title: Imperialismi

text: Imperialismin harjoittamiseen liittyy usein käsite kulttuurisesta ylivoimasta tai kehittyneisyydestä, joka oikeuttaa ”alemmalla kehitysasteella” olevien kulttuuripiirien ja kansojen alistamisen. Samalla kun imperialisti katsoo kehittävänsä ja sivistävänsä hallinnan alaisia alueita, hyödyttävät sen taloudelliset voimavarat imperiumia itseään. Toinen imperialismin perustelu ylivaltaan on pelkästään voimapoliittinen geopolitiikka, jota ei perustella pelkästään sivistyksellisellä ylivoimalla tai korkeammilla arvoilla, vaan käytännöllisillä taloudellis-poliittisilla syillä.


title: Imperialismi

text: Vuosien 1871–1914 välistä aikakautta pidetään varsinaisena siirtomaaimperialismin aikakautena. Tällöin useilla eurooppalaisilla suurvalloilla oli runsaasti kolonioita eli alusmaita kaukana omista alueistaan.


title: Imperialismi

text: Toisen maailmansodan jälkeen imperialismia on käytetty lähinnä poliittisena iskusanana sen vasemmistolaisessa merkityksessä. Sitä käytettiin paljon 1960-luvun poliittisesti aktiivisina vuosina, ja Yhdysvaltojen 1960- ja 1970-luvuilla käymää Vietnamin sotaa vastaan. Myös nykyistä Irakin sotaa on nimitetty ”imperialistiseksi” sodaksi.


title: Imperialismi

text: Historiassa valtakuntien laajentaminen sodan keinoin on ollut enemmän sääntö kuin poikkeus: Assyrian valtakunnan valloittivat persialaiset, jotka kukistuivat Aleksanteri Suuren (356–323 eaa.) edessä. Hänen visionsa oli "oicumene" ’yksi maailma’ tai "kosmopolis" ’maailman polis’. Tämän tavoitteen saavutti käytännössä Rooma, joka yhdisti maailman Britteinsaarilta Egyptiin. Tuohon aikaan imperiumia pidettiin yhdistävänä tekijänä.


title: Imperialismi

text: Eurooppalaisen imperialismin ensimmäinen aalto alkoi 1500-luvun alussa Kolumbuksen löytöjen myötä. Espanja ja Portugali jakoivat uuden maailman keskenään, mutta niiden siirtomaamonopoli murtui ajan myötä.


title: Imperialismi

text: Eurooppalaisen imperialismin toinen kausi alkoi Saksan yhdistymisestä 1871 ja päättyi ensimmäisen maailmansodan alkamiseen 1914. Tätä aikakautta leimaa kilpailu maailman vielä jakamattomien alueiden valtauksesta, pääasiassa rotuun perustuvien argumenttien avulla. Alempiarvoisilla roduilla ei nähty olevan oikeutta itsehallintoon. Brittiläisessä kirjallisuudessa aikakaudesta on käytetty muun muassa nimityksiä ”Era of Empire for Empire’s sake” ja ”The Scramble for Africa”. Euroopan valtiot lisäsivät tuolloin 20 prosenttia maapallon pinta-alasta omiin valtakuntiinsa etenkin jakamalla Afrikan keskenään, mutta myös Kaakkois-Aasiassa, missä Japani osallistui samanlaiseen kilpailuun.


title: Imperialismi

text: Napoleonin kukistamisen jälkeen oli vallinnut niin sanottu "Pax Britannica", jolloin Yhdistynyt kuningaskunta oli hallinnut suvereenisti meriä ja siten maailmankauppaa sekä noussut teollisen vallankumouksen myötä johtavaksi talousmahdiksi. Saksan yhdistyminen vuoden 1871 sodan päätteeksi ja Italian yhdistyminen 1870, ja niissä sekä Ranskassa alkanut teollistuminen ja uudet aseet – höyrylaivat ja teräs – nostivat muut maat kilpailemaan Britannian kanssa. Kauppakilpailu koveni vuosien 1873–1896 pitkän laman aikana, jolloin hallituksilla oli paine edistää kotimaista teollisuutta suojatulleilla, mikä johti vapaakaupan oppien hylkäämiseen (Saksassa 1879 ja Ranskassa 1881). Uusien mertentakaisten alueiden uskottiin luovan vientimarkkinat ilman ulkomaista kilpailua ja toimivan lisäksi halpojen raaka-aineiden lähteenä.


title: Imperialismi

text: Britannian paluun imperialismiin katsotaan ajoittuvan vuoteen 1875, jolloin Benjamin Disraelin hallitus osti velkaantuneelta Egyptin hallitsijalta Ismaililta strategisesti tärkeän Suezin kanavan osakkeet. Ismailin sanouduttua irti veloista Ranska ja Britannia ottivat maan hallintoonsa ja pakottivat hallitsijan eroamaan. Maassa nousi vuonna 1882 kapina, jonka brittijoukot kukistivat.


title: Imperialismi

text: Venäjän laajenemisen pelko sai britit ottamaan Kyproksen sotilastukikohdakseen tukemaan Osmanien valtakuntaa mahdollista Venäjän hyökkäystä vastaan sekä valloittamaan Afganistanin puskurivyöhykkeeksi Venäjän ja brittien Intian välille. Sisä-Aasian jako päättyi brittien sotaretkeen Tiibetiä vastaan 1903–1904. 1890-luvulla Britanniasta tuli Afrikan valloituksen edelläkävijä.


title: Imperialismi

text: Kirjailija Rudyard Kipling kehotti Yhdysvaltoja kantamaan ”valkoisen miehen taakan” ja viemään sivistystä maailman muille roduille. Sosiaalidarvinismista tuli tunnettu oppi läpi länsimaiden, ja Ranskan isällinen "mission civilisatrice", sivistämistehtävä, vetosi valtiomiehiin.


title: Imperialismi

text: Henry Stanleytä kiinnosti erityisesti Afrikan tarjoamat taloudelliset mahdollisuudet. Hän kirjoitti artikkeleita, taivutteli rikkaita ja puhui julkisissa tilaisuuksissa lausuen muun muassa: ”Koskien tuolla puolen on 40 miljoonaa alastonta ihmistä, ja Manchesterin puuvillankehrääjät odottavat tilaisuutta vaatettaa heidät”. Hän kehotti myös kaatamaan sivistystä Afrikan barbarismiin ja liittämään nuo ”kurjat” kristilliseen seurakuntaan.


title: Imperialismi

text: Ammattiliittojen, sosialismin ja protestiliikkeiden synty sai poliittisen eliitin käyttämään kolonialismia kiihkoisänmaallista henkeä luodessaan, siten saavuttaen työväenluokan tuen. Uudet joukkotiedotusvälineet käyttivät tätä hyväkseen varsinkin Espanjan–Yhdysvaltain sodan yhteydessä 1898 sekä buurisodan ja boksarikapinan aikana 1900. Jopa ne jotka yhdistivät imperialistisen kolonialismin sortoon ja riistoon, hyväksyivät kolonialismin hiljaisesti: vuonna 1904 sosialistinen internationaali päätti, että tulevaisuuden sosialististen hallitusten on johdatettava siirtomaiden ihmiset lopulta itsenäisyyteen.


title: Imperialismi

text: Intia siirrettiin vuonna 1858 sepoy-kapinan jälkeen vuonna 1600 perustetulta Englannin Itä-Intian kauppakomppanialta kuningatar Viktorian alaisuuteen, ja hän julistautui 1876 Intian keisarinnaksi. 1880-luvulla britit ottivat hallintaansa Burman ja Ranska Vietnamin. Ranska laajentui edelleen Laosin valloituksella, jättäen Siamin kuningaskunnan (nykyinen Thaimaa) puskurivyöhykkeeksi Ranskan Indokiinan ja brittiläisen imperiumin väliin.


title: Imperialismi

text: Kiinan rikkaudet alkoivat kiehtoa länsimaita 1800-luvulla. Koska Kiina ei katsonut tarvitsevansa länsimailta mitään ja piti teollisuutta länsimaisena hapatuksena, sinne oli vaikeaa myydä mitään. Tämän lisäksi Yhdysvallat esti Kiinan tekemisen siirtomaaksi. Kiina säilyi itsenäisenä, mutta jaettiin suurvaltojen vaikutusalueisiin. Britit keksivät myös mitä Kiinaan voi myydä: oopiumia. Kiinalaiset yrittivät kapinoida useaan otteeseen. Vuosien 1850–1864 Taiping-kapina kukistettiin kenraali Charles Gordonin johtaman armeijan tuella, mikä pelasti Qing-dynastian.


title: Imperialismi

text: Vuoteen 1835 mennessä eurooppalaiset olivat kartoittaneet suurimman osan Luoteis-Afrikkaa. Tutkimusmatkailija David Livingstone kartoitti mantereen sisäosia. Vuosisadan loppuun mennessä Niilin alkulähteet oli löydetty ja Kongo- ja Niger-joet hahmotettu. Vuonna 1875 kuitenkin vain kymmenen prosenttia mantereesta oli länsimaiden hallussa. Tärkeimmät siirtomaat olivat Ranskan Algeria ja Britannian Cape Colony, osa Etelä-Afrikkaa.


title: Imperialismi

text: Livingstonen työn jatkajan Henry Morton Stanleyn työ sai aluksi tukea vain Belgian kuninkaalta Leopold II:lta. Stanley lähetettiin Kongon alueelle, jossa hän vuoteen 1882 mennessä sai haltuunsa 900 000 neliömailia maata eri päälliköiden kanssa tekemiensä ”sopimusten” avulla. Kongo tunnustettiin Berliinissä 1884 järjestetyssä konferenssissa Leopold II:n omaisuudeksi, mutta myös vapaavaltioksi, joten kaupankäynti ja purjehtiminen Kongojokea pitkin olivat periaatteessa vapaata.


title: Imperialismi

text: Britit pyrkivät valtaamaan Niilin yläjuoksun ja reitin Egyptin ja Etelä-Afrikan valloitustensa välillä. Tämän ”punaisen linjan” käsitteen keksi Cecil Rhodes, Cape Colonyn pääministeri ja Brittiläisen Etelä-Afrikan komppanian johtaja. Sudan, Nigeria, Kenia ja Uganda valloitettiin 1890-luvulla ja 1900-luvun alkuvuosina. Cape Colonystä käsin (valloitettu jo 1795) brittivalta laajentui naapurimaihin ja hollantilaissyntyisten buurien asuinalueille buurisodassa.


title: Imperialismi

text: Ranska ja Britannia ajautuivat lähes sodan partaalle vuonna 1898 brittien pyrkiessä valloittamaan Egyptin–Etelä-Afrikan välin ja Ranskan valloitusten suuntautuessa Dakarista Afrikan sarveen. Nämä linjat kohtasivat Itä-Sudanissa lähellä Fashodaa, jonne ranskalaiset saapuivat ensin Jean-Baptiste Marchandin johtamina ja britit lordi Kitchenerin alaisuudessa. Ranskalaiset vetäytyvät viimein pattitilanteen jälkeen, mutta vaativat yhä aluetta itselleen. Kiista ratkaistiin vasta maaliskuussa 1899, jolloin Niilin ja Kongon lähteet sovittiin etupiirien rajoiksi. Ranskan hallinnassa olleet Algeria, Tunisia, Ranskan Länsi-Afrikka ja Ranskan Päiväntasaajan Afrikka muodostivat erittäin laajan yhtenäisen siirtomaa-alueen. Vuonna 1912 Ranskan alaisuuteen joutui myös Marokko.


title: Imperialismi

text: Kolmanneksi suurin siirtomaavalta oli Saksan keisarikunta, joka sai haltuunsa 2,6 miljoonaa neliökilometriä ja 14 miljoonaa alamaista: Saksan Kaakkois-Afrikan, Togomaan, Kamerunin ja Saksan Itä-Afrikan. Ainoat jäljelle jääneet itsenäiset Afrikan valtiot olivat Liberia ja Abessinia (nykyinen Etiopia).


title: Imperialismi

text: Siirtomaa-ajalla on merkittäviä vaikutuksia Afrikan konflikteihin ja Afrikan kehitykseen. Berliinin konferenssissa läntiset valloittajamaat päättivät Afrikan uusista rajoista, jolloin ainoastaan 20 prosenttia rajoista jäi entiselleen. Monet eri etnisiin ryhmiin kuuluneet joutuivat toisistaan erilleen. Uusien rajalinjausten takia tiettyihin etnisiin ryhmiin kuuluneet olivat aiemmasta tilanteesta poiketen vähemmistöä tai enemmistöä. Samaan valtioon liitettiin kansoja, joilla oli erilainen kulttuuri ja jotka olivat poliittisestikin eläneet erillään toisistaan tai taistelleet toisiaan vastaan.


title: Imperialismi

text: Vuosien 1885–1914 valloitusten jälkeen Britannia otti 30 % Afrikan väestöstä hallintaansa, Ranska 15 %, Saksa 9 %, Belgia 7 % ja Italia 1 %. Väkirikkain maa oli brittien Nigeria, joka 15 miljoonalla asukkaallaan oli suurempi kuin koko Ranskan Länsi-Afrikka tai Saksan siirtomaat yhteensä.


title: Imperialismi

text: Yhdysvalloista ja Saksasta oli tullut molemmista suurvaltoja, ja ne aloittivat 1890-luvulla voimakkaan kilpavarustelun, etenkin laivastojen osalta. Yhdysvallat valtasi Kuuban, Puerto Ricon ja Filippiinit Espanjalta vuoden 1898 sodassa. Filippiinien valloitus johti parinsadantuhannen asukkaan verilöylyyn, josta maan kansalaiset – etunenässään kirjailija Mark Twain – syyttivät hallitustaan.


title: Imperialismi

text: Saksassa valtakunnankansleri Otto von Bismarck piti aluksi siirtomaita hyödyttöminä, mutta pyörsi sittemmin kantansa pysyäkseen muiden Euroopan maiden tahdissa, ja piilottaakseen Saksan laajemmat strategiset haaveet. Saksan merkittävin siirtomaa oli Tansania, jonka valtaaminen esti Britannian haaveet saada Afrikan halki pohjois–etelä-akselilla kulkeva alue.


title: Imperialismi

text: Venäjä yhdistyi Moskovan ruhtinaskunnan Iivana IV:n johdolla (1533–1584). Myöhemmin Venäjästä kasvoi eurooppalainen suurvalta, etenkin Pietari Suuren valloitusten jälkeen. Imperialismin aikakautena Venäjä laajeni Keski-Aasiaan, kohti brittien hallitsemaa Intiaa. Suurvaltojen kilpajuoksua kutsuttiin Kiplingin tunnetuksi tekemällä nimellä ”Suuri peli” (”The Great Game”). Lopulta Afganistan jäi kuitenkin puskurivaltioksi imperiumien väliin.


title: Imperialismi

text: Venäjän pitkäaikaisin vastustaja oli turkkilainen Osmanien valtakunta, joka oli Venäjän laajentumispyrkimysten esteenä ja piti hallussaan lukuisia kristittyjen pyhiä paikkoja. Erityisenä syynä oli pyrkimys slaavien yhdistämiseen, (panslavismiin). Venäjän politiikan pitkän linjan tavoite oli saada haltuunsa Dardanelliensalmi ja Konstantinopoli (”Tsargrad”), jonka ympärysvallat sille lupasivatkin ensimmäisen maailmansodan voiton jälkeen. Venäjän harjoittaman imperialismin syinä on pidetty esimerkiksi taloudellisia syitä ja oman maan suhteellisen liikakansoituksen purkamista.


