title: Stan Lee

text: Lee palveli toisen maailmansodan aikana Yhdysvaltain maavoimissa. Sodan jälkeen hän palasi töihin Timelylle, jonka nimi muutettiin Marveliksi. 1950-luvulla Marvel alkoi jälleen julkaista supersankarisarjakuvia ja kilpailla DC Comics -sarjakuvayhtiön kanssa. 1960-luvulla Lee alkoi kehittää uudenlaisia supersankareita, joilla olisi ongelmia ja inhimillisiä heikkouksia. Aiemmin supersankarit olivat olleet käytännössä täydellisiä ihmisiä, joilla ei ollut minkäänlaisia vaikeuksia. Leen supersankarit sen sijaan eivät olleet niin voimakkaita, että heidän vihollisensa eivät kykenisi tarjoamaan todellista vastusta. Hän keksi useimmat Marvelin tunnetuimmista supersankareista, joista merkittävin oli Steve Ditkon kanssa luotu Hämähäkkimies, Marvelin menestynein ja tunnetuin supersankari.


title: Stan Lee

text: Leestä tuli Marvelin päämies, ja hän on esiintynyt vieraana useilla yhdysvaltalaisilla sarjakuvafestivaaleilla. Hän on toiminut useimpien Marvelin sarjakuvasankareihin pohjautuvien elokuvien tuottajana ja tehnyt niissä cameo-esiintymisiä. Hän on esimerkiksi esittänyt "X-Menissä" uimarannalla esiintyvää nakkisämpylöiden myyjää.


title: Stan Lee

text: Stan Lee oli naimisissa Joan B. Leen kanssa vuodesta 1947 tämän kuolemaan asti. He saivat kaksi lasta.


title: Stan Lee

text: Stan Lee kuoli sydämen vajaatoimintaan ja hengitysvajaukseen 95-vuotiaana Los Angelesissa 12. marraskuuta 2018, jouduttuaan sairaalaan aiemmin samana päivänä.


title: Stan Lee

text: Lee teki cameo-esiintymisiä monissa Marvelin supersankareihin perustuvissa tuotannoissa.Stan Lee ehti ennen kuolemaansa kuvata cameokohtaukset myös tuleviin elokuviin "Captain Marvel" ja "".


title: Veritas Stadion

text: Veritas Stadion (alkuperäiseltä nimeltään Kupittaan jalkapallostadion) on Turussa Kupittaalla sijaitseva jalkapallostadion, joka avattiin vuoden 1952 olympialaisia varten. Stadion toimii Veikkausliigassa pelaavan FC Interin sekä TPS:n kotikenttänä. Stadionin kapasiteetti on 8 072 katsojaa.


title: Veritas Stadion

text: Kupittaanpuiston ensimmäiset jalkapalloharjoitukset pidettiin jo vuonna 1890 ja saman vuosikymmenen lopulla alkoi turkulainen voimisteluopettaja August Blomberg järjestää luokkienvälisiä jalkapallo-otteluita. Aukio, jonka laidalla Veritas-stadion sijaitsee onkin nimetty hänen muistokseen. Itse stadionin nimi oli valmistuessaan "Kupittaan jalkapallostadion", mutta uuden pääkatsomon valmistuttua 2003 se sai nykyisen nimensä.


title: Veritas Stadion

text: Uutuuttaan hohtanut Kupittaan jalkapallostadion oli yksi Helsingin olympialaisten jalkapalloturnauksen pääareenoista. Kupittaalla pelattiin kaksi alkusarjan ottelua sekä kaksi varsinaisen ensimmäisen kierroksen ottelua. Alkusarjan ottelut olivat Unkari–Romania 15. heinäkuuta 1952 ja Brasilia–Alankomaat 16. heinäkuuta. Jatko-ottelut olivat Saksa–Egypti 20. heinäkuuta sekä Tanska–Puola 21. heinäkuuta. Kaikki neljä ottelua vetivät paikalle mukavasti yleisöä, eniten (16 000 katsojaa) oli Brasilia–Hollanti- ja vähiten (8 000) Tanska–Puola-ottelussa.


title: Veritas Stadion

text: Liigakauden 2006 alkuvaiheessa Veritas-stadionin nurmi oli todella ala-arvoisessa kunnossa. Huonon kunnon syyksi esitettiin pinnan ja lämmitysjärjestelmän väliin muodostunut tiivis savikerros, joka esti järjestelmän toiminnan. Huonokuntoisella savikentällä jouduttiin kuitenkin jatkamaan sarjan kesätaukoon asti, jolloin ryhdyttiin suurimittaisiin huoltotöihin. Kentän pinnasta kuorittiin usean sentin savikerros lämmityksen toiminnan varmistamiseksi ennen uuden siirtonurmen ja kasvukerroksen asentamista. Operaation hinnaksi tuli noin 70 000 euroa. Loppukausi Turussa pelattiinkin erinomaisella nurmella.


title: Veritas Stadion

text: TPS piti Kupittaan jalkapallostadionia kotikenttänään Mestaruussarjassa ja Veikkausliigassa vuoteen 2014 asti. TPS putosi kauden 2014 päätteeksi Ykköseen ja siirtyi Turun Urheilupuiston yläkentälle taloudellisten vaikeuksien takia kaudesta 2015 alkaen. TPS palasi Veritas Stadionille kaudella 2017.


title: Veritas Stadion

text: Stadion käsittää kolme katsomoa: vuoden 1952 olympialaisiin valmistuneen "Olympiakatsomon", vuonna 2003 valmistuneen uuden pääkatsomon sekä vuoden 2009 jalkapallon naisten EM-kisoihin valmistuneen päätykatsomon. Olympiakatsomon on suunnitellut arkkitehti Erik Bryggman ja uuden pääkatsomon Schauman Arkkitehdit. Näiden istumapaikkakapasiteetti on yhteensä 8 072 paikkaa, jonka lisäksi stadionilla on optio 1 300 seisomapaikalle. Veritas Stadionin omistavat Turun kaupunki sekä Kupittaan Stadion Oy.


title: Veritas Stadion

text: Veritas-stadionin yleisöennätys on vuodelta 2009 TPS:n ja Interin ottelusta, joka veti paikalle 9 089 katsojaa.


title: Veritas Stadion

text: Jos aika ennen nimenvaihdosta ja uuden katsomon valmistumista lasketaan mukaan, kamppailee ennätyksestä kaksi ottelutapahtumaa: TPS:n ja italialaisen Internazionalen UEFA Cup -ottelu vuodelta 1987, joka veti noin 15 000 katsojaa sekä edellä mainittu Helsingin olympialaisten kamppailu Brasilia–Alankomaat (16 000 katsojaa). Molemmat luvut ovat tosin arvioita eivätkä tarkkaa faktatietoa.


title: Vapaamuurarin hauta

text: Vapaamuurarin hauta on Helsingin Kaisaniemen puistossa sijaitseva yksinäinen nimetön hautakivi, joka on peräisin 1700-luvun lopulta. Hauta sijaitsee nykyisen Kaisaniemen urheilukentän koilliskulman tuntumassa Kasvitieteellisen puutarhan ympärysaidan vieressä.


title: Vapaamuurarin hauta

text: Hautakivessä ei ole vainajan nimeä vaan salaperäinen kirjoitus: "Lika godt / om verlden vet hvem här hvilar / alt nog / Gud käńer hvad Han gjort / och / Uſlingen välſignar / H minne". ("Yhdentekevää, tietääkö maailma, kuka tässä lepää. Joka tapauksessa Jumala tuntee hänen tekonsa ja kurja siunaa hänen muistoaan.") Vapaamuurarin hauta on Helsingin vanhin julkinen muistomerkki.


title: Vapaamuurarin hauta

text: Haudassa lepää majuri Fredrik Granatenhjelm (1708–1784), joka oli toivonut saada tulla haudatuksi juuri tälle paikalle, koska siinä hänen oli tapana levätä päiväkävelyllään silloisessa Edbomin puutarhassa. Granatenhjelmin on oletettu kuuluneen vapaamuurareihin ja osallistuneen järjestön hyväntekeväisyystoimintaan, mutta mahdollisesti hän ei eläessään kuulunut mihinkään seuraan, vaikka kuoltuaan saikin arvostusta monessa. Valhalla-seuran jäsenet kantoivat hänen arkkunsa hautaan ja olivat olleet aloitteentekijöinä, että kuningas Kustaa III oli Parolan joukkojentarkastuksensa yhteydessä antanut erivapauden haudata Granatenhjelm hautausmaan ulkopuolelle; ja myös Valhalla-seura postuumisti korotti Granatenhjelmin kunniajäsenekseen. Muistomerkin pystytti eversti Lars Jägerhorn af Storby, kun toiveet patsaan pystyttämisestä olivat hiipuneet. Hautaa ympäröi takorautainen aita, jossa on vapaamuurarien ja Granatenhjelmin aselajin, tykistön, tunnukset.


title: Liskolintu

text: Liskolinnut eli alkulinnut olivat jurakaudella ja liitukaudella eläneitä hampaallisia lintuja tai lintujen lähisukulaisia, joiden kanssa ne kuuluvat Avialae-kladiin. Ensimmäinen ja tunnetuin liskolintu on "Archaeopteryx". Osalla liskolinnuista oli kynnet siivissään. Liskolinnut kehittyivät myöhäisjurakaudella dinosauruksista. Liskolintujen lisäksi myös monilla muilla dinosauruksilla, erityisesti coelurosaureilla, tiedetään nykyisin olleen höyhenpeite, mikä tarkoittaa, että dinosauruksen kehittyminen linnuksi on ollut pitkä ja vähittäinen prosessi.


title: Thubten Gyatso

text: Thubten Gyatso (12. helmikuuta 1876 Ü-Tsang, Tiibet – 17. joulukuuta 1933 Lhasa, Tiibet) oli 13. dalai-lama, Tiibetin buddhalaisuuden johtohahmo ja Tiibetin hallitsija. Hän oli älykäs uudistaja, joka osoittautui taitavaksi poliitikoksi Tiibetin jouduttua Venäjän, Kiinan ja Britannian kiistakapulaksi. Hän oli myös vastuussa luostarien kurin palauttamisesta.


title: Thubten Gyatso

text: Dalai-lama osoitti kiinnostusta ulkomaailmaan ja otti käyttöön sähkön, puhelimen ja Tiibetin ensimmäisen auton. Tiibetin irtauduttua täydellisesti Kiinasta vuonna 1912 maa sai uuden postilaitoksen ja oman setelirahan. Dalai-lama pyrki myös muun muassa kehittämään maalle tehokkaan armeijan, mutta konservatiivinen ylhäispapisto pelkäsi etujensa puolesta ja vastusti uudistuksia.


title: Matriarkaatti

text: Matriarkaatti eli äidinvalta on järjestelmä, jossa sukua tai yhteisöä johtaa matriarkka eli vanha äiti.


title: Matriarkaatti

text: 1800-luvulla syntyi Charles Darwinin evoluutioteorian innoittamana kulttuurievoluution teoria, jossa esitettiin, että ihmisten yhteiskuntarakenteet kehittyivät vaiheittain niin, että eläimellistä sukupuolista promiskuiteettia seurasi ensin matriarkaatti, jota seurasi patriarkaatti. Nykytutkijoiden mukaan matriarkaalisia yhteiskuntia ei tällaisessa evolutiivisessa mielessä ole koskaan ollut.


title: Matriarkaatti

text: Matriarkaalisen esihistorian myytin mukaan ihmisyhteisöt olivat alun perin matriarkaalisia, kunnes joskus vuonna 3000 eaa. valta siirtyi miesten hallitsemalle patriarkaatille. Myytti on tunnettu jo antiikin Kreikan ajoista. Suosituksi se nousi 1900-luvun lopun feministisessä liikkeessä.


title: Matriarkaatti

text: Nykyisessä feministisessä ajattelussa matriarkaatilla voidaan tarkoittaa myös yhteisöä, jossa äidit ovat kulttuurisesti keskeisiä mutta eivät hallitse toisia yhteisön jäseniä.


title: Matriarkaatti

text: Joitain nykyajan matriarkaalisia etnisiä ryhmiä tai yhteisöjä ovat Kiinan mosuot, Indonesian minangkabaut, Costa Rican bribrit, Kenian Umojan kylä ja Alabaman Alapinen kylä.


title: Matriarkaatti

text: Eläinmaailmassa matriarkaalisia yhteisöjä on esimerkiksi norsuilla ja bonoboilla.


title: Matrilineaarisuus

text:
Matrilineaarisia ovat yhteisöt, joissa suku lasketaan äidin, ei isän, mukaan. Kohtulinjainen tarkoittaa, että sukulinja määritellään todellisen äidin suvun mukaan.
Tämä ei ole tavanomaista. Matrilineaarisuuden vastakohta on patrilineaarisuus, jossa suku lasketaan isän mukaan. Suomessa suku lasketaan isän ja äidin mukaan, mutta usein isän suku on etusijalla. Mitokondrion DNA periytyy matrilineaarisesti.


title: Matrilineaarisuus

text: Monissa vanhoissa kulttuureissa ryhmän jäsenyys periytyy matrilineaarisesti. Tyypillisiä matrilineaarisia kulttuureja ovat monet Amerikan intiaanikansat kuten cherokeet ja navajot. Matrilineaarisia kulttuureja löytyy muinaisesta Egyptistä, Minangkabausta, Länsi-Sumatralta, Intian Keralasta, Karnatakasta, Tamil Nadusta, Meghalayasta ja Naxi kansa Kiinasta. Esimerkiksi muinaisessa Elamin kuningaskunnassa kruununperimys oli matrilineaarinen. Juutalaisuus periytyy matrilineaarisesti ortodoksijuutalaisten keskuudessa, samoin romani-suvut.


title: Matrilineaarisuus

text: Yhdysvalloissa amerikanafrikkalaisten perheyhteisöt ovat useasti äitikeskeisempiä kuin valkoihoisten. Tätä on tutkittu ja sille on annettu useita selityksiä. Yksi vallitsevista selityksistä on, että perinteisessä afrikkalaisessa kulttuurissa matrilineaarisuus on ollut paljon huomattavammassa osassa kuin länsimaisessa kulttuurissa koskaan, ja tämä kulttuuriperimän osa vallitsee yhä tietyssä määrin amerikanafrikkalaisten sosiaalisessa elämässä.


title: Matrilineaarisuus

text: Matrilineaarisuus merkitsee sukulaisuuden laskentatapaa. Se ei viittaa valtasuhteisiin, sillä matrilineaarisessakin yhteisössä miehet ovat usein päättäjien asemassa. Matrilineaarinen käytäntö on yleinen esimerkiksi niiden Afrikan kulttuurien keskuudessa, joiden elinkeinona on maanviljely, kun patrilineaarisuus on ollut hallitsevaa paimentolaisten keskuudessa.


title: Patrilineaarisuus

text: Isälinjaisuus eli patrilineaarisuus tarkoittaa, että yhteisöissä sukuun kuuluminen ja perimysjärjestys määritellään isän mukaan. Tämä on hyvin yleistä. Patrilineaarisuuden vastakohta on matrilineaarisuus, jossa suku lasketaan äidin mukaan.


title: Patrilineaarisuus

text: Veroista vapautetut suvut periytyvät isälinjaisesti. Suvun symbolinen johtaja on yleensä vanhimman pojan vanhin poika. Nimitystä "suvun päänainen- tai mies" voidaan käyttää myös ei-aatelisissa suvuissa, esimerkiksi sukuseuran tai -kokouksen myöntämänä. Tuolloin tehtävänä on lähinnä sukukokoontumisen järjestelyvastuu.


title: Väinö Rouvinen

text: Väinö Heikki Rouvinen (s. 12. syyskuuta 1932 Tuupovaara) on suomalainen taidegraafikko.


title: Väinö Rouvinen

text: Pohjois-Karjalassa syntynyt Rouvinen opiskeli Suomen Taideakatemian koulussa 1951–1955, muun muassa Aukusti Tuhkan oppilaana, jonka pitämille jatkokursseille hän osallistui vielä 1958–1959.


