title: Hattrick

text: Hattrick myytiin vuonna 2012 Zattika-nimiselle peliyhtiölle. Hattrickin alkuperäisten omistajien ja pelin kehittäjien mukaan myynnin taustalla olivat Hattrickin pienentyneet käyttäjämäärät, mitkä vaikeuttivat pelin kehitystyötä. Zattika taas uskoi pystyvänsä kääntämään pelin käyttäjämäärät uudelleen kasvuun ja kehittämään siihen liittyvää liiketoimintaa. Vanhat omistajat kuitenkin pettyivät Zattikaan, joka heidän mielestään yritti puristaa lyhyellä tähtäimellä pelin käyttäjiltä mahdollisimman paljon rahaa irti, eikä kiinnittänyt tarpeeksi huomiota pelin pitkäjänteiseen kehittämiseen.


title: Hattrick

text: Myöhemmin Zattika ajautui taloudellisiin vaikeuksiin ja Hattrickin vanhat omistajat ostivat pelin takaisin itselleen elokuussa 2013. Takaisinoston jälkeen Hattrickin kehitystiimiä supistettiin entisestä.


title: Hattrick

text: Peliin rekisteröityvä pelaaja saa itselleen joukkueen, joka aloittaa maan alimmilta sarjatasoilta. Käyttäjällä ei ole täysiä hallintamahdollisuuksia joukkueelleen, ennen kuin hän suorittaa managerilisenssin. Managerilisenssi on tehtäväsarja, joka ohjaa käyttäjää tutustumaan sivuston osiin. Yksi lisenssin tehtävistä on lähettää henkilötiedot tarkistettavaksi.


title: Hattrick

text: Pelaajilla on kahdeksan erilaista taitoa sekä kunto eli pelivire. Lisäksi pelaajilla on henkisiä taitoja, kuten kokemus ja johtajuus, ja uskollisuus seuralle. Joukkueet voivat kehittää pelaajiaan peluuttamalla niitä. Valitun harjoitusohjelman mukainen taito kehittyy pelaajilla. Henkisiä taitoja tai kuntoja ei voi harjoitella, mutta osa niistä voi silti muuttua. Iän myötä pelaajien taidot laskevat.


title: Hattrick

text: Ottelut kestävät oikean jalkapallo-ottelun tapaan 90 minuuttia sekä mahdollisen jatkoajan ja rangaistuspotkukilpailun. Ottelun oleellisimmat tapahtumat näkyvät tietokoneen ruudulla tekstimuodossa. Jokainen käyttäjä saa määrättyä etukäteen kokoonpanonsa ja taktiikkansa otteluun. Pelin aikana niihin ei voi enää tehdä muutoksia.


title: Hattrick

text: Joukkueiden tulee pitää huolta taloudestaan. Talouteen voi vaikuttaa esimerkiksi ostamalla ja myymällä pelaajia tai henkilökunnan jäsenten määrällä. Jos joukkueella on yli 500 000 euroa velkaa eikä tilannetta saada korjattua kahdessa viikossa, pelaajat poistuvat joukkueesta itsestään, kunnes rahamäärä on vaadittujen rajojen sisällä. Joukkueen voi siis menettää, jos talous on hoidettu huonosti.


title: Hattrick

text: Hattrick on hidastempoinen. Sen kaudet kestävät 16 viikkoa, joista ensimmäisen ja viimeisen aikana ei ole sarjapeliä. Joka viikko joukkueet pelaavat yhden sarjaottelun, joka tapahtuu lauantaisin alkaen aikaisintaan klo 21 Suomen aikaa. Alimpien sarjatasojen ottelut alkavat myöhemmin. Joukkueet pelaavat myös cupia ja halutessaan ystävyysotteluita, jotka ovat maasta riippuen eri aikaan alkuviikosta. Cupissa mukana olevilla joukkueilla ei ole mahdollisuutta pelata ystävyysotteluita.


title: Hattrick

text: Jokaisella pelissä mukana olevalla maalla on käyttäjämäärästä riippuva määrä sarjatasoja. Kuudenteen tasoon asti joukkuemäärä nelinkertaistuu alaspäin mentäessä. Jokainen sarjan joukkue kohtaa muut joukkueet kahdesti, kerran kotona ja kerran vieraissa. Jokaisen sarjan voittaja nousee tai pääsee karsimaan ylempään sarjaan maan ylintä sarjatasoa lukuun ottamatta. Joiltain sarjatasoilta voi nousta myös, vaikka ei olekaan sarjan ykkönen.


title: Hattrick

text: Joka maassa pelataan vuosittain kansallinen cup, johon osallistuvien joukkueiden määrä riippuu maan käyttäjämäärästä. Kaikki ihmiskäyttäjät eivät joka maassa mahdu pelaamaan cupia. Cupiin pääsevät rankingissa korkeimmalla olevat joukkueet. Cup-ottelut pelataan ystävyysotteluiden paikalla.


title: Hattrick

text: Hattrick Masters on kansainvälinen cup, johon pääsevät pelaamaan jokaisen maan ylimmän sarjan voittaja sekä kansallisien cupien voittajat. Mikäli sama joukkue on voittanut molemmat, vain kyseinen joukkue pääsee maasta Mastersiin. Masters pelataan hieman tavallisista poikkeavilla säännöillä esimerkiksi joukkuehengen osalta.


title: Hattrick

text: Hattrickissa voi halutessaan pitää myös erillistä nuorisojoukkuetta, jota ohjataan kuin edustusjoukkuetta. Edustusjoukkueisiin nostettavat pelaajat tulevat nuorisojoukkueen kautta. Nuorisojoukkueisiin voi joka viikko nostaa yhden uuden pelaajan. Nuorisojoukkueet eivät tuota voittoa, sillä niistä ei saa esimerkiksi ottelutuloja, mutta nuorisojoukkueen ylläpitäminen aiheuttaa kuluja. Nuorisojoukkueesta edustusjoukkueeseen nostetuilla pelaajilla voi kuitenkin ansaita rahaa myytäessä. Myös nuorisojoukkueet voivat pelata nuorisosarjoja, mutta nuorisosarjoissa ei ole erillisiä sarjatasoja, vaan sarjat ovat yksittäisiä.


title: Hattrick

text: Pelissä on mahdollista kerätä eräänlaisia saavutuspisteitä. Saavutuksista ei ole minkäänlaista pelillistä hyötyä, mutta saavutetut saavutukset näkyvät jokaisen käyttäjän profiilissa.


title: Hattrick

text: Joka maalla on sekä U20- että aikuisten maajoukkue. Maajoukkueiden managerit valitaan vaalein. Joka toisella kaudella on U20- ja joka toisella aikuisten maajoukkuevaalit.


title: Hattrick

text: Maajoukkueet pelaavat World Cupissa. Sen lisäksi ne voivat pelata väliviikoilla ja tiputtuaan ystävyysotteluita. Aikuisten ja junioreiden World Cupit ovat samanmuotoisia. Ne kestävät kaksi kautta. Ensimmäisellä kaudella pelataan koko kauden mittaiset karsinnat. Toisella kaudella pelataan aluksi muutama lohkovaihe ja sen jälkeen pudotuspelimuotoinen cup.


title: Hattrick

text: Suomi oli vuonna 2017 Hattrickin 10:nneksi suurin maa. Pelissä oli tuolloin mukana noin 10 000 suomalaista käyttäjää. Suomessa Hattrickin sarjapelit pelataan lauantai-iltaisin ja cup- ja ystävyysottelut tiistai-iltaisin.


title: Hattrick

text: Suomen korkein sarjataso on nimeltään Mestaruussarja. Siinä pelaavat maan kahdeksan parasta joukkuetta. Loput joukkueet pelaavat eritasoisissa divisioonissa. Suomessa on kuusi divisioonaa.


title: Hattrick

text: Hattrickissa voi ostaa maksullisen Hattrick Supporter -tuotteen. Se ei anna pelillistä etua, mutta tuo käyttäjän nähtäville monenlaisia tilastoja ja pyrkii parantamaan käyttäjän pelikokemusta mahdollistamalla esimerkiksi järjestöt. Supporter tuo käyttäjille joitain lisäominaisuuksia, kuten lehdistötiedotteet, mutta ei auta lainkaan pelillisesti.


title: Hattrick

text: 1. marraskuuta 2011 Hattrick julkisti maksullisen Hattrick Gears -palvelun. Se on kokoelma tuotteita, jotka ovat kertamaksuisia. Niistäkään ei saa pelillistä etua, vaan niiden tarkoitus on parantaa pelikokemusta. Tuotteilla voi esimerkiksi antaa pelaajille lempinimiä.


title: Hattrick

text: Hattrick Creditsit ovat pelin sisäisiä rahoja, joilla voi ostaa Gears-tuotteita tai tilata tekstiviestiseurantoja esimerkiksi otteluista tai myynnissä olevista pelaajista. Lisäksi Hattrick myy Hattrick-aiheisia paitoja sekä esimerkiksi lautapeliä.


title: Etikka

text: Etikka on hapan neste, joka syntyy viinin tai väkiviinan alkoholin hapettuessa etikkahapoksi. Suomessa eniten käytettävä väritön "väkiviinaetikka" on veden ja etikkahapon sekoitus. Etikan etikkahappopitoisuus on tyypillisesti 3–5 prosenttia.


title: Etikka

text: Etikkaa tehdään istuttamalla alkoholiin sopiva bakteerikanta. Etikoituminen alkaa yleensä myös spontaanisti liian pitkäksi aikaa auki jätetyssä alkoholipullossa.


title: Etikka

text: Etikkalajeja:


title: Etikka

text: Etikkaa voidaan käyttää esimerkiksi etikkasäilönnässä ja salaatinkastikkeissa. Väkiviinaetikkaa käytetään myös puhdistusaineena, jolla voi poistaa muun muassa kalkkitahroja.


title: Etikka

text:
Alkuperäinen menetelmä on ollut viinin jättäminen avoimeen astiaan niin pitkäksi aikaa, että siitä tulee etikkaa eli hapanviiniä, jota ranskan kielen sana "vinaigre" alkujaan tarkoittaa. Menetelmällä ei kuitenkaan synny kovin korkealaatuista viinietikkaa.
Tunnetuin vanhoista viinietikan valmistusmenetelmistä on Orléans-menetelmä, joka oli ensimmäinen laadukasta viinietikkaa tuottava teollinen menetelmä. Se kehitettiin 1670-luvulla Orléansissa Ranskassa. Orléans-pintamenetelmässä viinin annettiin etikoitua makaavissa 200 litran tynnyreissä.


title: Etikka

text: Orléansin menetelmän tilalle tuli vähitellen 1800-luvun alkupuolella kehitetty ”pikaetikkamenetelmä” eli lastumenetelmä, jota esimerkiksi Rajamäen tehtaat käytti aloittaessaan etikan valmistuksen 1892. Menetelmässä viini tai muu alkoholipitoinen liuos valutettiin säiliön ritilän päällä olevien puulastujen läpi. Lastuissa olevat etikkabakteerit hapettivat alkoholista etikkaa.


title: Etikka

text: Sittemmin on siirrytty yleisesti submerssimenetelmään, jossa liuoksessa elävät bakteerit hapettavat etikkaa etanolista.


title: Etikka

text: Omenaviinietikkaa on markkinoitu laihdutustuotteena. Suomen lihavuustutkijat ry:n jäsen dosentti Pertti Mustajoki kuitenkin torjuu ajatuksen huijauksena.


title: Saksanpähkinä

text: Saksanpähkinä eli saksanjalopähkinä ("Juglans regia") on isolehtinen yksikotinen puu, jonka hede- ja emikukinnot ovat erikseen. Se kasvaa 20 metriä korkeaksi, ja lehvästöstä tulee avoimella paikalla 20 metrin levyinen.


title: Saksanpähkinä

text: Itse pähkinä on iso ja aivojen muotoinen. Biologisesti pähkinä on hedelmän kivi (verrattavissa kirsikankiveen). Saksanpähkinä elää luonnonvaraisena Balkanilta aina Aasiaan asti. Hedelmässä on ohut raakana mehevä osa, joka pähkinän kypsyessä kuivuu pois. Sen kuorikalvosta saadaan väriainetta, ja tuoreet saksanpähkinät värjäävätkin helposti poimijoiden kädet, elleivät nämä käytä suojakäsineitä. Saksanpähkinöissä on paljon rasvaa, myös terveellisiä omega-rasvahappoja. Niitä syödään sellaisenaan mutta käytetään myös ruoanlaitossa, etenkin itämaisissa ruoissa. Saksanpähkinöistä valmistetaan myös öljyä, jota käytetään oliiviöljyn tapaan. Rasvainen saksanpähkinä ei säilykään kovin pitkään pilaantumatta, vaan se härskiintyy helposti.


title: Saksanpähkinä

text: Suomessa saksanpähkinä ei menesty pakkasen takia, vaikka muutamia kitukasvuisia yksilöitä etelärannikolta löytyykin ja Virossa puu menestyy. Sen sijaan eräät muut "Juglans"-suvun puut ovat Suomessakin suosittuja puistopuita. Toisaalta Himalajalla tiedetään puiden kestäneen jopa 45 pakkasastetta yli neljän kilometrin korkeudessa. Alueen maanviljelijät ovat onnistunet myös varttamaan saksanpähkinää muiden jalopähkinöiden juuriin.


title: Saksanpähkinä

text: Puistopuuna saksanpähkinä on suosittu isolehtisen ulkonäkönsä takia, mikä luo tropiikinomaista tunnelmaa. Saksanpähkinän puuta käytetään huonekaluteollisuudessa raaka-aineena ja koristeveistossa.


title: Saksanpähkinä

text: Saksanpähkinäöljy oli yksi tärkeimmistä öljyistä renessanssin maalareille. Se kuivuu nopeasti eikä kellastu yhtä paljon kuin muut öljyt (esim. pellavaöljy). Soveltuu hienosti öljymaalaamiseen ja pensseleiden puhdistukseen tärpätin tilalle. Härskiytymisen estämiseksi sitä säilytetään valolta suojattuna viileässä.


title: Mausteneilikka

text: Mausteneilikka ("Syzygium aromaticum", syn. "Eugenia caryophyllus") on myrttikasvien (Myrtaceae) heimon jambolaanien ("Syzygium") sukuun kuuluva puu. Samalla nimellä kutsutaan kasvin mausteeksi kuivattuja kukkanuppuja. Kasvi ei nimestään huolimatta ole sukua varsinaisille neilikoille. Mausteneilikan eteerisen öljyn eli neilikkaöljyn CAS-numero on 8000-34-8.


title: Mausteneilikka

text: Mausteneilikka kasvaa villinä Indonesian Molukeilla eli Maustesaarilla, jossa sitä myös poimitaan myyntiin. Sitä kasvatetaan myös Madagaskarilla, Sansibarilla, Intiassa ja Sri Lankassa.


title: Mausteneilikka

text: Mausteneilikkaa käytetään laajasti mausteena varsinkin Aasiassa mutta myös Euroopassa, Afrikassa ja Amerikan mantereilla. Monissa aasialaisissa keittiöissä mausteneilikkaa käytetään liharuoissa ja riisin maustamisessa. Skandinaavisessa keittiössä neilikkaa käytetään etenkin jouluruoissa: kinkussa ja glögissä. Muualla Euroopassa sitä käytetään yleisemmin liharuoissa ja säilykkeissä. Sitä käytetään myös maustekastikkeissa, kuten worcesterkastikkeessa.


title: Mausteneilikka

text: Indonesiassa ja Kreikan suunnalla mausteneilikkaa poltetaan tupakan seassa. Mausteneilikan pureskeleminen raikastaa hengityksen, mikä on tiedetty jo muinaisessa Kiinassa.


title: Mausteneilikka

text: Mausteneilikan historia hyötykasvina on tuhansien vuosien pituinen. Kuivattua maustetta on viety Molukkien saarilta nykyisen Indonesian alueelta Kiinaan jo noin 2 500 vuotta sitten. Kasvia istutettiin myös muille Indonesian saarille. Maustetta tuotiin myöhemmin myös muualle Aasiaan ja Eurooppaan. Se oli pitkään arvokas tuote, ja Euroopan valtiot taistelivat 1600–1800-luvuilla saarista, joilla puuta kasvoi. 1600-luvulla Alankomaat valloitti Molukkien alueen ja sai käytännössä monopoliaseman mausteneilikan kaupassa. 1800-luvulla kasvia alettiin levittää laajalti viljelykseen muille trooppisille alueille.


