title: Hassunan kulttuuri

text:
Hassuna-kulttuuri ja Halaf-kulttuuri olivat perinteisiä myöhäiskivikautisia maanviljelyskulttuureja. Pohjoisessa oli Hassunan keraaminen kulttuuri noin 6600–6300 kalenterivuotta eaa. Pohjois-Mesopotamian vuorten juurilla myöhemmän Assyrian alueella. Hassuna sijaitsee hieman Mosulista etelään. Hassunan keramiikassa oli kermanvärinen kuvio punertavalla pohjalla, ja koristeluna silmiä ja korvia sekä eläimen päitä jne. Myös onnenmerkki hakaristiaihe esiintyy. Syyrian Bougrasista ja Irakin Umm Dabaghiyahista on löydetty naudan jäänteitä. Lähi-idän keraamiselle maanviljelylle oli ominaista talviviljan, muun muassa ohran ja vehnän kasvatus sadeviljelynä alueilla, joilla satoi yli 200 mm vuodessa. Peltoja ei osattu kastella kanavilla. Kotieläiminä pidettiin nimenomaan lampaita ja vuohia sekä myös sikoja.
Villiaasin ja gasellin metsästys oli tärkeä elinkeino. Ylävillä mailla pidettiin vuohia ja lampaita, alavilla mailla nautoja. Kaudella tunnettiin kaksiosainen savenvalajan uuni., jolla voi sulattaa kuparia. Oli monihuoneisia varastotaloja, jotka viittaavat jonkinlaiseen kiinteään yhteisöön. Kupari ja lyijy tunnettiin. Tell Arpachiyahissa on löydetty tältä ajalta hyvin varhaista valettua kuparia.
Hassunan kulttuurin alueella satoi yli 200 mm vuodessa..
Ihmiset elivät "tauf" taloissa eli mutatiilistä rakennetuissa monihuoneisissa nelikulmaisissa, jonka tyyppiset ovat tavallisia nykyäänkin. Taloissa oli sisäuunit joissa savupiiput, tasaiset rapatut lattiat ja seinissä säilytyssyvennyksiä ja maalauksia. Huoneet ovat pieniä. On löydetty sirppejä, hiomakiviä, käsikirveitä, koreja, leivinuuneja, ja lukuisia eläinten luita. Tehtiin naista esittäviä pieniä savipatsaita, ja vainajat haudattiin ruukkuihin talojen alle. Tell Hassunasta on vuodesta 5500 eaa. löydetty isompia rakennuksia asuinrakennusten lisäksi: Niissä on maalattiat, rappaamattomat seinät ja monia pieniä huoneita, joihin oli varastoitu pyöreitä savikuulia, mahdollisesti lingon ammuksia ehkä metsästysvarastoksi. Luultavasti ne ovat jonkinlaisia yhteisvarastoja. Tämä viittaa siihen, että varastoja olisi pitänyt päällikkö tai temppeli. Hassunassa alettiin myös tehdä sinettejä, jota on voitu käyttää yksityisen omaisuuden tai varastoitavan tavaran merkitsemiseen. Varastoa on saattanut pitää jokin taho, joka valvoo kyläläisiä. Hassunan kauden kylät olivat pienempiä kuin esimerkiksi 1000 vuotta vanhempi Jeriko.
Hassunan kylät olivat pieniä, niitten ala oli vain ala oli 0,8-3,2 ha, harvojen jos yhdenkään asukasluku ylitti 500 asukasta. Kylät olivat luultavasti puolipysyviä, ne hylättiin huonoina vuosina, esimerkiksi kuivuuden takia. Tätä kautta vastannee Yarim Tepe (Jarim Tepe) 1 ja myös Umm Dabaghiyah. Yarim Tepen lähellä oli ollut esikeraaminen asutus Maghzaliyahissa. . Haasunan kulttuurin romahduksen on sanottu johtuneen 6200 kalenterivuotta eaa. tapahtuneesta ilmaston viilenemisestä, joka johti kuivumiseen Lähi-idässä.


title: Faradayn induktiolaki

text: Faradayn lain mukaan virtasilmukkaan indusoituu jännite, kun silmukan läpi kulkeva magneettivuo muuttuu. Indusoituva jännite on suoraan verrannollinen magneettivuon formula_1 muutosnopeuteen. Jännite indusoituu siten, että sen aikaansaama sähkövirta silmukassa pyrkii vastustamaan ulkoisen magneettikentän muutosta. Ilmiötä kuvaava yhtälö on :


title: Faradayn induktiolaki

text:
formula_2
jossa
formula_3 on indusoitunut jännite ja
formula_4 on magneettivuon muutos ajan suhteen.
formula_5
Faradayn lain mukaan siis muuttuva magneettikenttä indusoi sähkökentän, ja koska Ampére-Maxwellin lain mukaan muuttuva sähkökenttä indusoi magneettikentän, voidaan sähkömagneettisen säteilyn aaltoluonne ymmärtää Maxwellin yhtälöiden pohjalta.


title: Bertel Storskrubb

text: Alf Bertel "Bebbe" Storskrubb (s. 24. huhtikuuta 1917 Pietarsaari – 21. huhtikuuta 1996 Helsinki) oli suomalainen yleisurheilija. Hän oli monipuolinen urheilija, mutta suurimmat menestyksensä hän saavutti 400 metrin aitajuoksussa sekä 400 ja 800 metrin juoksussa. Storskrubb voitti 24 henkilökohtaista Suomen mestaruutta ja lisäksi kymmenen viestimestaruutta seuransa HIFK:n riveissä.


title: Bertel Storskrubb

text: Storskrubb voitti Oslossa 1946 EM-kultaa 400 metrin aidoissa ajalla 52,2, joka jäi hänen uransa parhaaksi tulokseksi tällä matkalla; se oli myös Suomen ennätys ja sen vuoden maailman kärkitulos. Vuonna 1945 Storskrubb juoksi ajan 52,9, joka sekin oli maailmantilaston kärkitulos. Lontoon 1948 olympialaisissa hän karsiutui 400 metrin aitojen välierissä ja sijoittui Suomen viestijoukkueessa ankkurina neljänneksi 4 × 400 metrin viestijuoksussa.


title: Bertel Storskrubb

text: Storskrubb oli myös hyvä 800 metrin juoksija. Hän juoksi ennätyksensä 1.49,3 Malmössa vuonna 1945. Se oli kauden kärkitulos maailmassa ja pysyi Suomen ennätyksenä kymmenen vuotta. Kalevan kisoissa 1948 Storskrubb sijoittui 800 metrillä hopealle.


title: Bertel Storskrubb

text: Bertel Storskrubb voitti käsipallon Suomen-mestaruuden vuonna 1945. Hänen poikansa Björn Storskrubb oli käsipallon Suomen-mestari ja maajoukkuepelaaja. Hänen serkkunsa Börje Strandvall oli 1930-luvulla Suomen parhaita pikajuoksijoita.


title: Bertel Storskrubb

text: Reservin luutnantti Storskrubb taisteli joukkueenjohtajana ja komppanianpäällikkönä talvi- ja jatkosodassa. Jatkosodassa hänelle määrättiin oma iskujoukko. Hän osallistui taisteluihin Karjalan kannaksella sekä Viipurinlahden saaristossa Neuvostoliiton suurhyökkäyksen aikana 1944. Teikarin saarella hänen osastonsa tuhosi ylivoimaisen vihollispataljoonan, mutta käskyn saatuaan oli osaston vetäydyttävä mantereelle. Osalle miehistä riitti veneitä, mutta Storskrubb ui kolmen kilometrin matkan.


title: Opintopiiri

text: Opintopiiri on ryhmätyön muoto, jossa joukko samasta aiheesta kiinnostuneita kokoontuu yhteen opiskelemaan. Opintopiirin toiminnalle on keskeistä vapaamuotoisuus ja -ehtoisuus, vastuullisuus ja yhteistoiminnallinen oppiminen.


title: Opintopiiri

text: Opintopiirillä on pitkä historia valistuksessa ja aikuisten vapaissa sivistyspyrinnöissä. Opintopiiriä pidetään erityisesti 1800-luvun skandinaavisena keksintönä, vaikka sillä on juuri myös pohjois-amerikkalaisessa kansansivistystyössä.


title: Ålandsparken

text: Ålandsparken oli huvipuisto Maarianhaminassa, Ahvenanmaalla. Alueella on ollut joitakin huvipuistolaitteita vuodesta 1984 lähtien, mutta lopullisessa mittakaavassa se toimi vasta 1990-luvun alusta lähtien sulkemiseensa asti. Puisto oli yksityisessä omistuksessa.


title: Ålandsparken

text: Ålandsparkenin yhteydessä toimi myös ratagolf-rata sekä pelihalli, jossa oli noin 60 peliautomaattia. Huvipuistossa vieraili vuosittain noin 40 000 henkilöä.


title: Ålandsparken

text: Ålandparken on lopettanut toimintansa 2000-luvun alussa, ja puiston tilalle tuli erilaisia tapahtumia tarjoava huvittelukeskus Mariepark. Tarjolla on erilaisia tapahtumia lastenteatteriesityksistä aina rockfestivaaleille asti. Alue on kooltaan 1 500 neliömetriä, ja vieraita puistoon mahtuu kerralla noin 5 000. Ålandsparkenin ajoilta olevia ajolaitteita puistossa on jäljellä vielä muutamia, mutta ne eivät ole enää käytössä ja niistä on maalikin jo kulunut.


title: Ranskan Riviera

text:
Ranskan Riviera on Ranskan Välimeren-rannikon itäisin osa, joka sijaitsee Provencen alueella ja käsittää myös Monacon valtion. Ranskan Rivieran välittömänä jatkeena idässä on Italian Riviera.
Alpit ja Apenniinit suojaavat aluetta pohjoisesta, ja siellä on erityisen leudot talvet ja kuumat aurinkoiset kesät. Sadetta saadaan tyypillisesti vain 60 päivänä vuodesta, lumisadetta ei juuri koskaan.


title: Ranskan Riviera

text: Ranskan Rivieran itäraja on Italian raja, mutta sen länsirajasta on eri käsityksiä. "Encyclopædia Britannican" mukaan riviera alkaa Cannesista, ja on vain osa aluetta jonka nimi ranskaksi "Côte d’Azur", ”sininen rannikko”. Suomalaisten matkaoppaiden Riviera jatkuu jopa Marseilleen asti.


title: Ranskan Riviera

text: Tunnetuimmat kaupungit Ranskan Rivieralla ovat Cannes, Saint-Tropez ja Nizza, joka on myös sen suurin kaupunki.


title: Ranskan Riviera

text: Varakkaat britit alkoivat matkustaa Rivieralle talveksi 1700-luvun lopulla ja 1800-luvulla. Aluksi matkoja perusteltiin terveyssyillä – ilmaston katsottiin olevan hyväksi keuhkotautisille. Cannesin suosio alkoi 1830-luvulla, jolloin Nizzassa aiemmin talviaan viettänyt Lordi Brougham siirtyi sinne välttääkseen Nizzassa puhjenneen koleraepidemian.


title: Ranskan Riviera

text: Ranskan Riviera on edelleen hyvin suosittu kohde, joskin sinne matkustetaan talvikuukausien sijaan enemmänkin kesäkuukausina.


title: Ranskan Riviera

text: Rivieralla on talvisin (joulu-tammikuussa) epävakaista ja koleaa, lämpötilat ovat päivisin +5 ja +12 asteen välillä. Lunta tai räntää Rivieralla ei sentään saada koskaan, vaan talvisateet ovat pitkäkestoisia Atlantilta matalapaineiden tuomia vesisateita. Kesäisin on sen sijaan usein hyvin selkeää ja pilvetöntä, ja helteitä on lähes päivittäin huhtikuun lopulta lokakuun alkuun, minkä jälkeen ilmat taas viilenevät ja muuttuvat sateisemmiksi. Runsassateisimmat kuukaudet ovat joulu- ja tammikuu.


title: Ranskan Riviera

text: Rivieralla asuu luksusasunnoissa myös lukuisia kuuluisuuksia.


title: Ranskan Riviera

text: Ranskan Rivieraan kuuluvat seuraavat paikat, lännestä itään:


title: Johanna II (Navarra)

text: Johanna II (1311 – 6. lokakuuta 1349) oli Ranskan kuninkaan Ludvig X Itsepäisen ja Burgundin Margueriten tytär. Hän oli Navarran kuningatar vuodesta 1329 vuoteen 1349.


title: Johanna II (Navarra)

text: Johanna II:n äiti kuoli vuonna 1315. Seuraavana vuonna kuolivat hänen isänsä Ludvig X ja veljensä Juhana Postuumi, jotka molemmat olivat olleet sekä Ranskan että Navarran kuninkaita. Johanna II suljettiin pois kuninkuuden perimyksestä, koska hänen epäiltiin syntyneen avioliiton ulkopuolisesta suhteesta. Lisäksi hän oli alaikäinen ja naispuolinen, kruunulla kun oli miespuolisiakin perillisiä eli hänen kaksi setäänsä. Hänen setänsä Filip V oli ennen Juhana Postuumin syntymää ollut sijaishallitsija ja nousi Ranskan kuninkaaksi Juhana-vauvan kuoltua. Hän oli myös Navarran kuningas nimellä Filip II. Kun Filip V Pitkä kuoli, oli jo muodostunut maan tavaksi, että lähin miespuolinen sukulainen nousee Ranskan uudeksi hallitsijaksi edesmenneen kuninkaan seuraajana. Myöskään Filip V Pitkällä ei siis ollut kuin tyttäriä. Myös uusi kuningas, edellisen veli Kaarle IV Kaunis otti itselleen Navarran kuninkaan tittelin. Vaikka Navarran kuninkuus oli periytynyt aiemminkin myös naispuolisille, Johanna oli edelleen iältään kovin nuori eikä vielä naimisissakaan.


title: Johanna II (Navarra)

text: Ranskan uusi, Valois-sukuinen kuningas Filip VI kuitenkin tunnusti hänen oikeutensa Navarran kruunuun vuonna 1328, Johanna II:n kahden sedän Filip V:n ja Kaarle IV:n jälkeen. Filip VI ei itse polveutunut suoraan Navarran kuninkaista ja Johanna II:n isoäiti Johanna I oli perinyt kruunun isältään, joten naisperimys oli mahdollinen Navarran kuningaskunnassa. Kuitenkin laaditun sopimuksen mukaisesti Johanna luopui vaatimuksistaan Ranskan valtaistuimeen ja sai korvauksen Ranskan kuninkaan maihin liitetyistä Champagnen ja Brien kreivikunnista. Tämä korvaus käsitti Angoulêmen ja Mortainin kreivikunnat. Kuitenkin hän myöhemmin vaihtoi Angoulêmen kreivikunnan alueisiin Vexinin kreivikunnassa: Pontoise, Beaymont-sur-Oise ja Asnières-sur-Oisen alueisiin.


title: Johanna II (Navarra)

text: Johanna avioitui serkkunsa Evreux'n Philippen kanssa, josta tuli Navarran kanssahallitsijana Filip III. Avioliitosta oli yhteensä kahdeksan lasta:Johanna hallitsi Navarraa kuningattarena vuodesta 1328 aina kuolemaansa saakka vuoteen 1349. Hän hallitsi yhdessä kanssakuninkaan, aviopuolisonsa Filip III:n kanssa, joka oli kuninkaana 1329–1349. Filip oli myös Kapetingi, sillä hänen isänä oli Filip III:n nuorin poika, Evreux'n kreivi Ludvig. Näin hän peri isänsä Evreux'n kreivin arvon. Heidän vanhin poikansa Kaarle II Perin ensiksi Navarran kuningaskunnan äidiltään vuonna 1349 ja myöhemmin Evreux'n kreivikunnan.


title: Johanna II (Navarra)

text: Mielenkiintoisen yksityiskohdan muodostaan kuninkuuden palautuminen sukuun, sillä heidän jälkeläisiään olivat


title: Gröna Lund

text: Gröna Lund on huvipuisto Tukholmassa, Ruotsissa. Se sijaitsee Djurgårdenin saaren länsirannalla. Jacob Schultheis perusti sen vuonna 1883, joten kyseessä on Ruotsin vanhin huvipuisto. Gröna Lundissa vierailee joka vuosi yli miljoona kävijää.


