title: Alan Turing

text: Joulukuussa 1940 Turing ratkaisi laivaston Enigman indikaattorijärjestelmän, joka oli matemaattisesti monimutkaisempi kuin muut vastaavat järjestelmät. Turing keksi myös bayeslaisen tilastollisen tekniikan, jolle annettiin nimeksi "Banburismus", auttamaan laivaston Enigman murtamisessa. Banburismus-tekniikan avulla voitiin sulkea pois laskuista tiettyjä Enigman kiekkojen asetuksia, mikä vähensi bombe-koneiden käyttöön tarvittavaa aikaa.


title: Alan Turing

text: Keväällä 1941 Turing ehdotti avioliittoa Joan Clarkelle, kollegalleen Hut 8:ssa, mutta kihlaus purettiin yhteisestä sopimuksesta kesällä.


title: Alan Turing

text: Heinäkuussa 1942 Turing kehitti nimillä "Turingismus" tai "Turingery" tunnetun tekniikan sovellettavaksi Lorenz-salaimen murtamiseen. Sitä käytettiin saksalaisten uudessa Geheimschreiber-koneessa ("salakirjoittaja", yksi koodinimellä "Fish" tunnetuista koneista). Hän myös esitteli Fish-tiimin Tommy Flowersille, joka rakensi myöhemmin Max Newmanin ohjauksessa Colossus-tietokoneen. Colossus oli maailman ensimmäinen ohjelmoitava digitaalinen elektroninen tietokone. Se korvasi aiemmat yksinkertaisemmat koneet (kuten "Heath Robinsonin") ja sen suuremman nopeuden ansiosta päivittäin vaihtuvia salaimia voitiin murtaa. Usein virheellisesti luullaan, että Turingilla oli keskeinen rooli Colossuksen suunnittelussa; näin ei kuitenkaan ollut.


title: Alan Turing

text: Turing matkusti Yhdysvaltoihin marraskuussa 1942 ja työskenteli yhdessä Yhdysvaltain laivaston kryptoanalyytikkojen kanssa laivaston Enigman ja bombe-koneiden parissa Washingtonissa. Hän avusti Bell Labsissa puheen salaukseen tarkoitettujen laitteiden kehittämistä. Hän palasi Bletchley Parkiin maaliskuussa 1943. Turingin poissaolon aikana Hugh Alexander oli noussut virallisesti Hut 8:n johtoon, ja hän olikin johtanut yksikköä käytännössä jo jonkin aikaa, sillä Turing ei juuri ollut kiinnostunut sen päivittäisistä ylläpitotehtävistä. Turingista tuli Bletchley Parkin kryptoanalyysikonsultti.


title: Alan Turing

text: Sodan loppupuolella Turing aloitti koodinimellä "Delilah" tunnetun kannettavan puheensalauskoneen suunnittelun insinööri Donald Bayleyn avustamana ja opiskeli samaan aikaan elektroniikkaa. Koneelle oli suunniteltu erilaisia käyttötarkoituksia, sitä ei voitu käyttää pitkän matkan radiolähetyksissä eikä se valmistunut ajoissa käytettäväksi sodassa. Vaikka Turing esittelikin sitä virkamiehille salaamalla ja purkamalla tallenteen Winston Churchillin puheesta, Delilah-konetta ei otettu käyttöön.


title: Alan Turing

text: Vuonna 1945 Turingille myönnettiin brittiläisen imperiumin upseerin (OBE) arvo, mutta hänen työnsä pysyi salaisena useiden vuosien ajan. Royal Societyn hieman hänen kuolemansa jälkeen julkaisema elämäkerta kertoi:


title: Alan Turing

text: Vuosina 1945–1947 hän työskenteli National Physical Laboratoryssa suunnitellen Automatic Computing Engine -tietokonetta (ACE). Hän esitteli artikkelissaan 19. helmikuuta 1946 Yhdistyneen kuningaskunnan ensimmäisen valmiin suunnitelman tietokoneesta, jossa sekä käskyt että data olivat samassa muistissa. Vaikka Turing onnistuikin ACE:n suunnitelussa, hankkeen aloittaminen viivästyi ja hän pettyi. Vuoden 1947 lopussa hän palasi Cambridgeen viettämään sapattivuotta. Sillä välin ACE rakennettiin valmiiksi ilman häntä ja se ajoi ensimmäisen ohjelmansa 10. toukokuuta 1950.


title: Alan Turing

text: Vuonna 1948 hänet nimitettiin luennoitsijaksi Manchesterin yliopiston matematiikan osastolle ja vuonna 1949 hänestä tuli yliopiston tietotekniikan laboratorion apulaisjohtaja. Hän kehitti ohjelmia eräälle varhaisimmista todellisista tietokoneista, Manchester Mark I:lle. Samaan aikaan hän työskenteli abstraktimpien kysymysten parissa ja käsitteli artikkelissaan "Computing machinery and intelligence" (Mind, lokakuu 1950) tekoälyn ongelmaa. Hän ehdotti nykyisin Turingin testinä tunnettua koetta määrittämään tason, jonka ylittävää konetta voitaisiin kutsua ajattelevaksi. Jos tietokone onnistuisi huijaamaan kuulustelijaansa niin, että kuulustelija luulisi keskustelevansa ihmisen kanssa, koneen voitaisiin sanoa "ajattelevan".


title: Alan Turing

text: Vuonna 1945 Turing ennusti, että jonain päivänä tietokoneet pelaisivat shakkia erittäin hyvin. Vuonna 1948 hän alkoi laatia aiemman opiskelijakollegansa D.G. Champernownen kanssa shakkiohjelmaa tietokoneelle, jota ei ollut vielä olemassa. Tarpeeksi tehokasta konetta ohjelman suorittamiseen ei ollut, joten vuonna 1952 Turing pelasi shakkipelin simuloiden itse tietokonetta. Jokainen siirto kesti noin puoli tuntia. Peli tallennettiin; ohjelma hävisi Turingin kollegalle Alick Glennielle, vaikka sen sanotaankin voittaneen pelin Champernownen vaimoa vastaan.


title: Alan Turing

text: Turing työskenteli vuodesta 1952 kuolemaansa saakka vuonna 1954 matemaattisen biologian, erityisesti morfogeneesin parissa. Hän julkaisi aiheesta yhden artikkelin vuonna 1952, "The Chemical Basis of Morphogenesis", jossa hän esitteli hypoteesinsa kaavoittumisesta (). Hän oli erityisen kiinnostunut Fibonaccin lehtiasennosta, Fibonaccin lukujen esiintyvyydestä kasvien rakenteessa. Hän käytti reaktio-diffuusiokaavoja, jotka ovat nykyisin keskeisessä asemassa kaavoittumisen tutkimuksessa. Hänen myöhempiä artikkeleitaan ei julkaistu ennen kuin vuoden 1992 teoksessa "Collected Works of A.M. Turing".


title: Alan Turing

text: Turing oli homoseksuaali, ja hänen aikanaan homoseksuaaliset teot olivat Yhdistyneessä kuningaskunnassa laittomia. Homoseksuaalisuutta pidettiin mielenterveyden häiriönä ja sen harjoittamisesta voitiin tuomita oikeudessa. Vuonna 1952 Turingin 19-vuotias uusi tuttava Arnold Murray auttoi rikostoveriaan murtautumaan Turingin asuntoon, ja Turing ilmoitti rikoksen poliisille. Poliisitutkinnan aikana Turing tunnusti olleensa suhteessa Murrayn kanssa, ja heitä syytettiin törkeästä siveettömyydestä Criminal Law Amendment Act 1885:n pykälän 11 nojalla. Turing ei katunut, ja hänet tuomittiin samasta rikoksesta kuin Oscar Wilde oli tuomittu yli 50 vuotta aikaisemmin.


title: Alan Turing

text: Turingin annettiin valita vankilan ja ehdonalaisen välillä, mutta jälkimmäisen ehtona oli libidoa vähentävien hormonihoitojen aloittaminen. Välttääkseen vankilatuomion hän hyväksyi estrogeenihormoni-injektiot, joita annettiin vuoden ajan. Niiden sivuvaikutuksiin kuului gynekomastia (rintojen suureneminen). Tuomion vuoksi hänen turvallisuusluokituksensa poistettiin eikä hän voinut enää konsultoida GCHQ:ta kryptografisissa kysymyksissä. Samaan aikaan julkisuudessa oltiin huolestuneita vakoilusta ja siitä, että homoseksuaalit olisivat alttiina neuvostoagenttien ansoille.


title: Alan Turing

text: Turingin siivooja löysi Turingin 8. kesäkuuta 1954 kuolleena; hän oli menehtynyt edellisenä päivänä syanidimyrkytykseen. Myrkyn hän oli ilmeisesti saanut syanidilla kyllästetystä omenasta, joka lojui puoliksi syötynä hänen sänkynsä vieressä. Itse omenaa ei koskaan testattu ja syanidimyrkytys määritettiin kuolinsyyksi ruumiinavauksessa. Yleensä hänen kuolemansa uskotaan olleen tahallinen, ja se tuomittiin itsemurhaksi. Hänen äitinsä kuitenkin väitti sinnikkäästi, että kuolema oli vahinko ja johtui laboratoriokemikaalien huolimattomasta säilytyksestä. Elämäkertakirjailija Andrew Hodges ehdottaa, että Turing saattoi surmata itsensä tulkinnanvaraisella tavalla antaakseen äidilleen mahdollisuuden pitää kuolemaa onnettomuutena. Muut ovat ehdottaneet, että Turing lavasti kohtauksen Lumikista, joka oli hänen lempisatunsa. Koska Turingin homoseksuaalisuutta lienee pidetty turvallisuusriskinä, hänen on myös ehdotettu joutuneen salamurhatuksi. Hänen ruumiinsa tuhkattiin Wokingin krematoriossa 12. kesäkuuta 1954.


title: Alan Turing

text: Vuodesta 1966 lähtien Association for Computing Machinery on myöntänyt vuosittain Turing-palkinnon henkilölle, jolla on ollut merkittävä vaikutus tietotekniikan kehitykseen. Sitä on pidetty laajalti tietotekniikan vastineena Nobel-palkinnolle.


title: Alan Turing

text: Turingille on annettu erityyppisiä kunnianosoituksia Manchesterissä, jossa hän työskenteli elämänsä loppupuolella. Vuonna 1994 osalle A6010-tiestä (kaupungin sisempi kehätie) annettiin nimi Alan Turing Way. Manchesterissä paljastettiin 23. kesäkuuta 2001 Turingin muistopatsas. Se sijaitsee Sackville Parkissa Manchesterin yliopiston Whitworth Streetin rakennuksen ja Canal Streetin ”homokorttelin” välissä. "British Logic Colloquium" ja "British Society for the History of Mathematics" pitivät 5. kesäkuuta 2004 yliopistolla juhlat Turingin elämän ja saavutusten kunniaksi, ja samana kesänä avattiin yliopiston Alan Turing -instituutti. Heinäkuussa 2007 avattiin Alan Turing Building, jossa sijaitsevat yliopiston matematiikan tiedekunta, "Photon Sciences Institute" ja "Jodrell Bank Centre for Astrophysics".


title: Alan Turing

text: 23. kesäkuuta 1998, Turingin 86. syntymäpäivänä, hänen elämäkertansa kirjoittaja Andrew Hodges paljasti English Heritagen virallisen sinisen muistolaatan hänen lapsuudenkodissaan Warrington Crescentissä Lontoossa, nykyisessä Colonnade Hotelissa. Turingin kuoleman 50-vuotispäivänä 7. kesäkuuta 2004 hänen entisellä asunnollaan Hollymeadessa, Wilmslow'ssa paljastettiin muistolaatta.


title: Alan Turing

text: Useat yliopistot ovat kunnioittaneet hänen tietoteknisiä saavutuksiaan. 28. lokakuuta 2004 paljastettiin John W. Millsin valama pronssipatsas Surreyn yliopistossa Guildfordissa. Patsaalla muistettiin sitä, että Turingin kuolemasta oli kulunut 50 vuotta. Se esittää häntä kantamassa kirjoja kampuksen halki. Myös Bletchley Parkissa paljastettiin 19. kesäkuuta 2007 luonnollisen kokoinen Turingin patsas, joka painaa 1,5 tonnia. Stephen Kettle veisti sen puolesta miljoonasta walesilaisen saviliuskeen palasesta.


title: Alan Turing

text: Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri Gordon Brown pyysi 10. syyskuuta 2009 hallituksensa puolesta kirjallisesti anteeksi Turingin kohtelua:


title: Alan Turing

text: Turingin saama tuomio kumottiin lopullisesti vuonna 2013, ja virallinen armahdusesitys hyväksyttäneen Britannian hallituksessa.


title: Alan Turing

text: Vuonna 2014 sai ensi-iltansa Turingista kertova elokuva "The Imitation Game". Elokuvan on ohjannut Morten Tyldum, ja Turingia näyttelee Benedict Cumberbatch.


title: Alan Turing

text: Alan Turing oli kansallisen tason maratoonari. Hän sijoittui viidenneksi Britannian vuoden 1948 olympiakarsinnoissa. Turing Relay -juoksukilpailu on kuusiosainen viestijuoksu joen rantaa pitkin Elystä Cambridgeen ja takaisin. Turing käytti reittiä juostessaan Cambridgessä; hänen paras aikansa maratonilla oli 2.46.


title: Epsilon

text: Epsilon (isona kirjaimena Ε, pienenä ε tai ϵ, ) on kreikkalaisen kirjaimiston viides kirjain. Sen äännearvo on sekä muinais- että nykykreikassa , ja sen nimi "epsilon" tai "e psilos" tarkoittaa ”paljasta e:tä” vastakohtana eetalle. Kreikkalaisissa numeroissa epsilonin lukuarvo on 5.


title: Epsilon

text: Muinaiskreikassa epsilon äännettiin lyhyenä [e]-äänteenä, siinä missä eeta äännettiin pitkänä [e:]-äänteenä. Nykykreikassa epsilonin ääntämys on säilynyt samana, kun taas eeta ei enää vastaa sen pidennettyä versiota vaan [i]-äännettä.


title: Epsilon

text: Latinalaisessa kirjaimistossa epsilonia vastaa kirjain E/e ja kyrillisessä kirjaimistossa kirjain Е/е. Suomen kieleen epsilon translitteroidaan sekä muinaiskreikasta että nykykreikasta "e".


title: Epsilon

text: Epsilon on kehittynyt foinikialaisen kirjaimiston kirjaimesta ("he"), josta ovat kehittyneet myös heprean kielen he ja arabian kielen ḥā’. He-kirjain merkitsi konsonanttia, mutta kreikan kielessä siitä kehittyi vokaali. He on luultavasti kuvannut kädet pystyssä seisovaa ihmistä, mutta sen muoto on pelkistynyt ja kääntynyt poikittain.


title: Epsilon

text: Arkaaisissa kirjaimistoissa epsilon oli foinikialaisen esikuvan tavoin usein peilikuva nykyiseen nähden, ja sen ”piikit” osoittivat vasemmalle. Myöhemmin kirjain kääntyi nykyiseen asentoon. Epsilon oli käytössä kaikissa paikallisissa kreikkalaisissa kirjaimistoissa, ja sen muoto oli suuntaa ja kallistusta lukuun ottamatta suhteellisen samanlainen useimmissa kirjaimistoissa. Joissakin kirjaimistoissa (mm. Korintti, Epeiros) epsilon saattoi kuitenkin muistuttaa B-kirjainta ja toisissa (mm. Sikyon) tiimalasia.


title: Epsilon

text: Epigrafisissa lähteissä epsilonista esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja:


title: Epsilon

text: MatematiikassaFysiikassaMuita merkityksiäTietokoneissa epsilon koodataan eri merkistöissä seuraavasti:


title: Vanha kirkko

text: Vanha kirkko voi tarkoittaa useita kirkkorakennuksia:Seutukunnalla on todennäköisesti sekä uusi että vanha kirkkorakennus, jolloin aiempaa kirkkoa on alettu kutsua vanhaksi kirkoksi.


