title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Myös Yhdistyneiden kansakuntien talous- ja sosiaalineuvosto toimii New Yorkissa. Sen päätöksenteossa on mukana nykyisin 54 jäsenmaata. Talous- ja sosiaalineuvoston alaisena toimivat muun muassa UNESCO, WHO ja FAO sekä muut vastaavat erityisjärjestöt.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen siihenastiset Saksan siirtomaat sekä eräät Turkille Lähi-idässä kuuluneet alueet joutuivat voittajavaltioiden hallintaan Kansainliiton mandaattialueina. Muutamat niistä, kuten Irak ja Libanon, itsenäistyivät jo ennen toista maailmansotaa tai sen aikana. Kun YK perustettiin, muutettiin jäljellä olleet mandaattialueet YK:n huoltohallintoalueiksi. Niiden hallintoa hoiti YK:n antamalla valtuutuksella jokin jäsenvaltio, yleensä sama, jonka hallussa ne olivat ennestään olleet mandaattialueina. Tällaisia alueita koskevia asioita käsittelemään perustettiin YK:n huoltohallintoneuvosto.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Myöhemmin kaikki huoltohallintoalueet itsenäistyivät, viimeisenä Palau vuonna 1994, minkä jälkeen huoltohallintoneuvosto ei ole enää toiminnassa. Sitä koskevia n artikloja ei kuitenkaan ole virallisesti kumottu.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Kansainvälinen tuomioistuin sijaitsee Haagissa, Alankomaissa. Sen tehtävänä on hoitaa valtioiden välisiä kiistoja.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Sihteeristö palvelee muita YK:n elimiä ja panee toimeen tehdyt päätökset. Sen tehtävänä on kokousten ja konferenssien järjestäminen sekä taustamateriaalien tuottaminen ja loppuraporttien laatiminen. Sihteeristö esimerkiksi johtaa katastrofi- ja kehitysapuhankkeita sekä valvoo vaalijärjestelyjä eri puolilla maailmaa.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Sihteeristön työntekijöiltä vaaditaan sitoutumista ainoastaan YK:n palvelukseen, mikä tarkoittaa, että sihteeristö ei saa ottaa vastaan minkään maan hallituksen tai viranomaisen ohjeita.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: YK-sihteeristössä työskentelee noin 14 000 ihmistä, joista noin kolmannes New Yorkin päämajassa. Sihteeristöä johtaa , jonka yleiskokous nimittää turvallisuusneuvoston suositusten pohjalta viideksi vuodeksi kerrallaan.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Yhdistyneiden kansakuntien operatiivista toimintaa johtaa Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri ().


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Ensimmäinen varsinainen pääsihteeri oli norjalainen Trygve Lie (1946–1952), joka erosi kesken toisen vuonna 1950 alkaneen kautensa pääasiassa Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton toivomuksesta.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Toinen pääsihteeri, ruotsalainen Dag Hammarskjöld (1953–1961), oli myös aktiivinen pyrkien rakentamaan Yhdistyneille kansakunnille itsenäistä roolia. Hän sai surmansa Pohjois-Rhodesiassa lento-onnettomuudessa yrittäessään ratkoa Kongon kriisiä esikuntansa kanssa.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Kolmas pääsihteeri oli burmalainen (myanmarilainen) U Thant (1961–1971). Neljännen pääsihteerin, itävaltalaisen Kurt Waldheimin (1972–1981) jatko kolmannelle pääsihteerikaudelle jäi Kiinan kansantasavallan esittämään vetoon. Viides pääsihteeri oli perulainen Javier Pérez de Cuéllar (1982–1991) ja kuudes egyptiläinen Boutros Boutros-Ghali (1992–1996), jonka jatko toiselle kaudelle jäi Yhdysvaltain vetoon.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Seitsemännen pääsihteerin Kofi Annanin toinen kausi päättyi vuoden 2006 lopussa. Hänen seuraajakseen ilmoittautui seitsemän varsinaista ehdokasta, joista eteläkorealainen Ban Ki-moon voitti kaikki turvallisuusneuvoston koeäänestykset ja valittiin kahdeksanneksi pääsihteeriksi yleiskokouksessa 13. lokakuuta 2006. Yhdeksäs pääsihteeri, portugalilainen António Guterres astui virkaansa vuoden 2017 alussa.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Alun perin Yhdistyneet kansakunnat perustettiin liittoutuneiden maiden perustalle. Yhdistyneitä kansakuntia olivat ne maat, jotka liittyivät Winston Churchillin ja Franklin Rooseveltin 14. elokuuta 1941 taistelulaiva "HMS Prince of Walesilla" allekirjoittamaan kahdeksan kohdan Atlantin julistukseen. Julistuksessa määriteltiin Yhdysvaltain ja Yhdistyneen kuningaskunnan toista maailmansotaa koskevia tavoitteita, ja sitä on verrattu Yhdysvaltain presidentti Wilsonin neljäntoista kohdan ohjelmaan. Atlantin julistus oli osa Rooseveltin politiikkaa liittää Yhdysvallat toiseen maailmansotaan Britannian puolelle kuitenkaan sotaa itse julistamatta.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Akselivaltoja vastaan taistelleet liittoutuneet 26 valtiota allekirjoittivat tammikuussa 1942 Yhdistyneiden kansakuntien julistuksen, jonka pohjana toimi Atlantin julistus ja jossa käytettiin ensimmäistä kertaa termiä Yhdistyneet kansakunnat. Liittoutuneiden lisäksi julistuksen allekirjoitti 21 muuta valtiota. Britannian, Kiinan, Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton edustajat määrittelivät lokakuussa 1943 Moskovan julistuksissa, että kansainvälisen rauhan ylläpitämiseksi oli perustettava kansainvälinen järjestö. Sen hallintorakenteita alettiin suunnitella Dumbarton Oaksin konferenssissa lokakuussa 1944. Jaltan konferenssissa helmikuussa 1945 sovittiin kansakuntien kokouksien järjestämisestä San Franciscossa.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Yhdistyneiden kansakuntien peruskirja laadittiin huhti–kesäkuussa 1945 kokoontuneessa San Franciscon konferenssissa, jossa oli edustettuna 46 valtiota. Pohjana käytettiin ehdotuksia, jotka oli aiemmin laadittu Dumbarton Oaksin ja Jaltan konferensseissa. Peruskirjan allekirjoitti 26. kesäkuuta 1945 San Franciscossa 50 valtiota ja Puola myöhemmin 15. lokakuuta 1945. Se astui voimaan 24. lokakuuta 1945, kun turvallisuusneuvoston viisi pysyvää jäsentä ja suurin osa muista YK:n silloisista jäsenvaltioista oli sen ratifioinut.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: YK:n jäsenyys määriteltiin avoimeksi kaikille ”rauhaa rakastaville valtioille”, jotka hyväksyvät peruskirjan vaatimukset ja ovat järjestön mielestä halukkaita ja kykeneviä täyttämään nämä vaatimukset käytännössä. Toisessa maailmansodassa hävinneellä puolella olleet valtiot saattoivat liittyä jäseniksi vasta myöhemmin, kun niiden suhteet voittajiin oli saatu sopimuksin selvitetyksi.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Kun 51 valtion edustajat kokoontuivat Lontoossa tammikuussa 1946 ensimmäisiin tapaamisiin, maailmanpoliittinen tilanne oli jo muuttumassa. Neuvostoliiton johtaja Josif Stalin piti helmikuussa puheensa, jossa hän kertoi maailman olevan jakaantunut kahteen taloudelliseen ja poliittiseen järjestelmään. Britannian pääministeri Winston Churchill julisti maaliskuussa, että rautaesirippu on jakanut Euroopan. Eurooppa jakautui lopullisesti kahteen toisilleen vihamieliseen liittoumaan, kun Nato perustettiin huhtikuussa 1949.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: YK:n ensimmäiset vuosikymmenet olivat pitkälti Yhdysvaltojen valtakautta. Se näkyi erityisesti kansainvälistä kauppaa määritelleessä GATT-sopimuksessa, Kansainvälisessä valuuttarahastossa (IMF) ja Maailmanpankissa, jotka sisäistivät nopeasti Yhdysvaltojen taloudellisen ylivallan. YK:n hallinnollinen pääpaino oli alkuun ollut turvallisuusneuvostossa, mutta se siirtyi yleiskokoukseen, joka oli keskeisessä asemassa Yhdysvaltain ja sen liittolaisten taistelussa sosialistisia valtioita vastaan. Uusia jäseniä valittiin nihkeästi, ja sosialistimailla oli hyvin heikot mahdollisuudet saada enemmistö yleiskokoukseen.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Vaikka kylmä sota vaikutti YK:n tehokkuuteen sen ensimmäisinä vuosikymmeninä, se sai aikaan kuitenkin myös monia myönteisiä kehitysaskelia. Vuonna 1948 YK antoi ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, ja samana vuonna se lähetti ensimmäiset rauhanturvaajansa Lähi-itään ja Etelä-Aasiaan. YK toimi myös aktiivisesti toisen maailmansodan jäljiltä olleiden pakolaisten puolesta, mikä johti vuonna 1950 pakolaisjärjestö UNHCR:n perustamiseen.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Kiinan kansantasavallan perustamista 1. lokakuuta 1949 seurasi Kiinan ja Neuvostoliiton liittouma ja heinäkuussa 1950 Korean sodan käynnistyminen. Sota oli YK:n ensimmäinen vakava haaste. Neuvostoliitto boikotoi turvallisuusneuvoston istuntoja, joissa Kiinan tasavalta edusti Kiinaa. Neuvostoliiton vaatimus Kiinan kansantasavallan jäsenyydestä sai aikaan sen, että Yhdysvallat liittolaisineen kykeni käymään Korean sodan (1950–1953) YK:n nimissä. Näin Neuvostoliiton liittolaiset, Pohjois-Korea ja sitä tukevat kommunistisen Kiinan vapaaehtoiset, voitiin tuomita hyökkääjinä YK-järjestelmänkin puitteissa. Korean sodan yhteydessä hyväksyttiin niin sanottu ”Uniting for Peace” -päätoslauselma, joka antoi Korean operaation valvonnan Yhdysvaltain asevoimille. Päätöslauselma hyödynnettiin myös Suezin ja Unkarin kriiseissä 1956, Lähi-idän kriisissä 1958 ja Kongossa 1960.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Yleiskokouksen merkitys kasvoi entisestään, kun turvallisuusneuvoston toiminta käytännössä halvaantui Neuvostoliiton alettua käyttää ahkerasti veto-oikeuttaan. Neuvostoliitto vastusti päätöslauselmia vuosina 1946–1965 kaikkiaan 103 kertaa, kun Yhdysvallat puolestaan teki ensimmäisen vetonsa vasta 1970. Neuvostoliiton innokas veto-oikeutensa käyttäminen johtui Yhdysvaltojen valta-asemasta. Yhdysvallat liittolaisineen pyrki nostamaan esille ihmisoikeuksia, taloudellista kehitystä ja kollektiivista turvallisuutta, mutta Neuvostoliitto painotti valtioiden itsemääräämisoikeutta.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Yhdistyneiden kansakuntien jäsenistö alkoi hiljalleen monipuolistua 1950-luvun lopulla ja 1960-luvun alussa, jolloin YK:hon hyväksyttiin 43 uutta valtiota. Ne olivat pääasiassa entisiä siirtomaita, jotka valtasivat nopeasti kaksi kolmasosaa paikoista. Järjestön ilme ja sen kaksinapainen suhtautuminen maailmanpoliittisiin kysymyksiin alkoikin uusien jäsenten myötä muuttua ja saada uusia näkökulmia. Moni uusista valtiosta ei ollut valinnut puoltaan lännen ja idän välisessä taistelussa, ja 25 tällaista valtiota perustivat vuonna 1961 Sitoutumattomien maiden liikkeen. Sitoutumattomien maiden liikkeen keskeisiä huolenaiheita oli talouden epätasainen jakautuminen etelän ja pohjoisten valtioiden välillä. Ensimmäisessä kauppa- ja kehityskonferenssissa 1964 perustettiin G77-ryhmittymä huolehtimaan siitä, että kehitysapu pysyy YK:n toiminnan keskiössä.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Yhteiskunnalliset kysymykset, kehitysyhteistyö, naisten aseman parantaminen ja ihmisoikeudet nousivat 1960- ja 1970-luvuilla entistä keskeisimmiksi aiheiksi. YK:n kehitysohjelma perustettiin 1965. Se on johtanut siitä saakka monia kansainvälisiä kehitystoimintaprojekteja. YK järjesti 1970-luvulla 15 sosiaalisia ja taloudellisia asioita käsitellyttä maailmankonferenssia. Niistä ensimmäinen oli vuonna 1972 Tukholmassa järjestetty maailmankonferenssi ympäristökysymyksistä ja viimeinen vuonna 1980 Kööpenhaminassa pidetty YK:n naisten vuosikymmenen maailmankonferenssi.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Yhdysvaltain vaikutusvalta YK:ssa romahti kehitysmaiden tulon myötä. Se myös hyökkäsi kehitysmaiden ja sitoutumattomien maiden politiikkaa vastaan ja vaati niiltä poliittisten vaatimusten lisäksi vastuunottoa. Yhdysvallat irtautui järjestön toiminnasta, kun se ei enää pystynyt toteuttamaan sen avulla omaa politiikkaansa. Neuvostoliitollakin oli omat vaikeutensa yleiskokouksen kanssa, joten erityisesti Intia, Brasilia ja Japani onnistuivat vahvistamaan omaa asemaansa.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Neuvostoliiton kaaduttua ja kylmän sodan loputtua poliittinen valta hajautui useammalle valtiolle ja myös monille yrityksille ja järjestöille. YK:ssa uusi aikakausi näkyi yhteisymmärryksen lisääntymisenä, eikä turvallisuusneuvostossa käytetty enää veto-oikeutta kovinkaan usein.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: YK:ssa haluttiin 1990-luvulla täydentää rauhanturvaamista pakotteilla ja voimatoimilla, jotka sen peruskirjan VII luku mahdollisti. Käänne tapahtui jo vuonna 1990, kun YK:n turvallisuusneuvosto valtuutti Yhdysvallat johtamaan liittouman käyttämään kaikki keinoja Kuwaitin vapauttamiseksi. Persianlahden sodassa ei kuitenkaan toimittu peruskirjan mukaan, sillä sotilaalliset toimet olivat Yhdysvaltain presidentin alaisuudessa eikä turvallisuusneuvoston alaisen esikuntavaliokunnan alaisuudessa. Turvallisuusneuvosto hyväksyi 1990-luvulla Yhdysvaltain johtamat voimatoimet myös Somaliassa, Kroatiassa ja Bosniassa, mutta varsinkin epäonnistumiset Somaliassa ja Bosniassa aiheuttivat huolta YK:n mahdollisuudesta rauhaan pakottamisessa.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: YK:ssa nostettiin 1990-luvulla aktiivisesti esiin myös esimerkiksi köyhyys, naisten asema ja ihmisoikeudet. Näiden tiimoilta järjestettiin suuria maailmankonferensseja, joiden pohjalta luotiin 2000-luvun maailmanlaajuiset kehitystavoitteet. YK järjesti syyskuussa 2000 niin sanotun vuosituhathuippukokouksen, joka oli ensimmäinen yleiskokouksen tapaaminen, jossa oli paikalla kaikkien jäsenvaltioiden päämiehet. Sen yhteydessä koottiin vuosituhatjulistus. Huomiota siitä ovat saaneet erityisesti , joiden päämääränä oli vastustaa köyhien maiden kehittymistä jarruttavia tekijöitä.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: YK:n rauhanoperaatiot ovat 2000-luvulla muuttuneet entistä kunnianhimoisemmiksi, ja niiden tavoitteena on auttaa vielä sodan jälkeenkin yhteiskunnan jälleenrakentamisessa. Työn tukemiseksi perustettiin 2005 rauhanrakennuskomissio. Rauhanrakennus sai myös takapakkia, kun Yhdysvallat ja Britannia hyökkäsivät ilman kansainvälisen yhteisön täyttä tukea Irakiin maaliskuussa 2003.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Yhdistyneisiin kansakuntiin liittyivät sen perustamisen yhteydessä myös Neuvostoliittoon kuuluneet neuvostotasavallat Ukraina ja Valko-Venäjä, jotka olivat kärsineet erityisen paljon oltuaan taistelualueina toisessa maailmansodassa. Neuvostoliitto epäili brittiläisen kansainyhteisön maiden tuovan Britannialle moninkertaisen äänimäärän, kun taas Yhdysvaltain osavaltioiden ryhtyminen suoraan YK:n jäseniksi Valko-Venäjän tai Ukrainan tapaan olisi voinut olla Yhdysvaltain perustuslain vastaista.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Pohjoismaista Norja ja Tanska kuuluivat perustajajäseniin. Ruotsi ja Islanti liittyivät jäseniksi vuonna 1946.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Toisessa maailmansodassa hävinneellä puolella olleille valtiolle, muun muassa Suomelle, mahdollisuus anoa YK:n jäsenyyttä muodostui vasta Pariisin rauhansopimuksen tultua voimaan syksyllä 1947. Kuitenkin suurvaltojen, lähinnä Neuvostoliiton sekä Yhdysvaltain ja sen liittolaisten, välisestä tasapainopolitiikasta johtui se, ettei 1950–1954 Yhdistyneisiin kansakuntiin otettu uusia jäseniä, ennen kuin niitä oli riittävän suuri ja tasapuolinen joukko. Vasta 14. joulukuuta 1955 YK:n jäseniksi hyväksyttiin samanaikaisesti Albania, Bulgaria, Ceylon (nyk. Sri Lanka), Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Jordania, Kambodža, Laos, Libya, Nepal, Portugali, Romania, Suomi ja Unkari.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Kylmän sodan vuoksi myös molemmat Saksat olivat kauan YK:n ulkopuolella ja hyväksyttiin jäseniksi vasta vuonna 1973. Lisäksi molemmat Koreat pääsivät YK:n jäseniksi vasta vuonna 1991.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Kun Afrikassa sijainneet entiset siirtomaat etupäässä 1960-luvulla itsenäistyivät, ne liittyivät yleensä YK:n jäseniksi lyhyen ajan kuluessa itsenäistymisestään. Sama juttu tapahtui myös kylmän sodan päättyessä Jugoslavian ja Neuvostoliiton hajoamisten yhteydessä syntyneiden uusien valtioiden kohdalla. Poikkeuksena oli valkoisen vähemmistöhallituksen itsenäiseksi julistama Rhodesia, nykyinen Zimbabwe, joka ei saanut kansainvälistä tunnustusta, ennen kuin siellä 1980-luvulla oli siirrytty enemmistövaltaan.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Merkittävä muutos Yhdistyneiden kansakuntien jäsenvaltioiden piirissä tapahtui 1971, kun Yhdistyneiden kansakuntien perustajajäsen, Kiinan tasavalta, syrjäytettiin Yhdistyneistä kansakunnista ja Kiinaa edustamaan valittiin Kiinan kansantasavalta Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pysyvän jäsenen oikeuksin. Tämä Yhdysvaltain aikaansaama hanke perustui Richard Nixonin hallinnon ulkoasiainministeri Henry Kissingerin sukkuladiplomatian, minkä tarkoituksena oli päästä vetämään yhdysvaltalaisjoukot Vietnamista ilman, että Yhdysvaltain liittolaisena toiminut Etelä-Vietnam olisi hävinnyt Vietnamin sodan Kiinan kansantasavallan Pohjois-Vietnamille myöntämän tuen vuoksi. Toinen mahdollistaja Yhdysvaltain Mao Zedongin johtaman Kiinan kansantasavallan tunnustamiseksi 1976 oli Kiinan ja Neuvostoliiton välirikko sen jälkeen, kun Neuvostoliitto oli Hruštševin johdolla sanoutunut irti stalinismista.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Syrjäytettyään Kiinan tasavallan Yhdistyneistä kansakunnista Yhdysvallat kuitenkin takasi lainsäädännöllään Taiwanin tosiasiallisen itsenäisyyden sotilasavun ja turvallisuustakuiden muodossa. Taiwan 1971 oli Guomindangin hallitsema diktatuuri, jota johti Tšiang Kai-šek, joka piti kiinni tiukasti yhden Kiinan politiikasta eli siitä, että Kiinan tasavalta Taiwanilla on Kiinan valtion ainoa laillinen edustaja, ja Kiinan kansantasavalta on kapinallinen osa tätä Kiinaa. Myös Kiinan kansantasavalta pitää vielä nykyään kiinni yhden Kiinan politiikasta, jonka mukaan Taiwan on Kiinan kansantasavallan kapinallinen maakunta. Kiinan tasavallan demokratisoiduttua Guomindang joutui välillä oppositioon, ja jotkut kannattavat myös yhden Kiinan politiikasta luopumista ja Taiwanin itsenäisyyttä.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Sveitsi kieltäytyi pitkään liittymästä YK:hon, koska ei katsonut sen soveltuvan yhteen puolueettomuutensa kanssa. Vasta syyskuussa 2002 se liittyi jäseneksi samaan aikaan kuin tuolloin itsenäistynyt Itä-Timor. 28. kesäkuuta 2006 Montenegro liittyi Yhdistyneisiin kansakuntiin 192. jäsenvaltiona. Viimeksi järjestöön liittyi 14. heinäkuuta 2011 193. jäsenvaltio, Etelä-Sudan.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Suomi jätti jäsenhakemuksen heti Pariisin rauhansopimuksen tultua voimaan 1947. Suurvaltapoliittisista syistä Suomi samoin useat muutkin maat kuitenkin hyväksyttiin jäseniksi vasta 14. joulukuuta 1955. Jo edellisenä vuonna oli kuitenkin perustettu Suomen YK-liitto tiedotusta antamaan ja koulutusta järjestämään.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Suomi korosti asemaansa YK:n jäsenenä ja puolueettomana rauhanturvaamisen kannattajana. Suomen ensimmäinen merkittävä ulkopoliittinen toimi Yhdistyneiden kansakuntien piirissä oli kiireellä järjestetty osallistuminen UNEF I -rauhanturvaoperaatioon Siinailla Suezin kriisin jälkeen. Sittemmin Suomi on ollut aktiivinen rauhanturvatoiminnassa, kansainvälisen oikeuden kehittämisessä, aseidenriisunnassa sekä monenkeskisissä kehitysyhteistyöhankkeissa. 1960-luvulta alkaen Suomi on antanut kehitysapua.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Muutamia suomalaisia on ollut YK:ssa korkeissa asemissa. Helvi Sipilä oli järjestön ensimmäinen naispuolinen apulaispääsihteeri. Martti Ahtisaari on toiminut apulaispääsihteerinä, pääsihteerin erityisedustajana Namibiassa ja erityislähettiläänä Kosovo-neuvotteluissa. Harri Holkeri toimi yleiskokouksen puheenjohtajana 2000–2001. Lisäksi Ensio Siilasvuo toimi YK:n apulaispääsihteerinä johtaessaan Lähi-idän rauhanoperaatioita.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: 28. toukokuuta 2008 ulkoministeriö julkaisi Suomen YK-strategian, jossa hahmotellaan muun muassa Suomen tavoitteet YK:ssa ja sen operaatioissa ja yhteistyöhankkeissa. Sen mukaan ”Suomi pitää YK:ta keskeisimpänä monenkeskisen yhteistyön välineenä”.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristö laatii maailmanjärjestön sääntömääräisen talousarvion joka toinen vuosi. YK-virkamiesten palkat ja matkustuskustannukset käsittävät noin 60 prosenttia budjetista.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Sen sijaan esimerkiksi rauhanturvatoiminnan, katastrofiavun tai alajärjestöjen kehitysaputoiminnan rahoitusta ei lasketa kuuluvaksi sääntömääräisen talousarvion piiriin.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Jäsenvaltiot maksavat osuutensa niiden maksukykyyn perustuvan prosenttiasteikon mukaisesti, jonka yleiskokous on hyväksynyt. Vuonna 2000 yhden valtion maksimiosuudeksi YK-budjetista määriteltiin 22 prosenttia; tämä on Yhdysvaltain maksuosuus. Vuonna 2013 suurimmat maksajat ja niiden osuudet budjetista olivat:


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: YK:n toiminnan ansiosta yli 80 entistä siirtomaavaltiota on saavuttanut itsenäisyytensä ja noin 170 alueellista konfliktia on ratkaistu rauhanomaisesti. Maailmanjärjestö on ollut mahdollistamassa vapaita vaaleja ainakin 45 valtiossa. Lisäksi YK on auttanut yli 80 poliittisen, taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen sekä ihmisoikeuksiin liittyvän sopimuksen täytäntöönpanossa.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: YK on julistanut useita kansainvälisiä vuosipäiviä, joita vietetään maailmanlaajuisesti sen jäsenvaltioissa. Joitain tällaisia teemapäiviä ovat Kansainvälinen rauhanpäivä, Maailman ruokapäivä ja Kansainvälinen lasten päivä.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Valtioiden yksinoikeus kansainvälisessä päätöksenteossa saattaa polkea alleen yksittäisten ihmisten ja ryhmien tarpeita. YK-järjestelmässä tätä epäkohtaa ovat pyrkineet korjaamaan erilaiset kansalliset tai kansainväliset kansalaisjärjestöt.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Yhdistyneiden kansakuntien ihanteita vaalimaan ja järjestöä koskevaa tiedotusta hoitamaan on moniin maihin perustettu kansalaisjärjestöjä. Yksi näistä on Suomen YK-liitto.


title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Muutamat erityisjärjestöistä ovat paljon vanhempia kuin YK itse, mutta toimivat nykyisin YK:n yhteydessä. Esimerkiksi Maailman postiliitto perustettiin jo vuonna 1874.


title: Ylikulku

text: Ylikulku () viittaa tähtitieteessä tapahtumaan, jossa jokin taivaankappale kulkee toisen taivaankappaleen editse tietyn havainnoitsijan näkösäteeltä katsottuna.


title: Ylikulku

text: Yleensä ylikululla viitataan jonkun planeetan kulkemiseen Auringon editse Maasta katsottuna. Aurinkokunnan planeetoista tämä on mahdollista vain Merkuriukselle ja Venukselle, jotka kiertävät Aurinkoa Maan radan sisäpuolella.


title: Ylikulku

text: Aiemmin Venuksen ylikuluilla oli tähtitieteellistä merkitystä, sillä niiden avulla pystyttiin määräämään Maan ja Venuksen keskinäinen etäisyys suurella tarkkuudella. Kun yksi planeettojen välinen etäisyys tunnetaan, planeettojen etäisyydet Auringosta voidaan johtaa siitä. Nykyään näitä mittauksia tehdään tutkalla, jolloin ei tarvitse odottaa harvinaisia ylikulkuja.


title: Ylikulku

text:
Viimeisin Venuksen ylikulku tapahtui 6. kesäkuuta 2012, seuraava tapahtuu 10. joulukuuta 2117 ja siitä seuraava 8. joulukuuta 2125. Seuraava Merkuriuksen ylikulku nähdään Suomessa 11. Marraskuuta 2019.
Kuun ylikulkua kutsutaan auringonpimennykseksi.


title: Ylikulku

text: Liikkuessaan taivaalla aurinkokunnan kappaleet (Kuu, planeetat, pikkuplaneetat ja planeettojen kuut) saattavat peittää taustataivaan tähtiä. Tällaisia tapahtumia kutsutaan tähdenpeitoksi.


title: Ylikulku

text: Ylikuluilla on merkitystä eksoplaneettojen etsinnässä ja tutkimuksessa, sillä kulkiessaan keskustähden ja havaitsijan välisen näkösäteen poikki riittävän suuri eksoplaneetta aiheuttaa muutoksen tähden kirkkaudessa, jolloin planeetan olemassaolo ja kiertoaika voidaan havaita tähden valokäyrästä. Ylikulku voi myös aiheuttaa muutoksia tähden spektriin, mikä mahdollistaa eksoplaneetan ilmakehän koostumuksen määrittämisen. Ylikulkumenetelmällä eksoplaneettoja etsivät esimerkiksi CoRoT- ja Kepler-avaruusteleskoopit.


title: Ylikulku

text: Kulkiessaan jonkin taustataivaan tähden editse eksoplaneetta voi myös toimia gravitaatiolinssinä, jolloin sen olemassaolo havaitaan taustataivaan tähden kirkastumisesta.


title: Vapaaehtoisten marssi

text: Vapaaehtoisten marssi (义勇军进行曲, [Yìyǒngjūn Jìnxíngqǔ]) on ollut Kiinan kansantasavallan kansallislaulu vuodesta 1949 lähtien. Vapaaehtoisten marssin kirjoitti runoilija Tian Han (田汉) ja sävelsi Nie Er (聂耳) Kiinan–Japanin sodan (1937–1945) aikana. Laulu oli alun perin elokuvan ”Pojat ja tyttäret myrskyn aikana” tunnussävel. Elokuva kuvaa kiinalaisten vapaaehtoisten taistelua japanilaista miehittäjää vastaan 1930-luvun Koillis-Kiinassa, antaen samalla kuvallisen ilmauksen Kiinan kansan päättäväisyydestä taistella maansa ja kansansa vapauden puolesta. Mao Zedongin johtamien kommunistien otettua Kiinassa vallan ja julistettua kansantasavallan vuonna 1949 laulusta tuli Kiinan kansantasavallan kansallislaulu.


title: Vapaaehtoisten marssi

text: Kiinan kulttuurivallankumouksen aikana 1960- ja 1970-luvuilla ”Vapaaehtoisten marssi” oli kielletty ja Tian Han kuoli vankeudessa vuonna 1969. Kansallislaulu korvautui miltei kokonaan maolaisilla ja vallankumouksellisilla lauluilla. Kulttuurivallankumouksen jälkeen vapaaehtoisten marssi tuli jälleen käyttöön. Jonkin aikaa sitä laulettiin toisin sanoin, mutta alkuperäiset palautettiin vuonna 1982. Siitä tehtiin virallinen kansallislaulu 4. joulukuuta 1982.


title: Vapaaehtoisten marssi

text: Yksinkertaistetuilla merkeillä ja pinyin-latinisaatiolla.


title: Vapaaehtoisten marssi

text:
Nouskaa! Te jotka ette halua olla orjia,
Omalla verellämme ja lihallamme rakennamme uuden Kiinan muurin!
Erittäin vaikeat ajat ovat koittaneet Kiinan kansalle,
Jokainen on pakotettu huutamaan viimeisen karjahduksensa!
Nouskaa, nouskaa, nouskaa!
Meitä on kymmeniätuhansia samanmielisiä
Kohtaamaan vihollisen tulitus, marssikaamme!
Kohtaamaan vihollisen tulitus, marssikaamme!
Marssikaamme!
Marssikaamme!
Eteenpäin!


title: Yksipuoluejärjestelmä

text: Yksipuoluejärjestelmä on valtio, jossa yksi puolue tai koalitio johtaa maata, eivätkä muut puolueet saa asettaa ehdokkaita vaaleissa. Jossain tapauksissa sitoutumattomat ehdokkaat saavat asettua ehdolle.