title: Symmetrinen ryhmä

text: Symmetrinen ryhmä, jota merkitään formula_1, on matematiikassa "n"-alkioisen joukon kaikkien permutaatioiden muodostama ryhmä. Toisin sanoen ryhmä kuvaa kaikki eri tavat järjestää "n" alkiota uudelleen. Ryhmässä on formula_2 alkiota (luvun "n" kertoma), ja ryhmän laskutoimitus on permutaatiokuvausten yhdistäminen.


title: Symmetrinen ryhmä

text: formula_1:n alkioille formula_4 voidaan käyttää merkintää formula_5, missä formula_6kunformula_7.


title: Symmetrinen ryhmä

text: Symmetrisen ryhmän aliryhmiä sanotaan permutaatioryhmiksi. Eräs merkittävä aliryhmä on alternoiva ryhmä formula_8.


title: Sega 32X

text: Sega 32X () on Sega Mega Drivelle julkaistu laajennusosa, jolla pystyi pelaamaan 32-bittisiä pelejä.


title: Sega 32X

text: Segan julkaistua Mega Drivensä vuonna 1989 sillä oli konsolimarkkinoilla tekninen yliote Nintendon Nintendo Entertainment System -konsoliin nähden, mutta Nintendon julkaistua Super Nintendo Entertainment Systeminsä vuonna 1991 Sega tarvitsi jälleen teknisen etulyöntiaseman konsolimarkkinoilla.


title: Sega 32X

text: Segan vuonna 1991 Japanissa julkaistu Sega Mega-CD ei kuitenkaan ottanut tuulta alleen toivotulla tavalla ja yhtiön täytyi pohtia vaihtoehtoja Nintendon lyömiseksi. Sega kehitteli useita planeettojen mukaan nimettyjä projekteja, joista muutamat käyttivät yhtiön kolikkopeleihin suunniteltua laitteistoa.


title: Sega 32X

text: 32X julkaistiin marraskuussa 1994 Pohjois-Amerikassa nimellä "Sega Genesis 32X", Japanissa julkaisu tapahtui kuukautta myöhemmin nimellä "Sega Super 32X" ja tammikuussa 1995 laite saapui Eurooppaan nimellä "Sega Mega Drive 32X".


title: Sega 32X

text: Laitteen valmistus lopetettiin vuonna 1996. Segan toiveet SNES:n lyömisestä konsoliin liitettävällä laajennusosalla oli tuomittu epäonnistumaan, kun 32X:n valmistuskustannukset kohosivat odotuksia korkeammiksi ja laitteen tekniset rajoitukset tulivat nopeasti vastaan. 32X:n floppaaminen oli yksi niistä tekijöistä, jotka vaikuttivat Segan tulevaan vetäytymiseen konsolimarkkinoilta.


title: Sega 32X

text: Samaan aikaan markkinoille saapui myös Sega Saturn, jonka kanssa pelit eivät olleet yhteensopiva.


title: Sega 32X

text: Laitteessa on kaksi kappaletta Hitachin SuperH SH-2 suoritinta, 256 KB RAM-muistia ja 256 KB VRAM-näyttömuistia.


title: Sega 32X

text: Laitteelle julkaistiin 36 peliä sen elinaikana.


title: Minimoto

text: Minimoto on erittäin pienikokoinen kaksitahtinen moottoripyörä tai mopo, jonka moottorin kuutiotilavuus on alle 50 cm³ (yleisin 39 cm³). Minimotoissa kytkimenä toimii keskipakoiskytkin ja niissä ei ole vaihteita eikä vaihteistoa. Yksi kiinteä välitys huolehtii voimansiirrosta. Minimotoissa ei ole jousitusta. Minimoto on suunniteltu yksinomaan kilpailuun. Tieliikenteeseen minimotoja ei voi rekisteröidä, eikä se täytä esimerkiksi Suomessa mopon vaatimuksia. Minimotojen huippunopeus on pyörän kokoon nähden melko suuri, vakiona pyörästä ja viritysasteesta riippuen 40–120 km/h. Minimoton massa on muutamien kymmenien kilogrammojen paikkeilla. Suomessa minimotoilla kilpaillaan aktiivisesti.


title: Minimoto

text: Minimoto on toiselta nimeltään "pocketbike" eli ”taskupyörä”. "Minibike"-nimellä viitataan muutamaa tuumaa korkeampiin malleihin. Muun muassa kuuluisa moottoripyöräilijä Valentino Rossi on edennyt minimotoista suurempiin moottoripyöräilyluokkiin.


title: Anžero-Sudžensk

text: Anžero-Sudžensk () on kaupunki Kemerovon alueella Venäjällä. Se syntyi vuonna 1928 kahden taajaman, Anžeron ja Sudženskin yhteenliittymänä, ja sai kaupunkioikeudet 1931. Trans-Siperian rata kulkee kaupungin läpi. Moskovasta junamatkaa kertyy 3 560 kilometriä.


title: Anžero-Sudžensk

text: Kaupungin merkittävimmät elinkeinot ovat vuori-, kone- kemian- ja lääketeollisuus. Alueella on hiilikaivoksia.


title: Anžero-Sudžensk

text: Vuonna 2010 kaupungissa oli 76 669 asukasta.


title: Hannu

text: Hannu on suomalainen miehen etunimi, joka on lyhentymä saksalaisesta Johannes-nimen lyhentymästä Hannus. Hannun nimipäivä 27. joulukuuta. Saman nimen vanhempi rinnakkaismuoto on Hannes, ruotsinkielisillä alueilla myös Hans ja Hasse. Väestörekisterikeskuksen mukaan nimi Hannu on vuoden 2009 loppuun mennessä annettu Suomessa kaikkiaan 43 444 henkilölle, joista yli puolet on syntynyt vuosina 1940–1959. Hannu pohjautuu heprealaiseen nimeen "Johannes ("”Jumala on armollinen”).


title: Itsesyttymislämpötila

text: Itsesyttymislämpötila on alin lämpötila, johon kuumennuttuaan aine syttyy itsestään palamaan. Tässä lämpötilassa palaminen myös jatkuu syttymisen jälkeen ilman ulkopuolista lämmönlähdettä kuten liekkiä tai kipinää.


title: Representationalismi

text: Representationalismi (< , edustaa, esittää) eli epäsuora realismi, edustuksellinen realismi, representatiivinen realismi tai representationalistinen havaintoteoria on realistinen tietoteoreettinen kanta, jonka mukaan ihminen havaitsee ensisijaisesti mielessään olevia asioita (representaatioita), ei suoraan ulkomaailman olioita. Ajattelun välittömät kohteet ovat siis mielen "sisällä". Kun ajattelen esimerkiksi pöytää, ajattelen mielessäni olevaa pöydän ajatuksellista edustajaa, en varsinaisesti itse pöytää. Ajatus voi kohdistua itse pöytään vain representaation välityksellä.


title: Representationalismi

text: Representationalismi tässä muodossa tavataan liittää varhaismoderneihin ajattelijoihin, esimerkiksi John Locken kaltaisiin empiristeihin. Myös René Descartes omaksui representationalismin "Mietiskelyissään ensimmäisestä filosofiasta".


title: Karatšai-balkaarin kieli

text: Karatšai-balkaarin kieli (karatšai-balkaariksi къарачай-малкъар тил, "qaraçay-malqar til") on karatšaiden ja balkaarien puhuma turkkilainen kieli. Sen varianteilla (karatšai ja balkaari) on virallinen asema Karatšai-Tšerkessian ja Kabardi-Balkarian tasavalloissa Venäjällä.


title: Karatšai-balkaarin kieli

text: Karatšai-balkaaria puhutaan etupäässä Pohjois-Kaukasiassa sijaitsevissa Karatšai-Tšerkessiassa ja Kabardi-Balkariassa. Pieniä puhujaryhmiä asuu myös Kazakstanissa ja Keski-Aasiassa sekä Turkissa, Jordaniassa, Yhdysvalloissa ja eräissä Euroopan maissa. Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan kielen puhujia oli Venäjällä 225 800 henkeä, joista 130 300 asui Karatšai-Tšerkessiassa ja 72 200 Kabardi-Balkariassa. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan karatšai-balkaaria puhui 302 700 henkeä, joista 171 500 Karatšai-Tšerkessiassa ja 111 200 Kabardi-Balkariassa. (lukuihin sisältyvät myös karatšai-balkaaria toisena tai vieraana kielenä puhuvat). Turkissa karatšaita ja balkaareja arvioidaan olevan noin 30 000 henkeä.


title: Karatšai-balkaarin kieli

text: Vuonna 1989 karatšai-balkaaria puhui äidinkielenään 97,7 % Venäjän karatšaista ja 95,3 % balkaareista. Vuonna 2002 kieltä osasi kotitasavalloissaan 98,0 % karatšaista ja 98,8 % balkaareista.


title: Karatšai-balkaarin kieli

text:
Kansallisuudeltaan karatšaista 94,7 % ja balkaareista 95,2 % osaa venäjää (81,9 ja 84,5 % vuonna 1989). Osa balkaareista puhuu myös
kabardia.


title: Karatšai-balkaarin kieli

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 305 400 karatšai-balkaarin puhujaa.


title: Karatšai-balkaarin kieli

text: Karatšai-balkaari kuuluu turkkilaisten kielten luoteiseen eli kiptšakkilaiseen ryhmään. Sen lähimmät sukukielet ovat kumykki, karaiimi ja krimintataari. Sanastoon ovat vaikuttaneet naapurikielet kabardi ja osseetti. Kieli jakautuu c- ja č-murteisiin, joista edellistä puhuttiin aiemmin vain Tšerekin laaksossa Kabardi-Balkariassa.


title: Karatšai-balkaarin kieli

text: Vanhin kirjallinen muistomerkki on vuodelta 1715. 1920-luvulle saakka käytettiin arabialaista kirjaimistoa. 1880-luvulla yritettiin laatia kyrilliseen ja latinalaiseen aakkostoon perustuvia kirjoitusjärjestelmiä, mutta niiden käytännön merkitys jäi vähäiseksi. Vuonna 1905 ilmestyi ensimmäinen balkaarinkielinen julkaisu ja vuonna 1916 karatšainkielinen aapinen. Vuonna 1924 otettiin käyttöön latinalainen karatšain aakkosto ja vuonna 1926 siirryttiin yhtenäiseen latinalaiseen kirjaimistoon. Kyrilliseen kirjaimistoon siirryttiin Kabardi-Balkariassa vuonna 1937 ja Karatšai-Tšerkessiassa vuonna 1938. Kirjakielen kehitys pysähtyi vuosiksi 1943/1944–1957, jolloin karatšait ja balkaarit olivat karkotettuina Kazakstaniin ja Keski-Aasiaan.


title: Karatšai-balkaarin kieli

text: Kirjakieli jakaantuu karatšain ja balkaarin variantteihin, jotka perustuvat č-murteen kahteen eri paikallismurteeseen. Vuodesta 1960 lähtien on käytetty yhtenäistä kyrillistä kirjaimistoa, jossa venäjästä poikkeavia äänteitä ilmaistaan mm. kirjainyhdistelmien avulla. Lisämerkkejä on vain yksi, äännettä [w] ilmaiseva ў. Toisen tiedon mukaan aakkostot yhtenäistettiin vuonna 1964, mutta vuoden 1969 jälkeen molemmissa tasavalloissa palattiin toisistaan jonkin verran poikkeaviin kirjoitusjärjestelmiin.


title: Karatšai-balkaarin kieli

text:
"Karatšai-balkaarin kirjaimisto"
Vuosina 1995 ja 1996 Kabardi-Balkariassa ja Karatšai-Tšerkessiassa hyväksyttiin kielilait, joiden mukaan balkaarilla ja karatšailla on virallinen asema tasavaltojen muiden paikallisten kielten ja venäjän rinnalla. Kieltä käytetään kouluopetuksen välineenä Kabardi-Balkariassa. Molempien tasavaltojen venäjänkielisissä kouluissa sitä opetetaan aineena. Karatšai-balkaariksi julkaistaan oppikirjoja, kauno- ja lastenkirjallisuutta. Naltšikissa ilmestyy mm. sanomalehti "Zaman", kirjallisuuslehti "Mingi Tau" ja lastenlehti "Nür", Tšerkesskissä sanomalehti "Qaračai". Kieltä käytetään myös radiossa ja televisiossa. Molemmissa tasavalloissa on karatšai-balkaarinkieliset ammattiteatterit.


title: Karatšai-balkaarin kieli

text: Karatšai-balkaarin asema kieliyhteisön keskinäisen kanssakäymisen välineenä on vahva ja kirjakielen käyttöala melko laaja. Kieltä pidetään varsin elinvoimaisena eikä se toistaiseksi ole uhanalainen.


title: Ford Taunus

text: Ford Taunus oli Saksan Fordin valmistama automallisto, jonka jotkin versiot ovat samankaltaisia Englannissa valmistetun Ford Cortinan kanssa. Vuosien 1952 ja 1968 välillä kaikkia saksalaisia Fordeja kutsuttiin nimellä Taunus, ja mallinimiä olivat 12M, 15M, 17M, 20M ja 26M. Kirjain M tulee mestariteosta tarkoittavasta sanasta ”Meisterstück” tai ”Masterpiece”. Taunusta käytettiin joillakin markkinoilla myös merkkinimenä, etenkin niillä alueilla, joilla oli saatavilla myös brittiläisiä ja amerikkalaisia Fordeja. Taunus Transit oli aikanaan varsin tunnettu pakettiauto.


title: Ford Taunus

text: Näistä 1962-1966 valmistettu P4-korimallin Taunus 12M oli muista poiketen etuvetoinen, pohjautuen amerikkalaiseen Ford Cardinal -konseptiautoon. Tämän mallin myötä Fordin valikoimiin tuli V4-moottori. Myös takavetoisissa P5 ja P7-korimalleissa (mallit (15M?), 17M, 20M ja 26M) käytettiin V4 ja V6-moottoreita, myöhemmissä Taunuksissa käytettiin Rivi-4 ja V6 -moottoreita. Numerot 12, 15 ja 17 eivät viittaa välttämättä moottorin iskutilavuuteen (1,2 l, 1,5 l, 1,7 l) jne., vaikka yleinen luulo niin onkin. Esimerkkinä P7 17M 2000S.


title: Ford Taunus

text: Taunukset voidaan jakaa kokonsa mukaan kahteen ryhmään, toinen on vuosina 1957–1972 tehdyt ”isommat Taunukset” 17M, 20M ja 26M ja toinen ryhmä pienemmät Taunukset, joihin kuuluu vuosina 1939–1951 valmistetut G73A ja G93A, 1952–1970 valmistetut 12M, 15M ja 16M sekä 1970–1982 tehty Taunus TC.


title: Ford Taunus

text: Isompien Taunusten edeltäjänä olivat Ford V8 G78 sekä Ford Rheinland ja niiden seuraajaksi tuli Ford Granada Vuonna 1971 pienempien Taunusten edeltäjiä sen sijaan olivat Ford Eifel ja Ford Köln ja seuraaja on Ford Sierra Vuonna 1982.


title: Ford Taunus

text: Taunus-nimi tulee Taunus-nimisestä vuorijonosta Saksassa.


title: Ford Taunus

text: Ford Taunus P4 on vuosina 1962–1966 valmistettu etuvetoinen keskikokoinen auto. Kaikki P4-mallit valmisti Saksan Ford Kölnissä. Autosta on kaksi-ja neliovinen korimalli sekä harvinaisemmat coupe- ja farmarimallit. Farmarissa on kaksi ovea ja peräluukku.


title: Ford Taunus

text: Taunus 12M:ssä on 1498 cm³ V4-moottori, teho 40 kW (DIN, 55 hv) ja vääntömomentti 107,8 Nm. Moottori on lyhytiskuinen (iskusuhde 0,65), joten se ei ole yhtään sitkeä. Moottori on kiinnitetty suoraan runkoon. Jotta tien epätasaisuudet eivät välittyisi ohjauspyörään, on ohjauksesta tehty hidas. Ohjaus on lisäksi tunnoton. Vaihteita on neljä. Tavaratila on iso.


title: Ford Taunus

text: Kaarreajo-ominaisuudet ovat kohtalaisen hyvät. Jousitus on kuitenkin melko pehmeä ja auto on aliohjautuva.


title: Ford Taunus

text: Tekniikan Maailman 11/1963 koeajossa kaksiovinen Ford Taunus 12M (P4) kiihtyi 0–100 km/t 17,6 sekunnissa.


