title: Julius Skutnabb

text: 1920-luvun alussa Skutnabb voitti SM-kisoissa 10 000 metrin matkavoiton vuosina 1920 ja 1922. Voittoaika oli vuonna 1920 19.10,0 ja kaksi vuotta myöhemmin 18.34,8. Kristianiassa 19. helmikuuta 1922 Skutnabb alitti ensimmäisenä suomalaisena 18 minuutin rajan 10 000 metrillä luistellessaan uudeksi ulkomaan ratojen epäviralliseksi Suomen ennätykseksi ajan 17.59,3. Seuraavana vuonna hän otti SM-kisoissa matkavoiton 5 000 metrillä ajalla 9.00,6. Chamonix’n talviolympialaisissa 1924 Skuttnabb löi 10 000 metrillä "jääkenttien Nurmen" Clas Thunbergin kolmella sekunnilla ja voitti kultaa. Chamonix’ssa hän osallistui kaikille matkoille ja voitti kullan lisäksi hopean ja pronssin.


title: Julius Skutnabb

text: Skutnabb voitti viimeiset SM-kisojen matkavoittonsa vuonna 1927, kun hän oli nopein 5 000 metrillä ajalla 9.16,4 ja 10 000 metrillä ajalla 18.38,9. Yleismestaruus meni kuitenkin Clas Thunbergille. St.Moritzin olympialaisissa 1928 Skutnabb voitti hopeaa 5 000 metrin matkalla 38-vuotiaana ja on kaikkien aikojen vanhin olympialaisten miesmitalisti pikaluistelussa. Kultamitalinsa uusimista 10 000 metrillä hän ei päässyt yrittämään, koska kilpailu keskeytettiin jään sulattua luistelukelvottomaksi jo muutaman ensimmäisen parin aikana.


title: Julius Skutnabb

text: Skutnabb oli ennen kaikkea pitkien matkojen luistelija, ja SM-kisoissa hän voitti sekä 5 000:n että 10 000 metrin matkan kuusi kertaa. Yleismestaruuden hän voitti kolmasti.


title: Julius Skutnabb

text: Siviiliammatiltaan Skutnabb oli palomies ja palovakuutusyhtiön matkatarkastaja.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen (vuoteen 1882 Georg Zacharias Forsman, kirjailijanimi Yrjö Koskinen, 10. joulukuuta 1830 Vaasa – 13. marraskuuta 1903 Helsinki) oli vapaaherra, senaattori, professori, historioitsija, poliitikko ja vanhasuomalainen suomalaisuusmies, Suomalaisen puolueen puheenjohtaja J. V. Snellmanin jälkeen.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: G. Z. Forsman syntyi Vaasan triviaalikoulun kollegan ja myöhemmän Hämeenkyrön kirkkoherran Georg Jakob Forsmanin ja Anna Loviisa Ebelingin ruotsinkieliseen perheeseen. Jaakko Forsman oli hänen veljensä. Isän suku polveutui Ruotsista ja sen jäseniä oli ollut Kustaa Vaasan ajoista lähtien pappeina Ångermanlandissa ja Uplannissa. Myös Suomessa suku oli sukupolvien ajan valinnut papillisen uran, joskin naimakaupoilla siihen oli saatu runsaasti myös porvarillista tarmokkuutta.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: G. Z. Forsman oli vanhin perheen kahdeksasta lapsesta, sillä perheen esikoinen oli ehtinyt kuolla ennen hänen syntymäänsä. Kaarlo Österbladh kuvaa nuorta Forsmania seuraavasti: ""...jotakin tästä sairaalloisuudesta (isän) lienee periytynyt poikaankin: hän oli heikko, mielikuvitus ylen määrin kehittynyt; äly oli varhaiskypsä, luonne itsepäinen ja sisukas. Valtiasvaisto oli hänessä ja pienenä herännyt, mutta sen rinnalla oli jotakin liikaherkkää myötätunnon kaipuuta...""


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Ensimmäiset oppinsa G. Z. Forsman sai kotikaupunkinsa Vaasan Bell-Lancaster-menetelmää soveltaneessa koulussa, mutta vajaan yhdeksän vuotiaana, eli elokuussa 1840 hän siirtyi triviaalikouluun, jonka rehtorina tuolloin toimi hänen enonsa Kaarle Juhana Ebeling ja konrehtorina hänen oma isänsä. Koulussa Forsman oli ahkera ja hän menestyi loistavasti. Jotkut kutsuivat häntä kouluneroksi.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Lukioon Forsman siirtyi elokuussa 1845, tätä voidaan jo pitää melkoisena varhaiskypsyytenä. Lukiossa häntä kiinnosti erityisesti historian opetus. Oppikirjana käytetyssä Adolf Ivar Arwidssonin oppikirjassa käsiteltiin paljon suomalaisten muinaisuskontoja sekä kansanrunoutta. Kirja oli todellinen isänmaallinen tietopakkaus. Koulussa opetettiin muiden aineiden ohella myös suomen kieltä Kalevalaa ja muita teoksia apuna käyttäen.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Lukion päätösvaiheessa Forsman joutui kärhämään koulun rehtorin kanssa, koska hän oli priimuksena ajanut oppilaiden yhteisiä asioita. Seurauksena oli, että lukion päästötutkinnossa 12. kesäkuuta 1847 hän sai käytöksestä arvosanakseen tyydyttävän, mutta kaikissa lukuaineissa, suomen kieli mukaan lukien, oli arvosana kiitettävä. Juhannusaattona hänestä tuli ylioppilas ja hän sai koko maassa sen vuoden parhaan äänimäärän. Mutta ennen kirjoittautumistaan yliopistoon hän lähti kahdeksi syyslukukaudeksi Hämeenkyröön, johon hänen isänsä oli siirtynyt kirkkoherraksi. Tarkoituksena oli opiskella pohjoisen Hämeen maaseudulla eritoten suomen kieltä.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Suomen kielen oppiminen ei ollut helppoa. Käytössä oli vain Renvallin kielioppi, Heleniuksen sanakirja, Suomen kansan sananlaskut ja epämääräinen joukko muita pieniä kirjasia. Keskeiseksi oppimistavaksi muodostuikin ahkera keskustelu tavallisen pitäjänrahvaan kanssa, se korvasi teoreettiset puutteet. Tulevalle tiedemiehelle ominaisella perusteellisuudella Forsman teki pitkiä matkoja kävellen sekä oman pitäjän alueella että myös naapuripitäjiin. Näin hän tutustui kansaan ja sen elämään, kieleen ja tapoihin.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Kesällä 1848 Forsman sai Hämeenkyröön oivallisen opettajan, kun Antero Warelius tuli sinne Sasslinin koulun opettajaksi (Jumesniemen kirkko-koulu). Hän antoi Forsmanille lukuisia hyödyllisiä neuvoja ja opasti hyvään kielenkäyttöön. Matkoillaan pitäjän eri kulmilla Forsman tutustui myös tulevaan puolisoonsa, edellisen kirkkoherran tyttäreen Sofia Fransiska Fribergiin. Nuoret päättivät jo tuolloin, että heidän yhteinen kotikielensä tulisi olemaan suomi. Pitkän yhteisen elämän jälkeen Sofia kuoli vuonna 1895. Seuraavana vuonna, tuolloin jo hyvin arvostettu yhteiskunnallinen vaikuttaja, Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen avioitui Sofia Theodolinda Limónin kanssa. Tämä oli kollega Johan Adrian Hanssonin leski.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Yrjö Koskinen otettiin Pohjalaisen osakunnan jäseneksi 14. helmikuuta 1848, tuona Euroopan hulluna vuonna. Viikkoa myöhemmin puhkesi Ranskassa ns. helmikuun vallankumous, ja se sähköisti tunnelmia myös kaukaisessa Helsingissä, kuten se teki kaikkialla Euroopassa. Osakunnassa Koskisen toiminta alkoi innostuneen, kiihkeän poliittisen toiminnan vallassa. Eritoten osakunnan pohjoispohjalaiset edustivat hyvinkin radikaaleja näkemyksiä. Koskinen puolestaan kuului maltilliseen siipeen, joka yleensä kannatti ja tuki osakunnan kuraattoria Fredrik Cygnaeusta. Kiivaat hyökkäykset osakunnassa pitkiksi venyneine pöytäkirjantarkistuksineen johtivat mm. Topeliuksen ja sitten myös Cygnaeuksen eroon osakunnasta ja sen toiminnasta.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Pelkkä yhteiskunnallinen politisointi ei riittänyt, vaan ahkerasti keskusteltiin myös suomen kielestä ja sen asemasta. Tämä olikin yksi koko osakuntaa yhdistävä asia ja suomalaisuuden harrastus oli yleistä. Yrjö Koskinen otti innolla osaa näihin harrastuksiin. M. A. Castrén oli 1849 palannut tutkimusmatkaltaan Siperiasta ja aloittanut luentonsa Kalevalasta ja suomalaisesta mytologiasta. Yrjö Koskista hartaampaa ja innostuneempaa kuulijaa hän tuskin saattoi toivoa. Koskinen suostui pitämään osakunnan kokouksissa suomenkielistä pöytäkirjaa ja hänet valittiinkin sittemmin osakunnan vakinaiseksi pöytäkirjanpitäjäksi. Tässä roolissaan hän laati osakunnan viimeisen pöytäkirjan 14. joulukuuta 1852, kun osakuntalaitos Suomen yliopistoissa lakkautettiin. Kun osakunnat vuonna 1868 Suomen olojen vapauduttua sallittiin uudelleen, tuli Yrjö Koskisesta entisen osakuntansa Pohjalaisen osakunnan inspehtori.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Pohjalaisen osakunnan puitteissa Yrjö Koskinen aloitti myös kirjallisen uransa, jonka myötä hän omaksui nimen Yrjö Koskinen. Kirjoittaessaan Hämeenkyrön opettajalle, Wareliukselle suomalaisia kieliharjoituksia sai Koskinen ajatuksen laatia suomenkielisen esityksen kotipitäjästään. Syksyllä 1849 hän jätti Pohjalaiselle osakunnalle kilpakirjoituksen "Kertomus Hämeenkyrön pitäjästä". Siitä hän sai palkinnoksi E. G. Geijerin kootut teokset. Koskisen kirjaa tarjottiin Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran julkaistavaksi, mutta 8. huhtikuuta 1850 annettu suomen kielen käyttöä kuristava sensuuriasetus näytti asettavan voittamattomat esteet kirjan julkaisemiselle. Ruotsiksi kirjan olisi voinut julkaista, mutta Koskinen kieltäytyi jyrkästi kääntämästä kirjaansa ruotsiksi, ja tämän jälkeen hän kirjoittikin laajan tuotantonsa kaikki teokset suomen kielellä. Teos kuitenkin painettiin vuonna 1852 ja se siis ilmestyi vuoden 1851 Suomi-kirjassa.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Vilkkaan järjestötoiminnan ja yhteiskunnallisen ahkeroinnin ohessa myös Koskisen opinnot etenivät mainiosti, sillä 11. maaliskuuta 1853 hän suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon pääaineenaan historia. Tämä akateemisen perustutkinnon suorittamisen jälkeen Koskinen päätti hakeutua työelämään. Hän saikin opettajan toimen Turun yläalkeiskoulun kollegan viransijaisena 1853–1854. Tämän jälkeen toukokuussa 1854 hänet nimitettiin Pietarsaaressa toimivan Vaasan lukion (kaupungin palon takia koulun toiminta oli siirretty) apulaisen virkaan, jossa hän oli aina vuoteen 1863 saakka. Samalla hänestä tuli lukion kirjaston hoitaja. Koulun kirjastolla oli melko laajat kokoelmat, joten Koskinen saattoi käyttää joutoaikansa tutkimustyöhön.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Yrjö Koskinen suoritti 16. marraskuuta 1858 lisensiaattitutkinnon ja promovoitiin tohtoriksi 31. toukokuuta 1860.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Opetustyön ohessa Yrjö Koskinen paneutui innolla tieteelliseen tutkimustyöhön. Edvard Grönbladin julkaisema 1500-luvun lopun asiakirjakokoelma vaikutti suuresti Koskisen tutkimusten suuntautumiseen. Kesällä 1856 hän teki tutkimustyötä Tukholmassa ja Upsalassa. Tämän intensiivisen tutkimuskauden tuloksena ilmestyi 1857 ja 1859 kaksiosainen teos "Nuijasodan syyt ja alku Pohjanmaalla". Myöhemmin, saatuaan lisäaineistoa käsittelemästään aiheesta, Koskinen julkaisi vuonna 1877 uudistetun ja huomattavasti lisätyn painoksen.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Tässä suomenkielisen historiankirjoituksen eräänlaisessa perusteoksessa Koskinen osoittaa tutkimansa aiheen hyvää kokonaishallintaa ja luo eräänlaisen kokonaiskuvan tuon aikakauden Suomen alueen historiassa. Siinä on sopivasti mukana kaikki kansalliset ja suomenmieliset elementit. Tämä ensimmäinen kriittinen, uudenaikaiseen arkistotutkimukseen perustuva teos oli heti ilmestyessään merkkipaalu ja sitä se on ollut kautta myöhemmän ajan, joskin tulkintoihin on tullut selkeitäkin muutoksia.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Tohtoriksi promovoitu Koskinen suuntasi tutkimusmatkansa Ruotsiin, Saksaan, Ranskaan ja Englantiin. Ruotsin arkistossa hän perehtyi ison vihan lähteisiin aikomuksenaan kirjoittaa seikkaperäinen esitys aiheesta. Tämä kuitenkin estyi muiden tehtävien vuoksi ja lopulta hän 1865 julkaisi teoksensa "Lähteitä ison vihan historiaan I". Pariisin arkistoista kootusta lähdemateriaalista puolestaan syntyi teos "Olavi Maununpoika Pariisissa ja suomalaisten opinkäynti ulkomailla keskiajalla". Aiheesta on myöhemmin kirjoitettu runsaasti ja se kuuluu jatkuvasti uudistuviin tutkimuskohteisiin Suomen keskiajan historiassa.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Lontoon ja Pariisin arkistoista Koskinen keräsi myös materiaalia professorinviran väitöskirjaansa. Hän julkaisikin 1862 "Tiedot Suomen suvun muinaisuudesta" teoksen tätä tarkoitusta varten. Tämä teos ei tieteelliseltä tasoltaan ole läheskään Koskisen muiden tieteellisten teosten tasoinen. Puutteita on selkeästi mm. muiden tieteiden, esimerkiksi kielitieteen ja arkeologian, tulosten ja tutkimusten hyväksikäytössä. Vaikka lähes kaikki keskeiset vaikuttajat pyysivät Koskista kirjoittamaan tämän kirjansa ruotsiksi, niin pitäen oman päänsä, hän kirjoitti sen suomeksi.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Yleisen historian professoriksi Aleksanterin keisarilliseen yliopistoon Yrjö Koskinen nimitettiin 21. maaliskuuta 1863. Nimitys ei tiedekunnassa kuitenkaan mennyt helposti tai mukinoitta lävitse, elettiinhän juuri samaan aikaan voimakasta suomen kielen nousun ja virallistetuksi tulemisen aikaa. Lausunnon antajan, professori Gabriel Reinin oli helppo antaa suosituksessaan etusija Koskiselle, sillä hänen kilpailijansa, dosentti J. G. Frosteruksen väitösteos oli todella heikkolaatuinen. Tiedekunnan enemmistö oli asiantuntijalausunnon kanssa samaa mieltä. Kuitenkin väitöskirjan kielestä heräsi suuri keskustelu. Professorit Lagus, af Brunér ja Gyldén ilmoittivat, että eivät ymmärrä kieltä, jolla se on kirjoitettu. Konsistorissa arkkiatri Bonsdorff vaati väitöskirjaa hylättäväksi sen kielen tähden. Enemmistö nimityksen tekijöistä kuitenkin katsoi tieteellisen näytön riittäväksi ja suomen sopivaksi kieleksi väitöskirjaan.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Yleisen historian oppituoli ei toki ollut omimpiaan Yrjö Koskiselle, mutta yliopistossa oli juuri historian professorin virka jaettu kahtia, yleisen historian oppituoliin, johon siis Koskinen nimitettiin ja Suomen, Venäjän ja pohjoismaiden historian professorin virkaan, johon ilman hakemusta nimitettiin Suomen historian professori S. Topelius. Näin ainoa mahdollisuus kiinnittää Koskinen yliopiston virkaan oli tehdä hänestä yliopiston yleisen historian professori. Hänestä tuli kuitenkin Suomen historian oppituolin haltija kun Topelius 1876 nimitettiin yliopiston rehtoriksi. Tällöin Koskinen ja Topelius sopivat virkojen vaihdosta ja näin 2. tammikuuta 1876 Koskisesta tuli Suomen historian professori.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Yleisen historian professorin viran hoitamisen yhteydessä Koskinen paneutui erityisesti keskiajan historiaan. Nämä tutkimukset synnyttivät teoksen "Johtavat aatteet ihmiskunnan historiassa", joka tosin tuli julkisuuteen vasta 1879. Voidaan hyvin sanoa tämän teoksen olleen eräänlainen merkkipaalu koko suomalaisessa historiantutkimuksessa, myös ruotsinkielinen puoli mukaan luettuna. Teos pyrkii selvittämään miten yleisinhimillisyyden aate ja kansallisuusaate suhtautuvat toisiinsa. Moinen aatehistoriallinen kokonaisselvitys oli edelläkäypää tieteellistä työtä.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Kuitenkin yleisen historian professorin mielenkiinto kohdistui voimakkaasti Suomen historiaan. Tutkimustöittensä tuloksena hän julkaisi vuonna 1870 samana vuonna esitelmänä pitämänsä tutkielman "Yrjö Maunu Sprengtportenista ja Suomen itsenäisyydestä". Tässä teoksessä on jo nähtävissä selkeä poliittinen suuntaus Suomen autonomisen statuksen muuttamiseksi ja eritoten sen perusteiden ja historiallisten juurien etsiminen.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Tutkimustuloksensa Yrjö Koskinen kokosi laajaan teokseensa "Oppikirja Suomen kansan historiasta" 1869–1873 (uusi laitos 1881–1882), jossa hän katsoi Suomen vaiheita suomalaisesta näkökulmasta ja jossa hän piti johtoajatuksenaan Suomen kansan kehittymistä yhä korkeampaan valtiolliseen ja kansalliseen tietoisuuteen. Historiantutkijan näkökulma sai Koskisen toimimaan niin kutsuttujen kansallisten tieteiden tutkimusedellytysten parantamiseksi. Hän toimikin vuosina 1874–1892 Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran esimiehenä ja vuonna 1875 oli ensimmäisenä perustamassa Suomen Historiallista Seuraa.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Historiannäkemykseltään Koskinen oli hegeliläis-snellmanilainen ja konservatiivinen historianfilosofisissa katsomuksissaan. Vaikka hänen vaikutuksensa oli omassa ajassaan merkittävä ja vaikka se ulottunut pitkälle myöhempiinkin aikoihin, niin kuitenkin hän oli tyypillinen oman aikansa edustaja ja edustaa selkeästi kansallisromantiikan loppuvaihetta. Hän näki kansakunnan historiallisessa tehtävässä perustan sen olemassololle ja hän asetti kansallisuusaatteen oikeusperustaksi sekä tähdensi kielen ja kansallishengen merkitystä kansallisina tunnusmerkkeinä. Hänessä heijastuvat hyvin sekä Hegelin että Snellmanin ajatukset.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Toimiessaan opettajana Turussa Yrjö Koskinen oli vuosina 1853–1854 aloittanut kirjoittamisensa sanomalehdistössä tekemällä artikkeleita Åbo Tidningariin. Tästä lähti liikkeelle vuosikymmeniä kestänyt ja monia vaiheita sisältänyt ura. Hänen ensimmäisiä valtakunnallisia foorumeitaan oli Suometar-lehti, joka kuitenkin Koskisen ja hänen aatetovereittensa mielestä muuttui liian liberaaliksi ja johti tämän jungfennomaanisen ryhmän perustamaan vuonna 1863 Helsingin Uutiset -nimisen lehden. Tämä lehti ei kuitenkaan ollut pitkäikäinen, vaan sulautui melko pian Suomettareen.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Koskinen ei kuitenkaan tyytynyt koskaan yhteen ainoaan foorumiin näkemystensä esittämiseksi. Näitä muita lehtiä olivat mm. Koskisen itsensä perustama Kirjallinen kuukauslehti vuodesta 1866 lähtien, Suomettaren tilalle perustettu Uusi Suometar vuodesta 1869 alkaen sekä Morgonbladet vuosina 1872–1884. Tämän lisäksi muun muassa Mehiläisessä ilmestyi Koskisen artikkeleita. Varsinkin sen palstoilla hän joutui kiistaan kansanmiesten, esimerkiksi turenkilaisen Kustaa Paturin kanssa.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Kaikissa lehtikirjoituksissaan, jotka julkaistuina muodostavat neljä isoa nidettä, Koskinen toi esille voimakkaan kansallisuusaatteeseen perustuvan näkökantansa. Hän oli syvällisesti perehtynyt niin valtiollisen kuin koko yhteiskunnallisenkin elämän eri puoliin tiedemiehen tarkkuudella ja tämä tulee myös esiin hänen kirjoituksissaan. Hyvä esimerkki tästä kaikesta on vuonna 1857 hänen esittämänään julki tuotu vaatimus suomenkielisen ylä-alkeiskoulun perustamisesta Jyväskylään. Mikäli tämä ei toteutuisi niin koulua ei tulisi vaatimattomammassa muodossa perustaa.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Suomen kielen asema yhteiskunnassa oli Yrjö Koskiselle ehkä kaikkein keskeisimpiä puolustettavia asioita. Hän julkaisikin Helsingin uutisissa helmikuussa 1863 artikkelin "Suomikiihko valtiollisena puolueena". Tässä artikkelissaan hän vaati, että opetustoimessa, tuomioistuimissa ja kaikilla valtion- ja kunnallishallinnon aloilla suomen kielen piti saavuttaa sille kansan enemmistön kielenä kuuluva oikeudellinen asema.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Seuraavana vuonna Suomettaressa olleessa artikkelissaan hän voimakkain käsittein moitti senaattia siitä, että se suunnitellessaan 1. elokuuta 1863 julkaistun kielireskriptin edellyttämää uutta kieliasetusta tahtoi omilla hidastavilla toimillaan tehdä keisarillisen ajatukset ja tavoitteet tyhjiksi. Artikkeli oli johti valtiorikosjuttuun kirjoittajaa vastaan. Prosessin aikana Turun hovioikeus kielsi Koskiselta oikeuden antaa selityksen asiasta suomen kielellä. Syynä oli se, että professori Koskisen ei voitu katsoa kuuluvan siihen "varsinaiseen suomenkieliseen väestöön, josta kieliasetus puhui".