title: Mausteneilikka

text: Mausteneilikka on pienehkö ainavihanta puu, joka kasvaa 8–30 metriä korkeaksi. Puu on muodoltaan pensasmainen, haarautuen usein läheltä tyveä. Lehdet ovat soikeat ja ehytlaitaiset. Lehtien alapinnalla on öljyrauhasia. Laji on yksikotinen, ja kukat ovat kaksineuvoisia. Pienet kukat sijaitsevat kukinnoissa versojen päädyissä. Hedelmä on pieni luumarja, jonka sisällä on yksi siemen.


title: Mausteneilikka

text: Mausteneilikka kasvaa luonnostaan ainoastaan eräillä Indonesian Molukkien saariryhmän saarilla. Nykyisin sitä kuitenkin viljellään laajalti trooppisen vyöhykkeen alueella.


title: Mausteneilikka

text: Mausteneilikka kasvaa trooppisissa sademetsissä. Se ei kestä liikaa auringonvaloa nuorena vaan tarvitsee metsän varjostusta. Sitä esiintyy merenpinnan tasosta noin tuhannen metrin korkeuteen asti. Se elinalueiden keskimääräinen vuoden keskilämpötila on 25 °C ja keskimääräinen vuosittainen sadanta 1 500–2 500 millimetriä.


title: Newfoundland ja Labrador

text: Newfoundland ja Labrador (engl. "Newfoundland and Labrador", ransk. "Terre-Neuve-et-Labrador", iir. "Talamh an Éisc agus Labradar", latin. "Terra Novaon") on Kanadan kronologisesti kymmenes provinssi. Tämän aseman se saavutti 1946 Newfoundlandin nimellä. Vuodesta 1964 nimeen liitettiin loppuosa Labrador, joka kuvaa paremmin aluetta. Puolet provinssista on suurella Newfoundlandin saarella, joka sijaitsee Atlantin valtameressä. Toinen puoli provinssista on valtavan Labradorin niemimaan pohjoisosa – eteläosa kuuluu Québecin provinssiin.


title: Newfoundland ja Labrador

text: Newfoundlandin ja Labradorin välissä on Belle Islen salmi. Ranskalle kuuluva Saint-Pierre ja Miquelonin saariryhmä kalasatamineen sijaitsee aivan Newfoundlandin saaren eteläpuolella.


title: Newfoundland ja Labrador

text: Alueella vaikuttaa kylmä merivirta, ja elinolosuhteet ovat ankarat. Kalastus on tärkein elinkeino. Aiemmin harjoitettiin huomattavassa määrin myös valaanpyyntiä. Metsätaloudella on niin ikään suuri taloudellinen merkitys.


title: Newfoundland ja Labrador

text: Ankarien elinolosuhteiden vuoksi maasta on joskus käytetty nimitystä Kainin maa (engl. ""The land God gave to Kain"").


title: Newfoundland ja Labrador

text: Provinssin asukasluku on 519 716 (vuonna 2016), josta noin 90 prosenttia Newfoundlandin saarella. Siellä on myös vajaan 100 000 asukkaan pääkaupunki Saint John's. Saarella on omat englannin ja ranskan murteensa. Puhutaan lisäksi newfoudlandiniirin murteesta, joka on kelttiläisen iirin kielen murre, ja jonka ovat säilyttäneet alueelle runsain mitoin muuttaneet irlantilaiset. Erityisesti Labradorin puolella käytetään eskimokieliä kuten inuktitutia.


title: Newfoundland ja Labrador

text: Provinssin alueella on inuittien itsehallintoalue Nunatsiavut. Newfoundland ja Labrador jakautui ennen piirikuntiin. Piirikuntia tuli ajan myötä lisää ja niiden merkitys muuttui. Nykyisin piirikunnat ovat muuttuneet vaalipiireiksi, joita käytetään vaaleissa ja väestönlaskennassa. Provinssi ei jakaudu pienempiin hallintoalueisiin, mutta jokainen väestökeskus muodosta oman kuntansa. Paikallishallinto ei täten kata koko provinssia. Kuntia Newfoundland ja Labradorissa on yhteensä 280.


title: Hanna Ongelin

text: Hanna Ongelin, joka kirjoitti myös nimimerkeillä Broder Abel ja Tyr Vesten, (14. elokuuta 1848 Helsingin maalaiskunta – 17. kesäkuuta 1893 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Hän jäi unohduksiin Suomessa, mutta sai kohtalaisesti suosiota Ruotsissa kolmiosaisella romaanillaan "Ödets dom". Ongelin oli varhaisia suomalaisen naisliikkeen edustajia ja otti teoksissaan kantaa yhteiskunnallisiin epäkohtiin.


title: Hanna Ongelin

text: Hanna Ongelin syntyi Helsingin pitäjässä (nyk. Vantaa) ja jäi perheensä ainoaksi lapseksi. Hänen isänsä Henrik Ongelin oli pitäjän kappalainen, mutta kuoli jo tyttären ollessa kuusivuotias. Äiti Anna Lovisa Ongelin (o.s. Kjellin) muutti 1858 tyttärensä kanssa Helsingin kaupunkiin, jossa tytär pääsi aloittamaan koulun Helsingin ruotsalaisessa tyttökoulussa. Lisäksi Hanna kävi Taideyhdistyksen piirustuskoulua.


title: Hanna Ongelin

text: Ongelinin perhe ei ollut varakas, joten Hanna Ongelin joutui työskentelemään senaatin puhtaaksikirjoittajana ja elätti työllään myös äitinsä. Myös fiktiivinen kirjoittaminen kiinnosti Ongelinia, ja hän julkaisi 1872 23-vuotiaana esikoisteoksensa "Edvard och Edmund", tarinan kahdesta miehestä, jotka rakastuvat samaan naiseen. Heti tämän jälkeen seurasi historiallinen runoelma "Helmi", joka on mahdollisesti kirjoitettu jo aikaisemmin. Molemmat ilmestyivät Edlundin kustantamon julkaisemina nimimerkillä H.


title: Hanna Ongelin

text: Edellä mainittujen lisäksi Ongelinin tuotannon romanttista puolta edustavat hänen 1880-luvun alussa julkaisemansa suuret romaanit "Ödets dom" (’Kohtalon tuomio’) ja "Den gamla fyrbåkens hemligheter" (’Vanhan majakan salaisuudet’); kolmiosaisen "Ödets domin" pituus on yli 1700 sivua. Molemmat romaanit ilmestyivät Ruotsissa, jossa ne saivat varsin hyviä arvosteluja. Suomessa taas "Ödets dom" tuomittiin auttamattoman vanhanaikaiseksi ja rakenteeltaan epäonnistuneeksi. Kiinnostavaa kyllä, teos herätti sen verran mielenkiintoa Norjassakin, että se julkaistiin 1913 norjaksi kaksiosaisena nimellä "Regina, pigen fra fiskeværet". Romaanien tuottojen turvin Ongelin saattoi lopettaa työnsä senaatissa ja ryhtyä vapaaksi kirjailijaksi 1882.


title: Hanna Ongelin

text: Eräs Ongelinin kriitikoista oli Zacharias Topelius, jonka "Välskärin kertomuksia" Ongelinin "Ödets dom" muistuttaa laajuudessaan ja kerronnan rönsyilevyydessään. Romaanissa on voi nähdä myös yhtäläisyyksiä Emily ja Charlotte Brontën teoksiin ja vahvoja goottilaisia vaikutteita. Viihteellisen muodon takaa voi ehkä aavistella yhteiskunnallista kritiikkiä.


title: Hanna Ongelin

text: Ongelin julkaisi 1881 teoksen "Fordom och nu" (suom. "Ennen ja nykyään") ensimmäisen osan ja siirtyi kirjallisuudessaan vahvasti realismin kantaa ottavaan sävyyn. Romaanissa osoitetaan vaimon huono asema miehen holhouksen alaisena yhtä vahvaan sävyyn kuin Minna Canthin "Työmiehen vaimossa". Ongelinilta ilmestyi 1881 myös yhteiskunnallisia kysymyksiä käsittelevä "Tankar i några samhällsfrågor". Hän kirjoitti lehtiin mm. nimimerkeillä Broder Abel ja Tyr Vesten ja julkaisi näillä salanimillä muutaman kirjankin. Ongelinin kirjoituksia ilmestyi niin suomen- kuin ruotsinkielisissäkin lehdissä.


title: Hanna Ongelin

text: Ongelinin tärkeimmät yhteiskunnalliset aiheet olivat naisen aseman parantaminen, prostituution lopettaminen ja raittius, joskin vain kohtuuden mitoissa, ja hän piti niistä esitelmiä. Ongelin itse poltti sikareita – tapa, jota hänen aikanaan pidettiin täysin sopimattomana naiselle. Lyhyeksi leikattu tukka ja miesten hatun käyttäminen leimasivat Ongelinin kummajaiseksi, myös muiden naisliikkeen toimijoiden silmissä. Viipuriin 1800-luvun puolivälissä muutettuaan Ongelin sai kärsiä pilkkaa sanomalehdissä, ja ilkeät juorut pilasivat hänen mainettaan, kuten käy "Ennen ja nykyään" -romaanin Gerdalle. Epäilemättä Ongelinissa ruumiillistuivat "sinisukka"-haukkumanimeen yhdistettävät ominaisuudet.


title: Hanna Ongelin

text: Ongelinin kolmannen tuotannon haaran muodostivat novellikokoelmat ja kertomukset, joista ensimmäisen hän julkaisi jo vuonna 1874 ja viimeisen vuonna 1892, vuotta ennen kuolemaansa. Loppupään tuotanto ilmestyi Ongelinin omalla kustannuksellaan, kun teoksille ei löytynyt kustantajaa. Menekki oli heikko, vaikka Ongelin kierteli kauppaamassa kirjojaan Helsingissä ovelta ovelle. Hän kaupusteli niitä myös Tampereen ja Helsingin välillä kulkevassa junassa asuessaan Lempäälässä ystävänsä näyttelijä Selma Lundahlin luona. Vaikka Ongelinin näkö oli heikentynyt, se ei estänyt häntä kirjoittamasta miltei loppuun saakka.


title: Hanna Ongelin

text: Hanna Ongelin kuoli keuhkotulehdukseen 1893 Helsingissä vain 44-vuotiaana. Hän oli rikkonut välinsä moniin naisliikkeen toimijoihin, eikä esimerkiksi Alexandra Gripenberg edes mainitse Ongelinin nimeä naisliikkeen vaikuttajia luetellessaan. Ongelinin kärjekkyys yhteiskunnallisissa kannanotoissa, hänen ”epänaiselliset” tapansa ja alkoholisminsa lienevät syinä Ongelinin eristymiseen muista. Naisliikkeestä Maikki Friberg sentään oli mukana hautajaisissa ja laski seppeleen hänen haudalleen.


title: Hanna Ongelin

text: Ongelinin kohtaloa on pidetty varsin traagisena. On esitetty arvailuja, että toisenlaisissa olosuhteissa hän olisi saattanut nousta suurten klassikkojen joukkoon. Ongelinista kirjoittanut Anne Martin jopa arvelee, että ”jos hän olisi ollut mieskirjailija, olisimme tutustuneet "Ödets domin" – – lyhennettyyn versioon jo koulussa osana suuren suomalaisen kirjallisuuden opetusprojektia” (s. 137). Niin tai näin, Hanna Ongelin on jäänyt tuotantonsa laajuudesta huolimatta yhdeksi useista unohduksiin jääneistä naiskirjailijoista, joita feministinen kirjallisuudentutkimus on nostanut viime vuosikymmeninä uudelleen esiin.


title: Jouni Lompolo

text: Jouni Kaarlo Lompolo (24. syyskuuta 1936 Kittilä – 20. huhtikuuta 2010 Helsinki) oli suomalainen pakinoitsija ja kirjailija.


title: Jouni Lompolo

text: Lompolo tunnettiin parhaiten Helsingin Sanomiin vuosina 1956–2001 nimimerkillä Origo kirjoittamistaan pakinoista, joissa hän taitavasti yhdisti nasevan älyllisyyden ja tunteellisen lapsenmielisyyden. Hänen pakinansa olivat luonteeltaan asiaproosamaisia, mutta loppujen lopuksi niitä lukiessaan törmäsi yllättäviinkin kärjistyksiin. Lompolo jäi eläkkeelle Helsingin Sanomista vuonna 2001.


title: Jouni Lompolo

text: Lompolo teki myös elokuvakäsikirjoituksia niin elokuviin kuin televisiollekin. Jarno Hiilloskorven viimeiseksi jäänyt elokuvaohjaus "Rakkaus alkaa aamuyöstä" (1966) oli Lompolon kirjoittama, samoin kuin Ilkka Vanteen ohjaama televisioelokuva "Aito Halonen" (1989), ahneudesta kertova musta komedia, jonka juoni pyörii aidon Pekka Halosen taulun ympärillä. Lompolo osallistui myös Rauni Mollbergin elokuvan "Paratiisin lapset" (1994) käsikirjoitukseen, joka perustui Lompolon omiin novelleihin.


title: Jouni Lompolo

text: Pakinakokoelmien ja elokuvakäsikirjoituksien lisäksi Lompololta ilmestyi lukuisia muita teoksia, niin romaaneja, novelleja kuin matkakirjojakin. Oman päiväkirjansa hän julkaisi vuonna 1989 nimellä "Hunsvotin päiväkirja".


title: Jouni Lompolo

text: Kaikki pakinakokoelmat on julkaistu nimimerkillä Origo, muu tuotanto nimellä Jouni Lompolo, lukuun ottamatta Origo-nimimerkillä kirjoitettua Hunsvotin päiväkirjaa.


title: Pirun kieli

text: Piru on eräs austronesialainen kieli. Se kuuluu malaijilais-polynesialaisten kielten ryhmään.


title: Pirun kieli

text: Pirun kieli on erittäin uhanalainen ja sitä puhuu enää kymmenen ihmistä Seramin saaren länsiosissa, Indonesiassa.


title: Pirun kieli

text: Kieli on erittäin läheistä sukua luhulle.


title: Kazoo

text: Kazoo on yksinkertainen membranofoni eli kalvosoitin, joka synnyttää tietynlaisen soinnin, kun soittaja hyräilee siihen. Kazoo on niin sanottu "mirliton"-soitin, jollainen muuntaa soittajan ääntä värähtelevän kalvon avulla.


title: Kazoo

text: Afrikassa on käytetty kazoon tapaisia instrumentteja satoja vuosia naamioimaan ihmisääntä tai matkimaan eläimiä, usein seremoniallisissa tarkoituksissa. Juuri tällaiseen instrumenttiin perustui ensimmäinen kazoo, jonka keksi afroamerikkalainen Alabama Vest 1800-luvulla. Ensimmäisen kazoon valmisti Vestin määritysten mukaan saksalainen kelloseppä Thaddeus von Clegg. Kazoon ensiesittely tapahtui markkinoilla Georgian osavaltiossa vuonna 1852.


title: Kazoo

text: Ensimmäiset metalliset kazoot valmistettiin ja patentoitiin Edenin pikkukaupungissa New Yorkin osavaltiossa, jossa niitä valmistetaan edelleen samassa tehtaassa. Kazoon tapaisen soinnin voi saada myös itse aikaan kamman ja ohuen paperin avulla.


