title: Ihmeneloset

text: Taistelussa Doomia vastaan henkisesti ja fyysisesti arpeutunut Reed johti Ihmeneloset hajottamaan Doomin otetta Latveriasta, tullen itsekin jatkuvasti tyrannimaisemmaksi. Samaan aikaan Reed suunnitteli salaa hakevansa Doomin Helvetistä ja laittavansa hänet erityiseen vankilaan toisessa ulottuvuudessa. Suunnitelma epäonnistui, Doom pakeni ja Möykky kuoli. Muut Ihmeneloset palasivat häpeissään Amerikkaan ja lähtivät omille teilleen, mutta Reed sai Suen ja Johnnyn vakuutettua lähtemään mukaansa herättääkseen Benin henkiin, joka johti heidät lopuksi Taivaan porteille. Ben palasi henkiin, Reed parantui ja Ihmeneloset liittyivät yhteen. Epäonnistuneen ja tuomitun valtausyrityksensä jälkeen Ihmeneloset näkivät voimiensa päätyvän onnettomuudessa satunnaisten kansalaisten käyttöön ja he kokivat myös rahavaikeuksia osaksi Psykomiehen manipuloinnin seurauksena; he kuitenkin saivat voimansa takaisin ja pyrkivät rakentamaan maineensa ja taloutensa kuntoon samalla kun he puolustavat ihmisyyttä ja haastavat tuntemattoman


title: Ihmeneloset

text: Tarinan mukaan vuonna 1961 pitkäaikainen kustantaja Martin Goodman pelasi golfia joko Jack Liebowitzin tai Irwin Donenfeldin (kilpailevan DC Comics-kustantamon kustantaja) kanssa. Goodmanin vastapelaaja mainitsi uuden Oikeuden Puolustajat-lehden myyvän oikein hyvin (ryhmä debytoi amerikkalaisessa "The Brave and the Bold"-lehden numerossa 28 vuonna 1960).


title: Ihmeneloset

text: Kertoman mukaan Goodman jätti pelin heti sikseen ja meni tapaamaan Stan Leetä.


title: Ihmeneloset

text:
Stan Lee muistelee Goodmanin tulleen hänen luokseen ja kysynyt, miksei Atlas (joka oli Marvel Comics-kustantamon edeltäjä) tee tällaista sarjakuvaa.
Lee, joka oli toiminut saman yhtiön leivissä jo kaksi vuosikymmentä päätti luoda uuden supersankariryhmän käyttäen hyväkseen Timely Comics- ja Atlas-kustantamoiden aikaisempia sarjakuvasankareita.


title: Ihmeneloset

text: Lee etsi käsiinsä 40-luvulla viimeksi esiintyneen Ihmissoihdun ja muokkasi siitä Liekin. Lee myös kehitteli yhdessä Jack Kirbyn kanssa uuden sankarin, Jack Colen Muovimiehen kaltaisen elastisen hahmon, Herra Fantastisen. Päinvastoin kuin Colen luoma hahmo, Herra Fantastinen oli "vakava" tiedemies. Toinen uusi hahmo oli supersankaritar, joka osasi muuttaa itsensä näkymättömäksi, Näkymätön Tyttö.


title: Ihmeneloset

text: Ryhmän viimeinen jäsen, katkera hirviö Möykky perustui Atlas/Marvel-kustantamon hirviötarinoihin 50-luvulla. Ryhmä sai nimekseen Ihmeneloset ja vuoden 1961 lopulla "Fantastic Four"-lehden ensimmäinen numero ilmestyi Amerikassa.


title: Ihmeneloset

text: Lehden kannessa Ihmeneloset taistelevat Myyrämiehen hirviötä vastaan ilman supersankareille tyypillisiä univormuja. Sisältö jatkoi samaa naturalistista linjaa: Ihmeneloset nahistelevat keskenään, kokevat talousvaikeuksia, ja tavalliset ihmiset pelkäävät heitä (toisin kuin useimmat tuon ajan DC-kustantamon sankareista). Sarja oli ylättävä menestys. Kirbyn ja Leen oli helppo kehitellä Ihmenelosten ympärille uusia sankareita ja roistoja sekä laajentaa Marvel-universumia.


title: Ihmeneloset

text: Kirbyn ja Leen pitkän luomiskauden aikana Ihmenelosissa nähtiin lukuisia hienoja tarinoita ja hahmoja, joista suurin osa on muodostunut keskeisiksi hahmoiksi Marvel-universumissa, kuten; Tohtori Doom, Hopeasurffari, Galactus, Epäinhimilliset, Musta Pantteri, Kriit ja Skrullit sekä Mies, josta tulisi myöhemmin Adam Warlock.


title: Ihmeneloset

text: Myös sellaiset Marvel-universumin peruskäsitteet kuin Negatiivinen Vyöhyke ja Epävakaat molekyylit ovat peräisin Kirbyn ja Leen luomiskaudelta. Ihmenelosissa myös esitettiin supersankarisarjakuvien ensimmäinen raskaus Sue Richardsin tultua raskaaksi. Myöhemmin Richards synnytti lapsen, Franklin Richardsin .


title: Ihmeneloset

text: Kirbyn lähdettyä Marvelilta vuonna 1970 Ihmeneloset jatkoivat Stan Leen ohjaamana yhdessä Roy Thomaksen, Gerry Conwayn ja Marv Wolfmanin kanssa.


title: Ihmeneloset

text: 80-luvulla piirtäjä/käsikirjoittaja John Byrne aloitti oman kautensa Ihmenelosten parissa, jota useat pitävät lehden parhaimpana sitten sarjan alkuaikoja.


title: Ihmeneloset

text:
Uransa aikana Ihmeneloset on saanut useita vastustajia ja taistellut lukemattomia konnia ja superroistoja vastaan. Näistä merkittävin on Tohtori Doom eli Victor Von Doom, josta on tullut yksi Marvelin sarjakuvauniversumin merkittävimmistä konnista. Muita vastustajia ovat mm:Ihmenelosista on tehty useita piirrossarjoja ja kolme elokuvaa. Elokuvista ensimmäinen oli vuonna 1994 valmistunut Roger Cormanin ohjaama pienen budjetin toimintaelokuva, jota ei koskaan julkaistu, joskin elokuvasta tehtiin laittomia kopioita. Tunnetumpi on 8. heinäkuuta 2005 ilmestynyt Tim Storyn ohjaama elokuva, joka menestyi hyvin Yhdysvalloissa. Sen jatko-osa, "", ilmestyi syksyllä 2007.
Vuonna 2015 elokuvasarja käynnistyy uudelleen Josh Trankin ohjaaman elokuvan myötä.


title: Ihmeneloset

text: Ihmenelosista on tähän mennessä tuotettu yhteensä neljä animaatiosarjaa. Niistä ensimmäinen esitettiin vuosien 1967–1968 aikana. Seuraavan kerran siitä ilmestyi vain 13. jaksoa kestänyt sarja vuonna 1978. Vasta 1990-luvulla sarjasta tuotettiin kolmas animaatiosarja, joka kesti yhteensä 26. jaksoa. Sarja ei kuitenkaan menestynyt hyvin, koska sen ensimmäisen tuotantokauden ollessa heikkolaatuinen tarinoiden suhteen. Huolimatta siitä että Marvel Studios vaihtoi tekijä ryhmän uusiksi, sen toinen tuotantokausi ei kestänyt 13. jaksoa enempää. Sarjan jälkeen Ihmeneloset vierailivat Suomessakin esitetyn Hämähäkkimies-animaatiosarjan "Salaiset Sodat"- tarinassa, jossa ääninä olivat Cam Clarke (Herra Fantastinen), Gail Matthius (Näkymätön nainen), Patrick Pinney (Möykky) ja Quinton Flynn (Liekki).


title: Ihmeneloset

text: Uusin animaatiosarja ilmestyi vuonna 2006, jota esitetään parhaillaan Cartoon Networkilla. Tähän asti sarjasta on tuotettu yhteensä 26. jaksoa.


title: Bholan sykloni 1970

text: Bholan sykloni 1970 ja siihen liittynyt vuorovesitulva tappoivat satoja tuhansia ihmisiä Itä-Pakistanissa eli nykyisessä Bangladeshissa 13. marraskuuta 1970. Se oli 1900-luvun tuhoisimpia trooppisia hirmumyrskyjä.


title: Bholan sykloni 1970

text: 12. marraskuuta illalla trooppinen sykloni lähestyi Bengalinlahdella Itä-Pakistanin rannikkoa. Yhdessä epätavallisen, 5–6 metriä korkean hyökyaallon (myrskyvuoksi) kanssa 53 m/s (190 km/h) puhaltaneet tuulet saivat matalat, tiheästi asutut rannikkoalueet tulvimaan varhain aamulla. Tuloksena oli laajalle levinnyt tulva, ja monet ihmiset hukkuivat nukkuessaan.


title: Bholan sykloni 1970

text: Virallinen kuolinluku arvioitiin 150 000:een ja 100 000 ihmisen kerrottiin kadonneen. Monien arvioiden mukaan todellinen kuolinluku oli kuitenkin jopa 300 000–500 000, mikä tekee siitä kaikkien aikojen eniten ihmisiä surmanneen trooppisen hirmumyrskyn.


title: Bholan sykloni 1970

text: Suurimmat tuhot aiheutuivat matalilla saarilla Gangesjoen suistossa Dhakan eteläpuolella. Bholan alueella, jossa Charfassonin ja Tazumuddinin kaupungit tuhoutuivat, kuoli todennäköisesti jopa 100 000 ihmistä. Myös Chittagongin kaupunki koki pahoja tuhoja.


title: Jean-Paul Belmondo

text: Jean-Paul Belmondo (s. 9. huhtikuuta 1933 Neuilly-sur-Seine, Ranska) on ranskalainen näyttelijä. Hänen uransa on jatkunut yli puoli vuosisataa, ja oli huipulla 1970- ja 1980-luvuilla.


title: Jean-Paul Belmondo

text: Belmondo oli pariisilaisen kuvanveistäjän Paul Belmondon (1898–1982) poika. Hän oli koulussa villi ja kiinnostunt vain urheilusta. 16-vuotiaana sairastettu tuberkuloosi pakotti hänet luopumaan haaveista tulla ammattinyrkkeilijäksi.


title: Jean-Paul Belmondo

text: Belmondo aloitti näyttelijänuransa teatterissa 1953. 1950-luvun loppupuolella hänellä oli pieniä elokuvarooleja. Hänen läpimurtoroolinsa oli Jean-Luc Godardin "Viimeiseen hengenvetoon" ("A bout de souffle", 1960), mikä teki hänestä johtavan ranskalaisen uuden aallon tähden. Elokuvalla "Mies Riosta" ("L’homme de Rio", 1965) hän aloitti menestyksekkään uran niin komedioissa kuin toimintaelokuvissakin.


title: Jean-Paul Belmondo

text: Belmondon suurimpia menestyselokuva ovat olleet 9-kasvoinen mies ("L'incorrigible", 1975), "Flic ou voyou" (1979), "Le Professionnel" (1981), Ässien ässä ("L'As des as", 1982) ja Kova kyttä, ("Le Marginal", 1982).


title: Jean-Paul Belmondo

text: Belmondolle myönnettiin Ordre National du Mériten komentajan kunniamerkki vuonna 1994 ja Kunnialegioonan komentajan arvomerkki vuonna 2007.


title: Jean-Paul Belmondo

text: Jean-Paul Belmondo on ollut naimisissa kaksi kertaa. Elodie Constantinin kanssa vuosina 1952–1967 ja Natty Belmondon kanssa vuosina 2002–2008. Hänellä oli pitkät rakkaussuhteet näyttelijättärien Ursula Andressin ja Laura Antonellin kanssa. Hän on neljän lapsen isä. Hänen poikansa, Paul Belmondo (s. 1963) on entinen Formula 1 -kuljettaja.


title: Camp David

text: Camp David eli Naval Support Facility Thurmont on Yhdysvaltain presidentin maaseutuhuvila Thurmontissa, Marylandissa. Se sijaitsee 97 kilometriä Washingtonin ulkopuolella ja 20 kilometriä Gettysburgista, Pennsylvaniasta.


title: Camp David

text: Camp Davidin nimi oli ensin "Hi-Catoctin", ja se rakennettiin Yhdysvaltain hallinnon työntekijöiden perheille. Se valmistui vuonna 1935. Valtio hankki sen vuonna 1942 presidentti Franklin D. Rooseveltin aikana ja nimeksi tuli "Shangri-La". Sitä ennen presidentin maaseutuhuvila oli "Rapidan Camp" Virginiassa presidentti Herbert Hooverin virkakaudesta. Presidentti Dwight Eisenhower nimesi huvilan Camp Davidiksi lapsenlapsensa mukaan vuonna 1953. Tämä vuoristoinen alue on pinta-alaltaan noin 0,5 neliökilometriä.


title: Camp David

text: Camp David on hyvin syrjässä ja hiljainen alue. Siellä on monia pieniä mökkejä ja kävelyreittejä. Huvilaa on käytetty virallisiin ja epävirallisiin huipputapaamisiin. Siellä suunniteltiin Normandian maihinnousua ja neuvoteltiin Lähi-idän rauhasta useaan otteeseen.


title: Camp David

text: Seuraavat presidentit ovat asuneet Camp Davidissa:


title: R. A. Lafferty

text: Raphael Aloysius Lafferty (7. marraskuuta 1914 – 18. maaliskuuta 2002) oli yhdysvaltalainen science fiction- ja fantasiakirjailija, jolla oli omalaatuisen surrealistinen, ”kalajuttuja” muistuttava kerrontatyyli. Lafferty kirjoitti myös romaanimuotoisen historiateoksen "The Fall of Rome", sekä omaelämäkerrallisia teoksia, kuten "Incidents of Travel in Flatland". Hänet tunnetaan erityisesti lyhyistä novelleistaan sekä kirjasta "Past Master". Kaiken kaikkiaan hän kirjoitti noin 200 novellia ja 30 romaania.


title: R. A. Lafferty

text: Lafferty aloitti uransa kirjailijana hyvin myöhään, vasta noin neljänkymmenen vuoden iässä. Hän asui suurimman osan elämästään Tulsassa Oklahomassa.


title: R. A. Lafferty

text: Vuosiluvut viittaavat alkuperäiseen julkaisuvuoteen.


title: Tunnustuskirkko

text: Tunnustuskirkko () oli toisen maailmansotaa edeltävinä vuosina syntynyt, Saksassa natsihallintoa vastaan kamppaillut protestanttinen kirkkokunta jota on pidetty vastarintaliikkeen teologisena ilmentymänä. Tunnustuskirkon perustajajäsen ja sen merkittävä edustaja oli Dietrich Bonhoeffer, saksalainen teologi, joka toimintansa vuoksi surmattiin keskitysleirillä.


title: Tunnustuskirkko

text: Minnamari Helaseppä väitteli maaliskuussa 2005 Helsingin yliopistossa Tunnustuskirkon kehittymisestä Thüringenin maakirkossa ja sen kamppailusta natsivaikutteisen Deutsche Christen -liikkeen kanssa. Saksan kirkkotaistelua ovat suomalaisteologeista tutkineet myös Eino Murtorinne ja Reijo Heinonen.


title: Dietrich Bonhoeffer

text: Dietrich Bonhoeffer (4. helmikuuta 1906, Breslau – 9. huhtikuuta 1945 Flossenbürgin keskitysleiri) oli saksalainen evankelis-luterilainen pappi ja teologi sekä natseja vastustavan Tunnustuskirkon perustajajäsen ja sekä vastarintataistelija.


