title: Lyydin kieli

text: Myös lukuisat petroskoilaiset tutkijat ovat tehneet tutkimusmatkoja Kuujärvelle. Heidän joukossaan esimerkiksi kansanrunouden tallentajat Maija Pahomova ja inkeriläinen Unelma Konkka, jotka totettuvat matkansa vuonna 1964. Neuvostoliiton tiedeakatemian Karjalan filiaalissa Petroskoissa lyydiä on tutkinut muun muassa Nikolai Bogdanov. Hän suunnitelmansa Kuujärven lyydiläismurteen monografiasta eivät koskaan tulleet valmiiksi, mutta hän keräsi kattavan aineiston seudun murteesta, esimerkiksi sanastoa ja muita kielennäytteitä. Vuosina 1963–1984 julkaistiin Pertti Virtarannan laaja sarja Lyydiläisiä tekstejä ja vuonna 1986 Haljärven lyydiläismurteen muoto-oppia. Virtaranta tallensi näiden teosten aineiston ruotsinlyydiläiseltä Stefan Huotariselta. Feodor Pahomovilta eli Obraman Fedjuulta vuonna 1958 Petroskoissa äänitettyjä ensimmäisiä Kuujärven kielennäytteitä Virtaranta julkaisi puolestaan vuonna 1967 Lähisukukielten lukemistossa.


title: Lyydin kieli

text: Karjalan filiaalissa lyydiä tutki myös Aleksander Barantsev, jonka tunnetuimpia teoksia ovat lyydin äänneoppia käsittelevä "Fonologitšeskije sredstva ljudikovskoi retši" vuodelta 1975 sekä Peltoisen tekstikokoelma "Obraztsy ljudikovskoi retši" vuodelta 1978. Jälkimmäisen tutkimuksen aineiston Barantsev nauhoitti äidiltään Anna Barantsevilta. Barantsevin keräämät Kuujärven ja Tiudian kielennäytteet julkaistiin vuonna 1994 Karjalan tiedekeskuksen ja Joensuun yliopiston yhteisessä kokoelmassa, joka on nimeltään "Näytteitä karjalan kielestä". Lyydiläiset ovat tallentaneet kieltään myös itsenäisesti. Prääsästä kotoisin oleva Anna Samsonova on tallentanut ja lähettänyt lähes tuhat lyydiläistä sananlaskua ja sanontaa Karjalan filiaalin kokoelmiin. Vuonna 1971 tutkija Grigori Makarov julkaisi Samsonovan keräämiä sananlaskuja Suomalais-Ugrilaisen Seuran Aikakauskirjassa.


title: Lyydin kieli

text: Ennen vuotta 1938 lyydiläisiä opetettiin kouluissa suomeksi ja venäjäksi. Suomenkielisen opetuksen loppuessa koko Neuvostoliiton puoleisessa Karjalassa tuona vuonna, myös lyydiläisten oman äidinkielen häviäminen kiihtyi. Nämä lakkauttamistoimet vaikuttuvat samoin muihinkin Neuvostoliitossa asuneisiin itämerensuomalaisiin kansoihin. Muun muassa tämän vuoksi monet lyydin taitajat ovat vanhuksia. Tilanne ei ole juuri kohentunut 1990-luvun lopulta 2000-luvulle tultaessakaan, vaan Karjalan hallinto- ja lainsäädäntöelimissä on vain vähän paikallisten itämerensuomalaisten kansojen edustajia.


title: Lyydin kieli

text: Vielä 1900-luvun alussa lyydin kielen puhujamäärä oli noin 10 000–20 000 henkeä, ja sen kaikki sen päämurteet olivat elinvoimaisia. Lyydiläisiä on noin 10 000 ja heistä noin 3 000 käyttää lyydiä jossain määrin. Kattavasti kieltä puhuu noin 300 henkeä.


title: Lyydin kieli

text:
Lyydi jakautuu kolmeen elävään päämurteeseen, jotka ovat
Kuolleita murteita ovat
Kukin murre on saanut vaikutteita eri suunnalta: "pohjoislyydiin" on vaikuttanut varsinaiskarjala ja erityisesti sen eteläinen murre, "keskilyydiin" aunuksenkarjala ja "Kuujärven lyydiin" vepsä.


title: Lyydin kieli

text: Toisen maailmansodan aikana ja sen jälkeen lyydiläiset ovat kokeneet painostusta, ja heitä on lähetetty esimerkiksi pakkotyöhön. Tämä on hankaloittanut merkittävästi heidän kulttuurinsa ja kielensä säilymistä Neuvostoliitossa ja Venäjällä. Kuten monilla muillakin itämerensuomalaisilla kansoilla ja kielillä, myös lyydiläisten oman kielen ja kulttuurin asema on muun muassa tästä syystä huono, eikä se ole juurikaan periytynyt nuorille. Tällä hetkellä lyydin kieli ei kuulu Petroskoin yliopiston, opettajakorkeakoulun eikä lyydiläisten perinteisillä asuma-aloilla toimivien peruskoulujen opetusohjelmiin. Lyydiläisten kansanperinteen ja kielen tutkimuksessa oli pitkä tauko Karjalan tutkimuslaitoksissa, mutta 2010-luvulla tutkimus on jälleen käynnistynyt. Lyydin kielellä ei ole saatavillä mitään oppikirjoja. Kieltä ei enää käytetä Karjalan kansallisessa lehdistössä, radiossa eikä televisiossa.


title: Lyydin kieli

text: Ponnisteluita oman kielen tunnetuksi tekemiseksi ja siirtämiseksi nuorille on kuitenkin tehty. Vuonna 1993 julkaistiin Petroskoissa ensimmäinen lyydinkielinen kaunokirjallinen teos, Miikul Pahomovin runokoelma "Tuohuz ikkunas" (Tuohus ikkunalla).  Pian tämän jälkeen, vuonna 1995, valmistui ensimmäisen lyydinkielisen aapisen luonnos, joka jäi silloin julkaisematta.  Se, kuten myös vuonna 2003 julkaistu uusi omintakeinen lyydiläisaapinen "ABC-kird’," syntyi opettaja Lidja Potašovan ja Miikul Pahomovin yhteistyönä. Aapisen ja muidenkin harvojen olemassa olevien suppeiden oppimateriaalien käyttöönotto kangertelee. Lyydin kielestä on lisäksi olemassa tutkimuksia ja kielinäytteitä, mutta niitä ei ole saatu julkaistua. Pienessä Kuujärven koulussa on opetettu lyydin kieltä vapaaehtoisena oppiaineena.


title: Lyydin kieli

text: Kuujärven Joensuun kylässä syntynyt Obraman Fedjuu on kirjoittanut muistelmia ja tallentanut paikallisia sananlaskuja, joita on julkaistu Karjalan Heimo -lehdessä vuonna 1993. Obraman Fedjuun tytär kemian insinööri Lilja Pahomova laati Kuujärven sanakirjaa (A–K-kirjaimet) vuosina 1961–1964, mutta käsikirjoitus katosi tekijän kuoleman jälkeen. Myös aapisen kääntäjä Potašova on kerännyt kansanrunoutta.


title: Lyydin kieli

text: Vuonna 1999 julkaistiin ensimmäinen hengellinen kirja lyydin kielellä, Miikul Pahomovin "D’umalan Poig" (Jumalan Poika). Tämä lukemisto sisältää Raamatun kertomuksia, rukouksia, jumalankäskyjä ja hengellisiä runoja. Teoksessa on pyritty yhdistämään lyydin kolme päämurretta yhtenäisen kirjakielen luomiseksi. Pahomovin julkaisut saivat jatkoa vuonna 2000, kun häneltä julkaistiin runoteos "Lüüdiland – runokird' lüüdin heimon kolmes mujus" ja vuonna 2005 hengellinen teos, "Ehtsluužb". Hänen muita teoksiaan ovat "Tervheks! Lugendkird’ Kujärven lüüdin kielel" (2007, Lidja Potašovan kanssa), "Ukon bembel – Runod lüüdin kielel" (2010), "Kuujärven lyydiläistekstejä" (2011) ja "Kondan Kalndan – Kujärven lüüdin rahvhansana" (2012).


title: Lyydin kieli

text: Tällä hetkellä Karjalan tiedekeskuksessa Petroskoissa toimii kolme lyydiläisyyden tutkijaa. Natalia Čhikina tutkii kirjallisuutta, Aleksandra Rodinova ja Svetlana Kovaleva lyydin kieltä. Rodinova ja Kovaleva ovat myös mukana vuonna 2013 käynnistyneessä hankkeessa, jonka päämääränä on luoda lyydin kielen verkkosanakirja lyydi–suomi–venäjä. Hanketta johtaa Miikul Pahomov, ja se toteutetaan yhteistyössä Lyydiläisen Seuran, Helsingin yliopiston ja Kotimaisten kielten tutkimuslaitoksen kanssa. Kolmevuotista hanketta rahoittaa Koneen säätiö, ja sen ensimmäinen vaihe on valmistunut. Keskeneräinen sanakirja on avattu verkkoon.


title: Lyydin kieli

text: 1.12.1998 perustettu Lyydiläinen Seura ry (Lüüdilaine Siebr) on yrittänyt tehdä lyydiläisyyttä ja lyydin kielen asemaa tunnetuksi. Seuraan kuuluu noin sata jäsentä, jotka ovat lyydiläisalueen ulkopuolella asuvia lyydiläisiä, heidän ystäviään ja tukijoitaan. Seura pyrkii tavoittamaan myös ruotsinlyydiläisiä kielensä ja kulttuurinsa eheyttämiseksi muun muassa Suomen kulttuurirahaston tukemana. Lisäksi Karjalassa toimii lyydiläisyhdistyksiä. Niiden toiminta keskittyy Kuujärvelle, Pyhäjärvelle, Petroskoihin ja Kentjärvelle. Muuten lyydiläisten kieltä ja kulttuuria on pitänyt yllä Pitk Randaane -perinneryhmä, josta on käytetty myös kirjoitusasuja Pit´k randaane ja Pitk’randaaset. Vuonna 2003 Lyydiläinen Seura järjesti yhdessä Maailman musiikin keskuksen kanssa lyydiläisen musiikin tallennusmatkan Joensuun kylään, jossa tarkoituksena oli tallentaa yhtyeen musiikkia. Tallenteen pohjalta julkaistiin myöhemmin CD ja laulukirja, Pajod.


title: Lyydin kieli

text: 2000-luvulla Suomessa on järjestetty säännöllisesti lyydin kielen kursseja. Vuonna 2008 suomalainen Lyydiläinen Seura ja karjalainen Trias-nuorisojärjestö perustivat Lyydilaine-sanomalehden, jossa on artikkeleita lyydin ja venäjän kielillä. Lehti ilmestyy Petroskoissa. Seuran vuosijulkaisun nimi on puolestaan Lüüdilaine, ja se on ilmestynyt kerran vuodessa vuodesta 2005 lähtien. Lehden artikkelit ovat lyydiksi (pääosin latinalaisilla kirjaimilla, joilla lyydin kirjakieltä kirjoitetaan, mutta myös kyrillisillä aakkosilla), suomeksi ja venäjäksi. Kansalaisjärjestöt ovat yhteistyössä järjestäneet muun muassa kielileirejä nuorille sekä lyydinkielisiä kudontapiirejä. Leirien osanottajat ovat olleet 7–16-vuotiaita lyydiläislapsia ja -nuoria eri lyydiläispaikkakunnilta. Leirien yksi päämäärä on luoda verkosto lyydiläislasten välille kielen oppimisen ohella. 2010-luvulla lyydiläiset ovat vastanneet itse leirien järjestämisestä.


title: Lyydin kieli

text: Kun suomalaisjoukot jatkosodan aikana miehittivät muun muassa lyydiläisten asuma-aloja, osa lyydiläisistä oppi suomen kielen alueella järjestetyn opetuksen johdosta. Alueelle matkusti suomenkielisiä opettajia, ja tuolloin järjestettiin myös jumalanpalveluksia, uskonnonopetusta kouluissa sekä pidettiin rippikouluja. Sen lisäksi, että Aunuksen radio alkoi lähettää vepsän- ja karjalankielisiä ohjelmia, oli ohjelmistossa myös lyydin kielellä tuotettua ohjelmaa. Lapsikuolleisuus puolittui. Kun alue jäi toisen maailmansodan jälkeen Neuvostoliitolle, alkoi pitkä ateismin kausi. Tuolloin Kalevalasta tuli tärkeä henkisyyden lähde Karjalan alueen ihmisille. Vuonna 1992 Inkerin evankelisluterilaisen kirkon työntekijät saapuivat Lyydinmaalle ja alkoivat kehittää hengellistä elämää. 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä esimerkiksi Kuujärvellä järjestettiin säännöllisesti uskonnollisia tilaisuuksia, mutta niissä käytössä olleet Raamatut ovat olleet venäjänkielisiä. Vuonna 2008 suomalainen Lyydiläinen Seura ja karjalainen Trias-nuorisojärjestö perustivat Lyydilaine-sanomalehden, jossa on juttuja lyydin ja venäjän kielillä.


title: Lyydin kieli

text: Lyydinmaalle avattiin vuonna 2010 Lyydiläinen keskus (Lüüdikodi), jonka toimintaa Lyydiläinen seura tukee. Karjalan tasavallan etnokeskusten verkostoon kuuluvaa keskusta johtaa Kuujärven asutuksen itsehallinnon entinen johtaja Raisa Koponeva. Toiminnan tarkoituksena on tehdä lyydiläisyyttä tunnetuksi paikallisten asukkaiden ja kutsuvieraiden keskuudessa, opettaa lyydin kieltä ja palvelella matkailijoita sekä tutkijoita. Keskus myös järjestää joka kesä lyydiläisnuorille Ilmori-leiriä. Keskuksessa on usean vuoden ajan opetettu lyydin kieltä kerran viikossa noin kymmenelle nuorelle, mutta heillä on ollut hyvin vähän edellyksiä käyttää kieltä arjen tilanteissa.


title: Lyydin kieli

text: Syksyllä 2014 Lüüdikodi-keskuksessa aloitettiin kielikerhon järjestäminen, joka on tarkoitettu kokonaisille perheille. Kerhon tarkoituksena on saada kokonaiset perheet käyttämään kieltä myös arjessaan kotona, jotta kielen oppiminen ja välittyminen nuorille tehostuisi. Muita kielen oppimisen keinoja ovat olleet kaikenikäisille suunnattu säännöllisesti kokoontuva lyydinkielinen kudontakerho sekä lyydinkielinen keskustelupiiri, jossa tallennetaan myös Karjalan Sivistysseuran kanssa kansanperinnettä ja tarinoita. Keskusteluita myös julkaistaan kirjallisesti ja äänitteinä. 2010-luvulla Pyhäjärven lyydiläisyhteisössä on toimintansa aloittanut lyydinkielinen teatteriryhmä.


title: Lyydin kieli

text: Vuonna 2013 Karjalan opetusministeriö myönsi luvan opettaa lyydiä vapaavalintaisena oppiaineena, joka johti 13 opettajan kouluttamiseen Suomessa Miikul Pahomovin toimesta. Vuodesta 2014 alkaen lyydiä on opetettu vapaaehtoisena oppiaineena Kentjärven koulussa noin 40 oppilaalle. Ohessa on pidetty lyydiläistä kulttuurikerhoa. Tämän jälkeen opetus on aloitettu myös Pyhäjärven koulussa noin kymmenelle oppilaalle. Opetus on aloitettu myös päiväkodissa. Lisäksi Petroskoissa on toiminut aika ajoin kielikerho.


title: Lyydin kieli

text: Lyydinkielistä ja lyydin kieltä käsittelevää kirjallisuutta on melko vähän. Alla on luetteloitu näistä merkittävimpiä.


title: Vehkalahti

text: Vehkalahti () on Kymenlaaksossa Suomenlahden rannikolla sijainnut entinen Suomen kunta, joka liittyi vuoden 2003 alussa yhteen Haminan kaupungin kanssa. Haminan kaupunki muodostettiin aikanaan Vehkalahden vanhasta kirkkopitäjästä. Kuntaliitoksessa syntynyt kaupunki säilytti Haminan nimen ja Vehkalahden vanhan vaakunan. Juuri ennen liitosta kunnassa oli 11 970 asukasta (31.12.2002). Vehkalahden harmaakivikirkko on 1400-luvulta. Vehkalahden alueen suurimmat taajamat ovat Summa, Husula, Neuvoton ja Pyhältö. Uudessa-Summassa oli Stora Enson Summan paperitehdas.


