title: Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys

text:
Pohjois-Suomen piiriin kuuluvat seuraavat paikkakunnat: Alavieska, Enontekiö, Haapajärvi, Haapavesi, Hailuoto, Haukipudas, Ii, Inari, Kalajoki, Kemi, Kemijärvi, Keminmaa, Kempele, Kiiminki, Kittilä, Kolari, Kuusamo, Kärsämäki, Liminka, Lumijoki, Merijärvi, Muhos, Muonio, Nivala, Oulainen, Oulu, Oulunsalo, Pelkosenniemi, Pello, Posio, Pudasjärvi, Pyhäjoki, Pyhäjärvi, Pyhäntä, Raahe, Ranua, Reisjärvi, Rovaniemi, Salla, Savukoski, Sievi, Siikajoki, Siikalatva, Simo, Sodankylä, Taivalkoski, Tervola, Tornio, Tyrnävä, Utajärvi, Utsjoki, Vihanti, Yli-Ii, Ylitornio ja Ylivieska. Toimipisteitä ovat Saariselän Tunturikappeli sekä Inarin Angelmaja. Oulussa järjestetään jumalanpalveluksia, ja siellä on myös Evankelisten opiskelijoiden toimintaa. Myös Rovaniemellä on Evankelisten opiskelijoiden toimintaa.
Satakunnan piiriin kuuluvat seuraavat paikkakunnat: Eura, Eurajoki, Harjavalta, Huittinen, Kankaanpää, Kiikoinen, Kokemäki, Köyliö, Lavia, Luvia, Merikarvia, Nakkila, Pomarkku, Pori, Punkalaidun, Rauma, Sastamala, Siikainen, Säkylä ja Ulvila. Toimipaikkoja ovat Vammalan Luther-talo, Karkun evankelinen opisto, Porin rukoushuone ja Huittisten rukoushuone. Jumalanpalveluksia järjestetään Porissa sekä Sastamalassa Karkun evankelisella opistolla. Porissa Evankelisilla opiskelijoilla ei varsinaisesti ole omaa toimintaa, mutta se tekee yhteistyötä Porin OPKOn kanssa.
Savo-Karjalan piiriin kuuluvat seuraavat paikkakunnat: Enonkoski, Imatra, Kerimäki, Kesälahti, Kitee, Lappeenranta, Lemi, Luumäki, Parikkala, Punkaharju, Puumala, Rantasalmi, Rautjärvi, Ruokolahti, Savitaipale, Savonlinna, Sulkava, Suomenniemi, Taipalsaari ja Tohmajärvi. Toimipisteitä ovat Vuoksenniskan rukoushuone Imatralla sekä Kiteen evankelinen opisto. Jumalanpalveluksia järjestetään Imatralla ja Lappeenrannassa.
Suur-Helsingin piiriin kuuluvat seuraavat paikkakunnat: Espoo, Helsinki, Kauniainen ja Vantaa. Toimipisteitä ovat Helsingissä Pyhän Sydämen kappeli, sen yhteydessä Helsingin Evankelinen Opisto, sekä Luther-kirkko, minkä lisäksi Espoossa sijaitsee Väinölä-koti. Jumalanpalveluksia järjestetään Helsingissä ja Espoossa. Evankelisilla opiskelijoilla on toimintaa Helsingissä.


title: Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys

text: Helsingissä Fredrikinkadun ja Malminkadun kulmassa oleva kirkkotila, Luther-kirkko, on palasi vuonna 2016 kirkkokäyttöön. Se myytiin vuonna 1989, ja siihen tuli yökerho. SLEY vuokraa kiinteistöä sen nykyiseltä omistajalta, Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varmalta, ja se tuli käyttöön peruskorjauksen jälkeen toukokuussa 2016. Kirkko odotti aikoinaan SLEY:n haluamaa purkupäätöstä, kun sen valtasi vuonna 1986 nuorisojoukko. Sen jälkeen rakennus suojeltiin. Viereisellä tontilla oli 1878 valmistunut SLEY:n rukoushuone. Kun seurakunta kasvoi, sen viereen rakennettiin 1894 uusi rukoushuone. Sen suunnitteli Karl August Wrede goottilaistyyliin. Muutostyöt tehtiin 1931, jolloin rakennus sai myös nykyisen funktionalistisen julkisivun ja se vihittiin kirkoksi. Talvisodan pommituksissa kirkko vaurioitui, mutta se kunnostettiin entiseen asuunsa.


title: Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys

text:
Uudenmaan piiriin kuuluvat seuraavat paikkakunnat: Askola, Hanko, Hyvinkää, Inkoo, Järvenpää, Karjalohja, Karkkila, Kerava, Kirkkonummi, Lapinjärvi, Lohja, Loviisa, Myrskylä, Mäntsälä, Nummi-Pusula, Nurmijärvi, Orimattila, Pornainen, Porvoo, Pukkila, Raasepori, Sipoo, Siuntio, Tuusula ja Vihti. Toimipisteenä on Hyvinkään Luther-talo. Jumalanpalveluksia järjestetään Hyvinkäällä ja Lohjalla.
Varsinais-Suomen piiriin kuuluvat seuraavat paikkakunnat: Aura, Kaarina, Kemiönsaari, Koski Tl, Kustavi, Laitila, Lieto, Loimaa, Marttila, Masku, Mynämäki, Naantali, Nousiainen, Oripää, Paimio, Parainen, Pyhäranta, Pöytyä, Raisio, Rusko, Salo, Sauvo, Taivassalo, Tarvasjoki, Turku, Uusikaupunki ja Vehmaa. Toimipisteitä Turussa ovat Lutherin kirkko, kerhohuone "Hämis" sekä Jaurinpään kesäkoti Kakskerrassa, minkä lisäksi muita toimipisteitä ovat Mustajärven leirikeskus Mellilässä, Marttilan rukoushuone, Kumilan rukoushuone Pöytyällä, Niinijoen ja Orisuon rukoushuoneet Loimaalla ja Lauroisten rukoushuone Alastarolla. Paikallisosastoja on noin kolmekymmentä. Jumalanpalveluksia järjestetään Turussa, ja Turussa on myös Evankelisten opiskelijoiden toimintaa.


title: Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys

text: SLEYn kautta on lähetystyöntekijöitä Japanissa, Venäjällä, Virossa, Etelä-Sudanissa, Myanmarissa ja Keniassa. Sley tekee myös maahanmuuttajatyötä Helsingissä. Muiden organisaatioiden kanssa sillä on lisäksi yhteistyötä Etelä-Koreassa, Israelissa, Kongossa ja Sambiassa. SLEY:n toimintaa on myös Ruotsissa ja Kanadassa.Kristillisten kirjojen kustantaminen ja levittäminen oli eräs merkittävimmistä syistä Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen perustamiselle vuonna 1873. Yhtiömuotoista toiminta on ollut vuodesta 1977. Yhtiö oli nimeltään SLEY-Kirjat Oy vuoteen 2005 asti, jolloin nimeksi muutettiin Kustannus Oy Arkki. SLEY myi Kustannus Oy Arkin kokonaan yksityishenkilöille syyskuussa 2009. Kustannus Oy Arkki julkaisee kirjoja markkinointinimen Aurinko Kustannus alla.


title: Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys

text: SLEY:n lehti- ja muuta kustannustoimintaa varten Arkin korvaajaksi perustettiin SLEY-Media Oy kesäkuussa 2009. Yhtiö on kokonaan Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys ry:n omistuksessa.


title: Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys

text: Järjestön virallinen lehti on viikoittain ilmestyvä Sanansaattaja. Muita lehtiä ovat nuorille tarkoitettu lehti Nuotta ja lastenlehti Vinkki. Nuotta on Suomen vanhin kristillinen nuorisojulkaisu, ja SLEY julkaisee sitä yhdessä Suomen Evankelisluterilaisen Kansanlähetyksen ja OPKOn kanssa.


title: Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys

text: Kausijulkaisuja ovat Kevätkukkia, Talvikukkia ja Joululyhde. Verkossa julkaistaan Gladiolus-lehteä, joka on SLEY:n teologinen lehti.


title: Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys

text: Karkun evankelinen opisto puolestaan on SLEY:n omistama kansanopisto. Opistossa toimii peruskoululinja, lukiolinja, raamattukoulutusta, eräopaskoulutus ja useita lyhytkursseja.


title: Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys

text: SLEY käyttää evankelisen liikkeen laulukirjaa Siionin kannelta.


title: Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys

text: Järjestön tunnuksena olleesta Lutherin sinetistä luovuttiin liikkeen graafisen ilmeen uudistuksen yhteydessä marraskuussa 2009.


title: Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys

text: SLEY:n johdosta suurin osa on perinteisesti suhtautunut torjuvasti naispappeuteen. Koska suuri osa evankelisista maallikoista kuitenkin on virkakysymyksissä niin sanotusti kirkollisella kannalla eli hyväksyy naispappeuden, on evankelisessa liikkeessä sisäisiä ristiriitoja virkakysymyksen suhteen. Huhtikuussa 2007 SLEY:n kustannusliikkeen Arkin toimitusjohtaja erotettiin ja hallituksen puheenjohtaja sekä jäsen erosivat naispappeuskannan vaikutuksesta kustannusyhtiön toimintaan aiheutuneista syistä. Vuosikokouksessaan 2007 SLEY kuitenkin päätti pitäytyä hallituksen esityksen mukaisesti joulukuussa 1987 Helsingissä pidetyn jäsenkokouksen määrittelemässä linjassa olla kutsumatta naispappeja puhujiksi liikkeen tilaisuuksiin eikä toimittamaan jumalanpalveluksia.


title: Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys

text: Muun muassa naispappeuskysymyksen vuoksi osa SLEY:n jäsenistä erosi liikkeestä ja perusti Evankelisen lähetysyhdistyksen (ELY) keväällä 2008.


title: Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys

text: Yhdistyksen palveluksessa ollut pappi Ari Norro tuomittiin sakkoihin naispapin syrjimisestä. Lopulta korkeimmassa oikeudessa (KKO) syrjintäjutun voittanut pastori Petra Pohjanraito haastoi Norron oikeuteen, kun Hyvinkään seurakunnassa vuonna 2007 saarnamatkalla ollut Norro jumalanpalveluksen järjestämisen yhteydessä ei suostunut toimimaan jumalanpalvelusyhteistyössä naispastorin kanssa. Myös riitatapauksen paikkakunnan Hyvinkään SLEY:n paikallisosaston puheenjohtaja Pirkko Ojala sai sakkoja syrjinnästä.


title: Osuuskunta

text: Osuuskunta (lyhenne osk, aiemmin ok.) on yhtiömuoto, jonka avulla harjoitetaan osuustoimintaa. Osuuskunnan omistajia ja päätösvallan käyttäjiä ovat sen jäsenet. Osuuskunnan tarkoituksena on tyydyttää jäsentensä taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuurisia tarpeita ja tavoitteita yhteisesti omistetun ja demokraattisesti hallinnoidun yrityksen avulla. Osuuskunnalla voi olla myös yhteiskunnallinen tarkoitus. Tavallisia osuuskuntia ovat muun muassa osuuskauppa ja osuuspankki.


title: Osuuskunta

text: Osuuskunta on Suomen yleisistä yhtiömuodoista harvinaisin. Sen sijaan osuuskunnan jäsenyys on hyvin yleinen. Osuuskunnilla on Suomessa yli 4 miljoonaa jäsentä ja osuuskuntiin rinnastettavilla keskinäisillä vakuutusyhtiöillä noin 3 miljoonaa jäsentä.


title: Osuuskunta

text: Osuuskunnan tarkoitus on (lähtökohtaisesti) harjoittaa taloudellista toimintaa jäsenten taloudenpidon tai elinkeinon tukemiseksi siten, että jäsenet käyttävät hyväkseen osuuskunnan palveluita. Palvelut osuuskunta voi tarjota itse tai järjestää muulla tavoin. Osuuskunnan säännöissä voidaan määrätä myös muu tarkoitus. Sellainen tarkoitus voi olla esimerkiksi jokin yhteiskunnallinen tavoite tai voiton tuottaminen.


title: Osuuskunta

text: Osuuskunnan jäsenmäärää ja osuuspääomaa ei ole ennalta määrätty. Jäsenmäärä, osuuksien lukumäärä ja osuuspääoma ovat vaihtuvia.


title: Osuuskunta

text: Osuuskunnan kokouksessa jäsenillä on yksi ääni, jos säännöissä ei määrätä toisin. Jos osuuskunta on todella suuri, jäsenten valitsema edustajisto korvaa osuuskuntakokouksen. Muut toimielimet ja niiden tehtävät ovat samat kuin osakeyhtiössä.


title: Osuuskunta

text: Osuuskunnan jäsenyyttä haetaan kirjallisesti hallitukselta. Hallitus päättää uusien jäsenten hyväksymisestä. Jäseneksi ei välttämättä hyväksytä ketä tahansa, vaikkakin kaikille avoin jäsenyys kuuluu osuustoiminnan kansainvälisiin periaatteisiin. Jäsenen on liittyessään otettava yksi osuuskunnan "osuus". Osuuskunnan säännöissä voidaan määrätä, että jäsenellä on velvollisuus ottaa useampikin kuin yksi osuus joko liittyessä tai jäsenyyden jatkuessa.


title: Osuuskunta

text: Osuudesta suoritettava "ostohinta" on nimeltään "merkintähinta". Merkintähintaa kutsutaan usein osuusmaksuksi, mutta merkintähinta ja osuusmaksu voivat myös erota toisistaan. Osuusmaksu eli osuuden "nimellisarvo" voidaan määritellä osuuskunnan säännöissä. Osuusmaksu eli nimellisarvo voi olla sama kuin osuuden merkintähinta, mutta tämä ei ole välttämätöntä, vaan merkintähinta voi sisältää esimerkiksi erillisen liittymismaksun. Osuus voi olla myös nimellisarvoton. Silloin merkintähinta voidaan asettaa tarpeen mukaan muuttamatta sääntöjä.


title: Osuuskunta

text: Osuuskunnan jäsenyyttä ei voi myydä tai luovuttaa edelleen, jollei säännöissä määrätä toisin. Sen sijaan osuuden eli jäsenyyteen liittyvät taloudelliset oikeudet voi luovuttaa eteenpäin, jollei sitä säännöissä estetä.


title: Osuuskunta

text: Jäsen voi erota osuuskunnasta. Hänet voidaan tietyissä tilanteissa myös erottaa. Jäsenyyden päätyttyä jäsenelle (tai kelle osuus on siirtynyt) palautetaan maksettu merkintähinta joko kokonaan tai osittain. Maksuaika on pitkä: palautus on suoritettava vuoden kuluttua nykyisen tilikauden päättymisestä. Palautettava määrä ei välttämättä ole sama kuin osuudesta aikanaan maksettu määrä. Tilanteesta riippuen se saattaa sisältää esimerkiksi suhteellisen osuuden osuuskunnan ylijäämästä.


title: Osuuskunta

text: Osuuskunnan jäsenen taloudellinen vastuu rajoittuu hänen sijoittamaansa pääomapanokseen samoin kuin osakeyhtiössäkin.


title: Osuuskunta

text: Osuuskunnan perustamiseen riittää yksi jäsen. Jäsenet voivat olla joko luonnollisia tai juridisia henkilöitä. Osuuskunta syntyy, kun se on merkitty kaupparekisteriin.


title: Osuuskunta

text: Osuuskunnan toiminimessä tulee nykyisin olla sana "osuuskunta", yhdysosa "osuus" tai lyhenne "osk", tai näiden ruotsinkieliset vastineet "andelslag", "andels" tai "anl".


title: Osuuskunta

text: Aiemmin osuuskunnan nimessä tuli olla jokin seuraavista sanoista: "osuuskunta", "osuus" tai "-kunta" (), kuten esimerkiksi nimessä Luottokunta-Kreditlaget. Vanhan lain mukaisia nimiä on edelleen käytössä.


