title: Tunnustuskirjat

text:
Augsburgin tunnustuksen puolustus (Melanchthon): Se laadittiin vastineeksi katolilaisten "Confutatio pontificialle", joka oli katolisten teologien Augsburgin tunnustuksen johdosta laatima vastakirjoitus ja jonka väitettiin kyenneen kumoamaan sen. Se esitettiin valtiopäiville 3. elokuuta 1530. Melanchton sai Augsburgin tunnustuksen puolustuksen valmiiksi jo saman vuoden syyskuussa, mutta keisarin kieltäydyttyä ottamasta sitä vastaan hän vielä paranteli sitä ja valmisti siitä latinalaisen version. Justus Jonas käänsi tämän saksaksi ja nämä molemmat kappaleet painatettiin yhdessä vuonna 1531. Puolustus etenee samassa järjestyksessä kuin Augsburgin tunnustus mainiten lyhyesti ne myönnytykset, joita katolisten Confutatiossa oli ollut ja käsittelee perusteellisesti niitä kohtia, joita se oli arvostellut. Puolustus on jyrkempi, perusteellisempi ja teologisempi kuin Augsburgin tunnustus. Se hyväksyttiin jo vuonna 1532 viralliseksi opinesitykseksi.
Schmalkaldenin opinkohdat (tai Schmalkaldenin artiklat) (Luther): Ne on laadittu paavi Paavali III:n koollekutsumaa kirkolliskokousta varten (1537), jossa oli tarkoitus keskustella opillisista asioista. Luterilaiset kuitenkin torjuivat paavin kutsun. Siksi näitä opinkohtia ei koskaan tarvittu alkuperäiseen tarkoitukseensa, mutta ne on hyväksytty tunnustuskirjaksi.


title: Tunnustuskirjat

text: Paavin valta ja johtoasema (Melanchthon): Koska Augsburgin tunnustuksessa ei ole käsitelty paavin asemaa kirkossa, tehtiin se jälkikäteen. Tämä asiakirja on Melanchtonin laatima ja se on hyväksytty Augsburgin tunnustuksen täydennökseksi. Melanchtonin vielä Schmalkaldenin opinkohdissa esittämä myötämielinen suhtautuminen paavin asemaan on muuttunut tähän teokseen mennessä päinvastaiseksi.


title: Tunnustuskirjat

text: Katekismukset (Luther): Tunnustuskirjat sisältää kaksi katekismusta, Vähän katekismuksen ja Ison katekismuksen. Ne on laadittu ennen tunnustuskirjojen osia. Ne kirjoitettiin alun perin saksaksi, mutta käännettiin myöhemmin myös latinaksi. Vähä katekismus on tarkoitettu kansanopetukseen ja iso katekismus papeille ja opettajille, mutta myös kaikille kristityille. Katekismuksiin on tehty paljon erilaisia muutoksia. Katekismukset eivät ensisijaisesti ole opin tunnustuksia, vaan lähinnä opetuskäyttöön tarkoitettuja oppikirjoja.


title: Tunnustuskirjat

text: Yksimielisyyden ohje (tai Sovinnonkaava) (mm. Andreae, Chemnitz, Selnecker, Chytraeus): Se laadittiin, koska Lutherin ja Melanchtonin kuoltua luterilainen kirkko alkoi hajaantua opillisesti. Tässä asiakirjassa pyrittiin tarkentamaan opinkohtia ja lopettamaan luterilaisen kirkon alkava hajaannus. Yksimielisyyden ohje oli alun perin tarkoitus hyväksyä laajassa luterilaisten kokouksessa, mutta sen sijaan päädyttiin vain keräämään allekirjoituksia opukseen. Yksimielisyyden ohje tuo paremmin esiin aitoluterilaisten (gnesioluterilaisten) kuin filippistien näkemyksiä. Tämä tunnustuskirja on muiden joukossa siinä mielessä erikoinen, ettei se ole suunnattu katolilaisuutta vastaan, vaan se on luterilaisten sisäinen tunnustuskirja. Tämä tunnustuskirja voidaan nähdä myös luterilaisen ortodoksian aluksi.


title: Tunnustuskirjat

text: Luterilainen maailmanliitto edellyttää jäsenkirkoiltaan Raamatun hyväksymistä ainoana opin ja elämän lähteenä, minkä lisäksi se näkee kolme ekumeenista uskontunnustusta sekä Tunnustuskirjat, erityisesti muuttamattoman Augsburgin tunnustuksen sekä Lutherin Vähän katekismuksen puhtaina Raamatun opin selityksinä. Toinen luterilainen kattojärjestö, Kansainvälinen luterilainen neuvosto, puolestaan tunnustuspohjassaan sitoutuu ehdottomasti Raamattuun inspiroituna ja erehtymättömänä Jumalan sanana sekä Tunnustuskirjoihin sen oikeana ja luotettavana selityksenä, nostamatta Augsburgin tunnustusta tai muutakaan yksittäistä kirjaa mitenkään erityisasemaan. Kolmas luterilaisten kirkkojen kattojärjestö, Tunnustuksellinen evankelis-luterilainen konferenssi ilmoittaa tunnustuksensa pohjaksi paitsi sana-inspiroidun ja erehtymättömän Raamatun, myös vuoden 1580 Yksimielisyyden kirjaan kootut Tunnustuskirjat, ei sikäli kuin, vaan koska ne opettavat opin Raamatun mukaisesti. Hekään eivät nosta mitään Tunnustuskirjoista merkityksessä muitten yläpuolelle.


title: Ylioppilastutkintolautakunta

text: Ylioppilastutkintolautakunta () on opetus- ja kulttuuriministeriön alainen virasto, joka vastaa ylioppilastutkinnon johtamisesta, järjestämisestä ja toimeenpanosta. Ministeriö nimittää ylioppilastutkintolautakuntaan kolmeksi vuodeksi kerrallaan puheenjohtajan ja tarpeellisen määrän jäseniä yliopistojen ja muiden korkeakoulujen sekä opetushallituksen esityksestä. Lautakunta valitsee keskuudestaan kaksi varapuheenjohtajaa. Ylioppilastutkintolautakunnan jäsenten tulee olla ylioppilastutkintoaineita ja opetustointa hyvin tuntevia henkilöitä. Lautakunta voi ottaa apujäseniä kokeiden laatimista ja arvostelua varten. Lautakunnan jäsenyys on sivutoimista, ja jäsen hoitaa lautakuntaan liittyviä tehtäviään oman päätoimensa ohella.


title: Ylioppilastutkintolautakunta

text: Lautakunnan puheenjohtajana on vuodesta 2013 ollut Helsingin yliopiston kasvatustieteen professori Patrik Scheinin. Häntä edelsivät biologi Juhani Lokki (2007–2012) ja matemaatikko Aatos Lahtinen (1998–2006).


title: Ylioppilastutkintolautakunta

text: Tutkinnon toimeenpanoa varten lautakunnalla on kanslia, jossa on n. 30 kokopäivätoimista virkailijaa. Kansliaa johtaa pääsihteeri Kaisa Vähähyyppä.


title: Luther

text: Luther voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Cursus honorum

text: Cursus honorum tarkoittaa viranhaltijan uraa Rooman valtakunnassa. Eri virat seurasivat toisiaan määrätyssä järjestyksessä.


title: Trajanus

text: Marcus Ulpius Nerva Traianus (yleisesti Trajanus) 18. syyskuuta 53 – 9. elokuuta 117) oli Rooman keisari joka hallitsi 28. tammikuuta 98 – 9. elokuuta 117. Trajanus oli suosittu, sotaisa keisari, jonka aikana Rooman valtakunta oli laajimmillaan. Trajanus valloitti Daakian ja liitti Mesopotamian lyhyeksi aikaa valtakuntaan.


title: Trajanus

text: Trajanuksen suku oli kotoisin Hispaniasta. Kun vanha ja sotilaiden halveksima keisari Nerva nimitti hänet seuraajakseen vuonna 97, Trajanus oli tunnettu sotapäällikkö. Nervan kuoltua vuonna 98 Trajanuksesta tuli uusi keisari. Nöyrästä ja vaatimattomasta Trajanuksesta tuli pian senaatin suosikki ja hänelle annettiin arvonimi "Optimus Princeps" ().


title: Trajanus

text: Vuonna 101 Trajanus aloitti Daakian valloituksen, ja vuonna 106 Daakiasta tehtiin Rooman provinssi. Seuraavaksi Trajanus ryhtyi kukistamaan Rooman perivihollista Parthiaa. Sota alkoi vuonna 113 ja päättyi vuonna 116 Parthian pääkaupungin Ktesifonin valtaukseen. Matkallaan kotiin Trajanus sairastui. Ennen kuolemaansa hän nimitti Hadrianuksen seuraajakseen.


title: Trajanus

text: Trajanus oli Ulpius-suvun senaattorin Marcus Ulpius Traianuksen ja tämän vaimon Marcian poika. Hän asui varhaisvuotensa Italican kaupungissa Hispania Baeticassa, jonne hänen esi-isänsä olivat muuttaneet 200-luvulla eaa. Trajanuksella oli myös vanhempi sisko Ulpia Marciana. Trajanuksen isä oli arvostettu sotapäällikkö ja senaattori, joka komensi legioonaa Vespasianuksen juutalaissodan aikana. Kun Vespasianuksesta tuli keisari, Trajanuksen isä nimitettiin konsuliksi vuonna 70. Tämän jälkeen hän palveli muun muassa Syyrian maaherrana ja kunnostautui sodassa parthialaisia vastaan niin, että hänelle myönnettiin triumfaattorin arvomerkit eli "ornamenta triumphalia". Vuonna 79 hän toimi Asian provinssin prokonsulina, mitä pidettiin yleensä senaattoriuran kohokohtana. Päästyään keisariksi Trajanus liitti isänsä omaan henkilökulttiinsa nimellä "divus Traianus pater". Lisäksi Trajanus antoi siskolleen Ulpia Marcianalle ja vaimolleen Pompeia Plotinalle "augustan" arvonimen. Marciana julistettiin myös jumalaksi kuolemansa jälkeen vuonna 112. Samaan aikaan Trajanuksen siskontytär Matidia nimitettiin "augustaksi".


title: Trajanus

text: Nuorena miehenä Trajanus palveli armeijassa sotilastribuunina Syyriassa, jossa hänen isänsä oli kuvernöörinä. Hän eteni kvestoriksi noin vuonna 78 ja preetoriksi vuoden 84 tienoilla. Vuonna 86 hänet nimitettiin Hispaniassa sijainneen legio VII Geminan legaatiksi. Keisari Domitianuksen käskystä Trajanus marssitti legioonansa Reinille, missä kuvernööri Antonius Saturninus oli noussut kapinaan.


title: Trajanus

text: Reinillä Trajanus soti keisari Domitianuksen sodissa germaaniheimoja vastaan, ja keisarin kuollessa 96 hän oli yksi valtakunnan merkittävimmistä sotapäälliköistä. Domitianus tekikin Trajanuksesta konsulin ennen kuolemaansa, mikä oli erittäin merkittävä kunnianosoitus. Domitianuksen ja Trajanuksen suhteet lienevät olleet hyvät, mutta asiaa ei liiemmin historiankirjoituksessa käsitellä, mahdollisesti Domitianuksen yleisen epäsuosion takia.


title: Trajanus

text: Trajanuksen vaiheet vuosien 92 ja 96 välillä ovat epäselvät, mutta vuonna 96 häntä pidettiin kuitenkin merkittävänä sotapäällikkönä. Luultavasti Trajanus palveli joko Germania Inferiorin tai Germania Superiorin maaherrana vuosien 92–95 aikana. Toisaalta Reinin rintama oli tuohon aikaan rauhallinen, joten Trajanus on voinut toimia Pannonian maaherrana Germanian virkansa jälkeen.


title: Trajanus

text: Trajanus avioitui 90-luvun puolivälissä Nemausuksesta kotoisin olevan Pompeia Plotinan kanssa. Plotina oli kiinnostunut filosofiasta ja oli jopa opiskellut Ateenassa. Trajanus ja Plotina eivät tiettävästi saaneet lapsia.


title: Trajanus

text: Domitianuksen seuraaja Nerva adoptoi Trajanuksen päästäkseen sotilaiden suosioon. Domitianus oli ollut armeijan suosiossa, ja Nerva oli ehkä ollut osallinen tämän murhaan vuonna 96. Nerva oli keisariksi tullessaan jo 65-vuotias, eikä hänellä ollut omia lapsia. Trajanus puolestaan oli suosittu armeijassa, ja hän oli ollut myös Domitianuksen suosikki. Koska pretoriaanikaarti halusi kostaa Domitianuksen murhan, kaartilaiset murhasivat kaksi salaliittoon osallistunutta, eikä Nerva pystynyt estämään heitä. Niinpä Nerva päätti adoptoida Trajanuksen. Tämä tapahtui samaan aikaan kun Roomaan saapui viesti voitosta barbaareja vastaan Pannoniassa, jossa Trajanus luultavasti oli tuolloin maaherrana. On myös mahdollista, että Trajanus itse pyrki korkeisiin asemiin ja käytti suosiotaan painostuskeinona. Trajanuksella oli kannattajia, joilla oli vaikutusvaltaa keisariin ja hänen neuvonantajiinsa.


title: Trajanus

text: Senaatti hyväksyi Nervan päätöksen ja antoi samalla Trajanukselle arvonimen "caesar". Trajanukselle myönnettiin myös keisarin tärkeimmät valtaoikeudet "imperium maius" ("suurempi imperium") ja tribuuninoikeudet. Nervan arvovalta oli kuitenkin suurempi, koska hän oli muun muassa ylipappi "pontifex maximus".


title: Trajanus

text: Adoption jälkeen Nerva lähetti Trajanukselle kirjeen, jossa hän nimitti tämän perillisekseen. Kun Trajanus myöhemmin saapui Roomaan, hänet nimitettiin Germanian provinssien johtoon. Tarkkaa syytä tähän ei tiedetä, mutta ehkä rajaseudulla oli ollut rauhatonta. Luultavasti Trajanuksen tehtäväksi tuli järjestää provinssien puolustus sen jälkeen, kun Domitianus oli siirtänyt sieltä joukkoja Tonavalle. Trajanus vietti talven 97–98 Germania Inferiorin pääkaupungissa Colonia Claudia Agrippinassa.


title: Trajanus

text: Nerva kuoli 27. tammikuuta 98, vain kolme kuukautta sen jälkeen kun hän oli adoptoinut Trajanuksen. Plinius nuorempi ylisti Trajanusta, joka oli ollut valmis toimimaan Nervan alaisena, vaikka olisi helposti pystynyt kaappaamaan tältä vallan.


title: Trajanus

text: Kun Trajanuksesta tuli Nervan seuraaja, hän oli ensimmäinen ei-italialainen Rooman keisari. Hänen jälkeensä keisarit tulivatkin Italian ulkopuolelta vuosisadan ajan. Trajanuksen serkun Publius Aelius Hadrianus Aferin poika Hadrianus toi ensimmäisenä sanoman Nervan kuolemasta. Trajanus lähetti senaatille kirjeen ja ehdotti, että Nerva julistettaisiin jumalaksi ja hänen tuhkansa haudattaisiin Augustuksen mausoleumiin. Lisäksi hän ilmoitti senaatille, kuten Nervakin oli tehnyt, ettei senaattoreja tuomittaisi kuolemaan ilman oikeudenkäyntiä. Nervan hautajaisten jälkeen senaatti nimitti Trajanuksen uudeksi "pontifex maximukseksi" ja antoi hänelle arvonimen "pater patriae". Viimeksi mainittua arvonimeä Trajanus ei kuitenkaan halunnut aluksi ottaa vastaan. Nervan kimppuun käyneiden pretoriaanien johtajat Trajanus määräsi luokseen Germaniaan ja antoi teloittaa heidät. Uudeksi pretoriaaniprefektiksi Trajanus nimitti Attius Suburanuksen.


