title: Avaruushissi

text: On ehdotettu, että vaijeri tehtäisiin nanokuiduista, jotka ovat lujia, mutta niiden nykyteknologialla saavutettava enimmäispituus ja pienet valmistusmäärät estävät käytön tällä hetkellä. Nanokuidut ovat niin kestäviä, että hissin seinämä voi olla todella ohut, alle millimetrin paksuinen, ja siten erittäin kevyt. Varsinaisen hissinauhan leveys voi olla metrin luokkaa.


title: Avaruushissi

text: Satelliitit ja avaruusalukset liikkuisivat hissiä pitkin esimerkiksi laserkäyttöisillä purjeilla varustettuna. Näin vältyttäisiin kalliin ja painavan polttoaineen kuljettamiselta yläilmoihin. Vaikka avaruushissin rakennuskustannukset nousisivat kymmeniin miljardeihin dollareihin, on laskettu, että hissi maksaisi itsensä takaisin noin kymmenessä vuodessa. Hissillä kuljetuskustannukset avaruuden ja Maan välillä olisivat vain murto-osan siitä, mitä perinteisellä polttoainekäyttöisellä avaruusraketilla tai sukkulalla.


title: Femto

text: Femto (tunnus f) on SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, joka tarkoittaa tuhannesbiljoonasosaa (10). Esimerkiksi femtoampeeri (fA) on tuhannesbiljoonasosa ampeeria (A) ja siten


title: Auringonvarjo

text: Auringonvarjo eli päivänvarjo on sateenvarjon kaltainen suoja, jonka tarkoitus on suojata ihmistä auringon paahtavalta lämpösäteilyltä. Auringonvarjossa on avautuva suojaosa, joka on kiinni varjon varressa. Auringonvarjossa ei ole kädensijaa. Varsi kiinnitetään maahan tai muuhun tukevaan paikkaan, kuten pöytään. Monissa puutarhapöydissä on keskellä reikä auringonvarjoa varten. Monissa auringonvarjoissa on myös oma tukeva ja riittävän painava jalusta estämään varjon kaatumista ja karkaamista tuulella.


title: Auringonvarjo

text: Aurinkovarjo on myös tieteiskuvitelmien ja tulevaisuuden visioiden laite, jonka avulla estetään kasvihuoneilmiön eteneminen. Varjostin viedään auringon ja Maan väliin, jossa se avataan paketistaan ja levitetään siten, että pieni osa maahan tulevasta auringonvalosta peittyy.


title: Auringonvarjo

text: Mahdollisesti pienelläkin muutoksella auringon valovoimassa olisi suuria vaikutuksia ilmastoon. Aurinkovarjoon käytetyn materiaalin pitää olla äärimmäisen ohutta, ja sen on oltava valtavan iso.


title: Solmisaatio

text: Solmisaatio on säveltavujen käyttöä sävelten niminä. Solmisaatiossa ei oteta kantaa sävelten absoluuttiseen korkeuteen, vaan ainoastaan sävelten keskinäisillä korkeuseroilla on merkitystä. Täten esimerkiksi sama laulu voidaan laulaa monelta eri korkeudelta samoilla solmisaatiotavuilla.


title: Solmisaatio

text: Solmisaation kehitti Guido Arezzolainen eli Guido Aretino 1000-luvulla.


title: Solmisaatio

text: Länsimaisessa musiikissa yleisen diatonisen sävelasteikon solmisaatiotavut ovat tavallisimmin "do", "re", "mi", "fa", "so", "la", "ti", "do" Aikaisemmin käytettiin "do"-tavun sijasta nimeä "ut".


title: Solmisaatio

text: Solmisaatiotavut (paitsi "si") ovat peräisin keskiaikaisen, Johannes Kastajan kunniaksi sävelletyn hymnin "Ut queant laxis" säkeiden alkutavuista, paitsi muita myöhemmin käyttöön tullut "si", joka johtuu viimeisen säkeen sanojen alkukirjaimista. Tämän hymnin kuusi ensimmäistä säettä alkavat duuriasteikon kuudelta ensimmäiseltä säveleltä (samaan tapaan kuin musikaalin The Sound of Music laulussa "Do Re Mi"). Hymnin latinankieliset sanat ovat:


title: Solmisaatio

text: Myöhemmin on "ut" useimmiten vaihdettu helpommin laulettavaksi tavuksi "do". Nykyään käytetään tavujen "sol" ja "si" asemesta joskus muotoja "so" ja "ti".


title: Solmisaatio

text: Varsinkin romaanisissa kielissä kuten ranskassa ja italiassa, mutta myös esimerkiksi turkissa käytetään solmisaatiotavuja myös sävelten absoluuttisen korkeuden osoittavina niminä, jolloin ut tai do = C, re = D, mi = E jne.


title: Jasper Pääkkönen

text: Joona Jasper Pääkkönen (s. 15. heinäkuuta 1980 Helsinki) on suomalainen Jussi-palkittu elokuva- ja tv-näyttelijä ja yrittäjä.


title: Jasper Pääkkönen

text: Jasper Pääkkösen isä Seppo Pääkkönen ja setä Antti Pääkkönen ovat myös näyttelijöitä. Hän oli jo lapsena teatterityössä avustajana ja kävi Kallion ilmaisutaidon lukiota. Saku Salinin rooli saippuasarjassa "Salatut elämät" vuosina 1999–2002 teki hänestä tunnetun. Sen jälkeen hän on luonut uraa elokuvanäyttelijänä, joista Eero Takkusen rooli elokuvassa "Pahat pojat" oli läpimurto. Sittemmin Pääkkönen on näytellyt useissa Aleksi Mäkelän ja Aku Louhimiehen ohjaamissa elokuvissa.


title: Jasper Pääkkönen

text: Pääkkösen kansainvälinen ura lähti nousuun vuonna 2015, kun hän sai roolin History Channelin "Viikingit"-sarjan 4. tuotantokaudelta Halvdan Mustana. Hän näytteli myös sarjan 5. tuotantokaudella.


title: Jasper Pääkkönen

text: Jasper Pääkkönen on näytellyt myös vuoden 2007 "Euroviisujen" avausvideossa. Hän oli Suomen tuottoisin elokuvanäyttelijä vuonna 2009. Vuonna 2014 Pääkkönen voitti parhaan miessivuosa Jussin roolistaan elokuvassa "Leijonasydän".


title: Jasper Pääkkönen

text: Pääkkönen näyttelee vuonna 2018 ensi-iltansa saaneessa Spike Leen ohjaamassa Hollywood-elokuvassa "BlacKkKlansman", joka kertoo Ron Stallworthin elämästä. Elokuva palkittiin Cannesin elokuvajuhlilla Grand Prix -palkinnolla, joka on elokuvajuhlien toiseksi tärkein palkinto. Pääkkönen paljasti elokuvan ensi-illan jälkeen yrittäneensä luoda Hollywood-uraa jo kymmenen vuoden ajan käymällä siellä useissa koe-esiintymisissä, mutta vaienneensa niistä ja kiistäneensä ne julkisuudessa.


title: Jasper Pääkkönen

text: Jasper Pääkkönen tunnetaan näyttelijän työn lisäksi intohimoisena perhokalastajana. Suomalaisen Kalastusmatkailun Edistämisseura valitsi hänet vuonna 2013 Vuoden kalamieheksi. Pääkkönen on puhunut julkisuudessa Itämeren lohen suojelun puolesta. Lokakuussa 2014 hän perusti Jukka Relanderin kanssa Facebookiin "Vapautetaan Vanhankaupunginkoski" -ryhmän, joka keräsi vuorokaudessa yli 500 jäsentä. Ehdotus eteni sosiaalisesta mediasta Helsingin päätöksentekoon. Relander teki valtuustoaloitteen, jossa esitetään kosken länsihaaran sulkevan padon purkamista. Aloitteen allekirjoitti 49 valtuutettua, eli yli puolet Helsingin valtuutetuista. Pääkkönen on harrastuksensa myötä lentänyt ympäri maapalloa kalastamassa eksoottisia kalalajeja.


title: Jasper Pääkkönen

text: Pääkkönen toimii mukana sijoittajana perhokalastusvälineiden vähittäismyyntiä harjoittavan Perhokalastus.fi -kaupan toiminnassa.


title: Jasper Pääkkönen

text: Pääkkönen tunnetaan myös pokerinpeluustaan. Hänen paras turnaussaavutuksensa on PAF Poker Championshipin 15 000 euron arvoinen ykköstila Maarianhaminasta kesäkuussa 2006. Hän oli MTV3:lla esitetyn "Pokerimestari 2006" -televisio-ohjelman tuottaja.Jasper Pääkkönen oli mukana perustamassa Pokerisivut.com -lehteä yhdessä Markus Selinin kanssa. Pokerisivut.com-lehden julkaiseminen lopetettiin vuonna 2010 lopulla voimaan tulleen arpajaislain myötä. Lehden viimeinen numero ilmestyi elokuussa 2010.


title: Jasper Pääkkönen

text: Pääkkönen on alkanut myös yrittäjäksi yhdessä kansanedustaja Antero Vartian kanssa. He rakennuttivat Helsingin Hernesaaren rantaan ison Löyly-nimisen sauna- ja ravintolakompleksin, joka avattiin keväällä 2016. Löylyn rakennusmateriaaleista nousi kohu, kun paljastui että puut onkin hankittu Venäjältä, vaikka Pääkkönen ja Vartia kertoivat aluksi kaataneensa itse puita suomalaisissa metsissä. Pääkkönen osti Vartian osuuden Löylystä lokakuussa 2018. Löyly on noussut suureen suosioon ja päässyt jopa New York Timesin otsikoihin. Elokuussa 2016 Helsingin Sanomat paljasti, että Löylyn ravintolatoiminnasta vastaakin Royal Ravintolat.


title: Jasper Pääkkönen

text: Pääkkönen asui vuosina 2009–2015 avoliitossa näyttelijä–tanssija Tiia Elgin kanssa. Pääkkösen nykyinen puoliso on espanjalais-filippiiniläinen malli, Alexandra Escat.


title: Mikroaaltolinkki

text: Mikroaaltolinkki on mikroaaltoja hyödyntävä tiedonsiirtomenetelmä, jota käytetään siirtämään tietoa langattomasti kahden tai useamman paikan välillä. Viestin lähettäminen ja vastaanottaminen suoritetaan radiolinkkilaitteilla. Radiolinkkilaitteet ovat lähetinvastaanottimia, joihin on liitetty modulaattori ja demodulaattori. Niiden antennit ovat useimmiten parabolisia voimakkaasti suuntavia antenneja, joiden keilanleveys on 1–3 astetta. Lähetettävä signaali moduloidaan aluksi välitaajuudelle, siirretään kaapelissa mastoon ja muunnetaan mastossa olevassa lähettimessä sopivalle mikroaaltotaajuudelle. Vastaanottimessa suoritetaan käänteinen operaatio. Mikroaaltolinkkijärjestelmän yhteys toteutetaan yleensä kaksisuuntaisena, jolloin molemmat päätteet sekä lähettävät että vastaanottavat signaalia.


title: Mikroaaltolinkki

text: Radiolinkit voidaan jakaa näköyhteys-, satelliitti-, sironta- ja ionosfäärilinkkeihin. Pidempien yhteyksien muodostamisessa käytetään peräkkäin kytkettyjä näköyhteyslinkkiketjuja, joskus myös ionosfääri- tai sirontalinkkejä. Mannerten välisillä ja lyhyemmilläkin on käytössä satelliittilinkkejä, joissa kahden linkkijänteen yhteinen asema on satelliitissa.


title: Mikroaaltolinkki

text: Näköyhteyslinkeissä käytetään yleisimmin taajuuksia välillä 2–40 GHz. Suomessa yleisimpiä ovat lisensoidut taajuusalueet 7, 13, 15, 18 ja 23 GHz ja tyypillisen radiolinkin yhteyspituus on noin 10 km. Pääsääntöisesti antennien välillä tulee olla radiotaajuuden kannalta näköyhteys eli suunnilleen 1. Fresnelin vyöhykkeen laajuinen vapaa tila, ainakin jos tavoitteena on jatkuva ja luotettava yhteys, mutta kaikissa tapauksissa tämä ei ole aina välttämätöntä. Mikroaaltolinkkijärjestelmässä käytettävien radiotaajuuksien valintaan vaikuttavat antennien etäisyys toisistaan, etenemisvaimennus, antennien koko (vahvistus), sateen tai monitiehäipymisen aiheuttama tilastollinen vaimennusjakauma sekä tarvittava kaistanleveys (eli radiolinkin kapasiteetti). Radiolinkki mitoitetaan yleensä siten että haluttu luotettavuus saavutetaan (esimerkiksi 99,99% ajasta). Tämä edellyttää yleensä noin 20–40 dB häipymisvaraa: suuren osan ajasta vastaanotettu signaali on 20–40 dB vastaanottimen pienimmän virheettömän tason yläpuolella. Joskus harvoin esim. rankkasateen sattuessa signaali vaimenee niin paljon että yhteys katkeaa. Sateen aiheuttama vaimennus on tilastollisesti ennustettavissa.


title: Mikroaaltolinkki

text: Radiolinkkien edut ovat yhteyksien nopea pystyttäminen, soveltuvuus vaikeisiinkin maasto-olosuhteisiin ja useimmiten kaapelin rakentamiseen verrattuna huomattavasti alhaisempi hinta. Haittoja on signaalin vaimentuminen ajoittain sääolosuhteiden takia ja alttius häiriöille (erityisesti lisenssivapailla taajuuksilla), sekä valokaapeliverkkoja pienemmät siirtokapasiteetit. Tyypilliset radiolinkit pystyvät siirtämään noin 400 Mbit/s yhdessä 56 MHz levyisessä kanavassa, mutta käyttämällä kahta ristikkäistä polarisaatiota tämä voidaan kaksinkertaistaa. Samalla yhteysvälillä voidaan tietenkin käyttää useita rinnakkaisia radiolinkkejä, jolloin voidaan päästä yli 1 Gbit/s nopeuksiin kohtuullisilla kustannuksilla.


title: Mikroaaltolinkki

text: Näköyhteyslinkkejä hyödynnetään mm. yleisradiojakeluverkossa, matkapuhelinverkkojen tukiasemissa sekä yritysten toimipisteiden liittämiseen teleoperaattorin runkoverkkoon.


title: Mikroaaltolinkki

text: Lisenssivapailla taajuuksilla (esimerkiksi 2,4 ja 5 GHz) voidaan rakentaa edullisia lyhyen matkan radiolinkkiyhteyksiä esimerkiksi kahden rakennuksen välille. Vapaassa yhteyskäytössä olevan taajuusalueen ja alhaisen sallitun lähetystehon takia häiriöttömyyttä ei voida taata, joten ne soveltuvat lähinnä ns. best effort -liikenteen siirtämiseen ilman mitään laatu- tai luotettavuustavoitetta.


title: Mikroaaltolinkki

text: Sironta on seurausta ilmakehän epätasaisuuksista, jotka mahdollistavat signaalin siirtämisen horisontin taakse, jopa 2 000 kilometrin päähän. Sirontaa tapahtuu 300 MHz – 10 GHz taajuusalueilla. Sirontalinkkien käyttö on nykyään harvinaista, lukuun ottamatta radioamatööritoimintaa.


title: Mikroaaltolinkki

text: Satelliittilinkit toimivat suurilta osin vain digitaalisen signaalin toistimina ja analogisen signaalin vahvistimina kahden maassa sijaitsevan radiolinkin välissä. Satelliitti vastaanottaa lähetetyn datan toisella taajuuskaistalla (uplink), ja toistaa tai vahvistaa signaalin käyttäen eri taajuuskaistaa (downlink). Kahta eri taajuuskaistaa käytetään, jotta vastaanotettava ja lähetettävä signaali eivät häiritsisi toisiaan. Uplink-taajuus on suurempi ja vaatii enemmän tehoa lähettimiltä, joiden toteuttaminen satelliitteihin olisi ongelmallisempaa, kuin maa-asemille. Satelliittien lähetys ja vastaanottokanavia kutsutaan transponder-kanaviksi.