title: Ford Taunus

text: Vuonna 1963 Ford Taunus 12M TS maksoi Suomessa 9555 markkaa.


title: Ford Taunus

text: Taunus P5 -mallia valmistettiin vuodesta 1964 vuoteen 1967, jolloin sen korvasi P7 a-korimalli. Taunus P5 oli sen ajan eurooppalaisella mittapuulla suuri auto. Mallivaihtoehdot olivat 17M sekä 20M. Voimanlähteinä käytettiin V4- (17M: 1,5 l, 60 hv sekä 1,7 l, 70 hv) ja V6 ( 20M: 2,0 l, 85 hv (TS versiossa 90 hv)) -moottoreita. Vaihteistoksi sai valita joko 3- tai 4-vaihteisen manuaalin, tai vuodesta 1966 alkaen 3-vaihteisen Taunomatic-automaatin. Korimalleja olivat joko 2- tai 4-ovinen sedan, 2-ovinen coupé, sekä 3- ja 5-oviset farmarit.


title: Ford Taunus

text: Ford Taunus P6 on vuosina 1966–1970 valmistettu etuvetoinen keskikokoinen auto. Kaikki P6-mallit valmisti Saksan Ford Kölnissä. Autosta on kaksi- ja neliovinen korimalli sekä harvinaisemmat coupe- ja farmarimallit.


title: Ford Taunus

text:
Taunuksen yleisimmästä sedan-mallista on kaksi mallimerkintää, Taunus 12M ja Taunus 15M. Numerot ilmaisevat moottorin kokoa 1183 cm³ (33 kW, "12M") ja 1498 cm³ (40 kW tai 48 kW, "15 M"). Lisäksi 12M:n sai 1305 cm³ (37 tai 39 kW) ja 15M:n 1699 cm³ V4-moottorilla (51,5 tai 55 kW). Kummallakin mallilla 12M ja 15 M oli siis kaksi moottorivaihtoehtoa. Kaikissa P6-Taunuksissa on vesijäähdytteinen V4-moottori.
P6-mallien 15M ja 12M keulat ovat hieman erinäköisiä, kuten kuvista näkyy. 15M on hieman pitempi kuin 12M (438,9 cm vs 431,8 cm). Mallien tekniikka on kuitenkin moottoreita lukuun ottamatta samanlaista.


title: Ford Taunus

text: Tekniikan Maailman 10/1967 koeajossa Ford Taunus 12M kiihtyi 0–100 km/t 23,6 sekunnissa. Lehden mittaama huippunopeus oli 127,8 km/t, joka on lähes sama kuin valmistajan ilmoittama 130 km/t. Koeajon aikana mitattu kulutus oli keskimäärin 8,0 litraa superbensiiniä /100 km. Koeajon 12M:ssä oli 1305 cm³ moottori, teho 37 kW /5000 r/min DIN ja vääntömomentti 93 Nm /2500 r/min DIN. Auto painoi 890 kiloa.


title: Ford Taunus

text: Edellisen P4-mallin kuulamutteriohjaus on vaihdettu tarkkaan ja nopeaan hammastanko-ohjaukseen. P6-malli on kuitenkin äänekäs varsinkin soratiellä. Jarrutehostin puuttuu, joten jarrut ovat raskaskäyttöiset.


title: Ford Taunus

text: Kaikkiaan P6-Taunusta valmistettiin syyskuusta 1966 elokuuhun 1970 yhteensä 670.000 yksilöä, joista noin 385.000 12M- ja 285.000 15M-mallia.


title: Ford Taunus

text: Vuonna 1970 esiteltiin uusi Taunus TC, joka oli saatavana kaksi- tai neljäovisena sedanina, farmarina (Turnier) ja Coupéna. Se oli hyvin samankaltainen brittiläisen Ford Cortina Mk.III:n kanssa. Vuoden 1976 Taunus ja Cortina olivatkin jo täysin samanlaiset muuten, mutta Taunukset tehtiin vasemmanpuoleisella ohjauksella ja Cortinat oikeanpuoleisella Englannin markkinoille.


title: Ford Taunus

text: Ford Taunus TC2 4-ovinen (1976–1979)


title: Ford Taunus

text: Ford Taunus TC2 2-ovinen (1976–1979)


title: Ford Taunus

text: Ford Cortina Mk4 4-ovinen (1976–1979): vuoden 1976 jälkeen Ford Taunus ja Cortina olivat käytännössä identtisiä.


title: Ford Taunus

text: Vuoden 1975 marraskuun, 1976 mallivuoden paljastamisen jälkeen, alkoi ”GBTS” Taunus mallisarjan, tunnetaan myös nimellä ”Ford Taunus TC2”, valmistus.


title: Ford Taunus

text: Britannian Ford jatkoi Cortina Mk3:n valmistamista (Dagenhamin versio aiemmasta Taunus TC:sta) vielä puoli vuotta Taunus TC2:n julkistamisen jälkeen, mutta syyskuussa 1976 Britanniassa esiteltiin Cortina Mk4, minkä jälkeen Taunus TC2 ja Cortina Mk4 olivat lähes identtisiä, pois lukien alueelliset erot määräyksissä sekä varustelutasoissa.


title: Ford Taunus

text: Vuonna 1976 Taunuksen ulkonäköä korjattiin. Kori oli uudistunut ja varsin näyttävän näköisesti. Ikkunat olivat nyt suuremmat. Tämän Taunuksen korimallit olivat sedan ja farmari. Sen myynti sujui hyvin. Moottorivalikoimaan kuului 1,3-, 1,6-, 2,0- ja 2,3-litraisia moottoreita, Suomeen tuotiin kaikkia lukuun ottamatta 1.3- mallia.


title: Ford Taunus

text: Vuonna 1979 tämäkin uusi Taunus koki kohennuksen, jolloin ulkonäkö ja sisusta muuttuivat hiukan. Vuonna 1980 Taunukseenkin otettiin käyttöön Fordin hitaasti reagoiva muuttuvakurkkuinen kaasutin.


title: Ford Taunus

text: Taunuksen laatu oli hyvä. Jousitus oli mukava ja talvella etenemiskyky oli erinomaista kevyen perän vuoksi. Samaan vuodenaikaan myös kaasutin temppuili automaattirikastimen takia. Taunuksen polttoaineenkulutus oli suhteellisen suuri verrattuna kilpailijoihinsa, mutta sen sijaan lämmityslaite oli tehokas ja sisätilat suuret ja hinta oli edullinen. Kaikki valmistetut Taunukset olivat takavetoisia.


title: Ford Taunus

text: Taunusta valmistettiin Euroopassa vuoteen 1982 asti, jolloin sen korvasi takavetoinen Ford Sierra, mutta Argentiinassa tuotanto jatkui vielä vuoteen 1984 asti ja Turkissa vuoteen 1994.


title: Hazret Sovmen

text: Hazret Medžidovitš Sovmen (adygeiksi Хьазрэт Шъэумэн, , s. 1. toukokuuta 1937) oli Venäjän federaatioon kuuluvan Adygeian tasavallan presidentti 2002–2006. Kansallisuudeltaan hän on adygei. Sovmen oli Adygeian toinen presidentti, hänen edeltäjänsä oli Aslan Džarimov.


title: Hazret Sovmen

text: Sovmen on yliopiston professori ja kotoisin Adygeian pääkaupungista Maikopista. Koulutukseltaan hän on taloustieteiden tohtori. Vapaa-aikanaan hän harrastaa metsästystä ja kalastusta. Ennen presidenttiyttään Sovmen oli menestyvä liikemies. Tosin hän aloitti uransa vaatimattomasti puskutraktorin kuljettajana kultakaivoksessa Tšukotkassa.


title: Hazret Sovmen

text: Sovmen valittiin virkaansa suoralla kansanvaalilla 13. tammikuuta 2002. Valinnan jälkeen hän sai johdettavakseen köyhän tasavallan, jossa on riittänyt haastetta. Sovmen sekaantui poliittiseen juonitteluun, joka koski Adygeian pääoppositiopuoluetta, "Slaavilaista unionia". Venäjän presidentti Vladimir Putin tuki kuitenkin Sovmenia ja uskoi tämän kykyihin säästää Adygeia vakavammalta kriisiltä. Vuonna 1997 Venäjän presidentti palkitsi Sovmenin 3. luokan isänmaan palkinnolla. Sovmen on "Yhtenäinen Venäjä" puolueen jäsen.


title: Hazret Sovmen

text: Sovmenin aikana Adygeian talousintegraatiota Krasnodarin aluepiiriin syvennettiin, tasavallan tullilaitos lakkautettiin ja sen sisäministeriö liitettiin Venäjän sisäministeriön Adygeian haaraksi.


title: Espanjan–Yhdysvaltain sota

text: Espanjan ja Yhdysvaltain sota käytiin vuonna 1898, ja se päättyi Yhdysvaltojen voittoon. Yhdysvallat sai haltuunsa Espanjan siirtomaat Karibialla ja Tyynellämerellä. Näihin kuuluvat Puerto Rico, Guam ja Filippiinit. Yhdysvallat menetti 379 sotilasta taisteluissa ja yli viisituhatta tauteihin. Kuuban itsenäistyminen vuonna 1902 oli myös sodan seurausta.


title: Espanjan–Yhdysvaltain sota

text: 1800-luvun lopulla Espanjan maailmanvallasta oli enää rippeet jäljellä. Se oli likimain sodassa Kuuban itsenäisyyttä ajavia kapinallisia vastaan. Filippiineillä käytiin ankaraa sissisotaa. Samaan aikaan Yhdysvalloissa lehdistö lietsoi isänmaallisuutta. Etenkin Kuuban katsottiin olevan omaa takapihaa ja muukalaisten käsissä.


title: Espanjan–Yhdysvaltain sota

text: Yhdysvaltain sotalaiva "USS Maine" räjähti ja upposi Havannan satamassa 15. helmikuuta 1898, ja tapahtumasta syytettiin espanjalaisten sabotaasia. Presidentti William McKinley pyysi kongressilta luvan lähettää Yhdysvaltain joukkoja Kuubaan ”pakottamaan sisällissotaa käyvät kuubalaiset rauhaan”. Kongressi vaati Espanjaa vetäytymään heti Kuubasta. Espanja katkaisi diplomaattisuhteet Yhdysvaltoihin. 20. huhtikuuta ja molemmat valtiot julistivat sodan virallisesti alkaneeksi.


title: Espanjan–Yhdysvaltain sota

text: Ensimmäinen taistelu käytiin 1. toukokuuta 1898 Filippiineillä, ja Yhdysvaltain laivasto tuhosi Espanjan eskadroonan Manilanlahdella. Samaan aikaan maissa filippiiniläiset itsenäisyystaistelijat syrjäyttivät espanjalaiset. Viimeinen taistelu käytiin Manilassa, jonka Espanja luovutti Yhdysvalloille 13. elokuuta 1898.


title: Espanjan–Yhdysvaltain sota

text: Filippiinit, Kuuba, Puerto Rico ja Guam siirtyivät pois Espanjan vallasta. Muut siirtyivät suoraan Yhdysvaltain hallintaan, Kuuballe luvattiin itsenäisyys, mutta Yhdysvallat asetti tiukkoja ehtoja sen uuden hallituksen muodostamiselle.


title: Gazprom Transgaz Belarus

text:
Gazprom Transgaz Belarus () on Gazprom-konserniin kuuluva
maakaasuputkiyhtiö Valko-Venäjällä. Yrityksen kotipaikka on Minskissä. Yhtiön putkistoja pitkin maakaasua siirretään Venäjältä Valko-Venäjälle ja edelleen muihin maihin. Yhtiön kaasuputket muodostavat keskeisen osan Venäjältä Länsi-Eurooppaan johtavaa Jamal–Eurooppa-kaasuputkea.


title: Gazprom Transgaz Belarus

text: Yhtiön historia sai alkunsa 1960-luvun alussa rakennetuista maakaasun siirtoputkista. Kaasuputkiyhtiö tunnettiin aiemmin nimellä Beltransgaz ja se oli Valko-Venäjän valtion omistuksessa. Yhtiö myytiin venäläiselle energiakonserni Gazpromille vuosina 2007 (50 % osuus) ja 2011 (loput 50 %). Huhtikuussa 2013 yhtiö nimi vaihdettiin muotoon Gazprom Transgaz Belarus.


title: Gazprom Transgaz Belarus

text: Vuoden 2004 alussa yhtiöllä oli yhteensä 6 955,5 kilometriä maakaasuputkistoa, josta siirtoputkia 3 522 kilometriä ja jakeluputkia 3 433,7 kilometriä. Putkien halkaisija vaihtelee 100 millimetristä 1 400 millimetriin.


title: Toni Koskela

text: Toni Koskela (s. 16. helmikuuta 1983 Helsinki) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija. Hän on toiminut syksystä 2017 lähtien Rovaniemen Palloseuran päävalmentajana. Pelaajauransa hän lopetti vain 26-vuotiaana polvivamman takia.


title: Toni Koskela

text: Koskela oli alun perin Puotinkylän Valtin kasvatteja, minkä lisäksi hän edusti juniorina myös HJK:ta. Aikuisten tasolla Koskela debytoi FC Jokereiden reservijoukkue Jokruissa nousten myöhemmin seuran edustusjoukkueeseenkin kaudella 2001. Heinäkuussa 2003 Koskela puolestaan vuokrattiin toiseen liigaseuraan FC Hämeenlinnaan loppukaudeksi Jokereiden hankittua tuolloin Sami Ylä-Jussilan keskikentälleen. Huhtikuussa 2004 Koskela siirtyi Kotkaan FC KooTeePeehen.


title: Toni Koskela

text: Tammikuussa 2005 Koskela vaihtoi ulkomaiden kentille Englannin mestaruussarjassa pelanneeseen Cardiff Cityyn. Hän esiintyi siellä kuitenkin ainoastaan kahdessa sarjaottelussa sekä yhdessä FA Cupin ottelussa. Cardiffista Koskela jatkoikin tammikuussa 2006 matkaansa Kreikkaan solmittuaan sopimuksen Ilisiakosin kanssa. Saman vuoden heinäkuussa hän palasi kuitenkin taas Kotkaan KooTeePeehen. Tämän jälkeen Koskela edusti vielä norjalaista Moldea ja Veikkausliigan Jyväskylän Jalkapalloklubia. Hän joutui lopettamaan uransa kauden 2009 jälkeen kärsittyään polvivammasta.


title: Toni Koskela

text: Koskela edusti Suomen alle 21-vuotiaiden maajoukkuetta viidessä ottelussa. Hän sai myös kyseenalaista huomiota huhtikuussa 2005, kun Suomen Palloliitto asetti hänet ja Njazi Kuqin väliaikaiseen maajoukkuepelikieltoon pelaajien lähdettyä omin luvin joukkueen majapaikasta.


title: Toni Koskela

text: Pelaajauransa jälkeen Koskela toimi juniorivalmentajana PK-35:ssä ja HJK:ssa, jossa hän toimi muun muassa B-juniorien valmentajana. Heinäkuussa 2013 Koskela nostettiin HJK:n edustuksen apuvalmentajaksi Juho Rantalan siirryttyä Valkeakosken Hakan päävalmentajaksi. Neljä vuotta myöhemmin hän siirtyi RoPSin päävalmentajaksi.


title: Liimatta–Tyrisevä-rata

text: Liimatta–Tyrisevä-rata on Venäjän rataverkkoon kuuluva rataosuus Karjalankannaksella. Se alkaa Viipurin keskustan kaakkoispuolella sijaitsevasta Liimatasta (Lazarevka) ja yhtyy jälleen Viipuri–Pietari-rataan Tyrisevässä (Uškovo) šuuri ennen Terijokea. Rata kulkee pääradan eteläpuolella pitkin Suomenlahden rannikkoa Johanneksen, Koiviston, ja Kuolemajärven kautta. Kaislahdesta (Popovo) on haararata Uuraaseen.


title: Liimatta–Tyrisevä-rata

text: Liimatta–Tyrisevä-rata valmistui kahdessa osassa. Liikenteelle avattiin ensimmäisenä 73 kilometrin mittainen rataosuus Tyrisevästä Koivistoon vuonna 1916, ja Koiviston ja Liimatan välinen 43 kilometriä pitkä osuus valmistui vuonna 1925. Seuraavana vuonna rakennettiin lisäksi haararata Kaislahdesta Uuraaseen. Rata kuului alkuaan Suomen rataverkkoon, mutta toisen maailmansodan jälkeen se siirtyi kokonaan Neuvostoliitolle ja kuuluu nykyään Venäjän rataverkkoon.


