title: Olavi Mäenpää

text: Mäenpää on ollut ehdokkaana myös eduskunta- ja eurovaaleissa. Eduskuntavaalitulokset ovat olleet 1 448 (1995), 4 057 (1999) 3 060 (2003), 2 809 (2007) ja 1 026 (2011) ääntä. Vuoden 1999 eduskuntavaalien alla Mäenpää nimettiin Perussuomalaisten sitoutumattomaksi ehdokkaaksi mutta hänet poistettiin listoilta, kun hänet tuomittiin sakkoihin kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Mäenpää ei enää ollut ehdokkaana ja hänen johtamansa Sinivalkoinen Rintama -puolue jätti vaalit kokonaan käymättä Varsinais-Suomen vaalipiirissä. Mäenpää kertoi, ettei hänellä ollut rahaa vaaleja varten.


title: Olavi Mäenpää

text: Mäenpää perusti elokuussa 2006 Turkuun katupartioita päivystämään viikonloppuöisin keskustan kaduilla. Partiot pukeutuivat sinivalkoiseen liiviin, jossa oli Suomen lippu.


title: Olavi Mäenpää

text: Mäenpää liittyi syksyllä 2010 Vapauspuolueeseen ja aikoi olla ehdolla puolueen listalta vuoden 2011 eduskuntavaaleissa. Myös SKS:n Turun valtuustoryhmä muutettiin Vapauspuolueen valtuustoryhmäksi, ja Mäenpäästä tuli puolueen ensimmäinen valtuutettu. Vapauspuolueen puoluehallitus erotti marraskuussa 2011 Mäenpään puolueen jäsenyydestä, syynä puolueen vastainen toiminta. Maaliskuussa 2012 Mäenpään ja toisen erotetun jäsenen, Esa Lehdon, kannetta käsitellyt Pirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi, että puoluehallituksen valinnut puoluevaltuuskunnan kokous ei ollut päätösvaltainen, joten puoluehallituksen ja puoluejohtajan valinnat eivät olleet päteviä. Mäenpää osallistui Turussa kunnallisvaaleihin 2012 Sinivalkoiset – sitoutumattomat -yhteislistalla valitsijayhdistyksen voimin ja tuli valituksi jälleen valtuustoon. Kesäkuussa 2013 Patentti- ja rekisterihallitus merkitsi Vapauspuolueen puheenjohtajaksi Olavi Mäenpään, joka ilmoitti, että puolueen nimi aiotaan vaihtaa "sinivalkoisuuteen viittaavaksi".


title: Olavi Mäenpää

text: Mäenpää kannusti pienpuolueita tekemään vaaliliittoja. Hän oli sitä mieltä, että pienpuolueet eivät ilman vaaliliittoja voi koskaan suurten puolueiden ylivallalle mitään. Maaliskuussa 2016 Mäenpää aiheutti kohua pukeutumalla Soldiers of Odin -huppariin valtuustossa. Hänet esitettiin erotettavaksi Turku-sopimuksesta.


title: Olavi Mäenpää

text: Huhtikuussa 2016 Mäenpää valittiin Suomidemokraattien puheenjohtajaksi. Yhdistys keräsi kannattajakortteja ja pyrki rekisteröitymään puolueeksi syksyllä 2016. Mäenpää erosi Suomidemokraattien puheenjohtajuudesta ja yhdistyksen jäsenyydestä maaliskuussa 2017.


title: Olavi Mäenpää

text: Mäenpää putosi valtuustosta vuoden 2017 kuntavaaleissa.


title: Olavi Mäenpää

text: Mäenpää menehtyi 30.–31. tammikuuta välisenä yönä vuonna 2018 aiemmin saamaansa sairaskohtauksen seurauksena Turun yliopistollisessa keskussairaalassa.


title: Olavi Mäenpää

text: Mäenpää on kertonut lehtihaastattelussa syyllistyneensä 1970- ja 1980-luvuilla lukuisiin pahoinpitelyihin ja rattijuoppouteen, joista viimeisin tuomio on vuodelta 1983. Turun kaupunginvaltuusto hyväksyi yksimielisesti 23.huhtikuuta 2012 Olavi Mäenpään käräjäoikeuden lautamieheksi, mikä aiheutti valituskiistan. Turun hallinto-oikeus kumosi syksyllä 2012 Mäenpään valinnan lautamieheksi, koska Mäenpää on syyllistynyt toistuvasti rangaistaviin tekoihin.


title: Olavi Mäenpää

text:
Vuonna 1998 Mäenpää pystytti Turun Kurjenmäen pallokentälle kylttejä, joissa Turun Sanomien kuvauksen mukaan puhuteltiin ”hyvin suorasukaisesti ja loukkaavaksi luonnehditulla tavalla eritoten somaleja”. Mäenpää tuomittiin teostaan sakkoihin kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Mäenpää ei toiminut kylttijupakassa yksin vaan mukana oli paikallisia skinheadejä. Tällöin heräsi kysymys onko Mäenpää itse siirtynyt omassa politiikassaan oikeistolaisempaan suuntaan. Yhteistoiminnassa skinheadien kanssa oli kuitenkin enemminkin kyse yhteisistä intresseistä kuin oikeistolaistumisesta. Mäenpää pakolaisvastaisuus kun on vanhaa perua. Mäenpään pienryhmältä myöskin puuttuu Siitoimen mediassa näkyvä "irvokkuus".
Myöskään Siitoin ei pitänyt todennäköisenä Mäenpään siirtymistä äärioikealle. Siitoimen mukaan Mäenpää ei oikein istunut perinteisen äärioikeistolaisen rooliin, koska Mäenpäällä on sosiaalidemokraatin ja SMP:läisen tausta.


title: Olavi Mäenpää

text: Vuonna 2001 Mäenpää esitteli kaupunginvaltuuston kokouksessa toisesta valtuutetusta otettuja intiimejä valokuvia. Kuvat julkaistiin myös Mäenpään avustamassa "Se!"-lehdessä. Mäenpää ja lehti tuomittiin tästä sakkoihin. Naisvaltuutetun puolustusasianajaja vaati Mäenpäälle vankeustuomiota, koska Mäenpää oli todettu ulosotossa varattomaksi eikä häneltä koskaan saataisi perityksi mitään. Mäenpään satojen ulosotossa olevia maksamattomia laskujen joukossa oli muun muassa pysäköintivirhemaksuja, elatusmaksuja, terveyskeskusmaksuja ja veroja.


title: Olavi Mäenpää

text: Helmikuussa 2001 Mäenpää tuomittiin sakkoihin kiihotuksesta kansanryhmää vastaan kirjoituksestaan "Islamilaisuuden maihinnousu estettävä". 13. tammikuuta – 22. helmikuuta 2004 Mäenpää oli vankilassa maksamattomista sakoista. Mäenpää piti itseään mielipidevankina.


title: Olavi Mäenpää

text: Elokuussa 2007 Turun käräjäoikeus tuomitsi Mäenpään 30 päiväsakkoon kunnianloukkauksesta. Mäenpää oli valtuustokokouksen aikana sanonut somalialaisperäiselle vihreiden valtuutettu Roda Hassanille, että tämä kasvattaa kotonaan rikollisia. Se, mitä Mäenpää oli tarkkaan ottaen sanonut, jäi epäselväksi. Oikeus katsoi, että lausuman sisältö tuli selväksi ja että kommentti liittyi selvästi perhe-elämään eikä valtuutetun toimiin luottamustehtävässään.


title: Olavi Mäenpää

text: Mäenpää tuomittiin vuonna 2009 käräjäoikeudessa 50 päiväsakkoon kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Tuomio tuli eduskuntavaalien 2007 alla järjestetystä Yleisradion pienpuolueiden vaalitentistä, jossa Suomen Kansan Sinivalkoiset -puoluettaan edustanut Mäenpää esitti näkemyksiään muun muassa maahanmuuttajista ja pakolaisista. Mäenpää kiisti syytteen ja ilmoitti aikovansa valittaa tuomiosta. Mäenpään mukaan hän käytti värikästä kieltä mutta ei tarkoittanut loukata tai kehottaa väkivaltaan. Rikosilmoituksen teki vähemmistövaltuutettu Mikko Puumalainen.


title: Olavi Mäenpää

text: Helmikuussa 2016 käräjäoikeus tuomitsi Mäenpään viiden kuukauden ehdolliseen vankeuteen törkeästä väärennyksestä. Oikeus katsoi että Mäenpää oli väärentänyt kolme valitsijayhdistyksen asiakirjaa, jotka liittyivät kunnallisvaalien ehdokasasetteluun vuonna 2012. Käräjäoikeuden mukaan hän jälkikäteen vaihtoi perustamisasiakirjoissa olleiden ehdokkaiden nimet toisiksi. Mäenpää valitti tuomiosta hovioikeuteen. Hovioikeus käsitteli tapausta helmikuun puolivälissä 2017 ja kovensi tuomion kahdeksaksi kuukaudeksi.


title: Itaaliset kielet

text: Itaaliset kielet ovat Italian niemimaalla esiintynyt indoeurooppalainen kieliryhmä, jonka tunnetuin jäsen on latina. Muita tunnettuja kieliä ovat mm. oski, umbri ja volski. Latinasta ovat syntyneet romaaniset kielet, ja muut itaaliset kielet lienevät vaikuttaneet vielä nykyäänkin eteläisessä Italiassa puhuttuihin kieliin.


title: Hirvensarvisuola

text: Hirvensarvisuola eli hirvensarvensuola oli aikoinaan yleinen lääkeaine, jota valmistettiin hirvensarvenöljystä ja happamasta ammoniumkarbonaatista ((NH)CO) (tai hirvensarvista ja -sorkista). Sitä käytettiin hermoja kiihottavana lääkeaineena.


title: Hirvensarvisuola

text: Alkuaan hirvensarvisuola valmistettiin hirvien sarvista, mutta nykyisin käytetään puhdasta ammoniumbikarbonaattia, ja tuote on täysin teollisesti valmistettu. Hirvensarvisuolaa käytetään muun muassa hajusuolana sekä matalien, laakeiden leivonnaisten kohottajana.


title: Hirvensarvisuola

text: Hirvensarvenöljy on eräiden hirvilajien sarviainetta kuivatislattaessa saatava pistävänhajuinen öljy.


title: Hirvensarvisuola

text: Kuumennettaessa hirvensarvisuola hajoaa vedeksi, hiilidioksidiksi ja ammoniakiksi, jolloin se samalla nostattaa taikinan. Se on leivinjauhetta kaksi kertaa tehokkaampaa mutta antaa helposti ammoniakin makua, vaikka tekeekin leivonnaisista mureita. Nykyään sitä käytetään aika harvoin, vaikka sen käyttö teollisesti valmistetuissa kahvi- ja ruokaleivissä, kaakaojauheessa ja makeisissa on sallittu.


title: Mythologia Fennica

text: Mythologia Fennica () on Christfried Gananderin julkaisema ruotsinkielinen suomalaisen mytologian sanakirja, joka sisältää varsin laajoja selityksiä. Kirja julkaistiin vuonna 1789, ja se sisältää yhteensä 430 hakusanaa. Lisäksi teoksessa on useita kansanrunoudesta poimittuja runo- ja loitsukatkelmia. Suomen ja lappalaisten mytologian lisäksi Ganander kertoo teoksessaan Skandinavian ja muiden kansojen jumalista. Teos on Gananderin "Nytt Finskt Lexikon" -teoksen ohella ollut vaikuttamassa Kalevalan syntyyn. Gananderia onkin sanottu "Lönnrotiksi ennen Lönnrotia".


title: Mythologia Fennica

text: Kirjasta on otettu useita uusintapainoksia 1900-luvulta lähtien.


title: Pysähtymisongelma

text: Pysähtymisongelma koskee syötteenä annetun, mielivaltaisen ohjelman pysähtymistestausta. Ongelmassa pitää määrittää, pysähtyykö ohjelman suoritus koskaan annetulla syötteellä. Alan Turing todisti vuonna 1936, että ei voi olla olemassa algoritmia, joka ratkaisisi pysähtymisongelman kaikilla syötteillä. Pysähtymisongelma on mahdoton ratkaista nykyisillä laskennan malleilla (katso Turingin kone).


title: Pysähtymisongelma

text: Kuvitellaan, että olisi olemassa ratkaisu, funktio, jolle annetaan syötteenä ohjelman koodi ja sen saama syöte:


title: Pysähtymisongelma

text: Voitaisiinkin tehdä ohjelma, joka käyttäisi edellä mainittua funktiota hyväkseen:


title: Pysähtymisongelma

text: "PYSÄHDY_ITSE" annetaan parametriksi pysähtymistestausfunktiolle. Todistuksen kannalta tämän ohjelman olennainen osa on ehtolause. Jos funktio palauttaa toden, tulisi ohjelman pysähtyä, mutta tällöin päädytäänkin ikuiseen silmukkaan, eikä ohjelma siis pysähdykään. Kyseinen ristiriita on todistus siitä, että toimivaa pysähtymistestausfunktiota ei voi olla olemassa nykyisin tunnetuilla laskennan malleilla.


title: Endiivi

text: Endiivi ("Cichorium endivia") on lehtivihannes sikurien suvussa. Salaattisikuri ("Cichorium intybus") on endiivin lähisukulainen.


title: Endiivi

text: Endiivi voi kasvaa metrin korkeaksi ja 30 cm leveäksi.


title: Endiivi

text: Ilmeisesti endiivin viljelyn ovat aloittaneet jo muinaiset egyptiläiset, joilta roomalaiset ja kreikkalaiset oppivat tämän salaattivihanneksen viljelyn.


title: Endiivi

text: Endiiviä tunnetaan kolme kasvumuotoa: leveälehtiset endiivit, joita on kähärälehtinen, sileälehtinen sekä kapealehtinen kähäräendiivi. Antiikin aikainen kasvimuoto on ollut leveälehtinen siloendiivi ("Cichorium endivia" var. "latifolium"), ja kähärämuunnos on ensimmäistä kertaa kuvattu vasta vuonna 1586. Kapealehtinen kähäräendiivi ("Cichorium endivia" var. "crispum"), joka on nykyisin suosituin lajimuunnos, on paljon uudempaa perua, ja se tunnetaan myös nimellä friseesalaatti.


title: Musée Rodin

text: Musée Rodin on taidemuseo Pariisin seitsemännessä arrondissementissa. Se esittelee ranskalaisen kuvanveistäjän Auguste Rodinin töitä. Museo avattiin vuonna 1919 entisen Hôtel Bironin rakennukseen.


title: Musée Rodin

text: Rodin työskenteli Hôtel Bironissa vuosina 1908–1917 ja päätti lahjoittaa koko veistos- ja maalauskokoelmansa Ranskan valtiolle sillä ehdolla, että rakennus muutettaisiin hänen töilleen omistetuksi museoksi. Museossa ovat kaikki Rodinin tärkeimmät teokset, myös tunnetuin veistos "Ajattelija". Lisäksi siellä on muun muassa Vincent van Goghin ja Camille Claudelin maalauksia Rodinin omasta kokoelmasta. Osa teoksista on näytteillä museon puutarhassa.


title: Musée Rodin

text: Rodin asui elämänsä loppuun saakka Meudonissa talossa nimeltä Villa des Brillants, jonka hän hankki vuonna 1895. Siellä on myös hänen hautansa. Talo ja sen vieressä oleva ateljee, jossa on esillä Rodinin veistoksia, ovat osa Rodinin museota.


title: Cimetière de Montmartre

text: Cimetière de Montmartre on hautausmaa Pariisin kahdeksannessatoista arrondissementissa. Lähes yhdentoista hehtaarin laajuinen hautausmaa avattiin 1. tammikuuta 1825. Nykyään siellä on noin 20 000 hautaa. Hautausmaa sijaitsee Montmartren kukkulasta länteen. Se on suosittu turistikohde ja useiden kuuluisien montmartrelaisten taiteilijoiden hautapaikka.


title: Cimetière de Montmartre

text: Pariisin hautausmaat suljettiin terveysriskin vuoksi 1700-luvun loppupuolella. Sen vuoksi silloisen kaupungin ulkopuolelle perustettiin 1800-luvun alussa useita uusia hautausmaita. Cimetière de Montmartren lisäksi näitä olivat Cimetière du Père-Lachaise, Cimetière de Passy ja Cimetière du Montparnasse.