title: Mikroaaltolinkki

text: Mikroaaltolinkkien hyödyntämät satelliitit on sijoitettu avaruuteen maahan nähden kahdella tavalla.


title: Mikroaaltolinkki

text: Kun satelliitti pysyy maahan nähden paikoillaan, se on sijoitettu geostationääriselle radalle. Satelliitteja ei voida sijoittaa maasta nähden päällekkäin. Lisäksi toimittaessa samalla taajuudella viereisen satelliitin kanssa, tulee häiriöiden välttämiseksi käyttää eri kulmia satelliittien sijoittelemisessa maahan nähden. 4/6 GHz taajuuskaistalla tämä tarkoittaa 4 asteen kulmaa ja 3 asteen kulmaa käytettäessä 12/14 GHz taajuuskaistaa. 35784 kilometrin korkeudella sijaitseva satelliitti kiertää maan 24 tunnissa ja niitä hyödynnettäessä voidaan käyttää suuntaavia antenneja, joiden suuntaus täytyy toteuttaa vain kerran. Tyypillinen käyttökohde geostationääriselle satelliitille on mm. säähavaitsemistehtävät.


title: Mikroaaltolinkki

text: Satelliiteista, jotka kiertävät maata matalilla ja nopeammilla kiertoradoilla käytetään lyhennettä LEO (Low Earth Orbit). LEO satelliitteja on kiertoradalla useita ja vähintään yksi satelliitti on näkyvissä aina maanpinnan kohdasta riippumatta. Antenneina hyödynnetään yleensä ympärisäteileviä antenneja, jotka mahdollistavat pienempien antennitehojen käyttämisen. LEO-satelliittien keskeisimmät käyttökohteet ovat televisiokuvan levitys, paikanmääritys (GPS) ja pitkänmatkan puhelinyhteydet.


title: Mikroaaltolinkki

text: Langaton optinen viestintä


title: Käsikranaatti

text: Käsikranaatti on jalkaväen käyttämä, mukanakulkeva, käsin heitettävä räjähtävä ampumatarvike. Sitä käytetään pääsääntöisesti vihollisen henkilöstön ja pesäkkeiden tuhoamiseen, ja joitain malleja käytetään myös panssarintorjuntaan. Käsikranaatti räjähtää yleensä siinä olevan pyroteknisen hidastuspanoksen sytyttäessä räjähdysnallin. Hidastuspanos syttyy yleensä kun iskurijousi pääsee vapautumaan kahvan irrotessa, jolloin iskuri lyö iskunalliin. Käsikranaattien yleinen viive on 3,5 (±0,5) sekuntia kuluttua heittämisestä, joissakin malleissa räjähdysviivettä voi säätää. Kuuluisia käsikranaatteja ovat muun muassa yhdysvaltalainen Mk 2 ja saksalainen Stielhandgranate 24.


title: Käsikranaatti

text: Vielä ensimmäisen maailmansodan aikaan käsikranaattien laatu oli vaihtelevaa; sokan irrottamisen jälkeen räjähdysaikaa ei voitu ennustaa. Se saattoi räjähtää 2-15 sekuntia sokan irroituksen jälkeen. Useat sotilaat kaatuivat juuri tämän takia: joko kranaatti saattoi räjähtää käteen, tai vihollinen otti heitetyn kranaatin käteensä ja heitti sen takaisin.


title: Käsikranaatti

text: Kun varmistussokka on vedetty irti ja käsikranaatti on heitetty maalia kohti:Varsinaisia käsikranaatteja on olemassa neljä erilaista mallia:


title: Käsikranaatti

text: Lisäksi asevoimien ja erityisesti erikoisjoukkojen sekä poliisin käytössä on muita erilaisia käsiheitteitä:


title: Käsikranaatti

text: Käsikranaatti aktivoidaan vetämällä sen varmistinsokka irti. Tämän jälkeen käsikranaatti heitetään ja sen irtautuessa heittäjän kädestä siinä ollut varmistinkahva irtoaa, vapauttaen iskurin, joka taas sytyttää kemiallisen ajastimen. Kun ajastimen aika on kulunut loppuun, nalli räjäyttää varsinaisen käsikranaatin primääriräjähteen/aineen.


title: Käsikranaatti

text: Käsikranaattien varhaismuotoja olivat heitettävät metalli- tai nahkakuoriset pommit, joiden sytytyslanka sytytettiin ennen niiden heittämistä. Ensimmäisten varsinaisten käsikranaattien ajastin käynnistyi jo sokan irtivetämisen jälkeen ja sotilaan oli pakko tänä aikana heittää kranaatti. Ymmärrettävästi liika viivyttely johti käsikranaatin räjähtämiseen kädessä, mutta myös liian nopeasti heittämällä viholliselle jäi enemmän aikaa suojautua. Ensimmäisessä maailmansodassa käsikranaatit yleistyivät sillä ne olivat tehokkaita aseita taistellessa kapeissa ja mutkittelevissa juoksuhaudoissa. Toisessa maailmansodassa käsikranaatit sopivat hyökkäykseen ja nopeaan sodankäyntiin ja niistä kehitettiin muun muassa panssarintorjuntaan sopivia malleja.


title: Käsikranaatti

text: Suomen puolustusvoimien käyttämä sirpalekäsikranaatti koostuu seuraavista osista:


title: Käsikranaatti

text: Sen pituus on noin 9 cm, halkaisija noin 5,3 cm ja paino noin 390 grammaa. Väriltään kranaatti on musta tai vihreä ja sen kuoressa on pystysuuntaisia uria. Sen tehokas vaikutusetäisyys ulottuu noin 15 m:n etäisyydelle räjähdyspisteestä, satunnaiset isot sirpaleet voivat vahingoittaa kauempanakin. Sen viive on 2,5 s.


title: Käsikranaatti

text: Suomalaisen painekäsikranaatin pituus on noin 13,5 cm, halkaisija noin 5,3 cm ja paino noin 390 grammaa. Painekranaatin viive on 2,5 s.


title: Käsikranaatti

text: Harjoiteltaessa käytetään keltaista muovista harjoituskäsikranaattia. Se ei sisällä räjäyttimen lisäksi muuta räjähdysainetta vaan vain valkoista jauhetta, joka pöllähtää, kun kranaatti räjähtää. Tämäkin kranaatti on silti vaarallinen ja on aiheuttanut onnettomuuksia.


title: Käsikranaatti

text: Aikaisemmat harjoituskäsikranaatit olivat teräskuorisia, joiden sisällä oli valkeasta muovista tehdyille sylinterinmuotoiselle räjähdyspanokselle sopivaksi tehty läpiporattu pystysuuntainen reikä. Panos ruuvattiin sytyttimeen kiinni, minkä jälkeen sytytin panoksineen suurvattiin teräksiseen runkoon kiinni. Käsikranaatti heitettiin rukkanen kädessä siltä varalta, että jos se olisikin räjähtänyt kädessä, ei iho olisi vaurioitunut kranaatin alapäästä tulevien kaasujen vuoksi. Savu oli mustaa ja jos se räjähti käsissä, siitä jäi musta vana mantteliin tai asetakkiin.


title: Avaruuskoukku

text: Avaruuskoukku on hypoteettinen laite, jonka avulla voidaan nousta Maan pinnalta kiertoradalle. Satelliitti ampuu kiertoradalta Maan pinnalle vaijerin, jonka päässä on esimerkiksi koukku. Koukkuun kiinnitetään jotain, esimerkiksi matkustajia tai tavaraa. Sitten satelliitti vetää vaijerin ja koukun takaisin avaruuteen. Suurin ja ehkä yksinkertaisin tähän periaatteeseen perustuva rakennelma on avaruushissi. Juri Artsutanov esitteli tämän idean vuonna 1960 kirjoittamassaan artikkelissa.


title: Sävellaji

text: Sävellaji on sävelasteikkoon perustuva säveljärjestelmä, jonka perussäveleksi on valittu jokin 12-sävelasteikon sävel. Tietyssä sävellajissa olevassa musiikkiteoksessa käytetään pääosin kyseiseen sävellajiin kuuluvia säveliä. Sävellajeihin perustuvaa musiikkia sanotaan tonaaliseksi vastakohtana atonaaliselle ja modaaliselle musiikille. Sävellaji voi vaihtua kesken musiikkiteoksen, mitä kutsutaan modulaatioksi tai sävellajinvaihdokseksi.


title: Sävellaji

text: Sävellaji on sidottu tiettyyn perussäveleen, kun taas vastaava sävelasteikko voidaan siirtää alkamaan mistä sävelestä hyvänsä. Jos esimerkiksi C-duurissa oleva teos siirretään eli transponoidaan puhdas kvintti ylöspäin, sen sävellaji muuttuu G-duuriksi. Koska sävelten keskinäiset korkeuserot pysyvät kuitenkin samana, on käytössä edelleen sama sävelasteikko, duuriasteikko.


title: Sävellaji

text: Länsimaisessa musiikissa yleisimmät sävellajit ovat duuri ja molli. Molemmat perustuvat diatoniseen sävelasteikkoon, jossa on seitsemän sävelaskelta, mutta duurin ja mollin perussävel on eri kohdassa. Mollista on lisäksi käytössä eri muunnelmia. Tärkein ero mollin ja duurin välillä on toisen ja kolmannen sävelen välinen korkeusero: duurissa se on kokosävelaskelen, mollissa puolisävelaskelen suuruinen. Usein duuria kuulee luonnehdittavan "iloiseksi" ja mollia "surulliseksi" sävellajiksi. Musiikin tunnelmaan vaikuttavat tietysti monet muutkin tekijät kuin käytetty sävellaji.


title: Sävellaji

text: Duuria ja mollia, joilla on sama perussävel, sanotaan muunnossävellajeiksi, esimerkiksi C-duuri ja c-molli. Duuria ja mollia, joilla on sama etumerkintä, sanotaan rinnakkaissävellajeiksi, esimerkiksi C-duuri ja a-molli.


title: Sävellaji

text: Duurisävellaji merkitään isolla kirjaimella, molli pienellä.


title: Sävellaji

text: Duuriasteikon sävelten väliset korkeuserot sävelaskelissa ilmaistuina ovat perussävelestä lukien 1—1—½—1—1—1—½. Solmisaatiossa duuri alkaa tavusta do.


title: Sävellaji

text: Molli alkaa solmisaatiossa tavusta la, jolloin molliasteikon tavurykelmä on la–ti–do–re–mi–fa–so–la. Joskus kuulee käytettävän sellaistakin tapaa, että molli alkaa duurin tavoin dosta, mutta muutama tavu on muuttunut toisennimiseksi: mi→mo, la→lo ja ti→to. Tällöin molliasteikon tavurykelmä on: do–re–mo–fa–so–lo–to–do. Mollissa on duurin tapaan seitsemän säveltä, mutta siitä on käytössä toisistaan hieman poikkeavia muunnelmia.


title: Sävellaji

text: "Luonnollinen molli" vastaa duurin tavoin diatonista asteikkoa, mutta se alkaa sen vastaavan duuriasteikon ("rinnakkaissävellajin") kuudennesta sävelestä. Näin ollen siinä sävelten väliset korkeuserot ovat sävelaskelina 1—½—1—1—½—1—1.


title: Sävellaji

text: Luonnollinen molli on tavallisimmin käytetty molliasteikko.


title: Sävellaji

text: "Harmonisen mollin" seitsemäs sävel on korotettu niin, että sävelten korkeuserot ovat 1—½—1—1—½—1½—½.


title: Sävellaji

text: "Melodisessa mollissa" on asteikkoa ylöspäin mentäessä sekä kuudes että seitsemäs sävel on korotettu, jolloin korkeuserot ovat 1—½—1—1—1—1—½. Alaspäin mentäessä näitä korotuksia ei tehdä, vaan silloin melodinen molli vastaa luonnollista mollia.


title: Sävellaji

text: "Itämaisessa mollissa" neljäs ja seitsemäs sävel on ylennetty. Korkeuserot ovat 1-½-1½-½-½-1½-½. Esimerkiksi a-mollin sävelet ovat: luonnollisessa sekä alaspäisessä melodisessa mollissa a, h, c, d, e, f ja g, harmonisessa mollissa a, h, c, d, e, f ja gis sekä ylöspäisessä melodisessa mollissa a, h, c, d, e, fis ja gis sekä itämaisessa mollissa a, h, c, dis, e, f ja gis.


title: Sävellaji

text: C-duurissa ja luonnollisessa a-mollissa käytetään vain diatonisen perusasteikon säveliä C, D, E, F, G, A ja H, jotka esimerkiksi pianolla soitetaan valkoisilla koskettimilla (elleivät muut sävelet esiinny tilapäisesti muunnesävelinä). Muissa sävellajeissa ainakin osa sävelistä on korotettu tai alennettu, mikä nuottikirjoituksessa osoitetaan etumerkeillä, jotka sijoitetaan nuottiviivastolla jokaisen rivin alkuun. Etumerkkejä ovat ylennysmerkit, ristit ja alennusmerkit, b-merkit .


title: Sävellaji

text: Yhtenäisen nuottikirjoituksen ja selvyyden takia on sovittu, että etumerkit kirjoitetaan aina samaan järjestykseen (Ylennysten kirjoittaminen aloitetaan fisistä, alennusten kirjoittaminen aloitetaan b:stä). Nuottiviivaston edessä oleva avain määrää kiinteiden etumerkkien paikat nuottiviivastolla; esimerkiksi sävelet dis ja des kirjoitetaan diskanttiavaimella 4. viivalle, eli kvinttiä ylemmäs avaimen määrittämän g-sävelen viivasta. Etumerkkejä ei voida aina kirjoittaa samaan muotoon, esimerkiksi tenoriavaimella fis ja gis joudutaan kirjoittamaan oktaavia alemmas , jottei etumerkkejä jouduttaisi kirjoittamaan apuviivoille.


title: Sävellaji

text: Ristimerkkiset sävellajit muodostavat sarjan, jossa jokaisen sävellajin perussävel on sama kuin edellisen viides sävel eli dominantti. Jokaisessa sävellajissa on yksi ylennetty sävel enemmän kuin edellisessä. Ne ovat:


title: Sävellaji

text: Vastaavanlaisen sarjan muodostavat myös b-merkkiset sävellajit. Tällöin kuitenkin jokaisen sävellajin perussävel on sama kuin edellisen neljäs sävel eli subdominantti. Ne ovat:


title: Sävellaji

text: B tarkoittaa alennettua H:ta.


title: Sävellaji

text: Sarjoja voitaisiin jatkaa pidemmällekin, mutta tällöin olisi osa sävelistä jo kaksinkertaisesti korotettava tai alennettava; esimerkiksi Gis-duurissa olisi kaksinkertaisesti korotettu sävel fisis ja des-mollissa kaksoisalennettu sävel bes. Käytännössä tällaisia sävellajeja esiintyy vain sävellyksen keskellä tilapäisesti modulaatioiden seurauksena. Yleensä ne korvataan niitä enharmonisesti vastaavilla sävellajeilla, esimerkiksi Gis-duuri As-duurilla ja des-molli cis-mollilla.


title: Sävellaji

text: Huomattava on, että molleissa 7. sävel on tavallisimmin korotettuna (harmoninen molli). Tätä ei kuitenkaan osoiteta nuottien alkuun merkityllä etumerkinnällä, vaan tarvittava ylennys- tai palautusmerkki sijoitetaan välittömästi nuotin eteen ikään kuin kyseessä olisi tilapäinen muunnesävel.


title: Sävellaji

text: Duurin ja mollin ohella puhutaan kirkkosävellajeista, jotka olivat yleisiä keskiajan ja renessanssin musiikissa. Nämä pohjautuvat myös diatoniseen asteikkoon, mutta perussävel on kussakin kirkkosävellajissa eri kohdassa.


title: Sävellaji

text: Diatoninen asteikko voidaan määritellä myös sävelten taajuuksien suhteiden avulla. Ns. puhtaasti viritetyssä duuriasteikossa taajuuksien suhteet ovat 24 : 27 : 30 : 32 : 36: 40 : 45 : 48. Täten asteikkoon kuuluu kolme duurikolmisointua, joiden pohjasävelinä ovat asteikon ensimmäinen, neljäs ja viides sävel; niissä kaikissa suhdeluvut ovat 4 : 5 : 6.


