title: McDonnell Douglas DC-10

text: Turkish Airlines:n lento 981 3. maaliskuuta 1974 kohtasi saman kohtalon kuin American Airlines:n lento 96 kaksi vuotta aikaisemmin. Koneen tavaratilan luukku aukesi huonosti kiinnityneen lukituksen takia nousun yhteydessä. Lennon 981:n vauriot olivat paljon pahemmat kuin lennon 96:n ja paineen lasku sekä matkustamon lattian romahtaminen vaurioittivat koneen hydraulijärjestelmää niin pahoin että lennon miehistö ei pystynyt saamaan konetta hallintaan, vaan kone putosi Ermenonvillen metsään Senlis'n kylän lähelle. Kaikki 334 matkustajaa ja 12 miehistön jäsentä menehtyivät. Onnettomuustutkinnassa kävi ilmi että McDonnell Douglas-yhtiö ei ollut korjannut rahtiluukun lukitusta NTSB:n suosituksien mukaisesti. Tämän takia Yhdysvaltain ilmailuhallinto FAA:n olisi pitännyt antaa DC-10:lle lentokelpoisuusmääräys (sama kuin lentokielto). Lentokelpoisuusmääräystä ei koskaan annettu DC-10:n vakavista henkeä uhkaavista viosta huolimatta. Tämä johtui FAA:n ja McDonnell Douglas-yhtiön johdon välisestä ns. herrasmies-sopimuksesta. Herrasmies-sopimuksella yhtiö vältti huonon maineen valmistajana DC-10:n kohdalta. Loppujen lopuksi yhtiö korjasi rahtitilan luukun vapaaehtoisesti. Rahtiluukkujen perusteellista korjaamista edesauttoi lopulta FAA:n lentokelpoisuusmääräys, jonka mukaan rahtiluukut eivät koskaan enää saa aueta lennon aikana. Onnettomuuden takia McDonnell Douglas-yhtiön johto joutui oikeuteen, joka määräsi yhtiön ilmailuhistorian siihen asti suurimpiin vahingonkorvauksiin. Oikeudessä kävi myös ilmi että DC-10:n rahtiluukun lukituksen ongelmat olivat yhtiön tiedossa jo koneen suunnittelu- ja valmistusvaiheessa. Yhtiö maksoi oikeuden määräyksestä yhteensä yli 80 miljoonaa dollaria (64,4 milj.€) vahingonkorvauksia. Oikeudenkäynti, huono myynti ja kilpailu saattoivat yhtiön taloudelliseen ahdinkoon. McDonnell Douglas-yhtiö myytiin lopulta kilpailija Boeing:lle vuonna 1996. DC-10 koneet eivät hävinneet maailmankartalta, vaan ne uuden yhtiön omistuksessa saivat tunnuksen MD.


title: McDonnell Douglas DC-10

text: Air Francen Concorden lennon 4590 onnettomuus vuonna 2000 johtui Continental Airlinesin DC-10:stä irronneesta titaanilistasta. Se puhkaisi Concorden renkaan, jonka palaset rikkoivat koneen polttoainesäiliön.


title: McDonnell Douglas DC-10

text: Vuonna 1987 Neuvostoliitto ampui Tokiosta tulossa ollutta Finnairin DC-10-30ER-konetta (Finnairin lento AY 915) kohti ohjuksen, joka räjähti vain alle puoli minuuttia siitä, kun se olisi osunut koneeseen. Koneessa oli 201 matkustajaa ja 18 miehistön jäsentä. Tapausta ei tuolloin raportoitu ja se tuli julkisuuteen vasta vuonna 2014.


title: McDonnell Douglas DC-10

text: United Airlinesin lento 232 oli kotimaanlennolla 19. heinäkuuta 1989, kun sen moottoriin tuli vika ja kone yritti hätälaskua. 111 ihmistä kuoli koneen pudotessa kiitotielle.


title: McDonnell Douglas DC-10

text: American Airlinesin lento 191 25. toukokuuta 1979 törmäsi lentokenttähangaariin Chicagon lentoasemalla, jolloin 273 ihmistä kuoli, joista kaksi maassa.


title: Morfil

text: Morfil (; kirjaimellisesti "Norsunluusaari") on saari Senegaljoen ja siitä eroavan Douéjoen välissä. Morfil sijaitsee Pohjois-Senegalissa aivan Mauritanian rajan tuntumassa.


title: Morfil

text: Senegaljoesta haarautuu useita sivujokia, joista osa yhdistyy alajuoksulla takaisin Senegaljokeen. Näiden sivujokien ja Senegaljoen välillä on useita saaria, ja Morfil on niistä suurin. Se on noin 100 kilometriä pitkä ja 1 250 neliökilometrin kokoinen, mikä tekee siitä Länsi-Afrikan sisävesien suurimman saaren. Doué haarautuu Senegaljoesta Sori Malén lähellä ja virtaa Senegalin suuntaisesti sen eteläpuolella yhdistyen jälleen jokeen noin 70 kilometrin päässä. Morfilin tärkeimmät kaupungit ovat Podor ja Salde.


title: Morfil

text: 1000-luvulla Morfil oli Tekrurin valtion keskus. Se oli yksi ensimmäisistä Saharan eteläpuolisista islamilaisista valtioista. Saaresta tuli myöhemmin osa Ghanaa, sitten Malia, ja viimein se joutui ranskalaisten haltuun. Saari on nimetty siellä ennen eläneiden norsujen mukaan.


title: Morfil

text: Morfililla on paljon kyliä ja kaupunkeja, joiden länsisudanilainen arkkitehtuuri ja kulttuuri poikkeaa Senegalin valtakulttuurista.


title: Pikarimadot

text: Pikarimadot ("Entoprocta" joskus myös "Kamptozoa") on eläinkunnan pääjakso. Pikarimadot muodostavat runkokuntia, yksinään ne ovat vain muutaman millimetrin pituisia. Lajeja tunnetaan yli 130, jotka elävät meressä. Yksittäinen eläin muodostuu varresta ja maljasta, jonka reunoilla on värekarvallisia lonkeroita. Lonkerokiehkuran keskelle avautuvat suu, peräaukko ja sukupuoliaukko. Pikarimadot ovat yleensä yksineuvoisia.


title: Kaarlo Kramsu

text: Kaarlo Robert Kramsu (22. joulukuuta 1855 Oulu – 28. elokuuta 1895 Kuopio) oli suomalainen runoilija ja toimittaja.


title: Kaarlo Kramsu

text: Kramsun vanhemmat olivat merimies, talonomistaja Antti Kramsu ja Brita Liisa Anglén. Tultuaan ylioppilaaksi 1874 hän opiskeli Helsingin yliopistossa filosofiaa, historiaa ja suomen kieltä kuitenkaan valmistumatta. Kramsu oli toimittajana useissa lehdissä eri paikkakunnilla, "Oulun Wiikko-Sanomissa" hän oli 1879, "Oulun Lehdessä" 1880–1881, turkulaisessa "Aurassa" 1885–1886, "Rauman Lehdessä" 1886–1889 ja porilaisessa "Satakunnassa" 1890–1891. Hän toimi myös Rauman kaupunginvaltuuston sihteerinä ja opettajana.


title: Kaarlo Kramsu

text: Hän sairastui henkisesti vuonna 1891. Yksinäistä, velkoja pakoilevaa ja ajoittain ryypiskelevää runoilijaa ahdisti sairaus, paralysia. Hän kuoli Kuopion Niuvanniemen mielisairaalassa 39 vuoden ikäisenä.


title: Kaarlo Kramsu

text: Kramsu muistetaan isänmaallisista balladeistaan ja lohduttomista tunnelmarunoistaan, jotka heijastelevat tekijänsä yksinäistä ja levotonta elämää. Hänen laajin nuijasota-aiheinen runonsa on balladi Hannu Krankasta. V. A. Koskenniemi pitää Kramsun "Ilkka" -runoa kuuluisimpana historiallisena balladinamme. Runoilijan päälähteenä on ollut Yrjö-Koskisen "Nuijasota"-teos.


title: Kaarlo Kramsu

text:
Eino Leino kirjoitti Kramsun runoudesta teoksessaan "Suomalaisen kirjallisuuden historia" seuraavasti:
"Kaarlo Kramsun runotar on synkkäpukuinen, traagillinen impi, jonka kasvoilla syvä ja totinen elämäntuska kuvastuu. Hän on kansallisuusaatteesta innostunut, mutta sekään ei tuota hänelle täyttä lohdutusta. Hän näkee senkin traagillisessa valaistuksessa. Hän näkee historiallisen ristiriidan herran ja talonpojan, samoin yleisinhimillisen ristiriidan pikkusielujen ja suurten johtajien välillä. Hänen oma tunne-elämänsä on karu, miehekäs ja yksinkertainen. Hänen sielullinen yksinäisyytensä on ääretön ja siksi seisoo hän niin yksin myös Suomen kirjallisuudessa."
Kramsua onkin pidetty Suomen synkimpänä runoilijana.Kramsu suomensi Frederick Marryatin romaanin "Merirosvo" (1921).


title: Aura (kalenteri)

text: Aura-kalenteri oli vuosina 1817–1818 ilmestynyt suomalainen julkaisu, joka oli yksi Suomen ensimmäisiä aikakauslehtiä. Lehti oli osa niin sanottua Turun romantiikkaa. Lehti pyrki edistämään valistusajattelua, totuutta ja taiteita, sekä myös suomalaista kansallisuusaatetta, kuten suomen kielen tutkimista ja suomalaisen kansanrunouden kokoamista. Lehteä toimitti muun muassa J. J. Tengström.


title: Yhdistymisvapaus

text: Yhdistymisvapaus on oikeus etukäteen lupaa kysymättä perustaa yhdistys luvallisen tarkoituksen toteuttamista varten, kokoontua ja käyttää sananvapautta. Läntisen maailman nykyaikaisissa valtioissa, kuten Suomessa yhdistymisvapaus kuuluu kansalaisen perusoikeuksiin.


title: Yhdistymisvapaus

text: Yhdistymis- ja kokoontumisvapaudesta on sovittu useissa kansainvälisissä ihmisoikeussopimuksissa. Se on myös EU:n perusoikeuskirjassa.


title: Yhdistymisvapaus

text: Venäjän vallan ja itsenäisen Suomen alkuvuosikymmeninä se oli periaatteellisesti tunnustettu oikeus, mutta monella tavalla hallinnollisten ja lainsäädännöllisten rajoitusten alainen.


title: Yhdistymisvapaus

text: Kaikki yhdistykset eivät kuitenkaan ole päässeet yhdistysrekisteriin. Esimerkiksi Suomen kannabisyhdistyksen hakemus yhdistysrekisteriin hylättiin kahdesti. Toisaalta sisäasiainministeriö lakkautti neljä Pekka Siitoin perustamaa järjestöä Turun Hengentieteen Seura, Pegasos-seura, Isänmaa ja vapaus, Isänmaallinen Kansanrintama vuonna 1977 uusfasistisina ja Pariisin rauhansopimuksen vastaisina.


title: Yhdistymisvapaus

text: Yhdistymisvapaus on sekä positiivinen että negatiivinen vapaus. Negatiivisella vapaudella tarkoitetaan yhdistyksen oikeutta omien sääntöjensä puitteissa olla valitsematta jotakuta yhdistyksen jäseneksi ja erottaa jäsen. Henkilö voi puolestaan vapaasti omasta tahdostaan liittyä yhdistyksen jäseneksi ja erota siitä.


title: Yhdistymisvapaus

text: Monien valtioiden kuten Suomen laissa säädellään yhdistyksiä ja siten vähennetään negatiivista yhdistymisvapautta. Tämä negatiivinen vapaus sulkea pois yhteenliittymästä on ristiriidassa syrjinnän kieltojen kanssa, joita on säädetty monissa valtioissa viime aikoina.


title: Yhdistymisvapaus

text: Libertaarit kannattavat täyttä yhdistymisvapautta, myös yksityishenkilöjen oikeutta syrjiä; monet egalitaristit vastustavat syrjimisvapautta tasa-arvon nimessä. Myös syrjinnän uhan alla olevia tai olleita kansanryhmiä suosiva "käänteinen syrjintä" on ristiriidassa yhdistymisvapauden kanssa. Käänteinen syrjintä usein sisältää suosittavalle ryhmälle varattavaa tiettyä kiintiötä julkisista tai yksityisistä resursseista.


title: Yhdistymisvapaus

text: Myös lasten yhdistymisvapautta on rajoitettu lailla.


title: Yhdistymisvapaus

text: Yhdistymisvapauteen kuuluu järjestäytymisvapaus eli oikeus järjestäytyä ja olla järjestäytymättä, esimerkiksi työnantajaliittojen ja ammattiyhdistysten vapaus toimia ja solmia työehtosopimuksia ja työnantajien ja työntekijöiden oikeus olla kuulumatta järjestöihin. Yhdistymisvapautta on rajoitettu myös kriminalisoimalla rikollisjärjestöissä toimiminen.


title: Yhdistymisvapaus

text: Yhdistymisvapaus vakuutettiin Suomen kansalaisille vuonna 1906 perustuslain tapaisella lailla, joka takasi vapaan lausunto,- kokoontumis,- ja yhdistymisvapauden.


title: Yhdistymisvapaus

text: Lain tarkoitus jäi kuitenkin toteutumatta, koska Venäjällä vallitsi taantumuksellinen poliittinen aikakausi, jossa kansalaisvapauksia rajoitettiin.


title: Yhdistymisvapaus

text: Suomen itsenäistymisen jälkeen vuoden 1919 hallitusmuodon 10 §:ssä säädettiin, että Suomen kansalainen voi vapaasti etukäteen keneltäkään lupaa kysymättä perustaa yhdistyksen, mikäli sen toiminta ei ole lain tai hyvien tapojen vastainen. Lopullisesti yhdistymisvapaus toteutui tämän lain myötä, mutta se koski vain aatteellisia yhdistyksiä, eikä kaikkia niitäkään.


title: Yhdistymisvapaus

text: Uskonnonvapauslaki säädettiin vuonna 1922.


title: Yhdistymisvapaus

text: Samassa yhteydessä säädettiin mahdollisiksi myös lainsäädäntötoimin erityistä tarkoitusta ja taloudellista toimintaa varten perustetut yhdistykset.


title: Yhdistymisvapaus

text: Ampuma-aseiden käytön harjaannuttamiseen ja perehdyttämiseen tarvittiin lain mukaan valtioneuvoston lupa, mikäli tarkoitus oli jokin muu kuin metsästys ja riistanhoito.


title: Yhdistymisvapaus

text: Vastaava rajoitus koski myös sotilaallista järjestäytymistä, jossa vaaditaan kuuliaisuutta ja sitoutumista yhdistyksen pyrkimyksiin, jotka on suunnattu valtiota vastaan tai kuuluvat sen itsensä tehtäviin.


title: Yhdistymisvapaus

text: Yhdistyslaki


title: Ministeri (arvonimi)

text: Ministeri () on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 2. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .


title: Ministeri (arvonimi)

text: Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1936, jolloin sen sai varatuomari Axel Palmgren. Vuosien 1918–2017 aikana ministerin arvonimi on myönnetty 63 henkilölle.


title: Eino Rautavaara

text: Eino Alfred Rautavaara (vuoteen 1901 Jernberg; 14. maaliskuuta 1876 Ilmajoki – 7. elokuuta 1939 Helsinki) oli suomalainen oopperalaulaja (baritoni).


title: Eino Rautavaara

text: Käytyään aluksi kauppakoulun ja toimittuaan muutamia vuosia liikealalla hän siirtyi musiikin pariin vuonna 1900 Rautavaara opiskeli laulua ulkomailla useaan otteeseen: Roomassa vuosina 1903–1906 ja 1910, Berliinissä vuonna 1906, Pariisissa vuonna 1909 sekä Milanossa vuosina 1911 ja 1914. Hän toimi Helsingin Kallion kirkon kanttorina vuodesta 1912 ja laulunopettajana Helsingin musiikkiopistossa vuosina 1907–1909 ja Helsingin Kirkkomusiikkiopistossa vuodesta 1922. Rautavaara kuului suomalaisen oopperan perustajiin, ja hän oli myös ensimmäisiä suomalaisia levyttäneitä laulutaiteilijoita. Rautavaaran levytykset ovat vuosilta 1905–1909.