title: Vanha kirkko (Tampere)

text: Tampereen Vanha kirkko on vuonna 1825 käyttöön otettu puinen ristikirkko Tampereella Keskustorin kupeessa. Vanha kirkko on pääasiassa Tampereen ruotsinkielisen luterilaisen seurakunnan käytössä. Kirkon suunnitteli Charles Bassi, ja se valmistui vuonna 1824. Carl Ludvig Engelin suunnittelema tapuli valmistui 1828.


title: Vanha kirkko (Tampere)

text: Kirkkoa on kunnostettu useaan otteeseen, viimeksi vuonna 2000. Merkittävin restaurointi tehtiin vuosina 1953–1954, jolloin kirkko palautettiin lähes alkuperäiseen asuunsa professori Nils Erik Wickbergin laatiman restaurointisuunnitelman mukaan.


title: Vanha kirkko (Tampere)

text: Vanha kirkko on vanhin Tampereen keskusta-alueella säilynyt rakennus. Viereinen kellotapuli on toiseksi vanhin.


title: Pietaryrtti

text: Pietaryrtti ("Tanacetum vulgare" syn. "Chrysanthemum vulgare"; nappikukka) on asterikasveihin kuuluva keltakukkainen monivuotinen ruoho. Se kasvaa alkuperäisenä Euroopassa ja Aasiassa. Suomessa se on yleinen maan etelä- ja keskiosissa Oulun korkeudelle asti. Monin paikoin pietaryrttiä tavataan viljelyjäänteenä. Pohjois-Amerikkaan se on levinnyt viljelykasvien mukana rikkaruohona.


title: Pietaryrtti

text: Pietaryrtti kasvaa 20–120 cm korkeaksi. Sen varsi on jäykkä ja kukat kohoavat tasalatvaisena huiskilona, joka jää kasvin kuihduttua törröttämään pystyyn. Lehdet ovat pariosaiset, sinivihreät.


title: Pietaryrtti

text: Pietaryrtti on kuivien pientareiden ja joutomaiden kasvi, joka kukkii loppukesästä. Sen mykerökukinto muistuttaa päivänkakkaran kukinnon keskiosaa.


title: Pietaryrtti

text: Pietaryrttiä on käytetty mausteena ja muurahaisten karkotteena. Pietaryrtin haju on voimakas ja vastenmielinen, mikä selittää kasvin käyttöä keskiajalla rohtona ja karkotteena. Sen ajateltiin auttavan esim. ruuansulatushäiriöihin, kuukautiskipuihin, hermosairauksiin ja matolääkkeenä. Pietaryrtti oli tärkeä rohtoyrtti ruotsalaisten luostarien yrttitarhoissa. Pietaryrtti kestää kuivuutta erittäin hyvin, ja siksi sen viljelyä on jälleen alettu kokeilla muun muassa piennaralueilla.


title: Pietaryrtti

text: Pietaryrtti on nyttemmin todettu myrkylliseksi, joten sen rohtokäyttö on kielletty monissa maissa. Kasvi sisältää muun muassa tujonia. Toisaalla se on apteekkitavaraa. Ongelmana on myrkkypitoisuuden vaihtelu kasviyksilöstä toiseen.


title: Pietaryrtti

text: Pietaryrttiä käytetään myös lankojen värjäykseen: lehdistä ja juurista saadaan vihreää väriä ja kukista keltaista.


title: Kallion kirkko

text: Kallion kirkko on harmaagraniittinen kirkkorakennus Kallion kaupunginosassa Helsingissä. Se on toinen Kallion seurakunnan kirkoista ja sen pääkirkko (toinen on Alppilan kirkko). Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Lars Sonck ja se edustaa kansallisromanttista tyyliä, jonka piirteitä on yhdistetty kansainvälisiin art nouveau -vaikutteisiin. Tyylille on ominaista perinteisten suomalaisten materiaalien käyttö, jykevä muotokieli sekä luonnosta haetut aiheet ja värit.


title: Kallion kirkko

text: Kirkko rakennettiin vuosina 1908–1912. Kirkon peruskivi laskettiin 13. heinäkuuta 1908 ja piispa Herman Råbergh vihki kirkon käyttöön 1. syyskuuta 1912. Pääkaupungin maamerkkeihin lukeutuva kirkko on 65 metriä korkea ja ristin huippuun on 94 metriä merenpinnasta. Kirkossa on 1 100 istumapaikkaa. Kirkko sijaitsee mäen päällä ja muodostaa pohjoisen päätepisteen 2,5 kilometriä pitkälle suoralle katulinjalle, jonka muodostavat Kopernikuksentie, Unioninkatu ja Siltasaarenkatu.


title: Kallion kirkko

text: Kirkko on malliltaan pitkäkirkko, johon liittyy kaksi matalampaa sivusiipeä. Kirkon kantavat seinät on muurattu punatiilestä ja verhoiltu suomalaisella graniitilla. Sisätiloja koristavat jugend-tyyliset seinämaalaukset. Kirkon alttaritauluna on puureliefi, Hannes Autereen "Tulkaa minun tyköni" vuodelta 1956. Paavo Tynellin suunnittelemat kookkaat messinkivalaisimet ovat vuodelta 1932. Kirkon sisätiloissa koristeaiheina käytetyt ruusut, liljat, palmunoksat, laakeriseppeleet ja helmet ovat kristillisiä symboleja, jotka välittävät evankeliumin sanomaa.


title: Kallion kirkko

text: Kirkon graniittitornissa on seitsemän saksalaista pronssista kelloa. Päivittäin kello 12 ja 18 neljällä niistä soitetaan Jean Sibeliuksen varta vasten säveltämää koraalisävelmää (op. 65b). Kolmea suurinta kelloa käytetään jumalanpalvelussoittojen yhteydessä.


title: Kallion kirkko

text: Suomen itsenäistymisvaiheessa tolstoilainen liike otti kirkon tukikohdakseen ja julisti siellä rauhanaatettaan. Toisen maailmansodan aikana kirkon tornissa oli yksi Helsingin ilmavalvontapisteistä. Kaupungin maanmittauksen peruspisteenä kirkon torni palveli aina 1970-luvulle saakka. Hyvällä säällä tornista näkee Viroon.


title: Kallion kirkko

text: Kirkon kuorissa triumfikaaresta riippuva krusifiksi ja alttaritaulu ovat Hannes Autereen käsialaa. Puusta veistetyn alttarireliefin aiheena on Jeesuksen kutsu: "Tulkaa minun tyköni." Taiteilija käytti 1956 valmistuneen teoksensa malleina Kallion asukkaista. Urkulehtereillä ja kirkon eteisessä on neljä kipsireliefiä Sigrid af Forsellesin viisiososaisesta sarjasta "Ihmissielun kehitys". Sakariston seinällä on Verner Thomén maalaus "Jeesus parantaa sokean". Uusimmat käytössä olevat kirkkotekstiilit ovat vuodelta 2009. Ne on suunnitellut Raija Rastas.


title: Kallion kirkko

text: Suomen kirkoista vain Kallion kirkossa on sekä barokkityyliset että ranskalais-romanttiset urut. Kirkon akustiikka on hyvä ja se on ahkerassa konserttikäytössä.


title: Kallion kirkko

text: Nykyiset 48-äänikertaiset pääurut takalehterillä ovat ruotsalaisen Åkerman & Lund -urkurakentamon 1995 valmistamat. Ne pohjautuvat ranskalais-romanttiseen traditioon, ensimmäisinä Suomessa. 19-äänikertaiset kuoriurut taas ovat suomalaisen Kangasalan urkurakentamon vuonna 1987 valmistamat, ja hollantilaiseen ja pohjoissaksalaiseen barokkitradition mukaiset.


title: Kallion kirkko

text: Aiemmat, alkuperäiset 70-äänikertaiset urut vuodelta 1912 olivat saksalaisen Schlag & Söhnen valmistamat. Ne oli aluksi sijoitettu alttarin yläpuoliselle lehterille. Vuonna 1955 ne siirrettiin takalehterille, jossa jo entuudestaan oli Lars Sonckin uruille suunnittelema kansallisromanttinen fasadi. Nykyisten urkujen fasadi perustuu myös tähän alkuperäiseen suunnitelmaan.


title: Kallion kirkko

text: Kallion kirkon alle valmistui vuonna 1991 Suomessa ainutlaatuinen hautausmaana toimiva uurnaholvi. Lisäksi kirkon lehterin alla on vainajien nimilaatoilla varustettu muistoalttari. Uurnasäilytys on määräaikainen. Sen jälkeen tuhka voidaan kätkeä kirkon alla sijaitsevaan kalliohautaan. Holvissa vallitsee hautarauha, siellä vieraillaan vain tuhkauurnaa saatettaessa. Uurnaholviin mahtuu kerrallaan noin 2 500 uurnaa. Kirkkosalin takaseinälle, molemmin puolin pääsisäänkäyntiä, on kiinnitetty kalliohautaan laskettujen vainajien messinkiset muistolaatat. Muistopaikoilla voi vierailla, tuoda kukkasen tai sytyttää kynttilän.


title: Zeeta

text: Zeeta (isona kirjaimena Ζ, pienenä ζ, , ) on kreikkalaisen kirjaimiston kuudes kirjain. Sen äännearvo oli alun perin muinaiskreikassa todennäköisesti tai ja nykykreikassa eli soinnillinen "s" (vrt. esimerkiksi englannin tai ranskan "z"). Kreikkalaisissa numeroissa zeetan lukuarvo on 7.


title: Zeeta

text: Latinalaisessa kirjaimistossa zeetaa vastaa kirjain Z/z. Suomen kieleen zeeta translitteroidaan sekä muinaiskreikasta että nykykreikasta "z".


title: Zeeta

text: Zeeta on kehittynyt foinikialaisen kirjaimiston kirjaimesta ("zajin").


title: Zeeta

text: Kreikkalainen zeeta muistutti alun perin foinikialaista esikuvaansa ja näytti enemmän suurelta päätteelliseltä I-kirjaimelta latinalaisessa kirjaimistossa kuin nykyiseltä zeetalta. Se kehittyi nykyiseen muotoonsa joonialaisessa kirjaimistossa. Zeeta oli käytössä useimmissa paikallisissa kreikkalaisissa kirjaimistoissa, mutta puuttui muun muassa Megaran, Fleiuksen ja Ithakan sekä joidenkin Suur-Kreikan siirtokuntien ja Kykladien saarten kirjaimistoista.


title: Zeeta

text: Epigrafisissa lähteissä zeetasta esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja:


title: Zeeta

text: MatematiikassaMuita merkityksiäTietokoneissa zeeta koodataan eri merkistöissä seuraavasti:


title: Eeta

text: Eeta (isona kirjaimena Η, pienenä η, , ) on kreikkalaisen kirjaimiston seitsemäs kirjain. Sen äännearvo oli alun perin muinaiskreikassa pitkä , kun taas nykykreikassa se äännetään lyhyenä . Tätä kreikan kielessä tapahtunutta äänteenmuutosta sanotaan itasismiksi. Kreikkalaisissa numeroissa eetan lukuarvo on 8.


title: Eeta

text: Suomen kieleen eeta translitteroidaan muinaiskreikasta "e" tai "ē" ja nykykreikasta "i".


title: Eeta

text: Eeta on kehittynyt foinikialaisen kirjaimiston kirjaimesta ("het"). Sen alkuperäinen nimi ja käyttö useimmissa paikallisissa kreikkalaisissa kirjaimistoissa oli foinikialaisen esikuvan mukaan heeta, sillä tuolloin se sisälsi vielä /h/-äänteen eli alkuhenkosen. Tällaisena se kopioitui myös latinalaisen kirjaimiston H-kirjaimeksi. Alkuhenkosta vailla olleen pitkän äänteen [ɛ:] merkkinä toimi joissakin kirjaimistoissa epsilon, kunnes heetan merkki siirtyi tähän käyttöön ja sen nimi muuttui eetaksi. Eeta tunnettiin ensimmäisenä muun muassa Joonian, Knidoksen ja Kreetan sekä Deloksen ja eräiden muiden Kykladien polisten kirjaimistoissa.


title: Eeta

text: Heetan ja eetan muodossa oli paikallisissa kirjaimistoissa paljon vaihtelua. Useimmiten kirjain muistutti foinikialaisen esikuvan tavoin suorakulmiota, jonka poikki oli vedetty viiva, tai oli muodoltaan vinompi. Ajan kuluessa se kehittyi nykyiseen muotoonsa, jossa on vain yksi poikkiviiva. Ensimmäisenä tämä muoto esiintyy muun muassa Aitolian, Epeiroksen, Sikyonin, Knidoksen ja eräiden Kykladien polisten kirjaimistoissa.


title: Eeta

text: Epigrafisissa lähteissä eetasta esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja:


title: Eeta

text: Pientä eetaa η ei pidä sekoittaa äng-äänteen IPA-merkkiin ŋ eikä isoa eetaa Η samannäköiseen latinalaisen kirjaimiston H- tai kyrillisen kirjaimiston Н-kirjaimeen.


title: Eeta

text: FysiikassaMuita merkityksiäLatinalaisessa, kreikkalaisessa ja kyrillisessä kirjaimistossa, jotka ovat kehittyneet yhteisestä alkumuodosta, on kaikissa ison latinalaisen H-kirjaimen näköinen merkki. Vaikka nämä merkit ovat useimmissa fonteissa samannäköiset, ne eivät ole sama merkki. Jos esimerkiksi haetaan merkkejä tiedostosta tai tekstinkäsittelyohjelmalle annetaan komento muuttaa suuraakkoset pienaakkosiksi, tulos riippuu siitä, mikä merkki on kyseessä. Kreikkalaisessa kirjaimistossa latinalaisen H-kirjaimen näköinen on iso eeta (Η), kyrillisissä n-äänteen merkki (Н). Nämä koodataan eri järjestelmissä mm. seuraavilla tavoilla.


title: Fii

text: Fii (isona kirjaimena Φ, pienenä φ tai ϕ, ) on kreikkalaisen kirjaimiston 21. kirjain. Sen äännearvo oli alun perin muinaiskreikassa voimakkaasti aspiroitu "p", joka oli lähellä äänneyhdistelmää , kun taas nykykreikassa se äännetään . Kreikkalaisissa numeroissa fiin lukuarvo on 500.


title: Fii

text: Latinalaisessa kirjaimistossa fiitä vastaa kirjain F/f ja kyrillisessä kirjaimistossa kirjain Ф/ф. Suomen kieleen fii translitteroidaan sekä muinaiskreikasta että nykykreikasta "f". Useissa muissa latinalaista kirjaimistoa käyttävissä kielissä se translitteroidaan muinaiskreikasta "ph". Kreikan kielen lausumisessa aikoinaan tapahtuneesta äänteenmuutoksesta johtuu, että nykyisinkin useissa kielissä käytetään varsinkin kreikkalaisperäisissä lainasanoissa kirjainyhdistelmää ph "f"-äänteen merkkinä.


title: Fii

text: Fii ei ilmeisesti perustu foinikialaisen kirjaimiston esikuvaan, kuten useimmat muut kreikkalaiset kirjaimet, vaan se on kreikkalaisten omaa keksintöä. Samasta syystä se on sijoitettu kreikkalaisen aakkoston loppupuolelle foinikialaisperäisten kirjainten jälkeen.


title: Fii

text: Fii oli käytössä kaikissa paikallisissa kreikkalaisissa kirjaimistoissa. Siitä esiintyi ennen kaikkea kahta perusmuotoa, joista toisessa ympyrä oli jaettu kahteen osaan pystyviivalla, ja toisessa pystyviiva oli pidempi jatkuen ympyrän alapuolelle tai sekä ala- että yläpuolelle.


title: Fii

text: Epigrafisissa lähteissä fiistä esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja:


title: Fii

text: Latinalaisen kirjaimiston F-kirjain ei perustu fiihin vaan kreikkalaisen digamman muotoon, joten kirjainten välillä ei ole historiallista yhteyttä. Sen sijaan kyrillinen Ф perustuu fiihin.


title: Fii

text: Fiin merkkiä ei pidä sekoittaa merkkeihin Ø tai ø (jotka luetaan ”ö”) eikä halkaisijan merkkiin ø.