title: Osuuskunta

text: 1900-luvun puoliväliin asti osuuskunnan nimestä tuli lisäksi käydä ilmi, olivatko osuuskunnan jäsenet vastuussa osuuskunnan veloista, jos osuuskunta meni vararikkoon. Jos osuuskunta oli perustettu rajoitetulle lisämaksuvelvollisuudelle, osuuskunnan nimessä tuli olla lyhenne "r.l." tai sanat "rajoitetulla lisämaksuvelvollisuudella". Jos osuuskunta oli ilman lisämaksuvelvollisuutta, nimessä tuli olla "i.l." tai sanat "ilman lisämaksuvelvollisuutta".


title: Osuuskunta

text: Osuuskunnan tuottamaa voittoa kutsutaan "ylijäämäksi" ja tappiota "alijäämäksi". Vaikkei osuuskunnan tarkoitus olisi ylijäämän tuottaminen, se on kuitenkin käytännössä toivottavaa, jotta yhtiötä voi kehittää.


title: Osuuskunta

text: Ylijäämää eli voittoa voidaan jakaa osuuden- ja osakkeenomistajille vain, jos osuuskunnan säännöissä näin määrätään. Säännöissä voidaan määrätä jakoperusteesta. Jos jakoperustetta ei ole säännöissä määrätty, jako toimitetaan sen mukaan kuin jäsenet ovat käyttäneet hyväkseen osuuskunnan palveluita.


title: Osuuskunta

text: Ylijäämän jakamisesta käytetään nimitystä "ylijäämänpalautus". Tätä nimitystä käytetään erityisesti silloin, kun jakoperusteena on se, kuinka jäsenet ovat käyttäneet osuuskunnan palveluita. Jos jako perustuu sijoitettuun pääomaan, siitä käytetään nimitystä "osuuskorko".


title: Osuuskunta

text: Ylijäämänpalautus (kuten myös osuuskorko) on saajalleen verotettavaa tuloa. Verotus on muuttunut vuoden 2015 alusta. Jos osuuskunnassa on vähintään 500 jäsentä, yksityishenkilön saama ylijäämänpalautus verotetaan pääomatulona. Alle 5000 euron palautuksia koskee huojennus, jonka mukaan vain 25 % ylijäämänpalautuksesta on verotettavaa pääomatuloa. Pienempien kuin 500 jäsenen osuuskuntien ylijäämänpalautus jaetaan tietyissä tilanteissa ansiotuloksi ja pääomatuloksi. Osuuskunta voi tietyissä tilanteissa vähentää jakamansa ylijäämänpalautuksen omassa verotuksessaan. Vähennysoikeuden edellytyksen on mm. se, että palautus tapahtuu jäsenille näiden ostojen tai myyntien suhteessa.


title: Osuuskunta

text: "Asiakashyvitys" ("bonus") tarkoittaa jäsenille annettavaa alennusta. Asiakashyvitys myönnetään sen perusteella, kuinka paljon jäsen on käyttänyt osuuskunnan palveluita. Ne eivät ole voitonjakoa, vaan hyvitykset otetaan osuuskunnan tuloslaskelmassa huomioon jo ennen ylijäämän muodostumista. Asiakashyvityksiä ei veroteta. Asiakashyvitysten jakaminen on tavallista osuuskaupoissa ja osuuspankeissa. Asiakashyvitys voi silloin perustua jäsenen ostosten tai hänen käyttämiensä pankkipalveluiden rahalliseen määrään.


title: Osuuskunta

text: Osuuskunnan säännöissä voidaan määrätä, että osuuskunnan varoja saa jakaa lahjoituksina yleishyödylliseen tai siihen rinnastettavaan tarkoitukseen.


title: Osuuskunta

text: Jäsenten lisäksi osuuskunnassa voi olla osakkeita, osakkeenomistajia ja osakepääoma. Aiemmin näistä käytettiin nimitystä "sijoitusosuus" ja "sijoituspääoma".


title: Osuuskunta

text: Osuuskunnan osakkeella ei lähtökohtaisesti ole äänioikeutta. Osakkeen äänioikeudesta ja oikeudesta osuuskunnan varoihin ja ylijäämään voidaan määrätä osuuskunnan säännöissä. Osakkeet ovat lähtökohtaisesti siirtokelpoisia. Niillä on käyttöä erityisesti isojen osuuskuntien varainhankinnassa.


title: Osuuskunta

text: Jäsenten ylintä päätösvaltaa käyttää "osuuskunnan kokous". Päätösvalta jakaantuu tasan osuuskunnan jäsenten kesken ”jäsen ja ääni”-periaatteella, jollei säännöissä ole muuta määrätty. Säännöissä voidaan määrätä myös, että päätösvalta kuuluukin jäsenten valitsemalle edustajistolle. Näin on varsinkin jäsenmäärältään isoissa osuuskunnissa. Jäsen ja ääni -periaatteen vuoksi osuuskunta ei ole helposti vallattavissa.


title: Osuuskunta

text: Osuuskunnalla on "hallitus", johon kuuluu lähtökohtaisesti 1–5 jäsentä. Säännöissä jäsenmäärä voidaan määritellä toisinkin. Jos jäseniä on yksi tai kaksi, tulee hallituksessa lisäksi olla vähintään yksi varajäsen. Monijäsenisellä hallituksella on oltava puheenjohtaja. Hallituksen valitsee osuuskunnan kokous, jollei säännöissä määrätä toisin.


title: Osuuskunta

text: Osuuskunnalla voi olla toimitusjohtaja. Toimitusjohtaja ei ole pakollinen, ellei osuuskunnan säännöissä niin määrätä.


title: Osuuskunta

text: Osuuskunnalla voi olla "hallintoneuvosto", jonka tehtäviin voi kuulua hallituksen tai toimitusjohtajan valinta säännöissä määrätyllä tavalla.


title: Osuuskunta

text: Vanhan osuuskuntalain mukaan osuuskunta sai myydä tavaroita tai palveluitaan vain jäsenilleen. Tästä periaatteesta on kuitenkin myöhemmissä osuuskuntalaeissa luovuttu.


title: Osuuskunta

text: Osuuskunnan perustajajäseniä tuli aiemmin olla vähintään viisi. Myöhemmin jäsenvaatimus laski kolmeen.


title: Osuuskunta

text: Osuuskunta tunnetaan yhtiömuotona myös ulkomailla.


title: Osuuskunta

text: Ruotsissa osuuskunta on oikeushenkilö, jonka tarkoituksena on edistää jäsenten taloudellisia etuja liiketoiminnalla, johon jäsenet osallistuvat tai kyseinen osuuskunta osallistuu toisen osuuskunnan toimintaan.


title: Osuuskunta

text: Norjassa osuuskunnan tarkoituksena on edistää jäsenten taloudellisia etuja vähentämällä kuluja, lisäämällä tuloja tai jäsenten osallistuessa osuuskunnan toimintaan muulla tavoin.


title: Osuuskunta

text: Tanskassa osuuskunnan jäsenet ovat henkilökohtaisessa vastuussa osuuskunnan velvoitteista. Vastuu voi olla rajoittamaton tai rajoitettu.


title: Osuuskunta

text: Saksassa osuuskunta on oikeushenkilö, jossa ei ole määrättyä jäsenmäärää. Osuuskunnan tarkoitus on liiketoiminnalla tukea jäsenten taloudellisia, sosiaalisia tai kulttuurisia etuja. Tarkoitus voi olla myös voiton tuottaminen.


title: Osuuskunta

text: Ranskassa osuuskunta voi harjoittaa mitä tahansa toimintaa. Yhtiömuotoja on kaksi: "SCOP", jossa työntekijät muodostavat jäsenten enemmistön, ja "SCIC", jolla on oltava yleishyödyllinen tarkoitus.


title: Osuuskunta

text: Isossa-Britanniassa liiketoimintaa harjoittava yhteisö voidaan rekisteröidä osuuskunnaksi, kunhan kyseessä on "vilpittömässä mielessä" toimiva osuuskunta. Käytännössä se tarkoittaa, että osuuskunnan on täytettävä Kansainvälisen osuustoimintaliiton määrittelemät osuustoimintaperiaatteet. Osuuskunnassa on oltava vähintään kolme jäsentä tai kaksi yhteisöjäsentä.


title: Osuuskunta

text: EU:ssa on olemassa ylikansallinen yhtiömuoto eurooppaosuuskunta. Se mahdollistaa rajat yrittävän yritystoiminnan.


title: Osuuskunta

text: Yhtiömuotona osuuskunta on Suomessa lähellä osakeyhtiötä. Taloudellista vastuuta, hallitusta ja sen jäsenten velvollisuuksia koskevat määräykset ovat samanlaisia. Erona on mm. se, että laki ei aseta osuuskunnalle minimipääomavaatimusta. Tämän vuoksi osuuskunta sopii yhtiömuodoksi yritykselle, joka perustetaan asiantuntijuuden ympärille eikä tarvita suurta alkupääomaa.


title: Osuuskunta

text: Sen lisäksi, että osuuskunta muistuttaa osakeyhtiötä, osuuskunnan voi mieltää myös aatteellisen yhdistyksen liiketoiminnallisena vastineena.


title: OPKO

text: OPKO eli Suomen Evankelisluterilainen Opiskelija- ja Koululaislähetys ry (ruotsiksi "FSSM" eli "Finlands Evangelisk-lutherska Student- och Skolungdomsmission") on suurin Suomessa toimiva kristillinen opiskelijajärjestö. OPKO järjestää opiskelija- ja nuortentoimintaa 10 kaupungissa. Ruotsinkielistä toimintaa on Helsingissä, Turussa ja Vaasassa. Suomen OPKO kuuluu kansainvälisesti toimivaan kristilliseen opiskelijaliikkeeseen (International Fellowship of Evangelical Students).


title: OPKO

text: OPKO toimii Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä, mutta se on hallinnollisesti itsenäinen. Periaateohjelmansa mukaan OPKO sitoutuu "Raamattuun" ja luterilaiseen tunnustukseen ja tekee yhteistyötä paikallisseurakuntien sekä muiden luterilaisten järjestöjen kanssa.


title: OPKO

text: OPKOn työn keskiössä on Raamatun opettaminen ja kannustaminen Jumala-suhteen syventämiseen ja lähetyskäskyn toteuttamiseen omassa elämässä.


title: OPKO

text: OPKO järjestää paikallisyhdistyksissä opiskelijailtoja, pienryhmiä ja raamattupiirejä. Viikko-ohjelmaan voi myös lukeutua muunlaista toimintaa, kuten sählyvuoro tai leffailtoja. Tarjonta vaihtelee paikkakunnittain.


title: OPKO

text: "Disciple"-konferenssi on vuosittain järjestettävä viikonlopun tapahtuma Helsingissä, jossa keskitytään opetuslapsi-teeman ympärille.


title: OPKO

text: OPKOn kautta on myös mahdollista osallistua yleensä ulkomaille suuntautuviin aktioihin eli lyhytaikaisiin lähetystyöprojekteihin tai lähetyskoulutuksiin.


title: OPKO

text: Säännöllistä nuortenilta- tai pienryhmätoimintaa järjestetään Helsingissä, Mikkelissä, Lahdessa, Oulussa ja Kuopiossa. Osa toiminnasta järjestetään yhteistyössä muiden kristillisten järjestöjen kanssa. OPKO ei järjestä omia rippileirejä, mutta osallistuu joidenkin leirien, kuten Alppiriparin, toteutukseen.


title: OPKO

text: Varhaisnuorille OPKO järjestää vuosittain useita toiminnallisia viikonlopputapahtuma, niin sanottuja Action-päiviä sekä muutamia suurempia raamattu- ja lähetysleirejä.


title: OPKO

text: OPKOn koululaistyöntekijät voi kutsua uskonnontunnille pitämään raamattuaiheisen oppitunnin.


title: OPKO

text: "Veritas Forum" -luennot ovat yliopistokampuksilla ja oppilaitoksissa pidettäviä keskustelutilaisuuksia. Veritas Forum-iltaan kutsutaan yleensä kaksi alansa asiantuntijaa käsittelemään ja argumentoimaan valittua aihetta omista näkökulmistaan. Aiheena on joku ajankohtainen tai ajaton kysymys, jonka tulkintaan arvot ja maailmankatsomus vaikuttavat. Suomen Veritas Forum -työtä koordinoi OPKO.


title: OPKO

text: "ReStart"-tapahtuma järjestetään syksyisin Kuopiossa, ja OPKO on yksi tapahtuman järjestäjätahoista. ReStart on ilmainen ja ikärajaton minifestari, jossa bändien lisäksi on myös toiminnallista sisältöä. Ensimmäinen ReStart järjestettiin syksyllä 2012. Tapahtuma perustettiin Älä pelkää -tapahtumien pohjalta" "(järjestettiin vuosina 2005−2011).


title: OPKO

text: Kansainvälisellä tasolla OPKO kuuluu maailmanlaajuiseen IFES-järjestöön (International Fellowship of Evangelical Students). OPKOlla ei ole omia lähetystyöntekijöitä, mutta se pitää toiminnassaan ulkolähetystä aktiivisesti esillä ja toimii yhteistyössä muiden lähetysjärjestöjen kanssa. OPKOn kautta on myös mahdollisuus osallistua aktioihin ja lähetyskoulutuksiin.


title: OPKO

text: "Arkki" on OPKOn tiedotus- ja jäsenlehti. Arkki ilmestyy neljästi vuodessa. Lisäksi paikallisyhdistyksillä on omia jäsenlehtiään. OPKO osallistuu myös muiden lehtien, kuten nuorten "Nuotta"-lehden ja opiskelijoiden "VIP"-lehden julkaisemiseen. Viidennen herätysliikkeen laulukirja "Viisikielinen" julkaistiin helmikuussa 2014. OPKO on yksi julkaisijoista. Keväällä 2014 OPKO suomensi ja julkaisi Uncover-raamattupiirimateriaalin.


title: OPKO

text: Vihdin Ojakkalassa sijaitseva leirikeskus Enä-Seppä on OPKOn omistuksessa ja siellä järjestetään suurin osa OPKOn leireistä ja viikonlopputapahtumista.


title: OPKO

text: OPKO kuuluu Suomen luterilaisen kirkon piiriin. Oppiperustana on sitoutuminen Raamattuun ja luterilaiseen tunnustukseen. Toiminnan pääpainopisteet ovat luterilainen raamattuopetus, yhteyden rakentaminen sekä tavoittava työ kotimaassa ja ulkomailla.


title: OPKO

text: OPKOn toiminta-ajatus on: "“Tehdä Kristus tunnetuksi opiskelijoiden ja koululaisten maailmassa ja kutsua nuoria kokonaisvaltaisesti seuraamaan Häntä kaikkeen maailmaan.”"


title: OPKO

text: OPKO perustettiin vuonna 1964 nimellä "Ylioppilaslähetys" ja kuuluu näin ns. viidenteen herätysliikkeeseen. Tapahtumapaikkoina olivat Suomen Raamattuopisto ja Kansan Raamattuseura. Ylioppilaslähetys korosti sisä- ja ulkolähetyksen tärkeyttä ja kritisoi muun muassa Suomen luterilaisen kirkon maallistumista.


title: Suomen Raamattuopisto

text: Suomen Raamattuopiston Säätiö (Suomen Raamattuopisto eli SRO) on Raamattuun ja luterilaiseen tunnustukseen sitoutuva itsenäinen kristillinen järjestö, jonka tarkoitus on sen määritelmän mukaan julistaa evankeliumia, opettaa Raamattua, tarjota ihmisille hengellinen koti ja tukea lähetystyötä.


title: Suomen Raamattuopisto

text: SRO perustettiin vuonna 1940 hoitamaan sitä hengellistä herätystä, jonka juuret ovat 1900-luvun alkupuolen hengellisessä liikehdinnässä ja jonka keskeisin julistaja oli rovasti Urho Muroma. Säätiö perustettiin nimellä "Evankelisluterilainen Sisälähetyssäätiö" vuonna 1940 ja nimi muutettiin vuonna 1979 "Suomen Raamattuopiston Säätiöksi". Säätiö on yksi ns. uuspietismin eli viidennen herätysliikkeen muodostavista järjestöistä. Suomen Raamattuopisto ei ole vain yksittäinen opisto vaan kokonainen hengellinen liike. Toisaalta se on myös seurakuntia palveleva järjestö. Vuonna 1995 SRO:lla oli säännöllistä toimintaa 14 %:ssa seurakunnista ja satunnaista toimintaa 37 %:ssa seurakunnista.