title: Trajanus

text: Trajanus ei lähtenyt heti keisariksi tultuaan Roomaan, vaan matkusti Tonavan vastaiselle rajalle, jossa hän vieraili Pannonian joukkojen parissa ja johti sotatoimia. Pannonian joukot olivat edellisenä syksynä kukistaneet sveebit taistelussa, ja Trajanus solmi heidän kanssaan rauhansopimuksen. Trajanus nimitti Hadrianuksen langon Julius Servianuksen Pannonian uudeksi kuvernööriksi. Aikaisemmin Servianus oli ollut Germania Inferiorin maaherra, mutta Trajanus päätti siirtää tämän luotettavan miehen Tonavan alueelle, jossa oli enemmän joukkoja kuin missään muualla koko valtakunnassa.


title: Trajanus

text: Roomaan uusi keisari saapui vasta vuoden 99 syksyllä. Uuden keisarin pitkä poissaolo Roomasta ei ollut harvinaista, olihan Vespasianuskin majaillut idässä yli vuoden ennen kuin saapui Roomaan. Syynä oli luultavasti se, että Trajanus halusi näyttäytyä sotilaille, joiden tukea hän tarvitsi. Hän vietti melkein puolet koko hallitusajastaan Rooman ulkopuolella.


title: Trajanus

text: Roomassa uutta keisaria tervehdittiin innokkaasti. Trajanus saapui kaupunkiin jalan ja tervehti häntä vastaan tulleita väkijoukkoja. Trajanuksen mutkaton käytös teki kaikkiin suuren vaikutuksen. Senaattorit Trajanus sai puolelleen kohtelemalla heitä tasavertaisina itsensä kanssa. Senaatin jäsen Plinius nuorempi kertookin ylistyspuheessaan Trajanuksen käyttäytyneen kuin tavallinen kansalainen. Trajanus osoitti vaatimattomuutta myös siten, että hän ei ottanut vastaan senaatin hänelle myöntämää "pater patriae" -arvonimeä heti noustuaan keisariksi.


title: Trajanus

text: Trajanus jakoi myös rahalahjoja ja viljaa. Köyhien lasten asemaa hän kohensi parantamalla Nervan alullepanemaa "alimenta"-avustusjärjestelmää. Rahaa kerättiin antamalla maatiloille pieni laina, jonka korkotuloista saadut varat käytettiin avun tarpeessa olleiden lasten tarpeisiin. Kovin tasavertaista tämä apu ei kuitenkaan ollut, vaan esimerkiksi aviottomat lapset saivat vähemmän rahaa kuin muut. Trajanus oli niin suosittu, että senaatti antoi hänelle tittelin "Optimus Princeps" (paras keisari) vuonna 98. Hänen kerrotaan oikaisseen monia Domitianuksen kauden vääryyksiä. Ilmeisesti Trajanus kuitenkin lahjoi sotilaita vähemmän kuin tavallisesti oli ollut tapana.


title: Trajanus

text: Trajanus oli luultavasti alkanut suunnitella Daakian sotaa jo ensimmäisenä keisarivuotenaan. Daakialaiset olivat usean vuosikymmenen ajan tehneet hyökkäyksiä Tonavan yli. Domitianus oli joutunut solmimaan rauhan daakialaisten kanssa Roomalle epäedullisin ehdoin vuonna 88. Daakia oli virallisesti Rooman vasalli, mutta Daakiasta ja sen kuninkaasta Decebaluksesta olikin tullut yhdistävä voima kaikille, jotka vastustivat Rooman kasvavaa valtaa. Ilmeisesti Trajanus halusi nöyryyttää daakialaisia, ja hän oli luultavasti myös sitä mieltä, ettei Tonavaa seuraava raja ollutkaan niin edullinen kuin saattoi luulla. Lisäksi sotilaallinen voitto olisi voinut auttaa häntä vakiinnuttamaan valta-asemansa.


title: Trajanus

text: Daakian sota alkoi maaliskuussa vuonna 101. Sodan tarkoitus ei ilmeisestikään ollut vallata Daakiaa vaan palauttaa Rooman arvovalta; kyseessä oli siis eräänlainen kostoretki. Trajanus oli valmistautunut hyökkäykseen nimittämällä Daakian läheisten provinssien johtoon kokeneita kenraaleja, joihin hän saattoi luottaa. Trajanus itse lähti Roomasta 25. maaliskuuta arvaaliveljien rukouksien saattelemana. Mukaan sotaretkelle hän otti pretoriaanikaartin, toisen pretoriaaniprefekteistään ja useita kenraaleja, jotka olivat johtaneet joukkoja jo Domitianuksen daakialaisodassa. Kun keisarin saattue pääsi Tonavalle, oli sinne kerääntynyt jo yhdeksän legioonaa ja 90 eri yksikköä "auxiliaa" sekä klienttivaltioiden joukkoja. Yhteensä joukkoja oli noin 100 000. Trajanuksen armeija oli suurin, mitä Rooma oli koskaan koonnut yhtä sotaa varten.


title: Trajanus

text: Aluksi daakialaiset välttelivät taistelua selvästi voimakkaampia roomalaisia vastaan, ja roomalaiset valtasivat daakialaisten linnoitukset yksi kerrallaan. Ensimmäinen suuri yhteenotto oli Tapaen taistelu, joka luultavasti on yksi Trajanuksen pylväässä kuvatuista taisteluista. Taistelun jälkeen sotilaat huusivat Trajanuksen "imperatoriksi" jo toisen kerran. Ensimmäinen kerta oli ollut, kun hänet oli valittu Nervan seuraajaksi.


title: Trajanus

text: Vaikka Decebalus oli kärsinyt raskaan tappion, olivat myös roomalaisten tappiot suuret. Talvi lähestyi, eikä Trajanus pystynyt jatkamaan sotaretkeään. Hän jäi armeijan kanssa Tonavan rannalle odottamaan vahvistuksia. Kesän 102 sotaretki alkoi Tonavan ylittämisellä kuten edellisenäkin vuonna, mutta eteneminen oli tällä kertaa vaivalloisempaa. Kun roomalaiset valtasivat Karpaattien läpi johtavat solat, Decebalus halusi tehdä rauhan. Trajanus suostui sillä ehdolla, että Decebalus antautuisi ja liittoutuisi Rooman kanssa. Roomalaisten valtaamat alueet liitettiin Rooman valtakuntaan. Raja siirtyi nyt Tonavan pohjoispuolelle. Trajanus antoi myös rakentaa sillan Tonavan yli, jotta joen toisella puolella olevia linnoituksia voitaisiin huoltaa vuodenajasta riippumatta.


title: Trajanus

text: Trajanus palasi Roomaan vuoden 102 lopulla, ja joulukuussa senaatti antoi hänelle arvonimen "Dacicus". Senaatti kunnioitti Trajanusta myös triumfilla. Vuonna 103 Trajanus valittiin konsuliksi viidennen kerran. Hänen konsulikumppaninaan toimi sodassa kunnostautunut Laberius Maximus. Vuonna 103 Trajanus jakoi myös rahalahjoja ja järjesti teatterinäytöksiä kansalle. Vaikka Trajanus oli aikaisemmin kieltänyt säädyttöminä pidetyt pantomiimit, antoi hän taas järjestää näitä.


title: Trajanus

text: Daakiassa Decebaluksen joukot hyökkäsivät roomalaisia vastaan Baanaatissa vuonna 105. Hyökkäys tuli ilmeisesti yllätyksenä roomalaisille. Trajanus pääsi lähtemään Roomasta kesäkuussa, ja Tonavalle hän pääsi vasta syksyllä. Tällä välin Decebaluksen joukot olivat tehneet sissihyökkäyksiä roomalaisten asemia vastaan. Vuonna 106 Trajanus valloitti Daakian kokonaan. Pääkaupunki tuhottiin, ja Decebalus teki itsemurhan. Valtava määrä kultaa vietiin yhdessä Decebaluksen pään kanssa Roomaan, ja Roomassa pidettiin toistasataa päivää kestäneet voitonjuhlat.


title: Trajanus

text: Daakiasta tuli Rooman provinssi nimellä "Dacia". Sodan aikana ja Rooman miehityksen alla Daakian kulttuuri katosi täysin. 11. elokuuta 106 Trajanus nimitti "Dacia"-provinssin ensimmäiseksi maaherraksi erään D. Terentius Scaurianuksen. Tämä tapahtui vain pari viikkoa Sarmizegethusan valtauksen jälkeen ja ennen Decebaluksen kuolemaa. Daakiaa uhkasivat etupäässä lännessä asuneet iazygit ja idässä roksolaanit, kummatkin skyyttiläisiä paimentolaiskansoja. Paimentolaisten vaellusreitit kulkivat osittain uuden provinssin läpi. Aluksi roomalaiset pitivät hallussaan Baanaattia ja Valakian tasankoja, joita kuitenkin oli vaikea puolustaa. Pian, ehkä jo vuonna 108, roomalaiset jättivät nämä alueet ja Daakian provinssi sai lopulliset rajansa.


title: Trajanus

text: Trajanus jätti Daakiaan kolme legioonaa. Provinssiin sijoitettiin myös paljon apujoukkoja, yhteensä noin 27 000 sotilasta. Trajanus määräsi provinssiin rakennettavaksi teitä. Laajin näistä oli Via Pontica, joka kulki Pannonia Inferiorista Daakian läpi Mustallemerelle. Tien rakentamiseen käytettiin sotavankeja.


title: Trajanus

text: Trajanus perusti ainakin yhden uuden "colonian" Daakiaan, "Colonia Ulpia Traiana Augusta Dacican". Luultavasti hän perusti vielä toisenkin kaupungin, Malvan, jonnekin Daakian eteläosaan. Lisäksi hän korotti myöhemmin usean muun kaupungin municipiumiksi. Daakian kulta- ja hopeakaivoksista tuli keisarin omaisuutta.


title: Trajanus

text: Toisen Daakian sodan loppuvaiheen aikana Trajanus päätti, että nabatealaisten kuningaskunta tulisi liittää Rooman valtakuntaan. Syy tähän on epäselvä. Itse asiassa kuningaskunta oli ollut Rooman vasalli jo vuodesta 64 eaa. lähtien, kun Pompeius valtasi Syyrian. Liittäminen saattoi käydä rauhallisesti, mutta jonkinlaisten sotatoimien puolesta puhuu Dio Cassiuksen maininta siitä, että nabatealaiset "kukistettiin". Syyrian maaherra A. Cornelius Palma palkittiin myös triumfaattorin arvomerkein. Trajanus ei kuitenkaan itse ottanut arvonimeä "Arabicus", joten kovin vakavista sotatoimista ei voinut olla kyse. Kuningaskunta liitettiin Roomaan "Arabia Petraean" provinssina. Tämä tapahtui luultavasti vuonna 107, mutta myös vuodet 105 ja 106 ovat mahdollisia. Egyptistä siirrettiin Legio III Cyrenaica Arabiaan varuskunnaksi Bostraan. Provinssin maaherraksi Trajanus nimitti erään C. Claudius Severuksen.


title: Trajanus

text: Trajanuksen aikana Arabian läpi kulkeva kauppareitti, joka muinaisuudessa tunnettiin nimellä kuninkaan valtatie, kunnostettiin ja päällystettiin roomalaiseen tapaan. Tie nimettiin "Via Traiana Novaksi". Tie johti Ailasta (nykyisin Eilat) Petran ohi Bostraan ja sieltä edelleen Damaskoksen kautta aina Palmyraan saakka. Tiellä oli etupäässä sotilaallinen tarkoitus, koska karavaanien kamelit eivät kuitenkaan pystyneet kulkemaan kivettyä tietä pitkin.


title: Trajanus

text: Petra nousi roomalaiskaudella uuteen kukoistukseen. Trajanus teki kaupungista Arabian pääkaupungin ("metropolis Arabia"), ja kaupunki muuttui kreikkalaistyyliseksi polikseksi. Myöhemmin Petra sai colonian statuksen. Toisaalta Bostran merkitys kasvoi myös suuresti Petran kustannuksella, olivathan maaherranistuin ja provinssin ainoan legioonan tukikohta Bostrassa. Ilmeisesti Trajanus rakennutti uuden kaupungin, "Nova Traiana Bostran", aivan Bostran kylkeen, ja tämä uusi Bostra sai niin sanotut "municipium"-oikeudet. Myöhemmin siitä tuli Petran tavoin "colonia".


title: Trajanus

text: Daakian sodan jälkeen Trajanus astui uuteen rooliin, kun hän hallitsi valtakuntaa seitsemän vuoden ajan rauhan oloissa. Daakian ryöstöretken jälkeen hänen oli helppo olla antelias. Hän aloitti huomattavan rakennuskampanjan etenkin Italiassa ja, keisareille tyypillisesti kotiseutuaan suosien, Hispaniassa.


title: Trajanus

text: Jotkut Trajanuksen rakennusprojekteista olivat käytännöllisiä, kuten uusi satamarakennus Ostiassa ja suuri Tonavan ylittänyt silta, toiset ornamentaalisia, kuten kuuluisa Trajanuksen pylväs. Roomaan rakennettiin Basilica Ulpia sekä Trajanuksen forum, suurin keisariforumeista. Forumin aluetta oli alettu raivata jo Domitianuksen aikana. Palattuaan Daakian sotaretkeltä Trajanus aloitti rakennustyöt uudelleen. Forumin suunnitteli taitava kreikkalainen arkkitehti Apollodoros Damaskolainen. Trajanuksen forumin keskipiste oli suuri pylväikön rajaama aukio, joka oli noin 116 m pitkä ja 95 m leveä. Forumin keskellä oli Trajanuksen ratsastajapatsas. Forumin länsi- ja itäreunoilla oli suuret puolipyöreät eksedrat. Sisäänkäynti oli forumin eteläsivulla Augustuksen forumilta triumfikaaren kautta. Forumin pohjoispuolella sijaitsi kaksikerroksinen Basilica Ulpia. Basilikan pohjoispuolella olevassa Trajanuksen pylväässä kerrotaan reliefikuvin sotaretkestä Daakiaan. Pylväs on yhä pystyssä Rooman keskustassa, mutta sen huipulla alun perin ollut Trajanuksen patsas vaihdettiin vuonna 1588 Pyhän Pietarin patsaaseen. Hadrianus rakennutti edeltäjänsä kuoltua jumalallisen Trajanuksen temppelin pylvään pohjoispuolelle. Basilica Ulpian pohjoispuolella sijaitsi myös kirjasto, joka koostui kahdesta rakennuksesta Trajanuksen pylvään kummallakin puolella. Toisessa rakennuksessa säilytettiin kreikankielisiä kirjoja ja toisessa latinankielisiä kirjoja.


title: Trajanus

text: Apollodoros Damaskolaisen suunnittelema oli myös Trajanuksen termien kylpylä, jotka vihittiin käyttöön 22. kesäkuuta 109. Uusi kylpylä oli kolme kertaa suurempi kuin sen vieressä sijainneet Tituksen termit, jotka olivat aikaisemmin olleet Rooman suurimmat. Uuden kylpylän myötä kaupungin vedenkäyttö kasvoi, ja osaksi tämän takia Trajanus antoi rakennuttaa uuden akveduktin, Aqua Traianan, joka vihittiin käyttöön 24. kesäkuuta 109. Trajanuksen ensimmäisiä rakennusprojekteja Daakian sodan jälkeen oli Naumachia Traiana, keinotekoinen vesiallas, jossa voitiin järjestää sotanäytöksiä. Sen tarkka sijainti ei kuitenkaan ole tiedossa. Naumachia Traiana vihittiin käyttöön 11. marraskuuta 109. Samaan aikaan Trajanus antoi rakentaa vuonna 109 kuolleelle ystävälleen L. Livinius Suralle omistetun kylpylän.


