title: Suomen jalkapallon historia

text: MM-karsinnassa Albania voitettiin kotona 1981, mutta muista peleistä tuli tappiot ja Suomi jäi lohkon viimeiseksi häviten Albanialle maalierossa.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Esko Malmin tilalle tuli 21-vuotiaiden maajoukkuetta valmentanut Martti Kuusela marraskuussa 1981. EM-karsinta alkoi 1982 tappiollisesti: kotona Puola 2–3 ja Portugali 0–2 ja vieraissa Neuvostoliitto 0–2. Puolasta tuli vierastasapeli 1983, mutta muut pelit päättyivät taas tappioihin ja saldoksi karsinnasta jäi yksi piste.


title: Suomen jalkapallon historia

text: MM-karsintojen avauksessa kesällä 1984 Pohjois-Irlanti kaatui 1–0. Lokakuussa Englanti oli parempi kotikentällään numeroin 5–0. Seuraavassa karsintapelissä Turkki, silloin kääpiösarjaa, kaatui vieraissa 2–1, mutta pari viikkoa myöhemmin Pohjois-Irlanti voitti Suomen 2–1. Suomen osalta lohkon suurin yllätys koettiin keväällä, kun Englanti jäi 1–1 tasapeliin. Pari viikkoa myöhemmin myös Romanian kanssa pelattiin kotona tasan 1–1. Vieraissa Romania vei 2–0-voiton, mutta Turkki kaatui viimeisessä pelissä kotona 1–0. Suomi sai karsinnasta kahdeksan pistettä, mikä oli sen ennätys. Lohkosta menivät kisoihin Englanti ja Suomelle hävinnyt Pohjois-Irlanti, ja Suomenkin kisapaikka oli ainakin näennäisesti haarukassa.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Martti Kuusela teroitti, että menestys vaatisi lisää ammattilaisia ulkomaan sarjoihin. Vaikka ammattilaisten määrä oli hiljalleen kasvanut, oli heitä edelleen varsin vähän. Esimerkiksi Englannille 0–5 hävinneessä ryhmässä kentällä käyneistä 7 pelasi Suomessa ja kaksi Ruotsissa. Varsinaisia ammattilaisia ryhmässä olivat vain Aki Lahtinen, Kai Haaskivi, Pasi Rautiainen ja Kari Ukkonen.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Uusi EM-karsinta alkoi 1986 1–1-kotitasapelillä Walesin kanssa, mutta jatkui tavanomaisilla vierastappioilla Tšekkoslovakiaa (3–0) ja Tanskaa (1–0) vastaan. Vuonna 1987 Wales voitti Suomen kotonaan 4–0 ja Tanska Helsingissä 1–0. Keväällä 1987 Suomi kohtasi Palloliiton 80-vuotisottelussa Brasilian Olympiastadionilla ennätyksellisen 37 000 katsojan edessä. Suomi hävisi vain 2–3 ja tuleva tähti Romário teki Brasilian avausmaalin tässä ensimmäisessä maaottelussaan. Karsinnan päätösottelussa Suomi löi hienosti Tšekkoslovakian 3–0, mikä oli Martti Kuuselan viimeinen maaottelu.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Kuuselan jälkeen päävalmentajaksi tuli Jukka Vakkila, joka pyrki valmistautumaan vuoden 1990 MM-kisojen karsintaan huolella. Jo rutiiniksi muodostunut maajoukkueen talvileiri pidettiin 1988 Kanariansaarilla ja Suomessa kohdattiin keväällä Kolumbia (1–3), jossa erikoisuutena oli maalivahti René Higuitan rangaistuspotkumaali, ja elokuussa Neuvostoliitto (0–0). MM-karsinnan avauksessa elokuussa Suomi oli kotonaan vailla mahdollisuuksia tulevaa maailmanmestaria Saksaa vastaan, 0–4. Wales joutui seuraavassa karsintapelissä tyytymään Suomea vastaan kotonaan 2–2-tasapeliin.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Keväällä saavutettiin uusi katsojaennätys, 46 217, kun tuore Euroopan-mestari Alankomaat saapui karsintaotteluun Olympiastadionille. Alankomaat voitti 1–0, ja maali syntyi vasta 87. minuutilla Ruud Gullitin pohjustamana. Syyskuussa Suomi voitti Alankomaissa pelanneen ammattilaisen Mika Lipposen maalilla Walesin 1–0, mutta vieraissa Saksan liittotasavallalle tuli takkiin 6–1. Karsinta päättyi marraskuussa 3–0-vierastappioon Alankomaille. Suomi jätti Walesin taakseen ja sijoittui kolmanneksi. Syksyn harjoituspelissä Trinidad ja Tobagoa vastaan esiintyi ensimmäisen kerran Suomen kaikkien aikojen paras jalkapalloilija, Jari Litmanen 18-vuotiaana.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Suomalaisjoukkueet olivat pelanneet Euroopan cupia kaudesta 1958, Cup-voittajien cupia kaudesta 1963 ja UEFA-cupia kaudesta 1970 asti, mutta tulokset olivat jääneet laihanlaisiksi. Toinen kierros oli paras saavutus ja sekin vain muutamissa tapauksissa, usein kääpiömaan joukkuetta vastaan. Ehkä mainittavin saavutus ennen 1980-lukua oli Tanskan B1903 Københavnin putoaminen KuPS:in toimesta UEFA-cupista 1978. 1980-luvulla parempaa menestystä alkoi tulla.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Vuonna 1984 Haka selvisi ensimmäisen kerran kolmannelle kierrokselle cupvoittajien cupissa pudoten Italian Juventukselle niukasti yhteismaalein 2–0. Lahtelainen Kuusysi selvisi mestarien cupissa 1985–1986 kolmannelle kierrokselle pudoten niukasti yhteismaalein 1–0 Romanian Steaua Bukarestille, joka voitti cupin. Ratkaisevassa ottelussa maaliskuussa Olympiastadionilla oli 35 523 katsojaa. TPS selvisi UEFA-cupissa kolmannelle kierrokselle kaudella 1988. Edellisellä kaudella TPS oli päässyt samaisessa cupissa toiselle kierrokselle, jossa aiheutti ehkä eurocupien suurimman suomalaisen yksittäisyllätyksen kaatamalla Internazionalen vieraissa 1–0 Mika Aaltosen maalilla. Inter vei jatkopaikan toisen osaottelun 2–0-voitollaan.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Rovaniemi (RoPS) tuli SM-sarjaan uutena paikkakuntana vuonna 1981.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Naisten Suomen Cup sai alkunsa vuonna 1981. Ensimmäisenä vuonna kilpailuun osallistui 10 SM-sarjan joukkuetta. Vuodesta 1982 lähtien kilpailu on ollut avoin kaikille Palloliiton sarjoissa pelaaville naisten joukkueille.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Kesän 1990 harjoitusottelu MM-kisoihin valmistautuvaa Ruotsia vastaan päättyi nöyryyttävään 6–1-tappioon. EM-karsinta sen sijaan sujui paremmin. Syksyn ensimmäisessä pelissä tuli 0–0-kotitasapeli Portugalia vastaan, mutta Maltasta vieraissa saatiin vain 1–1-tasapeli, siinäkin tasoitus tuli vasta 87. minuutilla. Keväällä Alankomaat voitti Suomen kotonaan 2–0, mutta karsintojen paras tulos saatiin kesällä 1991, 1–1-tasapeli Alankomaista. Malta kaatui kotona 2–0 ja Jari Litmanen teki ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa. Kreikan kanssa pelattiin kotona tasan 1–1, mutta vieraissa Portugali oli parempi 1–0 ja Kreikka karsinnan viimeisessä pelissä Ateenassa 2–0.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Vuoden 1992 harjoituspelissä Suomi oli yllättää Brasilian tämän kotikentällä: peli oli vielä 8 minuuttia ennen loppua 1–1. Brasilia voitti lopulta 3–1, mutta paikallinen lehdistö myönsi Jari Litmasen olleen ottelun paras pelaaja. MM-karsinnan alku sujui taas perinteiseen malliin: 0–3-tappio Bulgarialle kotikentällä. Palloliiton 85-vuotisjuhlaottelussa kesällä Englanti löi Suomen 2–1. Syksyllä karsinta jatkui 0–1-kotitappiolla Ruotsille ja 2–1-vierastappiolla Ranskalle. Jukka Vakkila erosi päävalmentajan tehtävästä marraskuussa.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Tommy Lindholm astui maajoukkueen puikkoihin vuoden 1993 Intian talvileirille. Bulgaria voitti Suomen huhtikuussa 2–0 kotonaan, mutta Itävallasta tuli toukokuun karsintapelissä 3–1-voitto, Itävallan saatua kavennuksensa vasta lisäajalla. Israelia vastaan pelattiin Lahdessa 0–0. Syksyllä Itävalta kaatoi Suomen Wienissä 3–0, Ranska Tampereella 2–0 ja Ruotsi Tukholmassa 3–2. Viimeinen karsintapeli marraskuussa toi 3–1-vierasvoiton Israelista. Lohkosta menivät jatkoon Ruotsi ja Bulgaria, jotka esiintyivät vuoden 1994 MM-kisojen välierissä.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Kesällä 1994 Suomi pelasi kohtuulliset harjoituspelit kovia Italiaa ja Espanjaa vastaan, kuitenkin häviten 0–2 ja 1–2. Ensimmäinen EM-karsintapeli syksyllä Skotlantia vastaan päättyi 0–2-kotitappioon, seuraava 0–4-vierastappioon Kreikalle, ja Tommy Lindholm erosi tehtävästään. Aluepelistään tunnettu Lindholm sai 23 maaottelustaan vain neljä voittoa. Päävalmentajana seurasi Lindholmin kakkosvalmentaja Jukka Ikäläinen.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Ikäläisen kausi käynnistyi 7–0-vierasvoitolla Virosta harjoitusottelussa. Pelissä aloittivat maajoukkueuransa Sami Hyypiä ja Joonas Kolkka, joka teki siinä myös avausmaalinsa. Marraskuussa EM-karsinta jatkui 5–0-kotivoitolla kääpiö Färsaarista. Epätavallisen myöhään, joulukuun 14. päivä, Olympiastadionilla kaatui toinen lilliputti San Marino 4–1. Mixu Paatelainen teki Suomen kaikki 4 maalia. Maaliskuun lopulla San Marino kaatui vieraissa 2–0 ja huhtikuun lopussa Färsaaret vieraissa 4–0. Merkittävämpi tulos oli seuraavan karsintapelin 2–1-kotivoitto Kreikasta. Maanpinnalle palattiin elokuussa, kun Venäjä haki Suomen kotikentältä 6–0-voiton. Skotlannista tuli 3–1-vierastappio ja viimeisessä karsintapelissä Venäjältä 3–1-tappio. Suomi jäi lohkon neljänneksi kääpiöiden edelle.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Suomi oli 1990-luvun puolivälissä edelleen jalkapallon pienmaa: vuoden 1996 yhdestätoista maaottelusta tuli vain yksi voitto. Litmanen loisti henkilökohtaisella panoksellaan harjoituspeleissä Ranskaa (0–2) ja Turkkia (1–2) vastaan, mutta jäi liian yksin. Palloliitto päätti tehdä suuremman satsauksen ja kesällä 1996 päävalmentajaksi tuli tanskalainen Richard Møller Nielsen, joka oli johdattanut Tanskan EM-kultaan 1992.


title: Suomen jalkapallon historia

text: MM-karsinta alkoi syyskuussa 1996 1–0-vierastappiolla Unkarille ja 3–2-kotitappiolla Sveitsille ottelussa, jota sävyttivät pahat henkilökohtaiset virheet puolustuspäässä. Vuosi 1997 oli kuitenkin paras pitkään aikaan. Suomi yllätti siihen aikaan erittäin vahvan Norjan Oslossa 1–1-tasapelillä mikä nostatti toiveita, mutta elokuussa Norja runttasi Suomen Olympiastadionilla 4–0. Azerbaidžanin Suomi voitti sekä kotona (3–0) että vieraissa (2–1). Syyskuussa Suomi yllätti Sveitsin vieraissa 2–1. Viimeisestä karsintapelistä Unkaria vastaan Suomelle olisi riittänyt jatkokarsintaan voitto ja se johtikin Antti Sumialan maalilla 31 000 katsojan edessä 1–0, kunnes pallo toimitettiin lisäajalla käsittämättömästi omaan maaliin ja jatkokarsinta jäi haaveeksi. Sitä miten lähellä MM-kisat olivat, on vaikea sanoa, sillä jatkokarsinnassa Unkari hävisi Jugoslavialle murskaavasti 5–0 ja 7–1.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Suomen taso näytti kuitenkin aiempaa menestyvämpien ammattipelaajien myötä vihdoin nousseen ja kesällä 1998 Suomi sparrasi hyvin MM-kisoihin valmistautuvaa Saksaa (0–0) ja tulevaa maailmanmestaria Ranskaa (0–1). EM-karsinnan avauksessa piskuinen Moldova kaatui kotona 3–2, mutta Pohjois-Irlannista tuli 1–0-vierastappio. Todellinen yllätys oli lokakuun 3–1-vierasvoitto Turkista, joka muutamaa päivää aiemmin oli kotikentällään kaatanut Saksan. Suomi siirtyi talveksi lohkon kärkeen, mutta maaliskuussa Saksa löi Suomen 2–0. Seuraavassa Turkki-kotipelissä Suomi siirtyi 2–0-johtoon vain 14 minuutin kuluttua pelin alusta. Turkki kuitenkin oli selvästi parempi, kiri tasoihin ja lopulta 4–2-voittoon. Ottelua sävytti kentälle rynnänneiden kurdien mielenosoitus Abdullah Öcalanin pidätystä vastaan, jonka vuoksi peli jouduttiin 10 minuutiksi keskeyttämään. Moldova-vieraspelistä tuli niin ikään pettymyksellinen 0–0-tasapeli, Litmanen ei pelannut mutta Mikael Forssell debytoi maajoukkueessa 18-vuotiaana. EM-karsinta jatkui 2–1-kotitappiolla Saksalle. Viimeisessä karsintapelissä Suomi löi Pohjois-Irlannin hienosti 4–1, mikä oli myös Richard Møller Nielsenin jäähyväispeli.


title: Suomen jalkapallon historia

text: 1990-luku toi ensimmäiset ammattilaiskentillä profiilipelaajiksi nousseet. Jari Litmanen oli ensimmäinen suomalainen kansainvälinen tähtipelaaja. Hän sijoittui vuonna 1995 Euroopan vuoden jalkapalloilija -äänestyksessä kolmanneksi. Sami Hyypiä on toiminut Liverpoolin kapteenina ja päässyt lukuisiin tähtikentällisiin. Molemmat ovat lisäksi voittaneet Mestarien liigan. Joonas Kolkka on tehnyt pitkän ja melko menestyksekkään ammattilaisuran. Mikael Forssellia pidettiin teini-ikäisenä jopa superlupauksena, mutta loukkaantumiset ovat jonkin verran sotkeneet uraa. Muita varsin menestyneitä ovat suomalaisia ammattilaispelaajia ovat muiden muassa Petri Pasanen, Teemu Tainio, Mika Väyrynen, Antti Niemi ja Mika Nurmela. Alexei Eremenko nuoremmasta on odotettu laadukasta pelaajaa.