title: Kazoo

text: Kazoota käyttävät muun muassa skiffleyhtyeet, huumorimusiikin esittäjät ja monet harrastelijat. Se on yksi harvoista Yhdysvalloissa kehitetyistä akustisista soittimista ja yksi helpoimmista oppia soittamaan, sillä siihen tarvitaan vain hyräilemisen taitoa. Original Dixieland Jass Bandin levytyksessä ”Crazy Blues” vuodelta 1921 on taidokas kazoosoolo, jota voisi luulla jopa pasuunasooloksi. Seminaarinmäen mieslaulajien kappale ”Böönat” huipentuu kazoolla toteutettuun mopohurjasteluun. Satunnaisesti kazoota on kuultu myös erilaisissa popmusiikin levytyksissä, kuten Jimi Hendrixin kappaleessa ”Crosstown Traffic” (jossa omatekoinen kazoo soittaa samoja säveliä sähkökitaran kanssa), Uriah Heepin kappaleessa ”The Magician’s Birthday”, Klamydian kappaleessa ”Nina Autio” sekä Hurriganesin tulkinnassa Johnny and the Hurricanesin klassikosta ”Red River Rock”. Myös Eric Claptonin "Unplugged"-levyllä julkaistussa versiossa kansanmusiikkikappaleesta ”San Francisco Bay Blues” on kazoo-soolo.


title: Kazoo

text: Kazoota ei ole juurikaan käytetty klassisessa musiikissa, paitsi David Bedfordin teoksessa "With 100 Kazoos", jossa korostuu soittimen yksinkertaisuus: muutama kazoo jaetaan yleisön edustajille, jotka säestävät niillä ammattilaisorkesteria.


title: Seram

text: Seram (aikaisemmin Ceram) on saari Molukeilla, Indonesiassa. Se sijaitsee hieman pohjoiseen läheisestä Ambonin saaresta. Seramin tärkein kaupunki on Masohi.


title: Seram

text: Suurin osa saaren asukkaista on uskonnoltaan animisteja, muslimeja tai kristittyjä. Saarella on esiintynyt uskonnollisten ryhmien välisiä yhteenottoja. Seramilla puhutaan yli kahtakymmentä austronesialaista kieltä, joista suurimpia ovat ambon, manusela, saparua ja saleman.


title: Seram

text: Seram on melko tarkoin itä-länsisuuntainen saari ja sen keskellä kulkee korkea, tiheän metsän peittämä vuorijono. Saaren korkein huippu Binaiya kohoaa 3 027 metrin korkeuteen. Saaren itäosissa on joitakin mutatulivuoria.


title: Seram

text: Seram kuuluu vyöhykkeeseen, jota rajoittavat syvät merialueet. Tästä syystä se ei ole koskaan ollut yhteydessä mantereeseen, silloinkaan kun useimmat Indonesian saarista ovat jääkausien aikana olleet merenpinnan alenemisen vuoksi yhteydessä joko Aasiaan tai Australiaan. Siksi saaren (kuten myös sen lähisaarten) eläimistö on köyhempää kuin monilla muilla Indonesian saarilla tai vain 150 kilometrin päässä sijaitsevassa Uudessa-Guineassa. Erityisesti nisäkäslajisto on Seramilla vähäinen. Lintuja, perhosia ja muita hyönteisiä sitä vastoin on runsaasti. Saaren kasvillisuus on trooppista sademetsää. Merkittävin luonnonsuojelualue on saaresta 11% kattava Manuselan kansallispuisto.


title: Luhun kieli

text: Luhu on eräs austronesialainen kieli. Sitä puhuu äidinkielenään noin 6 500 ihmistä (1983). Heistä suurin osa asuu Seramin, Boanon ja Kelangin saarilla, Indonesiassa.


title: Luhun kieli

text: Luhu on läheistä sukua asilululle sekä lähes hävinneelle pirulle.


title: Luhun kieli

text: Kieli kuuluu malaijilais-polynesialaisten kielten ryhmään. Sillä on muutamia murteita.


title: Luettelo Indonesian saarista

text: Tämä on luettelo Indonesian saarista. Indonesiassa on kaikkiaan 18 108 saarta, joista noin 6 000 on asutettuja.


title: Ukon kirves

text:
Ukon kirves, Ukon vasara, Taaran vasara ja Thorin vasara tarkoittavat esikristillisen ukkosenjumalan asetta tai tällaista symboloivaa korua tai merkkiä. Aseellaan ukkosenjumala muun muassa sai aikaan salamaniskuja ja jakoi oikeutta.
Skandinaaveilla ukkosenjumala oli Thor, ja hänellä oli aseena Mjölner-vasara, jota saatettiin kutsua myös nuijaksi tai kirveeksi. Suomessa ukkosenjumala Ukon aseina saattoi olla kirves, miekka, vasara, kurikka tai jousi. Ukko saattoi myös tehdä rautaisten rakeiden sateen.


title: Ukon kirves

text: Indoeurooppalaisia kieliä luultavasti ainakin osittain puhuneen nuorakeraamisen kulttuurin kiviset vasarakirveet olivat mahdollisesti Ukon ja Thorin aseiden esikuvia, ja myös näiden jumaluuksien arvellaan olevan indoeurooppalaista perua. On mahdollista, vasarakirveskulttuurin piirissä uskottiin ukkosenjumalalla olevan samanlaisen aseen. On myös oletettu, että sana vasara olisi alkujaan tarkoittanut juuri vasarakirvestä. Sana "vasara" on vanha lainasana indoarjalaisista kielistä.


title: Ukon kirves

text: Metallien tultua yleiseen käyttöön kivisten vasarakirveiden ja muiden teroitettujen kiviesineiden alkuperä unohtui, mutta niitä löytyi yhä maasta. Niiden ajateltiin olevan ukkosenjumalan aseita, ukonvaajoja. Tällaisia uskomuksia oli monilla Euraasian kansoilla, muiden muassa kreikkalaisilla ja kiinalaisilla. Vasarakirveitä ja muita maasta löydettyjä kiviesineitä tiedetään nimitetyn Suomessa ukonkirveiksi, ukon nuoliksi, ukonvaajoiksi, ukon nauloiksi, ukon kiiloiksi, ukon nalkeiksi tai vuolimiksi. Varsinkin sateen huuhtomasta maasta paljastuvia teräväreunaisia kiviesineitä pidettiin ukkosen maahan iskeminä ja niiden uskottiin suojaavan ukkoselta tai omaavan muitakin yliluonnollisia voimia.


title: Ukon kirves

text: Ainakin merovinkiaikana, viikinkiaikana ja ristiretkiaikana on monien Pohjois-Euroopan kansojen keskuudessa ollut tapana kantaa ukkosen jumalan asetta esittäviä amuletteja, yleensä kaulariipuksia. Niiden avulla on osoitettu kunnioitusta ukkosen jumalalle tai tavoiteltu tämän suojelusta ja apua. Tämän kaltaisista amuleteista tunnetuin lienee Skandinaviasta tunnettu muoto, joka muistuttaa selvästi vasaraa (B oheisessa kuvassa) ja jonka on ajateltu kuvaavan Thor-jumalan Mjölner-vasaraa. Myöhäisempi Skandinaviasta tavattu korumuoto (C oheisessa kuvassa), jota on sanottu ”suden ristiksi” tai ”lohikäärmeen ristiksi”, muistuttaa sekä vasaraa että kristittyjen yleistä tunnusta ristiriipusta. Siinä lieneekin kristillistä vaikutusta . Skandinaavit ovat aluksi suhtautuneet kristittyjen ristiin samankaltaisena taikakaluna kuin vasarariipuksiin. Tunnetaan eräs valumuotti, jolla on voitu samalla kertaa tehdä sekä vasarakoru että risti.


title: Ukon kirves

text: Kirvestä esittäviä amuletteja ovat kantaneet vaatetuksessaan myös latvialaiset, jotka ovat osoittaneet siten kunnioitustaan kirveellä aseistautuneelle Perkons-jumalalle sekä esikristilliset slaavit, joitten vasarariipukset oli omistettu Perunille. Ennen vasaran muotoisten riipusten yleistymistä germaanisia kieliä puhuvat kansat käyttivät Herkuleen nuijan muotoisia riipuksia, jotka oli omaksuttu roomalaisilta.


title: Ukon kirves

text: Suomesta löydetyt A-muodon korut lienee pääosin tehty Suomessa. Näitä on löydetty eniten Varsinais-Suomesta ja Satakunnasta. Tunnetuimmat löydöt on tehty Liedosta, Laitilasta, Köyliöstä, ja Kuusamosta. Köyliöstä löydetyn riipuksen kanssa samassa ketjussa roikkuu myös metallisia torven tai sarven muotoisia esineitä, jotka ovat ehkä olleet samantapainen miehinen ja uhmakas symboli kuin kirveskin. Timo Heikkilän mukaan ne olisivat voineet olla sateen tuottajia, onhan joissakin loitsuissa pyydetty Ukko ylijumalaa työntämään taivaasta torvia, ja jotka tekevät sateen.


title: Ukon kirves

text: Kalevala Koru valmistaa kahta erilaista edellä kuvatun suomalaisen tyypin mukaista kirvesriipusta, jotka perustuvat arkeologisiin löytöihin. Joidenkin kirvesriipusten yläosassa yläosassa on rakenteita, joita ei osata selittää kirveeseen liittyviksi. Joissakin riipuksissa, kuten Karkusta löytyneessä, nämä rakenteet muistuttavat tyyliteltyä puuta. Timo Heikkilä on ehdottanut, että ne voisivat kuvata maailmanpuuta.


title: Ukon kirves

text: On myös toisenlainen kirveen muotoinen korumuoto, jonka”varsi on leveä päinvastoin edellä kuvailluissa kirvesriipuksissa. Näitä tunnetaan paitsi Suomesta, myös Virosta ja Skandinaviasta. Nämä korut ovat yleensä hopeaa, tosin Lapissa on tehty vastaavia myös pronssista. Korutyyppi voi olla peräisin Virosta, ainakin niitä on valmistettu erityisesti Virossa. Kalevala Korun valmistama tällaisen korun jäljennös on nimetty ”Kuusamon kirveeksi” erään löytöpaikan mukaan. Kirves-riipuksille voivat olla sukua myös kuunsirppiä muistuttavat korut, joiden pohjalta Kalevala Koru valmistaa kahta muunnosta nimeltään ”Kuutar”.


title: Ukon kirves

text:
Ukon uskottiin aseellaan aiheuttavan paitsi ukonilman, myös auttavan synnytyksessä ja metsästyksessä. Loitsussa Ukkoa pyydetään auttamaan synnytyksessä:
Toisessa loitsussa Ukkoa pyydetään pelottelemaan metsän riistaa ja ajamaan se metsästäjän eteen:
Samassa roolissa, kurikka kädessä metsästäjää auttamassa, tavataan usein myös metsän haltija Tapio.


title: Nikkarin koulu

text:
Nikkarin koulu on keravalainen koulu, joka perustettiin vuonna 1967. Koulun nimenä oli aluksi Keravan uusi yhteiskoulu. Nykyinen Nikkarin koulurakennus otettiin käyttöön syksyllä 1973. Peruskoulujärjestelmään siirtyminen 1976 muutti koulun kahdeksi yksiköksi: Kalevan yläasteeksi (1993 nimeksi Nikkarin yläaste) ja Nikkarin lukioksi.
Nikkarin koulu lopetti toimintansa vuonna 2008, mutta rakennus kantaa edelleen tuota nimeä. Nikkarissa toimii nykyään Keravan lukio ja Keski-Uudenmaan aikuislukio. 1.8.2011 Keravan lukio ja Keski-Uudenmaan aikuislukio yhdistettiin ja oppilaitoksen nimi on nyt Keravan lukio ja aikuislukio.


title: Paimenrunous

text: Paimenrunous ("bukolinen runous", "pastoraalirunous") on paimenelämää käsittelevän lyyrillisen, draamallisen ja romaanikirjallisuuden yhteisnimi. Pastoraali (< ) eli paimenidylli tarkoittaa paimenrunouden aiheisiin pohjautuvaa musiikkia, näytelmiä tai kuvataidetta. Nimitys on lähtöisin latinan sanasta "pastor" 'paimen'. Pastoraalilla tarkoitetaan myös samoissa aihepiireissä liikkuvaa maalausta.


title: Paimenrunous

text: Paimenrunous liittyi aluksi puhtaasti kansanomaiseen runouteen, mutta se sovinnaistui pian ja alkoi tulkita kaupunkilaistuneempien aikakausien pyrkimyksiä palata yksinkertaiseen maalaiselämään.


title: Paimenrunous

text:
Vanhimmat rauhallista maalaiselämää ihannoivat paimenrunot ovat peräisin antiikin Kreikasta. Paimenrunouden luojana pidetään tavallisesti Theokritosta, jonka idyllit ovat vaikuttaneet Vergiliuksen eklogeihin. Keskiajalla paimenrunous oli jotenkin unohduksissa ja heräsi renessanssiaikana uudelleen eloon. Vertauskuvallista eklogirunoutta sepitteli Petrarca.
Italiassa perinne elvytettiin 1400–1500-luvulla, ja tuolloin kehitettiin myös paimennäytelmä, joka sisälsi laulua ja tanssia. Paimennäytelmä, jolla Adam de la Hallen näytelmässä "Jeu de Bobin et de Marion" oli ollut edeltäjänsä, saavutti korkeimman kehityksensä Torquato Tasson "Amintassa" ja Giovanni Battista Guarini'n "Il pastor fidossa". Paimenromaania, johon jo Longoksen antiikinaikainen "Dafnis ja Khloe" kuuluu, edustavat Giovanni Boccaccion "Ameto", Jacopo Sannazaron "Arca-dia", Jorge de Montemayorin "Diana" sekä Honoré d'Urfén "Astrée".


title: Johanneksenleipäpuu

text: Johanneksenleipäpuu ("Ceratonia siliqua") on hernekasveihin ("Fabaceae") kuuluva kasvi. Kasvi tunnetaan myös nimellä "Carob".


title: Johanneksenleipäpuu

text: Johanneksenleipäpuu on ikivihreä, noin 15 m korkeaksi kasvava puu. Se kukkii elokuun ja lokakuun välillä. Lehdet ovat nahkeat, ja muodostuvat 6–10 soikeasta, ehytlaitaisesta lehdykästä. Hedelmät ovat 20 cm pitkiä palkoja.


title: Johanneksenleipäpuu

text: Johanneksenleipäpuu on kotoisin Välimeren alueelta ja jo antiikin kreikkalaiset tekivät tunnetuksi sen hedelmää ympäri tuntemaansa maailmaa. Johanneksenleipäpuusta valmistetaan suklaan ja kaakaon korviketta, joka on rasva- ja energiapitoisuudeltaan vain murto-osan vastaavasta määrästä suklaata tai kaakaota.


title: Johanneksenleipäpuu

text: Johanneksenleipäpuun siemeniä on ennen käytetty punnuksina muun muassa jalokiviä punnittaessa. Siemenen massaan perustuu yksikkö karaatti, joka kuitenkin myöhemmin standardoitiin vastaamaan 0,2 grammaa. Johanneksenleipäpuujauheen E-koodi on E410.


title: Makedonian valtakunta

text: Makedonian valtakunta (, ) oli antiikin aikainen helleeninen valtakunta, jonka ydinaluetta oli nykyisen Kreikan pohjoisosa eli Makedonia. Valtakunnan pääkaupunki oli alun perin Aigai ja myöhemmin Pella.


title: Makedonian valtakunta

text: Makedonian valtakunta syntyi noin 700 eaa. Sen naapurialueita olivat Traakia, Illyria, Epeiros ja Thessalia. Makedonian hallitsijat onnistuivat 400-luvulta eaa. lähtien kehittämään verraten tiiviin valtiorakenteen, joka osoittautui niin lujaksi, että Makedonia pystyi vähitellen kasvattamaan valtaansa ja nousemaan suurvallaksi. Makedonian suuruuden kautta olivat erityisesti 300- ja 200-luvut eaa. Filippos II (kunikaana 359–336 eaa.) perusti Makedonian suuruuden käyttämällä hyväkseen kreikkalaisten ja persialaisten riitoja. Hänen valloitustensa myötä Makedonia piti lopulta hallussaan koko eteläistä Balkania.


