title: Araknofobia

text: On esitetty, että araknofobia saattaisi olla geneettistä perua, mutta uusimpien tutkimusten mukaan näin ei vaikuta olevan. Sitä vastaan puhuu se seikka, että hämähäkkipelko kuuluu lähes yksinomaan länsimaiseen, eurooppalaisten ja heidän jälkeläistensä kulttuuriin. Darwin-keskuksen tutkija Jan Beccaloni on arvioinut, että araknofobia on opittua. Sitä esiintyy lähes ainoastaan länsimaissa, mutta siellä se kuitenkin on yleisimpiä kammoja. Hämähäkkipelon alkuperän oletetaan olevan peräisin keskiajan Euroopassa, jossa uskottiin erilaisten kulkutautien, ruton, lavantaudin ja muidenkin sairauksien syntyneen hämähäkkien puremasta. Sadut ja kauhuviihde ovat säilöneet pelot jälkipolville. Vuonna 2017 julkaistussa tutkimuksessa havaittiin jo puolivuotiaiden lasten reagoivan voimakkaammin hämähäkkien ja käärmeiden kuviin kuin muihin kuviin. Tutkimuksen tulkittiin viittaavan siihen, että hämähäkkien ja käärmeiden pelko on synnynnäistä.


title: Kiinan keskiaika

text: Kiinan keskiaika (200-luku–600-luku, mukaillen tunnetun ranskalaisen historioitsija Jacques Gernet'n määritelmää) oli hajaannuksen aikaa Kiinassa. Kuten Euroopan keskiajalla, tänä aikana Kiinassa vallitsi feodalismin tapainen järjestelmä. Kiinan keskiaika alkaa siten Han-dynastian hajoamisesta ja päättyy Sui-dynastiaan, joka jälleen yhdisti Kiinan.


title: Kiinan keskiaika

text: Ajanjaksolle osuvat seuraavat Kiinan dynastiat:


title: Kiinan muinaishistoria

text: Kiinan muinaishistoria alkaa esihistorialliselta ajalta ja jatkuu ensimmäisten kirjoitusten syntyajalla varhaishistoriana. Varhaisia nykyihmisen edeltäjiä eli Kiinassakin. Nykyihminen saapui Kiinaan noin 70 000–45 000 vuotta sitten. Noin 8000 eaa. alkoi riisin ja hirssin viljely ja sikojen pito. Viljelyn ja karjanhoidon pohjalta syntyi kasvavia kyliä. Viimeistään 4000 eaa. kylien ympärille ilmestyi muureja, ja yhteiskunnalliset erot alkoivat kasvaa.


title: Kiinan muinaishistoria

text: Seuraavan parin vuosituhannen aikana muotoutui Kiinan sivilisaatio suurine asutuskeskuksineen ja temppeleineen. Noin vuosina 1900–1600 eaa. vallinnut Erlitoun kulttuuri oli varhaisen valtion keskus.


title: Kiinan muinaishistoria

text: Jo varhain, viimeistään 500 000 vuotta sitten, nykyihmisen edeltäjä "Homo erectus" saapui Kiinaan. Kiinaankin levisi nykyihmisen tuoma niin sanottu sälekulttuuri 70 000-45 000 eaa. Jääkauden lopulla oletetaan Kiinassa asuneen mongolidien edeltäjiä. Pohjois-Kiinassa vallitsi 29 500–23 800 radiohiilivuotta sitten myöhäispaleoliittinen Shuidonggonin kulttuuri, jonka alue lienee autioitunut jääkauden kylmimmäksi ajaksi. Siihen liittyi litteitä kiviesineitä.. Noin 20 000 eaa. oli Xiachuanin kulttuuri Shanxin provinssissa. Tähän liittyi mikroteriä..


title: Kiinan muinaishistoria

text: Kiinan ensiksi asuttaneet nykyihmiset kuuluivat isälinjan haplotyyppeihin C ja D. Niinpä he eivät olleet sukua hankiinalasille. He olivat sukua Tiibetin ja Pohjois-Aasian kansoille. Noin 30 000 vuotta sitten saapui Länsi-Aasiasta isälinjan K-tyypin ihmisiä ehkä Intian, ehkä Keski-Aasian kautta. Heistä kehittyivät tyypit N ja O. Hankiinalaisten haplotyyppi O levittäytyi noin 17000–8000 vuotta eaa. Etelä-Kiinassa ja Koreaan, ja neoliittisella kaudella Pohjois-Kiinaankin. Naoliittikaudella oli Pohjois-Kiinassa paljon tyyppiä N, etelässä tyyppiä O.


title: Kiinan muinaishistoria

text: Maanviljely saapui Kiinaan ehkä noin 7500 eaa. liittyen vaikeasti ajoitettavaan Pentoushanin kulttuuriin. Noin 5000 eaa. alkoi kehittyä Keltaisen joen laaksossa Yangshaon kulttuuri, johon liittyi karjanhoitoa, maanviljelyä ja luultavasti viljan varastointiakin. Tällöin rakennettiin noin 300 asukkaan linnoitettuja kyliä, muun muassa Banpo. Yhteiskunta oli melko tasa-arvoinen. Noin 3000–2600 eaa. alkoi Dawenkoun kulttuurin keski- ja myöhäisvaiheiden hautalahjoissa näkyä varallisuuseroja, jotka kertovat eri yhteiskuntaluokkien muotoutumisesta. Näihin aikoihin sijoittuu Longshanin kulttuuri 3000–2000, jolloin syntyivät linnoitetut asutuskeskukset, muun muassa Taosi.


title: Kiinan muinaishistoria

text: Maanviljely ja keramiikka aloittivat noin 7000 eaa. Kiinassa toistaiseksi melko huonosti tunnetun neoliittisen kauden, jolloin alueelle syntyi monia kyläkulttuureja, jotka edelsivät myöhempien Xia- ja Shang-dynastioitten syntyä. Kiinan sivilisaation kehdoksi on sanottu monesti aluetta Xianin kaupungista itään, jossa Keltainenjoki tekee mutkan, ja Wei- sekä Fen-joet virtaavat Keltaiseenjokeen.


title: Kiinan muinaishistoria

text: Yangshao-kulttuuriin Keltaisenjoen keskijuoksulla 5000–3000 eaa. kuului hirssin viljelyä, kotieläimiä, silkinvalmistusta, kivisiä työkaluja ja maalattua keramiikkaa. kasvatettiin myös vehnää ja ehkä myös riisiäkin. Yhteiskunta lienee alussa ollut melko tasa-arvoinen, päätellen esiin kaivetusta Banpon kylästä noin 4700-3600 eaa. Tyypillisiä olivat korotetulla lattialla varustetut viljavarastot. Kotieläiminä pidettiin muun muassa koiria, lampaita, vuohia, nautoja ja sikoja. Banpon kylän aikaisesta Jiangzhaista on löydetty Kiinan varhaisimmat kupariesineet. Silkkiä saatettiin tehdä jo tällöin, muttei se ole varmaa. Lapsia haudattiin maalattuihin saviastioihin. Tältä ajalta on säilynyt kolmijalkaisia saviastioita, ja myös ruukkuja, joiden kyljessä on kuvioita, jotka saattavat olla kirjoituksen edeltäjiä.


title: Kiinan muinaishistoria

text: Keskisellä Yangshao-kaudella ilmaantui Henanin maakuntaan selviä yhteiskunnallisen epätasa-arvon merkkejä. noin 4000-3500 eaa., suuria julkisia rakennuksia, hautauksissa eroja, sinooperivärin tuotantoa rituaalisiin tarkoituksiin.


title: Kiinan muinaishistoria

text: Yangshaon kulttuurin aikainen on Hongshan-kulttuuri Pekingistä koilliseen 4700–2900 eaa. Tämä kulttuuri tunnetaan Kiinan vanhimmasta temppelistä n. 3500-3000 eaa. Niuheliangin temppelistä on löydetty jadesilmäinen jumalatteren kuva, jonka takia sitä sanotaan "Jumalattaren temppeliksi". Lähellä on kivisiä kumpuhautoja, joista on löydetty yleensä jade-esineitä. Näistä monet ovat "sikalohikäärmeitä", jotka ovat luultavasti lohikäärmeen varhainen muoto. Haudat saattavat olla päällikkokunnan johtajien eliittihautoja. Paikan läheltä ei ole löydetty muinaista asutusta. Niinpä se oli luultavasti uhripaikka ja kalmisto.


title: Kiinan muinaishistoria

text: Kiinan varhaisin sulatettu kupari on Hongshan-kulttuurin ajalta.


title: Kiinan muinaishistoria

text: Neoliittisen ajan jälkeen tuli kalkoliittinen kuparikausi ja pronssikausi noin 2000 eaa.


title: Kiinan muinaishistoria

text: Kalkoliittinen kausi oli Kiinassa noin 3000-2000 eaa. Silloin alettiin takoa ja sulattaa kuparia, mutta kivityökalut olivat yhä yleisimpiä työkaluja, koska kupari oli harvinaista. Linnoitetut kaupungit, joissa asui eri yhteiskuntaluokkiin jaettuja ihmisiä, ilmestyivät. Kiinan kehitys on saattanut saada vaikutteita Intiasta tai Lähi-idästä. Kalkoliittiseen kauteen kuuluvat Longshanin, Liangzhiun ja Qijian kulttuurit.


title: Kiinan muinaishistoria

text: Longshan-kulttuuri oli myöhemmän kiinan kulttuurin edeltäjä. Keltaisen joen varrella 2600–2000 eaa. tehtiin dreijalla tehtyä hienoa mustaa Longshan-keramiikkaa. Tällä aikakaudella myös ilmestyivät kaupungit, ja riisiä viljeltiin nyt varmasti. Longshan-kaudella väkiluku kasvoi nopeasti. Kauden alussa oli päällikkökuntia. Niissä asutukset jakautuivat kooltaan 2-3 eri tyyppisiksi, pieniin, keskisuuriin ja isoihin. Pienien koko oli 5, isojen 56 ha. Longshanin alun suuri keskus oli kirkonkylän kokoine, siinä oli noin 5000-6000 asukasta, ja keskuksen vaikutusala noin 1200-1500 km2. Hallintoportaita lienee ollut kaksi: päällikkö ja alipäälliköt. Niinpä Longshan-kaudella ei liene ollut vielä varsinaisia valtioita, vain niiden esiasteita.


title: Kiinan muinaishistoria

text: Liangzhun kulttuuriin 3400–2250 eaa. liittyi kasteluviljely, riisin terassiviljely, silkin valmistus, eliittihautojen rikkaat hautalahjat, jaden työstö. Väen määrä Kiinassa nousi huippuunsa tähän mennessä, mutta kauden lopussa väkiluku romahti.


title: Kiinan muinaishistoria

text: Qijian kulttuurin jäänteitä on löytynyt Qijiapingista, Gansun maakunnasta. Se on ainoa kulttuuri jossa näkyy vaikutteita pohjoisesta Euraasiasta. Saviesineissä on kampamaisia kuvioita ja osa ruukuista on amforan muotoisia. Keramiikka oli maalaamatonta mutta taidokasta. Useimmat työkalut oli tehty kivestä, mutta joitakin valettuja pronssiesineitä on löytynyt.


title: Kiinan muinaishistoria

text:
Kiinan ensimmäinen pronssiesine lienee Gansusta, Dongxiangin piirikunnasta löydetty veitsi,
joka ajoittuu aikaan 2900-2970 eaa. Laajemmalle metalli levisi 2000-luvun eaa. lopulla
Keltaisen joen alueella Machang-vaiheessa noin 2300-2000 eaa. Varhaista pronssia Kiinassa
oli myös Xiajiadianin kulttuurissa 2200-1600 eaa. Täällä pronssia ja kuparia käytettiin yleensä korvarenkaisiin.
Kiinan perimätiedon mukaan maassa olisi ollut jo pronssikaudella seuraavat dynastiat:Näiden dynastioiden aikana kiinan kirjoitusjärjestelmä kehittyi. Xia-dynastian ajalta ei ole kirjoitettuja jäänteitä. Shang-dynastiasta jäi kirjoituksia kaiverrettuina luihin, kilpikonnankuoriin ja pronssiesineisiin. Varhaisimmat säilyneet kiinankieliset kirjoitukset, oraakkeliluukirjoitukset, kuuluvat näihin. Kirjoitus alkoi kehittyä viimeistään Shang-dynastian keksivaiheilla ja monet varhaiset kirjoitusmerkit syntyivät Shang-dynastian lopuilla noin 1250/1200-1050 eaa.
Noin vuonna 1050 eaa. Shang-dynastian syrjäytti Zhou-dynastia.


title: Kiinan renessanssi

text: Kiinan renessanssi (900-luku – 1200-luku, mukaillen ranskalaisen historioitsija Jacques Gernet'n määritelmää) muistutti Euroopan renessanssia: vanhoja kulttuuripiirteitä tutkittiin uudelleen ja uusia syntyi, myös merkittäviä keksintöjä tehtiin ja hallinto oli keskitettyä. Kausi alkaa Tang-dynastian hajoamisesta ja päättyy mongolien Yuan-dynastiaan.


title: Kiinan renessanssi

text: Tällä ajalle osuvat seuraavat Kiinan dynastiat:


title: Mikki Hiiri

text: Mikki Hiiri () on Walt Disneyn ja Ub Iwerksin luomista piirroshahmoista kuuluisin. Hän on hiiri, jolla on kaksi suurta pyöreää korvaa, siimahäntä ja punaiset pöksyt. Hahmo esiintyi alkujaan piirroselokuvissa, mutta myöhemmin ennen kaikkea sarjakuvissa. Mikistä onkin tullut yksi Disney-imperiumin keulakuvista pallokorvaisine päineen. Mikki esiintyi ensi kerran 18. marraskuuta 1928 piirroselokuvassa "Höyrylaiva Ville" ("Steamboat Willie"). Höyrylaiva Ville oli kolmas Mikki-piirretty mutta ensimmäinen, joka esitettiin yleisölle. Se oli myös ensimmäinen piirretty, jossa on synkronoitu ääniraita.


title: Mikki Hiiri

text: Höyrylaiva Villen suuren suosion takia Disney jälkiäänitti myös kaksi ensimmäistä Mikki-piirrettyä, "Plane Crazyn" ja "The Gallopin' Gauchon". Mikki ei kuitenkaan puhunut ennen yhdeksättä piirrettyään, "The Karnival Kidiä". Mikin ensimmäiset sanat olivat "Hot Dogs!" Vaikka Walt Disney siirtyi käyttämään Technicolor-värijärjestelmää jo 1932, Mikki Hiiri -piirroselokuvat tehtiin mustavalkoisina vuoteen 1935 asti, koska Mikin hahmo toimi erinomaisesti mustavalkoisena. Moviefone listasi vuonna 2009 Mikki Hiiren sijalle 3 "Kaikkien aikojen 25. parasta animaatioelokuvien hahmoa" -listallaan.


title: Mikki Hiiri

text: Mikki Hiiren suomenkielisinä ääninäyttelijöinä ovat toimineet muun muassa Jukka-Pekka Palo, Antti Pääkkönen ja Pekka Autiovuori.


title: Mikki Hiiri

text: Mikki Hiiri sai oman tähden ja nimensä Hollywoodin Walk of Famelle vuonna 1978 hahmon 50-vuotispäivänä.


title: Mikki Hiiri

text: Alussa Mikki-piirrettyjen huumori oli erittäin alatyylistä, ja Mikki itse oli hyvin ilkikurinen karjapihan hahmo. Suosion kasvaessa Mikki rauhoittui vähän, ja kujeilu sai jäädä pääosin muille hahmoille. Mikistä tuli pian herrasmiesmäinen hahmo, jolle Walt Disney antoi piirroselokuvissa oman äänensä.


title: Mikki Hiiri

text: 1940-luvulle mentäessä animaattori Fred Moore uudisti Mikin ulkonäköä, varsinkin kasvojen kohdalta, jolloin Mikin kasvojen muoto pyöristyi ja silmien ympärille lisättiin ovaalit. "Uudistetun" Mikin ensimmäinen piirretty oli "The Pointer" vuodelta 1939. Uudistukset tehtiin kuitenkin lähinnä Fantasia-elokuvaa ajatellen.