title: Suomen jalkapallon historia

text: 1990-luvulta seurat alkoivat siirtyä ammattimaisuuteen ja yhä useampi pelaaja oli täysipäiväinen jalkapalloilija, jolloin seurat pystyivät harjoittelemaan kahdesti päivässä. Seurojen talous on kuitenkin joutunut tiukoille, sillä jalkapallon katsojamäärät ovat erittäin pienet verrattuna jääkiekon tai muiden Pohjoismaiden jalkapallosarjojen katsojamääriin. 1990-luvulla katsojakeskiarvo oli monena kautena alle 2 000, eikä sitä ole 2000-luvullakaan onnistuttu nostamaan yli 3 000:n. Jalkapallolla ei tehdä Suomessa rahaa, minkä FC Jokereita puuhannut Hjallis Harkimo joutui havaitsemaan. Varsin monet seurat ovatkin etenkin 2000-luvulla ajautuneet jopa konkurssiin. Vuoden 2001 pelaajayhdistyksen kyselyn mukaan kahdeksan prosenttia liigapelaajista teki myös toista työtä ja 20 prosenttia opiskeli pelaamisen ohessa. Keskipalkka kuukaudessa oli 10 800 markkaa (noin 1 800 euroa).


title: Suomen jalkapallon historia

text: SM-sarja muuttui vuonna 1990 Veikkauksen sponsoroimaksi 12 joukkueen Veikkausliigaksi. Eurocupien historian paras suomalaismenestys koettiin HJK:n päästessä Mestarien liigaan kesällä 1998 kaadettuaan Ranskan Metzin ratkaisevassa karsinnassa. HJK voitti liigassa Benfican kotonaan 2–0 ja pelasi vieraissa 2–2-tasapelin, lisäksi Saksan Kaiserslauternilta tuli piste 0–0-tasapelillä, mitkä eivät kuitenkaan riittäneet jatkoon. PSV Eindhoven -pelissä yleisöä oli ennätysmäiset 34 136. Sen jälkeen eurocupmenestystä ei kuitenkaan ole juuri tullut, vaan keskitasonkin eurooppalaisseurat ovat muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta osoittautuneet ylitsekäymättömiksi esteiksi veikkausliigajoukkueille.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Päävalmentajaksi tuli HJK:n Mestarien liigaan johdattanut Antti Muurinen. Muurisen ensimmäinen koitos oli karsinnat vuoden 2002 Japanin ja Etelä-Korean MM-kisoihin. Samaan lohkoon arvottiin kovat Saksa ja Englanti sekä Kreikka ja Albania. Suomi pelasi lohkon suuria, Saksaa ja Englantia vastaan kohtuullisen hyvät ottelut, mutta ei kuitenkaan onnistunut voittamaan näitä. Kotiottelussaan Saksaa vastaan se jo johti ottelua 2–0 Forssellin maaleilla, mutta Saksa kiri kuitenkin tasoihin. Vierasottelu Saksassa taasen päättyi maalittomaan tasapeliin. Englantia vastaan joukkue pelasi kotona myös maalittoman tasapelin, mutta hävisi vieraissa 2–1 johdettuaankin ottelua Aki Riihilahden maalilla.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Vuosi 2001–2002 sisälsi ennätyksellisen melkein vuoden ja kymmenen ottelun mittaisen tappiottoman putken, joka alkoi huhtikuussa 2001 tasapelistä Unkaria vastaan ja päättyi maaliskuussa 2002 1–0-tappioon Etelä-Koreaa vastaan talvileirillä. Viikko sen jälkeen Suomi sai parhaan miehistön harjoituspeliin Portugalia vastaan sen kotikentällä ja löi sen pelillisesti loistokkaalla esityksellä 4–1. Portugalilta puuttui pari suurinta tähteä, mutta enimmäkseen se pelasi ykkösryhmällään. Jari Litmanen teki kaksi maalia ja nousi maajoukkueen maalintekijöiden tilastoykköseksi.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Odotukset vuoden 2004 EM-kisojen karsinnan suhteen olivat korkealla, vaikka Italian ja Jugoslavian (vaihtui keväällä 2003 Serbia ja Montenegroksi) sisältänyt lohko olikin taas valitettavan kova. Avauspelistä tuli kuitenkin karvas pettymys, 0–2-kotitappio Walesille. Seuraavassa ottelussa Jugoslaviaa vastaan vieraissa Suomi oli jälleen pelillisesti loistokas. Varsinkin ensimmäistä puoliaikaa on sanottu Suomen kaikkien aikojen parhaaksi. Hallinnasta huolimatta maalit jäivät tekemättä, Jugoslavia hyödynsi toisen puoliajan tilanteensa ja voitti 2–0. Suomen ongelmana syksyn karsinnassa oli Forssellin loukkaantuminen, joka toisaalta osoitti materiaalin olleen sittenkin vielä varsin ohut. Seuraavasta pelistä saatiin 3–0-pakkovoitto Azerbaizanista kotona. Talvella Italia ei antanut Suomelle mitään mahdollisuuksia kotonaan, vaan voitti 2–0. Italia vei myös Suomen kotipelin 0–2, ja mahdollisuudet kisoihin olivat menneet. Forssell oli kuntoutunut ja Serbia-Montenegrosta otettiin kuitenkin hieno 3–0-kotivoitto. Karsinta päättyi 1–1-tasapeliin Walesista.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Suomi putosi neloskoriin ja vuoden 2006 MM-kisojen karsintalohkosta tuli äärimmäisen kova, siihen kuuluivat Alankomaat, Tšekki ja Romania. Kaksi ensin mainittua esiintyivät EM-kisojen välierissä.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Maajoukkue kykeni lohkon selvittämään pienet maat melko kivuttomasti, mutta isot muodostuivat akilleenkantapääksi. Suomi aloitti karsinnat tappiolla Romaniaa vastaan. Alankomaita vastaan se pelasi taas ensimmäiset puoli tuntia hienoa peliä ja johtikin ottelua Teemu Tainion maalilla, mutta Alankomaat nousi kuitenkin 3–1-voittoon. Tšekki-ottelu puolestaan jäi muistoihin katkerana tappiona: Suomi kiri kahden maalin tappioasemasta tasoihin, ja oli vähällä voittaakin ottelun. Maalivahti Petr Čech sai kuitenkin loppuhetkillä torjutuksi Shefki Kuqin puskun. Tätä seuranneesta vastahyökkäyksestä Tšekki teki 4–3-voittomaalin.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Muurisen joutsenlauluksi jäi kuitenkin kotiottelu Alankomaita vastaan. Häneen kohdistunut kritiikki yltyi ottelun alla järjestetyksi mielenosoitukseksi. Itse ottelu taas päättyi Suomen murskatappioon numeroin 4–0. Tämän jälkeen Palloliitto päätti vapauttaa Muurisen tehtävistään ja etsiä loppuihin karsintaotteluihin toisen valmentajan.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Muurisen potkujen jälkeen Palloliitolla oli edessä uuden valmentajan valinta. Nimittämisestä tuli kuitenkin odotettua pitempi prosessi. Palloliitto oli yllättynyt hakijoiden suuresta määrästä ja valitsi lopulta tilapäisratkaisuna Jyrki Heliskosken viemään MM-karsinnat loppuun. Vain muutamaa viikkoa Heliskosken valinnan jälkeen hänen seuraajakseen ilmoitettiin englantilainen Roy Hodgson Heliskosken jatkaessa apuvalmentajana.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Englantilaisvalmentaja Roy Hodgsonin oli alun perin määrä aloittaa joukkueen peräsimessä vasta elokuussa 2006. Hän kuitenkin vapautui tehtävästään norjalaisen Viking Stavangerin valmentajana jo aikaisemmin ja aloitti tehtävässä jo tammikuussa.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Maajoukkueen karsintalohko EM-kisoihin 2008 ei ennakolta muodostunut ylitsepääsemättömäksi esteeksi, vaikka haasteellinen se toki olikin. Lohkossa pelasivat Suomen lisäksi Portugali, Puola, Serbia, Belgia, Armenia, Azerbaidžan sekä Kazakstan.


title: Suomen jalkapallon historia

text: EM-karsinnat alkoivat 2. syyskuuta vakuuttavalla 1–3-voitolla Puolan Bydgoszczissa. Maalintekijöinä kunnostautuivat Väyrynen ja kahdesti osunut kapteeni Jari Litmanen. Karsintojen ensimmäinen kotipeli pelattiin 6. syyskuuta täyden katsomon edessä Helsingin olympiastadionilla. Vastaan asettui MM-kisoissa 2006 neljänneksi sijoittunut Portugali. Peli oli jälleen vahva näytös Suomelta. Jonatan Johanssonin ottelun alussa tekemä komea maali sai jatkoa Portugalin kärkipelaaja Nuno Gomesin ensimmäisen puoliajan lopun tasoituksesta. Toisen puoliajan aluksi Portugalin Ricardo Costa lensi suihkuun, joka avasi Suomelle mahdollisuuden painostaa vajaamiehistä Portugalia. Ottelun lopputulokseksi jäi kuitenkin 1–1, jolla Suomi säilyi karsintalohkon kärjessä.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Portugali-ottelun jälkeen Suomen kolme seuraavaa ottelua olivat ennakkoon selvästi heikompia joukkueita vastaan. Kuitenkin jo ensimmäinen noista otteluista, 7. lokakuuta 2006 Jerevanissa pelattu vierasottelu Armeniaa vastaan, tuotti Suomelle pettymyksen, kun kotijoukkue onnistui venymään maalittomaan tasapeliin, vaikka Suomi oli hallitseva osapuoli. 11. lokakuuta Suomi otti vieraissa rutiinivoiton Kazakstanista maalein 2–0. 15. marraskuuta vastassa oli jälleen Armenia, kun Suomi pelasi vuoden viimeisen maaottelunsa. Palloliitto valitsi ottelun pelipaikaksi poikkeuksellisesti Finnair Stadiumin vedoten taloudellisiin seikkoihin ja siihen, että Finnarin pelialusta on tekonurmi, jonka ansiosta voidaan taata hyväkuntoinen kenttä vielä myöhään syksylläkin. Ottelun Suomi voitti 1-0


title: Suomen jalkapallon historia

text: Karsinnat jatkuivat 28. maaliskuuta 2007 vierasottelulla Azerbaidžania vastaan. Suomen esitys ei taaskaan vakuuttanut. Tuloksena oli yllättävä 1–0-tappio, joka oli kolaus EM-haaveille. Takaiskut jatkuivat 2. kesäkuuta pelatussa odotetussa kotiottelussa Serbiaa vastaan. Serbia voitti ottelun maalein 0–2, mikä oli taas kova kolaus EM-haaveille. 6. kesäkuuta siipirikkoisena otteluun Belgiaa vastaan lähtenyt Suomi oli pakkovoiton edessä. Maajoukkue vastasi huutoon ja otti 2–0-voiton Jonatan Johanssonin ja Alexei Eremenko Juniorin maaleilla. Ottelun aikana kentälle lentäneen Bubi-huuhkajan vuoksi maajoukkueen lempinimeksi on ehdotettu "Huuhkajia". Maajoukkueen tiedotuspäällikkö Timo Walden ja Palloliiton viestintäpäällikkö Sami Terävä antoivat tukensa ehdotukselle, ja nimitystä käyttää nykyisin myös YLE.


title: Suomen jalkapallon historia

text: 8. syyskuuta 2007 vastaan asettui Belgradissa Serbia. Suomi oli ottelussa puolustuskannalla, mutta venyi 0–0-tasapeliin. Muutamaa päivää myöhemmin Puola saapui vierailulle Olympiastadionille. Suomella oli ottelussa hyviä maalipaikkoja, mutta jälleen päädyttiin maalittomaan pistejakoon. 13. lokakuuta vastassa oli Belgia Brysselissä. Suomi teki ottelussa kaksi maalia, jotka kuitenkin molemmat hylättiin paitsioina. Tuloksena oli jo kolmas peräkkäinen 0–0-tasapeli.


title: Suomen jalkapallon historia

text: 17. lokakuuta 2007 pelattiin 100-vuotiaan Palloliiton juhlamaaottelu Espanjaa vastaan. Ottelu päättyi 0–0-tasapeliin. Katsojia Olympiastadionilla pelatulla ottelulla oli vain 11 751. Juhlamaaottelun yhteydessä lanseerattiin myös Gladiaattorit-kunniakerho ansioituneille entisille maajoukkuepelaajille. Jo aiemmin Pertti Alaja oli nimittänyt Mixu Paatelaisen kunniagladiaattoriksi. Ottelun yhteydessä valittiin lisäksi Leo Houtsonen, Jukka Ikäläinen, Jyrki Nieminen, Jari Rantanen ja Kari Ukkonen.


title: Suomen jalkapallon historia

text: 17. marraskuuta 2007 Suomi oli pakkovoiton edessä kotiottelussa Azerbaidžania vastaan. Azerbaidžan meni ottelussa johtoon, joka asetti Suomen tukalaan tilanteeseen. Mikael Forssellin ja Shefki Kuqin maalit kuitenkin pitivät Suomen EM-haaveet elossa. Ottelussa Jari Litmanen palasi pitkän tauon jälkeen pelikentille. 21. marraskuuta vastaan asettui Portugali vieraissa. Ennakkoon päästäkseen EM-kilpailuihin Suomi tarvitsi voiton lisäksi apua myös Puolalta tai Kazakstanilta, joita vastaan Serbia ei saanut viedä täysiä pisteitä. Serbia ja Puola tasasivatkin pisteet Belgradissa pelatussa ottelussa, mutta kun Suomi ja Portugali jäivät 0–0-tasapeliin, kariutuivat Suomen arvokisahaaveet siltä erää.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Marraskuun 2007 lopussa päävalmentaja Hodgson ilmoitti jättävänsä paikkansa uusien haasteiden vuoksi, vaikka Palloliittokin tarjosi jatkosopimusta. Hodgsonin Suomi pelasi hyvin puolustusvoittoista peliä, josta kertoo sekin, että Suomi päästi karsintojen 14 ottelussa vain seitsemän maalia, vähiten omassa lohkossaan. Vastaavasti Suomi teki 13 maalia, selvästi vähemmän kuin edelle sijoittuneet Puola, Portugali ja Serbia.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Hogdsonin ajan tärkeimpiä tapahtumia suomalaisessa jalkapalloilussa oli kannatustoiminnan huikea kehitys. Karsintojen alun muutamasta sadasta heikosti organisoidusti katsomossa toimineesta yksilöstä kehittyi lähes tuhathenkinen kannattajajoukko kaikkien tuntemine lauluineen. Tämän monella tavalla edelleen hajanaisen ryhmän keskipisteessä ovat Suomen maajoukkueen kannattajat eli SMJK.


title: Suomen jalkapallon historia

text:
Englantilainen Stuart Baxter valittiin 28. tammikuuta 2008 Suomen maajoukkueen päävalmentajaksi kaksivuotisella sopimuksella. Sopimus kattaa MM-karsinnat. Suomen kanssa samaan karsintalohkoon arvottiin Saksa, Venäjä, Wales, Azerbaidžan sekä Liechtenstein. Suomen ensimmäinen peli oli 10. syyskuuta 2008 kotipeli Saksaa vastaan. Suomi johti ottelua jopa kolmesti ja oli voittaa Saksan, mutta Miroslav Klosen tekemä hattutemppu riitti Saksalle 3–3 tasapeliin. 11. lokakuuta 2008 Suomi kohtasi kotonaan Azerbaidžanin. Suomi otti rutiinivoiton 1–0. Vuoden viimeisessä pelissä 15.lokakuuta 2008 Suomi pelasi vieraissa Venäjää vastaan, lopputuloksena katkera 0–3 tappio. Tämän jälkeen suomi sai hienot voitot Walesista (0–2) ja Liectesteinistä (2–1), mutta tämän jälkeen Suomi hävisi kotonaan Venäjälle 0–3
ja Suomen haaveet päästä kisoihin haihtuivat olemattomiin.


