaiteen maalaukset. Sakariston kuvasommitelmat ovat kirkkosalin ovesta sisään tultaessa vasemmalta oikealle: Jeesus Emmauksen tiellä, Jeesus Martan ja Marian kodissa, Samuel voitelee Saulin kuninkaaksi, maalaus, jonka keskellä on enkelin päitä ja keskellä hepreankielinen nimi Jahve, Jeesus Getsemanessa, Pietari kieltää Jeesuksen, syntinen nainen voitelee Jeesuksen jalat, Tuhlaajapoika sikopaimenena sekä oven päällä Hyvä paimen. Lehterin kaiteessa vasemmalta oikealle on maalattu profeetat Hesekiel, Jesaja, Jeremia ja Daniel. Kirkon oikealla seinällä on Jakob Wallinin vuonna 1837 maalaama Ristiltäotto. Kirkon alttaritaulu on Emanuel Granbergin vuonna 1778 öljyvärillä kankaalle maalaama "Mooses ja vaskikäärme".


title: Muhoksen kirkko

text: Kattokruunut, messinkilampetit ja kyntteliköt ovat enimmäkseen lahjoituksia seurakuntalaisilta. Vanhin niistä on ajoitettu 1700-luvun puolivälin tienoille. Näiden joukossa on maalaispuusepän tekemä ja hiippakunnan komeimmaksi mainostettu virsitaulu, jonka on lahjoittanut vuoden 1828 tienoilla Oulun läänin maaherra Abraham Stjernschantz. Numerotaulun taidokkaat koristeleikkaukset esittävät ristiinnaulitsemista ja tyyliteltyjä ihmishahmoja. Keskimmäisenä oleva kruunattu nainen tuo mieleen Neitsyt Marian. Kirkon vanhimpaan esineistöön kuuluu tinasta valmistettu kastevati vuodelta 1707. Sen puusta veistetty jalka on ajoitettu 1800-luvun puoliväliin, ja sitä koristaa kahdeksan enkelinpääveistosta. Kirkon 23-äänikertaiset urut ovat Kangasalan Urkutehtaan rakentamat vuodelta 1968.


title: Muhoksen kirkko

text: Kirkko korjattiin 1872–1873 kirkonrakentaja Mikko Karjalahden johdolla uusgoottilaistyyliseksi. Sisäkatto uusittiin ylöspäin suippenevaksi, eli se tavoittelee goottilaisen kaaren muotoa. Myös kirkon torni sai samassa yhteydessä nykyisen muotonsa. Kirkon ulkoseinät laudoitettiin ja maalattiin. Uusin kunnostus Muhoksen kirkossa tehtiin vuosina 1982–1984: sekä sisä- että ulkopinnat maalattiin 1800-luvulta peräisin olevin värisävyin. Vuonna 1984 kirkko sai 350-vuotisjuhlan kunniaksi lahjoituksina muun muassa Muhoksen kunnan vaakunan, kirkkotekstiilejä ja lähetyskynttelikön.


title: Muhoksen kirkko

text: Kirkon pihalla on kolme muistomerkkiä. Kirkon edessä vuoden 1918 sodassa kaatuneiden muistomerkki, kirkon sivulla oululaisen taiteilija V. Tuomaisen kirkon 300-vuotisjuhlaan lahjoittama kirkkotarhaan haudattujen muistokivi sekä vuonna 1949 paljastettu sankarivainajien muistopatsas, jonka on veistänyt taiteilija Martti Tarvainen. Kirkon piha-alue kunnostettiin vuosina 1998 ja 1999, jolloin muun muassa liikuntaesteisten kulkua kirkkoon helpotettiin. Suunnitelman teki arkkitehtitoimisto Jorma Teppo Oy.


title: Muhoksen kirkko

text: Katoksessa kellotapulin seinustalla on vaivaisukko, jonka on veistänyt Elias Vainio vuonna 1934. Vaivaisukko on 127 senttimetriä pitkä.


title: Aimo Lahti

text: Aimo Johannes Lahti (28. huhtikuuta 1896 Viiala – 19. huhtikuuta 1970 Jyväskylä) syntyi "Evert Wilhelminpoika Lahden" ja "Ida Sofia Kallentytär Viitasen" vanhimmaksi pojaksi viiden veljeksen perheeseen. Hän oli suomalainen itseoppinut asesuunnittelija. Hänen kehittelemistään aseista tunnetuin on Suomi-konepistooli.


title: Aimo Lahti

text: Aimo Lahdelle koulunkäynti ei maistunut ja hän vihasi koulua. Hän kävi vain kansakoulun, joka kesti tuolloin kuusi vuotta. Päästötodistuksen hän sai koulusta keväällä 1909. Koulun lopetettuaan hän meni Viialan lasitehtaalle töihin 13-vuotiaana. Lasitehtaalla Lahti oli kuusi vuotta, ja hän oli opissa kaikki lasinpuhalluksen työvaiheet vormupojasta lasinpuhaltajaan. Ensimmäisen aseensa, Berdan-kiväärin hän hankki viiden markan palkkarahoillaan 14-vuotiaana. Lahti oli hyvin kiinnostunut aseen tekniikasta ja kävi usein paikallisen aseseppä Juho Säterin luona tutkimassa asetta tarkemmin ja opettelemassa oman ja muiden aseiden rakennetta ja kokoamista. Hän totesi myöhemmin että "rakasti enemmän koneita ja aseita kuin lasimassaa ja sen mahdollisuuksia".


title: Aimo Lahti

text: Ennen armeijaa hän lopetti lasitehtaalla, ja aloitti marraskuussa 1915 työt Riihimäellä VR:n liikenneosastolla jarrumiehenä. Hän ehti myös 1918 ennen kutsuntoja olla kesän töissä Viialassa T. K. Järvelän sähkölaitoksella.


title: Aimo Lahti

text: Asepalveluksensa hän suoritti 1918–1919 Keski-Suomen Rykmentissä. Kiinnostus aseisiin johti siihen, että hän kävi armeijassa aliupseerikurssin erikoisalanaan aseiden rakenne ja valmistus. Lahden ollessa armeijassa hänen rykmenttinsä siirrettiin Hämeenlinnaan, missä Lahti tapasi tulevan vaimonsa "Ida Dagmar Lassilan" (s. 1.12.1890). Pariskunta meni kihloihin Tampereella ja heidät vihittiin kotona Viialassa lokakuussa 1919. Naimisiin menon jälkeen he muuttivat Riihimäen lasitehtaan lähelle puutaloon, jossa heillä oli huone ja keittiö. Perheeseen syntyi poika tammikuun 17. päivänä 1921, hän sai kasteessa nimen "Olavi Johannes".


title: Aimo Lahti

text: Armeijan jälkeen Lahden ollessa töissä Valtionrautateillä asemamiesten esimiehenä hän toimi myös Riihimäen suojeluskunnan asemestarina. Kesällä 1921 Aimo Lahti nimitettiin Keski-Suomen Rykmentin asemestariksi, ja myöhemmin hän sai siirron Kouvolaan. Siirto oli tiedossa jo alun perin ja sen vuoksi muutti vaimo Ida heidän poikansa kanssa väliaikaisesti asumaan mummolaan Viialaan. Kouvolan asepajalla Lahden tehtävänsä oli aseiden korjaus, ja samalla hän teki pieniä keksintöjä. Hän oli tutustunut saksalaiseen Bergman M18 -konepistooliin, josta alkoi suunnitella parempaa versiota, koska siihen tuli helposti syöttöhäiriö. Viialalaisen maaseppä Salmisen kanssa hän lomallaan valmisti aseen prototyypin. Prototyyppi oli pienoismalli, joka kuitenkin osoitti sen toimivuuden, se toimi 7,65 mm pistoolinpatruunoilla. Aseen jatkokehittelyyn hän lainasi rahaa muun muassa viialalaiselta tehtailija "Kalle Taavetti Järvelältä".


title: Aimo Lahti

text: Vuonna 1929 toukokuussa hänt komennettiin Jyväskylään Valtion Kivääritehtaalle aloittamaan pikakiväärin valmistamista. Vuoden 1932 lopulla puolustusministeriö nimitti hänet kevyiden aseiden "asekonstruktööriksi", joksi siihen aikaan nimitettiin asesuunnittelijaa. Yhdessä kolmen upseerin, jotka olivat "Yrjö Koskinen", "Viljo Korpela" ja "Leo Boijer-Spoof" (myöhemmin "Poijärvi"), kanssa hän perusti Konepistooliosakeyhtiön, jonka nimissä valmistettiin malliase tulevasta Suomi-konepistoolista. Koska heillä kellään ei ollut paljon rahaa, he suostuttelivat viialalaisen tehtailijan "T. K. Järvelän" ja "Leo Boijer-Spoofin" isän tukemaan heitä lainaamalla tarvittavat rahat. Lahti tarjosi puolustusministeriölle mahdollisuutta valmistaa sitä. Puolustusministeriö epäröi, koska se ei voinut rahoittaa valmistusta tai ostaa sellaista, mitä ei ollut vielä edes valmistettu. Lahti sitten myi yksinoikeuden valmistamiseen "Tikkakosken Rauta- ja Puuteollisuus osakeyhtiölle" 65 000 mk:lla + 5 % rojaltilla, yhtiön nimeksi tuli myöhemmin Oy Tikkakoski Ab. Yhtiö valmisti myös Tikka-ompelukoneita.


title: Aimo Lahti

text: Tikkakoski oli tunnettu aseistaan ja sen Suomi-konepistooli oli hyvin tunnettu ja sitä pidettiin aikoinaan yhtenä maailman parhaimmista konetuliaseista, ja se oli merkittävä ase Suomen armeijalle sen taisteluissa talvi- ja jatkosodassa. Suomi-konepistooleita oli kesään 1944 mennessä valmistettu Suomen armeijalle lähes 53 000. Vuosien 1931 ja 1953 välisenä aikana sitä valmistettiin yli 80 000 kappaletta. Suurin sarjanumero on kirjojen mukaan 81 500, mutta niitä löytyy sarjanumeroilla, jotka ovat yli 100 000. Tämä johtuu siitä, että Puolustusvoimat kasasi varikkotyönä Tikkakosken osista Suomi-konepistooleita, koska he olivat huolissaan, saako Tikkakoski tehtyä niitä tarpeeksi. Näissä aseissa numerointi aloitettiin 100 000:sta, jotta Tikkakosken ja asevarikoiden kasaamien aseiden numerointi ei menisi päällekkäin.


title: Aimo Lahti

text: Aimo Lahti oli aikalaistensa mukaan lahjakas, ahkera, sitkeä ja määrätietoinen. Täysin erilaisen työkokemuksen ja vähäisen koulutustaustansa vuoksi hänellä oli huono itsetunto, joka näkyi äkkipikaisuutena, ristiriitaisena käytöksenä ja joskus hankalana persoonallisuutena. Hänestä kehittyi kuitenkin monipuolinen ja tuottelias asesuunnittelija, joka vaikutti paljon kotimaansa puolustuskykyyn. Amerikkalaiset asevalmistajat tarjosivat marraskuussa 1932 3 miljoonan markan shekkiä siitä, jos Lahti siirtyisi Amerikkaan työskentelemään heille. Lahti kuitenkin hyväksyi mieluummin Suomen hallituksen vastatarjouksen, joka takasi toimeentulon hänen perheelleen ja osoitti arvostuksen Aimo Lahdelle. Se ei ollut yhtä suuri, mutta Lahti valitsi sen ja jäi Suomeen.


title: Aimo Lahti

text: Työnsä puolesta valtion asesuunnittelijana hän joutui matkustelemaan useisiin Euroopan maihin. Näillä matkoilla lisääntyi alkoholin käyttö, mistä seurasi alkoholi- ja rahaongelmia. Mannerheim tiesi tilanteesta, mutta oli kenraali Rudolf Waldénille todennut: "Kyllä hän asiansa hoitaa, ei se meille kuulu, jos hän juo", kun Waldén valitti Lahden juopottelusta. Aimo Lahti olikin sanonut, että hän "taitaa olla ainoa ihminen, jolla on Mannerheimin lupa juoda".


title: Aimo Lahti

text: Lahti suunnitteli uransa aikan kaiken kaikkiaan noin 60 erilaista asetta, joissa oli erilaisia asetyyppejä, kivääreitä, pistooleita, konekiväärejä ja tykkejä.