title: Imperialismi

text: Sodan seurauksena valtaan nousseiden bolševikkien historiankirjoitus lähti menneisyyden täydellisen tuomitsemisen näkökulmasta. Etenkin bolševikkihistorioitsija Mihail Pokrovskin mukaan ”Venäjä oli aina Moskovan suuriruhtinaskunnan ajoista asti ollut väkivaltaisesti laajentumaan pyrkinyt, muita kansoja alistanut kolonialistinen valta”.


title: Imperialismi

text: Neuvostoliiton kaudella Venäjä laajensi alueitaan huomattavasti ja muodosti itselleen toisessa maailmansodassa satelliittivaltioista koostuneen itä-blokin.


title: Imperialismi

text: Vuoden 1868 Meiji-restauraatio teki Japanista länsimaistyyppisen valtion ja aloitti teollistumisen ja militarismin. Japani laajensi maa-alueitaan ottamalla haltuunsa Korean 1894 ja Mantšurian 1905 Venäjälle aiheuttamansa tappion jälkeen. Ennen toista maailmansotaa Japani oli häikäilemättömällä valloituspolitiikalla saanut haltuunsa laajoja osia Itä-Aasiasta, mutta sen mahti romahti sodan seurauksena. 1900-luvun alkupuoliskolla Japani oli aktiivisimmin imperialismia harjoittanut valtio.


title: Imperialismi

text: Kiina oli imperialismin kautena lähinnä eurooppalaisen ja japanilaisen imperialismin uhrina. Toisen maailmansodan jälkeen se itse valloitti Tiibetin.


title: Imperialismi

text: Imperialismin vastaisia liikkeitä voidaan nimittää yhteisnimellä "anti-imperialismi". Riistetyiksi itsensä kokevissa maissa nationalisteilla on ollut usein merkittävä osa tässä toiminnassa. Jotkut (sosiaali)liberaalit ja etenkin sosialistit ovat vastustaneet imperialismia. Reaalipolitiikka on tosin ajoittain ajanut näiden molempien ryhmien edustajia puolustamaan imperialistista politiikkaa.


title: Imperialismi

text: Taloustieteilijä Adam Smith esitti siirtokunnista (tuolloin Pohjois-Amerikka ja Länsi-Intia) luopumista teoksessaan "Kansojen varallisuus" ("The Wealth of Nations" IV:VII, "Of Colonies"). Fabialainen liberaali John A. Hobson esitti kritiikissään ("Imperialism", 1902) imperialismin lähtökohdaksi kapitalismin epäkohdat, jotka johtivat pääoman etsiytymiseen ulkomaille.


title: Imperialismi

text: Tekstistä otti vaikutteita muun muassa Lenin, joka kirjoituksissaan määritteli imperialismin kapitalismin viimeiseksi vaiheeksi. Hänen oppi-isänsä Karl Marx oli vielä tukenut imperialismia, koska se Marxin mielestä joudutti historiallista kehitystä kohti sosialismia.


title: Imperialismi

text: Marxistis-leninistinen näkökulma tuli uudelleen voimakkaasti esiin 1960- ja 1970-luvuilla, kun monikansalliset yritykset alkoivat kasvattaa merkitystään. Globalisaatiokeskustelun yhteydessä radikaalit teoreetikot ovat puhuneet esimerkiksi ”kansainvälisen finanssipääoman imperialismista”.


title: Imperialismi

text: Toisen maailmansodan jälkeen alkanut ja kommunismin romahdukseen päättynyt Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton kilpailu eli kylmä sota voidaan nähdä kahden imperialistisen valtion kamppailuna maailman herruudesta, joskin tämä kamppailu käytiin suorien aluevalloitusten sijaan usein epäsuorasti kilpailemalla poliittisesta vaikutusvallasta. Usein tämä konkretisoitui sotilaallisen väliintulon kautta muissa valtioissa niin sanotuissa sijaissodissa.


title: Imperialismi

text:
"”Yksinoikeus Amerikan siirtokuntien kanssa käytävään ulkomaankauppaan on tähän asti ollut tärkein, tai oikeammin ehkä ainoa päämäärä ja syy sille, että Iso-Britannia pitää näitä siirtokuntia hallinnassaan. – – Viimeksi käyty sota, joka käytiin vain ja ainoastaan siirtokuntien puolesta, maksoi Isolle-Britannialle – – ylöspäin 90 miljoonaa puntaa. – – Sodan tavoitteeksi uskoteltiin kotimaan teollisuustuotannon edistäminen ja ulkomaankaupan kasvattaminen. Todellisuudessa se on vain lisännyt kauppiaiden voitto-osuuksia. – – Nykyisellään ei tästä siirtokuntien hallinnasta koidu Isolle-Britannialle muuta kuin tappioita.”"
"”Jos olisi annettava mahdollisimman lyhyt määritelmä imperialismista, niin pitäisi sanoa, että imperialismi on kapitalismin monopolistinen vaihe. – – Imperialismi on kapitalismia sillä kehitysasteella, jolloin on muodostunut monopolien ja finanssipääoman herruus, pääoman vienti saanut huomattavan merkityksen, kansainväliset trustit aloittaneet maailman jakamisen ja maapallon koko alueen jakaminen suurimpien kapitalististen maiden kesken on päättynyt. – – imperialismille on oleellista muutamien suurvaltojen kilpataistelu hegemoniasta, ts. pyrkimys maiden valtaukseen, ei siinä määrin suorastaan itseään varten kuin vastustajan heikentämiseksi ja sen hegemonian järkyttämiseksi.”"


title: Fobos

text: Fobos ( ’pelko’) on kreikkalaisessa mytologiassa taistelukentillä syttyvän pakokauhun jumala. Fobos on Areen ja Afroditen poika ja isänsä seuraaja. Hän ja hänen veljensä Deimos, joka on kauhun jumala, seurasivat isäänsä taisteluun, samoin kuin Areen naispuolinen seuralainen Enyo. Foboksen roomalainen vastine on Timor.


title: Fobos

text: Toinen pakokauhua aiheuttava jumala on nimeltään Pan.


title: Deimos

text: Deimos on Phoboksen ohella toinen Marsin kuista.


title: Deimos

text: Deimos on Phobosia pienempi ja kauempana Marsista. Kuut löysi yhdysvaltalainen astronomi Asaph Hall vuonna 1877, Deimos löytyi ennen sisartaan, 12. elokuuta.


title: Deimos

text: Nimiä Phobos ja Deimos kuille esitti ensimmäisenä Henry Madan (1838–1901). Deimos on nimetty kreikkalaisen mytologian Deimoksen mukaan. "Deimos" tarkoittaa kauhua, "Phobos" taas pelkoa.


title: Deimos

text: Deimos on aurinkokuntamme tunnettujen kuiden pienimmästä päästä; vasta äskettäin on ulkoplaneetoilta löydetty sitäkin pienempiä kuita. Se koostuu tummasta pintamateriaalista, samanlaisesta kuin mitä esiintyy uloimmalla asteroidivyöhykkeellä. Deimoksen onkin epäilty olevan Marsin kiertoradalle vangiksi jäänyt Jupiterin radaltaan siirtämä asteroidi. Luultavimmin se koostuu kiven ja jään sekoituksesta.


title: Deimos

text: Koska Deimoksen kiertorata on lähellä Marsia ja sen inklinaatio (kaltevuus) on pieni, kuuta ei voi nähdä Marsin pinnalta 82,6°:ää suuremmilta leveysasteilta. Siitä huolimatta, että Deimos kiertää Marsia hyvin lähellä, se ei ole Marsin pinnalta katsottuna sen kirkkaampi kuin Venus Maan pinnalta.


title: Deimos

text: Deimoksessa on lukuisia kraattereita, mutta sen pinta on kuitenkin Phoboksen pintaa tasaisempi johtuen irtonaisesta materiaalista, joka osittain täyttää kraattereita. Ainoat nimetyt maastokohteet Deimoksessa ovat kraatterit Swift ja Voltaire, nimetty kirjailijoiden mukaan, jotka olivat maininneet kirjoissaan Marsin kaksi kuuta jo ennen niiden löytymistä. Deimos on muodoltaan hyvin epäsäännöllinen, kooltaan 15×12,2×11 kilometriä. Phobos ja Deimos muistuttavat ulkomuodoltaan hiukan perunoita.


title: Deimos (mytologia)

text: Deimos ( ’kauhu’) on kreikkalaisessa mytologiassa pakokauhun ja sotien sekasorron ilmentymä. Deimos on Areen ja Afroditen poika. Hän ja hänen veljensä Fobos seurasivat isäänsä taisteluun, samoin kuin Areen naispuolinen seuralainen Enyo. Deimoksen roomalainen vastine on Fuga.


title: Paraguay

text: Paraguayn tasavalta eli Paraguay on yli kuuden miljoonan asukkaan sisämaavaltio Etelä-Amerikassa. Se sijaitsee Paraguay-joen ympärillä, naapureinaan Brasilia koillisessa, Argentiina etelässä ja Bolivia luoteessa.


title: Paraguay

text: Entinen Espanjan siirtomaa on 35 vuoden sotilasdiktatuurin jälkeen siirtynyt demokratiaan. Paraguay on Latinalaisen Amerikan homogeenisimpiä maita: pääosa väestöstä on espanjalaisten ja guarani-intiaanien jälkeläisiä, ja espanja ja guarani ovat myös maan valtakielet. Maan suuret joet, Parana ja Paraguay, tarjoavat kulkuväylän ja vesivoiman lähteen.


title: Paraguay

text: Maan nimen merkityksestä on monia eri tarinoita. I tai Y merkitsee guaranin kielessä vettä ja jokea. Nimen alkuosa voi taas tarkoittaa joko palmun lehvästöä tai paikallista intiaaniheimoa. Siis payagua-intiaanien joki tai palmujen lehvästöjen halki virtaava joki, tai mahdollisesti ”vesien lähde”.


title: Paraguay

text: Jasuka Venda-vuorelta Ascunsionin pohjoispuolelta on tehty arkeologisia löytöjä 5200 vuoden takaa. Siellä on samantyyppistä kalliotaidetta kuin Brasiliassa, Argentiinassa, Chilessä ja Boliviassa. Jasuka Venda on Tavyterâ Pai-guaranien kansanperinteessä paikka, jossa maailman luoja ja suuri isoisä ilmestyi maailmaan.


title: Paraguay

text:
Ensimmäiset eurooppalaiset saapuivat alueelle 1500-luvulla ja perustivat Asunciónin 1537.
Kaupungista tuli espanjalaisten siirtokunnan keskus ja jesuiittojen ensikohde Etelä-Amerikassa.


title: Paraguay

text: Ensimmäiset jesuiitat saapuivat Paraguayhin 1588. Vuonna 1610 Espanjan kuningas Filip III julisti, että Paraguayn guarani-intiaaneja sai hallita vain sanan säilällä, ei väkivalloin. Kirkko salli jesuiitoille huomattavat toimintavapaudet. Jesuiittojen toiminnan tuloksena syntyikin eräs historian suurimmista yhteisöelämänmuodon kokeiluista: jopa 100 000 guarani-intiaania asutti kahtakymmentä siirtokuntaa Paraguayssa 1600-luvun puolivälissä.


title: Paraguay

text: Uusia jesuiittojen siirtokuntia uhkasivat orjakauppiaat, jotka saivat elantonsa vangitsemalla intiaaneja ja myymällä heitä orjiksi plantaasien omistajille. Intiaanien väkiluvun ehtyessä São Paulon lähellä he huomasivat runsaasti asutetut siirtokunnat. Kun espanjalaiset viranomaiset eivät olleet halukkaita suojelemaan siirtokuntiaan, ei jesuiitoilla ja guaraneilla ollut mahdollisuuksia puolustaa itseään. Tuhansia guaraneja vangittiin ja myytiin orjiksi.


title: Paraguay

text: Vuonna 1639 Perun varakuningas hyväksyi intiaaneille luvan kantaa aseita. Korkeasti koulutetut ja hyvin motivoidut intiaanisotilaat ajoivat orjakauppiaat verisesti pois. Tämä voitto merkitsi Paraguayn jesuiitoille kultaista aikaa. Elämä siirtokunnissa tarjosi guaraneille korkean elintason, suojapaikan orjakauppiailta sekä fyysistä ja sosiaalista turvaa. Siirtokunnat tulivat ajan kuluessa melko vauraiksi, ne veivät kauppatavaraa kaupunkeihin sekä varustivat oman intiaaniarmeijan.


title: Paraguay

text: Jesuiittasiirtokunnat ovat tulleet tunnetuiksi korkeatasoista taiteellisista ja moraalisista pyrkimyksistään. Jesuiittojen johdolla perustettiin kuoroja, orkestereja ja näytelmäseurueita. Viljelyllä ja kaupankäynnillä hankitut tulot päätyivät työntekijöille itselleen. Eräät valistusajattelijat ylistivätkin jesuiittoja, esimerkiksi Voltaire kutsui jesuiittasiirtokuntia “ihmisyyden triumfiksi.”


title: Paraguay

text: Menestyksensä vuoksi Paraguayn jesuiitat saivat paljon vihollisia. Vuosina 1720–1730 Paraguayn uudisasukkaat kapinoivat jesuiittojen etuuksia ja hallintoa vastaan. Kapina epäonnistui. Kapina oli kuitenkin yksi ensimmäisistä vakavista yrityksistä nousta Espanjan valtaa vastaan siirtomaissa. Madridissa siihen suhtauduttiin vakavasti ja kuningas Kaarle III päätti ottaa alueet tiukempaan hallintaan.


title: Paraguay

text: Vuonna 1767 jesuiitat karkotettiin Espanjan kuninkaan käskystä Paraguaysta. Muutaman vuosikymmenen kestäneiden karkotusten aikana lähes kaikki, mitä jesuiitat olivat saaneet aikaan, tuhottiin. Guaranit hylkäsivät lähetysasemat ja ne joutuivat rappiolle. Nykypäivänä kasvien valtaamat rauniot ovat ainoa jäljelle jäänyt muisto 160-vuotisesta jaksosta Paraguayn historiassa.


title: Paraguay

text: Paraguay julistautui itsenäiseksi ja kukisti espanjalaiset paikallishallitsijat 15. toukokuuta 1811.


title: Paraguay

text: Kolmoisliiton sodassa (1865–1870) Paraguay menetti kaksi kolmasosaa väestöstään ja suuren osan alueestaan. Seuraavat 50 vuotta olivat taloudellisesti ongelmallisia. Chacon sodassa (1932–1935) Paraguay sai Bolivialta suuria alueita chakoa, mutta ei tavoittelemiaan öljykenttiä.


title: Paraguay

text: Kenraali Alfredo Stroessner kaappasi vallan toukokuussa 1954. 35-vuotinen sotilasdiktatuuri kukistettiin 1989, minkä jälkeen maassa on järjestetty suhteellisen vapaita ja säännöllisiä presidentinvaaleja. Vuoden 1992 uusi perustuslaki vähensi presidentin valtaa.


title: Paraguay

text: Heinäkuussa 2005 Yhdysvallat perusti sotilastukikohdan Mariscal Estigarribiaan, josta on 200 km Argentiinaan ja Boliviaan ja 300 km Brasiliaan. Vaikka sotilaita ei olekaan maassa kuin 400, tukikohdassa on pitkä kiitotie, jolle voidaan nopeasti tuoda joukkoja raskailla kuljetuskoneilla.


