title: Eduard Streltsov

text: Streltsov pelasi koko uransa ajan Moskovan Torpedossa. Hän voitti olympiakultaa Neuvostoliiton joukkueessa vuoden 1956 olympialaisissa. Streltsov oli varsinkin nuorison suuri suosikki poikamaisen tyylinsä seurauksena. Kun Neuvostoliiton maajoukkue ensimmäistä kertaa historiansa aikana pääsi MM-turnaukseen vuonna 1958, Streltsov joutui vankilaan syytettynä raiskauksesta. Vieläkään ei tiedetä, tapahtuiko se oikeasti. Vuonna 1965 Streltsov palasi Torpedoon ja johdatti joukkueen Neuvostoliiton mestariksi. Streltsovia pidetään yhtenä Neuvostoliiton historian parhaista pelaajista.


title: Eduard Streltsov

text: Uransa aikana Streltsov pelasi maajoukkueessa 38 ottelua ja teki 24 maalia. Hän kuoli syöpään vuonna 1990.


title: Bill Conti

text: Bill Conti (s. 13. huhtikuuta 1942 Providence, Rhode Island) on yhdysvaltalainen elokuvamusiikin säveltäjä. Contin läpimurto tapahtui vuonna 1976 hänen tultuaan valituksi Sylvester Stallonen "Rocky"-elokuvan musiikin säveltäjäksi. Elokuva ja sen soundtrack olivat odottamattomia menestyksiä; elokuvan teemakappale ”Gonna Fly Now” oli Oscar-ehdokkaana parhaan kappaleen kategoriassa.


title: Bill Conti

text: Conti on työskennellyt lukuisten elokuvien sekä televisiosarjojen musiikillisena johtajana. Tunnetuimpien joukossa ovat "Dynastia", "Erittäin salainen", "Viinitila Falcon Crest" sekä "Karate Kid" -elokuvat. Sävellyksestään vuoden 1983 elokuvaan "Valiojoukko" hän voitti parhaan musiikin Oscar-palkinnon.


title: Suomen Miekkailu- ja 5-otteluliitto

text: Suomen Miekkailuliitto on olympiamiekkailun suomalainen lajiliitto. Liiton tarkoituksena on toimia Suomen eri miekkailuseurojen välisenä yhteistyö-, edunvalvonta- ja palveluorganisaationa tarkoituksenaan edistää miekkailua Suomessa. Liitto on perustettu vuonna 1931.


title: Suomen Miekkailu- ja 5-otteluliitto

text: Suomen Miekkailuliiton jäsenenä oli vuonna 2016 27 seuraa, joissa aktiivisia harrastajia oli noin 1300. Näistä kilpailulisenssin hankki noin 300 miekkailijaa. Miekkailijoiden määrä Suomessa on viime vuosina kasvanut noin 5–10 % vuosittain. Suomen Miekkailuliiton toiminnassa on myös mukana pyörätuolimiekkailu.


title: Suomen Miekkailu- ja 5-otteluliitto

text: Vuonna 2011 Suomen Miekkailuliitto ja Suomen Nykyaikaisen 5-ottelun Liitto sopivat järjestöjen yhdistymisestä 1.1. 2012 alkaen Suomen miekkailu- ja 5-otteluliitoksi.


title: Fort Stewart

text: Fort Stewart on Yhdysvaltain maavoimien tukikohta Georgian osavaltiossa Hinesvillen kaupungin lähellä. Se on rakennettu tammikuussa 1941 ilmatorjuntayksiköksi, toisen maailmansodan aikana tukikohta majoitti 2 700 upseeria ja yli 37 000 sotilasta. Tällä hetkellä alueella palvelee 11 205 sotilasta.


title: Valentyn Mankin

text: Valentyn Hryhorovytš Mankin (, ; 19. elokuuta 1938 Kiova, Ukrainan SNT – 1. kesäkuuta 2014 Viareggio, Italia) oli ukrainalainen Neuvostoliittoa edustanut kilpapurjehtija ja olympiavoittaja.


title: Valentyn Mankin

text: Vuonna 1968 Méxicon olympialaisissa Mankin hallitsi Finn-luokkaa. 35 kilpailijan kisassa hän oli ykkönen tai kakkonen viidessä osapurjehduksessa seitsemästä ja voitti kultaa.


title: Valentyn Mankin

text: Münchenin kisoissa 1972 Mankin osallistui Tempest-luokkaan ja voitti kultaa yhdessä Vitali Dyrdyran kanssa. Seuraavissa kisoissa 1976 hän voitti Tempest-luokassa hopeaa uuden parin, Vladyslav Akimenkon kanssa.


title: Valentyn Mankin

text: Moskovan kisoissa 1980 Mankin 41-vuotiaana voitti jälleen olympiakultaa, nyt Star-luokassa parinaan Aleksandr Muzytšenko.


title: Valentyn Mankin

text: MM-kultaa Mankin voitti vuonna 1973.


title: Valentyn Mankin

text: Mankin on ainoa purjehtija, joka on voittanut olympiakultaa kolmessa eri purjehdusluokassa (Finn, Tempest ja Star).


title: Hentai

text: Hentai () on japaninkielinen sana, jolla länsimaissa tarkoitetaan pornografista animea tai mangaa. Japanissa sanalla on kuitenkin eri merkitys: se tarkoittaa yleisimmässä käyttöyhteydessään parafiilikkoa, esimerkiksi itsensäpaljastajaa tai ahdistelijaa. Japanissa pornografiasta käytetään jotakin seuraavista:


title: Planetes

text: Planetes (kreikan sanasta ΠΛΑΝΗΤΕΣ eli ”vaeltajat”, ) on Makoto Yukimuran kirjoittama ja piirtämä science fiction -manga, jonka pohjalta on myös tehty 26-osainen anime. Mangaa julkaistiin 2001–2004, ja anime esitettiin NHK:n kanavalla vuosina 2003–2004.


title: Planetes

text: "Planetes" sijoittuu lähitulevaisuuteen ja kertoo avaruuden roskakuskeista, jotka pitävät Maan ja Kuun kiertoratoja puhtaana avaruusliikenteelle vaarallisesta romusta. Tärkeä osuus sarjassa on myös Jupiteriin suunnitteilla olevalla tutkimusmatkalla, jolle sarjan päähenkilö, Hachimaki, toivoo voivansa osallistua.


title: Planetes

text: Punainen jättiläinen julkaisee mangan suomeksi huhtikuusta 2011 lähtien. Kääntäjä on Antti Kokkonen.


title: Warner Robins

text: Warner Robins on kaupunki Yhdysvaltain eteläisessä Georgian osavaltiossa. Sen pinta-ala on 59,2 km² (vettä 0,2 km²) ja asukasluku 48 804 (). Asukkaista 62,5 % on valkoisia, 32 % mustia ja näistä 4 % latinoja.


title: Warner Robins

text: Kaupunki on perustettu 1940-luvun loppupuolella vuonna 1942 perustetun lentotukikohdan (alun perin "Wellston Army Air Depot", nykyisin "Robins Air Force Base") yhteyteen. Noin 25 000 ihmistä työllistävä tukikohta on yksi Georgian osavaltion suurimmista työnantajista. Kaupungissa on myös sotilasilmailuun keskittyvä museo.


title: Vale-Dmitri

text: Vale-Dmitri on nimitys ainakin kolmesta huijarista, jotka niin sanotun sekasorron aikana 1600-luvun alussa yrittivät päästä Venäjän valtaistuimelle väittämällä olevansa tsaari Iivana IV Julman poika Dmitri Ivanovitš, joka oli todellisuudessa kuollut hämärissä oloissa vuonna 1591.


title: Vale-Dmitri

text: Tunnetuimmat Vale-Dmitrit olivat seuraavat:


title: Sidi Barrani

text: Sidi Barrani on egyptiläinen kylä, joka sijaitsee noin 95 kilometrin päässä Libyan vastaiselta rajalta ja noin 240 kilometrin päässä Tobrukista.


title: Sidi Barrani

text: Syyskuussa 1940 italialaiset rakensivat joukon linnoituksia kylän läheisyyteen. Joulukuussa britit kuitenkin valtasivat ne.


title: Sidi Barrani

text: Neuvostoliitolla oli pieni lentotukikohta kylän lähellä vuoteen 1972 asti.


title: Aito Kajaus

text: Aito Kajaus eli virallisesti "Radio Kajaus Oy (aiemmin Kainuun Paikallisradio Oy Kajaus)" on yksi Suomen vanhimmista paikallisradioista. Se aloitti toimintansa Kajaanissa 28. lokakuuta 1989. Radio Kajauksen perusti Pekka Turpeinen ja hän toimi radion toimitusjohtajana ja omistajana kuolemaansa 19. lokakuuta 2008 saakka. Turpeisen kuoleman jälkeen Radio Kajauksen omistivat hänen lapsensa. Lokakuussa 2012 Kajauksen osakekannan ostivat kainuulaiset Aki Karjalainen ja Antti Kela. Toukokuussa 2014 Antti Kela osti Radio Kajauksesta Aki Karjalaisen osuuden. Vuoden 2015 alussa Kevyt Kanava osti Radio Kajauksen.


title: Aito Kajaus

text: Radio Kajaus on kasvattanut monia nykyisiä radio- ja tv-alan persoonia kuten Mikko Hannula, Osku Laukkanen, Maria Leppänen, Markus Turunen, Heikki Kähkönen, Pekka Vitikka, Juha Mäntykenttä, Keijo Salokangas, Petri Julkunen, Anssi Leppänen, Kaje Komulainen, Minna Hannula, Elina Nieminen, Petri Niemi, Riitta Vanhatalo, Anu Myllärinen, Katja Oittinen ja Jarmo Nuotio.


title: Aito Kajaus

text:
Radio Kajauksen kuuluvuusalue on nykyisin paikallisradioista yksi Suomen suurimmista. Se kuuluu yli 700 kilometriä valtatie 5:ttä ajettaessa Kainuussa, Koillismaalla, Lapissa sekä Ylä-Savossa. Helmikuussa 2013 kuuluvuusalue laajeni Rovaniemelle ja syyskuussa samana vuonna Ylä-Savoon.
Radio Kajausta voi kuunnella myös Espanjan Costa del Solilla, jossa se toimii yhteistyössä paikallisen radion kanssa. Tammikuusta 2011 lähtien toiminnassa on myös ympäri maailman kuunneltava nettiradio.


title: Aito Kajaus

text: Radio Kajauksen ohjelma koostuu pääosin suomenkielisestä iskelmä- ja pop-musiikista, uutislähetyksistä, kilpailuista sekä kuuluvuusalueen ajankohtaisista haastatteluista.


title: Aito Kajaus

text: Finnpanelin Kansallisen Radiotutkimuksen (joulukuu 2012- toukokuu 2013) mukaan Radio Kajaus on kuuluvuusalueensa kuunnelluin kaupallinen radiokanava.


title: Gainesville (Georgia)

text: Gainesville on kaupunki Yhdysvaltain kaakkoisosan Georgian osavaltiossa. Sen pinta-ala on 75,4 km² (vettä 5,2 km²) ja asukasluku 25 578 (). Asukkaista 65 % on valkoisia ja 16 % mustia, lisäksi 33 %:lla on latinotausta.


title: Gainesville (Georgia)

text: Gainesvillen luoteispuolella on suuri tekojärvi Lake Lanier, ja kaupungissa on paljon järveen liittyviä matkailuyrityksiä. Atlantan kesäolympialaisten 1996 soutukilpailut pidettiin Gainsvillessä.


title: John Ogrodnick

text: John Alexander Ogrodnick (s. 20. kesäkuuta 1959 Ottawa, Ontario, Kanada) on kanadalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.


title: John Ogrodnick

text: Ennen ammattilaisuraansa Ogrodnick pelasi 1970-luvun lopulla kolmella kaudella juniorijoukkue New Westminster Bruinsissa, jota edustaessaan oli voittamassa vuosina 1977 ja 1978 kahta WCHL:n mestaruutta sekä kahta Memorial Cupia eli Canadian Hockey Leaguen mestaruutta. Runkosarjakaudella 1977–1978, ensimmäisellä täydellä kaudellaan New Westminsterissä, hän oli 88:lla tehopisteellään (59 maalia ja 29 syöttöpistettä) seuransa paras pistemies. Hänet ja puolustaja Keith Brown palkittiin kauden jälkeen WCHL:n vuoden tulokkaan palkinnolla.


title: John Ogrodnick

text: Detroit Red Wings varasi Ogrodnickin NHL:ään numerolla 66 neljännellä kierroksella. Ensimmäisellä ammattilaiskaudellaan, kaudella , hän pelasi puolet kaudesta Detroitissa NHL:ssä ja puolet sen silloisessa farmijoukkueessa Adirondack Red Wingsissä AHL:ssä. Hän pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa tammikuussa 1980. Seuraavan kauden, , hän pelasi jo kokonaan NHL:ssä. Hän oli tuolla kaudella Detroit Red Wingsin toiseksi eniten pisteitä tehnyt pelaaja Dale McCourtin jälkeen tehtyään tehot 35 maalia ja 35 syöttöpistettä, yhteensä 70 tehopistettä. Ogrodnick jatkoi Red Wingissä tammikuuhun 1987 asti, jolloin hänet myytiin Quebec Nordiquesiin yhdessä Basil McRaen ja Doug Sheddenin kanssa vaihdossa Brent Ashtoniin, Gilbert Delormeen ja Mark Kumpeliin. Hän oli Red Wings -vuosinaan kolmesti seuran paras pistemies, parhaimmillaan 105:llä tehopisteellä (55 maalia ja 50 syöttöpistettä kaudella ), ja kuudella kaudella peräkkäin seuran paras maalintekijä, kaudesta 1980–1981 kauteen . ssa Ogrodnick pelasi näinä vuosina viidesti ja kerran, vuonna 1985, hänet nimettiin kauden jälkeen NHL:n ensimmäiseen . Ogrodnickilla on edelleen hallussaan Red Wingsin seuraennätys eniten pisteitä (105) ja eniten maaleja (55) yhden kauden aikana tehneenä vasempana laitahyökkääjänä.


title: John Ogrodnick

text: Nordiquesissa Ogrodnick pelasi vain kauden lopun ennen siirtoa New York Rangersiin syyskuussa 1987 yhdessä David Shaw'n kanssa vaihdossa Terry Carkneriin ja Jeff Jacksoniin. Hän pelasi Rangersissa viiden kauden ajan ja teki noina vuosina parhaimmillaan 74 tehopistettä yhden kauden aikana, 43 maalia ja 31 syöttöpistettä 80:ssä ottelussa runkosarjakaudella . Hän oli tuolla kaudella seuransa paras pistemies ja maalintekijä. Viimeisellä kaudellaan New Yorkissa, kaudella , hän oli sivussa 25:stä ottelusta loukkaantumisten vuoksi. Syyskuussa 1992 Ogrodnick palasi vapaana pelaajana Detroit Red Wingsiin, jossa pelasi vielä kauden . Hän pelasi kauden aikana vain 19 ottelua NHL:ssä sekä neljä ottelua AHL:n Adirondack Red Wingsissä. Hän lopetti pelaajauransa vuonna 1993.


title: John Ogrodnick

text: John Ogrodnick pelasi 14-vuotisella NHL-urallaan 928 runkosarjaottelua, joissa teki yhteensä 827 tehopistettä, 402 maalia ja 425 syöttöpistettä. Pudotuspeleissä hän pelasi 41 ottelua, joissa teki yhteensä 26 tehopistettä, 18 maalia ja kahdeksan syöttöpistettä. Hän ylitti urallaan 40:n maalin rajan neljästi ja 70:n tehopisteen rajan kuudesti.


title: John Ogrodnick

text: Ogrodnick edusti Kanadan jääkiekkomaajoukkuetta yksissä aikuisten arvokilpailuissa, jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 1981. Hän pelasi tuossa turnauksessa, jossa Kanada sijoittui neljänneksi, kahdeksan ottelua tehoin kolme maalia ja kaksi syöttöpistettä. Hän pelasi myös yksissä nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa, vuonna 1979.