title: Mikki Hiiri

text: Vanhojen piirrosfilmien kultakaudella 1940- ja 1950-luvuilla Mikki oli usein herrasmiesmäinen arjen sankari, jolle päivittäiset askareet tai esimerkiksi metsästysretket Pluto-koiran kanssa tuottivat usein vaikeuksia, mutta joka osasi suhtautua ongelmiinsa huumorilla päinvastoin kuin Aku Ankka. Yksi tunnetuimmista Mikki-pätkistä oli "Mickey and the Seal" (Mikki ja hylje) vuodelta 1948, jossa eläintarhan hylje seuraa Mikkiä kotiin. Toisin kuin esimerkiksi USA:ssa tai Saksassa, Suomessa Disney-fanien suosikkihahmoksi on tullut äkkipikainen ja kenties mattimeikäläismäisempi Aku Ankka.


title: Mikki Hiiri

text: Mikin lähipiiriin kuuluvat ystävä ja aisapari Hessu Hopo, tyttöystävä Minni Hiiri, lemmikkikoira Pluto, ystävä ja keksijä tohtori Staattinen sekä ystävä Polle Koninkaulus. Mikillä on kaksi veljenpoikaa, Mortti ja Vertti. Aiemmin Mikki seikkaili aika ajoin myös Aku Ankan kanssa, mutta nykyään Mikin ja Akun tapahtumat esitetään useimmin toisistaan riippumattomina, erillisinä maailmoina. Myös Mikki asuu Ankkalinnassa.


title: Mikki Hiiri

text: Sarjakuvissa Mikki esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1930. Sanomalehdissä julkaistuja Mikki Hiiri-sarjakuvia piirsi vuosikymmenien ajan (1930–1975) Floyd Gottfredson. Sarjakuvalehdissä julkaistujen pidempien seikkailusarjojen laatijoista tunnetuimpia on ollut Paul Murry. Monet italialaiset Disney-piirtäjät ovat tehneet paljon Mikki-sarjoja, tunnetuin on Romano Scarpa. Sarjakuvissa Mikki toimii usein poliisin apurina rikollisten jäljittämiseksi.


title: Mikki Hiiri

text: Tavanomaisin teema nyky-Mikin seikkailuissa on rikollisuuden torjunta joko ammattimaisena yksityisetsivänä tai poliisimestari Sisun epävirallisena salapoliisiavustajana. Tunnetuimmat Mikin rikolliset vastustajat ovat Musta Pekka, Mustakaapu, Salomo ja Samu Suutari. Toinen usein toistuva teema on arkielämän seikkailut, missä Mikki joutuu usein selvittelemään ystävänsä Hessun moninaisia toilailuja tai pelastamaan tämän pulasta.


title: Mikki Hiiri

text: Suomessa Mikki Hiiri -sarjakuvia julkaistaan Aku Ankka -lehdessä, usein jatkokertomuksina. Toisinaan niitä julkaistaan myös erillisissä sarjakuva-albumeissa sekä Aku Ankan taskukirjoissa. Joulukuussa 2008 ilmestynyt Mini-Taskari 5 (Eläköön Mikki) kertoo Mikki Hiirestä, ja siinä on ainoastaan Mikki-tarinoita.


title: Mikki Hiiri

text: Mikki Hiiri esiintyy päähenkilönä alla mm. mainituissa videopeleissä.


title: Mikki Hiiri

text: Mikki Hiiri esiintyy yhtenä merkittävimmistä hahmoista Disney Interactive Studiosin sekä Square Enixin yhteistyönä kehittämässä "Kingdom Hearts" -pelisarjassa. Hän toimii Disney-linnan () ja sitä ympäröivän Disney-kaupungin () kuninkaana, joka on myös yksi Avainmiekan käyttäjistä (), jotka voivat avata tien minne tahansa ja joilla voi taistella pimeyttä vastaan. Hän antanut koko pelien juonen ajan apua pelien päähenkilölle, Soralle ja lähettänyt tämän avuksi hovitaikurinsa Aku Ankan sekä kapteeninsa Hessun.


title: Mikki Hiiri

text: Mikki Hiiren falsettiäänenä toimi ensimmäisenä itse Walt Disney. 1940-luvulla Disneyn kiireiden takia Mikin ääneksi vaihtui Jim Macdonald, joka jatkoi työtä kolmekymmentä vuotta. 1970-luvulta tähän päivään Mikin äänenä toimi Wayne Allwine, joka on toistaiseksi ollut pisimpään Mikin äänenä (1977–2009). Bret Iwan on ilmoitettu olevan Allwinen seuraaja Mikin uutena äänenä. Suomenkielisiä Mikin ääniä ovat olleet muun muassa Pekka Autiovuori, Jukka-Pekka Palo ja Antti Pääkkönen.


title: Mikki Hiiri

text: Georg Malmstén levytti Suomessa 1930-luvulla muutamia "Mikki-Hiirestä" kertovia suosittuja lastenlauluja ja oli vähällä joutua oikeuteen Disney-yhtiön kanssa. Disney kuitenkin veti haasteuhkauksensa pois ja tyytyi Malmsténin selitykseen, että hänen Mikki-Hiirellään ei ollut Disney-hahmon kanssa muuta yhteistä kuin nimi, sekin eri lailla kirjoitettu. Tosin Malmsténin selitys ontui, sillä hän oli levyttänyt samat laulut myös ruotsiksi ja niissä Mikki oli Musse Pigg, sama kuin Disneyn Mikki ruotsiksi.


title: Mikki Hiiri

text: Tunnetuimmat Malmsténin Mikki-laulut ovat "Mikki-Hiiri ja susihukka", "Mikki-Hiiri merihädässä", "Mikki-Hiiri ja vuorenpeikko", "Mikki-Hiiri koskenlaskussa" ja "Mikki-Hiiri lentäjänä".


title: Japanilaiset kielet

text: Japanilaiset kielet on kieliensä lukumäärältä hyvin pieni kielikunta, johon japanin lisäksi kuuluvat lähinnä Ryūkyū-saarten kielet. Japanilaisia kieliä puhuu äidinkielenään yli 130 miljoonaa ihmistä. Näiden kielten kantamuotona on pidetty kantajapania ja niiden eroaminen toisistaan on ajoitettu Yamato-kaudelle. Toisaalta nämä muut kielet lasketaan joskus japanin murteiksi ja japani isolaatiksi. Japanilaisia kieliä on joskus yritetty mahduttaa myös altailaisiin kieliin tai uralilaisaltailaisiin kieliin mutta suurin osa tutkijoista on sitä mieltä että altailaiset kielet eivät ole sukua japanilaisille kielille.


title: Japanilaiset kielet

text: Japanilaisille kielille tyypillistä on subjekti-objekti-verbi sanajärjestys, sijamuotojen ilmaiseminen postpositioin sekä verbien taivutus suffiksien avulla.


title: Oseania

text: Oseania on Tyynellämerellä sijaitseva saaristojen ryhmä, johon kuuluvat Melanesia, Mikronesia ja Polynesia sekä suurimpina saarina Uusi-Guinea ja Uuden-Seelannin pääsaaret. Tässä artikkelissa käytetään laajempaa tulkintaa Oseaniasta maanosana, johon kuuluu myös Australia.


title: Oseania

text: Oseanian pinta-ala on 9 008 458 neliökilometriä ja asukaslukuarvio 36,4 miljoonaa asukasta (2014). Oseaniaan katsotaan kuuluvan yli 10 000 saarta. Nimitys ”Oseania” (latinan sanasta "oceanus", ’valtameri’) kuvaa laajaa merialuetta Amerikan ja Aasian mantereiden välissä vastakohtana muille maanosille, jotka koostuvat pääosin maamassasta.


title: Oseania

text: Oseania on yksi maailman kahdeksasta ekologisesti tärkeästä alueesta. Näillä alueilla on omat ekosysteeminsä niin kasvien, eläinten kuin ilmastonsakin osalta. Ne ovat lisäksi tärkeitä maapallon luonnontasapainon kannalta. Oseania kuuluu subtrooppisen ilmaston vyöhykkeeseen lukuun ottamatta Australian keski- ja länsiosia.


title: Oseania

text: Termin ”Océanie” (Oseania) kehitti tanskalais-ranskalainen maantieteilijä Conrad Malte-Brun 1800-luvun alussa. Nimitys on johdettu latinan kautta kreikan kielen sanasta ὠκεανός ("ōkeanós") joka tarkoittaa suurta maata ympäröivää virtaa ja sen jumalaa.


title: Oseania

text: Kirjoitustaidon puutteen ja erilaisten hajoavien materiaalien käytön vuoksi Tyynenmeren varhaiskulttuureista on jäänyt vain vähän jälkiä niiden muinaisesta historiasta ja taiteesta. Tyynenmeren saaret asutettiin alun perin Kaakkois-Aasiasta kahtena eri ajanjaksona. Ensimmäiset asukkaat, nykyisten melanesialaisten ja australian aboriginaalien esi-isät, saapuivat Uuteen-Guineaan ja Australiaan noin 40 000–60 000 vuotta sitten. Noin 38 000 vuotta eaa. mennessä melanesialaiset olivat levittäytyneet itään Salomonsaarille asti. Oseanian vanhimmat taidenäytteet ovat Australian aboriginaalien tekemät kalliomaalaukset ja -kaiverrukset. Varhaisimmat niistä voivat olla yli 40 000 vuotta vanhoja.


title: Oseania

text: Noin 1500-luvulta eaa. lähtien Kaakkois-Aasiasta tulleen toisen ihmisaallon jälkeläisistä muodostunut Lapita-kulttuuri alkoi yhdessä melanesialaisten kanssa levittäytyä itään yhä syrjäisemmille Tyynenmeren seuduille. Nykyisten Polynesian ja Mikronesian sekä joidenkin Melanesian alueiden asukkaiden uskotaankin olevan lapitalaisten jälkeläisiä. Samaan aikaan kun Lapita-kulttuuri laajeni itään, Uudessa-Guineassa valmistuivat varhaisimmat tunnetut oseanialaiset kuvanveistokset.


title: Oseania

text: Ajanjakso vuodesta 1000 eaa. vuoteen 1. jaa. merkitsi kulttuurin vakiinnuttamista ja kehittämistä vuosien 1300-1000 eaa. välillä Länsi-Polynesian saarille saapuneille lapitalaisille. Noin 500-luvulta eaa. lähtien ensimmäisten asukkaiden jälkeläiset rupesivat kehittämään varhaisimpia polynesialaisia kulttuureja Samoalla, Tongalla ja Fidžillä. Vuosisatoja myöhemmin polynesialaiset levittäytyivät yhä syrjäisemmille alueille läntisellä Tyynellämerellä. Marquesassaaret ja pohjoiset Cookinsaaret asutettiin vuosien 200 eaa. ja 1 jaa. välillä.


title: Oseania

text: Läntisellä Tyynellämerellä vuosien 1000 eaa. ja 1. jaa. välistä ajanjaksoa leimasi kaupan kasvu sekä Aasian mantereen ja saariston alkuperäisväestön kulttuurien välinen vuorovaikutus. 600-luvulta eaa. lähtien Vietnamissa voimistui pronssiesineistöstä tunnettu Dong Son -kulttuuri. Seuraavina vuosisatoina rummuilla ja muilla pronssiesineillä käytiin Kaakkois-Aasian saaristossa laajaa kauppaa, ja niistä tuli tärkeä osa alueiden alkuperäiskulttuurien taideperinteitä.


title: Oseania

text: Syrjäisillä Tyynenmeren saarilla vuosien 1–500 jaa. välinen aika oli jatkuvaa laajenemista ja uudisasutusta. Idässä polynesialaiset jatkoivat itäisen Polynesian saaristojen asuttamista, ja samaan aikaan saapuivat ensimmäiset asukkaat Karoliineille Mikronesiassa. Läntisessä Oseaniassa mantereen ja saariston väliset kauppaverkot kehittyivät ja laajenivat itään päin. Noin ajanlaskun alusta lähtien itäisen Indonesian saariston kauppiaat alkoivat solmia suhteita läntisen Uuteen-Guineaan. Polynesialaiset jatkoivat itään suuntautuvaa uudisasutustaan asuttaen muun muassa Havaijin, Tahitin ja Pääsiäissaaret arviolta noin 800 jaa. Uuden-Seelannin saarille he saapuivat noin 900 jaa. ja asuttivat ne. He kutsuivat saaria nimellä Ao-Tea Roo (pitkän valkoisen pilven maa).


title: Oseania

text: Ensimmäiset eurooppalaiset tutkimusmatkailijat saapuivat Oseaniaan 1500-luvun alkupuolella. Eurooppalaisia houkutteli alueelle rikkauksien, kuten kullan ja mausteiden, sekä "tuntemattoman eteläisen mantereen", Terra Australiksen, etsintä. Vuonna 1521 alueella vieraili espanjalainen tutkimusmatkailija Fernão de Magalhães, ja myöhemmin 1520-luvulla hollantilaiset ja portugalilaiset kauppiaat osallistuivat alueen maustekauppaan ja olivat vuorovaikutuksessa alueen kulttuurien kanssa. 1500-luvun loppupuolella Etelä-Amerikan ja Filippiinien siirtokuntien välillä purjehtivat espanjalaisalukset ottivat yhteen monien Tyynenmeren saaristojen kansojen kanssa.


title: Oseania

text: Espanjalainen tutkimusmatkailija Álvaro de Mendaña de Neira etsi eteläistä mannerta kahdella matkallaan vuosina 1567 ja 1595 ja otti matkoillaan verisesti yhteen alkuperäisväestön kanssa. Kuuluisia hollantilaisia Oseaniaa tutkineita tutkimusmatkailijoita olivat muun muassa Tongan ja Futunan löytäneet Jacques le Maire ja Wilhelm Schouten, Bora Boran, Tutuilan ja Upolun löytänyt Jacob Roggeveen sekä Tasmanian, Uuden-Seelannin, Fidži- ja Tongasaaret löytänyt Abel Tasman. 1700-luvulla Oseaniaa tutkineita tutkimusmatkailijoita olivat muun muassa britit Samuel Wallis ja James Cook sekä ranskalainen Louis Antoine de Bougainville.


title: Oseania

text: Ensimmäisellä maailmansodalla ei ollut Tyynenmeren alueella suuria vaikutuksia lukuun ottamatta Saksan siirtomaamenetyksiä Mikronesiassa, Samoalla ja Naurulla. Sen sijaan alue toimi merkittävänä sotanäyttämönä toisen maailmansodan aikana. Sodan alussa Japani laajensi alueitaan Mikronesiasta etelään ja kaakkoon vuoteen 1942 asti. Vuodesta 1944 lähtien liittoutuneet valtasivat menetettyjä alueita hitaasti takaisin saari kerrallaan. Yhdysvaltalaiset pommikoneet pommittivat japanilaisia kaupunkeja Pohjois-Mariaaneilta käsin, ja 6. elokuuta 1945 Enola Gay nousi ilmaan Tinian-saarelta ja pudotti Little Boy nimisen atomipommin Hiroshimaan.


title: Oseania

text: Oseania käsittää noin 8 500 000 neliökilometrin kokoisella alueella sijaitsevien saaristojen ryhmän. Oseanian saaret voidaan kulttuuristen lähtökohtien perusteella jakaa neljään ryhmään. Ensimmäinen ryhmä on Filippiinien itäpuolella sijaitseva Mikronesia ("pienetsaaret"), toinen Indonesian ja Australian itäpuolella sijaitseva Melanesia ("mustat saaret") ja kolmas keskellä Tyyntämerta sijaitseva Polynesia ("paljon saaria"). Viimeisen ryhmän muodostavat Australia ja Uusi-Seelanti, joiden väestö on pääosin peräisin Euroopasta.


title: Oseania

text: Tyynenmeren pohja muodostuu pääasiassa valtavasta Tyynenmeren laatasta, joka rajautuu kaakossa Nazcalaattaan. Laatat veäytyvät hitaasti toisistaan Nazcalaatan liikkuessa kaakkoon ja Tyynenmeren laatan liikkuessa luoteeseen. Luoteessa se törmää muihin laattoihin ja painuu niiden alle muodostaen syvänmeren hautoja ja tulivuorijonoja. Näitä ovat esimerkiksi maailman syvin tunnettu syvänmeren hauta, Mariaanien hauta, sekä sen edustalla sijaitsevat Mariaanit.