title: Paraguay

text: Konservatiivinen Asociación Nacional Republicana eli Colorado-puolue hallitsi maata 61 vuoden ajan vuosina 1947–2008. Vuosina 1947–1962 se oli ainoa sallittu. 20. huhtikuuta 2008 järjestetyissä vaaleissa puolue kuitenkin syrjäytettiin ja valtaan nousi vasemmistolainen APC ("Alianza Patriótica por el Cambio"). Presidentiksi nousi entinen katolinen piispa Fernando Lugo. Lugo syrjäytettiin kesäkuussa 2012, Varapresidentti Federico Franco vannoi virkavalan ja toimi maan presidenttinä vuoden 2013 vaaleihin asti. Elokuussa 2013 presidentiksi valittiin Colorado-puolueen Horacio Cartes.


title: Paraguay

text:
Paraguay on presidentiaalinen tasavalta, jossa ei ole pääministerin virkaa. Vuoden 1992 perustuslaki toi päätöksen keskittyneelle ja diktaattorimaiselle hallinnolle Paraguayssa. Sen mukaisesti presidentti ja varapresidentti valitaan samoissa vaaleissa kansanäänestyksellä viiden vuoden kausiksi.
Kaksikamarinen parlamentti ("Congreso") koostuu 80-jäsenisestä edustajainhuoneesta ("Cámara de Diputados") ja 45-jäsenisestä senaatista ("Cámara de Senadores"). Nämä edustajat valitaan samanaikaisesti presidentin kanssa suhteellisella vaalitavalla. Edustajainhuoneen jäsenet valitaan departementeittain ja senaattorit valtakunnallisesti, molemmat viiden vuoden kausiksi. Kutakin departementtia johtaa vaaleilla valittu kuvernööri. Äänestäminen on pakollista kaikille 18–75-vuotiaille.


title: Paraguay

text: Senaatti ja presidentti valitsevat Paraguayn korkeimman oikeuden yhdeksän jäsentä perustuslain mukaisen tuomareiden neuvoston neuvojen mukaisesti. Paraguayn lipussa on hieman eri kuvio toisella puolella.


title: Paraguay

text: Paraguay on Latinalaisen Amerikan yhdentymisliiton jäsen ja vapaakauppavyöhyke Mercosurin perustajajäsen vuodesta 1991 yhdessä Argentiinan, Brasilian ja Uruguayn kanssa. Se toimii yhdessä muiden Mercosurin jäsenten kanssa myös monissa poliittisissa ja sosiaalisissa asioissa. Paraguay poikkeaa muista Etelä-Amerikan maista siinä, että se on tunnustanut Taiwanin mutta ei Kiinaa.


title: Paraguay

text: Presidentti on asevoimien ylipäällikkö. Vuoden varusmiespalvelus on pakollinen kaikille 18-vuotiaille miehille. Vuodesta 1992 alkaen asepalveluksesta saa kieltäytyä omantunnonsyistä. Maavoimat on asevoimien suurin haara, sen vahvuus on noin 7 000 miestä, kun ilmavoimissa on 1 200 miestä. Laivastossa on 2 000 miestä mihin kuuluu merijalkaväki. Paraguay on sisämaavaltio, mutta sen laivasto partioi rajajoilla, ja on osallistunut sotatoimiin Kolmoisliiton sodassa 1860-luvulla.


title: Paraguay

text: Paraguayn ensimmäiset demokraattiset parlamentti- ja presidentinvaalit pidettiin 9. toukokuuta 1993. Presidentiksi valittiin asevoimien tukema Juan Carlos Wasmosy, joka oli Paraguayta vuosikymmenet hallinneen Colorado-puolueen ehdokas.


title: Paraguay

text:
Paraguay on jaettu 17 departementtiin ("departamento") ja maan pääkaupunkiin, joka on merkitty tähdellä (*):
Departementit toimivat edustajanhuoneen vaalipiireinä.


title: Paraguay

text: Paraguayjoki jakaa maan kahtia. Sen itäpuoli koostuu ruohikkoisista tasangoista ja metsäisistä kukkuloista, länsipuolella on Gran Chacon alue, jolla on soista tasankoa joen lähettyvillä ja kuivaa metsää kauempana lännessä. Korkein kohta, Cerro Pero, on 842 metriä korkea.


title: Paraguay

text: Kaakkoisrajalla virtaa Paranájoki, jossa on suuri Itaipun pato, jonka Paraguay jakaa Brasilian kanssa. Se on tällä hetkellä maailman toiseksi suurin vesivoimalaitos ja se tuottaa 95 % Paraguayn ja noin 25 % Brasilian kuluttamasta sähköstä.


title: Paraguay

text: Paikallinen ilmasto vaihtelee subtrooppisesta lauhkeaan, itäosissa sataa merkittävästi, lännessä on melko kuivaa.


title: Paraguay

text: Vuonna 2002 seitsemässä kaupungissa oli yli satatuhatta asukasta. Suuruusjärjestyksessä ne olivat:


title: Paraguay

text: Paraguyayn liikennejärjestelmän tärkein osa ovat vesireitit Paraguay- ja Parana-jokia pitkin Atlantin valtamerelle asti.


title: Paraguay

text: Vuonna 2013 Paraguayssa oli 799 lentokenttää, joista viidentoista kiitotiet oli päällystetty. Rautateitä oli käytössä enää 36 kilometriä. Maanteitä on vajaat 30 000 kilometriä, ja niistä noin puolet on päällystetty. Vesireittejä on 3 100 kilometriä, ja kauppalaivasto muodostuu 23 aluksesta. Satamakaupunkeja ovat Asunción, Villeta, San Antonio ja Encarnación. Aiemmin maan tärkein rautatieyhteys oli Ascuncionista Encarnacióniin maan kaakkoisosaan kulkenut "Ferrocarril Carlos Antonio López", jota liikennöitiin höyryjunilla vielä 1990-luvulla. Rata perustettiin 1854. Se lakkautettiin 2003, ja pientä osaa siitä liikennöidään turisteja varten nimellä ”El Tren del Lago” joka toinen viikko.


title: Paraguay

text: Paraguayn markkinataloudessa on merkittävä epävirallinen sektori. Epäviralliseen sektoriin kuuluu sekä maahantuotujen tuotteiden uudelleenvienti että tuhansien pienyritysten ja katukauppiaiden toiminta. Epävirallisen sektorin laajuuden vuoksi taloudelliset mittarit eivät yleensä ole tarkkoja. Suurin osa väestöstä elää maataloudesta, usein kattaen viljelyllään oman elantonsa. Maanomistus on jakautunut erittäin epätasaisesti; sanotaan, että alle prosentti väestöstä omistaa yli 70 % viljelykelpoisesta maasta


title: Paraguay

text: Jesuiittojen ajoista alkaen tärkein myyntiin kasvatettu viljelyskasvi oli puuvilla. Soijapapu syrjäytti sen tärkeimpänä 1980-luvulla. Muita merkittäviä tulonlähteitä ovat olleet tupakan ja jossain määrin kahvin viljely, ja sokeriruoko, jonka on toivottu nousevan uuteen arvoon etanolin tuotannon kautta.


title: Paraguay

text: Virallinen talous kasvoi vuosittain noin kolme prosenttia välillä 1995–1997, mutta BKT laski hieman 1998–2000. Asukasta kohden laskettuna tulotaso on pysytellyt vuoden 1980 tasolla. Accion-järjestö arvelee Paraguayn heikon taloudelliseen menestyksen syiksi poliittista epävarmuutta, korruptiota, rakenteellisten uudistusten etenemättömyyttä, merkittäviä sisäisiä ja ulkomaanvelkoja sekä puutteellista infrastruktuuria.


title: Paraguay

text: Vuonna 2012 tärkeimmät vientimaat olivat Uruguay, Brasilia, Argentiina ja Venäjä. Tuontia oli eniten Brasiliasta, Kiinasta, Argentiinasta ja Yhdysvalloista.Etnisesti, kulttuurillisesti ja sosiaalisesti Paraguay on Latinalaisen Amerikan homogeenisimpiä maita. Noin 95 % väestöstä on espanjalaista alkuperää olevien ja guarani-intiaanien jälkeläisiä, siis mestitsejä. Alkuperäisestä guarani-kulttuurista ei ole jäljellä juuri muuta kuin kieli, jota ymmärtää noin 90 % väestöstä. Noin 75 % paraguaylaisista puhuu espanjaa. Käytännön puhekielenä toimii kuitenkin yleensä jopará, espanjasta ja guaranista muodostunut sekakieli. Paraguayhin on muuttanut saksalaisia, japanilaisia, korealaisia, kiinalaisia, arabeja, brasilialaisia ja argentiinalaisia.


title: Paraguay

text: Ylivoimainen enemmistö kansasta asuu itäisissä osissa, 160 kilometrin säteellä Asunciónista, joka on pääkaupunki ja suurin kaupunki. Läntinen osa, Chaco, kattaa 60 % pinta-alasta, mutta siellä asuu alle 2 % väestöstä. Vuonna 2002 paraguaylaisista 89,6 % kuului katoliseen kirkkoon, protestantteja oli 6,2 %. Muiden uskontojen harjoittajien joukossa ovat noin 28 000 mennoniittaa.


title: Paraguay

text: Vuonna 2012 HIV/AIDSia kantoi 0,2 % aikuisväestöstä eli 13 100 henkeä. Paraguayssa esiintyviä bakteeriperäisiä sairauksia ovat lavantauti, hepatiitti A ja bakteeriperäinen ripuli. Hyönteiset levittävät denguekuumetta. Maaseudulla havaitaan myös Chagasin tautia. Paraguarin, Cordilleran ja Keski-Paraguayn departementeissa noin 25 % väestöstä kantaa sen aiheuttajaa veressään.


title: Paraguay

text:
Paraguaylainen kirjailija Augusto Roa Bastos sai espanjankielisen maailman arvostetuimman kirjallisuuspalkinnon, Cervantes-palkinnon vuonna 1989. Hänet mainittiin usein myös Nobelin kirjallisuuspalkinnon ehdokkaana.
Paraguayssa yleinen juoma on yrttitee yerba mate. Kuuman yrttiteen lisäksi maassa suositaan tereréksi kutsuttua kylmää juomaa, jossa yerba matehen sekoitetaan joko kylmää vettä tai hedelmämehua.


title: Paraguay

text: Perinteisen ruokavalion perusta on ollut maniokki. Sen rinnalle on noussut maissi. Muita yleisiä ruokakasveja ovat pavut, maapähkinät, hirssi, bataatti ja riisi. Riisi ei ole yhtä merkittävät peruselintarvike kuin joissakin muissa eteläisen Amerikan maissa.


title: Paraguay

text: Maassa on runsaasti sanomalehtiä ja radioasemia, ja niiden joukossa on myös opposition äänenkannattajia. Journalistit ilman rajoja -järjestö arvioi, että journalistit eivät oman turvallisuutensa takia uskalla paneutua kovin syvällisesti skandaaleihin, joissa on mukana poliitikkoja.


title: Paraguay

text: Paraguaylainen kansanmusiikki yhdistää guaranien ja espanjalaisten perinteitä melodioihinsa, kun taas sanoitukset kuvaavat luontoa tai käyttävät luontoa vertauskuvina. Perinteinen guaranien soitin on eräänlainen harppu.


title: Paraguay

text: Maassa on Unescon maailmanperintökohde, jonka muodostavat La Santisima Trinidad de Paranán ja Jesus de Tavaranguen jesuiittalähetysasemat.


title: Paraguay

text:
Paraguayssa toimii kymmenen yliopistoa. Niistä vanhin on vuonna 1889 perustettu Universidad Nacional de Asunción.
Asunciónissa toimivat myös yksityinen Universidad Columbia, katolisen kirkon ylläpitämä Universidad Catolica of Asuncion, Universidad Americana ja Universidad Iberoamericana. Universidad del Cono Surilla on sivuosastoja myös muissa kaupungeissa, samoin Universidad del Nortella ja Universidad Tecnologica Intercontinentalilla. Ciudad del Estessä ja Pilarissa toimii omat yliopistonsa.


title: Paraguay

text: Vuonna 2003 93 % naisista ja 94 % miehistä oli lukutaitoisia. Vuonna 2005 koululaiset kävivät koulua keskimäärin 12 vuotta. todennäköisimmin toteutuvina pidettiin vuonna 2007 juuri koulunkäyntiin ja sukupuolten tasa-arvoon liittyviä tavoitteita.


title: Paraguay

text: Jalkapallo on Paraguayn suosituin urheilulaji. Maan menestyneimpiin jalkapalloilijoihin kuuluvat Arsenio Erico, Aurelio González, Julio César Romero eli Romerito ja José Luis Chilavert. Paraguayn jalkapallomaajoukkue on voittanut kahdesti Copa Américan (1953 ja 1979) ja selviytynyt kolmesti MM-kilpailuissa toiselle kierrokselle. FIFAn maailmancupissa se on pelannut kaikkiaan 8 kertaa, 1930, 1950, 1958, 1986, 1998, 2002, 2006 ja 2010.


title: Paraguay

text: Paraguay on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1968 alkaen, paitsi vuonna 1980, jolloin se boikotoi Moskovan olympialaisia. Vuoden 2004 Ateenan kesäolympialaisissa Paraguay saavutti hopeaa jalkapallossa. Se oli maan kautta aikain ensimmäinen olympiamitali.


title: Paraguay

text: Jalkapallon lisäksi suosittuja lajeja ovat tennis, koripallo, golf, yleisurheilu, shakki ja lentopallo. Paraguayssä syntyneisiin huippu-urheilijoihin kuuluvat tennispelaajat Víctor Pecci, Rossana de los Ríos ja Larissa Schaerer.


title: Petos

text: Petos on tekijänsä epärehelliseen menettelyyn liittyvä rikos. Petoksesta ja sen eri törkeysasteista säädetään Suomen rikoslain 36. luvussa. Rikoslain 37. luvun 8–11 pykälässä säädetään erikseen maksuvälinepetoksesta. Verottajaan kohdistuvia petosrikoksia ovat myös veropetokset, joita käsitellään rikoslain 29. luvussa rikoksina julkista taloutta vastaan. Rikoslaki tuntee myös harvinaiset ja hyvin vakaviksi rikoksiksi luokitellut maanpetos- ja valtiopetosrikokset.


title: Petos

text: Suomen poliisin mukaan internetissä tehtävät petokset ovat yleistyneet ja niiden muoto on monipuolistunut 2000-luvulla huomattavasti. Hyvin yleisiä ovat netissä tapahtuvaan kaupankäyntiin liittyvät petosrikokset tai vastaavat huijaukset. Kiistatapauksissa on tyypillisesti kysymys joko siviilioikeudellisesta riita- tai rikostapauksesta, eikä rajanveto näiden välillä ole aina selvää.


title: Petos

text: Tilastokeskuksen mukaan poliisin tietoon tuli vuonna 2013 yhteensä 21 735 lievää tai "tavallista" petosta sekä 1 100 törkeää petosta. Lievien tai "tavallisten" petosten lukumäärä on likimain kaksinkertaistunut vuosikymmenessä, sillä vuosina 2000–2007 lieviä tai tavallisia petoksia tuli Suomessa poliisin tietoon vuosittain noin 10 000–13 000. Törkeissä petoksissa ei ollut tänä aikana yhtä suurta määrällistä muutosta. Suomen käräjäoikeuksissa ratkaistiin vuonna 2012 yhteensä 2 649 tapausta, jossa pääsyytteenä (vakavin rikos) oli petos tai lievä petos. Näistä hyväksyttiin 2 408 ja hylättiin 166 tapausta. Törkeitä petostapauksia ratkaistiin vuonna 2012 yhteensä 339 tapausta (pääsyyte), joissa mainittu rikosnimike hyväksyttiin 272 tapauksessa.