title: Eino Rautavaara

text: Eino Rautavaaran puoliso vuodesta 1927 oli lääketieteen lisensiaatti Elsa Katariina Teräskeli (1898–1944). Heidän poikansa oli säveltäjä Einojuhani Rautavaara.


title: Eino Rautavaara

text: Eino Rautavaaran veli oli laulaja ja kuoronjohtaja Wäinö Rautawaara (1872–1950), joka toimi kanttorina ja laulunopettajana Vaasassa vuoteen 1919 sekä Helsingin tuomiokirkon (Helsingin pohjoisen suomalaisen, sittemmin Keski-Helsingin seurakunnan) kanttorina vuosina 1925−1948 sekä useiden kuorojen ja soittokuntien johtajana ja laulukilpailujen tuomarina. Wäinö Rautawaaran lapsia olivat oopperalaulaja Aulikki Rautawaara ja sellisti Pentti Rautawaara. Eino Rautavaaran toinen veli oli kansliapäällikkö ja oikeusministeri A. E. Rautavaara.


title: Leila ja Annukka

text: Leila ja Annukka oli yksi radiokanava YleX:n ja sitä edeltäneen Radiomafian suosituimmista ohjelmista. Se alkoi vuonna 1995 ja jatkui aina vuoden 2003 loppuun, jolloin se YleX:n kanavauudistuksen myötä poistui ohjelmistosta. Yle halusi jatkaa ohjelmaa YleQ-kanavalla, mutta ohjelman tekijät päättivät lopettaa sen. Vuonna 1997 kuuntelijat äänestivät ohjelman Radiomafian suosituimmaksi.


title: Leila ja Annukka

text:
Huhtikuussa 2012 ilmoitettiin, että Leila ja Annukka tekevät paluun uusilla jaksoilla Elisa Kirja -palvelussa 30.4.2012 alkaen.
Kesän 2012 aikana julkaistiin kuusi uutta ja kaksi uudelleen tallennettua jaksoa. Tämän jälkeen sarjan luojat ilmoittivat facebook-sivuillaan, että Leilan ja Annukan tarina on toistaiseksi päättynyt viimeisen, lentokentälle sijoittuneen jakson jälkeen: "Leila sai Annukan koneeseen kyllä. Annukka pääsi lentokoneessa tutustumaan ohjaamoon (käyttämällä viattoman tyttömäistä ääntään ja räpsyttelevää vasikankatsettaan). Ohjaamossa hän ja juuri eronnut lentokapteeni Pynnönen rakastuivat toisiinsa ja Annukka lensi samalla koneella takaisin Suomeen. Leila jäi yksin Roomaan, palasi linnalleen, löysi kadoksissa olleen Moschinon sifonkimekkonsa tyhjästä viinikellarista ja asettui taloksi. Leila päätti laajentaa viinikellaria ja palkkasi hommaan kolme näppärää ja jaksavaa 20-23-vuotiasta muuraria Toscanan maaseudulta. Joten: naisten tiet erosivat jälleen, eli uusia jaksoja ei ole tulossa."


title: Leila ja Annukka

text: Leila Penelope Makkonen (s. 1965 - ääni: Johanna Reenkola) ja Annukka Hellä Aina Ilona Ahlqvist (s. 1966 - ääni: Tiina Siikasaari) ovat toistensa parhaat ystävät, jotka tapasivat toisensa vuonna 1995 Annukan seurustellessa Leilan alkoholisoituneen muusikkoveljen Arton kanssa. Ohjelmassa käsiteltiin ajankohtaisia asioita kahdesta näkökulmasta: Leilan itsevarmasta ja kaikkitietävästä vinkkelistä sekä Annukan herkästä ja viattomammasta perspektiivistä. Leila oli rikas ja tumma vamppityyppi, lohjalaisen kunnanjohtajan tytär ja miljoonaperijätär, joka oli ollut sängyssä yli tuhannen miehen kanssa. Vaalea, naiivi ja sinisilmäinen Annukka oli köyhän elimäkeläisen maatilan ainoa tytär, jonka lapsuus oli isän mielenterveysongelmien vuoksi myrskyisä. Sarjan viimeisenä vuonna Annukka sai myös tyttären, Annabella Millastiinan, jonka nimi tosin ensin vaihteli Caroline Castehelmestä Salliin ja Millaan.


title: Leila ja Annukka

text: Leilan ja Annukan ihmissuhteet olivat kautta sarjan värikkäitä. Annukka kokeili avoliittoa Arton, Askon, Veskun (Annabella Millastiinan isä), Akin ja Ramin kanssa sekä avioitui Tapsan, Riston sekä Eeliksen kanssa. Leila päätyi avioon sarjan aikana kaksi kertaa; Jyrkin ja Lennartin kanssa, mutta ennen sarjan alkamista hän oli ollut jo kerran naimisissa. Sarjassa esiintyivät silloin tällöin myös Annukan eläimet, ennen kaikkea Regina-koira, joka osasi piirtää, laulaa ja melkein puhuakin.


title: Leila ja Annukka

text: Leila ja Annukka vierailivat myös Ylen Ekoisti- ja Lauantaivekkari-ohjelmissa ja MTV3:n Kokkisota ohjelmassa. sekä julkaisivat CD:n "Aamusta iltaan", joka sisälsi kolme ohjelman jaksoa. Leila ja Annukka saivat aikaiseksi myös yhteensä seitsemän kirjaa:


title: Leila ja Annukka

text: Radiossa sarjan viimeinen jakso esitettiin 28.12.2003.


title: Saija Lentonen

text: Saija Marjatta Lentonen (s. 7. huhtikuuta 1977 Tampere) on suomalainen näyttelijä. Teatterilavojen lisäksi hän on tullut tunnetuksi muun muassa televisiosarjoista "Headhunters" ja "Salatut elämät" sekä elokuvasta "Sooloilua".


title: Saija Lentonen

text: Lentonen syntyi insinööri Risto Lentosen ja merkonomi Marjatta Lentosen perheeseen. Lapsuutensa ja nuoruutensa hän vietti Tampereella. Balettiharrastuksen myötä hän pääsi kosketukseen teatterilavojen kanssa jo tyttöiässä. Lentonen valmistui ylioppilaaksi vuonna 1996. Hän opiskeli Teatterikorkeakoulussa 1997–2001 ja valmistui teatteritaiteen maisteriksi. Hän on näytellyt muun muassa Ryhmäteatterissa näytelmässä "Eläviä ja kuolleita" (2000) sekä Q-teatterissa näytelmissä "Kaksi aurinkoa" (2001) ja "Berlin Alexanderplatz" (2002). Kaudella 2002–2003 Lentonen oli kiinnitettynä Oulun kaupunginteatteriin, jossa hänellä oli osa muun muassa näytelmässä "Rajamaa". Oulusta hän palasi Etelä-Suomeen. Vuonna 2005 näyttelijätär sai Alfred Kordelinin säätiöltä apurahan elokuvanäyttelemisen opintoihin Yhdysvalloissa.


title: Saija Lentonen

text: Ensimmäinen elokuvarooli Lentosella oli vuonna 2001 Arto Lehkamon elokuvassa "Young Love". Lisäksi hän on näytellyt lyhyissä fiktioissa sekä muun muassa draamaelokuvassa "Levottomat 3". Lauri Nurksen romanttisessa komediassa "Sooloilua" hän tulkitsi naispääosan. Nelosen kymmenosaisessa draamakomediassa "Headhunters" (2004) Lentonen näytteli keskushenkilöä Sara Immosta. Lentosella on ollut sivuroolit television suosikkisarjoissa "Kotikatu" ja "Isänmaan toivot" (osa "Saari" vuonna 2002). Yle TV2:n draamasarjassa "Lemmenleikit" hän esitti sosiaalivirkailija Elina Jokista.


title: Saija Lentonen

text: Syksyllä 2009 hän vieraili televisiosarjassa "Salatut elämät", jossa Lentonen esitti Sara Polvijärveä. Hänen roolihahmonsa Sara nähtiin vielä vuonna 2010 ja huhtikuussa 2011 sarjassa Katariina Mäkelän takaumissa.


title: Saija Lentonen

text: Tammikuussa 2018 Lentonen kertoi, että lopetti pääroolien näyttelemisen elokuvissa, koska kyllästyi alalla vallinneeseen seksismiin. Lentosen mukaan hän joutui esimerkiksi näyttelemään maksullista naista tai stripparia, kun samalla miesnäyttelijä sai esittää valta-asemaa. Lentonen kertoi myös joutuneensa pyynnöstä nostamaan koekuvauksissa paitansa ylös, ”että voidaan katsoa, millaiset rinnat minulla on”.


title: Saija Lentonen

text: Näyttelijäntyöstä Saija Lentonen on todennut:


title: Saija Lentonen

text: Lentonen on heterokromaattinen eli hänen silmänsä ovat keskenään eriväriset; vasen on sininen ja oikea on vihreä.


title: Forssa Print

text: Forssan Kirjapaino Oy eli Forssa Print on Forssassa toimiva kirjapaino. Yhtiöllä on painettavanaan noin 400 erilaista arkkipainotyötä, jotka ovat pääasiassa erikoisaikakauslehtiä. Yhtiön perusti vuonna 1920 Esko Aaltonen tuolloin vielä Tammelaan kuuluneeseen Forssaan nimellä Forssan Kirjapaino. Syntynyt kirjapaino oli Suomen ensimmäinen maaseutupitäjään perustettu kirjapaino. Ensimmäinen painokone hankittiin Saksasta. Yhtiö selvisi lamakaudesta, ja vuonna 1937 sen painamassa "Forssan Lehden" joulunumerossa oli värillinen joulukuva.


title: Forssa Print

text: Yhtiön toimitusjohtajana vuosina 1952–1985 toimi Esko Aaltosen poika Matti Aaltonen. Hänen aikanaan yhtiö rakensi itselleen uuden painotalon nykyisen Esko Aaltosen kadun varrelle vuonna 1958 ja "Forssan Lehti" alkoi ilmestyä kuudesti viikossa. Uusi sanomalehtipaino rakennettiin 1990-luvulla. Painotekniikkaa ja ladontatekniikkaa uusittiin 5–10 vuoden välein. Vuonna 1985 yhtiöön liitettiin Nordmanin Kirjapaino Oy. Vuonna 1993 yhtiö alkoi viedä painotuotteita Ruotsiin ja Baltiaan – lehtiä ja kirjoja. Joitakin töitä vietiin Venäjälle Finnprint Osuuskunnan kautta.


title: Forssa Print

text: Heinäkuussa 2007 yhtiö laajeni sen ostettua Acta Print Oy:n aikakauslehtitoiminnot. Kauppaan sisältyi Helsingin Hietalahden pääkonttori ja Tampereen Raholassa sijainnut painotalo. Yritysfuusion myötä yhtiö otti käyttöön nykyisen nimensä.


title: Forssa Print

text: Yrityksen päätösvalta pysyi perustajasuvun hallussa yritysfuusioon asti.


title: Forssa Print

text: Forssa Print lakkautti sanomalehtipainon vuonna 2012, jolloin "Forssan Lehden" paino siirtyi aluksi Saloon Lehtitehtaalle. "Forssan Lehden" päädyttyä "Hämeen Sanomien" osaksi lehteä on painettu vuoden 2015 alusta "Hämeen Sanomien" omistamassa painotalossa Hämeenlinnassa. Myöhemmin Forssan Lehden painatus siirtyi Alma Manun (Aamulehti) painolle Tampereelle


title: Forssa Print

text: Paperisen median rakennemuutosten seurauksena Forssa Print hakeutui yrityssaneeraukseen keväällä 2015. Saneerausohjelman osana muun muassa Tampereella sijainnut entinen ActaPrintin paino lakkautettiin. Forssassa Esko Aaltosen kadulla sijainneen arkkipainon toiminnot on pääosiltaan siirretty sanomalehtipainolta vapautuneisiin tiloihin.


title: Forssa Print

text: Forssan Kirjapaino Oy:n koko osakekanta siirtyi Pohjois-Karjalan kirjapaino OyJ:n omistukseen syyskuussa 2018.


title: Johan Jakob Tengström

text: Johan Jakob Tengström (22. lokakuuta 1787 Kokkola – 11. huhtikuuta 1858 Helsinki) oli suomalainen tiede- ja kirjallisuusmies. Hän toimi 1827–1848 Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston käytännöllisen filosofian professorina. Hän kirjoitti Aura-lehteen sen ilmestyessä 1817–1818 ja kehotti siinä suomen kielen tutkimiseen ja kansanrunouden kokoamiseen. Hänen oma kotinsa oli Turun isänmaallis-kirjallisten harrastusten keskuksena Turun romantiikan aikana.


title: Johan Jakob Tengström

text: Tengström julkaisi muiden muassa Johannes Gezelius vanhemman ja nuoremman elämäkerrat ja teoksen "Chronologiska förteckningar och anteckningar öfver finska universitetets fordna procancellerer samt öfver faculteternas medlemmar och adjuncter" (1838).


title: Johan Jakob Tengström

text: Tengström oli arkkipiispa Jakob Tengströmin veljenpoika ja vävy. Hänen poikansa Johan Robert Tengström (1823–46) taas oli isänsä jälkiä seuraten filosofian dosentti ja isänmaallinen kirjailija.


title: Johan Jakob Tengström

text: Aura-seuran jäsenet julkaisivat kansallisia kulttuuriohjelmia. Tähän sarjaa lukeutuu myös Tengströmin kirjoitus "Muutamista Suomen kirjallisuuden ja kulttuurin esteistä" ("Några hinder för Finlands litteratur och kultur", 1817). Ohjelmiin innoitti Suomen asema autonomisena suuriruhtinaskuntana.


title: Johan Jakob Tengström

text: Seuran jäsenistä Adolf Iwar Arwidsson kiivaili suomalaisten oman kansallisuuden puolesta. Tengström sen sijaan oli varovainen ja konservatiivinen. Hän kuvasi autonomian ensimmäisiä vuosia mustaksi aukoksi onnellisen muinaisuuden ja uhkaavan tulevaisuuden välissä. Hän pelkäsi maan kulttuurin luisuvan Venäjän vallan alla alaspäin. Tengströmin tulevaisuusskenaarioita kahlitsi ennen kaikkea menneisyyden haikailu. Hänen mielestään historian esimerkit olisivat olleet välttämättömiä, sillä Suomi oli liian köyhä epävarmoihin kokeiluihin.


title: Johan Jakob Tengström

text: Tengström etsi suomalaisille kuvastimia luonnosta. Hän ylisti Suomen maaperää, jota virrat, järvet, vuoret, kukkulat ja metsät halkoivat. Suomen ilmastoa hän sen sijaan piti voittamattomana esteenä kulttuurin kehittymiselle: "Missä ihmiseltä vaaditaan raskasta ja uutteraa työtä ensimmäisten fyysillisten tarpeiden tyydyttämiseksi, siellä ei kulttuurin siemen idä niin helposti". Käsitys nojasi Montesquieun maaperä- ja ilmasto-oppiin, jonka mukaan ihmiset ja kasvit saavat eri ilmapiireissä ja eri paikoissa oman fysionomiansa. Käsityksestä versoi deterministinen maailmankuva, jonka mukaan annetut olosuhteet määräsivät kehityksen rajat.


title: Johan Jakob Tengström

text:
Tengström korosti kunkin kansan ominaislaatua ja murehti ranskalaisen kulttuurin epäsuotuisaa vaikutusta Suomessa. Hänen mukaansa se oli veltostuttanut suomalaiset niin, että nämä olivat alkaneet kaihtaa työtä ja vaivaa ja etsiä aistillisia
nautintoja. Pohjolan karu luonto vaati ponnistuksia.