title: Liimatta–Tyrisevä-rata

text: Liimatta–Tyrisevä-radan henkilöliikennettä hoitaa Lokakuun rautatiet. Päivittäisiä junavuoroja on kaksi kumpaankin suuntaan, ja niiden lähtö- ja pääteasemina ovat Viipuri ja Terijoki. Viipurista lähtee lisäksi joitakin henkilöjunia, joiden pääteasemana on Koivisto.


title: Pihtivirtamittari

text: Pihtivirtamittari on elektroniikan ja sähkötekniikan mittalaite, joka mittaa johtimessa kulkevaa sähkövirtaa sen ympärilleen muodostaman magneettikentän avulla ilman että virtapiiriä tarvitsee katkaista mittarin kytkemiseksi. Pihtivirtamittauksessa muodostuu eräänlainen virtamuuntaja: pihti toimii muuntajan sydämenä, pihdin sisällä oleva johdin toimii muuntajan ensiönä ja mittarin sisällä on toisiokäämitys.


title: Pihtivirtamittari

text: Pihtivirtamittareita on sekä pelkän vaihtovirran mittaamiseen että tasa- ja vaihtovirtamittauksiin. Pelkästään vaihtovirtaa mittaava pihtimittari perustuu sähkömagneettiseen induktioon kun taas sekä tasa- että vaihtovirtaa mittaavat pihtimittarit perustuvat Hall-anturin käyttöön.


title: Pihtivirtamittari

text: Monissa mittapihdeissä on mittariosakin mukana mutta joissakin on vain virran jännitteeksi muuntava anturiosa. Tällöin arvon näyttämiseen käytetään erillistä yleismittaria tai oskilloskooppia. Käytettäessä mittapihdin kanssa oskilloskooppia myös virran aaltomuoto saadaan näkyviin.


title: VDR

text: VDR tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Meltausjoki

text: Meltausjoki on Rovaniemen kaupungin luoteisosassa vapaana virtaava joki. Se on Ounasjoen suurin sivujoki ja saa alkunsa Unarinjärvestä. Joki yhtyy Ounasjokeen Meltauksen kylän kohdalla.


title: Meltausjoki

text: Meltausjoen pituus on 46 kilometriä. Joen valuma-alueen koko on 1787 km², josta järvien osuus eli järvisyys on noin 4 %. Meltausjoen tunnetuin nähtävyys on Unarinköngäs.


title: Meltausjoki

text: Profiililtaan melko jyrkkä ja maisemaltaan erämainen Meltausjoki on suosittu kalastuspaikka ja hyvä kanoottiretkeilykohde. Joessa on läpi talven sulina pysyviä koskialueita.


title: Meltausjoki

text: Joen kalastoon kuuluvat istutuksista sekä luontaisesta tuotannosta peräisin olevat harjukset, siiat ja hauet sekä vähempiarvoiset kalat. Alueen kalastusoikeuden omistaa pääosin Metsähallitus.


title: M/S Tor

text: M/S Tor on yksi Suomenlinnan lautoista. Se liikennöi Kauppatorin ja Suomenlinnan väliä etenkin hiljaisempina vuorokauden aikoina sekä lisälauttana kesäisin. Aluksen voi vuokrata myös tilausajoon. Alus ei alkujaan ollut lautta, vaan se valmistui vuonna 1952 Tukholman Hammarbyverket-telakalta satamahinaajaksi, ja se palveli tässä toimessa Gävlessä, Ykspihlajassa sekä Loviisassa vuoteen 1992. Tuolloin Suomenlinnan Liikenne Oy:lle liikennettä alihankintana ajava Sun Lines Oy osti aluksen ja muutatti sen lautaksi Teijon telakalla Länsi-Uudellamaalla. Tällöin aluksen vanha kansirakenne purettiin kokonaan ja tilalle tehtiin uusi matkustajaliikenteeseen paremmin soveltuva kansirakenne.


title: M/S Tor

text: Aluksen kansirakenteessa sijaitsee pääkannen matkustajatila, jossa on istumapaikat 68 hengelle. Matkustajatilan takana aluksen peräosassa on pieni autokansi, jolle voidaan lastata yksi henkilöauto. Edessä pääkannen yläpuolella sijaitsee ohjaamo. Sen takana sijaitsevalta aurinkokannelta löytyy istumapaikat 120 henkilölle sekä aluksen pelastautumisvälineet. Aluksessa on myös pieni pääkannen alapuolella vesilinjan tasolla sijaitseva matkustajasalonki, joka ei kuitenkaan yleensä ole matkustajien käytössä. Aluksen satamahinaajataustasta johtuen sen rungon rakenne soveltuu erittäin hyvin jääolosuhteisiin, joissa se on pärjännyt muita Suomenlinnan lauttoja paremmin. Alus hankittiinkin aikoinaan osin juuri talviliikenteen tarpeita ajatellen.


title: M/S Tor

text: Alus sai helmikuussa 2006 osakseen erikoista julkisuutta, kun tunnettu yhdysvaltalainen tv-tähti Conan O'Brien matkusti aluksella Suomen vierailullaan.


title: Sapoteekit

text: Sapoteekit (zapoteekit, zapotekit) on keskiamerikkalainen intiaaniheimo, joka elää Meksikon eteläosissa Oaxacan alueella. Sapoteekkien kulttuuri vaihtelee asuinalueen mukaan. Eri alueiden sapoteekit puhuvat sukulaiskieliä, mutta kaikki eivät ymmärrä toistensa kieliä. Vuonna 2009 SIL:n "Ethnologuen" mukaan sapoteekkikielien puhujia oli noin 480 000.


title: Sapoteekit

text: Sapoteekit asuivat Oaxacan alueella. Sapoteekkien tunnetuin keskus oli vuoren huipulla sijaitseva Monte Albán, josta on löydetty aiemmin tanssijoiksi kutsuttuja korkokuvia, joiden nykyisin arvellaan esittävän kuolleita sotilaita tai kidutettuja sotavankeja. Tanssija-korkokuvien yhteydessä on hieroglyfityyppistä kirjoitusta vuosilta 400–200 eaa.


title: Sapoteekit

text: Sapoteekit palvoivat useita jumalia, joista tärkeimmän, sateen jumala Cosijon, symboleita olivat jaguaari ja käärme. He kunnioittivat myös esi-isiään. Uskonnollisiin menoihin kuuluivat myös ihmisuhrit.


title: Sapoteekit

text: Sapoteekit taistelivat aluksi misteekkejä vastaan alueiden hallinnasta. Myöhemmin molemmat kansat joutuivat taistelemaan asteekkeja vastaan. Sapoteekit onnistuivat säilyttämään asteekkien valtakaudellakin rajoitetun itsehallinnon.


title: Sapoteekit

text: Noin 1500–500 eaa merkittävänä paikallisena keskuksena ollut San José Mogote oli varhaisimpia tunnettuja keskuksia Oaxacan laaksossa, ja se oli luultavasti sapoteekkien rakentama. Pienet kiinteät kylät yleistyivät täällä noin 1500 eaa. Niissä oli tyypillisesti kymmenen ydinperhettä 1–2 hehtaarin alalla 20–50 metrin välein.


title: Sapoteekit

text: Täällä näkyy merkkejä hyvin varhaisesta kulttuurikehityksestä. Noin 1300 eaa. esiintyi paaluaitauksia ja seremoniallisia rakennuksia. Vuonna 1150 eaa. paikalla oli alettu käyttää kasteluviljelyä. Vuonna 850 eaa. alettiin käyttää auringossa kuivattua adobetiiltä. Noin 600 eaa. alettiin käyttää sapoteekkien hieroglyfikirjoitusta. Noin 800–700 myöhäisessä Guadalupe-vaiheessa Oaxacan laaksossa oli erään 10 talon ryhmässä 5 taloa tiukasti yhdessä. Näissä taloissa tehtiin jäänteistä päätellen tavallisia kotitaloustöitä, ja hajallaan olevissa viidessä rakennuksessa erikoistuneita töitä. Tapa oli periytynyt jo San José-ajalta 1200–900 eaa. Noin 700–500 eaa. San Jose Mogotessa asui noin tuhat intiaania, ja paikan ala oli silloin noin 150 eekkeriä. Koko Oaxacan laaksossa asui silloin noin 3 500 asukasta. Niin sanotussa Rosario-vaiheessa 700–500 eaa. seudulla oli käynnissä sotaisa kilpailu San José Mogoten, Monte Albánin, Yegüihin ja Tilcajeten välillä. Vuosina 700-500 eaa. Oaxacan laaksossa oli 65 kylää tutkitulla 2125 km² alalla, ja useimmissa oli alle 50 asukasta, mutta San José Mogotessa yli 500. Vuoden 500 eaa. jälkeen San José Mogoten merkitys pieneni, kun Monte Albán nousi alueen keskuspaikaksi.. Noin 400 eaa Monte Albanissa oli arviolta 5200 asukasta. Monta Albanin väkiluku saavutti huippunsa ajanlaskun alun aikoihin, jolloin kaupungissa oli 17000 asukasta. Tämän jälkeen väkiluku aleni v 200 haa 14500:een.


title: Sapoteekit

text: Sapoteekit rakensivat pääkaupunkinsa Monte Albánin keskeiselle paikalle laaksojen yhtymäkohdassa olevalle vuorenhuipulle, jota oli helppo puolustaa. Sinne tehtiin vuoden 500 eaa. vaiheilla uskonnollinen seremoniakeskus, josta kasvoi seuraavien vuosisatojen aikana kymmenientuhansien ihmisten asuttama kaupunki. Siellä asuttiin yli tuhannen vuoden ajan, kunnes kaupunki hylättiin, ja siitä tuli jälleen uskonnollinen pyhiinvaelluskohde ja hautapaikka.


title: Misteekit

text: Misteekit eli mixteekit ovat mesoamerikkalainen intiaanikansa. He alkoivat perustaa korkeakulttuuriaan Oaxacan laaksoon noin 600-luvulla. Misteekkien kulttuurissa oli lainoja aluksi etenkin Teotihuacánista ja myöhempinä vuosisatoina myös tolteekeilta, kuten sulkakäärmejumala ja metallien käsittelytaito. Misteekkikulttuurin kukoistusaikaa oli 1300-luvun alkupuoli, jolloin he valtasivat sapoteekeille kuuluneita alueita. 1400-luvulla sapoteekit valtasivat alueensa kuitenkin takaisin. Misteekkien nahalle tai paperille tehtyjä taitekirjoja on säilynyt useita: niistä tunnetuin on "Codex Nuttalli". Kirjat kertovat misteekkien rituaaleista ja myyteistä sekä mahdollisesti myös hallitsijoista, merkittävistä avioliitoista ja sotaretkistä.


title: Misteekit

text: Misteekkien keskuksia olivat Tilantongo, Achiutla, Cuilapan, Huamelupan, Mitla, Tlaxiaco, Juxtlahuaca, ja Yucuñudahui. Alamaan misteekit asuivat länteen ja pohjoiseen kantamaasta ja rannikon misteekit eteläisillä tasangoilla ja Tyynenmeren rannoilla. Ylämaan misteekit olivat yleensä johtavassa asemassa ja Oaxacan laakso itse sotien kohteena. Asteekkien Ahuizotl valloitti misteekkien valtakunnan 30 vuotta ennen espanjalaisten saapumista.


title: Misteekit

text: Misteekkien kieltä oli ainakin kolme murretta. Misteekkiä puhuu nykyään 471 000 ihmistä.


title: Valdemar Rautio

text: Karl Johan Valdemar "Valle" Rautio (4. marraskuuta 1921 Vaasa - 5. syyskuuta 1973 Nurmijärvi) oli suomalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli kolmiloikka.


title: Valdemar Rautio

text: Rautio voitti EM-kultaa Oslossa 1946 tuloksella 15,17 m. Brysselin EM-kisoissa 1950 hän oli hopealla (14,96) ja Lontoon olympialaisissa 1948 kuudes (14,70). Helsingin olympialaisissa 1952 hän jäi karsinnassa sijalle 23 tuloksella 14,14.


title: Valdemar Rautio

text: Rautio on viimeisin suomalainen miesten arvokisamitalisti kolmiloikassa. Hän kuului maailman kymmenen parhaan kolmiloikkaajan joukkoon koko 1940-luvun jälkipuoliskon. Ennätyksellään 15,17 m hän oli vuoden 1946 maailmantilaston ykkönen. Vuonna 1945 hän hyppäsi myötätuulituloksen 15,48 m.


title: Valdemar Rautio

text: Seuratasolla Rautio edusti Vaasan Vasamaa. Hän saavutti kolmiloikassa ja pituushypyssä yhteensä yhdeksän SM-mitalia. Hänen paras tuloksensa pituushypyssä oli 722 cm.


title: Kati Nappa

text: Kati Nappa on nyt jo eläkkeellä oleva suomalainen kotitalousopettaja, ruokatoimittaja ja ruokakulttuurin edistäjä. Hän on tehnyt ruokaa ja ollut toimittajana erilaisissa tv-ohjelmissa, muun muassa Tänään kotona, Katin kanssa keittiössä, Tänä torstaina, Keventäjät ja vuosina 1989–2003 Huomenta Suomessa MTV3-kanavalla. Nappa on laatinut lukuisia ruokareseptejä. Hänen sieni- ja marjaresepteistään on muun muassa julkaistu kirja "Metsän makuja".


title: Juudaksen evankeliumi

text: Juudaksen evankeliumi on kainiittien, varhaisen gnostilaisen ryhmän, käyttämä apokryfinen evankeliumi. Evankeliumi on laitettu Juudas Iskariotin, Jeesuksen pettäneen opetuslapsen, nimiin. Evankeliumi suhtautuu Juudaksen tekoihin myönteisesti. Evankeliumi ei kuitenkaan esitä olevansa Juudaksen itsensä kirjoittama. "Juudaksen evankeliumi" ei kuulu kristilliseen Raamatun kaanoniin, eli se ei ole kristillinen evankeliumi.


title: Juudaksen evankeliumi

text: "Juudaksen evankeliumi" antaa varhaiskristillisyydestä jossain määrin toisenlaisen kuvan kuin kanoniset evankeliumit. Kanonisten evankeliumien mukaan Juudas petti Jeesuksen ja myi hänet juutalaisille kirjanoppineille, jotka puolestaan luovuttivat hänet roomalaisille vallanpitäjille ristiinnaulittavaksi. "Juudaksen evankeliumin" mukaan Juudas oli Jeesuksen suosikkiopetuslapsi, joka petti tämän vain hänen omasta käskystään. Tämä seuraa gnostilaista ajatusta siitä, että ihmisen ruumis on vankila, josta sielun on vapauduttava. Näin Juudas olisi auttanut Jeesuksen sielua vapautumaan sen ruumiillisista rajoituksista. Evankeliumin mukaan Jeesus opetti Juudakselle salaisia opetuksia, joita muut opetuslapset eivät tienneet.


title: Juudaksen evankeliumi

text: Evankeliumin ainoa tunnettu versio, 26-sivuinen koptinkielinen käsikirjoitus, on ajoitettu varmuudella 200- tai 300-luvulle. Se on todennäköisesti käännös varhaisemmasta kreikankielisestä kirjoituksesta, joka on peräisin toisen vuosisadan puolivälistä. Evankeliumi löytyi Egyptistä 1970-luvulla, ja sitä on luonnehdittu yhdeksi 1900-luvun merkittävimmistä tekstilöydöistä. Evankeliumin julkaisi suurelle yleisölle National Geographic Society 6. huhtikuuta 2006.


title: Juudaksen evankeliumi

text: "Juudaksen evankeliumia" ei tule sotkea "Tuomaan evankeliumiin", jonka joistakin versioista on käytetty myös nimeä "Juudaan evankeliumi" apostoli Juudas Tuomaksen mukaan.


title: Juudaksen evankeliumi

text: On olemassa noin 50 teosta, jotka esittävät olevansa varhaiskristillisiä evankeliumeja. Näistä ainoastaan kahdestakymmenestä on säilynyt enemmän tietoja, ja ainoastaan neljä varhaisinta, Matteuksen, Markuksen, Luukkaan ja Johanneksen kanoniset evankeliumit, kuuluvat Raamattuun. "Juudaksen evankeliumi" on yksi 16:sta muusta evankeliumista, joista on säilynyt merkintöjä kirkkoisien varhaisissa kirjoituksissa. Sitä ei ole kuitenkaan koskaan luettu osaksi Uutta testamenttia, eikä se ole ollut edes varsinaisesti ehdolla — muiden apokryfisiin kirjoituksiin kuuluvien tekstien tavoin se kirjoitettiin niin myöhään, että varhaiskristillinen kaanon oli jo vakiintumassa.