title: Trajanus

text: Trajanus antoi rakentaa uuden sataman Rooman satamakaupunkiin Ostiaan. Beneventoon senaatti rakennutti riemukaaren, jonka oli tarkoitus ylistää Trajanusta niin keisarina kuin valtakunnan tieverkoston parantelijanakin. Riemukaari vihittiin käyttöön vuonna 114. Beneventon ja Brundisiumin välille hän antoi myös rakennuttaa Via Traianan, joka lyhensi matkaa Roomasta Brundisiumiin vanhaan Via Appiaan verrattuna. Espanjan Alcantaraan Trajanus rakennutti sillan Tagusjoen yli. Nykyisessä Romaniassa sijaitsee "Tropaeum Traiani", joka rakennettiin 107–108. Mars Ultorille vihityn muistomerkin kyljissä on kuvia Daakian sodista. Muistomerkin rauniot korvattiin vuonna 1977 modernilla rekonstruktiolla.


title: Trajanus

text: Trajanus alkoi luultavasti suunnitella sotaa Rooman perivihollista Parthiaa vastaan jo vuonna 111. Ainakin Hadrianus lähetettiin itään, luultavasti Syyrian maaherraksi, missä hänen tehtäviinsä kuului varmasti myös tulevan sodan valmistelu. Vuonna 112 parthialaiset rikkoivat kuitenkin Rooman kanssa solmimaansa sopimusta. Neron aikana Rooma ja Parthia olivat nimittäin sopineet, että parthialaiset saisivat valita Armenian kuningaskunnan hallitsijan. Sopimuksen mukaan roomalaisten piti kuitenkin hyväksyä parthialaisten kuningaskandidaatti ja hänet piti myös kruunata Roomassa. Parthia oli tuolloin sisällissodassa, ja kuningas Pakoros II:n seuraajaksi oli juuri noussut hänen veljensä Osroes I. Osroes päätti syrjäyttää Armenian kuninkaan Exedareksen, joka oli Pakoroksen nuorempi poika ja asettaa uudeksi kuninkaaksi Exedareksen vanhemman veljen Parthamasiriksen. Dio Cassiuksen mukaan Trajanus käytti Armenian kiistaa sopivana tekosyynä sodan aloittamiseksi. Erilaisen näkökulman antaa Arrianos, jonka mukaan Trajanus olisi halunnut välttää sotaa, mutta joutui aloittamaan sen, kun parthialaiset eivät suostuneet vanhan sopimuksen ehtoihin.


title: Trajanus

text: Ennen Trajanusta Rooman sotilaat olivat epäonnistuneet Parthian valtauksessa, joten Trajanus näki varmasti tässä ainutlaatuisen tilaisuuden saavuttaa jotain sellaista, mitä kukaan muu roomalainen sotilas ei ollut vielä saavuttanut.


title: Trajanus

text: Trajanus lähti matkaan Roomasta syksyllä 113. Aluksi hän saapui Ateenaan, jossa hän otti vastaan Osroeksen lähettiläät. Parthialaiset esittivät, että Trajanus kruunaisi Parthamasiriksen Armenian kuninkaaksi, kuten aikaisemmin oli ollut tapana. Dio Cassiuksen mukaan Trajanus ei kuitenkaan ollut kiinnostunut neuvotteluista eikä ottanut edes vastaan Osroeksen lähettämiä lahjoja. Ateenasta Trajanus matkusti Antiokiaan, jonne hän saapui 7. tammikuuta 114.


title: Trajanus

text: Hadrianus oli tuolloin koonnut armeijan Antiokiaan tulevaa sotaa varten. Paikalla oli ainakin kolme legioonaa. Trajanus viipyi Antiokiassa luultavasti huhtikuuhun asti, jonka ajan kaupunki toimi valtakunnan pääkaupunkina. Antiokiassa ollessaan Trajanus otti vastaan Osroenen kuninkaan Abgaruksen lähetystön. Kuningas halusi olla neutraali tulevassa sodassa. Myös läheiset arabiheimot lähettivät neuvottelijoita Trajanuksen luokse. Osroeskaan ei antanut periksi vaan lähetti toisen lähetystön tapaamaan Trajanusta, joka ei taaskaan ollut kiinnostunut neuvotteluista. Antiokiasta Trajanus matkusti Satalaan, jota hän aikoi käyttää tukikohtanaan sodan aikana. Hadrianus jäi Syyriaan maaherraksi. Satalaan Trajanus matkusti Beroian, Zeugman, Samosatan ja Melitenen kautta.


title: Trajanus

text: Melitenessä Trajanus sai kirjeen Armenian uudelta kuninkaalta Parthamasirikselta. Tämä ehdotti, että Trajanus ottaisi hänet vastaan ja kruunaisi hänet vanhaan tapaan. Trajanus jätti vastaamatta kirjeeseen, koska Parthamasiris oli allekirjoittanut sen "Armenian kuninkaana". Pian Trajanukselle saapui uusi kirje, joka oli nöyristelevämpi ja josta oli jätetty pois kuninkaallinen titteli. Parthamasiris ehdotti, että Kappadokian maaherra M. Junius Homullus saisi Trajanukselta valtuudet neuvotella rauhasta hänen kanssaan. Trajanus ei suostunut vaan jatkoi matkaansa Satalaan. Pian Trajanus oli koonnut Satalaan suuren armeijan, johon kuului ainakin 7 legioonaa. Myös Tonavan legioonista saapui huomattava määrä joukkoja. Satalaan oli kokoontunut, auxilia-joukot mukaan lukien, arviolta 80 000 sotilasta.


title: Trajanus

text: Trajanus marssi aluksi Armeniassa sijaitsevaa Elegeian kaupunkia vastaan. Oli sovittu, että Parthamasiris ja Armenian ylimystön jäsenet tapaisivat keisarin. Kun Parthamasiris saapui Trajanuksen leiriin, hän laski kuninkaallisen diadeeminsa Trajanuksen jalkojen juureen. Parthamasiris odotti, että Trajanus palkitsisi hänet antamalla diadeemin takaisin, mutta Trajanus antoikin sen lojua jalkojensa juuressa. Kun Trajanuksen sotilaat näkivät, että tämä oli vallannut Armenian näin helposti, he huusivat Trajanuksen "imperatoriksi" aivan kuin hän olisi saavuttanut sotavoiton. Parthamasiriksen vastalauseista huolimatta Trajanus julisti Armenian Rooman provinssiksi. Maakunnan ensimmäiseksi maaherraksi hän nimitti entisen konsulin L. Catilius Severuksen.


title: Trajanus

text: Armenian ylimystön Trajanus määräsi jäämään Elegeiaan, olivathan he nyt hänen alamaisiaan. Parthamasiris menetti henkensä epäselvissä olosuhteissa Elegeian ulkopuolella. Huhujen mukaan Trajanus antoi salamurhata hänet, mutta kirjeessään Osroekselle Trajanus kertoi, että Parthamasiris kuoli yrittäessään paeta roomalaisia. Vuoden 114 loppuun asti roomalaiset organisoivat Armeniaa provinssiksi. Legioonat kukistivat paikallisia joukkoja, ja roomalaiset tunkeutuivat aina Kaspianmerelle asti. Trajanus pysyi Elegeiassa, jonne paikalliset satraapit ja pikkukuninkaat saapuivat osoittamaan kunnioitustaan. Arrianos kertoo, että Trajanus nimitti uuden kuninkaan muun muassa Kaukasian albaaneille ja muille heimoille. Armenian valtauksen jälkeen senaatti antoi Trajanukselle arvonimen "optimus" (paras), ja Trajanus liitti sen omaan nimeensä.


title: Trajanus

text: Elegeian valtauksen jälkeisten tapahtumien kronologia on epäselvä. Dio Cassiuksen mukaan Trajanus valtasi Nisibisin ja Batnaen kaupungin Mesopotamiassa jo vuonna 114, mutta tätä on epäilty, koska Dio ei mainitse mitään sotatoimia vuonna 115. Lisäksi kyseinen osa Dion historiasta on säilynyt vain bysanttilaisena yhteenvetona. Siksi oletetaan, että Trajanus valtasi Pohjois-Mesopotamian vasta vuonna 115. Valtauksen kunniaksi senaatti antoi Trajanukselle lisänimen "Parthicus". Trajanuksen joukot julistivat hänet imperatoriksi neljä eri kertaa tuon vuoden aikana. Yhteensä Trajanus oli kerännyt siihen mennessä "imperator"-julistuksia yksitoista kappaletta. Trajanus lähetti Lusius Quietuksen johtaman armeijan kukistamaan Van-järven lähellä asuvaa mardi-heimoja ja tämän jälkeen valtaamaan Adiabeneä. Trajanus itse johti toista armeijaa, joka valtasi Batnaen, koska kuningas ei ollut suostunut liittoutumaan Rooman kanssa. Pian vallattiin myös Nisibis. Osrhoene jätettiin ainoaksi itsenäiseksi alueeksi, koska kuningas Abgarus VII suostui liittoutumaan Rooman kanssa. Dion mukaan Trajanus oli myös rakastunut Abgaruksen poikaan nimeltä Arbandes.


title: Trajanus

text: Monet paikalliset satraapit ja pikkukuninkaat lähestyivät tämän jälkeen Trajanusta ja tarjosivat liittoa Rooman kanssa. Saatuaan Mesopotamian valtaansa Trajanus julisti alueen Rooman provinssiksi ja ilmoitti tapahtumasta senaatille kirjeessä, joka saapui perille 14. helmikuuta 116. Vuoden 115 lopulla Trajanus palasi Antiokiaan, jossa hän melkein menehtyi valtavassa maanjäristyksessä. Dion mukaan keisari selvisi hyppäämällä ulos huoneensa ikkunasta. Vuoden 116 alussa Trajanus marssi Antiokiasta Tigrikselle aikeinaan kukistaa Parthia lopullisesti. Trajanus olisi voinut olla mielissään jo saavutetuista voitoista, mutta luultavasti hän halusi jatkaa valloituksiaan, koska parthialaiset olivat tehneet yllättävän vähän vastarintaa.


title: Trajanus

text: Yksi roomalainen armeija marssi Tigristä pitkin Adiabenen kuningaskuntaan, samaa reittiä mitä Aleksanteri Suuri oli seurannut, ja valloitti pääkaupunki Niniven. Pian kaatui myös Arbela. Adiabene liitettiin myös Roomaan, ja luultavasti Trajanus huudettiin tämän jälkeen 12. kerran imperaattoriksi. Eräiden lähteiden mukaan Trajanus muodosti Adiabenestä Assyrian provinssin. Toinen roomalainen armeija marssi Tigriksen länsirantaa aina Babyloniin asti. Trajanus itse marssi ilmeisesti kolmannen armeijan kanssa Eufratia pitkin. Dura Europoksessa hän rakennutti riemukaaren. Keisaria seurasi Eufratia pitkin 50 laivaa käsittänyt laivasto. Suurin laivoista oli keisarin lippulaiva, joka oli trieerin kokoinen. Trajanuksen tarkoitus oli ensin kaivaa kanava Eufratin ja Tigriksen välille ja hyökätä sitten laivaston avulla Ktesifonia vastaan. Lopulta Trajanus päätti kuitenkin siirtää laivaston maitse joesta toiseen. Tämän jälkeen Tigriksen länsirannalla ollut Seleukeia vallattiin helposti. Ylitettyään Tigriksen laivastoineen Trajanus valtasi Ktesifonin ilman taistelua. Parthian kuningas Osroes oli paennut kannattajiensa kanssa ja jättänyt jälkeensä vain tyttärensä ja kultaisen valtaistuimen.


title: Trajanus

text: Ktesifonin valtauksen jälkeen Trajanus matkusti Persianlahdelle laivastonsa kanssa. Merellä hän näki kauppalaivoja, jotka olivat matkalla Intiaan. Keisari valitteli julkisesti sitä, että oli liian vanha seuratakseen Aleksanteri Suuren jalanjäljissä. Tämän jälkeen Trajanus päätti vielä vierailla Babylonissa. Hänen aikomuksenaan oli käydä muun muassa Semiramiin haudalla ja uhrata talossa, jossa Aleksanteri Suuri oli kuollut vuonna 323 eaa.


title: Trajanus

text: Matkallaan Babyloniin Trajanus sai kuitenkin kuulla, että parthialaiset olivat nousseet kapinaan roomalaisia vastaan. Kapinaa johti Osroeen veljenpoika Samatrukes. Parthialaiset kukistivat lyhyessä ajassa useita roomalaisia varuskuntia ympäri Mesopotamiaa ja Armeniaa. Muun muassa Mesopotamian maaherra T. Julius Maximus kuoli taistelussa kapinallisia vastaan. Roomalaiset saivat pian vallattua takaisin useita kaupunkeja, ja Edessan ja Seleukeian he polttivat kostoksi. Lopulta roomalaiset kukistivat Samatrukeen joukot Ktesifonin lähettyvillä käydyssä taistelussa, jossa myös Trajanus saattoi olla mukana. Samatrukes kuoli taistelun jälkeen jokseenkin epäselvissä olosuhteissa. Hänen poikansa Vologases johti kuitenkin toista armeijaa, joka uhkasi Armeniaa. Pian Vologases ehdotti rauhaa sitä vastaan, että saisi pitää osan Armeniasta. Trajanus suostui tähän heti. Rauhoittaakseen tilannetta Trajanus nimitti Osroeen pojan Parthamaspateen Parthian nukkehallitsijaksi ja kruunasi itse hänet Ktesifonissa kuninkaallisella diadeemilla. Parthamaspates siis esiintyi julkisesti Trajanuksen alamaisena.


title: Trajanus

text: Rauhoitettuaan näin parthialaiset Trajanus kiirehti Mesopotamiaan, missä Hatran kaupungin asukkaat vielä uhmasivat roomalaisia. Kaupunki sijaitsi strategisesti tärkeällä paikalla, ja ilman sitä roomalaisten olisi ollut vaikea hallita Tigriksen itäpuolella olevia maita. Trajanus aloitti piirityksen, joka oli roomalaisille hyvin raskas. Hatraa ympäröi aavikko, ja armeijalla oli pulaa vedestä. Trajanus jatkoi kuitenkin piiritystä sinnikkäästi talveen asti, kunnes hänen oli pakko luovuttaa ja palata länteen. Trajanuksen kunto oli alkanut heiketä.


title: Trajanus

text: Pian parthialaisten kapinan puhjettua, tai ehkä jo aiemminkin, eräät juutalaiset yhteisöt ympäri valtakuntaa nousivat raivokkaaseen kapinaan. Juutalaisten kapinan taustalla oli luultavasti niin sanottu juutalaisvero, "fiscus Iudaicus". Heitä vainottiin myös erityisesti Aleksandriassa. Kapinalla saattoi olla myös uskonnollinen syy, koska kapinalliset tuhosivat roomalaisia temppelejä. Kapinoita puhkesi ainakin Kyrenessä, Kyproksella, Egyptissä ja Mesopotamissa. Kirkkohistorioitsija Eusebioksen mukaan Egyptin ja Kyrenen juutalaiset aloittivat kapinan, joka levisi Mesopotamiaan ja Kyprokselle. Egyptissä juutalaiset valtasivat suuria alueita, ennen kuin Trajanuksen lähettämä Q. Marcius Turbo sai heidät kukistettua. Dio Cassiuksen mukaan juutalaiset tappoivat jopa 220 000 kreikkalaista ja roomalaista kapinan aikana ainoastaan Kyrenessä, mutta tämä luku on suuresti liioiteltu. Kuolleita oli luultavasti vain muutama tuhat. Kapinan jälkeen juutalaiset karkotettiin Kyprokselta, ja Aleksandrian suuri juutalaisyhteisö hävisi miltei kokonaan.