title: Aimo Lahti

text: Välirauhan aikaan syksyllä 1944 liittoutuneiden valvontakomissio lopetti Aimo Lahden työt puolustusvoimien aseiden kehittäjänä. Vuodesta 1947 alkaen hän alkoi saada kenraalimajurin palkan mukaista eläkettä. Eläkepäivillään hän perusti Jyväskylässä pajan, jossa valmistettiin putkikone Salaputki Oy:lle, lihapullakone Karjakunnalle ja sähköuunit Teijon tehtaille. Jyväskylässä perhe asui aluksi Kansakoulukadulla. Perheen poika Olavi kiinnostui varhain taistelulentäjän ammatista. Hän menehtyi lentäjänä vuonna 1944 Utin lentokentällä epäonnistuneen nousun takia. Vanhemmat, varsinkaan äiti, eivät tästä koskaan toipuneet. Heidät on haudattu Jyväskylään Seppälänkankaan hautausmaalle (nykyisin Lahjaharjun hautausmaa). Vuonna 1997 Aimo Lahden muistoksi paljastettiin Eero Kökön suunnittelema muistokivi Viialassa.


title: Kranaatinheitinryhmä

text: Kranaatinheitinryhmä (HeiR) on joukko sotilaita, joka käyttää kranaatinheitintä. Kranaatinheitintä voi käyttää ryhmää pienempi miehistö, koska kranaatinheitinryhmä on mitoitettu ampumisen lisäksi myös kranaatinheittimen siirtämistä ja ylläpitämistä varten.


title: Kranaatinheitinryhmä

text: Suomessa heitinryhmän vahvuus on yksi aliupseeri ja kuusi miehistön jäsentä. Tehtävät ovat: heittimenjohtaja, suuntaaja, apusuuntaja, lataaja, panostaja, sekä ammusmiehet 1 ja 2, joista toinen toimii myös ajoneuvon kuljettajana. Ryhmän ajoneuvona on yleensä maastokuorma-auto, sodan ajan kokoonpanossa myös esimerkiksi perävaunullinen pyörätraktori.


title: Kranaatinheitinryhmä

text: Heitinryhmän toiminnan kannalta olennaista on koko ryhmän yhteistoiminta. Heittimenjohtaja johtaa heittimensä tulitoimintaa joukkueenjohtajan käskyjen mukaan, täyttää tulikomentopöytäkirjaa, valvoo ryhmänsä toimintaa ja raskaalla heittimellä lisäksi laukaisee heittimen laukaisunarulla. Suuntaajan tehtäviin kuuluu mm. ampuma-arvojen asettaminen suuntaimelle ja heittimen sivusuuntauskoneiston kiertimen avulla heittimen suuntaaminen. Apusuuntaajan tehtävänä on heittimen tasaaminen suuntaimen kuplien, korosuuntaus- ja tasauskoneistojen avulla. Lataajan tehtävänä on heittimen lataaminen ja lisäksi apusuuntaajan kanssa heittimen tuen siirtäminen tarvittaessa sekä ammuttaessa jalkojen tukeminen. Panostajan ja ammusmiesten tehtävänä on ampumatarvikkeiden valmistelu ja kantaminen heittimelle.


title: Kranaatinheitinryhmä

text: Kranaatinheittimellä voidaan ampua minuutissa laukauksia jopa 3–4 sekunnin välein, mikä tuottaa erityisesti raskaalle kranaatinheittimelle kaksoislatauksen riskin. Lataaja voi vahingossa ladata kranaatin putkeen jo ennen kuin heittimenjohtaja on ehtinyt laukaista edellisen. Suureen tulinopeuteen pyritään mahdollisimman suuren tulivaikutuksen aikaansaamiseksi maalialueella.


title: Kranaatinheitinryhmä

text: Tulijoukkueen kolme heitintä ovat tuliasemassa vierekkäin, yleensä 20-30 metrin päässä toisistaan. Putkilinjan takana on tasoryhmä ja -teltta, josta joukkueenjohtaja johtaa tulitoimintaa, apunaan tasoryhmän laskija ja viestimies.


title: Suhomlinovin ilmiö

text: Suhomlinovin ilmiö on leikillinen sotahistorian käsite, jonka mukaan koristeellisempia univormuja käyttävä armeija todennäköisesti kärsii tappion. Se on saanut nimensä kenraali Vladimir Suhomlinovista, joka toimi Venäjän sotaministerinä vuosina 1909–1915 ja oli osaltaan mukana viemässä maataan ensimmäiseen maailmansotaan vuonna 1914. Venäjän armeijan valmistautuminen suursotaan oli kuitenkin riittämätöntä, minkä seurauksena oli tappio.


title: Patria AMV

text: Patria AMV ("Armoured Modular Vehicle"; panssaroitu modulaarinen ajoneuvo) on Suomessa vuodesta 1983 lähtien valmistetun Pasi-sarjan (XA-180, XA-185, XA-203) vuodesta 2004 lähtien valmistettu seuraaja, jota valmistaa Patria Land & Armament Oy. AMV 8×8 -ajoneuvosta on tehty useita eri käyttöön tarkoitettuja versioita, kuten esimerkiksi taistelupanssariajoneuvo (IFV), miehistönkuljetusajoneuvo (APC), komentoajoneuvo (CP), ambulanssi (AMB) ja kranaatinheitinajoneuvo.


title: Patria AMV

text: Ajoneuvo on Paseihin verrattuna kokonaan uudelleen suunniteltu. Siinä on Paseja parempi kantavuus, liikkuvuus ja suojaus. AMV:n ulkonäkö poikkeaa myös selvästi Paseista.


title: Patria AMV

text: Vaunua on tilattu Suomen puolustusvoimille 24 kappaletta AMOS-kranaatinheitinjärjestelmän lavetiksi ja 62 miehistönkuljetusajoneuvoksi. Suomen Puolustusvoimat käyttää AMV:stä nimitystä XA-360. Vaunua kokeiltiin koulutuskäytössä vuonna 2008, mutta se vedettiin pian takaisin johtuen monista pienistä ongelmista vaunun suorituskyvyssä.


title: Patria AMV

text: Patria AMV:tä on myyty 690 kappaletta Puolalle, mistä osa lisenssivalmistetaan siellä. Puolalaiset käyttävät omiin tarpeisiinsa versioidusta vaunusta nimeä Rosomak (). Rosomak on puolalaisten joukkojen käytössä Afganistanissa.


title: Patria AMV

text: 20. joulukuuta 2006 varmistui kauppa 135 AMV:n toimittamisesta Sloveniaan. Kaupan kokonaisarvo oli 278 miljoonaa euroa. Valmistuksessa oli tarkoitus käyttää myöhemmässä vaiheessa slovenialaisia yrityksiä, pääasiassa Rotisia ja Gorenjea. Slovenian teollisuuden osuus kaupasta oli noin 30 %. Lopuille 70 %:lle oli sovittu vastakauppoja. Vaunut oli määrä toimittaa ajanjaksolla 2007–2011. Vuonna 2012 Slovenia ja Patria sopivat projektin lopettamisesta kun 30 vaunua oli luovutettu.


title: Patria AMV

text: Helsingin Sanomat kertoi 2. elokuuta 2007 Kroatian ostavan Patrialta 84 AMV-panssariajoneuvoa. Kauppakirja allekirjoitettiin lokakuussa. Sopimuksen kokonaisarvo on noin 112 miljoonaa euroa. Kauppaan sisältyy vastakauppasopimuksia. Ajoneuvot valmistetaan sekä Suomessa että Kroatiassa. Niiden toimitusaikataulu sijoittuu aikavälille 2008–2012.


title: Patria AMV

text: 1.2.2008 Patria ilmoitti Yhdistyneiden Arabiemiirikuntien valinneen AMV:n uudeksi pyöräajoneuvokseen. Alustat valmistetaan kokonaisuudessaan Suomessa. On mahdollista, että ainakin osa kyseisistä ajoneuvoista varustetaan modernisoidulla BMP-3:n tornilla. Yhdistyneet arabiemiirikunnat tilasi tuntemattomat määrän AMV 8x8 -pyöräajoneuvoja 28.1.2016.


title: Saxifragales

text: Saxifragales on kaksisirkkaislahko, johon kuuluu joukko puu- ja ruohovartisia lajeja, joilla arvioidaan olleen yhteinen kantamuoto noin 121–111 miljoonaa vuotta sitten liitukaudella. Ryhmän evoluutio lienee ollut nopeaa heti sen syntymisen jälkeen ja siksi se näyttää nyt epäyhtenäiseltä erilaisine edustajineen. Mukaan mahtuu loiskasvejakin. Huomattavan osan lahkosta muodostaa puuvartisten kasvien ryhmä, joka ennen (esimerkiksi Cronquistin järjestelmässä) on muodostanut norkkokasvien ryhmän Hamamelididae. Osa siitä kuuluu nykyisellään myös Fagales-lahkoon.


title: Saxifragales

text: Lahkon systemaattinen asema ei ole täysin selkiintynyt. Mahdollisesti se voidaan sisällyttää Rosanae-ryhmään. Joitakin sen heimoja onkin aiemmin pidetty Rosales-lahkoon kuuluvina tai sen läheisyyteen sijoittuvina. Fylogeneettiset menetelmät ja DNA-tutkimukset viittaavat kuitenkin varsin etäiseen sukulaisuuteen.


title: Saxifragales

text: Lahko on lajiluvultaan varsin laaja ja käsittää noin 1,3 prosenttia varsinaiskaksisirkkaisista (Eudicotyledoneae eli Rosopsida) eli lähes 2 500 lajia. Suurin heimo on maksaruohokasvit (Crassulaceae), johon kuuluu noin puolet lahkon lajeista.


title: Saxifragales

text: Lahkon levinneisyysalueeseen kuuluu koko maapallo, mutta tropiikissa ja erityisesti Etelä-Amerikan trooppisissa osissa sen lajeja on hyvin vähän.


title: Cloetta Suomi

text: Cloetta Suomi Oy (vuoteen 2013 asti Leaf Suomi Oy) on Cloetta-elintarvikekonserniin kuuluva yritys, joka toimii Suomessa. Cloetta on useassa Euroopan maassa toimiva makeisvalmistajakonserni, jolla on monia tunnettuja tuotemerkkejä. Suomessa yritys tunnetaan ennen kaikkea ksylitolimakeisten, kuten Xylitol Jenkki -purukumin valmistajana.


title: Cloetta Suomi

text: Cloetan historia alkaa vuodesta 1899, jolloin puolalaissyntyinen Nuchim Bonsdroffin vuonna 1890 perustama Helsingfors Nya Karamellfabrik laajentaa toimintaansa perustamalla sivuliikkeen Turkuun. Turkulainen siirtomaakauppias Rudolf Gardberg osti makeistehtaan vuonna 1910. Tehtaan nimeksi tuli Hellas. Vuonna 1920 ensimmäisen makeistehtaansa Kokkolaan, Oy Huhtamäen Tehtaat – Huhtamäki Fabriker Ab, perustanut Heikki Huhtamäki osti tappiokierteeseen ajautuneen Makeistehdas O.Y. Hellaksen vuonna 1931. Syntyi Huhtamäki-Hellas Oy, joka laajensi toimintaansa muun muassa elintarvike-, pakkaus- ja lääketeollisuuteen.


title: Cloetta Suomi

text: Vuonna 1983 Huhtamäki Oy osti Yhdysvalloista kolme makeistehdasta, muun muassa Leaf Confectioneryn. Vuonna 1989 Hellas vaihtoi nimensä Leafiksi.


title: Cloetta Suomi

text: Yhdysvaltalaisten yhtiöiden ostolla makeisten valmistuksesta tuli Huhtamäen ylivoimaisesti suurin toimiala. Myöhemmin Huhtamäki laajensi Leaf-ryhmää vielä uusilla yritysostoilla sekä Euroopassa että Yhdysvalloissa. Ruotsalaiselta Procordialta Leaf osti useita Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa toimivia yhtiöitä.


title: Cloetta Suomi

text: Vuonna 1992 Merijal Oy fuusioitiin Leafiin ja Leaf sai itselleen makeismerkit Sisun, Leijonan, Mynthonin ja Lauantaipussin. Vuonna 1993 Leaf osti ruotsalaisen F Ahlgrens Tekniska Fabrik AB:n ja sai kaupan mukana tuotemerkit Ahlgrens Bilarin ja Läkerolin, joka on yksi maailman tunnetuimmista pastillimerkeistä. Huhtamäki myi Leafin yhdysvaltalaiset yksiköt vuonna 1996 Hershey Foods Corporationille. Vuonna 1999 hollantilainen CSM N.V. -konserni osti Leaf-makeisryhmän ja ruotsalaisen makeisvalmistaja Malacon. Malacosta ja Ahlgrensistä syntyi MalacoLeaf AB.