title: Petos

text: Prosessipetos kohdistuu viranomaiseen: tuomioistuinta erehdytetään antamaan jotain osapuolta taloudellisesti suosiva tai vahingoittava päätös rikos-, riita- tai hallinto-oikeudellisessa prosessissa. Tuomioistuimelle on esimerkiksi esitetty väärennetty kuitti ja siten erehdytetty tuomioistuin purkamaan omaisuuden takavarikko (KKO 1982-II-27).


title: Petos

text: Petoksen monitahoista ilmiötä on käsitelty laajasti kaunokirjallisuudessa. Sitä esiintyy monilla elämänalueilla ja sen yksi muoto on roolinvaihto eli identiteettipetos. Yhteiskunnallinen kirjallisuus pyrkii usein osoittamaan yhteiskuntaelämässä esiintyvää valheellisuutta. Niinpä Henrik Ibsen kuvaa "Nukkekodissa" yhteisön vaatimien roolien epärehellisyyttä. Ihmisen moraalisia rakenteita ravistellaan voimakkaasti myös Sofi Oksasen teoksissa "Puhdistus" ja "Kun kyyhkyset katosivat". Kun ihmisten on sopeuduttava muuttuneisiin olosuhteisiin, heistä voi tulla entisen yhteisönsä silmissä luopioita. Postmodernissa kirjallisuudessa petoksen teema on kehitetty tarkoittamaan koko todellisuuden epävarmuutta, yllätyksellisyyttä ja petollisuutta.


title: Kotietsintä

text: Kotietsintä on rikostutkinnassa käytettävä pakkokeino, jossa normaalisti suojattuun kotirauhan piiriin tunkeudutaan asukkaan tahdosta riippumatta. Useissa maissa kotietsintä edellyttää tuomarin tai tuomioistuimen antamaa kotietsintälupaa. Poliisi tai muu esitutkintaviranomainen hakee tällaista lupaa esittämällä perusteet sille, miksi rikostutkinnassa on tarpeen loukata perus- ja ihmisoikeutena suojattuja kotirauhaa ja yksityisyyttä. Tavanomaisia perusteita kotietsinnälle ovat etsintäkuulutetun henkilön löytäminen ja todisteiden hankkiminen rikosepäilyn tueksi.


title: Kotietsintä

text: Vuoden 2014 alusta kotietsintä jaetaan kolmeen eri pakkokeinoon:


title: Kotietsintä

text: Kotietsintä on pakkokeinolaissa säädetty menettely, jossa esitutkintaviranomainen epäillessään rikosta tekee tutkimuskäynnin kohteeseen. Suomen lain mukaan kotietsinnän saa suorittaa vain sellaisten rikosten perusteella, joista ankarin mahdollinen rangaistus on vähintään kuusi kuukautta vankeutta.


title: Kotietsintä

text: Myös poliisilaissa on säännös kotietsinnästä. Poliisilain mukaan poliisimiehellä on oikeus poliisitutkintaan noudettavan henkilön löytämiseksi toimittaa kotietsintä tai paikanetsintä siten kuin pakkokeinolain säädetään. Etsinnästä päättää päällystöön kuuluva poliisimies. Muu poliisimies voi ilman päällystöön kuuluvan poliisimiehen päätöstä toimittaa etsinnän silloin, kun sen välitön toimittaminen on asian kiireellisyyden vuoksi välttämätöntä. Kun kyse on poliisin muulle viranomaiselle antamasta laissa säädetystä virka-avusta henkilön kiinniottamiseksi etsinnästä päättää päällystöön kuuluva poliisimies.


title: Kotietsintä

text: Suomessa kotietsintä ei, erityistä kotietsintää lukuun ottamatta, edellytä tuomioistuimen poliisille antamaa kotietsintälupaa vaan poliisi voi itse päättää kotietsintöjen suorittamisesta. Päätöksentekijän tulee olla pidättämiseen oikeutettu virkamies eli käytännössä komisario tai tätä ylempi päällystöön kuuluva poliisimies. Myös syyttäjä voi määrätä poliisin tekemään kotietsinnän. Asunnon haltijalle, vuokralaiselle, sen vuokranmaksua hoitaneelle henkilölle tai sitä käyttäneelle henkilölle on pyrittävä varaamaan tilaisuus olla läsnä kotietsinnässä: kotietsintää ei saada suorittaa salassa. Asukkaalla on oikeus tietää kotietsintää suorittavien virkailijoiden henkilöllisyys. Toisin kuin kotietsinnästä ja paikanetsinnästä, erityisestä kotietsinnästä sekä etsintävaltuutetun määräämisestä päättää tuomioistuin.


title: Kotietsintä

text: Kotietsintä voidaan suorittaa rakennuksessa, huoneessa, suljetussa säilytyspaikassa tai kulkuneuvossa. Tavoitteena on löytää takavarikoitava esine tai muuten selvittää sellainen seikka, jolla voi olla merkitystä rikoksen selvittämisessä. Paikassa, joka ei ole sen hallinnassa, jota on syytä epäillä rikoksesta, saadaan kotietsintä toimittaa vain, kun rikos on tehty siellä tai epäilty on siellä otettu kiinni taikka muuten voidaan erittäin pätevin perustein olettaa, että etsinnällä löydetään takavarikoitava tai väliaikaiseen hukkaamiskieltoon tai vakuustakavarikkoon pantava esine tai omaisuus taikka muutoin saadaan selvitystä rikoksesta.


title: Kotietsintä

text: Etsittävän henkilön hallinnassa olevassa paikassa saadaan toimittaa kotietsintä kiinni otettavan, pidätettävän tai vangittavan, tuomioistuimeen tuotavan taikka sinne rikosasiassa haastettavan vastaajan taikka henkilönkatsastukseen toimitettavan tavoittamiseksi.


title: Kotietsintä

text: Muualla kuin etsittävän henkilön hallinnassa olevassa paikassa saadaan kotietsintä toimittaa vain, jos etsittävän henkilön erittäin pätevin perustein voidaan olettaa oleskelevan siellä. Tästä riippumatta etsintä saadaan toimittaa paikassa, johon yleisöllä on pääsy tai jossa rikoksentekijöillä on tapana oleskella.


title: Kotietsintä

text: Kotietsintä voidaan tehdä myös, mikäli selvitettävänä ovat yhteisösakon tuomitsemiseen liittyvät asiat.


title: Kotietsintä

text: Suomessa tehdään vuosittain noin 14 000 kotietsintää, ja kotietsinnät ovat suhteellisen yleinen kantelujen aihe. Suomi on saanut Euroopan ihmisoikeustuomioistuimelta useamman langettavan tuomion virheistä kotietsinnöissä, myös vuonna 2014 voimaan tullut pakkokeinolain muutos perustui EIT:n langettaviin tuomioihin. EIT:n mukaan Suomen silloinen pakkokeinolaki oli ristiriidassa Euroopan ihmisoikeussopimuksen kanssa, koska se ei tarjonnut riittäviä oikeusturvatakeita.


title: Takavarikko

text: Takavarikko on pakkokeinolaissa säädetty toimenpide, jossa esine otetaan esitutkinnassa pois sen haltijalta.


title: Takavarikko

text: Suomen lain mukaan esine voidaan takavarikoida, jos on syytä olettaa, että se voi olla todisteena rikosasiassa, on viety toiselta rikoksella, tai tuomioistuin julistaa sen menetetyksi.


title: Takavarikko

text: Takavarikko on myös oikeudenkäymiskaaressa säädetty turvaamistoimi muissa kuin rikosasioissa. Sitä käytetään siis mm. tavallisen velan maksamisen vakuudeksi. Jos hakija saattaa todennäköiseksi, että hänellä on saaminen, joka voidaan määrätä maksettavaksi, ja on olemassa vaara, että vastapuoli kätkee, hävittää tai luovuttaa omaisuuttaan taikka menettelee muulla hakijan saamista vaarantavalla tavalla, tuomioistuin voi määrätä pantavaksi vastapuolen irtainta tai kiinteätä omaisuutta takavarikkoon niin paljon, että saaminen tulee turvatuksi.


title: Takavarikko

text: Vastapuolen hallussa oleva esine tai muu tietty omaisuus voidaan määrätä takavarikkoon myös silloin, kun hakija saattaa todennäköiseksi, että hänellä on sanottuun esineeseen tai omaisuuteen parempi oikeus, ja on olemassa vaara, että vastapuoli menettelee hakijan oikeutta vaarantavalla tavalla.


title: Takavarikko

text: Vakuustakavarikosta rikostapauksessa on erilliset säännökset.


title: Takavarikko

text:
Pakkokeinolain mukainen takavarikko rikosasiassa on kumottava niin pian kuin se ei ole enää tarpeen. Takavarikko on kumottava myös, jollei syytettä sen aiheuttaneesta rikoksesta nosteta neljässä kuukaudessa esineen takavarikoimisesta. Tuomioistuin saa
pidättämiseen oikeutetun virkamiehen edellä tarkoitettuna määräaikana tekemästä pyynnöstä pidentää tätä aikaa korkeintaan neljäksi kuukaudeksi kerrallaan (Pakkokeinolaki 4 luku 11 §).


title: Takavarikko

text: Suomen lain mukaan kahden henkilön välisen tiedonannon sisältävää asiakirjaa ei saa takavarikoida, ellei tutkittavana olevasta rikoksesta säädettävä ankarin rangaistus ole vähintään kuusi vuotta vankeutta. Henkilön hallussa olevaa asiakirjaa ei saa takavarikoida todisteena käytettäväksi, mikäli sen voidaan olettaa sisältävän asioita, joista hän ei saa todistaa oikeudenkäynnissä tai joista hän saa kieltäytyä kertomasta, ellei häntä ole esitutkinnassa oikeutettu tai velvoitettu todistamaan kyseiseen asiakirjaan liittyvästä seikasta.


title: Kolonialismi

text: Kolonialismi (latinan sanasta "colonia" ’siirtokunta’, ’asutus’) on toimintaa, jossa valtio hallitsee toista valtiota tai aluetta omien alueellisten rajojensa ulkopuolella. Tällaisia maita kutsutaan siirtomaiksi. Syyt siirtomaiden hankkimiseen ovat moninaisia: tarkoituksena on usein hallita alueen työvoimaa, raaka-aineresursseja ja kaupankäyntiä. Siirtomaita hankittiin myös strategisista syistä, arvovallan nostamiseksi ja yksinkertaisesti ennalta ehkäisevästi, jotta toinen valtio ei voisi liittää aluetta siirtomaakseen. Lisäksi usein yritykset sekä paikalliset aktiiviset virkamiehet ja upseerit laajensivat siirtomaita omatoimisesti.


title: Kolonialismi

text: Esimerkiksi Intiassa Britannia määräsi viljelijöille, mitä lajeja tulee viljellä ja pakotti heidät myymään sadon briteille sekä peri kansalta korkeita veroja.


title: Kolonialismi

text: Kolonialismi nähdään usein imperialismin esiasteena, tilana, jossa valtiollinen valta ei vielä ole muodollisesti vahvistettua.


title: Kolonialismi

text: Kolonialismin ja imperialismin takana ovat aatteellisesti valtiojohtoiset merkantilismi ja uusmerkantilismi, joita vastaan taloudellinen liberalismi on noussut. Klassiset ja myöhemmät liberaalit kuten Adam Smith, Frédéric Bastiat, Richard Cobden, John Bright, Henry Richard, Herbert Spencer, H. R. Fox Bourne, Edward Morel, Josephine Butler, W. J. Fox ja William Gladstone vastustivatkin kolonialismia. Lisäksi Amerikan vallankumous oli ensimmäinen siirtomaavallan vastainen kapina, joka inspiroi muita.


title: Kolonialismi

text: Adam Smith kirjoitti teoksessaan "Kansojen varallisuus", että Britannian tulisi vapauttaa kaikki siirtokuntansa. Hän myös huomautti tämän olevan taloudellisestikin edullista Britannian kansalaisille keskimäärin, vaikka merkantilistisia etuoikeuksia saaneet kauppiaat jäisivät tappiolle.


title: Kolonialismi

text: Portlandin yliopiston politiikan tutkimuksen professori Bruce Gilleyn todistelun mukaan kolonialismi oli useimmille alueille hyödyllistä ja pitkälti alkuperäisväestön hyväksymää. Se tarjosi hyvinvointia ja paremman hallinnon. Esimerkkejä tästä ovat Kongon itsenäisyysjohtaja Patrice Lumumban ja nigerialaiskirjailija Chinua Acheben puheenvuorot siirtomaahallinnosta. Sen sijaan kolonialismin vastainen aate ja taistelu ovat aiheuttaneet kurjuutta ja estävät vieläkin kehitystä. Singapore, Belize ja Botswana ovat rakentaneet maansa siirtomaavallan pohjalta ja menestyneet. Siksi Gilleyn mielestä hauraiden maiden pitäisi ottaa oppia siirtomaahallinnosta. Kohun jälkeen Third World Quarterly ilmoitti poistavansa artikkelin verkkoversion, koska päätoimittajaa oli uhkailtu väkivallalla.


title: Kolonialismi

text: Jyväskylän yliopiston tutkija Timo Särkän mukaan imperiumien tuodessa länsimaista oikeuskäytäntöä ja rakentaessa rautateitä, terveydenhuoltoa, koulutusta ja asuntoja, alkuperäisväestön hyvinvointi oli toissijainen tavoite ja oma hyöty ensisijainen. Taloustieteilijät William Easterly ja Ross Levine osoittivat eurooppalaisten tuoneen inhimillistä pääomaa, joka ajan mittaan koitui siirtomaiden eduksi. Mitä suurempi osuus alueen väestöstä oli eurooppalaisperäistä siirtomaa-aikana, sitä paremmin valtiolla nykyisin menee. Taloustieteilijät Leander Heldring ja James Robinson puolestaan arvioivat, että ilman kolonialismia Afrikalla olisi mennyt paremmin. Tampereen yliopiston professori Jukka Pirttilä kertoo monen pohtineen, voisiko nykyäänkin romahtanut valtio tuoda hallintoa ulkomailta.


title: Oikeus vaieta

text: Oikeus vaieta on monissa maissa olemassa oleva laillinen suoja henkilölle, joka joutuu poliisin kuulusteluun tai oikeudenkäyntiin epäiltynä tai syytettynä.


title: Oikeus vaieta

text: Oikeus sisältää useita asioita sen ympärillä, että syytetyllä on oikeus kieltäytyä vastaamasta kysymyksiin. Oikeus on voimassa myös esitutkinnasta oikeudenkäynnin loppuun.


title: Oikeus vaieta

text: Laillinen peruste oikeudelle vaieta on, että valtiolla pitäisi olla velvollisuus tarjota puolustusasianajaja. Lisäksi asiassa on se puoli, että kun syytetty joutuu valtiota vastaan, hänet voidaan helposti manipuloida antamaan vääriä todistuksia, ja jos syytetyllä on velvollisuus vastata, se johtaa helposti kidutuksen käyttöön.


title: Oikeus vaieta

text: Kun eräissä maissa rikosta tutkiva poliisi tai tuomari kuulee syytettyä, hänen täytyy kertoa kuulusteltavalle, että tällä on oikeus vaieta, tehdä tunnustus tai vastata kysymyksiin.


title: Oikeus vaieta

text: Laki myös kieltää syytetyn kuulemista valan alla; täten syytetty voi sanoa mitä tahtoo puolustuksekseen, ilman pelkoa rangaistuksesta perättömästä lausumasta oikeudessa. Tämä oikeus koskee myös syytetyn puolisoa ja lähisukulaisiaan, jos he haluavat käyttää vaitiolo-oikeutta. Jos he suostuvat tulemaan kuulluksi, heidän on puhuttava totta.