title: Sävellaji

text: Useimmissa länsimaisen musiikin soittimissa käytetään tasavireistä asteikkoa, jossa taajuuksien suhteet poikkeavat näistä hieman. Monet ovat sitä mieltä, että tasavireisellä asteikolla soitettuina eri sävellajeilla ei ole erityispiirteitä tunnelman tai muiden musiikillisten ominaisuuksiensa suhteen. Joissakin vaihtoehtoisissa viritysjärjestelmissä sävellajeilla on selviä omia erityispiirteitä.


title: Sävellaji

text: Musiikkikappaleiden sävellajeja joudutaan usein muuttamaan laulajien tarpeisiin, sillä sävellajin tulee sisältää laulajalle sopivia säveliä. Sävellajin säätöä, muuttamista matalammaksi tai korkeammaksi, kutsutaan transponoinniksi. Kappaleen alkuperäisesittäjä on voinut olla korkeaäänisempi ja korkeiden sävelien laulaminen osoittautuu vaikeaksi tai kappaleen alkuperäisesittäjä on ollut matalaäänisempi ja matalien sävelien laulaminen osoittautuu vaikeaksi. Sopraanolle sopivat sävelet C4-G5, altolle A3-C5, tenorille C3-G4 ja bassolle G2-C4. Laulajien vahvuusalueista voi esimerkiksi päätellä, että sopraanolle ja tenorille sopivat samat C- ja G-säveliä sisältävät sävellajit, mutta sopraano vain laulaa saman sävellajin oktaavia ylempää kuin tenori ja tenori vastaavasti oktaavia alempaa kuin sopraano. Oktaavin verran korottamisesta käytetään merkintää "8va" ja oktaavin verran alentamisesta merkintöjä "8va bassa" tai "8vb".


title: Sävellaji

text: Spotify-musiikkipalvelun yli 30 miljoonasta musiikkikappaleesta tehdyn analyysin mukaan G-duuri on yleisin sävellaji. Toiseksi yleisin sävellaji on (etumerkitön) C-duuri. Mollisävellajit ovat duurisävellajeja harvinaisempia ja niistä yleisin on a-molli (C-duurin rinnakkaismolli). Toiseksi yleisin mollisävellaji on e-molli (G-duurin rinnakkaismolli). Kitaran ja pianon yleisyys soittimina läntisessä nykymusiikissa vaikuttanevat niille soveltuvien sävellajien valintaan.


title: Norther

text: Norther oli pääosin Helsinkiläinen metalliyhtye. Yhtye perustettiin varsinaisesti vuonna 2000, jolloin se sai nykyisen nimensä. Norther oli kuitenkin olemassa nimellä Requiem (Lindroos, Korpas, Hallio) jo vuodesta 1996.


title: Norther

text: Yhtye on sijoittunut Suomen viralliselle albumi- ja singlelistalle jokaisella julkaisullaan. Yhtyeen kitaristin Kristian Rannan lisäksi merkittävä kappaleentekijä oli entinen laulaja-kitaristi Petri Lindroos. Myös basisti Jukka Koskinen ja kosketinsoittaja Tuomas Planman ovat osallistuneet kappaleiden tekemiseen.


title: Norther

text: Helmikuussa 2007 yhtye siirtyi pois Spinefarmilta ja julkaisi viisi uutta kappaletta sisältäneen "No Way Back" -minialbumin, joka nousi Suomen singlelistalla sijalle 1. Levy oli rumpali Heikki Saaren ensimmäinen yhtyeen kanssa. Kappale ”Frozen Angel” valittiin "V2 – Jäätynyt enkeli" -elokuvan nimikappaleeksi, ja yhtye esiintyi elokuvassa myös itse. "No Way Backin" julkaisi Suomen Musiikki.


title: Norther

text: Marraskuun loppupuolella 2007 Norther liittyi Century Median listoille. Yhtyeen viides täyspitkä albumi "N" julkaistiin 13. helmikuuta 2008.


title: Norther

text: 19. huhtikuuta 2009 yhtye ilmoitti kotisivuillaan, että yhtyeen alkuperäisjäsen, laulaja-kitaristi ja säveltäjä Petri Lindroos erotettiin yhtyeestä, sillä hänen toinen bändinsä Ensiferum vie häneltä suurimman osan ajasta. 14. huhtikuuta 2009 yhtye ilmoitti uudeksi laulajaksi Aleksi Sihvosen. Toiseksi kitaristiksi keikoille saatin samalla Daniel Freyberg, jonka yhtye vahvisti helmikuussa 2010 sivuillaan viralliseksi jäseneksi. 24. heinäkuuta 2012 yhtye ilmoitti kotisivuillaan lopettavansa ajan puutteen vuoksi.


title: Caelifera

text: Caelifera on suorasiipisten lahkoon kuuluva hyönteisten alalahko, johon kuuluvat heinäsirkat ja okasirkat. Ne ovat yleensä kasveja syöviä hyönteisiä, joilla on pitkät takajalat. Voimakkaiden takajalkojensa avulla heinäsirkat pystyvät tekemään pitkiä hyppyjä. Houkutellakseen naaraita luokseen koiraat hankaamalla takajalkojaan siivenreunoihin.


title: Caelifera

text: Alalahkoon kuuluu noin 11 000 lajia, jotka jaetaan noin 20 heimoon. Nykyisin elävien lajien fylogenetiikkaa on tutkittu DNA-analyysillä, ja fossiilisia lajeja on luokiteltu niiden rakenteen perusteella. Eri tutkijat ovat esittäneet erilaisia luokitteluja.


title: Caelifera

text: Heinäsirkat elävät miltei kaikkialla maailmassa lukuun ottamatta kylmimpiä napaseutuja. Heinäsirkat suosivat paikkoja, joissa niillä on paljon syötävää, kuten niittyjä ja metsiä. Jotkut heinäsirkkalajit syövät vain tietyntyyppisiä kasveja, toiset lajeista ovat kaikkiruokaisia.


title: Caelifera

text: Merkittävin heinäsirkkakantoja rajoittava tekijä on sää, mutta alueellisesti heinäsirkkojen luonnolliset viholliset voivat rajoittaa populaatiota säätä enemmän. Heinäsirkkojen suurimpiin vihollisiin kuuluvat monenlaiset loiskärpäset, jotka laskevat munansa heinäsirkan munien lähelle tai jopa niiden sisään. Jotkut kärpäset voivat laskea munansa tai toukkansa heinäsirkan sisään. Siten kärpäsen toukat syövät heinäsirkan sisältäpäin. Muita heinäsirkan vihollisia ovat kovakuoriaiset, linnut, jyrsijät, käärmeet ja hämähäkit.


title: Caelifera

text: Heinäsirkkoihin lukeutuvista kulkusirkoista muodostuva parvi voi syödä ihmisten viljelykset muutamassa minuutissa. Välimeren maissa kuulee usein heinäsirkkamaista siritystä iltaisin, mutta tämä ääni ei lähde heinäsirkoista vaan laulukaskaista.


title: Caelifera

text: Suomessa tavattavia "Caelifera"-alalahkon lajeja ovat


title: Leevi Madetoja

text: Leevi Antti Madetoja ([], made-sanan murteellisesti muodosta ”madet”; 17. helmikuuta 1887 Oulu – 6. lokakuuta 1947 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä, kapellimestari, kirjoittaja ja opettaja.


title: Leevi Madetoja

text: Suomessa Madetoja on klassisen musiikin suuria säveltäjänimiä. Hänellä on keskeinen asema Jean Sibeliuksen jälkeisessä suomalaisessa musiikissa sukupolvensa ehkä hienoimpana myöhäisromantikkona. Madetojan musiikille on leimallista tietty kahtalaisuus. Yhtäältä siinä on selvä suomalaiskansallinen sävy, jollaiseksi koetaan hänen musiikkinsa usein melankolinen pohjavire. Toisaalta siinä on ranskalaiseksi miellettyä hienostuneisuutta ja jopa eleganssia.


title: Leevi Madetoja

text: Jean Sibelius ilmeisesti arvosti Madetojaa eniten itsensä jälkeen tulleista suomalaisista myöhäisromantikoista. Hän kuului Sibeliuksen harvoihin yksityisiin sävellysoppilaisiin. Madetojalla oli myös koulukuntaa luova vaikutus. Ruotsalainen musiikkihistorioitsija Bo Wallner on puhunut monista 1930-luvulla debytoineista suomalaisista säveltäjistä jälkimadetojalaisuuden edustajina.


title: Leevi Madetoja

text: Madetoja syntyi Oulussa köyhään kotiin, eikä merimiesisä ehtinyt nähdä poikaansa ennen menehtymistään Amerikassa. Isän kuoleman jälkeen vastuu perheestä jäi kokonaan äidille, mutta siitä huolimatta hän pystyi kauppa-apulaisen palkallaan kouluttamaan Leevin ja tätä kaksi vuotta vanhemman isoveljen. Madetoja muisteli myöhemmin, että lämmin ateria syötiin kotona vain sunnuntaisin, jolloin äidin ei tarvinnut olla työssä. Lapsuuskodin syvää uskonnollisuutta kuvaa, että Leevi sai nimensä Lapin profeetaksi kutsutun Lars Levi Laestadiuksen mukaan.


title: Leevi Madetoja

text: Madetoja kirjoitti ylioppilaaksi Oulun suomalais-klassillisesta lyseosta 1906. Koulussa ollessaan hän lauloi koulun kuorossa, johti toverikunnan kuoroa ja opiskeli itsenäisesti viulun- ja pianonsoittoa, joskin hänen pääsoittimenaan oli kantele. Hän opiskeli Helsingin musiikkiopistossa (nyk. Sibelius-Akatemia) ja Yliopistossa vuosina 1906–1910 Armas Järnefeltin, Erik Furuhjelmin sekä Jean Sibeliuksen johdolla. Madetoja suoritti lisäksi opintoja Pariisissa ja Wienissä.


title: Leevi Madetoja

text: Vaikka Madetoja lähti Oulusta heti kirjoitettuaan ylioppilaaksi vuonna 1906, hänellä oli kuitenkin vahvasti pohjalainen identiteetti, ja tätä kuvastaa myös säveltäjän pääteoksiin luettava ooppera "Pohjalaisia" (1923).


title: Leevi Madetoja

text: Madetoja toimi kapellimestarina Viipurissa sekä yhdessä Toivo Kuulan kanssa Kotimaisen Orkesterin apulaiskapellimestarina. Hän oli myös Helsingin Sanomien musiikkiarvostelija, Helsingin Yliopiston musiikinopettaja ja Teoston puheenjohtaja.


title: Leevi Madetoja

text: Madetoja kuului Pohjois-Pohjalaiseen Osakuntaan, jonka toiminnassa hän tutustui Etelä-Pohjalaisen Osakunnan jäseneen Toivo Kuulaan. Tämän kansallisromanttisen vaikutuksen innoittamana Madetoja keräsi pohjoispohjalaisia kansanlauluja kotimaakunnastaan vuosina 1907–1909. Madetojan säveltäessä musiikkia osakuntatoveri Eino Leinon näytelmään, hän tutustui puolestaan tulevaan vaimoonsa, runoilija L. Onervaan. He olivat avioliitossa vuodesta 1913, joskin Leino kuului suhteeseen jatkuvasti kolmantena pyöränä. Madetoja alkoholisoitui Leinon ja Onervan tapaan, ja kuoli Helsingissä 60-vuotiaana. Hänen tuotteliaisuutensa kääntyi viimeisinä vuosina laskuun.


title: Leevi Madetoja

text: Madetoja asui puolisonsa kanssa muun muassa Etu-Töölössä, Lallukan taiteilijakodissa (Helsinki, Apollonkatu 13). Talo on rakennettu vuonna 1933.


title: Leevi Madetoja

text: Madetojan musiikissa suomalaiseen syvämietteisyyteen yhdistyy onnistuneesti ranskalainen kuulaus ja soinnin hienostuneisuus. Madetojan teoksissa ei useimmiten ole näyttäviä ulkoisia eleitä, mutta ne luovat oman persoonallisen, kauniin ja hienosyisen sisäisen maailmansa. Säveltäjä aloitti kansallisromantikkona, mutta ammensi musiikkiinsa pian vaikutteita nykytaidemusiikista ja pohjalaisesta musiikkikielestä. Psykologinen ote musiikilliseen kerrontaan kuvastuu useissa teoksissa, kuten "Kuoleman puutarha" (op. 41), oopperassa "Juha" (op. 74) ja baletissa "Okon Fuoko" (op. 58).


title: Leevi Madetoja

text: Henkisistä asioista kiinnostunut Madetoja sävelsi myös laulun Mestarin jalkain juuressa intialaisen filosofin, Krishnamurtin tekstiin. Vuoden 1987 virsikirjassa Madetojan sävellyksiä ovat virret 142 ja 626. Hänen tunnettuihin hengellisiin sävellyksiinsä kuuluvat myös laulu "Kotihin mielin" Hilja Haahden runoon ja joululaulu "Arkihuolesi kaikki heitä" Alpo Noposen runoon. Viimeksi mainittua sävellystään Madetoja piti itse niin onnistuneena, että hän ehdotti sitä itse jopa virreksi, tosin virsikirjassa jo olleen ruotsalaisen virren sanoin.


title: Leevi Madetoja

text: Oulussa on kuvanveistäjä Aarre Aaltosen vuonna 1962 tekemä Leevi Madetojan patsas. Helsingissä toimiva Madetoja-säätiö on perustettu 1997. Suomen Säveltäjät ry on jakanut vuodesta 1988 lähtien Madetoja-palkintoja suomalaisen nykymusiikin esittäjinä ansioituneille muusikoille. Helsingin Pukinmäkeen nimettiin vuonna 1974 Madetojanpolku ja Madetojankuja. Oulussa toimivat Madetojan musiikkilukio sekä Oulun musiikkikeskuksen pääsali Madetojan sali ovat myös saaneet nimensä säveltäjältä.


title: Leevi Madetoja

text: Leevi Madetoja -pianokilpailu on yksi keskeisimmistä klassisen musiikin alalla järjestettävistä kilpailuista Suomessa. Sitä isännöi Oulun seudun ammattikorkeakoulu kolmen vuoden välein.


title: Kuopparinta

text: Kuopparinta tai suutarinkuoppa eli "pectus excavatum" on rintalastan sisäänpainuminen, joka johtuu kylkiluiden liikakasvusta, jonka syytä ei tunneta, rintalastan jatkuvasta painamisesta, kuten suutarin työssä kengän pitämisestä rintaa vasten, tai esimerkiksi epäonnistuneesta voltista, jossa hyppääjä putoaa niskoilleen ja rintalasta taittuu sisäänpäin kuin nivel. Tällaisissa tapauksissa kuopparinta on muodoltaan erilainen, koska rintalasta on vääntynyt ja siinä on selvä taitoskohta, josta huomaa, miltä kohdalta se on onnettomuushetkellä taittunut. Se voi olla myös synnynnäinen, jolloin syyksi on arveltu lapsiveden puutetta ja tähän liittyvää, esimerkiksi jalkaterän puristumista rintakehää vasten. Kahdessa ensimmäisessä tapauksessa kuopparinta syntyy teini-iässä eikä muutu sen jälkeen luiden luutuessa. Kuopparintaa vastaava rinnan ulostyöntyminen on harjurinta. Nämä muistuttavat paljon skolioosia.


title: Kuopparinta

text: Kuopparinnalle altistavat Marfanin syndrooma, eräät mineraalipuutokset, kuten sinkin ja magnesiumin puute, sekä osteoporoosi. Kuopparinta on melko yleinen: se kehittyy yhdelle 300:sta. Rintalastan sisäänpainuminen aiheuttaa myös ahdistuneisuutta.