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Yrjö-Koskisen suomen kielen taito karttui elämän varrella niin, että hän sepitti sanomalehtimiestyössään yleiskieleen useita kymmeniä uudissanoja. Näitä ovat "aselepo, asevelvollisuus, epäkohta, harhaoppi, itsehallinto, kulkuneuvo, ohjelma, päivämäärä, ruotsintaa, siirtokunta, tarkastaa, tarkoitusperä, toimiala" ja "vaurio".


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Eittämättä Yrjö Koskinen oli J. V. Snellmanin jälkeen voimakkaimmin suomalaista yhteiskuntaa käsitellyt kirjoittaja. Hän joutui jatkuvasti ruotsinkielisen ja liberaalin ryhmän hyökkäyksien kohteeksi kirjoitustensa vuoksi.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Autonomisen Suomen yhteiskuntapolitiikassa J. V. Snellmanista alkoi kielen merkityksen korostamiseen ja saksalaiseen idealistiseen filosofiaan. lähinnä Hegeliin, pohjautuva yhteiskuntapoliittinen fennomania. Koulutus oli Snellmanin mukaan se väline, jonka avulla tuollainen suomenkielinen sivistyneistö pystyttäisiin luomaan. Tämän periaatteen omaksui itselleen nuori Yrjö Koskinen, joka 1860-luvulla politisoi fennomanian yhteiskuntapoliittiseksi puolueeksi.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Koskisen aikana suomalaisuusliikkeeseen tulivat mukaan vauraat Etelä- ja Länsi-Suomen talonpojat. Vanhastaanhan fennomaniaa olivat kannattaneet ylioppilaat, eräät korkeat virkamiehet ja osa papistoa. Liikemiehet ja teollisuus liputtivat selvästi ruotsalaisuuden puolesta. Fennomania siis vaikutti itsenäisen talonpojan ihanteen syntymiseen, ja myös uusia urbaaneja ja teollisia ryhmittymiä vastustavat perinteisen älymystön edustajat löysivät fennomaniasta aatteellisen kotinsa. Voidaan sanoa, että fennomania oli sivistyksellisesti radikaali, mutta yhteiskunnallisesti ja poliittisesti konservatiivinen liike. Sen vastustajista kiihkein eli ruotsalaisuusliike eli svekomania sen sijaan rakensi paljolti liberalistiselle aatepohjalle. Näin fennomania merkitsi kulttuurista vastausta modernisaation haasteeseen. Kun suomen kieltä levitettäisiin laajoille kansanosille, niin se avulla esitettiin saavutettavan kansallinen yhtenäisyys ja samalla suojeltiin perinteistä agraarista ja sosiaalista järjestystä. Modernisaatiokehityksen taustalle jäi vaikuttamaan ajatus omalla työllään toimeentulevasta talonpojasta.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Suomalaisen puolueen johtohahmo, sen ideologinen primus motor oli Yrjö Koskinen, jonka maailmankuvassa yhdistyivät kristillinen ajattelu, näkemys Jumalasta pienen kansan tulevaisuudesta huolehtivana isänä sekä järkevän valtioajattelun kannattaminen. Tämä viimeinen merkitsi eritoten hyvin suhteiden ylläpitämistä Venäjään ja sen hallitsijaan. Koskiselle skandinaavinen liberalismi oli yhtä kuin suomalaisen kansanhengen tukahduttaminen sekä Suomen ja Venäjän suhteiden vaarantamista vapaus- ja muilla vaatimuksilla.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Kun Suomalainen puolue vuosisadan lopulla hajosi ja siitä muodostuivat vanhasuomalainen- ja nuorsuomalainen puolue, niin Yrjö-Koskinen edusti ns. myöntyvyyslinjaa vanhasuomalaisena ja vastapuoli oli tiukasti ns. perustuslaillinen puolue. Syynä oli etenkin suhtautuminen venäläistämistoimiin Suomessa. Hän selitti myöntyväisyyslinjan periaatteet Uudessa Suomettaressa julkaistussa avoimessa kirjeessään. Myöhemmin tätä Yrjö-Koskisen myöntyvyyslinjaa on pidetty Paasikiven–Kekkosen linjan esikuvana.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Yrjö Sakari Yrjö-Koskisen varsinainen valtiollisen vaikuttajan ura lähti liikkeelle jäsenyydestä pappissäädyssä vuosien 1872, 1877–1878 ja 1882 valtiopäivillä. Sääty oli koostumukseltaan melkoisen fennomaaninen ja Yrjö-Koskinen saavutti siellä merkittävän aseman. Hän oli tavallaan koko säädyn johtavin hahmo. Hän joutui kuitenkin 1885 jättämään pappissäädyn ja siirtyi edustajaksi aatelissäätyyn, jonka jäsenenä hän osallistui vuosien 1888, 1891, 1894 ja 1900 valtiopäiville. Siellä hän ei saavuttanut vastaavaa johtoasemaa kuin pappissäädyssä, sillä aatelisto oli huomattavasti vähemmän fennomaaninen ja vähemmän innostunut Yrjö-Koskisen vahvoista suomalaiskansallisista aatteista.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Kun kreivi F. L. Heiden tuli Suomen kenraalikuvernööriksi, niin hän osoitti halua ottaa selvää Suomen kielellisen enemmistön olosuhteista ja asemasta. Näin hänen ja kielellisen enemmistön välille kehittyi luottamuksellinen suhde, mikä puolestaan ärsytti ruotsinkielistä yläluokkaa. Ehkä merkittävin seuraus tästä Heidenin asenteesa oli kun hän 11. toukokuuta 1882 kutsui Yrjö-Koskisen senaatin ja sen kamaritoimituskunnan jäseneksi. Yleisesti Yrjö-Koskisen todettiin senaatissa edustavan suomalaista puoluetta ja sen katsantotapaa, vaikka senaatti ei varsinaisesti ollut puoluepoliittisesti järjestäytynyt organisaatio.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Vuonna 1885 Yrjö-Koskinen siirtyi hänelle paljon paremmin sopivan kirkollistoimikunnan päälliköksi ja näin maan opetustoimi tuli hänen alaisuuteen. Tähän uuteen asemaan hänellä oli mitä parhaat edellytykset. Hänellähän oli kokemusta opettajana toimimisesta niin koululaitoksessa kuin yliopistossakin. Lisäksi hänellä oli hyvät suhteet Suomen papistoon, olihan hän ollut säädyn edustajana valtiopäivillä ja yksi sen vaikutusvaltaisimmista henkilöistä. Lisäksi suuri osa papistoa on aatemailmaltaan hyvinkin fennomaanista.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Kun Yrjö-Koskinen tuli kirkollistoimituskunnan päälliköksi, maassa oli 11 täydellistä valtion lyseota, niistä 8 oli ruotsinkielisiä ja 3 suomenkielisiä. Hänen ponnistelujaan tämän epäsuhdan korjaamiseksi kuvaa se, että kun hän erosi niin Suomessa oli 23 valtion lyseota, joista suomenkielisiä oli 15, eli lähes kaksinkertainen määrä ruotsinkielisiin verrattuna. Näin kehitys toimi siis poikakoulujen taholla, tyttökoulujen kohdalla se oli samansuuntainen. Vuonna 1882 oli maassa 7 ruotsinkielistä valtion tyttökoulua, eikä ainoatakaan suomenkielistä. Kuitenkin vuonna 1899 kouluja oli 12, joista 7 oli suomenkielistä ja 5 ruotsinkielistä. Suomenkielisten koulujen asema oli muuttunut lähes olemattomasta vastaamaan paremmin maan kieliolosuhteita, vaikka todellista tasa-arvoa ei vielä ollutkaan saavutettu.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Vaikka oppikoulujen suomenkielisyys oli tärkeä asia, niin kuitenkin 1800-luvun loppupuolen tärkein ja keskeisin koulukysymys koski kansakoulua ja sen saamista todelliseksi koko kansan kouluksi. Kansakoulujen varsinainen tulo suomalaiseen yhteiskuntaan alkoi 1866 säädetystä kansakoululaista, joskin jo sitä ennen oli maahan ehditty perustaa muutama yksityinen ja jopa kunnallinenkin kansakoulu. Vuonna 1882 maassa oli 667 kansakoulua ja niissä 39 372 oppilasta. Yrjö-Koskisen aktiivisen kansakoulupolitiikan tuloksena luvut olivat vuonna 1899 aivan toisenlaisia, kansakouluja oli 1 650 ja niissä oppilaita 98 514. Muutos oli merkittävä ja kehitys kohden suomalaista koulutusyhteiskuntaa oli alkanut.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Yrjö-Koskisen läsnäolo senaatissa sai kysymyksen maan virasto- ja tuomioistuinkielestä jälleen nousemaan esille. 18. maaliskuuta 1886 annettu käskykirje julisti suomen kielen viralliseksi kieleksi ja tätä käskykirjettä täydensi 4. huhtikuuta 1887 annettua avoin kirje, jolla mukaan kuntien pöytäkirjakieli määräsi alempien viranomaisten pöytäkirjakielen kunnan alueella. Ylemmille virkamiehille toki jäi edelleen oikeus itse päättää kumpaa kieltä tahtoivat käyttää.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Vuoden 1899 ns. helmikuun manifesti johti lopulta senaattori Yrjö-Koskisen eroon. Kyseessä oli perustavanlaatuinen ristiriita ns. Koskisen tukeman myöntyvyyssuuntauksen ja heitä vastaan taistelevan perustuslaillisen suuntauksen välillä. Keisari suostui Yrjö-Koskisen eronpyyntöön ja saman tien hän joutui melkoisen häväistyskampanjan kohteeksi. Tämän myötä vetäytynyt senaattori tunsi kannatuksensa kansan keskuudessa vähentyneen ja sen hän joissain yhteyksissä ilmoitti jopa eroamisensa erääksi keskeiseksi syyksi.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Eronsa jälkeen senaattorissa heräsi vanha lehtimies ja hän aloitti uudelleen sanomalehtikirjoittelunsa. Hän kehotti kirjoituksissaan kansaa tukemaan kotimaista hallitusta ja luopumaan ruotsalaisista ja näin hän vähin erin saavutti takaisin vanhan luottamuksensa kansan keskuudessa.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Keisari-suuriruhtinas myönsi Yrjö-Koskiselle aatelisarvon vuonna 1882. Silloin hän otti sukunimekseen entisen kirjailijanimensä yhdysviivalla yhdistettynä. Uudeksi nimeksi tuli Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen. Vuonna 1897 hänet korotettiin vapaaherralliseen säätyyn. Syynä tähän kunnianosoitukseen voidaan pitää ennen kaikkea hänen laajaa ja monipuolista yhteiskunnallista työtään, mutta varmaankin myös voimakkaalla suomalaisuuden korostamisella oli oma osansa, sillä vähensihän se venäläisten kovasti vierastamaa ruotsalaisuutta ja toimi tälle hyvänä vastapainona.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Monet Yrjö Sakari Yrjö-Koskisen jälkeläisistä sijoittuivat huomattaviin yhteiskunnallisiin asemiin. Hänen poikansa Yrjö Koskinen Yrjö-Koskinen (1854–1917) toimi kouluylihallituksen johtajana sekä senaatin kirkollisasiain päällikkönä (myöhempää opetusministeriä vastannut virka) ja vaikutti merkittävästi suomalaisen kansakoululaitoksen kehitykseen. Hän toimi myös valtakunnanpolitiikassa, ensin aatelissäädyn edustajana säätyvaltiopäivillä ja sitten suomalaisen puolueen kansanedustajana uudessa eduskunnassa. Y. K. Yrjö-Koskisen poika Aarno Yrjö-Koskinen (1885–1951) oli diplomaatti, pitkäaikainen Moskovan lähettiläs ja J. E. Sunilan II hallituksen ulkoministeri.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Nuorempi poika Eino Sakari Yrjö-Koskinen (1858–1916) toimi Tampereen reaalilyseon rehtorina sekä istui veljensä tavoin valtiopäivillä ja eduskunnassa. Hänen puolisonsa Iida Yrjö-Koskinen (1857–1937) johti Hämeenlinnan suomalaista tyttökoulua ja työskenteli työläisnaisten yhteiskunnallisen valistamisen puolesta, sekä istui eduskunnan jäsenenä samaan aikaan miehensä kanssa.