title: Cloetta Suomi

text: Vuonna 2000 yrityksen tytäryhtiö Karkkikatu Oy alkoi rakentaa eri mittaisia irtomakeisia myyviä "Karkkikatuja" vähittäismyyntipisteisiin eri puolelle Suomea.


title: Cloetta Suomi

text: Vuonna 2005 CSM:n makeisdivisioona päätyi konsortiolle, johon kuului kaksi pääomasijoitusyhtiötä, CVC Capital Partners ja Nordic Capital, sekä makeisyhtiöiden toimiva johto. Alankomaalaisen makeisdivisioonan nimeksi tuli Leaf International B.V.


title: Cloetta Suomi

text:
Huhtamäen entiset makeistehtaat Turussa ja Aurassa jatkoivat toimintaansa CSM:n omistuksessa ja siirtyivät vuonna 2005 uudelle Leaf-konsernille.
Vuosien 2005 ja 2006 aikana Turun tehtaan tuotanto siirrettiin Leafin tuotantolaitoksiin ja sen sopimusvalmistajille Tanskaan, Slovakiaan, Ranskaan, Ukrainaan ja Tšekkiin. Vuonna 2012 Leaf fuusioitui ruotsalaisen makeisvalmistaja Cloettan kanssa. Uuden yhtiön nimeksi tuli Cloetta AB. Auran tehtaan toiminta lopetettiin vuoden 2013 alussa. Kesäkuussa 2013 Leaf Suomi Oy vaihtoi nimekseen Cloetta Suomi Oy.


title: Cloetta Suomi

text: Cloettan johtavat brändit Suomessa ovat Jenkki (1951), Läkerol, Sisu (1928), Mynthon, Malaco ja Tupla.


title: Mariner 2

text: Mariner 2 oli ensimmäinen tehtävässään onnistunut NASAn Mariner-planeettaluotain. Se laukaistiin 27. elokuuta 1962 kolmen ja puolen kuukauden lennolleen kohti Venusta.


title: Mariner 2

text: Matkallaan se mittasi, ensimmäistä kertaa, aurinkotuulta ja planeettojen välistä tomua, joka osoittautui odotettua vähäisemmäksi. Lisäksi Mariner 2 havaitsi Auringosta peräisin olevia suurienergiaisia latautuneita hiukkasia, mukaan lukien useita lyhyitä Auringon purkauksia, samoin kuin Aurinkokunnan ulkopuolelta peräisin olevaa avaruussäteilyä.


title: Mariner 2

text: Lentäessään 14. joulukuuta 1962 Venuksen ohi Mariner 2 luotasi planeettaa radiometreillään osoittaen, että Venuksen pilvet olivat viileitä mutta planeetan pinta hyvin kuuma.


title: Mariner 2

text: Nyt jo toimimaton luotain kiertää edelleen Aurinkoa.


title: Matti Esko

text: Matti Esko (oikealta nimeltään Matti Eskonniemi, s. 5. marraskuuta 1947 Oulu) on järvenpääläinen iskelmälaulaja. Hänen 1960-luvulla alkaneen uransa tunnetuimmat kappaleet ovat ”Rekkamies”, "Tietää saat viimeinkin", "Huomenta Suomi", ”Jennie, Jennie”, ”Lämmin, hellä, pehmoinen”, ”Viisi pitkää yötä”, ”Vapaa kuin taivaan tuuli” , ”Oman elämäni cowboy”, "Rinnassa varkaan" ja "Karavaani kulkee ja koirat haukkuu".


title: Matti Esko

text: Matti Eskon kipinä musiikkiin syttyi, kun isä osti vuonna 1960 pojalleen joululahjaksi nokkahuilun. Kiinnostus musiikkiin säilyi ja Matti suuntasi Oulun musiikkiopistoon, jossa opiskeli kuusi vuotta. Musiikin lisäksi Matti kouluttautui käsinlatojaksi ja työskenteli oululaisessa kirjapainossa, lähinnä säästäkseen rahaa tenorisaksofonin ostoon. Varsinainen muusikon ura alkoi keikkamuusikkona. Matti soitti saksofonia ja klarinettia, ja ensimmäisen yhtyeensä hän perusti vuonna 1963. Ensimmäinen keikka oli saman vuoden vappuna Oulussa.. Vuonna 1969 ura lähti nousuun, kun säveltäjämestari Toivo Kärki etsi uusia laulajakykyjä ja kelpuutti Matti Eskon laulamaan "Tähtijahti"-levylle. Heti seuraavana vuonna ilmestyi Matti Eskon esikoislevy "Pohjatuuli". Hänen iskelmänsä ”Tietää saat viimeinkin” sijoittui kolmanneksi Syksyn sävel -kilpailussa. Tämän ensihitin ja sitä seuranneen menestyksen myötä hän aloitti ammattimuusikon uransa Matti Eskona.


title: Matti Esko

text: Matti Esko soitti 1970-luvun alussa monta vuotta Polar Big Bandissä jossa oli myös soittajana Jamppa Tuominen. Sooloartistina Matti Eskon suosio oli 1970-luvulla tasaisen varmaa, vaikka hänen levyiltään ei löytynytkään varsinaisia listahittejä. Matti Eskon 70-luvun tuotannosta löytyy kuitenkin kappaleita joista on tullut iskelmämusiikin ikivihreitä kappaleita. Näitä kappaleita ovat esimerkiksi ”Jennie Jennie” ja Syksyn Säveleen vuonna 1977 osallistunut ”Trasselijussin Salsa”.


title: Matti Esko

text: Vuonna 1981 Matti Esko versioi Kenny Rogersin kappaleen ”Lady”. Suomeksi tuo kappale tunnetaan nimellä ”Yksin” ja siitä muodostui yksi Matti Eskon hiteistä. Vuonna 1986 Matti Esko levytti uransa tunnetuimman kappaleen ”Rekkamies”, joka tehtiin alun perin Elovena-mainoksen musiikiksi. Kappaleesta tuli seuraavan albumin nimikkoraita, ja levy myi timanttia. Kappaleen suosion myötä Matti Esko on esittänyt hittinsä jokaisella keikallaan.


title: Matti Esko

text: 1990-luvun lopulla Matti Esko kärsi sydänvaivoista ja masennuksesta. Kaikki alkoi, kun Matti Esko pyörtyi ennen keikkaa ja kaikki laulujen sanat olivat kadonneet mielestä. Matti Eskon mukaan kyseessä oli loppuunpalaminen, jota seurasi salakavala masennus. Toipuminen vei muutaman vuoden ja keikkailuun tuli tauko.


title: Matti Esko

text: Matti Eskon syksyt ja joulut kuluivat vuosina 2000–2002 Rovaniemen teatterissa joulupukin roolissa, Jukka Virtasen kirjoittamassa näytelmässä "Pukin Punainen". Vuonna 2002 Matti Esko julkaisi singlen "Pyörät pyörimään" ja oli ehdolla Iskelmä-Finlandia -palkinnon saajaksi. Vuoden 2003 levyn "Viisi pitkää yötä", nimikappaleesta muodostui radiohitti. Matti Eskon ammattitaito arvostetaan korkealle kollegoiden parissa ja esimerkiksi Jukka Virtanen ja Esa Nieminen ovat todenneet Matti Eskon olevan Kari Tapion ohella paras tulkitsija suomalaisista mieslaulajista. Vuonna 2006 Matti Esko julkaisi albumin "Sun lähelläsi". Vuosi oli menestyksekäs, sillä albumin single "Vapaa kuin taivaan tuuli" ja loppuvuodesta julkaistu tulevan kokoelmalevyn single "Ei tuumaakaan löysää" (joka soi myös Timo Koivusalon elokuvassa "Kalteva torni") nousivat molemmat Radio Suomen vuoden soitetuimpien laulujen joukkoon.


title: Matti Esko

text: Matti Eskon 60-vuotisjuhlavuoden kunniaksi julkaistiin 24. tammikuuta 2007 "Kaikkien aikojen parhaat - 40 toivotuinta" -kokoelma. Matti Esko juhlisti vuotta myös juhlakonsertein, huipentumana kotikaupungin Järvenpää-talon konsertti taiteilijan syntymäpäivänä syksyllä. Uusi musiikki soi tiuhaan myös radiossa; viikolla 12.11.2007 – 18.11.2007 Matti Eskon uusi single "Sinä ole rakas" nousi Radio Suomen soitetuimmaksi kappaleeksi. Radiosoitto jatkui hyvänä myös seuraavana vuonna ja viikolla 18.2.2008 - 24.2.2008 Matti Eskon uusi versio "Rekkamies 2008" nousi Radio Suomen soitetuimmaksi kappaleeksi. Vuoden 2008 alussa julkaistu albumi "Tavallinen sankari" valittiin helmikuussa Kuukauden Levyksi. Vuosi päättyi menestyksekkäästi, kun Matti Esko palkittiin Kullervo Linna -palkinnolla pitkästä urastaan. Vuonna 2011 Matti Esko juhlisti 40 vuotta kestänyttä uraansa julkaisemalla tammikuussa "Halleluja" albumin, joka valittiin radiokanavien äänestyksessä Kuukauden Levyksi. Albumilta löytyy myös Matti Eskon ja Esa Elorannan laulama kappale "Oman elämäni cowboy" meni Radio Suomen soitetuimpien laulujen kakkospaikalle viikolla 24.1-30-1.2011. Kappale oli lopulta Radio-Suomen kuudenneksi soitetuin kappale vuonna 2011


title: Matti Esko

text: Matti Esko on nimetty Vihreät Niityt -iskelmäviikon pysyväksi Iskelmäikoniksi.


title: Matti Esko

text: Vuonna 2015 julkaistu albumi "Järvenpää-Pasila" toi Matti Eskolle ensimmäisen Emma-ehdokkuuden. Vuonna 2017 julkaistiin albumi nimeltä "Järvenpää-Kauriala: Omia polkujaan", josta Matti Esko sai Emma-palkinnon seuraavana vuonna.


title: Matti Esko

text: Matti Esko meni naimisiin Pirjo Eskonniemen kanssa elokuussa 1970, ja heillä on kaksi tytärtä Kaisa (s. 1971) ja Anna (s. 1975). Matti Eskosta tuli isoisä vuonna 2005.


title: Georges de Rham

text: Georges de Rham (10. syyskuuta 1903 – 9. lokakuuta 1990) oli sveitsiläinen matemaatikko. Hän on vaikuttanut suuresti differentiaalitopologian kehitykseen.


title: Georges de Rham

text: Georges de Rham harrasti nuoresta asti vuorikiipeilyä. Hän opiskeli aluksi Lausannen yliopistossa, ja jatkoi opintojaan Pariisissa missä väitteli tohtoriksi vuonna 1931. Hänestä tuli professori sekä Geneven että Lausannen yliopistoihin.


title: Tony Hillerman

text: Tony Hillerman (27. toukokuuta 1925 Sacred Heart, Oklahoma – 26. lokakuuta 2008 Albuquerque, New Mexico) oli palkittu yhdysvaltalainen kirjailija ja toimittaja. Hän kirjoitti sekä dekkareita että tietoteoksia Uuden Meksikon ja Arizonan luonnosta ja ihmisistä. Osa teoksista on suomennettu.


title: Tony Hillerman

text: Tony Hillermanin isä oli maanviljelijä ja maakauppias August A. Hillerman ja äiti Lucy Grove Hillerman. Hänellä oli kaksi vanhempaa sisarusta, sisko ja veli. Vuonna 1948 hän nai Marie Unznerin ja heille syntyi kuusi lasta.


title: Tony Hillerman

text: Hillerman osallistui toiseen maailmansotaan 1943–1945 kranaatinheitinmiehenä. Hän haavoittui jalkoihin ja kasvoihin 1945. Sodan jälkeen hän työskenteli toimittajana ja myöhemmin journalismin opettajana New Mexicon yliopistossa. Hän asui kuolemaansa asti Albuquerquessa Uudessa Meksikossa.


title: Tony Hillerman

text: Tony Hillerman oli erityisesti tunnettu luontoa ja navajo-kulttuuria esittelevistä dekkareistaan. Kirjat kuvaavat rikosjuonen osana tai rinnalla amerikkalaisen valtakulttuurin ja paikallisen intiaanikulttuurien yhteentörmäystä.