title: Juudaksen evankeliumi

text: Antiikin ajalta olevat tiedot "Juudaksen evankeliumista" perustuvat ennen kaikkea kirkkoisä Irenaeuksen mainintaan. Hän viittaa evankeliumin sisältöön teoksessaan "Harhaoppeja vastaan" ("Adversus haereses"), jonka hän kirjoitti Lyonissa noin vuonna 180. Irenaeus kirjoitti, että:


title: Juudaksen evankeliumi

text: Irenaeuksen kuvaamat kainiitit eli kainilaiset gnostilaiset ylistivät hänen mukaansa Kainia, Raamatun murhamiestä, sekä sodomalaisia ja Juudasta ja pitivät heitä salaisen tiedon haltijoina. Osa kainiiteista katsoi, että Juudas oli valaistunut ja toimi, jotta ihmiskunta voisi saada sovituksen Jeesuksen kuoleman kautta. Tämän vuoksi he pitivät häntä kunnioituksen kohteena. Kainiitit, kuten monet muutkin gnostilaiset ryhmät, olivat puolimalteistisia ja uskoivat, että Vanhan testamentin Jumala, Jahve, oli paha demiurgi ja erillinen jumaluus kuin korkein Jumala, joka lähetti Jeesuksen. Tällaiset gnostilaiset ryhmät kunnioittivat kaikkia raamatullisia hahmoja, jotka olivat pyrkineet etsimään tietoa totuudesta tai haastamaan Jahven auktoriteetin, ja puolestaan demonisoivat monia henkilöitä, jotka olivat perinteisissä raamatuntulkinnoissa sankarin roolissa.


title: Juudaksen evankeliumi

text: Synkretistinen kainiittien harhaoppi on alustaan asti ollut tuomittu varhaisessa kirkossa. Kristillinen kirkko on aina katsonut, että Jeesus kärsi ja kuoli vapaaehtoisesti ihmiskunnan syntien vuoksi, loputtomasta rakkaudestaan, jotta kaikki voisivat saada pelastuksen. Näin Juudaksen petos on nähty vain henkilökohtaisena petoksena ja Juudaksen apostolisen aseman rikkomisena.


title: Juudaksen evankeliumi

text: Noin kaksisataa vuotta Irenaeuksen kirjoituksen jälkeen Epifanios kritisoi "Juudaksen evankeliumia", koska se piti Jeesuksen pettänyttä henkilöä kiitettävänä, henkilönä joka "teki hyvän teon pelastukseksemme" ("Panarion" XXXVIII.1.4-5). Tämän lisäksi evankeliumin mainitsee myös Theodoretos ("Haer." I.15.). Heidän tietonsa evankeliumista ovat kuitenkin peräisin Irenaeukselta.


title: Juudaksen evankeliumi

text: Kertomusten evankeliumista ei ollut löytynyt jälkeäkään, kunnes koptilainen "Juudaksen evankeliumin" käsikirjoituskoodeksi eli nahkaan sidottu papyruskäsikirjoitus ilmestyi antiikkikaupan harmaille markkinoille. Ensimmäisen kerran se nähtiin hämärissä olosuhteissa geneveläisessä hotellihuoneessa toukokuussa 1983, jolloin se esiintyi yhdessä muiden sekalaisten kreikan- ja koptinkielisten käsikirjoitusten kanssa, joita tarjottiin Stephen Emmelille, Yalen yliopiston tohtorikandidaatille, jolle Southern Methodist University oli antanut tehtäväksi käsikirjoitusten tutkimisen.


title: Juudaksen evankeliumi

text: Koodeksin, jonka osana evankeliumi on, nimi on "Codex Tchacos". Siinä oli neljä osaa: "Pietarin kirje Filippukselle" (eri versio Nag Hammadista löydetystä kirjeestä), "Ensimmäinen Jaakobin ilmestys" (myös tunnettu Nag Hammadista), katkelma kirjoituksesta, jossa esiintyy "Allogenes"-dialogin nimihenkilö (vaikka kyseessä ei ole sama kuin Nag Hammadista löydetty dialogi), sekä "Juudaksen evankeliumi". Noin kolmannes koodeksista ei ole tällä hetkellä luettavissa.


title: Juudaksen evankeliumi

text: Kuinka koptilainen käsikirjoitus alun perin löydettiin, ei ole tiedossa. Uskotaan kuitenkin, että nyt jo edesmennyt egyptiläinen antiikinharrastaja olisi löytänyt koodeksin Muhafazat al Minyasta, Egyptistä ja myynyt sen kairolaiselle antiikkikauppiaalle. Vuoden 1980 tienoilla käsikirjoitus ja suurin osa kauppiaan muusta esineistöstä varastettiin ja vietiin pois Egyptistä. Kauppias onnistui saamaan koodeksin takaisin yhteistyössä geneveläisen antiikkikauppiaan kanssa. Tämän jälkeen hän näytti koodeksia asiantuntijoille, jotka ymmärsivät sen merkityksen.


title: Juudaksen evankeliumi

text: Kauppiaalta kesti kuitenkin kaksi vuosikymmentä, ennen kuin hän löysi ostajan, joka oli valmis maksamaan pyydetyt 3 miljoona dollaria. Evankeliumin käsikirjoituksen ainoa tunnettu kappale oli näin tullut esiin oltuaan 1700 vuotta Egyptin autiomaassa.


title: Juudaksen evankeliumi

text: Seuraavina vuosina käsikirjoitusta tarjottiin hyvin hiljaisesti eri puolille, mutta mikään suurempi yhdysvaltalainen kirjasto ei ollut halukas hankkimaan käsikirjoitusta, jonka alkuperä oli niin hämärä. Lopulta käsikirjoituksen osti baselilainen Maecenas-säätiö, yksityinen säätiö, jota johti lakimies Mario Jean Roberty. Sen aikaisemmat omistajat väittivät nyt, että se olisi löydetty Al Minyasta Egyptistä 1950- tai 1960-luvulla, ja että sen merkitystä ei arvostettu kuin vasta viime vuosina. Muissa keskusteluissa löytöpaikaksi mainittiin kuitenkin muita paikkoja.


title: Juudaksen evankeliumi

text: Geneven yliopiston aiempi professori Rodolphe Kasser julkisti kirjoituksen olemassaolon ja joitakin yksityiskohtia siitä koptin asiantuntijoiden konferenssissa Pariisissa heinäkuussa 2004. Maecenas-säätiön edustaja kertoi 30. maaliskuuta 2005 suunnitelmista julkaista englannin-, ranskan- ja saksankieliset käännökset, kunhan hauras papyrus oli ensin konservoitu. Työhön osallistunutta joukkoa koptin historian asiantuntijoita johti professori Kasser. Roberty sanoi, että radiohiilimenetelmällä käsikirjoitus voitiin ajoittaa 200- tai 300-luvuille, sata vuotta varhaisemmaksi kuin aiemmin oli luultu pelkästään tekstiin itseensä perustuen.


title: Juudaksen evankeliumi

text: Alun perin evankeliumista oli tarkoitus julkaista tieteellinen kirjoitus vuonna 2005, mutta se viivästyi. National Geographic Society julkaisi evankeliumin kunnostetun ja käännetyn version 6. huhtikuuta 2006 Washington, D.C.:ssä pidetyssä lehdistökonferenssissa. Käsikirjoitus itse oli esillä säätiön päämajassa ja evankeliumin käännös saatavilla säätiön verkkosivuilla.


title: Juudaksen evankeliumi

text: National Geographic on varmistanut kirjoituksen aitouden ja ajoituksen viidellä eri menetelmällä: radiohiiliajoituksella, musteanalyysillä, multispektrum-kuvauksella, kontekstuaalisella todistusaineistolla ja paleografisella todistusaineistolla. Roberty lupasi, että konservoinnin ja tutkimuksen jälkeen käsikirjoitus palautettaisiin Egyptiin Kairon Koptilaiseen museoon.


title: Juudaksen evankeliumi

text: Evankeliumin ainoa säilynyt kappale on pahasti vaurioitunut ja katkelmallinen. Se on kirjoitettu papyrukselle, josta puuttuu osia, välillä yksittäisia sanoja, välillä kokonaisia rivejä. Vuosikymmenten aikana käsikirjoituksesta on kadonnut yksittäisiä sivuja antiikkimarkkinoille. Tekstistä arvioidaan puuttuvan neljännes. Professori Kasserin mukaan evankeliumin kieli on samaa sahidilaista koptin kielen murretta kuin Nag Hammadin kirjaston koptinkielisten tekstien. Teksti on monien muiden koptinkielisten gnostilaisten kirjoitusten tavoin todennäköisesti käännös kreikankielisestä alkutekstistä.


title: Juudaksen evankeliumi

text: Kuten monet gnostilaiset kirjoitukset, myös "Juudaksen evankeliumi" oli tarkoitettu vain niille, jotka oli initioitu mysteereihin, väittäen olevansa: ""Salainen kirjoitus, jossa paljastetaan, mitä Jeesus puhui Juudas Iskariotin kanssa"" (s. 33). Evankeliumin kertomus Jeesuksesta ja Juudaksesta on ensisijaisesti kehyskertomus gnostilaisille opetuksille sielun alkuperästä ja päämäärästä. Evankeliumin gnostilaisesta taustasta kertovat erityisesti selkeät viittaukset setiläisen gnostilaisuuden luomismyytteihin, kuten Barbeloon (Juudas sanoo Jeesuksen olevan Barbelon kuolemattomasta maailmasta, s. 35), Sofiaan (s. 44) ja Jaldabaothiin (s. 51), sekä Setin sukupolveen (s. 49).


title: Juudaksen evankeliumi

text: Evankeliumin mukaan Jeesus pyysi Juudasta ilmiantamaan hänet roomalaisille viranomaisille. Evankeliumissa Jeesus sanoo Juudakselle: ""Sinusta tulee kolmastoista ja jäljelle jäävä sukukunta kiroaa sinut, mutta sinä saat hallita heitä päivien lopulla"" (s. 46), ja että ""sinusta tulee merkittävämpi kuin kenestäkään heistä. Sinä vielä uhraat ihmisen, joka pitää minua sisällään"" (s. 56). Aikojen kuluessa useat teologit ovat esittäneet, että Juudaksen teko oli pakollinen, muutenhan Jeesus ei olisi voinut kuolla ristillä. Siitä huolimatta tällainen näkemys on aina katsottu harhaoppiseksi. "Juudaksen evankeliumin" mukaan Juudaksen teko, paitsi että oli häneltä oikein ja teolla oli selkeä tarkoitus, myös tapahtui Jeesuksen erityisestä käskystä.


title: Juudaksen evankeliumi

text: Toisaalta evankeliumi näyttää, että Jeesus suosi Juudasta muiden opetuslasten kustannuksella, millä on saatettu jopa tarkoittaa, että Juudas olisi ollut niin sanottu rakastettu opetuslapsi eli Johanneksen evankeliumin todellinen kirjoittaja. "Juudaksen evankeliumissa" Jeesus sanoo Juudakselle: ""Tule pois heidän luotaan, niin kerron sinulle valtakunnan salaisuudet"" (s. 35), ja myöhemmin ""nyt [kaikki] on kerrottu sinulle. Kohota katseesi, niin saat nähdä pilven, sen sisällä loistavan valon ja tähdet sen ympärillä. Ensimmäisenä kulkevä tähti on sinun tähtesi"" (s. 57).


title: Juudaksen evankeliumi

text: Jeesuksen ja Juudaksen suhde kuvataan siis paljolti eri valossa kuin kanonisissa evankeliumeissa. Erityinen ristiriita löytyy kanonisten evankeliumien kohtaan, jossa Jeesus ilmoittaa, että hänet tullaan kavaltamaan, ja sanoo: ""[..] voi sitä, josta tulee Ihmisen Pojan kavaltaja! Sille ihmiselle olisi parempi, ettei hän olisi syntynytkään"" (Mark. 14:21; Matt. 26:24). Evankeliumin kertomuksen ainoa merkittävämpi yhtymäkohta kanonisiin evankeliumeihin on sen loppuosa, jossa kerrotaan, kuinka Juudas petti Jeesuksen.


title: Juudaksen evankeliumi

text: National Geographic Societyn varapresidentti Terry Garcian mukaan tutkijat ja tiedemiehet pitävät koodeksia merkittävimpänä muinaisena ei-raamatullisena tekstinä, joka on löydetty viimeksi kuluneiden 60 vuoden aikana. Tämä arvio sai kuitenkin laimean ja epäilevän vastaanoton.


title: Juudaksen evankeliumi

text: James M. Robinson, joka on Yhdysvaltain johtavia vastaavien tekstien asiantuntijoita, ennusti, ettei uusi evankeliumi tarjoaisi mitään lisätietoa opetuslapsesta, joka petti Jeesuksen. Vaikka evankeliumi on vanha, se ei hänen mukaansa ole tarpeeksi vanha. Robinsonin mukaan evankeliumi perustuu todennäköisesti vanhempaan kirjoitukseen. Hänen mielestään evankeliumi on arvokas toisen vuosisadan tutkijoille, mutta ei siksi, että se tarjoaisi laajempaa ymmärrystä Raamatusta. National Geographic vastasi Robinsonin esittämään kritiikkiin sanomalla, että se "on ironista", koska hän on "vuosia yrittänyt epäonnistuneesti saada koodeksia itselleen, ja hän on julkaisemassa omaa kirjaansa huhtikuussa, vaikka hänellä ei ole suoraa pääsyä materiaaliin".


title: Juudaksen evankeliumi

text: Robinson kuvasi teoksessaan "The Secrets of Judas: The Story of the Misunderstood Disciple and His Lost Gospel" salailevia manööverejä, joilla kirjoitusta on yritetty kahdenkymmenen vuoden ajan myydä Yhdysvalloissa, Sveitsissä, Kreikassa ja muualla. Simon Mawerin romaani "The Gospel of Judas" käsittelee "Juudaksen evankeliumi" -nimisen kirjoituksen löytämistä luolasta Kuolleenmeren alueelta ja sen vaikutusta erääseen pappiin.


title: Juudaksen evankeliumi

text: Tuomas Rasimuksen mukaan "Juudaksen evankeliumi" ei selkeästi toisen vuosisadan kirjoituksena tarjoa uutta, todenperäistä tietoa ensimmäisen vuosisadan tapahtumista samalla tavalla kuin esimerkiksi "Tuomaan evankeliumi", joka saattaa olla hyvin varhainen Jeesuksen sanojen kokoelma. Hänen mukaansa "Juudaksen evankeliumi" on myös selkeästi setiläinen kirjoitus, jonka teologia liittyy enemmän kirjoitusajankohdalle ominaiseen polemiikkiin opillisista kysymyksistä kuin historiallisiin tapahtumiin.


title: Juudaksen evankeliumi

text: Myöskään Antti Marjasen ja Ismo Dunderbergin mukaan evankeliumi ""ei tuo lisävalaistusta Jeesuksen viimeisten päivien tapahtumiin eikä anna uutta tietoa Juudaksesta historiallisena henkilönä. Tällaisten toiveiden herättäminen Juudaksen evankeliumin yhteydessä on yksinkertaisesti harhaanjohtavaa markkinointia"". Heidän mukaansa teksti on kuitenkin hyvin arvokas antaessaan lisätietoa kristinuskon historiassa tappiolle jääneestä gnostilaisesta kristillisyydestä.


title: Juudaksen evankeliumi

text: Helsingin yliopiston eksegetiikan laitoksen tutkijaryhmä on suomentanut evankeliumin koptin kielestä. Ensimmäisen englannin ja koptin kielen sanakirjojen avulla tehdyn suomennoksen lyhyiden selitysten kera julkaisi keväällä 2006 Pihlajamäen seurakuntapiirin pastori Juha Molari.