title: Suomen jalkapallon historia

text: Helsingin ottelussa Venäjää vastaa tehtiin kuitenkin sikäli historiaa, että venäläisiä jalkapallofaneja oli stadionilla 12 000–13 000. Aikaisempi vieraskatsojien ennätys oli Englannin 3 000 fania vuodelta 2000. Senaatintorilta Mannerheimintietä pitkin stadionille marsineet venäläisfanit tukkivat liikenteen. Paikalle saapui myös yli sata mellakkapoliisia, mutta kahinoilta venäläisten ja suomalaisten fanien välillä ei siitä huolimatta vältytty, ja 33 rähinöitsijää, joista 28 venäläisiä, vietiin putkaan ennen peliä. Ottelun aikana juoksuradalle lensi muutamia räjähtäviä soihtuja, mutta pelin päättymisen jälkeen ei syntynyt enää levottomuuksia.


title: Lisa Martin

text: Lisa Martin (12. toukokuuta 1960 Australia) on australialainen entinen kestävyysjuoksija.


title: Lisa Martin

text: Martinin ensimmäinen merkittävä voitto oli 1986 kansainyhteisön kisoissa ennen Uuden-Seelannin Lorraine Molleria ja Kanadan Odette Lapierreä. Soulin olympialaisissa 1988 Martin juoksi hopealle häviten 13 sekuntia Portugalin Rosa Motalle. 1990 kansainyhteisön kisoissa hän otti jälleen voiton ennen Australian Tani Rucklea ja Englannin Angie Painia.


title: Fittipaldi Automotive

text: Fittipaldi Automotive oli Wilson Fittipaldin perustama brittiläinen F1-talli, joka kilpaili F1-sarjassa vuosina 1975–1982. Se tunnetaan myös nimillä Copersucar ja Copersucar-Fittipaldi. Kaudella 1975 Wilson kilpaili autolla itse ja 1976 Wilsonin pikkuveli Emerson Fittipaldi siirtyi kilpailemaan tallin kalustolla. Emerson ajoi tallissa vuoden 1980 loppuun asti, saavuttaen parhaimmillaan toisen sijan. Kaudeksi 1980 talliin palkattiin Keke Rosberg, joka saavutti ensimmäisessä kilpailussaan tallin autolla kolmannen sijan. Vuonna 1981 Rosberg jatkoi tallissa, mutta sanoutui irti maksamattomiin palkkoihin vedoten kauden 1982 sopimuksesta. Tallin autoa ajoi vielä 1982 Chico Serra, joka saavutti yhden MM-pisteen.


title: Heinäveden vaakuna

text:
Heinäveden vaakunassa on vihreällä pohjalla hopeinen aaltokoroinen vastapalkki, jossa on peräkkäin kolme tukkilauttaa kultaisilla ketjuilla. Vasemmassa yläkulmassa on kultainen ruori.
Hopeinen palkki kuvaa Heinäveden reittiä ja vesistöjen runsautta ja tukkilautat Heinäveden suuria metsiä eli ”vihreää kultaa” ja samalla tukinuittoa Heinäveden reitillä. Ruoriratas viittaa Heinäveden reitin laivaliikenteeseen.


title: Heinäveden vaakuna

text: Vaakunan on suunnitellut Pauli Numminen.


title: Ravensburger

text: Ravensburger Spieleverlag GmbH on saksalainen lautapelejä, palapelejä ja muita vastaavia tuotteita valmistava yhtiö, jonka tuotemerkkejä ovat Ravensburger, Alea ja FX Schmid. Se on suurimpia lautapelien myyjiä Euroopassa.


title: Ravensburger

text: Ravensburger aloitti Otto Robert Maierin perustamana liiketoimintansa vuonna 1883 julkaisemalla puusepille ja arkkitehdeille suunnattuja oppaita. Pääoman kasvettua yhtiö julkaisi seuraavana vuotena ensimmäisen lautapelinsä nimeltään Matka maailman ympäri. Vuosisadan vaihteessa Ravensburger oli julkaissut kuvakirjoja, lastenkirjoja, taideoppaita, tietokirjoja ja lasten pelejä ja vuonna 1900 Maier rekisteröi yhä käytössä olevan sinisen kolmion yhtiön logoksi.


title: Ravensburger

text: Ennen Ensimmäistä maailmansotaa Ravensburgerilla oli yli 800 tuotetta, joista lauta- ja muita pelejä yhtiö oli julkaissut Saksan ja muun Länsi-Euroopan lisäksi myös Itävalta-Unkarissa ja Venäjällä. Toisen maailmansodan jälkeen Ravensburger keskittyi julkaisemaan pelejä ja kirjoja lapsille sekä erilaisia harrastekirjoja aikuisille. Vuonna 1964 yhtiö aloitti ongelmanratkaisupelien julkaisemisen ja perusti toimipisteitä Itävaltaan, Ranskaan, Italiaan, Hollantiin, Sveitsiin ja Isoon-Britanniaan. Vuonna 1977 Ravensburger jakaantui kirjoja tuottavaan ja pelejä tuottavaan osaan.


title: Ravensburger

text: Ravensburgerin julkaisemia kirjoja on noin 1800 kappaletta ja pelejä 850 kappaletta, jonka lisäksi julkaistuihin nimikkeisiin kuuluu ongelmanratkaisupelejä, harrastustarvikkeita ja tietokoneohjelmia. Ravensburger julkaisee tuotteita paitsi alkuperäisellä nimellään myös aikuisten pelejä nimellä "Alea" ja pelejä ja lasten kirjoja nimellä "FX Schmid". Yhtiökauppojen seurauksena Ravensburger julkaisee tuotteita Sveitsissä myös nimellä "Carlit" ja Tšekissä nimellä "Dino". Ravensburgin tuotteita myydään yli viidessäkymmenessä maassa.


title: Ravensburger

text:
Lisäksi Ravensburger on julkaissut suuren joukon erilaisia ja erikokoisia palapelejä.
Ravensburger-nimellä julkaistuja pelejä
Alea-nimellä julkaistuja pelejä
FX Schmid -nimellä julkaistuja pelejä


title: Kati

text: Kati on suomalainen naisen etunimi.


title: Kati

text: Kati on Katariina-nimen ja siitä johdettujen nimien (kuten Katja, Katri) lyhentymämuoto.


title: Kati

text: Ristimänimenä Kati alkoi yleistyä 1960-luvulla ja oli muotinimenä 1970- ja 1980-luvuilla. Almanakassa nimi on ollut vuodesta 1973.


title: Kati

text: Kati-nimen on vuoden 2015 loppuun mennessä saanut 11 489 suomalaista naista.


title: Kati

text: Listan henkilöt ovat suomalaisia, ellei toisin mainita.


title: Valkeakosken Haka

text: Valkeakosken Haka on valkeakoskelainen urheiluseura. Seura on perustettu vuonna 1932. Seura harjoittaa toimintaa lukuisissa urheilulajeissa.


title: Valkeakosken Haka

text: Menestyneitä hakalaisia ovat muun muassa hiihtäjät Veikko Hakulinen ja Sami Pietilä, seiväshyppääjät Taisto Laitinen ja Asko Peltoniemi, luistelijat Iiris Sihvonen ja Toivo Salonen, nyrkkeilijä Jouko Lindberg sekä yleisurheilijat Pirkko Länsivuori ja Sylvi Keskinen sekä Suomen toiseksi menestynein jalkapalloseura FC Haka.Lisäksi Haka-perheeseen kuuluvat itsenäiset seurat:


title: Onyx Grand Prix

text: Onyx oli vuosina 1989–1990 toiminut F1-talli. Paras sijoitus tallin autolla oli Stefan Johanssonin ajama 3. sija Portugalin GP:ssä 1989. Vuoden 1989 lopussa tallin osti Jean-Pierre van Rossem, joka kuitenkin myi sen vuoden 1990 alussa Peter Monteverdille. Alun perin brittiläinen talli muuttui kesällä 1990 sveitsiläiseksi, ja tallin nimi muutettiin Monteverdiksi. Elokuussa tallin rahat loppuivat, ja samalla koko tallin toiminta. JJ Lehto ajoi tallin autoilla ensimmäiset F1-kisansa 1989 ja jatkoi tallissa sen toiminnan loppumiseen saakka.


title: Douglas Wakiihuri

text: Douglas Wakiihuri (s. 26. syyskuuta 1963 Mombasa) on kenialainen entinen kestävyysjuoksija, joka keskittyi maratonille.


title: Douglas Wakiihuri

text: Wakiihuri voitti maratonjuoksun vuoden 1987 yleisurheilun MM-kisoissa. Hänestä tuli ensimmäinen kenialainen, joka voitti arvokisoissa kultamitalin maratonilla. Seuraavana vuonna Wakiihuri sijoittui Soulin olympialaisten maratonilla toiseksi Gelindo Bordinin jälkeen. Vuonna 1989 hän voitti Lontoon maratonin ja vuonna 1990 New Yorkin maratonin.


title: Tomi Haaparanta

text: Tomi Haaparanta (s. 1967) on suomalainen graafinen suunnittelija ja kirjasinsuunnittelija. Haaparanta on opiskellut graafista suunnittelua Taideteollisessa korkeakoulussa Helsingissä sekä Dublinin National College of Art and Designissa. Haaparanta on suunnitellut 1990-luvulta lähtien kirjasimia useille yrityksille, muun muassa Linotypelle, Monotypelle, Elisalle ja ITC:lle. Vuonna 2004 Haaparanta perusti oman yrityksensä, "Suomi Type Foundryn", joka myy hänen fonttejaan. Haaparanta toimi Taideteollisessa korkeakoulussa ylioppilaskunta TOKYOn puheenjohtajana 1989-1990.


title: Samuel Doe

text: Samuel Kanyon Doe (6. toukokuuta 1950/1951 – 9. syyskuuta 1990) oli Liberian presidentti vuosina 1980–1990. Hänen hallituskauttaan leimasivat diktatuuri ja poliittiseen oppositioon kohdistettu vaino ja väkivalta.


title: Samuel Doe

text: Doe, joka kuului krahn-heimoon, sai koulutuksensa Yhdysvaltain armeijan erikoisjoukossa, vihreissä bareteissa.


title: Samuel Doe

text: 12. huhtikuuta 1980 ylikersantti Doe järjesti sotilasvallankaappauksen ja johti kansanvapautusneuvostona ("People's Redemption Council") tunnettua sotilashallitusta. Syrjäytetty presidentti William Tolbert Jr. tapettiin palatsissaan. Doe oli ensimmäinen Liberian johtoon noussut alkuasukasheimosta tullut presidentti joka ei kuulunut afroamerikkalais-liberialaisen eliittiin joka oli ollut vallassa maassa sitten itsenäisyyden. Vallankumouksen ensimmäisinä päivinä teloitettiin lukuisia Tolbertin syrjäytetyn hallituksen jäseniä. Doe nimettiin valtionpäämieheksi, kersantti Thomas Weh-Syen varapäämieheksi ja kersantti Thomas Quiwonkpa armeijan johtoon.


title: Samuel Doe

text: Elokuussa 1981 Doen amerikkalaismyönteisyyttä vastustanut Thomas Weh-Syen pidätettiin neljän muun kansanvapautusneuvoston jäsenen kanssa syyttäen heitä aikeista surmata Doe ja teloitettiin muutama päivä myöhemmin. Myös kenraali Quiwonkpa ja hänen liittolaisensa Prince Johnson ja Charles Taylor pakenivat maasta marraskuussa 1983 valtakamppailun jälkeen.


title: Samuel Doe

text: Doe kehitti välejä Yhdysvaltoihin erityisesti Ronald Reaganin kaudella ja tuki avoimesti Yhdysvaltain ulkopolitiikkaa Afrikassa 1980-luvulla ja nautti runsaasta talousavusta.


title: Samuel Doe

text:
Poliittiset puolueet olivat kiellettyjä vuoteen 1984, jolloin hyväksyttiin uusi perustuslaki. Doe voitti 15. lokakuuta 1985 presidentinvaalit saaden virallisesti 51% äänistä. Huhutaan Doen muuttaneen syntymävuottaan, jotta olisi ylittänyt presidentinvirkaan vaadittavan 35 vuoden iän. Thomas Quiwonkpa yritti kaapata vallan hyökkäämällä maahan Sierra Leonesta 12. marraskuuta 1985, mutta yritys epäonnistui taistelujen jälkeen ja Quiwonkpa teloitettiin Monrovian taistelujen jälkeen. Hänen mestattua ruumistaan esiteltiin eri puolilla kaupunkia. Pian tämän jälkeen aloitettiin gio- ja manokansojen vainot Quiwonkpan kotiseudulla Nimban maakunnassa.
Doe vannoi virkavalansa 6. tammikuuta 1986.


title: Samuel Doe

text: Doen aikana Liberian satamat avattiin amerikkalaisille ja eurooppalaisille laivoille, mikä toi maahan runsaasti tuloja ja maalle veroparatiisin maineen. 1980-luvun lopulla kommunismin uhka alkoi heiketä ja Yhdysvallat suhtautui kriittisemmin Liberian ihmisoikeusloukkauksiin ja leikkasi tärkeää kehitysapua. Tämä ja Doen oman heimonsa jäsenten sijoittaminen hallinnon ja armeijan johtoon heikensi hänen suosiotaan.


title: Samuel Doe

text:
Doen entinen liittolainen ja Quiwonkpan sukulainen avioliiton kautta, Charles Taylor ylitti rajan Norsunluurannikolta jouluaattona 1989 ja aloitti sissisodan Doea vastaan. Vuoden 1990 puolivälissä suurin osa maasta oli kapinallisten vallassa. Ecowas tuli väliin ja esti Charles Taylorin joukkoja valtaamasta Monroviaa.
Taylorin joukoista eronneen National Patriotic Front of Liberian (INPFL) päällikkö Prince Johnson sai Doen kiinni 9. syyskuuta 1990 ja surmasi hänet pian tämän jälkeen; Doen brutaali teloitus kuvattiin videolle ja nauhaa levitettiin laajalti.
Ulkomaille, kuten Sierra Leoneen paenneet maan armeijan sotilaat muodostivat uuden United Liberation Movement of Liberia for Democracyn (ULIMO), joka taisteli Taylorin NPFL:ää vastaan. Vuosina 1989–1996 käytiin yksi Afrikan verisimmistä sisällissodista, jossa kuoli yli 200 000 ja miljoona liberialaista ajettiin pakolaisleireille naapurimaihin.


title: Sami Kortemäki

text: Sami Kortemäki (s. 1975) on suomalainen graafinen suunnittelija ja kirjainmuotoilija. Kortemäki on opiskellut graafista suunnittelua Lahden Muotoiluinstituutissa ja Haagin KABK:ssa. Kortemäki on yksi hollantilais-suomalaisen typografiastudio "Underwaren" perustajista.


title: Antti Leppänen

text: Antti Kalervo Leppänen (23. marraskuuta 1947 Tampere – 5. elokuuta 2015) oli suomalainen jääkiekkomaalivahti.


title: Antti Leppänen

text: Leppänen pelasi koko uransa Tapparassa ja voitti kaksi Suomen mestaruutta ja yhteensä kuusi mitalia. Hän pelasi SM-sarjassa ja -liigassa 328 ottelua. Kausina 1964–1978 Leppänen torjui Tapparan jokaisessa pelissä.


title: Antti Leppänen

text: Maajoukkueessa Leppänen pelasi 98 A-maaottelua. MM-kisoissa hän pelasi kolmesti vuosina 1973, 1974 ja 1975. Tämän lisäksi hän pelasi vuonna 1976 Innsbruckin talviolympialaisissa sekä Kanada-cupissa.


title: Ed Benguiat

text: Ed Benguiat, syntymänimeltään Ephram Edward Benguiat (s. 27. lokakuuta 1927) on amerikkalainen graafinen suunnittelija ja kirjasinsuunnittelija. Benguiat on suunnitellut yli 600 kirjasintyyppiä, joiden joukossa ovat muun muassa "Bookman" ja "Benguiat". Benguiat on myös suunnitellut "The New York Times"in, "Playboy"n ja "Sports Illustrated" -lehtien tunnukset.