title: Oseania

text: Alueella on myös kuumia pisteitä, jotka muodostavat tulivuoriketjuja Tyynenmeren laatan liikkuessa niiden yli luoteeseen. Kun tulivuori siirtyy pois kuuman kohdan päältä, se sammuu, ja vajoaa usein eroosion seurauksena merenpinnan alapuolelle. Tämän vuoksi Tyynenmeren alueella sijaitsevat nuorimmat ja aktiivisimmat tulivuoret sijaitsevat aina kaakossa, kun taas vanhimmat ja sammuneet, merenpinnan alapuolelle jääneet tulivuoret ja atollit luoteessa. Esimerkiksi Australsaaret ovat syntyneet kuuman pisteen kohdalle.


title: Oseania

text: Oseania sijaitsee sekä trooppisen että lauhkean vyöhykkeen alueella. Suurin osa Australiaa sekä Uusi-Seelanti kuuluvat lauhkeaan vyöhykkeeseen, kun taas valtaosa Tyynenmeren saarista sijaitsee tropiikissa. Oseanian ilmastoon vaikuttavat jatkuvat viilentävät pasaatituulet. Valtaosa Australiaa on kuivaa tai puolikuivaa vyöhykettä. Kosteita vyöhykkeitä on pitkin Australian itärannikkoa, Tasmaniasta sekä kesäisin joiltain alueilta pohjoisrannikolla. Valtaosa Uutta-Seelantia, Papua-Uusi-Guinea sekä suurin osa Tyynenmeren saarista kuuluvat kosteaan vöhykkeeseen. vahinkoa Oseanian alueella aiheuttavat El Niño -ilmiö sekä trooppiset syklonit.


title: Oseania

text:
Tyynenmeren saarten luonto on suhteellisen samantyyppistä. Tuliperäisillä saarilla on rikkaampi kasvi- ja eläinlajisto, kun taas pienemmät koralliatollit voivat olla lähes autioita. Vuosituhansien saatossa useimmat lajit ovat levinneet meren yli lännestä itään päin, ja niinpä läntiset saaret, kuten esimerkiksi Salomonsaaret, ovat lajistoltaan huomattavasti monipuolisempia kuin itäisemmät. Kasvilajien leviäminen on tapahtunut osittain luonnollisten prosessien kautta, kuten esimerkiksi siementen kulkeutuessa tuulteen, lintujen ulosteiden ja merivirtojen mukana. Joitakin lajikkeita, kuten esimerkiksi kava, kookospalmu, leipäpuu ja taaro, toivat varhaiset uudisasukkaat tarkoituksella mukanaan.
Salomonsaarten opossumeita lukuun ottamatta hedelmälepakot ovat ainoita maanisäkäslajeja, jotka ovat tulleet alueelle ilman ihmisen apua. Ihmisten mukana saarille on kulkeutunut muun muassa polynesianrotta sekä gekkolajeja, joita on alueella nykyään valtavasti. Gekkojen ohella matelijalajistoa on lähinnä muutamia käärme- ja varaanilajeja läntisessä Melanesiassa ja Mikronesiassa. Tosin Palaulla ja Salomonsaarilla on myös makean- ja suolaisen veden krokotiileja. Lintulajisto koostuu pääasiassa muuttolinnuista. Tyynenmeren alueella kulkeneet uudisasukkaat toivat mukanaan koiria, kanoja ja sikoja. Eurooppalaiset toivat alueelle myöhemmin nautoja, hevosia, lampaita ja vuohia.


title: Oseania

text: Alueen merielämä on hyvin rikasta. Esimerkiksi koralliriutoilla elää runsaasti erilaisia kala-, sekä muita vedessä eläviä lajeja, ja niiden biodiversiteetti kuuluukin maailman korkeimpiin. Alueen vesissä elää myös useita delfiinilajeja sekä uhanalaisia kilpikonnalajeja, kuten karettikilpikonna, liemikilpikonna ja merinahkakilpikonna. Myös valaita oli alueella runsaasti ennen valaapyyntilaivastojen saapumista 1700-luvulla. Vaikka valaskanta onkin toipumassa, toipumista hidastaa edelleen jatkuva valaanpyynti.


title: Oseania

text: Oseanian väkiluku oli vuonna 2005 noin 33,4 miljoonaa. Valtaosa eli 24,4 miljoonaa ihmistä asui Australiassa ja Uudessa-Seelannissa. Papua-Uudessa-Guineassa asui noin 6,1 miljoonaa ihmistä ja loput 2,9 miljoonaa ihmistä laajalla alueella sijaitsevilla pienillä saarilla. Alueella, varsinkin Polynesiassa, on ongelmia liikakansoituksen kanssa. Varsinkin Cooksaarilta, Samoalta, Tongalta ja Fidžiltä suuntautuu huomattavaa muuttoliikettä Uuteen-Seelantiin ja Pohjois-Amerikkaan. Monia koulutettuja australialaisnuoria houkuttelee muutto ulkomaille. Koska syntyvyysluvut ovat matalia, sekä Australiaa että Uutta-Seelantia uhkaa väestön vähenemiseen ja sen ikääntymiseen liittyvät ongelmat.


title: Oseania

text: Australiassa ja Uudessa-Seelannissa on kummassakin moderni talousjärjestelmä sekä kehittynyt infrastruktuuri. Australiassa on myös rikkaita mineraaliesiintymiä sekä energialähteitä. Teollisuustuotanto on tärkeä osa sekä Australian että Uuden-Seelannin taloutta.


title: Oseania

text: Tyynenmeren saarilla ei sen sijaan ole kehittynyttä teollisuustuotantoa. Papua-Uudessa-Guineassa on huomattavia mineraaliesiintymiä, esimerkiksi kultaa ja kuparia, ja maasta on viime aikoina löydetty maakaasuesiintymiä. Ranskalle kuuluvasta Uudesta-Kaledoniasta löytyy mittavat nikkelivarannot ja Fidžiltä kultaa. Maat kuitenkin vievät raaka-aineen ulkomaille, eivätkä hyödynnä sitä omassa teollisuudessaan. Monilla Tyynenmeren saarilla on kuitenkin vain vähän luonnonvaroja, ja luonnonvarojen puute yhdessä infrastruktuurin kehittymättömyyden kanssa on estänyt teollisuuden kehittymistä. Useimmilla mailla teollisuus onkin rajoittunut lähinnä elintarvikkeiden jalostukseen.


title: Oseania

text: Matkailu on tärkeä tulonlähde suuressa osassa Oseaniaa. Australia ja Uusi-Seelanti pystyvät tarjoamaan matkailijoille nykyaikaisia mukavuuksia ja palveluita, kun taas Tyynenmeren trooppisille saarille, esimerkiksi Fidžiin, Tahitille, Vanuatuun ja Pohjois-Mariaaneille, matkailijoita houkuttelevat muun muassa kauniit maisemat.


title: Free Software Foundation

text: Free Software Foundation (FSF) on yleishyödyllinen järjestö, jonka Richard Stallman perusti 1985 GNU-projektin tueksi ja valistamaan vapaan ohjelmiston eduista. FSF:n perustamisesta 1990-luvun puoliväliin asti FSF käytti suurimman osan varoistaan ohjelmistojen kehittämiseen. Nykyisin FSF keskittyy enemmän lakiasioihin.


title: Free Software Foundation

text: FSF:n hallitukseen kuuluu 6 jäsentä.


title: Aki Kaurismäki

text: Aki Olavi Kaurismäki (s. 4. huhtikuuta 1957 Orimattila) on suomalainen, akateemikon arvonimen saanut elokuvaohjaaja. Hänen tunnetuin ja katsotuin elokuvansa Suomessa ja maailmalla on vuonna 2002 valmistunut "Mies vailla menneisyyttä".


title: Aki Kaurismäki

text: Kaurismäen elokuville on tunnusomaista yleiskielinen artikulointi ja valtavirran ulkopuolella elävien ymmärtävä esittäminen. Matti Pellonpää ja Kati Outinen ovat olleet Kaurismäen luottonäyttelijöitä, mutta suuremmissa tai pienemmissä rooleissa ovat esiintyneet usein myös Elina Salo, Esko Nikkari, Sulevi Peltola, Markku Peltola, Sakari Kuosmanen ja Kari Väänänen.


title: Aki Kaurismäki

text:
Kaurismäki on niin sanottu "auteur"-ohjaaja, toisin sanoen hän käsikirjoittaa, ohjaa, tuottaa ja useimmiten leikkaakin elokuvansa pääosin itse.
Kaurismäki syntyi Orimattilassa mutta asui nuoruudessaan useilla paikkakunnilla, kuten Toijalassa ja Kouvolassa, joiden elokuvakerhojen aktiivinen jäsen hän oli. Ylioppilaaksi Kaurismäki kirjoitti Kankaanpään lukiosta 1973. Tämän jälkeen 1970-luvun loppupuolella hän opiskeli kolmisen vuotta tiedotusoppia Tampereen yliopistossa. Omien sanojensa mukaan Kaurismäki katuu, että ei viettänyt noita kolmea vuotta ammattikoulussa; puusepän tai sähköasentajan ammatista olisi ollut ainakin jotain konkreettista hyötyä. Hän työskenteli vuonna 1978 "Ilta-Sanomissa" kesätoimittajana.


title: Aki Kaurismäki

text: Tampereella asuessaan ja opiskellessaan Kaurismäki osallistui ahkerasti elokuvatoimintaan. Hän oli muun muassa elokuvakerho Monroen jäsen, järjestäjänä Tampereen lyhytelokuvajuhlilla sekä kirjoitti elokuva-arvosteluja ja muita kulttuurijuttuja Tampereen ylioppilaslehteen "Aviisiin". Aivan alun perin Kaurismäki olisi halunnut kirjailijaksi, mutta jäi kuitenkin ”koukkuun” elokuvaan.


title: Aki Kaurismäki

text: Kaurismäen veli Mika pääsi opiskelemaan elokuvaohjaamista Münchenin elokuvakouluun. Päättötyönsä hän teki Suomessa. Tuloksena oli elokuva "Valehtelija" (1981), johon Aki teki käsikirjoituksen ja jonka pääosaa hän näytteli. Päähenkilön nimi Ville Alfa otettiin Jean-Luc Godardin elokuvasta "Alphaville" (1965). Villealfaksi nimettiin myös veljesten perustama elokuvayhtiö, joka jatkoi 1990-luvulle asti. "Valehtelija" palkittiin Tampereen lyhytelokuvajuhlilla Risto Jarva -palkinnolla.


title: Aki Kaurismäki

text: "Valehtelijan" jälkeen veljekset ohjasivat yhdessä suomirock-dokumentin "Saimaa-ilmiö" (1981) ja Mika yksinään puolen tunnin lyhytelokuvan "Jackpot 2" (1982), jonka käsikirjoittajana Aki jälleen toimi. Näiden jälkeen alkoi ensimmäisen pitkän fiktioelokuvan suunnittelu. Tuloksena oli elokuva "Arvottomat" (1982). Käsikirjoituksen Aki laati elokuvaan yhdessä Pauli Pentin kanssa, ja Mikan ohjasi sen. "Arvottomat" on tie-elokuva omaa tietä kulkevista ihmisistä, jotka tarkoituksella jättäytyvät järjestyneen yhteiskunnan ulkopuolelle, koska eivät pysty jakamaan yhteiskunnan edustamia arvoja. Temaattisesti elokuvan katsotaan olevan jatkoa "Valehtelijalle". Myös "Arvottomissa" esiintyy Akin esittämä Ville Alfa -hahmo. Elokuva sai paljon kiitosta, ja sen katsottiin uudistavan kotimaista ilmaisukieltä raikkaalla tavalla.


title: Aki Kaurismäki

text: "Arvottomien" jälkeen aukesivat myös Aki Kaurismäen mahdollisuudet toimia ohjaajana. Veljekset tekivät yhteistyötä vielä kahdessa Mikan ohjaamassa elokuvassa: "" (1984) Aki oli käsikirjoittajana ja "Rossoon" (1985) Aki teki dialogin. Mutta tämän jälkeen heidän tiensä elokuvantekijöinä erkanivat. Kumpikin keskittyi omaan ohjaajanuraansa, eikä Akikaan enää käsikirjoitellut muiden ohjaajien elokuvia, lukuun ottamatta Veikko Aaltosen esikoiselokuvaa "Tilinteko" (1987), jonka toisena käsikirjoittajana hän toimi yhdessä ohjaajan kanssa.


title: Aki Kaurismäki

text: Aki Kaurismäen ohjaajanura alkoi kunnianhimoisesti. Ensimmäisenä pitkänä elokuvana hän toteutti sovituksen Fjodor Dostojevskin klassikkoromaanista: "Rikos ja rangaistus" (1983) oli 1800-luvun Pietarista nyky-Helsinkiin siirretty tarina murhasta, siihen johtavista syistä ja sen seurauksista. Markku Toikka näyttelee nuorta teurastamotyöläistä, Antti Rahikaiseksi muuttunutta Rodion Raskolnikovia, joka elokuvan alussa tappaa rikkaan liikemiehen. Tämän jälkeen alkaa kissa- ja hiirileikki poliisin ja Rahikaisen välillä. Kaurismäen mukaan elokuva oli kunnianosoitus elokuvan kultaisille vuosille, jolloin yhteen rikoselokuvaan riitti yksi murha. Käsikirjoituksen Kaurismäki laati yhdessä Pauli Pentin kanssa. Elokuva sai kiitosta kriitikolta ja katsojia 70 000. Elokuva säilyi pitkään Aki Kaurismäen katsotuimpana elokuvana Suomessa. Enemmän katsojia sai vasta "Mies vailla menneisyyttä", 155 000 katsojaa.


title: Aki Kaurismäki

text: "Rikoksen ja rangaistuksen" kautta alkoi myös Kaurismäen yhteistyö Timo Salmisen kanssa, joka on kuvannut jokaisen hänen elokuvansa, lukuun ottamatta tv-sovitusta Jean-Paul Sartren näytelmästä, "Likaiset kädet" (1989). Myös Matti Pellonpäällä oli merkittävä sivurooli elokuvassa. Sittemmin hänestä kehittyikin yksi Kaurismäen luottonäyttelijöitä. Molemmat olivat tosin Kaurismäelle tuttuja jo entuudestaan, sillä he olivat työskennelleet Mikan ohjaamien elokuvien parissa.


title: Aki Kaurismäki

text: Kaurismäen toinen elokuva oli enemmän tai vähemmän kieli poskella tehty "Calamari Union" (1985). Elokuva kertoo viidestätoista Frank-nimisestä miehestä, jotka elokuvan alussa lähtevät vaellukselle Kalliosta Eiraan paremman elämän toivossa. Matka on pitkä ja vaarallinen. Perille pääsee vain kaksi Frankia, ja hekin huomaavat myöhästyneensä: Eira on jo vallattu. "Calamari Union" tehtiin halvalla, mustavalkoisena ja pienellä kuvausryhmällä. Käsikirjoituksena toimi yhden A-nelosen mittainen kaavio, ja dialogin ohjaaja kirjoitti yleensä vasta paikan päällä.


title: Aki Kaurismäki

text: Opiskeluaikana ja sitä ennen Kaurismäki toimi useissa eri työläisammateissa, kuten tiskaajana ja postinkantajana. Ehkä juuri siksi hänellä on ollut erityinen suhde työväenluokkaan, jonka elämän kuvaamisesta on tullut yksi hänen tuotantonsa keskeisimmistä teemoista. Tämä edisti myös niin kutsutun työläistrilogian valmistumista. Trilogiaan kuuluvat elokuva "Varjoja paratiisissa" (1986), "Ariel" (1988) ja "Tulitikkutehtaan tyttö" (1990). Kaurismäki kuvaili trilogiaa Voima-lehdessä 2005: ”Ensin tulivat "Varjoja paratiisissa", "Ariel" ja "Tulitikkutehtaan tyttö", kutsuin niitä luuseritrilogiaksi, muut nimesivät ne jostain syystä työläistrilogiaksi. Eiväthän ne hahmot työläisiä olleet ainakaan perinteisessä mielessä.”


