title: Sigmund Freud

text: Seuraava tärkeä julkaisu oli Freudin "Kolme seksuaaliteoreettista tutkielmaa", jonka hän julkaisi vuonna 1905 ja jonka täydentämistä hän jatkoi vuoteen 1925 asti. Tutkielmat käsittelivät seksuaalisia poikkeavuuksia, lapsen seksuaalisuutta ja murrosiän psykoseksuaalista kehitystä ja koettivat järjestää niitä kokonaisuudeksi, jossa tiedostumattomilla seikoilla on osansa. Freudin esittämät seikat eivät taaskaan olleet hänen omia löytöjään, mutta uutta olivat yhteys, johon havainnot asetettiin, kokonaisuus, joka niistä muodostui, ja selitys, joka niille esitettiin.


title: Sigmund Freud

text: Tärkeää edistysaskelta psykoanalyyttisen teorian kehitykselle merkitsi 1910-luvun alussa ilmestynyt Freudin menetelmäopillinen artikkelisarja, jossa vakiinnutettiin klassisen freudilaisen analyysin menettelytavat (muun muassa artikkelit ”Tunteensiirron dynamiikasta”, 1912; ”Hoidon aloittaminen”, 1913).


title: Sigmund Freud

text: Vuodesta 1902 alkaen Freudin luo kokoontui nuoria wieniläisiä lääkäreitä keskustelemaan psykoanalyysista ja opiskelemaan sitä. Näistä ”keskiviikkotapaamisista” syntyi vuonna 1908 Wienin psykoanalyyttinen yhdistys. Aluksi jäseniä oli viisi, vuonna 1906 seitsemäntoista. Vuosien varrella kokouksien ilmapiiri alkoi muuttua kärjistyneeksi, ja Freud alkoi kaivata tukijoita Itävallan ulkopuolelta. Vuoden 1908 alkupuolella Max Graf totesi: ”Me emme enää ole se veljeskunta, jonka me kerran muodostimme.” Epäilemättä nämä ajat olivat hänellä mielessä, kun hän elämänsä loppupuolella kirjoitti:


title: Sigmund Freud

text:
”– – toisaalta vihamielisyyden ja toisaalta puoluehenkisyyden puristuksessa syntyy ilmapiiri, joka ei suosi objektiivista tutkimusta. Tilanne saanee monet analyytikot käyttämään puolustusmekanismeja ja välttämään niiden avulla analyysin seuraukset ja vaatimukset omalta osaltaan, todennäköisesti suuntaamalla ne toisia vastaan, niin että he itse pysyvät sellaisenaan ja voivat välttyä analyysin kritisoivalta ja korjaavalta vaikutukselta. Kirjailija [Anatole France] kuvannee kehityskulun oikein todetessaan, että kun ihminen saa valtaa, hänen on vaikea olla käyttämättä sitä väärin. Jos koetamme tuota selittää, mieleen tulee epämukavana vertauskohtana röntgensäteiden vaikutus, kun niitä käsitellään ilman riittäviä varotoimia. Ei tuntuisi yllättävältä, jos jatkuva työskentely kaiken torjutun kanssa, joka kamppailee ihmisten sielussa vapaudestaan, ravistelisi analyytikostakin hereille viettipyrkimyksiä, jotka muutoin pysyvät tukahdutettuina. Tämäkin kuuluu ’analyysin vaaroihin’ – –.”
Psykoanalyysin kansainvälistyminen alkoi vuonna 1907, kun Freudin luona alkoi vierailla sveitsiläisiä psykiatreja, muun muassa Carl G. Jung. Vuonna 1909 alkoi ilmestyä ensimmäinen aikakausjulkaisu "Jahrbuch für psychoanalytische und psychopatologische Forschungen". Vuonna 1909 Freud ja Jung kutsuttiin Yhdysvaltoihin esitelmöimään saksaksi.


title: Sigmund Freud

text: Freud solmi Yhdysvaltain-matkalla muutamia tärkeitä ystävyyssuhteita (muun muassa James Putnamiin), jotka auttoivat psykoanalyysin kansainvälistä leviämistä. Kansainvälinen psykoanalyyttinen yhdistys ("Internationale Psychoanalytische Vereinigung", IPV) perustettiin vuonna 1910 ja Jung valittiin ensimmäiseksi puheenjohtajaksi.


title: Sigmund Freud

text: 1900-luvun ensikymmenellä psykoanalyyttiseen liikkeeseen tuli mukaan muutamia tärkeitä tutkijoita, joista tuli psykoanalyysin edistäjiä, sekä toisia, jotka pian ajautuivat ristiriitaan liikkeen – toisin sanoen Freudin – kanssa. Ensimmäiseen ryhmään kuuluivat lääkärit Max Eitingon ja Karl Abraham Berliinistä, Ernest Jones Lontoosta sekä Sándor Ferenczi Budapestistä. Yksikään heistä ei toiminut Wienissä.


title: Sigmund Freud

text: Carl G. Jung, Eugen Bleuler, Alfred Adler ja Wilhelm Stekel ajautuivat muutamassa vuodessa erimielisyyksiin Freudin kanssa ja erosivat psykoanalyyttisesta liikkeestä vastavuoroisten syytösten lennellessä. Varsinkin Jungin erottaminen osoittautui Freudille tuskalliseksi, koska hän oli kaavaillut Jungista työnsä jatkajaa.


title: Sigmund Freud

text: Myös Otto Rank, yksi Freudin luottohenkilöistä, erosi psykoanalyyttisesta liikkeestä. Vuonna 1924 hän julkaisi ensin yhdessä Sándor Ferenczin kanssa kirjan "Entwicklungsziele der Psychoanalyse", jossa esitettiin, että analyysipotilaiden lapsuudenkokemukset kannattaisi sivuuttaa, ja sitten oman kirjansa "Das Trauma der Geburt und seine Bedeutung für die Psychoanalyse", jossa hän teki syntymätraumasta ihmisen henkilöhistoriaa hallitsevan seikan. Freud arvosteli Rankin teoriaa artikkeleissaan ”Hemmung, Symptom und Angst” vuonna 1926 ja ”Analyysin päättyminen ja päättymättömyys” vuonna 1937. Rankin ajatukset saivat Amerikassa kiinnostuneempaa vastakaikua osakseen kuin Euroopassa, varsinkin kun Rank esitteli omia teorioitaan Freudin ajatuksina.


title: Sigmund Freud

text: Psykoanalyysin yhteiskunnallista soveltamista tavoitteli Wilhelm Reich, joka koetti yhdistää psykoanalyysia marxilaisuuteen. Hänen käsityksensä ei kuitenkaan saanut tukea muilta psykoanalyytikoilta, ja hänet erotettiin IPV:stä vuonna 1934.


title: Sigmund Freud

text: Vuosien 1900 ja 1910 välillä Freud suoritti muutaman analyysin, jotka ovat saavuttaneet psykoanalyysissa klassisen aseman, koska hän julkaisi tapauskertomukset. Ensimmäinen ”kanta-analyysi” oli ”Doran” epäonnistunut terapia, joka opetti psykoanalyysille monia seikkoja tunteensiirrosta (transferenssi, "Übertragung") ja johti analyysitekniikan tuntuvaan kehittymiseen. ”Pikku Hansin” analyysin katsottiin havainnollistaneen, kuinka oidipaaliset ristiriidat ilmenivät viisivuotiaassa pikkupojassa. ”Rottamiehen” analyysin katsottiin antavan tietoa pakkoneuroosien etiologiasta. Freudin tapauskertomukset toivat psykoanalyysille uusia kannattajia, sillä kertomukset oli laadittu sujuvasti ja kaunokirjalliseen tyyliin ja Freud osasi ennakoida arvostelevat vastaväitteet ja näin kääntää lukijan puolelleen. Kirjallisina esikuvina tai vertauskohtina voi nähdä Henrik Ibsenin, Arthur Schnitzlerin, Franz Kafkan tai Lev Tolstoin kertomukset.


title: Sigmund Freud

text: Analyysipotilaiden ohella Freud ja muutkin psykoanalyytikot koettivat analysoida myös historiallisia ihmisiä: tunnetuiksi tulivat Freudin kirjoitukset Leonardo da Vincistä ja Daniel Paul Schreberistä. Näitä tutkielmia on kuitenkin pidetty spekulatiivisina ja niistä puuttuu varsinaiseen psykoanalyysiin kuuluva vastakaiku. Artikkelien vakuuttavuutta heikentävät myös niiden lähtökohtavirheet: Leonardo-artikkeli perustuu käännösvirheeseen, ja Schreber-artikkelissa sekoitetaan homoseksuaalisuus ja transsukupuolisuus.


title: Sigmund Freud

text: Psykoanalyysi alkoi laajentua kulttuurintutkimuksen alalle, ja vuonna 1912 Otto Rank ja Hanns Sachs perustivat "Imago"-aikakauskirjan. Tunnettuihin analyyseihin kuuluu muun muassa Freudin artikkeli ”Michelangelon Mooses” ja hänen ”unianalyysinsa” Wilhelm Jensenin pienoisromaanista "Gradiva". Taiteen psykoanalyysia vaivasi kuitenkin tietty pinnallisuus. Tutkimus keskittyi aiheistoon, ja ”ammattitaito, muoto ja tyyli” jäivät käytännössä koskematta.


title: Sigmund Freud

text: "Imago"-lehdessä julkaistiin muun muassa Freudin "Toteemi ja tabu" neljänä esseenä. Teos käsittelee uskontotieteen ja sosiaalipsykologian kysymyksiä. Kirjaan sisältyy ansioiden – psykoanalyyttisen ambivalenssin käsitteen – ohella spekulointia. "Toteemin ja tabun" ongelmat johtuvat siitä, ettei Freud tehnyt kenttätyötä vaan kehitteli teorioitaan kirjoituspöydän ääressä käyttäen lähdeteoksia, joihin sisältyi jo ilmeisiä tulkintoja ja joiden todenmukaisuus oli muutenkin kiistanalaista. Tutkijan ja tutkimuskohteen vuorovaikutus jäi jälleen syntymättä.


title: Sigmund Freud

text: Ensimmäinen maailmansota vaikeutti psykoanalyytikkojen toimintaa: vihollisuuksien takia itävaltalaisten ja saksalaisten yhteydet esimerkiksi Englantiin katkesivat, useat analyytikot joutuivat sotapalvelukseen ja Freudin vastaanotolle ei riittänyt potilaita. Lisäksi psykoanalyyttinen liike oli juuri jakautunut Jungin ja Adlerin lähdettyä omille teilleen. Jo ennen sotaa Freud oli laatinut teoreettisia artikkeleita, joissa hän pyrki esittämään psykoanalyysin perusteita ja erottamaan sitä esimerkiksi Carl G. Jungin ”analyyttisesta psykologiasta”. Sodan aikana hän laati 12-osaisen artikkelikokoelman psykoanalyysin filosofiasta. Freud ei julkaissut kahdestatoista artikkelista kuin viisi ja hävitti loput.


title: Sigmund Freud

text: Spekulatiivista asennetta jatkaa Freudin tutkielma "Mielihyväperiaatteen tuolla puolen" (1920), jossa esitellään mielihyväperiaatteen ja todellisuusperiaatteen yhteisvaikutus sekä puolustetaan kuolemanvietin teoriaa. Freudin mukaan eliöissä vaikuttaa erityinen kuolemanvietti, joka pyrkii palauttamaan eliön elottomaan tilaan. Harvat psykoanalyytikot – näiden joukossa Melanie Klein seuraajineen – ovat omaksuneet Freudin ajattelua tältä osin. Vain aggressiovietin teoria on löytänyt kannattajia.


title: Sigmund Freud

text: Psykoanalyyttinen teoria alkoi saada nykyisin tunnetun hahmonsa 1920-luvulla, kun Freud julkaisi kirjat "Joukkopsykologia ja egoanalyysi" (1921) ja "Minä ja ”se”" (1923). Näissä esitellään useita psykoanalyysin peruskäsitteitä, kuten kohteenvalinta, samastuminen ja yliminä (superego, "das Über-Ich"). Vaikka "Joukkopsykologia" nojaa paljolti "Toteemiin ja tabuun", siinä on käsitelty myös joukkokäyttäytymisen psykologiaa, taustana ensimmäiseen maailmansodan järjettömyys. Kirjassa "Minä ja ”se”" tarkistetaan mielen rakennetta: vaikka kaikki torjuttu onkin tiedostumatonta, ei kaikki tiedostumaton ole torjuttua vaan myös osa minästä on tiedostumaton. Freudin mukaan minä (ego) on osa viettipohjaa (”se”, id) eikä sillä ole käytettävissään omaa energiaa. Minäpsykologiaksi nimitetty koulukunta (Anna Freud, Heinz Hartmann ynnä muut) ei ole seurannut tässä viettipohjapsykologiaa vaan on myöntänyt minälle omaa energiaa. Freudille minä oli surkea olio, joka joutuu palvelemaan kolmea herraa: ulkomaailmaa, viettipohjan libidoa ja yliminän ankaruutta.


title: Sigmund Freud

text: 1920-luvulla psykoanalyysi alkoi levitä yhä laajemmin yleiseen tietoisuuteen. Psykoanalyysi henkilöityi Freudiin, ja psykoanalyyttiset käsitykset levisivät pinnallisessa ja yksinkertaistetussa muodossa. Freud piti kohua enemmänkin surkuhupaisana kuin ilahduttavana.


title: Sigmund Freud

text: Useimmat varhaisista psykoanalyytikoista olivat koulutukseltaan lääkäreitä, mutta joukossa oli myös maallikoita, kuten kirjallisuudentutkija Theodor Reik. Tämän amerikkalainen potilas teki Wienissä vuonna 1925 rikosilmoituksen, koska Reik oli hänen mukaansa syyllistynyt puoskarointiin eli oikeudettomaan lääkärintoimen harjoittamiseen. Oikeuskiistan jatkuessa Freud julkaisi vuonna 1926 kiistakirjan "Maallikkoanalyysin kysymys" ja asettui voimakkaasti puolustamaan maallikoiden oikeutta psykoanalyysin harjoittamiseen. Hän ei kuitenkaan saanut kantaansa hyväksytyksi psykoanalyytikoiden parissa, vaan näiden enemmistö asettui vastustamaan ei-lääkäreiden analyytikonoikeuksia. Amerikkalaiset analyytikot vastustivat maallikkoanalyysia jyrkimmin, eikä Freudin paheksunnalla ollut merkitystä. Freud halusi puolustaa psykoanalyysin asemaa itsenäisenä tieteenä, jotta lääketiede ei ”nielaisisi” sitä.


title: Sigmund Freud

text: Freud palasi uskonnon ja yhteiskunnan kysymyksiin kirjoissaan "Erään toivekuvitelman tulevaisuus" (1927) ja "Ahdistava kulttuurimme" (1930). Edellinen teos suhtautuu valistusajan hengessä kielteisesti uskontoihin ja esittää, että uskonnot vastaavat avuttomuuden kokemuksiin, jotka juontuvat lapsuudesta. Jälkimmäinen teos sisältää politiikan psykoanalyyttisen teorian: yhteiskuntaelämä on kompromissimuodoste eikä siihen ole ratkaisua, vaan se tuottaa väistämättä tyytymättömyyttä ja ahdistusta.


title: Sigmund Freud

text: Freudin työkykyä ja elämäniloa uhkasi suusyöpä, jota operoitiin ensimmäisen kerran 1923. Osa Freudin yläleuasta jouduttiin poistamaan. Leukaan soviteltiin useita proteeseja, mutta Freudin puhekyky ei ollut leikkausten jälkeen ennallaan. Anna Freud toimikin loppuvuosina usein julkisissa puhetilaisuuksissa isänsä sijaisena.


title: Sigmund Freud

text: Freud julkaisi 1930-luvulla viimeiset merkittävät teoreettiset kirjoituksensa. Niihin kuuluivat uusi johdantoluentojen sarja vuonna 1932 ("Johdatus psykoanalyysiin") sekä esseet ”Konstruktiot analyysissa” ja ”Analyysin päättyminen ja päättymättömyys” viisi vuotta myöhemmin. Näissä julkaisuissa Freud viimeisteli niin sanotun klassisen analyysin teoriaa ja käytäntöä.