title: Väinö Rouvinen

text: Rouvinen tekee metalligrafiikkaa ja käyttää usein akvatintaa melko pienikokoisissa töissään. Niiden aiheina ovat monesti maisemat tai surrealistiset näkymät. Rouvinen on kokeillut myös informalismia 1960-luvulla ennen siirtymistä surrealismiin 1970–1980-luvuilla. Sittemmin surrealismi on osin muovautunut sadunomaisiksi ja jopa romanttisiksi tuokiokuviksi. Hän on Tutka-ryhmän perustajajäsen ja kuulunut myös Brondan vintin taiteilijaryhmään.


title: Väinö Rouvinen

text: Rouvinen esiintyi tv-ohjelmassa "Kuva, tanssi, teatteri" vuonna 1977. Ohjelma kertoi kolmesta taiteen tekijästä, kaksi muuta taiteilijaa olivat Emmi Jurkka ja Ritva Räsänen. Rouvinen sai Pro Finlandia -palkinnon 1987. Hän on asunut Varkaudessa vuodesta 1964 lähtien. Sitä ennen hän työskenteli Helsingissä monissa eri ammateissa kuten ravintolan ja Ateneumin taidemuseon vahtimestarina, varastonhoitajana ja konepajan työläisenä.


title: Väinö Rouvinen

text: Rouvinen oli vuodesta 1961 lähtien naimisissa taidemaalari Meeri Torvisen (1933–2018) kanssa. He saivat kolme lasta, joista Maria Torvinen-Mäkelä (s. 1962) on myös taidegraafikko.


title: Ydinvoima (fysiikka)

text: Ydinvoima on nukleonit atomiytimeksi sitova voima. Se on peruvastavammanlaatuisen vahvan vuorovaikutuksen jäännösvoima, . Vaikka nukleonit ovat värivaraukseltaan neutraaleja, atomiytimen kokoluokassa eri nukleonien kvarkkien välinen vahva vuorovaikutus on suurempi kuin kahden sähköisesti samanmerkkisen protonin välinen hylkivä voima. Ydinvoiman analogia on sähköisesti neutraalien atomien sitoutuminen molekyyleiksi.


title: Ydinvoima (fysiikka)

text: Ydinvoimalla on myös vanhentunut merkitys, jolla tarkoitetaan yleisesti atomiydintä koossa pitävää voimaa. Tällaisia ydinvoimia on sittemmin havaittu olevan kaksi:


title: Abraham Ortelius

text: Abraham Ortelius (Orthellius, Ortels, Wortels) (14. huhtikuuta 1527 – 28. heinäkuuta 1598), oli flaamilainen maantieteilijä ja kartanpiirtäjä.


title: Abraham Ortelius

text: Tunnetuin hänen teoksistaan lienee "Theatrum Orbis Terrarum". Sitä pidetään ensimmäisenä "oikeana" maailmankartastona. Ennen Orteliusta kartastot olivat epäyhtenäisiä karttakokoelmia, jotka koottiin myyjän varastoista ostajan toiveiden mukaan.


title: Abraham Ortelius

text: Ortelius myi karttoja, kirjoja ja antiikkiesineitä. Maailmankartaston lisäksi hän julkaisi kartaston antiikin maailmasta.


title: Beetahajoaminen

text: Beetahajoaminen on ydinfysiikassa radioaktiivinen hajoaminen, jossa vapautuu beetahiukkanen (elektroni tai positroni). Elektronin, negatiivisesti varatun hiukkasen tapauksessa puhutaan "beeta-miinus"-hajoamisesta, (β), positronin tapauksessa taas "beeta-plus"-hajoamisesta (β). Myös elektronin sieppaus on sukua beetahajoamiselle.


title: Beetahajoaminen

text: Vuonna 1911 Lise Meitner ja Otto Hahn tekivät kokeen, jossa beetahajoamisessa vapautuneiden elektronien energiaspektri oli jatkuva eikä diskreetti. Tämä oli selkeästi ongelmallista energian säilymislain kannalta. Vuonna 1930 Wolfgang Pauli ehdotti ongelman ratkaisuksi, että kenties olisi olemassa sähköisesti neutraali hiukkanen, jota siihenastiset kokeet eivät kyenneet havaitsemaan. Pauli nimitti tätä spekuloimaansa hiukkasta ”neutroniksi”, mutta hiukkasen nimeksi vakiintui pian Enrico Fermin ehdottama sana "neutriino".


title: Beetahajoaminen

text: Beeta-miinus-hajoamisessa ytimen neutroni muuttuu protoniksi ja samalla vapautuu elektroni ja antineutriino. Beeta-plus-hajoamisessa ytimen protoni puolestaan muuttuu neutroniksi ja samalla vapautuu positroni ja neutriino. Koska neutroni on protonia raskaampi, vapaa neutroni hajoaa protoniksi, mutta vapaa protoni ei voi hajota neutroniksi.


title: Beetahajoaminen

text: Modernin hiukkasfysiikan kannalta beetahajoamisessa on kyse heikon vuorovaikutuksen välittämästä reaktiosta.


title: Frank Miller

text: Frank Miller (s. 27. tammikuuta 1957) on yhdysvaltalainen sarjakuvakäsikirjoittaja ja -piirtäjä, joka tunnetaan parhaiten film noir -tyylisistä, synkistä ja väkivaltaisista sarjakuvakertomuksistaan. Hän on myös ohjannut elokuvan "The Spirit" (2008).


title: Frank Miller

text: Miller on työskennellyt useimpien suurimpien kustantajien palveluksessa, kuten DC Comicsin ja Marvel Comicsin. 1980-luvun alussa hänestä tuli Daredevil-sarjakuvan vakiopiirtäjä ja käsikirjoittaja. Työnsä aikana hän nosti aiemmin Hämähäkkimiehen vihollisena tunnetun Kingpinin Daredevilin päävastustajaksi. Millerin arvostetuin Daredevil-aikana syntynyt työ on David Mazzucchellin piirtämä "", jossa Kingpin saa tietää Daredevilin oikean henkilöllisyyden Matt Murdockina. Kingpin ajaa Murdockin hulluuden partaalle tuhoamalla tämän elämän, jonka Murdock joutuu lopulta rakentamaan uudelleen.


title: Frank Miller

text: Miller myös loi Daredevilin maailmaan omia hahmojaan, joista tunnetuin lienee palkkamurhaaja Elektra. Vaikka Miller tappoikin Elektran Daredevil-tarinoissaan, se ei estänyt häntä kirjoittamasta 1990-luvulla hahmon ympärille sarjakuvaromaania, jonka nimeksi tuli "Elektra elää".


title: Frank Miller

text: Millerin kenties kuuluisin yksittäinen työ on hänen tulkintansa Batmanista sarjakuvatarinassa "Yön Ritari", jonka DC Comics julkaisi 1985–1986. Millerin Batman ei ole jalo supersankari, vaan pikemminkin väkivaltainen oman käden oikeuden toteuttaja. Sarjakuvatarinasta tuli merkittävimpiä 1980-luvun sarjakuvateoksia yhdessä Alan Mooren käsikirjoittaman "Vartijat"-teoksen kanssa. Tämän jälkeen Miller käsikirjoitti "" -tarinan, joka käsitteli Batmanin uran alkua ja hyväksyttiin osaksi virallista DC-sarjakuvien kaanonia. Molemmat Batman-tarinat valittiin myös IGN:n listalle kaikkien aikojen parhaista Batman-tarinoista: "Ensimmäinen vuosi" sijoittui ensimmäiseksi ja "Yön ritari" toiseksi. Millerin näkemys Batmanista on vaikuttanut voimakkaasti Batmanin elokuvaversioihin. Miller teki "Yön ritarille" jatko-osan "" vuonna 2001. Huhtikuussa 2015 DC Comics ilmoitti Frank Millerin ja Brian Azzarellon käsikirjoittavan kolmatta osaa Yön Ritari sarjalle, jonka nimi on Dark Knight 3: the master race. Sarjasta tulee 8-numeroinen jonka kuvittaa Andy Kubert ja tussaajana toimii Klaus Janson, joka tussasi myös alkuperäisen .


title: Frank Miller

text: Millerin omista töistä tunnetuin on Sin City -sarja, jota on ilmestynyt seitsemän osaa. Tarinoiden 1; 3. ja 4. pohjalta Robert Rodriguez ohjasi (yhdessä Millerin ja Quentin Tarantinon kanssa) samannimisen elokuvan vuonna 2005. Frank Millerin kirjoittama ja piirtämä "300" perustuu antiikin aikana käytyyn Thermopylain taisteluun, jossa 300 spartalaista taisteli monin verroin suurempaa persialaisarmeijaa vastaan. Sarjakuvan pohjalta on myös tehty elokuva "300" vuonna 2007, joka "Sin Cityn" tavoin muistuttaa visuaalisesti sarjakuvaversiota.


title: Frank Miller

text: Miller oli yksi "RoboCop 2" -elokuvan käsikirjoittajista. Vaikka elokuvan tuottajat pitivät Millerin käsikirjoituksesta, se oli heidän mielestään mahdoton muuttaa elokuvaksi ja käsikirjoitusta muokattiin rankasti. Elokuva lopullisessa muodossaan perustuukin vain löyhästi Millerin alkuperäiskäsikirjoitukseen. Vuonna 2003 ilmestyi sarjakuva "Frank Miller’s RoboCop", joka perustuu "RoboCop 2" -elokuvan käsikirjoitukseen niin kuin Miller sen näki. Hän oli mukana käsikirjoittamassa myös "RoboCop 3" -elokuvaa, jonka valmistumisen jälkeen vuonna 1992 hän julkaisi sarjakuvan "RoboCop vs. The Terminator".


title: Frank Miller

text: Kun Robert Rodriguezin ohjaama ja Millerin sarjakuviin perustuva "Sin City" -elokuva ilmestyi vuonna 2005, Rodriguez kertoi Millerin vaikuttaneen sarjakuvallaan niin suuresti elokuvan ulkonäköön, että hän vaati Millerin saavan nimensä lopputeksteihin yhdeksi ohjaajaksi. Elokuvan ohjaajiksi on merkitty Rodriquez, Miller ja Quentin Tarantino.


title: Frank Miller

text: Vuonna 2008 ilmestyi ensimmäinen Millerin kokonaan ohjaama elokuva, "The Spirit", joka perustui Will Eisnerin samannimiseen sarjakuvaan. Elokuva muistutti visuaaliselta ilmeeltään paljon "Sin City"- ja "300"-elokuvia, sillä sekin oli pyritty tekemään sarjakuvan näköiseksi. Elokuva sai huonoja arvosteluja, sillä kriitikot katsoivat näyttelijäntyön olevan olematonta ja kuvien poseeraavia.


title: Frank Miller

text: "Daredevil-tarinat "Marvelille"Batman"-tarinat DC Comicsille


title: Frank Miller

text: "Sin City"-tarinat Dark Horse Comicsille (Piirtjäjä ja käsikirjoittaja)


title: Frank Miller

text: "Martha Washington" for Dark Horse Comics (Art by co-creator Dave Gibbons)


title: Frank Miller

text:
Others
Miller on tehnyt joitakin cameorooleja tarinoidensa elokuvasovituksissa.


title: Pekka Halonen

text: Pekka Halonen (23. syyskuuta 1865 Lapinlahti – 1. joulukuuta 1933 Tuusula) oli suomalainen taidemaalari ja professori. Hänet tunnetaan etenkin talvista luontoa ja lumista metsää kuvaavista maisemamaalauksista. Hän on maalannut myös alttaritauluja.


title: Pekka Halonen

text: Halonen opiskeli Pariisissa muun muassa Paul Gauguinin johdolla, ja sai vaikutteita japanilaisista puupiirroksista. Hän oli kansallisromantiikan ja karelianismin edustaja.


title: Pekka Halonen

text: Halonen maalasi eniten maisemia ja kansanelämänkuvauksia. Hän teki 1900-luvun alkupuolella värikokeiluja ja tapaili myös impressionistisempaa maalaustyyliä, mutta 1920-luvun alkuun mennessä tyyli tasaantui pehmeäksi ja ilmavaksi.


title: Pekka Halonen

text: Pekka Halosen taiteessa on sekä perisuomalaisuutta että kansainvälisyyttä. Aiheet olivat suomalaisia, mutta ilmaisussa on vaikutteita kansainvälisistä virtauksista. Hän kuvasi pyhänä puuna pidetyn pihlajan symbolistisen mystisenä, ja lumisia puita kuvaavissa maalauksissa on japonismin koristeellisuutta. Halosen maalaukset ovat usein väritykseltään ja sommittelultaan freskomaisen tyyliteltyjä, kuten "Avannolla" ja "Tienraivaajia Karjalassa".


title: Pekka Halonen

text:
Halonen pyrki 1885 Jyväskylän seminaariin päämääränään kansakoulunopettajan tutkinto. Hänen pääsykokeittensa pistemäärä ei kuitenkään riittänyt opiskelupaikkaan. Halonen siirtyi Helsinkiin. Siellä hän tunsi vain Josef Stenbäckin, arkkitehdin, joka oli antanut hänelle tunnustusta. Hänen luokseen Halonen ilmaantui yllättäen ilmoittaen aikovansa taiteilijaksi. Syksy meni taideopintoihin valmistautumisessa. Halonen teki töitä rakennuksilla ja teki koristemaalarin töitä kun niitä oli tarjolla. Hänen oli opiskeltava myös ruotsia, sillä Ateneumissa opetettiin ruotsiksi. Halonen valittiin kevätkaudeksi Ateneumiin, Suomen Taideyhdistyksen piirustuskouluun. Hän kirjoitti kotiin joutuvansa aamulta puoli kymmenestä iltaseitsemään maalaamaan "alastomia rotjakkeita". Keväällä Halonen sai kolmen muun oppilaan kanssa koulun hopeakynän palkinnoksi edistymisestä ja ahkeruudesta. Kesän Halonen työskenteli ahkerasti, mutta ansiot jäivät kuitenkin niin heikoiksi, että hän joutui syksyllä pyytämään kotikunnastaan köyhäintodistusta voidakseen jatkaa opiskeluaan Ateneumissa. Köyhäintodistus piti kirjoittaa ruotsiksi, "sillä suomalainen ei tahdo kelvata mihinkään".
Halonen opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuodesta 1886 vuoteen 1890. Hänen opettajinaan olivat Carl Jahn ja Fredrik Ahlstedt, ja opiskelutovereina muun muassa Albert Gebhard, Ellen Thesleff ja Väinö Blomstedt. Pekka Halonen oli 1888 avatun Ateneum-rakennuksen ensimmäisiä opiskelijoita.. Hän sai erinomaiset arvosanat ja oppilasstipendinä 200 markkaa. Kesän 1890 Halonen vietti kotonaan Lapinlahdella ja maalasi muun muassa työn "Honkaniemi". Hän opiskeli ranskaa ja otti sitä varten yksityistunteja.


title: Pekka Halonen

text: Syksyllä 1890 Halonen lähti Pariisiin opiskelemaan Académie Julianissa. Hän palasi Lapinlahdelle keväällä 1891 ja maalasi Liponsaaressa läpimurtoteoksensa "Niittomiehet", joka oli esillä syksyllä Suomen Taiteilijain ensimmäisessä näyttelyssä. "Niittomiehissä" mallina oli Antti-veli ja Väisälänmäki näkyy siinä taustalla. Halonen jatkoi talvella opintojaan Pariisissa ja palasi keväällä 1892 Suomeen, jolloin hän tutustui laivamatkalla tulevaan puolisoonsa Maija Mäkiseen. Maija Mäkisen isä oli Sortavalan seminaarin lehtori.


title: Pekka Halonen

text: Tutustuttuaan Maija Mäkiseen Halonen asui jonkin aikaa Myllykylässä, Sortavalan maalaiskunnassa veljensä Antin luona. Tytön vanhemmat pitivät kuitenkin Halosta pariisilaistyyppisenä keikarina, eivätkä katsoneet nuorten seurustelua hyvällä. Pekka Halonen sai porttikiellon ja muutti Ruskealaan. Siellä hän maalasi yhden merkittävimmistä töistään, "Oijustien". Halosen ensimmäinen talviaiheinen maalaus oli nimeltään "Kaivopuistossa". Keväällä 1893 hän lähti käymään Lapinlahdella ja lunta oli vielä toukokuun alussakin. Syntyi maalaus "Tukkinuotiolla", jossa mallina olivat Halosen isä ja pari muuta miestä. Halonen sai kuulla saaneensa 3000 markan valtion apurahan. Raha oli merkittävän suuri summa tuohon aikaan.