title: Makedonian valtakunta

text: Filippos II:n poika Aleksanteri Suuri (kuninkaana 336–323 eaa.) teki Makedoniasta maailmanvallan, jossa vallitsi hellenistinen kulttuuri. Hän liitti Makedoniaan Persian ja Egyptin. Aleksanterin kuoleman jälkeen valtakunta hajautui diadokkisodissa useisiin kilpaileviin osiin. 200-luvulla eaa. Makedonia hallitsi jälleen koko Kreikkaa. Rooman valtakunta kukisti Makedonian vuonna 168 eaa., ja se liitettiin osaksi Roomaa. Makedoniasta on perinyt nimensä historiallis-maantieteellinen Makedonian alue.


title: Makedonian valtakunta

text: Makedonian valtakunnan maantieteellä tarkoitetaan tässä varsinaisen Makedonian aluetta nykyisen Kreikan pohjoisosissa sekä siihen myöhemmin liitettyjä lähialueita. Siihen ei tässä kuitenkaan lueta Makedonian Filippos II:n ja Aleksanteri Suuren aikana valloittamia alueita muualla Kreikassa tai Kreikan ulkopuolella.


title: Makedonian valtakunta

text: Makedonian alkuperäinen alue sijaitsi kokonaan sisämaassa, mutta sillä oli meriyhteys muuhun Kreikkaan jokien kautta. Se jakaantui Ylä- ja Ala-Makedoniaan. Ala-Makedonia käsitti tasankoalueen, jolla virtasivat Aksios-joki ja alueen monet muut joet, kun taas Ylä-Makedonia sijaitsi lännempänä lähempänä Pindos-vuoristoa. Valtakunnan vanhaa ydinaluetta oli Ala-Makedonian Bottiaia, myöhempi Emathia, jossa sijaitsivat sekä vanha pääkaupunki Aigai että uudempi pääkaupunki Pella.


title: Makedonian valtakunta

text: Aleksanteri Suuren noustessa valtaan Makedonian alue rajoittui etelässä Thessaliaan. Alueiden luonnollisena rajana toimivat Olympos-vuori ja Kambounia-vuoret. Maayhteys muuhun Kreikkaan kulki Olympos- ja Ossa-vuorten välisen Tempen solan kautta. Eteläisessä Makedoniassa sijaitsivat Pierian ja Elimeian maakunnat sekä Epeiroksesta vallattu Tymfaia. Pieriassa sijaitsivat Herakleionin ja Ballan kaupungit, Elimeiassa Aiane ja Tymfaiassa Aiginion, joka oli alun perin Epeirosta ja välillä myös Thessaliaa.


title: Makedonian valtakunta

text: Lännessä Makedonia rajoittui Epeirokseen. Läntisessä Orestiin maakunnassa sijaitsi Argos. Luoteessa Makedonian alue rajoittui Illyriaan. Illyrian rajalla sijainneen Lynkestiin maakunnan tärkein kaupunki oli Herakleia Lynkestis. Makedonian pohjoispuolella sijaitsivat Paionia ja Pelagonia. Lännestä itään Makedonian pohjoisimmat maakunnat olivat Deuriopos (tärkein kaupunki Styberra eli Stymbara), Parorbelia (Eidomene) ja Sintike (Herakleia Sintike).


title: Makedonian valtakunta

text: Idässä Makedonia rajoittui Strymon-jokeen ja Traakiaan. Itäisimmät maakunnat olivat Odomantike, Edonis ja Pieris. Traakiasta Makedoniaan liitettiin Khalkidike ja muut nykyisen Chalkidikín niemimaan alueet sekä Filippoin kaupungin ympärillä ollut tasanko. Roomalaisajalla myös Paionia ja Pelagonia kuuluivat Makedoniaan.


title: Makedonian valtakunta

text: Makedonian alueita antiikin aikana olivat:


title: Makedonian valtakunta

text:
Varsinaisen Makedonian polikset eli kaupunkivaltiot arkaaisella ja klassisella kaudella olivat:
Klassisen kauden lopulla Makedonian alaisuuteen kuului myös muiden, valloitettujen alueiden poliksia, kuten esimerkisi Khalkidiken lukuisat polikset, jotka olivat kreikkalaisten vanhoja siirtokuntia, sekä Traakian Filippoi. Hellenistisellä kaudella perustetut uudet kaupungit, kuten Thessalonike, Kassandreia ja Demetrias, eivät enää olleet poliksia sanan varsinaisessa klassisessa merkityksessä.


title: Makedonian valtakunta

text: Makedonian alueelta on tehty kaikkein vanhimmat asutuslöydöt koko Kreikan alueella. Petrálonan luolasta on löydetty varhainen ihmisen kallo, jonka iäksi on arvioitu noin – vuotta, ja Néa Nikomídeiasta merkkejä varhaisen neoliittisen kauden maanviljelyskulttuurista noin ajalta 6000 eaa.


title: Makedonian valtakunta

text:
Varhaiselta ja keskiseltä pronssikaudelta noin 3100–1700 eaa. Makedonian alueelta on tehty suhteellisen vähän löytöjä. Myöhemmällä pronssikaudella noin 1700–1050 eaa. alue oli yhteydessä eteläisemmän Kreikan mykeneläiseen kulttuuriin.
Makedonialaiset (etnonyyminä "Makedon", ja "Makedones", ) olivat kreikkalaisen mytologian mukaan saaneet nimensä eponyymiltä heerokseltaan. Toisen perinteen mukaan tämä oli Makednos, arkadialaisen Lykaonin poika, ja toisen perinteen mukaan Makedon, Magneen veli tai Aioloksen poika.


title: Makedonian valtakunta

text: Genealogiat saattoivat olla makedonialaisten antiikin aikainen yritys juontaa juurensa doorilaisiin ja muihin kreikkalaisiin. Muut kreikkalaiset pitivät makedonialaisia puolibarbaarisina, eivätkä pitkään lukeneet näitä helleeneiden joukkoon. Aiemmin makedonialaiset on joskus kytketty alkuperältään illyrialaisiin, ja heidän kulttuurissaan oli monia yhteisiä piirteitä näiden kanssa. Toisaalta makedonialaisten kielen, muinaisen makedonian, joka sekin aiemmin yhdistettiin illyyrin kieleen, katsotaan nykyisin olevan kreikan kielen murre, yksi niin kutsutuista länsikreikkalaisista murteista, tai kreikalle läheistä sukua oleva kieli.


title: Makedonian valtakunta

text: Makedonialaiset jakaantuivat useaan heimoon, joita olivat varsinaiset makedonialaiset, jotka asuttivat muun muassa valtakunnan myöhempiä ydinalueita Aigaita ja Pellaa, sekä elymiootit ("Elymiotai"), orestit ("Orestai") ja lynkestit ("Lynkestai"). Lopulta kaikki sulautuivat yhdeksi makedonialaiseksi kansaksi. Kansan johdossa olivat Makedonian kuninkaat. Kuningas oli armeijan ylipäällikkö, korkein tuomari ja ritualistinen uskonnollinen johtaja. Hänen valtaansa valvoivat sotilasaateli ja asevoimien kokous.


title: Makedonian valtakunta

text: Makedonia ei historiansa alkuvaiheessa sanottavasti osallistunut kreikkalaisen kulttuurin kehittämiseen. Makedonialaisten varhaishistoriaa leimasivat selkkaukset pohjoisessa ja idässä asuvien naapureiden, illyrialaisten ja traakialaisten, kanssa.


title: Makedonian valtakunta

text:
Makedoniaa hallitsi 600-luvulta eaa. lähtien Argeadien kuningashuone. Makedonialaiset vakiinnuttivat 600-luvulla eaa. asemansa Ala-Makedonian tasangolla, ja perustivat sinne valtakunnan vanhan pääkaupungin Aigain. Sen arkeologinen kohde tunnetaan nykyisin nimellä Vergina. Argeadit katsoivat polveutuvansa Herakleesta ja olevansa peräisin Argoksesta.
Persialaissotien aikaan 400-luvun eaa. alkupuolella Makedonia samoin kuin Traakia oli Persian miehittämänä, ja ne toimivat tukialueena Kserkseen hyökkäykselle eteläisempään Kreikkaan vuonna 480 eaa. Kuningas Aleksanteri I kuitenkin tuki sodassa kreikkalaisia.


title: Makedonian valtakunta

text: Persialaissotien jälkeen jälkeen Makedonia kehittyi – lähes kreikkalaisten huomaamatta – tiiviisti jäsentyneeksi valtioksi ja kasvatti valtaansa alueellaan. Aleksanteri I laajensi valtakuntansa ensin Olympos- ja Pangaion-vuorille saakka. Hän toteutti armeija-, hallinto- ja rahauudistuksen lujittaen valtionsa rakennetta. Hän kykeni myös todistamaan oman kreikkalaisuutensa vetoamalla argoslaisiin sukujuuriin, mikä mahdollisti hänelle osallistumisen Olympian kisoihin. Tuolloin ei kuitenkaan vielä tunnustettu kaikkien makedonialaisten kreikkalaisuutta.


title: Makedonian valtakunta

text: Aleksanterin seuraaja Perdikkas II taktikoi 400-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla taitavasti peloponnesolaissodan rintamien välillä ja valloitti alueita Khalkidiken niemimaalta. Makedonian sotilasmahdin nousu alkoi kuningas Arkhelaoksen aikana 413–399 eaa. Hän miehitti vuoden 400 eaa. paikkeilla osan Thessaliasta. Arkhelaos siirsi valtakunnan pääkaupungin Aigaista Pellaan, vaikka Aigai säilyikin uskonnollisena keskuksena ja kuningassuvun hautapaikkana. Hän suosi kreikkalaista sivistystä ja kutsui hoviinsa paljon taiteilijoita, nimekkäimpänä tragediakirjailija Euripideen.


title: Makedonian valtakunta

text: Makedonia joutui katastrofin partaalle, kun kuningas Perdikkas III, joka oli vuonna 360 eaa. voittanut Ateenan, kaatui seuraavana vuonna taistelussa, jota kävi sotilaan voimin illyrialaisia ja paionialaisia vastaan. Hänen poikansa oli tuolloin vasta lapsi. Illyrialaiset käyttivät tilaisuutta hyväkseen ja hyökkäsivät Makedoniaan. Kaatuneen kuninkaan veli ja sijaishallitsija Filippos II huudettiin kuninkaaksi vuonna 359 eaa.


title: Makedonian valtakunta

text: Filippos II oli sekä ylivertainen valtiomies että loistava sotapäällikkö. Veljensä kuoltua hän hallitsi maata nuoren veljenpoikansa sijaishallitsijana. Hän kasvatti Makedoniasta muutamassa vuodessa Kreikan johtavan sotilas- ja poliittisen mahdin sekä valloitussodilla että taitavalla diplomatialla. Hän tavoitteli kreikkalaisten ja makedonialaisten välille poliittista ja kulttuuriliittoa, jota halusi itse johtaa.


title: Makedonian valtakunta

text: Valtaistuimelle noustuaan Filippos päätti alistaa Kreikan kaupunkivaltiot Makedonian valtaan. Ensin hän karkotti maasta illyrialaiset ja paionialaiset, ja seuraavina vuosina hän valloitti suuren osan Traakiaa ja Pangaionvuoria. Filippoin alue vallattiin vuonna 356 eaa. Vuodesta 354 eaa. lähtien hän valtasi yhä uusia alueita, kunnes saapui vuonna 351 eaa. Bosporille. Vuosina 348–342 eaa. Filippos valloitti Khalkidiken, Thessalian ja Traakian ja liitti ne valtakuntaansa. Filippos sai Makedonialle johtoaseman myös Delfoin amfiktyoniliitossa, jonka kautta hän pääsi vaikuttamaan koko Kreikan asioihin.


title: Makedonian valtakunta

text: Filippos teetti Makedonialle sotalaivaston ja uudisti sodankäyntiä. Hän pestasi palkkasotureita ja ammattiupseereja, valitsi kyvykkäitä sotapäälliköitä, palkkasi omia sotainsinöörejä, jotka rakensivat muurinmurtajia ja heittokoneita. Filippoksen sotilaallisen menestyksen varsinainen syy oli kuitenkin se, että kreikkalaisten kaupunkivaltioiden väliset jatkuvat sodat ja sisäiset kiistat olivat heikentäneet kreikkalaisia. Varsinkin ateenalaiset olivat huolissaan Kreikan kaupunkien itsenäisyyden säilymisestä. Ateenalainen puhuja Demosthenes varoitti Filippoksen-vastaisissa puheissaan ”makedonialaisesta barbaarista”.


title: Makedonian valtakunta

text: Filippoksen eteneminen johti vuonna 340 eaa. avoimeen sotaan, jonka ateenalaiset ratkaisivat aluksi edukseen laivastonsa ylivoiman avulla. Khaironeian taistelussa elokuussa 338 eaa. Filippoksen ja hänen poikansa Aleksanterin johtamat makedonialaiset falangit kuitenkin ottivat murskavoiton Ateenan ja Theban johtaman kreikkalaiskaupunkien helleenisen liiton joukoista. Filippos kutsui itseään Kreikan yhdistäjäksi ja saneli kohtuulliset rauhanehdot, jotka soivat kreikkalaisille itsenäisyyden illuusion: Ateena, Theba ja suurin osa muista kaupungeista liittyivät Korintin liittoon ja yhteisrauhaan.


title: Makedonian valtakunta

text: Filippos oli nyt koko Kreikan kiistaton hallitsija, ja maa oli yhdistetty ensimmäisen kerran historiansa aikana. Filippos halusi kuitenkin ulottaa valtansa paljon laajemmalle, ja suunnitteli Persian kukistamista. Vuonna 337 eaa. suuri makedonialaisten ja kreikkalaisten armeija ylitti Hellespontoksen Vähän-Aasian puolelle. Filippos kuitenkin murhattiin sotavalmistelujen aikana tyttärensä häissä vuonna 336 eaa.


title: Makedonian valtakunta

text:
Filippoksen kuoltua kuninkaaksi nousi tämän poika Aleksanteri Suuri, joka toimi kuninkaana 336–323 eaa. Hän teki Makedoniasta maailmanvallan, jossa vallitsi hellenistinen kulttuuri.
Aleksanteri varmisti ensin valtansa Kreikassa varmistamalla armeijansa ja liittolaistensa tuen. Theban kapinoidessa hän kukisti kapinan julmasti ja tuhosi kaupungin. Makedonian johtoon, käskynhaltijaksi poissaolonsa ajaksi, Aleksanteri asetti Antipatroksen.


title: Makedonian valtakunta

text: Tämän jälkeen Aleksanteri lähti vuonna 334 eaa. suurelle, useita vuosia kestänelle sotaretkelle itään. Hänen armeijansa koostui makedonialaisista, kreikkalaisista ja palkkasotureista, ja siihen kuului noin miestä. Hän valloitti lyhyessä ajassa Vähän-Aasian, Foinikian, Egyptin, Mesopotamian ja suuren osan Persian valtakunnan alueista. Persialaiset Aleksanteri voitti ensin Granikosjoen taistelussa heti sotaretken alkuvuonna. Tämän jälkeen hän vapautti rannikon kreikkalaiskaupungit. Dareios III:n johtamat persialaiset voitettiin toisen kerran Issoksen taistelussa vuonna 333 eaa.


title: Makedonian valtakunta

text:
Tämän jälkeen Aleksanteri valtasi Syyrian ja Egyptin. Egyptissä Aleksanteri kävi Zeus Ammonin temppelissä, jossa vahvistettiin hänen jumalallinen syntyperänsä. Hän myös perusti Aleksandrian kaupungin, joka oli tunnetuin mutta yksi useista samannimisistä sotaretken aikana perustetuista kaupungeista. Lopullisesti persialaiset voitettiin Gaugamelan taistelussa vuonna 331 eaa. Tämän jälkeen armeija valtasi Babylonin, Susan, Persepoliin ja Ekbatanan.
Lopulta seikkailunhaluiseksi muuttunut sotaretki ulottui Baktriaan Kiinan rajalle saakka. Vuonna 330 eaa. Aleksanteri otti sotaretkellään vaimokseen baktrialaisen Roksanen, ja pyrki sulattamaan valloittamiensa alueiden kansoja monin tavoin yhteen. Kaukaisimmillaan armeija eteni Intiaan Indus-joen laaksoon, missä miehistö lopulta kieltäytyi jatkamasta pidemmälle. Aleksanteri kuoli Babylonissa vuonna 323 eaa. ilman selvää seuraajaa.