title: John Ogrodnick

text: Ogrodnick jäi pelaajauransa jälkeen asumaan Michiganin osavaltioon, jossa hän on työskennellyt sijoitusneuvojana. Vuonna 2011 hänelle myönnettiin Yhdysvaltain kansalaisuus.


title: Ylä-Laukaa

text: Laukaa eli Luga (myös "Ylä-Laukaa", , ) on kaupunki Venäjällä, noin 150 km Pietarista etelään. Se on Lugan piirin hallinnollinen keskus. Kaupungissa asui vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 36 409 ja koko kunnallispiirissä 76 625 henkeä. Nimensä kaupunki on saanut sen läpi virtaavasta Laukaanjoesta, joka laskee edelleen Jaaman kautta Suomenlahteen.


title: Ylä-Laukaa

text:
Luga on tärkeä rautatiepaikkakunta; päärautatieasema on nimeltään Luga-1. Luga sijaitsee Pietarista lounaaseen Pihkovaan ja edelleen Vilnaan johtavan rautatien varrella ja on samalla risteysasema itään Novgorodiin ja edelleen Tšudovoon vievälle radalle. Maantieyhteyksistä keskeisimpiin kuuluvat Pietarista (155 km) lounaaseen johtava valtatie M20 (osa väylää ), joka eurooppatie jatkaa Pihkovan jälkeen etelään kohti Valko-Venäjää ja Ukrainaa.
Lugaan on sijoittunut osa Leningradin sotilaspiirin yksiköistä, esimerkiksi 26. ohjusprikaati ja 9. tykistöprikaati.


title: Ylä-Laukaa

text: Vuonna 1964 Laukaasta tuli Mikkelin ystävyyskaupunki.


title: David Wilkerson

text: David Ray Wilkerson (19. toukokuuta 1931 Hammond, Indiana – 27. huhtikuuta 2011 Cuney, Texas) oli yhdysvaltalainen kristitty pastori, bestsellerkirjailija, yli tuhannen katkaisuhoitoaseman perustaja ja oli useiden kehitysapuhankkeiden takana.


title: David Wilkerson

text: Wilkerson oli sukunsa kahdeksas suoraan alenevassa polvessa toimiva pastori. Hänen poikansa Gary Wilkerson jatkaa edelleen yhdeksännessä polvessa perinnettä ja kutsumusta pastorina. David Wilkerson tuli New Yorkiin vuonna 1958 ja hänen kutsumuksensa oli siitä lähtien saarnata jenginuorille ja narkomaaneille. Samana vuonna hän perusti Teen Challenge -järjestön. Wilkerson siirsi päämajansa Texasiin vuonna 1971, mutta palasi takaisin New Yorkiin myöhemmin. Vuonna 1981, yhdessä pastori Niilo Yli-Vainion kanssa syntyi kirja nimeltä "Otatko Sinä?", joka oli kannanotto ja raamatullinen ratkaisu alkoholiongelmaan, moraaliin ja raittiuteen. Vuonna 1987 David Wilkerson perusti monikansallisen Times Square Church -seurakunnan New Yorkiin, johon kuuluu nykyisin noin jäsentä yli sadasta eri kansallisesta alkuperästä. Hän kirjoitti useita kirjoja, joista on suomennettu noin kolmekymmentä, niistä tunnetuin on 15 miljoonaa kappaletta myynyt "Risti ja linkkuveitsi" -kirja. Vuodesta 1999 lähtien Wilkerson toimi oman seurakuntansa ohella myös maailmanlaajuisessa julistustyössä. Wilkersonin perustamia vieroituskeskuksia on perustettu maailmanlaajuisesti yli 1 200, joista 233 on Yhdysvalloissa. Viidenkymmenen vuoden palvelustyön jälkeen Wilkerson kiteytti työnsä sanoen:


title: David Wilkerson

text: Alun perin Wilkerson toimi yhdysvaltalaisessa helluntailaisessa Assemblies of God -liikkeessä. Wilkerson toimi maalaispastorina Pennsylvaniassa. Nähtyään vuonna 1957 sanomalehdestä, että useita New Yorkin nuoria oli syytettyinä murhista, hän päätti siirtyä katulähetystyöhön. Muun muassa huomattavan puertoricolaisperäisen Mau-Mau-jengin johtaja Nicky Cruz kääntyi Wilkersonin julistustyön seurauksena kristinuskoon.


title: David Wilkerson

text: Varhain 1960-luvulla David Wilkerson, hänen vaimonsa Gwen sekä useita muita henkilöitä rukoili yhdessä kolmen eri palvelutyön synnyn puolesta Coloradossa; Teen Challenge USA, YWAM ja Teen Challenge Europe-Asia. Palvelutyöt tavoittivat nuoret ja aikuiset keskuksien kautta elämässä esiintyneiden ongelmien keskeltä. Teen Challenge USA ja Teen Challenge Europe-Asia perustivat huumevieroitusohjelman perustuen Raamatun arvovaltaan, joka havaittiin yhdeksi tehokkaimmista laadussaan hoidettaessa päihderiippuvuudesta kärsiviä ihmisiä.


title: David Wilkerson

text: Wilkerson piti huomattavan kirjallisen tuotantonsa lisäksi useita kokoussarjoja ympäri maailman vuodesta 1999 lähtien. Suomeen ja Helsinkiin kutsuttuna hän kävi ainakin vuosina 2001 ja 2004, sekä piti tilaisuuksia muun muassa Helsingin Rautatientorilla, Messukeskuksessa, Jäähallissa ja Saalem-seurakunnassa Hakaniemessä. Ylilääkäri Pekka Reinikaisen mukaan Wilkersonin vuonna 1974 ilmestynyt kirja "Näky" pitää hämmästyttävällä tavalla paikkansa ennustuksiltaan ja näyiltään ja Reinikainen näkee niiden useassa kohdassa jo täyttyneen maailmassa.


title: David Wilkerson

text: Wilkerson uskoi, että ainut palvelutyö, minkä Jumala hyväksyy tai näkee hyväksi, on sellainen, joka on saanut alkunsa henkilön rukoillessa sulkeutuen huoneeseensa yksin Jumalan kanssa ja etsien hänen tahtoaan.


title: David Wilkerson

text: Wilkerson kertoi mm. George Bowen ja T. Austin-Sparksin vaikuttaneen hänen elämäänsä ja julistustyöhönsä.


title: David Wilkerson

text: Wilkersonin mukaan Jumalan rakkaus ilmaistaan meille, kun me synnymme uudesti. Hänen mukaansa uskovalta kysyttäessä tämä tietäisi ainakin seuraavan Jumalan rakkaudesta: "Tiedän, että Jumala rakastaa minua, koska hän antoi poikansa kuolemaan puolestani", jolloin uskovat kristityt viittaisivat Raamatun jakeeseen: "Sillä niin on Jumala maailmaa rakastanut, että hän antoi ainokaisen poikansa, ettei yksikään, joka häneen uskoo, hukkuisi, vaan hänellä olisi iankaikkinen elämä." Wilkersonin mielestä on upea hetki, kun uskova tajuaa tämän totuuden, mutta harvat uskovat oppivat kuitenkaan pysymään Jumalan rakkaudessa. Uskova tietää jotakin rakkaudestaan Herraan - mutta harvoin uskova pyrkii saamaan selvyyttä Jumalan rakkaudesta meitä kohtaan. Kysyttäessä uskovalta, tämä usein pystyy osoittamaan vain muutaman kohdan Raamatusta, joka kertoo Jumalan rakkaudesta, Wilkerson jatkaa.


title: David Wilkerson

text: Wilkersonin mukaan voitokkaan elämän salaisuus on Jumalan rakkaus. Hyvin monet tulevat hänen mukaansa hengellisesti kylmiksi ja laiskoiksi, koska heillä ei ole tietoa Jumalan rakkaudesta heitä kohtaan. He eivät tiedä, että heidän suurin aseensa saatanan hyökkäyksiä vastaan on olla täysin vakuuttunut Jumalan rakkaudesta heitä kohtaan Pyhän Hengen ilmoituksen kautta. Wilkerson listaa kolme kohtaa, jotka hän kokee Pyhän Hengen näyttäneen hänelle rakkaudestaan omiaan kohtaan: Wilkerson varoitti useamman vuosikymmenen ajan maailmanlaajuisesta talouden romahtamisesta. Vuonna 1974 ilmestyi Wilkersonilta kirja nimeltä "Näky", joka kuvaa näkyä ja ennustaa maailmantalouden romahdusta. Tästä aiheesta uudempi kirja, vuodelta 1998 on nimeltään "Taloudellisen tuhon jyrkänteellä - viimeinen varoitus". Aasiasta alkavasta globaaliksi muotoutuvasta talouskaaoksesta. Se olisi osa prosessia, jossa päämääränä on pedonmerkkijärjestelmän läpiajo. Wilkerson tähdensi "Näky"-kirjassaan näkyään seuraavasti: "Oikeastaan en näe tulevan mitään varsinaista lamakautta, vaan niin laajamittaisen taloudellisen taantuman, että se vaikuttaa lähes jokaisen palkansaajan elämäntyyliin niin Amerikassa kuin muuallakin maailmassa".


title: David Wilkerson

text: Näystään hän sanoi kokevansa jumalallista velvollisuutta varoittaa pappeja ja uskonnollisia järjestöjä, jotta he harkitsisivat kauan ja perusteellisesti kaikkia suuria sijoituksia. Wilkersonin mukaan ne, jotka eivät valmistaudu taloudelliseen romahdukseen, vaan kuluttavat ja ostavat tarpeettomuuksia, kärsivät eniten. Wilkerson jatkaa näkyään sanoen, että edes sijoittaminen kultaan tai hopeaan ei takaa taloudellista varmuutta, vaikka niiden hinnat nousevatkin. Näiden alkuaineiden vaihteleva ja epävakaa arvo on osa maailmaa hallitsevan taloudellisen sekasorron kuvasta, Wilkerson tähdentää.


title: David Wilkerson

text: Kirjassaan "Näky nyt" Wilkerson kertoi, kuinka saastan tulva tuo moraalisen romahduksen. Hänen mukaansa tätä moraalista romahdusta ei voi voittaa mikään minkä ihmismieli voi "loihtia" esiin. Wilkersonin mukaan romahdus tuo tullessaan alastomuutta, turmeltuneisuutta ja saastan tulvaa, että se vaivaa useimpien nykyajan hurskaimpien kristittyjen mieltä ja sielua. Hän sanoo, että ne kristityt, jotka eivät astu Jumalan turviin, joutuvat tämän saastan valtaan.


title: David Wilkerson

text: Hän näki, että on tulossa yläosattomuutta ja alaikäisiltä kiellettyjä elokuvia televisioon keskiyön jälkeen. Wilkerson kokee, että suuri askel pornofilmeissä ovat niin kutsutut "dokumenttielokuvat", jotka kuvaavat joukkohomoseksuaalisuutta ja jännitysmurhia. Motellit mainostavat itseään "ilotaloiksi", kun muutaman dollarin lisämaksusta vieraat voivat katsoa kovan luokan pornoelokuvia huoneissaan, josta Wilkerson arvelee tulevan erityisen suosittua opiskelijoiden keskuudessa. Wilkerson näki myös kuinka seksi valtaa lehtikioskit sekä koulujen sukupuolivalistuksen, jossa homoseksuaalinen rakkaus on normaalia ja että sukupuolileikit naimattomien välillä ovat toivottavia, "jos toiset suuresti kunnioittavat toisiaan".


title: David Wilkerson

text: "Uskon, että keksitään uusi seksilääke, jota pian jaetaan mustassa pörssissä teini-ikäisille ja opiskelijoille. Se luhistaa moraalisen pidättyvyyden ja johtaa tuhannet teini-ikäiset irrallisiin sukupuolisuhteisiin."


title: David Wilkerson

text: Wilkersonin mukaan Jumalan Pyhä Henki etsii sekä löytää janoisia sydämiä Neuvostoliitosta, Kiinasta ja Itä-Euroopasta. Hänen mukaansa Jumala suo idän ja lännen välille hetkellisen aselevon, jotta sen aikana levitettäisiin evankeliumi kommunistimaihin. Wilkersonin mukaan evankeliumin tie Neuvostoliittoon kulkisi Suomen kautta ja että Suomessa tapahtuva Pyhän Hengen toiminta leviäisi Neuvostoliittoon. Lyhyen vapauden aikana tapahtuisi hengellistä herätystä, mutta sitten ovet äkkiä sulkeutuvat sekä alkaa mieletön vaino, joka vetää mukaansa herätyksen piirissä olleet kansat, Wilkerson toteaa.


title: David Wilkerson

text: Wilkerson näki tämän sukupolven Jeesukseen uskovat "viimeisinä kristittyinä". Wilkerson kuvaa, kuinka Saatana tulee niin viekkaasti, viattomasti ja huomaamatta, että vain harvat käsittävät sitä. Paha houkuttelee kristityt asioilla, jotka sinänsä ovat hyväksyttäviä, mutta jotka väärinkäytettyinä tulevat tuomioksi. Wilkerson näkee, että kaikkein suurin kiusaus viimeisille kristityille on hyvinvointi. Jumala ei ole vaurautta ja menestymistä vastaan, mutta Wilkerson näkee silti, että hyvinvointi pettää miljoonia kristittyjä. Hän näkee kuinka Saatana pyytää lupaa kiusata viimeisiä kristittyjä. Tämä on Wilkersonin näky kirjasta "Näky nyt":Wilkerson 2004: Luku 3, ss. 50-51. Saastan tulva, Viimeinen yritys pettää Jumalan valittuja.viitattu 23. heinäkuuta, 2009


title: David Wilkerson

text: David Wilkerson kuoli 27. huhtikuuta 2011 auto-onnettomuudessa Yhdysvalloissa Texasissa 79-vuotiaana. Hänen autonsa ajautui moottoritie 175:llä vastaan ajavien kaistalle ja törmäsi kuorma-autoon. David Wilkersonilla ei raportin mukaan ollut turvavyötä kolarihetkellä ja hän sai surmansa tapahtumahetkellä. Kolarin tapahtumapaikka moottoritiellä Cuneyssä, joka on noin 160 km Dallasista kaakkoon. Kolarissa loukkaantuivat hänen vaimonsa Gwen Wilkerson, 70 vuotta, joka raportin mukaan piti turvavyötä kolarin hetkellä, sekä kuorma-autoa ajanut kuljettaja.


title: David Wilkerson

text: The Wall Street Journal uutisoi onnettomuuden jälkeen: "Pastori David Wilkerson loi pisimpään kestäneen shown Broadwayn teatterikadulle, 8 000 jäsenen vahvan helluntaiseurakunnan, joka on omistautunut pelastamaan New Yorkin kaupungin narkomaanit ja prostituoidut."


title: David Wilkerson

text: Omia teoksia:


title: David Wilkerson

text: Muiden kirjoittamia, joissa kerrotaan Wilkersonista:


title: Rome (Georgia)

text: Rome on kaupunki Yhdysvaltain Georgian osavaltion luoteisosassa. Sen pinta-ala on 77,3 km² (vettä 1,2 km²) ja asukasluku 34 980 (). Asukkaista 63 % on valkoisia ja 28 % mustia, lisäksi 10 % on latinoverta. Kaupunki on nimetty Rooman mukaan (englanniksi Rome), koska se on Italiassa sijaitsevan Rooman tapaan rakennettu seitsemälle kukkulalle.


