title: Hämähäkit

text: Joillekin hämähäkeille on tavallista käyttäytyä tavallisten petoeläinten tapaan eli juosta saalin perässä ja lopulta heittäytyä sen päälle. Muita saalistuskeinoja ovat myös piiloansat (esim. kolot, joiden suuaukkoon hämähäkki asettuu väijymään saalista). Jotkin hämähäkit (kuten verhoilijahämähäkki, "Atypus affinis") tekevät itselleen seittiputken. Se on eräänlainen putken muotoinen verkko, jonka sisäpuolelle hämähäkki asettuu. Saaliin lentäessä putken päälle hämähäkki keihästää sen myrkkyhampaillaan ja vetää sen ansan sisään. Hämähäkit osaavat tehdä koloihinsa myös suljettuja irtopohjia. Kun esimerkiksi juoksujalkainen ryömii tyhjältä vaikuttavaan koloon, hämähäkki syöksyy irtopohjan alta ja tappaa saaliinsa.


title: Hämähäkit

text: Hämähäkkejä tavataan lähes kaikkialla maapallolla. Ne elävät lämpimillä ja kylmillä alueilla, samoin myös korkealla vuoristossa. Suurin osa hämähäkeistä on kuitenkin maaeläimiä. Ainoastaan vesihämähäkki ("Argyroneta aquatica") on sopeutunut elämään suurimman osan ajastaan vedessä. Koska hämähäkit ovat petoeläimiä, ne kokevat toiset lajikumppaninsa kilpailijoina ja suhtautuvat näihin paritteluaikoja lukuun ottamatta varsin penseästi. Eräillä trooppisilla alueilla hämähäkit kuitenkin saattavat pitää yhteisiä pyyntiverkkoja ja niillä on alkeellista työnjakoakin.


title: Hämähäkit

text: Hämähäkit pystyvät liikkumaan hyvin nopeasti, mutta vain hetken aikaa . Niiden hengitysjärjestelmä on hyvin tehoton, mikä saa hämähäkin läkähtymään nopeasti.


title: Hämähäkit

text: Hämähäkeillä on taito kävellä, juosta, hypätä, kiivetä ja roikkua pää alaspäin. Lihakset antavat verenpaineen kanssa raajoille voimaa. Kaikkien raajojen päässä on kaksi tai kolme terävää kynttä, joiden avulla hämähäkki pystyy tarttumaan alustaansa. Joillain verkkoja kutovilla lajeilla on myös erityisesti verkkojen kutomiseen sopiva koukkukynsi.


title: Hämähäkit

text: Liikuntatapoja:Naarashämähäkit houkuttelevat koiraita luokseen erittämällä feromonia. Joka lajilla on oma feromoninsa ja se tuo juuri oikean lajin koiraan naaraan luokse. Koiraan löytäessä naaraan sen on viestitettävä, ettei se ole saalis. Muussa tapauksessa koiras tulee heti syödyksi. Koiraat saattavat antaa naaraalle ruokalahjan.


title: Hämähäkit

text: Hämähäkkien soidinviestintään kuuluu tanssia, hyrinää, rummutusta tai naaraan verkon juuri tietynlaista nykimistä. Parittelun jälkeen naaras saattaa syödä koiraan saadakseen lisäenergiaa.


title: Hämähäkit

text: Kestää noin viikko tai pari parittelusta, ennen kuin naaras alkaa munia. Joillakin lajeilla aikaa voi mennä jopa kuukausia. Naaras munii kerralla yhdestä tuhanteen munaa, yleensä yöllä. Jotkin lajit naamioivat munansa näyttämään esim. kuihtuneilta lehdiltä, etteivät pedot söisi niitä. Naaras saattaa myös kantaa munia mukanaan tai valmistaa niille pesän.


title: Hämähäkit

text: Eri lajit uhraavat munakotelon tekoon eri määrän seittiä. Esimerkiksi "Nephila edulis" -hämähäkki kutoo munakotelonsa erikoisvahvasta seitistä. Seitti on silmukallista ja siihen sitoutuu paljon ilmaa, mikä estää munia kuivumasta. Päällimmäinen seitti muuttuu vielä vihreäksi ja naamioi munakotelon. Seitin tekeminen kuluttaa kuitenkin naaraan voimia, ja siksi jotkin lajit tyytyvät paljon vähempään. Vaaksiaishämähäkki ("Pholcus phalangioides") käyttää munakoteloonsa tuskin lainkaan seittiä. Munia pitää löyhästi yhdessä vain muutama pieni rihma seittiä. Vaaksiaishämähäkki kantaa munia leuoissaan, joten se pystyy syömään vasta poikasten kuoriuduttua.


title: Hämähäkit

text: Hämähäkinpoikaset kuoriutuvat muutaman päivän tai viikon kuluttua muninnasta. Poikaset joutuvat heti saalistamaan itse, ellei emo ole jättänyt niille jotain syötävää (kuten kuollutta tai halvaannutettua hyönteistä). Koiras ei koskaan huolehdi jälkeläisistään, mutta emo saattaa kantaa niitä mukanaan tai vartioida.


title: Hämähäkit

text: Hämähäkit joutuvat ennen aikuistumistaan luomaan nahkansa monia kertoja uudelleen. Nahanluonti tapahtuu yksinkertaisesti; vanha kitiinikuori putoaa pois ja sen alla on uusi kuori. Ongelmallisinta on kerätä ravintoa tätä prosessia varten. Nahanluonnissa on neljä vaihetta: Yhtä heimoa (Liphistidae) lukuun ottamatta kaikilla hämähäkeillä on myrkkyrauhaset. Ne lamauttavat saaliinsa pistämällä näitä leukaraajoissa olevilla piikeillä. Myrkyn koostumus vaihtelee eri lajien välillä suuresti. Hämähäkkien myrkky on vaarallista muille niveljalkaisille, mutta selkärankaisten aineenvaihdunta on niin erilaista, että vain harvojen hämähäkkien myrkky on vaarallista ihmiselle. Tunnetuin myrkkyhämähäkki on pallohämähäkkeihin kuuluva mustaleski ("Latrodectus mactans"). Pelätyissä suurikokoisissa lintuhämähäkeissä on vain harvoja huomattavan myrkyllisiä lajeja. Mustalesket purevat ihmistä yleensä vain silloin, jos ne joutuvat epähuomiossa puristuksiin ihoa vasten. Ongelmallisempia myrkkyhämähäkkejä ovat aggressiiviset brasilialaiset juoksuhämähäkkejä muistuttavat "Phoneutria"-suvun edustajat. Myrkkyhämähäkin myrkky vaikuttaa yleensä hermostoon ja aiheuttaa halvauksia tai jopa kuoleman.


title: Hämähäkit

text: Myrkyllisin Suomessa luonnonvaraisena tavattava laji on vesihämähäkki ("Argyroneta aquatica"), jonka purema vastaa ampiaisen pistoa. Suomessa vain Helsingin Luonnontieteellisen museon rakennuksessa tavattavan ruskohämähäkin ("Loxosceles laeta") purema voi aiheuttaa paikallisen kuolion.


title: Hämähäkit

text: Varsinkin pienet hämähäkit ovat joillekin eläimille loistavaa saalista, joten hämähäkkien on täytynyt keksiä keinoja puolustautua. Eräitä hämähäkkien vihollisia ovat tiepistiäiset ("Pompilidae"), jotka käyvät mielellään itseään isompiakin hämähäkkejä vastaan. Pistiäinen pistää hämähäkkiä halvaannuttavasti, vie sen sitten koloonsa ja munii sen ruhon päälle. Kuoriutuvat toukat käyttävät halvaantunutta hämähäkkiä elävänä ruokakomeronaan.


title: Hämähäkit

text: Myös liskot ovat hämähäkkien vihollisia. Ne murskaavat makoisat hämähäkit vahvoilla leuoillaan ja syövät ne. Myös sammakot, konnat, hiiret, apinat, päästäiset, opossumit ja pussimäyrät ovat hämähäkkien vihollisia. Linnut taas eivät uhkaa suurinta osaa hämähäkeistä, sillä nämä liikkuvat öisin lintujen levätessä.


title: Hämähäkit

text: Tunnetuista hämähäkeistä n. 20 lajia on listattu sukupuuton partaalla oleviksi . Lisäksi sadat tai jopa tuhannet hämähäkkilajit ovat vaarantuneet. Sademetsien hakkuut vahingoittavat ja jopa hävittävät sukupuuttoon useita eläinlajeja, myös hämähäkkejä. Sademetsissä elää hyvin monia hämähäkkilajeja, joista suurinta osaa ei edes tunneta. Osa näistä lajeista on jo ehtinyt kadota ja jäljelle jääneet ovat vaarassa.


title: Hämähäkit

text: Yksi suojakeino on myrkyllisyys. Hämähäkit ovat kuitenkin kehittäneet myös muunlaisia selviytymistapoja, joita ovat esimerkiksi suojaväritys ja nopea pakeneminen. Eräs jahtihämähäkki ("Carparachne aureoflava") elää Namibian aavikoilla. Tavatessaan vihollisen aukealla paikalla se kohottautuu uhkausasentoon näyttääkseen isolta ja vaaralliselta. Jos uhkaus ei toimi, hämähäkki käpertyy palloksi ja pyörii nopeasti karkuun.


title: Hämähäkit

text: Hämähäkit osaavat käyttää suojaväritystään niin vihollisten välttelemisessä kuin saalistuksessakin. Jotkin hämähäkit saattavat matkia lehtiä tai kukkasia, jolloin ne odottavat paikalle saapuvia pölyttäjiä ja syövät nämä. Eräs omaperäisimmistä naamioitumistavoista on matkia muurahaista (tätä tekevät mm. suvut "Myrmarachne" ja "Synageles"). Viholliset välttelevät muurahaisia niiden kivuliaiden pistojen vuoksi.


title: Hämähäkit

text: Lintuhämähäkit ovat suurimpia hämähäkkejä. Suurimmat niistä, kuten eteläamerikkalainen goljattarantula ("Theraphosa blondi"), voivat olla jalkojen kärkiväliltään jopa n. 30 cm pitkiä. Lintuhämähäkkejä esiintyy niin sademetsissä kuin aavikoillakin; osa lajeista kaivaa maahan pysyvän pesän, toiset käyttävät tilapäisiä, luonnon tarjoamia suojia, ja osa elää puissa. Lintuhämähäkit käyttävät ravinnokseen kaikkia eläimiä, jotka suinkin saavat nujerrettua. Ravinto koostuu enimmäkseen hyönteisistä, mutta suurimmat lajit saattavat silloin tällöin napata jonkin pikkunisäkkään.


title: Hämähäkit

text: Vesihämähäkkeihin ("Argyronetidae") kuuluu vain yksi laji, vesihämähäkki ("Argyroneta aquatica"). Vesihämähäkki syö, munii ja parittelee veden alla. Se rakentaa pesänsä veden alle, minne se kuljettaa happea. Suurimmat yksilöt saattavat saalistaa jopa sammakoita. Vesihämähäkki on Suomen myrkyllisin hämähäkki.


title: Hämähäkit

text: Ristihämähäkkeihin ("Araneidae") kuuluu noin 3000 lajia. Kaikki ristihämähäkit kutovat pyöreän verkon. Seitin säästäminen on hämähäkille hyvin tärkeää, sillä se kuluttaa siihen paljon valkuaisaineita.


title: Hämähäkit

text: Putkihämähäkeillä ("Atypidae") on vaakasuorat leuat ja neljä lehtikeuhkoa. Nimensä ne ovat saaneet rakentamastaan asuinputkesta. Putkihämähäkkejä ei esiinny Suomessa.


title: Hämähäkit

text:
Kreikkalainen taru selittää hämähäkin synnyn tarinalla Arakhnesta. Tämä oli loistava kutoja ja tuli siitä hyvin itsekkääksi. Hän uskalsi väittää että edes Pallas Athene ei pystyisi luomaan yhtä hienoja luomuksia. Tämän kuultuaan Athene tuli oitis katsomaan Arakhnen hienoa seinävaatetta ja kateellinen Athene repi sen palasiksi. Arakhne järkyttyi suuresti ja juoksi metsään minne hän hirtti itsensä. Athenen kävi kovin tyttöä sääliksi jolloin hän meni Arakhnen ruumiin luokse. Athenen koskettua tytön ruumista se putosi maahan ja jäljelle jääneestä vaatekasasta kipitti esiin hämähäkki. Siitä lähtien Arakhne sai kutoa maailman hienointa lankaa, mitä yksikään ihminen ei pystyisi ikinä ylittämään, mutta Athene tiesi kuitenkin ettei tätä tultaisi ikinä arvostamaan.
Monet kansat ovat pitäneet hämähäkkiä kielteisenä symbolieläimenä. On haluttu pitää etäisyyttä olioon, joka osaa kutoa verkon ja jaksaa kärsivällisesti odottaa saalista, jonka se sitten puraisee kuoliaaksi ja imee tyhjäksi. Hämähäkki on mielletty kuitenkin myös sieluneläimeksi: sielu voi sen hahmossa lähteä nukkuvan ihmisen suusta ja palata takaisin (samaa on ajateltu sisiliskosta). Ristihämähäkkiä on selkäkuvionsa vuoksi pidetty siunattuna ja onnen enteenä. Kiinassa lankaa pitkin laskeutuvan hämähäkin väitettiin kuvaavan taivaasta tulevaa iloa.


title: Hämähäkit

text: Naisten väitetään pelkäävän erityisen usein hämähäkkejä, käärmeitä ja hiiriä. Tosin niiden pelkäämisen oppimiseen ainakin kaikilla kädellisillä on perinnöllinen taipumus.


title: Hämähäkit

text: Fobioista eli kammoista yleisimpiin lukeutuu araknofobia eli hämähäkkikammo. Pitkäraajaisille, karvaisille ja pimeissä kosteissa nurkissa lymyäville hämähäkeille ei useimmilta heru sympatiaa. Kuitenkin vain muutama hämähäkkilaji on ihmiselle vaarallinen ja osa lajeista on hyvin hyödyllisiä. Hämähäkit ovat biologisia torjujia niin pelloilla kuin myös puutarhoissa. Ihminen on hämähäkin suurin uhka, sillä ihmiset hävittävät sen elinympäristöjä ja keräävät harvinaisia hämähäkkejä kokoelmiensa koristuksiksi tai lemmikeiksi.


title: Hämähäkit

text:
On esitetty teoria, jonka mukaan araknofobia juontaa juurensa siihen, että jotkin lajit uhkasivat aikanaan ihmisiä.
Toisen teorian mukaan araknofobia juontaa juurensa keskiajalta, jolloin hämähäkkien luultiin levittävän ruttoa. Tämän teorian puolesta puhuu myös se, ettei vuosituhansia vanhoissa taideteoksissa hämähäkkiä koskaan ole selkeästi symboloitu pahana.


title: Hämähäkit

text: Hämähäkkejä voidaan myös käyttää lääkinnässä. Euroopan ja Amerikan kansanlääkinnässä hämähäkkiä on käytetty lääkkeenä mm. malariaan, ruttoon, hammassärkyyn ja päänsärkyyn.


title: Kórinthos

text: Kórinthos eli "Korintti" () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Κορινθίων, "Dímos Korinthíon"), joka sijaitsee Korinthian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Kaupunki on Korinthian hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 611,02 neliökilometriä ja väkiluku 58 192. Varsinaisen Kórinthoksen kaupungin väkiluku on 30 176 (vuonna 2011).


title: Kórinthos

text: Kórinthos on perinyt nimensä antiikin ajan Korintin kaupungilta, joka sijaitsi noin kuusi kilometriä lounaaseen nykyisestä Kórinthoksen kaupungista. Kórinthos sijaitsee Korintinlahden kaakkoispäässä Korintin kannaksen länsirannalla.