title: Jälkiviisaat

text: Jälkiviisaat on Yle TV1 -kanavan "Aamu-TV"-ohjelmassa perjantaisin ennen kello yhdeksän uutisia esitettävä varttitunnin osio, jossa keskustellaan suorassa lähetyksessä uutisviikon ajankohtaisista aiheista. "Jälkiviisaat" on "Aamu-TV:n" viikon katsotuin osio keskimääräisellä 350 000 katsojallaan (2006).


title: Jälkiviisaat

text: Vuonna 2018 ohjelman vakiokeskustelijoita ovat Kreeta Karvala, Ville Blåfield, Janne Saarikivi, Heidi Sabanadesan, Matti Apunen, Jan Erola, Elina Yrjölä, Maryan Abdulkarim, Jussi Heikelä, Anne Moilanen ja Maria Pettersson. Keskustelua ohjaa "Aamu-TV:n" juontaja.


title: Jälkiviisaat

text: Vuodesta 1998 pyörineen ohjelman nimen ideoi silloinen "Iltalehden" toimittaja Jukka Kuikka, paneelin alkuperäinen vakiojäsen. Vakituisena keskustelijana olivat ensimmäisessä kokoonpanossa myös kirjailija Anja Snellman (nimellä Kauranen), toimittaja-kirjailija Leif Salmén ja myöhemmin myös tutkija Laura Kolbe. Marraskuussa 1999 "Jälkiviisaisiin" liittyi konservatiivisia kantoja ottava, entinen syyttäjä Ritva Santavuori. Santavuoren piti alun perin esiintyä ohjelmassa vain yhden kerran, mutta hän oli sarjan vakiojäsen vuoteen 2008 saakka.


title: Jälkiviisaat

text: Vuonna 2000 mukaan tulivat Vasemmistoliiton entinen puheenjohtaja, jazz-muusikko ja runoilija Claes Andersson, joka tuli Salménin tilalle, sekä ”nuorena” keskustelijana toimittaja Jan Erola. Kolmatta keskustelijaa vaihdeltiin usein vuosina 2004–2005, mutta vuonna 2006 toimittaja Ville Blåfieldista tuli käytännössä kolmas vakiojäsen vuoden 2007 lopulle. Eduskuntaan ehdolle asettuneen ja sinne palanneen Anderssonin tilalle tuli vuonna 2007 Gustav Hägglund. Häntä puolestaan seurasi Janne Mäkinen.


title: Jälkiviisaat

text: Ritva Santavuori lähti ohjelmasta herätettyään 11. tammikuuta 2008 paheksuntaa rasistisella lausunnollaan presidenttiehdokkuutta tavoittelevan Barack Obaman kenialaisesta isoäidistä. Julkisen sanan neuvosto antoi Ylelle asiasta moitteita. Santavuori pahoitteli lausuntoaan seuraavassa ohjelmassa mutta esiintyi viimeisen kerran "Jälkiviisaissa" 1. helmikuuta 2008. Santavuoren seuraaja oli Soili Suonoja.


title: Jälkiviisaat

text: "Jälkiviisaissa" ovat vierailleet lisäksi ainakin Kalle Isokallio, Marja Aarnipuro, Lenita Airisto, Jeanette Björkqvist, Jörn Donner, Tuomas Enbuske, Kaarina Hazard, Pasi Heikura, Pertti Hemánus, Heimo Holopainen, Perttu Häkkinen, Juha Itkonen, Anna Kortelainen, Reko Lundán, Anne Moilanen, Outi Ojala, Matti Parpala, Maria Pettersson, Kirsi Piha, Kukka Ranta, Laura Rissanen, Tuulikki Petäjäniemi ja Aija Salo sekä Anu Silfverberg.


title: Jälkiviisaat

text: "Aamu-TV:ssä" on esitetty vuodesta 2010 myös talouden ja urheilun jälkiviisaita, osioita "Jälkipörssi" ja "Jälkihiki".


title: Jälkiviisaat

text: "Jälkipörssi"-osiossa vuonna 2018 vakiokeskustelijoina ovat Elena Gorschkow-Salonranta, Jussi Hyöty, Ulpu Iivari, Pekka Seppänen, Arno Ahosniemi, Leena Mörttinen, Tiina Helenius ja Heikki Pursiainen.


title: Jälkiviisaat

text: "Jälkihiki"-osiossa vuonna 2018 vakiokeskustelijoina ovat Juha Kanerva, Tero Karhu, Kaj Kunnas, Reetta Meriläinen, Tero Tiitu, Petri Keskitalo, Marianne Miettinen, Bror-Erik Wallenius, Kalle Rantala ja Sini Forsblom.


title: Sirt

text: Sirt (joskus myös Sirte, Syrt, ) on Ison-Syrtin rannalla sijaitseva kaupunki Libyassa. Sirtissä on noin 170 000 asukasta. Libyan pääkaupunkia kaavailtiin aikoinaan siirrettäväksi sinne. Sirt on uudenaikainen kaupunki, mutta erottuu muista, sillä sillä ei ole erityistä keskustaa. Sirtistä on hyvät liikenneyhteydet muualle Libyaan. Tripolin ja Bengasin välinen moottoritie kulkee kaupungin poikki, ja kaupungista kääntyy myös tie etelään Saharaan. Muammar Gaddafi syntyi ja kuoli Sirtessä.


title: Sirt

text: Gaddafin syrjäyttämisen jälkeen kaupungista muodostui islamistiryhmien turvasatama. Alkuvuodesta 2015 alueella vaikuttavia ryhmiä olivat Libyan Aamukoitto, Ansar al-Sharia ja Isis.


title: Surt

text: Surt voi tarkoittaa


title: Mirja Ryynänen

text: Anja Mirja Kerttuli Ryynänen (o.s. Venäläinen, s. 11. marraskuuta 1944 Kuopion mlk) on suomalainen poliitikko, joka edustaa Suomen Keskustaa. Hän oli kansanedustajana Kuopion läänin vaalipiiristä 1987–1994, europarlamentaarikkona Suomea edustamassa ELDR-ryhmässä 1995–1999 sekä uudelleen kansanedustajana Kuopion vaalipiiristä 1999–2003.


title: Mirja Ryynänen

text: Mirja Ryynänen opiskeli Helsingin yliopistossa kieliä, ja valmistui filosofian maisteriksi. Vuonna 1970 hän muutti asumaan Maaningalle, ja toimi 16 vuotta kieltenopettajana. Hän avioitui 1968 Savon Sanomien toimittajan Erkki Ryynäsen kanssa. Heillä on kaksi lasta.


title: Mirja Ryynänen

text: Politiikkaan Ryynänen meni mukaan suostuttuaan keskustan eduskuntavaaliehdokkaaksi 1986. Hänet valittiinkin Eduskuntaan vuoden 1987 vaaleissa. Uudelleenvalinta 1991 vaaleissa varmistui peräti 9 600 äänellä. Eduskunta-aikanaan Ryynänen toimi aktiivisesti keskustan Kuopion piirissä, ja hän oli puolueen eduskuntaryhmän varapuheenjohtajana vuodesta 1993 eteenpäin. Eduskunnassa hän toimi pääosan ajasta sivistysvaliokunnan jäsenenä, ja oli alalla muutenkin aktiivinen: hänestä tuli Suomen kirjastoseuran puheenjohtaja vuodesta 1991 alkaen.


title: Mirja Ryynänen

text: Suomen liityttyä Euroopan unioniin vuoden 1995 alusta sai päähallituspuolue viisi paikkaa Euroopan parlamenttiin, ja yhtenä edustajana sinne lähti myös Mirja Ryynänen. Kuten muutkin keskustalaiset, hän edusti unionissa Euroopan liberaalidemokraattista puoluetta (ELDR). Vuonna 1996 pidetyissä ylimääräisissä välikauden eurovaaleissa hänet valittiin uudelleen Suomen kuudenneksi suurimmalla 86 000 äänen määrällä. Parlamentissa Ryynänen ajoi varsinkin koulutukseen, kulttuuriin ja sivistykseen liittyviä asioita ja puhui erityisesti yleisten kirjastojen puolesta. Yhdessä Pohjois-Karjalasta tulleen edustajan, SDP:n Riitta Myllerin, kanssa he nostivat esille Itä-Suomea koskevia asioita.


title: Mirja Ryynänen

text: Kauden päättyessä Ryynänen päätti palata Suomen politiikkaan. Kevään 1999 eduskuntavaaleissa hän sai jälleen Kuopion vaalipiirin suurimman kannatuksen, 8 600 ääntä. Hän palasi eduskuntaan EU-parlamentin kauden päättyessä saman vuoden kesällä, hänen paikkaansa eduskunnassa täytti kolmen kuukauden ajan varamies Markku Rossi. Mirja Ryynäsen jälkimmäinen pesti eduskunnassa jäi yhden kauden mittaiseksi. Hän toimi jälleen puolueensa eduskuntaryhmän puheenjohtajana vuodesta 2000 vuoden 2002 alkuun, mutta ilmoitti sitten, ettei asetu ehdolle seuraaviin vaaleihin. Hän johti samana keväänä hyvän ystävänsä Anneli Jäätteenmäen onnistunutta kampanjaa Keskustan puheenjohtajuuteen. Jätettyään puoluepolitiikan Mirja Ryynänen on jatkanut toimintaansa kulttuurin, sivistystoimen ja kirjastojen puolesta.


title: Mirja Ryynänen

text: Mirja Ryynänen kuului keväällä ja kesällä Mikko Alkion puoluesihteeriyttä kannattaneeseen johtonelikkoon Kyösti Karjulan, Aila Paloniemen ja Pekka Myllymäen kanssa.


title: Dexter Gordon

text: Dexter Gordon (27. helmikuuta 1923 – 25. huhtikuuta 1990) oli yhdysvaltalainen tenorisaksofonisti, jota pidetään yhtenä ensimmäisistä bebop-saksofonisteista. Dexter Gordon esiintyi uransa aikana muun muassa Lionel Hamptonin, Tadd Dameronin, Charles Mingusin, Louis Armstrongin ja Billy Eckstinen kanssa. Gordonin sointi oli rikas ja lavea ja hänen tunnusmerkkinään oli svengaava, hieman iskun jäljessä oleva soitto.


title: Dexter Gordon

text: Gordonin ura alkoi 1940-luvulla Lionel Hamptonin yhtyeessä, jonka kanssa hän teki ensimmäiset levytyksensä vuonna 1942. Pian hän teki ensimmäiset levynsä yhtyeen johtajana kvintetillä, jossa Nat King Cole soitti pianoa. Vuonna 1944 hän muutti New Yorkiin missä hän pian nousi uuden bebop-tyylin kärkinimien joukkoon.


title: Dexter Gordon

text: 1960-luvulle tultaessa Gordon sai yhä enemmän levytystilaisuuksia Blue Note levy-yhtiöltä. Hänen johtamillaan levyillä tenorisaksofonin soundi ja väri pääsivät oikeuksiinsa ja hänen levymyyntinsä ja konserttiyleisönsä kasvoivat merkittävästi.


title: Dexter Gordon

text: Dexter Gordon oli pääosassa Bertrand Tavernierin päihdeongelmaisesta jazzmuusikosta kertovassa elokuvassa "Round Midnight – keskiyön soundi" (1986). Hän oli roolistaan Oscar-ehdokkaana ja voitti elokuvassa soittamistaan soolo-osuuksista Grammyn.


title: Destia

text: Destia Oy (entinen Tieliikelaitos) on tienrakennuksen infrastruktuurialan yritys. Se aloitti toimintansa osakeyhtiönä 1. tammikuuta 2008, jolloin Tieliikelaitos (ent. Tielaitos/Tuotanto, ent. Tie- ja vesirakennuslaitos, ent. Tie- ja Vesirakennushallitus, ent. Kuninkaallinen Koskenperkauslautakunta) yhtiöitettiin Destia Oy:ksi. Destia oli Suomen valtion omistuksessa kevääseen 2014 saakka, jolloin se myytiin Ahlström Capital -sijoitusyhtiölle 148 miljoonalla eurolla.


title: Destia

text: Destia rakentaa, ylläpitää ja suunnittelee liikenneväylien sekä liikenne- ja teollisuusympäristöjen lisäksi kokonaisia elinympäristöjä. Yrityksen toimialana on rakennusalan palvelutoiminta, teollisuus- ja ympäristöpalvelut sekä liikenteen palvelut ja näihin liittyvät tuotteet. Sen asiakkaina ovat muun muassa teollisuus- ja liikeyritykset, kunnat ja kaupungit sekä valtionhallinnon organisaatiot. Destia-konserni koostuu emoyhtiö Destia Oy:stä sekä tytäryhtiöistä.


title: Destia

text: Eduskunta myönsi 9. lokakuuta 2009 hallitukselle luvan luopua Destian osake-enemmistöstä äänin 103-61. Valtioneuvosto päätti 15. lokakuuta 2009 eriyttää Destian lauttaliiketoiminnan erilliseksi kokonaan valtion omistamaksi valtionyhtiöksi. Sektorilla toimiva henkilöstö siirtyi vanhoina työntekijöinä vuoden 2010 alussa aloittaneen Suomen Lauttaliikenne Oy:n palvelukseen. NCC Roads osti Destian asfalttipäällystepuolen liiketoiminnan maaliskuussa 2011.


title: Destia

text: Destian historia ulottuu yli 200 vuoden päähän: vuosina 1799–1809 Suomessa toimi Kustaa IV Aadolfin perustama Kuninkaallinen Suomen Koskenperkausjohtokunta. Suomen itsenäistymisen myötä vuonna 1925 perustettiin Tie- ja vesirakennushallitus (TVH), joka jatkoi tieverkon kehittämistä ja rakentamista.


title: Destia

text: TVH:ta seurasi TVL ja Tielaitos.


title: Destia

text: Vuonna 1998 Tielaitoksen hallinnolliset viranomaistehtävät ja varsinainen tienpito erotettiin toisistaan hallinnoksi ja tuotannoksi. Tuotanto, suunnittelu, rakentaminen ja kunnossapito olivat kuitenkin edelleen osa viranomaistoimintaa. Vuosien 1998–2000 aikana Tielaitos valmistautui avoimeen kilpailuun.


title: Destia

text: Tielaitoskausi Suomen yleisten teiden historiassa päättyi vuonna 2001, jolloin tuotanto ja hallinto erotettiin lopullisesti kahdeksi erilliseksi organisaatioksi. Tielaitoksen tehtävää vastuullisena tienpitäjänä ja tienpidon tilaajana jatkoi Tiehallinto. Entinen Tielaitoksen tuotanto siirtyi Tieliikelaitoksen nimellä kilpailemaan tiealan urakoista muiden maarakennusyrittäjien kanssa. Kilpailu avautui asteittain, kunnes 1.1.2005 Tieliikelaitos astui täysin avoimeen kilpailuun.


title: Destia

text: Destia-nimi syntyi ystävänpäivänä 14.2.2007, kun Tieliikelaitos otti käyttöön sen markkinointinimenään. Nimi voidaan juontaa latinan sanasta "destinatus" ("päättäväisyys") tai englannin sanasta "destination" ("määränpää"). Uusi nimi valittiin henkilöstön ja asiakkaiden keskuudessa toteutettujen haastattelujen ja testien perusteella ja tarkoituksena on olla kansainvälinen, erottuva ja positiivinen, mutta silti suomalaisen suuhun sopiva nimi.


title: Destia

text: Vuoden 2008 alussa Destiasta tuli valtion kokonaan omistama osakeyhtiö, joka perustettiin jatkamaan Tieliikelaitoksen liiketoimintaa.


title: Destia

text: Destia siirtyi Ahlström Capitalin omistukseen 1.7.2014 Ahlström Capitalin ostettua Destia Oy:n koko osakekannan Suomen valtiolta.


title: Destia

text: Destian toiminta jakautuu neljään alueelliseen tulosyksikköön, Etelä-Suomi, Länsi-Suomi, Itä-Suomi ja Pohjois-Suomi sekä kahteen valtakunnalliseen tulosyksikköön Erikoisrakentaminen ja Asiantuntijapalvelut sekä konserniyksiköihin.


title: Destia

text: Alueellisten tulosyksiköiden liiketoiminta sisältää liikenneväylien, liikenne- ja teollisuusympäristöjen sekä koko elinympäristön rakentamisen, hoidon ja kunnossapidon sekä kelikeskuspalvelut. Valtakunnallisen Erikoisrakentamisen tulosyksikön liiketoimintaa ovat ratarakentaminen ja -kunnossapito, vaativa pohja- ja insinöörirakentaminen, energiainfra, kalliorakentaminen ja kiviaines. Valtakunnallisen Asiantuntijapalvelut-tulosyksikön liiketoimintaa ovat suunnittelu, tiestötietopalvelut sekä kansainvälinen konsultointi.