title: Makedonian valtakunta

text: Aleksanterin kuoltua hänen vahvimmat sotapäällikkönsä eli niin kutsutut diadokit jakoivat vallan keskenään. He hallitsivat rikkaimpia satraappikuntia, johtivat vahvimpia sotajoukkoja ja aloittivat diadokkisodiksi kutsutun pitkäkestoisen taistelun valtakunnan johtajuudesta. Ne makedonialaiset, jotka halusivat säilyttää vallan Argeadien hallitsijasuvulla, valitsivat vuonna 323 eaa. kuninkaaksi Aleksanteri Suuren vajaamielisen velipuolen Filippos III Arrhidaioksen. Valtaa tavoitteli myös vasta isänsä kuoleman jälkeen syntynyt Aleksanteri Suuren ja Roksanen poika Aleksanteri IV Aigos. Samalla Aleksanteri Suuren äiti Olympias yritti saada valtaa.


title: Makedonian valtakunta

text: Todellinen valta oli aluksi Aleksanterin käskynhaltijaksi määräämällä Antipatroksella, joka määräsi seuraajakseen uskollisen sotapäällikkönsä Polyperkhonin. Antipatroksen kuoltua vuonna 319 eaa. hänen poikansa Kassandros nousi Polyperkhonia vastaan. Hän onnistui karkottamaan Polyperkhonin ja saamaan puolelleen Filippos III:n ja tämän puolison Eurydikeen kannatuksen. Polyperkhon kuitenkin liittoutui Olympiaan kanssa. He syrjäyttivät kuningasparin yhteisvoimin vuonna 317 eaa. ja hallitsivat alaikäisen Aleksanteri IV:n sijaishallitsijoina.


title: Makedonian valtakunta

text: Kassandros puolestaan lähti armeijan kanssa liikkeelle, valloitti Makedonian, mestautti vuonna 316 eaa. Olympiaan ja karkotti Polyperkhonin. Hän murhautti pienen Aleksanteri IV:n ja tämän äidin Roksanen noin 310–309 eaa. Näin sammui Argeadien suvun miespuolinen linja.


title: Makedonian valtakunta

text: Aleksanterin seuraajista Kassandros hallitsi nyt Makedoniaa ja Kreikkaa, Antigonos Monofthalmos (”Silmäpuoli”) Vähää-Aasiaa, Lysimakhos Traakiaa, Ptolemaios Egyptiä ja Seleukos itäisiä satraappikuntia. Molossien hallitsema Epeiros oli Makedonian kanssa liitossa sukusiteen myötä. Varmistaakseen vallan säilymisen omassa suvussaan Kassandros meni vuonna 316 eaa. naimisiin Aleksanteri Suuren sisarpuolen Thessaloniken kanssa. Kassandros liittoutui vuoroin eri diadokkien, esimerkiksi Lysimakhoksen ja Seleukoksen, kanssa ja vakiinnutti asemansa Makedonian hallitsijana. Hän perusti Thessaloniken ja Kassandreian kaupungit ja nimesi itsensä kuninkaaksi vuonna 305 eaa.


title: Makedonian valtakunta

text: Antigonos ja hänen poikansa Demetrios I Poliorketes (”Kaupunkienpiirittäjä”) olivat viimeiset diadokit, jotka pitivät kiinni Aleksanteri Suuren suurvaltahaaveista. Vuonna 306 eaa. he ottivat muiden diadokkien tavoin kuninkaan tittelin. He herättivät henkiin panhelleenisen Korintin liiton ”kaikkien helleenien vapauttamiseksi”. Antigonos kaatui Ipsoksen taistelussa vuonna 301 eaa. ollessaan 81-vuotias. Taistelussa oli mukana kymmeniätuhansia sotilaita sekä Antigonoksen Korintin liiton puolella että Kassandroksen, Lysimakhoksen ja Seleukoksen liittouman puolella.


title: Makedonian valtakunta

text: Vuoden 300 eaa. paikkeilla Kassandros joutui luovuttamaan Makedonian ja Kreikan Antigonoksen Vähästä-Aasiasta karkotetulle pojalle Demetrios I Poliorkeelle. Kassandroksen dynastia päättyi pian hänen kuolemansa vuonna 297 eaa. jälkeen. Kuningatar Thessalonike sekaantui Kassandroksen perimyskiistaan, ja Thessaloniken poika Antipatros II murhasi äitinsä, koska katsoi tämän sivuuttaneen hänet. Demetrios I Poliorketes syrjäytti Antipatroksen vuonna 294 eaa.


title: Makedonian valtakunta

text: Antigonoksesta alkunsa saanut Antigonidien hallitsijasuku onnistui Antigonoksen pojan Demetrioksen johdolla viimein alistamaan valtaansa Makedonian ja koko muun Kreikan. Myöhemmissä taisteluissa Seleukos kuitenkin sai Demetrioksen vangituksi, ja tämä kuoli vuonna 283 eaa.


title: Makedonian valtakunta

text: Demetrioksen poika Antigonos II Gonatas (”Polvistuja”) nousi valtaistuimelle isänsä seuraajana, mutta joutui puolustautumaan muita vallantavoittelijoita vastaan ja karkotettiin useaan kertaan Makedoniasta. Hän sai kiistattoman kuninkuuden vasta vuonna 255 eaa. Hänen kuollessaan 239 eaa. Makedonialla oli jälleen kiistaton ylivalta Kreikassa. Demetrios II (kuninkaana 239–229 eaa.) ja Antigonos III Doson (sijaishallitsijana tai kuninkaana 229–221 eaa.) alistivat valtaansa myös Spartan ja yhdistivät 224 eaa. lähes koko Kreikan alaisuuteensa helleeniseen liittoon.


title: Makedonian valtakunta

text: Tässä vaiheessa alkoi kuitenkin konflikti laajenevan Rooman valtakunnan kanssa. Rooma halusi estää Makedonian vahvistumisen lännessä. Makedonian kuninkaaksi vuonna 221 eaa. noussut Filippos V solmi vuonna 215 eaa. Rooman-vastaisen liiton karthagolaisen Hannibalin kanssa. Ensimmäisessä makedonialaissodassa vuosina 215–205 eaa. Filippos vielä jossain määrin menestyi, mutta toisessa makedonialaissodassa vuosina 200–197 eaa. roomalaiset voittivat hänet, kun eräät Kreikan kaupungit olivat jääneet sodasta pois. Seuraavina vuosina Kreikan sisäiset levottomuudet ajoivat Filippoksen ahtaalle.


title: Makedonian valtakunta

text: Filippos V:n poika Perseus oli Makedonian viimeinen kuningas. Hän ryhtyi uuteen, kolmantena makedonialaissotana tunnettuun sotaan Roomaa vastaan vuonna 171 eaa. Alkumenestyksestä huolimatta Perseuksen armeija kukistettiin Pydnan taistelussa vuonna 168 eaa. ja kuningas vangittiin taistelun jälkeen. Roomalaisia taistelussa johti Aemilius Paullus. Perseus vietiin Roomaan, missä häntä esiteltiin riemusaatossa.


title: Makedonian valtakunta

text: Roomalaisella kaudella Makedonia jaettiin aluksi neljään osaan, tetrarkiaan, vuosi liittämisen jälkeen eli 167 eaa. Ensimmäinen osa käsitti Strymon-joen itäpuolisen alueen ja sen pääkaupunkina toimi Amfipolis ("Amphipolis"). Toisen osa käsitti Strymon- ja Aksios-jokien välisen alueen ja sen pääkaupunki oli Thessalonike ("Thessalonica"). Kolmas osa käsitti Aksios- ja Peneios-jokien välisen alueen ja sen pääkaupunki oli Pella. Neljäs osa käsitti suuren osan Ylä-Makedoniaa ja sen pääkaupunki oli Herakleia Lynkestis ("Heraclea Lyncestis").


title: Makedonian valtakunta

text: Neljännen makedonialaissodan päätyttyä roomalaisten voittoon vuonna 148 eaa. Makedonia liitettiin lopulta Roomaan yhtenä provinssina nimellä "Macedonia", jolloin tetrarkiajaosta luovuttiin. Provinssin pääkaupunkina toimi Thessalonike. Myöhemmin Rooman tetrarkian aikana 200-luvun lopulta jaa. lähtien Thessalonike toimi yhtenä koko valtakunnan hallintokeskuksista.


title: Makedonia (täsmennyssivu)

text: Makedonia voi viitata moniin asioihin.


title: Edfu

text: Edfu (myös Idfu) on kaupunki Ylä-Egyptissä Niilin länsirannalla, Esnan ja Aswanin välissä. Asukkaita on noin 70 000.


title: Edfu

text: Kaupungissa on suuri temppeli, joka on rakennettu vuosina 237–57 eaa. Kaikista Egyptin temppeliraunioista Edfun Horuksen temppeli on parhaiten säilynyt. Valtava temppeli on rakennettu hiekkakivitiilistä pienemmän Uuden valtakunnan temppelin päälle itä-länsi-suuntaisesti jokea kohti. Myöhempi, pohjois-etelä-suuntainen rakenne sijoittuu vanhasta raunioituneesta Pylonin temppelistä katsoen länsipuolelle.


title: Edfu

text: Muinaisen Edfun asutus sijaitsee noin 50 metrin päässä temppelistä. Se on nimeltään "Wetjeset-hor", kun taas klassisen kreikan käyttämä nimi oli "Apollinopolis Magna". "Notitia Dignitatumin mukaan", osa Legio II "Traiana Fortis"ista oli leirityneenä "Apollonos superioris"issa, joka oli roomalaisten kaupungista käyttämä nimi.


title: Edfu

text: Vaikka Edfun kaupunki ei matkailijan silmin näytä kovin houkuttelevalta tai merkittävältä, siellä on enemmän jäänteitä Egyptin historiasta kuin itse temppelissä. Huolimatta rapautumisen ja maanmuokkauksen aiheuttamista laajoista asutuksen tuhoista jäljellä oleva asutus tarjoaa tietoa niinkin kaukaa kuin 3100 eaa.


title: Tervavene

text: Tervavene eli paltamo on pitkä ja kapea puurakenteinen vene, jolla kuljetettiin tervatynnyreitä tuotantoalueilta vesistöjä pitkin myyntipaikalle, yleensä lähimpään tapulikaupunkiin. Tervaveneen nimitys "paltamo" on saanut nimensä Paltamon pitäjästä, jonka asukkaat aloittivat ensimmäisinä kihlakunnasta tervanpolton ja tervan kuljettamisen Ouluun.


title: Tervavene

text: Tervavene kehittyi varsinkin Kainuussa poltetun tervan tuomiseksi Oulujoen vesireittiä myöten Oulussa olevaan Tervahoviin. Vene oli kapea ja pitkä, jotta se selviäisi helpommin koskisesta reitistä, johon kuuluivat latvavesinä Hyrynsalmen ja Sotkamon reitit, Oulujärvi reitin keskusjärvenä sekä Oulujoki sen laskujokena. Pohjoisemman Hyrynsalmen reitin alkupään Kiantajärven korkeus merenpinnasta oli 200,47 metriä, eteläisemmän Sotkamon reitin Lentuan 167,88 metriä, Oulujärven 122,77 metriä ja joen viimeisen kosken eli Merikosken niskan korkeus Oulussa enää 7,3 metriä. Jokiosuuksilla oli kymmeniä koskia pitkinäkin jaksoina. Tervaveneet olivat tuttu näky Kainuun maisemakuvassa vielä 1900-luvun alussa, jolloin osa tervankuljetuksesta siirtyi Iisalmen–Kajaanin rautatien valmistuttua kiskoille.


title: Tervavene

text: Kainuulaisen tervaveneen pituus oli 10–14 metriä, leveys 1,2 metriä ja korkeus 0,6 metriä ilman lisälaitoja. 1700-luvulla veneet olivat pienempiä, niihin mahtui alle kymmenen tynnyriä. 1800-luvun lopussa yksi vene kuljetti enimmillään lähes 30 tynnyriä. Vene oli kapea, pitkä ja hentorakenteinen, mutta sen sisälle pitkittäin ladottu tervatynnyrilasti teki siitä hyvän laskettavan kovissakin koskissa. Tynnyrit kuormattiin veneen pohjalle pitkittäin myös siksi, että ne eivät päässeet liikkumaan. Venettä käsitteli yleensä kaksi henkilöä eli "tervansoutajaa", koskiosuuksilla käytettiin paikallisia laskumiehiä eli niin sanottuja "koskiluotseja", joita Oulujoella oli jo 1600-luvulta lähtien.


title: Tervavene

text: Niin sanottuja varppeet, räpeet ja hattulaudat olivat käytössä korottamaan veneen laitoja lastin painon mukaan. Veneen tärkeä osa oli pitkä perämela ja sen pidike eli niin sanottu vihta veneen perässä. Perämies ohjasi venettä koskessa melan ponnesta. Veneessä oli yleensä purje järviosuuksia varten sekä masto jalustimineen ja purjenuora maston kärjestä veneen perään. Hattulaudat korottivat veneen keulaa eli kokkaa, tervaamattomat räpelaudat ja varppeet taas laitoja, joihin ne sidottiin vitsaksilla. Laitalautoja oli kolme puolellaan, yleensä mäntyä mutta joskus kuusta. Veneessä olivat myös pitkän vesimatkan aikana tarpeelliset airot koivuisine hankaimineen, huopaimet, äyskäri sekä paluumatkalla ylävirtaan tarvittavat sauvoimet ja vetoköydet.


title: Tervavene

text: Palatessa veneen lisälaidat poistettiin ja venettä supistettiin parraspuista kokoon, että se jaksettiin vetää koskista ylös. Jokivarteen rakennetut kivimöljät olivat myös suurena apuna. Pyhäkoski oli kuitenkin liian vuolas ja se kierrettiin maanteitse eli veneet kärrättiin kosken ohi kuten Kajaanin kaupungin alueella ennen sinne tervankuljetuksia varten tehtyjen kanavasulkujen valmistumista. Ruuat ja muut matkatarvikkeet kuljetettiin konteissa, arkuissa ja leileissä, joiden piti erityisesti menomatkalla mahtua veneeseen tervatynnyreiden ja miehistön ohella. Täydessä lastissa vene painoi nelisen tonnia, tällaista kuormaa varten siihen tarvittiin kahdestakymmenestä kolmeenkymmeneen kuusennäreestä tehtyä kaarta. Palatessa vene oli kevyt, lastina oli useimmiten kaupungista ostettua ruokasuolaa, joskus myös kahvia sekä muita harvinaisempia kaupungista saatavilla olleita tarvikkeita.


title: Kontiomäki

text: Kontiomäki on toinen Paltamon päätaajamista. Se sijaitsee Kainuussa, Oulujärven itäpäässä, valtatien 5 itäpuolella, 2,5 kilometriä valtatie 5:n ja valtatie 22:n risteyskohdasta pohjoiseen ja noin 24 kilometriä Kajaanin keskustasta koilliseen. Lähimmät kylät ovat Paltamon Mieslahti ja Jokimäki sekä Kajaanin Jormua. Asukkaita taajamassa on noin 650.


title: Kontiomäki

text: Kontiomäen taajama on syntynyt alun perin puhtaasti rautatieläiskyläksi. Vielä 1970-luvulla Valtionrautatiet oli käytännössä kylän työväen ainoa työnantaja. Nykyisinkin suuri osa kontiomäkeläisistä on rautatieläisiä.


title: Kontiomäki

text:
Kontiomäki ja Kontiomäen rautatieasema ovat valtaväylien risteyskohdassa. Siellä risteävat rataosat Iisalmi–Kontiomäki, Joensuu–Kontiomäki, Oulu–Kontiomäki, Kontiomäki–Vartius ja Kontiomäki–Ämmänsaari, valtatiet 5 ja 22 sekä kantatie 89. Aiemmin myös läheinen Mieslahteen ulottuva Oulujärvi oli merkittävä kulkuväylä. Kontiomäen asemalla pysähtyvät kaikki Iisalmi–Oulu-reittiä kulkevat henkilöjunat. Vuoden 1993 elokuun puoliväliin asti Kontiomäen kautta kulki myös matkustajajunia Joensuusta Ouluun.
Vuonna 1981 lakkautettiin henkilöjunaliikenne rataosalta Kontiomäki–Pesiökylä–Taivalkoski.