title: Dietrich Bonhoeffer

text: Dietrich Bonhoeffer syntyi 1906 Breslaussa (Puolan nykyinen Wrocław) kuudentena kahdeksasta lapsesta ensimmäisenä kaksosparista. Kymmentä minuuttia myöhemmin syntyi kaksossisar, Sabine, joka pitkään oli Dietrichin läheisin leikkitoveri ja varhaisin ajatusten jakaja. Hänen isänsä oli Karl Bonhoeffer, yksi tuon ajan johtavista psykiatreista ja neurologeista. Hänen äitinsä Paula Bonhoeffer, o.s. von Hase, oli koulutukseltaan opettaja; hän antoi perheen lapsille alkuopetuksen kotona. Äidinisä toimi keisari Vilhelm II hovisaarnaajana. Äidin suku edusti vanhaa yläaatelia, oli musikaalisesti lahjakasta, ja useat äidin isän esivanhemmista toimivat pappeina. Isän sukua on seurattu keskiajalle, Bonhoefferit toimivat varsin usein hallitsijoiden neuvonantajina, mutta varhaisimmin ennen kuin suvun jäljitys käy mahdottomaksi, työskentelivät kauppiaina ja käsityöläisinä.


title: Dietrich Bonhoeffer

text: Vuonna 1911 Bonhoefferien perhe muutti Berliiniin, missä perheen isä otti hoitaakseen varta vasten häntä varten perustetun professuurin Berliinin yliopistossa. Vuonna 1923 Dietrich Bonhoeffer suoritti ylioppilastutkinnon ja aloitti teologian opinnot Tübingenin yliopistossa. Perhe oli ajatellut Dietrichin jatkavan isänsä uralla ja ryhtyvän psykiatriksi ja oli siksi yllättynyt päätöksestä, mutta hyväksyi sen. Dietrichin pappiskutsumukseen lienee vaikuttanut myös hänen toiseksi vanhimman veljensä Walter Bonhoefferin kaatuminen ensimmäisessä maailmansodassa. tästä tosin ei ole muuta viitettä kuin ajallinen yhteys, muutamaa vuotta tämän jälkeen, kun Pauline-äiti oli toipunut pitkästä depressiostaan ja palannut perhepiiriin, Dietrich palasi koulusta uutisineen. Opettaja oli tiedustellut pojan tulevaisuuden suunnitelmia, ja odottanut kuulevansa joko "germanistiikkaa" tai " musiikkia" jompaankumpaan viittasi sekä lahjakkuusprofiili että kiinnostus. Samaa yleisesti luotettavimpien biografiain mukaan odottivat vanhemmat, ja koettivat jouduttaa musiikkivalintaa kutsumalla tunnetun musiikkiakatemian opettajan kuuntelemaan DIetrichin pianonsoittoa. Tämä ei vakuuttunut. Bonhoefferin perheelle tyypillisesti lapset saivat tehdä elämää koskevat valintansa, mutta vasta kuultuaan Dietrichin virkaanastujaissaarnan, äiti totesi: ”Me erehdyimme, et voisi olla muuta kuin pappi.”


title: Dietrich Bonhoeffer

text: Vuonna 1927 Bonhoeffer väitteli Berliinin yliopistossa tohtoriksi 21-vuotiaana väitöskirjalla ”Communio Sanctorum”. Seuraavana vuonna hänestä tuli Barcelonan saksalaisen seurakunnan virallinen apulainen ja vuonna 1929 assistentti Berliinin yliopistossa. Hänen habilitaatiokirjoituksensa ”Akt und Sein” hyväksyttiin 1930. Tämän jälkeen hän oli vuoden tutkijana Union Theological Seminaryssa New Yorkissa. Siellä hän tutustui käytännön papintyöhön Harlemin köyhälistön kirkoissa ja oppi tuntemaan mustan väestön gospelmusiikkia. Samalla hän tutustui myös Yhdysvaltojen talouskriisin seurauksiin. Vaikka Bonhoeffer olikin kriittinen amerikkalaista teologiaa ja hengellisyyttä kohtaan, paikallinen sosiaalinen evankeliumi teki häneen suuren vaikutuksen. Hän tajusi, kuinka laajaa yhteiskunnallinen kurjuus on sekä Yhdysvalloissa että Saksassa. Ennen muuta häntä järkytti mustan väestönosan asema. Hän tutustui siihen erityisesti matkalla Kuubaan, jossa hänen oli määrä kohdata monivuotinen hoitajansa ja kotiopettajansa, Käthe Hörn. Vaikka lanko Hans von Dohnanyi piti Dietrichin ajan tasalla Saksan tapahtumista, hänen oli mahdoton uskoa, että juutalaisen kohtalo Saksassa saattaisi olla vaikeampi kuin mustan osa Yhdysvalloissa.


title: Dietrich Bonhoeffer

text: Arvokkain Theological Seminaryn löytö saattoi tulla vapaa-aikana ystävien keskisissä keskusteluissa. Ranskalainen Jean Lasserrie oli erinomainen pianisti kuten Bonhoefferkin, ja kysymys Vuorisaarnan merkityksestä ja pasifismista tulivat Lasserrien kautta läheisiksi. Vielä tärkeämpää hänelle oli vastaus teodikean ongelmaan sellaisena kuin se näyttäytyy Bonhoefferin kristillisyydessä. Voiko keskellä vaikeaa kärsimystä uskoa Jumalaan? Mustaihoinen Frank Fisher vastasi viemällä Bonhoefferin Harlemiin, mustan väestönosan kirkkoon, jossa hän kohtasi iäkkäitä pelto-orjia, joiden nilkoissa saattoi yhä nähdä kahleen arvet.


title: Dietrich Bonhoeffer

text:
Palattuaan takaisin kotimaahansa 1931 Bonhoeffer opetti systemaattista teologiaa Berliinin yliopistossa. Samalla hän aloitti Berliinin teknillisen yliopiston ensimmäisenä opiskelijapappina. Hänellä oli myös tehtävänä antaa rippikouluopetusta Zionskirchessä Weddingessä, yhdessä Berliinin köyhimmistä kaupunginosista. Tässä tehtävässä hän joutui kohtaamaan kysymyksen, miten välittää kristinuskon totuuksia nykyajan kielellä uskosta vieraantuneille nuorille suurkaupunkilaisille. Kesällä 1931 hän kirjoitti yhdessä Franz Hildebrandtin uudenlaisen katekismuksen otsikolla ”Glaubst du, so hast du” (jos uskot, niin sinulla on). Bonhoeffer vihittiin papiksi 15. marraskuuta 1931 St. Matthäikirchessä Berliinissä. Samana vuonna Cambridgessä pidetyssä kokouksessa hän otti vastaan Ekumeenisen maailmanliiton Keski- ja Pohjois-Euroopan nuorisosihteerin viran.
Kansallissosialistien noustua valtaan ja tilanteen kiristyttyä muutenkin hankalana kannanottajana jo mainetta niittänyt Bonhoeffer otti aikalisän ja matkusti 17. lokakuuta 1933 Lontooseen, jossa hänestä tuli kahden saksankielisen seurakunnan pastori lontoolaiseen Forest Hillin esikaupunkiin. Englannissa oleskellessaan Bonhoeffer tutustui myös Chichesterin anglikaaniseen piispaan George Kennedy Allen Belliin. Tämä oli eräs kirkkojen välisen ekumeenisen liikkeen keskeisiä hahmoja. Myöhemmin hän toimi yhtenä Bonhoefferin tärkeimmistä kontaktihenkilöistä Britanniassa. Vuonna 1934 Bonhoeffer piti kuuluisan rauhanpuheensa Tanskan Fanössä pidetyssä ekumeenisessa konferenssissa. Siinä hän vetosi kirkkoja ottamaan yhdessä kantaa rauhan puolesta ennakoiden suursodan olevan ovella.


title: Dietrich Bonhoeffer

text: Bonhoeffer palasi 15. huhtikuuta 1935 Saksaan, jossa hänestä tuli Zingsthofin pappisseminaarin johtaja Berliinissä. Pian pappisseminaari jouduttiin siirtämään Stettinin lähelle Finkenwaldeen Pommeriin. Vuonna 1937 hallitus kielsi pappisseminaarin, mutta se jatkoi toimintaansa maan alla ja Bonhoeffer pysyi edelleenkin sen johtajana. Hänen johdollaan maanalainen seminaari koulutti pastoreita niin sanotulle Tunnustuskirkolle (), joka suhtautui sangen kriittisesti kansallissosialistien saamaan vaikutusvaltaan valtakunnankirkossa () ja natsivaikutteiden mukanaan tuomiin epäkristillisiin piirteisiin. Tunnustuskirkko vastusti evankeliumiin vedoten kansalliskiihkoa ja rasismia.


title: Dietrich Bonhoeffer

text: Bonhoeffer suhtautui Saksan kansallissosialistisiin vallanpitäjiin kriittisesti jo alusta alkaen. Pian kansallissosialistisen puolueen valtaannousun jälkeen hän piti avoimesti kriittisen radioesitelmän Johtaja-käsitteen muuttumisesta. Vallanpitäjät keskeyttivät radiolähetyksen. Bonhoeffer osallistui myös alusta alkaen Tunnustuskirkon perustamiseen. Hän myös vastusti juutalaisten huonoa kohtelua jo keväällä 1933. Vuonna 1938 Bonhoeffer solmi sisäministerin erityisavustajana olleen ja sittemmin Saksan tiedustelupalvelun (Abwehr) lakimiehenä vaikuttaneen lankonsa Hans von Dohnányin kautta ensimmäiset kontaktit Adolf Hitlerin vastaisen salaliiton keskeisiin hahmoihin, joita olivat Dohnanyin ohella Wilhelm Canaris, Hans Oster, Karl Sack ja Ludwig Beck.


title: Dietrich Bonhoeffer

text: Sodan syttymisen jälkeen kansallissosialistiset vallanpitäjät sulkivat Bonhoefferin johtamat pappisseminaarit. Tämän jälkeen Bonhoeffer keskittyi teologiseen tutkimukseen ja kirjallisiin töihin. Elokuussa 1940 Bonhoeffer sai puhekiellon ”koko Valtakunnan alueella”, koska hänen katsottiin syyllistyneen ”kansaa hajottavaan toimintaan”. Maaliskuussa 1941 kielto laajennettiin myös julkaisukielloksi. Samaan aikaan hänen yhteytensä Hitleriä vastustaviin salaliittolaisiin tiivistyivät. Bonhoeffer saattoi käyttää ekumeenisia kontaktejaan yrittääkseen saavuttaa neuvottelukosketuksen liittoutuneiden kanssa. Tässä mielessä hänen vuosina 1941 ja 1942 tekemänsä matkat Ruotsiin, Norjaan ja Sveitsiin osoittautuivat merkittäviksi. 31. toukokuuta ja 1. kesäkuuta 1942 Bonhoeffer tapasi Tukholmassa ja Sigtunassa vanhan ystävänsä, englantilaisen piispa George Bellin. Hän toimitti Bellille salaisia asiakirjoja ja esitteli Hitlerin vastaisen salaliiton tavoitteita. Salaliittolaisten toiveena oli, että liittoutuneet antaisivat julistuksen, jossa nämä olisivat julistaneet olevansa valmiita aselepoon Hitlerin kukistuessa sekä sanoneet, etteivät pidä Saksan kansaa kollektiivisesti vastuullisena kansallissosialistien rikoksista. Bonhoefferin pettymykseksi Britannian pääministeri Winston Churchill ja ulkoministeri Anthony Eden sanoivat kuitenkin, ettei salaliittolaisten toivoma julistus ollut mahdollinen. Samaten he torjuivat suoralta kädeltä tuen saksalaiselle vastarintaliikkeelle. Tämä johtui osittain siitä syystä, että piispa Bell ei nauttinut Britannian hallituksen luottamusta.


title: Dietrich Bonhoeffer

text: Bonhoefferin asenne Hitleriin ja tämän hallitukseen tiukkeni sodan aikana. Ennen sotaa hän oli vielä puhunut gandhilaisen, pasifistisen vastarinnan puolesta. Sodan jatkuminen ja raaistuminen sekä yhä radikaalimpia muotoja saava juutalaisten vaino pakottivat Bonhoefferin kuitenkin arvioimaan tilannetta uudelleen. Hän ei enää torjunut aseellista vallankaappausta ja attentaattia Hitleriä vastaan. Bonhoefferin mielestä tyranninmurha oli äärimmäisenä keinona eettisesti oikeutettu, vaikkakaan ei synnitön teko. Kyse oli käsien tahrimisesta, jos vastuunkanto sitä edellytti. Tämän ajatuksensa hän toi esiin esimerkiksi teoksessaan ”Ethik” (”Etiikka”), jonka parissa hän työskenteli syksyllä 1940. Bonhoeffer liittyi yhä tiiviimmin Hitlerin vastaiseen liikkeeseen. Hän oli tietoinen suunnitelmista murhata Hitler, vaikka hän ei aktiivisesti osallistunutkaan attentaattihankkeisiin.


title: Dietrich Bonhoeffer

text: Bonhoeffer kihlautui 17. tammikuuta 1943 Maria von Wedemeyerin (1924–1977) kanssa. 13. ja 21. maaliskuuta Hitlerin vastainen salaliitto yritti Hitlerin murhaamista, mutta yritykset epäonnistuivat. Samana vuonna 5. huhtikuuta Bonhoeffer pidätettiin, koska hänen lankonsa Hans von Dohnanyin kotona tehdyssä kotietsinnässä löydettiin sattumalta asiakirjoja, jotka osoittivat hänen osallisuutensa vastarintaliikkeeseen. Koska Bonhoefferia epäiltiin ensin toiminnasta Wehrmachtia vastaan, hän joutui tutkintavankeuteen armeijan vankilaan Tegeliin. Häntä vastaan nostettiin sotaoikeudessa syyte, mutta vastarintaliikkeeseen osallistuneet korkea-arvoiset upseerit onnistuivat ensi alkuun estämään jutun esittämisen.


title: Dietrich Bonhoeffer

text: 20. heinäkuuta 1944 kreivi Claus von Stauffenberg teki Hitleriä vastaan pommi-iskun tämän itäisen sodankäynnin päämajassa Wolfsschanzessa Itä-Preussissa. Attentaatti epäonnistui, ja Hitler selvisi vähäisin vammoin. Isku paljasti kuitenkin, että Hitlerin vastainen salaliitto oli levinnyt armeijan korkeimpaan johtoon. Gestapon suorittamien tutkimusten jälkeen useita salaliittoon sekaantuneita korkea-arvoisia upseereja pidätettiin ja tuomittiin kansantuomioistuimessa vallankaappausyrityksestä ja salaliitosta Hitleriä vastaan. Samalla Bonhoeffer menetti tärkeimmät suojelijansa. Lokakuun 8. päivänä 1944 Bonhoeffer joutui Gestapon haltuun ja hänet toimitettiin kuulusteltavaksi Gestapon pahamaineiseen päämajaan Prinz-Albrecht-Straßelle.


title: Dietrich Bonhoeffer

text: Helmikuussa 1945 Bonhoeffer kuljetettiin Buchenwaldin keskitysleiriin Weimarin lähelle. Huhtikuun alussa hänet evakuoitiin lähestyvien neuvostojoukkojen tieltä Flossenbürgin keskitysleirille Baijeriin. Huhtikuun 5. päivänä 1945 Adolf Hitler määräsi, että kaikki vielä elossa olevat heinäkuun 20. päivän salaliiton jäsenet oli teloitettava viipymättä, jotteivät he pelastuisi liittoutuneiden käsiin. Tämän määräyksen mukaisesti SS-oikeus tuomitsi Bonhoefferin yhdessä eräiden muiden syytettyjen kanssa kuolemaan hirttämällä 8. huhtikuuta 1945. Tuomio pantiin täytäntöön aamunkoitteessa 9. huhtikuuta 1945, vain kuukausi ennen Saksan ehdotonta antautumista.


title: Dietrich Bonhoeffer

text: Vain muutama kuukausi ennen kuolemaansa, 19. joulukuuta 1944, Bonhoeffer kirjoitti kihlatulleen ja perheelleen joulutervehdykseksi valoisaa tulevaisuudenuskoa uhkuvan runon ”Von guten Mächten treu und still umgeben”. Se julistaa, että pimeyden ja pahuuden keskelläkin on lupa uskoa parempaan tulevaisuuteen. Runosta on tullut suosittu hengellinen laulu ja virsi, joka on sävelletty noin viitisenkymmentä kertaa. Suomeksi se tunnetaan nimellä ”Hyvyyden voiman ihmeelliseen suojaan”. Suomen kirkon virsikirjassa se on ollut vuodesta 1986 numerolla 600.