title: Yksipuoluejärjestelmä

text: Useimmissa tapauksissa yksipuoluejärjestelmän takana on ollut sosialistinen, nationalistinen tai fasistinen ideologia. Useat yksipuoluejärjestelmät syntyivät siirtomaiden vapautustaisteluista, kun siirtomaaisännät joutuivat lopulta hyväksymään jonkin suositun liikkeen neuvotteluosapuoleksi ja luovuttamaan tälle vallan. Näin kävi esimerkiksi Algeriassa, jossa FLN nousi valtaan 1962.


title: Yksipuoluejärjestelmä

text: Kansandemokratioissa johtava puolue oli marxistis-leninistinen ja näitä valtioita kutsuttiin sosialistisiksi. Useimmissa kansandemokratioissa oli teknisesti ottaen useita puolueita, mutta muut puolueet tunnustivat kommunistisen puolueen johtavan aseman. Esimerkiksi Saksan demokraattisen tasavallan parlamenttiin valittiin kiinteä määrä eri puolueiden ja kansalaisjärjestöjen edustajia siten, että johtavalla puolueella SED:llä ja sen liittolaisilla oli aina enemmistö. Tämä on ollut ja on edelleen käytäntö myös Kiinassa. Tšekkoslovakiassa ja monessa muussa itäblokin maassa kansanrintama muodosti pysyvän hallituskoalition.


title: Yksipuoluejärjestelmä

text: Äärioikeistolaiset (muun muassa fasistiset) yksipuoluejärjestelmät ovat yleensä syntyneet oikeistopuolueiden tukemista vallankaappauksista, jotka on tehty vasemmiston toiminnan estämiseksi. Valtaan päästyään äärioikeistolaiset ryhmät ovat kuitenkin lopettaneet ja kieltäneet myös muiden oikeistopuolueiden toiminnan. Näin kävi esimerkiksi Saksassa ja Chilessä. Yksipuoluevaltiot ovat useimmiten diktatuureja (Pohjois-Korea).


title: Ympäristöpuolue

text: Ympäristöpuolueet ovat puolueita, joiden poliittisessa ohjelmassa ympäristötavoitteet ovat selkeässä asemassa. Harvan ympäristöpuolueen ohjelmassa on yksinomaan ympäristökysymyksiin liittyviä tavoitteita, vaan etenkin suurimmat ympäristöpuolueet ottavat kantaa kaikkiin poliittisesti merkittäviin kysymyksiin.


title: Ympäristöpuolue

text: Ympäristöpuolueiden lähtökohdat voivat vaihdella suuresti, mutta useimmat nojaavat tavoitteissaan kestävän kehityksen periaatteisiin, joihin kuuluvat ekologisesti, sosiaalisesti ja taloudellisesti kestävä kehitys.


title: Ympäristöpuolue

text: Teoriassa ympäristöpuolueet voivat olla sekä vasemmistolaisia että oikeistolaisia. Käytännössä kaikki länsimaiset ympäristöpuolueet kuitenkin sijoittuvat oman maansa poliittisessa kartassa joko keskustaan tai vasemmistoon, mutta esimerkiksi Italiassa oikeistolaisen Lega Nordin ohjelmaan kuuluu ympäristönsuojelu ja puolue on kuulunut ennen EU:ssa vihreiden ryhmään.


title: Ympäristöpuolue

text: Suomessa merkittävin ympäristöpuolue on Vihreä liitto.


title: Helsingin keskusta

text: Helsingin ydinkeskusta sijaitsee päärautatieaseman ympäristössä, jonne suuri osa keskustan palveluista on keskittynyt. Tavallisimmin siihen luetaan kuuluvaksi Kluuvin kaupunginosa Kaisaniemen puistoa lukuun ottamatta sekä Kampin kaupunginosan itäisimmät ja pohjoisimmat korttelit. Täten sen rajoina voi suunnilleen pitää etelässä Bulevardia ja Esplanadin puistoa, idässä Unioninkatua, pohjoisessa Kaisaniemen puiston eteläreunaa, josta se jatkuu päärautatieaseman, Sanomatalon ja Kiasman pohjoispuolitse Rautatiekaduille, sekä lännessä ehkä Fredrikinkatua, jolloin Kampin keskus olisi osa ydinkeskustaa. Helsingin ydinkeskustan vain 2 km² laajuinen alue on yhä yritystoiminnan ja työpaikkojen ehdoton keskittymä. Sen itälaidalla sijaitsee myös Helsingin yliopiston keskustakampus. Keskustassa sijaitsee koko Helsingin seudun työpaikoista kymmenen prosenttia ja toimistotyöpaikoista lähes puolet.


title: Helsingin keskusta

text: Helsingin keskustan tärkein kauppa-alue ulottuu Sokokselta ja Kampin keskuksesta Stockmannille ja Aleksanterinkadulle. Tällä vyöhykkeellä on suunniteltu keskustan muuttamista autottomaksi kävelykeskustaksi, jos Helsingin keskustatunneli toteutuu. Kävelykeskustan takana ovat vahvimmin Vasemmistoliiton ja Vihreiden kannattajat, autoilukeskustaa taas kannattavat Kokoomuksen ja RKP:n äänestäjät. Vahvimman kannatuksen autoton keskusta saa keski-ikäisiltä, eniten autoilua puolustavat taas 18–24-vuotiaat.


title: Helsingin keskusta

text: Yli puolet Suomen pääkaupunkiseudun asukkaista kannattaa ydinkeskustan rauhoittamista yksityisautoilta.


title: Helsingin keskusta

text: Perinteisesti Helsingin keskustassa on ollut sekä liiketoimintaa että asumista. 1960–1970-luvuilla keskustan vanhoja taloja purettiin isompien tieltä, asuntoja muutettiin yhä enemmän toimistoiksi ja keskustasta uhkasi tulla pelkkä liikekeskusta asumisen etääntyessä kauemmas lähiöihin. Lähiöissä oli enemmän luontoa ja asukkaat mieltyivät tilaviin asuntoihin ahtaiden keskusta-asuntojen jälkeen. 1980-luvulla kehitys kääntyi ja keskusta-asumisen arvostus alkoi kasvaa. 2000-luvulla kehitys on mennyt toiseen pisteeseen, eli että keskusta-asuminen ja keskustan viihdepalvelut ovat hyvin suosittuja, mutta työpaikat ovat alkaneet valua moottoriteiden varsille esikaupunkeihin. Helsingin keskustan rooli on siis historiansa aikana ja vielä nykyäänkin elänyt aikakautensa mukana toteuttaen kulloisiakin ihanteita.


title: Yhdysvaltain presidentti

text: Yhdysvaltain presidentti () on Yhdysvaltain valtionpäämies ja hallituksen johtaja, korkein liittovaltion toimeenpaneva viranomainen sekä asevoimien ylipäällikkö. Presidentin toimikausi on neljä vuotta, ja sama henkilö voidaan valita korkeintaan kahdeksi kaudeksi. Yhdysvaltain varapresidentti valitaan samalla kertaa.


title: Yhdysvaltain presidentti

text: Yhdysvallat oli maailman ensimmäinen maa, jonka valtionpäämiehenä on presidentti.


title: Yhdysvaltain presidentti

text:
Yhdysvaltain presidentin tehtävä antaa laajat valtuudet. Perustuslain mukaan presidentin tulee ”huolehtia lakien panemisesta täytäntöön”. Tämän vastuun kantamiseksi presidentti johtaa liittovaltion toimeenpanevaa elintä – noin neljän miljoonan ihmisen kokoista hallintoa, johon siviilihallinnon lisäksi kuuluu yli miljoona aktiivipalveluksessa olevaa sotilashenkilöä. Presidentti asettaa virkakautensa aikana noin 6 000 henkilöä. Hänellä on myös veto-oikeus kongressin säätämiin lakeihin, muttei oikeutta tehdä omia lakiesityksiä eikä kongressin hajotusoikeutta.
Yhdysvaltain perustuslain artikla 2, 1. momentti asettaa seuraavat edellytykset tehtävään:


title: Yhdysvaltain presidentti

text: Presidentti valitaan Yhdysvalloissa välillisillä vaaleilla eli äänestäjiksi rekisteröityneet kansalaiset äänestävät kussakin osavaltiossa valitsijamiehiä, jotka valitsevat presidentin ehdokkaiksi asettuneiden henkilöiden joukosta. Kunkin osavaltion valitsijamiehet asettuvat kaikki oman osavaltionsa suorassa kansanvaalissa eniten ääniä saaneen ehdokkaan taakse (poikkeuksena Maine ja Nebraska).


title: Yhdysvaltain presidentti

text: Vuodesta 1951 enimmäisaika presidenttinä on rajoitettu kahteen kauteen tai kymmeneen vuoteen perustuslain 22. lisäyksellä. Jälkimmäinen tilanne on mahdollinen silloin, kun presidentti ei jostakin syystä pysty hoitamaan virkaansa loppuun asti, ja esimerkiksi varapresidentti toimii presidenttinä enintään kaksi vuotta, minkä jälkeen tämä voi itse tulla valituksi kahdelle virkakaudelle. Jos varapresidentti hoitaa virkaan valitun presidentin tointa yli kaksi vuotta, voidaan hänet sen jälkeen valita virkaan vain yhdeksi kaudeksi.


title: Yhdysvaltain presidentti

text: Federalistit ja whigit ovat republikaanisen puolueen edeltäjiä. Demokraatit puolestaan esiintyivät 1800-luvun alkupuolella nimellä demokraattiset republikaanit.


title: Yhdysvaltain presidentti

text: Ensimmäinen kongressi äänesti palkan puolesta George Washingtonille, mutta tämä ei ottanut rahoja vastaan. Vuodesta 2001 lähtien presidentti on nauttinut noin vuosipalkkaa ja sen lisäksi kulukorvauksia.


title: Yhdysvaltain presidentti

text: Yhdysvaltain presidentti asuu perheineen ja työskentelee Valkoisessa talossa Washington DC:ssä. Asunto säädettiin vuoden 1790 asuinpaikka-asetuksessa, joka määräsi liittovaltion pysyvän pääkaupungin perustamisesta. Valkoisen talon keskusrakennuksessa sijaitsevat presidenttiperheen asuinhuoneistot ja joitain suuria vastaanottohuoneita. Länsisiivessä on presidentin työhuone, ja itäsiivessä on presidenttipuolison työhuone.


title: Yhdysvaltain presidentti

text: Ensimmäinen käyttökolikossa kuvattu Yhdysvaltain presidentti oli Lincoln, joka ikuistettiin 100-vuotissyntymäpäivänsä kunniaksi pronssipenniin vuonna 1909. Myös Washington, Jefferson, F. D. Roosevelt, Kennedy ja Eisenhower ovat saaneet kuvansa kolikkoon. Monessa setelissä on presidenttien kuvat: Washington (1 dollari), Jefferson ($2), Lincoln ($5), Jackson ($20), Grant ($50), McKinley ($500), Cleveland ($1 000), Madison ($5 000) ja Wilson ($100 000). Postimerkeissä presidenttejä on kuvattu vuodesta 1847 lähtien.


title: Yhdysvaltain presidentti

text: George Washingtonin mukaan on nimetty Washingtonin osavaltio. Neljän osavaltion pääkaupungit on nimetty presidenttien mukaan: Jackson, Mississippi; Jefferson City, Missouri; Lincoln, Nebraska ja Madison, Wisconsin. Washingtonin mukaan on nimetty eniten kuntia, 31. Harding oli viimeinen presidentti (1921–1923), jonka mukaan on nimetty kunta.


title: Yhdysvaltain presidentti

text: Presidenttien mukaan on nimetty useita vuoria. Mount McKinley oli nimensä vaihtoon asti Pohjois-Amerikan korkeimman vuoren nimenä. Nykyisin korkein presidentin mukaan nimetty vuori on Mount Lincoln Coloradossa (4 354 m.). Joista tunnetuimpia ovat Jefferson River ja Madison River, jotka laskevat Missouriin. Rio Roosevelt sijaitsee Amazoniassa ja nimettiin Theodore Rooseveltin käynnin kunniaksi.


title: Yle Teema

text: Yle Teema on elokuville, dokumenteille ja musiikille omistautuva Yleisradion kulttuurikanava ja ohjelmakokonaisuus. Teema aloitti toimintansa 27. elokuuta 2001 televisiokanavalla 7. Teema tavoittaa viikoittain 2,5 miljoonaa suomalaista.


title: Yle Teema

text: Teema muutti jaetulle kanavapaikalle 5 ruotsinkielisen Yle Femin kanssa 24. huhtikuuta 2017. Päätös asiasta tehtiin lokakuussa 2016. Kanavapaikan nimeksi tuli Yle Teema & Fem. Kanavapaikalla nähdään Teeman ohjelmia iltaisin tiistaista lauantaihin klo 20.00 alkaen sekä iltapäivisin joka päivä klo 12.00–17.25 [4]. Lisäksi Yle Teema löytyy Yle Areenasta omana kokonaisuutenaan.


title: Yle Teema

text: Kanavan ohjelmistoon kuuluu paljon dokumentteja ja kulttuuriin liittyviä asiaohjelmia, kuten historiadokumentteja, Elävän arkiston materiaalia sekä tiededokumentteja.


title: Yle Teema

text: Teeman katsotuinta ohjelmistoa ovat elokuvat. Vuonna 2012 itsenäisyyspäivänä esitetty "Tuntematon sotilas" oli kanavan katsotuin ohjelma (500 000 katsojaa). Kanava esittää elokuvia vähintään viitenä päivänä viikossa, ja Teemalauantain toinen ohjelma on myös yleensä elokuva. Elokuville omistettuja ohjelmapaikkoja ovat Keskiviikon Kino, Perjantain Kino, Kino Klassikko, Uusi Kino ja torstain Kino Suomi ja loppuvuodesta esitettävä viisipäiväinen Teeman elokuvafestivaali. Teemalauantai koostuu dokumentista ja pitkästä elokuvasta, jotka liittyvät temaattisesti toisiinsa ja usein myös kanavan muuhun ohjelmistoon. Vuonna 2014 Teema esitti suorana Oscar-gaalan.


title: Yle Teema

text: Kanavalla esitetään myös monipuolisesti musiikkia. Vuonna 2014 Teema valittiin vuoden musiikkimediaksi Musiikki & Media -tapahtumassa.


title: Yle Teema

text: Yle Teema nousi M&M:n brändimittauksessa vuonna 2009 suomalaisten eniten arvostamaksi tv-kanavaksi ja toiseksi arvostetuimmaksi mediaksi Aku Ankan jälkeen.


title: Yle Teema

text: Yle Teema HD aloitti lähetyksensä 28. tammikuuta 2014. Kanava tarjosi lähetykset teräväpiirtomuodossa. Tarjolla on myös tilaääni, kun sellainen on saatavilla. Kanavauudistuksen jälkeen Teeman ohjelmistoa voi HD muodossa seurata Yle Teema & Fem HD kanavapaikalta.


title: Yle Teema

text: Yle Teeman sijaitessa kanavapaikalla 7 ohjelmatarjonta alkoi iltapäivällä ja jatkui noin puoleenyöhön asti. Muina aikoina kanavalla näkyi kanavan tulevia ohjelmia esittelevä Teematieto, jonka taustalla soi Yle Radio 1.