title: Scuderia Italia

text: BMS Scuderia Italia on italialainen autourheilutalli. Se osallistui vuosina 1988–1993 Formula 1 -sarjaan. Tallin taustalla oli joukko italialaisia liikemiehiä, joista merkittävimpänä teräsmagnaatti Beppe Lucchini. Alun perin Formula 3 -luokkaan autoja toimittanut Dallara toimitti tallille autot vuosina 1988–1992 ja vuonna 1993 talli ajatti Lolan autoja.


title: Scuderia Italia

text: Talli ajatti ensimmäisessä kisassaan, Brasilian GP:ssä 1988, Formula 3000 -sarjan autoa, jolla Alex Caffi karsiutui kisasta, mutta talli vältti poisjäännistä aiheutuvat sakot. Tallin paras sijoitus oli kolmas sija Kanadan GP:ssä 1989, jonka ajoi Andrea de Cesaris, ja kaudella 1991 JJ Lehto San Marinon GP:ssä. Vuonna 1992 Pierluigi Martini ajoi vielä kaksi kertaa kuudenneksi, mutta seuraavalle kaudelle Dallara vaihdettiin Lolaan eikä pisteitä enää tullut.


title: Scuderia Italia

text: Kausi 1993 oli katastrofaalinen. BMS Scuderia Italia putosi keskijoukosta vihoviimeiseksi, vaikka kuljettajina olivat nuori lupaus Luca Badoer ja konkari Michele Alboreto. Talli vetäytyi sarjasta jo ennen viimeisiä kilpailuja, ja kauden jälkeen talli sulautui Minardiin, josta tuli näin ollen Minardi Scuderia Italia kausiksi 1994 - 1995. Kauden 1995 päätteeksi liikemies Lucchini veti tukensa pois, ja Scuderia Italia siirtyi urheiluautosarjoihin.


title: Dallara

text: Dallara Automobili on italialainen kilpa-autovalmistaja, joka on valmistanut autoja useisiin eri kilpasarjoihin. Nykyään valmistaja tunnetaan vahvasta roolistaan amerikkalaisessa Indy Racing League -sarjassa sekä todella menestyksekkäistä Formula 3 -autoistaan joita käytetään ympäri maailmaa.


title: Dallara

text: 1959 insinööriksi valmistunut Gian Paolo Dallara työskenteli valmistuttuaan lyhyitä aikoja Ferrarilla ja Maseratilla, ja vuonna 1961 siirtyi vasta perustetun Lamborghinin palvelukseen. Lamborghinilla ollessaan Dallara oli mukana suunnittelemassa muun muassa erästä kaikkien aikojen tunnetuinta urheiluautoa, Miuraa. Yhteistyö päättyi 1968 jolloin Dallara siirtyi De Tomasolle jolle suunnittelu kaudeksi 1969 Formula 2-auton, mallinumeroltaan 103. Dallara suunnitteli myös Frank Williamsin tilauksesta toteutetun De Tomaso F1-auton kaudelle 1970 mutta Piers Couragen menehdyttyä onnettomuudessa De Tomaso vetäytyi sarjasta kauden päätteeksi.


title: Dallara

text: Vuonna 1972 Gian Paolo Dallara perusti oman yrityksensä Dallara Automobilin Varano Melegariin, Italiaan. Aluksi tehdas valmisti pienimoottorisia prototyyppejä joita käytettiin urheiluauto- ja mäkikilpailuissa. Dallara toimi myös konsulttitehtävissä muille autotehtaille, muun muassa Lancialle Stratos-projektissa ja avusti myös Frank Williamsin F1-tallia sen ensimmäisten mallien suunnittelussa.


title: Dallara

text: Dallara valmisti ensimmäisen Formula 3-luokan kilpa-autonsa vuonna 1978 Walter Wolfin tilauksesta. Parin vuoden kehitystyön jälkeen Guido Pardini toi merkille sen ensimmäisen mestaruuden voitettuaan Italian kansallinen F3-mestaruussarjan vuonna 1980. Taistelu muita eurooppalaisia valmistajia, muun muassa Raltia, Reynardia ja Martinia vastaan oli kovaa, ja Dallaralla ajettiin useisiin kansallisiin mestaruuksiin Italiassa, Ranskassa ja Saksassa.


title: Dallara

text: Vuonna 1993 esitelty Dallara F393 osoittautui ylivoimaiseksi muihin kilpailijoihin nähden ja siitä lähtien Dallaran autot ovat hallinneet F3-ratoja sekä kansallisissa että kansainvälisissä sarjoissa ympäri maailman. Nykyään useat sarjat (esimerkiksi Espanjan kansallinen F3-sarja) sallivat ainoastaan Dallaran autojen käytön.


title: Dallara

text: Kaudeksi 1987 Dallara suunnitteli ja rakensi auton Formula 3000-sarjaan. Mallinumerolla 3087 tunnettu auto ei kuitenkaan täyttänyt odotuksia, ja satunnaisista lupaavista kilpailuista huolimatta menestys jäi laihaksi. Italialainen Euroventurini-talli ajatti autoja kaudet 1987, ja parhaaksi sijoitukseksi jäi Marco Apicellan viides sija Spa-Francorchampsin kilpailussa 1987. Kaudella 1988 autoja ajatti Forti Corse, joka korvasi täysin kilpailukykynsä menettäneet autot Lolan autoilla kesken kauden.


title: Dallara

text: Vuoden 1987 lopulla italialainen teräsmagnaatti Giuseppe 'Beppe' Lucchini antoi Dallaran tehtäväksi suunnitella ja rakentaa autot tulevalle Formula 1-tallilleen. Suunnittelutyön viivästyttyä uusi Scuderia Italia-talli aloitti kauden 1988 käyttämällä ensimmäisessä kilpailussa, Brasilian GP:ssä vanhaa Formula 3000-autoaan välttääkseen poissaolosta saatavat sakot. Uusi, Sergio Rinlandin suunnittelema F188-malli valmistui toiseen kilpailuun, San Marinon GP:hen mennessä. Kausi ei ollut uudelle tallille helppo mutta Alex Caffin seitsemäs sija Portugalin GP:ssä oli rohkaiseva tulos.


title: Dallara

text: Mario Tolentinon ja Gian Paolo Dallaran suunnittelema F189 oli edeltäjäänsä menestyksekkäämpi, ja Caffi saavutti sillä neljännen sijan Monacossa ja Andrea de Cesarikselle kolmannen sijan Kanadassa. Kaudella 1990 ajatettiin edellisvuoden auton kehitysversiota, ja seuraavaksi kaudeksi suunniteltiin uusi F191. Suomen JJ Lehto sivusi tallin parasta F1-tulosta ottamalla kolmannen sijan San Marinon GP:ssä, tallikaveri Emanuele Pirron saavuttaessa kuudennen sijan Monacossa. 1992 oli vaikea kausi, talli saavutti uudella F192-autolla tehokkaista Ferrarin moottoreista huolimatta vain kaksi kuudetta sijaa. Kauden päätteeksi Lucchini päätti siirtyä Lolan autoihin.


title: Dallara

text: Kilpailuihin asti Dallara ei ole Formula 1-sarjassa kauden 1992 jälkeen osallistunut, mutta tehtaalla on ollut sormensa pelissä muiden tallien projekteissa. Vuonna 1999 Dallara suunnitteli ja rakensi testiauton paluuta sarjaan suunnitelleelle Hondalle, joka kuitenkin vetäytyi talliprojektista sitä vetäneen Harvey Postlethwaiten kuoleman jälkeen ja keskittyi pelkkään moottorien valmistamiseen. Vuosina 2004 ja 2005 Dallara työskenteli yhteistyössä Midland F1-tallin kanssa ennen kuin Midland osti Jordanin F1-tallin, jonka jälkeen yhteistyö hiipui.


title: Dallara

text: Kaudella 2010 F1-sarjassa aloittanut Hispania Racing -talli käytti Dallaran suunnittelemaa ja valmistamaa autoa.


title: Dallara

text: Dallara liittyi Indy Racing League-sarjaan heti sarjan siirryttyä omaan autotyyppiinsä vuonna 1997, ja on mukana edelleen. Kaudella 2006 sarjan 20 autosta lähes kaikki olivat Dallaran valmistamia. Kauden 2006 loppuun mennessä tehtaan autoilla on saavutettu sarjassa 93 paalupaikkaa ja 96 kilpailuvoittoa. Kuljettajien mestaruus on otettu Dallaran autoilla 7 kertaa ja autonvalmistajien mestaruuden merkki on voittanut kahdeksan kertaa. Lisäksi Dallara on voittanut kuusi kertaa sarjaan kuuluvan Indianapolis 500-kilpailun.


title: Dallara

text: Dallara on ollut mukana useissa eri valmistajien urheiluautoprojekteissa. 1993 tehdas kehitti Ferrarille menestyksekkään 333SP-mallin amerikkalaiseen IMSA-urheiluautosarjaan, ja autolla voitettiin kilpailuja myös Euroopassa. Myöhemmin yhteistyö Ferrarin kanssa jatkui F50-katuauton pohjalta kehitetyn kilpaversion merkeissä, mutta kehitystyö keskeytettiin.


title: Dallara

text: Myöhemmin Dallara sai tehtäväkseen suunnitella Toyotan GT-One-auton jolla japanilaismerkki yritti valloittaa Le Mansin 24 tunnin ajon 1998 ja 1999 siinä kuitenkaan onnistumatta. Audille vuodeksi 1999 rakennettu R8 sen sijaan osoittautui erääksi kaikkien aikojen menestyneimmistä urheiluautoista, ja sillä on voitettu sekä Le Mans että useita muita tunnettuja kestävyyskilpailuja ennen sen poistumista käytöstä kauden 2005 päätteeksi.


title: Dallara

text: Kaudeksi 2001 Dallara oli suunnittelemassa omaa prototyyppiään urheiluautokilpailuihin, ja Chryslerin lähestyttyä Dallaraa malli tarjottiin heidän käyttöönsä. Chrysler käytti autoa vuoden 2001 Le Mansin 24 tunnin ajossa, sijoittuen neljänneksi, mutta vetäytyi vuoden lopussa yhteistyöstä. Vuonna 2002 Oreca-talli ajatti kahta edelleen kehitettyä autoa Le Mansissa, tuloksena sijat 5 ja 6. Myöhemmin Rollcentre Racing osti autot Orecalta ja ajatti niitä kausilla 2004 ja 2005 saavuttaen useita palkintopallisijoituksia.


title: Dallara

text: Vuodesta 2008 asti Dallara on valmistanut myös Grand Am -sarjassa käytettävän Daytona Prototype -luokan urheiluautoja.


title: Dallara

text: Nykyään Dallara vastaa IndyCar-autojensa lisäksi useiden yksityyppisarjojen autojen kehittelystä ja rakentamisesta. Näitä ovat muun muassa IndyCarin yhteydessä ajettava Indy Lights, Formula 1 -kilpailujen yhteydessä järjestettävä GP2 sekä Eurooppalainen Renault World Series (ent. Nissan World Series). Alkuperäisen Varanassa sijaitsevan tehtaan rinnalle rakennettiin uudet tilat vuonna 1994, ja tänään yritys työllistää noin sata työntekijää.


title: Dallara

text: Formula 1 kaudella 2016 Dallara vastaa Haas F1 Teamin auton rakentamisesta ja vastaa sen aerodynamiikkaratkaisujen suunnittelusta. Grandprix.com:


title: Ridley (Metroid)

text: Ridley (リドリー, "Ridorii") on kuvitteellinen konnahahmo Nintendon luomassa Metroid-sarjassa. Hänen ulkonäkönsä ja kykynsä antavat vaikutelman siitä, että Ridley olisi jonkinlainen avaruuslohikäärme.


title: Ridley (Metroid)

text: Ridley nähtiin ensimmäisen kerran vuonna 1986 NESille julkaistussa "Metroid"-pelissä, jossa Ridley oli toinen minipomoista, jotka pelaajan piti voittaa päästäkseen Mother Brainin luokse planeetta Zebesin ytimeen, Tourianiin. Ensimmäisessä pelissä hän oli samankokoinen hahmo kuin Samus, mutta jo seuraavassa esiintymisessään Ridleyn koko oli kasvanut kaksi kertaa suuremmaksi Samukseen nähden.


title: Ridley (Metroid)

text: Ridley hallitsee sekä aseellisen että lähitaistelun. Ridleyn uskotaan olevan varsin älykäs, ja hänellä on yliluonnollisen nopeat refleksit sekä erinomainen strateginen taju. Hänellä on paksu iho, johon on myös liitettynä eräänlaisia haarniskan osia, tappava piikkinen häntä ja kyky syöstä tulta tai plasmaa.


title: Ridley (Metroid)

text: Ridley nähdään usein yhtenä Samuksen päävihollisista muiden avaruuspiraattien ja metroidien rinnalla. Ridley johti aikanaan Samus Aranin kotiplaneetta K-2L:lle tehtyä hyökkäystä, jonka yhteydessä Samuksen vanhemmat saivat surmansa. Tämä ja lukuisat välienselvittelyt antavan ymmärtää, että Ridley olisi Samuksen arkkivihollinen, vaikka Mother Brain tunnetusti onkin virallinen pääantagonisti. Tapahtumat on kuvattu "Metroid Fusion"issa sekä virallisessa Metroid-mangassa.


title: Ridley (Metroid)

text: Samus Aranin, Mother Brainin, metroidien ja Kraidin lisäksi Ridley on ainoa Metroid-sarjan hahmo, joka on nähty useammassa sarjan pelissä. Ensimmäisen "Metroid"in lisäksi hän esiintyy peleissä "Super Metroid", "" ja "". Tämä nähdään myös "Zero Mission"issa robottina, "Metroid Prime" -sarjassa (lukuun ottamatta pelejä "" ja "Hunters") Meta Ridleyna ( myös Omega Ridleyna) ja "Metroid Fusion"issa X-parasiittien muodostamana Neo Ridleyna. Vaikka Samus näennäisesti tuhoaa Ridleyn jokaisessa pelissä, onnistuvat avaruuspiraatit herättämään hänet aina henkiin.


title: Ridley (Metroid)

text: Pelin "Metroid: Other M" aikana esitetään pelaajalle ohimennen Ridleyn kehityskaari; Sektori 1:n kasvivyöhykkeellä Samus löytää pienen karvaisen lintuolennon ja myöhemmin sen kehosta ulos kuoriutuneen ison karvaisen lisko-olennon, jotka ovat kummatkin Ridleyn esiasteita. Vasta Sektori 3:ssa Samus Aran kohtaa Ridleyn varsinaisessa muodossa. Kumminkaan kyseessä ei satu olemaan sama Ridley, joka tuhottiin "Super Metroid"issa, koska pelin aikana paljastuu "Other M":n Ridleyn olevan Galaktisen Federaation luoma klooni.


title: Ridley (Metroid)

text: Lisäksi Ridley esiintyy Samuksen kanssa "Super Smash Bros." -tappelupelisarjassa. Ensimmäisessä Ridley lentää Metroid-tason taustalla ja "Super Smash Bros. Melee" -pelissä hän näkyy vain pelin avausvideossa ja on yksi kerättävistä palkinnoista. Vasta "Super Smash Bros. Brawl" -pelissä hän esiintyy The Subspace Emissary -tarinapelissä vastustajana sekä omana itsenään kuin myös Meta Ridleyn muodossa, kun taas tulevassa "Super Smash Bros. Ultimate" -pelissä Ridley on ihka ensimmäistä kertaa myös pelattavana hahmona.


title: Ampumahiihdon maailmancup

text: Ampumahiihdon maailmancup on ampumahiihdon sarjamuotoinen kilpailu. Sen järjestäjänä toimii kansainvälinen ampumahiihtoliitto (IBU). Kaudesta 2008–2009 lähtien pisteitä saa kilpailun 40 parasta. Kaikkien aikojen menestynein maa miesten puolella on Norja, jota edustaneet kilpailijat ovat voittaneet cupin yhteensä 11 kertaa. Naisten menestynein maa on Magdalena Forsbergin ansiosta Ruotsi yhdeksällä voitolla. Miehet ja naiset yhteenlaskettuna paras maa on Norja 17 voitolla.