title: Fii

text: MatematiikassaFysiikassaKultainen luku


title: Fii

text: Fiillä merkittyä kultaisen leikkauksen suhdelukua 1,618... pidetään maailmankaikkeuden yleisimpänä lukuna. Se löytyy kultaisen leikkauksen lisäksi muun muassa ihmisen ja monien muiden eläinsten mittasuhteista, ruusun terälehdistä ja muista kasveista, DNA:sta, aurinkokunnan taivaankappaleiden koko- ja etäisyyssuhteista, mustan aukon pyörimisnopeuden laskemiseen käytettävästä kaavasta ja monesta muusta.


title: Fii

text: Muita merkityksiäTietokoneissa fii koodataan eri merkistöissä seuraavasti:


title: Theeta

text: Theeta (isona kirjaimena Θ, pienenä θ tai ϑ, , ) on kreikkalaisen kirjaimiston kahdeksas kirjain. Sen äännearvo oli muinaiskreikassa ja nykykreikassa . Kreikkalaisissa numeroissa theetan lukuarvo on 9.


title: Theeta

text: Suomen kieleen theeta translitteroidaan sekä muinaiskreikasta että nykykreikasta "th".


title: Theeta

text: Theeta on kehittynyt foinikialaisen kirjaimiston kirjaimesta ("tet").


title: Theeta

text:
Theeta esiintyi kaikissa paikallisissa kreikkalaisissa kirjaimistoissa, ja muistutti niissä kaikissa alun perin foinikialaista esikuvaansa, jossa on risti ympyrän sisässä. Kreikkalaisessa theetassa risti oli kuitenkin alun perin useimmiten pystyristi.
Epigrafisissa lähteissä theetasta esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja:Tietokoneissa theeta koodataan eri merkistöissä seuraavasti:


title: Talkoot

text: Talkoot eli talkootyö on perinteinen naapuriavun muoto, johon liittyy vahva yhteisöllisyyden tunne. Talkoissa autetaan esimerkiksi talon rakentamisessa (kattotalkoot, betonitalkoot) tai annetaan muuta työpanosta ilman korvausta. Talkoissa suorite on yleensä yksi kertaluonteinen kokonaisuus, kuten betonilattian valu tai pihan siivous. Kaupungistumisen myötä myös asunto-osakeyhtiöt ja vuokrakerrostalot järjestävät talkoita (kevättalkoot, syystalkoot).


title: Talkoot

text: Talkoita voivat järjestää myös urheilu- tai harrastusseurat. Talkoilla on rakennettu esimerkiksi seurantaloja ja muita yhdistysten tarvitsemia rakennuksia ja rakennelmia. Talkootyö onkin monelle harrastusyhteisölle pääasiallinen rahoitusmuoto seuran talouden ylläpitämiseksi. Tällöin on kyse vastikkeellisesta talkootyöstä, mutta talkootyön tuloksesta ei makseta veroa, kun toiminta katsotaan yleishyödylliseksi toiminnaksi ja koska jäsenet antavat työpanoksen ilmaiseksi yhdistyksen hyväksi.


title: Talkoot

text: Talkootyö on usein ollut tapana palkita talon emännän tekemällä ruoalla. Suosittu talkooruoka on jonkintyyppinen keitto, sillä sitä on helppo valmistaa suurissa erissä isommallekin talkoojoukolle. Usein talkoissa tarjotaan myös olutta tai muita alkoholipitoisia juomia.


title: Talkoot

text: Talkootyöstä käytetään Pohjanmaalla nimitystä "kökkä".


title: Talkoot

text: Sotavuosina Suomessa järjestettiin laajoja talkoita Suomen Talkoot ry:n (1940–1941) ja Suurtalkoot ry:n (1942–1946) organisoimina.


title: Talkoot

text: Vuosina 2011 ja 2012 Suomessa osallistuttiin kansainvälisiin siivoustalkoisiin, jotka ovat osa Let’s do it! -liikettä. Vuoden 2012 talkoot olivat Suomessa nimeltään "Talkoillaan – Suomi puhtaaksi!"


title: Ropecon

text: Ropecon (lausutaan suomalaisittain eli ropekon) on suomalainen vuosittainen roolipelitapahtuma, jota on järjestetty vuodesta 1994 lähtien. Ohjelmaan kuuluvat pöytäroolipelien ja larppien lisäksi luennot, paneelikeskustelut ja työpajat sekä kortti- lauta- ja miniatyyripelit.


title: Ropecon

text: Ropecon järjestetään vapaaehtoisvoimin. Sen taustaorganisaationa toimii Ropecon ry, jonka jäseniä ovat yhdistykset Alter Ego ry, Suomen live-roolipelaajat, Otaniemen RoolipeliClubi, Etelä-Suomen Rooli- & Strategiapeli Yhdistys, Harmaasudet, Suomen lautapeliseura ry ja Nopat ja Taktiikka Ry.


title: Ropecon

text: Tapahtuman painopiste on hyvin esillä olevan pelaamisen ohella myös laajassa puheohjelmassa. Tähän sisältyy niin luentoja, työpajoja kuin paneelikeskusteluitakin. Ropeconissa järjestetään lukuisia suomenmestaruusturnauksia muun muassa keräilykorttipeleissä, lautapeleissä ja bofferi- eli pehmomiekkailussa.


title: Ropecon

text: Ropeconin ajankohta on ollut heinä–elokuussa. Kahtena ensimmäisen vuonna tapahtuma oli kaksipäiväinen, mutta on sen jälkeen laajentunut kolmipäiväiseksi.


title: Ropecon

text: Ropecon on järjestetty vuosittain vuodesta 1994 lähtien. Vuosina 1994, 1996 ja 1997 pitopaikkana oli Helsingin Paasitorni ja vuonna 1995 Helsingin Messukeskus. Vuodesta 1998 vuoteen 2015 Ropecon järjestettiin Espoon Dipolissa aiempien tilojen käytyä liian ahtaiksi: tapahtuma palaa vuonna 2016 Helsingin Messukeskukseen, sillä Dipoli muuttuu remontin myötä toimistotiloiksi eikä ole enää konferenssikäytössä. Kasvu on ollut nopeaa: ensimmäisessä tapahtumassa kävijöitä oli muutama sata, vuonna 2002 ylitettiin 3 000 kävijän raja. Kävijäennätys tehtiin vuonna 2007, jolloin tapahtuma sai yhteensä 3 946 kävijää.


title: Ropecon

text: Heinäkuussa 2009 järjestettiin ilmainen Arpacon-tapahtuma roolipelaamisen aloittamisesta kiinnostuneille Dipolissa. Tapahtuman järjestäjänä toimi Ropecon ry yhdessä Opetusministeriön kanssa. Päivän kestävässä tapahtumassa käsiteltiin roolipeliharrastuksen eri mahdollisuuksia, esim. larpia, lautapelejä ja roolipelejä.


title: Ropecon

text: Joka vuosi Ropeconiin kutsutaan muutamia ulkomaisia kunniavieraita, jotka luennoivat omista erikoisaloistaan.


title: Ropecon

text: Kultainen lohikäärme jaetaan elämäntyöpalkintona suomalaiselle roolipelialan ansioituneelle pioneerille tai veteraanille. Palkinnon ovat saaneet:


title: Ropecon

text: Vuoden peliteko -palkinto myönnetään ansiokkaasta projektista, toiminnasta, julkaisusta tai muusta tempauksesta ei-digitaalisten pelien saralla.


title: Jääkausi

text: Jääkausi on kausi, jolloin maapallolla on suuria mannerjäätiköitä. Jäätiköiden laajeneminen johtuu ilmaston viilenemisestä. Laajetessaan ja vetäytyessään jäätiköt ovat muokanneet maaperää huomattavasti.


title: Jääkausi

text: Nykyinen jääkausiaika alkoi 2,6 miljoonaa vuotta sitten, ja sen aikana on ollut useita jäätiköitymiskausia ja lauhoja välikausia. Viimeisin jääkausi oli Veiksel-jääkausi 11 500–115 000 vuotta sitten, ja nyt eletään jääkausien välistä lauhaa välikautta eli interglasiaalia. Seuraavan jääkauden alkamiseen on arviolta ainakin 50 000 vuotta aikaa, ihmisen aiheuttamien kasvihuonepäästöjen vaikutuksen johdosta ehkä jopa yli 100 000 vuotta.


title: Jääkausi

text: Maapallolla on ollut kymmeniä tai satoja jääkausia. Niiden lukumäärä riippuu osaksi siitä, lasketaanko peräkkäiset, lauhojen kausien erottamat jääkaudet samaksi vai eri jääkausiksi.


title: Jääkausi

text: Lauhaa välikautta, jolloin jää sulaa kokonaan, kutsutaan interglasiaaliksi. Silloin lämpötila on suunnilleen nykyisen kaltainen tai lämpimämpi. Jos jää sulaa vain suurimmaksi osaksi, kyseessä on interstadiaali, jonka aikana lämpötila on nykyistä viileämpi. Siirtyminen kylmään vaiheeseen on tapahtunut tavallisesti vähitellen, usean tuhannen vuoden kuluessa. Joissain harvinaisissa tapauksissa ilmasto on saattanut muuttua äkillisesti.


title: Jääkausi

text: Varhaisin tunnettu jääkausi vallitsi prekambrikaudella yli 570 miljoonaa vuotta sitten. Jääkaudet ryhmittyvät jääkausijaksoihin, jotka kestävät kymmeniä miljoonia vuosia ja esiintyvät kymmenien tai satojen miljoonien vuosien välein.


title: Jääkausi

text: Nykyinen jääkausiaika alkoi 2,6 miljoonaa vuotta sitten. 2,4 miljoonaa vuotta sitten oli Grönlannissa jo laaja jäätikkö sekä mantereilla vuoristojäätiköitä. Jääkausiaika on koostunut suunnilleen yhtä pitkistä kylmistä ja lauhoista kausista. Nykyisin eletään keskimääräistä selvästi lämpimämpää jaksoa. Ääripäitä eli laajoja jäätiköitymisaikoja ja keskimääräistä selvästi lämpimämpiä jaksoja jääkausiajalla on ollut suhteellisen vähän.


title: Jääkausi

text: Jääkausiajan varhaiset vaiheet tunnetaan huonosti, ja yli 130 000 vuotta vanhojen tapahtumien ajoituksista on erilaisia käsityksiä. Varhaisia jäätiköitymisiä olivat esimerkiksi Menap ja Elster. Holstein-interglasiaali alkoi 420 000 vuotta sitten ja Saale-jääkausi 375 000 vuotta sitten. Viimeisintä jääkautta edeltänyt, nykyistä ilmastoa useita asteita lämpimämpi Eem-interglasiaali oli 130 000–115 000 vuotta sitten.


title: Jääkausi

text: Viimeisin jääkausi oli Veiksel-jääkausi. Varhais-Veiksel 1 alkoi 115 000 vuotta sitten, ja nopea jäätiköityminen alkoi 75 000 vuotta sitten. Ilmasto lauhtui noin 60 000 vuotta sitten. Ensimmäistä huippua kylmempi aika alkoi 25 000 vuotta sitten, ja jäätikkö oli laajimmillaan noin 19 000–22 000 vuotta sitten. Ilmasto lämpeni nopeasti 19 000 vuotta sitten, ja muutamassa sadassa vuodessa jäätiköstä suli kymmenys. Sulaminen eteni nopeasti, mutta sen keskeytti kaksi kylmää kautta, varhainen dryaskausi ja 12 000 vuotta sitten alkanut laajempi nuorempi dryas, joka kesti 1000 vuotta.


title: Jääkausi

text: Veikseliä edeltävältä ajalta on maailmalta löydetty merkkejä 3–10 jääkaudesta ja merenpohjan kerrostumissa on todisteita 20 jääkaudesta.


title: Jääkausi

text: Seuraavan jääkauden tulisi luonnostaan alkaa noin 50 000 vuoden päästä. Potsdamin ilmastontutukimuksen instituutin mukaan ihmisen aiheuttamien kasvihuonepäästöjen johdosta seuraava jääkausi voi kuitenkin lykkäytyä ainakin 100 000 vuoden päähän.


title: Jääkausi

text: Maan ilmasto vaihtelee eri pituisilla jaksoilla eri syistä. Satojen ja kymmenien miljoonien vuosien pituiset vaihtelut ovat ensisijaisesti mannerliikuntojen aiheuttamia. Toinen mahdollinen aiheuttaja on vuoristojen ja niihin liittyvien jäätikköjen synty ja häviäminen. Jääkausien mittakaavassa eli kymmenen ja sadan tuhannen vuoden välein tapahtuvat muutokset liittyvät maapallon kiertoradan jaksollisiin muutoksiin.


title: Jääkausi

text: Syitä Maan ilmaston muuttumiseen jääkaudella oli monia. Perussyyt ovat Maan radan ja akselikallistuman muutokset ja mannerliikuntojen aiheuttamat merivirtamuutokset. Siihen, että pleistoseenikaudella jääkausia on esiintynyt toistuvasti, on ilmeisesti suurelta osin vaikuttanut tertiäärikauden lopulla tapahtuneet laajat vuorenpoimutukset. Tällöin meri vetäytyi pois laajoilta matalilta rannikkoalueilta, ja lämpötila alenee, koska maa heijastaa takaisin avaruuteen suuremman osan auringonsäteilystä kuin vesi. Lisäksi vuoristoissa ilmanlämpötila on yleensäkin alempi kuin merenpinnan tasolla.. Samaan tapaan olivat aikaisemmin kivihiilikauden vuorenpoimuttumisia seurannut permikauden laajat jäätiköitymiset.


title: Jääkausi

text: Pohjoisen pallonpuoliskon ilmastonmuutosten on selitetty johtuvan Maan radan soikeuden ja akselin suunnan jaksollisista muutoksista, niin sanotuista Milankovićin jaksoista.. Maan radan ja akselikallistuman jaksolliset muutokset johtuvat muiden taivaankappaleiden aiheuttamista häiriöistä. Ne eivät tosin vaikuta Maan saaman auringonsäteilyn kokonaismäärään, ainoastaan sen jakautumiseen Maan eri alueiden kesken, mutta voivat silti johtaa pohjoisilla seuduilla kesien huomattavaan kylmenemiseen ja sitä kautta jäätiköitymisiin.


title: Jääkausi

text: Toisaalta jääkaudet vaativat tietyillä tavoin kulkevia merivirtoja ja sopivanlaista termohaliinikiertoa. Maassa on lämmintä silloin, kun merivirrat kuljettavat lämmintä vettä päiväntasaajalta korkeammille leveysasteille. Myös mannerliikunnot vaikuttavat merivirtoihin ja jäätikköjen muodostumiseen. Panaman kannaksen on ajateltu ollen merkittävässä roolissa edellisen jäätiköitymisen alkamisessa.


title: Jääkausi

text: Vuonna 2015 esitettiin ajatus, jonka mukaan Maan radan muutokset ehkä vaikuttavat tulivuoritoimintaan. Tämä vaikuttaisi kasvihuonekaasuihin ja Maan lämpötilaan 100 000 vuoden jaksoissa.


title: Jääkausi

text: Kun ilmasto on alkanut kylmetä, muutosta vahvistavat erilaiset ilmastojärjestelmän palauteilmiöt. Kun jään ja lumen peittämä valkoinen pinta maapallolla laajenee, yhä suurempi osa auringon säteilystä heijastuu pois ja pienempi osa jää maapalloa lämmittämään. Tämä palaute toimii erityisen tehokkaasti kaikkein kylmimpinä aikoina, oska silloin jäätiköt ovat laajentuneet myös alueille, joille auringon säteilyä saadaan runsaasti myös muulloin kuin kesällä.


title: Jääkausi

text: Ilmakehän kasvihuonekaasujen kuten hiilidioksidin ja metaanin pitoisuudet ovat jääkausien aikana olleet vähäiset ja leutoina välikausina suuremmat. Kylmimpien vaiheiden aikana hiilidioksidia on ollut ilmassa vähimmillään noin 180 ppm ja väliaikoina enimmillään 280 ppm. Kasvihuonekaasujen pitoisuuksien vaihtelut johtuvat kaksisuuntaisesta vuorovaikutuksesta lämpötilojen kanssa. Jääkauden aikana kylmät meret ilmeisesti pystyvät sitomaan ilmakehästä hiilidioksidia nykyistä tehokkaammin, mikä kylmentää ilmastoa entisestään. Ilmaston jälleen lämmetessä hiilidioksidin ja metaanin määrä taas on kasvanut, mikä on voimistanut lämpenemistä.


