title: Pisidia

text: Persia valloitti Pisidian 500-luvulla eaa., mutta persialaiset eivät koskaan saaneet aluetta täysin valtaansa. Aleksanteri Suuri valloitti alueen vuonna 334 eaa. ja se joutui hänen kuolemansa jälkeen Antigonos I:lle. Lopulta se joutui Seleukoksen Persialle.


title: Pisidia

text: Vuonna 188 eaa. seleukidit joutuivat luovuttamaan Pisidian Pergamonille Rooman valtakunnan painostuksen ansiosta. Pergamonin jouduttua Roomalle vuonna 133 eaa. Pisidia vuorostaan joutui Kappadokialle. Lopullisesti Pisidia joutui Rooman vallan alle vuonna 102 eaa.


title: Pisidia

text: Seldžukit valtasivat alueen Bysantin valtakunnalta 1000-luvulla.


title: Hiukkaspoikkeama

text: Hiukkaspoikkeama kuvaa partikkelin siirtymää väliaineessa sen kuljettaessa aaltoa. Useimmissa tapauksissa kyseessä on pitkittäinen aaltoliike (kuten ääniaalto), mutta voi myös olla poikittainen (esimerkiksi kielen värähtely).


title: Hiukkaspoikkeama

text:
Tasoaallossa hiukkaspoikkeamalle "ξ" pätee kaava:
Muita kaavoja:


title: Mäkihypyn maailmancup 1996–1997

text: Mäkihypyn maailmancup 1996–1997 käsitti 27 osakilpailua, joista kaksi peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Lillehammerissa Norjassa 30. marraskuuta 1996 ja viimeinen osakilpailu Planicassa Sloveniassa 23. maaliskuuta 1997.


title: Rheinmetall

text: Rheinmetall AG (toiminut myös nimellä Rheinmetall-Borsig) on saksalainen puolustustarvikeyritys, jolla on tehtaat Düsseldorfissa ja Unterlüßissä. Yritys on perustettu 13. huhtikuuta 1889 nimellä Rheinische Metallwaaren- und Maschinenfabrik AG, ja sillä on pitkät perinteet erilaisten tykistöaseiden teossa. Yhtiö tuottaa myös metalli- ja valutuotteita.


title: Rheinmetall

text:
Vuonna 1936 Rheinmetall ja Borsig yhdistyivät muodostaen Rheinmetall-Borsig yhtiön vuoteen 1956 saakka, jolloin Borsig myytiin.
Vuonna 1993 Rheinmetall osti Mauser AG:n sekä vuosina 1996 ja 1999 osake-enemmistön STN Atlas- ja Oerlikon Contraves -yhtiöistä, jotka kaikki ovat suuria eurooppalaisia puolustusalan yrityksiä.


title: Rheinmetall

text: Yhtiö valmisti aikoinaan myös höyryvetureita; Suomessa niitä on säilynyt ainakin kaksi: entinen Saastamoinen Oy:n höyrysäiliöveturi Haapamäen höyryveturipuistossa ja VR Kuopion konepajan järjestelyveturi Vk4 joka on Suomen Rautatiemuseossa. Viimemainittu on ajokuntoinen.


title: Dhimmi

text: Dhimmi () on nimitys islamilaisessa valtiossa asuvalle monoteistiseen uskontoon kuuluvalle henkilölle, erityisesti kristitylle, juutalaiselle tai zarathustralaiselle, joka alistuu islamin määräämään asemaan. Sana tarkoittaa "suojeltua". Asema dhimminä tulee käsitteestä Dhimma (sopimus). Dhimmeillä on vähemmän oikeuksia ja velvoitteita kuin muslimilla. Dhimmien asema islamilaisessa maailmassa on vaihdellut jyrkästi eri aikoina ja eri alueilla: välillä dhimmit ovat olleet ankaran syrjinnän ja jopa vainon kohteena, välillä heidän asemansa on ollut verraten hyvä ja turvattu.


title: Seppo Ruohonen

text: Seppo ”Sepi” Juhani Ruohonen (s. 25. huhtikuuta 1946 Turku) on suomalainen, Turusta kotoisin oleva oopperalaulaja. Nykyisin Seppo Ruohonen esiintyy muun muassa Tijuana Taxi -yhtyeen kanssa. Hänen pikkuveljensä Matti ja Teppo Ruohonen ovat tunnettuja suomalaisia iskelmälaulajia.


title: Seppo Ruohonen

text: Seppo Ruohonen on yli kolmekymmentä vuotta esiintynyt arvostetuissa kansainvälisissä oopperataloissa ja merkittävimmillä suomalaisilla musiikkijuhlilla. Vuosina 1971–1973 hän opiskeli Wienin Valtionoopperan oopperastudiossa sekä Wienin musiikkikorkeakoulussa, jossa hän suoritti kolme erillistä loppututkintoa parhain mahdollisin arvosanoin.


title: Seppo Ruohonen

text: Valmistumisensa jälkeen Ruohonen oli kiinnitettynä Suomen Kansallisoopperaan, Frankfurt am Mainin oopperaan, Deutsche Oper Berliiniin sekä useampiin Saksan suurimpiin oopperataloihin. Kiinnitystensä ohella Ruohonen vieraili 1980-luvulla muun muassa Lontoossa, Moskovassa, Pietarissa, Madridissa, Triestessä, Venetsiassa, Sofiassa, Winnipegissä, Montrealissa ja Wienissä. 1990-luvulla vierailut jatkuivat edellä mainittuihin kaupunkeihin sekä Tel Aviviin, Brysseliin, Edinburghiin, Reykjavikiin, Tukholmaan, Glasgow`n ja Los Angelesiin. Yhteistyökumppaneinaan hänellä on ollut merkittäviä kapellimestareita kuten Zubin Mehta, Giuseppi Sinopoli, Michael Gielen, Giuseppe Patane, Neeme Järvi sekä kaikki johtavat suomalaiset kapellimestarit.


title: Seppo Ruohonen

text: Ruohosen repertuaariin lukeutuu lähes 100 tenoriroolia. Keskeisimpiä oopperarooleja ovat olleet esimerkiksi Verdin ja Puccinin tenoripääosat, Lohengrin, Tannhäuser, Salomen Herodes, Les Troyensin Aeneas ja Cagen Europa 1 ja 2. Ruohonen on esiintynyt useiden TV-oopperoiden päärooleissa esimerkiksi Mantovan Herttuana, Lenskinä, Alfredona ja Angelika oopperan Casanovana. Hän on tehnyt myös useita oopperanauhoituksia radiolle. BBC taltioi Royal Opera Covent Gardenista alkuperäisversion Berliozin Les troyens, jossa Ruohonen lauloi tenoripääosan. Myöhemmin Ruohonen valittiin Suomen suosituimmaksi miesoopperalaulajaksi MTV:n katsojaäänestyksessä. Vuonna 2000 Ruohonen esitti presidentti Kekkosta Olympiastadionilla Paavo Nurmi -oopperassa "Paavo Suuri. Suuri juoksu. Suuri uni.", joka televisioitiin kaikkiin Euroopan maihin. Vuonna 2003 Seppo Ruohonen oli kuoleman roolissa Pehr Henrik Nordgrenin teoksen ”Tuuri” kantaesityksessä, joka oli Yleisradion tilausteos.


title: Seppo Ruohonen

text: Ruohosen ohjelmistoon lukeutuvat lied, oratorio, operetti ja hengelliset konsertit niin Suomessa kuin ulkomailla. Hän on levyttänyt monipuolisesti niin klassista, hengellistä kuin operettimusiikkia. Kansainvälisen oopperauransa lisäksi Ruohonen on toiminut vuodesta 1998 Sibelius-Akatemian oopperakoulutuksen professorina sekä vuodesta 2001 alkaen Lohjan Tenoripäivien taiteellisena johtajana.


title: Seppo Ruohonen

text: Vuonna 2007 Seppo Ruohonen esiintyi Turun kaupunginteatterissa esitettävässä suurmusikaalissa Thorin vasara.


title: Seppo Ruohonen

text: Vuonna 2011 Ruohonen palkittiin Pro Finlandia -mitalilla.


title: Jouluhalko

text: Jouluhalko kuuluu perinteiseen kelttiläiseen tapaan juhlistaa talvipäivänseisausta eli vuoden lyhyintä päivää. Silloin etsittiin ja poltettiin suuri halko, joka symboloi aurinkoa. Usein käytettiin hedelmäpuun halkoja, mikä takasi hyvän sadon seuraavaksi vuodeksi. Katolinen kirkko ei tukahduttanut traditiota, ja keskiajalla halon polttamisen perinne monipuolistui. Runkoa saatettiin koristella, se sytytettiin juhlavin menoin ja polttamisen jälkeen tuhka kerättiin talteen seuraavaksi vuodeksi, minkä uskottiin tuottavan onnea ja varjelevan onnettomuuksilta.


title: Jouluhalko

text: Kaupunkiasutuksen myötä puun polttamisen perinne kävi mahdottomaksi, ja suuri halko korvattiin pienemmällä oksalla, joka asetettiin keskelle pöytää ja ympäröitiin erilaisilla herkuilla. Tämä oksa muuttui vähitellen leivokseksi pariisilaisleipureiden ansiosta 1800-luvun lopulla.


title: Mäkihypyn maailmancup 1997–1998

text: Mäkihypyn maailmancup 1997–1998 käsitti 28 osakilpailua, joista yksi peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Lillehammerissa Norjassa 29. marraskuuta 1997 ja viimeinen osakilpailu Planicassa Sloveniassa 22. maaliskuuta 1998.


title: Kauan eläköön Bernie

text: Kauan eläköön Bernie on Ted Kotcheffin ohjaama komediaelokuva vuodelta 1989.


title: Kauan eläköön Bernie

text: Mustassa komediassa kaksi uraansa edistävää miestä kutsuvat pomonsa juhliin, mutta pomo kuolee ennen kuin muut vieraat ehtivät saapua. Asia pyritään salaamaan eri tavoin.


title: Kauan eläköön Bernie

text: Elokuva sai jatko-osan "Kauan eläköön Bernie 2" vuonna 1993.


title: Vääpeli Körmy ja vetenalaiset vehkeet

text: Vääpeli Körmy ja vetenalaiset vehkeet on vuonna 1991 ensi-iltansa saanut Ere Kokkosen Vääpeli Körmy -komedia, joka on jatkoa elokuvalle Vääpeli Körmy ja marsalkan sauva. Elokuva on myös esitetty Yle TV2-kanavalla neliosaisena minisarjana.


title: Vääpeli Körmy ja vetenalaiset vehkeet

text: Räyhänrannan varuskunnan kolmannen sissikomppanian miehet kotiutetaan – lukuun ottamatta kolmostuvan sotilaita, joille eversti Tossavainen on vääpeli Körmyn pyynnöstä määrännyt viikon ylimääräistä palvelusta. Tuon viikon aikana varuskunta alkaa hajota kuin termiittien nakertama laho kanto, uusia alokkaita ei tule ja Tossavainen tulee tietämättään perustaneeksi Suomen ensimmäisen naississikomppanian. Ylipalvelukseen joutuneet alikersantit toimittavat esikuntaan "vetenalaisen vehkeen" suunnitelmat, jonka seurauksena käynnistyy "operaatio Shhhhh!".


title: Vääpeli Körmy ja vetenalaiset vehkeet

text: Varuskunnan kellariin naamioidaan leipomo, jonka suojissa toimii vetenalaisen vehkeen rakentamisesta vastaava salainen toimintakeskus."Video-oppaassa" vuodelta 1994 Esko Rautakorpi sanoo ettei mauton elokuva naurata ja antaa sille tähtien sijasta pommin, mikä vastaa sanallista arviota ”täysin epäonnistunut tekele”.


title: Vääpeli Körmy ja etelän hetelmät

text: Vääpeli Körmy ja etelän hetelmät on vuonna 1992 ensi-iltansa saanut Ere Kokkosen kolmas Vääpeli Körmy -elokuva. Elokuva palkittiin vuonna 1996 kolmella Jussi-patsaalla. Elokuva on esitetty Yle TV2 -kanavalla 4-osaisena minisarjana.


title: Vääpeli Körmy ja etelän hetelmät

text:
Suurvaltojen johtajat päättävät luovuttaa ydinaseiden laukaisukoodit jollekin puolueettomalle maalle ja Suomi valitaan niiden vastaanottajaksi. Körmy johtaa operaatiota jonka päämääränä on luovuttaa koodit Suomen tasavallan presidentille.
"Video-oppaassa" vuodelta 1994 Olavi Similä kutsuu elokuvaa kömpelöksi kohellukseksi, jonka sisällä on hyviäkin vitsejä. Hän antaa sille yhden tähden viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”huono”.


title: Vääpeli Körmy ja kahtesti laukeava

text: Vääpeli Körmy ja kahtesti laukeava on vuonna 1997 ensi-iltansa saanut Ere Kokkosen viides Vääpeli Körmy -elokuva. Elokuva on esitetty televisiossa ainoastaan 4-osaisena minisarjana TV2:lla vuosina 1998, 2001 ja 2005.


title: Vääpeli Körmy ja kahtesti laukeava

text: Vääpeli Körmy saa tehtäväkseen valloittaa Katajanokan kasinon, jota Suomen ensimmäinen naismissikomppania puolustaa. Tehtävä ei ole helppo, kun vastustajat ovat kauniita ja rohkeita ja omat miehet sieltä tyhmemmästä päästä. Lisäksi johdossa on tollo vänrikki, runoja rustaava kapteeni ja kenraali, joka tuskin muistaa eilistä.


title: Liikkuva poliisi

text:
Liikkuva poliisi (lyhenne LP) oli poliisille kuuluvia turvallisuustehtäviä hoitava, liikennevalvontaan erikoistunut poliisin valtakunnallinen yksikkö. Poliisiyksikön viimeinen päällikkö oli Kari Rantala.
Liikkuvan poliisin organisaatio jakautui eteläiseen, läntiseen ja pohjoiseen tulosyksikköön sekä lentoaseman yksikköön, turvallisuusyksikköön ja liikkuvan poliisin johdon esikuntaan. Liikkuva poliisi päätettiin lakkautettavaksi ja sen toiminta yhdistettäväksi paikallispoliisin toimintaan sisäministeri Päivi Räsäsen työryhmän aloitteesta syksyllä 2012. Liikennepoliisien määrä ei kuitenkaan vähentynyt, vaan he siirtyivät paikallispoliisin palvelukseen. Liikkuva poliisi lakkautettiin vuoden 2014 alussa.


title: Liikkuva poliisi

text: Suomen liikkuva poliisi perustettiin 15. syyskuuta 1930. Virkavalta katsoi tarvitsevansa uutta moottoroitua poliisiyksikköä Lapuan liikkeen otteiden koventuessa.


title: Liikkuva poliisi

text: Myöhemmin yksikön vastuulle tuli taistelu viinan salakuljetusta ja trokareita vastaan. Suomen autoistuttua 1950-luvulta alkaen liikenteen valvonta korostui liikkuvan poliisin toimenkuvassa. Liikkuvan poliisin osa on ollut myös valtakunnan poliisireservinä toimiminen.


title: Liikkuva poliisi

text:
Viimeisinä aikoinaan liikkuvan poliisin päätehtävänä oli tieliikenteen valvonta ja ohjaus. Valvonta jakautui nopeus-, ajotapa- ja rattijuopumusvalvontaan, raskaan liikenteen valvontaan sekä turvalaitevalvontaan (mm. turvavöiden käyttämättä jättäminen). Liikenteenvalvonnassa käytettiin monipuolista kalustoa, johon kuului autoja, moottoripyöriä, veneitä ja moottorikelkkoja. Tunnuksellisten partioautojen ja -pyörien lisäksi liikkuvalla poliisilla oli käytössään lukuisia tunnuksettomia eli ns. siviiliautoja ja -moottoripyöriä, joissa oli samoja valvontalaitteita kuin muissakin poliisiajoneuvoissa. Näissä ajoneuvoissa oli lisäksi aina tallentava kamera, joiden kuvamateriaalia käytettiin todisteena rikosten selvittämisessä. Siviilipoliisiautoja kuljettivat sekä siviili- että virkapukuiset poliisit.
Poliisitunnuksin varustetut poliisimoottoripyörät olivat useimmiten BMW K 1200 RS ja Yamaha FJR 1300 -merkkisiä suuritehoisia moottoripyöriä, joiden huippunopeus täydessä työvarustuksessa oli 245 km/h (BMW) ja 260 km/h (Yamaha). Tunnuksettomina poliisimoottoripyörinä käytettiin Yamaha YZF1000R Thunderace- ja Yamaha YZF-R1 -moottoripyöriä. Näiden moottoripyörien huippunopeus on jopa 300 km/h ja kiihtyvyys 0-100 km/h noin 3 sekuntia. Moottoripyöräpoliisien tehtävä takaa-ajotilanteissa oli pysyä ajoneuvon perässä ja ohjata autopartioita takaa-ajetun liikkeissä.