title: Trajanus

text:
Trajanuksen tarkoituksena oli palata Mesopotamiaan vuonna 117, mutta sairautensa takia hänen oli kuitenkin luovuttava näistä aikeista. Ilmeisesti Trajanus kärsi pöhötyksestä, ja hän sai aivohalvauksen, jonka takia hän oli osittain halvaantunut. Keisarin mielentilaa rasittivat viestit ympäri valtakuntaa puhjenneista pienemmistä kapinoista, ja lisäksi parthialaiset nousivat kapinaan roomalaisten nukkehallitsijaa Parthamaspatesta vastaan. Trajanus päätti palata Roomaan ja jätti Hadrianuksen itään ylipäälliköksi.
Trajanus lähti laivalla Roomaan kesällä 117. Heinäkuussa Kilikian rannikon edustalla hänen terveytensä heikkeni, ja laiva ankkuroi Selinukseen, missä Trajanus kuoli. Kuten Aleksanteri Suuri, hän kuoli paluumatkalla idän sotaretkeltä. Eräiden lähteiden mukaan Trajanus kuoli sisäiseen verenvuotoon. Trajanus ei jättänyt selvää seuraajaa, mutta Hadrianus pystyi esittämään asiakirjoja, joiden mukaan Trajanus oli adoptoinut hänet ennen kuolemaansa. Kuullessaan Trajanuksen kuolemasta Hadrianus julistautui keisariksi. Huhujen mukaan Trajanus olisi kuitenkin toivonut senaatin valitsevan hänelle seuraajan; kuten Aleksanteri, hänkään ei olisi halunnut suoraan nimittää omaa seuraajaansa. Huhuja edesauttoi se, että Trajanuksen vaimo Plotina oli allekirjoittanut joitain Trajanuksen kirjeitä. Toisaalta tämä johtui varmastikin Trajanuksen halvaantumisesta. Toisen huhun mukaan Plotinalla ja Hadrianuksella oli suhde, ja Plotina olisi palkannut näyttelijän esiintymään Trajanuksena, jotta Hadrianuksen adoptio menisi läpi. Nämä huhut juontavat juurensa Hadrianukselle vihamielisistä lähteistä, eikä ole mitään syytä olettaa, etteikö Trajanus olisi halunnut häntä seuraajakseen.


title: Trajanus

text: Trajanus oli hyvin suosittu, joskin varsin sotaisa keisari. Hänen sanotaan harrastaneen sotimista, metsästystä, viinejä ja poikia, joista kolmea viimeistä kohtuudella. Hänen jälkeensä tuli perinteeksi, että senaatti rukoili uuden keisarin olevan "onnekkaampi kuin Augustus ja parempi kuin Trajanus".


title: Trajanus

text: Trajanuksen maine säilyi varsin hyvänä läpi historian. Jopa kristityt kirjoittajat, jotka vaikuttivat monien keisarien maineeseen merkittävästi, suhtautuivat häneen myönteisesti. Tarinan mukaan paavi Gregorius I herätti myöhemmin Trajanuksen henkiin ja kastoi tämän kristityksi. Danten Jumalaisessa näytelmässä Trajanus on sijoitettu kuudenteen taivaaseen oikeudenmukaisten kanssa.


title: Trajanus

text: Trajanuksen elämästä on säilynyt nykypäivään vain hyvin vähän lähteitä. Plinius nuoremman senaatissa esittämä ylistyspuhe Trajanukselle on säilynyt, ja siitä käy ilmi useita yksityiskohtia Trajanuksen hallinnosta. Pliniuksen ja Trajanuksen välistä kirjeenvaihtoa on säilynyt nykypäivään. Myös Trajanuksen ystävän Dion Khrysostomoksen oraatioissa käsitellään keisaria.


title: Trajanus

text: Trajanuksen omasta kuvauksesta Daakian sodasta, "Dacicasta", on säilynyt vain yksi lause. Trajanuksen lääkäri T. Statilius Crito kirjoitti myös sotaa käsitelleen tekstin "Getica", mutta sekin on suurimmilta osiltaan hävinnyt. Myöskään Dion Khrysostomoksen "Getica" ja Appianuksen "Dacica" eivät ole säilyneet nykypäivään. Tärkeimmät lähteet Daakian sodasta ovat Dio Cassiuksen historian säilyneet osat ja Trajanuksen pylväs, jonka kohokuvat luultavasti viittaavat todellisiin tapahtumiin sodan aikana.


title: Ruskea kääpiö

text: Ruskea kääpiö on taivaankappale, joka on massaltaan ja ominaisuuksiltaan kaasumaisen jättiläisplaneetan ja tähden välillä. Ruskea kääpiö on eräänlainen epäonnistunut tähti, jonka ydinreaktiot lakkaavat melko pian tähden syntymän jälkeen. Tämän jälkeen ruskea kääpiö himmenee ja viilenee vanhetessaan lopulta näkymättömiin. Ruskeita kääpiöitä raskaammat kohteet ovatkin tähtiä, mm. punaisia kääpiöitä. Nämä pystyvät käyttämään fuusioreaktioissaan tavallista vetyä kun taas ruskea kääpiö vain deuteriumia. Ruskeita kääpiöitä hieman kevyemmät yksinäiset avaruuden kohteet ovat ruskeita alikääpiöitä tai tähtienvälisiä planeettoja. Niinpä ruskean kääpiön massa on noin 13–75 Jupiterin massaa. Ruskeat kääpiöt ovat tähdeksi viileitä, niiden pintalämpötila suunnilleen 300–2 600 K. Ruskea kääpiö säteilee paljon infrapunaa. Ruskeat kääpiöt jaetaan tyyppeihin M, L, T ja Y viilenevän lämpötilan mukaan.


title: Ruskea kääpiö

text: Ruskeita kääpiöitä arvellaan olevan runsaasti maailmankaikkeudessa ja niitä pidetään eräänä pimeän aineen alalajeista. Tästä huolimatta näiden havaitseminen on vaikeaa, koska ne ovat niin himmeitä. Joiltain ruskeilta kääpiöiltä on löydetty planeettoja. Ruskeita kääpiöitä hieman massiivisemmat tähdet ovat punaisia kääpiöitä. Teide 1 ja Gliese 229B ovat tunnettuja ruskeita kääpiöitä.


title: Ruskea kääpiö

text:
Ruskeita kääpiöitä kuvataan usein epäonnistuneiksi tähdiksi, mikä perustuu ajatukseen, että ne syntyvät samalla tavalla kuin tähdet, mutta niiden massa ei riitä fuusioreaktion ylläpitämiseen.
Ruskea kääpiö saattaa muistuttaa kehityksensä alussa tähteä, jotka saavat energiansa fuusiosta. Tavalliset tähdet kuitenkin tuottavat energiaa fuusioimalla vetyä pp-ketjussa ja hiilisyklissä, jotka tapahtuvat vain erittäin korkeissa lämpötiloissa. Ruskea kääpiö fuusioi litiumia ja/tai deuteriumia, joiden fuusioitumien tapahtuu alemmassa lämpötilassa kuin vedyn fuusio.


title: Ruskea kääpiö

text: Vedyn tai minkä tahansa aineen fuusioituminen vaatii riittävän tiheyden ja lämpötilan. Mitä suurempimassainen tähti tai planeetta on, sitä tiheämpi ja kuumempi sen keskus yleensä on. Jos kappaleen massa on alle 11–13 jupiterin massaa, deuteriuminkaan fuusioreaktio ei käynnisty, ja kaasun kutistumisen tuloksena on ruskea alikääpiö, tähtienvälinen planeetta tai jättiläisplaneetta. Niinpä ruskean kääpiön massan yläraja 75–84 Jupiterin massaa on pp-ketjun vaatima minimimassa, ja alaraja 11–13 Jupiterin massaa deuteriumfuusion vaatima minimimassa.


title: Ruskea kääpiö

text: Alle 84 Jupiterin massaisen tähtimäisen kaasupallon sisustassa on 3 miljoonaa astetta, joten vety ei syty pp-ketjuun. Litiumin fuusioituminen vaatii 2 miljoonaa astetta, joka saavutetaan yli 65 Jupiterin massaisessa kaasupallossa. 65–80 kertaa Jupiterin massainen tähti fuusioi litiuminsa alle 500 miljoonassa vuodessa. Massan ollessa alle 60 Jupiterin massaa, tähden ydinreaktiot lakkaavat 10 miljoonassa vuodessa. Vedyn fuusioraja riippuu kaasupallon alkuainekoostumuksesta. Vanhoissa tähdissä on vähemmän fuusiota edistäviä vetyä raskaampia alkuaineita. Tällöin vanhat populaatio II:n tähdet syttyvät fuusioimaan vetyä vasta 0,09 Auringon massassa, ja nuoret populaatio II:n tähdet jo 0,07 Auringon massassa.


title: Ruskea kääpiö

text: Rakenteeltaan ruskeat kääpiöt ovat täysin konvektiivisia ja tasa-aineisia, eikä niistä ole erotettavissa oikeille tähdille tyypillisiä kerrosrakenteita. Ruskeilla kääpiöillä ei ole myöskään jättiläisplaneettojen tyyppistä kiinteää ydintä.


title: Ruskea kääpiö

text: Ruskean kääpiön tuntomerkki on usein alhainen lämpötila ja sen seurannaisilmiöt. Koska ruskeat kääpiöt ovat tähtiä viileämpiä, niissä voi olla suuria määriä molekyyleja, mikä näkyy kohteiden spektrissä. Tavallisten tähtien kaasukehissä on vastaavasti suuria määriä ioneja tai neutraaleja atomeja. Ruskea kääpiö erottuu tähdestä useimmiten siten, että siinä on suuria määriä metaania jollaista pystyy olemaan melko alhaisissa lämpötiloissa.


title: Ruskea kääpiö

text: Koska planeetoilla ja ruskeilla kääpiöillä voi olla hyvin samanlainen massa ja ilmakehä, ei aina ole selvää onko jokin kohde himmeä ruskea kääpiö vai eksoplaneetta. Tästä syystä tutkijat eivät ole päässeet yksimielisyyteen niiden välisen eron määritelmästä. Toisen määritelmän mukaan erotus tulisi tehdä kappaleen syntytavan mukaan ja toinen määritelmä korostaa kappaleen sisäistä fysiikkaa. Ensin mainitun määritelmän mukaan ruskeat kääpiöt syntyvät tiivistymällä valtavista molekyylipilvistä ja planeetat kasautumalla protoplanetaarisesta kiekosta.


title: Ruskea kääpiö

text: Jälkimmäisen määritelmän mukaan ruskeita kääpiöitä ovat tähteä pienemmät kappaleet, joiden todellinen massa on suurempi kuin deuteriumin lämpöfuusioreaktion vaatiman massan alaraja. Nykyisen arvion mukaan tämä on noin 13 Jupiterin massaa. Kansainvälisen tähtitieteellisen unionin eksoplaneettatyöryhmän vuonna 2001 julkaiseman ja 2003 päivittämän työmääritelmän käyttää ruskeista kääpiöistä tätä määritelmää. Työryhmän määritelmä ei ole riippuvainen siitä miten kyseinen taivaankappale on muodostunut tai missä se sijaitsee.


title: Ruskea kääpiö

text: Massojen tarkka mittaus on helpointa silloin, kun ruskea kääpiö kiertää toista tähteä niin kuin Epsilon Indi b tai ruskealla kääpiöllä on kiertolaisenaan planeettoja tai toinen ruskea kääpiö. Ruskeaa kääpiötä hieman kevyempiä kappaleita kutsutaan joskus ruskeiksi alikääpiöiksi, jollaiset luokitellaan spektriluokkaan Y.


title: Ruskea kääpiö

text: Ensimmäisten joukossa löydetty ja ensimmäisenä varmistettu ruskea kääpiö oli Gliese 229B, joka löydettiin lokakuussa 2004 kiertämästä 15 valovuoden etäisyydellä olevaa Gliese 229 -tähteä ja joka varmistettiin vuonna 1995. Sillä arvioidaan olevan 20–50-kertainen Jupiterin massa. Sen jälkeen ruskeita kääpiöitä on löydetty useita satoja. Vuoteen 2011 mennessä oli löytynyt yhteensä noin 800 L- ja T-kääpiötä ja yli 500 M-kääpiötä.


title: Ruskea kääpiö

text: Vuonna 2011 julkaistussa tutkimuksessa kerrottiin Subaru- ja VLT-teleskooppien löytäneen vain noin kuuden Jupiterin massan painoisen ruskeaksi kääpiöksi luokitellun taivaankappaleen. Se ei kierrä mitään tähteä muttei myöskään ylläpidä fuusiota.


title: Ruskea kääpiö

text: Ruskeat kääpiöt jaetaan luokkiin M, L, T ja Y. M on kuumin, Y kylmin.


title: Ruskea kääpiö

text: M-kääpiöt ovat kuumimpia ruskeita kääpiöitä. Niiden spektriluokka on M6.5 tai myöhäisempi. Näitä kutsutaan myös "myöhäisiksi M-kääpiöiksi". Vuonna 1995 Pleijadien tähtijoukosta löydetty ensimmäinen varmistettu ruskea kääpiö Teide 1 on ulospäin luokan M8 tähti, jonka absoluuttinen kirkkaus on 12.38. Etäisyys maasta 400 valovuotta. Massa 0.052+-0.015 auringon massaa, säde noin 0,21 auringon sädettä, luminositeetti 0.001 aurinkoa. Kohteen pintalämpötila 2 600 K. Ikä arviolta 120 miljoonaa vuotta. Plejadeissa on myös Teide 1:n kanssa samaan aikaan 1995 löydetyt Calar 3 ja PPL 15. OTS 44 on hyvin pieni ruskea kääpiö, jolla on ympärillään kaasu- ja pölykiekko.


title: Ruskea kääpiö

text: L-kääpiön pintalämpötila on noin 1200/1350-2000/2200 K. Spektrissä näkyy metallihydridejä mm FeH ja neutraaleja alkalimetalleja mms NaI. Käytännössä ei lainkaan TiO, VO. L-kääpiön väri-indeksi V-I on yli 4,5 ja absoluuttinen kirkkaus alle +18. L-luokan kohteita ovat Cha 110913-773444, DEN 0255-4700, VW Hyi, 2MASS 1507-1627, 2MASSW J0746425+2000321 B ja eräs L-alikääpiö on LSR 1610-0040.


title: Ruskea kääpiö

text: T-kääpiön pintalämpötilat ovat alle noin 700–1 350 K. Nämä tunnetaan metaanin spektriviivoista. Niiden massa on ehkä alle 50 Jupiterin massaa. Tunnettu ruskea kääpiö Gliese 229B on "hyvin kylmä" T6.5-spektriluokan kääpiö noin 900–950 K lämpötiloineen. Kohteessa on metaania. Sen massa on 30–40 Jupiterin massaa, säde 0,9 Jupiterin sädettä ja ikä 2–4 miljardia vuotta. Luminositeetti 0.00032 aurinkoa, säde suunnilleen sama kuin Jupiterin säde. Epsilon Indi Bab on ruskea kääpiöpari luokkaa T.


title: Ruskea kääpiö

text: Kylmempiäkin on havaittu, esimerkiksi 2MASS 0415-0935 on T8-kääpiö, jonka lämpötila on 700 K ja kirkkaus 10 Auringon kirkkautta. Siten se on himmeimpiä ruskeita kääpiöitä. Orionin sumussa kelluu monia hyvin pienimassaisia ruskeita kääpiöitä, melkein kuin planeettoja, joista erään S Ori 70:n massa lienee 2–8 Jupiterin massaa. Nämä lukeutuvat tietenkin T-kääpiöiksi, jos niitä ei lasketa kelluviksi eksoplaneetoiksi.


title: Ruskea kääpiö

text: Kylmimpien ruskeiden kääpiöiden neli Y-kohteiden pintalämpötila on alle 500 K, jopa alle 300 K eli 27 °C, tällöin Y-kohteen lämpötila voi olla lähellä Maassa vallitsevia lämpötiloja. Luokan Y kohteita luonnehtii spektrissä esiintyvä ammoniakki. Yhtään varsinaista ruskeaa alikääpiötä ei ole todistettavasti havaittu, vaan kaikki löydetyt Y-kohteet ovat hyvin kylmiä ruskeita kääpiöitä. Vertailun vuoksi esimerkiksi Jupiterin lämpötila on noin 100 K ja Maan keskilämpö 298 K. WISE 1541-2250 on Y0-kääpiö, jonka lämpötila on 350 K.