title: Tony Hillerman

text: Lähes kaikissa Hillermanin dekkareissa päähenkilönä on navajo-heimopoliisi. Varhaisemmissa teoksissa valtakulttuuriin sopeutunut Joe Leaphorn toimii yksin, mutta myöhemmin hän saa avukseen nuoren konstaapelin Jim Cheen. Jim Chee on perinteinen navajo, joka joutuu tehtävässään kamppailemaan navajo-kulttuurin ja amerikkalaisen valtakulttuurin arvojen yhteen sovittamiseksi siinä aina onnistumatta. Hillermanin Leaphorn- ja Chee-sarjan myötä ihmiset vanhenevat ja muuttuvat, kuten maailma heidän ympärilläänkin.


title: Tony Hillerman

text: Hän julkaisi muistelmansa "Seldom Disappointed" lokakuussa 2001. Teos sai Agatha Awardin parhaana tietokirjana.


title: Homomorfismi

text: Homomorfismi on yksi abstraktin algebran peruskäsitteitä. Koska abstrakti algebra tutkii joukkoja ja niitä operaatioita, jotka antavat joukolle mielenkiintoisia lisärakenteita, kiinnostavimmat algebrallisia struktuureita koskevat funktiot ovat ne, jotka säilyttävät laskutoimituksen.


title: Homomorfismi

text: Tarkastellaan esimerkiksi luonnollisia lukuja ja niiden yhteenlaskua. Funktiolla, joka säilyttää laskutoimituksen, tulee olla seuraava ominaisuus: "f"("a" + "b") = "f"("a") + "f"("b"). Huomaa, että esimerkiksi "f"("x") = 3"x" on homomorfismi, sillä "f"("a" + "b") = 3("a" + "b") = 3"a" + 3"b" = "f"("a") + "f"("b").


title: Homomorfismi

text: Homomorfismin ei tarvitse kuvata joukkoa samankokoiselle joukolle. Otetaan esimerkiksi lähtöjoukosta reaaliluvut ja niiden yhteenlasku, sekä maalijoukosta positiiviset reaaliluvut kertolaskuineen. Funktiolla, joka säilyttää laskutoimitukset, tulee olla seuraava ominaisuus kaikilla reaaliluvuilla "a", "b": "f"("a" + "b") = "f"("a") * "f"("b"). Differentiaalilaskennan perusteista huomataan, että esimerkiksi funktiolla "f"("x") = e on tämä ominaisuus.


title: Homomorfismi

text: Tärkeä homomorfismeja koskeva tulos on, että laskutoimituksen neutraalialkiot kuvautuvat neutraalialkioiksi. Ensimmäisessä esimerkissä pätee "f"(0)=0 ja 0 on yhteenlaskun neutraalialkio. Toisessa esimerkissä "f"(0) = 1, koska 0 on yhteenlaskun neutraalialkio ja 1 on kertolaskun neutraalialkio.


title: Homomorfismi

text: Jos tarkastelemme monia annetun joukon operaatioita, niin tällöin kaikkien operaatioiden tulee säilyä, jotta funktio olisi homomorfismi kategoriateorian mielessä. Vaikka joukot voivat olla samat, voi kuvaus olla esimerkiksi ryhmähomomorfismi, mutta ei rengashomomorfismi, koska se ei välttämättä säilytä renkaan additiivista rakennetta.


title: Homomorfismi

text: Jos kahden algebrallisen rakenteen välillä on homomorfismi, niiden rakenteissa on jotain samankaltaista - sanoohan laskutoimituksen säilymisen ehto juuri, että ei ole väliä, lasketaanko laskut ennen vai jälkeen homomorfisen kuvauksen. Tämän samankaltaisuuden muotoilee tarkasti homomorfialause.


title: Homomorfismi

text: Kuvaus formula_1 ryhmältä formula_2 ryhmään formula_3 on ryhmähomomorfismi, jos se toteuttaa seuraavan vaatimuksen ryhmien binäärioperaatioiden formula_4 suhteen kaikilla ryhmien alkioilla:


Homomorfismi


title: Homomorfismi

text: Ryhmähomomorfismi säilyttää ykkösalkion, sillä kertomalla yhtälö formula_6 puolittain formula_7:llä saadaan formula_8.


title: Homomorfismi

text: Kuvaus formula_9 renkaalta formula_10 renkaaseen formula_11 on rengashomomorfismi, jos seuraavat ehdot toteutuvat kaikilla renkaan formula_12 alkioilla:


title: Homomorfismi

text: Toisin kuin ryhmien tapauksessa, viimeisin ehto on erikseen mainittava. Koska renkaan alkioilla ei aina ole käänteisalkioita, yllä esiintyvää, ryhmien tapauksessa toimivaa johtoa ei ainakaan voi käyttää. Itse asiassa kaikille renkaille formula_12 ja formula_17 on olemassa kaksi ensimmäistä ehtoa toteuttavaa kuvausta, jotka eivät toteuta viimeistä. Kolmas ehto ei näin ollen voi olla seurausta kahdesta ensimmäisestä. Yksinkertaisin esimerkki ensimmäiset ehdot toteuttavasta, mutta viimeistä rikkovasta kuvauksesta on nollakuvaus formula_18.


title: KTO Rosomak

text: KTO Rosomak () () on Patria Vehiclen Puolan maavoimille myymän ja WZM S.A.:n (Wojskowe Zakłady Mechaniczne Spółka Akcyjna w Siemianowicach Śląskich) lisenssivalmistaman panssaroidun miehistönkuljetusajoneuvon, Patria AMV:n paikallinen versio.


title: KTO Rosomak

text: Joulukuussa 2002 Puolan puolustusministeriö allekirjoitti hankintasopimuksen 690 Patria AMV -ajoneuvon valmistuksesta Puolassa. Hankintakilpailun merkittävimmät osanottajat Patrian AMV:n lisäksi olivat MOWAG Piranha ja Steyer Pandur. Hankitun version erot alkuperäiseen olivat muun muassa mahdollisuus kuljettaa ajoneuvoa C-130 Hercules -kujetuskoneella sekä uintikyky. Hankitut ajoneuvot jakautuvat kahteen osaan 313 taistelu- ja 377 kuljetus/erikoisajoneuvoon. Lokakuussa 2013 tilausta lisättiin 997 ajoneuvoon, ja niiden luovutus tapahtuisi vuosina 2014-2019.


title: KTO Rosomak

text: Puolan ostamat Rosomak-ajoneuvot:


title: KTO Rosomak

text: Nowa Technika Wojskowa -lehti järjesti nimikilpailun, jonka tuloksena ajoneuvon nimeksi tuli Rosomak. Ajoneuvo korvaa palveluksessa olleet OT-64 SKOT kuljetusvaunut sekä osittain BMP-1 rynnäkkövaunut. Ajoneuvot sijoitetaan Puolan 21. vuoristoprikaatin kahteen pataljoonaan sekä 12. moottoroituun prikaatiin.


title: KTO Rosomak

text: KTO Rosomak jalkaväentaisteluajoneuvo on aseistettu Oto Melaran Hitfist-30P -tornilla, jossa on 30 millimetrin ATK Mk 44 -tykki ja 7,62 millimetrin NATO UKM-2000C -konekivääri. Tornissa on lisäksi kehittynyt tulenjohtojärjestelmä lämpötähtäimineen ja Obra-laservaroitin, joka on liitetty kuuteen 81 millimetrin 902A ZM Dezamet -savukranaatinheittimeen.


title: KTO Rosomak

text: KTO Rosomak-M1 jalkaväentaisteluajoneuvo on Afganistanin sodassa saatujen kokemusten mukaisesti varustettu lisäpanssaroinnilla, parannetuin viestivarustein, ajajan ja komentajan kupolien edessä olevilla piikkilankaleikkurilla, taakse ja sivuille valvovin videokameroin sekä kahdella taistelutilaan sijoitetulla LCD-näytöllä, tulensuunnan paikantavalla Pilar-järjestelmällä. Lisäpanssaroinnin vuoksi järjestelmä menetti uintikyvyn ja siitä poistettiin potkurit. Ajoneuvoa on edelleen parannettu ja versio tunnetaan nimellä M1M. Merkittävin lisäys on RPG ammusten suojaverkko QinetiQ RPGNet sekä uusittu naamiomaalaus. Lisäksi Duke-järjestelmä ja Yhdysvaltain asevoimilta lainattu Blue Force Tracking -järjestelmä. Kaikki vihreät M1-ajoneuvot varustetaan myös RPG Net:llä.


title: KTO Rosomak

text: KTO Rosomak-M3 on Afganistaniin suunniteltu miehistönkuljetusversio, joka on varustettu samoin kuin M1. Ajoneuvon tornina on avoin OSS-D-torni, jossa on 40 millimetrin Mk-19 kranaatinheitin tai 12,7 millimetrin NSW/WKM-B raskas konekivääri.


title: KTO Rosomak

text: KTO Rosomak-WEM () Lääkintäevakuointiajoneuvo on panssaroitu ambulanssi, jossa on kolmen hengen miehistö. Ajoneuvo kykenee kuljettamaan kolmet paarit sekä lisäksi neljä istuvaa potilasta. Afganistanissa toimivat ajoneuvot on lisäksi varustettu lisäpanssarein ja RPGNetillä kuten M1M.


title: KTO Rosomak

text: KTO Rosomak-S on kuljetusajoneuvo, joka kykenee kuljettamaan kaksi Spike-ohjuksin varustettua panssarintorjuntaryhmää.


title: KTO Rosomak

text: KTO Rosomak-WD () () on pataljoonankomentajan esikuntaajoneuvo. WB Electronics esitteli ensimmäisen version vuonna 2008.


title: KTO Rosomak

text: KTO Rosomak-Łowcza on ilmatorjunnan johtoportaan komentovaunu, joka on varustettu ZWD-10R Łowcza-3 -järjestelmää muistuttavalla Łowcza-järjestelmällä.


title: Luettelo Englannin sarjoissa pelanneista suomalaisista jalkapalloilijoista

text: Tämä on luettelo Englannin sarjoissa pelanneista suomalaisista jalkapalloilijoista. Pelaajista on mainittu kaikki heidän englantilaisseuransa, sarjakaudet ja pelatut sarjaottelut/tehdyt maalit. Ne pelaajat, jotka ovat pelanneet sekä ylimmällä- että alemmilla tasoilla, on mainittu vain ylimmällä tasolla pelanneiden listassa. Siinä tapauksessa myös pelaajan alemman sarjatason seurat on mainittu, ja niiden seurojen nimet, joiden kanssa pelaaja on pelannut ylimmällä sarjatasolla, on vahvennettu. Pelkästään nuoriso- ja reservijoukkueissa pelanneita ei ole sisällytetty listaan.


text: Ottelut ja maalit päivitetty 23.8.2007 saakka.


text: (vanha 1. divisioona, vuodesta 1992 lähtien Valioliiga) S


title: Karlskrona

text: Karlskrona on entinen kaupunki ja nykyinen Karlskronan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Ruotsin etelärannikolla Itämeren rannalla Blekingen läänissä ja Blekingen historiallisessa maakunnassa. Karlskrona on Blekingen läänin pääkaupunki, ja 35 000 asukkaallaan myös läänin suurin taajama.


title: Karlskrona

text: Karlskrona on perustettu vuonna 1680 laivastoasemaksi. Nykyäänkin siellä on Ruotsin merivoimien päätukikohta. Karlskronan keskustaajama on rakennettu saarille, joista suurimmassa, Trossössä, on varsinainen keskusta ja kaupungin vanhimmat osat. Karlskronassa on Ruotsin Itämeren rannikon suurin kalastussatama sekä tärkeä rautatieristeyspaikka.


title: Karlskrona

text: Karlskronan laivastoasema yhdessä eräiden muiden kaupungissa sijaitsevien kohteiden kanssa kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon. Muita nähtävyyksiä Karlskronassa ovat esimerkiksi Blekinge-museo ja merimuseo. Vuonna 2017 Karlskrona sijoittui kärkeen Arkitekturupproret-blogin () yleisöäänestyksessä Ruotsin kauneimmasta kaupungista.


title: Ben Nevis

text: Ben Nevis () on Britteinsaarten korkein vuori. Se sijaitsee Länsi-Skotlannissa lähellä Fort Williamia. Se on 1345 m korkea. Noin 125 000 ihmistä kiipeää vuosittain Ben Nevisin huipulle, lisäksi noin satatuhatta kääntyy kesken matkaa takaisin.