title: Jääkausi

text: Jäätiköt kasvavat melko hitaasti, sillä jäätikkö voi paksuuntua korkeintaan vuotuisen sademäärän verran. Jäätiköt voivat sulaa paljon sitä nopeammin.


title: Jääkausi

text: Kun jäätikön laki on noussut usean kilometrin korkeuteen, kosteutta tuovat tuulet ja pilvet jäävät sen alapuolelle. Niiden yläpuolella on jatkuvasti aurinkoista, jolloin jäätikön kasvu hidastuu. Siperiassa ilmasto oli viime jääkauden aikaan niin kuiva, ettei sinne muodostunut jäätikköä vaan ikirouta.


title: Jääkausi

text: Jääkausi alkaa, kun vuoristojäätiköt alkavat laajeta ilmaston viilenemisen tai talvien sateisemmiksi muuttumisen myötä. Talvisin lunta kertyy vuorille yhä enemmän ja enemmän, ja tarpeeksi laajentuessaan vuoristojäätiköt alkavat työntyä laaksoja pitkin alemmas. Mukanaan jää raastaa maata ja suuria kiviä, ja jään päälle sortuu ajoittain kiviä ja maata sitä reunaavilta rinteiltä. Jään kuljettama aines kasautuu valliksi jäätikön sulavaan reunaan, jolloin voi syntyä suuriakin reunamoreeneja. Jäävirran pohjassa kulkevat kivet kuluttavat laaksojen pohjia, jolloin syntyy U-kirjaimen muotoinen laakso. Vuoristojäätikön pohjalta purkautuva vesi synnyttää jokia. Niiden vaikutuksesta jään edustalle muodostuu laveita soraikkoja, jotka voivat olla satojen neliökilometrin laajuisia.


title: Jääkausi

text:
Aluksi vuoriston eliölajeilla ei ole hätää, sillä rinteillä ja harjanteilla on yhä kesäisin sulia paikkoja. Kun lumen kertymisalueet peittävät koko vuoriston, jäätikkö muuttuu mannerjäätiköksi, eivätkä eläimet ja kasvit enää pysty elämään vuorilla.
Jäätikkö jatkaa virtaamistaan yhtenä rintamana, usein jyrkkänä, päälle kaatuvana törmänä. Sen alaosa takertelee reunan lähellä kiinni kallionnokkiin, poikittaisiin laaksoihin ja muihin maanpohjan epätasaisuuksiin. Jäätikköön kertyy niin paljon vettä, että valtamerten pinta alkaa laskea ja ilmasto muuttua kuivemmaksi. Ylävillä mailla metsä kuolee kylmän ja kuivan heikentäminä hyönteis- ja sienituhoihin. Laaksoissa metsä tukehtuu kylmän veden tuomiin lietteisiin jopa kymmeniä kilometrejä jään edellä. Kylmän johdosta syntyy ”luurankometsiä”, joissa puut keloutuvat pystyyn jo kauan ennen jäätikön tuloa. Aluksi kelopuihin tulee kaikonneiden lajien tilalle uusia hyönteis- ja lintulajeja sekä lahottajia, ja ruohokasvillisuus kukoistaa jopa vuosikymmenien ajan kun metsän tuoma varjo on kadonnut. Jotkin eläin- ja kasvilajit pystyvät väistämään etelämmäs, mutta ekologialtaan ahdasrajaiset lajit saattavat kuolla sukupuuttoon. Jotkin kylmää kestävät kasvit saattavat väistää jäätikköä vuortenhuipuille eli nunatakeille, joille mannerjää ei yllä.


title: Jääkausi

text: Mannerjäätikkö on edennyt keskimäärin 25–50 metriä vuodessa, paikallisesti jopa 500 metriä vuodessa.


title: Jääkausi

text: Jäätiköin kasvaessa sen pinta kohoaa yhä korkeammalle. Fennoskandian jäätikkö kasvoi viimeisen jääkauden aikana enimmillään noin 2,6–3,5 kilometrin paksuiseksi kuperaksi kilveksi. Siitä ei olla varmoja, peittikö pohjoisia merialueita jääkauden aikana suhteellisen ohut ja kelluva jää kuten nykyisinkin, vai ulottuiko jääkilpi napa-alueella pohjaan asti, kuten Etelämantereen ympärillä nykyisin.


title: Jääkausi

text: Kun mannerjäätiköt ovat laajimmillaan, metsät ovat väistyneet kauas etelään ja valtaisa aro erottaa ne jäätikön reunasta. Koska jäätiköihin sitoutuu jääkausien aikana paljon vettä, merenpinta laskee huomattavasti; esimerkiksi Veiksel-jääkaudella merivesi oli alimmillaan 130–135 metriä nykyistä alempana. Kun jäätiköt olivat alkaneet sulaa, merenpinta alkoi nousta 19 000 vuotta sitten noin kaksi senttimetriä vuodessa, kiivaimmillaan ehkä 10 senttimetriä vuodessa. Laakeilla rannoilla asuneet ihmiset joutuivat siirtymään vettä pakoon kauemmaksi sisämaahan, ja suuria, äkillisiä tulvia saattoi esiintyä maa-alueilla, joilla on merenpinnan alapuolisia syvänteitä. On esimerkiksi arveltu, että Mustameri saattoi täyttyä suuressa tulvassa Bosporinsalmen kautta.


title: Jääkausi

text: Kun painava jäätikkö sulaa, sen alla lommolle joustanut maapallon kivikuori alkaa kohota takaisin ylös, aluksi jopa nopeammin kuin merenpinta.


title: Jääkausi

text: Sulamisvaiheessa jään reuna saattaa vielä talvisin edetä muutamia kymmeniä metrejä, mutta kesäisin se peräytyy ehkä satakunta metriä. Peräytyvä jäätikkö jättää jälkeensä moreenivalleja niihin kohtiin, mihin se talvisin yltää. Peräytyvän jäätikön edessä on kilometrien päähän ulottuva soraikko, ja jään mukana kulkeutunut maa-aines peitää jään reunaosat. Jään alta paljastuneille alueille tulevat ensin levät ja sammalet sekä hyönteiset. Varsinaiset metsäpuut alkavat itää uudella maalla vasta vuosikymmeniä sen paljastumisen jälkeen, ja metsä levittäytyy aron tilalle seuduilla, jotka eivät ole metsälle liian kuivia. Kun kasvipeite tuuhettuu, alueelle palaa myös eläimiä, ja noin runsaan parinsadan vuoden kuluessa lajistoon ovat liittyneet majava, hirvi ja mänty. Osa entisistä lajeista saattaa olla kokonaan kadonnut tai ei enää pysty levittäytymään aikaisemmille elinalueilleen. Toisaalta jääkausi aiheuttaa myös uusien lajien kehittymistä. Jääkausiaika saattaa erilaisia lajeja yhteen joksikin aikaa ja erottaa ne sen jälkeen toisistaan. Yhtenäiset eliöpopulaatiot pilkkoutuvat erillisiksi, osa häviää, ja osa palaa takaisin yhteen kymmenien tuhansien vuosien kuluttua.


title: Jääkausi

text:
Jäätikkö vaikuttaa ympäristöönsä kivi- ja maa-ainesta kuluttavasti ja kasaavasti. Kun jää eteni, se hioi kallioperää ja sulaessaan muun muassa sulamisvedet kuljettivat ja kasasivat maa-ainesta. Suomen maaperässä näkyy siirtolohkareita, soraharjuja, hiidenkirnuja ja pirunpeltoja yms. Lisäksi jäätikkö on painanut maankuorta kuopalle, joka näkyy jääkauden jälkeen maannousuna.
Moreeni, joka koostuu erikokoisista maa-aineksista, kuten kivistä ja hiekasta, syntyy jäätikön irrottaessa alla olevasta kalliosta kiviä ja hiekkaa.
Moreeni muuttuu maan sisään painuessaan tilliitiksi.Jää kasvaa jopa 3 kilometrin paksuiseksi noin 100 000 vuodessa. Itämeren alue painui jääkaudella jään painosta ainakin 100 metriä. Maan kohoaminen oli aluksi nopeata aiheuttaen maan tärähtelyjä. Nykyinen maan kohoaminen on hitaampaa. Mannerlaatat kelluvat sitkaassa, pehmeässä vaipassa, joten jää kykenee painamaan mannerta alaspäin.


title: Jääkausi

text: Jääkausiteoriaa alkoivat tehdä tunnetuksi Louis Agassiz ja Jean de Charpentier sekä Venetz 1840-luvulla. Sitä ennen 1700-luvun lopulla Bernard Kuhn ja James Hutton olivat päätelleet, että jotkut Alppien kivet olivat jo kadonneiden jäätiköiden kuljettamia. Vuonna 1824 Jens Esmark löysi merkkejä laajasta jäätiköitymisestä muinaisessa Norjassa. Vuonna 1834 Reinhard Bernhardi väitti napalakin joskus ulottuneen Pohjois-Saksaan. Jo 1700-luvulla tiedettiin siirtolohkareiden kulkeutuneen Ruotsista ja Suomesta Pohjois-Saksaan ja Venäjälle Tunnetuin varhainen jääkausiteoreetikko Louis Agassiz selitti teorioillaan joitain Alppien geologisia muodostumia ja piirteitä. Myöhemmin Agassiz oli löytävinään merkkejä jääkaudesta tropiikista - nykytiede ei vahvista tropiikin jäätiköitymistä viime jääkaudella. Joka tapauksessa jääkausiteoria on keskeinen osa nykyajan paleoklimatologiaa. Laajan tutkimuksen Alppien jääkaudesta tekivät Albrecht Penck ja Eduard Brückner 1900-luvun alussa. He löysivät Alpeilta neljä suurta jäätiköitymistä. 1900-luvulla eteni muinaisten siitepölyjen ja 1960-luvun lopulta lähtien myös jääkairausnäytteiden tutkimus. Pohjoismaissakin jääkausiteoriasta kiisteltiin laajalti akateemisissa piireissä noin vuosina 1840–1867. Sen hävisivät ne tutkijat, jotka olivat noin vuodesta 1840 alkaen ajatelleet monien Suomen maaperän muotojen syntyneen vedenpaisumuksessa


title: Jääkausi

text: Jääkausiteoriaa on joskus arvosteltu kreationistien ja muiden näennäistieteilijöiden taholta.


title: Kolesteroli

text: Kolesteroli (CHOH) on steroideihin kuuluva tyydyttymätön, rengasrakenteinen, veteen liukenematon kiteinen alkoholi, jota on välttämättömänä ihmisen ja eläinten kaikissa kudoksissa, varsinkin rasvakudoksissa, hermoissa, maksassa ja munuaisissa. Kaikki kudokset ja erityisesti maksa voivat tuottaa kolesterolia, ja sitä voi saada myös ravinnosta, erityisesti kananmunasta, mädistä ja maksasta, jotka luontaisesti sisältävät runsaasti kolesterolia. Kolesteroli on keskeisesti eläinkunnan biokemiaan liittyvä aine, kasvikunnassa sitä ei esiinny. Vastaavankaltaisia kasvikunnan aineita ovat kasvisterolit ja kasvistanolit.


title: Kolesteroli

text: Kolesterolia syntyy maksassa, sitä imeytyy elimistöön ravinnosta ohutsuolen kautta, ja sitä erittyy sapen kautta suoleen. Synteesin ja imeytymisen välillä vallitsee tarkka tasapainotila siten, että mitä runsaampaa on imeytyminen, sitä vähäisempää on synteesi ja päinvastoin. Ravinnosta ja sapesta suoleen tulleesta kolesterolista 20–80 % imeytyy. Elimistö pyrkii siis pitämään kehon kolesterolimäärän vakiona.


title: Kolesteroli

text: Veren kolesterolipitoisuus (LDL- ja HDL-pitoisuus) riippuu ympäristötekijöistä (esimerkiksi ruokavaliosta) ja perimästä. HDL-kolesteroli on niin sanottu hyvä kolesteroli ja sen pitoisuutta nostaa säännöllinen liikunta ja tupakoinnin lopettaminen. Ruokavaliomuutoksilla päästään tyypillisesti 10–15 % kolesterolin laskuun , ja esimerkiksi statiinilääkkeillä jopa 30–40 % LDL-kolesterolia vähennettyä.


title: Kolesteroli

text: Nykykäsityksen mukaan ravinnosta suoraan saatava kolesteroli ei nosta haitallisen kolesterolin pitoisuutta veressä juuri lainkaan, eikä siten myöskään suurenna sydän- ja verisuonitautien vaaraa. On hyvin yksilöllistä, miten kolesterolin saanti ravinnosta vaikuttaa veren LDL-pitoisuuteen.


title: Kolesteroli

text: Tyydyttyneet rasvahapot nostavat sekä HDL- että LDL-kolesterolin määrää. Transrasvat laskevat HDL-kolesterolin ja nostavat LDL-kolesterolin määrää. Tyydyttyneiden rasvahappojen vähentäminen ruokavaliosta laskee LDL-kolesterolia.Tyydyttymättömien rasvahappojen saannin lisääminen laskee LDL-kolesterolia.


title: Kolesteroli

text: Erään tutkimuksen mukaan eläinrasvan korvaaminen kasvisteroleilla saa kolesterolin laskemaan enemmän kuin vain eläinrasvan karsiminen. Tutkimuksessa oli kolme ryhmää, joista yksi karsi ruokavaliosta eläinrasvat, kaksi muuta söi ravintoa jossa liha ja maitotuotteet korvattiin kasvisteroleja sisältävillä ruoka-aineilla. Kasvisterolit estävät ravinnosta saatavan kolesterolin imeytymistä elimistöön. Ne vähentävät veren kolesterolipitoisuutta, mutta tutkimukset eivät kuitenkaan ole osoittaneet niiden vähentävän sydän- ja verisuonisairauksia.


title: Kolesteroli

text: Erityisesti liukoinen ravintokuitu alentaa veren LDL-kolesterolipitoisuutta. Kauran ja ohran luontaisesti sisältämä beetaglukaani on tämänkaltaista liukoista kuitua. EU:n komissio on hyväksynyt terveysväittämän kauran ja ohran sisältämän beetaglukaanin kolesterolia alentavalle vaikutukselle. Väittämän mukaan kolesterolia alentava vaikutus saadaan, kun kauran tai ohran beetaglukaania nautitaan päivittäin 3 grammaa. Jotta elintarvike voi saada terveysväittämän, sen pitää sisältää beetaglukaania vähintään 1 g / annos.


title: Kolesteroli

text: Runsas hiilihydraattien saanti ja vähäinen rasvan saanti huonontaa kolesteroliarvoja, koska se johtaa matalaan HDL-pitoisuuteen. Jos ravinnosta vähentää hiilihydraatteja ja vastaavasti lisää rasvaa, HDL-pitoisuus nousee.


title: Kolesteroli

text: Kolesteroli on ihmiselle elintärkeä aine. Sitä tarvitaan solukalvon rakentamisessa ja sappiyhdisteiden valmistuksessa. Aivojen kuivapainosta merkittävä osa on kolesterolia – ihmiselimistön kaikesta kolesterolista 25 % on aivoissa. Lisäksi se on useiden hormonien (progestageenit, estrogeenit, androgeenit, glukokortikoidit, mineralokortikoidit) ja D-vitamiinin esiaste.


title: Kolesteroli

text:
Veressä veteen liukenemattomat kolesterolimolekyylit on pakattu erityisiin kuljetusmolekyyleihin, joita kutsutaan lipoproteiineiksi. Ne on jaettu tiheyden mukaan, lipoproteiinit HDL
() ja LDL ("low density lipoprotein"). Tämän lisäksi LDL ja HDL jaetaan edelleen alaryhmiin niiden sisältämien proteiinien mukaisesti (Apo A-1, Apo B48, Apo B100, IDL, HDL1, HDL2, HDL3 ja niin edelleen).