title: Liikkuva poliisi

text: Liikenneturvallisuuskeskukset olivat pääosin vanhan lääninjaon mukaisia, poliisilaitosten organisaatioihin kuuluvia yksiköitä, jotka käsittelivät automaattisen liikennevalvonnan keräämää aineistoa ja sen perusteella tehtävää sakotus- ja huomautustoimintaa. Liikenneturvallisuuskeskus purki kameratolppien kuvia ja tutki onko kuvattu henkilö tunnistettavissa. Keskuksia oli maassa 7, mm. Vaasassa, Ulvilassa ja Hyvinkäällä. Niissä työskenteli poliisimiehiä, siviilihenkilöitä sekä siviilipalvelumiehiä.


title: Liikkuva poliisi

text: Liikkuvan poliisi vastasi poliisin ajokoulutuksesta ja miehistöä jatko- ja kertauskoulutettiin joka vuosi ajotaitojen osalta. Tämän ansiosta liikenteessä liikkuvien poliisien ajotaidot pysyivät yllä jatkuvasti. Autoihin liittyvää ajokoulutusta Liikkuva poliisi antoi ympäri vuoden poliisin ajokoulutuskeskuksessa Pieksämäen Naarajärvellä. Moottoripyöräpoliisien perus- ja jatkokoulutusta Liikkuva poliisi järjesti Lopen Räyskälässä.


title: Liikkuva poliisi

text: Liikkuva poliisi hoiti myös kansainvälisten kokousten aikana valtiovieraiden ja heidän turvamiestensä autokuljetusta ja kokouspaikkojen ympäristöjen turvaamisen. Liikkuva poliisi osallistui mm. ASEM-huippukokousten kuljetus- ja turvatoimiin.


title: Liikkuva poliisi

text: Liikkuva poliisi vastasi myös Helsinki-Vantaan lentoaseman poliisitoimesta. Lentoaseman yksikkö oli useita kertoja ollut poliisin lakkautuslistan kärjessä, mutta jatkoi itsenäisenä niin kauan kuin Liikkuva poliisi oli toiminnassa. Yksikön merkitystä jouduttiin pohtimaan, koska se sijaitsi keskellä Vantaan kaupunkia ja Itä-Uudenmaan poliisilaitoksen toimialuetta.


title: Liikkuva poliisi

text: Liikkuvan poliisin turvallisuusyksikkö huolehti Suomen tasavallan presidentin ja eläkkeellä olevien presidenttien turvallisuudesta. Turvallisuusyksikkö sai virka-apua tehtävänsä hoitamiseksi muilta poliisiviranomaisilta. Myös valtioneuvoston jäsenten ja eduskunnan puhemiehen sekä eräiden valtiovierailujen osallistujien turvallisuudesta huolehtiminen kuului LP:lle.


title: Liikkuva poliisi

text: Tasavallan presidentin käyttämien tilojen turvallisuudesta huolehti turvallisuusyksikkö yhdessä Helsingin poliisilaitoksen ja liikkuvan poliisin Turun yksikön kanssa.


title: Liikkuva poliisi

text: Turvallisuusyksikön päätehtävänä olivat tasavallan presidentin henkilösuojaus- ja kuljetustehtävät sekä erilaiset tuki- ja palvelutoiminnot tasavallan presidentin kanslialle. Henkilösuojauksessa keskityttiin erityisesti turvatoimien ennaltaestävyyteen. Tähän päästiin huolellisella turvatoimien suunnittelulla, turvatoimien taktisella toteuttamisella ja henkilöstön korkealla ammattitaidolla.


title: Liikkuva poliisi

text: Liikkuvan poliisin organisaatiota uudistettiin vuoden 2010 alussa mm. poistamalla erilliset osastot. Etelä-Suomen, Länsi-Suomen, Itä-Suomen ja Pohjois-Suomen osastot korvattiin kolmella maantieteellisesti jaetuilla tulosyksiköllä. Tulosyksiköiden toiminnasta vastasivat tämän jälkeen liikennepoliisitarkastajat. Liikkuvan poliisin päämaja ja johdon esikunta sekä tilannekeskus (Tike) sijaitsivat Helsingin Malmilla, lentoaseman yksikkö Vantaalla Helsinki-Vantaan lentoasemalla ja turvallisuusyksikkö Helsingin Meilahdessa tasavallan presidentin virka-asunnon Mäntyniemen yhteydessä.


title: Liikkuva poliisi

text: Päälliköinä ovat toimineet muun muassa:


title: Kulkuri ja joutsen (elokuva)

text: Kulkuri ja joutsen on vuonna 1999 ensi-iltansa saanut Timo Koivusalon ohjaama elokuva. Käsikirjoituksen hän laati yhdessä Juha Nummisen kanssa.


title: Kulkuri ja joutsen (elokuva)

text: Elokuva on episodimainen kertomus Tapio Rautavaaran ja Reino Helismaan kiertue-elämästä 1949–1965. Se perustuu Koivusalon lähes viisi vuotta kestäneeseen tutkimustyöhön, jonka aikana hän paneutui näiden kansanviihdyttäjien elämään ja uraan hyvin syvällisesti. Hän sai myös sekä Helismaan että Rautavaaran perikuntien täyden tuen hankkeelleen.


title: Kulkuri ja joutsen (elokuva)

text: Elokuva on esitetty televisiossa neljä kertaa Yle TV2 -kanavalla.


title: Kulkuri ja joutsen (elokuva)

text: "Kulkuri ja joutsen" sai hyvän vastaanoton sekä katsojilta että kriitikoilta. Erityisesti arvostettiin elokuvan huolella tehtyä ajankuvaa ja hyviä näyttelijäsuorituksia. Martti Suosalo sai elokuvasta vuonna 2000 parhaan miespääosan Jussi-patsaan.


title: Rentun ruusu (elokuva)

text: Rentun ruusu on vuonna 2001 ensi-iltansa saanut Timo Koivusalon ohjaama ja käsikirjoittama elokuva, joka kertoo laulaja Irwin Goodmanista. Elokuva oli Suomessa vuoden katsotuin kotimainen ja se palkittiin Jussi-patsaalla vuonna 2002. "Rentun ruusu" on Timo Koivusalon menestynein elokuva.


title: Rentun ruusu (elokuva)

text: Elokuva alkaa kuolemansairaan Irwinin viimeisistä hetkistä ja siirtyy siitä 1960-luvun tapahtumiin.


title: Neutronisäteily

text: Neutronisäteily koostuu vapaista neutroneista. Neutronisäteily on hiukkassäteilyä, jota voidaan käyttää esimerkiksi aineen rakenteen tutkimuksessa neutronidiffraktiolla. Neutronisäteilyä voidaan tuottaa ydinreaktoreissa tai hiukkaskiihdyttimillä. Hyvin korkeaenergiaisia neutroneita syntyy myös maan ilmakehässä kosmisen säteilyn vuorovaikuttaessa ilmakehän molekyylien atomiydinten kanssa.


title: Neutronisäteily

text: Materiaalitutkimuksessa neutronisäteilyn neutronit ovat joko "kylmiä", "termisiä", tai "kuumia", riippuen niiden energiasta. Kuumilla neutroneilla on suurin energia. Neutronien energiaa voidaan alentaa hidastamalla niitä. Neutronit menettävät vähitellen energiaa törmäämällä väliaineen ytimien kanssa.


title: Neutronisäteily

text: Neutronisäteily on hyvin läpitunkevaa ja vaarallista ihmiselle. Se ei ole suoranaisesti ionisoivaa säteilyä, koska neutroneilla ei ole sähkövarausta. Välillisesti neutronisäteily kuitenkin ionisoi atomeja, sillä neutronin absorboituessa atomiytimeen ydin yleensä emittoi gammasäteilyä, joka puolestaan on ionisoivaa säteilyä.


title: Neutronisäteily

text: Neutronisäteilyltä voidaan suojautua paljon vetyä sisältävien materiaalien avulla, koska keveät alkuaineet absorboivat neutroneja parhaiten. Neutronisäteilyltä suojaudutaan yleensä suurella määrällä vettä, polyeteeniä, parafiinivahaa tai betonia. Neutronisäteily vuorovaikuttaa atomiydinten kanssa, joten neutronisäteilyssä ollut materiaali saattaa olla ainakin lievästi radioaktiivista. Säteilytetyn materiaalin hävittämisessä ja säilömisessä tulee huolehtia säteilyturvallisuudesta.


title: Sibelius (elokuva)

text: Sibelius on vuonna 2003 julkaistu Timo Koivusalon ohjaama ja käsikirjoittama elokuva säveltäjä Jean Sibeliuksesta. Elokuvassa seurataan Sibeliuksen elämää tämän lapsuudesta aina viimeisiin vuosiin saakka. Elokuvan alussa nähdään dokumenttifilmiä Sibeliuksen hautajaisista vuonna 1957.


title: Sibelius (elokuva)

text: Nuorempaa Sibeliusta näyttelee Martti Suosalo ja vanhaa Heikki Nousiainen. Aino Sibeliuksen roolisuoritus on jaettu nuoren Ainon Miina Turusen ja vanhemman Seela Sellan kesken. Martti Suosalo oli ollut keskeisessä osassa myös Koivusalon kahdessa edellisessä elämäkertaelokuvassa, joissa hän oli näytellyt Reino Helismaata ja Irwin Goodmania.


title: Sibelius (elokuva)

text: Koivusalo sai elokuvan tekemiseen luvan ja tukea Sibeliuksen perikunnalta, jotka omistavat myös oikeudet säveltäjän musiikkiin. Elokuvan musiikkina on käytetty lähes pelkästään Sibeliuksen omia sävellyksiä. Orkesterina toimi Osmo Vänskän johtama Sinfonia Lahti.


title: Sibelius (elokuva)

text: "Sibelius" oli 272 623 katsojallaan Suomessa vuoden 2003 toiseksi katsotuin kotimainen elokuva.


title: Westend

text: Westend on Etelä-Espoossa sijaitseva Espoon kaupunginosa meren rannalla. Alue sijaitsee Tapiolan vieressä ja noin kymmenen kilometrin päässä Helsingin keskustasta. Westendistä pääsee Helsinkiin Länsiväylää pitkin. Westend on tunnettu vauraista asukkaistaan. Se on Suomen suurituloisin postinumeroalue.


title: Westend

text: Westend kuuluu yhdessä Haukilahden, Laajalahden, Mankkaan, Niittykummun, Otaniemen, Pohjois-Tapiolan ja Tapiolan kanssa Suur-Tapiolan alueeseen.


title: Westend

text: Kaupunginosan nimi muodostuu englannin kielen sanoista "west " (länsi) ja "end " (loppu, pääty). Samannimisiä, tyypillisesti hyvin varakkaita alueita on etenkin Isossa-Britanniassa ja Yhdysvalloissa. Läntinen kaupunginosa Westend on ainoastaan Helsingin näkökulmasta, sillä se sijaitsee aivan Espoon kaakkoisnurkassa.


title: Westend

text: Westendin läpi kulkee Espoon Rantaraitti, jonka varrella useimmat Westendin hiekkarannoista sijaitsevat. Nähtävillä on myös hyvin säilyneitä Krepost Sveaborgiin eli Helsingin maa-ja merilinnoitukseen kuuluneita ensimmäisen maailmansodan aikaisia linnoitusrakennelmia.


title: Westend

text: Westendin suunnittelun lähtökohta oli luoda Espoon eteläiseen osaan korkeatasoinen merellinen huvilakaupunki. Ympäristön suunnitteluun ja viihtyisyyteen panostettiin tavallista enemmän.


title: Westend

text: Ainakin 1600-luvulta asti alueella on ollut Otnäsin kylään kuulunut "Hirböle"-niminen kylä. Myöhemmin Hirböle-nimelle muodostettiin suomenkielinen vastine Hiirala ja se on jäänyt elämään muun muassa kadunnimissä (Hiiralantie, Hirbölevägen). Westendin ja Haukilahden rajalla on ensimmäisen maailmansodan aikaiseen linnoitusketjuun kuuluvia juoksuhautoja.


title: Westend

text: Westendin alueen omisti ja kaavoitutti Hagalundin kartanon isäntä, lääketieteen lisensiaatti ja tennismestari Arne Grahn, jonka mukaan on nimetty puistotie. Kaavoitustyön teki Ragnar Gustafsson vuonna 1934. Westendin katuverkko on nykyisinkin lähes identtinen Gustafssonin 1930-luvun kaavan kanssa. Westendin uudisrakentaminen on paljolti edennyt vanhaa rakennuskantaa purkamalla jolloin alkuperäinen kaava on säilynyt.


title: Westend

text: Westendin kehitys liittyy läheisesti yhteen sen pohjoispuolelle rakennetun Tapiolan puutarhakaupungin synnyn kanssa. Grahn teetti vuonna 1945 Otto-Iivari Meurmanilla vastaavanlaisen suunnitelman Hagalundin maille rakennettavaksi n. 12 000 asukkaan "kaupungiksi" ja 1950-luvun alussa hän myi alueen Väestöliitolle, joka osti sen perustettavan säätiön (Asuntosäätiö) lukuun. Westendin rakenne perustui Meurmanin ideaaliin englantilaisesta puutarhakaupungista kun taas Tapiolaa alettiin kehittää Asuntosäätiön johtajan Heikki von Hertzenin ja nuoremman arkkitehtipolven (Aarne Ervi, Viljo Revell, Markus Tavio) johdolla kohti uudenlaista kaupunkinäkemystä.


title: Westend

text: Westendin aluetta rakennettiin 1930-luvulta lähtien. Grahn rakennutti kaksikenttäisen Westendin tennishallin johon liittyi 8 massaulkokenttää. Halli toimi Helsingin Olympialaisten 1952 miekkailun kisapaikkana. Grahn möi hallin 1949 Maataloustuottajien Keskusliitolle, jolla se oli mm. koulutuskäytössä. Olympialaisten jälkeen valmistui MTK:n koulutuskeskus ja Tennishalli palautui alkuperäiseen käyttöönsä. 1960-luvun lopussa tennishalli oli Espoon kauppalan kansakoulukäytössä. Halli paloi vuonna 1967. 1970-luvulla alueelle kertyi varakkaampaa väkeä, ja Westendistä tuli yksi Suomen kalleimmista asuma-alueista. Westendin alueelle valmistui eniten asuntoja 1970- ja 1990-lukujen välillä. Alueen asunnot ovat jakautuneet melko tasaisesti eri talotyyppien välille, yleisimmän tyypin ollessa erilliset pientalot.


title: Westend

text: Westendin talojen arkkitehtuuri vaihtelee jugendtyylisistä kartanoista viime vuosien moderneimpaan arkkitehtuuriin. Alkuvuosina rakennuksia suunnittelivat Westendiin muuttaneet suunnittelijat kuten Georg Wigström sekä tilaustöitä toteuttavat arkkitehdit.


title: Westend

text: Funktionalismia edustavia rakennuksia ovat esimerkiksi Olavi Nummisen 1938 suunnittelema Liinasaarentie 5 ja Matti Finellin 1936 suunnittelema Villa v. Heiroth, Mansikkatie 2 sekä Aulis Kalman kuvanveistäjä Gunnar Elfgrenille suunnittelema Länsilinnake 12 v 1939.