title: Vehkalahti

text: Vehkalahden naapurikunnat ennen kuntaliitosta olivat Anjalankosken, Haminan ja Kotkan kaupungit sekä Luumäki, Miehikkälä ja Virolahti.


title: Vehkalahti

text: Vehkalahtea luonnehtivat muun muassa rapakivikalliot ja lukuisat saaret. Useimmat Vehkalahden kivikautiset löydöt ajoittuvat 5 500–4 000 vuoden taakse. Myös pronssi- ja rautakautisia löytöjä on tehty. Pysyvä asutus muodostui 1100–1200-luvulla. Ensi kerran Vehkalahti mainitaan asiakirjoissa vuonna 1336. Vehkalahdella oli olettavasti kirkko jo vuonna 1396, mutta seurakunta itsenäistyi 1427 ja nykyinen Marian kirkko on peräisin 1400-luvulta. Suur-Vehkalahden pitäjä käsitti keskiajalla lähes koko nykyisen Kymenlaakson. Kirkonkylä erotettiin Haminan kaupungiksi (aluksi nimeltään Vehkalahden Uusikaupunki/Veckelax Nystad) vuonna 1653. Raja-alueena Vehkalahti joutui usein sodan jalkoihin 1500–1700-luvuilla. Käsityöläisammatteihin, jotka olivat arvostettuja, kuului muun muassa summalaisten veneenveistotaito.


title: Vehkalahti

text: Vehkalahti on historiansa aikana kuulunut useisiin hiippakuntiin. Vuodesta 1554 lähtien Vehkalahti kuului Viipurin piispan alaisuuteen. Vuosina 1723–1742 se kuului Porvoon hiippakuntaan ja vuodesta 1743 vuoteen 1812 Haminan hiippakuntaan, jonka keskuksena Marian kirkko toimi. Vanhan Suomen palauduttua muun Suomen yhteyteen Vehkalahti tuli jälleen Porvoon hiippakunnan osaksi, kunnes vuonna 1897 se liitettiin juuri perustettuun Savonlinnan hiippakuntaan. Vuonna 1924 palattiin takaisin Viipurin hiippakuntaan. Vuodesta 1945 lähtien Vehkalahti oli osa Mikkelin hiippakuntaa. Haminan seurakunta oli irtautunut Vehkalahdesta vuonna 1653, mutta seurakunnat yhdistyivät uudestaan vuonna 2004, vuotta myöhemmin kuin kunnat.


title: Vehkalahti

text: Myös maallisen hallinnon rajat muuttuivat usein. 1560-luvulta lähtien Vehkalahti oli osa Kymenkartanon läänin voutikuntaa, joka muuttui vuonna 1634 kihlakunnaksi. Vuosina 1634–1721 pitäjä kuului Viipurin ja Savonlinnan lääniin. Isonvihan jälkeen 1721–1743 Vehkalahti kuului Savonlinnan ja Kymenkartanon lääniin ja sen jälkeen Viipurin kuvernementtiin. Vuonna 1812 Vehkalahti liitettiin Viipurin lääniin. Vuosina 1946–1997 se kuului Kymen lääniin ja sen jälkeen vuoteen 2009 asti Etelä-Suomen lääniin.


title: Vehkalahti

text: Talvisodan päättäneessä Moskovan rauhassa 1940 siihenastisen Vehkalahden alue pysyi Suomessa lukuun ottamatta Narvin ja Somerin saaria, jotka sisältyivät Neuvostoliitolle luovutettuihin alueisiin.


title: Vehkalahti

text: Husula, Husupyöli, Ihamaa, Kannusjärvi, Kitula, Kolsila, Kuorsalo, Lankila, Metsäkylä, Myllykylä, Mäntlahti, Neuvoton, Onkamaa, Paijärvi, Pampyöli, Pyhältö, Pyöli, Pyötsaari, Rakila, Reitkalli, Ruissalo, Salmenkylä, Salmi, Sivatti, Summa, Tammio, Turkia, Töytäri, Uusi-Summa, Vehkjärvi, Vilniemi


title: Vehkalahti

text: Vehkalahden pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla limppisoppa, rusinasoppa sekä lantusta, perunasta, siansivusta ja ruisleipätaikinasta leivottu lohkopiirakka.


title: Pattijoki

text: Pattijoki (vuoteen 1920 asti "Salo Ol.") oli Pohjois-Pohjanmaalla sijainnut Suomen kunta. Asukkaita kunnassa oli lakkautushetkellä hieman yli 6 000. Asutus on keskittynyt Olkijoen ja Pattijoen varsille sekä kirkonkylään. Nykyään Pattijoki kuuluu Raahen kaupunkiin.


title: Pattijoki

text: Ylipää (Lasikangas), Kopsa, Jokela, Olkijoki, Pattijoki


title: Pattijoki

text: Betonivalukirkko (Josef Stenbäck, 1912), Olkijoen rauhanpirtti, leirikeskus Lohenpyrstö, Veteraanimaja, Konemuseo, Kastellin linnanrauniot, Pattijoen kiviholvisilta


title: Pattijoki

text: Keskiajalla Pattijoki oli karjalaisten ja satakuntalaisten eräaluetta, jonka pysyvä asutus on 1400–1500-luvulta. Pattijoki oli tärkeässä osassa Suomen sodassa 1808–09. 1800-luvun lopulta lähtien pitäjän henkiseen elämään on vaikuttanut suuresti herännäisyys. Raahen läheisyys ja teollisuus on nopeuttanut kunnan kehitystä. Pattijoesta tuli kunta vuonna 1867, jolloin se erotettiin vanhasta Salon pitäjästä. Uusi kunta tunnettiin aluksi nimellä Salon emäseurakunta, myöhemmin kuntaa alettiin kutsua sen suurimman kylän mukaan Pattijoeksi. Vuoden 2003 alussa Pattijoki liitettiin Raaheen. Pattijoen taajamasta Raahen keskustaan on matkaa noin 4 kilometriä.Pattijoen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla limppisoppa, rieska ja tyrnimarjakiisseli.


title: Kuorevesi

text: Kuorevesi oli Pirkanmaan maakunnassa sijainnut Suomen kunta, jossa oli 2 800 asukasta vuonna 2000. Vuoden 2001 alussa toteutuneessa kuntaliitoksessa Kuorevesi liittyi Keski-Suomen puolella sijaitsevaan Jämsän kaupunkiin. Muodollisesti Jämsä ja Kuorevesi muodostivat uuden Jämsän kaupungin.


title: Kuorevesi

text: Kuoreveden naapurikunnat olivat Juupajoki, Jämsä, Jämsänkoski, Keuruu, Längelmäki, Mänttä ja Vilppula.


title: Kuorevesi

text: Kuoreveden vaakunan suunnitteli Olof Eriksson ja se vahvistettiin vuonna 1952.


title: Kuorevesi

text: Kuoreveden asutus on keskittynyt Hallin taajamaan ja kunnan kahtia jakavan Kuoreveden rannalle. Kunnan hallintokeskus siirtyi Suinulan kylästä Halliin vuonna 1969. Hallista on matkaa Mänttään ja Jämsään kumpaankin runsaat 20 kilometriä, Tampereelle 105 kilometriä ja Jyväskylään 95 kilometriä.


title: Kuorevesi

text: Kuoreveden kirkko on rakennettu rakennusmestari Matti Åkerblomin johdolla vuonna 1779. Tyyliltään kirkko kuuluu 1700-luvun keskisuomalaisten tornikirkkojen ryhmään, mutta siinä on piirteitä myös lounaissuomalaisista kirkoista. Kirkossa on kolme kelloa, joista vanhimman kuningatar Kristiina lahjoitti pitäjän ensimmäiselle kirkolle vuonna 1648. Kuoreveden kirkko on yksi Suomen harvoista lahjoitusvaroin ylläpidetyistä niin sanotuista uhrikirkoista. Kirkko sijaitsee melko syrjäisellä ja yksinäisellä paikalla Kuorevesi-järveen pistävän niemen kärjessä noin kymmenen kilometrin päässä Hallista luoteeseen.


title: Kuorevesi

text: Kuorevedelle asutettiin jatkosodan jälkeen Valkjärven siirtoväkeä.


title: Kuorevesi

text: Kuorevedellä toimii vuonna 1955 perustettu kotiseutuyhdistys Kuorevesi-Seura, joka ylläpitää kotiseutumuseota ja julkaisee "Kuoreveden Joulu" -lehteä.


title: Kuorevesi

text: Kuorevesi sijaitsee Pirkanmaan ja Keski-Suomen välisellä vedenjakaja-alueella. Korkeimmat mäkien huiput ulottuvat yli 200 metrin korkeudelle merenpinnasta. Erikoinen luonnonnähtävyys on entisen Kuoreveden ja Jämsän rajan tuntumassa sijaitseva Ruuhivuori, joka kohoaa äkkijyrkästi liki 50 metriä viereisen Ruuhijärven pinnasta. Kuoreveden alue kuuluu Kokemäenjoen vesistöön ja maisemakuvassa on Järvi-Suomen piirteitä. Kaksi suurinta järveä ovat Kuorevesi ja Eväjärvi, joka sijaitsee osittain Längelmäen puolella. Edellinen purkaa vetensä Keuruun reitin, jälkimmäinen Längelmäveden reitin vesistöön. Pienempiä järviä on näiden lisäksi useita kymmeniä. Entisen kunnan rajaseuduilla on suuria yhtenäisiä, miltei erämaisia metsäalueita.


title: Kuorevesi

text: Ajostaipale, Eskola, Eväjärvi-Ylösvesi, Hallinpenkki, Huikuri, Joensuu, Kaltila, Kavala, Kerte, Kolhi, Kolosalmi, Kuoreniemi, Kurra, Lahdenkylä, Liponsalmi, Palsina, Pihlaisto, Pitkäinen, Runttimäki, Suinula, Särkilahti, Vedenpää, Vähäsalmi.


title: Kuorevesi

text: Kuoreveden kautta kulkevat kantatie 56 Jämsästä Mänttään ja seututie 343 Längelmäeltä Mänttään. Entisen kunnan luoteisrajaa sivuaa Oriveden ja Keuruun välinen kantatie 58. Valtatie 9 kulki aiemmin Hallinpenkin kylän kautta, mutta uudelleen rakennettuna se jäi kunnanrajan eteläpuolelle. Lähimmät rautatieasemat sijaitsevat Jämsässä ja Vilppulassa.


title: Kuorevesi

text: Pysyvä asutus tuli seudulle keskiajan loppupuolella. Sitä ennen Kuoreveden metsiä ja kalavesiä hallitsivat saamelaiset ja hämäläiset eränkävijät. Kuoreveden seutu oli jo sitä ennen tunnettu Satakunnan ja Hämeen maakuntien raja-alueena. Eerik Akselinpoika Tott vahvisti näiden maakuntien välisen rajan vuonna 1449, ja Kuorevesi-nimi esiintyi virallisesti ensimmäisen kerran kyseisen rajankäynnin yhteydessä muodossa "Kohrevesi". Nimi viittasi alun perin järveen, jonka kautta kyseinen raja kulki; myöhemmin se tuli pitäjän nimeksi. Isonjaon yhteydessä Kuorevedelle muodostettiin laajoja kruununmetsiä, joiden kokonaispinta-ala oli noin 12 000 hehtaaria eli liki kolmannes kunnan kokonaispinta-alasta. 1930-luvun lopulle saakka Kuorevesi oli miltei puhtaasti maa- ja metsätalouspitäjä.


title: Kuorevesi

text: Kuorevesi kuului alkujaan Kangasalaan ja vuoden 1540 tienoilta lähtien siitä eronneeseen Oriveteen. Tuolloin mainittiin kymmenen kylää, joissa oli kuitenkin vain 17 veroa maksanutta taloa. Asutuksen syntymiseen Kangasalan suunnasta käsin viittaa perimätieto, jonka mukaan Suinulan kylän ensimmäinen asukas oli kotoisin juuri Kangasalta; myös Kangasalla on samanniminen kylä. Längelmäki erosi Orivedestä 1600-luvun puolivälin tienoilla ja Kuorevesi seurasi mukana. Kuorevedestä tuli Längelmäen kappeliseurakunta vuonna 1668 ja itsenäinen seurakunta 1873. Kuoreveden ensimmäinen kirkko rakennettiin todennäköisesti 1640-luvulla, mutta purettiin jo 40 vuotta myöhemmin. Nykyinen kirkko on järjestyksessä kolmas.


title: Kuorevesi

text: Kuoreveden asukasluku alkoi kasvaa voimakkaasti isonvihan jälkeen; vuonna 1750 mainittiin kappelissa olleen 440 ja vuonna 1800 jo 968 asukasta. Väkiluvun kasvu jatkui ripeänä 1900-luvun alkuvuosikymmenille saakka, jolloin kasvuvauhti laantui. Toisen maailmansodan jälkeiset vuodet merkitsivät jälleen nopeaa lisäystä, kunnes maaltamuutto alkoi vaikuttaa vähentävästi. Vuonna 1950 Kuorevedellä oli 4 691 asukasta, vuonna 1960 vastaava luku oli 3 854, mutta vuonna 1970 asukkaita oli enää 3 359. Vuonna 1985 Kuorevedellä oli 3 174 asukasta.


title: Kuorevesi

text: Vuonna 1885 aloitettiin säännöllinen postin kuljetus Hämeenlinnasta Längelmäen ja Jämsän kautta Laukaaseen ja sieltä edelleen Vaasaan. Postitie kulki niin sanottua Vanhaa Laukaantietä Kuorevedellä Hallinpenkin kylän kautta, jossa oli kestikievari. Kylän nimen kerrotaan syntyneen siten, että niillä tienoilla eränkävijöiden karjaa paimentanut koira makaili suurella kivellä, jota alettiin kutsua Hallinpenkiksi. Täällä on sijainnut myös kansanlaulusta ja näytelmästä tunnetun, postinkuljettajan ryöstäneen ja surmanneen Hallin Jannen kotitalo.


title: Kuorevesi

text: Kuoreveden Vehnämylly oli 1930-luvulla seutukunnalla tunnettu mylly, johon tuotiin viljaa jauhettavaksi aina Keuruulta ja Ruovedeltä saakka. Myllyn katolla oli jo 1930-luvulla valomainos, joka oli ilmeisesti seudun ensimmäinen. Myllyllä oli oma rekisteröity Kultatähti -tuotemerkki, jota myytiin ympäri Suomen.


title: Kuorevesi

text: Laajempi teollinen toiminta käynnistyi 1930-luvun lopulla, kun Suomen lentokoneteollisuutta jouduttiin laajentamaan tuntuvasti toisen maailmansodan syttymisen vuoksi. Tällöin kuntaan tuli Karhumäen veljesten lentokonetehdas silloisen Jyväskylän maalaiskunnan Keljosta, ja Hallin taajama syntyi käytännössä tyhjästä siihen saakka syrjäiselle Hallinkankaalle. Niilo, Uuno ja Valto Karhumäki, jotka olivat alun perin kotoisin Multialta, vaikuttivat huomattavasti koko kunnan sotien jälkeiseen kehitykseen. Vuonna 1973 siirtyi Ilmavoimien Teknillinen Koulu Kauhavalta Halliin. Kun lentokoneiden valmistus vuonna 1967 päättyi Valmetin Tampereen tehtaalla, tuli Kuorevedestä Suomen ainoa paikka, jossa valmistettiin lentokoneita. Paikkakunnalla valmistettiin ja suunniteltiin 1970- ja 1980- luvuilla muun muassa Valmet L-70 Vinka ja Valmet L-90 Redigo -lentokoneet. Lisäksi paikkakunnalla on koottu ilmavoimien brittiläisiä Hawk -koulutuskoneita ja Yhdysvaltalaisia F/A-18 Hornet -hävittäjälentokoneita.Kuoreveden pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla sianlavasta valmistettu "oskarinpata", ruisleipä, kalja ja marjapuuro.