title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Vuonna 1958, ensimmäisen suomenkielisen oppikoulun Jyväskylän lyseon 100-vuotisjuhlavuonna, Suomen Kulttuurirahasto perusti Yrjö Sakari Yrjö-Koskisen kirjailijanimen mukaan nimetyn Yrjö Koskisen stipendin, joka on myönnetty vuosina 1958–1983 ja uudelleen vuodesta 2008 hyvän ylioppilasaineen kirjoittajille. Stipendin tarkoituksena on tukea hyvää suomen kielen käyttäjää riippumatta siitä, mille alalle hänen jatko-opintonsa suuntautuvat ja se jaetaan koulujen lukuvuoden päättyessä. Stipendistä kilpailivat sitä koskevien sääntöjen mukaan vuonna 1958 vain Jyväskylän lyseon kevään 1958 ylioppilaat, sen jälkeen kaikkien suomenkielisten oppikoulujen ylioppilaskokelaat. Stipendin saajan valitsee sääntöjen mukaan Suomen Kulttuurirahaston hallitus ylioppilastutkintolautakunnan asettamista ehdokkaista. Ensimmäinen stipendi myönnettiin Jyväskylän lyseon 100-vuotisjuhlassa 4. lokakuuta 1958 koulusta saman vuoden keväällä ylioppilaaksi valmistuneelle Jorma Konttiselle ja toinen keväällä 1959 Vaajakosken yhteiskoulun ylioppilaalle Lea Pöystille.


title: Tommy Lee Jones

text: Tommy Lee Jones (s. 15. syyskuuta 1946 San Saba, Texas) on yhdysvaltalainen näyttelijä, ohjaaja, käsikirjoittaja ja tuottaja. Hänen tunnetaan muun muassa rooleistaan elokuvissa "Takaa-ajettu", josta hän voitti parhaan miessivuosan Oscar-palkinnon, "Takaa-ajajat", "Menetetty maa", "JFK – Avoin tapaus", "Men in Black – miehet mustissa" ja "Lincoln".


title: Tommy Lee Jones

text: Vuonna 2014 ensi-iltansa sai elokuva "The Homesman", jonka Jones on ohjannut, käsikirjoittanut, tuottanut ja jossa hän myös näyttelee pääosaa. Elokuva kilpaili Cannesin elokuvajuhlien pääpalkinnosta Kultaisesta palmusta.


title: Tommy Lee Jones

text: Jones on opiskellut arvostetussa Harvardin yliopistossa, josta hän valmistui vuonna 1969 pääaineenaan englantilainen kirjallisuus; hän ei koskaan opiskellut näyttelemistä. Valmistuttuaan yliopistosta Jones aloitti näyttelemisen Broadwaylla vuonna 1969. Vuonna 1976 Jones siirtyi television puolelle ja sen jälkeen elokuviin.


title: Tommy Lee Jones

text: Jones on ollut naimisissa Dawn Jonesin kanssa vuodesta 2001. Aikaisemmin Jones oli naimisissa Kimberlea Clougheyin kanssa vuosina 1981–1996, jonka kanssa hänellä on kaksi yhteistä lasta: Victoria Kafka (s. 1991) ja Austin Leonard (s. 1982). Jonesin ensimmäinen avioliitto oli Kate Lardnerin kanssa vuosina 1971–1978.


title: Rannikkopuolustus

text: Rannikkopuolustus käsittää kaikki ne puolustukselliset toimet, mitä rannikon puolustamiseksi tarvitaan. Suomenlahdella rannikon puolustamiseksi on käytetty muun muassa laivaston aluksien tykkejä, miinoja, kiinteän rannikkotykistön tykkejä, sukellusvenemiinoja ja -torpedoja jne. Perinteinen rannikkotykistö, entisenä maavoimien aselajina, on nykyään liitetty osaksi merivoimia ja kiinteiden rannikkotykkien lisäksi käytetään liikkuvaa tykistöä sekä muun muassa meritorjuntaohjuksia, mitkä voivat hakeutua maaliin jopa 70 kilometrin päähän.


title: Rannikkopuolustus

text: Suomenlahden rannikkopuolustuksen kaksi merkittävää sysäystä olivat Venäjän tappio Krimin sodassa, koska se osoitti lännestä tulevan laivaston toimintakyvyn Itämerellä Oolannin sodaksi kutsutussa Ison-Britannian ja Ranskan laivastojen hyökkäyksessä Itämerellä. Toinen sysäys rannikkopuolustuksen kehitykselle oli Venäjän tappio Tšusimassa 1905, jolloin Japanin laivasto upotti merkittävän osan Venäjän Tyynenmeren laivastonsa vahvistukseksi lähettämiä Itämeren laivaston aluksia. Kolmiliiton ja lähinnä Saksan laivaston muodostaman uhan lieventämiseksi Venäjä aloitti 1912 rannikkotykistön vahvistamisen Suomenlahden molemmilla rannoilla suluksi lännestä mahdollisesti Pietaria kohti tuleville aluksille. Ajatus oli vanha ja siksi sitä kutsuttiin edelleenkin Pietari Suuren merilinnoitukseksi.


title: Rannikkopuolustus

text: Suomen osalta Venäjä ei ehtinyt hyödyntää Suomenlahden pohjoisrannalla olevaa rannikkotykistöä, koska Suomen itsenäistymisessä se jäi suomalaisten haltuun. Pienessä mittakaavassa Suomenlahden hallinta tykein nousi esille 1938–1939 ensin Jartšev -neuvotteluissa ja sitten virallisissa neuvotteluissa syksyllä 1939 kysymyksenä Suomenlahden saarien vaihtamisesta Neuvostoliiton kanssa johonkin strategisesti vähemmän merkitykselliseen asiaan. Samaan kysymykseen liittyivät myös Moskovan rauhassa Neuvostoliiton käyttöön luovutettu Hanko ja jatkosodan jälkeen Porkkala. Ohjusaikakaudella rannikkotykistön kiinteiden laitteiden merkitys väheni 1950-luvun puoliväliin ja loppuun mennessä.


title: Rannikkopuolustus

text: Talvisodan edellä Suomi ryhtyi Saksan Puolaan hyökkäämisen johdosta puolueettomuusvartiointiin 5. syyskuuta 1939. 5. lokakuuta Neuvostoliitto ehdotti rajansiirtoa Karjalankannaksella, itäisen Suomenlahden saarien luovuttamista ja Hangon vuokraamista laivastotukikohdaksi Neuvostoliiton Itämeren laivastolle, mistä vastikkeeksi Neuvostoliitto olisi luovuttanut suuremman alueen Repolasta ja Porajärveltä, missä oli ollut 1920-luvun alussa itsenäisyysliikkeitä, mitkä olisivat halunneet liittyä Suomeen. Laivaston tehtäväksi talvisotaan mennessä oli estää Neuvostoliiton maihinnousu Etelä-Suomeen ja estää Neuvostoliittoa saartamasta Suomen ulkomaankauppayhteyksiä meritse. Lokakuussa aloitettiin miinoitukset, mitä jatkettiin 12. tammikuuta 1940 saakka. Miinoihin tuhoutui yksi neuvostoliittolainen sukellusvene. 7. joulukuuta 1939 Neuvostoliitto julisti Suomen rannikot saartoon. Itämeren laivaston sukellusveneet upottivat viisi rahtualusta ja Itämeren laivaston omat ilmavoimat neljä. Aluksista neljä oli suomalaisia. Neuvostoliitto ulotti sukellusvenetoimintansa myös Ahvenanmaan lähistölle, minkä vuoksi Ruotsi alkoi miinoittaa aluevesiään Ahvenanmaan kapeikoissa.


title: Rannikkopuolustus

text: Nykyään rannikkopuolustus voi perustua ilmavoimien rynnäköimiseen, kaukaa ammuttaviin merimaaliohjuksiin jne., jolloin korostuu nopea liikkuvuus. Kiinteät asemat voidaan tuhota jo ennakkoon ohjuksilla.


title: Veli Saarinen

text: Veli Selim Saarinen (16. syyskuuta 1902 Virolahti – 12. lokakuuta 1969 Helsinki) oli suomalainen kilpahiihtäjä, valmentaja ja olympiavoittaja. Hän oli ensimmäinen suomalainen maastohiihdon olympiakultamitalisti.


title: Veli Saarinen

text: Saarinen oli kotoisin Virolahden Martinsaaresta, joka jäi toisen maailmansodan jälkeisten alueluovutusten jälkeen Venäjän puolelle. Kilpauransa jälkeen Saarinen toimi ensin Saksan joukkueen päävalmentajana ja sitten Suomen hiihdon päävalmentajana 1937–1968 ja Hiihtoliiton toimitusjohtajana 1947–1968.


title: Veli Saarinen

text: Helmikuussa 2017 Saarinen valittiin Hiihtomuseon pohjoismaisten hiihtolajien kunniagalleriaan.


title: Charles Darrow

text: Charles Darrow (10. elokuuta 1889 – 29. elokuuta 1967) patentoi "Monopoly"-lautapelin, ja häntä pidettiin virheellisesti pitkään sen keksijänä.


title: Charles Darrow

text: Darrow työskenteli kotilämmittimien myyjänä Pennsylvaniassa suuren laman (1929–1939) aikana.


title: Charles Darrow

text: Menetettyään työnsä Darrow näki naapureitansa pelaamassa kotona tekemäänsä lautapeliä, jossa oli tarkoitus ostaa ja myydä omaisuutta. Tästä hän sai idean tehdä tällaisen pelin itsekin ensimmäisen poikansa ja vaimonsa avustuksella.


title: Charles Darrow

text: Darrowin perhe teki alkuperäiset pelilautansa pyöreille, joustaville palasille öljykankaasta jäykän, neliömäisen kartongin sijaan. Charles piirsi kiinteistöjen ääriviivat luonnostelukynillä ja hänen vaimonsa ja poikansa värittivät kiinteistöt sekä tekivät kortit.


title: Charles Darrow

text: Charles Darrow myi Monopoli-peliänsä neljän Yhdysvaltain dollarin hintaan ja patentoi pelin kun kysyntä kasvoi, vuonna 1935. Patentoinnin jälkeen Darrow teki philadelphialaisen painoyrityksen kanssa sopimuksen pelilautojen sekä pelin laatikoiden painamisesta kartongille.


title: Charles Darrow

text: Myöhemmin Parker Brothers-yhtiö hankki Darrowilta oikeudet pelin tuottamiseen laajemmassa mittakaavassa.


title: Charles Darrow

text: Parker Brothersin osti myöhemmin, 1990-luvulla Hasbro-yritys.


title: Charles Darrow

text: Vuonna 1973 San Franciscon yliopiston taloustieteiden professori Ralph Anspach patentoi Anti-Monopolin, Monopolia muistuttavan pelin. Parker Brothers haastoi hänet tästä oikeuteen. Kyseinen, kymmenen vuotta kestänyt lakijuttu meni aina korkeimpaan oikeuteen asti. Vetoomustuomioistuin huomasi, että Darrow oli kopioinut säännöt tarkasti (mukaan lukien jopa Marven Gardens -nimen kirjoitusvirheen) Charles Toddin tuottamasta pelistä. Juttu päättyi lopulta Anspachin voittoon. Nykyään pelin alkuperäisenä kehittäjänä pidetään vuonna 1904 "The Landlord's Game" -nimisen suuresti Monopolia muistuttavan pelin patentoinutta Elizabeth Magieta.


title: Hipparcos

text: Hipparcos ("High Precision Parallax Collecting Satellite") oli Euroopan avaruusjärjestön satelliitti, jonka tehtävänä oli mitata tähtien parallakseja ja ominaisliikettä. Hipparcos selvitti yli 2,5 miljoonan tähden etäisyyden ja tietojen pohjalta koottiin "Hipparcos"- ja "Tycho"-tähtiluettelot. Satelliitti sai nimensä antiikin Kreikassa eläneen tähtitieteilijän Hipparkhoksen mukaan.


title: Hipparcos

text: Suunnitelma Hipparcoksen valmistamiseksi sai alkunsa vuonna 1980. Sen rakensi Matra-Marconi Space, joka on nykyisin osa EADS Astrium-yhtiötä. Satelliitti laukaistiin Ariane 4 -kantoraketin mukana 8. elokuuta 1989. Alkuperäisenä tarkoituksena oli saattaa satelliitti geostationaariselle radalle, mutta vika vauhdinottoraketissa johti satelliitin joutumiseen hyvin elliptiselle radalle 500–35 700 kilometrin korkeudelle. Huolimatta vastoinkäymisestä kyettiin useimmat tavoitteet toteuttamaan Hipparcoksen toiminta-aikana, joka päättyi 15. elokuuta 1993, kun yhteys satelliittiin katkaistiin.


