title: Pantse Syrjä

text: Tutustuttuaan Mikko Saarelaan Syrjä perusti tämän kanssa lukuisia eri yhtyeitä, joista mainittavimpia lienevät Eppu Normaalin esiasteet Öystilä ja Fuzz Band. Vuonna 1976 Saarela, Syrjän veljekset, Rovaniemeltä Kauhavan kautta Ylöjärvelle muuttanut Juha Torvinen sekä Martin ja Pantsen serkku Aku Syrjä perustivat yhdessä Eppu Normaalin. Vaikka Pantse ihailikin enemmän soittotavaltaan melodisempia, Claptonin tapaisia kitaristeja, aloitti Eppu Normaali oman uransa punkin parissa. Vuonna 1977 yhtye esiintyi rockin SM-kilpailuissa Saarelan toimiessa basistina, Martin laulajana ja Akun rumpalina Juhan ja Pantsen vastatessa kitaroinnista. Kisojen tuomaristossa ollut suomalaisen rockmusiikin pioneeri Juice Leskinen huomasi heti yhtyeen potentiaalin, mutta tämän vaatimuksista huolimatta he eivät voittaneet kisaa. Yhtye jatkoi tästä huolimatta aktiivisesti demonauhojen lähettämistä levy-yhtiöihin, mikä tuotti pian tulosta kun yhtye huomioitiin vastikään perustetussa Poko Rekords -levy-yhtiössä jonka perustaja Epe Helenius hurmaantui yhtyeen "Poliisi pamputtaa taas" -kappaleesta.


title: Pantse Syrjä

text: Helenius kutsui yhtyeen levyttämään, ja Eppu Normaalin debyyttialbumi "Aknepop" ilmestyikin vuonna 1978. Albumi sai varsin positiivisia arvioita punkalbumiksi ja se myi ilmestymisvuotenaan noin 2 000 kappaletta. Kultaa "Aknepop" myi vasta sen ilmestyttyä CD-painoksena vuonna 1994. Aknepopin ainoa singlejulkaisu oli "Poliisi pamputtaa taas", mutta myös kappale "Rääväsuita ei haluta Suomeen" saavutti eräänlaisen klassikon arvon. Yhtyeen seuraava albumi, vuoden 1979 "Maximum Jee & Jee" on monen fanin ja kriitikon mielestä koko yhtyeen paras julkaisu, ja albumin kappaleet "Jee jee" ja "Pidetään ikävää" jäivät elämään yhtyeen 1970-luvun klassikkoina. Albumin jälkeen Mikko Saarela kuitenkin jätti yhtyeen, vaikkakin hän jatkoi yhtyeen kappaleiden sanoittamista vielä kahden vuoden ajan.


title: Pantse Syrjä

text: Yhtyeen seuraava studioalbumi, vuoden 1980 "Akun tehdas" hivutti yhtyeen musiikkia hiljalleen punkista kevyempään suuntaan ja se pelasti myynnillään Poko Rekordsin konkurssilta. Seuraavat albumit "Cocktail Bar", "Tie vie" ja "Aku ja köyhät pojat" raivasivat tietä yhtyeen menestykselle, vaikkakin ainoastaan "Tie vie" on jäänyt elämään jonkinlaisena menestyslevynä; esimerkiksi vuonna 1983 ilmestyneen "Aku ja köyhät pojat" -albumin olemassaolosta eivät vielä sen julkaisunkaan jälkeen tienneet monetkaan musiikkialan ammattilaiset. Yhtye tarvitsi pikaisen piristysruiskeen, mikä saapui vuotta myöhemmin "Rupisia riimejä, karmeita tarinoita" -albumin muodossa. Albumi aloitti yhtyeen kulta-ajan ollen kahden seuraavan Eppu Normaali -albumin, "Kahdeksannen ihmeen" (1985) ja "Valkoisen kuplan" (1986) ohella koko suomalaisen rockmusiikin merkittävimpiä julkaisuja. Hetkessä melodisten hittisinglejen menestyksen johdosta Eppu Normaalista tuli koko Suomen ylivoimaisesti suosituin rockyhtye.


title: Pantse Syrjä

text: Vuonna 1990 ilmestyneen "Historian suurmiehiä" -albumin seuraajan, "Studio Etanan" (1993) levytysprosessi oli yhtyeelle hyvin vaikeaa aikaa. Yhtye vetäytyi yli 11-vuotiselle levytystauolle, joka katkesi vuonna 2004 "Sadan vuoden päästäkin" -albumin ilmestyttyä.


title: Pantse Syrjä

text: Mikko Juhana Syrjä syntyi 15. marraskuuta vuonna 1957 Jaakko Syrjän ja Kirsi Kunnaksen esikoiseksi. Hänen pikkuveljensä Martti Syrjä syntyi kaksi vuotta myöhemmin, 17. toukokuuta 1959. Syrjän musiikillinen ura käynnistyi viulunsoiton ja pianotuntien merkeissä, ja kitaransoiton hän aloitti varsinaisesti 14-vuotiaana pitäen esikuvanaan muun muassa Creamia. Hän on myös kertonut ihailleensa popin ja progressiivisen rockin lisäksi The Beatlesia jo lapsesta lähtien.


title: Pantse Syrjä

text: Vuonna 1977 Syrjä aloitti fysiikan opiskelun Helsingin yliopistossa. Hän kuitenkin keskeytti opinnot kolmantena vuotena, kun yhtye vei koko mielenkiinnon ja ajan. Hän on ollut Eppujen nokkamies, säveltäjä ja tuottaja, joka on määrännyt yhtyeen tahdin. Yhtyettä rautaisin ottein johtanutta Syrjää on pidetty ujona, itseriittoisena ja analyyttisenä täydellisyyden tavoittelijana. Osin hänen kriittisyytensä tuottamansa musiikin suhteen pysäytti Eppujen levyjulkaisut 90-luvulla. Mikko Syrjä on asunut pienessä torpassa maaseudulla Ylöjärvellä.


title: Pantse Syrjä

text:
Syrjä meni naimisiin kulttuurielämässä toimivan Kirsi-Kaisa Sinisalon kanssa vuonna 1995. Avioliitosta syntyi vuosituhannen alussa poika. Avioliitosta tuli aikaa myöten riitaisa. Syrjä haki avioeroa vuonna 2015, mutta peruutti hakemuksensa.
Sinisalo erosi miehestään 22 avioliittovuoden jälkeen vuonna 2017. Avioeron jälkeen Sinisalo syytti Syrjää vammoihin johtaneesta väkivallasta. 2018 Syrjää vastaan nostettiin syyte kolmesta pahoinpitelystä vuosina 2014-2016. Syrjä sanoi syytöksiä perättömiksi.. Lokakuussa 2018 käräjäoikeus tuomitsi Syrjän pahoinpitelystä 60 päivän ehdolliseen vankeuteen, ja vahingonkorvauksiin Tuomio tuli kahdesta vuonna 2016 tapahtuneesta pahoinpitelystä. Tuomion perusteena oli todistajien havainnot, lääkärinlausunnot ja uhrin kertomukset. Tuomio ei ole lainvoimainen.. Soolosingle on julkaistu Eppu Normaalin vinyylilevykokoelmalla "Soolot", sekä myöhemmin CD-kokoelmalla "Hatullinen paskaa / Soolot".


title: Selluliitti

text: Selluliitti on ihon epätasaisuutena näkyvä rasvakertymä, joka on tavallisempi naisilla kuin miehillä (muun muassa 1. rasvakerroksen erilaisuuden vuoksi). Lääketieteessä selluliitti tarkoittaa ihon sidekudoskerroksen tulehdusta.


title: Selluliitti

text: Selluliittiset ihoalueet tuntuvat usein kylmemmältä ja kosketukselle herkemmiltä kuin niin sanotut normaalit ihoalueet. Selluliitti-termi perustuu ranskan kielen sanaan cellule (solu) ja uuslatinan päätteeseen "-itis" (tulehdus). Selluliittia on yleensä reisissä, pohkeissa ja vatsassa.


title: Juha Malinen

text: Juha Malinen (s. 16. heinäkuuta 1958 Oulu) on suomalainen jalkapallovalmentaja. Kauden 2017 lopusta lähtien hän toimii Suomen Suomen alle 21-vuotiaiden jalkapallomaajoukkueen päävalmentajana. Hän vastaa myös Palloliiton pohjoisen valmennuskeskuksen johtamisesta.


title: Juha Malinen

text: Malinen aloitti opiskelut luokanopettajaksi Oulun yliopistossa vuonna 1978. Samoihin aikoihin hän lopetteli lyhyttä pelaajauraansa ja aloitti valmentajana.


title: Juha Malinen

text: Opinnot jäivät hieman vajaiksi, kun Malinen aloitti luokanopettajana. Työ ei ollut kuitenkaan täysin sitä, mitä hän oli ajatellut. Malinen halusi konkreettisesti nähdä oman työnsä tulokset, mikä johti kiinnostumiseen valmentamisesta.


title: Juha Malinen

text: Muutoksen tarjosi työ oululaisen Kastellin urheilulukion jalkapallovalmentajana vuonna 1986. Kastellissa Malisen opissa olivat muun muassa Antti Niemi, Mika Nurmela, Ville Nylund ja Aarno Turpeinen. Valmentamisen ohella Malinen opetti kuulovammaisten koulussa liikuntaa ja käsityötä.


title: Juha Malinen

text: Rauman aikoina Malinen toimi vielä liikunnanopettajana, mutta hän oli siirtymässä täysipäiväiseksi valmentajaksi. Rauman Pallossa Malisen valmennuksessa jatkoivat Kastellista tutut Nurmela ja Niemi. Kesällä 1990 Malisesta tuli nuorten jalkapallomaajoukkueen valmentaja ja Rauma vaihtui Helsinkiin.


title: Juha Malinen

text: Maajoukkueesta Malinen palasi kotipaikkakunnalleen Ouluun. Kovan työn tuloksena 1993 FC Oulu nousi liigaan, mutta Malinen ajautui seuran talousvaikeuksien takia Turun Palloseuraan. Turussa Malinen nousi jalkapallovalmentajien eturintamaan voittamalla liigapronssin vuonna 1996 sekä Suomen Cupin 1994.


title: Juha Malinen

text:
Vuonna 1998 Malinen muutti toiselle puolelle Suomea ja työnantajaksi tuli Myllykosken Pallo. Valmentajalle annettiin varsin vapaat kädet koota joukkue, mihin seuran takana ollut vahva paikallinen elinkeinoelämä loi melko hyvät mahdollisuudet. Huolimatta erittäin hyvästä materiaalista, Anjalankoskelle Malisen aika toi vain SM-hopean ja kolme pronssia. Malisen seuraaja MyPa:ssa Ilkka Mäkelä tuli myös noihin aikoihin tämän apuvalmentajaksi. Malisen lähdettyä, Mäkelä onnistuikin voittamaan Suomen mestaruuden 2005.
Monen Anjalankosken vuoden jälkeen Malinen alkoi etsiä uutta haastetta. Se löytyi perinteikkäästä Kuopion Palloseurasta, jonka sarjataso oli juuri vaihtunut Ykköseen. Joukkueelle asetettiin selkeä tavoite nousta takaisin Veikkausliigaan kaudelle 2005. Valmentajanvaihdoksen myötä seurassa käynnistyi samalla uuden toiminnan aikakausi, joka johti muun muassa junioripuolen täysremonttiin. Samanaikaisesti myös pitkään odotettu Keskuskentän stadionhanke sai vauhtia.


title: Juha Malinen

text: Joukkueen rakentamisessa haasteet olivat MyPaa suuremmat, muun muassa budjetti oli merkittävästi pienempi. Kuitenkin Ykkösen tasolle joukkue ja seura olivat selkeästi suurimmat. Käyttöön otettiin muun muassa vanha idea pelaajille järjestettävästä testileiristä. Aktiivinen pelaajakartoitus johtikin yhä kansainvälisempään joukkueeseen – kauden 2006 joukkueen pelaajat olivat lähtöisin kuudesta eri maasta.


title: Juha Malinen

text: Kuopion Palloseura nousi Ykkösen voittajana kaudeksi 2005 Veikkausliigaan. Kesän aikana 2005 KuPS muutti perinteiseltä Väinölänniemeltä uudelle Magnum-areenalle ja kauden päätyttyä sarjasijoitus oli kymmenes, eli hieman putoamisrajan yläpuolella. Kauden 2005 päätteeksi Malinen päätti jatkaa uraansa Kuopion Palloseurassa kaksivuotisella sopimuksella ja jo keväällä 2006 pitkäjännitteinen työ kantoi pientä hedelmää, kun KuPS voitti Liigacupin. Itse liigakausi kuitenkin sujui heikosti ja KuPS pysytteli sarjan pohjalla. Joukkueen heikkojen suoritusten vuoksi kritiikki Malisen yksipuolista pelitapaa kohtaan kävi kovaksi. Viimeinen naula KuPSin arkkuun tuli vasta Veikkausliigan viimeisellä kierroksella. KuPS oli päättänyt kautensa jo edelliselle kierrokselle, mutta Jaro jatkoi IFK Mariehamnin vieraaksi ja tasasi pisteet 0–0 jättäen KuPSin viimeiseksi ja putoajan paikalle.


title: Juha Malinen

text: Vuoden 2006 lopulla alettiin puhua Malisen siirtymisestä Kazakstanin alle 21-vuotiaiden maajoukkueen valmentajaksi. Lopulta Malinen solmi kaksivuotisen sopimuksen Karagandalaisen FK Šahtjorin ja Kazakstanin jalkapalloliiton kanssa. Malisen ja FK Šahtjor Karagandan tiet erosivat elokuussa 2007. Malinen valmensi seuraa seitsemän kuukautta, mutta ei onnistunut täyttämään seuran asettamia tavoitteita. Malinen jatkoi kuitenkin Kazakstanin alle 21-vuotiaiden päävalmentajana, joskin hän muutti takaisin Kuopioon. Malisen potkut olivat tuulisessa Kazakstanin superliigassa kaikkiaan kauden kymmenennet. Vuoden loppuun mennessä hänet vapautettiin myös nuorisomaajoukkueen päävalmentajan tehtävistä.


title: Juha Malinen

text: Kauden 2008 alla Malinen teki nelivuotisen sopimuksen AC Oulun kanssa. Neljän Oulussa vietetyn vuoden aikana, joukkue joutui tyytymään taisteluun keskikastissa.


title: Juha Malinen

text: Syyskuussa 2012 Malinen siirtyi loppukauden mittaisella sopimuksella Veikkausliigan jumboksi juuttuneen Valkeakosken Hakan päävalmentajaksi. Malinen ei onnistunut pelastamaan Hakaa putoamiselta ja jätti seuran kauden jälkeen.


title: Juha Malinen

text: Kesäkuussa 2013 Malinen palasi Veikkausliiga-valmentajaksi, kun sarjan häntäpäähän vajonnut FC Lahti teki hänen kanssaan kauden loppuun ulottuvan sopimuksen. Malisen johdolla Lahti nousi taistelemaan liigan mitalisijoista. Syyskuun alussa uutisoitiin, että Malinen siirtyy kauden jälkeen Rovaniemen Palloseuran päävalmentajaksi 2+1-vuotisella sopimuksella. Malisen debyyttikaudella RoPS pelasi vaisusti Veikkausliigan keskikastin alapuolella. Seura onnistui säilyttämään kuitenkin sarjapaikkansa sijoituttuaan kymmenenneksi.


title: Juha Malinen

text: Kaudella 2015 Malinen piiskasi RoPSin huikeaan lentoon. Joukkue pelasi keväällä Liigacupin finaalissa, mutta hävisi HJK:lle 2–0. Seura taisteli historiansa ensimmäisestä liigamestaruudesta viimeiselle kierrokselle saakka SJK:a ja HJK:a vastaan. Viimeisen kierroksen voiton myötä RoPS palasi mitalikantaan 26 vuoden tauon jälkeen nappaamalla ensimmäiset hopeamitalinsa.


title: Juha Malinen

text: Lokakuussa 2017 kerrottiin, että Malinen siirtyy Veikkausliigakauden jälkeen Rovaniemeltä Suomen alle 21-vuotiaiden maajoukkueen päävalmentajaksi. Samalla hänestä tuli myös Pohjois-Suomen valmennuskeskuksen johtaja. Malisen neljäs RoPS-kausi päättyi 2–3 vierasvoittoon mestaruuden vieneestä HJK:sta ja Veikkausliigassa seitsemänteen sijaan.