title: Veljmies-patsas

text: Veljmies-patsas (myös "Velj'mies-patsas") on kuvanveistäjä Heikki Konttisen pronssinen veistos vuodelta 1959. Se sijaitsee Kuopion torilla kauppahallin itäisessä päädyssä suihkualtaan ympäröimänä.


title: Veljmies-patsas

text: Konttinen voitti teoksellaan vuonna 1957 järjestetyn Kuopion Yksityisyrittäjien kutsukilpailun, jonka pohjalta patsas toteutettiin. Se oli yrittäjien lahja 175-vuotiaalle Kuopion kaupungille.


title: Veljmies-patsas

text: Konttisen mukaan patsaan innoituksena toimi Aaro Jalkasen 1910-luvulla kirjoittama Kallavesj-laulu ja erityisesti sen säe "Veljmies salloo tuulastelj, tiirustelj, riijustelj".


title: Veljmies-patsas

text: Veljmies on kauppahallin toisessa päädyssä sijaitsevan Siskotytön tavoin opiskelijoiden lakituksen kohteena vappuna. Veljmiehen lakituksen ja proffan uiton suorittaa Itä-Suomen yliopiston ylioppilaskunta, Siskotytön pesevät ja lakittavat Kuopion kauppaopiskelijat.


title: Raaseporin linna

text: Raaseporin linna on Raaseporin Snappertunassa sijaitseva keskiajalta peräisin oleva linna.


title: Raaseporin linna

text:
Linna mainitaan ensimmäistä kertaa historiallisissa dokumenteissa vuonna 1378. Se hylättiin 1500-luvulla Helsingin perustamisen, maankohoamisen ja olutkellarin romahtamisen jälkeen. Alun perin linna rakennettiin saarelle, jota ympäröi nykyään Raaseporinjokena tunnettu rehevöitynyt joki. Maankohoamisen johdosta linnanrauniot ovat nykyään sisämaassa ja joki on surkastunut merkittävästi. Linnan historiaan liittyy useita taisteluita. 1800-luvun lopulta alkaen linnaa on restauroitu useaan otteeseen. Viimeisin restaurointi saatiin valmiiksi vuonna 1988. On kuitenkin epäselvää, minkä näköinen linna on aikoinaan ollut.
Jouko Vahtola on katsonut, että Raaseporin linnan perustaminen olisi ollut jatkoa saksalaisten Baltian ristiretkille ja sen olisi perustanut Riian piispa Albertin seuraaja, hänen veljensä piispa Hermann von Buxhövden miekkaritareineen. Nimi Raasepori tulisi näin saksalaisen Lyypekin lähellä sijaitsevasta Ratzeburgin hiippakunnan nimestä.


title: Raaseporin linna

text: Mahtimies Bo Joninpoika Grip rakennutti ensimmäiset muurit paikalle 1360–1370-luvuilla Johannes Westfalin ollessa Turun piispana . Gripin tarkoitus oli ilmeisesti tasapainottaa Suomenlahden toisella puolella sijainneen vilkkaan hansakaupungin Tallinnan vaikutusta . Linna koki loistonsa 1400-luvulla, mutta Helsingin perustamisen jälkeen Raaseporin merkitys väheni, kunnes se vuonna 1553 hylättiin. Uusi yritys asuttaa linnaa tapahtui kolmen vuoden kuluttua. Olutkellarin romahdettua parin vuoden kuluttua linna hylättiin uudestaan, ja hylätty linna alkoi raunioitua. Kellarin tuhoutuminen oli suuri menetys, koska olut oli keskiajalla tärkeä elintarvike.


title: Raaseporin linna

text: Muun muassa kuningas Kaarle Knuutinpoika piti hallussaan Raaseporin linnaa, jossa hän asui kolmatta hallituskauttaan edeltäneen välivaiheen aikana. Vuonna 1570 kuningas Juhana III läänitti linnaläänin alueen enovainajansa ja tukijansa Lewenhaupt-perheelle, korottaen heidät kreivilliseen arvoon Raaseporin nimellä, jolloin Raaseporista tuli kreivikunta.


title: Raaseporin linna

text: Kesäaikaan linna on avoinna yleisölle. Alueella sijaitsee myös kesäkahvila Linnanvoudin Tupa. Suomen suurin ruotsinkielinen kesäteatteri Raaseporin kesäteatteri järjestää näytöksiä linnan läheisyydessä kesäisin.


title: Raaseporin linna

text: Linnassa on kuvattu myös muun muassa Babylon Whores -yhtyeen "Et In Arcadia"'-, Anna Abreun ”Stereo”- ja Teräsbetonin ”Orjatar”-kappaleiden musiikkivideot.


title: Tuomas Alatalo

text: Tuomas Alatalo (s. 1977) on suomalainen, vaikeasti CP- ja puhevammainen mies, joka nousi Suomessa julkisuuteen vuonna 1999, kun väitettiin, että hän oli oppinut kirjoittamaan tekstejä fasilitoiduksi kommunikaatioksi (FC) kutsutun menetelmän avulla, vaikka hänen oli aikaisemmin uskottu olevan myös vaikeasti kehitysvammainen.


title: Tuomas Alatalo

text: Tapaus on herättänyt kiistelyä, eikä sen todenperäisyydestä ole varmuutta. Professori Timo Saloviita ja tutkija Heikki Sariola ovat kyseenalaistaneet väitteen, jonka mukaan Alatalo olisi itse kirjoittanut nimissään julkaistut tekstit. Heidän mukaansa tekstien varsinaisia tekijöitä ovat Alataloa kirjoittamisessa avustavat henkilöt, pääasiassa hänen äitinsä, jotka ovat huomaamattaan tuottaneet tekstit itse Alatalon kättä liikuttaen. Tällaisen ilmiön esiintyminen fasilitoidussa kommunikaatiossa oli alan tutkijoille ennestään tuttu, ja sitä on tutkittu Alatalon tapauksen innoittamana myös Suomessa.


title: Tuomas Alatalo

text: Tuomas Alatalo on vaikeasti CP- ja puhevammainen. Hän nousi julkisuuteen vuonna 1999, kun väitettiin, että hän oli oppinut kirjoittamaan tekstejä fasilitoiduksi kommunikaatioksi (FC) kutsutun menetelmän avulla, vaikka hänen oli aikaisemmin uskottu olevan myös vaikeasti kehitysvammainen.


title: Tuomas Alatalo

text: Alatalo esiintyi julkisuudessa esimerkiksi Helsingin Sanomien Kuukausiliitteen (maaliskuu 2000) etukannessa, sekä Ylen "Inhimillinen tekijä" -ohjelmassa. Alatalo julkaisi lukuisia kolumneja (esimerkiksi "Metro"- ja "Voima"-lehdessä) sekä kirjan "Olen ja saan sanoa". Hän sai myös Kordelinin säätiön 15 000 markan apurahan vuonna 2000 kirjalliseen työhön. Älykkäiden ihmisten seura Mensa valitsi Alatalon vuoden henkilöksi, ja hän sai erinäisiä muita tunnustuksia ja palkintoja ja oli esimerkiksi "Helsingin Sanomien" raadissa valitsemassa, ketkä ovat Suomen johtavia intellektuelleja. Tunnettu lastenpsykiatri Jari Sinkkonen esitteli Alatalon tapausta tiedotusvälineissä.


title: Tuomas Alatalo

text: Joensuun yliopiston erityispedagogiikan professori Eija Kärnä-Lin toi ensimmäisenä kansainväliseen tieteelliseen keskusteluun Tuomas Alatalon tapauksen aineiston kirjoituksessaan "Mental Retardation" -lehdessä vuonna 2002.


title: Tuomas Alatalo

text: Sini Pälikkö julkaisi "CP-lehdessä" kirjoituksen, joka suhtautui hyvin epäilevästi Alatalon väitettyihin kykyihin.


title: Tuomas Alatalo

text: Jyväskylän yliopiston erityispedagogiikan professori Timo Saloviita ja Lastensuojelun keskusliiton tutkija Heikki Sariola julkaisivat Skeptikko-lehdessä 2003 laajemman kirjoituksen "Tuomas Alatalon tapaus - esimerkki fasilitaation vaaroista" , jossa he väittävät esittävänsä "seitsemän vahvaa perustelua" sen käsityksensä puolesta, että Alatalo ei ole kirjoittanut nimissään julkaistuja tekstejä vaan tekstit ovat Alataloa fasilitoivien ihmisten, enimmin Alatalon äidin huomaamattaan tuottamia.


title: Tuomas Alatalo

text: Lisäksi Saloviita ja Sariola ottavat kantaa tapauksen yleisempään luonteeseen. Heidän mukaansa tapaus kertoo siitä, ettei älyllisesti vaikeavammaista ihmistä hyväksytä sellaisena kuin hän on. He myös pitävät valitettavana, että Alatalo on ”jätetty yksin rimpuilemaan fasilitaatiota vastaan”, ja kritisoivat Alatalon kirjoittamiksi väitettyjä kirjoituksia siitä, että ne sisältävät negatiivissävyisiä, jopa halventavia viittauksia älyllisesti vaikeavammaisiin, vaikka kirjan takakansitekstin mukaan kirja on myös kannanotto vammaisten puolesta.


title: Tuomas Alatalo

text: Kaksi Joensuun yliopiston professoria, Jussi Niemi ja Eija Kärnä-Lin, olivat jo aiemmin vuonna 2002 puolustaneet Tuomas Alatalon kirjoitusten aitoutta kielitieteellisellä argumentilla yhdysvaltalaisessa tieteellisessä "Mental Retardation" -lehdessä. He väittivät, että tekstissä on esimerkiksi sellaisia kirjoitusvirheitä, että vain fasilitoitu henkilö voi olla tekstin kirjoittaja, ei avustaja. Saman lehden myöhemmissä numeroissa oli keskustelua asiasta. Tohtori Peter Sturmey sekä Saloviita ja Sariola vastasivat Niemelle ja Kärnä-Linille. Heidän mukaansa avustajat ovat todellisia kirjoittajia. Niemi ja Kärnä-Lin vastasivat kriitikoilleen ja puolustivat voimakkaasti alkuperäistä kirjoitustaan. Koko keskustelu on luettavissa verkossa.


title: Tuomas Alatalo

text: Vastauksessaan Saloviidan ja Sariolan artikkeliin, jossa kaikki yllä olleet argumentit Alatalon tapausta vastaan esiteltiin ensi kertaa, Niemi ja Kärnä-Lin puolustautuivat sillä, että he olivat tarkastelleet asiaa vain kielitieteen näkökulmasta. He eivät enää väittäneet tekstejä Alatalon kirjoittamiksi, vaikkeivät toisaalta myönnä erehtyneensäkään.


title: Tuomas Alatalo

text: Kehitysvammaliiton "Ketju"-lehdessä on ollut vuonna 2005 Kärnä-Linin ja Saloviidan debatti.


title: Tuomas Alatalo

text: Alatalon tapaus herätti laajemmin keskustelua vuoden 2003 puolella eri lehdissä. "Helsingin Sanomien" Kuukausiliite kirjoitti "Mental Retardation" -lehden väittelystä marraskuussa 2003. "Ilta-Sanomissa" julkaistiin niin ikään useita kirjoituksia (6.–7. marraskuuta 2003) vastaukseksi Kuukausiliitteen artikkeliin. "Ilta-Sanomien" kirjoittelun mukaan Tuomas Alatalon kirjoittajuutta voimakkaasti aiemmin puolustaneet julkisuuden henkilöt (muun muassa Alatalon kirjan esipuheen kirjoittanut Jari Sinkkonen, kirjan toimittanut kirjailija Jukka Parkkinen sekä Alataloa aiemmin Kuukausiliitteeseen haastatellut kirjailija Jyrki Kiiskinen) pysyivät yhä tiukasti kannassaan. Alataloa Kuukausiliitteeseen aiemmin (maaliskuu 2000) haastatellut kirjailija Jyrki Kiiskinen piti epäilyjä ”absurdeina ja loukkaavina” (IS 6. marraskuuta 2003). Alatalon kirjan toimittanut kirjailija Jukka Parkkinen sanoi haastattelussa ”en epäile hetkeäkään” (IS 6. marraskuuta 2003). Esipuheen Alatalon kirjaan kirjoittanut lastenpsykiatri Jari Sinkkonen sanoi, että ”Tuomas kirjoittaa itse” (IS 7.11.2003). Jyrki Kiiskinen julkaisi vuonna 2003 romaanin "Jos minulla ei olisi rakkautta" (Gummerus), jonka keskeisen henkilön esikuvana on Tuomas Alatalon kaltainen hahmo, viisas ja kommunikoimaan oppiva vammainen.


title: Tuomas Alatalo

text: "Yliopisto"-lehdessä sosiaalipolitiikan professori J. P. Roos puolusti Saloviidan ja Sariolan kritiikkiä.


title: Tuomas Alatalo

text:
"Voima"-lehdessä, jossa Alatalo on pakinoinut useita vuosia, sosiologi Salla Tuomivaara kirjoitti:
"Tuomas Alatalon tapaus osoittaa, että puhe- ja kirjoituskyvyttömäksi leimatun äkillinen tunkeutuminen kieliyhteisöön voidaan kokea uhkaavaksi. Tutkijat, jotka eivät ole tavanneet kirjailijana toimivaa Alataloa, ovat kirjoittaneet artikkeleita hänen kyvyttömyydestään kommunikoida".


title: Tuomas Alatalo

text: Myös kansainvälissä keskustelussa Alatalon tapaus on tullut uudelleen ajankohtaiseksi, kun FC:n kehittelijä Douglas Biklen vuonna 2005 ilmestyneessä kirjassaan "Autism and the Myth of the Person Alone" siteeraa hyväksyvästi Kärnä-Linin ja Niemen artikkelia osoituksena siitä, että fasilitaatio toimii ja se on nyt osoitettu myös lingvistisen analyysin avulla.


title: Tuomas Alatalo

text: "Helsingin Sanomat" kertoi 8. marraskuuta 2005, että Jyväskylän yliopistossa 2005 hyväksytyssä pro gradu -työssä Ulla Ojalammi ja Marjatta Leppänen tutkivat sitä, kuka fasilitoidut viestit oikeasti kirjoittaa. Tulokset tukivat Saloviidan ja Sariolan kantaa. Pro gradu -työn tarkasti professori Saloviita. Kokeeseen osallistui yksitoista 7–15-vuotiasta kehitysvammaista ja autistista oppilasta sekä heidän fasilitoijansa kahdesta koulusta. Sokkotesteissä avustajat sulkivat silmänsä siksi aikaa, kun oppilaat katsoivat heille näytettyjä kuvia, esineitä tai sanoja. Oppilaat saivat fasilitoimalla kirjoittaen oikeita vastauksia testeissä vain silloin, kun avustaja kuuli tai näki kysymyksen ja lisäksi katsoi näppäimistöä. Samasta aiheesta pro gradun tekijät kertovat myös Skeptikko-lehden artikkelissa.


title: Tuomas Alatalo

text: Tuomas Alatalon vastine Saloviidan epäilyihin omasta kirjoitustaidostaan Erika-lehden numerossa 1/2007


title: Nokkaeläimet

text: Nokkaeläimet ("Monotremata") ovat nisäkkäitä, jotka elävien poikasten synnyttämisen sijaan lisääntyvät munimalla. Nokkaeläimet ovat ainoita nisäkkäitä, joilla on matelijoilta peritty muniminen, minkä vuoksi ne kuuluvat ainoana hengissä olevana lahkona munivien nisäkkäiden ("Prototheria") alaluokkaan. Nokkaeläimet kuuluvat nisäkkäisiin, koska ne pystyvät imettämään poikasiaan maitorauhasten erittämällä maidolla ja niillä on karvapeite. Niillä ei ole kuitenkaan nisiä. Muita nisäkäsmäisiä piirteitä ovat yhtenäinen alaleuka, neliosainen sydän, kolme välikorvan luuta ja tasalämpöisyys. Matelijamaisia piirteitä munimisen lisäksi ovat useat tukirangalliset piirteet, kuten reisiluun ja olkaluun suuntautuminen maansuuntaisesti ja kloaakki eli aukko, jolla eläin hoitaa lisääntymisen, ulostamisen ja virtsaamisen. Nokkaeläinten tieteellinen nimi "Monotremata" () viittaa kloaakkiin.