title: Aki Kaurismäki

text: Trilogian ensimmäinen elokuva kertoo roskakuski Nikanderin ja valintamyymälän kassan Ilonan rakkaustarinan. Elokuvan "Varjoja paratiisissa" voidaan katsoa merkinneen alkua niin sanotulle kaurismäkeläiselle kerronnalle. Viitteitä tähän oli ollut jo "Rikoksessa ja rangaistuksessa", mutta Dostojevskin klassikkoteos oli ollut ikään kuin eräänlaisena ”painolastina” elokuvassa. "Varjoja paratiisissa" on ennen kaikkea arkirealistinen kuvaus kahden ihmisen rakkaudesta. Koko elokuvan kuvamaailma on karu ja kylmä, vailla romanttisille elokuville tyypillistä visuaalista kauneutta.


title: Aki Kaurismäki

text: Ilona oli Kati Outisen ensimmäinen rooli Kaurismäen elokuvassa. Tämän elokuvan kautta hänestä ja Nikanderia näytelleestä Matti Pellonpäästä muodostui jonkinlainen moderni ja päivitetty, työväenluokkainen versio Ansa Ikosen ja Tauno Palon muodostamasta romanttisesta parista.


title: Aki Kaurismäki

text: Peter von Baghin haastattelukirjan "Aki Kaurismäki" mukaan idea ja koko käsikirjoitus trilogian toiseen elokuvaan syntyi yhdessä viikonlopussa; elokuvan tuotantotukihakemuksen viimeinen jättöpäivä olisi maanantaina, ja sitä ennen oli saatava jotain aikaan.


title: Aki Kaurismäki

text: "Ariel" on elokuva Turo Pajalan näyttelemästä kaivosmies Taistosta, joka kaivoksen sulkeuduttua muuttaa Pohjois-Suomesta Helsinkiin työnhakuun. Työpaikkoja ei kuitenkaan löydy, ja hän joutuu asumaan Pelastusarmeijan yömajassa. Lopulta hän päätyy oikeusmurhan uhrina vankilaan. Näiden välissä hän kuitenkin ehtii rakastua Susanna Haaviston näyttelemään useampaa työtä tekevään yksinhuoltajaäitiin. Taisto karkaa sellikaverinsa (Matti Pellonpää) kanssa vankilasta ja suuntaa rakastettunsa ja tämän pojan kanssa M/S "Ariel" -nimisellä laivalla kohti Meksikoa.


title: Aki Kaurismäki

text: Trilogian viimeistä osaa pidetään koko sarjan julmimpana ja synkimpänä elokuvana. Se on tarina Kati Outisen näyttelemästä Iriksestä, joka tekee työtä tulitikkutehtaassa. Pienen palkkansa hän joutuu tuomaan kotiin äidilleen (Elina Salo) ja isäpuolelleen (Esko Nikkari). Eräänä iltana hän kuitenkin törmää mieheen (Vesa Vierikko) tanssiravintolassa. Yhteisen yön jälkeen Iris kuvittelee, että heidän välillään olisi jotakin pysyvää. Mies kuitenkin hylkää raskaaksi tulleen Iriksen ja vaatii häntä tekemään abortin. Iris päättää kostaa miehelle, sekä häntä kaltoin kohteleville vanhemmilleen myrkyttämällä heidät. Myrkkyä saa myös satunnainen mies baarissa.


title: Aki Kaurismäki

text: Elokuvan tekoaikana Kaurismäki oli kyllästynyt valituksiin siitä, että käsikirjoittaminen ja elokuvan tekeminen olisi hankalaa puuhaa. Hän kuittasi asiat sanomalla, että elokuvan voi tehdä yhdestä tulitikusta, ja "Tulitikkutehtaan tytöstä" tuli siitä esimerkki. Elokuva on Kaurismäen tuotannossa kaikkein vähäpuheisin. Ensimmäinen repliikki lausutaan vasta ensimmäisen kymmenen minuutin jälkeen: ”Pieni olut”.


title: Aki Kaurismäki

text: Samoihin aikoihin "Tulitikkutehtaan tytön" kanssa tehty "Leningrad Cowboys Go America" (1989) oli elokuva, joka toi Kaurismäelle kansainvälistä mainetta. Elokuva oli samannimisen rock-yhtyeen ympärille rakennettu tarina, joka kertoi Siperiasta Yhdysvaltoihin muuttavan yhtyeen edesottamuksista sen yrittäessä saavuttaa menestystä. "Leningrad Cowboys Go America" oli sukua "Calamari Unionin" absurdille huumorille. Kaurismäki ei itsekään ottanut elokuvaa vakavasti vaan on useampaan otteeseen maininnut sen maailman surkeimmaksi elokuvaksi, jos joitain Sylvester Stallonen elokuvia ei oteta lukuun.


title: Aki Kaurismäki

text: "Leningrad Cowboys Go America" (1989) kuvattiin Yhdysvalloissa, ja se oli myös Kaurismäen ensimmäinen englannin kielellä toteutettu elokuva. Pääosaa, yhtyeen manageria, näytteli Matti Pellonpää. Elokuvassa esiintyi myös pienessä osassa Kaurismäen ystävä, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja Jim Jarmusch. Vuonna 1994 Kaurismäki teki elokuvalleen jatko-osan "Leningrad Cowboys Meet Moses".


title: Aki Kaurismäki

text: "Rikoksella ja rangaistuksella" alkanut klassikkofilmatisointien tekeminen jatkui elokuvalla "Hamlet liikemaailmassa" (1987). Elokuva perustui William Shakespearen näytelmään "Hamlet", mutta tapahtumat sijoittuvat jälleen kerran Suomen nykyaikaan. Nyt tosin absurdimmassa muodossa kuin aikaisemmin. "Hamlet liikemaailmassa" onkin jälleen kerran sukua "Calamari Unionille", mustavalkokuvausta myöten. Elokuva seuraa melko tarkasti alkuperäistekstiä. Hamletin kuuluisa Ollako vai eikö olla -monologi on sen sijaan jätetty pois.


title: Aki Kaurismäki

text: 1990-luku merkitsi entistä runsaamman kansainvälisen tunnustuksen aikaa Kaurismäelle. Tietoisuus hänestä ja hänen elokuvistaan levisi etupäässä Keski-Euroopassa. Myös Kaurismäen oma elokuvan tekeminen muuttui kansainvälisemmäksi, hetkelliseksi irtautumiseksi Suomesta ja suomalaisuudessa. 1990-luvulla hän kuvasi Yhdysvaltojen lisäksi elokuvia niin Ranskassa kuin Englannissakin.


title: Aki Kaurismäki

text: Lontoossa kuvattu "I Hired a Contract Killer" (1990) on elokuva kaasulaitoksen virkamiehestä, joka potkut työstä saatuaan yrittää itsemurhaa. Teko ei kuitenkaan onnistu, joten hän palkkaa itselleen palkkamurhaajan tekemään työn loppuun. Ennen täytäntöönpanoa virkamies ehtii kuitenkin rakastua baarissa tapaamaansa naiseen. Tämän jälkeen hän ei halua enää kuolla, mutta palkkamurhaajaa ei löydy mistään ja virkamies joutuu lähtemään rakastettunsa kanssa pakosalle.


title: Aki Kaurismäki

text: Elokuvassa on nähty yhtymäkohtia Robert Siodmakin elokuvaan "Der Mann, der seinen Mörder sucht" (1931), ja siksi elokuvaa syytettiinkin Saksassa plagioinnista. Pääosaa elokuvassa näytteli Jean-Luc Godardin ja Francois Truffaut'n elokuvien luottonäyttelijä Jean-Pierre Léaud. Naispääosaa näytteli Margi Clarke.


title: Aki Kaurismäki

text: Kaurismäki oli jo opiskeluaikanaan lukenut Henri Murgerin klassikkoteoksen "Boheemielämää" ja yrittänyt lähes koko uransa ajan sovittaa siitä elokuvaa. Hän oli koettanut "Rikoksen ja rangaistuksen" tavoin suunnitella kirjan sijoittamista nykypäivän Helsinkiin, mutta tajusi lopulta, että elokuva pitää kuvata aidoilla kuvauspaikoilla Pariisissa. Mahdollisuus tähän tuli vasta 90-luvulla, ja elokuva "Boheemielämää" valmistui 1992.


title: Aki Kaurismäki

text: Boheemielämää on tarina kolmesta taiteilijasta, muusikosta, kirjailijasta ja taidemaalarista ja heidän elämästään ja rakkaussuhteistaan Pariisissa. Elokuva on kokonaan ranskankielinen, ja pääosia näyttelevät Matti Pellonpää ja Kari Väänänen. Pellonpäällä ei osannut ranskaa yhtään, joten hän joutui opettelemaan käsikirjoituksen ulkoa sanasta sanaan. Väänänen puolestaan oli aikoinaan lukenut lyhyen ranskan.


title: Aki Kaurismäki

text: Vaikka elokuva sijoittuu nykyajan Pariisiin, ei koko elokuvassa esiinny yhtään nykyaikaista autoa, eikä elokuvassa näy Pariisi-kliseetä Eiffel-torniakaan. Jean-Pierre Leaudilla on elokuvassa keskeinen sivurooli, kuten myös Kaurismäen veljesten yhteisesti ihailemalla amerikkalaisella elokuvaohjaajaveteraanilla Samuel Fullerilla. Elokuva toi Pellonpäälle parhaan eurooppalaisen näyttelijän palkinnon.


title: Aki Kaurismäki

text: "Boheemielämän" jälkeen Kaurismäki siirtyi jälleen kotimaahan kuvaamaan entisajan Suomea. "Pidä huivista kiinni, Tatjana" (1994) on elokuva, joka sijoittuu jonnekin nostalgiselle 1960-luvulle. Elokuvan pääosissa ovat kahviaddikti Valto (Mato Valtonen) ja kossuaddikti Reino (Matti Pellonpää). Yhdessä he lähtevät autoilemaan Suomen maaseudulle. Matkalla he kohtaavat venäläisnaisen Klavdian (Kirsti Tykkyläinen) sekä virolaisnaisen Tatjanan (Kati Outinen). Reino ja Tatjana rakastuvat toisiinsa ja lähtevät elokuvan lopussa laivalla Tallinnaan. Valto jää yksin ja palaa kotiin äitinsä luo.


title: Aki Kaurismäki

text: Elokuva toteutettiin mustavalkoisena, ja Reino jäi Matti Pellonpään viimeiseksi rooliksi. Hän kuoli sydänkohtaukseen heinäkuussa 1995.


title: Aki Kaurismäki

text: "Juha" (1999) on tähän mennessä Kaurismäen viimeinen klassikkofilmatisointi ja viimeinen mustavalkoisena kuvattu elokuva. Se perustuu Juhani Ahon samannimiseen, tunnettuun romaaniin, joka oli filmattu Suomessa jo kaksi kertaa aikaisemmin ja kerran Ruotsissa.


title: Aki Kaurismäki

text: Elokuva on kolmiodraama Mariasta, Juhasta ja Shemeikasta. Juha ja Maria elävät onnellista elämää maaseudulla, kunnes kaupungista tullut Shemeikka tulee paikalle ja kaappaa Marian itselleen. Perillä kaupungissa Maria huomaa kuitenkin päätyneensä pelkäksi ilotytöksi Shemeikan haaremiin. Juha matkustaa kaupunkiin ja kostaa Shemeikalle.


title: Aki Kaurismäki

text: Elokuva on mustavalkoinen, ja se on kuvattu mykkänä. Muista Kaurismäen elokuvista poiketen siihen on myös sävelletty erikseen musiikki. Sävellystyön on tehnyt Anssi Tikanmäki.


title: Aki Kaurismäki

text: Työläistrilogian ohella Kaurismäen toinen merkittävä elokuvasarja on niin sanottu Suomi-trilogia, jonka kunkin osan tarkoitus on kuvata suomalaisessa yhteiskunnassa olevia ongelmia. Edeltäjänsä tavoin tämäkin trilogia on vahvasti työväenluokkalainen.


title: Aki Kaurismäki

text: Trilogia alkoi työttömyydestä kertovalla elokuvalla "Kauas pilvet karkaavat" (1996), jonka alkuperäinen tarkoitus oli olla jatko-osa "Varjoja paratiisissa" aloitetulle Nikanderin ja Ilonan suhteelle. Pellonpään kuoleman johdosta käsikirjoitusta jouduttiin kuitenkin muuttamaan. Kati Outisen näyttelemä Ilona säilyi edelleen Ilonana, mutta hänen uutta miestään Lauria näytteli Kari Väänänen. Elokuvassa on kohtaus, jossa Ilona poikkeaa hautausmaalla. Pariskunnan kuollutta lasta esittää postuumisti lapsuudenvalokuvansa myötä Matti Pellonpää.


title: Aki Kaurismäki

text: Ankeasta aiheestaan huolimatta elokuva on valoisa tarina 1990-luvun alkupuolen lamavuosien Suomesta. Ilona ja Lauri menettävät elokuvan alussa työpaikkansa saneerausten vuoksi. Pitkällisten taistelujen jälkeen he saavat perustetuksi oman ravintolan, joka lopussa osoittautuu varsinaiseksi menestykseksi. Elokuvan nimi tulee Rauli Badding Somerjoen esittämästä laulusta ”Pilvet karkaa, niin minäkin”.


title: Aki Kaurismäki

text: "Kauas pilvet karkaavat" oli myös Kaurismäen siihenastisen uran menestynein elokuva. Euroopan maiden lisäksi se levisi useisiin Aasian maihin sekä Yhdysvaltoihin. Elokuva pääsi kilpailemaan Cannesin elokuvajuhlille Kultaisesta palmusta. Palkintoa ei tullut, mutta kritiikki kuitenkin ylisti elokuvaa.


title: Aki Kaurismäki

text: Trilogian toinen osa "Mies vailla menneisyyttä" (2002) on tarina asunnottomuudesta. Pohjois-Karjalasta Helsinkiin tullut mies piestään heti hänen astuttuaan ulos junasta Helsingin rautatieasemalla. Hän menettää muistinsa ja ajautuu lopulta asunnottomien asuinalueelle. Elokuvan aikana hän rakastuu Pelastusarmeijan sotilaaseen (Kati Outinen). Synkkyydestään huolimatta elokuvassa on kuitenkin paljon kaurismäkeläistä huumoria, ja elokuva päättyy kaikin puolin onnellisesti.


title: Aki Kaurismäki

text: Pellonpään kuoltua hänen roolinsa peri Markku Peltola. Peltola oli jo aikaisemmin näytellyt pienen osan trilogian edellisessä elokuvassa. "Mies vailla menneisyyttä" oli suuri menestys, ja se pääsi ensimmäisenä suomalaisena elokuvana kilpailemaan Oscar-patsaasta. Elokuva sai Cannesin Grand Prix -palkinnon.


title: Aki Kaurismäki

text: Trilogian viimeinen elokuva "Laitakaupungin valot" (2006) on kuvaus syrjäytymisestä. Janne Hyytiäisen näyttelemä vartija yrittää huonolla menestyksellä luoda kontaktia sekä työkavereihin että vastakkaiseen sukupuoleen. Rikolliskoplan huiputtamana hän joutuu "Arielin" Taiston tapaan syyttömänä vankilaan. Elokuvan viimeinen kuva antaa kuitenkin lupauksen toivosta.


title: Aki Kaurismäki

text: Elokuva oli Cannesissa ehdolla Kultaisen palmun saajaksi, mutta palkintoa ei tullut. Elokuvassa on myös pieni kohtaus, jossa Kati Outinen näyttelee valintamyymälän kassaa. Kohtaus voidaan nähdä suorana viittauksena "Varjoja paratiisissa" -elokuvaan.


title: Aki Kaurismäki

text: Vuonna 2011 ensi-iltansa saanut Le Havre kertoo vapaaehtoiseen maanpakoon vetäytyneestä entisestä menestyskirjailijasta, nykyisestä kengänkiillottajasta Marcel Marxista, joka yrittää pelastaa pakolaispojan. Ranskankielisen elokuvan tapahtumat sijoittuvat pohjoisranskalaiseen Le Havren satamakaupunkiin. Elokuva osallistui Cannesin elokuvajuhlille virallisessa ohjelmassa ja sai Fipresci-palkinnon. Se oli Suomen Oscar-ehdokas. Elokuva sai Suomessa Jussi-palkintoja kuudessa sarjassa.