title: Kolesteroli

text: Sen mukaan, mihin lipoproteiiniin kolesteroli on sitoutunut, puhutaan HDL- ja LDL-kolesterolista. LDL-lipoproteiini kuljettaa rasvahappoja ja kolesterolia kudoksiin ja verisuonten seinämiin. HDL-lipoproteiini kuljettaa rasvahappoja ja kolesterolia pois kudoksista ja verisuonten seinämistä. Koska nimenomaan LDL-kolesterolilla on taipumus kertyä verisuonten seinämiin aiheuttaen terveyshaittoja, sitä sanotaan arkikielessä myös "huonoksi kolesteroliksi" ja HDL-kolesterolia vastaavasti "hyväksi kolesteroliksi".


title: Kolesteroli

text: Veren liian korkean LDL-pitoisuuden uskotaan aiheuttavan kolesterolin kertymistä verisuonten seinämiin ja siten ahtauttavan valtimoita, ja tällä tavoin sen ajatellaan aiheuttavan sydän- ja verisuonitauteja. Sepelvaltimotaudin syynä on yleensä ateroskleroosi eli verisuonten rasvakovettuma. Ateroskleroosin uskotaan syntyvän siitä, että kolesterolia kertyy valtimoiden seinämään. Ajan myötä nämä kertymät ahtauttavat valtimoita ja haittaavat veren virtausta. Ahtautuneeseen kohtaan voi tulla pieni repeämä sepelvaltimon sisäseinämään, jolloin verihiutaleet takertuvat siihen, ja seurauksena voi olla veritulppa ja sydäninfarkti. Pienentämällä veren kolesterolipitoisuutta uskotaan voitavan vähentää kolesterolin kertymistä suoniin ja saada jo syntyneitä ahtaumia pienenemään. Kolesterolin kertyminen suoniin alkaa jo lapsuudessa.


title: Kolesteroli

text: Verisuonet voivat ahtautua myös muualla kuin sydämen sepelvaltimoissa, esimerkiksi aivoverisuonissa. Tämä saattaa aiheuttaa aivoverenkiertohäiriöitä. Ahtautumia voi olla myös alaraajoihin vievissä verisuonissa, jolloin seurauksena saattaa olla muun muassa katkokävelyä aiheuttava alaraajojen verenkiertohäiriö.


title: Kolesteroli

text: Vuonna 2014 tehdyssä yli 500 000 henkilön koeasetelmassa ei pystytty todentamaan vähäisen tyydyttyneiden rasvahappojen ja korkean tyydyttymättömien rasvahappojen nauttimisen hyötyjä.


title: Kolesteroli

text: Veren kolesterolipitoisuutta mitataan millimooleina litraa kohti. Nykyisinä tavoitearvoina pidetään: kokonaiskolesteroli alle 5,0 mmol/l, LDL-kolesteroli eli niin sanottu huono kolesteroli perusterveillä alle 3,0 mmol/l ja HDL-kolesteroli eli hyvä kolesteroli miehillä yli 1,0 mmol/l ja naisilla yli 1,2 mmol/l. Lisäksi triglyseridien tulisi olla alle 2,0 mmol/l. Diabeetikoilla ja sepelvaltimotautiin sairastuneilla LDL-kolesterolin tavoite on vielä matalampi, alle 2,5 mmol/l. On näyttöä siitä, että jos LDL-kolesteroli saadaan laskettua alle 2,0 mmol/l:n, voidaan verisuoniin jo syntyneet ahtaumia aiheuttavat kolesterolikertymät saada jopa pienenemään.


title: Kolesteroli

text: 1980-luvulla normaalin kolesterolin raja-arvo oli 7 mmol/l. Nyt se on 5 mmol/l. Dosentti Timo Strandberg (sisätautien ja geriatrian erikoislääkäri, HYKS) arvelee, että nykyinen viiden tavoitekin on luultavasti liian korkea. Luonnonkansojen kolesterolitasot ovat 3–4 mmol/l. Luonnonkansojen kokonaiskolesterolipitoisuus 3–3,5 mmol/l on luonnollinen ja solujen toiminnan kannalta riittävä määrä.


title: Kolesteroli

text: 1970-luvun alusta suomalaisten kolesteroliarvot ovat laskeneet 15–20 %. Terveys 2000 -tutkimuksen mukaan 80 %:lla suomalaisista kokonaiskolesterolipitoisuus oli kuitenkin yli 5,0 mmol/l. LDL-kolesterolipitoisuus oli yli 3 mmol/l 85 %:lla miehistä ja 81 %:lla naisista. Käypähoitosuositusten mukaisilla elämäntavoilla valtaosa saavuttaisi suosituskolesteroliarvot.


title: Kolesteroli

text: Jotkut ovat kyseenalaistaneet kolesterolin ja sydäntautien yhteyden eli ”rasvahypoteesin”. Tanskalainen lääkäri Uffe Ravnskov (kirjan "Kolesterolimyytti" kirjoittaja) sekä skottilainen lääkäri Malcolm Kendrick (kirja "Ei sittenkään kolesteroli") ovat käyneet kumpikin tahoillaan läpi laajan tutkimusaineiston ja väittävät, ettei ole syy-yhteyttä eri väestöryhmistä mitattujen kolesteroliarvojen ja sydän- ja verisuonitautien esiintyvyyden välillä.


title: Kolesteroli

text: Ravnskovin mukaan korkean kolesterolitason on monissa tutkimuksissa havaittu lisäävän elinvuosia. Tämä johtuu Ravnskovin mukaan siitä että kolesteroli suojaa useilta sairauksilta, etenkin niiltä jotka johtuvat tulehduksista. Hänen mukaansa vaikutus on ilmennyt myös silloin, kun kaikki tutkittavat olivat tutkimuksen alussa terveitä. Nuorilla ja keski-ikäisillä miehillä havaittu korkean kolesterolin ja sydäntaudin yhteys selittyy hänen mukaansa stressillä, joka on sydäntaudin riskitekijä ja nostaa myös kolesterolia – tällöin korkea kolesteroli on ongelman merkki, ei syy. Ravnskovin mukaan myös statiinien puuttuva hoito–vastesuhde kertoo siitä, ettei korkea kolesteroli ole kardiovaskulaarisen taudin syy.


title: Kolesteroli

text: Sen sijaan kolesterolin alentaminen statiineilla lisää Ravnskovin ja Kendrickin mukaan kokonaiskuolleisuutta (mm. syöpäkuolemia sekä tapaturmaisia kuolemia), puhumattakaan muista statiinien aiheuttamista haittavaikutuksista.


title: Kolesteroli

text: Myös suomalaiset emeritusprofessorit Matti Järvilehto ja Pentti Tuohimaa ovat kyseenalaistaneet rasvateorian. Heidän mukaansa veren korkea kolesterolipitoisuus ei voi selittää ateroskleroottisen plakin syntymistä verisuonen seinämään. He uskovat niiden syntyvän, kun verisuonten seinämien verenkierrosta huolehtivat pikkusuonet ("vasa vasorum") vaurioituvat, niin että veressä olevia aineita kuten kolesterolipartikkeleita tunkeutuu verisuonten seinämiin. Tätä tapahtumaa voitaisiin ehkäistä korkeaa verenpainetta hoitamalla.


title: Kolesteroli

text: Sydänpatologiaan erikoistunut amerikkalainen lääkäri William C. Roberts väittää että ainoa riskitekijä ateroskleroosiin on kolesteroliongelma ja muut niin sanotut ateroskleroottiset riskitekijät ovat enintään avustavia, kuten kuvassa esitetään.


title: Kolesteroli

text: Oululainen biokemian maisteri Pauli Ohukainen on kritisoinut kolesteroliteorian kyseenalaistajien argumentointia heikkolaatuiseksi ja kutsunut heitä "kolesterolidenialisteiksi". Rasvahypoteesi on yleisesti hyväksytty lakina; kiistanalaisuutta on siitä, mihin pisteeseen asti kolesterolitasoa pitäisi laskea.


title: Sepelvaltimotauti

text: Sepelvaltimotauti (morbus cordis coronarius, MCC) on sydänlihaksen omasta verenkierrosta ja hapensaannista huolehtivien sepelvaltimoiden verenkierron häiriytymisen aiheuttama sairaus. Sen aiheuttavat sepelvaltimoiden ateroskleroottiset muutokset. Sepelvaltimotaudin riskitekijöitä ovat diabetes, tupakointi, korkea ikä, koholla oleva veren kolesteroli ja verenpainetauti.


title: Sepelvaltimotauti

text: Sepelvaltimotaudissa sepelvaltimoiden ateroomamuutokset ovat vaihtelevanlaatuisia, mikä aiheuttaa eroja taudin ilmenemismuotoihin. Vakaat ateroomaplakit sisältävät vähän lipidejä ja niitä peittää paksu arpikudos, joten ne eivät repeä helposti. Kasvaessaan vakaa plakki voi kuitenkin ahtauttaa sepelvaltimoa, mikä rajoittaa verenkiertoa ja voi ilmetä angina pectoris -oireena eli rasitusrintakipuna. Epävakaa plakki sisältää enemmän lipidejä ja sitä peittää ohuempi arpikudos, joten se repeää helpommin. Plakin repeäminen laukaisee veren hyytymisen. Jos veritulppaa hajottavat prosessit saavat aikaan tukoksen hajoamisen, oireet jäävät iskeemiseen kipuun; jos tukos jää pysyväksi, seuraa sydäninfarkti.


title: Sepelvaltimotauti

text: Sepelvaltimotaudista voi seurata sydämen vajaatoiminta ja vakavasta sydämen rytmihäiriöstä johtuva äkillinen sydänkuolema.


title: Sepelvaltimotauti

text: Sepelvaltimotauti on suomalaisten tärkein yksittäinen kuolemansyy. Keskimäärin joka neljäs kuolema johtuu sepelvaltimotaudista.


title: Sepelvaltimotauti

text: Naiset aliarvioivat riskiä. 45-65-vuotiaista suomalaisnaisista joka kahdeksas ja yli 65-vuotiaista joka kolmas sairastaa valtimotautia. Hyvä fyysinen kunto suojaa naisia valtimotaudeilta enemmän kuin miehiä. Liikunta lisää myös perusaineenvaihduntaa, rentouttaa ja vähentää stressiä. Usein jo pienikin muutos toivottuun suuntaan vahvistaa stressin hallinnan tunnetta. Naisten kolesteroliarvot saavuttavat miesten arvot 50 v. iässä ja kohoavat sen jälkeen niitä korkeammiksi. Systolinen verenpaine (korkeampi) saavuttaa miesten arvot 45 vuoden iässä ja ero kasvaa iän myötä. Perusaineenvaihdunta hidastuu 2 % 10 vuodessa yli 30-vuotiailla. Tupakointi on naisille hormonaalisista syistä miehiä haitallisempaa. Se vähentää sydäntaudeilta suojaavan estrogeenin tuotantoa. Tupakointi vaikuttaa yli 60 % nuorten naisten sydäninfarkteista. Riski kasvaa merkittävästi jo muutaman tupakan päiväannoksilla.


title: Sepelvaltimotauti

text: Sepelvaltimotautia voidaan hoitaa lääkkein, pallolaajennuksella tai ohitusleikkauksella. Sepelvaltimotautiin käytetään yleisesti nitrovalmisteita, joiden vaikutus perustuu siihen, että ne vapauttavat verisuonten endoteelista typpioksidia. Typpioksidi puolestaan vasodilatoi eli laajentaa sepelvaltimoita. Beetasalpaajat vähentävät sydämen sykettä ja näin myös sydänlihaksen hapentarvetta. Ne myös vähentävät vaarallisten rytmihäiriöiden riskiä. Kolesterolia alentavia lääkkeitä käytetään estämään sepelvaltimoiden lisäahtautumista. Asetyylisalisyylihappo estää veren hyytymistä ja näin estää veritulppien muodostumista.


title: Karhunkierros

text: Karhunkierros on Suomen suosituin vaellusreitti. Se kulkee pääosin Oulangan kansallispuiston alueella. Reitin voi aloittaa joko Sallan kunnan puolelta Karhunkierroksen luontokeskuksesta (reitin pituus 82 km) tai Kuusamon pohjoisosasta Ristikalliolta (70 km). Reitti päättyy Rukatunturin hiihtokeskukseen. Vaellus kestää tyypillisesti 3–7 päivää vaeltajan kunnosta riippuen. Reitin varrella on kymmenen maksutta käytettävää autio/päivätupaa, ja lisäksi noin reitin puolivälissä on myös Oulangan kansallispuiston leirintäalue.


title: Karhunkierros

text: Karhunkierroksen pääreitti kulkee Hautajärveltä Rukalle, mutta se voidaan jakaa useaan eri osuuteen. Osuuksien pituudet ja vaativuus vaihtelevat.


title: Karhunkierros

text: Hautajärveltä lähdettäessä ensimmäinen taukopaikka on Perttumakosken laavu, seitsemän kilometrin päässä Hautajärveltä. Sitä seuraavalle Vasajängänojan laavulle on matkaa kuusi kilometriä. Ennen Vasajängän laavua on yksi kansallispuiston nähtävyyksistä, Rupakivi. Vasajängältä Savilammen autiotuvalle on noin kaksi ja puoli kilometriä. Savilammella on toinen nähtävyys, Oulangan kanjoni. Nelisen kilometriä Savilammelta etelään on Taivalkönkään autiotupa, jossa Ristikallion suunnasta tuleva reitti kohtaa.


title: Karhunkierros

text: Sallantieltä lähdettäessä ensimmäinen taukopaikka on noin viiden kilometrin päässä sijaitseva Ristikallion autiotupa. Ristikalliolta Puikkokämpän päivätuvalle on noin kaksi ja puoli kilometriä. Puikkokämpän jälkeen on vajaa kaksi kilometriä Taivalkönkäälle, jossa virallinen, Hautajärveltä tuleva reitti kohtaa.


title: Karhunkierros

text: Taivalkönkään autiotuvalta reitti jatkuu kahden riippusillan kautta neljän kilometrin päässä sijaitsevalle Runsulammen tulentekopaikalle. Runsulammelta reitti jatkuu Oulangan leirintäalueelle. Leirintäalueen vierestä lähtee viisi kilometriä pitkä Rytisuon luontopolku. Luontopolku kulkee Rytilammen kautta Runsuniitylle, jonka jälkeen se menee viimeiset kaksi kilometriä Karhunkierroksen rinnalla. Leirintäalueen jälkeen matkaa luontokeskukselle on vielä noin kilometri. Aivan loppumatkasta reitti ylittää Oulankajoen yhdystietä 8693 pitkin. Sillan pohjoispuolella sijaitsee Oulangan tutkimusasema.


title: Karhunkierros

text: Oulangan luontokeskukselta Karhunkierros jatkaa vajaan kilometrin päässä olevalle Kiutakönkäälle. Kiutakönkäältä reitti jatkuu Kiutakönkään telttailualueen kautta mäntykangasta pitkin kahden ja puolen kilometrin päässä olevalle Merenojalle. Merenojalta Ansakämpälle on kolmisen kilometriä. Merenojan ja Ansakämpän väli kulkee pääosin Oulankajoen varrella, mutta poikkeaa muutaman kerran syvemmälle metsään. Ansakämppää vastapäätä toisella puolella jokea on melojille suunnattu Nurmisaarenniemen tulentekopaikka. Ansakämpältä reitti kulkee vielä puoli kilometriä Oulankajoen varrella, ennen siirtymistä syvemmälle metsään. Kolmen kilometrin päässä Ansakämpältä on Kulmakkopuron tulentekopaikka. Kulmakkopurolta seuraavalle autiotuvalle, Jussinkämpälle on viisi kilometriä. Jussinkämpältä Kitkajoen varrella sijaitsevalle Ylikodalle on neljä ja puoli kilometriä.