title: Kidutus

text: Kidutus on tahallista henkisen tai ruumiillisen kivun aiheuttamista, jonka tarkoituksena on uhrin rankaiseminen tai pelottelu, tietojen tai tunnustuksen kiristäminen tai pelkästään kuulustelijan viihdyttäminen. Dialogi-lehden mukaan kidutuksen perimmäinen tavoite on uhrin persoonan tuhoaminen.


title: Kidutus

text: Lievempiä huonon kohtelun muotoja sopimuksessa ovat halventava ja epäinhimillinen kohtelu.


title: Kidutus

text: Ruumiillisten vammojen lisäksi kidutus voi aiheuttaa masennuksen, ahdistuksen ja muistivaivojen kaltaisia henkisiä ongelmia.


title: Kidutus

text: Nykyään kidutus on kielletty monissa kansainvälissä sopimuksissa ja monien maiden lainsäädännössä. Aikoinaan sitä on kuitenkin yleisesti käytetty oikeudenkäynneissä, joissakin maissa edelleenkin.


title: Kidutus

text: Kidutusta on käytetty useimmissa tunnetuissa kulttuureissa. Kidutuksella on haluttu koventaa rangaistusta tai saada tunnustuksia oikeudenkäynteihin.


title: Kidutus

text: Tunnustuksen saamiseksi kiduttamalla otti länsimaiseen oikeuskäytäntöön ensimmäiseksi käyttöön inkvisitio, mutta se levisi pian myös maalliseen oikeudenkäyttöön. Kidutus ei kuitenkaan ole luotettava tiedonhankintamenetelmä, koska välttääkseen kärsimyksiä suurin osa kidutuksen uhreista on valmis tunnustamaan mitä tahansa. Etenkään menneinä aikoina se ei juuri vallanpitäjiä haitannut; tästä todistuksena ovat uuden ajan alun noitavainot. Vainojen aikana kidutuksella saatiin ilmiantoja, joiden kohteet edelleen alistettiin kidutukselle. Vanhastaan on väitetty, että "jokainen puhuu kolmantena päivänä".


title: Kidutus

text: Kidutusta kuulustelukeinona vastusti ankarasti jo Olaus Petri tuomarinohjeissaan, sillä "mikä oikeus se olisi, jos kidutettaisiin ja vaivattaisiin sitä, jota vastaan ei voida mitään todeksi näyttää", "on parempi päästää syyllinen irti kuin syytöntä kiduttaa ja vaivata" ja "sellaiset tunnustukset ovat tavallisesti väärät, ja usein tapahtuu, että moni kidutuksen tähden, jota kärsii, tunnustaa sen, mikä ei koskaan ole totta ollut eikä tapahtunut". Yleisemmin sitä alettiin vastustaa Euroopassa valistuksen aikana 1700-luvulla. Esimerkiksi Ruotsissa ja siihen kuuluneessa Suomessa kuulusteluihin liittyvä kidutus kiellettiin vuonna 1772.


title: Kidutus

text: Kidutus on nykymaailmassa yleistä diktatuureissa ja muissa maissa, joiden ihmisoikeustilanne on heikko vaikkapa sodan takia. 2000-luvun alkaessa ihmisoikeusjärjestöt ovat huolestuneet Yhdysvaltojen "terrorismin vastaisen sodan" ihmisoikeusloukkauksista, myös kidutuksesta. Ero kidutuksen ja kovennettujen kuulustelumenetelmien välillä on joskus hämärä. Esimerkiksi Yhdysvallat on esittänyt, ettei valvottaminen, epämukaviin asentoihin pakottaminen, melulle altistaminen, ajantajun hämärtäminen ja ruuan, juoman tai henkilökohtaisen hygienian epääminen tai seksuaalinen nöyryyttäminen ole kidutusta, vaan ainoastaan painostusta (engl. "coercion").


title: Kidutus

text: Tutkimusten mukaan kidutuksen uhka voi vaikuttaa uhriin enemmän kuin varsinaisen tuskan aiheuttaminen. Kidutuksella uhkaaminen onkin käytännössä lähes yhtä tehokasta kuin varsinainen kidutus. Kidutuksen voidaan sanoa alkavan siitä hetkestä, kun vangittu tietää joutuneensa kidutushaluisten ihmisten käsiin.


title: Kidutus

text: Kidutus on kielletty monissa kansainvälisissä sopimuksissa kuten ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa vuodelta 1966. Vuonna 1984 tehtiin Yhdistyneiden kansakuntien aloitteesta erityinen kidutuksen vastainen sopimus. Kidutusta pidetäänkin yhtenä pahimmista ihmisoikeusloukkauksista (ruumiillisen koskemattomuuden loukkaus).


title: Kidutus

text: Myös Euroopan ihmisoikeussopimuksen 3. artiklassa kielletään kiduttamasta ketään tai rankaisemasta epäinhimillisellä tai halventavalla tavalla. Lisäksi Euroopan neuvoston jäsenvaltiot ovat tehneet erityisen eurooppalaisen yleissopimuksen kidutuksen ja epäinhimillisen tai halventavan kohtelun estämiseksi.


title: Kidutus

text: Kidutusta ehkäistään myös välillisesti, esimerkiksi takaamalla syytetyille oikeus vaieta.


title: Kidutus

text: Suomessa kidutus samoin kuin kuolemanrangaistus ja muu ihmisarvoa loukkaava kohtelu on kielletty perustuslain 7 §:ssä. Ketään ei myöskään saa luovuttaa ulkomaille, jos häntä siellä uhkaa kidutus.


title: Kidutus

text: Suomen rikoslaki määrittelee kidutuksen rikokseksi, johon viranhaltija, luottamushenkilö tai muu julkista valtaa käyttävä henkilö syyllistyy, jos hän aiheuttaa toiselle voimakasta ruumiillista tai henkistä kärsimystä


title: Kidutus

text: Kidutuksesta rangaistaan vähintään kahden ja enintään kahdentoista vuoden vankeudella. Siihen syyllistynyt virkamies on myös pantava viralta. Kidutuksesta tuomitaan myös virkamies, joka nimenomaisesti tai hiljaisesti hyväksyy alaisensa tai muutoin tosiasiallisessa määräysvallassaan ja valvonnassaan olevan henkilön suorittaman kidutuksen.


title: Kidutus

text: Jos vastaavanlaiseen tekoon syyllistyy muu kuin virkamies tai julkista valtaa käyttävä henkilö tai jos teon motiivina on jokin muu kuin edellä mainittu, kidutusta koskevaa säännöstä ei sovelleta, mutta teko rangaistaan yleensä pahoinpitelynä tai sen laadusta riippuen myös esimerkiksi pakottamisena tai laittomana uhkauksena.


title: Kidutus

text: Jo alkuperäisessä vuoden 1889 rikoslaissa (25. luvun 11 §) säädettiin enintään neljän vuoden vankeusrangaistus sille, joka kiduttamalla pakotti toisen tunnustamaan jotakin. Säännös kumottiin rikoslain uudistuksen yhteydessä vuonna 1995, koska se katsottiin erillisenä tarpeettomaksi, sillä samasta teosta voitiin rangaista myös pakottamista tai pahoinpitelyä koskevien säännösten perusteella. Vastaavaa säännöstä ei myöskään enää ollut muiden pohjoismaiden rikoslaeissa. Vuonna 2009 lakiin kuitenkin palautettiin kansainvälisten suositusten mukaisesti erillinen kidutusta koskeva säädös, joskaan sopimukset eivät nimenomaisesti sellaista edellyttäneet.


title: Kidutus

text: Erilaisia kidutusmenetelmiä on aikojen saatossa käytetty valtava määrä. Yleensä kidutus jaetaan fyysiseen ja henkiseen. Luovuutta on uhrattu valtavia määriä erilaisten kidutuslaitteiden ja menetelmien kehittämiseen. Mitään erikoisia välineitä ei kidutukseen kuitenkaan välttämättä tarvita.


title: Kidutus

text: Antiikista kuuluisia kidutusmenetelmiä olivat syöttäminen villipedoille ja kidutettavan erilaiset lävistykset metallipiikeillä (ristiinnaulitseminen).


title: Kidutus

text: Kaikissa sodissa on syyllistytty monenlaisiin julmuuksiin; erilaiset sisällissodat ovat olleet monesti julmia molemmin puolin.


title: Kidutus

text: Muita yleisiä keinoja ovat sähkön käyttö (sähköšokit) ja kemikaalit (esim. saippua) käytettynä kehon herkkiin kohtiin, sukuelimiin tai ruumiinaukkoihin.


title: Kidutus

text: Kidutusta kuulustelumenetelmänä pidetään epäluotettavana. Kidutettuna ihminen voi tunnustaa mitä vain päästäkseen eroon kammottavasta tilanteesta. Länsimainen oikeuskäsitys ei hyväksy kiduttamalla saatuja tietoja oikeuskelpoisiksi. Vaikka kidutus on kansainvälisessä oikeudessa kielletty, silti esimerkiksi Yhdysvallat käyttää presidentin myöntämin erityisvaltuuksin kuulustelumenetelmiä, joita maan oma laki pitää kidutuksena. Yhdysvallat vähätteli kidutusta kutsumalla sitä "koviksi kuulustelumenetelmiksi" ja perusteli sitä Irakin valtaamisensa jälkeisen irakilaisvastarinnan jatkumisella. Yhdysvaltain oikeusministeriö salli salaisissa ohjeissaan 2005 CIA:n käyttää kuulustelumenetelmänä mm. veteen hukuttamista, päähän läpsimistä sekä äärimmäisiin lämpötiloihin altistamista.


title: Kidutus

text: Avainasemassa kidutuksen pysäyttämisessä ovat perin yksinkertaisilta vaikuttavat suojakeinot: kun varmistetaan, että kiduttamalla saatuja “tunnustuksia”ei hyväksytä oikeudenkäynnissä, poistuu yksi tyypillinen syy kiduttaa. Lisäksi pidätyskeskuksiin on päästettävä puolueettomia tarkkailijoita ja valtioiden on varmistettava, että pidätetyillä on oikeus olla yhteydessä asianajajaan, lääkäriin ja läheisiinsä heti pidätyksen alussa. Myös vakaviin rikoksiin liittyvä rankaisemattomuus edistää kidutusta: valtioiden tärkeä tehtävä on saattaa kiduttajat vastuuseen teoistaan.


title: Kidutus

text: Välttääkseen oman maansa lainsäädäntöä, CIA:n on perustanut salaisia kuulustelukeskuksiaan eri puolille maailmaa. Lukuiset eurooppalaisraportit ovat kertoneet Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelun sijoittaneen salaisia pidätyskeskuksia Puolaan ja Romaniaan.


title: Kidutus

text: Presidentti George W. Bushin hallintoa on arvosteltu kidutuksen käyttämisestä terroristiepäiltyjen kuulusteluissa. Yhdysvaltalaisista yli puolet ei hyväksy kidutusta missään olosuhteissa.


title: Kidutus

text: Kidutus voi aiheuttaa kuoleman, ruumiillisia vammoja ja henkisiä vammoja, eli mielenterveysongelmia, kuten masennusta, ahdistusta ja muistivaivoja. Kidutetut vangit kärsivät usein aistiharhoista ja vainoharhaisuudesta sekä unettomuudesta. Monet yrittivät vahingoittaa itseään.


title: Kidutus

text: Kidutetut usein jäävät myös usein kidutuksella aiheutetun häpeän vangeiksi; häpeämään sitä, etteivät ole pystyneet herättämään hyväksymisen halua eikä ymmärtämisen pyrkimystä niissä, joiden varassa he ovat. Häpeä voi saada ihmisen tuntemaan, että hän on parantumattomasti avuton, kykenemätön, ajatuskyvytön, lamaantunut tai minuutta vailla oleva. Traumatisoituneelle saattaa olla ratkaisevaa tiedostaa häpeän olemassaolo, sen monet vaikutukset, ja se, ettei hänen tarvitse suojautua "pohjatonta ja korjaamatonta huonoutta" vastaan.


title: Kidutus

text:
Physicians for Human Rights -järjestö haastatteli 11:tä Abu Ghraibin vankilasta Irakista ja Guantanamon vankilasta Kuuban saarelta vapautettua vankia ja teki heille terveystarkastukset. CIA:lla oli lupa vesikidutus-tekniikan käyttöön, jossa kuulusteltavan keho sidotaan hieman alakulmassa olevaan lankkun, kasvojen eteen sidotaan kangas ja päälle kaadetaan vettä. Tunne tukehtumisesta johtaa yökkäysrefleksiin ja hukkumisen pelkoon. Menetelmää testattaessa koehenkilöt kestivät käsittelyä keskimäärin 14 sekuntia. Yhdysvaltojen armeijan kuulustelumetodit ovat aiheuttaneet vangeille vakavia oireita. Raportin mukaan entiset vangit kärsivät kivuista ja hautoivat itsemurhaa vielä vuosia vapautumisen jälkeen. Eräs vangeista kertoi, kuinka hänet oli pakotettu makaamaan lattialla virtsassa samalla, kun amerikkalaiset sotilaat löivät ja potkivat häntä. Häntä oli hyväksikäytetty luudanvarrella. Sotilas oli virtsannut hänen päälleen ja pakottanut ulvomaan koiran tavoin.
Kansainvälistä kidutuksen uhrien päivää vietetään 26. kesäkuuta. Vuonna 1997 YK:n yleiskokous julisti Talous- ja sosiaalineuvoston (ECOSOC) suosituksesta päivän YK:n kansainväliseksi päiväksi kidutuksen uhrien puolesta päätöslauselmalla 52/149. Päämääränä on kidutuksen lopettaminen ja kidutuksen uhriksi joutuneiden tukeminen. Suomeen perustettiin kidutuksen uhrien kansainvälinen kuntoutuskeskus "Centre for Torture Survivors", Kidutettujen kuntoutuskeskus.


title: Länsimaat

text: Länsimaat on hieman epämääräinen kulttuurillisia, poliittisia ja maantieteellisiä seikkoja sisältävä käsite, jolla viitataan usein Yhdysvaltoihin, Kanadaan ja suureen osaan Euroopasta. Länsimaissa voidaan kulttuurillis-poliittisessa mielessä katsoa olevan mukana myös länsimaiden siirtokunnista itsenäistyneet maat, ainakin Australia ja Uusi-Seelanti. Toisinaan länsimaiksi luetaan myös Israel, joka on länsimaiden pitkäaikainen liittolainen ja jonka väestöstä suuri osa on peräisin Euroopasta, ja latinalaisen Amerikan maat.


title: Länsimaat

text: Käsitteen ideologisesta puolesta voidaan sanoa, että länsimaat katsovat usein edustavansa modernisaatiota, demokratiaa, sivistystä ja jopa rauhaa. Tämä tulee hyvin ilmi esimerkiksi Euroopan unionin perustuslaissa.


title: Länsimaat

text: Kylmän sodan aikana Euroopasta luettiin usein länsimaihin vain ne maat, jotka eivät kuuluneet Neuvostoliiton hallitsemaan itäblokkiin. Lännen vastapuolena oli itä, johon kuuluivat kommunistiset Neuvostoliitto ja Kiina sekä niiden vaikutuspiirissä olevat maat. Tämäntyyppiset vanhat jaot ovat käyneet kyseenalaisemmiksi maailman muuttuessa, mutta niitä käytetään joskus edelleen. Länsi–itä-akselia muistuttaa läheisesti jako (rikkaaseen) pohjoiseen ja (köyhään) etelään, jossa viitataan vaurauden jakaantumiseen maapallolla.


