title: Itävallan historia 1918–1945

text: Itävallan valtiota, jota joskus kutsutaan ensimmäiseksi tasavallaksi, luotaessa ympärysvaltojen ongelmana oli luoda kansallisvaltioita monikulttuurisesta valtakunnasta, jossa kansallisuusryhmät eivät eläneet tarkkojen rajojen erottamina. Itävalta sai yhtenäiset saksankieliset tai valtaosaltaan saksalaiset Ylä-Itävallan, Ala-Itävallan, Steiermarkin, Kärntenin, Tirolin Brennerin solan pohjoispuolelta, Vorarlbergin ja siivun Länsi-Unkarista, josta tuli Burgenlandin maakunta. Keisarikunnassa näillä ei ollut ennen ollut mitään yhteistä identiteettiä tai nationalismia. Yhteinen kieli ja historialliset siteet Habsburgien valtakuntaan pitivät maan koossa ympärysvaltojen painostuksen lisäksi.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Maantieteellisesti Tiroliin kuuluva ja etnisesti saksalainen Etelä-Tiroli siirrettiin kuitenkin Italialle ympärysvaltojen lupausten ja Italian vaatimusten mukaisesti. Sudeettisaksalaiset eivät asuneet yhtenäisellä alueella, eikä heitä siten voitu liittää Itävaltaan, joten he joutuivat osaksi Tšekkoslovakiaa. Itävallan väkiluvuksi tuli näin 6,5 miljoonaa, Tšekkoslovakian 11,8 miljoonaa, josta 3,1 miljoonaa oli saksalaisia.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Vuoden 1920 perustuslaissa määriteltiin kaksikamarinen parlamentti, jonka alahuoneen, kansallisneuvoston, (Nationalrat) jäsenet valittiin suoralla kansanvaalilla ja ylähuoneen eli liittoneuvoston (Bundesrat) epäsuorasti maakuntien kokouksista. SDAP:in toivoman keskitetyn valtiojärjestelmän mukaisesti todellinen poliittinen valta keskitettiin kansallisneuvostoon. Mikään kolmesta suuresta puolueesta ei ollut todella sitoutunut valtioon ja sen instituutioihin. SDAP:in tavoite oli liittää Itävalta tulevaan sosialistiseen Saksaan, ja puolueen avoimesti marxilainen retoriikka sai aikaan pelkoja, että puolueeseen ei voisi luottaa demokratian säilyttämisessä, jos se saisi parlamentissa enemmistön. Eniten itsenäistä Itävaltaa kannatti CSP puheenjohtajansa Seipelin alaisuudessa, joka toivoi monarkiaa tasavallan sijasta. Seipelin itsensä lausunnot muuttuivat vuosikymmenen edetessä etenevässä määrin demokratian vastaisiksi. Nationalistit vastustivat jo periaatteessa itsenäisen Itävallan olemassaoloa ja toivoivat liittymistä Saksaan.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Itävallan perinteiset ruuan ja hiilen lähteet olivat jääneet uusien rajojen taakse, ja maa kärsi taloudellisesta syrjäytyneisyydestä. Jopa sen kyky tulla toimeen omillaan oli kyseenalainen. Sovittuaan rauhansopimuksesta ja perustuslaista SDAP:n ja CSP:n hallitusyhteistyö kariutui. Lokakuun 1920 parlamenttivaalitkaan eivät luoneet pohjaa vakaalle hallitukselle. CSP lisäsi äänimääräänsä 41,8 prosenttiin ja SDAP vajosi 36,0 % ja nationalistit 17,2 %. Seipel yritti koota porvarillisen kokoomushallituksen, mutta nationalistit eivät olleet valmiita asettamaan syrjään ideologisia erimielisyyksiään. Neutraalit ja heikot hallitukset hallitsivat maata seuraavan kaksi vuotta.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Vuonna 1922 Seipel otti kanslerin (pääministerin) aseman. Käyttämällä hyväksi Euroopan poliittista tilannetta ja hyväksymällä uuden kiellon liittyä Saksaan hän sai ulkomaanlainoja maan talouden vakauttamiseksi. Valuutan ja valtiontalouden saaminen raiteilleen ei tuonut apua periaatteellisiin talouden ongelmiin. Sosiaaliset vaikutukset olivat suuret kun valtion sosiaalimenoja jouduttiin karsimaan ja veroja nostamaan.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Otto Bauer, SDAP:in johtaja piti puolueensa eristyksissä alkuperäisen SDAP–CSP-liiton kaaduttua. Hänen käsityksenä oli, että sosialistisen puolueen luonnollisin paikka oli oppositiossa porvarillisen demokratian aikana. Näin Seipelistä tuli Itävallan politiikan johtohahmo läpi koko 1920-luvun, vaikka hän ei toiminutkaan koko aikaa kanslerina. CSP ei kyennyt parlamentaariseen enemmistöön Nationalratissa ja SDAP saavutti lisäkannatusta, vuonna 1927 41 % CSP–nationalistien hallituksen 55% vastaan. Wien, joka oli saanut 1920 perustuslaissa maakunnan aseman, oli SDAP:in vahvin tukialue. Sosiaalidemokraattien hallitseman kaupunginvaltuusto pyrki tekemään terveydenhuolto- ja asuntorakennusohjelmilla ja työläiskulttuurilla ”punaisesta Wienistä” esikuvan koko Itävallalle.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: CSP oli ottanut haltuunsa ja lopettanut SDAP:in hallitseman Volkswehrin 1922 kun perinteisempi armeija oli perustettu. SDAP vastasi perustamalla tasavaltalaiset suojelujoukot (Republikanischer Schutzbund), joissa oli 80 000 hyvin aseistettuja ja koulutettua jäsentä 1930-luvun alussa. Merkittävämpi poliittinen vaikutusvalta oli maakuntakohtaisilla suojeluskunnilla Heimwehr ja Heimatschutz. Nämä eivät olleet minkään puolueen alaisia ja niiltä puuttui muu yhteinen ideologia kun marxisminvastaisuus. Vuoteen 1927 asti ne eivät olleet merkittävä poliittinen voima ja monet, mukaan lukien Seipel, pitivät niitä tärkeänä vajaalukuista armeijaa ja poliisivoimia täydentävänä reservinä. 1920-luvun lopulla Heimwehr sai ideologista voimaa Italian fasismista. Steiermarkin Heimwehria lukuun ottamatta ne eivät kuitenkaan pystyneet selvittämään erimielisyyksiään Itävallan natsien kanssa. Tästä syystä Heimwehrin johtaja, ruhtinas Ernst Rüdiger von Starhemberg, perusti Heimwehrin poliittisen siiven, Heimatblocin, 1930.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Vuoden 1930 parlamenttivaaleissa CSP koki kovan takaiskun ja sai vain 66 paikkaa SDAPin 72 vastaan. Heimatbloc sai seitsemän CSP:n menettämää paikkaa. CSP–nationalistit koalitio oli hajonnut 1920-luvun lopulla, mutta uusi hallitus koottiin CSP:n, nationalistien ja maaseudun Landbundin kesken. Innokkaana lisäämään kannatustaan, hallitus alkoi neuvottelut Saksan kanssa tulliliitosta maaliskuussa 1931. Kun Ranska kuuli neuvotteluista, se reagoi niihin välittömästi julistamalla ne Saksan–Itävallan yhdistymisen kiellon vastaisiksi. Vakavan diplomaattisen painostuksen alla Saksa ja Itävalta luopuivat aikeistaan, mutta eivät ennen kuin Ranskan taloudellinen painostus oli kaatanut Itävallan suurimman pankin Creditanstaltin kesäkuussa 1931.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Tämän ulkopoliittisen ja taloudellisen katastrofin jälkeen Seipel pyrki muodostamaan uuden CSP:n ja SDAP:n hallituksen, mutta torjuttiin. Ilman muita vaihtoehtoja CSP:n ja nationalistien kokoomushallitus uusittiin. Saksan natsien poliittisen voiman kasvu ja suuren laman aiheuttaman työttömyyden kasvu 280 000:sta vuonna 1929 600 000 vuonna 1933 johtivat poliittiseen uusjakoon Itävallassa. Keväällä 1932 Itävallan natsipuolueen kannatus kasvoi merkittävästi paikallisvaaleissa. Vaikka CSP menetti tärkeitä kannatusalueitaan, kansallismieliset puolueet kärsivät eniten, etenkin Saksan natsien riemuvoittojen jälkeen alkuvuodesta 1933. Itävallan vaaleista tuli kolmen puolueen, CSP:n, SDAP:n ja natsipuolueen kamppailu.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Toukokuussa 1932 kristillissosiaalien (CSP) Engelbert Dollfuss muodosti uuden hallituksen. Dollfussin hallitukseen kuuluivat CSP, Landbund ja Heimatbloc. Sillä oli vain yhden edustajan enemmistö. Sekä SDAP että DNSAP vaativat uusia vaaleja, mutta Dollfuss kieltäytyi pelätessään häviötä. Sen sijaan hän haki tukea fasistiselta Italialta ja Heimwehrilta ja turvautui autoritaarisiin keinoihin hallituksensa pitämiseksi pystyssä.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Maaliskuussa 1933 SDAP yritti estää hallituksen toiminnan natsimielistä ammattiyhdistysliikettä vastaan ja veti asian käsittelyn muotokriisiin Nationalratissa. Italian diktaattori Benito Mussolinin taivuttelemana Dollfuss käytti hyväkseen sekaannusta, lopetti parlamentarismin ja alkoi hallita vuoden 1917 hätätilalain perusteella. Hän kielsi natsipuolueen, poliittisesti merkityksettömän KPÖ:n ja SDAPin punakaartit ("Republikanischer Schutzbund"). Kaikki näistä kuitenkin jatkoivat toimintaansa maan alla.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Dollfuss pyrki poliittisesti vakaampaan asemaan kuin Italian tuki, poliisi, armeija ja Heimwehr takasivat ja perusti Isänmaan rintaman ("Vaterländische Front") toukokuussa 1933. Se oli tarkoitus korvata poliittiset puolueet ja taata tuki Dollfussin visiolle itävaltalaisesta nationalismista, johon liittyi läheisesti maan katolinen identiteetti. Dollfuss hylkäsi liiton Saksan kanssa ja kannatti mielikuvaa Itävallasta kristittynä saksalaisena kansakuntana historiallisessa roolissaan natsismia ja kommunismia vastaan. Syyskuussa 1933 Dollfuss ilmoitti suunnitelmistaan luoda Itävallasta perustuslaillisesti katolilainen, saksalainen ja korporatistinen valtio.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Tilaisuus panna perustuslaki voimaan tuli helmikuussa 1934 poliisin suorittaman Schutzbundin aseiden etsinnän johdettua sosialistien kansannousuun Linzissä. Sitä seurasi epäonnistunut yleislakko ja armeijan hyökkäys tykistöllä Wienin asuntoalueelle. Neljässä päivässä kapina murskattiin. SDAP ja siihen liittyvät ammattiyhdistykset kiellettiin ja avainjohtajat pidätettiin tai pakenivat maasta. Dollfussin perustuslaki julistettiin voimaan toukokuussa 1934 ja Isänmaan rintamasta tuli ainoa sallittu puolue. Yhteiskunta oli kuitenkin edelleen jakaantunut kolmeen leiriin: kansallismielinen rintama, joka yhdistettiin Heimwehriin ja CSP:n edustama ryhmä kamppailivat isänmaan rintaman johdosta. Sosialistit vajosivat passiiviseen vastarintaan. Natsien hallitsema kansallismielinen ryhmittymä juoni valtiota vastaan Saksan tuella.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Dollfussin hallituksen luokittelua on vaikea tehdä: se perustui aikaisiin romanttisiin ja uskonnollisiin kritiikkeihin demokratiasta ja sosialismista. Hallintoon kuului monia vaikutteita eurooppalaisesta fasismista, mutta siitä puuttui kaksi fasismin tärkeintä tunnusmerkkiä: johtajuuskultti ja massojen tuki. Vuoden 1934 perustuslain rakenteita, joissa kansalaiset osallistuisivat yhteiskuntaan edustamansa ammatin kautta eivätkä yksilöinä, ei koskaan pantu täysin toimeen. Hallinnon ja katolisen kirkon suhteet eivät olleet niin suorat kuin ideologia esitti. Vuoden 1934 uusi konkordaatti puhui harmoniasta kirkon ja valtion välillä, mutta siitä tulikin suojamuuri, jolla kirkko sai säilytettyä itsenäisyytensä. Kirkon ja valtion kilpailu vain kiihtyi, kun valtio sekaantui kirkon ominaan pitämiin nuoriso-, perhe- ja koulutusasioihin ja -järjestöihin.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Kesäkuussa 1934 Adolf Hitler ja Benito Mussolini tapasivat ensi kertaa. Mussolini puolusti tukeaan Engelbert Dollfussille ja Hitler kielsi kaikki aikomuksensa annektoida Itävalta, mutta teki selväksi haaveensa nähdä Itävalta Saksan vaikutuspiirissä. Itävallan natsit olivat radikaalimmalla linjalla. He suunnittelivat kaappaavansa hallituksen huippuvirkamiehet pakottaakseen nimittämään natsivaltaisen hallituksen.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Dollfussin hallitus sai tiedon suunnitelmasta ennen kaappauksen alkamista 25. heinäkuuta, mutta ei tehty riittäviä järjestelyjä estääkseen sen. Vaikka armeija ja Heimwehr pysyivät lojaaleina ja kaappaus epäonnistui, Dollfuss sai surmansa. Kansainvälinen tuomio kaappaukselle pakotti Hitlerin hillitsemään Itävallan natseja, mutta Itävallan liittäminen Saksaan jäi silti hänen tavoitteekseen.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Dollfussia seurasi Kurt von Schuschnigg, toinen Seipelin CSP:n suojatti. Schuschniggin selviytyminen riippui suoraan Italian tuesta itsenäiselle Itävallalle, mutta 1935 Mussolini oli jo hyväksymässä Hitlerin ja kehotti Schuschniggia tekemään samoin. Schuschnigg oli jo valmis myönnytyksiin Saksalle, jos Hitler ilmoittaisi selvästi tukevansa Itävallan itsenäisyyttä. Schuschnigg ei tajunnut laajuutta jolla maltillisetkin nationalistit, joiden tukea hän tarvitsi, olivat yhteistyössä Hitlerin ja natsien kanssa. Saksassa 11. heinäkuuta 1936 allekirjoitetussa sopimuksessa Itävalta sai Saksalta takeettomia lupauksia itsenäisyydestä ja suvereniteetista, ja vastapainoksi Schuschnigg lupautui ottamaan hallitukseensa ”kansallisen opposition” jäseniä, jotka hänen tietämättään hakivat ohjeensa suoraan Berliinistä.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Vuoden 1936 sopimus edisti Saksan tavoitetta eristää Itävalta diplomaattisesti ja osoittaa muille Euroopan maille Saksan–Itävallan suhteet saksalaisen kansan sisäiseksi asiaksi. Ilman ulkopuolista tukea ja liittolaisia Schuschnigg myöntyi tapaamaan Hitlerin Berchtesgadenissa 12. helmikuuta 1938. Hitler uhkaili itävaltalaisia suoraan maan miehittämisellä, ja Schuschnigg hyväksyi listaa vaatimuksia, joiden tavoitteena oli vahvistaa Itävallan natsien poliittista asemaa. Vaikka kansallissosialistista puoluetta ei laillistettukaan, natsit ja heidän liittolaisensa astuivat avoimesti esiin.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Palattuaan Wieniin Schuschnigg ryhtyi salaiseen suunnitelmaan säilyttääkseen maat itsenäisenä. Järjestettäisiin kansanäänestys, jonka tarkoituksena oli taata ”vapaa ja saksalainen, riippumaton ja sosiaalinen, kristitty ja yhtenäinen Itävalta”. SDAP:in edustajat hyväksyivät kansanäänestyksen vastineeksi myönnytyksistä. Hitler tiesi, että Schuschniggin junailema voitto Itävallan itsenäisyyden puolesta olisi este Anschlussille ja symbolinen tappio natsi-Saksalle, joten hän ryhtyi toimiin sitä vastaan. Saksan armeija valmistautui valtaamaan maan 10. maaliskuuta ja natsien käskyläiset Itävallan hallituksessa vaativat kansanäänestyksen lykkäämistä. Schuschnigg myöntyi peruuttamaan sen ja jätti oman eronpyyntönsä. Tästä huolimatta Saksan armeija marssi 12. maaliskuuta Itävaltaan.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Useimmat Itävallan ja Saksan liittoa kannattaneet itävaltalaiset olivat halunneet koordinoitua yhdistymistä ja jonkinasteista itävaltalaisen identiteetin säilymistä. Hitler päätti kuitenkin liittää maan nopeasti ja täydellisesti kolmanteen valtakuntaan. Eräs perustelu Itävallan liittämiseksi Saksaan oli se, että maassa puhuttiin saksan kieltä.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Anschluss rikkoi monia kansainvälisiä sopimuksia, mutta Euroopan maat eivät ryhtyneet vastustamaan sitä. Italia oli myöntynyt liittämiseen ennalta, ja vastineeksi Hitler salli Italian pitää Etelä-Tirolin huolimatta aggressiivisesta politiikasta, jonka tavoitteena oli liittää kaikki saksalaiset Suur-Saksaan. Yhdistynyt kuningaskunta jatkoi myöntyväisyyspolitiikkaa eikä halunnut ajautua sodanuhkaan Itävallan vuoksi. Yhdistymisen perinteisistä vastustajista voimakkain, Ranska, ei pystynyt yksin toimimaan Hitleriä vastaan.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Anschlussin hyväksyttämiseksi Itävallassa järjestettiin 10. huhtikuuta 1938 kansanäänestys, jossa liittäminen natsien mukaan hyväksyttiin 99,7 %:lla äänistä. Tulos johtui varmasti osaksi natsien pelottelusta, mutta Anschlussilla oli oikeastikin laaja kannatus. Tosin kannatus ei niinkään johtunut tuesta Hitlerille ja natseille, kuin ensimmäisen tasavallan poliittisesta sekasorrosta ja lupauksista taloudelliseen elpymiseen. Monien itävaltalaisten kuvitelmissa oli myös epärealistinen kuva, jossa Itävalta ja Saksa olisivat tasavertaiset kumppanit valtakunnassa kuten kaksoismonarkian aikoina. Pansaksalaisuudella oli laaja kannatus. Itävaltalaiset pitivät itseään saksalaisina, ja Dollfussin ja Schuschniggin viljelemä nationalismi ei ollut juurtunut.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Todellisuus natsivallan alla ei ollut kovinkaan monille selvä. Sosialistipuolue SDAP oli luopunut yhdistymishaaveista Hitlerin tullessa valtaan Saksassa, mutta nyt Karl Renner kehotti hyväksymään yhdistymisen kansanäänestyksessä. Kun yhdistyminen oli tosiasia, sosialistitkaan eivät pitäneet natsivaltaa syynä luopua pitkäaikaisesta tavoitteestaan.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Hitler tukahdutti nopeasti kansallisen identiteetin ja yhtenäisyyden. Saksaan liitetyn Itävallan nimi muutettiin aluksi "Ostmarkiksi". Myöhemmin se jaettiin useisiin hallintoalueisiin, maakunnat vapautettiin siteistä Wieniin ja niissä ryhdyttiin korostamaan maakunnallista identiteettiä. Itävallan natsit ja heidän kannattajansa, joista olisi saattanut tulla kansallisia johtajia, siirrettiin toisarvoisiin tehtäviin ja sodan alettua miehitettyjen alueiden hallinnon tehtäviin. Tämän vuoksi suhteettoman suuri osa tuhoamisleireistä vastaavista virkamiehistä oli itävaltalaista syntyperää.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Vuodesta 1938 vuoden 1940 keskivaiheille asti saksalaishallinto pyrki jouduttamaan talouskasvua ja pyrki sosiaalisiin uudistuksiin saavuttaakseen kannatusta ja ohjatakseen työväestöä pois sosialismista. Tässä mielessä politiikka vastasi Saksan yleistä politiikkaa. Jo 1939 Itävallan talous elpyi ja työttömyys laski nopeasti.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Talouden tehostamiseksi ja integroimiseksi Saksaan perustettiin suuria yrityksiä ja teollisuutta siirrettiin idästä länteen Saksan–Itävallan rajalle. Tavoitteena oli saada Itävallan panos Saksan sotakoneiston käyttöön. Vaikka suuri osa taloudesta joutui kolmannen valtakunnan haltuun, talous uudistui ja monipuolistui. Vaikka Itävalta joutui koville sodan aikana, Anschlussin jälkeiset vuodet loivat perustan sodanjälkeisten vuosien taloudelle.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Itävallassa otettiin täydessä mitassa käyttöön Saksan rotulait, joiden suurimpina uhreina olivat juutalaiset. Omaehtoinen antisemitismi pääsi myös täyteen voimaansa. Perinteisessä juutalaisvastaisuudessa juutalaisten läsnäolo taloudessa, poliittisessa ja kulttuurielämässä oli liitetty konservatiivien, maaseudun ja katolilaisten vastustamiin ilmiöihin.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Itävallassa asui 250 000 juutalaista, joista lähes kaikki Wienin ympäristössä. Natsien juutalaisvastainen lainsäädäntö otettiin tehokkaammin ja nopeammin käyttöön Itävallassa kuin varsinaisessa Saksassa, ja Itävallasta tuli jopa testikenttä, jossa tarkasteltiin uusien keinojen hyväksymistä ennen niiden käyttöönottoa Saksassa.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Anschlussia seurasi viikkojen väkivaltainen juutalaisvastaisuuden aalto, jonka jälkeen vaino systematisoitiin. Lait ja määräykset ajoivat juutalaiset talouselämästä ja viimein koko Itävallasta ilman, että kaupankäyntiä häirittiin tai omaisuutta menetettiin. Aluksi juutalaisia kannustettiin muuttamaan, kun heiltä oli ensin viety heidän omaisuutensa. Wieniin perustettiin juutalaisten muuton keskustoimisto ("Zentralamt jüdischer Auswanderung", ZjA) helpottamaan emigroitumista. Vuonna 1938 80 000 pakeni Itävallasta laillisesti tai laittomasta ja lopulta yhteensä noin 150 000. Lokakuussa 1941 maastamuuttopolitiikka korvattiin joukkotuholla. ZjA, jota oli laajennettu miehitetyille alueille, järjesti juutalaisten rekisteröinnin ja siirron tuhoamisleireille. Kolmasosa Itävallan juutalaisista kuoli Holokaustissa. Juutalaisten lisäksi Itävallan slaavilaiset vähemmistöt, tšekit, slovakit, sloveenit ja kroaatit joutuivat assimilaation, väestönsiirtojen ja tuhonnan uhreiksi.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Ei-saksalaisten vähemmistöjen lisäksi poliittinen painostus esti itävallansaksalaisia muodostamasta järjestäytynyttä vastarintaa. Poliittinen vasemmisto oli ollut tukahduttamisen kohteena jo ennen Anschlussia, mutta maaliskuusta 1938 alkaen Dollfussin–Schuschniggin hallituksen konservatiivijohto joutui pidätysten kohteeksi. Noin 20 000 pidätettiin Anschlussin alkupäivinä. Monet vapautettiin pian, mutta jotkut, kuten Schuschnigg pidettiin Dachaun keskitysleirillä koko natsivallan ajan. Vuosina 1938–1945 noin 100 000 itävaltalaista pidätettiin poliittisin perustein. Noin 34 000 kuoli keskitysleireillä ja 2 700 teloitettiin.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Ennen Anschlussin sinetöivää kansanäänestystä natsit hakivat ja saivat katolisen kirkon organisaatiosta tukea annektiolle. Äänestyksen jälkeen kirkko halusi pitää yllä välejä valtiojärjestelmään, mutta natsit halusivat eliminoida kirkon institutionaalisella ja ideologisella tasolla. Heinäkuussa 1938 hallitus julisti vuoden 1934 konkordaatin mitättömäksi ja sulki kirkon koulut, hajotti 6 000 siihen yhteydessä ollutta järjestöä ja otti haltuunsa katolilaisen lehdistön. Elokuussa kirkon ja valtion välit katkaistiin. Vaikka kirkko ei tukenut avoimesti vastarintaa natsihallintoa kohtaan, se oli ainoa laillinen järjestö, joka levitti natsismille vastakkaista ideologiaa. Kirkko joutui tarkkaan valvontaan, ja painostus jatkui seuraavien vuosien ajan tavoitteena hävittää kirkon resurssit ja sen yhtenäisyys. Toimet herättivät vastarintaa kansassa, ja niitä helpotettiin 1941 lopussa kansan pitämiseksi hallituksen puolella sodan aikana. Kirkon ero valtiosta lisäsi kuitenkin sen oikeutusta ja uskottavuutta ja auttoi kirkon hyväksyntää sodan jälkeen.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Toisen maailmansodan alkaessa Itävaltaa ei ollut olemassa valtiona. 800 000 itävaltalaisista määrättiin asevelvolliseksi Wehrmachtiin ja 150 000 palveli Waffen-SS:ssä. Itävaltalaiset liitettiin saksalaisyksikköihin, eikä erityisiä itävaltalaisia yksikköjä ollut. Kuitenkin esimerkiksi Suomen Lapissa oli pohjoissaksalaisista saatujen heikkojen kokemuksien vuoksi paljon itävaltalaisia alppijääkäreitä, jotka olivat tottuneet lumisiin olosuhteisiin. Itävaltalaisista oli suhteellisesti suurempi osa Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen jäseniä kuin muista silloisen Saksan osista keskimäärin. Kuitenkin mielipide oli jakautunut jo Anschlussista alkaen.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Itävaltalaiset tukivat uskollisesti Saksaa maailmansodan alkuvuosina. Sodan alun voitot ja sijainti pommikoneiden kantomatkan ulkopuolella säästivät maan sodan koko kuvalta. Vasta tappio Stalingradissa alkuvuodesta 1943 ja sodan kulun kääntyminen Saksaa vastaan johtivat sodan ja Anschlussin kannatuksen laskuun.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Tärkeintä Itävallan tulevaisuudelle oli liittoutuneiden Itävallan-kuvan kehittyminen. Marraskuussa 1943 Neuvostoliiton, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltain ulkoministerit antoivat yhteisen julistuksen, jossa Itävalta julistettiin hitleriläisen aggression ensimmäiseksi uhriksi ja annettiin tavoitteeksi maan uudelleenperustaminen. Samalla kuitenkin Itävaltaa pidettiin vastuullisena osallisuudesta sotaan, mikä antoi sille vihollisvaltion aseman.