title: Westend

text: 1940-luvun tyyliä edustavat esimerkiksi Viljo Revellin 1945 suunnittelema Ollonqvist (Westenditie 71), Dag Englundin 1947 huvilasuunnitelma (Westendintie 53) sekä Matti Finellin 1950 piirtämä Vill H. Schlüter (Westendintie 55). Näiden rakennusten toteutuksessa käytettiin ajalle tyypillistä liuskekiveä ja detaljeja. Muita näyttäviä taloja ovat klassisen tradition kulminaatio Villa Blumberg (Ankkurisaarentie 6, 1948), 1940-luvun lopulla rakennettu moni-ilmeinen P. Lausten suunnittelema Villa Kihlström Hiiralantie 5:ssä sekä johtaja Kaarlo Forsmanin itsensä suunnittelema talo Lyökkiniemi 5:ssä.


title: Westend

text: 1950-luvusta lähtien on päädytty yhä monipuolisempiin ratkaisuihin. Aikansa modernismia edustaa arkkitehti Eero Eerikäisen vuonna 1954 Hiiralankaari 3:een suunnittelema ennennäkemättömän suoraviivainen Grönhagenin talo. 1960-luvun alussa valmistui Kristian Gullichsenin suunnittelema Villa Ulfves (Kuninkaanniemi 2), joka edusti bungalow-tyyppiä atriumpihan ympärille kiertyvine tiloineen. Erkki Kairamon 1970-luvun alkupuolelta lähtien Westendiin suunnittelema rakennusten sarja oli uutta ja luovaa, mutta samalla perinnetietoista arkkitehtuuria, kuten Lyökkiniemi 6 paritalot (1980-luvun lopulla), Liinasaarenkujan japanilaishenkiset valkeat kuutiomaiset paritalot ja Liinasaarentie 3 rivitalot, joiden parvekkeille on sijoitettu liikuteltavat säleiköt.


title: Westend

text: Westendin uimarannan ja Länsiväylän väliin jäävälle alueelle, osin entiselle huoltoasematontille suunnitellaan kylpylähotellia, jonka hotelliosa olisi 18-kerroksinen torni. Hotellin nimeksi ollaan suunniteltu Marriott Westend Helsinki. Yleinen uimaranta jää nykyiseen käyttöönsä. Hotellin ja meren välin jää varaus Espoon merenrantoja kiertävälle rantaraitille. Kaavamuutos hotellia varten tehtiin vuonna 2009 ja sen rakentamisen on tarkoitus alkaa vuonna 2012, jonka jälkeen hotellin avaamisen olisi tarkoitus tapahtua vuonna 2014. Hanke kylpylähotellin rakennuttamisesta on viivästynyt, sillä marraskuussa 2013 missinäkin tunnettu Heini Wathén kanteli hankkeesta Euroopan komissiolle. Hänen mukaansa kongressikeskuksen saapuminen suunnittellulle paikalleen rikkoisi Euroopan unionin luontodirektiiviä.


title: Ei mitään menetettävää

text: Ei mitään menetettävää () on vuonna 1997 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen komediaelokuva, jonka on ohjannut Steve Oedekerk. Elokuvan pääosissa esiintyvät Martin Lawrence ja Tim Robbins.


title: Nuuksion kansallispuisto

text: Nuuksion kansallispuisto on Espoon, Kirkkonummen ja Vihdin alueella sijaitseva kansallispuisto. Sen pinta-ala on 53 neliökilometriä, ja se on perustettu vuonna 1994. Aluetta hallinnoi Metsähallitus.


title: Nuuksion kansallispuisto

text: Nuuksion kansallispuiston sijainti aivan pääkaupungin lähellä on eurooppalaisittain harvinainen. Alue on jäänyt asumattomaksi vuosikymmenien saatossa siksi, että se on vaikeakulkuisten soiden ja kallioisuutensa takia ollut maanviljelyyn sopimatonta. Alueen ympäristö on hyödynnetty sitäkin tarkemmin maanviljelyyn ja asutus on levinnyt viljelyalueille.


title: Nuuksion kansallispuisto

text: Partiolaiset ovat pitäneet kesäleirejään Nuuksion alueella useita vuosikymmeniä. Osittain heidän aloitteestaan alue saatiin kansallispuistoksi 1990-luvun puolivälissä. Tällöin arveltiin, että ilman suojelupäätöstä kansallispuistoksi suunniteltu alue olisi ennen pitkää käytetty rakennusmaaksi, sillä pääkaupunkiseudun ympäryskunnat alkoivat kasvaa kiihtyvällä vauhdilla ja tonttimaan tarve kasvoi rajusti.


title: Nuuksion kansallispuisto

text: Puistossa tiedetään esiintyvän useita kymmeniä uhanalaisia tai silmälläpidettäviä eläin-, kasvi- ja sienilajeja. Puiston tunnuseläimen, liito-oravan, asuttamia metsikköjä on Nuuksion alueelta löydetty lähes 200.


title: Nuuksion kansallispuisto

text: Kansallispuisto on läntisin osa niin sanotusta Nuuksion järviylängöstä. Suurin osa puiston alasta saatiin yhdistämällä aiemmin valtion retkeilyalueena ollut Tervalammen kartanon metsäalue sekä Helsingin kaupungin 1960-luvulla hankkimat Nuuksionpään ulkoilualue ja eteläosa Salmen ulkoilualueesta. Salmen ulkoilualueen jäljelle jääneet osat kansallispuistosta pohjoiseen ovat yhä Helsingin kaupungin omistuksessa.


title: Nuuksion kansallispuisto

text: Tällä kansallispuiston pääalueella on kolmisenkymmentä järveä. Kaakkoisreunassa kansallispuistoa rajaa Nuuksion Pitkäjärvi ja lännessä Tervalampi. Pohjoisin kohta sijaitsee Pikku-Parikkaan etelärannoilla.


title: Nuuksion kansallispuisto

text: Kansallispuiston alue ei ole yhtenäinen, vaan siihen kuuluu edellä kuvaillun pääalueen lisäksi muutama pienempi osa, kuten Saarijärven ja Suolikkaan lähialueet sekä Velskolan Pitkäjärven ja Kattilajärven välinen pieni kaistale.


title: Nuuksion kansallispuisto

text: Nuuksion kansallispuistossa on nuotio- ja leirintäpaikkojen lisäksi grillikatoksia, joissa on mahdollisuus tulentekoon, tosin ei metsäpalovaroituksen aikana. Maksullisina palveluina puistossa on varattavia nuotio- ja leirintäpaikkoja, kaksi vuokratupaa, Kattilan kota, savusauna ja kokoustiloja.


title: Nuuksion kansallispuisto

text: Kansallispuiston opastuskeskus on Haukkalammella. Sieltä lähtee neljä eri pituista (2–7,5 km) viitoitettua luontopolkua, joiden vaikeakulkuisimpiin paikkoihin on tehty pitkospuut tai portaikko auttamaan kulkemisessa ja suojelemaan luontoa kulumiselta. Kierrätyspisteet ovat Kattilassa ja Haukkalammella. Haukkalammen opastuvan seinässä on myös vesipiste.


title: Nuuksion kansallispuisto

text: Nuuksion kansallispuistossa on myös kaksitoista maksutonta telttailualuetta. Yhdeksän telttailualueiden varustukseen kuuluvat nuotiokehä, puuvaja ja kirves sekä kuivakäymälä. Maksuttomia telttailualueita on esimerkiksi Mustalammella, Haukanholmassa, Holma-Saarijärvellä, Isoholmassa ja Saarilammella.


title: Nuuksion kansallispuisto

text: Nuuksioon pääsee julkisilla liikenneyhteyksillä pääkaupunkiseudulta. Kansallispuiston itä- ja pohjoisosaan kulkee Espoon rautatieasemalta lähtevä Espoon bussi 245(A). Kesäisin bussi vie Vihdin puolelle Kattilaan asti, mutta talvisin tien huonokuntoisuuden vuoksi bussi jää Nuuksionpäähän. Junassa ja bussissa kelpaavat seutuliikenteen liput.


title: Nuuksion kansallispuisto

text: Kansallispuiston eteläosaan Siikarantaan tai Siikaniemeen kulkee Espoon bussi 238 Leppävaaran rautatieasemalta. Kansallispuiston pohjois- ja kaakkoisosaa sivuaa seututie 120 eli vanha Porintie.


title: Nuuksion kansallispuisto

text: Kansallispuiston länsipuolelle kulkee Pohjolan Liikenteen vakiovuoro Kampista. Vihdin kunnassa sijaitsevan pysäkin nimi on "Tervalammen kartano". Tervalammelta on noin parin kilometrin kävelymatka puistoon. Bussissa kelpaavat Matkahuollon liput.


title: Pasi & Mysiini

text: Pasi & Mysiini oli turkulainen uuden aallon rockyhtye. Eksentrisen solistinsa Pasi Raappanan (24. tammikuuta 1953 Utajärvi – 29. heinäkuuta 2000 Turku) kappaleita esittänyt yhtye levytti 1980-luvun alussa kaksi albumia.


title: Pasi & Mysiini

text: Pasi & Mysiinin hajottua Pasi Raappana perusti uuden yhtyeen nimellä Pasin liiga, joka levytti pari albumia. Pasi & Mysiini teki paluun 1990-luvun jälkipuoliskolla julkaisten yhden pitkäsoiton ja kokoelman.


title: Mäkihypyn maailmancup 1998–1999

text: Mäkihypyn maailmancup 1998–1999 käsitti 32 osakilpailua, joista kolme peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Lillehammerissa Norjassa 28. marraskuuta 1998 ja viimeinen osakilpailu Planicassa Sloveniassa 21. maaliskuuta 1999.


title: Ernst Vettori

text: Ernst Vettori (s. 25. kesäkuuta 1964 Absam, Tiroli, Itävalta) on itävaltalainen uransa lopettanut mäkihyppääjä.


title: Ernst Vettori

text: Vettori voitti Keski-Euroopan mäkiviikon kausina 1985–1986 ja 1986–1987. Jälkimmäisellä kerralla hän ei voittanut yhtään osakilpailua.


title: Ernst Vettori

text: Albertvillen 1992 olympialaisissa Vettori voitti normaalimäen kultaa ollen samalla ensimmäinen v-tyylillä olympiakultaa voittanut mäkihyppääjä. Sitä ennen hänen ainoa henkilökohtainen arvokisamitalinsa oli vuodelta 1987 pronssi Oberstdorfin MM-kisojen suurmäestä. Joukkuekilpailussa hän saavutti urallaan yhden olympiamitalin ja neljä MM-mitalia, joista ainoa kulta tuli Val di Fiemmen MM-kisoista 1991.


title: Ernst Vettori

text: Uransa aikana Vettori voitti kaikkiaan 15 maailmancupin osakilpailua. Kokonaiskilpailussa hän sijoittui toiseksi kausina 1985–1986, 1986–1987 ja 1989–90 sekä kolmanneksi kaudella 1984–85.


title: Ernst Vettori

text: Nykyään Vettori toimii Itävallan hiihtoliiton markkinointipäällikkönä.


title: Tuomas Haapala

text: Tuomas Haapala (s. 20. huhtikuuta 1979 Lahti) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän pelasi useimmiten puolustavana keskikenttäpelaajana. Uransa hän lopetti kauden 2010 jälkeen.


title: Tuomas Haapala

text: Kaudella 2005 Haapala oli Myllykosken Pallon kapteeni ja sai A-maajoukkuekutsun ensimmäistä kertaa Makedoniaa vastaan, mutta kentälle hän ei vielä silloin päässyt. Hänen maajoukkuedebyyttinsä tapahtui Suomi–Viro-ottelussa 12. marraskuuta 2005. Vuosi oli Haapalalle myös seuratasolla menestyksekäs, kun hän voitti MyPan kanssa Suomen mestaruuden.


title: Tuomas Haapala

text: Kauden päätyttyä 26-vuotias Haapala kertoi haluavansa ulkomaille ja pääsi testileirille Alankomaiden Willem II:seen. Tarvetta Haapalalle ei kuitenkaan ollut ja hän meni toisen seuran, Manchester Cityn testiin. Haapala sai vakuutettua valmentaja Stuart Pearcen ja sai sopimuksen loppukaudeksi. Haapala ei kuitenkaan saanut loppukaudella peliaikaa Cityssä, eivätkä lainakuviot onnistuneet. City vapautti Haapalan sopimuksestaan, jonka jälkeen hän siirtyi Norjan Sandefjordiin kauden 2009 loppuun saakka ulottuvalla sopimuksella.


title: Tuomas Haapala

text: Elokuussa 2007 Helsingin Jalkapalloklubi ilmoitti tehneensä kahden ja puolen vuoden mittaisen sopimuksen Haapalan kanssa. Kolmannella HJK-kaudellaan hänet nimettiin joukkueen kapteeniksi. Haapala oli hyvin pidetty HJK:n kannattajien keskuudessa peräänantamattoman taisteluasenteensa vuoksi. Vuodeksi 2010 Haapala siirtyi Tampere Unitediin. Kauden jälkeen hän ilmoitti lopettavansa uransa jalkapalloilijana ja keskittyvänsä työelämään.


title: Tuomas Haapala

text: Haapala pelasi kuusi nuorten ja kolme poikien maaottelua.


title: Tuomas Haapala

text: MyPa


title: Tuomas Haapala

text: HJK


title: Renault 21

text: Renault 21 on ranskalaisen autonvalmistaja Renault'n automalli, jota valmistettiin vuosina 1986–1994. Yhdysvalloissa autoa myytiin nimillä Renault Medallion ja Eagle Medallion. Autoa valmistettiin neliovisena sedanina sekä viisiovisina liftback- ja farmari-malleina.


title: Renault 21

text:
Suomessa esiintyy pääosin kaksi mallia; 1,7 GTS, jossa on moottori poikittain ja 2,0 GTX, jossa moottori on pitkittäin. GTX on aina varustettu 4-pistesuihkutusjärjestelmällä (remix), 1,7 sekä kaasutinmoottori- että 4-pisteruiskutuksella. Vuonna 1987 tuotiin Suomeenkin 2-litrainen turbovaihtoehto, jonka teho oli 175 hevosvoimaa. Mallisarjaan kuului myös TXE 2,2i, jota ei kylläkään tuotu Suomeen.
Ainakin TXE 2,2i oli saatavana myös automaattivaihteisena AR4-vaihteistolla. Renault 21:stä on olemassa farmariversio Nevada, josta on myös seitsemänpaikkainen malli.


title: Renault 21

text: Mallin maahantuonti Suomeen loppui vuonna 1995.


title: Tamilit

text: Tamilit ovat eteläaasialainen etninen ryhmä, jolla on kirjoitettua historiaa yli kahden vuosituhannen ajalta. Vanhimmat tamiliyhteisöt olivat eteläisessä Intiassa ja koillisessa Sri Lankassa. Tamiliemigranttien muodostamia yhteisöjä elää ympäri maailman, erityisesti keskisessä Sri Lankassa, Malesiassa, Singaporessa, Fidžillä, Mauritiuksella ja Etelä-Afrikassa sekä nuorempia yhteisöjä myös Australiassa, Kanadassa ja osissa Eurooppaa.


title: Tamilit

text: Tamilit eivät suurimman osan historiansa aikana ole olleet yhden hallinnon alaisena. Tamilakam, joka on tamilimaiden perinteinen nimi, oli poliittisesti yhtenäinen vain lyhyen aikaa Chola-dynastian aikana 800- ja 1100-lukujen välillä. Tamilien identiteetti on ensisijaisesti ollut kielellinen: tamilien keskuudessa tamilia äidinkielenään puhuva oli tamili. Nykyään määritelmä on kuitenkin laajentunut koskemaan myös emigranttitamilien jälkeläisiä, jotka pitävät yllä tamilien kulttuurisia traditioita vaikkeivät enää puhukaan kieltä.


title: Tamilit

text: Tamilit ovat etnisesti, kielellisesti ja kulttuurisesti sukua muille Etelä-Aasian dravidakansoille. Tamileita arvioidaan maailmassa olevan noin 74 miljoonaa.