title: Dietrich Bonhoeffer

text: Valitettavana voidaan nähdä juuri kärsimyksestä puhuvien säkeistöjen, 2 ja 3, poistamista. Niiden muokkaus Melartinin kirjoittamaan melodiaan olisi ollut varsin vaivatonta . Kihlauksen päivämäärässä on oletettavasti epätarkkuutta, sillä luotettavimmat biografiat siirtävät virallisen kihlautumisen vasta huhtikuulle, jolloin Bonhoeffer jo oli vangittu, ja kertovat Dietrichin ja Marian kihlautuneenkin Tegelin vankilan vierailuhuoneessa vartijan läsnä ollessa (Kotila L, 2014).


title: Dietrich Bonhoeffer

text: Bonhoeffer kuului pidätettäviin jo Dohnanyin pöydältä löytyneiden kirjeiden perusteella. Eräässä pyydettiin varsin suorin sanoin vapautusta kutsunnoista eräälle Tunnustuskirkon papille, toinen viittasi vaikeasti selitettävään O 8 -suunnitelmaan, jonka avulla kahdeksan juutalaista piti viedä rajan yli Sveitsiin turvaan. Oleellisinta oli 1944 heinäkuussa Berliinin lähistöltä löytyneiden ns. Zossen-asiakirjojen merkitys. Nämä Zossenin kylään vanhaan kaivoon kätketyt asiakirjat, joilla muun muassa todettiin Hitlerin syyllisyys rikoksiin ihmisyyttä vastaan, paljastivat koko Canaris-ryhmän. On epäselvää, mistä syystä nämä Dohnanyin ylläpitämät asiakirjat kätkettiin, sillä ne oli määrä hävittää heti, kun ensimmäinen salaliittolainen jäisi kiinni. Tämä merkitsi kuolemantuomiota Bonhoefferille. Syyskuussa 1944 hänet siirrettiin Tegelistä Prinz Albrecht Strasselle, natsien päämajan kellariin, jossa pidettiin vaarallisimpia "valtakunnanvihollisia" kaiken aikaa kahlehdittuina ja useimmat myös kidutettuina. Jostakin syystä Bonhoeffer vältti kidutuksen. Hän kantoi jatkuvaa huolta omaisistaan. Von Guten Machten on kirjoitettu syntymäpäivätervehdykseksi äidille, rohkaisuksi, mutta myös ennakoiden ja valmistaen huonoihin uutisiin. Bonhoeffer ei enää luottanut vapautumiseensa sen jälkeen kun oikeudenkäynti, määrätty pidettäväksi 17. joulukuuta 1943, jätettiin selityksittä pitämättä.


title: Dietrich Bonhoeffer

text: Vankilakirjeissään Bonhoeffer kirjoitti ”uskonnottomasta kristinuskosta”, joka ottaisi vakavasti ihmiskunnan täysi-ikäisyyden. Hän katsoi, että kirkko ei ole olemassa itsetarkoituksena vaan ”muita varten”, ja että tässä Saksan kirkko oli harhautunut pahimmin. Bonhoeffer katsoi, että tuonpuoleinen ei ole todellisuudessa nähtyjen aukkojen täyttäjä, vaan kristittyjen tulisi oppia elämään kuin Jumalaa ei olisi olemassa, ja että tämä on Jumalan tahto. Vain näin kristinusko voi löytää merkityksensä uudelleen. Bonhoeffer kirjoitti: ”Jumalan edessä ja Jumalan kanssa me elämme ilman Jumalaa. Jumala antaa työntää itsensä maailmasta ristille”.


title: Dietrich Bonhoeffer

text: Tämä "toista varten" -ekklesiologia tosin löytyy jo hänen varhaisista töistään (Sanctorum Communio, Schöpfung und Fall). Joka tapauksessa henkilö, joka on perehtynyt Bonhoefferiin, löytää jotakin erittäin tuttua tutustuessaan vapautuksen teologiaan. Bonhoefferin ajattelulle ominaista on kuitenkin käsittämätön vapaus kontekstuaalisuudesta. Sen ydinkohdat ovat universaaleja, ja joskin hän pukee jokaisen kirjansa etevästi argumentiksi natsismia vastaan, niitä voi lukea minä aikakautena tahansa. Nachfolge, Kutsu seuraamiseen, on ainoa, josta hän itse vankilassa muutamaan kertaan toteaa, ettei enää kirjoittaisi sellaista kirjaa (Bonhoeffer 1994, Kotila L 2014).


title: Dietrich Bonhoeffer

text: Sodan jälkeen kommunistiseen vastarintaryhmään Punainen orkesteri () kuulunut Adolf Grimme teki 15. syyskuuta 1945 rikosilmoituksen tuomari Manfred Roederiä vastaan osallisuudesta Bonhoefferin, Hans von Dohnányin ja Punaisen orkesterin 49 jäsentä vastaan käytyihin oikeudenkäynteihin. Roederin vastainen oikeudenkäynti kuitenkin keskeytettiin, koska tuomiot katsottiin lainmukaisiksi. Tuomio päti aina 1990-luvulle, joten esimerkiksi Bonhoefferin sukulaiset eivät saaneet korvauksia. Vasta Saksojen yhdistymisen jälkeen Saksan liittopäivät sääti lain, jolla Bonhoefferin ja muiden vastarintataistelijoiden tuomiot julistettiin lainvastaisiksi.


title: Dietrich Bonhoeffer

text: Bonhoeffer itse korosti, ettei hän pitänyt itseään syyttömänä. Hän totesi rikkoneensa Jeesuksen käskyä vastaan ja saavansa siitä oikeudenmukaisen tuomion viitaten Jeesuksen sanaan: ”Joka miekkaan tarttuu, se miekkaan hukkuu” Matteuksen evankeliumin 26:52:ssa. Teoksessaan "Ethik" Bonhoeffer sanoo, että kristitty voi joutua tilanteeseen, jossa kuuliaisuus evankeliumille ja Jeesuksen sanoille pakottaa hänet tekemään syntiä. Rakkaus ja totuuden seuraaminen voi johtaa hänet tilanteeseen, jossa hänen on pakko rikkoa Jumalan käskyjä vastaan, varastaa, pettää, valehdella ja jopa murhata.


title: Dietrich Bonhoeffer

text: Bonhoeffer on vaikuttanut paitsi omalla esimerkillään, myös kirjoituksillaan ja uskonnollisella lyriikallaan. Erityisesti vuoden 1968 jälkimainingeissa syntynyt poliittinen teologia näki Bonhoefferissä suuren marttyyrin ja vapaustaistelijan esimerkin. Euroopassa hänen esimerkkinsä innosti ennen kaikkea akateemisia piirejä ja poliittisesti sitoutuneita kristittyjä. Euroopan ulkopuolella Bonhoeffer toimi innostavana esimerkkinä muun muassa Etelä-Afrikan apartheidin vastaisessa taistelussa ja Etelä-Amerikan vapautuksen teologiassa.


title: Dietrich Bonhoeffer

text: Bonhoeffer on 1900-luvun kuuluisin saksalainen teologi. Hänen teologinen tuotantonsa kiinnostaa edelleen niin protestantteja kuin katolilaisiakin. Vuonna 1999 valmistui hänen koottujen teostensa 17-osainen kriittinen versio "Dietrich Bonhoeffers Werke" (DBW). Valtaosa teoksista on jo ilmestynyt myös englanniksi. Käyttökelpoinen johdatus hänen ajatteluunsa on vuonna 2005 Kirjapajan kustantamana pokkariversiona ilmestynyt uudistettu laitos teoksesta "Kirjeitä vankilasta". Siihen on suomalainen asiantuntija kirjoittanut johdannon ja selitykset.


title: Bernhard Lichtenberg

text: Bernhard Lichtenberg (3. joulukuuta 1875 Ohlau – 5. marraskuuta 1943 Hof) oli berliiniläinen katolinen pappi, joka vuoden 1938 kristalliyön jälkeen alkoi julkisesti rukoilla vainottujen juutalaisten puolesta. Hän osallistui myös protestointiin natsi-Saksan eutanasiaohjelmaa vastaan. Vedottuaan 1941 itään kuljetettujen juutalaisten puolesta hänet vangittiin kahdeksi vuodeksi. Vuonna 1943 Gestapo määräsi vasta vapautetun Lichtenbergin Dachaun keskitysleirille, mutta hän kuoli matkan aikana.


title: Clemens von Galen

text: Clemens August Graf von Galen (16. maaliskuuta 1878 Dinklage, Oldenburgin Münsterinmaa – 22. maaliskuuta 1946 Münster, Westfalen) oli toisen maailmansodan aikana Münsterin katolinen piispa Saksassa. Hän vastusti pelkäämättä sekä natsi-Saksan että liittoutuneiden miehitysjoukkojen mielivaltaisuuksia. Hänen urheat puheensa toivat hänelle lempinimen "Der Löwe von Münster", ”Münsterin leijona”. 9. lokakuuta 2005 paavi Benedictus XVI julisti hänet autuaaksi, mikä on katolisessa kirkossa pyhimykseksi julistamisen esiaste.


title: Clemens von Galen

text: Clemens von Galen syntyi 16. maaliskuuta 1878 valtiopäiväedustaja (katolinen Zentrum) Ferdinand Heribert Graf von Galenin ja hänen vaimonsa Elisabethin (synt. von Spree) perheeseen. Hän oli yhdestoista perheen kolmestatoista lapsesta. Kreivi von Galenin suku oli ikiaikaista westfalenilaista aatelissukua, jonka jäsenistä jo aiemmin oli tullut katolisia piispoja. Hän sai kotonaan ankaran kotikasvatuksen, jonka perusperiaatteita olivat katolinen uskonnollisuus, ahkeruus, täsmällisyys ja rehellisyys. von Galenin koulutuksesta vastasi ensin kotiopettaja, vuonna 1890 hän aloitti opinnot jesuiittojen johtamassa Stella Matutinan sisäoppilaitoksessa Feldkirchissä, Itävallassa. Koska protestanttinen Preussi ei tunnustanut katolisessa Itävallassa suoritettua ylioppilastutkintoa, von Galen siirtyi vuonna 1894 Gymnasium Antonianumiin Vechtassa, Ala-Saksissa. Siellä hän suoritti ylioppilastutkinnon 1896.


title: Clemens von Galen

text: Toukokuussa 1897 von Galen aloitti filosofian, historian ja kirjallisuuden opinnot Freiburgin yliopistossa, Üchtlandissa. Vuonna 1898 hän teki kolme kuukautta kestäneen matkan Italiaan, muiden muassa Roomaan. Matkan aikana hän tapasi myös paavi Leo XIII:n, joka myönsi hänelle henkilökohtaisen audienssin. Matkan aikana kypsyi von Galenin päätös ryhtyä katoliseksi papiksi. Matkan jälkeen hän siirtyi asumaan jesuiittojen ylläpitämään pappiskokelaiden asuntolaan Canisianumiin Innsbruckissa ja aloitti teologian ja filosofian opinnot paikallisessa yliopistossa. Vuonna 1903 hän siirtyi pappisseminaariin Münsteriin, Westfaleniin ja jatkoi opintojaan münsteriläisessä Westfälische Wilhelms-Universitätissa. 18. toukokuuta 1904 Münsterin piispa Hermann Jakob Dingelstad vihki von Galenin papiksi Münsterin tuomiokirkossa.


title: Clemens von Galen

text: Pappisvihkimyksensä jälkeen Clemens von Galen toimi lyhyen aikaa setänsä Maximilian Gereon Graf von Galenia, joka toimi Münsterissä vihkipiispana, avustavana kappalaisena ja tuomiokapitulipappina. Vuonna 1906 hän siirtyi papiksi Berliiniin, St. Matthiaksen seurakuntaan Winterfeldplatzille. Vuonna 1911 hänestä tuli vastaperustetun Sankt Clemens Maria Hofbauerin kirkkoherra Anhaltin rautatieaseman lähellä. Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä von Galen asettui tukemaan isänmaansa sotaponnistuksia ja kehotti seurakuntalaisiaan ilmoittautumaan vapaaehtoiseksi rintamalle. Hänen oma anomuksensa päästä sotilaspapiksi hylättiin. Sodan päätyttyä Saksan antautumiseen 1918 von Galen väitti kotirintaman pettäneen armeijan, joka oli kentällä lyömätön (n.k. tikarinpistoteoria). Tärkeä kotirintaman moraalia heikentänyt tekijä oli hänen mielestään maallistuminen ja ennen kaikkea Preussissa vallinnut protestanttisuus. Se teki kristinuskosta virallisen valtiouskonnon, jolla ei ollut henkilökohtaista merkitystä ihmisten elämässä ja joka ei ohjannut ihmistä henkilökohtaiseen jumalasuhteeseen. 1919 hänestä tuli St. Matthiaksen seurakunnan kirkkoherra. Valtakunnanpresidentin vaaleissa 1925 von Galen tuki kansallisen oikeiston protestanttista ehdokasta marsalkka Paul von Hindenburgia eikä suinkaan katolisen Zentrumin ehdokasta Wilhelm Marxia. Vuonna 1929 Clemens von Galen, jota oli pidetty erinomaisena suurkaupungin pappina, palasi yllättäen kotiinsa Westfaleniin. Hänestä tuli Münsterin keskustassa sijaitsevan perinteikkään St. Lambertin kaupunkiseurakunnan kirkkoherra.


title: Clemens von Galen

text: Vuonna 1932 von Galen julkaisi teoksen ”"Pest des Laizismus” und ihre Erscheinungsformen – Erwägungen und Besorgnisse eines Seelsorgers über die religiös-sittliche Lage der deutschen Katholiken" (”Maallistumisen rutto ja sen ilmenemismuodot – erään sielunhoitajan mielipiteitä ja huolenaiheita Saksan katolilaisten tilasta”). Otsikon käsite ”maallistumisen rutto” on peräisin paavi Pius XI:n ensyklikasta "Quas primas". von Galenin kritisoi kirjassaan ennen kaikkea käsitystä, jonka mukaan elämä tulisi muodostaa vain tämän ajan käsitysten perusteella, ottamatta huomioon Jumalaa ja hänen tahtoaan. Samoin hän kritisoi sitä, että maailman pahuus ja ongelman nähdään vain epätäydellisyydestä ja vääristä valinnoista johtuviksi, kun niiden oikea alkuperä on klassisen kristinopin mielestä perisynti. Täten myös ihminen katsotaan pohjimmiltaan hyväksi, mikä von Galenin mielestä oli kauhistuttava harhaoppi. Se kielsi sekä synnin todellisuuden että Jumalan armon ja Kristuksen lunastustyön. von Galen kääntyi voimakkain sanakääntein sellaisia katolisia henkilöitä ja insituutioita vastaan, jotka syyttivät katolista kirkkoa vanhakantaisuudesta ja ymmärtämättömyydestä oikeaa ja väärää koskevissa opetuksissa sekä vaativat kirkon sopeutumista nykyajan käsityksiin. Hänen mielestään tällaisten ajatusten esittäjät, paitsi kielsivät kirkollisen opetusviran aseman ja olivat siten harhaoppisia, myös edistivät yhteiskunnassa ilmennyttä ateismin ja uuspakanuuden henkeä. Muita maalistumisen hengen ilmentymiä olivat von Galenin mielestä liberaali talouskäsitys ja sosialismi. Liberaali talouskäsitys esitti talouden kehittyvän parhaiten, mikäli sen annetaan kehittyä täysin vapaasti, sosialismi taas näki yksityisomaisuuden kaiken pahan alkuna. von Galen totesi edellisen näkemyksen uhraavan yksittäiset ihmiset talousjärjestelmälle, sosialismi taas romutti Jumalan antaman oikeuden yksityisomaisuuteen. Kolmas maallistumisen ilmenemismuoto on hänen mielestään poliittisten puolueiden vallanhalu, joka saattaa ne jopa maanpetturuuden tielle. Tässä yhteydessä hän kritisoi myös demokratian käsitystä siitä, että kaikki hallitusvalta on peräisin kansalta. Hänen mielestään kansan mielipide ei saa olla ehdoton asioiden ratkaisija, vaan sen yläpuolella on Jumalan luomistahto. ”Maallistumisen rutto” herätti liberaaleissa piireissä suuttumusta, sen kirjoittajaa syytettiin konservatiiviksi ja demokratian vastustajaksi. Lisäksi hänen tyyliään pidettiin ylimielisenä ja koulumestarimaisen moittivana.


