title: Risteilijä

text: Vuosien ajan risteilijät täyttivät aukon pienten ja kevyiden alusten, kuten torpedoveneiden, ja suurten laivastotaisteluihin tarkoittettujen, kuten taistelulaivojen, välissä. Risteilijät olivat tarpeeksi suuria torjuakseen pienempien pinta-alusten hyökkäykset ja kykeneviä operoimaan kaukana kotitukikohdista. Taistelulaivat olivat tulivoimaisimpia taistelussa, mutta hitaita ja niiden suuri polttoaineenkulutus aiheutti ongelmia kaukotoiminnalle. Suurimman osan 1800-lukua ja 1900-luvun alkupuoliskon ajan risteilijät olivat laivaston pitkänmatkan voimannäyttöaseita ja suuremmat laivat pysyttelivät lähellä kotimaata. Risteilijöiden päätarkoitus oli hyökätä vihollisen kauppalaivastoa vastaan. Tämä strategia nimettiin "risteilijäsodankäynniksi." Risteilijät toimivat myös taistelulaivastossa tiedustelutehtävissä: ne purjehtivat laivaston edellä etsimässä vihollista.


title: Risteilijä

text: Kehitys johti pian siihen, että uudemmat risteilijät olivat aina suurempia kuin edeltäjänsä. Siirryttäessä purjeista höyryyn syntyi panssariristeilijä, joka käytännössä oli pieni, nopea taistelulaiva. Kehitys oli niin nopeaa, että 1800-luvun lopulla uusimmat risteilijät olivat tehokkaampia kuin vain muutaman vuoden ikäiset taistelulaivat.


title: Risteilijä

text: Risteilijät jaettiin raskaisiin ja kevyihin risteilijöihin. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen nämä termit määriteltiin tarkasti useissa sopimuksissa, joilla pyrittiin hillitsemään kilpavarustelua. Kevyen risteilijän aseistuksen määriteltiin olevan 6,1 tuumaa (155 mm) tai pienemmät tykit ja raskaan risteilijän aseistukseksi tuli 8 tuumaa (203 mm), mikä oli suurin Washingtonin laivastosopimuksen sallima raskaan risteilijän tykkikoko. Vain viisi risteilijää on rakennettu tätä suuremmilla tykeillä: kolme saksalaista Deutschland-luokan taskutaistelulaivaa ja kaksi yhdysvaltalaista Alaska-luokan "suurta risteilijää".


title: Risteilijä

text: Apuristeilijä oli sodan puhjetessa pikaisesti varustettu ja aseistettu kauppalaivaston alus jossa oli pienet tykit eikä lähes lainkaan panssarointia. Apuristeilijöiden tarkoitus oli toimia kauppalaivaston pitkillä reiteillä suojaus- ja saattuetehtävissä muille rahtialuksille, vaikka ne yleensä olivat hyödyttömiä hitautensa, tulivoimattomuutensa ja panssaroinnin puutteen vuoksi. Molemmissa maailmansodissa saksalaiset käyttivät myös pieniä kauppalaivaston aluksia aseistettuna risteilijäluokan tykeillä yllättääkseen liittoutuneiden kauppa-aluksia. Muutamia suuria linjalaivoja aseistettiin samalla tavalla ja niitä nimitettiin aseistetuiksi kaupparisteilijöiksi (AMC). Britit, saksalaisen ja ranskalaiset käyttivät niitä ensimmäisessä maailmansodassa kaappareina niiden korkean nopeuden takia (noin 30 solmua tai 56 km/h) ja toisessa maailmansodassa saksalaiset ja japanilaiset käyttivät niitä jälleen kaappareina sekä britit sodan alussa saattuetehtävissä.


title: Risteilijä

text: Ilma-ase muutti toisessa maailmansodassa täydellisesti merisodankäynnin luonteen. Nopeinkaan risteilijä ei pystynyt pakenemaan lentokonetta, joiden kyky hyökätä yli aavan meren parani. Upotussodassa puolestaan sukellusvene nousi tärkeimmäksi aseeksi. Tämä muutos johti itsenäisesti toimivien laivojen tai pienten alusryhmien operaatioiden loppumiseen ja 1900-luvun toisella puoliskolla laivasto-operaatiot perustuivat erittäin suuriin laivastoihin, jotka pystyivät torjumaan lähes kaiken kokoiset ilmahyökkäykset. Tämän takia useimmat merivoimat muuttivat laivastojensa kokoonpanoa yleiskäyttöön tarkoitetuista sotalaivoista tiettyyn tarkoitukseen suunniteltujen alusten suuntaan, kuten esimerkiksi sukellusveneiden torjuntaan tai ilmatorjuntaan. Vain Yhdysvaltain, Venäjän ja Perun laivastot operoivat vielä risteilijöillä. Näistä kaksi ensimmäistä maata ovat varustaneet ydinkäyttöisiä risteilijöitä.


title: Risteilijä

text:
Neuvostoliiton laivastossa risteilijät muodostivat taisteluosastojen perustan. Sodan jälkeen neuvostoliittolaiset rakensivat suurilla tykeillä aseistettuja laivoja, mutta korvasivat nämä hyvin pian monilla merimaali- ja ilmatorjuntaohjuksilla varustetuilla laivoilla. Uusimmat tällaiset laivat olivat neljä Kirov-luokan ohjusristeilijää, jotka rakennettiin 1970-luvulla ja 1980-luvulla, mutta suurin osa on poistettu käytöstä. Viimeinen palveluksessa olevan Kirov-luokan risteilijä "Pjotr Veliki" ("Pietari Suuri") palasi satamaan maaliskuussa 2004 ydinreaktoriongelmien takia. Alus palasi telakoinnin jälkeen palvelukseen myöhemmin samana vuonna.
Yhdysvaltain laivaston taisteluryhmät toisen maailmansodan jälkeen keskittyivät lentotukialuksien ympärille. Aikaisemmin jokaista lentotukialusta oli tarkoitus seurata ydinkäyttöinen risteilijä, joka kykeni samaan nopeuteen eikä ollut riippuvainen huoltoaluksista, mutta näistä risteilijöistä on luovuttu virallisesti niiden korkeiden käyttökustannusten takia. Nykyiset "Ticonderoga"-luokan ohjusristeilijät, jotka on rakennettu 1980-luvulla, oli alun perin suunniteltu ja tarkoitettu hävittäjäluokan aluksiksi tarkoituksena mahdollistaa hyvin tehokas ilmatorjunta lentotukialusryhmälle. Alun perin luokka nimettiin väärin julkisuuskuvan vuoksi, mutta nykyään kun laivoja on nykyaikaistettu ja niiden sukellusveneen torjuntakykyä on parannettu sekä niihin on asennettu maamaaleja vastaan BGM-109 Tomahawk -ohjukset, joten ne ovat risteilijäluokkaa. Kuten venäläisiä vastaavantyyppisiä aluksia, myös nykyisiä Ticonderoga-luokan risteilijöitä voi käyttää kokonaisen taisteluosaston perustana.


title: Rantarata

text: Rantarata on Suomen rataverkkoon kuuluva rataosuus, joka kulkee Helsingistä Turkuun ja edelleen Turun satamaan. Rantaradan itäisin osa Helsingistä Leppävaaraan saakka on rakennettu neliraiteiseksi kaupunkiradaksi. Suurimmalta osaltaan rantarata on kuitenkin yksiraiteinen ja kohtauspaikkoja on harvakseltaan, mikä osaltaan vaikuttaa varsinkin tavara- ja paikallisliikenteen määriin.


title: Rantarata

text: Nykyään rantarata on ensisijaisesti henkilöliikennerata. Kaukojunia kulkee Helsingin ja Turun välillä ruuhka-aikaan tunnin, muina aikoina kahden tunnin vuorovälillä. Paikallisliikennettä on Helsingistä Siuntioon asti, mutta Kirkkonummelle asti se on tiheämpää ja säännöllisempää. Radalla on vähäistä tavaraliikennettä välillä Turku–Salo. Yöaikaan säännöllistä liikennettä on Kirkkonummen ja Helsingin välillä.


title: Rantarata

text: Rantaradan ensimmäinen osuus kulki Turusta Karjaalle. Se määrättiin 18. tammikuuta 1895 rakennettavaksi Salon kauppalan kautta Hanko–Hyvinkää-radalla sijaitsevalle Karjaan asemalle. Selvitysten jälkeen rakennustyöt aloitettiin maaliskuussa 1896. Rata kulki Karjaan asemalta Salon kauppalaan ja sieltä Littoisten verkatehtaan ohitse Turun kaupunkiin. Pohjankuruun rakennettiin Suomen ensimmäinen rautatietunneli vuosina 1896–1897. Tunnelin pituus oli 156 metriä. Rataosa Turku–Karjaa avattiin väliaikaiselle liikenteelle 1. huhtikuuta 1899 ja luovutettiin yleiselle liikenteelle 1. marraskuuta 1899.


title: Rantarata

text: Helsingin ja Turun välisen rannikkoradan jäljellä olevan osan Helsinki–Karjaa rakentamisesta päätettiin vuoden 1897 valtiopäivillä. Rata määrättiin erkanevaksi Pasilan asemalla ja yhtymään Hangon rataan kolmen kilometrin päässä Karjaan asemalta. Rataosa Helsinki–Karjaa avattiin väliaikaiselle liikenteelle 1. marraskuuta 1902 ja luovutettiin 1. syyskuuta 1903 yleiselle liikenteelle. Rantarata rakennettiin paikallisliikenteen tarpeisiin ja mahdollisimman halvalla, joten ratalinjasta tuli hyvin mutkainen, kun pienimmätkin mäet ja kalliot jouduttiin kiertämään. Pahimpia kaarteita oikaistiin 1910-luvulta alkaen aina 1990-luvulle saakka.


title: Rantarata

text: Rantarata avattiin liikenteelle seuraavasti:


title: Rantarata

text: Ensimmäisen maailmansodan myötä pikajunien kulku rantaradalla päättyi, ja kaikki junat alkoivat pysähdellä Helsingin ja Kirkkonummen välillä kaikilla seisakkeilla. Henkilöliikenne rantaradalla keskeytettiin lopulta kokonaan 1917, jolloin kulkuun jäi vain yksi tavarajuna. Rantarata arvioitiin mahdollisen saksalaisten hyökkäyksen etenemissuunnaksi, ja radan varrelle rakennettiin runsaasti linnoitusrakenteita Helmikuun vallankumoukseen 1917 asti. Linnoitustyömaille kuljetettiin työläisiä erityisillä linnoitustyöläisjunilla.


title: Rantarata

text: Suomen sisällissota aiheutti rantaradalle suuria tuhoja. Punakaarti miehitti rantaradan asemat helmikuussa 1918. Saksan Itämeren-divisioona valtasi asemat punaisilta edetessään rantarataa pitkin kohti Helsinkiä. Saksalaiset myös räjäyttivät Kosken rautatiesillan estääkseen punaisten etenemisen rantaradalla. Punaiset puolestaan räjäyttivät vetäytyessään Salon ja Halikon rautatiesillat. Läpikulkeva henkilöliikenne rantaradalle palautettiin kesällä 1918. Pikajunat alkoivat liikennöidä jälleen 1923.


title: Rantarata

text: Talvisodan aikana rantarataa pommitettiin tiheästi, mutta vauriot jäivät suhteellisen pieniksi. Kauklahden asemaseutua pommitettiin erityisen runsaasti siellä olleen sotilastarviketeollisuuden takia. Pahiten pommituksista kärsi Koski, jossa tammikuussa 1940 rautatiesilta vaurioitui pahasti ja asemarakennus tuhoutui kokonaan. Pommituksen lisäksi talvisodan aikana suuri ongelma oli radan routiminen, joka johtui sodan aikana vallinneista poikkeuksellisista sääoloista.


title: Rantarata

text: Jatkosodan aikana rantarata ei kärsinyt juurikaan vaurioita. Sota-ajaksi asemien nimikyltit peitettiin kokonaan, jotta neuvostoliittolaiset lentäjät eivät pystyisi tunnistamaan sijaintiaan niistä. Jatkosodan aikana rantaradalla pyrittiin ajamaan yksi pikajunapari päivässä, kunnes vuonna 1944 läpikulkeva liikenne radalta loppui muutamaksi vuodeksi kokonaan osan rantaradasta jäätyä Porkkalan vuokra-alueelle.


title: Rantarata

text: Vuonna 1944 osa rantaradasta jäi pois käytöstä, koska se kulki Porkkalan vuokra-alueen kautta. Viimeinen juna Kirkkonummelta lähti 28. syyskuuta 1944, minkä jälkeen Helsingin ja Turun väliset junat jouduttiin siirtämään Toijalan ja Lohjan kautta kulkeville reiteille. Vuokra-alueen ulkopuolelle jääneillä rantaradan osuuksilla oli vain paikallisliikennettä. Helsingistä käsin liikennettä oli Luoman seisakkeelle ja Karjaalta käsin Tyriksen seisakkeelle.


title: Rantarata

text: Vaikka Porkkalan vuokra-alue leikkasi rantaradan kahdesta kohtaa, rataa ei kuitenkaan katkaistu, vaan Luomaan ja Tyrikseen pystytettiin rajapuomit. Neuvostoliitto ajoi Porkkalaan omilla vetureillaan huoltojunia Helsingistä. Rahtina oli pääasiassa sotatarvikkeita. Tavaraliikenne Karjaan suunnasta oli vähäisempää. Porkkalan tukikohdan hallinnollinen keskuspaikka oli Kirkkonummi, jonne neuvostoliittolaiset alkoivat ajaa omia henkilöjuniaan Leningradista. Neuvostoliittolaiset rakensivat sinne myös oman veturitallin. Leningrad–Kirkkonummi-matkustajajunat ajoivat vilkkaina aikoina päivittäin Porkkalan alueen palauttamiseen 1956 saakka. Porkkalan alueella oli myös alueen sisäistä henkilöliikennettä. Neuvostoliittolaiset rakensivat omiin tarpeisiinsa 1940-luvulla myös Båtvikin satamaradan.


title: Rantarata

text: Vuonna 1947 sovittiin, että suomalaiset matkustajajunat saivat kulkea alueen poikki neuvostoliittolaisen veturin vetäminä, mutta tällöin vaunujen ikkunat oli peitettävä teräsluukuilla. Sopimus oikeutti viiteen suomalaiseen junapariin vuorokaudessa, mutta näistä korkeintaan kolme sai olla matkustajajunia. Helsingin ja Turun välillä alkoi marraskuussa 1947 kulkea kaksi junaa päivässä kumpaankin suuntaan. Junien matka-aika oli runsaat viisi tuntia. Raja-asemina toimivat Kauklahti ja Tähtelä, joissa vaunujen ikkunaluukut suljettiin ja junan eteen vaihdettiin neuvostoliittolainen veturi. Lisäksi vaunujen eteisiin tuli neuvostoliittolaiset vartiomiehet. Porkkalan läpi kulkenutta rataa sanottiin ikkunaluukkujen takia ”maailman pisimmäksi rautatietunneliksi”. Vaikka tavaraliikenne alueen läpi olisi ollut mahdollista, tätä mahdollisuutta ei hyödynnetty, sillä tavarajunista olisi peritty maksua junan akselimäärän perusteella jolloin kustannukset olisivat nousseet liian kalliiksi.


title: Rantarata

text: Junaliikenne Porkkalan läpi sujui ilman suurempia ongelmia, eikä pahoja onnettomuuksia sattunut. Yhteensä Porkkalan läpi kulki arviolta 15 000 suomalaista matkustajajunaa. Keskimäärin matkustajia oli junassa alle 100, vähimmillään 35–70. Tällainen liikenne olisi ajan mittaan muodostunut kustannuksiltaan ja hitaudeltaan kestämättömäksi. Neuvostoliitto kuitenkin ilmoitti yllättäen elokuussa 1955 palauttavansa Porkkalan vuokra-alueen takaisin. VR alkoi heti suunnitella rantaradan liikenteen kehittämistä. Neuvostoliitto aloitti tukikohdan tyhjennyskuljetukset syyskuussa 1955. Rantaradan virallinen vastaanotto oli tammikuussa 1956, jolloin myös rajamerkit poistettiin Luomasta ja Tyriksestä. Liikennepaikat siirtyivät Valtionrautateiden hallintaan 26. tammikuuta 1956 kello 13. Palautuksen jälkeen Porkkalan läpi sai ajaa vapaasti, mutta alueella liikkumiseen vaadittiin erityislupa.