title: Länsimaat

text: Varsinkin aiempina vuosikymmeninä puhuttiin usein ensimmäisestä, toisesta ja kolmannesta maailmasta. Tällöin ensimmäinen maailma sisälsi länsimaat. ”Läntinen yhteisö” eroaa kuitenkin sosioekonomisesta termistä ”ensimmäinen maailma” siinä, että esimerkiksi Etelä-Amerikka lasketaan joskus osaksi läntistä yhteisöä, mutta suuri osa maanosan asukkaista on köyhiä. Japani on rikas ja osa ”ensimmäistä maailmaa”, mutta ei ole kulttuuriltaan länsimainen.


title: Länsimaat

text: Suomalaisen kannattaa huomata, että saksankielisessä kulttuurissa on erotettu kaksi tai kolme tähän kuuluvaa käsitettä. "Westliche Welt" merkitsee kutakuinkin samaa kuin nykysuomen "länsimaat", mutta samoin on ollut tapana suomentaa hieman toisenlaista hahmotusta edustava "Abendland" (jonka rinnalla esiintyy orientin vastakohtana "Okzident"). Abendland-käsite on monille suomalaisille tuttu Oswald Spenglerin pääteoksen "Der Untergang des Abendlandes" (1917–1920, suomennettu nimellä "Länsimaiden perikato") otsikosta.


title: Länsimaat

text: Yhdysvaltalainen politiikan tutkija Samuel P. Huntington esittää kirjassaan Kulttuurien kamppailu ja uusi maailmanjärjestys (1996, suomennos 2003) oman näkemyksensä kylmän sodan aikaisesta maailmasta. Kirjassa maailmanyhteiskunta jaetaan yhdeksään sivilisaatioon, länsimaiseen, ortodoksiseen, latinalaisamerikkalaiseen, islamilaiseen, afrikkalaiseen, hindulaiseen, buddhalaiseen, kiinalaiseen ja japanilaiseen. Kirjan mukaan länsimaihin kuuluvat Yhdysvallat ja Kanada sekä suuri osa Euroopasta, Oseaniasta ja Filippiineistä.


title: Länsimaat

text: Hänen näkemyksensä on kiistanalainen: joidenkin kriitikoiden mielestä länsimaihin pitäisi sisällyttää koko Amerikan manner sillä kaikki mantereen valtiot ovat Euroopan entisiä siirtokuntia ja siten länsimainen kulttuuri on vaikuttanut niihin vahvasti, lisäksi suurimmalla osalla mantereen väestöstä on eurooppalaiset sukujuuret. Latinalaisessa Amerikassa aihe on myös mielipiteitä jakava: joidenkin mielestä he kuuluvat länteen, joidenkin mielestä he ovat oma kulttuurinsa. Jodenkin mielestä koko Eurooppa, myös entinen itäblokki, pitäisi sisällyttää länsimaihin, sillä he näkevät Euroopan jakamisen länteen ja itään pelkkänä muistona rautaesiripusta, jolla ei ole suurta vaikutusta kylmän sodan jälkeiseen yhteiskuntaan.


title: Ylivieska

text: Ylivieska on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnan lounaisosassa Keski-ja Pohjois-Pohjanmaan rajan lähellä. Ylivieska on rautateiden risteyskohtaan, Kalajoen rantamaille kasvanut kaupunki. Kaupungin väkiluku on , ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Ylivieskan naapurikunnat ovat Alavieska, Haapavesi, Kalajoki, Nivala, Oulainen, Merijärvi ja Sievi. Ylivieska on Oulun Eteläinen -nimisen alueen keskuskaupunki, ja alueen maakuntakeskus Oulu on Oulun Eteläisen alueen ja koko Pohjois-Suomen valtakunnanosakeskus.


title: Ylivieska

text: Ylivieska teki syksyllä 2013 kuntajakoselvitystä Alavieskan kunnan sekä Haapaveden ja Oulaisten kaupunkien kanssa. Toteutuessaan alueelle muodostuisi yli 30 000 asukkaan kaupunki. Myös alueen muita kuntia ja kaupunkeja pyydettiin mukaan aloitettuun kuntajakoselvitykseen.


title: Ylivieska

text: Aiemmin, kun maakunnat eivät olleet valtion virallisia hallintotasoja, Keski-Pohjanmaan maakuntaan laskettiin usein myös Kalajokilaakson muodostama Pohjois-Pohjanmaan maakunnan lounaisosa. Ylivieska oli tällöin Keski-Pohjanmaan tärkeimpiä keskuksia.


title: Ylivieska

text: Ylivieskan vaakuna on Ahti Hammarin suunnittelema. Siinä on kuvattuna sininen, apilapäinen haaruristi. Hopeaväri esittää vettä.


title: Ylivieska

text: Ylivieskan seutu oli pitkään lappalaisten eränkäyntialuetta. Keskiajalla alue kuului vanhaan Salon eli Saloisten pitäjään. Pysyvästi alue asutettiin vasta keskiajan lopulla, jolloin seudulle saapui uudisasukkaita Kalajokisuusta ja Suur-Lohtajan kylistä. Ylivieskan asutus kasvoi melko nopeasti. Vuonna 1550 taloja oli 13, 1600-luvun alkupuolella jo 30. Vuonna 1690 asukkaita oli 622. 1690-luvun suurten nälkävuosien ja isovihan aikana väestö väheni, mutta 1700-luvun puolenvälin jälkeen alkoi asukasmäärä jälleen kasvaa.


title: Ylivieska

text: Ylivieskan seutu kuului aluksi Kalajoen seurakuntaan. Päätös oman kappeliseurakunnan perustamisesta tehtiin jo 1643, mutta vasta kymmenen vuotta myöhemmin valmistui seurakunnan oma kirkko Haapaniemelle. Itsenäiseksi seurakunnaksi Ylivieska erotettiin 1861, mikä toteutui 1875. Ylivieskan kunta perustettiin 1867. Kunnalliselämä virisi nopeasti erityisesti kirjailija Pietari Päivärinnan ansiosta. Ylivieskan kanttorina 40 vuotta toiminut Päivärinta oli kuntakokouksen puheenjohtaja 1869–1872 ja 1875–1887. Hän oli perustamassa pitäjän ensimmäistä kirjastoa (1869) ja kansakoulua (1879). Kalajokilaisten pappien ja talollisten vastuksen vuoksi oma pappi saatiin kuitenkin vasta 1862. Ylivieskan kirkko rakennettiin 1786 ja korjattiin nykyiseen asuunsa läänin rakennuskonttorin esimiehen Julius Basilierin piirustusten mukaan 1892. Korjausten mukana kirkon alkuperäinen ulkoasu muuttui lähes täysin. Tällä hetkellä Ylivieskassa ei ole lainkaan varsinaista kirkkoa, sillä vuoden 2016 maaliskuussa kirkko paloi maan tasalle tuhopoltossa.


title: Ylivieska

text: Väestön pääelinkeinona oli aluksi maanviljely, mutta myös kalastus ja hylkeenpyynti keväisin Kalajoen edustalla meren jäällä olivat tärkeitä toimeentulolähteitä. Tervanpoltto alkoi yleistyä 1600-luvulla ja oli vielä 1800-luvun alkupuolella tärkeä elinkeino. Hannunkoskeen ja Jylhänkoskeen rakennettiin sahat jo 1760-luvulla ja vuosisadan lopulla pitäjään rakennettiin kuusi salpietarinkeittämöä.


title: Ylivieska

text: Kalajokilaaksosta muodostui yksi herännäisyyden keskuspaikoista 1800-luvun alkupuolella. Pohjanmaan herännäisyyden johtomiehinä olivat Niilo Kustaa Malmberg ja Ylivieskan kappalainen Jonas Lagus. Maakunnan heränneet perustivat 1920 Raudaskylään kristillisen opiston, joka on Suomen suurin kristillinen kansanopisto ja -korkeakoulu. Raudaskylän kristillinen opisto kokoaa vuosittain noin 200 opiskelijaa eri puolilta Suomea.


title: Ylivieska

text: Peltoalaa lisättiin 1800-luvulla voimakkaasti, mutta pelkkä maanviljely ei kyennyt elättämään tasaisesti kasvavaa väestönmäärää. Vaikean tilanteen laukaisi rautatie. Kunnan elinkeinoelämä alkoi kehittyä, kun se sai oman rautatien 1886. Tuolloin nimittäin rannikkoa pitkin kulkevaksi suunniteltu Pohjanmaan rata rakennettiinkin Kokkola–Oulu-välillä sisämaahan ja vedettiin Ylivieskan läpi. Sanotaan tunnetun ylivieskalaisen kirjailijan ja valtiopäivämiehen Pietari Päivärinnan vaikuttaneen 1882 valtiopäivillä ratkaisevasti radan varhaiseen rakentamiseen ja ainakin sen linjaukseen, ja näin myös vaikuttaneen suuresti koko Ylivieskan tulevaan kehitykseen. Myöhemmin tehtiin myös yhdysrata Iisalmeen, tämä Iisalmi–Ylivieska-rata valmistui 1925. Ylivieskasta tuli rautateiden tärkeä risteysasema, joka nopeasti alkoi kehittyä Kalajokilaakson talous- ja kulttuurielämän keskukseksi. Parantuneet liikenneyhteydet vetivät puoleensa myös teollisuutta. Jo 1930-luvun alussa esitettiin ajatus Ylivieskan kirkonkylän muuttamisesta kauppalaksi. Kauppala Ylivieskasta tuli kuitenkin vasta 1965, mutta jo kuuden vuoden päästä 1971 se sai kaupunginoikeudet. Tähän nopeaan kehitykseen oli syynä kaupunkikeskuksen puuttuminen silloisen Oulun läänin eteläosasta.


title: Ylivieska

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Ylivieska

text: Vuoden 2017 lopussa Ylivieskassa oli 15 251 asukasta, joista 13 091 asui taajamissa, 2 106 haja-asutusalueilla ja 54 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Ylivieskan taajama-aste on 86,1 %. Ylivieskan taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:


title: Ylivieska

text: Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.


title: Ylivieska

text:
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Ylivieskassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Seurakunta toimii myös Merijärven kunnan alueella.


title: Ylivieska

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Ylivieskan alueella toimii Iisalmen ortodoksinen seurakunta.


title: Ylivieska

text: Luonnonmaisemiltaan Ylivieska on tyypillistä Pohjanmaata: tasaista ja loivakaartoista lakeutta, jonka halki kaakosta luoteeseen virtaa kunnan päävesistö Kalajoki. Kalajoen molemmin puolin levittäytyvät tasaiset viljelymaat.


title: Ylivieska

text:
Vaikka Ylivieska seutu kuuluu Pohjanmaan liuskevyöhykkeeseen, sen kallioperä on kivilajikoostumukseltaan varsin kirjava. Kaupungin länsiosassa keskustaajaman molemmin puolin on kaksi konglomeraattipitoista, luode-kaakkosuuntaista liuskevyöhykettä. Pohjoisosassa on toinen laaja liuskealue, joka koostuu amfiboliitista, palgioklaasiporfyriitista, porfyroblastisesta kiilleliuskeesta ja tuffiitista. Kaupungin eteläosan graniitti- ja granodioriittialueet ovat merkittävimmät syväkivilajiesiintymät. Keskustan lounaispuolella on laajahko liuskeiden ympäröivä gabromassiivi.
Irtaimet maalajit peittävät lähes kaikkialla kallioperää. Jokilaakson molemmin puolin, erityisesti vedenjakaja-alueilla, maanpintaa peittävät vähäravinteiset viljelyyn heikosti sopivat moreenisora- ja hiekka-alueet. Jokilaakso on sen sijaan maaperältään viljelyyn hyvin soveltuvaa hiesua ja savea. Jääkaudella Päijänteen vedet purkautuvat Kalajokea pitkin Pohjanlahteen ja meren rantaviiva työntyi vielä pitkälle sisämaahan Ylivieskan seudulle saakka. Jokilaakso on siten entistä merenpohjaa, johon Kalajoki on vuosisatojen kuluessa kuljettanut ja kasannut viljavaa lietettä. Turvetta on eniten kaupungin etelä- ja itäosissa.


title: Ylivieska

text: Maasto viettää kaakosta luoteeseen ja on kauttaaltaan loivapiirteistä. Loivapiirteisyys johtuu pääasiassa kallioperän tasaisuudesta, mutta myös jääkautiset ja jokien tuomat kerrostumat ovat tasoittaneet korkeuseroja. Maaston korkeus merenpinnasta vaihtelee yleensä 50 ja 100 metrin välillä. Ylävintä on kaupungin eteläosassa, jossa kohoavat muun muassa Käärmekangas ja Huhmarmäki. Matalampia ja vähäisempiä kallionnyppylöitä on myös runsaasti pohjois- että etelärajan tuntumassa vedenjakaja-alueiden moreenimailla.


title: Ylivieska

text: Ylivieskan päävesistö on Kalajoki, jonka vesimäärä vaihtelee muiden Pohjanmaan jokien tavoin paljon. Keväällä, kun lumet sulavat maan vielä ollessa jäässä, uhkaavat tulvavedet kohota jokea reunustaville pelloille. Tulvahaitat ovat kuitenkin vähentyneet vesistöjärjestelyiden ansiosta huomattavasti. Kuivien kesähelteiden aikana Kalajoen vesimäärä vähenee niin pieneksi, että joen pohjakivikot tulevat näkyviin. Kalajoessa on muutamia pieniä koskia, joista Ylivieskan alueella merkittävimmät ovat Hannunkoski ja Juurikoski. Kalajokeen yhtyy Ylivieskan alueella vain pieniä sivujokia. Pohjoisesta siihen laskevat Mertuanoja ja Pylväsjoki ja etelässä Ojankylänoja ja Olmalan- eli Katajaoja. Muutamista pienistä järvistä huomattavin on Iso-Kähtävä lounaiskulmassa. Se laskee Kähtävänojaa pitkin vasta Alavieskan puolella Kalajokeen. Ylivieskan pohjoisosan järvistä on suurin Iso-Viitanen.


title: Ylivieska

text: Metsät peittävät noin puolet Ylivieskan pinta-alasta, mutta suurin osa metsämaista on veden vaivaamaa. Soita on pääasiassa etelä ja pohjoisen vedenjakaja-alueilla. Vallitsevina suotyyppeinä ovat nevat ja rämeet. Suurimpia soita ovat muun muassa Vasamanneva ja Konttaneva.


title: Ylivieska

text: Nykyisin matka-aika Helsingin ja Ylivieskan välillä kestää junalla nopeimmillaan 4 tuntia ja 46 minuuttia. Junamatka Ylivieskan ja Kouvolan välillä kestää nopeimmillaan Iisalmen kautta 5 tuntia ja 44 minuuttia sekä Tampereen kautta 5 tuntia ja 46 minuuttia. Ylivieskasta on suoria juna- ja linja-autoyhteyksiä Kokkolan, Oulun ja Iisalmen suuntiin. Linja-autojen pikavuoroilla pääsee ilman autonvaihtoa myös Jyväskylään ja Kajaaniin.


title: Ylivieska

text: Paikkakunnan lähimmät lentoasemat sijaitsevat Kruunupyyssä noin 95 kilometriä lounaaseen ja Oulussa noin 125 kilometrin etäisyydellä, luoteeseen päin. Ylivieskan oma lentokenttä on yleis- ja harrasteilmailun käytössä.


title: Ylivieska

text: Ylivieska tunnetaan palvelukaupunkina julkisten, sekä monipuolisten liike-elämän palvelujensa ansiosta. Viime vuosina varsinkin päivittäistavarakauppa on investoinut uusia liiketiloja Ylivieskan alueelle. Erityisesti vuoden 2003 alussa avattu Kärkkäisen kauppakeskus ISO on vilkastuttanut liikennettä koko kaupungin alueella. K-Citymarket avattiin Ylivieskaan vuonna 2008 ja Prisma vuonna 2011.