title: Tamilit

text: Tamilien alkuperä, kuten muidenkin dravidakansojen, on tuntematon, vaikkakin geneettiset ja arkeologiset todisteet antavat olettaa näiden saapuneen Intiaan noin 6000 eaa. On epäilty, että muinaisen Iranin elamiiteilla olisi saattanut olla yhteyksiä näihin, mutta tämän tueksi ei ole juurikaan pitäviä todisteita. On myös ehdotettu Induskulttuurin ihmisten olleen tamileja tai muita dravidoita, mutta teoria on kiistanalainen ja Induksen ihmisten identiteetistä ei vallitse akateemista konsensusta.


title: Tamilit

text: Varhaisimmat suorat todisteet tamiliasutuksesta nykyisen Tamil Nadun alueella ovat megaliittihautapaikkoja noin 1 000 eaa.:sta eteenpäin. Niitä on löydetty ympäri Tamil Nadua, erityisesti Adichanallurista. Hautaukset muistuttavat klassisen tamilikirjallisuuden kuvauksia hautajaisista ja ovat näin konkreettisia todisteita tamilien läsnäolosta eteläisessä Intiassa tällä aikakaudella. Viimeaikaisissa kaivauksissa on löydetty myös näytteitä varhaisesta tamilikirjoituksesta, joka ajoittuu ainakin ajalle 500 eaa..


title: Tamilit

text: Noin 200-luvulta eaa. lähtien muinaista tamilivaltiota hallitsi kolme kuninkaallista dynastiaa: Chola, Chera ja Pandya. Jokainen näistä dynastioista hallitsi omaa valtakuntaansa tamilia puhuvan alueen sisällä. Klassinen kirjallisuus ja kaiverrukset kuvaavat myös monia heimopäälliköitä, jotka yhdessä hallitsivat suurta osaa keskistä Tamil Nadua. Sodat heimopäälliköiden ("vēlīr") ja kuninkaiden välillä olivat yleisiä, kuten ne olivat Sri Lankassakin, mutta nämä näyttävät olleen enimmäkseen välienselvittelyjä eikä niinkään taisteluja toisten alueiden valtaamiseksi. Kuninkaat ja heimopäälliköt suosivat taiteita ja huomattava määrä kirjallisuutta onkin tältä aikakaudelta. Kirjallisuus osoittaa, että monet tamileille erityisistä kulttuuriperinteistä ovat peräisin jo klassiselta aikakaudelta.


title: Tamilit

text: Maanviljely oli tärkeää aikakaudella ja on todisteita siitä, että tamilit rakensivat kastelukanavia ja sekä muun muassa Kallanain padon, jota pidetään yhtenä vanhimmista edelleen käytössä olevista padoista. Talous keskittyi kuitenkin ulkomaankauppaan ja on olemassa todisteita merkittävästä kanssakäymisestä eurooppalaisten kanssa. Karurista ja Arikamedusta on löytynyt roomalaisia kolikoita ja todisteita roomalaisten kauppiaiden käynneistä. On myös todisteita, että Pandya-kuninkaat lähettivät ainakin kaksi lähetystöä Rooman keisari Augustuksen luo. Punaisella merellä tehdyissä kaivauksissa on löytynyt ruukunsirpaleita, joissa on tamilikirjoitusta. Ne antavat olettaa tamilikauppiaiden olleen alueella. "Periplus Maris Erythraei", tuntemattoman matkailijan luultavasti ensimmäisellä vuosisadalla kreikaksi kirjoittama kirjoitus kuvaa Pandyan ja Cheran kuningaskuntien satamat ja heidän kanssaan käytyä kauppaa yksityiskohtaisesti. Se myös osoittaa tamilien tärkeimpien vientituotteiden tuohon aikaan olleen pippuri, malabathrum, helmet, norsunluu, silkki, nardusöljy, timantit, safiirit ja kilpikonnankuori.


title: Tamilit

text: Klassinen aikakausi päättyi noin 300-luvulla "kaḷvār"-kansojen tunkeuduttua pohjoisesta alueelle. Näitä kuvaillaan tavallisesti barbaareiksi sekä ahdistaviksi ja tyrannimaisiksi hallitsijoiksi. Tätä aikakautta kutsutaan usein tamilien pimeäksi ajaksi, joka päättyi keisarillisen Pallava-dynastian nousuun.


title: Tamilit

text: Vaikka pallavat mainitaan jo aikakirjoissa 200-luvulta, he eivät nousseet keisarilliseksi dynastiaksi ennen 500-lukua. Dynastia ei näytä olleen alun perin tamileja ja vaikka he omaksuivat nopeasti tamilin kielen ja tavat, tamilien yhteiskunta muuttui heidän aikakaudellaan. Pallavat halusivat verrata itseään suuriin pohjoisiin Mauryan ja Guptan valtakuntiin. Siksi he muuttivat kuninkaallisen hallintotavan keisarilliseksi ja yrittivät vallata mahdollisimman paljon alueita suoraan alaisuuteensa. Pallavat edistivät myös Sivan ja Vishnun palvontaa ja heidän kulttuurinsa aloitti suurten seinämaalauksia ja veistoksia täynnä olevien kukkaistemppelien rakentamisen. Kastilaitoksen uskotaan syntyneen tällä aikakaudella.


title: Tamilit

text: Elpyneet Chola- ja Pandya-dynastiat kukistivat pallavat 800-luvulla. Cholat nousivat valta-asemaan 900-luvulla ja perustivat imperiumin, joka kattoi suurimman osan eteläistä Intiaa ja Sri Lankaa. Imperiumi ylläpiti vahvoja kauppasuhteita Kiinan ja Koillis-Aasian kanssa. Cholat olivat Etelä-Intian ensimmäinen dynastia, jolla oli laivasto, joka purjehti aina Thaimaahan, Burmaan ja Sumatralle. Cholat kävivät kauppakiistojen takia suuren ja tuloksellisen meritaistelun Srivijaya-valtakuntaa vastaan. Chola-imperiumi hiipui 1100- ja 1200-luvuilla ja Pandya-dynastia nautti lyhytaikaisesta valta-asemansa noususta, mutta toistuvat muslimien hyökkäykset 1400-luvulta lähtien aiheuttivat dynastian päättymisen 1500-luvun lopulla.


title: Tamilit

text: Tämän jälkeen ei noussut uusia suuria imperiumeja vaan Tamil Nadua hallitsivat paikalliset päälliköt, kuten nykypäivän Maharashtran ja Andhra Pradeshin alueiden nayakit. 1600-luvulta lähtien eurooppalaiset alkoivat rakentaa alueelle tukikohtia ja kauppapaikkoja. Britit, ranskalaiset ja tanskalaiset taistelivat keskenään usein 1700-luvulla ja vuosisadan loppuun mennessä suurin osa Tamil Nadusta oli brittihallinnon alaisuudessa.


title: Tamilit

text: Läntiset tamilimaat eriytyivät muista Cholan ja Pandyan imperiumin menetettyä hallinnan alueeseen 1200-luvuulla. Ne kehittivät oman erillisen kielensä ja kirjallisuuden, jotka kasvoivat erilleen tamilista, muotoutuen nykyaikaiseksi malayalamin kieleksi 1400-lukuun mennessä.


title: Tamilit

text: Chola-dynastiaa edeltävästä Sri Lankan tamilinkielisen alueen historiasta ei ole päästy yksimielisyyteen tieteilijöiden keskuudessa. Radikaaleimmat singaleesihistoroitsijat ovat esittäneet, ettei Sri Lankassa ollut tamileja ennen 600-luvun maahanmuuttoa, kun taas monien tamilien mielestä tamilit ovat alueen alkuperäisasukkaita.


title: Tamilit

text: Historialliset todisteet eivät ratkaise asiaa kumpaankaan suuntaan. Muutamat Sangam-aikakauden runot ovat pantu runoilija "Pūtan̲r̲evan̲ār from īl̲amin" nimiin. Il̲am, joka kirjoitetaan myös muodossa Eelam, on vanha tamilinimi Sri Lankalle ja tätä tamilit yleensä pitävät todisteena tuon ajan tamiliasutukselle Sri Lankassa. Singaleesihistoroitsijat kuitenkaan eivät hyväksy tätä ja väittävät, että arkeologisia todisteita tamiliasutuksesta Sri Lankassa ei ole kuin paljon myöhemmältä ajalta. Aikakauden kertomukset, jotka eivät anna lopullisia todisteita kumpaakaan suuntaan, kertovat kuinka tamilit sotivat singaleesien kuningaskuntia vastaan ja toisinaan hallitsivat osia Sri Lankaa sekä toimivat Sri Lankan kuninkaiden neuvonantajina jo hyvinkin varhain. On kuitenkin epäselvää tulivatko nämä tamilit Intiasta vai olivatko he alun perin Sri Lankasta.


title: Tamilit

text: Historiallisista todisteista selviää, että Intian tamilien kuningaskunnat olivat läheisissä tekemisissä Sri Lankan asioiden kanssa jo hyvin varhain. Merkkejä tamilikauppiaista Anuradhapurassa on melko varhaiselta ajalta. Tamiliseikkailijat tutkivat saarta jo 75 eaa. 600-luvulta eteenpäin Tamil Nadun imperiumit näyttelivät merkittävää roolia Sri Lankassa ja tältä ajalta on konkreettisia todisteita tamiliasutuksesta saarella. Tamilisodat Sri Lankaa vastaan huipentuivat Chola-dynastian valloittaessa saaren 900-luvulla. Valtaa kesti 1000-luvun jälkipuoliskolle asti.


title: Tamilit

text: Cholan vallan heikentymistä Sri Lankassa seurasi Polonnaruwan kuningaskunnan uudelleenmuodostuminen 1000-luvun lopulla. Vuonna 1215 Arya Chakaravarthin dynastia muodosti itsenäisen kuningaskunnan Jaffnan saaristoon ja Sri Lankan pohjoisosiin. Alagakkonara, tamili, joka oli singaleesikuningaskunnan palveluksessa, pysäytti Arya Chakaravarthin etenemisen etelään. Alagakkonara rakensi linnoituksen Kotteen ja pidätteli Arya Chakaravarthin armeijaa siellä samaan aikaan kun löi hyökkäävät joukot Panadurassa. Alagakkonaran jälkeläisestä tuli myöhemmin singaleesien kuningas. Suvun syöksi vallasta Ming-amiraali Zheng He vuonna 1409.


title: Tamilit

text: Arya Chakaravarthi -dynastia hallitsi suurta osaa koillista Sri Lankaa vuoteen 1619, jolloin portugalilaiset valtasivat alueen. Sen jälkeen hollantilaiset ottivat haltuunsa saaren rannikkoalueet, kunnes niistä tuli vuonna 1796 osa brittiläistä imperiumia.


title: Tamilit

text: Britit sulauttivat Etelä-Intian tamilialueet Madrasin presidiumiin, joka yhdistettiin Brittiläiseen Intiaan ("British Raj"). Samoin tamiliosat Sri Lankasta yhdistettiin saaren muihin alueisiin vuonna 1802, jolloin muodostettiin Ceylonin siirtokunta. Molemmat säilyivät osana Intiaa ja Sri Lankaa näiden itsenäistyessä 1947 ja 1948.


title: Tamilit

text: Kun Intia itsenäistyi 1947 Madrasin presidiumista tuli Madrasin osavaltio käsittäen nykypäivän Tamil Nadun, Andhra Pradeshin rannikkoalueet, pohjoisen Keralan ja Karnatakan lounaisrannikon. Jälkeenpäin osavaltio jaettiin kielitieteellisten rajojen mukaan. States Reorganisation Actissa ("Osavaltioiden uudelleenjärjestelylaki") vuonna 1956 Madrasin osavaltio menetti läntiset rannikkoalueensa. Bellaryn ja South Kanaran alueet liitettiin Mysoren osavaltioon. Kerala muodostettiin Malabarin alueesta ja entisistä Travancoren ja Cochinin ruhtinaskunnista. Vuonna 1968 Madrasin osavaltion nimeksi tuli Tamil Nadu.


title: Tamilit

text: Liittovaltiojärjestelmän muodostamisen jälkeen oli jonkin verran vaatimuksia tamilien itsenäisestä valtiosta. Intian perustuslaki kuitenkin tarjosi merkittävän autonomian osavaltioille ja tamilien vuoden 1963 protestit johtivat hallituksen ottamaan käyttöön uuden "kolmen kielen mallin", joka suojelee paikallisten kielten puhujia hindiltä. Tämä on johtanut siihen, että Intian tamilit ovat nykyään tyytyväisiä liittovaltiomalliin ja itsenäisyysliikkeelle ei nykyään ole juurikaan kannatusta.


title: Tamilit

text: Sri Lankassa kehitys oli päinvastaista. Siellä tamilit tunsivat, että singaleesienemmistö syrjii heitä. Tämä johti federalismivaatimuksiin, jotka kasvoivat 1970-luvulla itsenäisyysliikkeeksi. Tilanne puhkesi sisällissodaksi 1980-luvun alussa. 2002 solmittiin tulitauko ja sen jälkeen lopullisia rauhanneuvotteluja on yritetty käynnistää useasti.


title: Tamilit

text: Useimmat Intian tamileista asuvat Tamil Nadun osavaltiossa, joka kattaa suuren osa entisestä Madrasin presidiumista. Osavaltio sai nykyiset rajansa vuonna 1956 ja nimensä vuonna 1968. Tamilit ovat selvänä enemmistönä Pondicherryn liittovaltion alueella, joka on entinen Ranskan siirtokunta. Pondicherry on Tamil Nadun sisällä oleva enklaavi.


title: Tamilit

text: Tamiliyhteisöjä on myös Intian muissa osissa. Useimmat näistä ovat melko nuoria: brittiajan tai sen jälkeen muodostuneita. Osa kuitenkin on jo ainakin keskiajalta: Hebbarin ja Mandyamin tamilit eteläisessä Karnatakassa, Keralan Palakkadin tamilit ja Maharashtran Punen tamilit. Monet Intian tamilit haluavat itseään kutsuttavan termillä (englanniksi) "Tamilians" ja pitävät ilmaisua "Tamils" loukkaavana. Sri Lankassa tilanne on päinvastainen.


title: Tamilit

text:
Nykyään Sri Lankassa elää kaksi tamiliryhmää. Ensimmäinen ryhmä on Sri Lankan tamilit (eli Ceylonin tamilit), jotka ovat Jaffnan kuningaskunnassa eläneiden tai itärannikolle muuttaneiden tamilien jälkeläisiä. Toinen ryhmä on intialaista alkuperää olevat tamilit eli ylämaan tamilit (), jotka ovat Tamil Nadusta 1800-luvulla teeplantaaseille lähetettyjen työläisten jälkeläisiä. Sri Lankan tamilit asuvat enimmäkseen maan pohjoisissa ja itäisissä provinsseissa kun taas ylämaan tamilit asuvat keskiosien ylänköalueilla. Historiallisesti nämä kaksi ryhmää ovat pitäneet itseään erillisinä yhteisöinä.
Vuonna 1949 Yhdistyneen kansallispuolueen (UNP) hallitus, jossa oli mukana GG Ponnabalam, tamilikongressin ja Sri Lankan tamilien johtaja, riisti intialaisilta tamileilta näiden kansalaisuuden, mukaan lukien oikeuden äänestää. Huomattavaa on kuitenkin, että Sri Lankan tamilien oppositiojohtaja S. J. V. Chelvanayagam puolueineen oli kuitenkin tätä päätöstä vastaan.


title: Tamilit

text: 1960-luvulla Sri Lankan ja Intian hallitusten välisen sopimuksen jälkeen noin 40 prosenttia ylämaan tamileista sai Sri Lankan kansalaisuuden ja monet muista siirtyivät Intiaan. Etninen konflikti vahvisti kuitenkin yhteisen tamili-identiteetin kasvua ja kaksi ryhmää tukevat nykyään toisiaan enemmän kuin ennen. 1990-luvulle tultaessa useimmat "Intian tamileista" ovat saaneet Sri Lankan kansalaisuuden.