title: Sigmund Freud

text: 1930-luvun alussa äärioikeistolaisuus ja juutalaisvastaisuus alkoivat voimistua. Freudin teoksia oli mukana toukokuun 1933 suurissa kirjarovioissa. Juutalaiset psykoanalyytikot joutuivat lähtemään Saksasta ja siirtymään lähinnä Englantiin ja Yhdysvaltoihin, mutta Freud ei jaksanut uskoa, että Itävalta joutuisi natsien hallintaan.


title: Sigmund Freud

text: Viimeisessä kirjassaan "Mies nimeltä Mooses ja yksijumalinen uskonto" (1939) Freud tarkastelee spekulatiivisesti Raamatun Mooseksen hahmoa. Freud oli omaksunut ajatuksen, että Mooses oli todellisuudessa egyptiläinen aatelinen. Hän itse nimitti kiistanalaista kirjaansa ”eräänlaiseksi historialliseksi romaaniksi”.


title: Sigmund Freud

text: Itävalta liitettiin natsi-Saksaan maaliskuussa 1938 ("Anschluß"), ja tämä johti välittömästi spontaaneihin juutalaisvainoihin. Pitkään epäröityään Freud suostui lähtemään maanpakoon. Ulkomaalaiset tukijat ryhtyivät Marie Bonaparten ja Ernest Jonesin johdolla auttamaan Freudin perhettä pois maasta. Anna Freud pidätettiin, ja hän oli joutua keskitysleirille.


title: Sigmund Freud

text: Marie Bonaparte kuului Bonaparten aatelis-ja kuningassukuun ja oli naimisissa Kreikan kuninkaan Yrjö I:n pojan kanssa. Marie Bonapartella oli vaikutusvaltaa, joten hän pystyi hankkimaan Freudille sekä tämän perheelle passin ja viisumin. Freud matkusti perheineen Ranskaan 4. heinäkuuta vuonna 1938. Sieltä matka jatkui Pariisiin kautta Lontooseen, ja Freud pääsi ”kuolemaan vapaudessa”. Lontoossa hän lakkautti vihdoin vastaanottonsa, jonka oli perustanut huhtikuussa 1886. Syövästään huolimatta hän viimeisteli Mooses-kirjan painatuskuntoon ja ryhtyi saman tien valmistelemaan teosta "Psykoanalyysin suuntaviivoja", jonka oli määrä esittää psykoanalyysin keskeiset perusteet. Vaikka kirja jäi Freudilta kesken, se sisältää yhteenvedon hänen käsityksistään ja ennakoi analyysitekniikan muutoksia. Syyskuussa 1939 syövästä kärsinyt Freud vetosi lääkäriystävänsä Max Schurin lupaukseen, ja tämä avusti Freudia päättämään elämänsä morfiinin avulla. Freudin tuhkat on haudattu Lontoossa sijaitsevaan Golders Green Crematoriumiin.


title: Sigmund Freud

text: Koko elämänsä ajan Freud kävi laajaa kirjeenvaihtoa. Julkisuuteen on toimitettu kirjeenvaihto muun muassa nuoruudenystävän Eduard Silbersteinin kanssa, kollega Wilhelm Fliessille kirjoitetut kirjeet, kirjeenvaihto Anna Freudin, Karl Abrahamin, Oscar Pfisterin, Sándor Ferenczin, Albert Einsteinin, Carl Jungin, Arnold Zweigin, Ludwig Binswangerin, Georg Groddeckin ja Edoardo Weissin kanssa.


title: Sigmund Freud

text: Freud loi psykoanalyysin teorian, jonka keskeinen sovellus on psykoanalyyttinen psykoterapia. Freud uskoi, että lapsuuden kokemukset vaikuttavat yksilön nykyiseen käyttäytymiseen tiedostamatta. Freud kehitti "tiedostumattoman" käsitettä ja pyrki nojautumaan kliinisiin havaintoihin. Tiedostumattomat prosessit vaikuttavat muun muassa unien kautta. Freud uskoi, että tulkitsemalla unia oikealla, psykologisella tavalla, voisi ymmärtää paremmin ihmisten käyttäytymistä. Freud kirjoitti aiheesta kuuluisan teoksen "Unien tulkinta".


title: Sigmund Freud

text: Freud uskoi myös seksuaalisuuden olevan erittäin tärkeä vaikuttava tekijä ihmisen mielessä. Hän kehitti teorian oidipuskompleksista, jonka mukaan pojat tuntevat vetoa äitiinsä ja kateutta isäänsä kohtaan. Vastaavasti teorian mukaan tytöt rakastuvat isäänsä ja kilpailevat äitinsä kanssa isän suosiosta. Tyttöjen oidipuskompleksille on erillinen termi "elektrakompleksi", jonka teki tunnetuksi Freudin työtoveri Carl Gustav Jung. Nimet Oidipus ja Elektra tulevat antiikin kreikkalaisesta tarustosta. Sofokleen näytelmän Oidipus surmasi tietämättään isänsä ja meni naimisiin äitinsä kanssa.


title: Sigmund Freud

text: Freud esitti myös teorian libidosta, seksuaalisesta vietistä, jolla on ratkaiseva merkitys ihmisen kehityksessä, toiminnassa ja elämysmaailmassa. Lisäksi hän kehitti menetelmän, jonka hän katsoi luoneen edellytykset tunteensiirrolle: kun potilas lepää sohvalla niin, että katsekontaktia ei synny, analyytikko voi tutkia potilaan tunteensiirtoa. Psykoanalyytikot kutsuvat psykoanalyysin yleisteoriaa Freudin ehdotuksen mukaisesti metapsykologiaksi.


title: Sigmund Freud

text: Freud oli ateisti. Freudin teorian mukaan uskonto oli verrattavissa lasten ja vanhempien suhteeseen, eli ihminen tarvitsee korvaajaa, kun häneltä otetaan vanhemmat pois. Filosofeista nuori Freud mainitsi arvostavansa eniten ateisti Ludwig Feuerbachia. Franz Brentanolla oli voimakas mutta ohimenevä teistinen vaikutus. Friedrich Nietzscheä Freud kielsi lukeneensa nuorena, mutta tästä on eriäviä käsityksiä. Ateismistaan huolimatta Freud oli ylpeä juutalaisuudestaan eikä koskaan yrittänyt kätkeä sitä: ”Vanhempani olivat juutalaisia, minä myös olen pysynyt juutalaisena”, hän kirjoitti omaelämäkerrassaan vuonna 1925.


title: Sigmund Freud

text: Freud piti uskonnollisia käsityksiä ”harhoina, ihmiskunnan vanhimpien, voimakkaimpien ja sitkeimpien toiveiden kuviteltuina toteutumina”. Kirjassaan "Erään toivekuvitelman tulevaisuus" hän piti uskontoa ihmismielen puolustuskeinona pelottavia luonnonilmiöitä, sairautta ja kuolemaa vastaan.


title: Sigmund Freud

text: Juutalais-kristillisessä uskonnossa ihmiset heijastavat kaikkeuteen muiston isästä suurena suojelevana voimana. Lapsuudesta tutut kasvot ovat suurentuneet taivaassa äärettömiksi. ”Uskonto olisi siis yleisinhimillinen pakkoneuroosi”, ja lapsuusneuroosin tavoin se juontuisi oidipuskompleksista, isäsuhteesta, ja siitä päästäisiin eroon, kun ihmiset vihdoin luonnontieteellisen tiedon avulla oppivat hahmottamaan todellisuuden ilman harhaluuloja.


title: Konsonantti

text: Konsonantit eli kerakkeet ovat vokaalien ohella ihmiskielen äänteiden toinen ryhmä. Konsonantit tuotetaan muodostamalla este ääntöväylään kielen, huulten, hampaiden tai äänihuulten avulla.


title: Konsonantti

text: Konsonanttien pääryhmät ovat resonantit ja obstruentit.


title: Konsonantti

text: Resonantit muodostetaan avauman avulla:


title: Konsonantti

text: Obstruentit muodostetaan supistuman avulla:


title: Konsonantti

text: Ääntämispaikalla tarkoitetaan konsonantin tuottamisessa olennaista kohtaa ääntöväylässä ts. kohtaa, jossa tuotetaan konsonantista riippuen sulku tai supistuma. Konsonanttien ääntämispaikat huulista nieluun ovat seuraavat:


title: Konsonantti

text: Konsonanttien soinnillisuus syntyy siten, että samaan aikaan kun johonkin em. ääntämispaikoista muodostetaan sulku tai supistuma äänihuulet värähtelevät. Resonantit ovat tavallisesti aina soinnillisia, mutta esimerkiksi yhdessä suomen sukukielistä, mokšassa, esiintyy soinniton " r-" ja " l"-äänne.Harmennetut alueet kuvaavat äänteitä, joita IPA:n mielestä ei voi luonnollisesti ääntää. Sarakkeiden oikeanpuoleinen äänne on soinnillinen, vasen soinniton.


title: Konsonantti

text:
Lisäksi on olemassa kaksoisartikuloidut pulmoniset konsonantit:
Ja myös affrikaatat:


title: Tetris

text: Tetris () on tietokonepeli, jonka on alun perin tehnyt neuvostoliittolainen Aleksei Pažitnov kesäkuussa 1984 ja jonka Vadim Gerasimov siirsi IBM PC:lle.


title: Tetris

text: Tetriksessä on tarkoitus kerätä pisteitä pudottelemalla neljästä laatikosta koostuvia palikoita (tetrominoja, joita on seitsemän erilaista) ja koota niistä vaakasuoria rivejä. Kun rivin saa kokonaiseksi, se poistetaan ja ylempänä olevat rivit putoavat yhden alemmaksi. Täyttämällä kaksi tai kolme riviä kerralla saa enemmän pisteitä. Tämä toimenpide neljälle riville samanaikaisesti on nimeltään "tetris".


title: Tetris

text: Tetris-pelistä on tehty käännös lähes kaikille kotitietokoneille ja pelikonsoleille, aluksi Elektronika 60:lle (neuvostoliittolainen PDP-11-klooni), sitten IBM PC:lle. Peli tuli lännessä tunnetuksi vuosina 1986 ja 1987, jolloin siitä julkaistiin versiot monille kotitietokoneille. Samoihin aikoihin se ilmestyi myös kolikkopelinä, jossa ruutu oli jaettu kahtia siten, että kaksi pelaajaa pystyi kilpailemaan keskenään samanaikaisesti. Spectrum Holobyten julkaisemassa versiossa PC:lle ja Amigalle oli hienot venäläisiä maisemia sisältäneet taustakuvat ja venäläisistä kansansävelmistä muodostetut musiikit, kun taas esimerkiksi Mirrorsoftin versiot Amigalle ja Atari ST:lle olivat nopeasti tehtyjä.


title: Tetris

text: Tietokoneversioita myytiin jo niiden ilmestyessä halpapeleinä pelin yksinkertaisen luonteen vuoksi. Useimpia versioita ei myyty täyshintaisina peleinä, ja Tetriksestä ilmestyi tietokoneille muutenkin lukuisia harrastelijoiden tekemiä ilmaisia versioita. Nintendon Game Boyn versio vuodelta 1989 on levinnein Tetriksen versio, koska peliä jaettiin Game Boyn mukana. Pažitnov itse ei saanut pelistä tekijänpalkkioita ennen vuotta 1996, jolloin hänestä tuli Yhdysvaltain kansalainen.


title: Tetris

text: Suomessa pelin arvosteli Niko Nirvi huhtikuun 1988 "MikroBitissä". Peli sai täydet viisi tähteä, ja arvostelija totesi: ”hyvin on veli venäläinen pelin tehnyt”.


title: Tetris

text: Game Boyn mukana jaellun suositun Tetriksen version musiikkikappaleista tunnetuin on "Korobeiniki" (), joka ei sisältynyt laisinkaan Pažitnovin alkuperäiseen peliin. Se on alun perin venäläinen kansanlaulu, mutta monissa länsimaissa se tunnetaan ensisijaisesti Tetris-melodiana. Suomessa laulu on levytetty useasti lastenlauluna nimellä "Kulkukauppias" Saukin sanoittamana. "Korobeiniki" kertoo matkustajasta, joka kiertelee kaupustelemassa rihkamaa kylästä toiseen. "Korobeinikin" sovitti Game Boy -versioon Hirokazu Tanaka. Nykyään Tetris Holdingilla on yksinoikeus Korobeinikin käyttöön videopeliteollisuudessa.


title: Civilization

text: Sid Meier's Civilization (yleisesti Civilization) on MicroProsen kehittämä vuonna julkaistu strategiapeli.


title: Civilization

text: Peli on "Civilization"-pelisarjan ensimmäinen videopeli. Peli on julkaistu muun muassa Amigalle, Atari ST:lle, Macintoshille, MS-DOSille sekä NEC PC-9801:lle.


title: Civilization

text: Pelin suunnittelivat Sid Meier ja Bruce Shelley, joista jälkimmäinen tunsi 1980-luvulla julkaistun samannimisen lautapelin entuudestaan.


title: Civilization

text: Peli alkaa vuodesta 4000 eaa., josta on tarkoituksena kehittyä ja laajentua vuosisatojen halki aina moderniin aikaan ja lähitulevaisuuteenkin asti. Peli päättyy vuoteen 2050, ellei pelaaja kykene kukistaamaan kaikkia vastustajiaan (tai päinvastoin) tai jokin sivilisaatio pystyy tekemään onnistuneen avaruuslennon Alfa Centauriin. Pelissä perustetaan kaupunkeja ja niiden kasvun parantamiseksi viljellään maata ja rakennetaan teitä. Kaupunkeihin voi rakentaa erilaisia rakennuksia, jotka parantavat niiden ominaisuuksia; kasvu- ja rakennusnopeutta, puolustuskykyä sekä tutkimuksien edistämistä. Keksinnöt vaihtelevat pyörästä ydinvoimaan ja uuden tekniikan löytäminen avaa uusia mahdollisuuksia kehittyneemmille sotajoukoille ja keksinnöille.


title: Civilization

text: Pelaaminen on vuoropohjaista. Pelin lajityyppiä kutsutaan myös 4X-strategiaksi.


title: Civilization

text: Pelistä tuli välittömästi erittäin suosittu, ja se kuuluu yhä kaikkien aikojen arvostetuimpien tietokonepelien joukkoon. Peli arvosteltiin Suomessa Pelit-lehden ensimmäisessä numerossa huippuarvosanoin (Pelit 1/92, 96 pistettä).


title: Civilization

text: Amiga Format -lehti antoi pelille arvosanan 94% arvostelussaan.


title: Civilization

text: ACE -lehti antoi pelille arvosanan 95% arvostelussaan.


title: Civilization

text: Pelisarjaan on julkaistu useita uudempia versioita. Pelistä on julkaistu myös useita "klooneja".


title: Volter Kilpi

text: Volter Adalbert Kilpi, vuoteen 1886 asti Ericsson (), oli suomalainen kirjailija. Hänen pääteostaan "Alastalon salissa" (1933) on usein pidetty kaikkien aikojen parhaana suomalaisena romaanina. Vuoden 1992 syksyllä "Helsingin Sanomien" järjestämässä kilpailussa se valittiin sellaiseksi puolivirallisestikin.


title: Volter Kilpi

text: Valmistuttuaan 1900 filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta Kilpi työskenteli ensin Helsingissä ja myöhemmin kirjastonhoitajana Turun yliopiston kirjastossa. Hänen kirjallista varhaistuotantoaan edustavat runoa ja proosaa yhdistelevät uusromanttiset teokset "Bathseba" (1900), "Parsifal" (1901) ja "Antinous" (1903). Niissä hän käsittelee muinaisuudesta, myyteistä ja "Raamatusta" otettuja aiheita omalaatuisella, mystisromanttisella tyylillä ja rikkaalla, polveilevalla kielellä. Kilpi vaikutti nuoruudessaan myös kulttuurikriitikkona ja julkaisi teokset "Kansallista itsetutkiskelua" (1917) ja "Tulevaisuuden edessä" (1918), joissa on nähty äärikansallismielisiä ja jopa fasistisia sävyjä. Itsenäistymisen jälkeen Kilpi vaikeni kirjailijana viideksitoista vuodeksi.