title: Ylivieska

text: Autokauppa on perinteisesti ollut vahvinta kaupan osa-aluetta Ylivieskassa. Oheistoimintoineen Ylivieskan Autolaakso -nimellä tunnettu autokaupan keskittymä on merkittävä työllistäjiä kaupungissa.


title: Ylivieska

text: Metalli- ja konepajateollisuudella sekä mekaanisella puuteollisuudella on vahvat perinteet ja kasvunäkymät koti- ja vientimarkkinoilla. Siltapalkit, suuret hallirakenteet, voimalaitosputkistot ja offshore-teollisuuden rakenteet ovat merkittävä osa Ylivieskan teollista tuotantoa. Ylivieskassa sijaitsee Suomen pohjoisin kuumasinkityslaitos.


title: Ylivieska

text: Metalliteollisuus työllistää Ylivieskassa lähes 500 henkilöä, mekaaninen puuteollisuus noin 150 ja IT-alan yritykset lähes 100 henkilöä.


title: Ylivieska

text: Koulutus on vahvasti esillä Ylivieskassa. Eri koulutusasteiden ja alojen opetusta tarjoavat muun muassa kansalaisopisto, Centria ammattikorkeakoulu, lukio, Raudaskylän Kristillinen Opisto ja Ylivieskan seudun ammattiopisto.


title: Ylivieska

text: Ylivieskassa ilmestyy neljä kertaa viikossa sanomalehti Kalajokilaakso sekä kerran viikossa ilmaisjakelulehti Vieskan Viikko.


title: Ylivieska

text: Ylivieskassa järjestetään vuosittain Sun Pampas -kaupunkifestivaali kesäkuussa sekä Ylivieskan Härkäjuhlat elokuun toisena viikonloppuna.


title: Ylivieska

text: Ylivieskatalo Akustiikka on kulttuurikeskus kaupungin keskustassa. Siellä on 405-paikkainen konserttisali, näyttelysali, äänistudio sekä kokous- ja videoneuvotteluhuoneita. Akustiikassa järjestetään paljon erilaisia konsertteja ja tapahtumia, näyttelysalissa 15 näyttelyä vuosittain. Akustiikka toimii myös Ylivieskan elokuvateatterina.


title: Ylivieska

text: Ylivieskassa toimiva harrastajateatteri YTY-teatteri tuottaa vuodessa 2–5 ensi-iltaa. YTY tekee yhteistyötä muun muassa Kajaanin kaupunginteatterin kanssa.


title: Ylivieska

text: Pohjanmaa Underground ry järjestää elektronisen tanssimusiikin ympärille rakennettuja tapahtumia Ylivieskan seudulla. Yhdistys haluaa tarjota ihmisille mahdollisuuden hyvän musiikin kuunteluun, tanssimiseen ja samanhenkisen porukan tapaamiseen. Yksi tärkeimmistä lähtökohdista on kiinnostuksen herättäminen myös asialle vähemmän omistautuneiden ihmisten keskuudessa. Toiminta on voittoa tavoittelematonta, koska musiikki on pääasia.


title: Ylivieska

text: Pro Ylivieska -mitali on tunnustus, joka myönnetään ylivieskalaiselle henkilölle tai yhteisöille tunnustuksena ansioista tieteen, urheilun, taiteen tai muun kulttuurityön alalla pitkäaikaisesta ja merkittävästä työstä yhteiskuntaelämässä tai merkittävistä valtakunnallisista saavutuksista.


title: Ylivieska

text: Ylivieskan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla verileivästä tehty keitto nimeltä "kampsupaisti", klimppisoppa ja maitorieska.


title: Vankila

text: Vankila eli tyrmä on laitos, jossa säilytetään vankeja. Vankilassa olevat vangit voivat olla esimerkiksi rikoksista epäiltyjä tutkintavankeja, vankeusrangaistukseen tuomittuja tai sakon muuntorangaistusta suorittavia, turvasäilöön vangittuja tai hallituksen mielivaltaisesti vangitsemia henkilöitä. Vankila on olennainen osa järjestäytyneen yhteiskunnan laillista rikosseuraamusjärjestelmää.


title: Vankila

text: Suomessa vankilat ovat osa Rikosseuraamuslaitosta. Vankilan tarkoitus on eristää julkisen vallan eri tavoin yhteiskunnalle jollain tapaa haitallisiksi toteamat henkilöt yhteiskunnasta, jolloin henkilöt eivät pysty jatkamaan haitallista toimintaa. Vankila perustuu myös ajatukseen, että vankilaan joutumisen uhka, vapauden menettäminen, toimisi rikoksia ehkäisevästi. Vankila on suunniteltu siten, että sieltä karkaaminen on mahdollisimman vaikeaa. Vankilat ovat tavanomaisesti aidattuja ja vartioituja. Vankilan kaltaisia laitoksia ovat keskitysleirit. Psykiatristen sairaaloiden alkuhistoria on samankaltainen kuin vankiloiden.


title: Vankila

text: Rangaistuslaitosten historian on kirjoittanut Michel Foucault (1975). Teoksessaan "Tarkkailla ja rangaista" Foucault toteaa, että valta ei ole vain ”laki, joka sanoo ei”. Se vaatii toteutuakseen väkivaltakoneiston. Tähän koneistoon kuuluu olennaisena osana vankilalaitos siinä missä poliisi ja armeijakin. Valtakäsitys, joka perustuu kiellon, riiston ja alistamisen ajatuksille, ei kykene tarttumaan vallan muihin piirteisiin. Foucault’lle valta on ennen kaikkea tuottavaa; valta tuottaa ja muovaa todellisuutta ja meitä sen keskellä. Valta tuottaa tarpeidensa mukaisen totuuden ja todellisuuden: totuus on valtaa hyvin käytännöllisessä mielessä. Panoptikon on filosofi Jeremy Benthamin suunnittelma vankilatyyppi, joka on rakennettu niin, että vankeja voidaan seurata vähimmällä mahdollisella henkilökunnalla niin, että vanki ei huomaa, että häntä seurataan.


title: Vankila

text: Suomen vankilat jaettiin vuonna 2006 viiteen aluevankilaan, joiden alaisuudessa toimii 16 suljettua vankilaa ja 19 avovankilaa. Hämeenlinnan Vankisairaala ja Turun Psykiatrinen vankisairaala ovat hallinnollisesti Rikosseuraamuslaitoksen terveydenhuoltoyksikön alaisuudessa.


title: Vankila

text: Suljettuina laitoksina toimivat entiset keskusvankilat sekä läänin- ja varavankilat. Keskusvankiloissa säilytettiin vankeusvankeja, kun taas lääninvankiloissa pääasiassa tutkintavankeja. Varavankilat olivat jotakin tilapäiseksi ajateltua tarvetta varten perustettuja täytäntöönpanopaikkoja.


title: Vankila

text: Kaikkiaan Suomen vankiloissa istui vuonna 2003 keskimäärin noin 3 500 tuomittua, joista naisvankeja oli noin 200. Suomen vankiluku on Euroopan pienimpiä ja samaa luokkaa muiden Pohjoismaiden kanssa. Yhdysvaltain ja Venäjän vankiloissa on vankeja väkilukuun suhteutettuna kymmenenkertainen määrä. Amnesty Internationalin laskujen mukaan mielipidevankeja oli kymmenen, joista kaikki totaalikieltäytyjiä. Suomen vangeista romaneja on suhteellisesti enemmän kuin valtaväestöön kuuluvia vankeja, joskin tarkkaa tietoa asiasta on hankala saada, koska lainsäädäntö kieltää tilastoinnin etnisen taustan perusteella.


title: Vankila

text: Ilkka Taipaleen mukaan Suomessa nuorisovankiloissa lähes 90 prosenttia on lukihäiriöisiä ja normaalivankiloissa arviolta puolet. Tarkkaavaisuusongelmat ja laaja-alainen kehityshäiriö ovat vangeilla yleisiä. Myös mielenterveysongelmat ovat tavallisia. Westermarck-efekti ja kaksostutkimus ovat osoittaneet, että geeneillä voi olla suurempi vaikutus yksilön persoonallisuuteen ja antisosiaaliseen käyttäytymiseen kuin lapsuuden kokemuksilla.


title: Vankila

text: Suomessa toimii myös Psykiatrinen vankisairaala.


title: Vankila

text: Vangeista noin 90 prosenttia on miehiä. Vangituista miehistä 15-25 prosenttia on psykopaatteja. Vapausrangaistuksia suorittaa monessa maassa myös henkilöitä, jotka eivät ole tehneet niitä tekoja joista heidät on tuomittu. Yhdysvalloissa psykiatrisen laitoshoidon korvaaminen avohoidolla on johtanut vankilaväestön kasvamiseen. Monet mielenterveyshäiriöistä kärsivät ovat siis vankilassa aikaisemman psykiatrisen laitoshoidon sijaan. Yhdysvalloissa mielenterveyshäiriöistä kärsivät usein vangitaan hoitamisen sijaan. Yhdysvaltalaisissa vankiloissa on runsaasti psykoosista kärsiviä.


title: Vankila

text: Vankilalle on tunnusomaista, että vangin liikkuminen laitoksen sisällä ja alueella on tarkkaan kontrolloitua. Ulkoapäin lukittavat ovet suljetaan päiväjärjestyksen ja vankilan osaston mukaisena aikana useasti joka päivä. Ovet avataan aamuisin taas aamutoimia varten, yleensä klo 06.00 ja 07.00 välillä. Iltaisin voidaan joissakin laitoksissa järjestää vapaa-ajan toimintaa, johon jossakin muodossa lähes kaikki vangit voivat osallistua. Muun ajan vangit viettävät selleissä.


title: Vankila

text: Työtoiminta ja erilaiset kuntouttavat toimintaohjelmat kuuluvat nykyisin jo melkein joka vankilan arkeen. Aiemmin ajateltiin, että työ on lääke suunnilleen kaikkeen, mutta ulkomaisten tutkimusten ja esimerkkien mukaan on osoittautunut, että jotkut kuntouttavat ohjelmat toteuttavat työtoimintaa paremmin Rikosseuraamuslaitoksen tavoitetta vähentää uusintarikollisuutta. Tämä tietenkin koskee vain osaa vangeista, koska elämäntilanteet ja tarpeet ovat yksilöllisiä.


title: Vankila

text: Tapaaminen on mahdollista vankiloissa yleisimmin viikonloppuisin ja pyhäpäivinä. Yleensä tapaamiseen tulee anoa lupa etukäteen. Anomuksessa on kerrottava tapaajien henkilötietoja.


title: Vankila

text: Vaikka kanttiinissa voi suorittaa ostoksia, käteisen rahan hallussapito on suomalaisissa vankiloissa kielletty. Ostokset maksetaan vangin omalta tililtä ja kanttiiniin pääsee ostoksille tyypillisesti tunnin-kahden ajan yhtenä päivänä viikossa.


title: Vankila

text:
Vankila on velvollinen järjestämään vangeille heidän tarvitsemansa terveyden- ja sairaanhoidon. Haaste on suuri, sillä vangeilla on keskimääräistä enemmän erilaisia terveydellisiä ongelmia, joista suurin osa johtuu epäterveellisistä elämäntavoista. Vangeille tarjotaan kuitenkin laitoksissa mahdollisuus päihteettömään elämäntapaan ja terveyden ylläpidon kannalta riittävään liikuntaan. Laitoksissa on myös ravinto-opillisesti tasapainotettu ruoka ja erityisryhmien ruokavaliot. Kanttiinista vangilla on
mahdollisuus ostaa laitoksessa luvallisia esineitä ja ruoka-aineita. Suosikkiartikkeleita ovat kahvi sekä pikakahvi (vankilaslangilla "Nessi" Nestlen Nescafe-tuotemerkin mukaan), muovipulloissa olevat virvoitusjuomat, liha- ja makkaratuotteet, säilykkeet, makeiset, sätkätupakka sekä sätkäpaperi. Vankeusvanki saa käyttää kuukaudessa korkeintaan 120 euroa ostoksiin.


title: Mielipidevanki

text: Mielipidevanki on vanki, joka on vangittu mielipiteensä (poliittisen, uskonnollisen tai muun vakaumuksensa tai näkökulmansa) vuoksi.


title: Mielipidevanki

text: Termin "mielipidevanki" (englanniksi "prisoner of conscience") otti käyttöön 1960-luvun alkupuolella Amnesty Internationalin perustaja Peter Benenson. Amnesty International lukee mielipidevangeiksi myös mm. etnisen alkuperänsä, sukupuolensa, ihonvärinsä, kielensä tai seksuaalisen suuntautumisensa takia vangitut, mutta ei henkilöitä, jotka ovat käyttäneet väkivaltaa tai puoltaneet sen käyttöä.


title: Mielipidevanki

text: Suomi oli Amnesty Internationalin vuosiraporttien mukaan vuosina 2001 ja 2002 Kreikan ohella ainoa Euroopan unionin jäsenmaa, jossa oli järjestön tunnustamia mielipidevankeja. He kaikki olivat aseistakieltäytyjiä. Syynä juuri Suomen aseistakieltäytyjien nimittämiselle mielipidevangeiksi oli siviilipalveluksen pidempi kesto verrattuna lyhimpään mahdolliseen asepalveluksen kestoon. Suomen lisäksi mielipidevankeja oli vuonna 2001 seuraavissa Euroopan ja entisen Neuvostoliiton maissa: Armenia, Azerbaidžan, Georgia, Kirgisia, Kreikka, Turkki, Turkmenistan, Uzbekistan, Valko-Venäjä ja Venäjä. Amnesty Internationalin tietojen mukaan mielipidevankeja oli vuonna 2001 yhteensä 56 maassa ja vuonna 2002 enää 35 maassa. Vuonna 2010 Suomessa oli Amnestyn tietojen mukaan ainakin 48 mielipidevankia.


title: Amnesty International

text: Amnesty International (lyhenne AI, epävirallisesti "Amnesty") on kansainvälinen järjestö, jonka päämääränä on edistää ihmisoikeuksien noudattamista koko maailmassa Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusjulistuksen hengessä. Järjestö perustettiin vuonna 1961 lakimies Peter Benensonin aloitteesta. Amnesty International sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1977. Järjestön kahdeksantena pääsihteerinä toimii 1. heinäkuuta 2010 alkaen intialainen Salil Shetty.


title: Amnesty International

text: Amnesty Internationalin huolenaiheena ovat olleet erityisesti mielipidevangit, poliittiset vangit, kuolemanrangaistus, kidutus, poliittiset murhat, katoamiset ja mitkä tahansa muut hallitusten, organisaatioiden tai henkilöiden tekemät ihmisoikeusloukkaukset.


title: Amnesty International

text: Järjestön puolueettomuuden turvaamiseksi Amnesty International ei ota vastaan taloudellista tukea valtioilta ja myös yritysrahoitukselle ollaan kriittisiä. Vastaavista syistä Amnestyn jäsenet eivät kampanjoi omassa maassaan tapahtuneiden yksittäisten ihmisoikeusloukkausten uhrien puolesta, joskin tätä sääntöä on lievennetty kahden viimeisimmän pääsihteerin aikana. Amnestyn tutkimusraportit, joiden tiedot pyritään varmistamaan toisistaan riippumattomista lähteistä, ovatkin saavuttaneet mainetta yleensä luotettavana tietolähteenä ihmisoikeusloukkauksista.


title: Amnesty International

text: Amnestyn päätoimisto eli kansainvälinen sihteeristö sijaitsee Lontoossa. Vuonna 2018 järjestö ilmoitti toimintaansa osallistuvan tai tukevan yhteensä yli 7 miljoonaa ihmistä yli 150 maassa. Suomen osastolla on noin 42 000 jäsentä ja säännöllistä lahjoittajaa. Amnestyn suurimmat osastot ovat Yhdysvallat, Iso-Britannia ja Hollanti.