title: Kuopparinta

text: Kuopparinta on hyvänlaatuinen eikä Kelan mukaan aiheuta toiminnallista haittaa, joten sen korjauttamista ei korvata. Rinnan painuminen sisään altistaa kuitenkin sydämen läppävialle. Epämuodostuma voidaan korjata useilla menetelmillä, joista Ravitch-menetelmä on morbidi ja yksinkertainen ja aiheuttaa vähiten komplikaatioita. Siinä iho leikataan kokonaan auki, rintalastan luu sekä kylkiluut murretaan luukalvon alta, luuta poistetaan ja näin rintalasta voidaan nostaa normaaliin asentoon ja tukea metallitangon varaan. Komplikaatiot ja uusiminen ovat harvinaisia.


title: Kuopparinta

text: Uudemmat, vähemmän morbidit Nuss- ja Leonard-menetelmät perustuvat pienten haavojen kautta tähystyksessä lisättäviin metallitankoihin. Huonona puolena on suurempi komplikaatioriski sekä se, etteivät ne välttämättä korjaa ongelmaa kokonaan, koska luuta ei muotoilla uudelleen niin perusteellisesti kuin Ravitch-menetelmässä. Suhteellisen uusi vaihtoehtoinen hoitomuoto on saksalaisen insinöörin Eckart Kloben kehittämä laite tyhjiökoppa (engl. vacuum bell), jolla rintalastaa nostetaan alipaineen avulla. Koska laite on suhteellisen uusi, näyttöä pitkäkestoisista vaikutuksista ei ole.


title: Apocalyptica

text: Apocalyptica on helsinkiläinen metallimusiikkiyhtye, joka tuli tunnetuksi soittamalla Metallican kappaleita selloilla. Jo toisella albumilla oli kuitenkin myös yhtyeen omia kappaleita ja myöhemmin cover-kappaleiden osuus on vähentynyt. Yhtyeen musiikkia on kutsuttu muun muassa nimillä ”sello-rock” (kuten yhtye itse kutsuu tyyliään), sinfoninen metalli, neoklassinen metalli tai progressiivinen metalli. Yhtyeen albumeita on myyty maailmanlaajuisesti 4,5 miljoonaa kappaletta ja se on soittanut arviolta tuhat konserttia noin 50 maassa sekä esiintynyt lähes kaikilla suurimmilla festivaaleilla Euroopassa ja Yhdysvalloissa.


title: Apocalyptica

text: Yhtyeen esikoisalbumi "Plays Metallica by Four Cellos" julkaistiin vuonna 1996. Albumi sisältää sellolla soitettuja versioita Metallican kahdeksasta kappaleesta.


title: Apocalyptica

text: Vuonna 1998 julkaistu toinen albumi "Inquisition Symphony" sisälsi ensimmäistä kertaa yhtyeen omia kappaleita. Nämä kolme kappaletta ovat "Harmageddon", "M.B." ja "Toreador".


title: Apocalyptica

text: Kolmannella "Cult"-levyllä oli muutamissa kappaleissa rummut. Samalta albumilta otettu "Path" julkaistiin singlenä Sandra Nasićin (Guano Apes) laulamana. Tämän jälkeen myös albumin kappaleet "Hope" (laulu: Matthias Sayer), "Faraway" (Linda Sundblad, Lambretta) sekä "Seemann" (Nina Hagen) on levytetty laulettuna.


title: Apocalyptica

text: Neljäs levy "Reflections", joka julkaistiin vuonna 2003, jatkoi samalla linjalla yhtyeen keskittyessä omaan materiaaliin. Tähän albumiin yhtye palkkasi Slayeristä tutun Dave Lombardon ja Sami Kuoppamäen rumpuihin, jonka seurauksena yhtyeen kiertuekokoonpanoon tuli mukaan rumpali Mikko Sirén.


title: Apocalyptica

text: Viidennellä vuonna 2005 julkaistu albumilla "Apocalyptica" yhtyeen vierailevina solisteina olivat Ville Valo (HIM) ja Lauri Ylönen (The Rasmus). Lombardo palasi jälleen soittamaan rumpuja yhteen kappaleeseen.


title: Apocalyptica

text: Apocalyptica julkaisi kokoelmalevyn "Amplified – A Decade of Reinventing the Cello" vuonna 2006. Se sisälsi tuplalevyn verran keskeisiä kappaleita yhtyeen uran ajalta. Uusina kappaleina esitettiin kaksi kappaletta. Ensimmäinen oli myös singlenä julkaistu "Repressed", joissa olivat vierailevina laulajina Max Cavalera (ex-Sepultura, Soulfly, Cavalera Conspiracy) ja Matt Tuck (Bullet for My Valentine). Toinen uusi kappale oli Slayer-cover "Angel of Death".


title: Apocalyptica

text: Apocalyptican kuudes studioalbumi "Worlds Collide" ilmestyi syyskuussa 2007. Albumilla vieraili useita laulusolisteja: Rammstein-yhtyeen laulaja Till Lindemann laulaa David Bowien kappaleen "Heroes" saksankielisen version nimeltä "Helden", Slipknot-yhtyeen laulaja Corey Taylor esittää kappaleen "I’m Not Jesus", Lacuna Coilin Cristina Scabbia kappaleen "S.O.S (Anything But Love)". Yhtyeen ja Three Days Grace-yhtyeen vokalisti Adam Gontierin esittämä "I don't care" nousi Yhdysvaltain Mainstream Rock -singlelistan ykköseksi vuoden 2008 marraskuussa tehden suomalaista rock-historiaa. Yhdysvaltain Alternative Rock -singlelistan top 20:ssä kappale oli 50 viikkoa, ollen kaikkien aikojen neljänneksi pisimpään listalla pysytellyt kappale.


title: Apocalyptica

text: Elokuussa 2010 ilmestyi yhtyeen albumi "7th Symphony". Sen tuottivat yhdysvaltalaiset Joe Barresi ja Howard Benson. Albumilla on mukana jälleen rummuissa Dave Lombardo ja lauluista vastaavat Gavin Rossdale (Bush), Brent Smith (Shinedown), Lacey Sturm (Flyleaf) ja Joe Duplantier (Gojira).


title: Apocalyptica

text: Vuonna 2013 julkaistiin live-albumi "Wagner Reloaded (Live in Leipzig)", jossa yhtye soittaa MDR Symphony Orchestran kanssa.


title: Apocalyptica

text: Seitsemättä studioalbumia varten yhtyeeseen etsittiin laulaja laulamaan kaikki tulevan albumin lauluosuudet. Soolouraa aiemmin tehnyt Franky Perez liitettiin yhtyeen vakituiseksi jäseneksi äänitysten jälkeen. Vuoden 2015 huhtikuussa julkaistu "Shadowmaker" siis poikkeaa aiemmista albumeista, sillä vierailevia laulajia ei ole.


title: Apocalyptica

text: Apocalyptica on tehnyt cover-versioita muun muassa seuraavien yhtyeiden ja artistien kappaleista: Metallica, Sepultura, Pantera, Rammstein, Slayer, Faith No More, Black Sabbath ja David Bowie. Lisäksi he ovat levyttäneet Edvard Griegin klassisen musiikin sävellyksen "Vuorenhaltijan salissa" (englanninkieliseltä nimeltään "In the Hall of the Mountain King"), jolla heillä on ollut tapana lopettaa konserttinsa.


title: Apocalyptica

text: Omien albumeidensa lisäksi Apocalyptica on esiintynyt myös muiden yhtyeiden levyillä. Vuonna 1997 yhtye esiintyi Waltarin "Space Avenue" -albumin kahdella kappaleella. Vuonna 2005 yhtye teki alkusoiton Bullet for My Valentinen albumiin "The Poison". Lisäksi yhtye on vieraillut muun muassa Sepulturan, Amon Amarthin, OOMPH!:n, Angelzoomin ja The Rasmuksen levyillä, sekä tehnyt remixin Rammsteinille kappaleesta "Benzin".


title: Apocalyptica

text: Yhtyeen musiikkia on esitetty myös elokuvissa, televisiosarjoissa ja peleissä. Kappale "Hope vol.2" voidaan kuulla vuoden 2001 elokuvassa Vidocq. Vuoden 2003 elokuvassa "Pahat pojat" käytettiin puolestaan kappaletta "Somewhere Around Nothing". Eicca Toppinen sävelsi alkuperäismusiikin vuonna 2007 ilmestyneeseen "iMusta jää" -elokuvaan. Kappale "I Don't Care" kuullaan "Smallville"-televisiosarjan kahdeksannen tuotantokauden 16. jakson (Turbulence) lopussa. Yhtyeen musiikkia on kuultu myös "NHL 09" ja "" -peleissä. Lisäksi yhtyeen jäsenet Perttu Kivilaakso ja Mikko Sirén tekivät soundtrackin Zipper-Interactiven sotapeliin "MAG", joka julkaistiin helmikuussa 2010.


title: Helena Sinervo

text: Kirsti Helena Sinervo (s. 17. helmikuuta 1961 Tampere) on suomalainen runoilija, kirjailija ja suomentaja. Hänen romaaninsa "Runoilijan talossa" voitti vuoden 2004 Finlandia-palkinnon. Sinervo on voittanut arvostetun Tanssiva karhu runopalkinnon kahdesti. Hänen runouttaan on käännetty yli 20 kielelle. . Helena Sinervon viimeisin teos on vuonna 2018 ilmestynyt runokokoelma "Merveli" .


title: Helena Sinervo

text: Sinervo valmistui ylioppilaaksi vuonna 1980, pianonsoitonopettajaksi vuonna 1988 Tampereen konservatoriosta ja filosofian maisteriksi vuonna 1994 Helsingin yliopistosta. Hän on julkaissut useita runokokoelmia, lastenkirjoja sekä kolme romaania, joista "Runoilijan talossa" voitti vuoden 2004 Finlandia-palkinnon. Romaani kertoo runoilija Eeva-Liisa Mannerin elämästä. Sinervo on voittanut myös Yleisradion Tanssiva karhu -palkinnon vuosina 2001 ja 2011.


title: Helena Sinervo

text: Sinervon runoja on käännetty lähes 30 kielelle. Valikoimista laajimmat ovat Agneta Enckellin ruotsintama ”Snubblar i ett upprätt läge” (Ellips, 2014) sekä Gabriel Rebourcet’n ranskantama "Les Chaises" (Club ZERO Editions, Paris 2001). Käännöksiä Sinervon runoista on julkaistu myös muun muassa teoksessa "New European Poets" (toim. Wayne Miller & Kevin Prufer. Greywolf Press. Saint Paul, Minnesota, 2008). Sinervo on mukana runoilijana, esseistinä ja haastateltavana myös ruotsalaisessa "Swinging with Neighbours 2001–2006" -antologiassa (Red. Aase Berg & Carl Dieker. Regi/film Carl Dieker & Paula von Seth. Ersatz 2006).


title: Helena Sinervo

text: Virve Ojanteen dramatisoima näytelmä "Runoilijan talossa" sai ensi-iltansa Rauman Kaupunginteatterissa 4. marraskuuta 2005. Romaani ilmestyi myös Tiia Lousteen lukemana äänikirjana 2006 (Tammi).


title: Helena Sinervo

text: Sinervo on kirjoittanut useita kirjallisuuslehdissä ja antologioissa sekä teosten esipuheina julkaistuja esseitä, joista tärkeimmät on käännetty ja julkaistu ruotsiksi, englanniksi tai saksaksi. Hän on toiminut myös vuosina 1994–2003 kirjallisuuskriitikkona muun muassa "Nuoressa Voimassa", "Aamulehdessä", "Parnassossa" sekä "Helsingin Sanomissa" sekä kirjoittanut eri yhteyksissä julkaistuja kolumneja. Lisäksi Sinervo on suomentanut useita kirjallisuuslehdissä ja antologioissa julkaistuja runoja muun muassa Hélène Dorionin, Ted Hughesin, Edmond Jabèsin ja Nimrodin teoksista.


title: Helena Sinervo

text: Sinervo on toiminut Nuoren Voiman Liiton sekä NVL:n Säätiön hallituksessa vuodesta 1992 alkaen 2000-luvun alkuun, Eino Leinon seuran johtokunnassa 1990-luvun puolivälissä, Helsingin Kirjailijat ry:n johtokunnassa 2001–2002, Suomen Kirjailijaliiton johtokunnassa 2006–2008, Lukukeskuksen johtokunnassa 2006–2008, Baltic Writers' Councilin johtokunnassa 2007–2008 sekä Visbyn kääntäjä- ja kirjailijakeskuksen johtokunnassa 2007–2009.


title: Avaruuslento

text: Avaruuslennolla tarkoitetaan avaruuteen suuntautuvaa, yleensä kantoraketin avulla tapahtuvaa lentoa. Yhdysvaltalaisen määritelmän mukaan avaruus alkaa 50 mailista (noin 80 km) ja kansainvälisen ilmailuorganisaation, Fédération Aéronautique Internationalen (FAI), mukaan 100 kilometristä. Tätä korkeammalle yltäneen lennon suorittanutta ihmistä kutsutaan avaruuslentäjäksi.


title: Avaruuslento

text: Avaruuslento voi olla suuntautunut Maan kiertoradalle, siitä eteenpäin tai se voi olla suborbitaalinen eli ns. ballistinen hyppy. Suurin osa avaruuslennoista on miehittämättömiä ja toteutetaan satelliittien ja avaruusluotainten avulla.


title: Avaruuslento

text: Ensimmäinen avaruuslento oli saksalaisen V-2-raketin suborbitaalilento 3. lokakuuta 1942. Ensimmäisen Maan kiertoradalla kiertäneen lennon teki neuvostoliittolainen Sputnik 1 4. lokakuuta 1957. Ensimmäisen miehitetyn avaruuslennon teki 12. huhtikuuta 1961 Neuvostoliiton Vostok 1, jonka kyydissä Juri Gagarin kiersi kerran Maan ympäri. Ensimmäinen lento Maan kiertorataa edemmäs ja takaisin oli Kuun ympäri kiertänyt Apollo 8. Vuoden 1969 Apollo 11 -lennolla miehitetty alus laskeutui ensimmäistä kertaa toiselle taivaankappaleelle, Kuuhun. Seuraavana tavoitteena pidetään miehitettyä Mars-lentoa.


title: Avaruuslento

text: Suborbitaalisella lennolla alus lentää ballistisen kaareen ja viipyy avaruudessa tyypillisesti vain kymmenkunta minuuttia. Suborbitaaleja lentoja ovat olleet muiden muassa osa Mercury-lennoista, X-15- ja SpaceShipOne-lennot. Sekä X-15 että SpaceShipOne olivat lentokoneen tapaisia avaruuslentokoneita, jotka laukaistiin horisontaalisesti toisen lentokoneen kyydistä ja jotka laskeutuivat kiitotielle.


title: Avaruuslento

text: Valtaosa avaruuslennoista tehdään Maata kiertävälle radalle. Näihin kuuluvat useimpien satelliittien laukaisut. Miehitetyistä lennoista kaikki muut paitsi osa Apollo-ohjelman lennoista on tehty Maan kiertoradalle. Kiertoradalle laukaisuun käytetään pystysuoraan ylöspäin laukaistavia kantoraketteja. Kiertoradalla pysyäkseen aluksen nopeuden tulee olla vähintään noin 8,2 km/s.


title: Avaruuslento

text: Päästäkseen Maan kiertoradalta edemmäs täytyy aluksella olla Maan pakonopeutta suurempi nopeus eli yli 11,2 km/s. Maan kiertoradalta edemmäs on lähetetty lähinnä avaruusluotaimia Kuuhun ja kohti muita Aurinkokunnan kappaleita. Toistaiseksi ainoat miehitetyt lennot Maan kiertoradalta eteenpäin ovat 1960- ja 1970-lukujen taitteen Apollo-ohjelman kuulennot.


title: Avaruuslento

text: Aurinkokunnasta ulos pääsemisen pakonopeus on 42,1 km/s. Ensimmäisiä Aurinkokunnasta ulos tähtienväliseen avaruuteen matkalla olevia aluksia ovat esimerkiksi Voyager 1 ja Voyager 2.