title: Kórinthos

text:
Korintin seutu on ollut asuttu viimeistään neoliittisella kaudella. Mykeneläisellä pronssikaudella Korintti oli jo merkittävä keskus, vaikkakin jäi suuremman Argoksen varjoon. Kreikkalaisessa mytologiassa kaupunkiin liittyvät muun muassa Sisyfoksen, Bellerofonin ja Pegasoksen sekä Medeian tarut.
Antiikin aikana arkaaisella ja klassisella kaudella Korintti oli yksi Kreikan merkittävimpiä kaupunkivaltioita ja kauppakaupunkeja erityisesti keskeisen sijaintinsa vuoksi, sillä se hallitsi Korintin kannasta ja näin alueen liikennettä sekä kannasta pitkin että sen poikki. Tyranni Periandros rakennutti kannaksen yli Diolkoksen eli rampin, jota pitkin laivat voitiin vetää kannaksen yli. Näin niiden ei tarvinnut kiertää koko Peloponnesosta.


title: Kórinthos

text: Antiikin Korintin linnavuori Akrokorintti oli kreikkalaisista akropoliksista suurin. Korintin kaupunki oli myös kooltaan yksi Kreikan suurimpia. Kaupungilla oli kaksi satamaa, Lekhaion ja Kenkhreai. Kaupungissa kehitettiin muun muassa kolmisoudut sekä korinttilainen pylväsjärjestelmä. Korintilla oli merkittävä osa persialaissodissa suuren laivastonsa ansiosta. Myöhemmin se oli useimmiten Spartan liittolainen Ateenaa vastaan. Peloponnesolaissodan yksi syy oli Ateenan ja Korintin välinen riita, joka koski Korintin koloniaa Korkyraa.


title: Kórinthos

text: Makedonialaisten vallattua Kreikan Korintti oli Korintin liiton keskus. Roomalaiset tuhosivat Korintin vuonna 146 eaa. ja perustivat sen uudelleen siirtokuntanaan vuonna 44 eaa. Roomalaisella ajalla kaupunki toimi Achaean provinssin pääkaupunkina ja nousi silloin uuteen kukoistukseen. Jo roomalaisella ajalla kannaksen poikki yritettiin kaivaa kanavaa.


title: Kórinthos

text:
Bysanttilaisella ajalla vanhan Korintin asutus taantui, mutta kaupunki oli muun muassa tärkeä silkkiteollisuuden keskus. Akrokorintti säilyi merkittävänä linnoituksena. Se oli käytössä myös vuonna 1459 alkaneen osmanivallan aikana. Linnavuoren turkkilaiset antautuivat Kreikan armeijalle vuonna 1822, ja alueesta tuli osa uutta Kreikan valtiota.
Korintin alueella oli suuri maanjäristys 9. helmikuuta 1858, jolloin kaupungin antiikin ajalta periytynyt paikka hylättiin. Uusi, nykyinen Kórinthoksen kaupunki perustettiin Korintinlahden rannalle noin kuusi kilometriä koilliseen vanhasta paikasta. Samalla uudessa kaupungissa päätettiin käyttää uusinta kaupunkisuunnittelua ja nykyaikaista asemakaavaa. Antiikin aikaiselle paikalle jäi pienempi asutus, joka tunnetaan nykyisin Archaía Kórinthoksen kylänä. Antiikin Korintin rauniot, kuten Apollonin temppelin jäänteet, ovat sen merkittävimmät nähtävyydet Antiikin Korintin arkeologisen museon ohella.


title: Kórinthos

text: Kauan suunniteltu Korintin kanava, jonka länsipää sijaitsee pari kilometriä kaupungista itään, valmistui vuonna 1893. 1900-luvun alussa Kórinthoksessa asui noin 5 000 asukasta. Kaupunki kärsi pahoja vaurioita maanjäristyksessä myös 22. huhtikuuta 1928. Tuon jälkeen kaupunki rakennettiin uudelleen niin, että talot kestäisivät järistyksiä paremmin. Vuoden 1981 maanjäristyksessa vauriot jäivätkin pienemmiksi.


title: Kórinthos

text: Nykyinen Kórinthoksen kunta muodostui, kun Kórinthos, Ássos-Léchaio, Saronikós, Solygeía ja Tenéa yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Kórinthos

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Kórinthoksen kunta muodostuu viidestä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Hesiodos

text: Hesiodos () (n. 700 eaa.) oli muinaiskreikkalainen runonlaulaja ja runoilija. Häntä pidetään Euroopan vanhimpana historiallisena henkilönä tunnettuna kirjailijana. Hän oli didaktisen suunnan pääedustaja.


title: Hesiodos

text: Hesiodokselta on säilynyt teokset "Jumalten synty" ("Theogonia") ja "Työt ja päivät" ("Erga kai hemerai"). Ensin mainittu on maailman ja jumalten synnystä kertova runoelma, joka on samalla kreikkalaisen mytologian vanhin lähde; toinen puolestaan on maanviljelysopas, jossa Hesiodos kertoo myös ajan yhteiskunnallisista oloista. Lisäksi on säilynyt Hesiodoksen nimiin laitettuja teoksia tai niiden osia. Näihin kuuluvat kokonaisena säilynyt "Herakleen kilpi" ("Aspis Hērakleous"), sekä osia teoksesta "Naisten luettelo" ("Gynaikon katalogos"). Hesiodoksen teokset ovat merkittäviä lähteitä kreikkalaiseen mytologiaan sekä arkaaisen ajan maanviljelykseen, ajanlaskuun ja tähtitieteeseen.


title: Hesiodos

text: Hesiodoksen ajoitus on epävarma, mutta hänen katsotaan yleensä eläneen 700-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla. Viimeistään Herodotoksen ajoista lähtien Hesiodos ja Homeros luettiin varhaisimmiksi kreikkalaisiksi runoilijoiksi joiden teoksia on säilynyt, ja heitä käsitellään usein yhdessä. Ei ole varmuutta, kumpi heistä eli aiemmin. Aristarkhos Samothrakelainen esitti ensimmäisenä Homeroksen olleen varhaisempi, ja näkemys hyväksyttiin myöhäisantiikin aikana yleisesti.


title: Hesiodos

text: Päinvastoin kuin Homeroksesta, Hesiodoksen elämästä tiedetään yksityiskohtia. "Työt ja päivät" sisältää mainintoja hänen elämästään kolmessa kohdassa; "Jumalten synnystä" on voitu päätellä lisää. Hesiodoksen isä oli kotoisin Aioliin Kymestä, joka sijaitsee Joonian ja Troaksen välissä luoteisessa Anatoliassa, mutta hän oli ylittänyt meren asettuakseen Boiotiaan Askra-nimiseen kylään, joka sijaitsi lähellä Thespiaita. Isän jättämä perintö, pieni maa-alue Helikon-vuoren juurella, johti kahteen oikeudenkäyntiin Hesiodoksen ja hänen Perses-nimisen veljensä välillä. Perses voitti kummankin oikeudenkäynnin samojen tuomareiden päätöksellä.


title: Hesiodos

text: Jotkut tutkijat ovat nähneet veljen kirjallisena luomuksena, vastakohtana, johon Hesiodos saattoi suunnata moraaliset opetuksensa. Hugh G. Evelyn-White on Hesiodoksen teosten englanninnoksessaan kuitenkin esittänyt useita argumentteja tätä teoriaa vastaan. Gregory Nagy sen sijaan on nähnyt sekä nimet "Hēsiodos" (”hän joka päästää äänen”; sanoista , "hiēmi" + , "audē") että "Persēs" (”tuhoaja”; sanasta , "perthō") keksittyinä runollisten henkilöhahmojen niminä.


title: Hesiodos

text: Muusat elivät perinteen mukaan Helikonilla, ja "Jumalten synnyssä" Hesiodos antaa heille kunnian runoutensa inspiroimisesta eräänä päivänä, kun hän oli paimentamassa lampaita. "Töissä ja päivissä" hän mainitsee Khalkiksessa pidetyn runokilpailun, jolloin hän sai erään Amfidamaan pojilta kolmijalan. Plutarkhos piti ensimmäisenä tätä kohtaa myöhempänä lisäyksenä teokseen, koska hän tunnisti Amfidamaan erääksi Khalkiksen ja Eretrian välillä noin vuonna 705 eaa. käydyn Lelantoksen sodan sankariksi. Plutarkhos piti tätä ajankohtaa liian myöhäisenä Homeroksen aikalaiselle, mutta nykyään tutkijat hyväksyvät ajoituksen mahdolliseksi. Maininta tällaisesta kilpailusta sekä viittaus Troijan sotaan sai myöhemmät runoilijat kertomaan kilpailusta Hesiodoksen ja Homeroksen välillä. 300-luvulla eaa. elänyt Alkidamas saattoi heidät yhteen teoksessaan "Mouseion", ja kilpailua käsiteltiin myöhemmin kirjoituksessa "Homeroksen ja Hesiodoksen kilpa".


title: Hesiodos

text: Hesiodoksen haudasta on olemassa kaksi erilaista perinnettä. Toisen, viimeistään Thukydideen aikaisen perinteen, mainitsevat Plutarkhos, "Suda" sekä Johannes Tzetzes. Sen mukaan Delfoin oraakkeli varoitti Hesiodosta siitä, että tämä kuolisi Nemeassa, ja siksi tämä pakeni Lokrikseen, jossa hänet surmattiin paikallisessa Nemean Zeuksen temppelissä, ja haudattiin kaupunkiin. Kertomus toistaa ironisen ajatuksen oraakkelista, joka ennusti sittenkin oikein.


title: Hesiodos

text: Toinen perinne mainitaan ensimmäisen kerran eräässä Khersios Orkhomenoslaisen 600-luvulla eaa. kirjoittamassa epigrammissa. Sen mukaan Hesiodos on haudattu Boiotian Orkhomenokseen. Aristoteleen nimiin laitetun "Orkhomenoksen valtiomuodon" mukaan thespiailaisten hävittäessä Askran paikalliset hakivat turvaa Orkhomenoksesta, ja kokosivat oraakkelin neuvosta Hesiodoksen tuhkat ja siirsivät ne kaupungin agoralle sen tarunomaisen perustajan Minyaksen haudan viereen. Lopulta orkhomenoslaiset pitivät myös Hesiodosta kaupunkinsa ainakin henkisenä perustajana. Myöhemmät kirjailijat pyrkivät yhdistämään nämä kaksi kertomusta Hesiodoksen haudasta.


title: Hesiodos

text: Hesiodoksesta kertovien legendojen kannalta merkittävimpiä antiikin ajan lähteitä ovat mainittu kirjoitus "Homeroksen ja Hesiodoksen kilpa"; Johannes Tzetzeksen kirjoittama elämäkerta; Hesiodoksesta kertova artikkeli "Sudassa"; Pausaniaan tekemät huomautukset; sekä Plutarkhoksen tekemä maininta hänen teoksessaan "Moralia".


title: Hesiodos

text: Herculaneumista löydettiin tunnettu pronssinen roomalainen rintakuva, joka oli peräisin ensimmäisen vuosisadan eaa. lopulta. Sen katsottiin pitkään esittävän Senecaa. Tämä todettiin kuitenkin vääräksi vuonna 1813, kun löydettiin Senecan nimellä varustettu hyvin toisenlaiset piirteet omaava kuva. Gisela Richter esitti ensimmäisenä vuonna 1965, että rintakuvan on tarkoitettu esittävän Hesiodosta. Nykyisin suurin osa tutkijoista jakaa näkemyksen.


title: Hesiodos

text: Hesiodoksen nimiin laitetuista teoksista kolme on säilynyt kokonaisuudessaan, ja monia muita katkelmallisina. Hesiodos ei kuitenkaan kirjoittanut itse kaikkia hänen nimiinsä laitettuja teoksia. Niihinkin teoksiin, joita pidetään hänen kirjoittaminaan, on tehty myöhemmin lisäyksiä, ja tämä havaittiin jo antiikin aikana.


title: Hesiodos

text: Hesiodoksen teokset, erityisesti "Työt ja päivät", on kirjoitettu pienviljelijän näkökulmasta, siinä missä Homeroksen näkökulma on yläluokkainen. Tästä huolimatta teosten etiikassa, oikeudenmukaisuuskäsityksissä ja muussa sisällössä on paljon yhtäläisyyksiä.


title: Hesiodos

text: "Jumalten synty" ("Theogonia") on runoelma, joka käsittelee kaikkeuden alkuperää (kosmogonia) sekä, nimensä mukaisesti, jumalten syntyä (teogonia). Hesiodos aloittaa esityksensä Khaoksesta, Gaiasta ja Eroksesta, ja kuvaa ennen kaikkea jumalten välisiä sukulaisuussuhteita. Runoelma vaikuttaa yhdistelevän aineksia useista erilaisista kertomuksista. Hesiodoksen esittämästä vanhojen kertomusten versiosta tuli kuitenkin kreikkalaisten parissa yleisesti hyväksytty ja heitä yhdistänyt tekijä.


title: Hesiodos

text: Hesiodoksen kuvaamalla luomistarulla on usein nähty olevan yhteyksiä itämaisiin taruihin, kuten heettiläiseen Kumarbin lauluun ja babylonialaiseen Enūma Elikseen. Vaikutteet olisivat siirtyneet kreikkalaiseen maailmaan 1000- ja 900-luvuilla eaa. kreikkalaisissa kauppasiirtokunnissa, kuten Syyrian Al Minassa.


title: Hesiodos

text: "Työt ja päivät" ("Erga kai hemerai") on runoelma, joka käsittelee ennen kaikkea kahta yleistä totuutta: työ on ihmisen elämän väistämätön osa, mutta se, joka on valmis tekemään työtä, tulee kyllä toimeen. Teos kuvaa nimensä mukaisesti paitsi arkiaskareita myös kullekin toimelle soveliaita päiviä ja vuodenaikoja.


title: Hesiodos

text: Hesiodoksen nimiin on aiemmin laitettu lyhyt runo nimeltä "Herakleen kilpi" ("Aspis Hērakleous"). Se ei kuitenkaan ole Hesiodoksen kirjoittama. Runo vaikuttaa saavan esimerkkinsä Homeroksen Akhilleuksen kilvestä antamasta kuvauksesta. "Herakleen kilpi" on säilynyt nykyaikaan kokonaisuudessaan.


title: Hesiodos

text: Antiikin aikana Hesiodoksen nimiin laitettiin myös pitkähkö runoelma, joka tunnetaan nimellä "Naisten luettelo" ("Gynaikon katalogos"), sekä nimellä "Ehoiai", koska sen osat alkavat kreikan sanoilla "ē hoiē", ”tai kuten hän joka...”. Se oli mytologinen luettelo niistä kuolevaisista naisista, jotka olivat saaneet jälkeläisiä jumalten kanssa, sekä näiden liittojen seurauksena syntyneistä jälkeläisistä. Runoelma on säilynyt katkelmallisena.


title: Hesiodos

text: Muita Hesiodoksen nimiin laitettuja runoja, joista myös on säilynyt vain katkelmia, ovat:


title: Hesiodos

text: Tutkijat pitävät näitä myöhempinä esimerkkejä siitä traditiosta, johon Hesiodoskin kuului, vaikka ne eivät olekaan Hesiodoksen kirjoittamia.


title: Hesiodos

text: Dimitrios Khalkokondylis toimitti ensimmäisen painetun laitoksen "Töistä ja päivistä" mahdollisesti Milanossa noin vuonna 1493. Aldus Manutius puolestaan julkaisi Hesiodoksen kootut teokset (Venetsia, 1495).


title: Isokrates

text: Isokrates (436–338 eaa.) oli antiikin kreikkalainen puhetaidon opettaja, yksi kymmenestä attikalaisesta puhujasta. Isokrates ei itse esiintynyt julkisesti, vaan tyytyi opettamaan ja kirjoittamaan puheita toisille. Kerrotaan, että Isokrateella olisi ollut sata oppilasta, joista kukin olisi maksanut opetuksesta tuhat drakmaa. Isokrates sai huomattavia tuloja myös kirjoittamistaan puheista.


