title: Luihuinen

text: Luihuisilla tuntuu olevan selkeä käsitys maineestaan, statuksesta ja vahva omanarvontunto, jonka rikkomisesta he ovat valmiita kostamaan verisesti. Mainetietoisuudesta johtuen heidän julkikuvansa voi olla hämmentävän hurmaava ja siloiteltu; he haluavat olla menestyviä, kauniita, rikkaita ja vaikutusvaltaisia. Koulumaailmassa he saattavat esiintyä säihkyvän itsevarmoina, urheilullisina ja trendikkäinä; Heillä on rikkaat vanhemmat, hienoimmat kulkuneuvot ja merkkivaatteet ja he seurustelevat vain toistaan kauniimpien ja komeampien partnereiden kanssa. Luihuinen saattaa hallita etiketin täydellisesti, olla kuin kala vedessä kaikissa juhlissa tai esittää kovinkin karismaattista ja pidettyä seuramiestä. Hänellä voi olla myös arvostettu ammatti tai koulutus vain puhtaasti julkikuvan rakentamista varten. Maineen varjeleminen pelastaa osin luihuiset täydeltä itsetuholta. Pysyäkseen sosiaalisesti arvostettuina, on heidän käyttäydyttävä edes näennäisesti sosiaalisten normien mukaisesti, vaikkei heitä syvimmiltään muiden mielipiteet kiinnostaisivatkaan. Tämä saattaa hillitä paljonkin radikaaliutta. Luihuiset saattavat itse sosiaalisiin standardeihin vahvasti uskovina käyttäytyä tuomitsevasti ihmisiä kohtaan, jotka poikkeavat valtavirrasta esimerkiksi pukeutumiseltaan. Luihuiselle itselleen on nimittäin ensisijaisen tärkeää, että heidän oma ulkomuotonsa huokuu heidän ansaitsemaansa arvostusta. He saattavat esimerkiksi käyttää kalliita merkkivaatteita vain tuodakseen esiin maallista varakkuuttaan tai osoittaa nuivalla, valikoivalla käytöksellään, etteivät kaikki ympäröivät ihmiset ole heidän seuransa arvoisia. Urheilu edustaa luihuiselle ikuista tarvetta itsensä ylittämiseen ja voittamiseen, mutta maineeseen liittyen se voi saada myös pinnallisia piirteitä ja liikunnan harrastamista voi alkaa motivoida terveyden sijasta estetiikka ja turhamaisuus. Luihuisilla voi korpinkynsien tavoin olla taipumusta elitismiin.


title: Luihuinen

text: Luihuiset ovat hyvin kunnianhimoisia. Luihuinen haluaa sisäsyntyisesti olla omalla osaamisalallaan erinomainen, mielellään paras, koska muutoin hän ei pysty olemaan tyytyväinen itseensä tai saavutuksiinsa. Voiton hän takaa sysäämällä kilpailijansa sivuun ja kehittämällä itseään kohti täydellisyyttä. Luihuiset saattavat myös rakastaa ihailua ja tunnustusta ja pyrkiä siksi nostamaan statustaan.


title: Luihuinen

text: Oletettavaa on että luihuinen ei koskaan näe Iseeviotpeilistä itseään sellaisena kuin hän on, sillä kunnianhimoissaan he haluavat aina olla vielä hieman parempia ja yltää aina vain korkeammalle. Mikään ei tunnu riittävän. Parhaassa tapauksessa luihuista ajaa eteenpäin terve kunnianhimo ja hänen katseensa suuntautuu toiveikkaana tulevaisuuteen. Tavoitteet motivoivat luihuisen sisäistä intohimoa, kipinää ja pitävät liikkeessä. Luihuiset näkevät ratkaisuja ja loputtomia mahdollisuuksia. Mikään maailmassa ei ole mahdotonta luihuiselle. Kunnianhimoon liittyy yleensä myös määrätietoisuus. Luihuiset tietävät mitä haluavat, asettavat tavoitteita ja pyrkivät niihin dynaamisesti. Haluaa luihuinen sitten artistiksi, poliitikoksi, ison yrityksen johtajaksi tai huippu-urheilijaksi, hän ei luovuta ennen kuin on tavoitteessaan. He saattavat myös olla hyvin ankaria itselleen ja kanssaihmisilleen, koska odottavat itseltään paljon. Luihuisen ihanteet voivat olla hyvin korkealla, mielellään muiden saavuttamattomissa.