title: Volter Kilpi

text: Kilpi työskenteli vuosina 1921–1939 vastaperustetun Turun yliopiston ensimmäisenä ylikirjastonhoitajana. Tänä aikana syntyi hänen "Saaristosarjaksi" kutsuttu kirjallinen päätyönsä, johon kuuluvat kaksiosainen romaani "Alastalon salissa" (1933), novellikokoelma "Pitäjän pienempiä" (1934) ja romaani "Kirkolle" (1937). Näissä teoksissa Kilpi palasi lapsuutensa Kustaviin ja sen asukkaisiin, joista keskiössä ovat merimiehet ja merikapteeni-isännät. "Alastalon salissa" kertoo pitäjän mahti-isäntien kokouksesta, jossa sovitaan yhteisen parkkilaivan rakentamisesta. "Pitäjän pienempien" novelleissa pääosassa ovat nimen mukaisesti köyhempien ihmisten — etenkin merimiesten ja heidän leskiensä — elämänkohtalot, ja "Kirkolle" kuvaa kustavilaisten sunnuntaista kirkkomatkaa.


title: Volter Kilpi

text: "Saaristosarja" on kirjoitettu omalaatuisella, jäljittelemättömällä tyylillä. Kilven kieli on äärimmäisen hidasta ja monipolvista sekä ilmaisultaan ja kielikuviltaan rikasta. Hänen virkkeensä saattavat olla sivun mittaisia. "Alastalon salissa", joka kuvaa kuusi tuntia kestävän tapahtumajakson, on 800 sivua pitkä. Kilpi käyttää tajunnanvirtatekniikkaa ja kuvaa päähenkilöidensä pienimmätkin ajatukset, mielenliikkeet ja tunteet. Teossarjaa on verrattu James Joycen "Odysseuksen" ja Marcel Proustin "Kadonnutta aikaa etsimässä" -romaanisarjan kaltaisiin eurooppalaisen modernismin klassikoihin, ja kirjallisuudentutkijat sekä kriitikot ovat usein pitäneet "Alastalon salissa" -teosta parhaana suomalaisena romaanina. Samasta syystä Kilpi ei ole koskaan ollut suuren yleisön suosikki, sillä hänen teoksensa ovat melko vaikealukuisia.


title: Volter Kilpi

text: Kilven kuollessa 1939 häneltä jäi kesken Jonathan Swiftiä mukaeleva yhteiskunnallinen satiiri "Gulliverin matka Fantomimian mantereelle", joka julkaistiin postuumisti 1944.


title: Volter Kilpi

text: Kilven kieli Kustavin murteineen ja merimiesslangeineen on ollut erityisen haasteellinen käännettävä, jopa mahdottomana pidetty kääntää toisille kielille. Kuitenkin Thomas Warburton on tehnyt teoksesta "Alastalon salissa" ruotsinkielisen käännöksen vuonna 1997.


title: Volter Kilpi

text: Volter Kilven ensimmäinen puoliso oli vuonna 1927 kuollut kirjailija Hilja Kilpi (o.s. Vanhakartano). Heidät vihittiin vastoin morsiamen vanhempien suostumusta 10. kesäkuuta 1907 Turussa. Heille syntyivät lapset: Riitta Valpuri (Pylkkänen, 1910–1982), Suomen kansallismuseon johtaja; Eerik Jaakkima Volter (1914–1988), Tampereen teknillisen korkeakoulun mekaanisen teknologian professori; hallintoneuvos; Lassi Topias Taavetti (1920–2007), KHO:n jäsen. Toinen puoliso vuodesta 1935 sairaanhoitaja Gunborg Elisabeth (o.s. Grönroos) 1901–1977. Volter Kilven veli Eero Kilpi oli Suomen Kansallisteatterin näyttelijä ja toinen veli Sulo Kilpi oli kemian professori.


title: Volter Kilpi

text: Kustavin kirjallisuusyhdistys järjestää vuosittain heinäkuussa Kustavissa Kilvelle omistetun kirjallisuusviikon. Siellä on nähty muun muassa Juha Hurmeen ohjaamia Kilven teksteihin perustuneita näytelmiä sekä järjestetty Kilven kirjojen ääneenlukutilaisuuksia ja esitelmiä.


title: Fonetiikka

text: Fonetiikka on tieteenala, jossa tutkitaan puhetta: ihmisäänen ja kielen äänteiden – vokaalien ja konsonanttien – syntyä, niiden akustista luonnetta ja kuulosignaalin tulkitsemista. Fonetiikka lasketaan usein kielitieteen osa-alueeksi. Toisaalta esimerkiksi Helsingin yliopistossa fonetiikkaa opetetaan käyttäytymistieteelliseen tiedekuntaan kuuluvalla "käyttäytymistieteiden laitoksella", kun muu teoreettinen kielentutkimus on pitkälti humanistisen tiedekunnan "nykykielten laitoksen" toimialaa. Lähelle fonetiikkaa menevä kielitieteen tutkimusalue on fonologia.


title: Fonetiikka

text: Fonetiikka jaetaan edelleen


title: Fonetiikka

text: 1. Artikulatoriseen fonetiikkaan


title: Fonetiikka

text: 2. Akustiseen fonetiikkaan sekä


title: Fonetiikka

text: 3. Auditiiviseen fonetiikkaan


title: Fonetiikka

text: Artikulatorisessa fonetiikassa tutkitaan puheessa käytettävien äänteiden tuottamista ääntöväylällä. Pääasiallisena tutkimuskysymyksenä on, miten ääntöväylän eri osat, artikulaattorit (kieli, huulet, leuka, kitalaki, hampaat jne), käyttäytyvät itsessään ja suhteessa toisiinsa.


title: Fonetiikka

text: Äänteiden muodostuksen eli artikulaation tutkimuksessa käytetään usein apuna kokeellisia menetelmiä. Voidaan esimerkiksi mitata, millä tavalla kieli koskee kitalakeen puheenmuodostuksen aikana käyttämällä elektropalatografiaksi (EPG) kutsuttua menetelmää. Tiedon keräämisen ajaksi koehenkilölle asetetaan useilla elektrodeilla päällystetty tekokitalaki. Henkilön puhuessa koje mittaa, miten, missä ja kuinka kauan kieli koskee tiettyihin elektrodeihin eri äänteitä tuotettaessa.


title: Fonetiikka

text: Akustinen fonetiikka tutkii kielellisten ilmausten akustista rakennetta sekä puheen akustiikkaa. Tutkimuksessa voidaan keskittyä esimerkiksi tunnetilojen vaikutukseen tai puhe-elimistön ja akustisen vastaavuuteen.


title: Fonetiikka

text: Auditiivinen fonetiikka tutkii puheen auditiivista prosessointia, akustisten signaalien ja puheen havaitsemisessa tapahtuvia reaktioita ja esimerkiksi akustisten signaalien ja auditiivisten vasteiden yhteyksiä.


title: Virke

text: Virke on oikeinkirjoituksen perusteella määrittyvä tekstin jakso, joka alkaa suuraakkosella ja loppuu niin sanotusti isoon välimerkkiin eli pisteeseen, huutomerkkiin tai kysymysmerkkiin.


title: Virke

text: Lauseopillisesti tarkasteltuna virke yleensä muodostuu vähintään yhdestä päälauseesta, jonka lisäksi siinä voi olla muita päälauseita sekä sivulauseita. Tällaista toisiinsa liittyvien lauseiden kokonaisuutta voidaan kutsua myös yhdyslauseeksi. Virkkeestä puhuttaessa huomio kiinnittyy lauserakenteen sijasta laajempaan tekstirakenteeseen, jonka osana virke toimii. Arkikielessä virkkeen ja lauseen ero kuitenkin usein hämärtyy.


title: Virke

text: Etenkin puheenomaisessa tekstissä voi tavata myös virkkeitä, joissa ei ole yhtään varsinaista lausetta, eli "vaillinaisia lauseita", joista puuttuu persoonamuotoinen verbi:


title: Käsimuoto

text: Käsimuoto on sormien asento viittoman suorittamisen aikana. Käsimuoto voi pysyä samana tai muuttua viittoman loppua kohti. Viittoman käsimuodolla tarkoitetaan sormien asentoa viittoman aikana. Käsimuoto voi viittomassa pysyä samana tai muuttua. Käsimuodon muutoksessa käsi joko avautuu tai sulkeutuu, sormet koukistuvat tai peukaloa ja muita sormia hierotaan vastakkain. Lisäksi joissakin lukusanaviittomissa ja sormiaakkosia sisältävissä viittomissa esiintyy muunlaisia käsimuodon muutoksia.


title: Wattitunti

text: Wattitunti (tunnus Wh, W h tai W·h) on energian yksikkö, joka vastaa watin tehoa tunnin ajan. Sähköenergian määrää mitattaessa käytetään usein kilowattituntia (tunnus kWh tai kW·h). Isommassa mittakaavassa, esimerkiksi energian tuotannossa ja voimalaitoksista puhuttaessa, käytetään "megawattituntia, MWh" (1 MWh = 1 000 kWh), "gigawattituntia, GWh" (1 GWh = 1 000 000 kWh) tai "terawattituntia, TWh" (1 TWh = 1 000 000 000 kWh).


title: Wattitunti

text: SI-järjestelmässä energian varsinainen yksikkö on joule, joka on toisessa muodossa wattisekunti; siten 1 kWh = 3,6 MJ.


title: Wattitunti

text: Kilo, mega, giga, ja tera ovat useimmiten käytetyt etuliitteet.


title: Karjalan prikaati

text: Karjalan prikaati (KARPR, KarPr) on yksi kolmesta Suomen puolustusvoimien valmiusyhtymästä. Prikaati sijaitsee Kouvolassa Vekaranjärvellä. Prikaatiin kuuluu esikunta ja kuusi joukkoyksikköä, jotka kattavat yhteensä 17 perusyksikköä.


title: Karjalan prikaati

text: Karjalan prikaatin juuret ovat lähtöisin Viipurista Karjalan kaartin rykmentistä. Karjalan prikaati vaalii ja kunnioittaa myös jatkosodan Jalkaväkirykmentti 8:n perinteitä.


title: Karjalan prikaati

text: Suomen sisällissodan päättymisparaatissa Helsingin Senaatintorilla 16. toukokuuta 1918 pitämässään paraatipuheessa ylipäällikkö, kenraali C. G. E. Mannerheim käski perustaa sisällissodan kolmesta Karjalan rykmentistä Karjalan kaartin rykmentin. Rykmentti toimi Viipurissa syksyyn 1939 asti kouluttaen reserviin noin 30 000 miestä. Rykmentti taisteli talvisodassa keskisellä Kannaksella 2. prikaatin 1. pataljoonana ja lakkautettiin kesällä 1940.


title: Karjalan prikaati

text: Akateemikko Väinö Linnan romaanista Tuntematon sotilas kuuluisaksi tullut Jalkaväkirykmentti 8 (JR 8) muodostettiin kesäkuussa 1941 Liperin Ylämyllyllä ja sen ympäristössä talvisodan jälkeen perustetusta 8. prikaatista. Jatkosodassa rykmentti taisteli Laatokan pohjois- ja itäpuolella hyökäten läpi Itä-Karjalan Äänislinnaan, taistellen asemasotavaiheen 1942-44 Syvärin yläjuoksulla ja viivyttäen kesällä 1944 U-asemaan Loimolassa, jossa se saavutti kunniakkaan torjuntavoiton. JR 8 osallistui myös Lapin sotaan Tornionjokilaakson suunnassa saksalaisten joukkojen karkottamiseksi Suomesta. Kesäkuun alussa 1945 JR 8 kotiutettiin Kouvolan varuskuntaan.


title: Karjalan prikaati

text: Joulukuussa 1952 rykmentin nimi muutettiin 5. prikaatiksi ja edelleen 1. tammikuuta 1957 Karjalan prikaatiksi. Tuolloin prikaatille määrättiin vaalittavaksi entisen Viipurissa sijainneen Karjalan kaartin rykmentin perinteet. Niiden merkiksi prikaati sai rykmentin lipun ja kunniamarssin, Oravaisten marssin. Prikaatin vuosipäiväksi määrättiin 6. toukokuuta, päivä, jolloin vuonna 1618 Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolf antoi käskyn Suomen sotaväen uudesta kokoonpanojärjestelystä, jossa mm. perustettiin Karjalan Rykmentti.


title: Karjalan prikaati

text: Kouvolan varuskunnan ahtaiden majoitusolojen ja supistuvien harjoitusmaastojen takia ryhdyttiin monien vaiheiden jälkeen rakentamaan Karjalan prikaatille uusi varuskunta-alue Valkealan kunnan Vekaranjärvelle. Rakentaminen aloitettiin syksyllä 1963 ja ensimmäiset prikaatin joukot muuttivat uusiin tiloihin 1968–1973.


title: Karjalan prikaati

text: Vuosina 1979–1980 siirrettiin Karjalan tykistörykmentti Lappeenrannasta Vekaranjärvelle. Vuoden 1990 alussa annettiin prikaatin Jääkäripataljoonalle Haminassa lakkautetun Kymen jääkäripataljoonan nimi, joukko-osastolippu, kunniamarssi ja perinteet. Samalla sekä Kymen jääkäripataljoona että Karjalan tykistörykmentti liitettiin prikaatiin joukkoyksikköinä.


title: Karjalan prikaati

text: Kesällä 1994 siirrettiin Kymen pioneeripataljoona Korialta Vekaranjärvelle. Kesällä 1998 perustettiin prikaatin yhteyteen Itä-Suomen viestipataljoona Keuruulla lakkautetun Keski-Suomen viestipataljoonan pääosista. Vuoden 2003 alussa muodostettiin prikaatiin Salpausselän ilmatorjuntapatteristo kun Kymen ilmatorjuntarykmentti Haminassa lakkautettiin. Helmikuussa 2003 Karjalan huoltopataljoona aloitti toimintansa prikaatin kuudentena joukkoyksikkönä.


title: Karjalan prikaati

text: Karjalan prikaatin lippuna on professori Carolus Lindbergin suunnittelema ja valtionhoitaja C. G. E. Mannerheim 14. kesäkuuta 1919 vahvistama valkokenttäinen, Karjalan Kaartin Rykmentin (KKR) vaakunalippu.


title: Karjalan prikaati

text: Lipussa on kruunattu Suomen vaakuna, jota ympäröi laakeriseppele. Jo kesällä 1919 oli valtionhoitaja kenraali Mannerheim määrännyt, että erityisestä kunnostautumisesta vapaussodassa oli KKR:n lipputangon kärkeen kiinnitettävä IV luokan Vapaudenristin lisäksi nauhat, joihin oli kultakirjaimin painettava niiden taistelupaikkojen nimet, joissa se oli kunnostautunut: Venäjänsaari, Vuoksenrintama, Rautu.


title: Karjalan prikaati

text: Tasavallan presidentti hyväksyi 28. lokakuuta 1920 valmistuneen lipun, jonka lahjoitti kenraalin rouva Karin Theslöf. Lippu naulattiin 15. toukokuuta 1921 Katajanokan upseerikasinossa ja vihittiin seuraavana päivänä Armeijan lippujuhlassa Senaatintorilla.


title: Karjalan prikaati

text: Karjalan prikaatin tunnus on alun perin suunniteltu ja vahvistettu 4. toukokuuta 1920 Karjalan Kaartin Rykmentille (KKR). Tunnukseen on liitetty lehväseppele, joka on otettu vanhasta KKR:n tunnuksesta. Tässä merkissä on erikoistunnuksena Karjalan vaakunan kaksi vastakkain iskuun kohotettua miekkaa, lännen suora säilä ja idän käyrä sapeli.