title: Juha Malinen

text: Malisen työtapaa voidaan kutsua intensiiviseksi. Hän vaatii pelaajiltaan intohimoa ja sitoutumista. Hänen toiminnastaan voi jäädä tiukka kuva, sillä hänellä on tapana korottaa ääntään pelien ja harjoitusten aikana. Maliseen usein yhdistetty adjektiivi "huutaja" kuvaa enemmänkin hänen omaa intohimoansa lajiin – osoituksena arvostuksesta Valioerotuomarikerho palkitsi Malisen vuoden 2005 herrasmiesvalmentajana.


title: Juha Malinen

text: Malinen on erittäin sosiaalinen ja avoin persoona. Hän on myös ammattikuntansa näkyvimpiä edustajia mediassa. Hänen tyylinsä tuoda kriittisetkin asiat avoimesti esille ei ole kuitenkaan kaikkien mieleen.


title: Juha Malinen

text: Malisen vapaa-aikaan kuuluvat perhe, golf, tennis sekä erityisesti kahvit. Hän on naimisissa ja hänellä on kaksi tytärtä, Jessica ja Monica. Perheellä on koira. Perhe asuu tällä hetkellä Oulussa; aiemmin he ovat asuneet Kouvolassa ja Kuopiossa.321. Veikkausliigan ottelua valmentajana. Neljäs Veikkausliigan ja SM-sarjan yhdistetyssä kaikkien aikojen valmentajatilastossa.


title: Juha Malinen

text: Malisen ensimmäinen pääsarjapeli oli MP–TPS 24. huhtikuuta vuonna 1994.


title: Juha Malinen

text: 2 hopeaa (MyPa 1, RoPS 1), 4 pronssia (MyPa 3, TPS 1). 1 Suomen Cup (TPS). 1 Liigacup (KuPS).


title: Juha Malinen

text: Pelaajana


title: Juha Malinen

text:
Muuta:
Malinen on toiminut useasti kommentaattorina Ylen televisioimissa maajoukkueotteluissa.


title: Aku Syrjä

text: Aku Sakari Syrjä (s. 4. huhtikuuta 1959 Ylöjärvi) on suomalainen muusikko, joka tunnetaan parhaiten Eppu Normaalin rumpalina, Eppu Normaali Oy:n toimitusjohtajana ja Akun tehtaan johtajana. Hänen muita yhtyeitään ovat olleet Screaming Thunders ja AllWays+, joissa hän on soittanut rumpuja. Hän on myös tuurannut Henkka Hyppöstä Nyrok Dolls -bändin rumpalina.


title: Aku Syrjä

text: Vuonna 2000 Syrjä toimi Eläkeläisten rumpalina yhtyeen Saksan ja Hollannin kiertueella esiintyen nimellä Sakari Liimatainen. Hän on myös esiintynyt muun muassa tv-sketsisarjassa nimeltä Epilaattori.


title: Aku Syrjä

text: Aku Syrjän serkkuja ovat Eppu Normaalin kitaristi Mikko Syrjä ja laulaja Martti Syrjä. Hänen isänsä Seppo Syrjä on taittaja ja pilapiirtäjä, setiä kirjailijat Jaakko Syrjä ja Juhani Syrjä, joista Jaakko on Mikon ja Martin isä. Akun veli Heikki Syrjä on käsikirjoittaja.


title: S.I.A.I. (Savoia) S.9

text: S.I.A.I. (Savoia) S.9 oli italialainen lentovene, jonka valmistus alkoi vuonna 1918. Sen valmistaja oli "Società Idrovolanti Alta Italia" (S.I.A.I.). S.9:n on väitetty perustuvan ranskalaiseen FBA-lentoveneeseen.


title: S.I.A.I. (Savoia) S.9

text: Suomen ilmavoimilla oli yksi S.9 -lentovene, jonka Italia lahjoitti Suomelle syyskuussa 1919. Se tuhoutui majuri Väinö Mikkolan ohjaamana Santahaminassa toukokuussa 1920, kun kone osui vedenpintaan liian suurella vajoamisnopeudella. Italiasta yritettiin syyskuussa 1920 tuoda ilmavoimille kaksi suomalaisen tupakkatehtailija A. K. Christidesin rahoittamaa konetta lisää. Koneet kuitenkin tuhoutuivat siirtolennon alussa, todennäköisesti potkurien hajoamisen takia. Surmansa saaneita lentäjiä kutsutaan alppilentäjiksi.


title: European Executive Express

text: European Executive Express oli ruotsalainen vuonna 1997 perustettu lentoyhtiö, jonka kotikenttänä toimi Ruotsin Karlstad. Yhtiö lensi neljällä BAe Jetstream 31:llä ja kahdella BAe Jetstream 32EP:llä lähinnä Ruotsin sisäisiä lentoja, mutta myös mm. Helsingistä Mikkeliin sekä Maarianhaminasta Tukholmaan ja Turkuun.


title: European Executive Express

text: 22. joulukuuta 2005 yhtiö haki itsensä konkurssiin talousvaikeuksien takia ja samalla kaikki sen työntekijät irtisanottiin.


title: Raggamuffin

text: Raggamuffin eli ragga on reggaesta Jamaikalla 1980-luvulla syntynyt musiikkityyli. Sen digitaaliset rytmit ovat nopeatempoisempia ja hyökkäävämpiä kuin perinteiset reggae-rytmit, ja ragga onkin tunnettu uhmaavasta tyylistään. Siihen liittyy myös tietynlainen maskuliinisuus, varsinkin "alkuperäisiin" ragga-esityksiin, jotka olivat myös hyvin seksuaalisesti latautuneita. Raggan tunnetuimpia edustajia on ankarista yhteiskunnallisista kannanotoistaan ja afrikanistisesta ideologiastaan tunnettu Sizzla.


title: Oulun Pyrintö

text: Oulun Pyrintö ry on vuonna 1904 perustettu oululainen urheiluseura. Seuran lajeina ovat paini, painonnosto, telinevoimistelu ja yleisurheilu. Seuran puheenjohtaja on Jukka Sihvonen.


title: Oulun Pyrintö

text: Oulun Pyrintö perustettiin 19. lokakuuta 1904 Oulun Kauppa-apulaisyhdistyksen Urheiluseuraksi, ja sen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Heikki Eskonsipo. Se irtautui kauppa-apulaisten toiminnasta itsenäiseksi seuraksi vuonna 1909. Tuolloin seuran nimessä ei mainittu Oulua, vaan kaupungin nimi lisättiin vasta 8. maaliskuuta 1922 erotukseksi muiden paikkakuntien Pyrintö-nimisistä seuroista. Seuran viralliseksi nimeksi tuli Voimistelu- ja Urheiluseura Oulun Pyrintö ry.


title: Oulun Pyrintö

text: Oulun Pyrinnön riveissä on nykyisten lisäksi harjoitettu monia muitakin lajeja. Jalka- ja jääpallo jäivät ohjelmasta pois vuonna 1925 Oulun Palloseuran ottaessa vastuun lajien toiminnasta. Maineikkaista maastohiihtäjistä seuraan liittyi vuonna 1913 Matti Koskenkorva, ja seuran hiihtotoiminta jatkui vuoteen 1933, jolloin hiihtäjät siirtyivät Oulun Hiihtoseuraan. Vuonna 1933 luistelijat siirtyivät Oulun Luistinseuraan, ja samana vuonna loppuivat Pyrinnön riveissä myös nyrkkeily ja taitovoimistelu. Nyrkkeily palasi ohjelmaan vuonna 1952 mutta katosi lopullisesti 1970-luvulla. Myös pyöräily ja uinti kuuluivat aiemmin seuran ohjelmaan. Uimajaosto keskittyi enemmän vesipallotoimintaan, sillä Oulun Uimaseuran toiminta teki Pyrinnön toiminnan ratauinnin osalta tarpeettomaksi.


title: Oulun Pyrintö

text: Pesäpalloa seurassa pelattiin vuosina 1923–1955, mutta viimeksi mainittuna vuonna Pyrinnön ja Oulun Työväen Palloilijoiden pesäpallotoiminta yhdistettiin uuteen seuraan, Oulun Lippoon. Pyrinnön koripallotoiminta loppui parinkymmenen vuoden jälkeen vuonna 1969.


title: Oulun Pyrintö

text: Oulun Pyrintöä on painijana ja painivalmentajana edustanut vuodesta 1924 alkaen olympiavoittaja Yrjö Saarela, joka voitti olympiakultaa ennen siirtymistään Pyrinnön riveihin. Vuoden 1952 olympialaisissa kreikkalais-roomalaisen painin alle 52 kilon sarjassa saavutti Pyrintöä edustanut Leo Honkala pronssia. Sen jälkeen kansainvälistä menestystä ovat tuoneet muun muassa Matti Laakso ja Aimo Mäenpää.


title: Oulun Pyrintö

text: Pyrinnön painonnostajat ovat saavuttaneet vuosikymmenien saatossa menestystä. Uranuurtajana voidaan pitää 1940-luvun Tatu Lundia. Juhani Mursu oli 1960-luvulla seuran ykkösnimi usealla Suomen mestaruudellaan ja arvokisamitalillaan. 1990-luvulla Karoliina Lundahl oli painonnoston menestyjä saavuttaen kaksi kertaa maailmanmestaruuden vuosina 1994 ja 1998. Lundahl saavutti Suomen mestaruuksia myös yleisurheilun puolella kuulantyönnössä. Hän edusti Suomea olympiakisoissa Atlantassa 1996 kuulantyönnössä ja Sydneyssä 2000 painonnostossa. Pyrinnön Salma Zakole voitti painonnoston Suomen mestaruuden 13-vuotiaana vuonna 2004 ja on lajin kaikkien aikojen nuorin Suomen mestari.


title: Oulun Pyrintö

text: Yleisurheilu on ollut Oulun Pyrinnön suurlaji. 1920-luvulla olympiavoittaja Ville Pörhölä edusti Pyrintöä asuessaan Oulun seudulla. Ennen sotia kuuluisin nimi oli keskimatkojen juoksija, alun perin muhoslainen Niilo Hartikka, vuoden 1936 olympiaedustaja. Hän juoksi vuonna 1939 Ruotsi-maaottelussa 1 500 metrin Suomen ennätyksen, joka kesti lyömättömänä lähes 10 vuotta. Samana vuonna hän oli juoksemassa 4 × 1 500 metrin viestin maailmanennätystä, ja hän onkin Pyrinnön ainoa virallisen maailmanennätyksen tehnyt urheilija. Sotien jälkeen 1950- ja 1960-luvuilla menestyivät kansallisesti naisten pika-aitojen Tellervo Toppila, miesten kuulantyönnön Alpo Nisula sekä miesten pika-aitojen Eino Laaksonen. Nisula oli myös seuran puheenjohtaja vuosina 1968–1972. Markku Kukkoaho oli 1970-luvulla Euroopan kärkijuoksijoita 400 metrillä. 1960-luvun lopulla lopussa ja 1970-luvun alussa Pyrinnön värejä edusti menestyksellisesti 5 000 ja 10 000 metrin Suomen mestarina Seppo Matela.


title: Oulun Pyrintö

text: Oulun Pyrinnön Suomen mestaruusmitaleita saavuttaneita urheilijoita 1970-luvun lopulla ja 1980-luvun alussa olivat miesten puolella pikajuoksijat Raimo Räty, Jukka Sihvonen ja Jouko Hassi. Naisten puoella tunnettuja nimiä olivat keskimatkojen juoksija Irene Lusikka ja pituushyppääjä Arja Jussila.


title: Oulun Pyrintö

text: Oulun Pyrinnön yleisurheilun taso nousi valtakunnallisesti tultaessa 1990-luvulle. Niinpä seura saavutti vuosina 1990 ja 1996 Kalevan maljan voiton. Oulun Pyrintö on tuottanut 1990- ja 2000-luvulla useita kansainvälisestikin menestyneitä urheilijoita. Tunnetuimpia seuran edustajia ovat moniottelijat Petri "Elmo" Keskitalo ja Satu Ruotsalainen, seiväshyppääjä Heikki Vääräniemi ja kuulantyöntäjä Karoliina Leppäluoto. Pyrintöä ovat 2000-luvulla edustaneet myös aitajuoksijat Janne Mäkelä, Kimmo Haapasalo ja Marko Ritola sekä pikajuoksija Heidi Hannula. 2010-luvulla miesten ja naisten sarjojen SM-mitalisteja ovat olleet 5 000 metrillä Elina Lindgren ja pikajuoksija Eetu Rantala.


title: Oulun Pyrintö

text: Pyrinnön voimistelijoista EM-mitalistiksi on yltänyt Mauno Nissinen. Hän kilpaili olympialaisissa vuosina 1968 ja 1972, ja hänen jälkeensä suomalaisia ei olympialaisten telinevoimistelukilpailuissa esiintynyt ennen vuotta 2012.


title: Oulun Pyrintö

text: Pyrintö toimi kreikkalais-roomalaisen painin EM-kilpailujen järjestäjänä vuonna 1989. Kalevan kisat se järjesti ensimmäisen kerran vuonna 1964.


title: Stetinin M-9

text: Stetinin M-9 Devjatka oli venäläinen ensimmäisen maailmansodan aikainen lentovene.


title: Stetinin M-9

text: Kone oli pietarilaisen S.S. Stetinin -tehtaan pääsuunnittelija Dmitri Grigorovitšin suunnittelema ranskalaisen FBA-lentoveneen versio. Kone otti ensimmäisen maailmansodan aikana osaa pommituksiin Itämerellä ja Mustallamerellä.


title: Stetinin M-9

text: Suomi sai ensimmäisen M-9-koneen venäläisen upseerin lentäessä koneen Antreaan 10. huhtikuuta 1918. Se upposi seuraavana päivänä Suomen ilmavoimien ruotsalaisen upseerin yrittäessä ilman tyyppituntemusta nousta lentoon sillä. Venäläinen upseeri näki tapahtuman vankisellistään.


title: Stetinin M-9

text: Kahdeksan muuta M-9-konetta löytyivät Ahvenanmaalta ja Turusta venäläisistä lentotukikohdista. Niitä käytettiin vuoteen 1922 asti.


title: Stetinin M-15

text: Stetinin M-15 oli venäläinen ensimmäisen maailmansodan aikainen lentovene.


title: Stetinin M-15

text: Venäjän laivasto tilasi tätä kaukotiedusteluun tarkoitettua konetta sata kappaletta, tiedossa ei kuitenkaan ole valmistettiinko kaikki tilatut koneet. Kone oli lento-ominaisuuksiltaan muita Stetinin-lentoveneitä parempi, lisäksi sitä voitiin käyttää talvikaudella suksin ja kannuksella varustettuna.


title: Stetinin M-15

text: Suomen ilmavoimat sai sisällissodan päätyttyä sotasaaliiksi kaksi venäläisten jättämää konetta. Toisen lensi venäläinen kapteeniluutnantti Jurij Herbert Turusta Ahvenanmaan saaristoon, jossa luovutti itsensä ja koneen valkoisten Skärgårdens Frikår:lle maaliskuussa 1918. Hän suoritti tälle yksikölle tiedustelulentoja, luovuttaen koneen myöhemmin Ilmavoimille. Kone oli käytössä 29. heinäkuuta 1919 asti, jolloin se upposi Sortavalassa ja poistettiin käytöstä. Toinen kone löytyi Turusta, mutta sitä ei kunnostettu lentokelpoiseksi.


title: Stetinin M-15

text: "Lähde:"


title: Stetinin M-16

text: Steninin M-16 (tunnettiin myös nimityksellä MVA M-16, sekä myös Grigorovich M-16) oli venäläinen ensimmäisen maailmansodan aikainen meritiedustelu- ja koulukone.


title: Stetinin M-16

text: D.P. Grigorovits suunnitteli ranskalaisen Farman F.30 -vesikoneen pohjalta M-16-koneen. Kellukkeilla tai vaihtoehtoisesti suksilla varustetun koneen lento-ominaisuudet olivat huonot, silti sitä valmistettiin noin 50 kappaletta.