title: Yle Radio 1

text: Yle Radio 1 (vuoteen 2003 "(Radio) Ylen Ykkönen", vuoteen 2012 "YLE Radio 1", tyylitettynä yle RADIO 1) on vuonna 1990 toimintansa aloittanut valtakunnallinen Yleisradion radiokanava. Suomen ainoan radiokanavan (1926–1963), "Yleisohjelman" (1963–1985) ja "1-verkon" (1985–1990) jatkajana Yle Radio 1 on kulttuurin, asiapuheen ja radiodraaman (kuunnelmat) sekä klassisen musiikin, jazzin ja kansanmusiikin kanava. Öisin kanavalla esitetään klassista musiikkia ohjelmassa "Yöklassinen".Yle Radio 1:n lähetys kuului vuosina 2001–2017 Yle Teemalta silloin kun kanavalla ei ollut tv-lähetystä sekä päivisin Ylen Uutisikkunan taustaäänenä vuodet 2000–2012. Yle Radio 1:n päällikkö on Kaj Färm. Yle Radio 1:n entisiä ja nykyisiä kuuluttajia ovat Jari Aula, Pertti Eerola (–2003), Charlotta Hagfors, Maaria Holma, Tuija Kurvinen, Heikki Puskala, Matti Rauramo, Simo Häkli, Juha Salomaa, Maaria Seppänen, Marketta Sonninen (–2014), Tatu Tamminen ja Hanna Visapää sekä pääkuuluttaja Timo Teräsvuori.


title: Yle Radio 1

text: Vuodesta 2005 lähtien Yle Radio 1:n heinäkuun ohjelmisto on suunniteltu jonkin erityisteeman mukaan. Teemat ovat olleet seuraavia:


title: Ydinreaktori

text: Ydinreaktori on tekninen laite, jolla tuotetaan ja ylläpidetään ydinreaktioita.


title: Ydinreaktori

text: Fissioreaktoreita käytetään varsinkin sähköntuotantoon ydinvoimaloissa. Muita käyttökohteita ovat muun muassa tutkimus, säteilyn tuottaminen (esimerkiksi sädehoitoon), isotooppien valmistaminen (mm. lääketieteen käyttöön), toimiminen kulkuneuvon (laiva tai sukellusvene) voimanlähteenä.


title: Ydinreaktori

text: Fuusioreaktoreita ei ole toistaiseksi operatiivisessa käytössä, mutta toimivia koereaktoreita on tehty.


title: Ydinreaktori

text: Siviiliydintekniikan juuret ovat sotilastarkoituksiin kehitetyssä tekniikassa. 1950-luvun ydinaseiden kehitysprojektien tuloksena tarvittiin väkevöityä uraania ja plutoniumia, jonka tuotantoon ensimmäiset reaktorit rakennettiin.


title: Ydinreaktori

text: Siviilikäytön ydinreaktoreiden kehitykseen vaikutti eniten Yhdysvaltain ydinsukellusveneohjelma, jonka tavoitteena oli kehittää kompakti reaktori sukellusveneiden toiminta-ajan pidentämiseen. Tämän ohjelman aikana kehitetyt kiehutus- ja painevesireaktorit tarvitsivat väkevöityä uraania, jota Yhdysvalloilla oli käytössään riittävästi kiitos sotilastarkoituksiin rakennetun väkevöintikapasiteetin. Kapasiteetti riittikin aina 1970-luvulle, jolloin vuoden 1970 Almelon sopimuksen perusteella avattiin Alankomaissa uusi väkevöintilaitos.


title: Ydinreaktori

text: Yhdysvallat kielsi kuitenkin väkevöidyn uraanin viennin vuoteen 1956 asti. Tämän vuoksi Ranska ja Britannia kehittivät aluksi kaasujäähdytteiset reaktorit, jotka voivat käyttää polttoaineenaan luonnonuraania. Brittiläinen Magnox-malli on edelleen käytössä. Ensimmäinen brittiläinen kaupallinen laitos tuotti myös plutoniumia aseteollisuuden tarpeisiin. Ranskassa viimeiset kaasujäähdytteiset reaktorit suljettiin 1994. Niiden kehitystyö keskeytettiin jo 1969 painevesireaktorien hyväksi.


title: Ydinreaktori

text: Kanada seurasi omia polkujaan, koska sillä oli käytössään toisen maailmansodan aikaisen aseohjelman aikainen kapasiteetti raskaan veden tuotantoon. Kanadan reaktori hyödynsi raskasta vettä ja luonnonuraania.


title: Ydinreaktori

text: Neuvostoliitossa kehitettiin kaksi erityyppistä siviilireaktoria vuodesta 1954 lähtien. Ensimmäinen RBMK tai niin sanottu Tšernobyl-tyyppi on omanlainen mallinsa ja toinen samankaltainen kuin Yhdysvaltain painevesireaktori. NL:n ensimmäinen painevesireaktori otettiin käyttöön 1964.


title: Ydinreaktori

text: Ydinvoimalaitoksissa reaktorin tehtävänä on tuottaa lämpöä ydinpolttoaineesta. Tämä tapahtuu ylläpitämällä, säätämällä ja valvomalla reaktorissa tapahtuvaa ketjureaktiota, jossa polttoaineen (tavallisesti uraanin mutta myös torium on mahdollinen) atomien fissio tuottaa lämpöä.


title: Ydinreaktori

text: Voimalaitosreaktorit ovat yleisimmin kevytvesireaktoreita, joko painevesi- tai kiehutusvesityyppiä. Lisäksi paineistettuja raskasvesireaktoreita on rakennettu etenkin Kanadassa ja Intiassa.


title: Ydinreaktori

text: Reaktoriin ladataan ydinpolttoainetta yleensä 3–5 vuoden ajaksi huoltoseisokkien yhteydessä, paitsi eräissä reaktorityypeissä (mm. CANDU ja RBMK), jotka sallivat polttoaineen vaihdon reaktorin ajon aikana. Reaktorin käydessä polttoaineessa tapahtuu fissioketjureaktio, joka pitää itseään yllä. Reaktorin säätö tapahtuu ketjureaktiota ylläpitävää neutronivuota hallitsemalla.


title: Ydinreaktori

text: Kevytvesireaktorin käynnissä pysyminen vaatii kolmea asiaa:Tätä voi verrata tulisijaan, jossa tarvitaan polttoainetta, kuumuutta ja happea tulen ylläpitämiseksi. Jos yksikin menetetään, reaktio ei kykene jatkumaan.


title: Ydinreaktori

text: Kevytvesireaktori on suunniteltu siten, että sen toimiessa nämä kolme ehtoa täyttyvät juuri ja juuri. Reaktorin säätöä varten reaktorisydämestä voidaan poistaa tai sinne voidaan käytön aikana lisätä neutroneja absorboivia säätösauvoja. Täten reaktorin teho voidaan valita vapaasti suunnitellulta tehoalueelta ja ydinvoimalan energiantuotantoa voidaan säätää kulutuksen mukaisesti. Toisaalta reaktori voidaan sammuttaa milloin tahansa työntämällä tarpeeksi säätösauvoja reaktoriin. Sammuttaminen kestää noin sekunnin.


title: Ydinreaktori

text: Kevytvesireaktorin luonteeseen kuuluu, että se on itsestään, fysikaalisten ominaisuuksiensa ansiosta vakaa. Vaikka operaattori tai automatiikka ei hallitsisi reaktoria, syystä tai toisesta tapahtuva ketjureaktion kiihtyminen johtaisi lämpötilan nousuun, joka aiheuttaisi lämpölaajenemista polttoaineessa ja höyrystymistä hidastinaineena toimivassa vedessä. Koska ketjureaktio pysyy käynnissä vain juuri ja juuri, nämä riittävät hillitsemään reaktion. Tästä syystä kevytvesireaktorin ketjureaktion on fysikaalisesti mahdotonta ”karata käsistä”.


title: Ydinreaktori

text: Ydinreaktoreita voidaan jaotella monella eri tavalla. Yksi tapa on käyttötarkoituksen mukaan tutkimusreaktoreihin, lääketieteellisiin reaktoreihin, isotooppien tuotantoreaktoreihin, voimalaitosreaktoreihin, laivareaktoreihin, avaruusreaktoreihin jne. Toinen tapa on neutronien nopeuden mukaan hitaisiin ja nopeisiin reaktoreihin. Suurimmassa osassa reaktoreita fissioissa syntyviä neutroneita täytyy jarruttaa hidastinaineella, etteivät liian monet karkaa reaktorista synnyttämättä uusia fissioita. Nopeissa reaktoreissa hidastamista ei tehdä, vaan reaktion jatkuminen varmistetaan muuten, esimerkiksi käyttämällä väkevämpää polttoainetta. Kolmas tapa jaotella reaktoreita onkin hidastinaineen mukaan lähinnä kevytvesireaktoreihin, raskasvesireaktoreihin ja grafiittihidasteisiin reaktoreihin. Neljäs tapa jaotella reaktoreita on jäähdytyksen mukaan muun muassa kaasujäähdytteisiin ja kiehutus- ja painevesireaktoreihin. Suurin osa maailman voimalaitosreaktoreita on kevytvesireaktoreita, joko painevesi- tai kiehutusvesityyppiä.


title: Ydinreaktori

text: Tässä reaktorit on luokiteltu hidastinaineen mukaan.


title: Ydinreaktori

text: Ydinvoimareaktorien selkeä pääosa on kevytvesireaktorit. Varsinkin uusissa voimalaitoksissa miltei kaikissa on kevytvesireaktori, joita on kahta tyyppiä:


title: Ydinreaktori

text: Lähinnä Britanniassa käytetään kaasujäähdytteisiä, grafiittihidasteisia reaktoreita. RBMK-reaktori on vesijäähdytteinen grafiittihidasteinen reaktori, jota käytetään lähinnä Venäjällä. RBMK on surullisenkuuluisa Tšernobylin onnettomuusreaktorina. RBMK:ssa on useita vain sille tyypillisiä suunnittelupuutteita, jotka osaltaan mahdollistivat onnettomuuden. Esimerkiksi toisin kuin kevytvesireaktorit, se ei ole kaikilla tehoalueilla luonnostaan vakaa, mikä Tšernobylissä mahdollisti onnettomuuden käynnistäneen nopean tehopiikin.


title: Ydinreaktori

text: Kanadassa kehitetty CANDU voi käyttää luonnonuraania polttoaineenaan, joten uraanin väkevöintiä ei vaadita. Toisaalta reaktori tarvitsee miltei yhtä vaikeasti valmistettavaa raskasta vettä. CANDUn polttoainetta voi vaihtaa reaktorin käytön aikana, mikä tekee ydinaineiden valvonnasta kevytvesireaktoreita hankalampaa.


title: Ydinreaktori

text: Maailmalla tutkitaan eräitä edistyksellisiä reaktorityyppejä, joita ei vielä ole laajalti käytössä. Pisimmällä ollaan nopean hyötöreaktorin kehityksessä. Niitä on ollut sähköntuotantokäytössä muun muassa Japanissa sekä Ranskassa ja Venäjällä tuottaa energiaa tälläkin hetkellä hyötöreaktori. Hyötöreaktorin suurin etu on polttoainetaloudellinen: reaktori voi tuottaa toisesta halvasta, yleisestä ja muuten ydinreaktioon sopimattomasta aineesta kuten U-238 isotoopista ydinreaktioon sopivaa fissiiliä ainetta kuten esimerkiksi Pu-239-isotooppia transmutaatioon, seurauksena. Lisäksi vaikutusala eli hajoamistodennäköisyys, myös U-238 kaltaiselle nuklidille on suurempi kuin esimerkiksi kevytvesireaktorissa.


title: Ydinreaktori

text: Nopeassa reaktorissa ei käytetä hidastinainetta. Fuusioreaktorin toiminta perustuu fission sijasta fuusioon.


title: Ydinreaktori

text: Ydinreaktorisukupolvi-jaottelua käytetään ydinvoimassa.


title: Ydinreaktori

text: Toisen sukupolven voidaan laskea alkaneen 1970-luvun alussa kevytvesireaktoreiden ja niiden vaatiman polttoaineen väkevöimisteknologian kehittymisen myötä. 1980-luvulla ja 1990-luvun alussa rakennetut toisen sukupolven kevytvesireaktorit muodostavat ylivoimaisen enemmistön käytössä olevista reaktoreista.


title: Ydinreaktori

text: Kolmannen sukupolven reaktorit ovat hyväksyttyjä ja jo käytössä olevia laitoksia, jotka hyödyntävät kehityksen uusinta antia. Suurimmat edistysaskeleet on otettu odotetun käyttöiän kasvattamisessa noin 40:stä 60 vuoteen ja turvallisuudessa, erityisesti vakavien tapaturmien seurausten vähentämisessä.


title: Ydinreaktori

text:
Neljännen sukupolven reaktorit ovat tutkimuksen alla. Vaikka niitä ei odoteta saatavan kaupalliseen käyttöön ennen vuotta 2030, niiden tutkimukseen panostetaan, sillä fuusiovoiman ei odoteta olevan hyödynnettävissä ennen vuosisadan puoliväliä. Tekniikaltaan ja toimintaperiaatteiltaan tutkimuksen kohteena on monia eri tyyppejä, mutta yleisesti voidaan sanoa seuraavaa
Vuonna 2001 perustettiin valtioiden välinen yhteistoimintaelin Generation IV International Forum (GIF) koordinoimaan seuraavan sukupolven ydintekniikan kehitystä jasenmaissa. Vuonna 2009 jäseninä oli 12 maata ynnä Euroopan atomienergiayhteisö Euratom.


title: Yliopisto

text: Yliopisto () on tieteellistä tutkimusta tekevä ja korkeinta tieteellistä opetusta antava laitos.


title: Yliopisto

text: Täydelliseen yliopistoon on vanhastaan kuulunut neljä tiedekuntaa: teologinen, oikeustieteellinen, lääketieteellinen ja filosofinen, mutta yliopistoihin kuuluu nykyään usein myös muita tiedekuntia, esimerkiksi matemaattis-luonnontieteellinen, teknillinen, valtiotieteellinen, humanistinen, hallintotieteellinen, maatalous-metsätieteellinen ja kauppatieteellinen tiedekunta. Suomessa oli aiemmin käytäntönä, että yliopistoissa tuli olla vähintään neljä tiedekuntaa, muutoin oppilaitoksen nimenä oli korkeakoulu.


title: Yliopisto

text: Ammattikorkeakoulujen vakinaistamisen yhteydessä sanalla korkeakoulu alettiin tarkoittaa sekä yliopistoja että ammattikorkeakouluja. Pian tämän jälkeen osa entisistä korkeakouluista vaihtoi nimensä yliopistoksi. Valtioneuvoston asetuksen mukaan ammattikorkeakoulut määritellään korkeakouluiksi, kun yliopistot ja yliopistoja vastaavat korkeakoulut määritellään yliopistoiksi.


title: Yliopisto

text:
Yliopistoilla on itsehallinto, autonomia. Opetus annetaan pääasiassa luentoina ja seminaariharjoituksina,
teknillisellä alalla myös harjoitustöinä ja taiteellisella alalla alanmukaisilla tehtävillä. Etenkin ammattiin valmistaviin opintoihin kuuluu usein pakollista työharjoittelua. Aivan uusia oppimisen mahdollisuuksia avaa Internetin ja muiden uusien viestimien käyttö, jolloin puhutaan virtuaaliyliopistosta.


title: Yliopisto

text: Yliopiston päätehtävät ovat tieteellinen tutkimus ja siihen perustuva ylin opetus. Yliopiston tutkimustehtävä on sama kuin tieteellisellä akatemialla. Suomessa 2000-luvulla tehty lainmuutos lisäsi yliopistoille niin sanotun kolmannen tehtävän, yhteiskunnallisen vaikuttavuuden. Tarkkaan ottaen tämä tehtävä on neljäs, sillä jo edellinen laki mainitsee yliopiston kolmantena tehtävänä "kasvattaa opiskelijoita palvelemaan isänmaata ja ihmiskuntaa".