title: Clemens von Galen

text: Vuonna 1933 Clemens Graf von Galen valittiin Münsterin piispaksi – virka, jota hän hoiti kuolemaansa asti. Kun Vatikaanivaltio vuonna 2003 avasi vuotta 1939 edeltävät arkistonsa, saatiin lisävaloa myös vuoden 1933 piispanvaaliin. Asiakirjojen mukaan von Galenin nimi oli esiintynyt siinä ehdokaslistassa, jonka Münsterin hiippakunnan tuomiokapituli oli lähettänyt Vatikaaniin. Saksalaisen käytännön mukaan – joka juuri oli vahvistettu Saksan ja Vatikaanin solmimassa valtakunnankonkordaatissa – paavi valitsee tuomiokapitulin ehdokkaista ne kolme, joiden välillä tuomiokapituli suorittaa lopullisen valinnan (paavi voi toki lisätä joukkoon omiakin ehdokkaitaan). von Galenin nimi ei ollut niiden kolmen ehdokkaan joukossa, jotka Vatikaani ensin esitti Münsterin tuomiokapitulille. Asiaan lienee vaikuttanut ennen kaikka paavillisen lähettilään eli nuntiuksen Cesare Orsenigon kardinaalivaltiosihteeri Eugenio Pacellille (myöhempi paavi Pius XII) lähettämänä hyvin negatiivinen arvostelu von Galenista. Hän syytti von Galenia ylimielisestä ja röyhkeästä esiintymisestä, itsepäisyydestä ja – viitaten teokseen ”Maallistumisen rutto” – tavalliselle papille sopimattomasta opettajamaisesta käytöksestä. Ensimmäisessä piispanvaalissa Münsterin tuomiokapituli valitsi piispaksi Berliinissä asuneen, mutta Münsteristä kotoisin olleen tuomiokapitulaari Wilhelm Heinrich Heuferin, joka kuitenkin kieltäytyi ottamasta virkaa vastaan heikkoon terveyteensä vedoten. Jäljelle jääneistä kahdesta ehdokkaasta toinen, paderbornilainen professori ja tuomiorovasti Adolf Donders pyysi, ettei häntä valittaisi, joten ainoaksi ehdokkaaksi jäi Trierin vihkipiispa Antonius Mönch. Jotta tuomiokapitulilla ylipäänsä olisi valinnanvaraa, paavi suostui lisäämään von Galenin ehdokaslistaan. Münsterin tuomiokapituli valitsi hänet yksimielisesti piispanvirkaan 18. kesäkuuta 1933. Paavi vahvisti vaalin muodollisesti 5. syyskuuta 1933. 28. lokakuuta 1933 hänet vihittiin juhlallisesti piispaksi Münsterin tuomiokirkossa. Tunnuslauseekseen tuore piispa valitsi lauseen piispanvihkimysliturgiasta ”"Nec laudibus, nec timore"” – ”ei kiitos eikä pelko (saa vaikuttaa meihin)”.


title: Clemens von Galen

text: von Galen oli ensimmäinen saksalainen piispa, joka ennen virkaanasettamistaan joutui vannomaan uskollisuudenvalan valtakuntansa hallitukselle - juuri voimaan astunut valtakunnankonkordaatti määräsi niin. Ennen vihkimystä von Galen vannoi siis tuomiokapitulissa uskollisuutta Saksan valtiolle ja sen valtakunnankansleri Adolf Hitlerille seuraavin sanoin:


title: Clemens von Galen

text: ”"Vor Gott und auf die heiligen Evangelien schwöre und verspreche ich, so wie es einem Bischof geziemt, dem Deutschen Reich und dem Lande Preußen Treue. Ich schwöre und verspreche, die verfassungsmäßig gebildete Regierung zu achten und von meinem Klerus achten zu lassen."”


title: Clemens von Galen

text: Tämän valan muoto on pienin muutoksin (kuten Saksan liittotasavalta Saksan valtakunnan ja esimerkiksi Nordrhein-Westfalen Preussin sijasta) voimassa vielä nytkin. Nykyisetkin saksalaiset piispat vannovat ennen virkaansa astumista maalleen uskollisuutta tällä valalla.


title: Clemens von Galen

text: Piispa von Galenin Saksan suhtautuminen kansallissosialistisiin vallanpitäjiin muodostui alusta alkaen jännitteiseksi. Kansalliskonservatiivina tunnettu von Galen tervehti iloisesti sitä uuden kansallistunteen nousua, joka johti kansallissosialistien valtaannousuun, sitä paitsi hänen mielestään Hitlerin hallitus pystyi suojaamaan Saksaa kommunistien uhkaavalta valtaannousulta. Piispa tuki myös julkisesti Hitlerin pyrkimyksiä Versailles’n rauhansopimuksen mitätöimiseksi. Vuonna 1936 von Galen tuki avoimesti Reininmaan remilitarisointia ja onnitteli julkisesti operaatiota johtanutta Werner von Fritschiä, samoin hän asettui tukemaan asevelvollisuuden käyttöönottoa. Samoin hän tuki Saarlandin liittämistä Saksan osaksi.


title: Clemens von Galen

text: Toisaalta von Galen törmäsi pian kansallissosialistisen hallinnon ongelmalliseen puoleen. 26. maaliskuuta 1934 hän lähetti hiippakunnalleen pääsiäisajan paimenkirjeen, jossa hän käsitteli kansallissosialistien ensimmäistä vuotta vallassa. Kirjeessään hän kritisoi voimakkaasti kansallissosialistisen puoleen puolueohjelmalla ollutta tunnustautumista ”positiiviseen kristinuskoon”, osoittaen käsitteen epäselväksi ja harhaanjohtavaksi. Samassa paimenkirjeessään hän tuomitsi myös kansallissosialistiset rotuteoriat kristinuskon vastaisena. Paimenkirjeen julkaisemisen jälkeen Münsterin juutalaisyhteisö tosin pyysi, että piispa vastedes pidättäytyisi julkisista tuenilmauksista. Niiden pelättiin johtavan kielteiseen julkisuuteen ja juutalaisten ahdingon kasvamiseen. von Galenin paimenkirje teki hänestä kertaheitolla tunnetun kansallissosialistisen kirkko- ja rotupolitiikan vastustajan.


title: Clemens von Galen

text: 7. kesäkuuta 1934 Saksassa julkaistiin katolisten piispojen paimenkirje, jossa nämä tuomitsivat ”uuspakanuuden”, ”vaikutusvaltaisten voimien” pyrkimyksen tuhota kristillinen usko, kristilliset teot ja kristilliset kirkot Saksassa sekä korvata ne ”kansallisella uskonnolla”. von Galen oli eräs kirjeen kirjoittajista. Kirje tuomitsi nimeltä mainiten uuspakanuuden hyöty- ja rotumoraalin. Samalla se torjui kansallissosialististen vallanpitäjien väitteet siitä, että piispojen halu puolustaa kristillista uskoa ja kirkkoa olisi valtakunnankonkordaatissa kiellettyä sekaantumista poliittiseen elämään. Lisäksi piispat kiistivät, että kansallissosialisteilla (tai muillakaan vallanpitäjillä) olisi oikeus vaatia keneltäkään ”ehdotonta kuuliaisuutta” ("vorbehaltslose Gefolgschaft"). Jokainen velvollisuus, sellainenkin, johon on sitouduttu valan velvoituksin, lakkaa, kun vaaditaan jotain sellaista, joka sotii Jumalan käskyjä vastaan, sanotaan piispojen tilanteseen nähden epätavallisen suorasukaisessa kannanotossa.


title: Clemens von Galen

text: Lokakuussa 1934 von Galen jakoi hiippakunnassaan kirjoitusta "Studien zum Mythus des 20. Jahrhunderts" (”Tutkielmia 20. vuosisadan myytistä”). Siinä katolinen teologi, jonka nimeä ei mainittu, käsitteli kriittiseen sävyyn kansallissosialistisen liikkeen pääideologin Alfred Rosenbergin teosta ”20. vuosisadan myytti”, ennen kaikkea teoksen sisältämiä rotu- ja kulttuuriteorioita. von Galen kirjoitti itse esipuheen kirjoitukseen. Näin tapahtui sen jälkeen, kun Kölnin arkkipiispa, kardinaali Karl Joseph Schulte oli vetänyt tukensa kirjasen julkaisemiselta, vain kaksi päivää ennen painotöiden alkamista. Näin tehdessään hän asettui itse vaaraan, ja tiedetään, että hän vuodesta 1935 puhui itse toistuvasti mahdollisuudesta, että hänet pidätetään. von Galen myös protestoi voimakkaasti Rosenbergin 6. kesäkuuta 1935 Münsterissä järjestämää puhetilaisuutta vastaan.


title: Clemens von Galen

text: 9. helmikuuta 1936 von Galen piti huomiota herättäneen saarnan Xantenissa. Siinä hän puhui marttyyriuden merkityksestä ja sanoi suoraan, että kansallissosialististen vallanpitäjien surmauttamat katoliset hallituksen vastustajat olivat nykyajan marttyyreitä. Samalla he olivat von Galenin mielestä myös uskollisia isänmaan ystäviä. Saman vuoden kesäkuun 9. päivänä von Galen julkaisi paimenkirjeen, jossa hän kritisoi hyvin suorasanaisesti katolisia pappeja ja munkkeja vastaan järjestettyjä näytösluontoisia n.k. siveellisyysoikeudenkäyntejä, joissa heitä syytettiin heppoisin perustein siveellisyysrikoksista.


title: Clemens von Galen

text: Von Galen piti huolta siitä, että paavi Pius XI:n kolmatta valtakuntaa kritisoiva ensyklika "Mit brennender Sorge" (”Syvästi huolestuneena”) (maaliskuussa 1937) luettiin ääneen kaikissa Münsterin hiippakunnan kirkoissa. Samoin hän määräsi, että ensyklikasta tuli ottaa erikoispainos (muodollisesti se oli hiippakuntalehden liite), jota jaettiin maksutta kaikissa hiippakunnan kirkoissa. Painos tosin takavarikoitiin ja kirjapaino suljettiin. von Galen oli itse laatinut kirjeen raakavedoksen yhdessä eräiden muiden saksalaisten piispojen kanssa tammikuussa 1937.


title: Clemens von Galen

text: Toisen maailmansodan sytyttyä syyskuussa 1939 piispa von Galen asettui avoimesti Saksan sotaponnistusten tueksi. Hänen mielestään vastuun sodasta kantoivat länsivallat, jotka vuonna 1919 olivat pakottaneet Saksan nöyryyttävään Versailles’n rauhansopimukseen. von Galen korosti, että saksalaiset sotivat sekä ensimmäisessä että toisessa maailmansodassa varhurskaan ja oikean asian puolesta. Hän toivoi, että saksalaiset sotilaat palaisivat sodasta voitokkaina. Tässä kohden von Galen puhui selvästi kansallismielisemmin kuin useimmat muut saksalaiset piispat.


title: Clemens von Galen

text: Von Galen kehotti saksalaisia sotilaita taisteluun isänmaansa puolesta, mutta lisäsi, että tämä ei tarkoita taistelua ”niiden ihmisten puolesta, jotka julmalla taistelullaan meidän sääntökuntalaisiamme sekä meidän sisariamme ja veljiämme vastaan haavoittavat meidän sydäntämme ja häpäisevät Saksan nimen Jumalan ihmisten edessä.” Saksan asevoimien sodan alussa saavuttamia voittoja von Galen kutsui ”loistaviksi”.


title: Clemens von Galen

text: Isänmaanrakkaus ei estänyt von Galenia jatkamasta kritiikkiään kansallissosialistisia vallanpitäjiä kohtaan. 9. kesäkuuta 1939 hän kirjoitti Hitlerille kirjeen, jossa hän valitti tämän käyttävän vuonna 1933 säädettyä n.k. valtiopäivätalonpalo-asetusta (joka rajoitti kansalaisvapauksia helmikuussa 1933 tapahtuneen valtiopäivätalon tuhopolton jälkeen) väärin Saksan katolilaisten vainoamiseksi. Heinäkuussa 1943 hän valitti itäeurooppalaisten sotavankien huonoa kohtelua ja ennen kaikkea sitä, että naispuolisia pakkotyöläisiä oli pakotettu tekemään raskaudenkeskeytys. Lisäksi hän yritti saada Saksan valtakunnanhallitusta kumoamaan kiellon, jonka mukaan puolalaisilla pakkotyöläisillä ei ollut oikeutta saada sielunhoitoa omalla äidinkielellään.


title: Clemens von Galen

text: Saksan kirkollisasianministeri Hanns Kerrl oli vuonna 1941 jo niin suivaantunut piispa von Galenin vastarinnasta, että hän ehdotti valtion tälle maksaman palkan peruuttamista. Piispa von Galen itse laski koko ajan sen varaan, että hänet voidaan pidättää milloin vain. Hän viittasi tähän saarnoissaan ja antoi määräyksiä mahdollisen pidätyksensä varalta.


title: Clemens von Galen

text: 26. kesäkuuta 1941 von Galen julkaisi yhdessä muiden saksalaisten katolisten piispojen kanssa paimenkirjeen, jossa he kritisoivat valtakunnanhallituksen kristinuskon vastaisia toimenpiteitä. Piispojen mielestä oli käsittämätöntä, että kristinuskon vastainen kampanja jatkui sodan aikanakin, jolloin kansallinen yhtenäisyys juuri olisi ollut tärkeää. Heidän mielestään koko kristinuskon tulevaisuus Saksassa oli uhattuna. Kirje luettiin ääneen kaikissa Saksan kirkoissa 6. heinäkuuta 1941. Propagandaministeri Joseph Goebbelsin mielestä kyse oli joukosta järjettömiä syytöksiä ja häpeämättömiä vaatimuksia. Hänen mielestään paimenkirje oli myös ”Saksan katolisten pappien tikarinisku taistelevan armeijan selkään”.


title: Clemens von Galen

text: Saman vuoden heinäkuun 12. päivänä Saksan katolinen piispainkokous jätti valtakunnanhallitukselle muistion, jossa se vaati perustuslaissa taattua uskonnonvapautta ja oikeutta harjoittaa uskontoa julkisesti. Se vaati, että valtakunnanhallituksen tuli lopettaa kampanjansa kirkosta eroamisen edistämiseksi, protestoi nuorison järjestelmällistä antikristillistämistä ja vaati viidennen ja kuudennen käskyn kunnioittamista. Viimeksi mainittu vaatimus vastusti ennen kaikka kansallissosialistien eutanasiaohjelmaa ja kristillisen sukupuolimoraalin halventamista yhteiskunnassa. Muistio vastusti myös pappien pidättämistä ja luostarien sulkemista sekä kirkon diakonia- ja hyväntekeväisyystyön rajoittamista.


title: Clemens von Galen

text: Kuuluisaksi piispa von Galenin tekivät ennen kaikkea hänen heinä- ja elokuussa 1941 pitämänsä kolme saarnaa. Niissä hän tuomitsi virallisesti kansallissosialistien n.k. T4- eli eutanasiaohjelman. Kansallissosialistinen hallinto oli alkuvuodesta 1940 alkaen surmannut vaikeasti kehitysvammaisia, parantumattomasti mielisairaita, epileptikkoja ja muita ”tuottamattomia kansantovereita”, joiden elämä ei virallisen eufemistisen ilmaisun mukaan ollut elämisen arvoista. von Galen lähti perinteisestä kristillisestä käsityksestä, jonka mukaan jokaisen ihmisen elämä on sinällään arvokas, koska jokainen ihminen on Jumalan luoma ja Kristuksen lunastama. Täten ihmisen arvo ei riipu siitä, paljonko hän tuottaa muiden hyväksi. Vatikaani on jo 2. joulukuuta 1940 julkaisemassaan dekreetissä tuominnut kansallissosialistien eutanasiaohjelman ja sanonut, ettei sillä ollut mitään oikeutusta. Ennen von Galenia Berliinin katolinen piispa von Preysing oli tuominnut eutanasiaohjelman, tosin huomattavan varovaisin sanakääntein.