title: Stetinin M-16

text: Suomen ilmavoimat sai käyttöönsä sisällissodassa viisi venäläisten jättämää konetta sekä runsaasti varaosia. Osista koottiin myöhemmin yksi kone lisää. Koneet olivat jo käyttöön otettaessa huonokuntoisia. Luutnantti Väinö Mikkola yritti kuljettaa Stetinin-koneella senaatin puheenjohtajan Svinhufvudin Helsingistä Vaasaan helmikuussa 1918, lento jouduttiin kuitenkin keskeyttämään moottorihäiriön takia. Farmaneiksi Suomessa kutsuttuja koneita käytettiin ilmavoimissa vuoteen 1923 asti. Suomen ensimmäinen laskuvarjohyppy tehtiin 17. kesäkuuta 1922 M-16-koneesta, hyppääjä oli E. Erho.


title: X-bosoni

text: X-bosoni on hiukkasfysiikassa oletettu toistaiseksi löytymätön alkeishiukkanen, samantapainen kuin heikon vuorovavaikutuksen välibosonit eli W- ja Z-bosonit, mutta X-bosoni edustaa aiemmin tuntematonta voimaa jollaisia suuri yhtenäisteoria ennustaa olevan olemassa. Sen tehtävä olisi välittää suoraa vuorovaikutusta leptonien ja kvarkkien välillä. Toinen samantyyppinen alkeishiukkanen olisi nimeltään Y-bosoni. X-bosonin antihiukkanen on anti-X-bosoni. X-bosonin arvellaan ääriolosuhteissa rikkovan baryonilukua.


title: David Richards

text: David Pender Richards, CBE (s. 3. kesäkuuta 1952 Wales, Iso-Britannia) on englantilainen rallin ja Formula 1 -kilpa-autoilun merkittävä vaikuttaja. Hän myös omistaa urheiluautovalmistaja Aston Martinin. Vuonna 2005 Richards sai Brittiläisen imperiumin komentajan (Commander of the Order of the British Empire, CBE) arvonimen ansioistaan moottoriurheilussa. Vuonna 2017 Ranskan autokerho Automobile Club de l´Ouest (ACO) palkitsi hänet pitkäkestoisesta omistatuneisuudesta Le Mansin 24 tunnin ajoja kohtaan "Spirit of Le Mans" -palkinnolla. Lisäksi hänelle on myönnetty vuonna 2017 kunniajäsenyys Motor Sport Hall of Fame -kunniagalleriassa sekä Prodriven autotehtaansa menestyksen kunniaksi Industry Champion Award -palkinto.


title: David Richards

text: Richards on toiminut Ari Vatasen kartanlukijana rallin MM-sarjassa voittaen kaudella 1981 hänen vierellään maailmanmestaruuden. F1-sarjassa hän on toiminut tallipäällikkönä Benettonilla sekä BAR-tallissa. Hondan ostettua BAR:n Richards joutui vetäytymään tehtävästään. Ralliautoilun puolella hän on toiminut Prodriven tallipäällikkönä, jonka puitteissä pyöritti Subarun rallitoimintaa, joka päättyi Subarun vetäytymiseen lajista kauden 2008 jälkeen. Richards omisti myös WRC -sarjan tv-oikeudet, mutta myi ne eteenpäin vuonna 2007. Prodrive ajatti myös Mini John Cooper Works WRC autoa MM-sarjassa vuosina 2011-2013, vaikka menettikin tehtaan virallisen tuen alkuvuodesta 2012.


title: David Richards

text: F1-kuljettaja Jenson Buttonia pidetään hänen löytönään.


title: David Richards

text: Vuonna 2006 Richardsin Prodrive-talli valittiin monien hakijoiden joukosta kaudeksi Formula 1 -sarjaan. Richardsin ohella paikkaa tavoittelivat muun muassa entinen tallipäällikkö Eddie Jordan ja entisen F1-kuljettaja Jean Alesin johtama japanilainen Direxiv-ryhmittymä. Prodrive ei kuitenkaan osallistunut kyseiselle kaudelle, koska talli ajautui asiakastallien autoja koskevaan kiistaan FIA:n kanssa. Talli haki paikkaa uudelleen kaudelle , mutta ei tullut hyväksytyksi.


title: David Richards

text: Richardsin Prodrive ajattaa tällä hetkellä esimerkiksi Aston Martinin rata-autoja eri kestävyyskisoissa.


title: David Richards

text: Vuonna 2005 Richardsista ja Prodrivesta julkaistiin moottoriurheilusta kertova kirja "Driven Man: David Richards, Prodrive and the Race to Win".


title: Spad S.34

text: Spad S.34 oli ranskalainen koulukone, joka lensi ensi kertaa kesäkuussa 1920. Se oli rinnakkaisistuttavana koulukoneena äärimmäisen harvinainen 1920-luvulla. Koneita valmistettiin 150 kappaletta, joista 125 Ranskan asevoimille, joka käytti niitä vuoteen 1936 asti.


title: Spad S.34

text: Suomen ilmavoimat osti kaksi S.34-konetta elokuussa 1921. Niitä käytettiin Utissa, Viipurissa ja Santahaminassa. Molempien koneiden kunto heikkeni, kun niitä käytettiin runsaasti ja huollettiin huonosti. 1925 ne olivat jo purettuina varastossa, kun ne koottiin ja sijoitettiin rullausharjoituskoneiksi Ilmailukoululle.


title: Auringon säde

text: Auringon säde formula_1 on tähtitieteessä usein käytetty tähden sädettä kuvaava pituuden mittayksikkö, 696 000 kilometriä eli noin 110 Maan sädettä eli 0,0046 AU.


title: Auringon säde

text: Auringon säde on eri päiväntasaajalla kuin navoilla.


Auringon säde


title: Auringon massa

text:
Auringon massa formula_1 on tähtitieteessä käytetty massan mittayksikkö, jolla mitataan muun muassa tähtien, tähtienvälisten pilvien ja galaksien massoja. Se on noin 2 kvintiljoonaa kilogrammaa:
formula_2


title: Auringon massa

text: Tämä on noin 333 000 kertaa Maan massa ja suunnilleen 1 000 kertaa Jupiterin massa.


title: Spad S.VII

text: Spad S.VII oli ranskalainen, kaksitasoinen, yksimoottorinen ja yksipaikkainen, ensimmäisen maailmansodan aikainen hävittäjälentokone.


title: Spad S.VII

text: Louis Béchereaun suunnittelema ja huhtikuussa 1916 ensilentonsa tehnyt Spad Type V -prototyyppi osoittautui Ranskan ilmavoimien kokeissa edeltäjiään huomattavasti suorituskykyisemmäksi ja kestävämmäksi konstruktioksi. Prototyypin pohjalta kehitetyn S.VII-sarjatuotantomallin tuotanto käynnistettiin pikimmiten, ja ensimmäiset koneet päästiin ottamaan käyttöön elokuussa 1916. SPAD-yhtiön () lisäksi koneita valmisti kahdeksan muuta ranskalaista lentokonetehdasta. Kokonaistuotantomäärä nousi lähteestä riippuen 3 700 – 5 800 koneyksilöön, mistä lisenssillä noin 100 kappaletta Venäjällä ja 220 Isossa-Britanniassa. Tuotannon aikana tapahtuneen kehityksen ansiosta konetyypin moottoriteho noisi noin 100 kilowatin tehosta lopputuotannon koneiden noin 180 kilowatin tehoon. Suuremmilla siivillä varustettu Spad S.XIII alkoi korvata S.VII-mallia tuotannossa toukokuussa 1917. S.VII pysyi tästä huolimatta etulinjan taistelukäytössä kesään 1918 saakka.


title: Spad S.VII

text: Suomen ilmavoimat sai sotasaaliiksi yhden Spad S.VII -koneen Utin lähellä sijainneilta Kaipiaisilta. Punaiset olivat hylänneet sen huonokuntoisena, sillä koneesta puuttuivat esimerkiksi alasiivet. Kone kuljetettiin Santahaminaan, missä se odotti pakattuna Ranskasta tilattujen varaosien saapumista. Koneen kunnostaminen käynnistyi huhtikuussa 1919, ja se lensi lopulta melko paljon Utin lentokentällä vuosina 1921–1923. Alkuun tunnuksella D.76/18 ja myöhemmin 1.D.445 tunnettu kone oli päiväkäskyn nojalla jonkin aikaa vain majuri Aarne Snellmanin yksityiskäytössä. Sitä oli tarkoitus käyttää vuonna 1923 hävittäjälentäjäkursseilla Utissa, mutta kone vaurioitui pahoin 30. toukokuuta 1923, kun sen toinen etupyörä oli irronut, minkä seurauksena kone oli mennyt nokilleen. Lentäjä Väinö Bremer selvisi onnettomuudesta vammoitta.


title: Spad S.VII

text: Koneen alkuperästä ei ole säilynyt tietoa, ja on epäselvää, onko se ranskalaista vai venäläistä tuotantoa. Säilyneiden kuvien perusteella 1.D.445 vastasi ulkoasultaan Ranskan sarjatuotannon keskivaiheen koneita.


title: Georgi Skobtsov

text: Georgi Skobtsov (1921–1944) on ranskalainen maastamuuttaja ja äiti Maria Skobtsovan poika, joka julistettiin pyhäksi yhdessä äitinsä kanssa Pyhien joukkoon kuuluvaksi Ekumeenisen patriarkaatin Pyhän Synodin päätöksellä vuonna 2004.


title: Georgi Skobtsov

text: Tämä pyhäksi julistaminen, jossa äiti Marian lisäksi julistettiin pyhäksi isä Aleksis Medvedkov (1867–1934), isä Dimitri Klepinine (1904–1944) ja Elia Fondaminski (1880–1942), oli ensimmäinen kerta, kun ortodoksinen kirkko julisti pyhäksi Länsi-Euroopassa asuneita henkilöitä.


title: Georgi Skobtsov

text: Ranskan uusmarttyyrien yhteiseksi muistopäiväksi Konstantinopolin Pyhä Synodi määräsi heinäkuun 20. päivän.


title: Aleksi Uginelainen

text: Isä Aleksis Medvedkov eli pyhä Aleksi Uginelainen (1. heinäkuuta 1867 Vjazma, Venäjä – 22. elokuuta 1934 Ugine, Savoie, Ranska) oli ranskalainen emigranttipappi, joka kanonisoitiin yhdessä äiti Maria Skobtsovan kanssa Pyhien joukkoon kuuluvaksi Ekumeenisen patriarkaatin Pyhän Synodin päätöksellä vuonna 2004.


title: Aleksi Uginelainen

text: Tämä kanonisointi, jossa äiti Marian lisäksi kanonisoitiin hänen poikansa Georgi Skobtsov (1921–1944), isä Dimitri Klepinine (1904–1944) ja Elia Fondaminski (1880–1942), oli ensimmäinen kerta, kun ortodoksinen kirkko kanonisoi Länsi-Euroopassa asuneita henkilöitä. Ranskan uusmarttyyrien yhteiseksi muistopäiväksi Konstantinopolin Pyhä Synodi määräsi heinäkuun 20. päivän.


title: Aleksi Uginelainen

text: Isä Aleksis eli raskaan ja työntäyteisen elämän palvellen aluksi Venäjällä Pietarin alueella, sitten vallankumouksen jälkeen itäisessä Virossa ja viimeiseksi vuodesta 1929 Ranskan Savoijissa metalliteollisuusalueella emigranttien parissa.


title: Aleksi Uginelainen

text: Medvedkov syntyi 1. heinäkuuta 1867 Fomitschevon kylässä Vjazman lähellä. Hänen isänsä Ivan Medvedkov toimi pappina maaseudulla. Medvedkovin ollessa pieni lapsi hänen isänsä kuoli ja hänen perheensä eli köyhyydessä ja kurjuudessa. Vaikea elämäntilanne opetti Medvedkoville kärsivällisyyttä ja nöyryyttä.


title: Aleksi Uginelainen

text: Monien muiden pappisperheiden lasten tapaan Medvedkov meni opiskelemaan kirkolliseen kouluun ja jatkoi opintojaan Pietarin seminaarissa. Hän valmistui keskinkertaisin arvosanoin vuonna 1889. Tämän jälkeen hän toimi viisi vuotta lukijana Pietarin Pyhän Katariinan kirkossa Vasilinsaaressa.


title: Aleksi Uginelainen

text: Tuhon aikaan vaikuttaneella Johannes Kronstadtilaisella oli Medvedkoviin suuri vaikutus, myös siihen, että hän päätyi papiksi. 24. joulukuuta 1895 Medvedkov vihittiin diakoniksi ja kaksi päivää myöhemmin Jumalansynnyttäjän juhlassa papiksi. Hän oli tuolloin 28-vuotias. Hänet nimitettiin papiksi Vrudan kylään 95 km päähän Pietarista köyhään Jumalansynnyttäjän kuolonuneen nukkumisen mukaan nimettyyn seurakuntaan, jossa hän palveli 23 vuotta. Vrudassa oli neljä koulua ja orpokoti, joitten uskonnonopetuksesta Medvedkov huolehti. Hän avasi myös kaksi uutta koulua ja hänen sanotaan ohjanneen orpokodin lapsia papillisella lämmöllä käytännön huolehtivaisuuteen ja hellyyteen. Pyhä synodi myönsi hänelle vuonna 1914 Pyhän Annan kolmannen luokan ristin ja vuonna 1916 hänelle myönnettiin rovastin arvo.


title: Aleksi Uginelainen

text: Vuonna 1917 vallankumous lopetti Vrudan seurakunnan olemassaolon. Tšekan toimesta seurakuntalaiset kohtasivat lyöntejä ja kidutusta, niin myös Medvedkov. Sisarensa toimien ansiosta hän pääsi vapaaksi, tosin vammautuneena, ja suojaan vanhimman sisarensa luokse. Medvedkov pakeni perheineen vastaitsenäistyneeseen Viroon, jossa he asettuivat Kohtlan alueelle. Siellä hän työskenteli päivisin liuskekaivoksessa ja myöhemmin yöt yövahtina. Aiempien pahoinpitelyjen heikentämänä Medvedkovin terveys heikkeni nopeasti. Vuonna 1923 Medvedkov sai määräyksen ylimääräiseksi papiksi erääseen Kohtlan alueen seurakuntaan. Suuri rovastien papillinen kokous kuitenkin siirsi hänet suoraan kyseisen alueen emigranttien papiksi, missä tehtävässä hän kohtasi suurta käyhyyttä ja huonokuntoisia rakennuksia. Hän otti kuitenkin tavoitteekseen palvella ihmisiä säännöllisesti toimistossaan, minkä lisäksi hän halusi perustaa seurakuntaan toimivan kuoron. Emigranttien lapsille järjestettiin myös koulu, jonka uskonnonopetuksesta Medvedkov vastasi vuodet 1922-1927.


title: Aleksi Uginelainen

text: Medvedkov työskenteli siis ahkerasti ja innokkaasti seurakuntansa ja sen jäsenten puolesta. Kuitenkin Virossa vietetyt vuodet olivat raskaita niin hänelle kuin hänen perheelleenkin. Hänen vaimonsa sairastui vakavasti ja menehtyi Tartossa 1929. Kyseisenä vuonna kuoli samaten Moskovan patriarkaatin alaisen Viron kirkon arkkipiispa Eusebios, joka oli Medvedkovin tukija. Tämän jälkeen Medvedkov ei saanut enää tukea, jolloin ristiriidat ja vaikeudet kasvoivat.


title: Aleksi Uginelainen

text: Konstantinopolin patriarkaatin alaisen Venäjän ortodoksisen kirkon Pariisin metropoliitta Eulogios pyysi 1929 Medvedkovia Ranskaan. Tämä siirtyi tyttärineen ja lapsenlapsineen Pariisiin odottamaan nimitystään johonkin seurakuntaan. Aluksi hän oli palkatta Pyhän Aleksanteri Nevskin katedraalissa ylimääräisenä pappina. Joulukuussa 1930 hänestä tuli vuonna 1927 perustetun Pyhän Nikolaoksen seurakunnan pappi Uginessa, Savoiessa.