title: Ruskea kääpiö

text: Ruskeiden kääpiöiden säde vaihtelee korkeintaan 10–15 % laajalla massa-alueella. Ruskean kääpiön säde on yleensä noin 0,1–0,2 auringon sädettä eli 1–2 Jupiterin sädettä. Vanhahkojen ruskeiden kääpiöiden kirkkaus on noin 10 Auringon kirkkautta mikä vastaa absoluuttista kirkkautta +17, nuorten kirkkaus yli 10 Auringon kirkkautta. Ruskeiden kääpiöiden pintalämpötilat vaihtelevat välillä 300–3 000 K, hyvin laajalla alueella, joka ulottuu planeettojen lämpötiloista tähtien lämpötiloihin. Noin 4 000 K on tähdelle tyypillinen pintalämpötila ja 1 000 K jo kuuman planeetan lämpötila. Noin 1 700 asteen lämpötilassa rauta tiivistyy ja sopivan lämpöisen ruskean kääpiön pinnalla tapahtuu rautasateita. Väitetään himmeimmän havaitun ruskean kääpiön olevan massaltaan vain 3 Jupiterin massaa. Ruskeissa kääpiöissä havaitaan joskus röntgensädeflareja niin kuin tähdissä. Joidenkin ruskeiden kääpiöiden ympärillä on kaasusta ja pölystä koostuvia kertymäkiekkoja, jollaisista planeettakunnat syntyvät


title: Ruskea kääpiö

text: Joillain ruskeilla kääpiöillä on ympärillään planeettoja tai erilaisia kaasukiekkoja, joiden ajatellaan yleensä liittyvän planeettakuntien syntyyn ja kehitykseen.


title: Ruskea kääpiö

text: Ruskean kääpiön planeetat voivat olla teoriassa elinkelpoisia sen aikaa, kun ruskea kääpiö pysyy kyllin kirkkaana. Jotta planeetan pinnalla olisi elämää, sillä on oltava kaasukehä, hyvin lähellä ruskeaa kääpiötä ei voi olla planeettoja, koska vuorovesivoimat hajottavat planeetat niin sanotun Rochen rajan sisäpuolella. Kylmä ja himmeä 300K ruskea kääpiö lämmittää vain Rochen rajan sisäpuolella lämpötiloihin jossa voi olla elämälle välttämätöntä nestemäistä vettä. Tästä huolimatta paikallista elämää ruskean kääpiön planeetan pinnalla voi olla mm vulkaanisen lämmön auttamana.


title: Ruskea kääpiö

text: Elinkelpoinen planeetta voi kiertää 2–3 Rochen säteen päässä noin 30 Jupiterin massaista ruskeaa kääpiötä miljardeja vuosia. tarkemmin 4 miljardia vuotta 40 Jupiterin massaista ruskeaa kääpiötä ja 10 miljardia vuotta 70 jupiterin massaista ruskeaa kääpiötä. Joidenkin mukaan meidän kaltaisemme nukleiinihappopohjaisen elämän synty ruskean kääpiön ympärille olisi harvinaisempaa, koska viileistä esiplanetaarisista kiekoista on havaittu vähemmän vetysyanidia, joka on adeniini-nimisen nuklaiinihapon lähtöaine


title: Ruskea kääpiö

text: Esimerkki nuoresta ruskeasta kääpiöstä on 2M J044144, jonka massa on 20 jupiterin massaa eli 0,02 Auringon massaa. Tätä noin miljoonan vuoden ikäistä kohdetta kiertää noin 24 AU päässä kappale, joka on joko ruskea alikääpiö tai planeetta. Kohteen massa on 5–10 jupiterin massaa. Niinpä kohde on tavallaan hyvin kevyt kaksoistähti. Planeetan synty ei selity monien planeettojen synnyn selittävällä perinteisellä aineen kasautumisteorialla, vaan kohde on joko tiivistynyt tähtienvälisestä pilvestä tai ruskeaa kääpiötä ympäröivästä ainekiekosta.


title: M/S Rosella

text: M/S Rosella on Viking Line -varustamon matkustaja-autolautta, joka on rakennettu Wärtsilän telakalla Turussa vuonna 1980. Alus on viimeinen Turun vanhalla telakalla alusta loppuun asti rakennettu laiva. Aluksen pituus on 136,1 metriä, leveys 24,2 metriä ja syväys 5,6 metriä. Laivan neljä Wärtsilä Pielstick -konetta tuottavat yhteensä 17 652 kilowatin tehon ja maksiminopeuden 20,2 solmua. Aluksen bruttovetoisuus on 16 879 tonnia. Jääluokitus on 1A. Muista Viking Linen aluksista poiketen "Rosellalla" ei ole evävakaimia.


title: M/S Rosella

text: "Rosellaan" mahtuu 1 530 matkustajaa. Aluksen 4,3 metriä korkealle autokannelle mahtuu 340 henkilöautoa tai noin 40 rekkaa. Hyttipaikkoja oli alun perin 740. Alkuaan laivassa oli myös erillinen henkilöautokansi, mutta sen tilalle rakennettiin vuonna 1993 hyttiosasto, jonka myötä hyttipaikkojen määrä nousi 1 198:aan. Vuoden 2011 peruskojauksessa hyttipaikkojen määrää vähennettiin 428:aan, jotta saataisiin enemmän tilaa yleisten tilojen käyttöön.


title: M/S Rosella

text: "Rosellan" sisaralus on alun perin "M/S" "Turella" -nimisenä valmistunut "M/S" "Regina della Pace"."Viking Gracen" myötä Viking Line on muuttanut hyttiluokkien nimet perinteisistä kirjainlyhenteistä nimistä uusiin kuvailevimpiin nimiin. Nimet on muutettu hiljalleen myös muilla Viking Linen aluksilla. Kaikissa hyteissä on WC ja suihku.


title: M/S Rosella

text: "Rosella" rakennettiin vuonna 1979 valmistuneen "M/S" "Turellan" (nyk. "M/S" "Regina della Pace") sisaralukseksi. Aluksen luovutus keväällä 1980 viivästyi muutaman viikon kestäneen Merimiesunionin lakon takia. Ensimmäinen reitti oli Naantali–Maarianhamina–Kapellskär. Sittemmin alus on kulkenut Suomen ja Ruotsin väliä reiteillä Turku–Maarianhamina–Tukholma, Naantali–Maarianhamina–Kapellskär, Turku–Maarianhamina/Långnäs–Kapellskär sekä 20 tunnin risteilyjä Tukholma–Maarianhamina-välillä. "Rosella" siirtyi Naantalin reitille "M/S" "Amorellan" valmistuttua vuonna 1988, mutta se jouduttiin siirtämään takaisin Turun liikenteeseen Rederi AB Sliten konkurssin jälkeen, kun "M/S" "Kalypso" myytiin Star Cruiselle vuoden 1994 alussa.


title: M/S Rosella

text: Vuonna 1993 "Rosella" oli Finnyardsin telakalla uudistettavana, jolloin sen kolmannen autokannen tilalle rakennettiin uusi hyttiosasto.


title: M/S Rosella

text: Vuonna 2003 alus siirrettiin Suomen ja Viron väliseen liikenteeseen reitille Helsinki–Tallinna "M/S" "Cinderellan" paikalle, joka puolestaan siirtyi risteilyliikenteeseen reitille Tukholma–Maarianhamina. Vikingille Aker Yardsilta, Hietalahden telakalta vuonna 2008 valmistunut "M/S" "Viking XPRS" korvasi "Rosellan" Helsinki–Tallinna-välillä huhtikuussa 2008. "Rosellan" viimeinen lähtö oli Tallinnasta 28. huhtikuuta kello 8.15. "Rosella" korvasi "M/S" "Ålandsfärjanin" (nyk. "M/S" "Expedition") 30. toukokuuta 2008 alkaen Maarianhaminan ja Kapellskärin välillä. Samalla päivämäärällä alus siirtyi Ruotsin lipun alle, ja sen kotisatama vaihtui Maarianhaminasta Norrtäljeen.


title: M/S Rosella

text: "Rosellan" koneet pysähtyivät ja sähköt katkesivat, eli laiva sai ”blackoutin”, tammikuussa 2009, kun se oli juuri lähtenyt Maarianhaminasta Kapellskäriin. Laiva hätäankkuroitiin, jotta se ei ajelehtisi kapean väylän sivuun, ja tilanteesta ilmoitettiin Länsi-Suomen merivartioston meripelastuskeskukseen Turkuun. Paikalle hälytettiin Maarianhaminan merivartioston partio, Ahvenanmaan meripelastusyhdistyksen Rescue Algot Johansson ja Rescue Paf. "Rosellan" koneet saatiin käyntiin nopeasti, ja alus saatiin miehistön hallintaan. Tilanne oli ohi vajaassa tunnissa. Laiva palasi Maarianhaminan satamaan, josta se lähti pian uudelleen reitilleen. Laivassa oli tapahtumahetkellä mukana noin 300 ihmistä, mutta heillä tai laivalla ei ollut missään vaiheessa vaaraa.


title: M/S Rosella

text: "Rosella" oli telakalla tammikuussa 2011, jolloin laivan sisätiloihin tehtiin lukuisia muutoksia. Laivan kahvilamaailma uudistettiin, myymälää laajennettiin sekä lähes koko ravintolakansi rakennettiin uudelleen. Yökerhosta tehtiin kaksikerroksinen. Näin laiva varustettiin palvelemaan paremmin nykyistä reittiään. Laiva vieraili myös reitillä Helsinki–Tallinna maaliskuussa 2011 korvaten telakalle siirtyneen "M/S" "Viking XPRS:n". "M/S" "Rosellan" uudistuksen myötä alus tulee näillä näkymin palvelemaan yhtiötä vuoteen 2016 asti.


title: M/S Rosella

text: 16. tammikuuta 2014 "Rosella" siirtyi takaisin Suomen lipun alle ja sai Maarianhaminan kotisatamakseen.


title: M/S Rosella

text: 6. helmikuuta 2015 "Rosellan" ollessa lähdössä Maarianhaminasta miehistö huomasi, että keulavisiirin yksi lukko ei toiminut. Alus kuitenkin lähti merelle, koska vika oli helposti korjattavissa. Varustamon mukaan vika saatiin kuntoon ennen kuin alus ehti avomerelle, eikä vaaraa aiheutunut. "M/S" "Estonian" onnettomuuden jälkeen sääntöjä on kiristetty niin, että kaikkien rungon porttien on oltava lähtiessä suljettuna, varmistettuna ja tarkastettuna. Huhtikuussa 2017 asiaa käsitellyt Ahvenanmaan käräjäoikeus antoi tapauksessa tuomion. Se jätti rankaisematta aluksen päällikköä, perusteena muun muassa se, että Trafin tarkastajat eivät olleet puuttuneet vuosia noudatettuun käytäntöön. Oikeuden mukaan päällikkö myös hoiti tilanteen olosuhteisiin nähden hyvin. Oikeus katsoi, että päällikön rikoksia (merikelpoisuudesta huolehtimisen laiminlyönti ja alusturvallisuusrikkomus) on kokonaisuutena arvostellen pidettävä vähäisinä.


title: M/S Rosella

text: Tammikuussa 2017 "Rosella" tuurasi Helsinki–Tallinna-reitillä "M/S Viking XPRS:"iä aluksen telakkakäynnin ajan.


title: M/S Rosella

text: "Rosella" oli vuoden 2018 alussa telakalla, jolloin uudistettiin hyttejä ja tax-free-myymälää sekä avattiin uusi Bar Voyage.


title: John Boyd

text: John Boyd (23. tammikuuta 1927 – 9. maaliskuuta 1997) oli Yhdysvaltain ilmavoimien eversti, joka kehitti alallaan kuuluisaksi nousseen OODA-loop’n. Hän vaikutti taustalla Persianlahden sodassa toteutettuun strategiaan ja taktiikkaan. Hän osallistui F-15- ja etenkin F-16-koneiden suunnitteluun.


title: John Boyd

text: Boyd käsittelee kirjoituksissaan laajasti taktiikkaa, operaatiotaitoa, strategiaa, salamasotaa, sissisotaa, sotahistoriaa (syvällisesti), sodankäynnin fyysistä, henkistä ja moraalista ulottuvuutta, tiedettä, evoluutiota jopa eloon jäämisen periaatteita. Boyd arvioi muun muassa Sun Tzuta, Napoleonia, Jominia, Clausewitzia, Karl Marxia, Engelsiä, Maoa, Tšingis-kaaniia; heidän sotilaallista ajatteluaan, sen puutteita tai loistavia oivalluksia.


title: John Boyd

text: 1950-luvulla hän oli kuitenkin Nellisin lentotukikohdassa erinomainen lentäjä harjoitusilmataisteluissa. Hän kehitti sitten jatko-opiskelun kautta lentämisen perusteiden syvällisen ymmärtämisen. Tästä hänen lentotaitonsa kehittyi eteenpäin. Havainto, ettei hyvä lentäjä ole välttämättä hyvä taistelulentäjä, päti Boydiinkin. Boyd lensi Korean sodassa vain parikymmentä sotalentoa, eikä ampunut yhtään konetta alas.


title: John Boyd

text: Korean sodassa syntyi havainto, että toimintaprosessi ”Observation - Orientation - Decision - Action” (Havainto - Tilannearviointi - Päätös - Toiminta) on oleellista tehokkaan toiminnan aikaansaamisessa- Vuosina 1942–1945 Erich Hartmann saavutti Luftwaffessa 352 ilmavoittoa nopealla havainto- ja päätöskyvyllään ja taidollaan osua ampuessaan kauempaa kuin moni muu. Ensimmäisen maailmansodan johtaviin ässiin kuulunut Oswald Boelcke kirjoitti paljon aiemmin samantyylisesti, koska tietyt asiat kuuluvat sodankäynnin perusteisiin. Ajallisesti Boelcken ja Hartmannin välissä esimerkiksi Suomen ilmavoimien eversti Lorentz ja majuri Luukkanen ottivat käyttöön vastaavia metodeja.


title: John Boyd

text: Lopulta Boyd päätyi jatko-opintojen jälkeen fysiikkaan perustuvaan ilmataisteluiden teoriaan ("Energy Maneuverability Theory", EM- teoria). Sillä voitiin verrata lentokoneiden lento-ominaisuuksia taistelussa: millä koneella oli ylivoima, millä nopeudella, missä liikkeissä, missä korkeudessa, mitä konetta vastaan. Käytettäessä kyseistä teoriaa venäläisiin koneisiin, todettiin ne 1960-luvulla kaikki liikehtimiskyvyltään, siis kaksintaistelussa, yhdysvaltalaisia paremmiksi. Lopulta kyseistä teoriaa käytettiin F-15- ja etenkin F-16-koneen kehittämiseen. Sama Vietnamin sodassa tehty havainto moniroolikoneiden kuten F-4 Phantom ja torjuntahävittäjien kuten F-104 Starfighter vaativan ohjaajilleen erityiskoulutuksen johti ”Top Gun” ja ”Fighter Weapons Schoolin” Red Flag ilmataistelukoulutuskurssien uudelleenperustamiseen. Välillä USAF oli uskonut ilmasta-ilmaan-ohjusten ratkaisevan ilmasodan ilman kaartotaistelua.


title: John Boyd

text: Osallistuminen A-10-panssaritorjuntakoneen kehittämiseen vei Boydin maasodankäynnin tutkimiseen. Syntyi ketju A-10 - II MS:n saksalaiset panssarintorjunta-lentokoneet (Stuka 37 mm:n tykeillä) - Saksan salamasotadoktriini - sen perusta I MS:sta - teollistumisen sodankäynti - Napoleon - ...mongolit ... - Sun Tzu. Boyd havaitsi sodankäynnin jatkuvuuden keskeisiä osia Sun Tzusta nykyaikaan.


title: John Boyd

text: Boyd vaikutti etenkin merijalkaväen ja maavoimien liikkuvuuteen perustuvien doktriinien ("AirLandBattle") kehittymiseen.


title: John Boyd

text: Ilmavoimissa Boyd oli niin sanottu ”paha poika”, jota organisaatio ei arvostanut, pikemminkin päinvastoin. Eläkkeelle jäätyään Boyd hioi ja viimeisteli sodankäynnin ymmärrystään 1976–1997.