title: Fenkoli

text: Fenkoli eli saksankumina ("Foeniculum vulgare") on sarjakukkaiskasveihin kuuluva viljelykasvi. Tuore fenkoli on sellerin tapaan käytettävä hyvin aromaattinen vihannes. Fenkolin siemeniä käytetään mausteena. Fenkolia kasvaa luonnostaan Välimeren alueella, missä sitä onkin käytetty aina vanhoista egyptiläisistä kulttuureista asti. Fenkolin aromaattinen pääaine on anetoli, jota on myös aniksessa.


title: Fenkoli

text: Fenkolista erotetaan kaksi yleistä muunnosta: maustefenkolista ("Foeniculum vulgare" var. "dulce") käytetään lähinnä siemeniä, kun taas salaattifenkoli eli mukulavenkoli eli italiankumina ("Foeniculum vulgare" var. "azoricum") kasvattaa tyvelleen sipulimaisen pullistuman, jota käytetään vihanneksena. Salaattifenkolia voidaan syödä sekä sellaisenaan että kypsennettynä. Fenkolin siemeniä käytetään leivän, keittojen ja kurkkusäilykkeiden mausteena. Erityisesti se sopii kalaruoille. Myös hienonnettuja lehtiä voidaan käyttää. Ne sopivat porsaan- ja vasikanlihalle sekä kalaruokiin varsinkin makrillin ja lohen mausteeksi ja salaattiin.


title: Fenkoli

text: Nykyisin fenkoliöljyä käytetään paljon yskänlääkkeissä.


title: Fenkoli

text: Kreikkalaisen mytologian tarun mukaan Prometheus toi ihmisille tulen fenkolin varressa.


title: Sergei Rahmaninov

text: Sergei Vasiljevitš Rahmaninov (; 1. huhtikuuta 1873 Semjonovo, Novgorodin kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 28. maaliskuuta 1943 Beverly Hills, Kalifornia, Yhdysvallat) oli venäläinen säveltäjä, pianisti ja kapellimestari. Säveltäjänä Rahmaninov oli myöhäisromanttisen tyylisuunnan merkittävimpiä edustajia, ja pianistina hän lukeutuu 1900-luvun alkupuolen suurimpiin. Rahmaninovin pääteoksia ovat hänen neljä pianokonserttoaan, vigiliansa ja kolme sinfoniaansa. Hänen toinen ja kolmas pianokonserttonsa kuuluvat 1900-luvun taidemusiikin suosituimpiin teoksiin. Rahmaninovin musiikilliset vaikutteet ovat hyvin venäläisiä, ja hänen musiikissaan kuuluu selvästi hänen nuoruudenihanteensa Pjotr Tšaikovskin vaikutus.


title: Sergei Rahmaninov

text: Sergei Rahmaninov syntyi 1. huhtikuuta 1873 Semjonovon kartanossa nykyisen Zalutšjen kunnan alueella. Hänen perheensä kuului isän puolelta vanhaan aatelissukuun.


title: Sergei Rahmaninov

text: Rahmaninov aloitti pianonsoiton nelivuotiaana äitinsä opastuksella. Myöhemmin häntä opetti pianisti Anna Ornatskaja aina siihen asti, kun Rahmaninovin perhe muutti Pietariin. Siellä hän jatkoi opintojaan Pietarin konservatoriossa professoreiden Demjanski ja Saketti johdolla. Pietarista Rahmaninov siirtyi vuonna 1885 opiskelemaan Moskovan konservatorioon, jossa hän opiskeli sekä pianonsoittoa että säveltämistä Anton Arenskin johdolla.


title: Sergei Rahmaninov

text:
Sergei Rahmaninov suoritti pianonsoiton loppututkintonsa Moskovan konservatoriossa vuonna 1891. Sävellysloppututkinto valmistui erinomaisin arvosanoin vuotta myöhemmin – samana vuonna, kun hän sai valmiiksi erittäin suositun cis-molli-preludinsa. Lopputyönään Rahmaninov sävelsi yksinäytöksisen oopperan "Aleko", joka esitettiin ensi kerran Moskovan Bolšoi-teatterissa vuonna 1893.
Rahmanovin säveltäjänura ei kuitenkaan alkanut helposti. Ensimmäisen sinfonian (1895) ja pianokonserton vastaanotto oli nuiva. Säveltäjä ja kapellimestari Aleksandr Glazunov johti ensimmäisen sinfonian ilmeisesti humalassa, mikä saattoi vaikuttaa yleisön reaktioon. Leo Tolstoi puolestaan haukkui hänen musiikkinsa, koska ei sietänyt emotionaalista ilmaisua; säveltäjä-kriitikko César Cui vertasi sinfoniaa Egyptin kymmeneen vitsaukseen. Takaiskusta masentuneena Rahmaninov ei kyennyt säveltämään juuri lainkaan seuraavan neljän vuoden aikana. Hän sai kuitenkin apua psykiatri Nikolai Dahlilta (1860–1939), jonka ansiosta hän katsoi saaneensa voimia toisen pianokonserttonsa säveltämiseen (1901). Kyseisestä teoksesta, joka on omistettu Dahlille, tulikin yksi kaikkien aikojen suosituimmista konsertoista.


title: Sergei Rahmaninov

text: Rahmaninov muutti kotimaastaan Venäjän vallankumouksen aikana, eikä palannut enää koskaan pysyvästi kotimaahansa asumaan. Hänen vuoden 1915 Vigiliansa (tai "Vesperit"), jota säveltäjä itse piti pääteoksenaan, on nähty vertauskuvaksi erään historiallisen aikakauden päätökselle. Myöhemmin Rahmaninov asui enimmäkseen Yhdysvalloissa. Hän oli matkustanut perheineen ensin kelkalla Pietarista Helsinkiin 22. joulukuuta 1917 ja sieltä laivalla Tukholmaan, josta he muuttivat myöhemmin Tanskaan. Lopulta he lähtivät kymmenenpäiväiselle merimatkalle Oslosta New Yorkiin.


title: Sergei Rahmaninov

text:
Yhdysvalloissa Rahmaninov joutui elättämään itseään ensi sijassa pianistina, ja siksi hänen sävellyksiensä määrä vuoden 1917 jälkeen on varsin suppea (vain 6 julkaistua teosta). Rahmaninov sairastui kesken erään konserttikiertueen talvella 1943, jolloin hänellä todettiin melanooma. Viimeisessä konsertissaan helmikuussa 1943 Rahmaninov esitti enteikkäästi Frédéric Chopinin pianosonaatin nro 2 b-molli op. 35, joka sisältää kuuluisan surumarssin. Rahmaninov kuoli 28. maaliskuuta 1943 Beverly Hillsissä, Kaliforniassa, ja hänet on haudattu Kensicon hautausmaalle, joka sijaitsee Valhallassa, New Yorkin osavaltiossa.
Rahmaninov siteerasi joskus teoksissaan 1200-luvulta peräisin olevaa Tommaso da Celanon säveltämää "Dies irae" -hymnin melodiaa. Esimerkkejä tästä ovat hänen toinen sinfoniansa, jossa "Dies irae" -melodia toimii kontrastina nouseville melodioille, sekä "Rapsodia Paganinin teemasta".
Lisäksi lukuisia lauluja pianon säestyksellä (mm. "Vokaliisi" op. 34), useita pienempiä pianokappaleita ja sovituksia pianolle muiden säveltäjien teoksista.


title: Metz

text: Metz [ˈmɛs] on ranskalainen kaupunki Mosellen departementissa, Lorrainessa lähellä Saksan rajaa. Kaupungissa asuu 124 435 asukasta (2006) ja sen alueella noin 320 000 asukasta.


title: Metz

text: Metzissä on modernin ja nykytaiteen museo Centre Pompidou-Metz.


title: Metz

text: Ensimmäiset ihmisasutuksen merkit Metzistä ovat jopa 200 000 vuoden takaa. Noin 10 000 vuotta sitten alueelle vaelsi ihmisiä idästä. 3 000 eaa.–1 000 eaa. alueella asuivat liguurit, joista tiedetään hyvin vähän.


title: Metz

text: Julius Caesar valloitti Metzin 51 eaa. ja siitä tuli yksi alueen merkittävimmistä kaupungeista. Attila ryösti kaupungin 7. huhtikuuta 451. Frankkien aikana Metz oli huomattava kaupunki, ja se oli useiden Austrasian merovingikuninkaiden hallintokaupunki.


title: Metz

text: Roomalaisajan ja sitä edeltävien aikojen rakennukset ovat pääosin hävinneet. Roomalaisajan raunioita on nähtävissä niiden päälle rakennetun Metzin museon pohjakerroksessa. Roomalaisajalla (vuoden 400 paikkeilla) rakennettu ja myöhemmin Saint-Pierre-aux-Nonainsin kirkkona tunnettu rakennus on myös vielä pystyssä.


title: Metz

text: Metz sijaitsee alueella joka on ollut rajaseutua ison osan tunnetusta historiastaan. Eri aikakausina on rakennettu monia muureja ja linnoituksia joista osa on säilynyt. Keskiaikaisia rakennelmia on jäljellä esimerkiksi osana Moselin ja Seillen yhtymäkohtaa reunustavia muureja. Seillen toisella puolella nousevalla kukkulalla on Bellecroixin linnoitus, jonka näkyvät osat ovat pääosin 1700–1800 -luvuilta.


title: Metz

text: Metzin vanhoissa osissa on rakennusmateriaalina usein kellertävä kalkkikivi. Vanhojen osien kadut ovat kapeita ja näennäisen sekavasti toisiinsa liittyviä. Metzin ollessa osa Saksaa 1871–1918 rakennettiin muun muassa rautatieaseman seudulle väljemmin ja pääosin muista materiaaleista.


title: Metz

text: Kaupungin leimallisia rakennuksia ovat muun muassa vanhassa osassa sijaitseva St. Etiennen tuomiokirkko ja saksalaisella ajalla rakennetut postitalo ja rautatieasema sekä vuodesta 1230 alkaen Seillen ylityspaikkaa vartioimaan rakennettu Porte des Allemands.


title: Metz

text: Keskustan ulkopuolelle on viime vuosikymmeninä rakennettu kerrostaloja lisääntyvän kaupunkiväestön asuttamiseksi. Elementtitaloryppäiden asuntojen edullisemmat kustannukset ovat johtaneet väestön jakautumiseen tulotasojen mukaan. Tätä voidaan pitää kaupunkisuunnittelullisena ongelmana, sillä esimerkiksi vuoden 2005 levottomuuksien aikaan aikaan mellakointia ja autojen polttoa ilmeni Metzin lähettyvillä eniten juuri näillä alueilla (esimerkiksi Borny, Woippy).


title: Metz

text: Metz sijaitsee Mosel- ja Seille-jokien yhtymäkohdassa. Sillat, saaret, rantapenkeret ja kanavat ovat siis myös keskeinen osa kaupunkikuvaa.


title: Metz

text: Metzin tärkeimmät teollisuudenalat ovat metalliteollisuus, petrokemianteollisuus ja tupakkateollisuus.


title: Metz

text: Metzin yliopisto perustettiin 1970. Opiskelijoita on nykyisin 16 000.


title: Ilkka Hanski

text: Ilkka Aulis Hanski (14. helmikuuta 1953 Lempäälä – 10. toukokuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen ekologi, jolle myönnettiin tieteen akateemikon arvonimi. Hanski oli ekologian ja evoluutiobiologian alalla maailman huomattavimpia tutkijoita, ja hänet tunnetaan erityisesti metapopulaatioteorian kehittäjänä.


title: Ilkka Hanski

text: Ilkka Hanski syntyi Lempäälässä vuonna 1953. Lapsena hän keräsi perhosia isovanhempiensa talon pihasta. Myöhemmin Hanski muisteli, että monet hänen tutkimuksistaan sai inspiraationsa lapsuuden seikkailuista ja Helsingin yliopiston genetiikan professorin Esko Suomalaisen kannustuksesta. Hanski oli ottanut yhteyttä Suomalaiseen löydettyään harvinaisen perhosen isovanhempiensa pihasta.


title: Ilkka Hanski

text: Hanski opiskeli biologiaa Helsingin yliopistossa ja väitteli tohtoriksi Oxfordin yliopistosta 1979. Hänen väitöskirjansa käsitteli lantakuoriaisten yhteisöekologiaa. Hanski havaitsi tutkimuksessaan, että suurin osa lantakuoriaisista eli ryhmissä niin, että tietyt lajit olivat yleisiä tietyillä kokkareilla ja harvinaisia toisilla.


title: Ilkka Hanski

text: Vielä 1960-luvulla ekologit eivät juuri kiinnittäneet huomiota siihen, ovatko populaatiot levittäytyneet asuinalueelleen tasaisesti vai elävätkö ne useissa paikallisissa rykelmissä. Populaatiobiologi Richard Levins esitti 1969 metapopulaation käsitteen, jonka pohjalle Hanski rakensi oman uransa. Hanski oli erityisen kiinnostunut koko uransa ajan saarten lajistojen ekologiasta ja evoluutiosta, sillä ne olivat luonnollisesti sirpaloituneita elinympäristöjä.


title: Ilkka Hanski

text: Hanski työskenteli Helsingin yliopistossa vuodesta 1980 ja sai professuurin vuonna 1993. Siellä hän alkoi kehittää mallia metapopulaatioiden selviytymisestä. Hän oli 1980-luvun lopulla valmis testaamaan ennustuksiaan kenttäkokeissa. Populaatiobiologi Paul Ehrlichin kanssa käydyn keskustelun jälkeen Hanski päätti alkaa tutkia oletustaan Ahvenanmaalla täpläverkkoperhosen parissa.


title: Ilkka Hanski

text: Hanski ryhtyi 1990-luvun alussa tekemään karttaa Ahvenanmaan kaikista täpläverkkoperhosen mahdollisista elinympäristöistä. Se on vuoteen 2016 mennessä kasvanut laajaksi tietokannaksi, jossa on yli 4 000 yksittäistä paikkaa, jotka tarkistetaan vuosittain perhosen ja sen parasitoidien ja patogeenien tutkimiseksi.


title: Ilkka Hanski

text: Hanski perusti 1991 Helsingin yliopistoon metapopulaatiobiologian tutkimusryhmän, josta on tullut myöhemmin Metapopulaatiobiologian tutkimuskeskus. Se on ollut Suomen Akatemian huippuyksikkö vuodesta 2000.


title: Ilkka Hanski

text: Hanski palasi 2003 väitöskirjansa aiheeseen, kun hän käynnisti tutkimusprojektin, jonka kohteena oli Madagaskarin monimuotoiset kotoperäiset lantakuoriaiset ja niiden selviytyminen elinympäristöjen katoamisessa.


title: Ilkka Hanski

text: Vuodesta 2011 Hanski työskenteli yhteistyössä allergiatutkijoiden, molekyylibiologien, tilastotieteilijöiden ja immunologien kanssa tarkoituksenaan selvittää ihmisten asuinympäristön biologisen monimuotoisuuden suhdetta allergioihin ja muihin tulehdusperäisiin sairauksiin.


title: Ilkka Hanski

text: Hanski toimi akatemiaprofessorina vuosina 2006–2011 ja 2012–2016.


title: Ilkka Hanski

text: Hanskin tutki urallaan erityisesti metapopulaatioita ja lisäksi laajemmin luonnon monimuotoisuuden merkitystä ja suojelua. Hänen tutkimustyössään yhdistyivät erityislaatuisesti teoreettinen ja empiirinen tutkimus.


title: Ilkka Hanski

text: Erityisesti Hanskin Ahvenenmaalla toteutetusta täpläverkkotutkimuksesta on tullut kansainvälisesti tunnettu mallisysteemi, jonka avulla on voitu tutkia monia ekologian ja evoluutiobiologian olennaisia kysymyksiä. Ainutlaatuisen tietokannan ansiosta tutkijat ovat pystyneet havainnoimaan, miten lajit sopeutuvat ilmastonmuutokseen ja elinympäristöjen sirpaloitumiseen.