title: Suomen Raamattuopisto

text: Toimintakeskuksia on kolme: "Suomen Raamattuopisto" Kauniaisissa, joka on ollut kansanopisto vuodesta 1989, sekä kristilliset loma- ja kurssikeskukset "Vuokatinranta" Sotkamossa ja "Kellonkartano" Oulussa.


title: Suomen Raamattuopisto

text: Toiminta on tunnustuksellista, luterilaista, raamatullista ja kirkollista, mutta hallinnollisesti ja henkisesti itsenäistä. Säätiön toimialoina ovat evankelioiminen aikuisväestön ja erikseen nuorison keskuudessa, raamatunopetus ja muu kristillisen seurakunnan toimintaan valmiuksia antava koulutus, julkaisutoiminta ja oman ystäväjoukon vaaliminen.


title: Suomen Raamattuopisto

text: Vuoden 2015 loppuun saakka SRO:n antama kirkon nuoriso-ohjaajakoulutus oli osa Diakonia-ammattikorkeakoulua. Nuorisotyön koulutusta järjestettiin Raamattuopistolla vuodesta 1957 alkaen ja vuodesta 1996 alkaen koulutus tapahtui Diakonia-ammattikorkeakoulun kautta.


title: Suomen Raamattuopisto

text: Suomen Raamattuopiston kustannusliike Perussanoma julkaisee kirjallisuutta sekä "Elämä- "ja" Perusta"-lehtiä. Säätiön toiminnanjohtaja on Lauri Vartiainen.


title: Suomen Raamattuopisto

text: Säätiöllä ja sen kustannusliikkeellä on noin 50 palkattua työntekijää ja moninkertainen määrä vapaaehtoisia. Raamattuopiston talous perustuu suurelta osin vapaaehtoiseen tukeen ja ulkopuolisiin lahjoituksiin.


title: Nefertum

text: Nefertum tai Nefertem oli muinaisessa Egyptissä palvottu lootuskukan jumala. Eräiden kirjoitusten mukaan auringon jumala Ra syntyi joka aamu tästä kukasta. Nefertumin vanhempina pidetään yleensä Ptahia ja Sekhmetiä.


title: Nefertum

text: Nefertum kuvataan usein parrakkaana miehenä, jolla on päässään kahden suuren sulan somistama lootuskoriste. Joskus häntä voidaan kuvata myös leijonapäisenä miehenä, sillä hänen hänen äitinsä on leijonajumalatar. Nefertum kantaa yleensä was-sauvaa ja ankh-symbolia.


title: Nefertum

text: Nefertumin katsottiin olleen jälleensyntymisen jumala.


title: Suomen teologinen instituutti

text: Suomen teologinen instituutti (STI) on teologista opetus- ja tutkimustyötä harjoittava laitos, joka toimii pääasiassa Helsingissä. Vuonna 2014 STI on aloittanut toimintaansa myös Turussa ja Joensuussa. STI:n perusti seitsemän kristillisten herätysliikkeiden parissa toimivaa järjestöä vuonna 1987.


title: Suomen teologinen instituutti

text: STI pohjaa toimintansa Raamattuun ja Suomen evankelis-luterilaisen kirkon tunnustukseen. STI tukee erityisesti teologian opiskelijoita sekä heidän opinnoissaan että hengellisessä elämässään ja pitää esillä Raamatulle uskollista teologiaa.


title: Suomen teologinen instituutti

text: Nykyiset STI:n jäsenjärjestöt ovat seuraavat: SLEY, Ev.lut. Lähetysyhdistys Kylväjä, Sanansaattajat, Suomen Ev.lut. Kansanlähetys, Suomen Ev.lut. Opiskelija- ja Koululaislähetys, Suomen Raamattuopiston Säätiö, Länsi-Suomen Rukoilevaisten Yhdistys, Svenska Lutherska Evangeliföreningen, Lähetysyhdistys Rauhan Sana sekä Laestadianernas Fridsföreningars Förbund.


title: Suomen teologinen instituutti

text:
Suomen teologinen instituutti järjestää teologisia luentoja ja organisoi pienryhmiä, tekee seurakuntavierailuja sekä ylläpitää kirjastoa ja lukusalia.
Se julkaisee teologista aikakauskirjasarjaa "Iustitia" ja tiedotuslehteä "Kulmakivi".


title: Suomen teologinen instituutti

text: STI:n ensimmäisenä pääsihteerinä toimi TT 1988–2005 Eero Junkkaala, sijaisenaan pari viimeistä vuotta Leif Nummela ja vuodesta 2006 naispappeuden vastustajana tunnettu rovasti Henrik Perret. Nykyinen pääsihteeri TT Ville Auvinen aloitti toimessa elokuussa 2013.


title: Rukoilevaisuus

text: Rukoilevaisuus on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon vanhin herätysliike. Se on nykyään jakautunut kahteen haaraan, joiden katto-organisaatioina toimivat Länsi-Suomen Rukoilevaisten Yhdistys sekä Eurajoen opisto. Suomen Rukoilevaisen Kansan Yhdistys ry on lopettanut toimintansa 9.4.2018. Liikkeen kannatusaluetta ovat Satakunta ja Varsinais-Suomen pohjoisosa.


title: Rukoilevaisuus

text: Rukoilevaisuuden syntyhetkenä on pidetty kalantilaisen Santtion kylän paimentyttö Liisa Eerikintyttären uskonnollista heräämistä vuonna 1756. Hän luki paimenessa ollessaan Arthur Dentin kirjaa "Totisen kääntymisen harjoitus" ja tuli siitä suureen synninhätään. Hän tunsi itsensä tuomituksi ja kadotetuksi ja lähti kertomaan kotikylänsä asukkaille kokemuksestaan. Liisan kertomus vaikutti muihin kyläläisiin niin, että hekin alkoivat pohtia, ovatko he Jumalalle kelpaavia. Tämä kansanherätykseksi kutsuttu hengellinen herätys ulottui 1750-luvun loppuun mennessä ainakin seuraaviin seurakuntiin ja niiden kappeleihin: Lemu, Nousiainen, Pöytyä, Mynämäki, Uusikaupunki, Kalanti, Yläne, Laitila, Honkilahti, Eura, Säkylä, Vampula, Lappi Tl., Huittinen, Köyliö, Eurajoki, Kokemäki ja Kiikka.


title: Rukoilevaisuus

text: Liike oli pitkälti maallikkoliike, ja osa papistosta suhtautui siihen vieroksuvasti. Kuitenkin myös pappeja liittyi tähän herätykseen. Merkittävin heistä oli Abraham Achrenius (1706–1769). Hänestä tuli Nousiaisten kirkkoherra vuonna 1753, ja hän aloitti seurakunnassaan vahvan saarna- ja herätystoiminnan, esimerkiksi pitämällä seuroja kirkon sakastissa. Nousiaisissa syntyi herätystä erityisesti lasten ja nuorten keskuudessa. Achrenius oli myös virsirunoilija, ja hän oli ensimmäisiä rippikoulua nuorille pitäneitä pappeja Suomessa. Abraham Achreniuksen työtä jatkoi hänen poikansa Anders Achrenius, joka myös toimi Nousiaisten kirkkoherrana. Hänen aikanaan Nousiaisista tuli Varsinais-Suomen rukoilevaisuuden keskus. Hän myös ilmeisesti kokosi ensimmäisen version rukoilevaisten laulukokoelmasta Halullisten sielujen hengelliset laulut. Toisen rukoilevaisten käyttämän laulukokoelman Siionin virret suomensi Jalasjärven kappalainen Elias Lagus vuonna 1790. Liikkeessä vaikutti myös useita naispuolisia unissasaarnaaja-maallikoita, kuten Anna Rogel, Anna Lagerblad ja Juliana Söderborg.


title: Rukoilevaisuus

text: Yksi merkittävimmistä 1700-luvun lopun ja 1800-luvun alun maallikkosaarnaajista oli kankaanpääläinen Matti Pukanhaava (1751–1833). Hän oli sielunhoitaja, joka onnistui lievittämään ihmisten hätää hengellisillä opetuksillaan ja rauhallisella olemuksellaan. Hän opetti naapureilleen kristinuskon alkeita sekä järjesti seuroja, joissa toimi itse puhujana. Lisäksi hän teki puhujamatkoja, jotka ulottuivat etelässä Poriin ja Nakkilaan asti sekä pohjoisessa Pohjanmaan puolelle. Hän ei itse jättänyt jälkeensä kirjallisia dokumentteja, mutta hän toimi oppi-isänä nakkilalaiselle Matti Paavolalle (1786–1859), joka teki muistiinpanoja Pukanhaavan vaiheista ja opetuksista.


title: Rukoilevaisuus

text: Matti Paavolalla on rukoilevaisuuden 1800-luvun alun historiaa käsittelevien muistiinpanojensa vuoksi ollut suuri merkitys rukoilevaisuuden tutkimukselle. Paavola kuului liikkeen merkittäviin oppi-isiin, ja hän suhtautui kirkkoon hyvin myönteisesti. Hänelle Jumalan sanan julistus ja sakramenttien toimittaminen olivat hyvin tärkeitä. Vuonna 1817 syntyi Honkilahden Auvaisten kylän sepän Juhana Uusikartanon ympärille uusi liike, jota alettiin kutsua hyppyherätykseksi. Paavolan korostaessa sanaa ja sakramentteja Uusikartano korosti "sisäistä ääntä", jota hän piti Jumalan puheena. Hänen kannattajansa kutsuivat Paavolaa "pappeinkristityksi". Harri Heinon mukaan nykyinen rukoilevaisuus itse asiassa juontaisi juurensa nimenomaisesti hyppyherätyksestä. Hän katsoo varhaisemman kansanherätyksen olleen sulautumassa alueensa yleiskirkollisuuteen 1800-luvun alussa, jolloin hyppyherätys syntyi ja alkoi levitä. Heino katsoo vasta hyppyherätyksen luoneen alueellisesti ja sosiologisesti yhtenäisen Länsi-Suomen rukoilevaisliikkeen. Rukoilevaisuuden parissa näihin tutkimustuloksiin on suhtauduttu melko kielteisesti ja rukoilevaisuuden katsotaan syntyneen 1700-luvun puolenvälin kansanherätyksen myötä.


title: Rukoilevaisuus

text: 1830-luvulla liikkeen hurmoksellisuus joka tapauksessa tasaantui. Tähän liittyi Uusikartanoa maltillisemman Johan Dahlbergin siirtyminen hyppyherätyksen johtoon sekä yhteydet Henrik Renqvistiin ja kansanherätysperinteeseen. Lisäksi valtion ja kirkon pakkotoimet vaikuttivat asiaan. Esimerkiksi Matti Paavola ei missään vaiheessa ollut laskenut itseään hyppyherätyksen kannattajien joukkoon, vaan hän asetti usein vastakkain "vanhat heränneet", joiden auktoriteettiin hän itse vetosi, ja hyppääjät. Rukoilevaisuuden keskeisiä kannatusalueita olivat 1840-luvulta lähtien Ulvila, Nakkila, Noormarkku, Eura kappeliseurakuntineen, Lappi Tl, Pyhämaa ja Pyhäranta. Lisäksi kannatusta oli runsaammin Ahlaisissa, Pomarkussa, Porissa, Huittisissa, Kauvatsalla, Vampulassa, Kokemäellä, Harjavallassa, Eurajoella, Kiukaisissa, Raumalla, Laitilassa ja Kalannissa. Jonkin verran kannatusta oli myös Säkylässä, Kankaanpäässä, Ikaalisissa, Merikarvialla ja ainakin 1800-luvun loppupuolella Siikaisissa. 1850-luvulla Yläneellä esiintyi rukoilevaishenkistä herännäisyyttä, mutta sen yhteyksistä Länsi-Suomen rukoilevaisuuteen ei ole tietoa.


title: Rukoilevaisuus

text: 1800-luvun lopulla sekä evankelisuus että herännäisyys organisoituivat järjestöiksi sekä toiminnaltaan. Sen sijaan rukoilevaisuuden organisoituminen oli samaan aikaan ainoastaan paikallisten seurojen ja seurapuhujien varassa. 1800-luvun loppuun mennessä evankelisuus oli levinnyt koko rukoilevaisalueelle ja toimi monilla paikkakunnilla aktiivisesti. Rukoilevaisuus ei näin ollut enää ydinalueillaankaan ainoa herätysliike, joka kanavoi seurakuntalaisten uskonnollista aktiivisuutta. On arveltu, että rukoilevaisten rukouksen ja ikävöivän uskon painotukset olisivat olleet osittain reaktiota evankelisuuden leviämiseen rukoilevaisalueelle. Lisäksi rukoilevaisten aiemmin vireän lähetystyön tukemisen on arveltu laimenneen 1880-luvulta alkaen sen vuoksi, että rukoilevaiset olisivat nähneet Lähetysseurassa ja läheteissä liikaa "hedbergiläisyyttä" eli evankelisuuden vaikutusta.


title: Rukoilevaisuus

text: Vuonna 1886 kirkolliskokous päätti uusien rukous- ja käsikirjojen käyttöönotosta viimeistään adventtina 1888 ja virsikirjojen adventtina 1897. Rukoilevaiset suhtautuivat hankkeeseen kielteisesti alusta alkaen. Kirkolliskokouksessa rukoilevaisten edustaja Mathias Sjöström vastusti uudistusta. Kun uudistusta alettiin toteuttaa, äänestivät rukoilevaiset kaikkialla vanhojen kirjojen säilyttämisen puolesta. Uusien kirjojen vastustamisen lähtökohtana oli vakaumus, etteivät niiden laatijat olleet samalla tavalla Pyhän Hengen johdattamia kuin vanhojen kirjojen tekijät ja tarkastajat. Siten heidän laatimansa kirjatkaan eivät voineet vaikuttaa samaa kuin vanhat ja koetellut, sillä ne eivät olleet Hengen, vaan järjen valossa tehtyjä. Kiista kirjoista päättyi vanhojen kirjojen kannattajien tappioon, mistä turhautuneina monet rukoilevaiset vetäytyivät syrjään aktiivisesta jumalanpalveluselämästä ja rukoilevaisseurat tulivat entistä selvemmin uskonelämän keskuksiksi. Kirjauudistus etäännytti rukoilevaisuutta myös maaseutuväestöstä, josta se oli perinteisesti saanut uusia kannattajia. Kirjakysymyksestä tuli ulkopuolisille vaikea kynnyskysymys.


title: Rukoilevaisuus

text: Liikkeen organisoituminen alkoi vähitellen 1900-luvun alussa. Vuodesta 1906 lähtien alettiin viettää vuosittaisia Länsi-Suomen herännäisjuhlia, ja vuonna 1911 alkoi ilmestyä liikkeen äänenkannattajana Länsi-Suomen Herännäislehti. Vuonna 1926 perustettiin Eurajoen kristillinen kansanopisto, ja vuonna 1941 perustettiin kattojärjestö Suomen Rukoilevaisen Kansan Yhdistys. 1960-luvulla liikkeellä oli kannatusta 19 seurakunnassa, joitten muodostamaa aluetta rajasivat seuraavat pitäjät: Pyhämaa, Laitila, Honkilahti, Eura, Kokemäki, Kullaa, Kankaanpää ja Noormarkku. Useisiin alueen seurakuntiin tuli vuonna 1964 yli sata vuosikertaa Länsi-Suomen Herännäislehteä, jonka koko levikki oli samana vuonna 2 700. Länsi-Suomen herännäisjuhlille osallistui 1960-luvulla vuosittain 4 000–5 000 henkeä.