title: Johan Jakob Tengström

text: Tengström kirjoitti kulttuuriohjelmansa akatemian edustajana. Hänen ohjelmassaan ei esitetty konkreettisia toimia suomalaisen kulttuurin edistämiseksi toisin kuin esimerkiksi Suomen Asiain Komitean G. M. Armfeltin suomalaisuusohjelmassa. Tengströmille kansa oli vielä abstrakti. Hän päätyi toteamaan, että on ”helpompi oppia tuntemaan, mikä kansa ei ole, kuin mikä se todella on”.


title: Nivelmadot

text: Nivelmadot (Annelida) on yksi eläinkunnan pääjaksoista, johon kuuluvat muun muassa juotikkaat ja lierot. Ensimmäiset nivelmadot ilmaantuivat prekambrikauden lopussa, ja nykyään nivelmadoista tunnetaan yhteensä noin 15 000 lajia. Suomesta nivelmatoja tunnetaan 179 lajin verran.


title: Nivelmadot

text: Perustyypissä jokaisessa jaokkeessa on sivulla kaksiosaiset sukasekkaat jalakkeet eli parapodit. Ruumista peittävän epiteelin pinnalla on ohut kutikula ja alla rengas- ja pitkittäislihasten kerros. Ruumiinontelo on yleensä hyvin kehittynyt, ruoansulatuskanava suora ja verisuonisto umpinainen. Nivelmadoilla ei ole sydäntä. Hengityseliminä ovat iho tai kidukset. Kussakin jaokkeessa on erityseliminä nefridioputket. Nivelmatojen hermosto on rakenteeltaan tikapuumainen, ja sen etupäässä on kaksi suurta hermosolua, jotka muistuttavat alkeellisia aivoja. Nivelmatojen verenkierto on suljettu, ja verenkiertoelimistö muodostuu sykkivistä verisuonista. Niiden hengityselimistönä toimii iho. Joillakin lajeilla on alkeellisia valonaistimia. Sukupuolirauhasten määrä vaihtelee, ja jotkin lajit ovat kaksineuvoisia.


title: Nivelmadot

text: Nivelmadot elävät vedessä tai kosteassa maassa lahonsyöjinä tai petoina, ja niissä on myös loisia. Nivelmatoluokkia on kolme; harvasukasmadot, monisukasmadot ja juotikkaat. Tutuin nivelmato on kastemato, joka kuuluu harvasukasmatoihin. Osa nivelmadoista on kaksineuvoisia, eli suvullisessa lisääntymisessä yksilöt voivat olla sekä koiraita että naaraita. Jotkin lajit lisääntyvät suvuttomasti jakautumalla.


title: Nivelmadot

text: Lukion oppikirja: BIOS 1, Eliömaailma 5.-6. painos, 2009, sivu 93.


title: Aura (lehti)

text: Aura on seuraavien lehtien niimi


title: Aurora-seura

text: Aurora-seura oli Turussa vuosina 1770–1779 toiminut isänmaallis-kirjallinen ja musiikillinen (seuran musiikkiosasto perustettiin 1773) salaseura..


title: Aurora-seura

text: Sen perustajia olivat Henrik Gabriel Porthan ja Johan Lilius. Myös suomalaiset Carl Fredrik Fredenheim, Pehr Juslén  kuuluivat Porthanin tavoin tukholmalaiseen Utile dulci -seuraan ym., jotka tukholmalaisen esikuvan innoittamina olivat mukana elokuussa 1770 Turkuun Aurora-seuraa perustamassa.Se oli tuolle ajalle tyypillinen salaseura, jossa oli tärkeimpänä tavoitteena veljien siirtyminen hierarkiassa ylempiin asteisiin. Pääasiana olivat rituaalit ja symbolit. Se ei ollut mikään pelkkä herttainen luku- ja keskustelupiiri kuten Eero Järnefelt on Helsingin yliopiston pommituksissa tuhoutuneessa maalauksessa kuvannut.


title: Aurora-seura

text:
Sen keskushenkilönä oli H. G. Porthan. Seura harrasti runoutta sekä Suomen historian, maantiedon, kielen ja talouden tutkimusta sekä 1773 lähtien myös musiikkia tukholmalaisen esikuvansa mukaisesti. Seuralla oli oma orkesteri, joka järjesti myös julkisia konsertteja.
Heti ensimmäisenä vuonna alettiin julkaista omaa lehteä. Aluksi lehti oli vain pieni vihkonen, joka ilmestyi kaksi kertaa kuukaudessa, sitten vähitellen kerran viikossa. Se oli kuitenkin lehdistökulttuurimme alku. Seura julkaisi vuosina 1771–1778 tätä Suomen ensimmäistä sanomalehteä "Tidningar Utgifne Af et Sällskap i Åbo", joka lyhentyi jokapäiväisessä käytössä "Åbo Tidningariksi". Lehti ilmestyi katkoksen jälkeen vielä 1782–1785.


title: Aurora-seura

text: Seura hajosi Porthanin matkustettua 1779 ulkomaille.


title: Aurora-seura

text: Turun Aurora-seura oli tukholmalaisen Utile dulci -seuran haaraosasto. Aurora-seuran musiikillista toimintaa jatkoi seuran lopettamisen jälkeen 1790 perustettu Turun Soitannollinen Seura.


title: Aurora-seura

text: Aurora-seuran toiminta keskittyi Turun akatemian ympärille, joka oli Suomen henkisen elämän keskus. Seuran kokoontumisissa keskusteltiin, viljeltiin kaunopuheisuutta ja illastettiin.


title: Aurora-seura

text: Seuraan liittyvät vihittiin jäseniksi erityisin riitein. Jäsenet kantoivat myös erilaisia arvomerkkejä. Toisilla oli hopeatähti rintapielessä, toisilla sama koriste kaulassa, kolmansilla taivaansininen silkkinauha olalla ja puheenjohtajalla taivaansininen, kultapitsinen hattu.


title: Aurora-seura

text: Auroran esikuvana oli ruotsalainen Utile dulci -seura , jonka ohjelma sovitettiin Suomen tarpeita vastaavaksi. Tarkoituksena oli johdattaa suomalaista kulttuuria iloisesti ja toiveikkaasti kohti aamunsarastusta (Aurora, aamuruskon jumalatar). Seura jakoi tietoa kansallisesta kulttuurista laaja-alaisesti: runoista, kielestä, maantieteestä, talouselämästä, historiasta, tieteestä, akatemiasta, kirkosta, koulu- ja oikeuslaitoksesta. Kuten seuran lehden avausnumerossa sanottiin: ”Kyll' antaa Suomen maa voi sulle runsaat aiheet”, ja seuraa kannusti sen toiminnassa "rakkaus ja hellyys isänmaata kunniaa, sen hyötyä ja sen menestystä kohtaan". Seurassa ajateltiin, että monipuolinen maan tuntemus on omiaan herättämään kansalaisissa isänmaanrakkautta.


title: Aurora-seura

text: "Åbo Tidningarin" toimittaminen oli Auroran näkyvin ja myös pysyvin toimintamuoto. Seura julkaisi lehteä vuosina 1771–1778. Kun seuran toiminta päättyi, Porthan julkaisi lehteä vielä vuosina 1782–1785.


title: Aurora-seura

text: Eero Järnefelt teki vuonna 1916 Helsingin yliopiston päärakennuksen juhlasaliin Aurora-seuraa esittäneen seinämaalauksen. Se oli yksi Albert Edelfeltin ja Järnefeltin toteuttamista kolmesta maalauksesta, jotka esittivät yliopiston historiaan liittyneitä aiheita. Kaikki juhlasalin maalaukset tuhoutuivat helmikuun 1944 suurpommituksissa. Edelfeltin maalaus on myöhemmin entisöity, mutta Järnefeltin maalauksia ei.


title: Papukaijat

text: Papukaijat (Psittacidae) ovat koukkunokkaisten lintujen heimo, jonka monia lajeja pidetään lemmikkeinä. Papukaijat tiedetään yleisesti kyvystään matkia erilaisia ääniä, esimerkiksi ihmisen puhetta.


title: Papukaijat

text: Papukaijoihin kuuluu 36 sukua ja 161 lajia. Suuri osa niistä elää tropiikissa. Aikaisemmin heimoon kuului enemmän lajeja, mutta heimosta on sittemmin erotettu omikseen kakadut, kaijat ja uudenseelanninpapukaijat.


title: Papukaijat

text: Papukaijat ovat yleensä hyvin värikkäitä. Varsinkin isommilla papukaijoilla on hyvin voimakkaat värit. Papukaijan tunnusmerkki on käyrä, suuri ja voimakas nokka, jonka vuoksi niitä kutsutaan toisinaan koukkunokiksi. Jaloissa on neljä varvasta kussakin, joista kaksi osoittaa eteen ja kaksi taakse. Papukaijojen koot vaihtelevat: on pieniä, keskikokoisia ja suuria lajeja. Papukaijalintujen lahkon (Psittaciformes) linnuilla on useita yhteisiä tuntomerkkejä, joista ne on helppo tunnistaa. Lähes kaikilla lajeilla on käyrä nokka, lyhyet, tukevat koivet ja värikäs höyhenys.


title: Papukaijat

text: Papukaijat ovat pääasiassa siementen syöjiä. Ne syövät myös pähkinöitä, hedelmiä ja marjoja, mutta kelpuuttavat ruokalistalleen eläinkunnastakin peräisin olevia tarpeita. Papukaijat ovat evoluution myötä mukautuneet elämään tietyltä alueelta löytyvällä ruoalla. Ihanneruokavalio pyrkiikin jäljittelemään tätä luonnosta löytyvää ruokaa. Vankeudessa elävät papukaijat eivät kuitenkaan kuluta niin suurta määriä energiaa kuin luonnossa elävät. Esimerkiksi amatsonit ovat latvustoruokailijoita, joten niiden ruokavalio painottuu enemmän lehtiin, vihanneksiin ja hedelmiin, sekä osittain hedelmien siemeniin. Neitokakadut taas ruokailevat paljon myös maassa, josta ne etsivät siemeniä. Molemmat lajit tarvitsevat sekä tuoreruokaa että siemeniä, mutta niiden osuus ruokavaliossa on erilainen.


title: Papukaijat

text: Papukaijojen koot vaihtelevat paljon. Pienimmät papukaijat ovat jopa alle kymmenen senttimetrin pituisia (esimerkiksi ecuadorinaranen), suurimmat taas lähestulkoon metrin pituisia ja painavat yli kilon (esimerkiksi hyasinttiara).


title: Papukaijat

text: Papukaijoja elää luonnonvaraisina useimmissa lämpimissä maissa, muun muassa Intiassa, Kaakkois-Aasiassa ja Länsi-Afrikassa. Suurin osa lajeista on kotoisin Australiasta ja Keski- ja Etelä-Amerikasta. Australiasta kotoisin olevilla pienillä linnuilla on usein miellyttävämpi ääni kuin muilla papukaijoilla.


title: Papukaijat

text: Papukaijat ovat tarkkoja kuuntelemaan, myös niiden näköaisti on tarkka. Yleensä papukaijan heikoin aisti on hajuaisti. Papukaijat kyllä ”haistavat” huonon tai pilaantuneen ruoan, mutta jos sen ulkonäkö tai haju ei kerro pilaantumisesta, papukaijat maistavat sitä.


title: Papukaijat

text: Papukaijat tunnetaan kyvystään matkia esimerkiksi ihmisen puhetta. Harmaapapukaija ja keltapääamatsoni ovat tunnetuimpia matkijoita, mutta kyky on myös hyvin yksilöllistä eivätkä kaikki yksilöt opi ollenkaan puhumaan. Jotkin papukaijat voivat oppia viheltämään.


title: Kristian Erik Lencqvist

text: Kristian Erik (Eerikinpoika) Lencqvist (19. helmikuuta 1761 Turku – 2. toukokuuta 1808 Lokalahti) oli suomalainen tiedemies ja Lokalahden kappalainen. Hän tutki Suomen historiaa, mytologiaa ja suomen kieltä. Tässä työssä hän sai vaikutteita H. G. Porthanilta.


title: Kristian Erik Lencqvist

text: Lencqvist valmistui ylioppilaaksi vuonna 1776 ja hänet vihittiin papiksi vuonna 1782. Hän julkaisi vuonna 1782 väitöskirjan "De superstitione veterum Fennorum theoretica et practica" ("Vanhojen suomalaisten tietoperäisestä ja käytännöllisestä taikauskosta"). Väitöskirja perustui hänen isänsä Erik Lencqvistin tutkimuksiin.


title: Erik Lencqvist

text: Erik Lencqvist, alk. "Lemqvist" (17. syyskuuta 1719 Tyrvää – 11. helmikuuta 1808 Orivesi) oli suomalainen tiedemies ja kirkkoherra.


title: Erik Lencqvist

text: Lencqvistin vanhemmat olivat turkulainen porvari Henrik Eriksson Lemlena (Lemblena, k. 1743) ja hänen ensimmäinen puolisonsa Maria Svensdotter Fontelius. Hän kävi Turun katedraalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi 1735. Lencqvist valmistui Turun akatemiasta filosofian maisteriksi 1745 ja hänet vihittiin papiksi Turun hiippakunnassa 1746. Hänestä tuli Uppsalan yliopiston teologian kunniatohtori 1779.


title: Erik Lencqvist

text: Lencqvist oli Turun akatemian dosenttina vuodesta 1745. Hän toimi Karjalohjan kirkkoherran apulaisena vuodesta 1746, Piikkiön sijaiskirkkoherrana vuodesta 1748, Taivassalon vt. kirkkoherrana vuodesta 1749 ja Sauvon sijaiskirkkoherrana vuodesta 1754. Hänestä tuli Turun linnansaarnaaja 1756, Karjalohjan kirkkoherra 1764 ja Oriveden kirkkoherra 1773. Lencqvist sai rovastin arvon 1775 ja hänestä tuli lääninrovasti 1783. Hän julkaisi muun muassa esityksen suomen kielen murteista sekä Suomen taloudellisia oloja yms. käsitteleviä kirjoituksia Aurora-seuran julkaisemassa Åbo Tidningar -lehdessä. Hänen poikansa Kristian Erik Lencqvist jatkoi hänen työtään tieteellisillä tutkimuksillaan.


title: Erik Lencqvist

text: Lencqvist oli naimisissa 1750–1783 Brita Magdalena Roeringin (k. 1783) kanssa ja 1790–1805 Amalia Sofia Silfversvanin (k. 1805) kanssa.


title: Ribosomi

text: Ribosomi on sille tyypillisestä proteiinista ja RNA:sta koostuva pieni soluelin, jonka pinnalla proteiinisynteesi tapahtuu. Kun monta ribosomia lukee samaa lähetti-RNA:ta, syntyy polysomi. Ribosomi koostuu pienemmistä alayksiköistä. Bakteerien, arkeonien ja tumallisten solujen ribosomit ovat rakenteeltaan hieman erilaisia. RNA lienee ribosomin tärkein osa. Ribosomin toiminta on tarkkaa ja nopeaa, ja vaatii paljon energiaa.


title: Ribosomi

text: Ribosomi saattaa olla vapaana solulimassa, tai kiinni solulimakalvostossa, joka toimii tumallisissa soluissa proteiinien kuljetustienä solukalvolle tai ulos solusta.


title: Ribosomi

text: Ribosomi on kaikissa soluissa tavattava pieni soluelin, jossa proteiinisynteesi tapahtuu. Proteiinisynteesissä solun geenistä otetaan ensin kopio RNA-muotoon. Tätä kopiota sanotaan lähetti-RNA:ksi. Lähetti-RNA:n sisältö koodataan ribosomin pinnalla muun muassa siirtäjä-RNA-molekyylien avulla aminohappoketjuksi, polypeptidiksi eli proteiiniksi.


title: Ribosomi

text: Soluissa on yleensä valtava määrä ribosomeja.


title: Ribosomi

text: Ribosomin läpimitta on noin 20 nm. Se koostuu ribonukleiinihaposta ja proteiineista. Ribosomin nukleiinihappo on ribosomaalinen RNA eli rRNA, jota ribosomista on 65 %. Ribosomaalinen RNA katalysoi ribosomissa tapahtuvia reaktioita. Ribosomin proteiinit, 35 % ribosomista, on ribosomaalista proteiinia, joka vakauttaa ribosomin reaktioita.