title: Rantarata

text: Vuonna 1911 Pasilasta Espooseen alettiin rakentaa kaksoisraidetta. Sota hidasti töitä merkittävästi, ja työt valmistuivatkin vasta 1920. Tämän jälkeen tehtiin pengerrystöitä kaksoisraiteen jatkamiseksi Espoosta Kirkkonummelle, mutta linja-autoliikenteen suosion kasvun takia työt keskeytettiin eikä paikallisliikenteen kehittämistä Espoon länsipuolella katsottu tarpeelliseksi.


title: Rantarata

text: Kaksoisraide Huopalahden ja Espoon väliltä purettiin sotakorvauksena vuonna 1945. Pasila–Huopalahti-väli jäi näin rantaradan ainoaksi kaksiraiteiseksi osuudeksi aina vuoteen 1958 saakka, jolloin kaksoisraide palautettiin Huopalahdesta Pitäjänmäkeen. Vuonna 1960 kaksoisraide valmistui Pitäjänmäki–Leppävaara-välille, vuonna 1961 Kauniainen–Espoo-välille ja vuonna 1962 Masala–Jorvas-välille. Vuonna 1963 kaksoisraide rakennettiin osuuksille Leppävaara–Kauniainen ja Jorvas–Kirkkonummi ja vuonna 1966 osuudelle Espoo–Masala.


title: Rantarata

text: Helsinki–Kirkkonummi-välin sähköistämistä alettiin vakavasti harkita 1950-luvun lopussa. Hanketta ajoi voimakkaasti eteenpäin Valtionrautateiden silloinen pääjohtaja Erkki Aalto. Eläintarhan kallioille tai vaihtoehtoisesti Ilmalan suoalueelle kaavailtiin Valtionrautateiden omaa ydinvoimalaa, joka olisi tuottanut sähkön Helsingistä niin Kirkkonummelle kuin Riihimäellekin. Tämä hanke kuitenkin hautautui. Sähköistysrakenteita testattiin Båtvikin satamaradalla puolen kilometrin pituisella koeradalla. Ensimmäiset koeasennukset tehtiin heinäkuussa 1963.


title: Rantarata

text: Kesäkuussa 1965 valtioneuvosto teki päätöksen rataosien Helsinki–Kirkkonummi, Helsinki–Tampere ja Riihimäki–Kouvola sähköistämisestä. Suomen ensimmäinen rataosan sähköistystyö päätettiin aloittaa Rantaradasta, joka oli selvästi hiljaisempi eivätkä työt näin ollen häirinneet pahasti muuta liikennettä. Sähköistyksen rakensi Imatran Voiman ja Suomen Kaapelitehtaan perustama Sähköradat Ay. Työ oli suurelta osin vielä harjoittelua, ja Kirkkonummen rataa kutsuttiinkin sähköistämisen koeradaksi. Sähköistysjärjestelmäksi valittiin moderni 25 kV 50 Hz -vaihtovirta, joka sittemmin on valittu ensisijaiseksi Euroopan rautateiden sähköistysjärjestelmäksi. Ensimmäinen sähkönsyöttöasema rakennettiin Kiloon.


title: Rantarata

text: Ensimmäisen kerran jännite kytkettiin Mäkkylän ja Kauniaisten välille mittauksia varten 13. maaliskuuta 1968. Koeajot alkoivat saman vuoden kesällä. Jännite välille Leppävaara–Kauniainen kytkettiin 10. kesäkuuta, välille Kauniainen–Masala 14. kesäkuuta ja välille Masala–Kirkkonummi 6. syyskuuta. Sähköistystyöt saatiin päätökseen vuoden 1969 alussa, ja Helsingin ja Leppävaaran välille jännite kytkettiin 2. tammikuuta. Vihkiäisjuna ajettiin 24. tammikuuta, ja seuraavana päivänä ajettiin Helsingin ja Kauniaisten välillä yleisölle avoimia esittelyjunia. Aikataulunmukainen liikenne alkoi 26. tammikuuta 1969.


title: Rantarata

text: Rantaradan perusparannus aloitettiin 1980-luvulla aluksi nopeudelle 140 km/h. Vähän myöhemmin rataosan mitoitusnopeudeksi päätettiin veturijunille 160 km/h ja vielä kertaalleen Pendolinoja ajatellen 200 km/h. Rantaradalla tehtiin lukuisia rataoikaisuja vuosina 1980–1990. Perusparannus valmistui 1995, mutta se ei poistanut kaikkia radan ongelmakohtia. Suurimpia ongelmia ovat radan yksiraiteisuuden ohella penkereiden huono kestävyys kaarteissa ja Turun päässä savipitoisen maan painuminen radan alla. Näiden syiden takia radalla on paljon nopeusrajoituksia. 1970-luvulla suunniteltiin radan oikaisemiseksi Elsa-rataa ja suunnitelma on otettu taas 2000-luvulla esille uuden perusparannuksen tullessa ajankohtaiseksi.


title: Rantarata

text: Sähköistystyöt Kirkkonummelta Karjaan suuntaan aloitettiin 1990. Kirkkonummi–Jeppas-välin jännite kytkettiin jo lokakuussa 1991, ja vuoden 1992 alusta se kuului virallisesti sähköistettyihin rataosiin. Karjaalle asti sähköistys valmistui tammikuussa 1993. Karjaan ja Salon välille sähköistys valmistui lokakuussa 1994, Salon ja Turun sataman välille kuukautta myöhemmin. Vuoden 1995 alusta kaikki matkustajaliikenne rantaradalla muutettiin sähkövetoiseksi.


title: Rantarata

text: Helsingin ja Leppävaaran välinen rataosa levennettiin neliraiteiseksi kaupunkiradaksi vuonna 2001. Samassa yhteydessä asemat kyseisellä välillä kunnostettiin perusteellisesti. Suunnitelmissa on lisäraiteiden jatkaminen Espoon keskukseen saakka.


title: Rantarata

text: Kaikille alkuperäisen suunnitelman asemille rakennettiin arkkitehti Bruno Granholmin suunnittelemat puiset asemarakennukset. Monet niistä on kuitenkin purettu vuosien varrella. Esimerkiksi Leppävaaran asemarakennus purettiin 1990-luvun lopussa ja Kilon asemarakennus 1980-luvun alussa. Espoon asemalle valmistui uusi asemarakennus vuonna 1981. Vanha asemarakennus on kuitenkin jäljellä monilla asemilla, joista huomattavimpia ovat ehkä Kauniaisten ja Karjaan asemarakennukset. Useimmat säilyneet rakennukset ovat siirtyneet muuhun käyttöön eivätkä enää palvele matkustajia.


title: Rantarata

text: Rantaradan pituus Helsingistä Turun satamaan on nykyään 195,8 km. Radalla käytetään 54 ja 60 kg:n painoisia kiskoja, betonipölkkyjä ja tukikerroksessa raidesepeliä. Suurin nopeus Helsingin ja Kirkkonummen välillä on kaikilla junilla 120 km/h radan kaarteisuuden ja lukuisten laitureiden, laituripolkujen ja tasoristeyksien takia. Kirkkonummen ja Turun välillä suurin nopeus on veturijunilla 160 km/h ja moottorijunilla 200 km/h. Monet tunnelit ja pehmeiköt aiheuttavat kuitenkin paikallisia nopeusrajoituksia. Rataosa on suojastettu ja kauko-ohjattu ja se on varustettu JKV-laittein. Suurin nousu radalla on 12,7 mm/m.


title: Rantarata

text: Helsingin päärautatieasemalta Leppävaaraan asti rantarata on neliraiteinen. Kaksi itäisintä raidetta ovat kaukojunien ja pidemmän matkan lähijunaliikenteen käytössä. Läntisemmät kaksi raidetta ovat kaupunkirataa ja ainoastaan lähijunien käytössä. Rantarata erkanee länteen välittömästi Pasilan rautatieaseman jälkeen. Pasilan ja Leppävaaran välillä matkustajaliikennepaikkoja ovat nykyään Ilmala, Huopalahti, Valimo, Pitäjänmäki ja Mäkkylä. Näiden lisäksi Ilmalan ja Huopalahden välillä on Kivihaan raiteenvaihtopaikka.


title: Rantarata

text: Leppävaaran ja Kirkkonummen välillä rata on kaksiraiteinen. Pysähdyspaikkoja on tiheästi, ja lyhimmät lähiliikenteen pysähdysvälit ovat vain vähän yli kilometrin pituisia. Nykyään Leppävaaran ja Espoon rautatieaseman välillä matkustajaliikenteen liikennepaikkoja ovat Kilo, Kera, Kauniainen, Koivuhovi ja Tuomarila. Näistä Kauniaisissa on viisiraiteinen ratapiha, joista kolme raidetta on sähköistetty. Espoon asemalla on yksi läpiajettava sivuraide ja yksi pistoraide.


title: Rantarata

text: Espoon ja Kirkkonummen välillä pysähdyspaikkoja ovat Kauklahti, Masala, Jorvas ja Tolsa. Kauklahden asemalla on yksi läpiajettava sivuraide. Masalan ja Jorvaksen välissä on Vasikkahaka-niminen ja Jorvaksen ja Tolsan välissä Heikkilä-niminen raiteenvaihtopaikka. Kauniaisten ja Jorvaksen liikennepaikat eivät vastaa nykyisiä turvallisuus-, esteettömyys- ja palvelutasovaatimuksia.


title: Rantarata

text: Kirkkonummen ja Turun välillä rantarata on yksiraiteinen. Nykyään ainoat käytössä olevat liikennepaikat ovat Kirkkonummen ja Karjaan välillä Siuntio ja Inkoo, joista Siuntio palvelee myös matkustajia.


title: Rantarata

text: Karjaa on risteysasema, josta on yhteydet Helsingin ja Turun lisäksi Hyvinkäälle ja Hankoon. Karjaan jälkeen seuraava henkilöliikenteen liikennepaikka on Salo. Karjaan ja Salon väliin jää Pohjankuru, jossa on ainoastaan tavaraliikennettä sekä Ervelä, joka toimii tarvittaessa junien kohtauspaikkana.


title: Rantarata

text: Salon ja Turun välillä ainoa henkilöliikenteen liikennepaikka on Kupittaa, joka sijaitsee lähellä Turun keskustaa. Muita liikennepaikkoja välillä ovat Paimio ja Piikkiö, jotka toimivat junien kohtauspaikkoina. Lisäksi Piikkiössä on jonkin verran puunkuormausta. Turku on risteysasema, josta on yhteydet Helsingin lisäksi Toijalaan, Uuteenkaupunkiin ja Turun satamaan.


title: Rantarata

text: Automaattinen linjasuojastus valmistui Pasilasta Huopalahteen vuonna 1956 ja Kauniaisiin vuonna 1966. Pasilan ja Kauniaisten välillä otettiin käyttöön uusittu linjasuojastus vuonna 1970, ja samana vuonna suojastus valmistui myös Kirkkonummelle. Suojastus toteutettiin suojastusopastimin. Kirkkonummi–Karjaa-välille suojastus valmistui kesäkuussa 1993, Karjaalta Ervelään syyskuussa 1993, Ervelästä Paimioon lokakuussa 1994 ja Paimiosta Turkuun toukokuussa 1995. Kirkkonummen ja Turun välillä suojastusta ei enää toteutettu suojastusopastimin, vaan linjalla olevilla pääopastimilla esiopastimineen.


title: Rantarata

text: Erilaisia mekaanisia kanki- ja kampiasetinlaitteita oli rantaradalla käytössä vuoteen 1993, jolloin viimeinen mekaaninen asetinlaite poistettiin käytöstä Turussa. Paikalliset junasuorittajat poistuivat kauko-ohjauksen tulon myötä. Helsinki–Huopalahti-osuus saatiin kauko-ohjatuksi Helsingistä käsin jo vuonna 1976. Sen jälkeen kauko-ohjaus valmistui Kirkkonummi–Karjaa-välille 1993 ja Turkuun asti 1995. Espoo–Kirkkonummi-väli tuli kauko-ohjatuksi keväällä 1996 ja Espoo–Huopalahti-väli syksyllä 1996, jolloin koko rantarata oli saatu kauko-ohjauksen piiriin. Kauko-ohjausjärjestelmänä on vuonna 1990 valmistunut HELKA (Helsingin kauko-ohjaus), joka kuitenkin korvataan vuonna 2010 käyttöön tulevalla ESKO-järjestelmällä (Etelä-Suomen kauko-ohjaus).


title: Rantarata

text: Suomen ensimmäinen JKV-junakulunvalvonta valmistui vuonna 1995 Kirkkonummen ja Turun välille. Kirkkonummi–Helsinki-välille kulunvalvonta valmistui loppuvuodesta 1997. Linjaradio valmistui Helsingin ja Kirkkonummen välille 1968 ja Kirkkonummen ja Turun välille 1979. Analoginen radiojärjestelmä on sittemmin korvattu yleiseurooppalaisella GSM-R-radiojärjestelmällä.


title: Rantarata

text: Rantaradan ensimmäinen ja samalla koko Suomen ensimmäinen pääradalla sijainnut rautatietunneli rakennettiin Pohjankurun rautatieaseman itäpäähän vuosina 1896–1898. Pohjankurussa otettiin käyttöön toinen tunneli vuonna 1964, jolloin ensimmäinen tunneli jäi vain tehdasradan käyttöön. Toinen tunneli korvattiin kolmannella ja nykyisellä tunnelilla vuonna 1991. Ensimmäinen tunneli on yhä teollisuusradan käytössä.


title: Rantarata

text: Toinen tunneli rantaradalle rakennettiin vuosina 1927–1928. Tällöin valmistui Halikkoon 111 metriä pitkä tunneli, joka korvattiin uudella vuonna 1993. Vanhempi tunneli myytiin Halikon kunnalle 1997 ja sinne rakennettiin tie. Kolmas tunneli rakennettiin vuonna 1959 Tottolaan. Neljäntenä valmistui vuonna 1966 rantaradan ainoa kaksiraiteinen tunneli Espoon länsipuolelle.


title: Rantarata

text: Uusimman perusparannuksen valmistuttua 1995 rantaradalla on ollut käytössä 16 tunnelia yhteispituudeltaan 5 851 metriä. Useimmat tunnelit on rakennettu perusparannuksen yhteydessä 1990-luvun alussa. Kaiken kaikkiaan eri aikoina tehtyjä tunneleita on 19.


title: Rantarata

text: Ennen rantaradan perusparannusta 1970-luvulla radalla oli tasoristeyksiä 250 kappaletta. Perusparannuksen valmistuessa 1995 tasoristeyksiä oli enää reilut kymmenen. Nykyään tasoristeyksiä on neljä kappaletta: Kilonkartanon vartioimaton tasoristeys Leppävaaran ja Kilon välillä, Nokantien tasoristeys Luoman seisakkeella, Jeppaksen tasoristeys Kirkkonummella entisen Jeppaksen seisakkeen vieressä sekä Vaalantien tasoristeys Turussa. Lisäksi yleisön käytössä olevia laituripolkuja on Kauniaisissa, Mankissa ja Jorvaksessa. Kaikki tasoristeykset ja laituripolut Kilonkartanoa lukuun ottamatta ovat vartioituja.


title: Rantarata

text: Vuonna 1995 valmistunut perusparannus ei poistanut kaikkia radan ongelmakohtia. Suurimpia ongelmia ovat penkereiden huono kestävyys kaarteissa ja Turun päässä savipitoisen maan painuminen radan alla. Näiden syiden takia radalla on paljon nopeusrajoituksia. Turvalaitekaapeleiden huono kunto on aiheuttanut ongelmia ja katkoksia liikenteessä etenkin ukkosella. Turvalaitteiden lyhyet suojavälit mahdollistavat junien lähettämisen Kirkkonummi–Turku-välillä peräkkäin viiden minuutin välein. Liikenteen lisääminen on kuitenkin vaikeaa, koska suurin osa radasta on yksiraiteista ja kohtauspaikkoja on liian vähän.