title: Karjalan prikaati

text: Karjalan prikaatissa tunnus otettiin käyttöön 1967. Tunnusta ovat käyttäneet kaikki prikaatissa palvelevat vuodesta 2001 lähtien.


title: Karjalan prikaati

text:
Karjalan prikaatin ja sen edeltäjien Jalkaväkirykmentti 8:n (1944–1952) ja 5. prikaatin (1952–1956) komentajina ovat toimineet:
Prikaatin esikuntapäälliköinä on toimineet mm. seuraavat upseerit:


title: Karjalan prikaati

text: Apulaiskomentaja on eversti Pertti Kuokkanen 2015 alkaen.


title: Karjalan prikaati

text: Karjalan prikaatin perinteitä ylläpitää Karjalan Prikaatin Kilta ry, jolla on osastoja eri paikkakunnilla.


title: Kymen jääkäripataljoona

text: Kymen Jääkäripataljoona (lyh. KymJP) on Suomen puolustusvoimien valmiusyhtymään Karjalan Prikaatiin kuuluva jalkaväkeä kouluttava maavoimien joukkoyksikkö Kouvolan Vekaranjärvellä.


title: Kymen jääkäripataljoona

text: Kymen Jääkäripataljoonan varhaisin perinnejoukko-osasto on vuonna 1920 Joensuussa perustettu polkupyöräpataljoona 3, jonka vaativassa maineessa ollut koulutus tuotti tuon ajan nopean toiminnan joukkoja.


title: Kymen jääkäripataljoona

text:
Vuonna 1920 armeijaa uudelleen järjesteltäessä siirrettiin Joensuuhun Hämeenlinnasta Hämeen ratsurykmentin polkupyöräeskadroona 19. marraskuuta ja Viipurista Karjalan ratsujääkärirykmentin polkupyöräeskadroona 15. joulukuuta. Eskadroonista muodostettiin 16. joulukuuta perustettavan Polkupyöräpataljoona 3:n 1. ja 2. komppania. Pataljoonan esikunta oli Vallen maatalossa ja komppaniat Höytiäisten reservikasarmissa ja Hämäläisen sekä Koistisen maataloissa. Komppaniat siirtyivät 1. helmikuuta 1921 Mutalan nuorisoseuran tiloihin ja kunnantalolle.
Vuonna 1936 joukko-osaston tehtäväksi annettiin Kuninkaallisen Preussilaisen Jääkäripataljoona 27:n perinteiden vaaliminen ja sen nimi muutettiin Jääkäripataljoona 3:ksi. Tällä nimellä se osallistui talvi-, jatko- ja Lapin sotaan komentajanaan Mannerheim-ristin ritari, everstiluutnantti (myöhempi kenraalimajuri) Jouko Hynninen. Pataljoona taisteli talvisodassa pääosin Karjalan kannaksella ja jatkosodassa Itä-Karjalassa osallistuen myös kesän 1944 suuriin torjuntataisteluihin Kuuterselässä, Talissa ja Vuosalmella.


title: Kymen jääkäripataljoona

text: Sotien jälkeen pataljoona sijoitettiin Lahteen ja edelleen vuonna 1953 Haminaan. Vuonna 1957 Kymen Jääkäripataljoonan nimen saanut joukko-osasto lakkautettiin itsenäisenä vuoden 1990 alussa, jolloin se liitettiin Karjalan Prikaatin joukkoyksiköksi Vekaranjärvelle.


title: Kymen jääkäripataljoona

text: Kymen Jääkäripataljoonan perinnepäivä on 12. maaliskuuta, ja sitä vietetään Jakob De la Gardien vuonna 1610 johtaman Moskovan valloituksen muistoksi. Perinnemarssi on Jean Sibeliuksen ”Jääkärimarssi” ja perinnelippu Carolus Lindbergin suunnittelema kaksikielekkeinen ratsuväkilippu. Harmaan lipun reunakoristeessa on Karjalan värit, punainen ja musta. Tunnuskuvioina ovat tulta ja liikettä kuvaavat ristikkäin olevat nuolet, heraldiset ruusut ja järjestysnumero 3. Alun perin lippu otettiin Polkupyöräpataljoona 3:n käyttöön vuonna 1922 ja se vahvistettiin Kymen Jääkäripataljoonan lipuksi loppuvuodesta 1956. Tangon kärkeen on vuonna 1938 myönnetty 4. luokan vapaudenristi nauhoineen.


title: Kymen jääkäripataljoona

text: Kymen Jääkäripataljoonan perinteitä vaalii vuonna 1966 perustettu Kymen Jääkäripataljoonan Kilta ry, jonka kotipaikkana on Hamina. Kilta on kustantanut 1990-luvulla julkaistun pataljoonan historiaa käsittelevän teoksen "Kymen Jääkäripataljoonan ja Kymen Jääkäripataljoonan Killan historia" (Matti Kauppila) sekä vuonna 2016 julkaistun "Kymen Jääkäripataljoonan Kilta 50 vuotta" -kirjan, jonka kirjoittaja on kiltaveli Martti Rela.


title: Kymen jääkäripataljoona

text: Kymen Jääkäripataljoonan muodostavat kolme panssarijääkärikomppaniaa, joissa koulutetaan valmiusprikaatin mekanisoituja iskujoukkoja: panssarijääkäreitä, panssarintorjuntamiehiä, panssaritiedustelijoita, tulenjohtajia sekä CV9030 -rynnäkköpanssarivaunumiehistöjä vaununjohtajan, -ampujan ja -ajajan tehtäviin. Pataljoonan koulutettavista noin kolmasosa suorittaa johtajakoulutuksen, jonka antaa pataljoonan oma henkilöstö. Pataljoonan komentaja 2016 on everstiluutnantti Jami Virta.


title: Itä-Suomen viestipataljoona

text: Itä-Suomen viestipataljoona (lyhenne I-SVP) on Suomen maavoimien valmiusyhtymään Karjalan prikaatiin kuuluva viestiaselajin joukkoyksikkö Vekaranjärvellä Kouvolassa.


title: Itä-Suomen viestipataljoona

text: Itä-Suomen viestipataljoona vaalii Helsingissä 1. lokakuuta 1930 perustetun Viestipataljoona 2:n perinteitä.


title: Itä-Suomen viestipataljoona

text: Pataljoona perustettiin kesällä 1998, kun Keuruulla toiminut Keski-Suomen viestipataljoona lakkautettiin ja sen pääosat siirrettiin Vekaranjärvelle. K-SVP oli muodostettu yhdistämällä 4. erillinen viestikomppania ja 5. erillinen viestikomppania ja myöhemmin vielä 3. erillinen viestikomppania.


title: Itä-Suomen viestipataljoona

text: Itä-Suomen viestipataljoona kouluttaa kenttäviestitoimintaan yhtymän viestijärjestelmä 2 -kalustolla, joka on asennettu Patrian valmistamiin XA-202-sarjan panssaroituihin ajoneuvoihin (Viestipasi). 1. viestikomppaniassa käytetään CL600-laitesuojiin sijoitettuja viestiasemia, jotka vastaavat toiminnaltaan viestipasiin sijoitettua asemaa.


title: Itä-Suomen viestipataljoona

text: Pataljoona antaa viestijoukkojen koulutuksen lisäksi myös Karjalan prikaatin sotilaspoliisikoulutuksen Esikuntakomppaniassa. Pataljoonan komentajana toimii everstiluutnantti Janne Jokinen.


title: Absolutismi

text: Absolutismi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Merkantilismi

text: Merkantilismi eli merkantiilijärjestelmä oli itsevaltiuden ajan kauppa- ja teollisuuspolitiikkaa, jota toteutettiin 1500-luvulta 1800-luvulle. Tavoitteena oli ylijäämäinen kauppatase, eli viennin oli oltava tuontia suurempi. Tämä saavutettiin monopoleilla, tulleilla ja kauppakielloilla, jotka estävät merkantilismin mielestä haitallista kilpailua. Lisäksi pyrittiin voimakkaasti edistämään teollisuutta, erityisesti tuonnin korvaamiseksi kotimaisella tuotannolla. Merkantilismin taustalla oli käsitys, jonka mukaan maailman varallisuus (ennen kaikkea jalometallivarat) on vakio, ja jokainen itseään kunnioittava valtio pyrkii haalimaan siitä itselleen mahdollisimman suuren osan.


title: Merkantilismi

text: Joskus merkantilistinen politiikka sai pikkumaisia piirteitä: saatettiin esimerkiksi kieltää kahvinjuonti tai määrätä kuinka leveät pitsit kauluksessa sai olla. Joissakin tapauksissa valtion virkamiehet puuttuivat jopa kankaan kuviointiin. Merkantilismi johtikin laajaan salakuljetukseen.


title: Merkantilismi

text: Tärkeimpänä tällaisen talouspolitiikan kehittäjänä oli 1600-luvulla elänyt Aurinkokuningas Ludvig XIV:n talousneuvoja Jean-Baptiste Colbert. Ranskalaista merkantilismia on hänen mukaansa nimitetty colbertismiksi. — Saksassa kehittyi merkantilismia vastaava oppi kameralismi, joka käsitteli ruhtinaiden valtionrahaston hoitamis- ja kartuttamisperiaatteita.


title: Merkantilismi

text: Suurimmat toiveet merkantilismin toimivuudesta murensi valistusfilosofi David Hume 1700-luvulla kehittämällään rahan kvantiteettiteorialla, jonka mukaan rahamäärän kasvu yhteiskunnassa ei johda tuotannon lisääntymiseen vaan ainoastaan inflaatioon.


title: Merkantilismi

text: Käsitettä pidetään anakronistisena, sillä aikalaiset eivät käyttäneet nimeä merkantilismi. Ensi kerran nimitystä käytti, hyvin kriittisesti, Adam Smith. Merkantilismi ei myöskään ollut yhtenäinen teoria tai talouspolitiikka.


title: Merkantilismi

text: John Locken Toinen tutkielma osoitti, että vauraus ei ole vakio, vaan ihmisten toiminta voi lisätä sitä, joten yhden kansakunnan hyöty ei ole toisilta pois.


title: Merkantilismi

text: Liberaalit ovat valistusajasta asti kritisoineet vahvasti merkantilismia ja sen myöhempää muunnelmaa uusmerkantilismia. Heidän mukaansa ne hyödyttävät vain valtion suosimia yrittäjiä, kun taas vapaakauppa olisi kansalaisten kokonaisedun mukaista. Liberaalien mukaan suhteellisen edun periaate todistaa, että kansakunnan kannattaa keskittyä siihen, mitä se tekee tehokkaimmin, ja tuoda ulkomailta se, minkä ulkomaat tekevät halvemmalla.


title: Merkantilismi

text: Britanniassa kauppaa vapautettiin 1700- ja 1800-luvun ajan ja päädyttiin lähes täyteen vapaakauppaan (klassinen liberalismi). Ranskassa kaupan vapauttaminen alkoi vasta Ranskan vallankumouksesta (1789), mutta Saksassa merkantilistinen politiikka säilyi vahvana myös 1800-luvulla, aina natsi-Saksan kukistumiseen asti.


title: Andalusia

text: Andalusia () on itsehallintoalue Etelä-Espanjassa. Sitä rajoittavat Atlantin valtameri, Gibraltar ja Välimeri etelästä, Portugali, Extremadura, Kastilia-La Mancha ja Murcia pohjoisessa, lännestä itään. Andalusian pääkaupunki on Sevilla.


title: Andalusia

text: Andalusia sijaitsee Espanjan etelärannikolla.


title: Andalusia

text: Andalusia on luonteeltaan varsin vuoristoista: yli puolet sen pinta-alasta on 500 metrin yläpuolella. Sierra Morenan vuoristo muodostaa sen pohjoisrajan Kastiliaa vasten. Eteläosassa lähellä Välimeren rannikkoa on Sierra Nevada, joka on osa Betican vuoristoa. Niiden välissä aukeaa laakea Guadalquivirin laakso.


title: Andalusia

text: Sierra Nevadan itäpuolella sijaitsee Euroopan ainoa luonnollisesti muodostunut aavikko.


title: Andalusia

text: Suurin joki on Guadalquivir (657 km), joka virtaa Córdoban ja Sevillan läpi lounaaseen.


title: Andalusia

text: Andalusiassa vallitsee välimerenilmasto, jolle tyypillisiä ovat sateettomat kesät. Andalusian kesät ovat Espanjan kuumimmat ja kuivimmat, mutta alueen länsiosassa saadaan talvella kohtuullinen määrä sadetta Atlantilta tulevien matalapaineiden mukana.


title: Andalusia

text: Andalusia on jaettu kahdeksaan maakuntaan. Javier de Burgos jakoi Andalusian maakuntiin kuninkaallisen määräyksen johdosta vuonna 1833. Maakunnat on nimetty pääkaupunkiensa mukaan. Taulukon väkiluvut 1.1.2017.


title: Andalusia

text: Täysin epävirallisesti Andalusia on perinteisesti jaettu kahteen suureen alueeseen: Ylä-Andalusiaan (tunnetaan myös nimellä Itä-Andalusia) sekä Ala-Andalusiaan (tunnetaan myös nimellä Länsi-Andalusia). Ylä-Andalusiaan kuuluvat Almerían, Granadan, Jaénin ja Málagan maakunnat, Ala-Andalusiaan Huelvan, Sevillan, Cádizin ja Córdoban maakunnat.


title: Andalusia

text: Andalusian kahdeksan maakuntaa on jaettu yhteensä 778 kuntaan. Kuntien asema on määritelty Andalusian itsehallintoalueen lain kappaleen III pykälissä 91–95, jotka antavat kunnille itsehallinnon moniin sisäisiin asioihinsa. Kunnallistasolla esitykset, hallinto sekä lainkäyttö on keskitetty kunnallishallinnolle, jolla on vastuu yhdyskuntasuunnittelusta, yhteisön sosiaalipalveluista, veden välittämisestä ja käsittelystä, jätteen keräämisestä ja käsittelystä, sekä turismin, kulttuurin ja urheilun edistämisestä.


title: Andalusia

text: Rooman vallan aikana Andalusia tunnettiin "Baetican" maakuntana. Arabit nimittivät maakuntaa nimellä "al-Andalus" vandaalien mukaan. Visigoottien aikana kristinusko levisi Etelä-Espanjaan, mutta sitä seurasi 800-vuotinen arabien valta. Kristittyjen Iberian niemimaan takaisinvalloitus maureilta, "Reconquista", päättyi 1492. Amerikan löytämisen jälkeen Sevilla oli ainoa satama, jossa kaupankäynti siirtomaiden kanssa oli sallittua. Amerikassa puhuttava espanja perustuukin Etelä-Espanjan murteeseen.


title: Andalusia

text: Andalusiasta tuli autonominen itsehallintoalue vuonna 1981.


title: Andalusia

text: Oliiviviljelmät ja oliiviöljyn valmistus ovat tärkeitä Andalusian taloudelle. Noin kolmasosa Euroopassa käytetystä oliiviöljystä on peräisin Andalusiasta, erityisesti Córdoban ja Jaénin alueelta.


title: Andalusia

text: Andalusia on myös erittäin suosittu turistikohde sekä espanjalaisten että ulkomaalaisten keskuudessa. Suomalaisten kannalta suosituimpia turistikohteita ovat Málaga sekä sen lähistöllä sijaitsevat Torremolinos ja Fuengirola.


title: Andalusia

text: Andalusialaiset urheilijat ovat kilpailleet 16 olympiakisoissa, sekä talvi- että kesäolympialaisissa. Yhteensä andalusialaisten edustuksia olympialaisissa on ollut 220. Ensimmäinen andalusialainen olympiaedustaja ja samalla myös olympiamitalisti oli Leopoldo Sainz de la Maza, joka voitti vuoden 1920 kesäolympialaisissa hopeaa poolossa Espanjan joukkueessa.