title: Ilkka Hanski

text: Lisäksi Hanskin vuoden 1999 kirjastaan "Metapopulation Ecology" (1999) on tullut monien populaatiobiologien, suojelubiologien ja maisemaekologian keskeisimpiä teoksia.


title: Ilkka Hanski

text: Professori Hanski valittiin Academia Europæan jäseneksi vuonna 1998 ja Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 2001. Hänet kutsuttiin 2005 toisena suomalaisena arvostetun brittiläisen tiedeakatemian Royal Societyn jäseneksi. Yhdysvaltalainen tieteellinen seura American Academy of Arts and Sciences kutsui 2006 Hanskin ulkomaiseksi kunniajäsenekseen.


title: Ilkka Hanski

text: Yhdysvaltain kansallinen tiedeakatemia valitsi 2010 Hanskin yhdeksi ulkomaisista jäsenistään. Tasavallan presidentin myöntämän tieteen akateemikon arvon Hanski sai vuonna 2015.Hanskin toinen puoliso vuodesta 1990 oli ympäristöpolitiikan professori Eeva Furman. He asuivat Helsingissä, ja heillä oli kolme lasta. Hanski kuoli vaikeaan sairauteen 63-vuotiaana 10. toukokuuta 2016.


title: Cimetière du Montparnasse

text: Cimetière du Montparnasse eli Montparnassen hautausmaa on kuuluisa hautausmaa Pariisin neljännessätoista kaupunginosassa (arrondissement). Noin 19 hehtaariin laajuinen hautausmaa avattiin 25. heinäkuuta 1824. Hautausmaalle on haudattu yli 300 000 ihmistä.


title: Cimetière du Montparnasse

text: Hautausmaa perustettiin yhdessä kolmen muun suuren hautausmaan kanssa sen jälkeen kun varsinaiset Pariisin kaupungin hautausmaat oli suljettu terveysriskin vuoksi vuonna 1786. Cimetière du Montparnasse muodostettiin kolmesta maatilasta vuonna 1824, ja se tunnettiin aluksi nimellä "Le Cimetière du Sud" (Eteläinen hautausmaa). Muut uudet suuret hautausmaat Pariisin eri kolkissa olivat Cimetière de Montmartre pohjoisessa, Cimetière du Père-Lachaise idässä ja Cimetière de Passy kaupungin keskustassa.


title: Cimetière du Montparnasse

text: Montparnassen hautausmaalle haudattujen kuuluisuuksien lista on pitkä, minkä vuoksi hautakiviä voi olla vaikea nähdä turistimassan takaa. Sinne on myös pystytetty muistomerkkejä palveluksessaan kuolleille poliiseille ja palomiehille.


title: Peter Kürten

text: Peter Kürten (26. toukokuuta 1883 – 2. heinäkuuta 1932) oli sarjamurhaaja, jota lehdistö kutsui Düsseldorfin vampyyriksi. Hän syyllistyi seksuaalirikosten, päällekarkausten ja murhien sarjaan, joista kuuluisin tapahtui Düsseldorfissa 1929, ja kesti helmikuusta marraskuuhun. Uhrit olivat sekä lapsia että aikuisia.


title: Peter Kürten

text: Kürten murhasi kaikkiaan yhdeksän ihmistä, syyllistyi seitsemään murhanyritykseen ja tuntemattomaan määrään seksuaalirikoksia. Kürten kiihottui äärettömästi puukottaessaan uhrejaan ja sai orgasmin nähdessään heidän vuotavan verta.


title: Peter Kürten

text: Kürten syntyi köyhään ja väkivaltaiseen perheeseen Mülheim am Rheinin kaupunkiin. Hän oli kolmetoistalapsisen perheen kolmas lapsi.


title: Peter Kürten

text: Kürten joutui jo lapsena usein katsomaan vierestä alkoholisoituneen isänsä jatkuvasti raiskaavan hänen äitiään ja sisartaan. Hän oli jo varhain häiriintynyt, ja ajan myötä hänestä kehkeytyi pikkurikollinen, joka usein karkaili kotoa. Jälkeenpäin hän väitti tehneensä ensimmäiset murhansa jo yhdeksänvuotiaana hukuttaessaan kaksi leikkitoveriaan uimaretkellä (1892). Vuonna 1894 hän muutti perheensä mukana Düsseldorfiin, jossa hän sai joitakin lyhyitä vankilatuomioita mm. varastelusta ja tuhopoltoista.


title: Peter Kürten

text: Düsseldorfissa Kürten sai nuorena miehenä työpaikan rankkurilta, joka opetti hänelle outoja rituaaleja masturboimalla ja kiduttamalla koiria. Seuraava askel eläinrääkkäyksestä olivat toiset ihmiset joiden kimppuun Kürten hyökkäsi. Kürten syyllistyi ensimmäiseen todistettavissa olevaan murhaansa vuonna 1913 kuristaessaan nuoren tytön murron yhteydessä.


title: Peter Kürten

text: Ensimmäinen maailmansota ja kahdeksan vuoden vankilatuomio keskeyttivät Kürtenin rikossarjan. Hän vapautui vankilasta vuonna 1921, muutti Altenburgiin josta löysi itselleen vaimon. Vuonna 1925 hän kuitenkin palasi Düsseldorfiin jossa hän aloitti rikossarjansa joka päättyi vasta hänen pidätykseensä.


title: Peter Kürten

text: Helmikuun 8. päivä 1929, Kürten pahoinpiteli naisen, ja käytti seksuaalisesti hyväkseen ja murhasi kahdeksanvuotiaan tytön. Saman kuun 13. päivänä hän murhasi keski-ikäisen, miespuolisen mekaanikon puukottamalla häntä kaksikymmentä kertaa.


title: Peter Kürten

text: Seuraavan kerran Kürten hyökkäsi saman vuoden elokuussa 21. päivänä kolmena perättäisenä kertana eri uhrin kimppuun, puukottaen heidät kuoliaiksi. 23. päivä hän murhasi viisi- ja neljätoistavuotiaat siskokset, ja puukotti yhtä naista 24. päivä.


title: Peter Kürten

text: Syyskuussa Kürten syyllistyi yhden naisen raiskaukseen ja murhaan; hyökkäsi lokakuussa kahden naisen kimppuun hakaten heidät kuoliaiksi vasaralla. Marraskuun 7. päivänä hän tappoi viisivuotiaan tytön ja lähetti paikallisen sanomalehden toimitukseen kartan johon hän oli merkinnyt murhatun tytön hautapaikan.


title: Peter Kürten

text: Poliisin tutkiessa murhia, niiden suuri määrä ja erilaiset tekotavat viittasivat useampaan murhaajaan, ja kaikkiaan mahdollisten epäiltyjen listalla oli yli yhdeksänsataatuhatta nimeä.


title: Peter Kürten

text: Marraskuun 7. päivän murha jäi Kürtenin viimeiseksi, vaikka hän syyllistyikin vasaraa aseena käyttäen suureen määrään väkivaltaisia pahoinpitelyjä seuraavan vuoden (1930) helmikuusta maaliskuuhun. Vasarahyökkäysten uhrit kuitenkin selvisivät vammoistaan huolimatta hengissä.


title: Peter Kürten

text: Myöhemmin toukokuussa 1930 Kürten tutustui nuoreen naiseen nimeltä Maria Budlick. Kürten vei Budlickin ensin kotiinsa, ja sieltä Grafenbergerin metsään jossa Kürten raiskasi hänet, mutta jätti henkiin.


title: Peter Kürten

text: Budlick ilmoittautui poliisille ja vei heidät Kürtenin asunnolle. Kürten pääsi livahtamaan poliiseilta, mutta tunnusti tekonsa vaimolleen ja käski tätä ilmoittamaan poliisille. 24. toukokuuta Kürten saatiin kiinni ja pidätettiin.


title: Peter Kürten

text: Kürten tunnusti kaikkiaan 79 rikosta, ja sai syytteen yhdeksästä murhasta ja seitsemästä murhayrityksestä. Hän joutui oikeuteen huhtikuussa 1931. Aluksi Kürten kielsi syyllisyytensä, mutta viikkojen kuluessa muutti kertomustaan. Hänet todettiin syylliseksi ja tuomittiin kuolemaan.


title: Peter Kürten

text: Kürtenin odottaessa teloitustaan, häntä haastatteli usein tohtori Karl Berg, joka laati Kürtenin haastattelujen ja luonneanalyysin perusteella kirjan "Der Sadist - Sadisti" (ISBN 3-923646-12-7).


title: Peter Kürten

text: Kürten kertoi haastattelussa rikostensa motiivin perustuneen yksinomaan seksuaaliseen nautintoon. Hän myös kertoi lyöneensä uhrejaan veitsellä useita kertoja, aina uudestaan ja uudestaan kunnes sai orgasmin. Hän sai suurta nautintoa veren näkemisestä.


title: Peter Kürten

text: Kürten teloitettiin giljotiinilla Kölnissä. Joidenkin lähteiden mukaan hänen kerrotaan tokaisseen juuri ennen teloitustaan: ”Kertokaa minulle, kun minun pääni on leikkautunut irti, kykenenkö minä vielä kuulemaan, ainakin vielä hetkellisesti, kuinka minun oma vereni pulppuaa ulos katkaistusta kaulastani? Se olisi suuri nautinto, päätteeksi kaikelle nautinnolle.”


title: Peter Kürten

text: Kürtenin tapauksessa tutkittiin ensimmäistä kertaa epäillyn mielenterveyttä mahdollisena todisteena oikeudessa. Joka tapauksessa, saksalaisten viranomaisten käyttämät tutkimusmetodiikat määrittelivät Kürtenin mielisairaaksi, vaikka viralliseti hänen todettiin olevan mieleltään terve.


title: Peter Kürten

text: Kürten kertoi rikostutkijoille varsinaisen päämääränsä olleen ”kostaa epäoikeudenmukaiselle yhteiskunnalle”. Hän ei kieltänyt käyttäneen uhrejaan seksuaalisesti hyväkseen, mutta väitti jatkuvasti oikeudenkäynnissä ettei seksuaalinen hyväksikäyttö ollut hänen varsinainen motiivinsa.


title: Peter Kürten

text: Vuonna 1931 tiedemiehet tutkivat Kürtenin aivoja ja yrittivät löytää niistä merkkejä epämuodostumista tai muusta joka voisi selittää hänen kieroutuneen persoonallisuutensa ja käytöksensä.


title: Peter Kürten

text: Sittemmin Kürtenin pää muumioitiin, ja on nykyisin näytillä Ripleyn Usko tai älä! –museossa Wisconsin Dellsissä, Wisconsinissa Yhdysvalloissa.


title: Stade Français

text: Stade Français (CASG Paris) on pariisilainen urheiluseura, jonka nimen alla harrastetaan nykyisin peräti 22 eri lajia. Tunnetuimpia lienevät rugby- ja jalkapallojoukkueet.


title: Stade Français

text: Stade Français'n rugbyjoukkueen kotikenttä on "Stade Jean-Bouin", joka sijaitsee Pariisin kuudennessatoista "piirissä" (arrondissement). Stadionille mahtuu 20 000 katsojaa. Tällä hetkellä joukkue pelaa Ranskan ylimmällä sarjatasolla. Joukkueen tunnusvärit ovat punainen ja valkoinen.Stade Français'n jalkapallojoukkue perustettiin vuonna 1900. Joukkueen suurin saavutus oli voittaa Ligue 2 vuonna 1952 ja edetä sitä kautta Ranskan pääsarjaan, Ligue 1:een.


title: Stade Français

text: Alkuperäinen Stade Français on perustettu jo vuonna 1883. Vuonna 1995 se yhdistettiin "CASG Sports Clubs"-seuraan, minkä tuloksena joukkueen virallinen nimi on nykyisin Stade Français CASG Paris.


title: Jääpolte

text: Jääpolte tarkoittaa syksyllä routaantuneen maan pinnalle kerääntyneen veden jäätymistä. Jäätyminen aiheuttaa lopulta kasvien tuhoutumisen. Jääpolte syntyy, kun tiivistyneen maan pinnalla seisova vesi tukahduttaa kasvillisuuden ja jäätyy talvella yhtenäiseksi jääpeitteeksi. Kasvit kuolevat kylmään ja hapenpuutteeseen. Hapenpuutteesta seuraa myös kasvien homehtuminen ja erilaisten sienitautien ilmaantuminen.


title: Jääpolte

text: Edellä kuvattu maaperän jäätyminen voi olla kohtalokasta kasvinsyöjille, joille lumen alta kaivettavat kasvit muodostavat tärkeän osan talviravinnosta. Tällaisia lajeja ovat esimerkiksi hirvieläimet. Laajamittainen maan jäätyminen aiheuttaa siten paljon tavallista useampia nälkäkuolemia niiden keskuudessa. Poronhoidon kannalta maan jäätyminen onkin vakava ongelma, jolloin joudutaan turvautumaan hyvin pitkälle lisäruokinnan varaan.


title: Kaarti

text: Kaarti tarkoittaa alkuaan hallitsijan henkivartiostoa. Sitä käytetään myös joukko-osastojen nimissä, kuten Suomessa Kaartin Jääkärirykmentti. Suomen sisällissodassa vuonna 1918 molemmista osapuolista käytettiin nimityksiä, joissa esiintyi sana kaarti: kapinaan noussut osapuoli oli Suomen punainen kaarti ja Suomen tasavallan joukot valkopohjaisten käsivarsinauhojen mukaan valkoinen kaarti.


title: BP (ajanlasku)

text:
BP tarkoittaa paleontologiassa ja geologiassa esineen ikää radiohiilivuosina. BP on lyhenne sanoista , ”ennen nykyhetkeä”. Nykyhetkeksi on valittu vuosi 1950 AD, koska radiohiiliajoitus tuli laajemmin käyttöön 1950-luvulla, ja koska ilmakehässä
tehtyjen ydinkokeiden jäänteet häiritsevät maaperän radioisotooppien määrien mittaamista tämän jälkeen.
BP-ajoitukset ovat oletuksena kalibroimattomia. BP-merkintää voidaan täydentää maininnalla ovatko luvut kalibroituja (engl. lyhenne "cal.") tai kalibroimattomia (engl. lyhenne "uncal."). Kalibroitu ikä yrittää olla tarkempi kuin kalibroimaton. BP cal. ovat siis kalibroitua vuotta sitten, BP ja BP uncal. kalibroimatonta vuotta sitten.


title: BP (ajanlasku)

text: Radiohiiliajoitus perustuu kahden hiili-isotoopin keskinäisten suhteiden mittaamiseen, toisen isotoopin ollessa radioaktiivinen isotooppi hiili-14, jonka määrä vähenee ajan myötä sen hajotessa typen isotoopiksi typpi-14. Hiili-14:ää muodostuu ilmakehässä kosmisen säteilyn takia, ja sitä sataa maan pinnalle. Ilmakehässä ei muodostu joka vuosi samaa määrää hiili-14:ää, mikä monimutkaistaa tarkkojen radiohiiliajoitusten tekoa. Nimenomaan vanhojen esineiden todelliset iät ovat eri kuin radiohiili-iät.


title: BP (ajanlasku)

text: Radiohiiliajoituksista (BP) määritetään ”todellinen ikä” kalenterivuosiksi käyttäen kalibrointikäyriä, jotka on muodostettu vertailuaineiston avulla. Esineiden tarkkoja ikiä on saatu puiden vuosirengassarjojen avulla. Eri kalibrointikaavat tuottavat erilaisia kalibroituja ikiä, joten kalibroimallakaan saatu ikä ei aina ole esineen todellinen ikä.


title: BP (ajanlasku)

text: Esineen radiohiili-ikä poikkeaa varsinkin vanhempien esineiden osalta satoja tai tuhansia vuosia esineen todellisesta iästä, esimerkiksi radiohiili-ikä 9600 BP on kalibroituna 11 000 kalenterivuotta.


title: BP (ajanlasku)

text: On myös kalibroitu jääkairaisnäytteisiin. Jääkausitutkimuksessa ja muinaisten ilmastojen tutkimuksessa käytetään usein Grönlannista porattua GISP2-jääkairausnäytettä ajoitusten pohjana.