title: Clemens von Galen

text: Von Galenin käyttämiä muotoiluja ei taas parhaalla tahdollakaan voinut kutsua varovaisiksi. Hän paljasti tarkkoja tietoja ohjelman uhrien määrästä ja kutsui eutanasiaa suoraan murhaksi ja rikokseksi ihmisyyttä vastaan. Saarnoissaan hän varoitti, että jokaisen saksalaisen henki oli vaarassa, mikäli hän loukkaantuisi vakavasti tai olisi jonain päivänä niin vanha ja sairas, ettei enää pystyisi tuottavaan työhön. Erityistä huomiota herätti se, että von Galen arveli myös vaikeasti haavoittuneiden rintamasotilaiden joutuvan eutanasian uhriksi, mikäli ohjelman sallittaisiin jatkua. Kuuluisissa saarnoissaan von Galen tuomitsi myös Gestapon laittomat toimenpiteet katolisia luostareita ja laitoksia vastaan sekä sääntökuntalaisten ja pappien pidätykset. von Galenin pelottoman suorasukaisten saarnojen jälkeen häntä alettiin kutsua ”Münsterin leijonaksi”. Hänen pitämänsä saarnat levisivät väestön keskuuteen laittomina lehdyköinä ja liittoutuneiden Saksaan pudottamina lentolehtisinä.


title: Clemens von Galen

text: Muutama päivä saarnojensa jälkeen piispa von Galen teki eutanasiaohjelmasta paikalliselle poliisiviranomaiselle rikosilmoituksen ”murhasta”. Jonkin ajan kuluttua ohjelma ”keskeytettiin toistaiseksi”, ei vähiten piispan von Galenin puheiden seurauksena.


title: Clemens von Galen

text: Hitlerin sihteeri ja puoluekanslian johtaja Martin Bormann ehdotti von Galenin saarnojen jälkeen, että tämä hirtettäisiin. Paikallinen Gestapo, vaikkakin oli sitä mieltä, että von Galenin toiminta oli maanpetoksellista, kuitenkin varoitti, että suositun piispan murhaaminen aiheuttaisi Westfalenissa laajamittaisia levottuuksia ja jopa avoimen kapinan. Propagandaministeri Goebbels ehdotti siksi, että Münsterin piispan henki säästettäisiin toistaiseksi ja että hänen kanssaan tehtäisiin tilit selviksi vasta ”lopullisen voiton” jälkeen. Goebbels sai tahtonsa läpi, vaikkakin Münsterin hiippakunnan papeista 37 vangittiin varoitusmielessä. Valtakunnan kirkollisasian ministeriö suositteli, että von Galen suljettaisiin keskitysleiriin.


title: Clemens von Galen

text: Vaikka von Galenin suhde kansallsissosialistisiin vallanpitäjiin muuttui ajan myötä aina vain huonommaksi, hän asettui kuitenkin tukemaan Saksan sotaponnistuksia sen hyökäyttyä Neuvostoliittoon kesällä 1941. Syyskuun 14. päivänä 1941 päivätyssä paimenkirjeessään von Galen kutsuu hyökkäystä Neuvostoliittoon ”taisteluksi bolševismin ruttoa vastaan”. Autuaaksijulistamisprosessin yhteydessä julki tulleet asiakirjat osoittavat, että piispa von Galenilla oli yhteyksiä Carl Friedrich Goerdelerin ympärille syntyneeseen kansallismieliseen vastarintaliikkeeseen ja että hän tapasi Goerdelerin Münsterissä marraskuussa 1943. von Galen ei kuitenkaan ollut aktiivinen vastarintaliikkeessä.


title: Clemens von Galen

text: Kansallissosialistisen valtakauden loppuaikoina piispa von Galen piti edelleen saarnoja, joissa hän tuomitsi kansallissosialistien kristinuskolle vihamielisen politiikan ja kirkon oikeuksien loukkaamisen. Hän tuomitsi rikokset siveellisyyttä ja ihmisarvoa vastaan, liioitellut vangitsemiset, väkivallan sääntökuntalaisia vastaan, Gestapon mielivaltaisen toiminnan, oikeuskäsitteen vääristymisen sekä oikeudettomuudet ja nuorison turmelemisen. Piispan saarnat olivat tunnettuja kautta Saksan ja ne innostivat esimerkiksi Schollin sisarusten ympärille syntynyttä katolista vastarintaliikettä Valkoista ruusua. Toisaalta piispa von Galen ei kertaakaan tuominnut juutalaisten kuljetuksia keskitysleireille eikä muitakaan juutalaisiin kohdistuneita sortotoimenpiteitä.


title: Clemens von Galen

text: Länsiliittoutuneiden vallattua Münsterin maaliskuussa 1945 piispa von Galen selitti ensimmäisessä haastattelussaan yhdysvaltalaisille ja brittiläisille lehdille, että vaikka hän ja monet muutkin sivistyneet saksalaiset olivat kansallissosialismin vastustajia, he olivat kuitenkin myös uskollisia isänmaanystäviä, jotka pitivät liittoutuneita vihollisina. Jo tutuksi tulleella pelottomuudellaan von Galen kritisoi seuraavina kuukausina liittoutuneiden toimintaa miehitetyssä Saksassa. Ennen kaikkea hän vastusti saksalaisen väestön joukkokarkotuksia Oder–Neisse-linjan itäpuolisilta, Saksan Puolalle menettämiltä alueita sekä Tšekkoslovakian sudeettialueilta. Hän vastusti myös saksalaisten virkamiesten ja kansallissosialistisen puolueen rivijäsenten pidätyksiä ja sulkemista leireihin. Kun länsiliittoutuneet eivät kesäkuussa 1945 sallineet levottumuuksien pelossa katolisille tärkeän Kristuksen ruumiin ja veren juhlaan kuuluvan sakramenttikulkueen järjestämistä Münsterissä, von Galen valitti heidän suhtautuvan kristinuskoon yhtä kielteisesti kuin kansallissosialistienkin. Ajatuksen, jonka mukaan Saksan kansa olisi kollektiivisesti syypää Kolmannen valtakunnan rikoksiin, von Galen torjui selkein sanoin 1. heinäkuuta 1945 Münsterin lähellä Telgtessä pitämässään saarnassa.


title: Clemens von Galen

text: 18. päivänä helmikuuta 1946 paavi Pius XII nimitti piispa von Galenin yhdessä kahden muun saksalaisen piispan kanssa yllättäen kardinaaleiksi. Kardinaali von Galenista tuli San Bernardo alle Termen titulaarikirkon kardinaalipappi. Nimityksellään paavi lienee halunnut osoittaa solidaarisuuttaan Saksan kansaa kohtaan ja samalla tuoda julki, ettei Saksan kansa ole kokonaisuudessaan vastuussa Kolmannen valtakunnan rikoksista.


title: Clemens von Galen

text: Kardinaali von Galen palasi Roomasta takaisin kotiinsa Münsteriin 68. syntymäpäivänään, 16. maaliskuuta 1946. Hänen kunniakseen järjestettiin tuomiokirkontorilla suuri kansalaisjuhla. Sen yhteydessä Münsterin kaupunki luovutti hänelle kunniakaupunkilaisen arvon. Pitämässään kiitospuheessan kardinaali Galen toi julki, että uskovien tuki ja heidän esirukouksensa olivat mahdollistaneet hänen vastarintataistelunsa. Samalla ne olivat säästäneet hänet marttyyrikuolemalta, kuten kardinaali von Galen selvästi liikutetulla äänellä totesi.


title: Clemens von Galen

text: Vain kolme päivää kotiinpaluunsa jälkeen, 19. maaliskuuta 1946, kardinaali von Galen toimitettiin voimakkaiden vatsakipujen takia münsteriläiseen St.-Franziskus- hospitaaliin. Siellä hän kuoli 22. maaliskuuta tulehtuneen umpilisäkkeen puhkeamisen aiheuttamaan vatsakalvontulehdukseen. Hänen viimeisiksi sanoikseen jäivät: ”"Ja, Ja, wie Gott es will. Gott lohne es Euch. Gott schütze das liebe Vaterland. Für ihn weiterarbeiten … oh, Du lieber Heiland!"” (”Niin, niin, niin kuin Jumala haluaa. Jumala teidät palkitkoon. Jumala suojelkoon rakasta isänmaatamme. Tehkää työtä sen hyväksi… oi, rakas Vapahtaja!”) 28. maaliskuuta 1946 hänet haudattiin von Galenin suvun hautakappeliin, Ludgerus-kappeliin Münsterin tuomiokirkossa. Haudalla on nykyään etelätirolilaisen kuvanveistäjän Siegfried Morodan luoma hautapaasi, jossa on sanat: ”"Hic exspectat resurrectionem mortuorum Clemens Augustinus de Galen S.R.E. presbyter cardinalis episcopus Monasteriensis"” (”Tässä odottaa kuolleiden ylsönousemusta Clemens August von Galen, pyhän Rooman kirkon kardinaalipappi, Münsterin piispa”).


title: Clemens von Galen

text: Kardinaali von Galenin autuaaksijulistamisprosessi aloitettiin vuonna 1956, se päättyi positiiviseen lopputulokseen marraskuussa 2004. 9. lokakuuta 2005 paavi Benedictus XVI julisti kardinaali Clemens August Graf von Galenin virallisesti autuaaksi. Portugalilainen kardinaali José Saraiva Martins, autuaaksi- ja pyhäksijulistamisen kongragaation johtaja, vietti autuaaksijulistamismessua Pietarinkirkon aukiolla Roomassa. Tämä oli samalla eräs viimeisimmistä autuaaksijulistamisista, jota vietettiin Pietarinkirkossa koko kirkon juhlana. Normaalin katolisen käytännön mukaan autuaaksijulistus edeltää pyhäksi julistamista.


title: Clemens von Galen

text: Autuaan Clemens August Graf Kardinal von Galenin muistopäivä on hänen kuolinpäivänsä, 22. maaliskuuta.


title: Clemens von Galen

text: Autuaaksi julistamisen ensimmäisenä vuosipäivänä 2006 asetettiin Telgten pyhiinvaelluskappelin Neitsyen kuvan edustalle tyylitellyn käden muotoinen pyhäinjäännösarkku, jossa säilytetään autuaan von Galenin sormiluuta. Pyhäinjäännösarkun on suunnitellut ahlenilainen kultaseppämestari Werner Fischer entworfenes ja sen on valmistanut hänen poikansa kultaseppämestari Raphael Fischer. Telgten pyhiinvaelluskappeli on erittäin suosittu pyhiinvaelluskohde Münsterinmaalla. Clemens August Graf von Galen vaelsi sinne usein piispana ollessaan ja rukoili sen (kansanuskon mukaan ihmeitä tekevän) Neitsyen kuvan edessä.


title: Clemens von Galen

text: Kardinaali von Galenin persoonaa ja merkitystä arvioidaan eri tavalla. Hänet tunnustetaan yleisesti kansallissosialistisen hallinnon vastustajaksi, mutta mielipiteet eroavat pohdittaessa vastustamisen alkusyytä ja vastarinnan laajuutta ja merkitystä. On esitetty ennen kaikkea kolme erilaista teoriaa:


title: Clemens von Galen

text: Yksittäisiksi ovat jääneet mielipiteet, joiden mukaan von Galen kantaa yhdessä katolisen kirkon muiden viranhaltijoiden kanssa vastuun Hitlerin valtaannoususta ja Kolmannen valtakunnan kauheuksista. Tosiasiat puhuvat aivan liian selkeästi näin negatiivista näkemystä vastaan.


title: Helvi Juvonen

text: Helvi Inkeri Juvonen (5. marraskuuta 1919 Iisalmi – 1. lokakuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen runoilija, joka sodanjälkeisen modernin lyriikan ensimmäisiä tekijöitä Suomessa. Juvosen runoissa oli uskonnollisia vaikutteita, joita on tulkittu kristillisyyden lisäksi myös panteistisiksi.


title: Helvi Juvonen

text: Juvosen vanhemmat olivat vaatekauppias Juho Petterinpoika Juvonen ja Impi Maria Liimatainen. Juvonen kirjoitti ensimmäiset runonsa jo kouluvuosinaan, ja hänen mielirunoilijansa oli Emily Dickinson. Juvonen kirjoitti ylioppilaaksi Iisalmen yhteislyseosta 1939 ja aloitti suomen kielen ja kirjallisuuden opinnot Helsingin yliopistossa. Sotavuosina Juvosella oli vaikeuksia löytää vuokra-asuntoa Helsingistä ja hän joutui palaamaan joksikin aikaa Iisalmeen vuonna 1942. Seuraavana vuonna pahasta aliravitsemuksesta kärsinyt ja vain 43 kiloa painanut Juvonen oli jonkin aikaa Lapinlahden mielisairaalassa. Vuodesta 1949 lähtien hän asui Aila Meriluodon sisaren Sirkka Meriluodon kanssa kuolemaansa saakka.


title: Helvi Juvonen

text: Vuonna 1951 Juvonen matkusti Mirjam Polkusen kanssa Italiaan käyden Roomassa ja Firenzessä. Juvosen sairaudet haittasivat hänen työkykyään, mutta 1950-luvun puolivälissä hänen taloudellinen tilanneensa alkoi parantua, kun Juvonen sai valtion kirjallisuuspalkinnon runokokelmastaan "Kalliopohja". Lisäksi hän sai apurahoja Suomen akatemialta. Juvonen hankki lisätuloja myös käännöstöillä ja kirjoittamalla "Parnassoon" ja "Suomen Sosialidemokraattiin". Häntä vaivasivat kuitenkin päänsärky, masennus sekä aliravitsemuksesta ja huonoista asuinoloista aiheutuneet sairaudet, jotka heijastuivat myös Juvosen tuotantoon.


title: Helvi Juvonen

text: Helvi Juvonen kuoli 1959 pitkään jatkuneesta särkylääkkeiden käytöstä aiheutuneeseen munuaisten vajaatoimintaan juuri ennen 40-vuotissyntymäpäiväänsä. Viimeiset runonsa hän saneli Sirkka Meriluodolle sairaalassa.


title: Stanisław Szukalski

text: Stanisław Szukalski (1893–1987) oli puolalaissyntyinen, lapsineroksikin julistettu maalari ja kuvanveistäjä, joka tuotti valtavan määrän hyvin persoonallisia teoksia 75-vuotisen uransa aikana.


title: Stanisław Szukalski

text: Szukalski muutti Chicagoon, Yhdysvaltoihin teini-ikäisenä ja palasi Puolaan 1934, kun hallitus julisti hänet ”Puolan suurimmaksi eläväksi taiteilijaksi” ja rakennutti oman museon hänen töilleen. Vuonna 1939 museo kuitenkin tuhoutui Saksan hyökättyä Varsovaan samoin kuin suuri määrä hänen töitään. Hän muutti Kaliforniaan, missä elätti itsensä piirtämällä karttoja. Vaikka Szukalskin töitä arvostettiin ja ihailtiin joka puolella, galleriat kieltäytyivät pitämästä näyttelyitä, koska hän oli ”liian hullu”, vihasi kriitikoita ja haukkui avoimesti muita taiteilijoita. Tämän vuoksi hän jäikin suurelle yleisölle varsin tuntemattomaksi.


title: Stanisław Szukalski

text: Szukalski keksi pseudotiede Zermatismin. Hän esimerkiksi uskoi, että ihmiskunnan kulttuuri periytyi Pääsiäissaarelta ja Jetien ja ihmisten jälkeläiset (”Yetisyny”) kävivät jatkuvaa sotaa ihmiskuntaa vastaan. Zermatismi ei kerännyt koskaan mainittavaa kannatusta, mutta Szukalskin aiheeseen liittyvät veistokset ja maalaukset olivat kulttimaineessa esteettisen kauneutensa vuoksi.


title: Stanisław Szukalski

text: Szukalskin töiden ihailijoihin kuuluvat muiden muassa Tool-yhtye ja Leonardo DiCaprio.


title: Stanisław Szukalski

text: Szukalski kuoli 1987. Hänen tuhkansa levitettiin Pääsiäissaarelle.