title: Andalusia

text: Yhteensä andalusialaiset urheilijat ovat voittaneet olympialaisissa 6 kultamitalia, 11 hopeamitalia ja 2 pronssimitalia. Menestyneimpiä ovat olleet nyrkkeilijä Rafael Lozano (pronssia Atlantassa 1996 sekä hopeaa Sydneyssä 2000), purjehtija Theresa Zabell (kultaa sekä Barcelonassa 1992 että Atlantassa 1996) tennispelaaja Manuel Orantes (hopeamitali Méxicossa 1968, jolloin tennis oli tosin vielä näytöslajina), ratsastajat Ignacio Rambla ja Rafael Soto (hopeaa kouluratsastuksessa Ateenassa 2004) sekä kävelijä Paquillo Fernández (hopeaa Ateenassa 2004).


title: Andalusia

text: Useimmin olympialaisiin osallistuneet andalusialaiset ovat viidesti osallistuneet uimari María Peláez ja hiihtäjä María José Rienda. Ratsastaja Luis Astolfi ja soutaja Fernando Climent ovat osallistuneet molemmat neljästi olympialaisiin.


title: Andalusia

text: Sevilla on ollut toistuvasti ehdolla kesäolympialaisten pitopaikaksi, samoin kuin Granada talviolympialaisten pitopaikaksi. Toistaiseksi Andalusiassa ei ole järjestetty olympialaisia.


title: Andalusia

text: Yksi tärkeimmistä Andalusiassa järjestettävistä urheilutapahtumista on MotoGP:n Espanjan Grand Prix, joka pidetään joka kevät Jerezin moottoriurheiluradalla.


title: Andalusia

text: Tarifa on yksi maailman tärkeimmistä laine-, leija- ja purjelautailukeskuksista. Andalusiassa on myös hyvät mahdollisuudet harrastaa golfia varsinkin rannikkoseuduilla sekä ratsastusta sisämaa-alueilla.


title: Andalusia

text: Andalusialla on laajamittaista kokemusta suurten urheilutapahtumien järjestämisestä. Muun muassa Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 1999 järjestettiin Sevillassa, Välimeren kilpailut 2005 Almeríassa, Ratsastuksen maailmanmestaruuskilpailut 2002 Jerezissä sekä Alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1996 Sierra Nevadassa (Granadassa). Andalusiassa järjestetään myös merkittäviä jokavuotisia urheilutapahtumia, esimerkiksi pyöräilykilpailu Andalusian ympäriajo.


title: Andalusia

text: Yksi perinteisistä andalusialaisista ruoista on viileä gazpacho-keitto. Alkuperäinen gazpacho oli leipäkeitto, joka valmistettiin yhdistämällä kuivunutta leipää, valkosipulia, oliiviöljyä, suolaa ja viinietikkaa. Tomaatti ja paprika yleistyivät gazpachon aineksina vasta Kolumbuksen löydettyä Amerikan.


title: Bulgaria

text: Bulgaria (), virallisesti Bulgarian tasavalta () on valtio Balkanilla Kaakkois-Euroopassa. Se sijaitsee Mustanmeren rannalla, ja sen rajanaapureita ovat Kreikka ja Turkki etelässä, Serbia ja Makedonia lännessä ja Romania pohjoisessa. Bulgarian pääkaupunki on Sofia. Maassa on noin 7 miljoonaa asukasta ja sen pinta-ala on 110 879 neliökilometriä.


title: Bulgaria

text: Turkinsukuisten bolgaarien, traakialaisten ja slaavien jälkeläiset omaksuivat kristinuskon Kyrilloksen ja Metodioksen lähetystyön ansiosta 800-luvulla. Maan kulttuuri kehittyi luostarien suojissa myös ottomaanien vallan aikana. Maailmansotien jälkeen maa kuului kommunistiblokkiin yli neljänkymmenen vuoden ajan. Monipuoluejärjestelmää ja markkinataloutta on harjoitettu vuodesta 1989, ja Euroopan unioniin Bulgaria liittyi vuonna 2007.


title: Bulgaria

text: Bulgarialaiseen keittiöön kuuluvat keitto- ja pataruoat, jogurtti ja viinit.


title: Bulgaria

text: Bulgaria koostuu Traakian, Moesian ja Makedonian muinaisista alueista. Maan lounaisosa on vuoristoista, ja siellä sijaitsee Balkanin korkein kohta, Musala, 2925 metriä merenpinnan yläpuolella. Rodopivuoret ulottuvat Traakian maakunnasta Kreikan puolelle, ja Balkanvuoret kulkevat lännestä itään maan keskellä. Kaakossa Mustanmeren rannikolla on kukkuloita ja tasankoa. Balkanvuorten pohjoispuolella on Tonavan ylänkö, jonka kukkulat ovat maan vilja-aitta. Tonava kulkee maan pohjoisrajalla. Muita suuria jokia ovat Struma, Mesta ja Maritsa etelässä.


title: Bulgaria

text: Bulgarian kallioperä on altis maanjäristyksille, joita sattui vuosien 1900 ja 1986 välillä 16 kertaa.


title: Bulgaria

text: Bulgarian rajanaapureita ovat Kreikka, jonka kanssa yhteistä rajaa on 494 kilometriä, Makedonia (148 kilometriä), Romania (608 kilometriä), Serbia (318 kilometriä) ja Turkki (240 kilometriä).


title: Bulgaria

text: Bulgariassa on pieneksi maaksi suuret ilmastoerot, sillä se sijaitsee mannerilmaston ja välimerenilmaston vaikutusalueiden välissä. Vuoret ja laaksot ohjaavat ilmamassojen liikkeitä ja saavat aikaan suuria eroja säässä pienillä etäisyyksillä. Mantereen vaikutus on suurin talvella, jolloin voi olla kylmää ja kovia lumipyryjä. Kesällä Bulgariassa on usein muun Välimeren alueen tapaan kuivaa ja kuumaa. Mustameri vaikuttaa vain kapean rannikkokaistaleen ilmastoon. Maan pohjoisosassa on kylmempää ja sateisempaa kuin etelässä. Keskimääräinen sademäärä on 630 mm vuodessa, mutta vuoristossa sataa paikoin yli 2 500 mm, kun taas Traakian tasangolla kärsitään kesäisin kuivuudesta ja vuoden sademäärä jää alle 500 millimetriin.


title: Bulgaria

text: Bulgarian kasvillisuus kukoistaa erityisen monimuotoisena vuoristoissa. Eniten kotoperäisiä lajeja kasvaa Balkanvuorilla, missä on yli 90 sellaista lajia ja alalajia, joita tavataan vain Bulgariassa, ja niistä noin 20 lajia on vain näillä vuorilla. Kaikkiaan Keski-Balkanin kansallispuistossa on tavattu noin 1 900 kasvilajia ja -alalajia. Myös Mustanmeren rannikolla lajien määrä on runsas, ja kasvillisuustyypit vaihtelevat suhteellisen pienellä alueella suuresti.


title: Bulgaria

text: Myös Bulgarian eläimistö on monipuolinen, ja maassa on tavattu noin sata nisäkäslajia ja yli 400 lintulajia. Suurista nisäkkäistä esiintyvät karhu, susi, kultasakaali, metsäkissa, saukko, tiikerihilleri ja gemssi. Lepakkolajien määrä on Euroopan suurimpia, sillä Euroopan 39 lajista 32 elää Bulgariassa. Lintuhavaintoja on tehty paljon, koska maa sijaitsee kahden suuren muuttoreitin varrella ja siellä pysähtyvät sekä Mustanmeren rannikkoa että Struman laaksoa pitkin kulkevat muuttolinnut. Sammakkoeläimiä on 17 lajia ja matelijoita 36 lajia.


title: Bulgaria

text: Lähes 23 prosenttia maan pinta-alasta on suojeltu Euroopan unionin Natura 2000 -hankkeen puitteissa.


title: Bulgaria

text: Bulgarian ensimmäiset asukkaat saapuivat todennäköisesti neoliittisella kaudella, viimeistään 6000 eaa. Traakialaiset asuttivat Bulgarian noin vuonna 2000 eaa. Heidän kulttuurinsa oli jo melko kehittynyt, ja he muun muassa kasvattivat viiniä ja osasivat työstää metalleja. Traakilaisten yhteiskunta kukoisti mahtavimmillaan 600-luvulla eaa. Seuraavien vuosisatojen aikana alueen valloittivat vuorotellen kreikkalaiset, persialaiset, makedonialaiset ja roomalaiset. Aleksanteri Suuren kukistuttua Traakian kuningaskunta nousi uudelleen 300-luvulla eaa., ja se pysyi alkuun itsenäisenä kuningaskuntana myös roomalaisvallan alla. Siitä tehtiin kuitenkin noin vuonna 46 Rooman provinssi. Rooman valtakunnan hajottua se siirtyi Bysantille.


title: Bulgaria

text: Alun perin turkinsukuiset bolgaarit saapuivat Tonavan alajuoksulle Asparuhin johtamana Azovanmeren pohjoispuolelta Suur-Bolgariasta. Vuonna 681 he perustivat Bulgarian ensimmäisen valtakunnan. Se saavutti laajimman kokonsa sen ensimmäisen tsaarin, vuosina 893–927 hallinneen Simeon I:n johdolla. Bulgaarit kääntyivät kristinuskoon 865 ja samaan aikaan kehitettiin kyrilliset aakkoset.


title: Bulgaria

text: Bysantin valtakunnalla oli huomattava vaikutus Bulgarian hallintoon ja kulttuuriin. Bulgaarit olivat ajoittain myös bysanttilaisten vaarallisimpia vihollisia, etenkin kaani Krumin (hallitsi noin 803–814) ja tsaarien Simeonin ja Samuilin (hallitsi 997–1014) aikana. Vuonna 1014 Bysantin keisari Basileios II sai ratkaisevan voiton bulgaareista Kleidionin taistelussa, ja koko Bulgaria oli Bysantin vallassa vuoteen 1018 mennessä. Bulgaarit kuitenkin kapinoivat vuonna 1185 ja perustivat Toisen Bulgarian valtakunnan. Bulgariasta tuli paikallinen mahti 1100- ja 1200-luvuilla etenkin Ivan Asen II:n aikana 1218–1241. Turkkilaiset valloittivat Bulgarian 1396, jolloin siitä tuli ensimmäisenä Euroopan maana osa Osmanien valtakuntaa. Monia luostareita tuhottiin ja ryöstettiin, mutta ne jotka säilyivät, muodostuivat kansallistunteen ja kulttuurin suojapaikoiksi.


title: Bulgaria

text: Vuonna 1876 bulgarialaiset nationalistit kapinoivat Turkin valtaa vastaan, mutta osmanit kukistivat kapinan julmasti. Verilöylyt käänsivät Euroopan mielipiteen osmaneja vastaan, eivätkä suurvallat puuttuneet Venäjän aloittamaan Turkin sotaan. Bulgarialaiset taistelivat venäläisten rinnalla, ja sodan päättäneessä San Stefanon sopimuksessa Bulgaria sai itsenäisyyden. Euroopassa sopimuksen pelättiin johtavan Venäjän vallan kasvuun, joten vielä samana vuonna Berliinin kongressissa osa ruhtinaskunnan alueista palautettiin osmaneille. Vuonna 1885 Itä-Rumelia liitettiin ruhtinaskuntaan, joka löi Serbian noin kaksi viikkoa kestäneessä sodassa. Venäjä oli suhtautunut tsaari Aleksanteri II:n salamurhasta alkaen epäluuloisesti bulgarialaisten liberaaleihin ajatuksiin, ja vaati ruhtinas Alexander von Battenbergin eroa valtionjohdosta. Venäjällä koulutetut bulgarialaisupseerit syöksivät Battenbergin vallasta vuonna 1886, ja valtion johtoon nousi Saksi-Coburg-Gotha-suvun Ferdinand I.


title: Bulgaria

text: Bulgaria liittoutui Kreikan, Montenegron ja Serbian kanssa Turkkia vastaan vuosina 1912–1913 käydyssä ensimmäisessä Balkanin sodassa ja sai haltuunsa yhteyden Aigeianmerelle. Makedoniasta syntyneen kiistan vuoksi käyty toinen Balkanin sota Turkkia, Kreikkaa, Romaniaa ja Serbiaa vastaan päättyi Bulgarian tappioon, ja Bulgaria menetti suuren osan Makedoniaa ja eteläisen Dobrudžan. Ensimmäisen maailmansodan alkaessa saksalaiset ja itävaltalaiset diplomaatit saivat suostuteltua Bulgarian liittymään 1915 hyökkäykseen Serbiaa vastaan. Keskusvaltojen kärsittyä tappion sodassa Bulgaria menetti Neuillyn rauhassa yhteytensä Aigeianmerelle. Kahden sotatappion jälkeen Ferdinand luopui kruunusta ja häntä seurasi hänen poikansa Boris III.


title: Bulgaria

text: Vuonna 1919 valtaan tuli Bulgarian agraariunioni, jonka johtaja Aleksandăr Stambolijski nousi pääministeriksi ja jakoi maata köyhille talonpojille. Agraariunionin hallitus syöstiin vallasta oikeistolaisessa vallankaappauksessa 1923 ja Stambolijski murhattiin. 1930-luvun kuluessa kuningas Boris III julisti ”kuninkaallisen diktatuurin”, kieltäytyi perustuslain uudistuksesta ja lykkäsi vaaleja vuosien ajan.


title: Bulgaria

text: Toisessa maailmansodassa Bulgaria liittyi Saksan puolelle toivoessaan saavansa menettämänsä alueet takaisin. Bulgaria pitikin sodan aikana hallussaan menettämiänsä alueita. Kuningas Boris kuoli äkillisesti vuonna 1943. Valtaistuimelle astui hänen kuusivuotias poikansa nimellä Simeon II kolmen sijaishallitsijan kanssa, joista valta oli pääministeri Bogdan Filovilla.


title: Bulgaria

text: Vuonna 1944 maailmansodan käännyttyä akselivaltojen tappioksi Bulgaria pyrki välttämään taistelut omalla maaperällään, julisti sodan Saksalle ja pyrki rauhansopimukseen länsiliittoutuneiden kanssa. Länsiliittoutuneet kuitenkin hylkäsi sopimusehdotukset, ja Neuvostoliitto julisti Bulgarialle sodan ja miehitti maan. Neuvostoliiton tukema isänmaanrintama nousi valtaan vallankaappauksella. Monarkia lopetettiin 1946 ja maa julistettiin Bulgarian kansantasavallaksi. Kommunistipuolue voitti vaalit ja Georgi Dimitrov valittiin pääministeriksi. Uuden perustuslain mukaan Bulgariasta tuli neuvostomallinen yksipuoluevaltio ja talous kansallistettiin.


title: Bulgaria

text: Dimitrov kuoli 1949. Todor Živkovista tuli kommunistisen puolueen pääsihteeri 1954. Hänen johdollaan maasta tuli vankka Neuvostoliiton liittolainen. Maan joukot osallistuivat Tšekkoslovakian miehitykseen 1968. Vuonna 1971 otettiin käyttöön uusi perustuslaki ja Živkov sai myös valtionpäämiehen (korkeimman neuvoston puheenjohtaja) aseman.


title: Bulgaria

text: Vuosina 1985–1989 tehtiin Neuvostoliiton esimerkin mukaan hallinnollisia ja taloudellisia uudistuksia. Živkovin hallinto alkoi myös korostaa bulgarialaista nationalismia, ja 1984 maan turkkilainen vähemmistö määrättiin ottamaan slaavilaiset sukunimet. Bulgarialaistamisohjelma johti 1989 turkkilaisten joukkopakoon maasta. Marraskuussa 1989 kymmenettuhannet mielenosoittajat lähtivät Sofian kaduille, ja maltillinen Petăr Mladenov syrjäytti Živkovin.


title: Bulgaria

text: Bulgaria siirtyi monipuoluejärjestelmään ja kommunistinen puolue muutti nimensä Bulgarian sosialistiseksi puolueeksi (BSP). Sen vastapainoksi syntyi Demokraattisten voimien liitto (UDF). Ensimmäisissä monipuoluevaaleissa kesäkuussa 1990 sosialistit saivat 53 prosenttia äänistä ja UDF kolmanneksen. Maa oli kuitenkin 1990-luvulla epävakaassa tilassa, ja ympäri maata oli protesteja ja levottomuuksia.