title: Luihuinen

text: Luihuisten perusheikkouksia tuntuvat olevan pohjimmiltaan heikko itsetunto, riittämättömyyden tunne, kateus ja jatkuva tarve voittoon ja kilpailemiseen. Luihuisen voi olla vaikea hyväksyä häviötään tai iloita toisen voitosta tai saavutuksista. Liian korkeat tavoitteet saattavat saada luihuisen masentumaan, vetäytymään ja väsymään ja tuntemaan itsensä totaaliseksi luuseriksi. Luihuisella voi olla myös vääristynyt käsitys omista kyvyistään, voimavaroistaan ja jaksamisestaan. Hänen saattaa olla vaikea pysähtyä ja rentoutua. Pahimmillaan liiallinen kunnianhimo voi ajaa luihuisen suuruuden hulluuteen "(ks. megalomania)"


title: Luihuinen

text: Lajitteluhatun mainitsema lause ""Luihuisesta sä löydät ystävät aidot"" on monitulkintainen. Ei ole täysin selvää, mikä kanssaihmisten ja kavereiden merkitys tuvassa on. On kuitenkin syytä olettaa, että toisin kuin rohkelikot, luihuiset vaikuttavat ystävystyvän mieluiten hyvämaineisten ja vahvojen velhojen kanssa, joista on heille itselleen hyötyä. Tähän tarkoitukseen sopivat parhaiten toiset luihuiset. Tupaan kuuluminen takaa sen että velholla on halu menestyä ja todennäköisesti hän on myös lahjakas ja tulee pääsemään pitkälle elämässä. Jokaisesta luihuisesta voi tulla jotain suurta, eli luihuisten on tärkeää ja hyödyllistä liittoutua myös keskenään. Heillä on myös samansuuntaiset arvot ja todennäköisesti luihuisen on myös helppo arvostaa koulutoverinsa lahjakkuutta, perhetaustaa ja päämäärätietoisuutta sekä kyky tartuttaa toisiinsa motivaatiotaan - etenkin jos he eivät kilpaile samasta tavoitteesta. Tupa saattaakin muodostaa yksinään yhden suuren sulkeutuneen klikin koulun sisälle, dynaamisen menestyjien tiimin, joka katselee alaspäin keskinkertaisia oppilaita. He eivät välttämättä ole järin motivoituneita viettämään aikaa tai kaverustumaan muiden tupien oppilaiden kanssa ja tästä syystä saattavat vaikuttaa etäisiltä. Etäisyys kuitenkin kohdistuu vain tuvan ulkopuolelle. Keskenään luihuisilla voi olla hyvin hauskaa, korkea yhteenkuuluvuuden tunne ja kyky tukea toisiaan. Tuleehan heidän juhliensakin olla ainakin näennäisesti parhaimmat, parhaiten kestityt ja niihin tulee olla kutsuttuna vain korkea-arvoisimpia vieraita. Luihuiset liittoutuvat vahvasti yhteen, muodostavat itselleen mahdollisimman laajantukijoukon keinolla millä hyvänsä ja puolustavat toisiaan todistaakseen, että ryhmään liittoutuminen todella kannattaa. Luihuiset eivät myöskään siedä epäonnistumisia ja saattavat olla valmiita paikkailemaan toistensa rikkeitä valhein tuvan yleisen maineen ja statuksen ylläpitämiseksi. Luihuiset menestyvät hyvin myös huispauksessa eli ovat kykeneväisiä toimimaan myös joukkueena tehokkaasti, jolloin koko ryhmän onnistuminen ajaa myös yksilön etua. Luihuisten yhteinen voiton tahto sitoo heitä yhteen ja yleensä takaa myös onnistumisen.