title: Tamilit

text: Edesmennyt M. G. Ramachandran, tamilifilmitähti ja entinen Tamil Nadun pääministeri sekä All India Anna Dravida Munnetra Kazhagam -puolueen perustaja syntyi malayalee-vanhemmille Sri Lankassa. Ceylonin työläisten kongressipuolueen johtaja Saumyamurthy Thondaman puolestaan syntyi Intiassa.


title: Tamilit

text: Sri Lankassa on myös huomattava tamilia puhuva muslimiväestö. Toisin kuin tamilia puhuvat muslimit Intiassa, he eivät pidä itseään etnisesti tamileina ja niinpä heidät yleensä luetteloidaan erillisenä etnisenä ryhmänä virallisissa tilastoissa.


title: Tamilit

text: Suurimittainen tamilien siirtolaisuus alkoi 1700-luvulla, kun monia köyhiä tamileita lähetettiin työläisiksi brittiläisen imperiumin kaukaisiin osiin, erityisesti Malakan niemimaalle, Etelä-Afrikkaan, Fidžille, Mauritiukselle ja Karibialle. Suunnilleen samoihin aikoihin monet tamililiikemiehet muuttivat muihin imperiumin osiin erityisesti Burmaan ja Itä-Afrikkaan. Tamileja asuu edelleen paljon näissä maissa ja tamiliyhteisöt Singaporessa, Réunionilla, Malesiassa ja Etelä-Afrikassa ovat pitkälti säilyttäneet kulttuurinsa ja kielensä. Malesiassa lapset käyvät tamilikoulua ja suuri osa tamililapsista Mauritiuksella, Réunionilla ja Singaporessa oppivat tamilin äidinkielenään. Suojellakseen tamilin kieltä, Singapore on tehnyt siitä kansalliskielen vaikka tamilit edustavatkin vain 4,2 prosenttia väestöstä. Osa tamiliyhteisöistä, kuten Etelä-Afrikassa sijaitseva, eivät käytä tamilia enää ensimmäisenä kielenään, mutta ovat säilyttäneet vanhan tamili-identiteetin.


title: Tamilit

text: 1980-luvulla käynnistyi myös laajamittainen Sri Lankan tamilien muuttoliike. Viimeaikaiset siirtolaiset ovat enimmäkseen muuttaneet Australiaan, Eurooppaan, Pohjois-Amerikkaan ja Kaakkois-Aasiaan. Nykyisin suurin tamiliyhteisö eteläisen Aasian ulkopuolella on Kanadan Torontossa. Viime vuosina myös monet nuoret koulutetut intialaiset, erityisesti tietotekniikan alalta, ovat muuttaneet Eurooppaan ja Yhdysvaltoihin. Nämä uudet siirtolaisyhteisöt ovat sulautuneet isäntäyhteiskuntaan vanhoja paremmin ja monet niistä ovat perustaneet kulttuurijärjestöjä suojelemaan ja edistämään tamilikulttuuria ja -kieltä.


title: Tamilit

text: Tamilit suhtautuvat vahvan tunteellisesti omaan kieleensä, jota usein kirjallisuudessa kutsutaan nimellä "tamil̲an̲n̲ai", "tamiliäiti". Se on historiallisesti ollut, ja suuressa määrin yhä on, tamili-identiteetin keskus. Kuten muut Etelä-Intian kielet, se kuuluu dravidakielten kielikuntaan eikä ole sukua Pohjois-Intian indoeurooppalaisille kielille. Kieli saanut vähemmän vaikutteita sanskritista kuin muut dravidakielet ja se on säilyttänyt monia piirteitä proto-dravidasta. Nykyajan tamili lainaa kuitenkin erityisesti Tamil Nadussa vapaasti sanoja sanskritista ja englannista.


title: Tamilit

text: Klassinen tamilikirjallisuus, joka vaihtelee lyyrisestä runoudesta runousoppiin ja eettiseen filosofiaan, eroaa huomattavasti muiden Intian kielten nykykirjallisuudesta. Se edustaa vanhinta maallista kirjallisuutta Etelä-Aasiassa. Klassiseen tamilikirjallisuuteen kuuluvat Tiruvalluvarin Tirukural, tamilien viisi suurta eeposta (Manimegalai, Seevaga Sindhamani, Silapadhigaaram, Valayaapathi ja Kundalakesi) ja Auvaiyarin teokset. Kirjoitettu kieli on muuttunut hyvin vähän aikojen kuluessa, jonka vuoksi klassinen kirjallisuus on edelleen helposti nykyajan tamilien omaksuttavissa ja näin ollen se jatkaa vaikuttamistaan tamilikulttuurissa.


title: Tamilit

text: Nykyaikainen tamilikirjallisuus on kirjavaa vaihdellen intialaisesta nationalismista Subramanya Bharathyn töihin, Kalki Krishnamurthyn historiallisesta romantiikasta radikaaleihin ja sosiaalirealismia edustaviin Pudhumaipithanin ja Jayakanthanin teoksiin sekä Malathi Maithreen ja Kutti Revathin feminismiin. Sujatha, joka on kirjoittanut kirjoja romanttisista romaaneista tieteiskirjallisuuteen, on eräs suosituimmista tamilinkielisistä nykykirjailijoista. Viime vuosina Sri Lankan tamilikirjallisuus on tuottanut useita voimakkaita teoksia, jotka heijastelevat siviilien kokemaa tragediaa vuosien sisällissodan keskellä. Tamileilla on myös runsaasti diaspora-kirjallisuutta.


title: Tamilit

text:
Tamilien kuvataiteet yhdistävät kaikkia sen kolmea pääsuuntausta: arkkitehtuuria, kuvanveistoa ja taidemaalausta ja noudattelevat selvästi etelä-aasialaista perinnettä. Kaikkein perinteisin tamilitaide on ainakin nimellisesti uskonnollista, yleensä keskittyen hindulaisuuteen, vaikkakin uskonnollinen elementti on yleensä vain edustamassa universaalia – tai joskus humanistista – teemaa. Klassisia taidemuotoja harjoitetaan yhä eli ne edustavat elävää kulttuuria.
Tärkein tamilien maalausmuoto on tanjore-maalaus, joka kuten nimi kertoo, on saanut alkunsa Tanjoresta (nykyään Thanjavur) 800-luvulla. Maalaus tehdään sinkkioksidilla päällystettyyn vaatteeseen, johon se värjätään ja koristellaan puolijalokivillä sekä kulta- tai hopealangalla. Samantyylisiä, mutta tekotavaltaan erilaisia, ovat temppeleiden seinämaalaukset. Tästä tunnetuin esimerkki on Meenakshin temppeli Maduraissa. Tamilimaalaukset yleensä tunnetaan tyylikkäästä eleganssistaan, rikkaasta värimaailmasta sekä yksityiskohtiin keskittymisestä.


title: Tamilit

text: Tamiliveistokset on yleensä tehty pronssiin valamalla tai kivestä (yleensä temppelien yhteydessä). Vanhimmat säilyneet veistokset ovat 600-luvulta. Mahabalipuramin luolaveistokset ja Chola-dynastian aikaiset pronssiveistokset ovat hienoimpia esimerkkejä tamilien veistotaiteesta ja -tyylistä. Erityisen suosittu pronssiveistosten aihe oli Sivan kuvaaminen Nataraja-tanssiasennossa, jossa hän on kuvattuna yksi jalka ylhäällä ja sädekehän ympäröimänä.


title: Tamilit

text: Tamilitemppelit itsessään voidaan usein nähdä yhtenä suuren mittakaavan veistoksena. Temppelit tunnetaan erityisesti korkeista torneistaan, joita kutsutaan nimellä gopuram (tai gopura). Ne muodostuvat useista kerroksista, joista jokainen muodostaa oman pienoispyhäkkönsä. Aluksi temppelit olivat yksinkertaisia ja elegantteja, mutta myöhemmin niistä tuli huolitellumpia ja koristeellisempia kuten Brihadisvaran temppeli Thanjavurissa. 1200-luvulta eteenpäin temppelien sisääntuloportit – joita kutsutaan tamilin kielellä gopurameiksi – alkoivat myös kasvaa isommiksi ja koristeellisemmiksi. Erityisesti Chidambaramissa ja Srirangamissa olevien temppeleiden gopuramit ovat erityisen vaikuttavia, täynnä veistoksia ja reliefejä, jotka kuvaavat hindumytologian hahmoja ja tapahtumia.


title: Tamilit

text: Kuten intialaisessa taiteessa yleensä, tamilitaide ei perinteisesti harrasta muotokuvausta tai realismia. Pääpaino on teokseen liittyvien ideaalisten prototyyppien ja symbolien kuvaamisessa. Tämä tarkoittaa usein, että pienten yksityiskohtien, kuten käden asennon suunnan, kuvassa olevien eläinten tai puiden, kuvatun vuorokaudenajan tietäminen on tärkeää taideteoksen merkityksen ymmärtämiselle.


title: Tamilit

text: Perinteisillä tamilien esittävillä taiteilla on antiikkiset juuret. Temppelit ja kuninkaalliset hovit olivat esittävien taiteen keskuksia jo ainakin klassiselta aikakaudelta lähtien. Klassisen tamilikirjallisuuden ja "Natya Shastran" perusteella nykyiset taidemuodot ovat hyvin lähellä antiikkisia. Paljolti kuten muissakin intialaisissa perinteissä, tamiliperinne painottaa eri esittävien taiteiden ykseyttä ja niiden symbioottista suhdetta kuvataiteisiin ja kirjallisuuteen. Tamiliperinteen mukaisesti esityksen tavoitteena on tuoda "rasa" – maku, mieliala, tunne – esiin, ja laatua arvioidaan sen mukaan kuinka se vaikuttaa yleisön mielialaan.


title: Tamilit

text: Tamileilla on yhteinen musiikkiperinne muun Etelä-Intian kanssa, jota kutsutaan nimellä karnaattinen musiikki. Karnaattisella musiikilla on juurensa antiikkisissa musiikkimuodoissa, joita kuvataan klassisessa tamilikirjallisuudessa ja johon on vaikuttanut "Natya Shastran" musiikilliset teoriat. Musiikkityyli keskittyy lauluääneen, soittimia käytetään säestykseen tai matkimaan laulajan roolia. Karnaattinen musiikki rakentuu melodiatyyppien (rāgam) ja toistuvien rytmityyppien (thāḷam) ympärille. Toisin kuin pohjoinen hindustanilainen klassinen musiikki, karnaattinen musiikki on lähes täysin uskonnollista.


title: Tamilit

text: Jyrkkänä vastakohtana pidättyväiselle ja älylliselle karnaattiselle musiikille, tamilien kansanmusiikki on elämäniloisempaa. Suosittuja muotoja ovat "villup pattu", jota esitetään jousella ("vil") ja "naattupurapaattu", joka on folkloreen ja kansan historiaan liittyviä balladeja. 2000-luvun alun johtavia tamilien perinnemusiikin esittäjiä ovat Pushpuvanam Kuppuswamy ja hänen vaimonsa Anitha sekä Chandramukhi Chinnaponnu.


title: Tamilit

text: Hallitseva klassinen tanssityyli on bharatanatyam. Bharatanatyam on enimmäkseen esittävää, ei osallistuvaa. Tanssissa kuvataan laulussa kerrottua tarinaa ja sitä esittää lavalla yleensä yksi tanssija orkesterin säestyksellä. Taustalla laulaa yksi tai useampi laulaja. Tarina kerrotaan käyttäen käsien asentoja ("mudra"), kasvonilmeitä ja vartalonasentoja. Temppeleitä varten oli oma tyylinsä, jota esitettiin vain temppeleissä aina 1930-luvulle asti. Tanssijat ovat perinteisesti olleet aina naisia, mutta nykyään tanssia esittävät myös useat tunnetut miestanssijat.


title: Tamilit

text: Tamileilla on myös suuri joukko kansantansseja. Arvostetuin näistä on "karakāṭṭam". Sen uskonnollisessa muodossa tanssia esitetään Mariamma-jumalattaren kuvan edessä. Tanssija kantaa päänsä päällä bambukehityksen ympäröimää messinkikannua, joka on täynnä keittämätöntä riisiä ja joka on koristeltu kukkasin. Tanssija elehtii ja hyppii laulun rytmin mukaan tiputtamatta jyviä. Karakāṭṭamia esitetään yleensä erityisten laulujen kanssa, joita kutsutaan nimellä "temmanguppāṭṭu" tai "thevar pāṭṭu". Näissä kansanlauluissa rakastaja laulaa rakkautensa kohteelle nadaswaramin ja melamin säestyksellä. Muita kansantanssityylejä ovat muun muassa "mayilāṭṭam", jossa tanssijat sitovat riikinkukonsulkia vyötärölleen; "ōyilāttam", jota tanssitaan ympyrässä samaan aikaan heiluttaen erivärisiä vaatekappaleita; "poykkāl kuthiraiyaaṭṭam,", jossa tanssijat käyttävät leikkihevosia; "mān̲āṭṭam,", jossa tanssijat matkivat peuran sulavia hyppyjä; "par̲aiyāṭṭam", jota tanssitaan rytmisten rummunlyöntien tahtiin sekä "thīppandāṭṭam", johon liittyy palavat puiset soihdut.


title: Tamilit

text: Tamilitanssi liittyy läheisesti tamilien teatteriperinteeseen. Useimmat taidemuodot sisältävät molempia. "Kuravañci" on draamatanssityyppi, jota esittää neljä tai kahdeksan naista. Draama alkaa kurava-heimon ennustajanaisen kertomuksella rakkaudestaan riutuvasta naisesta. Laulut itsessään ovat lyyrisen kauniita, jota vaikutelmaa vahvistetaan tanssiesityksellä.


title: Tamilit

text: "Therukkūthu" (kirjaimellisesti "katunäytelmä") on kyläteatterin tai kansanoopperan muoto. Sitä esitetään perinteisesti kylien aukioilla ilman lavasteita. Esitykset sisältävät sekä lauluja että tanssia, usein samanaikaisesti ja tarinat voivat olla uskonnollisia tai maallisia. Esityksillä ei ole tiukkaa muotoa ja esiintyjät ovat usein vuorovaikutuksessa yleisön kanssa, pilkaten heitä tai ottaen heidät mukaan dialogiin. Viime aikoina therukkūthu on toiminut menestyksellisesti erilaisten sosiaalisten sanomien, kuten raittiuden, kastijärjestelmän kritisoinnin ja laillisten oikeuksien välittäjänä. Tämä on levinnyt myös Intian muihin osiin.


title: Tamilit

text: Tamil Nadussa Melaturin kylässä järjestetään paikallisen jumaluuden kunniaksi vuosittain bhagavatamelaksi kutsuttu esitys, joka kestää läpi yön. Osavaltiossa on myös kehittynyt länsimaista vaikutteita ottanut näyttämötaideperinne.


title: Tamilit

text: Nykyaikaisessa tamiliyhteiskunnassa ovat säilyneet sekä klassiset että perinteiset esittävät taiteet. Kansantaiteet taantuivat 1900-luvun puolivälissä, mutta ovat elpyneet uudelleen viime vuosina erityisesti eteläisessä Tamil Nadussa vaikkakin niiden suosio keskittyy maaseudulle. Tamil Nadun kansantaiteiden seura ("Tamil̲nāṭu iyalisai nāṭaka man̲r̲am") on keskittynyt kansantaiteiden säilyttämiseen ja edistämiseen ja sillä on ollut merkittävä rooli kulttuuriperinteiden jatkumisessa.


title: Tamilit

text: Tamil Nadun tamilit suhtautuvat kiihkeästi elokuvaan. Tamilien elokuvateollisuus, jota kutsutaan yleisesti nimellä "Kollywood", on Intian toiseksi tuotteliain filmiteollisuus. Suurin osa tamilielokuvista sisältävät laulu- ja tanssikohtauksia. Elokuvamusiikki on oma suosittu genrensä, joka yhdistelee karnaattista musiikkia, tamilien kansanmusiikkia, Pohjois-Intian tyylejä, hip hoppia ja jopa heavy-musiikkia. Kuuluisia 1900-luvun lopun elokuvamusiikkisäveltäjiä ovat M. S. Viswanathan, Ilayaraaja ja A. R. Rahman.