title: Isokrates

text: Isokrates syntyi, eli ja kuoli Ateenassa. Hän oli voimakkaan isänmaallinen. Kun Makedonian Filippos II voitti Ateenan ja Theban yhdistetyt joukot Khaironeian taistelussa ja toivo itsenäisyyden säilyttämisestä oli menetetty, 98-vuotias Isokrates riisti itseltään hengen.


title: Isokrates

text: Isokrateen puheista on säilynyt 21.


title: Jordan Rudess

text: Jordan Charles Rudess (s. 4. marraskuuta 1956, New York) on yhdysvaltalainen kosketinsoittaja. Hänet tunnetaan parhaiten Dream Theaterin jäsenenä.


title: Jordan Rudess

text: Kun Jordan oli kolmannella luokalla, hänen opettajansa huomasi hänen olevan ilmiömäinen pianisti. Yhdeksänvuotiaana hän aloitti musiikkiopintonsa kuuluisassa Juilliard Schoolissa. Hän sai klassisen pianistikoulutuksen, mutta teini-iässä hän alkoi kiinnostua yhä enemmän syntetisaattoreista ja progressiivisesta rockista. Vanhempiensa ja opettajiensa neuvoja kuuntelematta hän lopetti klassisen pianon opinnot ja aloitti uran kosketinsoittajana.


title: Jordan Rudess

text: Jordan saavutti ensimmäisen kerran suosiota vuonna 1994, kun Keyboard Magazinen lukijat valitsivat hänet vuoden parhaaksi uudeksi kyvyksi. Tämä herätti mielenkiintoa Jordania kohtaan koko Yhdysvalloissa, ja pian sekä Dream Theater että Dixie Dregs pyysivät Jordania jäsenekseen. Jordan valitsi Dixie Dregsin, sillä näin hänelle jäi enemmän aikaa nuorelle perheelleen. Dream Theaterin kosketinsoittajaksi valittiin tuolloin Derek Sherinian.


title: Jordan Rudess

text: Kun hän soitti Dixie Dregsissä, eräässä konsertissa tapahtui sähkökatkos, jolloin kaikki muut instrumentit paitsi Jordanin koskettimet menettivät virrat. Jordan jäi lavalle improvisoimaan rumpali Rod Morgensteinin kanssa. Heidän yhteistyönsä toimi niin hyvin, että he päättivät esiintyä useammin yhdessä nimellä Rudess/Morgenstein Project (myöhemmin RMP). He ovat julkaisseet studio- ja live-albumin. Rudess/Morgenstein Project soitti myös Dream Theaterin lämmittelijänä eräällä Pohjois-Amerikan-kiertueella.


title: Jordan Rudess

text: Vuonna 1997 Mike Portnoy pyysi Jordania kosketinsoittajaksi Liquid Tension Experiment -yhtyeeseen. Yhtyeessä olivat Portnoyn lisäksi mukana myös John Petrucci ja Tony Levin. Liquid Tension Experiment äänitti kaksi albumia. Äänitysten jälkeen Mike ja John pyysivät jälleen Jordania liittymään Dream Theateriin. Tällä kertaa tarjous hyväksyttiin, ja Jordan on ollut Dream Theaterin jäsen vuodesta 1999 asti.


title: Aiskhylos

text: Aiskhylos (; n. 525–456 eaa.) oli antiikin kreikkalainen näytelmäkirjailija. Hän oli attikalaisen murhenäytelmän eli kreikkalaisen tragedian varsinainen luoja.


title: Aiskhylos

text: Aiskhylos oli kotoisin Ateenasta. Hän osallistui Marathonin ja Salamiin taisteluihin persialaissotien aikaan. Hän voitti ensimmäisen kerran Ateenan näytelmäkilpailut vuonna 484 eaa. Paitsi että hän kirjoitti elinaikanaan noin 90 näytelmää, hän myös sävelsi useimpien näytelmiensä musiikin, ohjasi, toimi koreografina ja nuorena jopa näytteli. Useissa Aiskhyloksen teksteissä ylistetään Ateenan kaupunkia ja sen demokraattista oikeusjärjestystä. Historiallisuus, tarunomaisuus ja kunnioitus jumalia kohtaan välittyvät vahvasti hänen kirjoituksissaan.


title: Aiskhylos

text: Perimätiedon mukaan Aiskhylos kuoli varsin merkillisellä tavalla, nimittäin kotka pudotti hänen päähänsä kilpikonnan. Kotka nähtävästi luuli kirjailijan kaljua päätä kiveksi ja halusi saada kilpikonnan rikki. Tarinan mukaan muuan oraakkeli olisi vuotta aiemmin ennustanut, että Aiskhylos saisi surmansa ilmasta tulevasta iskusta.


title: Aiskhylos

text: Aiskhyloksen tragedioille on tyypillistä toiminnan ja henkilöiden suoraviivaisuus sekä voimakas uskonnollinen tunne. Hän lisäsi tragediaan toisen näyttelijän aikaisemman yhden näyttelijän ja kuoron lisäksi. Tämä mahdollisti dialogin käyttämisen näytelmissä. Aiskhyloksen 90 näytelmästä on säilynyt kokonaisena seitsemän:Aiskhyloksen "Oresteia" on ainoa antiikin näytelmätrilogia, joka on säilynyt kokonaisena. Se on suomennettu kahdesti, Elina Vaaran suomennoksena 1961 ja Kirsti Simonsuuren suomennoksena vuonna 2003.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Filon Aleksandrialainen ("Philo Judaeus", "Filon Juutalainen") (n. 20 eaa. – 40 jaa.) oli hellenistinen juutalainen filosofi. Hän pyrki ajattelussaan yhdistelemään juutalaista uskoa ja hellenististä viisautta käyttämällä allegorioita, vertauskuvallisia tulkintoja, jotka perustuivat niin juutalaiseen eksegetiikkaan kuin platonismiin ja stoalaisuuteenkin.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Filonin ajattelulla ei ole juurikaan vaikutushistoriaa varhaisessa juutalaisuudessa. Kristityt kirkkoisät ottivat kuitenkin Filonin työt innolla vastaan. Jotkut jopa näkivät hänessä kristityn. Eusebius spekuloi, että ns. terapeutit, Egyptin autiomaassa elänyt askeettinen juutalainen yhteisö jonka Filon kuvasi teoksessaan "De vita contemplativa", olisi ollut itse asiassa kristillinen yhteisö.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Filon syntyi Aleksandriassa, Egyptissä. Ainoa yksityiskohta hänen elämässään, josta tiedetään enemmän ja joka voidaan ajoittaa, on hänen toimintansa Aleksandrian juutalaisten edustajana keisari Caligulan luona vuonna 40.


title: Filon Aleksandrialainen

text:
Ensimmäisellä vuosisadalla elänyt juutalainen historioitsija Josephus kertoo tapahtumasta lyhyesti teoksessaan "Juutalaisten muinaisajat". Hän kertoo, että Aleksandrian juutalaisyhteisö valitsi Filonin edustajakseen Rooman keisarin Caligulan eteen. Hänen tehtävänään oli edustaa juutalaisia koskien riitoja, joita juutalaisilla oli Aleksandrian kreikkalaisten kanssa. Josephus kertoo myös, että Filon oli taitava filosofiassa, ja että hänellä oli veli nimeltä Aleksanteri, joka oli myös juutalaisyhteisön edustaja, "alabarkh". Josephuksen mukaan Filon ja muut juutalaiset kieltäytyivät palvomasta keisaria jumalana ja pystyttämästä keisarin kunniaksi patsaita, alttareita ja temppeleitä. Filon uskoi, että Jumala tuki tätä kieltäytymistä.
Muut tiedot tapahtumasta tulevat hänen omista kirjoituksistaan, pääosin teoksesta "Legatio ad Caium" ("Lähettiläänä Gaiuksen luona"). Ne vastaavat Josephuksen antamaa kuvaa. Filon kertoo itse olleensa juutalaisten lähettiläänä Roomassa. Hänellä oli mukanaan anomus, jossa kerrottiin juutalaisten kärsimyksistä kreikkalaisten hyökkäysten vuoksi, ja pyydettiin juutalaisten oikeuksien turvaamista. Filon kertoo, että hänen kansansa katsoi hänellä olevan ikänsä vuoksi poikkeuksellinen harkitsevaisuus, koulutus ja tiedot. Tästä voidaan päätellä, että Filon oli tämän kirjoittaessaan jo vanhempi mies (40 jaa.). Filon katsoi keisarin suunnitelman pystyttää itselleen patsas Jerusalemin temppeliin olevan provokaatio, sillä hän uskoi keisarin hyvin tietäneen, etteivät juutalaiset voisi hyväksyä sellaista. Siksi hän tuki muita juutalaisia kapinoinnissa keisaria vastaan.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Filon kertoo teoksessaan "Flaccus", kuinka juutalaisten tilanne Aleksandriassa muuttui Caligulan tultua keisariksi. Hän sanoi, että kansa oli jakautunut kahteen luokkaan, hänen kansaansa ja Egyptin maan omaan kansaan, ja että koko Egypti oli asutettu samalla tavalla — juutalaiset, jotka asuivat Aleksandriassa muualla maassa Katabathmoksesta Libyan puolelta Etiopian rajalle, muodostivat miljoonapäisen kansan. Aleksandrian viidestä kaupunginosasta kahta kutsuttiin juutalaiskortteleiksi, sillä suurin osa juutalaisista asui niissä. Flaccus, Aleksandrian roomalainen kuvernööri, antoi kreikkalaisille luvan pystyttää keisarin patsaita juutalaisten synagoogiin. Juutalaiset vastustivat tätä väkivalloin, ja seurauksena synagoogat tuhottiin. Flaccus nimesi juutalaiset muukalaisiksi ja antoi luvan vainota heitä. Seurauksena juutalaiset ajettiin kokonaan pois neljästä kaupunginosasta, ja heidät pakotettiin asumaan pieneen osaan yhdestä kaupunginosasta. Juutalaisia myös pahoinpideltiin kivittämällä ja hakkaamalla, ja joitakin jopa ristiinnaulittiin tai poltettiin elävältä. Lopulta Flaccus pantiin viralta ja karkotettiin maanpakoon, kärsien lopulta kuolemantuomion.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Filon lainasi eeppistä runoutta tai viittasi runojen sisältöön usein. Hän oli myös hyvin perehtynyt kreikkalaiseen filosofiaan. Hän katsoi, että totuus voidaan ymmärtää vain opiskelemalla ensyklopedisia tieteitä. Jumalan ja maailman, ikuisen ja rajallisen, välillä vallitseva dualistinen kontrasti esiintyy sekä platonismissa että uuspythagoralaisuudessa. Stoalaisuuden vaikutus näkyy ilmiselvästi opissa Jumalasta aikaansaavana syynä ja ajatuksessa jumalallisesta järjestä, joka on läsnä maailmassa ja josta jumalan voimat leviävät koko maailmaan. Nämä monet kreikkalaisen filosofian opit yhdistyvät opissa Logoksesta.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Kuten Heinze osoittaa, tämä oppi liittyy sekä platonilaiseen ajatukseen ideaopista, stoalaiseen ajatukseen γενικώτατόν τι, pythagoralaiseen ajatukseen luomisessa avustaneesta voimasta, että Herakleitoksen ajatukseen riidasta liikuttavana prinsiippinä. Filonin oppi kuolleesta, liikkumattomasta ja olemattomasta materiasta on tärkeimmiltä osiltaan harmoniassa platonisen ja stoalaisen ajattelun kanssa.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Filonin selonteolla luomisesta on paljon yhtymäkohtia Platonin kuvauksen kanssa. Filon seuraa Platonin "Timaiosta" läheisesti opettaessaan, ettei maailmalla ole alkua eikä loppua ajassa, vaikka se olikin sekä luotu että tuhoutuva. Kuten Platon, hän sijoitti luomisen teon ja kaiken luovan toiminnan ajan ulkopuolelle, perustuen Platonin ajatukseen siitä, että aika alkaa vasta maailman mukana. Pythagoralaisuuden vaikutus näkyi numerosymbolismissa, johon Filon viittasi usein. Aristoteelinen konstrasti δύναμις vastaan ἐντελέχεια löytyy myös Filonilta.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Psykologiassaan hän käytti niin stoalaista jaottelua sielun kahdeksasta osasta kuin Platonin trikotomiaakin (järki, rohkeus, halu); satunnaisesti myös aristoteelista triada (kasvi-, eläin- ja järkisielu). Usein hän puhuu yksinkertaisesti sielun rationaalisesta ja irrationaalisesta osasta. Edellisen eli mielen (νοῦς) alkuperää hän pitin jumalallisena, alempien sielun osien luomiseen sen sijaan olivat osallistuneet myös Jumalan "avustajat" – siksi monikkomuoto jakeessa Gen. 1:26 ("tehkäämme"). Paratiisikertomuksen allegorinen tulkinta kristallisoi hyvin Filonin antropologian: mieli (Adam) lankeaa, kun irrationaalisen sielunosan tärkein komponentti eli aistit (Eeva) houkuttaa sen syntiin päästyään petollisten aistinautintojen (käärmeen tarjoama hedelmä) makuun. Keho ei sinänsä ole Filonille paha, vaan se vastaa lähinnä fyysistä maailmaa laajemmin; ne ovat sielun eettisen kamppailun tapahtumapaikkoja. Ainoastaan unohtaessa sielun sisäisen rakenteen ja operoidessaan karkealla sielu–keho-kahtiajaolla Filon kutsuu kehoa pahaksi ja sielua vastaavasti hyväksi.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Stoalaisella etiikalla ja allegorioilla lienee ollut vaikutusta Filonin etiikkaan ja allegorioihin. Kuten stoalaiset allegoristit etsivät Homerokselta perusteita filosofiselle opilleen, samoin juutalaiset allegoristit ja Filon etunenässä kääntyivät Vanhan testamentin puoleen. Filon ei kuitenkaan keksinyt VT:n vertauskuvallista tulkintaa, vaan sitä esiintyy jo varhemmin mm. Aristeaan kirjeessä.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Filonille hänen filosofiansa oli tapa puolustaa ja oikeuttaa juutalaisia uskonnollisia totuuksia. Näitä totuuksia hän piti muuttumattomina ja lopullisina. Filosofia oli apu totuudelle ja tapa siihen pääsemiseen. Tähän nojaten hän valikoi kreikkalaisesta filosofiasta sopivat osat ja hylkäsi ne osat, jotka eivät sopineet yhteen juutalaisen uskon kanssa.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Filonin kirjoitukset muistuttavat Platonin, Aristoteleen, attikalaisten puhujien ja historioitsijoiden kirjoituksia, ja niissä on paljon runollisia fraaseja ja viittauksia runoilijoihin. Filonin teokset toimivatkin eräänlaisena antologiana kreikkalaiseen fraseologiaan eri aikakausilta.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Filon perusti oppinsa heprealaisen Vanhan Testamentin kreikkalaiseen käännökseen eli Septuagintaan. Nimenomaan viittä Mooseksen kirjaa eli Pentateukkia hän piti ei ainoastaan uskonnollisen totuuden lähteenä ja mittana, vaan myös kaiken muun totuuden perustana, mukaan lukien filosofinen totuus — hänen mukaansa kreikkalaiset filosofit olivat myös lainanneet Raamatusta. Näihin kuuluivat muun muassa Herakleitos ja Zenon Elealainen.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Pentateukin lauselmat olivat Filonille jumalallisia lauselmia. Ne olivat sanoja, jotka olivat peräisin ἱερὸς λόγος ϑειος ὀρϑὸς λόγος λόγος, jotka tämä oli lausunut joskus suoraan ja joskus profeettojen, erityisesti Mooseksen, kautta. Moosesta Filon piti ilmestyksen todellisena välittäjänä, ja muita Vanhan testamentin kirjoittajia Mooseksen ystävinä tai oppilaina.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Vaikka Filon tekikin eron Jumalan suorien sanojen, kuten kymmenen käskyn, ja Mooseksen opetusten, kuten erityisten lakien, välille, hän ei pitänyt eroa merkittävänä, sillä hänelle kaikki Pentateukissa oli jumalallista alkuperää, jopa yksittäiset kirjaimet ja aksentit. Toisaalta tämä vakaumus ei estänyt Filonia tarvittaessa korjaamaan tekstiä .