title: Ben Nevis

text: Vuorella toimi observatorio vuosina 1883–1904. Sen tekemistä tilastoista käy ilmi, että huippu on sumussa 80 % ajasta talvella ja 55 % ajasta kesällä. Ben Nevis on tunnettu huonosta säästä, mikä käy ilmi myös tilastoista: vuodessa on keskimäärin 261 kovatuulista päivää, ja vuotuinen sademäärä on 4350 mm (vertaa 2050 mm Fort Williamissa)


title: Karlshamn

text: Karlshamn on Ruotsin entinen kaupunki ja nykyinen Karlshamnin kunnan keskustaajama. Karlshamn sijaitsee Blekingen läänissä ja Blekingen historiallisessa maakunnassa Itämeren rannalla. Vuoden 2010 lopussa kaupunkitaajamassa oli 19 075 asukasta.


title: Karlshamn

text: Kaupunki tarjoaa kunnalliset peruspalvelut, kuten vanhustenhoidon, kirjaston, päivähoidon, lapsille ja nuorille koulutuksen. Vapaa-ajan viettoon on urheilumahdollisuuksia.


title: Karlshamn

text: Karlshamn on tärkeä kauppakeskus ja satamakaupunki. Karlshamn oli jo keskiajalla kauppapaikka ja sai Bodekull-nimisenä kaupunginoikeudet vuonna 1664. Nimi muutettiin Karlshamniksi 1666.


title: Karlshamn

text: Karlshamnilla on neljä ystävyyskaupunkia:


title: Ronnebyn kunta

text: Ronnebyn kunta () on Blekingen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Blekingeen. Kunnan keskustaajama on Ronneby.


title: Ronnebyn kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 825,29 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 28 697 henkeä (31.12.2015).


title: Ronnebyn kunta

text: Kunta sijaitsee Itämeren rannikolla ja sen halki virtaa Ronnebynjoki.


title: Ronnebyn kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 77,09 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 9,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Ronnebyn kunta

text: Uusien kunnallislakien astuessa voimaan vuonna 1863 nykyisen kunnan alueella sijaitsi Ronnebyn kauppala ja pitäjiä, joista tehtiin maalaiskuntia. Vuonna 1870 muodostettiin Eringsbodan maalaiskunta erottamalla se Tvingistä. Ronnebyn kauppala muutettiin kaupungiksi vuonna 1882.


title: Ronnebyn kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":


title: Ronnebyn kunta

text: Bräkne-Hoby, Ronnebyn maalaiskunta ja Ronnebyn kaupunki jäivät uudistuksessa ennalleen. Jo vuonna 1963 muodostettiin Kallingen maalaiskunta yhdistämällä Hallabro, osa Tvingiä (vain Eringsboda, ei entistä Tvingin kuntaa) ja Ronnebyn maalaiskunta. Loppuosa Tvingistä kuuluu nykyään Karlskronan kuntaan. Vuonna 1967 Bräkne-Hoby, Kallinge ja Listerby liitettiin Ronnebyn kaupunkiin. Vuonna 1971 Ruotsi siirtyi yhteen kuntamuotoon, jolloin Ronnebyn kaupunki muuttui nykyiseksi Ronnebyn kunnaksi.


title: Ronnebyn kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Ronnebyn kaupungin vaakuna. Myös eräillä maalaiskunnilla oli oma vaakuna.


title: Ronnebyn kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 210 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Ronnebyn kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 293 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Ronnebyn kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 175 280 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 71 000 kruunua.


title: Ronnebyn kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Ronnebyn kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Ronnebyn kunta

text: Kunnassa on 9 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 75,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 6 889 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Ronnebyn kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Ronnebyn kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Ronnebyn kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Ronnebyn kunta

text: Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Färmanstorp kuuluu osin myös Karlskronan kuntaan.


title: Ronnebyn kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Ronnebyn kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Ronnebyn kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Ronnebyn kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Ronnebyn kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Ronnebyn kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Sölvesborg

text: Sölvesborg on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Sölvesborgin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Itämeren rannalla Etelä-Ruotsissa. Hallinnollisesti Sölvesborg kuuluu Blekingen lääniin ja Blekingen historialliseen maakuntaan. Vuoden 2010 lopussa kaupunkitaajamassa oli 8 401 asukasta.


title: Sölvesborg

text: Sölvesborgin kaupunki on perustettu keskiajalla. Kaupungin lähellä on paljon hiekkarantoja. Kesäaikana kaupungin asukasluku kaksinkertaistuu turistien ja kesävieraiden ansiosta.


title: Asennus (tietotekniikka)

text: Asennus tarkoittaa sovelluksen käyttöönottoa tietokoneessa. Asennuksen yhteydessä sovellukseen liittyvät ohjelma- ym. tiedostot kopioidaan kiintolevylle, luodaan tarvittava hakemisto sekä tehdään sovelluksen käyttöön liittyvät määritykset, kuten toimintapainikkeiden asettelu ja haluttujen pohjatiedostojen valinta.


title: Asennus (tietotekniikka)

text: Hiljainen asennus ei näytä prosessin edistymistä tai asennukseen liittyviä ikkunoita. "Hiljainen asennus" sekoitetaan usein virheellisesti "valvomattoman asennuksen" kanssa.


title: Asennus (tietotekniikka)

text: Valvomaton asennus on asennustapa, jossa ei vaadita käyttäjää tekemään muuta kuin asennuksen aloittaminen. Aloittamiseen sisältyy yleensä EULA:n hyväksyminen ja asennustavan valitseminen. Tämä asennustapa tehdään usein graafisessa ympäristössä, mutta myös komentorivi-tyyliset asennukset ovat mahdollisia.


title: Asennus (tietotekniikka)

text: Vastaustiedosto on Microsoft Windowsin asennustapa suurelle määrälle koneita.


title: Asennus (tietotekniikka)

text: Itseasennus. Tietokoneeseen kytkettävä laite asentaa ohjelmistonsa itse esimerkiksi USB-yhteyttä hyödyntäen. Esimerkiksi mokkuloissa käytetään tätä asennustapaa.


title: Asennus (tietotekniikka)

text: Päätteetön asennus on asennustapa koneille, joissa ei ole näyttöä (tai videoulostuloa ylipäätään). Tässä asennus tapahtuu verkon tai sarjakaapelin kautta. Valvomaton asennus ja päätteetön asennus ovat ylläpitäjien eniten käyttämät asennustavat.


title: Asennus (tietotekniikka)

text: Puhdas asennus on tapa, jossa asennusohjelma alustaa asennuskohteensa ennen varsinaista asennusta. Tätä hyödynnetään mm. käyttöjärjestelmän asennuksessa.


title: Asennus (tietotekniikka)

text: Flat-asennus tarkoittaa suoraa kopiota alkuperäisestä ohjelmasta esimerkiksi CD- tai DVD-levyltä.


title: Asennus (tietotekniikka)

text: Verkkoasennus tarkoittaa ohjelman asennusta (jaettuun) verkkoasemaan. Asennus voi olla joko em. flat-asennus tai toimipaikkalisenssiin (joita mm. koulut, sairaalat, hallinto ja muut julkisen sektorin kohteet ostavat) perustuva.


title: Asennus (tietotekniikka)

text: Asennusohjelma on tietokoneohjelma, joka tekee asennuksen.


title: Asennus (tietotekniikka)

text: Maksullisia


title: Asennus (tietotekniikka)

text: Ilmaisia


title: Peukalo

text: Peukalo ("pollex, digitus primus, or digitus I.") on ihmisen kädessä laitimmainen sormi; oikeassa kädessä – kämmenen osoittaessa alaspäin – vasemmanpuoleisin ja vasemmassa oikeanpuoleisin. Peukalo on yleensä sormista paksuin. Peukalo liikkuu muita sormia vastaan mikä mahdollistaa hienomekaanisen peukalo-etusormi-otteen. Ihmisen teknologisen ylivertaisuuden eläimiin verrattuna sanotaan liittyvän, aivojen lisäksi, tähän liikkeeseen. Se on eläinkunnassa hyvin harvinainen: opossumi, koala ja jotkut kädelliset pystyvät hiukan vastaavaan.


title: Peukalo

text: Useimmilla kädellisillä on peukalo.


title: Peukalo

text: Eleenä peukalon nostaminen pystyyn tarkoittaa monissa kulttuureissa asioiden olevan kunnossa tai kannustusta. Etenkin molempien peukaloiden nosto tarkoittaa onnistumisen toivomista ("pidetään peukkuja"). Peukalo alaspäin puolestaan on negatiivisuutta kuvaava ele. Ja peukalon pitämistä vaakasuunnassa tarkoittaa puolestaan neutraalia elettä tai sitä käytetään kun ei tiedetä välttämättä, että mitä mieltä ollaan. Mielipiteen ilmaisun peukaloilla tausta on muinaisessa Roomassa, missä yleisö osoitti sillä toiveensa gladiaattorin kohtalosta. Ei kuitenkaan ole aikalaislähteitä, jotka vahvistaisivat siellä käytettyjen liikkeiden tarkoittaneen juuri ylös=OK ja alas=kuolemaan; tämä saattaa olla myöhempää tulkintaa.


title: Peukalo

text: Peukalon nostamisella on pyydetty kyytiä ("peukalokyytiä"), mutta joissakin kulttuureissa eleellä on poliittisia tai muuten sopimattomia merkityksiä.


title: Peukalo

text: Peukalossa on yksi nivel vähemmän kuin muissa sormissa. Peukalossa on lihaksia toisin kuin muissa sormissa. Se on pituudeltaan joillakin ihmisillä lyhyin sormi, toisilla pikkusormi on vielä lyhyempi. Peukalossa on kaksi luuta, "phalanx distalis" ja "phalanx proximalis", ja sitä liikuttaa kahdeksan eri lihasta: "opponens pollicis", "abductor pollicis brevis", "flexor pollicis brevis", "adductor pollicis", "flexor pollicis longus", "abductor pollicis longus", "extensor pollicis brevis" ja "extensor pollicis longus". Neljä ensimmäistä näistä lihaksista ovat kädessä ja loput tulevat kyynärvarresta.


title: Halmstad

text: Halmstad on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Halmstadin kunnan keskustaajama. Halmstad sijaitsee Hallandin läänissä ja Hallandin maakunnassa, ja se on Hallandin läänin pääkaupunki. Luonnonmaantieteellisesti ilmaistuna kaupunki sijaitsee Nissanjoen suulla Kattegatin itärannalla Ruotsin lounaisrannikolla. Vuoden 2010 lopussa Halmstadin taajamassa oli 58 577 asukasta.


title: Halmstad

text: Kaupungissa sijaitsee suosittu kesänviettopaikka Tylösandin merikylpylä. Kaupungin nähtävyyksiä ovat esimerkiksi Halmstadin linna ja Pyhän Nikolain kirkko 1300-luvulta.


title: Halmstad

text:
Jalkapallojoukkue Halmstads BK pelaa Ruotsin pääsarjassa Allsvenskanissa.
Metallibändi Arch Enemy ja popduo Roxette ovat kotoisin täältä.


title: Mustarousku

text: Mustarousku ("Lactarius turpis", syn. "L. necator" ja "L. plumbeus") on koivu- ja kuusimetsissä kasvava rousku. Mustarousku ei ole myrkyllinen, mutta sen on epäilty olevan mutaatioita aiheuttava. Nykytiedon mukaan mustarousku on ryöpättynä hyvä ruokasieni, mutta sitä ei kuitenkaan suositella syötäväksi useita perättäisiä kertoja.


title: Mustarousku

text: Mustarouskun laakea lakki on melko leveä ja suppilon muotoinen. suurimmillaan sen halkaisija voi olla jopa 20 senttiä. Lakki on väriltään vihertävän ruskea tai jopa musta, riippuen sienen kasvupaikasta: koivikoissa kasvavat sienet ovat kuusikoissa kasvavia tummempia. Lakin reuna on alaspäin kiertynyt. Sienen tiheässä kasvavat heltat ovat väriltään kellertävän valkoisia, mutta sienen vanhetessa niihin ilmestyy ruskeita laikkuja. Lyhyt ja tanakka jalka on lakin värinen, mutta vaaleampi. Sienen malto on kovaa ja sen runsas maitiaisneste on pysyvästi valkoista, eikä se muuta väriään ilman vaikutuksesta.


title: Mustarousku

text: Mustarouskua ei saa sekoittaa myrkylliseen pulkkosieneen, jonka heltoista ei tule lainkaan maitiaisnestettä, ja jotka tummuvat melkein heti kosketettaessa.


title: Mustarousku

text: Mustarouskua tavataan elokuusta aina marraskuuhun asti. Se on yleinen sieni ja kasvaa usein ryhminä rehevillä mailla, mutta sitä voi olla vaikea havaita sen värin ja matalan kasvutavan vuoksi. Kasvupaikkoja ovat esimerkiksi lehdot, peltojen laidat, puistot ja tiheät kuusikot.