title: Stephen Poliakoff

text: Stephen Poliakoff (s. 1. joulukuuta 1952) on englantilainen näytelmäkirjailija ja käsikirjoittaja sekä elokuva- ja televisio-ohjaaja. Suurin osa Poliakoffin ohjauksista perustuu hänen omiin käsikirjoituksiinsa, joiden tarinat sijoittuvat useimmiten brittiläisen yläluokan pariin.


title: Stephen Poliakoff

text: Poliakoffin varhaisista elokuvaohjauksista kohua herätti "Close My Eyes – rakasta minua" (1991), kolmiodraamaa ja insestiä käsittelevä tutkielma, jossa kolmion osapuolia näyttelevät Saskia Reeves sekä Clive Owen hänen veljenään ja Alan Rickman aviomiehenään. Vuosituhannen vaihteesta lähtien Poliakoff on ohjannut lähinnä televisiolle. Esimerkiksi minisarja "Sukupuu" (2001) pohtii tekijälleen ominaisesti muistamisen ja sukusiteiden merkitystä. Siinä Matthew Macfadyenin tulkitsema nuorukainen osallistuu mittavaan sukukokoukseen. "Kadonnut prinssi" (2003) puolestaan on kuvaus Britannian kuninkaan Yrjö V:n kuopuksen prinssi Johnin (1905–1919) lyhyestä elämästä.


title: Stephen Poliakoff

text: Poliakoffin noin 25 teatterinäytelmästä "Breaking the Silence" on esitetty suomeksi nimellä "Rikottu hiljaisuus". Se sai kantaesityksensä Suomen Kansallisteatterissa 1986. Teoksen suomensi Eeva-Liisa Manner ja ohjasi Terttu Savola.


title: Larry Robinson

text: Larry Robinson (s. 2. kesäkuuta 1951 Winchester, Ontario) on kanadalainen entinen ammattilaisjääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Pelaajauransa jälkeen hän on toiminut jääkiekkovalmentajana.


title: Larry Robinson

text: Robinson sai NHL-varauksen vuonna 1971, kun Montreal Canadiens varasi hänet numerolla 20 uusien pelaajien varaustilaisuuden toisella kierroksella. Ammattilaisuransa hän aloitti kaudella 1971–1972 Canadiensin silloisen farmiseuran, AHL-seura Nova-Scotia Voyageursin riveissä. Hän pelasi AHL:ssä 8. tammikuuta 1973 tapahtuneeseen NHL-debyyttiinsä asti, minkä jälkeen hän vakiinnutti paikkansa Canadiensin NHL-miehistössä.


title: Larry Robinson

text: Robinson pelasi Montreal Canadiensin riveissä 17 kautta, vuoteen 1989 asti. Kiekollinen puolustaja Robinson oli kymmenellä kaudella eniten pisteitä tehnyt Canadiens-puolustaja. Piste-ennätyksensä hän teki kaudella 1976–1977, jolla hän teki 77:ssä runkosarjaottelussa 85 tehopistettä, 19 maalia ja 66 syöttöpistettä. 85 tehopistettä puolustajalta yhden runkosarjakauden aikana on Canadiensin seuraennätys. Hän ylitti 80:n runkosarjapisteen rajan myös kaudella 1985–1986, jolla hän keräsi tililleen 82 tehopistettä, 19 maalia ja 63 syöttöpistettä. Plusmiinustilastossa Robinson saavutti positiivisen lukeman joka vuosi 20-vuotisella NHL-urallaan. Hänen uransa paras plusmiinuslukema on +120 kaudelta 1976–1977, mikä on NHL-historian toiseksi korkein Bobby Orrin +124:n jälkeen. Robinsonin uran yhteenlaskettu plusmiinuslukema runkosarjassa on +730, mikä on NHL-ennätys.


title: Larry Robinson

text: Robinson voitti Canadiensin riveissä kuudesti Stanley Cupin mestaruuden, vuosina 1973, 1976–1979 ja 1986. Kevään 1978 pudotuspeleissä, joiden päätteeksi hän oli voittamassa neljättä mestaruuttaan, Robinson teki uransa parhaat pudotuspelitehot, 21 tehopistettä (yhtä paljon kuin Guy Lafleur), neljä maalia ja 17 syöttöpistettä. Hänet palkittiin tuolloin Conn Smythe Trophylla pudotuspelien arvokkaimpana pelaajana. Hän ylitti 20:n pudotuspelipisteen rajan myös kevään 1986 pudotuspeleissä, joissa hän teki kolme maalia ja antoi 17 maalisyöttöä.


title: Larry Robinson

text: Vuonna 1989 Robinson siirtyi vapaana agenttina Los Angeles Kingsiin, jossa pelasi uransa kolme viimeistä kautta. Hän lopetti pelaajauransa vuonna 1992.


title: Larry Robinson

text: Robinson pelasi NHL-urallaan 1384 runkosarjaottelua ja teki 958 tehopistettä, 208 maalia ja 750 syöttöpistettä. Pudotuspeliotteluita hän pelasi 227, joissa hän sai tililleen 144 tehopistettä, 28 maalia ja 116 syöttöpistettä. Hän pelasi NHL:n pudotuspeleissä joka vuosi 20-vuotisella urallaan, mikä on NHL-ennätys peräkkäisten pudotuspelikausien määrässä. Robinson valittiin kahdesti NHL:n parhaan puolustajan palkinnon, James Norris Memorial Trophyn saajaksi, vuosina 1977 ja 1980. Hänet valittiin kolmesti sekä NHL:n ensimmäiseen tähdistökenttään että liigan toiseen tähdistökenttään, ensimmäiseen tähdistöön vuosina 1977, 1979 ja 1980 ja toiseen tähdistöön vuosina 1978, 1981 ja 1986. ssa hän pelasi kymmenenä kautena.


title: Larry Robinson

text: Robinson edusti Kanadan jääkiekkomaajoukkuetta kolme kertaa Kanada-cup -turnauksessa, vuosina 1976, 1981 ja 1984, ja oli voittamassa turnausta kahdesti, 1976 ja 1984. Vuonna 1981 hän pelasi myös jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa, joissa Kanada sijoittui neljänneksi, ja hänet valittiin kilpailujen parhaaksi puolustajaksi ja kilpailujen tähdistökenttään.


title: Larry Robinson

text: Kaksi vuotta pelaajauransa päättymisen jälkeen, vuonna 1993 Robinson nimettiin NHL-seura New Jersey Devilsin apuvalmentajaksi. Vuonna 1995, samana vuonna, kun hänestä tuli Hockey Hall of Famen jäsen, hänestä tuli entisen seuransa Los Angeles Kingsin päävalmentaja. Hän valmensi Kingsiä neljä kautta, joiden aikana seura eteni pudotuspeleihin kerran.


title: Larry Robinson

text: Toukokuussa 1999, kuukausi Kings-pestinsä päättymisen jälkeen Robinson nimettiin jälleen New Jersey Devilsin apuvalmentajaksi. 23. maaliskuuta 2000, kesken kauden 1999–2000 hänet nostettiin Devilsin päävalmentajaksi Robbie Ftorekin tilalle ja hän johdatti seuran samana vuonna Stanley Cupin voittoon. Hän toimi Devilsin päävalmentajana myös seuraavan kauden, jolla seura eteni toisen kerran peräkkäin Stanley Cupin loppuotteluihin, mutta hävisi mestaruuden Colorado Avalanchelle, ja puolet kaudesta 2001–2002, jolloin hänet korvasi Kevin Constantine. Robinson toimi keväällä 2002 Constantinen apuvalmentajana.


title: Larry Robinson

text: Heinäkuussa 2005, kun Devilsin päävalmentaja Pat Burns jätti paikkansa uusiutuneen syövän vuoksi, Robinsonista tuli jälleen Devilsin päävalmentaja. Pesti jäi kuitenkin lyhytaikaiseksi: Robinson erosi päävalmentajan paikalta joulukuussa 2005 terveysongelmiin vedoten. Heinäkuussa 2007 Robinson nimettiin jälleen Devilsin apuvalmentajaksi, kun päävalmentajana toimii Brent Sutter.


title: Reikänauha

text: Reikänauha on koneellisesti käsiteltävän tiedon tallentamiseen tarkoitettu paperinauha, johon on lävistetty reikiä samaan tapaan kuin reikäkortissa. Mahdollisia lävistyskohtia on rinnakkain yleensä viidestä kahdeksaan, ja yksi rinnakkaisten lävistyskohtien rivi muodostaa jonkin tietojenkäsittelyllisen perusyksikön, esimerkiksi tavun, merkin tai ohjauskoodin.


title: Reikänauha

text: Reikänauhaa käytettiin 1700-luvulla posetiiveissa ja 1800-luvulta alkaen automaattisissa kudontakoneissa, lennätinlaitteissa ja kaukokirjoittimissa. Huomattavasti tavanomaista leveämpää nauhaa käytettiin myös mekaanisissa soittimissa, kuten automaattipianoissa ja orkestrioneissa. Tietokonekäytössä reikänauha oli melko yleinen tallennusväline vielä 1970-luvulla.


title: Reikänauha

text: Nykyinen kynnen kokoinen 8 gigatavun muistikortti vastaa noin kolmen miljoonan kilometrin pituisen reikänauhan tallennuskapasiteettia.


title: Reikänauha

text: Yhdysvalloissa sanotaan reikänauhan olevan käytössä vielä strategisten tietokoneiden varajärjestelmissä tai varmuuskopioissa, koska menetelmä on immuuni pelätylle EMPille eli ilmakehässä tehdyn ydinräjähdyksen aiheuttamalle elektromagneettiselle pulssille.


title: Lexx

text: Lexx on science fiction -komediasarja, jota tuotettiin vuosina 1997–2002 kanadalais-saksalaisena yhteistyönä neljä tuotantokautta. Sarjan ensimmäinen tuotantokausi koostuu neljästä kaksituntisesta televisioelokuvasta.


title: Lexx

text: Sarjan loivat Lex Gigeroff ja Paul Donovan.


title: Henri de Toulouse-Lautrec

text: Henri de Toulouse-Lautrec (24. marraskuuta 1864 Albi, Tarn – 9. syyskuuta 1901 Château Malromé, Saint-André-du-Bois, Gironde) oli ranskalainen taidemaalari. Hän kuvasi erityisesti Pariisin 1800-luvun lopun boheemielämää, sen kahviloita ja tanssijattaria. Häntä pidetään julistetaiteen suurena mestarina.


title: Henri de Toulouse-Lautrec

text: Henri Marie Raymond de Toulouse-Lautrec-Monfa syntyi 24. marraskuuta 1864 Albissa Etelä-Ranskassa vanhaan aristokraattisukuun. Henrin vanhemmat olivat ensimmäisiä serkuksia. Isä Alphonse oli omalaatuinen ja nautinnonhaluinen naissankari ja äiti Adèle hiljainen ja hurskas nainen. Perhe oli varakas ja omisti useita asuintaloja. Henri varttui pääosin Château du Boscissa lähellä Albia. Hänen lapsuuskodissaan oli paljon sukulaisia, ystäviä ja eläimiä, joita hän lapsena paljon piirsikin. Henri oli sairaalloinen lapsi. Perinnöllisen luukudossairauden seurauksena hän kärsi kivuista, vietti aikaa sairaalassa ja kävi kotikoulua. Kun Henri oli 13-vuotias, hänen vasen reitensä murtui, ja vuoden päästä murtui myös oikea. Jalat eivät parantuneet normaalisti perinnöllisen sairauden vuoksi ja jäivät lyhyiksi, minkä seurauksena hän joutui käyttämään kävelykeppiä ja jäi vain 154 senttimetrin pituiseksi.


title: Henri de Toulouse-Lautrec

text: Toulouse-Lautrecin vanhemmat rohkaisivat nuorta poikaansa taiteilijanuralle ja varakkaina hankkivat hänelle parhaita mahdollisia opettajia. Hän opiskeli muun muassa arvostetun Léon Bonnatin ateljeessa ja sen jälkeen Fernand Cormonin opissa.


title: Henri de Toulouse-Lautrec

text: Toulouse-Lautrec muutti 1884 Pariisin Montmartren värikkääseen ja boheemiin kaupunginosaan, missä hän asui lopun ikäänsä. Hänestä tuli kaupunginosan tunnetuimpia hahmoja, ja hän ystävystyi kaikenlaisten ihmisten kanssa: niin taiteilijoiden ja älymystön kuin työläistenkin. Hän viihtyi erityisesti mallien, prostituoitujen ja kabareelaulajattarien kanssa. Mallinsa, taiteilija Suzanne Valadonin kanssa hänellä oli monivuotinen rakkaussuhde. Koska Toulouse-Lautrecilla oli rikkaat vanhemmat, hän ei ollut riippuvainen teostensa myynnistä. Hänen työnsä menivät kuitenkin kaupaksi lehtiin, niitä esiteltiin gallerioissa ja kriitikot antoivat niille hyvät arvostelut. Etenkin hänen julisteensa nauttivat suurta suosiota.


title: Henri de Toulouse-Lautrec

text: Toulouse-Lautrec eli epäterveellistä elämää, ja hän oli jo kolmikymmenvuotiaana alkoholisoitunut ja kärsi kupasta. Hänen äitinsä toimitti hänet alkoholistiparantolaan vuonna 1899. Parantolasta päästyäänkään Toulouse-Lautrecin ei onnistunut päästä kiinni elämään, vaan hänen tuotantonsa kärsi hänen elämänhalunsa hiipumisesta. Hän sai halvauskohtauksen kesällä 1901 ja kuoli sukulinnassaan Bordeaux’n lähellä 9. syyskuuta 1901 kolmenkymmenenkuuden vuoden ikäisenä.


title: Henri de Toulouse-Lautrec

text: Toulouse-Lautrec luetaan merkittävimpiin jälki-impressionisteihin ja art nouveau -kuvittajiin. Toulouse-Lautrecin tuotanto on laaja: noin 737 maalausta, 275 akvarellia, 369 litografiaa ja 5 000 piirustusta. Hänen teoksensa esittävät lähes aina hänelle tuttuja ihmisiä Montmartren kaduilta, kahviloista, yökerhoista ja ilotaloista: eräitä heistä olivat laulajatar Yvette Guilbert ja Jane Avril. Sävyltään Toulouse-Lautrecin teokset ovat lämpimiä ja humoristisia mutta samalla surumielisiä ja karuja, joskus epätoivoisiakin.


title: Henri de Toulouse-Lautrec

text: Toulouse-Lautrecin litografiat ovat itsenäisiä taideteoksia tai kuvituksia, joita käytettiin esimerkiksi ravintoloiden ruokalistoissa tai julisteina. Vaikka hän teki vain noin 30 julistetta, häntä pidetään yhtenä julistetaiteen suurista mestareista.


title: Henri de Toulouse-Lautrec

text: Toulouse-Lautrecin töissä korostuvat linjat ja ääriviivat. Hän levitti usein maalia pitkillä ja ohuilla vedoilla, jotka jättävät taustan kuultamaan läpi. Muista taiteilijoista Toulouse-Lautrec ihaili erityisesti impressionisti Edgar Degas’ta ja otti tältä vaikutteita esimerkiksi kuvasommittelussa ja välittömyyden tavoittelussa.


title: Jatulintarha

text: Jatulintarha on kivien reunustama polku, labyrintti, joka johtaa kuvion ulkoreunalta sen keskelle. Jatulintarhoja on ympäri Eurooppaa: Suomessa, Skandinaviassa, Kuolan niemimaalla, Vienanmerellä, Virossa, Saksassa, Englannissa ja Islannissa. Suurin osa jatulintarhoista on rakennettu vasta historiallisella ajalla, vaikka osaa niistä onkin epäilty jopa pronssikautisiksi. Uusimmat jatulintarhat on rakennettu ehkä vasta 1900-luvulla.


title: Jatulintarha

text: Suomessa jatulintarhoja on noin kaksisataa. Niistä lähes kaikki sijaitsevat rannikolla, monet Perämeren rannikolla mutta myös Turun saaristossa ja Ahvenanmaalla. Suomalaisille jatulintarhat ovat olleet tärkeitä viimeistään keskiajalla, ja niiden kuvia on maalattu 1400-luvulla kivikirkkojen seinille muiden suojelevien symbolien joukkoon luultavasti torjumaan pahaa.