title: Filon Aleksandrialainen

text: Heprealaisen raamatun kirjoen kaanon ei ollut vakiintunut vielä Filonin aikoihin, eikä voida tarkasti määritellä, missä laajuudessa hän tunsi nykyisen Vanhan testamentin kirjoja. Hän ei lainannut Hesekielin, Danielin, Ruutin, Saarnaajan tai Esterin kirjoja, eikä Laulujen laulua tai Valitusvirsiä.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Filon luki Pentateukkia kreikankielisenä käännöksenä, Septuagintana. Tutkijat ovat väitelleet paljon hänen hepreankielen taidoistaan. Suurin osa tutkijoista on sitä mieltä, ettei hän kyennyt lukemaan hepreaa. Yksi todiste tämän puolesta ovat Filonin luovat (usein mielikuvitukselliset) etymologiset selitykset, jotka hänen yleisesti katsotaan ottaneen jostain valmiista lähteestä.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Filon perusti hermeneutiikkansa eli tekstin tulkintansa Raamatun tekstien kaksitasoiseen merkitykseen. Hän erotti teksteissä ῥητὴ καὶ φανερὰ ἀπόδοσις, "ad litteram" (kirjaimellisen) merkityksen ja sen vastakohtana "allegorice" (vertauskuvallisen) merkityksen.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Kaksi tulkintaa eivät ole kuitenkaan yhtä tärkeitä. Kirjaimellinen merkitys soveltuu lähinnä inhimillisiin tarpeisiin. Vertauskuvallinen merkitys on todellinen merkitys, jonka ainoastaan niihin perehtyneet voivat ymmärtää. Siksi Filon kääntyy yleisössään tämän joukon, μύσται ("vihityt"), puoleen, uskoen heidän omaavan todellisen ymmärryksen.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Kirjoitusten todellisen merkityksen selvittäminen vaatii erityisen metodin käyttämistä. Metodin oikea käyttö tuottaa oikeat vertauskuvat, ja siksi metodia kutsutaan "viisaaksi arkkitehdiksi"..


title: Filon Aleksandrialainen

text: Metodin käytön seurauksena Raamatun joidenkin kohtien kirjaimellinen merkitys tulee hylätä täydellisesti. Tällaisia ovat muun muassa kohdat, joissa Jumalasta sanotaan jotakin kelvotonta; jossa sanotaan jotain sellaista, joka on kelvotonta Raamatun arvolle, tai mieletöntä, ristiriitaista tai mahdotonta sallittavaksi; tai jossa allegorisia ilmaisuja käytetään suoraan osoittamaan, että kirjaimellinen merkitys tulee unohtaa.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Filon-tutkimuksessa on rekonstruoitu erityisiä sääntöjä siitä, milloin jokin Raamatun kohta vaati Filonin mielestä vertauskuvallista tulkintaa, ja jotka auttoivat perehtynyttä löytämään oikean ja tarkoitetun merkityksen. Filonin itsensä ei ole mielekästä olettaa käyttäneen mitään sääntöjä; hänen lähtökohtansa on toinen. Hänellä on vankka kokonaisnäkemys, jolle hän hakee tukea jopa yksittäisisten, asiayhteyksistä irrotettujen raamattusitaattien tulkitsemisella.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Silti voidaan erottaa piirteitä, jotka tekevät jonkin tekstikohdan erityisen alttiiksi vertauskuvalliselle tulkinnalle. Tällaiset kohdat saattoivat sisältää muun muassa:Kaikki nämä viittaavat johonkin erityiseen seikkaan, jota lukijan tulee tarkastella. Sen lisäksi erilaisia merkityksiä voidaan löytää seuraavien tunnusmerkkien ansiosta:Sanojen muodoilla on merkitystä, mikäli niihin liittyy jotain omituisuuksia:


title: Filon Aleksandrialainen

text: Näistä piirteistä huolimatta on korostettava, että Filon ei sinänsä välttämättä tarvinnut mitään edellä mainituista voidakseen esittää allegorisen tulkinnan, sillä hänen tulkintatyönsä kumpusi ilman mitään sääntöjäkään vakaumuksesta, että suuri osa Pentateukista kertoo tosiasiassa sielun kamppailusta ja matkasta takaisin Jumalan yhteyteen.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Filon analysoi lukujen käyttöä Raamatussa, ja uskoi, että tietyt numerot symbolisoivat eri ajatuksia. Hän löysi Raamatusta paljon materiaalia tällaisen symbolismin tutkimiseen, ja hyödynsi siinä pythagoralaisten ja stoalaisten metodeja. Monissa kohdin hän saattoi käyttää vertauskuvallisia tulkintoja suosineiden edeltäjiensä perintöä.Tämän lisäksi Filon määritteli merkitykset luvuille 12, 50, 70, 100 ja 120.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Filonin näkemys materiasta, josta maailma oli luotu, oli samanlainen Platonin ja stoalaisten kanssa. Hänen mukaansa Jumala ei luonut maailman rakennusainetta, vaan se oli valmiina. Joskus hän määritteli Jumalan stoalaisten tavoin "vaikuttavaksi syyksi" ja materian "vaikutetuksi syyksi". Hän vaikuttaa saaneen ajatuksen Raamatusta (1. Moos 1:2), jossa Jumalan henki liikkuu vetten päällä.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Filon katsoi Platonin ja stoalaisten tavoin, ettei alkumaterialla ollut ominaisuuksia eikä muotoa. Tämä ei kuitenkaan käynyt yhteen oletukseen neljästä elementistä. Filon piti materiaa pahana sillä perusteella, ettei Ensimmäinen Mooseksen kirja suo sille ylistyksiä. Seurauksena hän ei voinut kuvitella varsinaista luomista, vaan ainoastaan Platonin tavoin maailman muovaamista. Jumala oli hänelle demiurgi. Hän vertaa Jumalaa usein arkkitehtiin tai puutarhuriin, joka muovasi nykyisen maailman (κόσμος ἀισϑητός) malliesimerkin, ideaalin maailman mukaan (κόσμος νοητός). Itse luomiskertomuksen yksityiskohdat hän otti Ensimmäisestä Mooseksen kirjasta. Erityisen suuren merkityksen hän antoi Logokselle, joka pani toimeen useita luomisen tekoja, koska Jumala ei voinut olla suoraan tekemisissä materian kanssa. Jumala itse loi ainoastaan hyvän sielun.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Filon katsoi ihmisen fyysisen luonnon olevan jotain pahaa ja este hänen kehittymiselleen, ja ihmisen tuli pyrkiä vapautumaan ruumiistaan, jota Filon Platonin tapaan kutsui vankilaksi ja haudaksi. Ruumiin seurauksena syntyy tarve ruokaan, kuten Filon selittää allegorioissaan. Ruumis on kuitenkin myös jollain tapaa tarpeen hengelle, sillä henki saapuu sen tietoisuuteen viiden aistin välityksellä. Tärkein oli kuitenkin ihmisen henkinen luonto. Sillä oli kaksi puolta: toinen, jota Filon kutsui aistilliseksi (αἴσϑησις, "aisthêsis") suuntautui aistillista ja maallista kohti, ja toinen, jota hän kutsui järjeksi (νοῦς, "nous") suuntautui henkistä kohti.


title: Filon Aleksandrialainen

text:
Filonin allegorioissa aistillisuus asuu ruumissa ja elää aisteissa. Aistillisuus oli rajallinen, koska se oli yhteydessä ruumiillisuuteen. Aistilisuus vaati kuitenkin järjen ohjausta. Järki oli korkein, jumalallinen lahja, joka oli annettu ihmisille — se oli sielun maskuliininen luonto. Järki oli alun perin levossa, ja kun se alkoi liikkua, se tuotti mielen eri ilmiöt
(ἔνϑυμήματα, "enthymêmata"). Järjen tärkeimmät kyvyt olivat arvostelmien tekeminen asioista, muisti ja kieli.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Paljon tärkeämpi Filonin järjestelmässä oli oppi ihmisen moraalisesta kehityksestä. Tässä hän erotti kaksi ehtoa: (1) se, joka oli ennen aikaa, ja (2) se, joka on ajan alun jälkeen. Ennen aikaa sielu oli ilman ruumista, ilman seksiä, vapaa kaikesta materiasta. Näin ihminen oli moraalisesti puhdas ja viaton, mutta silti hakeutui yhä suurempaa puhtautta kohti. Tultuaan osaksi aikaa sielu menetti puhtautensa ja se sidottiin ruumiiseen. Järjestä tuli maallinen, mutta se säilytti suuntautumisensa jotain korkeampaa kohden.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Nautinto on pahan lähde, sillä se raahaa hengen usein aistillisuuden kahleisiin. Aistillisuus taas oli syynä haluihin ja himoihin. Nämä ihmisen on hylättävä ruumiista vapautuakseen. Filon ei kuitenkaan ihannoi fyysistä kuolemaa, vaan katsoi Platonin tavoin ihmissielun reinkarnoituvan yhä uusiin ruumiisiin, kunnes se kykenee oikean filosofian ja hyveiden avulla jättämään fyysisen aistimaailman lopullisesti taakseen.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Filonin mukaan ihmisen eettinen kehitys tapahtuu useiden askelten kautta. Ensin ihmisolento on liikkumattomuuden tilassa, joka edustaa eräänlaista moraalista neutraliteettia, jota Filon kuvaa "alastomaksi" tilaksi. Järki on alaston ja seisoo ikään kuin puolitiessä, kun se ei ole vielä tehnyt päätöstä synnin ja hyveen välillä. Tässä moraalisen päättämättömyyden tilassa Jumala valmistaa järkeä hyveeseen, näyttäen sille maallisessa viisaudessa ja hyveessä taivaallisen viisauden ja hyveen kuvan. Ihminen (järki) luopuu kuitenkin pian tästä neutraliteetista. Kun mies tapaa naisen (aistillisuuden), hänet täyttää halu, ja himo sitoo hänet aistillisuuden kahleisiin. Tästä seuraa, että ihmisellä on moraalisia velvollisuuksia, ja hänelle on olemassa kaksi vastakkaista suuntaa valittava.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Filonin mukaan sielu herää ensimmäisenä aistilisten nautintojen stimuloimana. Se alkaa kääntyä niitä kohti, ja tulee osallisiksi niistä yhä enemmän ja enemmän. Se omistautuu ruumiille, ja tämä johtaa sietämättömään elämään (βίος ἄβίωτος, "bios abiôtos"). Se on ärtynyt ja irrationaalisten impulsien kiihottama. Sen tila on levoton ja kivulias. Aistillisuus aiheuttaa suuret kivut (vertaa 1 Moos. 3:16). Alinomainen sisäinen tyhjyys tuottaa jatkuvan halun, joka ei tyydyty koskaan. Kaikki korkeammat, hartaammat halut Jumalan ja hyveen puoleen ovat pysähtyneitä. Lopputuloksena on täydellinen moraalisen halpamaisuuden tila, kaikkien velvollisuuden tunteiden häviäminen ja koko sielun korruptoituminen. Sielusta ei säily ehjänä yksikään pieni osa, joka voisi parantaa kokonaisuuden.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Tämän moraalisen kuoleman pahin seuraus on Filonin mukaan täydellinen tietämättömyys ja arvostelukyvyn voiman menettäminen. Aistilliset asiat asettuvat hengellisten yläpuolelle, ja rikkautta pidetään suurimpana hyvänä. Erityisesti ihmisjärjelle laitetaan liian suuri arvo, ja asioista tehdään vääriä johtopäätöksiä. Hulluudessaan ihminen asettuu jopa Jumalaa vastaan, ja ihminen luulee mittaavansa taivaan ja alistavansa koko maan alaisuuteensa. Esimerkiksi politiikassa ihminen yrittää nousta kansan johtajasta sen hallitsijaksi (Filon antaa esimerkiksi Joosefin). Aistillinen ihminen käyttää älyllisiä lahjojaan sofistiikkaan, kierouttamalla sanoja ja tuhoamalla totuuden.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Filon näki raamatullisen patriarkka Abrahamin symbolina ihmiselle, joka on jättänyt aistillisuuden ja kääntynyt järjen puoleen. Filon katsoi, että oli olemassa kolme tapaa nousta jumalallisen puoleen: opettamalla, harjoittamalla (ἄσκησις, "askêsis") ja luonnollisella hyvyydellä (ὁσιότης, "hosiotês").


title: Filon Aleksandrialainen

text: Filon katsoi, että moraaliset hyveet menevät opettamisen ja harjoittamisen edelle. Hyve ei näin ole kovan työn tulos, vaan itsekseen kypsyvä hedelmä. Alustavalla tasolla on Raamatun hahmoista muun muassa Nooa, jonka hyvyyttä ylistetään, vaikkei hänen sanota tehneen mitään varsinaisia hyviä tekoja. Häntä ylistetään kuitenkin lähinnä verrattuna hänen aikalaisiinsa, ja käy ilmi, ettei hänkään ole täydellinen esimerkki hyvästä ihmisestä.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Filon katsoi, että Raamattu kuvasi useita hahmoja, jotka olivat täydellisiä. Puhtaimmassa muodossaan hyvyys ilmenee Iisakissa, joka oli hyvä alusta loppuun: hyvyys oli osa hänen luontoaan (φύσις, "fysis"); eikä hän voinut koskaan menettää sitä. Tällaisilla ihmisillä sielu on levon ja ilon tilassa.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Filon oppi hyveestä oli hyvin stoalainen, mutta hän ei ollut varma, syntyykö todella hyveellinen tila täydellisestä haluttomuudesta (ἀπάθεια, "apatheia") vai kohtuullisuudesta (μετριοπάθεια, "metriopatheia"). Hän yhdisti hyveen jumalalliseen viisauteen. Siksi hän käytti samoja symboleja kummastakin, sekä yhdisti Logoksen jumalalliseen viisauteen.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Eedenin puutarha oli Filonille "Jumalan viisaus" ja myös "Jumalan Logos" ja "hyve". Perustavin hyve oli hyvyys, ja siitä seurasivat neljä kardinaalihyvettä — käytännöllinen viisaus, rohkeus, oikeamielisyys ja kohtuullisuus (φρόνησις, ἀνδρία, σωφροσύνη, δικαιοσύνη) — samoin kuin Eedenin puutarhasta virtaa neljä jokea.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Oleellisena erona Filonin ja stoalaisten välillä voidaan nähdä se, että Filon etsi uskonnosta kaiken etiikan perustaa. Uskonto auttaa ihmistä hyveen tavoittelussa, eikä ihminen voi tavoittaa sitä ilman, niin kuin stoalaiset katsoivat. Jumalan tulee asettaa hyve ihmiseen. Siksi eettisten pyrkimysten päämäärä on uskonnollinen: Jumalan ekstaattinen mietiskely ja sielujen erkaantuminen ruumiista kuoleman jälkeen.


title: Filon Aleksandrialainen

text: Tiedot Filonin kadonneista teoksista ovat säilyneet kirkkoisien kirjoituksissa. Suurin osa teoksista on Pentateukin allegorisia selityksiä, mutta teoksiin kuuluu myös muita historiallisia ja filosofisia kirjoituksia.