title: Aki Kaurismäki

text: "Satamakaupunki-trilogian" toinen elokuva "Toivon tuolla puolen" sai ensi-iltansa 3. helmikuuta 2017. Elokuvan pääosissa näyttelevät Syyriasta Suomeen muuttanut Sherwan Haji ja Sakari Kuosmanen, jonka roolina on maata kiertävä paitakauppias. Muissa rooleissa ovat muiden muassa Kaija Pakarinen, Kati Outinen, Tommi Korpela ja Tuomari Nurmio. Kaurismäki käsikirjoitti ja tuotti elokuvan itse. Elokuva kuvattiin alkusyksystä 2016 Helsingissä, ja sen levityksestä vastaa B-Plan Distribution. Elokuva on osa Suomi 100 -juhlavuoden ohjelmaa. Kaurismäki palkittiin elokuvasta parhaan ohjaajan Hopeisella karhulla Berliinin elokuvajuhlilla 2017.


title: Aki Kaurismäki

text: Elokuvan lopputeksteistä syntyi Kaurismäen ja lavastaja Markku Pätilän välille erimielisyyttä, jota puidaan markkinaoikeudessa. Pätilän nimi on lavasterakentajan ja rekvisitöörin jälkeen, eikä siinä mainita Kaurismäkeä. Oikeuteen toimittamassa kirjeessään Kaurismäki kuitenkin sanoo suunnitelleensa lavastuksen itse.


title: Aki Kaurismäki

text: Kaurismäen elokuville on tunnusomaista yleiskielinen artikulointi, valtavirran ulkopuolella elävien ymmärtävä esittäminen sekä runsas tupakanpoltto. Amerikkalainen elokuvakriitikko Roger Ebert esitteli Kaurismäen "Mies vailla menneisyyttä" -elokuvan arvostelussa hänen tyyliään: ”Hänen hahmonsa tapaavat seistä paikoillaan ja lausua dialoginsa kuin kerrottaisiin ikiaikaisia totuuksia, ja samalla kamera tapaa olla paikoillaan ja huomioida hahmot ilman suurempia hienouksia. Hänen hahmonsa eivät hymyile paljoa, he nyökkäilevät usein surullisesti, he polttavat paljon ja tuntuvat aina odottavan pahinta.”


title: Aki Kaurismäki

text: Matti Pellonpää ja Kati Outinen ovat olleet Kaurismäen luottonäyttelijöitä, mutta suuremmissa tai pienemmissä rooleissa ovat näytelleet usein myös Elina Salo, Esko Nikkari, Sulevi Peltola, Markku Peltola, Sakari Kuosmanen ja Kari Väänänen. Kaurismäen henkilögalleriaan lukeutuvat lisäksi sellaiset muilta aloilta tunnetut henkilöt kuin asianajaja Matti Wuori, elokuvatutkija Peter von Bagh tai laulajat Annikki Tähti, Markus Allan ja Veikko Lavi.


title: Aki Kaurismäki

text: Kaurismäki on niin sanottu "auteur"-ohjaaja. Hän käsikirjoittaa, ohjaa, tuottaa ja useimmiten leikkaakin elokuvansa pääosin itse. Lisäksi "auteur"-asemaan kuuluu tekijän persoonallinen, valtavirran elokuvista poikkeava kerrontatyyli.


title: Aki Kaurismäki

text: Peter von Bagh jakaa Kaurismäen elokuvat kolmeen lajiin:


title: Aki Kaurismäki

text: Vuonna 2001 Kaurismäki kieltäytyi Taideteollisen korkeakoulun kunniatohtoriudesta vastalauseeksi turkiskauppaa siihen aikaan tehneen Marimekon toimitusjohtajan Kirsti Paakkasen kunniatohtoriudelle.


title: Aki Kaurismäki

text: Vuonna 2003 Kaurismäki boikotoi New Yorkin 40. elokuvafestivaaleja osoittaakseen solidaarisuutta iranilaisohjaaja Abbas Kiarostamille, joka ei voinut osallistua samoihin festivaaleihin, koska ei saanut viisumia Yhdysvaltoihin.


title: Aki Kaurismäki

text: Kesäkuussa 2011 Kaurismäki antoi tukensa Helsingissä Romanian romanien puolesta järjestettävälle mielenosoitukselle.


title: Aki Kaurismäki

text: Kaurismäki on kahdesti boikotoinut Oscar-gaalaa. Vuonna 2002 hänen elokuvastaan "Mies vailla menneisyyttä" tuli ensimmäinen suomalainen Oscar-ehdokkuuden saanut elokuva, kun se valittiin ehdokkaaksi Parhaan ulkomaisen elokuvan Oscar-palkintoon. Kaurismäki kuitenkin kieltäytyi osallistumasta Oscar-gaalaan vastalauseena Yhdysvaltain johtamaa Irakin sotaa vastaan. Ehdokkuuden hän otti vastaan helpottaakseen elokuvan levitystä Yhdysvalloissa.


title: Aki Kaurismäki

text: Lokakuussa 2006 boikotti nousi jälleen puheenaiheeksi, kun Kaurismäki ilmoitti vastalauseena Yhdysvaltojen silloiselle politiikalle ja hallinnolle, ettei halua että hänen elokuvaansa "Laitakaupungin valot" tarjotaan Suomen viralliseksi ehdokkaaksi. Koska Kaurismäen elokuva oli jo valittu ehdolle, Suomi jäi ilman ehdokasta.


title: Aki Kaurismäki

text: Pitkään kestänyt boikotti päättyi vuonna 2011. Kaurismäki antoi luvan asettaa elokuvansa "Le Havre" ehdolle Suomen Oscar-ehdokkaaksi parhaan ulkomaisen elokuvan Oscariin. Kaurismäen mukaan päätökseen vaikuttivat Yhdysvaltojen uusi, demokraattinen presidentti ja sotavoimien vetäminen Irakista.


title: Aki Kaurismäki

text: Kaurismäen isä on ekonomi Jorma Kaurismäki ja vaimo taidemaalari Paula Oinonen. Kaurismäki asuu osan vuotta viinitilallaan Portugalissa ja kesäkaudet Suomessa Karkkilassa.Aki Kaurismäki on palkittu monista teoksistaan muun muassa Jussi-palkinnoin.


title: Aki Kaurismäki

text:
Parhaan ohjauksen Jussi-palkinto
Parhaan leikkauksen Jussi-palkinto


title: Aki Kaurismäki

text:
Euroopan elokuvapalkinto: paras elokuva
Euroopan elokuvapalkinto: paras ohjaaja
Euroopan elokuvapalkinto: paras käsikirjoittaja


title: Ilmansuojelu

text: Ilmansuojelu on toimintaa ilman pilaantumisen ehkäisemiseksi. Haitallisia päästöjä ilmaan aiheutuu ennen muuta polttoprosesseista (energiantuotantolaitokset, autot, teollisuuslaitokset jne.). Ilmansuojeluun lasketaan nykyisin kuuluvaksi myös ilmastopolitiikka eli ilmastonmuutoksen hillitseminen.


title: Viljo Revell

text: Viljo Gabriel Revell, vuoteen 1961 "Rewell" (25. tammikuuta 1910 Vaasa – 8. marraskuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti, joka saavutti myös laajaa kansainvälistä mainetta. Kansainvälisesti Revellin tunnetuin suunnittelutyö on Toronton kaupungintalo. Toisaalta Revell tunnetaan hänen yhdessä Heikki Castrénin kanssa suunnittelemastaan Helsingin Makkaratalosta, joka oli osa Revellin suurempaa City-Center-suunnitelmaa. Makkaratalo on nostettu symboloimaan vanhan kaupunkimiljöön hävitysaaltoa 1960–70-luvuilla.


title: Viljo Revell

text: Revell kirjoitti ylioppilaaksi Vaasan lyseosta vuonna 1928. Asevelvollisuutensa hän suoritti laivastossa. Hän valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1937. Läpimurtotyö oli Helsingin Lasipalatsi, jonka hän vielä opiskelijana suunnitteli yhdessä Niilo Kokon ja Heimo Riihimäen kanssa. Sotaan Revell osallistui merivoimissa. Hän oli syyskuuhun 1941 asti panssarilaiva Ilmarisen tykistöupseeri ja pelastui aluksen tuhosta 13. syyskuuta 1941. Miinan räjähdettyä ja laivan alkaessa kallistua hän ehti ajoissa poistua asemapaikastaan etummaisesta taistelutornista. Revell huomasi noin 100 metrin päässä vartiomoottoriveneen (VMV 16), jota kohti lähti uimaan. Uinti kylmässä vedessä verotti voimia niin, että tarvittiin kolme miestä auttamaan kookas luutnantti veneen kannelle.


title: Viljo Revell

text: Vuonna 1941 Revell meni naimisiin Maire Myntin kanssa. He saivat kolme tytärtä, jotka syntyivät vuosina 1942, 1943 ja 1945. Sodasta palattuaan Revell toimi Suomen Arkkitehtiliitton (SAFA) jälleenrakennustoimiston johtajana vuosina 1942–44 ja SATO Oy:n Vaasan osaston toimitusjohtajana vuoteen 1948. Hän suunnitteli sotien jälkeen Helsingin Kumpulaan tilapäisasunnoiksi tarkoitettuja puutaloja, joista muutama on yhä jäljellä.


title: Viljo Revell

text: Toisen maailmansodan jälkeen arkkitehtimaailmassa tapahtui muutoksia betonitekniikan ja elementtiteollisuuden myötä. Ensimmäisten joukossa Suomessa nämä muutokset näkyivät Revellin tuotannossa. Yksi näistä töistä oli hänen, yhdessä Osmo Siparin, Eero Eerikäisen ja Keijo Petäjän kanssa vuonna 1948 suunnittelemansa Teollisuuskeskuksen liiketalo (nykyään Hotelli Palace), joka voitti rakennuksen suunnittelusta järjestetyn kilpailun.


title: Viljo Revell

text: Uutta elementtirakentamista edustivat myös Revellin Espoon Tapiolaan 1950-luvulla suunnittelemat talot. Revellin suunnittelemat neljä kerrostaloa, vuosina 1959 ja 1961 valmistuneet 9-kerroksiset ja 30-metriset Taskumattitalot, ovat muodostuneet Tapiolan symboleiksi ja alueen maamerkeiksi. Rakennuskokonaisuuteen kuuluu myös Revellin suunnittelema vuonna 1961 valmistunut viisiportainen pitkänmallinen lamellitalo.


title: Viljo Revell

text: 50-luvun töitä oli myös hieman perinteisempää arkkitehtuuria edustanut Meilahden kansakoulu, nykyinen Meilahden ala-asteen koulu (tiilirakennus, jossa vapaasti kaareutuva rakennusrunko) sekä 1955 valmistunut Hangon Kudeneuleen tehdas. Hangon tehtaan suunnitelman tarkoitus oli sijoittaa työpaikat lähelle luontoa. Rakennuksen julkisivu on poimutettua alumiinilevyä. Nykyisin siinä toimii alumiinituubeja valmistava Oy Printal.


title: Viljo Revell

text: Revellin suunnittelema on myös Villa Didrichsen (nykyään taidemuseo) Helsingissä. Hänen toteutumatta jääneisiin suunnitelmiinsa kuului muun muassa Asuntoreformikilpailun ehdotus ”Sininen nauha” (1953), johon kuului kaksi kolmikerroksista lamellitaloa.


title: Viljo Revell

text: Revell teki myös korttelisuunnitelmia Vaasan keskustaan ja Helsinkiin. Helsingissä hänen suunnittelemansa on Ateneumin takana oleva kuja, jossa sijaitsee pikkuliikkeitä. Tämä Helsingin niin sanottu City-kortteli jäi häneltä kuitenkin kesken. Vaasan keskustaan hän suunnitteli Rewell Centerin, joka on Pohjanmaan suurin kauppakeskus torin laidalla. Se valmistui vuonna 1963 korttelin kokoiseksi kokonaisuudeksi, jossa oli valmistuessaan 30 liikettä.


title: Viljo Revell

text: Kansainvälisen läpimurtonsa Revell teki vuonna 1958 voittamalla Kanadan suurimman kaupungin Toronton kaupungintalokilpailun yhdessä ryhmänsä Heikki Castrénin, Bengt Lundstenin ja Seppo Valjuksen kanssa. Voittoisa ehdotus muodostui kahdesta kaarevasta tornista, joiden välissä on matala pyöreä kokoussaliosa. Kaupungintalo joutui paikallisten keskuudessa riidan aiheeksi, jolloin Revell joutui käyttämään kaiken voimansa työnsä valmiiksi saamiseen. Ehdotukseen jouduttiin taloudellisista syistä tekemään kompromisseja, eikä Revell ehtinyt nähdä kuolinvuotenaan 1964 valmistunutta rakennusta valmiina.


title: Viljo Revell

text: Revelliä on kuvailtu avarakatseiseksi, loogiseksi ja kärsivälliseksi. Hänen työnsä olivat selkeitä ja puhdaslinjaisia ja hänellä sanotaan olleen kyky nähdä jo ennalta tulevaisuuden rakennustekniset ongelmat, jolloin hän pyrki ratkaisemaan ne jo omassa suunnittelussaan. Revellin toimisto ei koskaan ollut suuri ja välillä se toimi jopa vapaamuotoisesti Laajasalon Sofieberg-huvilassa. Kilpailuihin hän kokosi aina sen tarpeen mukaisen työryhmän, mikä näkyikin hänen menestyksessään.


title: Viljo Revell

text: Revell oli Suomessa monien teknisesti vaikeiden ratkaisujen suhteen uranuurtaja ja 50-luvulla hänen tyylistään tuli käsite. Ulkoisten ominaisuuksien lisäksi Revell ”pyrki menemään syvemmälle tavoitteenaan löytää rakennuksen todellinen luonteenlaatu”. Yksityiskohdista hän teki pelkistettyjä ja ulko- ja sisätilat hän pyrki sitomaan toisiinsa mahdollisimman huomaamattomasti.


title: Viljo Revell

text: Revellin myöhäistuotanto edusti hyvin suoraviivaista periaatetta, jossa vanhaa purettiin uuden tieltä. Kuitenkin hänen laajoista kaupunkikeskustasuunnitelmistaan toteutui ainoastaan Vaasan keskustakortteli eli Rewell Center. Samaten Helsingin City-Center-korttelikokonaisuudesta toteutui ainoastaan yhdessä Heikki Castrénin kanssa suunniteltu Makkaratalo vuonna 1967. Myös Revellin Turkuun suunnittelema Kansallis-Osake-Pankin Turun konttorin rakennus, niin sanottu KOP-kolmio on alusta alkaen herättänyt varsin ristiriitaisia tunteita – se on joskus äänestetty jopa Turun rumimmaksi rakennukseksi. Nämä tuotannot nostivat Revellin jälkipolvien silmissä vanhan kaupunkimiljöön hävitysaallon symboliksi 1960–70-luvuilla.


title: SGI

text: SGI (entinen Silicon Graphics) on tietotekniikkavalmistaja, jonka James H. Clark perusti marraskuussa 1981. SGI tunnetaan etenkin kolmiulotteisen tietokonegrafiikan edelläkävijänä ja OpenGL:n kehittäjänä, MIPS-työasemistaan (Indigo, Indy, Octane) ja IRIX-käyttöjärjestelmästä. Yhtiö haki konkurssisuojaa ensimmäisen kerran toukokuussa 2006, ja lopullisesti huhtikuussa 2009, jonka jälkeen se myytiin Rackable Systems -yhtiölle, joka otti käyttöön nimen "Silicon Graphics International".


title: SGI

text: SGI perustettiin 1981 Kaliforniassa nimellä Silicon Graphics. Aluksi yhtiö valmisti graafisia päätteitä Digital Equipment Corporationin VAX-tietokoneille. Myöhemmin SGI aloitti omien Motorola 68000 -sarjan suorittimia käyttävien UNIX-pohjaisten SGI IRIS -työasemien valmistuksen. Näiden koneiden huippumalli oli SGI IRIS 3130, jossa oli Motorola 68030 -suoritin Weitek-matematiikkasuorittimen ohella, kaksi 300 MB kiintolevyä ja 10 Mbit/s ethernet. Kone oli riittävän tehokas käytettäväksi 3D-animaatioiden tekoon ilman suurtietokoneen tukea.