title: Pekka Halonen

text: Halonen oli ystävystynyt Eero Järnefeltin, joka oli häntä pari vuotta vanhempi ja Akseli Gallénin ja Emil Wikströmin kanssa.


title: Pekka Halonen

text:
Vuonna 1893 Halonen matkusti ystävänsä Väinö Blomstedtin kanssa vielä kerran Pariisiin. He opiskelivat aluksi Académie Colarossissa, josta molemmat vaihtoivat pian Paul Gauguinin oppilaiksi. Gauguin oli palannut Tahitilta ja asettanut esille 44 yleisöä häkellyttänyttä työtä. Halonen tutustui tuolloin symbolismiin ja syntetismiin, mutta pitäytyi kuitenkin omassa taiteessaan realismin ihanteissa. Eniten Gauguin lienee vaikuttanut Halosen värienkäyttöön. Suomessa Akseli Gallen-Kallela oli kiinnostunut karelianismista ja kehotti kirjeissä Louis Sparren kanssa Halosta palaamaan Suomeen oman kansansa pariin. Pariisista käsin Halonen varasi Akkalansaaresta 300 markan hintaisen mökin maineen. Hän lähetti 200 markkaa käsirahana ja lupasi maksaa loput myöhemmin. Olosuhteet olivat kuitenkin hanketta vastaan. Hänen suhteensa kotipaikkakuntaansa Lapinlahteen muuttui paikkakunnan kirkkoon tekemänsä alttaritaululuonnoksen takia. Kotipaikkakunnan ihmiset eivät pitäneet häntä oikeana taiteilijana ja valtion myöntämä apurahakin herätti kateutta. Ihmisten asenne sai aikaan sen, ettei Halonen asettunut asumaan kotiseudulleen ja hän alkoi muutenkin ottaa etäisyyttä savolaisiin sukujuuriinsa. Halonen löysi syrjäisen Komoran talon Paltamon Kivesjärveltä. Siellä hän tutustui 17-vuotiaaseen Eino Leinoon, jonka kanssa hän oli ystävä siitä lähtien.
"Oijustielle" löytyi ostaja 600 markalla ja niin Pekka Halonen ja Maija Mäkinen vihittiin avioliittoon 2. tammikuuta 1895. Akkalansaaressa he asuivat vain pari viikkoa. Siellä Halonen maalasi taulun "Neiet niemien nenässä", jossa malleina oli Lyyti-sisar ja vaimo Maija. Halonen luovutti mökin vanhempiensa käyttöön. Nuori pari muutti Tuusulaan, mistä Halonen oli ostanut 1850 markalla Pitkäniemen. Halosenniemi suunniteltiin sekä kodiksi että ateljeeksi.


title: Pekka Halonen

text: Ateljee valmistui Tuusulanjärven rannalle 1902 ja Halonen oli yksi Tuusulanjärven taiteilijayhteisön jäsenistä. Myöhemmin Halonen vietti kesiään myös Kuhmoisten Kivikosken vaaramaisemissa.


title: Pekka Halonen

text: Halosen viimeinen suuri työ oli vuonna 1925 valmistunut seinämaalaus "Tukinuitto", jonka Valtioneuvosto tilasi Geneveen Kansainliiton kansainvälistä työtoimistoa varten. Samana vuonna Haloselle myönnettiin professorin arvo.


title: Larry Murphy

text: Lawrence Thomas Murphy (s. 8. maaliskuuta 1961) on entinen kanadalainen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan Murphy oli puolustaja.


title: Larry Murphy

text: Los Angeles Kings varasi Murphyn NHL:ään numerolla 4 vuoden 1980 varaustilaisuuden ensimmäisellä kierroksella. Ensimmäisellä NHL-kaudellaan, 1980–81, Murphy teki kaksi liigaennätystä: hän on eniten pisteitä tulokaskaudellaan tehnyt puolustaja (76) ja eniten syöttöpisteitä tulokkaana tehnyt puolustaja (60). Ennätykset ovat edelleen voimassa.


title: Larry Murphy

text: Murphy pelasi 21-vuotisella urallaan (1980–2001) kuudessa seurassa. Kingsin lisäksi hän pelasi Washington Capitalsissa, Minnesota North Starsissa, Pittsburgh Penguinsissa, Toronto Maple Leafsissa ja Detroit Red Wingsissä.


title: Larry Murphy

text: Lopetettuaan uransa Detroitissa kauden 2000–2001 päätyttyä, Murphy oli pelannut NHL-urallaan 1615 runkosarjaottelua, mikä oli puolustajien ennätys. Kaudella 2003–2004 Scott Stevens rikkoi ennätyksen, ja nykyään ennätystä pitää hallussaan Chris Chelios. Murphy ja Stevens olivat seuratovereita Capitalsissa vuosina 1983–1989.


title: Larry Murphy

text: Hän voitti 1990-luvulla neljä Stanley Cupin mestaruutta, ainoana pelaajana tuona vuosikymmenenä. Hän voitti mestaruuden Penguinsissa vuosina 1991 ja 1992 ja Red Wingsissä 1997 ja 1998.


title: Larry Murphy

text: NHL-mestaruuksien lisäksi hän oli vuonna 1979 Peterborough Petesissä voittamassa Memorial Cupia, Kanadan juniorijääkiekkoilun mestaruutta. Peterborough pääsi mestaruusotteluun myös seuraavalla kaudella, mutta hävisi jatkoajalla.


title: Larry Murphy

text: Hänet valittiin Hockey Hall of Fameen vuonna 2004. Tehtyään NHL:ssä 1216 runkosarjapistettä, hän on tällä hetkellä viidenneksi eniten pisteitä NHL:ssä tehnyt puolustaja Ray Bourquen, Paul Coffeyn, Al MacInnisin ja Phil Housleyn jälkeen.


title: Tuusulanjärven taiteilijayhteisö

text: Tuusulanjärven taiteilijayhteisö oli kansallisromantiikan aikakaudella 1900-luvun alkuvuosina Tuusulanjärven ympäristöön syntynyt suomalaistaiteilijoiden yhteisö, jonka ydinryhmän muodostivat kirjailija Juhani Aho, runoilija J. H. Erkko, taidemaalarit Pekka Halonen, Eero Järnefelt ja Venny Soldan-Brofeldt sekä säveltäjä Jean Sibelius.


title: Tuusulanjärven taiteilijayhteisö

text: Yhteisö muodostui, kun joukko Suomen eturivin taiteilijoita rakennutti itselleen taiteilijakodin Tuusulanjärven rannalle. Paikan valinta oli kompromissi joidenkin taiteilijoiden suosiman erämaa-ateljeen ja pääkaupungin kulttuurielämän välillä. Seutu oli 1800–1900-lukujen vaihteessa pääosin suomenkielistä maaseutua, joka sopi aikakauden kansallisromantiikan ilmapiiriin. Tuusulanjärvi oli kuitenkin lyhyen junamatkan päässä Helsingistä, joten taiteilijoiden ei tarvinnut katkaista suhteitaan pääkaupunkiin. Alueen taiteilijakodit keskittyivät järven itärantaa myötäilleen Tuusulan rantatien varrelle nykyisten Tuusulan ja Järvenpään kuntien alueelle.


title: Tuusulanjärven taiteilijayhteisö

text: Tuusulanjärven taiteilijayhteisön katsotaan syntyneen, kun Juhani Aho ja hänen puolisonsa Venny Soldan-Brofeldt vuonna 1897 vuokrasivat Järvenpään kartanoon kuuluneen Vårbackan huvilan, jota alettiin kutsumaan Aholaksi. Heidän houkuttelemanaan paikalle muutti pian myös useita muita taiteilijoita. Taidemaalari Eero Järnefeltin rakennuttama Suviranta valmistui 1901, Pekka Halosen ateljeekoti Halosenniemi ja J. H. Erkon Erkkola vuotta myöhemmin sekä säveltäjä Jean Sibeliuksen Ainola vuonna 1904. Heidän kiinnostuksensä Tuusulanjärveä kohtaan liittyi aikakauden kansallisromantiikkaan, taiteilijat halusivat päästä maaseudulle, mahdollisimman lähelle aidoksi kokemaansa suomalaisuutta. Taiteilijayhteisön keskinäinen kanssakäyminen muodostui tiiviiksi ja useat tekivät myös yhteisiä töitä.


title: Tuusulanjärven taiteilijayhteisö

text: Alueelle pysyvästi muuttaneiden taiteilijoiden lisäksi Tuusulanjärvi veti puoleensa myös vierailijoita. Esimerkiksi runoiliija Eino Leino sekä nuoremman sukupolven edustajat Juhani Siljo ja Matti Kivekäs viettivät paljon aikaa Halosenniemessä ja kirjailija F. E. Sillanpää oleskeli Eero Järnefeltin Suvirannassa. Suomen itsenäistymisen jälkeen Tuusulanjärven ympäristöön perustetuissa täyshoitoloissa asustelivat muun muassa Uuno Kailas, Unto Karri ja Einari Vuorela. Kirjailija Maria Jotuni ja hänen puolisonsa professori Viljo Tarkiainen ostivat 1920-luvulla huvilan Halosenniemen läheisyydestä ja kuvataiteilija Martta Wendelin puolestaan muutti alueelle 1930-luvulla, asuen Tuusulassa kuolemaansa vuoteen 1986 saakka.


title: Tuusulanjärven taiteilijayhteisö

text: Tuusulanjärven ympäristössä oli jo ennen varsinaisen taiteilijayhteisön muodostumista runsaasti huvila-asutusta, joka oli syntynyt vuonna 1860 tapahtuneen Helsinki-Hämeenlinna-radan avaamisen myötä. Uusi ja nopea kulkuyhteys houkutteli pääkaupungista runsaasti vaikutusvaltaisia ja varakkaita kesäasukkaita. He ostivat paikallisilta maanviljelijöiltä rantapalstoja ja rakennuttivat niille omia kesähuviloitaan. Tunnetuimpia ovat muun muassa arkkiatri Otto E. A. Hjeltin Lepola, jossa Suomen näyttämötaiteen uranuurtajiin lukeutunut Edvard Himberg vietti viimeiset vuotensa sekä valtioneuvos Gustaf Souranderin omistama Krapin tila, jonka mailla sijainneessa mökissä kirjailija Aleksis Kivi kuoli vuonna 1872. Lepolan omisti myöhemmin professori E. N. Setälä, joka muutti sen nimen Toimelaksi.


title: Tuusulanjärven taiteilijayhteisö

text: Myös Helsingin venäläistä yläluokkaa muutti Tuusulanjärvelle kesänviettoon. Nimineuvos K. K. Uschkoffin vuosina 1904–1916 omistamassa Syvärannassa vieraili tunnettuja venäläisiä taiteilijoita, kuten säveltäjät Sergei Rahmaninov ja Aleksandr Skrjabin sekä oopperalaulaja Fjodor Šaljapin. Myöhemmin 1920-luvulla Syvärannan huvilaan perustettiin sanomalehtimiehille tarkoitettu lepokoti, jossa viettivät aikaa muun muassa Helsingin Sanomien päätoimittaja W. W. Tuomioja sekä kirjailija Olavi Paavolainen. Nimismies J.V. Frostellin 1870-luvulla rakennuttaman huvilan mailla sijaitsee nykyään Fjällbon puistona tunnettu virkistysalue.


title: Elin Kallio

text: Elin Oihonna Kallio (o.s. Waenerberg, 23. huhtikuuta 1859 Helsinki – 25. joulukuuta 1927 Helsinki) oli suomalainen voimistelunopettaja jota kunnioitetaan nimillä ”Suomen naisvoimistelun äiti” ja ”Mamma Kallio”. Kallio pyrki ennen kaikkea lisäämään voimistelumahdollisuuksia naisille.


title: Elin Kallio

text: Kallio kävi Helsingin ruotsalaisen tyttökoulun ja opiskeli Aspin voimistelukurssilla 1875–1876 sekä Tukholman voimistelukeskusopistossa 1879–1881. Hän toimi Helsingin suomalaisen tyttökoulun voimistelunopettajana 34 vuotta (1884–1923) ja sitten vuoteen 1926 koulun rehtorina. Vapaa-aikanaan perusti ensimmäisen suomalaisen naisvoimisteluseuran 1876 ja Suomen Naisten Voimisteluliiton 1896. Hän vaikutti myös siihen että Helsingin yliopistossa alettiin kouluttaa naisia voimistelunopettajiksi.


title: Elin Kallio

text: Kallion syntymän 100-vuotisjuhlavuotena julkaistiin marraskuussa 1959 30 markan arvoinen juhlapostimerkki.


title: Elin Kallio

text: Kallion puoliso oli Aukusti Kallio (1858–1896), joka toimi Helsingin suomalaisen tyttökoulun suomen ja ruotsin kielten opettajana vuodesta 1887.


title: Luettelo Moldavian ruhtinaista

text: Tämä on luettelo Moldavian ruhtinaista ensimmäisistä maininnoista keskiajalla vuoteen 1859, jolloin Moldavia ja Valakia yhdistyivät personaaliunionissa muodostaen pohjan nykyiselle Romanian valtiolle.


title: Antonio Banderas

text: Antonio Banderas (, alk. José Antonio Domínguez Bandera, s. 10. elokuuta 1960 Benalmádena, Málagan maakunta, Espanja) on espanjalainen näyttelijä, joka on saavuttanut mainetta myös Hollywoodissa. Banderas on Penélope Cruzin ohella yksi Espanjan ja koko espanjankielisen maailman tunnetuimpia näyttelijöitä ulkomailla.


title: Antonio Banderas

text: Antonio Banderas syntyi Benalmádenassa andalusialaisperheeseen. Hänen isänsä oli poliisi, ja äitinsä toimi opettajana. Banderasilla on yksi veli, Francisco. Banderasin alkuperäinen haave oli tulla ammattijalkapalloilijaksi, mutta joutui hylkäämään haaveensa vakavan polvivamman takia. Nuorena Banderas opiskeli näyttämötaiteita Málagassa ja aloitti näyttelemisen 19-vuotiaana Madridin pikkuteattereissa.


title: Antonio Banderas

text: Banderasin elokuvaura lähti nousuun paljolti maanmiehensä ohjaaja Pedro Almodóvarin ansiosta, sillä heidän yhdessä 1980-luvulla tekemänsä elokuvat toivat Banderasin entistä suuremman yleisön tietoisuuteen. Hänen tämän ajan läpimurtoelokuvansa oli vuonna 1989 valmistunut "Sido minut! Ota minut!", jonka Almodóvar ohjasi. Elokuva sai pientä suosiota myös Yhdysvalloissa.


title: Antonio Banderas

text: Banderas muutti Yhdysvaltoihin ja sai muutamia pieniä rooleja elokuvista. Vuonna 1992 hän esiintyi elokuvassa "Mambo Kings" ja seuraavana vuonna Tom Hanksin kanssa elokuvassa "Philadelphia". Vuonna 1995 Banderas esiintyi pääroolissa Salma Hayekin kanssa elokuvassa "Desperado", ja vuonna 1996 hän oli kertojan roolissa samannimiseen musikaaliin perustuvassa elokuvassa "Evita". Jälkimmäisessä elokuvassa Banderas myös lauloi.


title: Antonio Banderas

text: Vuonna 1998 Banderas esitti Zorroa elokuvassa "Zorron naamio", jonka päärooleissa esiintyivät lisäksi Catherine Zeta-Jones ja Anthony Hopkins. Vuodesta 2001 vuoteen 2003 Banderas esiintyi elokuvatrilogiassa "Spy Kids". Vuonna 2003 hän myös näytteli "Desperadon" jatko-osassa "Once Upon a Time in Mexico" ja kaksi vuotta myöhemmin hän esiintyi elokuvassa "Zorron legenda". Banderas on lisäksi antanut äänensä Saapasjalkakissalle elokuvassa "Shrek 2" (2004), "Shrek 3" (2007) ja "Shrek ja ikuinen onni" (2010).