title: Itävallan historia 1918–1945

text: Liittoutuneiden eteneminen Italiassa 1943 johti pommikoneiden säännöllisiin iskuihin Itävallan teollisuutta ja kuljetuskeskuksia vastaan. Talvella 1944–1945 ilmasota kiihtyi ja puna-armeija eteni kohti Itävaltaa. 30. maaliskuuta 1945 puna-armeija saapui Itävallan alueelle ja valtasi Wienin 13. huhtikuuta 1945. Neuvostojoukot kohtasivat vastarintaa edetessään itä-Itävaltaan, mutta länsiliittoutuneet etenivät maahan lähes vastustuksetta. Yhdysvaltain joukot saapuivat Itävaltaan 30. huhtikuuta ja ranskalaiset ja britit pian sen jälkeen. Saksa antautui ehdoitta 8. toukokuuta 1945.


title: Gustaf Dalén (majakka)

text: Gustaf Dalén on Suomen rannikolla Kihdin selällä sijaitseva pohjamajakka. Se on rakennettu vuonna 1947, ja on Suomen ensimmäinen kiinteä pohjamajakka. Majakka on nimetty valolaitteensa keksijän Gustaf Dalénin mukaan.


title: Gustaf Dalén (majakka)

text: Majakasta saatujen kokemuksien perusteella rakennettiin useita muita pohjamajakoita korvaamaan majakkalaivoja.


title: Gustaf Dalén (majakka)

text: Majakkatorni on sijoitettu merenpohjassa lepäävän pohjaosan eli kasuunin päälle. Pohjaosa on ontto betoninen rakennelma, joka on täytetty hiekalla ja soralla. Kasuuniosasta vain pieni osa on merenpinnan yläpuolella.


title: Gustaf Dalén (majakka)

text: Majakkatorni on pyöreä betoninen noin 6 metrin korkuinen rakennelma. Valolaite sijaitsee neljän pilarin kannattelemana 11,7 metriä merenpinnan yläpuolella. Loistolaite on sijoitettu pilarien varaan, etteivät suuret aallot murtuisi majakan yläosaa vasten vaan pääsisivät lyömään pilareiden välistä. Täten muodostuneen tasanteen yläreunassa on majakan nimi puoli metriä korkein valkoisin metallikirjaimin. Tasanteella oli 1990-luvulle asti automaattinen sumukello, joka poistettiin sähköistämisen yhteydessä ja siirrettiin muistomerkiksi Maarianhaminan merimuseoon.


title: Gustaf Dalén (majakka)

text: 1990-luvulla alun perin kaasukäyttöinen majakka muutettiin toimimaan aurinkopaneelien voimalla.


title: Broadcast (yhtye)

text: Broadcast oli vuonna 1980 perustettu suomalainen pop-yhtye. Yhtye hajosi viidennen albuminsa "Step On It" (1987) jälkeen. Broadcast teki paluun vuonna 1995 ja julkaisi seuraavana vuonna uuden levynsä. Tämän jälkeen yhtye lopetti toistamiseen toimintansa.


title: Broadcast (yhtye)

text: Yhtye teki paluun esiintymislavalle 5. elokuuta 2017 Jazzkukko-festivaalilla Laitilassa.


title: Santa María la Real de la Almudena

text: Santa María la Real de la Almudena on katolinen katedraali Espanjan pääkaupungissa Madridissa.


title: Santa María la Real de la Almudena

text: Suunnitelmat katedraalin rakentamisesta alkoivat jo 1500-luvulla, mutta varsinaiset rakennustyöt käynnistyivät vasta kuningas Alfonso XII:n käskystä vuonna 1883. Töitä hidastivat muun muassa rahan puute ja sisällissota, ja ne kestivät lopulta yli sata vuotta. Arkkitehti Francisco de Cubas suunnitteli katedraalin alun perin uusgoottilaiseen tyyliin Reimsin katedraalin innoittamana, mutta vuonna 1944 pidetyn suunnittelukilpailun voittaneilla Fernando Chuecalla ja Carlos Sidrolla oli muita ideoita. Uuden projektin tavoitteena oli, että rakennus sointuisi hyvin yhteen vieressä sijaitsevan kuninkaallisen palatsin kanssa. Lopputuloksena katedraali edustaa uusgoottilaisuutta sisältä ja uusklassismia ulkoa. Paavi Johannes Paavali II vihki katedraalin käyttöön 15. kesäkuuta 1993.


title: Santa María la Real de la Almudena

text: Katedraali on omistettu Almudenan neitsyelle ("Virgen de la Almudena"), Madridin suojeluspyhimykselle. Tarinan mukaan apostoli Jaakob rakennutti ensimmäisellä vuosisadalla Espanjaan pienen eremitaašin, jonne sijoitti Neitsyt Marian kuvan. Maurilaisvallan aikana kuva kätkettiin läheisen linnoituksen torniin. Niemimaan uudelleenvaltauksen jälkeen kuva löydettiin osan muurista romahdettua. Nimi Almudena tulee sanasta "almudayna", joka on arabiaa ja tarkoittaa linnoitusta. Nykyinen katedraali sijaitsee paikalla, jolta kuva löydettiin.