title: Mustarousku

text: Mustarouskua pidettiin 1980-luvulle asti hyvänä ruokasienenä, mutta se poistettiin kauppasieniluettelosta siitä löydetyn nekatoriinin vuoksi. Aine aiheuttaa bakteereilla mutaatioita, joten se saattaa olla siksi myös karsinogeeninen eli syöpää aiheuttava. Tästä huolimatta ainakin vuonna 1985 ilmestynyt "Käytännön sieniopas" suosittelee edelleen sienen käyttöä erinomaisena ruokasienenä, jos se esikäsitellään keittämällä runsaassa vedessä noin viiden minuutin ajan. Suhtautumista mustarouskun myrkyllisyyteen on myös lievennetty 2000-luvulla. Sienitutkija Pertti Salon mukaan se hyväksytään nykyään ruokasieneksi, tosin tietyin rajoituksin. Salon mukaan mustarousku on keitettävä kunnolla, eikä sitä senkään jälkeen suositella lasten ja lasten hankkimista aikovien naisten ravinnoksi. Toisten näkemysten mukaan taas sienen myrkyllisyyttä on vahvasti liioiteltu, eikä mustarouskun syömistä tarvitse juuri rajoittaa.


title: Karvarousku

text: Karvarousku ("Lactarius torminosus") eli karvalaukku on koivumetsissä kasvava vaaleanpunertava rousku.


title: Karvarousku

text: Karvarouskun lakki on vaaleanpunertava, ja sen värissä on punertavia vöitä. Lakin pinnalla ja erityisesti reunassa on nukkamaista karvaa. Nuorena lakki on muodoltaan tasainen, mutta vanhemmiten se kasvaa jopa 15 senttiä leveäksi ja muuttuu muodoltaan suppilomaiseksi. Lakin pinta tuntuu kosketettaessa kuivalta tai vain hieman tahmealta. Sienen tanakka jalka on väriltään lakin kaltainen ja vanhemmiten ontto. Sienen heltat ovat vaaleat ja maku polttavan kirpeä. Maitiaisneste on valkoista, eikä se muuta väriään joutuessaan tekemisiin ilman kanssa.


title: Karvarousku

text: Karvarouskua muistuttavia sieniä ovat soilla kasvava valkokarvarousku ("L. scoticus") sekä pihanurmilla ja teiden varsilla kasvava villakarvarousku ("L. pubescens"), jotka ovat karvarouskua pienempiä ja ohutmaltoisempia. Myös keltarousku ("L. repraesentaneus"), männynleppärousku ("L. deliciosus") ja kuusenleppärousku ("L. deterrimus") voivat muistuttaa karvarouskua.


title: Karvarousku

text: Karvarouskun paras satoaika on syyskuu. Satoaika venyy Etelä-Suomessa aina lokakuulle, mutta Pohjois-Suomessa sitä ei enää juuri silloin tapaa. Laji kasvaa yleisenä koivun seurassa koko maassa, mutta runsaimmillaan laji on avoimilla hakamailla.


title: Karvarousku

text: Suomessa karvarouskua pidetään 5–10 minuutin ryöppäämisen jälkeen hyvänä ja suosittuna ruokasienenä. Keski- ja Etelä-Euroopassa karvarouskuja ei syödä. Sieni sopii sekä suolasieneksi että paistamiseen.


title: Karvarousku

text: Venäläisessä keittiössä karvarouskua esikäsitellään suolasieneksi keittämisen sijaan liottamalla kolme päivää.


title: Imatran rautatieasema

text: Imatran rautatieasema () sijaitsee Imatralla, Mansikkalan ja Tainionkosken kaupunginosan välisellä rajalla, Koskitien varrella. Asemalla on huoltoasema, kioski sekä lippuautomaatti. Lisäksi kiinteistössä sijaitsee Imatran kaupungin ja eri yritysten toimistoja. Rautatieasemalla on vain yksi raide, sillä itse asemalla ei ole rahtitoimintoja. Imatralla on ollut kolme asemaa: Imatrankosken asema, Vuoksenniskan asema ja nykyinen keskusliikenneasema.


title: Imatran rautatieasema

text: Rakennus toimii myös Matkahuollon paikallisena keskusasemana, mutta se ei ole kehittynyt nykyaikaiseksi matkakeskukseksi.


title: Imatran rautatieasema

text: Imatran rautatieasema jakaantuu kahteen osaan, Imatran henkilöasemaan sekä Imatran tavararatapihaan. Tavararatapiha sijaitsee 2,7 kilometriä henkilöasemalta Joensuun suuntaan.


title: Imatran rautatieasema

text: Aseman lipunmyynti lakkautettiin 2. elokuuta 2014, mutta asemalla on lippuautomaatti.


title: Adolfo Pérez Esquivel

text: Adolfo Pérez Esquivel (s. 26. marraskuuta 1931) on argentiinalainen kansalaisaktivisti ja arkkitehti. Hänet tunnetaan globalisaation ja etenkin Amerikkojen vapaakauppa-alueen vastustajana, sekä väitteistään, että Argentiinan poliisi värvää lapsia puolisotilaallisiin joukkoihin, jotka hän rinnastaa Hitler-Jugendiin.


title: Adolfo Pérez Esquivel

text:
Adolfo Pérez Esquivel kannattaa väkivallattomia protestoinnin keinoja. Tätä varten hän on perustanut järjestön "Servicio Paz y Justicia America Latina". Järjestö toimii Latinalaisessa Amerikassa läheisessä yhteistyössä kristillisten pasifistiryhmien kanssa tukien maatyöläisiä ja ammattiyhdistysliikettä näiden taistelussa ihmisoikeuksien puolesta.
Hän on ollut toimintansa vuoksi vankeudessa yli vuoden.


title: Adolfo Pérez Esquivel

text: Pérez Esquivelille myönnettiin Nobelin rauhanpalkinto vuonna 1980. Vastaanottopuheessaan hän totesi, että palkinnon todelliset saajat ovat "latinalaisen Amerikan kansat, ensi sijassa pienimmät ryhmät – alkuasukkaat, maa- ja tehdastyöläiset, hiljaa työtä tekevät ihmiset, joista moni on uskovainen". Esikuvikseen hän mainitsi Mahatma Gandhin ja Martin Luther Kingin.


title: Kim Dae-jung

text: Kim Dae-jung (3. joulukuuta 1925 Haui-do, Korea – 18. elokuuta 2009 Soul, Etelä-Korea) oli Korean tasavallan presidentti vuosina 1997–2003. Hän sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 2000 lähestymisestään Pohjois-Korean kanssa. Kim Dae-jung nousi presidentiksi keskellä talouskriisiä, ja hänen aikanaan Etelä-Korea onnistui elvyttämään taloutensa uuteen nousuun.


title: Kim Dae-jung

text: Kim lähti politiikkaan 1954 vastustamaan Syngman Rheeta. Hänet valittiin kansalliskokoukseen 1961, mutta Park Chung-heen vallankaappaus mitätöi vaalit. Hänet valittiin uudelleen 1962 ja 1967 vaaleissa ja hän pyrki presidentiksikin 1971. Korean keskustiedustelupalvelun (KCIA) agentit kaappasivat Kim'in hotellista Tokiosta elokuussa 1973, ja häntä oltiin kuljettamassa sidottuna merelle, mutta Japanin merivoimat ilmeisesti havaitsi veneen ja hänet vapautettiin Soulissa viiden päivän kuluttua. Hänet kuitenkin tuomittiin 1976 viiden vuodeksi vankilaan, joka muutettiin kotiarestiksi 1978. Hänet vapautettiin Parkin salamurhan jälkeen 1979. Hänet kuitenkin pidätettiin uudelleen Chun Doo-hwanin valtaannousun ja Gwangjun tapahtumien jälkeen ja tuomittiin kuolemaan. Yhdysvaltain painostuksesta tuomio muutettiin vankeudeksi ja Kim pääsi maanpakoon. Hän asettui Bostoniin ja opetti Harvardin yliopistolla, kunnes palasi Koreaan 1985, jossa hänet jälleen asetettiin kotiarestiin.


title: Kim Dae-jung

text: Kim pyrki presidentiksi ensimmäisissä vapaissa vaaleissa 1987. Hän sai 27 % äänistä, toinen opposition ehdokas Kim Young-sam 28 %, jolloin voittajaksi nousi Chunin seuraajakseen valitsema kenraali Roh Tae-woo. Kim oli ehdolla myös 1992 vaaleissa Kim Young-samia vastaan, mutta hävisi tälle. Tämän jälkeen hän lähti Britanniaan, jossa opetti Clare Hallissa Cambridgen yliopistolla. Hän palasi jälleen Koreaan 1995 ja pyrki neljännen kerran presidentiksi. Maan talous oli juuri romahtanut Aasian talouskriisiin ja hallitukseen oltiin tyytymättömiä. Oikeiston äänet jakautuivat myös kahden ehdokkaan kesken. Kimin nousu presidentiksi oli ensimmäinen kerta kun valtapuolue luovutti rauhanomaisesti vallan oppositiosta valitulle ehdokkaalle.


title: Kim Dae-jung

text: Kim valinta keskellä Aasian talouskriisiä johti suuriin muutoksiin maan talouselämässä. Taloutta järjesteltiin kansainvälisen valuuttarahaston ohjeiden mukaan.


title: Kim Dae-jung

text: Ulkopolitiikassa Kim aloitti niin sanotun päivänpaistepolitiikan pohjoista naapuria kohtaan, mihin sisältyi vastikkeeton talous- ja humanitaarinen apu. Maiden välien paraneminen johti kesäkuun 2000 historialliseen kokouksen Kimin ja Kim Jong-ilin välillä, josta Kimille myönnettiin myöhemmin Nobelin rauhanpalkinto.


title: Kim Dae-jung

text: Maiden suhteet pysyivät kuitenkin kireinä ja vuonna 2002 niiden kiistelemällä merialueella käytiin taistelu laivaston alusten kesken. Pohjois-Korea jatkoi myös ydinaseohjelmaansa.


title: Seututie 170

text: Seututie 170 on Helsingistä Porvoon, Loviisan, Kotkan ja Haminan kautta Vaalimaalle johtava seututie. Tie on entistä valtatietä 7 ja nykyään valtatien 7 rinnakkaistie.


title: Seututie 170

text: Tien alkuosa Helsingin Sörnäisistä Kehä III:n liittymään tunnetaan nimellä Itäväylä, ja tie onkin Itä-Helsingin liikenteen pääväylä. Östersundomin ja Sipoon alueella tien nimi on Uusi Porvoontie. Nimestään huolimatta tie ei enää ole kovin uusi, sillä se rakennettiin 1930-luvulla. Sitä ennen tie Helsingistä Porvooseen kulki Nikkilän kautta, ja osa tästä vanhasta tiestä on yhä nimeltään "Vanha Porvoontie".


title: Seututie 170

text: Seututie 170 sai tienumeronsa Porvoonväylän valmistumisen jälkeen 1970-luvulla, jolloin sen entinen tienumero valtatie 7 siirrettiin Porvoonväylän tienumeroksi. Seututie 170 tuli koko matkaltaan Helsingistä Haminaan yhtenäiseksi vaiheittain vuoteen 2015 mennessä, kun osia valtatiestä 7 liitettiin osaksi tietä 170. Paikoittain Kymenlaaksossa rakennettiin tielle 170 myös uusia osuuksia.


title: Seututie 170

text: Seututien 170 alkuosa Kehä III:n liittymään asti on nimeltään Itäväylä (ruots. "Österleden"). Se on neljä-kuusikaistainen tie, joka päivittäin välittää suuria liikennemääriä itäiseen Helsinkiin.


title: Seututie 170

text: Itäväylä palveli päätieyhteytenä Porvooseen Itä-Helsingin ja Sipoon läpi ennen Porvoonväylän (valtatie 7) valmistumista 1970-luvulla.


title: Seututie 170

text: Suurelta osin nykyisen Itäväylän paikalle tai lähelle nykyistä tielinjausta rakennettiin jo 1930-luvulla Helsingistä itään johtava kaksikaistainen päätie. Koska silloinen vanha Kulosaaren silta kuitenkin oli kapea, pitkän matkan liikenne opastettiin alkujaan samaan aikaan rakennetun Viikintien kautta, joka johtaa Hämeentien päästä Itäväylän varrelle Herttoniemeen. Moottoritiemäiseksi nykyistä Itäväylää alettiin leventää vuonna 1950, ja Kulosaaren silta sekä osuus Kulosaaren läpi aina Herttoniemeen valmistui jo vuonna 1957. Osuus Herttoniemen liikenneympyrään saakka valmistui vuonna 1962. Loppuosa tiestä valmistui 1960-luvun loppuun mennessä.