title: Yliopisto

text: Yliopistojen keskinäistä paremmuutta mitataan yliopistovertailuilla, joiden tuottamilla yliopistorankingeilla arvioidaan nykyisin olevan suuri vaikutus yliopistojen houkuttelevuuteen potentiaalisten opiskelijoiden ja tutkijoiden silmissä.


title: Yliopisto

text: Länsimaisen historian ensimmäisenä yliopistona on joskus pidetty Platonin Akatemiaa. Mallia Euroopan yliopistoihin otettiin muun muassa Fatima al-Fihrin vuonna 859 perustamasta Al-Karaouinen yliopistosta, jossa monet eurooppalaiset oppineet kävivät opiskelemassa matematiikkaa ennen kuin arabialaiset numerot ja nolla olivat vielä käytössä Euroopassa. Guinnessin ennätystenkirjan mukaan se on maailman vanhin edelleen toimiva yliopisto.


title: Yliopisto

text: Euroopan yliopistolaitos sellaisena kuin sen tunnemme kuitenkin syntyi 1100-luvulla kolmella taholla: Salernossa (800-luku) Etelä-Italiassa lääketieteen opetuksen järjestäytyessä, Bolognassa (per. 1088) Pohjois-Italiassa lainopin opiskelijoiden yhteenliittymänä sekä Pariisissa (per. 1150) lähinnä jumaluusopin opettajien pyrkiessä vapautumaan kirkollisesta vallasta. Pariisin yliopisto neljine tiedekuntineen muodostui eurooppalaisen yliopistolaitoksen esikuvaksi. Oppilaat jakautuivat kotiseudun mukaan kansakuntiin, "nationes" (osakunta).


title: Yliopisto

text: Englannissa ensimmäiset yliopistot olivat Oxfordin (1167) ja Cambridgen (1209) yliopistot. Vanhin saksalainen yliopisto perustettiin Prahaan vuonna 1348. Pohjoismaiden ensimmäisiä yliopistoja olivat Lundin yliopisto, jonka historia alkaa jo vuodesta 1425, mutta joka määritelmällisesti yliopistona perustettiin vasta vuonna 1666, Uppsalan yliopisto (1477), Kööpenhaminan yliopisto (1478) ja Turun Akatemia (1640).


title: Yliopisto

text: Berliiniin 1809 perustettu yliopisto (Humboldtin yliopisto) on toiminut esikuvana niin sanotulle sivistysyliopistolle, jonka kantavana voimana on ajatus tieteen sivistävästä merkityksestä ja jolle on ominaista opetuksen ja tieteellisen tutkimuksen yhdistäminen. Englannin ja Skotlannin vanhat yliopistot rakentuvat college-järjestelmälle. Myös Yhdysvaltojen monimuotoinen yliopistolaitos on lähinnä college-tyypin pohjalta syntynyt. Siellä on tavallinen niin sanottu campus-yliopisto, erillinen omalla alueellaan puistoineen ja rakennuksineen sijaitseva yliopistokaupunki.


title: Yliopisto

text: Naisten yliopistokoulutus tuli yleisesti mahdolliseksi huomattavasti myöhemmin kuin miesten. Suomessa 1850-luvun lopulta naisilla oli vapaa kuunteluoikeus Venäjän yliopistoissa. Helsingissä naisilla oli 1870-luvulta alkaen oikeus anoa erillisoikeutta suorittaa yliopisto-opintoja. Vuonna 1897 he saivat oikeuden liittyä osakuntiin. Oikeuden yliopistossa opiskeluun naiset saivat vasta 1901 ja 1910-luvulla he muodostivat jo 40 % ylioppilaista.


title: Yliopisto

text:
Suomessa on useiden yhdistämisten jälkeen 15 yliopistoa. Vuonna 2004 suoritettiin yhteensä noin 18 300 tutkintoa, joista 3100 oli alempia korkeakoulututkintoja, 12 600 ylempiä korkeakoulututkintoja ja 1400 tohtorintutkintoa. Yliopistoista kaksi on ruotsinkielisiä ja kolme kaksikielisiä. Suomen yliopistolaitos laajeni huomattavasti 1960- ja 1970-luvuilla, jolloin perustettiin seitsemän uutta yliopistoa ja vanhoja yliopistoja valtiollistettiin.
Vuoden 2010 alusta kaikki opetus- ja kulttuuriministeriön toimialaan kuuluvat yliopistot muuttuvat itsenäisiksi juridisiksi yksiköiksi. Kaksi yliopistoa, Aalto-yliopisto ja Tampereen teknillinen yliopisto toimivat säätiöinä, muut yliopistot ovat julkisoikeudellisia yksiköitä. Maanpuolustuskorkeakoulu kuuluu Puolustusvoimiin.


title: Yliopisto

text: Yliopiston muodostavat opettajat ja opiskelijat, jotka ovat jakautuneet opintoaloittain perinteisissä yliopistoissa tiedekuntiin, jotka ovat edelleen jakautuneet laitoksiin. Jos tiedekunta on suuri tai yliopistossa on vain yksi tiedekunta, sen ja laitoksen välissä voi olla myös osastotaso; tämä on ollut aiemmin tyypillinen ratkaisu teknillisellä alalla. Suomen yliopistoissa opettajina ovat professorit, dosentit, yliopistolehtorit, lehtorit ja apulaisopettajat, tunti- ja erikoisopettajat, yliassistentit, assistentit, opettavat tutkijat ja yliopisto-opettajat. Yliopiston henkilöstön palvelussuhde on työsuhde (vuoden 2009 loppuun asti valtaosa oli virkasuhteessa).


title: Yliopisto

text: Opiskelijoina ovat yliopiston kirjoihin hyväksytyt henkilöt, joilta vaaditaan tietty perustietomäärä. Suomessa edellytyksenä on, että hakija on suorittanut ylioppilastutkinnon, ammattikorkeakoulututkinnon, ammatillisen korkea-asteen tutkinnon, ammatillisen opistoasteen tutkinnon, vähintään kolmivuotisen ammatillisen tutkinnon tai sellaisen ulkomaisen koulutuksen, joka asianomaisessa maassa antaa kelpoisuuden vastaaviin korkeakouluopintoihin. Yliopisto voi ottaa opiskelijaksi myös henkilön, jolla se muutoin katsoo olevan opintoja varten riittävät tiedot ja valmiudet.


title: Yliopisto

text: Yliopistoihin kuuluu varsinaisten opetuksesta ja tutkimuksesta vastaavien laitosten lisäksi erillislaitoksia, joista yleisimmät ovat kirjasto ja kielten opetusta antava kielikeskus. Lisäksi joillakin yliopistoilla on muun muassa sairaaloita lääketieteen opetusta ja harjoittelu- eli normaalikouluja opettajankoulutusta varten.


title: Yliopisto

text: Suomalaisissa yliopistoissa luennot alkavat yleensä 15 minuuttia yli tasan. Tästä käytännöstä käytetään nimitystä akateeminen vartti.


title: Yliopisto

text: Opiskelijat valitaan koulutusohjelmiin valintakokeiden sekä opintosuoritusten ja eräiden muiden ansioiden perusteella, jotka ovat erilaisia eri tieteenaloilla ja yliopistoissa. Yliopistoissa voi suorittaa kandidaatintutkintoja (180 opintopistettä, kuvataiteen ja sotatieteen alalla 210 opintopistettä) ja näiden päälle rakentuvia maisterintutkintoja (120 opintopistettä, psykologian ja musiikin aloilla 150 opintopistettä); yhteensä perustutkinnon laajuus on näin 300 tai 330 opintopistettä. Lääketieteen aloilla perustutkinto on lisensiaatin tutkinto (360 opintopistettä). Perustutkinnon jälkeen voidaan yliopistossa suorittaa tieteellisiä, taiteellisia tai ammatillisia jatkotutkintoja.


title: Yliopisto

text: Tutkinnoista kandidaatin tutkinto on alempi korkeakoulututkinto ja maisterin tutkinto ylempi korkeakoulututkinto. Varsinaisessa tutkintonimikkeessä ei aina ole mukana sanaa maisteri. Esimerkiksi tekniikan maisteria ei ole, vaan tutkintonimike on diplomi-insinööri tai arkkitehti.


title: Yliopisto

text: Tieteellisiä jatkotutkintoja ovat lisensiaatin ja tohtorin tutkinnot. Poikkeuksen tekevät lääketieteen, hammaslääketieteen ja eläinlääketieteen lisensiaatin tutkinnot, jotka lasketaan ylemmiksi korkeakoulututkinnoiksi.


title: Yves Klein

text: Yves Klein (28. huhtikuuta 1928 – 6. kesäkuuta 1962) oli ranskalainen kuvataiteilija. Hänet tunnetaan yksivärisistä maalauksistaan ja installaatioistaan, erityisesti tavaramerkiksi rekisteröimällään sinisellä akryylipigmentillä (International Klein Blue eli IKB®) tehdyistä teoksistaan. Klein avioitui saksalaisen taiteilijan Rotraut Uecker kanssa 21.2.1962. Heille syntyi poika 6.8.1962, vain kaksi kuukautta hänen kuolemansa jälkeen.


title: Yves Klein

text: Erityisen kuuluisia ovat hänen "antropometriansa", joissa hän elokuvatuissa performansseissa siveli alastomia naisia sinisellä maalilla rinnoista reisiin ja käytti heitä siveltiminään. Kleinin taiteilijanura oli varsin lyhyt, vain kahdeksan vuoden mittainen ja päättyi hänen kuolemaansa sydänkohtaukseen.


title: Yves Klein

text: Klein saavutti Tokion Kōdōkan-instituutissa 4. asteen mustan vyön judossa vuonna 1952, ja elätti itseään vuosien ajan opettamalla judoa omassa urheiluseurassaan. Ura päätoimisena urheiluvalmentajana antoi hänelle kokemusta ihmisvartalosta, joka johti vartalopainannan käyttöön taiteellisessa työssä. Klein näki mielessään ottelutilanteen jännitteet ja ottelijoiden näkymättömät painaumat tatamilla. Henkisen ja ruumiillisen olotilan yhteyden näyttäminen oli hänelle luontevaa ja ruumiinkielen tulkinta oli jatkuva aihe koko hänen taiteellisen uransa ajan.


title: Yves Klein

text: Klein teki kaikkiaan yhdeksän luovutusseremoniaa, joista viimeisin oli "Aineettoman kuvallisen herkkyyden vyöhykkeen luovutusseremonia". Se järjestettiin Pariisissa Seine-joen rannalla 10.2.1962. Seremoniassa Klein myi aineettoman taideteoksen amerikkalaiselle kirjailijalle Michael Blankfortille. Teoksen hinta piti maksaa aidolla kullalla ja ostoksesta tehtiin kuitti. Kaupan jälkeen kulta heitettiin seremoniallisesti Seine-jokeen todistajan läsnä ollessa ja kuitti poltettiin. Tapahtumaan osallistuivat taiteilijan ja ostajan lisäksi taiteiden virallinen valvoja François Mathey Musée des Arts Décoratifs -museosta sekä todistaja, joka tässä tilaisuudessa oli kuvataidekriitikko, valokuvaaja ja kirjailija Pierre Descargues.


title: Yves Klein

text: Seremonian tarkoituksena oli palauttaa kulta luontoon ja saavuttaa siihen osallistujille aineeton kuvallinen herkkyys. Jos seremonian sääntöjä rikottiin tai kulta otettiin taloudelliseen hyötykäyttöön, rikkeen tekijää uhkasi oman herkkyytensä menettämistä ikuisiksi ajoiksi.


title: Yhdyntä

text: Yhdyntä eli coitus on seksuaalisen kanssakäymisen muoto, jonka biologisena tarkoituksena on mahdollistaa uroksen sukusolujen siirtyminen naaraan elimistöön ja tehdä naaras raskaaksi eli parittelu.


title: Yhdyntä

text: Yhdynnässä miehen erektiossa olevaa siitintä liikutellaan edestakaisin naisen kostuneessa emättimessä, jolloin terskan hankautuminen emättimen seinämiin voimistaa seksuaalista kiihottumista, jonka päämääränä on useimmiten kiihottumisen huipentuma eli orgasmi, johon sukukypsällä miehellä liittyy siemensyöksy. Yhdynnässä saadussa siemensyöksyssä siemenneste purkautuu emättimeen, jolloin siittiöillä on kohdunkaulan kautta pääsy kohtuun ja munanjohtimiin, irronneen munasolun luokse, mikä mahdollistaa hedelmöittymisen ja raskauden.


title: Yhdyntä

text: Joillekin ihmisille yhdyntä on tärkeä osa romanttista rakkaussuhdetta ja sitä saatetaan harrastaa myös yksinomaan sen tuottaman mielihyvän takia lisääntymistarkoituksen lisäksi. Yhdynnässä saatetaan käyttää ehkäisymenetelmiä raskauden ehkäisemiseksi sekä seksuaalitaudeilta ehkäiseviä suojia (kondomi) suojautumiseksi. Mitkään näistä eivät anna täysin varmaa suojaa.


title: Yhdyntä

text: Etologi Desmond Morrisin mukaan ihmisten kosiskelumenot vaihtelevat kulttuurista riippuen, mutta useimmiten ne noudattavat tiettyä mallia ensimmäisestä katsekontaktista lopulliseen sukupuoliyhdyntään.


title: Yhdyntä

text: Tyypillisiä yksinkertaistettuja vaiheita ovat vastakkaisen sukupuolen sukupuolisen vetovoiman analysointi ja sitä seuraava katsekontakti, johon ei vielä liity kehojen yhteyttä. Tämän jälkeen seuraa tyypillisesti äänikontakti valittuun kumppaniin. Vaihe on helppo keskeyttää tunteita loukkaamatta mikäli kumppani ei ole sopiva.


title: Yhdyntä

text: Seuraavassa vaiheessa on kyse ensimmäisestä fyysisestä kontaktista, joka usein naamioidaan tarkoituksettomaksi kosketukseksi tai jonkinlaiseksi avuliaaksi järjestelyksi. Esimerkiksi kädestä kiinni pitäminen on eräs klassinen ensikosketus. Tätä läheisempi kontakti voi olla käsivarren vieminen olkapäiden ympärille, joka vie kehot lähemmäksi toisiaan. Seuraavaan vaiheeseen kuuluu monissa kulttuureissa syleily ja suudelma suulle.


title: Yhdyntä

text: Ensimmäisiä vakavia merkkejä seksuaalisesta kiinnostuksesta on käsien vaelteleminen keholla. Tästä vaiheesta on vaikea lopettaa ja kääntyä taaksepäin ilman kiistelyä. Vaihetta seuraa tyypillisesti esileikki, joka edeltää yhdyntää ja lähes väistämättä johtaa siihen. Esileikin tarkoituksena on kiihottaa osapuolia. Ihmisillä riittävä kiihottuminen on tärkeää, jotta yhdyntä onnistuisi ja ylipäätään voisi alkaa. Esileikkejä on monenlaisia, tyypillinen esileikki on kumppanin sukupuolielinten hyväileminen. Useimmille naisille esileikki on erittäin tärkeä vaihe. Vaiheittaisen etenemisen etuina aina lopulliseen yhdyntään on se, että kumpikin osapuoli voi tarvittaessa jättäytyä pois prosessista, ennen kuin se on kehittynyt liian pitkälle. Jokaisessa vaiheessa pari oppii lisää toisistaan ja on paremmin tietoinen siitä kuinka hyvin tai huonosti he sopisivat toisilleen. Menetelmä on jokseenkin samankaltainen kuin parinmuodostamisrituaalit muilla lajeilla.