title: Ribosomi

text: Toimiva ribosomi koostuu kahdesta osasta, joista kummassakin on RNA:ta ja proteiinia. Pienempi alayksikkö liittää siirtäjä-RNA:n oikeaan lähetti-RNA:n kodoniin. Isompi alayksikkö katalysoi muodostuvan peptidiketjun aminohappojen liittymistä toisiinsa.


title: Ribosomi

text: Eri ribosomeissa olevista osaista ja kokonaisista ribosomeista käytetään nimiä niiden painon mukaan, esimerkiksi tumattomien kokonaiset ribosomit ovat 70S-ribosomeja, ja tumallisten 80S-ribosomeja. Paino ilmoitetaan ultrasentrifugissa saaduilla Svedbergin yksiköillä, joita ei voida suoraan laskea yhteen.


title: Ribosomi

text: Tumattoman bakteerin 70S-ribosomin kaksi suurta alayksikköä ovat iso 50S ja pieni 30S. Pienin 50S:n alayksikkö on 5S, joka on noin 117 emäksen mittainen RNA-ketju. Siinä on paljon urasiilia ja guaniinia, ja sen rakenne muistuttaa siirtäjä-RNA:ta. 23S RNA käsittää 2 900 nukleotidia ja 34 proteiinia. Bakteerin ribosomin 30S-yksikkö koostuu 1540 emäksen RNA:sta ja 21 sidosproteiinista.


title: Ribosomi

text:
Tumallisen solun 80S-ribosomi jakautuu pieneen 40S ja isoon 60S yksikköön. Suuri yksikkö koostuu 120 nukleotidin 5S RNA:ta, 4 700 nukleotidin 28 S RNA:sta ja 160 nukleotidin 5.8 S alayksiköstä ja noin 49 proteiinista.
Tumallisen solun ribosomin pienemmässä 40S-yksikössä on 1900 nukleotidin RNA ja noin ~33 proteiinia.


title: Ribosomi

text: Ribosomien valmistus soluissa vaatii yli 200 erilaista proteiinia ja neljän rRNA:n käsittelyä. 52 geeniä koodaa ribosomin proteiineja.


title: Ribosomi

text: Ribosomien evoluutiota ei tunneta. Koska ribosomit ohjaavat elämälle välttämätöntä proteiinisynteesiä mutta silti koostuvat osin proteiineista, on ajateltu ennen ribosomeja vallinneen niin sanotun RNA-maailman, jossa ribosomit olisivat koostuneet pelkästä RNA:sta. Tämä järjestelmä olisi ollut kuitenkin nykyisiä ribosomeja tehottomampi ja epätarkempi.


title: Ribosomi

text: Lähetti-RNA on solun genomin osan, DNA:n kopio. Kun se siirtyy solun DNA:n läheltä solulimaan, sitä muokataan monin tavoin proteiinisynteesiä varten.


title: Ribosomi

text: Ribosomi liittää aminohappoja toisiinsa lähetti-RNA:n koodin mukaisesti. Ensimmäisenä proteiiniketjuun syntyy aina metioniini (tai bakteereissa formyylimetioniini) aloituskodonin AUG vuoksi. Yleensä metioniini poistetaan myöhemmin syntyvästä uudesta proteiinista.


title: Ribosomi

text: Metioniinin liittämisen jälkeen siirtäjä-RNA:t tuovat seuraavan aminohapon ribosomin katalyyttiseen keskukseen. Keskuksen kaksi paikkaa ottavat siirtäjä-RNA:t vastaan, minkä jälkeen uusi tuotu aminohappo muodostaa peptidisidoksen aiemmin tuodun aminohapon kanssa. Tämän jälkeen siirtäjä-RNA irtoaa, ribosomi siirtyy kolmen emäksen verran eteenpäin, ja seuraava siirtäjä-RNA tuo uuden aminohapon paikalle. Näin jatkuu, kunnes jokin RNA:n kolmesta lopetuskoodista tulee vastaan (UAA, UAG, UGA). Lopetuskodoniin kiinnittyy irrotusfaktoreita, jotka saavat aikaan muutoksen peptidyylitransferaasin aktiivisudessa. Aktiivisuuden muuttuessa peptidyylitransferaasi liittää syntyvään proteiiniin aminohapon sijasta vesimolekyylin, jonka ansiosta proteiinin pää saadaan irtoamaan ribosomista ja proteiini vapautuu jatkokäsittelyyn muualle soluun. Tämän jälkeen ribosomi hajoaa alaosikseen (eukaryooteilla 40S ja 60S kokoisiin).


title: Ribosomi

text: Proteiinisynteesin energia tulee osin aminohapoista, jotka ovat saaneet energiaa liittyessään siirtäjä-RNA:han. Energiaa tulee lisäksi GTP:stä.


title: Ribosomi

text: Yksi ribosomi tuottaa proteiinia 20 aminohapon vauhdilla sekunnissa, eli tyypillisen 400-1200 aminohapon mittaisen proteiinin 20-60 sekunnissa.


title: Taula

text: Taula tarkoittaa:


title: Caudron G.4

text: Caudron G.4 oli ranskalainen kaksitasoinen ja kaksimoottorinen pommikone, joka oli ensimmäisen maailmansodan ensimmäisiä pommikoneita. Koneen olivat suunnitelleet René ja Gaston Caudron, ja sen edeltäjänä oli Caudron G.3. Kone oli varsin ruma sen poikkeavan, massiivisen mutta avoimen rakenteen vuoksi. Isot kellukkeet, suuri siipien kärkiväli, suuret moottoripellitykset ja kondolimallinen ohjaamo niiden välissä toivat vaikutelman massiivisesta koneesta. Siivissä ei ollut ohjainpintoja, vaan konetta kallistettiin taivuttamalla siipeä. Peräsinten lukumäärän ollessa G.3:ssa kaksi, G.4:ssä niitä oli neljä.


title: Caudron G.4

text: Ensimmäinen G.4 valmistui vuonna 1915. Sitä valmistettiin Ranskan lisäksi Englannissa ja Italiassa.


title: Caudron G.4

text: Ranskassa konetta käytettiin tiedustelupommittajana, ja ranskalaiset tekivätkin pitkiä pommituslentoja Saksan sydämeen. Saksalaisten saatua hävittäjäpuolustuksensa toimimaan, ranskalaiset olivat pakotettuja käyttämään G.4-konetta yöpommittajana.


title: Caudron G.4

text: Konetta käytettiin Ranskan ja Suomen lisäksi ainakin Belgiassa, Isossa-Britanniassa, Italiassa ja Yhdysvalloissa.


title: Caudron G.4

text: Ensimmäinen G.4:n prototyyppi lensi maaliskuussa 1915. G.4-koneita rakennettiin kolmea pääversiota A2-mallia tiedusteluun, B2-mallia pommitukseen ja E2-mallia koulutukseen. A2 oli varustettu radiolla esimerkiksi tykistön tulenjohtoa varten, B2 pystyi kuljettamaan jopa 100 kg pommeja ja E2 oli varustettu kaksilla ohjaimilla. G.4IB (ransk. Blindage) oli panssaroitu versio. Koneesta oli myös muita pommitus- ja saattokoneversioita.


title: Caudron G.4

text: Kaikkia G.4:n eri versioita rakennettiin yhteensä 1 358 kpl.


title: Caudron G.4

text:
Suluissa olevat luvut suomalaisista lähteistä
Ilmailuvoimien ainoa Caudron G.4 ostettiin Flyg Aktiebolagetilta 26. huhtikuuta 1923 varaosien ja kahden Caudron G.3:n kera 100 000 markan hinnalla. Flyg Aktiebolaget oli ostanut koneen Ranskasta. Kone ei saanut tunnusnumeroa.


title: Caudron G.4

text: Tyyppi oli käytössä mitä ilmeisimmin ambulanssikoneena vuonna 1923.


title: Ajin

text: Ajin on monen seemiläisen kielen aakkoston 16. kirjain. Se sisältyy heprealaiseen, foinikialaiseen, aramealaiseen ja arabialaiseen kirjaimistoon (ʿayn). Se on kreikkalaisen omikronin ja latinalaisen O:n edeltäjä.


title: Ajin

text: Ajin translitteroidaan usein merkillä ʿ erotukseksi alefista, joka translitteroidaan ʾ. Joskus käytetään pelkkää heittomerkkiä. Ajinin alkuperäinen äännearvo oli soinnillinen faryngaalinen frikatiivi (foneettisessa merkinnässä /ʕ/). Kirjaimen nimi tulee silmää tarkoittavasta sanasta, ja sen alkuperäinen foinikialainen merkki olikin silmää kuvaava pisteellinen ympyrä.


title: Ajin

text: Heprean kirjoitusjärjestelmässä ajin on ns. vaiti oleva kirjain. Se voidaan muuttaa kuuluvaksi erilaisilla vokaalimerkeillä. Aikaisemmin ajin äännettiin syvänä g:tä muistuttavana kurkkuäänteenä, ja joihinkin sanoihin (Gaza, Gomorra) tämä ääntämys on jäänyt, vaikka uudessa hepreassa kirjain on alefin tapaan mykkä. Kreikkalaiseen ja latinalaiseen kirjaimistoon periytyessään ajinista tuli vokaalin merkki. Ajin on yksi niistä viidestä heprean kirjaimesta, jotka eivät voi kahdentua eli niiden sisässä ei voi olla dageš-pistettä.


title: Ajin

text: Heprealaisessa numerojärjestelmässä ajinilla on lukuarvo 70.


title: Ajin

text: Esimerkkejä:


title: Metallisidos

text: Metallisidos on metalliatomien välillä vallitseva kemiallinen sidos. Sen voidaan ajatella yksinkertaistetusti koostuvan metallikationeista, joiden ympärillä ja välissä on vapaasti liikkuvaa "elektronikaasua", jonka liike siirtää sähköä, lämpöä ja valoa nopeasti läpi metallikiteen.


title: Metallisidos

text: Litiumatomin uloimmalla kuorella on 1 kpl 2s-elektroneja.


title: Metallisidos

text:
"Molekyyliorbitaalien lukumäärä on aina sama, kuin niiden atomiorbitaalien lukumäärä, joista ne ovat muodostuneet."
Eli kun kaksi litiumatomia (1s2s) liittyvät toisiinsa muodostaen Li-molekyylin, muodostuu kaksi molekyyliorbitaalia, jotka ovat sitova σ2s (lausutaan: "sigma kaksi-s") ja hajottava σ*2s ("hajottava sigma kaksi-s"). Näistä σ2s-orbitaalilla on pienempi energia; σ2s-orbitaali on näin ollen miehitetty kahdella elektronilla ja hajottava orbitaali on tyhjä.


title: Metallisidos

text: Koska jopa aivan pienessä litiumkiteessä on valtava määrä atomeja, näillä on oltava erilaiset energiatasot. Suuri määrä energiatasoja voidaan ajatella kuvaajassa yhtenäiseksi vyöksi. Tätä vyötä nimitetään litiumin valenssivyöksi.


title: Metallisidos

text: Litiumatomin uloimmalla kuorella on vain yksi elektroni. Näin p-orbitaalit jäävät kokonaan käyttämättä, ja ne muodostavat vähäisen energiansa vuoksi (verrattuna s-orbitaaliin) toisen vyön, joka asettuu osittain 2s-vyön päälle. Tätä vyötä kutsutaan johtavuusvyöksi, koska elektronit voivat liikkua siinä vapaasti energiatilalta toiselle ja näin johtaa sähköä. Elektronit siirtyvät huoneenlämpötilassakin helposti valenssivyöltä johtavuusvyölle.


title: Metallisidos

text: Jos ajatellaan litiumatomeja olevan N kappaletta, niissä on yhteensä 4N kappaletta orbitaaleja (joille mahtuu korkeintaan 8N elektronia). Ne sisältävät N elektronia, eli yhdistetystä vyöstä on vain kahdeksasosa täynnä. Vöiden päällekkäisyyden vuoksi myös seuraava alkuaine, beryllium, johtaa sähköä.


title: Metallisidos

text: Edellä esitetty vyöteoria eli molekyyliorbitaalimalli selittää metallien ominaisuudet seuraavasti:Metallisidos selittää myös eristeiden (sähköä johtamattomat aineet) ja puolijohteiden (osittain sähköä johtavat aineet) ominaisuudet seuraavasti:


title: Simon Wiesenthal

text: Simon Wiesenthal, KBE (31. joulukuuta 1908 Buczacz, Itävalta-Unkari (nykyinen Butšatš, Ukraina) – 20. syyskuuta 2005 Wien, Itävalta) oli itävallanjuutalainen arkkitehti ja toisen maailmansodan aikaisten natsirikollisten jäljittäjä.


title: Simon Wiesenthal

text: Ihmisenä Wiesenthalia pidettiin omapäisenä, yhteistyökyvyttömänä ja huonosti kritiikkiä sietävänä. Wiesenthal joutuikin kritiikin kohteeksi sekä muiden juutalaisten että kotimaansa, Itävallan, taholta. Esimerkiksi 1950-luvulla Wiesenthal ja Maailman juutalaiskongressi olivat erimielisiä siitä, miten natseihin tulisi suhtautua: Wiesenthal vaati moraalista hyvitystä, kun taas juutalaiskongressi kaipasi myös rahallista hyvitystä Länsi-Saksalta Israelille. Itävallassa taas konservatiivit eivät pitäneet Wiesenthalin vanhojen asioiden kaivelusta, ja vasemmisto syytti – kuitenkin perusteettomasti – Wiesenthalia amerikkalaisten vakoojaksi.


title: Simon Wiesenthal

text: Vuonna 2010 ilmestynyt elämäkerta kertoi Simon Wiesenthalin olleen Israelin tiedustelupalvelun Mossadin palkkalistoilla. Kirjaa siteeranneen New York Times -lehden mukaan itävallanjuutalainen Wiesenthal sai Mossadilta kuukausipalkkaa ja Israelin passin.


title: Simon Wiesenthal

text:
Wiesenthal syntyi rikkaaseen juutalaisperheeseen tuolloin Itävalta-Unkariin kuuluneessa Buczaczissa.
Hänen isänsä oli tukkukauppias. Wiesenthal opiskeli arkkitehdiksi Prahassa ja perusti oman arkkitehtitoimiston. Toisen maailmansodan syttyessä Wiesenthal asui silloin Puolalle kuuluneessa Lwówin kaupungissa (kaupunki kuuluu nykyisin Ukrainalle ja tunnetaan nimellä Lviv). Sodan alkuvaiheessa Neuvostoliiton vallattua Lwówin Wiesenthal lahjoi neuvostoliittolaisen virkamiehen ja vältti näin juutalaisille Neuvostoliiton valtaamilla alueilla yleisen kohtalon eli joko teloituksen tai karkotuksen Siperiaan. Natsi-Saksan vallattua Lwówin 1941 Wiesenthal joutui ensin pakkotyöleirille ja myöhemmin monille keskitysleireille. Vuoden 1945 toukokuussa amerikkalaiset vapauttivat Mauthausenin keskitysleirin, jossa Wiesenthal oli.


title: Simon Wiesenthal

text: Sodan loputtua hän työskenteli jonkin aikaa Yhdysvaltain maavoimille ja keräsi tietoa Nürnbergin oikeudenkäyntejä varten. Wiesenthal perusti Linziin, Itävaltaan, dokumenttikeskuksen, jossa kerättiin laajan avustajaverkoston kokoamia tietoja natseista. Mielenkiinto Wiesenthalin työtä kohtaan kuitenkin väheni kylmän sodan voimistuessa, ja keskus suljettiin vuonna 1954. Wiesenthal kuitenkin avasi keskuksen uudelleen Wienissä vuonna 1961.


title: Simon Wiesenthal

text: Wiesenthal ja hänen järjestönsä vaikutti yli 1 200 natsin oikeuteen tuomisessa. Merkittävimpänä saavutuksenaan Wiesenthal piti Adolf Eichmannin Argentiinassa vuonna 1960 tapahtunutta pidätystä. Muita merkittäviä saavutuksia olivat Treblinkan keskitysleirin johtajan, Franz Stanglin, pidätys Brasiliassa vuonna 1967 ja Anne Frankin pidättäneen natsiupseerin, Karl Silberbauerin, paikallistaminen.