title: Kiltakallio

text: Kiltakallio () on Espoon keskukseen kuuluva alue. Kiltakallioon rakennettiin 1990-luvulla asuinalue, jossa on pääosin matalia kerrostaloja. Alueen eteläosaan rakennettiin myöhemmin rivitaloja. Kerrostalojen vieressä kallion huipun lähellä on omakotitaloja, joista osa on rakennettu 1900-luvun alkupuolella. Kiltakallion lastentalossa on neuvola ja päiväkoti. Lisäksi Kiltakalliossa on Helsingin seudun opiskelija-asuntosäätiön opiskelija-asuntorakennus, joka rakennettiin vuonna 1985. Kiinteistö kunnostettiin vuonna 2005 ja siihen tehtiin uusi rappu vuonna 2013.


title: Kiltakallio

text: Kiltakallion alueella on kallioinen mäki, mutta sen nimi ei ole vanhastaan ollut Kiltakallio tai Gillesberget. Kallio on tunnettu ainakin Karlasbergetinä ja Augustabergetinä. Myös nimet Kråkberget ja Löseåkersberget viittaavat mahdollisesti samaan kallioon, mahdollisesti johonkin muuhun lähiseudun kallioon. Lisäksi Kiltakallion alueelta tunnetaan 1700-luvulta rajapaikat Lambergsrå ja Västerbackarå. 1970-luvulla Espoon vanhan kunnansairaalan ja sen kaakkoispuolisen kallion aluetta oltiin kaavoittamassa. Kalliolla oli taloja ja teitä, mutta teillä ei ollut nimiä. Sairaalan kohdalla maantie ylitti mäen, jota kutsuttiin Sjukhusbackeniksi, ja tämän mukaan kaavoitustyössä aluetta oli kutsuttu Sairaalanmäeksi. Alueelle tarvittiin asuinalueelle sopiva nimi, ja Espoon nimistötoimikunta ehdotti vuonna 1974 nimeksi Kiltakalliota. ”Kilta” viittaa ammattikiltoihin ja valittiin nimeen, koska se sopi Espoon keskuksen ja Muuralan ammattinimikeaiheisiin nimiin (muun muassa Kamreerintie, Nimismiehenpelto ja Lukkarinmäki). Kiltakallion nimistö suunniteltiin niin, että se viittaa ammattikunta- ja toverihenkeen yleisesti (muun muassa Liittokuja, Sinettikuja, Valapolku ja Veljespuisto). Asemakaavassa Kiltakallio-nimi annettiin itse asuinalueen lisäksi myös alueen keskellä kulkevan kadun ja kallion huipulla sekä sen rinteessä sijaitsevan puiston nimiksi.


title: Kiltakallio

text: Kiltakalliossa sijaitsevaa Furubackan huvilaa kutsutaan myös Kiltakallion kartanoksi. Rakennuksessa on klassistisia piirteitä: aumakatto, pylväät, päätykolmiot ja vaakalaudoitus. Huvila on maisemallisesti ja rakennushistoriallisesti arvokas ja se on suojeltu Kiltakallion asemakaavassa. Furubacka lohkottiin Teirin talosta vuonna 1911. Sen rakennutti röntgenlääkäri G. A. Karlas ja hänen vaimonsa Signe Karlas. Heidän sukunsa omisti talon 1980-luvulle asti. Huvilan viereen rakennettiin 1990-luvulla uusia rakennuksia ja samalla kartano kunnostettiin. Nykyisin rakennuksen omistaa osakeyhtiö. Alkuperäinen Furubacka oli yksikerroksinen, ja siinä oli satulakatto ja ullakkohuoneita. Taloa korjattiin 1930-luvulla ja sotien jälkeen se uudistettiin täysin. Talon ympärille rakennettiin kokonaan uusi rakennus ja vanha talo purettiin sisältä pois.


title: Kiltakallio

text: Espoon kaupungin virallisessa aluejaossa Kiltakallio kuuluu Suvelan pienalueeseen, Espoon keskuksen kaupunginosaan, Kanta-Espoon tilastoalueeseen ja Vanhan-Espoon suuralueeseen.


title: Herman Renfors

text: Herman August Renfors (11. marraskuuta 1849 Pori – 10. joulukuuta 1928 Merano) oli Kajaanissa vaikuttanut monitoimimies, tehdasyrittäjä ja kaupunginvaltuutettu.


title: Herman Renfors

text: Porilaiseen merenkävijäsukuun kuulunut Renfors saapui Kajaaniin viisivuotiaana leskeksi jääneen äitinsä Anna Gustafva Wahlgrenin ja kolmen sisaruksensa kanssa. Hermanin merikapteeni-isä Gustaf Renfors menehtyi haaksirikossa.


title: Herman Renfors

text: Renfors toimi ensin mm. kellosepän oppilaana ja konepajassa Porissa ja Pietarissa. Palattuaan Kajaaniin hän alkoi valmistaa seillä uistimia ja muita kalastustarvikkeita vuonna 1870. Vuonna 1876 Renfors perusti kivihiomon, jossa valmistettiin muun muassa koruja sekä nappeja. Hän laajensi liiketoimintaansa vuonna 1880 turkistuotteisiin ja vuonna 1891 hän perusti Helsingin keskustaan sivuliikkeen kalastustuotteidensa myyntiä varten. Yritystoiminnan taustavoimana hänellä oli sisar Maria Renfors, joka kouluttautui Englannissa asti perhonsidonnan ammattilaiseksi. Eeva-Kaarina Aronen julkaisi Maria Renforsista faktaa ja fiktiota yhdistävän kirjan "Maria Renforsin totuus" vuonna 2005. Teos käännettiin saksaksi vuonna 2007 nimellä "Die Lachsfischerin".


title: Herman Renfors

text: Renforsien kalastusvälineistä on tullut nykyään keräilijöiden aarteita, aikanaan niille myönnettiin 50 patenttia ja ne olivat tunnettuja Amerikkaa ja Japania myöten. Tehtailija Renfors oli aktiivinen vaikuttaja ja kaupunginvaltuuston jäsen, osallistuen mm. ammattikoulujen perustamiseen ja toimien rautatien saamiseksi kaupunkiin. Vuosina 1892–1893 hän oli hätäapukomitean puheenjohtaja. Hän myös valokuvasi paljon vanhaa Kajaania sekä toimi hiihtourheilun ja matkailun edistämiseksi.


title: Herman Renfors

text: Herman Renfors kuoli vuonna 1928 Italiassa, jossa hän oli hoitamassa heikentynyttä terveyttään. Tehtaassa jatkettiin kalastusvälineiden valmistusta ja turkisten muokkausta vielä 1940-luvun puolivälin asti. Hänen vaimonsa Agnes Mathilda Castrén kuoli vuonna 1947. Kajaanin Tulliniemessä joen varrella sijainneet Renforsin tehdas- ja asuinrakennukset purettiin vuonna 1966.


title: Herman Renfors

text: Teoistaan huolimatta Herman Renfors ei ole kovin tunnettu nykyajan kajaanilaisten, etenkään nuorten parissa. Hänen muistomerkkinsä paljastettiin Kajaanissa paikallisten yrittäjien ja paikallisen taiteilijan voimin 12. toukokuuta 2007. Muistomerkki on kopio Renforsin valmistamasta Devoni-uistimesta. Kajaaninjoen rantoja seurailee Renforsin lenkiksi nimetty ulkoilureitti.


title: Vatnajökull

text: Vatnajökull on Kaakkois-Islannissa sijaitseva, tilavuudeltaan Islannin suurin jäätikkö. Vatnajökull on tyypillinen kupera lakijäätikkö. Sen pinta-ala on noin 8 100 neliökilometriä, tilavuus noin 3 100 kuutiokilometriä ja paksuus keskimäärin 400 metriä, mutta ylittää paikoin jopa 1 000 metriä. Vatnajökull peittää Islannin pinta-alasta yli kahdeksan prosenttia. Jäätiköllä sijaitsee tulivuoria, muun muassa Öræfajökull (2 109 metriä), joka on maan suurin aktiivinen tulivuori, ja Bárðarbunga (2 009 metriä), joka purkautui vuonna 1996 sulattaen samalla jäätikköä. Islannin korkein kohta Hvannadalshnúkur (2 119 metriä) sijaitsee myös jäätiköllä.


title: Vatnajökull

text: Vatnajökullin pinta-ala on pienentynyt muutaman vuoden ajan, mahdollisesti ilmaston vaihtelujen vuoksi. Jään ala oli vuonna 1950 noin 8 538 neliökilometriä, mutta vuonna 2000 hieman alle 8 160 neliökilometriä.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Radio-ohjattavat pienoismallit () ovat pienoismalleja, joita ohjataan radio-ohjauksen avulla. Radio-ohjauksesta käytetään joskus myös termiä kauko-ohjaus. Radio-ohjattavia pienoismalleja eli RC-malleja on tehty kaikenlaisista kulkuvälineistä ja laitteista: autoista, veneistä, helikoptereista, lentokoneista, ilmalaivoista, työkoneista jne.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Ensimmäisen kerran radio-ohjattavuutta demonstroitiin New Yorkin maailmannäyttelyssä vuonna 1898, kun Nikola Tesla etäohjasi pienoisvenettä. Radio-ohjaus kehittyi huomattavasti pitemmälle Saksassa toisen maailmansodan aikana Luftwaffen käyttöön. Transistoreiden kehittämisen jälkeenkin RC-laitteet olivat suurikokoisia ja kalliita ja siten epäkäytännöllisiä harrastekäyttöön. Vasta mikrosirut mahdollistivat helppokäyttöisten ja edullisten radio-ohjattavien pienoismallien harrastekäytön yleistymisen 1970–1980-luvuilta lähtien myös Suomessa.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Ensimmäiset kaupalliset RC-mallit valmisti brittiläinen Mardave-yritys 1960-luvulla.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Radio-ohjauslaitteessa on kolme osaa: "lähetin", "vastaanotin" ja "servot". Lähettimellä ohjataan pienoismallia. Tätä varten lähettimessä voi olla esimerkiksi vipuja, kytkimiä ja digitaalisia tai analogisia näyttöjä. Lähetin muuttaa ohjaajan mekaanisen liikkeen, eli esim. ohjausvivun kääntämisen sähköiseksi signaaliksi ja lähettää sen radiotaajuudella vastaanottimelle. Vastaanotin on asennettu pienoismalliin. Se vastaanottaa lähettimestä tulevat radiosignaalit ja muuntaa ne servoille sopiviksi sähkösignaaleiksi. Servot on liitetty johdolla vastaanottimeen ja ne muuttavat signaalit mekaaniseksi liikkeeksi, ja esim. kääntävät auton eturenkaita oikealle ja vasemmalle, kääntävät lennokin korkeusperäsintä ylös ja alas tai vinssaavat vaikkapa purjeveneen pienoismallin purjeet ylös ja alas.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Radio-ohjattavissa pienoismalleissa käytetään tavallisesti analogisia modulaatiotapoja. Näitä ovat AM tai FM. AM on häiriöherkempi modulaatio kuin FM. Myös häiriöttömämmät, digitaaliset, PCM-radiot ovat kasvattaneet suosiotaan etenkin kilpaharrastajien joukossa. PCM-radiot käyttävät FM:ää välitystapana, mutta siirtotie on digitaalinen ja häiriötapauksessa vastaanotin hylkää virheellisen ohjaussignaalin ja palauttaa servot esiohjelmoidulla tavalla johonkin perusasentoon tai jättää ne viimeksi vastaanotetun ohjauspulssin mukaiseen asentoon.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Radio-ohjauslaitteiden vastaanottimissa ja lähettimissä käytetään joko kideradiota tai taajuussyntetisaattoria. Autoissa, veneissä yms. maalla tai vedessä kulkevissa pienoismalleissa käytetään usein 27 tai 40 MHz taajuusalueita. Radio-ohjattavissa pienoisilma-aluksissa käytetään yleensä 35 MHz:n radiotaajuutta, mutta myös 27 MHz ja 40 MHz ovat sallittuja ja modulaatiotapa voi olla joko FM tai AM.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Nykyisin myös 2,4 GHz:n radiotaajuudella toimivat radiolaitteet ovat yleistyneet etenkin kilpakäytössä. Syynä on tekninen kehitys, joka mahdollistaa kaksisuuntaisen viestinnän, pidemmän kantomatkan ja automaattisen vapaiden taajuuksien etsinnän.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Pienoismallin radiolaitteet käyttävät yleensä 4,8–6 V jännitettä. Lähettimissä käyttöjännite on yleensä 7,2 - 12 V (6-10 NC).