title: Temmes

text: Temmes (aiemmin "Haapaniemi") oli Pohjois-Pohjanmaalla sijainnut Suomen kunta. Asukkaita oli vuonna 2000 700. Temmes liitettiin suurimmaksi osaksi Tyrnävän kuntaan vuoden 2001 alussa. Erilliset enklaavialueet liitettiin Liminkaan, Lumijokeen ja Rantsilaan. Temmeksen puukirkko on vuodelta 1767. Sen on suunnitellut A. Louvet.


title: Temmes

text: Temmeksen naapurikunnat olivat Liminka, Lumijoki, Rantsila ja Tyrnävä.


title: Temmes

text: Temmeksen seudulla oli asutusta jo kivikaudella, jolloin alue oli vielä merenrantaa. Asutuksen vakinaistuminen alkoi 1300-luvulla, mutta asutus tiheni vasta 1550-luvun jälkeen, kun Kustaa Vaasa oli määrännyt erämaat asutettaviksi. Asutus eteni Temmesjoen vartta pitkälti savolaisvoimin. Isonvihan aikana Temmes hävitettiin perin pohjin. Keskiajalla se kuului Saloisten suurpitäjään, myöhemmin Liminkaan. Keskiajalla ja uuden ajan alussa pääelinkeinona oli kalastus, maanviljely alkoi 1700-luvulla. Rukoushuonekunta Temmeksestä tuli 1766 ja itsenäinen seurakunta vuodesta 1899 lähtien.


title: Temmes

text: Haapakylä, Haurukylä, Meijerinkylä, Koskela, Kärsämä, Ojakylä, YlipääTemmeksen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lihavelli ja ohrarieska.


title: Kauppaketju

text: Kauppaketju on ryhmä kauppaliikkeitä, jotka käyttävät samaa brändiä (yrityskuvaa) ja yhteistä tavarantoimittajaa. Kauppaketju voi olla yhden emoyhtiön omistuksessa tai kyseessä voi olla franchise-periaatteella toimiva kauppaketju tai näiden yhdistelmä. Myös yksityiset yrittäjät voivat muodostaa kauppaketjun, jolloin tavoitteena on yleensä markkinoinnin ja hankinnan tehostaminen.


title: London School of Economics

text: London School of Economics and Political Science (LSE) on talous- ja yhteiskuntatieteisiin keskittynyt yliopisto Lontoossa. Vuonna 1895 perustettu LSE on osa Lontoon yliopistoa vuodesta 1900 alkaen.


title: London School of Economics

text: LSE on merkittävässä asemassa maailmanlaajuisessa yhteiskunnallisessa tutkimuksessa, opetuksessa ja keskustelussa. Yliopiston entiset opiskelijat ja henkilökunnan jäsenet ovat saaneet kaikkiaan 16 taloustieteen, kirjallisuuden ja rauhan Nobel-palkintoa. Samoin koulun entisiin oppilaisiin kuuluu ainakin 35 nykyistä tai aiempaa valtionpäämiestä tai pääministeriä. Neljännes Nobelin taloustieteen palkinnonsaajista on joko opiskellut tai työskennellyt LSE:ssä.


title: London School of Economics

text: Laajan yhteiskuntatieteellisten oppiaineiden kirjon lisäksi LSE:ssä opiskellaan ja tutkitaan myös esimerkiksi matematiikkaa, historiaa, oikeustiedettä sekä filosofiaa.


title: London School of Economics

text: LSE:ssä on noin 7 800 täysaikaista ja 800 osa-aikaista opiskelijaa, joista noin 34 prosenttia on Britanniasta, 18 prosenttia muista Euroopan maista ja loput yli 130:stä muusta maasta. 49 prosenttia opiskelijoista on naisia. 51 prosenttia opiskelijoista suorittaa jatko-opintoja. Kilpailu opiskelupaikoista on kovaa ja vain noin 5-10 prosenttia hakijoista saa paikan yliopistosta.


title: London School of Economics

text: Yliopiston kirjasto on maailman suurin yhteiskuntatieteiden kirjasto sisältäen yli 50 hyllykilometriä ja kattavan internet-arkiston. Kirjastoon on tilattu noin 20 000 sähköistä lehteä.


title: London School of Economics

text: Koulun kuvernööri on Rothschild-pankkisuvun Nathanael Rothschild.


title: London School of Economics

text: Päätöksen LSE:n perustamisesta teki brittiläinen vasemmistolainen seura Fabian Society saatuaan yli 20 000:n silloisen Englannin punnan arvoisen testamenttilahjoituksen Henry Hunt Hutchinsonilta vuonna 1894. Perustajina olivat Fabian Societyn jäsenet Sidney ja Beatrice Webb, Graham Wallas ja George Bernard Shaw. Perustamisjärjestelyt hoidettiin nopeasti, sillä tuohon aikaan brittiläisessä yhteiskunnallisessa keskustelussa kannettiin melkoisesti huolta erityisesti taloustieteen opetuksen ja tutkimuksen matalasta tasosta. Koulun ensimmäiset opiskelijat aloittivat opintonsa lokakuussa 1895. Ensimmäiseksi rehtoriksi nimitettiin taloushistorioitsija William Hewins. LSE liitettiin Lontoon yliopiston tiedekunnaksi vuonna 1900.


title: London School of Economics

text: LSE laajeni nopeasti: lukuvuonna 1905–1906 koko Englannissa ja Walesissa oli kaikkiaan 189 jatkotutkinto-opiskelijaa, joista 69, eli yli kolmannes, LSE:ssä.


title: London School of Economics

text: LSE:ssä on paljon ulkomaalaisia opiskelijoita. 1990-luvulla noin puolet sen opiskelijoista tuli ulkomailta.


title: London School of Economics

text: LSE:ssä oli 2010-uvun alkuvuosina yli sata suomalaista opiskelijaa. Sieltä valmistuneita asuu Suomessa yli 230, heidän joukossaan Nokian entinen pääjohtaja Jorma Ollila ja pääministeri Alexander Stubb sekä sanomalehti Pohjalaisen päätoimittaja Markku Mantila.


title: London School of Economics

text: Ulkomaalaisista kuuluisuuksista LSE:ssä ovat opiskelleet muun muassa Yhdysvaltain presidentti John F. Kennedy, Tanskan kuningatar Margareeta II, Italian pääministeri Romano Prodi, George Soros, Rolling Stones -laulaja Sir Mick Jagger ja David Rockefeller.


title: Kuutio

text: Kuutio eli säännöllinen heksaedri eli säännöllinen kuusitahokas on kuusitahkoinen geometrinen kappale, joka on säännöllinen monitahokas.


title: Kuutio

text:
Kuution tahkot ovat neliöitä. Kuutiossa on kuusi tahkoa, kahdeksan kärkeä ja 12 särmää. Jos särmän pituus on formula_1, kuution tilavuus on
ja tahkojen yhteispinta-ala on


title: Kuutio

text: Jos kuution joka toisesta nurkasta piirtää tahkoille lävistäjät, syntyy sisälle säännöllinen nelitahokas, tetraedri.


title: Kuutio

text: Jos kuution tahkojen keskipisteet yhdistää, syntyy sen sisälle säännöllinen kahdeksantahokas, oktaedri eli oktaedri on kuution duaalikappale.


title: Kuutio

text:
Avaruusgeometriassa kuutiomittojen suhdeluku on 1 000. Se tarkoittaa sitä, että esim. yksi kuutiodesimetri (10 cm × 10 cm × 10 cm) vastaa 1 000 pienempää kuutiosenttimetriä.
Jos kuution kukin tahko maalataan esim. joko valkeaksi tai mustaksi, saadaan ilmiasultaan erilaisia tapauksia kymmenen kappaletta.


title: Kuutio

text: Kun kuution tahkoja merkitään esim. kokonaisluvuilla 1–6, voidaan numerointi tehdä 30 eri tavalla.


title: Kuutio

text: Kuution muotoista noppaa käytetään hyvin useissa lauta-, rooli- ja uhkapeleissä satunnaislukujen tuottamiseen. Tässä yhteydessä sitä voi kutsua myös nimellä d6, joka tarkoittaa, että siinä on kuusi tahkoa.


title: Mario Frick (poliitikko)

text: Mario Frick (s. 8. toukokuuta 1965 Balzersissa) toimi Liechtensteinin pääministerinä vuodesta 1993 vuoteen 2001, jolloin hänet Edistyksellisen kansanpuolueen Otmar Hasler.


title: Mario Frick (poliitikko)

text:
Mario Frick oli maailman nuorin pääministeri ollessaan vain 28 vuoden ikäinen astuessaan virkaansa. Frick kuuluu puolueeseen nimeltä Isänmaallinen liitto ("Vaterländische Union", VU)
Frick nousi pääministeriksi Markus Büchelin (FBP) hallituksen kaaduttua välikysymykseen sen jälkeen, kun Büchel oli Landtagilta kysymättä allekirjoittanut ruhtinas Hans Adam II:n lakiehdotuksen, joka antoi ruhtinaalle huomattavasti lisävaltaa maapäivien ja hallituksen kustannuksella. Ensi töikseen Frickin hallitus kumosi lain.


title: Mario Frick (poliitikko)

text: Maapäivävaaleissa 2001 kärsityn tappion jälkeen Mario Frick ilmoitti luopuvansa politiikasta. Frickin hallituskauden päätyttyä ruhtinaan ehdottamasta laista järjestettiin Otmar Haslerin hallituksen johdolla kansanäänestys, ja se hyväksyttiin.


title: Mario Frick (poliitikko)

text: Mario Frick on myöhemminkin kritisoinut lakia voimakkaasti, sillä hänen mukaansa se antaa ruhtinaalle tyrannin valtuudet. Hän myös kritisoi ruhtinasta äänestäjien kiristämisestä, sillä ruhtinas oli uhannut muuttaa pois Liechtensteinista, mikäli laki ei olisi mennyt läpi.


title: Geokätköily

text: Geokätköily () on ulkoiluharrastus, jossa piilotetaan ja etsitään geokätköiksi (engl. "geocache" tai "cache") kutsuttuja rasioita. Kätköjä etsitään GPS-satelliittipaikannuksen avulla, mutta laitteen käyttö ei ole välttämätöntä. Laite voi olla erillinen GPS-laite tai tavallinen älypuhelin.


title: Geokätköily

text: Geokätkön koordinaatit ja muut tarpeelliset tiedot kätkön löytämiseksi ilmoitetaan kätkökuvauksessa, joka julkaistaan jollain harrastuksen liittyvällä Internet-sivustoista. Joidenkin kätköjen koordinaatit voidaan joutua saamaan tietyn tehtävän avulla. Tyypillinen kätkö koostuu vedenpitävästä rasiasta tai purkista, lyijykynästä, ja lokikirjasta, johon kätkön löytäjät voivat lisätä nimensä tai nimimerkkinsä sekä käyntipäivän.. Maailmanlaajuisesti kätköjä on yli 6 miljoonaa, Suomessa noin 58 000 (tilanne 29.05.2018). Geokätköilijöitä on yli 6 miljoonaa. Suomessa on yli 35 500 aktiivista geokätköilijää (tilanne 3.5.2015).


title: Geokätköily

text: Geokätköily (ks. immateriaalioikeudet) ei ole virallisesti kenenkään omistuksessa, eikä täten myöskään virallisia sääntöjä harrastukseen ole. Kuitenkin Groundspeak Inc:n omistamasta geocaching.com-sivustosta on tullut alan suosituin sivusto yli 6 miljoonalla rekisteröityneellä tilillä ja 2,65 miljoonalla aktiivisella kätköllä (kesäkuu 2015).


title: Geokätköily

text: Kullakin geokätköllä on Internetissä oma kätkökuvauksensa, joka voi varsinaisten ohjeiden lisäksi sisältää myös taustatietoa kätkön sijaintipaikasta tai lisävihjeitä helpottamaan kätkön etsimistä. Kätkön koordinaatit voidaan joko antaa suoraan (peruskätkö) tai jonkin arvoituksen tai tehtävän ratkaisuna (multikätkö, mysteerikätkö, wherigokätkö). Geocaching.com-sivustolla koordinaattien näkeminen edellyttää rekisteröitymistä sivustolle.


title: Geokätköily

text:
Tyypillinen kätkö on vesitiivis muovirasia. Vähimmillään se yleensä sisältää geokätkötiedotteen, jossa kerrotaan lyhyesti harrastuksesta, ja lokikirjan tai -liuskan, johon kätköllä käynnit merkataan. Usein kätkörasioissa on kuitenkin myös kynä, jolla kävijät voivat kirjoittaa merkintänsä lokikirjaan tai -liuskaan. Aivan pienimmistä kätkörasioista kynä usein puuttuu; tällöin kuvauksessa yleensä kerrotaan oman kynän tarpeesta. Kätkörasioita on piilotettu moniin erilaisiin paikkoihin ja niissä usein vain harrastajien kekseliäisyys on rajana. Kätkörasia voi sisältää myös joitakin vaihtotavaroita sekä kätköstä toiseen matkaavia niin kutsuttuja reissaajia, jotka voivat olla travel bugeja (TB) tai geokolikoita (GC). Travel bugeilla ja geokolikoilla on yksilöllinen tunnus, jonka avulla niiden etenemistä voi seurata verkossa. Niille on usein määritelty myös jokin tavoite, esimerkiksi tiettyyn maahan pääseminen.
Geokätköjen tulee olla yleisellä alueella, jolla voi jokainen vapaasti liikkua tai yksityisalueella, mikäli kätkölle ja alueella liikkumiseen on hankittu maanomistajan lupa. Kätköjä ei saa piilottaa luvatta yksityisalueille tai luonnonsuojelualueille siten, että niistä aiheutuu vahinkoa ympäröivälle luonnolle, tai ilmoittamatta paikalliselle Metsähallituksen luontopalvelualueelle. Kätkön tulee olla haettavissa rikkomatta Suomen lakia. Varsinaiset kätkörasiat ja sellaiset multikätköjen välipisteet, missä on jokin etsittävä rasia, laatta tai muu kätkön omistajan paikkaan viemä asia, eivät saisi Geocaching.com:in sääntöjen mukaan olla 0,1 mailia eli noin 161 metriä lähempänä toisien geokätköjen välipisteistä tai kätkörasioista. Muilla kätköjä listaavilla sivustoilla säännöt saattavat olla erilaiset.


title: Geokätköily

text: Geokätköjen etsiminen saattaa vaatia erätaitoja ja -varusteita.


title: Geokätköily

text: FTF (eng. "first to find") tarkoittaa sitä, että löytää kätkön ensimmäisenä, jolloin geokätköilijä yleensä kirjoittaa kätkön ja verkkopalvelun lokiin FTF.


title: Geokätköily

text: Geokätköily on sukua lodjaukselle, joka alkoi jo 1850-luvulla Britanniassa. Lodjauksessa arvostetaan lodjun paikan päättelemiseen tarvittavia hyvinkin arvoituksellisia ja ratkaisijalta monenlaista tietoa vaativia vihjeitä enemmän kuin geokätköilyssä.


title: Geokätköily

text: Geokätköily harrastuksena tuli mahdolliseksi, kun Yhdysvaltain puolustusministeriö poisti GPS-signaalilta siviilihäirinnän 1. toukokuuta 2000. Ensimmäisen dokumentoidun GPS:n avulla sijoitetun kätkön piilotti Dave Ulmer kaksi päivää myöhemmin, 3. toukokuuta. Sijainti ilmoitettiin Usenetin uutisryhmässä sci.geo.satellite-nav, ja 6. toukokuuta 2000 mennessä kätkö oli löydetty jo kaksi kertaa. Tämä maailman ensimmäinen geokätkö ei ole enää toiminnassa. Harrastus on kasvanut nopeasti ja saavuttanut suosiota ympäri maailmaa.


title: Geokätköily

text: Ensimmäisen geokätköjä listanneen sivuston julkaisi Mike Teague 8. toukokuuta 2000. 2. syyskuuta 2000 Jeremy Irish lähetti gpsstash-postituslistalle ilmoituksen, että oli rekisteröinyt domain-nimen geocaching.com ja pystyttänyt oman sivustonsa. Hän kopioi Mike Teaguen kätkötiedot omalle sivustolleen. 7. syyskuuta Teague ilmoitti, että Irish ottaisi vastuun kätkölistauksesta.


title: Geokätköily

text: Peruskätkö eli tradikätkö eli tradi () on yleisin ja suosituin kätkötyyppi piilotettujen kätköjen määrällä mitattuna. Kätkön Internet-sivulla annetut koordinaatit osoittavat suoraan kätkön sijainnin.