title: Hipparcos

text: Hipparcoksen toimintaohjelma koostui kahdesta osasta: "Hipparcos"-kokeen aikana määritettiin 118 000 tähden rektaskensio, deklinaatio, parallaksi, ominaisliike ja säteisliike 2–4 millikaarisekunnin tarkkuudella. "Tycho"-kokeen aikana vielä 400 000 muun tähden väri-indeksi ja edellä mainitut astrometriset ominaisuudet mitattiin pienemmällä tarkkuudella. Lopullinen Tycho-luettelo käsittää yli miljoona tähteä. Luetteloiden pohjalta on luotu muun muassa "Millennium Star Atlas".


title: Hipparcos

text: On epäilty, että Hipparcos-satelliitin mittaustuloksissa on noin yhden millikaarisekunnin systemaattinen virhe ainakin tietyissä osissa taivasta. Satelliitin määrittämä etäisyys Plejadien tähtijoukolle on noin kymmenen prosenttia vähemmän kuin Hubble-avaruusteleskoopin ja Palomarin observatorion saama tulos.


title: Unkarin pengő

text: Unkarin pengő oli Unkarin rahayksikkö, joka oli käytössä 21. tammikuuta 1927 – 31. heinäkuuta 1946, kunnes sen korvasi forintti voimakkaan hyperinflaation jälkeen. Pengő oli sata "fillériä".


title: Unkarin pengő

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Itävalta-Unkarin kruunu kärsi voimakkaasta inflaatiosta. Unkarin sisällä esiteltiin uusi rahayksikkö, 12 500 kruunun arvossa oleva pengő. 3 800 pengőn määriteltiin vastaavan kilogramman verran kultaa. Toisin kuten kruunun kanssa, kultaista pengőtä ei koskaan valmistettu.


title: Unkarin pengő

text: Pengő menetti arvonsa toisen maailmansodan jälkeen ja kärsi kaikkien aikojen suurimman mitatun hyperinflaation. Pengő revalvoitiin. Tämä ei kuitenkaan lopettanut hyperinflaatiota, ja hinnat jatkoivat huimaa nousuaan, kun samalla nimitettiin uusia denominaatioita (seteleitä), nousten jopa tuhanteen triljoonaan (10) pengőhön (ks. kuva), joka painettiin, mutta ei otettu kiertoon. Suurin kierrossa ollut denominaatio oli 100 triljoonaa (10) pengőtä (ks. kuva).


title: Unkarin pengő

text: Unkarin talouden pystyi lopulta vakiinnuttamaan vain uuden rahayksikön esitteleminen, ja 1. elokuuta 1946 otettiin käyttöön forintti, joka vastasi 400 000 kvadriljoonaa (4×10) pengőtä.


title: Encarta

text: Microsoft Encarta oli Microsoftin 1993–2009 julkaisema digitaalinen multimediaa sisältävä ensyklopedia, jossa oli tietosanakirjan lisäksi sanakirja ja kartasto. Encartaa julkaistiin CD- ja DVD-levyillä, ja siitä oli olemassa myös verkkoversio. Encarta Premium 2008 sisälsi yli 62 000 artikkelia. Vuoden 2009 painos oli viimeinen Encartan julkaisu. Merkittävimpänä syynä palvelun lakkauttamiselle on pidetty Wikipedian suosiota.


title: Bathory (yhtye)

text: Bathory oli ruotsalaisen Thomas "Ace" Forsbergin (alias Quorthon) vuonna 1983 perustama black metal -yhtye. Quorthon oli yhtyeen johtohahmo, kitaristi, vokalisti ja pääasiallinen sanoittaja ja säveltäjä. Hän soitti kaikki yhtyeen kitarat ja lopulta myös muutkin soittimet.


title: Bathory (yhtye)

text: Bathory on Venomin ohella eräs black metalin pioneereista ja nykyaikaisen pohjoismaisen black metal -soundin luoja. Yhtye on myös viikinkiaiheisilla teemoillaan antanut paljon vaikutteita moderniin folkmetalliin. Nimensä yhtye otti aatelisesta sarjamurhaajasta, Erzsébet Báthorystä. Bathory julkaisi kaikki albuminsa Black Mark Recordsin kautta.


title: Bathory (yhtye)

text: Bathoryn varhainen 1980-luvun tuotanto koostui nimenomaan black/thrash metalista, mutta 1990-luvun alussa yhtye teki Quorthonin johdolla täydellisen käännöksen musiikillisessa suuntautumisessaan. Jo vuonna 1988 julkaistu "Blood Fire Death" antoi viitteitä tulevasta eeppisine musiikkiteemoineen, mutta vuonna 1990 julkaistusta "Hammerheart"-albumista muodostui viikinkimetallin uranuurtaja. Albumin sanoitukset käsittelivät viikinkiaiheita ja skandinaavista mytologiaa ja musiikki muovautui tunnelmalliseksi ja vähemmän aggressiiviseksi kuin Bathoryn aiemmat black metal -tuotokset.


title: Bathory (yhtye)

text: Bathory julkaisi vielä muutaman thrash/black metal -levyn viikinkimetallialbumien lisäksi, joista "Requiem" muistutti lähinnä 1980-luvun thrashia. Yhtyeen kaksi viimeistä albumia, "Nordland I" ja "Nordland II", olivat osa Quorthonin suunnittelemaa, mutta kesken jäänyttä neliosaista kokonaisuutta. Teemoiltaan ne ovat myyttejä ja eeppisiä tarinoita käsitteleviä konseptialbumeja, joista Bathory ehkä parhaiten tunnetaan.


title: Bathory (yhtye)

text: Quorthon toteutti myös omaa nimeään kantavan sooloprojektin, jonka nimissä hän levytti kaksi albumia.


title: Bathory (yhtye)

text: Sydänvaivoista jonkin aikaa kärsinyt Quorthon kuoli 3. kesäkuuta 2004 sydänkohtaukseen vain 38-vuotiaana.


title: Papukaija G. Pula-aho

text: Papukaija G. Pula-aho oli Spede Pasasen luoma ja Leo Jokelan esittämä sketsihahmo, joka esiintyi radion viihdeohjelmissa "Ruljanssiriihi" ja "Hupiklubi" 1960-luvun alussa. ”Papukaija” puhui hampaiden välistä karskia Stadin slangia katujen kovanaaman elkein ja pani keskustelukumppaniaan Spedeä jatkuvasti halvalla. Papukaijan puheissa oli surrealistista epäloogisuutta, joka on ominaista niin sanotulle crazy-huumorille.


title: Papukaija G. Pula-aho

text: Speden mukaan G. Pula-ahon hahmo syntyi tarkoituksellisena vastavetona ajan kuplettiviihteelle ja poliittisille vitseille. G. Pula-aho oli osa Speden pyrkimystä tuoda Suomeen viisasteleva, amerikkalaistyylinen sekopäähuumori surrealistisine sävyineen.


title: Papukaija G. Pula-aho

text: Kaikki 29 nykypäivään asti säilynyttä sketsiä on koottu tupla-CD:lle "Pure nenääs!". Vuonna 1964 Pula-ahosta tehtiin 23 sketsiä sisältävä teos "Papukaija G. Pula-ahon seikkailut". Kirjassa on myös kolme sellaista sketsiä, joista ei ole säilynyt äänitaltiointia. Pula-aho on tuttu myös televisiosta. Television sketseissä Jokela oli puettu värikkääseen höyhenpukuun.


title: Papukaija G. Pula-aho

text: Nykyään Jokelan elämäntyötä kunnioittava "Leo Jokela Boozing Society" -järjestö jakaa vuosittain gaalaillassaan G. Pula-aho -patsaat ansioituneille viihteen ja kulttuurin ammattilaisille.


title: Papukaija G. Pula-aho

text: Vaikka G. Pula-aho on uros, sen etunimi on Gunhild (naisen nimi). Syynä tähän on G. Pula-ahon mukaan se, että vastasyntynyt papukaija on niin pieni, ettei siitä helposti näe onko se mies- vai naispuolinen. Tästä Pula-aho kokee suurta häpeää, ja se on hänen mukaansa hänen elämänsä suurin tragedia.


title: Papukaija G. Pula-aho

text: Pula-aho on luonteeltaan erittäin puhelias ja helposti riitaa haastava. Hän ei erityisemmin kunnioita ketään ja saattaakin puhua loukkaavasti jopa tuntemattomille. Pula-aho tekeekin jatkuvasti pilaa Spedestä, mikä ei erityisemmin häiritse Spedeä, sillä hän alistuu useimmiten Pula-ahon nälväytyksiin mukisematta. Joskus Pula-aho hermostuu Speden jatkuvaan kyselemiseen. Pula-aholla on Speden mukaan tapana "vastata aina eri asioihin kuin mitä häneltä on kysytty". Jos joku sanoo Pula-aholle jotain, jonka hän kokee loukkaavaksi, hän on nopea antamaan takaisin samalla mitalla.


title: Papukaija G. Pula-aho

text: Pula-aholla on pitkä ansioluettelo. Hän on ollut esimerkiksi käkikellon käkenä, salakuljettajien ilmiantajana, korkkiruuvitehtaan puhelinpäivystäjänä, ruokatavarabaarin myyjänä, joulupukkina ja Suomen "ilmastointivoimien" kamikazelentäjänä. Hän on myös pitänyt maksullista näyttelyä, jossa muut linnut voivat katsoa sadan linnun vetoiselta lintulaudalta ikkunan läpi, kun Pula-aho istuu kotonaan ja polttaa tupakkaa. Ja lopuksi hän on laittanut naisille loppukevennyksen: hän hymyilee ystävällisesti. Kun hymyä yritetään taputtaa uudestaan, Pula-aho vain sanoo katsojille: "Kassan kautta, olkaapa hyvä. Seuraava näytös alkaa hetken päästä." Ja tämän jälkeen hän yhdistää sähkövirran lintulautaan ja sali tyhjenee sekunnissa kuukausilipuilla varustettua eturiviä lukuun ottamatta. Pula-aho on myös antanut puhetekniikan tunteja keskiviikkoisin klo 8–9.


title: Papukaija G. Pula-aho

text: Pula-aho on matkustellut paljon. Hän on käynyt Amerikassa, Pariisissa, Tukholmassa, Shanghaissa sekä napaseudulla.


title: Papukaija G. Pula-aho

text: Pula-ahon harrastuksia ovat olleet esimerkiksi ajatelmien kirjoittaminen, kukkien asettelu, uiminen, pokerin pelaaminen, kanalassa käyminen, levyjen kuunteleminen, tupaantuliaisissa vieraileminen, tupakan polttaminen ja elokuvien käsikirjoittaminen. Lisäksi hän väittää harrastaneensa Pariisissa paperinukkien leikkaamista, teddykarhuja sekä pitsinnypläystä, mutta Pula-aho kuulosti näitä kertoessaan sarkastiselta, joten ei ole varmaa, olivatko väittämät totta.


title: Papukaija G. Pula-aho

text: Pula-ahon ruokavalio on papukaijaksi suhteellisen monipuolinen. Hänen tiedetään syöneen esimerkiksi sinapilla maustettuja kinkkuvoileipiä, pakastettuja kärpäsiä, amerikkalaisia itikoita, japanilaisia verilettuja, kinkkuviipaleita (leikattu kärpäsen kokoisiksi kappaleiksi ja niihin on lisätty marsipaaniset tuntosarvet), pianon koskettimia, puhemiehen nuijanvartta, huulipunaa, lipeää ja antabusta. Pula-aho on myös unelmoinut lokoisista kissanpäivistä, jolloin hän voisi istua kylminä talvi-iltoina kotonaan takkatulen ääressä ja syödä munakasta. Pula-aho on keksinyt myös oman ruokalajin: katajanmarjoilla täytettyä kärpäsenpotkaa G. Pula-ahon tapaan, joka tarjoillaan viileästi hymyillen jääveden ja laskun kera (ettei unohdu).


title: Papukaija G. Pula-aho

text: Speden lisäksi Pula-ahon ystäväpiiriin kuuluvat myös tupajumikaverukset Lösse ja Jypytin. Pula-aho inhoaa puluja sekä talitinttejä, jotka koputtavat ikkunaan hänen vetäessään pieniä päiväunia. Pula-aholle on ehdotettu asemaa Suomen kansallislintuna. Hän on myös pyrkinyt Suomen vaakunaeläimeksi.


title: Papukaija G. Pula-aho

text: Pula-ahoa on luultu puluksi, västäräkiksi, sorsaksi, valepukuiseksi kenraaliksi, vatsasta puhutuksi ääneksi, karvakääröksi, hävittäjäksi, joulupukiksi, skorpioniksi, kananmunaksi, harhanäyksi ja pilaantuneesta munasta syntyneeksi kananpojaksi. Lisäksi Pula-ahoa nimiteltiin pariisilaisessa baarissa punatulkuksi, kun siellä sanottiin Pula-ahon ihmetellessä sitä, ettei sitä hämmästelty, kun eläin tulee kaljoille, että: "Ei yksi punatulkku täällä käkien seassa paljon hätkäytä."


title: Papukaija G. Pula-aho

text: Pula-aholla on hyvä menestys naismaailmassa, mutta hän ei koskaan seurustele kanaa pienempien kanssa. Toisaalta hänen seurustelusuhteensa eivät koskaan ole kestäneet kauaa. Hän on kertonut etsivänsä vakavaraista kumppania, mutta edelliset suhteet ovat päättyneet siihen että ne eivät enää ole vakavaraisia. Pula-aho on myös kertonut että hän ei aio koskaan mennä naimisiin, sillä hän on itse päättänyt keksiä sukuvian että Pula-ahon suvussa miehet eivät koskaan tule menemään naimisiin. Hänen aikomuksensa on että "tämä sukuvika tulee pysymään vitsauksena vuosituhansia Pula-ahon nimen yhteydessä".


title: Papukaija G. Pula-aho

text: Pula-aho ei myöskään liiemmin ihmisyydestä piittaa. Hän on sanonut ennemmin syövänsä vaikka timoteitä kuin maksavansa veroja. Erityisesti puhelinkeskusteluissa hän joutuu toistuvasti kertomaan toisessa päässä puhuvalle että puhelimessa on papukaija eikä ihminen.


title: Sulamislämpö

text: Sulamislämpö (tunnus s) on aineelle ominainen vakio, joka kertoo, kuinka paljon energiaa tarvitaan, kun aineen olomuoto muuttuu kiinteästä nesteeksi. Sulamislämpö ilmoitetaan aineen massayksikköä tai ainemäärää kohti, joten sen yksikkö on vastaavasti J/kg tai J/mol. Aineen sulaminen tapahtuu sulamispisteessä, jolloin aineen lämpötila ei muutu ennen kuin kaikki aine on sulanut. Kääntäen sulamislämpö kertoo, kuinka paljon energiaa vapautuu, kun tietty ainemäärä jähmettyy (jähmettymislämpö).


title: Sulamislämpö

text: Olomuodon muutokseen tarvittava tai siinä vapautuva lämpömäärä on "Q=sm", missä "m" on aineen massa.


title: Sulamislämpö

text: Esimerkiksi jään sulamislämpö nestemäiseksi vedeksi on noin 333 kJ/kg.


title: Myyrmanni

text: Myyrmanni on kauppakeskus Myyrmäessä Länsi-Vantaalla. Se sijaitsee Myyrmäen rautatieaseman vieressä Hämeenlinnanväylän, Vihdintien, Kehä I:n ja Kehä III:n välissä. Arkisin kauppakeskuksessa käy noin 22 000 ihmistä.