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Radio-ohjattujen pienoismallien moottorit ovat yleensä joko sähkömoottoreita, nitromoottoreita tai polttomoottoreita.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Polttomoottori voi olla joko bensiini tai metanolikäyttöinen tai turbiinilennokkien kerosiinikäyttöinen polttomoottori. Yleisimpiä kaikissa pienoislaitteissa käytettyjä polttomoottoreita ovat metanolikäyttöiset kaksitahtimoottorit. Polttoaineena niissä käytetään metanolin (60–85 %), risiini- tai synteettisen öljyn (10–25 %) ja nitrometaanin (0–40 %) seosta. Kaksitahtisten metanolimoottoreiden etuna on niiden hyvä teho/tilavuus/paino-suhde pienessä kokoluokassa. Esim. polttomoottoriauton iskutilavuudeltaan 3,5 cm³ kokoisen moottorin teho voi olla 2–3 hv. Tämä vastaisi 2 000 cm³:n autonmoottorin tehoa noin 1 100 hv, mikä on mahdollista bensiinikäyttöisellekin autolle. Nelitahtimetanolimoottoreita käytetään isommissa lennokeissa ja helikoptereissa.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: RC-polttomoottoreiden koko ilmoitetaan yleensä kuutiotuumissa. Eli 3,5 cm³ = 0,21 kuutiotuumaa. RC-autoissa käytetään lisäksi keskipakokytkintä, joka kytkee vedon, kun koneen kierrokset nousevat tarpeeksi korkealle. Lennokeissa potkuri on yleensä suoraan kampiakselissa kiinni, samoin veneissä kierrokset välitetään usein suoraan akselille ja potkurille.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Bensiinimoottoreita käytetään isompien lennokkien ja autojen (1/6 ja 1/5) voimanlähteinä. Nämä moottorit ovat yleensä iskutilavuudeltaan noin 20–100 cm³. Polttoaineena käytetään tavallista autonbensaa (95E), johon on lisätty 2–5 % kaksitahtiöljyä.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Sähkömoottorit voidaan jakaa kahteen ryhmään: Ensimmäinen on hiiliharjoilla varustettu, perinteinen tasavirtamoottori, jonka pyörimisnopeutta säädetään jännitteen tai jännitepulssin leveyden avulla. Uudempi tyyppi on harjaton (), muuttuvataajuuksisilla tasavirtapulsseilla ohjattu moottori.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Sähkömoottorissa "kaasutinta" vastaa nopeudensäädin. Nykyiset nopeudensäätimet ovat elektronisia kun taas takavuosina ne oli toteutettu mekaanisella servo-vastus -systeemillä. Elektronisissa säätimissä virransyöttöä moottoriin voidaan ohjata monella tavalla riippuen käyttöolosuhteista.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Hieman pienoismallin koosta riippuen yleisimmät nimellisjännitteet ovat 6–11,1 V. Auto- ja venekäytössä yleisimmät akkukoot ovat 6 V, 7,2 V 7,4 V, 8,4 V ja 11,1 V. 6 V on käytössä pääasiassa 1/12 ja pienemmissä malleissa, 7,2 V ja 8,4 V taas isommissa. 8,4 V akkuja käytetään usein esim. isokokoisissa sähkömonstereissa joissa tarvitaan paljon tehoa.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Käytetyt akkutyypit ovat: NiCd (Nikkeli-kadmium), NiMH (Nikkeli-metallihydridi), Li-Ion (Litium-ioni) ja LiPo (Litium-polymeeri). Näistä NiMH on auto- ja venekäytössä yleisin. NiCd on saanut väistyä uusien akkujen tieltä muun muassa sen pienen energiatiheyden ja ympäristöhaittojen takia, mutta sitä edelleen käytetään muun muassa etenkin talvisin vastaanotin- ja lähetinakuissa sen hyvän kylmänkeston johdosta. Li-ion-akkuja ei juurikaan käytetä niiden pienen maksimipurkuvirran sekä räjähdysherkkyyden takia. LiPo-akkujen suosio on ollut jo vuosia kovassa kasvussa, sillä ne ovat huomattavasti kevyempiä, pienempiä ja tehokkaampia kuin nikkelipohjaiset akut, energiatiheyden ollessa karkeasti kaksinkertainen NiMH-akkuihin verrattuna. LiPo-akkujen kapasiteetti vaihtelee 50–8000 mAh:n välillä, yleisimmin myydyt koot ovat 500–4000 mAh alueella. LiPo-kennon nimellisjännite on 3,7 V, jolloin esimerkiksi 2S (=kaksikennoinen) LiPon nimellisjännite on 7,4 V ja 3S LiPon nimellisjännite 11,1 V. Yleisimmät ovat kaksi- ja kolmekennoisia pienemmissä laitteissa, isommissa ja tehokkaammissa lennokeissa ja helikoptereissa käytetään 4–8-kennoisia LiPo-akkuja.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Markkinoilla on tuhansia erilaisia radio-ohjattavia laitteita, joita tarjoavat niin alan erikoisliikkeet, nettikaupat kuin tavaratalotkin. Alan erikoisliikkeiden myymät laitteet ja rakennussarjat on tarkoitettu harrastusvälineiksi, ja niihin on saatavilla kattavasti niin varaosia kuin erilaisia lisäosia, viritystarvikkeita ja säätöosiakin. Tavaratalojen leluhyllyjen tarjonta on tarkoitettu enemmän kertakäyttöisiksi leluiksi, joiden rikkoutuessa ei niitä yleensä voi korjata. Tosin tavaratalotuotteiden hinnatkin ovat usein edullisemmat kuin varsinaisten harrastetuotteiden.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Radio-ohjattavilla pienoismalleilla harrastaminen on jakaantunut erikseen autoiluun, veneilyyn, lennokkeihin ja helikoptereihin.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: RC-veneitä on sekä moottoriveneinä että purjeveneinä, jotka voivat olla joko tarkkoja skaalanmukaisia pienoismalleja oikeista veneistä ja laivoista, tai yksinkertaisempia harrastekäyttöön tehtyjä mielikuvituksen tuottamia malleja.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Moottori sijaitsee joko rungon sisällä tai veneen perässä ulkopuolella (ulkolaitamoottori). Kun moottori on rungon sisällä, teho potkurille välitetään akselin avulla. Akseli on yleensä messinkisen putken sisällä joka on täytetty voiteluaineella, joka tiivistää akselin. Ulkolaitamoottori vastaa aivan normaaleja veneen perämoottoreita. Polttomoottoriveneissä on yleensä vesijäähdytys, jossa vesi otetaan veneen perästä potkurin takaa. Sähkömoottoriveneissä moottori on helpompi kätkeä rakenteiden sisälle, akkuina käytetään perinteisiä nikkeli-cadmium-, metallihydridi- tms. tai uudempia litium-polymeeri- (LiPo-) akkuja.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: RC-veneissä voidaan radio-ohjauksella ohjata esim. sähkö- tai polttomoottorin kierroslukua, suuntaa (peräsintä), purjeiden asentoa, eli "skuuttausta", valojen ohjausta jne. veneen tai laivapienoismallin toimintoja.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: RC-veneitä voi ostaa valmiina tuotteina alan liikkeistä, rakennussarjoina tai rakentaa piirustusten pohjalta täysin itse alusta alkaen. Erityisesti kilpailuluokissa monet harrastajat jopa suunnittelevatkin veneensä itse.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: RC-veneillä voidaan ajaa tavallisissa vesistöissä tai sisäaltaissa.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: RC-lennokkeja on myös monen erityyppisiä (moottoroimattomia liidokkeja sekä moottorikoneita) moneen eri tarkoitukseen (harjoituslennokit, nopeuslennokit, mallilennokit, helikopterit, purjelentokoneet, sisälennokit jne.). Lennokki voi olla tarkka pienoismalli jostain oikeasta lentokoneesta tai se voi olla yksinkertaisempi tai muuten mielikuvituksen tuottama lennokki.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Liidokit hinataan taivaalle esim. siimalla, lingolla tai moottorikoneella ja niillä lennetään oikeiden purjekoneiden tavoin käyttäen lämmintä, nousevaa ilmaa (termiikkejä) hyväksi.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Moottorikoneet nousevat ilmaan moottorinsa voimalla. Isommat lennokit lähtevät maasta kiidon jälkeen kuten oikeatkin lentokoneet, pienemmät lennokit voidaan heitää kädestä alkuvauhtiin.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: RC-lennokit voivat olla siipien kärkiväliltään pienistä 20-senttimetrisistä aina useiden metrien kokoisiin lennokeihin, painojen ollessa muutamista grammoista useisiin kymmeniin kiloihin.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Pienempiä sähkölennokkeja voidaan lennättää isoissa sisätiloissa, esim. urheilusalit jne. joissa käytetään ja tyynellä ilmalla myös ulkona. Suurempia sähkölennokkeja ja polttomoottorilennokkeja lennätetään lennokkikentillä tai lentokentillä, mutta periaatteessa mikä tahansa riittävän iso pelto tai muu alue, jossa on tilaa nousu- ja laskukiidolle, sopii lennätykseen. Lennätykseen tulee kuitenkin aina olla maanomistajan lupa ja on huolehdittava ettei sivullisille, autoille, rakennuksille tms. aiheudu lennätyksestä vaaraa. Polttomoottori- ja turbiinilennokkien ääni on voimakas, jolloin niitä ei ole syytä lennättää asutuksen, maatilojen tms. läheisyydessä.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Radio-ohjattavien pienoisautojen kirjo on myös monipuolinen ja ne voidaan jakaa kahteen pääryhmään: maastoautot (off-road) ja rata-autot (on-road). Yleisimmät kokoluokat ovat: 1/24, 1/18, 1/16, 1/12, 1/10, 1/8, 1/6 ja 1/5.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: RC-autoissa käytetään monia samantyyppisiä ratkaisuja kuin oikeissakin autoissa, ja autoja on sekä nelivetoisina, etuvetoisina että takavetoisina. Autoissa on tasauspyörästöt, öljytäytteisiä iskunvaimentimia, erillisjousitusta, ohjauskulmien säätömahdollisuuksia jne. lähes rajattomasti valmistajasta ja tyypistä riippuen. RC-autoissa käytetään sekä poltto- että sähkömoottoreita. Osa autoista on suunniteltu kilpailuihin, osa perusharrastukseen.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Maastossa tai maaradalla kulkevia autoja ovat esim. Monster Truck-, Stadium Truck- ja Buggy-tyyppiset autot.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Monstereissa on isot renkaat ja suuresti vääntävät koneet . Niillä pääsee lähes missä maastossa tahansa. Monsterit ovat suosituin ns. pihasudittelijoiden keskuudessa. Markkinoilta löytyykin useita monsterivalmistajia. Kisoja niille on Suomessa hyvin vähän. Monsterit ovat myös useimmiten hitaampia kuin rata-autot.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Stadium truck on monsterin ja buggyn välimuoto. Truggy(stadium truck) on myös leveämpi kuin buggy ja pysyy täten radalla paremmin.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Buggyt eli krossarit ovat nopeita ja tehokkaita. Ne on suunniteltu kilpa-autoiksi. 1/8 polttiskrossi onkin yksi suosituimmista kilpaluokista.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Rata-autoilla ajetaan nimensä mukaisesti kovapintaisella asfaltti- tai mattoradalla.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: "Touring-autot" muistuttavat henkilöautoa ja ne on tarkoitettu kovalla alustalla ajettaviksi. Ne ovat erittäin nopeita ja kevyitä. Touring-autojen lähin esikuva on DTM-luokka ennemmin kuin Sport-2000-luokka sillä erotuksella, että touring-autot ovat yleensä nelivetoisia. Autoissa on kevyt polykarbonaattimuovinen (lexan-muovinen) kori, jonka kukin voi maalata oman mielensä mukaan. Touring-autot ovat yleensä 1/10-kokoisia.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Touring-autoilla ja 1/12-kokoisilla sähköautoilla ajetaan kilpaa myös sisätiloissa mattoradalla.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: 1/5 kokoisten polttomoottoriautojen harrastajia on myös Suomessa.


title: Radio-ohjattu pienoismalli

text: Myös polttomoottorilla varustettuja 1/8-autoja on olemassa.


title: Mai-otome

text:
Mai-otome () on Sunrisen tuottama animesarja, joka esitettiin TV Tokyolla lokakuusta 2005 maaliskuuhun 2006 asti. Sarjan tarina sijoittuu näennäisesti Mai-HiMEn kaukaiseen tulevaisuuteen. Sarja uudelleenkäyttää joitakin Mai-HiMEn hahmoja, mutta sijoittaa ne rajusti erilaiseen maailmaan ja muuttaa joidenkin hahmojen persoonallisuutta.
Jos hahmon etunimi on sama kuin HiMEssä, niin voidaan olettaa muutamin poikkeuksin, että kyseinen hahmo on samantyyppinen kuin alkuperäisessä.


title: Mai-otome

text:
Alkumusiikit
Loppumusiikki


title: Mai-otome

text: Mai-otomesta on tehty myös sarjakuvaversio, mutta kuten Mai-HiMEnkin tapauksessa, sen juoni, alkuasetelmat ja jossakin määrin jopa hahmojen persoonallisuudet poikkeavat animen vastaavista. Sarjakuvaa ei ole julkaistu Japanin ulkopuolella.


title: Luettelo venäjän kielestä suomen kieleen lainatuista sanoista

text: Tämä artikkeli on luettelo venäjän kielestä suomen kieleen lainatuista sanoista. Luettelon sanat ovat tulleet suomen kieleen venäjän kielestä tai sen varhaisemmista kehitysvaiheista. Kaikkiaan venäjästä, muinaisvenäjästä tai muista kielistä venäjän kautta on lainattu suomen kieleen noin tuhat sanaa.


text: Lähes kaikki suomen kielen slaavilaiset lainasanat ovat venäjästä tai muinaisvenäjästä. Slaavilaiset kielet ovat määrällisesti kolmanneksi tärkein suomeen lainattujen sanojen lähde balttilaisten ja germaanisten kielten jälkeen, tosin näistä kahdesta on tullut huomattavasti kauemmin, enemmän ja merkittävämpää sanastoa. Vanhoihin teknologioihin liittyvässä sanastossa venäjän vaikutus lienee voimakkain vaatteiden ja niiden valmistuksessa käytettyjen raaka-aineiden ja työvälineiden osalta. Merkittävästi on lainattu myös ruuanvalmistus- ja ruokailuvälineiden, ja ruokien nimityksiä.


text: Huomionarvoinen vanha venäläisperäinen lainasanakerrostuma liittyy kristinuskon peruskäsitteisiin, kuten "pappi", "suntio", "risti" ja "raamattu". Tällä perustellaan näkemyksiä, joiden mukaan kristinusko olisi tullut Suomeen ensin idästä.


text: Monet venäläisperäiset sanat ovat tulleet suomen kieleen karjalan kielen kautta. Tällainen on esimerkiksi sana "rotu", joka tuli tutuksi kalevalaisesta runoudesta, käsitettiin vanhaksi karjalaiseksi sanaksi, ja omaksuttiin siitä huolimatta, että venäläisperäistä sanastoa samaan aikaan kartettiin. Karjalan kielessä on paljon enemmän venäläisperäisiä sanoja kuin suomessa. Suomen itäisissä murteissa käytetään enemmän venäläisperäisiä sanoja kuin läntisissä murteissa.


text: Merkintä "rekonstruktio" tarkoittaa, että suomen sanan lähteenä olevan muinaisvenäjän sanan tarkkaa ulkoasua ei tunneta, ja esitetty ulkoasu on arvio.


title: Debbie Meyer

text: Deborah Elizabeth ”Debbie” Meyer (s. 14. elokuuta 1952 Annapolis) on yhdysvaltalainen uimari ja olympiavoittaja. Hän oli ensimmäinen uimari, joka voitti samoissa olympialaisissa kolme henkilökohtaista kultamitalia.


title: Debbie Meyer

text: Meyer hallitsi teini-ikäisenä vuosina 1967–1970 naisten vapaauintimatkoja. Hän voitti 16-vuotiaana Mexico Cityn olympialaisissa 1968 200, 400 ja 800 metrin vapaauintimatkat kaikki uusilla olympiaennätyksillä. Vuotta aiemmin 1967 hän oli Pan-Amerikan kisoissa voittanut kaksi matkaa.


title: Debbie Meyer

text: Meyer oli ensimmäinen nainen, joka ui 1 500 metriä alle 18 minuutin, 400 metriä alle 4,5 minuutin, 500 jaardia alle viiden minuutin ja 1650 jaardia alle 17 minuutin. Hän teki kaikkiaan 15 maailmanennätystä (yhden 200 m:llä, viisi 400 m:llä, viisi 800 m:llä ja neljä 1500 m:llä) ja 24 Yhdysvaltojen ennätystä sekä voitti 19 maansa mestaruutta. Vuonna 1969 hänet valittiin Associated Pressin vuoden naisurheilijaksi.


title: Debbie Meyer

text: Meyer lopetti uransa jo vuonna 1970. Hänet valittiin uinnin Hall of Fameen vuonna 1977.


title: Dalton (Georgia)

text: Dalton on kaupunki Yhdysvaltain Georgian osavaltion luoteisosassa. Sen pinta-ala on 51,4 km² (vettä 0,1 km²) ja asukasluku 27 912 (). Asukkaista 66 % on valkoisia ja 8 % mustia, lisäksi 40 % latinoja.


title: Dalton (Georgia)

text: Daltonia kutsutaan usein ”maailman mattopääkaupungiksi”, sillä siellä toimii yli 150 mattokutomoa ja mattoteollisuus työllistää alueella yli 30 000 ihmistä. Daltonin mattoteollisuus sai alkunsa 1900-luvun alun päiväpeitekutomoista, kunnes 1950-luvulla mattojen kutomisesta tuli niitäkin merkittävämpi teollisuudenala alueella. Arviolta 85 prosenttia Yhdysvalloissa myydyistä matoista valmistetaan noin sadan kilometrin säteellä Daltonista.


title: Vänern

text: Vänern (aik. ) on Ruotsin suurin ja Euroopan kolmanneksi suurin luonnonjärvi, joka syntyi arviolta 10 000 vuotta sitten, viimeisen jääkauden päätyttyä. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänin ja Värmlannin läänin välissä, ja laskee Götajokea pitkin Kattegatiin. Vänernin pinta-ala on 5 585 km², keskisyvyys on 20 metriä ja syvin kohta on 95 metriä ja suurin saari Torsö. Vänernistä saa alkunsa Götan kanava, joka johtaa Vätterniin ja edelleen Itämereen.


title: Vänern

text: Vänernin rantakaupunkeja ovat etelästä vastapäivään lueteltuna Vänersborg, Lidköping, Mariestad, Kristinehamn, Karlstad, Säffle ja Åmål.


title: Eero Salisma

text: Eero Johannes Salisma (16. joulukuuta 1916 Hämeenlinna – 19. heinäkuuta 1998 Hämeenlinna) oli suomalainen jääkiekkoilija.


title: Eero Salisma

text: Eero ”Luiro” Salisma edusti pelaajaurallaan hämeenlinnalaisseuroja Tarmoa ja HPK:a vuosina 1938–1960. Tarmossa hyökkääjän paikkaa pelannut Salisma voitti kaksi Suomen mestaruutta.