title: Bulgaria

text: Maan ensimmäinen ei-kommunistinen pääministeri kommunismin kaaduttua oli Filip Dimitrov, joka ehti olla tehtävässä vuoden ennen kuin hän joutui lokakuussa 1992 jättämään eronpyynnö sen jälkeen kun parlamentti oli antanut hänen talouspolitiikalleen epäluottamuslauseen. Talous oli edelleen kaaoksessa, ja vuonna 1996 suuri inflaatio johti useisiin lakkoihin ja mielenosoituksiin. Tilanne kuitenkin parani, kun Kansainvälinen valuuttarahasto puuttui asiaan ja maassa aloitettiin monet taloudelliset uudistukset.


title: Bulgaria

text: Valtapuolueet eivät olleet onnistuneet kehittämään tarpeeksi maan tilaa, joten entisen tsaarin Simeon II:n puolue voitti vaalit yllättäen kesäkuussa 2001. Simeon valittiin pääministeriksi, mutta hän ei onnistunut parantamaan taloutta, vaikka oli luvannut kääntää maan suunnan 800 päivässä. Sosialistit nousivatkin jälleen valtaan vuoden 2005 vaaleissa, ja Sergei Staniševista tuli pääministeri. Simeonin aikana Bulgariasta oli tullut Naton jäsen, ja vuonna 2007 se liittyi Euroopan unioniin. Vuonna 2008 EU pidätti avustusrahoja, koska Bulgaria ei ollut saanut korruptiota kuriin.


title: Bulgaria

text: Bulgarian presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla viisivuotiskaudelle. Kaudet on rajattu kahteen. Presidentin valta ei yleisesti ottaen ole kovin suuri, mutta hän on armeijan ylipäällikkö ja voi hylätä lakialoitteet, mutta parlamentti voi hylätä presidentin veton yksinkertaisella ääntenenemmistöllä.


title: Bulgaria

text:
Yksikamarisessa parlamentissa, "Narodno Sabraniessa", on 240 edustajaa, jotka valitaan nelivuotiskausille. Listavaalin äänet annetaan puolueille tai ehdokaslistoille yhdeksässä vaalipiirissä. Puolueen pitää saada vähintään 4 prosenttia äänistä saadakseen edustajia. Parlamentti valitsee ja voi erottaa pääministerin.
Bulgarian asevoimat muodostuvat maa-, meri- ja ilmavoimista. Pakollisesta varusmiespalveluksesta luovuttiin vuonna 2008. 18–27-vuotiaat voivat ilmoittautua vapaaehtoiseen palveluun.


title: Bulgaria

text: Bulgaria on kuulunut YK:hon vuodesta 1955, ja sillä on ollut paikka turvallisuusneuvostossa kolme kertaa: 1966, 1986 ja 2002. Se on osallistunut rauhanturvahankkeisiin Kambodžassa, Angolassa, Tadžikistanissa, Etiopiassa, entisen Jugoslavian alueella ja Liberiassa. Se oli yksi ETYKin / ETYJin perustajajäsenistä vuonna 1975. Se liittyi Natoon 2004 ja EU:hun 2007. Vuosina 2003–2008 Bulgaria osallistui huomattavalla panoksella kansainvälisiin joukkoihin Irakissa ja jatkoi sotilaallista läsnäoloaan vuoteen 2011 asti. Se on tukenut myös ISAF-toimintaa Afganistanissa vuodesta 2001 sekä omilla joukoillaan että antamalla Yhdysvaltojen käyttää lentotukikohtiaan.


title: Bulgaria

text: Bulgaria kiistää kielellisin ja historiallisin perustein Makedonian olemassaolon itsenäisenä kansakuntana. Kysymys on vaivannut aluetta jo 1800-luvun lopulta alkaen, ja Bulgaria nosti sen uudelleen esille 1990-luvun alussa, kun Jugoslavia hajosi. Samaan aikaan se kuitenkin tunnusti Makedonian valtion.


title: Bulgaria

text: Bulgaria on vuodesta 1999 jaettu 28 alueeseen (oblast, oblasti). Vuosina 1987–1999 nämä oli yhdistetty yhdeksäksi maakunnaksi. Bulgarian pääkaupunki, 1,3 miljoonan asukkaan Sofia muodostaa oman alueensa. Pinta-alaltaan suurin alue on Burgas, mutta eniten asukkaita on Sofian jälkeen Plovdivin alueella. Kaikki alueet on nimetty pääkaupunkiensa mukaan.


title: Bulgaria

text: Bulgarian suurimmat kaupungit ovat pääkaupunki Sofian lisäksi Plovdiv (338 000 asukasta vuonna 2011), Varna (335 000), Burgas (200 000) ja Ruse (150 000).


title: Bulgaria

text: Bulgaria on EU:n köyhin maa, ja sen bruttokansantuote henkeä kohti on vain runsas kolmannes EU:n keskiarvosta.


title: Bulgaria

text: Bulgarian talous romahti 1989 Neuvostoliiton markkinoiden ehdyttyä, ja talous kutistui 40 prosenttia. EU:hun liittymisen jälkeen Bulgariaan tehtiin paljon ulkomaalaisia sijoituksia. Yhtiövero laskettiin kymmeneen prosenttiin lisäsijoitusten houkuttelemiseksi. Vuosina 2004–2008 talous kasvoi yli kuusi prosenttia vuodessa. Maailmanlaajuisen laman aikana kasvu hidastui ja vuonna 2011 kasvu oli 2,2 prosenttia.


title: Bulgaria

text: Bulgarian merkittävimmät luonnonvarat ovat bauksiitti, kupari, lyijy, sinkki, kivihiili ja puu. Vientituotteista tärkeimmät ovat koneet, maataloustuotteet ja tekstiilituotteet, teräs, rauta ja polttoaineet. Viennin kohdemaita ovat Saksa, Romania, Italia, Kreikka, Turkki ja Ranska.


title: Bulgaria

text: Vuonna 2009 maatalous työllisti 7,1 prosenttia työvoimasta ja tuotti 5,2 prosenttia bruttokansantuotteesta. Maatalouden tuotteita ovat vihannekset, hedelmät, tupakka, viini, vehnä, ohra, auringonkukat ja sokerijuurikkaat.


title: Bulgaria

text: Matkailu on merkittävä palvelusektorin työllistäjä. Vuonna 2010 maassa kävi 9 miljoonaa turistia. Suosituimpia Mustanmeren rantakohteita ovat Sunny Beach, Varnan kultahietikko ja Albena. Myös pääkaupunki Sofiassa, muissa historiallisissa kohteissa sekä vuoristoissa käy matkailijoita.


title: Bulgaria

text: Bulgarian suurimmat energianlähteet ovat kiinteät polttoaineet, öljy, ydinvoima ja maakaasu. Suuri osa tuontienergiasta tuodaan Venäjältä. Maan ainoat toimivat öljynjalostamot omistaa venäläinen Lukoil, ja maakaasusta 95 prosenttia tulee venäläiseltä Gazpromilta. Vuonna 2012 Bulgaria päätti hylätä suunnitelmat uudesta ydinvoimalasta. EU jäsenyysneuvotteluissa Bulgaria sitoutui sulkemaan Kozloduin voimalan kuusi neuvostoaikaista reaktoria. Bulgaria on osakkaana sekä venäläisten että EU:n kaasuputkihankkeissa.


title: Bulgaria

text: Bulgariassa on 210 lentopaikkaa, joista kahdessa on yli kolme kilometriä pitkä kiitotie. Rautateitä on 4 151 kilometriä. Satamakaupungit ovat Burgas ja Varna. Kaupunkien välisessä liikenteessä junat ovat edullisia mutta usein hitaita ja epämukavia. Myös valtion omistamia bussilinjoja on moitittu hitaiksi ja niiden kalustoa vanhentuneeksi, mutta yksityisillä yhtiöillä on modernimpaa kalustoa.


title: Bulgaria

text: Heinäkuussa 2011 Bulgariassa arvioitiin olevan 7 093 635 asukasta. Vuoden 2001 väestönlaskennassa suurimman etnisen ryhmän muodostivat bulgarialaiset (83,9 prosenttia), ja merkittäviä vähemmistöjä olivat turkkilaiset (9,4 prosenttia) ja romanit (4,7 prosenttia). Muita väestöryhmiä olivat esimerkiksi makedonialaiset, armenialaiset ja tataarit. Islaminuskoisia pomakkeja pidetään virallisesti etnisinä bulgarialaisina. Vuoden 2011 väestölaskennassa ortodokseja oli 59,4 prosenttia, islaminuskoisia 7,8 prosenttia, katolisia 0,7 prosenttia ja protestantteja 0,9 prosenttia ja muita uskontoja edusti 0,15 prosenttia väestöstä. Uskonnottomia oli 3,7 prosenttia, 5,5 prosenttia vastasi ettei kerro kantaansa ja 21,8 prosenttia ei vastannut kyselyyn ollenkaan.


title: Bulgaria

text: 84,8 prosenttia väestöstä puhuu äidinkielenään bulgariaa, joka on maan virallinen kieli. Se kuuluu slaavilaisiin kieliin.


title: Bulgaria

text: Vuonna 2007 arvioitiin, että Bulgaria on jo saavuttanut kolme: peruskoulutukseen, sukupuolten tasa-arvoon ja odottavien äitien terveyteen liittyvät tavoitteet. Muidenkin tavoitteiden saavuttaminen on todennäköistä.


title: Bulgaria

text: Bulgariassa koulunkäynti on pakollista 7–16-vuotiaille. Opetuskieli on yleensä bulgaria, mutta etnisten vähemmistöjen lapset voivat saada opetusta äidinkielellään. Toisen asteen oppilaitoksissa on yleissivistäviä, ammatillisia, kielikouluja ja kansainvälisiä kouluja. Korkea-asteen oppilaitoksia on 51. Kouluissa on kaksi lukukautta: syyskuun puolivälistä jouluun ja tammikuusta kesäkuun loppuun. Yliopistojen vuosi alkaa lokakuun alusta, ja opetusta annetaan 30 viikkoa vuodessa.


title: Bulgaria

text: Bulgarian kulttuuriin kuuluu traakialaisia ja slaavilaisia elementtejä, ja siinä on lisäksi Bysantin, Turkin ja Kreikan vaikutteita. Unescon maailmanperintökohteisiin kuuluvat traakialaiset hautakammiot Kazanlăkissa ja Sveštarissa.


title: Bulgaria

text: Bysantin taiteesta kehittyi Veliko Tărnovon mukaan nimetty kristillisen taiteen koulukunta. Bulgarialainen kirkkotaide kukoisti etenkin 1200- ja 1300-luvuilla, mutta se selvisi ottomaanien valtakaudenkin yli. Kirkot ovat komeita, ja monet niistä on rakennettu kansallisromanttisella kaudella ottomaanivallan lopussa. Bojanan kirkko, Ivanovon kallioon hakatut kirkot ja Rilan luostari ovat maailmanperintökohteita.


title: Bulgaria

text: Christo Javacheff on bulgarialaissyntyinen Yhdysvalloissa asuva ympäristötaiteilija, jonka tunnetuimpia teoksia ovat muoviin käärityt suuret esineet ja rakennukset.


title: Bulgaria

text: Toiseen maailmansotaan asti Bulgaria oli enimmäkseen maaseutua, mutta sen jälkeen maa teollistui nopeasti ja kaupunkeihin rakennettiin neuvostotyylisiä betonilähiöitä. Kylien ja pikkukaupunkien perinteiset talot ovat usein puuta, ja niissä on pieniruutuiset ikkunat ja korkea aita ympärillä. Sisäkatoissa on taidokkaita puuleikkauksia.


title: Bulgaria

text:
Bulgarialaisessa kansanmusiikissa on kehitetty erityinen kurkkulaulutekniikka. Musiikin ominaispiirteisiin kuuluvat myös erikoiset tahtilajit kuten 5/8, 11/8 tai jopa 15+14/8. Kansanomaisia lyömä- ja jousisoittimia käytetään yhä. Kommunismin aikana valtio rahoitti kansanmusiikkiryhmiä, joiden tehtävänä oli sekä säilyttää perinnettä että jalostaa siitä korkeakulttuuria.
Bulgaria on osallistunut Eurovision laulukilpailuun vuodesta 2005 lähtien. Se pääsi finaaliin 2007.


title: Bulgaria

text: Ennen toista maailmansotaa Bulgariassa tekivät elokuvia lähinnä dokumentaristit ja amatöörit. Kommunistivallan aikana taloudellinen tuki oli turvattu mutta ilmaisunvapaus rajoitettua. Elokuva-alan ammattilaisia koulutettiin Neuvostoliitossa, Tšekkoslovakiassa, Puolassa ja vuodesta 1973 myös kotimaassa. Vuosittain ilmestyi noin 25 elokuvaa. 1970-luvulla tehtiin elokuvia maaltamuutosta ja arjen ongelmista. Vuoden 1989 jälkeen ilmaisunvapaus laajeni mutta samalla syntyi myös talousongelmia, kun kotimainen elokuva joutui kilpailemaan Hollywoodin suurtuotantojen kanssa. 1990-luvun alussa suuret studiot joutuivat irtisanomaan paljon henkilökuntaansa. Elokuva-alan toipuminen alkoi 2000-luvun alussa.


title: Bulgaria

text:
Bulgarian kirjakieli alkoi kehittyä 800-luvulla, kun Kyrillos ja Metodios kehittivät kyrillisen kirjaimiston edeltäjän, glagoliittisen kirjaimiston. Varhainen kultakauden kirjallisuus oli aluksi lähinnä uskonnollisten tekstien käännöksiä, mutta pian alettiin kirjoittaa historiaa ja maantietoa käsitteleviä teoksia. Hopeakaudella, 1330- ja 1400-luvulla, kehittyi uusia kirjallisuuden lajeja. Kansallisen heräämisen aikakausi alkoi 1700-luvun puolivälissä. Humanismi ja kansallisuusaate olivat keskeisiä teemoja, ja kansanperinnettä hyödynnettiin korkeakulttuurissa. Kansa oli pitkään lukutaidotonta, joten suullinen perinne on säilynyt hyvin. Ensimmäinen bulgarialainen romaani, Ivan Vazovin "Ikeen alla" vuodelta 1894 käsitteli ottomaaneista vapautumista. Maailmansotien välissä runous ja näytelmäkirjallisuus kukoistivat, individualismi ja symbolismi olivat muodissa ja patrioottien rinnalle nousivat boheemit runoilijat. Kommunismiaikana bulgarialainen kirjallisuus sai vaikutteita sosialistisesta realismista. 1900-luvun suuria bulgarialaisia filosofeja ja kirjailijoita ovat Julia Kristeva ja Tzvetan Todorov.
Bulgariassa syntynyt Elias Canetti voitti Nobelin kirjallisuuden palkinnon 1981.


title: Bulgaria

text: Bulgarialainen ruokavalio perustuu paikallisiin, vuodenajalle tyypillisiin ruoka-aineisiin. Leipä ja maitotuotteet, etenkin jogurtti ja tuorejuusto, ovat sen tärkeitä osia. Kotiruoka on usein keittoja, salaatteja ja pataruokia tai grillattua lihaa ja täytettyjä kasviksia. Banitsa on suosittu piirakkaruoka. Alkoholittomia perinnejuomia ovat viljapohjainen boza ja jogurtista ja vedestä tehty ayran. Suosittuja alkoholijuomia ovat hedelmistä tislattu rakija sekä viinit.


title: Bulgaria

text: Bulgaria on osallistunut kesäolympialaisiin vuodesta 1924 ja talviolympialaisiin vuodesta 1936.