title: Antonio Banderas

text:
Banderasin ensimmäinen, vuonna 1988 solmittu avioliitto Ana Lezan kanssa päättyi vuonna 1996. Hieman eronsa jälkeen Banderas solmi toisen avioliittonsa Hollywood-näyttelijä Melanie Griffithin kanssa, ja heillä on yksi yhteinen tytär, Estela "Stella" del Carmen (s. 1996). Banderas ja Griffith erosivat vuonna 2015.
Menestyksensä myötä Banderas on ryhtynyt myös ohjaamaan elokuvia ("Crazy in Alabama", 1999) ja lisäksi hän on sijoittanut useisiin kotimaakuntansa Andalusian yrityksiin. Hänellä on Andalusian alueella muun muassa oma ravintolaketjunsa nimeltään Antonio.


title: S. Albert Kivinen

text: Seppo Kalevi Albert Kivinen (s. 19. lokakuuta 1933, Ikaalinen) on suomalainen filosofi ja filosofian tohtori, joka toimi Helsingin yliopiston filosofian laitoksessa dosenttina.


title: S. Albert Kivinen

text: Kivinen väitteli 1977 Helsingin yliopistossa teoreettisesta filosofiasta. Hän toimi Suomi-Mongolia -seuran puheenjohtajana 1970-luvun alkupuolella, Suomen Parapsykologisen tutkimusseuran johtokunnan jäsenenä vuosina 1972–1974 ja Transscendentaaliradiestesian Seuran sihteerinä vuosina 1974–1987. Skepsis ry:n puheenjohtajana hän toimi vuosina 1987–1989.


title: S. Albert Kivinen

text: Kivinen tunnetaan skeptikkona ja paranormaalien ilmiöiden sekä okkultismin oppihistorian tuntijana.


title: S. Albert Kivinen

text: S. Albert Kivinen on kirjoittanut kauhukertomuksia H. P. Lovecraftin luoman mytologian pohjalta sekä levyttänyt joukon poliittis-filosofisia lauluja yhteistyössä muun muassa M. A. Nummisen kanssa.


title: S. Albert Kivinen

text: S. Albert Kivinen on tutkinut ontologiaa, muun muassa universaalien ongelmaa. Hän asettuu realistiselle kannalle ja kannattaa ”onttista kommunismia”, jonka hän tiivistää sanoin: ”Maailmassa on monia yksilöitä. Näillä yksilöillä on erilaisia yhteisiä (ja erottavia) piirteitä.” Kivisen mukaan onttinen kommunismi on terveen järjen universaaliteoria, eikä sillä ole mitään tekemistä poliittisen kommunismin kanssa. Myös mielen ja ruumiin ongelma on kiinnostanut Kivistä.


title: S. Albert Kivinen

text: Kivisen ajatteluun vaikuttaneita filosofeja ovat olleet muun muassa Aristoteles ja Cambridgen yliopiston filosofit Bertrand Russell, G. E. Moore ja C. D. Broad. Näistä viimeksi mainittu on Kivisen mukaan hänen lempifilosofinsa.


title: Pedri Shemeikka

text:
Pedri (Petri) Iivananpoika Shemeikka (1825 Suistamo – 11. huhtikuuta 1915 Tuupovaara) oli karjalainen runonlaulaja. Shemeikka tunnettiin ennen kaikkea "peuravirsien" taitajana, ja häntä sanottiin viimeiseksi suureksi runonlaulajaksi. Hän lauloi arkistojen nauhoitteille runoja. Hän syntyi Suistamolla ja asui Tuupovaaran Öllölässä, Pohjois-Karjalassa.
Shemeikalle on omistettu Sortavalassa sijaitseva Alpo Sailon veistos "Runonlaulajan patsas". Shemeikan muistomerkki on myös Öllölässä Pörtsämön erämaakalmistossa. Samuli Paulaharju valokuvasi Shemeikkaa Öllölässä.


title: Pedri Shemeikka

text: Pedri Shemeikan päivää vietetään vuosittain 1. heinäkuuta Koskenniskan myllykievarimuseolla.


title: Paul Feyerabend

text: Paul Feyerabend (13. tammikuuta 1924 – 11. helmikuuta 1994) oli itävaltalaissyntyinen tieteenfilosofi, joka tunnetaan tietoteoreettisesta anarkismista: ajattelutavan mukaan ei voida esittää johdonmukaista säännöstöä, jota tieteen tekemisessä olisi noudatettava – tai että jos sellainen välttämättä halutaan esittää, niin ainoa mahdollisuus on ”Anything goes”. Ankara johdonmukaisuuden vaatimus voi Feyerabendin mukaan vain tukahduttaa tieteen kehityksen: jos jo hyväksytyn tieteen kanssa ristiriitaiset teoriat on hylättävä, mitään aidosti uutta ei voi esittää. Näkemyksensä hän perustaa tieteen historiaan, jossa hän näkee useita esimerkkejä myöhemmin hyväksytyistä teorioista, jotka aikanaan olivat ristiriitaisia ja jopa järjen ja kokemuksen vastaisia. Erityisen perusteellisesti hän on eritellyt kopernikaanista vallankumousta ja Galileo Galilein käyttämää retoriikkaa. Feyerabend oli itse koulutukseltaan tähtitieteilijä.


title: Paul Feyerabend

text: Feyerabend vaati myös tieteentekijöitä alistamaan väitteensä yleiseen keskusteluun tasa-arvoisina ja samoin ehdoin kuin muut: koska ei ole kriteerejä, jotka jakaisivat kaikki väitteet tieteellisiin ja ei-tieteellisiin, ei voida hyväksyä, että tieteellisillä väitteillä olisi etuoikeutettu asema ei-tieteellisiin nähden.


title: Paul Feyerabend

text: Feyerabend liittyi sotaan saksalaisten rivissä vuonna 1942, ja sai vuonna 1944 toisen luokan rautaristin. Hän haavoittui Puolassa 1945 pahasti konekiväärin luodista, minkä seurauksena hän halvaantui hetkeksi ja hänestä tuli impotentti. Feyerabend oli tästä huolimatta kolmesti naimisissa sodan jälkeen. Hän toimi professorina Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä vuosina 1958–1990. Feyerabend kuoli aivokasvaimen seurauksena vuonna 1994.


title: Paul Feyerabend

text: Feyerabend ei itse kutsunut itseään filosofiksi vaan korkeintaan virkamieheksi, jonka virkanimike on ”filosofian professori”. Hänen klassinen ihanteensa oli, että tieteentekijät samoin kuin vapaat kansalaiset itse olisivat kyllin valistuneita huolehtiakseen filosofiasta ilman ammattimaisia filosofeja.


title: Paul Feyerabend

text: Feyerabendin pääteoksia ovat "Against Method" (1975), "Science in a Free Society" (1978) ja "Farewell to Reason" (1987).


title: Paul Feyerabend

text: Feyerabendia arvosteltiin hyvin voimakkaasti. Häntä syytettiin tieteenvastaiseksi sekä pseudotieteen ja uskomuslääketieteen kannattajaksi. Eräissä kirjoituksissaan Feyerabend tuomitsee joukon tieteentekijöitä, jotka olivat allekirjoittaneet julistuksen astrologiaa vastaan, ja omien kokemustensa perusteella (hän kärsi sotavamman aiheuttamista kivuista) hän kehuu kiinalaista lääketiedettä. Hän sanoi kuitenkin puolustavansa astrologiaa, jota hän piti jonninjoutavana, vain sananvapauden nimissä ja syytti tieteentekijöitä siitä, että nämä argumenttien sijasta käyttivät pelkkää tieteen arvovaltaa tukahduttaakseen itselleen epämieluisan ilmiön. Hän ei myöskään kiistänyt tieteen tuloksia, mutta hän väitti tieteen historiaa tarkoitushakuisesti yksinkertaistetun valtavirran tieteenfilosofian mukaiseksi.


title: Johan Albrecht Ehrenström

text: Johan Albrecht Ehrenström (myös "Johan Albrekt" tai "Albert"; 28. elokuuta 1762 Helsinki – 15. huhtikuuta 1847 Helsinki) oli suomalainen valtioneuvos ja senaattori, joka muistetaan parhaiten toiminnastaan Helsingin jälleenrakennuskomitean puheenjohtajana vuosina 1812–1825. Tuolloin hän yhdessä arkkitehti Carl Ludvig Engelin kanssa suunnitteli pääkaupungiksi kohotetulle Helsingille uuden ilmeen ja laati kaupungin ruutukaavaan perustuvan asemakaavan, joka keskustan alueella on pääosin edelleen käytössä. Ehrenström oli jo aiemmin ehtinyt luoda uran Ruotsissa kustavilaisena poliitikkona ja oli myös Suomen senaatin jäsenenä 1820–1825.


title: Johan Albrecht Ehrenström

text: J. A. Ehrenström kuului pieneen smålandilaistaustaiseen, 1600-luvun lopulla aateloituun Ehrenströmin aatelissukuun, joka oli suhteellisesti vähävarainen ja jonka edustajat olivat palvelleet alemmissa sotilas- ja siviilitehtävissä. Ehrenström syntyi Helsingissä, jossa hänen isänsä Nils Albrecht Ehrenström palveli Viaporin linnoituksen tykistön aliluutnanttina. Äiti oli tunnetun helsinkiläisen liikemiehen, kauppaneuvos Johan Sederholmin sisar Christina Catharina Sederholm, joka kuitenkin kuoli lapsivuoteeseen. Isä meni uudelleen naimisiin sotamarsalkka B. O. Stackelbergin tyttären kanssa. Koska isällä ei ollut varaa järjestää pojalleen akateemista koulutusta, tämä sai yksityisopetusta eri henkilöiltä, suunnitelmissa tykistö- tai insinööriupseerin ura.


title: Johan Albrecht Ehrenström

text:
Ehrenström sai jo hyvin nuorena sotilaallisen koulutuksen: hänet merkittiin 10-vuotiaana tykistön kadetiksi, 14-vuotiaana armeijan laivaston kersantiksi ja 17-vuotiaana vuonna 1779 Suomen linnoitusväen konduktööriksi. Seuraavina vuosina hän oli muun muassa maastontiedustelu- ja kartoitustehtävissä, jolloin hänelle kehittyi hyvä piirustus- ja kirjoitustaito. Hän tutustui myös filosofiseen kirjallisuuteen. Tänä aikana Ehrenström oli aktiivisesti ja keskeisenä henkilönä mukana Valhalla-seurana tunnetun Viaporin upseerien salaseuran toiminnassa. Ehrenström päätti kuitenkin 1785 pyrkiä virkauralle ja tähdätä diplomaatiksi. Vuonna 1786 hän siirtyi Tukholmaan kansliakollegion ylimääräiseksi kanslistiksi. Tehtävään tyytymättömänä Ehrenström oli 1786–1787 Georg Magnus Sprengtportenin mukana tämän Venäjän-matkalla. Sprengtporten siirtyi tuolloin Venäjän palvelukseen, mutta Ehrenström palasi Ruotsiin. Kirjoitettuaan kuningas Kustaa III:lle selostuksen matkastaan Ehrenström kohosi tämän suosioon. Vuonna 1788 hän oli kuninkaan lähettämänä Berliinissä ja Baltiassa peitetehtävässä vakoilemassa Baltian aatelin mielialoja, minkä jälkeen sai korkeamman viran kansliakollegiossa – presidenttikonttorin toinen sihteeri ulkomaankirjeenvaihtoa varten – sekä kuninkaallisen sihteerin arvon. Ehrenström oli sukunsa edustajana säätyvaltiopäivillä 1786, 1789 ja 1792.
Ehrenström oli yksi Kustaa III:n suosikeista, mutta ei saanut hallitsijalta paljoakaan suosionosoituksia. Vuosina 1789–1791 hän oli vt. kabinettisihteerinä mukana kuninkaan ulkomaanmatkoilla ja , jolloin hänen erikoistehtävänään oli salakirjoitusviestien avaaminen. Avustettuaan Gustaf Mauritz Armfeltia Värälän rauhanneuvotteluissa Ehrenström sai venäläisiltä tavanmukaisen rahalahjan, jonka turvin osti Djurönäsin tilan Värmdön saaresta läheltä Tukholmaa. Kustaa III:n jouduttua murhatuksi ja Gustaf Adolf Reuterholmin noustua holhoojahallituksen johtoon vuonna 1792 Ehrenström erosi virastaan ja päätti vetäytyä tilalleen viettämään yksityiselämää. Seuraavan vuoden lopulla hänet kuitenkin vangittiin ja häntä syytettiin osallisuudesta vanhojen kustavilaisten muodostamaan ”Armfeltin salaliittoon”. Ehrenström, eversti Johan Fredrik Aminoff ja kreivitär Magdalena Rudenschöld olivat nimittäin käyneet kirjeenvaihtoa ulkomaille lähetetyn G. M. Armfeltin kanssa, jolloin he olivat pohtineet Reuterholmin holhoojahallituksen syrjäyttämistä. Salaliittolaiset tuomittiin syyskuussa 1794 kuolemaan sekä menettämään omaisuutensa ja kunniansa, mutta teloituspäivänä 8. lokakuuta heidät armahdettiinkin viime hetkellä mestauspaikalla Norrmalmstorgilla – tunnin häpeäpaalussa seisomisen jälkeen – ja tuomiot muutettiin elinkautiseksi vankeudeksi. Poissaolevana kuolemaan tuomitun Armfeltin tuomio säilyi toistaiseksi.


title: Johan Albrecht Ehrenström

text: Rudenschöld ja Aminoff armahdettiin kokonaan jo vuoden 1796 aikana, mutta Ehrenström vain siirrettiin isänsä luo Vaxholman linnaan. Hänet vapautettiin viimein vuonna 1799 ja aatelisarvonsa hän sai takaisin seuraavan vuoden kesäkuussa, itsensä Armfeltinkin jälkeen. Hän ei kuitenkaan päässyt kuningas Kustaa IV Aadolfin suosioon ja oli syrjässä julkisista toimista lukuun ottamatta eräitä diplomaattitehtäviä Wienissä ja Pietarissa vuonna 1803. Pietarissa Ehrenström tapasi Aminoffin ja Armfeltin, jolloin ranskalainen taidemaalari Berthon teki heistä tunnetun ryhmämuotokuvan "Kolme kustaviaania pohtimassa tulevaisuuttaan". Kun Ehrenström ei vuoden 1809 vallanvaihdoksen jälkeenkään saanut uusia tehtäviä – pelkästään hallitusneuvoksen arvonimen – hän siirtyi 1811 Armfeltin ja Aminoffin pyynnöstä näiden tavoin Suomen suuriruhtinaskuntaan ja sai sen alamaisuuden seuraavana vuonna. Haminan rauhan mahdollistama kahden vuoden valinta-aika oli tuolloin juuri päättymässä.


title: Johan Albrecht Ehrenström

text: Ehrenström saapui Suomeen lokakuun alussa 1811. Hän sai Armfeltin pyynnöstä heti ensi töikseen tehtäväkseen antaa lausunnon Anders Kocken laatimasta Helsingin asemakaavaehdotuksesta maaherra Gustaf Fredrik Stjernvallin johtamalle jälleenrakennuskomitealle. Komitea oli perustettu keisarin käskystä aiemmin samana keväänä ja sillä oli varsin vapaat kädet, sillä kaupunki ja sen aiemmat rakennukset olivat suurelta osin tuhoutuneet suuressa tulipalossa vuonna 1808. Ehrenström laati suunnitelmista muistion "Strödda Anmärkningar vid Plan ritningen till den projecterade Nybyggnaden af Helsingforss Stad" (), jossa hän esitti kunnianhimoisen visionsa Helsingin kehittämisestä. Hän laati samalla myös oman asemakaavaehdotuksensa. Stjernvall lähetti ne molemmat Pietariin, jossa keisari Aleksanteri I määräsi huhtikuussa 1812 kahdessa eri käskykirjeessään Helsingin Suomen uudeksi pääkaupungiksi ja rakennettavaksi Ehrenströmin suunnitelman mukaisesti. Samassa yhteydessä Ehrenström määrättiin jälleenrakennustoimikunnan johtoon eroa pyytäneen Stjernvallin seuraajaksi. Tehtävässä hän oli suoraan keisarin alainen ja muista Suomen viranomaisista riippumaton. Keisarin tärkeäksi neuvonantajaksi kohonnut Armfelt ajoi nimitystä ja hänen on arveltu käyttäneen Ehrenströmiä ja tämän lahjakkaasti kirjoitettua muistiota saadakseen keisarin myönteiseksi pääkaupungin vaihtamishankkeelle.