title: Rukoilevaisuus

text: Vuonna 1984 liike jakautui kahtia naispappeuskysymyksen vuoksi. Pappisjohtoinen suuntaus kannatti naispappeutta, kun maallikkovaltainen seuraliike oli sitä vastaan. Jakautumisen jälkeen naispappeuteen myönteisesti suhtautunut Suomen rukoilevaisen kansan yhdistys on suurelta osin menettänyt liikkeen kannattajien tuen ja on teologisesti sulautunut pitkälti kansankirkolliseen uomaan. Se julkaisi muutaman vuoden omaa Suomen rukoilevaisten lehteä, mutta se sulautui tilaajien puutteessa vuonna 1997 Herättäjä-Yhdistyksen Hengelliseen Kuukauslehteen. Tällä rukoilevaissuunnalla on läheiset välit herännäisyyteen ja se pitää yllä Eurajoen kansanopistoa. Naispappeuden torjuva Länsi-Suomen Rukoilevaisten Yhdistys julkaisee Länsi-Suomen Herännäislehteä ja on lähentynyt teologisesti evankelista liikettä. Ryhmän keskeisiä teologisia vaikuttajia ovat Teuvo ja Pauli Huhtinen, Timo Laato, Anssi Simojoki ja Martti Vaahtoranta.


title: Rukoilevaisuus

text: Vuoden 2012 helmikuun alussa perustettiin Raumalle Pyhän Marian seurakunta, jonka liturgia pohjaa vuoden 1694 kirkkokäsikirjaan ja jossa käytetään vuoden 1701 virsikirjaa ja vuoden 1776 raamatunkäännöstä. Kyseessä on itsenäinen seurakunta, joka tunnustaa piispakseen Luther-säätiön piispan Matti Väisäsen. Seurakunnan pastori Martti Vaahtoranta on Länsi-Suomen Rukoilevaisten Yhdistyksen jäsen. Yhdistyksen puheenjohtajan Pertti Helkkulan mukaan yhdistys ei ole seurakunnan takana eikä ole toiminut sen puolesta tai vastaan. Helkkulan mukaan seurakunta menestyy, jos se on Jumalan tahto, ja Vaahtoranta on edelleen tervetullut Länsi-Suomen Rukoilevaisten Yhdistyksen tilaisuuksiin.


title: Rukoilevaisuus

text: Luterilaisena herätysliikkeenä rukoilevaiset hyväksyvät luterilaisen kirkon kasteen ja ehtoollisen. Suhteessa naispappeuteen liikkeessä on kahta eri kantaa. Länsi-Suomen Rukoilevaisten Yhdistys on halunnut pitäytyä kirkon vanhassa virkakäsityksessä ja torjuu naispappeuden, kun taas Suomen rukoilevaisen kansan yhdistys hyväksyy sen.


title: Rukoilevaisuus

text: Ryhmät eroavat toisistaan myös suhteessa liikkeen vanhoihin tunnusmerkkeihin. Länsi-Suomen Rukoilevaisten Yhdistys on halunnut säilyttää polvirukoukset sekä vanhojen veisu- ja saarnakirjojen, kuten vuoden 1701 virsikirjan ja vuoden 1776 Raamatunkäännöksen käytön. Vuoden 1701 virsikirjan käyttöä perustellaan sillä, että siinä on enemmän raamatullista ja uskonopillista ainesta kuin uudemmissa virsikirjoissa ja se on siksi parempi. Vuoden 1776 Raamatunkäännöksen käyttöä perustellaan esimerkiksi sillä, ettei sen käännösratkaisuihin ole päässyt vaikuttamaan liberaaliteologian eksytykset, jotka ovat päässeet vaikuttamaan enemmän uusiin käännöksiin. Suomen rukoilevaisen kansan yhdistys sen sijaan käyttää uutta virsikirjaa ja raamatunkäännöstä. He arvostavat vanhoja kirjoja, mutta eivät pidä niitä teologisesti parempina.


title: Rukoilevaisuus

text: Rukoilevaisuuteen kuuluu henkilökohtaisen kääntymyksen merkityksen korostaminen pietistisen perinteen mukaisesti. Kristityn on käännyttävä kevytmielisestä elämäntavasta ja osoitettava uskoa arkielämässä. Ihmisessä asuvan perisynnin voimakkuuden vuoksi tarvitaan jatkuvaa kilvoittelua ja varuillaan oloa. Uskovan on harjoitettava itsetutkiskelua ja pyrittävä uudistumaan ollakseen valmis jokapäiväiseen parannukseen. Tässä toimii apuna henkilökohtainen hartaudenharjoitus, johon kuuluvat polvirukoukset, hartauskirjallisuuden lukeminen sekä osallistuminen hartauskokouksiin.


title: Rukoilevaisuus

text: Rukouksella on keskeinen rooli sekä rukoilevaisten henkilökohtaisessa uskonelämässä että seuroissa. Seuroissa on tapana polvistua rukoukseen seurojen alussa ja lopussa ja spontaanisti myös niiden aikana.


title: Rukoilevaisuus

text: Rukoilevaisuuden pääasiallista kannatusaluetta on Satakunta ja Varsinais-Suomen pohjoisosa. Aktiivisia liikkeen kannattajia on kolmisen tuhatta.


title: Rukoilevaisuus

text: Länsi-Suomen Rukoilevaisten Yhdistyksen toimintaan kuuluvat seurat, jumalanpalvelukset sekä nuortenillat. Lisäksi järjestetään kerran vuodessa rippileiri. Jumalanpalveluksissa käytetään vuoden 1693 kirkkokäsikirjaa. Jumalanpalveluksissa ja seuroissa käytetään vuoden 1776 Raamatunkäännöstä, vuoden 1701 virsikirjaa sekä laulukokoelmia Siionin virret ja Halullisten sielujen hengelliset laulut.


title: Rukoilevaisuus

text: Suomen rukoilevaisen kansan yhdistyksen toimintaan kuuluvat jumalanpalvelukset, joita vietetään sekä vanhan että uuden käsikirjan mukaan, sekä kesäisin järjestettävät Länsi-Suomen herännäisjuhlat.


title: Kansan Raamattuseura

text: Kansan Raamattuseuran säätiö (KRS) on luterilaisen kirkon piirissä toimiva järjestö (virallisesti organisoitunut säätiöksi). Se syntyi sota-ajan herätysten seurauksena vuonna 1945. Kansan Raamattuseurasta ei kuitenkaan tullut perinteistä herätysliikettä, vaan evankelioimistyön palvelujärjestö. Järjestö lasketaan kuitenkin historiallisen syntyhetken takia niin sanottuun viidenteen herätysliikkeeseen.


title: Kansan Raamattuseura

text: KRS:n hallinnollinen keskustoimisto sijaitsee Lohjalla.


title: Kansan Raamattuseura

text: KRS:n päätyömuotoja ovat alusta saakka olleet julistustyö ja evankelioimistyön koulutus seurakunnissa. KRS:n työ on pioneerihenkistä ja se on tuonut Suomeen useita uusia työtapoja, viimeisimpänä Vivamossa toimivan Raamattukylän.


title: Kansan Raamattuseura

text: KRS:n työssä modernin evankelioimisen muotoja on kehitelty niin lapsille ja nuorille, opiskelijoille kuin seurakunnan evankelioimistyöhönkin. Työtä tehdään myös monien erityisryhmien, kuten yrittäjien ja vankien parissa. Yhä tärkeämpiä kohderyhmiä ovat myös sinkut ja avioparit sekä perheet omine erityiskysymyksineen. Kansan Raamattuseura järjestää myös kristillisestä uskosta vieraantuneille suunnattuja Alfa-kursseja.


title: Kansan Raamattuseura

text: Heti alkuvaiheessa KRS otti toiminta-ajatuksekseen Raamatun sanat: ”Tarjolla pitäen elämän sanaa”. Vuonna 2011 Toiminta-ajatus päivitettiin ja se on nykyisin: ”Elämme armosta, kerromme Jeesuksesta.”


title: Kansan Raamattuseura

text: Kirkon tutkimuskeskuksen tekemän tutkimuksen mukaan 13,3 prosenttia seurakuntien työntekijöistä koki Kansan Raamattuseuran ja ”kräsäläisyyden” hengelliseksi taustayhteisökseen tai on saanut ajatteluunsa vaikutteita sen toiminnasta. Yli 40 prosenttia kirkkoherroista ja muista papeista koki saaneensa vaikutteita Kansan Raamattuseurasta.


title: Kansan Raamattuseura

text: KRS:n perusopetus on evankelioinnin eli uskon ilosanoman kertomista. KRS painottaa henkilökohtaista uskoa. KRS:n toiminnan piirissä on kuitenkin hyvin laajalti eri kristillisistä liikkeistä ja herätysliikkeistä kotoisin olevia ihmisiä. Tämä johtuu pääosin pitäytymisessä tarkasti evankelioinnin perustehtävään. KRS on tunnettu siitä, että se välttää ottamasta kantaa eettisiin ja opillisiin kiistakysymyksiin, jotta sen olisi mahdollista evankelioida kaikkien kanssa. KRS hyväksyy naispappeuden, nykyinen toiminnanjohtaja Ulla Saunaluoma on pappi.


title: Kansan Raamattuseura

text: KRS toimii vahvasti seurakuntien toimintaa tukevasti ja haluaa olla seurakuntien palvelujärjestö. KRS:lla ei ole omaa alueellista verkostoa, eikä se pyri rakentamaan rinnakkaista toimintaa seurakuntien kanssa.


title: Kansan Raamattuseura

text: KRS:n uskonnäkemystä pidetään iloisena, helposti lähestyttävänä ja ihmisläheisenä. Uskonnäkemys on hyvin Jeesus-keskeinen.


title: Kansan Raamattuseura

text: Kansan Raamattuseura ei ole kirkon virallinen lähetysjärjestö, eikä se näin ollen saa kirkon lähetysmäärärahaa. KRS toimii pääosin yksittäisten lahjoittajien tuen varassa. KRS:lla ei säätiönä ole jäseniä. Sen kannattajat kuuluvat työntekijöiden mukaan ryhmiteltyihin lähettäjäpiireihin. Lähettäjät toimivat rukoustukena ja taloudellisina kannattajina.


title: Kansan Raamattuseura

text: Kansan Raamattuseura julkaisee hengellistä Sana-viikkolehteä, joka on perustettu vuonna 1945.


title: Kansan Raamattuseura

text: KRS:n loma- ja kurssikeskuksia ovat muun muassa Vivamo Lohjalla, Kairosmaja Pyhätunturilla, Tervonsalmi Tervossa ja Säynämö Heinävedellä. Näissä järjestetään erilaisia kursseja ja tapahtumia.


title: Kansan Raamattuseura

text: Vivamo on KRS:n loma- ja kurssikeskus Lohjalla. Vivamossa järjestetään rippileirejä, ja ohjelmaan kuuluu myös lapsille järjestettävät leirit, erilaiset viikonlopputapahtumat eri ikäryhmille, erilaiset konferenssit ja koulutustilaisuudet. Siellä on luontokasvatukseen erikoistunut Lastenkylä, seniorien kouluttamiseen erikoistunut Vivamo-opisto ja kivikappeli.


title: Kansan Raamattuseura

text: Kansan Raamattuseuran pohjoinen tunturikeskus Kairosmaja sijaitsee Suomen eteläisimmän, Pyhä-Luoston suurtunturijonon ja kirkasvetisen Pyhäjärven kainalossa Pelkosenniemellä. Kairosmajalla sijaitsee Revontulikappeli. Kairosmajalta avautuu Pyhä-Luoston tunturialueen luontoreitit.


title: Kansan Raamattuseura

text: Kansan Raamattuseura järjestää Sanan Suvipäivät- ja Kirkastusjuhlat-nimisiä suurtapahtumia.


title: Rautio

text: Rautio oli Pohjois-Pohjanmaalla sijainnut Suomen kunta. Kunta liitettiin Kalajokeen vuonna 1973. Rautio valittiin Pohjois-Pohjanmaan vuoden kyläksi 2004. Rautiosta on löydetty muun muassa kivikautista asutusta. Raution läpi kulkee Vääräjoki, joka on Kalajoen sivuhaara.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Raution väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.


title: Rautio

text: Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Rautiossa oli yksi taajama: kirkonkylä (434 asukasta). Vuonna 1960 kirkonkylässä oli 420 asukasta. Vuoden 1960 rajauksessa taajamia olivat myös 205 asukkaan Alapää ja 211 asukkaan Kärkiskylä, jotka eivät olleet enää taajamia vuonna 1970.Rautio-viikko alkaa yleensä heinäkuun ensimmäisinä päivinä. Viikolla on vuosittain vaihtuva teema, joka liittyy Raution historiaan, nykyhetkeen tai tulevaisuuteen.


title: Rastafari

text: Rastafari (myös rastafarismi, rastafaria, rastafari-liike) on 1930-luvulla Jamaikalla syntynyt uskonto ja elämäntapa, joka perustuu afrikkalaisuuteen ja Kuningas Jaakon Raamattuun. Sen uskonkappaleisiin kuuluvat etenkin Etiopian keisarin Haile Selassien jumaluus, Etiopia ja muu Afrikka luvattuna maana, sekä mustien amerikkalaisten paluumuutto Afrikkaan. Rastafari sai alkunsa 1900-luvun alussa Jamaikalla suositun afrikkalaisen nationalismin ja Etiopian arvostuksen pohjalle. Haile Selassien kruunauksen vuonna 1930 nähtiin toteuttavan Raamatun ennustukset, ja jotkut alkoivat pitää häntä kaikkien afrikkalaissyntyisten vapahtajana.


title: Rastafari

text: Monen rastafarin eli rastan elämäntapaan kuuluu kannabiksen poltto hengellisistä syistä, puhdas ruoka ja rastatukka. Myös yhteisöllisyys ja luonto ovat rastafareille tärkeitä. Moni tunnettu reggae-muusikko on rastafari – heistä tunnetuin on Bob Marley, joka toi uskontoaan esille myös lauluissaan. Reggaen suosion myötä rastafari levisi myös länsimaihin niin uskontona kuin elämäntapanakin. Rastafariuskoisia on maailmassa arviolta noin miljoona. Jamaikalla rastafareja on arvioitu nykyisin olevan alle satatuhatta.


title: Rastafari

text: Rastafariliikkeen perustan loivat jamaikalaiset Alexander Bedward (1859–1930) ja Marcus Garvey (1887–1940). Siirtomaavaltaa vastustanut Bedward saarnasi Jamaikalla afrojamaikalaista revival-kristillisyyttä ja uutta maailmanjärjestystä, jossa mustat ottaisivat valkoisten paikan hallitsijoina. Garvey julisti afrikkalaista nationalismia ja kehotti kaikkia afrikkalaistaustaisia ihmisiä yhdistymään yhdeksi kansakunnaksi. Garveyn ennustus ”Katsokaa Afrikkaan, missä musta kuningas kruunataan...” osoittautui profeetalliseksi. Vuoden 1930 marraskuussa Etiopian kuninkaaksi kruunattiin aatelinen ras Tafari, joka otti hallitsijanimekseen Haile Selassie. Pian jamaikalaiset saarnaajat yhdistivät hänet ennustuksiin ja alkoivat pitää häntä afrikkalaissyntyisten ihmisten vapahtajana ja todellisena hallitsijana: saarnaajasta riippuen joko Kristuksena, Vapahtajana, Jumalan poikana tai Jumalana. Tunnetuin näistä saarnaajista oli Leonard Howell. Hän perusti pääkaupunki Kingstonin lähelle Pinnacle-nimisen maatilan, jonne hän muutti asumaan seuraajiensa kanssa. Pinnaclen yhdyskunta oli merkittävä rastafarilaisuuden kehityksessä, ja sieltä on peräisin muun muassa kannabiksen poltto uskonnollisessa merkityksessä sekä luultavasti myös rastafareille ominainen hiustyyli. Viranomaiset hajottivat Pinnaclen yhteisön vuonna 1954. Tämän seurauksena rastafarilaisuus levisi Länsi-Kingstonin slummialueille, missä se sai nopeasti kannatusta.


title: Rastafari

text: Jamaikan virkavalta vainosi yhteiskunnan perusarvot haastavia rastafareja väkivaltaisesti 1950-luvulla, ja joitain liikkeen johtajia tuomittiin vankeuteen tai kuolemaan. Vuonna 1960 maan hallitus tilasi liikkeestä yliopistollisen raportin, jonka ennakkoluuloja hälventävän sisällön seurauksena rastafarien vainot vähenivät ja hallitus teki Afrikassa tunnusteluja rastafarien paluumuutosta Afrikkaan.