title: Pertti Pousi

text: Pertti Juhani Pousi (s. 24. kesäkuuta 1946 Helsinki) on entinen yleisurheilija ja toiminnanjohtaja. Hänen kolmiloikkaennätyksensä on 17,00 metriä, joka syntyi Kuortaneen juhannuskisoissa 1968. Tulos oli Suomen ennätys ja jäi kolme senttimetriä maailmanennätyksestä. Hän paransi Kari Rahkamon nimissä ollutta Suomen ennätystä 60 sentillä. Ennätyksen ylitti vasta 16. heinäkuuta 2017 Simo Lipsanen alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa Puolan Bydgoszczissa. Pousi hyppäsi samoissa vuoden 1968 juhannuskilpailuissa pituutta 804 senttiä, jolla hän on Suomen kaikkien aikojen tilastossa yhä jaetulla yhdeksännellä sijalla. Hän jakoi pituusennätyksellään myös 22-vuotiaiden Suomen ennätystä, kunnes Roni Ollikainen hyppäsi 16. kesäkuuta 2012 sentin pidemmälle.


title: Pertti Pousi

text: Pousi kilpaili Méxicon 1968 olympialaisissa mutta karsiutui loppukilpailusta molemmissa lajeissaan: kolmiloikassa tuloksella 15,84 m ja pituushypyssä tuloksella 763 cm. Budapestin EM-kilpailuissa 1966 hän sijoittui pituushypyssä kahdeksanneksi ja karsiutui kolmiloikan loppukilpailusta. Ateenan EM-kilpailuissa 1969 hän karsiutui pituushypyn loppukilpailusta. Vuonna 1965 hän voitti Pohjoismaiden mestaruuden kolmiloikassa. Vuoden 1967 universiadeissa hän sijoittui kolmiloikassa toiseksi ja pituushypyssä kolmanneksi.


title: Pertti Pousi

text: Seuratasolla Pousi edusti Helsingin Kisa-Veikkoja. Hän voitti Suomen mestaruuden kolmiloikassa vuosina 1966, 1967, 1968 ja 1969, pituushypyssä vuosina 1967, 1968 ja 1969 sekä 4 × 100 metrin viestijuoksussa vuonna 1968. Hän saavutti SM-hopeaa kolmiloikassa vuonna 1965 ja pituushypyssä vuonna 1966.


title: Pertti Pousi

text: Pousi ylitti vuonna 1965 kaikkien aikojen kolmantena suomalaisena kolmiloikassa 16 metrin rajan ja vuonna 1968 kaikkien aikojen kolmantena suomalaisena pituushypyssä kahdeksan metrin rajan. Hän voitti Yhdysvaltain yliopistojen mestaruuden pituushypyssä vuonna 1968 ja kolmiloikassa vuonna 1969.


title: Pertti Pousi

text: Nilkkavamma lopetti Pousin uran jo 23-vuotiaana. Hän toimi Invalidien Urheiluliiton toiminnanjohtajana vuosina 1974–2010.


title: Nicéphore Niépce

text: Joseph Nicéphore Niépce (7. maaliskuuta 1765 – 5. heinäkuuta 1833 Saint-Loup-de-Varennes) oli ranskalainen keksijä. Parhaiten hänet tunnetaan valokuvauksen pioneerina. Hän työskenteli myös pumppujen sekä varhaisten polttomoottoreiden kanssa tehden niihin parannuksia.


title: Nicéphore Niépce

text: Joseph Nicéphore Niépce syntyi varakkaaseen perheeseen Ranskan Chalon-sur-Saônessa 1765 ja sai keskiluokkaisen kasvatuksen. Hän toimi jonkin aikaa opettajana ja palveli armeijassa, mutta palasi 1800-luvun alussa kotiseudulleen hoitamaan sukutilaansa. Yhdessä Claude-veljensä kanssa hän omisti vapaa-aikansa tieteellisille harrastuksille. Valokuvaus ei ollut hänen pääasiallinen mielenkiintonsa kohde, sillä hän kulutti veljensä kanssa lopulta koko perintöomaisuutensa polttomoottorin kehittämiseen. "Pyreolophore"-niminen keksintö, jonka veljekset kehittivät ja patentoivat 1807, oli tarkoitettu potkuritoimiseksi laivan voimanlähteeksi. Claude muutti lopulta Englantiin markkinoimaan polttomoottoria, ja Niépce jäi Ranskaan. Hän viehättyi 1813 Ranskaan saapuneesta litografiasta, koska oli itsekin jo pitkään haaveillut keksivänsä jonkinlaisen kuvanmonistusmenetelmän. Niépce alkoi vakavasti tutkia camera obscuran avulla saatujen kuvien pysyvää kiinnittämistä kemiallisella reaktiolla vuoden 1816 tienoilla. Camera obscuraa hän käytti aluksi, koska oli epävarma piirtäjänä. Erilaisten kemiallisten kokeiluiden jälkeen hän lopulta onnistui kehittämään ja kiinnittämään maailman ensimmäisen oikean valokuvan vuoden 1826 tienoilla. Hän nimesi keksimänsä menetelmän heliografiaksi.


title: Nicéphore Niépce

text: Koska oli jatkuvassa rahapulassa, hän matkusti 1827 Englantiin veljensä luokse Kewiin lähelle Lontoota, jossa tapasi kasvitieteilijä Charles Bauerin. Bauer suositteli häntä kääntymään Kuninkaallisen seuran puoleen keksintönsä rahoittamiseksi. Kuninkaallinen seura kuitenkin palautti Niépcen anomuksen ja valokuvamateriaalin takaisin, koska ei voinut ottaa kantaa keksintöön, jonka yksityiskohtia Niépce ei ollut halukas paljastamaan ulkopuolisille.


title: Nicéphore Niépce

text: Niépce palasi Ranskaan, jossa sai kohta kuulla veljensä menehtyneen sairauteen. Niépce jatkoi tutkimuksiaan heliografian parissa ja solmi yhteistyösopimuksen Louis Daguerren kanssa 1829. Niépce kuoli 1833, minkä jälkeen Daguerre ja Niépcen poika Isidore jatkoivat menetelmän kehittämistä. Parivaljakko julkaisi parannetun valokuvausmenetelmän Ranskan tiedeakatemian edessä 1839. Daguerren menetelmä sai nimen dagerrotypia, ja Niépcen elämäntyö jäi lopulta unohduksiin. Vasta 1952 valokuvahistorioitsija ja kriitikko Helmut Gernsheim löysi jo kadonneeksi luullun Niépcen ottaman valokuvan, jolloin Niépcen maine ja ansiot valokuvauksen edelläkävijänä palautettiin maailman tietoisuuteen.


title: John Walker

text: John George Walker (CBE, s. 12. tammikuuta 1952 Papakura) on uusiseelantilainen maileri ja olympiavoittaja. Walker voitti 1 500 metriä Montrealin olympiakisoissa vuonna 1976. Walker teki mailin maailmanennätyksen 3.49,4 vuonna 1975. Hän alitti maililla maagisen neljän minuutin rajan 129 kertaa, ja hän oli myös ensimmäinen joka ylsi sataan haamumailiin.


title: John Walker

text: Walker on toiminut aktiiviuran jälkeen ratsastusvälinekauppiaana ja osallistunut paikallispolitiikkaan Manukaun kaupungissa. Hänellä todettiin Parkinsonin tauti 1996.


title: Lentokoneiden varalaskupaikka

text: Lentokoneiden varalaskupaikka on usein maantielle tehty noin 2,5–4 kilometrin pituinen levennetty ja mahdollisesti vahvistettu osuus.


title: Lentokoneiden varalaskupaikka

text: Suomessa niitä käyttävät pääasiassa Suomen ilmavoimat. Vuosittain osaa niistä käytetään lentosotaharjoituksissa, jolloin tie on suljettu. Joillain näistä on myös suojapaikkoja lentokoneille.


title: Lentokoneiden varalaskupaikka

text: Varalaskupaikkojen verkosto luotiin vuodesta 1965 alkaen osana Puolustusvoimien uudelleenvarustamisprojektia melko nopeassa tahdissa. Samaan aikaan Suomessa siirryttiin matkustajasuihkukoneiden aikakauteen, jolloin monet vanhat lentokentät, esimerkiksi Tampereen Härmälän lentokenttä, jäivät lyhyiksi. Varalaskupaikkojen rakentamista perusteltiin julkisuudessa siviililentoliikenteen tarpeilla, mikä teki niistä poliittisesti hyväksyttävämpiä. Syynä varalaskupaikkojen rakentamiselle olivat kuitenkin sotilaalliset tarpeet: ilmavoimien kenttien tuhoutuminen ohjusiskujen vuoksi edellytti, että sotilaslentoasemien ja siviililentokenttien lisäksi rakennettiin varalaskupaikat.


title: Lentokoneiden varalaskupaikka

text: Nykyään varalaskupaikat ovat Suomessa joko maantietukikohtia tai nousuteitä.


title: Lentokoneiden varalaskupaikka

text: Maantietukikohdassa on yksi tai useampia varalaskupaikkoja toistensa lähellä sekä mahdollisesti linnoitettuja lentokoneitten seisontapaikkoja. Maantietukikohdista vilkkaimmin liikennöidyllä reitillä on Lusin varalaskupaikka valtatie 5:n varrella, kymmenen kilometriä Heinolasta pohjoiseen.


title: Lentokoneiden varalaskupaikka

text: Nousutie puolestaan on rullausetäisyydellä kiinteästä tukikohdasta. Tällainen tienosa on yleensä eri suunnassa kuin tukikohdan pääkiitotie, mikä tekee niiden yhtäaikaisesta tuhoamisesta hankalampaa. Nousuteitä on esimerkiksi Rovaniemen lentokentän liepeillä Lapin Ilmatorjuntarykmentin portin lähettyvillä sekä Pirkkalan nousutie Varuskunnantiellä aivan Tampere-Pirkkalan lentoaseman ja Satakunnan lennoston itäpuolella.


title: Ajattelu

text: Ajattelu on aivoissa tapahtuva prosessi, jonka avulla jotkin eliöt yrittävät hahmottaa ja jäsentää todellisuutta. Kognition synonyymin lisäksi käsitteellä on tilanteen mukaan erilaisia tarkempia tai väljempiä määritelmiä.


title: Ajattelu

text: Ajattelulla voidaan tarkoittaa yleistä pohdintaa, julkista järjen käyttöä eli filosofiaa. Todellisuuden, tiedon ja hyvän elämän luonne ovat vanhoja ajattelun aiheita. Ajattelulla arkikielessä usein tarkoitetaan erityisesti tietoista keskittynyttä ajattelua vastakohtana ajatuksen vapaalle vaeltelulle.


title: Ajattelu

text: Harvardin yliopistossa tehdyn tutkimuksen mukaan ihminen ajattelee jotain täysin muuta kuin sitä, mitä hän kyseisellä hetkellä on tekemässä noin puolet hereilläoloajastaan. Tämä saattaa johtua siitä, että aivon hermoverkkoa ylläpitävät osat aktivoituvat ajatustemme harhaillessa..


title: Pujo

text: Pujo ("Artemisia vulgaris") on marunoiden ("Artemisia") sukuun ja asterikasvien ("Asteraceae") heimoon kuuluva monivuotinen, jopa kahden metrin korkuiseksi kasvava ruohovartinen kasvi. Pujo aiheuttaa tyypillisesti voimakkaita siitepölyallergioita.


title: Pujo

text: Pujo kukkii elo–lokakuussa punaruskein mykerökukinnoin, jotka ovat kiinni terttuina varsien latvoissa. Yhdessä pujossa saattaa olla jopa 55 000 kukkaa ja 6 000 mykeröä. Suomessa pujoa kasvaa Oulun korkeudella asti. Pohjoisessa se on hyvin harvinainen. Talvella pujon lakastuneiden varsien pähkylähedelmät ovat tärkeä lintujen ravinnonlähde.


title: Pujo

text: Rannikkoalueilla esiintyy harvinaisena meripujoa ("Artemisia vulgaris" var. "coarctata"), jonka lehtiliuskat ovat kapeampia ja niiden reunat alaskäänteisiä, mykeröstö on hyvin tiivis ja kehto tiheäkarvainen.


title: Pujo

text: Pujo on pahimpia siitepölyallergian aiheuttajia, koska se tuottaa muita kasveja enemmän siitepölyä, joka leviää tuulen mukana. Pujoa yritetäänkin sen takia hävittää sen tavallisilta kasvupaikoilta: tienvarsilta, joutomailta ja niityiltä.


title: Pujo

text: Pujoa on haitallisuudestaan huolimatta käytetty humalan asemasta oluen maustamiseen. Myös liharuokia on maustettu pujolla, koska pujon lehdet edistävät ruuansulatusta ja pehmittävät lihaa. Esimerkiksi linnun täytteeksi käytettävät pujot kastetaan kuitenkin ensin kiehuvaan veteen, jotta haitalliset aineet poistuisivat niistä. Ruokia kannattaa maustaa pujolla hillitysti, sillä se sisältää myrkyllistä tujonia ja on varsin karvaan makuinen.


title: Pujo

text: Pujon kukkivia versonlatvoja ja lehtiä käytetään, lisäjuurien lisäksi, myös rohtona. Pujon lisäjuurista valmistetuilla lääkkeillä on Arabiassa ja Euroopassa hoidettu keskushermoston häiriöitä kuten epilepsiaa. Tärkein merkitys on kasvin eteerisellä öljyllä, joka sisältää tujonia, sineolia, kamferia ja linalolia. Tujoni edistää kuukautisten alkamista ja ruokahalua sekä ehkäisee ilmavaivoja. Öljyn koostumus vaihtelee kuitenkin pujon kasvupaikan mukaan, esimerkiksi Intiassa öljy on erilaista kuin Suomessa. Pujon versoissa on myös borneolia, farnesolia, absitiinia, vulgariinia ja sitosteriinia. Aiemmin pujoa käytettiin yleisrohtona moniin särkyihin ja kipuihin. Pujosta saatava terpeeniyhdiste tappaa bakteereja ja sieniä. Pujolla on myös hyönteisiä torjuva vaikutus.


title: Pujo

text: Pujon eteeristä öljyä ei pidä käyttää raskauden aikana keskenmenoriskin takia. Suuret yliannokset saattavat myös aiheuttaa kouristuksia sekä maksa- ja munuaistulehduksia.


title: Kaali

text: Kaali ("Brassica oleracea") on ristikukkaisten heimoon kuuluva kasvilaji, jota viljellään vihanneksena. Sen luonnonvarainen kantamuoto kasvaa Pohjois-Afrikan ja Etelä- ja Länsi-Euroopan rannikoilla. Kaalia on viljelty useita tuhansia vuosia, ja siitä on jalostettu koko joukko toisistaan suuresti eroavia viljelymuotoja.


title: Kaali

text: Kaali on kaksivuotinen, mutta syötäväksi viljeltäessä sitä viljellään yksivuotisena. Siemenviljelys on kaksivuotinen. Kaali menestyy kosteahkolla savensekaisella maalla. Aarille istutetaan 400–450 tainta, ja sato on 350–500 kg.


title: Kaali

text: Lukuisat eri lajikkeet voidaan ryhmittää seuraaviin lajikeryhmiin:


title: Uusi Suomi

text: Uusi Suomi oli suomalainen päivälehti, joka ilmestyi vuosina 1919–1991.


title: Uusi Suomi

text: Uuden Suomen edeltäjiä olivat Uusi Suometar ja sen edeltäjä Suometar. Suomettaren ensimmäinen numero ilmestyi 12. tammikuuta 1847. Sen perustajana pidetään Paavo Tikkasta. Lehden tavoitteena oli suomalaisuuden asian ajaminen ja kansan sivistäminen. Suometar kuitenkin lakkautettiin vuonna 1866. Uuden Suomen suora edeltäjä oli vuodesta 1869 ilmestynyt fennomaaniaatteen äänenkannattaja Uusi Suometar, joka lakkautettiin vuonna 1918. Lehden toimittajana toimi 36 vuoden ajan Viktor Löfgren.