title: Seututie 170

text: Nykyisen nimensä Itäväylä sai vuonna 1967, jolloin se päättyi tasoliittymään Roihuvuoren kohdalla. Sitä ennen sen Kulosaaressa oleva osa oli nimeltään Itäinen moottoritie (vaikkei tie olekaan moottoritie), Herttoniemessä Viikintien liittymään saakka Herttoniementie ja mainitusta liittymästä eteenpäin Porvoontie. Itäväylän jatkeena Helsinkiin vuonna 2009 liitetyllä Östersundomin alueella ja Sipoossa on "Uusi Porvoontie".


title: Seututie 170

text: Itäväylä tunnettiin 1970-luvulla hyvin ruuhkaisena päätienä, jonka päätekohta Sörnäisissä muodosti useiden kilometrien pituisia autojonoja aamuruuhkassa. Matka-aikoja Itä-Helsingistä pyrittiin inhimillistämään sekä joukkoliikenteen kulkutapaosuutta kasvattamaan määräämällä yksi kaista molempiin ajosuuntiin pelkästään linja-autoille tarkoitetuiksi kaistoiksi, mutta pahin ruuhkautuminen purkautui vasta Itäväylän maastokäytävään rakennetun Helsingin metron alettua liikennöintinsä vuonna 1982. Metron rakentaminen lopetti suoraan Helsingin keskustaan johtavan linja-autoliikenteen, jolloin katuverkon kuormitus Rautatientorin ja Hakaniemen välillä laski, kun autoliikenne pääsi purkautumaan Itäväylän tyhjiksi jääneille linja-autokaistoille. Henkilöautoliikenne myös tasaantui vapautuneille kaistoille, jolloin väylän jonoutuminen väheni, vaikka yksityisautoilu Itäväylällä ei vähentynytkään merkittävästi. Nykyisin tien liikennemäärä on Kulosaaren kohdalla n. 55 000 ajoneuvoa vuorokaudessa ja Kulosaaren sillalla n. 65 000 ajoneuvoa vuorokaudessa.


title: Seututie 170

text: Nykyisin Itäväylä on Kulosaaren sillalta Itäkeskukseen saakka moottoritiemäinen eritasoliittymineen ja kiihdytysramppeineen, loppuosa katumainen väylä bussipysäkkeineen, mutta sen liikennetekniset ratkaisut osin ovat vanhentuneita. Tiellä on suunniteltu tehtäväksi useita parannuksia, lähitulevaisuudessa parannetaan Kulosaaren ja Herttoniemen eritasoliittymien turvallisuutta, suunnitelmissa on myös joidenkin liikennevalo-ohjattujen tasoliittymien (mm. Itäväylä / Kehä I) korvaaminen eritasoliittymillä. Lisäksi tie tullaan leventämään 2+2-kaistaiseksi Vartioharjulta Kehä III:lle ja Östersundomin rakentamisen myötä edemmäksi.


title: Seututie 170

text: Itäväylän päälle aiotaan rakentaa katto Itäkeskuksen kohdalle. Katon päälle tulisi kävelytie sekä hotelli- ja elokuvakeskus.


title: Seututie 170

text: Itäväylää idempänä seututie 170 on lähes kokonaan kaksikaistainen ja laadultaan vaihteleva. Tie kulkee lähes kaikkien taajamien, kuten Söderkullan, Porvoon, Loviisan, Kotkan ja Haminan läpi. Tie on myös monin paikoin melko kapeaa, mutkaista ja mäkistä. Loviisan ja Kotkan välillä tie on ainakin toistaiseksi vielä valtatietasoinen leveine ajokaistoineen ja ohituskaistoineen. Pyhtään ja Haminan välillä tie kulkee melko lähellä valtatietä 7.


title: Antero Jyränki

text: Veli Orko Antero Jyränki (s. 9. elokuuta 1933 Hamina) on oikeustieteen emeritusprofessori. Hän on puoluekannaltaan sosialidemokraatti.


title: Antero Jyränki

text: Jyränki toimi valtiosääntö- ja kansainvälisen oikeuden professorina Turun yliopistossa vuosina 1980–1998. Hän on myös ollut vuodesta 1983 Suomen Akatemian tutkijaprofessorina. Hän oli myös pitkään asiantuntijana eduskunnan perustuslakivaliokunnassa. Jyränki oli perustamassa Suomen valtiosääntöoikeudellista seuraa ja toimi sen ensimmäisenä puheenjohtajana vuosina 1982–1987. Lisäksi hänellä on ollut lukuisia puheenjohtajuuksia ja jäsenyyksiä alan komiteoissa ja toimikunnissa sekä kotimaisissa ja kansainvälisissä yhdistyksissä. Hän on kirjoittanut myös lukuisia kirjoja sekä osallistunut poliittiseen ja yhteiskunnalliseen keskusteluun. Poliittisesti hänet tunnetaan vasemmistolaisena ajattelijana, ja näissä merkeissä hän toimi aikoinaan muun muassa Demokraattiset Lakimiehet -yhdistyksessä. Hän on myös puolustanut Karl Marxin yhteiskunnallisia ajatuksia: hänen mukaansa Marx tulee elämään yhteiskunta- ja talousteoreetikkona.


title: Antero Jyränki

text: Jyränki toimi tasavallan presidentin kansliapäällikkönä vuodesta 1970 vuoteen 1973, jolloin hän pyysi eroa niin kutsutusta Zavidovo-vuodosta nousseen julkisen keskustelun takia.


title: Antero Jyränki

text: Sekä yhteiskunnallisissa että tieteellisissä kannanotoissaan Antero Jyränki tunnetaan voimakkaana parlamentarismin kannattajana ja presidentin vallan vastustajana. Jyränki oli alusta lähtien ideoimassa ja edistämässä Suomen perustuslakien kokonaisuudistusta parlamentaarisempaan suuntaan. Tässä yhteydessä vasemmistolaisimmat uudistajat esittivät jopa presidentinvaalin lakkauttamista ja Korkeimman oikeuden tuomarien nimitysoikeuden siirtämistä eduskunnalle, mutta nämä muutokset eivät toteutuneet.


title: Antero Jyränki

text: Jyränki valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 1987.


title: David Trimble

text: David Trimble (s. 15. lokakuuta 1944) on pohjoisirlantilainen poliitikko, joka sai 1998 Nobelin rauhanpalkinnon yhdessä John Humen kanssa.


title: David Trimble

text: Trimble oli Ulster Unionist Partyn puheenjohtaja vuosina 1995-2005.


title: David Trimble

text: Koulutukseltaan hän on lakimies. Hän tuli politiikkaan Ulsterin unionistien lainopillisena neuvonantajana. Hänellä on yhteyksiä kiisteltyyn Oranialaisveljeskuntaan, joka on protestanttishenkinen järjestö, joka vastustaa liiallisia yhteyksiä Irlannin tasavaltaan.


title: Viira

text: Viira tarkoittaa seuraavia asioita:


title: International Campaign to Ban Landmines

text: International Campaign to Ban Landmines ("ICBL") eli Kansainvälinen kampanja maamiinojen kieltämiseksi on useiden kansalaisjärjestöjen yhteistyöelin, joka pyrkii kieltämään maamiinat. Se on perustettu 1992, nykyisin siihen kuuluu yli 1100 paikallista järjestöä. Järjestön suurin saavutus on ollut Ottawan sopimus 1999. Sille myönnettiin Nobelin rauhanpalkinto vuonna 1997 yhdessä koordinaattori Jody Williamsin kanssa.


title: International Campaign to Ban Landmines

text: Walesin Prinsessa Diana toi järjestölle näkyvyyttä 1997 kävellessään miinakentällä Angolassa.


title: International Campaign to Ban Landmines

text: Kotisivut englanniksi, saksaksi, espanjaksi, venäjäksi, italiaksi, portugaliksi, kiinaksi ja arabiaksi


title: Dave Matthews Band

text: Dave Matthews Band on yhdysvaltalainen jazzahtavaa akustisvoittoista rockia soittava yhtye. Yhtye sai alkunsa vuonna 1991 Virginian Charlottesvillessä, kun laulaja/kitaristi Dave Matthews (s. 1967, Etelä-Afrikka) halusi nauhoittaa muutaman tekemänsä kappaleen. Saadakseen ideoihinsa syvyyttä, hän pyysi avuksi paikallisia jazzmuusikoita rumpali Carter Beaufordia ja saksofonisti LeRoi Moorea. Basistiksi tuli vasta 16-vuotias innokas musiikinopiskelija Stefan Lessard. Yhtyeeseen kuuluivat myös myöhemmin mukaan kutsuttu viulisti Boyd Tinsley ja kosketinsoittaja Peter Griesar, joka jäi yhtyeestä pois vuonna 1993. Griesarin tilalle ei otettu ketään, vaan yhtye jatkoi viisihenkisenä. Yhtyeen saksofonisti LeRoi Moore menehtyi elokuussa 2008.


title: Dave Matthews Band

text: Suosionsa yhtye on hankkinut sitkeän keikkailunsa ansiosta. Vuonna 1993 he julkaisivat ensimmäisen (omakustanteisen) levynsä, konserttitaltioinnin "Remember Two Things", joka rikkoi heti kultalevyrajan.


title: Dave Matthews Band

text: Yhtyeen levyjä on myyty maailmanlaajuisesti yli 50 miljoonaa kappaletta. Vuonna 2002 yhtye myi Pohjois-Amerikassa 1,5 miljoonaa konserttilippua, mikä oli eniten koko maailmassa. Vuonna 2010 yhtye oli lipputuloissa USA:n 2.tuottoisin konserttiakti per konsertti mitattuna. Dave Matthews Band on myös maailman seitsemänneksi eniten rahaa konserteillaan tuottanut yhtye. Vuosien 1990-2014 välillä yhtye myi 17.823.077 konserttilippua, mikä on 3. eniten koko maailmassa.


title: Dave Matthews Band

text: Pohjois-Amerikan ulkopuolella Dave Matthews Band on lähes tuntematon.


title: Dave Matthews Band

text:
Kahden omakustanteisen albumin jälkeen Dave Matthews Band on julkaissut useita studioalbumeita, konserttitaltiointeja ja yhden kokoelma-albumin. Albumeilta on myös julkaistu useita singlejä.
Yhtye on perinteisesti sallinut kuuntelijoiden äänittää konsertteja yksityiseen käyttöön. Yhtyeen suosion myötä äänityksiä alettiin kuitenkin myydä, monesti kalliilla hinnalla ja huonolaatuisina. Tarjotakseen kuulijoilleen parempilaatuisia ja halvempia äänityksiä keikoistaan, Dave Matthews Band julkaisi vuonna 1997 ensimmäisen livealbuminsa "Live at Red Rocks".Vuodesta 2004 lähtien Dave Matthews Band on julkaissut useita konserttitaltiointejaan osana "Live Trax" -sarjoja. Kyseisiä äänitteitä voi tilata ainoastaan yhtyeen verkkosivujen kautta (poikkeuksena "Live Trax Vol. 6", jota on myyty myös muissa kaupoissa kovan kysynnän vuoksi). Nimi "Live Trax" viittaa Charlottesvillessä sijaitsevaan yökerhoon nimeltä Trax, jossa yhtye on soittanut yli 120 konserttia vuosina 1991-1996.


title: Kaupunginojan puistovyöhyke

text: Plaanaojan (oululaisittain "Laanaoja") eli Kaupunginojan puistovyöhyke halkaisee diagonaalisesti Oulun keskustan ruutukaava-alueen. Puistovyöhyke sai nykyisen muotonsa C. L. Engelin ja J. A. Ehrenströmin laatimassa asemakaavassa. Kaava laadittiin vain kaksi vuotta Oulun palon 1822 jälkeen. Ojanvarresta haluttiin suoja-alue tulipaloja vastaan. Rakennetuiksi puistoiksi alueita alettiin muuttaa vasta 1860-luvulla, siihen asti alueet olivat lähinnä heinäpeltoina eli plaaneina, joilta kaupunki myi huutokaupalla heinän kaupunkilaisille.


title: Kaupunginojan puistovyöhyke

text: Puistovyöhyke kuuluu Museoviraston valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen luetteloon.