title: Rastafari

text: Haile Selassie vieraili Jamaikalla vuonna 1966, ja häntä vastassa lentokentällä oli 100 000 jamaikalaista ja 10 000 rastafaria. Selassie ei vierailunsa aikana kieltänyt omaa jumalallisuuttaan Jamaikan viranomaisten toiveista huolimatta.


title: Rastafari

text: 1960-luvulla rastafariliike politisoitui musta ylivalta -aatteen vaikutuksesta. 1970-luvun vaaleissa rastafarien vaikutus oli jo merkittävä, ja kumpikin Jamaikan pääpuolue liehitteli heitä vaalikampanjoissaan. Haile Selassien kuolema vuonna 1975 ei vaikuttanut liikkeeseen, sillä rastafarit eivät uskoneet Selassien todellisuudessa kuolleen. 1970-luvun näkyvin rastafari oli reggae-muusikko Bob Marley, joka toi liikkeelle runsaasti uusia kannattajia myös ulkomailla. Hänen kuolemansa myötä 1981 rastafariliike menetti joitain kannattajia, mutta siitä oli siihen mennessä tullut jo vakiintunut osa jamaikalaista kulttuuria ja yhteiskuntaa.


title: Rastafari

text: Rastafareilla ei ole virallista teologiaa, ja uskoa koskeva yksilönvapaus on hyvin laaja. Tutkija Leonard Barrettin mukaan (1977) rastafarismin kuusi yhteistä perusperiaatetta ovat:Michael N. Jagessarin mukaan (1991) rastafarismiin kuuluu:Rastafarien uskonelämän keskipiste on Etiopian keisari Haile Selassie (1892–1975). Rastafarit uskovat hänen olevan Raamatussa kuvattu tuleva messias, Jeesuksen toinen tuleminen tai itse Jumala. Rastafarit käyttävät hänestä muun muassa nimityksiä "Jah" ja "Jah Rastafari". Haile Selassie (alkuperäiseltä nimeltään ras Tafari) kruunattiin Etiopian keisariksi vuonna 1930. Etiopialaisen perimätiedon mukaan hän oli Israelin Kuningas Salomon jälkeläinen suoraan alenevassa polvessa. Koska hänestä käytettiin nimiä "Kuningasten kuningas, Herrojen herra" ja "Juudan heimon leijona", jamaikalaiset yhdistivät hänet välittömästi Raamatun ennustuksiin. Haile Selassie syrjäytettiin Etiopiassa vallasta vuonna 1974 ja hän kuoli seuraavana vuonna. Rastafarien mukaan Jumala ei kuitenkaan voi kuolla, joten he katsoivat Haile Selassien vain vaihtaneen olomuotoa. Myöskään se, että Haile Selassien ruumista ei voitu täysin varmasti tunnistaa, antoi rastafareille mahdollisuuden kieltää tapahtunut.


title: Rastafari

text: Haile Selassie ei itse ollut rastafari vaan kristitty ja Etiopian ortodoksisen kirkon muodollinen päämies. Kun häneltä kysyttiin 1966 milloin hän aikoo ilmoittaa rastafareille, ettei hän ole Jumala, hän oli vastannut: ”Kuka minä olen häiritsemään heidän uskoaan?”. Etiopian ortodoksisen kirkon mukaan Selassie kuitenkin kielsi olevansa Jumala ja kehotti kirkkoa johdattamaan rastafarit huomaansa Karibialta ja Yhdysvalloista käsin. Yksi kirkkoon myöhemmin liittyneistä oli Bob Marley. Selassie kertoi myös Kanadassa 1967 CBC:lle sanoneensa rastafareillekin selkeästi olevansa vain kuolevainen.


title: Rastafari

text: Rastafarien mukaan Jumala on henki, joka ilmenee keisari Haile Selassiessa. Pelastus tulee Jeesukseen uskon kautta. Jeesus oli kuningas Daavidin jälkeläinen, ja Daavidin suku jatkuu nykyisin Etiopiassa. Rastafarit uskovat Haile Selassien olevan Kristuksen toinen tuleminen. Rastafarien mukaan Jeesus tulisikin kuvata taiteessa afrikkalaisen näköisenä.


title: Rastafari

text: Rastafarit pitävät Raamattua pyhänä kirjana, johon heidän elämäntapaohjeensa ja peruskäsityksensä perustuvat. Raamatun tutkimisella ja pohtimisella on rastafareille suuri merkitys. Rastafarien raamattuversio on Kuningas Jaakon englanninkielinen raamatunkäännös. Rastafarit samaistavat itsensä sekä Babylonin vankeudessa eläneisiin israelilaisiin että vainottuihin alkukristittyihin.


title: Rastafari

text: Raamatun lisäksi monille rastoille pyhä kirja on "Kebra Negast", 500-luvulla koottu etiopialaisia, egyptiläisiä ja arabialaisia sekä Raamattuun ja rabbiiniseen kirjallisuuteen perustuvia kertomuksia sisältävä kokoelma.


title: Rastafari

text: Rastafarit näkevät Etiopian Siionina, kaikkien mustien omana kotimaana. He uskovat juurtensa olevan osin Etiopiassa. Heidän mukaansa orjia tuotiin aikoinaan Länteen Etiopiasta asti, ja keisari Lalibelan aikana moni Salomon hallitsijasuvun tukija karkotettiin maasta, ja osa heistä päätyi Karibialle.


title: Rastafari

text: Rastafarit lukevat Raamatun luomiskertomuksesta, että Eedenin puutarhan Gihonjoki virtasi Etiopian läpi. He lukivat myös Mooseksesta ja hänen etiopialaisesta vaimostaan, sekä muista kertomuksista, joissa Afrikka ja Etiopia esiintyvät. Afrikkalaisiin teki myös vaikutuksen se, että Etiopia ainoana afrikkalaisena maana ei koskaan ollut valkoisen vallan alla. Etiopian arvostus sai afrikkalaiset niin Afrikassa kuin Karibiallakin perustamaan omia kirkkojaan ja antamaan niille etiopialaisia nimiä. Rastafarismi syntyi tämän olemassa olevan Etiopian arvostuksen pohjalle, kun vuonna 1930 Haile Selassie kruunattiin Etiopiassa Salomon 3000-vuotisen hallitsijasuvun jatkajaksi, joka palauttaisi afrikkalaiset omaan maahansa.


title: Rastafari

text: Rastafarien tavoitteena on paluumuutto Afrikkaan ja Etiopiaan. Nykyisin rastafarit käsittävät paluumuuton enemmänkin kulttuurisena ja symbolisena paluuna, afrikkalaisten juurien ja ylpeyden vaalimisena sekä läntisten arvojen hylkäämisenä.


title: Rastafari

text: Joitain Jamaikan rastafareja alkoi muuttaa Etiopiaan Haile Selassien Jamaikan-vierailun jälkeen 1966. Selassie oli varannut heille aiemmin 500 hehtaarin alueen Shashamanesta. Vuonna 1974 Selassie syrjäytettiin, ja uusi hallinto takavarikoi maat, minkä seurauksena moni rasta muutti pois. Rastoille palautettiin 1990-luvulla 40 hehtaaria, ja alueella asuu nykyisin noin 600 muualta tullutta rastaa. Heillä ei kuitenkaan ole Etiopian kansalaisuutta eikä laillista oikeutta asumaansa maahan, ja he katsovat olevansa hallituksen unohtamia ja syrjimiä. Rastafarit elävät Etiopiassa omissa oloissaan, sillä heidän ja paikallisten uskonto ja tavat eroavat toisistaan. Jotkut rastafarit ovat muuttaneet myös muihin Afrikan maihin kuten Ghanaan ja Etelä-Afrikkaan, missä sopeutuminen on helpompaa. Jotkut paikalliset pitävät rastoja mukavina ihmisinä mutta samalla tyhjäntoimittajina, jotka ovat houkutelleet paikalliset lapsetkin polttamaan kannabista. Etiopialaiset eivät myöskään itse arvosta Haile Selassieta samalla tavoin kuin rastafarit.


title: Rastafari

text: Rastafarit kutsuvat sortavaa ja epäoikeudenmukaista läntistä ja valkoista yhteiskuntaa Babyloniksi. Nimi juontaa juurensa juutalaisten Babylonin vankeudesta. Rastafarit syyttävät Babylonia monista hengellisistä paheista kuten Jumalan alkuperäisen viestin vääristämisestä, ja siksi rastat torjuvatkin monet läntisen kulttuurin vaikutuksista.


title: Rastafari

text: Rastafarit kutsuvat omaa olemisen tapaansa, kokonaisvaltaista käytänteiden ja käsitysten kokonaisuutta, nimityksellä "livity" (suom. esimerkiksi "olenta"). Se on rastan tapa elää arkeaan ”puhtaasti, luonnonmukaisesti ja tiedostavasti”. Koska "livity" voidaan nähdä dogmaattisen uskonnon käsitteen korvikkeena, joka painottaa ajattelun vapautta ja henkisen elämän jokapäiväisyyttä, monet rastat kutsuvatkin rastafariaa mieluummin elämäntavaksi kuin uskonnoksi.


title: Rastafari

text: Yhteisöllisyys on rastafarissa tärkeää, ja rastat järjestävät paljon kokoontumisia jäsenten mielialan kohottamiseksi ja innoituksen saamiseksi. Viikoittaisissa kokouksissa keskustellaan tulevista tapahtumista, yhteisön ongelmista ja hallinnon toiminnasta. Keskustelut johtavat usein demokraattisiin ratkaisuihin. Kuukausittain järjestettävät tapaamiset ovat hengellisempiä, ja niissä tanssitaan, rummutetaan ja syödään yhdessä. Rastojen tärkein kokoontuminen on "nyabinghi". Se on uskonnollinen seremonia, joka tuo rastat lähemmäs Jumalaansa, ja se on myös yhteisöllisyyttä lujittava tapahtuma. Nyabinghissä soitetaan rumpuja, luetaan runoutta ja poltetaan kannabista, jotta saavutetaan uskonnollinen tunnelma. Tapahtumalla on tarkat säännöt, eikä ulkopuolisia tulijoita suvaita.


title: Rastafari

text: Niin nyabingheissä kuin arkisissakin rastatapaamisissa harjoitetaan usein dialogia, jota kutsutaan nimellä "reasoning". Reasoningin tavoitteena on päästä yhteisymmärrykseen jostain käsillä olevasta asiasta, usein uskonnollisesta kysymyksestä, intensiivisen ajatusten vaihdon kautta. Siihen kuuluu tyypillisesti marihuanan polttaminen keskustelun innoittamiseksi.


title: Rastafari

text: Rastafarien tärkeimpiä juhlapäiviä ovat:


title: Rastafari

text: Rastafarin alkuperäistä pyhää musiikkia on kokoontumisissa soitettava "nyahbinghi"-musiikki. Siinä jykevän rummutuksen säestämänä veisataan korkeamman hengellisen tilan saavuttamiseksi. Rummutus tuli osaksi rastafarikokoontumisia 1950-luvulla rastamuusikko Count Ossien myötä. Nyahbinghiveisut vahvistavat rastojen yhteisöllisyyttä, ja niihin liittyy ajatuksia mustien vapahduksesta ja paluumuutosta. Nyahbinghi on saanut vaikutteita 1800-luvun gospel-musiikista, afrikkalaisesta rummutuksesta sekä orjien laulamasta afrikkalaisesta "burru"-musiikista.


title: Rastafari

text: Rastafari yhdistetään nykyisin usein reggaemusiikkiin ja etenkin sen tunnetuimpaan esittäjään Bob Marleyyn, joka tekikin musiikillaan rastafaria maailmanlaajuisesti tunnetuksi. Reggae on kuitenkin vasta 1970-luvulla syntynyttä protestimusiikkia, eikä siksi kuulu rastafarin perustaan.


title: Rastafari

text: Rastafari tuli Jamaikan populaarimusiikkiin jo reggaen edeltäjien skan ja rocksteadyn myötä. Vuonna 1959 Prince Buster tuotti yhden ensimmäisistä ska-kappaleista ”Oh Carolina”, jossa afrikkalaisvaikutteista rytmiä soittivat Count Ossie ja Mystic Revelation of Rastafari. Kappale yhdisti ensimmäisenä afrikkalaisperäisen taiteen ja Jamaikan musiikkiteollisuuden. Rastafaria ja Jamaikan populaarimusiikkia on aina yhdistänyt musta työväen- ja alaluokkaisuus, ja ”Oh Carolinan” myötä niiden historiat kietoituivat yhteen, vaikka maan musiikkialan johtajat yrittivätkin sitä torjua. Moni tunnettu artisti alkoi pian viljellä rastafariaiheita sanoituksissaan, kuten Delroy Wilson, Justin Hinds and the Dominoes, The Skatalites, The Ethiopians, Bongo Man, Vernon Allen ja vuoden 1966 jälkeen myös The Wailersin Peter Tosh. Vuonna 1970 reggae oli jo pääasiassa rastafarien musiikkia, jossa kaikui rastafarihenkisyys ja musta tietoisuus. Rastafarisuuntauksista ennen kaikkea vuonna 1968 perustettu Twelve Tribes of Israel suosi reggaeta oleellisena osana rastaelämää.


title: Rastafari

text: Kannabis eli "ganja" on keskeinen rastafarien uskonnollisessa ajattelussa ja yhteisessä kokemuksessa. Rastat löytävät kehotuksen kannabiksen käyttöön useista Raamatun kohdista. Heille ganja on pyhä sakramentti ja jumalanpalvelus sekä mietiskelyn apuväline. Ganjan polttaminen on heille myös poliittinen kannanotto Babylonia vastaan, sillä kannabiksen käyttö on Jamaikalla laitonta. Kaikki rastat eivät kuitenkaan polta kannabista.


title: Rastafari

text: Rastafarien ruokavalio perustuu Vanhaan testamenttiin, jossa kehotetaan pitämään ruumis puhtaana. Rastafarien ruokavaliosta käytetään nimitystä "I-tal", joka viittaa luonnollisuuteen ja puhtauteen. Rastafarien ruokavalio perustuu tuoreisiin ja paikallisesti tuotettuihin vihanneksiin ja hedelmiin, sillä ne tulevat suoraan maaperästä ja ovat siksi hyviä. Rastafarit syövät harvoin lihaa, maitotuotteita tai kananmunia, eivätkä koskaan sianlihaa. He voivat syödä kalaa, mutta eivät yli 30-senttisiä kaloja, sillä petokaloina ne symbolisoivat Babylonia. Suolaa ei juurikaan käytetä ruoanlaitossa, eivätkä rastafarit syö prosessoituja ja keinotekoisia ruokia. Kookosöljyn käyttö on yleistä. Rastafarit eivät juo alkoholia tai kahvia, vaan yrttiteetä. Alkoholin ja kahvin kieltojen noudattaminen on kuitenkin paikoitellen vaihtelevaa.


title: Rastafari

text:
Rastafarit kasvattavat pitkän rastatukan. Takkutukka ja -parta ovat Vanhan testamentin 4. Mooseksen kirjassa säädetyn nasiirilain mukainen merkki liitosta Kaikkivaltiaan kanssa:
Leikkaamattomat ja kampaamattomat hiukset edustavat rastafareille myös luonnollisuutta vastapainoksi Babylonin keinotekoisuudelle sekä ylpeyttä heidän mustista piirteistään Babylonin valkoisen kauneusihanteen sijaan.


title: Rastafari

text: Rastafarit myös kuvaavat hiuksiaan ”psyykkisiksi antenneiksi”, jotka yhdistävät heidät Jumalaan ja hänen mystiseen voimaansa. Rastafarit uskovat rastatukan ravistelun vapauttavan henkistä voimaa, joka lopulta kaataa Babylonin. Nimi ”dreadlocks” (suom. 'kauhukutrit') tulee osittain siitä, kuinka rastatukka herättää kauhua babylonialaisissa.