title: Rantarata

text: 1970-luvulla suunnitellun Espoo–Lohja–Salo-oikoradan eli Elsa-radan suunnitelmat nostettiin uudelleen esiin 2000-luvun alussa. Tekniset vaatimukset olivat kuitenkin muuttuneet kolmen vuosikymmenen aikana niin, että oikorata piti käytännössä suunnitella uudelleen. Alun perin Elsa-rata oli suunniteltu 160 km/h:n nopeudelle, mutta uudessa versiossa radan geometria suunniteltiin nopean liikenteen vaihtoehdossa nopeudelle 200 km/h ja suurnopeusvaihtoehdossa nopeudelle 300 km/h. Vuonna 2006 Liikenne- ja viestintäministeriön rantaradan tulevaisuutta pohtinut työryhmä kuitenkin päätyi ehdottamaan nykyisen rantaradan parantamista ja lisäraiteiden rakentamista sekä hylkäämään Elsa-radan toistaiseksi. Kaavoituksen takia Elsa-radan suunnittelua kuitenkin jatketaan.


title: Rantarata

text: Elsa-rataa ajankohtaisempi rakennushanke on kaupunkiradan jatkaminen eli kahden lisäraiteen rakentaminen Leppävaarasta Espooseen. Samalla kaikki välin asemat uusittaisiin. Nykyään Leppävaarasta länteen kulkevat junat käyttävä kaikki samoja raiteita, mikä lisää liikenteen häiriöherkkyyttä. Kaupunkirata vapauttaisi kapasiteettia kaukoliikenteen raiteilta ja mahdollistaisi niitä käyttävien lähijunien nopeuttamisen.


title: Rantarata

text: Yhdysvaltalainen miljardööri Elon Musk on vuonna 2018 kaavaillut Hyperloop-tunnelin rakentamista välille Salo - Turku. Hyperloop-junan matkanopeus on jopa 1 000 km/h. Projekti voisi onnistuessaan lyhentää matka-aikaa välillä Helsinki - Turku niin, että se olisi vain 6 minuuttia.


title: Hertzsprungin–Russellin kaavio

text:
Hertzsprungin–Russellin kaavio eli HR-kaavio (myös "HR-diagrammi", "HR-diagramma") on tähtitieteessä käytettävä kaavio, jossa pystyakselina on tähden valovoimaa ja vaaka-akselina tähden lämpötilaa kuvaava luku. HR-kaavion pystyakselilla voi olla mm. tähden valovoiman logaritmi tai tähden absoluuttinen kirkkaus. Vaaka-akselilla
voi olla tähden lämpötila, sen logaritmi, väri-indeksi tai spektriluokka. Monesti HR-kaavioon merkitään monia tähtiä, jolloin kaavioon muodostuu alueita, joilla tähtiä on tiheämmässä kuin muualla. Yksi näistä on pääsarja, joka kulkee ylävasemmalta alaoikealle. Muita ovat horisontaalihaara, jättiläishaara ja asymptoottihaara sekä valkeiden kääpiöiden alue. Hertzsprungin–Russellin kaavion kehittivät tähtitieteilijät Ejnar Hertzsprung ja Henry Russell vuonna 1913.


title: Hertzsprungin–Russellin kaavio

text: Hertzsprungin–Russellin kaaviosta erottuu selvästi vasemmasta yläkulmasta oikeaan alakulmaan kulkeva "pääsarja", joka sisältää vetyä heliumiksi muuttavat pääsarjan tähdet ja johon myös Aurinko kuuluu. Sen yläpäässä sijaitsevat kuumat, siniset ja nuoret tähdet ja alapäässä puolestaan viileät, punaiset ja pitkäikäiset punaiset kääpiöt. Pääsarjan alapuolella sijaitsevat heikkovaloiset valkoiset kääpiöt, jotka ovat jo ydinreaktionsa lopettaneita keskikokoisia tähtiä. Pääsarjasta kohoaa ylöspäin punaisten jättiläisten haara, joka kääntyy oikealle muodostaen "asymptoottihaaran" joka lähenee Hayashi-käyrää. Lisäksi pääsarjan yläpäästä irtoaa asymptoottihaaraa kohti "horisontaalihaara", jonka tähtien absoluuttinen kirkkaus on suunnilleen +0. Jättiläisten yläpuolella sijaitsee vielä hajanaisesti ylijättiläisiä. Lähes pääsarjassa kiinni sen yläpuolella sijaitsevat alijättiläiset ja sen alapuolella alikääpiöt.


title: Hertzsprungin–Russellin kaavio

text: Kehityskaarensa aikana tähden sijainti kaaviossa vaihtelee. Vastasyntyneet tähdet, joissa ydinreaktiot eivät vielä ole alkaneet, sijaitsevat niin sanotussa "Hayashi-käyrässä", joka sijaitsee lähes pystysuorana noin 4000 kelvinin kohdalla 1–10 000 Auringon luminositeetin välillä. Ne laskeutuvat käyrää pitkin alaspäin kaaviossa, kunnes niiden ydinreaktiot alkavat ja ne nousevat ylävasemmalle kohti pääsarjaa. Kohta, missä tähti on pääsarjassa, riippuu tähden massasta. Ylhäällä vasemmalla ovat suurimassaisimmat tähdet. Massa pienenee kohti oikeaa alakulmaa. Pääsarjavaiheen jälkeen tähdet siirtyvät oikealle tai yläoikealle kohti jättiläishaaraa, jossa ne viipyvät aina siihen asti, kunnes kasvava säteilypaine puhaltaa tähden ulko-osat avaruuteen tai tähti räjähtää supernovana. Keskikokoisista tähdistä jäljelle jäänyt valkoinen kääpiö päätyy kaaviossa alavasemmalle, josta se vähitellen hiipuu pois mustaksi kääpiöksi.


title: Hertzsprungin–Russellin kaavio

text: Vaaka-akselina on tähden pintalämpötilaa kuvava suure. Se voi olla spektriluokka, väri-indeksi, pintalämpötila tai pintalämpötilan logaritmi. Pystyakselina voi olla todellinen luminositeetti, visuaalinen luminositeetti, absoluuttinen kirkkaus yleensä visuaalisessa alueessa tai todellisen tai visuaalisen luminositeetin logaritmi. Väri-magnitudi-diagrammiksi sanotaan HR-kaaviota, jossa toinen akseli on väri-indeksi ja toinen tähden absoluuttinen kirkkaus. Tätä kaaviota käytetään monesti tähtijoukkojen HR-kaaviona, koska siihen tarvittavat tiedot on helpohko koota.Esitelmä HR-diagammista


title: Allu Tuppurainen

text: Allan Rauli Kristian ”Allu” Tuppurainen (s. 1. huhtikuuta 1951 Kuopio) on suomalainen näyttelijä. Tuppurainen tunnetaan parhaiten luomastaan Rölli-peikosta, jota hän on näytellyt televisiosarjassa ja viidessä elokuvassa.


title: Allu Tuppurainen

text: Tuppurainen käsikirjoitti ja ohjasi Yle TV2:n lastenohjelmille tuotettua "Rölli"-televisiosarjaa, ja sävelsi sarjaan musiikkia. Vuonna 2001 Tuppurainen sai lastenkulttuurin valtionpalkinnon. 24. elokuuta 2006 Rölli valittiin Satusuomalaiseksi.


title: Allu Tuppurainen

text: Tuppurainen tunnetaan myös yhtenä ohjaaja Visa Mäkisen luottonäyttelijöistä. Hän on näytellyt useissa Mäkisen ohjaamissa elokuvissa, kuten "Pi pi pil... pilleri", "Likainen puolitusina", "Agentti 000 ja kuoleman kurvit" ja "Vapaa duunari Ville-Kalle".


title: Allu Tuppurainen

text: Tuppuraisella on puusepän ammattitutkinto. Näyttelemisen hän aloitti synnyinkaupungissaan Kuopiossa 1970-luvun alkupuolella. Seitsemän vuotta Kuopion kaupunginteatterissa näyteltyään hän vaihtoi Porin teatteriin, josta hän muutti Vaasan kaupunginteatteriin. Vaasan kaupunginteatterissa on esitetty kaksi Rölli-näytelmää.


title: Allu Tuppurainen

text: Allu Tuppurainen jäi eläkkeelle Vaasan kaupunginteatterista 2014. Hän asuu nykyään Pirkkalassa.


title: Allu Tuppurainen

text: Ajatus Rölli-peikosta kehittyi jo 1980-luvun alkuvuosina. Tuppurainen kirjoitti satuja erakkona viihtyvästä peikosta, mielikuvitusmöröstä, joka pitää itseään pelottavana ja ilkeänä, mutta on oikeasti sydämellinen. Useimpiin satuihin liittyi opettava tarina. Tuppurainen oli säästänyt vähän rahaa ja julkaisi näiden satujen sävelmistä omakustannelevyn. Hän on esittänyt itse keksimäänsä ja kehittämäänsä peikkoa vuodesta 1985 televisiossa, teatterissa, äänikaseteilla ja elokuvissa. Myös Rölli-laulut ovat Tuppuraisen itse sanoittamia ja säveltämiä. Samoin omaa tekoa ovat kaikki seikkailut televisiossa, teattereissa ja elokuvissa. TV-sarjaa on esitetty pitkään Pikku Kakkosessa. Allu Tuppurainen on itse verrannut Rölliä Peppi Pitkätossun ja Vaahteramäen Eemelin tapaisiin hahmoihin, jotka anarkistisina kiehtovat yleisöä.


title: Allu Tuppurainen

text: Rölli on käsite suomalaisessa lasten- ja nuortenkulttuurissa. Tuppuraisen luoma hahmo haluaa olla erilainen ja kyseenalaistaa yhteisön lainalaisuudet. Rölli on peikkomainen hahmo, joka asustelee yksin pienessä puumökissä keskellä metsää ja viettää päivänsä ihmettelemällä maailman kummallisuuksia ja ”ihmisotusten” omituista käytöstä. Metsän nimi on Röllimetsä ja sen avulla Tuppurainen on ottanut esille lapsille suunnattuja luonnonsuojeluun liittyviä arvoja. Useille suomalaisille lapsille on tuttu Röllin huudahdus ”Kautta likaisten varpaitteni!”. Rölli on vahvasti ekologinen hahmo ja monissa Rölli-seikkailuissa välittyy ympäristöystävällinen sanoma.


title: Allu Tuppurainen

text: Televisiossa Vaasan kaupunginteatterin (ensimmäisen kymmenen jakson osalta Porin teatterin) tuottamia Röllin seikkailuja on esitetty lähes vuosittain. Televisiosarja on ollut erittäin suosittu sekä lasten että varttuneempienkin katsojien joukossa. Rölli on omassa majassaan metsässä asusteleva harmiton ja hyväntahtoinen rölliyhteisön jäsen, josta näkyy peikolle epäsovinnainen hyväsydämisyys. Rölli syyllistyy ajoittain innostuessaan suoranaiseen hölmöilyyn ja ajattelemattomuuteen, mutta ei pahuuttaan. Rölli toimii yleensä ennen kuin ajattelee. Rölli yrittää väenväkisin esittää tuhmaa, mutta se ei oikein tahdo onnistua, koska Rölli on todellisuudessa mieleltään aivan kiltti ja hyväntahtoinen.


title: Allu Tuppurainen

text: Rölli-äänitteitä on julkaistu 14 levyn verran ja myyty satoja tuhansia kappaleita.


title: Allu Tuppurainen

text: Rölli seikkailee


title: Allu Tuppurainen

text: Laulukokoelmat


title: Adoptio

text: Adoptio eli lapseksiottaminen on oikeudellinen toimenpide, jolla adoptiovanhemman tai adoptiovanhempien ja adoptoitavan välille muodostetaan uusi perhesuhde, vanhemman ja lapsen suhde. Adoptiossa adoptoitavan juridinen suhde syntymävanhempiin puretaan. Kotimaiset adoptiot ovat olleet peruuttamattomia eli "vahvoja adoptioita "vuodesta 1980 ja kansainväliset adoptiot vuodesta 1985 alkaen. Vuoden 2012 adoptiolakiuudistuksen myötä mahdolliseksi tuli myös "avoin adoptio, "joka on laissa ilmaistu lapsen oikeutena pitää yhteyttä syntymävanhempaansa tai -vanhempiinsa. Myös avoimessa adoptiossa juridinen suhde syntymävanhempiin katkeaa, mutta lapsella säilyy mahdollisuus pitää yhteyttä heihin.


title: Adoptio

text: Adoptiovanhempi ottaa lapsen, josta biologiset vanhemmat eivät pysty huolehtimaan tai halua huolehtia, pysyvästi omaksi lapsekseen. Lapsen biologiset vanhemmat luopuvat lapsestaan, ja lapsi itse siirtyy uuteen perheeseen kokien monesti samalla yhden tai useamman varhaisen kiintymyssuhteen katkeamisen. Adoptiolla on yleensä elämän mittaiset vaikutukset kaikkien näiden kolmen osapuolen elämään.


title: Adoptio

text:
Adoption syyt vaihtelevat. Monesti adoptioon päädytään, jos biologinen vanhemmuus ei onnistu tai tunnu houkuttelevalta esimerkiksi hedelmättömyyden, synnytyspelon tai sairauden takia. Aina taustalla ei kuitenkaan ole tahatonta lapsettomuutta tai muuta edellä mainitun kaltaista syytä vaan adoptio voi olla myös ensisijainen lastenhankintakeino.
Vierasperheisiin tehtyjen adoptioiden lisäksi monissa maissa, kuten Suomessa, tehdään perheen sisäisiä adoptioita, joissa yleensä äidin tai isän uusi aviopuoliso adoptoi puolisonsa jo olemassa olevan lapsen. Vuosittain tehdään myös jonkin verran aikuisadoptioita, joissa adoptoitava on täysi-ikäinen ja voi itse antaa suostumuksen adoptioon.


title: Adoptio

text:
Lapseksioton jälkeen adoptoija on huoltajuusvelvollinen ja vastuussa lapsesta. Suomen laki ei tee eroa adoptoidun ja biologisesti saadun lapsen välille, vaan katsoo lapsen huoltajien olevan hänen viralliset vanhempansa. Suomen laissa on myös adoptiolaki, joka määrää missä olosuhteissa lapsen voi adoptoida. Suomessa on tullut voimaan uudistettu adoptiolaki (22/2012) 1.7.2012. Edellinen adoptiolaki tuli voimaan vuonna 1985, ja siinä säädettiin ensimmäistä kertaa kansainvälisestä adoptiosta. Ensimmäinen kotimaan lapsia koskenut adoptiolaki säädettiin jo vuonna 1925.
Adoption edellytyksenä on adoptioneuvonta, joka on lakisääteistä sekä adoptiolasta haluaville vanhemmille että lapsen adoptioon antamista harkitsevalle äidille tai vanhemmille. Aikuisadoptiossa adoptioneuvonta on pakollinen myös adoptoitavalle henkilölle itselleen. Adoptioneuvonnan voi antaa joko oman kunnan sosiaalitoimisto tai kunta voi ostaa palvelun Pelastakaa Lapset ry:ltä. Adoptioneuvonta on maksutonta.


title: Adoptio

text: Kotimaisia adoptioita välittää kuntien sosiaalitoimistojen lisäksi Pelastakaa Lapset ry. Kotimaisia lapsia adoptoidaan nykyään muutamia kymmeniä vuosittain. Interpedia, Pelastakaa Lapset ry ja Helsingin kaupungin sosiaalitoimisto välittävät kansainvälisiä adoptioita.


title: Adoptio

text: Suomeen adoptoitiin aikaisemmin vuosittain noin 200 lasta ulkomailta. Vuonna 2005 saapuneita adoptiolapsia oli 308.