title: Luihuinen

text: Vahvasta klikkiytymisestä huolimatta kyse ei välttämättä ole aidosta halusta tai välittämisestä. Näin luihuisten kohdalla voidaan ehkä puhua paremminkin kontakteista tai liittolaisista kuin ystävistä. Luihuisten pääideologiaan tuntuu pohjimmiltaan myös kuuluvan, että jokainen pärjää omillaan ja raivaa tiensä menestykseen lopulta yksin. Luihuiset saattavat korkealle tavoitellessaan myös sortua piittaamattomuuteen, kävellä muiden ihmisten yli tai tarkoituksella nujertaa kilpailijansa. He siis todennäköisesti keräävät itselleen myös suuren määrän vastustajia sekä vihamiehiä. Luihuiset vaikuttavat siis olevan huomattavasti rohkelikkoja yksilösuorittavampia ja itsenäisempiä. Heitä voi olla vaikea motivoida yhteiseen tekemiseen tuntemattomien kanssa. Käytännössä kirjoissa kuitenkin kuvataan luihuisten kulkevan samanlaisissa muuttumattomissa kaveriporukoissa kuin kaikkien muidenkin tupien oppilaiden. Myös kaikissa tuvissa tuntuu olevan yhtä paljon ns. suosittuja ja syrjittyjä oppilaita.


title: Luihuinen

text: Itse kenties epärehellisinä aitoja ystävyyssuhteita kohtaan, luihuiset saattavat kuitenkin epäillä tuntemattomien motiiveja kaverustumiseen. He saattavat kuvitella kaikkien yrittävän veljeillä kanssaan rahan tai maineen vuoksi. Luihuiset vaikuttavatkin olevan hyvin valikoivia ystäviensä suhteen ja saattavat lämmetä syville ihmissuhteille hitaasti. Kontaktien ja kevyiden kaveruuksien solmiminen lienee luihuisille ominaisempaa. Luihuinen saattaa myös uhrata ystävänsä tai puukottaa näitä selkään suurempien tavoitteidensa toteuttamiseksi. Luihuisten suhtautumista rakkauteen ja seurusteluun ei ole kuvattu kirjoissa tarkasti. Perheen ja suvun merkitys vaikuttaa kuitenkin olevan luihuisille yhtä voimakas kuin muidenkin tupien oppilaille.


title: Luihuinen

text: Muihin tupiin luihuiset suhtautuvat ylimielisesti ja purkavat niihin suorituspaineita ja pahaa oloaan ilkkumalla. Luihuisissa koulukiusaajia on kirjojen mukaan ehdottomasti kaikkein suurin määrä. Varmaa ei ole, kohdistuuko kiusaaminen vain tuvan ulkopuolelle vai tapahtuuko sitä myös tuvan sisällä. Muiden kiusaamisella luihuinen pyrkii nostamaan omaa statustaan, mutta tuvan sisällä sillä voi olla myös yhteishenkeä nostattava vaikutus. Luihuinen voi kiusata ja syrjiä tuvan ulkopuolisia vain osoittaakseen omaa ylemmyyttään ja vahvistaakseen omaa käsitystään tukijoukkonsa erinomaisuudesta.


title: Luihuinen

text: Rowling mainitsee erikseen Pottermore-sivustolla, että luihuisilla on erittäin korkea yhteishenki. Kirjoittajan mukaan luihuiset kokevat ylemmyyden tuntoa muita tupia kohtaan, mutta tuvan sisällä kokevat olevansa tasa-arvoisia, Tylypahkan eliittiä, ja arvostavat toistensa lahjakkuutta. Muut jotka eivät yllä heidän tasolleen koetaan roskaväeksi, mikä selittää osin luihuisten suhtautumista muihin tupiin.