title: Eero Salisma

text: HPK:ssa Salisma pelasi puolustajana. Vuonna 1952 HPK ylsi ensimmäistä kertaa SM-finaaliin, jossa asettui vastaan Tampereen Ilves. Salisma tuli otsikoihin taklattuaan Ilveksen Aarne Honkavaaraa hyökkäysalueella niin, että tämä sai aivotärähdyksen. Tuohon aikaan kontaktipeli oli vielä melko harvinaista ja hyökkäysalueella ei saanut taklata ollenkaan. Salisma ajettiin pois kentältä ja mestaruussarjan johto asetti seuraavaan otteluun uuden säännön, jonka mukaan Salisma ajettaisiin välittömästi pois kentältä, jos hän ottaisi yhdenkin jäähyn.


title: Eero Salisma

text: Suomea Salisma edusti kerran MM- ja olympiatasolla. Hän oli mukana vuoden 1952 Oslon kisoissa. Yhteensä Salisma pelasi 31 maaottelua.


title: Eero Salisma

text: Salisma oli myös kansallisella huipputasolla sekä pesä- että jääpallossa. Pesäpallon Suomen Mestaruuden Salisma voitti Hämeenlinnan Pallokerhon joukkueessa 1936, Haminan Palloilijoiden joukkueessa 1939 ja 1943 sekä Toijalan Pallo-Veikkojen joukkueessa 1946.


title: Kaakkola

text: Kaakkola on Järvenpään 25. kaupunginosa. Kaakkola sijaitsee Tuusulanjärven luoteisrannalla, noin kilometri Järvenpään keskustasta länteen. Vuoden 2014 lopussa kaupunginosassa asui 866 ihmistä.


title: Kaakkola

text: Kaakkola koostuu pääosin omakoti- ja paritaloasunnoista. Kaupunginosa jakautuu kahteen osaan: Vanhaan-Kaakkolaan ja Uuteen-Kaakolaan. Alueelta löytyy muun muassa yksi lähikauppa, K-market. Kaakkola on erittäin rauhallinen asuinalue, jossa asuu suurimmaksi osaksi lapsiperheitä.


title: John Fitch (keksijä)

text: John Fitch (21. tammikuuta 1743 – kesä- tai heinäkuussa 1798) oli yhdysvaltalainen kelloseppä, messinkiseppä ja keksijä. Hänet tunnetaan ennen kaikkea miehenä, joka rakennutti Yhdysvaltain ensimmäisen höyryn voimalla kulkevan veneen. Hänen höyryveneensä ensimmäinen menestyksekäs koeajo tapahtui Philadelphiassa Delawarejoella 22. elokuuta 1787.


title: John Fitch (keksijä)

text: John Fitch syntyi maanviljelijäperheeseen Windsorissa, Connecticutissa. Pojan ollessa vasta neljävuotias hänen äitinsä kuoli ja poika laitettiin mamsellinkouluun. Hän oli lahjakas oppilas, mutta maatila tarvitsi työvoimaa, joten isä päätti ottaa pojan pois koulusta. Koulu tartutti poikaan kuitenkin lukuinnostuksen ja hän luki kaikkea mitä pystyi saamaan käsiinsä, erityisesti maantiedettä, tähtitiedettä ja matematiikkaa käsitteleviä kirjoja. Fitch oli kuitenkin pienikokoinen ja voimiltaan kovin heikko maatöihin. Hän saikin suostuteltua isänsä vuokraamaan 15-vuotiaan poikansa paikallisen kauppiaan puotiin. Täytettyään 17 hän lähti maailmalle onnistumatta hankkimaan missään työssä menestystä.


title: John Fitch (keksijä)

text: Aluksi Fitch yritti merimiehenä rannikkolaivassa, mutta koki kovin huonoa kohtelua. Seuraavaksi hän oli kahdenkin kellosepän palveluksessa. Kelloihin hänen ei annettu koskea, vaan hän sai tehdä maatöitä tai yksinkertaisia messinkitöitä. Sen verran hän sai hankittua oppia, että saattoi 21-vuotiaana aloittaa itsenäisenä yrittäjänä kellojen puhdistamisen ja messinkitöiden teon.


title: John Fitch (keksijä)

text: John Fitch vietti hyvin liikkuvaa elämää: kulki talosta taloon kelloja puhdistamassa ja käytti säästönsä potaskan valmistukseen, josta ei tiennyt mitään. Hän oli pari vuotta aviossa, mutta jätti kotinsa, vaimonsa ja kaksi lastaan muuttaen Trentoniin, New Jerseyyn. Siellä hän teki useamman vuoden ajan messinki- ja hopeatöitä, mutta messinkinappien valmistus loppui Yhdysvaltain vapaussodan syttymiseen.


title: John Fitch (keksijä)

text: Fitch pestautui amerikkalaisjoukkojen puolelle Trentonin komppaniaan siirtyen kuitenkin pian asesepäksi Trentonin asetehtaaseen. Hänen elonsa Trentonissa kävi mahdottomaksi brittijoukkojen saavuttua sinne joulukuussa 1776, jolloin Fitch siirtyi New Jerseyn joukkoihin, joissa George Washingtonkin oli. Syksyllä 1777 Fitch ansaitsi huomattavan omaisuuden myymällä briteille tupakkaa ja olutta, mitä Washington suuresti halveksi.


title: John Fitch (keksijä)

text: Uudelleen maata kiertämään alkanut Fitch joutui vuonna 1782 intiaanien vangiksi. Intiaanit luovuttivat hänet briteille ja nämä pitivät häntä vankina Kanadassa. Henkensä säästänyt, mutta omaisuutensa menettänyt Fitch teki tutkimusmatkoja, yritti maakeinottelua ja piirsi siinä ohessa karttoja.


title: John Fitch (keksijä)

text:
Vuonna 1785 ollessaan Pennsylvanian Warminsterissä Fitch sai idean käyttää höyryä kulkuneuvojen voimanlähteenä. Ei tiedetä, mistä ajatus syntyi, mutta hän vietti loppuelämänsä sen parissa. Aluksi hän suunnitteli höyrykäyttöistä hevosvaunua, mutta havaitsi pian, että höyrykäyttöinen vene olisi helpompi toteuttaa.
Hän luki asiaa käsittelevää kirjallisuutta ja kyseli neuvoja koneenrakennukseen perehtyneiltä ihmisiltä. Fitchin ensimmäinen vene, jonka oli tarkoitus kulkea eteenpäin sivuilla olevien ruuvipyörien avulla, valmistui vuonna 1785. Koska vene kulki vedessä aivan liian vaivalloisesti, Fitch suunnitteli toisen veneensä kulkukoneistoksi siipirattaat. Tämän veneen voimanlähteenä oli höyrykone, jossa oli kolmituumainen sylinteri. Heinäkuussa 1786 tämä vene liikkui vedessä, joskin kovin hitaasti, sillä kyläsepän tekemä moottori oli kovin viimeistelemätön ja aivan liian pieni veneen kokoon nähden. Fitch pystyi kuitenkin todistamaan, että vene voi liikkua höyryn voimalla.


title: John Fitch (keksijä)

text: Voidakseen jatkaa kokeilujaan Fitch yritti saada kongressilta, Pennsylvanian osavaltiolta ja tieteellisiltä seuroilta taloudellista tukea yrityksilleen. Kiinnostusta hänen esittelemänsä höyrykäyttöiset veneet kyllä herättivät, mutta hänen palava innostuksensa ei saanut rahoittajia vakuuttuneiksi sijoituksen kannattavuudesta.


title: John Fitch (keksijä)

text: John Fitch pystyi kuitenkin hankkimaan osavaltioilta 14 vuodeksi yksinoikeuden rakentaa ja käyttää höyryveneitä kaikkialla niiden vesialueilla. Vuonna 1786 hän sai tällaisen yksinoikeuden New Jerseyssä ja seuraavana vuonna Pennsylvaniassa, New Yorkissa, Delawaressa ja Virginiassa. James Rumsey vaati vuosina 1787–1788 höyryveneilyn yksinoikeuksia itselleen saaden aikaan kovan kiistelyn, mutta hän ei pystynyt horjuttamaan Fitchin yksinoikeuksia.


title: John Fitch (keksijä)

text: Rahaa hankkiakseen Fitch painatti tutkimusretkillään Yhdysvaltain Luoteisterritoriosta piirtämänsä kartan ja näistä kartoista saamillaan rahoilla hän pystyi perustamaan yrityksen, The Steamboat Co:n, helmikuussa 1787. Nelisenkymmentä philadelphialaista hankki yrityksen osakkeita ja näin saaduilla rahoilla Fitch alkoi rakennuttaa kolmatta, 13,7 metriä pitkää ja 3,6 metriä leveää venettä. Aluksen molemmilla laidoilla olevia kuutta siipeä pyöritti höyrykone, jossa oli 30-senttimetrinen (12-tuumainen) sylinteri. Tämän veneen höyrykoneen teossa Fitchiä avusti kelloseppä Henry Voight.


title: John Fitch (keksijä)

text: Liittovaltion edustajatkin (Constitutional Convention/Philadelphia Convention) olivat paikalla ja katselivat tyytyväisinä, kun vene esitteli kulkuaan Delawarejoessa Philadelphiassa 22. elokuuta 1787.


title: John Fitch (keksijä)

text: Fitchin neljäs ja yhtiön toinen, jälleen edeltäjiään suurempi vene laskettiin vesille heinäkuussa 1788. Tämä 18,3 metriä pitkä siipiratasvene pystyi kuljettamaan 30 matkustajaa. Vene, joka myöhemmin teki lukuisia matkoja Philadelphian ja New Jerseyssä sijaitsevan Burlingtonin välillä, saavutti vuoden 1788 lokakuussa 8,8 km/h keskinopeuden.


title: John Fitch (keksijä)

text: Ihmiset suhtautuivat höyryveneilyyn edelleen välinpitämättömästi, mihin Fitch yritti saada aikaan muutosta rakennuttamalla vieläkin suuremman veneen. 13 kilometrin tuntinopeuteen yltävä viides vene valmistui huhtikuussa 1790 ja se liikennöi koko seuraavan kesän säännöllisessä matkustajaliikenteessä Philadelphian ja Burlingtonin välillä. Sanomalehti-ilmoitusten runsaudesta päätellen liikenne oli kannattavaa.


title: John Fitch (keksijä)

text: Ensimmäiset höyryveneitä koskevat patentit Yhdysvalloissa myönnettiin 26. elokuuta 1791 yhtä aikaa John Fitchille, James Rumseylle ja John Stevensille. Myöhemmin samana vuonna Fitch sai patentin Ranskassa ja hän alkoi jälleen rakennuttaa uutta venettä, joka sai nimen The Perseverance. Tällä veneellä oli tarkoitus kuljettaa rahtia ja matkustajia Mississippijoella, mutta vene tuhoutui myrskyssä. Tämä lannisti yhtiön osakkaat, jotka kieltäytyivät rahoittamasta enää yritystä.


title: John Fitch (keksijä)

text: Vuonna 1793 Fitch lähti Ranskaan tarkoituksenaan rakennuttaa siellä vene, mutta hän ei saanut rahoitusta järjestymään ja joutui luopumaan koko ajatuksesta. Lontoon-vierailunsa ajaksi hän jätti piirustuksensa Yhdysvaltain konsulin säilytettäväksi ja konsuli lainasi niitä Pariisissa vierailevalle Robert Fultonille. Pettynyt ja rahaton Fitch pestautui merimieheksi ja pääsi palaamaan Yhdysvaltoihin vuonna 1794.


title: John Fitch (keksijä)

text: Vuonna 1796 Fitch rakensi höyryveneen vanhasta laivaveneestä. Tätä potkurin avulla liikkunutta venettään hän esitteli New Yorkissa Collect Pond -nimisellä, Broadwayn läheisyydessä aikoinaan olleella lammella. Näytös oli kuitenkin turha, sillä rahoittajat eivät innostuneet, ja pettynyt Fitch siirtyi Bardstowniin, Kentuckyyn. Siellä hän rakensi vielä keväällä 1798 metrinmittaisen pienoisveneen ja uitti sitä lähistön pikkujoessa.


title: John Fitch (keksijä)

text: John Fitch sai veneet kulkemaan höyryllä, muttei pystynyt tekemään siitä voittoa tuottavaa liiketoimintaa. Hän oli väsynyt, pettynyt ja sairas mies, kun hän siirtyi Kentyckyyn juomaan. Ruumiillisten vaivojensa vuoksi hän hakeutui lääkäriin ja sai tältä 12 oopiumipilleriä kipujen poistoon. John Fitch päätti poistaa kivut kerralla ja pysyvästi: hän otti kaikki pillerit yhtä aikaa. Jossakin vaiheessa kesäkuun 25. ja heinäkuun 18. päivän välisenä aikana 1798 Fitch kuoli majataloon.


title: John Fitch (keksijä)

text: John Fitch haudattiin Bardstowniin, jonne hänelle on myöhemmin pystytetty muistomerkki: tarkka kopio hänen ensimmäisestä höyryveneestään. Myös toisen maailmansodan aikainen S/S John Fitch on nimetty hänen mukaansa.


title: John Fitch

text: John Fitch -nimisiä henkilöitä on useampia:


title: Henry Kvist

text: Henry Kvist (11. huhtikuuta 1920 Helsinki – 23. tammikuuta 1999 Mäntyharju) oli suomalainen jääkiekkopuolustaja ja -valmentaja, joka valmensi maajoukkuetta vuosina 1946–1949.


title: Henry Kvist

text: Kvist pelasi urallaan Tampereen Ilveksessä kaudet 1938–1947. Hän voitti kaksi Suomen mestaruutta. Viimeisellä kaudellaan Kvist toimi myös Ilveksen valmentajana. Hän valmensi vuodet 1946–1949 sekä Ilvestä että maajoukkuetta.


title: Valdosta

text: Valdosta on kaupunki Yhdysvaltain etelävaltioihin kuuluvassa Georgian osavaltiossa. Sen pinta-ala on 78,4 km² (vettä 0,9 km²) ja asukasluku 43 724 (). Asukkaista 48 % on valkoisia ja 48,5 % mustia. Kaupunki on perustettu vuonna 1860 ja sitä pidetään Etelä-Georgian tärkeimpänä kaupallisena keskuksena.


title: Hvannadalshnúkur

text: Hvannadalshnúkur on Öræfajökull-tulivuoren luoteisosassa sijaitseva Islannin korkein vuori. Se sijaitsee Vatnajökull-jäätikön eteläosassa. Elokuussa 2005 suoritettujen virallisten mittausten mukaan vuoren korkeus on 2 109,6 metriä, aikaisemmin vuoren korkeudeksi ilmoitettiin 2 119 metriä.


title: Atavismi

text: Atavismi on biologinen periytymisilmiö, jossa monien edellisten sukupolvien ajan piilossa ollut ominaisuus esiintyy jossakin lajin tai suvun yksilössä. Termi tulee latinan esi-isää tarkoittavasta sanasta "atavus".


title: Atavismi

text: Atavismi on mahdollista, koska alkukantaisten ominaisuuksien geenit eivät ole kadonneet perimästä, ne vain eivät ole enää aktiivisia. Joissakin harvoissa tapauksissa ne voivat aktivoitua uudelleen. Atavismi voi olla tulosta erilaisista ilmiöistä. Jokin uusi mutaatio voi vaikuttaa niin, että perimässä säilyneiden entisen ominaisuuden vastaavien geenien toiminta ei enää peitykään uudempien mutaatioiden vaikutuksesta.


title: Atavismi

text: Joissain tapauksissa atavistinen piirre voi olla tulosta poikkeamassa alkionkehityksen aikataulusta.


title: Atavismi

text: Valailla voi atavismin seurauksena syntyä ruumiiseen raajatyngät, jotka vastaavat valaan maalta veteen siirtyneen edeltäjän jalkoja.


title: Atavismi

text: Tunnettu atavismi on ihminen, jolla on häntä. Ihmisen sormet tai varpaat voivat olla myös yhteenkasvaneet niin, että niiden välissä on ihopoimu, joka muistuttaa kädellisiä edeltäneitä meren tuntumassa asuneita eläimiä.