title: Jatulintarha

text: Suurin osa jatulintarhoista on halkaisijaltaan 8–11 metriä, mutta niiden halkaisijat voivat vaihdella muutamasta metristä yli 20 metriin.


title: Jatulintarha

text: Jatulintarhoja on kolmen mallisia. Ristikeskustaisen jatulintarhan kuvio rakentuu ristin ympärille. Munuaisenmuotoisessa jatulintarhassa on kaksi reittiä sokkelon suulta keskelle. Spiraalinmuotoinen jatulintarha on yksinkertainen spiraali. Näistä tyypeistä ilmeisesti nuorimpia ovat spiraalinmuotoiset jatulintarhat.


title: Jatulintarha

text: Jatulintarhoja on saatettu rakentaa monesta syystä. Merimiehet ja kalastajat ovat ehkä rakentaneet niitä ajankulukseen tai tuomaan suotuisia ilmoja. Jatulintarhojen on myös arveltu liittyneen hedelmällisyysriitteihin tai kertoneen alueen omistuksesta. Jatulintarhoja on myös käytetty erilaisissa leikeissä: esimerkiksi Suomen ruotsinkielisillä alueilla on kerrottu leikityn leikkiä, jossa kylän nuoret miehet ovat yrittäneet saada labyrintin keskellä seisseen neidon ulos jatulintarhasta.


title: Jatulintarha

text: Suomenkielinen nimitys ”jatulintarha” on peräisin Kemin seudulta. Jatuli tarkoittaa jättiläistä, joiden uskottiin asuneen pohjoisessa ennen saamelaisten tuloa. Kansanperinteessä jatulintarhoja on kutsuttu monella muullakin nimellä, kuten Laiskan-Jaakon rinki, Pietarin leikki ja Jerusalem.


title: Pyörrekivi

text: Pyörrekivi eli jauhinkivi on kivi, joka voimakkaan virtauksen vaikutuksesta jauhaa kallioon pyöreän kuopan eli hiidenkirnun. Pyörrekiviä on nimitetty myös jauhinkiviksi. Useat pyörrekivet ovat jauhamisen seurauksena pyöristyneet huomattavasti.


title: Surveyor-ohjelma

text: Surveyor-luotaimet olivat Nasan 30.5.1966–7.1.1968 lähettämiä kuulaskeutujia. Niistä viisi pääsi perille, yksi katosi ja yksi tuhoutui. Luotaimet lähettivät Kuusta lähikuvia Maahan ja kaivoivat kauhoillaan näytteitä Kuun pintakerroksesta.


title: Kaseva

text: Kaseva on suomalainen folk-, folkrock- ja poprockyhtye, joka tunnetaan melodisesta, herkästä musiikistaan ja stemmalaulustaan. Sen tunnetuimpia lauluja ovat ”Striptease tanssija”, ”Vanha mies”, ”Mari”, ”Tyhjää”, ”Kun maailma elää” ja ”Pena”.


title: Kaseva

text: Kasevan esikois-LP "Silloin kun" julkaistiin 1974, ennen kuin yhtye oli tehnyt ensimmäistäkään keikkaa. Yhtye oli sen sijaan harjoitellut kappaleitaan vuosikausia kellarissa englanninkielisin tekstein. Levytyssopimuksen ehtona olikin kappaleiden kääntäminen suomeksi.


title: Kaseva

text: Nimen "Kaseva" keksi yhtyeelle Mikko ja Nils Jokelan sisar. Sana "kaseva" tulee Kalevalasta ja tarkoittaa "kätevää". Kasevan kappaleet ovat suurimmaksi osaksi Mikko Jokelan ja Asko Raivion joko yhdessä tai erikseen tekemiä, mutta myös rumpali Nils Jokela teki yhtyeelle jonkin verran sanoituksia.


title: Kaseva

text: Kaseva lopetti vuoden 1982 albuminsa jälkeen. Vuonna 1989 toinen sen johtohahmoista Asko Raivio hukkui. Jäljelle jäänyt ryhmä palasi esiintymislavoille vuonna 2002. Kasevan vuoden 2003 kokoelma on myynyt platinaa.


title: Ranger-ohjelma

text: Ranger-luotaimet olivat Nasan vuosina 1961–1965 Kuuta kohden lähettämiä iskeytymisluotaimia, joista vain kolme viimeistä onnistuivat halutulla tavalla.


title: Ranger-ohjelma

text: Avaruustoiminnan alkuvuosina myös Nasan avaruusohjelmaa rasittivat lukuisat epäonnistumiset. Nasa aloitti miehittämättömän Ranger-ohjelman Apollo-ohjelman valmistelemiseksi. Luotainten tarkoituksena oli osua Kuuhun ja välittää Maahan ennen luotaimen murskautumista Kuun pintaan kuvia Kuusta. Kyse oli kovasta laskeutumisesta – tekniikka ei vielä riittänyt pehmeään laskeutumiseen. Ranger-luotainten piti muun muassa kartoittaa sopivia laskeutumispaikkoja Apollo-alusten miehitetyille laskeutujille. Kuun pinnan lujuudesta ei Ranger-ohjelman alkaessa ollut riittävästi tietoja – pelättiin muun muassa miehitetyn laskeutumisaluksen uppoamista.


title: Ranger-ohjelma

text: Vuonna 1961 epäonnistui kahden ”Block 1” -tyypin Ranger-kuuluotaimen (Ranger 1 ja 2) laukaisut Atlas-Agena-kantorakettien epäonnistumisiin. Tässä vaiheessa Yhdysvalloilla ei ollut käytännössä koeteltua avaruusluotainten tekniikkaa mukaan lukien laukaisutapa. Luotaimet asettuivat matalille kiertoradoille pyörimään holtittomasti. Asennonsäätö ei kääntänyt luotaimia oikeaan asentoon ennen radan suuntausta kohti kuuta.


title: Ranger-ohjelma

text: Myöhemmin Ranger Block 1-sarjan tekniikan pohjalta kehitetty Mariner 2 -luotain ohitti menestyksellä Venuksen.


title: Ranger-ohjelma

text: Vuonna 1962 kehitettyssä Block 2 -tyypin Rangerissa oli lastina muun muassa balsasta tehty pallo, jonka sisällä oli pieni radiolähetin ja seismometrin sisältävä laite. Pallo oli luotaimen huipulla. Sen toivottiin säilyvän ehjänä kovasta laskeutumisesta.


title: Ranger-ohjelma

text: Näistä muutoksista huolimatta Ranger-alusten lentojen epäonnistumiset jatkuivat. Ranger 3 ohitti Kuun kaukaa. Ranger 4:n laukaisu onnistui, mutta luotain hiljeni. Ranger 5 lensi Kuun ohi.


title: Ranger-ohjelma

text: Rangeriin tehtiin Nasassa taas muutoksia. Ranger 6 lensi Kuuhun murskautuen sinne, mutta televisiokamerat eivät toimineet, ja kuvia Kuusta ei saatu. Ranger 7 syöksyi heinäkuussa 1964 Mare Cognitumiin lähelle Kopernikus-kraatteria ottaen 4 300 kuvaa tiedemiehille ja insinööreille.


title: Ranger-ohjelma

text: Ranger 7 -luotaimen kuvista selvisi, että Kuun pinnalla on miljoonia kraattereita ja että lähemmäs tultaessa näkyy yhä pienempiä kraattereita. Toisiin kohtiin lähetetyt Ranger 8 ja 9 onnistuivat myös.


title: Zadie Smith

text: Zadie Smith (s. 27. lokakuuta 1975 Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta) on englantilainen kirjailija. Hän on kirjoittanut viisi romaania, joista kaksi ensimmäistä ja neljäs sijoittuvat pääosin hänen synnyinkaupunkiinsa Lontooseen. Romaanit on suomennettu.


title: Zadie Smith

text: Zadie Smith syntyi Lontoon luoteisosassa Brentin borough'ssa. Hänen äitinsä oli jamaikalainen ja isä englantilainen. Hänen etunimensä oli alun perin Sadie, mutta hän vaihtoi sen 14-vuotiaana nykyiseen muotoonsa. Smithin äiti varttui Jamaikalla ja muutti Englantiin vuonna 1969. Smithillä on yksi sisarpuoli, yksi velipuoli ja kaksi nuorempaa veljeä. Hänen vanhempansa erosivat, kun hän oli teini-ikäinen.


title: Zadie Smith

text: Smithillä oli lapsuudessaan ja nuoruudessaan useita mielenkiinnon kohteita: lapsena hän harrasti steppausta, teini-iässä hän suunnitteli uraa musikaalinäyttelijänä ja opiskelijana hän ansaitsi rahaa jazz-laulajana ja halusi tulla journalistiksi. Lukeminen ja kirjoittaminen ovat myös aina olleet tärkeässä osassa hänen elämässään.


title: Zadie Smith

text: Smith opiskeli Cambridgen King's Collegessa englanninkielistä kirjallisuutta. Opiskeluaikanaan hän kirjoitti muutamia novelleja, jotka julkaistiin opiskelijoiden kirjoituksista kootuissa kokoelmissa. Eräs kustantaja huomasi hänen lahjakkuutensa ja tarjosi hänelle kustannussopimusta. Smith päätti ottaa yhteyttä kirjallisuusagenttiin ja siitä lähtien häntä on edustanut kansainvälisesti menestyvä "Wylie Agency".


title: Zadie Smith

text: "Valkoiset hampaat" ("White Teeth") esiteltiin kustannusmarkkinoille vuonna 1997, vuosia ennen kirjan varsinaista valmistumista. Kirjan julkaisuoikeuksista alkoi kova kilpailu eri kustannusyhtiöiden kesken; oikeudet onnistui lopulta saamaan "Hamish Hamilton Ltd.". Teos sai harvinaisen paljon huomiota keskeneräiseksi esikoisromaaniksi. Smith sai teoksen valmiiksi opintojensa viimeisenä vuotena. Kun kirja julkaistiin vuonna 2000, se nousi heti bestselleriksi. Se sai paljon kansainvälistä kiitosta ja toi kirjoittajalleen useita palkintoja, muun muassa "Guardian First Book Awardin" ja "Whitbread First Novel Awardin".


title: Zadie Smith

text: Esikoisromaaninsa menestyksen jälkeen Smith alkoi kirjoittaa toista romaaniaan "Nimikirjoitusmies" ("The Autograph Man"). Kirja julkaistiin vuonna 2002 ja menestyi hyvin, mutta ei saanut kriitikoiden keskuudessa yhtä hyviä arvosteluja kuin Smithin ensimmäinen romaani. Toisen romaaninsa julkaisun jälkeen Smith alkoi valmistella esseekokoelmaa "The Morality of the Novel", jossa käsitellään valittuja 1900-luvun kirjailijoita moraalifilosofian kautta.


title: Zadie Smith

text: Smith sai vuonna 2005 valmiiksi kolmannen romaaninsa "Kauneudesta" ("On Beauty"), joka julkaistiin saman vuoden syyskuussa. Hän voitti kirjalla yli 43 000 euron arvoisen Orange Prize for Fiction-palkinnon kesäkuussa 2006.


title: Zadie Smith

text:
Smithin neljäs romaani "Risteymiä" ("NW") kertoo luoteislontoolaisen vuokratalon monikulttuurisista asukkaista. Englanninkielinen nimi tulee postinumeroalueen mukaan. Romaanin tekniikka on tajunnanvirtamainen ja tyyliltään vaihteleva. Se kuvaa luokkaeroja ja siirtolaisuuden eri polvia. Romaani on julkaistu 2013 ja sen on suomentanut Irmeli Ruuska.
Smith tapasi pohjoisirlantilaisen kirjailijan Nick Lairdin opiskellessaan Cambridgen yliopistossa ja he menivät naimisiin vuonna 2004. He asuvat Pohjois-Lontoossa.


title: Roald Dahl

text: Roald Dahl (13. syyskuuta 1916 – 23. marraskuuta 1990) oli brittiläinen kirjailija, runoilija, käsikirjoittaja ja hävittäjälentäjä. Dahl kirjoitti niin lapsille kuin aikuisillekin ja hänen kirjallisen tyylinsä ominaispiirre oli musta huumori. Dahlin tunnetuimpia kirjoja ovat "Jali ja suklaatehdas" sekä "Matilda".


title: Roald Dahl

text: Dahl kirjoitti kaikkiaan 19 lastenkirjaa, yhdeksän novellikokoelmaa ja useita elokuva- ja televisiokäsikirjoituksia.


title: Roald Dahl

text: Dahlin tuontannosta on tehty elokuva-, televisio- ja näytelmäsovituksia. Esimerkiksi Alfred Hitchcock ohjasi Alfred Hitchcock esittää -sarjaan neljä Dahlin novelliin "Man from the South" perustuvaa jaksoa. "Jali ja suklaatehdas" on elokuvattu kahdesti 1971 ja 2005.


title: Roald Dahl

text: Dahl laati Ian Flemingin kirjojen pohjalta käsikirjoitukset elokuviin "Chitty Chitty Bang Bang" ja James Bond -elokuva "Elät vain kahdesti".


title: Roald Dahl

text: Roald Dahl syntyi Walesin Llandaffissa norjalaisille vanhemmille. Roald Dahlin isä Harald ja Roaldin vanhempi sisko Astri kuolivat, kun Roald oli kolmivuotias. Perheen piti myydä koruja, jotta Roaldin koulunkäynti saatiin maksettua.


title: Roald Dahl

text: Täytettyään 18 vuotta Dahl ei mennyt yliopistoon vaan lähti tutkimusmatkalle Newfoundlandiin. Hän pestautui Shellin palvelukseen ja työskenteli Lontoossa ja Dar es Salaamissa.


title: Roald Dahl

text: Dahl palveli toisessa maailmansodassa hävittäjälentäjänä. Hän osallistui taisteluihin Libyassa, Kreikassa ja Syyriassa ja saavutti Hawker Hurricane -hävittäjillä lentäessään hävittäjä-ässän nimitykseen tarvittavat viisi ilmavoittoa. Alle kuukauden kuluttua hänen lentäjän uransa alusta hänen koneensa putosi Libyan autiomaahan. Pakkolaskussa hän sai kallonmurtuman sekä vammoja selkärankaan ja lantioon, minkä lisäksi hän menetti näkökykynsä kuukaudeksi kasvojensa turpoamisen vuoksi. Hän aloitti kirjoittamisen toipilasaikanaan ja julkaisi novelleja lehdissä. Hänen ensimmäinen lastenkirjansa "The Gremlins" ilmestyi 1943.


title: Roald Dahl

text: Dahl oli 1953–1983 naimisissa yhdysvaltalaisen näyttelijän Patricia Nealin kanssa, ja he saivat viisi lasta. Roaldin vanhin tytär Olivia kuoli tuhkarokon aiheuttamaan aivotulehdukseen. Poika Theo sai aivovamman, kun taksi törmäsi lastenvaunuihin. Patricia sairastui vakavasti ja kertoi myöhemmin muistelmissaan, miten uhrautuvasti Roald hoiti häntä. Avioliitto kuitenkin päättyi, kun Patricia sai selville, että Roaldilla oli suhde Patrician 22 vuotta nuoremman ystävättären kanssa. Roald meni tämän kanssa naimisiin samana vuonna 1983.


title: Roald Dahl

text: Kirjailijanuransa ohella Dahl kasvatti karjaa ja vinttikoiria.


title: Roald Dahl

text: Dahl kuoli vuonna 1990. Hänen kuolinsyykseen on mainittu leukemia ja määrittelemätön infektio.


title: Myrkky (täsmennyssivu)

text: Myrkky on


title: Myrkky (kylä)

text: Myrkky () on kylä Karijoen kunnan luoteisosassa, Teuvanjoen varrella.


title: Myrkky (kylä)

text: Myrkyssä on ollut asutusta 1500-luvun alkupuolelta asti, jolloin alue kuului Närpiön suurpitäjään. Vuonna 1610 Myrkystä tuli osa Lapväärtin pitäjää, joka vuoden 1865 kunnallisasetuksen antamisen jälkeen muutettiin kunnaksi. Vuonna 1927 Myrkky liitettiin Karijokeen.