title: Avaruuslento

text: Suurimmat siviiliavaruuslentoja tekevät organisaatiot ovat Yhdysvaltain avaruushallinto NASA, Venäjän avaruusjärjestö, Euroopan avaruusjärjestö ESA ja Kiinan avaruushallinto. Venäjä kuljettaa ihmisiä avaruuteen Sojuz-aluksillaan. Myös Kiina on tehnyt miehitettyjä avaruuslentoja Shenzhou-ohjelmassaan osittain venäläiseen tekniikkaan perustuvalla kalustolla.


title: Avaruuslento

text: ESA:lla on alustavia suunnitelmia oman miehitetyn aluksen kehittämisestä ATV-rahtialuksen pohjalta, mutta aikataulu on toistaiseksi avoin. Yhdysvaltain miehitettyjä lentoja toteuttanut Avaruussukkula-ohjelma loppui 2011. Yhdysvalloissa on vireillä useita miehitettyjen lentojen hankkeita. NASA kehittää Orion-alusta, SpaceX miehitettyä versiota Dragonistaan ja Boeing CST-100-alusta.


title: Avaruuslento

text: Rakettitekniikan uudistamisen lisäksi on pohdittu ainakin seuraavia:


title: Kingston (Jamaika)

text: Kingston on Jamaikan pääkaupunki. Vuoden 2011 laskennassa itse kaupungissa oli 584 627 asukasta, Kingston & St. Andrewin kunnassa 662 426 asukasta.


title: Kingston (Jamaika)

text: Kaupunki perustettiin 1692 sen sataman suulla sijainneen Port Royalin tuhouduttua maanjäristyksessä. Kingstonista tuli Jamaikan hallinnollinen pääkaupunki vuonna 1872 ja itsenäisen Jamaikan pääkaupunki 1962. 14. tammikuuta 1907 maanjäristys tappoi kaupungissa yli 1 000 ihmistä.


title: Kingston (Jamaika)

text: Kingston tunnetaan erityisesti reggaemusiikista. Kaupungin tunnetuimman asukkaan Bob Marleyn asunto toimii nykyisin museona.


title: Kingston (Jamaika)

text: Kingstonin lentoasema on Norman Manleyn kansainvälinen lentoasema.


title: Kingston (Jamaika)

text: Kingston sijaitsee Jamaikan saaren kaakkoispuolella. Se sijaitsee Kingstonin luonnonsataman ja Blue Mountains -vuorijonon välissä. Kaupunki jakaantuu kahteen osaan. Historiallinen keskusta Parade-kadun ympärillä ja lahden rannalla on osa alakaupunkia, samoin kuin sen länsiosien huonomaineiset alueet. Varakkaat ihmiset ja hienot talot ovat yläkaupungissa, ja arvokkaimmat asunnot ovat vuorten juurella.


title: Kingston (Jamaika)

text: Port Royalin tuhouduttua maanjäristyksessä vuonna 1692 sen asukkaat asettuivat rannikon tasangolle lähelle satamaa. Siihen piirrettiin Kingstonin kaupungin ruutukaava, johon kuuluivat yhdensuuntaiset, 20 metriä leveät pääkadut jotka kulkivat satamasta plantaaseille. Leveät kadut suojasivat kaupunkia maanjäristysten tai hurrikaanien aikaansaamilta tulipaloilta, ja helpottivat järjestyksen ylläpitoa. Kaupungin läpi kulkevasta kaupatavarasta tärkeimpiä olivat sokeri ja orjat.


title: Leetspeak

text: Leetspeak (1337speak tai elite-kirjoitus) on BBS-kulttuurista lähtöisin oleva kirjoitustyyli, jossa yleensä käytetään isoja ja pieniä kirjaimia sekaisin, ja joskus korvataan osa kirjaimista muilla merkeillä, etenkin numeroilla. Tyyliin kuuluu usein myös runsas lyhenteiden ja puhekielenomaisten kirjoitusasujen käyttö (esimerkiksi the=dA).


title: Leetspeak

text: Elite-tyyliä käytettiin etenkin piraatti- ja demoskeneaiheisten BBS-järjestelmien ASCII- ja ANSI-grafiikkaisissa mainoksissa, valikoissa ja tiedostokuvauksissa estetiikan ja myöhemmin myös huumorin vuoksi. Tyyli yhdistettiin etenkin piraattimaailman niin kutsuttuun eliittiin, joka levitti ”purkkien” kautta korkeintaan muutamaa päivää aikaisemmin julkaistuja pelejä ja ohjelmistoja.


title: Leetspeak

text: Kirjoitustyylistä tuli suosittu pilkan aihe etenkin 1990-luvun keskivaiheilla, kun hyvin nuoret BBS-käyttäjät halusivat osoittaa etevyyttään jäljittelemällä ”isojen poikien kirjoitustyyliä”. Tästä pilkanteosta syntyi nykyisen kaltainen leetspeak eli ns. peeloihin yhdistetty tyyli, jossa kirjaimet korvataan merkeillä ja merkkiyhdistelmillä. Monet ohjelmointiharrastajat ovat myös kirjoittaneet ”elitemuuntimia”, jotka muuttavat näppäimistöltä kirjoitetut merkit lennossa leetspeakiksi.


title: Leetspeak

text: Esimerkki ”aidosta” elite-kirjoituksesta "Bumple Bee Land"-piraattipurkin mainoksessa:


title: Leetspeak

text: Esimerkki nykyaikaisemmasta huumorimielessä kirjoitetusta leetspeakista: ”/\/\01 \/ähÄN>< 00/\/ 1HQ |-|4X0R!!!”


title: Wannsee

text: Wannsee tarkoittaa seuraavia:


title: Joulukuusi

text: Joulukuusi eli joulupuu on jouluna tavallisesti sisällä pidettävä koristeltu puu, joka Suomessa on yleensä kuusi. Joulupuu voi olla myös kataja, mänty tai pihta. Puu koristellaan erilaisin koristein kuten sähkökynttilöin ja värikkäin nauhoin. Latvaan sijoitetaan usein tähti.


title: Joulukuusi

text: Nykyään on saatavana myös muovisia tekokuusia, jotka kestävät useiden vuosien käytön ja sopivat myös ihmisille joille oikea kuusi aiheuttaa allergisia oireita.


title: Joulukuusi

text: Joulukuusen alkuperästä on eri mielipiteitä. Riikalaisten arkistolähteiden mukaan joulukuusi olisi kotoisin Latviasta, jonne Mustapäiden veljeskunta toi sen vuonna 1510. Tallinnan mukaan puolestaan ensimmäinen joulukuusi oli Tallinnassa jo vuonna 1441. Erään tarinan mukaan joulukuusi on peräisin 1500-luvun Saksasta, nykyisen Strasbourgin alueelta.


title: Joulukuusi

text: Kuuset olivat aluksi pieniä ja niitä ripustettiin kattoon tai pidettiin pöydillä. Niiden koristelu alkoi 1600-luvun alussa ja kynttilöitä alettiin käyttää 1600-luvun lopulla. Saksasta joulukuusi levisi Englantiin ja Pohjoismaiden aatelisten keskuuteen 1800-luvulla.


title: Joulukuusi

text: Perinne joulukuusen hankkimisesta saapui Suomeen ensin 1800-luvulla säätyläiskoteihin, sitten talonpoikaisiin tupiin 1870- ja 1880-lukujen tienoilla. Joulukuusi yleistyi kuitenkin vasta 1900-luvun alussa. Sen yleistymistä edisti vanhan kansan tapa laittaa koristeeksi juhannus-, nimipäivä- ja hääkuusia, joskin lähinnä ulos. Joulukuusi on alun perin lähtöisin pakanajuhlista.


title: Joulukuusi

text: Ensimmäinen tieto joulukuusesta Suomessa on vuodelta 1829, jolloin paroni von Klinckowströmin joulujuhlassa oli peräti kahdeksan kuusta ja niistä yhden takana piilossa posetiivinsoittaja.


title: Joulukuusi

text:
Merkittävä joulukuusiperinteen levittäjä Suomessa oli 1863 perustettu, suomenkielisiä kansakoulunopettajia kouluttanut Jyväskylän seminaari, jossa alettiin pitää joulun alla omia kuusijuhlia, mikä tapa levisi sitten seminaarista valmistuneiden opettajien mukana ympäri maata. Kuusenkoristeita askartelivat aluksi koululaiset opettajiensa johdolla.
Georgialaisten perinteinen joulupuu on kuivatuista hassel- tai saksanpähkinän oksista tehty chichilaki. Se on vaalean värinen ja sen pituus voi olla 0,2–3 metriä. Chichilakit ovat yleisimpiä Mustanmeren lähellä olevilla Gurian ja Samegrelon alueilla, mutta niitä voi löytää myös joistain pääkaupunki Tbilisin kaupoista. Georgialaiset uskovat, että chichilaki muistuttaa pyhän Basileios Suuren partaa, koska ortodoksinen kirkko viettää Basileioksen muistopäivää 1. tammikuuta.


title: Joulukuusi

text: Puolassa oli pakanalliseen slaavilaiseen talvijuhlaan koliadaan liittyen tapana ripustaa kattoon podłaźniczka, joka oli pihdan, männyn tai kuusen oksa. Oksa koristeltiin omenoilla, pähkinöillä, kekseillä, värikkäillä papereilla, olkitähdillä ja nauhoilla. Uskottiin, että puulla oli taianomaisia voimia, jotka liittyivät seuraavan vuoden sadonkorjuun onnistumiseen.


title: Joulukuusi

text: 1700-luvun lopussa saksalainen joulukuusi alkoi korvata podłaźniczkan ja 1800-luvun alkuun mennessä tapa oli jo lähes täysin syrjäytetty.


title: Joulukuusi

text: Aikoinaan joulukuusi koristeltiin kynttilöillä, paperiketjuilla, erilaisilla olkikoristeilla, lippuketjuilla ja piparkakuilla. Ennen kuusenkynttilöiden yleistymistä oli tapana peittää pirtin lattia oljilla jouluna, mutta kynttilöiden aiheuttama palovaara ilmeisesti lopetti olkien käytön. Joululahjat kootaan monesti yhä kuusen alle ennen niiden jakamista. Sähkökynttilät alkoivat yleistyä 1950-luvulta alkaen. Napapiirille Joulupukin Kammarin eteen pystytetään vuosittain koko talven ajaksi suuri kuusi, jossa on koristevalot ja kaikkien kansallisvaltioiden liput.


title: Joulukuusi

text: Nykyään tavallisimmat kuusenkoristeet ovat sähkö- ja led -kynttilöiden lisäksi värikkäät nauhat ja pallot, puun latvaan sijoitetaan usein tähti. Saatavana on myös erikokoisia muovisia tekokuusia, jotka kestävät useiden vuosien käytön ja sopivat myös niille, joille oikea kuusi aiheuttaa allergisia oireita. Joulukuusia on tapana asetella sekä sisälle – esimerkiksi koteihin ja julkisiin tiloihin – että ulos, kuten toreille ja kauppojen ulkopuolelle. Ensimmäiset joulukuuset olivat aina ulkona yleisillä paikoilla. Perinteen mukaan joulukuusi viedään pois viimeistään "Nuutinpäivänä". Joulukuusen arvellaan koristavan Suomessa noin miljoonaa kotia joka joulu. Yhden ihmisen talouksista vain puolet hankkii kotiinsa kuusen, vähintään nelihenkisistä perheistä 84 prosenttia.


title: Joulukuusi

text: 1990-luvulta lähtien joulukuusia on ryhdytty erikseen kasvattamaan ja tuomaan Suomeenkin, muun muassa Tanskasta. Kasvattajat voivat erikoistua tiettyihin koristekuusilajeihin. Joulukuusi saatetaan silti yhä kaataa itse metsästä, ellei sitä osteta joulukuusikauppiaalta. Joulukuusia myydään toreilla, markettien pihoilla, huoltoasemilla, kotipihoilla ja monilla muillakin myyntipaikoilla. Joiltakin kuusenkasvatustiloilta puun voi käydä myös itse kaatamassa. Kuusten myyjinä ovat useimmiten joko metsänomistajat tai ammattimaiset joulukuusenkasvattajat.


title: Joulukuusi

text: Luontoa säästäkseen voi kuusen hankkimisen sijasta valita pihalta tai lähimetsästä puun ja koristella sen talven eläimille. Oksille ripustetaan talipalloja.


title: Kemopetrol

text: Kemopetrol on helsinkiläinen popyhtye. Sen nykyiset jäsenet ovat laulaja Laura Närhi, rumpali Teemu Nordman, kitaristi Marko Soukka ja kosketinsoittaja-säveltäjä Kalle Koivisto. Kemopetrolin alkuperäinen basisti Kari Myöhänen erosi yhtyeestä heinäkuussa 2003. Hänet korvasi Lauri Hämäläinen, joka puolestaan jätti yhtyeen ennen viidennen albumin äänityksiä. Nimi Kemopetrol on muunnelma tšekkiläisen Chemopetrol Litvínov -jääkiekkojoukkueen nimestä.


title: Kemopetrol

text: Marko Soukka ja Kalle Koivisto perustivat alun perin ambient-projektiksi tarkoitetun Kemopetrolin marraskuussa 1998. Laura Närhi liittyi yhtyeeseen tammikuussa 1999. Myöhemmin samana vuonna mukaan tulivat rumpali Teemu Nordman ja basisti Kari Myöhänen. Heinäkuussa yhtye meni studioon.


title: Kemopetrol

text: Kemopetrol löi läpi singlellään ”Child Is My Name” vuoden 1999 lopussa. Vuonna 2000 ilmestyi esikoisalbumi "Slowed Down", jolla yhtye soittaa valtavirrasta poikkeavaa, rockin, jazzin ja elektronisen musiikin fuusiota. Vuoden 2001 aikana yhtye esiintyi myös Espanjassa ja Italiassa.


title: Kemopetrol

text: Maaliskuussa 2002 ilmestyi single ”Saw it on TV” ja saman vuoden toukokuussa albumi "Everything’s Fine". Vuonna 2004 ilmestyivät single "My Superstar" ja albumi "Play for Me", joilla bassoa soittaa yhtyeen kolme ensimmäistä albumia tuottanut Kalle Chydenius. Pian "Play for Men" ilmestyttyä Lauri Hämäläinen liittyi yhtyeeseen vakituikseksi basistiksi.


title: Kemopetrol

text: Kemopetrolin neljäs albumi "Teleport" julkaistiin 29. maaliskuuta 2006. Maaliskuun 8. päivänä kauppoihin tuli jo ”Planet”-single. Levyn julkaisi aiempien tapaan Plastinka Records ja jakelusta vastaa Sony BMG. "Teleport" oli Suomen iTunesin albumilistan kärjessä.


title: Kemopetrol

text: Vuonna 2007 julkaistulle Leevi and the Leavings -tribuuttikokoelmalle "Melkein vieraissa" Kemopetrol levytti kappaleen ”En tahdo sinua enää”.


title: Kemopetrol

text: Yhtye aloitti viidennen albuminsa äänitykset toukokuussa 2008. Tässä yhteydessä basisti Lauri Hämäläinen lähti yhtyeestä. 21. syyskuuta 2011 julkaistu albumi on nimeltään "A Song & A Reason". Kalle Chydenius oli jälleen mukana tuotannossa. Julkaisua seuranneella kiertueella basistina on toiminut muun muassa LAB-yhtyeestä tunnettu Pekka ”Splendid” Laine.


title: Klingonin kieli

text: Klingonin kieli (klingoniksi "tlhIngan Hol") on yhdysvaltalaisen kielitieteilijän Marc Okrandin 1980-luvun alussa kehittämä keinotekoinen kieli, joka sai alkunsa Star Trek -tieteissarjassa esiintyvän kuvitteellisen klingon-lajin äidinkielenä.


title: Klingonin kieli

text: Näyttelijä James Doohan kehitti kielen perusääntämyksen ensimmäistä Star Trek -elokuvaa "" (1979) varten. Elokuvassa klingonien kuultiin ensimmäisen kerran puhuvan omaa kieltään, sillä alkuperäisessä 1960-luvun "Star Trek" -televisiosarjassa klingonit puhuivat aina englantia. Doohanin käyttämien äänteiden pohjalta Okrand suunnitteli "" -elokuvaa (1984) varten kokonaisen klingonin kielen.