title: Kaupunginojan puistovyöhyke

text: Plaanaoja laskee Oulujoen suistoalueeseen Pokkisenpuiston kohdalla. Ojan suulla on sijainnut Oulun vanha satama, joka siirrettiin kuitenkin Toppilansalmeen jo 1700-luvulla. Alue oli ensimmäisiä puistoiksi rakennettuja alueita puistovyöhykkeellä. Alueen suunnittelu aloitettiin jo 1850-luvulla.


title: Kaupunginojan puistovyöhyke

text: Pokkisenpuistossa on Oskari Jauhiaisen veistos "Kalasääski ja lohi", joka on Oulun ensimmäinen suihkulähdeveistos. Veistos paljastettiin vuonna 1960.


title: Kaupunginojan puistovyöhyke

text: Puiston läpi kulkee suosittu ulkoilureitti kauppatorin alueelta Hupisaarille. Kaupunginojan ylittävä kävelysilta rakennettiin 1970–luvulla. Sillan kohdalla on pieni vesiputous.


title: Kaupunginojan puistovyöhyke

text: Kaupunginojaa ylävirtaan mentäessä tullaan Madetojan puistoon. Puisto sijaitsee vanhan kaupungintalon eli nykyisen Kulttuuritalo Valven vieressä. Puisto jää kahden vilkkaasti liikennöidyn kadun, Aleksanterinkadun ja Torikadun väliin. Puistoon pystytettiin Aarre Aaltosen tekemä säveltäjä Leevi Madetojan patsas vuonna 1962. Madetojan puistoksi alue nimettiin vuonna 1965, puiston aiempi nimi oli Rantapuisto.


title: Kaupunginojan puistovyöhyke

text: Osa Hallituspuistoa – tarkemmin kaupungintalon ja Torikadun välinen puistoalue – nimettiin Maria Silfvanin puistoksi 30. elokuuta 2005 Oulussa pitkään vaikuttaneen Suomen ensimmäisen tunnetun ammattinäyttelijättären kunniaksi. Samana päivänä paljastettiin puistossa kuvanveistäjä Sanna Koiviston patsas "Ajan kulku".


title: Kaupunginojan puistovyöhyke

text: Hallituspuistoksi sanotaan nykyisen kaupungintalon korttelin puistoalueita. Vuonna 2005 puistosta erotettiin kuitenkin osa uudeksi Maria Silvfanin puistoksi.


title: Kaupunginojan puistovyöhyke

text:
Snellmaninpuisto (tai joskus Snellmanin puisto) katkaisee Hallituskadun Isokadun ja Kirkkokadun välillä. Puiston aiempi nimi oli Elfvingin puisto, nykyisen nimensä puisto sai vuoden 1907 asemakaavassa. Puistoon on sijoitettu kaksi ulkoveistosta: Jussi Mäntysen "Kurjet" vuodelta 1947 ja Martti Aihan "Mediator" vuodelta 1999. "Mediator" on huomiota herättävä oranssi vanhaa rautatiesiltaa muistuttava 27 metriä pitkä teräsveistos, joka kulkee kaupunginojan yli.
Otto Karhin puisto on Oulun ensimmäinen nimetty puisto. Nimi oli kylläkin aluksi Appelgrenin puisto. Vuonna 1907 puiston nimi muutettiin Palokunnanpuistoksi ja tuosta nimestä on peräisin nykyisinkin yleisesti käytössä oleva "Letkunpuisto" -nimitys. Otto Karhin puistoksi tämä Oulun varsinainen keskuspuisto nimettiin vuonna 1956.


title: Kaupunginojan puistovyöhyke

text: Vaaranpuisto ja Kaupunginoja kulkevat Pakkahuoneenkadulta Saaristonkadulle Uusikadun itäpuolta. Puisto tekee Uusikadusta ikään kuin puistokadun tuolla muutaman korttelin matkalla. Puistoon on sijoitettu Oskari Jauhiaisen veistämä Teuvo Pakkalan muistopatsas (1973). Pakkalan tunnetuimmat teokset kertovat juuri Vaaranpuistosta rautatieasemalle ulottuvasta alueesta "Kakaravaarasta". Puistossa sijaitsee myös Arkkitehtuuritoimisto Seppo Valjuksen vuonna 1967 suunnittelema jääkärimuistomerkki. Jääkärinmuistomerkkiä ylhäältäpäin katsottaessa teos muodostaa luvun 27, joka symboloi suomalaisista miehistä koottua Kuninkaallisen Preussin 27. Jääkäripataljoonaa. Pataljoona haki sotilaskoulutusta Saksasta ja palasi Suomeen osallistuen merkittävällä tavalla Suomen itsenäistymiseen v. 1917.


title: Kaupunginojan puistovyöhyke

text: Kaupunginoja muodostaa Lyötynpuistoon laskiessaan pienen suvannon. Puistossa on Viljo Savikurjen veistos "Pohjan neito" (1967). Patsasta on joskus kutsuttu "Oulun Havis Amandaksi", koska aikaisemmin ylioppilaat lakittivat neidon vappuisin. Suvannon rannalla on kokkolalaisen kuvanveistäjän Jaakko Pernun pajusta tekemä ympäristöveistos "Vesilasi", joka valmistui toukokuussa 2012. Aiemmin puistossa sijainnut Pernun vuonna 2001 pystyttämä pajuveistos "Päivänvarjo" jouduttiin poistamaan marraskuussa 2011 huonon kunnon vuoksi. Lyötynpuistoa on viime vuosina huomattavasti kunnostettu.


title: Kaupunginojan puistovyöhyke

text: Karjasillanpuisto on Engelin ja Ehrenströmin suunnitteleman puistovyöhykkeen viimeinen puisto kaupunginojaa ylävirtaan mentäessä. Kaupunginoja alittaa rautatien ja tulee Karjasillan kaupunginosaan, missä se laajenee suvannoksi. Keskellä tuota suvantoa on Martti Tarvaisen veistos "Siivet" (1965), jossa on kuvattu kolmen joutsenen lentoonlähtö.


title: Kaupunginojan puistovyöhyke

text: Kaupunginoja eli Plaanaoja–Hiirosenoja on pieni jokiuoma, joka saa alkunsa Oulujoesta Heikkilänkankaan ja Iinatin kaupunginosien väliseltä alueelta. Ojauoma erkanee Oulujoesta Heikkilänsuvannossa, johon on rakennettu pato voimalaitoksen vesialtaan pinnankorkeuden säilyttämiseksi. Kaupunginoja muodostaa padon alapuolella pienen vesialtaan, jonka eteläpäässä on toinen pato. Juurusoja laskee Kaupunginojaan noin kilometrin Heikkilänsuvannon padon alapuolella. Ojan vesi on ruskeaa.


title: Galatasaray SK

text: Galatasaray Spor Kulübü on turkkilainen jalkapalloseura. Sen kotikaupunki on Istanbul ja ""Galatasaray"" tarkoittaa kirjaimellisesti Galatan palatsia. Galatasaray perustettiin vuonna 1905 ja se on jatkuvasti Turkin kansallisen jalkapalloliigan kärkikastia sekä moninkertainen mestari.


title: Galatasaray SK

text: Myös eurokentillä seura on menestynyt. Se on ollut usein mukana Mestarien liigassa ja muissa eurocupeissa. Vuonna 2000 Galatasaray voitti sekä UEFA Cupin että Euroopan Supercupin. Se oli täten myös ensimmäinen turkkilaisjoukkue, joka kykeni voittamaan jonkin eurocup-pokaalin.


title: Galatasaray SK

text: Tunnetuimpia seurassa pelanneita ovat Gheorghe Hagi, Hakan Şükür, Hasan Şaş ja Mário Jardel.


title: Ellen MacArthur

text: Dame Ellen Patricia MacArthur, DBE (s. 8. heinäkuuta 1976 Whatstandwell) on brittiläinen kilpapurjehtija, joka on nopeimmin yksin maailman ympäri purjehtinut nainen.


title: Ellen MacArthur

text: Hän tuli kuuluisaksi vuonna 2001 purjehdittuaan toiseksi "Kingfisher"-veneellään Vendee Globe -maailmanympäriyksinpurjehduskilpailussa ja sai MBE-kunniamerkin.


title: Ellen MacArthur

text: Erityisesti yksinpurjehdusennätyksiä varten rakennettu "B&Q/Castorama"-trimaraani valmistui tammikuussa 2004. Se on 23 metriä pitkä ja suunniteltu erityisesti MacArthuria varten esimerkiksi ottaen huomioon hänen pituutensa 157 cm.


title: Ellen MacArthur

text: MacArthur yritti ensin rikkoa Atlantin ylittämisen yksinpurjehdusennätystä vuonna 2004, mutta epäonnistui. Sen jälkeen hän otti tavoitteekseen rikkoa maailmanympäriyksinpurjehduksen ennätyksen ja lähti matkaan 28. marraskuuta 2004. Tämä maailmanennätyspurjehdus päättyi 7. helmikuuta 2005. Ennätysaika oli 71 päivää, 14 tuntia, 18 minuuttia ja 33 sekuntia, ja siinä ajassa hän purjehti 27 354 meripeninkulmaa 15,9 solmun keskinopeudella, lyöden Francis Joyonin ennätyksen vajaalla puolellatoista vuorokaudella. Joyon otti kuitenkin ennätyksen takaisin nimiinsä tammikuussa 2008, tällä kertaa noin kaksi viikkoa paremmalla ajalla. Ennätyksestään MacArthur sai DBE-ritariarvon, ja poikkeuksellisena huomionosoituksena hän sai tämän arvon saapuessaan satamaan eikä vasta myöhemmin. Hän lienee nuorin tämän arvon saanut henkilö. Maaliskuussa 2008 hän sai ranskalaisen kunnialegioonan merkin.


title: Sosikrates

text: Sosikrates (kr. Σωσικράτης) (n. 200-128 eaa.) oli kreikkalainen historioitsija. Hän oli kotoisin Rodokselta. Hän vaikutti Hermippoksen (jälkeen 200 eaa.) ja Apollodoroksen (ennen 128 eaa.) välisenä aikana.


title: Sosikrates

text: Hän kirjoitti muun muassa filosofien ja filosofikoulukuntien perimysjärjestyksistä kertoneen teoksen "Perimysjärjestyksistä" (), jota Diogenes Laertios ja Athenaios lainaavat usein. Hän kirjoitti myös Kreetan historiaa käsittelevän teoksen "Krētika" (), jota Strabon on lainannut.


title: Rullafilmi

text: Rullafilmi on alun perin Eastman Kodakin vuonna 1888 keksimä valokuvausfilmin formaatti, joka mahdollisti ensi kertaa valoherkän kuvausmateriaalin lataamisen kameraan pimiön sijasta myös päivänvalossa. Rullafilmikokoja oli 1920-luvun paikkeilla kymmeniä erilaisia, mutta nykyisin valmistettavia rullafilmejä ovat enää keskikoon filmikameroissa käytettävät tyypit 120 ja 220.


title: Rullafilmi

text: Rullafilmi on valmistettaessa kierretty metallista, puusta tai muovista valmistetun puolan ympärille yhdessä sitä valolta suojaavan, filmirainaa hieman leveämmän paperirainan kanssa. Suojapaperin ja filmipuolan valotiiviiden päätylaippojen ansiosta rullafilmin voi ladata kameraan valoisassakin kuvauspaikassa, kun aiemmin kameran lataamiseksi oli aina hakeuduttava pimeään tilaan vaihtamaan lasinegatiiveja tai laaka- eli pakkafilmiä. Käytön helppoudellaan rullafilmi loi osaltaan perustan valokuvausharrastuksen yleistymiselle.


title: Rullafilmi

text: Yleisimmäksi rullafilmiksi muodostui yhä käytössä oleva 61 millimetriä leveä 120-koko, ja toinen yleinen rullafilmikoko oli vuosina 1912–1995 valmistettu, 46 millimetriä leveä 127-koko. Muita rullakokoja 1900-luvun alussa olivat 105, 117 ja 620, joissa filmi oli 61 mm leveää mutta puolat ja filminpituudet hieman erilaisia. 1920-luvulla markkinoilla oli kymmeniä rullafilmikokoja, joista monet jäivät lyhytikäisiksi. Ainoat 2000-luvulle tuotannossa säilyneet rullafilmikoot ovat 120 ja siitä kehitetty, vuonna 1965 esitelty 220. Siinä suojapaperia on vain filmirullan alussa ja lopussa, jolloin filmiä mahtuu 120-kokoiseen rullaan kaksin verroin enemmän.