title: Bulgaria

text: Voimistelun lisäksi (Maria Gigova, Maria Petrova, Simona Peitševa) bulgarialaiset ovat kunnostautuneet muun muassa kamppailu- ja voimailulajeissa, kuten painissa ja painonnostossa, sumopainissa, melonnassa, soudussa, lentopallossa, tenniksessä (Grigor Dimitrov, Magdalena Maleeva), korkeushypyssä (Stefka Kostadinova) ja shakissa (Veselin Topalov, Antoaneta Stefanova).


title: Bulgaria

text: Bulgarian jalkapallomaajoukkue on parhaimmillaan sijoittunut neljänneksi jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 1994. Marraskuussa 2011 se oli FIFA-rankingissa sijalla 85.


title: Sortovuodet

text: Sortovuodet eli sortokaudet olivat ajanjaksot 1899–1905 (ensimmäinen sortokausi) ja 1908–1917 (toinen sortokausi), jolloin Venäjän keisarikunta yritti venäläistää Suomea. Nimi ”sortovuodet” on otettu käyttöön jälkeenpäin, ensimmäisestä sortokaudesta käytettiin nimeä routavuodet.


title: Sortovuodet

text: Ensimmäisellä sortokaudella muun muassa kerättiin Suuri adressi ja perustettiin vastarintajärjestö Kagaali, joka järjesti kutsuntalakkoja. Toisella sortokaudella annettiin yhdenvertaisuuslaki, joka antoi maassa asuville venäläisille oikeuden hakea virkoja ilman Suomen kansalaisuutta, sekä käynnistettiin jääkäriliike. Sortokausi päättyi Venäjän vallankumoukseen.


title: Luettelo Espanjan hallitsijoista

text: Tämä on luettelo Espanjan hallitsijoista ja valtionpäämiehistä.


title: Luettelo Espanjan hallitsijoista

text: Ennen Espanjan yhdistymistä Iberian niemimaalla hallitsivat seuraavat ruhtinaat:Kuningaskunnat yhdisti Aragonian Ferdinand II:n ja Kastilian Isabella I:n avioliitto. Vaikka kuningaskunnat olivat vieläkin erilliset, niitä hallittiin yhtenä. Ferdinand valloitti myös Navarran eteläosan ja liitti sen Espanjaan. Isabellan peri heidän tyttärensä, Kastilian Johanna. Ferdinand toimi hallitsijana tämän hulluuden vuoksi. Kastilian aateliset syrjäyttivät hänet ja nostivat hallitsijaksi Johannan puolison, Filip I:n. Ferdinand jatkoi Kastilian kuninkaana Filipin kuoleman jälkeen. Johannan poika, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan Kaarle V, seurasi häntä Kastilian valtaistuimella ja peri myös Aragonian valtakunnan vuonna 1516.


title: Luettelo Espanjan hallitsijoista

text: Espanjan ensimmäinen tasavalta perustettiin 11. helmikuuta 1873 kuningas Amadeus I:n luovuttua Espanjan kruunusta kyllästyttyään jatkuviin sisäpoliittisiin kriiseihin, kuten poliittisen tuen puutteeseen, kapinoihin ja kolmanteen karlistisotaan. Tasavalta perustettiin tasavaltalaisten, demokraattien ja radikaalien tuella. Tasavaltalaiset jakautuivat federalisteihin ja yhtenäisvaltiota kannattaneisiin unitaareihin.


title: Luettelo Espanjan hallitsijoista

text: Kaoottisen 23 kuukautta kestäneen Espanjan ensimmäisen tasavallan jälkeen toteutettiin Bourbon-suvun restauraatio, jonka myötä Alfonso XII:sta tuli Espanjan perustuslaillinen kuningas.


title: Luettelo Espanjan hallitsijoista

text:
Espanjan toinen tasavalta perustettiin 14. huhtikuuta 1931 kuningas Alfonso XIII:n lähdettyä maanpakoon kenraali Miguel Primo de Riveran diktatuurin (1923–1930) päättymisestä alkaneiden vuoden kestäneiden levottomuuksien jälkeen. Espanjan sisällissota syttyi 17. heinäkuuta 1936 kernaali Francisco Francon johtamien kansallisten joukkojen noustua kapinaan vasemmistohallitusta vastaan oikeiston tukemana. Sisällissodan aikana alueella sijaitsi kaksi poliittista entiteettiä, kunnes viimeisten tasavaltalaisten antauduttua Franco antoi voitonjulistuksensa 1. huhtikuuta 1936.
Kapinaan nousseet kansalliset ("nacionales") perustivat hallinnoimilleen alueille ylintä valtaa käyttäneen poliittisen hallintoelimen 24. heinäkuuta 1936. Kun Afrikan joukkoja komentanut Franco saapui Espanjan mantereelle, hänestä tehtiin 29. heinäkuuta ja 1. lokakuuta 1936 valtionpäämies ("Jefe del Estado") ja korkein sotilaskomentaja "Generalísimo". Samalla kansallinen puolustusneuvosto lopetti toimintansa. Koska kansalliset koostuivat useista eri poliittisia tavoitteita ajaneista ryhmistä, nimitettiin poliittista entiteettiä yksinkertaisesti vain espanjalaiseksi valtioksi ("Estado Español").


title: Luettelo Espanjan hallitsijoista

text: 26. heinäkuuta 1947 säädetty peruslaki "Ley de Sucesión en la Jefatura del Estado" palautti Espanjan kuningaskunnaksi. Valtaa ei kuitenkaan luovutettu kruununprinssi Juan de Borbónille, vaan laki määritteli, että "valtionpäämiehen asema kuuluu Espanjan ja Ristiretken "caudillolle", armeijoiden generalissimolle Don Francisco Franco Bahamondelle" ("«La jefatura del Estado le corresponde al Caudillo de España y de la Cruzada, Generalísimo de los Ejércitos Don Francisco Franco Bahamonde»"). Franco jatkoi absoluuttisen monarkin valtuuksin valtionpäämiehenä ja valtionhoitajana kuolemaansa asti.


title: Luettelo Espanjan hallitsijoista

text: Juan Carlos de Bórbon oli valittu Espanjan kruununperilliseksi vuonna 1969. Francon kuoltua Juan Carlos I kruunattiin kuninkaaksi. Barcelonan kreivi Juan de Borbón luopui vaateistaan Espanjan kruunuun poikansa hyväksi vuonna 1977.


title: Luettelo urheilulajeista

text:
Tämä on luettelo urheilulajeista.
Siirry kirjaimeen ? A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä Ö


title: Konstantinus II

text: Konstantinus II (316–340) oli Konstantinus Suuren ja keisarinna Faustan vanhin poika. Hän hallitsi Rooman läntisimpiä provinsseja vuosina 337–340.


title: Konstantinus II

text: Konstantinus nimitettiin apukeisariksi (caesar) jo 1-vuotiaana. Hän seurasi lapsena isäänsä monille sotaretkille ja johti 16-vuotiaana visigoottien vastaista taistelua Tonavan rintamalla. Hänen nuoren ikänsä vuoksi johtajuus lienee kuitenkin ollut nimellistä.


title: Konstantinus II

text: Isänsä kuoltua Konstantinuksesta tuli keisari yhdessä veljiensä Constantius II:n ja Constansin kanssa. Konstantinus sai hallittavakseen Gallian, Britannian ja Hispanian. Hän ei kuitenkaan ollut ilmeisesti tyytyväinen saamaansa osuuteen valtakunnasta, sillä vuonna 340 hän ryhtyi sotatoimiin veljeänsä Constansia vastaan aikoen vallata tältä Italian. Valtaus epäonnistui surkeasti, sillä Konstantinus sai surmansa väijytyksessä Aquileian kaupungin lähellä.


title: Konstantinus II

text: Konstantinuksen lyhyestä hallintokaudesta on säilynyt vain vähän tietoja. Voidaan tosin olettaa, että hän oli korkeintaan keskinkertainen kyvyiltään. Konstantinus Suuren vanhimpana poikana hänen olisi kuulunut periä koko valtakunta, mutta ilmeisesti hänen isänsä ei luottanut hänen kykyihinsä ja päätti poikkeuksellisesti tehdä kaikki kolme poikaansa vallanperijöiksi.


title: Armenia

text: Armenian tasavalta () eli Armenia () on sisämaavaltio Kaukasiassa Mustanmeren ja Kaspianmeren välissä. Sen naapurivaltioita ovat Turkki lännessä ja Georgia pohjoisessa, Azerbaidžan idässä ja Iran sekä Azerbaidžanille kuuluva Nahitševanin maakunta etelässä. Maantieteellisesti Armenian katsotaan yleensä kuuluvan Aasiaan, mutta sillä on poliittisia ja kulttuurisia kytköksiä myös Eurooppaan; maa kuuluu myös Euroopan neuvostoon.


title: Armenia

text: Armenian noin kolmesta miljoonasta asukkaasta valtaosa on etnisiä armenialaisia. Kristinusko on ollut maassa valtauskontona jo ennen Rooman keisarien kääntymystä, ja sitä noudattaa edelleen 90 prosenttia väestöstä. Antiikin aikaan Armenia oli suurvalta ja itsenäistyi myöhemmin myös keskiajalla, mutta joutui sittemmin Osmanien valtakunnan ja Venäjän keisarikunnan haltuun. Osmanien valtakunnan loppuvaiheita leimasi armenialaisten kansanmurha. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen perustettiin lyhytaikainen Armenian demokraattinen tasavalta, jonka Neuvosto-Venäjä liitti itseensä, ja Armenia kuului Neuvostoliittoon aina vuoteen 1991, jolloin maa itsenäistyi jälleen. Neuvostoliiton hajotessa Armenian ja Azerbaidžanin välille syttyi sota Vuoristo-Karabahin alueesta.


title: Armenia

text: Armenia on Aasiassa sijaitseva sisämaavaltio. Maa sijaitsee Mustanmeren ja Kaspianmeren välissä, ja sen rajanaapureita ovat Georgia, Azerbaidžan, Iran ja Turkki. Sen pinta-ala on 29 743 neliökilometriä. Alue on suurimmaksi osaksi vuoristoista muutamine metsineen. Korkein kohta on 4 090 metriin nouseva Aragats-vuori, eikä mikään osa maassa ole alle 400 metrin korkeudella merenpinnasta. Turkin puolella sijaitseva Ararat-vuori on armenialaisille maan symboli, alueen korkein vuori.


title: Armenia

text:
Tärkeimmät kulkureitit pohjoisesta Armeniaan ovat vuoristoa halkovat Debet- ja Akstafajokien laaksot. Maan keskiosassa, 2070 m:n korkeudessa sijaitseva Sevan on maan suurin järvi, 72,5 km leveä ja 376 km pitkä. Maan vuoristoinen kaakkoisosa kuuluu Bargušatin valuma-alueeseen, kun taas suuri osa muusta alueesta on Arasin ja sen sivujoen, Sevanjärvestä lähtevän Radzanin valuma-aluetta. Aras muodostaa suuren osan Turkin ja Iranin vastaisesta rajasta.
Armeniassa vallitsee äärevä mannerilmasto: talvella on lunta ja kylmää, kesällä lähes trooppisen kuumaa, mutta yöt ovat silloinkin viileitä. Jerevanissa on heinäkuun keskimääräinen ylin lämpötila 33 astetta, yön alin 17 astetta. Tammikuussa lämpötila on −8 ja +1 asteen välillä.


title: Armenia

text: Armeniasta on määritetty 3 200 putkilokasvilajia, joukossa monia kotoperäisiä lajeja. Havupuita on varsin vähän. Kolmasosa Armenian metsistä on tammimetsiä, kolmannes pyökkivaltaisia metsiä. Monet Armenian luonnonvaraiset kasvit, kuten idänunikko ja helmihyasintti, tunnetaan muualla puutarhakasveina.


title: Armenia

text: Monet Armenian eläinlajeista ovat uhanalaisia. Leopardi on sukupuuton partaalla, ja mufloni ja besoaarivuohi ovat vaarantuneita. Edellinen versio uhanalaisten lajien Punaisesta kirjasta luetteli myös esimerkiksi saukon, karhun, tiikerihillerin ja arokissan – kaikkiaan 99 selkärankaislajia. Vuonna 2011 uudistetussa laitoksessa mainitaan 155 uhanalaista eläinlajia. Armenia on muuttolintujen reitillä, ja siellä on tavattu noin 350 lintulajia.


title: Armenia

text: Armenia yrittää puuttua ympäristöongelmiinsa, ja on luonut erinäisiä ympäristöveroja ongelmien hoidon rahoittamiseksi. Hallitus on luvannut sulkea Jerevanin lähellä Metzamorissa sijaitsevan ydinvoimalan 2016 kun sen korvaava moderni voimala valmistuu.


title: Armenia

text: Armenia asutettiin noin 6000 vuotta eaa. Kreikkalaiset historiankirjat mainitsevat armenialaiset ensimmäisen kerran 500-luvun puolivälissä eaa. Persialaiset hallitsivat Armeniaa vuosisatojen ajan, mutta vähitellen siitä kehittyi oma puskurivaltionsa idän Persian ja arabien ja lännen kreikkalaisten ja roomalaisten välille. Armenian kuningaskunta oli suurimmillaan ja vaikutusvaltansa huipulla kuningas Tigranes Suuren valtakaudella 95-55 eaa. Silloin se ulottui Välimereltä koilliseen Mtkvari- eli Kura-joelle nykyiseen Georgiaan. Tigraneksen ja hänen poikansa Artavazd II:n hallintokausilla Armeniasta tuli yksi hellenistisen kulttuurin keskuksista.


title: Armenia

text: Rooman valtakunta valloitti alueen 30 eaa. mennessä. Uusi dynastia, Arsakidit, nousi valtaan 53 jaa. Rooman keisari Nero nimitti Parthian kuninkaan veljen, Tiridates I:n Armenian kuninkaaksi Rooman ja Parthian välisen sodan jälkeen vuonna 66.


title: Armenia

text: Vuonna 301 Armenian kuningaskunnasta tuli ensimmäinen kristinuskon valtionuskonnokseen ottanut maa – 12 vuotta ennen uskonnon virallista tunnustamista Rooman valtakunnassa ja 30–40 vuotta ennen Konstantinuksen kastamista.


title: Armenia

text: 400-luvun alussa luotiin armenialainen kirjaimisto, ja maassa alkoi kulttuurin kukoistuskausi. Armenia siirtyi Bysantin valtapiiristä arabien hallintaan vuonna 653. Vuonna 806 Bagratidin suku nousi puoliautonomisen Armenian johtoon ensin kuvernööreinä, myöhemmin kuninkaina.


title: Armenia

text: Seldžukit ja heidän seuraajansa osmanien valtakunta hallitsivat aluetta vuodesta 1071. Uusi armenialaisvaltio, Kilikian armenialaiskuningaskunta eli Vähä-Armeenia syntyi Välimeren rannalle Kilikiaan. Se oli eurooppalaisten liittolainen ristiretkien ajan taisteluissa nousevaa muslimivaltaa vastaan kunnes joutui turkkilaisten mamelukkien käsiin vuonna 1375. Kilikian armenialaiskuningaskunnan valtakaudella luotiin klassista taidetta ja kirjallisuutta, ja meriyhteys rohkaisi monia armenialaisia muuttamaan länteen, muihin Välimeren maihin ja jopa Hollantiin asti.


title: Armenia

text: Mamelukit hallitsivat Kilikian Armeniaa 1500-luvulle asti. Samaan aikaan ottomaanit ja persialaiset jakoivat Kaukasuksen Armenian keskenään niin että Persia sai nykyisen Armenian alueen Sevan-järven ympäristöstä. Useimmat armenialaiset olivat ottomaanien alamaisia ja nauttivat useita etuoikeuksia kuten uskonnonvapautta ja vapautusta armeijasta.


title: Armenia

text: 1700-luvulta alkaen Venäjän valta voimistui alueella. Vuosina 1813 ja 1828 nykyinen Armenian alue (silloiset Erivanin ja Karabahin kaanikunnat) liitettiin väliaikaisesti Venäjän keisarikuntaan. Venäläiset kehittivät hallussaan olevalle alueelle infrastruktuuria kuten rautateitä. 1800-luvun puolivälissä myös Osmanien valtakunnassa tehtiin uudistuksia ja Armenia sai oman perustuslain 1863. Vuosisadan loppupuolella suvaitsevaisuus väheni ja armenialaisten asema huononi nopeasti.