title: Geokätköily

text: Multikätkö eli monikätkö eli multi () on kätkö, jonka löytäminen edellyttää käymistä useammassa paikassa etsimässä kätkön löytämiseen tarvittavia tietoja. Tyypillisen multikätkön aloituskoordinaatteihin on piilotettu koordinaatit seuraavalle välipisteelle tai suoraan kätkörasialle. Multikätköjen alaryhmäksi ovat muodostuneet niin sanotut laskumultit, joissa välipisteiltä on laskettava annettujen ohjeiden mukaan kohteita, esimerkiksi tietyn kyltin kirjainten lukumäärä, minkä jälkeen geokätköilijä voi laskea kätkökuvauksessa annetulla laskukaavalla seuraavan välipisteen tai kätkörasian lopulliset koordinaatit.


title: Geokätköily

text: Mysteerikätkön eli mysteerin ( tai "Mystery cache") löytämiseksi on ratkaistava jokin pulma tai ongelma. Ratkaisun tuloksena saadaan selville varsinaisen kätkörasian koordinaatit. Mysteerikätköjä on hyvin monenlaisia ja ratkaistavat mysteerit vaihtelevat vaikeuden ja aihealueen myötä laidasta laitaan. Mysteerikätkön aloituskoordinaatit osoittavat usein johonkin mysteerin ratkaisun kannalta tarpeettomaan tai sattumanvaraiseen paikkaan, esimerkiksi vesistöön tai isojen teiden risteykseen.


title: Geokätköily

text: Maisemakätkö eli geokohde eli maakätkö () on kätkö, jonka löytämiseksi kätköilijän tulee vierailla koordinaattien ilmoittamassa geologisesti mielenkiintoisessa paikassa ja osoittaa käyntinsä suorittamalla kätkökuvauksessa kerrottu tehtävä, esimerkiksi ottamalla valokuva ja liittämällä se kätkön Internet-lokiin. Osa suomalaisista geokätköilijöistä on alkanut kutsua tätä kätkötyyppiä nimellä geokohde.


title: Geokätköily

text: Geolodju () on peruskätkön muunnelma, lodjun ja geokätkön yhdistelmä. Geolodjun täytyy olla saavutettavissa myös ilman koordinaatteja vihjeiden perusteella, mutta geokätköilijät voivat hakea sen pelkillä koordinaateillakin, mikäli koordinaatit osoittavat suoraan geolodjun kätkörasialle.


title: Geokätköily

text: Wherigokätkö () on uusi kätkötyyppi, jossa GPS-paikantimeen ladattavan ohjelman avulla tietyssä pisteessä ollessaan voi esimerkiksi saada seuraavan pisteen koordinaatit tai jonkun pelin, joka pitää ratkoa varsinaisten koordinaattien saamiseksi.


title: Geokätköily

text: Virtuaalikätkö () on kätkötyyppi jossa ei ole fyysistä rasiaa, vaan kätköilijän tulee lähettää kätkön omistajalle tietoja kätköpaikasta tai esim. lähettää kuva. Virtuaalikätköt kiellettiin geocaching.com:in toimesta vuonna 2005, mutta virtuaalikätköt tekivät pienimuotoisen paluun vuonna 2017, kun geocaching.com antoi 4000:nelle hyvämaineiselle geokätköilijälle oikeuden piilottaa yhden virtuaalikätkön.


title: Geokätköily

text: Localtionless cache oli kätkötyyppi jossa ei ollut fyysistä rasiaa vaan tuli löytää kohde jota kätkökuvauksessa käskettiin etsiä. Kun löysit vastaavan kohteen kätköilijän tuli lähettää siitä kuva nettisivuille. Kätkön sai logata niin monta kertaa kun vastaavan kohteen löysi. Tämän tyyppisten kätköjen teko kiellettiin vuonna 2005.


title: Geokätköily

text: Lab Cache on kätkö jossa melkein vain mielikuvitus on rajana. Tämän tyyppisiä kätköjä etsitään yleensä mega- ja gigatapahtumissa. Lab Cacheilla voi esimerkiksi testata jotain aivan uudentyyppistä kätköä. Kätköt logataan erilliselle sivulle.


title: Geokätköily

text: Webcam-kätkö () on kätkötyyppi jossa ei ole fyysistä rasiaa, vaan kätkökuvauksessa on linkki Webkameran kuvaan. Kätköilijän tulee näyttää selkeästi Webkameralle olevansa geokätköilijä. Uusien Webcam-kätköjen teko kiellettiin vuonna 2005 ja Webcam-kätköt ovatkin tällä hetkellä erittäin harvinaisia.


title: Geokätköily

text: Geocaching HQ-kätkö () on kätkö Yhdysvaltain Seattlessa Geocaching.com:in päämajassa. Kätköllä vierailu pitää sopia geocaching.com:in kanssa 48 tuntia ennen kätköllä käyntiä.


title: Geokätköily

text: Project A.P.E-kätkö () on geocaching.com:in ja 20th Century Foxin yhteistyössä tekemä 14 kätkön sarja joka perustuu Apinoiden Planeetta-elokuvaan. Jokainen kätkö esittelee vaihtoehtoisen teorian miten kädelliset tulivat Maapallolle. Kätköjä on jäljellä enää yksi. (tilanne joulukuu 2017)


title: Geokätköily

text: Tapahtumakätkö eli eventti eli miitti () on kätköilijöiden tapaaminen, jossa kätköilijät kerääntyvät ennalta kerrottuna ajankohtana tiettyyn, usein kätkön otsikkokoordinaattien osoittamaan paikkaan. Tapahtumassa on yleensä kätköilyhenkistä pientä ohjelmaa, leikkimielisiä kisailuja, makkaranpaistoa, muuta syömistä ja hauskaa yhdessäoloa, yleensä myös travel bugien vaihtelua. Tapahtumakätkön voi logata löydetyksi osallistumalla ensin tapahtumaan. Tapahtumassa piilotetaan yleensä yksi tai useampi jälkeläiskätkö.


title: Geokätköily

text: Siivoustapahtuma eli CITO () on melko harvinainen tapahtumakätkön variantti. Siivoustapahtuman ohjelmaan kuuluu jonkin tietyn kätköystävällisen paikan siivoaminen tai muunlainen hoitaminen. Tällaista toimintaa voi olla esimerkiksi puiden istuttaminen. Lyhennettä CITO tai termiä citoaminen tms. käytetään myös kuvaamaan kätköilyreissuilla tapahtuvaa yleistä roskien keruuta.


title: Geokätköily

text: Suurtapahtuma eli megatapahtuma tai megaeventti () on tapahtumakätkön muunnos, johon osallistuu vähintään 500 nimimerkkiä. Suomessa viimeisin megatapahtuma oli Haapajärvellä 6.–8.7.2017.


title: Geokätköily

text:
Suomessa on ollut yhdeksän geokätköilijöiden suurtapahtumaa:
Gigatapahtuma eli giga () on yksi harvinaisimmista geokätkötyypeistä. Gigatapahtumaan osallistuu yli 5000 nimimerkkiä. Nämä tapahtumat ovat vastaavanlaisia kuin suurtapahtumat ja ne voivat kestää useita päiviä ja niitä järjestetään yleensä vuosittain. Niiden harvinaisuudesta johtuen ne houkuttelevat geokätköilijöitä ympäri maailmaa.


title: Geokätköily

text: Suurin sivusto on Geocaching.com, jonka omistaa Groundspeak Inc. Sivustolla on jäseniä ympäri maailman, ja sen listoilla on yli 2,65 miljoonaa kätköä yli 200 maassa. Jokaisen kätkön tarkastaa ennen julkaisua alueellinen kätkötarkastaja. Ilmainen jäsenyys antaa pääsyn suurimpaan osaan kätköjen tiedoista; maksullinen premium-jäsenyys sisältää edistyneempiä hakutoimintoja sekä vain premium-käyttäjille tarkoitettuja kätköjä.


title: Geokätköily

text: Sivusto ei enää listaa kätköjä, joihin ei liity fyysistä rasiaa, ei myöskään virtuaalisia tai webcam-kätköjä lukuun ottamatta vuoden 2017 tempausta, jolloin geocaching.com antoi 4000:lle hyvämaineiselle kätköilijälle oikeuden piilottaa virtuaalikätkö. Vanhat tämän tyyppiset kätköt ovat kuitenkin vielä käytössä. Maisemakätköt ovat poikkeus tähän sääntöön. Groundspeak loi uuden waymarking-sivuston, jolle muut ei-fyysiset kätköt kuuluvat.


title: Geokätköily

text: Groundspeak sallii myös Maan ulkopuoliset kätköt, esimerkiksi Kuussa tai Marsissa, vaikkakin koordinaatit ovat tällä hetkellä Maahan sidottuja. Tämän takia International Space Stationilla sijaitseva kätkö, GC1BE91, käyttää sijaintinaan Venäjän laukaisualustaa.


title: Geokätköily

text: Geocaching.comia on kritisoitu sen asenteesta mobiilisovellusten kehittäjiä kohtaan, ja luvatun avoimen API:n julkaisun jatkuvasta viivästyttämisestä. Hiljattain on tapahtunut edistystä sivuston mainostaessa sovelluksia jotka on merkitty Geocaching Live Enabled -tunnuksella, ja listatessa yli tusinan sovelluksia (sekä mobiili- että selain/työpöytäpohjaisia) jotka käyttävät uutta julkistettua rajapintaa.


title: Geokätköily

text: Geocache.fi on suomalainen sivusto, joka listaa geocaching.comin kätköjä. Sivuston käyttäminen vaatii käyttäjätunnukset molemmille sivustoille.Sivustolta voi ostaa sekä saldoa että premiumjäsenyyden.


title: Geokätköily

text: Monissa maissa on alueellisia geokätköilysivustoja, mutta useimmat niistä listaavat vain kätköjä kolmelta pääsivustolta. Monet niistä hyväksyvät myös omia kätköjä, mutta niiden listaukset ovat usein vähemmän käytettyjä kuin kansainvälisten sivustojen.


title: Geokätköily

text: Useimmilla älypuhelimilla voi myös etsiä geokätköjä, koska niissä on tarvittava GPS-vastaanotin. Android ja iOS laitteisiin on saatavilla Groundspeakin ja muiden julkaisemia kätköilyohjelmia.


title: Nostradamus

text: Michel de Nostredame (latinankielinen pseudonymi Nostradamus; 14. joulukuuta 1503 – 2. heinäkuuta 1566 ) oli ranskalainen apteekkari, lääkäri, kääntäjä ja astrologi. Hänen on väitetty monitulkintaisissa nelisäkeisissä ennustuksissaan ennustaneen useita myöhempien vuosisatojen keskeisiä tapahtumia.


title: Nostradamus

text: Nostradamus syntyi isän puolelta juutalaiseen perheeseen 14. joulukuuta 1503 Saint-Rémy-de-Provencessa, Etelä-Ranskassa. Hän tunsi kutsumusta lääkärin ammattiin ja aloitti opintonsa, mutta joutui keskeyttämään ne 1525 paiseruttoepidemian takia. Hän kierteli ympäri maata hoitamassa herkästi tarttuvan taudin uhreja ja sai lääkärin opintonsakin suoritettua neljä vuotta myöhemmin.


title: Nostradamus

text: Nostradamus ryhtyi 1533 harjoittamaan lääkärintointaan Agen-nimisessä kaupungissa Garonnejoen varrella ja meni naimisiin. Aviopari sai kaksi lasta. Nostradamuksella oli kahnauksia inkvisition kanssa, koska huhuttiin, että hän oli esittänyt epäkunnioittavan huomautuksen Neitsyt Marian patsaasta. Palattuaan inkvisition pakeilta puhkesi uusi paiseruttoepidemia, johon hänen perheensä menehtyi.


title: Nostradamus

text: Seuraavat kymmenen vuotta Nostradamus kierteli parantamassa sairaita ja häntä alettiin kutsua ihmeiden tekijäksi. Nostradamukselle myönnettiin loppuiäkseen elinkorko, ja hän asettui asumaan Salon-de-Provenceen Etelä-Ranskaan, jossa hän perusti kosmeettisia aineita valmistavan liikkeen ja nai rikkaan lesken, joka synnytti hänelle kuusi lasta.


title: Nostradamus

text: Nostradamus rakensi talonsa ullakolle observatorion, jossa alkoi laatia ennustuksiaan, joita julkaistiin almanakoissa. Vuoteen 1555 mennessä hän oli laatinut yhteensä 2 000 ennustusta, jotka kaikki julkaistiin kokoelmassa Vuosisadat, "Siecles" ja josta tuli heti menestys. Maineensa ansiosta hän sai kutsun kuninkaan hoviin.


title: Nostradamus

text: Leskikuningatar Katariinan ansiosta Nostradamus nimitettiin hänen poikansa Kaarle IX:n henkilääkäriksi. Myöhemmin Nostradamuksen kuoltua ranskalainen runoilija Pierre de Ronsard kirjoitti hänestä: "Kuin muinainen oraakkeli hän on vuosikausia ennustanut lähes kaiken kohtalostamme." Nostradamuksen maine kasvoi kasvamistaan hänen kuolemaansa saakka 1566. Eräiden tulkintojen mukaan hän myös ennusti oman kuolemansa: "Työpöydän ja sängyn läheltä minut löydetään kuolleena." Eräänä iltana kihtiä sairastava Nostradamus ilmoitti, ettei hän selviytyisi hengissä seuraavasta yöstä, ja seuraavana päivänä hänet tosiaan löydettiin kuolleena makuuhuoneesta kirjoituspöydän läheltä.


title: Nostradamus

text: Nostradamus käytti ennustuksissaan vaikeaselkoista kieltä, jonka perustana oli ranska höystettynä italian, kreikan, espanjan, heprean ja latinan sanoilla. Ennustukset oli laadittu runomuotoisiksi nelisäkeiksi. Nostradamus väitti tyylinsä suojelevan häntä vallanpitäjiltä, jotka muuten olisivat saattaneet rangaista häntä epämieluisasta ennustuksesta. Epäilijöiden mielestä hämäryys oli tahallinen temppu, joka mahdollisti monenlaiset tulkinnat.


title: Nostradamus

text: Nostradamuksen muinaisranskaksi laadittujen ennustusten alkutekstissä on havaittu monia pääosin sanojen tasolla ilmeneviä typografian virheitä. Nostradamuksen elinajalta tunnettuja painoksia on säästynyt vähän, jonka ortografialta puutteellista muinaisranskankielen alkutekstiä värittää vahvasti kirjoitusajan Provencen kulttuurille ominainen kieliopillisista näkökulmista tarkoitusperäisen 'virheellinen' ilmaisutapa. Typografian virheet, jotka saattavat olla erittäin pieniä, ovat painoksesta riippuen muuttaneet alkutekstin luonnetta paikoin radikaalisti. Esimerkiksi sana "deux" (kaksi) saattaa painovirheen vuoksi olla muodossa "d’eux" (heistä) tai sana "dame" (rouva) voi esiintyä sanana "d’âme" (sielun). Nostradamuksen valitsema kirjallinen esitystapa on hyvin hankalaa, mikä on puolestaan johtanut useasti vääriin johtopäätelmiin alkutekstin merkityksestä sekä tulkintoihin käsitellä ennustussäkeiden sisältöä ja sanomaa niissä kulloinkin halutuksi nähdyn tapahtuman mukaisesti. Nostradamus harjoitti sivutoimena myöskin astrologiaa, jonka mukaan historian tapahtumat ovat syklisiä. Tätä uskomusta hän näyttää käyttäneen apunaan erityisesti vuosittaisissa almanakka-ennustuksissaan.


title: Nostradamus

text: Nostradamuksen teksteistä on tulkittu milloin mitäkin omaan aikaansa liittyviä ennustuksia. Tällaisia ovat esimerkiksi antikristuksiksi nimetyt Napoleon ja Adolf Hitler. Tekstien tulkinnoista on löytynyt kolmas maailmansota. Yhtymäkohtana muun muassa ennusteiden tulkinnan mukaan kolmannen vuosituhannen alku, ja uhan tuleminen silloisen Persian (Iran) alueelta. Sinne päin osuneita tulkintoja, joiden ajankohta osuu suurin piirtein oikeaan ajankohtaan, tehtiin vuosikymmeniä ennen todellisia tapahtumia. Ihmiskunnan tuhoa tuosta ei kuitenkaan tullut. Nostradamus kertoi kirjeessä pojalleen Caesarille myöhäisimmän näkynsä sijoittuneen vuoteen 3797.