title: Santa María la Real de la Almudena

text: 22. toukokuuta 2004 katedraali toimi näyttämönä pääkaupungin juhliessa kuninkaallisia häitä ensimmäistä kertaa lähes sataan vuoteen, kun kuningas Juan Carlosin poika Asturian ruhtinas Felipe vei vihille Letizia Ortizin.


title: Portland (Oregon)

text: Portland on kaupunki Oregonin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupunki sijaitsee Willamette- ja Columbiajokien yhtymäkohdassa. Noin 562 690 asukkaallaan se on Oregonin runsasväkisin kaupunki, ja sen metropolialueella asuu yli kaksi miljoonaa ihmistä. Portland perustettiin vuonna 1851 ja se on Multnomahin piirikunnan pääkaupunki.


title: Portland (Oregon)

text: Portlandia pidetään yhtenä maailman ympäristöystävällisimmistä, "vihreimmistä", kaupungeista. Kaupunki on panostanut julkiseen liikenteeseen, jota hoidetaan linja-autojen lisäksi MAX-pikaraitiotieverkolla. Keskustan alueella raideliikenne oli matkustajille ilmaista vuoteen 2012 asti.


title: Portland (Oregon)

text: Portland sijaitsee Oregonin runsasväkisimmän alueen, Willamette Valleyn pohjoislaidalla, plio-pleistoseenisen sammuneen vulkaanisen kentän päällä. Kenttä tunnetaan nimellä Boring Lava Field.


title: Portland (Oregon)

text: Vaikkakin lähes koko kaupunki sijaitsee Multnomahin piirikunnan alueella, pieni osa siitä sijaitsee Clackamasin ja Washingtonin piirikuntien rajojen sisällä. Clackamasissa asui arviolta 785 portlandilaista vuoden 2005 keskivaiheilla, ja Washingtonissa arviolta 1 455. Willamette-joki virtaa pohjoiseen läpi kaupungin keskustan ja yhtyy myöhemmin Washingtonin ja Oregonin osavaltioita erottavaan Columbia-jokeen. Oregonin osavaltio on saanut nimensä Columbia-joen alkuperäisestä nimestä "Ouragan".


title: Portland (Oregon)

text: Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston mukaan kaupungin kokonaispinta-ala on 376,5 neliökilometriä. 347,9 neliökilometriä siitä on maata ja 28,6 neliökilometriä, noin 7,6 prosenttia, vettä.


title: Portland (Oregon)

text: Portlandin paikalle perustettiin kauppapaikka jo 1843 nimellä "Clearing". Nimeksi tuli Portland kolikonheiton perusteella, voittajanimi tulee Mainen osavaltion samannimisen kaupungin mukaan. Toinen kauppapaikan perustajista olisi halunnut nimetä paikan Bostoniksi Massachusettsissa sijaitsevan suurkaupungin mukaan.


title: Portland (Oregon)

text: Portland oli alueen suurin Tyynenmeren satama 1800-luvun lopulle asti, jolloin Seattlen syväsatamaan vedettiin rautatie. Columbiajoen ongelmana olikin ollut vaarallisuus purjehtia. Portland oli alusta asti melko monikansallinen, ja siellä on runsaasti aasialaisperäistä väestöä kuten monissa muissakin Yhdysvaltojen länsirannikon kaupungeissa. Siellä harjoitettiin myös "shanghaijausta" eli merimiesten pakkopestausta valtamerilaivoihin.


title: Portland (Oregon)

text: Nykyään Portlandia pidetään esimerkkinä mallikaupungista. Jo 1970-luvulla kaupungin kasvulle haluttiin asettaa maantieteellisiä rajoja, mikä oli siihen aikaan epätavallista ihmisten monin paikoin pyrkiessä pois kaupungin keskustoista esikaupunkeihin. Tämä aiheutti toisaalta asuntojen hintoihin kustannuspaineita.


title: Portland (Oregon)

text: Portlandin nykyisiä tunnusmerkkejä ovat puutarhat, joista tunnetuin lienee maailman laajimpiin kuuluva ruusunviljelyn koetarha. Myös japanilainen puutarha on huomionarvoinen. Kaupunki tunnetaan myös pienpanimoistaan, joita on enemmän kuin missään muussa maailman kaupungissa. Vuonna 2009 kaupungissa toimi 32 panimoa ja sen ympäristössä 38.


title: Portland (Oregon)

text: Portland on toiminut muun muassa useiden Gus Van Santin elokuvien (esimerkiksi "Matkalla Idahoon" ja "Paranoid Park"), sekä nuorisolle suunnatun fantasiaelokuvan "Twilight – Houkutus" kuvauspaikkana.


title: Portland (Oregon)

text: Koripalloseura Portland Trail Blazers (NBA) ja jalkapalloseura Portland Timbers (MLS) sekä jääkiekkoseura Portland Winterhawks (WHL) ovat kotoisin Portlandista.


title: QuArK

text: QuArK on monikäyttöinen tietokonepelien aputyökalu. Se sisältää mm. karttaeditorin, Mallieditorin ja tekstuurieditorin. Nimi QuArK tulee sanoista "QUake ARmy Knife". QuArK tukee mm. Quake-pelimoottoreihin perustuvia pelejä.


title: QuArK

text: QuArK löytyy esimerkiksi Lazarukselle tehdystä 3D-peliohjelmointipaketista.


title: John Corigliano

text: John Corigliano (s. 16. helmikuuta 1938) on yhdysvaltalainen klassisen musiikin säveltäjä. Hän opiskeli musiikkia Otto Lueningin, Vittorio Gianninin ja Paul Crestonin johdolla. Hän itse on myöhemmin opettanut muun muassa Eric Whitacrea.


title: John Corigliano

text: Suurin osa Coriglianon sävellyksistä on orkesterimusiikkia. Hän on säveltänyt muun muassa kolme sinfoniaa, konserttoja, oopperan ja kamarimusiikkia, kuten jousikvarteton.


title: John Corigliano

text: Corigliano on avoimesti homoseksuaali ja elää Mark Adamon kanssa New Yorkissa. Hän on kuulunut Yhdysvaltain taide- ja kirjallisuusakatemiaan vuodesta 1991. Hänet on palkittu muun muassa Grawemeyer-palkinnolla vuonna 1991 ja Pulitzer-palkinnolla vuonna 2001.


title: John Corigliano

text: Corigliano sävelsi musiikin elokuvaan "Punainen viulu" (1998), jolla hän voitti Parhaan musiikin Oscar-palkinnon vuonna 1999.


title: Villi länsi

text: Villi länsi () on osaksi todellisuuteen, osaksi historian romantisointiin perustuva käsite, joka tarkoittaa nykyisten Yhdysvaltojen länsiosassa sijainnutta aluetta 1800-luvulla, jolloin siellä vallitsivat laittomat ja seikkailulliset olosuhteet. Villiin länteen on sijoitettu hyvin monia seikkailukirjoja ja -elokuvia sekä videopelejä.


title: Villi länsi

text: Yleensä villillä lännellä viitataan ”rajaseudun” ("frontier") uudisasuttajien elämään ajanjaksolla, joka ulottui Yhdysvaltain sisällissodasta 1861–1865 vuoteen 1890. Rajaseudulla tarkoitettiin kiinteästi asutetun alueen ”rajan” länsipuolista aluetta, josta kuka tahansa saattoi ilmaiseksi vallata itselleen tietyn kokoisen vapaan maa-alueen. Rajaseutuun kuului nykyisiä Texasin, Kansasin, Oklahoman, Nebraskan sekä Pohjois- ja Etelä-Dakotan osavaltioita vastaava alue.


title: Villi länsi

text: 1700-luvulla britit asuttivat Pohjois-Amerikan itärannikkoa, mutta jo Appalakkien takana alkoi intiaanien asuttama alue. Alue tuli Yhdysvaltojen omistukseen 1803, kun silloin Louisianaksi kutsuttu alue ostettiin Ranskalta. Mississipin ja Tyynen valtameren välinen alue oli eurooppalaisille täysin tuntematon ja kartoittamaton joitain hajanaisia kertomuksia lukuun ottamatta. Ensimmäisenä tutkimusretkikuntana aluetta lähti keväällä 1804 tutkimaan kahdeksi vuodeksi Lewisin ja Clarkin retkikunta. Merkittävää oli myös ensimmäisen uudisasukkaan Daniel Boonen (1734–1820) toiminta alueen tutkimisessa.


title: Villi länsi

text: Lain valvonta tällä harvaan asutulla alueella oli hankalaa. Niinpä väkivaltarikollisuutta ja sen seurauksena myös oman käden oikeutta esiintyi suhteellisen paljon. Riitoja ja erimielisyyksiä ratkaistiin kaksintaisteluin, joita kuvataan usein elokuvissa, mutta väijytys oli yleisempi tapa tappaa vastustaja. Alueella käytiin myös viimeiset intiaanisodat. Nimitys ”villi länsi” viittaa tähän rauhattomuuteen.


title: Villi länsi

text: Hallitus julisti rajaseudun suljetuksi 1890, kun väestönlaskennan perusteella todettiin, ettei selvää kiinteän asutuksen rajaa enää ollut olemassa. Uusi rajaseutu ("the last frontier") tosin avattiin Klondiken kultalöydön myötä Alaskaan vuonna 1896, ja sekin on toisinaan liitetty villin lännen käsitteeseen.


title: Villi länsi

text: Villin lännen historia rikollisineen, revolverisankareineen, intiaaneineen ja karjapaimenineen on osa "americanaa" eli yhdysvaltalaista kansallisromantiikkaa. Villin lännen kuvaus eli "western" on kehittynyt kokonaiseksi elokuvan (”"lännenelokuva"”), kirjallisuuden ja sarjakuvan lajityypiksi. Westernien tapa kuvata villiä länttä on perustaltaan historiallinen, mutta usein mukana on runsaasti liioittelua, romantisointia ja muita kuvitteellisia aineksia.


title: Villi länsi

text: Tyypillisiä villin lännen tarinoiden hahmoja ovat karjapaimenet, intiaanit, kullankaivajat, seriffit ja lainsuojattomat. Tapahtumapaikka on yleensä tomuinen kylä tai pikkukaupunki aavikolla, missä vesi, hevoset, karja, öljy tai kulta aiheuttavat kiistoja. Usein hahmot käyvät saluunassa, jossa kiistoja ratkotaan revolvereilla.


title: Hugo Alfvén

text: Hugo Alfvén (1. toukokuuta 1872 Tukholma – 8. toukokuuta 1960) oli ruotsalainen säveltäjä, kapellimestari, viulisti ja maalari. Hänen musiikkinsa on myöhäisromanttista.


title: Hugo Alfvén

text: Alfvén sävelsi muun muassa viisi sinfoniaa sekä rapsodioita


title: Hugo Alfvén

text: Alfvén opiskeli Tukholman konservatoriossa vuosina 1887–1891. Hän sai myös yksityisopetusta Johan Lindegreniltä. Myöhemmin Alfvén johti mieskuoro Orphei Drängaria.


title: Laune

text: Laune on kaupunginosa eteläisessä Lahdessa. Alue on kuulunut Hollolaan, josta se liitettiin 1933 Lahteen.


title: Laune

text: Nimensä alue on saanut tunnetusta Launeen lähteestä. Launeen lähteen ympäristöön alkoi asutus tihentyä 1920-luvulla. Nimen Laune taustalla saattaa olla muinaissaksalainen, kelttiläinen tai gootinkielinen sana, joka merkitsee iloista . Launeen lähteen lähellä oleva kumpu oli muun muassa juhannusjuhlien suosittu paikka. Lähde peitettiin 1909, ja sen paikalle rakennettiin vesipumppuasema, jonka ympäristö on Lahden kulttuurihistoriallinen suojelukohde.


title: Laune

text: Asukkaita Launeella on noin 5 900 henkeä. Kaupunginosan ydinalueen muodostaa 1940- ja 1950-luvuilla rakennettu omakotialue. Alueella on seuraavia palveluja: terveysasema, kirkko, päiväkoteja, neuvola ja kirjasto. Lisäksi Laune on tuttu lahtelaisille kuluttajille kauppakeskittymästään.


title: Laune

text: Launeelle liikennöidään myös monia Lahden bussilinjoja.


title: Laune

text: Launeella toimii 147 päivähoitopaikan Launeen päiväkoti Tapparakatu 15:ssä, jonne pääsee linja-autovuoroilla 21, 30, 71 ja 72.


title: Laune

text: 1980-luvulla Mallasjuoma mainosti kivennäisvettä, jonka raakavesi oli soraharjun suodattamaa pohjavettä. Tästä kivennäisvedestä, Lahden Launeesta, tuli valtakunnallinen käsite.


title: Laune

text: Launeella on esikoislestadiolaisten suuri linnamainen rukoushuone ja Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Launeen seurakunnan kirkko sen itäpuolella.


title: Laune

text: Laune on yksi Lahden kaupungin suunnittelualueiden suuralueista. Launeen suuralueella on mm. Ali-Juhakkalan tilastoalue.


title: Rachid Taha

text: Rachid Taha (18. syyskuuta 1958 Oran, Ranskan Algeria – 12. syyskuuta 2018 Pariisi) oli algerialais-ranskalainen muusikko. Hänen musiikissaan oli vaikutteita raïsta, teknosta, rockista ja punkista.


title: Rachid Taha

text: Taha syntyi vuonna 1958 Oranissa Algeriassa ja muutti vuonna 1968 Alsaceen, Ranskaan.


title: Rachid Taha

text: Taha oli avoimen poliittinen ja vastusti mm. rasismia.


title: Rachid Taha

text: Taha perusti ystäviensä kanssa 1980-luvun alkupuolella rock-yhtyeen Carte de Séjour (suom. oleskelulupa). Yhtye hajosi vuonna 1989. Sittemmin Taha tunnettiin sooloartistina.


title: Rachid Taha

text: Vuonna 1999 hän levytti yhdessä rai-muusikoiden Khaledin ja Faudelin kanssa live-albumi 1,2,3 Soleilsin. Omien sanojensa mukaan Taha ei kuitenkaan halunnut tulla leimatuksi maailmanmusiikin esittäjäksi tai rai-muusikoksi. Omasta mielestään Taha teki rock-musiikkia. Esimerkiksi Tekitoi-albumilta löytyy Clashin "Rock the Casbah" -kappaleesta arabiankielinen cover-versio, "Rock el Casbah".


title: Rachid Taha

text: Hänen kappaleensa "Barra Barra" voi kuulla elokuvassa Isku Mogadishuun ja vuonna 2008 julkaistun pelin Far Cry 2 trailerissa.


title: Polisario

text: Polisario (, , Saguia el-Hamran ja Río de Oron kansan vapautusrintama) on länsisaharalainen vapautusliike, joka perustettiin vuonna 1973. Polisario pyrkii lopettamaan Marokon miehityksen Länsi-Saharassa. Se ja sen suojelija Algeria julistivat Länsi-Saharan itsenäiseksi vuonna 1976. Polisarion toiminta on kielletty Marokon miehittämissä Länsi-Saharan osissa.


title: Ferruccio Busoni

text: Dante Michelangelo Benvenuto Ferruccio Busoni (1. huhtikuuta 1866 Empoli, Italia – 27. heinäkuuta 1924 Berliini, Saksa) oli italialainen säveltäjä, pianisti, pianopedagogi, kapellimestari ja esseisti. Busoni syntyi vuonna 1866 Empolissa, Italiassa. Hänen äitinsä oli pianisti ja hänen isänsä klarinetisti.


title: Ferruccio Busoni

text: Vuosina 1888–1890 Busoni toimi opettajana Helsingin musiikkiopistossa (nykyisen Taideyliopiston Sibelius-Akatemian edeltäjä) oppilaitoksen perustajan Martin Wegeliuksen kutsumana. Vuonna 1894 hän muutti Berliiniin, jossa hän esiintyi pianistina ja kapellimestarina ja toimi myös muun muassa Claudio Arraun, Egon Petrin ja Kurt Weillin opettajana. Ensimmäisen maailmansodan aikana Busoni asui Bolognassa ja Zürichissä. Vuonna 1920 hän palasi Berliiniin.