title: John Boyd

text: Hän ei kuvia kumartanut. Varusmiehenä Japanissa hän löi järjestelmän ensimmäisen kerran. Poltettuaan lämmikkeeksi lentokonehallin puurakenteita, hän syytti upseereita, jotka asuivat itse lämpimässä, mutta miehet talvella käytännössä taivasalla. Luutnanttina hän esitti ilmavoimien everstille, miten Yhdysvaltain taistelulentäjiä tuli kouluttaa (ja ryhtyi kouluttamaan heitä) ja majurina esitti ilmavoimien johdolle uuden teorian laskelmien perusteella, että heidän kaikki koneensa olivat heikompia kuin Neuvostoliitolla (ja ryhtyi suunnittelemaan parempia koneita Yhdysvalloille). Viimeiseksi hän osoitti Yhdysvaltain sodankäynnin heikkouksia (ja muutti merijalkaväen ja maavoimien doktriineja). Lopuksi hän päätyi siihen, miten piti ajatella, kilpailla menestyksekkäästi ja jäädä henkiin.


title: John Boyd

text: Hän näki sovittamattoman eron olevan rooleissa olla kunnioitettava mies ("man of distiction") ilmavoimissa ja mies joka tekee asioita, joilla on todellista merkitystä ilmavoimille. Samoin hän ei voinut mitenkään arvostaa poliitikkoja. Heidän ainoa murheensa on Boyd’n mukaan uudelleenvalinta.


title: John Boyd

text: Boyd oli intuitiivis-analyyttinen ihminen. Hän osasi alitajuisesti, intuitiivisesti, soveltaa myöhemmin keksimäänsä teoriaa vuosi ennen kuin ymmärsi tietoisesti mistä oli kysymys. Boyd analysoi, mutta ennen kaikkea pystyi hyvinkin erilaisten asioiden synteesiin.


title: John Boyd

text: Boyd liitti alun perin ilmataisteluihin kehitetyn OODA-loop’n johtamiseen, myöhemmin sodankäyntiin ja lopuksi elämään yleensä.


title: John Boyd

text: Boydin ajattelun kehitys ja tutkimustoiminnan malli on vähintään mielenkiintoinen. Alun perin intuitiivinen, suppealle toiminnalle kehitetty malli (OODA) osoittautui laajasti sovellettavaksi. Boyd siis löysi jotain yleistä ja osasi sen yleistää, tehdä alemman tason tiedosta, havainnosta, ylemmän tason tietoa, yleisemmin sovellettavaa.


title: John Boyd

text: 1960-luvulla kehitetty EM-teoria on mielenkiintoinen kompleksisen tieteen sovellutuksena. Siis sellaisena kompleksisuutta hallitsevana tieteenä, joka on tehtävissä vain tietokoneella. Tietokoneisiin liitettävät mallintaminen, prosessointi ja visualisointi tulevat sen kehittämisessä hyvin esille.


title: John Boyd

text: Uuden tieteen kehittämisessä ovat Boyd’n historian mukaan tärkeitä itseensä uskominen, täydellinen ja pitkäjännitteinen omistautuminen asialleen, sopiva tiimi, oikeat henkilökohtaiset ominaisuudet ja vähintään minimaalinen tuki organisaatiolta sekä olut ja hampurilaiset.


title: John Boyd

text: Boydin kosmologian ydin muodostuu kolmesta osasta: Gödel, Heisenberg ja toinen termodynamiikan laki. Ne osoittavat Boyd’n mukaan syvällisesti miten tulee ajatella, toimia, kilpailla tehokkaasti ja jäädä eloon.


title: John Boyd

text: Boyd tutki sodankäyntiä Sun Tzusta nykyaikaan. Hän löysi ja korosti enemmänkin jatkuvuutta sodankäynnissä kuin eroja, uusia asioita. Boyd kritisoi Clausewitzia ja Napoleonia, arvosti Sun Tzu’ta, Marxia, Leniniä ja Maoa. Kyseisillä painotuksilla ei kylmän sodan kuumimpana kautena voinut ainakaan pitää esimiesten mielistelynä.


title: John Boyd

text: Boydin mukaan oleellista on kyky toimia muuttuvissa olosuhteissa. Oleellista on siis kyky oppia ja sopeutua. Tätä varten Boyd kehitti käsitteellisen spiraalin.


title: Riippuvuus

text: Riippuvuus eli addiktio ( ’jättäminen jonkun valtaan’) on pakonomainen tarve harjoittaa jotakin toimintoa tai kokea tietynlainen tunnetila. Riippuvuuden vaikutus elämään vaihtelee hyödyllisestä ja elämää ylläpitävästä terveestä riippuvuudesta haitalliseen riippuvuussairauteen.


title: Riippuvuus

text: Riippuvuudet voidaan jakaa kehollisiin tai henkisiin (fyysisiin tai psyykkisiin) riippuvuuksiin. Riippuvuus liittyy usein mielihyvähakuisuuteen. Yleisiä haitallisia riippuvuuksia ovat esimerkiksi päihderiippuvuudet, lääkeriippuvuudet, nettiriippuvuus ja peliriippuvuus.


title: Riippuvuus

text: Moniin lääkkeisiin ja päihteisiin (päihderiippuvuus) voi muodostua fyysinen ja psyykkinen riippuvuus. Riippuvuutta aiheuttaneen aineen säännöllisen käytön lopettamisesta voi seurata fyysisiä ja/tai psyykkisiä vieroitusoireita. Riippuvuuteen liittyy myös elimistön kyky kehittää sietokyky eli toleranssi riippuvuutta aiheuttavaan aineeseen, jolloin tarvitaan jatkuvasti suurempia annoksia saman vaikutuksen saamiseksi.


title: Riippuvuus

text: Lääkeriippuvuus havaitaan yleensä vasta siinä vaiheessa, kun potilas lopettaa riippuvuuden aiheuttaneen lääkevalmisteen käytön tai yrittää vähentää annostusta esimerkiksi lääkkeen aiheuttamien haittavaikutusten vähentämiseksi. Esimerkiksi unettomuuden, kivun ja epilepsian hoitoon käytettyjen keskushermoston toimintaa lamaavien bentsodiatsepiinien tai masennuslääkkeiden lopettamisesta voi seurata voimakkaita ja pitkäkestoisia vieroitusoireita.


title: Riippuvuus

text: Fysiologinen riippuvuus on tyypillistä monille lääkkeille ja päihteille. Siinä käyttäjän elimistö on tottunut aineeseen, jolloin käytön lopettaminen ja aineen katoaminen elimistöstä saattaa aiheuttaa erilaisia fyysisiä vieroitusoireita kuten väsymystä, pahoinvointia, vapinaa tai joidenkin aineiden kohdalla jopa aistiharhoja. Fysiologisen vieroitusoireen voimakkuuteen vaikuttaa yleensä paitsi käytetyn aineen määrä, myös aika jonka käyttö on kestänyt ja poistumisen nopeus. Fysiologinen riippuvuus voi syntyä vain erilaisiin aineisiin jota henkilö nauttii tai käyttää. Tyypillisiä voimakkaita fysiologisen riippuvuuden aiheuttavia aineita ovat jotkin päihdeaineet sekä keskushermoston toimintaa lamaavat lääkeaineet kuten bentsodiatsepiinien ryhmään kuuluvat kemialliset yhdisteet.


title: Riippuvuus

text: Psyykkinen riippuvuus on henkilön johonkin asiaan liittyvä tottumus, josta on hankala päästä eroon. Esimerkiksi internetiä pitkään ja runsaasti käyttäneelle saattaa käytön lopettaminen tai rajoittaminen olla vaikeaa, jolloin voidaan puhua psyykkisestä riippuvuudesta, Internet-addiktiosta. Toinen esimerkki on peliriippuvuus. Psyykkiseen riippuvuuteen ei liity varsinaisesti fyysisiä vieroitusoireita, joskin jotkut kokevat voimakkaan henkisen riippuvuuden myös fyysisenä (psykosomaattiset oireet).


title: Riippuvuus

text: Usein riippuvuudessa saattaa olla myös yhtäaikaisesti kyse sekä fysiologisesta että psyykkisestä riippuvuudesta. Esimerkiksi alkoholista fysiologisesti riippuvainen henkilö on usein myös psyykkisessä riippuvuudessa aineeseen. Tämä johtuu usein aineen käytön tuoman psyykkisen tilan kaipuuseen. Muita riippuvuuksia on 1970-luvulta alkaen katsottu olevan seksiriippuvuus, peliriippuvuus, nk. työnarkomania, ongelmallinen syöminen (ml. anoreksia, bulimia). Niin kutsuttu läheisriippuvuus, eli ihmisen suhde itseen ja muihin ihmisiin, on laaja-alaisempi ja voi liittyä kaikkiin muihin riippuvuuksiin. Psyykkinen riippuvuus on usein vaikeampi voittaa lopullisesti, ja psyyke saattaa vetää jo fysiologisesta riippuvuudesta eroon päässeen henkilön takaisin käyttäjäksi. Tällöin riippuvuudesta eroon pääseminen on usein tavallistakin vaikeampaa.


title: Riippuvuus

text:
Sosiaalinen riippuvuus on ryhmän luoman paineen alla muodostuva riippuvuus, esimerkiksi tupakanpolton aloittaminen kaveriporukan mukana. Tässä ollaan siis sosiaalisesti riippuvaisia ryhmästä.
Sosiaaliseen riippuvuuteen voidaan myös rinnastaa tiukan uskonnollisen ryhmän sisäisen kurin ylläpitämää sosiaalista riippuvuutta, josta on vaikea irrottautua.


title: Riippuvuus

text: Riippuvuuksista, etenkin erilaisista päihderiippuvuuksista, kärsiville tarjotaan usein erilaisia katkaisu- tai vieroitushoitoja joissa riippuvaista yritetään auttaa pääsemään eroon elämäänsä haittaavasta riippuvuudesta. 12 askeleen ohjelmat ovat itsehoidossa merkittävä hoitotapa. Myös lääkehoitoa on kokeiltu kaikkiin riippuvuuksiin ja joidenkin tapausten kohdalla lääkitys on ollut avainasemassa kohti raitistumista. 12 askelta noudattavien addiktien raitistumisprosentti ei kuitenkaan ole sen suurempi kuin raittiutta ilman 12 askelta yrittäneillä. 12 askeleen ohjelman toimivuus joidenkin yksilöiden kohdalla voi kuitenkin olla ratkaisevassa asemassa kun yritetään olla ilman päihteitä. 12 askeleen ohjelmasta voi olla myös erityistä haittaa asianosaiselle, koska harvoin edes itse päihdeaddikti tietää, mistä mahdollisista psyykkisistä sairauksista hän kärsii tai mikä on oikeasti ollut päihteiden käytön taustalla. Jos näitä ongelmia ei ratkaista tai joissakin tapauksissa ei oteta lääkitystä käyttöön esimerkiksi terapian tueksi, niin päihdekierre jatkuu.


title: Riippuvuus

text: Päihteiden väärinkäyttäjillä esiintyy erittäin paljon mm. pitkittyneitä neurologisia vieroitusoireita, kaksisuuntaista mielialahäiriötä, ADHD:ta, traumaperäistä stressihäiriöitä sekä erinäisiä persoonallisuushäiriöitä, joiden hoito on erittäin monimutkaista ja vaatii usein lääkitysapua sekä persoonallisuushäiriöiden tai traumojen kohdalla mahdollisesti myös psykoterapiaa.


title: Riippuvuus

text: Alkoholivieroituksen apuna saatetaan käyttää bentsodiatsepiineja sisältäviä rauhoittavia lääkkeitä, koska ne lievittävät alkoholinkäytön lopettamisesta aiheutuvia vieroitusoireita. Tällöin on kuitenkin riskinä, että alkoholiriippuvuus korvautuu bentsodiatsepiiniriippuvuudella.


title: Johtamissodankäynti

text: Johtamissodankäynti () on osa informaatiosodankäyntiä ja se tarjoaa erilaisia tapoja suojata omia ja tuhota vastustajan johtamis- ja viestijärjestelmiä. Johtamissodankäynnin termistä on oltu viime aikoina luopumassa, ja sitä ehdotetaan korvattavaksi muun muassa informaatiosodankäynnin sotilaallisilla toiminnolla.


title: Johtamissodankäynti

text: Johtamissodankäynnin idea on siinä, että johtaminen on kaikkien yhteistoimintaan perustuvien organisaatioiden keskeinen synergian ja tehokkuuden lähde. Vaikuttamalla johtamiseen vaikutetaan organisaation tehokkuuteen. Vertaa esimerkiksi ohjelmistosodankäynti.


title: Johtamissodankäynti

text: Johtamissodankäynnissä on suhteellisen edun mukaan omalla ja vihollisen puolella kolme keskeistä aluetta:


title: Johtamissodankäynti

text: Naton ongelma oli 1970-luvulla tavanomaisessa sodankäynnissä Varsovan liiton porrastettujen yhtymien lyöminen tavanomaisessa sodankäynnissä. Aluksi ongelmaa pyrittiin ratkaisemaan hyökkäämällä toisen ja kolmannen portaan panssarivaunuja ja muita asejärjestelmiä vastaan. Tämä ei antanut kuitenkaan ratkaisua, koska kyseessä olevia aseita oli edelleen liikaa tuhottavaksi. Tässä vaiheessa syntyi kuitenkin idea kyvystä iskeä syvälle ja tarkasti.


title: Johtamissodankäynti

text: Ongelmaa ratkaiseminen ei siis ollut mahdollista keskittymällä kaikkien syvyydessä esiintyvien maalien tuhoamiseen. Oli löydettävä maaliryhmä, joka mahdollistaisi pienen maalimäärän kautta vaikuttamisen suureen kokonaisuuteen. Tällaiseksi potentiaaliseksi maaliryhmäksi löydettiin analyysien jälkeen johtaminen.


title: Johtamissodankäynti

text: Tämän jälkeen oli löydettävä johtamisen muut synergistiset osa-alueet ja ongelma olisi periaatteessa ratkaistu. Johtamissodankäynnin määritelmän syntyminen on vastaus näihin synergisiin osa-alueisiin.


title: Johtamissodankäynti

text: Konkreettisesti johtamissodankäynnin syntyminen ja tiedon korostuminen näkyi siinä, että 1980-luvun amerikkalainen sotilaallinen tukitoimi (Command, Control and Communication Countermeasuress, C3CM) muuttui 1990- luvun doktriiniksi, johtamissodankäynniksi, sodankäynnin ytimeksi. Tieto siirtyi tukitoiminnasta toiminnan ytimeen. Samantyyppinen prosessi on tapahtunut yrityselämässä.


title: Johtamissodankäynti

text: Johtamissodankäynnin idea on estää joukkojen keskitetty johtaminen ja siten vähentää joukkojen yhteisvaikutusta ja toiminnan yhtenäisyyttä, tai estää naapurijoukkojen tarjoama suoja.


title: Johtamissodankäynti

text: Johtamissodankäynti keskittyy vastustajan rakenteen rikkomiseen, organisatorisen tason oleellisen osaan. Toiseksi se keskittyy vastustajan tahdon rikkomiseen, sosiaalisen sodankäynnin oleelliseen osaan. Kolmanneksi se keskittyy vastustajan tärkeimpien teknisten järjestelmien romahduttamiseen, tuhoamiseen, tai häiritsemiseen, teknisen ulottuvuuden oleelliseen osaan. Neljänneksi se keskittyy ylivoimaiseen liikkuvuuteen, taistelutempoon, operatiivisen sodankäynnin oleelliseen osaan. Viidenneksi se keskittyy vastustajan huollon tuhoamiseen, logistiseen ulottuvuuteen. Kuudenneksi se keskittyy sähkömagneettisen spektrin hallintaan, sodankäynnin informaatioulottuvuuden keskeiseen osaan.