title: Yhdyntä

text: Pitkäaikaisessa parisuhteessa yhdyntää eivät edellä yllä kuvatun kaltaiset kosiskelumenot. Silloin osapuolet tietävät, millä tavoin toista voi lähestyä, kun haluaa ilmaista halukkuutensa seksuaaliseen kanssakäymiseen. Kosiskelumenot ovat erilaisia riippuen osapuolten mieltymyksistä, myös silloin jos osapuolet eivät ole parisuhteessa keskenään.


title: Yhdyntä

text: Seksuaalisen kiihottumisen seurauksena sukupuolielinten paisuvaiskudokset turpoavat, mitä kutsutaan erektioksi. Miehen erektio on näkyvä kiihottumiseen liittyvä fysiologinen reaktio, jossa siitin paisuu moninkertaiseksi, nousee pystyyn ja kovettuu, esinahka liukuu siittimen päältä pois. Siittimen kunnollinen erektio on tärkeää yhdynnän onnistumiselle. Kiihottumisen myötä naisen emätin kostuu ja liukastuu, jolloin siittimen työntäminen sinne helpottuu.


title: Yhdyntä

text: Yhdynnän voi suorittaa monessa asennossa ja monella tavalla, riippuen osapuolten toiveista ja kokeilunhalusta. Yleensä on tarpeellista riisuutua siten, että ainakin miehen siitin ja yleensä kiveksetkin ovat paljaana ja naisen emättimeen on esteetön pääsy. Häpyhuulien raottaminen ja siittimen pään ohjaaminen emättimen suulle sormin voi olla tarpeellista. Kun jäykistynyt siitin on emättimessä, sitä liikutellaan aaltomaisesti edestakaisin. Joko mies liikuttelee siitintä lantioliikkein tai nainen liikkuu ja mies pysyy paikallaan. Yhdyntää jatketaan yleensä, kunnes mies, nainen tai molemmat saavat orgasmin. Kaksinkertainen orgasmi ei ole yleensä helppoa saavuttaa, koska mies saavuttaa yleensä kliimaksin ennen kuin nainen on siihen valmis. Suurin osa naisista ei saa yhdynnässä orgasmia ilman sukupuolielinten stimulointia penetraation sijaan. Tutkimustulokset vaihtelevat suuresti, ja tutkimusten mukaan 15-50 prosenttia naisista saa orgasmin yhdynnässä ilman muuta fyysistä ärsykettä. Jotkut naiset eivät kykene saamaan orgasmia lainkaan, eikä se ole kovin poikkeuksellista.


title: Yhdyntä

text: Anaaliyhdyntä tapahtuu siten, että jäykistynyt siitin työnnetään kumppanin peräsuoleen, minkä jälkeen toimitaan samoin kuin emättimessä tapahtuvassa yhdynnässä.


title: Yhdyntä

text: Yhdynnässä saatetaan lisäksi käyttää apuvälineitä, kuten liukastusvoiteita (varsinkin anaaliyhdynnässä tärkeitä) tai esimerkiksi siittimen tyveen laitettavaa penisrengasta, joka pitää erektiota yllä.


title: Yhdyntä

text: 500 parin tutkimuksen mukaan emätinyhdyntä kestää 33 sekunnista 44 minuuttiin, keskimäärin 5,4 minuuttia. Esileikkiaikaa ei mitattu.


title: Yhdyntä

text: Alussa kumppaneiden sydämen syke kiihtyy ja verenpaine kohoaa seksuaalisen kiihottumisen edetessä. Molemmilla sukupuolilla verisuonet turpoavat ja iho hehkuu ja ruumiin näkyvät pehmeämmät osat laajenevat ja täyttyvät verellä. Muutosten aiheuttamat tuntemukset saattavat olla voimakkaasti eroottisia. Naisen nännit nousevat pystyyn sekä suun ja sukupuolielinten huulet punastuvat ja paisuvat. Ne reagoivat yhä herkemmin pieniin kosketuksiin. Vastaavasti miehen huulet herkistyvät ja siitin kovettuu veren aiheuttaman paineen johdosta. Myös miehen peniksen naisellinen vastine - klitoris - jäykistyy kiihottuessaan seksuaalisesti. Seksuaalinen kiihottuminen aiheuttaa myös eritteiden lisääntymistä, jotka voitelevat sukuelimet. Yhdynnässä voi olla pitkäkin tasannevaihe, jolloin seksuaalisen nautinnon määrä ei kasva. Sydän lyö huomattavasti nopeammin orgasmin lähestyessä, keho hikoilee sekä hengityksestä tulee äänekästä ja vaikeata. Orgasmin jälkeen seuraa yleensä kehon rentoutuminen ja väsymyksen tunne, jolloin pulssi sekä hengitys tasaantuvat.


title: Yhdyntä

text: Kun yhdynnässä ei tavoitella hedelmöittämistä, käytetään usein jotain ehkäisymenetelmää sen estämiseksi. Ehkäisymenetelmistä ainoastaan kondomi ehkäisee seksitautientarttumista. Tyypillisiä ehkäisymenetelmiä ovat mm. kondomi, ehkäisypillerit, ehkäisyvaahdot, pessaari, kierukka ja sterilisaatio. Jälkiehkäisyä ei voi pitää varsinaisena ehkäisymenetelmänä eikä varsinkaan aborttia eli raskaudenkeskeytystä.


title: Yhdyntä

text: Suomalainen mies aloittaa yhdynnät keskimäärin melkein 18-vuotiaana, nainen 17-vuotiaana. Viidennes miehistä ja kymmenesosa naisista aloitti yhdynnät 21-vuotiaana tai vanhempana. Vastaavasti seurustelu alkoi miehillä keskimäärin 17,5-vuotiaana, naisilla 16,5-vuotiaana. Molemmat aloitusiät putosivat 1960-luvulla.


title: Yhdyntä

text: Yhdynnät aloitti tilapäiskumppanin kanssa 30 % miehistä ja neljännes naisista. Juuri kukaan ei aloittaessaan ollut kihloissa eikä naimisissa. Ensimmäisessä yhdynnässään 75 % naisista käytti kondomia, 10 % ei mitään ehkäisyä, keskeytettyä yhdyntää 3 %. Naisista 7 % ja miehistä 4 % oli ollut vastahakoisia ensimmäiseen yhdyntäänsä, mutta juuri kukaan ei ollut pakotettu.


title: Yhdyntä

text: Miehistä 30 % ja naisista 40 % kertoi kumppanin olleen aloitteellisempi heidän ensimmäiseen yhdyntäänsä. Tällaisten miesten osuus on kasvanut paljon 2000-luvulla ja aloitteellisempien miesten pienentynyt. Naisten halukkuus ensimmäiseen yhdyntään on ollut paljon aiempaa suurempi 1970-luvulta lähtien. Puolet nuorista oli ollut rakastunut ensimmäiseen yhdyntäkumppaniinsa; ennen 1970-lukua neljä viidestä naisesta, miehistä vain hieman nykyistä useampi.


title: Yhdyntä

text: Seksuaaliseen kanssakäymiseen on aina liittynyt paljon tabuja, moraalisääntöjä ja lakeja. Toisissa kulttuureissa yhdyntään suhtaudutaan avoimemmin, toisissa sulkeutuneemmin. Yksi kysymyksiä herättävä asia monissa kulttuureissa on ei-aviollinen yhdyntä tai yhdyntä samaa sukupuolta olevien välillä. Useasti yhdyntää hävetään tai nolostellaan, toiset pitävät sitä luonnollisena, toiset haluavat näyttää sen.


title: Yhdyntä

text: Esimerkiksi Suomessa seksuaalisen kanssakäymisen suojaikäraja on 16 vuotta. Suomen rikoslain mukaan alle 16-vuotiaan kanssa ei siis saa harrastaa seksiä. Rikoksena ei kuitenkaan pidetä samanikäisten ja samalla henkisellä ja ruumiillisella tasolla olevien alaikäisten välistä vapaaehtoista seksuaalista kanssakäymistä. Eräissä tapauksissa myös oikeutta seksuaaliseen kanssakäymiseen alle 18-vuotiaan kanssa on rajoitettu, esimerkiksi jos molemmat ovat saman perheen jäseniä, tai toinen on toisen opettaja tai vastaavassa vaikutusvaltaisessa asemassa.


title: Yhdyntä

text: Moraalisesti tuomittavana pidetään erityisesti insestiä, eli seksiä ja/tai yhdyntää lähisukulaisen kanssa. Parisuhteessa kumppanin pettämistä toisten partnerien kanssa pidetään yleisesti tuomittavana, mikäli kyseessä ei ole avoimesti polyamorinen suhde, jossa kumppanit ovat yhdessä sopineet, että molemmilla tai jommallakummalla on oikeus samanaikaisiin muihinkin seurustelusuhteisiin, tai mikäli suhde ei ole avoin, jossa seurustelusuhteen lisäksi sen ulkopuolinen seksuaalinen kanssakäyminen on sallittua. Myös seksin osapuolien välinen hyvin suuri ikäero on joidenkin mielestä moraalisesti tuomittavaa.


title: Yhdyntä

text: Suomessa Tilastokeskus on tehnyt kysely-tyyppistä FINSEX-tutkimusta suomalaisten seksuaalielämästä. Vanhimmat tutkimukset ovat vuodelta 1971 ja tutkimus jatkuu edelleen (2015). Aineistosta vuonna 2015 tehtävässä tarkastelussa voidaan havaita yleisenä trendinä selvä yhdyntämäärien laskeminen. Tätä vastoin kulkee kuitenkin ilmoitettu halu yhdyntään, se on pysynyt pikemminkin samalla tasolla tai jonkin verran kasvanut. Aineistosta havaitaan myös vastausprosentin merkittävä pieneneminen.


title: Yhdyntä

text: Yhdyntäkumppanien määrä on Suomessa keski-ikäisellä naisella yleensä 5-7 ja miehellä 7-10. Keskiarvot ovat kaksinkertaisia, koska jotkut raportoivat satoja kumppaneita. Naisista 15 % ja miehistä 10 % kertoi, että heillä oli ollut vain yksi kumppani elämänsä aikana. Yli 40-vuotiaista miehet raportoivat enemmän kumppaneita kuin naiset. Naisilla yhdyntäkumppanien määrä on kasvanut mutta hidastuvasti. Miehillä kumppanien määrä ei juuri ole muuttunut vuodesta 1992. Nuorimmistakin useimmilla oli ollut enintään yksi seksikumppani viimeisen vuoden aikana.


title: Yhdyntä

text: Tilastoja voi vääristää se, että homomiehillä on yleensä enemmän kumppaneita kuin lesboilla. San Franciscossa tutkimuksessa melkein puolella homomiehistä oli yli 500 kumppania. Aiheesta on kuitenkin niukasti tutkimusta.


title: Yhdyntä

text: Suomessa noin puolessa parisuhteista mies on halukkaampi - miesten itsensä mielestä sitäkin useammassa - 15 prosentissa nainen ja 30 prosentissa osapuolet olivat suunnilleen yhtä halukkaita (FINSEX 2015). 18-24-vuotiaista naisista kuitenkin lähes puolet koki molempien haluavan seksiä yhtä usein, samanikäisistä miehistä kolmannes.


title: Yhdyntä

text: Kumppaniaan useammin haluavista miehistä viidesosa ja naisista kymmenesosa piti yhdyntämäärää sopivana. Miehistä kaksi kolmannesta ja naisistakin suurin osa oli tyytyväisiä yhdyntämäärään, jos kumppani halusi seksiä useammin. Naiset pitivät usein kumppaniaan halukkaampana osapuolena mutta miehet itse kokivat vielä sitäkin useammin olevansa halukkaampi osapuoli.


title: Yhdyntä

text: Miehistä kaksi kolmannesta halusi yhdyntää vähintään kahdesti viikossa. Keskimäärin miehet halusivat 10-11 kertaa kuukaudessa, 65-75-vuotiaat miehet 5 kertaa ja 18-24-vuotiaat reilut 15 kertaa. Luku oli melkein sama niillä miehillä, joiden kumppani halusi seksiä vielä useammin. 18-24-vuotiaat naiset halusivat yhdyntöjä noin 15 kertaa kuussa mutta saivat niitä vain reilut reilun kolmanneksen siitä, nuorten miesten saantisuhde oli hieman tätäkin heikompi. Naisten ilmoittama yhdyntämäärätoive oli aika sama kuin se, miten usein he tunsivat seksuaalista halua, miehillä pienempi. Naisistakin (parisuhteessa?) 61 % tuntee halua useammin kuin heillä on yhdyntöjä.


title: Yhdyntä

text: Naisista, jotka halusivat kumppaniaan harvemmin, puolet halusi yhdyntää harvemmin kuin kerran viikossa. Suhteissa, joissa nainen oli halukkaampi, miesten halukin näyttää olleen samaa luokkaa kuin muissa suhteissa. Halua ainakin kerran päivässä tunsi 39 % miehistä (nuorista yli puolet) ja 12 % naisista (nuorista joka viides), muutaman kerran viikossa 77 % miehistä (nuorista 90 %) ja 46 % naisista, ei lainkaan 2 % ja 9 %.


title: Yhdyntä

text: Halun puutetta usein kokevien osuus oli vuodesta 1992 vuoteen 2015 kasvanut naisilla 14 ja miehillä 7 prosenttiyksikköä. Miehistä 26 % ilmoitti, että kumppani koki usein halun puutetta, naisista 42 % koki usein halun puutetta. Useimmilla halun puutteesta raportoineilla ei ollut yhtään yhdyntää tuoreimman kuukauden aikana.


title: Yhdyntä

text: Jopa joka päivää yhdyntää toivoneista naisista jotkut raportoivat halun puutetta ja vähintään kahdesti viikossa yhdyntää haluavista 10-20 % koki melko usein halun puutetta.


title: Yhdyntä

text: Puolet miehistä ja viidesosa naisista tunsi halua paljon useammin kuin sai yhdyntöjä. Keskimäärin toivottu yhdyntämäärä oli miehillä 2-4-kertainen toteutumaan nähden ja naisillakin toteumaa suurempi kaikissa ikäluokissa. Kerroin supistui iän myötä. Neljä viidestä miehestä ja kaksi kolmesta naisista toivoi suurempaa yhdyntämäärä kuin oli. Silti 40 % miehistä ja 48 % naisista piti yhdyntöjen määrää sopivana. Paljon entistä suurempi osa keski-ikäisistä naisista haluaisi seksiä useammin kuin sitä oli.


title: Yhteiskuntajärjestelmä

text: Yhteiskuntajärjestelmällä tarkoitetaan yleensä sitä, miten taloudellinen ja poliittinen valta on järjestetty yhteiskunnan sisällä.


title: Yhteiskuntajärjestelmä

text: Käytännön yhteiskuntajärjestelmät ovat yleensä olleet valtion laajuisia. Käytännön yhteiskuntajärjestelmiä edustavat mm. kapitalismi eli nk. porvarillinen parlamentarismi, diktatuuri, feodalismi ja ns. reaalisosialismi eli proletariaatin diktatuuri.


title: Yhteiskuntajärjestelmä

text: Yhteiskuntateorioissa ja utopioissa on esitetty myös muunlaisia yhteiskuntajärjestelmiä, jotka ovat ainakin toistaiseksi jääneet toteutumatta reaalimaailmassa laajassa mittakaavassa. Näitä ovat mm. anarkismi ja kommunismi.


title: Zhou-dynastia

text: Zhou-dynastia (周 [Zhou]) hallitsi Kiinassa 1046 eaa.–256 eaa.