title: Adoptio

text: Vuonna 2012 Suomeen adoptoitiin lapsia eniten Kiinasta (64 lasta), Etelä-Afrikasta (32 lasta) ja Venäjältä (23 lasta). Muita adoptiomaita olivat Filippiinit, Thaimaa, Kenia, Kolumbia ja Intia. Vuosina 2015–2016 adoptointi Venäjältä, Keniasta ja Etiopiasta Suomeen lopetettiin.


title: Adoptio

text: Vuonna 2016 Suomeen saapui kansainvälisten adoptiopalvelunantajien eli Interpedian ja Pelastakaa lapset ry:n kautta 58 lasta.


title: Adoptio

text: Adoptiovanhempien sosiaalietuudet poikkeavat jonkin verran biologisten vanhempien eduista. Vastasyntyneen lapsen adoptiovanhempien vanhempainloma on 234 arkipäivää lapsen syntymästä laskettuna, mutta koska käytännössä adoptoidut lapset ovat aina vähintään 2 kuukauden ikäisiä saavat ottovanhemmat yleensä vain 200 päivän vanhempainvapaan. Vuonna 2006 tulleen lakiuudistuksen myötä vanhempien oikeus hoitovapaaseen ja kotihoidontukeen muuttui niin, että hoitovapaaseen ja kotihoidontukeen on oikeus kunnes lapsi täyttää kolme vuotta tai kunnes lapsi on ollut perheessä kaksi vuotta; oikeus hoitovapaaseen ja kotihoidontukeen päättyy, kun lapsi menee kouluun. Ulkomailta tapahtuvaan adoptioon, joka aiheuttaa yleensä tuhansien eurojen kulut, saa Kelalta adoptioavustusta, joka vaihtelee adoption kohdemaan mukaan 1 900 ja 4 500 euron välillä. Adoption todelliset kustannukset voivat olla paljonkin suuremmat.


title: Adoptio

text: Suomesta on annettu lapsia adoptioon etenkin Ruotsiin ja Tanskaan, mutta myös muualle Eurooppaan ja Pohjois-Amerikkaan. Suomesta annettiin lapsia adoptoitavaksi sotien jälkeen etenkin 1950–1960-luvuilla. Myös monet Ruotsiin tai Tanskaan sotalapsina lähetetyistä jäi adoptiolapsiksi sotien aikaisiin perheisiin. Suomesta ei ole annettu lapsia ulkomaille adoptoitavaksi 1970-luvun jälkeen.


title: Adoptio

text: Aikaisemmin adoptoitiin lähinnä suomalaisia adoptioon annettuja tai orpolapsia. Nykyisin useimpien kotimaan adoptiolasten vanhemmista ainakin toinen on elossa. Kansainvälisen adoption kautta tulleista lapsista käytäntö vaihtelee maittain.


title: Adoptio

text: Suomessa tulee adoptiota haettaessa olla täyttänyt 25 vuotta. Uusi laki toi myös yläikärajat lakiin. Lapsen ja adoptiovanhemman ikäero tulee olla 18–45 vuotta. Lapsiesityksen saadessaan adoptiohakija saa pääsääntöisesti olla korkeintaan 49-vuotias. Adoptiovanhemmiksi haluavien tulee käydä läpi sosiaalityöntekijöiden antama adoptioneuvonta ja saada Valviran alaiselta adoptiolautakunnalta haettava adoptiolupa. Adoptioneuvonnassa selvitetään adoptiohakijoiden soveltuvuus adoptiovanhemmiksi. Adoptiomotiivien ja iän lisäksi selvitetään muun muassa rikosrekisteri, terveydentila, asuminen ja taloudellinen tilanne. Adoptioneuvonnassa keskustellaan elämänhistoriasta, parisuhteesta, sosiaalisesta tukiverkostosta, kasvatusperiaatteista ja adoptiovanhemmuuden mukanaan tuomista erityisistä asioista. Näin halutaan varmistaa adoptiovanhemmaksi haluavan/haluavien edellytykset huolehtia adoptiolapsesta, sillä Suomi on sitoutunut noudattamaan kansainvälistä Haagin lastensuojelusopimusta, jossa adoptio on määritelty lastensuojelulliseksi toimenpiteeksi. Toisin sanoen adoptio lähtee aina lapsen tarpeesta saada vanhemmat, ei vanhempien tarpeesta saada lapsi.


title: Adoptio

text: Paitsi Suomen valtion ja adoptiolautakunnan kriteereitä kansainväliseen adoptioon vaikuttavat myös kohdemaan lait ja käytännöt. Eri maissa on eri säännökset esimerkiksi adoptiovanhemmiksi hyväksyttävien parien iästä.


title: Adoptio

text: Vuonna 2014 Suomessa aiheutti keskustelua kysymys samaa sukupuolta edustavien parien oikeudesta adoptoida. Asia on herättänyt paikoin kiivasta keskustelua, joka on ulottunut koskemaan laajemmin kulttuurissa vallitsevaa perhekäsitystä. Lain mukaan avioliitossa elävät henkilöt voivat yhdessä hakea adoptiota, kun taas rekisteröidyssä parisuhteessa elävät henkilöt eivät voi. Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen järjestö Seta ajaa samaa sukupuolta edustavien parien oikeutta adoptoida myös perheen ulkopuolelta. Ulkomailta adoptoitaessa ongelmana on myös se, että kaikki maat eivät luovuta lapsia samaa sukupuolta edustaville pareille tai lapsen syntymäkulttuurissa ei tunneta avoliiton käsitettä.Viranomaisia ja adoptiojärjestöjä:


title: Adoptio

text: Yleistä tietoutta adoptiosta:


title: Adoptio

text: Adoptiovanhemmille ja adoptiota harkitseville:


title: Adoptio

text: Adoptiolapsille:


title: Puuskupuh

text: Puuskupuh (engl. "Hufflepuff") on yksi Tylypahkan noitien ja velhojen koulun neljästä tuvasta J. K. Rowlingin luomassa Harry Potter -kirjasarjassa. Tylypahkassa uudet oppilaat jaetaan vuoden alussa neljään eri tupaan heidän persoonallisuuspiirteidensä sekä arvomaailmansa perusteella. Tylypahkan muut tuvat ovat Rohkelikko, Korpinkynsi ja Luihuinen. Puuskupuhilla on keltamusta vaakuna.


title: Puuskupuh

text: Tylypahkan koulun perusti aikoinaan neljä mahtavaa velhoa ja noitaa, joista jokainen arvosti ihmisessä hiukan erilaisia piirteitä. Näin eri tuvat syntyivät. Puuskupuh-tuvan perusti Helga Puuskupuh. Tylypahkan lajitteluhattu laulaa Harry Potterin ensimmäisenä kouluvuotena puuskupuheista seuraavasti:


title: Puuskupuh

text: Puuskupuhin tuvanjohtaja on professori Pomona Verso, joka opettaa Tylypahkassa yrttitietoa. Tuvan tunnuseläin on mäyrä, ja sen tunnusvärit ovat musta ja keltainen. Puuskupuhin tupakummitus on Lihava munkki.


title: Puuskupuh

text: Puuskupuhin makuusalit ja oleskeluhuone sijaitsevat pohjakerroksessa. Sen sisäänkäynti löytyy elävänkaltaisen maalauksen takaa läheltä keittiöitä. Oppilaiden täytyy antaa maalaukselle salasana päästäkseen sisään. Puuskupuhin oleskeluhuone on täytetty keltaisilla verhoilla ja isoilla nojatuoleilla, ja siellä on pienet maanalaiset käytävät, jotka johtavat makuusaleihin. Kaikki ovet ovat muodoltaan pyöreitä kuin tynnyrin pohjat.


title: Puuskupuh

text: Helga Puuskupuh arvosti oppilaissaan ahkeruutta, reiluutta, rehtiyttä, luotettavuutta ja kiltteyttä.


title: Puuskupuh

text: Muut kolme Tylypahkan perustajaa halusivat ottaa Tylypahkaan vain tietynlaisia opiskelijoita, mutta Helga piti tätä törkeänä. Hän oli sitä mieltä, että kaikilla piti olla oikeus oppia. Hän otti siksi oppilaikseen ne, joita muut eivät huolineet. Tämän takia puuskupuheja on joskus pidetty "ylimääräisinä" ja tyhminäkin, mikä kuitenkin vain kertoo muiden ennakkoluuloista. Puuskupuhiin päästäkseen oppilaan on allekirjoitettava sama solidaarinen suhtautumistapa kuin Helgan; kukaan ei ole toista parempi ja kaikki me olemme arvokkaita. Puuskupuhit ovat muihin taidoillaan kerskaileviin tupiin nähden siis melko vaatimattomia, mutteivät välttämättä huonolla tavalla. Puuskupuhin oppilas voi olla hyvin tasapainoinen ja tyytyväinen itseensä ja elämäänsä, mutta ei näe syytä kehuskella sillä. He voivat jopa sääliä kerskailijoita ja toivoa näille onnellisuutta. Puuskupuhilla on terve itsetunto ja tasapainoinen luonne. Heille riittää, että he ovat ihan tavallisia ihmisiä, jotka tekevät ihan tavallisia asioita.


title: Puuskupuh

text: Puuskupuhit ovat reiluja muita kohtaan ja kohtelevat kaikkia ihmisiä arvokkaina ja tasavertaisina. He ovat huomaamattomia hyväntekijöitä ja lempeitä ja ystävällisiä sydämiltään. Puuskupuhit haluavat lähtökohtaisesti hyvää muille ihmisille ja he haluavat osoittaa hyväksyntää myös erilaisia ihmisiä kohtaan. Puuskupuh hakeutuu helposti työhön, jossa he voivat auttaa muita ja tuottaa muille (tai itselleen) hyvää mieltä. Kilttinä ja hieman alentuvina luonteina puuskupuheille voi kehittyä tarve mielistellä muita tai hakea hyväksyntää ystävällisyydellään. Huonotuulisina heistä voi tulla maireita, heidän voi olla vaikea sanoa läheisilleen 'ei' ja he voivat siksi polttaa itsensä loppuun muita palvellessaan. On myös syytä olettaa, että puuskupuhkin joskus syyllistyy ilkeyteen, ennakkoluuloihin ja tuomitsevuuteen, mutta he pyrkivät välttämään sitä. He arvostavat tietynlaista hyveellisyyttä ja Puuskupuhia onkin kutsuttu siunatuksi tuvaksi "(blessed house)".


title: Puuskupuh

text: Reiluus muita ihmisiä kohtaan linkittyy osin luotettavuuteen. Jos haluat olla ystävällinen ja reilu muille, et voi olla epäluotettava, koska epäluotettavuus aiheuttaa muille mielipahaa. Puuskupuhit ovat ihmissuhteissaan todennäköisesti miellyttäviä kanssaihmisiä, sillä he arvostavat ystäviä eivätkä asetu ystäviensä yläpuolelle tai lakkaa arvostamasta heitä. Toisten ihmisten arvostus on niin ystävällisyyden kuin luotettavuudenkin perusedellytys. Puuskupuhit siis tekevät mitä lupaavat ja heihin voit aina luottaa. Puuskupuhystävä lienee siis kullanarvoinen.


title: Puuskupuh

text: Luotettavuus liittyy turvallisuuden tunteeseen ja pysyvyyteen. Itse itsensä luotettaviksi mieltävät puuskupuhit voivat edellyttää tasaista turvallisuutta myös ympäristöltään. He voivat kokea pienetkin muutokset mukavuusalueellaan, esimerkiksi perheessään tai kouluympäristössään, vahvasti ja pyrkiä säilyttämään arjen järjestyksen juuri sellaisena kuin se on aina ennenkin ollut. Puuskupuhit eivät tyypillisesti ole hurjapäitä. He luottavat elämänsä ihmisiin ja kiintyvät asioihin ympärillään. Ne tuovat puuskupuhille onnellisuutta eikä hän halua luopua niistä. Luotettavuus lisää puuskupuhien turvallisuuden tunnetta. Puuskupuhit voivat siksi olla hitaita päätöksissään ja tarvita aikaa uusien asioiden sulatteluun. Muiden tupien silmiin tämä näyttää varmasti puhtaalta pelkuruudelta, mutta kyse on pitkälti tutusta ja turvallisesta luopumisesta, mitä ottaa vain puuskupuhilta aikansa.


title: Puuskupuh

text: Rehtiys eli rehellisyys on myös yksi Puuskupuhin perusarvoista. Siinä missä puuskupuh reiluudellaan osoittaa arvostavansa muita, sama pätee myös rehellisyyteen. Puuskupuh ei valehtele, ei kersku eikä puhu pahaa ystävien selän takana. Heille on tärkeää olla rehellisiä ja mukavia. Puuskupuh saattaa ajautua sisäisiin ristiriitoihin painiskellessaan ystävällisyyden ja rehellisyyden välillä puheissaan. Sanoako mielipide suoraan vai kauniisti?


title: Puuskupuh

text: Ahkeruus on yksi keskeisin Puuskupuhin arvoista. Puuskupuhit tiedostavat, että velhon lahjakkuudella on vain rajallinen merkitys siinä, mitä hän oppii ja saa aikaan. Tärkeintä on ahkeruus, uurastus ja sinnikäs opettelu. Lopulta parhaiten alallaan pärjää nimittäin velho, joka vain ahkerasti puurtaa ja harjoittelee. Uuras työ menee aina lahjakkuuden edelle niin koulussa, urheilussa, työelämässä, tieteessä kuin taiteessakin. Selkeä merkki tästä on esimerkiksi se, että Kolmivelhoturnajaisiin valitaan Harryn neljäntenä opiskeluvuonna Puuskupuhin oppilas Cedric Diggory. Hän ei ehkä Tylypahkaan tullessaan ollut vielä tavallista älykkäämpi tai rohkeampi eikä erityisen kunnianhimoinen, mutta ahkeruudellaan Puuskupuh kasvatti hänestä koulun parhaan oppilaan.


title: Puuskupuh

text: Puuskupuhin elämänarvot tuntuvat johdattavan elämässä lähinnä onnellisuutta kohti, enemmän kuin maallisia saavutuksia. Onnellisuutta tukee myös tyytyväisyys elämään. Puuskupuhit ovat mukavuuden haluisia ja maanläheisiä; miksi sijoittaisimme tupamme varta vasten Tylypahkan korkeimpaan torniin, kun kaikkia kuitenkin tympii väsyneenä tuntien jälkeen lähteä raahautumaan miljoonat portaat ylös? Puuskupuhien oleskeluhuone kuvataan lämpimäksi, kotoisaksi ja se sijaitsee maan tasossa lähellä keittiöitä. Oleskeluhuoneessa on pehmeitä kutsuvia sohvia ja suuria pehmoisia nojatuoleja. Puuskupuhit nauttivat reteästi elämästään ja pyrkivät tekemään olonsa mukavaksi. He syövät ja nukkuvat hyvin ja arvostavat omia mielitekojaan. Onnellisuutta tavoittelevat puuskupuhit ovat suurella todennäköisyydellä myös hurmaavia, iloisia, rentoja ja ystävällisiä kanssaihmisiä, jotka tykkäävät ilahduttaa ystäviään kertomalla hauskoja juttuja ja huomioivat läheisensä. Puuskupuhien juhlista ei luulisi siis hauskuutta puuttuvan ja on syytä olettaa heidän myös kestitsevän hyvin vieraansa.


title: Puuskupuh

text: Mukavuudenhaluisuus voi tehdä puuskupuhista perusasioissa viihtyvän ja heillä ei välttämättä ole suurta tarvetta laajentaa mukavuusaluettaan. He voivat esimerkiksi arkailla uusien asioiden kokeilemista ja kaihtaa kilpailutilanteita, koska ne saavat puuskupuhin tuntemaan olonsa lähinnä tukalaksi. He eivät myöskään todennäköisesti nauti liiemmin itsensä ylittämisestä tai ylimääräisistä haasteista tai jännityksestä. Ehkä tästäkin syystä urheilu ei kuulu Puuskupuhin vahvuuksiin ja huispauspokaali menee vuodesta toiseen tuvalta sivusuun.


title: Puuskupuh

text: Hannah Abbott on punakkakasvoinen ja vaaleahiuksinen Puuskupuhtyttö, joka on samanikäinen kuin Harry Potter. Viidentenä kouluvuotenaan hänestä tulee Puuskupuhin valvojaoppilas yhdessä Ernie Macmillanin kanssa.