title: Simon Wiesenthal

text: Vuonna 1977 joukko amerikkalaisia rabbeja perusti Wiesenthalin nimeä kantavan Simon Wiesenthal -keskuksen Los Angelesissa, Kaliforniassa, jatkamaan Wiesenthalin työtä.


title: Olybrius

text: Anicius Olybrius oli Länsi-Rooman keisari 1. heinäkuuta – 23. lokakuuta vuonna 472.


title: Olybrius

text: Olybrius oli kotoisin Roomasta ja kuului erääseen ylimyssukuun. Olybrius meni naimisiin Valentinianus III:n tyttären Placidian kanssa noin vuonna 454. Ilmeisesti Valentinianus halusi saada Italian ylimystön edustajia puolellensa vastapainoksi mahtavalle kenraali Aëtiukselle. Vuonna 455 Valentinianus murhattiin, ja keisariksi nousi Petronius Maximus. Kun vandaalit hyökkäsivät Roomaan samana vuonna, pakeni Olybrius Konstantinopoliin. Vandaalit veivät mukanaan Afrikkaan Olybriuksen vaimon, tämän äidin, keisarinna Eudoxian, ja siskon Eudocian. Vandaalikuningas Geiserik pakotti nyt Eudocian menemään naimisiin poikansa Hunerikin kanssa.


title: Olybrius

text: Kun keisari Majorianus kuoli vuonna 461, halusi Geiserik, että Olybriuksesta tulisi uusi keisari. Hän lähetti myös Eudoxian ja Placidan Konstantinopoliin. Olybriuksesta ei kuitenkaan tullut keisaria, koska Libius Severus nousi valtaistuimelle. Vuonna 464 Itä-Rooman keisari Leo I nimitti Olybriuksen konsuliksi. Kun Severus kuoli vuonna 465, kannatti Geiserik taas sitä, että Olybriuksesta tulisi uusi keisari, mutta lopulta keisariksi julistettiin Anthemius. Kun Anthemiuksen ja Ricimerin välille syttyi riita vuonna 472, lähetti Leo Olybriuksen Roomaan neuvottelemaan heidän kanssaan. Ricimer päätti kuitenkin tappaa Anthemiuksen ja julistaa Olybriuksen keisariksi.


title: Olybrius

text: Olybriuksen hallituskaudesta ei tiedetä paljon mitään. Ricimer kuoli pian, ja Olybrius nimitti tämän veljenpojan Gundobadin uudeksi "magister militumiksi". Olybrius kuoli 23. lokakuuta, vain 13 päivää Ricimerin kuoleman jälkeen. Gundobad nimitti uudeksi keisariksi Glyceriuksen.


title: Kaupunginosa

text: Kaupunginosa on nimitys kaupungin kaavassa määritellylle kunnanosalle. Kunnat, jotka eivät ole kaupunkeja, on jaettu vastaavasti kunnanosiin.


title: Kaupunginosa

text: Näiden jaotteluiden rinnalla on kaavoittamattomilla alueilla käytössä maarekisterikyläjako.


title: Esterit

text: Esterit ovat orgaanisia yhdisteitä, jotka ovat muodostuneet epäorgaanisesta tai orgaanisesta haposta, jonka OH-ryhmä (hydroksyyliryhmä) on korvautunut -O-alkyyli(alkoksi)ryhmällä. Tavallisimpia estereitä muodostavia happoja ovat karboksyylihapot, fosforihappo, rikkihappo, typpihappo ja boorihappo.


title: Esterit

text: Karboksyylihappojen estereitä on luonnossa melko runsaasti. Luonnosta saatavat vahat ja rasvat ovat estereitä. Hedelmissä on pieniä määriä hedelmäestereitä. Monien hedelmien, kukkien tuoksu johtuukin osittain niiden sisältämistä estereistä (eteerisistä öljyistä).


title: Esterit

text: Pienimolekyyliset karboksyylihappojen esterit ovat yleensä hyvän tuoksuisia ja makuisia. Niillä on voimakas mutta miellyttävä aromi. Siksi niitä käytetään ravinto- ja nautintoaineiden sekä kosmeettisten aineiden maustamiseen ja hajustamiseen. Lähes kaikki käytössä olevat esterit ovat keinotekoisesti valmistettuja, koska niiden erottaminen luonnontuotteista on melko työlästä. Elintarvikkeissa tämä ilmaistaan termillä "luontaisen kaltainen aromi". Laktonit, kuten esimerkiksi gammabutyrolaktoni, ovat rengasrakenteisia hydroksihappojen estereitä.


title: Esterit

text: Koska esterit ovat hapon ja alkoholin kondensaatiotuotteita, ne voidaan nimetä hapon alkyyliestereiksi. Esimerkiksi etikkahapon ja etanolin muodostama esteri on etikkahapon etyyliesteri. Esterien nimet voidaan myös muodostaa seuraavasti: nimen alkuosa (alkoholiosa) saadaan alkoholista yyli-päätteellä ja loppuosa johdetaan hapon nimestä aatti-päätteellä samoin kuin suolojen nimet. Etaanihapon (etikkahapon) etyyliesteri on toiselta nimeltä etyylietanaatti (etyyliasetaatti). Butaanihapon etyyliesteri on puolestaan etyylibutanaatti.


title: Esterit

text: Estereitä valmistetaan asyylisubstituutioreaktioilla esimerkiksi alkoholeista ja karboksyylihapoista. Kun alkoholi reagoi hapon kanssa, syntyy esteriä ja vettä. Reaktio on yleensä tavattoman hidas, ja sen nopeuttamiseksi joudutaan usein käyttämään katalyyttiä. Käytännössä estereitä valmistetaan kuumentamalla karboksyylihappoa hapon (katalyytti) läsnä ollessa ja alkoholin ollessa liuottimena. Tätä happokatalysoitua esteröintiä sanotaan myös Fischerin esteröintireaktioksi. Kun etanoli ja etikkahappo reagoivat, syntyy etikkahapon etyyliesteriä eli etyyliasetaattia. Päärynän maun saa aikaan etikkahapon ja pentanolin (amyylialkoholin) esteri, etikkahapon pentyyliesteri eli pentyylietanaatti (amyyliasetaatti). Rommin maun taas saa aikaan muurahaishapon ja etanolin esteri, eli etyylimetanaatti (etyyliformiaatti). Jasmiinin tuoksu on peräisin etikkahapon ja bentsyylialkoholin esteriltä.


title: Esterit

text: Estereitä voidaan valmistaa myös anhydrideistä tai happokloridin kautta, jolloin karboksyylihaposta valmistetaan ensin tionyylikloridin (SOCl) avulla happokloridi, joka reaktiivisena yhdisteenä reagoi nopeasti alkoholin kanssa muodostaen esterin.


title: Esterit

text: Estereitä syntyy myös alkoholin reagoidessa vastaavalla tavalla epäorgaanisten happojen kanssa. Silloin tosin esterimolekyylissä olevan happisillan toisella puolella ei ole hiili vaan haposta peräisin oleva jonkin toisen alkuaineen atomi. Tällainen esteri on esimerkiksi nitroglyseroli (glyseryylinitraatti), joka syntyy glyserolin reagoidessa typpihapon kanssa:


title: Esterit

text: CH(OH) + 3 HNO → CH(ONO) + 3 HO.


title: Esterit

text: Lukuisia estereitä käytetään elintarviketeollisuudessa aromivahventeina ja makuaine-esansseina. Kemian teollisuudessa niitä käytetään lisäksi liuottimina.


title: Esterit

text: Glyseryylitrinitraatti eli nitroglyseroli on kirkasta siirappimaista nestettä, joka räjähtää herkästi. Sitä käytetään dynamiittien valmistukseen. Lisäksi sitä käytetään eräiden sydänlääkkeiden valmistukseen.


title: Esterit

text: Kun alkoholi reagoi hapon kanssa, syntyy esteriä ja vettä. Reaktio voi tapahtua myös käänteisesti. Kun esteri ja vesi reagoivat, syntyy alkoholia ja happoa. Tämä reaktio voi tapahtua vain, jos käytetään katalyyttinä happoa tai emästä. Saippuan valmistaminen perustuu tällaiseen reaktioon. Saippuan valmistuksessa rasvaa keitetään natriumhydroksidiliuoksessa. Rasva, joka on glyserolin ja rasvahappojen esteri (triglyseridi), hajoaa glyseroliksi ja karboksyylihapoiksi. Hapoista muodostuu saippuaa. Estereitä käytetään siis saippuan valmistukseen. Samaa reaktiota, transesterifikaatiota, käytetään biodieselin valmistamiseen rypsiöljystä ja etanolista tai metanolista. Saatua polttoainetta kutsutaan nimillä RME (rypsiöljy-metanoliesteri) tai REE (rypsiöljy-etanoliesteri).


title: Esterit

text: Estereitä käytetään myös muovien ja kuitujen valmistukseen. Polyesterimuovit valmistetaan yleensä karboksyylihaposta, jossa on vähintään kaksi karboksyyliryhmää ja alkoholista, jossa on vähintään kaksi hydroksyyliryhmää. Happo ja alkoholi reagoivat keskenään. Tällöin syntyy yhdisteitä, joiden molekyylit ovat hyvin suuria. Polyesterikuitujen yleisimmät lähtöaineet ovat eteeniglykoli ja tereftaalihappo. Polyesterikuituja ovat teryleeni, dacron ja jersey. Puku- ja housukankaat ovat yleensä polyesterin ja puuvillan seoksia.


title: Esterit

text: Lisäksi estereitä käytetään teollisuudessa maalien, lakkojen ja liimojen liuottimina.


title: Bessie Smith

text: Bessie Smith (15. huhtikuuta 1894 – 26. syyskuuta 1937) oli yhdysvaltalainen jazz- ja blues-laulaja. Hän oli ensimmäisiä merkittäviä laulajia, jotka levyttivät jazzia ja bluesia.


title: Bessie Smith

text: Smith palkattiin aluksi tanssijaksi Moses Stokes -nimisen yhtiön show’hun, jossa mukana oli myös toinen kuuluisa blueslaulaja Ma Rainey. Raineyltä Bessie Smith ei saanut oppia laulamisessa, mutta sai sen sijaan neuvoja lavaesiintymistä varten. Vuonna 1913 Smith alkoi luoda omaa uraa laulajana Atlantassa. 1920-luvulla hänet tunnettiin jo maan eteläosissa ja itärannikolla.


title: Bessie Smith

text: Vuonna 1923 blueslevyt alkoivat mennä kaupaksi, ja New Yorkiin siirtynyt Smith sai sopimuksen Columbia recordsille. Tämän jälkeen Smith nousi nopeasti tähdeksi. Hänen menestynein kappaleensa oli levytys Alberta Hunterin kappaleesta "Down Hearted Blues". Smith esiintyi ahkerasti, ja hänestä tuli aikansa parhaiten palkattu musta viihdyttäjä. Hänen levyillään olivat mukana tuon ajan kuuluisat jazz-muusikot, kuten Louis Armstrong ja Fletcher Henderson. Smithin repertuaari ei käsittänyt pelkkää suoraviivaista bluesia, vaan hän esitti myös paljon ajan viihteellisempää musiikkia sekä joitakin jazzmaisia kappaleita.


title: Bessie Smith

text: Smithin uralle muodostui kuitenkin 1920-luvun lopulla suuria esteitä. Hän ajautui alkoholismiin, levymyynti kärsi pahoin suuresta lamasta, eivätkä viihdemaailman trendit enää olleet hänelle suotuisia bluesin jäädessä pois muodista. Smith ei kuitenkaan lakannut esiintymästä, vaan lauloi klubeilla, esiintyi epäonnistuneessa Broadway-musikaalissa ja pääsi myös valkokankaalle eräässä musiikkielokuvassa.


title: Bessie Smith

text: Kuuluisa tuottaja John Hammond pyysi Smithiä levyttämään Okeh-levymerkille vuonna 1933. Nämä levytykset jäivät Smithin viimeisiksi. Hammond ei ollut tyytyväinen siihen, että Smith levytti nyt swingkaudelle tyypillisempää musiikkia bluesin sijaan. Tuolloin levytetyistä neljästä kappaleesta, joihin sisältyivät "Take Me for a Buggy Ride" ja "Gimme a Pigfoot", tuli kuitenkin Smithin tunnetuimpia. Smith jatkoi esiintymislavoilla kiertämistä kuolemaansa asti lisäten swing-kappaleita ohjelmistoonsa.


title: Bessie Smith

text: Smith loukkaantui vakavasti 26. syyskuuta 1937 auto-onnettomuudessa matkalla Memphisistä Clarksdaleen. Hänet vietiin läheiseen sairaalaan, jossa hänen kätensä amputoitiin. Smith ei kuitenkaan toipunut onnettomuudesta vaan kuoli seuraavana aamuna. Myöhemmin on arvioitu, että Smithillä olisi saattanut olla vielä mahdollisuuksia comebackiin John Hammondin avustuksella.


title: Bessie Smith

text: Smithin vaikutus myöhempiin laulajiin on ollut valtava. Esimerkiksi Billie Holiday, Mahalia Jackson ja Janis Joplin nimeävät kaikki Smithin tärkeäksi vaikutteiden antajaksi. Vuonna 1970 Joplin auttoi kustantamaan Bessie Smithille kunnollisen hautakiven nimettömän haudan tilalle. Jälkikäteen on esitetty arvioita, että Smith oli aikansa muihin laulajiin verrattuna ylivoimainen. Hänen voimakkaan äänensä on katsottu voittaneen varhaisen nauhoitustekniikan rajoitukset, minkä takia hänen ensimmäisiäkin nauhoituksiaan voidaan yhä pitää kuuntelua hyvin kestävinä levytyksinä.


title: Eyes Wide Shut

text: Eyes Wide Shut on vuonna 1999 ensi-iltansa saanut Stanley Kubrickin ohjaama eroottinen jännityselokuva, joka perustuu Arthur Schnitzlerin novelliin "Unikertomus" (). Elokuva jäi Kubrickin viimeiseksi. Hän menehtyi noin viikon kuluttua saatuaan elokuvan lopullisen version leikkaustyön valmiiksi. Kubrick itse piti elokuvaa uransa parhaana saavutuksena. Elokuvan kuvaukset kestivät 400 päivää, joka on tällä hetkellä pisin aika joka yhdelläkään elokuvalla on kestänyt kuvata.


title: Eyes Wide Shut

text:
Lääkäri Bill Harford (Tom Cruise) joutuu suunniltaan, kun hänen vaimonsa (Nicole Kidman) kertoo ajatelleensa pettämistä. Bill harhailee ympäriinsä koko yön, ja kokee kummallisia, mahdollisesti kuvitteellisia seikkailuja. Hän päätyy kuokkavieraaksi salaperäisen kultin orgioihin, jää kiinni ja melkein pääsee hengestään. Seuraavana päivänä hän yrittää selvittää, mikä osuus seikkailuista oli kuvitteellista ja mikä totta. Elokuvan aikana oudot yölliset tapahtumat eivät saa selitystä.
Elokuva sai kriitikoilta hyvän vastaanoton. Rotten Tomatoes -kerääjäsivustolla 74 prosenttia kriitikoista on antanut sille myönteisen arvostelun. Vastaanotto teatterilevityksessä ei tosin ollut yhtä menestyksekäs ja monet kutsuivat elokuvaa "taiteelliseksi aikuisviihteeksi".


title: Friedrichshafen FF 33

text: Friedrichshafen FF 33 oli saksalaisen Friedrichshafen Flugzeugbaun suunnittelema ja valmistama kaksitasoinen ja yksimoottorinen vesi- ja tiedustelulentokone, joka esiteltiin loppuvuodesta 1914.


title: Friedrichshafen FF 33

text: Konetta käytettiin Saksan ja Suomen lisäksi ainakin Bulgariassa, Hollannissa, Puolassa, Ruotsissa ja Tanskassa.