title: Ampumahiihdon maailmancup

text: Kausi koostuu yhdeksästä kisaviikonlopusta ja helmikuussa järjestettävistä arvokisoista (olympialaiset tai MM-kilpailut). Kolme ensimmäistä kisaviikonloppua pidetään peräkkäisinä viikkoina ennen joulua, kolme seuraavaa pidetään putkeen uudenvuoden jälkeen ja viimeiset kolme arvokisojen jälkeen maaliskuussa. Arvokisoja edeltää aina muutaman viikon tauko. Monet jättävät silti väliin viimeisen viikonlopun ennen arvokisoja keskittyäkseen rauhassa kauden tärkeimpiin kilpailuihin. Esimerkiksi Ole Einar Bjørndalen on tehnyt näin useana vuotena peräkkäin. Aikaisemmin maailmancupin loppupisteistä jätettiin urheilijan kolme huonointa kisaa pois, nykyisin kaksi. Kaudella 2010–2011 loppupisteisiin laskettiin kaikki kisat. Kisaviikonlopussa on kolme kilpailua sekä miehillä että naisilla. Arvokisoissa kilpaillaan kaikki ampumahiihtomatkat eli yhteensä viisi kilpailua.


title: Ampumahiihdon maailmancup

text: Maailmancupia alempi taso on IBU-Cup.


title: Ampumahiihdon maailmancup

text: Ennen kautta 1986–1987 naisten maailmancup oli nimeltään "Euroopan cup", mutta kaikilla kansallisuuksilla oli osallistumisoikeus.


title: Ampumahiihdon maailmancup

text: Eniten voittoja kaudesta 1978–1979 (naisilla kaudesta 1987–1988) lähtien 6.12.2018 mennessä.


title: Ampumahiihdon maailmancup

text: * Kilpailivat maailmancupissa kaudella 2018–2019.


title: Ampumahiihdon maailmancup

text:
Kunkin maan maksimiedustus määräytyy edellisen kauden maakohtaisen cupin sijoituksen perusteella. Yli kolmenkymmenen maacupissa sijoittuvien maiden edustajat pääsevät kilpailemaan ”villien korttien” turvin yksittäisiin kilpailuihin sekä maailmanmestaruuskilpailuihin, jolloin kaikilla mailla on oikeus neljään edustajaan.
Pisteitä on jaettu kaudesta 2008–09 alkaen neljällekymmenelle parhaalle. Aiemmin käytössä olleet järjestelmät ovat antaneet pisteitä vain kolmellekymmenelle tai kahdellekymmenelleviidelle parhaimmalle. Kaudella 2014–2015 otettiin käyttöön oma pisteytysjärjestelmä yhteislähtökilpailuille. Maacupin pisteitä jaetaan ainoastaan viesteistä, pikakilpailuista ja normaalimatkoilta. Viesticupin pisteet jaetaan samoin kuin henkilökohtaisten matkojen.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: M/S Herald of Free Enterprise oli Townsend Thoresen (nyk. P&O Ferries) -varustamon autolautta, joka lähti satamasta keulaportti auki, sai vettä autokannelleen ja kaatui Belgiassa, Zeebruggen sataman edustalla 6. maaliskuuta 1987. Onnettomuudessa kuoli 193 ihmistä.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Onnettomuustutkinnassa miehistön ja yhtiön johdon toimissa paljastui laiminlyöntejä sekä välinpitämätön tapa suhtautua yrityksen johtamiseen ja alusturvallisuuteen. Siksi Zeebruggen katastrofia on käytetty esimerkkinä huonosta johtamiskulttuurista ja pohdittu sitä, kuka on vastuussa onnettomuuden sattuessa.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Vuonna 1987 Townsend Thoresen -varustamolla oli 24 autolauttaa. Saksalaistelakka Schichau-Unterweser luovutti vuonna 1980 varustamolle (Townsend Car Ferries) kolme sisaralusta, joita kutsuttiin Spirit-luokaksi: "Spirit of Free Enterprise" (rakennusnumero 2279, nykyisin "Anthi Marina"), "Herald of Free Enterprise" (2280) ja "Pride of Free Enterprise" (2281, nykyisin "Oleander"). Keskimmäinen sisaruksista liikennöi Yhdistyneen kuningaskunnan lipun alla ja sai tunnuksen GBJV ja kotisatamakseen Doverin.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Autolautat suunniteltiin Englannin kanaalin ylittävään liikenteeseen kilpailemaan ilmatyynyalusten ja kantosiipialusten kanssa. Suunnittelun lähtökohtana oli matkustamisen edullisuus, mahdollisuus katsella maisemia ikkunoista ja haukata meri-ilmaa kannella. Matkustajille haluttiin tarjota toisenlainen elämys verrattuna ikkunat vesiroiskeisina aalloilla ryskyttäviin pika-aluksiin. Toinen tärkeä kilpailutekijä oli suuri rahtikapasiteetti ja pienempi polttoaineenkulutus tonnikilometriä kohti.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: "Herald of Free Enterprisen", samoin kuin muidenkin varustamon laivojen, suunnittelusta vastasi varustamon oma suunnittelija W. T. Ayers. Laivassa oli monta yrityksen aluksille tyypillistä piirrettä: pyöreä keula, kalteva komentosillan katto sekä kaksi mastoa ja savupiippua aluksen keskiosassa.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Spirit-luokan laivojen erikoisuus oli, ettei niiden pelastusveneitä ollut sijoitettu ylimmän kannen tasolle vaan välittömästi ylimmän autokannen kohdalle. Veneet olivat vain 7,5 metriä vesirajan yläpuolella. Tällainen sijoitus oli hyvin harvinainen, sillä suurissa avomerilaivoissa sellainen oli ollut ennen Spirit-luokkaa vain "Achille Laurossa" (1947) sekä höyryturbiinilaivoissa "Camberra" (1961) ja "Oriana" (1960).


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Koska Kanaalin ylitys pidemmilläkin reiteillä kesti vain muutaman tunnin, laivassa oli vähän hyttejä. Sen sijaan ravintoloille, kahvilalle ja itsepalvelumyymälälle oli varattu enemmän tilaa, samoin rahanvaihdolle.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Kolmen sisaruksen autonkuljetuskapasiteetti oli paljon suurempi kuin tyypillisten alueella liikennöineiden autolauttojen. Ylemmälle autokannelle ja sen autosilloille mahtui 182 henkilöautoa, ja kannella sallittiin 15 tonnin akselipainot. Alempi autokansi kesti 20 tonnin akselipainot, ja sinne mahtui 168 henkilöautoa. Laiva voi kuljettaa esimerkiksi 60 kappaletta 12-metrisiä perävaunuja ja 60 henkilöautoa tai 30 kuorma-autoa ja 200 henkilöautoa.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Laivan keula- ja peräportit olivat uudenmalliset. Ne oli saranoitu pystysivultaan niin, että ne kääntyivät laivan rungon sivuille. Peräportin leveys oli 8,5 metriä ja keulaportin 6 metriä. Molempien porttien korkeus oli 4,5 metriä.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Laivan pääkoneina oli kolme Sulzer ZV40/48 V -mallista dieselmoottoria, jotka oli valmistanut Compagnie de Construction Mécanique (CCM) Procédes Sulzer Mantesissa Ranskassa. Kukin 12-sylinterinen moottori tuotti 5 884 kW (8 000 hv) käyntinopeudella 530 kierrosta minuutissa.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Kukin moottori oli liitetty kytkimen ja alennusvaihteen välityksellä 225 kierrosta minuutissa pyörivään KaMeWa:n säätölapapotkuriin. Kahden moottorin kierrosnopeus oli vakio, ja niiden vaihteeseen oli liitetty generaattorit, jotka tuottivat sähkövirtaa keulassa oleville ohjauspotkureille (2 x 588 kW/800 hv) erillään muusta sähköverkosta.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Keskimmäisen potkurin lavat olivat täysin käänneltävissä. Kolmen potkurin avulla laiva oli hyvin ohjailtavissa ja ajettavissa suoraan laituripaikkaansa. Laivaa voitiin myös jarruttaa kahdella reunimmaisella potkurilla ilman, että laiva menetti ohjattavuuttaan. Laiva pysähtyi kolmen laivanmitan matkalla, ja myös sen kääntöympyrän koko oli kolme laivanmittaa. Keulassa oleva 883 kW:n (1 200 hv) säätölapapotkuri oli myös harvinaisuus, jolla haluttiin parantaa keulassa olevan peräsimen tehoa ja laivan ohjailtavuutta sen kulkiessa perä edellä.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Pääkoneiden jäähdytysveden lämmöllä voitiin lämmittää tankeissa olevaa raskasta polttoöljyä, ja sillä voitiin lämmittää osittain myös laivan sisätiloja. Sähköä tuottavina apukoneina laivalla oli kolme 8-sylinteristä A.P.E.-Allen BCS-12DX -dieseliä, jotka pyörittivät Brown Boverin generaattoreita niin, että kokonaisteho oli yli 6 megawattia. Hätädiesel oli Caterpillarin valmistama.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Britannian ja Manner-Euroopan välisessä meriliikenteessä kulki vuosittain 23 miljoonaa matkustajaa ja 2,5 miljoonaa autoa. Päivittäisiä vuoroja oli noin 250.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Zeebruggen satama oli Belgian toiseksi vilkkain matkustajasatama, vain Oostende oli vilkkaampi. Manner-Euroopassakin vain Ranskan Calais ja Boulogne-sur-Mer olivat näitä vilkkaampia. Onnettomuutta edeltäneenä vuonna Zeebruggen sataman kautta kulki 1 742 000 matkustajaa. Autolauttamatka Zeebruggesta Kanaalin yli Doveriin kesti noin 4,5 tuntia, Dover–Calais väli vain noin 1,5 tuntia.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Tavallisesti "Herald of Free Enterprise" ajoi Doverin ja Calais’n välistä reittiä, mutta nyt se oli poikkeuksellisesti reitillä Dover–Zeebrugge. Doverissa ja Calais’ssa oli kaksikerroksiset rampit, joilla molempia autokansia voitiin lastata yhtä aikaa. Zeebruggessa oli vain yksi ramppi. Laivan kiinnittyessä Zeebruggen laituriin vuorovesi oli tavallista korkeammalla. Jotta ramppi olisi ylettynyt ylemmälle autokannelle, piti laivan keulaa saada alemmaksi. Keula saatiin painumaan pumppaamalla vettä keulanpuoleisiin painolastisäiliöihin.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Laiva lähti laiturista 6. maaliskuuta 1987 kello 19.05 paikallista aikaa perä edellä. Siinä oli 80 hengen miehistö, 459 matkustajaa, 81 henkilöautoa, 3 linja-autoa ja 47 kuorma-autoa. Ilma oli kirkas ja meri rauhallinen, kun laiva kääntyi sisäsatamassa. Ajo ulkosataman aallonmurtajan luo kesti 18 minuuttia.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Eräs kuorma-autonkuljettaja kertoi jälkeenpäin, että autokannelle alkoi tulla keulaportista vettä heti satamasta lähdön jälkeen. Normaalisti autokansi oli 2,7 metriä vedenpinnan yläpuolella. Laivalla oli kuitenkin 90 senttimetrin keulatrimmi, eli keula oli normaalia syvemmällä, sillä painolastiveden pumppaus ei tapahtunut hetkessä.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Ohitettuaan uloimman Pohjanmereen työntyvän aallonmurtajan laiva kiihdytti nopeuttaan. Kun laivan nopeus nousi 18 solmuun (33 km/h), keula-aalto alkoi ryöpyttää vettä autokannelle. Autokansi oli yhtenäistä tilaa keulasta perään, sillä osastointi olisi hidastanut lastausta ja purkamista. Veden tulonopeus oli 200 tonnia minuutissa. Vettä pääsi myös autokannen alla oleviin tiloihin autokannelta sinne johtavien portaiden kautta. Kun alus kaarsi sivuuttaakseen hiekkasärkän, kannella ollut vesi valui toiselle laidalle ja kaatoi laivan.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: "Herald of Free Enterprise" kaatui kello 19.25, 90 sekuntia aallonmurtajan ohituksen jälkeen. Uppoamispaikalla 1,5 kilometriä aallonmurtajan päästä oli niin matalaa, että laiva ei voinut pyörähtää ympäri. Se jäi 90 metrin päähän rannasta kymmenen metriä syvään veteen kyljelleen hieman yli 90 astetta kallistuneena. Alus lepäsi pohjassa niin, että melkein puolet rungosta oli vedenpinnan yläpuolella.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Miehistö ei ehtinyt lähettää hätäkutsua. Lähellä olleelta ruoppausproomulta nähtiin uppoaminen, ja sieltä hälytettiin satamaviranomaiset. Laivan valot olivat sammuneet, ja pinnalla ollut kylki näkyi huonosti tutkassa, joten hylyn löytämiseen meni hieman aikaa.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Matkustajat kertoivat myöhemmin painajaisesta, kun laiva kaatui: ihmiset ja tavarat lensivät ympäriinsä, kun kansi kääntyi pois jalkojen alta. Vesi sisällä alkoi nousta, ja valot sammuivat. Syntyi kaaos ihmisten pyrkiessä ulos kirkuen ja toisiaan repien. Pian sammui myös turvavalaistus.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Matkustajille ei ehditty jakaa pelastusliivejä. Pelastuslauttoja ja pelastusveneitä ei voinut laivan asennon takia laskea mereen. Ensimmäiset matkustajat pelastettiin laivan kylkeen ajaneeseen hinaajaan. Pian paikalle saapui myös helikoptereilla pelastusmiehistöä.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Uhreista monet jäivät laivan sisään loukkuun ja menehtyivät hypotermiaan 3-asteisessa vedessä. Suuri osa ihmisistä pelastettiin laivan kyljen päältä rikottujen ikkunoiden kautta. Vaikeutena oli suuri jyrkkyys, sillä kyljellään olleessa laivassa ei ollut juuri mitään mitä pitkin voisi kiivetä ylöspäin. Lisäksi paikalle rynnänneet lehdistön edustajat tönivät hoitohenkilökuntaa sivuun. Pelastustöitä vaikeutti osaltaan myös täydellisen matkustaja- ja lastiluettelon puute, koska ei tiedetty, oliko kaikki ihmiset löydetty ja oliko lastina vaarallisia aineita. Ensimmäinen luettelo vaarallisista aineista saatiin 12 tunnin kuluttua, ja sekin oli puutteellinen. Varustamo luovutti oman luettelonsa vasta 73 tunnin kuluttua onnettomuudesta.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Alusta pidettiin luotettavana, sillä se oli liikennöinyt melkein seitsemän vuotta ilman ongelmia. Muutoinkin roro-aluksia pidettiin turvallisina, joskin suojattomina, jos sisään pääsisi vettä.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Ensin epäiltiin aluksen törmänneen johonkin, mutta sellaisesta ei löytynyt jälkiä. Sen sijaan laivan perä- ja keulaporttien havaittiin olevan auki. Se sai epäilemään, että miehistö olisi jättänyt lastausportit auki tuulettaakseen autojen pakokaasut pois autokansilta. Tapa oli yleisesti käytetty, vaikkei se ollutkaan sallittua. Kerrottiin tapauksista, joissa koko Kanaali olisi ylitetty portit auki. Varustamo kiisti moisen jyrkästi.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Melko pian selvisi, miksi portit olivat auki. Henkilö, jonka oletettiin sulkevan portit, oli 27-vuotias merimies M. Stanley, sillä hän oli ne avannutkin. Porttien sulkemisesta ei kylläkään ollut tarkkoja ohjeita, ja joskus sen saattoi tehdä joku muukin. Stanley oli tehnyt laivalla huoltotöitä. Saatuaan ne valmiiksi hän ilmoitti siitä pursimiehelle, joka vastasi: ”That will do." Stanley oletti sen tarkoittavan, että hän voi pitää taukoa ja mennä hyttiinsä. Hän menikin hyttiinsä ja nukahti. Lastausta valvonut yliperämies kertoi, että hän oletti Stanleyn menneen portin ohjauspaneelin luo ja lähti siksi komentosillalle. Laivan valmistautuessa satamasta lähtöön siitä kyllä kuulutettiin, mutta Stanley ei siihen herännyt.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Pursimies oli viimeinen henkilö autokannella. Hän laittoikin ketjun keulaportin poikki, jottei kukaan matkustaja kulkisi vahingossa siitä. Portteja hän ei sulkenut, koska se ei ollut koskaan kuulunut hänen tehtäviinsä, ja siksi hän lähtikin omiin töihinsä.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Koska keulaportti avautui vaakatasossa, sen asentoa ei nähnyt komentosillalta. Siellä oletettiin porttien olevan kiinni. Komentosillalla ei kylläkään ollut porttien asennosta ilmoittavaa merkkivaloa, eikä laivalla ollut valvontakameraakaan, jolla asennon olisi voinut tarkistaa. Kenenkään päällystöön kuuluvan velvollisuuksiin ei myöskään kuulunut valvoa autokannella, että portit suljetaan.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Tutkinnan edetessä paljastui varustamon johdon välinpitämätön tapa suhtautua asioihin ja yhtiön leväperäinen turvallisuuskulttuuri. Kun sisaralus "Pride of Free Enterprise" lokakuussa 1983 lähti merelle sekä keula- että peräportit auki, laivan päällikkö lähetti yhtiön johdolle muistion, jossa hän pyysi merkkivalojen asentamista komentosillalle. Vastaus oli vähättelevä, naljaileva ja kielteinen.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Aluksen päällikön pitäisi tietää laivan syväys ja merkitä se lokikirjaan ennen merelle lähtöä. "Herald of Free Enterprisen" syväyksen suuruus oli tärkeä tieto, koska matkustajien määrää täytyi rajoittaa, jos syväys ylitti 5,5 metriä. Yhtiön johdolta oli pyydetty laivalle syväysilmaisimia, mutta niitä ei ollut hankittu. Koska syväysmerkkiä ei aina nähnyt eikä päällikkö tiennyt todellista syväystä, hänen täytyi käyttää mielikuvitustaan ja merkitä sopiva luku lokikirjaan.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Tutkimuksissa havaittiin myös, että laivalla olleiden ajoneuvojen paino oli arvioitu liian pieneksi. Myöhemmin laivoja lastattaessa käytettäviä ajoneuvojen painojen ohjearvoja korotettiinkin ja suositeltiin autojen punnitsemista. Tutkittaessa laivan sisaraluksia havaittiin, että niihin oli kertynyt valmistumisen jälkeen 263 tonnia lisäpainoa laivaan tehdyissä uudistustöissä.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Päällikkö, yliperämies ja merimies Stanley olivat suoraan vastuussa onnettomuudesta. Päällikkö erotettiin vuodeksi, jonka jälkeen hän sai pätevyyskirjansa takaisin. Yliperämiehellä vastaava aika oli kaksi, mutta Stanleytä ei rangaistu.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Onnettomuuden jälkeen autolauttoja koskevia sääntöjä ja määräyksiä muutettiin monilta kohdin.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Välittömien pelastustöiden jälkeen laivan vierelle ruopattiin syvänne, johon laiva käännettiin oikeaan asentoon 7. huhtikuuta 1987. Laiva alkoi kellua 27. huhtikuuta, ja se hinattiin Zeebruggeen. Laivasta löytyi vielä neljä uhria, ja näihin aikoihin varustamokin myönsi olevansa vastuussa tapahtumista.