title: Nostradamus

text: Yksi Nostradamuksen kuuluisimmista ennustuksista on Ranskan kuninkaan Henrik II:n kuoleman ennustus, jonka hän esitteli vuonna 1555 julkaisemassaan "Les Prophecies de M. Nostradamus" -teoksessa. Teos sisälsi 99 muuta nelisäkeistä ennustusta.


title: Nostradamus

text: vapaasti suomennettuna:


title: Nostradamus

text: ”"Nuorempi leijona voittaa vanhemman, poikkeavassa kaksintaistelussa sotatantereella, kultaisessa häkissä hänen silmänsä puhkeaa, kaksi säätyä yksi, sitten kuolee, julmasti."”


title: Nostradamus

text: Nostradamus ja kuningatar Katariina yrittivät varoittaa ja estää vuonna 1559 Henrik II:n osallistumisen kolmipäiväisiin turnajaisiin. Henrik II osallistui, ja kolmantena päivänä sattui turnajaisissa onnettomuus. Henrik II:n ja hänen vastustajansa peitset hajosivat kamppailussa, ja peitsen palanen pääsi Henrikin kypärän säleiköstä läpi ja lävistäen hänen kallonsa sekä teki suuren haavan hänen kurkkuunsa. Suurista kivuistaan huolimatta kuningas sinnitteli hengissä yhdeksän päivää, kunnes hän lopulta kuoli vammoihinsa.


title: Nostradamus

text: Ennustuksessa mainittu ”vanhempi leijona” tulkitaan Henrik II:ksi ja häntä vastassa ollut Montgomeryn herttua ”nuoremmaksi leijonaksi”. Herttuan todellista ikää ei kuitenkaan tiedetä, hän oli mahdollisesti vain kuusi vuotta Henrik II:ta nuorempi. Kumpikaan ei käyttänyt tunnuksenaan leijonaa. Lisäksi ennustus väittää Henrikillä olleen kultainen kypärä, hänellä oli kuitenkin rautainen. Vaikka on totta, että Mongomeryn herttuan peitsi lävisti Henrikin kypärän ja iskeytyi päähän, peitsi ei puhkaissut silmiä. On myös uskottavaa, ettei ennustuksella muidenkaan Nostradamuksen ennustuksien tapaan ollut mitään yhteyttä varsinaiseen tulkittuun tapaukseen, vaan ennustukset olivat vain muunnoksia aiemmista tapauksista. Astrologina hän uskoi historian tapahtumien toistuvan myöhemmin.


title: Tikkakoski

text: Tikkakoski on tilastoalue, kaupunginosa ja taajama Jyväskylässä noin 20 kilometriä kaupungin keskustasta pohjoiseen. Se kuului ennen vuotta 2009 Jyväskylän maalaiskuntaan. Se on Jyväskylän toiseksi suurin taajama (suurin on Jyväskylän keskustaajama).


title: Tikkakoski

text: Tikkakosken tunnusmerkkejä ovat alueella sijaitseva Jyväskylän lentoasema, Suomen Ilmavoimamuseo ja Jyväskylän varuskunnan keskeiset osat Ilmavoimien Esikunta, Ilmasotakoulu ja Puolustusvoimien logistiikkalaitoksen 3. logistiikkarykmentin keskeiset osat.


title: Tikkakoski

text: Tikkakoskelta löytyvät yhtenäiskoulu, liikuntahalli, jäähalli ja terveysasema. Kunnallisten palvelujen lisäksi Tikkakosken alueelta löytyy myös päivittäistavaraliikkeitä, pizzeria, pubi, apteekki, kylmähuoltoasema, asiamiesposti ja teollisuusaluetta. Tikkakosken lukio oli liitetty vuonna 2013 osaksi Jyväskylän Lyseon lukiota, ja sen toiminta lakkasi vuonna 2015.


title: Tikkakoski

text: Kuntien osa-aluetilastoissa Tikkakoski ja sen lähiympäristö kuuluvat "Tikkakoski-Nyrölä"-nimiseen suuralueeseen. Suuralue jakautuu edelleen Tikkakosken ja Nyrölän tilastoalueisiin. Nyrölän tilastoalue koostuu samannimisestä pienalueesta, mutta Tikkakosken tilastoalue jakaantuu neljään pienalueeseen (Luonetjärvi, Kuikka, Tikkakosken keskusta ja Liinalampi). Jyväskylän kaupunginosajaotuksessa Tikkakoski muodostaa kaksi kaupunginosaa: 61. kaupunginosan (Tikka-Mannila) ja 62. kaupunginosan (Tikkakoski). Tikkakoski-Nyyrölän suuralueen, 61. ja 62. kaupunginosien ja Tikkakosken postinumeroalueen 41160 rajat poikkeavat huomattavasti toisistaan. Tikkakosken taajaman rajat esimerkiksi vuodelta 2009 löytyvät Lounaispaikka-palvelusta.


title: Tikkakoski

text: 1960-luvulla suunniteltiin, että Tikkakoski lähiympäristöineen, Laukaan Vehniä ja Uuraisten kunta olisi yhdistetty Tikkakoski-nimiseksi uudeksi kunnaksi.


title: Tikkakoski

text: Tikkakosken taajaman väkiluku on 4 310 henkilöä (31.12.2011). Tikkakoski-Nyrölän suuralueen väkiluku on puolestaan 5 287 henkeä (31.12.2007), josta Tikkakosken keskustan pienalueella asuu 2 321 henkeä (31.12.2007).


title: Tikkakoski

text: Tikkakoskella toimivia urheiluseuroja ovat mm. Tikkakosken Tikka ja Tikkakosken voimistelu- ja liikuntaseura TiVoLi, sekä salibandyyn ja lentopalloon erikoistunut Tikkakosken Pallo (TiPa). Paikkakunnalla järjestetään vuosittain elokuussa Tikkakosken Tohinat -yleisötapahtuma, jossa mm. valitaan vuoden tikkakoskelainen ja tikkakosketar. Vuoden 2011 Tohinoiden yhteydssä perustettiin myös kyläyhdistys Kehittyvä Tikkakoski ry.


title: Tikkakoski

text: Tikkakoskella on evankelisluterilainen kirkko, kappeli Sarpatin leirikeskuksessa ja paikallisen helluntaiseurakunnan temppeli.


title: Tikkakoski

text: TiVoLi-seura tarjoaa monipuolista liikuntaa kaiken ikäisille.


title: Tikkakoski

text: Kemmuru-bändistä tuttu Aksim on kotoisin Tikkakoskelta.


title: Tadarida kuboriensis

text: Tadarida kuboriensis on Uuden-Guinean saarella elävä endeeminen eli kotoperäinen lepakkolaji. Sitä pidettiin aiemmin australiandoggilepakon ("Tadarida australis") alalajina "Tadarida australis kuboriensis".


title: Potto

text: Potto ("Perodicticus potto") on lorien heimoon kuuluva puoliapina.


title: Potto

text: Lajia tavataan suurella alueella päiväntasaajan seudulla Afrikassa: Guineasta Kameruniin, Kongoon ja Isolle hautavajoamalle asti.


title: Potto

text: Sen ruumis on 30–45 cm pitkä. häntä 5–10 cm ja painoa on 1–1,5 kg. Pää on leveä, korvat kapeat ja myös lajille tyypilliset isot silmät. Eräs Poton erikoisuus ovat sen viimeisen kaulanikaman ja kahden ensimmäisen rintanikaman voimakkaasti pidentyneet okahaarakkeet, joiden kärjet työntyvät ihon läpi sarveismuodostumiin asti. Kärjet ovat tavallisesti turkin peitossa, mutta potto pystyy kohottamaan niitä laskemalla karvojaan.


title: Potto

text: Potto viettää koko elämänsä puussa, joten sen ravintoon kuuluvat hyönteiset, kotilot, linnunmunat, pienet sisiliskot, hedelmät ja lehdet.


title: Valakia

text: Valakia (; ) oli historiallinen ruhtinaskunta nykyisen Romanian eteläosassa 1200-luvun lopulta vuoteen 1859. Ruhtinaskuntaa hallittiin aluksi Târgoviștesta, kunnes ruhtinas Gheorghe Ghika siirsi vuonna 1659 pääkaupungin Bukarestiin.


title: Valakia

text: Nykyisin Valakia luetaan yhdeksi Romanian historiallisista alueista. Maantieteellisesti se rajoittuu etelässä, lännessä ja idässä Tonavaan sekä pohjoisessa Etelä-Karpaatteihin. Oltjoki jakaa Valakian kahteen osaan, Munteniaan eli Isoon-Valakiaan idässä ja Olteniaan eli Vähään-Valakiaan lännessä.


title: Valakia

text: 900-luvulla Bysantin, slaavien ja madjaarien lähteet mainitsevat romanialaisten muodostamista valtakunnista alueella, ensimmäisenä Transilvaniassa, sitten Karpaattien itä- ja eteläpuolella. 1300-luvulla puolalaisten, unkarilaisten ja tataarien heikentyessä syntyi useita romanialaisten valtakuntia. Valakian perustaminen lasketaan perinteisesti vuoteen 1290, jolloin Radu Negru ylitti Transilvanian Alpit ja asettui Câmpulungiin. Ruhtinaskuntaa hallitsi aluksi Unkari, kunnes Basarab I voitti Unkarin Kaarle Robertin 1330. Moldavia syntyi Bogdan I:n hallitsemana noin 1359.


title: Valakia

text: 1300-luvun toisella puoliskolla Osmanien valtakunta laajentui Euroopan puolelle 1353 ja saavutti Tonavan etelärannan 1396. Ruhtinaskunnat taistelivat osmaneja vastaan yksin tai liitossa muiden kristittyjen kanssa, mutteivät keskenään. Valakian Mircea Vanha (1386–1418) ja Vlad III (1456–1462), Moldavian Tapani III Suuri (1457–1504) ja Transilvanian ruhtinas János Hunyadi () estivät osmanien vallan laajenemisen Keski-Eurooppaan.


title: Valakia

text: Kun koko Balkan oli osmanien vallassa ja Konstantinopoli kukistunut Mehmed II:lle 1453, romanialaisten ruhtinaskunnat joutuivat alistumaan Osmanien valtakunnan herruuteen kolmeksi vuosisadaksi. Mikael Rohkea yhdisti 1600-luvulla kolme ruhtinaskuntaa lyhyeksi ajaksi, muttei saavuttanut itsenäisyyttä. Turkkilaisille maksetut verot sallivat Valakian ja Moldavian kuitenkin säilyä itsenäisinä.


title: Valakia

text: Vuoden 1716 jälkeen turkkilaiset eivät enää valinneet Valakian ruhtinasta paikallisesta ruhtinassuvusta, vaan alkoivat nimittää hallitsijaksi Konstantinopolin kreikkalaisten mahtisukujen jäseniä, ns. fanariootteja. Venäjän keisarikunnan vaikutus Valakiassa kasvoi 1700-luvulla, ja 1774 ruhtinaskunta asetettiin Venäjän suojelukseen, vaikka se tunnusti edelleen turkkilaisten ylivallan.


title: Valakia

text: Vuoden 1821 kansannousun jälkeen turkkilaiset päättivät fanarioottivallan ja Venäjän johdolla suoritettiin poliittisia uudistuksia, kuten 1831 perustuslaki, Règlement Organique. Turkkilaisten kauppamonopoli purettiin ja maanomistajaylimystön kauppa lännen kanssa lisääntyi talonpoikien kustannuksella. Maaorjuus lakkautettiin lopullisesti 1864. Länsivallat päättivät Venäjän suojeluksen Krimin sodan jälkeen 1856.


title: Valakia

text: Vuonna 1859 Moldavian ja Valakian kansalliskokoukset valitsivat kasvavan kansallistunteen siivittämänä Alexandru Ioan Cuzan molempien ruhtinaskuntien yhteiseksi hallitsijaksi, mikä johti seuraavien vuosien aikana Romanian valtion syntyyn. Romania sai itsenäisyyden Osmanien valtakunnasta 1878.


title: Renny Harlin

text: Renny Harlin (ent. Renny Lauri Mauritz Harjola, vuodesta 1987 Harlin isän alkuperäisen sukunimen mukaan, s. 15. maaliskuuta 1959 Riihimäki,) on Hollywoodissa uraa luonut suomalainen elokuvaohjaaja ja -tuottaja, jonka ohjaustöitä ovat muun muassa "Painajainen Elm Streetillä 4 – Unien valtias", "Die Hard 2 – vain kuolleen ruumiini yli", "Cliffhanger – kuilun partaalla" ja "Deep Blue Sea". Harlinin elokuvat ovat tuottaneet maailmanlaajuisesti yli miljardi dollaria, joten tuotoilla mitattuna hän on kansainvälisesti menestynein suomalainen elokuvantekijä. Hänen elokuvansa ovat saavuttaneet myös Oscar-ehdokkuuksia.


title: Renny Harlin

text: Renny Harlin perusti jo koululaisena ensimmäisen Midnight Sun -tuotantoyhtiönsä. Hän opiskeli elokuva- ja televisioalaaTaideteollisessa Korkeakoulussa vuosina 1978–1981 jättäen opintonsa lopulta kesken. Tämän jälkeen hän elätti itsensä muun muassa mainos- ja yritysfilmien teolla.


title: Renny Harlin

text: Vuonna 1984 Harlin lähti työskentelemään Los Angelesiin elokuvien jakeluyhtiön ostajaksi ja ystävystyi Markus Selinin kanssa. Yhdessä he ryhtyivät käsikirjoittamaan elokuvaa, joka vuonna 1986 sai ensi-iltansa nimellä "Jäätävä polte". Pääroolissa oli tarkoitus olla Chuck Norris, mutta roolin näytteli lopulta tämän poika Mike Norris. Elokuva joutui Suomessa sensuurin kynsiin, mutta levisi Yhdysvalloissa 1 000 kopiona ja ylsi parhaimmillaan yhdeksänneksi katsotuimmaksi Yhdysvalloissa. Seurauksena Irwin Yablans tarjosi Harlinille "Vankila"-elokuvan käsikirjoitusta filmattavaksi pienellä budjetilla. Elokuvaa levitettiin vain 42 kopiolla, ja se on Harlinin vähiten tuottanut elokuva. Tuottaja Robert Shaye palkkasi samoihin aikoihin Harlinin ohjaamaan ensimmäisen isolla, 13 miljoonan dollarin budjetilla tuotettavan elokuvansa "Painajainen Elm Streetillä 4 – Unien valtias" New Line Cinemalle. Elokuvan menestys oli "Painajainen Elm Streetillä" -elokuvasarjan toistaiseksi paras: elokuva oli Yhdysvaltain 19. katsotuin vuonna 1988, usean viikon ajan ykkönen, ja se tuotti yksin Yhdysvalloissa yli 49 miljoonaa dollaria.


title: Renny Harlin

text: 20th Century Fox kiinnitti Harlinin ohjaamaan "Alien³":n, mutta kun Harlinin näkemys elokuvan mielekkäästä sisällöstä ei vastannut yhtiön näkemystä, Harlin irtautui projektista ja sai sen sijaan ohjattavakseen kaksi elokuvaa, jotka saivat ensi-iltansa vuonna 1990. Näistä "Ford Fairlane" floppasi, mutta "Die Hard 2 – vain kuolleen ruumiini yli" menestyi ja tuotti maailmanlaajuisesti 240 miljoonaa dollaria 70 miljoonan budjetilla. Arvostelumenestykseen johti Harlinin tuottama "Rambling Rose" (1991), joka voitti Parhaan elokuvan palkinnon Film Independent Spirit Awards -palkintogaalassa. Harlinin silloinen naisystävä Laura Dern sai elokuvasta Oscar-ehdokkuuden Parhaasta naispääosasta.


title: Renny Harlin

text: Seuraavaksi Harlin ohjasi yhden tunnetuimmista elokuvistaan, "Cliffhanger – kuilun partaalla" (1993). Elokuvan pääosassa esiintyy Sylvester Stallone. "Cliffhanger" tuotti maailmanlaajuisesti 255 miljoonaa dollaria ja sai kolme Oscar-ehdokkuutta.