title: Filon Bysanttilainen

text: Filon Bysanttilainen (n. 200 eaa.) oli muinaiskreikkalainen arkkitehti ja koneiden rakentaja. Hänen tunnetuin teoksensa on "Mekhanikê syntaksis". Hänet tunnetaan erityisesti luettelostaan maailman seitsemästä ihmeestä.


title: Sylvester Stallone

text: Sylvester Stallone (s. Michael Sylvester Gardenzio Stallone, 6. heinäkuuta 1946 New York City, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, elokuvaohjaaja, -tuottaja ja -käsikirjoittaja. Stallone tunnetaan muun muassa rooleistaan nyrkkeilijä Rocky Balboana vuoden 1976 Oscar-palkitussa draamaelokuvassa "Rocky", joka on saanut kuusi jatko-osaa ja Vietnamin sodan veteraani John Rambo elokuvassa "Taistelija", joka on saanut kolme jatko-osaa.


title: Sylvester Stallone

text:
Michael Sylvester Gardenzio Stallone syntyi vuonna 1946 New York Cityssä Frank Stallone, Sr:n ja Jacqueline Stallonen esikoislapseksi. Hänen isänsä oli syntynyt Italian Gioia del Collessa ja saapunut siirtolaisena Yhdysvaltoihin 1930-luvulla, ja hänen äitinsä suku omaa venäläiset, ukrainalaiset, ranskalaiset sekä juutalaiset juuret. Hänen veljensä on muusikko Frank Stallone.
Hänen äitinsä kärsi synnytyksessä eri komplikaatioista, minkä vuoksi synnytyslääkärit joutuivat auttamaan synnytyksen etenemistä synnytyspihdein. Pihtien väärinkäyttö vahingoitti Stallonen hermoja mikä aiheutti hänen kasvojensa osittaisen halvaantumisen. Hänen kasvojensa vasen alaosa, mukaan lukien osa hänen kielestä, huulista ja leuasta on halvaantumisen seurauksena tehnyt hänen puheestaan hieman tavallista epäselvemmän, minkä vuoksi on myös poikkeuksellista, että Stallone onnistui nousemaan yhdeksi kaikkien aikojen kuuluisimmista näyttelijöistä "Rockyn" myötä.


title: Sylvester Stallone

text: Stallone muutti perheensä kanssa Washington D.C:hen isän työuran mukana, mutta Sylvesterin ollessa yhdeksänvuotias hänen vanhempansa erosivat ja hän jäi asumaan äitinsä luo ja muutti lopulta Philadelphiaan veljensä ja äitinsä kanssa. High schoolissa opiskellessaan hänen kiinnostuksensa painojen nostelua ja urheilua kohtaan kasvoi, mutta hän tähtäsi silti uraan näyttelijänä ja aloitti high schoolin päättymisen myötä näyttelijänopinnot Miamin yliopistossa.


title: Sylvester Stallone

text: Ennen elokuvauransa menestyksen käynnistymistä Stallone oli hyvin köyhä – hänellä ei ollut lainkaan töitä näyttelijänä ja hän oli rahaton, mutta hän tahtoi silti tehdä läpimurtonsa elokuva-alalla. Hänellä ei ollut omaa asuntoa, minkä vuoksi hän joutui viettämään yönsä linja-autopysäkeillä.


title: Sylvester Stallone

text: 1970-luvun puolivaiheilla Stallone teki joitain pieniä elokuvarooleja näytellen muun muassa elokuvissa "Verenpunainen yö", "Al Capone" ja "Kalmanralli 2000". 24. maaliskuuta 1975 hän näki nyrkkeilyn raskaansarjan maailmanmestari Muhammad Alin ja 35-vuotiaan, täysin tuntemattoman Chuck Wepnerin välisen nyrkkeilyottelun. Ottelussa suurelle yleisölle tuntematon ja viinakaupassa työskennellyt Wepner antoi kaikkensa Alia vastaan ja onnistui muun muassa lyömään hänet kerran kanveesiin kunnes hävisi tyrmäyksellä ottelun viimeisessä erässä. Stallone sai ottelusta valtavan inspiraation ja loi sen innoittamana tarinan Rocky Balboasta, 30-vuotiaasta nyrkkeilijästä joka saa yllättäen mahdollisuuden otella raskaansarjan maailmanmestaruudesta. Hän kirjoitti tarinan kolmen vuorokauden ja 20 tunnin kuluessa nukkumatta lainkaan, ja alkoi etsiä sopivaa tuotantoyhtiötä joka suostuisi tekemään elokuvan hänen käsikirjoituksensa pohjalta.


title: Sylvester Stallone

text: Elokuvayhtiöt kuitenkin tuntuivat karsastavan käsikirjoitusta koska Stallone halusi näytellä itse pääosan. Eräs studio tarjosi suurta palkkiota käsikirjoituksesta, kunhan pääosan näyttelisi James Caan, mutta Stallone kieltäytyi. Vihdoin elokuvayhtiö United Artists suostui "Rockyn" kuvauksiin vuonna 1976. Stallone oli itse käsikirjoittanut elokuvan ja näytteli myös pääosan, jota varten hän rupesi harrastamaan kehonrakennusta. Elokuva kuvattiin 28 päivässä ja se oli huima menestys. Elokuvassa luuserista sankariksi-tyylisen tarinan omanneesta Rockyn hahmosta muodostui sinnikkyyden, rohkeuden ja periksiantamattomuuden vertauskuva. Hieman yli puolessa vuodessa tuntemattomuudesta tähteyteen nousseesta Stallonesta tuli Orson Wellesin ja Charles Chaplinin jälkeen kolmas näyttelijä joka on saanut sekä parhaan miespääosan ja parhaan käsikirjoituksen Oscar-ehdokkuuden samasta elokuvasta. "Rocky" voitti lopulta kolme Oscar-palkintoa; Paras elokuva, Paras ohjaus ja Paras leikkaus, jonka "Rocky" sai elokuvan lopputaistelussa käydystä vallankumouksellisesta maskeerausniksistä, jonka mukaan nyrkkeilijöiden ruhjoutuvien kasvojen meikkausta oli helpompi vähentää kuin lisätä.


title: Sylvester Stallone

text: "Rocky" sai jatkoa vuonna 1979 elokuvalla "Rockyn uusintaottelu", joka nousi edeltäjänsä tavoin menestykseksi. Vuonna 1982 Stallone palasi jälleen Rocky Balboan rooliin elokuvaan "Tiikerinsilmä – Rocky III", ja myös ohjaten elokuvan. Samana vuonna Stallone esiintyi ensimmäisen kerran John Rambon roolissa elokuvassa "Taistelija". Elokuvasta tuli kassamenestys, vaikka se ei muidenkaan "Rambo"-elokuvien tavoin saavuttanut kriitikoiden arvostusta. Vuonna 1985 ilmestynyt neljäs Rocky-elokuva tuotti maailmalla 300 000 000 dollaria ja siitä muodostui sekä taloudellisesti menestynein "Rocky" -elokuva että kaikkien aikojen menestynein urheiluelokuva. Myös seuraavat elokuvat "Rambo – taistelija 2" (1985), "Cobra" (1986), "Over the Top - terästäkin kovempi" (1987), "Rambo – taistelija 3" (1988) ja "Tango & Cash" (1989) olivat hittejä. 1990-luvun puolelle tultaessa Stallonen ikä alkoi kuitenkin vaikuttaa hänen uraansa, eikä menestys enää ollut itsestäänselvyys, mikä näkyi elokuvien "Rocky V", "Oscar" ja "Seis! Tai mamma ampuu" huonosta menestyksestä.


title: Sylvester Stallone

text: Vuonna 1993 Stallone teki paluun menestyksekkäisempiin elokuviin näytellen pääroolia suomalaisohjaaja Renny Harlinin ohjaamaa vuorikiipeilyyn keskittyvää toimintaelokuvaa "Cliffhanger – kuilun partaalla" (1993) sekä Wesley Snipesin kanssa tehtyä tulevaisuuteen sijoittuvaa "Demolition Mania". "Cliffhangerin" lipputulot olivat pelkästään Yhdysvalloissa yli 84 miljoonaa dollaria, ja maailmanlaajuisessa levityksessä elokuva tuotti lippuluukuilla huikeat 255 miljoonaa dollaria "Demolition Manin" kerätessä niin ikään menestystä 158 miljoonan dollarin maailmanlaajuisin tuloin.


title: Sylvester Stallone

text: Kahden maailmanlaajuisesti menestyksekkään elokuvan jälkeen Stallonen uralle ennakoitiin uutta notkahdusta, mutta näin ei käynyt ja sitä vastoin hänen menestyksensä jatkui vuonna 1994 hänen ollessaan pääroolissa Sharon Stonen kanssa Miamiin sijoittuvaa elokuvaa "Spesialisti", jonka menestys maailmanlaajuisessa levityksessä oli menestykseltään hyvin pitkälti "Cliffhangerin" luokkaa. "Cliffhangerin" jälkeen Stallonen 1990-luvun elokuvarooleja varjostivat ainoastaan sarjakuvafilmatisointi "Judge Dredd – tuomari", jossa Stallone esitti sarjakuvasankari Judge Dreddiä, sekä trilleri "Ammattitappajat". Myös "Daylight – paniikki tunnelissa" oli hienoinen pettymys Yhdysvalloissa, mutta maailmalla elokuva keräsi kiitettävästi lähes 160 000 000 dollarin lipputulot.


title: Sylvester Stallone

text: Vuonna 1997 Stallone esiintyi sheriffi Freddy Heflinin roolissa Robert De Niron ja Ray Liottan rinnalla elokuvassa "Cop Land", jota pidetään yleisesti hänen uransa parhaimpana roolisuorituksena, minkä johdosta hänet palkittiin myös parhaan näyttelijän palkinnolla Tukholman elokuvajuhlilla samana vuonna. Seuraavana vuonna hän esiintyi ääniroolissa menestyksekkäässä animaatioelokuvassa "Antz – Muurahaizet"


title: Sylvester Stallone

text: 2000-luvulla Stallone oli pääosassa vuoden 1971 "Tappakaa Carter" -elokuvan samannimisessä uusintaversiossa sekä kohtalaisesti menestyneessä trillerissä "D-Tox", joka oli virunut tuotantoyhtiön hyllyllä jo useamman vuoden ennen ilmestymistään. Vuonna 2001 valmistui Stallonen itsensä kirjoittama ja näyttelemä ralliautoilun maailmaan sijoittuva "Driven", jonka ohjasi "Cliffhangerin" tapaisesti Renny Harlin. Elokuva ei kuitenkaan menestynyt ja sitä pidetään yhtenä Stallonen uran pahimpana epäonnistumisena. Myös "Angelon kosto" ja "Shade" olivat epäonnistuneempia julkaisuja, kun taas "Spy Kids 3 – Peli on pelattu" oli maailmanlaajuinen menestys vaikkakin Stallone ei poikkeuksellisesti esiintynyt sankarihahmona vaan itselleen epätavallisemmassa roolissa elokuvan päävastustajana.


title: Sylvester Stallone

text: Vuonna 2005 Stallone kertoi tekevänsä kuudennen "Rocky"-elokuvan, ja "Rocky Balboaksi" nimetty elokuva saikin ensi-iltansa joulukuussa 2006. Samaan aikaan "Rocky Balboan" kanssa Stallone paljasti neljännen "Rambo"-elokuvan ilmestyvän elokuvateattereihin parin vuoden sisällä, ja elokuvasarjan neljäs osa "Rambo" sai ensi-iltansa vuonna 2008.


title: Sylvester Stallone

text: Stallonen ohjaama, käsikirjoittama ja näyttelemä uusi toimintaelokuva "The Expendables" sai ensi-iltansa vuonna 2010. Elokuva oli menestyksekäs julkaisu ja se tuotti maailmanlaajuisesti yhteensä 274 470 394 dollarin lipputulot. Elokuvaa kuvattaessa Stallone sai niskaansa hiusmurtuman, kun hän kuvasi kamppailukohtausta entisen painijan, Steve Austinin kanssa. Onnettomuuden vuoksi hän joutui myöhemmin käymään läpi mittavan leikkauksen, jossa hänen operoituun niskaansa laitettiin metallilaatta. Vuoden 2011 puolella käsikirjoittaja Marcus Webb haastoi Stallonen oikeuteen väittäen, että Stallonen "The Expendablesiin" kirjoittama käsikirjoitus oli suora kopio Webbin "The Cobra Caper" -elokuvaa varten kirjoittamasta käsikirjoituksesta. Vuonna 2011 ensi-iltansa saaneessa elokuvassa "Zookeeper" Stallone oli jälleen ääniroolissa.


title: Sylvester Stallone

text: "The Expendablesin" jatko-osa, "The Expendables 2" valmistui vuonna 2012 ja oli edeltäjänsä tapaan menestys lipunmyynnissä tuottaen maailmalla yli 312 miljoonan dollarin lipputulot. Samana vuonna Stallone palasi jälleen Rocky Balboan pariin aloittaessaan työnteon Rocky-aiheisessa musikaalissa "Rocky - Das Musical", jota esitetään Saksan Hampurissa sijaitsevassa Operettenhaus-teatterissa. Juoneltaan musikaali pohjautuu hyvin tarkasti ensimmäiseen "Rocky" -elokuvaan.


title: Sylvester Stallone

text: Stallonen elokuva "Bullet to the Head" sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa helmikuussa 2013.


title: Sylvester Stallone

text: Lisäksi vuoden 2013 aikana hän esiintyi Arnold Schwarzeneggerin kanssa elokuvassa "Escape Plan" ja Robert De Niron kanssa jälleen Stallonelle ominaiseen aihepiiriin eli nyrkkeilyyn keskittyvässä elokuvassa "Legendat kehässä". Kolmas The Expendables -elokuva sai ensi-iltansa 2014 ja tällä hetkellä Stallone työstää tulevaa, neljättä "The Expendables" -elokuvaa. Hän on myös kertonut mahdollisesta, viidennestä "Rambo"-elokuvasta, jonka käsikirjoitusta hän on paljastanut kirjoittavansa. Tapahtumiltaan Stallone on kertonut elokuvan sijoittuvan Meksikoon. 2015 ensi-iltansa sai jo seitsemäs Rocky-elokuva, "", ja Stallone voitti sillä Golden Globe -palkinnon. Vuonna 2018 ilmestyivät kolme elokuvaa, joista kaksi julkaistiin suoraan DVD:lle ja Blu-ray:lle: Escape Plan 2: Hades ja Backtrace. Marraskuussa ensi-iltansa sai Creed -elokuvan jatko-osa Creed II, jossa nähtiin myös Dolph Lundgrenin esittämä hahmo Ivan Drago. Viides ja viimeinen osa Rambo V ilmestyy elokuvateattereissa 2019.


title: Sylvester Stallone

text: Vuonna 1974 Stallone avioitui Sasha Czackin kanssa ja muutti vaimonsa kanssa Kaliforniaan. Vuonna 1985 päättyneestä liitosta kaksi poikaa, Sage ja Seargeoh Stallonen. Erottuaan Czackista Stallone meni naimisiin Brigitte Nielsenin kanssa, mutta avioliitto päättyi jo vuonna 1987. Vuodesta 1997 lähtien Stallone on ollut naimisissa Jennifer Flavinin kanssa, ja heillä on liitostaan tyttäret Sophia, Sistine ja Scarlet.


title: Sylvester Stallone

text: Stallonen ja Sasha Czackin avioliitosta syntynyt poika Sage löydettiin menehtyneenä kotoaan Los Angelesista heinäkuussa 2012. Stallonen asianajajan antamien tietojen mukaan hänet löysi kotiapulainen, mutta arvioiden mukaan hän oli ehtinyt lojua asunnossaan kuolleena jo useamman päivän ajan. Alun perin kuolinsyytutkijat uskoivat Sagen menehtyneen lääkkeiden yliannostukseen, mutta ruumiinavauksessa häneltä löydettiin merkkejä sepelvaltimotaudista ja hänen kuolemansyykseen vahvistettiin sydänkohtaus. Sage oli kuollessaan vain 36-vuotias. Kuusi viikkoa Sagen kuoleman jälkeen Stallonen siskopuoli Toni-Ann Filiti kuoli keuhkosyöpään 48-vuotiaana elokuussa.