title: Ferruccio Busoni

text: Ferruccio Busoni oli Jean Sibeliuksen elinikäinen ystävä ja tämän musiikin puolestapuhuja.


title: Ferruccio Busoni

text: Suurin osa Busonin musiikista on sävelletty pianolle. Hänen pianokonserttonsa (1904) on konserttokirjallisuuden massiivisimpia teoksia: teos kestää noin 70 minuuttia, ja mukana on kuoro. Hän myös sovitti pianolle Johann Sebastian Bachin teoksia. Lisäksi Busoni sävelsi oopperoita. Vuonna 1916 Busoni aloitti oopperansa "Tohtori Faustus", joka jäi kuitenkin kesken hänen kuoltuaan krooniseen nefriittiin vuonna 1924. Oopperan viimeisteli sittemmin Philipp Jarnach.


title: Ferruccio Busoni

text: Busoni julkaisi musiikkia koskevia esseitä kokoelmissa "Entwurf einer neuen Ästhetik der Tonkunst" (1907) ja "Von der Einheit der Musik" (1923). Busonin pianosovituksilla Bachin urkuteoksista oli 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alkupuolella suuri vaikutus Bachin musiikin nousulle yli sata vuotta kestäneestä unohduksesta.


title: Richard Addinsell

text: Richard Addinsell (13. tammikuuta 1904 – 15. marraskuuta 1977) oli brittiläinen säveltäjä, joka sävelsi pääasiassa elokuvamusiikkia.


title: Richard Addinsell

text: Addinsell syntyi lontoolaisen liikemiehen poikana ja kävi koulunsa kotona yksityisopetuksessa. Hän opiskeli Oxfordissa ja vuosina 1929–1932 Berliinissä ja Wienissä.


title: Richard Addinsell

text: Elokuvia, joihin Addinsell sävelsi musiikin ovat muun muassa:Vuonna 1941 Addinsell sävelsi pianokonserton ("Warsaw Concerto") elokuvaa "Vaarallista kuutamoa" varten. Siitä tuli hänen tunnetuin teoksensa.


title: Mike Patton

text: Michael Allan ”Mike” Patton (s. 27. tammikuuta 1968) on yhdysvaltalainen muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten Faith No Moren laulajana vuodesta 1989, mutta hän kuuluu tai on kuulunut lukuisiin muihinkin yhtyeisiin, kuten Mr. Bungle, Tomahawk ja Fantômas. Patton on tehnyt usein yhteistyötä muiden artistien ja yhtyeiden kanssa – tälle listalle kuuluvat muun muassa John Zorn, Dan the Automator, The Melvins, The Dillinger Escape Plan, Melt-Banana, Sepultura, Merzbow, Lovage, Weird Little Boy, Rahzel ja Kaada. Patton pyörittää Greg Wreckmanin kanssa Ipecac Recordings -levy-yhtiötä, jonne hän valitsee yleensä yhtyeitä, joilla ei muuten olisi odotettavissa suurta menestystä erikoisista musiikkityyleistään johtuen.


title: Mike Patton

text: Patton on lainannut ääntänsä myös elokuviin ja peleihin, mm. elokuvassa I Am Legend hän antaa äänensä elokuvan vampyyreille, ja pelissä Left 4 Dead osalle saastuneille.


title: Mike Patton

text: Patton käyttää musiikissaan paljon erilaisia laulutyylejä, korkeasta laulutyylistä death metalin tapaisiin mörinöihin.


title: Mike Patton

text: Kaliforniassa syntynyt Patton päätti kavereineen perustaa Mr. Bunglen noin vuonna 1985. He nauhoittivat muutaman demon ja saivat paikallisesta suosiotakin. Vuonna 1989 Patton liittyi Faith No Moren riveihin korvaten edellisen laulajan Chuck Mosleyn. Patton päätti kuitenkin jatkaa yhteistyötä Mr. Bunglen kanssa ja oli jäsenenä molemmissa yhtyeissä. Faith No Moren "The Real Thing" julkaistiin myöhemmin samana vuonna. Levy sai hyvin suosiota MTV:n esittäessä tiuhaan yhtyeen ”Epic”-musiikkivideota.


title: Mike Patton

text: Faith No Moren seuraavat albumit eivät myyneet Yhdysvalloissa yhtä paljon kuin "The Real Thing", mutta albumeita "Angel Dust", "King for a Day... Fool for a Lifetime" ja "Album of the Year" kutsutaan silti yleensä klassikoiksi. Yhtye lopetti toimintansa virallisesti vuonna 1998.


title: Mike Patton

text: Patton teki töitä samaan aikaan myös Mr. Bunglen kanssa. Hänen suuri suosionsa Faith No Moressa helpottikin levytyssopimuksen saamista Warner Brosin kanssa. Mr. Bungle julkaisi debyyttinsä Mr. Bungle vuonna 1991, John Zornin tuottamana. Neljä vuotta myöhemmin ilmestyi toinen levy, Disco Volante. Yhtyeen viimeiseksi albumiksi jäi vuonna 1999 julkaistu "California", jota ylistettiin ”elintärkeäksi” levyksi sellaisissakin lehdissä kuin Maxim ja Rolling Stone.


title: Mike Patton

text: Patton on julkaissut kaksi erittäin kokeellista soololevyä, "Adult Themes for Voice" vuonna 1996 ja "Pranzo Oltranzista" 1997. Vuonna 2004 Patton vieraili Björkin albumilla Medúlla. Nykyään Pattonilla on kaksi muutakin projektia, perinteisempää rockia soittava Tomahawk ja erittäin kokeellista musiikkia esittävä superkokoonpano Fantômas. Vuonna 2006 Patton julkaisi pitkään odotetun poptyylisen soololevynsä "Peeping Tom", jonka jokaisella kappaleella vierailee muita muusikoita. Tunnetuimpia lienevät esimerkiksi Norah Jones ja Massive Attack. Samana vuonna Patton aloitti John Zornin Moonchild-projektissa. Moonchildin levyillä Patton, rumpali Joey Baron ja basisti Trevor Dunn esittivät Zornin säveltämää musiikkia. Ensimmäinen levy tältä projektilta oli "Moonchild".


title: Mike Patton

text:
Mikellä on suomalaisia sukujuuria:
Miken äidin puoleiset isovanhemmat ovat Paul Raymond Järvelä (vanhemmat William Andrew Järvelä ja Senja Saari) ja Barbara J. Henderson.
Yksityiselämäänsä julkisuudelta suojeleva Patton meni vuonna 1994 naimisiin italialaisen Titi Zuccatostan kanssa, mutta he ovat olleet asumuserossa vuodesta 2001.


title: Miia

text: Miia, Mia on naisen etunimi. Se on ollut vuodesta 1984 suomalaisessa nimipäiväalmanakassa 30. huhtikuuta, jolloin nimipäiviään viettävät myös Mirja, Mira, Mirva, Mirjami, Mirka ja Mirkka. Vuosina 1973–1983 Miia oli almanakassa 2. heinäkuuta Marian rinnalla.


title: Miia

text: Suomessa nimi Mia on 1900-luvun alusta huhtikuun 2018 loppuun mennessä annettu 8 661 ja Miia 9 873 naiselle, kumpikin myös alle viidelle miehelle. Suurin osa Suomen Miia- ja Mia-nimisistä on syntynyt vuosien 1960 ja 2000 välisenä aikana.


title: Miia

text: Kansanomaisessa käytössä Miia on ollut Mirjamin ja Mirjan kutsumamuoto. Mirjam on puolestaan Marian heprealainen asu.


title: Mirjam

text: Mirjam on alun perin heprealainen naisen nimi, jonka merkitys on epäselvä mutta joka ehkä tarkoittaa katkeraa, kapinallista tai toivottua – taustalla voi olla myös egyptin rakastettua merkitsevä sana. Raamatussa Mirjam on Mooseksen ja Aaronin sisar, joka toimi erämaavaelluksen aikaan profeettana.


title: Mirjam

text: Suomessa nimi on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu huhtikuuhun 2018 mennessä 26 552 henkilölle, joista kuusi on miehiä.


title: Mirjam

text: Suomenruotsalaisessa kalenterissa Mirjamin nimipäivä on 30. huhtikuuta. Suomenkielisessä almanakassa samalle päivälle on sijoitettu joukko nimen muunnelmia, joista tavallisin on Mirja.Mirjam Heino oli yksi kirjailija Kersti Bergrothin käyttämistä nimimerkeistä


title: R’lyeh

text: R’lyeh on H. P. Lovecraftin keksimä kuvitteellinen kaupunki, joka esiintyy Cthulhu-mytologiassa. R’lyeh on syvälle Tyyneenmereen uponnut kaupunki, jossa nukkuu kuolonuntaan Suurten muinaisten ylipappi Cthulhu. Lovecraftin mukaan kaupunki sijaitsee koordinaateissa .


title: R’lyeh

text: Kaupunki mainitaan ensimmäisen kerran Lovecraftin novellissa "Cthulhun kutsu" ("The Call of Cthulhu").


title: Nengone

text: Nengone on Uudessa-Kaledoniassa puhuttava austronesialainen kieli. Sillä on noin 8 720 puhujaa (2009). Kieli kuuluu oseanialaiseen kieliryhmään. Kielen puhujat asuvat Marén saarella. Kielen sanajärjestys riippuu aikamuodosta, jossa lause on.


title: Nengone

text: Uusikaledonialainen OK! Ryos -yhtye laulaa musiikkiaan nengonen kielellä.


title: OK! Ryos

text: OK! Ryos on uusikaledonialainen yhtye, jonka musiikissa on vaikutteita paikallisesta kansanmusiikista ja länsimaisesta populaarimusiikista. Yhtye on kotoisin Marén saarelta ja sen kappaleet ovat laulettu nengonen kielellä.


title: OK! Ryos

text: Yhtyeessä on kahdeksan jäsentä ja sen perusti laulaja Edouard Wamejo.


title: Jyrki Lumme

text: Jyrki Olavi Lumme (s. 16. heinäkuuta 1966 Tampere) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Hän pelasi NHL:ssä vuodesta 1988 vuoteen 2003 saakka. Lumme pelasi Pohjois-Amerikassa NHL:n runkosarjassa 985 peliä sekä 105 playoffs-ottelua. Jääkiekon MM-esityksissä häneen tarttui laulaja Sonja Lumpeeseen viittaava "Sonja"-lisänimi, joka oli lähtöisin urheiluselostaja Juha Jokisen lausahduksista.


title: Jyrki Lumme

text: Lumme oli jääkiekkoilijana myöhäisherännäinen. Hän pelasi Ilveksen juniorijoukkueissa, mutta murrosiässä hänen motivaationsa pelaamiseen ja etenkin harjoitteluun heikkeni. Ilveksen C-nuorissa Lumme jäi vähälle peliajalle ja hän siirtyi Kooveehen, jossa sai enemmän vastuuta ja intoutui uudelleen myös harjoittelemaan. Lumme voitti Kooveessä A-nuorten Suomen-mestaruuden 1984. Vuotta myöhemmin Ilves poimi Lumpeen edustusjoukkueeseensa.


title: Jyrki Lumme

text: Lumme debytoi Ilveksen liigajoukkueessa kauden 1985–1986 alussa. Ensimmäisellä kaudella rooli jäi pieneksi, mutta jo toisellaan Lumme teki 24 tehopistettä 43 ottelussa ja kolmannellaan 30.


title: Jyrki Lumme

text: Lumme oli kookas ja voimakas ja ampui lujaa, ja hänen mailatekniikkansa oli harvinaisen hyvä. Hän hyökkäsi innokkaasti ja esitti alimpanakin miehenä näyttäviä harhautuksia, mistä valmentajat eivät aina pitäneet.


title: Jyrki Lumme

text: Montreal Canadiens varasi Lumpeen vuonna 1986 kolmannella kierroksella numerolla 57. Hän siirtyi NHL:ään syksyllä 1988 ja pelasi Canadiensissa 75 ottelua kahden kauden aikana, kunnes hänet kaudella 1989–1990 kaupattiin Vancouver Canucksiin.


title: Jyrki Lumme

text: Canucksissa Lumme nousi nopeasti joukkueen parhaaksi hyökkääväksi puolustajaksi voittaen useilla kausilla joukkueen puolustajien pistepörssin. Kauden 1993–1994 päätteeksi Lumme pääsi pelaamaan Stanley Cupin loppuotteluihin. Vancouver kuitenkin hävisi New York Rangersia vastaan pelatun finaalisarjan.


title: Jyrki Lumme

text: Lumme siirtyi vuonna 1998 Phoenix Coyotesiin, josta jatkoi vuonna 2001 Dallas Starsiin ja vielä saman kauden aikana Toronto Maple Leafsiin, jossa hän pelasi vielä kauden 2002–2003


title: Jyrki Lumme

text: Kanadalainen rockyhtye Glenn Ford & The Piers on tehnyt laulun "What's Wrong with Lumme?"


title: Jyrki Lumme

text: Kausi 2002–2003 näytti jäävän Lumpeen uran viimeiseksi. Hän oli kaksi kautta pelaamatta ja ehti jo ilmoittaa lopettamisestaan. Vuonna 2005 Lumme kuitenkin teki päätöksen uransa jatkosta ja palasi vielä SM-liigaan: hän pelasi osan kausista 2005–2006 ja 2006–2007 kasvattajaseurassaan Tampereen Ilveksessä.


title: Jyrki Lumme

text: Pelatessaan Phoenix Coyotesissa vuonna 2000 Lumme hankki osuuden tuolloin yhtiöitetystä Tampereen Ilveksen liigajoukkueesta.


title: Jyrki Lumme

text: Lumme aateloitiin 2008 Jääkiekkoleijona-numerolla 196.


title: Jyrki Lumme

text: Vuonna 2010 hänet nostettiin Vancouver Canucksin kautta aikojen tähdistöjoukkueeseen, jonka TSN julkaisi 20.10.2010. Muita suomalaisia joukkueeseen ei valittu, mutta ruotsalaisia mahtui neljä: Daniel ja Henrik Sedin, Markus Näslund ja Mattias Öhlund.


title: Kapasiteettiyksikkö

text: Kapasiteettiyksikkö on suomalainen rap-yhtye, jonka muodostavat helsinkiläiset rap-muusikot Andu (Anders Johan Westerholm), Tasis (Markku Lauri Johannes Wettenranta) ja Uniikki (Dan Tolppanen). Andu ja Tasis ovat lapsuudenystäviä ja olivat harrastaneet jo kauan yhteisiä bändikokeiluja. Vuonna 1997 he innostuivat toden teolla rap-musiikista ja perustivat suomenkielisen rap-yhtyeen, jonka kolmanneksi jäseneksi pyydettiin Andun ystävä Uniikki.


title: Kapasiteettiyksikkö

text: Kapasiteettiyksikkö nauhoitti ensimmäisen demonsa Fintelligens-yhtyeen studiossa syksyllä 1999. Demon ansiosta Kapasiteettiyksikkö sai levytyssopimuksen Warner Music Finlandille ja vuonna 2000 julkaistu ensimmäinen single "Etenee" nousi Suomen virallisen singlelistan Top 10:een. Toinen single "4elementtii", joka tehtiin yhdessä Avaimen (sittemmin Asa) kanssa, sai paljon radiosoittoa ja pysyi sekin singlelistoilla. Ensimmäinen albumi, "Päivästtoiseen", julkaistiin 27. helmikuuta 2001. Albumin kolmas hitiksi noussut kappale oli "A-ay!", jossa oli mukana myös norjalainen rap-artisti Diaz.