title: Aleksi Uginelainen

text: Seurakuntalaiset elivät laajalla alueella ja heihin kuului paljon entisiä sotilaita ja muita Venäjän, Viron ja Balkanin emigrantteja, jotka työskentelivät Uginen alueen metallitehtaissa. Osa suhtautui vihamielisesti uuteen pappiinsa. Lisäksi uusi asuinpaikka tuotti 60-vuotiaalle Medvedkoville terveydellisiä ongelmia, sillä tehdas saastutti ilman siinä laaksossa, jossa seurakunta toimi. Vuoden 1934 kesäkuussa Medvedkov sairastui vakavasti ja hänellä todettiin vatsasyöpä, joka levisi nopeasti koko ruumiiseen. Hänen viimeisinä päivinään pappi Ivan Grigor-Klotchko auttoi häntä antamalla hänelle muun muassa ehtoollisen ja toimittaen sairaanvoitelun. Medvedkov kuoli elokuun 22. päivä vuonna 1934 ja hänet haudattiin Uginen vanhalle hautausmaalle.


title: Aleksi Uginelainen

text: 1956 Uginen kaupunginhallitus päätti lakkauttaa vanhan hautausmaan. Medvedkovin arkku kaivettiin ylös uudelle hautausmaalle siirtoa varten. Yllättäen hänen ruumiinsa huomattiin maatumattomaksi, eikä se seuraavien kolmen päivän aikanakaan kärsinyt mistään muutoksista. Sama todettiin myöhemmin, kun arkku avattiin uudelleen todistajien läsnä ollessa. 2.-4. lokakuuta 1957 Medvedkovin arkku siirrettiin Sainte-Geneviève-des-Bois’n venäläiselle hautausmaalle kirkon kryptaan. Tässä yhteydessä piispa Methodios toimitti muistoliturgian ja panihidan.


title: Aleksi Uginelainen

text: 2004 alkuvuodesta Konstantinopolin ekumeeninen patriarkaatti julkaisi listan kanonisoiduista henkilöistä, joista viisi oli elänyt Ranskassa, yksi näistä isä Aleksi Medvedkov. Muita olivat  Maria Skobtsova, Georgi Skobtsov, isä Dimitri Klepinine ja Elia Fondaminski. Medvedkovin reliikit siirrettiin Bussyn Jumalanäidin suojeluksen luostariin.


title: Dimitri Klepinine

text: Dimitri Andrejevitš Klepinin ("Дмитрий Андреевич Клепинин"; 14. huhtikuuta 1904, Pjatigorsk, Venäjä – 10. helmikuuta 1944, Dora, Saksa) oli venäläissyntyinen, ranskalainen ortodoksipappi. Hän vaikutti Pariisissa toisen maailmansodan aikana, joutui natsien vangitsemaksi helmikuussa 1943 ja menehtyi vuotta myöhemmin keuhkokuumeeseen Doran keskitysleirillä.


title: Dimitri Klepinine

text:
Isä Dimitri Klepinine kanonisoitiin yhdessä äiti Maria Skobtsovan kanssa Pyhien joukkoon kuuluvaksi Ekumeenisen patriarkaatin Pyhän Synodin päätöksellä vuonna 2004.
Tämä kanonisointi, jossa lisäksi kanonisoitiin Marian poika Georgi Skobtsov (1921–1944) sekä isä Aleksis Medvedkov (1867–1934) ja Elia Fondaminski (1880–1942), oli ensimmäinen kerta, kun ortodoksinen kirkko kanonisoi Länsi-Euroopassa asuneita henkilöitä.


title: Dimitri Klepinine


title: Auringonkaltainen tähti

text:
Auringonkaltainen tähti on pääsarjan tähti, joka muistuttaa massaltaan ja kehitysvaiheeltaan Aurinkoa. Sellaisella tähdellä katsotaan voivan olla Maan kaltaisia planeettoja, joissa on edellytykset elämän syntymiselle. Aurinkoa massiivisemmet valkeat A-spektriluokan tähdet ovat liian lyhytikäisiä ja säteilevät liikaa ultravioletin aallonpituudella, joka on elämälle vaarallista. Aurinkoa kevyemmät punaiset kääpiöt puolestaan pysäyttävät niitä kiertävän planeetan pyörimisen akselinsa ympäri, mikä voi ohentaa planeetan kaasukehää. Yleensä auringonkaltaisina pidetään spektriluokkien F5–K5 tähtiä, joiden massa on 1,25–0,5 Auringon massaa. Myös tiukempia rajauksia mahdollisten spektriluokkien suhteen on määritetty, kuten F8V–K2V.
Auringonkaltaisin tähtiin määritellään useimmiten spektriluokan G pääsarjan tähdet, ja lisäksi pari aliluokkaa F:n lopusta ja K:n alusta. Monesti rajataan auringonkaltaisiksi luokkien F8V-K2 V eli väri-indeksien B-V 0,48–0,80 pääsarjan tähdet ajatellen elämän mahdollisuutta tähteä kiertävällä planeetalla. Rajausperusteena on evoluutioteorian mukainen malli elämän kehityksestä, tähden pääsarjaikä ja tähden vuorovesivoiman planeetan pyörimistä hidastava vaikutus. Ajatus on se, että tällöin nopeasti pyörivä planeetta säilyy riittävän kauan tähteä ympäröivällä lämpötilaltaan elinkelpoisella vyöhykkeellä. Määritelmä kattaa suunnilleen 10% kaikista tähdistä.


title: Auringonkaltainen tähti

text: Monien tutkijoiden mielestä varsinkaan Aurinkoa suuremmilla ja kuumemmilla pääsarjan tähdillä ei ole käytännössä elinkelpoista vyöhykettä voimakkaan ultraviolettisäteilyn ja tähden suhteellisen lyhyen eliniän takia. Tällöin elämä ei ehtisi kehittyä, ja vaikkei evoluutiota tapahtuisikaan, Luojan luoma elämä saattaisi tuhoutua nopeasti tähden kirkastuessa.


title: Auringonkaltainen tähti

text: Monien tutkijoiden mielestä aurinkoa kylmempien tähtien, varsinkin punaisten kääpiöiden, elinkelpoisuutta voi rajoittaa kirkkauteensa nähden painavan keskustähden taipumus pysäyttää planeetan pyöriminen, keskustähden heikkoenerginen, fotosynteesiin ehkä sopimaton säteily, keskustähden suhteessa kirkkauteen voimakkaat flare-purkaukset ja planeettojen syntyteorian mukainen mahdollisesti liian pieni massa.


title: Auringonkaltainen tähti

text: Suurimassaisilla tähdillä ei arvioiden mukaan ole asuinkelpoista vyöhykettä, koska niiden elinikä on lyhyempi kuin Auringon, alle 500–4 500 miljoonaa vuotta. Elämä kehittyi evoluutiotutkijoiden mukaan Maan pinnalle bakteereina arviolta 500–1 000 miljoonassa vuodessa, aitotumaisia 2 300–3 700 miljoonassa vuodessa Maan synnystä ja monisoluisia tuli ehkä 3 000–3 700 miljoonassa vuodessa, ja mutkikkaita monisoluisia 4 000 miljoonassa vuodessa. Älyllistä elämää tuli vasta 4 550 miljoonan vuoden kuluttua Auringon ja Maan synnystä. 1,25 Auringon massainen tähti, jonka spektriluokka on suunnilleen F6, elää vain 4 000 miljoonaa vuotta. Niinpä sille ei ehdi kehittyä älyllistä elämää, jos kehityksen vauhti oli Maassa keskimääräinen, ja evoluutioteoreetikkojen ajoitukset suunnilleen oikeita.


title: Auringonkaltainen tähti

text: Koska tähden fysikaaliset ominaisuudet, kuten säteilyteho ja pintalämpötila, muuttuvat tähden elämän eri vaiheissa myös elokehän rajat muuttuvat aikaa myöten. Tähti kuumenee kehittyessään, ja Maan arvellaan muuttuvan elinkelvottomaksi noin 2,0 miljardin vuoden kuluttua. Kasvihuoneilmiö karkaa täysin käsistä 4,9 miljardin vuoden kuluttua. Aurinko jättää vakaan pääsarjavaiheen 6,5 miljardin vuoden kuluttua, jolloin sen kirkkaus on 2,2 kertainen nykyiseen verrattuna.


title: Auringonkaltainen tähti

text: Tällaisista aikaskaaloista puhuttaessa erotetaan vielä erikseen "jatkuvasti elinkelpoinen elokehä" (, CHZ), joka täyttää elokehän vaatimukset koko tähden elinkaaren ajan. Tämä on tärkeää elämän kehittymismahdollisuuksia tarkasteltaessa. CHZ on paljon tavallista elokehää kapeampi ja rajoiltaan vaikeammin arvioitavissa oleva alue. Auringolle sen arvioidaan olevan 0,95–1,15 AU. Hartin 1970-luvulla tekemän hyvin pessimistisen arvion mukaan se olisi 0,958–1,004 AU. Tämän arvion mukaan K-ja M-tähdillä ei olisi elinkelpoista vyöhykettä lainkaan, planeetta joko jäätyy tai tulee liian kuumaksi.


title: Auringonkaltainen tähti

text: Suurimassaiset luokkien pääsarjan O, B ja A tähdet elävät niin lyhyen aikaa, ettei elämä ehdi kehittyä evoluution tutkijoiden päättelemässä ajassa. Elämän synty vaatii Maassa tehtyjen ajoitusarvioiden mukaan 500–1 000 miljoonaa vuotta. Suurimassaiset tähdet säteilevät runsaasti ultraviolettisäteilyä, joka voi vahingoittaa elämää, mutta myös kiihdyttää elämän kehitystä. Voimakas ultraviolettisäteily voi myös heikentää kaasukehää. Väitetään jo kirkkaimpien ultraviolettisäteilyn olevan liian voimakasta Usein on väitetty eri syistä, että pienimassaisilla tähdillä ei ole elinkelpoista vyöhykettä lainkaan. Pienimassaisten tähtien elinkelpoinen vyöhyke on vuorovesirajan sisäpuolella. Silloin planeetta kääntää aina saman puolensa kohti keskustähteään, mikä saattaa heikentää planeetan elinkelpoisuutta. Uusien tutkimusten mukaan näin ei välttämättä tarvitse olla. Joidenkin tietojen mukaan vuorovesiraja Maata vastaavalle etäisyydelle on jo 0,7–0,8 Auringon massaisella tähdellä.


title: Auringonkaltainen tähti

text: Michael Hartin 1979 julkistamien tutkimusten mukaan mukaan elinkelpoinen vyöhyke on levein luokan G0 pääsarjan tähdellä, ja ekokehää ei voi olla kuumaan päin mentäessä luokan F7 pääsarjan tähdellä, eikä myöskään K1-tähdellä ja näitä kylmemmillä pääsarjan tähdillä. Tämä ajatus pohjautuu Hartin arvioon siitä, että ekokehä olisi Auringolla 0,95–1,01 AU.


title: Auringonkaltainen tähti

text: Väitetään myös, että pienimassaisilla tähdillä käy niin, että ilmakehän hiilidioksidimäärän väheneminen ajan mukana esimerkiksi yhteyttämisen alussa voisi pienentää kasvihuoneilmiötä ja jäädyttää planeetan. Alaraja tähden massalle on tämän mukaan arviolta 0,7 Auringon massaa


title: Auringonkaltainen tähti

text: Toisaalta oletetaan, että pienten tähtien esiplanetaarisen kiekon massa on suoraan verrannollinen tähden massaan. Monien arvioiden mukaan elinkelpoisen planeetan massa olisi oltava ainakin 0,3 Maan massaa. Silloin pienimassaisilta, alle 0,3 Auringon massaisilta tähdiltä löytyisi harvoin elinkelpoisia planeettoja. Yli 0,3 maan massaisia planeettoja on erään arvion mukaan todennäköisyydellä 10-40 % 0,6 Auringon massaiselle tähdelle, 1–25 % 0,4 ja 0–5 % 0,2 Auringon massaiselle tähdelle, jos planeetat synnyttäneen esiplanetaarisen kiekon viskositeetti alfa on välillä 0,5–1,5.


title: Auringonkaltainen tähti

text: Aurinko on epätavallisen metallirikas, ja havaitut eksoplaneetat näyttävät kiertävän metallirikkaita tähtiä. Niiden kaasussa on runsaasti raskaita alkuaineita. Kun tähti ja planeetat syntyvät kaasusta, ns. kasautumisteorian mukaan todennäköisimmin raskaita alkuaineita enemmän sisältävälle tähdelle syntyy suuri planeettakunta.


title: Auringonkaltainen tähti

text: Tähden iän on oltava yli 700 miljoonaa vuotta, ja erässä arviossa oletetaan, että elämä ehtisi kehittyä miljardissa vuodessa. Erään arvion mukaan elämän kehitys vaatisi 850 miljoonaa vuotta, mikä on 2,2 Auringon massaisen tähden pääsarjaikä. Tällöin elämää voisi olla yli 1700 miljoonan vuotta vanhan tähden ympärillä. Tähti ei saisi olla liian kuuma, sillä se säteilisi liikaa elämälle haitallista ultraviolettisäteilyä. Tähden massa olisi ehkä 0,2–2,0 Auringon massaa.


title: Auringonkaltainen tähti

text: Georgian valtionyliopiston 100 lähimmän aurinkokunnan ulkopuolisen taivaankappaleen joukkoon mahtuu noin 13 luokkien F8-K2 pääsarjan tähteä. Erään toisen luettelon mukaan näitä olisi 12. Tämän mukaan auringonkaltaisia tähtiä on noin 1/6 kaikista tähdistä. Luokkaan G osuu vain 6 pääsarjan tähteä, ja luokassa G2V on vain 2 tähteä, joista toinen on Aurinko ja toinen Alfa Centauri.


title: Auringonkaltainen tähti

text: Gliesen CNS3-luettelossa on pyritty luettelemaan tunnetut, yhteensä 4388 alle 25 parsekin eli alle 81,54 valovuoden päässä olevaa tähteä. Niistä on luokkien F8V-K2V auringonkaltaisia tähtiä 571, eli noin 13% ja silloin noin 16 valovuoden välein. Mutta 4388 lähitähden joukossa on vain 49 G2V-tyypin tähteä. Näitä on silloin tähdistä 1,2% eli noin 36 valovuoden välein. Luettelon spektriluokittelu on jossain määrin epätarkka, ja näin ollen aivan täsmällistä kuvaa auringonkaltaisten tähtien määrästä se ei anna.


title: Auringonkaltainen tähti

text: Aurinkoa muistuttava tähti eli "Auringon analogia" on tähti, jonka pintalämpötila poikkeaa alle 500 kelviniä Auringon pintalämpötilasta. Silloin tähden pinnalla on 5 200–6 300 K:n lämpötila. Lisäksi rajataan tähden metallipitoisuudeksi 50-200% Auringon metallipitoisuudesta.


title: Auringonkaltainen tähti

text: Tämän mukaan Aurinkoa muistuttavat esim. oranssi Alfa Centauri B, Tau Ceti, Sigma Draconis ja sellaiset kohti alijättiläistä kehittyvät tähdet kuin Delta Pavonis. Tähän luokkaan kuuluu ainakin K1V, ehkä vielä K2V, ja yläpäästä ainakin G0V, ehkä vielä F9. Monelta tähän luokkaan kuuluvalta tähdeltä on löydetty eksoplaneettoja, esim. 51 Pegasi, 47 Ursae Majoris, 107 Piscium jne.


title: Auringonkaltainen tähti

text: Tunnetaan muutamia tähtiä, joiden ominaisuudet vastaavat lähes tarkalleen Aurinkoa. Niiden uskotaan olevan erityisen lupaavia ehdokkaita elokelpoisten planeettojen etsintään tulevaisuudessa. Näiden "auringon kaksosten" pintalämpötila, spektriluokka, pyörähdysnopeus, massa, muuttuvuus ja metallipitoisuus on hyvin lähellä Auringon vastaavia arvoja. Näiden tähtien tutkimus auttaa ymmärtämään paremmin Auringon ominaisuuksia muiden tähtien suhteen. Tunnettuja Auringon kaksosia ovat 18 Scorpii, 37 Geminorum, 51 Pegasi, Beta Canum Venaticorum ja HD 98618. Käytännössä Auringon kaksosiksi lasketaan monesti vielä spektrityypin G0V tähti.