title: Friedrichshafen FF 33

text: Mallin variaatiot voidaan jakaa kahteen ryhmään, joista ensimmäisen muodostivat FF 33/33b-, 33e-, 33j- ja 33s-mallit. Ryhmän koneet olivat aseistamattomia meritiedustelukoneita, jotka kykenivät kuljettamaan pienen pommikuorman. Toisen ryhmän muodostivat 33f-, 33h- ja 33l-mallit, jotka olivat konekiväärein aseistettuja hävittäjiä.


title: Friedrichshafen FF 33

text: Tiedusteluversiot olivat FF 33:n erilaisia variaatioita, joissa oli eri moottorivaihtoehtoja, varustuksia, kellukkeita ja siipirakenteita. Perusmalli esiteltiin vuoden 1914 lopulla, ja se oli hyvin tavanomainen puurakenteinen lentokone, jossa ohjaaja istui taaemmassa ohjaamossa. Edeltäneen FF 29:n tavoin lentokoneen voimanlähteenä oli 120 hevosvoiman Mercedes D.II -moottori. FF 33 poikkesi edeltäjästään vain vähän lukuun ottamatta kellukkeiden muotoa. Perusmallia rakennettiin ainoastaan kuusi kappaletta.


title: Friedrichshafen FF 33

text: Seuranneessa FF3b-mallissa ohjaajan paikka siirrettiin etuohjaamoon, tähystäjän siirtyessä konekiväärillä aseistettuun takaohjaamoon. FF 33b-malli varustettiin myös tehokkaammalla 160 hevosvoiman Maybach-moottorilla, jonka jäähdytin asennettiin etuohjaamon eteen moottorin sivulle. Etuosastaan oli tasaleveät ja perän suuntaan yhteen pisteeseen kapenevat kellukkeet olivat portaalliset. Mallia valmistettiin viisi kappaletta.


title: Friedrichshafen FF 33

text: FF 33e oli edeltäjiensä kaltainen poiketen niistä lähinnä kellukkeiden sijoituksessa ja muodossa. Pääkellukkeiden pituutta lisättiin, takakelluke poistettiin ja sen tilalle tuli pitkä, koneen rungon alla sijainnut sivuperäsin. Mallin voimanlähteenä oli 150 hevosvoiman Benz Bz.III -moottori, jonka jäähdytin asennettiin ylemmän siiven etureunaa vasten. E-malli oli ensimmäinen, joka varustettiin radiolaittein, vaikkakin vain lähettimillä. Mallia valmistettiin maaliskuusta 1915 alkaen kaikkiaan 188 kappaletta. Viimeinen sarja luovutettiin syyskuun 1917 tammikuun 1918 välillä ja siihen kuului ainoastaan kaksin ohjaimin varustettuja koulukoneita. Viimeinen tiedusteluversio oli FF 33j, jonka merkittävin tuntomerkki oli spinneri. J-mallin varustukseen kuuluivat myös aiemmista malleista poiketen sekä radiolähetin että -vastaanotin.


title: Friedrichshafen FF 33

text: Tiedustelukonemalleista viimeinen oli FF33s, joka oli sama kuin FF33j varustettuna kaksoisohjaimin. Konemallia käytettiin ainoastaan koulukoneena.


title: Friedrichshafen FF 33

text: Hävittäjäversioiden selkeiden ero tiedusteluversioihin oli pienempi koko ja uusittu siipirakenne, jolla pyrittiin parantamaan liikehtimiskykyä. Hävittäjäversioiden voimalaitteena oli alkuun 150 hevosvoiman Benz-moottori. Ensimmäinen kaksipaikkainen hävittäjä oli lokakuussa 1915 esitelty FF 33f, jonka aseistuksena oli tähystäjän käsinsuunnattava Parabellum-tykki. Mallia valmistui lopulta ainoastaan viisi kappaletta ennen kuin uusi FF 33h-malli korvasi sen. Uuden version rungon etuosa oli suunniteltu uudelleen, kuten myös kellukkeet ja ohjainpinnat. Kellukkeissa otettiin käyttöön niiden välille asennetut metalliputkikannakkeet. Lisäksi muutamat ohjainkaapelit kaksinkertaistettiin toimintavarmuuden lisäämiseksi, mikäli kone saisi osumia taistelussa. H-malli otettiin palveluskäyttöön tammikuussa 1916 ja muutamassa vuorokaudessa koneita saatiin palvelukseen kaikkiaan 45 kappaletta.


title: Friedrichshafen FF 33

text: Syyskuussa 1916 esiteltiin paranneltu FF 33l, joita valmistui kaikkiaan 135 kappaletta. Uuden mallin runkoa ja siipien kärkiväliä oli lyhennetty edelleen ja koneisiin oli asennettu spinneri. Mallissa oli hyvin onnistuttu yhdistämään liikehtimis- ja suorituskyvyt. Malliin lisättiin myös kiinteä eteenpäin ampuva konekivääri, mutta osassa koneita ase korvattiin radiolaitteilla.


title: Friedrichshafen FF 33

text: Versailles’n rauha antoi laillisen mahdollisuuden Gdańskin ympäristön haltuunottoon saksalaisilta. 10. helmikuuta 1920 puolalaiset joukot saavuttivat Puckin, jossa oli saksalaisten hylkäämä merilentotukikohta. Konstanty Jacyniczin komentama 1. meripataljoona otti tukikohdan valvontaansa. Jacynicz määräsi Wiktoryn Kaczynskin lentolaivueen muodostajaksi ja komentajaksi. Tukikohdassa oli neljä lentokonehallia, 700 × 350 -metrinen ruohokenttä sekä 800 × 100 -metrinen betoninen laituri renkailla varustettujen vesilentokoneiden käyttämiseksi, mutta sieltä löytyi ainoastaan joitakin tuhottuja lentokoneita. Romuista saatiin kunnostetuksi kaksi, Friedrichshafen FF33h ja Fokker D.VII, olivat siten uolan meri-ilmavoimien ensimmäiset lentokoneet. FF33h teki ensilentonsa 15. heinäkuuta 1920, joka on myös meri-ilmavoimien vuosipäivä.


title: Friedrichshafen FF 33

text: Kaluston täydentämiseksi Danzigista saatiin ostetuksi neljä vesilentokonetta: Friedrichshafen FF 33E, Friedrichshafen FF 33L, Friedrichshafen FF 49b ja Lübeck-Travemünde F4.


title: Friedrichshafen FF 33

text: Suomen ilmavoimille (silloisille Ilmailuvoimille) ostettiin helmikuussa 1918 Saksasta kahdeksan lentokonetta, joista kaksi oli FF 33E-koneita. Ensimmäinen saapui 20. huhtikuuta 1918 höyrylaiva "Virgolla" Vaasaan ja toinen kesällä 1918. Koneiden saksalaiset tunnukset olivat 1999 ja 1998, suomalaiset F16 ja F24, myöhemmin S58/18 ja S73/18, jälkimmäisen koneen viimeisin rekisteritunnus 2A301. Ensimmäinen kone tuhoutui moottorihäiriön seurauksena Turussa 11. elokuuta. Toinen kone pysyi luetteloissa vuoteen 1923 saakka.


title: Friedrichshafen FF 33

text: Kolmas kone ostettiin 26. marraskuuta 1918 Tallinnan saksalaiselta lentoasemalta. Kone sai tunnuksen C83/18 ja se poistettiin luetteloista 1. elokuuta 1919.


title: Friedrichshafen FF 33

text: Suomen ilmailuvoimien komentajan, kapteeni Carl Seberin, adjutantin, luutnantti Conrad von Bülow-Bothkampin (*26. kesäkuuta 1895 † 11. elokuuta 1918 Turku ) , ohjaama kone syöksyi palavana mereen Turun merilentoaseman lähellä 11. elokuuta 1918.


title: Friedrichshafen FF 33

text: Ruotsin merivoimien lentojoukot ostivat huhtikuussa 1918 viisi Friedrichshafenin lentokonetta, joista kolme oli mallia FF 33e ja kaksi FF 33l. Kaikki koneet olivat aseistamattomia ja ne oli varustettu 150 hevosvoiman Benz-moottorein. Ostetut koneet saapuivat Tukholmaan syyskuussa 1918. Tukholmalainen Gälarvarvet (TDS) valmisti laivastolle kaksi FF 33l (No 18 ja 19) ja kolme FF 33e konetta. Merivoimissa koneet oli sijoitettu Hägernäsiin.


title: Friedrichshafen FF 33

text: Kun Ruotsin ilmavoimat perustettiin vuonna 1926 kaksi FF 33l ja kaksi FF 33e konetta siirrettiin koulukoneina uudelle puolustushaaralle. Ilmavoimissa FF 33l koneet saivat uudet tunnusnumerot 218 ja 219. Luovutetut FF 33e koneet, joista toinen oli Saksasta ostettu ja toinen Ruotsissa valmistettu, saivat tunnusnumeroikseen 216 ja 222. Ilmavoimat antoi koneille mallinimeksi Sk 2 ja ne sijoitettiin lennosto F2:een. Koneita käytettiin tähystäjien kouluttamiseen. Koneista 216 ja 222 tuhoutuivat pakkolaskuissa ja poistettiin koneluettelosta vuonna 1927. Koneet 218 ja 219 todettiin vanhentuneiksi ja poistettiin koneluettelosta kaksi vuotta myöhemmin.


title: Conspiracy.com

text: Conspiracy.com on vuonna 2001 Yhdysvalloissa valmistunut tietoteknikoista kertova jännityselokuva. Elokuvan alkuperäinen nimi oli Antitrust Microsoftia vastaan sovelletun Yhdysvaltojen lain mukaan. Nimi vaihdettiin Euroopan levitystä varten, koska alkuperäisen nimen ei uskottu olevan niin tunnettu. Elokuva on satiiri Microsoftin ja vapaan ohjelmoinnin, kuten Linuxin, huonoista väleistä.


title: Conspiracy.com

text: Elokuvassa kuvataan nuoria innokkaita ohjelmoijia, jotka perustavat uuden yrityksen. Kontrastina pienyritykselle on suuryritys nimeltä NURV, joka tarjoaa rahaa, viihtyisän työympäristön ja mahdollisuuksia luovaan työskentelyyn. NURVin pääjohtaja vaikuttaa aluksi mukavalta ja ystävälliseltä, mutta lopulta elokuvan sankari saa selville yrityksen pimeän puolen...


title: Glycerius

text: Glycerius (noin 420 – noin 480) oli Länsi-Rooman keisari vuonna 473–474.


title: Glycerius

text: Vuonna 472 Länsi-Roomaa todellisuudessa hallinnut Ricimer syrjäytti keisari Anthemiuksen ja julisti erään Olybriuksen keisariksi. Ricimer ja Olybrius kuitenkin kuolivat pian tämän jälkeen. Ricimerin veljenpoika, josta oli tullut uusi "magister militum", päätti tehdä Glyceriuksesta keisarin. Glycerius oli tuolloin "comes domesticorum", palatsikaartin komentaja Ravennassa. Glycerius julistettiin keisariksi maaliskuun alussa vuonna 473.


title: Glycerius

text: Kun Itä-Rooman keisari Leo I sai kuulla Glyceriuksesta, lähetti hän erään Julius Nepoksen kukistamaan häntä. Kun Nepos pääsi perille seuraavana vuonna, Glycerius antautui ilman taistelua. Nepos teki Glyceriuksesta Salonan piispan ja julistautui itse keisariksi.


title: Bash.org

text: Bash.org on IRC-lainauksia kokoava englanninkielinen sivusto. Sille on myös suomenkielinen vastine, IRCQuotes. Näillä sivuistoilla ei kuitenkaan ole muuta yhteyttä kuin sama idea.


title: Boeing 767

text: Boeing 767 on kaksimoottorinen laajarunkoinen (matkustamossa kaksi käytävää) matkustajalentokone. Sitä voidaan pitää Boeing 757:n laajarunkoisena versiona. Konetyypin valmistaja on Yhdysvaltalainen Boeing Commercial Airplanes. B767 on keskipitkän ja pitkän kantaman lentokone, jolla voidaan lentää myös mannerten välisiä lentoja. B767 on laajarunkoisista lentokonekonetyypeistä kapein.


title: Boeing 767

text: Boeing on ilmoittanut saaneensa 24. helmikuuta 2011 sopimuksen KC-46 -tankkerin kehittämiseen 767-koneen pohjalta.


title: Boeing 767

text: Boeing 767 on yksi luotettavimmista lentokonetyypeistä. 767 on ollut osallisena neljässä onnettomuudessa, joissa on tullut kuolonuhreja; yksi onnettomuus aiheutui teknisestä viasta (Lauda Air 26.5.1991, 223 kuollutta), yksi lentokoneen kaappaamisesta, mikä johti polttoaineen loppumiseen (Ethiopian Airlines 23.11.1996, 125 kuollutta), yksi kone putosi maahan, kun perämies tarkoituksellisesti ohjasi koneen syöksyyn ilmeisesti itsemurhatarkoituksessa (EgyptAir 31.10.1999, 217 kuollutta), ja yksi kone törmäsi laskeutuessaan nousevaan maastoon huonoissa sääoloissa (Air China 15.4.2002, 128 kuollutta). Lisäksi kaksi tämän tyypin konetta tuhoutui 11.9.2001 New Yorkin terrori-iskuissa (American Airlines, 92 kuollutta; United Airlines, 65 kuollutta).


title: Käymäjärven kivi

text: Käymäjärven kivi on Pohjois-Ruotsin Norrbottenissa Pajalan kunnan Käymäjärven kylällä Vinsavaaran luoteispäässä sijaitseva kivi. Kiven pinnassa on havaittavissa jälkiä, joiden on tulkittu muistuttaneen riimukirjoitusta. Nykytutkimuksen valossa kyseessä on erikoinen luonnonmuodostuma.


title: Käymäjärven kivi

text: Ensimmäiset tiedot kivestä löytyvät Olof Rudbeckin (1630–1702) teoksesta "Atlantica" (1689). Teoksen mukaan kivessä on kolme kruunua ja tulkitsematonta kirjoitusta. Nykyisin kruunuja ei ole havaittavissa. Saamelaiset ja muut paikalliset asukkaat pitivät kiveä viestinä esi-isiltään. 1700-luvulla Maupertuiksen mukaan lappalaiset olivat jopa arvelleet kiven sisältäneen kaiken heiltä puuttuvan tiedon.


title: Käymäjärven kivi

text: Muita kivestä kirjoittaneita tutkijoita ovat Eric Brunnius (1706–83) teoksessaan Tornion kaupungista ja sen lähipitäjistä ("De urbe Torna", 1731) ja Anders Celsius (1701–1744). Käydessään seudulla astemittausretkellä Celsius ja Pierre Louis Moreau de Maupertuis tutustuivat kiveen 11. huhtikuuta 1737. Celsius, joka oli myös runologi (riimukirjoitusten tutkija), katsoi, että kirjoitus ei ole ainakaan skandinaavista riimukirjoitusta. Molemmat kirjasivat merkit ylös, ja Celsius raportoi löydöstä Royal Societylle ja Maupertuis muun muassa Preussin kuninkaalliselle tiedeakatemialle vuonna 1747. Maupertuisin mukaan eläinten tapaan asuvilla lappalaisilla ei olisi voinut olla mitään muistiinmerkitsemisen arvoista tai taitoa sellaiseen, joten jos uurteet olisivat kirjoitusta, niiden olisi täytynyt olla varhaisemman ja lämpimämmän ilmaston sivilisaation tuotetta.


title: Käymäjärven kivi

text: Herva ym. pitävät historiassa Käymäjärven kivestä käytyä keskustelua osoituksena Lapin eksotisoimisesta ja kolonialisoimisesta. Alueeseen on liitetty odotuksia aarteista, jotka ovat joko materiaalisia tai symbolisia, kuten kivi varhaisimpana tunnettuna merkkinä kirjoitetusta kielestä.


title: Käymäjärven kivi

text: Vuonna 2018 julkaistussa tutkimuksessa kiven kuviot on osoitettu luonnonmuodostumiksi. Tutkimuksen teki Oulun yliopiston arkeologian ja historian tutkijaryhmä, jota johti arkeologian professori Vesa-Pekka Herva, ja tutkimuksen julkaisi Cambridge Archaeological Journal.