title: Kapasiteettiyksikkö

text: Syksyllä 2002 julkaistiin toinen albumi, "Klassikko", joka toi Kapasiteettiyksikölle lopullisen läpimurron, erityisesti yhtyeen jäsenten kotikaupungista kertovan "Tää on mun Stadi" -kappaleen kautta. Kappaleen kertosäkeen lauloi tunnettu rocklaulaja Hector, ja siksi sitä soitettiin myös "tavallisilla" pop/rock-musiikkiin keskittyvillä radioasemilla. Myös albumin kaksi muuta singleä, "Toisinaan" ja "Näyttää hyvältä", jossa mukana olivat ruotsalaisartistit Eye'n'I ja Profilen, menestyivät hyvin. MTV3-televisiokanavan Levyraati-ohjelma näytti koko kansalle "Tää on mun Stadi" -musiikkivideon, ja se oli yksi iso tekijä suosion nousussa. Kapasiteettiyksikön keikkailutahti kiristyi, ja yhtye teki suomalaiselle rap-musiikille ainutlaatuisen keikan Tokiossa, Japanissa marraskuussa 2002. MoonTV:n Word! -ohjelma näytti Kapasiteettiyksikön Japanin matkasta kaksiosaisen koosteen nimeltä "The Ultimate Japan Tour 2002".


title: Kapasiteettiyksikkö

text: Vuonna 2003 Kapasiteettiyksikkö perusti ystäviensä, Fintelligensin jäsenten kanssa Rähinä Records Oy -levy-yhtiön. Yhtiön ensimmäinen julkaisu oli Kapasiteettiyksikön kolmannen albumin ensimmäinen single "Pakko saada sut", josta tuli yksi kaikkien aikojen menestyneimmistä suomalaisista rap-kappaleista. Single pysyi singlelistan kymmenen kärjessä kahdeksan viikkoa. Joulukuun alussa kolmas albumi "Itsenäisyyspäivä" valmistui, ja "Pakko saada sut" -hitin ansiosta levymyynti oli hurja; levy myi kaksi kertaa enemmän kuin edelliset julkaisut.


title: Kapasiteettiyksikkö

text: Syksyllä 2004 julkaistiin neljäs levy, "Usko parempaan", jolta julkaistiin samanniminen single. Lisäksi Uniikki julkaisi soololevynsä "Aika ei venaa ketään" loppuvuodesta 2005. Kapasiteettiyksikkö julkaisi kertomansa mukaan viimeisen albuminsa, "Susijengin", 3. toukokuuta 2006.


title: Kapasiteettiyksikkö

text:
Yhtye julkaisi 23. huhtikuuta 2008 kokoelmalevyn "I ♥ KY", jolla on vanhojen hittien lisäksi kaksi uutta kappaletta "Pidä kiinni" ja "En voi sille mitään". Kokoelmalla on myös mukana vuonna 2000 tehty demo "Eliksiiri".
Vuonna 2008 Kapasiteettiyksikkö lopetti pitkän kymmenen vuotta kestäneen uransa jäähyväiskiertueella. Ainoat keikkansa tämän jälkeen yhtye teki Summer Upin 10-vuotisjuhlissa Lahden Mukkulan rannassa 7. heinäkuuta 2012 ja Rähinä Livessä 5. joulukuuta 2012.


title: Kapasiteettiyksikkö

text: Yhtyeen jäsenistä Uniikki on ainoa, joka on aktiivisesti jatkanut uraansa musiikin parissa. Hän on julkaissut yhtyeen lopettamisen jälkeen kaksi mixtapea sekä kolme studioalbumia ja neljäs on työn alla. Tasis ja Andu ovat vierailleet lähinnä muiden Rähinä Recordsin artistien julkaisuilla, joista Andu harvemmin, kun taas Tasista kuullaan noin joka toisella Rähinän julkaisemalla albumilla. Lisäksi Tasis suunnittelee ja tekee työkseen levyjen kansia. Andu sen sijaan on lähtenyt oman ravintolayrityksen pariin.


title: Kapasiteettiyksikkö

text: Kapasiteettiyksikkö oli myös vierailemassa Cheekin 2015 julkaistulla Alpha Omega albumilla kappaleessa Leveellä.Listasijoitukset ovat Suomen viralliselta albumilistalta.


title: Blackbird (kappale)

text: ”Blackbird” on The Beatles -yhtyeen kappale niin sanotulta valkoiselta tupla-albumilta "The Beatles". Paul McCartney kirjoitti kappaleen ja soitti sen akustisella kitaralla. Levytys sisältää myös mustarastaan () laulua. Vasemmassa äänikanavassa kuuluva nakutus, jota usein luullaan mekaaniseksi metronomiksi, on McCartneyn jalallaan tekemä. Nakutus äänitettiin erikseen kondensaattorimikrofonilla. Laulu nauhoitettiin kesäkuun 11. päivänä 1968 Abbey Roadin studiolla, tuottajana George Martin.


title: Blackbird (kappale)

text: McCartney sai inspiraation lauluun Intiassa, kun lintu herätti hänet kuudelta aamulla. Laulu viittaa vertauskuvallisesti Yhdysvaltain mustien kansalaisoikeuskamppailuun 1960-luvun lopulla. Linnun lisäksi "bird" tarkoittaa brittislangissa tyttöä, ja McCartney kertoo kirjoittaneensa laulun tähän viitaten. Kun Paul McCartneyn tuleva vaimo Linda yöpyi tämän luona ensimmäistä kertaa, McCartney esitti laulun talonsa ulkopuolelle leiriytyneille faneille.


title: Blackbird (kappale)

text: Monet yhtyeet ovat levyttäneet ”Blackbirdistä” omia versioita, muun muassa Phish, Crosby, Stills & Nash, Doves, Brad Mehldau, Sarah McLachlan, Harpers Bizarre, Bobby McFerrin, Jaco Pastorius, Dan Fogelberg, Dave Grohl, Dave Matthews Band, Elliott Smith sekä Maria João & Mário Laginha.


title: Blackbird (kappale)

text: Sanoituksen osia (”take these broken wings and learn to fly”) on esiintynyt myöhemmissä populaarimusiikin teoksissa, joista merkittävin on Mr. Misterin listaykkönen ”Broken Wings”. Laulu innoitti myös säveltäjä Gustavo Santaolallaa, kun hän kirjoitti laulun ”The Wings” elokuvaan "Brokeback Mountain".


title: Cthulhun kutsu

text:
Cthulhun kutsu ("The Call of Cthulhu") on H. P. Lovecraftin vuonna 1926 kirjoittama kauhunovelli. Se julkaistiin "Weird Talesissa" vuoden 1928 helmikuun numerossa. Novelli on kirjoitettu dokumentaariseen tyyliin; kertoja lainaa ja tutkii useita lähteitä, joiden myötä hän vähitellen päätyy hirviöjumala Cthulhun kultin jäljille. "Cthulhun kutsu" on ainoa Lovecraftin kirjoittama tarina, jossa itse Cthulhu esiintyy merkittävässä roolissa. Novelli on keskeinen Lovecraftin kirjoitusten pohjalta luodussa Cthulhu-mytologiassa.
__notoc__


title: Cthulhun kutsu

text: Sandy Petersenin kehittämä ja Chaosiumin julkaisema samanniminen roolipeli perustuu Lovecraftin kirjoihin ja hänen luomaansa Cthulhu-mytologiaan. Peli sijoittuu ajallisesti 1920-luvulle.


title: Cthulhun kutsu

text: H. P. Lovecraftin historiaseura ("The H.P. Lovecraft Historical Society") tuotti vuonna 2005 valmistuneen mustavalkoisen mykkälyhytelokuvan "The Call of Cthulhu", joka voitti useita palkintoja ja sai kunniamaininnan monilla elokuvafestivaaleilla. Elokuvan kerronta poikkeaa novellin vastaavasta jonkin verran, vaikka juoni onkin sama.


title: Cthulhun kutsu

text: Cthulhun kutsusta on tehty maailmalla myös näytelmiä. Vuoden 2015 marraskuussa Suomen ensi-iltansa Tikkurilan Teatterissa sai Aarne Lindenin käsikirjoittama näytelmäversio samasta tarinasta.


title: Sleipnir

text: Sleipnir oli Odinin, skandinaavisen ylijumalan mahtava kahdeksanjalkainen ori, jonka kotitalli oli Asgardissa, ylisessä maailmassa. Se laukkasi tuulta nopeammin ja ylitti kaikki esteet. Sleipnir keräsi taistelussa kaatuneiden soturien sielut ja vei ne Valhallaan, sankarien asuinpaikkaan.


title: Sleipnir

text: Sleipnirin isä oli mahtava Svadilfari, valtava musta ori, joka kuului eräälle jättiläiselle. Jätti tarjoutui eräänä päivänä rakentamaan hevosensa avulla muurin Asgardin suojaksi kolmessa talvessa, mikäli saisi palkkioksi auringon, kuun ja puolisokseen Freija-jumalattaren. Jumalat pitivät tehtävää mahdottomana ja suostuivat. Jättiläinen pyysi lupaa aasoilta käyttää Svadilfaria apunaan, johon Loki suostui. Svadilfari oli kuitenkin vahva ja suuri apuri, ja jättiläinen näytti onnistuvan. Aasat käskivät Lokin keksiä tapa, jolla jättiläinen ei onnistuisi. Loki otti harmaan tamman muodon ja vietteli Svadilfarin pois isäntänsä luota. Yhdessä Svadilfari ja Loki saivat varsan, ihmeellisen Sleipnirin. Kun jättiläisen aika loppui ja muuri jäi valmistumatta, Loki otti ihmisen hahmon ja palasi Asgardiin Sleipnir mukanaan. Odin ihastui oriin suuresti ja ratsasti sillä Asgardin ja Midgardin eli Maan väliä.


title: Sleipnir

text: Sleipnirin hampaisiin oli kaiverrettu riimukirjaimia. Ne selittivät osaltaan orin käsittämättömät voimat.


title: Alagaësia

text: Alagaësia on Christopher Paolinin luoma fantasiamaailma neliosaisessa Perillinen-kirjasarjassa.


title: Alagaësia

text: Beorvuoret ovat Alagaësian korkeimmat vuoret. Vuoret ovat yli kymmenen mailia korkeita (melkein kaksi kertaa niin korkeita kuin Mount Everest, maapallon korkein vuori). Vuoristo sijaitsee Valtakunnan kaakkoisosissa, Hadaracin autiomaan etelälaidalla. Vuoret ovat jyrkkiä ja melkein labyrinttimaisia laaksojensa ja halkeamiensa takia, ja vain vuorten juurella on kasvillisuutta. Kääpiöt ovat tehneet vuorten alle kaupunkeja, joista suurin on Tronjheim, joka sijaitsee Farthen Dûrissa. Sisäpuolella elävät kääpiöt uskovat, että heidän jumalansa Helzvog on luonut heidät elävästä graniitista.


title: Alagaësia

text: Alueella elää viisi lajia, joita ei esiinny missään muualla. Feldunost on suuri vuohi, joita kääpiöt käyttävät ratsuinaan. Beorn, valtava karhu, joiden mukaan haltiat nimesivät vuoriston. Orik-kääpiö sanoo, että Beorvuorien oikea nimi on salaisuus, jota kääpiöt eivät jaa muiden rotujen kanssa. Shhrg on suuri susi. Nagra on suunnaton karju, joista kääpiöt tekevät herkullisia ruokia, vaikka niitä on metsästetty harvoin sen jälkeen, kun niistä tuli ilkeitä. Vuorilla elää myös fanghureja, jotka ovat sukua lohikäärmeille, vaikka ovatkin pienempiä, ketterämpiä ja väriltään likaisenvihreitä. Ne hyökkäävät saaliidensa kimppuun mielillään lamaannuttaakseen nämä.


title: Alagaësia

text: Du Weldenvarden on metsä Alagaësian pohjoisosassa. Sen jälkeen kun kuningas Galbatorix tappoi viimeiset lohikäärmeratsastajat, haltiat pakenivat tähän metsään jossa he ovat pysyneet siitä asti. Moni kaupunki on metsässä, mukaan lukien haltioiden pääkaupunki Ellesméra. Hurmautuneena haltioiden laulusta nämä puut kasvavat isommiksi kuin normaalit puut Alagaësiassa. Haltioiden kuningatar, Islanzadí, hallitsee Du Weldenvardenia.


title: Alagaësia

text: Haltia, joka pelasti Eragonin ensimmäisen kirjan lopussa, on lohikäärmeratsastaja nimeltään Oromis, viimeinen lohikäärmerastastajista. Eragon matkustaa Ellesméraan suorittaakseen koulutuksensa Oromiksen kanssa. Hänen ollessaan Ellesmérassa, hänen tunteensa haltiaprinsessa Aryaa kohtaan kasvavat. Hän seuraa Agaeti Blödhrenia, eli Verivalan juhlaa, joka on juhla, jota juhlitaan haltioiden ja lohikäärmeiden välisen rauhan kunniaksi kerran vuosisadassa. Juhlien huipentuessa Eragon saa haltiamaisia kykyjä ja ulkomuodon(mm. suippokorvat) lohikäärmeiden taikuuden johdosta.


title: Alagaësia

text: Lähellä "Esikoisen" loppua Eragon lähtee Du Weldenvardenista taistellakseen Palavilla tasangoilla etelässä, vardenien puolella, Galbatorixin armeijaa vastaan.


title: Alagaësia

text: Hadaracin autiomaa sijaitsee keskellä Alagaësiaa.


title: Alagaësia

text: Valtakunta oikeastaan loppuu Hadaracin autiomaahan, joka täyttää koko Alagaësian sydämen. Ilman lohikäärmeratsastajia valtion on yksinkertaisesti liian vaikea elättää lohdutonta autiomaata. Oikeastaan autiomaa on yksi muutamista asioista, jotka estävät kuningasta liittämästä koko itäistä Alagaësiaa Valtakuntaan. Hadaracin autiomaa on muinainen lohikäärmeiden maa. Hadaracin autiomaassa asuvat erilaiset paimentolaiskansat, joista myös Nasuada on kotoisin.


title: Alagaësia

text: Eragon, Saphira ja Murtagh matkustavat läpi kuivan ja asumattoman aavikon etsiessään vardeneita, Kull-sotureiden jahdatessa heitä.


title: Alagaësia

text: Eragon, Saphira ja kääpiö Orik lentävät Hadaracin yli Surdaan auttamaan vardenien ja Surdan liittoa mahtavaa Valtakuntaa vastaan. Autiomaan ylittäminen ei vie kauempaa kuin kaksi päivää Saphiran selässä.


title: Alagaësia

text: Carvahall on pieni kylä, jossa Eragon kasvoi. Se sijaitsee Alagaësian luoteiskolkassa, Selkärankavuoriston reunalla. Sijaitessaan Palancarinlaaksossa se on Anorajoen rannalla, eikä kaukana Therinsfordin kaupungista. Carvahall on niin pieni, että sen asukkaat eivät pysty tuottamaan kaikkia jokapäiväisen elämän tarvikkeita, joten he joutuvat turvautumaan kiertaviin kaupankävijöihin. Carvahallin asukkaat pakenevat Valtakunnan sotilaita Surdaan, sarjan toisessa kirjassa.


title: Alagaësia

text: Dras-Leona on suuri kaupunki Leonajärven rannalla. Kaupungin lähettyvillä sijaitsee Helgrind, vuori, joka on ra'zacien piilopaikka.


title: Alagaësia

text: Ellesméra on haltioiden pääkaupunki keskellä Du Weldenvardenia. Siellä asuu haltiakuningatar Islanzadí. Ellesméran rakennukset ovat puita, jotka haltiat ovat laulaneet muotoonsa.


title: Alagaësia

text: Farthen Dûr on Beorvuorilla sijaitseva vuori, jonka sisällä sijaitsee kääpiökaupunki Tronjheim. Farthen Dûrissa käydään suuri taistelu urgaleita vastaan Eragon-kirjan lopussa.