title: Zhou-dynastia

text: Käytännössä Zhou-dynastia hallitsi koko Kiinaa vain niin sanotun Läntisen Zhoun ajan 1046–771 eaa. noin 300 vuotta. Vuonna 771 eaa. barbaarien tukemat aateliset surmasivat Zhou-dynastiaan kuuluneen kuninkaan, ja uusi pääkaupunki siirrettiin itään. Samaan aikaan maa hajosi itsenäisiin feodaalivaltioihin, ja alkoi poliittisesti hajanainen Itäinen Zhou, jota leimasivat eri maakuntien väliset poliittiset valtataistelut ja sodat Kevään ja syksyn ja varsinkin taistelevien läänitysvaltioiden aikakaudella. Lopulta taistelevista valtioista yksi, Qin-dynastia, nousi valtaan 221 eaa.


title: Zhou-dynastia

text: Shang-dynastian läntisillä rajoilla, Wei-laaksossa nykyisessä Shaanxin provinssissa, elänyt Zhou-heimo kukisti melko äkillisesti Shang-dynastian viimeisen hallitsijan, jonka kerrotaan olleen turmeltunut tyranni.


title: Zhou-dynastia

text: Zhou-dynastian perusti Ji-perhe. Dynastian pääkaupunki oli Hào Wei-joen laaksossa nykyisen Xi'anin kaupungin lähellä, paikassa jossa Wei-joki yhtyy Keltaiseen jokeen.


title: Zhou-dynastia

text: Varhaiset Zhou-kuninkaat levittivät valloittaen ja kolonialisoiden vähitellen kulttuurinsa kattamaan suurimman osan nykyistä Kiinaa Chang Jiangista (Jangtse-joki) pohjoiseen. Zhou oli dynastioista pitkäikäisin, ja aloitti opin hallitsijan taivaallisesta mandaatista. Tällä opilla selitettiin ja perusteltiin edellisten dynastioiden kaatuminen ja tuotiin laillisuutta nykyiselle ja tuleville hallitsijoille. Hallitsijan nimitykseksi tuli "Taivaan poika".


title: Zhou-dynastia

text: Zhoun kaudella alettiin valmistaa raudasta työkaluja, ja maanviljely kehittyi tehokkaammaksi. Tieverkostoa ja kanavia kehitettiin, mikä yhdisti valtion eri osia. Kaupankäynti kehittyi ja kolikot otettiin käyttöön.


title: Zhou-dynastia

text: Hallinto kehittyi muistuttamaan Euroopan feodaalijärjestelmää, jossa paikalliset lääninherrat olivat kuninkaan vasalleja.


title: Zhou-dynastia

text: Vuonna 771 eaa. vallankumouksellisten aatelisten tukemat hyökkäävät barbaarit tappoivat Zhou-dynastian kuninkaan Youwangin. Pääkaupunki siirrettiin Luoyangiin, joka on nykyisessä Henanin provinssissa. Tämä siirto merkitsi historiankirjoituksessa siirtoa Läntisestä Zhousta Itäiseen Zhou-dynastiaan. Zhoun valta vähitellen heikkeni ja valtion hajaantuminen alkoi. Itäinen Zhou-dynastia jakaantuu kahteen pienempään aikakauteen, joista ensimmäinen, 770 eaa.–476 eaa. on saanut aikansa aikakirjoista nimityksen Kevättä ja syksyä, jälkimmäinen tunnetaan Taistelevien läänitysvaltioiden kautena (475 eaa.–221 eaa.).


title: Zhou-dynastia

text: Zhou-dynastian alkamisen ajankohdasta on ollut erilaisia käsityksiä. Uusimmat löydöt ajoittavat sen vuoteen 1046 eaa.


title: 1900-luku

text: 1900-luku oli vuosisata, johon kuuluivat vuodet 1900–1999. Se oli mullistava huomattavien teknologisten, ideologisten, yhteiskunnallisten ja lääketieteellisten edistysaskeleiden vuoksi, esimerkiksi kun ensimmäiset ihmiset kävivät kuun pinnalla. Toisaalta myös sodat ja kansanmurhat saavuttivat ennennäkemättömät mittasuhteet. Kolonisaatio alkoi purkautua toisen maailmansodan jälkeen (siirtomaiden itsenäistyminen). Lähes jokainen elämän osa-alue mullistui 1900-luvulla ainakin länsimaissa.


title: 1900-luku

text: 1900-luvun alussa eurooppalaiset suurvallat hallitsivat lähes koko maailmaa. Merkittävimmät näistä siirtomaavalloista olivat Britannia, Ranska, Saksa, Itävalta-Unkari ja Venäjä, jotka olivat kilpailijoita niin taloudellisesti, sotilaallisesti kuin poliittisestikin. Nationalistisen aatteen ajamana ne kahmivat alueita mistä saivat, ja kolonialismi saavutti huippunsa 1800-luvun lopulla. Vuonna 1870 eurooppalaisten hallussa oli 70 % maapallosta ja vuonna 1914 ensimmäisen maailmansodan kynnyksellä peräti 85 prosenttia. Imperialistista ulkopolitiikkaa perusteltiin näkemyksellä, jonka mukaan siirtomaiden alistettu väestö olisi jotenkin eurooppalaisia alempiarvoista.


title: 1900-luku

text: 1800-luvun lopulla kolonialismia joudutti edistyneen teknologian mahdollistama Afrikan aiempaa tehokkaampi valloitus – enää eivät taudit nujertaneet eurooppalaisia valloittajia, ja moderni aseteknologia oli täysin ylivoimaista verrattuna paikallisen vastarinnan aseistukseen mahdollistaen menestyksekkään valloituksen suhteellisen pienillä joukoilla. Lopulta Afrikassa oli vain kaksi itsenäistä valtiota: Liberia ja Abessinia eli nykyinen Etiopia. Euroopan siirtomaavaltojen ohella myös Yhdysvallat ja Japani hankkivat itselleen alusmaita. Ylivoimaisesti suurin siirtomaavalta oli Britannia, joka hallitsi Intiaa, suurta osaa Afrikasta ja laajoja alueita muualla maailmassa. Sillä oli myös suurin laivasto. 1900-luvulle tultaessa se oli laajimmillaan, mutta taloudellisesti imperiumin loistokausi oli jo takanapäin. Yhdysvallat ja Saksa kilpailivat sen kanssa tiiviisti. Saksa oli vielä 1867 ollut joukko löyhästi liittoutuneita ruhtinaskuntia, mutta Otto von Bismarckin johdolla maa oli yhdistynyt ja yhtenäinen toinen Saksan keisarikunta perustettiin 1871. Tämän jälkeen Saksa kohosi nopeasti muiden Euroopan suurvaltojen rinnalle. Siirtomaakilpailussa Saksaa ajoi eteenpäin militaristinen keisari Vilhelm II, joka nousi valtaistuimelle 1888. Siirtomaakilpailuun Saksa liittyi kuitenkin verraten myöhään, eikä valloittamattomia alueita enää ollut juuri saatavilla, mikä rajoitti Saksan mahdollisuuksia laajentaa valtaansa.


title: 1900-luku

text: Yhdysvallat oli paisunut joukosta brittiläisiä siirtokuntia 1800-luvun mittaan koko Pohjois-Amerikan levyiseksi; voitokkaat sodat ennen vahvaa Meksikoa vastaan ja uudisasutuksen leviäminen länteen olivat tehneet siitä mantereen kiistattoman valtiaan, joka alkoi itsekin hankkia siirtomaita ja laajentaa vaikutuspiiriään. Vuoteen 1902 mennessä Yhdysvallat oli lyönyt Espanjan aiemmin laajan siirtomaaimperiumin ja ottanut sen alusmaat haltuunsa nousten merkittävimpien imperialististen valtojen joukkoon. 1901 virkaansa valittu presidentti Theodore Roosevelt toimi tarmokkaasti vahvistaakseen Yhdysvaltain asemaa entisestään.


title: 1900-luku

text: 1800-luvulle asti Japani oli eristäytynyt ulkomaailmasta 1 500 vuoden ajan, eivätkä satunnaiset kontaktit ulkomaailmaan olleet vaikuttaneet maahan merkittävästi. Eristäytyminen oli pitkälle tietoista, ja esimerkiksi valtamerialukset olivat kiellettyjä – samoin ulkomaille matkustaminen, kuolemantuomion uhalla. Vuonna 1853 joukko yhdysvaltalaisaluksia kuitenkin rantautui Japaniin kommodori Matthew Perryn johdolla: solmittiin Kanagawan sopimus, joka avasi Japanin ulkoisille vaikutteille. Japani ymmärsi jälkeenjääneisyytensä ja epäyhtenäisyytensä, ja keskusvallan johto palautettiin keisareille. Meiji-restauraation myötä Japani modernisoi nopeasti itsensä vaikka säilyttikin oman kulttuurinsa. Näin Japani vältti monen muun Aasian maan kohtalon eikä joutunut länsimaiden siirtomaaksi. Sen sijaan se itse laajeni suurvallaksi miehittäen vuoteen 1910 mennessä Korean ja Formosan eli Taiwanin.


title: 1900-luku

text: Muista siirtomaavalloista poiketen Venäjä ei hankkinut itselleen alueita merten takaa vaan laajeni maateitse itään, Keski-Aasiaan turkkilaisten heimojen alueelle ja lopulta aina kaukoitään Tyynenmeren rannoille asti. Samoin Itävalta-Unkari oli laajentunut Balkanille, ja siihen kuuluneet olivat kaikki Euroopassa. Siten valtakunnan maa-alue oli näennäisen yhtenäinen, mutta sen alaisuudessa asui useita kansallisuuksia, ja niiden väliset ristiriidat tekivät etnisesti kirjavasta Balkanista epävakaan.


title: 1900-luku

text: Vaikka Kiinakin oli Qing-dynastian johdolla hallinnut jo useiden vuosisatojen ajan monia alueita, joiden väestö ei ollut han-kiinalaista – pääasiassa Tiibetiä, Mongoliaa, Itä-Turkestania ja 1900-luvun alkuun asti myös Koreaa, jonka se kuitenkin sitten menetti Japanille – se joutui 1800-luvun myötä yhä enemmän alistetuksi läntisille siirtomaavalloille. Keisarinna Ci Xin johdolla Kiina yritti vuonna 1900 pyristäytyä eroon ulkomaalaisista, mutta tämä niin sanottu boksarikapina päättyi kiinalaisten kannalta epäonnisesti. Raa'an kapinan aikana boksarit surmasivat mielivaltaisesti eurooppalaisia ja näiden kanssa yhteistoiminnassa olleita kiinalaisia, ennen kuin kansainväliset apujoukot löivät ylivertaisella aseistuksellaan kapinalliset. Tämä johti pääkaupunki Pekingin ryöstelyyn ja Kiinan entistä suurempaan nöyryyttämiseen vuonna 1901 solmitussa rauhansopimuksessa. Ci Xi kuoli luonnollisen kuoleman 1908, ja 1911 Qing-dynastia kaatui, minkä seurauksena Kiina julistettiin tasavallaksi ensimmäistä kertaa historiansa aikana.


title: 1900-luku

text: Sotiminen Kiinan suunnalla jatkui vuonna 1904, kun Venäjä ajautui sotaan Japania vastaan. Venäjä oli aiemmin miehittänyt Mantšurian, kun taas Japani oli lisännyt läsnäoloaan Koreassa. Myös Britannia oli huolestunut tilanteen kehityksestä ja erityisesti Venäjän läsnäolosta Mantšuriassa. Taitavalla diplomatialla Japani varmisti puolueettomuuden ja sai näin vapaat kädet toimia alueella venäläisiä vastaan. Alkaneessa sodassa Japani saavutti merkittäviä voittoja Venäjän laivastoa vastaan, mutta maasota Mantšuriassa juuttui veriseen asemasotaan, jossa kumpikaan ei saavuttanut selkeitä voittoja. Kaksi taistelua kuitenkin ratkaisivat sodan japanilaisten eduksi: Mukdenin taistelussa venäläiset maajoukot lyötiin ja Tsushiman meritaistelussa tuhoutui lähes koko Venäjän laivasto. Näiden tappioiden jälkeen Venäjä vetäytyi Mantšuriasta, joka siirtyi vähitellen Japanin vaikutuspiiriin. Sota oli ajanut Japanin taloudellisen perikadon partaalle, mutta sen tuloksena siitä tuli tasaveroinen muiden suurvaltojen kanssa ja maan ulkopolitiikka militarisoitui ja muuttui aggressiivisemmaksi. Tämä johti lopulta Japanin osallistumiseen toiseen maailmansotaan.


title: 1900-luku

text: Venäjälle vaikutukset sen sijaan olivat katastrofaaliset. Huono sotaonni heikensi mielialaa maassa, jossa kumouksellista liikehdintää esiintyi muutenkin. Venäjällä oli alkanut teollistuminen 1800-luvun loppupuolella, mutta työläisten elintaso oli kehno ja köyhien kaupunkilaisten olot kurjat. Intellektuellit perustivat radikaaleja järjestöjään; 1904 perustettiin Venäjän teollisuustyöläisten ammattijärjestö, ja Vladimir Lenin taas johti omaa sosiaalidemokraattista puoluettaan. Vuoden 1905 tammikuussa Pietarissa alkoi lakkoilu, jossa vaadittiin kahdeksan tunnin työpäivää, työolojen parantamista, naisten palkkauksen parantamista ja edistyksellisempää demokratiaa. Tämä johti lopulta kahden viikon yleislakkoon. Venäjän hallitus vastasi kokoamalla joukkoja kaupungin tärkeisiin paikkoihin. 22. tammikuuta 200 000 hengen joukko esitti Venäjän keisari Nikolai II:lle anomuksen, jossa pyydettiin kansanvallan lisäämistä. Keisarin talvipalatsin eteen kokoontuneita mielenosoittajia ei kuitenkaan otettu vastaan, vaan paikalle kokoontuneet armeijan joukot alkoivat tulittaa heitä. "Verisunnuntaina" tunnettu tapahtuma aloitti Venäjällä laajat levottomuudet, joihin kuului mellakoita, lakkoja ja rähinöitä. Kuuluisaksi on noussut kapina Venäjän laivaston "Potjomkin"-aluksella eli ”panssarilaiva Potemkinilla”. Levottomuuksien tukahduttamiseksi keisari Nikolai II antoi lopulta lokakuun manifestin, jossa luvattiin aloittaa toimet kansalaisoikeudet turvaavan perustuslain laatimiseksi. Kun tilanne rauhoittui, Nikolai perui manifestin ja perustuslaki jäi haaveeksi. Myöhemmin Lenin kutsui 15 000 uhria vaatineita levottomuuksia Venäjän vuoden 1917 vallankumouksen ”kenraaliharjoitukseksi”.


title: 1900-luku

text: Länsimaissa 1900-luku oli edistyksen vuosisata, eikä sen alku tehnyt poikkeusta. Tätä symboloivat vuonna 1901 ensimmäisen kerran jaetut Nobel-tiedepalkinnot. Samana vuonna tiedonsiirron mullisti Guglielmo Marconi, joka lähetti ensimmäistä kertaa langattomalla lennättimellä viestin Atlantin yli. Kymmenessä vuodessa tiedonsiirron mullistivat Marconin kehittelemät langaton lennätin ja radio. Puhelin yleistyi vähän myöhemmin 1910-luvulla. Wrightin veljesten lentokone lensi ensimmäisen kerran 1903, minkä jälkeen lentokoneet ja ilmailu kehittyivät nopeasti. Ford taas saattoi kuuluisan T-mallin sarjatuotantoon valmistaen ensimmäistä kertaa maailmassa halpoja ja aiempaa paljon useampien saatavilla olevia autoja. Tämä mullisti lopulta liikenteen, ja Ford puolestaan mullisti tuotantomenetelmät liukuhihnatuotannollaan. 1907 kehitetty muovi tulisi mullistamaan synteettiset materiaalit ja Albert Einsteinin vuonna 1905 kehittämä suhteellisuusteoria fysiikan. Kolauksen teknologiausko sai RMS Titanicin upottua 1912 mukanaan yli tuhat matkustajaa.