title: Rastafari

text: Jamaikalaislähtöiset rastafarit puhuvat omanlaistaan jamaikanenglannin muunnelmaa (nimeltään "dread talk", "rasta talk" tai "Iyaric"). Dreadtalk syntyi 1940-luvulla rastafarien tarpeesta kuvata omaa kokemustaan ja kehittyvää tietoisuuttaan. Rastafarien mukaan sanassa on voimaa, ja siksi sanojen täytyy ilmaista todellisia merkityksiä. Rastafarien kielessä jotkin sanat onkin muutettu kuvaavammiksi, kuten ’oppression’ → ’downpression’, ’understand’ → 'overstand’ ja ’politics’ → ’politricks’. Dreadtalkissa moni sana alkaa I:llä, mikä kuvastaa rastafareille maailman myönteistä jumalallista energiaa. Tällaisia sanoja ovat muun muassa 'I and I' (suom. me), 'ital' (luonnollinen ruoka, sanasta ’vital’), ’irie’ (hyvä) ja ’Iman’ (minä). Jotkin sanat ovat saaneet dreadtalkissa uusia merkityksiä, kuten ’seen’ (niin, ymmärrän) ja ’forward’ (tulla, mennä, lähteä).


title: Rastafari

text: BBC arvioi rastafariuskoisia olevan nykyisin yhteensä noin miljoona. Jamaikan rastafarien määrää on vaikea arvioida. Jotkut arvioivat heidän määräkseen 70–100 000. Vuoden 2001 väestönlaskennassa 24 020 jamaikalaista ilmoitti itsensä rastafariksi. Rastafarien uskonnosta irrallisen ulkoisen rastafarielämäntavan noudattaminen on myös suosittua ympäri maailmaa. Jamaikan ulkopuolella asuvia rastafariliikkeeseen identioituvia ihmisiä onkin vaikea luokitella. Eri etnisiä ryhmiä edustavista rastoista suurin osa painottaa uskonnollisten oppien sijasta liikkeen ”sosiaalisia, poliittisia ja kulttuurisia ideoita” sekä rastaelämäntapaa. Lisäksi on suuri joukko ihmisiä, jotka ovat pikemminkin reggae-musiikin ihailijoita kuin rastafareja.


title: Rastafari

text: Rastafarin kolme pääsuuntausta ("mansions") ovat "Nyahbinghi Order", "Twelve Tribes of Israel" ja "Bobo Shanti".


title: Rastafari

text: Suuntauksista vanhin on Nyahbinghi Order, joka nimettiin Ugandan kuningattaren Nyahbinghin mukaan. Etiopia ja Haile Selassie ovat Nyahbinghi-suuntauksessa keskeisemmässä asemassa kuin muissa rastafarisuuntauksissa. Nyahbinghiläiset syövät vain luonnonmukaista ruokaa ja välttävät suolan käyttöä. He osallistuvat säännöllisesti omiin "groundation"-kokoontumisiinsa.


title: Rastafari

text: Twelve Tribes of Israelin perusti vuonna 1968 Vernon Carrington. Häntä pidetään liikkeen parissa enkelinä, joka on mainittu Raamatussa. Liikkeen jäsenet uskovat olevansa Israelin kahdentoista heimon jälkeläisiä, ja Carrington koki tehtäväkseen Israelin kymmenen kadonneen heimon yhdistämisen. Twelve Tribes of Israel on rastafarin pääsuuntauksista vapaamielisin ja uskoo myös muiden kuin mustien ihmisten pelastumiseen. Jäsenet jaetaan kahteentoista alaryhmään syntymäkuukauden mukaan, ja jokaista ryhmää edustaa eri väri. Reggaetähti Bob Marley kuului Twelve Tribes of Israeliin ja tuki sitä rahallisesti. Liittyessään seurakuntaan Marleylle annettiin heimonimekseen Joosef, ”hän, joka johtaa kansansa vapauteen”.


title: Rastafari

text: Bobo Shantin perusti vuonna 1958 Prince Emanuel Charles Edwards. Se on muista suuntauksista erkaantunut liike, joka toimii Jamaikalla vain Bull Bayssa ja on muodostanut sinne omia lakejaan noudattavan yhteisön. Elantonsa yhteisö saa olkihattujen ja luutien valmistuksesta. Suuntaus kannattaa mustaa ylivaltaa: nimi "Shanti" tulee ghanalaisesta heimosta ja "Bobo" merkitsee mustaa. Liike pitää perustajaansa Edwardsia, Marcus Garveyta ja Haile Selassieta ”Pyhänä Kolminaisuutena”. Jäsenet käyttävät värikkäitä turbaaneja ja pitkiä kaapuja, ja naiset peittävät käsivartensa ja jalkansa. Jäsenet noudattavat Mooseksen lakia kuten sapattia. He paastoavat kahdesti viikossa ja kuukauden ensimmäisenä päivänä.


title: Rastafari

text: Kolmen isoimman pääsuuntauksen lisäksi rasta-liikkessä vaikuttaa myös lukuisia pienempiä mansioneita. Näistä maininnan arvoisia ovat muun muassa School Of Vision sekä The Church Of Haile Selassie I, joka sai Jamaikalla vuonna 2013 virallisen kirkkokunnan statuksen. Haile Selassie I Churchillä on toimintaa myös Jamaikan ulkopuolella, kuten New Yorkissa ja Lontoossa.


title: Rastafari

text: Vuonna 1995 Jamaikalla perustettiin "Rastafari Centralization Organization", jonka tarkoituksena on toimia koko rastafariliikkeen yhteisenä organisaationa ja koota eri suuntaukset saman pöydän ääreen yhteisten etujen nimissä.


title: Rastafari

text: Suomessa on 1980-luvulta lähtien toiminut "Rastafari Selassie Keskus", joka julkaisi vuosina 1989–1993 lehteä "Pohjolan leijona" ja sen jälkeen samannimistä suomen- ja englanninkielistä julkaisua. Keskus on vuodesta 1998 lähtien ollut rastafari-liikkeen kattojärjestön jäsen. Rastafari Selassie Keskus ei ole enää toiminnassa eikä lehtiä enää ilmesty. Arviot suomalaisten rastafarien lukumäärästä vaihtelevat alle sadasta pariin sataan.


title: Rastafari

text: Suomalainen rastafaria on piilossa oleva kulttuuri-ilmiö, eikä sillä ole muutamia satunnaisia reggae-kytkentöjä lukuun ottamatta juuri minkäänlaista julkisuuskuvaa. Siitä huolimatta Suomesta löytyy sekä suomalais- että siirtolaistaustaisia ihmisiä, jotka ovat ottaneet alun perin jamaikalaiseen elämänkäsitykseen ja elämäntapaan liittyvät käsitykset pysyväksi osaksi omaa identiteettiään ja jotka kutsuvat itseään rastafareiksi. Useimmat suomalaiset rastat eivät miellä rastafariaa vain uskonnoksi vaan enemmänkin elämäntavaksi. Vaikka heidän mielestään rastafari on yhtäältä uskonto tai ainakin sitä muistuttava asia, toisaalta he vierastavat joitain uskonnon käsitteeseen liittyviä mielleyhtymiä kuten dogmaattisuutta. Suomalaiset rastat eivät olekaan tähän mennessä rekisteröityneet uskonnolliseksi yhdyskunnaksi.


title: Rastafari

text: Suomalaiset rastat kuvailevat Suomea myös voimavarakseen ja innoituksen lähteekseen ja heitä voidaankin pitää monilta osin myös jopa suomimyönteisinä sekä hyvin kansallisromanttisinakin ihmisinä. Suomalaisille rastoille Etiopia on samaan aikaan utopia ja merkittävin kytkös sinne löytyykin lähinnä esihistoriasta eli opista Afrikasta ihmisen alkukotina. Samaan aikaan kuitenkin vaikka suomalaiset rastat kunnioittavatkin suomalaisuutta ja suomalaisia juuriaan, se ei silti kuitenkaan tarkoita automaattisesti samaistumista suomalaiseen nyky-yhteiskuntaan.


title: Rastafari

text:
Paluumuuttoa suomalaisille rastafareille on pääsääntöisesti edustanut muutto Suomessa omakotitaloon tai maatilalle, jossa voi elää mahdollisimman omavaraisesti ikään kuin babylonista erillään. Moni heistä silti kuitenkin myös haaveilee pyhiinvaellusmatkasta Etiopiaan. Vaikkakin paluumuutto Etiopiaan ei ole suomalaisessa rastaliikkeessä määräävä tekijä, myös Suomesta, kuten muualtakin maailmasta on kuitenkin tapahtunut ja tapahtuu kaiken aikaa paluumuuttoa myös Etiopiaan. Sekä Shashamannessa, Etiopiassa sekä muualla Afrikan mantereella asuu tälläkin hetkellä useita alkujaan suomalaisia rastoja.
Päivittäisessä elämässä suomalaisen rastan on myös tehtävä kompromisseja koska esimerkiksi täydellistä ital food -ruokavaliota on vaikea noudattaa suomalaisen yhteiskunnan keskellä. Osa suomalaisista rastoista on myös parisuhteessa ei-rasta-kumppanin kanssa, jolloin esimerkiksi ehkaisyä, kuukautistabuja ja paluumuuttoa koskevissa asioissa on jouduttu etsimään uusia ratkaisuja.


title: Rastafari

text: Rastafari on perinteisesti patriarkaalinen liike. Miehet johtavat sitä ja vastaavat rituaalien suorittamisesta, yhteisölle tiedottamisesta sekä perheen ja yhteisön suojelemisesta. Miehen ja naisen asema perustuvat Raamattuun, jossa naiset ovat sivuosassa. Rastafarimiehet ottavat myös varoitusmerkkinä sen, että ensimmäinen Raamatussa mainittu nainen Eeva mainitaan kielteisessä yhteydessä. Rastafarien mukaan miehen onkin joko suojeltava naista synniltä tai estettävä häntä korruptoimasta miestä.


title: Rastafari

text: Rastafari sai alkunsa alaluokkaisten miesten kulttina, josta naiset halusivat pysyä erossa. Tämä jätti jälkensä rastojen käsitykseen naisista sitoutumisvastaisina. Kitzingerin mukaan (1969) rastafari on suora vastaus Jamaikan talonpoikaisväestön tyypilliselle matriarkaalisuudelle.


title: Rastafari

text: Vain mies voi kutsua naisen rastafariksi, eikä nainen voi johtaa rastafarirituaalia. Useimmille rastoille ainakin peruspilareiltaan viitteellisen Nyahbinghi Orderin mukaan mies on rastaperheen pää, ”Kingman” ja nainen ”Kuningatar”. Naisen on perheessä turvauduttava miehen henkiseen johdatukseen, eikä nainen ei voi kokea rastafarin ”ylimpiä korkeuksia” ilman perheenpäätä. Nainen ei saa käyttää miehen vesipiippua, hänen on peitettävä päänsä rukoillessaan ja hänen pitää olla tottelevainen miestään kohtaan. Rastafarinaiset ovat yleensä sopeutuneet rooliinsa ilman vastalauseita, ja liikkeen suosio jamaikalaisnaisten keskuudessa on kasvanut vuosien varrella. Nyahbinghi Orderin mukaan kuukautisten aikaan nainen on likainen, eikä hän saa tehdä ruokaa miehelleen. Toisaalta myöskään mies ei saa kokata kuin itselleen mikäli hänella on kehossaan haava. Nyahbinghi Order julistaa myös ehdottoman esimerkillisen yksiavioisuuden puolesta.


title: Rastafari

text: Nuoremmat rastafarimiehet ovat olleet sallivampia naisia kohtaan kuin vanhemmat. 2010-lukuun mennessä rastanaisten pukeutumissäännöt ja käyttäytymissäännöt ovat vapautuneet aikaisempiin vuosikymmeniin nähden, eivätkä he esimerkiksi enää tarvitse miespuolista kumppania kuuluakseen itse liikkeeseen. Naisen nykyasemaa liikkeessä kuvaa The Church Of Haile Selassie I:n linjaus, jonka mukaan ilman naista hänen roolissaan äitinä, soturina ja profeettarena rastamiehen tehtävä ei koe täyttymystä. The Church Of Haile Selassie I:n mukaan mies ja nainen ovat toisistaan riippuvaisia ja vain kummankin pitämällä perheessä kiinni omista rooleistaan voidaan rakentaa tukeva perusta ”jolle suuret järjestöt, yhteisöt ja kansakunnatkin on rakennettu”.


title: Rastafari

text: Rastafari-perinteessä ei ole olemassa varsinaista avioliittokäytäntöä. Kun rastamies ja nainen elävät yhdessä, heidän katsotaan tällöin olevan mies ja vaimo.


title: Rastafari

text: Rastafarit tuomitsevat homoseksuaalisuuden Vanhan testamentin pohjalta jyrkästi, ja vielä 2000-luvullakin tunnettujen rastareggaelaulajien sanoituksissa homoseksuaaleille toivotaan usein väkivaltaista kuolemaa.


title: Rastafari

text: Alkuvuosikymmeninä rastafari suhtautui hyvin kielteisesti valkoisiin, mutta viimeisten 30 vuoden aikana suhtautuminen on lientynyt sitä mukaa kun valkoisia on tullut mukaan liikkeeseen. Ennen Bob Marleya ja 1970-lukua ei valkoisia rastoja ollut, eivätkä rastat saaneet mennä naimisiin tai olla sukupuolisuhteissa valkoisten kanssa. Nykyisin rotujenväliset avioliitot ovat yleisiä rastojen keskuudessa.


title: Neith

text: Neith oli muinaisessa Egyptissä palvottu sodan jumalatar mutta hänet on myös joskus kuvattu alkumeren jumalattareksi ja siten yhdistetty jumalatar Nunetiin.


title: Neith

text: Neith kuvattiin usein nuolin koristeltuna naisena tai pelkästään kahtena yhteensidottuna nuolena. Alun perin Neithin palvonta keskittyi Ala-Egyptissä Niilin suistossa sijainneeseen Saisin kaupunkiin, jossa hänen palvontansa alkoi jo ensimmäisen dynastian aikaan. Neith on myös yksi Esnan suojelusjumalattarista. Myöhemmin hänestä tuli kautta Egyptin tunnettu, kun hänet alettiin liittää Sethin puolisoksi. Myöhäiskaudella ristissä olevia nuolia luultiin kudontaan käytetyksi sukkulaksi, joten Neithistä tuli kutojien jumalatar.


title: Nekhbet

text: Nekhbet (myös Nechbet tai Nekhebit) oli muinaisen Egyptin mytologiassa palvottu kotkajumalatar ja Nekhebin kaupungin suojelupyhimys. Hänet kuvattiin kotkan hahmossa, sillä se oli Egyptissä lapsen adoptoineen äidin symboli. Nekhbetin ajateltiin adoptoineen kaupungin turvaansa. Nekhbetin papittaria kutsuttiin nimellä "muu", ”äidit”, ja he pukeutuivat korppikotkan sulista tehtyihin viittoihin.


title: Nekhbet

text: Myöhemmin Nekhbetistä tuli Wadjet-jumalattaren tapaan faaraoiden suojelija ja hänet kuvattiinkin usein korppikotkan hahmossa faaraon päähineessä ja Wadjet-jumalatarta symboloivan uraeuksen kanssa. Hän edusti symbolisesti Ylä-Egyptiä, jossa häntä erityisesti palvottiin. Häntä pidettiin Hapyn, Niilin jumalan, puolisona. Egyptin vanhin oraakkeli oli Nekhbetin pyhättö Nekhebissä, alkuperäisessä kuolleiden kaupungissa.


title: Nekhbet

text: Taiteessa Nekhbet kuvattiin valkoisena korppikotkana, puhtauden symbolina, joka oli aina esillä faaraon kaksoiskruunussa. Yleensä Nekhbet levitti kuvissa siipiään kuninkaallisen kuvan yllä kynsissään ikuisuuden symboli. Häntä pidetään joskus egyptiläisissä uskomuksissa "äitien äitinä" ja maailman luojana.


title: Nekhbet

text: Faaraon Nebty-nimi esiteltiin Nekhbetiä ja Wadjetia kuvaavalla hieroglyfillä, joka symboloi kahden maan liittoa.