title: Uusi Suomi

text: Vuonna 1919 perustettiin itse Uusi Suomi, joka oli kokoomuksen pää-äänenkannattaja vuoteen 1976 asti. Vuoden 1976 jälkeen Uusi Suomi julistautui riippumattomaksi porvarilliseksi lehdeksi. 1970-luvulla lehti ajautui kuitenkin taloudellisiin ongelmiin. Vuonna 1977, jolloin Uuden Suomen eloon jääminen oli veitsen terällä, Elinkeinoelämän valtuuskunnan (EVA) toimitusjohtaja Max Jakobson ja puheenjohtaja Mika Tiivola sekä Uusi Suomi Oy:n hallituksen puheenjohtaja Jaakko Lassila aloittivat lehden elvyttämiseksi taloudellisen tukikampanjan, jolla se saatiinkin sillä kerralla jaloilleen. EVA piti Uutta Suomea tärkeänä markkinatalouden puolustajana aikana, jolloin länsimaisia arvoja kohtaan suuntautui voimakas yhteiskunnallinen kritiikki.


title: Uusi Suomi

text: Max Jakobsonin mukaan Uuden Suomen pelastusoperaatio jäi kuitenkin eräässä tärkeässä suhteessa puolitiehen; lehden toimittajakuntaa ei vahvistettu. Niinpä Uusi Suomi alkoi jälleen olla ahdingossa 1980-luvun lopussa, ja 1990-luvun alun lamassa lehdelle ei enää mistään löytynyt pelastajaa. Suurin osa Uutta Suomea aiemmin tukeneista yrityksistä oli itsekin ajautunut pahoihin talousvaikeuksiin. Lehden kuoleman taustalla oli Jakobsonin mukaan myös se, että 1970-luvulla vaikuttaneet ideologiset motiivit olivat sosialistisen yhteiskuntajärjestelmän luhistuttua menettäneet merkityksensä; markkinatalous oli voittanut, Uusi Suomi oli tehnyt tehtävänsä ja sai mennä. Uutta Suomea ei pelastanut edes Helsingin Sanomat; päin vastoin Sanoma Oy:n voimahahmo Aatos Erkko sanoi vielä lokakuussa 1991 Keskisuomalaiselle antamassaan haastattelussa Uuden Suomen edeltäjineen olleen aina HS:n aatteellinen vastustaja ja pysyvän sellaisena loppuun saakka.


title: Uusi Suomi

text: Sanomalehtenä Uusi Suomi ilmestyi viimeisen kerran 1. lokakuuta 1991. Syyskuun lopulla 1991 Uusi Suomi Oy:n hallitus päätti muuttaa lehden viikkolehdeksi, mutta tämäkään ei enää auttanut. Tappiollisen lehden viimeinen numero ilmestyi 29. marraskuuta 1991.


title: Uusi Suomi

text: Rautatiekirjakaupan irtonumeromyynnissä Uusi Suomi oli vuonna 1933 sijalla 6, vuonna 1943 sijalla 3, vuonna 1953 sijalla 7, vuonna 1963 sijalla 11, vuonna 1973 sijalla 43 ja vuonna 1983 sijalla 23.


title: Uusi Suomi

text: Uuden Suomen henkisenä jatkajana ilmestyy edelleen "Iltalehti", joka aloitti ilmestymisensä vuonna 1980 Uuden Suomen iltapäiväpainoksena. Vuonna 2007 kustantaja Niklas Herlin osti oikeudet Uuden Suomen nimen käyttöön ja perusti syksyllä 2007 samannimisen vain internetissä ilmestyvän verkkolehden.


title: Hautavajoama

text: Hautavajoama on kahden erkanevan mannerlaatan saumassa oleva tasapohjainen, jyrkkäreunainen, pitkä laakso.


title: Hautavajoama

text: Laakso syntyy laattojen välin lohkeillessa palasiin erkaantumisen yhteydessä ja näiden palasten upotessa alemmas astenosfääriin.


title: Hautavajoama

text: Kuollutmeri ja Genesaretinjärvi Israelissa sekä Tanganjikajärvi Keski-Afrikassa sijaitsevat Itä-Afrikan hautavajoamassa. Lisäksi Baikaljärvi on syntynyt mannerlaattojen väliseen hautavajoamaan.


title: Hautavajoama

text: Syvänmeren hauta


title: Hautavajoama

text: Rakennegeologia::Hautavajoama::Flash-animaatio www.opigeologiaa.fi


title: Rapsodia

text: Rapsodia tarkoittaa musiikkiterminä soitinsävellystä, joka yhdistelee vapaamuotoisesti tunnettuja melodioita, yleisimmin kansansävelmiä. Suunnitelmallisesti etenevää vastaavaa melodiasommitelmaa kutsutaan potpuriksi.


title: Mannerjalusta

text: Mannerjalusta eli mannermaajalusta on mantereita ympäröivä yleensä matalanmeren vyöhyke.


title: Mannerjalusta

text: Mannerjalusta päättyy yleensä jyrkkenevään rinteeseen, mannerrinteeseen, joka päätyy syvän meren tasanteeseen.


title: Mannerjalusta

text: Jalusta on jaettu kolmeen osaan, joista jokaisella on omat geomorfologiansa ja biodiversiteettinsa.


title: Mannerjalusta

text: Jalustan muoto muuttuu huomattavasti mannerrinteen alkaessa. Muutos tapahtuu lähes poikkeuksetta 140 metrin syvyydessä. Tämä on todennäköisesti edellisen jääkauden aikaansaannosta, jolloin merenpinnan taso oli huomattavasti nykyistä alhaisempi.


title: Mannerjalusta

text: Mannerrinteen kaltevuuskulma on keskimäärin kolme astetta, mutta vaihtelee noin yhden ja kymmenen asteen välillä. Rinteissä on myös paljon kanjoneita.


title: Mannerjalusta

text: Jalustojen koko vaihtelee huomattavasti. On alueita, joilla ei ole mannerjalustaa käytännössä lainkaan, vaan syvänmeren tasanne alkaa käytännössä heti. Alueet ovat yleensä kahden mannerlaatan törmäysvyöhykkeessä esimerkiksi Chile. Mannerjalustoista suurin, Siperian mannerjalusta, ulottuu mantereelta noin 1 500 kilometrin etäisyydelle. Suuria mannerjalustojen päällä sijaitsevia meriä ovat muun muassa Pohjanmeri, Etelä-Kiinan meri ja Persianlahti. Mannerjalustat yltävät keskimäärin 80 kilometrin päähän mantereista. Mannerjalustojen syvyydet vaihtelevat, mutta pääasiallisesti ne ovat alle 150 metrin syvyisiä. Jalustan kaltevuuskulma on hyvin loiva, noin puoli astetta.


title: Mannerjalusta

text: Mannerjalustat ovat sedimenttien peitossa. Vain 30–40 prosenttia sedimenteistä on jokien tuomia. Loppu on jäännöstä viime jääkaudesta. Sedimentit kasaantuvat keskimäärin 30 senttimetriä tuhannessa vuodessa vaihteluvälin ollessa 15–40 senttimetriä.


title: Mannerjalusta

text: Öljy-yhtiöt kiinnostuivat mannerjalustoista sen jälkeen kun mantereen öljy- ja kaasuesiintymät oli tutkittu, ja siinä vaiheessa mannerjalusta-alueet jaettiin sopimuksin. Barentsinmeren mannerjalusta-alue on kuitenkin yhä tutkimatta, koska on epäselvää, kuuluuko se Norjalle vai Venäjälle.


title: Cimetière de Passy

text: Cimetière de Passy on hautausmaa Passyn kaupunginosassa Pariisissa, kuudennessatoista kaupunginosassa (arrondissement).


title: Cimetière de Passy

text: 1800-luvun alussa kaikki Pariisin vanhat hautausmaat korvattiin uusilla. Cimetière de Montmartre perustettiin pohjoiseen, Cimetière du Père-Lachaise itään, Cimetière du Montparnasse etelään ja Cimetière de Passy kaupungin keskelle. Se avattiin vuonna 1820 kalliille alueelle lähelle Champs-Élysées'tä. Siitä tuli varakkaiden hautausmaa.


title: Cimetière de Passy

text: Kaunista Eiffel-tornin varjossa sijaitsevaa hautausmaata ympäröivät kastanjapuut.


title: Uv

text: Uv tarkoittaa seuraavia:


title: Suisto

text: Suisto eli delta on virtauksen kuljettaman maa-aineksen muodostama viuhkanmuotoinen alue joen laskukohdassa. Tämän ohella nimitystä delta voidaan käyttää myös nykyisistä tai entisistä jäätikköjokien suistoista, joita esiintyy joko nykyään tai aiemmin jäätiköityneillä alueilla.


title: Suisto

text: Suistoalueella joki haarautuu useiksi suuhaaroiksi, koska joki tuo mukanaan hiekkaa ja lietettä, jota se kasaa paksuiksi kerrostumiksi. Kasautuminen estää joen juoksua. Joen tuoma maa-aines siirtää rantaa suistoalueella yhä kauemmaksi. Suisto koostuu savesta, hiekasta ja mudasta, ja sen kuivaneet lähialueet sopivat erittäin hyvin viljelysmaaksi.


title: Suisto

text: Delta voi muodostua myös sisämaahan päätymättä mereen tai muuhun sellaiseen. Suurin tällainen on Botswanassa eteläisessä Afrikassa, Okavangojoen suisto: Okavangon suot.


title: Suisto

text: Suiston kasvunopeuteen vaikuttavat veden syvyys ja joen kuljettaman lietteen määrä. Suisto syntyy, mikäli merialueessa, johon joki laskee, ei esiinny vuorovesi-ilmiötä. Mikäli vuorovesi on läsnä, syntyy suppilomainen estuaari.Suomen suurin jokisuisto on Kokemäenjoen suisto Porissa. Siellä joen suuhaaroista käytetään nimitystä "juopa", ja näiden väliin jäävät saaret ovat nimeltään luotoja, kuten esimerkiksi Kirjurinluoto ja Pormestarinluoto. Myös Kymijoki muodostaa suiston Kotkan-Ruotsinpyhtään alueelle.


title: Suisto

text: Jäätiköityneillä alueilla, kuten Suomessa, myös nykyään kuivana olevalla maalla voi esiintyä jäätikön sulamisvesistä jääkauden aikana syntyneitä suistoja, joiden materiaali on yleensä harjuainesta, kuten soraa tai hiekkaa. Näitä jäätikköjokien suistoja nimitetään deltoiksi, jos ne ovat kerrostuneet alun perin veteen ja sandureiksi, jos ne ovat kerrostuneet alun perin kuivalle maalle. Jos veteen kerrostuvan deltan pinta saavuttaa vedenpinnan ja jatkaa kerrostumistaan, kyseessä on sandurdelta.


title: Kryptokalvinistit

text: Kryptokalvinistit ovat luterilaisuuden alkuvaiheessa syntynyt ryhmä. Sitä on kutsuttu myös uuszwingliläisyydeksi. Kreikan kielen sana kryptein on suomennettuna kätkeä. Heitä siis pidettiin salakalvinisteina, jotka yrittivät tuoda luterilaisuuteen erityisesti kalvinistien ehtoollisoppia. Erityisesti aitoluterilaiset taistelivat kryptokalvinismia vastaan. Suomessa kalvinismia vastusti esimerkiksi Marcus Henrici Helsingius.


title: Kerrostuma

text:
Kerrostuma on maan sisässä olevaa maa-ainesta, joka on suunnilleen samanlajista
ja levittäytyneenä levymäisesti laajelle alueelle.
Kerrostumat muuttuvat kiveksi maan sisällä paineessa tai kuumuudessa.
Kerrostumat näyttävät sivusta katsottuna raidoilta, jotka erottuvat toisitaan esimerkiksi värinsä, vaaleutensa tai rakeisuutensa takia.


title: Kerrostuma

text: Kerrostumia syntyy maalla ja meressä esimerkiksi tuulen kuljettamasta maa-aineksesta, meressä kuolleista levistä ja eläimistä, maalla eloperäisestä aineesta kuten suoturpeesta.


title: Kanjoni

text: Kanjoni on jyrkkäseinäinen laakso, usein joen uurtama.


title: Kanjoni

text: Tunnetuin kanjoni on Yhdysvalloissa sijaitseva Grand Canyon. Sen syvyys on joissakin kohdissa 1 300 metriä. Suomen tunnetuimmat kanjonit ovat Kevon kanjoni Utsjoella sekä Oulankajoen kanjoni.


title: Kanjoni

text: Useimmat kanjonit ovat syntyneet, kun virtaava vesi on miljoonien vuosien aikana kovertanut maahan jyrkkäseinäisen laakson. Kanjoneita syntyy myös tektonisten liikkeiden seurauksena. Esimerkiksi Korouoman kanjoni Posion ja Ranuan rajalla on ruhjelaakso.


title: Kanjoni

text: Vedenalainen kanjoni on merenpohjassa mannerjalustan ja mannerrinteen läpi tunkeva kiilamainen kanjoni, joka on usein kohtisuorassa rantaan nähden. Pisin vedenalainen kanjoni on Kongojoen edustalta alkava Kongon kanjoni.


title: Kanjoni

text: Aurinkokunnan suurin tunnettu kanjoni on Mars-planeetalla sijaitseva Valles Marineris. Se on 3 000 kilometriä pitkä ja kahdeksan kilometriä syvä.


title: Kanjoni

text: Etymologialtaan sana "kanjoni" pohjaa espanjaan, jossa "cañon" on alun perin tarkoittanut putkea.


title: Sola

text: Sola on kahden vuoren välissä olevan harjanteen matalin kohta. Se on usein kahden, vastakkaisista suunnista nousevan laakson korkein kohta, joka monesti on kauttakulkureitti laaksosta toiseen. Sola voi olla jäätikkö- tai vuoristosola.


title: Sola

text: Soliin on usein rakennettu autoteitä, joskus myös rautateitä. Tärkeimmillä kulkureiteillä solien ali on rakennettu maantie- tai rautatietunneleita. Kuuluisia solia ovat muun muassa Simploninsola ja Iso Sankt Bernhardin sola Alpeilla sekä Khaibarsola Afganistanin ja Pakistanin välillä.


title: Osavaltio

text: Osavaltio on liittovaltion osa, jolla on valta päättää tiettyyn rajaan saakka omasta lainsäädännöstään ja hallinnostaan. Nykyään osavaltiot ovat käytössä Argentiinassa (maakunnat), Australiassa, Belgiassa (alueet), Bosnia ja Hertsegovinassa (entiteetit), Brasiliassa, Etelä-Sudanissa, Etiopiassa, Intiassa, Irakissa (maakunnat), Itävallassa, Kanadassa (provinssit), Komoreilla (saaret), Malesiassa, Meksikossa, Mikronesiassa, Nepalissa (vyöhykkeet), Nigeriassa, Pakistanissa (provinssit), Saint Kitts ja Nevisissä (saaret), Saksassa, Sudanissa, Sveitsissä (kantonit), Tansaniassa, Venezuelassa, Venäjällä (liittovaltiosubjektit), Yhdistyneissä Arabiemiraateissa (emiraatit) ja Yhdysvalloissa. Suluissa on mainittu kussakin maassa käytetty osavaltion tasoisen alueen nimitys.


title: Riutta

text: Riutta on meressä oleva harjanne, joka kohoaa vain vähän tai ei lainkaan merenpinnan yläpuolelle. Tunnettu erikoistapaus riutasta on koralliriutta. Koralliriuttoja on muodoltaan erilaisia, kuten pitkähkö ja rannan suuntaisesti kulkeva valliriutta tai muodoltaan sulkeutuva, joskus rengasmainen atolli.


title: Tete

text: Tete on maakunta luoteisessa Mosambikissa. Sen pinta-ala on 100 724 neliökilometriä ja arvioitu asukasluku vuonna 2006 noin 1 552 000. Maakunnan pääkaupunki Tete sijaitsee Sambesi-joen varrella, 430 kilometrin päässä Intian valtameren rannikolta. Maakunnan länsiosassa on 240 km pitkä Cahora Bassan tekojärvi.