title: Tamilit

text: Useimmat tamilit ovat hinduja, mutta islamilla ja kristinuskolla on myös pitkät perinteet Tamil Nadussa. Suositun legendan mukaan viimeisen Chera-kuninkaan sanotaan kääntyneen muslimiksi ja matkustaneen Arabiaan Muhammadin kumppaniksi ("sahaba"). Erään varhaisen Pallava-kuninkaan äidin uskotaan olleen kristitty. Eurooppalainen kristinusko korvasi alkuperäisen tamilikristinuskon kokonaisuudessaan 1500-luvulla ja useimmat nykypäivän kristityistä ovat joko protestantteja tai katolilaisia. Jainalaisuus oli yhteen aikaan valtauskonto Tamil Nadussa, mutta se taantui huomattavasti Pallava-dynastian aikana ja nykyään on vain muutamia tuhansia tamilijainalaisia.


title: Tamilit

text: Tamilihindulaisuudessa kuten muissakin hindulaisuuden paikallisissa muodoissa, on omia erityispiirteitään. Suosituin jumaluus on Murukan, joka on jo hyvin varhain esiintynyt Sivan pojan Kartikeyan kanssa, mutta joka alun perin on ollut ehkä toinen jumaluus. Mariammanin (Ammanin), jonka ajatellaan polveutuvan vanhoista äitijumalista, palvonta on hyvin yleistä. Cilappatikaramin sankaritarta Kannagia palvotaan paljon, erityisesti Sri Lankassa. Vishnulle, Sivalle, Ganapathille ja muille yleisille hindujumalille pyhitettyjä temppeleitä on paljon. Ayyavazhi-uskonto levisi Tamil Nadun eteläisissä osissa 1800-luvun puolivälissä ja sillä on paljon kannattajia Tirunelvelissa, Thoothukudissa ja Kanyakumarissa.


title: Tamilit

text: Maaseudulla Tamil Nadussa palvotaan monia paikallisia jumaluuksia, joita kutsutaan nimellä aiyyan̲ār. Niiden uskotaan olevan paikallisten sankareiden henkiä, jotka suojelevat kylää vaikeuksilta. Näiden palvonta keskittyy usein naḍukkalin – sankarin muistolle pystytetyn kiven – ympärille. Tämä palvonnan muoto mainitaan säännöllisesti klassisessa kirjallisuudessa ja on ilmeisesti siis jäänne antiikkisesta tamiliperinteestä.


title: Tamilit

text: Šaivismilla on vahva kannatus tamilien keskuudessa vaikka sen suurimmat kannattaja-alueet ovatkin pohjoisessa. Alvarit ja nayanarit, jotka olivat valtaosin tamileja, olivat tärkeässä asemassa bhakti-perinteen renessanssissa Etelä-Intiassa. 900-luvulla Vishishtadvaita-teorian puolestapuhuja filosofi Ramanuja teki monia muutoksia palvontatapoihin luoden uusia määräyksiä temppelimenoihin ja hyväksyen alempikastiset hindut hänen tärkeimmiksi opetuslapsikseen. Muita tärkeitä tamilien hengellisiä johtajia olivat Vallalar (eli Jothi Ramalinga Swamigal), Ramana Maharshi ja siddharit, jotka olivat ryhmä joogeja. Siddha-lääkintä liittyy myös tamilien šaivismiin. Ramayanan tapahtumat sijoittuvat monilta osin tamilialueille ja legendojen mukaan monet Raman sotilaista olivat tamileja. Ainoa Parashuramalle omistettu temppeli on Tamil Nadussa.


title: Tamilit

text: Tamililegendan mukaan Chola, Chera ja Pandya-kuninkaat kävivät satavuotisen sodan ensimmäisen vuosisadan alussa, jonka aikana he kehittivät täydelliset kamppailulajit. Neljän kamppailulajin oletetaan saaneen alkunsa tästä: Kalarippayattu, Silambam Nillaikalakki, maankombukkalai ja Varma Kalai, joita kaikkia harjoitetaan nykyään osissa Tamil Nadua ja Keralaa.


title: Tamilit

text: Silambam Nillaikalakkissa käytetään 1,6-metristä keppiä. Se kehitettiin matkustajille, jotta nämä pystyivät kävelysauvallaan puolustamaan itseään mahdollisia vihollisia vastaan. Sen tekniikat keskittyvät sauvankäyttöön niin ettei sen liike pysähdy sekä sauvan, jalkojen ja vartalon yhdenaikaiseen liikkeeseen. Varma Kalaissa opetellaan iskemään vastustajan vartalon elintärkeisiin osiin käsin ja asein, maankombukkalaissa käytetään metallikärkistä peuransarvesta tehtyä asetta. Kalarippayattussa käytetään kaikkia kamppailumuotoja, mukaan lukien aseeton hyökkäys ja hyökkääminen puisilla ja metallisilla aseilla. Kalarippayattun perinne on vahvinta Keralassa, missä se tunnetaan nimellä kalaripayattu.


title: Tamilit

text: Antiikkinen tamilien taistelulaji, aseeton härkätaistelu, oli suosittua klassisen aikakauden sotilaiden keskuudessa. Sitä harjoitetaan edelleen osissa Tamil Nadua, erityisesti Alanganallurissa lähellä Maduraita, jossa se tunnetaan nimellä Jallikaṭṭu tai "mañcuviraṭṭu". Lajin tapahtuma järjestetään vuosittain Pongal-juhlien aikoihin.


title: Tamilit

text: Koska tamilit ovat olleet levittäytyneenä useisiin valtioihin läpi historiansa, on olemassa muutamia muodollisia yleisiä tamili-instituutiota. Tärkeimmät tamilien kansalliset toimielimet ovat olleet Tamil Nadun ja Sri Lankan hallitukset, jotka ovat edesauttaneet tamilin kielen käyttöä 1950-luvulta lähtien.


title: Tamilit

text: Tamil Nadun politiikan tärkein liike on Periyar Ramasamin perustama "Itsekunnioituksen liike" (Self-respect Movement), joka perustuu itsekunnioitukselle ja rationalismille ja taistelee kastilaitosta ja alempien kastien syrjintää vastaan. Tamil Nadun kaikkien tärkeimpien poliittisten puolueiden ideologiat perustuvat Itsekunnioituksen liikkeeseen.


title: Tamilit

text: Sri Lankassa tamilipolitiikkaa hallitsivat federalistiset liikkeet Federal Partyn (Liittovaltiopuolue, myöhemmin Tamil United Liberation Front, Tamilien yhdistynyt vapautusrintama) johdolla aina 1980-luvun alkuun. 1980-luvulla Sri Lankan tamilipolitiikkaan alkoivat vaikuttaa useiden aseellisten joukkojen suorittamat väkivaltaiset sotatoimet. Tamil Eelamin vapautuksen tiikerit eli Tamilitiikerit nousi näistä ryhmistä tärkeimmäksi 1990-luvulla. 2000-luvulla Tamilitiikerit ovat aina välillä yrittäneet käynnistää neuvotteluja Sri Lankan hallituksen kanssa. Järjestö kontrolloi osia Sri Lankan pohjois- ja itäosia ja on yrittänyt muodostaa alueelle omaa hallintoa, jota se kutsuu Tamil Eelamin hallitukseksi.


title: Tamilit

text: 1960-luvulla Tamil Nadun hallitus järjesti Tamilien maailmankonferenssin ja kokouksia on järjestetty sen jälkeen säännöllisesti. Vuonna 1999 perustettiin Tamilien maailmankonfederaatio suojelemaan ja edistämään tamilikulttuuria sekä lisäämään yhteenkuuluvaisuuden tunnetta eri puolilla maailmaa asuvien tamilien välillä. Sen jälkeen konfederaatio on ottanut käyttöön tamilien lipun sekä laulun tamilien ylikansallisiksi symboleiksi. Lipun sanat ovat klassisen runoilijan Kanian Poongundranaarin runon avaussanat: "Kaikki maat ovat kotimme, kaikki ihmiset ovat sukumme".


title: Delta Air Lines

text: Delta Air Lines on yhdysvaltalainen, maailman toiseksi suurin lentoyhtiö, joka lentää lähes 300 kohteeseen useissa kymmenissä eri maissa. Vuonna 2004 Delta Air Lines kuljetti yhteensä 87 miljoonaa matkustajaa.


title: Delta Air Lines

text: Syksyllä 2005 Delta Air Lines jätti velkasaneeraushakemuksensa tuomioistuimeen New Yorkissa. Käyttövarojen puute ajoi sen velkasaneeraukseen mm. kerosiinin hinnan noususta ja halpalentoyhtiöiden hintakilpailusta johtuen. Vuoden 2005 lopussa neljä kuudesta perinteisestä amerikkalaisesta lentoyhtiöstä () oli Chapter 11 -velkasaneerauksessa. Niiden työeläkevastuita siirrettiin Yhdysvaltain liittovaltiolle, josta tuli joidenkin yhtiöiden osakas.


title: Delta Air Lines

text: Delta Air Linesistä tuli maailman suurin lentoyhtiö laivaston koolla sekä matkustajamäärillä mitattuna sen yhdistettyä Northwest Airlinesin kanssa vuonna 2010. Uudistunut yhtiö jatkaa Delta Air Linesin nimellä.


title: Delta Air Lines

text: Heinäkuussa 2016:


title: Espen Bredesen

text: Espen Bredesen (s. 2. helmikuuta 1968 Oslo, Norja) on norjalainen entinen mäkihyppääjä.


title: Espen Bredesen

text: Bredesenin huippuvuodet ajoittuvat 1990-luvun alkupuolelle. 1993 MM-kisoissa Ruotsin Falunissa hän voitti kultaa suur- ja joukkuemäestä. Seuraavalla kaudella 1993-1994 hän voitti maailmancupin, Keski-Euroopan mäkiviikon, normaalimäen kultamitalin ja suurmäen hopeaa Saksan Jens Weißflogin takana Lillehammerin olympialaisista sekä lentomäen MM-hopeaa. Ensimmäiset aikuisten arvokilpailut Bredesenin uralla olivat Val di Fiemmen MM-kilpailut 1991, joissa hän osallistui kaikkiin kolmeen kilpailuun, sijoitukset joukkuemäessä 4., suurmäessä 16. ja normaalimäessä 52. MM-kisoissa Norjan Trondheimissä 1997 Espen Bredesen johti ensimmäisen kierroksen jälkeen normaalimäen kilpailua, mutta toisen kierroksen epäonnistuminen pudotti hänet sijalle 15. Bredesen osallistui joukkuemäkeen, jossa Norjan sijoitus oli viides. Suurmäen kilpailussa hän oli lopputuloksissa 34.


title: Espen Bredesen

text: Norjan mäkihyppymestaruuden Bredesen voitti normaalimäessä vuosina 1991, 1992, 1993, 1997 ja 1998, ja suurmäessä 1991, 1993, 1994 sekä 1996. Hän hyppäsi lisäksi kaksi kertaa uuden maailmanennätyksen, 209 metriä vuonna 1994 ja 210 metriä vuonna 1997.


title: Hetta

text: Hetta () on Ounasjärven pohjoisrannalla sijaitseva Enontekiön kirkonkylä, jossa on asukkaita noin 800. "Enontekiön kirkonkyläksi" nimetyssä tilastollisessa taajamassa oli puolestaan vuoden 2011 lopussa 555 asukasta.


title: Hetta

text: Hetassa sijaitsevat muun muassa Enontekiön kunnan virastotalo, valtion virasto, Enontekiön kirkko, Enontekiön pääkirjasto, terveyskeskus, Hetan koulukeskus, Tunturi-Lapin luontokeskus ja K-Market J AD Rantakokko. Hetasta on tieyhteydet Norjan puolelle Koutokeinoon, Muonioon ja Sirkkaan (Leville).


title: Sirkka (Kittilä)

text: Sirkka on 890 asukkaan kylä ja taajama Kittilän kunnassa, Lapin maakunnassa, noin 17 kilometriä kuntakeskuksesta pohjoiseen. Tärkein liikenneyhteys on kylää halkova Rovaniemelle ja Muonioon johtava kantatie 79. Kittilän lentoasemalle on Sirkasta matkaa 13 kilometriä. Kylän keskus sijaitsee Levi- ja Kätkätunturien välissä Immeljärven rannalla. Immeljärvi on saamelaisten pyhä järvi.


title: Sirkka (Kittilä)

text: Alueen tärkein elinkeino on matkailu. Levitunturin hiihtokeskuksen hotellit ja suurin osa palveluista sijaitsevat Sirkassa. Kylässä sijaitsevat myös Sirkan päiväkoti, Sirkan ala-aste, jossa on 119 oppilasta, sekä Marian kappeli. Vuonna 2016 Sirkkaan pystytettiin taajaman liikennemerkit.


title: Sirkka

text: Sirkka tarkoittaa seuraavia:


title: Lahden kaupunginteatteri

text: Lahden kaupunginteatteri on suomalainen ammattiteatteri. Teatterissa käy vuosittain vajaat 70 000 katsojaa. Teatteri tuottaa vuosittain 7–10 uutta näytelmää.


title: Lahden kaupunginteatteri

text: Vuonna 1912 aloitti toimitansa Lahden Amatööriteatteri. Sisällissota keskeytti teatterin toiminnan ja yritykset sen elvyttämiseksi onnistuivat vasta 1920-luvulla. Vuonna 1923 perustettiin Lahden Teatteri ja samoihin aikoihin alkoi teatteriharrastus elpyä myös lahtelaisen työväestön piirissä. Vuonna 1923 Lahden Työväen Teatterilla oli jo 13 palkattua harrastajanäyttelijää sekä kapellimestari. Lahden Työväen Teatteri toimi Lahden Työväentalossa Savonkadulla. Työväenliikkeen hajaantuminen johti 1920-luvulla uuden lahtelaisen teatterin perustamiseen: kommunistien hallintaan jääneen Työväen Teatterin rinnalle syntyi sosiaalidemokraattinen Lahden Työväen Näyttämö.


title: Lahden kaupunginteatteri

text: Pulavuosien kriisit koettelivat teattereiden taloutta. Parhaiten selviytyivät Lahden Teatteri ja Lahden Työväen Näyttämö. Lahden Teatteri löysi ratkaisun talousongelmiinsa kiertuetoiminnasta ja teatteri muutti nimensä Lahden Teatteri - Hämeen Maakuntateatteriksi.


title: Lahden kaupunginteatteri

text: Lahden kaupunginteatteri perustettiin vuonna 1946 Lahden Teatterin ja Lahden Työväen Näyttämön yhdistyessä. Kaupunginteatteri toimi ensin osakeyhtiönä ja vuodesta 1950 täysin kunnallisena. Teatteri toimi yli 30 vuotta tilapäisissä tiloissa, kunnes sai oman teatteritalon vuonna 1983.


title: Lahden kaupunginteatteri

text: Teatterinjohtajana aloitti huhtikuussa 2014 Ilkka Laasonen. Vuosina 2007–2013 teatteria johti Maarit Pyökäri ja 2001–2006 Kari Rentola.


title: Lahden kaupunginteatteri

text: Lahden teatterikerho ry pyörittää kahviotoimintaa sekä asiakkaille että henkilökunnalle ja jakaa vuosittaisen Iivaripatsaan.


title: Lahden kaupunginteatteri

text: Lahden teatteritalo on Lahden kaupunginteatterin nykyinen, vuonna 1983 valmistunut teatterirakennus. Se sijaitsee Lahden keskustan tuntumassa Kirkkokadulla. Rakennuksen suunnittelu alkoi 1970-luvun alussa arkkitehtikilpailulla ja rakennustyöt aloitettiin syksyllä 1980. Talon pääsuunnittelija oli arkkitehtitoimisto Pekka Salminen Ky. Teatteritalo voitti vuoden betonirakenne -kilpailun vuonna 1982. Viralliset vihkiäiset olivat 10. syyskuuta 1983.


title: Lahden kaupunginteatteri

text: Talossa on kolme näyttämöä: suuri Juhani-näyttämö (760 henkeä), pieni Eero-näyttämö (290 henkeä) sekä studionäyttämö Aino (80 henkeä). Rakennuksen tilavuus on noin 80 000 m ja kerrosala noin 12 000 m.