title: Johan Albrecht Ehrenström

text:
Ehrenströmillä oli näkemys edustavasta pääkaupungista, jossa kadut olisivat leveitä ja aukiot avaria – Suomen uuden pääkaupungin oli oltava ennen kaikkea näyttävä. Hän oli kaupunkisuunnittelijana lähinnä valistunut harrastelija, mutta oli kuitenkin hankkinut hyvät piirustustaidot nuoruudessaan linnoitusjoukkojen maastokarttojen piirtäjänä. Aiempi Kocken suunnitelma Helsingin uudelleenrakentamisesta perustui kustannussyistä pääosin vuoden 1808 tulipaloa edeltäneiden katulinjojen ja palosta selvinneiden rakennusten säilyttämiseen kaupungin vanhalla alueella ja siinä hankalimmat maastonkohdat olisi jätetty rakentamatta. Sen sijaan Ehrenströmin suunnitelmassa koko kaupunkiin oli piirretty klassisen kaupunkisuunnittelun mukaiset uudet suorat kadut, maastonmuodoista piittaamatta. Mittakaava oli laadittu pääkaupungin arvolle sopivaksi aiemman pikkukaupungin sijaan. Suorien katulinjojen raivaaminen Kruununhaan kallioiseen maastoon tuotti aikanaan jossain määrin vaikeuksia, mutta ne toteutettiin silti pääosin suunnitelman mukaan.
Ehrenström täydensi 1812 tekemäänsä suunnitelmaa vuonna 1815 ja se valmistui lopullisesti 1817. Alkuperäisen suunnitelman mukaan Helsinki oli tarkoitus jakaa ”varsinaiseen kaupunkiin”, jonne rakennettaisiin vain kivitaloja, sekä puutalovaltaiseen Uudenmaan esikaupunkiin. Näitä kahta erotti toisistaan Esplanadin puisto. Vuoden 1814 kaavassa esikaupunkialuetta laajennettiin vielä kauemmas, Bulevardin ympäristöön. Ehrenströmin suunnitelman keskeiset osat toteutuivat, tosin esimerkiksi Kluuvinlahden ruoppaaminen kanavaksi jäi tekemättä ja lopulta lahti täytettiin kokonaan. Myös nykyisen Meritullintorin pohjoislaidalle suunniteltu keisarillinen palatsi puutarhoineen jäi rakentamatta. Suunnitelman keskukseksi muodostui Senaatintorin aukio, jonka ympärille keskeiset julkiset rakennukset sijoittuivat. Ehrenström otti tässä vaikutteita Tukholman Kustaa Aadolfin torista, jota ympäröivät samantyyppiset rakennusryhmät.


title: Johan Albrecht Ehrenström

text: Ongelmana suunnitelman toteuttamisessa oli aluksi pätevien arkkitehtien puute, mutta vuonna 1814 saksalainen Carl Ludvig Engel tarjoutui tehtävään. Suomen kenraalikuvernööri Fabian Steinheil oli tavannut Engelin Turussa ja lähettänyt hänet Helsinkiin, jossa Ehrenström heti vakuuttui hänen kyvyistään. Hän järjesti Engelille lopulta 1816 kiinnityksen Helsingin jälleenrakennuskomitean arkkitehdiksi. Engel suunnitteli sitten rakennukset Ehrenströmin kaavailemaan monumentaalikeskustaan, varsinkin Senaatintorin ympäristöön. Ehrenström ja Engel muodostivat toimivan työparin. Ehrenström oli tänä aikana Helsingin kenties vaikutusvaltaisin henkilö. Vuonna 1819 keisari Aleksanteri I määräsi Ehrenströmin yhdessä Steinheilin kanssa myös antamaan nimet Helsingin kaduille, sillä uuden asemakaavan mukaisista kaduista vain kaksi oli siihen mennessä nimetty.


title: Johan Albrecht Ehrenström

text: Kun Oulun kaupunki oli palanut lähes kokonaan maan tasalle vuoden 1822 palossa, sai Ehrenström keisarin määräyksestä tehtäväkseen asemakaavan laatimisen myös Ouluun. Asemakaava valmistui vuonna 1824, mutta virallisesti sen vahvisti keisari helmikuussa 1825. Kaavan laatijana on joskus pidetty Engeliä, mutta hänen osuutensa lienee ollut vain piirtää kaavakartta Ehrenströmin ohjeiden mukaan.


title: Johan Albrecht Ehrenström

text: Ehrenström sai Suomeen tultuaan kykyjensä avulla nopeasti osakseen keisari Aleksanteri I:n luottamuksen. Keisaria miellyttivät myös Ehrenströmin avoimesti ilmaisemat Napoleonin vastaiset mielipiteet. Ehrenström tapasi Aleksanterin henkilökohtaisesti ensi kertaa elokuussa 1812 Helsingissä, kun keisari oli matkalla Turkuun neuvotteluihin Ruotsin kuningas Kaarle XIV Juhanan kanssa. Aleksanterin hyväksynnällä Ehrenström julkaisi pian tämän jälkeen lehdissä suomalaisille osoitetun vetoomuksen ”Till Finlands innevånare af en finsk medborgare” (”Suomen asukkaille Suomen kansalaiselta”), jossa kehotettiin lojaaliuteen tsaaria kohtaan Ranskan ja Venäjän välisen sodan aikana.


title: Johan Albrecht Ehrenström

text:
Ehrenström sai 1812 valtioneuvoksen ja 1814 todellisen valtioneuvoksen arvonimen sekä 1818 Pyhän Annan 1. luokan ritarimerkin. Suomen asiain komitean puheenjohtajaksi tullut Armfelt turvautui hänen taitoihinsa muistioiden kirjoittamisessa. Esimerkiksi vuonna 1812 Ehrenström laati Suomen keskushallinnon uudistamista koskeneen suunnitelman, jossa hallituskonselji olisi korvattu neljällä erillisellä viranomaisella. Suunnitelma kuitenkin raukesi Armfeltin kuollessa kaksi vuotta myöhemmin. Tämä toteutumaton suunnitelma on joskus nähty vanhojen kustavilaisten pyrkimyksenä korvata Suomen suuriruhtinaskunnan 1808–1809 muotoutunut keskushallinto uudella, Kustaa III:n ajan Ruotsia muistuttavalla hallinnolla. Jälkeenpäin on arveltu, että keskitetyn hallituskonseljin hajottaminen olisi toteutuessaan saattanut heikentää Suomen autonomiaa. Vuonna 1820 Ehrenström nimitettiin itse keisarillisen senaatin (ent. hallituskonselji) talousosastoon, jossa hän toimi salkuttomana senaattorina ja 1822 alkaen varapuheenjohtajan sijaisena. Hänen on kuitenkin arvioitu olleen senaatissa vaikutusvallaltaan melko heikko ja keskittyneen vähemmän tärkeisiin asioihin. Senaattorius kohensi kuitenkin hänen taloudellista asemaansa, sillä 1000 hopearuplan vuotuisen virkaeläkkeensä takia hänelle ei ollut maksettu erikseen palkkaa Helsingin jälleenrakennuskomitean johtamisesta.
Ehrenström johti jälleenrakennuskomiteaa, kunnes se hänen ehdotuksestaan lakkautettiin keisarin päätöksellä lokakuun 1825 alusta. Samassa yhteydessä hän erosi myös senaatista, josta oli pyytänyt eroa jo tammikuussa. Elämänsä viimeiset 20 vuotta hän vietti synnyinkaupungissaan Helsingissä eräänlaisena kaupungin kunniavanhuksena. Vuosien 1827 ja 1830 välillä hän kirjoitti myös muistelmansa, joiden käsikirjoitus talletettiin Uppsalan yliopiston kirjastoon. Ehrenström kuoli 84-vuotiaana vuonna 1847. Hänet haudattiin Hietaniemen hautausmaalle ja hautajaiskulkueeseen osallistui lähes koko Helsingin porvaristo. Muistelmakäsikirjoitus julkaistiin 1882–1883 kahdessa osassa nimellä "Statsrådet Joh. Alb. Ehrenströms Efterlemnade Historiska Anteckningar". Muistelmissaan hän liioitellen korosti olleensa nuoruudessaan tiukasti oppositiossa kuningas Kustaa III:n hallintoa vastaan.


title: Johan Albrecht Ehrenström

text: Ehrenström meni vuonna 1820 naimisiin Hedvig Catharina Lagerborgin kanssa. Heidän ainoa lapsensa oli majuri Alexander Heribert Ehrenström. Tämän kuoltua naimattomana vuonna 1863 Ehrenströmin aatelissuku sammui Suomessa.


title: Johan Albrecht Ehrenström

text: Ehrenströmin mukaan nimettiin Helsingin Albertinkatu vuonna 1836 ja Ehrenströmintie vuonna 1950. Senaatintorin kulmalla yliopiston kirjaston kivimuurissa paljastettiin 1941 Felix Nylundin suunnittelema Ehrenströmin ja Engelin muistoreliefi. Ehrenström ja Engel on haudattu Hietaniemen hautausmaalla vain muutaman askeleen päähän toisistaan. Ehrenströmin haudalle on lisätty metallilaatta, johon on kaiverrettu Bruno Aspelinin suunnittelema kohokuva Ehrenströmin asemakaavasta. Se perustuu vuoden 1815 karttaan. Ehrenströmin entisen kotitalon paikalla Helsingin Kasarmitorin laidalla Fabianinkatu 13:n seinässä on hänestä kertova muistolaatta.


title: Säätiö-sarja

text: Säätiö-sarja on eeppinen tieteiskirjasarja, jonka on kirjoittanut Isaac Asimov 45 vuoden aikana. Alun perin trilogiana ("Säätiö", "Säätiö ja imperiumi" sekä "Toinen säätiö") alkanut sarja on laajennut seitsemän kirjan mittaiseksi.


title: Säätiö-sarja

text: Säätiö-trilogia oli alun perin "Astounding Stories" -lehdessä toukokuun 1942 ja tammikuun 1950 välillä ilmestynyt kahdeksan novellin sarja. Gnome Press julkaisi ensimmäiset neljä tarinaa yhdessä uuden viidennen tarinan kanssa kirjana "Säätiö" vuonna 1951. Loput novelleista julkaistiin kahtena kirjana vuosina 1952 ja 1953, jolloin kokonaisuus muodosti Säätiö-trilogian.


title: Säätiö-sarja

text: Vuonna 1982, kun sarja oli saavuttanut maineen yhtenä nykyaikaisen scifi-kirjallisuuden tärkeimmistä teoksista, Asimov kirjoitti neljännen kirjan "Säätiö veitsen terällä", jota seurasi neljä vuotta myöhemmin "Säätiö ja Maa". Näitä seurasivat ennen trilogian kertomaa aikaa sijoittuvat "Säätiön alkusoitto" (1988) ja "Kohti Säätiötä" (1993). Nämä uudet neljä kirjaa sitoivat Säätiö-sarjan maailman muihin Asimovin aikaisempaan aikaan sijoittuvien Robotit-sarjan ja Imperiumi-sarjan kirjojen kanssa.


title: Säätiö-sarja

text: Muutamia Asimovin kirjoittamia viimeisiä Säätiö-kirjoja ei yleensä pidetä yhtä hyvinä kuin Asimovin nuoruusvuosinaan kirjoittamaa Säätiö-trilogiaa. Varsinkin kirjaa "Säätiö ja maa" pidetään laajalti lukijoiden keskuudessa sarjatuotteena.Näiden lisäksi Asimovin kuoleman jälkeen on ilmestynyt kolmen eri kirjailijan kirjoittama Toinen Säätiö -trilogia. Ajallisesti ne sijoittuvat Kohti Säätiötä ja Säätiö -kirjojen väliin.Matemaatikko Hari Seldon keksii uuden, psykohistoriaksi nimeämänsä tieteenhaaran, jolla voidaan saada selville suurten ihmisjoukkojen, kuten planeettojen tai imperiumien, tulevaisuus. Sen avulla hän ennustaa galaktisen imperiumin pikaisen romahduksen ja 30 000 vuoden mittaisen taantuman. Estääkseen tämän hän perustaa säätiön, joka alkaa tehdä Encyclopedia Galactica -tietosanakirjaa. Projektin jäsenet karkotetaan galaksin etäiseen nurkkaan Terminus-nimiselle köyhälle planeetalle. Säätiön jäsenet tajuavat pian tarkoituksensa ja alkavat pelastaa murtuvasta imperiumista sitä, mitä pelastettavissa on.


title: Säätiö-sarja

text: Seldonin suunnitelma, jonka mukaan Säätiö nousee uudeksi Galaktiseksi Imperiumiksi, joutuu sarjan aikana useasti uhatuksi. Kun Säätiö kaikesta huolimatta selviää kohdalleen osuneista kriiseistä, muuttuvat planeetan valtaa pitävät ylimielisiksi, koska Seldonin suunnitelma tulee aina estämään kaiken pahan tapahtumisen. Tämän mielentilan turvin Muuli-niminen mutantti (geneettinen sattuma, jollaista Seldon ei ole ottanut huomioon laskuissaan) valloittaa Säätiön. Hänen kuoltuaan Säätiö kuitenkin nousee uudelleen kukoistukseen.


title: Säätiö-sarja

text: 2015 HBO palkkasi Jonathan Nolanin käsikirjoittamaan Säätiö-trilogiaan perustuvaa televisiosarjaa.


title: Juho Lallukka

text: Johan (Juho) Lallukka (3. helmikuuta 1852 Räisälä – 1. joulukuuta 1913 Viipuri) oli suomalainen liikemies, kauppaneuvos, vanhasuomalaisen puolueen kansanedustaja ja kirjallisuuden, taiteen sekä kansan sivistystyön tukija.


title: Juho Lallukka

text: Räisälän Humalaisten kylässä syntyneen Lallukan vanhemmat olivat Juhani Lallukka (s. 1814) ja Maria o.s. Haikonen (s. 1821). Perheessä oli viisi poikaa Martti (s. 1844), Matti (s. 1846), Antti (s. 1849), Johan eli Juho (s. 1852) ja Aatami (s. 1855). Pienviljelystä harjoittaneella, Juhon isoisän nimissä olleella kotitilalla oli Juhon syntymävuonna kirjoilla kaikkiaan 20 henkeä ja toimeentulo niukkaa. Juho aloitti työelämän isänsä kehotuksesta räätälin oppipoikana, mutta siirtyi äitinsä kuoltua Käkisalmeen kauppa-apulaiseksi alkuvuodesta 1870. Lallukan ura ennestään tuntemansa kauppias Kanninin palveluksessa alkoi samaan aikaan ja tapaan kuin toinen myöhemmin tunnettu kauppias, Herman Saastamoinen, aloitti omansa Savossa.


title: Juho Lallukka

text: Lallukka työskenteli kauppias Kanninin sekatavarakaupassa vuodet 1870–1875. Hän oli aluksi kauppa-apulainen, myöhemmin kauppakirjuri (handelsbokhhållare). Keväällä 1875 hän siirtyi edistyksellisemmän kauppias Karmasinin palvelukseen ja pääsi esimiestehtäviin. Hän pääsi tekemään myös ostosmatkoja Viipuriin. Eräs hänen havaintojaan matkoilta oli suomalaisten puuttuminen Viipurin puolensadan kauppiaan joukosta.


title: Juho Lallukka

text: Juho Lallukka palasi Räisälään vuoden 1877 lopulla ja aloitti maaseudulla käytävää kauppaa koskevien säännösten alaisena "maakauppiaana". Ensimmäinen liike toimi Siirlahden kestikievarin entisessä riihessä. Räisälässä toimi tuolloin kaksi muuta kauppiasta. Räisälässä ollessaan Lallukka avioitui Marian (o.s. Jääskeläinen) kanssa. He muuttivat Käkisalmeen 1879. Lallukka osti kaupparakennuksen ja varaston kauppias Andrejeffilta ja sai "kaupunkikauppiaan" oikeudet.