title: Karhunkierros

text: Ylikodalta on Pienen Karhunkierroksen varrella sijaitsevalle Harrisuvannolle vajaa viisi kilometriä. Reitti Harrisuvannolle kulkee suurimmalta osaltaan aivan Kitkajoen tuntumassa, mutta poikkeaa muutaman kerran kauemmaksi. Harrisuvannon ja Ylikodan välissä kaksi laavua ja Pähkänänkallio. Ensimmäinen laavu Ylikodalta katsoen on 650 metrin päässä oleva Venäänmutkan laavu. Venäänmutkan laavulta lähtee kilometrin pituinen reitti Päähkänänkallion opastaululle. Itse kalliolle ei ole merkittyä reittiä, mutta sille pääsee poikkeamalla Päähkänän opastaululle johtavalta reitiltä. Toinen laavuista on Päähkänänkallion laavu, se sijaitsee noin kilometrin päässä Ylikodasta. Päähkänän laavu on aivan Päähkänänkallion alapuolella.


title: Karhunkierros

text: Viisisataa metriä ennen Harrisuvantoa Karhunkierros risteää Pienen Karhunkierroksen kanssa ja retkeilijä voi valita aikooko kiertää Pienen Karhunkierroksen myötä- vai vastapäivään. Myötäpäivään kierrettäessä kuljetaan Harrisuvannon, Jyrävän ja Myllykosken kautta. Vastapäivään kierrettäessä Juumaan on lyhyempi matka ja varrelle tulee Kallioportin näköalapaikka, Pyöreälampi ja Myllykoski. Viimeiset puolitoista kilometriä Juumaan kuljetaan suurimmalta osalta kansallispuiston ulkopuolella.


title: Karhunkierros

text: Pienen Karhunkierroksen voi kiertää myös esimerkiksi näin: Ensimmäisenä päivänä tullaan Jussinkämpältä tai Ylikodalta ja yövytään Harrisuvannossa ta Siilastuvalla. Toisena päivänä kierretään Pieni Karhunkierros, ja kolmantena päivänä jatketaan matkaa Juumaan tai Rukalle päin.


title: Karhunkierros

text: Rukatunturin reitti erkanee Pienestä Karhunkierroksesta 700 metriä Myllykoskelta etelään. Risteyksessä on myös ekopiste. Ensimmäiselle laavulle, Purosuon laavulle on risteyksestä kolmisen kilometriä. Purosuon laavulta Porontimajoen autiotuvalle on noin neljä kilometriä. Lähes heti autiotuvalta lähdettäessä aletaan nousta Vattuvaaralle, jolta laskeudutaan melko nopeasti. Porontimajoelta Kumpuvaaran laavulle on kolme ja puoli kilometriä. Kumpuvaaran laavulta lähtiessä aletaan heti nousta Kumpuvaaralle, jonka jälkeen laskeudutaan hieman ja sivutaan Mossorinvaaraa. Konttaisen rinnettä noustessa siirrytään Valtavaaran suojelualueelle. Konttaiselta laskeutumisen jälkeen ylitetään yhdystie 8694 ja noustaan Valtavaaralle. Kumpuvaaran kodalta Suolammen laavulle on kokonaisuudessaan reilut kuusi kilometriä.


title: Karhunkierros

text: Suolammen laavulta Valtavaaran päivätuvalle on kaksi kilometriä. Päivätuvalta 200 metriä itään päin on myös kota. Päivätuvalta on kilometri Valtavaaranlammelle jossa on laavu. Lammelta Rukan hyppyrimäelle puolitoista kilometriä ja hyppyrimäeltä Karhunkierroksen portille on 400 metriä. Tällöin Valtavaaranlammelta Karhunkierroksen portille on kolmisen kilometriä.


title: Mihail Hodorkovski

text: Mihail Borisovitš Hodorkovski (, s. 26. kesäkuuta 1963) on venäläinen liikemies. 1990-luvun alussa hän rikastui Jukos-öljy-yhtiön yksityistämisen myötä päästyään yhtiön pääomistajaksi ja johtajaksi. Hodorkovski oli Venäjän vaikutusvaltaisimpia oligarkkeja ja jossain vaiheessa ilmeisesti Venäjän rikkain mies.


title: Mihail Hodorkovski

text: Hodorkovski tuomittiin vuonna 2005 veronkierrosta kahdeksaksi vuodeksi vankeuteen. Venäjä-kriitikoiden mielestä Hodorkovski joutui oikeuteen, koska oli taloudesta ja politiikasta eri mieltä presidentti Vladimir Putinin kanssa. Lännettäjänä pidetty Hodorkovski tuki avoimesti oppositiopolitiikkaa ja halusi presidentiksi. Hodorkovski yritti perustaa suuren öljy-yhtiön, jonka omistajina olisi ollut osin läntisiäkin tahoja vastoin Kremlin halua.


title: Mihail Hodorkovski

text: Vuonna 2011 Hodorkovskille luettiin talousrikoksista uusia tuomioita, jotka ylsivät ainakin vuoteen 2016 asti, ja hänet siirrettiin työleirille Segežaan Karjalan tasavaltaan. Putinin voitettua vuoden 2012 presidentinvaalit presidentti Dmitri Medvedev määräsi syyttäjän arvioimaan uudestaan Hodorkovskin tapausta, ja sen jälkeen Hodorkovskin rangaistusta lyhennettiin kahdella vuodella. Hodorkovski kuitenkin armahdettiin jo joulukuussa 2013, jolloin hän matkusti heti Saksaan.


title: Mihail Hodorkovski

text: Neuvostoliiton aikoina isänsä puolelta juutalaista sukua oleva Hodorkovski opiskeli teknistä kemiaa Mendelejev-instituutissa ja liittyi siellä Komsomoliin. Sen jälkeen hän teki töitä rakennusosastolla Moskovassa ja kovissa oloissa Baikalin–Amurin rautatiellä. Kommunistisen puolueen pääsihteeri Mihail Gorbatšovin aikana sallittiin pienyritteliäisyys. Gorbatšov halusi tuoda lännestä kapitalismin piirteitä Neuvostoliittoon. Komsomol sai tehtäväksi oppia liiketoimintaa, ja se päätti perustaa tieteellis-teknisiä nuorisokeskuksia NTTM:iä.


title: Mihail Hodorkovski

text: Mendelejevin kemianteollisuuden instituutin Komsomolin apulaisjohtaja Hodorkovski perusti 1986 osuuskuntamuotoisen kahvilan, jossa myytiin tietokoneita ja muita Neuvostoliitossa haluttuja länsimaisia tuotteita. Tietokoneiden ansiosta Hodorkovskista tuli miljonääri.


title: Mihail Hodorkovski

text: Hodorkovski laajensi vientiin ja kulutustavaroiden maahantuontiin, ja hänen yritystensä liikevaihto nousi 80 miljoonaan ruplaan vuoteen 1988 mennessä, mikä vastasi noin 10 miljoonaa dollaria. Nyt Hodorkovski muodosti omasta keskuksestaan Menatep-osuuskunnan, jonka pohjalta perusti Menatep-pankin vuonna 1990. Hodorkovski oli ensimmäinen, joka perusti yksityisen liikepankin Venäjälle. On epäilty KGB:n suojelleen Hodorkovskia ja Menatepin auttaneen Neuvostoliiton valuutta- ja kultavarantojen tyhjennyksessä, jossa katosi tuhat tonnia kultaa.


title: Mihail Hodorkovski

text: Neuvostoliiton purkauduttua 1991 ja Boris Jeltsinin tultua Venäjän presidentiksi Neuvostoliiton kommunistisen puolueen asettamat rajoitukset markkinauudistuksille alkoivat poistua. Menatep järjesti osakeannin ensimmäisenä venäläisenä pankkina sitten vuoden 1917 lokakuun vallankumouksen. Venäläisittäin kehittyneenä pankkina Menatep sai hoitoonsa myös julkishallinnollisten laitosten varoja.


title: Mihail Hodorkovski

text: Vuonna 1993 Hodorkovski oli varaenergiaministeri ja hankki itselleen parhaan aseman yksityistämishuutokaupoissa. Menatep luovutti Neuvostoliiton aikaisen valtion omaisuuden yksityistämisessä toimialaministeriöiltä valtion omaisuuskomitean kautta varoja perustettavalle säätiölle, joka voisi tehdä ostotarjouksen Jukos-öljy-yhtiöstä. Huutokaupassa Menatepia lähellä oleva säätiö sai haltuunsa 78 % Jukosista. Jukos oli yhteistyössä yhdysvaltalaisen Amocon kanssa Siperian Priobskoje-öljykentällä, mihin Amoco oli sijoittanut 300 miljoonaa dollaria. Amoco ja Menatep olivat hankkineet Jukosin pilkkahintaan. Öljykenttä ajautui lopulta kokonaan Jukosin haltuun muun muassa siksi, ettei valtio kyennyt maksamaan osakkeita lainaa vastaan -operaatiossa saamaansa lainaa ja siksi että ulkomainen suurkeinottelija Kenneth Dart peloteltiin fyysisesti uhkaillen pois.


title: Mihail Hodorkovski

text: Menatep valtasi öljy-yhtiöitä ja rahoitti niiden oston ottamalla lainaa läntisiltä sijoittajilta. Menatep antoi läntisille sijoittajille Jukosin osakkeita. Myöhemmin näitä sijoittajia onnistuttiin karkottamaan pois manipuloimalla Jukosin pörssikurssia.


title: Mihail Hodorkovski

text: Hodorkovskin liiketoimiin sijoittaneet joutuivat usein pettymään. Hodorkovski huijasi ja uhkailikin. Erittäin häikäilemätön sijoittaja ja keinottelija Kenneth Dart menetti miljardi dollaria ja öljy-yhtiö Amoco jäi nuolemaan näppejään sijoitettuaan öljyntuotantoliiketoimiin, jotka Hodorkovski sai haltuunsa ja joista hän siirsi varallisuuden ja omaisuuden pois. 1990-luvun lopussa Hodorkovskin ja Dartin kannattajat kävivät Jukosin sisäistä taloudellista valtataistelua. Dartin tukemat vähemmistöosakkaat syyttivät Hodorkovskia näiden syrjimisestä, mihin Hodorkovskiin kytköksissä olleet tiedottajat vastasivat omalla lokakampanjallaan. Hodorkovskin ja Dartin riita päättyi siihen, että Hodorkovski osti Dartilta ylihintaan tämän omistaman Jukosin tytäryhtiöiden osakkeet, mikä oli Dartin tarkoituskin.


title: Mihail Hodorkovski

text: Venäjän vuoden 1998 pankkikriisin yhteydessä Menatep sulki toimintonsa Hodorkovskin siirrettyä pelastamansa varat turvaan pietarilaiseen yhtiöön, jotta velkojat eivät pääsisi niihin käsiksi. Pankin sijoittajat ja asiakkaat menettivät säästönsä.


title: Mihail Hodorkovski

text: Hodorkovskin yritykset muuttivat toimintaansa vuoden 1999 tienoilla, jolloin hän palkkasi lännestä kirjanpitäjiä. Jukosista tuli yksi harvoja venäläisiä yrityksiä, josta tiesi, keitä sen osakkeenomistajat olivat. Kirjanpidosta tuli avoin, eikä Jukos ollut kenenkään poliittisen suojelijan "siipien alla" niin kuin muut suuret yritykset. Se alkoi myös maksaa palkkoja ja verojaan. Uusi ajatus oli yhteistoiminta sen sijaan, että vahvat vievät kaiken heikommilta. Hodorkovski halusi myös vuodesta 2000 alkaen kitkeä korruption yrityksestään ja pelata liiketoimissaan reilulla tavalla.


title: Mihail Hodorkovski

text: Hodorkovskin ajatuksena oli kouluttaa muutama prosentti Venäjän kansalaisista eliitiksi, jotka saisivat maan talouden pitkällä aikavälillä nousuun. Hodorkovski perusti vuonna 2001 hieman George Sorosin malliin Avoin Venäjä säätiön (Open Russia Foundationin) tukemaan koulutusta ja kulttuuria. Hän hankki sen johtoon merkittäviä tukijoita, kuten Yhdysvaltojen entisen ulkoministerin Henry Kissingerin, lordi Jacob Rothschildin ja Yhdysvaltojen entisen Venäjän-suurlähettilään Arthur Hartmanin.


title: Mihail Hodorkovski

text: Keväällä 2006 Venäjän oikeusviranomaiset jäädyttivät säätiön pankkitilejä. Perusteluina oli rahoituksen rikollinen alkuperä.


title: Mihail Hodorkovski

text: Talvella 2007 Venäjän viranomaiset syyttivät Hodorkovskia ja hänen liikekumppaniaan Platon Lebedeviä rahanpesusta säätiön kautta. Miehet kiistivät syytökset.


title: Mihail Hodorkovski

text: Hodorkovski pyrki myös politiikkaan. Hän tuki taloudellisesti duumassa kaikkia puolueita, niin oppositiota kuin valtapuoluettakin. Hodorkovski halusi poliittisen ja taloudellisen toiminnan olevan erillään toisistaan toisin kuin Venäjällä on tapana.


title: Mihail Hodorkovski

text: Hodorkovskin kerrotaan tarjonneen kahdelle oikeistopuolueelle, Oikeistovoimien liitolle ja Jablokolle 100 miljoonaa dollaria, jos ne yhdistyisivät Putinia vastaan, ja ilmoitti pyrkivänsä Venäjän presidentiksi 2008, vähentävänsä presidentin valtaa ja kehittävänsä Venäjästä pikkuhiljaa parlamentaarisen demokratian. Hodorkovski ajoi myös aktiivisesti Jukosia hyödyttävää lainsäädäntöä, ja hänen sanotaan ostaneen itselleen sadan duuman jäsenen kannatuksen, jopa kommunistisesta puolueesta. Tämän kaltainen laaja lobbaus oli ehkä tuttua Yhdysvalloista, mutta Venäjällä siihen ei ollut totuttu. Hodorkovski olisi halunnut presidentiksi joko vuonna 2004 tai 2008. Nyt jo poliittiset mahdollisuutensa menettänyt Hodorkovski ei sinänsä poikennut poliittiselta ajattelultaan Venäjän nykyjohdosta, sillä hänkin ajoi presidenttikeskeistä ja vanhoillista linjaa. Niin Hodorkovski kuin Putinkin halusivat Venäjästä korkean teknologian yhteiskunnan. Mutta Hodorkovski arvosteli Venäjän nykyistä johtoa piittaamattomaksi kansan pitkän aikavälin eduista.


title: Mihail Hodorkovski

text: Hodorkovski aikoi rakennuttaa öljyputken Angarskista Datsiniin Kiinaan, mitä ministeri Kasjanov kannatti ja valtiollinen Rosneft vastusti. Jukos halusi perustaa yhdessä muutaman muun öljy-yhtiön, Lukoilin, Sibneftin ja Tjumenin, kanssa öljysataman Murmanskiin ja vetää sinne öljyputken. Hodorkovski näki öljyn myymisen Kiinan kasvavalle taloudelle edullisena. Joidenkin väitteiden mukaan Yhdysvaltain johtokaan ei halunnut Venäjän edistävän poliittisen vastustajansa Kiinan talouskasvua. Tilanne olisi luonut kilpailijan valtiolliselle Transneftille, jonka varajohtaja sanoi, ettei yhtiö halua kilpailijoita.


title: Mihail Hodorkovski

text: Hodorkovski sanoi keväällä 2003, että se voisi hyvinkin yhdistyä Roman Abramovitšin omistaman Sibneftin kanssa. Näin olisi luotu JukosSibneft, öljyvaroiltaan maailman toiseksi suurin öljy-yhtiö ExxonMobilin jälkeen. Jätti olisi tuottanut maailman neljänneksi eniten öljyä päivää kohden laskien, saman verran kuin Kuwait. Yrityksellä olisi ollut maailman suurimmat kaasuvarat. Venäjänkin mitoissa suuri yhtiö olisi kyennyt hallitsemaan Venäjää.