title: Destia

text: 2017 (milj. euroa)Tällä hetkellä Destia rakentaa, ylläpitää ja suunnittelee muun muassa seuraavia kohteita


title: Richard Rodgers

text: Richard Charles Rodgers (28. heinäkuuta 1902 − 30. joulukuuta 1979) oli yhdysvaltalainen säveltäjä, joka tunnetaan erityisesti Oscar Hammerstein II:n ja Lorenz Hartin kanssa yhteistyössä syntyneistä musikaaleista kuten "Oklahoma!", "Sound of Music" ja "South Pacific".


title: Richard Rodgers

text: Rodgers sävelsi uransa aikana yli 900 julkaistua laulua ja neljäkymmentä musikaalia.


title: Richard Rodgers

text: 1950-luvun alkupuolella Rodgers alkoi säveltää myös sinfoniaorkesterille. Hänen teoksiaan käytettiin televisiosarjojen ja -dokumenttien musiikkina.


title: Oscar Hammerstein II

text: Oscar Hammerstein II (12. heinäkuuta 1895 – 23. elokuuta 1960) oli yhdysvaltalainen kirjailija sekä musikaalien tuottaja ja ohjaaja. Hänen yhteistyöstään Richard Rodgersin kanssa syntyivät muun muassa kuuluisat musikaalit "Oklahoma!", "South Pacific" ja "The Sound of Music". Oscar Hammerstein II voitti uransa aikana kaksi Oscar-palkintoa parhaasta laulusta: vuonna 1942 kappaleella ”The Last Time I Saw Paris” elokuvasta "Erotaan siis" ("Lady Be Good", 1941) ja vuonna 1946 kappaleella ”It Might As Well Be Spring” elokuvasta "Kevättä ilmassa" ("State Fair", 1945). Hän sai myös kolme muuta ehdokkuutta.


title: Oscar Hammerstein II

text: Hammersteinin isoisä oli teatteri-impressaari Oscar Hammerstein.


title: Coleman Hawkins

text: Coleman Hawkins, lempinimeltään Hawk tai Bean, (21. marraskuuta 1904 Saint Joseph, Missouri – 19. toukokuuta 1969 New York) oli yhdysvaltalainen tenorisaksofonisti, joka oli tärkeä saksofonin jazz-käytön uranuurtajia, ja jota siksi pidetään jazz-saksofonin isänä. Hawkinsin ura alkoi toden teolla vuonna 1922, kun Mamie Smith kuuli hänen soittavan Kansas Cityssä ja palkkasi hänet "Jazz Hounds"-yhtyeeseensä, jonka kanssa hän teki ensimmäiset levytyksensä vuonna 1923. Hawkins siirtyi vuonna 1924 Fletcher Hendersonin orkesteriin, jossa soitti seuraavan kymmenen vuoden ajan. Vuonna 1934 hän muutti Eurooppaan, missä hän muun muassa levytti Benny Carterin, Django Reinhardtin ja Stéphane Grappellin kanssa. Toisen maailmansodan syttyessä Hawkins palasi Yhdysvaltoihin ja siirtyi 1940-luvulla soittamaan uutta bebop-jazzia. Hawkins palkkasi Thelonious Monkin orkesteriinsa ja teki myös varhaisia bebop-levytyksiä Dizzy Gillespien kanssa. Myös Miles Davis ja Max Roach soittivat hänen yhtyeessään uransa alkuvaiheessa.


title: Mikko Pesälä

text: Veijo Mikko Pesälä (s. 30. marraskuuta 1938 Iitti) on suomalainen poliitikko, joka edustaa Suomen Keskustaa. Hän toimi kansanedustajana 24 vuoden ajan 1975–1999, joista jälkimmäiset 16 vuotta 1983–1999 eduskunnan varapuhemiehenä. Eduskuntauransa jälkeen hän edusti Suomea ja ELDR-puoluetta yhden kauden Euroopan parlamentissa 1999–2004. Hän oli maa- ja metsätalousministeri vuosina 1994–1995. Pesälä on saanut valtiopäiväneuvoksen arvonimen.


title: Mikko Pesälä

text: Mikko Pesälä on ammatiltaan maanviljelijä. Hänen koulutuksenaan on pelkkä kansakoulu sekä myöhemmin kansanopisto, sotilasarvo on sotilasmestari. Naimisissa hän on ollut vuodesta 1961, liitosta on kolme lasta. Luottamustehtäviin Pesälä päätyi kun hänestä tuli maataloustuottajien järjestön MTK:n johtokunnan jäsen 1970-luvun alussa, samoihin aikoihin 1972 hänestä tuli myös Iitin kunnanvaltuuston jäsen, johon hän kuului vuoteen 1984. Eduskuntaan Pesälä nousi Kymen läänin vaalipiiristä vuoden 1975 vaaleissa.


title: Mikko Pesälä

text: Pesälä valittiin yhteensä kuusi kertaa eduskuntaan, ja hän toimi suurimman osan ajasta varapuhemiehenä ollen yksi pitkäaikaisimmista puhemiehistön jäsenistä. Valiokuntatoiminnassa hän oli pitkään mukana puolustusvaliokunnassa, lakivaliokunnassa sekä maa- ja metsätalousvaliokunnassa.


title: Mikko Pesälä

text: Vuosina 1991–1995 toiminut Esko Ahon porvarihallitus menetti kaksi ministeriään, kun vuoden 1994 alussa ulkoministeri Paavo Väyrynen lähti virastaan kampanjoimaan presidentinvaaleihin. Virkansa jätti myös Väyrysen uskollinen tukija, maa- ja metsätalousministeri Martti Pura. Uudeksi ulkoministeriksi tuli Heikki Haavisto ja Mikko Pesälästä tehtiin maatalousministeri. Hän toimi tuossa virassa yhtenä Suomen maatalouden suurimmista murroskausista maan liittyessä heti laman jälkeen Euroopan unioniin, ja sai kokea ankaraa arvostelua erityisesti MTK:n taholta. Ministerinvirka päättyi Keskustan kärsiessä suurtappion 1995 vaaleissa ja jäädessä oppositioon.


title: Mikko Pesälä

text: Mikko Pesälä jätti eduskunnan 24 vuoden jälkeen keväällä 1999 ja asettui ehdolle saman kesän europarlamenttivaaleihin, joissa hänet valittiin vaaliliiton pienimmällä äänimäärällä, noin 24 000 äänellä. Euroopan parlamentissa Pesälän puolueena oli muiden keskustalaisten tavoin ELDR eli Euroopan liberaalidemokraattinen puolue. Keskustan ”kiintiömaanviljelijänä” Pesälä oli EU-parlamentissakin aktiivinen maaseudun asioissa, ja kuului koko viisivuotisen kautensa ajan maatalousvaliokuntaan.


title: Mikko Pesälä

text: Pesälän toiminta Euroopan parlamentissa jäi yhden kauden mittaiseksi. Vuoden 2004 vaaleissa hän ei enää asettunut ehdolle, vetäytyen näin päivänpolitiikan ulkopuolelle. Pesälä julkaisi jo vuonna 1998 eduskuntauraansa käsittelevän muistelmateoksen "Herrana on hyvä olla".


title: Mikko Pesälä

text: Vuonna 2007 Pesälä oli mukana näyttelemässä Iitin Harrastajateatterissa. Näytelmässä "Hunttalan Matti" Pesälä esitti Oskari Sievästä.Uutisissa muun muassa:


title: Maria Pavlovna Romanova

text: Maria Pavlovna Romanova tai Maria Pavlovna nuorempi, suuriruhtinatar, (, 6. huhtikuuta/18. huhtikuuta 1890 – 13. joulukuuta 1958) oli venäläinen Romanov-suvun aatelinen. Hän oli suuriruhtinas Pavel Aleksandrovitš Romanovin tytär, Dmitri Pavlovitš Romanovin isosisko ja keisari Nikolai II:n serkku. Hänen isovanhempansa olivat keisari Aleksanteri II ja keisarinna Maria Aleksandrovna, ja äidin puolelta Kreikan kuningas Yrjö I sekä hänen puolisonsa suuriruhtinatar Olga Konstantinovna.


title: Maria Pavlovna Romanova

text: Maria Pavlovna kasvoi setänsä suuriruhtinas Sergei Aleksandrovitš Romanovin ja suuriruhtinatar Elisabet Fjodorovnan holhouksessa Moskovan lähistöllä. Vuonna 1908 hän avioitui Tsarskoje Selossa Ruotsin prinssin, Södermanlannin herttuan Wilhelmin kanssa. Wilhelm oli kuningas Kustaa V:n toiseksi vanhin poika. Prinssiparin sai pojan, Lennartin, mutta liitto päätyi eroon vuonna 1914. Samana vuonna Maria avioitui venäläisen ruhtinas Sergei Mihailovitš Putjatinin kanssa ja palasi kotimaahansa. Liitosta vuonna 1918 syntynyt poika kuoli jo vuoden ikäisenä.


title: Maria Pavlovna Romanova

text: Venäjän vallankumouksen aikana Maria Pavlovna pakeni ensin Pariisiin ja sieltä hän muutti Lontooseen, missä hän tapasi veljensä Dmitri Pavlovitšin. Maria kustansi maanpakovuotensa koruillaan, jotka hän oli salakuljettanut Ruotsiin ennen vallankumousta. Korut hänelle toi Lontooseen Ruotsin kruununprinssi Kustaa Aadolf. Maria palasi Pariisiin ja asui sen jälkeen Biarritzissä. Espanjassa maan kuningatar Viktoria otti hänet vieraakseen. Maria asui 12 vuotta Yhdysvalloissa ennen kuin muutti Argentiinaan. Muutto Argentiinaan oli protesti Yhdysvaltoja vastaan, sillä Yhdysvallat oli yksi Neuvostoliiton tunnustaneista maista. Maria asui Buenos Airesissa toisen maailmansodan loppuun saakka, minkä jälkeen hän muutti takaisin Eurooppaan. Hän kuoli Saksassa Konstanzissa, lähellä Sveitsin rajaa.


title: Juudaan evankeliumi

text: Juudaan evankeliumi, katso:


title: Sikyon

text: Sikyon (, myös ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Peloponnesoksen niemimaan koillisosassa Kreikassa. Se sijaitsi Korintin ja Akhaian välissä, noin 26 kilometriä Korintista länteen.


title: Sikyon

text: Sikyon oli yksi Peloponnesoksen vanhimpia ja merkittävimpiä kaupunkeja. Sitä hallitsivat useat tyrannit, kunnes siitä tuli demokratia 200-luvulla eaa. Kaupunki tunnettiin ennen kaikkea taidemaalareistaan ja kuvanveistäjistään. Sikyonin arkeologinen alue sijaitsee Sikyónan kunnassa noin kilometrin länteen nykyisestä Sikyónan (myös Vasilikó) kylästä.


title: Sikyon

text: Sikyon sijaitsi alun perin Korintinlahden rannalla lähellä kaupungin satamaa, joka oli nykyisen Kiáton kaupungin paikalla. Myöhemmin kaupunki sijaitsi kauempana merestä, noin neljä kilometriä sisämaahan päin kukkulalla, jonka toisella puolella virtasi Asopos-joki ja toisella puolella Helisson-joki. Sikyonin kaupunkivaltion hallussa ollut alue tunnettiin nimellä "Sikyonia" (). Sen alue oli suhteellisen pieni ja käsitti lähinnä Asopos-joen laakson ja kaupungin edustalla olleen hedelmällisen tasangon, joka tunnettiin nimellä "Asopia" (). Sikyonian erotti itäpuolella sijainneesta Korinthiasta Nemea-joki ja länsipuolisesta Pellenen alueesta Sythas-joki. Sikyonian eteläpuolella sijaitsivat Fleiuksen ja Kleonain alueet. Myöhemmässä vaiheessa Sikyoniaan kuului myös Gonoessan (myös Gonussa, Donussa) alue.


title: Sikyon

text: Sikyonin kaupunki on ollut olemassa viimeistään mykeneläisellä kaudella. Sen alkuperäiseksi nimeksi sanottiin antiikin aikana "Aigialeia" () tai "Aigialoi" (). Kaupunki tunnettiin myös nimillä "Mekone" () ja "Telkhinia" (). Nimi Aigialeia oli peräisin Aigialeuksesta, joka oli myyteissä argoslaisen Inakhoksen poika. Nimen Sikyon puolestaan katsottiin tulleen samannimisestä ateenalaisesta, joka oli Metionin tai heeros Marathonin poika. Myytit saattavat kertoa kaupungin asukkaiden sekä argoslaisesta että joonialaisesta alkuperästä.


title: Sikyon

text: Kaupungin ensimmäiseksi kuninkaaksi mainitaan joskus argoslainen Adrastos. Myöhemmin kaupungin valtasi Agamemnon ja siitä tuli Mykenen alainen. Sen kuninkaaksi jäi Hippolytos, joka oli Zeuksippoksen poika, Faistoksen pojanpoika ja Herakleen pojanpojan poika. Tämän Herakleehen johtavan sukuyhteyden vuoksi kaupungin alkuperäisiä asukkaita ei alistettu doorilaisvalloituksissa, vaan heistä tuli kaupungin neljäs heimo eli fyle, Aigialeis, kolmen doorilaisen heimon Hylleis, Pamfyloi ja Dymanatai ohelle.


title: Sikyon

text: Kreikkalaisessa mytologiassa Sikyon oli myös paikka, jossa Prometheus perusti kreikkalaisen uskonnon kulttitoimitukset ja petti Zeusta.


title: Sikyon

text: Doorialaisvalloitusten jälkeen Sikyon oli Argoksen vallan alla. Ensimmäisessä messenialaissodassa kaupunki taisteli messenialaisten, arkadialaisten ja argoslaisten puolella. Sikyon itsenäistyi Argoksen vallasta 600-luvulla eaa. Tämän jälkeen suuren osan arkaaista kautta, noin vuosina 676/656–556 eaa., Sikyonia hallitsivat Orthagoridai-suvun tyrannit. Nämä olivat ei-doorilaista sukujuurta, ja kaupungin alkuperäinen väestö tuki näitä doorilaisia vastaan. Ensimmäiseksi tyranniksi mainitaan Orthagoras tai Andreas, toiseksi tämän poika Myron ja kolmanneksi Aristonymos.


title: Sikyon

text: Sikyonin tyranneista tunnetuin on neljäs, Kleisthenes, jonka kausi oli kaupungin suurinta kukoistuskautta. Tämä vihasi Argosta ja pyrki halventamaan doorilaisia monin tavoin. Kleistheneen aikanaan Sikyon osallistui ensimmäiseen pyhään sotaan Delfoin puolella. Kaupungin asukkaat rakennuttivat Delfoihin Sikyonilaisten aarrekammion, samoin Olympiaan toisen samannimisen rakennuksen. Kleistheneen tytär Agariste nai ateenalaisen Megakleen, jonka poika oli Ateenan demokratian kehittäjä Kleisthenes.


title: Sikyon

text: Pian tyranni Kleistheneen kuoleman noin vuonna 560 eaa. jälkeen, noin vuonna 556 eaa., doorilainen väestö ilmeisesti kukisti tyrannit Spartan avustuksella. Tämän jälkeen kaupunki oli osa Spartan johtamaa peloponnesolaisliittoa. Persialaissotiin kaupunki osallistui lähettämällä 15 laivaa Salamiin taisteluun ja hopliittisotilasta Plataiain taisteluun. Ateenalaiset tuhosivat Sikyonin vuosina 456 eaa. ja 454 eaa. Vuosina 445 eaa. ja 424 eaa. sikyonilaiset tukivat Megaran kapinaa Ateenaa vastaan. Peloponnesolaissodassa kaupunki oli edelleen Spartan puolella. Noin vuonna 417 eaa. Sikyonissa vaikuttaa tapahtuneen demokraattinen vallankumousyritys. Spartalaiset tukahduttivat sen ja nostivat valtaan oligarkkisen hallinnon.