title: Juho Lallukka

text:
Kauppiaiden keskinäinen yhteistoiminta oli tiivistymässä Käkisalmessa Lallukoiden siirtyessä sinne. Yhteistyön keskeinen osa oli suolakaupan kiintiöjärjestelmä. Suomalaisten osuus kauppiaiden joukossa lisääntyi 1880-luvun kuluessa. Liiketoiminta monipuolistui ja tarve yhteiskunnalliseen vaikuttamiseen lisääntyi. Lallukalle tärkeää oli muun muassa vapaapalokunta ja siihen liittyvä kulttuuritoiminta. Vapaapalokunta piti esimerkiksi kirjastoa. Vuoteen 1887 tultaessa hän oli Käkisalmen merkittävin kauppias ja kaupunginvaltuuston puheenjohtaja. Näitä rooleja hän tuki myös toimimalla Laatokka-lehden avustajana ja pitämällä yhteyksiä valtiopäiväedustajiin, kuten K. E. F. Ignatiukseen ja Jaakko Häkliin. Yhteistyö Käkisalmessa toimivan kauppiaan ja valtiopäiväedustajan Jaakko Häklin kanssa sekä opintomatkat ulkomaille johtivat suunnitelmiin käydä kauppaa Viipurissa.
Kauppa-apulaisena aloittaneella Lallukalla oli lopulta johdossaan hyvin menestyvä tukkukauppa Häkli, Lallukka ja Kumpp., jonka hän perusti vuonna 1891 yhdessä Jaakko Häklin ja Vilhelm Paischeffin kanssa. Häkli ja Lallukka lunastivat Paischeffin osuuden tämän kuoltua 1899 ja Lallukka puolestaan Häklin osuuden tämän 1902 tapahtuneen kuoleman jälkeen. Liikkeen nimestä alettiin käyttää muotoa "Häkli, Lallukka ja Kumpp., omistaa Juho Lallukka". Kauppaneuvoksen arvonimi Lallukalle myönnettiin 28. huhtikuuta 1908.


title: Juho Lallukka

text: Varallisuuttaan Juho Lallukka käytti erityisesti Viipurin teatterin tukemiseen. Hän perusti myös Räisälän kansanopiston vuonna 1908 ja lahjoitti sille toimitilat hankkimastaan Pudorian kartanosta.


title: Juho Lallukka

text: Kauppaneuvos Lallukka kuoli keuhkokuumeeseen 1. joulukuuta 1913. Maria Lallukka otti liikkeen johtoonsa ensimmäisen maailmansodan lähestyessä. Hänen lisäkseen johtokuntaan kuuluivat Emil Tanninen varapuheenjohtajana sekä prokuristi Vilho Aalto ja Ernst Hämäläinen. Jalmari Finne oli Maria Lallukan merkittävä uskottu.


title: Juho Lallukka

text: Kauppaneuvoksen ja hänen puolisonsa yhteinen testamentti astui voimaan Maria Lallukan kuoltua 4. kesäkuuta 1923. Lapseton pariskunta jätti pääosan omaisuuttaan Juho ja Maria Lallukan Taiteilijakotisäätiölle, joka ylläpitää vuonna 1933 valmistunutta Lallukan taiteilijakotia Töölössä, Helsingissä.


title: Maria Lallukka

text: Maria Lallukka (s. Jääskeläinen, 8. huhtikuuta 1858 Räisälä – 4. kesäkuuta 1923) oli viipurilainen yrittäjä ja mesenaatti. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Matti Jääskeläinen ja Valpuri Suni. Hän harjoitti puolisonsa kauppaneuvos Juho Lallukan kanssa tukkukauppaa. Maria Lallukka oli kauppayritys "Häkli, Lallukka ja Kumpp. oy":n johtokunnan puheenjohtaja vuosina 1913–1923. Hän omisti Liimatan kartanon vuodesta 1913 kuolinvuoteensa 1923 saakka. Hän teki lahjoituksia kulttuuritarkoituksiin (muun muassa Viipurin kirjaston hyväksi).


title: Amos Anderson

text: Amos Valentin Anderson (3. syyskuuta 1878 Kemiö – 2. huhtikuuta 1961 Dragsfjärd) oli suomalainen liikemies, lehdenkustantaja, kansanedustaja ja mesenaatti eli taiteen tukija. Hän jätti omaisuutensa Konstsamfundetille, joka ylläpitää Amos Rex -taidemuseota Helsingissä.


title: Amos Anderson

text: Amos Anderson kävi kansakoulua Kemiössä ja jatkoi opintojaan ruotsinkielisessä kauppakoulussa Turussa 1898. Vuosiksi 1900–1902 hän muutti Göttingeniin opiskelemaan kansantaloutta ja vakuutusalaa ja opiskeli myös lyhyen ajan Lontoossa. 1902 Anderson muutti Helsinkiin, missä hän toimi vakuutusalan liikemiehenä, teollisuusyrittäjänä ja ruotsinkielisten talouslehtien (Försäkrings Tidskrift, Dagens Tidning ja Mercator) kustantajana. Suurin lehdistä oli Hufvudstadsbladet, jonka päätoimittajana Anderson myös toimi 1922–1945.


title: Amos Anderson

text: Anderson omisti osuuksia kirjapainoista ja hankki kiinteistöjä Helsingin keskustasta nykyisestä Forumin korttelista ja sen liepeiltä. Hän tuki monia kulttuurin muotoja, kuten Ruotsalaista teatteria, Taidehallia ja Villa Lantea Roomassa.


title: Amos Anderson

text: Anderson oli kansanedustaja Ruotsalaisessa eduskuntaryhmässä 1922–1927 ja presidentin valitsijamies 1937, 1940 ja 1943. Hän lahjoitti Tamminiemen huvilan presidentin asunnoksi.


title: Käskynhaltija

text: Käskynhaltija () on valtion tiettyyn osaan nimitetty hallitsijaa tai hallitusta edustava alueen ylin virkamies. Hän voi olla sekä siviilihallinnollinen että sotilaallinen tai vain hallinnollinen viranomainen. Aikojen saatossa käskynhaltijoina ovat toimineet kenraalikuvernöörit, prokonsulit, satraapit, sijaishallitsijat ja varakuninkaat. Suomessa maaherrat ja sittemmin kuvernöörit toimivat kuninkaan sekä keisarin ja suuriruhtinaan käskynhaltijoina.


title: Hannes Gebhard

text: Hannes Gebhard (8. huhtikuuta 1864 Kemijärvi – 23. helmikuuta 1933 Helsinki) oli suomalainen liikemies, taloushistorian ja taloustieteen professori, kansanedustaja ja Suomen osuustoiminnan isä. Hän oli kustannusyhtiö Otavan toinen perustaja.


title: Hannes Gebhard

text: Gebhardin vanhemmat olivat metsänhoitaja Johan Ferdinand Gebhard (1834–1920) ja Matilda Laurentia Wegelius. Hän pääsi ylioppilaaksi Oulun ruotsalaisesta lyseosta 1882 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1887 sekä filosofian lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1890. Gebhardin väitöskirja käsitteli Savonlinnan läänin oloja vuoteen 1571 saakka.


title: Hannes Gebhard

text: Gebhard oli vuodesta 1891 naimisissa kansanedustaja Hedvig Gebhardin kanssa. Työtehoseuran osastopäällikkö Maiju Gebhard oli heidän tyttärensä.


title: Hannes Gebhard

text: Kemijärvelle pystytettiin Gebhardin muistopatsas heinäkuussa 1949, osuustoiminnan 50-vuotisjuhlien yhteydessä.


title: Hannes Gebhard

text: Hannes Gebhard toimi Helsingin yliopiston pohjoismaiden historian dosenttina 1890–1899 sekä maanviljelyksen, kansantalouden ja tilastotieteen dosenttina 1899–1906 ja ylimääräisenä professorina 1909–1927. Hän oli Kustannus oy Otavan toimitusjohtajana 1890–1892, Osuuskassojen keskuslainarahaston toimitusjohtajana 1903–1917 ja 1921–1933 sekä Pellervo-Seuran johtajana 1899–1917 ja Osuuskassojen keskusliiton johtajana 1926–1933. Gebhard oli suomalaisen puolueen kansanedustajana 1907–1909 edustaen Vaasan läänin pohjoista vaalipiiriä.


title: Hannes Gebhard

text: Gebhard tutustui Euroopassa ko-operatiiviseen (yhteistoiminnalliseen t. osuustoiminnalliseen) liikkeeseen, ja kutsui vuonna 1899 Pellervo-seuran perustavan kokouksen koolle. Pellervo-seura on osuustoimintajärjestö, joka pyrkii edistämään osuustoiminnallisten yritysten perustamista sekä jakamaan valistusta aiheesta. Gebhard katsoi, että maaseudun ongelmien lievittäminen olisi välttämätöntä koko kansakunnan kannalta. Osuustoiminta oli hänen mielestään hyvä keino, ja siitä muodostuikin agraarisessa Suomessa kansantalouden mahtitekijä, vaikka aate oli ulkomaista tuontitavaraa.


title: Hannes Gebhard

text: Gebhard oli tärkeässä roolissa Suomen torpparien ja tilattoman väestön olojen parantamisessa. Gebhard toimi 1900-luvun alkuvuosina toimineen Tilattoman väestön alakomitean sihteerinä ja pystyi tilastollisesti osoittamaan ongelman mittasuhteet. Tilattomia oli yhtä paljon kuin torppareitakin, joten asia oli laaja. Selvitystyö johti torpparivapautuslain ja Lex Kallion säätämiseen itsenäisyyden ensimmäisinä vuosina.


title: Maanalainen

text: Maanalainen tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Osmo Laakso

text: Osmo Tapio Laakso (11. toukokuuta 1916 Hämeenlinna – 10. marraskuuta 2004 Hämeenlinna) oli Mannerheim-ristin ritari numero 61. Hän oli sotilasarvoltaan majuri ja koulutukseltaan varatuomari ja työskenteli vuosina 1976–1979 Hämeenlinnan raastuvanoikeuden pormestarina.


title: Osmo Laakso

text: Osmo Laakso kirjoitti vuonna 1935 ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta, jonka oppilaista myös vänrikki Torsten Korkkinen ja luutnantti Esko Kausti saivat Mannerheim-ristin. Laakso oli liittynyt Hämeenlinnan suojeluskuntaan heti kun se oli iän puolesta mahdollista vuonna 1931.


title: Osmo Laakso

text: Sodan jälkeen Laakso toimi yhtyneiden Paperitehtaiden sosiaalipäällikkönä Simpeleellä. Tämän jälkeen hän jatkoi oikeustieteen opintojaan Helsingin yliopistossa. Hämeen lääninhallituksen esittelijänä ja tarkastajana hän toimi suoritettuaan ylemmän oikeustutkinnon. Tämän jälkeen oli vuorossa ura Hämeenlinnan raastuvanoikeudessa, jossa hän toimi kaupunginviskaalina, oikeusneuvosmiehenä ja vuosina 1976―1979 pormestarina.


title: Osmo Laakso

text: Varatuomari Osmo Laakso otti osaa myös kotikaupunkinsa yhteiskunnalliseen elämään toimien Hämeenlinnan kaupunginvaltuustossa vuosina 1954-1969. Kirkkovaltuuston jäsen hän oli vuosina 1952–1961. Lisäksi hän toimi 30 vuoden ajan säästöpankin hallintoelimissä. Näistä tärkein tehtävä oli Kanta-Hämeen Aluesäästöpankin hallituksen puheenjohtajuus.


title: Osmo Laakso

text: Talvisodassa Laakso taisteli Kenttätykistörykmentti 8:ssa Karjalankannaksella Sakkolassa Suvannon rannalla.


title: Osmo Laakso

text: Jatkosodassa hän toimi tulenjohtajana ja patterin päällikkönä Raskas Patteristo 24:ssä.


title: Osmo Laakso

text: Luutnanttina Laakso osallistui heinäkuussa 1941 Palaslahden taisteluun tykistön tulenjohtajana. Jalkaväkikärjen mukana liikkuessaan hän havaitsi selustaan jääneet viholliset, ja muutaman lähimmän miehensä kanssa hän tuhosi havaitsemansa uhan. Tämä taistelu oli keskeinen peruste Mannerheim-ristin myöntämiselle.


title: Osmo Laakso

text: Syvärillä lokakuussa 1941 Osmo Laakso kävi vihollisen puolella. Vierailunsa aikana hän muutaman miehensä avustuksella tuhosi suorasuuntaustykin.


title: Osmo Laakso

text: Säntämän kannaksella elokuussa 1941 Laakso haavoittui ensimmäisen kerran. Hän sai päähänsä kaksi luotia, kun satapäinen vihollisjoukko väijyi hänen autoaan. Puoliaan hän piti lopussa vain pistooliinsa turvautuen, kunnes tulenjohtue ehti paikalle ja löysi Laakson tajuttomana. Taistelupaikalle jäi 80 vihollisen ruumista.


title: Osmo Laakso

text: Keväällä 1942 Laakso kunnostautui etulinjassa Syvärillä, kun vihollinen teki Shemenskin lohkolla rajun läpimurtoyrityksen. Laakso ylennettiin kapteeniksi 1942.


title: Osmo Laakso

text: Osana Syvärin suurhyökkäystä 1944 neuvostomerijalkaväki nousi maihin Vitelen ja Tuuloksen välillä juhannusaaton aamuna 23. kesäkuuta 1944 katkaisten suomalaisten maan- ja rautatien. Tykistökapteeni Laakso kokosi oma-aloitteisesti taistelukykyisen vastahyökkäysosaston, joka rohkeasti aloitti vastahyökkäyksen maihinnousun muodostamaa sillanpääasemaa vastaan. Tuolloin Laakso haavoittui toisen kerran kranaatin räjähdyksen repiessä hänen kehoaan. Laakso kuitenkin vielä jatkoi mm. Tuulosjoella vastahyökkäyksiä ja hänet määrättiin patteristonkomentajaksi.


title: Osmo Laakso

text: Laakso sai ansioistaan sodan aikana myös Saksan Rautaristin ja reservissä hänet 1954 ylennettiin majuriksi.


title: Osmo Laakso

text: Varatuomari Laakso oli mm. kanta-Hämeen sotilaspoikien perinnekillan kunniajäsen.


title: Osmo Laakso

text: Osmo Laakso oli ensimmäinen viidestä tykistön Mannerheim-ristin ritarista 19. toukokuuta 1942 ja järjestyksessä kaikkiaan 61. Mannerheim-ritari. Laakson ritariuden perusteet löytyvät Pajalahden taistelusta 19. heinäkuuta 1941.


title: Osmo Laakso

text: Siviilissä Laakso lakimiehenä kirjoitti Mannerheim-ristin ritarien säätiön säännöt, jotka velvoittavat jatkamaan Ritarisäätiön toimintaa vielä viimeisenkin ritarin kuoltua. Säätiössä hän toimi valtuuskunnan jäsenenä vuodesta 1954 lähtien ja oli sen varapuheenjohtaja vuodesta 1988.


title: Osmo Laakso

text: Muista ritareista ja yleisestä perinteestä poiketen Laakso saavutuksistaan vaatimattomana halusi tulla haudatuksi ilman sotilaallisia kunnianosoituksia.


title: Osmo Laakso

text: Osmo Laakso on haudattu Hämeenlinnaan Ahveniston hautausmaalle.


title: Mesenaatti

text: Mesenaatti () on taiteen, taiteilijoiden ja joskus myös tieteenharjoittajien suosija ja heidän taloudellinen tukijansa. Tuki voi olla suoria lahjoituksia ja erilaisia stipendejä tai taiteilijan teosten ostamista tai tilaamista riittävän tulotason turvaamiseksi.


title: Mesenaatti

text: Tunnetuimpia mesenaatteja ovat olleet Medicin suku Firenzessä renessanssin aikaan ja mesenaateille nimensä antanut roomalainen Gaius Maecenas.


title: Mesenaatti

text: Nykyisin mesenaatteina toimivat yksityishenkilöiden sijaan usein säätiöt ja valtiot, jotka jakavat tyypillisesti apurahoja hakemusten perusteella.