title: Tete (kaupunki)

text: Tete on pohjoisessa Mosambikissa sijaitsevan Teten provinssin pääkaupunki sekä myös laajan alueen hallinnollinen ja taloudellinen keskus. Sambesi -joki virtaa kaupungin läpi, ja 650 metriä pitkän riippusillan ansiosta vilkas Malawin ja Zimbabwen välinen maantieliikenne kulkee Teten kautta.


title: Tete (kaupunki)

text: Vuonna 2007 Tetessa oli noin 153 000 asukasta. Se on Mosambikin yhdeksänneksi suurin kaupunki.


title: Synergismi

text: Synergismi on teologiassa oppi Jumalan ja ihmisen yhteisvaikutuksesta ihmisen kääntymyksessä Jumalan puoleen. Ihmisen oma toiminta ja käyttäytyminen vaikuttavat hänen eskatologiseen pelastumiseensa. Synergismiä kutsutaan myös "voluntarismiksi" (lat. "voluntas," tahto). Termiä käytetään usein oppi- tai haukkumasanana niputtamaan käsityksiä, joiden varsinainen näkemys on paljon monisyisempi.


title: Synergismi

text: Kristinuskon sisällä on sekä synergistisiä että monergistisia ajattelumalleja. Islam hylkää synergismin täysin ja pitää sitä harhaoppina. Juutalaisuudessa synergismi on kanonisoitu käsitys, ja juutalaisuus hylkää monergismin.


title: Synergismi

text: Synergismin esitti ensimmäisenä kirkkoisä Origenes, ja täydellisimpänä sen esitti Pelagius 400-luvulla. Hänen esittämäänsä mallia nimitetään pelagiolaisuudeksi. Synergismissä Jumala ei pelasta ihmistä ilman tämän omaa panosta asiassa. Tämä puolestaan vaatii taakseen vapaan tahdon käsitteen. Pelagiuksen mukaan vapaa tahto on ehdoton edellytys etiikalle: jos ihmisellä ei ole vapaata tahtoa, häntä ei voida pitää syyntakeisena. Pelagiuksen kantaa vastusti Augustinus, jonka näkemykset hyväksyttiin kirkossa laajemmin.


title: Synergismi

text: Synergismin raamatullinen pohja löytyy Vanhan testamentin apokryfeistä ja Sirakin kirjasta. Ihmisen vastuun perusteena on Siirakin mukaan luominen vastuulliseksi yksilöksi tähän maailmaan. ""Hän teki alussa ihmisen ja jätti hänet hänen vapaan tahtonsa valtaan. Jos tahdot, sinä pidät käskyt; sinä olet uskollinen, jos se sinulle kelpaa."" (15:14-15). Käskyjen pitäminen on Siirakin lakiteologiassa Jumalan luomisjärjestyksen toteuttamista. Ihmisen odotetaan toteuttavan elämäänsä vastuullisesti. Syntiinlankeemuksen ajatuksella ei ole kovinkaan keskeistä asemaa Siirakin teologiassa. ""Hän antoi heille vapaan tahdon ja kielen ja silmät, korvat ja sydämen, millä ajatella. Hän täytti heidät taidolla ja ymmärryksellä ja osoitti heille hyvän ja pahan."" (Siir. 17:6-7). Jopa hyvän ja pahan tietäminen esitetään myönteisessä valossa. Se on edellytys kyvylle inhimillisiin moraaliarviointeihin. Synergismia pidetään usein lakiteologiana, ja sen lähtökohta on Tooran ja erityisesti Toisen Mooseksen kirjan opetuksessa. Siihen Siirak vetoaakin samassa yhteydessä. "Hän on asettanut eteesi tulen ja veden: kumpaan tahdot, sinä ojennat kätesi." Ihmisillä on edessänsä elämä ja kuolema, ja hänelle annetaan valinta (15:16-17). Siirak ratkaisee determinismin ongelman ajatuksellaan vapaasta tahdosta. Vaikka jumalattomille on asetettu rangaistus, on jokaisen langenneen toivona kääntyminen takaisin Jumalan luokse. "Käänny Herran puoleen ja luovu synnistä, rukoile hänen kasvojensa edessä, äläkä niin usein lankea." (17:25). "Poikani! Oletko tehnyt syntiä? Älä tee enää, vaan rukoile entisiäsi anteeksi... Joka nuhdetta vihaa, se käy syntisen jälkiä; mutta joka Herraa pelkää, se sydämestänsä kääntyy." (21:1, 6).


title: Synergismi

text: Uudessa testamentissa Jeesuksen kehotukset parannukseen, synnittömään elämään sekä rakkauden kaksoiskäskyyn (Luuk 10:25-28) on nähty synergistisessä valossa. Tämän tulkinnan tekeminen vaatii taustaoletusta siitä, että vapaa tahto on välttämätön eettiseen toimintaan.


title: Synergismi

text: Teologiassa synergismin yksi ongelma on se, että se voi johtaa ristiriitaan suhteessa Jumalan kaikkivaltiuteen, mikäli kaikkivaltiuden oletetaan olevan Jumalan ominaisuuksista perustavampi kuin oikeudenmukaisuus tai rakkaus. Synergismi on ristiriidassa luterilaisen perisyntiopin kanssa, jonka mukaan ihminen on alusta loppuun täysin turmeltunut ja kykenemätön hyvään. Katoliseen perisyntioppiin ajatus synergismistä sopii paremmin. Katolisen perisyntiopin mukaan ihminen saa kasteessa perisynnin anteeksi, mutta ihmiseen jää taipumus syntiin, jota kutsutaan konkupiskenssiksi. Armon avulla ihmisen tulee taistella tätä taipumusta vastaan, ja siten pelastuksen prosessissa ilmenee tiettyä synergismia.


title: Synergismi

text: Synergismi on usein protestanttisten kirkkojen esittämä syytös katolilaisuutta kohtaan.


title: Pelagiolaisuus

text: Pelagiolaisuus tarkoittaa Pelagiuksen ja hänen kannattajiensa näkemystä, jonka mukaan ihmisellä on vapaa tahto ja luonnollinen kyky elää synnittömästi ja ansaita siten iankaikkinen autuus pelkästään omalla kilvoituksella ja rakkauden kaksoiskäskyn toteuttamisella (Luuk 10:25–28). Pelagiolaisuus pohjaa ensisijaisesti evankeliumeihin ja Jeesuksen opetukseen tekojen merkityksestä pelastuksessa (Matt 16:27, Luuk 10:25–28, Mark 12:28–34, Matt 25:31–45).


title: Pelagiolaisuus

text: Pelagiolaisuuden taustalla oli huoli kristittyjen moraalista: "jos ihmisen teoilla ei ole mitään merkitystä, niin miksi lainkaan elää hyveellisesti?" Kyseessä oli myös vastausyritys ihmisen kyvyttömyyttä korostavaan kristillisyyden pääsuuntaukseen: "jos ihminen on täysin kyvytön tekemään mitään hyvää, niin miten hän voi olla vastuussa teoistaan"?


title: Pelagiolaisuus

text: Antiikin aikana erityisesti kirkkoisä Augustinus vastusti pelagiolaisuutta muun muassa teoksessaan "Henki ja kirjain". Augustinus painotti Paavalin kirjeitä, varsinkin Roomalaiskirjettä, ja uskon merkitystä tekojen sijaan. Pelagiolaisuus julistettiinkin vuonna 419 Karthagon kirkolliskokouksessa harhaopiksi. Siitä myöhemmin kehittynyt semipelagiolaisuus puolestaan julistettiin harhaopiksi Orangen kirkolliskokouksessa vuonna 529.


title: Pelagiolaisuus

text: Pelagiolaisuus aiheutti ongelman kirkolle ja sen auktoriteetille: jos ihminen kykenee löytämään Jumalan omin voimin, tällöin Kristuksen sovitustyöllä ei enää ole merkitystä, eikä Kristuksella ole enää vapahtajan asemaa, vaan hänellä on arvo enää profeettana ja opettajana. Lisäksi tällöin doktriini "ei pelastusta kirkon ulkopuolella" menettää mielekkyytensä. Tämän vuoksi se julistettiin kerettiläisyydeksi. Augustinus oli esittänyt predestinaatio-opin, mutta se ei koskaan noussut kirkon viralliseksi linjaksi. Katolinen kirkko omaksui perisyntikäsityksen, jonka mukaan perisynti ei ole synti sellaisenaan, vaan syntiä aiheuttava tila, Efesoksen kirkolliskokouksessa vuonna 439.


title: Pelagiolaisuus

text: Pelagiolaisuus nousi esille uudelleen reformaation aikana erityisesti Erasmus Rotterdamilaisen opettamana, ja kristillinen humanismi, vastakohtana fundamentalismille, nojaa pelagiolaisuuteen. Pelagiolaisuus tuotiin luterilaisuuteen filippistien taholta, vaikka Martti Luther itse pitikin sitä "kirottuna harhaoppina" ja tuomitsi sen ankarasti. Oppi ihmisen teoista näkyy erityisesti lain kolmannessa käytössä.


title: Preeria

text: Preeria on Pohjois-Amerikan keskiosissa Yhdysvaltain ja Kanadan keskilännessä sijaitseva aroalue, jolla kasvaa enimmäkseen ruohoa, pensaita ja muita matalia kasveja. Preeria sijaitsee mantereen keskiosissa, eikä sinne siksi yllä sateita niin usein kuin rannikkoalueille. Osaltaan sateiden tuloa mereltä estävät myös Kordillieerien vuoristo. Preeria on nykyisin suurelta osalta otettu viljelykseen, asumiseen tai karjanhoitoon. Alkuperäistä preeriaa löytää enimmäkseen enää luonnonpuistoissa. Aikoinaan preerialla vaelteli suuria biisonilaumoja, jotka on sittemmin metsästetty pois. Nimitys preeria ("prairie") tulee ranskan kielen niittyä tarkoittavasta sanasta, aluehan kuului alun perin ranskalaisille siirtomaaisännille. Preerian ruohoiselle kasvillisuudelle on ominaista se, että noin kaksi kolmasosaa kasvien eloperäisestä aineesta on maan alla muun muassa juurakoissa ja mukuloissa.


title: Preeria

text: Preerian alaksi ilmoitetaan monesti noin 15 % Pohjois-Amerikasta eli suunnilleen 3,6 miljoonaa neliökilometriä. Toisten tietojen mukaan preerian ala oli ennen eurooppalaisten tuloa noin 1,75 miljoonaa neliökilometriä, josta lyhytruohoista 615 000 km², sekaruohoista preeriaa 565 000 km² ja pitkäruohoista 570 000 km².


title: Preeria

text: Preerian aluetta sanotaan myös suuriksi tasangoiksi () topografiansa vuoksi, koska se on maastoltaan enimmäkseen melko tasaista. Preerian ydinalue on Mississippijoen länsipuolisissa osavaltioissa. Kanadassa preeriaa on Albertassa, Saskatchewanissa ja Manitobassa. Preeriaksi kutsuttua ruohostoa on myös Kalifornian keskialtaassa. Preeria kattaa suurimman osan Yhdysvaltain Pohjois-Dakotan, Etelä-Dakotan, Nebraskan, Kansasin, Oklahoman, Texasin, Coloradon, Wyomingin ja Montanan osavaltioista, ja huomattavia osia myös Indianan, Illinoisin, Iowan, Wisconsinin, Missourin ja Minnesotan osavaltioista.


title: Preeria

text: Pieniä preeria-alueita on myös itäisillä metsäalueilla ehkä intiaanien metsänhävitystoiminnan aikoinaan aiheuttamina. Nämä preeriat ovat mahdollisesti intiaanien kaskeamalla synnyttämiä. Preerialla on usein maastopaloja, jotka ovat ihmisten tai luonnon, esimerkiksi salaman, aiheuttamia. Ainakin osittain nämä tiheään toistuvat palot ovat ylläpitäneet preerian puuttomuutta. Ruohokasvien syvälle ulottuvat juuret selviävät hengissä paloista.


title: Preeria

text: Preerian itärajalla on metsän ja arokasvillisuuden siirtymävyöhyke, jossa lehtimetsän keskellä kasvaa avoimepaa puistomaista metsää, mikä kasvityyppi muuttuu lännemmäs mentäessä yhä suurempia ruohoalueita sisältäväksi. Tätä lännempänä on metsäpreeria. Tätäkin idempänä varsinaisen preerian jokivarrella kasvoi preerian ollessa koskematon lehtimetsää.


title: Preeria

text: Tutkijoiden mielestä preeria alkoi syntyä jo noin 65–60 miljoonaa vuotta sitten, mutta nykyisenkaltaisia kasveja siellä alkoi olla noin 25–15 miljoonaa vuotta sitten mioseenikaudella, kun maapallon ilmasto viileni ja kuivui ajan myötä. Nykyisenlainen preerian ilmasto on ollut noin 3 000 vuotta. Sademäärän pienennyttyä laajoilla alueilla puustolle kelpaamattomaksi syntyi laajoja ruohoisia ja pensaikkoisia alueita. Amerikan preeria on samaa ruohoista kasvillisuustyyppiä johon kuuluvat lauhkeat ruohoarot, savannit ja pensasarot, joille on yhteistä se, että kasvillisuus on pääosin ruohoa ja pensaita ja se, että ilmasto on lauhkea ja sademäärä keskinkertainen. Metsää kasvaa ruohostossa vain 5–10 %:lla maa-alasta.


title: Preeria

text: Preerian ilmasto on mantereinen, talvet kylmiä ja kesät kuumia, ja kaikkina vuodenaikoina on voimakkaita tuulia. Preerian itäosissa esiintyy keväisin ukkosmyrskyihin liittyviä tornadoja. Alueella esiintyykin enemmän tornadoja kuin missään muualla. Pohjois-Amerikan preerialle on tyypillistä kylmeneminen etelästä pohjoiseen ja kuiveneminen idästä länteen. Kuivuudeltaan preeria jakautuu itä-länsisuunnassa moneen vyöhykkeeseen, joita ovat metsäpreeria, pitkäheinäpreeria, sekaheinäpreeria ja lyhytheinäpreeria. Sateisempi pitkäheinäinen preeria on tyypillinen preeria, joka muistuttaa Ukrainan aroja mustamultamaannoksineen. Kosteammalla pitkäheinäpreerialla sateet ovat myös ennustettavampia kuin lyhytheinäpreerialla.


title: Preeria

text: Tavallisimmin preeria ei ole altis maaperän kulumiselle eli eroosiolle, koska siellä on runsas kasvillisuus. Suhteellisen harvoin toistuvina pitkinä kuivuuskausina varsinkin kuivimmat preeria-alueet ovat kuitenkin uhanneet aavikoitua, koska ihmisen viljelemät kasvit eivät monestikaan kestä kuivuutta. Näin peltojen paikalle syntyi kuivalla 1930-luvulla pölyäviä alueita, eivätkä kuivuneet viljakasvit pysäyttäneet hiekan ja pölyn leviämistä.


title: Preeria

text: Preeria-alue jaetaan Yhdysvalloissa joskus 100 pituuspiirin mukaan lyhytruohoiseen preeriaan ("shortgrass prairie") lännessä ja pitkäruohoiseen ("tallgrass prairie") idässä.


title: Preeria

text: Kun puhutaan preeriasta tarkoitetaan yleensä pitkäruohoista preeriaa, joka on tyypillistä ruohoaroa ja muistuttaa siten Aasian aroja. Alkuperäisestä pitkäheinäpreeriasta on kadonnut 95–99 %, ja se onkin yksi maailman uhanalaisimmista elinympäristöistä. Joidenkin tietojen mukaan pitkäheinäpreeriaa olisi ollut alkujaan 900 000 km².


title: Preeria

text: Pitkäheinäpreeria ulottuu Yhdysvalloissa etelän Texasista Minnesotaan ja pohjoisen Kanadan Manitobaan, suunnilleen 100 pituusasteen itäpuolella. Preeriapalot olivat luonnonvaraiselle preerialla tavallisia. Pitkäheinäpreerialla on metsäsaarekkeita ja metsää vain 5–10 prosenttia maa-alasta. Ruoho on yleensä 1,5–2 metriä korkeata, mutta yltää joskus jopa 2,5–3 metriin.