title: Nikolai Andrianov

text: Nikolai Jefimovitš Andrianov (, 14. lokakuuta 1952 Vladimir – 21. maaliskuuta 2011) oli venäläinen Neuvostoliittoa edustanut telinevoimistelija. Andrianov on toiseksi eniten olympiamitaleja kerännyt miesurheilija 15 mitalillaan (Michael Phelpsillä on 28 mitalia ja naisista Larisa Latyninalla 18 mitalia). Vuosina 1972–1980 hän voitti kaikkiaan seitsemän kultaa, viisi hopeaa ja kolme pronssia. Andrianov on ainoa miesvoimistelija, joka on voittanut voimistelun hypyssä kolme olympiamitalia, ja ainoa miesvoimistelija, jolla on kolme olympiamitalia permannolta.


title: Nikolai Andrianov

text: Olympiamenestyksen lisäksi Andrianov voitti MM-kisoista neljä kultaa ja kahdeksan hopeaa, maailmancupissa kuusi kultaa ja kolme hopeaa, EM-kisoissa yhdeksän kultaa, kuusi hopeaa ja kaksi pronssia sekä kolmetoista Neuvostoliiton mestaruutta.


title: Nikolai Andrianov

text: Andrianov kuoli pitkäaikaiseen sairauteen 58-vuotiaana maaliskuussa 2011. Hänen vaimonsa Ljubov Burda oli myös telinevoimistelija ja olympiavoittaja.


title: Hinesville

text: Hinesville on kaupunki Yhdysvaltain Georgian osavaltion itäosassa. Sen pinta-ala on 42,2 km² (vettä 0,3 km²) ja asukasluku 30 392 (). Asukkaista 41,5 % on valkoisia, 46 % mustia ja 9 % latinoja. Fort Stewartin sotilastukikohta sijaitsee kaupungin lähellä.


title: Nuokkijärvi

text: Nuokkijärvi () on järvi Vienan Kemijoen vesistössä Kalevalan kansallisen piirin ja Mujejärven piirin rajalla Karjalan tasavallassa. Nuokkijärvi on noin 30 kilometriä pitkä ja noin 20 kilometriä leveä. Sen pinta on 134 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Nuokkijärvi

text: Nuokkijärven länsipäähän laskee vesireitti, joka kerää vedet Kiitesjärvestä, Luvajärvestä ja Kiimasjärvestä. Nuokkijärvi laskee itäpäästään alkavaa lyhyttä jokea pitkin Tširkkakemijokeen. Nuokkijärven pohjoisrannalla sijaitsee Piismalahden kylä.


title: Kalle Havulinna

text: Kalle Havulinna (27. syyskuuta 1924 Tampere – 9. heinäkuuta 2016) oli suomalainen jääkiekkohyökkääjä.


title: Kalle Havulinna

text: Havulinna pelasi urallaan kymmenen kautta Tampereen Ilveksessä. Hän voitti neljä Suomen mestaruutta. Havulinnalla on nimissään SM-sarjan yhden ottelun maaliennätys, jonka hän jakaa Aarne Honkavaaran kanssa: kahdeksan maalia. Havulinna iski osumansa ÅIFK:ta vastaan 18. tammikuuta 1948 ottelussa, jonka Ilves voitti 21–5.


title: Kalle Havulinna

text: Havulinna pelasi maajoukkueessa 28 ottelua, joihin mahtuu mukaan myös kahdet MM-kilpailut.


title: Kalle Havulinna

text: Siviiliammatiltaan Havulinna oli sähköinsinööri, ja hänen insinööritoimistonsa vastasi Suomen ensimmäisen jäähallin, 1965 valmistuneen Tampereen Hakametsän jäähallin sähkö- ja valaistussuunnittelusta.


title: Brunswick (Georgia)

text: Brunswick on kaupunki Yhdysvaltain Georgian osavaltion kaakkoisosassa. Sen pinta-ala on 65,2 km² (vettä 20,7 km²) ja asukasluku 15 600 (). Kaupunki on perustettu vuonna 1771 ja on tärkeä satamakaupunki Atlantin valtamerelle. Brunswickissä tapahtui 5. huhtikuuta 1991 lento-onnettomuus, joka vaati 23 ihmisen hengen.


title: Suurperhe

text: Suurperhe on yhteistaloudessa elävä perhe, joka koostuu useammasta ydinperheestä. Perhemallin perusosan muodostaa kolme sukupolvea, jossa vanhinta sukupolvea edustaa isoisän ja isoäidin muodostama ydinperhe, keskimmäisen heidän lastensa ja nuorimman lastenlasten ydinperheet. Lisäksi siihen voi edellä mainittujen lisäksi kuulua kaukaisempia sukulaisia ja täysin ulkopuolisiakin. Sukulaiset voivat olla tätejä, setiä, serkkuja ja enoja, joskus myös naimisissa olevia setiä, tätejä tai enoja ja näiden puolisoita tai enoja.


title: Suurperhe

text: Suurperheen käsite vaihtelee maittain ja alueittain. Kiinassa se on toiminut yhteiskuntarakenteen perustana pitkiä aikoja. Suurperheet ovat olleet yleisiä paimentolais- ja luontaistaloudessa elävillä kansoilla. Euroopassa suurperheitä on ollut viime vuosikymmeninä enää eteläslaaveilla. Suomessa suurperheitä oli Karjalassa ja Savossa 1800-luvun alkupuolella kaskikauden loppuvaiheilla. Syynä niiden väliaikaiselle lisääntymiselle oli voimakas väestönkasvu ja uudisasutusmahdollisuuksien supistuminen. Karjalassa oli ennen sotia myös yhtiömuotoisia suurperheitä, jotka omistivat maata ja viljelivät sitä. Niitä verotettiin yhtiömuotoisesti.


title: Suurperhe

text:
Suurperhe oli tavanomainen perhemuoto maatalousyhteiskunnassa. Yleisesti ajatellaan, että teollistuminen loi nykyaikaisen ydinperheen ja suurperheet vähenivät, sillä tehdaspaikkakunnilla asuttiin ahtaammin kuin maaseudulla. Perheen tehtäväkin muuttui, kun palkkatyön myötä irtosivat työ ja koti toisistaan. Uusien tutkimusten mukaan ydinperheet, entistä myöhäisempi avioitumisikä, ehkäisy ja tiiviimpi perherakenne (nukkuminen perheittäin erikseen palveluskunnasta) ovat länsimaissa osittain teollistumista vanhempia ilmiöitä. Ydinperheajatuksen läpimurto onkin suuressa määrin ihanteiden ja ideologian muutos. Siihen liittyy irrottautuminen sääty-yhteiskunnasta ja patriarkaalisuudesta.
Perheen muuttumista kuvaa myös sanaston muutos. Ruotsinkielisissä alan teksteissä puhuttiin pitkälti 1800-luvulle saakka "hus"-sanan johdannaisista "hushåll, husfolk, husfärhör, husaga". Talo oli siis talouden ja yhteiselämän yksikkö. 1800-luvun kuluessa siirryttiin yhä enemmän käyttämään sanaa "familj", joka vähitellen vakiintui tarkoittamaan perhettä nykymerkityksessä. Sana tunnettiin kyllä aikaisemminkin, mutta sillä ei ollut käyttöä, kun perheestä ei puhuttu ilman taloa, työyhteisöä, palkollisia ja sukulaisia. Sama vähittäinen muutos tapahtui myös saksan, englannin ja ranskan kielissä. Suomen sana "perhe" on hyvin vanha, mutta sen käyttö nykyisessä merkityksessä alkoi vasta 1800-luvun jälkipuolella. Yleensä sitä vanhemmissa teksteissä käytetään sanoja talo, huonekunta, ruokakunta tai perhekunta.


title: Suurperhe

text: Suurperheitä syntyy myös vanhempien uskonnollisen vakaumuksen perusteella, joka kieltää ehkäisyn, kuten amisheilla, hutteriiteilla, mennoniiteilla, vanhoillislestadiolaisilla ja herrankansalaisilla.


title: Põltsamaa

text: Põltsamaa () on Põltsamaan kuntaan kuuluva epäitsenäinen kaupunki ja entinen kaupunki Jõgevamaan maakunnassa Keski-Virossa.


title: Põltsamaa

text: Vuoden 2017 kuntauudistuksessa vanha Põltsamaan kunta, Põltsamaan kaupunki sekä pääosa Pajusin ja Puurmanin kunnista yhdistettiin uudeksi Põltsamaan kunnaksi. Tällöin Põltsamaan kaupunki menetti itsenäisen asemansa ja siitä tuli kunnan osa.


title: Põltsamaa

text: Kaupungin asukasluku oli vuonna 2010 4 642, pinta-ala 5,99 neliökilometriä ja asukastiheys 775,0 asukasta neliökilometrillä. Põltsamaa sijaitsee Põltsamaan joen varrella.


title: Põltsamaa

text: Põltsamaalle annettiin 20. heinäkuuta 1920 kauppalan itsehallinto-oikeus. Samana vuonna perustettiin myös ETK Põltsamaan Tehtaat. Tehtaiden tuotannon kasvu nostatti myös kauppa-alaa, ja Viron hallituksen päätöksellä Põltsamaasta tuli kaupunki 30. kesäkuuta 1926. Ensimmäisenä kaupunginjohtajana vuosina 1927–1930 oli eversti Martin Terras.


title: Põltsamaa

text: Uudeksi kaupunginjohtajaksi valittiin vuonna 1929 Georg Kold, joka alkoi kehittää kaupunkia: hän perusti koulun, korjautti linnaa ja päällystytti teitä. Rantaan rakennettiin paviljonki ja raivattiin uimaranta. Perustettiin Põltsamaan Kaunistamisen Yhdistys, jolla kaupungin asukkaat saataisiin toimintaan mukaan. 1930-luvulla kaikki kadut varustettiin katulampuilla, joihin saatiin sähkö omasta sähkölaitoksesta.


title: Põltsamaa

text: Kokoelma ”Sakalamaa elu” (”Sakalamaan elämä”) kuvaa 1930-luvun Põltsamaata vaatimattomasti elävän, työteliään väen kaupunkina: viinitehtaan ja hedelmäpuutarhan lisäksi Põltsamaalla oli myös useita raudan- ja puunjalostamoita, kolme ajanmukaista myllyä sekä sahaa, meijeri sekä joukko pienempiä ja suurempia kauppoja, unohtamatta sairaalaa, apteekkia, kolmea koulua sekä kahta pankkia, valtion ja kaupungin virastoja. Koska Tarton–Tallinnan maantie kulki kaupungin läpi, riitti myös kolmelle hotelli-ravintolalle ja viidelle kahvilalle asiakkaita. Samana ajanjaksona Põltsamaalla ilmestyi kolme viikkolehteä viikossa.


title: Põltsamaa

text: Toinen maailmansota tuhosi lähes 75 prosenttia kaupungin rakennuksista. Vuosina 1950–1962 Põltsamaa oli lähialueidensa keskus, ja kyseisellä ajanjaksolla kaupunkiin rakennettiin kulttuuritalo, sauna sekä stadion. Uudessa kirjapainossa painettiin alueen lehteä ”Kiir” (”Säde”). Mahtava elokuvateatteri ja lennätinrakennus ovat peräisin 1970–1980-luvuilta, mutta uuden kauppahallin rakentaminen jäi puolitiehen. EPT-rakennuskokonaisuuteen perustettiin saunallinen uimahalli ja urheilutilat.


title: Põltsamaa

text: Uuden heräämisen aikana aktiivista työtä teki Põltsamaan muinaismuistoseura, jonka johdolla uudistettiin vanhoja ja pystytettiin uusia muistomerkkejä, anottiin lupaa museon avaamiseksi ja järjestettiin kotiseutupäiviä. Kaupungin itsehallinnollinen asema palautettiin pian Viron jälleenitsenäistymisen jälkeen joulukuussa 1991.


title: Põltsamaa

text: Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Põltsamaan kaupungissa oli 4 188 asukasta, joista 4 104 (98,0 %) oli virolaisia, 39 (0,9 %) venäläisiä ja 42 (1,0 %) muita kansallisuuksia.


title: Harri Tapper

text: Harri Tapper (28. maaliskuuta 1929 Saarijärvi – 23. joulukuuta 2012 Jyväskylä) oli suomalainen kirjailija. Hän syntyi Aino (o.s. Virta, 1899–1982) ja Vihtori (1897–1970) Tapperin toisena lapsena. Hänen veljiään olivat Marko (myöhemmin kirjailija Marko Tapio, 1924–1973), Kain (kuvanveistäjä, 1930–2004) ja Yrjö (teatterilavastaja, 1932–2014).


title: Harri Tapper

text: Harri Tapper omistautui kirjailijanuralleen täysipäiväisesti vasta jäätyään eläkkeelle luokanopettajan työstään vuonna 1985. Esikoisteos "Kirkonrakentajaveljekset" ilmestyi kuitenkin jo 1962. Hänen palkittuun tuotantoonsa kuuluu romaaneja, novelleja, näytelmiä ja lyriikkaa. Parhaiten Tapper tunnetaan omaa ja taiteilijaveljestensä varttumista kuvanneesta romaanitrilogiasta "Näin syntyvät revontulet" (1990), "Kerrothan, oi koivu" (1993) ja "Tulva" (1995). Myöhemmin muistelmasarja laajeni vielä itsenäisillä lisäromaaneilla "Missä kurkien aura on" (1998) ja "Pitkäsuisten suku" (2002), jotka molemmat olivat myös Finlandia-palkintoehdokkaita. Keväällä 2009 muistelmaromaanit julkaistiin kirjailijan 80-vuotispäivien yhteydessä ensimmäistä kertaa yhtenäisenä laitoksena nimellä "Järkäle". Alkuvuodesta 2004 sai ensi-iltansa Kajaanin kaupunginteatterissa Tapperin omaelämäkerrallisiin romaaneihin perustunut näytelmä "Mihin sateenkaari päättyy".


title: Harri Tapper

text: Harri Tapperin tuotannolle on ominaista Keski-Suomen murteeseen pohjautuva puheen poljento sekä taidokas kansanihmisten kuvaus. Keski-Suomen alueen murteella on kirjoitettu muiden muassa Tapperin teokset "Hevone, naene ja kuu" (1999) sekä "Syyntakkeetom mies" (2004).


title: Shane Gould

text: Shane Gould () on australialainen entinen uimari ja olympiavoittaja. Hän voitti kolme kultaa, hopean ja pronssin vuoden 1972 olympialaisissa Münchenissä.


title: Shane Gould

text: Gould rikkoi 13. huhtikuuta 1971 ja 8. tammikuuta 1972 välisenä aikana kaikkiaan seitsemän maailmanennätystä. Vanhin niistä oli lähes 16 vuotta kestänyt Dawn Fraserin 100 metrin vapaauintiennätys vuodelta 1956. Gould on ainoa uimari, jolla on samanaikaisesti ollut hallussaan viiden vapaauintimatkan (100 - 1500 metrin) maailmanennätykset yhtä aikaa.


title: Shane Gould

text: Vuoden 1972 olympialaisissa 15-vuotias Gould voitti aluksi 200 metrin sekauinnin kultaa rikkoen Claudia Kolbin neljä vuotta vanhan maailmanennätyksen. Seuraavana päivänä hän oli kolmas 100 metrillä. Kyseessä oli Gouldin ensimmäinen tappio tällä matkalla kahteen vuoteen. Seuraavana päivänä oli vuorossa 400 metrin vapaauinti. Gould voitti helposti rikkoen oman ME:nsä yli kahdella sekunnilla. Kaksi päivää myöhemmin 200 metrin vapaauinnissa tuli jälleen kultaa ja Gould teki kolmannen maailmanennätyksensä viidessä päivässä. Hän päätti olympiaurakkansa hopeamitaliin 800 metrin vapaauinnissa. Hänestä tuli ensimmäinen naisuimari, joka oli voittanut viisi henkilökohtaista olympiamitalia ja kolme olympiakultaa maailmanennätysajalla.