title: Sikyon

text: Korintin sodassa Sikyon toimi Spartan tukikohtana sen vihollisia vastaan. Se tuki Spartaa myös sodassa Thebaa vastaan vuonna 371 eaa. Tuona vuonna käydyn Leuktran taistelun jälkeen, noin vuonna 369/368 eaa., Theba valtasi Sikyonin Epameinondaan johdolla ja teki kaupungista tukikohtansa Peloponnesoksella. Samassa yhteydessä Eufron onnistui ensin vaihtamaan kaupungin hallintomuodon demokratiaksi ja sitten tekemään itsestään tyrannin. Makedonialaisvallan aikana tyranneiksi mainitaan puolestaan Aristratos ja Epikhares.


title: Sikyon

text:
Lamian sodassa Sikyon liittyi taisteluun Makedoniaa vastaan. Vuoden 314 eaa. jälkeen kaupunki oli jonkin aikaa Kassandroksen ja Ptolemaioksen ja vuodesta 303 eaa. Demetrios Poliorketeen vallassa. Viimeksi mainittu siirrätti kaupungin uuteen, helpommin puolustettavaan paikkaan. Uutta kaupunkia kutsuttiin jonkin aikaa myös nimellä "Demetrias" (). Demetrioksen jälkeen kaupunkia hallitsivat taas tyrannit, nyt Kleon, Euthydemos ja Timokleides. Lopulta vallan saivat demokraatit, jotka nostivat johtoon Kleiniaan. Hänet murhattiin, ja vallassa olivat seuraaviksi tyranneina Abantidas, Paseas ja Nikokles.
Vuonna 251 eaa. tyrannit kukisti Kleiniaan poika Aratos. Tämän johdolla kaupunki liittyi Akhaian liittoon roomalaisen kauden alkuun vuoteen 146 eaa. saakka. Aratos toimi koko liiton johtajana, ja Sikyon oli yksi sen keskeisimmistä jäsenistä. Liiton seurauksena spartalaiset tuhosivat kaupungin Kleomeneen johdolla vuonna 233 eaa. ja aitolialaiset vuonna 221 eaa. Vuonna 146 eaa., Rooman tuhottua Korintin, Sikyon sai haltuunsa Isthmian kisojen järjestämisen. Kaupunki alkoi kuitenkin taantua jo ennen Korintin jälleenrakentamista, ja Korintin uusi nousu vauhditti taantumista. Sikyon tuhoutui maanjäristyksessä 100-luvulla jaa. Kaupunki oli raunioina ja pääosin hylätty, kun Pausanias vieraili siellä noin vuonna 150 jaa.


title: Sikyon

text: Antiikin Sikyon tunnettiin ennen kaikkea maalareistaan. Taidemaalauksen keksijänä pidettiin kaupungista kotoisin ollutta Telefanesta. Eupompos piti kaupungissa taidekoulua, jonka oppilaisiin kuuluivat muun muassa Pamfilos ja Apelles. Kaupunki tunnettiin myös kuvanveistäjistään, joihin lukeutuvat muun muassa Kanakhos, Lysippos ja Eutykhides sekä Kreetalta tulleet Dipoinos ja Skyllis.


title: Sikyon

text: Tuhoista huolimatta Sikyon säilyi jossakin muodossa olemassa. 500-luvulla jaa. se tunnettiin nimellä "Nea Sikyon" (”Uusi Sikyon”), kun taas satamaan viitattiin nimellä "Palaia Sikyon" (”Vanha Sikyon”). Bysanttilaisella keskiajalla kaupunkiin viitattiin nimellä "Hellas", ilmeisesti erotuksena seudun muusta väestöstä, joka oli tuolloin jo slaavilaista. Uudella ajalla kaupungin lähelle syntynyt kylä tunnettiin nimellä Vasilikó. Nykyisin se on ottanut antiikin ajan kaupungista nimen Sikyóna.


title: Sikyon

text: Sikyonin arkeologiset kaivaukset aloitti American School of Classical Studies at Athens eli Yhdysvaltain arkeologinen koulu 1890-luvulla ja 1900-luvun alussa. Niitä on jatkanut Ateenan arkeologinen seura 1920–1950-luvuilla ja uudelleen 1980-luvulla. Kaivaukset ovat keskittyneet agoran alueelle ja ympärille. Laajemman alueen kartoituksia on jatkettu 1990- ja 2000-luvuilla.


title: Sikyon

text: Vanhalla, lähellä merentantaa sijainneella Sikyonilla oli akropolis, jolla sijaitsi Athenelle omistettu temppeli. Akropolis ja satama oli linnoitettu yhdessä. Noin vuodesta 303 eaa. lähtien, Demetrios Poliorketeen siirrettyä kaupungin, varsinainen Sikyon sijaitsi kuitenkin kaueampana merestä, noin neljä kilometriä sisämaahan päin, missä myös nykyinen arkeologinen alue sijaitsee. Kaupunki oli nyt rakennettu uuden akropolis-kukkulansa kahdelle tasanteelle. Ylimmällä tasolla oli varsinainen akropolis ja alemmalla tasolla agora julkisine rakennuksineen. Kaupunki oli rakennettu ruutuasemakaavaan ja ympäröity muurilla.


title: Sikyon

text: Akropolis ja teatterin alue


title: Sikyon

text: Akropoliilla oli Tykhe Akraian ja Dioskuurien pyhäköt. Akropoliin pohjois- ja koillisrinteessä sijaitsivat stadion sekä suurikokoinen teatteri, joka oli rakennettu 200-luvun eaa. alkupuolella. Sen lähellä oli todennäköisesti Dionysokselle omistettu temppeli.


title: Sikyon

text: Gymnasion


title: Sikyon

text: Teatterin kaakkoispuolella sijaitsi 200-luvulla eaa. rakennettu gymnasion, joka koostui kahteen tasoon rakennetuista pylväikköpihoista. Alemman tason pylväät edustivat joonialaista tyyliä ja ylemmän tason pylväät doorilaista tyyliä. Gymnasionin lähellä sijaitsi nymfeille omistettu pyhäkkö.


title: Sikyon

text: Agora


title: Sikyon

text: Agora eli kauppapaikka sijaitsi gymnasionin kaakkoispuolella. Sen länsilaidalla oli arkaaisella kaudella rakennettu temppeli, jonka oletetaan olleen omistettu joko Apollonille tai Artemiille; kummankin temppelin tiedetään olleen kaupungissa. Kristillisellä kaudella rakennus muutettiin kirkoksi. Temppelin vieressä oli Attalos I:n patsas. Agoran etelälaidalla sijaitsivat joonialaista tyyliä edustanut buleuterion, joka rakennettiin 200-luvulla eaa. ja muutettiin roomalaisella kaudella kylpyläksi; sekä pitkä doorilaista tyyliä edustanut stoa oli pylväshalli, jossa oli 21 liikehuoneistoa. Agoran pohjoispuolella sijaitsi toinen roomalainen kylpylä 100- tai 200-luvulta jaa.


title: Sikyon

text: Muut rakennukset


title: Sikyon

text: Kaupungissa tiedetään olleen myös Afroditelle, Asklepiokselle, Demeterille ja Herakleelle omistetut pyhäköt, Kleistheneen stoa, Lamian stoa (myös Maalattu stoa), sekä Aratos Sikyonilaisen hauta. Näiden sijaintipaikkaa ei kuitenkaan tiedetä.


title: Sikyon

text: Esinelöydöt


title: Sikyon

text: Sikyonin alueelta on löydetty paljon taidetta, mikä vastaa kaupungin antiikin aikaista mainetta. Kaupungista tehdyt esinelöydöt ovat Sikyonin arkeologisessa museossa, joka toimii arkeologisen alueen yhteydessä agoran pohjoispuolen roomalaiseen kylpylään kunnostetuissa tiloissa.


title: Pavel Ignatjev

text: Pavel Nikolajevitš Ignatjev (, 12. heinäkuuta 1870 Konstantinopoli – 12. elokuuta 1945 Upper Melbourne), kreivi, oli Nikolai II:n opetusministeri ja neuvonantaja vuosina 1915–1917. Ignatjevin isä Nikolai Ignatjev oli Aleksanteri III:n aikainen sisäministeri.


title: Pavel Ignatjev

text: Pavel Ignatjev nai ruhtinatar Natalja Meštšerskajan Nizzassa vuonna 1903. Heillä oli viisi poikaa. Venäjän vallankumouksen aikana Ignatjev ja hänen perheensä pakenivat länteen. Vuonna 1925 perhe muutti Kanadaan Québecin Upper Melbourneen.


title: Pavel Ignatjev

text: Yhdestä Ignatjevin pojista, George Ignatieffistä, tuli diplomaatti, ja hän työskenteli muun muassa Kanadan YK-suurlähettiläänä. Georgen poika Michael Ignatieff on merkittävä kanadalainen kirjailija ja toimii professorina Harvardissa. Lisäksi hän on ollut vuoden 2006 helmikuusta lähtien Kanadan parlamentin jäsen.


title: Samuli Pohjamo

text: Samuli Pohjamo (s. 4. huhtikuuta 1950 Oulu) on suomalainen poliitikko ja toimittaja. Hän edustaa Keskustaa ja toimi 1990–1999 keskustapuolueen pää-äänenkannattajan Suomenmaan päätoimittajana. Hän edusti Suomea ja ELDR-puoluetta Euroopan parlamentissa vuosina 1999–2004 ja 2007–2009. Kansanedustajana hän ei ole koskaan ollut.


title: Samuli Pohjamo

text: Oulun seudulta kotoisin oleva Samuli Pohjamo opiskeli Turun yliopistossa ja valmistui valtiotieteiden maisteriksi 1976. Hän palasi Haukiputaalle ja meni mukaan politiikkaan ryhtyessään Keskustan Pohjois-Pohjanmaan piirin toiminnanjohtajaksi 1980. Haukiputaan kunnanvaltuustoon hänet valittiin 1984 ja hän oli valtuutettuna vuoteen 1996 saakka. Oulun kaupunginvaltuustoon hänet valittiin 2013 alkavalle kaudelle. Pohjamo sai keskeisemmän aseman puolueen toiminnassa ja oli piirin puheenjohtajana 1986–1990. Tuohon aikaan hän oli ammatiltaan maanviljelijä. Puoluelehdistöön hän päätyi, kun hänestä tehtiin Suomenmaan päätoimittaja 1990.


title: Samuli Pohjamo

text: Samuli Pohjamo on ollut ehdolla kaikissa Suomessa järjestetyissä kolmissa Euroopan parlamentin vaaleissa. Hänen äänensä ovat tulleet lähes yksinomaan Oulun vaalipiiristä (aiemmin Oulun läänin vaalipiiri), ja hänen ongelmansa onkin valtakunnallisen kannatuksen puute. Eurovaaleissa 1996 Pohjamo jäi näin puolueensa toiselle varasijalle, joten hän jatkoi päätoimittajana ja meni Pohjois-Pohjanmaan liiton maakuntavaltuustoon seuraavaksi nelivuotiskaudeksi. Hän oli myös Kuntaliiton hallituksen varajäsenenä.


title: Samuli Pohjamo

text: Pohjamon tie EU-parlamenttiin aukesi varasijalta. Keväällä 1999 järjestetyissä eduskuntavaaleissa Sirkka-Liisa Anttila siirtyi takaisin eduskuntaan, vaikka hänen europarlamentaarikkokauttaan oli vielä jäljellä kolme kuukautta. Keskustan ensimmäisellä varasijalla ollut 1996 parlamentista pudonnut Olli Rehn ei ottanut paikkaa vastaan, joten seuraavana varalla ollut Pohjamo sai sen. Kevätkesän 1999 lyhytaikaisen parlamentaarikkotoimintansa ansiosta hän pääsi osallistumaan kesän EU-vaaleihin istuvana edustajana. Hänet valittiinkin parlamenttiin vaaliliiton toiseksi pienimmällä äänimäärällä. Pohjamon runsaat 25 000 ääntä tulivat lähes kokonaisuudessaan Oulun seudulta.


title: Samuli Pohjamo

text: Samuli Pohjamo edusti parlamentissa muiden keskustalaisten tavoin ELDR-puoluetta eli Euroopan liberaalidemokraattista puoluetta. Kevään 1999 lyhyellä kaudellaan hän oli mukana maatalousvaliokunnassa Anttilan seuraajana, sen sijaan viisivuotiskaudellaan 1999–2004 hän kuului aluepoliittiseen valiokuntaan, joka vastaa myös liikenteen ja matkailun asioista. Parlamenttikautensa alkupuolella Pohjamo herätti myönteistä huomiota kuuluttuaan parlamentin kaikkein aktiivisimpien läsnäolijoiden joukkoon.


title: Samuli Pohjamo

text: Pohjamon aika europarlamentissa päättyi vuoden 2004 vaaleihin. Vaikka hän kasvattikin hieman äänimääräänsä, ei se riittänyt paikan uusimiseen, ja tuloksena oli Keskustan ensimmäinen varasija. Pohjamo olisi tarvinnut yli 5 000 lisä-ääntä uudelleenvalintaan. Kohtaloksi koitui jälleen valtakunnallisen kannatuksen täydellinen puuttuminen: Pohjamo sai vaaleissa 27 490 ääntä, joista 24 637 tuli Oulun vaalipiirin alueelta, ja siis alle 3 000 muualta maasta. Hän keräsi Oulun piirin äänistä peräti 20 %, mutta koko maan äänistä vain 1,7 %. Pohjamo nousi kuitenkin varasijalta Euroopan parlamenttiin, kun Paavo Väyrynen nimittiin ministeriksi 19. huhtikuuta 2007. Hänestä tuli uudelleen parlamentin jäsen 23. huhtikuuta 2007.


title: Theban hegemonia

text: Theban hegemonia antiikin Kreikassa käsitti vuodet 371 eaa.–362 eaa. Theba nousi Kreikassa johtoasemaan lyötyään spartalaiset Leuktran taistelussa vuonna 371 eaa. mutta menetti sen Mantineian taistelun jälkeen vuonna 362 eaa.


title: Theban hegemonia

text: Ateena oli menettänyt johtoasemansa peloponnesolaissodan johdosta, ja Sparta taas oli heikentynyt "oliganthropian" eli laskeneen asukaslukunsa takia. Vuonna 386 eaa. loppunut Korintin sota oli myös heikentänyt Spartaa ja Ateenaa. Theban johtoon nousivat 370-luvulla aggressiivista politiikkaa suosivat Pelopidas ja Epameinondas, jotka myös uudistivat Theban armeijaa ja sen taktiikkaa.


title: Lintutorni

text: Lintutorni on yleensä puinen tornimainen rakennelma, jonka tarkoituksena on auttaa lintuja tarkkailevaa henkilöä näkemään kauemmas tai tornia ympäröivän kasvillisuuden yli. Tornit rakennetaan yleensä painekyllästettyjen tolppien varaan. Tolppien väliin rakennetaan yleensä yksi tai kaksi lintulavaa eri kerroksiksi. Tornien tukemiseen käytetään vaijereita, jotka estävät pystytolppia liikkumasta liikaa tarkkailun aikana. Rakentaminen suoritetaan usein vapaaehtoistyönä. Lintutornit pyritään sijoittamaan siten, että lintujen tarkkailu on mahdollisimman helppoa, mutta lintujen elämää ja ennen kaikkea pesimistä ei häiritä. Nykyaikaisiin lintutorneihin on rakennettu pyörätuoliramppeja helpottamaan liikuntarajoitteisten henkilöiden pääsyä tarkkailupaikoille. Suomessa oli vuonna 2005 yli 400 luetteloitua lintutornia, joista korkein on Lahden Luhtajoen 23,5-metrinen torni.


title: Lintutorni

text: Vuodesta 1994 lähtien Suomessa on järjestetty joka kevät leikkimielinen Tornien taisto -kilpailu, jossa lintutorneihin eri puolille maata asettuneet joukkueet pyrkivät havaitsemaan tornistaan käsin mahdollisemman monta lintulajia kahdeksan tunnin mittaisen kilpailuajan puitteissa. Esimerkiksi vuonna 2006 kilpailuun osallistuttiin noin 250 tornista yli tuhannen lintuharrastajan voimin. Parhaasta tornista havaittiin 116 lajia.


title: Impulse! Records

text: Impulse! Records on yhdysvaltalainen levy-yhtiö, jonka Creed Taylor perusti New Yorkissa vuonna 1960 ABC-Paramount Recordsin tytäryhtiöksi. Suurimman osan Impulsen levyistä tuottivat Bob Thiele ja ääniteknikko Rudy Van Gelder. Impulsen muita tuottajia olivat Ed Michel, Steve Backer ja Esmond Edwards.