title: Auringonkaltainen tähti

text: Aurinkoa hieman muistuttavien tähtien ominaisuuksia. Aurinko on tyyppiä G2.Tähtiä joiden pintalämpötilat ovat lähellä Aurinkoa eli poikkeavat siitä noin 500 astetta. Joidenkin tähtien mitatut metallipitoisuudet ovat alhaisia, mikä pienentää planeettakunnan todennäköisyyttä.


title: Auringonkaltainen tähti

text:
Alle 50 valovuoden päässä
Muita lähistöillä olevia spektriltään lähellä aurinkoa olevia tähtiä eli luokkiin G-K kuuluvia, väljästi Aurinkoa muistuttavia tähtiä.


title: Anthony Davidson

text: Anthony Denis Davidson (s. 18. huhtikuuta 1979 Hemel Hempstead, Englanti, Iso-Britannia) on englantilainen autourheilija. Hän voitti Sebringin 12 tunnin ajon vuonna 2010. Hän sijoittui neljänneksi Le Mansin 24 tunnin ajossa vuonna 2011.


title: Anthony Davidson

text: Vuonna 1987 hän aloitti karting-uransa. Kart-urallansa hän ajoi kartingia Britannian, Euroopan ja Pohjois-Amerikan sarjoissa. Hän siirtyi autoihin vuonna 1999, jolloin hän voitti Britannian Formula Ford -talvisarjan mestaruuden. Vuonna 2000 Davidson voitti Formula Ford Festival World Cup -kilpailun ja sijoittui kolmanneksi Britannian Formula Ford -sarjassa. Hän voitti McLaren Autosport BRDC Award -palkinnon 2000. Samana vuonna hän voitti FIA European Formula 3 Cupin mestaruuden ja sijoittui kolmanneksi Masters of Formula 3 -kilpailussa ja toiseksi Britannian F3-sarjassa.


title: Anthony Davidson

text: Tällä hetkellä Davidson työskentelee Toyotan tehdas kuljettajana FIA World Endurance Championship -sarjassa ja Mercedes AMG Petronas F1 tallin simulaattori ajajana. Hän työskentelee myös englantilaisen Sky Sports F1 HD televisiokanavan F1 analyytikkona.


title: Anthony Davidson

text: Davidson testasi BAR-tallin autoa kaudella 2001. Hän ajoi ensimmäiset Formula 1 -kilpailunsa Minardin ratissa kaudella 2002. Hän korvasi kilpailuissa tallin Alex Yoongin, joka oli sivussa aikasempien kisojen karsiutumisien johdosta. Davidson ei vakuuttanut kilpailuissa eikä saanut kilpakuljettajan paikkaa seuraavaksi kaudeksi, joten hänen oli tyydyttävä testikuljettajan paikkaan BAR-tallissa. Kun tallin toinen testikuljettaja Takuma Satō sai kilpakuljettajan paikan kauden 2003 viimeisessä osakilpailussa, tuli Davidsonista tallin kolmas kuljettaja.


title: Anthony Davidson

text: Kaudella 2004 Davidson oli BAR-tallin kolmas kuljettaja ja ajoi tallin kolmatta autoa perjantain ensimmäisissä harjoituksissa. Kaudella 2005 Davidson ajoi yhden kisan tuuraten Takuma Satōa Malesian GP:ssä, mutta joutui keskeyttämään tekniseen vikaan jo kilpailun alkukierroksilla. Kaudella 2006 Davidson toimi Hondan testikuljettajana.


title: Anthony Davidson

text: Kausi 2007 oli Davidsonin ensimmäinen täysi kausi F1-sarjassa. Hän ei yltänyt kauden aikana kisassa kertaakaan kahdeksan parhaan joukkoon ja jäi siten pisteittä. Davidson jatkoi Super Agurin toisena kilpakuljettajana myös kaudella 2008. Talli kuitenkin kärsi isoista talousvaikeuksista ja sulki lopulta talousvaikeuksien takia ovensa Espanjan GP:n jälkeen, jolloin Davidson jäi ilman ajopaikkaa. Myöhemmin Davidson toimi Hondan ja Brawn GP:n testikuljettajana. Hän toimi myös BBC Radio 5 Live kanavan kommentaattorina. Davidson yritti paluuta F1-sarjaan kaudelle 2011 Virgin ja Lotus-talleissa, mutta ei saanut kilpakuljettajan paikkaa. Hän toimi kaudella Mercedeksen testikuljettajana.


title: Elia Fondaminski

text: Elia Fondaminski (1880–1942) oli ranskalainen emigrantti, joka kanonisoitiin yhdessä äiti Maria Skobtsovan kanssa Pyhien joukkoon kuuluvaksi Ekumeenisen patriarkaatin Pyhän Synodin päätöksellä vuonna 2004.


title: Elia Fondaminski

text: Tämä kanonisointi, jossa äiti Marian lisäksi kanonisoitiin hänen poikansa Georgi Skobtsov (1921–1944), isä Aleksis Medvedkov (1867–1934) ja isä Dimitri Klepinine (1904–1944), oli ensimmäinen kerta, kun ortodoksinen kirkko kanonisoi Länsi-Euroopassa asuneita henkilöitä.


title: Elia Fondaminski

text: Ranskan uusmarttyyrien yhteiseksi muistopäiväksi Konstantinopolin Pyhä Synodi määräsi heinäkuun 20. päivän.


title: Aurinkoa muistuttava tähti

text:
Aurinkoa muistuttava tähti on auringonkaltainen tähti, joka saattaisi olla Auringon kaksonen, mutta tätä ei voida varmasti sanoa.
Näille tähdille on tyypillistä, että ne ovat spektriluokan F tai G pääsarjan tähtiä.


title: Art Blakey

text: Arthur "Art" Blakey (11. lokakuuta 1919 – 16. lokakuuta 1990) oli yhdysvaltalainen jazz-rumpali ja orkesterinjohtaja. Hän aloitti musiikkiopinnot pianonsoitolla, ja murrosikäisenä soitti jo kokopäivätoimisesti johtaen omaa yhtyettään. Pian tämän jälkeen hän siirtyi rumpujen pariin, mikä osoittautui erinomaiseksi valinnaksi. Hänen ensimmäiset esikuvansa olivat swing-aikakauden suuria rumpaleita, kuten Chick Webb ja Sid Catlett. Vuosina 1943-1944 hän sai rumpalin pestin Fletcher Hendersonin erinomaisessa orkesterissa, mutta sitäkin tärkeämmäksi tuli Billy Eckstinen orkesterin parissa työskentely (1944-1947). Kyseisenä aikana hän tutustui sellaisiin muusikoihin kuten Miles Davis, Dexter Gordon, Thelonious Monk, Wardell Gray, Charlie Parker, Dizzy Gillespie ja Fats Navarro.


title: Art Blakey

text: 1940-luvun lopulla Blakey teki pitkän, yli vuoden pituisen matkan Afrikkaan, tutustuen afrikkalaisiin juuriinsa, ja sieltä hän löysi islamilaisen kulttuurin joka teki häneen lähtemättömän vaikutuksen. Palattuaan matkaltaan hän lyöttäytyi yhteen Clifford Brownin (trumpetti) ja Horace Silverin (piano) kanssa, "The Jazz Messenger" oli saanut alkunsa.


title: Art Blakey

text: Vuonna 1955 Blakeyn ja Silverin mukaan liittyivät trumpetisti Kenny Dorham, saxofonisti Hank Mobley ja kontrabasisti Doug Watkins. Seuraavana vuonna Silver lähti yhtyeestä perustaakseen oman kokoonpanonsa. Tämän jälkeen aina Blakeyn kuolemaan asti "The Jazz Messenger" oli ehkä kaikista suurin Hard Bop -tyylisuuntaa edustaneista yhtyeistä. Yhtyeen tavaramerkiksi tuli svengaava aggressiivinen bebop-tyylin pohjautuva, blues-sävytteinen jazz. Myös gospel-musiikista saatiin vaikutteita. Art Blakeyn jazzin lähettiläät olivat monille lahjakkaille, nuorille jazz-muusikoille erityisen hyvä ja antoisa koulu.


title: Art Blakey

text: Art Blakeyn merkitys jazz-musiikkiin on ollut moniulotteista. Hän on ottanut yhtyeensä siipien suojaan sellaisia (aikoinaan tuntemattomia nuoria) kuten Clifford Brown, Lou Donaldson, Donald Byrd, Johnny Griffin, Benny Golson, Lee Morgan, Wayne Shorter, Freddie Hubbard, Chuck Mangione, Woody Shaw, Cedar Walton, Jackie McLean, Wynton Marsalis sekä Randy ja Mike Brecker.


title: Art Blakey

text: Lukemattomat muusikot saivat hänestä vaikutteita ja hänen merkityksensä jazzin historiassa on paljon suurempi kuin hänen rumpalintaitojensa antama vaikutus. Vaikka Blakeyn hi-hatin käyttö olikin aikoinaan uraauurtavaa, (voimakas 2 ja 4 iskun kohdilla sulkeutuva) myös aggressiivinen virvelin ja svengaavan symbaalin käyttäminen teki hänestä yhden parhaista rumpaleista. Vahvasta, perkussiivisesta lähestymistavasta huolimatta Blakey oli hyvä kuuntelemaan kanssamuusikoitaan ja tukemaan yhtyeen yhteisiä pyrkimyksiä antaen kaikille tilaa musiikin luomiseen ja improvisoimiseen.


title: Art Blakey

text:
"”To pass through life and miss this music is to miss out on one of the best things about living.”"
"”When people come in to relax and enjoy themselves after a hard day's work,
it's my job to make them happy-to wash away the dust of everyday life.”"
"”That's what Jazz music is all about. We started the Messengers because somebody had to mind the store for jazz. No America--no Jazz. It is the only culture that America has brought forth.”"


title: Peter Sauber

text: Peter Sauber (s. 13. lokakuuta 1943 Zürich, Sveitsi) on sveitsiläinen Sauberin Formula 1 -tallin perustaja. Sauber kouluttautui sähköasentajaksi, mutta vaihtoi alaa autokauppiaaksi ja siirtyi Hinwil-nimiseen sveitsiläiseen kaupunkiin.


title: Peter Sauber

text: Sauberin perustama talli pääsi Formula 1 -kisoihin vuonna 1993. Vuonna 2005 BMW osti tallin. Sauber jätti johtajan paikan, mutta jatkoi tallin neuvonantajana. Kun BMW päätti lopettaa kilpailemisen Formula 1 -sarjassa kauden 2010 jälkeen, Sauber osti tallin takaisin itselleen.


title: Peter Sauber

text: Lokakuussa 2012 Sauber siirtyi pois tallin päivittäisistä johtotehtävistä, mutta jatkaa hallituksen puheenjohtajana.


title: Kairon oopperatalo

text: Kairon oopperatalo on osa Kansallista kulttuurikeskusta, joka on Kairon tärkein esiintyvän taiteen esityspaikka. Egyptin parhaimmat musiikin esiintyjäryhmät pitävät kotipaikkanaan tätä kulttuurikeskusta, joka sijaitsee Niilin Geziran saaren eteläosassa lähellä Kairon keskustaa.


title: Kairon oopperatalo

text: Oopperatalo on vihitty käyttöön 10. lokakuuta 1988. Rakennuskompleksin rahoitus järjestyi Japanin lahjoittaessa varat Egyptille presidentti Hosni Mubarakin vieraillessa Japanissa huhtikuussa vuonna 1983. Rakennustyöt aloitettiin toukokuussa 1985 ja rakennustyöt kestivät kolme vuotta.


title: Kairon oopperatalo

text: Kairon alkuperäinen oopperatalo, Khedivial-oopperatalo, tuhoutui tulipalossa vuonna 1971. Kairo oli ilman oopperataloa miltei kaksi vuosikymmentä uuden oopperatalon valmistumiseen asti.


title: Ross Brawn

text: Ross Brawn (s. 23. marraskuuta 1954 Manchester, Englanti, Iso-Britannia) on brittiläinen entinen Mercedes GP:n Formula 1 -tallin tallipäällikkö, ja nykyinen Formula 1 moottoriurheilunjohtaja.


title: Ross Brawn

text: Brawn toimi Formula-uransa alussa Benettonin ja Ferrarin teknisenä johtajana. Kausina - hän toimi tallipäällikönä Hondan F1-tallissa. Pesti päättyi yllättäen, kun Honda vetäytyi F1-sarjasta kauden 2008 jälkeen. Ross Brawn osti tallin itselleen ja nimesi sen Brawniksi. Kaudella Brawn voitti sekä kuljettajien että valmistajien maailmanmestaruudet. Ross Brawn myi tallinsa Mercedes-Benzille ja jatkoi uuden Mercedes-tallin tallipäällikön tehtävissä. Vuoden 2013 päätteeksi hän jätti tallin.


title: Ross Brawn

text:
Ross Brawn jätti vuonna 1976 työnsä Britannian atomienergian tutkimuskeskuksessa ja siirtyi intohimonsa, autourheilun, pariin.
Frank Williams palkkasi Brawnin vuonna 1978 vasta perustettuun Formula 1 -talliinsa. Williamsilta hän siirtyi Jaguarille vuonna 1989 ja edelleen Benettonille vuonna 1992. Hänen katsotaan osaltaan olleen teknisenä johtajana Michael Schumacherin menestyksen takana tämän voittaessa maailmanmestaruuksia. Vuonna 1996 Brawn seurasi Schumacheria Italiaan Ferrarille. Brawn tuli tunnetuksi tallia eteenpäin ajaneena voimana, sillä Brawnin mukaan aina voidaan parantaa tuloksia, ja ainoastaan siten saavutetaan menestystä. Erityisesti Brawnin kykyä tehdä oikeita kisan aikaisia taktisia ratkaisuja pidetään ilmiömäisenä. Ferrari myös palkitsi Brawnin avokätisesti: F1 Racing -lehti arvioi vuonna 2006 Brawnin ansainneen noin viisi miljoonaa dollaria vuodessa Ferrarilla jo muutaman kauden ajan. Kauden 2006 jälkeen Brawn ilmoitti pitävänsä välivuoden.


title: Ross Brawn

text: Välivuoden jälkeen Brawn palasi F1:n pariin siirtymällä Hondan F1-tallin tallipäälliköksi marraskuussa 2007. Tätä tehtävää Brawn hoiti vuoteen 2009, jolloin Honda päätti yllättäen jättää Formula 1-sarjan.


title: Ross Brawn

text: Kun ostajaa ei löytynyt, joutui Brawn ostamaan tallin, jonka hän nimesi Brawn GP:ksi. Talli teki historiaa kaudella voittamalla sekä valmistajien että kuljettajien mestaruudet samalla kaudella. Onnistuneen kauden jälkeen Ross Brawn myi enemmistön tallistaan Mercedes-Benzille. Talli vaihtoi nimensä Mercedes GP:ksi ja Brawn nimettiin jatkamaan sen tallipäällikkönä. Hän jätti tallipäällikön tehtävät vuoden 2013 päätteeksi.


title: Hr1

text: Raskas pikajunaveturi Hr1 (ennen vuoden 1942 nimiuudistusta P1) eli tuttavallisemmin Ukko-Pekka oli Valtion rautateiden voimakkain henkilöliikenteen höyryveturi. Tyyppiä rakennettiin kaiken kaikkiaan 22 kappaletta Lokomon ja Tampellan konepajoilla vuosina 1937–1957. Veturin pyörästöjärjestys on 4-6-2 ja suurin sallittu nopeus 110 km/h. Veturin massa on 93 tonnia, mutta työkunnossa sen kokonaismassaa kasvattavat tämän lisäksi noin 63 tonnia vettä ja hiiltä.


title: Mikroturbulenssi

text:
Mikroturbulenssi (ξ ,"ksii, ksi, xi", v ) on tähtitieteessä luku, jolla mitataan tähden pinnan rauhallisuutta spektristä. Auringon mikroturbulenssi ξ on 1,20 km/s. Mikroturbulenssin maksimiraja on 5 km/s. Mikroturbulenssi leventää spektriviivoja.
Sykkivillä jättiläistähdillä sykkimisen aiheuttamat shokkiaallot vahvistavat mikroturbulenssia.
Mikroturbulenssilla tarkoitetaan myös pienen mittakaavan pyörteisyyttä Maan ilmakehässä tms.
Varsinkin suurissa jättiläistähdissä esiintyy jopa 50 km/s suuruista makroturbulenssia, sillä jättiläistähdissä
konvektiorakeet eli granulat ovat huomattavan suuria.