title: Amnesty International

text: Amnesty Internationalin perusti heinäkuussa 1961 Lontoossa brittiläinen lakimies Peter Benenson. Hänen mukaansa taustalla oli tapaus, josta hän luki metromatkalla. Kaksi opiskelijaa oli tuomittu seitsemän vuoden vankeuteen Salazarin hallitsemassa Portugalissa, kun he olivat nostaneet maljan "vapaudelle." The Observer -lehti julkaisi 28. toukokuuta 1961 Benensonin artikkelin "The Forgotten Prisoners". Benenson pani tukijoidensa kanssa alulle kampanjan nimeltä "Appeal for Amnesty 1961", jonka tavoitteena oli puolustaa näitä ihmisiä, jotka Benenson nimesi "mielipidevangeiksi".


title: Amnesty International

text: Heinäkuussa 1961 johtajisto päätti muodostaa pysyvän organisaation, jonka nimeksi tuli syyskuussa 1962 virallisesti Amnesty International.


title: Amnesty International

text: Perustamisestaan lähtien Amnesty keskittyi kampanjoimaan erityisesti mielipidevankien vapauttamiseksi. Toiminnan perustana olivat maakohtaisten tutkijoiden tekemät selvitykset. Amnestyn Head of Research Office (HORO) eli tutkimustoimiston johto tarkasti kaikki tiedot ennen niiden käyttöä järjestön tiedotteissa. Puolueettomuutta pidettiin keskeisenä.


title: Amnesty International

text: 1970-luvulla Amnestyn näkyvimpiä johtajia olivat Sean MacBride ja Martin Ennals. Amnesty alkoi vaatia oikeudenmukaisia oikeudenkäyntejä ja vastustaa mielivaltaisen pitkiä pidätyksiä Ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistuksen artiklan 9 mukaan, sekä vankien kidutusta ihmisoikeuksien julistuksen 24. vuosipäivänä 1972. Käyttöön otettiin myös ns. 'Urgent Action' eli pikavetoomus jäsenistön mobilisoimiseksi nopeisiin toimiin. Sitä käytettiin ensimmäisen kerran maaliskuussa 1973, kun Brasilia pidätti São Paulon yliopiston professori Luiz Basilio Rossin.


title: Amnesty International

text: Amnestyn luonne ja toiminta on muuttunut merkittävästi 1990- ja 2000-luvuilla. Pierre Sanén pääsihteerikaudella (1992–2001) tutkijoiden roolia vähennettiin ja jäsenaktiivisuus nähtiin tärkeämpänä. Head of Research Office lakkautettiin 1994 ja sen johtaja Malcolm Smart erosi Amnestysta.


title: Amnesty International

text: Vuonna 2001 Amnestyn mandaatti korvattiin missiolla, johon sisällytettiin TSS-oikeuksien eli taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien ajaminen. Kansainvälinen sihteeristö on vasemmistolainen ja myös suurimmassa maajärjestössä, Yhdysvaltain Amnestyssa, on paljon vasemmistolaisia, jotka ovat halunneet edistää myös poliittisia tavoitteita, mitä TSS-oikeuksien sisällyttäminen missioon edesauttaa. Toimintaa muutettiin projektikohtaisemmaksi esimerkkinä kampanja naisiin kohdistuvaa väkivaltaa vastaan.


title: Amnesty International

text: Amnestylla ei perinteisesti ollut kantaa abortin laillisuuteen. Huhtikuussa 2007 Amnesty muutti osittain linjaansa ja alkoi vaatia abortin turvaamista naisille, jotka ovat joutuneet insestin tai raiskauksen uhriksi tai jos raskaus uhkaa vakavasti äidin terveyttä.


title: Amnesty International

text: Pääsihteeri () on Amnestyn ylin johtaja. Pääsihteereitä on tähän mennessä ollut kahdeksan, joista neljä Isosta-Britanniasta. Nykyinen pääsihteeri on intialainen Salil Shetty, joka astui virkaansa vuonna 2010.


title: Amnesty International

text: Per Stenbäckin englantilaiset ystävät Elisabeth ja Tom Gordon piti esitelmän Amnestysta vuonna 1964 Helsingissä. Suomen osasto perustettiin 1967 suomenruotsalaisten intellektuellien aloitteesta; puheenjohtajaksi valittiin Erik Stenius. Järjestön Suomen-osasto julkaisee Amnesty-lehteä.


title: Amnesty International

text: Amnestyn näkemyksen mukaan nykyinen siviilipalveluksen pituus, joka on yli kaksinkertainen lyhyimpään armeijan palvelusaikaan nähden, on rangaistuksenomainen. Tämän vuoksi Amnesty katsoo asevelvollisuuden suorittamisesta kieltäytyvät totaalikieltäytyjät mielipidevangeiksi. Vuotta 2006 koskevassa raportissaan Amnesty piti yhtätoista vankeuteen tuomittua totaalikieltäytyjää mielipidevankina. Amnesty kritisoi Suomea myös siitä, ettei naisiin kohdistuvaa väkivaltaa ole saatu loppumaan, pakolaishakemusten liian nopeasta käsittelystä ja salaisena pidettävien tietojen käytöstä maassaololupien torjumiseen.


title: Amnesty International

text: Amnestyn Suomen osasto myöntää vuosittain kynttiläpalkinnon ihmisoikeuksien hyväksi tehdystä työstä.


title: Amnesty International

text: The Economistin Edward Lucasin mukaan Amnesty näyttää muistuttavan "taas yhtä uutta vasemmistolaista painostusryhmää", kun se on syyttänyt Viroa venäläisvähemmistön huonosta kohtelusta.


title: Amnesty International

text: Amnestyn julkilausuman, jossa Guantánamon vankileiriä kutsuttiin "Gulagiksi", on väitetty loukanneen todellisen Gulagin uhreja.


title: Amnesty International

text: Israel-mielinen järjestö NGO Monitor taulukoi miten paljon Amnestyn vuosiraportti 2006 kritisoi kutakin maata Lähi-idän alueella. Järjestön mukaan Amnesty keskittyi suhteettoman paljon Israelin kritisoimiseen verrattuna sellaisiin alueen maihin kuin Saudi-Arabia, Sudan tai Syyria. Myös Harvardin yliopiston oikeustieteen professori Alan Dershowitz on katsonut Jerusalem Post -lehdessä Amnestyn olevan Israelin vastainen ja lisäksi vääristelevän kansainvälistä oikeutta Israelia koskevissa sotarikossyytöksissä.


title: Amnesty International

text: Katolinen kirkko on arvostellut Amnestya sen uuden aborttilinjan vuoksi ja vaati vuonna 2007 katolilaisia lopettamaan järjestön tukemisen.Amnestyn 50-vuotisjuhlien kunniaksi vuonna 2011 Suomessa julkaistiin Karri "Paleface" Miettisen johdolla juhlalevy "Mitä vapaus on". Levyllä esiintyvät muun muassa Tuomari Nurmio, Emma Salokoski, Paula Vesala, Stam1na, Asa, Ville Malja, Ismo Alanko ja Joan Baez, joka esittää oman versionsa Finlandia-hymnistä.


title: Human Rights Watch

text: Human Rights Watch (HRW) on New Yorkissa päämajaansa pitävä järjestö, jonka toimintakenttänä on maailman ihmisoikeustilanteen tarkkailu.


title: Human Rights Watch

text: Järjestö perustettiin vuonna 1978 nimellä Helsinki Watch tarkkailemaan Neuvostoliiton ihmisoikeustilannetta suhteessa Helsingin sopimukseen. Järjestön kasvaessa sen yhteyteen perustettiin uusia "tarkkailukomiteoita" muita maailman osia varten. Vuonna 1988 kaikki komiteat yhtyivät uuden nimen alle Human Rights Watchiksi.


title: Ihmisoikeudet

text: Ihmisoikeudet ovat jokaiselle ihmiskunnan jäsenelle yhtäläisesti kuuluvia oikeuksia. Niiden tarkoituksena on taata kaikille ihmisarvoinen elämä. Yhdistyneiden kansakuntien mukaan ihmisoikeudet perustuvat ajatukseen ihmisestä moraalisena olentona ja jokaiselle ihmiselle ihmisyyden osana kuuluvasta ihmisarvosta.


title: Ihmisoikeudet

text: Ihmisoikeudet on määritetty kansainvälisillä sopimuksilla ja julistuksilla, kuten YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisella julistuksella 1948. Valtioiden välisillä ihmisoikeussopimuksilla on perustettu kansainvälisiä elimiä, joille valtiot ovat tunnustaneet oikeuden tutkia valituksia ja tehdä arviointeja jäsenmaiden ihmisoikeusongelmista.


title: Ihmisoikeudet

text: Ensimmäiset kansainväliset ihmisoikeuksiin liittyvät sopimukset koskivat uskonnonvapautta sekä orjuuden poistamista. Uskonnonvapaus hyväksyttiin Westfalenin rauhansopimuksessa 1648. Wienin kongressi tuomitsi orjuuden vuonna 1815, lisäksi 1800-luvulla tehtiin paljon muitakin kansainvälisiä sopimuksia orjuuden poistamiseksi.


title: Ihmisoikeudet

text: Valistuksen ajalla ihmisoikeuksien edistämisen merkkipaaluja olivat Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus vuonna 1776 jossa julistettiin kaikkien ihmisten olevan vapaita ja tasa-arvoisia lain edessä, lakkautettiin säätyerioikeudet sekä taattiin muun muassa uskonnonvapaus, sananvapaus ja omaisuuden suoja. Ensimmäistä kertaa toteutui myös se ajatus, että hallitus saa hallita vain hallittujen suostumuksella. Ranskan ihmisoikeuksien julistuksessa 1789 merkittävää oli muun muassa kansalaisten tasa-arvon ja henkilökohtaisen vapauden turvaaminen.


title: Ihmisoikeudet

text: Vuonna 1919 perustettiin Kansainliitto yleismaailmalliseksi hallitusten väliseksi järjestöksi. Se yritti ottaa ihmisoikeuksien suojelun tehtäväkseen, vaikka järjestön mandaatissa aihetta ei edes mainittu. Vuonna 1926 järjestö tuomitsi myös orjuuden.


title: Ihmisoikeudet

text: Natsi-Saksan toimeenpanema hyökkäyssota ja holokausti herättivät toisen maailmansodan jälkeisen ihmiskunnan toden teolla huomaamaan ihmisoikeuksien merkityksen. Alettiin ajatella, että ihmisoikeuksia tulee suojella tasa-arvon pohjalta. Voittajavaltiot perustivat Yhdistyneet kansakunnat. Se alkoi valmistella ihmisoikeuksien yleismaailmallista julistusta. Julistus hyväksyttiin 10. joulukuuta 1948 YK:n kolmannessa yleiskokouksessa. Neuvostoliitto liittolaisineen, Etelä-Afrikka ja Saudi-Arabia kuitenkin pidättäytyivät äänestämästä.


title: Ihmisoikeudet

text: Ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus kokosi ensimmäistä kertaa yhteen keskeisimpiä oikeuksia, joiden katsottiin olevan universaaleja ja kaikille kuuluvia. Se ei ole valtioita oikeudellisesti velvoittava asiakirja, mutta sen poliittinen ja moraalinen vaikutusvalta on huomattavan suuri. Julistus on myös toiminut YK:n myöhemmän ihmisoikeustyön perustana, mukaan lukien kaikki YK:n piirissä solmitut ihmisoikeussopimukset.


title: Ihmisoikeudet

text: Paitsi YK:ssa, myös Länsi-Euroopassa ryhdyttiin toisen maailmansodan jälkeen valmistelemaan ihmisoikeussopimusta siltä pohjalta, etteivät ihmisoikeudet ole minkään maan sisäinen asia. Itä-Euroopan kehitys johti siihen, että läntisten maiden perustama Euroopan neuvosto otti omaan vuonna 1950 hyväksyttyyn Euroopan ihmisoikeussopimukseen erityisesti niitä vapausoikeuksia, joita loukattiin Neuvostoliiton kontrolloimassa Itä-Euroopassa. Myöhemmin sopimukseen on otettu uusia lisäpöytäkirjoja, joihin sitoutuminen ei kuitenkaan ole ollut jäsenmaille pakollista.


title: Ihmisoikeudet

text: Euroopan ihmisoikeussopimuksella perustettiin Euroopan ihmisoikeustoimikunta ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuin. Ensimainittu suoritti alustavan tutkinnan valituksissa, joista sitten valikoituivat ne tapaukset, joista aluksi osa-aikainen tuomioistuin antoi tuomion. Ensimmäisinä vuosikymmeninä tuomioita annettiin harvakseltaan, ehkä vain muutama vuosittain eikä kaikkina vuosina annettu yhtään tuomiota. Euroopan neuvoston jäsenmäärän noustua ja valitusoikeuden käytön lisäännyttyä tehtiin suuri uudistus vuonna 1998, jolloin ihmisoikeustoimikunta lakkautettiin ja valittajat saivat asian vireille suoraan uudessa, pysyvästi ja kokoaikaisesti toimivassa ihmisoikeustuomioistuimessa.


title: Ihmisoikeudet

text: Suomi liittyi Euroopan Neuvostoon toukokuussa 1989 ja vuotta myöhemmin ratifioi Euroopan ihmisoikeussopimuksen. Jo aiemmin Suomi oli ratifioinut YK:n kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia sekä TSS-oikeuksia koskevat yleissopimukset.


title: Ihmisoikeudet

text: Islamilaisen käsityksen mukaan ihmisoikeudet ja ihmisarvo voivat perustua ainoastaan Jumalan säätämykseen, eivät ihmisen omiin pohdintoihin. YK:n ihmisoikeuksien julistus nähdään usein länsimaiden arvostuksille rakentuvaksi ja kolonialistiseksi. Sen vuoksi islamilaiset maat ovat julkaisseet omia ihmisoikeuksien julistuksiaan, jotka perustuvat Koraaniin ja shariaan. YK:n julkaisemaa ihmisoikeuksien julistusta vastustanut Saudi-Arabia julkaisi oman ihmisoikeuksia koskevan muistionsa vuonna 1970. Panislamilainen Islamilainen konferenssi laati vuonna 1980 islamin omille lähtökohdille rakentuvan asiakirjan, jossa esimerkiksi kiellettiin islamista luopuminen. The Islamic Council of Europe julkaisi samana vuonna oman yleismaallisen islamilaisen julistuksensa, joka täydensi ihmisoikeuksien yleismaailmallista julistusta islamilaisin varaumin. Julistus perustuu shariaan, ja sen mukaan ihmisoikeudet tulivat maailmaan islamin mukana. Islamilaisen konferenssin vuonna 1980 laatiman mutta hyväksymättä jääneen asiakirjan pohjalta järjestö laati Kairon julistuksen ihmisoikeuksista islamissa, jonka konferenssi hyväksyi vuonna 1990. Kaikissa islamilaisissa ihmisoikeuksien julistuksissa ihmisen oikeudet nähdään velvolisuuksina Jumalaa kohtaan, ja vapaus merkitsee alistumista Jumalan tahtoon. Etenkin uskonnonvapaus ja naisten oikeudet ovat rajoitetumpia kuin ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa.


title: Ihmisoikeudet

text: Ihmisoikeudet voidaan jaotella kansalaisoikeuksiin ja vapausoikeuksiin, poliittisiin oikeuksiin sekä taloudellisiin, sosiaalisiin ja sivistyksellisiin oikeuksiin.