title: Preeria

text: Lyhytheinäpreeriaa on suunnilleen Kalliovuorten ja Nebraskan osavaltion välisellä pituusasteella. Lyhytheinäistä preeriaa kasvaa Coloradon ja Kansasin, ja Oklahoman, Texasin ja New Mexicon ylätasangoilla. Lyhytheinäpreerian ilmasto on mantereinen ja puolikuiva. Joet tuppaavat helposti kuivumaan.


title: Preeria

text: Lyhytheinäpreerialla kasvaa muun muassa puhveliheinä ja gammaheiniä. Runsasravinteinen lyhytkasvuinen puhveliheinä kelpaa eläimille ravinnoksi kuivanakin. Se kasvaa tiheänä mattona yksin ollessaan, kestää laidunnusta ja tallaamista sekä kasvaa sateen jälkeen nopeasti. Ruoho on lyhyttä ja harvakasvuista, mutta sokeripitoista.


title: Preeria

text: Preeria tunnetaan parhaiten vielä 1800-luvulla olleista hyvin runsaista biisonilaumoista. Myös preeriakoirat ja kojootit ovat alueen eläimiä. Uudisraivaajat metsästivät niitä ja ottivat 200 vuodessa maan viljelykseen. Näin ollen alkuperäinen preeria on jäljellä vain luonnonsuojelualueilla. Lisäksi Yhdysvaltojen preerian ekosysteemi joutui liian suuren rasituksen kohteeksi metsästäjäintiaanien kultakaudella 1800-luvulla. Alueen intiaaniheimot havaitsivat eurooppalaisten valloittajien mukana tulleen hevosen tuomat välittömät edut metsästyksessä, sodankäynnissä ja liikkumisessa tasanko-olosuhteissa. Intiaanien kesyttämällä ja ryöstämällä hankkimat hevoslaumat ja preerialla luonnostaan laiduntavat biisonit aiheuttivat liikkuessaan lisääntyvää eroosiota. Lisäksi biisonien, hevosten ja muun karjan yhteinen laiduntarve oli liian suuri suhteessa laidunnettavissa olevan preerian määrään. Esimerkiksi eteläisillä preerioilla biisonien määrä oli vähentynyt vuodesta 1800 eteenpäin, ja alueella asuvat comanchet kärsivät riistan vähyydestä jo 1850-luvulla. Eurooppalaistaustaisten uudisraivaajien lisäksi siis myös alkuperäiset asukkaat vaikuttivat Suurten tasankojen ekosysteemin muuttumiseen.


title: Uusi Suometar

text: Uusi Suometar oli Suomessa autonomian ajan loppupuolella ilmestynyt valtakunnallinen sanomalehti, jonka johtavat fennomaanit perustivat ajamaan suomalaisuusliikkeen poliittisia ja kulttuurisia tavoitteita. Vuonna 1881 siitä tuli ensimmäisenä kotimaisena sanomalehtenä kuudesti viikossa ilmestyvä. Levikiltään se oli toiseksi suurin Hufvudstadsbladetin jälkeen. 1900-luvun alkuun mennessä lehdestä kehittyi Suomalaisen puolueen tärkein äänenkannattaja. Lehti lakkasi vuonna 1918, jolloin sen tilalle perustettiin Uusi Suomi.


title: Uusi Suometar

text: Uuden Suomettaren taustaryhmä oli historian professori Yrjö Koskisen ympärille ryhmittynyt ”jungfennomaanien” aatepiiri, joka tahtoi ajaa radikaalimpaa kieli- ja koulupolitiikkaa kuin vanhemman fennomaanipolven toimittama Suometar. Koskisen ohella lehteä olivat syksyllä 1868 perustamassa hänen veljensä oik.kand. Jaakko Forsman sekä nuoret maisterit Antti Almberg ja J. V. Calamnius. Toimituksen tueksi saatiin värvättyä myös muutamaa vuotta aikaisemmin lakanneen Suomettaren entinen päätoimittaja Paavo Tikkanen.


title: Uusi Suometar

text: Tärkeimmäksi tavoitteekseen Uusi Suometar otti suomenkielen saamisen viralliseksi kieleksi ruotsin rinnalle, suomenkielisen koululaitoksen kehittämisen, varsinkin oppikoulujen perustamisen, sekä kansanvalistuksen ajamisen. Lehti halusi tietoisesti laventaa lukijakuntaansa myös maaseudulle ja kampanjoi varsinkin 1870-luvulla menestyksellisesti erilaisilla keräyksillä ja kansalaisjuhlilla Kansanvalistusseuran ja uusien oppikoulujen puolesta. Lehden demokratistinen into huolestutti jopa suomalaisuusliikkeen suurta oppi-isää J. V. Snellmania, jonka välit Yrjö Koskiseen alkoivat viilentyä.


title: Uusi Suometar

text: Uskonnollisissa ja kulttuurikysymyksissä lehti edusti konservatiivista kantaa. Se torjui jyrkästi 1880-luvulla kehkeytyvän nuorsuomalaisen kulttuuripiirin uskonnonvapausvaatimukset ja suhtautui kriittisesti yhteiskunnallisesti radikaaliin realistiseen kirjallisuuteen.


title: Uusi Suometar

text:
Venäjän-poliittisen tilanteen kärjistyttyä 1890-luvulla Uusi Suometar omaksui varovaisen, hallitsijalle osoitettua lojaalisuutta korostavan asenteen. Tosin Suomen oikeudellista asemaa puolustettiin ja Helmikuun manifestin julkaisemista arvosteltiin, mutta päälinjaksi muotoutui J. R. Danielsonin ja E. G. Palménin muotoilema maltillinen myöntyvyys venäläisten vaatimuksiin nähden.
Kun nuorsuomalaisten perustama Päivälehti alkoi ilmestyä vuonna 1890, Uuden Suomettaren ylivalta maan suurimpana suomenkielisenä sanomalehtenä alkoi murentua. Lehtien välinen kilpailu johti myös katkeraan keskinäiseen kiistelyyn ”suomettarelaisen” myöntyvyyslinjan ja perustuslaillisen ”Nuoren Suomen” edustajien kesken. Sisällissodan jälkiselvittelyiden yhteydessä vuonna 1918 osa monarkiaa kannattavista nuorsuomalaisista ja aktivisteista perusti yhdessä vanhasuomalaisten kanssa uuden puolueen, Kansallisen kokoomuksen. Tässä yhteydessä Uusi Suometar lopetettiin ja uuden puolueen äänenkannattajaksi perustettiin sanomalehti Uusi Suomi


title: Suometar

text: Suometar voi tarkoittaa seuraavia:


title: Campania

text: Campania on hallinnollinen alue Etelä-Italiassa. Sen pinta-ala on 13 595 km² ja asukasluku noin 5,9 miljoonaa. Alueen pääkaupunki on Napoli. Nähtävyyksiin kuuluvat Vesuvius, Pompeji ja Herculaneum.


title: Campania

text: Campania on jaettu viiteen osaan, neljään maakuntaan ja yhteen metropolikaupunkiin:


title: Samnilaiset

text: Samnilaiset eli oskit on Keski- ja Etelä-Italiassa (Samniumissa) asuneiden muinaisten kansojen yhteisnimi. Samnilaisiin kuului ainakin neljä heimoa: pentri, caraceni, caudini ja hirpini sekä myöhemmin frentani. Roomalaiset voittivat heidät samnilaissodissa (343–341, 326–304, 298–290 eaa.) ja lopullisesti 272 eaa. Vuosien 91–88 eaa. liittolaissodassa he vielä taistelivat Roomaa vastaan, samoin kansalaissodassa, mutta 82 eaa. Lucius Cornelius Sulla kävi verisen taistelun heitä vastaan ja lopetti sodan. Historiankirjojen mukaan "kaupungeista tuli kyliä, ja osa niistä katosi täysin". Samalla oskin kieli syrjäytyi latinan tieltä.


title: Mannertenvälinen ballistinen ohjus

text: ICBM, sanoista "Intercontinental Ballistic Missile" eli mannertenvälinen ballistinen ohjus, tarkoittaa maasta laukaistavaa ohjusta, jonka kantomatka on yli 5 500 kilometriä. Ne on suunniteltu ydinkärjillä varustettaviksi, eikä tavanomaisia taistelukärkiä ole tähän mennessä käytetty. Tämä johtuu pelosta, että mikä tahansa ICBM-laukaisu johtaisi automaattiseen maksimaaliseen vastareaktioon muiden valtojen tahoilta. Nykyisin vain Yhdysvalloilla, Venäjällä, Kiinalla ja Pohjois-Korealla on ICBM-ohjuksia.


title: Mannertenvälinen ballistinen ohjus

text: ICBM voidaan laukaista kiinteästä maanalaisesta siilosta, kuorma-autosta tai junanvaunusta. Nykyiset mannertenväliset ohjukset voivat osua kohteisiinsa jopa alle 300 metrin tarkkuudella (CEP). Mannertenvälisiä ohjuksia vastaan on yritetty kehitellä erilaisia järjestelmiä kuten ABM-ohjukset eli ohjustentorjuntaohjukset, mutta näiden menetelmien luotettavuus on hyvin heikko, eikä niillä ole ydinsodan syttyessä käytännön merkitystä.


title: Mannertenvälinen ballistinen ohjus

text: Mannertenvälisiä ohjuksia on varustettu myös monikärkiohjuksiksi eli MIRV:eksi, mutta maalta laukaistavien ohjusten MIRV-ominaisuudet kiellettiin START-aserajoitussopimuksessa. Sopimuksen mukaisesti vuoteen 2005 mennessä Yhdysvallat poisti käytöstä LGM-118A Peacekeeper-ohjukset.


title: Mannertenvälinen ballistinen ohjus

text: Nykyisin käytössä olevia mannertenvälisiä ohjuksia ovat Yhdysvaltain LGM-30 Minuteman III, Kiinan Dongfeng 31, sekä Venäjän RS-24 "Yars", RS-26 "Rubezh", RS-28 "Sarmat", Topol ja RT-2PM2 Topol-M.


title: Mannertenvälinen ballistinen ohjus

text: Ensimmäiset ICBM-ohjukset otettiin käyttöön vuonna 1959. Neuvostoliiton ensimmäinen ICBM oli R-7 ja Yhdysvaltain Atlas. Molemmista ohjuksista kehitettiin myöhemmin kantoraketteja.


title: Tulivuorenpurkaus

text: Tulivuorenpurkaus on tapahtuma, jossa tulivuoresta purkautuu magmaa, kiviä, pölymäistä ainetta ja kaasua. Purkautuva magma virtaa laavana maanpinnalla ennen jähmettymistään. Tuhoisimpia purkauksia ovat maan sisään patoutuneen kaasun aiheuttamat räjähdyspurkaukset. Purkauksessa syntyvä laava ja tuhka voivat peittää alleen laajoja alueita, ja ilmaan noussut aines voi vaikeuttaa lentoliikennettä.


title: Tulivuorenpurkaus

text: Tulivuoritutkijat luokittelevat purkaukset useisiin ryhmiin, joista tärkeimpiä ovat Havaiji-, Stromboli-, Vulcano-, Plinius- ja Pélee-purkaukset. Omia ryhmiään ovat myös laakiobasaltteja synnyttäneet halkeamapurkaukset ja kaasupurkaukset.


title: Tulivuorenpurkaus

text: Havaiji-purkaukset ovat basalttipurkauksia, joissa laava on kuumaa ja liikkuvaa. Purkaus itsessään on kuitenkin rauhallinen. Stromboli-purkaukset ovat puolestaan kaasupurkauksia, joissa kaasu ryöpyttää punahehkuista laavaa ilmaan ja rinteille. Pélee-purkauksille tyypillistä ovat pyroklastiset pilvet, jotka ovat muodostuneet kuumista kokoonpuristuneista kaasuista ja osittain sulasta kiviaineksesta.


title: Tulivuorenpurkaus

text: Tuhoisimpia purkauksia ovat maan sisään patoutuneen kaasun aiheuttamat räjähdyspurkaukset, joissa tulivuoren huippu tai osa reunaa lentää ilmaan. Räjähdyksen aiheuttaa pääasiassa vulkaanisten kaasujen laajeneminen, kun ne pääsevät suuresta paineesta ilmakehään, tai magman joutuminen kosketuksiin veden kanssa. Tällaisia räjähdyspurkauksia ovat Vulcano- ja Plinius-purkaukset, joissa magma on sitkasta ja tukkii helposti purkausaukon. Räjähdykset levittävät suuret määrät magmaa tuhkana ja karkeampana pyroklastisena materiaalina. Laavaa ei niissä kuitenkaan synny paljoakaan. Plinius-purkaus voi loppuvaiheessa jopa tuhota koko vuoren.


title: Tulivuorenpurkaus

text: Vuoren rakenteessa vuorottelevat purkausjätteiden ja laavan eri kerrokset. Hapan laava on usein kaasupitoista ja sitkasta, jolloin kaasujen paineen nopeat muutokset voivat aiheuttaa räjähdyspurkauksia. On mahdollista, että koko vuori yksinkertaisesti räjähtää kappaleiksi, esimerkkeinä Krakataun ja St. Helensin purkaukset. Jos laava on erityisen sitkeää, se saattaa kovettua kraatteriin niin sanotuksi laavatapiksi. Tällöin räjähdyspurkauksen riski kasvaa erityisesti, sillä se antaa mahdollisuuden paineen nousuun vuoren sisällä. Jotkut vuoret kuten Vesuvius saattavat purkautua vuoroin rauhallisesti, vuoroin räjähdyspurkauksin. Vesuviuksen tunnetuin purkaus lienee vuonna 79 Pompejin, Herculaneumin ja Stabiaen tuhoon johtanut purkaus. Räjähdyspurkauksiin liittyy usein myös pyroklastinen pilvi, jossa räjähdyksen synnyttämä hienojakoinen ja tulikuuma tuhka- ja laavapöly polttaa kaiken eteen osuvan.


title: Tulivuorenpurkaus

text: Sammuville tulivuorille on ominaista erilaiset kaasupurkaukset, joissa valtaosa purkaustuotteista on kaasuja. Mofeteista purkautuu pääasiassa hiilidioksidia, solfataroista rikkikaasuja ja fumaroleista vesihöyryä.


title: Tulivuorenpurkaus

text: Ennen tulivuoren purkautumista, magman paine kasvaa vuorensisäisissä magmataskuissa. Tämä aiheuttaa pientä maan tärähtelyä, joka johtuu maan halkeilusta ja vuoren paisumisesta. Tämä ilmiö ei ole ihmissilmin tai -korvin havaittavissa, mutta sitä pystytään havainnoimaan vuoren rinteelle asennetuilla seismometreillä ja kaltevuusmittareilla. Mittareiden avulla ei saada selville purkauksen tarkkaa paikkaa tai ajankohtaa, mutta pitkäaikainen seuranta ja tietojenkeruu säästää ihmishenkiä. Seurantajärjestelmien tehokkuus sai näyttöä St. Helensin purkauksessa vuonna 1980. Purkauksen ennustusmerkkejä saatiin hyvissä ajoin, jolloin tiedeyhteisöjen ja viranomaisten hyvän tiedonkulun ansiosta alue saatiin nopeasti tyhjennettyä. Läheskään kaikilla maapallon tulivuorilla ei ole vastaavanlaista tiedonkeräysjärjestelmää, joten niiden toiminnasta ei saada ennakkotietoa.


title: Tulivuorenpurkaus

text: Pieni tai keskikokoinen tulivuori voi tuhota jo ensimmäisen viidentoista minuutin aikana muutaman kilometrin säteisen alueen. Ajanlaskumme alusta lähtien on arviolta noin kaksisataatuhatta ihmistä kuollut tulivuorenpurkauksissa. Yli 10 000 ihmisen hengen vaatineita purkauksia tunnetaan seitsemän. Vuosittain tapahtuu 2–4 purkausta, jotka tappavat ihmisiä. Kaikkiaan purkauksia tapahtuu vuodessa noin 60 ja enemmänkin, jos hyvin pienet purkaukset lasketaan mukaan.