title: M/S Herald of Free Enterprise

text: Seuraavaksi laiva telakoitiin perusteellisia tutkimuksia varten. Syksyllä se myytiin ja nimettiin uudelleen M/S "Flushing Rangeksi". Laiva hinattiin Taiwanin Kaohsiungiin ja romutettiin vuonna 1988.


title: Billy Sheehan

text: Billy Sheehan (s. 19. maaliskuuta 1953 Buffalo, Yhdysvallat) tunnetaan parhaiten Mr. Big -yhtyeen basistina. Sheehan on voittanut Guitar Player -lehden "Paras rock-basisti" -lukijaäänestyksen viisi kertaa.


title: Billy Sheehan

text: Mr. Bigin lisäksi Billy Sheehan on soittanut yhtyeissä Talas, Niacin sekä David Lee Rothin David Lee Roth bandin ja Steve Vain kiertuekokoonpanoissa.


title: Billy Sheehan

text: Sheehan luetaan vakaumukseltaan skientologeihin ja hän esiintyy mm. huumekuntoutusjärjestö Narcononin sivulla erikoishaastattelussa.


title: Ibrahim al-Ja’fari

text: Tri Ibrahim al-Ašaiqir al-Ja’fari (, s. 1947) oli Irakin pääministeri Irakin siirtymäkauden hallituksessa tammikuun 2005 vaalien jälkeen. Hän on šiia ja oli toinen kahdesta varapresidentistä Irakin väliaikaishallituksessa 2004. Hän on myös islamilaisen da’wa-puolueen ("Hizb al-da’wa al-islamiyya") puhemies.


title: Ibrahim al-Ja’fari

text: Hän syntyi Karbalassa 1947, jolloin sai nimekseen Ibrahim al-Ašaiqir (). Hän kävi Mosulin yliopistoa ja valmistui lääketieteen tohtoriksi. Hän liittyi da’wa-puolueeseen jo 1968. Valmistuttuaan 1974 hän pyrki syöksemään vallasta hallitsevan maallisen Baath-puolueen. Ibrahim al-Ašaiqir siirtyi Iraniin 1980 ja pyrki sieltä käsin syrjäyttämään Saddam Husseinin. Hän muutti Lontooseen 1989, jossa hänestä tuli al-Da’wan puhemies.


title: Ibrahim al-Ja’fari

text: Vuoden 2003 Irakin valloituksen jälkeen Ibrahim al-Ašaiqir palasi pian maahan ja Yhdysvallat valitsi hänet heinäkuussa 2003 väliaikaishallintoneuvostoon. Hän toimi sen ensimmäisenä presidenttinä yhden kuukauden. 1. kesäkuuta 2004 hänet valittiin toiseksi varapresidentiksi Irakin hallitukseen.


title: Ibrahim al-Ja’fari

text: Ibrahim al-Ašaiqirin al-Da’wa liittyi yhdistyneen irakilaisten liiton ("al-I’tilaf al-iraqi al-muwahhad", "United Iraqi Alliance", tässä UIA) vaalilistalle šiiapuolueiden kanssa ja oli toinen vaalilistalla SCIRI:n johtajan Abdulaziz Hakimin jälkeen.


title: Ibrahim al-Ja’fari

text: Tammikuun 2005 vaalien jälkeen UIA:n menestys nosti hänet pääministeriksi. Hänet nimitettiin 7. huhtikuuta 2005 presidenttineuvoston valinnan jälkeen. Pitkän hallitusneuvottelun jälkeen kansalliskokous hyväkstyi hänen hallituksensa 28. huhtikuuta.


title: Ibrahim al-Ja’fari

text: Joulukuun 2005 vaalien jälkeen al-Ja’fari ja SCIRI:n Adil Abdulmahdi olivat vahvimmat pääministeriehdokkaat. UIA, johon molemmat kuuluivat, nimitti al-Ja’farin.


title: Ibrahim al-Ja’fari

text: Yhdysvaltain presidentti George W. Bushin hallinto ilmoitti al-Ja’farille, ettei halua hänen jatkavan maan johdossa, eikä osallistuvan seuraaviin vaaleihin.


title: Estonia (pianotehdas)

text: Estonia on Ernst Hiisin vuonna 1893 perustama virolainen pianotehdas. Hiisin perustama yritys kansallistettiin vuonna 1950 ja samalla siihen fuusioitiin useita pienempiä virolaisia pianonvalmistajia. Tehdas yksityistettiin uudelleen vuonna 1993, jolloin yrityksen omistajiksi tuli sen toimiva johto. Myöhemmin 1990-luvulla pianotehdasta modernisoitiin merkittävästi ja se otti tavoitteekseen maailmanluokan pianoiden valmistamisen.


title: Estonia (pianotehdas)

text: Nykyisin tehdas valmistaa viittä eri flyygelimallia. Tehdas valmistaa vuosittain noin 400 pianoa.


title: Gilbert Perreault

text: Gilbert Perreault (s. 13. marraskuuta 1950 Victoriaville, Québec) on kanadalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä.


title: Gilbert Perreault

text: Ennen ammattilaisuraansa Perreault pelasi vuosina 1967–1970 kolme kautta Montreal Junior Canadiensissa Ontario Hockey Associationissa (OHA). Hän oli toisella OHA-kaudellaan 97:llä tehopisteellään (37 maalia ja 60 syöttöpistettä) seuransa toiseksi paras pistemies Réjean Houlen jälkeen ja kolmannella ja viimeisellä OHA-kaudellaan seuransa paras pistemies 121:llä runkosarjapisteellä (51 maalia ja 70 syöttöpistettä). Vuosina 1969 ja 1970 hän oli voittamassa Canadiensissa OHA:n ja Memorial Cupin mestaruutta (Kanadan juniorimestaruus) ja samoina vuosina hänet nimettiin OHA:n ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Lisäksi hänet palkittiin vuonna 1970 Tilson Trophylla OHA:n arvokkaimpana pelaajana. NHL-varauksen Perreault sai vuonna 1970 laajennusjoukkue Buffalo Sabresin varattua hänet koko varaustilaisuuden .


title: Gilbert Perreault

text: Perreault aloitti NHL-uransa syksyllä 1970 pelaten ensimmäisen liigaottelunsa Sabresin paidassa 10. lokakuuta. Ensimmäisellä NHL-kaudellaan hän teki jaettuun kuudenteen sijaan liigan maalipörssissä oikeuttaneet 38 maalia ja antoi 34 maaliin johtanutta syöttöä, yhteensä 72 tehopistettä, ollen näin seuransa paras pistemies. Kauden jälkeen hänet palkittiin Calder Memorial Trophylla NHL:n vuoden tulokkaana. Hän voitti urallaan vuoden tulokkaan palkinnon jälkeen vielä yhden muun NHL-palkinnon, herrasmiespelaajan Lady Byng Trophyn vuonna 1973.


title: Gilbert Perreault

text: Perreault jatkoi Sabresissa vuoteen 1986 eli koko NHL-uransa loppuun asti. Hän oli seuran paras pistemies yhteensä kahdellatoista kaudella ( jaettu kärkisija Rick Martinin kanssa), parhaimmillaan 113:lla runkosarjapisteellä (44 maalia ja 69 syöttöpistettä), mihin hän pystyi kaudella . Maalipörssissä hän oli seuransa kärkinimi neljällä kaudella ja syöttöpörsissä yhdeksällä kaudella ( jaettu kärkisija René Robertin kanssa ja Phil Housleyn kanssa).


title: Gilbert Perreault

text: Kaudesta 1971–1972 kauden loppuun asti Perreault muodosti Rick Martinin ja René Robertin kanssa yhden NHL-historian tunnetuimmista hyökkäysketjuista, ketjun "The French Connection", jonka nimi viittaa kolmikon kanadanranskalaisuuteen. Ketju hajosi 1970-luvun lopulla René Robertin siirryttyä Colorado Rockiesiin.


title: Gilbert Perreault

text: ssa Perreault pelasi kuutena vuonna, 1971, 1972, 1977, 1978, 1980 ja 1984, ja liigan toiseen tähdistökentälliseen hänet valittiin kahdesti, vuosina 1976 ja 1977. Stanley Cupin loppuotteluissa hän pääsi pelaamaan kerran, vuonna 1975, jolloin Philadelphia Flyers vei mestaruuden voitoin 4–2. Perreualt oli kevään 1975 pudotuspeleissä 15:llä tehopisteellään seuransa paras pistemies yhdessä Rick Martinin kanssa. Perreault lopetti pelaajauransa marraskuussa 1986, kesken kauden , kuudentoista Sabres-vuoden jälkeen, joista viisi viimeistä hän toimi seuran kapteenina. Vuonna 1990 hänet valittiin Hockey Hall of Fameen ja samana vuonna Buffalo Sabres jäädytti hänen pelinumeronsa 11.


title: Gilbert Perreault

text: Gilbert Perreault pelasi NHL-urallaan 1191 runkosarjaottelua, joissa hän teki 512 maalia ja 814 syöttöpistettä, yhteensä 1326 tehopistettä. Pudotuspeliotteluja hänelle kertyi 90, joissa hän teki yhteensä 103 tehopistettä, 33 maalia ja 70 syöttöpistettä. Perreault edusti maataan Kanada-cupissa kahdesti, vuosina 1976 ja 1981. Vuoden 1976 turnauksen Kanada voitti ja vuonna 1981 maa sijoittui toiseksi Neuvostoliiton jälkeen. Lisäksi hän edusti Kanadaa vuoden 1972 Neuvostoliittoa vastaan pelatussa Summit Series -ottelusarjassa ja NHL:ää vuoden 1979 samaa maata vastaan pelatussa Challenge Cup -ottelusarjassa.


title: Paul Weller

text: John Paul Weller (s. 25. toukokuuta 1958 Woking, Englanti) on arvostettu brittiläinen laulaja-lauluntekijä. Hän tuli tunnetuksi 1970-luvun ja 1980-luvun taitteessa The Jam -yhtyeessä, joka sekoitti 1960-luvun mod-kulttuuria, popia ja punkrockia. Yhtyeessä Weller toimi pääasiallisena lauluntekijänä ja keulakuvana. Yhtyeen hajoamisen jälkeen Paul Weller toimi laulajana popmaisemmassa yhtyeessä The Style Council, joka sekin myöhemmin hajosi. 1990-luvun alkupuoliskolla Weller aloitti menestyksekkään soolouransa. Hän on julkaissut kymmenen sooloalbumia ja kolme kokoelmaa sekä livealbumeita. Menestyneimpiä sooloalbumeista ovat "Stanley Road" (1995), "Illumination" (2002), "22 Dreams" (2008) ja "Sonik Kicks" (2012), jotka kaikki ovat nousseet Yhdistyneen kuningaskunnan albumilistan ykkösiksi. Myös muut Wellerin sooloalbumit ovat pärjänneet albumilistoilla hyvin.


title: Paul Weller

text: Albumin nimen jälkeen mainitaan listasijoitus Britanniassa.


title: Gheorghe Gheorghiu-Dej

text: Gheorghe Gheorghiu-Dej (syntyjään Gheorghe Gheorghiu, 8. marraskuuta 1901 Bârlad – 19. maaliskuuta 1965 Bukarest) oli romanialainen kommunistipoliitikko. Hän toimi Romanian kommunistisen puolueen pääsihteerinä vuosina 1945–1965 ja pääministerinä vuosina 1952–1955.


title: Gheorghe Gheorghiu-Dej

text: Gheorgiu-Dej oli lähtöisin työläisperheestä. Hän liittyi Romanian kommunistiseen puolueeseen vuonna 1930 ja hänet valittiin sen keskuskomiteaan 1936. Hänet vangittiin rautatieläisten Grivițan lakosta vuonna 1933 ja hän oli vankeudessa Târgu Jiun leirillä vuoteen 1944 asti. Hän oli puolueen vankilaosaston johtaja, erotuksena niistä jotka asuivat fasistien valtakauden ja maailmansodan ajan maanpaossa Neuvostoliitossa.