title: Alagaësia

text: Gil'ead on kaupunki, jossa Arya ja Eragon olivat varjo Durzan vankina. Se sijaitsee Valtakunnan pohjoisosissa Isentar-järven rannalla.


title: Alagaësia

text: Kirjassa Eragon päähenkilö joutuu vangiksi Gil'eadiin. Siellä on vankina myös Arya. Murtagh ja Saphira pelastavat Eragonin ja Aryan. Kirjassa Brisingr haltiat marssivat Gil'eadiin ja valtaavat sen. Mukana taistelussa ovat myös Oromis ja Glaedr. Myös Murtagh ja Thorn saapuvat taisteluun ja tappavat Galbatorixin avulla Oromiksen ja Glaedrin.


title: Alagaësia

text: Surda on kuningas Orrinin hallitsema pieni maa, joka vastustaa Valtakuntaa. Se on säästynyt kuningas Galbatorixilta, koska kuningas ei ole pitänyt maata uhkana. Surda sijaitsee Alagaësian mantereen lounaisosissa, ja se perustettiin noin sata vuotta ennen "Eragonin" alkua. Vardenit muuttavat Surdaan, sen pääkaupunkiin Aberoniin, urgaleita vastaan käydyn taistelun jälkeen uuden johtajansa Nasuadan johdolla valmistautumaan avoimeen taisteluun Valtakuntaa vastaan.


title: Alagaësia

text:
Teirm on kaupunki Alagaësian länsirannikolla, Selkärankavuoriston länsipuolella. Kaupungin kummaltakin puolelta laskee mereen Toarkjoki, joka on haarautunut ennen Teirmin luo tuloa. Eragon ja Brom poikkeavat kaupunkiin pakomatkallaan ja tapaavat Bromin vanhan ystävän, Jeodin, joka monien muiden kaupunkilaisten tapaan on ammatiltaan kauppias.
Myöhemmin Roran ja "carwahalin piraatit" saapuvat teirmiin ja Jeodin avulla kaappaavat "Lohikäärme" laivan jolla he purjehtivat Surdaan vardenien luokse.


title: Alagaësia

text: Urû'baen on Valtakunnan pääkaupunki ja kuningas Galbatorixin asuinpaikka. Urû'baen oli ennen haltiakaupunki Ilirea, jonka tasangoilla käytiin viimeinen Galbatorixin ja haltioiden välinen sota, jossa haltioiden kuningas kaatui. Haltiat hävisivät, ja Galbatorix otti Ilirean hallintaansa. Urû'baenin lopussa oleva "baen" lausutaan aina "bein" ja se ilmaisee suurta surua.


title: Mestarit

text: Mestarit oli 1990-luvulla perustettu suomalainen laulukokoonpano, johon kuuluivat Hector, Kirka, Pave Maijanen ja Pepe Willberg. Mestarit olivat esiintyneet yhdessä jo "Back to the sixties" -konserteissa ja Nokian kesäkiertueella v. 1997. Ensimmäinen julkinen konsertti järjestettiin Hartwall-Areenalla 29. lokakuuta 1998. Konsertista tuli suurmenestys ja helmikuussa 1999 he lähtivät kiertueelle, joka kiersi Suomen suurimmissa jäähalleissa. Suuresta suosiosta kertoo, että kaikki konsertit olivat loppuunmyytyjä. Myös ensimmäisestä konsertista julkaistu tuplalive-cd "Mestarit Areenalla" oli vuoden 1999 myydyin äänite Suomessa ja kaikkien aikojen myydyin livealbumi Suomessa. Levy valittiin Emma-gaalassa "Vuoden albumiksi".


title: Mestarit

text: Kun Mestarit vierailivat tv-ohjelma "Bumtsibum"issa, ohjelma keräsi ennätykselliset 1,72 miljoonaa katsojaa. Menestystarina jatkui huhtikuussa 1999 muutamalla konsertilla, kesällä muutamalla festarilla, huipentuen 5. elokuuta 1999 järjestettyyn konserttiin Helsingin Olympiastadionilla, jossa oli paikalla 36 000 katsojaa. Kyseinen konsertti oli ensimmäinen suomalaisen yhtyeen oma konsertti Olympiastadionilla.


title: Mestarit

text: Syksyllä 1999 Mestarit esiintyivät myös Ruotsissa Göteborgissa Suomi–Ruotsi-maaottelun yhteydessä. Kiertueen jälkeen Mestarit konsertoivat vielä muutamissa tilaisuuksissa, mutta vuoden 2002 jälkeen he eivät esiintyneet yhdessä.


title: Samba

text: Samba on Rio de Janeirossa, Brasiliassa 1900-luvun alussa kehittynyttä tanssia ja musiikkia, jolla on portugalilaiset ja afrikkalaiset juuret. Portugalilaiset tutkimusmatkailijat löysivät eräällä retkellään kauniin paikan, jonka he nimesivät ”Tammikuun joeksi”, toisin sanoen Rio de Janeiroksi. Kolonialistit asettuivat paikoilleen ja orjia alettiin tuoda portugalilaisten alueilta Lounais-Afrikasta työskentelemään Bahian plantaaseille Etelä-Amerikan koillisosaan eli nykyiseen Brasiliaan. Orjat olivat tuoneet mukanaan "batuque"-rumpuja, ja sambatanssi alkoi kehittyä vastauksena rumpujen vahvalle rytmille – tanssia kutsuttiin "sembaksi". Tanssin ja soiton avulla pystyi irrottautumaan arjen murheista. Edison Carneiron mukaan useimmat brasilialaiset populaaritanssit ovat kehittyneet juuri kyseisestä afrikkalaisesta rummuilla soitetusta "batuquesta".


title: Samba

text:
Samban musiikki lasketaan yleensä tavalla yks-ja-kaks-kol-ja-nel. Vuonna 1917 julkaistua ”Pelo Telefonea” pidetään ensimmäisenä sambajulkaisuna. 1960-luvulla sambasta kehittyi sambarock, tyylilaji, jossa on vaikutteita soulista, funkista ja sambasta. Sambasta ja jazzista on kehittynyt tyylilaji nimeltään bossa nova.
Sambatanssi on suosittu tanssi, joka voidaan jakaa soolotanssiin (riolainen karnevaalisamba) sekä parisambaan, jotka tyylillisesti eroavat toisistaan.1500-luvun alussa, portugalilaisten yrittäessä löytää tietä Intiaan, he päätyivätkin nykyisen Bahian osavaltion etelärannikolle.
Koska Portugali halusi pitää kiinni löytämästään siirtomaasta, kyseistä aluetta tuli alkaa asuttaa. Ensimmäinen kaupunki São Vicente (nyk. Santosin lähellä) perustettiin vuonna 1532 ja pikkuhiljaa syntyivät myös Bahia (1549), São Paulo (1554) ja Rio de Janeiro (1565).
Paikka osoittautui hyväksi viljelysmaaksi, ja portugalilaiset tarvitsivat halpaa työvoimaa. Ensimmäinen orjalaiva saapui Bahian rannikolle vuonna 1538. Tästä seurasi satoja vuosia kestänyt liikenne ja kaupankäynti, jonka seurauksena miljoonia afrikkalaisia tuotiin orjiksi Brasiliaan. Bahia oli toiminut Brasilian pääkaupunkina, mutta se joutui luovuttamaan asemansa Rio de Janeirolle vuonna 1763 tuottavimman talouselämän siirtyessä etelään. Rio de Janeirossa sijaitsi merkittävä satama, josta kuljetettiin muun muassa läheisten kaivosten rikkauksia Lissaboniin.


title: Samba

text: 1800-luvun alkuun mennessä orjakauppa kiellettiin useassa maassa. Brasiliassa orjien tuonti kiellettiin vuonna 1850 ja orjat vapautettiin 1888. Tämän jälkeen työvoimaksi otettiin siirtolaisia Etelä-Euroopasta.


title: Samba

text: Orjia yritettiin käännyttää kristinuskoon, mutta öisin orjat harjoittivat omaa uskontoaan ja vaalivat perinteisiä rituaalejaan yhteismajoissaan, joissa he maatiloilla asuivat. Uskonnollisia rituaaleja sai harjoittaa joskus julkisesti erityisinä juhlapäivinä. Afrikkalaiset kuitenkin huomasivat, että he pystyivät käyttämään hyväkseen katolilaisia tilaisuuksia, sillä uskonnollisissa tapahtumissa he pystyivät vapaammin tuomaan esiin omaa kulttuuriaan. Katolilaisille pyhimyksille nimitettiin afrikkalaiset vastineet, nagô-jorubalaiset orixát. Kyseinen uskonto, "candomblé", on tärkeä osa samban kehitystä.


title: Samba

text: Candomblén tärkeimpiä soittimia olivat "atabaquet" eli rummut, jotka muistuttavat "conga"-, "tumba"- "tumbadora"- ja "quinto"-rumpuja. Atabaqueilla kutsutaan jumalia ja säestetään uskonnollisia rituaaleja ja tansseja. Yleisin tanssi ja rytmi on afrikasta peräisin oleva "batúque", jolla on 6/8 tahtilaji. Myöhemmin batúqueta alettiin käyttää yleisinimikkeenä useille afro-bahialaisille rytmeille ja tansseille. Samban kehityksen kannalta tärkeimmät samban afrikkalaiset varhaismuodot olivat "umbigada" ja piirissä tanssittava "samba de roda".


title: Samba

text: Sana "samba" juontuu sanasta "semba", joka Afrikan Kongossa ja Angolassa tarkoitti edellä mainittua umbigadaa, jolla on pitkät perinteet. Umbigadassa tanssitaan piirissä ja taputetaan käsiä rytmisoittimien tahtiin. Piirin keskellä on soolotanssija tai -tanssijoita, jotka tanssivat vapaamuotoisesti. Keskellä tanssiva hakee piiristä toisen henkilön jatkamaan ja vaihdon merkiksi koskettaa valitsemaansa henkilöä vatsallaan. Kyseistä kosketusta kutsuttiin sembaksi.


title: Samba

text: Rio de Janeirossa vietetään vuosittain helmikuussa neljä päivää ennen tuhkakeskiviikkoa suuria sambakarnevaaleja, joissa sambakoulut kilpailevat keskenään. Tuhkakeskiviikko on tasan 40 päivää ennen pääsiäistä ja se on ensimmäinen paastopäivä laskiaistiistain jälkeen.


title: Samba

text: Sambakarnevaalit ovat koko kansan juhla Brasiliassa. Karnevaaleja varten sävelletään joka vuosi oma musiikkinsa, jota sambakoulun soittajat (bateria) soittavat ja jonka tahdissa tanssijat esiintyvät. Mielikuvitukselliset asut ovat kiinteä osa sambakarnevaaleja. Kukin sambakoulu suunnittelee oman "enredon" eli tarinan, jonka kuvittaa kulkueessaan. Karnevaaleilla sambakoulut kilpailevat keskenään, joten jokaisen sambakoulun aihevalinta, kulkue ja esiintyminen arvostellaan. Myös Suomessa järjestetään joka vuosi Helsinki Samba Carnaval, jossa kilpaillaan samban suomenmestaruudesta. Suomen karnevaalit ajoittuvat kesäkuulle.


title: Samba

text: Suomessa toimii Suomen Sambakoulujen Liitto ry (SSKL), johon kuuluu seitsemän sambakoulua. Liiton tehtävänä on ylläpitää yhteistyötä Suomen sambakoulujen välillä ja edistää kiinnostusta Suomi-sambaan. SSKL:n kuuluvat sambakoulut ovat Império do Papagaio (Helsinki), Força Natural (Helsinki), Samba Carioca (Turku), Samba el Gambo (Kokkola), Samba Maracanã (Lahti), Samba Tropical (Seinäjoki) ja União da Roseira (Tampere). Lisäksi SSKL:n kuuluu Tanssikoulu Sambic.


title: Samba

text: Samba on myös yksi viidestä latinalaistanssilajista kilpatanssissa. Parisamban tempo on perinteistä karnevaalisambaa hitaampi.


title: Samba

text: Kilpailussa soitettava musiikki on tempoltaan 50 tahtia minuutissa. Parisamban peruselementti on baunssi, rytmikäs jousto polvista ja nilkoista, mikä johtaa voimakkaaseen lantionliikkeeseen.


title: Sambarock

text: Sambarock on brasilialainen rock-musiikin tyylilaji. Se kehittyi 1960-luvulla ja siinä yhdistellään soulia, funkia ja brasilialaista sambaa. Jorge Ben Jorin julkaisemaa albumia "Bidu/Silêncio no Brooklin" pidetään ensimmäisenä sambarock-julkaisuna. Muita sambarock-artisteja ovat muun muassa Black Rio, Bebeto ja Trio Mocoto.


title: Carvahall

text: Carvahall on Eragonin kotikylä Christopher Paolinin kirjoittamassa Perillinen-trilogiassa.


title: Carvahall

text: Carvahall on pieni kylä, joka sijaitsee Palancarin laaksossa. Palancarin laaksossa on myös toinen kylä, Therinsford. Eragon kasvoi Carvahallissa ja asuu sen lähellä maatilalla. Kylä on sen verran pieni, että se ei pysty tuottamaan kaikkia elintarvikkeita. Sen vuoksi suurin osa tarvikkeista tuodaan muista kylistä tai kaupungeista. Carvahallissa käy myös joka vuosi keväällä kaupankävijöitä, joilta kylän asukkaat ostavat elintarvikkeitaan.