title: Puuskupuh

text: Hän kuuluu Albuksen Kaartiin ja osallistuu kirjassa Harry Potter ja kuoleman varjelukset suureen Voldemortin vastaiseen lopputaisteluun. Hannah on ainoa puuskupuh, joka ainakin ohimennen mainitaan jokaisessa seitsemässä Potter-kirjassa. Hannah tai ainakin hänen sukunsa on asunut Godrickin notkossa, jossa asui muun muassa Dumbledoren perhe ja Harryn vanhemmat. Hannahin äiti murhataan kirjassa Harry Potter ja puoliverinen prinssi, minkä seurauksena Hannah keskeytti kuudennen oppivuotensa.


title: Puuskupuh

text: Hannah avioituu Neville Longbottomin kanssa ja hänestä tulee Vuotavan noidankattilan vuokraemäntä. Myöhemmin Hannah koulutti itsensä parantajaksi ja hän korvasi Matami Pomfreyn Tylypahkan lääkärinä vuonna 2014.


title: Puuskupuh

text: Susan Bones käy samaan aikaan Tylypahkan koulua kuin Harry, Ron ja Hermione. Hän on myös jäsenenä Albuksen Kaartissa, joka lopetetaan myöhemmin, koska Dolores Pimento eroaa rehtorin tehtävistä. Albuksen Kaarti perustetaan uudestaan kirjassa Harry Potter ja kuoleman varjelukset. Susan myöhemmin osallistui Tylypahkan taisteluun.


title: Puuskupuh

text: Hänen tätinsä Amelia Bones työskenteli taikaministeriön taikalainvartijaosaston päällikkönä ennen kuolemaansa. Amelia Bones oli tuomarina taikaministeriössä. Amelian veli on nimeltään Edgar Bones. Amelia Bonesin murhasi lordi Voldemort.


title: Puuskupuh

text: Cedric Diggory oli Tylypahkan oppilas, joka kuului Puuskupuh-tupaan. Hän oli Puuskupuhin huispausjoukkueen etsijä ja tytöt pitivät häntä todella komeana. Useimmat Tylypahkan oppilaista ja opettajista pitivät häntä myös erittäin fiksuna. Cedricin saarnesta tehdyn taikasauvan sisään on istutettu yksisarvisen uroksen häntäjouhi.


title: Puuskupuh

text: Hän seurusteli Cho Changin kanssa. Harry Potter ja liekehtivä pikari -kirjassa Cedric valitaan Tylypahkan edustajaksi kolmivelhoturnajaisiin. Turnajaisten lopussa Cedric joutuu Harryn kanssa Voldemortin kynsiin ja Peter Piskuilan murhaa Cedricin Voldemortin käskystä Avada kedavra -loitsulla. Cedric oli kaksi vuotta Harrya ylemmällä vuosiluokalla.


title: Puuskupuh

text: Kun Harryn poika Albus ja Dracon poika Scorpius yrittivät estää Cedricin kuoleman ajankääntäjällä sabotoimalla hänen ensimmäistä ja toista koetusta he loivat vahingossa aikajanan, jossa Cedric oli liittynyt kuolonsyöjiin ja tappanut Neville Longbottomin. Myöhemmin kolmannessa koetuksessa Cedric tainnuttaa Delphin ja pelastaa Albusin ja Scorpiuksen luullen sen olevan osa koetusta.


title: Puuskupuh

text: Justin Finch-Fletchley on samalla vuosikurssilla Harryn kanssa oleva kiharahiuksinen Puuskupuh. Justin on jästisyntyinen, ja hänen velhoutensa tuli koko hänen jästiperheelleen täytenä yllätyksenä. Ennen Tylypahkaan lähtöään Justin oli menossa Etonin tasokkaaseen sisäoppilaitokseen, mikä kertoo hänen perheensä olevan rikas.


title: Puuskupuh

text: Toisena kouluvuotena, kun Harryn uskotaan olevan koulussa tapahtuvien hirmutekojen takana, Justin uskoo myös näin. Kaikki uskoivat myös Harryn usuttaneen Draco Malfoyn kaksintaistelukerhossa tekemän käärmeen Justinin kimppuun vaikka tosiassa Harry pelasti Justinin hengen. Hän kuitenkin pyytää Harrylta myöhemmin anteeksi. Justin on yksi niistä, jotka Salaisuuksien kammion basiliski kangisti. Viidentenä vuonnaan Justin liittyi Albuksen kaartin jäseneksi. Kuolonsyöjien vallattua taikaministeriön ja perustettua jästisyntyisiä vainoavan osaston, Justin ei saanut suorittaa seitsemättä kouluvuottaan. Ei ole tiedossa joutuiko Justin kaappareiden vangitsemaksi tai osallistuiko Justin Tylypahkan taisteluun.


title: Puuskupuh

text: Leanne on nuori mustatukkainen tyttö ja Puuskupuhin oppilas ja samalla vuosikurssilla Harryn, Ronin ja Hermionen kanssa (paljastettiin kuudennessa elokuvassa). Leanne on myös Katie Bellin hyvä ystävä. Kuudennessa kirjassa Leannen ja Katien ollessa Tylyahossa Kolmessa Luudanvarressa, Katie poistui hetkeksi ja palasi myöhemmin paketin kera. Myöhemmin Leannen ja Katien palattua Tylypahkaan heille tuli riitaa paketin sisällöstä ja riidan aikana paketti hajosi ja Katien vahingossa koskettua opaalikoruun hän sai itseensä kirouksen, minkä seurauksena hän alkoi huutaa ja leijui ilmassa ja Leanne yritti vetää hänet takaisin alas. Leanne myöhemmin selitti itkien McGarmiwalle mitä oli tapahtunut ja McGarmiwa neuvoi häntä menemään sairaalasiipeen hakemaan jotakin järkytykseensä. Leanne oli myöhemmin läsnä Katien palattua kouluun ja kerrottua Harrylle ettei tiennyt kuka hänelle antoi paketin. Seitsemännessä elokuvassa Leanne liittyi uudelleenperustettuun Albuksen kaartiin vastustamaan Carroweja ja myöhemmin Leanne osallistui Tylypahkan taisteluun taistellen ankeuttajia ja kuolonsyöjiä vastaan. Leanne selvisi hengissä taistelusta ja taistelun jälkeen hänet nähtiin Suuressa salissa yhdessä Katien, Padman ja Chon kanssa.


title: Puuskupuh

text: Ernie Macmillan on samalla vuosikurssilla Harryn, Ronin ja Hermionen kanssa oleva Puuskupuh. Hän on hiukan turhantärkeä ja virallinen, mutta kunnollinen ja hyvää tarkoittava poika. Ernie valitaan viidennen kouluvuoden alkaessa tupansa valvojaoppilaaksi ja hän on ikäisistään puuskupuheista ainoa, joka saa taikajuoma-aineesta niin hyvät arvosanat, että saa jatkaa aineen opiskelua. Hän liittyy myös Albuksen Kaartiin. Ernien suku on puhdasverinen ainakin yhdeksältä sukupolvelta.


title: Puuskupuh

text: Kirjassa Harry Potter ja kuoleman varjelukset Ernie on mukana viimeisessä, Tylypahkassa käytävässä taistelussa kuolonsyöjiä vastaan. Hän pelastaa yhdessä Luna Lovekivan ja Seamus Finniganin kanssa Harryn, Ronin ja Hermionen hengen loihtiessaan suojeliuksen näitä lähestyviä ankeuttajia vastaan. Ernien suojelius on villisika.


title: Puuskupuh

text: Zacharias Smith on Puuskupuhin oppilas. Viidennessä kirjassa hänestä tuli Albuksen kaartin jäsen. Zacharias on vuoden nuorempi kuin Harry Potter ja hän pelaa Puuskupuhin huispausjoukkueessa jahtaajana. Hän selostaa Harryn kuudentena kouluvuotena Rohkelikon ja Luihuisen välisen huispausottelun. Harry, Ron ja Hermione eivät pidä hänestä, sillä hän osoittautuu usein vain koppavaksi ja ärsyttäväksi ollessaan paikalla. Ginny langetti Smithiin lepakonräkäherjan tämän yritettyä udella häneltä tietoja Salaperäisyyksien osaston taistelusta. Smithin isä haki hänet pois Tylypahkasta Albus Dumbledoren kuoleman jälkeen. Myöhemmin Tylypahkan lopputaistelun edellä Smithillä on vain kiire paeta ja tunkea ensiluokkalaisten ohi evakuointiin. Smith oli ainoa Albuksen kaartin jäsen Mariettan ohella, joka ei osallistunut Tylypahkan taisteluun.


title: Puuskupuh

text: Nymfadora Tonks, puoliverinen noita ja oli lahjakas metamorfimaagi, mikä tarkoittaa että osaa muuttaa omaa ulkonäköään tahdonvoimalla. Hänen hiuksensa ovat alun perin tummanruskeat, mutta taidon avulla ne ovat usein pinkit tai liilat. Hän oli aurori. Työskenneltyään Feeniksin killassa yhdessä Remus Lupinin kanssa, Tonks rakastui Lupiniin. Lupin yritti työntää Tonksin luotaan, sanoen olevansa liian köyhä ja vaarallinen Tonksille. Tämä vaivasi Tonksia paljon ja hänen metamorfimaagin kykynsä heikentyivät. Myös Tonksin suojelius muutti muotoaan ihmissudeksi. Ihmissuden raadeltua Billin Fleur Delacour sanoi, ettei häntä kiinnosta, mitä ulkopuolella on. Myös Tonks yritti saada Lupinin tajuamaan, ettei hän välitä siitä, että Lupin on köyhä ja vaarallinen. Lupin ja Tonks osallistuivat yhdessä Dumbledoren hautajaisiin ja menivät myöhemmin naimisiin. Heille syntyi poika, Teddy Remus Lupin. Valitettavasti Tonks ja Lupin molemmat menehtyivät taistellessaan Tylypahkan mailla. Teddy asui sen jälkeen isoäidin luonaan. (Harry Potter on Teddyn kummisetä.)


title: Puuskupuh

text: Oli Puuskupuhin tuvanjohtaja.


title: Valkeakosken rata

text: Valkeakosken rata on Suomen rataverkkoon kuuluva vuonna 1938 valmistunut rataosuus, joka johtaa Toijalasta Valkeakoskelle. Osuudella on ainoastaan tavaraliikennettä, matkustajaliikenne radalla on lopetettu vuonna 1956.


title: Valkeakosken rata

text: Valkeakosken tehtaiden kuljetukset olivat pitkään yksinomaan vesiliikenteen varassa. Tehtaat käyttivät ensiksi Sairion satamaa Hämeenlinnassa ja Toijalan satamaradan valmistuttua Toijalan satamaa vuodesta 1927. Talvisin kuljetuksia hoidettiin hevoskyydillä, myöhemmin kuorma-autoilla Lempäälään. Vuonna 1935 eduskunnalle tehtiin esitys Toijalan ja Valkeakosken välisen radan rakentamiseksi lähinnä teollisuuden kuljetuksia varten. Ensimmäinen aikataulun mukainen juna Toijalasta Valkeakoskelle kulki 18. lokakuuta 1937 ja rata vihittiin käyttöön syyskuun alussa 1938. Valkeakoskelle rakennettiin ajan tyylin mukainen, Thure Hellströmin suunnittelema melko vaatimaton asemarakennus ja aseman ratapihalle yksipaikkainen veturitalli.


title: Valkeakosken rata

text: Valkeakosken asemalta suunniteltiin radat alun perin Tervasaaren tehdasalueelle ja Mallasveden rantaan, mutta teollisuusraiteiden määrä kasvoi jo heti radan ensimmäisinä vuosina. Vuonna 1938 rakennettiin rata Paperituote Oy:n tehtaalle Roukkoon, vuonna 1940 Valke Oy:n kemialliselle tehtaalle Varsanhäntään ja vuonna 1941 Säteri Oy:n tekokuitutehtaalle Kirjasniemeen. Valkeakosken kauppalan alueelle avattiin radalle kaksi seisaketta, Lotilansalmen seisake Valken tehtaiden kohdalle ja Säteri samannimisen tehtaan portille. Lempääläntien ylikulkusilta rakennettiin 1950-luvulla, mutta se todettiin 1980-luvulla ahtaaksi ja huonokuntoiseksi ja korvattiin uudella vuonna 1984.


title: Valkeakosken rata

text: Maantieyhteys Toijalasta Valkeakoskelle valmistui vuonna 1954 ja rautateiden henkilöliikenne Valkeakoskelle lakkautettiin joulukuun alussa 1956. Junayhteydet korvattiin VR:n linja-autoilla, jotka liikennöivät vuoteen 1971 saakka. Junasuoritus Valkeakoskella lopetettiin vuonna 1994 ja junaliikenne on siitä lähtien hoidettu vaihtotyöliikenteenä Toijalasta.


title: Korpinkynsi

text: Korpinkynsi () on yksi Tylypahkan noitien ja velhojen koulun neljästä tuvasta J. K. Rowlingin luomassa Harry Potter -kirjasarjassa. Tylypahkassa uudet oppilaat jaetaan vuoden alussa neljään eri tupaan luonteenpiirteidensä perusteella. Tylypahkan muut tuvat ovat Rohkelikko, Puuskupuh ja Luihuinen.


title: Korpinkynsi

text: Tylypahkan koulun perusti aikoinaan neljä mahtavaa velhoa ja noitaa, joista jokainen arvosti ihmisessä hiukan erilaisia piirteitä. Näin eri tuvat syntyivät. Korpinkynsi-tuvan perusti Rowena Korpinkynsi. Rowena halusi ottaa oppilaikseen älykkäitä ja viisaita yksilöitä, sillä hän arvosti näitä luonteenpiirteitä eniten. Tylypahkan lajitteluhattu laulaa Harry Potterin ensimmäisenä kouluvuotena korpinkynsistä seuraavasti:


title: Korpinkynsi

text:
Korpinkynnen tuvanjohtaja on professori Filius Lipetit, joka opettaa Tylypahkassa loitsuja. Tuvan tunnuseläin on kotka ja sen tunnusvärit ovat sininen ja pronssi, tosin elokuvissa värejä on vaihdettu siniseksi ja hopeaksi. Korpinkynnen tupakummitus on Harmaa leidi eli itse Helena Korpinkynsi. Rowena Korpinkynsi korpinkynnen perustaja oli hänen äitinsä. Korpinkynsi Helenan tappoi Verinen Paroni.
Makuusalit sijaitsevat Korpinkynnen tornissa koulun länsipuolella, yhdessä Tylypahkan korkeimmasta torneista. Oleskeluhuone on korkea, pyöreä huone suurine ikkunoineen, joista aukeaa näköala ympäröiville vuorille. Näissä ikkunoissa on korpinkynsien värien mukaisesti siniset verhot ja oleskelutilassa pehmeitä nojatuoleja. Huoneen kattoon on maalattu tähtiä. Oleskeluhuoneessa sijaitsee myös Rowenan näköispatsas. Korpinkynsien oleskeluhuoneeseen päästään suljetun oven kautta, jonka avatakseen oppilaiden on vastattava vaihtuvaan arvoitukseen, jonka oven pronssinen kolkutin heille esittää. Korpinkynsien oleskeluhuoneeseen ei siis pääse salasanan avuin kuten Rohkelikkojen ja Luihuisen oleskeluhuoneisiin. Rowling mainitseekin Korpinkynnen oleskeluhuoneen ovelle usein kerääntyvän ison oppilasryhmän, joka koettaa yhdessä ratkoa arvoitusta sisään päästäkseen.


title: Korpinkynsi

text: Harryn ensi-ihastus Cho Chang kuuluu Korpinkynteen, samoin Luna Lovekiva.