title: Myrkky (kylä)

text: Myrkky sijaitsee niin tiiviisti kiinni kunnanrajassa, että monet kylän laitama-alueet, joilla on muun muassa peltoja ja hiekkakuoppia ja jopa jonkin verran asutusta, itse asiassa kuuluvat hallinnollisesti lähikuntiin, etenkin Kristiinankaupunkiin, mutta myös Teuvaan ja Närpiöön.


title: Myrkky (kylä)

text: Alun perin kylä on ollut maatalousvaltainen, mutta jo pitkään siellä on harjoitettu muutakin yritystoimintaa. Vuosikymmenien ajan Myrkystä on myös käyty töissä muilla paikkakunnilla. Kaskisten sellutehdas (1977–2009) oli merkittävä myrkkyläisten työllistäjä.


title: Myrkky (kylä)

text: Kylän suomenkielisen nimen alkuperästä ei ole varmaa tietoa. "Myrkky" esiintyy suomenkielisissä asiakirjoissa vasta vuoden 1900 paikkeilta lähtien. Perimätiedon mukaan suomenkieliset asukkaat olisivat olleet tyytymättömiä ruotsinkieliseen nimeen "Mörtmark" (’Särkimaa’) ja alkaneet kutsua kylää "Myrkyksi".


title: Myrkky (kylä)

text: Lähiseuduilla on rakenteeltaan samantyyppistä kylännimistöä: erään Isojoella sijaitsevan kylän nimi on "Möykky", ja entisen Närpiön suurpitäjän alueella on useita -"mark"-loppuisia kylännimiä, esimerkiksi Kristiinankaupungissa varsin lähellä Myrkkyä sijaitsevan kylän ruotsinkielinen nimi on "Påskmark" (suomeksi "Puskamarkki"). – Aikanaan Närpiön suurpitäjän niin sanottuja sisämaita nimitettiin "markeiksi".


title: Myrkky (kylä)

text: Myrkkyläiset saattavat tuntea kylänsä halki virtaavan joen jopa neljällä eri nimellä. Suomenkielinen karttanimi on "Teuvanjoki" ja ruotsinkielinen "Tjöck å". Jälkimmäisestä esiintyy laajalti myös suomennosta "Tiukanjoki". Moni myrkkyläinen on kuitenkin tottunut puhumaan "Myrkynjoesta" etenkin tarkoittaessaan oman kylän kohdalla virtaavaa osuutta.


title: Myrkky (kylä)

text: Eräitten Myrkyn osien nimissä esiintyy sana "loukko", jota käytetään Teuvanjoen varrella vielä runsaammin naapurikylässä, Teuvan Perälässä. Jatkettaessa matkaa Myrkyn Niemenloukolta Teuvan suuntaan tulee Perälän osista ensimmäisenä vastaan Kooseni, mutta sitä seuraa kokonainen loukkojen sarja, ensimmäisenä Luusinloukko. Leikkimielisesti on Myrkyn Pikku-Myrkkyäkin joskus nimitetty "Rallatin-loukoksi".


title: Myrkky (kylä)

text: Vanhin tieto Myrkyn talojen nimistä on 1600-luvun lopulta, jolloin kylässä oli neljä tilaa: Mattila, Norrback, Ojala ja Söderback. 1700-luvun loppupuolella perustettiin Myrkyn viides tila Storås. Ainakin osa näistä vanhimmista nimistä esiintyy Myrkyssä edelleen sekä tilan- että sukuniminä.


title: Myrkky (kylä)

text: Kylän kohdalla Teuvanjoki virtaa suunnilleen pohjoisesta etelään, ja sen molemmin puolin on viljelysmaata, jota rajoittavat idässä ja lännessä metsävyöhykkeet. Keskusta sijaitsee kallioisella mäenharjanteella joen länsipuolella, sillan kohdalla. Kylän muut tärkeimmät osat ovat pohjoisesta lukien, myötäpäivään lueteltuina:Kylän keskustassa sijaitsevat koulu (rakennettu 1911, koulutoiminta lopetettu vuonna 2012; kansalaisopiston ja kunnankirjaston tiloja), (suomalainen) nuorisoseurantalo (rakennettu 1910; edelleen seuran käytössä) ja ruotsalainen nuorisoseurantalo (1990-luvulta lähtien yksityinen museo). Keskustassa sijaitsee myös muuhun käyttöön siirtyneitä rakennuksia, joissa aiemmin toimi ainakin huoltamo, kauppoja, kaksi pankinkonttoria ja postikonttori. Suupohjan Osuuspankki sulki Myrkyn-konttorinsa vasta 11.1.2012.


title: Myrkky (kylä)

text: Kylän vapaa-ajankeskus eli ”Vapari” uimapaikkoineen sijaitsee Pikku-Myrkyn pohjoisosassa.


title: Myrkky (kylä)

text: Ratsastusseuran maneesi (perustettu 2003) sijaitsee osoitteessa Kirkkotie 1131.


title: Myrkky (kylä)

text: Urheilukenttä sijaitsee Eteläpäässä, kylän peltojen länsilaidalla, osoitteessa Tiukantie 99.


title: Myrkky (kylä)

text: Kylässä on Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen vuonna 1954 valmistunut rukoushuone.


title: Myrkky (kylä)

text: Joen ylittää toinen silta Pohjapään ja Niemenloukon välillä, Viitakosken kohdalla, missä sijaitsi aikanaan kylän mylly.


title: Myrkky (kylä)

text: Entisen rautatieaseman päärakennus, mylly ja entinen ruotsinkielinen kansakoulu ovat täydellisesti tuhoutuneet tulipaloissa.


title: Myrkky (kylä)

text: Kristiinankaupungin alueen kautta kulkeva Kirkkotie muodostaa Myrkyn tärkeimmän yhteyden oman kunnan kirkonkylään. Pohjoisempana, kokonaan Karijoen kunnan alueella, huomattavasti pienempi Päkintie vie Myrkystä Metsälehdonkylään.


title: Myrkky (kylä)

text: Myrkyssä käytettiin öljysoraa tienpäällysteenä ensi kertaa vuonna 1974. Ensimmäinen kokonaan kestopäällystetty tieyhteys kylästä muualle saatiin vuonna 1995, Tiukkaan. Vuonna 1998 laskettiin kestopäällyste Karijoen kirkonkylään vievälle tielle.


title: Myrkky (kylä)

text: Suupohjan radan Perälästä Kristiinankaupunkiin johtava sivuhaara kulki aikanaan Myrkyn kautta, ja Myrkyn asema oli henkilöliikenneasema. Henkilöliikenne lakkautettiin vuonna 1968 ja koko rataosuus 1982. Kiskot ja pölkyt purettiin vasta vuonna 1992, minkä jälkeen tasoitettua ratapengertä on käytetty muun muassa lenkkeilyyn ja ratsastukseen. Kiskoton ratalinja kulkee kylän länsilaitaa myötäillen, kuitenkin niin, että Pohjapäässä ja erityisesti Pikku-Myrkyssä taloja jää vielä sen länsipuolellekin.


title: Myrkky (kylä)

text: Suomen maisemaseutujaon mukaan Myrkyn kylä ympäristöineen kuuluu Suupohjan lakeuteen, mutta tyypillisestä lakeusalueesta ei ole kysymys, vaan korkeuserot ovat monin paikoin kohtalaiset. Keskustan kohdalla Teuvanjoki virtaa alle 25 metrin korkeudella merenpinnasta, ja runsaan neljänneskilometrin päässä jokirannasta kylän keskusmäen (”Nuorisoseuranmäki”) kallioinen huippu kohoaa hallitsevana maastonkohtana 48 metrin korkeuteen. Teuvanjoen laaksoa reunustavat metsäiset selänteet ovat kuitenkin 50–60 metrin korkuiset ja paikoitellen vieläkin korkeammat, joten niihin verrattuna Myrkyn kalliohuippu jää vähäiseksi kukkulaksi.


title: Myrkky (kylä)

text: Kylän lähistöllä on hyvin vähän järviä ja lampia, ja ne ovat pieniä. Lähin järvi on Kristiinankaupungin puolella, kilometrin verran Pikku-Myrkystä länsiluoteeseen sijaitseva Pikkujärvi, jonka rannalle on helppo patikoida. Myrkkyä erottaa Pikkujärvestä yli 70 metrin korkuinen Järvimäki, jonka huipuista suurin osa kuuluu Karijoen kuntaan. Huomattavasti kauempana Pikkujärven takana, Närpiön kunnan alueella, sijaitsee Bredmossträsket-niminen lampi, jota ympäröi Bredmossenin yksityinen luonnonsuojelualue.


title: Myrkky (kylä)

text: Kylässä toimivat vuonna 2012Ainakin vielä 1990-luvulla kylässä toimivat aktiivisesti Myrkyn maa- ja kotitalousseura (yhdistysrekisterissä 1993–2009) sekä urheiluseura Karijoen Tapparan (rekisteröity 1970) Myrkyn alaosasto. Kylässä on ollut Isojoen-Karijoen 4H-yhdistyksen toimintaa.


title: Myrkky (kylä)

text: Myrkyn Kyläyhdistys rekisteröitiin 1998, useitten vuosien toiminnan jälkeen. 2010-luvun aikana kyläyhdistyksen toiminta on sulautettu nuorisoseuran toimintaan.


title: Myrkky (kylä)

text: Karijoki on virallisesti yksikielinen suomenkielinen kunta (ruotsinkielisten osuus 1,7 % vuonna 2011), ja Karijoen kirkonkylä lähikylineen on vanhastaan suomenkielinen. Myrkky on kuitenkin hyvin pitkään ollut kaksikielinen kylä, jossa ruotsinkielisiä oli aikanaan paljon ja he muodostivat elinvoimaisen yhteisön.


title: Myrkky (kylä)

text: Jo vuosikymmeniä sitten ruotsinkieliset ovat jääneet pieneksi vähemmistöksi, jonka lapset käyvät koulua Kristiinankaupungin puolella. Kylän oma ruotsinkielinen kansakoulu toimi vuodesta 1896 vuoteen 1956. Nykyään (2018) Myrkyn kaksikielisen kulttuurihistorian näkyvimpinä muistomerkkeinä seisovat kylän keskustan mäellä lähekkäin kaksi nuorisoseurantaloa, joista ruotsalainen valmistui vuonna 1909. Ruotsalainen nuorisoseura Mörtmark Ungdomsförening perustettiin vuonna 1907 ja lakkautettiin toiminnan hiivuttua 1989. Talostaan seura luopui jo 1983. Myrkyn viimeinen muodollisestikin järjestäytynyt ruotsinkielinen yhteisö on ollut marttayhdistys Mörtmark Marthaförening (yhdistysrekisterissä 1949–2008).


title: Lahdenpohja

text: Lahdenpohja () on kaupunki ja Lahdenpohjan piirin hallinnollinen keskus Karjalan tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee Laatokan Jaakkimansalmen pohjukkaan laskevan Aurajoen suussa 331 kilometriä Petroskoista länteen. Kaupungissa on 7 800 asukasta (vuonna 2010).


title: Lahdenpohja

text:
Lahdenpohjan kunnan pinta-ala on 262,5 neliökilometriä. Se rajoittuu Lahdenpohjan piirin Miinalan sekä Laatokan kautta Sortavalan ja Pitkärannan piirin Salmin kuntiin.
Pinta-alasta 84,0 % on vesialuetta, 9,7 % asuinaluetta ja 4,4 % metsää. Seudulle suunniteltiin pitkään Laatokan saariston kansallispuistoa. Lahdenpohjan, Sortavalan ja Pitkärannan piireissa sijaitsevan kansallispuiston perustamisesta uutisoitiin tammikuussa 2018.


title: Lahdenpohja

text: Paikalla sijainnut Jaakkiman pitäjän Sieklahden kylä tunnetaan 1600-luvulta lähtien. Vuonna 1924 siitä tuli itsenäinen kauppala. Lahdenpohjan kuuluessa Suomeen siellä oli vilkas satama sekä puunjalostusteollisuutta, muun muassa Laatokan Puu Oy. 1930-luvun lopulla kauppalan asukasluku oli 1 959 henkeä. Lukuvuonna 1937–1938 kauppalassa oli yksi koulupiiri.


title: Lahdenpohja

text: Talvi- ja jatkosodan jälkeen alue luovutettiin Neuvostoliitolle. Vuonna 1945 Lahdenpohjasta tuli kaupunki ja Kurkijoen (vuodesta 1970 Lahdenpohjan) piirin keskus.


title: Lahdenpohja

text: Lahdenpohjan kautta kulkee Pietarin ja Sortavalan välinen maantie ja rautatie. Jaakkiman asemalta haarautuu sivurata Lahdenpohjan vaneritehtaalle.


title: Lahdenpohja

text: Kaupungin tärkein tuotantolaitos on Bumeks-yhtiön omistama Lahdenpohjan vaneritehdas. Lisäksi on muita puunhankinta- ja puunjalostusyrityksiä. Elintarviketeollisuutta edustavat lihanjalostamo ja alkoholitehdas.


title: Lahdenpohja

text: Julkisiin palveluihin kuuluvat keskikoulu, ammattikoulu, piirisairaala, lasten luomistyön keskus, lastenkoti ja kaksi kirjastoa.


title: Lahdenpohja

text: Lahdenpohjan rakennusmuistomerkkejä ovat vuonna 1851 rakennettu Jaakkiman kirkko sekä joukko 1900-luvun alun julkisia ja asuinrakennuksia. Kirkon lähellä on suomalaisten sotilaiden hautausmaa. Kaupungissa on myös kaksi neuvostosotilaiden hautapaikkaa.


title: Carnacin menhirit

text: Carnacin menhirit ovat esihistoriallisina aikoina pystytettyjä suuria kiviä. Ne sijaitsevat Pohjois-Ranskassa Bretagnen eteläosassa melko lähellä merta. Tämän tyyppisiä suuria kiviä sanotaan megaliiteiksi. Kivirivistöjä on Carnacin ympäristössä neljässä paikassa: Le Ménecissä, Kermariossa, Kerlescanissa ja Le Petit Ménecissä, kaikki ne ovat luultavasti olleet liitettyjä kokonaisuudeksi. Monet kivistä ovat suunnattuja siten, että niillä on tähtitieteellistä merkitystä.


title: Carnacin menhirit

text: Suurin megaliittiryhmä näistä kylistä on Le Ménecissä. Siellä on ellipsin muotoinen kivikehä, jossa on 70 kappaletta 1,2 metrin korkuisia kiviä ja kehän halkaisija on sata metriä. Kylän kivirivistöissä on enemmän kiviä. Koilliseen päin kaartavia 800 metrin pituisia pystykivirivejä on 11 ja niissä on yhteensä 1099 kappaletta loppua kohden mataloituvaa kiveä (korkeus 0,9-3,2 metriä).


title: Carnacin menhirit

text: Kermarion kivistä suurimmat ovat seitsemän metrin korkuisia ja nekin pienenevät kohti 1200 metrin mittaisen rivistön päätä. Kerlescanin lähellä on 13 yhdensuuntaista 540 kivestä koostuvaa riviä ja niiden lähellä melkein neliskulmainen kivikehä. Petit Ménecin rivi sisältää vain 100 kiveä ja se on joskus ehkä ollut yhdistettynä Kerlescanin kiviin.


title: Carnacin menhirit

text: Carnacin lähellä on myös hautana käytetty maakumpu. Se on rakennettu 4700 eaa. ja on Euroopan vanhin rakennus. Sen sisäänkäynti osoittaa talvipäivänseisauksen auringonnousun suuntaan. Seudulla on kuitenkin myös useampia hautakumpuja.


title: Carnacin menhirit

text: Seudun kansanperinteen mukaan kivirivit ovat alueen suojeluspyhimyksen Cornélyn kivettämiä roomalaisia sotilaita. Maanviljelijät tuovat edelleen karjansa pyhimyksen siunattavaksi kirkolle ja tämä perinne saattaa olla jatkoa muinaiselle karjakultille, josta on tehty myös arkeologisia löytöjä.