title: Klingonin kieli

text: Klingonin kielessä on paljon erikoisuuksia, kuten objekti–verbi–subjekti- eli OVS-tyyppinen sanajärjestys. Kielellä voi käydä normaalia keskustelua, mutta koska sen viitekehys on hyvin Star Trek -vaikutteinen, siitä puuttuu monia arkikielen käsitteitä. Klingonissa ei esimerkiksi ole sanaa "suvaitsevaisuus" eikä nimityksiä maapallolla esiintyville todellisille kasveille tai eläimille.


title: Klingonin kieli

text: Klingonin kieli on lähes säännöllinen mutta ei epärealistisessa määrin. Sen kieli- ja äänneopissa esiintyy amerikkalaisille intiaanikielille tyypillisiä piirteitä, esimerkiksi kielen nimen alussa esiintyvä konsonantti "tlh" on melko tavallinen pohjoisamerikkalaisissa alkuperäiskielissä. Intiaanikielille ominaista on myös se, että adjektiivin ja verbin raja ei ole selvä, kuten klingonissa. OVS-sanajärjestys sitä vastoin on erittäin epätavallinen myös Amerikan alkuasukaskielissä. Kielen kehittäjä Okrand on tutkinut erityisesti kadonnutta mutsun-intiaanikieltä.


title: Klingonin kieli

text: Klingonin kielen ISO 639 -koodi on tlh. Klingon on saavuttanut sellaisen aseman, että esimerkiksi Googlen hakukonetta voi käyttää klingonin kielellä. Klingonin kielestä on sarjoissa ja kirjoissa käytetty englanniksi myös nimitystä "Klingonese" tai "Klingonaase", mutta tämän on selitetty olevan toinen klingonien Qo'noS'- eli Kronos-kotiplaneetalla puhuttu kieli.


title: Klingonin kieli

text: Vaikka klingonin kieli mainittiinkin alkuperäisessä Star Trek -sarjassa, sitä käytettiin ensimmäisen kerran vasta ensimmäisessä Star Trek -elokuvassa (1979) – kolmatta elokuvaa "Star Trek III: Spockin paluu" (1984) varten Marc Okrand laajensi kieltä ja kehitti sille kieliopin James Doohanin kehittämien äänteiden pohjalta. Kieltä käytettiin myöhemmissäkin elokuvissa sekä televisiosarjoissa.


title: Klingonin kieli

text: Vuonna 1987 alkoi uusi Star Trek -televisiosarja, "Star Trek – uusi sukupolvi", jossa yksi päähenkilöistä, Worf, oli klingoni. Hän siirtyi myöhemmin "" -sarjaan (1992), jossa vieraili monia muita klingoneja ja klingonin kieltä käytettiin useissa jaksoissa. "" -sarjassa (1995) U.S.S. Voyagerin käyttöpäällikkö B'Elanna Torres oli klingonin ja ihmisen hybridi.


title: Klingonin kieli

text: "" -sarjan pilottijaksossa (2001) kerrottiin klingonin kielessä olevan ”kahdeksankymmentä monikurkkuäänteistä mukautuvaan kielioppiin pohjautuvaa murretta”.


title: Klingonin kieli

text: Klingonin kieltä käsitteleviä kirjoja ja julkaisuja on ilmestynyt useita. Kielen perusteos on Pocket Booksin julkaisema Marc Okrandin "The Klingon Dictionary" (1985). Muita merkittäviä teoksia ovat "The Klingon Way" (sanontoja ja vertauskuvia klingoniksi) sekä kielikasetit "Conversational Klingon" ja "Power Klingon".


title: Klingonin kieli

text: Kielelle on myös käännetty kirjoja: "ghIlghameS" (Gilgameš), "paghmo' tIn mIS" ("Paljon melua tyhjästä") ja "The Klingon Hamlet" ("Hamlet"). Kaksi viimeistä saivat vaikutteita kansleri Gorkonin kommentista ”Shakespearea on parasta lukea alkuperäisenä klingoninkielisenä laitoksena” elokuvassa "Star Trek VI – Tuntematon maa".


title: Klingonin kieli

text: Klingonin sanavarastosta ei juuri löydy kohteliaisuuksia, joten klingonia osaavien Star Trek -fanien voi kuulla tervehtivän toisiaan sanomalla "nuqneH", jonka sanatarkka käännös on ”mitä haluat?” Toinen yleinen tervehdys on "Qapla’" eli ”menestystä!”


title: Klingonin kieli

text: Paramount Pictures omistaa tekijänoikeudet kielen viralliseen sanastoon ja muihin kieltä koskeviin sääntöihin. Joidenkuiden mielestä tämä on ristiriidassa Yhdysvaltain korkeimman oikeuden päätöksen kanssa, jonka mukaan kieltä ei voi suojata tekijänoikeudella.


title: Klingonin kieli

text: On yleisesti arveltu, että monet klingonin kielen piirteet ovat peräisin oikeista kielistä, joita Okrand on tutkinut, erityisesti Pohjois-Amerikan intiaanien kielistä. On kuitenkin tiedossa, että kielen suunnittelun lähtökohta Okrandilla oli saada se kuulostamaan erilaiselta kuin olemassa olevat luonnolliset kielet.


title: Klingonin kieli

text: Olennaista puhutussa ja kirjoitetussa klingonissa on, että se perustuu Okrandin kehittämiin sääntöihin. Ainoastaan hänen laatimaansa sanastoon ja kielioppiin nojaava kieli on aitoa, virallista klingonia. Kielen harrastajien kesken on jonkin verran erimielisyyttä siitä, minkä verran tästä periaatteesta voidaan poiketa.


title: Klingonin kieli

text: Lähteisiin viitatessa käytetään usein lyhenteitä, jotka on seuraavassa luettelossa ilmoitettu lähteen perässä.


title: Hengellinen laulukirja

text: Erisnimenä Hengellinen laulukirja on Suomessa vapaiden suuntien käyttämä yhteinen laulukirja. Yleisesti ottaen hengelliseksi laulukirjaksi voidaan nimittää mitä hyvänsä kristillistä laulukirjaa, esimerkiksi virsikirjaa, tuomaslaulukirjaa tai vastaavaa.


title: Hengellinen laulukirja

text: Tämäntyyppiset kirjat sisältävät enimmäkseen lauluja, joiden sanoitukset esittävät evankeliumin merkittävimpiä asioita tai osia niistä.


title: DFA

text: DFA tarkoittaa seuraavia asioita:


title: SQLWindows

text: SQLWindows on sovelluskehitin, jonka ohjelmointikielenä on olio-ohjelmointisuuntautunut SAL (SQLWindows Application Language). Se soveltuu tietokantapohjaisten Client-Server -sovellusten tekemiseen MS-Windows- ja Linux-ympäristöön. Tämä graafisen sovelluskehittimen ja ohjelmointikielen yhdistelmä tunnetaan myös nimillä Centura sekä TD (Team Developer).


title: SQLWindows

text: SQLWindows tukee ohjelmistokehityksessä ryhmätyöskentelyä. Lähdekoodi voidaan pilkkoa kirjastoiksi, joita samanaikaisesti muokataan eri tahoilla, ja kun yhden kirjaston muutokset ovat valmiit ja kirjasto siirretään työryhmälle jakoon, uusi versio lähdekoodikirjastosta on heti kaikkien muiden nähtävissä ja käytettävissä.


title: SQLWindows

text: SQLWindows käyttää samantapaisia rakenteita (If, Select Case, While ...) kuin mitä esiintyy esimerkiksi C-kielessä, mutta SQLWindowsin perusajatuksena on toteuttaa ohjelmointi lähettämällä ja vastaanottamalla viestejä graafisten komponenttien välillä. Viestit voivat olla sekä Windows-käyttöjärjestelmän lähettämiä (esimerkiksi WM_LBUTTONDOWN), ohjelmointikielen omia (esimerkiksi SAM_Click), tai ohjelmoijan itse määrittelemiä.


title: SQLWindows

text: Viestien käsittely tarkoittaa sitä, että sovellusikkuna tai sovellusikkunassa oleva elementti (esimerkiksi painike) saavat monenlaisia viestejä, mutta sovelluksessa erikseen kerrotaan, mihin viesteihin halutaan reagoida ja millä tavalla. Esimerkiksi kun käyttäjä napsauttaa sovellusikkunassa olevaa painiketta, painike saa viestin SAM_Click. Painikkeen alle koodissa voidaan sitten laittaa Message Actions -lohkoon rivin ”On SAM_Click” sekä sen alle tehtävät toimenpiteet.


title: SQLWindows

text: Klassikkoesimerkki toteutettuna TD:llä (avataan viesti-ikkuna tervehdyksellä ja OK-painikkeella):


title: Louisville (täsmennyssivu)

text: Louisville voi viitata seuraaviin paikkakuntiin eri maissa:


title: Romano Scarpa

text: Romano Scarpa (27. syyskuuta 1927 Venetsia, Italia – 23. huhtikuuta 2005 Málaga, Espanja) oli italialainen Aku Ankka -piirtäjä ja -käsikirjoittaja.


title: Romano Scarpa

text:
Scarpa piti lapsena suunnattomasti amerikkalaisista piirretyistä ja Floyd Gottfredsonin Mikki Hiiri -sarjakuvista.
Taidekoulutaustaa hän sai Venetsian taideakatemiasta. Hän opiskeli myös arkkitehtuuria. Vuosina 1945-1953 hänellä oli oma animaatiostudio, jossa hän teki mainoksia ja muutamia lyhyitä piirrettyjä, joiden juoni oli usein lainattu Hans Christian Andersenin saduista.


title: Romano Scarpa

text: Kun vuonna 1956 Italian Topolino-sarjakuvalehdellä ei ollut enää uusia Gottfredsonin tekemiä Mikki Hiiri -sarjakuvia julkaistavana, vastuu sarjojen tekemisestä jäi Scarpalle. Hän piirsi kuitenkin myös Ankka-sarjoja.


title: Romano Scarpa

text:
Scarpa kirjoitti moniin tarinoihinsa käsikirjoituksen itse, mutta hän työskenteli myös käsikirjoittajien, kuten Guido Martinan ja Fabio Michelinin kanssa.
Scarpan tussaajina toimivat mm. vuosina 1956-1958 Luciano Gatto, 1959-1962 Rodolfo Cimino ja 1961-1971 Giorgio Cavazzano.


title: Romano Scarpa

text: Hänen tunnetuimpia sarjojaan on nähty Suomessa Aku Ankan taskukirjoissa vuodesta 1970 lähtien ja hänen Disney-sarjakuvistaan on suomeksi julkaistu kaksi kokoelmaa: ja Aku Ankan taskukirjan erikoisnumero "Kalin kynsi". Suuri osa hänen tuotannostaan on kuitenkin vielä julkaisematta Suomessa.


title: Romano Scarpa

text: Scarpa loi Ankkalinnaan lukuisia uusia hahmoja, kuten Riitta Hanhen, Kuuno Kaakkurin, Into Ankan ja Atomiinuksen. Scarpalle myönnettiin vuonna 1990 Luccan sarjakuvafestivaaleilla arvostettu Yellow Kid -palkinto elämäntyöstään sarjakuvien parissa.


title: William Van Horn

text: William Van Horn (s. 15. helmikuuta 1939 Oakland, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalaissyntyinen, nykyään Kanadassa asuva sarjakuvapiirtäjä, joka teki Disney-yhtiölle ja sen lisensoimille yhtiöille Ankka-sarjakuvia vuosina 1987–1998. Van Horn piirsi pääasiassa Aku ja Roope Ankkaa ja on piirtänyt myös Ankronikkaa, jonka joidenkin jaksojen pääosassa esiintyi Heimo Huima. William Van Horn on keksinyt Roope Ankan velipuolen ja serkun, Unkka T. Kumiankan, hahmon. Van Hornin piirrosjälki on helposti erotettavista muista Disneyn Ankka-sarjakuvista. Hänen töistään on julkaistu yli 800 sivua.


title: William Van Horn

text: William Van Hornilla on kaksi lasta, Tish ja Noel. Hänen poikansa Noel Van Horn on myös Disneyn sarjakuvataiteilija.


title: William Van Horn

text: 1960-luvulla Van Horn työskenteli San Franciscossa pienessä "Imagination"-animaatiostudiossa. Saadakseen lisää rahaa hän lopetti työnsä studiossa ja alkoi kirjoittaa ja piirtää lastenkirjoja. Ensimmäisen lastenkirjansa, "Harry Hoyle’s Giant Jumping Beanin", ilmestyessä hän muutti perheineen vaimonsa synnyinmaahan, Kanadaan. 1980-luvulla Van Horn teki sarjakuvasarjaa ”"Nervous Rex"”, joka kertoo samannimisestä hirmuliskosta.


title: William Van Horn

text: Gladstone-kustantamo julkaisi ensimmäiset Van Hornin Aku Ankka -sarjat vuonna 1987, samoihin aikoihin kuin Don Rosan ensimmäisen Ankka-sarjakuvankin. Disney-yhtiö ei uusinut Gladstonen lisenssiä ja Van Horn siirtyi tekemään sarjakuvia Disney-yhtiön omalle sarjakuvayhtiölle, Disney Comicsille. Disney Comicsin lopetettua toimintansa hän siirtyi Egmont-kustantamolle, vaikka Gladstone alkoikin julkaista jälleen Disney-sarjoja. Van Hornin tarinat voi tunnistaa myös kuvissa usein esiintyvistä hyttysistä.


title: William Van Horn

text: Disney-taiteilijauransa ensimmäisinä vuosinaan Van Horn sai John Lustigilta avustusta käsikirjoitusten osalta – näitä sarjoja lukuun ottamatta Van Horn on piirtänyt ja käsikirjoittanut sarjakuvansa kokonaan itse. Vuonna 1994 lähes 30 vuotta aikaisemmin eläkkeelle siirtynyt Carl Barks käsikirjoitti vielä yhden Ankka-sarjakuvan, ”Hevostellen halki historian”, jonka kuvittajaksi Barks valitsi Van Hornin.


title: Christian Holmqvist

text: Christian Holmqvist (s. 1974) on suomalainen säveltäjä. Hän on saavuttanut palkintosijoja Kuopion sävellyskilpailussa, jota ei enää järjestetä. Edition Escobar on kustantanut useita hänen teoksiaan. Holmqvist ei päässyt Sibelius-Akatemiaan, mutta on sen sijaan opiskellut sävellystä yksityisesti Harri Vuoren oppilaana.


title: Mikko Nisula

text: Mikko Nisula (s. 9. syyskuuta 1974) on suomalainen orkesterimusiikin säveltäjä. Hän opiskeli Pietarin konservatoriossa, ja suoritti sävellysdiplomin vuonna 2002. Nisulan oma instrumentti on harmonikka.


title: Georgian kieli

text: Georgia on kartvelilainen kieli, jota puhutaan Georgiassa ja sen lähialueilla. Kieltä kutsuttiin keisarivallan aikana ja neuvostoaikana gruusiaksi, joka on edelleen mahdollinen nimitys. Kielen omakielinen nimi on "kartuli". "Gruusia"-sanan käytöstä on Venäjän ulkopuolella poliittisista syistä suurelta osin luovuttu. Georgiaa kirjoitetaan omilla aakkosillaan, joissa on 33 kirjainta. Georgiaa puhuu äidinkielenään noin 4,5 miljoonaa ihmistä.


title: Georgian kieli

text: Georgia (gruusia) on eteläkaukasialainen tai "kartvelilainen" kieli. Vaikka etelä- ja pohjoiskaukasialaiset kielet usein niputetaan yhteen ryhmään, niiden sukulaisuutta ei ole pystytty osoittamaan tyydyttävällä tavalla – eteläkaukasialaisilla kielillä ei siis ole tunnettuja sukulaisia. Georgia on ylivoimaisesti ryhmänsä suurin kieli. Kaikkien muiden eteläkaukasialaisten kielten, svanin, mingrelin ja lazin puhujamäärät jäävät alle puolen miljoonan. Mingrelin ja svanin puhujille georgia toimii "lingua francana", kun taas lazin puhujat ovat kaksikielisiä turkissa. Svanin kieli on näistä arkaaisin ja eronnut ryhmästä aikaisimmin (4 000 vuotta sitten).