title: Luihuinen

text: Jästien suhteen luihuiset ovat yleisimmin konservatiiveja. Lajitteluhattu sanoo, että puhdasverisyys on perinteisesti ollut Luihuisen vallitseva tekijä. Nykyään ei ole kuitenkaan syytä uskoa, etteivät myös osin jästitaustaiset oppilaat voisi kuulua tupaan, vain siksi että puhdasveriset oppilaat ovat halutumpia, sillä tuvassa on ollut useita puoliverisiä oppilaita, kuten Kalkaros ja Voldemort. Kuoleman varjeluksissa mainitaan, että jästisyntyiset luihuiset ovat harvinaisia, mutta mahdollisia, mikäli oppilas on muuten erittäin lahjakas. Puhdasverisyys tuntuukin olevan merkityksellistä enemmänkin imagollisesti kuin taitoihin liittyen. Perinteiset puhdasveriset velhosuvut ovat luihuisten kesken arvostettuja.


title: Luihuinen

text: Huomion arvoista on, että luihuisten jästivastaisuus ei välttämättä ole pelkkää pahantahtoisuutta. Jästivastaisuuden taustalla vaikuttavat kokemukset noitavainoista. Jästit ja velhot ovat joinain historian aikoina näet pyrkineet elämään yhdessä siinä epäonnistuen, yleensä velhojen tappioksi. Tästä syystä velhot aikanaan pakenivat maan alle ja loivat jästeiltä salaisen maailman pelastuakseen verilöylyiltä ja noitarovioilta. Tuon historian tuntemuksen runtelemina osa velhoista alkoi kantaa kaunaa jästeille perheenjäseniensä menettämisestä. Tuo kauna on vuosisatojen aikana lieventynyt, mutta edelleen nämä velhot näkevät, että jästit ja velhot ovat kaksi eri lajia, joiden sopuisa yhteiselo on mahdotonta. Halu pitää jästit ja velhot erillään ei suoraan siis tarkoita vihamielisyyttä jästejä kohtaan.


title: Luihuinen

text: Politiikassa luihuiset sijoittuvat luontevimmin oikeistoon. Etenkin nuorina heillä voi olla radikaaleja poliittisia mielipiteitä ja taipumusta mustavalkoisuuteen sekä ihmisten arvottamiseen, mikä saattaa ajaa myös äärioikeistolaisuuteen, tyypillisimpänä esimerkkinä kuolonsyöjät. Pottermoressa Rowling kirjoittaa, että luihuiset ovat vastaanottavaisia niin puhdas- kuin puoliveristenkin suhteen. Suhtautuminen jästisyntyisiin sivuutetaan kohteliaasti vaieten.


title: Luihuinen

text: Lajitteluhattu mainitsee Luihuisen arvostaneen oveluutta. Luihuiset ovat ovelia, nokkelia sekä strategisia. Heillä on vahva selviytymisvietti ja he kokevat tarvitsevansa taktikointia selvitäkseen. Luihuinen voi olla hyvin muuntautumiskykyinen, nokkela ja tilannetajuinen. He eivät välttämättä näytä törmäävän lainkaan vastoinkäymisiin, sillä ennakoivat ja välttävät ne etukäteen. He löytävät reittejä ja ratkaisuja, joita muut eivät välttämättä olisi edes tohtineet ajatella, ja luikertelevat pois muiden asettamista ansoista.