title: SGI

text: Monien muiden UNIX-työasemavalmistajien tapaan SGI siirtyi Motorola 68000-sarjasta RISC-suorittimiin 1990-luvun vaihteessa. Suorittimeksi valittiin MIPS Technologiesin 32-bittinen R3000, ja ensimmäinen sitä käyttävä työasemasarja sai nimen "4D". SGI osti MIPSin vuonna 1992 varmistaakseen jatkuvasti kehittyvien suorittimien saannin tuleviin koneisiinsa, ja myöhemmin samana vuonna SGI julkaisikin ensimmäisen 64-bittisen MIPS-suorittimen, R4000:n. R4000 oli yksi ensimmäisiä 64-bittisiä RISC-suorittimia DEC:n Alphan rinnalla, ja ensimmäinen sitä käyttänyt työasema oli vuonna 1993 julkaistu Indigo 2.


title: SGI

text: SGI:n RISC-pohjaiset työasemat olivat pitkään markkinoiden edistyneimpiä grafiikkatyöasemia ja loivat SGI:lle aseman televisio- ja filmituotannon 3D-grafiikassa. Koneet käyttivät grafiikkakirjastonaan SGI:n vuonna 1992 julkistamaa OpenGL:ää, joka perustui aiempien SGI-työasemien IRIS GL -rajapintaan. OpenGL:stä kehittyi sittemmin teollisuusstandardi useiden muiden yhtiöiden tukemana. Nykyisin Khronos Group vastaa OpenGL standardoinnista.


title: SGI

text: Eräs kuuluisimmista SGI:n työasemista on vuonna 1996 julkaistu O2, jonka erikoisuuksiin kuului keskusmuistin jakaminen näytönohjainpiirisarjan kanssa, jolloin periaatteessa koneessa pystyi olemaan lähes gigatavun verran tekstuurimuistia. O2 oli ominaisuuksiinsa nähden varsin edullinen, ja siitä muodostui myöhemmin klassikko, josta SGI julkaisi uusia hieman paranneltuja versioita vielä 2000-luvun puolellakin.


title: SGI

text: SGI laajensi supertietokonepuolelle Onyx-koneilla, jotka tukivat jopa 64 suoritinta. Helmikuussa 1996 SGI osti Cray Research -yhtiön, joka on tunnettu nimi supertietokonevalmistajana, ja liitti sen tekniikan omaansa. Toinen hankinta oli AliasWavefront, joka valmistaa Maya 3D -grafiikkaohjelmistoa.


title: SGI

text: Halpojen PC-koneiden saavuttaessa 3D-grafiikan tuottamiseen tarvittavat tehot SGI alkoi keskittyä yhä enemmän palvelinpuolelle. Monet sen työtekijöistä lähtivät nousevan PC 3D-teollisuuden palvelukseen. Vastatakseen muuttuvan imagoonsa Silicon Graphics vaihtoi nimensä SGI:ksi, ja siitä on tullut merkittävä supertietokone- ja palvelinvalmistaja. Muuttuvat markkinat jättivät SGI:n osittain ajelehtimaan, sen ollessa kyvytön vastaamaan halpeneviin hintoihin. Yritys tuottaa Windows NT -pohjainen ei-PC-yhteensopiva Visual Workstation -työasema johti täydelliseen fiaskoon.


title: SGI

text: Vaikka SGI:n luullaan usein olevan riippuvainen Hollywoodin 3D-efektien markkinoista, todellisuudessa suurin osa SGI:n tuotosta tuli aina Yhdysvaltain hallituksen ja puolustuslaitoksen hankinnoista, energiateollisuudelta sekä tieteellisestä ja teknisestä laskennasta.


title: SGI

text:
Jälkeenpäin SGI:n kohtalokkaimmaiksi hetkiksi on katsottu toimitusjohtaja Rick Belluzzo aika (tammikuusta 1998 – elokuuhun 1999) Belluzzo sopi Nvidian kanssa patenttikiistan tekstuurimappauksesta ilman oikeudenkäyntiä, myi Crayn ja lopetti Windows-työasemat ja päätti luopua omasta MIPS-suorittimesta Intel Itaniumin hyväksi. Ennen HP:llä työskennellyt Belluzzo siirtyi SGI-uransa jälkeen Microsoftille.
Osana SGI:n ja Nvidian patenttien ristiinlisenssointia valtaosa SGI:n grafiikkakehittäjistä siirtyi Nvidialle ja SGI lähes lopetti oman grafiikkatuotekehityksensä.


title: SGI

text:
SGI myi Crayn 31. maaliskuuta 2000 Tera Computer Companylle ja MIPS-suorittimen oikeudet myytiin MIPS Technologies yhtiölle heinäkuussa 2000. Alias myytiin huhtikuussa 2003 57 miljoonalla dollarilla.
Vuonna 2002 SGI myi 3D-grafiikkapatenttinsa Microsoftille 62,5 miljoonan US-dollarin hintaan.


title: SGI

text: Marraskuussa 2005 SGI poistettiin New Yorkin pörssistä, koska yhtiön osakkeen arvo oli pudonnut alle osakkeen hinnan minimirajan. Vuoden 1995 seitsemän miljardin dollarin arvosta yhtiön arvo oli pudonnut 120 miljoonaan. Yhtiö haki konkurssisuojaa toukokuussa 2006, ja jatkoi toimintojaan normaalisti 17. lokakuuta.


title: SGI

text: 6. syyskuuta 2006 SGI ilmoitti sekä MIPS/IRIX-tuotteiden että IRIX-käyttöjärjestelmän kehityksen lopettamisesta.


title: SGI

text: Joulukuussa 2008 SGI poistettiin NASDAQista, kun yhtiön osakkeiden arvo oli pudonnut kymmeneksi kaupankäyntipäiväksi alle 35 miljoonan dollarin. 1. huhtikuuta 2009 SGI haki jälleen chapter 11 -konkurssisuojaa ja ilmoitti toimintojensa myymisestä Rackable Systemsille. Lopulliseksi hinnaksi tuli 42,5 miljoonaa.


title: Sendmail

text: Sendmail on Internetin yleisin sähköpostin välitysohjelmisto (MTA). Se on avoimen lähdekoodin projekti, jota käytetään laajasti Unix- ja Linux-ympäristöissä. Se on saatavilla niin ilmaiseksi kuin kaupallisena versiona.


title: Sendmail

text: Sendmailin esi-isä löytyy ARPANETissä käytössä olleesta "delivermail"-ohjelmasta. Delivermail julkaistiin osana BSD-käyttöjärjestelmää 1979. Ohjelman pääkehittäjä Eric Allman jatkoi työtään sen parissa, ja Sendmail julkaistiin 1983 BSD-käyttöjärjestelmän osana samaan aikaan, kun käyttöjärjestelmä otti mukaan myös TCP/IP-protokollapinon. Sendmail on yllättävän joustava ohjelma, sillä se tukee useita sähköpostin siirto- ja välitysmuotoja, mukaan lukien SMTPn. Pitkään Sendmailia julkaistiin Berkeley Software Distribution (BSD) -lisenssin alaisuudessa, mutta nykyään lisensointikäytäntö on muuttunut.


title: Sendmail

text: Sendmail on yleisin sähköpostin välitysohjelmisto. Sen suosituimmuus perustuu osittain sen asemaan Unix-järjestelmien oletusvälitysohjelmistona. Erään tutkimuksen mukaan marraskuussa 2001 keskimäärin 42 % Internetin julkisista sähköpostipalvelimista käytti Sendmailia.


title: Sendmail

text: Syyskuussa 2001 ohjelmaan tuotiin tuki Milter-filtterille, ulkopuolisten ohjelmien tai serverien "konsultoimiseen" SMTP-istunnon aikana.


title: Sendmail

text: Vaihtoehtoisia ratkaisuja Sendmailille ovat esimerkiksi Postfix, Exim ja Qmail.


title: Sendmail

text: Seuraavan sukupolven Sendmail on nimeltään sendmail X (aiemmin sendmail 9). Se ei ole suoraan alenevaan polveen seuraava versio Sendmail 8:sta. Vaikka sen sanotaankin olevan täysin uudenlainen tuote suunnittelultaan, itse asiassa se muistuttaa suuresti Postfix-ohjelmistoa. On spekuloitu, että niin tämä seikka, kuin se että Postfix on olemassa ja sitä käytetään tuotantoympäristössä kun taas Sendmail X:ää yhä kehitetään, on vain kiihdyttänyt Sendmailin suosion laskua.


title: Sendmail

text: Ensimmäinen julkaisu Sendmail X:stä (smX-0.0.0.0) tehtiin 20. lokakuuta 2005. Viimeisin julkaistu versio on X-0.1.Beta2.0 ja se julkaistiin 20. toukokuuta 2006.


title: Sendmail

text: "Nämä tiedot perustuvat sendmail-projektin itse julkaisemiin RELEASE_NOTES tiedostoihin."


title: Sendmail

text: Sendmail on sisältänyt koko historiansa aikana useita turvallisuusaukkoja. Pahin näistä lienee erään aikasemman version debugmoodi, joka antoi kenelle tahansa käyttäjälle mahdollisuuden saada root-oikeudet.


title: Sendmail

text: Sendmail-ohjelmiston haavoittuvuudet CERTin neuvoissa ja varoituksissa


title: Reititin

text: Reititin () on tietoverkkoja yhdistävä laite. Reitittimen tehtävä on välittää tietoa tietoverkon eri osien välillä. Reitittimen siis pitää tietää, missä suhteessa eri tietoverkot ovat toisiinsa ja se osaa tehdä tietoliikenteelle reittivalinnan. Reititin on osallisena aina vähintään kahdessa verkossa. Reitittimien muodostaman verkon rakenteesta käytetään nimitystä topologia. Reititin muodostaa tähtitopologian.


title: Reititin

text: Verrattaessa reitittimiä maantieverkkoon niiden tehtävä on sama kuin tienristeysten, eli mahdollistaa tarvittaessa liikenteen ohjaamisen johonkin toiseen suuntaan. Reitittimillä, kuten myös tienristeysten varrella olevilla opasteilla, välitettävää liikennettä voidaan myös ohjata kulkemaan määränpäätä kohti reittiä, jolla on suurempi välityskyky. Tässä analogiassa toisen yleisen tietoverkkoon liitettävän laitteen, kytkimen, tehtävä puolestaan on välittää liikennettä yhden tien varrella olevien asukkaiden kesken.


title: Reititin

text: Jotta reitittimet pystyvät ohjaamaan välittämänsä tiedon kulkua niillä pitää olla tieto verkon topologiasta, jonka perusteella tehdään sopiva reititysvalinta. Reitittimet saavat topologiatietoa sekä reititysprotokollista että ihmisavusteisesti. Kun lähde- ja kohdeverkkojen välille on useita reittejä, reitittimen tehtävänä on valita paras reitti. Reittivalinta voi perustua reitin minimipituuteen, reitin nopeuteen, reiteille annettuihin prioriteetteihin ja niin edelleen. Reittivalinnan perusteita kutsutaan metriikaksi. Reitittimet toimivat OSI-mallin verkkokerroksella (kerros 3).


title: Reititin

text: Yleinen esimerkki reitittimestä on kiinteistön ja DSL-palveluntarjoajan välissä oleva DSL-modeemi. Tällöin modeemin reitityksestä huolehtiva laitteisto tuntee sekä oman lähiverkkonsa että seuraavan hypyn Internetin suuntaan, eli palvelutarjoajan DSL-keskittimeen. Tällöin reitittimen saadessa datapaketin lähiverkosta se reitittää sen kohti ainoaa tuntemaansa toista reititintä.


title: Reititin

text: Monimutkaisemmassa tapauksessa reitittimellä on useita liittymiä eri verkkoihin, joista on liittymiä toisiin verkkoihin. Tällöin kahden eri verkon osan välille voi muodostua useita mahdollisia reittejä joista reititin valitsee käytössään olevien tietojen ja sääntöjen perusteella sopivan. Monimutkaisissa tapauksissa reitittimet käyttävät usein reititysprotokollia, joiden avulla reitittimet vaihtavat itsenäisesti keskenään reititys- ja metriikkatietoja.


title: Reititin

text: Alun perin reitittimet olivat yleiskäyttöisiä tietokoneita. Pelkästään reititykseen suunnitellut laitteet alkoivat yleistyä 1980-luvulla. Hieman myöhemmin protokollasodat päättyivät ja reitittyvän protokollan standardiksi valikoitui ainoastaan IP. Aiemmin reititintä valittaessa piti olla huolellinen, ollaanko liittymässä IPX, DECnet, OSI, AppleTalk, Banyan Vines, XNS tai johonkin muun laatuiseen verkkoon. Viime aikoina reitittimet ovat muuttuneet monitoimikoneiksi, jotka osaavat reitityksen ohella paljon muutakin. Monitoimireitittimien rinnalle ovat tulleet takaisin myös yleiskäyttöiset tietokoneet ohjelmistoreitittimineen.


title: Reititin

text: Reitittimet eivät yleensä tee reitityksen ohella mitään muuta. Varsinaisten reitittimien ohella myös moneen pieniin yksityiskäyttöön tarkoitettuihin lähiverkkokytkimiin on nykyisin lisätty joitain reititysominaisuuksia. Näiden kytkimien oletetaan usein myös tukevan WLAN-yhteyksiä, VPN-tunneleita, DHCP-välitystä, NTP-ajanjakoa, SNMP-hallintaa ja esimerkiksi NAT-osoitteenmuutoksia. Muita reitittimiltä vaadittuja ominaisuuksia voivat käyttötarkoituksesta riippuen olla muun muassa VRRP-vikasietoisuus, IP-multicast eli monilähetys, kuormantasaus ja QoS-liikennepriorisointi. Vain harvoilla näistä lisäominaisuuksista on kuitenkaan mitään tekemistä varsinaisen reitityksen kanssa eikä niitä välttämättä tavata ollenkaan järeissä reitittimissä. Lisäominaisuuksilla pyritään parantamaan muun muassa verkon tietoturvaa, vikasietoisuutta, hallittavuutta ja suorituskykyä. Reitittimet voivat myös toimia palomuureina.


title: Reititin

text: Reititys jakautuu kahteen päähaaraan, jonka määrittelee se, mihin verkkoihin reitittimellä on yhteys. Jos reitittimellä on useita liittymiä saman palveluntarjoajan verkkoon, reitittimen täytyy kyetä ainoastaan sisäiseen reititykseen (”interior routing”). Mikäli reititin on liitetty useiden palveluntarjoajien verkkoihin, reitittimen on kyettävä ulkoiseen reitityksen (”exterior routing”). Sisäinen reititys voidaan hoitaa manuaalisesti tai reititysprotokollilla, kuten OSPF, IS-IS tai RIP. Ulkoinen reititys tarvitsee toimiakseen BGP-protokollan.


title: Reititin

text: Reitittimillä voidaan tehdä tietoliikenteelle temppuja. Esimerkiksi tietoliikenteen suunnasta tai kohteesta riippuen liikenne voidaan vaikkapa pakottaa kulkemaan jonkin erityisjärjestelyn läpi, joka voi olla mitä tahansa. Toinen reitityksellä tehtävä temppu on luoda anycast-osoitteita, jolloin liikenne ohjautuu lähinnä olevaan kohteeseen. Anycastin voi toteuttaa sekä sisäisessä että ulkoisessa reitityksessä.


title: Kiinan alueellinen hallinto

text: Kiinan alueellinen hallinto jakautuu noin viiteen tasoon keskushallinnon alapuolella. Nämä tasot ovat maakuntataso (省级), prefektuuritaso (地级), piirikuntataso (县级), kuntataso (乡级) ja kylätaso (村级). Alueilla on hallinnon lisäksi merkittävä kulttuurillinen rooli: ihmiset usein samastuvat kotimaakuntaansa, ja kullakin on omat stereotypiansa tai identiteettinsä.


title: Kiinan alueellinen hallinto

text: Maakuntatason alueita on neljää eri tyyppiä:


title: Kiinan alueellinen hallinto

text: Suurin osa näiden rajoista periytyy Ming-dynastian ajoilta, joskin Kiinan kansantasavalta on tehnyt niihin useita muutoksia. Tuoreimmat muutokset ovat Chongqingin ja Hainanin korottaminen maakunniksi ja Hongkongin ja Macaon liittäminen erityishallintoalueiksi.