title: Julius Nepos

text: Julius Nepos (noin 430–480) oli Länsi-Rooman keisari vuosina 474–475 ja samalla myös Länsi-Rooman viimeinen laillinen keisari.


title: Julius Nepos

text: Nepos oli Itä-Rooman keisari Leo I siskontyttären mies ja hänen isänsä Nepotianus oli ollut magister militum vuosien 458-461 tienoilla. Vuonna 474 Leo lähetti Nepoksen kukistamaan Glyceriusta jonka "magister militum" Gundobad oli julistanut keisariksi. Glycerius antautui Nepokselle ja hänestä tehtiin Salonan piispa. Rooman senaatti vastusti Neposta tämän Itä-Rooman yhteyksien takia, mutta hänet kruunattiin Roomassa Zenon lähettilään läsnä ollessa. Hän oli keisari, mutta hänen valtansa rajoittui vain Italiaan ja Dalmatiaan, koska Välimeren saaretkin olivat joutuneet vandaalien haltuun.


title: Julius Nepos

text: Nepoksella ei ollut kovinkaan paljon sotilaallista voimaa, minkä vuoksi neuvottelut olivat hänen ainoa keinonsa visigootteja ja vandaaleja vastaan. Hän saikin neuvottelujen visigoottien kuninkaan Eurikin kanssa avulla säilytettyä valtakunnallaan jonkinlaisen jalansijan nykyisen Provencen alueella, muun Gallian ollessa käytännössä menetetty. Sen sijaan neuvottelut vandaalien kanssa sujuivat huonommin, sillä Nepoksen oli tunnustettava tosiasiat ja virallisesti todeta Pohjois-Afrikan, Sisilian, Sardinian, Korsikan ja Baleaarien kuuluvan vandaaleille.


title: Julius Nepos

text: Nepos teki virheen nimittäessään erään Orestesin "patriciukseksi". Orestes karkotti 28. elokuuta 475 Nepoksen ja julisti oman poikansa keisariksi. Romulus Augustus oli Oresteksen ja erään roomalaisen naisen poika.


title: Julius Nepos

text: Nepos pakeni Dalmatiaan jossa hän jatkoi hallitsemista keisarina. 4. syyskuuta 476 Odovakar valtasi Ravennan, tappoi Orestesin ja syrjäytti Romuluksen. Itä-Rooman keisari Zenon hyväksyi että Odovakar olisi Italian uusi hallitsija, arvonimeltään "dux" eli herttua. Näin Länsi-Rooman keisarius lakkasi.


title: Julius Nepos

text: Vuonna 479 Nepos yritti kaapata takaisin vallan Italiassa. Nepoksen aikeista ei kuitenkaan tullut mitään. Hänen omat sotilaansa tappoivat hänet, joko 25. huhtikuuta, 9. toukokuuta tai 22. kesäkuuta vuonna 480. Erään lähteen mukaan syrjäytetty keisari Glycerius taas yritti kostaa Nepokselle ja olisi ollut osallinen Nepoksen murhassa.


title: Manteli

text: Manteli eli tarhamanteli eli mantelipuu ("Prunus dulcis", aiempi luokittelu "Prunus amygdalus" tai "Amygdalus communis") on pienikokoinen puu. Sen hedelmä on luumarja, jonka sisässä oleva siemen muistuttaa pähkinää. Mantelilla tarkoitetaan myös tätä siementä.


title: Manteli

text: Lajin useimpien villimuotojen siemenet ovat karvasmanteleita ja sisältävät myrkyllistä amygdaliinia, joka tuottaa hydrolyysissa sinihappoa. Viljelyyn on otettu lajikkeita, joiden siemenissä ei amygdaliinia ole, jolloin ne ovat syötäviä.


title: Manteli

text: Manteli on pienehkö kesävihanta puu. Se kasvaa tavallisesti kolmesta kahdeksaan metriä korkeaksi. Latvus on avoin ja leveähkö. Runko on usein monihaarainen ja oksat siirottavia. Rungon kuori on yleensä harmahtavan ruskea. Manteli ei muodosta vesoja eikä piikkejä.


title: Manteli

text: Lehdet ovat ruodillisia, ja lehtiasento on vuorottainen. Lehdet voivat olla muodoltaan suikeita tai soikean suikeita, tyveltään kiilamaisia tai pyöristyneitä ja kärjeltään teräviä tai lyhyen otapäisiä. Lehtilapa on tavallisesti kolmesta yhdeksään senttimetriä pitkä ja 1–2,5 senttimetriä leveä. Ruoti on yleensä 10–25 millimetriä pitkä.


title: Manteli

text: Kukat kehittyvät yksittäin oksien sivuttaisiin lyhytversoihin tai kärkiversojen sivuttaisiin hankasilmuihin. Säteittäisesti symmetriset kukat ovat viisilukuisia ja rakenteeltaan maljakehäisiä, mikä tarkoittaa kukan kehälehtien ja heteiden tyvien sekä kukkaperän pään muodostavan maljamaisen kukkapohjuksen. Kukat ovat kahdesta viiteen senttimetriä leveitä. Varsinainen kukkaperä on vain kolmesta neljään millimetriä pitkä. Maljamainen kukkapohjus eli hypantio on lieriömäinen ja ulkopinnaltaan karvaton. Verholehdet ovat pitkänpyöreitä tai suikeita, tylppäkärkisiä ja laidoiltaan karvaisia. Terälehdet ovat valkoisia tai hieman vaaleanpunaisia. Niiden muoto muuntelee pitkänpyöreästä vastapuikeaan. Terälehden tyvi on kapea ja kärki tylppä- tai lanttopäinen. Kukassa on useita keskenään eripituisia heteitä. Heteiden keskellä olevan emin vartalo on heteitä pidempi. Emin sikiäin on karvainen. Kukat kehittyvät keväällä ennen lehtien puhkeamista, ja puu kukkii lehdettömänä.


title: Manteli

text: Hedelmä on luumarja. Se on yleensä munan- tai luumunmuotoinen, kolmesta kuuteen senttimetriä pitkä ja kahdesta neljään leveä. Usein itsessään manteliksi kutsuttua siementä ympäröi kova endokarppi eli hedelmän ”kivi”. Endokarppia ympäröi sitkeä mesokarppi, jota peittää karvainen kuori. Mesokarppi halkeaa hedelmän kypsyttyä paljastaen endokarpin. Endokarppi on tavallisesti litistyneen soikeahko, usein epäsymmetrinen ja 2,5–4 senttimetriä pitkä. Sen muutoin sileässä pinnassa on pieniä kuoppia. Endokarpin sisältämä siemen eli ”manteli” on litistyneen munanmuotoinen. Siemenen kuori on ruskea ja sisempi endospermi vaalea.


title: Manteli

text: Manteli kasvaa parhaiten välimerenilmastossa, jossa on lämpimät ja kuivat kesät sekä lauhkeat ja sateiset talvet. Mantelin ihannelämpötila on kasvuaikana 15 ja 30 asteen välillä. Puu vaatii vuodessa 300–600 tunnin ajan alle 7,2 asteen lämpötilan. Mantelipuu on paras istuttaa syvään ja vettä läpäisevään savimaahan, mutta se kestää myös kuivuutta ja köyhää maata. Aikaisin keväällä kukkivana manteli on hallanarka.


title: Manteli

text: Ravintoarvoiltaan manteli on erittäin monipuolinen. Se sopii syötäväksi sellaisenaan, mutta mantelia käytetään myös yleisesti ruoanlaitossa ja leivonnassa. Mantelilastuja käytetään muun muassa tehtäessä mantelikalaa, mantelirouhetta laitetaan leivonnaisiin, kokonaisia kuorittuja manteleita käytetään muun muassa glögissä ja joulupuurossa. Jauhetusta mantelista voidaan tehdä marsipaania.


title: Manteli

text: Manteli sopii usein erityisruokavalioihin, sillä se on gluteeniton, kolesteroliton, laktoositon ja runsaskuituinen.


title: Manteli

text: Manteliöljyä voidaan valmistaa sekä syötävistä manteleista että karvasmanteleista. Se on glyseryylioleaatti ja tuoksuu miedosti ja maistuu pähkinältä. Se ei juuri liukene alkoholiin mutta liukenee helposti kloroformiin ja eetteriin. Sitä voidaan käyttää ruokaöljynä.


title: Manteli

text: Makeaa manteliöljyä saadaan kasvin kuivatuista siemenistä. Öljyä on perinteisesti käytetty hierontaöljynä, sillä sen katsotaan pehmentävän ihoa tehokkaasti.


title: Friedrichshafen FF 41

text:
Friedrichshafen FF 41 oli saksalaisen Friedrichshafen Flugzeugbaun suunnittelema ja valmistama varsin isokokoinen , puurakenteinen, kolmipaikkainen, kaksitasoinen ja kaksimoottorinen vesi- ja tiedustelulentokone.
FF 41 oli käytössä Suomen lisäksi ainakin Saksassa ja Virossa.


title: Friedrichshafen FF 41

text: Helmikuusta 1916 alkaen tuotettu kone suunniteltiin alun perin torpedoiden kuljettamiseen. Siinä oli kolmen hengen miehistö. Koneen voimanlähteenä oli kaksi 150 hevosvoiman Benz Bz III -moottoria, jotka oli sijoitettu metallikoteloon. Mallia valmistettiin kahdella erilaisella pyrstöratkaisulla ja niitä valmistettiin lopulta ainoastaan yhdeksän kappaletta.


title: Friedrichshafen FF 41

text: A-mallista kehitettiin erityisesti torpedojen kuljettamiseen tarkoitettu muunnos FF 41AT, jossa rungon muotoilua oli muutettu ja alkuperäiset kolmoissivuperäsimet oli korvattu tavanomaisella. FF 41AT-mallia valmistettiin viisi kappaletta.


title: Friedrichshafen FF 41

text: Suomen ilmavoimille ostettiin 26. marraskuuta 1918 Tallinnan saksalaiselta lentoasemalta yksi FF 41AT-kone. Yksilön tunnukseksi tuli 6.A1 ja se kuljetettiin alkuvuodesta 1919 osina Sortavalaan, missä se kunnostettiin ja koelennettiin. Vuonna 1922 se siirrettiin korjattavaksi Ilmailutelakalle Santahaminaan, jossa rungon etuosan muotoa muutettiin ja torpedoripustimet poistettiin. 21. marraskuuta 1922 alkaen sillä lennettiin kolme lyhyttä paikallislentoa ja alkukesästä 1923 vielä viisi lentoa, viimeinen lento oli 4. heinäkuuta 1923. Moottoreita ei saatu koskaan toimimaan kunnolla ja kone poistettiin rekisteristä 22. tammikuuta 1924. Kyseisen yksilön tunnettu lentoaika on 3 h 20 min.


title: Friedrichshafen FF 41

text: Vuosina 1918–1924 käytössä ollut kone, jonka lempinimi oli "Friedrichshafen-suurkone", oli Suomen ilmavoimien ensimmäinen kaksimoottorikone.


title: ISO 9362

text: ISO 9362 (tunnetaan myös nimillä SWIFT-BIC, BIC-osoite, BIC-koodi tai SWIFT-osoite) on standardi pankkien osoitteille, jonka on hyväksynyt Kansainvälinen standardointiorganisaatio ISO. Jokaisella pankilla on oma uniikki osoitteensa. Näitä osoitteita käytetään pankkien välisessä maksuliikenteessä, erityisesti kansainvälisissä pankkisiirroissa. SWIFT () hoitaa osoitteiden rekisteröinnin ja pitää yllä osoiteluetteloa. Tämän vuoksi ISO 9362:n mukaisia pankkien osoitteita kutsutaan usein SWIFT-osoitteiksi. Nimitys BIC-osoite tulee sanoista "Bank Identifier Code".


title: ISO 9362

text: Osoite sisältää 8–11 merkkiä:


title: ISO 9362

text: Kun käytetään kahdeksan merkin osoitetta, viittaa se aina pääkonttoriin.


title: ISO 9362

text: Deutsche Bank on kansainvälinen pankki, jonka pääkonttori on Frankfurtissa, Saksassa. Pääkonttorin SWIFT-osoite on DEUTDEFF:


title: ISO 9362

text: Deutsche Bank on antanut yksittäisille konttoreille tarkempia osoitteita, jotka ovat 11 merkin pituisia. Tämä mahdollistaa maksujen kohdistamisen valittuun konttoriin. Esimerkiksi, DEUTDEFF500 kohdistaisi maksun Deutsche Bankin konttoriin Bad Homburgiin.


title: ISO 9362

text: 23. kesäkuuta 2006 The New York Times julkisti artikkelissaan "Bank Data Is Sifted by U.S. in Secret to Block Terror", että CIA saa SWIFTilta tietoonsa valuuttaliikennetietoja osana terrorisminvastaista taistelua.


title: Bari

text: Bari voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Bari (kaupunki)

text: Bari on Etelä-Italiassa Adrianmeren rannalla sijaitseva kaupunki, joka tunnettiin antiikin aikaan nimellä Barium. Bari on Apulian alueen ja Barin metropolikaupungin pääkaupunki ja tärkein satamakaupunki. Barissa asuu noin 326 000 asukasta, ja se on Italian yhdeksänneksi suurin kaupunki. Kaupungissa on paljon historiallisesti arvokkaita nähtävyyksiä. Kaupungissa toimii muun muassa kemian-, metalli-, tekstiili- ja elintarviketeollisuutta sekä öljynjalostusta. Kaupungissa on yliopisto (Università degli Studi di Bari) ja teknillinen korkeakoulu (Politecnico di Bari).


title: Barin maakunta

text: Bari oli yksi Italian maakunnista. Vuoden 2015 alussa sen korvasi Barin metropolikaupunki. Maakunnan pääkaupunki oli Bari.


title: Barin maakunta

text: Maakunta sijaitsi Apuliassa, niemimaan ”saappaankoron tyvessä” Etelä-Italiassa. Se käsitti noin 5 138 neliökilometrin laajuisen alueen. Maakunnan asukasluku oli toiminnan päättyessä noin 1,3 miljoonaa. Maakunnassa oli 41 kuntaa.


title: Barin maakunta

text: Vuonna 2009 seitsemän kuntaa Barin pohjoisosista liitettiin uuteen Barletta-Andria-Tranin maakuntaan.


title: Boeing 777

text: Boeing 777 on nykyaikainen, laajarunkoinen matkustajalentokone, jossa on kaksi suihkuturbiinimoottoria. Konetyypin valmistaja on yhdysvaltalainen Boeing Commercial Airplanes. B777 on suunniteltu erityisesti pitkän ja erittäin pitkän toimintamatkan lentokoneeksi. Matkustajia se kuljettaa tyypistä ja sisustuksesta riippuen n. 300–550. 777 on maailman suurin kaksimoottorinen lentokone.


title: Boeing 777

text: Boeing 777:n oli alun perin tarkoitus olla vain Boeing 767:n jatkettu versio, mutta Boeing päätti tehdä 777:stä aivan uuden koneen. Se on maailman ensimmäinen pelkästään tietokoneen avulla suunniteltu matkustajalentokone. 777:n suunnittelu aloitettiin 1990, ja 777-200 lensi ensimmäisen kerran 1994 ja aloitti liikennöinnin 1995. Konetyypillä oli jo tuolloin 180 minuutin ETOPS-hyväksyntä, mikä tarkoittaa sitä, että kone voi lentää kolmen tunnin lentomatkan päässä lähimmästä sopivasta lentokentästä yhdellä moottorilla.


title: Boeing 777

text: 777-100 -mallia, lyhennettyä 777:ää, ei koskaan valmistettu kysynnän puutteessa. Tämän tilalle Boeing kehitti 767:stä 767-400ER -version, joka kokonsa ja toimintamatkansa puolesta vastasi 777-100-mallia.