title: Renny Harlin

text: Harlinille tarjottiin hänen kertomansa mukaan ohjattavaksi James Bond -elokuvaa, ilmeisesti "007 ja kultaista silmää", mutta Harlin kieltäytyi vedoten muun muassa siihen, ettei pitänyt Timothy Daltonia sopivana pääosaan.


title: Renny Harlin

text: "Kurkunleikkaajien saaren" (1995) markkinointi epäonnistui, ja lähes sadan miljoonan dollarin budjetilla tuotettu elokuva tuotti vain 18,5 miljoonan dollarin lipputulot. Harlinin seuraava ohjaustyö "The Long Kiss Goodnight" (1996) oli arvostelumenestys, mutta floppasi lippuluukuilla: 65 miljoonalla dollarilla tuotettu elokuva tuotti Yhdysvalloissa vain 33 miljoonaa. "Deep Blue Sea" (1999) menestyi hyvin, tuottaen 165 miljoonaa dollaria 60 miljoonan budjetilla.


title: Renny Harlin

text: Harlinin seuraavan projektin oli tarkoitus olla elokuvasovitus Ray Bradburyn novellista "Ukkosen jyrähdys", mutta Harlin sai potkut esitettyään liian radikaaleja muutoksia käsikirjoitukseen. Ohjaajaa vaihdettiin, mutta Harlin merkittiin yhdeksi elokuvan tuottajista. "Ukkosen jyrähdykseen" perustuva "A Sound of Thunder" (2005) floppasi sekä kriitikoiden että katsojien parissa.


title: Renny Harlin

text: Vuonna 2001 sai ensi-iltansa "Driven", Sylvester Stallonen käsikirjoittama autourheiluelokuva. Harlin oli alun perin suunnitellut elokuvaa Ayrton Sennasta ja lyöttäytyi yhteen ystävänsä Stallonen kanssa, joka myös suunnitteli Formula 1 -maailmaan sijoittuvaa elokuvaa. Kun sopimusta Bernie Ecclestonen kanssa ei saatu aikaan, elokuvan sijoittuikin lopulta CART-sarjan miljööseen. Warner Bros:n rahoittama "Driven" jäi taloudellisesti tappiolle budjetin oltua 70 miljoonaa ja lipputulojen 54 miljoonaa dollaria.


title: Renny Harlin

text: Harlin ohjasi vuonna 2002 elokuvan "Mindhunters", joka sai ensi-iltansa pitkän jälkituotantovaiheen jälkeen vuonna 2004. Elokuva jäi taloudellisesti tappiolle, Yhdysvaltain lipputulojen jäätyä alle viiden miljoonan dollarin ja maailmanlaajuisten tulojen 21 miljoonaan dollariin budjetin oltua 27 miljoonaa. Elokuvan tiimiin Harlin liittyi Peter Howittin luovuttua elokuvan ohjaamisesta. Päärooleissa esiintyvät LL Cool J ja Val Kilmer.


title: Renny Harlin

text: Harlinin seuraava tehtävä oli ohjata uudelleen "" tuottajien oltua tyytymättömiä Paul Schraderin ohjaamaan versioon. Harlinin johdolla käsikirjoitus muokattiin uudelleen perinteisemmän kauhuelokuvan suuntaan, ja iso osa elokuvasta kuvattiin uudelleen. Schraderin versioon kului 30 miljoonaa dollaria ja Harlinin versioon noin 50 miljoonaa, ja Harlinin version lippuluukkutuotot olivat 78 miljoonaa. Elokuva nousi Yhdysvaltain katsotuimmaksi ensi-illan yhteydessä 2004, mutta ei kuitenkaan tyydyttänyt kriitikoita.


title: Renny Harlin

text: Vuonna 2006 ensi-iltansa saanut "The Covenant" jatkoi Harlinin perinteitä, joissa kohtuulliseen kaupalliseen menestykseen yhdistyivät arvostelijoiden moitteet. Elokuva on Rotten Tomatoesin mukaan vuosikymmenen 31. huonoin elokuva. "The Covenantin" budjetti oli vain 20 miljoonaa, mutta elokuva tuotti lippuluukuilla 38 miljoonaa dollaria ja DVD-myynnillä 26 miljoonaa sekä nousi ensi-iltaviikollaan katsotuimmaksi elokuvaksi Yhdysvalloissa.


title: Renny Harlin

text: Harlinin uran alamäki jatkui vuonna 2007, kun seesteisempi "Cleaner" ei päässyt Yhdysvalloissa lainkaan elokuvateatterilevitykseen. Elokuvan pääosaa näyttelee Harlinin luottonäyttelijä Samuel L. Jackson, ja se tehtiin arviolta 25 miljoonan dollarin budjetilla, mutta tuotti lippuluukuilla neljä miljoonaa sekä ja 7,8 miljoonaa DVD-myynnistä. "12 Rounds" (2009) oli Harlinin paluu toimintaelokuviin. Elokuva teki show-painija John Cenasta elokuvatähden, ja arviolta 20 miljoonaa dollaria maksanut elokuva tuotti lippuluukuilla 18 miljoonaa ja DVD-myynnillä yhdeksän miljoonaa.


title: Renny Harlin

text: Venäjän–Georgian sotaa Georgian näkökulmasta käsittelevä "Viiden päivän sota" (2011) oli Harlinin uralla askel erikoiseen suuntaan. Elokuvan rahoittivat pääosin georgialaiset tahot, ja 12 miljoonalla dollarilla tuotetun elokuvan lipputulot jäivät muutamaan sataan tuhanteen. Ottaen erikoinen rahoitus huomioon elokuvalla tuskin oli normaalia kaupallista tarkoitusta. Elokuvaa nähtiin Yhdysvalloissa pienen jakeluyhtiön levityksessä muutamassa elokuvateatterissa.


title: Renny Harlin

text: Suunnitellusta "Mannerheim"-elokuvaprojektista Harlin jättäytyi pois toukokuussa 2011. Harlin kertoi hylänneensä useita Hollywood-tarjouksia odotettuaan "Mannerheim"-projektin alkamista. Hanke on ollut vireillä vuodesta 2000.


title: Renny Harlin

text: "Devil’s Pass" (2013) oli jälleen välityö, jonka budjettia ja tuottoa ei ole julkistettu. Elokuvan julkaisun aikoihin Harlinin uran suurista huippuhetkistä alkoi olla kulunut 20 vuotta. Vuosina 2011–2013 Harlin ohjasi myös muutamia jaksoja USA Network -kaapelitelevisiokanavan sarjoihin "Burn Notice", "Kovat kaulassa", "Covert Affairs" ja "Graceland". Hän ohjasi muun muassa "Burn Noticen" viidennen kauden päätösjakson "Fail Safe". "The Legend of Hercules" (2014) palautti Harlinin isoihin tuotantoihin ja hänen elokuvansa laajaan maailmanlaajuiseen jakeluun. Elokuva tuotettiin 70 miljoonalla dollarilla, ja sen tuotto lippuluukuilla on ollut jo 61 miljoonaa, vaikkakin elokuva jäi Brett Ratnerin ohjaaman "Hercules"-elokuvan varjoon.


title: Renny Harlin

text: Harlinin 19. pitkä elokuva oli vuoden 2016 heinäkuussa ensi-iltansa saanut "Skiptrace", jonka pääosassa oli Jackie Chan. Elokuva menestyi erittäin hyvin ja tuotti ensimmäisen kahden viikon aikana jo yli 100 miljoonaa euroa, elokuvan budjetin oltua 30 miljoonaa euroa. Elokuvan ensi-ilta Suomessa oli 2. syyskuuta 2016. Elokuvan jatko-osan teon sovittiin alkavan vuonna 2017.


title: Renny Harlin

text: Harlinin seuraava ohjaustyö on kiinankielinen "Legend of the Ancient Sword" -toimintafantasiaelokuva, jonka kuvausten sovittiin alkavan elokuussa 2016. Elokuva tuottaja on kiinalainen Alibaba Pictures Group.


title: Renny Harlin

text: Harlinin tuotantoyhtiö Extraordinary Entertainment teki kesäkuussa 2018 kolmen elokuvan sopimuksen Bollywood-elokuvastudio B4U:n kanssa. Hän ohjaa ensimmäisenä niistä Opeartion Wild -nimisen elokuvan, jonka on käsikirjoittanut Brian Brightly.


title: Renny Harlin

text:
Harlin asui aikaisemmin Los Angelesissa, mutta muutti vuonna 2014 Pekingiin Kiinaan. Hän oli naimisissa näyttelijä Geena Davisin kanssa vuosina 1993–1998. Harlinilla on yksi lapsi (Luukas Mattison Mauritz, s. 1997) entisen assistenttinsa Tiffany Bownen kanssa (1996–1997). Hänen muita kumppaneitaan ovat olleet Laura Dern (1991), Tarja Smura (1993), Katariina Ebeling (1993–1994), Sarah Thackray (2001), Satu Vuorela (2007–2009) ja Erika (Wunch) Marchino (2010–2015).
Harlin on myös tehnyt cameoroolin elokuvassa "Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies".Harlin ei ole voittanut palkintoja, mutta hän on saanut kunniamaininnat seuraavien neljän elokuvan osalta.Harlin lisää usein elokuviinsa jonkin viittauksen Suomeen.


title: Vlad III

text: Vlad III (n. 1431 Sighișoara, Transilvania, Unkarin kuningaskunta – 1476) oli Valakian ruhtinas vuosina 1448, 1456–1462 ja 1476. Vladin aikana Valakia oli Unkarin ja Osmanien valtakunnan vasallivaltio.


title: Vlad III

text: Vladista kertovien osin liioiteltujen tarinoiden vuoksi Vlad muistetaan parhaiten kiinnostuksestaan julmiin teloitustapoihin, erityisesti seivästämiseen. Hänet tunnettiinkin myös nimillä Vlad Țepeș eli Vlad Seivästäjä sekä Vlad Dracula ("Dracula" tarkoittaa lohikäärmeen tai paholaisen poikaa). Kauhukirjailija Bram Stoker otti Vladin liikanimestä Dracula-vampyyrihahmonsa nimen ja lainasi hahmoonsa myös muutaman historiallisen faktan Vladin elämästä.


title: Vlad III

text: Vlad syntyi oletetusti Sighișoarassa Transilvaniassa joskus 1428–1431. Hänen isänsä oli Valakian ruhtinas Vlad II Dracul, ja hänellä oli isoveli Mircea ja pikkuveli Radu. Vlad kuului Draculeștien sukuhaaraan, ja hänestä käytettiin joskus isänsä tapaan nimeä Dracula. Nimi juontuu latinan lohikäärmettä merkitsevästä sanasta "draco", sillä isä Vlad Dracul valittiin vuonna 1431 Lohikäärmeen ritarikunnan jäseneksi; ritarikunnan oli perustanut Unkarin kuningas Sigismund taistelemaan osmaneja vastaan.


title: Vlad III

text: Osmanien sulttaani otti ruhtinas Vladin kahden poikansa kanssa panttivangikseen, kun Vlad oli 10-vuotias, ja väliaikaisesti Valakiaa hallitsemaan jäänyt Mircea syrjäytettiin. Vlad kuitenkin vapautettiin 1443, ja hän palasi valtaan. Sulttaani vapautti nuoret veljekset myöhemmin yli kuuden vuoden vankeuden jälkeen.


title: Vlad III

text: Vlad Dracul ja Mircea murhattiin 1447. Osmanien sulttaani Murad II nosti seuraavana vuonna Vlad III:n Valakian ruhtinaaksi, koska katsoi pystyvänsä luottamaan tähän. Kahden kuukauden kuluttua Vladislav II syrjäytti hänet, ja Vlad pakeni takaisin sulttaanin suojelukseen Edirneen. Sieltä hän jatkoi pian Moldovaan enonsa Bogdan II:n hoviin. Bogdan murhattiin 1451, ja Vlad pakeni maasta serkkunsa Tapanin kanssa, josta tuli myöhemmin Moldovan ruhtinas Tapani Suuri. Vladin ei löytänyt tilaisuutta nousta takaisin Valakian valtaistuimelle, joten hän palasi Moldovaan. Hän siirtyi 1454 Unkariin, ja kun merkittävä unkarilainen sotilasjohtaja János Hunyadi riitaantui Vladimir II:n kanssa, Vlad nostettiin jälleen Valakian ruhtinaaksi vuoteen 1456 mennessä.


title: Vlad III

text: Noustuaan valtaistuimelle Vlad keskitti valtaa ja vahvisti hallitsijan asemaa aatelistoon nähden. Hän oli epäluuloinen aatelisia kohtaan, sillä nämä olivat surmanneet hänen veljensä Mircean. Kertomuksen mukaan Vlad kutsui luokseen 500 aatelista ja seivästytti heidät kaikki, sillä hän oli tyytymätön siihen, kuinka montaa ruhtinasta he olivat palvelleet. Toisessa tarinassa Vlad seivästi joukon aatelisia pääsiäisjuhlassa tai pakotti osan heistä rakentamaan linnoitusta. Lisäksi Vlad pyrki kitkemään rikollisuuden ruhtinaskunnastaan määräämällä pienimmistäkin rikoksista ankaria rangaistuksia, tarinoiden mukaan kaikille aina kuolemantuomion, yleensä seivästämällä.


title: Vlad III

text: Vlad auttoi serkkuaan Tapani Suurta nousemaan Moldovan ruhtinaaksi 1457 lähettämällä tälle 6 000 valakialaista sotilasta. Vlad joutui selkkauksiin joidenkin Transilvanian saksilaiskaupunkien mahtimiesten kanssa, sillä hän pyrki vähentämään näiden erioikeuksia kaupankäynnissä. Hän joutui kamppailemaan useaa kruununtavoittelijaa vastaan, kertomusten mukaan julmin keinoin. Vlad joutui myös tasapainottelemaan vahvojen naapuriensa Unkarin ja osmanien välillä. Unkarille Vlad vannoi aluksi uskollisuutta turkkilaisia vastaan, kuten hän oli valtaan päästessään luvannutkin. Pian hän kuitenkin liittoutui myös osmanien sulttaanin kanssa.


title: Vlad III

text: Vakiinnutettuaan valtansa Valakiassa Vlad kääntyi Osmanien valtakuntaa vastaan ja kieltäytyi jatkamasta raskaan veron maksamista. Syttyneessä sodassa Vlad menestyi aluksi, mutta vuonna 1462 sulttaanin armeija vastasi hyökkäämällä takaisin suurella miesylivoimalla ja pakotti Vladin turvautumaan sissisotaan ja poltetun maan taktiikkaan. Vlad pyrki pysäyttämään osmanit yllätyshyökkäyksillä ja esittelemällä julmuuttaan seivästämällä vihollisiaan tuhansittain. Lopulta sulttaani vetäytyi Valakiasta raskaan sotaretken jälkeen. Vlad oli kuitenkin syrjäytetty, ja sulttaani nosti uudeksi ruhtinaaksi hänen veljensä Radu Komean.


title: Vlad III

text: Vlad jatkoi sotaa veljensä joukkoja vastaan maan pohjois- ja itäosista käsin. Lopulta Vlad joutui pakenemaan vuorille ja niiden yli Transilvaniaan. Hän lähti tapaamaan Unkarin kuningasta Matias Corvinusta, mutta ei saanutkaan tältä pyytämäänsä apua, vaan joutui vangiksi. Oleskellessaan kuninkaan palatsissa vankina 13 vuoden ajan Vladin hirmuinen maine kasvoi Euroopassa etenkin hänen vanhojen saksalaisten vihollistensa ansiosta. Hänet vapautettiin viimeistään vuonna 1475, sillä Corvinus katsoi hänen olevan jälleen hyödyllinen. Vlad hyökkäsi unkarilaisten tukemana Valakiaan 1476, saavutti voiton ja nousi taas ruhtinaaksi. Hän sai kuitenkin pian surmansa. Hänen surmaajistaan ja kuolemansa olosuhteista kerrotaan vaihtelevia tarinoita; yhden tarinan mukaan hänen päänsä vietiin osmanien sulttaanille hunajaan upotettuna. Vladin hautapaikasta ei ole varmaa tietoa, eikä hautaa ole löydetty.