title: Luihuinen

text: Oveluus aiheuttaa luihuisissa kuitenkin myös epäluotettavuutta. Pahimmillaan luihuisesta voi tulla väriään vaihtava, politikoiva ja kavala. Luihuinen voi olla epäluotettava ihmissuhteissa, puhua pahaa toisten selän takana tai vaihtaa sulavasti mielipidettään (tai tarvittaessa vaikka henkilöllisyyttään) seurasta ja kuulijakunnasta riippuen, mikäli hän kokee sen tilanteessa välttämättömäksi tai muuten vain hyödylliseksi. Luihuinen voi huijata kanssaihmisiään häikäilemättä ja käyttää mielestään yksinkertaisia, luottavaisia velhoja hyväkseen. Luihuisten moraali saattaa olla myös löyhä heidän omien rajojensa suhteen eli luihuinen saattaa onnistua yllättämään myös tästä syystä vastustajansa. Vastustajaansa kohtaan hän on häikäilemätön ja saattaa oveluuttaan hämmentää tämän yllättävästi, käyttäytyen sosiaalisista standardeista poiketen ja rikkoen sääntöjä täysin odottamattomasti ja tarvittaessa törkeästi. Luihuiset ovat yllättävän avarakatseisia erilaisten toimintamallien suhteen ja näkevät maailman lukemattomat mahdollisuudet oman etunsa ajamiseksi ja heidän voi olla vaikea ymmärtää, miksi yhteiskunta yrittää pakottaa heidät jättämään osan näistä mahdollisuuksista käyttämättä. Moraalin löyhyys selittää myös luihuisten taipumusta pimeyden puoleen. Luihuinen ei välttämättä tosin tällöinkään koe olevansa paha vaan käyttävänsä vain toimintamalleja, joihin muut eivät uskallu. Luihuisen oveluus ja taktisuus ovat yhdet avaimet, joilla hän taistelee paikastaan suuruutena.


title: Luihuinen

text: Miles Bletchley oli Luihuisen oppilas ja Luihuisen huispausjoukkueen pitäjä. Ensimmäisessä kirjassa Rohkelikon ja Luihuisen välisessä ottelussa hän ei kyennyt torjumaan Angelina Johnsonin tekemää maalia. Toisessa kirjassa Bletchley oli läsnä harjoituksissa, joissa Luihuisten joukkue kertoi saaneensa uudet Nimbus 2001 luudat lahjoituksena Lucius Malfoylta ja nauroi muiden kanssa Ronin saatua osuman omasta taikasauvastaan ja alettua oksentamaan etanoita. Viidennessä kirjassa ennen ottelua Bletchley langetti Alicia Spinnettiin kirouksen, joka sai hänen kulmakarvansa kasvamaan huomattavan isoiksi. Severus Kalkaros ei kuitenkaan rangaissut Bletchleytä teosta vaan väitti Alician kokeilleen itseensä hiustenkasvuloitsua huonolla menestyksellä. Ottelussa Bletchley onnistui torjumaan yhden Angelinan maalintekoyrityksen ja lauloi muiden kanssa pilkkalaulua Ronista. Bletchleyn kohtalo ei ole tiedossa hänen valmistuttua Tylypahkasta.


title: Luihuinen

text: Craig Bowker Jr oli Tylypahkan oppilas, joka valittiin Luihuisen tupaan. Kun Albus Potter valittiin Luihuiseen eikä Rohkelikkoon, Bowker hämmästyi tapausta. Kun myöhemmin Scorpius ja Albus olivat luoneet aikajanan jossa Voldemort voitti Tylypahkan taistelun, Scorpius löysi Craigin kirjastosta, joka pelästyi nähtyään Scorpiuksen ja sanoi työstävänsä edelleen kotitehtävää, jonka Scorpius oli määrännyt hänet tekemään. Craig paljasti Scorpiukselle Kalkaroksen olevan olemassa kyseisessä aikajanassa. Myöhemmin pääaikajanassa Harry ja Ginny saapuivat Tylypahkaan tapaamaan Albusta ja Craig vastusti sitä koska oli koulun sääntöjen vastaista oppilaiden vanhempien ja opettajien vierailevan oppilaiden makuutiloissa mutta McGarmiwa käski hänet sivuun. He myöhemmin huomasivat poikien sängyt tyhjiksi. Myöhemmin Craig löysi Albuksen ja Scorpiuksen huispauskentältä sanoen heille että koko koulu etsii heitä. Poikien seurassa ollut Delphi tappoi Bowkerin tappokirouksella, jottei hän voisi estää häntä toteuttamasta suunnitelmaansa. Craigin kuolemasta kerrottiin myöhemmin taikaministeriön hätäkokouksessa. Delphi joutui myöhemmin Azkabaniin Craig Bowker nuoremman tappamisesta.