title: Clement Attlee

text: Clement Richard Attlee (3. tammikuuta 1883 – 8. lokakuuta 1967) oli jaarli, brittiläinen poliitikko ja pääministeri.


title: Clement Attlee

text: Attlee opiskeli lakia Haileburyn ja Oxfordin yliopistoissa. Hän kiinnostui pian sosiaalisista uudistuksista. Hän liittyi vuonna 1908 Independent Labour Partyyn. Attlee asui East Endissä vuodet 1907–1922 toimien alueen hallinnossa. Attlee palveli ensimmäisessä maailmansodassa useilla rintamilla ja osallistui muun muassa Gallipolin taisteluun.


title: Clement Attlee

text: Attleestä tuli lopulta parlamentin jäsen vuonna 1922. Hän toimi ensimmäisessä työväenpuolueen hallituksessa sihteerinä ja myöhemmin toisessa hallituksessa kanslerina. Vuonna 1931 hänestä tuli työväenpuolueen johtaja. Attlee toimi ministerinä Neville Chamberlainin ja Winston Churchillin hallituksissa, vuodesta 1940 alkaen varapääministerinä ja siten Churchillin läheisenä työtoverina. Miehet olivat luonteiltaan erilaisia eivätkä heidän välinsä olleet erityisen läheiset, mutta koko sodan ajan he olivat jokseenkin yksimielisiä brittien sotaponnistelujen jatkamisesta. Työväenpuolueen ja Attleen osuus oli tärkeä, jotta ammattiyhdistykset eivät lakkoilleet sodan aikana.


title: Clement Attlee

text: Työväenpuolueen voitettua vaalit heinäkuussa 1945 Attleesta tuli maan pääministeri. Attlee osallistui toisen maailmansodan päättymisen jälkeisiin liittoutuneitten konferensseihin. Hallitus päätti että valtio ottaisi haltuunsa hiilikaivokset, rautatiet, lentoyhtiöt, sähkö- ja kaasulaitokset sekä Englannin pankin. Perustettiin kansallinen terveyspalvelu National Health Service. Attlee osallistui Marshall-avun toteuttamiseen.


title: Clement Attlee

text: 20. helmikuuta 1947 Attlee lupasi, että Intiasta tulisi itsenäinen valtio. Tämä käynnisti valtavan muutosliikkeen Brittiläisessä imperiumissa seuraaviksi vuosikymmeniksi. Clement Attlee äänestettiin Britannian 20. vuosisadan tehokkaimmaksi pääministeriksi MORI:n järjestämässä mielipidekyselyssä vuonna 2004.


title: Clement Attlee

text: Työväenpuolue säilytti enemmistönsä 23. helmikuuta 1950 järjestetyissä parlamenttivaaleissa, joten Attlee muodosti hallituksen myös 1. maaliskuuta. Hän esitteli parlamenttikauden suunnitelmiaan parlamentin avajaisissa 6. maaliskuuta ja sai kolme päivää myöhemmin alahuoneelta terästeollisuuden sosialisoimista koskevan luottamuslauseen äänin 310–296.


title: Lysippos

text: Lysippos (s. n. 370 eaa. – k. n. 300 eaa.) oli muinaiskreikkalainen kuvanveistäjä Sikyonista Peloponnesokselta. Hän oli tunnetun kuvanveistäjä Polykleitoksen seuraaja. Hänet luetaan Skopaan ja Praksiteleen ohella Kreikan kolmen klassisen kauden suurimman kuvanveistäjän joukkoon.


title: Lysippos

text: Lysippos teki nuorempana pronssitöitä ja opetteli sitten kuvanveiston. Myöhemmin hänestä tuli Argoksen ja Sikyonin koulujen johtaja. Plinius vanhemman mukaan hän teki 1 500 prinssityötä. Hän oli myös Aleksanteri Suuren hovikuvanveistäjä. Lysippoksen tunnetuimmat teokset ovat "Pyhän Markuksen hevoset" ("Triumphal Quadriga"), "Eros jännittää jousensa", "Agias", "Apoksyomenos" ("Kaapija") ja sekä kuvat Aleksanteri Suuresta, joista yksi on säilynyt Louvressa.


title: Lysippos

text: Lysippoksen oppilas Khares Lindoslainen rakensi Rodoksen kolossin, yhden antiikin maailman seitsemästä ihmeestä.


title: E-vitamiini

text: E-vitamiini on yksi ihmisen tarvitsemista rasvaliukoisista vitamiineista. E-vitamiineihin kuuluu useita toisiaan muistuttavia molekyylejä. E-vitamiiniaktiivisuus on neljällä tokoferolilla ja neljällä tokotrienolilla. Biologinen aktiivisuus on suurin α-tokoferolilla, joten ruoka-aineiden E-vitamiinipitoisuudet ilmaistaan α-tokoferoliekvivalentteina (α-TE).


title: E-vitamiini

text: E-vitamiini toimii elimistössä antioksidanttina, joka suojelee kehon soluja ja rasvahappoja aineenvaihdunnassa syntyvien vapaiden radikaalien haittavaikutuksilta. Se on ainoa rasvaliukoinen vitamiini, joka toimii kehossa antioksidanttina. Tämän takia sillä on ainutlaatuinen kyky suojata elimistön rasvahappoja hapettumiselta ja lipidien tuhoutumiselta. Tokoferoleja on ihmisen veressä ja kudoksissa.


title: E-vitamiini

text: Nykyään vakavat E-vitamiinin puutostilat ovat harvinaisia.


title: E-vitamiini

text: Säännöllinen käyttö yli 1 000 mg päivässä voi johtaa E-vitamiinin liikasaantiin ja siihen liittyen K-vitamiinin puutteeseen josta seuraa verenvuotoja. E-vitamiinin nauttiminen ravintolisinä on joissain tutkimuksissa todettu lisäävän kuolleisuutta. Sen sijaan antioksidanttipitoinen ruoka on yleensä terveellistä.


title: E-vitamiini

text: E-vitamiini toimii elimistössä antioksidanttina. Se suojelee kehon soluja ja rasvahappoja aineenvaihdunnassa syntyvien vapaiden radikaalien haittavaikutuksilta. E-vitamiini on ainoa rasvaliukoinen vitamiini, joka toimii kehossa antioksidanttina. Tämän takia sillä on ainutlaatuinen kyky suojata elimistön rasvahappoja hapettumiselta ja lipidien tuhoutumiselta. Tokoferoleja on ihmisen veressä ja kudoksissa. C-vitamiini tehostaa E-vitamiinin antioksidanttisia vaikutuksia.


title: E-vitamiini

text: Tutkimuksissa on huomattu, että riittävä E-vitamiinin saanti saattaa pienentää riskiä sairastua verenkierrollisiin sairauksiin ja syöpään. E-vitamiinilla saattaa olla rooli myös immuunijärjestelmän toiminnassa ja DNA:n korjauksessa.


title: E-vitamiini

text: Laajassa 957 740 iältään 30-vuotiasta tai vanhempaa aikuista kattaneessa aineistotutkimuksessa on tarkasteltu ALS-taudin ja E-vitamiinin saannin välistä yhteyttä. Johtopäätökset perustuivat Amerikan syöpäyhdistyksen vuonna 1982 keräämään aineistoon. Vuosina 1989−1998 osallistujista 525 kuoli ALS:iin. E-vitamiinia säännöllisesti yli 10 vuotta käyttäneiden kuolleisuus ALS:iin oli huomattavasti alentunut, 62 prosenttia verrattuna E-vitamiinia käyttämättömiin. Lyhyemmälläkin vuosia jatkuneella käyttöajalla havaittiin vaikutusta. C-vitamiinin tai monivitamiinivalmisteiden osalta ei havaittu vaikutusta. Tutkimuksessa oli rajoituksia (havaintojen suunnittelu, kysely kertaluontoisesti, muiden lisäravinteiden käyttö, ei yksityiskohtia annoskoosta), mutta se on kuitenkin edesauttanut pohdintoja jatkuvan käytön hyödyistä. Erillisessä tutkimuksessa, ruokailutottumuskyselyt annettiin 132 ALS-potilaalle ja 220 iän ja sukupuolen mukaan valitulle verrokkihenkilölle. Korkeimpia ja matalimpia tertiilejä verrattaessa, niillä henkilöillä joilla oli korkeimmat monityydyttymättömän rasvan ja E-vitamiinin saannit, oli vastaavasti 60 % ja 50 % pienempi riski sairastua ALS:iin. Tulosten mukaan E-vitamiinilla ja monityydyttymättömillä rasvahapoilla on synergistinen yhteisvaikutus riskin pienentämisessä.


title: E-vitamiini

text: Oheisessa taulukossa on Suomen ravitsemusneuvottelukunnan virallinen päivittäinen saantisuositus α-tokoferolille. Suomalaiset saavat E-vitamiinia keskimäärin riittävästi: naiset 8,1 mg/vrk ja miehet 10,3 mg/vrk. Lähes puolet saadaan ravintorasvoista ja viljavalmisteista.


title: E-vitamiini

text: Auringonkukkaöljy on ylivoimaisesti paras E-vitamiininlähde. Jo 1,5 ruokalusikallista auringonkukkaöljyä päivässä takaa riittävän E-vitamiinin saannin. Myös muut kasviöljyt, margariinit, oliivit, siemenet ja pähkinät sisältävät runsaasti E-vitamiinia.


title: E-vitamiini

text: Nykyään vakavat E-vitamiinin puutostilat ovat harvinaisia. Niitä on havaittu ihmisissä ainoastaan keskosilla, rasvan imeytymishäiriöstä tai harvinaisesta perimän geenivirheestä kärsivillä henkilöillä. Sinkin puutos laskee veren E-vitamiinipitoisuutta. E-vitamiinin puute altistaa erilaisille neurologisille muutoksille. Puutostilan oireita ovat ataksia (tasapainon ja koordinaatiokyvyn heikkeneminen), ääreishermoston vauriot, lihasheikkous ja silmän verkkokalvon vauriot.


title: E-vitamiini

text: E-vitamiinin puute voi aiheuttaa:


title: E-vitamiini

text: Eläintutkimuksissa on huomattu, että E-vitamiini toimii antikoagulanttina. Tästä syystä liiallista E-vitamiinin saantia tulisi välttää, koska se saattaa altistaa erilaisille verenvuotosairauksille varsinkin aspiriinin käytön yhteydessä. Säännöllinen käyttö yli 1 000 mg päivässä voi johtaa E-vitamiinin liikasaantiin ja siihen liittyen K-vitamiinin puutteeseen josta seuraa verenvuotoja.


title: E-vitamiini

text: E-vitamiinin nauttiminen ravintolisinä on joissain tutkimuksissa todettu lisäävän kuolleisuutta. Sen sijaan antioksidanttipitoinen ruoka on yleensä terveellistä.


title: E-vitamiini

text: Tieteellisen Annals of the Internal Medicine -lehden pääkirjoituksessa 17. joulukuuta 2013 arvosteltiin voimakkaasti lisäravinteita viitaten lehdessä julkaistuihin ja muihin tutkimusyhteenvetoihin. Monet satunnaistetut kliiniset kokeet ovat osoittaneet, että mm. E-vitamiini ravintolisinä lisää kuolleisuutta (ks. antioksidanttiparadoksi) ja viitatun lähteen mukaan monivitamiinivalmisteista ei ole selvää hyötyä.


title: E-vitamiini

text: JAMA-lehdessä julkaistu 68 satunnaistetun kokeen yhteenveto (232 606 osanottajaa, 385 julkaisua) osoitti, että beetakaroteeni- sekä A- ja E-vitamiinilisät saattavat lisätä kuolleisuutta.


title: E-vitamiini

text: Cochrane Database Syst Review'n 78 satunnaistetun kokeen yhteenvedossa (296 707 osanottajaa) kiinteiden vaikutusten malleissa todettiin luotettavasti antioksidanttien lisäävän kuolleisuutta. Luotettavimpien tutkimusten yhteenvedossa beetakaroteeni- ja E-vitamiinilisät lisäsivät kuolleisuutta.


title: E-vitamiini

text: Voi ja munan keltuainen ovat ainoat ravintoaineet jotka sisältävät E-vitamiinia eivätkä sisällä fytiinihappoa.


title: Abeid Karume

text: Abeid Karume (1905–1972) oli Sansibarin ensimmäinen presidentti, kun viimeinen sulttaani oli syösty vallasta tammikuussa 1964. Kolme kuukautta myöhemmin Sansibar ja Tanganjika muodostivat Tansanian liittovaltion, ja Karumesta tuli Julius Nyereren varapresidentti.


title: Abeid Karume

text: Ennen politiikkaan siirtymistään Karume oli vähän koulutettu merimies. Hän matkusteli laajalti ennen toista maailmansotaa ja hankki näin ymmärtämystä maailmanpolitiikasta ja kansainvälisistä asioista.


title: Abeid Karume

text: Salamurhaajat surmasivat Karumen 1972. Hänen poikansa Amani Abeid Karume oli Sansibarin osavaltion presidentti vuosina 2000-2010.


title: Vapaiden kansalaisten liike

text: Vapaiden kansalaisten liike tai KEP () oli vuosina 1993–2001 toiminut poliittinen puolue Kreikassa. Puolueen perusti vuonna 1993 Dimitris Avramopoulos, joka on yksi tunnetuimpia kreikkalaisia poliitikkoja. Puolue hajosi vuonna 2001.


title: Tosashimizu

text: Tosashimizu () on Japanin kaupunki Shikokun saarella Kōchin prefektuurissa. Se sijaitsee Tyynenmeren rannikolla Shikokun saaren lounaiskulmassa. Tosashimizussa on 14 177 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 266,34 neliökilometriä.


title: Tosashimizu

text: Tosashimizu sai kaupunkioikeudet vuonna 1954 neljän kunnan kuntaliitoksen myötä. Suuri osa kaupungista sijaitsee Ashizuri-Uwakain kansallispuiston alueella, ja sen merkittävimpiin nähtävyyksiin kuuluvatkin luonnonkaunis Ashizurinniemi majakoineen ja meren kallioon uurtama, 16 metriä korkea Hakusanin luola. Osa kaupungin rakennettua kulttuuriperintöä on vuorostaan 800-luvulla perustettu Kongōfuku-jin temppeli, joka on osa Shikokun pyhiinvaellusreittiä (temppeli nro. 38).


title: Kajaanin linna

text: Kajaanin linna on 1600-luvulla rakennettu raunioitunut linnoitus Kajaanissa.


title: Kajaanin linna

text: Harmaakivestä rakennettu linna sijaitsee Ämmä- ja Koivukoskien välissä olevalla saarella Kajaaninjoessa Kajaanin kaupungin keskustassa. Linna rakennettiin strategisesti arvokkaalle paikalle suojelemaan Täyssinän rauhassa Ruotsille siirtynyttä Kainuuta. Sen rakennustyöt aloitti Kaarle IX vuonna 1604. Työt etenivät hitaasti, ja Kustaa II Aadolf määräsi ne keskeytettäväksi vuonna 1619. Keskeneräistä linnaa käytettiin aluksi vankilana. Pietari Brahe sai sen omistukseensa 1650, ja hän muokkasi siitä aatelislinnan. Venäläiset räjäyttivät linnan suuressa Pohjan sodassa vuonna 1716. Sen sotilaallinen merkitys hävisi 1809, kun Suomesta tuli osa Venäjän keisarikuntaa. Linnasaari ja sen ylittävä silta säilyi kuitenkin tärkeänä Kajaaninjoen ylityspaikkana. Arkeologinen kiinnostus linnaa kohtaan heräsi 1930-luvulla, kun uuden teräsbetonisillan rakentamisen yhteydessä oli tehty esinelöytöjä. Sen jälkeen sitä on entisöity muutamaan kertaan, ja 1930-luvulla muun muassa korvattiin 1890-luvun korjaustöissä tehdyt tiilipaikkaukset harmaakivellä.