title: The Cardigans

text: The Cardigans on Jönköpingistä, Etelä-Ruotsista lähtöisin oleva yhtye. Se perustettiin lokakuussa 1992 kun Peter Svensson (kitara) ja Magnus Sveningsson (basso) keskeyttivät heavy metal -vaiheensa ja päättivät tulla yhtä hyviksi kuin The Beatles. Yhtyeessä soittivat Svenssonin ja Sveningssonin lisäksi Bengt Lagerberg (rummut) sekä Matthias Alfheim (kitara), jonka pian korvasi Lars-Olof Johansson (kitara ja koskettimet). Naisvokalisti Nina Persson liittyi pian yhtyeeseen.


title: Marit Bjørgen

text: Marit Bjørgen (s. 21. maaliskuuta 1980 Trondheim) on norjalainen uransa lopettanut maastohiihtäjä. Hän on kahdeksalla olympiavoitollaan ja 18 maailmanmestaruudellaan kaikkien aikojen menestynein maastohiihtäjä. Bjørgen on myös mitalien määrällä mitaten talviolympiahistorian menestynein urheilija.


title: Marit Bjørgen

text: Ensimmäistä kertaa Bjørgen osallistui arvokilpailuihin vuoden 2001 MM-kilpailuissa. Yhteensä hän on hiihtänyt viisissä olympialaisissa ja yhdeksän kertaa maailmanmestaruuskilpailuissa.


title: Marit Bjørgen

text: Björgen päätti uransa kauden 2018 päätteeksi.


title: Marit Bjørgen

text: Ensimmäisiin arvokilpailuihinsa Bjørgen osallistui Lahden MM-kilpailuissa 2001 sijoittuen takaa-ajossa 19:nneksi ja 10 kilometrin perinteisellä 24:nneksi. Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002 hän sai viestihopeaa. 2003 Val di Fiemmen MM-hiihdoissa hän voitti sprinttimaailmanmestaruuden ja sai hopeaa viestissä. 2005 Oberstdorfissa hän karsiutui yllättäen sprinttifinaalista, mutta voitti kuitenkin maailmanmestaruudet 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa, sprinttiviestissä yhdessä Hilde G. Pedersenin kanssa sekä 4 × 5 kilometrin viestissä. Lisäksi hän sai hopeaa yhdistelmäkilpailussa ja pronssia 10 kilometrillä.


title: Marit Bjørgen

text: Bjørgen sijoittui Torinon olympialaisissa 2006 10 kilometrillä toiseksi. Sapporon MM-kilpailuissa 2007 hän sai pronssia sekä parisprintissä että viestissä. Vancouverin olympialaisissa 2010 Bjørgen voitti perinteisen tyylin sprintissä, yhdistelmäkilpailussa sekä viestissä kultaa, 30 kilometrin perinteisellä hopeaa ja vapaan tyylin 10 kilometrillä pronssia. Oslon MM-kilpailuissa 2011 hän voitti maailmanmestaruuden sprintissä, 10 kilometrillä, yhdistelmäkilpailussa ja viestissä sekä sai hopeaa 30 kilometrillä. Kansainvälisen urheilutoimittajien yhdistyksen AISP:n jäsenet äänestivät Bjørgenin vuoden 2011 parhaaksi urheilijaksi yhdessä tennispelaaja Novak Đokovićin kanssa. Val di Fiemmessä 2013 hän voitti sprintin maailmanmestaruuden ja toisessa kilpailussaan yhdistelmäkilpailussa hän saavutti kymmenennen maailmanmestaruutensa. 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa hän sai hopeaa. Viestistä hän voitti kultaa yhdessä Norjan joukkueen kanssa. Hän voitti myös 30 kilometrin maailmanmestaruuden.


title: Marit Bjørgen

text: Sotšin olympialaisissa 2014 Bjørgen voitti kultaa yhdistelmäkilpailussa ja perinteisen hiihtotavan parisprintissä Ingvild Flugstad Østbergin kanssa sekä 30 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa. Falunin MM-kilpailuissa 2015 hän voitti kultaa perinteisen hiihtotavan sprintissä ja viestissä sekä sai hopeaa 30 kilometrin perinteisen kilpailussa. Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän voitti kultaa yhdistelmäkilpailussa. Kolme päivää myöhemmin Bjørgen voitti naisten 10 kilometrin perinteisen kisan 41 sekunnin erolla. Viestissä hän hiihti ankkuriosuuden Norjan kultajoukkueessa. Hän voitti myös 30 kilometrin yhteislähtökilpailun.


title: Marit Bjørgen

text: Pyeongchangin olympialaisissa 2018 Bjørgen saavutti mitalin kaikilla matkoilla, joille hän osallistui. Hän voitti kultaa perinteisen hiihtotavan 30 kilometrin yhteislähtökilpailussa ja Norjan ankkuriosuuden hiihtäjänä viestissä, hopeaa 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa sekä pronssia vapaan hiihtotavan 10 kilometrillä ja vapaan hiihtotavan parisprintissä.


title: Marit Bjørgen

text: Urallaan Bjørgen on voittanut 84 maailmancupin osakilpailua (tilanne kauden 2017–2018 jälkeen). Hän on voittanut hiihdon maailmancupin kokonaiskilpailun yhteensä neljä kertaa: kausilla 2004–2005, 2005–2006, 2011–2012 ja 2014–2015. Kaudella 2014–2015 Bjørgen varmisti maailmancupin kokonaiskilpailun voiton jo ennen Falunin MM-kisoja. Lisäksi hän on sijoittunut viisi kertaa kokonaispisteissä toiseksi. Hän voitti myös sprintticupit 2002–2003, 2003–2004, 2004–2005, 2005–2006 ja 2014–2015 sekä normaalimatkojen cupin 2004–2005, 2011–2012 ja 2014–2015. Tour de Skin hän voitti 2015.


title: Marit Bjørgen

text: Bjørgen jätti maailmancupkauden 2015–2016 väliin, koska sai poikalapsen 26. joulukuuta 2015. Hän palasi kilpaladulle 19. marraskuuta 2016 ja hiihti ensimmäisen maailmancup-kilpailunsa marraskuun lopussa Rukalla, jossa voitti 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailun.


title: Marit Bjørgen

text: Bjørgen sairastaa astmaa. Hän on pyrkinyt lieventämään oireita lääkityksellä, ja kaudeksi 2009–2010 hänelle myönnettiin lupa käyttää vahvempaa astmalääkitystä. Kyseinen lääkeaine poistettiin WADAn kiellettyjen aineiden listalta syyskuussa 2011.


title: Mäkihypyn maailmancup 1999–2000

text: Mäkihypyn maailmancup 1999–2000 käsitti 27 osakilpailua, joista yksi peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Kuopiossa Suomessa 27. marraskuuta 1999 ja viimeinen osakilpailu Planicassa Sloveniassa 19. maaliskuuta 2000.


title: Lähihoitaja

text: Lähihoitaja on toisen asteen oppilaitoksissa opetettava sosiaali- ja terveysalan tutkinto. Suomessa sosiaali- ja terveysalan perustutkintoon johtavaa koulutusta antavat useat eri oppilaitokset, joissa koulutusohjelmavaihtoehdot vaihtelevat paikkakunnittain ja oppilaitoksittain. Lähihoitajakoulutus kestää 2-3 vuotta koulutus- tai työkokemuksesta riippuen.


title: Lähihoitaja

text: Lähihoitajakoulutus alkoi vuonna 1993. Vuosittain valmistuu noin 8 000 lähihoitajaa.


title: Lähihoitaja

text: Osaamisalavaihtoehtoja (ns. suuntautumisvaihtoehtoja) on useita, ja koulutus antaa nykyään yleisen ammattikorkeakoulukelpoisuuden. Suuntautumisvaihtoehtoja voi opiskella maksimissaan kaksi. Tämän jälkeen, mikäli jatko-opinnot kiinnostavat, on vaihtoehtona lähteä opiskelemaan ammattikorkeakouluun. Osaamisalavaihtoehdot ovat:


title: Lähihoitaja

text: Valittavia linjoja ovat lähihoitajan tutkinto sekä lähihoitajan tutkinto yhdistettynä lukio-opintoihin. Kyseistä kaksoistutkintoa ei kuitenkaan järjestetä kaikissa oppilaitoksissa, ja joissakin se on ollut lähinnä kokeiluasteella. Lisäksi joillakin kouluilla on tarjota lukion käyneelle hakijalle ylioppilaspohjainen linja, joka on hyväksiluettujen aineiden vuoksi normaalia lyhyempi. Joissakin oppilaitoksissa on myös kaksikielisiä linjoja (suomi-ruotsi). Ammatissa on mahdollisuus myös jatkaa itsenäisenä yrittäjänä.


title: Lähihoitaja

text: Lähihoitajan ammattinimikettä jossain määrin vastaava aikaisempi ammattinimike on mm. perushoitaja tai mielenterveyshoitaja. Lähihoitajan ja perushoitajan koulutus eroavat toisistaan huomattavasti, ja työtehtävät työpaikoissa ovat jokseenkin erilaiset. Vanha perushoitajakoulutus keskittyi enemmän perushoitoon ja sairaanhoitotyöhön, kun taas nykyinen lähihoitajan koulutus tähtää huomattavasti monipuolisempaan opiskeluun, jonka jälkeen on mahdollisuus työskennellä hyvinkin vaihtelevissa tehtävissä oman erikoisalan osaajana (esim. mielenterveys- ja päihdetyö). Koulutuksen muuttumista on pääsääntöisesti opiskelijoiden keskuudessa kiitetty jo senkin johdosta, että se antaa yleisen pätevyyden ammattikorkeakouluopintoihin ja kelpoisuuden opiskella yliopistossa.


title: Lähihoitaja

text: Noin 70 % lähihoitajista työskentelee kuntien palveluksessa. Ala on naisvaltainen. Esimerkiksi Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPerin yli 80 000 jäsenestä vain viisi prosenttia on miehiä.


title: Röntgenkaksoistähti

text: Röntgenkaksoistähti on kaksoistähti, joka emittoi röntgensäteilyä. Röntgensäteily tulee neutronitähden tai mustan aukon ympäriltä. Jos röntgensäteily tulee pulsseina, kyse on röntgenpulsarista. Röntgensäteily johtuu neutronitähteen saapuvasta tähtituulesta tai massavirrasta.


title: Röntgenkaksoistähti

text: Yleensä seuralainen on jättiläistähti, ja röntgenkaksoistähden tapauksessa molempien tai jommankumman tähden massa on suuri, ts. ainakin röntgenkaksoistähden edeltäjässä on tai on ollut sininen jättiläinen ainakin toisena komponenttina.


title: Röntgenkaksoistähti

text: Röntgenkaksoistähtiä luokitellaan massan mukaan käyttäen englanninkielisiä lyhenteitä LMXB, IMXB ja HMXB ("Low-mass X-ray binary", "Intermediate-mass X-ray binary" ja "High-mass X-ray binary").


title: Röntgenkaksoistähti

text: Jos jättiläisen massa on noin auringon massan verran, röntgenkaksoistähti on tyyppiä LMXB, ja jos seuralaisen massa on yli 10 Auringon massa, kyse on HMXB:stä.


title: Röntgenkaksoistähti

text: Röntgennova on neutronitähden sisältävä kaksoistähti, jossa tapahtuu muutaman päivän kestäviä röntgenpurkauksia. Tilapäinen röntgenlähde kirkastuu noin 1 000-kertaiseksi viikossa ja himmenee asteittain.


title: Röntgenkaksoistähti

text: Röntgenkaksoistähdestä saattaa tulla röntgensäteilyryöppyjä, ja tällöin on kyse "bursterista". Näissä jättiläistähdestä tuleva aine palaa neutronitähden pinnalla.


title: Röntgenkaksoistähti

text: Röntgenpulsarissa kaksoistähden pienempi osapuoli on aina neutronitähti. Neutronitähden seuralaisesta tuleva tähtituuli, voimakas hiukkasvirta, osuu magneettikenttään, joka toimii potkurin tavoin: tähtituuli joko kiihdyttää tai hidastaa neutronitähden pyörimistä. Röntgenpulssit tulevat tähtien navoilta, joille magneettikenttä ohjaa jättiläistähdestä virtaavan kaasun. Hercules X-1 on tunnettu röntgenpulsari.


title: Röntgenkaksoistähti

text: AXP:t eli poikkeavat röntgenpulsarit ovat suhteellisen hitaasti pyöriviä pulsareita, jotka säteilevät hyvin voimakkaasti röntgensäteitä. Oletetaan, että AXP:t ovat magnetareja eli voimakkaasti magneettisia neutronitähtiä.


title: Röntgenkaksoistähti

text: Tunnettu röntgenkaksoistähti on Centaurus X-3 ja Cygnus X-1.


title: Bariumtähti

text: Bariumtähti on kehittynyt kaksoistähti, jossa punaisen jättiläisen kumppanina on valkea kääpiö, josta on siirtynyt ainetta punaiseen jättiläiseen. Punaisen tähden spektriluokka on K tai M. Niiden spektrissä on havaittavissa selvästi bariumin, joidenkin harvinaisten maametallien sekä erilaisten hiiliyhdisteiden selvät viivat.


title: Wallace ja Gromit

text: Wallace ja Gromit on brittiläisen Nick Parkin luoma vaha-animaatiohahmokaksikko, joka on esiintynyt päähenkilöinä Aardman Animations -studion tuottamissa elokuvissa ja televisiosarjoissa. Wallace on keksijä, joka pitää kovasti juustosta. Gromit (joissain suomennoksissa Mutteri) on Wallacen antropomorfinen koira. Gromit ei puhu, mutta se on vähintään yhtä älykäs kuin isäntänsä. Wallace ja Gromit -vahanukkeanimaatiot on tehty kaikki perinteisellä stop motion -tekniikalla.


title: Wallace ja Gromit

text: Wallacesta ja Gromitista on tehty neljä lyhytelokuvaa – "Suurenmoinen huviretki" (1989), "Väärät housut" (1993), "Läheltä piti" (1995) ja "Paakarin painajainen" (2008) – sekä kokoillan elokuva "" (2005), joka sai parhaan pitkän animaatioelokuvan Oscarin ensimmäisenä vaha-animaationa. Myös "Väärät housut" ja "Läheltä piti" saivat Oscarin lyhytanimaatioiden sarjassa. Parivaljakko on esiintynyt myös kahdessa animaatiosarjassa, "Wallacen ja Gromitin huippuhärveleitä" (2002) sekä "Wallace ja Gromit keksintöjen maailmassa" (2010). Wallacen ääninäyttelijänä on toiminut aluksi Peter Sallis ja myöhemmin vuosina 2008–2010 ja vuodesta 2012 alkaen Ben Whitehead. Kaikkien Wallace ja Gromit -animaatioiden musiikin on säveltänyt Julian Nott.


title: Wallace ja Gromit

text: Nick Park suunnitteli hahmot alun perin opintojensa lopputyöksi ja jatkoi hankettaan, vaikka se venyi vuosien mittaiseksi. Aardman-studio tarjoutui auttamaan Parkia, jos Park puolestaan auttaisi heitä eräässä elokuvassa. Ensimmäinen Wallace ja Gromit -elokuva "Suurenmoinen huviretki" esitettiin BBC:n kanavalla jouluaattona 1990. Se on ollut parhaan lyhytelokuvan Oscar-ehdokas, mutta palkituksi tuli Aardman-studioiden hanke, jonka tekemiseen Park oli osallistunut.


title: Wallace ja Gromit

text: Hahmojen pohjalta on tehty myös seikkailupeli "Wallace & Gromit's Grand Adventures". "Läheltä piti" -elokuvassa sivuhahmona esiintynyt Shaun-lammas sai myöhemmin oman spinoff-sarjan "Late Lammas" ("Shaun the Sheep").