title: Myyrmanni

text: Kauppakeskuksen suurin liike on K-Citymarket; muita liikkeitä ovat muun muassa Alko, H&M, Lindex, Clas Ohlson, Suomalainen Kirjakauppa ja Burger King. Vuoteen 2015 asti kauppakeskuksessa on toiminut Anttila.


title: Myyrmanni

text: Kauppakeskusta on uudistettu vuosien saatossa useilla remonteilla. Tavarakaupan siirtyessä kasvavassa määrin nettiin, kauppakeskus laajentaa esimerkiksi kahvila- ja ravintolatarjontaansa. Myös päivittäistavarakaupan tarjontaa lisättiin vuonna 2017 avatun S-marketin myötä.


title: Myyrmanni

text: Myyrmannissa tapahtui 11. lokakuuta 2002 useita ihmishenkiä vaatinut räjähdys. Kauppakeskuksessa olleen pelle-esityksen aikana räjähti kotitekoinen haulipommi, joka surmasi seitsemän ihmistä (mukaan lukien pommittajan itsensä) ja haavoitti 166:ta. Pommi-iskun syystä on muutamia teorioita, muun muassa että tekijä oli vain viemässä kehnosti rakennettua pommia läheiseen metsään räjäytettäväksi, sekä että hänen oli alun perin tarkoitus räjäyttää pommi ajastimella vahingoittamatta itseään. Pommin hauleilla tehty rakenne kuitenkin kertoo, että pommi oli todennäköisesti suunniteltu aiheuttamaan ihmisvahinkoja.


title: Myyrmanni

text: Pommi-iskujen harvinaisuus Suomessa aiheutti koko Pohjoismaiden välistä huomiota ja osanottoa. Muun muassa Ruotsin pääministeri Göran Persson välitti osanottonsa räjähdyksessä kuolleiden omaisille ja loukkaantuneille.


title: Myyrmanni

text: Myyrmannin kotisivut


title: WIMP

text: WIMPit (lyhenne sanoista "Weakly Interacting Massive Particle") ovat eräitä mahdollisia pimeän aineen rakenneosasia. Niitä ei ole vielä havaittu, mutta ne olisivat hyvin massiivisia hiukkasia, jotka vuorovaikuttaisivat muun maailmankaikkeuden kanssa vain gravitaation ja heikon vuorovaikutuksen kautta. WIMPien nimi on tarkoitushakuinen, sillä englanninkielinen sana "wimp" tarkoittaa nynnyä.


title: WIMP

text: Kosmologiassa oletetaan, että maailmankaikkeuden keskitiheys on hyvin lähellä niin sanottua kriittistä tiheyttä, joka on rajana suljetulle ja avoimelle maailmankaikkeudelle eli rajatiheys sille, riittääkö maailmankaikkeuden massa romahduttamaan sen vielä kerran kokoon. Tunnettu baryoninen aine (protonit, neutronit) kattaa noin kuusi prosenttia tästä tiheydestä. Siksi osan aineesta on oltava meille näkymätöntä, pimeää ainetta.


title: WIMP

text: Hiukkasfysiikan standardimalli ei tunne yhtään sopivaa WIMPiä, mutta supersymmetriset teoriat tuottavat hyvän kandidaatin WIMPiksi; superhiukkasen hajoamisessa pitää aina syntyä kevyempi superhiukkanen, joten keveimmän supersymmetrisen hiukkasen on oltava pysyvä.


title: Julia

text: Julia on naisen etunimi.


title: Julia

text: Julia on latinankielisen Julius-nimen sisarnimi. Julia oli monen roomalaisen "Julius"-patriisisuvun naispuolisen jäsenen nimi.


title: Julia

text: Julia-nimisiä pyhimyksiä on yli kymmenen.


title: Julia

text: Suomessa nimi Julia on 1900-luvun alusta vuoden 2015 loppuun mennessä annettu 24 570 henkilölle. Nimi on ollut suosittu etenkin 1980- ja 1990-luvulla, ja siitä on käytössä myös useita muunnoksia, kuten "Juulia", "Juuli", "Juuliska" ja "Liia".


title: Julia

text: Vuodesta 1973 lähtien Julian nimipäivä on ollut 12. huhtikuuta, samana päivänä kuin Juliuksenkin. Sitä ennen Julialla oli eri nimipäivä 16. helmikuuta.


title: Lepomassa

text: Lepomassa kuvaa kappaleen massaenergiaa, silloin kun kappale on levossa. Toisin sanoen lepomassa on sama kuin massa.


title: Lepomassa

text: Yleistajuinen kirjallisuus toisinaan käyttää termejä lepomassa ja liikemassa. Lepomassa pysyy vakiona, vaikka kappale liikkuisi. Termi liikemassa sen sijaan sisältää kappaleen (lepo)massan ja liike-energian, eli se antaa virheellisesti ymmärtää, että kappaleen massa riippuisi liikkeestä. Suure massa kuitenkin tarkoittaa kappaleen liikkeestä riippumatonta ominaisuutta (eli lepomassaa). Siten termit liikemassa ja lepomassa ovat harhaanjohtavia ja tarpeettomia.


title: Sulo Nurmela

text: Sulo Nurmela (13. helmikuuta 1908 Miehikkälä – 13. elokuuta 1999 Hamina) oli suomalainen kilpahiihtäjä ja olympiavoittaja. Hän hiihti Suomen joukkueen avausosuuden Garmisch-Partenkirchenin talviolympialaisten 4 × 10 kilometrin viestihiihdossa.


title: Sulo Nurmela

text: Seuratasolla Nurmela edusti Miehikkälän Vilkasta ja Vehkalahden Veikkoja. Hänen näköispatsaansa paljastettiin Vehkalahdella helmikuussa 2008.


title: Kaistanleveys

text: Kaistanleveydellä tarkoitetaan:


title: Kaistanleveys

text: Digitaalisissa järjestelmissä kaistanleveydellä on kaksi merkitystä. Teknisessä merkityksessä se on synonyymi bittinopeudelle, joka on nopeus, jolla merkkejä välitetään lähettäjältä vastaanottajalle. Puhekielessä kaistanleveydellä kuvataan kanavan kapasiteettia, eli sitä nopeutta jolla bittejä välitetään järjestelmässä.


title: Kaistanleveys

text: Esimerkiksi 66 MHz digitaalinen dataväylä, jossa on 32 erillistä linjaa. Täsmällisesti lausuttuna järjestelmän kaistanleveys on 66 MHz, ja sen siirtokapasiteetti on 2,1 Gbit/s. Puhekielessä usein saatetaan kuulla sanottavan 2,1 Gbit/s kaistanleveys.


title: Heimo Huima

text: Heimo Huima () on Disneyn sarjakuvahahmo. Ensimmäisen kerran hän esiintyi Roope Ankan pilottina piirrossarjassa "Ankronikka". Heimo Huima on suurikokoinen, hieman vähä-älyinen lentäjä, joka yleensä romuttaa lentokoneensa laskeutuessaan. Myöhemmin Heimo Huima esiintyi myös piirrossarjassa "Varjoankka" sarjan päähenkilön apurina. Suomenkielisenä äänenä häntä esitti imitaattori-näyttelijä Joonas Myllyveräjä.


title: Debrecen

text: Debrecen [ˈdɛbrɛtsɛn] () on Unkarin toiseksi suurin kaupunki ja Hajdú-Biharin läänin pääkaupunki. Kaupungissa on 206 225 asukasta (vuonna 2009) ja sen pinta-ala on 461,65 neliökilometriä. Se sijaitsee maan itäosassa lähellä Romanian rajaa, ja on Itä-Unkarin tärkeimpiä keskuksia. Kaupungissa toimii Debrecenin yliopisto. Debrecenissä on lentokenttä ja sieltä on rautatieyhteys 230 kilometrin päässä sijaitsevaan Budapestiin. Kaupunki on tunnettu myös ”kalvinistien Roomana”.


title: Debrecen

text: Debrecenin suomalainen ystävyyskaupunki on Jyväskylä.


title: Mithridates VI

text: Mithridates VI Eupator Dionysos (, 132 eaa. – 63 eaa., myös "Mithridates Suuri") oli Pontoksen kuningas 120 eaa.–63 eaa. Hänen isänsä oli kuningas Mithridates V Euergetes. Mithridates oli hellenistisen kulttuurin omaksunut hallitsija, Pontoksen merkittävin kuningas ja Rooman valtakunnan vaarallisin vihollinen ensimmäisellä vuosisadalla eaa.


title: Mithridates VI

text: Mithridates laajensi valtakuntaansa ympäri Mustanmeren rantoja, ja hän ajautui kolmesti sotaan Rooman valtakuntaa vastaan. Ensimmäisessä sodassa (89 eaa.–85 eaa.) hän valtasi suuren osan Vähää-Aasiaa ja Rooman valtakunnalle kuuluneet osat, jolloin hänen sanotaan teloittaneen 80 000 roomalaista. Mithridates valtasi myös Kreikan, mutta konsuli Sulla kukisti hänen joukkonsa vuonna 85 eaa., ja Mithridateen oli luovuttava valloituksistaan. Toinen sota (83 eaa.–81 eaa.) oli suppeampi laajuudeltaan. Kolmannessa sodassa (73 eaa.–63 eaa.) roomalaiset sotapäälliköt Lucullus ja Pompeius kukistivat Mithridateen perusteellisesti. Mithridates surmasi tai surmautti itsensä jouduttuaan poikansa Farnakes II:n syrjäyttämäksi.


title: Mithridates VI

text: Mithridates syntyi Sinopessa, Pontoksen kuningaskunnan pääkaupungissa. Hänen isänsä oli kuningas Mithridates V Euergetes ja äitinsä seleukidiprinsessa , joka oli ehkä Antiokhos IV:n tytär. Mithridates V auttoi Rooman valtakuntaa kolmannessa puunilaissodassa ja sai palkkioksi osan Fryygiasta. Myös Paflagonia ja Galatia joutuivat Pontoksen vallan alle Mithridates V:n aikana. Vuonna 121 eaa. tai 120 eaa. Mithridates V joutui salamurhan kohteeksi hovissaan Sinopessa. Pontosta hallitsi tämän jälkeen Mithridates V:n vaimo Laodike alaikäisten poikiensa Mithridates Eupatorin ja Mithridates Chrestuksen nimissä. Mithridates Eupator, josta tuli kuningas Mithridates VI, oli vanhempi ja murhan aikoihin noin yksitoistavuotias. Pian kävi kuitenkin ilmeiseksi, että Laodike suosi nuorempaa poikaansa Mithridates Chrestusta. Laodiken hallituskauden aikana Rooma riisti Pontokselta Fryygian.


title: Mithridates VI

text: Mithridateesta kerrottiin paljon tarinoita. Erään, ehkä myöhemmin sepitetyn tarinan mukaan Mithridates pakeni hovista itäisen Pontoksen ja Armenia Minorin vuoristoon, jossa hän kohensi kuntoaan ja kasvatti vastustuskyvyn myrkkyjä vastaan. Mithridateen sanotaan myös opetelleen pakonsa aikana monia alueen kielistä. Eri lähteissä Mithridateen kerrottiin osanneen 22:ta, 25:ttä tai jopa 50:tä eri kieltä. Pakomatkan kerrotaan kestäneen seitsemän vuotta. Noin vuonna 113 Mithridates palasi Sinopeen, kaappasi vallan ja vangitsi äitinsä Laodiken. Hänen pikkuveljensä Mithridates Chrestus sai aluksi jatkaa kanssahallitsijana, mutta muutaman vuoden päästä Mithridates murhautti hänet.


title: Mithridates VI

text: Päästyään kuninkaaksi Mithridates pyrki laajentamaan valtaansa Mustanmeren rannikkoseuduille. Ensiksi hän liitti Armenia Minorin valtakuntaansa. Samoihin aikoihin hän valtasi myös rikkauksistaan kuuluisan Kolkhiksen. Joskus vuosien 114 eaa. ja 110 eaa. välillä Mithridates sai avunpyynnön Taurien Khersonesokselta, jonka kreikkalaiset kaupungit halusivat apua skyyttejä ja taureja vastaan. Mithridates lähetti apuun 6000 sotilasta sotapäällikkönsä Diofantoksen johdolla ja myöhemmin vielä kaksi muuta sotajoukkoa. Skyytit kukistuivat pitkän sotaretken jälkeen, ja Mithridateesta tuli koko Khersonesoksen hallitsija. Myös Mustanmeren länsirannalla sijainneet Olbia ja Apollonia pyysivät aikanaan Mithridatekseltä apua. Vuosien kuluessa Mithridateen valta kasvoi Mustanmeren alueella. Ainoastaan Kaukasian vuoristoinen rannikko ja vielä itsenäiset kreikkalaiset Bithynian kuningaskunta ja Herakleia Pontike jäivät Pontoksen vallan ulkopuolelle. Niiden takana oli Rooman Asian provinssi.


title: Mithridates VI

text: Pontos kukoisti Mithridateen hallituskauden alussa. Tästä osoituksena on suuret määrät tältä ajalta peräisin olevia kolikoita. Pronssikolikoissa on muun muassa Pontoksen hallitsijasukua symboloivan Perseuksen pään kuva ja kääntöpuolella yleensä jokin kreikkalainen jumalhahmo. Mithridates lyötti rahoja kolmessatoista rahapajassa ympäri Paflagoniaa ja Pontosta, ja niitä on löytynyt paljon Kolkhiksesta ja Mustanmeren pohjoisrannan kaupungeista. Vuodesta 96 tai 95 alkaen Mithridates lyötti hopeisia drakman ja tetradrakman kolikkoja sekä kultaisia staterin kolikkoja. Niissä oli Mithridateen kuva ja teksti Mithridates Eupator sekä kääntöpuolella Perseuksen kuva.


title: Mithridates VI

text: Mithridateen hovissa kuningasta verrattiin suuriin valloittajiin Aleksanteri Suureen ja Dionysokseen, vaikka hän ei henkilökohtaisesti osallistunutkaan Mustanmeren alueen valloituksiin. Mithradites oli myös välttänyt sotaa Roomaa vastaan. Roomalaiset eivät tuolloin olleet kovin kiinnostuneita Aasian alueistaan, koska he kävivät toisaalla Jugurthan sotaa ja Kimbrisotia.


title: Mithridates VI

text: Noin vuonna 109 eaa. Mithridateen kerrotaan tehneen salaa matkan Bithyniaan ja Asian provinssiin. Vuonna 107 eaa. Mithridates ja hänen naapurinsa Bithynian kuningas Nikomedes III Euergetes hyökkäsivät Paflagoniaan ja jakoivat alueen keskenään. Aikaisemmin roomalaiset eivät olleet välittäneet Mithridateen valloituksista, mutta nyt he lähettivät Mithridateen luo lähetystön, joka vaati luopumista valloitetuista alueista. Mithridateen kerrotaan pitäneen lähetystölle puheen, jossa hän väitti toimintansa olleen oikeutettua. Tämän jälkeen Mithridates valtasi vielä osan Galatiasta, jonka jo hänen isänsä olisi pitänyt periä. Nikomedes asetti puolestaan oman poikansa Paflagonian kuninkaaksi.