title: Kiinan alueellinen hallinto

text: Kiinan kansantasavallassa on 22 maakuntaa (teoriassa Taiwan on 23. maakunta), neljä itsehallinnollista kuntaa, viisi autonomista aluetta ja kaksi erityishallintoaluetta. Vaikka nämä 33 (ynnä Taiwan) ovat keskushallinnon alaisuudessa, käytännössä maakunnilla on laajat valtuudet määrätä itse esimerkiksi talouteensa liittyvistä asioista.


title: Kiinan alueellinen hallinto

text: Kiinan tasavalta (Taiwan) hallitsee kokonaisuudessaan yhtä maakuntaa ja osia toisesta, minkä lisäksi sillä on kaksi itsehallinnollista kuntaa. Virallisesti tasavalta hallitsee kaikkia Kiinan maakuntia ja autonomisia alueita, mukaan lukien jopa Kansantasavallan itseensä liittämää Tiibetin autonomista aluetta.


title: Kiinan alueellinen hallinto

text: Maakunnat:


title: Kiinan alueellinen hallinto

text: Itsehallinnolliset kunnat:


title: Kiinan alueellinen hallinto

text: Kiinan kansantasavallassa on yhteensä 333 prefektuuritason aluetta (vuoden 2013 lopussa; Hongkong, Macao tai Taiwan eivät ole mukana jaottelussa):


title: Kiinan alueellinen hallinto

text: Kiinan tasavallalla (Taiwan) ei ole prefektuuritason kaupunkeja, aliprefektuuritason kaupunkeja eikä autonomisia prefektuureja.


title: Kiinan alueellinen hallinto

text: Piirikuntatason alueita Kiinan kansantasavallassa on yhteensä 2853 (vuoden 2013 lopussa; Hongkong, Macao tai Taiwan eivät ole mukana jaottelussa):


title: Kiinan alueellinen hallinto

text: Kiinan tasavallassa piirikuntatason kaupunkien tilalla on maakunnan hallinnoimia kaupunkeja.


title: Kiinan alueellinen hallinto

text: Piirikuntatasoa alempia määritettyjä hallintoalueita on Kiinan kansantasavallassa yhteensä 40 497 (vuoden 2013 lopussa; Hongkong, Macao tai Taiwan eivät ole mukana jaottelussa).


title: Kiinan alueellinen hallinto

text: Kuntatason yksiköitä ovat:


title: Kiinan alueellinen hallinto

text: Lisäksi piirikuntatason ja kuntatason välissä on "seutukunta" (县辖区). Niiden määrä on vähennetty koko ajan, ja vuoden 2013 lopussa on enää 2 seutukuntaa jäljellä. Tilastossa ne lasketaan kuntatason yksiköihin.


title: Kiinan alueellinen hallinto

text: Kuntatason yksikkö jakautuu edelleen kylätason yksikköihin. Kylätason yksiköillä ei ole niin paljon poliittisia merkityksiä. Kylätason yksiköitä ovat:


title: Kiinan alueellinen hallinto

text: Kylätason yksiköt voivat edelleen jakautua alimpiin yksikköihin.


title: Kiinan alueellinen hallinto

text: Kyläläisryhmä koostuu muutamasta perheesta tai kymmennistä perheistä.


title: Kiinan alueellinen hallinto

text: Luonnollinen kylä, joka esiintyy satunnaisesti ja luonnollisesti maaseudulla, ei ole varsinainen yksikkö hallinnollisessa jaossa. Se voisi olla hallinnollinen kylä tai kyläläisryhmä. Isossa luonnollisessa kylässä voisi olla muutama kyläläisryhmä taikka muutama hallinnollinen kylä.


title: Audio Video Interleave

text: Audio Video Interleave (lyh. AVI) on tiedostomuoto, joka voi sisältää kuvaa ja ääntä.


title: Audio Video Interleave

text: Video for Windows oli ensimmäinen merkittävä Windowsin videomuoto. Microsoft kehitti sen 1990-luvun alussa käytettäväksi Windows 3.1 -käyttöjärjestelmässä. Mac-puolella taas Apple kehitti omaa formaattiaan QuickTimea, joka oli melko samantyylinen kuin AVI-muotokin eli pelkkä ”kirjekuori”, johon voidaan tallentaa erilaisia videomuotoja. AVI yleistyi joitakin vuosia sitten erityisesti vertaisverkoissa yhdistettynä DivX- tai XviD-pakkaukseen ja MP3-ääneen.


title: Audio Video Interleave

text: Teknisiltä ominaisuuksiltaan AVI on varsin vanhentunut ja sitä tuetaan aina Windows 95:stä lähtien.


title: ASF

text: Advanced Systems Format on Microsoftin kehittämä videontallennusmuoto, joka on kehitetty pääasiassa verkosta streamattavaan videoon. Ainoastaan ensimmäisen version määritelmä on saatavissa eikä Microsoft halua sitäkään käytettävän ilman lupaa. Uudemmissa versioissa tunnistetietoja on muutettu, jotta tietoja ei voi lukea vanhan version perusteella, vaikka perusmuoto onkin sama. ASF on verrannollinen esimerkiksi AVI-formaattiin siinä, että se ei määrittele itse äänen eikä kuvan pakkaustapaa, vaan ainoastaan säiliömuodon, jonka sisään tieto talletetaan.


title: ASF

text: ASF-tiedostoilla on tiedostopääte .wma tai .wmv, jos niissä on Windows Media -koodattua audiota tai videota. Mikäli koodaus on jokin toinen, loppuliitteenä tulisi olla .asf.


title: GNU

text: GNU on Unixin kaltainen vapaa käyttöjärjestelmä, jonka kehitystyön käynnisti Richard Stallman tammikuussa 1984. Nimitys on rekursiivinen akronyymi, joka tulee sanoista ”GNU’s Not Unix” ('GNU ei ole Unix'). GNU:ta kehittävää GNU-projektia hallinnoi Free Software Foundation.


title: GNU

text: Projektissa koottiin olemassa olevia vapaita ohjelmistoja, esimerkiksi BSD-projektin ohjelmia, ikkunointiympäristö X ja ladontajärjestelmä TeX, sekä ryhdyttiin tekemään niitä, mitä ei vielä ollut – keskeisimpinä C-kääntäjää ja ydintä.


title: GNU

text:
Koska GNU oli suunniteltu yhteensopivaksi Unixien kanssa, yksittäisiä GNU-ohjelmia saatettiin käyttää ennen käyttöjärjestelmän valmistumista. GNU-ohjelmista tulikin suosittuja Unix-piireissä ja niiden jakelusta tuli projektin merkittävä tulonlähde.
Itse asiassa GNU-projektin kehitystyökalut edistävät ohjelmien siirrettävyyttä (engl. porting), niin että monet GNU-ohjelmat ovat käytettävissä hyvin monella alustalla, esimerkiksi myös Windowsissa.


title: GNU

text: Projektin tarpeisiin luodut lisenssit kuten GNU General Public License (GPL), GNU Lesser General Public License (LGPL) ja GNU Free Documentation License (GFDL) ovat sittemmin levinneet myös muuhun käyttöön.


title: GNU

text: Erilaisia GNU-projektin tuottamia ohjelmistoja ovat mm. tekstieditori Emacs, GNU Compiler Collection GCC, GNU C-kirjasto (glibc), GNU-binääriohjelmat (binutils), komentotulkki bash, coreutils-paketti, kuvankäsittelyohjelma GIMP, sekä työpöytäympäristö GNOME.


title: GNU

text: GNU-järjestelmän ytimen, Hurdin, kehitys osoittautui oletettua vaikeammaksi. Kun Linus Torvalds julkaisi 1992 GPL-lisenssillä Linux-ytimen, joka oli yhdistettävissä GNU-projektin kokoamiin ohjelmiin, Linuxista tuli vapaiden käyttöjärjestelmien keulakuva. Linuxin myötä unelma täysin vapaasta käyttöjärjestelmästä on toteutunut, vapaat ohjelmistot ovat saaneet paljon julkisuutta ja vapaiden ohjelmien tarjonta on lisääntynyt huimasti.


title: GNU

text: Toisaalta Torvaldsin pragmaattinen suhtautuminen vapauteen (vrt. avoin lähdekoodi) harmittaa vapautta korostavaa Stallmania ja FSF:ää. Tästä seurasi riita Linux-jakeluiden nimistä: Linux vai GNU/Linux. Vapautta korostava Debian käyttää jälkimmäistä. Kuitenkin vain harva Linux-jakelu on GNU projektin suosittelema. Esimerkiksi Debianissa GNU-projekti näkee ongelmana, että sen palvelimilla on ei-vapaita ohjelmavarastoja, jotka eivät virallisesti sisälly itse Debianiin, mutta joista käyttäjät pääsevät helposti tietoiseksi.


title: GNU

text: GNU-ydin Hurd on Linuxia mielenkiintoisempi teoreettisessa mielessä ja sen kehitystä on jatkettu. Se on nyt riittävän vakaa, jotta sen pohjalle voidaan rakentaa käyttökelpoisia jakeluita, mutta varsinaiseen tuotantokäyttöön sitä ei vielä suositella.


title: GNU

text: Huomaa, että nämä eivät ole Linux-jakeluja, sillä niissä ei ole Linux-ydintä.


title: GNU

text: Avoimen lähdekoodin ohjelmat voivat olla suljettuja luotettavampia, koska jokainen käyttäjä voi tarkistaa lähdekoodin ja parantaa sitä, tarvittaessa ulkopuolisia asiantuntijoita käyttäen. Tämä etu edellyttää, että tarpeeksi merkittävä käyttäjäjoukko käyttää mahdollisuutta hyväkseen, ja että ohjelmiston kehittämisestä vastaavat eivät sorru sisällyttämään liikaa huonosti tarkastettua koodia.


title: GNU

text: Vertailuja käytännön luotettavuudesta, turvallisuudesta ja suorituskyvystä avointen ja suljetun lähdekoodin ohjelmistojen ja vapaiden ja suljettujen käyttöjärjestelmien välillä on tehty useita, mutta vertailu on vaikeaa.


title: Rauta

text: Rauta on siirtymämetallien ryhmään kuuluva alkuaine. Sen kemiallinen merkki on Fe (). Suomen kielen sana "rauta" tulee muinaisruotsin sanasta "raud", nykyruotsiksi "röd", joka tarkoittaa alun perin järvimalmin punaista väriä.


title: Rauta

text: Rauta on painavin tähdissä nukleosynteesin kautta syntyvä alkuaine. Jaksollisessa järjestelmässä rauta on 26. alkuaine. Se on hopean värinen, kiiltävä ja ferromagneettinen metalli, jolla on useita hyödyllisiä käyttökohteita. Puhtaana se on jokseenkin pehmeää, mutta monet sitä pääaineksenaan sisältävät metalliseokset ovat erittäin kovia. Niitä käytetään muun muassa työkaluihin, rakennustarvikkeisiin, koneisiin, ajoneuvoihin ja aseisiin. Tärkeimpiä rautaseoksia ovat teräkset ja valuraudat.


title: Rauta

text: Rauta reagoi helposti hapen kanssa varsinkin joutuessaan samalla tekemisiin veden kanssa. Tätä hapettumisreaktiota sanotaan ruostumiseksi. Siinä syntyvä aine, "ruoste", on etupäässä rautaoksidien ja rautahydroksidien seosta. Se on huokoista, joten rautaesineet voivat ruostua vähitellen kokonaan, toisin kuin useat muut metallit, jotka hapettuvat vain pinnalta. Epäjalona metallina rauta reagoi myös happojen kanssa vapauttaen samalla niistä vetyä.


title: Rauta

text: Rauta on neljänneksi yleisin alkuaine ja toiseksi yleisin metalli maankuoressa, jossa sitä on noin 5 prosenttia. Sitä esiintyy luonnossa jonkin verran vapaanakin, meteoriittirautana. Maankuoressa sitä on kuitenkin paljon enemmän erilaisina yhdisteinä. Tärkeitä mineraaleina esiintyviä rautayhdisteitä ovat rautaoksidit kuten magnetiitti (FeO) ja hematiitti (FeO) sekä rautasulfidi, rikkikiisu eli pyriitti (FeS). Myös rautasälpää eli sideriittiä, joka on rautakarbonaattia (FeCO), louhitaan rautamalmina. Luonnossa rautaa on runsaasti myös silikaattimineraaleina, jotka yleensä ovat väriltään tummia, mutta niillä ei ole merkitystä malmina.


title: Rauta

text: Nykyisten geologisten teorioiden mukaan maapallon sisin osa sisältää etupäässä rautaa ja nikkeliä. Jos teoria pitää paikkansa, maapallolla on rautaa enemmän kuin mitään muuta alkuainetta, noin 35 prosenttia Maan massasta.


title: Rauta

text: Rautaoksidia on runsaasti myös Marsin pintakerroksissa, jotka saavat niistä punertavan värinsä.


title: Rauta

text: Rauta tunnettiin jo esihistoriallisena aikana. Vanhimmat todisteet sen käytöstä ovat Sumerista ja Egyptistä noin 4000 ennen ajanlaskun alkua. Silloin raudasta tehtiin pääasiassa keihään kärkiä tai muita suhteellisen pieniä esineitä, koska rautaa kerättiin meteoriittien jäännöksistä, jotka ovat varsin harvinaisia. Yleiseksi sen käyttö tuli kuitenkin sen jälkeen, kun sitä ensin Lähi-idässä noin 1400 eaa. ja myöhemmin muuallakin opittiin valmistamaan pelkistämällä oksidimalmeista. Tällöin pronssikausi päättyi ja alkoi rautakausi.


title: Rauta

text: Ennen masuunin keksimistä rautaa valmistettiin suorapelkistämällä malmia puuhiilen avulla. Suorapelkistyksessä uunin lämpötila ei kohonnut raudan sulamispisteeseen saakka, vaan pelkistyminen tapahtui kiinteässä tilassa. Tällöin vain pieni osa hiilestä sitoutui rautaan, ja tuloksena oli pehmeää kanki- eli takorautaa. Jo vanhalla ajalla takoraudasta osattiin valmistaa myös terästä hehkuttamalla sitä hiilikerrosten välissä ilmalta suojassa. Teräksen etuna takorautaan verrattuna oli, että se voitiin karkaista. Teräs oli kuitenkin paljon kalliimpaa kuin takorauta, minkä vuoksi sen käyttö oli varsin rajallista.


title: Rauta

text: Nykyisin lähes yksinomaisesti käytetyt teräksen ja valuraudan valmistusmenetelmät on keksitty vasta 1800-luvulla tai myöhemmin.


title: Rauta

text: Rauta voi pääasiassa lämpötilasta riippuen esiintyä useissa allotrooppisissa muodoissa. Varmuudella tunnetaan neljä allotrooppista muotoa, joita merkitään kreikkalaisilla aakkosilla α, γ, δ ja ε, jota paitsi teoreettisesti on päätelty, että hyvin korkeassa paineessa saattaa esiintyä viideskin muoto, β-rauta. Kun puhdas sula rauta jäähtyy, se kiteytyy 1 538 °C:ssä δ -raudaksi, jolla on tilakeskeinen kuutiollinen (bcc) kiderakenne. Kun se edelleen jäähtyy 1 394 °C:seen, se muuttuu allotrooppiseksi muodoksi γ, jossa sillä on pintakeskeinen kuutiollinen (fcc) kiderakenne ja joka tunnetaan myös nimellä austeniitti. Jäähtyessään edelleen 912 °C:n alapuolelle kiderakenne muuttuu jälleen tilakeskeiseksi kuutiolliseksi, ja tällöin on kyseessä allotrooppinen muoto a, joka tunnetaan myös nimellä ferriitti. Kun sen lämpötila edelleen alenee raudan Curie-pisteeseen, 770 °C, siitä tulee ferromagneettista. Kun rauta sivuuttaa Curie-pisteen, sen kiderakenne ei muutu, mutta vain tämän lämpötilan alapuolella siinä esiintyy Weissin alkeisalueita, joissa atomien magneettiset momentit ovat saman suuntaiset. Nämä Weissin alkeisalueet ovat läpimitaltaan vain noin 10 mikrometriä, mutta niistäkin jokaisessa on miljardeja atomeja.