title: Korpinkynsi

text: Korpinkynsi tuottaa velhomaailmaan älykkäitä oppilaita, jotka kulkevat omia teitään. Korpinkynsi on älykäs, objektiivinen ja lahjomaton ja osa heistä mainitaan hivenen oudoiksi. Älykkyyttä arvostavat korpinkynnet voivat ulkonäöltään näet vaikuttaa melko kirjavalta, oudolta hiipparijoukolta, joka sulkeutuu kirjaston syövereihin eikä olekaan kiinnostunut ihmisiä normaalisti kohauttavista asioista vaan perehtyy omaan osaamisalaansa tullakseen sen erikoisosaajaksi. Korpinkynnet janoavat tietoa ja pitävät sitä itsearvoisena. He haluavat oppia ymmärtämään maailmaa, sen ilmiöitä ja ihmisiä. Korpinkynnet käyvät mielellään älyllisiä keskusteluita ja ovat miellyttäviä, ymmärtäväisiä, monisyisiä keskustelukumppaneita. Älykäs, asioiden monet laidat ymmärtävä korpinkynsi säästyy tuomitsevuudelta, mustavalkoisuudelta ja pystyy usein ymmärtämään velhomaailmankin erilaisten ilmiöiden monet puolet. He saattavat pyrkiä sotatilanteissa puolueettomuuteen ja nousta näin akateemisuudessaan moisten aatemylläköiden yläpuolelle. Korpinkynnet ovatkin arvostettuja. Heillä on myös suuri todennäköisyys päätyä merkittävään tieteelliseen työhön ja tulla näin tunnetuiksi maailmanlaajuisesti.


title: Korpinkynsi

text: Nuoret korpinkynnet ovat idealisteja, joilla voi olla mielenkiintoisia näkemyksiä ja teorioita maailmasta, yhteiskunnasta ja tieteestä. Etenkin nuorilla korpinkynsillä on vaara muuttua älyllisesti ylimielisiksi ja itsepäisiksi tai keskustelussa sortua turhaan yksityiskohtien viilaamiseen. Korpinkynnelle voi tuottaa myös tuskaa, mikäli keskustelutilanteessa toiset käyttävät perustelemattomia argumentteja, tukeutuvat vanhaan tutkimustietoon tai asian yksityiskohdissa on asiavirheitä. Tästä korpinkynnen on lähes välttämätöntä huomauttaa kanssakeskustelijalleen, mikä saattaa luoda heistä pikkumaisen, nokkavan ja tarpeettoman pikkutarkan mielikuvan muille tupalaisille. Tämä kiinnostus elämän mielenkiintoisiin yksityiskohtiin tekee kuitenkin korpinkynsistä juuri niin poikkeuksellisen älykkäitä ja huomiokykyisiä kuin he ovat. Oli korpinkynnen keskeisin mielenkiinnon kohde mikä tahansa, hän haluaa tietää siitä kaiken ja mieluusti enemmänkin. Vanhemmiten korpinkynnet saattavat innostua alansa tutkijoiksi ja alkaa tuottaa lisää tietoa maailmaan ja jakaa oivalluksiaan ja tietämystään muille. Älykkyyttä arvostavina he saattavat nauttia vilpittömästi koulunkäynnistä, upputua kirjojen maailmaan vapaa-ajallakin ja arvostaa opiskelua ylipäätään merkittävänä sivistävänä instituutiona.


title: Korpinkynsi

text: Sivistys kuuluu osaltaan korpinkynsien arvomaailmaan opiskelun ja älykkyyden seurauksena. Parhaimmillaan korpinkynsi ei ole vain tietoviisas tietopankki vaan tämä saavuttaa älykkyyden koko laajan kirjon tullen myös sosiaalisesti älykkääksi, tunneälyiseksi, kohteliaaksi ja iän myötä viisaaksi. Korpinkynsi voi olla myös puheissaan ja huumorintajultaan nokkela ja nopeaälyinen. Korpinkynnet eivät ole yhtä yhteisöllisiä kuin ystävyyttä arvostavat rohkelikot tai tiimipelaavat luihuiset. Älykkyys tuo mukanaan usein tarpeen yksilön autonomiaan ja arvostukseen, mikä näkyy myös Pottermoren maininnassa siitä, että korpinkynnessä jokainen oppilas saa olla juuri sellainen kuin haluaa ja pukeutua juuri niin kuin parhaakseen näkee. Tämä viestii siitä, että korpinkynnet eivät ole läheskään yhtä tuomitsevia ja normatiivisia kuin luihuiset, vaan kaikki hyväksytään ja yksilöitä arvostetaan (ks. "individualismi"), sekä avoimesta, yksilön vapautta korostavasta ilmapiiristä (ks. "autonomia"). Älyllä saatetaan muutoinkin tähdätä vapauden tavoitteluun, ajattelunvapauteen, jonka symbolina toimii myös ilmoja kohden nouseva lintu. Korpinkynsillä on ennemmin taipumusta vetäytyä omiin oloihinsa, kun luihuiset ja rohkelikot taas pyrkivät olemaan mahdollisimman paljon näkyvillä ja nauttivat ihailusta. Poikkeuksia lukuun ottamatta tällainen rehvastelu ei kuulu korpinkynsien elämäntapaan. He ovat moiseen liian fiinejä, fiksuja ja sivistyneitä. He viihtyvät ennemmin omissa porukoissaan, tuntemiensa kavereiden kanssa keskustellen. Rehvastelu liittyy korpinkynsillä useimmiten ennemmin tietoon, jonka omaamisen he saattavat tuoda esiin hyvinkin selkeästi. Korpinkynsi voi olla halukas tarvittaessa myös kilpailemaan tiedoillaan ja mittelemään niillä, sillä kokee sen olevan hauskaa. Korpinkynsi voi laajemman älykkyyden lisäksi nauttia nippelitiedosta ja älyllisistä haasteista, esimerkiksi arvoitusten ja tietokilpailujen muodossa. He rakastavat haastaa itsensä älyllisesti ja oppia lisää. Huonolle tuulelle sattuessaan korpinkynsi voi lähteä testailemaan myös kanssaihmisiensä älyä tai pyrkiä jekuttamaan näitä, johtamalla heidät älyllisesti harhaan. Suututetun tai loukatun korpinkynnen huumori voi muuttua ironiseksi, piikitteleväksi ja älyllisesti ylimieliseksi.


title: Korpinkynsi

text: Korpinkynnet ovat stereotyyppisesti enemmän tieteellisiä kuin poliittisia, mutta poliittisella kentällä he sijouttuvat nuorina luontevimmin liberaaleihin puolueisiin, sillä ne tukevat korpinkynnen tuvan avointa linjaa. Elitismiin ja korkeaan koulutustasoon taipuvaisina he saattavat samaistua myös oikeistopuolueisiin vanhemmiten, vaikka periaatteessa vastustavatkin radikaaleja oikeistolaisia ajatuksia. Korpinkynsi on tupana täysin neutraali oppilaan syntyperän ja taustan suhteen. Korpinkynsien luomassa maailmassa vallitsee avoin ilmapiiri, jossa tieto on tarjolla kaikille ja tiede tuottaa jatkuvasti uusia mielenkiintoisia keksintöjä.


title: Korpinkynsi

text: Korpinkynnet elävät Pottereissa muiden tupien tavoin melko omissa oloissaan. Älykkäät, diplomaattiset korpinkynnet ovat yleisesti Tylypahkassa kuitenkin pidettyjä ja arvostettuja, ja heitä kuvaillaan yleisesti posiitiivisessa valossa. Ei ole syytä olettaa, että muilla tuvilla olisi suuria kaunoja korpinkynsiä kohtaan. He tulevat riittävässä määrin toimeen kaikkien tupien kanssa.


title: Korpinkynsi

text: Korpinkynnet ja rohkelikot vaikuttavat pariutuvan kirjoissa hyvin. Eläväisten rohkelikkojen aitous tuntuu vetoavan ja rentouttavan muuten kireitä korpinkynsiä. Rohkelikon aitous voi korpinkynsistä olla suorastaan hellyyttävää ja tuvat kompensoivat hyvin toisiaan. Lähtökohtaisesti rohkelikoilla ja korpinkynsillä ei tunnu olevan järin paljon yhteistä. Rohkelikot ovat yhteisöllisiä, sosiaalisia ja jopa riehakkaita siinä missä korpinkynnet vetäytyviä, viileitä ja älyllisiä. Rohkelikkojen ylpeys ja huimapäisyys vaikuttaa korpinkynsistä varmasti keskenkasvuiselta. Jo rohkelikkojen kovaäänisyys voi saada korpinkynnen ylikierroksille. Silti tuvat elävät erilaisuudessaankin sopuista yhteiseloa ja yhteentörmäyksiä tapahtuu erittäin harvoin.


title: Korpinkynsi

text: Korpinkynsiä ja luihuisia yhdistää tietynlainen arvokkuuden tunto. Molemmat tuvat ovat taipuvaisia elitismiin ja lievään ylimielisyyteen omaa lahjakkuuttaan kohtaan. Molemmat haluavat myös menestyä koulussa. Tällainen asetelma on omiaan povaamaan yhteentörmäyksiä. Onneksi korpinkynnet eivät kuitenkaan alennu kilpailuun - he ovat siihen liian arvokkaita - ja tasapaino tupien välillä säilyy. Näitä kahta tupaa yhdistää samoin usko omiin kykyihin ja tietynlainen intohimoisuus omaa asiaansa kohtaan. Luihuisen voi oman itsensä kautta olla mahdollista ymmärtää korpinkynnen loputonta intohimoa tietoa kohtaan ja halua kehittyä siinä, vaikka heidän omat mielenkiinnon kohteensa olisivat muualla. Korpinkynsillä vain taivas on rajana, luihuisilla ei sekään eli heidän yhteiselonsa voi muotoutua melko korkealentoiseksi ja unelmat jopa utopistisiksi. Luottoa omaan itseen tuskin puuttuu kummaltakaan.


title: Korpinkynsi

text: Korpinkynsien älykkyys voi saada jopa luihuisen arvostamaan tätä kaltaisenaan, ja se jos joku on paljon sanottu. Korpinkynnet asettavat itsensä luihuisten tavoin arvokkaalle jalustalle, mikä voi tehdä karismaattisen vaikutuksen. Luihuinen voi viekkaudellaan onnistua myös antamaan korpinkynnelle älyllistä vastusta keskusteluissa ja tätä kautta tehdä tähän vaikutuksen. Asioiden monet puolet näkevä korpinkynsi voi myös pystyä ymmärtämään luihuisen arvoliberalismia. Mikäli luihuisen kunnianhimo suuntautuu taiteeseen, on hän askeleen lähempänä kultturellia, sivistynyttä korpinkynttä. Korpinkynnet ja luihuiset kantavat molemmat viileitä elämänarvoja (äly, sivistys / menestys, kunnia) ja voivat antaa viileän ja piittaamattoman ensivaikutelman. Korpinkynnet ovat ehkä ainoa tupa, jonka kanssa luihuiset voivat aidosti tulla toimeen.


title: Korpinkynsi

text: Hieman rohkelikkojen tavoin puuskupuh aiheuttaa korpinkynsissä ehkä ennemmin hempeää huvitusta kuin suoranaista arvostusta. Puuskupuhit ovat ahkeria koulussa, mutta vaikuttavat näkevän elämän ja sen tarkoituksen aivan toisin kuin korpinkynnet. Siinä missä korpinkynnet ja luihuiset haluavat kehittää itseään, puuskupuhit tuntuvat olevan täysin tyytyväisiä siihen, mitä heillä nyt jo on sen enempää hoppuilematta. Puuskupuhit eivät piittaa korpinkynnen älystä tai tiedoista, koska heistä moiset pinnallisuudet eivät tee kenestäkään parempaa ihmistä. Puuskupuh ei kestä korpinkynsien ylimielistä asennetta, sillä se sotii täysin heidän omaa maailmankatsomustaan vastaan. Korpinkynnet eivät ehkä saa puuskupuhilta kaipaamaansa arvostusta, mutta he voisivat oppia heiltä paljon nöyryyttä ja tyytyväisyyttä. Älyllisyyttä rakastava korpinkynsi voi pitää puuskupuhien nautiskelevaa elämänasennetta ruumiillisena ja jollain tavalla vastenmielisenäkin. Vähintään se kertoo velhon yksinkertaisuudesta, jos hän pystyy täyttämään tarpeensa vain syömällä ja nukkumalla eikä hän koe tarvetta mihinkään sielulliseen. Puuskupuh ja korpinkynsi tuntuvat tulevan toimeen keskenään varsin hyvin erilaisuudestaan huolimatta. Ovathan puuskupuhit kuitenkin melko harmittomia yksinkertaisuudessaan.


title: Korpinkynsi

text: Terry Boot on opiskelija, joka on samalla vuosikurssilla Harry Potterin kanssa. Boot valittiin Korpinkynnen tupaan. Boot ystävystyi Anthony Goldsteinin ja Michael Cornerin kanssa. Toisena kouluvuonnaan Boot loukkaantui lievästi Lockartin kaksintaisteluopetuksen aikana. Viidentenä vuonnaan Terry kysyi Harrylta tämän teoista toisena kouluvuonna Salaisuuksien kammiossa ja Basiliskin tappamisesta. Boot liittyi myöhemmin Albuksen kaartin jäseneksi. Boot hämmästyi Hermionen tehtyä S.U.P.E.R-tason loitsun ja kysyi tältä miksei hän ole Korpinkynnessä. Terry myöhemmin auttoi Harrya kukistamaan Dracon, Crabben ja Goylen Tylypahkan pikajunassa. Kuudentena vuonnaan Terry oli yksi niistä, jotka osallistuivat Kuhnusarvion taikajuomakursseille. Seitsemäntenä vuonnaan Terryn kuulutettua julkisesti Harryn paenneen Irvetasta hän joutui Amikusin ja Alekton pahoinpitelemäksi. Terry myöhemmin taisteli Tylypahkan taistelussa ja todennäköisesti selvisi hengissä.


title: Korpinkynsi

text: Cho Chang on Harryn ensimmäinen tyttöystävä. Hän on Harrya vuoden vanhempi ja kuuluu Korpinkynsi-tupaan, jonka tupajoukkueessa hän myös toimi etsijänä.


title: Korpinkynsi

text: Cho seurustelee Harry Potter ja liekehtivä pikari -kirjassa Cedric Diggoryn kanssa, ja tämän kuolema järkyttää häntä syvästi. Harryn viidentenä kouluvuotena Cho kuuluu Albuksen Kaartiin, jossa kaksikko tutustuu paremmin toisiinsa. He ovat ehtineet vaihtaa jo suudelmat ja käydä kerran yhdessä Tylyahossa, mutta heidän suhteensa jää kuitenkin riitojen takia alkukenkiinsä. Cho ja Harry eivät seuraavana vuonna ole enää missään tekemisissä keskenään. Harryn jälkeen Cho alkaa seurustella Ginny Weasleyn entisen poikaystävän Michael Cornerin kanssa. Cho yrittää arasti lähestyä Harrya lopputaistelun aikana - nimellisesti näyttääkseen hänelle Rowena Korpinkynnen patsaan - mutta Harrysta jo tiukan otteen saanut Ginny estää sen: Luna Lovekiva pystyy tekemään sen paremmin.


title: Korpinkynsi

text: Myöhemmin elämässään Cho nai jästimiehen.


title: Korpinkynsi

text: Chon syntyperästä on käyty jonkinlaista kädenvääntöä - Chang on kiinalainen sukunimi, mutta Cho on japanilainen tytön nimi, joka tarkoittaa perhosta; sen mukaisesti hän voisi olla kiinalaisen isän ja japanilaisen äidin jälkeläinen. Suku saattaisi olla kotoisin Taiwanista, koska siellä tällaisia avioliittoja esiintyy eniten saaren oltua lähes puoli vuosisataa Japanin siirtomaa.


title: Korpinkynsi

text: Cho on hyvin kaunis. Hänellä on pitkät, mustat hiukset. Chon suojelius on joutsen.


title: Korpinkynsi

text: Michael Corner on Korpinkynnen oppilas ja Ginny Weasleyn ensimmäinen poikaystävä. Michael on myös Albuksen Kaartin jäsen.