title: Ukko-Pekka

text: Ukko-Pekka voi tarkoittaa seuraavia:


title: Pintagravitaatio

text: Pintagravitaatio eli painovoima tähden pinnalla, "g", on se kiihtyvyys, jonka gravitaatio saa aikaan taivaankappaleen pinnalla. Se voidaan ajatella kiihtyvyydeksi, jonka koekappale saisi hyvin lähellä kohteen pintaa, edellyttäen että koekappaleen massa on paljon pienempi kuin itse taivaankappaleen, niin, ettei se itse aiheuta häiriötä.


title: Pintagravitaatio

text: Pintagravitaatio mitataan kiihtyvyyden yksiköillä, jollainen SI-järjestelmäsä on metri sekunnin neliötä kohti, m/s. Usein se kuitenkin ilmaistaan Maan pinnalla vaikuttavan painovoiman kiihtyvyyden, "g" = 9.80665 m/s, monikertana. Astrofysiikassa sille käytetään usein logaritmista asteikkoa, jolloin käytetty mittaluku, log "g", on cgs-yksiköissä (cm/s) ilmaistun kiihtyvyyden 10-kantainen eli Briggsin logaritmi. Koska gravitaatio aiheuttaa kaikille kappaleille yhtä suuren kiihtyvyyden ja koska 1 m/s = 100 cm/s, on painovoiman kiihtyvyys Maan pinnalla cgs-yksiköissä 980,665 cm, jonka 10-kantainen logaritmi log "g" = 2,992.


title: Pintagravitaatio

text: Valkoisen kääpiön pintagravitaatio on hyvin suuri, neutronitähden vielä suurempi. Neutronitähden suuren tiheyden vuoksi sen pintagravitaatio voi olla jopa 7·10 m/s², yli 7·10 kertaa suurempi kuin Maassa. Yksi seuraus tästä suuresta painovoimasta on sekin, että pakonopeus neutronitähden pinnalta voi olla jopa luokkaa 100 000 km/s, eli noin kolmasosa valon nopeudesta.


title: Pintagravitaatio

text: Newtonin gravitaatiolain mukaan kappaleen aiheuttava gravitaatiovoima on suoraan verrannollinen sen massaan: kaksinkertainen massa aiheuttaa kaksinkertaisen voiman. Gravitaatio noudattaa myös käänteisen neliön lakia, niin että kappaleen siirtäminen kaksinkertaiselle etäisyydelle pienentää painovoiman neljäsosaansa, kymmenkertaiselle etäisyydelle taas sadasosaan. Samaan tapaan myös esimerkiksi valon intensiteetti on kääntäen verrannollinen etäisyyden neliöön: kaukaisista valonlähteistä havaitsija saa vähemmän valoa.


title: Pintagravitaatio

text: Suuret kappaleet kuten planeetat ja tähdet ovat yleensä likipitäen pallon muotoisia, jolloin niiden pinnalla vallitsee hydrostaattinen tasapaino ja gravitaation potentiaalienergia on niiden pinnalla kaikkialla yhtä suuri. Niiden pinnassa voi kyllä olla epätasaisuuksia, mutta pienessä mittakaavassa eroosiovoimat pyrkivät vähitellen siirtämään keskimääräisen pinnan yläpuolella olevan aineen alemmaksi. Suuremmassa mittakaavassa taas planeetta tai tähti itse muuttaa muotoaan, kunnes tasapaino on saavutettu. Useimpia taivaankappaleita voidaankin pitää lähes täydellisinä palloina, mikäli niiden pyörimisliike on hidasta. Nuorten, massiivisten tähtien pyörimisnopeus voi kuitenkin olla niin suuri, ekvaattorilla jopa 20 km/s, että tuloksena on suuri päiväntasaajan pullistuma. Tällaisia nopeasti pyöriviä tähtiä ovat esimerkiksi Achernar, Altair, Regulus A ja Vega.


title: Pintagravitaatio

text: Se seikka, että monet suuret taivaankappaleet ovat lähes pallomaisia, helpottaa pintagravitaation laskemista. Painovoima pallosymmetrisen kappaleen ulkopuolella on yhtä suuri kuin jos kappaleen koko massa olisi keskittynyt sen keskipisteeseen, kuten jo Isaac Newton osoitti. Tämän vuoksi tietyn massaisen tähden tai planeetan pintagravitaatio on likipitäen kääntäen verrannollinen sen säteeseen, ja tietyn tiheyden omaavan tähden tai planeetan pintagravitaatio suoraan verrannollinen sen säteeseen. Esimerkiksi Gliese 581 c-nimisen eksoplaneetan massa on arvioiden mukaan viisi kertaa niin suuri kuin Maan. Jos se on kiviplaneetta, jonka keskus on rautaa, sen säde lienee vain noin 50 % suurempi kuin Maan, missä tapauksessa sen pintagravitaatio on noin 2,2 kertaa niin suuri kuin Maassa. Jos se sen sijaan koostuu pääasiassa jäästä tai vedestä, sen säde voisi olla kaksi kertaa niin suuri kuin Maan, missä tapauksessa pintagravitaatio olisi 1,25 kertaa niin suuri kuin Maassa.


title: Pintagravitaatio

text:
Nämä verrannollisuudet voidaan ilmaista kaavalla formula_1, missä "g" on planeetan pintagravitaatio, "G" gravitaatiovakio, "m" sen massa ja "r" sen säde. Jos kiihtyvyyden yksikkönä käytetään painovoiman kiihtyvyyttä Maan pinnalla (9,81 m/s²), massan yksikkönä Maan massaa (5,976·10kg) ja pituusyksikkönä Maan sädettä (6371 km), saadaan kaava muotoon formula_2. Esimerkiksi Marsin massa on 6.4185·10 kg = 0,107 Maan massaa ja säde 3390 km = 0,532 Maan sädettä. Niinpä Marsin pintagravitaatio on likimäärin
kertaa Maan pintagravitaatio.


title: Pintagravitaatio

text:
Pintagravitaatio voidaan ilmaista myös taivaankappaleen tiheyden ρ = "m"/"V" avulla seuraavasti:
Nin ollen yhtä tiheiden taivaankappaleiden pintagravitaatio on suoraan verrannollinen taivaankappaleen säteeseen "r".


title: Pintagravitaatio

text: Koska painovoima on kääntäen verrannollinen etäisyyteen taivaankappaleen keskipisteestä, avaruusasemalla, joka on 160 kilometrin korkeudessa, se on yhtä suuri kuin Maan pinnalla. Syy siihen, ettei avaruusasema putoa maan pinnalle, ei ole, ettei se olisi gravitaation vaikutuksen alainen, vaan että se on nopeassa kiertoliikkeessä Maan ympäri, jolloin sen keskeiskiihtyvyys on yhtä suuri kuin painovoiman kiihtyvyys.


title: Pintagravitaatio

text: Useimmat todelliset taivaankappaleet eivät ole tarkalleen pallomaisia. Yksi syy tähän on, että monet niistä pyörivät, minkä vuoksi niihin vaikuttavat painovoiman ja keskipakoisvoima yhdessä. Tämän vuoksi tähdet ja planeetat ovat navoiltaan litistyneitä, ja pintagravitaatio on päiväntasaajalla pienempi kuin navoilla. Hal Clement kuvittelikin tieteisromaanissaan "Mission of Gravity" hyvin nopeasti pyörivän suurimassaisen planeetan, jonka pinnalla gravitaatio oli navoilla paljon suurempi kuin päiväntasaajalla.


title: Pintagravitaatio

text: Siinä määrin kuin kappaleen sisäinen tiheysjakauma poikkeaa symmetrisestä mallista, mitatun pintagravitaation perusteella voidaan tehdä päätelmiä kappaleen sisäisestä rakenteesta. Tätä on käytetty käytännössä hyväksi vuosista 1915-1916 lähtien, jolloin Loránd Eötvösin torsiovaakaa käytettiin öljyn etsimiseen läheltä Egbelliä (nyk. Gbelyä) Slovakiassa. Vuonna 1924 torsiovaa'an avulla paikannettiin Nash Domen öljykentät Texasissa.


title: Pintagravitaatio

text: Jos kappale olisi muodoltaan esimerkiksi laaja taso, putkimainen, viiva, ontto kuori, kartio tai muu eri tavoin symmetrinen kappale, painovoima sen pinnalla olisi eri kohdissa hyvin eri suuri, mutta laskettavissa. Tällaisia taivaankappaleita ei tosin ole olemassa, mutta tällaisiakin tapauksia voidaan käyttää laskuesimerkkeinä, jotka havainnollistavat myös todellisten kappaleiden käyttäytymistä.


title: Pintagravitaatio

text: Tähtien läpimittaa ei voida mitata suoraan havaintojen perusteella, koska ne näyttävät pistemäisiltä suurimmillakin kaukoputkilla. Niiden pintagravitaatio, ja sen avulla myös säde, voidaan kuitenkin arvioida niiden luminositeettiluokan perusteella. Tämä perustuu siihen, että tähden spektriviivat riippuvat voimakkaasti tähden pintagravitaatiosta, johon myös tähden luminositeetti on tiukasti sidoksissa.


title: Pintagravitaatio

text: Esimerkiksi jättiläis- ja kääpiötähtien massat voivat olla samaa luokkaa, mutta niiden läpimitat ja sen mukaisesti pintagravitaatio ovat hyvin eri suuret, sillä jättiläistähden tiheys on paljon pienempi. Jättiläis- ja kääpiötähdet voidaankin erottaa toisistaan luminositeettiefektien avulla.


title: Pintagravitaatio

text: Esimerkiksi spektriluokissa B, A ja F vedyn spekrtiviivat ovat sitä kapeammat, mitä suurempi on tähden luminositeetti. Tämä johtuu Starkin ilmiöstä: metalli-ionit aiheuttavat vetyatomien kohdalle sitä voimakkaamman sähkökentän, mitä suurempi on tähden tiheys ja samalla gravitaatio. Tämä saa vedyn energiatasot jakautumaan ja spektriviitat levenemään. Tämän vuoksi viivat ovat kirkkaimmilla tähdillä kapeat mutta pääsarjan tähdillä ja varsinkin valkoisilla kääpiöillä levenneet.


title: Pintagravitaatio

text: Auringon tyyppisten G-spektriluokan tähtien luminositteeti ja samalla painovoima mitataan neutraalin raudan ja ionisoituneen strontiumin spektriviivojen Fe I ja Sr II avulla. Molemmat viivat muuttuvat lämpötilasta riippuen suunnilleen samoin, mutta Sr II -viivat voimistuvat luminositeetin kasvaessa (ja pintagravitaation samalla pienentyessä) paljon enemmän kuin Fe I -viivat.


title: Pintagravitaatio

text: Saman spektriluokan jättiläinen on punaisempi kuin pääsarjan tähti. Spektriluokkien G ja K jättiläisten spektreissä on voimakas syaanin absorptiovyö, joka on hyvin heikko pääsarjan tähdillä. Samanlaisia viivoja vastaa viileä jättiläinen ja kuuma pääsarjan tähti.


title: Pintagravitaatio

text: Yleisessä suhteellisuusteoriassa newtonilainen kiihtyvyyden käsite ei ole yhtä käyttökelpoinen. Mustien aukkojen tapauksessa pintagravitaatiota ei voida määritellä kiihtyvyydeksi, jonka testikappale saisi sellaisen pinnalla. Tämä johtuu siitä, että tapahtumahorisontilla testikappaleen kiihtyvyys olisi suhteellisuusteorian mukaan ääretön. Tämän vuoksi käytetään renormalisoitua arvoa, joka vastaa newtonilaista arvoa heikkojen gravitaatiokenttien tapauksessa, joita voidaan käsitellä Newtonin fysiikan avulla. Yleisesti käytetty arvo on paikallinen ominaiskiihtyvyys kerrottuna gravitaatiosta aiheutuvan punasiirtymän kertoimella. Näistä edellinen on tapahtumahoristontilla ääretön, jälkimmäinen nolla, mutta niiden tulolla on sitä lähestyttäessä äärellinen raja-arvo. Tapauksessa, jolloin musta aukko ei pyöri ja tapahtumahorisontin säde on sama kuin Schwarzschildin säde, tämä arvo on määriteltävissä, olipa mustan aukon massa mikä tahansa.


title: Pintagravitaatio

text: Kun puhutaan mustan aukon pintagravitaatiosta, on kyseessä käsite, joka on analoginen newtonilaiselle pintagravitaatiolle mutta ei ole sama asia. Itse asiassa mustan aukon pintagravitaatio ei yleisessä tapauksessa ole määriteltävissä, sen sijaan kyllä siinä tapauksessa, jos tapahtumahorisontti on Killingin horisontti.


title: Pintagravitaatio

text: Staattisen Killingin horisointin pintagravitaatio formula_5 on kiihtyvyys, joka tarvitaan pitämään kappale tapahtumahorisontilla. Matemaattisesti, jos formula_6 on sopivasti normalisoitu Killingin vektori, pintagravitaatio on määriteltävissä kaavalla


title: Pintagravitaatio

text: missä arvot ovat tapahtumahorisontilla vallitsevat. Staattisessa ja asymptoottisesti suoraviivaisessa aika-avaruudessa normalisointi on suoritettava siten, että formula_8 ja formula_9. Schwarzschildin ratkaisulla valitaan formula_6 aikasiirtymän Killingin vektoriksi formula_11, ja yleisemmin Kerr-Newmanin ratkaisussa vastaavasti formula_12, jolloin aikasiirtymän ja aksiaalisesti symmetristen Killingin vektorien lineaarikombinaatio on nolla horisontilla, jossa kulmanopeus on formula_13.


title: Pintagravitaatio

text: Koska formula_6 on Killingin vektori, yhtälöstä formula_15 seuraa, että formula_16. Jos käytetään napakoordinaateissa formula_17, se on formula_18. Jos koordinaatit muunnetaan Eddingtonin-Finkelsteinin koordinaateiksi formula_19, metriikka saa muodon formula_20


title: Pintagravitaatio

text: Yleisessä koordinaattimuunnoksessa Killingin vektori muuttuu kuin formula_21 , jolloin saadaan vektorit formula_22 ja formula_23


title: Pintagravitaatio

text: Jos tähän sijoitetaan b=v, yhtälö formula_7 johtaa differentiaaliyhtälöön formula_25


title: Pintagravitaatio

text: Tämän vuoksi Schwarzschildin ratkaisuksi saadaan mustan aukon pintagravitaatioksi formula_26, missä formula_27 on sen massa.


title: Pintagravitaatio

text: Kerrin-Newmanin ratkaisun mukainen pintagravitaatio on


title: Pintagravitaatio

text: missä formula_29 on sähkövaraus ja formula_30 impulssimomentti. Tällöin määritellään, että formula_31 vastaa kahta horisonttia ja formula_32.


title: Pintagravitaatio

text: Stationaarisen mustan aukon pintagravitaatio on hyvin määritelty, koska kaikilla stationaarisilla mustilla aukoilla on Killingin mukainen tapahtumahorisontti. Viime aikoina on pyritty määrittelemään pintagravitaatio myös dynaamisille mustille aukoille, joissa aika-avaruudelle ei voida esittää Killingin vektorikenttää. Eri kirjoittajat ovat vuosien kuluessa esittäneet erilaisia määritelmiä. Vielä ei ole päästy yksimielisyyteen siitä, mikä määritelmä, jos mikään, on oikea.


title: Kairon kuninkaallinen ooppera

text: Kairon kuninkaallinen ooppera oli Kairon alkuperäinen oopperatalo Egyptissä. Oopperatalo vihittiin 1. marraskuuta 1869 ja tuhoutui tulipalossa 28. lokakuuta 1971.


title: Kairon kuninkaallinen ooppera

text: Khedive Ismail oli tilannut oopperatalon rakennettavaksi juhlistamaan Suezin kanavan avajaisia. Talon suunnittelivat arkkitehdit Pietro Avoscani ja Rossi. Talo suunniteltiin 850 hengelle ja se oli pääosin rakennettu puusta. Oopperatalo sijaitsi Egyptin pääkaupungissa Kairon Asbakin ja Ismailyyan kaupunginosien välissä.