title: Shane Gould

text: Vuosi olympialaisten jälkeen Gould lopetti kilpauransa ja vetäytyi julkisuudesta. Hän oli vuoden 2000 Sydneyn olympiakisojen avajaisissa yksi olympiatulen kantajista stadionilla.


title: Shane Gould

text: Vuonna 2018 Gould osallistui Australian Selviytyjät -kilpailuun, jonka hän voitti. Gould on voittaessaan Selviytyjien kaikkien aikojen vanhin naisvoittaja ympäri maan.


title: Jalonojan koulu

text: Jalonojan koulu on kyläkoulu Kauvatsalla. Se on yli sata vuotta vanha oppilaitos, jossa on erikseen 0-2 -luokka ja 3-6 -luokka. Jalonojan koulun oppilasmäärä on viime vuosina laskenut voimakkaasti: lukuvuonna 2006-2007 koulussa oli 31 oppilasta, 2007-2008 enää 25 ja seuraavana vuonna viitisentoista. Kauvatsalla sijaitsee toinenkin koulu, Lähteenmäen koulu, joka jatkaa toimintaansa näillä näkymin vielä vuosien päästäkin.


title: Piper PA-28 Cherokee

text: Piper PA-28 on yhdysvaltalaisen Piper Aircraftin valmistama yksimoottorinen mäntämoottorilentokonesarja. Sarjan koneet on ensisijaisesti suunniteltu yleisilmailu-, koulutus- ja lentotaksikäyttöön.


title: Piper PA-28 Cherokee

text: Koneen tyyppimerkintä on PA28-181 ja se on kehitetty vanhemmasta Cherokee tyypistä PA28-140. Merkittävimmät parannukset vanhempaan versioon verrattuna ovat siiven puolisuunnikkaan muoto, suurempi korkeusvakaaja ja tehokkaampi moottori (150 hv ⇒ 180 hv). Näillä muutoksilla Piper Archerista tuli suorituskykyinen, lento-ominaisuuksiltaan vakaa ja kantokyvyltään hyvä lentokone. Cherokeessa on neljä istumapaikkaa, kiinteät laskutelineet ja kiinteälapainen potkuri. Konetyyppi on hyvin suosittu ja on ollut tuotannossa 1970-luvulta tähän päivään asti.


title: Piper PA-28 Cherokee

text: Suomen Ilmavoimat käytti kuutta Piper PA-28R-200 Cherokee Arrow II ja PA-28RT-201 Arrow IV konetta yhteyskoneina vuosina 1974-2004.


title: Sergei Starikov

text: Sergei Viktorovitš Starikov (, s. 12. huhtikuuta 1958 Tšeljabinsk,Neuvostoliitto) on venäläinen entinen jääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan puolustaja. Starikov pelasi 186 maaottelua tehden 13 maalia vuosina 1978–1988. Hän pelasi jääkiekkoseuroissa TsSKA Moskova ja Traktor Tšeljabinsk.


title: Matti Karumaa

text: Matti Antero Karumaa (25. marraskuuta 1924 Hämeenlinna – 31. toukokuuta 1993 Hämeenlinna) oli suomalainen jääkiekkohyökkääjä.


title: Matti Karumaa

text: Karumaa pelasi Hämeenlinnan Tarmossa kaudet 1942–1959. Hän muodosti pitkään tuhoisan kentän Ka-Ku-Ti yhdessä Keijo Kuuselan ja Esko Tien kanssa. Karumaa voitti Tarmossa kaksi Suomen mestaruutta.


title: Matti Karumaa

text: Maajoukkueessa Karumaa pelasi yhteensä 56 maaottelua. Hän ehti olla mukana kaksi kertaa MM-kilpailuissa ja kerran olympialaisissa 1952.


title: Juri Dolgoruki

text: Juri Dolgoruki (Юрий Долгорукий, 'pitkäkäsi', s. n. 1099 – 15. maaliskuuta 1157), oli kiovalainen ruhtinas, joka perusti Moskovan.


title: Juri Dolgoruki

text: Juri Dolgoruki oli Vladimir Monomahin kuudes poika. Hänen syntymänsä ajankohta on epäselvä, mutta jotkin kronikat kertovat Vjatšeslav I:n sanoneen Jurille: "Minulla oli jo parta, kun sinä vasta synnyit." Koska Vjatšeslav syntyi 1083, Jurin syntymäaika on vuosisadan vaihteessa.


title: Juri Dolgoruki

text: Vuonna 1147 ruhtinas Juri Dolgoruki kutsui "Ipatijevskaja"-kronikan mukaan Severskin ruhtinaan Svjatoslavin vieraaksensa Moskovaan. Moskova oli tällöin kartano tai majatalo, jonka omisti pajari Stepan Kutško. Juri surmautti hänet, jotta kukaan ei syyttäisi hänen saaneen tilan vääryydellä haltuunsa. Vuotta 1147 pidetään perinteisesti Moskovan perustamisvuotena. Juri ympäröi tilan paaluvarustuksella 1156.


title: Assuan

text: Assuan (, "Aswān"; muinaisegyptiksi "Swenet"; , "Swān"; , "Syene"), joskus myös Aswan, on kaupunki eteläisessä Egyptissä. Kaupunki sijaitsee Niilin itärajalla lähellä ensimmäistä kataraktia. Siellä on noin 543 000 asukasta, ja se on vilkas kaupan ja matkailun keskus sekä Assuanin kuvernoraatin pääkaupunki. Kaupunkiin on liitetty myös Niilissä oleva Elefantinen saari.


title: Assuan

text:
Kaupungin eteläpuolella on Niilin ensimmäisen kataraktin kohdalle vuosina 1899-1902 rakennettu vanha Assuanin pato sekä muutamaa kilometriä etelämpänä suuri, vuonna 1970 valmistunut uusi Assuanin pato.
Assuan on yksi maailman kuivimmista asutuista paikoista. Vuoden 2001 alussa edellisestä sateesta oli kulunut noin kuusi vuotta. Toukokuussa 2006 Assuanissa kuitenkin sattui ukkosmyrsky. Vähäsateisuuden vuoksi kaupungin nubialaisväestö ei aina edes pidä välttämättömänä, että asunnoissa on oltava katto.


title: Assuan

text: Assuan tunnettiin antiikin aikana nimellä Swenet, ja se oli muinaisen Egyptin eteläinen rajakaupunki. Swenetin nimi johtuu todennäköisesti samannimisestä egyptiläisestä jumalattaresta, jonka kreikkalaiset myöhemmin samastivat synnytyksen jumalatar Eileithyiaan ja roomalaiset Lucinaan. On kuitenkin mahdollista, että nimi johtuu egyptin kielen "kauppaa" tarkoittavasta sanasta.


title: Assuan

text: Muinainen kaupunki sijaitsi niemellä Niilin itärannalla välittömästi ensimmäisen kataraktin pohjoispuolella. Niili on vanhoista ajoista ollut purjehduskelpoinen suistosta Assuaniin saakka, mutta kataraktien vuoksi ei sen eteläpuolella.


title: Assuan

text: Assuanin läheisyydessä sijaitsivat muinaisen Egyptin tärkeimmät kivenlouhimot, joista saatiin syeniitiksi kutsuttua graniittilaatua. Siitä veistettiin suuret egyptiläiset patsaat ja obeliskit, ja sitä käytettiin rakennuskivenä myös pyramidien rakentamiseen. Kiveä louhittiin Niilin molemmilta puolilta, ja suurimmasta kivenlouhimosta johti noin 6 kilometrin pituinen tie Syenen pohjoispuolella sijainneeseen Philaeen.


title: Assuan

text:
Rajakaupunkina Syenellä oli myös suuri sotilaallinen merkitys, ja muinaisen Egyptin kaikkien dynastioiden sekä myös Rooman valtakunnan aikana se oli tärkeä varuskuntakaupunki. Kaupungista kertoivat monet antiikin ajan kirjoittajat kuten Herodotos, Strabon, Stefanos Byzantionlainen, Klaudios Ptolemaios ja Plinius vanhempi, ja se mainitaan myös teoksissa De architectura, ja Antonini Itinerarium. Egyptin eteläisenä rajana se mainitaan myös Raamatun Hesekielin kirjassa.
Useat antiikin maantieteilijät olivat erityisen kiinnostuneita Syenestä, koska sen uskottiin sijaitsevan tarkalleen Kravun kääntöpiirin kohdalla. Väitettiin, että keskipäivällä kesäpäivänseisauksen aikana Aurinko paistoi sinne suoraan ylhäältä päin, taivaan korkeimmalta kohdalta eli zeniitistä. Näin ollen maahan pystysuoraan pystytetyllä kepillä ei olisi lainkaan varjoa. Tiedettiin myös, että tuohon aikaan vuodesta Auringon kuva heijastui siellä olleen kaivon veden pinnasta. Eratosthenes käytti tätä seikkaa hyväkseen määrittääkseen Maan ympärysmitan. Itse asiassa kaupunki sijaitsee hieman kääntöpiirin pohjoispuolella, 24° 5′ 23″ astetta pohjoista leveyttä. Niinpä kesäpäivänseisauksena pystysuoran kepin varjon pituus on vain 1/400 kepin pituudesta ja tuskin havaittavissa, ja Auringon kiekon pohjoisreuna on lähes suoraan ylhäälläpäin.


title: Assuan

text: Assuanin kohdalla Niili on yli kahden kilometrin levyinen. Niilin alajuoksun pituus sieltä Välimereen on noin 750 kilometriä, eikä matkan varrella ole patoja tai koskia. Antiikin aikana laivamatka Assuanista Aleksandriaan kesti edullisella säällä 21 ... 28 päivää.


title: Assuan

text: Vuonna 1999 perustettiin Eteläisen laakson yliopisto, joka jakautuu kolmeen osastoon, jotka sijaitsevat Assuanissa, Qenassa ja Hurghadassa. Assuanissa yliopisto oli toiminut jo vuodesta 1973 saakka. Nykyään yliopiston Assuanin osastossa toimivat luonnontiedeiden, kasvastustieteiden, insinööritieteiden, taiteiden, sosiaalitoimen tiedekunnat sekä energiainstituutti. Luonnontieteellisessä tiedekunnassa on kemian, geologian, fysiikan ja eläintieteen laitokset.


title: Assuan

text: Assuanin läheisyydessä on Assuanin kansainvälinen lentoasema. Kaupunkiin on myös rautatie- ja linja-autoyhteys.


title: Tanskandoggi

text: Tanskandoggi on alun perin nykyisen Saksan alueella kehittynyt koirarotu. Se on Saksan kansallisrotu ja Pennsylvanian virallinen osavaltiokoira vuodesta 1965 lähtien. Jälkimmäinen nimitys johtuu siitä, että kuvernööri William Pennillä oli tanskandoggi.


title: Tanskandoggi

text: Tanskandoggi on irlanninsusikoiran (urokset korkeampia, nartut matalampia) ohella kaikkein korkein koirarotu. Se luokitellaan molossityyppisiin koiriin, ja se on voimakasrakenteinen ja ryhdikäs. Karvapeite on lyhyt, tiheä ja kiiltävä. Säkäkorkeuden on oltava nartulla vähintään 72 cm ja uroksella 80 cm, mutta yleensä nämä mitat ylittyvät selvästi. Narttu painaa tavallisesti 53–75 kg ja uros 67–93 kg. Rungon pituus (rintalastasta istuinluihin) saa uroksilla olla korkeintaan 5 % ja nartuilla korkeintaan 10 % säkäkorkeutta suurempi.


title: Tanskandoggi

text: FCI:n rotumääritelmä sallii tanskandoggeilla kolme väriryhmää: keltaiset (soopeli ja fawn) ja juovikkaat, harlekiinit ja mustat, sekä siniset.


title: Tanskandoggi

text: Keltaisen (soopelin) ja juovikkaan (brindlen) tanskandoggin keltaisen karvan tulisi olla sävyltään vaaleasta syvään kullankeltaiseen. Molemmilla musta maski on toivottava ja valkoiset merkit ei-toivottavia. Juovikkaalla tanskandoggilla juovien tulisi olla mahdollisimman selkeät, kylkiluiden suuntaiset ja säännölliset mustat juovat, joiden ei tulisi näyttää haalistuneilta. Useista muista roduista poiketen tanskandoggilla brindleväritys on yleisvaikutelmaltaan yleensä tummaraitainen vaalea, ei päinvastoin.


title: Tanskandoggi

text: Harlekiinin tanskandoggin tulisi olla mustavalkokirjava, jolla rosoreunaisia puhtaan mustia läiskiä puhtaanvalkoisella pohjalla. Läiskien tasainen jakautuminen rungolle on toivottavaa, samoin se, ettei valkoisella osuudella esiinny minkäänvärisiä pilkkuja. Mustien alueiden tulisi olla väriltään mustia ilman harmaita tai rusehtavia sävyjä. "Harmaaharlekiiniksi" kutsutaan merleä, jossa kuvatunlaisia mustia läiskiä harmaalla pohjalla. Väritys ei ole toivottu muttei myöskään hylättävä. Näiden kahden välimuoto on puolestaan "posliiniharlekiini", harmaaharlekiini koira valkoisin merkein.


title: Tanskandoggi

text: Mustan tanskandoggin tulee olla kiiltävän musta ilman kellertävää, ruskeaa tai sinistä sävyä. Valkoiset merkit rinnassa ja raajoissa sallitaan. "Manttelivärinen" on mustavalkea koira, jolla kuono, kurkku, rinta, vatsa, raajat ja hännänpää voivat olla valkoiset.


title: Tanskandoggi

text: Sinisen tanskandoggin tulee olla puhtaan teräksensininen ilman kellertävää tai mustansinistä sävyä. Valkoiset merkit rinnassa ja käpälissä sallitaan.


title: Tanskandoggi

text:
Muita rodussa esiintyviä värityksiä (joita ei kuitenkaan hyväksytä rotumääritelmässä) ovat muut kuin mustapohjaiset manttelivärit, muut kuin mustapohjaiset harlekiinit - erityisesti posliini- ja harmaaharlekiini - sinivivahteinen soopeli, sinibrindle ja kokovalkoinen.
Suomessa väriryhmien sisäiset risteytykset ovat sallittuja kaikissa muissa tapauksissa paitsi kahden harlekiinin välillä. Eri väriryhmien välisiin risteytyksiin vaaditaan Suomen Tanskandoggi ry:ltä anottu poikkeuslupa sinisiä ja mustia koiria lukuun ottamatta, joita saa yhdistää ilman eri lupaa, kunhan yhdistelmän mustan koiran sukutaulussa ei esiinny muunvärisiä kuin mustia tai sinisiä yksilöitä kolmessa viimeisessä sukupolvessa. Väriyhdistelmärajoitusten tarkoituksena on välttää ei-toivotun väristen tai ei-toivottuja tekijöitä kantavien vaikkakin hyväksytyn väristen pentujen syntyminen. Esimerkiksi sinisen ja keltaisen yhdistäminen voisi tulevissa sukupolvissa johtaa sinipigmenttisten keltaisten koirien syntymiseen.


title: Tanskandoggi

text: Ilman erillistä lupaa sallitaan seuraavat yhdistelmät:


title: Tanskandoggi

text: Suomen Kennelliiton hallituksen tekemän päätöksen perusteella missään rodussa ei saa risteyttää keskenään kahta merleä. Tanskandoggilla tämä sääntö tarkoittaa myös harlekiinia, joka on geneettisesti lisätekijän muuntama merle.