title: Jim Carrey

text: James Eugene ”Jim” Carrey (s. 17. tammikuuta 1962 Newmarket, Ontario, Kanada) on kanadalais-yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko. Hänet tunnetaan parhaiten ”kuminaamana”, koomisena kasvonvääntelijänä ja kinesteettisenä monitaiturina elokuvista "Ace Ventura – lemmikkidekkari" (1994), "The Mask – naamio" (1994), "Ace Ventura – luonto kutsuu" (1995), "Valehtelija, valehtelija" (1997), ja "Bruce – taivaanlahja" (2003). Näiden lisäksi hän on näyttänyt kykyjään myös vakavammissa elokuvissa kuten "Truman Show" (1998), "Man on the Moon" (1999), "Tahraton mieli" (2004) ja "Numero 23" (2007).


title: Jim Carrey

text: Carrey on voittanut uransa aikana kaksi Golden Globe -palkintoa parhaasta miespääosasta: elokuvista "The Truman Show" (draama) ja "Man on the Moon" (komedia/draama). Lisäksi Carrey on ollut ehdolla samassa kategoriassa neljä kertaa ("The Mask – naamio", "Valehtelija, valehtelija", "The Grinch" ja "Tahraton mieli").


title: Jim Carrey

text: Vuonna 2010 Forbes julkaisi listan ”Hollywood’s Animation A-List”, jossa lueteltiin kymmenen menestyksekkäintä Hollywood-näyttelijää animaatioiden parissa. Menestys mitattiin elokuvien lipputulojen perusteella, jonka myötä Carrey oli listalla kymmenes.


title: Jim Carrey

text: Carreyllä on yksi tytär, Jane Erin Carrey (s. 1987), ensimmäisen vaimonsa Melissa Womerin kanssa. Vuonna 2010 Carrey erosi pitkäaikaisesta naisystävästään, näyttelijä Jenny McCarthysta. Vuonna 2010 Carreyn tytär Jane sai pojan, joten Carreystä tuli isoisä. Hän on ilmoittanut lempibändikseen death metal -yhtye Cannibal Corpsen. Jim Carrey on jo kauan ollut kasvissyöjä ja absolutisti. Carreyn tytär Jane esiintyi American Idolin 11. tuotantokaudella ja pääsi läpi koelauluista, mutta putosi ensimmäisellä Hollywood-viikolla.


title: Hj. Nortamo

text: Frans Hjalmar Nortamo, alun perin Nordling, kirjailijanimeltään Hj. Nortamo (13. kesäkuuta 1860 Rauma – 30. marraskuuta 1931 Pori) oli raumalainen murrekirjailija, professori ja lääkäri. Hänet tunnetaan Rauman murteella kirjoitetuista kertomuksista, "raumalaisista jaarituksista". Hj. Nortamon syntymäpäivä on vakiintunut liputuspäivä Raumalla.


title: Hj. Nortamo

text: Kirjailijanimessä ruotsinkielisen etunimen Hjalmar [jalmar] (ei hjalmar) lyhenne on Hj. (ei siis tule kahdesta etunimestä H. J.), joten kokonaisuudessaan Hj. Nortamo lausutaan [ji: nortamo].


title: Hj. Nortamo

text: Nortamo kirjoitti ylioppilaaksi Turun klassillisesta lukiosta 1880 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi Helsingistä 1888. Hän työskenteli 1888–1900 Rauman kaupunginlääkärinä sekä 1900–1902 piirilääkärinä Pudasjärvellä ja vuodesta 1902 Porissa. Nortamo toimi aktiivisesti sekä kunnallispolitiikassa että kulttuurielämässä.


title: Hj. Nortamo

text: Nortamo toimi kansanedustajana Suomalaisen puolueen eduskuntaryhmässä Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä 1910 tullen kesken vaalikauden kuolleen kansanedustaja Frans Rapolan tilalle, mutta hän sai heti tehtävästä vapautuksen sairauden vuoksi. Nortamon tilalle eduskuntaan tuli sitten Reinhold Grönvall. Tätä ennen Nortamo oli ollut valtiopäivämiehenä edustamassa Rauman porvarissäätyä vuoden 1900 valtiopäivillä. Kunnallispolitiikassa Nordling toimi Rauman ja Porin kaupunginvaltuutettuina.


title: Hj. Nortamo

text: Nortamo toimi Rauman vt. piirilääkärinä 1886–1887, Porin vt. piirilääkärinä 1888, Rauman kaupunginlääkärinä 1889–1900, Pudasjärven piirilääkärinä 1900–1903 ja Porin piirilääkärinä 1903–1930. Hän avusti myös Åbo Underrättelseriä.


title: Hj. Nortamo

text: Kirjailijaksi Nortamo ryhtyi vasta päästyään keski-ikään. Virikkeitä murrepakinoiden kirjoittamiseen Nortamo sai muun muassa ruotsalaiselta Gustaf Frödingiltä sekä suomalaisilta Kaarlo Hemmolta ja Juho Sjöroosilta. Nortamon ensimmäinen raumalainen murrekertomus "Antonim bäev" ilmestyi 1898 Rauman purjehdusseuran lehdessä. Hän kirjoitti lisää jaarituksia harvakseltaan eri lehtiin, ja 1906 ilmestyi ensimmäinen kokoelma "Mnää ja Tasala Vilkk ja Hakkri Iiro", joka oli ensimmäinen murteella julkaistu suomalainen kaunokirjallinen teos. Nortamo kuvasi jaarituksissaan 1800-luvun lopun Raumalle sijoittamiaan sattumuksia, ja niiden pääosassa oli kolme nuorta merimiestä: kertojana toimiva "mnää" eli Anundilan Kalkke, Tasala Vilkk ja Hakkri Iiro.


title: Hj. Nortamo

text: Nortamo julkaisi kaikkiaan viisi kokoelmaa murretarinoita. Hänen eri tilaisuuksiin kirjoittamistaan, pääasiassa raumankielisistä runoista ja lauluista on koottu kokoelma "Laulajapoika I–II" (1933). Näistä esimerkiksi merimieslaulu "Meripoikki meit varjelkko daevas" ja humoristinen "Rauman brankkori-marssi" ovat olleet tunnettuja ja suosittuja. Nortamo kirjoitti myös yhden yleiskielisen romaanin "Helmikoristeinen kirjanmerkki" (1923), Topeliukselta vaikutteita saaneen romanttishistoriallisen kertomuksen merikapteeniksi nousevasta raumalaisesta orpopojasta, mutta teosta pidettiin tyylillisesti vanhentuneena jo ilmestyessään.


title: Hj. Nortamo

text: Hj. Nortamo oli ensimmäinen merkittävä suomalainen murrekirjailija, jonka esimerkki innosti myöhempiä eri murteita käyttäneitä kirjailijoita. Hänen työtään "rauman giälen" tallentajana jatkoi myöhemmin Tauno Koskela. Nortamon hautamuistomerkki on Rauman vanhalla hautausmaalla, ja hänelle on pystytetty muistopatsaat sekä Raumalle että Poriin.


title: Hj. Nortamo

text: Vuonna 1930 hänelle perustettiin Raumalla oma nimikkoseura, Nortamo-Seor.


title: Sponsori

text: Sponsori voi viitata


title: Ultraviolence (yhtye)

text: Ultraviolence on "Jonathan Casey"n (s. 1970) taiteilijanimi, jolla hän on julkaissut hardcorea vuodesta 1991. Ultraviolencen musiikki on saanut runsaasti vaikutteita punkista ja metallimusiikista, jota hän kuunteli teini-ikäisenä. Musiikki on rajua ja sanoitukset usein väkivaltaisia. Musiikkia säestää usein naisvokalistin laulu tai miesräppääjä


title: Ultraviolence (yhtye)

text: Ultraviolence kiinnostui elektronisen musiikin tekemisestä 1980-luvulla ja vuonna 1988 hän osti Atari ST:n musiikin tekoon. Ensimmäinen omakustannejulkaisu oli vuoden 1991 single ”Shout”. Ultraviolencen ensimmäinen levy oli vuonna 1994 julkaistu ”Life of Destructor” jonka suuri hitti oli ”Hardcore Motherfucker”. Läpimurtolevy teknopiireissä tapahtui viimeistään vuonna 1996 julkaistulla levyllä ”Psycho Drama”, jonka nimibiisi koskettelee perheväkivaltaa.


title: Ultraviolence (yhtye)

text: Hän on tuottanut myös nimellä "Johnny Violent" levyn ”Shocker”.


title: Ivar Wilskman

text: Ivar Edvard Wilskman (26. helmikuuta 1854 Töysä – 10. huhtikuuta 1932 Helsinki) oli suomalainen urheiluvaikuttaja ja professori. Hän oli voimisteluseura Helsingin Turnarien perustajia ja muutenkin aktiivinen urheiluseuratoiminnan käynnistäjä, muun muassa Suomen Valtakunnan Urheiluliiton (SVUL) ensimmäinen puheenjohtaja ja alan oppikirjojen tekijä. Hän perusti Suomen ensimmäisen suomenkielisen urheilulehden nimeltään "Urheilulehti".


title: Ivar Wilskman

text: Lontoon olympialaisissa 1908 Wilskman oli joukkueenjohtajana Suomen voimistelujoukkueessa, joka voitti olympiapronssia.


title: Ivar Wilskman

text: 1910- ja 1920-luvuilla professori Wilskman pyrki selvittämään suomalaisen rodun ja Suomen eri heimojen tyypillisiä piirteitä mittauttamalla suojeluskuntien urheiluseurojen jäseniä. Hän toimi myös missikilpailujen tuomarina. Wilskmanin toiminnalla oli osansa suomalaisessa rodunjalostusajattelussa.


title: Ivar Wilskman

text: Suomen itsenäistyttyä Wilskman toimi kouluhallituksen liikunnan tarkastajana. Suomen hallitus perusti 1920 Valtion voimistelu- ja urheilulautakunnan, jonka ensimmäiseksi puheenjohtajaksi nimitettiin Ivar Wilskman. Tässä tehtävässä hän oli aina eroonsa vuoteen 1927 asti.


title: Ivar Wilskman

text: Sukututkija Atle Wilskman (1883–1921) oli Wilskmanin ja hänen vaimonsa Mathilda Wilhelmina Roschierin poika.


title: Ivar Wilskman

text: Suomen urheilun isänä tunnetun Ivar Wilskmanin näköispatsas on syntymäkunnan Töysän koulu- ja vapaa-aikakeskuksen pihalla katse suunnattuna, kello kädessä, viereiselle Iivarin keskusurheilukentälle päin.


title: Pyyhepäivä

text: Pyyhepäivää vietetään vuosittain 25. toukokuuta Douglas Adamsin kunniaksi. Pyyhepäivän viettäjät kantavat koko päivän pyyhettä mukanaan. Pyyhkeellä viitataan Adamsin kirjan "Linnunradan käsikirja liftareille" ajatukseen, jonka mukaan linnunradan liftareiden tärkein esine on pyyhe, jonka ainainen matkassapitäminen on jopa elinehto.


title: Pyyhepäivä

text: Ensimmäistä pyyhepäivää vietettiin 25. toukokuuta 2001, kaksi viikkoa Douglas Adamsin kuoleman jälkeen.


title: Daewoo

text: Daewoo oli eteläkorealainen monialayritys, joka valmisti mm. elektroniikkaa, raskaan teollisuuden laitteita, säiliöaluksia, tietoliikennetuotteita ja harjoitti mm. rakennustoimintaa kuten teiden, patojen ja pilvenpiirtäjien rakentamista. Daewoo jaettiin "Daewoo Electronicsiin", "Daewoo Motorsiin", "Daewoo Internationaliin", "Daewoo Engineering & Constructioniin" sekä "Daewoo Corporationiin".


title: Daewoo

text: Kim Woo Choong perusti Daewoon maaliskuussa 1967. 1990-luvulla Daewoo panosti voimakkaasti entisten SEV-maiden autoteollisuuden ostoon. Tämä tuotti Daewoolle pääosin pelkkää tappiota, etenkin vuosi 1998 oli tuloksellisesti todella huono. Silloin Daewoo toimi melkein sadassa eri maassa. 1980-1990-luvuilla Daewoo valmisti myös kulutuselektroniikkaa, tietokoneita, telekommunikaatiotuotteita, rakennustarpeita, rakennuksia, laivoja ja musiikki-instrumentteja.


title: Daewoo

text: Daewoo ajautui konkurssiin vuonna 1999. Yhtiön perustaja ja johtaja Kim Woo-jung tuomittiin 30. toukokuuta 2006 kymmeneksi vuodeksi vankilaan petoksesta. 30. joulukuuta 2007 presidentti Roh Moo-hyun armahti hänet. (Etelä-Korean presidentit antavat perinteisesti armahduksia uuden vuoden kunniaksi.) Alkuperäinen Daewoo pilkottiin kolmeen osaan, jotka ovat Daewoo International, Daewoo Engineering & Construction, sekä Daewoo Corporation.


title: Johannes Linnankoski

text: Johannes Linnankoski (oik. Vihtori Johan Peltonen 18. lokakuuta 1869 Askola – 10. elokuuta 1913 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Hänen tunnetuin teoksensa on "Laulu tulipunaisesta kukasta". Hänen kirjojensa kantavia teemoja ovat syyllisyyden, rangaistuksen ja sovituksen moraaliset ongelmat.


title: Johannes Linnankoski

text: Peltosen vanhemmat olivat Juho ja Maria Peltonen. Maanviljelijäperheessä oli seitsemän lasta, joista Vihtori oli nuorin. Vihtorin syntymän aikoihin hänen vanhempansa olivat vuokraviljelijöinä Maria Peltosen kotitilalla, mutta myöhemmin perhe rakensi uuden Niemenpelto-nimisen talon, joka toimii nykyisin Linnankosken museona Askolassa.


title: Johannes Linnankoski

text: Vihtori Peltonen kävi vuosina 1877–1882 Askolan kansakoulun hyvällä menestyksellä. Tämän jälkeen hän työskenteli talvet metsätöissä ja keväisin tukinuitossa Porvoonjoella. Vuosina 1888–1890 Peltonen kävi Jyväskylän seminaaria, jota hän ei kuitenkaan suorittanut loppuun. Hän oli sitten vuoden verran porvoolaisen kustantamon Werner Söderströmin palveluksessa, kunnes joutui marraskuussa 1891 lähtemään suorittamaan kaksivuotista asepalvelusta. Armeijassa Peltonen oli ensin kirjurina ja sitten välskärinoppilaana. Hän toimi armeija-aikanaan myös "Suometar"-lehden kirjeenvaihtajana ja herätti jo tuolloin huomiota kirjoituksillaan. Peltonen opiskeli myös ruotsia, tanskaa ja saksaa näinä vuosina.


title: Johannes Linnankoski

text: Peltosen päästyä armeijasta syksyllä 1893 hänen entinen työnantajansa Werner Söderström tarjosi hänelle toimittajan paikkaa perusteilla olleesta "Uusimaa"-lehdestä. Peltonen kiersikin sitten Itä-Uudenmaan pitäjissä hankkimassa asiamiehiä, kirjeenvaihtajia ja uusia tilaajia lehdelle. Lehden toimitus sijaitsi Porvoossa, ja sen näytenumero ilmestyi 8. joulukuuta 1894. Peltonen otti lehdessä rohkeasti kantaa ajankohtaisiin kysymyksiin ja käsitteli muun muassa kielikysymystä sekä torppari- ja työväenkysymystä.


title: Johannes Linnankoski

text: Peltonen oli mukana perustamassa Porvooseen suomenkielistä oppikoulua, joka aloitti toimintansa syksyllä 1895 Porvoon Suomalaisen Yhteiskoulun nimellä (nykyisin Linnankosken lukio), sekä vuonna 1896 Porvoon Suomalaiset -yhdistystä, joka keskittyi suomalaisuuden edistämiseen ja suomen kielen käytön helpottamiseen. Muita hankkeita, joiden käynnistämisessä Peltonen oli mukana, olivat muun muassa Porvoon kansallispankin haarakonttori, Suomalainen kauppaosakeyhtiö ja Uudenmaan läänin maanviljelysseura.