title: Rauta

text: Noin 10 GPa:n paineessa ja useiden satojen celsiusasteiden lämpötilassa α-rauta muuttuu ε-raudaksi, jolla on heksagonaalinen tiivispakkauksellinen (hcp) kiderakenne. Samoin käy myös γ-raudalle, mutta se edellyttää vielä korkeampaa painetta. Mikäli hypoteettinen β-rauta on olemassa, se edellyttää ainakin 50 GPa:n painetta ja 1 500 kelvinin lämpötilaa. On oletettu, että sen kiderakenne on joko ortorombinen tai kaksinkertainen heksagonaalinen tiivispakkaus.


title: Rauta

text: Käytännössä rautaa ei juuri käytetä puhtaana vaan seostettuna hiilen, usein myös muiden metallien kanssa. Teräslaatuja on hyvin monia, ja seosaineet vaikuttavat siihen, missä allotrooppisessa muodossa rauta niissä esiintyy. Mikäli lämpötila on muuttunut tarpeeksi nopeasti, puhdaskin rauta saattaa esiintyä muussa allotrooppisessa muodossa kuin mikä vallitsevassa lämpötilassa on pysyvin.


title: Rauta

text: Tavallisissa lämpötiloissa α-rauta eli ferriitti on pysyvin. Se on jokseenkin pehmeä metalli, johon voi liueta vain pieni määrä hiiltä, 912 °C:n lämpötilassa enintään 0,021 massaprosenttia.


title: Rauta

text: Kuumennettuna 912 °C:n ja 1 400 °C:n välille α-raudassa alkaa tapahtua faasimuutos, jossa sen kiderakenne muuttuu ja siitä tulee γ-rautaa eli austeniittia. Sekin on pehmeä metalli mutta siihen voi liueta enemmän hiiltä, 1 146 °C:ssä jopa 2,04 %. Jotkin rautaseokset kuten nikkeli- ja kromipitoinen ruostumaton teräs esiintyvät huoneenlämmössäkin austeniittisessa muodossa. Yleensä austeniitti kuitenkin muuttuu hitaasti jäähdytettäessä takaisin α-raudaksi eli ferriitiksi. Jos se kuitenkin jäähdytetään hyvin nopeasti ja se sisältää enemmän hiiltä kuin ferriittiin voi liueta, syntyy metastabiili muoto, martensiitti, jolla on tetragoninen kiderakenne. Tähän perustuu teräksen karkaisu.


title: Rauta

text: Vain korkeissa paineissa esiintyvillä allotrooppimuodoilla kuten ε- ja β-raudalla ei ole käytännön merkitystä metallurgiassa, mutta niitä oletetaan esiintyvän planeettojen sisuksissa. Maan ytimen oletetaan koostuvan pääasiassa raudan ja nikkelin seoksesta, jolla on ε- tai mahdollisesti β-raudan rakenne.


title: Rauta

text: Raudan sulamispisteen riippuvuus lämpötilasta on kokeellisesti varsin tarkoin selvitetty noin 50 gigapascaliin saakka. Suurempien paineiden osalta kokeet, joilla on yritetty selvittää γ- ja ε-muotojen sekä sulan raudan kolmoispiste, eivät ole johtaneet yhtäpitäviin tuloksiin, vaan eri tutkijoiden saamat arvot eroavat toisistaan kymmenien gigapascalien ja ja yli 1 000 kelvinin verran. Yleisesti ottaen molekyylidynaamiset raudan sulamisen ja shokkiaaltojen tietokonemallinnukset viittaavat korkeampiin sulamispisteisiin ja sulamispisteen huomattavasti suurempaan riippuvuuteen paineesta kuin timanttialasinkammioissa tehdyt kokeet.


title: Rauta

text: Vaikka rautaa on lähes kaikissa kivilajeissa, sen valmistamiseksi kannattaa yleensä louhia vain sellaisia malmeja, joissa sitä on vähintään 30 prosenttia. Magnetiitti on perinteinen rautaa sisältävä mineraali, jota on louhittu esimerkiksi Ruotsin Kiirunassa ja Pohjois-Amerikassa. Nykyisin suuri osa raudasta saadaan hematiittiesiintymistä, joissa louheen rautapitoisuus on noin 60 %. Raakarautaa valmistetaan rautaoksidimalmista hiilellä pelkistämällä masuuneissa. Tällöin osa hiilestä liukenee sulaan rautaan, ja tuloksena saadaan raaka- eli harkkorautaa, jossa on noin 4 % hiiltä. Terästä, jonka hiilipitoisuus on alhaisempi, valmistetaan puhaltamalla sulaan raakarautaan ilmaa, jolloin siinä oleva happi polttaa osan hiilestä. Nykyaikanakin on kehitetty myös uusia suorapelkistysmenetelmiä, mutta niiden käytännöllinen merkitys on vähäisempi.


title: Rauta

text: Rauta on ihmiskunnan tärkein metalli. Sitä käytetään monta kertaa enemmän kuin kaikkia muita metalleja yhteensä – on jopa arvioitu, että 95 % ihmiskunnan käyttämästä metallista on rautaa. Rauta on pääainesosa erityyppisissä teräksissä lukemattomiin eri käyttötarkoituksiin käytettynä. Valurautojen tärkein ainesosa on raudan ohella hiili, joka esiintyy puhtaana joko suomugrafiittina tai pallografiittina rautamatriisissa, joka muodostuu hiiliteräksissäkin esiintyvistä faaseista: ferriitti, perliitti, martensiitti, jäännösausteniitti ja seostuksen avulla aikaansaadut erilaiset metallikarbidit. Hiilipitoisuuden mukaan rautaseokset jaotellaan seuraavasti:Rautaa käytetään sen ferromagneettisuuden vuoksi myös erilaisiin magneetteihin muun muassa elektroniikassa ja sähkömoottoreissa. Eräisiin sähköteknisiin tarkoituksiin käytetään myös elektrolyysin avulla valmistettua puhdasta rautaa, "elektrolyyttirautaa", jossa ei ole lainkaan hiiltä.


title: Rauta

text: Rautaa käytetään myös katalyyttinä ammoniakin valmistukseen.


title: Rauta

text: Kemiallisissa yhdisteissä raudan hapetusluku on useimmiten +II tai +III. Se muodostaa kahden- ja kolmenarvoisia positiivisia ioneja Fe ja Fe. Fe-ioni tunnetaan myös nimellä "ferro"-ioni, ja sen sisältäviä yhdisteitä sanotaan ferroyhdisteiksi, esimerkiksi ferrosulfaatti eli rauta(II)sulfaatti (FeSO). Vastaavasti ioni Fe tunnetaan nimellä "ferri"-ioni, ja se esiintyy esimerkiksi ferrikloridissa (FeCl). Nykyisen IUPAC:in standardin mukaan ioneista tulisi kuitenkin käyttää nimityksiä rauta(III) ja rauta(II).


title: Rauta

text: Rautaa on myös joissakin orgaanisissa yhdisteissä kuten hemoglobiinissa. Rauta muodostaa myös kompleksiyhdisteitä, joissa se on keskusatomina. Ligandina voi olla joko epäorgaaninen tai orgaaninen ryhmä kuten hemoglobiinissa.


title: Rauta

text: Italialainen lääkäri Vincenzo Menghini havaitsi veren sisältävän rautaa vuonna 1745 polttaessaan verta. Rauta on veren punasoluissa esiintyvässä hemoglobiinissa hapen sitoja. Punasolut kuljettavat happea kudoksiin. Tärkeän tehtävänsä takia rauta on ravitsemuksessa tärkeä hivenaine. Aikuisen ihmisen kehossa on rautaa yhteensä 4–5 g. Liika raudan saanti on haitallista, sillä se vaurioittaa maksaa ja munuaisia.


title: Rauta

text: Ravinnossamme rautaa esiintyy kahdessa eri muodossa: hemi- ja nonhemirautana. Lihan ja kalan raudasta noin puolet on hemirautaa (Fe), joka imeytyy nonhemirautaa (Fe) paremmin. Kasvikunnan tuotteiden rauta on nonhemirautaa. C-vitamiini parantaa kuitenkin nonhemiraudan imeytymisen jopa nelinkertaiseksi. Kalsium heikentää sekä hemi- että nonhemiraudan imeytymistä. Jos käyttää kalsiumlisiä, ne suositellaan otettavaksi aterioiden välillä.


title: Rauta

text: Punaisesta lihasta rauta imeytyy hyvin. Muita raudan lähteitä ovat maksa ja täysjyvävilja. Sen sijaan perinteisesti hyväksi raudanlähteeksi mainitusta pinaatista rauta ei imeydy hyvin sen sisältämän oksaalihapon takia eikä pinaatissa ole enemmän rautaa kuin muissakaan vihreissä kasviksissa.


title: Rauta

text: Raudan puute aiheuttaa anemiaa, josta kärsii noin kolmekymmentä prosenttia maailman väestöstä. Aneemisen ihmisen punasolujen rakenne poikkeaa normaalista tai niitä on liian vähän. Naiset menettävät rautaa kuukautisten aikana. Lisärautaa ei kuitenkaan pidä syödä varmuuden vuoksi, koska terve ihminen harvoin tarvitsee sitä. Raudan puutos kannattaa aina käydä tutkituttamassa lääkärillä/terveydenhoitajalla ennen kuin tarttuu rautavalmistepurkkiin.


title: Rauta

text: Pitkäaikaisessa raudan yliannostuksessa voi syntyä hemosideroosi, jossa rautayhdisteitä kertyy moniin kudoksiin runsaasti ilman kudosvaurioita. Kudosvaurioiden ilmaantumisen jälkeen tilasta käytetään nimitystä hemokromatoosi.


title: Rauta

text: Raudan elimistöön imeytymistä säätelevä mekanismi voi myös eri syistä pettää, jolloin elimistöön saattaa imeytyä suuria määriä rautaa. Akuutin rautamyrkytyksen oireita ovat muun muassa oksentelu ja verinen ripuli. Myrkytyksen hoitoon käytetään vatsahuuhtelua ja sen yhteydessä natriumvetykarbonaattia suun kautta ruoansulatuskanavassa olevan raudan sitomiseksi. Jo imeytyneen raudan eliminaation nopeuttamiseksi annetaan lisäksi deferoksamiinia parenteraalisesti. Muita rautaa kelatoivia lääkeaineita ovat deferiproni ja deferasiroksi.


title: Rauta

text:
Valtion ravitsemusneuvottelukunnan suositusten mukaan ihmisen tulisi saada rautaa 1,6 mg/vrk ravinnosta energiana saatua megajoulea kohti eli aikuisilla naisilla noin 15 mg/vrk ja miehillä 9 mg/vrk. Naisten raudantarve vaihtelee yksilöllisesti ja riippuu kuukautisten aiheuttamasta raudan menetyksestä. Osa naisista tarvitseekin rautatäydennystä ravintoainevalmisteista. Vaihdevuosien alettua tarve vähenee. Lapsilla ja nuorilla raudan saantisuositus vaihtelee iän mukaan. Raudan imeytymiseen vaikuttaa muun aterian koostumus: C-vitamiini, liha ja kala parantavat sitä ja esimerkiksi kasvisten polyfenolit ja viljavalmisteiden fytiinihappo puolestaan heikentävät sitä.
Suurimmaksi hyväksyttäväksi päiväsaanniksi on määritelty aikuiselle 25 mg/vrk (sisältää ruoasta saatavan raudan ja korkeintaan 10 mg/vrk ravintoainevalmisteesta). Finravinto 2007 tutkimuksen mukaan suomalaiset saavat rautaa keskimäärin: naiset 10,3 mg/vrk (1,6 mg/MJ/vrk) ja miehet 13,6 mg/vrk (1,5 mg/MJ/vrk). Suosituksiin verrattuna rautaa saadaan liian niukasti; erityisesti noin puolella naisista saanti on pienempää kuin keskimääräinen tarve. Vilja- ja leivontatuotteet ovat Suomessa tärkein raudan lähde. Lisäksi rautaa saadaan runsaasti liharuoista, kasviksista, hedelmistä ja marjoista.


title: Nobel

text: Nobel voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä tai asioita:


title: RNA

text: RNA eli ribonukleiinihappo on nukleotideistä koostuva polymeeri. Se eroaa DNA:sta sokeriosalta, deoksiriboosin tilalla on riboosi, ja yhden emäksen osalta, tymiinin tilalla on urasiili. Ribonukleiinihapoilla on monia eri tehtäviä soluissa. RNA-viruksissa geneettisenä materiaalina on yksi- tai kaksisäikeinen RNA, esimerkiksi kaksijuosteiset RNA-virukset.


title: RNA

text: Kolme tunnetuinta RNA-tyyppiä ovat lähetti-RNA, siirtäjä-RNA ja ribosomaalinen RNA. Lähetti-RNA (mRNA) kuljettaa DNA:sta kopioidun geenin tiedot tumasta solulimaan, jossa sen perusteella tuotetaan proteiineja ribosomeissa. Siirtäjä-RNA (tRNA) siirtää aminohapot proteiinia valmistavalle ribosomille lähetti-RNA:n perusteella. Ribosomaalista RNA:ta (rRNA) on 80 % kaikesta solun sisältämästä RNA:sta ja se on osa ribosomin rakennetta.


title: RNA

text: Muita RNA-tyyppejä ovat muun muassa pieni tumassa esiintyvä RNA (engl. small nuclear RNA, snRNA), joka osallistuu RNA-eksonien silmukointiin esi-RNA:sta, pieni tumajyväsen RNA (small nucleolar RNA), pieni tuman RNA (snoRNA), mikroRNA (miRNA) ja pieni häiritsevä RNA (siRNA, engl. small interfering RNA), heterogeeninen tuman RNA (hnRNA) ja pieni soluliman RNA (scRNA).


title: C (ohjelmointikieli)

text: C on yleiskäyttöinen, imperatiivinen ja rakenteinen käännettävä tietokoneiden ohjelmointikieli, joka on levinnyt laajalle 1970-luvulta lähtien, jolloin Dennis Ritchie kehitti sen UNIX-käyttöjärjestelmää varten. Kielessä yhdistyvät koneenläheisyys ja korkean tason kielen ominaisuudet. C:n suosiota selittää kielen yksinkertaisuus, tehokkuus, joustavuus ja siirrettävyys. C:ssä itsessään ei ole paljoa varattuja sanoja, monet toiminnot tehdään funktiokirjastoilla. C++, Java, C# ja monet muut myöhemmät kielet perustuvat syntaksiltaan ja avainsanoiltaan C:hen.


title: C (ohjelmointikieli)

text: C perustuu Ken Thompsonin kehittämään B-kieleen, jonka juuret ovat BCPL-kielessä. Kielen kehitys alkoi nimellä NB ("New B"). C-kieli tarkoitettiin alun perin pelkästään järjestelmäohjelmointiin, mutta se on saavuttanut suosiota myös sovellusohjelmointikielenä. C yleistyi Unixin yleistyessä ja nykyisin käytännössä kaikki järjestelmäalustat käyttävät C-kieltä järjestelmäkielenään. C-kielen merkitys näkyy myös siinä, että monet kielet muistuttavat C:tä avainsanoiltaan ja syntaksiltaan, vaikka niiden toimintaperiaate ja käyttötarkoitus olisi erilainen. Jotkin uudemmat ohjelmointikielet, kuten C++, C# ja Java, pohjautuvat C-kieleen. Ne eivät kuitenkaan ole syrjäyttäneet C-kieltä täysin. Joidenkin korkean tason ohjelmointikielten toteutukset käyttävät C-kieltä välikielenä.


title: C (ohjelmointikieli)

text: C-kielellä on seuraavia ominaispiirteitä:


title: C (ohjelmointikieli)

text: Yksinkertaisuuden tavoittelun vuoksi C-kielestä puuttuu suora tuki monille muista kielistä löytyville ominaisuuksille. Näitä ovat mm. vahva tyypitys (type safety), roskienkeräys, funktioiden ja operaattoreiden ylikuormitus, tuki säikeille, listojenkäsittely ym. Tosin useimmat näistä ominaisuuksista voidaan ohjelmoida C-kielellä epäsuorasti.


title: C (ohjelmointikieli)

text: C-kielisen lähdekooditiedoston tunnus on tiedostopääte .c.


title: C (ohjelmointikieli)

text: Alkuperäinen standardi C-ohjelmointikielestä tunnetaan nimellä K&R. Se perustuu kirjaan "The C Programming Language", jonka Kerninghan ja Ritchie julkaisivat 1978.