title: Mihail Hodorkovski

text: Mihail Kasjanov ja Aleksei Kudrin tukivat hallituksessa suunnitelmaa. Vielä elokuussa 2008 viranomaiset antoivat luvan Jukosin ja Sibneftin yhdistymiselle, mutta pian ilmeni, että amerikkalainen ChevronTexaco aikoi ostaa 25 prosenttia syntyvästä Jukos-Sibneftistä. Niinpä ulkomaiset ExxonMobil ja ChevronTexaco olisivat saaneet puolet JukosSibneftin osakkeista. Näin suuri ulkomainen omistusosuus merkittävästä energiayhtiöstä olisi ollut uutta Venäjällä. Ulkomaiset öljy-yhtiöt olisivat nykyaikaistaneet yhtiöiden laitteet, mutta toisaalta kaapanneet osan niistä itselleen. Venäjän johto pelkäsi merkittävän osan maan öljyntuotantoa joutuvan ulkomaisten omistajien käsiin. Venäjän sisäiset Jukosin kilpailijat eivät tietenkään pitäneet syntyvästä suuryhtiöstä.


title: Mihail Hodorkovski

text: Suuryhtiö saattoi olla trusti. Toisaalta taas Jukosin kaappaus valtiolle hyödytti vallassa istuvia Kremlin ja Pietarin miehiä. Kremlissä mahtava silovikki Igor Setšin omisti osuuksia Rosneftistä, joka kilpaili Venäjällä Jukosin kanssa öljyalalla. Juuri Setšiniä pidetään Jukosin kaatajana. Myöskään valtiollisessa Gazpromissa ei pidetty Hodorkovskin liiketoimista, eikä tietysti myöskään Transneftissä.


title: Mihail Hodorkovski

text: Hodorkovskin omistama Jukos-yhtiö kiersi 1990-luvulla veroja, mutta niin tekivät monet muutkin venäläiset yhtiöt, eikä Kremlin hallinto ole syyttänyt niitä jälkikäteen mistään. Ensimmäinen Hodorkovskin epäsuosioon joutumisen syy oli se, että hän suunnitteli liiketoimia, joista Kremlin silovikkijohto ei pitänyt.


title: Mihail Hodorkovski

text: Venäjällä televisioitiin 20. helmikuuta korruptioaiheinen teollisuusmiesten ja yrittäjien kokous, jossa Putin oli mukana. Hodorkovski kysyi Putinilta, miksi Rosneft sulautti itseensä Severnaja Neft -yhtiön ja maksoi siitä ylihintaa. Hän vihjasi, että korruption vastainen taistelu tulisi ulottaa presidentin lähipiiriinkin, sanoessaan, että pahimmin korruptoituneet istuvat koolla. Putin vastasi Rosneftin olevan valtiollinen yhtiö, joka saikin laajentua. Putin myös mainitsi Jukosillakin olevan omia ylivarantoja. Hän kyseli Hodorkovskin omaisuuden alkuperästä ja mainitsi Jukosin vero-ongelmat.


title: Mihail Hodorkovski

text: Putin pyysi 2. huhtikuuta 2003 suoraan Hodorkovskilta, ettei tämä puuttuisi politiikkaan. Hodorkovski puolusti toimiaan laillisina ja sanoi, ettei lähde maanpakoon vaan mieluummin oikeuteen. Huhtikuussa 2003 kiersi Kansallisen strategian neuvoston tekemä muistio Hodorkovskin uhasta ja oligarkkien salaliitosta. Hodorkovskin ja eräiden muiden oligarkkien oli tarkoitus saada omia miehiään joulukuun duuman vaaleissa läpi. Valtion hallitsemassa televisiossa esitettiin keskustelu, jossa aiheena oli oligarkkien omaisuuden palauttaminen. Jukosissa alettiin rikostutkinta jo 19. heinäkuuta 2003, vaikka vielä silloin ei itse Hodorkovskia kuulusteltu.


title: Mihail Hodorkovski

text: Poliisioperaatio laski Jukosin osakkeen arvoa 15 prosenttia. Vielä loppukesällä Putin peruutti hyökkäyksen Hodorkovskia vastaan, koska pelkäsi, että Hodorkovskin tuomion ja yhtiön valtiollistamisen myötä ulkomaiset sijoittajat hillitsisivät sijoituksiaan tai vetäisivät rahojaan pois Venäjältä.


title: Mihail Hodorkovski

text: Hodorkovski pidätettiin 5. lokakuuta 2003 syytettynä veronkierrosta. Muut syytteet koskivat esimerkiksi valtion omaisuuden varastamista, asiakirjojen väärentämistä ja yhteistyöhaluttomuutta viranomaisten kanssa. Hän oli siitä asti vangittuna. Hodorkovskin pidätystä pidettiin Putinin iskuna oppositiota tukenutta Hodorkovskia vastaan. Hodorkovski tuomittiin toukokuun lopussa 2005 yhdeksän vuoden vankeusrangaistukseen, joka vetoomustuomioistuimen päätöksellä aleni kahdeksaan vuoteen. Lokakuussa 2005 Hodorkovski passitettiin kärsimään lainvoiman saanutta rangaistustaan vankileirille Itä-Siperiassa Tšitan alueella olevan Krasnokamenskin kaupungin lähistölle.


title: Mihail Hodorkovski

text: Muut oligarkit ja Venäjän kansa eivät juuri valitelleet Hodorkovskin tuomiosta. Tavallinen kansa ei pitänyt juutalaistaustaisesta Hodorkovskista, koska katsoi tämän muiden oligarkkien tavoin varastaneen Venäjältä.


title: Mihail Hodorkovski

text: Hodorkovskia vastaan nostettiin kesäkuussa 2008 syytteet kavalluksesta ja rahanpesusta. Kärsittyään yli puolet rangaistuksestaan hän anoi ennenaikaista vapautusta ja kiisti johdonmukaisesti syyllisyytensä sanoen valtion keksineen syytteet voidakseen ottaa Jukosin hallintaansa. Anomus kuitenkin hylättiin Hodorkovskin rikosten vakavuuden perusteella. Häntä syytettiin myös tottelemattomuudesta ja vankilan sääntöjen rikkomisesta.


title: Mihail Hodorkovski

text: Moskovalainen tuomioistuin hylkäsi helmikuussa 2009 entisen vankitoverin nostaman syytteen seksuaalisesta ahdistelusta.


title: Mihail Hodorkovski

text: 31. maaliskuuta alkoi toinen oikeudenkäynti, jossa Hodorkovskia ja tämän entistä liikekumppania Platon Lebedeviä syytettiin yli 36 miljardin euron kavalluksesta ja rahanpesusta vuosina 1998–2003, mistä Hordorkovski olisi voinut saada jopa 20 vuoden rangaistuksen. Hodorkovskin tukijoiden mielestä Venäjän valtiojohto yritti oikeudenkäyntien avulla pitää tämän poissa poliittisesta toiminnasta. He väittivät syytteitä perusteettomiksi ja ristiriitaisiksi sekä syyttivät syyttäjäviranomaisia todistusaineiston järjestelmällisestä peukaloinnista. Myös Hodorkovskin tekojen sanottiin olleen laillisia tapahtuma-aikaan ja niistä yritettävän tehdä rikoksia taannehtivasti.


title: Mihail Hodorkovski

text: Hodorkovskin asianajaja Robert Amsterdamin mukaan Hodorkovskia tukevia todistajia painostettiin, ja Hodorkovskiin kohdistetut syytteet olivat järjettömiä. Amsterdamin mukaan kyseessä oli poliittinen näytösoikeudenkäynti ja Hodorkovskin tuomio söisi presidentti Medvedevin uskottavuutta. Näin Hodorkovskin oikeudenkäynti olisi osa poliittisten klaanien välistä valtataistelua. Medvedevhän on lakimies, ei turvallisuuspalvelun mies, ja on puhunut Venäjällä vallitsevasta lakiin kohdistuvasta nihilismistä.


title: Mihail Hodorkovski

text: Hodorkovski ja tämän asianajajat jättivät oikeusprosesseista Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen yhteensä kolme valitusta ja ilmoittivat suunnittelevansa vielä yhden jättämistä.


title: Mihail Hodorkovski

text: Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen 20. syyskuuta 2011 antaman päätöksen mukaan tuomiolla ei ollut poliittista luonnetta. Tuomiossa todettiin, että oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin loukattiin, koska asianajat saivat liian vähän aikaa tutustua oikeudenkäyntiaineistoon (neljä päivää ja 43000 sivua) toukokuussa 2004. EIT katsoi, että Venäjä rikkoi Jukosin konkurssin yhteydessä vuonna 2006 yhtiön omaisuudensuojaa. Oikeus hylkäsi vaaditut 98 miljardin dollarin korvaukset.


title: Mihail Hodorkovski

text: Oikeudenkäynnin takia Hodorkovski siirrettiin moskovalaiseen vankilaan. Hänen ja kirjailija Ljudmila Ulitskajan kirjeenvaihto julkaistiin syksyllä 2009 aikakauslehti Znamjassa. Ulitskaja esittää Hodorkovskille arkojakin kysymyksiä, joihin tämä pääasiassa vastaa hyvin rehellisesti. Ulitskaja vertaa hänen tapaustaan 1960-luvun oikeudenkäynteihin, joissa syytettyinä olivat muun muassa Joseph Brodsky, Andrej Sinjavski ja Juri Daniel, ja lupaa hänelle samanlaisen paikan historiassa.


title: Mihail Hodorkovski

text: Kirjailija Boris Akunin on verrannut Hodorkovskia Dreyfusin tapaukseen.


title: Mihail Hodorkovski

text: Lokakuussa 2010 Venäjän pääministeri Putin väitti, että Hodorkovski surmautti ihmisiä yhtiön taloudellisten etujen puolustamiseksi. Hodorkovskin asemesta erään naisen surmasta oikeuteen joutui Hodorkovskin yhtiön turvallisuuspäällikkö.


title: Mihail Hodorkovski

text: Hodorkovskille luettiin esiin tulleiden talousrikosten vuoksi toukokuussa 2011 uusia tuomioita ainakin vuoteen 2016 asti. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin antoi Venäjälle 31. toukokuuta 2011 huomautuksen Hodorkovskin kohtelusta. Tuomioistuimen mukaan tapaus voi herättää epäilyksiä venäläisviranomaisten tarkoitusperistä, vaikka sen mukaan Hodorkovskin pidätys ei ollutkaan poliittisesti värittynyt. Hodorkovskin asianajajien mukaan tuomion tarkoituksena on estää häntä vaikuttamasta politiikkaan. Samalla ihmisoikeustuomioistuin määräsi Venäjän maksamaan Hodorkovskille yhteensä 24 500 euroa korvauksia.


title: Mihail Hodorkovski

text: Putinin voitettua vuoden 2012 presidentinvaalit Medvedev vielä presidenttinä ollessaan määräsi syyttäjän arvioimaan uudelleen Hodorkovskin, Platon Lebedevin ja 30 muun Venäjällä tuomitun henkilön tuomioiden lainmukaisuuden. Selvityksen seurauksena oikeus lievensi Hodorkovskin tuomiota kahdella vuodella niin, että Hodorkovski vapautuisi vuonna 2014.


title: Mihail Hodorkovski

text: Hodorkovski vapautettiin vankilasta 20. joulukuuta 2013 presidentti Putinin armahduspäätöksellä. Hodorkovski oli anonut armahdusta äitinsä sairauteen vedoten, mutta kiisti yhä syyllisyytensä. Hän oli aikaisemmin kieltäytynyt armahduksen anomisesta, koska piti itseään syyttömänä. Vankilasta vapauduttuaan Hodorkovski matkusti saman tien Berliiniin Saksan entisen ulkoministerin Hans-Dietrich Genscherin järjestämällä yksityiskoneella. Vapautumisen jälkeisessä tiedotustilaisuudessa Hodorkovski kiitti muun muassa Angela Merkeliä, jonka rooli vapauttamisessa oli ollut merkittävä. Hodorkovski ilmoitti, ettei aio palata politiikkaan eikä yritysmaailmaan, mutta jatkaa yhteiskunnallista vaikuttamista. Hän myös puhui Venäjän ja muiden maiden poliittisten vankien puolesta vedoten Ukrainan presidenttiin Viktor Janukovytšiin, jotta tämä vapauttaisi Julija Tymošenkon vankeudesta.


title: Mihail Hodorkovski

text: Hodorkovskin mukaan hänelle on luvattu mahdollisuus palata Venäjälle, mutta hänellä ei ole takuita siitä, että hän pääsisi poistumaan maasta uudestaan. Hodorkovski on sanonut, ettei aio palata Venäjälle niin kauan kuin tuomioistuimen määräys satojen miljoonien eurojen arvoisten verorästien takaisinmaksusta on voimassa. Tammikuussa 2014 Hodorkovskille myönnettiin Sveitsin viisumi, ja hän matkusti maahan tapaamaan siellä opiskelevia poikiaan. Hodorkovski jättäytyi sittemmin Sveitsiin asumaan saatuaan maahan vuoden mittaisen oleskeluluvan.


title: Mihail Hodorkovski

text: Hodorkovskin vapauttamista pidettiin alkuun poliittisena tekona mutta myöhemmin on esitetty arvioita, että se liittyy Haagin kansainvälisessä tuomioistuimessa käsiteltävinä oleviin korvausvaatimuksiin. Putin on mahdollisesti vapauttanut Hodorkovskin sillä edellytyksellä, että kanteet vedetään pois. Näkemyksen on esittänyt Venäjän entinen pääministeri Mihail Kasjanov, joka on sittemmin kuulunut Putinin vastustajiin. Hänen mukaansa Venäjä olisi häviämässä Haagin jutun. Venäjän korkein oikeus on ilmoittanut käyvänsä läpi Hodorkovskin tuomiot Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen suosituksesta.


title: Mihail Hodorkovski

text: Ukrainan vallankumouksen aikaan Hodorkovski otti vahvasti kantaa Maidan-liikkeen puolesta ja on sittemmin tukenut Ukrainan nykyhallintoa. Itä-Ukrainan kriisin aikaan hän matkusti Itä-Ukrainaan keskustelemaan tukijoidensa sekä venäläismielisten kapinallisten kanssa.


title: Mihail Hodorkovski

text: Joulukuussa 2015 Venäjä antoi kansainvälisen etsintäkuulutuksen Hodorkovskista syytettynä Neftejuganskin kaupungin pormestari Vladimir Petuhovin ja East Petroleum Handelsgaz -yhtiön johtaja Jevgeni Rybinin murhien tilaamisesta vuosina 1998 ja 1999.


title: Mihail Hodorkovski

text: Hodorkovski vieraili Ruotsissa maaliskuun lopulla 2015 tapaamassa entistä ulkoministeriä Carl Bildtiä. 1. huhtikuuta 2015 hän tapasi yllättäen pääministeri Alexander Stubbin Kesärannassa. Vierailusta ei annettu julkisuuteen tarkempia tietoja.


title: Eukleideen algoritmi

text: Eukleideen algoritmin on keino, jonka avulla voidaan selvittää kahden kokonaisluvun suurin yhteinen tekijä (syt). Algoritmi perustuu jakoyhtälön perättäiseen käyttöön.


title: Eukleideen algoritmi

text: Eukleideen algoritmi etenee seuraavasti:Olkoot luvut a ja b kokonaislukuja ja b erisuuri kuin nolla. Käyttämällä toistuvasti jakoyhtälöä saadaan:


title: Eukleideen algoritmi

text: Algoritmi päättyy, koska luvut r, r, ...,r muodostavat aidosti vähenevän jonon positiivisia kokonaislukuja.


title: Eukleideen algoritmi

text: Viimeinen jakojäännös r jakaa (tasan) luvut a ja b:


title: Eukleideen algoritmi

text:
Alimmasta yhtälöstä r jakaa luvun r.
Koska formula_9, niin r jakaa luvun r
Näin jatkamalla saadaan lopulta, että r jakaa b:n ja a:n.


title: Eukleideen algoritmi

text: Jos luvuilla a ja b on yhteinen tekijä c, ts. sanoen a ja b ovat tasan jaollisia luvulla c, c jakaa luvun r, r, ... yllä olevien yhtälöiden nojalla. Näin siis c jakaa luvun r, joka on siten yhteisistä tekijöistä suurin.


title: Eukleideen algoritmi

text: Määritetään lukujen 112 ja 408 suurin yhteinen tekijä eli syt(112, 408).