title: Georgian kieli

text: Etelä-ja pohjoiskaukasialaisia kieliä yhdistävät mm. ejektiiviset konsonantit, postpositioiden käyttö, ergatiivisuus ja agglutinatiivisuus. Toisaalta näitä piirteitä voidaan pitää pitkän yhteiselon tuotoksina, ja ryhmillä on myös useita eroavaisuuksia.


title: Georgian kieli

text: Georgiaa puhutaan etupäässä Georgiassa Mustaltamereltä Alazanin tasangolle, mutta myös naapurimaissa on suuria georgiankielisiä vähemmistöjä; erityisesti Venäjällä, jonne georgialaisia on muuttanut etenkin 1990-luvun talouskriisin aikana.


title: Georgian kieli

text:
Georgian uskotaan eronneen mingrelistä ja lazista 1. vuosituhannella eaa. Svanin uskotaan eronneen noin tuhat vuotta tätä aikaisemmin.
Georgialla on kansanrunouden ja -laulun lisäksi erittäin suuri kirjallinen perinne. Vanhin säilynyt georgiaksi kirjoitettu teksti on Iakob Tsurtavelin kirjoittama "Pyhän kuningatar Šušanikin marttyyrius" ("Ts'amebai ts'mindisa Šušanik'isi dedop'lisai, წამებაჲ წმიდისა შუშანიკისი დედოფლისაჲ") 500-luvulta. Myös vanhoja filosofiaa käsitteleviä tekstejä on säilynyt. Georgian kirjallisuuden rikkainta aikaa edustaa maan 1200-luvulla Šota Rustavelin kirjoittama kansalliseepos "Pantterintaljainen" ("Vepkhist'q'aosani, ვეფხისტყაოსანი") Myös 1500–1800-luvuilla on kirjoitettu paljon, ja georgialainen kirjallisuus on tänä aikana löytänyt myös eurooppalaisemman suunnan entisen bysanttilaisuuden ja persialaisuuden suuren vaikutuksen jälkeen. Kuten monissa muissa valtioissa, kirjallisuudella oli suuri vaikutus Georgian kansalliseen heräämiseen 1800-luvun loppupuolella.


title: Georgian kieli

text: Georgiaa kirjoitetaan omalla kirjaimistollaan, joka on yksi maailman vanhimmista jatkuvasti käytössä olleista kirjoitusjärjestelmistä. Georgian nykyinen aakkosto on nimeltään "mkhedruli" (’sotilaallinen’), joka on mahdollisesti johdettu aiemmasta "nuskhuri"-kirjoituksesta (’kirkollinen’). Käytössä on yhteensä 33 kirjainta, ja jokaista äännettä vastaa yksi kirjain – mikä voi tuottaa ongelmia roomalaisen kirjaimiston rajoitusten vuoksi georgian kielen translitteroinnissa. Kirjaimistossa ei eroteta suuria ja pieniä kirjaimia, mutta käytössä on ollut myös "asomtavruli"-aakkoset (’kapitaali’), jota käytetään nykyään lähinnä koristeena.


title: Georgian kieli

text: Georgiassa on suuri määrä konsonantteja. Kieli erottelee soinnittomat, soinnilliset ja ejektiiviset konsonantit.


title: Georgian kieli

text: Vertaa näitä samantapaisia äänteitä:


title: Georgian kieli

text: Ejektiiviset konsonantit lausutaan sulkemalla äänihuulten välinen aukko kokonaan äännettä lausuttaessa. Aspiroiduissa konsonanteissa taas äännettä seuraa pieni henkäys. Ejektiivisillä ja aspiroiduilla konsonanteilla on georgian äännejärjestelmässä tärkeä rooli, ja niiden vaihtaminen toisiinsa voi muuttaa sanojen merkitystä, kuten ფაფა ("papa", puuro) ja პაპა ("p’ap’a", isoisä). Äänne ხ (kh, x) on velaarinen (tai uvulaarinen), ja vastaa saksan ach-äännettä. ღ (gh) on sen soinnillinen vastine. Lisäksi georgiassa on myös suomen h-äännettä vastaava harvinainen äänne ჰ (h). Kielessä ei kuitenkaan ole lainkaan f-äännettä, joten se translitteroidaan lainasanoissa georgiaan aspiroiduksi p:ksi (mm. Suomi on georgiaksi ფინეთი, Pineti).


title: Georgian kieli

text: Georgia on tunnettu pitkistä konsonanttiklustereistaan, ja konsonantteja voi olla peräkkäin jopa kuusi tai enemmän (მწვრთნელი "mts’vrtneli" – kouluttaja, "prtškvna" – kuoriminen, გვფრცქვნი "gvprtskvni" – kuorit meidät).


title: Georgian kieli

text: Georgiassa on viisi vokaalia: ი (i), უ (u), ე (ɛ), ო (ɔ) ja ა (a). Pitkiä ja lyhyitä vokaaleja ei erotella. Georgiassa ei periaatteessa ole lainkaan diftongeja, joten jokainen itsenäinen vokaali muodostaa oman tavunsa. Vokaaleja voi kylläkin olla useita peräkkäin, jolloin ne myös lausutaan erikseen (გააახლა, "gaaakhla" – hän uusi sen).


title: Fagotti

text: Fagotti ( 'risukimppu') on matalaääninen puupuhallin. Se koostuu kahdesta rinnakkaisesta putkesta, jotka on alapäistään yhdistetty toisiinsa. Soittimen alkupäässä on lisäksi metallinen, taivutettu putki, ns. s-putki, johon varsinaisen äänen tuottava suuhinen eli ”rööri” kiinnitetään. Suuhinen on samantapainen ja samasta materiaalista valmistettu kaksoisruokolehdykkä kuin esimerkiksi oboessa, mutta suurempi.


title: Fagotti

text: Fagotteja on kahta tyyppiä: ns. saksalainen eli Heckel-fagotti, joka yleensä valmistetaan vaahterasta (joskus muovista), sekä nykyään harvinaisempi, lähes pelkästään Ranskassa käytössä oleva, ns. ranskalainen fagotti eli Buffet-fagotti, joka valmistetaan ruusupuusta. Näiden soitinten äänensävyt eroavat toisistaan selvästi. Äänen sävyero johtuu erilaisesta porauksesta: ranskalaisen fagotin poraus on loivemmin kartiomainen kuin saksalaisen. Tämän takia saksalaisen fagotin ääni on vahvempi. Vaahterasta tehdyt saksalaiset fagotit petsataan; värit vaihtelevat ruskeasta punaruskeaan ja punaiseen, myös aivan mustaa käytetään. Petsauksen jälkeen ulkopinta lakataan värittömällä lakalla. Kapeammat putket ovat sisäpinnoiltaan päällystetyt kovakumilla. Ranskalaiset fagotit ovat sisä- ja ulkopinnoiltaan öljykyllästystä lukuun ottamatta käsittelemättömiä.


title: Fagotti

text: Fagotin ääni on hienossa matalassa rekisterissä voimakas ja korkeammalle tultaessa muuttuu hiljaisemmaksi. Keskirekisterissä fagotti kuulostaa ”torvimaiselta”. Ylimmässä ja alimmassa rekisterissä nopeat aika-arvot tulevat vaikeiksi soittaa. Näillä alueilla myös trillit ovat hankalia.


title: Fagotti

text: Fagotin isoveli kontrafagotti on matalaäänisin puupuhallin. Se toimii orkesterissa usein kontrabasson tapaan eli seuraa fagottistemmaa oktaavin verran alempana. Kontrafagotin ääniala on subkontra-B:stä suunnilleen c4:hen (keski-c) soittajan ja soittimen mukaan. Se pääsee siis jopa matalammalle kuin kontrabasso.


title: Kontrafagotti

text: Kontrafagotti on matalaäänisin puupuhallinsoitin. Se on kooltaan fagottia suurempi, pituudeltaan kaksinkertainen, ja soi oktaavia matalammalta kuin fagotti.


title: Kontrafagotti

text: Kontrafagotti kehitettiin 1600-luvun puolivälissä. Ludwig van Beethoven kirjoitti viidennessä sinfoniassaan erikseen kontrafagottiosuuden, ja myöhemmin soitinta on käytetty mm. Gustav Mahlerin, Richard Straussin ja Dmitri Šostakovitšin sinfonioissa kuten myös eräissä Alban Bergin, Benjamin Brittenin, Maurice Ravelin ja Paul Dukasin teoksissa. Tiettävästi ensimmäisen kontrafagottikonserton sävelsi Gunther Schuller vuonna 1978. Myös Kalevi Aho on säveltänyt soittimelle oman konserttonsa. Schullerin ja Ahon konsertot on omistettu Lewis Lipnickille. Daniel Dorff on säveltänyt kontrafagotille paitsi konserton, myös teokset "A Deep Funk: Dance Set for Unaccompanied Contrabassoon" ja "Sonatina d'Amore", joista jälkimmäisessä on kaksi kontrafagottia.


title: Kontrafagotti

text: Kontrafagotti on pääasiallisesti orkesterisoitin, ja se on monesti sinfoniaorkesterin matalaäänisin soitin. Soittimen putken pituus on miltei kuusi metriä.


title: Kontrafagotti

text: Nuotinnus kontrafagotille tehdään kuten tavallisellekin fagotille. Soittimen esimuotona pidetään doppelfagottia, joka on peräisin 1500-luvulta.


title: The Wailers (rockyhtye)

text: The Wailers (tunnettu myös nimellä the Fabulous Wailers) oli yhdysvaltalainen rock-yhtye, jota pidetään ensimmäisenä garage rock -yhtyeenä. Tacomasta, Washingtonista kotoisin ja vuonna 1959 toimintansa aloittaneen yhtyeen tunnetuin laulu oli vuoden 1961 "Louie Louie". Kappale oli alunperin Los Angelesista kotoisin olleen Richard Berry and the Pharaohs -yhtyeen tuotantoa.


title: Louis Armstrong

text: Louis Daniel Armstrong (4. elokuuta 1901 – 6. heinäkuuta 1971) oli yhdysvaltalainen jazzlaulaja ja -trumpetisti. Hänet tunnetaan myös lempinimillä Satchmo ja Pops. Hän loi 1920-luvulla suuntaviivat tulevalle jazz-improvisaatiolle. Hän kehitti semanttisesti merkityksettömiin tavuihin perustuvan scat-laulutyylin.


title: Louis Armstrong

text: Armstrong syntyi köyhissä oloissa New Orleansin slummialueella. Hänen äitinsä Mary Ann Armstrong (kutsumanimeltä Mayann) oli prostituoitu ja isä William ”Willie” Armstrong tehdastyöntekijä, joka hylkäsi perheen vähän Louisin syntymän jälkeen ja perusti myöhemmin uuden perheen. Louis ei pitänyt yhteyttä isäänsä, mutta hänellä oli lämmin suhde äitiinsä aina tämän kuolemaan asti. Kaksi vuotta Louisin syntymän jälkeen Mayannille syntyi tytär nimeltä Beatrice.


title: Louis Armstrong

text: Louis asui pienenä joitakin vuosia isoäitinsä Josephinen Armstrongin luona ja muutti vuoden 1905 tienoilla äitinsä luo New Orleansin Storyvilleen. Louis joutui nuoresta iästä lähtien työskentelemään perheen elättämiseksi. Hän lauloi kadulla, kauppasi hiiliä ja siivosi hautoja maksua vastaan. Armstrong ja hänen pikkusisarensa kasvoivat köyhyydessä ilman isää ja heidän äitinsä jätti heidät monesti useiksi päiviksi vieraiden huostaan. Äidillä oli lukuisia miesystäviä, joista jotkut olivat ystävällisiä lapsille. Useimmat riitelivät äidin kanssa, joskus väkivaltaisesti. Lapsuuden isähahmon puutteella oli selkeä vaikutus Louis Armstrongin luonteeseen.


title: Louis Armstrong

text: Armstrong ei tiettävästi tiennyt koskaan syntymänsä tarkkaa ajankohtaa, ja ilmoitti useimmiten syntymäpäiväkseen 4. heinäkuuta 1900 Yhdysvaltain itsenäisyyspäivän mukaan. Elämäkerran kirjoittaja James Lincoln Collierin mukaan Armstrong on kuitenkin muun todistusaineiston mukaan todennäköisesti ollut vanhempi ja mahdollisesti syntynyt vuonna 1898. Armstrongin kuoleman jälkeen löytynyt syntymätodistus ilmoittaa hänen syntymänsä ajankohdaksi 4. elokuuta 1901.


title: Louis Armstrong

text: Vaikka orjuus oli lakkautettu pian sisällissodan jälkeen, mustia pidettiin 1900-luvun alussa Yhdysvaltojen etelävaltioissa yhä huonossa asemassa. Heitä ei suvaittu asiakkaina valkoisten ravintoloissa tai baareissa, eikä heillä ollut juuri mahdollisuuksia opiskeluun, varallisuuteen tai hyviin työpaikkoihin. New Orleansissa mustia eristettiin entistä tiukemmin uusien Jim Crow -lakien avulla. Armstrong on myöhemmin kertonut, että mustalla miehellä oli tärkeää olla valkoihoinen ”päällikkö”, joka pystyi vaatimaan oikeutta tämän joutuessa vaikeuksiin. Ilman valkoista auttajaa mustat olivat jatkuvasti vaarassa ja joutuivat helposti tekemisiin virkavallan kanssa.


title: Louis Armstrong

text: Storyvillen tanssisaleissa ja klubeissa soitettu blues ja varhainen jazzmusiikki tuli Armstrongille tutuksi jo lapsuudessa. Hän osoitti jo nuoressa iässä kiinnostusta musiikkia kohtaan. Ala-asteikäisenä hän osti työnantajansa avustuksella itselleen kornetin ja opetteli soittamaan sitä. Hän jättäytyi 11-vuotiaana pois koulusta ja liittyi vapaamuotoiseen soittoryhmään. Hän lauloi nuorena barbershop-yhtyeessä, mikä auttoi hänen nuottikorvansa harjoittamisessa. Armstrong sai myös neuvoja soittamiseensa kornetisti Bunk Johnsonilta. Hän ansaitsi rahaa laulamalla kadulla neljän muun nuoren muusikon kanssa, mutta joutui uudenvuodenaattona 1912 pidätetyksi laukaistuaan aseen uudenvuoden juhlissa. Hänet määrättiin värillisille lapsille tarkoitettuun lastenkotiin, jossa hän opiskeli musiikkia ja soitti koulun orkesterissa. Yhtye soitti marsseja, ragtimea ja laulumusiikkia. Lastenkodissa Armstrong päätti haluavansa muusikoksi.


title: Louis Armstrong

text: Päästyään lastenkodista vuonna 1914 Armstrong elätti itsensä fyysisellä työllä ja yritti löytää jalansijaa New Orlensin muusikkopiireistä. Hän löysi opettajan itseään selvästi vanhemmasta kornetisti Joe ”King” Oliverista, joka soitti Kid Oryn yhtyeessä. Oliver opetti nuorelle Armstrongille kornetinsoittoa, ja vuonna 1917 tämä soitti Oliverin tyylisessä liveyhtyeessä Storyvillessä. Kun Oliver muutti Chicagoon kesällä 1918, Armstrong otti hänen paikkansa Kid Oryn orkesterissa, jota tuohon aikaan pidettiin New Orleansin johtavana jazzyhtyeenä. Armstrong meni vuonna 1918 naimisiin Daisy-nimisen prostituoidun kanssa, mutta avioliitto jäi lyhytaikaiseksi. Vuonna 1919 hän lähti ensimmäisen kerran New Orleansista ja liittyi Fate Marablen yhtyeeseen St. Louisissa. Yhtye soitti Mississippi-joella kulkevalla höyrylaivalla. Armstrong soitti Marablen kokoonpanossa vuoteen 1921 asti.