title: Nokkaeläimet

text: Nokkaeläimiä tavataan nykyisin ainoastaan Australiassa ja Uudessa-Guineassa, missä tämä hyvin alkukantainen ja vanha nisäkäslahko on esiintynyt jo miljoonia vuosia. Nokkaeläimet kuuluvat niihin harvoihin nisäkkäisiin, joilla on sähköaisti. Nokkaeläinten lisääntymis- ja elintavat erottavat ne täysin muista nykyisistä nisäkäslajeista. Ne ovat muuttuneet melko vähän, minkä takia niitä sanotaankin eläviksi fossiileiksi.


title: Nokkaeläimet

text: Nokkaeläinten lahkoon kuuluu nykyisin kaksi heimoa, joissa on yhteensä viisi elossa olevaa lajia. Vesinokkaeläinten ("Ornithorhynchidae") heimon ainoa laji on puolittain vesielämään sopeutunut vesinokkaeläin ("Ornithorhynchus anatinus"). Nokkasiilien ("Tachyglossidae") heimossa on kahdessa suvussa neljä maalla elävää lajia; nokkasiili ("Tachyglossus aculeatus"), kärsänokkasiili ("Zaglossus bruijni"), "Zaglossus bartoni" ja "Zaglossus attenboroughi". Nokkasiili ja vesinokkaeläin on arvioitu elinvoimaisiksi, mutta muut kolme lajia ovat äärimmäisen uhanalaisia. Edellä mainittujen elävien lajien lisäksi nokkaeläinten lahkoon luokitellaan useita sukupuuttoon kuolleita esihistoriallisia lajeja, jotka tunnetaan ainoastaan fossiilien perusteella.


title: Nokkaeläimet

text: Ensimmäiset nisäkkäiksi luokiteltavat eläimet kehittyivät matelijoista noin 200 miljoonaa vuotta sitten. Ensimmäiset nisäkkäät olivat pienikokoisia hyönteissyöjiä, jotka liikkuivat öisin. DNA-tutkimusten avulla "Ptototheria"-nisäkkäiden kehityshaaran eriytyminen muista nisäkkäistä on ajoitettu 166 miljoonan vuoden taakse. Varhaisin tunnettu nokkaeläin on "Teinolophos"-nokkaeläin. Löydetty fossiili on 123 miljoonaa vuotta vanha. Toinen liitukautinen nokkaeläinfossiili kuuluu "Steropodon"-nokkaeläimelle, joka oli yksi aikansa suurikokoisimmista nisäkkäistä. Tätäkin suurempi nokkaeläin oli "Kollikodon", jonka ruumiin pituus on voinut olla jopa metrin. Nykyään elävillä nokkaeläinlajeilla on hyvin samankaltaiset ominaisuudet kuin niiden muinaisilla esi-isilläkin.


title: Nokkaeläimet

text: On uskottavaa, että nokkaeläimet olivat levinneet laajoille alueille ympäri eteläisen pallonpuoliskon Gondwanamannerta, sillä Etelä-Amerikan Patagoniasta on löydetty "Monotrematum sudamericanum" -vesinokkaeläimelle kuuluva 62 miljoonaa vuotta vanha hammas. Kovin runsaslukuinen ryhmä se ei kuitenkaan ollut.


title: Nokkaeläimet

text: Varhaisimmat nokkasiilifossiilit ovat peräisin keskimioseenikaudelta eli noin 15 miljoonan vuoden takaa, ja ne kuuluvat "Zaglossus robusta" -lajille. Vielä ei tunneta nokkasiilien ja liitukaudella eläneiden nokkaeläinten välistä sukulaisuussuhdetta, eikä myöskään tiedetä, milloin nokkasiilit ovat eriytyneet omaksi heimolinjaksi. Vesinokkaeläimet ja nokkasiilit onkin toisinaan jaoteltu erillisiin "Platypoda" ja "Tachyglossa" -lahkoihin. Nokkasiileihin kuuluu kaksi sukua "Tachyglossus" ja "Zaglossus". Esihistoriallisia sukuja tunnetaan yksi, "Megalibgwilia", joka hävisi noin 50 000 vuotta sitten.


title: Nokkaeläimet

text: Ensimmäinen vesinokkaeläimen nahka tuotiin Eurooppaan 1700-luvun lopulla ja George Shaw sai sen tutkittavakseen. Löytöä pidettiin poikkeuksellisen hyvin tehtynä huijauksena monien muiden eläinlajihuijausten joukossa. Shaw ei kuitenkaan pystynyt todentamaan merkkejä huijauksesta, vaan joutui pitkällisten tutkimusten jälkeen kuvaamaan lajin vuonna 1799 "The Naturalist's Miscellany" -julkaisussaan. Seitsemän vuotta aiemmin hän oli jo ehtinyt kuvata nokkasiilin, mutta se ei vaikuttanut kovin kiinnostavalta tapaukselta, koska muistutti kovasti eurooppalaisille tuttua siiliä. Vasta vuonna 1802 Eurooppaan saatiin ensimmäinen täydellinen vesinokkaeläin, jolloin se voitiin varmuudella todeta aidoksi eläinlajiksi.


title: Nokkaeläimet

text: Eläintieteilijät eivät 1800-luvulla pystyneet uskomaan, että nokkaeläimet lisääntyisivät munimalla. Skotti William Hay Caldwell lähti 1880-luvulla tutkimaan nokkaeläimiä ja löysikin niitä aboriginaalien avustuksella. Syyskuun toisena päivänä vuonna 1884 hän lähetti BAAS-tiedeseuralle lyhyen sähkeen, jossa hän totesi aboriginaaleille jo tutun tiedon: ”Nokkaeläimet ovipaarisia, munat meroblastisia.” Tieteilijät eivät voineet kuin hyväksyä todeksi, että jotkin nisäkkäät todella munivat.


title: Nokkaeläimet

text: Nokkasiilien kohdalla tutkimukset olivat jääneet vähäisiksi, kun huomio oli kiinnittynyt vesinokkaeläimiin. Saksalainen Richard Semon paikkasi laajoilla tutkimuksillaan tätä aukkoa ja vastasi moniin nokkasiilejä koskeviin kysymyksiin. 1800-luvun lopulla tunnettiin kaksi nokkasiililajia ja 1907 löydettiin kolmas laji. Viimeisin nokkasiililaji, "Zaglossus attenboroughi", kuvattiin tieteelle vasta vuonna 1998.


title: Nokkaeläimet

text: Nokkaeläimiin kuuluu kaksi toisistaan ulkonäöllisesti hyvin erilaista heimoa. Näistä vesinokkaeläimet muistuttavat nokkansa ja räpyläjalkojensa vuoksi vesilintua, mutta ne liikkuvat neljällä jalalla ja niillä on kussakin räpylässä viisi varvasta. Vesinokkaeläimen häntä on hyvin leveä ja ohut, kuten majavalla, sekä karvapäällysteinen. Vesinokkaeläimet ovat sopeutuneet vesielämään, sillä virtaviivaisen ruumiinrakenteensa sekä räpylöidensä avulla ne pystyvät uimaan vedessä joutuisaa tahtia. Turkki on pehmeä, silkkinen ja väriltään ruskea kuten saukoilla. Turkit olivat haluttuja ja arvokkaita, minkä vuoksi vesinokkaeläimiä metsästettiin niin paljon, että niiden kanta heikkeni selvästi.


title: Nokkaeläimet

text: Nokkasiilit sen sijaan muistuttavat selkäpiikkisensä vuoksi tavallisia siilejä tai pieniä piikkisikoja, mutta eroavat näistä erityisesti nenän rakenteessa. Nokkasiileillä se on pitkä ja ohut, kun taas siileillä se on lyhyenomainen. Piikkisioilla on myös selvästi pidemmät piikit. Nokkasiilien leveät viisivarpaiset raajat ovat erinomaisia hyönteisten tonkimiseen maanpinnan alta, ja ruumiinrakenteeltaan ne ovat hyvin vantteria ja lihaksikkaita. Nokkasiilit ovat väritykseltään tummanruskeita, mutta piikit ovat kellertävän vaaleita.


title: Nokkaeläimet

text: Aikuinen vesinokkaeläin painaa parin kilon (1,5–2,5 kg) verran ja on alle 60 senttimetriä pitkä, mistä hännän osuus on noin 15 senttiä. Nokkasiilit ovat selvästi vesinokkaeläimiä kookkaampia. Nokkasiili ("Tachyglossus aculeatus") painaa kuutisen kiloa, ruumiinpituus on puoli metriä ja häntä alle kymmenen senttiä pitkä. "Zaglossus"-suvun nokkasiilit ovat nokkaeläimistä kaikkein kookkaimpia ja painavat noin 10 kilogrammaa. Niiden pituus vaihtelee 45 ja 75 sentin välillä ja niiden nokka on selvästi pitempi verrattuna "Tachyglossus aculeatus" -lajiin. Kaikkia nokkaeläimiä yhdistää se, että urokset ovat suurempia kuin naaraat.


title: Nokkaeläimet

text: Sekä naaras- että urosvesinokkaeläimillä kuin myös urosnokkasiileillä on takajaloissa piikkiset kannukset. Vain urosvesinokkaeläin erittää myrkkyä näiden kautta. Nokkaeläinten kömpelö taapertaminen maalla johtuu niiden matelijamaisesta raajaluustorakenteesta. Niiden olka- ja reisiluut suuntautuvat suoraan kehosta pois, niiden kulkusuuntaan nähden kohtisuorasti. Muilla nisäkkäillä raajojen luustot ovat kehittyneet siten, että luut ovat yhdensuuntaisesti kulkusuunnan kanssa. Nokkaeläimillä on kylkiluut niin kaula- kuin rintanikamissakin. Nokkaeläinten poikkeuksellisiin piirteisiin kuuluu myös niiden nahkapäällysteisessä nokassa sijaitsevat tuhannet erikoistuneet solut, jotka muodostavat ominaisen sähköaistin. Sen avulla ne paikallistavat helposti niiden ympärillä olevat muut eläimet.


title: Nokkaeläimet

text: Nokkaeläimet ovat yhdessä vajaahampaisten kanssa ainoita nisäkkäitä, joilla ei ole lainkaan hampaita tai ainakin ne ovat hyvin surkastuneet. Nokkasiileillä on elämän aikana vain yksi hammas, jota ne tarvitsevat ainoastaan munan rikkomiseen kuoriutumisvaiheessa. Vesinokkaeläimillä kehittyy maitohampaat, mutta ne eivät tarvitse niitä mihinkään. Nokkaeläimiltä puuttuu myös kokonaan tuntokarvat, nisät ja ulkoiset korvat. Nokkaeläimet ovat muiden nisäkkäiden tapaan tasalämpöisiä, mutta niiden ruumiinlämpötila on muihin nisäkkäisiin verrattuna alhainen (30–33 °C).


title: Nokkaeläimet

text: Nokkasiilien ruokavalio koostuu kaivamissyvyydeltä löytyvistä maanpinnan selkärangattomista kuten muurahaisista, termiiteistä ja lieroista. Ne murskaavat saaliinsa painamalla kielensä kitalakea vasten. Nokkasiilien hyvästä hajuaistista on etua ruoanhankinnassa. Sen sijaan sähköaistin roolista saalistamisessa ei ole tutkijoiden keskuudessa yksimielisyyttä. On mahdollista, että nokkasiilien sähkönaistimuskyky on alkanut hiljalleen heiketä. Nokkasiili ("T. aculeatus") on nykyisistä nokkaeläimistä kaikkein laajimmalle levinnyt ja sen voi nähdä kaikkialla Tasmaniassa, Australiassa ja Uudessa-Guineassa. Se ei ole nirsoja elinalueiden suhteen, sillä sille käyvät niin Australian kuivat alueet kuin Uuden-Guinean kosteat tropiikkimetsätkin.


title: Nokkaeläimet

text: Vesinokkaeläintä tavataan luonnonvaraisena ainoastaan Australian lauhkean itärannikon makeissa vesissä. Se saalistaa täysin sähköaistinsa turvin, sillä se sulkee silmänsä vedessä eikä kovin syvällä vedessä näköaistista olisikaan hyötyä. Ravintoon kuuluu pienimmät vesieläimet, jotka se varastoi poskeensa ja nousee vedenpintaan syömään ne, kunnes sukeltaa uudelleen veteen.


title: Nokkaeläimet

text: Nokkaeläimet ovat yöeläimiä, koska ne yrittävät välttää päivänpaahdetta. Jos niitä häiritään tai lämpötila on riittävän alhainen päivisin, niitä voi tavata päiväsaikaankin liikkumassa. Kylminä aikoina ja ruoanpuutteen vuoksi nokkasiili saattaa vaipua horrokseen. Nokkaeläimet liikkuvat yksin, eli ne eivät muodosta yhdyskuntia.


title: Nokkaeläimet

text: Nokkaeläimet lisääntyvät ovipaarisesti eli ne munivat munia ja hautovat niitä pienessä pussirakenteessa 10–12 päivän ajan, kunnes poikaset kuoriutuvat. Naaras munii noin kolmen viikon kuluttua parittelusta. Muut nisäkkäät lisääntyvät vivipaarisesti eli synnyttäen eläviä poikasia. Kerralla nokkaeläimet saavat yhdestä kolmeen tai "Zaglossus"-suvun nokkasiilien tapauksessa 4–6 munaa, ja kun poikaset ovat kuoriutuneet vanhempien maitorauhaset alkavat tuottaa maitoa. Muilla nisäkkäillä on nisät, joiden kautta emo ruokkii jälkeläisiä, mutta nokkaeläimillä näitä rakenteita ei ole. Sen sijaan ne erittävät maitoa turkkiinsa, josta poikaset imevät sen. Piirre on tärkeä todiste maitorauhasten kehityshistoriatutkimukselle, sillä nokkaeläinten avulla on voitu päätellä maitorauhasten kehittyneen isoista hikirauhaisista.


title: Nokkaeläimet

text: Nokkaeläinten munat ovat lintujen munia pyöreämpiä ja kooltaan erittäin pieniä, noin 13–15 millimetriä halkaisijaltaan. Munat muistuttavat matelijoiden munia esimerkiksi nahkamaisen päällysrakenteen vuoksi. Niin nokkasiileillä kuin vesinokkaeläimelläkin on kaksi munasarjaa, mutta vesinokkaeläimellä vain toinen on toimintakykyinen. Nokkasiilit huolehtivat poikasistansa suojaamalla niitä pussissa, jolla ne aiemmin hautoivat munat. Sen sijaan vesinokkaeläin ei toimi tällä tavoin. Kuoriutumisen jälkeen nokkaeläinpoikaset ovat muutaman sentin pituisia eikä niillä ole vielä karvapeitettä. Kuoriutumisen jälkeen ne eivät saa altistua auringonvalolle, koska ne kuolevat helposti hauraan ihonsa vuoksi. Tämän vuoksi nokkasiilin poikaset pysyvät kolmen kuukauden ajan emon pussissa ja vesinokkaeläimen poikaset niiden pesässä. Kolmen kuukauden ikäisinäkään ne eivät ole valmiita itsenäisyyteen. Emo alkaa vieroittaa poikasia kun kuoriutumisesta on kulunut 4–7 kuukautta.