title: Christopher Paolini

text: Christopher Paolini (s. 17. marraskuuta 1983 Los Angeles) on yhdysvaltalainen kirjailija, joka on tullut tunnetuksi "Perillinen"-kirjasarjastaan. Paolini aloitti esikoisteoksensa "Eragonin" kirjoittamisen 15-vuotiaana, ja hänestä tuli bestseller-kirjailija 19-vuotiaana. "Perillinen" on saavuttanut suuren suosion monissa maissa, myös Suomessa. Esimerkiksi sarjan kaksi ensimmäistä kirjaa ovat myyneet yhteensä yli 15,5 miljoonaa kappaletta, ja sen kirjoja on käännetty yli 50 kielelle. Ensimmäisen kirjan pohjalta on lisäksi tehty samanniminen elokuva, joka tuli elokuvateattereihin 15. joulukuuta 2006. "Perillinen"-sarjan kolmas osa, "Brisingr", julkaistiin alkuperäiskielellä syyskuussa vuonna 2008 ja suomeksi keväällä 2009. Sarjan neljännen osan, "Perillisen", alkuteos julkaistiin vuonna 2011 ja suomennos lokakuussa 2012. Christopher Paolini asuu Paradise Valleyssa, Montanassa.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Jukka Kuoppamäki (s. 1. syyskuuta 1942 Helsinki) on suomalainen laulaja, säveltäjä, sanoittaja, lauluntekijä, äänitetuottaja ja pappi. Hän on kirjoittanut noin 2 000 musiikkikappaletta, joissa yleisiä aiheita ovat rakkaus, Suomi ja kaipaus. Kappaleet kuvastavat usein hänen maailmankatsomustaan, ja erityisesti rauhanaate on teemana säilynyt hänen musiikissaan 1960-luvulta asti.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Kuoppamäen muusikon ura alkoi vuonna 1959 lauluyhtye Nelosissa, jossa hän oli kitaraa soittava tenori. Ensimmäiset soolojulkaisut ilmestyivät 1962. Suurimman suosion aikaa Kuoppamäelle oli 1970-luvun ensimmäinen puolisko. Vuosina 1973–1979 Kuoppamäellä oli oma levy-yhtiö Satsanga Records. 1980-luvun hiljaisemman kauden jälkeen Kuoppamäki aktivoitui jälleen 1990-luvun alussa sekä laulajana että säveltäjänä.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Kuoppamäen tunnettuja levytyksiä ovat muun muassa ”Sininen ja valkoinen”, ”Kultaa tai kunniaa”, ”Paljon sanomatta jää”, ”Pieni mies”, ”Kiskot vievät etelään” ja ”Valtatie”. Lisäksi hän on kirjoittanut paljon kappaleita myös muille artisteille, kuten Katri Helenan esittämät ”Ei kauniimpaa” ja ”Anna mulle tähtitaivas”, Jari Sillanpään ”Satulinna” sekä Dannyn ja Aikamiesten ”Tämä taivas, tämä maa”. Sanoituksistaan Kuoppamäelle myönnettiin vuonna 2018 Juha Vainio -palkinto.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Kuoppamäki on asunut Saksassa vuodesta 1977 lähtien, jolloin hän aloitti siellä teologian opinnot. Hän työskenteli Kristiyhteisön pappina vuodesta 1980 eläkkeelle jäämiseensä asti 2012.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Jukka Kuoppamäki syntyi Helsingissä 1. syyskuuta 1942.Kuoppamäki & Rantala 2014, s. 14. Hänen isänsä oli meriupseeri Lauri Iikka Kuoppamäki (1908–1991) ja äitinsä Irja Tuulikki (o.s. Ruokonen, 1913–2008). Jukka oli perheen keskimmäinen lapsi; hänellä oli viisi vuotta vanhempi sisko Marja sekä kaksi vuotta nuorempi veli Mikko. Kuoppamäet asuivat Töölössä Topeliuksenkatu 15:ssä ja myöhemmin Pohjois-Haagassa. Koulunkäynnin Jukka aloitti vuonna 1949 Töölön kansakoulussa ja oppikouluun hän meni 1953 Helsingin reaalilyseoon. Jukka harrasti partiota ja 15- tai 16-vuotiaana hän pääsi partioparaatin rumpaliksi. Keväällä 1958 hänelle myönnettiin Mannerheim-solki esimerkillisestä toiminnasta, mitä hän on pitänyt nuoruutensa suurimpana hetkenä. Hän innostui myös purjehduksesta, josta tuli myöhemmin keskeinen tapa viettää vapaa-aikaa.Kuoppamäki & Rantala 2014, s. 24.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Musiikista Jukka innostui 15-vuotiaana saatuaan kitaran tätinsä mieheltä, saksalaiselta oopperalaulajalta Paul Schmidtmannilta, ja hän ryhtyi jakamaan lehtiä rahoittaakseen opintonsa Ivan Putilinin kitaratunneilla. Hänen ensimmäinen levynsä oli Louis Armstrongin EP-julkaisu "Spirituals". Häneen tekivät vaikutuksen myös ranskalaiset chansonit sekä muun muassa Marty Robbinsin kappale ”Big Iron”.Kuoppamäki & Rantala 2014, s. 27.Kuoppamäki & Rantala 2014, s. 29. Hän otti myös laulutunteja konservatoriossa. Äänenmurros keskeytti lauluharrastuksen hetkeksi, mutta Paul Schmidtmann sai hänet innostumaan musiikista uudelleen ja syvällisemmin. Myöhemmin Kuoppamäki opiskeli laulua muun muassa Ture Aran avustuksella.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Kuoppamäki perusti vuonna 1959 lauluyhtyeen Neloset yhdessä partioystäviensä Antero Luoman, Markku Marttinan, Hannu Mariston ja Jaakko Kyläsalon kanssa. Kuoppamäen rooli yhtyeessä oli kitaraa soittava tenori. Vihreä oksa -nimisen kykyjenetsintäkilpailun myötä Neloset pääsivät esiintymään Linnanmäelle ja levyttämään vuonna 1960. Ensimmäinen single ”Kostaja / Malaguena” nousi myyntilistalle ja yhtyeelle myönnettiin "Iskelmä"-lehden Ylennysmerkki-palkinto. Vuosina 1960–1961 yhtyeeltä julkaistiin kaikkiaan yhdeksän singleä ja neljä ep-levyä. Nelosista tuli yksi levy-yhtiö Levytukun menestyneimmistä esiintyjistä, ja se teki myös yhteislevytyksiä yhtiön tähden Tapio Rautavaaran kanssa.Kuoppamäki & Rantala 2014, s. 30.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Nelosten menestyksen myötä Kuoppamäki sai tehdä vuonna 1962 myös ensimmäiset soolosinglensä: ”Kilpakosijat / Oh, Gina” ja ”Rakkauden kaiho / Viulut yössä vaikertaa”. Kuoppamäen ja Levytukun yhteistyö kuitenkin päättyi siihen.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Kuoppamäki kirjoitti syksyllä 1962 ylioppilaaksi, ja sen jälkeen hän kävi armeijan Suomenlinnan Merisotakoulussa. Syksyllä 1963 Kuoppamäki aloitti opinnot Helsingin opettajakorkeakoulussa, missä hän opiskeli myös musiikin teorian alkeita. Myös musiikkiura Nelosissa jatkui, minkä lisäksi hän kuului vuosina 1964–1965 Kukonpojat-kvartettiin. Kukonpoikien kanssa Kuoppamäki levytti kaksi singleä. Myöhemmin hän toimi muun muassa Onni Gideonin tanssiyhtyeen solistina.Kuoppamäki 1998, s. 46.


title: Jukka Kuoppamäki

text:
1960-luvun edetessä Kuoppamäki alkoi yhä selvemmin nähdä musiikin mahdollisena ammattina, ja hän rakensi määrätietoisesti soolouraa etenkin muodissa olleen folkmusiikin saralla. Kuoppamäki valmistui kansakoulunopettajaksi keväällä 1965 ja sai väliaikaisen opettajanpaikan Oulunkylän kansakoulusta. Samoihin aikoihin hän muutti vaimonsa ja lastensa kanssa Maunulaan.Kuoppamäki & Rantala 2014, s. 38.
Opettajan työn ohella Kuoppamäki jatkoi musiikkiuraansa ja oli mukana Eero ja Jussi & The Boysin albumilla "Numero 2". Hän soitti kolmessa kappaleessa akustista kitaraa ja lauloi yhden kappaleen taustoja. Samalla nauhoitettiin Kuoppamäen kolmas soolosingle ”Eikan pumppu / Hiilenlappaajan laulu”, jonka A-puoli nousi radion Kahdeksan kärjessä -listalle joulukuussa 1965.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Samalla kun Kuoppamäki levytti muiden kirjoittamia kappaleita, hän oli alkanut tehdä myös omia lauluja. Tähän vaikutti erityisesti toimittaja Markku Veijalainen, joka arveli, että Kuoppamäki voisi vauhdittaa uraansa tekemällä omia kappaleita Bob Dylanin ja Donovanin tapaan. Niin Kuoppamäki kirjoitti ensimmäisen oman laulunsa, ”Alaikäinen”. Kuoppamäki solmi levytyssopimuksen PSO:n kanssa, ja single ”Alaikäinen / En aio vielä hellittää” ilmestyi tammikuun 1966 alussa. Sitä seurasi puolitoista kuukautta myöhemmin äänitetty ”Peukaloruuvi / Etkö näe ihminen”. Pian ilmestyi myös ensimmäinen sooloalbumi "Mitä kansa haluaa". Folkin suosio alkoi kuitenkin laantua, ja Kuoppamäki päätti siirtyä popmusiikkiin.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Keväällä 1966 Kuoppamäestä tuli päätoiminen laulaja-lauluntekijä. Hän ei ollut ymmärtänyt hakea tarkastajalta seuraavaksi syksyksi uutta virkaa, joten opettajantyö Oulunkylän kansakoulussa päättyi. Kesällä Kuoppamäellä oli Linnanmäen ulkoilmalavalla oma folkshow.


title: Jukka Kuoppamäki

text: 1960-luvun puolivälissä Kuoppamäki oli ihanteikas nuori, joka vastusti Vietnamin sotaa ja uskoi parempaan maailmaan. Hän kiteytti hippiaatteen sanoilla: ”Ei vihata toisiaan, eikä tehdä pahaa vaan hyvää – rakastetaan.” Syyskuun alussa Kuoppamäki esitti television "Jatkoaika"-ohjelmassa kappaleen ”Kukkasen valta”, jossa rauhoiteltiin kannabiksen aiheuttamaa kohua ja todettiin, että aikoinaan myös kahvi ja tupakka olivat kiellettyjä. Sanoittaja jäi tuntemattomaksi eikä kappaletta levytetty.Kuoppamäki & Rantala 2014, s. 45.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Vuonna 1968 ilmestyi Kuoppamäen toinen albumi "Rakkaus on sininen", joka koostui käännöskappaleista. Nimikappale on Luxemburgin vuoden 1967 euroviisu ”L’amour est bleu”. Se oli Kuoppamäen ensimmäinen listahitti, sillä se nousi singletilaston neljänneksi maaliskuussa 1968. Muita albumin kappaleita ovat ”Punatukkainen” (The Rolling Stonesin ”Ruby Tuesday”) ja ”Maanantai” (Cat Stevensin ”Matthew and Son”).


title: Jukka Kuoppamäki

text: Vuoden 1968 lopulla Kuoppamäki vaihtoi levy-yhtiötä EMI:lle.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Lauluntekijänä Kuoppamäki teki läpimurron vuonna 1969, jolloin hänen kirjoittamiaan kappaleita nousi listoille sekä hänen itsensä että muiden esittäminä. Alkuvuodesta ilmestyi Kuoppamäen single ”Kiskot vievät etelään / Yli pahan päivän”, jonka a-puoli on Kuoppamäen kirjoittama. Kappale nousi vuoden 1969 alussa Suomen listan kuudenneksi. Se oli merkittävä käännekohta Kuoppamäen uralla, sillä hän huomasi kykenevänsä kirjoittamaan myyntimenestyksiä.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Kuoppamäki osallstui vuoden 1969 Syksyn säveleen sekä laulajana että kahden laulun tekijänä. Hänen itse esittämänsä ”Voi kaikki alkaa uudestaan” sijoittui kuudenneksi, kun taas Päivi Paunun esittämä ”Oi rakkahin” jäi viimeiseksi, vaikka menestyi kilpailun ulkopuolella paremmin. Vuonna 1969 suurin Kuoppamäen kirjoittama hitti oli kuitenkin Katri Helenan esittämä ”Ei kauniimpaa”, joka nousi marraskuussa listaykköseksi ja oli kärjessä myös joulukuun listalla. Kymmenen myydyimmän joukossa ”Ei kauniimpaa” pysyi lähes vuoden. Kuoppamäki perusti oman osakeyhtiön, joka muun muassa hallinnoi kappaleiden kustannusoikeuksia.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Vuoden 1970 ensimmäinen albumijulkaisu oli kokoelma "Peukaloruuvi", joka koostuu PSO:lle vuosina 1966–1970 tehdyistä levytyksistä. Myöhemmin samana vuonna EMI julkaisi uutta materiaalia sisältäneen albumin "On the Rocks", joka nimestään huolimatta on tyyliltään Suomi-iskelmää.Kuoppamäki & Rantala 2014, s. 58.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Syksyn säveleen 1970 Kuoppamäki osallistui kappaleellaan ”Minä lähdin, sinä jäit”, joka sijoittui seitsemänneksi. Lisäksi hän oli mukana neljän muun kilpailukappaleen teossa. Oman kilpailukappaleensa Kuoppamäki lähetti syksyllä 1970 Tokiossa järjestetyn Yamaha Music Foundation Festival -kilpailun karsintaan, jossa se 540 esityksen joukosta valittiin 40 kappaleen loppukilpailuun. Pertti Reposen englanniksi kääntämä ”Minä lähdin, sinä jäit” sijoittui lopulta jaetulle toiselle sijalle. Kappale julkaistiin loppuvuodesta 1970 albumilla "Kuoppamäki", josta ei tullut suurta menestystä. Albumilta julkaistu single ”Näin sävel soi” nousi myyntilistoille.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Vuonna 1971 Kuoppamäen taustayhtyeeksi tuli Castanja. Yhteistyö merkitsi suurta muutosta, sillä Castanja oli Kuoppamäen aiempaa taustayhtyettä selvästi rock-tyylisempi.Kuoppamäki & Rantala 2014, s. 63. Keväällä Kuoppamäki sijoittui Suomen euroviisukarsinnassa toiseksi kappaleella ”Uinu poikani vain”. Samana keväänä Kuoppamäen kappale ”Pieni mies” saavutti voiton Itä-Saksan Rostockissa järjestetyillä Itämeren viikon iskelmäfestivaaleilla. Kuoppamäen oman pojan innoittama ”Pieni mies” on hänen tunnetuimpia kappaleitaan, ja se sisältyy vuonna 1971 ilmestyneelle albumille "Trubaduurilauluja". Loppuvuodesta Kuoppamäki oli mukana Syksyn sävel -kilpailussa kahdella tulkinnalla: ”Nouseva aurinko” sijoittui kolmanneksi ja ”Paljon sanomatta jää” kuudenneksi. Jälkimmäinen on yksi Kuoppamäen ikivihreistä kappaleista, ja sen ovat sittemmin levyttäneet useat muutkin esiintyjät.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Kuoppamäki teki vuoden 1972 alussa jakelusopimuksen Love Recordsin kanssa. Maaliskuussa äänitettiin "Love"-niminen albumi, jossa on enimmäkseen muiden artistien aiemmin levyttämiä Kuoppamäen sävellyksiä. "Love" oli samalla Kuoppamäen ensimmäinen levy, jota äänitettiin Lahden Microvox-studiolla, missä sitten nauhoitettiin lähes kaikki Kuoppamäen myöhemmät 1970-luvun albumit. Vuonna 1972 syntyi myös ”Sininen ja valkoinen”, joka on Kuoppamäen kuuluisin kappale ja yksi tunnetuimpia suomalaisia iskelmiä. Hän voitti sillä Rostockin iskelmäfestivaalit toisen kerran peräkkäin. ”Sininen ja valkoinen” levytettiin kilpailun jälkeen kesällä 1972, ja se nousi heinäkuussa singlelistan sijalle 26. Kuoppamäen mukaan jotkut tulkitsivat kappaleen poliittiseksi kannanotoksi, mutta Kuoppamäki on kertonut laulun syntyneen ainoastaan kotiseuturakkaudesta. Syksyn sävelessä 1972 Kuoppamäki sijoittui toiseksi kappaleellaan ”Valtatie”, joka on samana vuonna ilmestyneen "Valtatie"-albumin nimikappale. Albumi oli korkeimmillaan listan sijalla 13 joulukuussa 1972. Levyn suurimmat hitit olivat sen nimikappale ja ”Sininen ja valkoinen”.