title: Kairon kuninkaallinen ooppera

text: Verdin ooppera "Rigoletto" oli valittu ensimmäiseksi oopperaesitykseksi oopperatalon avajaisiin 1. marraskuuta 1869. Ismail oli suunnitellut hieman laajempaa esitystä uudelle teatterilleen. Oopperaesityksen valmistumisen kuukauden viiveen jälkeen, joka johtui Preussin sodasta, Verdin uusi ooppera "Aida" sai ensiesityksen Khedivial-oopperatalossa 24. joulukuuta 1871.


title: Kairon kuninkaallinen ooppera

text: Aamun aikaisina tunteina 28. lokakuuta 1971 oopperatalo tuhoutui tulipalossa maata myöten. Kaikki puurakennelmat tuhoutuivat jättäen jälkeensä vain kaksi Mohammed Hassanin veistämää patsasta.


title: Kairon kuninkaallinen ooppera

text: Alkuperäisen oopperatalon tuhoutumisen jälkeen Kairo oli ilman oopperataloa miltei kaksi vuosikymmentä ennen uuden Kairon oopperatalon valmistumista vuonna 1988.


title: Tähden ikä

text:
Tähden ikä mitataan monin tavoin.
Yleensä käytetään litiumin Li ja berylliumin Be runsautta.
Nämä heikkenevät iän myötä.
Tähden ikää voidaan karkeasti arvioida sen massan, pintalämpötilan ja kirkkauden perusteella. Näitä on usein vaikea arvioida tarkasti.
Monien tähtien iät on arvioitu eri menetelmillä hyvinkin vaihtelevasti.
Jättiläistähden ikiä ei monestikaan osata tarkoin sanoa, koska ne käyvät samantapaisen kehitysvaiheen, esimerkiksi kefeidivaiheen läpi pari kertaa.
Auringon ikä on 4,6 miljardia vuotta. Auringon tyyppinen pääsarjan tähti kirkastuu ja kasvaa vanhetessaan. Painovoima pinnalla pienenee. Samalla sen pyörimisnopeus pienenee, pyörähdysaika kasvaa, kromosfäärin aktiivisuus heikkenee ja mikroturbulenssi pienenee. Aktiivisuusjakso pitenee ja häviää iän myötä. Ikää voidaan mitata harvinaisten metallien toriumin ja neodyymin suhteesta Th/Nd.


title: Gianmaria Bruni

text: Gianmaria "Gimmi" Bruni (s. 30. toukokuuta 1981 Rooma) on italialainen autourheilija ja entinen Formula 1 -kuljettaja. F1-luokassa hän ajoi kaudella 2004. Kausina 2005 ja 2006 Bruni ajoi GP2-sarjassa.


title: Gianmaria Bruni

text: Bruni syntyi Roomassa Italiassa. Kymmenenvuotiaana hän valehteli ikänsä päästäkseen ajamaan kartingia (minimi-ikä oli 12 v.).


title: Gianmaria Bruni

text: Ensimmäisen kerran Bruni pääsi ajamaan kilpa-autoa Italian Formula Renault -sarjassa vuonna 1997. Hän voitti sarjan vuonna 1998, ja siirtyi sen jälkeen Euroopan Formula Renault sarjaan vuodeksi 1999. Senkin voitettuaan seuraava sarja oli Ison-Britannian Formula 3, jossa hän oli viides vuonna 2000 ja neljäs vuonna 2001.


title: Gianmaria Bruni

text: Kisattuaan monissa samanlaisissa Euroopan sarjoissa Bruni pääsi kokeilemaan F1-autoa, kun Minardin F1-tiimi halusi kokeilla hänen kykyjään. Hän päätyi Minardin testikuljettajaksi vuodeksi 2003. Seuraavana vuonna hän löysi sponsoreita päästäkseen Minardin kilpakuljettajaksi. Hän ajoi Minardin kilpakuljettajana kaudella 2004, muttei saanut yhtään MM-pistettä, koska auto oli sarjan huonoin.


title: Gianmaria Bruni

text: Bruni siirtyi GP2-sarjaan vuonna 2005. Ensimmäisen kilpailunsa sarjassa hän voitti Espanjassa Barcelonassa ja ajoi toiseksi Monacossa. Hän lähti Coloni-tallista kesken kauden ja siirtyi Durango-talliin. Hän ajoi itsensä paalulle ensimmäisessä kisassaan uudessa tallissa Spa-Francorchampsin kilpailussa. Kilpailussa hän joutui keskeyttämään. Seuraavalla kaudella Bruni ajoi Trident tallissa voittaen kaksi kilpailua. Vuonna 2007 Bruni siirtyi FIA GT Championships sarjaan. Bruni kilpaili Le Mansin 24 tunnin ajossa vuonna 2008. Vuosina 2012 ja 2014 Bruni oli yhdessä suomalaisen Toni Vilanderin ja Giancarlo Fisichellan kanssa GTE-Pro luokkansa parhaat Le Mansin 24 tunnin kilpailussa.


title: Gianmaria Bruni

text: Nykyään Bruni kilpailee FIA World Endurance Championship urheiluautosarjassa. Vuonna 2014 Bruni voitti GT Pro luokan maailmanmestaruuden yhdessä Toni Vilanderin kanssa.


title: Carole King

text: Carole King (oik. Carol Joan Klein, s. 9. helmikuuta 1942 New York) on yhdysvaltalainen laulaja, lauluntekijä ja pianisti. Hänet tunnetaan 1960-luvun hiteistään, joita hän teki yhteistyössä silloisen aviomiehensä Gerry Goffinin kanssa. Vuodesta 1970 alkaen King on tehnyt soololevyjä, joista tunnetuin on hänen toinen albuminsa "Tapestry" vuodelta 1971. Hänen tuotteliainta aikaansa oli 1970-luvun alku, mutta laulunkirjoittajana King on ollut merkittävä myös ennen ja jälkeen tuon ajan.


title: Carole King

text: Carole King syntyi juutalaiseen Kleinin perheeseen Brooklynissa 9. helmikuuta 1942. Hän oppi soittamaan pianoa neljän vuoden ikään mennessä. Teini-ikäisenä King kirjoitti jo omia lauluja, nauhoitti demoja, lauloi taustoja ja auttoi levytyssessioiden järjestelyissä. Hän kirjoitti ja julkaisi myös muutaman singlen, jotka eivät kuitenkaan menestyneet.


title: Carole King

text: Opiskellessaan Queens Collegessa King tapasi Gerry Goffinin, josta tuli hänen aviomiehensä ja lauluntekijäkumppaninsa. Kingin single ”Oh! Neil” (1960) teki vaikutuksen Don Kirshneriin, joka teki Kingin ja Goffinin kanssa sopimuksen Aldon Music Empirelle. Shirelles-lauluyhtye menestyi kaksikon tekemällä kappaleella ”Will You Love Me Tomorrow?”, jota seurasi seitsemän vuoden aikana useita muitakin listahittejä. Kingin oma laulajanura ei kuitenkaan ottanut tuulta alleen, sillä vain ”It Might As Well Rain Until September” (1962) nousi top-40:een.


title: Carole King

text: King ja Goffin erosivat 1967 mutta tekivät senkin jälkeen toisinaan yhteistyötä. King muutti Los Angelesiin ja perusti rock-yhtyeen The City. Yhtyeen ainoa albumi oli "Now That Everything’s Been Said".


title: Carole King

text: King julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa "Writer" vuonna 1970, mutta se ei menestynyt. King julkaisi menestysalbuminsa "Tapestry" vuonna 1971. Albumilla oli niin Kingin aiempia, muille tekemiään kappaleita kuin joitain uusiakin. "Tapestry" sai neljä Grammya, ja sitä on myyty yli 15 miljoonaa kappaletta. Tapestryn jälkeen King on jatkanut albumien tekemistä. Hän sai Oscar-ehdokkuuden kappaleestaan ”Now and Forever” elokuvassa "Omaa luokkaansa" (1992). King on myös näytellyt Broadwaylla.


title: Carole King

text: King on kirjoittanut yli 400 laulua, joita on levyttänyt yli tuhat artistia.


title: Carole King

text: King meni naimisiin Gerry Goffinin kanssa 1960 tultuaan raskaaksi 17-vuotiaana. Avioliitto kärsi 1960-luvun aikana Goffinin uskottomuudesta, ja pari erosi 1968. King oli naimisissa muusikko Charles Larkeyn kanssa 1970−1976 ja sen jälkeen Rick Eversin kanssa vuodesta 1977 vuoteen 1978, jolloin Evers kuoli huumeisiin. Kingin neljäs aviomies oli Rick Sorenson, josta hän on myös eronnut. Kingillä on kaksi tytärtä Goffinin kanssa sekä tytär ja poika Larkeyn kanssa.


title: Carole King

text: King asuu nykyisin Idahossa ranchillaan ja konsertoi lähinnä ympäristön puolesta. Ympäristöaktivisminsa lisäksi King on kampanjoinut demokraattien John Kerryn ja Hillary Clintonin puolesta.


title: Carole King

text: Kingin albumi "Tapestry" (1971) voitti neljä Grammya, joista yksi tuli Kingille vuoden parhaana naislaulajana. King nimettiin Songwriters Hall of Fameen 1987, ja 1988 hän ja Gerry Goffin saivat National Academy of Songwritersin elämäntyöpalkinnon. Kaksikko nimettiin Rock and Roll Hall of Fameen 1990. King sai Songwriters Hall of Famen Mercer Awardin 2002. King ja Goffin saivat Recording Academyn Trustee Awardin 2004. Kingille myönnettiin kongressin kirjaston Gershwin Award vuodelle 2013.


title: Polttomoottorivoimalaitos

text: Polttomoottorivoimalaitos on yhdestä tai useammasta polttomoottorista, yleensä laivadieselmoottorista muokattu voimalaitos, joka voi olla kiinteästi maalle rakennettu tai kelluva laitos.


title: Polttomoottorivoimalaitos

text: Polttomoottori pyörittää vaihteiston välityksellä sähkögeneraattoria, jolla moottorin tuottama liike-energia muunnetaan sähköenergiaksi. Moottorin käydessä syntyvä lämpöenergia joko lauhdutetaan ilmaan, tai soveltuvin osin sitä voidaan hyödyntää uudelleen lämmön tuotannossa.


title: Polttomoottorivoimalaitos

text: Pelkkää sähkötehoa tuottavien voimalaitosten hyötysuhde jää noin 40 % tasolle. Jos moottorin tuottamaa lämpöä voidaan käyttää hyödyksi, kokonaishyötysuhde saadaan nostettua noin 90 % tasolle.


title: Polttomoottorivoimalaitos

text: Polttomoottorivoimalaitos on fyysiseltä kooltaan vastaavan tehoista kattilalaitosta pienempi ja kompaktimpi. Polttomoottorivoimalan etuna on sen nopea pystytettävyys, ja kiinteänäkin suhteellisen nopea siirrettävyys paikasta toiseen. Dieselmoottorin eduksi voidaan laskea sekin, että se voi käyttää energialähteenään hyvin monentyyppisiä polttoaineita. Suuret yksiköt käyttävät yleensä maakaasua, mutta pienemmissä yksiköissä voidaan käyttää öljyä, erilaisia biopolttoaineita ja muun muassa metaania, jota syntyy luonnostaan orgaanista alkuperää olevien jätteiden mädäntyessä.


title: Polttomoottorivoimalaitos

text: Laitos on parhaimmillaan suhteellisen pienissä käyttöympäristöissä, kuten laivoilla tai etäisillä saarilla, joissa sähköntarve on suhteellisen pieni.


title: Polttomoottorivoimalaitos

text: Toinen käyttökohde on yleensä vesiteitse liikuteltavat voimalaitokset, jotka voidaan siirtää katastrofikohteeseen tuottamaan sähköä, kunnes kiinteä voimansyöttö voidaan palauttaa normaalille tasolle.


title: Polttomoottorivoimalaitos

text: Lisäksi polttomoottoria voidaan käyttää hätävoiman lähteenä paikoissa, joissa sähkönsyöttö ei saa katketa. Tällaisia ovat esimerkiksi sairaalat (niissä etenkin teho-osastot) ja Suomessa Digita Oyn lähetys- ja linkkiasemat. Digitan laitoksissa hätävoimaa tuottaa tyypillisesti 1-2 kuorma-autodieselmoottorin pyörittämää generaattoria.


title: Polttomoottorivoimalaitos

text: Valtakunnallista varavoimaa syötetään Suomessa tarpeen vaatiessa Fingridin omistamista varavoimaloista, joita on sijoiteltu pitkin maata. Näissä käytetään yleisemmin kaasuturbiinia dieselmoottorin asemasta. Kaasuturbiinia ei juurikaan käytetä normaalissa voimantuotannossa johtuen sen huonosta hyötysuhteesta ja polttoaineen kalleudesta.


title: Mory Kanté

text: Mory Kanté (s. 24. helmikuuta 1950 Kissidougou, Ranskan Guinea) on länsiafrikkalaissyntyinen mutta nykyään Ranskassa asuva koran soittaja ja laulaja.


title: Mory Kanté

text: Kanté syntyi Guineassa vuonna 1950 mutta muutti 15-vuotiaana Bamakoon Maliin. 1970-luvulla hän toimi seitsemän vuoden ajan malilaisessa Rail Band -yhtyeessä. Vuonna 1977 Kanté muutti Malista Norsunluurannikolle, jossa hän perusti Les Milieus Branches -yhtyeen. Tässä vaiheessa Kanté alkoi sekoittaa musiikkiinsa vaikutteita soulista ja R&B:stä.


title: Mory Kanté

text: Vuodesta 1982 Kanté on asunut Pariisissa. Hänen ensimmäinen täällä julkaisemansa albumi oli "Mory Kanté a Paris" (1984). Sen jälkeen Kanté on julkaissut muun muassa house-vaikutteisen hittinsä ”Yèkè Yèkè”, josta saksalainen Hardfloor teki vuonna 1996 acid-vaikutteisen klubihitiksi nousseen remixin.


title: Mory Kanté

text: Kanté on syntyperältään mandinka ja laulaa omalla kielellään. Hän on esiintynyt Suomessa April Jazzissa.


title: Mandinkat

text: Mandinkat (myös "malinket") ovat mande- eli mandingoryhmään kuuluva kansa Guineassa, Norsunluurannikolla, Malissa, Senegalissa, Gambiassa, Guinea-Bissaussa, Sierra Leonessa, Burkina Fasossa, Mauritaniassa ja Liberiassa. He puhuvat mandelaisiin kieliin kuuluvaa mandingoa ja osa myös ranskaa. Ulkonäöltään mandinkat edustavat sudanilaista tyyppiä, jossa on sekä negridisiä että europidisiä piirteitä. Valtaosa on sunnalaisia muslimeja, loput harjoittavat perinteistä uskontoa.


title: Mandinkat

text: Vuoden 1996 arvion mukaan mandinkoja oli noin 35 miljoonaa.


title: Mandinkat

text: Mandinkat ovat muodostuneet erilliseksi kansaksi keskiaikaisessa Malin valtakunnassa. Kulttuuriltaan he ovat lähellä muita mandekansoja, joista heidät erottaa voimakkaampi islamin vaikutus. Malissa ja Guineassa mandinkoilla on huomattava asema hallinnossa ja armeijassa.


title: Mandinka

text: Mandinka voi tarkoittaa seuraavia:


title: Kalasatama

text: Kalasatama () on Sörnäisten kaupunginosan osa-alue Helsingin itäisessä kantakaupungissa. Se käsittää suuren osan entistä Sörnäisten sataman aluetta, jolle on alettu rakentaa uutta laajaa asunto- ja toimistoaluetta. Rakennushankkeen on tarkoitus jatkua 2030-luvulle. Kalasatamasta on tulossa varsin tiiviisti rakennettu alue – asukkaita sinne tulee noin 20 000, suunnilleen yhtä paljon kuin Kalliossa. Lisäksi Kalasatamaan kaavaillaan työpaikkoja noin 8 000 ihmiselle. Kalasataman keskuksen alueelle metroaseman ympärille on tulossa 23–35-kerroksisten tornitalojen keskittymä ja kauppakeskus REDI.