title: Gheorghe Gheorghiu-Dej

text: Gheorghiu-Dej pakeni leiriltä elokuussa 1944 ja tuli valituksi pääsihteeriksi 1945 ja Petru Grozan kommunistisen "talonpoikaisrintaman" hallituksen talousministeriksi 1945. Hän otti osaa Pariisin rauhanneuvotteluihin 1946–1947. Kommunistisen puolueen pääsihteerinä hän oli Ana Paukerin ja moskovalaisosaston kommunistien toiminnan varjossa vuoteen 1952 asti. Ana Pauker ja moskovalaiset erotettiin puolueesta vuonna 1952.


title: Gheorghe Gheorghiu-Dej

text: Gheorghiu-Dej nousi pääministerin virkaan 1952 ja valtioneuvoston puheenjohtajaksi eli presidentiksi 1961. Hän lisäsi Romanian taloudellista riippuvuutta Neuvostoliitosta neuvostoliittolais-romanialaisten sekayhtiöiden avulla. Gheorghiu-Dej saavutti Nikita Hruštšovin luottamuksen ja sen seurauksena neuvostojoukot vedettiin pois Romaniasta vuonna 1958. Tämän jälkeen hän käänsi politiikkansa täysin länsimyönteiseksi, jonka seurauksena solmittiin kauppasopimuksia Länsi-Euroopan maiden kanssa. Venäjän kielen pakollinen opetus Romaniassa lopetettiin vuonna 1963. Gheorghiu-Dej irtisanoi Romanian täysin irti SEV-maiden yhteisestä taloussuunnitelmasta vuonna 1964.


title: Gheorghe Gheorghiu-Dej

text: Gheorghiu-Dej kuoli maksasyöpään. Erilaisten salaliittoteorioiden mukaan kuolinsyynä oli tahallinen hoitovirhe joka tehtiin Moskovassa sädehoidossa. Gheorghiu-Dej haudattiin mausoleumiin vapauden puistoon Bukarestissa. Hänen ruumiinsa poistettiin mausoleumista ja polttohaudattiin 1990.


title: Valtioneuvoston linna

text: Valtioneuvoston linna (aikaisemmin "Senaatintalo", nykyinen nimi käyttöön 27. marraskuuta 1918, ) sijaitsee Senaatintorin laidalla Kruununhaassa Helsingissä. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Carl Ludvig Engel, sen rakennustyöt alkoivat 1818 ja valmistuivat vuonna 1822.


title: Valtioneuvoston linna

text: Linna rakennettiin alkuaan Suomen senaattia varten, joka toimi tiloissa vuodet 1822–1918. Itsenäisyyden aikana senaatin paikan otti valtioneuvosto, jonka mukaan talo sai nykyisen nimensä. Nykyään valtioneuvoston linnassa toimivat pääministerin johtama valtioneuvoston kanslia, oikeuskanslerinvirasto ja suurin osa valtiovarainministeriöstä.


title: Valtioneuvoston linna

text: Kun Helsingistä tehtiin 1812 Suomen suuriruhtinaskunnan pääkaupunki, oli sinne rakennettava tilat keskushallintoa varten. Kaupungin jälleenrakennustoimikunnan arkkitehdiksi palkattiin 1816 Carl Ludvig Engel, jonka ensimmäisiä tehtäviä oli suunnitella rakennus senaatille ja keskusvirastoille.


title: Valtioneuvoston linna

text: Senaatintalo sijoitettiin Senaatintorin itäpuoliseen kortteliin, joka oli varattu sille Johan Albrecht Ehrenströmin asemakaavassa. Korttelin rakennukset, mukaan lukien Burgmanin talo, olivat tuhoutuneet vuoden 1808 tulipalossa. Rakennustyöt aloitettiin 1818, ja Senaatintorin puoleinen länsisiipi otettiin käyttöön 1822, jolloin senaatti muutti rakennukseen. Eteläinen, Aleksanterinkadun puoleinen siipi valmistui 1824, itäinen Ritarikadun puoleinen 1828 ja pohjoinen Hallituskadun puoleinen siipi vasta 1853 Engelin seuraajan Ernst Lohrmannin johdolla. Itäsiipi rakennettiin uudelleen vuonna 1916 Jacob Ahrenbergin suunnitelmien mukaan.


title: Valtioneuvoston linna

text: Eugen Schauman ampui kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin kuoliaaksi linnan toisen kerroksen tasanteella vuonna 1904. Surmapaikalle on myöhemmin kiinnitetty muistolaatta.


title: Valtioneuvoston linna

text: Engel suhtautui Senaatintalon suunnitteluun kunnianhimoisesti. Rakennus oli hänen ensimmäinen suuri työnsä Helsingissä, ja sen oli tarkoitus palvella koko Suomen suuriruhtinaskunnan keskushallintoa. Lisäksi Senaatintalo oli ensimmäinen Senaatintorin laidalle noussut uudisrakennus, joten sen tyyli määräsi koko aukion tulevan arkkitehtonisen ilmeen.


title: Valtioneuvoston linna

text: Rakennuksen Senaatintorin puoleinen julkisivu edustaa uusklassismille tyypillistä jäsennystä, ja sille on haettu esikuvia pietarilaisista rakennuksista. Julkisivua hallitsevat pylväiden koristama keskirisaliitti päätykolmioineen sekä pilastereilla koristetut sivurisaliitit. Pylväät ovat kreikkalaistyylisiä, korinttilaisia, mikä tuon ajan arkkitehtuurikielessä symboloi valtiollista mahtia. Kun Engel myöhemmin suunnitteli torin vastakkaiselle puolelle yliopiston päärakennuksen, hän teki sen julkisivusta pääosin identtisen Senaatintalon kanssa, mutta varusti sen sivistystä symboloivilla kreikkalaisilla, joonialaisilla, pylväillä.


title: Valtioneuvoston linna

text: Senaatintorin puolella rakennuksen päätykolmiossa ja pihalla on tornikellot, joilla on yhteinen koneisto. Kellon valmisti ilmajokelaisen Könnin kellonrakentajasuvun jäsen Jaakko Könni, ja hän kävi asentamassa sen poikansa kanssa paikoilleen syyskuussa vuonna 1822. Engel tilasi kellon alun perin saksalaiselta kellosepältä, mutta joutui perumaan tilauksen, sillä senaatti teki tilauksen "joltain pohjalaiselta talonpojalta", kuten Engel harmissaan kirjoitti ystävälleen.


title: Valtioneuvoston linna

text: Kellotauluille tehtiin ensimmäinen perusteellinen huolto talvella 2010–2011. Ne irrotettiin ja purettiin osiin syyskuussa. Työstä vastasi kultaajamestari Raimo Snellman. Kellotaulu on empirekellojen tapaan jälleen musta, kuten alun perinkin, kun se välillä on ollut vaaleansininen. Reunuksessa on kunnostuksen jälkeen edelleen alkuperäinen kultaus, mutta osoittimet ja taulua kiertävät numerot on kullattu uudestaan. Kultaukseen kului 500 lehteä kultaa. Kultauksen arvioidaan kestävän 60 vuotta. Osoittimissa on oletettavasti valtiollisen kohteen vuoksi Venäjän kotkan siivet. Numerot olivat alkujaan pystyssä, mutta käännettiin vinoon ennen alkuperäistä asennusta. Senaatintorin puoleinen kellotaulu palautettiin paikalleen huhtikuussa 2011, pihan puoleinen kesäkuussa 2011.


title: Valtioneuvoston linna

text: Kellon on vetänyt vuodesta 1920 joka keskiviikko Widemarkin kellosepänliikkeen kelloseppä.


title: Valtioneuvoston linna

text: Suuresta koostaan ja komeasta ulkonäöstään huolimatta Valtioneuvoston linnassa on vain vähän juhlavia sisätiloja, sillä se suunniteltiin toimistorakennukseksi. Linnan kenties tunnetuimmat tilat ovat tasavallan presidentin esittelysali sekä pääportaikko, jotka ovat säilyneet lähes muuttumattomina Engelin ajoista asti.


title: Valtioneuvoston linna

text: Presidentin esittelysali eli entinen senaatin istuntosali on rakennuksen toisessa kerroksessa, pääovien ja pääaulan yläpuolella. Autonomian aikana senaatti piti salissa yleisistuntonsa kenraalikuvernöörin johdolla. Itsenäistymisen jälkeen salia on käytetty tasavallan presidentin ja valtioneuvoston yhteisistuintoihin eli presidentin esittelyihin valtioneuvostolle. Runsaasti koristeltu, marmoroitujen pylväiden ympäröimä ovaalinmuotoinen sali on rakennuksen komein tila.


title: Valtioneuvoston linna

text:
Autonomian aikana salin päädyssä puheenjohtajan tuolin takana sijaitsi valtaistuin, keisarin vallan symboli, ja sen päällä Venäjän kaksipäinen kotka. Seiniä puolestaan koristivat keisareiden muotokuvat. Itsenäistymisen jälkeen nämä Venäjän vallan symbolit poistettiin salista, ja ne ovat nykyään näytteillä Kansallismuseossa. Nykyisin salin päätyseinällä pidetään istuvan presidentin muotokuvaa ja sivuseinillä entisten presidenttien muotokuvia. Presidentit K. J. Ståhlbergistä J. K. Paasikiveen riippuvat istuntosalissa, heitä uudemmat presidentit on tilanpuutteen vuoksi sijoitettu salin eteishalliin.
Presidentin esittelysalin yhteydessä, Senaatintorin puoleisessa toisessa kerroksessa, sijaitsevat myös valtioneuvoston varsinainen istuntosali sekä pääministerin virkahuone. Jälkimmäinen, entinen senaatin talousosaston varapuheenjohtajan huone, on hyvin säilynyt esimerkki rakennuksen alkuperäisestä kalustuksesta.


title: Valtioneuvoston linna

text: Rakennuksen huomattaviin tiloihin kuului alun perin myös itäsiiven suuri kirjastosali, joka rakennettiin valtionarkistoa varten. Sali kuitenkin purettiin 1916, kun itäsiipi korotettiin kolmikerroksiseksi.


title: Lorraine Moller

text: Lorraine Moller (s. 1. kesäkuuta 1955 Boulder Colo, Uusi-Seelanti) on uusiseelantilainen entinen kestävyysjuoksija.


title: Lorraine Moller

text: Moller aloitti juoksuharrastuksen nuorena tyttönä. Hän juoksi nurmikoilla paljain jaloin ja osti ensimmäiset juoksukenkänsä vasta 16-vuotiaana. Hän opiskeli Dunedinin yliopistossa ja juoksi vapaa-aikanaan. Hän voitti kuusi Uuden-Seelannin mestaruutta yleisurheilussa. Vuonna 1978 hän muutti vuodeksi Yhdysvaltoihin harjoittelemaan ja osallistui 1980 Lontoossa ensimmäiseen Avon-maratoniin, jonka hän myös voitti. Hän voitti kolme perättäistä Avon-juoksua. Osakan maratonin hän voitti vuosina 1986, 1987 ja 1989.


title: Lorraine Moller

text: Moller osallistui uransa aika 1984–1996 neljään arvokisamaratoniin. Hän on ainoa nainen, joka on juossut maratonin neljissä olympialaisissa. Vuoden 1984 olympialaisissa hän sijoittui viidenneksi ajalla 2.28.34. Vuonna 1988 Soulissa hän oli 33. ajalla 2.37.52. Barcelonassa 1992 hän saavutti pronssia ajalla 2.33.59. Atlantassa 1996 hän oli vielä 46. ajalla 2.42.21.


title: Benson & Hedges

text: Benson & Hedges on brittiläinen tupakkayhtiö, jonka Richard Benson ja William Hedges perustivat vuonna 1873 osoitteeseen 13 Old Bond Street, Lontoo, Englanti. Tuotemerkin omistaa nykyään British American Tobacco.


title: Benson & Hedges

text: B & H sponsoroi Jordanin Formula 1 -tallia vuosina 1996–2005.


title: Makkabi

text: Makkabi (, ) on usean eri israelilaisen ja juutalaisuuteen perustuvan yhdistyksen nimi. Tunnetuin Makkabi-järjestö on juutalaisen nuorison urheilujärjestö, jonka kansainvälinen katto-organisaatio "Maccabi World Union" järjestää joka neljäs vuosi Israelissa kansainvälisen urheilutapahtuman makkabiadit, joka on järjestön oman ilmoituksen mukaan maailman neljänneksi suurin toistuva urheilutapahtuma, olympialaisten, universiadien ja Kansainyhteisön kisojen jälkeen.


title: Makkabi

text: Maailman vanhin yhtäjaksoisesti toiminut Makkabi-seura on helsinkiläinen vuonna 1906 perustettu Urheiluseura Makkabi.


title: Ari Paunonen

text: Ari Tapani Paunonen (s. 10. maaliskuuta 1958 Sulkava) on entinen suomalainen kestävyysjuoksija, joka oli parhaimmillaan 1 500 metrillä. Nykyään Paunonen toimii Juoksija-lehden päätoimittajana ja aiemmin lehden toimittajana.


title: Ari Paunonen

text: Paunonen oli jo juniorina huippulahjakas. 17-vuotiaana kesällä 1975 hän voitti nuorten EM-kultaa kukistaen muun muassa tulevan huippujuoksijan Sebastian Coen. Kalevan kisoissa samana vuonna hän juoksi pronssille 1 500 metrillä.


title: Ari Paunonen

text: Kesällä 1977 Paunonen voitti 19-vuotiaana toistamiseen nuorten EM-kultaa 1 500 metrillä sekä samalla matkalla miesten SM-kultaa. 3 000 metrillä Paunonen juoksi nuorten maailmanennätyksen 7.43,20, joka kesti liki 20 vuotta. Tämä aika myös sivusi Lasse Virénin Suomen ennätystä (käsiaika 7.43,2) ja on voimassa edelleenkin. Myös maililla Paunonen juoksi vieläkin voimassa olevan Suomen ennätyksen 3.55,65. Aika oli tuolloin myös nuorten Euroopan ennätys. Paunosella on useita voimassa olevia Suomen ennätyksiä 15-, 17- ja 19-vuotiaissa. Paunonen osallistui ulkoratojen aikuisten arvokilpailuihin ainoastaan kerran, Prahan EM-kilpailuihin 1978.


title: Ari Paunonen

text: Uransa aikana Paunonen edusti Sulkavan Urheilijat -41:tä, Turun Urheiluliittoa, Savon Mailereita ja Savonlinnan Rientoa.


title: Ari Paunonen

text: Paunonen elää avioliitossa entisen keskimatkojen huippujuoksijan Aila Paunosen (o.s. Virkberg) kanssa.


title: Reino Kangas

text: Reino Robert Kangas (20. huhtikuuta 1910 Paavola – 12. helmikuuta 1998 Ruukki) oli maanviljelijä, kunnallisneuvos ja kansanedustaja (maalaisliitto/keskusta 1962–1975).


title: Reino Kangas

text: Kangas vaikutti seuraavissa eduskunnan toimielimissä: Laki- ja talousvaliokunta, puolustusvaliokunta ja sosiaalivaliokunta.


title: Reino Kangas

text: Reino Kangas oli sotilasarvoltaan alikersantti. Hän oli käynyt kansakoulun sekä maamieskoulun vuonna 1928. Kangas oli naimisissa Elma Margareeta Karhumaan (1913–1994) kanssa.


title: Reino Kangas

text: Kankaalla oli lukuisia luottamustoimia. Presidentin valitsijamiehenä hän toimi vuonna 1968. Lisäksi Kangas toimi Paavolan kunnanvaltuuston ja kunnanhallituksen puheenjohtajana, Kirkolliskokouksen, Keski-Pohjanmaan tuberkuloosiparantolan liittovaltuuston ja Ruukki Oy:n hallintoneuvoston jäsenenä. Siika–Pyhäjoki-alueliiton hallituksessa Kangas oli puheenjohtaja, Oulaisten parantolan liittovaltuustossa varapuheenjohtaja. Jäsen Kangas oli myös Revon Sähkö Oy:n, Imatran Voima Oy:n, Kemijoki Oy:n ja Keski-Pohjanmaan puhelinosuuskunnan hallintoneuvostoissa. Yhteisistä asioista Kangas huolehti lisäksi Heikinharjun B-mielisairaalan kuntainliiton liittovaltuustossa, Pohjolan Maidon ja Vesihuoltoliiton hallituksissa.