title: Symbioottinen kaksoistähti

text:
Symbioottinen kaksoistähti on kaksoistähti, jossa on lähekkäin kylmä ja kuuma tähti. Niiden ympärillä on kuuman tähden ionisoimaa kaasua, joka muistuttaa planetaarista sumua.
Toisin kuin novissa ja kääpiönovissa, näiden tähtien välillä ei siirry ainetta painovoimavaikutuksen takia. Symbioottisen tähden massansiirtomekanismi on kylmemmästä tähdestä lähtevä tähtituuli, jonka mukana kulkevasta kaasusta osa siirtyy kuuman tähden ympärille kiekoksi. Kiekossa tapahtuu erilaisia häiriöitä, jotka näkyvät Maahan muun muassa kirkkauden muutoksina.
Osa symbioottisista on novamaisia kaksoistähtiä, joista kuumempi komponentti on valkoinen kääpiö.
Symbioottisessa kaksoistähdessä ei kuitenkaan tapahdu novapurkauksia eikä kääpiönoville tyypillisiä kaasukiekon romahtamisen aiheuttamia purkauksia. Tunnetuimpia symbioottisia tähtiä ovat Z Andromedae -tähdet. "Symbioottinen nova" on symbioottinen tähti, jossa tapahtuu novapurkauksia.


title: Symbioottinen kaksoistähti

text: Symbioottiset tähdet ovat kaksoistähtiä, joissa siirtyy ainetta kylmästä tähdestä kuumaan tähtituulen avulla. Suurempi tähti ei täytä Rochen pintaa, jolloin toisen tähden painovoima ei voi suoraan vetää kaasua toisesta. Tähtituulen mukana virrannut kaasu kasautuu osaksi kertymäkiekon kuumemman tähden ympärille.


title: Symbioottinen kaksoistähti

text: Lämmin tähti ionisoi kaasun, joka alkaa hehkua. Kaasu näkyy emissioviivoina, ja se aiheuttaa jopa neljän magnitudin epäsäännöllisiä valonvaihteluja. Emissioviivoista ilmenee korkea ionisaatio, muun muassa kaksi kertaa ionisoitunut vety ja happi. Tähdessä näkyy myös muun muassa titaanioksidin absorbtioviivoja. Symbioottinen tähti on aina kaasusumun ympäröimä.


title: Symbioottinen kaksoistähti

text: Monesti symbioottisessa tähdessä on kylmä M-tyyppinen tähti ja valkea kääpiö. M-, C- tai S-tyypin punainen jättiläinen on joskus Mira-tyypin pitkässä jaksossa sykkivä tähti. Valkean kääpiön tilalla voi olla alikääpiö tai pääsarjan tähti.


title: Symbioottinen kaksoistähti

text: Meitä lähin symbioottinen tähti on CH Cygni, jossa on havaittu nopea suihku, jollainen on tyypillinen systeemeille, joissa on kertymäkiekko. Suihku näkyy sekä radio- että röntgenalueella.


title: Symbioottinen kaksoistähti

text: Symbioottisia tunnetaan pari sataa Linnunradassa. Ne ovat melko harvinainen tähtilaji. Z Andromedae on symbioottisten tähtien prototyyppi, mutta sen mukaan nimetyt Z Andromedae -tähdet ovat vain näiden tähtien prototyyppi. Muita symbioottisia ovat RR Telescopii -tähdet R Aquarii ja CH Cygni. Algol-symbioottisessa tähdessä pääsarjan tähden ympärillä on punaisesta jättiläisestä tullut kuuma kaasukiekko, jota kuuma pääsarjan tähti kuumentaa. Symbioottiset tähdet lienevät kaksisuuntaisten planetaaristen sumujen alkulähteitä ja luultavasti räjähtävät elinikänsä lopussa tyypin Ia supernovana.


title: Symbioottinen kaksoistähti

text: Novankaltainen symbioottinen tai symbioottinen nova on symbioottinen tähti, jossa tapahtuu pitkiä, leveitä novapurkauksia, jotka johtuvat kylmemmästä tähdestä saapuneen aineen fuusioitumisesta valkoisen kääpiön pinnalla. Symbioottinen nova eroaa tavallisesta siten, että massaa luovuttava tähti ei täytä siinä Rochen silmukkaa eikä siirrä massaa painovoiman avulla, vaan novaräjähdyksen aiheuttama materia tulee valkoisen kääpiön pinnalle tähtituulen avulla. Symbioottisia novia ovat muun muassa V1016 Cygni, HM Sagittae ja RR Telescopii.


title: Symbioottinen kaksoistähti

text: Z Andromedae kirkastuu 10–20 vuoden välein kolme magnitudia. Näiden purkausten aikana havaitaan novamaisia, "P Cygni -piirteitä" spektrissä. Ne ovat sinisiirtyneitä absorbtioviivoja. Z Andromedaessa havaitaan myös punaisen tähden omia valon vaihteluja.


title: Puolikuu (yhtye)

text: Puolikuu on vuonna 1988 perustettu suomalainen pop-yhtye. Yhtyeen esikoisalbumi "Hämärään huoneeseen" ilmestyi vuonna 1990. Suurempi menestys kuitenkin avautui vuonna 1992, jolloin Flamingo Music julkaisi yhtyeeltä "Makeaa myrkkyä" sekä "Nyt loppuu todellisuus" -albumit. Ensimmäinen levyistä ylitti myynnissään 25 000 kappaleen kultalevyrajan ja jälkimmäinen 50 000 kappaleen platinalevyrajan. Menestyslevyjä seurasi kaksi vuosina 1993–1994 Flamingolle tehtyä kohtuullisesti menestynyttä albumia "Tähdenlennon taa" ja "Nyt". Näiden jälkeen yhtyeen levy-yhtiö vaihtui PolyGramiksi Flamingon ajauduttua 1990-luvun puolivälin jälkeen konkurssiin. PolyGramille yhtye levytti kaksi albumia sekä irtokappaleita kokoelmajulkaisulle.


title: Puolikuu (yhtye)

text: Vuosituhannen vaihduttua yhtye teki rock-henkisemmän albumin "Jingle Jangle", jonka julkaisi Johanna Kustannus. Seuraavaksi ilmestynyt Edelin julkaisema levy "Puolikuu Plays Puolikuu" (2003) oli tupla-cd, jonka ensimmäinen levy sisälsi uusia versioita yhtyeen vanhoista hiteistä ja toinen levy puolestaan uusia levytyksiä. Vuonna 2007 Bonnier Musicin julkaisema "Seis maailma" puolestaan edusti edellisiä levyjä iskelmällisempää linjaa.


title: Puolikuu (yhtye)

text: Vuonna 2008 yhtye teki levytyssopimuksen Rocket Recordsin kanssa. Vuonna 2008 Puolikuun englanninkielinen sivuprojekti Pospisil julkaisi pitkäsoiton "Acapulco". Seuraava Puolikuu-albumi "Huuda hiljaa" ilmestyi 31. maaliskuuta 2010. Levyn kappaleista ”Poutaa” oli viidenneksi soitetuin kappale Ylen radioissa vuonna 2010.


title: Puolikuu (yhtye)

text: Puolikuun seuraava albumi "Onko taivas korkealla" ilmestyi helmikuussa 2011. Sen nimiraita julkaistiin syksyllä 2010 promosinglenä ja kappale nousi noin kolmeksi kuukaudeksi Radio Suomen TOP40-soittolistalle.


title: Puolikuu (yhtye)

text: Puolikuun uusi albumi, nimeltään yksinkertaisesti "Puolikuu", ilmestyi 14.3.2012.


title: Puolikuu (yhtye)

text: Puolikuun keulahahmo on laulusolisti Kari Pesonen, joka on myös säveltänyt ja sanoittanut valtaosan yhtyeen tuotannosta.


title: Valvoja (elokuva)

text: Valvoja on John Duiganin ohjaama komediaelokuva vuodelta 2001.


title: Valvoja (elokuva)

text: Elokuvan päähenkilö on hyväntahtoinen mutta saamaton ehdonalaisvalvoja Simon Garden, jota näyttelee Steve Coogan. Hänet lavastetaan murhaajaksi. Todisteena on pankkiholviin talletettu valvontakameran nauha, jota Simon Garden apureineen lähtee hakemaan.


title: Lintuvaara

text: Lintuvaara () on pientalovaltainen kaupunginosa Espoossa, osana Suur-Leppävaaraa. Se ulottuu Kehä I:ltä Helsingin ja Vantaan rajalle asti: naapurialueita ovat Helsingin puolella Konala ja Vantaalla Hämevaara. Postinumero on 02660.


title: Lintuvaara

text: Lintuvaaran keskeisen osan kadut muodostavat melko säännöllisen ruutukaavan. Sen pohjois-eteläsuuntaiset kokoojakadut ovat Lintuvaarantie, joka alkaa Turuntieltä läheltä Leppävaaran asemaa ja jatkuu Lintuvaaran pohjoisosaan asti nimellä Pohjoinen Lintuvaarantie, sekä Hämeenkyläntie, joka nimensä mukaisesti jatkuu Vantaan puolelle Hämeenkylään saakka. Muut kadut ovat pääasiassa näiden lyhyehköjä poikkikatuja, joista suurin osa on nimetty lintujen mukaan (esim. Sinirinnantie, Punatulkuntie, Lintuparventie, Tikankolo ja Tiklinkuja).


title: Lintuvaara

text: Alue on Leppävaaraan rajautuvaa pientä lounaisosaa ja Painiityn osia lukuun ottamatta pitkälti pientalovaltainen. Rakennuskannassa on runsaasti 1940- ja 1950-luvuilla rakennettuja niin sanottuja rintamamiestaloja, mutta paljon myös 2000-luvulla rakennettuja omakotitaloja.


title: Lintuvaara

text: Lintuvaaran halki kulkevat bussilinjat ovat seutulinjat 555/555B Martinlaaksosta Lauttasaareen ja 231N Elielinaukiolle sekä Espoon sisäiset linjat 202 ja 203/203N/203V. Leppävaaran rautatieasemalle, jossa pysähtyvät sekä lähi- että InterCity-junat, on matkaa pari kilometriä. Runkobussilinja 560 on suunniteltu jatkettavaksi 2020-luvun alussa Matinkylään Leppävaaran kautta kulkien myös itäisen Lintuvaaran läpi.


title: Lintuvaara

text: Nykyisen Lintuvaaran alueella sijaitsi aikoinaan Bergansin tilaan kuulunut Harakan torppa. Sen alueita alettiin palstoittaa asutustonteiksi Kössi Koskisen laatiman suunnitelman mukaan vuonna 1907, muutamaa vuotta sen jälkeen kun Leppävaaran kautta kulkeva rantarata oli valmistunut. Torpan mukaan asuntoalue sai myös nimen Harakka, mutta se laajeni pian myös muiden läheisten tilojen alueelle. Alueella asui pääasiassa työläisiä mutta myös muutamia kuuluisia taiteilijoita kuten Kasimir Leino ja Katri Vala.


title: Lintuvaara

text: Alueen teiden niminä oli aikoinaan muun muassa Huvilatie, Mäkitie ja Laaksotie. Koska samannimisiä teitä oli Espoossa muuallakin, kunnan tielautakunta ehdotti vuonna 1957 alueelle lintuaiheisia nimiä, jotka pian otettiinkin käyttöön ja ovat suurimmaksi osaksi edelleen käytössä. Samoihin aikoihin lääninhallitus muutti myös Espoon kunnanvaltuuston toivomuksesta Harakan rakennussuunnitelma-alueen nimen Lintuvaaraksi.


title: Lintuvaara

text: Alueella sijaisevia lähipalveluita ovat palvelutalo/vanhainkoti, kukkakauppa, kampaamo, lähikauppa (Alepa, valmistui 2009), ravintola ja kahvila. Palvelullisesti alue nojaa kuitenkin vahvasti Leppävaaran kattaviin kaupallisiin ja julkisiin palveluihin. Lintuvaaran läheisyydessä Leppävaaran puolella sijaitsee Leppävaaran urheilupuisto, johon kuuluu mm. yleisurheilustadion, kaksi tekonurmikenttää, skeittipuisto, tenniskenttiä ja valaistu kuntorata. Myös Leppävaaran uimahalli ja maauimala sijaitsevat alueen läheisyydessä.


title: Lintuvaara

text: Kouluja Lintuvaarassa on kolme: Lintuvaaran koulu, Lintumetsän koulu (yläaste) ja Lintulaakson koulu. Lähin lukio on Leppävaaran lukio Veräjäpellonkadulla.


title: Lintuvaara

text: Painiitty on Lintuvaaran itäosissa lähellä Helsingin rajaa sijaitseva asuinalue. Alue säilyi pitkään rakentamattomana, vaikka Rakennusosakeyhtiö Hartela ostikin Painiityn maa-alueet jo vuonna 1988. Alueen asemakaava hyväksyttiin vuonna 2008. Painiityn rakentaminen alkoi vuonna 2010 ja alueelle on rakennettu pien- ja kerrostaloja. Painiityn päiväkoti valmistui vuonna 2015. Alueella on hyvät ulkoilumahdollisuudet ja alueen keskellä olevassa puistossa on leikkipaikka, koripallokenttä sekä kuntoilulaitteet. Painiityn katuverkon rungon muodostaa läpikulkeva Painiityntie, jota pitkin kulkee Espoon sisäinen bussilinja 203.


title: Taikakuu

text: Taikakuu on suomalainen pop-iskelmä-yhtye. Yhtyeen läpimurto tapahtui vuonna 2000, jolloin se voitti Vuoden viihdyttäjä -kilpailun ja pääsi ohjelmaan "Kesäillan valssi" koko kesän vakioyhtyeeksi. Samana vuonna se sijoittui "Syksyn sävel" -kilpailussa neljännelle sijalle. Sen jälkeen on tullut muun muassa iskelmätulokas-Emma-palkinto.


title: Taikakuu

text: Helmikuussa 2014 yhtyeen solisti Janne Raappana ilmoitti jäävänsä määrittelemättömän pituiselle tauolle. Raappanaa tuuraamaan tuli soolouraa luonut iskelmälaulajana tunnettu Juha Metsäperä. Solistivaihdoksen myötä myös Metsäperän edellisen Resiina-yhtyeen basisti Marko Pekkarinen siirtyi Taikakuuhun. Myöhemmin Raappana ilmoitti, ettei enää palaa Taikakuu-yhtyeeseen.


title: Qt (kehitysympäristö)

text: Qt (lausutaan virallisesti kuten englannin kielen sana "cute") on alustariippumaton ohjelmistojen ja graafisten käyttöliittymien kehitysympäristö. Qt sisältää muiden muassa C++ -luokkakirjaston, omaa QML-kieltä käyttävän QtQuick-kirjaston ja alustariippumattoman ohjelmointiympäristön. Qt-ympäristöä käytetään myös tekstipohjaisten sekä palvelinohjelmistojen kehittämiseen.


title: Qt (kehitysympäristö)

text: Qt-ympäristö on vapaa ja avoimen lähdekoodin ohjelmisto ja se on saatavilla LGPL- ja LGPL-lisensseillä sekä kaupallisella lisenssillä.


title: Qt (kehitysympäristö)

text: Qt:n tuotemerkin ja tekijänoikeudet omistaa Digian tytäryhtiö Qt Company. Qt-ympäristöä kehittää Qt Companyn lisäksi Qt Project, joka on avoin joukko yksilöitä ja yrityksiä.


title: Qt (kehitysympäristö)

text: Huomattavia Qt:n avulla kehitettyjä ohjelmistoja ovat KDE-graafinen käyttöliittymä ja siihen liittyvät muut ohjelmistot, Google Earth, Skype, VirtualBox ja VLC media player.


title: Qt (kehitysympäristö)

text: Qt-kirjastossa on sisäänrakennettu tuki C++-ohjelmointikielelle, mutta Qt:iä voidaan käyttää myös muilla kielillä kuten esimerkiksi C# (Qyoto -kirjaston avulla), Java (Qt Jambi), Python (PyQt, PySide, PythonQt), Ruby (QtRuby) ja PHP (PHP-Qt).


title: Qt (kehitysympäristö)

text: Qt:n ensimmäinen julkinen versio 0.90 julkaistiin 20. toukokuuta 1995. Alusta alkaen Qt on julkaistu sekä avoimella että kaupallisella lisenssillä.