title: Johtamissodankäynti

text: Vastustaja voidaan lyödä erillisinä, pieninä paloina, joita jokaista vastaan voidaan vuorollaan keskittää ylivoima; miehiä, tulta, elektronista sodankäyntiä, tietoa ym. Kohteina voivat olla viestisolmut, sähkövoima ja johtamiseen liittyvät välineet. Näitä kansallinen johto ja sotilaat pitävät arvokkaina.


title: Johtamissodankäynti

text: Psykologisen sodankäynnin ja liikkeen, elektronisen sodankäynnin, harhautuksen ja tulenkäytön avulla pyritään jopa siihen, että sota voidaan voittaa pääosin ilman taistelua.


title: Johtamissodankäynti

text: Vastustajan joukoista voi hyökkääjän kannalta parhaimmillaan olla sodan päättyessä suuri osa lähes koskemattomia, mutta kokonaisuutena se on silti antautunut, sen tahto ja puolustuksen rakenne on murrettu.


title: Johtamissodankäynti

text: Tavoite on kiinalaisen sodan mestarin, Sun Tzun osoittama jo 2500 vuotta sitten: "Sotataidon huippu ei ole sadan voiton saavuttaminen sadassa taistelussa. Sotataidon huippu on vihollisen kukistaminen ilman taistelua"


title: Johtamissodankäynti

text: Yhdysvaltain valtakunnallinen uusi strateginen toimintalinja on nimeltään Information Based Warfare (IBW), informaatiosodankäynti. Sen sotilaallinen toteutus tapahtuu operatiivisesti johtamissodankäynnin (Command and Control Warfare (C2W)) ja taktinen toteutus elektronisen sodankäynnin avulla. Elektroninen sodankäynti ja johtamissodankäynti määritettiin uudelleen vuoden 1991 Persianlahden sodan kokemusten, sodanjohdon elektronisen sodankäynnin tietoisuuden lisäämiseksi ja hyökkäyksellisen elektronisen sodankäynnin yhdistämiseksi kiinteämmin muuhun sodankäyntiin.


title: Johtamissodankäynti

text: Johtamissodankäynti on salaamisen, sotilaallisen harhauttamisen, psykologisten operaatioiden, elektronisen sodankäynnin ja fyysisen tuhoamisen integroitu käyttö. Sitä tukee kaikilla osa-alueilla tiedustelu. Johtamissodankäyntiä käytetään vastustajan johtamismahdollisuuksien heikentämiseen, niihin vaikuttamiseen ja tuhoamiseen sekä informaation kieltämiseen. Samalla suojellaan omia johtamismahdollisuuksia vastaavalta toiminnalta.


title: Johtamissodankäynti

text: Jokaisella johtamissodankäynnin osa-alueella on erillinen suorituskykyä parantava vaikutus. Oleellista on kuitenkin niiden yhdistetty käyttö ja niiden sisäisten riippuvuussuhteiden mukana tuleva synergia, yhteisvaikutus.


title: Johtamissodankäynti

text:
Perinteisen johtamissodankäynnin osa-alueet ovat olleet:
Niitä kaikkia yhdistää ja niiden välistä synergiaa luo tieto, erityisesti kun fyysisen tuhon keskeiseksi välineeksi ymmärretään täsmäaseet.


title: Johtamissodankäynti

text: Salaaminen (OPSEC) on prosessi, jota käytetään kieltämään vastustajalta tieto omista aikomuksista, kapasiteeteista tai rajoituksista. Se tekee tämän määrittämällä mitkä toimet vastustaja voi havaita tiedonkeruujärjestelmällään, määrittämällä mitä indikaattoreita voidaan tulkita tai yhdistää omien tarkoitusten paljastamiseksi ja sitten kehittämällä ja ottamalla käyttöön menetelmät jotka eliminoivat tai vähentävät omien toimien haavoittuvuutta ko toimille. Oikein käytettynä OPSEC on erinomainen menetelmä saavuttaa operatiivinen tai strateginen yllätys. Yhdistettynä harhauttamisen, joidenkin elektronisen sodankäynnin elementtien ja/tai psykologisen sodankäynnin kanssa, OPSEC voidaan käyttää peittämään omia kriisin tai sodan valmisteluja. Se käsittää "keltaisen" osan ottamisen mukaan oman C2W strategian kehittämiseen.


title: Johtamissodankäynti

text:
Harhauttaminen käsittää toimenpiteet joilla johdetaan vastustajan päättäjiä harhaan tai suojataan omaa kapasiteettia. Sen asetettu tavoite on saattaa vastustajan päättäjät tekemään päätöksiä, jotka auttavat omien tavoitteiden saavuttamista.
Ideaalisesti harhauttaminen aiheuttaa epävarmuutta vastustajan päätöksentekoon. Harhauttamisen keinoja ovat omien harhauttavien aikomusten, kapasiteettien ja asetelmien tekeminen. Avainasioita harhauttamisessa ovat:


title: Johtamissodankäynti

text: Psykologiset operaatiot siirtävät vastustajan yhteisöön erityistä informaatiota tai indikaattoreita, joilla vaikutetaan sen tunteisiin, motiiveihin, objektiivisen päättelyyn ja käyttäytymiseen. Niiden tavoitteena on luoda tai vahvistaa asenteita ja käyttäytymistä, jotka auttavat omien tavoitteiden saavuttamisessa. Oikein käytettynä psykologiset operaatiot voivat alentaa moraalia, vähentää vastustajan joukkojen tehoa ja aiheuttaa joukkopakoa vastustaajan yksiköissä.


title: Johtamissodankäynti

text: Psykologiset sotatoimet tarvitsevat, samoin kuin harhauttaminen, suurten määrän tiedustelutietoa maalin olemassaolosta ja identiteetistä, niiden haavoittuvuudesta ja olevista poliittisista, taloudellisista, sosiaalisista, kulttuurisista ja historiallisista seikosta maaleihin liittyen.


title: Johtamissodankäynti

text: Psykologiset sotatoimet käsittävät poliittisia kommunikeoita, lentolehtisten pudotuksia, kovaäänislähetyksiä ja "muita menetelmiä lähettää tietoa" ja sitä voidaan käyttää strategisen edun saamiseen tai houkuttelemaan vastustajan joukkoja antautumaan. Psykologinen sodankäynti on tehokasta yksinään. Yhdessä fyysisen tuhon ja harhauttamisen kanssa siitä tulee erittäin tehokasta.


title: Johtamissodankäynti

text: Elektroninen sodankäynti käsittää ne sotilaalliset toimet, joilla sähkömagneettisella tai suunnatulla energialla hyökätään vastustajaa vastaan tai kontrolloidaan sähkömagneettista spektriä. Sen kolme pääaluetta ovat elektroninen hyökkäys, elektroninen puolustus ja elektroninen tuki.


title: Johtamissodankäynti

text: Elson taisteluympäristö on sähkömagneettinen spektri, nollasta hertzistä äärettömään. Se käsittää siis esimerkiksi radio-, tutka-, millimetri-, infrapuna-, valo-, ultravioletti-, röntgen- ja gammasäteilyn alueet.


title: Johtamissodankäynti

text: Fyysinen tuhoaminen edellyttää kykyä tunnistaa, paikantaa ja priorisoida vastustajan maalit tarkasti ja sitten tuhota ne valikoidusti. Vaikka fyysinen tuhoaminen on eittämättä paras tapa viivästää vastustajan päätöksentekoa, se voi olla myös kriittisten resurssein suurta haaskausta. Johtamissodankäynnin maalit voidaan jakaa niihin, joista ei tarvitse välittää, niihin jotka voidaan lamauttaa muilla kuin fyysistä tuhoa aiheuttavilla menetelmillä, ja niihin joita vastaan on hyökättävä (fyysisen tuhon välineillä). Fyysisen tuhon keskeiset välineet ovat täsmäaseet.


title: Nordic Jet Line

text: Nordic Jet Line oli Tallinnassa kotipaikkaansa pitäneen norjalaisvarustamon AS Nordic Jetlinen kauppanimi. Suomessa toiminnasta vastasi Nordic Jetline Finland Oy, joka oli aloittanut toimintansa vuonna 1997. Varustamo operoi väliä Helsinki-Tallinna kahdella nopealla katamaraanialuksella.


title: Nordic Jet Line

text: Nordic Jet Line lopetti liikennöinnin Helsinki-Tallinna -välillä ja siirsi molemmat katamaraaninsa pois Suomenlahdelta vuonna 2008.. Ensin Nordic Jet nimettiin Ceuta Jetiksi ja lähti kesällä 2008 Suomenlahdelta kohti Espanjan ja Marokon välistä liikennetyösarkaa. Myöhemmin samana syksynä myös toinen katamaraani, Baltic Jet lähetettiin samoille leveyksille uudella nimellään Algeciras Jet.


title: Nordic Jet Line

text: Alukset menivät Nordic Jet Linen kanssa samaan konserniin kuuluneen FRS Iberian liikenteeseen. Molemmat alukset saivat Kyproksen lipun.


title: Nordic Jet Line

text: Nordic Jetlinen omistajana ovat nykyään FRS ja Euro Work. Yritys operoi tällä hetkellä Ålandstrafikenille Ahvenanmaan reittiliikenteessä nimellä Nordic Coast Line. Ahvenanmaan maakunnan hallitus omistaa operoitavat alukset.


title: Nordic Jet Line

text: Operoitavat linjat ovat:


title: Hakkerisodankäynti

text: Hakkerisodankäynti on informaatiosodankäynnin alalaji. Se on tietoverkoissa tapahtuvaa sodankäyntiä, vihamielistä vaikuttamista tietoverkkojen avulla. Se sisältää toimintaa tietoja ja niiden tallennus-, käsittely- ja siirtojärjestelmiä vastaan. Tietojen osalta kyseeseen tulee tietojen hankinta, manipulointi ja tuhoaminen.


title: Hakkerisodankäynti

text: Tietokoneverkkojen "epäsosiaalinen" aines voidaan jakaa motivaatioiden mukaan seuraavasti:


title: Hakkerisodankäynti

text: Tavoitteita voivat olla täydellinen tuho, verkon sulkeminen osittain, satunnaisten tai tarkoituksellisten datavirheiden luonti, informaation varastaminen, palveluiden varastaminen, esimerkiksi ilmaiset puhelut, järjestelmän monitorointi ja tiedon keräys esimerkiksi vastatoimista sekä tiedon keräys kiristystarkoituksessa.


title: Hakkerisodankäynti

text: Välineitä hakkerisodankäynnissä ovat muun muassa ohjelmiston tai tietokoneen fyysisen osan (mikropiirin, piirilevyn, tietokoneen) takaovi tai -portti, ohjelmistojen virheet (tahalliset tai tahattomat), ohjelmistovirus, looginen pommi, Troijan hevonen, salasanan "haistelija", verkkoturvallisuusohjelmat kuten SATAN jne.


title: Hakkerisodankäynti

text: Kuuluisa esimerkki on saksalainen hakkerivakoilijaketju vuodelta 1989. Ketjun hakkerit murtautuivat Saksasta useisiin USA:n sotilaallisiin tietoverkkoihin ja tiedot osti Neuvostoliiton KGB.


title: Hakkerisodankäynti

text: Monet viimeaikaiset kriisit ovat sisältäneet hakkerisodankäynnin elementtejä. Tšetšenian toisessa sodassa Venäjä hyökkäsi menestyksekkäästi tšetšeenien sivustoja vastaan. Kosovon sodassa serbit hyökkäsivät NATO:n sivustoja vastaan.


title: Taloudellinen informaatiosodankäynti

text: Taloudellinen informaatiosodankäynti () on informaatiosodankäynnin yksi seitsemästä osa-alueesta tutkija Martin Libickin käyttämässä ryhmittelyssä. Se on tietojen käyttöä vihamieliseen taloudelliseen vaikuttamiseen esimerkiksi informaatiosaarron (muun muassa kaupankäynnissä keskeisen ajantasaisen tiedon saannin ja tärkeiden yhteyksien rajoittaminen tai katkaisu), informaatioimperialismin (valta-aseman hallussapito keskeisillä tietointensiivisillä osaamis- ja teollisuusalueilla), teollisuusvakoilun tai vientirajoituksen muodossa.


title: Spiritismi

text: Spiritismi (, ’henki’) tarkoittaa käsitystä, jonka mukaan meedioiksi kutsutuilla henkilöillä on kyky ottaa yhteys vainajien henkiin. Suomessa Helmi Krohn alkoi käyttää asiasta käännöstä spiritualismi.


title: Spiritismi

text: Usein spiritismillä tarkoitetaan vuonna 1848 alkanutta hengellistä liikettä, joka itse käyttää itsestään nimitystä spiritualismi. Sen panivat alulle Maggie ja Catherine Fox heidän asuessaan Hydesvillessä, New Yorkissa talvella 1847–1848. Maggie oli tuolloin 15-vuotias ja Katy hieman yli 11 vuotta vanha. Foxien talossa kuului selittämättömiä ääniä, rapinaa ja napsauksia. Perheen tyttäret alkoivat leikillään olevinaan keskustella talossa murhatun henkilön hengen kanssa. He tuottivat ääniä muun muassa askelien ääniä vetämällä narun päässä olevaa omenaa portaikossa, napsuttamalla varpaitaan ja sormiaan, sekä raapimalla ja raaputtamalla. Myöhempinä vuosina he kehittyivät niin taitaviksi, että pystyivät napsuttelemaan varpaitaan, vaikka heillä oli jalkineet jalassa.


title: Spiritismi

text: Pian heidän taikauskoon taipuvainen äitinsä oli varma, että talossa kuului henkien ääninä. Hänen miehensä, John, pilkkasi häntä siitä ja väittäen äänien johtuvan löysästi kiinni olevista laudoista tai tuulesta yöllä. Kun heidän äitinsä tuli 31. maaliskuuta 1848 heidän huoneeseensa, Katy alkoi muka puhumaan haamulle ja pyysi henkeä vastaamaan hänelle koputuksilla, ja sen vastattua hänen äitinsä oli aivan kauhuissaan. Siitä huolimatta, että hänen tyttärensä ehdotti jonkun yrittävän huijata heitä, oli hän nyt aivan varma, että heidän talossaan kummittelee henki. Äidin pyydettyä henkeä laskemaan kymmeneen ja saatuaan vastauksen oikein, hän esitti hengelle lisää kysymyksiä. Kysymysten joukossa oli muun muassa kuinka paljon lapsia hän oli synnyttänyt. Siihen tuli seitsemän raaputusta takaisin, mikä oli aivan oikein, sillä se sisälsi myös vauvana kuolleen lapsen. Henki kertoi myös hänelle hänen lastensa iät oikein.


title: Spiritismi

text: Heidän äitinsä halusi tietää, kuka henki on, johon tytöt kehittivät siihen nopeasti vastaukset. Kysymysten, koputusten ja raaputusten sarjalla he olevinaan selvittivät, että henki oli 31 vuotta vanha mies, joka oli eläessään ollut naimisissa ollut viiden lapsen isä. Heidän äitinsä halusi tietää, halusiko henki kertoa saman asian myös naapureille, mihin henki lopuksi suostuikin. Ensimmäisenä heidän naapurinsa Mary Redfield saapui kuuntelemaan henkeä ja oli aluksi epäilevä, mutta hengen antaessa tarkkoja vastauksia hänen elämästään hänkin alkoi uskomaan henkeen.


title: Spiritismi

text: Lähdettyään kerran liikkeelle tapahtumia oli vaikea enää pysäyttää. Jos Maggie ja Katy olisivat paljastaneet huijauksensa, koko heidän perheensä olisi joutunut julkisen pilkan kohteeksi, joten heidän oli vain jatkettava kerran aloittamaansa huijausta. Kun naapureita saapui paikalle enemmän, yksi vieraista ehdotti koodia. Hän ehdotti numeroita aakkosten kirjaimille, jotta henki olisi voinut puhua kokonaisia lauseita. Sitten henki kertoi olevansa kulkukauppias, joka oli murhattu ja haudattu kellariin. Asia päätettiin tutkia kaivamalla kellarista kauppiaan jäänteet, joskin runsasvetinen kevät esti hankkeen kaivantojen täyttyttyä vedellä. Väitetään kuitenkin, että vuonna 1904 kauppiaan jäänteet olisi löydetty kellarista.