title: Tulivuorenpurkaus

text: Tulivuorenpurkaus voi myös luoda tappavia pitkäaikaisvaikutuksia tuhoamalla viljelysmaat. Purkaus tappaa yleensä 2/3 uhreistaan ensimmäisen kuukauden sisällä. Tulivuoren laava voi virrata hyvinkin pitkiä matkoja, jopa kymmeniä kilometrejä. Yleensä laava virtaa muutaman metrin tai kilometrin tuntivauhtia, mutta voi jyrkillä rinteillä virrata 10 km/h. Laava, jonka lämpötila on 500–1 200 °C, polttaa, murskaa ja hautaa kaiken alleen. Ihmiset ja muut eläimet ehtivät kuitenkin yleensä pois sen alta. Vammoja on tullut, kun uteliaat menevät liian lähelle, tai kun ihmiset jäävät loukkuun eri suunnista lähestyvien laavavirtojen väliin.


title: Tulivuorenpurkaus

text: Vaarallisimpia ovat kuuman tuhkan ja kaasun pilvet, ns. pyroklastiset pilvet, jotka polttavat ja hautaavat ihmisiä, eläimiä ja kasvillisuutta alleen. Lämpötila on 600-700 °C. Pyroklastisen pilven nopeus voi olla jopa 100 km/h.


title: Tulivuorenpurkaus

text: Viileä tuhkakin hautaa rakennuksia alleen ja on merkittävä kuoleman aiheuttaja. Vaikka ihmiset pääsisivätkin pakoon, tuhka hautaa viljelysmaat alleen ja aiheuttaa maataloudesta riippuvaisilla alueilla nälänhädän, jos alueelle ei saada elintarvikeavustuksia. Tuhka on myös vaarallista jos sitä joutuu hengitysilman mukana keuhkoihin. Keuhkoissa tuhka muodostaa eräänlaista sementtiä ja ihminen tukehtuu tämän johdosta. Myös rakennusten päälle satava tuhka voi romahduttaa kattorakenteet. Jos tuhkaan sekoittuu lisäksi sadevettä, massan paino lisääntyy huomattavasti ja lisää rakennusten sortumisvaaraa huomattavasti. Tulivuoren räjähdyspurkaus lennättää jopa kuutiokilometrejä rikkoutunutta kiveä ilmaan. Nämä kivet satavat lähialueilla alas ja tulevat rakennusten kattojenkin läpi sisälle.


title: Tulivuorenpurkaus

text: Erittäin vaarallisia ovat myös ilmassa lentävät mutamaiset möykyt ja mutavirrat, jotka syntyvät sateen kastelemalla tulivuoren rinteellä. Lentävät mutamöykyt repivät paikoiltaan puita, taloja ja kiviä, jotka vierivät alas laaksoon. Mutamöykyt hautaavat kaiken mutaan.


title: Tulivuorenpurkaus

text: Tulivuorenpurkausten yhteydessä ilmaan pääsee usein myös vulkaanisia kaasuja. Vaarallisimpia niistä ovat rikkidioksidi, hiilidioksidi ja rikkivety.


title: Tulivuorenpurkaus

text: Tuhkapilvessä esiintyy myös salamointia.


title: Tulivuorenpurkaus

text: Tulivuorenpurkauksesta ilmaan noussut aines on vakava vaara lentoliikenteelle. Kivituhka naarmuttaa koneen etuosaa, jolloin siipien etureunan ja moottorien vahingoittuminen voi aiheuttaa vakavia vaaratilanteita, samoin ohjaamon ikkunoiden naarmuuntuminen niin, että niistä ei enää näe läpi. Mekaanisen naarmutuksen lisäksi purkauspilven happamat aineosat voivat aiheuttaa metallin syöpymistä, ja lasimaiset osat voivat sulaa ja takertua moottorin sisäosiin. Moottoreihin ajautuva tuhka voi myös tukkia niiden ilmanoton ja sammuttaa ne. Yhdeksän Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) perustamaa tiedotuskeskusta tiedottaa lentoliikenteelle vaarallisista purkauksista ja ennustaa tuhkapilvien leviämistä. Järjestö on kehittänyt purkauksista kertovan värikoodeihin perustuvan varoitusjärjestelmän:Tulivuoren räjähdyspurkaus saarella aiheuttaa tsunamin eli valtavan hyökyaallon. Räjähdyksessä syntyneen kalderan, kattilalaakson, täyttyminen vedellä luo hyökyaallon. Hyökyaalto, joka voi olla ainakin viisi metriä korkea, syntyy purkauspilven romahtaessa veteen. Jos tulivuori on valtameren rannalla, se voi aiheuttaa megatsunamin, yhden ihmiskunnan suurimmista katastrofeista. Tämä vaatisi sen että tulivuoresta lohkeaisi pala joka romahtaisi mereen. Tällainen mahdollisuus saattaa tiedemiesten mukaan olla esimerkiksi La Palman saarella.


title: Tulivuorenpurkaus

text: Korkealle ilmakehään joutuneet tulivuorten purkaustuotteet toimivat peilin tavoin ja heijastavat pois Auringon säteilyä. Maanpinnalle saapuvan Auringon säteilyn määrän pieneneminen viilentää maanpintaa.


title: Tulivuorenpurkaus

text: Niin sanotut kaaritulivuoret, kuten Pinatubo ja Chicon, sinkoavat purkaustuotteensa korkealle. Räjähdysmäiset, korkealle stratosfääriin ulottuvat tulivuorenpurkaukset lisäävät muutamaksi vuodeksi Maan pintalämpötilaa viilentävien purkaustuotteiden pitoisuutta ilmakehässä. Nimenomaan stratosfäärissä viilentävä vaippa toimii tehokkaasti ja säilyy kauan.


title: Tulivuorenpurkaus

text: Tärkeimmät Maan pintalämpötilaa viilentävät tulivuoren purkaustuotteet ovat tulivuoren tuhkapöly ja rikkidioksidi, josta syntyy rikkihappoa. Rikkihappo muodostuu ilmakehässä siten, että rikkidioksidi reagoi ilmakehässä olevien pienten vesipisaroiden kanssa. Syntyvät hyvin pienet rikkihappopisarat pysyvät ilmakehässä pitkään, kun ilmavirtaukset kannattelevat niitä samoin kuin pilvien pieniä vesipisaroita. Tulivuorenpurkauksen synnyttämän pölyn vaikutusta ilmastoon mitataan indeksillä, joka lyhennetään VEI.


title: Tulivuorenpurkaus

text: Toisaalta tulivuoret vapauttavat ilmakehään hiilidioksidia ja muita kasvihuonekaasuja ja voivat joskus lämmittää ilmastoa.


title: Tulivuorenpurkaus

text: Viime vuosikymmeninä tapahtuneiden suurten tulivuorenpurkausten epäillään alentaneen muutamaksi vuodeksi maapallon keskilämpötilaa noin 0,5 astetta. Viileneminen on tuntunut eniten napa-alueilla ja pohjoisen pallonpuoliskon keskileveyksillä. Kun Laki eli Lakagigar purkautui Islannissa vuonna 1783, pohjoisella pallonpuoliskolla koettiin katovuosia. Indonesiassa sijaitsevan Tamboran räjähdysmäinen purkaus vuonna 1815 synnytti ”kesättömän vuoden” seuraavana vuonna viilentämällä maapalloa jopa kolme astetta.


title: Tulivuorenpurkaus

text: Monet tutkijat arvelevat, että noin 71 000 vuotta sitten viime jääkauden ensimmäisen kylmän vaiheen aikana tapahtui jättimäinen Toba-tulivuoren purkaus, joka viilensi kylmenevän jääkauden ilmastoa. Monien muiden muinaisten purkausten, joista tiedetään esimerkiksi Yellowstonen purkaus ja Siperian laakiobasalttipurkaukset, epäillään vaikuttaneen aikoinaan vielä enemmän maapallon ilmastoon.


title: Tulivuorenpurkaus

text: Tuhoisia varhaisia tulivuorenpurkauksia olivat muun muassa Vesuviuksen, Santorinin ja Toban purkaukset.


title: Lucius Annaeus Cornutus

text: Lucius Annaeus Cornutus () (ensimmäinen vuosisata) oli roomalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän vaikutti keisari Neron aikana.


title: Lucius Annaeus Cornutus

text: Cornutus oli kotoisin Leptis Magnasta, Libyasta. Hän asui kuitenkin suurimman osan elämästään Roomassa. Hänet tunnetaan parhaiten runoilija Persiuksen opettajana ja ystävänä. Hän korjasi tämän kirjoittamia satiireja tämän kuoleman jälkeen, mutta antoi ne sitten Caesius Bassukselle toimitettavaksi tämän erityisestä pyynnöstä. Keisari Nero karkotti hänet Roomasta noin vuonna 66 tai 68, koska hän halvensi epäsuorasti keisarin näkemystä roomalaisten sankarillisesta historiasta. Tämän jälkeen hänestä ei tiedetä mitään.


title: Lucius Annaeus Cornutus

text: Cornutus kirjoitti useita retoriikkaa käsitteleviä teoksia sekä kreikaksi että latinaksi ("De figuris sententiarum"). Häneltä on säilynyt filosofinen tutkielma nimeltä "Theologiae Graecae compendium". Se on käsikirja, jossa ajan populaaria mytologiaa on käsitelty stoalaisen etymologian ja symbolisten tulkintojen näkökulmasta. Vaikka se sisältääkin useita absurdeja etymologisia tulkintoja, siinä on myös paljon kauniita ajatuksia.


title: Lucius Annaeus Cornutus

text: Simplikios ja Porfyrios viittaavat Cornutuksen kommentaariin Aristoteleen teoksesta "Kategoriat". Cornutus puolusti siinä Aristoteleen filosofiaa kilpailevan Athenodoros Kananalaisen näkemyksiä vastaan. Hänen Aristotelesta koskevat tutkielmansa olivat todennäköisesti hänen merkittävimpiä töitään. Cassiodorukselta on säilynyt katkelmia hänen tutkielmastaan "De enuntiatione vel orthographia".


title: Lucius Annaeus Cornutus

text: Cornutuksen nimiin on laitettu myös Vergiliusta koskeva kommentaari, jota Servius lainaa usein, sekä Persiukselle osoitettu "Scholia". Viimeksi mainitut ovat kuitenkin paljon myöhäisempiä, ja ne on ajoitettu karolingiajalle. Niin kutsuttu "Disticha Cornuti" on puolestaan peräisin myöhäiskeskiajalta.


title: IRBM

text:
IRBM ("Intermediate Range Ballistic Missile") on keskipitkän matkan ballistinen ohjus. Sen kantomatka on 2 400 – 6 000 kilometriä. Useasti sekä IRBM- että MRBM-ohjuksia sanotaan yhdessä keskimatkan ohjuksiksi.
Keskimatkan ohjukset ovat olennaisia jonkin maailmankolkan voimatasapainon kannalta. Esimerkiksi Intian Agni-ohjus kantaa vain Pakistaniin ja Kiinaan. Näin ollen Intia uhkaa Kiinaa ja Kiina Intiaa omilla keskimatkan ohjuksilla.


title: IRBM

text: 1980-luvulla tyypillinen keskipitkän matkan ohjus oli Neuvostoliiton SS-20 eli RT-12M Pioneer. Monet sukellusveneestä laukaistavat ohjukset ovat olleet kantamaltaan keskimatkan ohjuksia vastaavia.


title: IRBM

text: Vuonna 1987 solmittiin INF-sopimus, joka kielsi maasta laukaistavan keskimatkan ja keskipitkän matkan ballistisen ohjukset Neuvostoliitolta ja Yhdysvalloilta Euroopassa. Ranskalla oli käytössä siilosta laukaistava S3 IRBM-ohjus vuoteen 1996, jolloin se poistettiin käytöstä ja Ranskan ydinpelote jäi SLBM-ohjusten ja lentokoneista pudotettavien ydinpommien (AN-22 ja AN-52) varaan.


title: Temppeli

text: Temppeli () on pyhä paikka, jossa harjoitetaan uskonnollisia riittejä ja suoritetaan rituaalimenoja. Useimmissa uskonnoissa on jonkinlaisia temppeleiksi katsottavia rakennuksia. Alun perin sana tarkoitti Rooman auguurien uskonnollisiin tarkoituksiinsa rajoittamaa tilaa.


title: Temppeli

text: Eri kulttuuripiireissä ja uskonnoissa on pyhille rakennuksille annettu omia nimityksiä, kuten kristinuskon kirkko, juutalaisten synagoga ja islamin moskeija. Varsinkin antiikin ajan temppelit ovat vaikuttaneet myöhempien aikojen länsimaiseen arkkitehtuuriin.


title: Temppeli

text: Antiikin Kreikan ja Rooman temppelit olivat jumalien tyyssijoja, jonne pääsy oli pääsääntöisesti vain papeilla/papittarilla ja auguureilla. Uskonnolliset toimitukset suoritettiin ulkoilmassa ja pakanallisen seurakunnan jäsenet seurasivat menoja pihamaalla. Alttari oli sijoitettu ulos itä-länsisuunnassa temppeliin nähden. Kreikkalainen temppeli oli yksinkertainen suorakaide, jonka sisällä oli karu "naos" tai cella. Pienet pyhäköt olivat yleensä "antatemppeleitä", joissa kaksi tai neljä pylvästä oli sijoitettu sivuseinien jatkeiden väliin ('in antis'). Monet "aarrekammiot" ja Delfoin tai Olympian pyhätöt olivat tätä tyyppiä. Joissakin pienikokoisissa temppeleissä oli päädyn edessä neljä pylvästä ("prostyyli tetrastyyli"), ja takana valeportiikki ilman sisäänkäyntiä, kuten Ateenan Athene Niken temppelissä ("amfiprostyyli").


title: Temppeli

text: Kuudennelta vuosisadalta eaa. alkaen suuremmat temppelit rakennettiin "peripteraalisiksi", jolloin niiden cellaa ympäröi kauttaaltaan pylväskäytävä, peristyyli. Joissakin suurissa temppeleissä oli kaksikin pylväsriviä ("dipteraalitemppeli"). Joskus sisin pylväsrivi jätettiin pois ("pseudodipteraalinen" temppeli). Erikoisimmat temppelit olivat muodoltaan epäsäännöllisiä, kuten Ateenan Erekhtheion.


title: Temppeli

text: Temppelin sisäosan cella jakautui pylväillä kahteen (Paestumin niin sanottu basilika) tai kolmeen laivaan (Paestumin Poseidonin temppeli). Parthenonissa oli cellan lisäksi toinen huone, jonne sisäänkäynti kävi takaa. Monissa suurissa temppeleissä oli cellan lisäksi adyton. Joissakin temppeleissä osa cellan katosta oli avoin, kuten Didyman Apollonin temppelissä. Temppelin jumalankuva seisoi cellan peräosassa vastapäätä sisäänkäyntiä.


title: Temppeli

text: Kreikkalaista temppeliä ympäröi pyhitetty alue, "temenos" tai "peribolos", jonne kulku kävi usein pylväiden koristaman portin, propylaian, kautta. Uhrilahjat jätettiin temenokselle, jossa alttari sijaitsi. Temenoksen sivuja saattoi reunustaa pylväshalli, stoa.


title: Temppeli

text: Roomalaiset temppelit muistuttivat monessa suhteessa kreikkalaisia, mutta varsinkin keisariajalla vallitseva tyyli oli mahtipontinen korinttilainen, kun taas Kreikassa suosittiin jykevää doorilaista ja hienostunutta joonialaista tyyliä. Roomalainen temppeli sijaitsi ympäristöä korkeammalla podiumilla, jonne noustiin jyrkkiä portaita pitkin.


title: Temppeli

text: Etruskeilta perityn tradition mukaisesti roomalainen temppeli oli usein, varsinkin tasavallan aikana, tarkoitettu tarkasteltavaksi vain edestä. Julkisivua koristi portiikki ja massiivinen päätykolmio friiseineen, mutta rakennuksen sivuilla valepylväät oli muurattu kiinni cellan seinään. Tällaista temppelityyppiä kutsutaan "pseudoperipteraaliseksi" (Maison Carrée).