title: Kalasatama

text: Kalasatamaan on suunniteltu pääasiassa kantakaupunkimaisia umpikortteleita, joihin sijoittuu kivijalkaliikkeitä, kahviloita ja ravintoloita. Asumisvaihtoehtoja on kerrostaloista kaupunkipientaloihin, tornitaloihin ja terassitaloihin. Verkkosaaren rantaveteen rakennetaan ponttonien päälle kelluvia taloja. Kaupungin suunnitelmien mukaan noin vuoteen 2030 mennessä Kalasatamaan rakennettaisiin asuntoja jopa 20 000 ihmiselle (yhteiseltä kerrosalaltaan miljoona neliömetriä) ja syntyisi noin 8 000 työpaikkaa ja kerrosalaltaan 400 000 neliömetriä toimistotilaa. Sinne sijoittuu vahva palvelukeskittymä, jolle tiloja 45 000 neliötä, sekä uusia puistoja ja kilometreittäin rantapromenadia. Metroasemaa ympäröiviin kortteleihin Itäväylän molemmin puolin rakennetaan Kalasataman keskus, suuri kauppa-, asunto- ja palvelukeskittymä.


title: Kalasatama

text: Kalasataman alueelle valmistui uusi metroasema, Kalasataman metroasema, joka otettiin käyttöön läntisen sisäänkäynnin valmistuttua vuoden 2007 alussa. Itäinen sisäänkäynti valmistui kuitenkin vasta vuonna 2008. Lasikatteinen asemalaituri on 135 metriä pitkä ja sen arkkitehtina toimi HMT Arkkitehdit Oy. Aseman rakennuskustannukset olivat noin 16 miljoonaa euroa. Kalasataman alueen kautta kulkee myös kuusi Helsingin bussilinjaa (16, 50, 55(K), 56, 58(B), ja 59). Metroasemalta pääsee suoraan Kalasataman keskukseen REDI:in ja tornitaloihin. Alueelle on suunnitteilla uusia raitiolinjoja Kruununhaan suuntaan rantaa pitkin. Liikenne alkaa arviolta 2018.


title: Kalasatama

text: Kalasatama kuuluu maantieteellisesti Sörnäisten kaupunginosaan. 1800-luvun alussa Sörnäisten alue oli maaseutua, joskin Lintulahdessa toimi jo tiilitehdas. Sörnäinen alkoi teollistua, kun kaupunki 1825 määräsi rakennusjärjestyksessään sijoittamaan tehtaat ja työpajat tulipalovaaran vuoksi kaupungin ulkolaidoille. Sörnäisten rantaan kehittyi kantakaupungin laajin yhtenäinen teollisuusalue, kun sinne rakennettiin satama ja rautatieyhteys 1860-luvulla. Satamaa kasvatti sahatavaran viennin lisääntyminen 1860–1870-luvuilla. Suomen ensimmäinen öljysatama aloitti Sörnäisissä 1889. Sataman painopiste kääntyi viennistä tuontiin jo 1800-luvun lopulla, kun metsäteollisuuden vienti alkoi kulkea pääasiassa Kotkan ja Viipurin kautta.


title: Kalasatama

text: Sörnäisten eli Sompasaaren satamassa alkoi konttiliikenne 1963. Öljysatama siirrettiin paloturvallisuussyistä Herttoniemeen 1938, josta se 1950-luvulla muutti Laajasaloon. Sompasaaren satama jäi pois käytöstä 24. marraskuuta 2008, jolloin sen toiminnot siirrettiin Vuosaaren satamaan. Satamaan logistisesti liittyviä tukkuliikkeitä on myös poistunut. Uusi Kalasatama on suunniteltu pääosin tälle satama- ja logistiikkatoimintojen alueelle.


title: Kalasatama

text: Sörnäisille muodostui 1800-luvun lopulla villi maine; se kilpaili siinä suhteessa Rööperin kanssa. Viina, prostituutio ja väkivalta liittyivät sen ajan satamiin. Merimiehet olivat pitkään maissa toisin kuin nykyään koneellisen konttilastauksen aikaan, ja paikallinen työväestö oli maalta muuttaneita ja kouluttamattomia. Alueella syntyi 1800-luvun lopulla alkuperäinen stadin slangi, jonka sanastossa sekoittuu muunnoksia suomen ja ruotsin kielistä, lisukkeinaan vanhavenäläisiä ilmaisuja ja vaikutteita muista satamassa kuulluista kielistä.


title: Kalasatama

text: Alue on ollut Helsingin sähköntuotannossa keskeinen. Suvilahden voimalaitos (arkkitehti Selim A. Lindqvist) otettiin käyttöön 1909. Hanasaaren A-voimala (arkkitehti Vera Rosendahl) valmistui 1960 ja B-voimala (arkkitehti Timo Penttilä) 1974. A-voimalaitos on purettu 2008, mutta B-voimalaitos jatkaa toimintaansa.


title: Kalasatama

text: Alueen varhaisia teollisuuslaitoksia oli 1911 valmistunut Kokos-tehdas, joka arkkitehtonisesti edustaa samaa aikaa ja tyyliä kuin Suvilahden voimala. Tehtaassa valmistettiin kookosrasvasta saippuaa ja margariinia. Vuonna 1926 kiinteistön osti Kone Oy, joka teki siellä hissejä. Kone muutti pois 1967. Tehdaskiinteistö jäi logistisesti vanhentuneena tyhjilleen ja sen osti työväenliikettä lähellä oleva rakennusliike Haka purettavaksi, mutta nuoriso valtasi talon vuonna 1990. Valtauksen jälkeen Kokos-tehdas suojeltiin, ja vuodesta 2000 lähtien rakennuksessa on toiminut Teatterikorkeakoulu. Työväenliikkeen yritystoiminta keskittyi pitkät ajat Sörnäisiin, siellä olivat Väinö Vähäkallion 1920-luvulla suunnittelemat OTK-EKAn ja Elannon punatiiliset pääkonttorit, varastoja ja logistiikkaa sekä Elannon suurleipomo, OTK:n mylly ja kahvipaahtimo sekä muuta tuotantoa. Kiinteistöt on muutettu asunnoiksi, toimistoiksi ja oppilaitosten tiloiksi. Teollisuuden siirryttyä muualle rakennettiin Sörnäisten rantatielle Partekin pääkonttori, jonka näyttelytila puolestaan on muuttunut Työväenliikkeen Kirjastoksi.


title: Kalasatama

text: Vuonna 1919 valmistui ensimmäinen pysyvä silta Sörnäisistä Kulosaareen, jonne kulki raitiovaunulinja Kauppatorilta Sörnäisten kautta vuoteen 1951 saakka. Uusia raitiolinjoja on suunniteltu Kalasataman liittämiseksi raitioverkkoon. Metrolinja itään valmistui 1982, Sörnäisten asema avattiin 1984 ja Kalasataman asema 2007. Nykyinen Kulosaaren silta Itäväylällä jää länsipäästään Kalasataman keskuksen sisään. Kalasataman keskuksen kohdalla Itäväylä ja metro katetaan laajalla viherkannella, joka palvelee rakennettavien tornitalojen piha-alueena.


title: Kalasatama

text: Vuonna 2009 Kalasataman vanhaan konttiterminaalirakennukseen perustettiin autonominen Sosiaalikeskus Satama, jonka tilat kaupunki vuokrasi talonvaltaajille. Talonvaltaajien avustamina Itä-Euroopasta saapuneet romanit perustivat asuntovaunuleirin sosiaalikeskuksen edustalle, mihin reagoitiin voimakkaasti kaupungin ja median puolelta. Kaupunki etsi erilaisia keinoja leirin poistamiseen, mutta lopulta asia ratkaistiin tekemällä päätös rakennuksen purkamisesta. Vuokrasopimus purettiin, ja poliisi hääti rakennukseen jääneet talonvaltaajat ja romanit elokuussa 2011.


title: Kalasatama

text: Erilliseksi osa-alueeksi Kalasatama vahvistettiin virallisesti vuonna 2012.


title: Kalasatama

text: Kalasataman alueella toimii oppilaitoksia, museoita ja Suvilahden kulttuurikeskus. Voimalan ja kaasutehtaan toiminnan päätyttyä Suvilahden alue suunniteltiin varastoiksi ja energialaitoksen henkilökunnan liikuntatiloiksi. Siellä on 1980-luvulta lähtien pidetty myös teatteriesityksiä, musiikkitapahtumia ja tanssiaisia, viime aikoina esimerkiksi Flow-festivaali. Vuonna 2007 Helsingin kaupunki päätti, että Suvilahdesta rakennetaan kulttuuri- ja taideteollisuusalue, itäinen vastine Kaapelille. Alueella on työ-, ateljee- ja esitystiloja taiteilijoille, taiteilijaryhmille ja muille kulttuuritoimijoille kuten sirkuskeskus Cirko ja Viro-keskus Eesti Maja. Siellä toimii myös GLBT-järjestö Helsingin Seudun Seta ry.


title: Kalasatama

text: Tukkutorin alueella Kalasataman Taiteilijatalossa Vanha Talvitie 9 toimii Kansallisen Audiovisuaalisen Arkiston (KAVA) Elävän Kuvan Museo, siis elokuvamuseo. Itse arkisto on Sörnäisten Rantatiellä. Taiteilijatalossa on Suomen Taiteilijaseuran Ateljeesäätiön työhuoneita taiteilijoille.


title: Kalasatama

text: Tukkutorille luodaan kaupungin ja Sitran yhteistyönä Hyvän Ruuan Keskus osana kaupungin ruokakulttuuristrategiaa. Se yhdistää elintarviketukkutoiminnan, ravintolatoiminnan ja ruokakulttuurin edistämisen ja koulutuksen.


title: Kalasatama

text: Kalasatamassa ovat konsertoineet muun muassa Green Day, Foo Fighters ja Metallica. Kalasatamassa on myös järjestetty Sonisphere-festivaali vuosina 2011 ja 2012. Weekend Festival järjestettiin samalla paikalla vuodesta 2013 vuoteen 2015.


title: Kalasatama

text: Kalasataman keskuksen muodostavat kauppakeskus REDI, hotellitorni, toimistotorni ja kuusi asuintornia. Kaksi kertaa Kampin keskuksen kokoinen Kalasataman keskus on kerrosalaltaan yli 170 000 neliömetriä. Sen toteuttaa SRV Yhtiöt Oyj. Rakentaminen alkoi huhtikuussa 2015. Kauppakeskus REDI avautui syksyllä 2018 ja loput vaiheittain vuoteen 2023 mennessä. Torneissa on 23–35 kerrosta. Keskuksen läpi kulkevat Itäväylä ja metro katetaan Bryga-nimisellä viher- ja oleskelukannella, jolla sijaitsevat asuinrakennusten piha-alueet.


title: Kalasatama

text: Sörnäistenniemen päiväkoti ympärivuorokautista päivähoitoa varten valmistui 2012 ja Korttelitalo Sörnäistenniemeen 2014. Sinne sijoittuivat toinen päiväkoti ja peruskoulu. Kaupunki vuokraa Kalasataman Keskuksesta sosiaali- ja terveysaseman tilat 20 vuodeksi eli vuoteen 2035. Terveysasema palvelee pääosin Vallilan, Arabianrannan, Hermannin, Sörnäisten ja Kalasataman aluetta.


title: Kalasatama

text: Muita Kalasataman uutuuksia ovat älykäs sähköverkko ja jätteiden putkikuljetusjärjestelmä. Uuteen älykkääseen sähköverkkoon sisältyy muun muassa paikallinen uusiutuva sähköntuotanto, kuten tuuli- ja aurinkovoima, sähköautoilua tukeva infrastruktuuri, sähkön varastointi sekä kotien ja liikerakennusten energiatehokas kiinteistöautomaatio. Jäteputki tulee kiertämään katuverkostossa ja kuljettamaan jätteet runkoputken kautta keräysasemalle. Suunnitteilla on myös puolitoista kilometriä pitkä Sörnäistentunneli, joka yhdistäisi Sörnäisten rantatien ja Hermannin rantatien. Kalasatamaan rakennetaan noin 7 000 autopaikkaa.


title: Kalasatama

text: Alueen eteläosaan entisen tavarasataman tilalle valmistui vuonna 2017 Kalasatamanpuisto, joka avautuu metrokorttelista merenrantaan. Pohjoisosaan rakennetaan 2020-luvulla Hermannin rantapuisto. Rantaa pitkin kulkee kevyen liikenteen väylä Vantaanjoen suulta Arabianrannan ja Kalasataman kautta Merihakaan sekä Kalasataman rantapromenadi. Sörnäistenniemestä valmistui vuonna 2016 kevyelle liikenteelle Isoisänsilta, joka johtaa Mustikkamaan ulkoilualueelle.


title: Kalasatama

text: Kalasatamaan sijoitetaan sekä rakentamisaikaista että pysyvää ympäristötaidetta. Taideteokset rahoitetaan alueen rakennuttajilta perittävällä kerrosneliökohtaisella maksulla (10 euroa/m2).


title: Tuho (sarjakuvahahmo)

text: Tuho (oikealta nimeltään En Sabah Nur) on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä erittäin voimakas superroisto ja Ryhmä-X:n yksi vaarallisimmista vihollisista. Hahmon loivat Jackson Guice ja Louise Simonson. Tuho esiintyi ensimmäisen kerran "X-Factor" -lehden numerossa 6 (kesäkuu 1986).


title: Tuho (sarjakuvahahmo)

text: Mutantti, joka nykyään tunnetaan nimellä Tuho, on tiettävästi yhtä vanha kuin ihmiskulttuuri. Häntä palvottiin monissa muinaisissa sivilisaatioissa, usein jonain kuolemaan ja sotimiseen liittyvänä jumalana.


title: Tuho (sarjakuvahahmo)

text: Tuho on vuosien myötä tullut mielipuoliseksi; hänelle on muodostunut sangen omituinen ideologia. Hän kuvaa päämääräänsä sanomalla sen olevan "tuoda kasvu, tuomio ja tuho". Hän ei usko mutanttien ja ihmisten rauhanomaiseen rinnakkaiseloon, vaan odottaa (ja edesauttaa) suurta yhteenottoa ja hävitystä, josta vain vahvemmat (eli hänen mielestään mutantit) jäävät eloon ja lisääntyvät. Itsensä hän asettaa jopa näiden mutanttienkin yläpuolelle.


title: Tuho (sarjakuvahahmo)

text: Ensi kertaa Tuho tuli nykyaikana päivänvaloon perustaessaan Pahan Liiton, mutanttiryhmän, joka sieppasi Michael Nowlanin. Nowlankin oli mutantti, hänellä oli kyky voimistaa muiden mutanttivoimia. Tekijä-X kuitenkin löysi Pahan Liiton Etelä-Kaliforniasta ja Pahan liiton suunnitelmat kaatuivat Nowlanin kuolemaan.


title: Tuho (sarjakuvahahmo)

text: Tämän jälkeen Tuho keräsi ja varusti neljä mutanttia, lisäten heidän voimiaan. Hän nimesi nuo mutantit Raamatun tyyliin Ratsumiehiksi (Sota, Nälkä, Rutto ja Kuolema). Näistä Kuolema oli jo kuolleeksi luultu Warren Worthington III, paremmin tunnettu Enkelinä.


title: Tuho (sarjakuvahahmo)

text: Tuho antoi Ratsumiehilleen käskyn hävittää New Yorkin valtaisilla voimillaan, jolloin Tekijä-X asettui vastustamaan Tuhoa ja tästä seurasi melkoinen taistelu: Kyklooppi ja Jean Grey lähtivät Ratsumiesten perään, Jäämies ja Peto jäivät taistelemaan Tuhoa vastaan tämän alukseen. Tekijä-X:ssä mukana ollut Morlokki Caliban on Tuhon viimeisin liittolainen. Hän tunsi itsensä heikoksi ja turhaksi, ja etteivät muut välittäneet hänestä. Hän liittyi Tuhon puolelle tämän luvatessa hänelle voiman kostaa Maraudereille Morlokkien joukkotuhon.


title: Tuho (sarjakuvahahmo)

text: Loppujen lopuksi Enkeli kuitenkin kääntyi Tuhoa vastaan. Tekijä-X sekä Enkeli voittivat hänet ja tuhosivat samalla Tuhon aluksen. Tuho kuitenkin pakeni kätyriensä kanssa valmistelemaan seuraavaa iskua.