title: Mithridates VI

text: Mithridateen isä oli antanut tyttärensä Laodiken Kappadokian kuninkaan Ariarathes VI:n vaimoksi, ja Mithridates itsekin oli jo aikaisemmin sekaantunut Kappadokian sisäisiin asioihin. Ariarathes hallitsi noin vuodesta 130 eaa. vuoteen 116 eaa., jolloin hänet murhasi kappadokialainen ylimys Gordios. Mithridateen huhuttiin olleen tämän murhan takana. Mithridateen sisko Laodike nousi Kappadokian hallitsijaksi, koska hänen ja Ariaratheen kaksi poikaa olivat vielä liian nuoria hallitsemaan. Laodiken hallituskausi kesti noin 14 vuotta, kunnes vuonna 102 eaa. Bithynian kuningas Nikomedes miehitti Kappadokian ja pakotti Laodiken menemään kanssaan naimisiin. Mithridates reagoi tähän voimakkaasti: hän ajoi Nikomedeen joukot maasta voimakeinoin ja asetti siskonpoikansa Ariarathes VII Filometorin valtaistuimelle. Pian kuitenkin huhuttiin, että Mithridates aikoi lähettää Gordioksen Kappadokiaan murhaamaan myös uuden kuninkaan. Saatuaan kuulla tästä Ariarathes kokosi armeijan kappadokialaisista ja lähialueiden kuninkaiden lähettämistä joukoista. Mithridateen sanottiin hyökänneen Kappadokiaan 80 000 jalkaväkisotilaan ja 10 000 ratsuväkisotilaan voimin. Lisäksi hänellä olisi ollut 600 viikatevaunua. Luvut ovat kuitenkin selvästi liioiteltuja. Mithridateen ei tarvinnut taistella, sillä Ariarathes VII joutui salamurhan uhriksi. Mithridates asetti poikansa Ariarathes IX:n Kappadokian kuninkaaksi, mutta Gordioksesta tuli Kappadokian todellinen hallitsija, koska uusi kuningas oli vasta kahdeksanvuotias. Tämä nukkehallinto kesti ehkä viiden vuoden ajan.


title: Mithridates VI

text: Osapuilleen samaan aikaan sotatoimien kanssa Mithridateen lähetystö saapui Roomaan, ja sen sanottiin yrittäneen lahjoa senaattoreita hyväksymään Paflagonian ja Galatian valtaukset. Myös Nikomedes ja Laodike olivat yrittäneet saada Roomasta tukea sille, että he saisivat Kappadokian hallintaansa. Konsuli Gaius Marius kiinnostui pian Vähän-Aasian tapahtumista ja matkusti Asiaan vuonna 99 eaa. tai 98 eaa. Hänen kerrotaan sanoneen Mithridateelle, että tämän tuli joko olla roomalaisia mahtavampi tai totella heitä.


title: Mithridates VI

text: Noin vuonna 97 eaa. Kappadokian asukkaat nousivat kapinaan Mithridateen julmaa hallintoa vastaan ja pyysivät entisen kuninkaan veljeä, joka oli koulutettavana Asiassa, palaamaan maahansa. Mithridates toimi heti ja ajoi vallantavoittelijan Kappadokiasta. Kun tämä kuoli, Bithynian kuningas Nikomedes sekaantui yllättäen valtataisteluun ja julisti tukevansa erästä poikaa, jonka hän väitti olevan kuningas Ariarathes VI:n kolmas poika. Nikomedes lähetti Laodiken ja pojan Roomaan todistamaan, että Ariarathes VI oli tunnustanut pojan omakseen. Mithridates lähetti puolestaan Gordioksen Roomaan ja väitti, että hän oli aikaisemman kuninkaan Ariarathes V:n poika. Senaatti ei jaksanut selvitellä asiaa sen kummemmin, vaan määräsi Mithridateen jättämään Kappadokian ja – ehkä yllättäen – myös Nikomedeen jättämään Paflagonian. Kummastakin maasta tuli näin itsenäinen.


title: Mithridates VI

text: Mithridates jättikin Kappadokian, ja alueen ylimystö valitsi itselleen uuden kuninkaan, Ariobarzaneksen. Senaatin määräyksestä Kilikian maaherra Sulla asetti Ariobarzaneksen valtaistuimelle.


title: Mithridates VI

text: Samaan aikaan muutama tapahtuma vahvisti Mithridateen asemaa. Vuonna 96 eaa. tai 95 eaa. Tigranes I nousi Armenian kuninkaaksi, liittoutui Mithridateen kanssa ja nai tämän tyttären Kleopatran. Vuonna 94 eaa. Bithynian kuningas Nikomedes kuoli, ja hänen poikansa Nikomedes IV nousi valtaistuimelle. Vuonna 91 eaa. Roomassa syttyi liittolaissota, eivätkä roomalaiset ehtineet puuttua Vähän-Aasian asioihin. Mithridates yllytti uuden vävynsä Tigraneksen Kappadokian kimppuun, ja Ariobarzanes pakeni Roomaan. Mithridates yritti salamurhata Nikomedes IV:n mutta epäonnistui. Myös Nikomedes pakeni Roomaan, missä senaatti määräsi kummankin kuninkaan palautettaviksi valtaistuimilleen. Tehtävä annettiin konsuli Manius Aquilliukselle ja Manlius Maltinukselle. Mithridates puolustautui väittäen toimivansa Nikomedeen velipuolen Sokrates Chrestuksen nimissä.


title: Mithridates VI

text: Mithridates oli valtansa huipulla, kun sota Roomaa vastaan uhkasi. Armenian Tigranes oli luotettava liittolainen, ja Mithridates pystyi värväämään joukkoja Mustaamerta ympäröiviltä alueiltaan. Tigraneen kanssa Mithridateella oli sopimus, jonka mukaan tuleva saalis jaettaisiin. Mithridates saisi kaikki vallatut kaupungit ja alueet, Tigranes taas vangit ja irtaimen omaisuuden. Mithridateen ja parthialaisten kuninkaan Mithridates II:n välit olivat myös lämpimät, puhuttiin jopa liitosta. Lisäksi Mithridates yritti solmia suhteita Syyrian ja Egyptin hellenistisiin hallitsijoihin ja saada apua kaukaisilta, keltteihin kuuluneilta kibreiltä sekä lähempänä asuvilta galatialaisilta. Mithridateen lähettiläiden sanottiin saapuneen myös Meediaan ja Iberiaan. Rooma kärsi edelleen liittolaissodista, ja se joutui pitämään joukkoja myös Makedoniassa, Hispaniassa ja Galliassa. Lopulta Rooma lähetti Mithridatesta vastaan vain viisi legioonaa, jotka nekin viivästyivät.


title: Mithridates VI

text: Yllättäen Mithridates perääntyi Bithyniasta Rooman vaatimuksesta ja jopa teloitutti nukkehallitsijansa Sokrateen. Myös Tigranes perääntyi Kappadokiasta, kun Aquillius ja hänen kollegansa hyökkäsivät Asian provinssin joukoista kootun armeijan kanssa. Ajettuaan viholliset pois Bithyniasta ja Kappadokiasta roomalaiset alkoivat vaatia näiltä mailta korvausta sodan aiheuttamista kuluista ja entisten lainojen takaisinmaksua. Bithynian Nikomedeellä ja Kappadokian Ariobarzaneella ei kuitenkaan ollut varaa maksaa roomalaisten vaatimia summia, joten roomalainen toimikunta määräsi uudet liittolaisensa hyökkäämään Pontoksen ja Armenian kimppuun vaaditun summan kokoamiseksi. Ariobarzanes kieltäytyi, koska tiesi Kappadokian olevan liian heikko, mutta Nikomedes hyökkäsi vastahakoisesti Pontoksen kimppuun. Hänen joukkonsa tunkeutuivat aina Amastrikseen asti, ja hän sulki Bosporinsalmen Pontoksen liikenteeltä.


title: Mithridates VI

text: Roomalaisten vaatimukset osoittautuivat pian kohtalokkaiksi. Roomalaiset luulivat Mithridateen pelkäävän Rooman valtaa: olihan hän jo kahdenkymmenen vuoden ajan välttänyt konfliktia Rooman kanssa. Tämä oli kuitenkin viimeinen kerta, kun Mithridates perääntyi Rooman vaatimusten edessä. Hän lähetti neuvottelijansa Pelopidaan roomalaisten luokse valittamaan Nikomedeen hyökkäyksestä. Kun roomalaiset torjuivat Mithridateen valitukset, hän lähetti poikansa Ariaratheen Kappadokiaan. Ariarathes ajoi Ariobarzaneen Kappadokiasta, minkä jälkeen Pelopidas saapui uudelleen roomalaisten luokse. Hän luetteli roomalaisille kaikki Pontoksen alueet ja liittolaiset ja vihjasi, että Rooman alueet Asia, Akhaia ja Africa saattaisivat olla vaarassa. Aquillius ja hänen kumppaninsa tulkitsivat tämä sodanjulistukseksi. Ensimmäinen Mithridateen sota oli näin alkanut ilman, että Rooman kansa tai senaatti oli sen hyväksynyt.


title: Mithridates VI

text: Roomalaiset kokosivat Mithridatesta vastaan kolme armeijaa. Jokaisen armeijan vahvuuden kerrottiin olleen 40 000 miestä, joista vain pieni osa oli Rooman kansalaisia. Nikomedeellä oli puolestaan 50 000 sotilasta jalkaväessä ja 6000 ratsumiestä. Nämä armeijat asettuivat puolustusasemiin Pontoksesta Asiaan ja Bithyniaan johtavien neljän tien suuntaan. Aquilliuksen johtama armeija vartioi Bithynian rajaa, ja Nikomedes oli joukkoineen itäisessä Paflagoniassa. Gaius Cassius vartioi Galatian ja Quintus Oppius Kappadokian rajaa.


title: Mithridates VI

text: Mithridateella kerrotaan olleen 200 000 jalkamiestä, 40 000 ratsumiestä ja 130 viikatevaunua, mutta luvut ovat epäilemättä liioiteltuja. Mithridates hyökkäsi 150 000 miehen voimin Amasiasta Paflagoniaan. Lisäksi hänen laivastoonsa kuului 400 laivaa.


title: Mithridates VI

text: Nikomedes teki sodan ensimmäisen siirron ja hyökkäsi Paflagonian läpi läntiseen Pontokseen, mutta Mithridateen kenraalit Arkhelaos ja Neoptolemos kukistivat hyökkääjän. Viikatevaunut saivat Nikomedeen jalkaväen paniikkiin, hänen leirinsä vallattiin ja hän pakeni roomalaisten luokse. Voiton jälkeen Mithridates antoi jalomielisesti vankien palata kotiinsa. Mithridateen oli helppo toimia näin, koska hän oli yhdellä yrityksellä kukistanut suurimman häntä vastaan lähetetyn armeijan. Mithridateen armeija jatkoi Bithyniaan, jossa Aquillius odotti 40 000 miehen kanssa. Mithridates voitti jälleen, ja roomalaisten kerrotaan menettäneen neljäsosan armeijastaan. Aquillius pakeni Pergamoniin, Asian provinssin pääkaupunkiin.


title: Mithridates VI

text: Cassiuksen armeija perääntyi Asian provinssiin, Fryygiassa sijaitsevaan Leontonkefalain linnoitukseen, jonne myös Nikomedes saapui. Nikomedes ja Cassius yrittivät harjoittaa heikosti koulutettuja joukkojaan, mutta antoivat lopulta periksi. Cassius ei ilmeisesti luottanut armeijansa kykyyn taistella, joten hän perääntyi joukkoineen Aigeianmeren rannikolle, mistä hän itse siirtyi Rodokselle. Myös roomalaisten laivasto perääntyi ja jätti Bosporinsalmen vapaaksi Mithridateen laivastolle. Mithridates johti armeijansa Bithyniaan ja valtasi sieltä käsin Fryygian, Mysian ja muut läheiset Roomalle kuuluneet alueet. Sitten hän lähetti upseerinsa ottamaan vastaan Lykian, Pamfylian ja Joonian antautumisen. Valloitus oli melko nopea, vain Kaariassa Mithridateen joukot kohtasivat jonkinlaista vastarintaa.


title: Mithridates VI

text: Oppius oli perääntynyt Laodikeian kaupunkiin. Mithridates hyökkäsi kaupunkia vastaan mutta lupasi armahtaa sen asukkaat, jos he luovuttaisivat Oppiuksen hänelle. Laodikealaiset suostuivat ja vangitsivat Oppiuksen. Mithridates piti Oppiusta jonkin aikaa vankinaan mutta päästi hänet pian vapaaksi. Aquillius yritti puolestaan paeta Lesboksen saarelle, mutta saaren asukkaat luovuttivat hänet Mithridateelle, joka sidotutti aluksi hänet aasiin ja antoi julkisesti pilkata häntä. Lopulta Aquillius vietiin Pergamoniin, jossa hänet surmattiin kaatamalla sulaa kultaa hänen kurkkuunsa. Mithridateen Vähän-Aasian sotaretki oli siis täydellinen menestys, sillä kaikki roomalaisten neljä armeijaa olivat joko kukistuneet tai paenneet.


title: Mithridates VI

text: Voittoisa Mithridates otettiin useissa kaupungeissa mielihyvin vastaan. Erityisen suosittu hän oli niissä kaupungeissa, jotka olivat joutuneet maksamaan veroa Roomalle tai velkaantuneet roomalaisille. Kasvattaakseen suosiotaan Mithridates julisti nämä alueet vapaiksi veroista viideksi vuodeksi. Lisäksi hän antoi anteeksi kaikki lainat, niin valtioiden, kuin yksityistenkin. Mithridates saattoi olla antelias, koska hänellä oli kaikki rikkaan Bithynian varat. Hän nimitti satraappeja hallinnoimaan valtaamiaan alueita.


title: Mithridates VI

text: Vastarintaakin esiintyi, ja Mithridates antoi kenraaleilleen tehtäväksi kukistaa häntä vielä vastustavat kaupungit, joita oli Kaariassa, Lykiassa ja Pamfyliassa. Myös Kosin saari pysyi Rooman puolella ja otti vastaan Mithridatesta pakenevia roomalaisia. Mithridates valtasi kuitenkin saaren pian ja sai samalla vangiksi egyptiläisen prinssin ja suuren rahasaaliin, johon ehkä kuului 800 talenttia, jonka juutalaiset olivat keränneet Jerusalemin temppeliä varten.


title: Mithridates VI

text: Noin vuoden 89 eaa. syksyllä Rooman saapui tieto Mithridateen menestyksestä ja Rooman senaatti julisti sodan Mithridateelle. Todelliset vastatoimet kuitenkin myöhästyivät, koska liittolaissota oli vielä käynnissä. Lopulta konsuli Lucius Cornelius Sulla määrättiin tehtävään. Kesti kuitenkin yli vuoden, ennen kuin hän pääsi lähtemään.


title: Mithridates VI

text: Vuoden 88 eaa. alussa tapahtui Mithridateen hallituskauden tunnetuin hirmuteko. Mithridates kirjoitti salaisen kirjeen satraapeilleen ja muille alaisilleen ja määräsi Aasiassa asuneet roomalaiset ja italialaiset teloitettaviksi. Roomalaisten orjat luvattiin vapauttaa, jos he tappaisivat tai ilmiantaisivat omistajansa. Monissa kreikkalaisissa kaupungeissa iloittiin tästä määräyksestä. Yhteensä roomalaisia ja italialaisia teloitettiin ehkä 80 000 (joidenkin lähteiden mukaan jopa 150 000). Teloitukset olivat varmasti laskelmoitu vastaus Rooman sodanjulistukselle.


title: Mithridates VI

text: Mithridates oli Vähän-Aasian kiistaton hallitsija, ja häntä juhlittiin Aasian suojelijana ja uuden aikakauden alullepanijana. Hän otti itselleen hellenistisen lisänimen "Suuri" ("megas") ja iranilaisen arvonimen "kuninkaiden kuningas" ("basileus basileon"). Parthian kuningas Mithridates II, jonka titteleihin kuninkaiden kuningas kuului, oli juuri sattumalta kuollut.


title: Mithridates VI

text: Yksi tärkeimmistä kaupungeista, jotka vielä vastustivat Mithridatesta, oli rikas Rodoksen kaupunki. Rodoksen piiritys alkoi vuoden 88 eaa. lopulla. Rodoslaisten kerrotaan varustaneen kaupunkinsa erilaisin sotakonein, ja Mithridateskin antoi rakentaa valtavan sotakoneen, jonka nimi oli "sambuca", mutta se romahti omasta painostaan. Rodoslaisten voimakas laivasto torjui lopulta Mithridateen valtausyrityksen. Myös Pataran kaupungin piiritys Lyykiassa epäonnistui. Epäonnistuneet piiritykset himmensivät jonkin verran Mithridateen mainetta.