title: Eukleideen algoritmi

text:
Määritetään lukujen suurin yhteinen tekijä Eukleideen algoritmin avulla:
Lukujen 112 ja 408 suurin yhteinen tekijä on siis kahdeksan eli syt(112, 408)=8.


title: Eukleideen algoritmi

text: Kiinalaiset suorittivat saman algoritmin helmitaulussa seuraavasti:


title: Eukleideen algoritmi

text:
Vähennä toistuvasti pienempi luku suuremmasta. Kun luvut ovat keskenään yhtä suuret, algoritmi päättyy ja kyseinen luku on suurin yhteinen tekijä.
Esimerkki etsitään syt(15,25).


title: Eukleideen algoritmi

text:
25 = 1 * 15 + 10.
15 = 1 * 10 + 5.
10 = 2 * 5 + 0.


title: Eukleideen algoritmi

text: eli syt(15,25) = 5.


title: Eukleideen algoritmi

text: "Kiinalaisittain":


title: Wietse Venema

text: Wietse Zweitze Venema (s. 1951) on hollantilainen ohjelmoija ja fyysikko, joka tunnetaan parhaiten Postfix-sähköpostipalvelinohjelmasta. Tohtori Venema on kirjoittanut myös monia muita tunnettuja tietoturvaohjelmia, kuten TCP Wrapper -suojausjärjestelmän, SATAN-tietoturvaskannerin ja Coroner's toolkit -työkalusarjan.


title: Wietse Venema

text: Venema opiskeli Groningenin yliopistolla ja työskenteli matematiikan ja tietotekniikan laitoksella Eindhovenin teknillisellä korkeakoululla ja vuodesta 1996 IBM:n Thomas J. Watson Research Centerissa New Yorkin osavaltiossa Yhdysvalloissa.


title: Tele2

text: Tele2 AB on ruotsalainen vuonna 1993 perustettu, Euroopan-laajuista toimintaa harjoittava televiestintäalan yritys, joka tarjoaa lanka- ja matkapuhelinpalveluja, Internet- ja tietoverkkopalveluja sekä kaapeli-tv- ja sisältöpalveluja. Yhtiö kuuluu Kinnevik-ryhmään, jonka osuus yhtiön äänivallasta oli vuoden 2007 lopussa 45,1 %.


title: Tele2

text: Huhtikuussa 2000 Tele2 aloitti toiminnan Suomessa nimellä Oy Finland Tele2 Ab. Hintakilpailun alkaessa Tele2 aloitti postpaid-liittymien vuonna 2004. Syksyn 2005 aikana Suomen toiminta kuitenkin lopetettiin. Yhtiö perusteli alasajoa äärimmäisen kovan hintakilpailun aiheuttamilla lisäinvestointitarpeilla, jotka se katsoi kannattamattomiksi.


title: Tele2

text: Yhtiöllä oli Suomessa hyvin pieni organisaatio, vain kolme henkilöä. Kaikki jälleenmyynti ja mainonta hoidettiin erilaisten yhteistyökumppanien kautta.


title: Tele Finland

text:
Tele Finland oli TeliaSonera Finlandin 17. toukokuuta 2004 perustama suomalainen teleoperaattori, joka toimi aluksi TeliaSonera Finlandin tytäryhtiönä.
Tele Finland fuusioitui Soneran kanssa keväällä 2017 ja tunnetaan nyt nimellä Telia Finland.


title: Tele Finland

text: Tele Finlandin toimiessa TeliaSonera Finlandin tytäryhtiönä se fuusioitiin vuonna 2005 osaksi emoyhtiötään. Samana vuonna teleoperaattori ACN Communicationin vetäytyessä Suomen matkapuhelinmarkkinoilta yhtiö sopi yhdessä TeliaSoneran kanssa matkapuhelinliittymiensä siirtämisestä Tele Finlandille. Näin ACN:n nykyasiakkaat saivat jatkaa liittymiensä käyttöä ilman katkoksia.


title: Tele Finland

text: 1. huhtikuuta 2006 Tele Finlandin liittymien uusmyynti sekä markkinointi lopetettiin väliaikaisesti. Taukoa ei ehtinyt kestää kauan, eivätkä sen vaikutukset näkyneet nykyasiakkaiden liittymien toiminnassa. Liittymien uusmyynti netissä aloitettiin uudelleen jo keväällä 2007.


title: Tele Finland

text: Operaattorin toimiessa Soneran matkapuhelinverkossa se tarjosi kuluttaja-asiakkaille puhe- ja liikkuva netti -liittymien ohella myös puhelimia, tabletteja, kannettavia tietokoneita sekä lisälaitteita.


title: Tele Finland

text: Asiakaspalveluun yhteydenotto onnistui niin puhelimitse, chat-palvelun kautta, sähköpostitse sekä sosiaalisen median kanavissa, kuten Facebookissa ja Twitterissä. Sen lisäksi Tele Finlandin palveluja myytiin omilla osastoilla lukuisissa K-Citymarketeissa ja kauppakeskuksissa ympäri maan.


title: Tele Finland

text: Tele Finlandin lause ”Helpoksi tehty” kuvasti halua tehdä asioinnista mahdollisimman sujuvaa sekä tarjota parasta palvelua.


title: Tele Finland

text: Tele Finlandilla oli EPSI-asiakastyytyväisyystutkimuksen mukaan Suomen operaattoreiden tyytyväisimmät asiakkaat sekä paras asiakaskokemus ja -uskollisuus vuosina 2012, 2013, 2014, 2015 sekä 2016.


title: Tele Finland

text: Maaliskuussa 2017 Sonera muutti nimekseen Telia ja Tele Finland yhdistettiin Teliaan.


title: Carrols

text: Carrols oli suomalainen pikaruokaketju. Carrols tuli Suomeen vuonna 1975, kun Tukoon kuulunut Tukku Oy Parti Ab perusti Helsinkiin maan toisen nykymuotoisen hampurilaisravintolan. Ensimmäinen oli Matkaravinnon Englannista lisensioima Wimpy’s vuonna 1973. Carrols tuli Suomeen hiukan ennen kuin Yhdysvalloissa toiminut Carrols Restaurant Group lopetti alkuperäisen tuotemerkkinsä käytön. Tällöin Carrolsin tuotenimi jäi elämään pelkästään Suomessa.


title: Carrols

text:
Helsingistä lähtöisin oleva Carrols profiloitui ”stadilaiseksi” ja trendikkääksi vaihtoehdoksi, ja se muotoutui nopeasti osaksi Helsingin kaupunkikuvaa. Ensimmäinen ravintola oli Citykäytävässä, holvikaarten alla olevassa tilassa, joka nyttemmin on muutettu avoimeksi läpikulkukäytäväksi. Toinen ravintola perustettiin Mannerheimintielle Töölön Kisahallin viereen. Kolmas oli Puotinharjun ostoskeskuksen toimipiste.
Carrols siirtyi Tuko-kaupassa Keskolle vuonna 1997. Kesko myi Carrolsin Hesburgerille eli turkulaiselle Burger-In-konsernille maaliskuussa 2002. Hesburger muutti Carrols-toimipisteet omiksi Hesburger-ravintoloikseen muutamia pääkaupunkiseudun poikkeuksia lukuun ottamatta (Aleksanterinkatu 17, Stockmann, Itäkeskus ja Iso Omena). Tuotevalikoima ei täysin vastannut alkuperäisten Carrolsien valikoimaa, mutta Carrolsien alkuperäinen imago, ravintoloiden sisustus ja työntekijöiden asut kestivät aikaa hyvin. Viimeinen yksityisyrittäjän pyörittämä Carrols, joka sijaitsi Helsinki-Vantaan lentoasemalla, lopetettiin elokuun lopussa vuokrasopimuksen päätyttyä vuonna 2004.


title: Carrols

text: Vuonna 2006 Carrols-toimipaikkojen lukumäärä nousi kuuteen, kun avattiin ravintolat Vantaan Rajatorppaan ja Imatralle, joista Rajatorpan Carrols lopetettiin pari vuotta myöhemmin. Lisäksi vuonna 2007 avattiin Carrols-ravintola Helsingin Eläintarhan Nesteelle ja vuonna 2009 Oulunkylän Nesteelle. Oulunkylän Neste-asema kuitenkin paloi saman vuoden lokakuussa.


title: Carrols

text: Keväällä 2010 avattiin uusi Carrols-ravintola Lahden Kariston Nesteen yhteyteen ja lokakuussa Helsingin Itäkeskuksessa sijaitsevaan kauppakeskus City-Jättiin. Keväällä 2011 Oulunkylän Neste Oil sekä sen yhteydessä oleva Carrols avasi jälleen ovensa.Ketjun ravintoloita oli vuoden 2012 alussa kahdeksan. Helsingissä Aleksanterinkadulla lähes Carrolsin aloittamisesta asti ollut toimipiste lopetti toimintansa kesäkuussa 2011.


title: Carrols

text: Hesburger ilmoitti, että Carrols-hampurilaisravintolat muuttuvat Hesburgereiksi kevään 2012 aikana. Ensimmäisenä Hesburgereiksi muutettiin Helsingin ulkopuolella sijainneet Carrolsit. Carrols katosi lopullisesti katukuvasta myös Helsingissä toukokuun lopussa: Itäkeskuksen ja Eläintarhan Carrolsit muuttuivat Hesburgeriksi 24. toukokuuta ja Oulunkylän Carrols 29. toukokuuta.


title: Carrols

text: Carrolsin tunnetuimpia tuotteita olivat Carolina-hampurilainen ja Clubburger-kerroshampurilainen. Hesburger myi Clubburgereita rajoitetun ajan kesällä 2016 ja syksyllä 2018.


title: Jakoyhtälö

text: Kun x ja y ovat kokonaislukuja ja x > y, ne voidaan esittää yhtälönä x = a * y + r, missä a on luonnollinen luku ja 0 < r < formula_1. Lukua a kutsutaan usein jakolaskun x/y osamääräksi ja lukua r jakojäännökseksi.


title: Jakoyhtälö

text: Jakoyhtälöä eli jakoalgoritmia käytetään esimerkiksi jakolaskussa ja Eukleideen algoritmissa. Lisäksi sen avulla määritellään erityinen kongruenssirelaatio. Kongruenssiyhtälöissä lasketaan jakojäännöksillä.


title: Jakoyhtälö

text: Lause:


title: Jakoyhtälö

text: Todistus:


title: Jakoyhtälö

text: Olemassaolo:


title: Jakoyhtälö

text: Olkoon b > 0 ja joukko A = {a - nb, formula_8}. Hyvän järjestyksen periaatteen nojalla joukossa A on pienin positiivinen alkio formula_9. Nyt formula_10, koska muuten formula_11 olisi vielä pienempi kokonaisluku. Näin siis formula_12


title: Jakoyhtälö

text:
Jos b < 0, käytetään edellistä sijoittamalla b:n tilalle -b, jolloin
formula_13.


title: Jakoyhtälö

text: Yksikäsitteisyys:


title: Jakoyhtälö

text:
Olkoon formula_14 ja formula_15.
Tällöin qb + r = q'b + r' eli (q' - q)b = r - r'.
Tehdään vastaoletus: formula_16.
Nyt formula_17, koska q' ja q ovat kokonaislukuja.
Edelleen formula_18.


title: Jakoyhtälö

text: Toisaalta


title: Jakoyhtälö

text:
Näin olisi formula_22, mikä on ristiriita.
Vastaoletus formula_16 on väärä, joten formula_24.
Tällöin 0*b = r - r' eli r - r' = 0 eli r = r', mikä oli todistettava.


title: Avoin Venäjä

text: Avoin Venäjä "(Open Russia Foundation)" on Jukos-öljy-yhtiön ja johtajansa Mihail Hodorkovskin perustama ja rahoittama säätiö. Säätiö rahoittaa akateemisia instituutioita ja voittoa tavoittelemattomia järjestöjä. Toiminta tähtää Venäjän demokratisoimiseen ja avoimeen kansainvälisyyteen. Säätiön hallituksen muodostavat Arthur Hartman, Mihail Hodorkovski, Henry Kissinger, Mihail Piotrovski ja Jacob Rothschild.


title: Avoin Venäjä

text: Keväällä 2006 Venäjän oikeusviranomaiset jäädyttivät säätiön pankkitilejä perusteluinaan rahoituksen rikollinen alkuperä.


title: Avoin Venäjä

text: Talvella 2007 Venäjän viranomaiset syyttivät Hodorkovskia ja hänen liikekumppaniaan Platon Lebedeviä rahanpesusta säätiön kautta. He kuitenkin kiistivät syytökset.


title: Avoin Venäjä

text: Säätiön esikuvana on George Sorosin perustama Open Society Institute.


title: Finnet

text: Finnet-ryhmä on 23 itsenäisen alueellisen puhelinyhtiön ja Finnet-liitto ry:n muodostama tietoliikennealalla toimiva ryhmittymä. Puhelinyhtiöt kuuluvat mukaan tytär- ja osakkuusyhteisöineen. Ryhmän yhtiöt tarjoavat monipuolisia tietoliikennepalveluja. Finnet-ryhmän yhteenlaskettu liikevaihto vuonna 2015 oli 350 miljoonaa euroa, ja se työllistää noin 2 000 henkilöä.


title: Finnet

text: Finnet-liitto ry on Finnet-ryhmän yhtiöiden elinkeino- ja toimintapoliittinen etujärjestö sekä yhteistyöfoorumi.


title: Finnet

text:
Finnet-ryhmään kuuluvat seuraavat varsinaiset ja osakasjäsenet:
Yksityisten puhelinyhtiöiden yhteistyön historia alkaa vuodesta 1921, jolloin alueelliset puhelinyhtiöt perustivat yhtymän nimeltään "Puhelinlaitosten liitto", josta myöhemmin tehtiin Finnet-liitto. Suomessa puhelinyhtiöitä on enimmillään ollut yli 400. Puhelinyhtiöiden määrä väheni tuntuvasti yhdistymisten seurauksena ja kun valtio otti syrjäseutujen huonosti kannattaneita operaattoreita haltuunsa.


title: Finnet

text: Aluksi maassa oli vain kaksi merkittävää teleoperaattorileiriä, yksityiset puhelinyhtiöt ja valtion lennätinlaitos. Tilanne säilyi muuttumattomana 1980-luvulle asti, jolloin alalla alkoi tapahtua muutoksia. Valtiollisen Telen monopolien hallitsemalle alalle sallittiin kilpailu. Helsingin Puhelinyhdistyksen, Puhelinlaitosten liiton jäsenet ja eräät pankit ja vakuutusyhtiöt perustivat dataliikenteeseen kilpaileva verkkoyhtiö nimeltä Datatie Oy.


title: Finnet

text: Kun matkapuhelimien aika koitti 1990-luvulla, yksityiset puhelinyhtiöt perustivat Radiolinjan kilpailemaan Telecom Finlandiksi muuttuneen entisen lennätinlaitoksen kanssa. Telecom Finlandista tuli Sonera, jonka valtio yksityisti ja joka myöhemmin yhdistettiin ruotsalaisen Telian kanssa TeliaSoneraksi. Muuttuneella aikakaudella tarvittiin erilaista yrityskuvaa, joten yhteistyöjärjestö sai 1996 nimen Finnet-liitto.


title: Finnet

text: Finnet-yhteistyö alkoi kuitenkin hiljalleen rakoilla. Sitä olivat jo ennestään hallinneet isoimmat mukana olleet puhelinyhtiöt, jotka kokivat joutuneensa huonommin kannattaneiden yhtiöiden maksumiehiksi. Helsingin Puhelinyhdistys muuttui Helsingin Puhelimeksi ja myöhemmin Elisaksi. Helsingin Puhelin perusti Finnet Oy:n ja pyrki saamaan kaikki mukaan liiketoiminnalliseen yhteistyöhön löyhän, liiton yhteistyön sijasta. Lopulta Elisa erosi ryhmästä vuosikymmenen lopulla. Elisa osti muut pois ensin Datatieltä ja sitten Radiolinjasta. Vaihtokaupassa Elisa luovutti Finnet Oy:n nimen. Elisan muita yritysostoja olivat muun muassa Tampereen, Jyväskylän ja Joensuun puhelinyhtiöt.