title: Louis Armstrong

text: Vuonna 1921 Louis Armstrong muutti Chicagoon, ja vuonna 1922 liittyi King Oliverin Creole Jazz Band -ryhmään, joka soitti Chicagon Lincoln Gardens -tanssiravintolassa. Suositussa yhtyeessä esiintyminen sai Armstrongin uran vauhtiin, ja hänen soittonsa jätti usein varjoonsa orkesterinjohtaja Oliverin, joka New Orleansin perinteiselle trumpettityylille uskollisena useimmiten pysytteli taka-alalla yhtyeen soitossa.


title: Louis Armstrong

text: Helmikuussa 1924 hän meni naimisiin Oliverin yhtyeen pianistin ja sovittajan Lillian Hardinin kanssa. Määrätietoisen Hardinin mielestä Armstrongin lahjat menivät hukkaan Oliverin kokoonpanossa, ja vastahakoisesti tämä lähtikin yhtyeestä vuonna 1924. He muuttivat yhdessä New Yorkiin, jossa Louis liittyi Fletcher Hendersonin yhtyeeseen. Hendersonin yhtye oli yksi kaupungin suosituimmista mustista tanssiorkestereista, ja Armstrong sai nopeasti mainetta kyvykkäänä jazzsoittajana. Marraskuussa 1925 hän kuitenkin palasi takaisin Chicagoon. Hän soitti vaimonsa johtamassa Dixie Syncopators -yhtyeessä ja vaihtoi kornetista trumpettiin.


title: Louis Armstrong

text: 1920-luvun loppupuoliskolla Armstrong nauhoitti useiden artistien kanssa ja teki omalla Hot Five -orkesterillaan ensimmäiset nauhoituksensa orkesterinjohtajana. Samaan aikaan hän esiintyi konserteissa muun muassa Erskine Taten ja Carroll Dickersonin johtamien yhtyeiden kanssa. Vuonna 1927 hän perusti ensimmäisen oman liveyhtyeensä, jonka nimeksi tuli "Louis Armstrong and his Stompers" ja joka soitti vakituisesti Chicagon Sunset Caféssa.


title: Louis Armstrong

text: Armstrong liittyi Chicagon Savoy Ballroomissa soittavaan Carroll Dickersonin yhtyeeseen maaliskuussa 1928, ja ennen pitkää hänestä tuli yhtyeen johtaja. Seuraavana vuonna hän muutti yhtyeineen New Yorkiin ja soitti vakituisesti Harlemissa sijaitsevassa Connie’s Inn -yökerhossa. Hän lauloi vuoden 1929 musikaalinäytelmä "Hot Chocolatesissa" Fats Wallerin kappaleen ”Ain’t Misbehavin’”, josta tuli top 10 -hitti.


title: Louis Armstrong

text: Vuonna 1930 Armstrong muutti Los Angelesiin tehtyään ensin Luis Russell Orchestran kanssa kiertueen Yhdysvaltojen eteläosassa. Hän teki debyyttinsä valkokankaalla esiintyen vuonna 1931 julkaistussa elokuvassa "Ex-Flame". 1930-luvun alussa hän vaihtoi OKehilta Columbia Recordsille, joka keskittyi OKehia enemmän populaarimusiikin valtavirtaan. Armstrongin ensimmäiset top 5 -nauhoitukset Columbialle olivat ”Chinatown, My Chinatown”, ”You Can Depend on Me” sekä maaliskuussa 1932 listaykköseksi noussut ”All of Me”.


title: Louis Armstrong

text: 1930-luvulla Armstrong alkoi esiintyä elokuvissa ja isännöidä omaa radio-ohjelmaansa. Vuosikymmenen loppuun mennessä hän oli noussut kansalliseksi tähdeksi. Hän oli ensimmäinen mustaihoinen viihdyttäjä, joka esiintyi säännöllisesti sekä elokuvissa että radiossa. Hän toimi vuoteen 1947 asti Luis Russellin ja muiden orkesterinjohtajien big bandien muodollisena kapellimestarina. Nämä kokoonpanot esittivät improvisoidun jazzin lisäksi kaupallisvetoista tanssimusiikkia.


title: Louis Armstrong

text: Louis Armstrong oli myös jazzin ensimmäisiä suurlähettiläitä Euroopassa. Ensimmäisen Britannian-kiertueensa hän teki jo vuonna 1932. Seuraavana vuonna hän teki Tanskassa muutamia aikaansa edellä olevia elokuvatallenteita, joissa big band -jazz sai esiintyä omilla ehdoillaan.


title: Louis Armstrong

text: Lähinnä manageriongelmien tähden Armstrong asettui vuodeksi Ranskaan, mutta palasi Yhdysvaltoihin saatuaan asioidensa hoitajaksi impressaari Joe Glaserin. Vuodesta 1942 lähtien Armstrong asui loppuikänsä New Yorkin Coronassa talossa, jonka mestarille valitsi hänen viimeinen vaimonsa Lucille Wilson.


title: Louis Armstrong

text: Vuonna 1947 Armstrong perusti uuden, pienen yhtyeen nimeltään "The All Stars", johon kuului jazzmusiikin suurista nimistä muun muassa pianisti Earl Hines, pasunisti Jack Teagarden, rumpali Sid Catlett ja klarinetisti Barney Bigard. Myöhemmin yhtyeessä alettiin käyttää vähemmän nimekkäitä soittajia, kun kävi selväksi, että Armstrong oli kokoonpanon päävetonaula. Armstrong johti All Stars -yhtyettä pitkään ja yhtye hajosi vasta vähän ennen hänen kuolemaansa. Armstrong ei kiinnittänyt juuri huomiota uusien jazz-tyylien kehittymiseen, vaan levytti sen sijaan laulettua populaarimusiikkia ja New Orleansin klassikoita.


title: Louis Armstrong

text: Suomessa Louis Armstrong ja All Stars esiintyivät vuosina 1949, 1952 ja 1962. Vuosina 1956 ja 1957 Armstrong esiintyi tiivistahtisilla maailmankiertueilla, joiden lisäksi hän ehti levyttää lukuisia suuritöisiä studioalbumeja, muun muassa "Musical Autobiography" -sarjan ja "Porgy and Bessin". Vuonna 1959 Armstrong sai sydänkohtauksen, ja loppuvuosina hänen soittonsa ja laulamisensa alkoi kärsiä hänen toistuvista terveysongelmistaan.


title: Louis Armstrong

text: 1960-luvulla Armstrong nousi vielä Yhdysvaltojen pop-listojen kärkeen samannimisen musikaalin tunnussävelmänä olleen "Hello, Dollyn" avulla, jonka hän myös esitti musikaalielokuvassa "Hello, Dolly!" yhdessä Barbra Streisandin kanssa. Vuonna 1968 menestystä sai Armstrongin yksi tunnetuimmista kappaleista, "What a Wonderful World". Se nousi listojen kärkeen Britanniassa, mutta jäi Yhdysvalloissa aluksi vähemmälle huomiolle.


title: Louis Armstrong

text: Louis Armstrong kuoli sydäninfarktiin 6. heinäkuuta 1971 69-vuotiaana. Hänen kuolemastaan uutisoitiin lehdistössä ympäri maailman. Armstrongin hautajaisiin osallistui suuri joukko Yhdysvaltojen musiikkimaailman silmäätekeviä. Hänen henkilökohtaiset arkistonsa lahjoitettiin New Yorkin Flushingissa sijaitsevalle Queens College -oppilaitokselle.


title: Louis Armstrong

text: Armstrong teki ensimmäisen levytyksensä keväällä 1923 King Oliverin ryhmän jäsenenä. Hänen ensimmäinen nauhoitettu soolonsa oli kappaleessa ”Chimes Blues”, jossa hän soitti ennalta määritellyn melodian. Samassa nauhoitussessiossa nauhoitettiin myös hänen osittain improvisoitu soolonsa kappaleessa ”Froggie Moore”.


title: Louis Armstrong

text: Armstrong nauhoitti vuonna 1925 New Yorkissa ja Chicagossa muun muassa blueslaulajien Ma Raineyn ja Clara Smithin kanssa. Samana vuonna hän osallistui Bessie Smithin huippusuosittuun nauhoitukseen kappaleesta ”St. Louis Blues” sekä soitti Clarence Williamsin Blue Five -yhtyeen nauhoituksissa OKeh-yhtiölle.


title: Louis Armstrong

text: Armstrongin ensimmäiset nauhoitukset orkesterinjohtajana tehtiin Chicagossa 12. marraskuuta 1925 OKeh-levy-yhtiölle. Yhtyeen nimi oli Louis Armstrong and His Hot Five ja se koostui suurimmaksi osaksi Oliverin Creole Jazz Bandin jäsenistä. Louisin ja hänen pianistivaimonsa Lil Hardin-Armstrongin lisäksi yhtyeessä soittivat klarinetisti Johnny Dodds, pasunisti Kid Ory sekä banjonsoittaja Johnny St. Cyr. Hot Fiven ja myöhemmin osittain samoista soittajista koostuneen seitsenhenkisen Hot Seven -kokoonpanon nauhoituksia pidetään jazzhistorian keskeisinä äänitteinä erityisesti niiden mielikuvituksekkaan ja tunteikkaan improvisoinnin johdosta. Vuoden 1926 ”Heebie Jeebies” -kappaletta pidetään ensimmäisenä nauhoitettuna esimerkkinä merkityksettömiin tavuihin perustuvasta scat-laulutyylistä. Hot Fiven ”Muskrat Ramble” nousi saman vuoden heinäkuussa top 10:een.


title: Louis Armstrong

text: Vuoden 1927 levytys "Hotter Than That" oli jazzin historian ensimmäinen kokonaan improvisoitu tulkinta "Tiger Ragin" pelkästä sointurakenteesta ilman alkuperäismelodiaa.


title: Louis Armstrong

text: Armstrongin kaikkein merkittävimpinä levytyksinä pidetään ns. toisen Hot Fiven eli Savoy Ballroom Fiven vuonna 1928 tekemiä tallenteita, joissa pianoa soitti Earl Hines ja rumpuja Zutty Singleton. Erityisesti "West End Bluesin" trumpettisoolosta tuli kokonaisen muusikkosukupolven esikuva ja monien analyysien kohde. Kokoonpanon muita klassikkoäänitteitä ovat "Beau Koo Jack", "Tight Like This", "Knee Drops" ja "Two Deuces". Duettona Hinesin kanssa esitetty "Weather Bird" oli ennenkuulumattoman eloisa esimerkki jazzin harmonisesta ilottelusta.


title: Louis Armstrong

text: Big band -kaudella Armstrongin soolotyyli virtaviivaistui ja jonkin verran kaavamaistui. Monet versiot esimerkiksi "Mahogany Hall Stompista" ja "On The Sunny Side of the Streetistä" kuitenkin todistivat jatkuvaa luomisvoimaa. Laulajana Armstrongista kehittyi vähitellen verraton balladitulkki, joka lanseerasi mm. monet Hoagy Carmichaelin suosikkisävelmät.


title: Louis Armstrong

text: Sodanjälkeisellä kansainvälisten kiertueiden kaudellaan Armstrong teki monia arvostettuja konserttialbumeja. Kaupallisen studiotuotannon ohessa hän sai silloin tällöin tilaisuuden myös kunnianhimoisempiin hankkeisiin. Näistä muistettavimpia ovat levytykset pianisti Oscar Petersonin ja laulajakumppani Ella Fitzgeraldin kanssa.


title: Louis Armstrong

text: Armstrong käytti soitossaan voimakkaasti kolmimuunteista rytmiä ja muunteli usein nuottien painotusta saaden musiikin ikään kuin liikkumaan kuulijan suuntaan tai tästä poispäin. Hän käytti usein vibratoa nuottien loppuosalla. Lisäksi hän sijoitti soittamansa nuotit varsinkin myöhemmällä urallaan usein tarkoituksella hieman iskua ennen tai sen jälkeen.


title: Louis Armstrong

text: Elokuvat, joissa Armstrong esiintyi näyttelijänä.


title: Jalka

text: Jalka on seisomiseen ja kävellen liikkumiseen käytettävä raaja. Jalkoja on useimmilla eläimillä parillinen määrä. Useimmilla nisäkkäillä, matelijoilla ja sammakkoeläimillä jalkoja on neljä. Pystyasennossa kulkevalla ihmisellä, samoin kuin muilla kädellisillä jalkoja on kaksi yläraajojen muututtua käsiksi, ja kaksi jalkaa on myös linnuilla ja lepakoilla, joilla yläraajat ovat muuttuneet siiviksi. Lainkaan jalkoja selkärankaisista ei ole esimerkiksi käärmeillä, joilta raajat ovat hävinneet kokonaan, valailla, joilta takaraajat ovat hävinneet ja eturaajat ovat muuttuneet eviksi, eikä kaloilla, joille niitä ei ole alun alkaenkaan kehittynyt. Hyönteisillä jalkoja on kuusi, hämähäkkieläimillä kahdeksan ja tuhatjalkaisilla vieläkin enemmän.


title: Jalka

text: Myös huonekalujen ja muiden esineiden kapeita tukiosia kutsutaan usein jaloiksi.


title: Jalka

text: Jalan osia ihmisellä ovat:


title: Napa (anatomia)

text: Napa (, ) on poistetun napanuoran jättämä arpi ihmisen mahassa. Kaikilla istukkanisäkkäillä on napa, tosin muilla kuin ihmisillä se ei ole kovin helposti erotettavissa, vaan se saattaa näkyä vain karvattomana viivana. Navasta voi erottaa helposti identtiset kaksoset toisistaan, koska napa on arpi ja siksi yksilöllinen eikä periytyvä. Ihmisillä napoja on kahta tyyppiä, ulospäin kääntyneitä ja sisäänpäin kääntyneitä.


title: Napa (anatomia)

text: Napaan saattaa kertyä napanöyhtää. Se on vaatteista irronneen nukan, talirauhasten eritteen sekä hilseilleen ihon muodostamaa mekaanista seosta. Keskivartalolihavuuden yhteydessä se saattaa märkiä, jolloin se tuottaa erittäin voimakkaan pahanhajuista eritettä.


title: Napa (anatomia)

text: Ihmisten keskuudessa navan näkyminen on joskus muotia, jolloin käytetään muun muassa napapaitoja, joissa napa on näkyvissä. Länsimaissa napapaitojen käyttö on melko yleistä nuorilla naisilla, kun taas miehillä sen käyttö on harvinaisempaa. Intiassa naiset ovat käyttäneet kauan navan paljastavia vaatteita. Länsimaissa myös napakorut ovat tulleet muotiin.


title: Piitu Uski

text: Pirkko ”Piitu” Uski (s. 30. joulukuuta 1967 Rovaniemi) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt Laura Kivirannan roolia saippuasarjassa "Salatut elämät" vuosina 1999–2008 sekä loppuvuodesta 2012. Hän siirtyi keväällä 2009 näyttelemään sarjassa "Kotikatu" Laura Mäkimaan naisystävää, Krisse Karria, jossa esiintyi sarjan loppuun, joulukuuhun 2012 asti. Lisäksi hän näyttelee rooleja teatterissa.


title: Piitu Uski

text: Uski esitti lapsena pääroolin nuorten televisioelokuvassa "Iris Klewe", ja hän on näytellyt myös televisioelokuvassa "Liian paksu perhoseksi" ja sarjassa "Ratikka-Raimo".


title: Piitu Uski

text: Hän on toiminut ääninäyttelijänä Disneyn piirroselokuvassa "Topi ja Tessu", missä hän dubbasi nuorta Tessua. Lisäksi hänen ääntään on kuultu Siwan mainoksissa.


title: Piitu Uski

text: Uski on kirjoittanut keittokirjan "Salatut (keittiö) elämät" (2001) yhdessä sarjan käsikirjoittaja Susanna Laaksosen kanssa. Hän myös kirjoittaa mm. kolumneja lehtiin, ja vuonna 2010 hän juonsi Liv-kanavalla keskusteluohjelmaa "Naisen suusta – Piitu Uski".


title: Piitu Uski

text: Uskilla on kaksi tytärtä.