title: Mithridates VI

text: Vähän-Aasian valloituksen jälkeen Mithridateen mielessä häämötti Kreikan ja Makedonian valtaus. Oli parempi hyökätä ennen kuin roomalaiset saisivat koottua uuden armeijan. Roomalaisten maaherralla Gaius Sentiuksella oli pari legioonaa Makedoniassa, mutta hänen huomionsa oli kääntynyt kapinoivien traakialaisten heimojen kukistamiseen. Aigeianmeri oli Mithridateen hallinnassa, ja hänellä oli suuri armeija. Hän tarvitsi ainoastaan sopivan tekosyyn hyökätäkseen Kreikkaan, ja sen hän sai, kun Ateenan roomalaisvastainen ryhmittymä pyysi häneltä apua.


title: Mithridates VI

text: Mithridates tuki roomalaisvastaista Aristonia, joka valitutti itsensä strategokseksi ja nimitti itse muut virkamiehet ja arkontit. Joitakin Aristonin vastustajia teloitettiin, ja Akatemian johtaja Filon Larissalainen pakeni Roomaan. Mithridateen kenraali Arkhelaios valtasi Deloksen saaren ja luovutti sen Ateenalle. Pian myös akhaialaiset, Sparta ja boiotialaiset (Thespiaita lukuun ottamatta) liittoutuivat Mithridateen kanssa. Roomalaiset ja heidän liittolaisensa tekivät Gaius Sentiuksen legaatin Bruttius Suran johdolla kuitenkin kiivasta vastarintaa.


title: Mithridates VI

text: Sullan armeija pääsi Kreikkaan vuoden 87 eaa. keväällä ja alkoi piirittää Ateenaa ja Pireusta. Mithridates lähetti Pireukseen lisäjoukkoja, mutta piiritys jatkui. Mithridates päätti kukistaa roomalaiset maissa, ja lähetti poikansa Arkathiaan johtaman armeijan Makedonian kautta Kreikkaan. Makedonian roomalainen varuskunta kukistui helposti, ja vuoden 86 eaa. keväällä Pontoksen armeija suuntasi sieltä Kreikkaan. Samaan aikaan Sulla valtasi Ateenan ja teloitutti Aristonin. Hän hyökkäsi myös Pireukseen ja pakotti Arkhelaioksen jättämään kaupungin. Arkathias kuoli yllättäen, ja Arkhelaios otti Pontoksen armeijan komentoonsa. Khaironeian ja Orkhomenoksen lähellä käydyissä taisteluissa pontoslaiset kärsivät tappion.


title: Mithridates VI

text: Khaironeian tappion jälkeen mielialat Aasiassa alkoivat kääntyä Mithridatesta vastaan. Mithridates oli jo aikaisemmin epäillyt galatialaisten uskollisuutta ja pitänyt 60 galatialaista ylimystä panttivankina Pergamonissa. Nyt hän päätti teloittaa galatialaiset, mutta kolme heistä pääsi pakenemaan. Mithridates oli alkanut epäillä myös Khioksen asukkaiden lojaalisuutta. Hän otti Khioksen ylimysten lapset panttivangeiksi ja pakotti asukkaat maksamaan 2000 talentin sakon. Khioslaiset keräsivät summan muun muassa temppeliensä aarteista, mutta Mithridates väitti heidän maksaneen liian vähän ja pakkosiirsi koko kaupungin väestön Mustanmeren alueelle. Tämä oli selvä varoitus kaikille, jotka vastustaisivat Mithridatesta.


title: Mithridates VI

text: Efesoslaiset nousivat tämän jälkeen kapinaan Mithridatesta vastaan, ja muita joonialaisia kaupunkeja seurasi perässä. Mithridates lähetti armeijan kukistamaan kapinalliset, mutta kaikki vielä uskolliset kaupungit hän julisti vapaiksi ja antoi anteeksi näiden velat. Lesboksessa ja Smyrnassa paljastui salaliittoja, joiden jäseniä Mithridates määräsi kidutettavaksi ja lopulta teloitettavaksi. Myös Pergamonista paljastui 80 henkilöä käsittänyt salaliitto. Loppujen lopuksi 1600 roomalaismielistä sai surmansa Mithridateen puhdistuksissa.


title: Mithridates VI

text: Joskus vuoden 86 eaa. lopulla tai vuoden 85 eaa. alussa myös Kos ja Knidos luopuivat Mithridateesta, kun Luculluksen laivasto saapui paikalle. Yhdistynyt rodoslaisten ja Luculluksen laivasto uhkasi Mithridateen Aigeianmeren herruutta ja karkotti Mithridateen kannattajat Kolofonista ja Khiokselta. Roomalaisen sotapäällikkö Gaius Flavius Fimbrian johtama armeija valtasi ja ryösti Nikomedian ja Kyzikoksen. Fimbria löi Mithridateen joukot perusteellisesti useaan otteeseen. Mithridates itse joutui pakenemaan Pergamonista Pitanen kaupunkiin Aioliksessa. Lucullus oli laivastonsa kanssa kaupungin edustalla, mutta ei halunnut auttaa Sullan vastustajaa Fimbriaa, joten Mithridates pääsi pakenemaan meritse. Fimbria marssi tämän jälkeen ympäri Vähää-Aasiaa ja tuhosi niiden kaupunkien alueita, jotka eivät antautuneet hänelle.


title: Mithridates VI

text: Mithridates oli täpärän pelastautumisensa jälkeen valmis rauhaan, joten hän lähetti Arkhelaioksen Sullan luokse neuvottelemaan. Sulla ja Mithridates tapasivat lopulta Dardanoksessa vuonna 85 eaa. Rauhansopimuksen mukaan Mithridates maksoi 2000 talenttia korvauksia ja luopui osasta Paflagoniaa. Lisäksi Bithynian ja Kappadokian kuninkaat saivat kuningaskuntansa takaisin. Mithridates sai kuitenkin pitää Pontoksen ja Mustanmeren valtakuntansa. Rauhanehdot olivat Mithridateelle suotuisat, koska Sullalla oli suurempia ongelmia lännessä: hänen vastustajansa Marius oli päässyt valtaan Roomassa. Fimbrian maaseutua ryöstelleet joukot antautuivat, kun Sullan armeija lähestyi niitä, ja Fimbria teki itsemurhan joukkojensa jätettyä hänet. Sulla palkitsi Mithridatesta vastustaneet kaupungit, kuten Rodoksen ja Khioksen, sekä julisti ne "Rooman kansa ystäviksi". Muut kaupungit maksoivat korvauksia, ja Sulla perusti niihin varuskuntia. Mithridateen vapauttamat orjat määrättiin palaamaan omistajiensa luokse. Sullaa vastustaneita kaupunkeja rangaistiin ankarasti: muurit purettiin ja asukkaat myytiin orjuuteen. Sulla määräsi myös 20 000 talentin pakkoveron.


title: Mithridates VI

text: Roomassa monet eivät pitäneet rauhansopimuksen ehtoja tarpeeksi ankarina. Toisaalta oli käynyt selväksi, ettei Mithridateen armeijasta ollut vastusta Rooman legioonille, olihan jopa Fimbrian kuriton armeija kukistanut Mithridateen armeijan. Sulla jätti Aasiaan Lucius Licinius Murenan ja kaksi legioonaa. Parin vuoden päästä Murena väitti, että Mithridates suunnitteli uutta sotaa.


title: Mithridates VI

text: Ensimmäisen Mithridateen sodan jälkeen Mithridateen valtakunnassa puhkesi useita kapinoita, joten Mithridates aloitti sotilaiden värväämisen. Murena uskoi Mithridateen kuitenkin suunnittelevan uutta sotaa Roomaa vastaan ja hyökkäsi Pontoksen kimppuun. Toisessa Mithridateen sodassa Murenan joukot hyökkäsivät ensin Kappadokiaan, jossa Ariobarzanes yritti laajentaa valtaansa Mithridateen kustannuksella. Tämän jälkeen Murena teki kaksi sotaretkeä Pontokseen. Kun Murena hyökkäsi kolmannen kerran, Mithridates oli valmiina. Hän löi Murenan joukot useaan otteeseen ja ajoi ne Galatian halki aina Fryygian rajalle.


title: Mithridates VI

text: Rooman yksinvaltiaaksi noussut Sulla lähetti neuvottelijoita, jotka määräsivät Mithridateen lopettamaan sotatoimet. Koska Mithridates oli kukistanut Murenan joukot ja palauttanut maineensa, hän suostui luopumaan Kappadokiasta. Murena palasi puolestaan Roomaan, jossa hän juhli täysin ansaitsemattoman triumfin. Vuosina 83 eaa.–80 eaa. Mithridates kukisti kapinoita Mustanmeren alueella.


title: Mithridates VI

text: Seuraavien vuosien aikana Mithridates kokosi armeijansa jälleen. Hän liittoutui Egyptin ptolemidien ja Hispaniassa toimineen roomalaisen kapinallisen Sertoriuksen kanssa. Eräiden väitteiden mukaan Sertorius olisi ollut valmis luovuttamaan Mithridateelle Asian provinssin, Bithynian ja Kappadokian. Mithridates lähetti Sertoriukselle rahaa ja laivoja, ja Sertorius puolestaan lähetti Mithridateelle sotilaallisia neuvonantajia. Lisäksi Mithridates liittoutui Traakian heimojen ja Kilikian merirosvojen kanssa. Hän lähetti neuvottelijoita myös Pompeiuksen luokse, mutta neuvottelujen tarkoitusta ei tiedetä.


title: Mithridates VI

text: Sulla oli tyytyväinen Dardanoksen rauhaan, mutta Roomassa monet olivat toista mieltä. Sullan kuoltua osa senaatin jäsenistä alkoi vastustaa Dardanoksen sopimusta ja esti sen ratifioimisen; Murena jopa kielsi sen olemassaolon kokonaan. Mithridates yritti turhaan saada sopimuksen vahvistetuksi. Alkoi näyttää selvältä, että Pontos ja Rooma ajautuisivat uuteen sotaan. Mithridates aloitti laivastonsa jälleenrakentamisen. Sertoriuksen lähettämien neuvonantajien opastuksella Mithridates organisoi osan armeijastaan roomalaisten legioonien tyyliin. Sotilaat varustettiin raskain roomalaisin keihäin ja lyhyin roomalaisin miekoin.


title: Mithridates VI

text: Kolmas sota alkoi sen jälkeen, kun Bithynian lapseton kuningas Nikomedes IV testamenttasi maansa Roomalle, samoin kuin Pergamonin Attalos III ja Kyrenaikan Ptolemaios Apion olivat tehneet jo aikaisemmin. Rooman senaatti hyväksyi testamentin ja torjui Nikomedeen äpäräpojan vaatimukset isänsä kruunuun.


title: Mithridates VI

text: Sodan alussa Mithridates hyökkäsi Bithyniaan ja asetti oman nukkehallitsijansa valtaistuimelle. Roomalaiset lähettivät Marcus Aurelius Cottan ja Luculluksen kukistamaan hänet. Mithridates löi Cottan joukot Bithyniassa ja piiritti häntä Khalkedonissa, mutta Lucullus saapui paikalle ja pelasti Cottan. Khalkedonin jälkeen Mithridates siirtyi piirittämään Kyzikosta. Hänen joukkonsa käyttivät lähes 50-metristä piiritystornia, joka oli asennettu sotalaivaan. Kuten Rodoksen piiritys 15 vuotta aikaisemmin, piiritys loppui tappioon. Kerrotaan, että myrsky tuhosi kaikki Mithridateen piirityskoneet ja kulkutaudit levisivät armeijan leirissä.


title: Mithridates VI

text: Mithridates joutui perääntymään Bithyniasta. Sota olisi voinut päättyä siihen, mutta Lucullus päätti hyökätä Pontokseen. Mithridates oli varma, että hän pystyisi kukistamaan vastustajansa omassa kotimaassaan, mutta roomalaiset valtasivatkin Mithridateen linnoitukset yksi kerrallaan. Vuonna 70 eaa. Lucullus oli vallannut kaikki Eufratin länsipuolella olleet alueet, ja Mithridates pakeni Armeniaan, jossa hänen vävynsä Tigranes hallitsi.


title: Mithridates VI

text: Lucullus lähetti erään Appius Claudiuksen Tigraneen luokse vaatimaan Mithridateen luovuttamista. Tigranes ei kuitenkaan suostunut, joten Appius uhkasi häntä sodalla. Lucullus päätti tämän jälkeen hyökätä Armeniaan, joka tähän asti oli pysytellyt puolueettomana Rooman ja Pontoksen sodissa. Mithridates avusti Tigranesta sodassa Lucullusta vastaan. Vuonna 68 eaa. Mithridates pääsi palaamaan Pontokseen 8000 sotilaan kanssa ja hyökkäsi Pontoksessa olleiden roomalaisten joukkojen kimppuun. Luculluksen legaatti Fabius lyötiin, ja hän joutui piiritetyksi Cabiraan. Roomalaisten hallintoon väsyneet pontoslaiset liittyivät sankoin joukoin Mithridateen puolelle. Alkukesästä vuonna 67 eaa. Mithridates kukisti roomalaiset perusteellisesti Zelan lähellä. Roomalaiset menettivät 7000 miestä ja suuren osan upseereistaan, mukaan lukien 24 sotilastribuunia. Tämä oli Mithridateen suurin voitto roomalaisia vastaan.


title: Mithridates VI

text: Luculluksen armeija oli samaan aikaan marssimassa Pontokseen mutta ei ehtinyt perille ennen Zelan tappiota, ja Mithridates pakeni joukkoineen Armenia Minoriin. Luculluksen joukot olivat väsyneitä loputtomaan sotimiseen ja valmiita kapinaan. Pian Roomasta saapuikin viesti, että senaatti oli nimittänyt Acilius Glabrion Luculluksen seuraajaksi. Lucullus veti joukkonsa Galatiaan, ja saatuaan kuulla Zelan tappiosta Glabrio päätti jäädä joukkoineen Bithyniaan. Mithridates sai näin vallattua takaisin koko Pontoksen. Tigranes hyökkäsi puolestaan Kappadokiaan, josta Ariobarzanes pakeni. Luculluksen saavutukset Pontoksessa ja Armeniassa raukesivat näin tyhjiin.


title: Mithridates VI

text: Senaatti nimitti vuonna 66 eaa. Pompeiuksen jatkamaan sotaa Mithridatesta vastaan. Pompeius oli vuonna 67 eaa. kukistanut Kilikian merirosvot, ja hän sai nyt laajat valtuudet toimia Mithridatesta ja Tigranesta vastaan. Pompeius kokosi suurimman Vähässä-Aasiassa koskaan toimineen armeijan, joka käsitti noin 10 legioonaa. Pompeius yritti ensin neuvotella Mithridateen kanssa mutta asetti ankarat ehdot. Hän vaati muun muassa Mithridateen antautumista ja kaikkien roomalaisten sotilaskarkureiden palauttamista, mihin Mithridates ei voinut suostua. Mithridateella oli tuolloin jäljellä enää 30 000 jalkaväkisotilasta, etupäässä jousiampujia, ja parituhatta ratsumiestä. Hän perääntyi Armenia Minoriin, Dasteira-nimiseen paikkaan. Pompeius yritti saartaa Mithridateen vuoristoisessa maastossa, ja kuuden viikon taistelujen jälkeen Mithridates päätti perääntyä joukkoineen Armenian kuningaskuntaan. Mithridateen sanotaan menettäneen 10 000 miestä. Mithridates pakeni 2 000 sotilaan kanssa Sinoraan, jossa hän sai kuulla, että Tigranes oli luopunut hänestä. Mithridates pakeni Sinorasta mukanaan suuri rahasumma Kolkhikseen, jossa hän vietti seuraavan talven.