title: Vlad III

text: Vladista syntyi jo hänen elinaikanaan 1400-luvulla tarinaperinne, aluksi suullinen ja myöhemmin myös kirjallinen. Tarinat voidaan jakaa romanialaisiin, venäläisiin ja saksalaisiin. Romanialaisissa tarinoissa Vladista annetaan kaikkein myönteisin kuva: niissä hän esiintyy oikeudenmukaisena hallitsijana, joka rakastaa maataan ja on taipumaton. Hänestä ei koskaan käytetä nimeä Dracula, kuten venäläisissä ja saksalaisissa tarinoissa, sillä romanian kielessä Dracula tarkoittaa paholaisen poikaa. Venäläisissä tarinoissa Vlad esitetään julmana ja silmittömään väkivaltaan kykenevänä hallitsijana mutta kuitenkin oikeudenmukaisena. Saksalaisissa tarinoissa Vlad kuvataan kielteisesti, mielipuolisena ja verenhimoisena tyrannina. Niissä kuvataan yksityiskohtaisesti Vladin käyttämiä kidutus- ja surmaamismenetelmiä, usein liioitellen. Erään saksalaisen runon käännösvirheen pohjalta syntyi myös käsitys siitä, että Vlad nautti ihmisverta, minkä seurauksena jotkut myöhemmin yhdistivät hänet vampyyreihin.


title: Vlad III

text: Tarinoiden lisäksi Vlad mainitaan myös monissa historiallisissa lähteissä, joissa häneen suhtaudutaan myös vaihtelevasti, myötämielisestä parjaavaan. Myös hänen omia kirjeitään on säilynyt. Vlad oli melko tunnettu hahmo vielä 1500-luvulla Kaakkois- ja Keski-Euroopassa, Osmanien valtakunnassa ja Venäjällä. Sen jälkeen hänet unohdettiin pitkäksi aikaa Romanian ulkopuolella.


title: Vlad III

text: Vuonna 1897 irlantilainen Bram Stoker julkaisi "Dracula"-romaaninsa, jonka päähenkilölle hän lainasi Vladin nimen. Stokerin arvellaan ottaneen nimen erään vuonna 1820 julkaistun historiakirjan alaviitteestä, jossa kerrottiin: ”Dracula tarkoittaa valakian kielellä paholaista. Valakialaisilla oli silloin tapana antaa tämä sukunimi kenelle tahansa ihmiselle, joka herätti huomiota joko rohkeudellaan, julmilla teoillaan tai viekkaudellaan.” Stoker lainasi samasta kirjasta hahmonsa taustaksi myös muutaman historiallisen faktan Vladin elämästä. Sitä ei kuitenkaan tiedetä varmasti, tiesikö Stoker Vladin maineesta julmana seivästäjänä.


title: Bonobo

text: Bonobo, myös kongonsimpanssi tai kääpiösimpanssi, ("Pan paniscus") on afrikkalainen ihmisapinalaji, joka on simpanssin ohella ihmisen lähin sukulainen (ks. simpanssit). Bonobon lihaksisto on kuitenkin lähempänä ihmisen lihaksistoa kuin simpanssin lihaksisto. Se tarkoittaa, että bonobo on lähimpänä elävää ihmisen kantalajia. Ihmisellä ja bonobolla on 98,7 prosentin DNA:n yhteneväisyys, ja eräs DNA:n 1,6 prosentin osuus ihmisellä on yhtenevä bonobon kanssa, mutta ei simpanssin kanssa.


title: Bonobo

text: Bonobo on yksi viimeisimpinä löydetyistä suurista nisäkäslajeista. Bonobo nimettiin omaksi lajikseen vasta vuonna 1929. Siihen asti sitä pidettiin samana eläimenä kuin simpanssia. Simpanssista eroavia piirteitä ovat kuitenkin kävely pystyasennossa, matriarkaalinen kulttuuri sekä seksuaalisen kanssakäymisen huomattava rooli bonoboyhteisöissä.


title: Bonobo

text: Vaikka bonoboa kutsutaan kääpiösimpanssiksi, se ei ole juuri sukulaistaan pienikokoisempi mutta kylläkin kevytrakenteisempi. Bonobon suurin pituus on 115 senttimetriä ja uroksen paino keskimäärin 35–50 kiloa. Naaras on urosta hieman pienempi ja painaa keskimäärin 30–40 kiloa. Bonobon naama on pitkulaisempi ja jäsenet pidemmät kuin simpanssilla. Turkki ja naama ovat kokonaan mustat. Rakenteeltaan bonobo muistuttaa paljon simpanssia.


title: Bonobo

text: Bonobo elää 50–120 yksilön ryhmissä, jotka ovat jakautuneet pienryhmiin, joissa on useimmiten emo ja sen jälkeläiset. Ravinnokseen se käyttää hedelmiä ja muuta kasviravintoa sekä pieniä selkärankaisia. Bonobo elää kosteissa ja tiheissä alankosademetsissä ainoastaan Kongon länsiosissa Cuvette-Centralen alueella. Kannan koko on arviolta 10 000–20 000 yksilöä, ja laji on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi.


title: Bonobo

text: Bonobojen ruokavalio on monipuolinen, ja ne syövät kaikkea löytämäänsä hedelmistä hyönteisiin ja toukkiin asti, herkuttelevat luonnonvaraisten mehiläisten hunajalla ja pyydystävät kaloja.


title: Bonobo

text: Bonobo on sekä simpanssin että ihmisen lähisukulainen, ja sillä on yli 98-prosenttisesti samat geenit ihmisen kanssa. Ihmislajin on arveltu erkaantuneen yhteisestä esivanhemmasta kahdeksan miljoonaa vuotta sitten, ennen bonobon ja simpanssin eriytymistä, joka on saattanut johtua simpanssin sopeutumisesta myös melko avoimille kuiville asuinalueille. Bonobo on puolestaan jäänyt vain sademetsiin.


title: Bonobo

text: Simpanssia on 1970-luvulta lähtien pidetty ihmisen lähimpänä sukulaisena, mutta bonobon tunnettuuden lisäännyttyä 1900-luvun lopulla jotkut tutkijat ovat esittäneet, että se olisi lähempänä ihmisen esivanhempaa.


title: Bonobo

text: Bonoboyhteisöt ovat melko rauhanomaisia. Vahvimmat sosiaaliset siteet muodostuvat naaraiden välille, mutta naaraat muodostavat siteitä myös uroksiin. Täysikasvuiset bonobourokset seuraavat emoaan ja pysyvät riippuvaisina näiden suojelusta urosten välisissä aggressiotilanteissa. Bonoboyhteisön hierarkiassa korkeimmalla olevat urokset ovat tavallisesti tärkeiden naaraiden jälkeläisiä. Aikuisten urosten osuus on huomattavasti suurempi kuin simpanssiyhteisöissä.


title: Bonobo

text: Tutkijat ovat verranneet bonoboiden virtsan testosteronimääriä simpansseihin ja havainneet, että vaikka bonobonaaraat tuottavat testosteronia yhtä paljon kuin simpanssinaaraat, bonobourosten testosteronituotanto on simpansseja alempi. Koska dominoivan käyttäytymisen on havaittu olevan yhteydessä testosteroniin, tutkijat ovat arvelleet, että urosten alhainen testosteronituotanto ennustaa naaraiden dominoimaa sosiaalista järjestelmää.


title: Bonobo

text: Bonoboyhteisöt ovat sekä naaraskeskeisiä että naaraiden dominoimia. Naaraat ottavat ensimmäisinä osaa uusiin tilanteisiin, kuten ravinnon löytymiseen ja häätävät yhdessä pois naarasta ahdistelevan uroksen. Koska urokset ovat naaraita kookkaampia, on arveltu, että naaraiden liittolaisuus on keino hallita uroksia.


title: Bonobo

text: Yhdessä liikkuvien bonoboryhmien on huomattu muodostavan luonnossa yhteisöjä, joihin kuuluvien pienempien ryhmien välillä ne voivat liikkua melko vapaasti. Simpanssien tavoin bonobourokset elävät koko ikänsä samassa yhteisössä, mutta naaraat siirtyvät uuteen yhteisöön sukukypsyyden saavutettuaan. Tässä yhteisössä nuoret naaraat valitsevat yhden tai kaksi vanhempaa naarasta, joiden kanssa ne erityisesti harjoittavat sukimista ja sukuelinten yhteen hieromista. Nuoren naaraan on onnistuttava solmimaan suhde vanhempaan naaraaseen tullakseen hyväksytyksi yhteisön uudeksi jäseneksi. Ne saavat vakaamman aseman synnytettyään ensimmäisen poikasensa. Bonobonaaraiden välisen liiton hallitsevuus on erikoista, sillä yleensä yhteisöön jäävä sukupuoli solmii keskenään vahvimmat siteet.


title: Bonobo

text: Bonoboiden sosiaalisessa käyttäytymisessä seksillä on keskeinen rooli. Bonobot kiihottuvat hyvin helposti ja ilmaisevat seksuaalisuuttaan erilaisissa paritteluasennoissa tai sukuelinten kontaktilla. Toisin kuin simpansseilla, bonobonaaraan sukuelimet ovat sopeutuneet myös kasvokkaiseen paritteluasentoon. Bonobonaaraat ovat lähes koko kuukautiskierron ajan seksuaalisesti aktiivisia. Muista kädellisistä poikkeavaa on naaraiden välinen sukupuolielinten yhteen hankaaminen. Myös urokset saattavat hieroa erektiossa olevia peniksiään yhteen tai toisen uroksen takapuolta vasten. Muita bonoboiden eroottisten kontaktien muotoja ovat toisinaan havaittu suuseksi, toisen yksilön sukuelinten hierominen käsillä sekä voimalliset kielisuudelmat. Moninainen seksuaalikäyttäytyminen on osa yhteisön jokapäiväistä elämää. Keskimääräinen paritteluaika on 13 sekuntia. Tiheästä parittelusta huolimatta bonobonaaraat eivät synnytä poikasia useammin kuin simpanssit. Voidaan sanoa, että bonobot – ihmisten tavoin – harrastavat seksiä myös muussa kuin lisääntymistarkoituksessa.


title: Bonobo

text: Seksuaalikäyttäytymistä esiintyy erityisesti tilanteissa, jotka sisältävät kilpailua ja jotka muilla kädellisillä johtavat usein aggressiiviseen käyttäytymiseen. Tällaisia ovat ruoan jakaminen, uuden lelun löytäminen eläintarhassa sekä naaraisiin liittyvä urosten välinen mustasukkaisuus, jonka urokset rauhoittavat hieromalla sukuelimiään vastakkain. Bonoboilla on taipumus ratkaista konfliktitilanteet seksuaalikontaktilla voimankäytön sijaan. Seksuaalikäyttäytymistä tapahtuu monissa partneriyhdistelmissä sekä täysikasvuisten yksilöiden kesken että täysikasvuisten ja keskenkasvuisten bonoboiden välillä.


title: Bonobo

text: Bonoboilla on erikoinen kilpirauhashormoni trijodityroniinin eli T3:n pitoisuus. Sen uskotaan vaikuttavan urosbonoboiden rauhanomaisuuteen: bonobonaarailla on korkeampi hormonipitoisuus. Bonoboiden T3-pitoisuuksia on verrattu simpansseihin ja ihmiseen, ja bonoboiden hormonipitoisuuden lasku alkaa vasta 20 ikävuoden paikkeilla, mikä on myöhemmin kuin ihmisen vastaava teini-iässä. T3-hormonin erikoinen profiili aiheuttaa bonobolle kehityksellistä viivästymistä. Simpanssiin verrattuna bonobon kognitiivinen kehitys ja kehon kasvu ovat viivästyneitä. T3-hormoni saattaa myös vaikuttaa stressireaktioihin.


title: Sotilaskoti

text: Sotilaskoti (armeijaslangilla "sotku" tai "sode") on varuskunta-alueella toimiva kahvila, jossa on myös kioskitoimintaa. Sotilaskotien asiakkaat ovat pääasiassa varusmiehet ja heidän läheisensä, kantahenkilöstöön kuuluvat upseerit, aliupseerit, sotilasammattihenkilöt, siviilit sekä kertausharjoituksiin osallistuvat reserviläiset.


title: Sotilaskoti

text: Sotilaskoteja pyörittävät sotilaskotiyhdistykset suurimmaksi osaksi vapaaehtoisvoimin. Vapaaehtoisten ""vihreiden sisarten"" ansiosta sotilaskotien hinnat ovat edullisia. Sotilaskodit ovat kuuluisia munkeistaan ja muista leivonnaisista. Sotilaskodeissa on televisio, tietokoneita internetyhteyksineen ja kirjasto. Kodeissa ei ole ostopakkoa, vaan sen tarkoitus on tarjota varusmiehille kodinomainen ympäristö, missä viettää vapaa-aikaansa.


title: Sotilaskoti

text: Sotaharjoituksissa ja maastoleireillä kiertävät sotilaskotiautot, joista myydään kahvia, makeisia ja leivonnaisia. Autot ovat usein mukana myös messuilla, joissa Puolustusvoimilla on osasto. Sotilaskotiyhdistykset pitävät myös leirisotilaskoteja isoilla harjoitusalueilla, kuten Pohjankankaan ja Rovajärven ampuma-alueet.


title: Sotilaskoti

text: Sotilaskotiyhdistykset ja niiden kattojärjestö Sotilaskotiliitto tukevat varusmiesten urheiluharrastuksia esimerkiksi lahjoittamalla liikuntavarusteita tai järjestämällä liikunnallisia tapahtumia.


title: Sotilaskoti

text: Suomen ensimmäisen sotilaskodin avasi Helsingin NMKY 15. huhtikuuta 1918. Helsingin NMKY:n Sotilaskotityö päättyi vuonna 2004 Santahaminassa. Myös Pelastusarmeija kuuluu sotilaskotityön historiaan. Sen ensimmäinen sotilaskoti aloitti toimintansa vuonna 1919 Terijoen Rajavartiopataljoonassa Tyrisevällä. Sisällissodassa joukkojen mukana olleet naiset aloittivat sotilaskotityön myös syksyllä 1918.


title: Sotilaskoti

text: Sotilaskotiliitto perustettiin 1921 (aluksi nimenä oli Suomen Sotilaskotiliitto) ja sen ensimmäisenä puheenjohtajana toimi Katri Bergholm. Liiton nykyinen puheenjohtaja on Kirsi Patrikainen.


title: Costa del Sol

text: Costa del Sol () on alue Andalusiassa, Málagan maakunnassa ja on yksi suosituimpia matkailukohteita Espanjassa. Se sijaitsee Välimeren rannalla Gatanniemen ja Gibraltarinsalmen välissä.


title: Costa del Sol

text: Costa del Solin katsotaan alkavan Granadan maakunnan itäisestä rajasta ja jatkuvan välimeren rantaa pitkin länteen aina La Línea de la Concepción asti. Sen keskellä on Malagan kaupunki, ja se jaetaan itäiseen- ja läntiseen osaan siitä. Andalusian vuoristoketjut kulkevat rinnan rantaviivan kanssa muodostaen pohoisen rajan. Maasto on melko vaihtelevaa ja vuoristot ovat korkeimillaan yli 1000 metriä.


title: Costa del Sol

text: Costa del Solla yli 160 kilometriä rantaa ja 300 aurinkoista päivää vuodessa minkä vuoksi se on suosittu turistikohde ja sen monet pienet kaupungit, kuten Torremolinos ja Marbella ovat suuria loma- ja matkailukeskuksia. Alueen kaupunkeja ovat muun muassa Fuengirola, Vélez-Málaga, Málaga (pääkaupunki), Marbella, Mijas, Torremolinos ja Nerja.


title: Costa del Sol

text: Iberit ovat asuttaneet aluetta tuhansia vuosia. Ensimmäisiä ulkomaalaisia vierailioita ovat foinikialaiset 770 eaa. Myöhemmin tulivat karthagolaiset, roomalaiset, germaanit ja Bysantin valtakunta hallitsi myös välillä ja heidän jälkeensä tulivat visigootit. Lopuksi saapuivat maurit jotka tekivät Malagastasta valtionsa pääkaupungin vuoteen 1497 asti.