title: Tanskandoggi

text: Lisäksi valkoisten tai lähes valkoisten, vähäiset harlekiini-merkit omaavien haaleapigmenttisten koirien jalostuskäyttöön hyväksymistä varten edellytetään kuuroutta mittaava BAER-testi, sillä kuurous on kokovalkoisilla tai muutoin fenotyypiltään valkoisilla (edellä mainittu vähäiset merkit omaava valkovoittoinen, jonka silmät ovat yleensä siniset ja pigmentti vähäinen) koirilla rodusta riippumatta yleistä.


title: Tanskandoggi

text: Tanskandoggin kaltaisia koiria on ollut olemassa jo vuosituhansien ajan. Nykyisen Saksan alueella tiedetään pidetyn suuria ja vahvarakenteisia koiria jo 600-luvulla. Niitä on käytetty sotakoirina ja suurriistan metsästyksessä sekä myöhemmin ylhäisön suojelu- ja seurakoirina. Tanskandoggin jalostuksessa taustana on käytetty sekä vanhoja bullenbeissereita että villisikojen metsästyksessä käytettyjä koiria ja ajavia vinttikoiria. Alkujaan doggi-sanaa on käytetty tarkoittamaan suurta ja vahvaa koiraa, joka ei välttämättä ollut mitään rotua. Näyttelyyn tämäntyyppisiä doggeja osallistui ensimmäisen kerran vuonna 1863 rotunimillä ‘Dänische Dogge’ ja ‘Ulmer Dogge’. Tähän aikaan suurin osa doggeista oli sinisiä, mutta myös väritykseltään isabellanvärisiä ja laikukkaita eli harlekiineja esiintyi jonkin verran. Vuonna 1878 rodusta kiinnostuneet kasvattajat kokoontuivat Berliinissä ja antoivat rodulle nimen ‘Deutsche Dogge’ eli saksandoggi. Rodun rotumääritelmä vahvistettiin Saksassa tuomareiden kokouksessa vuonna 1880. Kahdeksan vuotta myöhemmin perustettiin rodulle rotujärjestö, ‘Deutscher Doggen Club 1888 e.V. (DDC)’.


title: Tanskandoggi

text: W. Noucin mukaan yli sata vuotta vanha nimitys tanskandoggi ("great dane", ’"suuri tanskalainen"’) juontaa juurensa ranskalaiseen luonnontieteilijä Buffoniin (1707-1788) ja hänen keksimäänsä tieteelliseen nimeen "canis danicus major", joka johtui siitä että hänen elinaikanaan Tanskassa kasvatettiin erityisen vahvarakenteisia koiria. Toisen teorian mukaan Englannissa annettiin rodulle harhauttava nimi tanskandoggi ("great dane", ’"suuri tanskalainen"’) suurimman saksalaisvihan aikaan. Tämä nimitys ei ole kuitenkaan vakiintunut kaikkialla maailmassa, kuten rodun alkuperämaassa Saksassa, jossa rotu tunnetaan yhä nimellä ‘Deutsche Dogge’. Myös Ranskassa käytetään nykyisin virallisesti nimeä "dogue allemand" entisen termin "grand danois" sijaan. Rodun ihailijoista tunnetuimpiin ja varhaisimpiin kuuluu ruhtinas Otto von Bismarck (1815-1898).


title: Tanskandoggi

text: Suuri osa Suomessa olevista tanskandoggeista on suomalaisten kasvattajien kasvatteja. Tanskandoggi sopii käyttötarkoitukseltaan moneen eri harrastukseen, mutta eniten rodulla harrastetaan näyttelyitä ja tokoa. Niitä käytetään myös vahtikoirina, metsästyskoirina ja jopa agilitykoirina huolimatta suuresta koosta.


title: Tanskandoggi

text: Rotuyhdistyksen jalostustoimikunta on kerännyt materiaalia yhteensä 534 tanskandogista vuosilta 1990–2006 muun muassa kasvattajien ja omistajien websivuilta, sekä kasvattajien ja omistajien antamien tietojen perusteella. Lisäksi doggien omistajille on vuonna 2004 tehty kysely ja sitä on verrattu näihin pidemmältä aikaväliltä, eli vuosilta 1990-2006, kerättyihin tietoihin.


title: Tanskandoggi

text: Vuoden 2004 kyselyssä oli tietoa 338 doggista, näissä kuolinsyy oli mainittu 125 kertaa. Kolme yleisintä kuolinsyytä olivat tuolloin 1) sydänsairaudet 20 % 2) erilaiset syövät 20 % ja 3) mahalaukunkiertymä 7,2 %. Keskimääräiseksi eliniäksi tässä kyselyssä muodostui 6,7 vuotta.


title: Tanskandoggi

text: Pidemmän aikavälin koosteessa 534 doggista kuolinsyy oli mainittu 229 kertaa. Kolme yleisintä kuolinsyytä olivat tässäkin koosteessa 1) sydänsairaudet 22,7 % 2) erilaiset syövät ja kasvaimet 20,9 % (syöpämuodoista yleisimpänä ryhmänä luusyövät, yhteensä 47,9 %) 3) mahalaukunkiertymä 20 %. Keskimääräinen elinikä tässä koosteessa oli 5,7 vuotta. Veteraani-ikään (8 vuotta), näistä koirista ehti 32,4 %. Lopetuksen tai kuoleman ikähaitari vaihteli neljästä kuukaudesta aina 13 vuoden ikään saakka.


title: Tanskandoggi

text: Vertailtaessa näitä koosteita käy ilmi, että kuolinsyiden "kolmen kärki" on sama, mutta pitkän aikavälin ja otokseltaan suuremman koosteen kuolinsyiden prosenttiosuudet olivat nousseet, ja erityisen suuri ero oli mahalaukunkiertymän suhteen: 7,2 %:sta 20 %:iin.


title: Tanskandoggi

text: Keskimääräisen eliniän perusteella tanskandoggia voidaan pitää lyhytikäisenä rotuna.


title: Maija Torkko

text: Maija Torkko (s. 1946) on Nokian talousjohtaja ja Nokian Renkaiden hallituksen varapuheenjohtaja. Hän on koulutukseltaan oikeustieteen kandidaatti (HY) ja kauppatieteiden kandidaatti (TuKKK).


title: Maija Torkko

text: Torkko on merkittävimpiä Suomen talouselämässä vaikuttavia naisia. Hän on ollut kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja laativan IASB:n ("The International Accounting Standards Board") hallituksen jäsen vuodesta 2001.


title: Claude Auchinleck

text: Claude Auchinleck (21. kesäkuuta 1884 – 23. maaliskuuta 1981) oli brittiläinen sotamarsalkka ja armeijan komentaja toisessa maailmansodassa.


title: Claude Auchinleck

text: Auchinleck aloitti sotilasuransa Intian siirtomaa-armeijassa, mutta vuonna 1939 hänet kutsuttiin Britanniaan IV armeijakunnan komentajaksi. Vuotta myöhemmin hän komensi Liittoutuneiden joukkoja Norjassa. Myöhemmin samana vuonna hänestä tuli Intian joukkojen komentaja. Heinäkuussa 1941 hänet siirrettiin Lähi-idän alueen joukkojen komentajaksi. Kesällä 1942 hän otti Lähi-idän joukkoihin kuuluneen 8. armeijan tilapäisesti suoraan komentoonsa. Auchinleck onnistui aluksi hyvin Operaatio Crusaderissa, mutta kärsi suuren tappion Erwin Rommelin joukoille Gazalan taistelussa. Hänet korvattiin lopulta Harold Alexanderilla ja samalla Bernard Montgomery tuli 8. armeijan komentajaksi. Oltuaan monta kuukautta sijoittamattomana hänet siirrettiin taas Intian joukkojen komentajaksi. Tässä virassa hän oli vuoteen 1947 asti. Vuonna 1946 hänestä tuli sotamarsalkka. Auchinleck kuoli Marrakeshissa.


title: Charles Jewtraw

text: Charles Jewtraw (5. toukokuuta 1900 Lake Placid - 26. tammikuuta 1996) oli yhdysvaltalainen pikaluistelija.


title: Charles Jewtraw

text: Jewtraw eli ja kasvoi monilapsisessa perheessä Lake Placidissa, jossa hänen isänsä ylläpiti luistinrataa. Hänen perheensä oli köyhä, mutta hän sai tukea paikalliselta liikemieheltä Jack Mabbitilta.


title: Charles Jewtraw

text: Jewtrawista tuli kaikkien aikojen ensimmäinen talviolympialaisten kultamitalisti, kun hän voitti 500 metrin kilpailun Chamonix'n 1924 kisoissa, joille jälkikäteen annettiin olympiakisojen arvo. Samoissa kisoissa hän oli 1 500 metrillä kahdeksas ja 5 000 metrillä 13:s. Jewtraw lopetti luistelu-uransa pian Chamonix'n kisojen, joka oli hänen elämänsä ainoa kansainvälinen kilpailu, jälkeen. Hän palasi Lake Placidiin työttömänä 1930-luvun laman aikana ja etsi luistelunopettajan työtä, mutta hänelle tarjottiin vain lattianlakaisijan paikkaa. Myöhemmin hän työskenteli pankin turvamiehenä New Yorkissa. Hän lahjoitti kultamitalinsa Smithsonian-instituutille.


title: Zinetula Biljaletdinov

text: Zinetula Haidarovitš Biljaletdinov (, , s. 13. maaliskuuta 1955 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on Venäjän jääkiekkomaajoukkueen entinen päävalmentaja sekä entinen maajoukkueen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelasi 244 maaottelua tehden 21 maalia vuosina 1976-1988. Neuvostoliiton mestaruussarjassa Biljaletdinov pelasi 588 liigaottelua tehden 63 maalia. Seuratasolla hän edusti Dynamo Moskovaa. Biljaletdinovin pojanpoika Aleksander pelaa jääkiekkoa KHL:n TsSka Moskovan riveissä.


title: KPV

text: KPV voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Michael Myers (Halloween)

text: Michael Myers on fiktiivinen (s.19. lokakuuta 1957) "Halloween"-elokuvien tunnettu sarjamurhaajahahmo. Michael on yksi tunnetuimmista fiktiivisistä sarjamurhaajista yhdessä "Texasin moottorisahamurhat" -elokuvien Leatherfacen, "Painajainen Elm Streetillä" -elokuvien Freddy Kruegerin ja "Perjantai 13. päivän" Jason Voorheesin kanssa. Michael oli myös tärkein esikuva viimeksi mainitulle, sillä Jason Voorhees on Michaelin tavoin kookas mies, joka käyttää naamaria peittämässä kasvonsa ja yleensä samaa teräasetta. Michael Myers esiintyy jokaisessa Halloween-elokuvassa paitsi kolmannessa elokuvassa ("Halloween III: Season of the Witch").


title: Michael Myers (Halloween)

text: Michaelin alkuperäinen näyttelijä Tony Moran oli vain reilut 180-senttinen mies, kun taas Rob Zombien elokuvissa Michaelia näytellyt Tyler Mane on noin 205 senttimetriä pitkä. Manen valinta Michaeliksi johtui siitä, että Zombie halusi Michaelista hieman pidemmän miehen.


title: Michael Myers (Halloween)

text: Vuonna 2018 ilmestynyt elokuva "Halloween" on suora jatko-osa ensimmäiselle elokuvalle ja täten elokuva ei liity mitenkään sarjan aiempiin osiin.


title: Michael Myers (Halloween)

text: Haddonfieldissä Michael Audrey Myers tappoi kuusivuotiaana isosiskonsa Judithin veitsellä ja vanhemmat saapuivat kauhuissaan paikalle. Michael kiidätettiin lähes transsin kaltaisessa tilassa heti mielisairaalaan ja sai henkilökohtaiseksi lääkärikseen tohtori Samuel James Loomiksen. Kahdeksan vuoden hoidon jälkeen Tri Loomis epäilee, että Myers ei ole muuta kuin itse silkka pahuus. Toiset seitsemän vuotta hän yrittää pitää Michaelin lukkojen takana, kunnes hänestä tulee täysikäinen ja hänet on vietävä oikeuden eteen. Michael kuitenkin pakenee ja varastaa naamion ja veitsen sekä ottaa kohteekseen Laurie Stroden (joka paljastui Michaelin siskoksi) ja lähtee tappamaan häntä.


title: Michael Myers (Halloween)

text: 10-vuotias Michael Myers asuu perheessä, jota äiti elättää strippaamalla, sillä isäpuoli on työtön narkomaani. Michaelin lisäksi perheeseen kuuluvat isosisko Judith ja pikkusisko Laurie. Koulussa Michaelia kiusataan äitinsä ammatin takia. Halloweenyönä Michael tappaa isosiskonsa lisäksi siskonsa poikaystävän, kiusaajansa ja isäpuolensa. Hänet kiidätetään mielisairaalaan Tri Loomiksen hoidettavaksi. Vuosien varrella Michael on kasvanut isoihin mittoihin ja tehnyt mielipuolisia maskeja. Kun hän tulee täysi-ikäiseksi hänet viedään oikeuden eteen, mutta hän tappaa vartijat ja palaa lapsuudenkotiinsa, josta hän löytää maskinsa. Sitten hän lähtee veriselle matkalle kohti pikkusiskoansa Laurieta.


title: Michael Myers (Halloween)

text: Alkuperäisessä lapsi Micheal näytti normaalilta 6-vuotiaalta pojalta eikä hänessä ollut mitään erityisiä tuntomerkkejä. Aikuisena Myers oli 180 senttimetriä pitkä. Hänellä oli kasvoillaan valkoinen, kasvoja myötäilevä maski. Lisäksi hänellä on melkein aina musta, haalarimainen puku ja keittiöveitsi. Michael ei myöskään aikuisena puhu mitään. Uusintaversiossa lapsi Michael oli keskimittainen, 10-vuotias lapsi. Hänellä on pitkät, vaaleat hiukset ja kasvoilla masentunut katse. Michael käytti tappamisessa pellemaskia, paitsi isosiskonsa tappaessaan hän käytti jo omaa, maskiaan. Aikuisena Michaelilla oli ruskeat, pitkät hiukset, parta ja hän oli 205 senttimetriä pitkä. Kun hän löysi vanhan maskinsa lapsuudenkotinsa raunioista, se oli likaisempi ja siinä oli muutama paikkaus. Musta haalari oli likaisempi, mutta veitsi oli sama.


title: Michael Myers (Halloween)

text: Judith Myers: Michaelin isosisko kuoli ensimmäisen elokuvan ("Halloween - Naamioiden yö") alussa, kun Michael tappoi hänet lapsena, jonka jälkeen hänet kiidätettiin mielisairaalaan. Judithin kuolema osoitti Michaelin olevan täysin kykenemätön ymmärtään tekojensa kauheutta.


title: Michael Myers (Halloween)

text: Annie Brackett: Laurien ystävä ja sheriffi Leigh Brackettin tytär. Laurien ystävistä hän kuolee ensin Michaelin käsissä.


title: Michael Myers (Halloween)

text: Lynda Van Der Klok: Toinen Laurien ystävä, joka seurustelee Bob Simmsin kanssa. Lynda ja Bob joutuvat kummatkin Michaelin murhaamiksi.


title: Michael Myers (Halloween)

text: Laurie Strode: Michaelin nuorempi sisko adoptoitiin Stroden perheeseen tämän ollessa vasta vauva. Lauriesta tulee ensimmäisestä elokuvasta alkaen Michaelin pääasiallinen kohde ja jo toisessa elokuvassa hän pääsee perille sukulaissuhteestaan Michaeliin. Vaikka Laurie on selvinnyt pitkään Michaelin murhayrityksistä, hän kuoli "" -elokuvan alussa. Hän yritti tappaa Michaelin, mutta teki edellisen elokuvan muistojen takia raskaan virheen.


title: Michael Myers (Halloween)

text: Jamie Lloyd: Jamie on Michaelin siskontytär, joka oli Michaelin uhri neljännestä elokuvasta lähtien. Jamielle kehittyi myöhemmin telepaattinen yhteys enoonsa, minkä avulla hän näki enteitä Michaelin läsnäolosta ja murhista. Michael tappoi hänet elokuvassa "".