title: Korpinkynsi

text: Corner ja Ginny Weasley tutustuivat toisiinsa neljännessä kirjassa joulutanssiaisissa. He lopettavat seurustelun kirjassa Harry Potter ja Feeniksin kilta Rohkelikon voitettettua Korpinkynnen huispauksessa, koska karvas häviö häiritsi Michaelia. Eron jälkeen Michael Corner alkaa seurustella Cho Changin kanssa, mutta heidän suhteensa ei kestä kovin kauan. Seitsemännessä kirjassa Corner vapautti salaa ekaluokkalaisen jälki-istunnosta, minkä seurauksena Amikus ja Alekto Carrow pahoinpitelivät hänet pahasti. Myöhemmin Corner osallistui Tylypahkan taisteluun.


title: Korpinkynsi

text: Roger Davies on Korpinkynnen oppilas ja huispausjoukkueen kapteeni ja jahtaaja. Roger tanssi Fleur Delacourin kanssa joulutanssiaisissa. Roger oli myöhemmin pyytänyt Cho Changia ulos mutta Cho torjui hänet. Roger nähtiin suutelevan tyttöystäväänsä matami Puddifootin kahvilassa ystävänpäivänä ja todisti Harryn ja Chon riidan, jonka seurauksena Cho lähti itkien pois. Rogerin kohtalo ei ole tiedossa hänen valmistuttua Tylypahkasta.


title: Korpinkynsi

text: Marietta Edgecombe on Korpinkynsi-tuvasta. Hän on Harryn ensi-ihastuksen Cho Changin hyvä ystävä. Teoksessa Harry Potter ja Feeniksin kilta Harry, Hermione ja Ron perustavat Albuksen Kaartin, koulun sääntöjen vastaisen pimeyden voimilta suojautumiskerhon, jota Harry johtaa. Mariettan äiti on ministeriössä töissä. Marietta ilmiantaa kerhon Dolores Pimennolle. Teko johtaa siihen, että Albus Dumbledore joutuu lähtemään koulusta ja Taikaministeriö ylentää Dolores Pimennon taikakoulun rehtoriksi. Ilmianto kuitenkin kostautui heti: Marietta joutui Hermionen langettaman kirouksen "ilmiantajan herjan" uhriksi, joten Mariettan naamaan ilmestyi suuria, kivuliaita ja märkiviä näppylöitä, jotka muodostavat sanan "kielijä". Tästä hän meni niin suunniltaan, ettei sanonut sanaakaan.


title: Korpinkynsi

text: Lisäksi Kingsley Kahlesalpa pyyhki Mariettan muistin loitsulla, kun ministerillä oli juuri sillä hetkellä muuta tekemistä: Toffee sammutti viittansa palavia liepeitä, kun oli tohkeissaan astunut suoraan rehtorinkanslian takkaan.


title: Korpinkynsi

text: Cho Chang katkaisee tapauksen johdosta välinsä Harryyn: tytön mielestä Marietta teki oikein koska pelkäsi ministeriössä olevan äitinsä puolesta - mitä Harry ei taas suostu ymmärtämään. Kuudennessa kirjassa Mariettalla oli edelleen rakkulat naamassaan ja hän yritti peittää ne meikeillä. Marietta istui Chon vieressä Tylypahkan junassa ja katsoi poispäin Harryn käveltyä hänen ohitseen.


title: Korpinkynsi

text: Marietta on eräs niistä hahmoista, jotka esiintyvät vain kirjassa; elokuvista hänet on jätetty pois ja Albuksen Kaartin paljastuminenkin seurauksineen on toteutettu aivan toisin. Mariettan sijaan Cho ilmiantaa kaartin totuusseerumin vaikutuksen alaisena Pimennolle.


title: Korpinkynsi

text: S. Fawcett (etunimen etukirjain paljastettu Harry Potter Lexiconissa) on nuori mustatukkainen tyttö, joka kuuluu Korpinkynnen tupaan. Hänen perheensä asuu Ottery St Maryssa Devonissa Englannissa. Fawcett osallistui Lochartin kaksintaistelukerhoon toisessa kirjassa ja loukkaantui lievästi. Neljännessä kirjassa Fawcettin perhe yritti päästä huispauksen maailmanmestaruuskisoihin, mutta he eivät saaneet lippuja. Myöhemmin Fawcett yritti laittaa nimensä Liekehtivään pikariin vanhetusliemen avulla, mutta hän epäonnistui ikälinjan takia ja Dumbledoren mukaan hänelle kasvoi tämän seurauksena parta. Fawcett osallistui myöhemmin joulutanssiaisiin Stebbinsin kanssa. kalkaros sai myöhemmin Fawcettin kiinni suutelemasta Stebbinsiä ruusupuskassa ja otti molemmilta pois kymmenen pistettä (elokuvassa Fawcett ja Stebbins olivat Tylypahkan vaunuissa). Fawcettia ei tämän jälkeen mainita muissa kirjoissa.


title: Korpinkynsi

text: Anthony Goldstein on samalla vuosikurssilla Harry Potterin kanssa. Hänet valittiin Korpinkynnen tupaan. Anthony ystävystyi Terry Bootin ja Michael Cornerin kanssa. Viidentenä kouluvuonnaan Goldstein valittiin valvojaoppilaaksi yhdessä Padma Patilin kanssa. Goldstein oli läsnä Sianpäässä kun Harry ja Hermione keskustelivat Pimennosta ja oli samaa mieltä että Pimennon opetus oli huonoa. Goldstein liittyi Albuksen kaartin jäseneksi. Goldstein keskusteli Harryn kanssa sairaalasiivessä ryhmän tapaamisista. Goldstein harjoitteli aseistariisuntaloitsua Zacharias Smithin kanssa. Goldstein myöhemmin Tylypahkan pikajunassa avusti Harrya Dracon, Grabben ja Goylen kukistamisessa. Goldstein taisteli myöhemmin Tylypahkan taistelussa ja selvisi taistelusta hengissä.


title: Korpinkynsi

text: Luna Lovekiva () on Korpinkynnen tupaan kuuluva, hiukan omituinen tyttö, johon Harry Potter tutustuu viidentenä kouluvuotenaan junassa matkalla Tylypahkaan. Hän on samalla vuosikurssilla kuin Ginny Weasley eli hän on Harrya vuoden nuorempi. Hänellä on pitkät, likaisenvaaleat hiukset ja isot, ulkonevat siniset silmät, jotka saavat hänet näyttämään pysyvästi hämmästyneeltä.


title: Korpinkynsi

text: Lunaa kutsutaan joskus nimellä Lööperi Lovekiva ja häntä pidetään omituisena koska hän esimerkiksi pitää taikasauvaansa korvan takana, kermakaljakorkeista tehtyä kaulaketjua sekä toisinaan myös "ohjattavista luumuista" eli retiisinnäköisistä hedelmistä tehtyjä korvakoruja. Hän osaa kuitenkin pukeutua todella tyylikkäästi, kuten esimerkiksi silloin kun Harry kutsuu hänet parikseen Horatius Kuhnusarvion joulujuhlaan: Lunan kaapu on hopeanvärinen, paljetein koristettu.


title: Korpinkynsi

text: "Harry Potter" -elokuvissa Luna Lovekivaa näyttelee Evanna Lynch.


title: Korpinkynsi

text: Lunan isä, Ksenofilius Lovekiva, on "Saivartelija"-nimisen lehden päätoimittaja, ja Luna tuntuu uskovan kaiken, mitä hänen isänsä tälle kertoo. Hermione Granger pitää Saivartelija-lehteä roskana ja ilmaistuaan mielipiteensä Lunan kuullen tämä suutahtaa Hermionelle. Luna ei siis liiemmin pidä Hermionesta, joka perustaa kaiken tosiasioihin.


title: Korpinkynsi

text: Luna on yksi harvoista koululaisista, joka pystyy näkemään thestralit: hän nimittäin jo ennen kouluikäänsä näki äitinsä kuolevan virhetaian johdosta - ja vain kuoleman nähnyt pystyy näkemään tuon aran ja piileksivän taikaolennon.


title: Korpinkynsi

text: Luna on koulukiusattu, mistä hän ei tunnu juurikaan välittävän:


title: Korpinkynsi

text: - hän toteaa seesteisesti.


title: Korpinkynsi

text: Luna asuu isänsä Ksenofilius Lovekivan kanssa lähellä Ronin kotia Saukkonummella, kolmikerroksisessa pyöreässä talossa, joka muistuttaa shakkinappula tornia ja sijaitsee korkean kukkulan laella. Talo kärsii melkoisia vaurioita viimeisessä kirjassa purskeen sarven räjähdyksen johdosta.


title: Korpinkynsi

text: Luna liittyy Albuksen kaartiin ja seuraa Harrya, Ronia, Hermionea, Ginnyä ja Nevilleä Taikaministeriöön, kun Harry yrittää pelastaa kummisetänsä Siriuksen.


title: Korpinkynsi

text: Viimeisessä kirjassa kuolonsyöjät ottavat Lunan vangiksi noin puoleksi vuodeksi Lucius Malfoyn kartanoon jota kuolonsyöjät pitävät päämajanaan. Kun Harry tapaa Lunan vankina, hänestä näyttää siltä että tytön kalpeat kasvot olisivat miltei pelkkiä silmiä - niin nälässä häntä oli pidetty.


title: Korpinkynsi

text: Harry ystävineen onnistuu kuitenkin pelastamaan Lunan: he joutuvat kuolonsyöjien vangeiksi ja heidät teljetään kellariin, mutta Harry saa taikapeilin sirpaleen avulla yhteyden ulos, ja Dobby ilmiintyy paikalle viemään ensin pahimmin vammautuneet pois, palaten sitten auttamaan Harrya, Ronia ja Hermionea. Myöhemmin Luna osallistui Tylypahkan taisteluun ja kangisti Alecto Carrowin ja näytti Harrylle kopion Rowena Korpinkynnen diadeemista, mikä oli yksi Voldemortin hirnyrkeistä. Luna myös pelasti Harryn ankeuttajilta loihtimalla Suojeliuksen. Lopputaistelun jälkeen Luna auttoi Harrya, Ronia ja Hermionea livahtamaan pois voitonjuhlista.


title: Korpinkynsi

text: Rowling kertoo chatissaan että Lunasta tulee taikaluonnontieteilijä ja hän menee myöhemmin naimisiin Rolf Scamander -nimisen luonnontieteilijän (Ihmeotukset ja niiden olinpaikat -teoksen kirjoittajan jälkeläisen) kanssa, ja he saavat kaksospojat nimiltään Lorcan ja Lysander. Kouluaikana paljon puhumaansa ruttusarvista niistaisikkiä hän ei löydä koskaan ja joutuu lopulta tunnustamaan että Ksenofilius oli ilmeisesti temmannut sen olemassaolon tuulesta. Harry ja Ginny myöhemmin nimesivät tyttärensä Lunan mukaan kunnioituksena häntä kohtaan.


title: Korpinkynsi

text: Padma Patil kuuluu Korpinkynteen ja hänellä on identtinen kaksoissisar Parvati. Padma oli Ronin pari joulutanssiaisissa heidän neljäntenä vuonnaan. Hän on Korpinkynnen valvojaoppilas.


title: Korpinkynsi

text: Parvati ja Lavender ihailivat ennustuksenopettajaa Sibylla Punurmiota, sekä olivat myöhemmin ihastuneita toiseen ennustusopettajaan, Firenze nimiseen kentauriin.


title: Korpinkynsi

text: Molemmat kaksoset kuuluvat Albuksen kaartiin sekä että molemmat heistä ottivat osaa Tylypahkan taisteluun.


title: Korpinkynsi

text: Kun Harryn poika Albus ja Dracon poika Scorpius yrittivät estää Cedric Diggoryn kuoleman ajankääntäjällä he loivat vahingossa aikajanan, jossa Ron olikin naimisissa Padman kanssa Hermionen sijaan ja heillä oli poika Panju. Tämä avioliitto ei kuitenkaan ollut onnellinen.


title: Korpinkynsi

text: Penelope Clearwater on Korpinkynnen valvojaoppilas. Hänellä ja Percy Weasleyllä oli suhde ainakin "Salaisuuksien kammion" ja "Azkabanin vangin" aikana. Penelope oli yksi niistä oppilaista, joita basiliski kangisti "Salaisuuksien kammiossa". Myöhemmin kun Harry, Ron ja Hermione jäivät kaappareiden vangeiksi, Hermione valehteli nimekseen Penelope Clearwater.


title: Leppäpölkky

text: Leppäpölkky on suomalainen satuhahmo. Nainen ja mies eivät saa lasta, joten he laittavat leppäpuisen pölkyn kätkyeen eli kehtoon, ja tuudittavat tätä pitkät ajat. Lopulta leppäpölkky ottaakin kasvaakseen, ja siitä tulee poika taloon. Leppäpölkystä kasvaa väkivahva ja lähes voittamaton mies, joka kokee monia seikkailuita. Leppäpölkky menettää sormiakin, ilman että se haittaisi mitään. Ehkä tilalle kasvavat uudet, sillä onhan hän elävää puuta. Leppäpölkky kuitenkin noidutaan siten, että jos hän paljastaisi erään salaisuuden, hän muuttuisi siniseksi ristiksi. Lopulta leppäpölkky joutuu sen paljastamaan, ja hänestä tulee risti hautausmaalle. Tarussa sanotaan lopuksi, että risti on yhä olemassa. Ehkä kyseessä oli jonkun ristin syntytarina.


title: Enkelit ja demonit

text: Enkelit ja demonit on yhdysvaltalaisen kirjailijan Dan Brownin vuonna 2000 ilmestynyt jännitysromaani. Sen suomennos ilmestyi vuonna 2005.


title: Enkelit ja demonit

text: Kirjan tapahtumat sijoittuvat lähinnä Roomaan ja Vatikaaniin. Sen aiheina ovat niin ambigrammit, Vatikaani kuin myös salainen Illuminati-järjestö. Kirjan päähenkilö on yhdysvaltalainen tutkija Robert Langdon, joka on päähenkilönä myös myöhemmin ilmestyneissä kirjoissa "Da Vinci -koodi", "Kadonnut symboli," "Inferno," sekä vuonna 2017 julkaistussa "Alku."-teoksessa.


title: Enkelit ja demonit

text: CERNin ydintutkija löydetään murhattuna. Hänen rintakehäänsä on poltettu pahamaineisen veljeskunnan illuminatin tunnus. Robert Langdon kutsutaan paikalle ja lennätetään X-33 avaruuslentokoneen prototyypillä Italiaan. Tarinassa X-33 on lentokone, joka kykenee 15-kertaiseen äänennopeuteen.


title: Enkelit ja demonit

text: Pian havaitaan 250 milligrammaa antimateriaa kadonneeksi. Määrä vastaa viiden kilotonnin ydinlatausta. Langdon parinaan biofyysikko Vittoria Vetra jäljittää antimateriaa ympäri konklaaviin valmistautuvaan Vatikaania. Samaan aikaan neljä vaalin suosikkeina pidettävää kardinaalia on kadonnut.


title: Enkelit ja demonit

text:
Aikaa on alle vuorokausi, jonka jälkeen antimaterian suojana olevan antimaterialoukun suojaus pettää, ja seuraa räjähdys.
Vuonna 2003 Sony osti kirjailija Dan Brownilta elokuvaoikeudet kirjoihin "Da Vinci -koodi" ja "Enkelit ja demonit". Heti "Da Vinci -koodin" ilmestymisen jälkeen kuvaukset aloitettiin helmikuussa 2008 ja elokuvan Suomen ensi-ilta oli 13.5.2009.


title: Ԉ

text: Ԉ on kyrillinen kirjain. Se sisältyy Molodtsovin aakkosiin, joita käytettiin virallisesti komin kirjoittamiseen 1919–1931. Kirjain on muodostettu kyrillisestä kirjaimesta л, johon on lisätty oikealle suuntautuva koukku.


title: Ԉ

text: Ԉ ääntyy komissa liudentuneena alveolaarisena lateraalina /ʎ/. Saman äänteen merkkinä käytetään makedoniassa ja serbiassa kirjainta љ.


title: Neville Longbottom

text: Neville Longbottom (s. 30. heinäkuuta 1980) on henkilöhahmo J. K. Rowlingin kirjoittamissa Harry Potter -kirjoissa. Hän on Harryn Rohkelikkoon kuuluva luokkatoveri.