title: Johannes Linnankoski

text: Peltonen meni naimisiin 1899 Porvoon yhteiskoulussa opettajattarena toimineen neiti Ester Druggin kanssa, ja perheeseen syntyi neljä lasta. Näihin aikoihin Peltonen irtisanoutui "Uusimaa"-lehden palveluksesta, koska hän halusi keskittyä omiin kirjallisiin töihinsä. Peltonen muutti perheineen Porvoosta ja asui sitten useilla paikkakunnilla ympäri Suomea, kuten Lapinlahdella Alapitkän kylässä, Turun läänin Koskella, Salon seudulla, Halikossa ja Haukivuorella. Karinaisissa hän asui yli kaksi vuotta ja sieltä muuttaessaan 1902 hän alkoi käyttää Johannes Linnankoski -nimeä. Kesät perhe vietti joko Askolassa tai Nurmeksessa isän Erkki-veljen luona, joka toimi siellä kansakoulunopettajana.


title: Johannes Linnankoski

text: Peltonen hankki näinä vuosina tuloja perheelleen suomennos- ja toimitustöillä. Vuonna 1903 hän julkaisi kuitenkin ensimmäisen kaunokirjallisen teoksensa: Raamatusta aiheensa saaneen näytelmän "Ikuinen taistelu", kuten kaikki tulevatkin teoksensa, Peltonen julkaisi salanimellä Johannes Linnankoski. Esikoisteos sai hyvän vastaanoton ja Peltonen sai siitä Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran palkinnon.


title: Johannes Linnankoski

text: Vuonna 1905 ilmestyi romaani "Laulu tulipunaisesta kukasta", joka varsinaisesti nosti Linnankosken nimen kuuluisuuteen. Romaanin miljöönä oli kirjailijan kotiseutu, Askolan pitäjän Vakkolan kylä − esimerkiksi kirjassa kuvatun Kohisevan esikuvana oli Vakkolan koski. Vakkolan kylään oli sijoitettu myös samana vuonna ilmestyneen novellin "Taistelu Heikkilän talosta" tapahtumat.


title: Johannes Linnankoski

text: Vuosi 1905 oli myös suurlakkovuosi ja Peltonen innostui taas yhteiskunnallisesta toiminnasta. Hän osallistui pari vuotta aktiivisesti vuonna 1906 perustetun Suomalaisuuden Liiton toimintaan.


title: Johannes Linnankoski

text: Peltonen julkaisi vuonna 1908 vaikeaselkoisena pidetyn näytelmän "Kirot", jossa teki oman yhteenvetonsa vuosien 1899–1905 tapahtumista Suomessa.


title: Johannes Linnankoski

text: Vuoden 1908 alkupuolella Peltonen matkusteli Euroopassa WSOY:n myöntämän apurahan turvin tutustuen taidenäyttelyihin, teatteriin ja museoihin. Heti matkalta palattuaan hän alkoi kirjoittaa uutta romaania, joka ilmestyi 1909 nimellä "Pakolaiset". Aiheen romaaniin Peltonen oli saanut asuessaan muutamia vuosia aiemmin Lapinlahden Alapitkällä, Hovin talossa, jonne saapui eräänä päivänä talonostajia pitkän matkan takaa Hämeestä. "Pakolaiset"-romaania pidetään parhaimpana Linnankosken teoksista.


title: Johannes Linnankoski

text: Peltosen perheen kiertolaiselämä päättyi 1909, kun hän osti Askolasta läheltä lapsuudenkotiaan Toivola-nimisen tilan. Askolassa Peltonen oli mukana nuorisoseuratoiminnassa, ohjasi harrastelijanäytelmiä ja piti käytöskursseja kyläläisille. Hän kirjoitti täällä vuonna 1911 ilmestyneet näytelmät "Simson ja Delila" sekä "Jeftan tytär" ja vuonna 1913 ilmestyneen novellikokoelman "Sirpaleita".


title: Johannes Linnankoski

text: Toivolan vuosinaan Peltosella oli myös tekeillä suuri romaanihanke, josta hän suunnitteli pääteostaan. "Kolme Yrjää" -romaanissa oli tarkoitus kuvata suomalaisen rodun vaiheita kolmen veljeksen, Eino, Jussi ja Antero Yrjän, elämäntarinoitten kautta. Peltosen heikentynyt terveys ja perheen taloudelliset vaikeudet estivät kuitenkin romaanihankkeen valmistumisen ja siitä julkaistiin lopulta vain lyhyt katkelma novellissa "Hilja, maitotyttö".


title: Johannes Linnankoski

text: Vuonna 1913 ylirasituksesta ja heikosta terveydestä kärsinyt Peltonen joutui lähtemään hoitoon Helsingin Diakonissalaitokselle. Hän kuoli siellä anemiaan 43-vuotiaana 10. elokuuta 1913.


title: Johannes Linnankoski

text: Johannes Linnankosken nuoruudenkoti on kotimuseo Askolassa.


title: Siamilaiset kaksoset

text: Siamilaisiksi kaksosiksi kutsutaan kaksosia, jotka jakavat ruumiinosia tai ovat muutoin kiinni toisissaan, esimerkiksi kylkien välisellä kudoksella. Joskus he saattavat jakaa jopa sisäelimiä. Ilmiötä esiintyy ihmisten lisäksi muidenkin eläinten parissa, kuten kuvan vasikoiden tapauksessa.


title: Siamilaiset kaksoset

text: Nimitys ”siamilaiset kaksoset” tulee kuuluisista, 1800-luvulla Siamissa (nykyisessä Thaimaassa) syntyneistä kaksosista Chang ja Eng Bunkerista.


title: Siamilaiset kaksoset

text: Nykyaikana suurin osa siamilaisista kaksosista syntyy kehitysmaissa köyhiin oloihin, sillä rikkaissa länsimaissa sikiön poikkeavuudet voidaan havaita varhaisessa vaiheessa ultraäänitutkimuksilla ja suorittaa abortti.


title: Siamilaiset kaksoset

text: Ilmiö on harvinainen ja esiintyy vain samanmunaisilla kaksosilla. Hedelmöityttyään munasolu alkaa jakautua muodostaakseen alkion. Samanmunaisilla kaksosilla samasta munasolusta jakautuukin kaksi alkiota ja toisiinsa kiinnittyneillä kaksosilla tämä jakautuminen ei ole täydellistä. Joidenkin arvoiden mukaan tämän vaillinaisen jakautumisen mahdollisuus on 1:200 000.


title: Siamilaiset kaksoset

text: Nykyään nämä kaksoset pyritään erottamaan toisistaan mahdollisimman varhain tilasta johtuvien ongelmien, muun muassa mahdollisen hengenvaarallisuuden, takia. Erottaminen onnistuu parhaiten silloin, kun kaksoset eivät jaa sisäelimiä. Ongelmallisia ovat erityisesti keskenään sydämen tai osia aivoista jakavat. Selviämismahdollisuudet ovat väliltä 5 %–25 %.


title: Siamilaiset kaksoset

text: Joissakin tapauksissa toinen kaksosista jää kohdussa kehittymättömäksi. Tämän seurauksena se jää kokonaiseksi kehittyneen ihmisen vartaloon kiinni elämään täysin riippuvaisena loisena. Joissakin tapauksissa ei ole esimerkiksi päätä, raajoja ja sydäntä, mutta yhteinen verenkierto kehittyneemmän kaksosen kanssa. Tällaisissa tapauksissa loinen aiheuttaa isäntänsä sydämelle huomattavaa rasitusta. Toisissa tapauksissa taas sikiö jää kaksosensa sisään, eikä sitä välttämättä edes haivaita kunnes se kasvaa niin suureksi, että aiheuttaa vaivoja isännälleen. Yleensä tällaisella loisella ei ole aivoja tai sisäelimiä, eikä se kykenisi itse selviämään ilman isäntäänsä.


title: Siamilaiset kaksoset

text:
"Craniopagus parasiticus" on tila, jossa ihmisen päässä on kiinni toinen pää ilman kehittynyttä muuta vartaloa. 19. helmikuuta 2005 egyptiläiseltä Manar Magedilta poistettiin 13 tuntia kestäneessä leikkauksessa päälaen vasemmalla puolella kiinni ollut toinen pää, joka pystyi toisinaan hymyilemään ja räpyttelemään silmiään.
Manar kuoli aivojen infektioon 25. maaliskuuta 2006, vain 13 kuukautta onnistuneen leikkauksen jälkeen.


title: Siamilaiset kaksoset

text: Siamilaisia kaksosia pyritään usein erottamaan toisistaan, ja useissa tapauksissa joko toinen tai molemmat menehtyvät erottamisleikkauksessa.


title: Siamilaiset kaksoset

text: Muun muassa vuonna 2000 Britanniassa valitustuomioistuin määräsi vanhempien mielipiteen vastaisesti Jodie- ja Mary-nimisistä, lantiosta toisistaan kiinni olevista vauvoista Maryn uhrattavaksi, koska hän lääkärien lausuntojen mukaan kulutti Jodien voimia, ja täten molemmat olisivat kuolleet noin puolen vuoden kuluttua. Tavallisesti kaksoset itse päättävät kohtalostaan, mutta esimerkiksi kyseisessä tapauksissa asianomaiset eivät itse kyenneet ottamaan kantaa asiaan. Mary menehtyi erottelun yhteydessä, mutta Jodie jäi eloon ja on nykyään -vuotias.


title: Siamilaiset kaksoset

text: Varsinkin ennen vanhaan monien muiden ulkoisesti poikkeavien ihmisten tapaan myös siamilaiset kaksoset löysivät itselleen työpaikan sirkuksesta tai muista kummajaisnäytöksistä. Esimerkiksi Bunkerin veljekset työskentelivät Yhdysvaltoihin muutettuaan P.T. Barnumin kiertävässä sirkuksessa. Joissain kolmannen maailman maissa, kuten Bangladeshissa, siamilaisia kaksosia ja muita epämuodostuneita palvotaan jumalaisina olentoina.


title: Bob Gainey

text: Robert Michael "Bob" Gainey (s. 13. joulukuuta 1953 Peterborough, Ontario) on kanadalainen jääkiekkovalmentaja ja jääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Hän pelasi koko NHL-uransa Montreal Canadiensissa.


title: Bob Gainey

text: Gainey voitti parhaalle puolustavalle hyökkääjälle jaettavan Frank J. Selke Trophyn neljä kertaa peräkkäin vuosina 1978–1981.


title: Bob Gainey

text: Gainey pelasi vuodesta 1970 vuoteen 1973 Peterborough Petesissä juniorisarja Ontario Hockey Associationissa (nykyään Ontario Hockey League). Montreal Canadiens varasi hänet NHL:ään numerolla kahdeksan vuoden 1973 varaustilaisuudessa ja hän aloitti NHL-uransa jo samana vuonna. Myös WHA-seura Minnesota Fighting Saints varasi hänet, mutta Gainey päätti pelata NHL:ssä.


title: Bob Gainey

text: Gainey pelasi Canadiensissa vuodesta 1973 vuoteen 1989 ja voitti neljä kertaa parhaalle puolustavalle hyökkääjälle jaettavan Frank J. Selke Trophyn (1978–1981) sekä viisi Stanley Cupin mestaruutta (1976–1979 ja 1986). Hän toimi Canadiensin kapteenina vuodesta 1981 vuoteen 1989. Hän teki NHL-urallaan runkosarjassa 502 pistettä (239 maalia ja 263 syöttöä) 1 160 ottelussa ja pudotuspeleissä 73 pistettä (25 maalia ja 48 syöttöä) 182:ssa ottelussa. Tehotilastossa Gainey saavutti 16-vuotisella NHL-urallaan positiivisen lukeman kahta kautta lukuun ottamatta joka vuosi.


title: Bob Gainey

text: Gainey pelasi kahdesti jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa, vuosina 1982 ja 1983. Molemmilla kerroilla hän oli voittamassa pronssia. Kanada-cupissa hän edusti maataan niin ikään kahdesti, vuosina 1976 ja 1981. Vuonna 1976 Kanada voitti turnauksen ja vuonna 1981 se sijoittui toiseksi.


title: Bob Gainey

text: Gainey valittiin vuonna 1992 Hockey Hall of Fameen. Vuonna 2008 Canadiens jäädytti hänen pelinumeronsa, numeron 23.


title: Bob Gainey

text: Lopetettuaan pelaajauransa hänestä tuli Minnesota North Starsin päävalmentaja vuonna 1990. Tammikuussa 1992 hänet nimettiin myös seuran General Manageriksi. Vuonna 1991 seura eteni Stanley Cupin loppuotteluihin, joissa se hävisi Pittsburgh Penguinsille. Vuonna 1993 North Stars siirtyi Dallasiin ja kaksi vuotta myöhemmin Gainey astui syrjään päävalmentajan paikalta keskittyäkseen täysin GM:n työhönsä. Gaineyn keskeisiin pelaajahankintoihin Dallasissa lukeutuivat muun muassa Joe Nieuwendyk, Ed Belfour ja Brett Hull. Dallas Stars voitti Presidents' Trophyn (NHL:n runkosarjan voittaja) vuosina 1998 ja 1999 ja Stanley Cupin vuonna 1999.


title: Bob Gainey

text: Toukokuussa 2003 Gainey siirtyi Montreal Canadiensin GM:ksi ja hän toimi tehtävässä helmikuuhun 2010. Kevään 2006 Gainey toimi myös Montrealin tilapäisenä päävalmentajana, kunnes Guy Carbonneau aloitti joukkueen valmentamisen seuraavalla kaudella. Gainey palasi valmentajaksi maaliskuussa 2009 Carbonneaun potkujen jälkeen ja jatkoi tehtävässä loppukauden .


title: Jelena Isinbajeva

text: Jelena Gadžijevna Isinbajeva (ven. Елена Гаджиевна Исинбаева, s. 3. kesäkuuta 1982 Volgograd) on venäläinen seiväshyppääjä, kaksinkertainen olympiavoittaja, nelinkertainen sisäratojen ja kolminkertainen ulkoratojen maailmanmestari sekä Euroopan-mestari niin sisä- kuin ulkoradoilla.


title: Jelena Isinbajeva

text: Olympiakultaa Isinbajeva voitti Ateenan olympialaisissa 2004 maailmanennätystuloksella 491 cm ja Pekingin olympialaisissa 2008 maailmanennätystuloksella 505 cm. Ulkoratojen maailmanmestaruuden hän on voittanut Helsingissä 2005 ja Osakassa 2007 ja Moskovassa 2013. Ulkoratojen Euroopan mestariksi hän hyppäsi Göteborgin EM-kilpailuissa 2006.


title: Jelena Isinbajeva

text: Isinbajeva ylitti ensimmäisenä naisena seiväshypyssä viisi metriä Lontoossa 22. heinäkuuta 2005. Hän on hypännyt urallaan 28 maailmanennätystä, joista viimeisin on Tukholmassa Ruotsissa helmikuussa 2012 hypätty sisäratojen ennätys 501 cm.


title: Jelena Isinbajeva

text: Vuosina 2004, 2005 ja 2008 IAAF valitsi Isinbajevan vuoden naisyleisurheilijaksi.


title: Jelena Isinbajeva

text: Isinbajevan isä on tabasarani ja äiti venäläinen. Lapsuutensa hän on viettänyt Volgogradissa. Isinbajeva on aloittanut urheiluharrastuksensa telinevoimistelulla, josta hän siirtyi 15-vuotiaana seiväshyppyyn. 174-senttinen Isinbajeva oli omien sanojensa mukaan jo liian pitkä telinevoimisteluun, joten lajinvaihto oli edessä. Isinbajeva ylitti seiväshypyssä neljä metriä ensimmäisen kerran 16-vuotiaana.


title: Jelena Isinbajeva

text: Ensimmäiset arvokilpailut, joihin Isinbajeva osallistui olivat alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut Ranskan Annecyssa vuonna 1998, joissa hän sijoittui yhdeksänneksi tuloksella 390 cm. Vuonna 1999 hän voitti alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuden tuloksella 410 cm. Seuraavana vuonna olivat jälleen vuorossa alle 20-vuotiaiden MM-kisat, joista tuomisina oli mestaruus tuloksella 420 cm. Vuonna 2001 hänen voittoputkensa sai jatkoa alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa, joissa voittotulos oli 440 cm.