title: 1900-luku

text: Politiikan saralla sosialismi alkoi vaikuttaa entistä merkittävämmin. Karl Marx oli julkaissut Kommunistisen manifestinsa jo 1848, mutta vasta 1900-luvun alkuvuosina kommunismi todella nousi merkittäväksi tekijäksi, varsinkin Venäjällä. Siellä levottomuudet olivat jo johtaneet vallankumoukselliseen liikehdintään 1905, ja maahan oli perustettu sosiaalidemokraattinen puolue 1903. Puolueen merkitys vuoden 1905 vallankumouksessa oli kuitenkin vähäinen, sillä Venäjällä toimi myös monia muita liikkeitä ja puolueen johtohenkilöt olivat useimmat maanpaossa Sveitsissä. Muualla maailmassa perustettiin myös työväenpuolueita, esimerkiksi Suomessa 1899 ja Britanniassa 1900. Esiintyi myös useita demokratiaa ja tasa-arvoa edistämään pyrkineitä liikkeitä, liberalismi levisi, ja naisten äänioikeus nousi keskustelun aiheeksi. Ensimmäisenä maailmassa he saivat äänioikeuden Uudessa-Seelannissa 1893 ja ennen 1900-luvun alkua myös eräissä Yhdysvaltojen osavaltioissa ja suurimmassa osassa Australiaa ja Mansaarta. Suomen naiset saivat äänioikeuden ensimmäisinä Euroopassa 1906.


title: 1900-luku

text: 1910-luvulle mennessä Euroopan suurvaltojen väliset suhteet olivat hyvin kireät. Kilpailu siirtomaista oli kiristynyt ja kiristynyt, ja kun valloittamattomat alueet alkoivat loppua, siirtomaavallat alkoivat havitella toistensa siirtomaita. Tämä tapahtui sekä sotilaallisella uhittelulla että epäsuoralla puuttumisella toisten hallitsemien alueiden asioihin. Tämä johti asevarustelukilpaan: nopeasti edennyt teollistuminen, aseteknologian kehitys ja standardoinnin mahdollistama sarjatuotanto johtivat entistä tehokkaampien aseiden aiempaa paljon suuremman mittakaavan tuotantoon. Koska siirtomaat sijaitsivat usein meren takana ja hajallaan eri puolilla maapalloa, laivaston merkitys korostui. Asevarustelu huipentuikin laivastokilvassa. Entistä sodalle alttiimmaksi Euroopan teki suurvaltojen pyrkimykset tasapainotilanteeseen, mikä johti sotilasliittojen solmimiseen. Niinpä yhden maan joutuminen sotaan veti nopeasti myös muita laajenevaan konfliktiin. Balkanin epävakaa tilanne ja Saksan halu laajentaa valtapiiriään Itä-Eurooppaan tekivät tilanteesta entistä kiikkerämmän.


title: 1900-luku

text: 1910-luvun alussa Eurooppalaiset valtiot kävivätkin joitain sotia. 1911 Italian–Turkin sota johti Libyan siirtymiseen osmanien (Turkin) vallasta Italian siirtomaaksi. Osmanien valtakunta oli tässä vaiheessa kutistunut jo varjoksi entisestä mahtavasta valtakunnasta, mutta se hallitsi silti edelleen osaa Balkanista ja suurinta osaa Lähi-idästä. 1912 ja 1913 käydyt Balkanin sodat johtivat valtakunnan lisätappioihin, kun Serbia laajeni osmanien kustannuksella Balkanilla ja siten heilutti Itävalta-Unkarin valtaa alueella. Saksa kiinnostuikin Balkanin tilanteesta, ja tilanne luisui lähelle yleiseurooppalaista sotaa.


title: 1900-luku

text: Balkanin kriisi uusiutui kesällä 1914, kun serbinationalistit murhasivat arkkiherttua Frans Ferdinandin, Itävalta-Unkarin kruununperillisen. Raivostunut Itävalta-Unkari esitti Serbialle uhkavaatimuksen, josta laadittiin tarkoituksella sellainen, ettei Serbia voisi myöntyä kaikkiin ehtoihin. Serbia pyrki kaikin keinoin välttämään sodan ja tarjosi muuten yhteistyötä, mutta torjui kuitenkin uhkavaatimuksen sillä se oli ristiriidassa maan perustus- ja rikoslain kanssa. Tästä Itävalta-Unkari sai tekosyyn valmistautua sotaan. Venäjä oli luvannut suojelevansa Serbiaa, joten myös siellä määrättiin liikekannallepano. Saksa taas julisti suojelevansa Itävalta-Unkaria ja vaati Venäjää peruuttamaan liikekannallepanon. Ranska, Venäjän liittolaisena, valmistautui sitten myös käymään sotaa. 1. elokuuta Saksa julisti sodan Venäjälle ja kahta päivää myöhemmin Ranskalle. Kun Saksa vielä loukkasi Belgian itsenäisyyttä, Britannia riensi belgialaisten ja muiden Saksan vihollisten avuksi: näin sota oli muutamassa päivässä laajentunut puolustus- ja avunantosopimusten myötä kahden valtion kahnauksesta koko Euroopan laajuiseksi. Reilun vuoden jälkeen myös Italia oli liittynyt Ranskan ja Venäjän puolelle, Turkki ja Bulgaria taas Saksan ja Itävalta-Unkarin rinnalle sotaan. Koska Saksan johtama liittokunta sijaitsi maantieteellisesti vihollistensa välissä, siihen kuuluvia maita alettiin kutsua keskusvalloiksi. Vastakkainen osapuoli tunnettiin sitten ympärysvaltoina.


title: 1900-luku

text: Länsi-Euroopassa sota alkoi Saksan nopealla iskulla Belgian halki Ranskaan. Se oli mahdollista, sillä Saksan armeija oli tehokkaasti organisoitu, hyvin koulutettu, motivoitunut ja Saksan asevoimat valmistautuneet sotaan. Rautatiet mahdollistivat nopean liikekannallepanon ja armeijan varustus oli laadukasta. Saksalaisten eteneminen pysähtyi vasta lähellä Pariisia, minkä jälkeen sota länsirintamalla hyytyi asemasodaksi. Seuraavat vuodet länsirintamalla britit ja ranskalaiset etenivät vähän kerrallaan takaisin kohti Belgiaa. Eteneminen oli kuitenkin vähäistä, ja koska kumpikin osapuoli oli linnoittautunut lujasti asemiinsa pienikin eteneminen lunastettiin valtavin miestappioin. Esimerkiksi Sommen taistelussa 1916 ympärysvallat etenivät kuukausien taisteluissa lopulta vain kolme kilometriä, mutta kumpikin osapuoli menetti yli 600 000 miestä! Tämä kulutti Ranskan armeijaa, jonka taistelutahto laski sodan loppuvuosina ja britit joutuivat ottamaan sodankäynnistä aina vain entistä suuremman vastuun.


title: 1900-luku

text: Itärintamalla Venäjä saavutti aluksi menestystä saksalaisia vastaan mobilisoituaan armeijansa taistelukuntoon ja rintamalle paljon odotettua nopeammin. Itävalta-Unkari menetti osan valtakuntansa itäosasta venäläisten miehitykselle. Alkumenestyksen jälkeen keskusvallat kuitenkin alkoivat työntää venäläisiä yhä taaemmas ja taaemmas. 1916 venäläisten käynnistämä Brusilovin hyökkäys toimi aluksi tehokkaana vastaoffensiivina, joka käytännössä romahdutti itävaltalaisten armeijan, joka sitten liitettiin Saksan armeijan alaisuuteen. Venäjän keisarillinen armeija oli kuitenkin organisaatioltaan liian heikko kestämään loputtomiin raskaaksi käynyttä sotaa, ja venäläisarmeijoiden huolto romahti. Maatalousvaltaisen ja yhä lähes feodalismissa eläneen Venäjän taloudellinen kehittymättömyys vaikutti tähän osaltaan, samoin kasvanut tyytymättömyys hallitukseen ja väsyneisyys sotaan. 1917 Venäjän armeija oli lamaantunut maan sisäisen kuohunnan takia ja keisarillinen järjestelmä kaatui. Bolševikit eli Leninin johtamat kommunistit nousivat valtaan vuoden 1917 loppuun mennessä, tsaari teloitettiin ja Venäjä vetäytyi sodasta.


title: 1900-luku

text: Kaukaisemmilla rintamilla Saksa menetti nopeasti kaikki Tyynenmeren siirtomaansa Japanille ja Britannialle. Afrikassa menestys oli parempi, ja varsinkin kenraali Paul von Lettow-Vorbeck kävi Itä-Afrikassa menestyksekästä sissisotaa huomattavasti suurempia vihollisjoukkoja vastaan. Lettow-Vorbeck antautui vasta kun Saksa oli hävinnyt sodan Euroopassa. Turkki saavutti sodan alkuvaiheessa jonkin verran menestystä Egyptissä edetessään Suezin kanavalle asti, mutta sodan loppua kohden kärsi yhä pahempia tappioita Lähi-idässä brittejä vastaan sotiessaan, ajaen Turkin sulttaanikunnan lopulta lähes romahduspisteeseen. Venäläisiä vastaan Turkki sen sijaan menestyi kohtalaisesti, sodan lopulla jopa erinomaisesti vallaten laajoja alueita Kaukasiasta, mukaan lukien tärkeät Bakun öljykentät.


title: 1900-luku

text: Ensimmäisen maailmansodan verisyys johtui ennen kaikkea uuden aseistuksen tehokkuudesta. Sodassa käytettiin ensimmäistä kertaa merkittävissä määrin sellaisia uusia aseita kuin taistelulentokoneita ja taistelukaasua. Tykistö ja konekiväärit olivat täysin ylivoimaisia jalkaväkeä vastaan. Sodan uudenlainen luonne osattiin jossain määrin ennakoida, mutta poliitikot ja kenraalit eivät uskoneet sodan kestävän muutamaa kuukautta kauempaa. Suuren mittakaavan sodan tiedettiin kuitenkin vaativat valtavasti ihmishenkiä, mutta aiempien kokemuksien puutteessa käsitystä siitä, miten tällainen sota tulisi käydä, ei ollut. Sodan kuluessa ja kokemuksen karttuessa molemmat osapuolet tekivät kuitenkin omat johtopäätöksensä sodan kulusta. Brittiarmeija esimerkiksi kehitti panssarivaunuja, joiden merkitys jäi kuitenkin vielä tässä sodassa vähäiseksi. Saksan armeija taas kehitti uuden iskujoukkotaktiikan joka panosti joustavampaan hyökkäykseen, johdossaan hyvin koulutetut ja aseistetut iskujoukot. Lisäksi Venäjän vetäytyminen sodasta mahdollisti valtavien joukko-osastojen siirtämisen idästä länsirintamalle vuonna 1918. Yhdysvaltojen liittyminen sotaan heilauttaisi kuitenkin pian voimatasapainon ympärysvaltojen hyväksi, joten Saksan armeijan oli aloitettava hyökkäyksensä heti, mikäli se tahtoisi voittaa sodan. Alkumenestys oli hyvä ja saksalaiset etenivät muutamassa kuukaudessa enemmän kuin britit vuosia kestäneiden taisteluiden aikana kahtena edellisenä vuonna. Miestappiot olivat kuitenkin kovat ja saksalaiset menettivät monet parhaista iskujoukoistaan. Ympärysvallat taas käynnistivät kesän 1918 loppupuolella omat vastahyökkäyksensä uusien amerikkalaisjoukkojen tuella. Saksalaisten moraali romahti ja tappiot kävivät liian koviksi kestää. Samalla Saksan liittolaiset alkoivat omatoimisesti pyrkiä aselepoon. Romahduspisteeseen joutunut Saksa taipui lopulta rauhaan. Aselepo allekirjoitettiin 11. marraskuuta 1918.


title: 1900-luku

text: Ensimmäinen maailmansota oli laajin siihen mennessä käyty sota. Aiempiin sotiin verrattuna se oli ollut myös paljon intensiivisempi sillä taisteluja oli 1914-1918 käyty lähes taukoamatta. Tästä syystä myös henkiset vaikutukset olivat varhaisempia sotia pahemmat, sillä aiemmasta poiketen taisteluja oli käyty lakkaamatta ja stressi oli siten vaikuttanut sotilaisiin tauotta. Sodan aikana mobilisoitiin yhteensä 65 miljoonaa sotilasta. Kuolleita oli yhteensä 8 miljoonaa ja haavoittuneita 21 miljoonaa. Myös siviilitappiot olivat ennennäkemättömän suuret, sillä 6,6 miljoonaa siviiliä oli kuollut, suurin osa Turkissa ja Venäjällä. Turkin suuriin siviilitappioihin johti Turkin armeijan järjestelmällinen maan armenialaiseen vähemmistöön kohdistettu kansanmurha.


title: 1900-luku

text: Ensimmäisen maailmansodan loppumisen myötä Saksan, Venäjän, Turkin ja Itävalta-Unkarin imperiumit tulivat tiensä päähän. Alueellisten järjestelyjen myötä Itä-Eurooppaan syntyi joukko uusia valtioita: Suomi itsenäistyi Venäjästä jo siellä tapahtuneen vallankumouksen myötä 1917 kun taas Viro, Latvia ja Liettua itsenäistyivät Venäjästä sodan jälkeen. Itävalta-Unkari hajotettiin Itävallaksi, Unkariksi, Tšekkoslovakiaksi ja Jugoslaviaksi ja Puola sai alueita sekä Venäjältä, Saksalta että Itävalta-Unkarilta. Lisäksi monia keskusvaltoihin kuuluneita alueita liitettiin ympärysvaltojen maa-alueisiin.


title: 1900-luku

text: Saksan imperiumi purettiin täysin, sen siirtomaat siirtyivät ympärysvalloille, armeijan kokoa rajoitettiin voimakkaasti ja se sai maksaakseen suunnattomat sotakorvaukset. Ankara rauhansopimus ja Saksan tuomitseminen yksin syylliseksi sotaan herättivät saksalaisissa katkeruutta; kiersi myös "tikariniskuna selkään" tunnettu myytti, jonka mukaan Saksa oli hävinnyt sodan heikkojen poliitikkojen antauduttua ilman kunnollista syytä, vaikka todellisuudessa antautuminen oli armeijan johdosta lähtöisin. Tästä syntyneelle katkeruudelle monet saksalaiset halusivat hyvitystä ja tämä johti osaltaan toiseen maailmansotaan. Itävalta-Unkarin maa-alue hajotettiin moniksi kansallisiksi pikkuvaltioiksi, joiden etninen kirjavuus ja vähemmistöryhmät kuitenkin aiheuttivat riitoja tulevaisuudessa. Moneen maahan jäi suuria saksalaisvähemmistöjä, ja nämä kansalliset ristiriidat olivat myös syynä Euroopan myöhempään ajautumiseen toiseen maailmanlaajuiseen kriisiin. Turkki menetti suurimman osan alueestaan, ja kävi sodan sen maa-alueita ensimmäisen maailmansodan jälkeen miehittänyttä Kreikkaa vastaan vuosina 1920-1922.