title: Luihuinen

text: Millicent Bulstrode on Luihuisen oppilas ja samalla vuosikurssilla kuin Harry Potter. Millicentilla on musta kissa, jonka hän toi mukanaan Tylypahkaan. Toisena kouluvuonnaan kaksintaistelukerhossa Millicent taisteli Hermione Grangerin kanssa ja taistelu äityi käsikähmäksi, jonka aikana Millicent otti Hermionesta niskalenkin ja Harry joutui erottamaan heidät toisistaan. Myöhemmin Hermione yritti muuntautua Millicentiksi monijuomaliemen avulla mutta ottikin vahingossa hänen lemmikkikissansa karvan muuntautuen eläimeksi. Viidentenä vuonnaan Millicent liittyi Pimennon perustamaan Inkvisitiopartioon ja otti Hermionen kiinni tämän yrittäessä auttaa Harrya pääsemään Pimennon työhuoneeseen. Millicent jatkoi koulussa vielä seitsemäntenä vuonnaan ja ei ole tiedossa pakeniko hän muiden Luihuisten kanssa vai liittyikö hän taisteluun kuolonsyöjien rinnalle.


title: Luihuinen

text: Vincent Crabbe (1980 – 1. huhtikuuta 1998) kuuluu Luihuisen tupaan. Crabbe kuvaillaan lyhyeksi ja lihavaksi. Hänellä on liiskattu pottakampaus ja lihavat gorillankädet.


title: Luihuinen

text: Crabbe on Gregory Goylen kanssa Draco Malfoyn jengiä. Draco Malfoy härnää usein Harry Potteria itseään tyhmemmät Crabbe ja Goyle apunaan.


title: Luihuinen

text: Crabbe on ollut mukana jo Harry Potter ja viisasten kivi -kirjasta lähtien, ja hän on erottamaton osa Malfoyn jengiä. Viidennessä kirjassa Crabbesta tuli Luihuisen huispausjoukkueen lyöjä yhdessä Goylen kanssa ja myöhemmin hän liittyi Pimennon perustamaan Inkvisitiopartioon. Harry Potter ja puoliverinen prinssi -kirjassa Crabbe ja Goyle itsenäistyvät hieman ja alkavat jättää Malfoyn enemmän itsekseen. Tosin he muuntautuivat monijuomaliemen avulla tytöiksi ja pitivät vahtia Tarvehuoneen ovella Malfoyn korjatessa häivytyskaappia. Crabben isä on kuolonsyöjä. Kun Harry paljasti Saivartelijassa Crabben isän kuolonsyöjäksi, Crabbe raivostui tästä Harrylle.


title: Luihuinen

text: Viimeisessä kirjassa Crabbe kuolee itse loitsimaansa, täysin hallinnasta karanneeseen Pirunpaloon ("fiendfyre"), jolla hän aikoo tappaa Harryn, Hermionen ja Ronin Tarvehuoneessa.


title: Luihuinen

text: Harry Potter -elokuvissa Vincent Crabbea esittää brittiläinen Jamie Waylett. Crabbe ei esiintynyt lainkaan seitsemännessä elokuvassa, koska tätä esittävä Jamie Waylett ei pystynyt suorittamaan rooliaan huumausainerikoksensa vuoksi.


title: Luihuinen

text: Marcus Flint oli Luihuisen tuvan oppilas vuosina 1986-1993. Flint kuvattiin pitkänä, lihaksikkaana ja isohampaisena. Flint oli Luihuisten huispausjoukkueen jahtaaja ja myöhemmin huispauskapteeni. Flint oli kaukaista sukua entiselle taikaministerille Josephina Flintille. Flint oli blokannut Harryn eräässä huispausottelussa vuonna 1991. Seitsemäntenä kouluvuonnaan Flint kertoi Oliver Woodille Luciuksen lahjoittaneen Luihuisten joukkueelle uudet Nimbus 2001 luudat Dracon liityttyä joukkueeseen etsijäksi. Flint myöhemmin esti Frediä ja Georgea hyökkäämästä Dracon kimppuun tämän haukuttua Hermionea kuraveriseksi. Flint oli myöhemmin huutanut Dracolle ottelun jälkeen Luihuisten hävittyä Rohkelikolle sanoen, ettei Draco ollut huomannut sieppiä, vaikka se oli ollut hänen päänsä vieressä. Flint joutui käymään uudelleen seitsemännen kouluvuotensa hänen reputettua kokeissa. Kolmannessa kirjassa Flint oli naamioitunut yhdessä Dracon, Crabben ja Goylen kanssa Ankeuttajiksi aikeenaan häiritä Harrya ottelussa, mutta Harryn loitsittua Suojeliuksen heitä kohti he paljastuivat ja McGarmiwa laittoi kaikki jälki-istuntoon. Flintin kohtalo ei ole tiedossa hänen valmistuttua Tylypahkasta.