title: Neville Longbottom

text: Nevillellä on pyöreät hyväntahtoiset kasvot ja hän on kömpelö ja hajamielinen. Neville joutuu usein kuuntelemaan muiden, varsinkin luihuisten ivailua. Nevillellä on huono itsetunto, eikä hän menesty koulussa kovinkaan hyvin. Poikkeuksena on yrttitieto, jossa Neville on erinomainen – hän onkin kiinnostunut erikoisista kasveista.


title: Neville Longbottom

text: Nevillen vanhemmat, Frank ja Alice Longbottom, ovat Pyhän Mungon velhosairaalassa, koska joukko lordi Voldemortia kannattavia kuolonsyöjiä, joukossa muun muassa Bellatrix Lestrange, kiduttivat heidät hulluuteen asti Nevillen ollessa vasta pieni. Vanhemmat eivät tunnista poikaansa. Nevillen ankara isoäiti Augusta Longbottom otti hänet hoitaakseen. Neville ei puhu ystävilleen paljon perheestään, ja Harry saakin tietää Nevillen vanhempien hirvittävästä kohtalosta Dumbledorelta, mutta lupautuu vaikenemaan asiasta. Nevillellä on lemmikkinä rupikonna nimeltä Trevor.


title: Neville Longbottom

text: Neville ei aina vaikuta rohkealta, mutta tositilanteen tullen hän tekee kaikkensa auttaakseen ystäviään. Neville yritti estää Harrya, Ronia ja Hermionea menemästä hakemaan Viisasten kiveä, jolloin Hermione kangisti hänet. Tästä rohkeudesta Dumbledore palkitsi Nevillen kymmenellä pisteellä, jolloin Rohkelikko voitti tupamestaruuden. Viidennessä kirjassa Neville liittyy Albuksen Kaartiin ja seuraa Harrya Taikaministeriöön, kun Harry yrittää auttaa kummisetäänsä Sirius Mustaa. Nevillen taikasauva, joka oli hänen isänsä vanha sauva tuhoutui myöhemmin Salaperäisyyksien osaston taistelussa.


title: Neville Longbottom

text: Erityisesti Neville pelkää professori Kalkarosta, joka on ottanut hänet silmätikukseen oppitunneillaan. Kalkaros vainoaa Nevilleä liemituntien aikana siihen malliin, että tälle sattuu normaalia enemmän vahinkoja – hän esimerkiksi polttaa kolmesti peräkkäin noidankattilansa pohjaan. "Harry Potter ja Azkabanin vanki" -kirjassa selviääkin, että Kalkaros on Nevillen pahin pelko. Tästä tiedosta seuraa hyvin hauska väliepisodi mörköjä vastaan harjoiteltaessa – joskin juomamestari raivostuu entisestään Nevillelle kuultuaan asiasta.


title: Neville Longbottom

text: Harry Potter ja Feeniksin kilta -teoksessa selviää, että Voldemort olisi voinut Harryn sijasta yrittää tappaa Nevillen, sillä Neville täytti samat ennustuksen ehdot kuin Harrykin. Voldemort kuitenkin valitsi Harryn, koska kuvitteli tämän olevan itselleen suurempi uhka. Dumbledore arvioi, että valinta osui Harryyn, koska tämä oli puoliverinen kuten Voldemort itsekin, kun Neville taas on puhdasverinen.


title: Neville Longbottom

text: Teoksessa "Harry Potter ja puoliverinen prinssi" Neville saa uuden taikasauvan, jonka hänen isoäitinsä Augusta Longbottom on hänelle ostanut. Sauva on kirsikkaa ja sen sisällä on yksisarvisen häntäjouhi.


title: Neville Longbottom

text: Harry Potter ja kuoleman varjelukset -kirjan lopussa Nevillen rooli osoittautuu tietyllä tavalla hyvin tärkeäksi. Neville tuhoaa Voldemortin viimeisen hirnyrkin, Voldemortin Nagini-käärmeen, leikkaamalla sen pään irti Rohkelikon miekalla, jonka hän vetää Voldemortin paikalle kutsumasta lajitteluhatusta. Samalla Neville todistaa olevansa "oikea rohkelikko".


title: Neville Longbottom

text: Epilogissa mainitaan, että Nevillestä on tullut 19 vuoden kuluttua Tylypahkan yrttitiedon opettaja. Rowling on kertonut myöhemmin, että Neville menee naimisiin Hannah Abbottin kanssa, ja että he asuvat Vuotavan noidankattilan yläkerrassa. Nevillestä oli myös tullut Harryn toisen pojan Albusin kummisetä.


title: Neville Longbottom

text: Harry Potter ja kirottu lapsi -näytelmässä Albusin ja Scorpiuksen luomassa vaihtoehtoisessa aikajanassa kuolonsyöjiin liittynyt Cedric Diggory oli tappanut Nevillen Tylypahkan taistelussa, minkä seurauksena Voldemort oli onnistunut tappamaan Harry Potterin ja voittanut taistelun.


title: Ԇ

text: Ԇ on kyrillinen kirjain. Se sisältyy Molodtsovin aakkosiin, joita käytettiin virallisesti komin kirjoittamiseen 1919–1931.


title: Ԇ

text: Ԇ ääntyy komissa liudentuneena soinnillisena alveolaarisena affrikaattana /dzʲ/.


title: Ԅ

text: Ԅ on kyrillinen kirjain. Se sisältyy Molodtsovin aakkosiin, joita käytettiin virallisesti komin kirjoittamiseen 1919–1931. Kirjain on muodostettu kyrillisestä kirjaimesta з, johon on lisätty oikealle suuntautuva koukku.


title: Ԅ

text: Ԅ ääntyy komissa liudentuneena soinnillisena alveolaarisena frikatiivina /zʲ/.


title: Pat Cash

text: Pat Cash (s. 27. toukokuuta 1965) on entinen australialainen tennispelaaja. Hänet muistetaan parhaiten Wimbledonin tennisturnauksen voitosta vuonna 1987.


title: Pat Cash

text: Cash tuli tennismaailman tietoisuuteen erinomaisena junioripelaajana 1980-luvun alussa. Hän nousi vuonna 1981 juniorien maailmanlistan kärkeen ja voitti vuonna 1982 juniorimestaruudet sekä Wimbledonissa että Yhdysvaltain avoimissa.


title: Pat Cash

text: Cash aloitti ammattilaisuransa vuonna 1982 ja voitti samana vuonna Melbournessa ensimmäisen huipputason kaksinpeliturnauksensa. Seuraavana vuonna hänestä tuli nuorin pelaaja, joka on pelannut Davis Cupin loppuottelussa. Cash voitti ratkaisevassa kaksinpeliottelussa Ruotsin Joakim Nyströmin ja Australia otti Davis Cupin mestaruuden voitoin 3–2.


title: Pat Cash

text: Vuonna 1984 Cash selviytyi semifinaaleihin sekä Wimbledonissa että Yhdysvaltain avoimissa. Hän hävisi Wimbledonin semifinaalissa John McEnroelle suoraan kolmessa erässä ja Yhdysvaltain avointen semifinaalissa Ivan Lendlille tasaisessa viisieräisessä kamppailussa.


title: Pat Cash

text: Vuonna 1986 Cash auttoi Australian jälleen Davis Cupin voittoon. Cash voitti ratkaisevan kaksinpeliottelun Mikael Pernforsia vastaan viidessä erässä ja Ruotsi kaatui näin otteluvoitoin 3–2. Seuraavana vuonna hän selviytyi ensimmäistä kertaa urallaan Grand Slam -turnauksen kaksinpelin loppuotteluun. Hän hävisi Stefan Edbergiä vastaan pelatun tasaisen viisieräisen loppuottelun viimeistä kertaa ruohokentällä pelatuissa Australian avoimissa.


title: Pat Cash

text: Cash saavutti uransa kohokohdan Wimbledonissa vuonna 1987. Voitettuaan Mats Wilanderin puolivälierissä ja Jimmy Connorsin välierissä, Cash kohtasi loppuottelussa maailmanlistan ykköspelaajan Ivan Lendlin. Cash voitti ottelun suoraan kolmessa erässä.


title: Pat Cash

text: Vuonna 1988 Cash pelasi toisena vuonna peräkkäin Australian avointen loppuottelussa, jossa hän kohtasi ruotsalaisen Mats Wilanderin. Turnaus pelattiin ensimmäistä kertaa uudella Flunders Parkin kentällä. Wilander voitti tasaisen, neljä ja puoli tuntia kestäneen viisieräisen ottelun.


title: Pat Cash

text: Cash pelasi kolmatta kertaa Davis Cupin loppuottelussa vuonna 1990. Tällä kertaa Australia hävisi Yhdysvalloille otteluvoitoin 3–2.


title: Pat Cash

text: Cash jatkoi uraansa 1990-luvun puoliväliin, mutta loukkaantumiset johtivat siihen, ettei Cash kyennyt koskaan nousemaan samalle tasolle kuin oli ollut voittaessaan Wimbledonin vuonna 1987. Hän voitti viimeisen huipputason tennisturnauksensa Hongkongissa vuonna 1990. Viimeisen nelinpeliturnauksen voittonsa Cash otti vuonna 1996.


title: Pat Cash

text: Cash voitti urallaan seitsemän huipputason ammattilaisturnausta kaksinpelissä ja 12 nelinpelissä. Hän oli tenniksen maailmanlistalla korkeimmillaan sijalla neljä kaksinpelissä ja sijalla kuusi nelinpelissä.


title: Pat Cash

text: Lopetettuaan uransa Cash on asunut pääasiassa Lontoossa. Hän on valmentanut useita pelaajia, joihin lukeutuvat Greg Rusedski ja Mark Philippoussis. Hän on työskennellyt myös tv-kommentaattorina.


title: Pat Cash

text: Cash julkaisi vuonna 2002 omaelämäkerran nimeltä "Uncovered".


title: Jäänmurtaja

text: Jäänmurtaja on laiva, joka on suunniteltu vesistön pinnalla olevan jään särkemiseen vesiväylältä, satamasta tai muulta alueelta. Se mahdollistaa talvimerenkulun merialueilla, joilla vesi jäätyy ja joilla satamat olisivat muuten kiinni jopa useita kuukausia vuodessa. Alus murtaa jään omalla painollaan ja painaa syntyneet jäälohkareet sivuilleen ja alleen. Näin syntyy kulkukelpoinen uoma murtajalle itselleen tai avustettavina oleville muille aluksille.


title: Jäänmurtaja

text: Jäänmurtajan ja jäissä kulkuun pystyvän (jäävahvisteisen) aluksen olennaisin ero on se, että jäänmurtaja pystyy omin avuin irrottautumaan jäästä, kun sen vauhti pysähtyy ja se tarttuu jäähän kiinni. Irrottautumiseen ei riitä pelkkä suuri koneteho, vaan siihen tarvitaan erikoislaitteita, kuten kallistus-, viippaus- tai ilmahuuhtelujärjestelmää tai keulapotkureita.


title: Jäänmurtaja

text: Tasaisen jään murtuminen taivutuksesta ja murskaantuminen kuluttaa kokonaisenergiantarpeesta vain muutaman prosentin. Jäänmurtajan edetessä hitaasti eniten energiaa kuluu jään upottamiseen hydrostaattista painetta vastaan. Nopeammin liikuttaessa eniten energiaa kuluu jään kääntämiseen ja kiihdyttämiseen upotuksen aikana. Jokaiseen jäänmurtamisen vaiheeseen sisältyy melkoinen kitka murtajan rungon ja jään välillä.


title: Jäänmurtaja

text: Avustettavan aluksen irrottamiseen jääkentästä murtaja tarvitsee hyviä ohjailuominaisuuksia ja ketteryyttä. Kun jäät aluksen ympärillä on rikottu, niin tavallisesti jäänmurtaja kulkee edellä tehden uomaa eli ränniä, jossa yksi tai useampi avustettava seuraa. Jos uoma on raskaskulkuinen, avustettava alus murtajaan verrattuna leveä tai jäiden liike sulkee uoman nopeasti, tarvitaan hinausta. Jos olosuhteet sallivat tasaisen kulun, niin voidaan käyttää pitkää, 50–100-metristä hinauskaapelia. Hinaukseen liittyy kuitenkin päälleajoriski, jos murtaja pysähtyy jääesteeseen.


title: Jäänmurtaja

text: Yleensä käytetään haarukkahinausta, jossa murtajalta annetut kaksi vaijeria kiinnitetään avustettavan aluksen pollareihin ja aluksen keula vedetään kiinni murtajan peräosassa olevaan syvennykseen, hinaushaarukkaan. Tällainen kahden aluksen kytkye etenee tehokkaasti molempien käyttäessä potkureitaan. Hinattavan aluksen noudattaessa murtajan antamia ohjeita ruori- ja koneohjailussa se toimii samalla kytkyeen aktiiviperäsimenä. Kurssia muutettaessa hinattavan aluksen on käännettävä ruoria päinvastaiseen suuntaan kuin normaalisti, jotta kytkye kääntyisi haluttuun suuntaan.


title: Jäänmurtaja

text: Jäähän juuttuneen murtajan keinuttamisen tarkoituksena on aluksen rungon ja jään välisen lepokitkan muuttaminen liikekitkaksi, jolloin murtajan eteneminen helpottuu. Liikkuvan murtajan kallistelu ei enää nopeuta sen kulkua.


title: Jäänmurtaja

text: Kallistelujärjestelmä pumppaa vettä murtajan toisella laidalla olevista tankeista toisella laidalla oleviin tankkeihin. Jäänmurtaja "Urhon" kolme pumppua voivat siirtää vettä 230 kuutiometriä minuutissa. Näin 610 kuutiometriä painolastivettä siirtyy laidalta toiselle noin 50 sekunnissa ja "Urholle" saadaan 13 asteen maksimikallistus.


title: Jäänmurtaja

text: Trimmi- eli viippausjärjestelmässä vettä siirretään nopeasti murtajan keulaosassa ja peräosassa olevien tankkien välillä. Näin murtajan keula ja perä saadaan nousemaan vuorotellen puolen metrin verran.


title: Jäänmurtaja

text: Uusissa murtajissa käytetään vaakatasossa 360 astetta kääntyvää Azipod-ruoripotkuria. Kääntelemällä sitä edestakaisin saadaan murtajan perä sivuttaisliikkeeseen, joka korvaa kallistelun, eikä murtajaan tarvitse rakentaa lainkaan kallistusjärjestelmää.


title: Jäänmurtaja

text: Kallistusjärjestelmä tarvitsee paljon tilaa ja painaa paljon. Keulapotkurit taas ovat kalliit, haittaavat avovedessä kulkua ja vaativat lisäkonehuoneen. Siksi ne eivät sovellu kauppa-aluksiin, joita varten on kehitetty ilmahuuhtelujärjestelmä. Se soveltuu myös polaarijäänmurtajiin, joissa keulapotkurit eivät kestä Jäämeren kovia ja paksuja jäitä.


title: Jäänmurtaja

text: Ilmahuuhtelussa eli ilmapulputuksessa laivan keulassa, vesiviivan alapuolella olevien reikien kautta puhalletaan veteen paineilmaa. Ilmakuplien noustessa pintaan ne saavat veden virtaamaan mukanaan ylöspäin, ja tämä vesivirta pienentää rungon ja jään välistä kitkaa. Kun kaikki ilma puhalletaan vain toiselle puolelle, saadaan alus kääntymään. Tunneliohjauspotkuriin verrattuna järjestelmän hyötysuhde on huono, ja alus reagoi ohjailuun paljon hitaammin. Ilmahuuhtelu toimii kuitenkin luotettavasti vaikeissakin oloissa. Pienellä nopeudella kuljettaessa ilmahuuhtelulla on sama vaikutus kuin pääkoneen tehon kaksinkertaistamisella.


title: Jäänmurtaja

text: Yksi keino aluksen rungon ja jään välisen kitkan pienentämiseen on rungon huuhtelu keulapotkurien synnyttämän vesivirran avulla. Keulapotkurien avulla murtaja selviytyy paksunkin jäävallin läpi, kunhan valli ei ole yhtä jääkappaletta.