title: Mithridates VI

text: Vuoden 65 eaa. keväällä Mithridates pakeni Taurien Khersonesokselle, jossa hänen poikansa Makhares vielä hallitsi, ja alkoi taas koota joukkoja ja varustaa kaupunkejaan. Pian eräs varuskunta alkoi kuitenkin kapinoida. Mithridateen poika Farnakes II käytti tilannetta hyväkseen ja syrjäytti isänsä. Syrjäytetty Mithridates kuoli tämän jälkeen joko oman käden kautta tai jonkun avustamana.


title: Mithridates VI

text: Dion Kassios kertoo, että Mithridates pelkäsi joutuvansa vangiksi ja yritti siksi itsemurhaa. Hän surmasi vaimonsa ja lapsensa myrkyllä, mutta häneen itseensä sama myrkky ei tehonnut, koska hän oli koko ikänsä nauttinut vastamyrkkyjä. Sen jälkeen Mithridates yritti tappaa itsensä miekalla, mutta ei onnistunut vanhuuden ja vastoinkäymisten heikentämänä. Lopulta eräät sotilaat surmasivat hänet miekoin ja keihäin.


title: Mithridates VI

text: Historioitsija Florus kertoo Mithridateen yrittäneen tappaa itsensä myrkyllä, mutta epäonnistuttuaan tappaneen itsensä miekalla. Aulus Gellius mainitsee "Attikan öitä" -teoksessaan Mithridateen tehneen itsemurhan, kun taas Appianus kertoo Mithridateen yrittäneen ensin myrkkyjä, mutta epäonnistuttuaan pyytäneen erään kelttiläisen sotilaan tappamaan itsensä.


title: Mithridates VI

text: Appianuksen mukaan Farnakes lähetti isänsä ruumiin Pompeiuksen luokse Sinopeen. Pompeius maksoi Mithridateen hautajaiskulut ja määräsi ruumiin haudattavaksi Sinopessa sijainneeseen hautakammioon, jonne muutkin Pontoksen kuninkaat oli haudattu.


title: Mithridates VI

text: Appianos kertoo Mithridateen sotia käsittelevässä teoksessaan myös Mithridateen viimeisistä suunnitelmista. Mithridates käytti vähäisiä voimavarojaan varustaakseen viimeisiä tukikohtiaan. Appianoksen versiota sekoittaa kuitenkin kertomus, jonka mukaan Mithridates olisi aikonut marssia 36 000 sotilaan kanssa Tonavalle ja sieltä Italiaan Alppien solien kautta. Mithridates olisi pyytänyt aluksi skyyttejä mukaan sotaretkelle, mutta heidän kieltäydyttyään hän olisi ottanut yhteyttä eräisiin salaperäisiin keltteihin, jotka asuivat kaukaisessa maassa ja jotka olivat jo kauan olleet Mithridateen liittolaisia. Pompeiusta syytettiinkin siitä, että hän myöhemmin hyökkäsi Nabatean kimppuun, vaikka Mithridates olisi ollut samalla hetkellä hyökkäämässä Roomaan. Kyse on selvästi pelkästä huhusta, jota Pompeiuksen poliittiset vastustajat käyttivät häntä vastaan.


title: Mithridates VI

text: Junianus Justinus kertoo, että nuorena Mithridates yritettiin myrkyttää, minkä jälkeen hän nautti säännöllisesti vastamyrkkyjä eri myrkkyihin. Aulus Cornelius Celsus kertoo kirjassaan "De Medicina" Mithridateen valmistaneen yleisen vastamyrkyn, jonka hän uskoi tehoavan kaikkiin myrkkyihin. Mithridateen kerrotaan valmistaneen tämän "mithradiittina" tunnetun vastamyrkyn, joka koostui yli 40 eri aineosasta, yhdessä henkilääkärinsä Krateuaksen kanssa. Kerrotaan, että Mithridiates kokeili myrkkyjä ja vastamyrkkyjä orjiin ja rikollisiin. Hän kokeili niitä myös itseensä ja otti vastamyrkkyä joka päivä.


title: Mithridates VI

text: Celsuksen mainitsema vastamyrkky sisälsi muun muassa palsamipietaryrttiä, rohtokalmojuurta, akasian mehua, kardemummaa, anisruohoa, kuivattuja ruusun lehtiä, persiljaa, kassiakanelia, myrkkyraiheinää, pitkäpippuria, ambrapuiden pihkaa, olibaanihartsia, mirhaa, porkkanan siemeniä, balsamipuun pihkaa, lutukkaa, raparperin juurta ja sahramia.


title: Muuri

text: Muuri on muuraamalla aikaansaatu seinämä. Laajemmassa merkityksessä muurilla tarkoitetaan myös muita iskoksesta tai valamalla tehtyjä tekokivisiä pystysuoria rakenteita eli muun muassa savi- ja betonimuureja.


title: Muuri

text: Muureja voidaan käyttää puolustautumiseen, eristämiseen ja läpikulun estämiseen. Erityisesti historiallisen sotilasrakentamisen yhteydessä muurilla viitataan vihollisen etenemisen estäviin yhtenäisiin pystysuoriin puolustusrakennelmiin, joita rakennettiin mm. puusta.


title: Muuri

text: Maarakennuksessa muurilla tarkoitetaan yleensä kivestä tai betonista tehtyjä, maanpainetta vastustavia rakenteita (tukimuurit, siltojen siipimuurit).


title: Muuraus

text: Muuraus on rakennustekniikka, jossa pienemmistä kappaleista, kuten kivistä, tiilistä tai harkoista saadaan limityksen ja (muuri)laastin avulla aikaan yhtenäinen muurimainen rakenne. Ennen muurausta laasti sekoitetaan esimerkiksi laastisekoittimella. Apuvälineenä muurauksen suoruuden tarkistamisessa voi käyttää vesivaakaa tai linjalankaa. Tiiliä on mahdollista muurata myös syrjälleen, jolloin muodostuu ohuempi seinä. Mikäli muurataan leivinuunia, täytyy kuumuudelle eniten altistuviin kohtiin käyttää niin sanottuja tulitiiliä, jotka kestävät paremmin kuumuutta.


title: Kuivamuuri

text: Kuivamuuri eli ”kylmämuuri” on kivistä muodostettu rakenne, jossa luonnonkivet ladotaan muuriksi limittämällä ne toisiinsa ilman mitään sideainetta kuten laastia.


title: Kuivamuuri

text: Laastin tai muun sideaineen avulla muurattu muuri on "laastimuuri".


title: Kuivamuuri

text: Suomessa on säilynyt muutama kylmämuuritekniikalla tehty museosilta: Espoon kartanon Sågbron, Muntin, Tuovilan, Lapijoen ja Enonkosken kiviholvisillat sekä Harrströmin kivinen palkkisilta. Myös Sågbron viereinen museosiltakokoelmaan kuulumaton Qvarnbro on tehty kylmämuuritekniikalla.


title: Kuivamuuri

text: Kuivamuurissa kivet koskettavat toisiaan ja mitä suurempi kosketuspinta on, sitä lujempi rakenteesta muodostuu.


title: Kuivamuuri

text: "Levysaumainen kuivamuuri" on rakenne, jossa kivien väliin vaakasaumoihin pannaan levyt, jotka tasaavat kuormitusta kivien välillä ja lisäävät rakenteen lujuutta. Saumalevyjen tulee olla materiaaliltaan pehmeämpää kuin kiven, materiaalina on käytetty muun muassa lyijyä. Kuivamuurin rakennetta voidaan lujittaa myös käyttämällä metallisia tappeja, vaarnoja tai hakoja sitomassa kiviä toisiinsa.


title: Kuivamuuri

text: "Saumatussa kuivamuurissa" näkyviin jäävät saumat tiivistetään laastilla ulkonäön tai rakenteen pakkasenkestävyyden parantamiseksi, tällöin rakenteeseen joutuneen veden tulee päästä poistumaan muuta kautta. Kuivamuurit kapenevat ylöspäin.


title: Kuivamuuri

text: Kiven pystysuoria pintoja kutsutaan nousupinnoiksi, vaakasuoria makuupinnoiksi ja ulospäinnäkyvää julkipinnaksi. Muurin suuntaisesti asetettu kivi on juoksukivi ja sitä kohtisuoraan sidekivi. Ainoastaan juoksukivistä ladottu kerros on juoksukerros ja sidekivikerros muodostaa sidekerroksen.


title: Kuivamuuri

text: Vanhinta rakennetta edustaa kyklooppimuuri, jossa käsittelemättömistä luonnonkivistä rakennettiin seinä kokonaan ilman sideainetta. Joskus saumojen saumausaineena saatettiin käyttää savea tai esimerkiksi sammalta. Mykeneläisellä ajalla suurista kivistä rakennettiin tiivistämällä kyklooppimuureja.


title: Kuivamuuri

text: Kehittyneempää astetta edustivat harkkomuurit, jossa kiviharkot eli kvaaderit oli hakattu viideltä tai kaikilta sivuiltaan muotoon ja pysyivät omalla painollaan tai metallisten kiinnikkeiden avulla paikoillaan seinärakenteessa.


title: Kuivamuuri

text: Kylmämuuritekniikalla on Suomessa rakennettu perinteisesti kiviaitoja, siltoja, viljamakasiineja ja myllyjen patorakenteita. Käyttökohteita ovat hautausmaiden ja vanhojen peltotilkkujen ympärillä kulkevat kiviaidat. Kivinavettojen ja sakastien perusmuurit on usein alun perin rakennettu kylmämuurina ja tiivistetty vasta myöhemmin. Tällainen muuri ladottiin usein erittäin paksuksi, koska kivi oli seinän ainoa eristekerros. Maataloudessa kiviaitaa saatettiin vielä korottaa rakentamalla sen päälle riukuaita.


title: Monitahokas

text: Monitahokas on kappale, jota rajoittaa monikulmioista koostuva yksinkertainen suljettu pinta. Monikulmiot ovat monitahokkaan tahkoja. Tahkojen leikkausviivoja kutsutaan särmiksi ja särmien leikkauspisteitä kärjiksi.


title: Monitahokas

text: Monitahokas on konveksi (historiallisesti on käytetty myös termiä kupera), jos mitkä tahansa kaksi sen pinnan pistettä voidaan yhdistää janalla niin, että tämä jana ei käy monitahokkaan ulkopuolella. Muussa tapauksessa monitahokas on kovera.


title: Monitahokas

text: Jos kaikki monitahokkaan tahkot ovat samanlaisia säännöllisiä monikulmioita monitahokas on säännöllinen. Tällaisia kappaleita on vain viisi erilaista: kuutio, säännöllinen tetraedri, oktaedri, dodekaedri ja ikosaedri. Muussa tapauksessa monitahokas on epäsäännöllinen. Niiden määrä ja muoto ovat rajoittamattomat.


title: Monitahokas

text: Kaikille konvekseille monitahokkaille pätee Eulerin monitahokaslause: monitahokkaan tahkojen ja kärkien lukumäärien summa on särmien lukumäärä lisättynä kahdella. Itse asiassa lause pätee yleisemminkin. Konveksisuus ei ole tässä mitenkään oleellista, vaan se että monitahokkaassa ei saa olla reikiä kuten vaikkapa toruksessa. Tarkasti ottaen vaaditaan, että monitahokkaan pinnan genus on nolla.


title: Short Sunderland

text: Sunderland S.25 oli Short Brothers -lentokonevalmistajan RAF:lle suunnittelema lentovene, joka perustui yhtiön suosittuun Short S.23 Empire-matkustajakoneeseen. Sunderlandin ensilento tapahtui 16. lokakuuta 1937. Se oli laajasti käytössä toisessa maailmansodassa etenkin Saksan sukellusveneiden jäljittämisessä.


title: Short Sunderland

text:
Yksinäinen Australian kuninkaallisten ilmavoimien (RAAF) Sunderland Mark III lensi Biskajan lahdella sukellusveneiden etsintälentoa 2. kesäkuuta 1943, kun kahdeksan pitkän kantaman raskasta Junkers Ju 88 C -hävittäjälentokonetta havaitsi sen. Sunderland onnistui pääsemään hyökkäyksestä huolimatta takaisin Englantiin. Saksalaisten koneista Luftwaffen tietojen mukaan vain kaksi pääsi takaisin tukikohtaan.
Sunderlandin miehistössä oli yhdeksän australialaista ja kaksi englantilaista. Toinen tehtävä oli etsiä matkustajakonetta, joka oli noussut 1. kesäkuuta 1943 Gibraltarilta, ja joka myös oli ammuttu alas. Matkustajakoneen matkustajiin kuului elokuvanäyttelijä Leslie Howard. Erään legendan mukaan kyseiseen matkustajakoneeseen oli noussut myös Winston Churchillin näköinen mies, jonka saksalaiset olivat pyrkineen eliminoimaan.


title: Short Sunderland

text: Laivue perustettiin Kai Takissa 1. syyskuuta 1946 käyttäen runkona No1430 lentuetta. Laivueen kalustona oli Short Sunderland GR5 ja tukikohtana Iwakuni Korean sodan alkuvaiheissa. Laivue siirtyi 24. kesäkuuta 1954 Seletariin, Singaporeen ja lakkautettiin 1. lokakuuta.


title: Short Sunderland

text: Laivue muodostettiin Obanissa 15. tammikuuta 1941 ja siirtyi Pembrokeen seuraavana päivänä. Laivueen kalustona oli Short Sunderland Mk I. Laivue siirrettiin Freetowniin Sierra Leoneen 17. maaliskuuta 1941 ja Juihin 9. huhtikuuta 1942. Laivueen kalustoksi vaihdettiin Sunderland Mk III elokuussa 1942. Laivueen uudeksi tukikohdaksi määrättiin Balthurst 7. maaliskuuta 1943, missä se lakkautettiin 30. kesäkuuta 1945.


title: Short Sunderland

text: Laivue muodostettiin G-lentueesta 13. maaliskuuta 1941 kalustonaan C- ja G-luokkien lentoveneet. Huhtikuussa 1942 vanhentuneiden Imperial Airwaysin koneiden tultua lentokelvottomiksi laivue määrättiin PBY Catalina koneiden siirtoyksiköksi Lough Erneen. Laivue muodostettiin uudelleen Pembrokessa loppu vuodesta 1942 kalustonaan Sunderland MKII ja MkIII koneet. Laivue lakkautettiin 17. huhtikuuta 1943.


title: Short Sunderland

text: Laivueen ensimmäiset Sunderland MkI koneet saapuivat 13. maaliskuuta 1940 Invergordoniin ennen laivueen siirtoa Lough Erneen 18. syyskuuta 1941. Laivueeseen liitettiin Sunderland MkII koneita toukokuusta alkaen ja Sundnerland MkIII koneita tammikuusta 1942 alkaen. Laivueen kenttänä oli Pembroke 3. maaliskuuta-3. marraskuuta 1944, minkä jälkeen se palasi Lough Erneen. Laivueen kalusto vaihtui Sunderland MKV:een helmikuusta 1945 alkaen ja se palasi Pembrokeen 3. elokuuta 1945. Laivueen tukikohdaksi vaihtui Calshot 1. huhtikuuta 1946 ja paluu Pembrokeen 17. tammikuuta 1949, missä laivue lakkautettiin 28. helmikuuta 1957.


title: Short Sunderland

text: Laivueen meriitteihin kuuluu muun muassa taistelulaiva Bismarckin havaitseminen 22. huhtikuuta 1941 Beisfjordista lähellä Narvikia. Laiva kuitenkin katosi sumuun ja se löydettiin uudelleen vasta kuukautta myöhemmin.