title: Kajaanin linna

text: Kajaanin linnan rakennustyöt aloitettiin kuningas Kaarle IX:n käskystä vuonna 1604. Perustustyöt aloitettiin vuonna 1604 ja itse rakentaminen 1605. Kaarle IX perusti 1600-luvun alussa Pohjois-Suomeen sekä Oulun kaupungin että Kajaanin linnan. Hän halusi näin vahvistaa Ruotsin valta-asemaa Kainuussa, jonka maa oli saanut Täyssinän rauhassa vuonna 1595. Lisäksi linna suojaisi asukkaita ja uudisasukkailta venäläisten hävitysretkiltä. Se oli valmistuttuaan Euroopan pohjoisin kivilinna. 1900-luvun lopussa keskusteltiin siitä, että oliko paikalla ennen 1600-lukua linnaa tai muuta rakennusta. Aiempien rakennusten puolesta on esitetty, että sijainti oli strategisesti merkittävä. Todisteita aiemmista rakennuksista ei ole löytynyt, ja siksi esimerkiksi Kainuun museon tutkija Heikki Rytkölä pitää oletusta aiemmista rakennuksesta liian rohkeana.


title: Kajaanin linna

text: Linnaa alettiin rakentaa Oulujärven itäpuolelle Kajaaninjoen koskessa olevaan saareen. Sen piti pystyä puolustautumaan mahdollisia piirittäjiä vastaan, ja sitä rakentamaan Kaarle IX lähetti muurimestari Isak Rasmuksenpojan. Rakennustyöt etenivät hitaasti, sillä alueella oli pulaa työväestä ja rakennusaineista. Kustaa II Aadolf määräsi 1619 rakennustyöt keskeytettäviksi. Tässä vaiheessa harmaakivestä tehty linna oli suorakaiteen muotoinen ja kummassakin päässä oli puolipyöreä tykkitorni.


title: Kajaanin linna

text: Linna jäi keskeneräiseksi, ja sitä käytettiin ensimmäisinä vuosikymmeninä vankilana. Sitä pidettiin hyvänä vankein karkotuspaikkana, sillä se sijaitsi syrjäisessä erämaassa. Linnan tunnetuin vanki oli jesuiittoihin ja paaviin pitämiensä yhteyksien takia tuomittu Uppsalan yliopiston professori Johannes Messenius. Hän oli vankina Kajaanin linnassa lähes 20 vuoden ajan, ja hänet siirrettiin vuonna 1636 Ouluun. Messenius kirjoitti vankiaikanaan moniosaisen historiateoksen, "Scondia illustratan".


title: Kajaanin linna

text: Kreivi Pietari Brahe sai 1650 Kajaanin vapaaherrakunnan läänityksekseen, ja seuraavana vuonna Brahe perusti linnan yhteyteen Kajaanin kaupungin. Brahe halusi, että hänen läänityksiään hoidettaisiin edustavista hallintorakennuksista, joten linna muutettiin vuosien 1661–1666 aikana aatelislinnaksi. Rakennustöiden aikana linnaa korotettiin ja puiset asuinrakennukset korvattiin muuratuilla. Linnanpäällikkö Samuel Lång viimeisteli rakennustyöt 1665, jolloin sisäpihan muurit korotettiin ulkomuurien tasolle. Kajaanin linna sai pitää paikkansa Kajaanin vapaaherrakunnan pääpaikkana vuoteen 1681, jolloin reduktion yhteydessä läänitys peruutettiin. Linnasta tuli jälleen voudin linna, jonka vastuulla oli myös alueen puolustus.


title: Kajaanin linna

text: Suuri Pohjan sota syttyi vuonna 1700, ja Kajaani ja sen lähikylät poltettiin vuonna 1712. Linnan komendantti, everstiluutnantti Johan von Meurman aloitti tämän jälkeen puolustuksen vahvistamisen. Tornien ylimpiä kerroksia muutettiin tykeille sopivaksi, muurien päälle laskettiin kolmen metrin paksuinen turvekerros, ovi- ja ikkuna-aukot peitettiin ja rannoille laskettiin erilaisia esteitä. Kajaanin linna oli Ruotsin viimeinen tukikohta Suomessa, kun Olavinlinna oli kukistunut 1714. Kajaanin linnan ulkopuolelle saapui maaliskuussa 1715 venäläisjoukko, joka vaati välitöntä antautumista. Johan Henrik Fieandtin johtamat noin 50 puolustajaa pitivät pintansa, ja venäläiset pysyivät poissa yli puolen vuoden ajan. Venäläiset palasivat joulukuussa, jolloin kenraali Tšekin toi paikalle noin 4 000 miestä. Venäläiset piirittivät linnaa viisi viikkoa, ja Fieandt suostui antautumaan 24. helmikuuta 1716. Venäläiset olivat luvanneet päästää puolustajat vapaaksi ja antaa heidän säilyttää omaisuutensa. Lupauksia ei kuitenkaan pidetty, ja piirittäjät veivät mukanaan kaiken ja lähettivät sekä sotilaat että siviilit vankeina Turkuun tai Venäjälle. Kenraali Tšekin räjäytti linnan maaliskuussa 1716.


title: Kajaanin linna

text: Kajaanin linna palasi Ruotsille Uudenkaupungin rauhassa 1721, ja sen jälleenrakentamista harkittiin useaan otteeseen. Linnassa oli pieni varuskunta 1790-luvulle saakka, mutta muurit kuitenkin rapistuivat ja sen kiviä käytettiin talojen kivijalkojen rakentamiseen. Kun Suomesta tuli vuonna 1809 osa Venäjän keisarikuntaa, linna menetti kokonaan sotilaallisen merkityksensä. Linnasaari säilyi kuitenkin merkittävänä joen ylityspaikkana, ja vanhoja puusiltoja pidettiin kunnossa. Raunioiden päälle rakennettiin 1845 uusi puusilta, jota käytettiin melkein sata vuotta betonisillan rakentamiseen saakka. Puusillan perustuksien rakentamiseksi raunion keskiosaa madallettiin, ja sen perustuksiin käytettiin jonkin verran paikalta otettuja kiviä.


title: Kajaanin linna

text: Linnan raunioiden korjaustöihin ryhdyttiin ensimmäisen kerran vuonna 1890 Suomen senaatin myöntämän määrärahan ansiosta. Lisäksi Yleisten rakennusten ylihallitus, joka oli korjausten varsinainen suorittaja, käytti omia varojaan restaurointiin. Linna oli ollut tuolloin raunioina jo lähes kaksisataa vuotta, ja pohja ja huoneet olivat metrien paksuisen maa- ja kivikerroksen peitossa. Muurit olivat lisäksi niin huonossa kunnossa, että niiden pelättiin sortuvan. Restaurointisuunnitelman laati aikansa tunnetuin restaurointiarkkitehti Johan Jacob Ahrenberg. Linnaa restauroitiin kesinä 1890–1892 kehnosti: sortumia paikattiin tiilimuurilla ja raunioita madallettiin. Tiilipaikkaukset jäivät paikalleen, kun raunioita kunnostettiin uudelleen 1910–1911.


title: Kajaanin linna

text: Vanhasta puusillasta tuli liian kapea ja heikkokuntoinen autoliikenteen kasvulle 1900-luvun alussa. Uutta teräsbetonisiltaa alettiin rakentaa kesällä 1936. Sillan perustusten kaivamisen yhteydessä löytyneet esineet herättivät vaatimuksen raunioiden kunnostamisesta. Eduskunta myönsikin määrärahan kaivaus- ja restaurointitöille, jotka aloitettiin heinäkuussa 1937. Linnasta poistettiin monen metrin paksuudelta maa- ja kiviainesta ja sen muureja korjattiin ja korotettiin. Aiemmassa restauroinnissa tehdyt tiilimuuraukset korvattiin harmaakivellä. Kaivausten yhteydessä otettiin talteen noin 1 800 löytöä. Kajaanin kaupungin aloitteesta linnassa suoritettiin uusi restaurointiprojekti 2001–2008. Museovirasto kunnosti hankkeen aikana muureja ja tutki rakennushistoriaa ja kaupunki rakensi saarelle kävelysillan. Raunioiden saavutettavuutta ja matkailua varten kehitettiin uudet opasteet ja luotiin restaurointiraportti ja verkkosivut.


title: Kajaanin linna

text: Linna rakennettiin lähiseuduilta louhitusta ja kerätystä luonnonkivestä. Muurikivet ovat vaihtelevan näköisiä, sillä rakentamiseen kelpasi moni kivilaji. Muuraamiseen käytettyä kalkkilaastia varten louhittiin kalkkikiveä todennäköisesti Paltamon Melalahdesta. Linnojen ulkomuurit peitettiin usein ohuella kalkkilaastikerroksella, ja Kajaanin linnasta on säilynyt jäänteitä valkoisesta kalkkauksesta. Ikkunasyvennykset sen sijaan olivat punaiset.


title: Kajaanin linna

text: Vuonna 1619 valmistuneessa ensimmäisessä rakennusvaiheessa linnaan kuului kaksi pyöreää tykkitornia ja niiden välissä ollut yksikerroksinen ympärysmuuri. Linnassa oli lisäksi kaksi nelikulmaista patteria ja porttitorni pohjoisella portilla. Muurien sisäpuolella olleet rakennukset olivat puisia. Kehämuurin pituus oli noin 39 metriä, korkeus 9,6 metriä ja paksuus 3,6 metriä. Saarelle johti silta sekä pohjoisesta että etelästä. Pohjoinen silta oli 50 metriä ja eteläinen 91 metriä pitkä. Portit olivat puolustuksen heikko kohta, ja niille oli suunnattu ampuma-aukkoja. Porttien edessä oli nostosillat, joiden rakenteesta ei ole juurikaan jäänyt tietoja.


title: Kajaanin linna

text: Puiset asuintilat korvattiin myöhemmin kivitaloilla. Koska niihin haluttiin holvatut katot, taloihin muurattiin neljä seinää, vaikka ne olivatkin kiinni kehämuurissa. Kivitalot noudattivat parituvan mallia: niiden keskellä oli porstua, josta oli käynti kahteen tupaan. Kansliarakennus oli kaksikerroksinen, ja sen välipohja oli puurakenteinen. Ylempiin kerroksiin kuljettiin ulkoportaita pitkin. Huoneiden kiviseinät olivat valkoiseksi kalkitut. Komendantin tuvassa oli tiililattia, ja muissa huoneissa todennäköisesti lautalattia. Linnan pohjoismuuria vasten oli neljä huonetta, ruutikamari, tupa, porstua ja keittiö, jonka alla oli lisäksi kellari. Itäisen tornin toisessa kerroksessa oli vuodesta 1669 niin sanottu suuri sali.


title: Kajaanin linna

text: Ior Bock on kertonut "Bockin perheen saagassa", että paikalla olisi aiemmin ollut toinen linna, jonka kaivossa olisi ristiretkiaikainen aarre. Tarina johti yksityisen yrityksen suorittamiin maatutkaluotauksiin, joissa havaitun heijastuman tulkittiin viittaavan suurehkoon noin 2,5 metrin syvyydessä olevaan metalliesineeseen. Museoviraston ylijohtaja Henrik Lilius esitti, että yksi mahdollinen selitys tutkakuvassa ilmenneelle heijastumalle voisi olla vanha tykki, joka olisi jäänyt maan alle. Myöhemmin Oulun yliopiston tutkijat tekivät samanlaisia havaintoja. Arkeologi Kari Uotila teki maatutkan osoittamaan paikkaan kaivauksia kesäkuussa 2006 ja löysi 40 senttimetrin syvyydestä sähkökaapelin, joka todennäköisesti oli tutkassa näkynyt esine. Kaivauksen mukaan paikalla ei sijaitse "Bockin perheen saagan" mainitsemaa kaivoa. Väitetyn syvällä maan alla sijaitsevan metalliesineen kohdalla oleva maakerros on muutenkin koskematon, joten siihen ei ole voitu kätkeä mitään. Joulukuussa 2006 Oulun yliopiston tutkijat eivät uusissa maatutkaluotauksissaan enää löytäneet näyttöä suuresta metalliesineestä.


title: Kajaanin linna

text: Zachris Topeliuksen historiallisessa romaanissa "Välskärin kertomuksia" sivutaan kahteen otteeseen Kajaanin Linnaa ja sen historiaa. Romaanin ensimmäisessä jaksossa yksi päähenkilöistä, ratsumestari Kustaa Bertel, kohtaa vuonna 1635 linnassa rakastettunsa ruhtinatar Regina von Emmeritzin. Juonen käänteissä tavataan myös linnan kuuluisin vanki, ruotsalainen historioitsija Johannes Messenius ja valtapoliittisiin vehkeilyihinsä sortuva katolinen jesuiitta Hieronymus. Romaanin kolmannessa jaksossa Suuren Pohjan sodan aikana vuonna 1716 Perttilä/Bertel-suvun myöhempi edustaja Kustaa Bertelsköld, taistelussa haavoittunut karoliini, kokee linnassa vaimonsa kanssa venäläisten piirityksen ja linnan antautumisen. Tapahtumissa ovat mukana myös todelliset historialliset henkilöt, linnanpäällikko Johan Henrik Fieandt sekä sittemmin kautta Euroopan suurta mainetta saavuttanut paltamolaissyntyinen voimamies Daniel Cajanus, ”Pitkä Taneli”, joka Topeliuksen tarinassa kolmetoistavuotiaana poikasena räjäyttää linnan ruutikellarin ja aikaansaa näin vihollisen valtaaman Kajaanin linnan tuhoutumisen.


title: Kajaanin linna

text: Linnan piiritystä ja sinne paenneiden naisten ja lasten hätää kuvasi nuori Eino Leino ensimmäisessä painetussa runossaan "Kajaanin linna" (Hämeen Sanomat 26.9.1890). Runossa sääli ja sotilaan velvollisuuden tunnot kamppailevat linnan ankaran päällikön Fieandtin mielessä. Myös Ilmari Calamniuksen runossa "Mennyttä muistellessa, tulevaa toivoessa" Kajaanin linnan rauniot herättelevät ensin mieleen sotaisia kuvia menneisyydestä, mutta runoilija julistaa uudenlaisen linnan rakentamista, missä lippuna liehuu ”valon aate” ja linnan haltijana hallitsee ”hengen voima”. Kajaanissa järjestetyissä kansanopistoarpajaisissa 1896 lausuttu runo ilmestyi myös painettuna Pohjalaisen osakunnan "Joukahainen"-albumissa (nro 11, 1897).


title: Kajaanin linna

text: Kajaanilaisen toimittaja-kirjailija Jussi Kukkosen eräissä historiallisissa romaaneissa Kajaanin linna näytteli niin ikään tärkeää osaa. "Kainuu palaa" -romaani (1942) liittyy ns. sarkasodan nimellä tunnettuun venäläisten hävitysretkeen Kajaanin seudulle vuonna 1712. Romaanissa linna toimii tukikohtana paikallisten talonpoikien sissitoiminnalle, jolla yritettiin vastustaa maahantunkeutujaa. Henkilögalleriaan kuului myös huonomaineinen majuri Simo Affleck ("Hurtta"). "Vangittu karoliini" (1946), joka kertoo Kajaanin linnan päällikön Johan Henrik Fieandtin ja hänen perheensä tarinan, alkaa linnan puolustustaistelusta ylivoimaista vihollista vastaan. Myös Kukkosen kirjassa Daniel Cajanus on romaanihenkilönä mukana seuraten Fieandtin perhettä vankeuteen ja heidän pakomatkallaan takaisin vapauteen.