title: Jukka Kuoppamäki

text: 1970-luvun alussa Kuoppamäki tavoitteli kansainvälistä suosiota julkaisemalla tunnetuimpia kappaleitaan englanniksi. Läpimurtoa Yhdysvalloissa oli kaavailtu jo vuonna 1971, mutta yritys kaatui pääoman ja ammattitaitoisten managerien puutteeseen. Ensimmäinen englanninkielinen albumi oli vuonna 1972 Yhdysvalloissa nimellä Jukka julkaistu "Little Boy". Myöhemmin samana vuonna se julkaistiin yhden kappaleen erolla Puolassa nimellä "Take My Heart". Vuoden 1973 alussa EMI julkaisi levyn "Highway", joka on englanninkielinen versio viimeisimmästä suomenkielisestä albumista "Valtatie". Sitä kaupattiin Yhdysvaltoihin, Japaniin ja Puolaan, missä sitä myytiin eniten.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Vuonna 1973 EMI julkaisi kokoelman "Jukka Kuoppamäen parhaita vol. 1", joka sisältää kaksitoista levytystä vuosilta 1969–1972. Albumia myytiin yli 25 000 kappaletta, ja vuonna 1975 siitä myönnettiin Kuoppamäelle kultalevy.Kuoppamäki & Rantala 2014, s. 81.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Levy-yhtiö EMI:n Suomen osaston johto vaihtui vuoden 1972 lopulla, ja yhtiö ilmoitti keskeyttävänsä toimintansa tulevaan syksyyn asti. Koska Kuoppamäki ei pystynyt julkaisemaan musiikkiaan EMI:n kautta, hän perusti keväällä 1973 oman levy-yhtiön Satsanga Recordsin. Siitä tuli yksi Suomen merkittävimmistä indie-yhtiöistä. Satsangan ensimmäinen julkaisu oli Kuoppamäen single ”Wounded Knee”. Kuukautta myöhemmin ilmestyi samanniminen albumi. "Wounded Knee" vei Kuoppamäen musiikkia aiempia albumeja vahvemmin rockin suuntaan. Albumi oli korkeimmillaan Suomen albumilistan 20:nnellä sijalla toukokuussa 1973.Kuoppamäki & Rantala 2014, s. 91–92.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Vuonna 1973 Kuoppamäeltä ilmestyi englannin- ja saksankieliset albumit, "Blue and White" ja "Blau und weiß". Suurin osa niiden materiaalista oli julkaistu alun perin suomeksi vuosina 1970–1972. Näiden vieraskielisten levyjen myynti jäi marginaaliseksi.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Kuoppamäki osallistui 1973 Puolassa Sopotin laulufestivaaleille. Hän valitsi kilpailukappaleikseen kantaa ottavat pop-laulut ”Pieni laulu vapaudesta” ja ”Siskot, veljet”, mutta niitä ei palkittu, vaikka Kuoppamäen mukaan ne saivat yleisöltä erinomaisen vastaanoton. Kuoppamäki on epäillyt jääneensä ilman palkintoa poliittisista syistä ja kertonut, että puolalaisen tulkin mukaan Moskovasta tulleessa sähkeessä olisi määrätty, ettei Kuoppamäki saa voittaa kilpailua. Kuoppamäen mukaan tapauksen taustalla olisivat olleet suomalaiset taistolaiset, jotka olivat jo aiemmin kesällä 1973 yrittäneet estää hänen esiintymisensä Maailman nuorison ja opiskelijoiden festivaalilla Itä-Berliinissä.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Sopotin festivaalien jälkeen Kuoppamäki kirjoitti huoneessaan tuoreiden tapahtumien innoittamana kappaleen ”Kultaa tai kunniaa”, josta muodostui yksi hänen suurimmista hiteistään. Se voitti vuoden 1973 Syksyn sävelen ja nousi listaykköseksi. Kappaleen menestyksen myötä ilmestyi "Kultaa tai kunniaa" -albumi, jota myytiin nopeasti kultalevyyn oikeuttavat 25 000 kappaletta. Vielä vuoden 1973 joulumarkkinoille ilmestyi joululevy "Lapsuuteni lumijoulu", jolla esiintyivät Kuoppamäen lisäksi Piritta Perälä sekä lapsiryhmä.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Kiivas levytystahti jatkui vuonna 1974. Heti vuoden alussa ilmestyi uusi albumi "Aurinkomaa", jonka monista kappaleista välittyy Kuoppamäen hengellinen kehitys. Yksi niistä on esoteerinen nimikappale ”Aurinkomaa”, joka ylsi saman vuoden Suomen euroviisukarsinnassa neljänneksi. Kaupallisesti albumi ei menestynyt yhtä hyvin kuin muutamat edelliset levyt. Syksyllä ilmestyi vuoden toinen studioalbumi, "Väinämöinen". Sen nimi, kansikuva ja osa kappaleistakin on saanut innoituksensa Kalevalasta. Nimikappale ”Väinämöinen” sijoittui Syksyn sävel -kilpailun seitsemänneksi, mutta tämän jälkeen Kuoppamäki ei enää päässyt mukaan kilpailuun. Albumista tuli Kuoppamäen vähiten myynein levy moneen vuoteen. Se on myös viimeinen albumi, jolla soittaa taustayhtye Castanja. Yhtyeen kitaristi Kari Hillo on kertonut, että sen jäsenet eivät enää jaksaneet lähteä pitkille esiintymismatkoille, kun taas Kuoppamäen mukaan yhteistyö päättyi linjaristiriitoihin.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Vuonna 1975 Kuoppamäki otti jälleen osaa euroviisukarsintaan, mutta kilpailukappale ”Hyvästi ystäväni” karsiutui jo semifinaalissa. Samana vuonna ilmestyi uutta tyylilajia edustava albumi "Viivy vielä hetki", jolla Kuoppamäki kokeili mahdollisuuksiaan viihdelaulajana. Koska yhteistyö Castanjan kanssa oli päättynyt, lauluosuudet nauhoitettiin pääasiassa espanjalaisen Belter Records -yhtiön taustojen päälle. Albumi jäi kohtuullisen vähälle huomiolle. Levy-yhtiö Satsangan toiminta oli osoittautunut kannattamattomaksi eikä Kuoppamäki enää saavuttanut suurta myyntimenestystä. Lisäksi tekijänoikeuskiista EMI:n kanssa oli heikentänyt laulajan taloutta.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Vuoden 1976 alussa ilmestyi iskelmällinen albumi "Päng päng". Levyn taustamuusikoihin lukeutuivat Jörgen Petersen ja Pentti Lasanen, jotka myös sovittivat osan kappaleista. Levyn kantava laulu on ”Kaunis morsian”, jolla Kuoppamäki osallistui Mallorcan iskelmäfestivaaleille. Mukana on myös muutaman vanhan hitin uusintaversio.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Heinä-elokuun vaihteessa 1976 pastori Helmer Knutar ehdotti Kuoppamäelle, että tämä lähtisi Länsi-Saksan Stuttgartiin opiskelemaan papiksi ja palaisi sen jälkeen rakentamaan hänen kanssaan Kristiyhteisöä Suomeen. Kuoppamäki päätti vastata kutsuun ja jättää musiikkiuran taakseen. Vuoden 1976 jälkipuoliskolla ilmestynyt "Miljoona hikistä kilometriä" olikin Kuoppamäen jäähyväisalbumi suomalaisille. Albumi eroaa jälleen edeltäjistään, sillä kappaleet ovat sovitukseltaan pienimuotoisempia ja aihepiiriltään syvällisempiä. Syksyllä 1976 järjestettiin Helsingin Finlandia-talossa Kuoppamäen uran 15-vuotisjuhlakonsertti.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Kuoppamäki muutti Stuttgartiin vuoden 1977 huhtikuussa ja perhe myöhemmin syksyllä.Kuoppamäki & Rantala 2014, s. 134. Vaikka Kuoppamäen tarkoitus oli lopettaa konsertointi, hän jatkoi levyttämistä sekä laulujen tekemistä itselleen ja muille artisteille. Ensimmäinen muuton jälkeen ilmestynyt albumi oli loppuvuodesta 1977 julkaistu "Pilvet". Sen kappaleet on sävelletty Stuttgartin pappisseminaarissa. Sanoituksissa luodaan katse jo elettyyn elämään, ja niistä välittyy myös koti-ikävä ja ensimmäisen lukukauden kokemukset. Albumi jäi vaille suuren yleisön huomiota, sillä Kuoppamäki ei konsertoinut Suomessa. Samoin kävi Kuoppamäen viimeiselle Satsanga-albumille "Rakkautta maailmaan", jonka teemat ovat pitkälti samoja kuin edellisellä levyllä.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Rahavaikeuksien vuoksi Kuoppamäen piti vuonna 1978 myydä laulujensa tekijänoikeudet Musiikki-Fazerille 200 000 markalla. Satsanga Recordsin toiminta päättyi varojen puutteeseen kesäkuun lopulla 1979. Äänitealan lamakausi oli alkanut vuosikymmenen jälkipuoliskolla, minkä lisäksi Satsangan tärkeä asiakas, Polymusiikki, oli tehnyt konkurssin ja aiheuttanut Satsangalle 150 000 markkaa velkaa. Kuoppamäki oli vuosia joutunut rahoittamaan Satsangan toimintaa omilla varoillaan, ja hän maksoi velkoja pois vielä vuosia.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Kolmen vuoden opintojen jälkeen Jukka Kuoppamäki vihittiin Kristiyhteisön papiksi vuonna 1980.Kuoppamäki & Rantala 2014, s. 139. Ensimmäinen papin virka oli Stuttgartissa. Vuonna 1987 hän aloitti työskentelyn Wuppertalissa ja vuoden 1993 tienoilla hän siirtyi Dortmundiin.Kuoppamäki 1998, s. 91. Hän myös opetti steinerkoulussa.


title: Jukka Kuoppamäki

text: 1980-luvulla Kuoppamäki alkoi siirtyä syrjään suomalaisesta musiikkimaailmasta. Hän kirjoitti vielä jonkin verran kappaleita muille artisteille etenkin vuosikymmenen alkupuoliskolla, mutta omia levyjä ilmestyi 1980-luvulla vain kolme. Vuonna 1982 ilmestyi Kerberos-levymerkillä albumi "Puolesta, ei vastaan". Vuonna 1983 Osmo Ruuskasen Bluebird-levymerkki julkaisi livelevyn "Villi lintu", joka oli äänitetty konsertissa Studio Juliuksessa. Bluebird julkaisi lisäksi vuonna 1986 studioalbumin "Kuningas tai kerjäläinen".Kuoppamäki & Rantala 2014, s. 158. Yksikään albumi ei menestynyt kaupallisesti.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Saksassa Kuoppamäki kehitti laulu- ja hengitystekniikkaansa bassolaulaja Fritz Jägerin opettamana. Tyyli edusti italialaista bel cantoa.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Neljän vuoden taon jälkeen Jukka Kuoppamäki palasi Suomessa levytysstudioon vuonna 1990. Tuolloin ilmestyi Kerberoksen julkaisema joululevy "Joulu tulee laulamalla", jolla esiintyivät myös Jukka Kuoppamäen tytär Inka Kuoppamäki sekä Eeva-Leena Sariola.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Vuonna 1992 Base-Beat-yhtiön julkaisema albumi "Kerran vielä palaan" sai musiikin ammattilaisilta hyvän vastaanoton. Albumin kappaleita olivat muun muassa ”Radiosta rokin kuulen” ja ”Juuret Suomessa”. Paikallisradioiden toimittajat valitsivat "Kerran vielä palaan" elokuussa 1992 kuukauden levyksi. Kaupallinen myynti sen sijaan epäonnistui, kun ulkomailla painettuja levyjä ei saatu ajoissa markkinoille, vaan CD-levyt juuttuivat tulliin. Levy-yhtiö Base-Beat meni pian tämän jälkeen konkurssiin, minkä myötä "Kerran vielä palaan" katosi kokonaan markkinoilta. Kuoppamäki päätti jatkossa levyttämisen sijaan keskittyä säveltämiseen muille artisteille.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Lauluntekijänä vuosi 1992 oli Kuoppamäelle menestyksekäs. Katri Helenan ”Anna mulle tähtitaivas” sekä Dannyn ja Aikamiesten ”Tämä taivas, tämä maa” olivat molemmat suuria hittejä. Molempien kappaleiden on sittemmin katsottu saavuttaneen ikivihreän aseman. Uusien hittien myötä Kuoppamäen lauluille tuli lisää kysyntää, ja vuonna 1993 hänen kirjoittamia kappaleitaan levyttivät muun muassa Kake Randelin, Eija Sinikka ja Annikki Tähti. Seuraava suuri hitti oli Katri Helenan vuonna 1994 levyttämä ”Lähemmäksi”. Myös Dannyn ja Aikamiesten esittämät ”Kalliosaari” ja ”Ikuisesti sinun” saavuttivat kohtuullista huomiota. Jukka Kuoppamäen kirjoittama ja Jari Sillanpään esittämä ”Satulinna” oli iso menestys vuonna 1995. Siitä muodostui Sillanpään esikoisalbumin suurin hitti, ja se on sittemmin saavuttanut korkeita sijoituksia kaikkien aikojen iskelmää valittaessa.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Menestyksen myötä Kuoppamäki alkoi aktivoitua laulunteon lisäksi myös esittäjänä. Vuonna 1996 Kuoppamäki perusti Taika-tyttärensä kanssa kansanmusiikkiryhmän, joka esiintyi erilaisten kokoonpanojen kanssa ja lauloi Kuoppamäen vuosien varrella kirjoittamia pelimannilauluja. Niitä julkaistiin pääsiäisenä 1997 ilmestyneellä Jukan ja Taikan yhteislevyllä "Laulun taika". Warner Musicin julkaiseman albumin kappale ”Sade on mun kyyneleeni” nousi soittolistalle. Hankkeeseen kuului myös kokoillan konsertti Kaustisen kansanmusiikkijuhlilla 7 500 katsojalle. Pian Warner Music kysyi Kuoppamäeltä myös omaa soololevyä joulumarkkinoille. Tuloksena oli "Aika näyttää" -albumi. Kuoppamäen itsensä mukaan se oli hänen ”ensimmäinen kunnon levynsä 20 vuoteen”.Kuoppamäki 1998, s. 113. Se myi kultalevyyn oikeuttavat 20 000 kappaletta ja oli korkeimmillaan albumilistan sijalla 24. Vielä vuoden 1997 lopulla julkaistiin Jukka ja Taika Kuoppamäen yhteinen joululevy "Joulun taika".Kuoppamäki & Rantala 2014, s. 170–171.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Vuonna 1998 ilmestyi Jukka ja Taika Kuoppamäen kolmas ja viimeinen yhteislevy "Lemmen taika". Kuoppamäki julkaisi myös omaelämäkerrallisen teoksen "Elämän valtatie". Seuraava kirja "Sanat kuin laulut" ilmestyi vuonna 1999. Se sisälsi 40 Kuoppamäen laulun sanat sekä tarinat niiden syntyyn liittyen. Samana vuonna julkaistiin uusi studioalbumi "Tästä alkaa rakkaus", joka nousi listasijalle 21, mutta tämän jälkeen Kuoppamäen levymyynti kääntyi jälleen laskuun. Singlekappale ”Pikajuna pohjoiseen” ylsi Radio Suomen soittolistan ykköseksi.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Kesällä 1999 Turun Samppalinnan kesäteatterissa ryhdyttiin esittämään Jukka Kuoppamäen käsikirjoittamaa, hänen omaan elämäänsä pohjautuvaa näytelmää "Sininen ja valkoinen". Se oli Samppalinnan siihanastisen historian suosituimpia esityksiä.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Jukka Kuoppamäki vietti 40-vuotistaiteilijajuhlaansa vuonna 2000, ja hänelle myönnettiin elämäntyöstään Erikois-Emma. Lisäksi julkaistiin Kuoppamäen siihen asti kattavin kokoelma "Kaikki parhaat". Vuonna 2001 ilmestyi uusi studioalbumi "Sininen". Kappale ”Sininen kuu” oli tarkoitus julkaista singlenä. Kuoppamäen mukaan hänen levy-yhtiönsä Warner Music väitti teettäneensä sellaisen, vaikka singleä ei todellisuudessa ollut olemassakaan. Kuoppamäki loukkaantui ja lähti yhtiöstä.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Warner Musicista Kuoppamäki siirtyi vuonna Poptorille. Ensimmäinen studiolevy oli vuonna 2002 ilmestynyt "Vanhaa viiniä", jonka kappaleella ”Vain fantasiaa” Kuoppamäki pyrki Euroviisuihin. Vuosien 2003 ja 2004 kesinä Kuoppamäki toimi "Tammerkosken sillalla" -televisio-ohjelman juontajana, mikä innoitti hänet työstämään enimmäkseen lainakappaleita sisältäneen "Romanssi"-albumin (2003). Vuonna 2004 julkaistiin albumi "Minun lauluni", joka koostui pääasiassa vanhojen levytysten uusioversioista. Albumi jäi Kuoppamäen viimeiseksi Poptorille tekemäksi, sillä omien sanojensa mukaan hän ei saanut yhtiöltä tietoja levyjensä myyntiluvuista eikä pankkitililleen rojalteja.Kuoppamäki & Rantala 2014, s. 182.