title: Armenia

text: Osmanien valtakunnan viimeisinä vuosina suuri osa Anatoliassa asuvista armenialaisista tapettiin tai joutui pakenemaan kotiseudultaan turkkilaisten aiheuttamassa armenialaisten kansanmurhassa. Valtaosa länsimaisista historioitsijoista ja armenialaiset pitävät kuolemia valtion masinoimina joukkomurhina, mutta Turkki ja hyvin harvat länsimaiset tutkijat näkevät tapahtumat sisällissodan, tautien ja nälänhädän yhteistuloksena. Uhriluku asettuu suurimmassa osassa arvioista 600 000:sta aina 1,5 miljoonaan henkeen. Uhrien muistoja kunnioitetaan perinteisesti 24. huhtikuuta. Armenia ja monet maailman valtiot ovat kampanjoineet aktiivisesti tapahtumien tunnustamiseksi kansanmurhana, ja muiden muassa Ranska on pitänyt yhtenä Turkin EU-jäsenyyden edellytyksenä kansanmurhan tunnustamista.


title: Armenia

text: Neuvosto-Venäjän synty marraskuussa 1917 mahdollisti ensin helmikuussa 1918 Transkaukasian federaation synnyn ja sen hajottua 28. toukokuuta 1918 Armenian demokraattisen tasavallan synnyn alueelle, joka ennen oli Venäjän keisarikunnan osa. Ententevaltiot tukivat tätä rahallisesti ja viljalla ottomaanien Turkin hajottamisen apukeinona ja maata kutsuttiinkin Wilsonin Armeniaksi. Se alkoi hajota sisäisiin ongelmiin, pakolaisiin ja nälänhätään 1919. 10. elokuuta 1920 ensimmäisen maailmansodan liittoutuneet ja Ottomaanien valtakunta solmivat Sèvresin sopimuksen, jossa tunnustettiin Armenian itsenäisyys. Armenian länsiosat jäivät kuitenkin Turkin käsiin. Itäosassa oli enää 720 000 armenialaista asukasta. Armenia oli jumissa Puna-Armeijan ja turkkilaisten välissä, ARF ja kommunistit muodostivat koalitiohallituksen jonka Turkin kanssa 2. joulukuuta 1920 allekirjoittama Alexandropolin sopimus antoi Karsin maakunnan Venäjällä ja määritteli, ettei Turkin alueen armenialaisia ollut olemassa. Neuvosto-Venäjän 11. armeija Grigori Ordžonikidzen johtamana valtasi Armenian Karavansarain (Ijevan) 29. marraskuuta 1920 edeten 4. joulukuuta Jerevaniin. 4. maaliskuuta 1922 Armenia liitettiin Neuvostoliittoon, samaan neuvostotasavaltaan Georgian ja Azerbaidžanin kanssa. Uusi hallitus suosi armenialaista kulttuuria ja monet maanpaossa olleet taiteilijat palasivat kotimaahansa.


title: Armenia

text: Vuodesta 1936 aina vuoteen 1991 asti maa oli Armenian sosialistinen neuvostotasavalta. Stalinin aikana Armenian teollistumista ja kouluttautumista johdettiin tiukasti Moskovasta, ja kansallismieliset ajatukset tukahdutettiin.


title: Armenia

text: Vuonna 1988 käynnistyi konflikti Armenian ja Azerbaidžanin välillä pääosin armenialaisten asuttamasta Vuoristo-Karabahin enklaavista, jonka Stalin oli rajannut neuvosto-Azerbaidžanin sisälle. Vastauksena azerien karkotukseen azerinationalistit kohdistivat armenialaisiin väkivaltaiset karkotukset ja joukkomurhan Sumgaitissa ja Bakussa. Maat itsenäistyivät vuonna 1991 ja taistelut alueesta kiihtyivät sodaksi vuonna 1992. Vuonna 1994 solmittuun tulitaukoon mennessä Armenian joukot hallitsivat paitsi Vuoristo-Karabahia myös ympäröiviä Azerbaidžanin alueita. Molempien osapuolten talous on kärsinyt kyvyttömyydestä saavuttaa konfliktiin rauhanomainen ratkaisu. Sodan seurauksena noin 570 000 azerbaidžanilaista lähti kotoaan sisäiseen maanpakoon ja noin 200 000 Armeniassa asunutta azeria pakeni Azerbaidžaniin.


title: Armenia

text: Armenialaiset äänestivät itsenäisyyden puolesta syyskuun 1991 kansanäänestyksessä ylivoimaisella enemmistöllä. Levon Ter-Petrosjan oli presidenttinä vuoden 1998 tammikuuhun asti, jolloin mielenosoitukset hänen kasvanutta autoritäärisyyttään ja sisä- ja ulkopoliittisia ongelmiaan vastaan pakottivat hänet eroamaan. Vuonna 1999 pääministeri Vazgen Sargsjan, parlamentin puhemies Karen Demirtšjan ja kuusi muuta virkailijaa kuoli parlamenttiin tehdyssä attentaatissa. Presidentti Robert Kotšarjan onnistui seuranneiden levottomuuksien hillitsemisessä, ja hänet valittiin uudelleen maaliskuun 2003 vaaleissa, joiden rehellisyyttä ETYK on arvostellut.


title: Armenia

text: Andranik Markarjan oli pääministerinä vuodesta 2000, kunnes kuoli sydänkohtaukseen maaliskuussa 2007. Häntä seurasi Serž Sargsjan. Presidenttiä tukevat puolueet voittivat toukokuun 2007 vaalit, joiden tarkkailijat kuvasivat olevan huomattava parannus edellisiin. Vaalit seuraavan presidentin valitsemiseksi järjestettiin 19. helmikuuta 2008. Voittajaksi julistettiin pääministeri Serž Sargsjan, joka sai ensimmäiselle kierroksella yli puolet äänistä. Opposition edustajat kiistivät tuloksen ja järjestivät mielenosoituksia, kunnes 1. maaliskuuta 2008 Kotšarjan määräsi maahan poikkeustilan.


title: Armenia

text: Syyskuussa 2008 Abdullah Gül vieraili ensimmäisenä Turkin presidenttinä Armeniassa. Vuonna 2009 Armenia sopi Turkin kanssa suhteiden normalisoimisesta.


title: Armenia

text: Serž Sargsjan toimi Armenian pääministerinä kahdesti ja oli kolmas Armenian presidentti. Sargsjan valittiin presidentiksi 2008 ja 2013. Kolmansiin vaaleihin hän ei voinut asettua enää ehdolle. Sargsjan valittiin toisen kerran pääministeriksi huhtikuussa 2018. Kuusi päivää virkaan astumisensa jälkeen Sargsjan erosi suurten mielenosoitusten jälkeen.


title: Armenia

text: Armenia on parlamentaarinen tasavalta, joka vuonna 2015 hyväksyttyjen perustuslain muutosten myötä vähensi presidentin valtaa huomattavasti vuosien 2017-2018 muutosten aikana.


title: Armenia

text: Parlamentti on yksikamarinen, vähintään 101-paikkainen Azgajin Žogov (). Edustajat valitaan viisivuotiselle kaudelle yhden paikan vaalipiireistä. Parlamentti valitsee presidentin tarvittaessa jopa kolmen kierroksen vaalilla. Parlamentti valitsee myös pääministerin, yhdellä tai kahdella äänestyskierroksella. Vuonna 2018 presidentiksi valittiin Armen Sarkissian ja pääministeriksi Nikol Pashinjan.


title: Armenia

text: Silloista presidenttiä tukevat puolueet voittivat toukokuun 2012 vaalit. Republikaanipuolue (HHK) sai 44 prosenttia äänistä, liikemies Gagik Tsarukianin perustama Hyvinvoiva Armenia 30,1 prosenttia ja Orinats Erkir 5,49 prosenttia. Oppositiopuolueista parlamenttiin pääsivät Perinne-puolue 5,8 prosentilla, Dašnatsutjun 5,7 prosentilla ja Armenian kansalliskokoomus 7,1 prosentilla.


title: Armenia

text: Armenian tärkeimmät liittolaiset ovat Iran ja Venäjä, jonka kanssa Armenia on puolustusliitossa Azerbaidžania vastaan. Armenia liittyi vuonna 2014 jäseneksi Euraasian unioniin, ja se on nyt unionin neljäs jäsen Venäjän, Valko-Venäjän ja Kazakstanin rinnalla.


title: Armenia

text: Armeniassa on 10 maakuntaa ("marz") ja tähdellä merkitty pääkaupunkialue ("k'aghak"')


title: Armenia

text: Kaupunkeja on yhteensä 49 kappaletta. Yli 30 000 asukkaan kaupunkeja oli vuonna 2011 seitsemän: Jerevan (1 060 138 as.), Gjumri (121 976 as.), Vanadzor (86 199 as.), Vagharšapat (Etšmiadzin, 46 540 as.), Abovjan (43 495 as.), Kapan (43 190 as.) ja Hrazdan (41 875 as.).


title: Armenia

text: Ennen itsenäisyyttä Armenian talous oli keskittynyt teollisuuteen – kemikaaleihin, elektroniikkaan, koneisiin, elintarvikkeisiin, synteettiseen kumiin ja tekstiileihin. Maatalous vastasi vain 20 prosenttia koko tuotannosta ja 10 prosenttia työvoimasta ennen Neuvostoliiton hajoamista. Itsenäistymisen jälkeen rakennusteollisuus ja palvelusektori ovat kasvaneet tuotantoteollisuuden tilalle. Vuonna 2012 maatalous tuotti 21 % bruttokansantuotteesta ja työllisti 44 % työvoimasta. Maatalouden tuotteita ovat vihannekset ja hedelmät, varsinkin rypäleet, sekä karjataloustuotteet.


title: Armenia

text: Kuten muut entisen Neuvostoliiton valtiot, Armenian talous kärsii keskitetysti suunnitelmatalouden jättämästä perinnöstä ja vanhojen kauppasuhteiden hajoamisesta. Lisäksi vuoden 1988 Spitakin maanjäristys, joka tappoi yli 25 000 ihmistä ja jätti 500 000 kodittomaksi, vaikuttaa yhä maan talouteen. Kansainväliset järjestöt ja ulkomailla asuvat armenialaiset rahoittavat edelleen jälleenrakentamista järistysalueella.


title: Armenia

text: Hallitus on onnistunut kuitenkin tekemään laajoja taloudellisia uudistuksia, jotka ovat auttaneet talouskasvua ja inflaation hillitsemistä. Armenialla on ollut vakaa talouskasvu vuodesta 1995 lähtien ja uudet talousalueet kuten jalokivien prosessointi, tietotekniikka ja jopa turismi ovat alkaneet korvata perinteisempiä elinkeinoja. Vahva kehitys on tuonut maalle lisääntyvää tukea IMF:ltä, Maailmanpankilta ja muilta kansainvälisiltä instituutioilta. Lainat Armenialle vuodesta 1993 lähtien ylittävät 1,1 miljardia dollaria, ja ne on suunnattu maan talouden kehittämiseen. Armenia liittyi WTO:hon 5. helmikuuta 2003.


title: Armenia

text: Kaivokset maassa tuottavat kuparia, sinkkiä, kultaa ja lyijyä. Valtaosa energiasta tuotetaan Venäjältä tuoduilla raaka-aineilla. Kotimaisissa voimaloissa tuotetusta sähköstä 40 prosenttia tulee Armenian ydinvoimalasta, 30 prosenttia vesivoimaloista ja 30 prosenttia lämpövoimaloista.


title: Armenia

text: Armeniassa on 11 lentokenttää, joista 10 on päällystettyjä. Niistä kahdella on yli kolmen kilometrin kiitotie. Tärkein lentokenttä on Jerevania palveleva Zvartnotsin kansainvälinen lentoasema. Rautateitä on 869 kilometriä, mutta kaikki rataosuudet eivät ole käytössä. Maanteitä oli vuonna 2012 yhteensä 7 705 kilometriä. Kotimaanliikenteen tärkein kulkuväline on maršrutkaksi kutsuttu minibussi. Monet ulkomaiset matkailijat ajelevat takseilla kaupungista toiseen. Polkupyörät ja moottoripyörät ovat harvinaisia.


title: Armenia

text: Armenian tilastokeskus arvioi vuoden 2011 väestönlaskennan perusteella Armenian väkiluvun olleen vuoden 2018 alkupuoliskolla 2 979 400. Eurostat arvioi väkiluvun olevan vuonna 2018 2 972 732.


title: Armenia

text: Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan maan koko asukasluku oli 3 018 854 ja heistä 2 961 801 oli etnisiä armenialaisia. Suurimmat etniset vähemmistöt olivat jesidit (35 308), venäläiset (11 911), assyrialaiset (2 769), kurdit (2 162), ukrainalaiset (1 176), kreikkalaiset (900), georgialaiset (617) ja persialaiset (476). Muihin ryhmiin kuului yhteensä 1 634 henkilöä.


title: Armenia

text: Armenialaisten valtaosa (2 956 615) puhui vuonna 2011 äidinkielenään armeniaa. 30 973 ilmoitti puhuvansa äidinkielenään jesidiä, 23 484 venäjää, 2 402 assyriaa, 2 030 kurdia, 733 ukrainaa, 491 englantia, 455 georgiaa, 397 persiaa, 332 kreikkaa. 913 puhui muita kieliä.


title: Armenia

text: Uskonnon saralla 2 897 267 ilmoitti kuuluvansa johonkin uskonnolliseen ryhmään. Niistä suurin oli 2 796 519 henkilöä käsittänyt Armenian apostolinen kirkko. Muita ryhmiä olivat esimerkiksi evankelistit (29 280), jesidit (25 204), katolilaiset (13 843), jehovantodistajat (8 695) ja ortodoksit (7 532).


title: Armenia

text: Armenialaislla oli varhaisia kontakteja kristittyihin Antiokiassa ja Edessassa, ja vuonna 301 Armenian kuningaskunnasta tuli ensimmäinen kristinuskon valtionuskonnokseen ottanut maa – 12 vuotta ennen uskonnon virallista tunnustamista Rooman valtakunnassa ja 30–40 vuotta ennen Konstantinuksen kastamista.


title: Armenia

text: Armenian kulttuurissa on vahvoja vaikutteita sekä idästä että lännestä, se muistuttaa naapurimaitaan kuten Venäjää, Georgiaa ja Irania mutta myös Välimeren seutua kuten Kreikkaa. Varsinkin Jerevan on kahviloineen tunnelmaltaan eurooppalainen kaupunki, mutta maaseudulla vallitsee selvemmin itämainen kulttuuri. Jerevanin vuorokausirytmi on rento, illanvietto venyy yli puolen yön, työpäivä alkaa kymmenen maissa ja jatkuu iltakuuteen, mutta välissä voi käyttää muutamia tunteja omien asioiden hoitamiseen.


title: Armenia

text: Armenian valtakieltä armeniaa kirjoitetaan 400-luvulla kehitetyllä armenialaisella kirjaimistolla.


title: Armenia

text: Armenialaista perinneruokaa on harissa, vehnänjyvistä ja lampaanlihasta hitaasti haudutettu pata.


title: Armenia

text: Jerevanin kansallisessa taidemuseossa on monia keskiajalta peräisin olevia teoksia sekä useita eurooppalaisten mestarien maalauksia. Modernin taiteen museo ja Martiros Saryan -museo ovat muita tärkeitä kokoelmia. Lisäksi yksityisiä gallerioita perustetaan kaupunkiin kiihtyvällä tahdilla.


title: Armenia

text: Maassa toimii Armenian filharmoninen orkesteri, joka esiintyy Jerevanin uudistetussa oopperatalossa, sekä muita orkestereita. Jazz on suosittua etenkin kesäisin ulkoilmakonserteissa. Jerevanissa on useita draamateattereita, jotka esiintyvät pääasiassa armeniaksi ja venäjäksi.