title: Neftys

text: Neftys (egyptiksi "Nebthat") oli muinaisessa Egyptissä palvottu kuoleman jumalatar. Jumalatar oli egyptiläisessä mytologiassa taivaanjumalatar Nutin ja maanjumala Gebin tytär.


title: Neftys

text: Neftys kuvataan naisena, jolla on "talon valtiatarta" kuvaava hieroglyfi päänsä päällä. Neftyksen pääasiallinen tehtävä oli suojata faraota manalassa, joten hänet on usein kuvattu kuninkaallisten hautojen seinillä.


title: Neftys

text: Myytissään Neftys oli Seth-jumalan vaimo, joka vietteli Osiriksen. Anubiksen katsottiin olevan Neftyksen ja Osiriksen poika.


title: Nun

text: Nun tai Nu oli muinaisessa Egyptissä palvottu alkujumala, alkumeri. Hänen nimensä merkitsee "alkuvedet", ja hän edustaa ennen järjestäytynyttä kosmosta olleita kaaoksen vesiä, joista Re-Atum aloitti luomisen. Nunin ominaispiirteitä olivat rajattomuus, pimeys ja myrskyisten vesien pyörteet.


title: Nun

text: Nun kuvattiin yleensä miehenä, jolla ei ollut mitään erityisiä tunnusmerkkejä. Hänet saatetaan usein sotkea muihin henkilöihin. Nun edusti ennen maailman luomista olemassa ollutta alkumerta, josta maa nousi. "Jumalten isäksi" kutsuttua Nunia ei palvottu missään temppeleissä, vaan jumala edusti enemmän abstraktia käsitettä. Nun oli Hermopoliin luomismyytin mukaan osa maailman luonutta ogdoadia, jossa hänen naispuolinen vastineensa oli Naunet.


title: Nut

text: Nut oli muinaisessa Egyptissä palvottu taivaan jumalatar.


title: Nut

text: Nut kuvattiin usein alastomana naisena, joka kaartui miehensä maanjumala Gebin yläpuolella. Joskus Nutin kehoon piirrettiin myös tähtiä. Jumalatar Nut oli Shun ja Tefnutin lapsi. Nutin ja Gebin lapset olivat Seth, Horus, Osiris, Isis ja Neftys, joka oli Sethin vaimo.


title: Nut

text: Nutia kuvattiin hyvin useasti hautojen seinillä. Erittäin yleisiä olivat kuvat jossa Nutin isä Shu erottaa Nutin ja Gebin toisistaan. Nut kuvattiin usein myös vainajan arkun sisäpuolelle, jotta vainaja saattoi symbolisesti katsella taivasta.


title: Nut

text: Erään myytin mukaan Nut nielaisi iltaisin auringon Ra-jumalan hahmossa ja se kulki hänen ruuminsa, tuonelan, läpi yön aikana, tullakseen aamulla taas Nutin synnyttämäksi.


title: Ptah

text: Ptah oli yksi muinaisessa Egyptissä palvotuista jumalista. Ptahin palvonta keskittyi Memfikseen. Ptah oli käsityön jumala, ja sen vuoksi hän sai pian luojajumalan aseman. Ptahin luomisen välineitä olivat hänen sydämensä ja kielensä, ja sanan voimalla hän loi maailman. Hän oli ikivanha alkujumala, jonka perusolemukseen sisältyi sekä maskuliininen Nun että feminiininen Naunet.


title: Ptah

text: Egyptiläiset pitivät Ptahia "maailman valajana", joka Chnumin tavoin teki kaikki olennot dreijalla. Lopulta Ptahista tuli maailmanjärjestyksen herra ja alamaailman valtias. Ptolemaiosten aikana Ptah oli myös Egyptin suojelusjumala, ja hallitsijat kruunattiin Ptahin temppelissä.


title: Ptah

text: Ptah kuvattiin seisovana, muumioituna miehenä, joka piteli kädessään valtikkaa. Papeille tunnusomaisesti hänen päälakensa oli ajeltu. Myöhempinä aikoina Ptah yhdistettiin Osirikseen ja Sokariin niin tiiviisti että näitä oli usein vaikea erottaa toisistaan.


title: Ptah

text: Memfiksessä, jossa Ptahin palvonnan keskus oli, häntä palvottiin luojajumalana. Muualla maassa Ptah tunnettiin arkkitehtien, taiteilijoiden ja käsityöläisten jumalana. Maan päällä Ptahia edusti Apis-sonni.


title: Sekhmet

text: Egyptin mytologiassa Sekhmet tai Sachmis oli alun perin soturijumalatar sekä parantava jumalatar Ylä-Egyptissä. Hänet on kuvattu naarasleijonaksi, hurjimmaksi metsästäjäksi. Sanottiin, että hänen hengityksensä loi aavikon. Hän oli faraoiden suojelija ja johti heidät sodankäyntiin.


title: Sekhmet

text: Sekhmet on myös auringon jumalatar, jota joskus kutsutaan auringonjumala Ran tyttäreksi ja liitetään usein myös jumalattariin Hathor ja Bast. Sekhmet kantaa aurinkolevyä ja Uraeusta, mikä rinnastaa hänet Wadjetiin ja kuninkaallisiin.


title: Sekhmet

text: Sekhmet-nimi tulee Muinaisen Egyptin sanasta "Sekhem", joka tarkoittaa "voimaa". Sekhmet-nimi sopii hänen virkaansa ja tarkoittaa "(hän joka on) voimakas". Hän sai myös muita nimikkeitä kuten "(Yksi), jonka edessä pahuus vapisee", "Pelon rakastajatar", "Verilöylyn valtiatar" ja "Hän joka raatelee".


title: Sekhmet

text: Ihmiskunnan tuhon myytissä Sekhmet oli raivostunut ja pysäyttämätön ja melkein tappoi kaikki ihmiset.


title: Seshat

text:
Seshat oli muinaisessa Egyptissä palvottu kirjoituksen ja kirjanpidon jumalatar. Hänen uskottiin myös olevan tähtien ja pleneettojen tuntija, ja hän auttoi faaraota erityisessä "nuoran venytykseksi" kutsutussa seremoniassa, joka liittyi tähtitieteellisiin ja astrologisiin mittauksiin, joiden avulla määriteltiin temppelien sijainnit. Seshat vastasi rituaalissa temppelien pohjapiirustusten säilytyksestä. Jumalatar mainitaan myös faaraon juhlien ja sotaretkien kirjaajana, joka laski esimerkiksi karjan, sotavankien ja sotasaaliin määrän.
Seshat kuvattiin pantterinnahka-asussa olevana naisena, jolla oli päänsä yläpuolella kepin päässä oleva seitsensakarainen tähti. Hänet kuvattiin usein kantamassa kirjoitusvälineitä kuten ruokokynää.


title: Seshat

text: Seshat oli Thot-jumalan puoliso. Hän vastasi pääasiassa selonteoista, ajan mittaamisesta ja rakennusten perustuksista. Hänen katsottiin olevan kirjureiden suojelija.


title: Metsämurmeli

text: Metsämurmeli ("Marmota monax") on oravien heimon kookkain laji Pohjois-Amerikassa, kooltaan 40–65 cm pitkä (15 senttimetrin mittainen häntä mukaan luettuna) ja painaa 2–4 kg.


title: Metsämurmeli

text: Metsämurmeli viettää suuren osan vuodesta nukkumalla. Kevät on lisääntymisen aikaa, kesällä metsämurmeli ahmii ravintoa kasvattaakseen rasvavarastojaan talvea varten. Metsämurmeli saattaa nauttia jopa 670 grammaa ravintoa päivässä.


title: Metsämurmeli

text: Aiemmin, kun murmelin asuinsijoilla liikkui runsaasti petoja, otusta ei nähnyt yhtä usein kuin nykyään. Metsämurmeli on eloisa, äänekkäästi rupatteleva eläin.


title: Metsämurmeli

text: Pohjois-Amerikassa vietetään Groundhog Day -nimistä juhlaa, jossa metsämurmeleiden avulla ennustetaan talven kestoa.


title: Metsämurmeli

text: Metsämurmelin kiinnostus lisääntymiseen herää pian talvihorroksen päätyttyä. Koiraat tappelevat naaraista ja voivat paritella usean naaraan kanssa. Kuukautta myöhemmin toukokuussa naaras synnyttää ruoholla vuorattuun pesään joukon sokeita karvattomia poikasia. Viikon kuluessa niiden iho muuttuu ruusunpunaisesta mustaksi. Kahden viikon kuluttua karvojenkasvu alkaa näkyä, ja neliviikkoisena poikaset avaavat silmänsä. Kuuden viikon iässä poikaset vieroitetaan, ja ne hajaantuvat omille tahoilleen.


title: Seth

text: Seth (myös nimillä Setekh, Setesh, Set tai Sutek)oli muinaisessa Egyptissä palvottu sodan, aavikon, myrskyn ja kaaoksen jumala. Hän oli egyptiläisessä mytologiassa taivaanjumalatar Nutin ja maanjumala Gebin poika. Hänen sisaruksiaan olivat Osiris, Isis ja Neftys.


title: Seth

text: Seth kuvattiin usein miehenä, jolla oli erikoinen seth-eläimen pää. Seth-eläimellä on suorat neliskulmaiset "aasinkorvat", terävä, suippo kuono ja haarautunut häntä. Sitä ei ole pystytty yhdistämään mihinkään nykyiseen eläinlajiin, joten se on joko täysin kuvitteellinen laji, vielä tuntematon laji tai kuollut sukupuuttoon tuhansia vuosia sitten. Joskus Seth kuvataan pelkästään Seth-eläimenä. Seth kantaa muiden miespuolisten jumalten tapaan yleensä was-sauvaa ja ankh-symbolia.


title: Seth

text: Häntä kutsuttiin joskus Pohjoisen taivaan herraksi. Osiriksen myytin noustua suosioon Sethistä tuli pahuuden ruumiillistuma, koska myytissä hän tappoi veljensä Osiriksen. Seth oli kuitenkin hyvin tärkeä, sillä hän auttoi torjumaan aurinkolaivaa manalassa uhkaavan Apep-käärmeen.


title: Shu

text: Shu oli muinaisessa Egyptissä palvottu ilman jumala. Hänen palvontansa keskittyi pääasiallisesti Heliopoliksen ympäristöön.


title: Shu

text: Shu kuvattiin usein miehenä, jolla oli sulka päässään tai vaihtoehtoisesti leijonapäisenä miehenä. Monissa hautamaalauksissa hänet kuvataan pitämässä Gebiä (maa) ja Nutia (taivas) erillään. Shu kuvasti symbolisesti ilmaa.


title: Shu

text: Heliopoliksen enneadissa Shu on luojajumala Atumin luoma poika. Hän nai sisarensa Tefnutin ja heidän avioliitostaan syntyvät Geb ja Nut.


title: Slashdot

text: Slashdot (nimi tulee merkeistä: "/.") on teknologiaan suuntautunut www-sivusto. Sen rungon muodostavat käyttäjien tekemät uutispoiminnot, kysymykset ja joskus myös kirja- ja elokuva-arvostelut. Slashdotin perinteikäs tunnuslause on "News for Nerds, Stuff That Matters".


title: Slashdot

text:
Sivuston avasi syyskuussa 1997 Rob "CmdrTaco" Malda. Nykyisin sivua pyörittävät hänen lisäkseen Jeff "Hemos" Bates ja Robin "Roblimo" Miller. Kesäkuussa 1999 sivuston osti Andover.net, joka helmikuussa 2000 fuusioitui VA Linux -yhtiön kanssa. Vuodesta 2009 yhtiön nimi on Geeknet, Inc.
Vuonna 2012 verkkosivusto sisarsivustonsa SourceForgen kanssa myytiin Dice Holdings -yritykselle, joka ylläpiti Dice.com-työnvälityssivustoa.
Tammikuussa 2016 BizX LCC osti sivustoja pyörittävän Slashdot Median.


title: Slashdot

text: Slashdotin kommenttien tasoa pidetään yleensä ottaen korkeana. Perinteisesti poliittiset aiheet saavat ihmiset kirjoittamaan, ja eniten kommentteja ovat keränneet uutiset hyökkäyksestä Irakiin (4184 kpl) ja George W. Bushin uudelleenvalinnasta (4961 kpl). Uutiset lukitaan aina kahden viikon päästä niiden julkistamisesta, jonka jälkeen niihin ei voida enää ottaa kantaa. Slashdotiin tiedetään kommentoineen monia tunnettuja teknologia-alan ihmisiä, kuten Bruce Perens, John Carmack, Jimmy Wales, Alan Cox ja Steve Wozniak.


title: Slashdot

text: Tärkeä osa sivustoa on kommenttien moderointijärjestelmä, joka pisteytyksen lisäksi antaa asettaa kommenteille määreitä kuten "insightful" tai "funny". Rekisteröityneet käyttäjät saavat aina silloin tällöin moderointipisteitä jotka he voivat käyttää haluamallaan tavalla.


title: Slashdot

text: Slashdot on kuulu siihen liittyvästä slashdot-efektistä, joka tarkoittaa muiden sivustojen tukkiutumista (yleensä perin lyhyessä ajassa) useiden satojen käyttäjien pyrkiessä katsomaan uutisessa mainitun linkin sisältöä. Tämä voi johtaa jopa siihen, että sivusto ei enää vastaa palvelupyyntöihin. Slashdot itse käyttää Apache-webpalvelinta mod_perl-laajennoksella ja MySQL-tietokantaa. Kommentointijärjestelmää pyörittää sivuston oma avoin ohjelmisto Slash, jota käyttää myös mm. barrapunto.com.


title: Slashdot

text: Slashdotin kulttuuriin kuuluu useita vaihtuvia sisäpiirin kestovitsejä tai meemejä, kuten "you insensitive clod!" ja "imagine a beowulf cluster of these".


title: Slashdot

text: Rob Malda kosi nykyistä vaimoaan Kathleen Fentiä 14. helmikuuta 2002 Slashdotin etusivulla julkaisemallaan jutulla.


title: Sobek

text: Sobek tai "Sebek" oli muinaisessa Egyptissä palvottu krokotiilijumala.


title: Sobek

text: Sobek kuvattiin joko krokotiilipäisenä miehenä tai krokotiilina, jolla oli yleensä päässään sulin koristeltu kruunu. Sobekilla voi olla päänsä päällä myös uraeus-käärmeen ympäröimä aurinkokiekko. Hän kantoi yleensä was-sauvaa ja ankh-symbolia.


title: Sobek

text: Sobekin uskottiin hallitsevan Niilin krokotiileja ja vesiä. Häntä palvottiin erityisesti Ylä-Egyptissä ja Nubiassa. Joidenkin myyttien mukaan Niilin vesi oli Sobekin hikeä. Herodotoksen mukaan Krokodilopoliksessa (Shedet) kasvatettiin pyhiä krokotiileja, joita pidettiin Sobekin ruumiillistumina.


title: Liisan seikkailut ihmemaassa

text: Liisan seikkailut ihmemaassa () on englantilaisen matemaatikon Charles Lutwidge Dodgsonin alias Lewis Carrollin kirjoittama lastenromaani vuodelta 1865. Teos on suomennettu myös nimillä "Liisan seikkailut ihmemaailmassa", "Alicen seikkailut ihmemaassa" ja "Liisa Ihmemaassa".


title: Liisan seikkailut ihmemaassa

text: "Liisan seikkailut ihmemaassa" -kirjan taustalla on tarina, jonka Dodgson kertoi souturetkellä Thamesjoella tuttavaperheensä Liddellien kolmelle tyttärelle heinäkuussa vuonna 1862. Yksi heistä oli tuolloin kymmenvuotias Alice, josta tuli tarinan nimihenkilö. Alice vaati toistuvasti Dodgsonia kirjoittamaan tarinan talteen, ja lopulta tämä suostuikin. Hän laati siitä yhden käsin kirjoitetun, kuvitetun kappaleen nimellä "Alice’s Adventures Under Ground", ja lahjoitti sen Alicelle. Lopulta Dodgson julkaisi laajennetun version "Alice’s Adventures in Wonderland" vuonna 1865 salanimellään Lewis Carroll. Hän kirjoitti romaanille myös jatko-osan "Liisan seikkailut peilimaailmassa" ("Through the Looking-Glass", 1871). Kirjan ensimmäinen painos (1865) hävitettiin kuvittaja John Tennielin pyynnöstä, koska hän ei ollut tyytyväinen painojälkeen. Ensimmäisestä painoksesta on säilynyt 23 kappaletta, ja niiden keräilyarvo on suuri. Toinen painos julkaistiin joulukuussa 1865, mutta nimiösivulla on vuosiluku 1866.