title: Nokkaeläimet

text: Vesinokkaeläinten kiima-aika sijoittuu kevääseen, jolloin urospuoliset yksilöt kamppailevat oikeudesta paritella reviirin naaraiden kanssa. Koska vesinokkaeläimet ovat maalla kömpelöitä taistelemaan, ne tappelevat vedessä, jossa ne voivat käyttää takajaloissa sijaitsevia myrkkypistimiä. Voittajan ratkettua nokkaeläinpari aloittaa vedessä pyöriväliikkeisen tanssin, jossa uros on tarttunut naaraan häntään. Kosiskelun jälkeen uros ja naaras parittelevat pysyen edelleen vedessä. Uroksilla on penis, jota ne käyttävät ainoastaan paritteluun, eivät virtsaamiseen. Nokkasiiliurokset sen sijaan alkavat parittelukauden alettua seuraamaan naarasta. Parhaimmillaan yhtä naarasta voi seurata kuusi tai seitsemän urosta. Kahden tai kolmen viikon seuraamisen jälkeen naaras tulee kiimaan ja urokset menevät ympyrämuodostelmaan yrittäen häätää kilpailijat pois. Viimeiseksi pudotuspelissä jäänyt uros saa oikeuden paritella naaraan kanssa. Myös nokkasiiliuroksilla on penis, jota ei käytetä virtsaamisessa.


title: Nokkaeläimet

text: Urosten osuus jälkeläisten hoitamisessa jää paritteluun, kun taas naaras joutuu elämään yksin raskausajan. Raskausaikana naaras alkaa rakentaa pesäkoloa, jonka tunnelin pituus voi olla jopa 20 metriä pitkä.


title: Tuliase

text: Tuliase on ase, joka ampuu palamisreaktiosta syntyvien kaasujen avulla suurinopeuksisia luoteja tai kranaatteja. Yleensä tuliaseissa käytetään ruutia nopean palamisreaktion aikaansaamiseksi. Vanhemmissa aseissa käytettiin rikistä, hiilestä ja salpietarista valmistettua "mustaa ruutia" ja uudemmissa tehokkaampaa "savutonta ruutia" eli "selluloosanitraattia", jota on käytetty tuliaseissa jo 1800-luvun lopulta lähtien.


title: Tuliase

text: Tuliaseille on olemassa kaksi eri perustyyppiä: käsiaseet ja tykit. Käsiaseet ovat ihmisen kannettavissa olevia aseita, kun taas tykit ovat lavettiasenteisia tuliaseita, joiden kaliiperi on suurempi kuin 20 mm. Käsiaseissa ja vanhoissa kanuunoissa ammus oli yleensä luoti tai kanuunankuula, joka ammutaan matkaan ruudin avulla, mutta joka ei sisällä räjähdysainetta. Uudenaikaisessa tykistössä (1700-luvun lopulta alkaen) ammutaan kranaatteja, jotka räjähtävät joko osuessaan kohteeseensa tai ilmassa etukäteen säädetyn lentoajan kuluttua – jälkimmäiset jakaantuvat "ilmatorjuntakranaatteihin" ja "shrapnelleihin".


title: Tuliase

text: Kiinalaiset keksivät ruudin valmistuksen vuoden 850 paikkeilla. Hiukan ennen ensimmäisen vuosituhannen loppua he rakensivat ensimmäisen tykin sullomalla ruutia bambuputkeen ja keihään sen eteen. Keihäs lensi räjähdyksen voimasta kohti vihollista.


title: Tuliase

text: Viime vuosisatojen aikana tuliaseet ovat olleet hallitseva asetyyppi. Uudenaikainen sodankäynti myöhäisestä renessanssista lähtien on nojautunut tuliaseisiin ja vaikuttanut merkittävästi sotahistoriaan ja historiaan yleensä.


title: Figaron häät

text: Figaron häät ("Le nozze di Figaro", KV 492) on Wolfgang Amadeus Mozartin säveltämä ooppera, joka edustaa tyyliltään opera buffaa eli oopperan farssimaista, parodista ja läpisävellettyä muotoa. "Figaron häät" -oopperan kantaesitys oli 1. toukokuuta 1786 Wienin Burgtheaterissa säveltäjän johtamana. Ooppera perustuu Pierre Beaumarchais’n samannimiseen näytelmään.


title: Figaron häät

text: Ensimmäisen kerran ooppera esitettiin Suomessa vuonna 1922 Suomalaisessa oopperassa.


title: Figaron häät

text: "Figaron häät" on ensimmäinen kolmesta da Ponte -oopperasta; kaksi muuta ovat Don Giovanni ja Così fan tutte. Mozart ja libretisti Lorenzo da Ponte saivat keisari Joosef II:lta luvan laatia italiankielinen ooppera Beaumarchais'n näytelmästä "La Folle journée ou Le Mariage de Figaro" () vuodelta 1784. Näytelmää pidettiin vallankumouksellisena ja sen saksankielinen versio oli kielletty Wienissä vuotta aikaisemmin. Muokatessaan "Figaroa" oopperalibretoksi da Ponte riisui näytelmästä terävimmän yhteiskuntakritiikin, vaikka perusasetelma jäikin ennalleen: kiero ja himokas aatelisherra joutuu alistumaan nokkelien ja hyveellisten palvelijoidensa juonittelujen edessä.


title: Figaron häät

text:
"Figaron häiden" kantaesitys Wienin Burgtheaterissa oli menestyksekäs, mutta siitä huolimatta oopperaa esitettiin vain yhdeksän kertaa. Kilpailu Wienissä oli kovaa, eikä italiankielisen oopperan aristokraattinen yleisö innostunut oopperasta, jossa heidän yhteiskuntaluokkaansa pilkattiin avoimesti. Hildesheimer (1983) jopa väittää että:
”Figarosta” tuli hänen tuhonsa syy. Korkeat piirit, jotka olivat tottuneet näkemään itsensä opera seriassa lempeytensä ja suvereenisuutensa takia loputtomiin ihannoituina hahmoina, eivät tosin tunteneet joutuneensa äkillisen törkeän kohtelun kohteeksi, mutta eivät toisaalta nielaisseetkaan tällaista kovin kernaasti.Oopperan tapahtumat sijoittuvat 1700-luvun puoliväliin, kreivi Almavivan linnaan, joka sijaitsee Espanjassa lähellä Sevillaa. Päähenkilöitä ovat kreivi ja kreivitär Almaviva, kreivin kamaripalvelija Figaro ja kreivittären kamarineito Susanna. Myös paašipoika Cherubino, lääkäri Don Bartolo, lääkärin taloudenhoitaja Marcellina, laulunopettaja Don Basilio, tuomari Don Curzio, kreivin puutarhuri Antonio sekä puutarhurin tytär Barbarina ovat tämän koomisen oopperan keskeisiä henkilöitä.


title: Figaron häät

text: Ooppera tapahtumat alkavat Figaron ja Susannan hääpäivänä. Asiat mutkistuvat, kun paljastuu, että kreivi tahtoo käyttää ensiyön oikeuttaan Susannan kanssa ja alkaa kosiskella häntä. Monimuotoisten juonenkäänteiden, juonitteluiden, piiloutumisien, naamioitumisien ja uusien sukulaisuussuhteiden paljastumisien jälkeen kaikki päättyy kuitenkin sovintoon ja hääjuhlia jatketaan entistä riehakkaammissa tunnelmissa.


title: Figaron häät

text: Ensimmäinen näytös


title: Figaron häät

text: Duetto: „Cinque, dieci, venti, trenta“ Figaro mittaa kreivi Almavivan hänelle ja Susannalle antamaa huonetta ja hänen morsiamensa Susanna sovittaa uutta myssyään / huntuaan.


title: Figaron häät

text: Duetto: „Se a caso madama la notte ti chiama.“ Figaro kuvailee, kuinka kätevä uusi huone on: lähellä sekä kreiviä että kreivitärtä, joita hän ja Susanna palvelevat kamaripalvelijana ja -palvelijattarena. Susanna on eri mieltä ja selittää kreivin taka-ajatuksena olevan hänen viettelemisensä.


title: Figaron häät

text: Aaria: „Se vuol ballare, Signor Contino“ Figaro vannoo sotkevansa kreivin suunnitelmat ja tanssittavansa häntä oman pillinsä mukaan.


title: Figaron häät

text: Aaria: „La vendetta, oh, la vendetta!" Lääkäri Bartolo vannoo kostavansa Figarolle, jota pitää tätä syypäänä ihastuksensa kohteen Rosinan eli nykyisen kreivitär Almavivan menettämiseen kreivi Almavivalle. Kosto on tarkoitus toteuttaa auttamalla tohtorin taloudenhoitaja Marcellinaa pitämään kiinni sopimuksesta, jonka Figaro on hänen kanssaan tehnyt: Marcellina on lainannut rahaa Figarolle ja Figaro luvannut mennä hänen kanssaan naimisiin, ellei pysty maksamaan velkaansa.


title: Figaron häät

text: Duetto: „Via resti servita, Madama brillante“ Susanna ja Marcellina kinaavat, kumman tulisi mennä ovesta edeltä. Marcellina poistuu lopulta raivoissaan.


title: Figaron häät

text: Aaria: „Non so più cosa son, cosa faccio“ Hovipoika Cherubino on tullut Susannan luo kertomaan, että kreivi aikoo lähettää hänet pois, koska on yllättänyt hänet Susannan serkun Barbarinan luota. Laulaa aarian, kuinka (murrosiän) rakkausajatukset vaivaavat häntä niin, ettei tiedä miten päin olisi. Cherubino piiloutuu, kun kreivi saapuu Susannan luo ja houkuttelee häntä eroottiseen kohtaamiseen luvaten rahaa. Kreivikin piiloutuu, kun paikalle saapuu vielä laulunopettaja Basilio puhumaan kreivin puolesta Susannalle ja juoruilemaan.


title: Figaron häät

text: Tertsetto: "Cosa sento! Tosto andate, e scacciate il seduttor“ Kreivi tulee esiin piilostaan, kun Basilio kertoo hovipoika Cherubinon piirittävän kreivitärtä ja haluaa heti häätää pojan. Basilio pahoittelee ja koettaa korjailla sanomisiaan. Susanna pelkää maineensa menetetyksi ja miltei pyörtyy, mutta tokenee taas. Susanna ja Basilio yrittävät puhua Cherubinon puolesta, mutta kreivi löytää hänet tällä kertaa Susannan luota piilosta. Susanna selittää, miksi Cherubino oli hänen luonaan.


title: Figaron häät

text: Kuoro:„Giovani liete, fiori spargete“ Figaro on värvännyt kreivin alustalaiset ylistämään kreiviä kuorossa siitä, että hän on lopettanut feodaalisen ensiyön oikeuden. Tavoitteena on saada kreivi näin siunaamaan Figaron ja Susannan avioliitto ja pelastaa Susanna kreivin piiritykseltä. Kreivi ei kuitenkaan siunaa liittoa heti, vaan lupailee järjestää juhlat illalla ja odottelee Marcellinaa estämään seremoniaa.


title: Figaron häät

text: Aaria: "Non più andrai, farfallone amoroso" Kreivi haluaisi lähettää Cherubinon mierontielle, mutta kun hovipoika uhkaa paljastaa miten kreivi kosiskeli Susannaa, kreivi päättääkin lähettää pojan armeijaan. Figaro laulaa aariassa, miten hovipojan elämä tulee muuttumaan.


title: Figaron häät

text: Toinen näytös


title: Figaron häät

text: Aaria: „Porgi, amor, qualche ristoro“ Kreivitär laulaa suruaan kreivin uskottomuuden takia. Susanna kertoo kreivittärelle, miten kreivi on vikitellyt häntä ja Figaro keksii yhteisen juonen: lähetetään kirje, jossa kreivitär muka lupautuu tapaamaan rakastajansa puutarhassa ja saadaan kreivi näin mustasukkaiseksi. Kirje annetaan laulunopettaja Basiliolle, joka kuitenkin toimittaa sen kreiville. Kreivittären sijasta puutarhaan on tarkoitus lähettää kuitenkin naiseksi puettu Cherubino, joka Figaron käskystä ei olekaan vielä lähtenyt armeijaan.


title: Figaron häät

text: Aaria: „Voi che sapete che cosa è amor“ Cherubino laulaa kreivittärelle laulun, jonka on kirjoittanut kaikille naisille. Cherubinon määräyskirjasta armeijaan puuttuu sinetti / leima.


title: Figaron häät

text: Aaria: „Venite, inginocchiatevi“ Susanna laulaa Cherubinolle ohjeita, kun hänet puetaan naiseksi kreivittären makuuhuoneessa. Cherubino piiloutuu komeroon, kun kreivi koputtaa ovella.


title: Figaron häät

text: Tertsetto: „Susanna, or via, sortite, sortite, io così vo’“ Kreivitär väittää komerossa olevan Susannan, joka sovittaa hääpukuaan, mutta Figaron kirjoittaman hämäyskirjeen saanut kreivi arvelee, että siellä on kreivittären rakastaja. Susanna on piilossa (mutta ei komerossa) ja miettii miten ratkaista tilanne. Kreivi päättää hakea murtovälineet nähdäkseen, kuka komerossa on. Hän vie kreivittären mukanaan ja lukitsee oven, ettei kukaan pääse sisään tai ulos sillä aikaa.


title: Figaron häät

text: Duetto: „Aprite, presto, aprite; aprite, è la Susanna“ Susanna on ollut piilossa ja päästää nyt äkkiä Cherubinon ulos. Poika päättää hypätä ikkunasta puutarhaan, vaikka Susanna estelee, koska hyppy on korkea. Cherubino hyppää ja pakenee.


title: Figaron häät

text: Finaali: „Esci omai, garzon malnato, sciagurato, non tardar" Kreivi ja kreivitär palaavat. Kreivitär tunnustaa, että komerossa on Cherubino ja kreivi sanoo tappavansa pojan. Komerosta löytyy kuitenkin Susanna. Kreivitär ja Susanna kertovat Figaron kirjoittaneen kirjeen ja väittävät kaikkea kiusoitteluksi kreivin mielettömän mustasukkaisuuden tähden. Figaro tulee hakemaan muita, koska väki odottaa jo häitä. Kreivi tiukkaa häneltä kirjeestä, kun puutarhuri Antonio saapuu kertoen nähneensä miehen hypänneen kreivittären ikkunasta puutarhaan. Antoniolla on myös mieheltä pudonnut paperi, joka osoittautuu Cherubinon määräyskirjaksi. Figaro väittää hypänneensä, koska oli odottelemassa Susannaa ja pelästyi kreiviä. Marcellina, Basilio ja Bartolo saapuvat vaatimaan Figaroa joko maksamaan velkansa tai vihille Marcellinan kanssa.


title: Figaron häät

text: Kolmas näytös


title: Figaron häät

text: Kreivi ihmettelee itsekseen kaikkea tapahtunutta. Toisaalla: Kreivitär neuvoo Susannaa menemään kreivin luo ja lupaamaan, että tapaa hänet puutarhassa. Kreivitär aikoo itse mennä Susannan sijasta.


title: Figaron häät

text: Duetto: „Crudel! Perché finora farmi languir così?“ Kreivi kyselee Susannalta duetossa yhä uudestaan, tuleeko tämä varmasti puutarhaan.


title: Figaron häät

text: Resitatiivi ja aaria: „Vedrò mentr’io sospiro“ Kreivi kuulee Susannan sanovan Figarolle, että tapaus on voitettu, epäilee tulleensa petetyksi ja kiukuttelee aariassaan, ettei hänen palvelijansa sovi saada naista (Susanna), jota hän itse haluaa.


title: Figaron häät

text: Sekstetto: „Riconosci in questo amplesso“ Tuomari don Curzio pitää Marcellinan ja Figaron sopimusta pitävänä: Figaron on joko maksettava tai naitava Marcellina. Figaro kertoo olevansa aatelista syntyperää ja sanoo, ettei voi mennä naimisiin, jos vanhemmat eivät ole paikalla. Hän ei kuitenkaan tiedä keitä vanhemmat ovat, sillä hänet on pienenä ryöstetty. Marcellina tunnistaa Figaron hänen ja Bartolon aviottomaksi pojaksi kädessä olevan merkin perusteella ja näin häät ovat mahdottomuus. Susanna saapuu maksamaan Figaron velkaa ja hänelle selitetään tilanne. Marcellina, Bartolo, Figaro ja Susanna ovat ikionnellisia, mutta kreivi ja tuomari harmissaan. Toisaalla: Barbarina houkuttelee Cherubinoa mukaan viemään kukkia kreivittärelle naiseksi pukeutuneena.