title: Costa del Sol

text: Kun britit valloittivat Gibraltarin vuonna 1704 Malagan merkitys satamakaupunkina kasvoi ja kauppa Amerikan kanssa toi tuloja alueelle 1700-luvulla. 1800-luvun lopulla talous taantui ja vuonna 1897 viimeisenä keinona joukko malagalaisia alkoi houkuttelemaan turisteja alueelle. Vuonna 1918 avattiin Baños del Carmen jossa oli ensimmäinen julkinen uimairanta, siellä oli myös muita ajanviettomahdollisuuksia kuten ulkoilmaelokuvateatteri, ravintola, laituri ja sinne avattiin Malagan ensimmäinen tenniskenttä. Ensimmäinen golf-kenttä, Parador de Malaga Golf, avattiin lähelle Torremolinosia vuonna 1925.


title: Costa del Sol

text: Nimen "Costa del Sol" lanseerasi Almerialainen "Rodolfo Lussnigg" joka aloitti 16. helmikuuta 1928 sanomalehti "Southern Chronicle"ssa mainoskampanjan houkutellakseen vieraita hotelliinsa jotka olivat menossa kansainväliseen näyttelyyn joka pidettiin Sevillassa ja Barcelonassa 1929.


title: Costa del Sol

text: Espanjan sisällissodan aikana 1936–1939 kaikki oli taisteluiden vuoksi keskeytyksessä, mutta vihollisuuksien päätyttyä Ivanreyn markiisi Ricardo Soriano ja hänen veljenpoikansa prinssi Alfonso de Hohenlohe alkoivat ostaa maata ympäri Marbellaa ja perustivat Aurinkorannikon ensimmäisiä lomakohteita ja alueen imagoa turistikohteena on sen jälkeen määrätietoisesti luotu.


title: Costa del Sol

text: Alue tunnetaan myös nimellä "Costa del Golf" eli Golf-rannikko, koska alueella on kymmeniä golfkenttiä. Turismi on yksi alueen pääelinkeinoista ja turismi tuo alueelle miljardien tulot. Arvioidaan että brittiläiset turistit toivat alueelle 7,15 miljardia euroa tuloja vuonna 2017. Turisteista iso osa tulee Englannista, Ranskasta ja Saksasta, mutta myös Irlanti ja Skandinaavian maat ovat hyvin edustettuina. Kolmas sektori eli palvelut muodostavat 70% Andalusian taloudesta ja työllisyydestä. Alueella on myös paljon muun muassa vaateteollisuutta.


title: Yöpakkaset

text: Yöpakkaset eli yöpakkaskriisi oli Suomen ja Neuvostoliiton suhteissa syksyllä 1958 puhjennut kriisi. Sen taustalla oli Neuvostoliiton tyytymättömyys Suomen sisäpoliittiseen tilanteeseen ja varsinkin Fagerholmin III hallituksen kokoonpanoon. Kriisin huippuvaiheessa Neuvostoliitto veti suurlähettiläänsä pois Helsingistä ja painosti näin Suomen hallitusta eroamaan. Nimen kriisille antoi Nikita Hruštšov, joka julisti Suomen ja Neuvostoliiton suhteiden ajautuneen ”yöpakkasiin”.


title: Yöpakkaset

text: Kriisi sai alkunsa elokuussa 1958, kun vastanimitetty Fagerholmin III hallitus ei saanut Neuvostoliiton hyväksyntää. Neuvostoliittoa ärsytti etenkin se, että hallitukseen tulivat sosialidemokraattien oikeaa laitaa eli ns. asevelisiipeä edustaneet Väinö Leskinen ja Olavi Lindblom Neuvostoliiton sotasyylliseksi leimaaman SDP:n puheenjohtajan Väinö Tannerin myötävaikutuksella. Lisäksi Moskova yhdisti kokoomuslaisen maatalousministerin Niilo Kosolan nimen hänen isäänsä, 1930-luvun Lapuan liikkeen johtajaan Vihtori Kosolaan. Suomen Kansan Demokraattinen Liitto oli ollut eduskuntavaalien suurin voittaja, mutta puoluetta ei tästä huolimatta otettu hallitukseen.


title: Yöpakkaset

text: Hallitusneuvotteluissa keskeisesti mukana ollut Maalaisliiton Johannes Virolainen, josta tuli uuden hallituksen ulkoministeri, yritti vielä viime hetkellä vedota Väinö Tanneriin, jotta Väinö Leskistä ei otettaisi mukaan hallitukseen, mihin Tanner murahti: ”"Mitäs Te nuori mies puhutte, nythän muodostetaan Suomen eikä Neuvostoliiton hallitusta."” Presidentti Urho Kekkonen oli jo etukäteen varoittanut Virolaista menemästä samaan hallitukseen Leskisen kanssa. Nimitettyään hallituksen 29. elokuuta Kekkonen lausui kuuluisat sanansa: ”"Tämä oli huonoin puhe, minkä olen koskaan pitänyt, mutta eipä ollut itse kirjoittamani."”


title: Yöpakkaset

text: Taustalla oli edellisen lisäksi elokuun lopulla pidetty Suomen Kommunistisen Puolueen 40-vuotisjuhla, johon kutsuttuun Neuvostoliiton valtuuskuntaan kuului alun perin myös Otto Ville Kuusinen. Suomalaisten maanpetturiksi leimaamalle Terijoen hallituksen päämiehelle ei kuitenkaan myönnetty viisumia. Syy tapauksesta sysättiin Fagerholmin hallituksen ulkoministerin Johannes Virolaisen niskaan, vaikka päätöksen asiasta oli tehnyt jo edeltäjä, Kuuskosken hallitus yhdessä presidentti Urho Kekkosen kanssa. Myös Nikita Hruštšov oli ymmärtänyt Kuusisen viisumin hylkäämisen, mutta NKP:n pää-äänenkannattaja Pravda käytti tapausta tästä huolimatta aseenaan Fagerholmin hallitusta vastaan.


title: Yöpakkaset

text: Neuvostoliiton painostus Suomea kohtaan oli aluksi taloudellista. Saimaan kanavan käyttöoikeutta koskeneet neuvottelut keskeytettiin, Suomenlahden kalastusta koskevan sopimuksen allekirjoittaminen lykättiin eikä tavaranvaihtoneuvotteluja päästy aloittamaan.


title: Yöpakkaset

text: Syksyn edetessä painostus siirtyi poliittiselle ja jo hyvin konkreettiselle tasolle. Neuvostoliiton Helsingin-suurlähettiläs Viktor Lebedev matkusti lokakuun alussa yllättäen ”lomalle” Moskovaan tekemättä protokollan vaatimaa käyntiä ulkoministeri Johannes Virolaisen luona. Vähän myöhemmin Neuvostoliitto ilmoitti, että Lebedev oli siirtynyt muihin tehtäviin eikä hänelle nimitetä seuraajaa Helsinkiin. Marraskuun aikana Maalaisliiton johto alkoi pitää tilannetta kestämättömänä ja valtuutti puolueen ministerit eroamaan hallituksesta. Myös Kekkonen alkoi kulissien takana kaataa nimittämäänsä hallitusta. Lopulta ulkoministeri Johannes Virolainen ilmoitti 4. joulukuuta eroavansa hallituksesta, minkä jälkeen pääministeri K.-A. Fagerholm esitti koko hallituksensa eronpyynnön.


title: Yöpakkaset

text: Presidentti Urho Kekkonen piti muutamaa päivää myöhemmin, 10. joulukuuta, radio- ja televisiopuheen, jossa hän sanoi kokoomuslaisiin ja SDP:n tannerilaisiin ministereihin viitaten muun muassa, että ”"viime aikoina Suomessa on nakerrettu pohjaa Suomen ja Neuvostoliiton hyvän naapuruuden politiikalta"” ja että ”"nyt eroa pyytänyt hallitus ei ole tehnyt päätöksiä, jotka olisivat tarkoittaneet muutoksia ulkopolitiikkaamme."” Presidentti nimitti Fagerholmin hallituksen tilalle V. J. Sukselaisen muodostaman, miltei puhtaasti maalaisliittolaisen hallituksen 13. tammikuuta 1959. Hallituksensa erottua Fagerholm siirtyi eduskunnan puhemieheksi.


title: Yöpakkaset

text: Yöpakkaset herättivät huomiota myös läntisessä maailmassa. Yhdysvaltalainen senaattori Hubert Humphrey pysähtyi marraskuun lopulla 1958 Helsinkiin matkallaan Moskovaan ja Suomen Työnantajain Keskusliiton toimitusjohtaja Johan Nykopp järjesti Humphreylle tapaamisen presidentti Urho Kekkosen kanssa Tamminiemessä. Keskustelun aikana Humphrey ilmoitti Yhdysvaltain olevan valmis tarjoamaan Suomelle taloudellista tukea vastavetona Neuvostoliiton painostukselle. Suomen ulkoministeriö joutui vaikean pulman eteen ja päätti lopulta torjua Yhdysvaltain tarjouksen, koska siitä katsottiin olevan enemmän haittaa kuin hyötyä Suomen kansainväliselle maineelle. Tavattuaan Hruštšovin Kremlissä Humphrey moitti tätä Suomeen kohdistetusta kauppapoliittisesta painostuksesta, mutta Hruštšov ei ollut ymmärtävinään, mitä Humphrey tarkoitti.


title: Yöpakkaset

text: Yöpakkaskriisi ratkesi presidentti Urho Kekkosen ja rouva Sylvi Kekkosen Leningradiin tekemän yksityisluonteiseksi ilmoitetun matkan aikana tammikuun loppupuolella 1959. Kun kaupunkiin saapuivat samanaikaisesti Moskovasta ”sattumalta” myös Nikita Hruštšov ja ulkoministeri Andrei Gromyko, Kekkonen kutsui Leningradiin luottomiehensä, kauppa- ja teollisuusministeri Ahti Karjalaisen. Neuvottelujen päätteeksi järjestetyllä lounaalla pitämässään puheessa 24. tammikuuta Hruštšov sanoi yöpakkasten johtuneen pohjimmiltaan siitä, että Neuvostoliitto näki Fagerholmin ”leveän selän” takana Tannerin, Leskisen, Lindblomin ja Pitsingin ”vihamieliset hahmot”. Hruštšov lisäsi, että Suomella oli oikeus itse päättää hallituksistaan, mutta Neuvostoliitolla oli myös oikeus päättää, mitä se ajattelee Suomen hallituksista. Presidentti Urho Kekkonen puolestaan piti yöpakkasten perimmäisenä syynä SDP:n sisäisiä kiistoja.


title: Yöpakkaset

text: Palattuaan kotiin 25. tammikuuta Kekkonen lausui pitämässään radio- ja TV-puheessa, että ”"syksyn kriisi oli syvempi kuin olimme ymmärtäneet."” ja viittasi epäsuorasti muun muassa eräisiin Kari Suomalaisen Helsingin Sanomissa ilmestyneisiin pilapiirroksiin, joita kohtaan hän toivoi neuvostojohdon ymmärtäväistä suhtautumista.


title: Yöpakkaset

text: Neuvostoliitto palautti diplomaattisuhteensa Suomeen normaaleiksi, kun uudeksi Helsingin-suurlähettilääksi nimitettiin 3. helmikuuta 1959 varaulkoministeri Aleksei Zaharov.


title: Yöpakkaset

text: Kun Nikita Hruštšov oli Leningradissa pitämässään lounaspuheessa nimennyt Urho Kekkosen Suomen ulkopoliittisen linjan takuumieheksi, tapahtumasarjan on katsottu lujittaneen Kekkosen siihen saakka heikon aseman Suomen sisäpolitiikan johtajana. Seuraavien kahdenkymmenen vuoden ajan Kekkonen saneli hallitusratkaisut eikä mikään puolue tai kukaan henkilö päässyt hallitukseen ilman hänen hyväksyntäänsä.


title: Yöpakkaset

text:
K.-A. Fagerholm pahoitteli hallituksensa − jolla oli ollut tukenaan eduskunnan enemmistö − kohtaloa myöhemmin muistelmissaan. Hän kirjoitti muun muassa: ”"En halua kieltää, että häpesin isänmaan joutumista sellaiseen tilanteeseen, etteivät Suomen kansa ja eduskunta itse saaneet määrätä, millainen hallitus maalla tulisi olla. Se tuntui jollakin tavoin alentavalta."” Hallituksensa sisäisestä ilmapiiristä Fagerholm totesi, että ”"hallituksella oli kaikki edellytykset hoitaa maan asiat kuntoon. Yhteistyö hallituksen sisällä oli erinomainen. Kaikki ministerit halusivat tehdä parhaansa. Mutta niin ei saanut tapahtua. Hallitus ei saanut tulla suosituksi."” Fagerholmin mukaan erityisesti maalaisliittolaiset ministerit olivat häpeissään hallituksen kaatumisesta. Historiantutkijat kiistelevät yhä siitä, mitkä olivat Urho Kekkosen motiivit hänen osallistuessaan Fagerholmin hallituksen kaatamiseen.
Yöpakkaskriisi seurasi Johannes Virolaista Urho Kekkosen ja Neuvostoliiton silmissä vuosikymmenien ajan, ja se nousi jälleen esille ns. juhannuspommin muodossa kesällä 1979. Keskustapuolueen ns. K-linja pyrki käyttämään yöpakkaskriisiä hyväkseen vielä syksyllä 1981 tarkoituksenaan estää Virolaisen valinta puolueen presidenttiehdokkaaksi vuoden 1982 vaaleissa.


title: Mont Blanc

text: Mont Blanc (), joka tunnetaan myös nimellä ”La Dame Blanche”, on Alppien korkein huippu (4 810,90 m). Se sijaitsee Italian ja Ranskan rajalla. Huippu on osa suurempaa Mont Blancin massiivia, joka käsittää useita 4 000 metrin korkeuden ylittäviä huippuja.


title: Mont Blanc

text: Ranskan puolella Mont Blancille pääsee nousemaan Chamonix’n hiihtokeskuksesta. Italian puolella lähin keskus on Courmayeur. Suosittu näköala Mont Blancille ja muualle Mont Blancin massiiviin sijaitsee Aiguille du Midin huipulla (3 842 m), jonne pääsee köysihissillä joko Chamonix’sta tai Italian puoleiselta Punta Helbronnerin (3 462 m) huipulta, jonne taas nousee köysihissi Courmayeurin La Palud’sta.


title: Mont Blanc

text: Vuonna 1965 valmistunut 11,6 kilometriä pitkä Mont Blancin tunneli kulkee vuoren alla Courmayeurin ja Chamonix’n välissä ja on yksi tärkeimmistä kulkureiteistä Alppien välisessä liikenteessä.


title: Mont Blanc

text: Mont Blancin korkeus vaihtelee huipulla olevan jääpeitteen paksuuden mukaan, joka saattaa ajoittain olla jopa 23 metriä. Syyskuussa 2007 Mont Blancin korkeudeksi mitattiin 4 810,90 metriä.


title: Mont Blanc

text: Ensimmäisen kerran Mont Blancin huipulle kiipesivät Jacques Balmat ja Michel Paccard 8. elokuuta 1786. Ensimmäisenä naisena huipulle nousi Marie Paradis vuonna 1808.


title: AIM-120 AMRAAM

text: AIM-120 AMRAAM () on yhdysvaltalainen keskimatkan ilmataisteluohjus.


title: AIM-120 AMRAAM

text: AMRAAM on uuden sukupolven tutkahakuinen jokasään ohjus, joka on otettu käyttöön syyskuussa 1991. AMRAAM kehitettiin korvaamaan AIM-7 Sparrow -ohjus ja mitoitettiin tästä syystä sopimaan Sparrow’n laukaisulaitteeseen.


title: AIM-120 AMRAAM

text: AIM-120 AMRAAMissa on kehittynyt kaksivaiheinen tutkajärjestelmä. Välittömästi ennen ampumista ohjus saa ampuvan koneen tutkalta tiedot maalin sijainnista, suunnasta ja nopeudesta. Ohjus lentää saamiensa tietojen perusteella kohti laskettua kohtauspistettä inertiaohjausjärjestelmänsä avustamana. Lennon aikana ohjukselle välitetään datalinkin välityksellä maalin liikkeitä koskevia tietoja, joiden perusteella se korjaa kurssiaan. Kun ohjus on riittävän lähellä maalia, sen oma tutka kytkeytyy päälle. Tästä eteenpäin ohjautuminen tapahtuu aktiivisena tutkaohjautumisena.