title: Boeing 777

text:
777-200:sta kehitettiin myös pitemmän toimintamatkan versio, alun perin 777-200IGW (IGW, Increased Gross Weight), mutta nimettiin myöhemmin 777-200ER:ksi (ER, Extended Range). Ensimmäinen 777-200ER aloitti liikennöinnin 1997.
777-300 on pidennetty versio 777-200:sta (10,1 metriä pitempi), se on suunniteltu korvaamaan vanhimmat jumbojetit, Boeing 747:t. 777-300:n matkustajakapasiteetti ja toimintamatka ovat vastaavat kuin 747-100:ssa ja 747-200:ssa, mutta polttoaineenkulutus on kolmanneksen pienempää, samoin huoltokulut. 777-300:ssa on maailman tehokkaimmat suihkuturbiinimoottorit. Konetyyppiin mahtuu enimmillään jopa 550 matkustajaa. Liikennöinti alkoi 1998.


title: Boeing 777

text: 777-300ER:llä on pidempi toimintamatka kuin 777-300:lla. Tämä konetyyppi aloitti liikenteessä 2004.


title: Boeing 777

text: 777-200LR Worldliner on uusin matkustajaversio, jolla on erittäin pitkä toimintamatka, yli 16 000 km. Suunnittelu aloitettiin 2000 ja se aloitti liikennöinnin 2006.


title: Boeing 777

text: 777F on rahtiversio, malli tuli liikenteeseen vuonna 2009.


title: Boeing 777

text: 777X on uusin kehitystyön alla oleva sarja, johon kuuluvat konetyypit 777-8X ja 777-9X. Sarja esiteltiin marraskuussa 2013 ja ensilentoa on suunniteltu vuoden 2019 ensimmäiselle neljännekselle.


title: Boeing 777

text: Lentäjiä tarvitaan kaksi, kapteeni ja perämies. Ohjaamo on moderni, näytöt ovat nestekidenäyttöjä. Avioniikka on moderneinta, mitä tämän päivän liikennekoneisiin on saatavana. Koneessa on käytetty runsaasti komposiitteja (10 % sen painosta), mikä tekee koneesta kevyemmän ja kestävämmän.


title: Boeing 777

text: Matkustamossa istuimia turistiluokassa on rinnakkain yleensä 3 + 3 + 3, 2 + 5 + 2 tai 3 + 4 + 3.


title: Boeing 777

text: Siipien kärkiväli on 60,93 m, pituus 63,73 m, korkeus 18,51 m ja siipipinta-ala 427,8 m². Matkustajia mahtuu enimmillään 440 yhdessä luokassa, kolmessakin luokassa 305.


title: Boeing 777

text: Moottorivaihtoehtoja on tarjolla Pratt & Whitneyllä, General Electricillä ja Rolls-Roycella. Työntövoimaltaan moottorit ovat 329–345 kN (777-200), 373–409 kN (777-200ER) tai 489 kN (General Electric, 777-200LR).


title: Boeing 777

text: Tyypillinen matkalentonopeus on 0,84 Mach. Toimintamatka maksimikuormalla versiosta riippuen on n. 7 000–9 500 km (777-200), n. 11 000–14 300 km (777-200ER) ja n. 16 400 km (777-200LR).


title: Boeing 777

text: Tyhjäpaino/enimmäislentoonlähtöpaino on n. 139 100/229 520–247 210 kg (777-200), n. 143 000/263 085–286 897 kg (777-200ER) ja 142 430/341 105 kg (777-200LR).


title: Boeing 777

text: Siipien kärkiväli on 60,93 m, pituus 73,86 m, korkeus 18,51 m ja siipipinta-ala 427,8 m². Matkustajia mahtuu enimmillään 550 yhdessä luokassa, kolmessa luokassa 386.


title: Boeing 777

text: Moottorivaihtoehtoja on tarjolla Pratt & Whitneyllä, General Electricillä ja Rolls-Roycella. Työntövoimaltaan moottorit ovat 400–436 kN (777-300) tai 512 kN (General Electric, 777-300ER).


title: Boeing 777

text: Tyypillinen matkalentonopeus on 0,84 Mach. Toimintamatka on n. 10 600 km (777-300), n. 13 400 km (777-300ER). Tyhjäpaino/enimmäislentoonlähtöpaino on n. 160 120/263 080–299 380 kg.


title: Boeing 777

text: Konetyypillä lennetään tyypillisesti vilkkaita ja pitkiä runkoreittejä. Sillä voidaan lentää jopa 18–19 tunnin lentoja (777-200LR) ilman välilaskuja.


title: Boeing 777

text: 17. tammikuuta 2008 Lontoon Heathrow'lla sattui Boeing 777:n ensimmäinen koneen hylkäämiseen johtanut onnettomuus. British Airwaysin lento 038 Pekingistä laskeutui ennen kiitotietä nurmikolle, josta se liukui kiitotien alkuun. Tapaus sattui, kun koneen molemmat moottorit lakkasivat vastaamasta autopilotin ja lopulta lentäjien käskyihin. Tämän vuoksi nopeutta ei saatu pidettyä, ja kone rysähti nurmikolle. Kukaan ei kuollut turmassa, loukkaantuneita oli yhdeksän. Onnettomuustutkinta löysi syyn moottorien polttoainelämmittimien rakenteesta, joka ei kyennyt sulattamaan lämmittimen eteen sohjoutunutta vettä riittävän nopeasti kriittisellä hetkellä. Onnettomuuden jälkeen polttoainelämmittimien rakennetta muutettiin eikä vastaavaa onnettomuutta voi enää tapahtua.


title: Boeing 777

text: 6. heinäkuuta 2013 Etelä-Koreasta Asiana Airlinesin lentona 214 saapunut Boeing 777 -kone teki epäonnistuneen laskun törmäten penkkaan ennen kiitotien alkua ja syttyi San Franciscon lentokentän kiitotiellä tuleen. Kaksi ihmistä kuoli.


title: Boeing 777

text: 7. maaliskuuta 2014 Kuala Lumpurista Pekingiin matkalla ollut Malaysia Airlinesin lento 370 katosi tutkasta lähellä Kota Bharun kaupunkia. Koneen epäillään lentäneen lähes 5 tuntia katoamisen jälkeen.


title: Boeing 777

text: 17. heinäkuuta 2014 Malaysia Airlinesin lento 17, matkalla Amsterdamista Kuala Lumpuriin raportoitiin alasammutuksi Itä-Ukrainassa. Monet kansainväliset lähteet raportoivat kaikkien koneessa olleiden 283 matkustajan ja 15 miehistönjäsenen kuolleen.


title: Simon Wiesenthal -keskus

text: Simon Wiesenthal -keskus on Simon Wiesenthalin mukaan nimetty kansainvälinen, erityisesti juutalaisten asiaa ajava ihmisoikeusjärjestö. Keskus on maailman vaikutusvaltaisin juutalaisjärjestö. Nykyinen keskuksen johtaja on amerikkalainen historioitsija ja tohtori Efraim Zuroff.


title: Simon Wiesenthal -keskus

text: Järjestön perusti vuonna 1977 joukko kalifornialaisia oikeistolaisrabbeja johtohahmonaan rabbi Marvin Hier, joka osti itselleen Simon Wiesenthalin nimen käyttöoikeudet. Wiesenthalilla itsellään ei ollut nimen lisäksi varsinaista tekemistä nimeään kantavan järjestön kanssa.


title: Simon Wiesenthal -keskus

text: Järjestön toiminta perustuu holokaustin muiston vaalimiselle ja suvaitsevaisuuden sekä ihmisten välisten yhteisymmärryksen edistämiseen. Erityisesti järjestö keskittyy rasismin, antisemitismin, terrorismin ja kansanmurhien vastustamiseen. Tärkein tehtävä on kuitenkin toisen maailmansodan aikaisten natsirikollisten jahtaaminen.


title: Simon Wiesenthal -keskus

text: Simon Wiesenthal -keskuksen jäseninä on yli 400 000 perhettä. Järjestön päämaja sijaitseen Los Angelesissa, ja sillä on lisäksi toimistot New Yorkissa, Torontossa, Miamissa, Jerusalemissa, Pariisissa ja Buenos Airesissa.


title: Simon Wiesenthal -keskus

text: Keskus on myös muun muassa vaatinut Euroopan unionia poistamaan tuen palestiinalaishallinnolle. Kalifornian kuvernöörin vaaleissa se tuki avoimesti Arnold Schwarzeneggeriä. Simon Wiesenthal -keskuksen painostuksen ansiosta yksikään Hollywoodin suurista elokuvastudioista ei suostunut levittämään Mel Gibsonin kohuttua, juutalaisvastaiseksi väitettyä Jeesus-elokuvaa "The Passion of Christ".


title: Simon Wiesenthal -keskus

text: Marraskuussa 2005 Simon Wiesenthal -keskus selvitti sotarikoksista epäillyn lääkärin Aribert Heimin piileskelleen Espanjassa 20 vuoden ajan. Samassa kuussa se julkisti lisäksi neljän muun natsin nimen Saksan viranomaisille. Wiesenthal-keskuksen tavoitteena on saada jo varsin iäkkäät natsit kiinni, ennen kuin he ehtivät kuolla.


title: Phoenix

text: Phoenix on Yhdysvaltojen Arizonan osavaltion pääkaupunki ja samalla sen suurin kaupunki. Kaupunki sijaitsee Salt -joen varrella Sonoran aavikon pohjoisnurkassa Arizonan keskiosan eteläosassa Maricopan piirikunnassa. Phoenix on perustettu 1800-luvulla ja kaupunki siitä tehtiin vuonna 1881. Kaupunki on kasvanut nopeasti etenkin toisen maailmansodan jälkeen. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan sen asukasluku oli 1 445 632 ja suuremman metropolialueen 4 192 887.


title: Phoenix

text: Phoenix sijaitsee Arizonan eteläisissä keskiosissa Salt -joen varrella. Samassa jokilaaksossa sijaitsevat myös Phoenixin naapurikaupungit, kuten Mesa, Scottsdale ja Tempe. Matkaa Phoenixista Meksikon rajalle on noin 190 km. Kaupunki on lisäksi suurin piirtein Teksasin El Pason ja Kalifornian Los Angelesin välisen matkan puolivälissä. Kaupunkia ympäröivä alue on tasaista aavikkoa, joka rajautuu järviin ja Superstitionvuoriin idässä. Aavikko Phoenixissa kuuluu Sonoran aavikon pohjoisreunaan. Vaikka alue on aavikkoa, sillä on ollut pitkään melko runsaat pohjavesivarannot. Kaupungin kasvaessa pohjavesivarannot ovat kuitenkin vähentyneet ja suuri osa vedestä tuodaan nykyisin Coloradojoelta Central Arizona Project-vesiväylän kautta.


title: Phoenix

text: Phoenixin ilmasto on kuiva ja lämmin. Phoenix kuuluu Yhdysvaltojen aurinkoisimpiin kaupunkeihin ja aurinkoa saadaan keskimäärin 325 päivänä vuodesta. Salt -joen laakson lempinimi onkin "Valley of the Sun", eli Auringonlaakso. Päivien keskimääräinen lämpötila talvisin on 21 °C ja kesäisin 38 °C. Sadetta alueella saadaan vuosittain alle 200 mm.


title: Phoenix

text: Phoenixin lähialueelta tehtyjen arkeologisten löydöksien perusteella alueella on ollut ihmisasutusta jo vähintään 10 000 vuotta sitten. Varhaiset alkuperäisasukkaat eli intiaanit tunnetaan hohokameina. Hohokamit harjoittivat maanviljelystä ja he rakennuttivat edistyneitä keinokastelujärjestelmiä. Osa hohokamien vanhoista kasteluun käytetyistä kanaaleista ovat käytössä vielä tänäkin päivänä. Hohokamit katosivat kuitenkin huonosti ymmärretyistä syistä 1400-luvun aikana. Heidän jälkeensä nykyisen Phoenixin aluetta asuttivat pimat.


title: Phoenix

text: Ensimmäiset eurooppalaistaustaiset alueella olivat 1500-luvulla saapuneet espanjalaiset tutkimusmatkailijat. Monet heistä etsivät kuvitteellisia Cibolan kultakaupunkeja. Heidän mukanaan alueelle tuli karjaa ja hevosia. Vuoteen 1700 mennessä espanjalaiset olivat perustaneet useita linnoituksia ja lähetysasemia pitkin Santa Cruz-joen laaksoa ja heidän pohjoisin tukikohtansa oli lähellä nykyistä Phoenixia ja sen pimojen ja maricopien asutuksia. Meksikon–Yhdysvaltain sodan aikana ja sen jälkeen alueelle saapui mormoneja, joiden perustamista asutuksista muodostuivat Mesan, Florencen ja Saffordin kaupungit. Nykyinen Phoenixin alue tunnettiin vielä tuolloin nimellä Pumpkinville. Samalla kun alueelle saapui entistä suurempia määriä siirtolaisia alueen intiaanit siirrettiin reservaatteihin. Vuonna 1867 Jack Swilling perusti nykyisen Sky Harborin kansainvälisen lentoaseman alueelle myllyn läheisen Yhdysvaltain armeijan tukikohta Camp McDowellin tarpeita varten. Saman vuosikymmenen aikana siirtolaisia tuli myös Salt -joen laaksoon. Nimen Phoenix keksi englantilainen siirtolainen Darrell Duppa. Phoenix eli Feeniks oli symboli tulevan kaupungin nousulle. Virallisesti Phoenix perustettiin 20. lokakuuta 1870 ja hallinnollisesti kaupunki siitä tuli vuonna 1881.


title: Phoenix

text: Phoenix liitettiin El Pason ja Los Angelesin väliseen Southern Pacific Railroad-rautatiehen vuonna 1887. Rautatie toi mukanaan kiihtyvää kehitystä ja Phoenixiin perustettiin esimerkiksi sairaala ja kirjasto. Lisäksi kaupungin johtohahmot kampanjoivat onnistuneesti Arizonan territorion pääkaupungin siirtämiseksi Phoenixiin. Siirto tapahtui vuonna 1889 ja nykyinen Arizona State Capitol rakennettiin vuonna 1901. Arizonasta tuli osavaltio 12. helmikuuta 1912, jolloin Phoenixista tuli myös uuden osavaltion pääkaupunki. Lisäksi vuonna 1911 Salt -joella valmistunut Theodore Rooseveltin pato teki mahdolliseksi alkaa keinokastella alueen aavikkoa. Phoenixista kehittyi tärkeä maatalouden keskus, jossa saatettiin kasvattaa ja viedä kasviksia ja viljaa talvisinkin. Puuvilla yleistyi viljelykasvina ensimmäisen maailmansodan aikana. 1930-luvun laman iskettyä rajusti puuvillantuotantoon paikalliset johtohahmot, kuten Dwight Heard, John Orme ja William Murphy veivät kaupungin taloutta monimuotoisempaan suuntaan.


title: Phoenix

text: Yhdysvaltain asevoimilla oli tukikohtia lähellä Phoenixia toisen maailmansodan aikana. Lähellä oli myös vankileirejä, joilla oli sotavankeja Saksasta ja ITaliasta. Osa näistä sotavangeista jäi Phoenixiin sodan päätyttyä. Kaupunki kasvoi huomattavasti maailmansodan jälkeen, jolloin markkinoille tuli kohtuuhintaisia ilmastointilaitteita. 1960-luvulle tultaessa koko Arizonan väestöstä noin puolet asui Phoenixin alueella. Kasvun mukana tulivat omat ongelmansa. Phoenix tuli 1960- ja 1970-lukujen aikana tunnetuksi korruptiosta, rikollisuudesta ja muista paheista. Voimakasta paheksunta herätti järjestäytynyttä rikollisuutta tutkineen "Arizona Republic" -lehden toimittajan murha vuonna 1976. Joitakin alamaailman tunnettuja hahmoja, kuten Ned Warren, pidätettiin viimein julkisen huomion jälkeen. 1980-luvulla phoenixilainen liikemies Charles H. Keating tuomittiin miljardin dollarin anastamisesta yhden maan suurimman pankkikonkurssin yhteydessä. Rikollisuus ja kaupungin muut ongelmat alkoivat viimein kääntyä laskuun 1990-luvulla. Phoenix on sittemmin kasvanut esimerkiksi vuonna 1993 valmistuneen Central Arizona Projectin turvin, sekä liittämällä kaupunkiin sitä ympäröiviä alueita.