title: Kajaanin linna

text: Vuonna 2010 ilmestyneessä runoelmassaan "Kajaneborg 1636" suomenruotsalainen runoilija Lars Huldén on kuvannut linnan kuuluisien vankien, historioitsija Johannes Messeniuksen sekä runoilija ja seikkailija Lars Wivalliuksen elämää ja mietteitä heidän pitkien ja raskaiden vankilavuosiensa aikana 1600-luvulla. Messeniuksen kohtaloa linnan vankina on käsitellyt myös Juha Seppälä näytelmässään "Kajaanin linnan vanki", joka sai kantaesityksensä Kajaanin kaupunginteatterissa vuonna 2001.


title: Kajaanin linna

text: 7. heinäkuuta 1951 Suomessa julkaistiin ruskea 20 markan arvoinen postimerkki Kajaanin kaupungin 300-vuotisjuhlien kunniaksi. Postimerkissä näkyy Kajaanin linnan raunioiden lisäksi Koivukosken voimalaitos sekä Jac Ahrenbergin piirtämän Kajaanin kirkon (1896) ja Carl Ludvig Engelin suunnitteleman Kajaanin raatihuoneen (1831) tornit.


title: Neljä Ruusua

text: Neljä Ruusua on vuonna 1982 perustettu joensuulainen pop-rock-yhtye, jossa vaikuttavat laulaja Ilkka Alanko, kitaristi Petteri ”Kode” Koistinen, basisti Jari ”Lade” Laakkonen ja rumpali Kari ”Kämy” Kämäräinen. Alkuperäiseen kokoonpanoon, joka tunnettiin nimellä Talouskukkaro, kuului myös kosketinsoittaja Matti Suomela. Suomelan erottua vuonna 1985 yhtye vaihtoi nimekseen Neljä Ruusua. Yhtye solmi seuraavana vuonna levytyssopimuksen, ja sen kaksi ensimmäistä albumia julkaistiin vuonna 1987. Kolmas levy "Hyvää päivää" julkaistiin kaksi vuotta myöhemmin, ja se nousi Suomen viralliselle albumilistalle. Vuonna 1990 julkaistu "Hyvää yötä Bangkok" ylitti kultarajan. Vuonna 1992 Neljä Ruusua julkaisi albumin "Haloo", joka nousi albumilistan toiselle sijalle ja myi platinaa. Vuotta myöhemmin julkaistiin yhtyeen viides levy "Pop-uskonto", joka nousi albumilistan kärkeen ja myi jälleen platinaa.


title: Neljä Ruusua

text: "Pop-uskonto"-kiertueen jälkeen Neljä Ruusua päätti tavoitella kansainvälistä uraa ja julkaisi kaksi englanninkielistä albumia nimellä 4R. Vuonna 1999 Neljä Ruusua palasi suomen kieleen "Uusi aalto" -albumillaan, joka nousi albumilistan kärkeen ja myi kultaa. Yhtyeen seuraava levy "Valuva taivas" julkaistiin kaksi vuotta myöhemmin, ja se ylitti platinarajan. Vuonna 2004 julkaistu "Karelia Express" nousi albumilistan kärkeen, ja se myi kultaa. Vuonna 2006 julkaistun "Ensi-ilta"-albumin jälkeen yhtye tiedotti siirtyvänsä määräämättömän pituiselle tauolle. Neljä Ruusua palasi yhteen vuonna 2011 Ilosaarirockin pääesiintyjänä ja julkaisi 13. studioalbuminsa "Katkera kuu" vuonna 2012. Yhtyeen seuraava levy "Euforia" julkaistiin kolme vuotta myöhemmin, ja se nousi albumilistan toiselle sijalle. Neljän Ruusun 15. studioalbumi "Mustia ruusuja" julkaistiin vuonna 2018.


title: Neljä Ruusua

text: Neljä Ruusua on uransa aikana saanut neljä Emma-ehdokkuutta, joista se on voittanut kaksi. Yhtyeen levyjä on myyty Suomessa yli 400 000 kappaletta.


title: Neljä Ruusua

text: Laulaja Ilkka Alanko ja kosketinsoittaja Matti Suomela perustivat Joensuussa yhtyeen nimeltä Talouskukkaro lokakuussa 1982. Alanko pyysi mukaan rumpali Kari ”Kämy” Kämäräisen, joka soitti samassa sinfoniaorkesterissa musiikkiopistolla Alangon kanssa. Alangon pyynnöstä yhtyeeseen liittyivät myös kitaristi Petteri ”Kode” Koistinen ja basisti Jari ”Lade” Laakkonen. Talouskukkaro osallistuivuonna 1983 Rock SM -musiikkikilpailuun ja sijoittui neljänneksi. Suomela erosi yhtyeestä vuonna 1985, jolloin Talouskukkaro vaihtoi nimekseen Neljä Ruusua. Laakkonen keksi nimen, ja Alangon mukaan: ”Silloin oli just Dingot sun muut – – Ne oli meikannu, blondannu tukkansa, ja kaikki oli kauheen tyttömäisiä ja söpöjä, kauniita poikia. Me oltiin sellasia finninaamasia rasvalettejä – – Se oli aika hyvä kontrasti – – Pannaan meidän nimeks Neljä Ruusua.”


title: Neljä Ruusua

text: Neljä Ruusua solmi levytyssopimuksen Parlophone-levy-yhtiön kanssa vuonna 1986, ja julkaisi debyyttialbuminsa huhtikuussa 1987. Yhtyeen toinen albumi "Kasvukipuja" julkaistiin lokakuussa. Kolmas levy "Hyvää päivää" julkaistiin marraskuussa 1989, ja se nousi Suomen virallisen albumilistan sijalle 21.


title: Neljä Ruusua

text: Lokakuussa 1990 julkaistu "Hyvää yötä Bangkok" nousi albumilistan viidennelle sijalle ja myi lopulta kultalevyyn oikeuttavan määrän. ”Sukellus”-single nousi myös Suomen single- ja radiosoittolistalle. Yhtyeen viides albumi "Haloo" julkaistiin maaliskuussa 1992, ja se nousi albumilistan toiselle sijalle. Levy myi samana vuonna platinaa. Neljä albumin kappaletta nousi myös erinäisille listoille. Suosion siivittämänä Neljä Ruusua siirtyi seuraavalla kiertueellaan klubeista ikärajattomille tanssilavoille. Emma-gaalassa Neljäs Ruusua palkittiin Vuoden yhtye -palkinnolla.


title: Neljä Ruusua

text: Neljä Ruusua aloitti kuudennen albuminsa äänitykset keväällä 1993. Tammikuussa yhtye esiintyi Joensuun kaupunginorkesterin kanssa, minkä se toisti juhannuksena Joensuun laulujuhlilla. Neljän Ruusun kuudes albumi "Pop-uskonto" julkaistiin lokakuussa 1993, ja se nousi albumilistan kärkeen ja myi platinaa Myös ”Poplaulajan vapaapäivä” -single kapusi muun muassa singlelistan toiselle sijalle. Seuraavalle kiertueelleen yhtye palkkasi Kimmo Kajaston soittamaan perkussioita. Emma-gaalassa Neljä Ruusua valittiin jälleen vuoden yhtyeeksi yhdessä Leningrad Cowboysin kanssa. Vuonna 1994 Neljä Ruusua esiintyi Joensuussa, Turussa ja Tampereella kunkin kaupungin kaupunginorkesterin kanssa. Tampereen konsertti äänitettiin ja julkaistiin "Energiaa"-kokoelmalla samana vuonna. Levy myi kultaa, ja sen singlenä julkaistu nimikkokappale nousi listojen kärkikymmenikköön. Kesällä 1995 Neljä Ruusua esiintyi festivaaleilla yhdeksänhenkisen tanssiryhmän kanssa.


title: Neljä Ruusua

text: "Pop-uskonto"-kiertueen päätyttyä yhtye koki, ettei heillä ollut ”enää suomenkieliselle yleisölle mitään annettavaa”. Täten Neljä Ruusua päätti vaihtaa laulukielen englantiin ja tavoitella kansainvälistä uraa. Uudelleen nimetty 4R-yhtye julkaisi maaliskuussa 1996 albumin "Mood", joka nousi Suomen albumilistan kärkeen ja myi kultaa. Levyn nimikkokappale nousi myös singlelistan kolmannelle sijalle. Yhtyeen toinen englanninkielinen albumi "Not for Sale" julkaistiin vuonna 1997. Levy ei menestynyt edeltäjänsä lailla, ja sen korkein sijoitus albumilistalla oli 23. Yhtye ehti esiintyä myös ulkomailla, mutta ei lopulta saavuttanut kansainvälistä menestystä. Tästä huolimatta Ilkka Alanko on todennut ettei Neljä Ruusua olisi välttämättä pysynyt yhdessä ilman 4R:ää.


title: Neljä Ruusua

text: Yhtye aloitti uuden suomenkielisen albumin äänitykset maaliskuussa 1999. Neljä Ruusua esitti myös The Hectors -nimistä yhtyettä Perttu Lepän elokuvassa "Pitkä kuuma kesä", joka sai ensi-iltansa 26. maaliskuuta 1999. Neljän Ruusun seuraava albumi "Uusi aalto" julkaistiin syyskuussa, ja se nousi Suomen albumilistan kärkeen ja myi kultaa. Myös ”Hunningolla”-single kapusi singlelistan kolmannelle sijalle, ja kappaleen musiikkivideo palkittiin vuoden 1999 popvideona Jyrki Hit Awards -palkintogaalassa. Emma-gaalassa "Uusi aalto" oli ehdolla Vuoden albumi -kategoriassa. Yhtye aloitti akustisen Hunningolla baareissa -kiertueen levyn julkaisun jälkeen, jota seurasi varsinainen albuminjulkaisukiertue. Lokakuussa 2000 julkaistiin kokoelmalevy "Popmuseo", joka nousi albumilistan kärkeen ja myi platinaa. Levyltä julkaistiin kaksi uutta singleä, joista albumin nimikkokappale nousi radiolistan viidennelle sijalle. Levyn julkaisun jälkeen yhtye aloitti toisen akustisen kiertueen ja jatkoi klubeissa vuoden lopussa.


title: Neljä Ruusua

text: Kesäkuussa 2001 yhtye julkaisi kesähitin ”Missä vaan”. Neljän Ruusun kymmenes albumi "Valuva taivas" julkaistiin marraskuussa, ja se nousi albumilistan neljännelle sijalle ja myi platinaa. Samana vuonna julkaistiin myös "Neljä Ruusua – Soitetuimmat" -nuottikirja. "Valuva taivas" -kiertue jatkui marraskuusta 2001 elokuuhun 2002, jonka jälkeen yhtye vetäytyi tauolle. Vuonna 2002 Neljä Ruusua levytti kappaleen ”Yö erottaa pojasta miehen” Sielun Veljet -tribuuttialbumille "Säkenöivää voimaa".


title: Neljä Ruusua

text: Neljä Ruusua julkaisi joulukuussa 2003 singlen ”Popstars”, joka nousi singlelistan neljännelle sijalle. Yhtyeen seuraava albumi "Karelia Express" julkaistiin helmikuussa 2004, ja se nousi albumilistan kärkeen ja ylitti kultarajan. Levyn toinen single ”Elän vain kerran” nousi myös radiolistan kärkeen. "Karelia Express" -kiertue alkoi Joensuu Areenan avajaisissa helmikuussa 2004. Kitaristi Marzi Nyman paikkasi Kode Koistista osalla kesän festivaaleista Koistisen murrettua kyynärpäänsä. Kiertueen päätyttyä yhtye vetäytyi jälleen tauolle. Emma-gaalassa "Karelia Express" oli ehdolla Vuoden popalbumi -kategoriassa. Syksyllä 2005 Neljä Ruusua ryhtyi työstämään seuraavaa albumiaan, jonka ensimmäinen single ”Soudat – huopaat” julkaistiin toukokuussa 2006. Syyskuussa 2006 yhtye esiintyi Helsingin Areenalla Elämä lapselle -konsertissa, jossa se debytoi uuden kappaleen ”Tahdon”. Neljän Ruusun 12. studioalbumi "Ensi-ilta" julkaistiin lokakuussa 2006, ja se nousi albumilistan kolmannelle sijalle. Yhtyeen seuraava kiertue jatkui lokakuusta 2006 elokuuhun 2007, jolloin Neljä Ruusua tiedotti siirtyvänsä määräämättömän pituiselle tauolle. Yhtye koki käyneensä pitkään ”jälkilämmöllä”, eikä tietoa mahdollisesta yhteenpaluusta ollut.


title: Neljä Ruusua

text: Neljä Ruusua palasi yhteen neljän vuoden tauon jälkeen Ilosaarirockin 40-vuotisjuhlan pääesiintyjänä heinäkuussa 2011. Ennen tätä yhtye esiintyi salaa Ilosaaren Kerubi-klubilla helmikuussa 2011. Ilosaarirockissa Neljä Ruusua debytoi uuden kappaleen ”Seitsemän päivää selvinpäin”, joka julkaistiin singlenä huhtikuussa 2012. Solmittuaan levytyssopimuksen Ratas Music Groupin kanssa yhtye julkaisi 13. studioalbuminsa "Katkera kuu" elokuussa 2012. Levy nousi albumilistan neljännelle sijalle. Albumin tiimoilta yhtye aloitti klubikiertueen syksyllä 2012. Lokakuussa 2013 julkaistiin kokoelmalevy "Poplaulajan vapaapäivä – 20 suurinta hittiä", joka nousi albumilistan sijalle 13. Maaliskuussa 2014 Neljä Ruusua aloitti Koti on tiellä -kiertueen.


title: Neljä Ruusua

text: Yhtye julkaisi joulukuussa 2014 uuden singlen ”Sininen sunnuntai”, joka nousi radiolistan sijalle kahdeksan. Neljän Ruusun 14. studioalbumi "Euforia" julkaistiin helmikuussa 2015, ja se nousi albumilistan toiselle sijalle. Yhtye aloitti levynjulkaisukiertueen helmikuussa 2015, joka jatkui seuraavaan kevääseen. Maaliskuussa 2016 Neljä Ruusua julkaisi singlen ”Saaronin lilja”. Vuotta myöhemmin julkaistiin ”Sähkökitara”-single, jonka tiimoilta yhtye aloitti uuden kevätkiertueen.


title: Neljä Ruusua

text: Neljän Ruusun oli määrä julkaista 15. studioalbuminsa vuonna 2017, mutta yhtye ei saanut tarpeeksi kappaleita ajoissa valmiiksi. Täten Ilkka Alanko ehdotti, että albumi julkaistaisiin kahdessa osassa. "Mustia ruusuja – Osa I" julkaistiin lokakuussa 2017. Levyn nimikkokappale nousi radiolistan toiselle sijalle. Marraskuussa 2017 yhtye juhlisti ensiesiintymisestään kulunutta 35:tä vuotta järjestämällä akustisen konsertin Kanervalan koulussa niille, jotka olivat yleisössä vuonna 1982. "Mustia ruusuja – Osa II" julkaistiin kesäkuussa 2018, jolloin levy julkaistiin myös kokonaisuudessaan fyysisessä muodossa. Albumi nousi julkaisuviikollaan listasijalle 12. Kesäkuussa julkaistiin myös yhtyeestä kertova dokumenttielokuva "Ohikiitäviä tähtihetkiä". Ilkka Alanko ja Kode Koistinen esiintyivät 6. joulukuuta 2018 Linnan juhlien virallisilla jatkoilla Helsingin Hotelli Kämpissä. He esittivät tilaisuudessa Neljän Ruusun kappaleet ”Älä luovuta (Noli cedere)” ja ”Poplaulajan vapaapäivä”.