title: Spiritismi

text: Tapahtumilla oli kuitenkin epäilijöitä, jotka pitivät heitä huijareina tai noitina. Heidän metodistisen episkopaalisen kirkon seurakunnan pastori pyysi Foxien perhettä jättämään seurakunnan. Hänen mielestään tytöt olivat käyttäytyneet epäpyhästi ja heidän vanhempansa olivat siitä vastuussa.


title: Spiritismi

text: Tyttöjen vanhempi sisko Leah vei Maggien ja Katien Yhdysvaltojen-kiertueelle, ja spiritualismi alkoi levitä niin Amerikassa kuin Euroopassakin. Erityisesti ensimmäisen maailmansodan jälkeen liikkeen merkitys kasvoi, kun ihmiset halusivat ottaa yhteyttä edesmenneisiin läheisiinsä. Kannatusta lisäsi kuuluisien henkilöiden, kuten fyysikoiden William Crookesin ja Oliver Lodgen sekä biologi Alfred Russel Wallacen, myönteinen suhtautuminen. Erityisen suuri merkitys liikkeen leviämiselle oli kirjailija Arthur Conan Doylen "lähetystyöllä". Jo 1800-luvun lopussa tämän liikkeen alkulähteet paljastuivat kuitenkin huijaukseksi: Maggie ja Kate Fox myönsivät, että sisarukset olivat itse tuottaneet äänet. Tunnustus ei vaikuttanut spiritismin suosioon.


title: Spiritismi

text: Varsinaisesti spiritismillä tarkoitetaan ranskalaista, Allan Kardecin kirjoituksiin perustuvaa versiota spiritualismista. Toisin kuin spiritualismin varhaisemmissa muodoissa, siinä uskotaan myös jälleensyntymiseen, joka on siinä keskeinen opinkappale. Ranskalainen spiritismi on tullut hyvin suosituksi Latinalaisessa Amerikassa, varsinkin Brasiliassa, jossa se on saanut uskontoon verrattavan aseman.


title: Spiritismi

text: Spiritualistien kielenkäytössä spiritismillä tarkoitetaan myös yhteyttä henkien kanssa ilman korkeampaa henkistä asennoitumista esimerkiksi aakkospöydän tai heilurin avulla. Heidän mukaansa tällöin on vaarana, että saadaan yhteys vain alempiin henkimaailman tasoihin.


title: Spiritismi

text: Spiritismin pelaamisella tarkoitetaan ennustamista ouija-laudan tai sitä vastaavan paperiarkin avulla, johon on merkitty kirjaimet ja numerot. Keskelle asetetaan esimerkiksi juomalasi nurinpäin. Sen jälkeen pöydän ympärillä olevat henkilöt laskevat etusormensa lasin päälle. Kun esitetään kysymys, lasi saattaa lähteä liikkeelle ja siirtyä jonkin kirjaimen tai numeron päälle. Joku läsnäolijoista pitää kirjaa esiin tulevista kirjaimista ja numeroista, ja näin voi syntyä lauseita vastauksina esitettyyn kysymykseen. Näiden vastausten uskotaan tulevan henkiolennoilta. Skeptikkojen mukaan sanomat perustuvat piilotajuisiin kädenliikkeisiin. Tämä ilmenee siitä, että jos osallistujien silmät peitetään, saadaan tuloksena pelkkää siansaksaa.


title: Spiritismi

text: Spiritismistä tai pöytätanssista kirjoitettiin 1850-luvulla Suomen ruotsinkielisessä lehdistössä, koska suomeksi sai kirjoittaa vain uskonnosta tai taloudesta. Topelius uskoi, että spiritismillä oli yhteys alitajuntaan, ehkä jopa pahoihin henkiin. Aluksi spiritismi liitettiin ilmiönä sähköön, myöhemmin koputtajahenkiin. Spiritismi miellettiin lähinnä hyväuskoisten, etenkin naisten harrastukseksi. 1893 Minna Canth kirjoitti tyttärelleen spiritismi-istunnosta Kuopiossa. Hän käytti aihetta myös näytelmässään "Spiritistinen istunto - Ilveily yhdessä näytöksessä" 1894. Siinä nuori mies tekeytyy hengeksi saadakseen morsiamensa tädin hyväksynnän avioliitolle. Näytelmä toistaa jakautunutta suhtautumista asiaan. Toiset ovat uskoivat ja toiset suhtautuivat epäillen. Suomen spiritistinen seura ja Spiritisti-lehti perustettiin 1909 ja ne olivat aktiivisia muutaman vuoden Spiritismiä tutkinut historoitsija Juuso Järvenpää lukee spiritismi-innostuksen olleen yksi yritys vastata ajan aatteellis-yhteiskunnallisiin olosuhteisiin. Teosofi Pekka Ervast uskoi, että spiritismi voisi olla tehokas keino vakuuttaa ihmiset henkimaailman olemassaolosta ja auttaa ihmiskuntaa materialismin aiheuttamassa henkisessä hädässä, vaikka sen piirissä harrastettaisiinkin petkutusta. Eräässä istunnossa Ervastille saatiin uskoteltua, että hän keskustelee meedion välityksellä setävainajansa kanssa. Spiritismiä teki tunnetuksi myös Helmi Krohn etenkin kääntämällä alan englanninkielistä kirjallisuutta sekä kirjoittamalla uusia suomeksi. Helmin sisko Aino Kallas piti spiritismiä sairaalloisena ja tympäisevänä. Myös Gerda Ryti osallistui käännöstyöhön, kuuli ääniä ja uskoi ennustuksiin. Spiritismin vaiheisiin perehtynyt Tea Holm tulkitsee, että spiritualistinen usko saattoi kannatella Gerda Rytiä vaikeina vuosina.


title: Spiritismi

text: Spirituanismillä ollut luonnollisesti ollut paljon epäilijöitä. Heistä kuuluisimpia ovat Harry Houdini, sekä Harry Price, joka tutki myös muitakin paranormaaleja ilmiöitä.


title: Spiritismi

text: Houdini oli kiinnostunut spiritismistä jo 18-vuotiaana hänen isänsä kuoleman jälkeen. Spiritismi oli kuitenkin menettänyt jo silloin uskottavuuttaan, kun Foxin sisarukset vuonna 1888 paljastivat huijanneensa ihmisiä. Kuitenkin vuonna 1913 hänen äitinsä kuoltua Houdini halusi uskoa, että olisi mahdollista saada yhteys tuonpuoleiseen ja hänen äitiinsä. Houdini huomasi, että meediot käyttivät samanlaisia temppuja istunnoissaan kuin hän omissa tempuissaan taikurina, ja hänestä tuli skeptikko. Petyttyään Houdini alkoi esittää meedioiden temppuja kiertueillaan ja kirjoitti myös kirjoja aiheesta.


title: Spiritismi

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen spritismi sai uutta nostetta. Arthur Conan Doyle, jonka poika ja yhdeksän muuta sukulaista olivat kuolleet sodassa, oli spiritismiliikkeen näkyviä hahmoja. Houdini oli lähettänyt jo vuonna 1920 Doylelle kopion kirjansa käsikirjoituksesta. Kirjassa oli paljastettu useita temppuja, joita meediot käyttivät. Kun Houdini oli kiertueella Englannissa, Doyle näki hänen esityksensä ja oli hämmästynyt hänen esityksessä näkemästään dematerialisoitumisesta. Doyle ei kuitenkaan halunnut Houdinin vakuutteluista huolimatta uskoa, että kysessä olisi vain harha. Houdini ei kuitenkaan voinut paljastaa hänelle ammattisalaisuuttaan tempusta.


title: Spiritismi

text: Huolimatta näkemyseroista Doylen ja Houdinin välit säilyivät hyvinä ja he pitivät yhteyttä kirjeitse. Heidän välinsä kuitenkin viilenivät sen jälkeen, kun Doyle saapui vaimonsa kanssa New Yorkiin luennoimaan vuonna 1922. Doylen vaimo, joka myös oli harrastanut spiritismiä, piti hänelle yksityisisen istunnon. Hän kirjoitti transsissa automaattikirjoituksella 15 arkkia tekstiä ja ne annettiin Houdinille yksi kerrallaan. Houdini ei uskonut, että teksti olisi ollut peräisin hänen äidiltään, koska teksti oli virheetöntä englantia. Hänen äitinsä puhui englantia melko huonosti ja murtaen.


title: Spiritismi

text: Houdini säilyi skeptikkona kuolemaansa asti vuoteen 1926. Ennen kuolemaansa, Harry Houdini oli sopinut vaimonsa kanssa salaisesta koodista, jonka avulla voisi viestiä tuonpuoleisesta. Vuonna 1936 vaimo ilmoitti, että ei ollut saanut viestiä, eikä sen jälkeen käynyt enää istunnoissa.


title: Spiritismi

text: Spiritismin vastustajat jakautuvat ainakin kahteen eri suuntaukseen. Toiset väittävät sen olevan vain petkutusta ja silmänkääntötemppuja tai hypnotismia, jolla alan huijarit tekevät liiketoimiaan. Toiset (oletettavasti uskonnollinen puoli) taas myöntävät, että näitä vainajahenkien ilmestyksiä todella tapahtuu, mutta ne eivät ole kuolleita ihmisiä, vaan demoneita, pahoja henkiä, jotka tekeytyen kuolleiksi ihmisiksi yrittävät päästä eksyttämään ihmisiä. Nämä jälkimmäiset perustavat väitöksensä Raamattuun, koska siellä sanotaan, etteivät kuolleet voi ilmestyä eikä kummitella, ja myös Mooseksen kirjoissa kielletään jyrkästi pitämästä yhteyttä vainajahenkiin. Lähes kaikki spiritismin vastustajat myös sanovat, että lukuisa joukko spiritismiin sekaantuneita on ajautunut suureen ahdistukseen, ahdinkoon, huumeisiin, jopa itsemurhiin ja rikosten teille.


title: Secure Digital

text: Secure Digital (yleisesti käytetty lyhenne SD) on yleisesti digikameroissa, älypuhelimissa ja kämmentietokoneissa käytetty muistikorttityyppi, jonka ominaisuuksia ovat muun muassa


title: Secure Digital

text: SD:n lähin kilpailija on CompactFlash. CompactFlash tarjoaa paremman tiedonsiirtonopeuden ja maksimikapasiteetin.


title: Secure Digital

text: Kortin tekniikka perustuu Toshiban vanhempaan MultiMediaCardiin ja ne ovatkin yhteensopivia.


title: Secure Digital

text: SD-muistikorttiperheeseen kuuluvat myös miniSD- ja microSD-kortit.


title: Secure Digital

text: SD-standardi on melko tiukka, sillä kuka vain ei voi kirjoittaa avoimeen lähdekoodiin perustuvia ajureita kortille, vaan on oltava SD-järjestön jäsen, mikä maksaa noin 1200 € vuodessa. Useat avoimen lähdekoodin järjestelmät tosin tukevat SD-kortteja lukevia asemia ja oheislaitteita (esimerkiksi USB-kortinlukijoita), koska nämä näkyvät tietokoneelle tavallisina levyasemina. Lisensointimaksu vaikeuttaa lähinnä SD-kortteja tukevien sulautettujen järjestelmien toteuttamista.


title: Secure Digital

text: miniSD on yksi Secure Digital -muistikorttiperheen muistikorteista. Sen esitteli SanDisk CeBIT 2003-messuilla ja ensiesittelyn myötä miniSD liittyi pienten muistikorttien luokkaan, johon kuuluivat ennestään Memory Stick Duo - ja xD-muistikortit.


title: Secure Digital

text: SD Association otti miniSD:n laajennukseksi SD-muistikorttistandardiin vuonna 2003. Korttityyppiä käytetään etenkin matkapuhelimissa, myyntipakkaukset varustetaan usein sovittimella, jolla miniSD-korttia voidaan käyttää myös niissä laitteissa, joissa on SD-muistikorttipaikka. miniSD-korttia tekevät useat valmistajat ja niitä myydään useilla eri nimikkeillä.


title: Secure Digital

text: microSD on SD-korttiperheen toistaiseksi pienin korttityyppi. Kortin kehitti alun perin SanDisk ja aluksi sitä kutsuttiin nimellä "T-Flash" ja sen jälkeen nimellä "TransFlash". Nimi muutettiin microSD:ksi kun "SD Card Association" (SDA) otti sen osaksi SD-korttiperhettä.


title: Secure Digital

text: SDA julkaisi uuden tyypin "CTIA Wireless 2005"-tapahtumassa 14. maaliskuuta 2005 ja lopullinen spesifikaatio julkaistiin 13. heinäkuuta 2005. Julkaisuhetkellä tyyppiä oli saatavana 32, 64 ja 128 MB -koossa ja heinäkuussa 2006 SanDisk julkaisi 2 gigatavun kokoisen microSD-kortin. Vuonna 2016 oli tarjolla jo 128 GB:n tallennuskapasiteetilla varustettuja microSDXC – muistikortteja.


title: Secure Digital

text: SDHC (Secure Digital High Capacity) mahdollistaa yli 2 GB (4–32 GB) tallennuskapasiteetin (SD standardi v2). SDHC ei ole oma korttityyppinsä vaan sitä valmistetaan SDHC-, MiniSDHC- ja MicroSDHC-versioina. SDHC-kortteja voidaan käyttää ainoastaan niitä tukevissa laitteissa. Lähes kaikki uudemmat SD-korttia käyttävät digitaalikamerat tukevat sitä.


title: Secure Digital

text: Uusin SD-formaatti, SDXC (Secure Digital Extended Capacity) tukee kortteja aina 2 TB tallennuskapasiteettiin saakka. Se perustuu SD-standardin versioon v3. Kuten SDHC se ei ole uusi korttityyppi, mutta vaatii erillisen tuen luku-/kirjoituslaitteilta.


title: Secure Digital

text: Kortin nopeusluokka määritellään minimikirjoitusnopeudella. Standardin on määritellyt virallinen SD-standardia hallinnoiva "SD Association". Luokka "Class 1" vastaa 8 Mbit/s (1 Mt/s) kirjoitusnopeutta.


title: Secure Digital

text: Nykyiset SD- SDHC- ja SDXC-muistikorttien "Speed Class" ja "UHS Speed Class"-luokitukset:


title: Secure Digital

text: Useilla sovelluksilla ja laitteilla on oikein toimiakseen minimivaatimukset tallennusmedialle. Ennen kortin ostoa onkin hyvä varmistaa laitteen vaatimukset kortin nopeudelle. Standardin vaatimukset täyttävissä korteissa nopeusluokka on selkeästi merkittynä kortin etiketissä. Halvimmista korteista merkintä saattaa puuttua, ja kuluttaja ei voi näin olla varma tallennusmedian soveltuvuudesta käyttötarkoitukseen.


title: Secure Digital

text: Tyypillinen esimerkki vaativasta sovelluksesta on HD-videokuvaus joka useimmiten vaatii vähintään Class 6 -luokan kortin toimiakseen oikein parhaalla laadulla. Käyttötarkoitukseen liian hitaalla kortilla videokuvaus saattaa pysähtyä kirjoituspuskurin täyttyessä tai videokuvaus pätkiä. Hidas kortti saattaa myös heikentää järjestelmäkameroiden sarjakuvausnopeutta.


title: Secure Digital

text: Vaihtoehtoinen tapa ilmoittaa kortin nopeus on "× rating", jonka kerroin 1× vastaa 1,2 Mbit/s kirjoitusnopeutta. Standardia on aiemmin ja tutummin käytetty yleisesti myös mittaamaan CD-aseminen kirjoitusnopeutta. Siten esimerkiksi 40× (48 Mbit/s) kirjoitusnopeus vastaa 48 Mbit/s (6 Mt/s) nopeutta, joka on suoraan verrannollinen Class 6 -määritelmään.


title: Secure Digital

text: Taulukko yleisesti käytetyistä korttien nopeusluokista sekä minimikirjoitusnopeudet.