title: Hämeenkylmänkukka

text: Hämeenkylmänkukka eli kylmänkukka ("Pulsatilla patens", aikaisemmin "Anemone patens") on pohjoisella pallonpuoliskolla tavattava kylmänkukka, jota esiintyy Suomessa pääasiassa Kanta-Hämeessä. Hämeenkylmänkukka on Suomessa rauhoitettu. Se on Kanta-Hämeen maakuntakasvi.


title: Hämeenkylmänkukka

text: Hämeenkylmänkukka on mätästävä ja kasvaa kukinta-aikana 10–30 cm korkeaksi. Varsi on valkokarvainen. Aluslehdet kasvavat vasta kukinnan jälkeen. Niiden ruodit on pitkiä, tavallisesti 10–25 cm:n pituisia. Lehtien lapa on 4–7 cm pitkä ja kolmisorminen, lehdykät ruodittomia, kolmijakoisia ja kärjestä suippohampaisia. Pituudeltaan 2–5 cm pitkät varsilehdet kasvavat varren tyvestä yhdiskasvuisina kiehkurana. Varsilehtien liuskat ovat ehyitä, leveähköjä, suoria, vihreitä ja valkokarvaisia. Yksittäinen kukka sijaitsee tavallisesti 3–10 cm pitkän kukkavarren päässä. Kukan kehä on teriömäinen. Ulkopinnaltaan valkokarvaisia, 2,5–4 cm pitkiä kehälehtiä on kuusi kappaletta ja ne vaihtelevat väriltään sinisestä violetinsiniseen.


title: Hämeenkylmänkukka

text: Suomessa hämeenkylmänkukka kukkii toukokuussa ennen kasvin lehtien puhkeamista. Kukinnan runsaus vaihtelee vuosittain. Hedelmävaiheessa kukkavarsi venyy jopa yli 30 cm pitkäksi. Siihen kehittyy hedelmistö, jossa on noin 3 mm pitkiä ja karvaisia pähkylöitä, joissa on niiden kokoon nähden huomiota herättävä, 2–5 cm pitkä ota. Hämeenkylmänkukka on monivuotinen ja saattaa elää kymmeniä vuosia vanhaksi. Laji on myrkyllinen.


title: Hämeenkylmänkukka

text: Hämeenkylmänkukka muistuttaa hyvin paljon lännenkylmänkukkaa. Se voi risteytyä helposti kangasvuokon ("P. vernalis") kanssa lajien yhteisillä esiintymisalueilla.


title: Hämeenkylmänkukka

text: Hämeenkylmänkukka on pohjoinen kasvilaji, jota tavataan Euroopassa, Siperiassa ja Pohjois-Amerikassa. Suomessa kasvavan alalajin (ssp. "patens") päälevinneisyysalue ulottuu Itä-Puolasta, Valko-Venäjältä ja Länsi-Ukrainasta itään läpi Venäjän keskiosien aina Länsi-Siperiaan saakka. Erillisiä, pirstoutuneita esiintymiä siitä tavataan lisäksi muun muassa Ruotsista, Suomesta, Puolasta, Saksasta, Unkarista ja Baltian maista. Toista alalajia (ssp. "multifida") tavataan Keski-Venäjältä läpi Siperian aina Tyynellemerelle saakka. Levinneisyysalue jatkuu Pohjois-Amerikan puolella, jossa se on levinnyt sisämaassa Alaskasta mantereen keskiosiin.


title: Hämeenkylmänkukka

text: Suomessa hämeenkylmänkukkaa tavataan lähes yksinomaan Kanta-Hämeessä. Tärkeimmät esiintymisalueet ovat Janakkalassa, Hattulassa ja Hämeenlinnassa sekä siihen nykyään kuuluvissa Kalvolassa, Rengossa ja Hauholla. Muualta Suomesta lajista tunnetaan havaintoja Pirkanmaalta sekä 2000-luvulla löytynyt esiintymä Etelä-Savosta. Lajin esiintymien määrä on kuitenkin viime vuosikymmeninä tuntuvasti vähentynyt. Suomessa hämeenkylmänkukan kantaa on yritetty elvyttää istutuksilla uusille kasvupaikoille.


title: Hämeenkylmänkukka

text: Suomessa hämeenkylmänkukan kasvupaikat sijaitsevat valoisilla harjukankailla ja jyrkillä harjurinteillä. Aikaisemmin lajia esiintyi myös laidunnetuilla moreenimäillä pellonreunoilla ja peltojen saarekkeissa. Viime vuosikymmeninä lajin uudistuminen on vaikeutunut metsäpalojen ja metsälaidunnuksen loputtua. Myös rakentaminen, kukkien kerääminen ja siirtoistutukset puutarhoihin ovat vähentäneet lajia. Lajin ollessa yleisempi sitä myytiin keväisin muun muassa Hämeenlinnan torilla.


title: Seppo Repo

text: Seppo Hannu Antero Repo (s. 21. syyskuuta 1947 Liperi) on entinen suomalainen jääkiekkohyökkääjä. Hän oli ensimmäisiä suomalaisammattilaisia Pohjois-Amerikassa.


title: Seppo Repo

text: Repo aloitti pääsarjauransa Savonlinnan SaPKossa 1968. Kahden kauden päästä Repo siirtyi Helsinkiin, jossa pelasi yhden kauden Jokereissa, Karhu-Kissoissa ja HJK:ssa. Kaudet 1973–1976, 1977–1978 ja 1981–1983 hän pelasi TPS:ssa. Repo voitti yhden Suomen mestaruuden ja yhteensä neljä mitalia. Hän pelasi SM-sarjassa ja -liigassa 353 runkosarjaottelua tehoin 239 + 153. Pudotuspeleissä hän teki 22 ottelussa pisteet 9 + 9.


title: Seppo Repo

text: Ulkomailla Repo pelasi useassa eri maassa. Vuonna 1976 hän siirtyi WHA-liigan Phoenix Roadrunnersiin. Joukkueessa pelasivat myös Pekka Rautakallio, Lauri Mononen ja Juhani Tamminen. Repo, Mononen ja Tamminen pelasivat samassa ketjussa nimeltä "Lappline". WHA:ssa Repo sai aikaan 80 ottelussa tehot 29 + 31. Pohjois-Amerikan kauden jälkeen Repo siirtyi TPS:n kautta kahdeksi vuodeksi Japanin liigan Kokudoon. Tämän jälkeen hän pelasi vuoden Saksan EHC Münchenissä ja vielä 1986–1987 Tanskan liigan Herning IK:ssa.


title: Seppo Repo

text: Repo edusti Suomea kahdeksan kertaa MM- ja kerran olympiatasolla. Yhteensä hän pelasi 170 A-maaottelua saldolla 39 + 26.


title: Seppo Repo

text: Peliuransa jälkeen Repo on toiminut valmentajana. Ensimmäinen valmennuspesti oli Suomen alle 16-vuotiaiden maajoukkueen apuvalmentajana 1992–1993. Seuraavana syksynä hän aloitti Kouvolan KooKoon apuvalmentajana mutta nostettiin kesken kauden joukkueen päävalmentajaksi. 1996–1999 Repo valmensi Tanskassa Herning IK:n joukkuetta. Ensimmäisellä kaudella tuli heti runkosarjan voitto ja sen päälle mestaruus. Toisella kaudella joukkue jäi runkosarjassa kolmanneksi, mutta voitti jälleen mestaruuden. Kolmannella kaudella joukkue jäi runkosarjassa viidenneksi ja karsiutui jatkosta puolivälierissä. Vuoden 2001–2002 Repo valmensi Mestis-joukkue KJT:a.


title: Seppo Repo

text: Revon vuonna 1982 syntynyt poika Johannes on myös pelannut jääkiekkoa.


title: Seppo Repo

text: Repo on asunut jo pitkään Lahdessa.


title: Penkinpainajaiset

text: Penkinpainajaiset (puhekielessä penkkarit) on juhla, joka järjestetään helmikuussa abiturienttien päättäessä säännöllisen koulunkäyntinsä.


title: Penkinpainajaiset

text:
Lukion ylimmällä luokalla varsinainen koulutyö päättyy muista koululuokista poiketen jo helmikuussa, nykyisin kurssimuotoisissa lukioissa yleensä lukuvuoden 3. tai 4. jakson päättyessä helmikuun alkupäivinä. Tämän jälkeen kevätlukukauden loppuosan aikana (viisijaksojärjestelmää käyttävissä lukioissa 4. ja 5. jaksossa, kuusijaksojärjestelmässä 5. ja 6. jaksossa) abiturienteille pidetään ainoastaan ylioppilastutkinnon kirjalliset kokeet sekä eri aineissa suulliset kuulustelut (tenttikausi). Nykyisin hieman varsinaisen koulutyön päättymisen jälkeen, yleensä 7. viikon torstaina (aikaisintaan 12. ja viimeistään 18. helmikuuta) vietettävä penkinpainajaispäivä on karnevaalihenkinen rieha ja abeille viimeinen tilaisuus irrotella ennen siirtymistä lukulomalle ylioppilaskirjoituksia varten.
Penkinpainajaisten uskotaan olevan vapaa käännös ruotsin kielen sanalle "bänkskuddagille". Bänk tarkoittaa penkkiä, skudda ravistamista tai puhdistamista ja gille juhlaa.


title: Penkinpainajaiset

text: Penkinpainajaisia on vietetty Suomessa jo lähes yhtä kauan kuin ylioppilaskirjoituksiakin. Aluksi kirjoitukset järjestettiin vain Helsingissä ja penkinpainajaisissa helsinkiläiset opiskelijat saattoivat ulkopaikkakuntalaiset juniinsa. Myöhemmin myös helsinkiläiset halusivat omaa ohjelmaa, joten alettiin järjestää penkinpainajaisten rekiajeluja. Tämä perinne levisi Helsingistä kirjoitusten mukana muualle Suomeen. Rekiajelu päättyi ravintolaan, jossa abiturientit saivat ostaa ensimmäistä kertaa alkoholia. Nykyinen karnevaalien kaltainen ajelu on tullut vasta sotien jälkeen.


title: Penkinpainajaiset

text: Penkkareissa eri lukioiden viimeisellä luokalla olevat ovat perinteisesti ajelleet kuorma-autojen kyydissä ympäri kaupunkinsa keskustaa heitellen makeisia. Kuorma-autoihin on myös tapana kiinnittää suurikokoisia maalauksia, joiden on määrä kertoa, minkä koulun abiturientit ovat kyseessä sekä viihdyttää ohikulkijoita. Yleisiä maalauksia kuorma-autoissa ovat pilakuvat tai muu leikittely jollain ajankohtaisella aiheella sekä sen soveltaminen koulumaailmaan. Kuorma-autojen maalaamiseen liittyy kiinteästi kilpailuhenki paikkakunnilla, joissa lukioita on useampia.


title: Penkinpainajaiset

text: Useimmissa lukioissa abiturienteilla on tapana pukeutua naamiaisasuun kyseiseksi päiväksi. Joissakin koulussa kaikkien naamiaisasut noudattavat ennalta määrättyä teemaa tai aihepiiriä, toisissa taas abiturientit saavat pukeutua vapaasti miksi tahansa. Monissa kouluissa noudatetaan myös ryhmänohjaajien pukeutumissääntöä.


title: Penkinpainajaiset

text: Aikoinaan abiturientit usein lauloivat penkkaripäivänä opettajille irvailevia pilkkalauluja. Nykyään monissa lukioissa abiturientit kuvaavat abivideoksi kutsutun humoristisen lyhytelokuvan, joka esitetään penkkaripäivänä muille opiskelijoille koulun juhla- tai liikuntasalissa.


title: Penkinpainajaiset

text: Penkinpainajaisia seuraavana päivänä lukion toisen vuositason opiskelijat, joista abiturienttien lähdettyä on tullut koulun vanhimpia, viettävät vanhojenpäivää.


title: British American Tobacco

text: British American Tobacco plc eli BAT on maailman toiseksi suurin tupakkayhtiö, jonka kotipaikka sijaitsee Lontoossa. BAT:n historia ulottuu vuoteen 1902, jolloin brittiläinen Imperial Tobacco Company ja yhdysvaltalainen American Tobacco Company päättivät yhteisyrityksen perustamisesta.


title: British American Tobacco

text: Yhtiön historia alkaa vuodesta 1902 jolloin brittiläinen Imperial Tobacco Company ja yhdysvaltalainen American Tobacco Company aloittivat yhteistyön nimen "British-American Tobacco Company" alla. Yhtiöt sopivat, ettei kumpikaan yritä valloittaa toisen kotimarkkinoita. Samalla sovittiin myös yhteistyöstä vientimarkkinoilla, jotka annettiin vastaperustetun British American Tobacco Companyn vastuulle. Yhtiö aloitti liiketoiminnan useissa maissa kuten Kanadassa, Kiinassa, Saksassa, Etelä-Afrikassa ja Australiassa.


title: British American Tobacco

text: American Tobacco Company myi osuutensa yhtiöstä vuonna 1911. Samana vuonna British American Tobacco listautui Lontoon pörssiin. Ensimmäisen maailmansodan ollessa käynnissä vuonna 1915 yhtiön savukkeiden myynti ylitti armeijan suuren kysynnän vaikutuksesta jo yli 25 miljardin kappaleen rajan. Kymmenen miljardin savukkeen raja oltiin ylitetty vuonna 1910.


title: British American Tobacco

text: British American Tobacco alkoi kasvaa monialayritykseksi 1960-luvulla konsernin laajentaessa toimintaansa niin paperialalle, kosmetiikkaan kuin ruoanvalmistukseen. Yhtiö osti sikarinvalmistaja Henri Wintermansin vuonna 1966, ja laajentui vähittäiskauppaan 1970-luvun alussa hankittuaan amerikkalaisen Saks Fifth Avenuen ja brittiläisen Argosin. Vuonna 1976 konserni uudelleenorganisoitiin uuden emoyhtiön alle, jonka nimeksi tuli BAT Industries.


title: British American Tobacco

text: BAT Industries laajentui vakuutusalalle vuosina 1984–1989 ostamalla Eagle Starin, Allied Dunbarin ja Farmers Groupin ja nousi suurimmaksi brittiläiseksi vakuutusyhtiöksi. Tupakkamarkkinoilla BAT osti vuonna 1994 aikaisemman yhteistyökumppaninsa, American Tobacco Companyn. Tämä toi BAT:lle uusia tunnettuja brändejä, kuten Lucky Strike ja Pall Mall. Unkarilaisen Pecsi Dohanygyarin hankinnan myötä 1992 BAT sai jalansijaa myös Itä-Euroopan maissa ja jatkoi voimakasta laajentumista muun muassa Ukrainassa, Venäjällä, Romaniassa ja Puolassa.


title: British American Tobacco

text: Liiketoimintojen uudelleenjärjestelyn myötä BAT Industries luopui rahoituspalvelutoiminnoistaan, ja British American Tobacco puolestaan listattiin erillisenä yhtiönä Lontoon pörssiin vuonna 1998.


title: British American Tobacco

text: Vuonna 1991 yhtiö hankki Rothmans Internationalin, johon sisältyi Myanmarin tehtaan osakkeet. Tämä aiheutti suuren vastalauseaallon ihmisoikeusryhmittymiltä. Yhtiö myi osuutensa tehtaasta 6. lokakuuta 2003 Britannian hallituksen pyynnöstä.