title: Liisan seikkailut ihmemaassa

text: Pidetään todennäköisenä, että Carroll sai vaikutteita kasvitieteilijä Mordecai Cooken teoksesta "The Seven Sisters of Sleep". Siinä käsiteltiin muun muassa huumaavien sienten käyttöä Siperian heimojen parissa. Teos julkaistiin 1860, ja Carroll lainasi sen Oxfordin Bodleian-kirjastosta päivää ennen kirjoitustyönsä aloitusta. Lainattu kappale on säilynyt alkuperäisessä asussaan. Se oli leikattu auki siten, että vain sisällysluettelo ja sieniä käsittelevä osuus ovat avattavissa luettavaksi.


title: Liisan seikkailut ihmemaassa

text: "Liisan seikkailut ihmemaassa" on englantilaisen lastenkirjallisuuden ja nonsensen tunnetuimpia klassikkoja. Kirjassa leikitellään kielellä ja logiikalla, ja siitä on siksi tullut suosittu paitsi lasten myös aikuisten keskuudessa. Kirja ja sen jatko-osa ovat suosittuja siteerauskohteita, ja tarina on sovitettu lukuisia kertoja näytelmiksi, kuunnelmiksi, elokuviksi ja jopa oopperoiksi. Elokuvista tunnetuin on Walt Disneyn vuonna 1951 tuottama animaatioelokuva "Liisa Ihmemaassa", ja sen ohella voidaan mainita Jonathan Millerin TV-sovitus "Alice in Wonderland" BBC:lle (1966), Jan Švankmajerin animaatio-näytelmäelokuva "Něco z Alenky" (1988) ja Jefrem Pružanskin neuvostoliittolainen piirroselokuvasarja "Alisa v strane tšudes" (1981).


title: Liisan seikkailut ihmemaassa

text: Lukuisat taiteilijat ovat kuvittaneet teoksen: John Tennielin kuvitus syntyi yhteistyössä kirjailijan kanssa, ja hänen jälkeensä tunnetuimpia kuvittajia ovat olleet muiden muassa Arthur Rackham, Charles Robinson, Salvador Dalí, Tove Jansson ja Helen Oxenbury.


title: Liisan seikkailut ihmemaassa

text: "Liisan seikkailut ihmemaassa" on käännetty ainakin 174 kielelle, suomeksi kokonaan neljä kertaa. Alice Martinin suomennoksessa vuodelta 1995 kirjan keskushenkilö on alkuteoksen mukaisesti nimeltään Alice, mutta muissa suomennoksissa nimi on suomalaistettu Liisaksi, myös myöhemmin julkaistussa Tuomas Nevanlinnan käännöksessä vuodelta 2000. Kirjasta on tullut suomen kieleen sanonta "kuin Liisa ihmemaassa", joka tarkoittaa ihmettelevää, kummastelevaa, ihastelevaa suhtautumista.


title: Liisan seikkailut ihmemaassa

text: Suomessakin kirjasta on julkaistu useita mukaelmia sekä teatteri- ja kuunnelmasovituksia. Vuonna 1961 julkaistun Kynäbaari-suomennoksen levittäminen kiellettiin korkeimman oikeuden ennakkoratkaisulla 1967-II-10, koska suomennoksen katsottiin turmelevan teoksen kirjallisia arvoja.


title: Liisan seikkailut ihmemaassa

text: Tarinan alussa nuori tyttö Liisa lähtee seuraamaan kania, joka kaivaa liivintaskustaan kellon ja hokee olevansa myöhässä. Liisa putoaa kaninkoloon ja päätyy unenomaiseen ihmemaahan, jota hallitsevat korttipakan Herttakuningas ja Kuningatar.


title: Liisan seikkailut ihmemaassa

text: Kirja sisältää muun muassa joukon Dodgsonin ivamukaelmia englantilaisista lastenloruista sekä opettavaisista runoista, joita lapset tuohon aikaan pakotettiin opettelemaan ja jotka Liisakin osaa enemmän tai vähemmän oikein ulkoa. Kirjan jatkuva suosio pohjautuu paljolti myös pitkälle vietyihin sanaleikkeihin ja loogisiin peleihin, joita Dodgson oli matemaatikkona kehitellyt. Tarinan hahmoja ovat esimerkiksi valekilpikonnakeitosta tuttu Valekilpikonna ja Hatuntekijä, joka on ”hullu kuin hattumaakari”. Hatuntekijöiden väitetyn hulluuden sanotaan johtuneen hatunteossa aiemmin käytetystä elohopeasta.


title: Sokar

text: Sokar oli muinaisessa Egyptissä palvottuja hautauksen jumalia. Sokar kuvataan yleensä miehenä, jolla on haukan pää. Hänet kuvattiin usein kantamassa was-sauvaa ja ankh-symbolia.


title: Sokar

text: Sokar oli alun perin Memfiksessä sijaitsevan hauta-alueen Sakkaran vainajien jumala. Myöhemmin hänet liitettiin kuitenkin läheisesti Ptahiin ja Osirikseen niin vahvasti, että näitä kolmea jumalaa on ajoittain vaikea erottaa toisistaan. Jumalten yhdistämisen ansiosta Sokarin palvonta laajeni kattamaan koko maan.


title: Niili

text: Niili () on Afrikan mantereen koillisosassa virtaava noin 6 650 kilometriä pitkä joki, jota pidetään maailman pisimpänä jokena.


title: Niili

text: Niilin päähaarat ovat Valkoinen-Niili, jonka alkukohta on Victorianjärveen virtaavissa joissa Burundissa, sekä Sininen-Niili, jonka alkukohta on Etiopiassa.


title: Niili

text: Kuivaa autiomaata halkovan Niilin viljaville rannoille syntyi aikoinaan muinaisen Egyptin sivilisaatio. Joki on historiansa aikana ollut myös merkittävä liikenneväylä. Assuanissa Egyptissä on suuri Assuanin pato, joka pysäyttää nykyisin lietteen tulon joen alajuoksulle.


title: Niili

text: Joen nimi tulee kreikan sanasta "Neilos", joka on mahdollisesti peräisin seemiläisestä sanajuuresta "nahal", joka tarkoittaa jokilaaksoa. Muinaisegyptissä Niili tunnettiin nimellä "Iteru", joka tarkoittaa jokea.


title: Niili

text: Niilin tarkkaa pituutta ei ole helppo määritellä, mutta yleinen arvio on 6 650 kilometriä. Niiliä pidetään yleisesti nykyisin maailman pisimpänä jokena. Määrittelyssä on otettu huomioon varsinaisen Niilin pisin alkujoki Valkoinen-Niili alkujokineen. Joidenkin 2000-luvulla tehtyjen mittausten valossa pisin joki olisi kuitenkin Amazon, joka on myös vesimäärältään yli 40 kertaa Niiliä suurempi. Tämä arvio ei ole kuitenkaan saanut yleistä hyväksyntää.


title: Niili

text: Niili on leveimmältä kohdaltaan Edfussa 7,5 kilometriä leveä. Keskimäärin joki on 2,8 kilometriä leveä. Niilin laakso on leveydeltään enimmillään 25 kilometriä. Sudanin Manasirin autiomaassa hiekka yltää aivan joen partaalle. Niilin valuma-alue on noin 3 349 000 neliökilometriä, ja se kattaa kymmenesosan koko Afrikan pinta-alasta.


title: Niili

text: Niili koostuu alkuosaltaan kahdesta päähaarasta, Valkoisesta-Niilistä ja Sinisestä-Niilistä, joiden yhteenvirtaus sijaitsee lähellä Sudanin pääkaupunkia Khartumia. Joet on nimetty niiden veden värin mukaan. Khartumin jälkeen Niiliin laskee vielä Atbarajoki.


title: Niili

text: Valkoisen-Niilin ja sitä kautta koko Niilin etäisin lähde on Kagerajoen sivujoki Ruvyironza Burundissa. Kagera virtaa Victorianjärveen, mistä Niili aloittaa 5 584 kilometrin matkansa Välimereen. Sudanissa Valkoinen-Niili virtaa ennen Khartumiin saapumistaan laajan suoalueen Suddin läpi.


title: Niili

text: Sininen-Niili on päähaaroista lyhyempi. Se alkaa Tanajärvestä, johon laskevien jokien alkulähteet ovat Etiopian ylängöllä jopa 2 150 metrin korkeudessa. Sininen-Niili tuo jokeen 80 prosenttia sen vedestä.


title: Niili

text: Egyptin Assuanin ja Sudanin Khartumin välillä on kuusi suurta kataraktia. Ne ovat nopeasti virtaavia kohtia, joissa veneillä kulkeminen on ollut lähes mahdotonta. Joki on kataraktien kohdalla matala, ja joessa on erikokoisia kivenlohkareita ja saaria. Kataraktit ovat syntyneet maankuoren noustessa geologisesti aktiivisella alueella. Vaikeakulkuisuutensa seurauksena kataraktien väleissä on ollut aikoinaan erilliset kuningaskunnat.


title: Niili

text: Katarakteista käytetään järjestysnumeroita, jotka kasvavat pohjoisesta etelään eli vastavirtaan. Kuuden suurimman kataraktin lisäksi joessa on useita pienempiä matalikkoja, jotka eivät usein ole kovin pitkäikäisiä. Ensimmäinen eli pohjoisin katarakti sijaitsee Egyptissä, muut Sudanissa. Toinen katarakti on jäänyt kokonaan Nasserin tekojärven alle.


title: Niili

text: Kataraktit on täytynyt ylittää vastavirtaan vetämällä venettä jokea ylös. Vaikeimpien kataraktien ylittäminen on onnistunut silloinkin vain kesäisten tulvien aikana. Viides ja kuudes katarakti voidaan ylittää ympäri vuoden.


title: Niili

text: Niili laskee Välimereen Egyptissä 250 kilometriä leveänä monihaaraisena jokisuistona. Siihen kuuluu monta sivujokea, joista kaksi suurinta ovat Damietta ja Rosetta. Suiston alueella asuu 34 miljoonaa ihmistä.


title: Niili

text: Assuanin padon rakentamisen jälkeen Niilin suistoon ei enää tule lietettä entiseen tapaan, minkä seurauksena eroosio ja maan vajoaminen ovat voimistuneet suiston alueella. Jos lisäksi merenpinta nousee ilmastonmuutoksen seurauksena, meri saattaa vallata suiston ja estää maanviljelyn. Suiston odotetaan katoavan kokonaan vuoteen 2500 mennessä.


title: Niili

text: Niilin uskotaan olleen olemassa jossain muodossa 25 miljoonan vuoden ajan. Nykyisen käsityksen mukaan Niili oli miljoonia vuosia sitten huomattavasti nykyistä pidempi ja alkoi Tanganjikajärvestä, mutta Virungan tulivuorenpurkaukset Ruandassa ovat muuttaneet sen virtauksia. Vuosien 8000–1000 eaa. välillä Niilillä oli kolmaskin suuri sivujoki, Keltainen-Niili. Se alkoi Tšadista ja yhtyi Niiliin Khartumin ja Assanin välillä. Tästä joesta on säilynyt sen uoma, Wadi Howar.


title: Niili

text: Niilinlaakson eläimistöön kuuluvat yhä jo muinaisen Egyptin piirtokirjoituksesta ja jumalistosta tutut pillerinpyörittäjä, käärmekotka, arohiirihaukka, harjalintu, pikkukorppikotka ja egyptinkobra. Kokonaan tai suurelta osalta jokea kadonneita ovat niilinkrokotiili, afrikannorsu, leijona, vihermarakatti ja paviaani. Vedessä elää esimerkiksi kelttikaloja, kissakaloja ja niilintilapiaa. Iibistä ei enää tavata Egyptissä, mutta se elää yhä Saharan eteläpuolella. Sakaalia tavataan aavikon reunoilla. Suddin suoalueella Sudanissa tavataan yli 400 muuttolintulajia.


title: Niili

text: Niilin rantojen kasvillisuus vaihtelee paljon pohjoisesta etelään. Egyptissä kasvavat esimerkiksi tamariski ja akaasiat, joista suurin on niilinakaasia, sekä viljelyskasveista esimerkiksi taatelipalmu, banaani ja 1800-luvulla tuotu sokeriruoko. Assuanin padon eteläpuolella luonto muuttuu erilaiseksi. Sudanin rajalta Suddin soihin joen ympäristö on aavikkoa ja savannia. Rannoilla kasvaa palmuja, ja etelämmäksi kohti Ugandaa mentäessä kasvillisuus muuttuu rehevämmäksi. Victorianjärven lähellä jokea ympäröivät viljelykset. Etiopiaan päin mentäessä kasvillisuus vaihtuu puoliaavikon pensaikosta metsiksi ja metsäisiksi ruohikkomaiksi. Ylängöillä lähellä joen alkulähdettä on pensaikkoa ja havumetsää. Papyruskaisla, josta valmistettiin papyrusta, oli aikoinaan yleinen etenkin suistossa, mutta se on nyt kadonnut suurimmasta osasta Egyptiä.


title: Niili

text: Niilin laakson varhaiset ihmisasukkaat olivat metsästäjä-keräilijöitä, ensin Pohjois-Afrikasta ja Itä-Sudanista, myöhemmin myös Siinailta ja Punaisenmeren seudulta. Maanviljely aloitettiin Niilin laakson pohjoisosissa noin 5000 eaa. Kun viljaa viljeltiin ja säilöttiin, kulttuuri kehittyi ja alettiin siirtyä alkeellisista yhteiskunnista kohti korkeakulttuuria. Joen varrelle syntyneet Ylä- ja Ala-Egyptin valtakunnat yhdistyivät noin 3100 eaa., jolloin muinaisen Egyptin historia alkoi.


title: Niili

text: Niilin jokavuotinen tulva ja sen laajalle alueelle levittämä hedelmällinen liete tekivät jokilaaksosta erinomaista maanviljelyseutua ja mahdollistivat Egyptin korkeakulttuurin synnyn. Niili oli egyptiläisille myös tärkeä liikenneväylä, kun virta vei laivat alavirtaan ja tuuli ylävirtaan. Pyramideissa käytetyt kivet voitiin kuljettaa laivoilla jokea pitkin louhoksilta rakennuspaikalle.


title: Niili

text: Antiikin ajan kreikkalaiset ja roomalaiset eivät onnistuneet pääsemään Etelä-Sudanin soiden läpi selvittämään Niilin lähteitä. Brittiläinen löytöretkeilijä John Hanning Speke lähti Royal Geographical Societyn toimeksiannosta etsimään Niilin lähdettä vuonna 1856. Hän löysi eurooppalaisille siihen asti tuntemattoman Victorianjärven elokuussa 1858 ja esitti Britanniaan palattuaan sen olevan Niilin lähde. Todistaakseen asian sekä sen, että joki ei saa alkuaan Tanganjikajärvestä, Speke palasi Afrikkaan ja 28. heinäkuuta 1862 saavutti Victorianjärven Niiliä pitkin. Lopulta Henry Morton Stanley varmisti Speken havainnon lopullisesti tutkimusretkellään vuosina 1874–1877.


title: Niili

text: Niilin vedet ja etenkin entisaikaan myös joen kuljettama liete tekevät viljelyn mahdolliseksi sen rannoilla alueella, joka olisi muuten liian kuivaa. Joillain alueilla sataa tarpeeksi paljon, mutta liian epäsäännöllisesti viljelyä ajatellen.


title: Niili

text: Niili on myös tärkeä liikennereitti, joskaan ei enää nykyisin samassa määrin kuin entisinä aikoina.