title: Luihuinen

text: Gregory Goyle on Luihuisen tuvan oppilas. Hän on Vincent Crabben kanssa Draco Malfoyn vakioseuralaisia. Goyle kuvataan lyhyenä, isojalkaisena ja isokätisenä. Goylen isä on kuolonsyöjä. Goyle läpäisi vaivoin kokeensa saaden jatkaa Tylypahkassa Harryn harmiksi. Viidennessä kirjassa Goylesta tuli Luihuisen huispausjoukkueen lyöjä ja myöhemmin hän liittyi Pimennon perustamaan Inkvisitiopartioon.


title: Luihuinen

text: Harry Potter ja puoliverinen prinssi -kirjassa Goyle avusti yhdessä Crabben kanssa Dracoa naamioitumalla monijuomaliemen avulla tytöksi vartioiden Tarvehuoneen ovea. Goyle reputti Pimeyden voimilta suojautumisen kokeensa jolloin Kalkaros laittoi hänet jälki-istuntoon. Myöhemmin kirjan lopussa, kun koulu kokoontuu viimeisen kerran suureen saliin, Harry miettii kuinka pieniltä Crabbe ja Goyle näyttävätkään, kun heidän välistään puuttuu kalpea ja komentelevainen Draco Malfoy.


title: Luihuinen

text: Teoksessa Harry Potter ja kuoleman varjelukset kun Amikusista tuli pimeyden voimilta suojautumisen opettaja, Goyle alkoi menestyä hänen tunneillaan mm kidutuskirouksen langettamisessa. Myöhemmin Tarvehuoneessa Harry riisui Goylen aseista ja Hermione kangisti tämän. Goyle jää henkensä velkaa Harrylle kuten Draco Malfoykin Harryn pelastettua heidät Tarvehuoneesta Crabben kuoltua loitsimaansa Pirunpalo-loitsuun. Elokuvassa Goyle kuitenkin kuolee Crabben sijaan, koska tätä esittävä Jamie Waylett ei pystynyt suorittamaan rooliaan huumausainerikoksensa vuoksi. Elokuvassa Goylen loitsima Pirunpalo-loitsu riistäytyi hallinnasta ja Goyle putosi liekkeihin ja kuoli.


title: Luihuinen

text: Harry Potter -elokuvissa Goylea esittää Joshua Herdman.


title: Luihuinen

text: Astoria Greengrass oli puhdasverinen velho ja Daphne Greengrassin nuorempi sisko. Greengrass aloitti opiskelut Tylypahkassa kaksi vuotta Draco Malfoyn jälkeen ja hänet valittiin Luihuisten tupaan. Valmistuttuaan Tylypahkasta Astoria meni naimisiin Draco Malfoyn kanssa ja he saivat pojan Scorpiuksen. Astoria ei opettanut lastaan vihaamaan jästejä ja jästisyntyisiä mitä Dracon vanhemmat pitivät pahana. Astoria oli läsnä vuonna 2017 saattamasta Scorpiusta Tylypahkan pikajunaan yhdessä Dracon kanssa. Astoria oli perinyt esi-isältään vanhan kirouksen, mikä sairastutti hänet ja Astoria kuoli vuoden 2019 aikana, jolloin Draco jäi leskeksi.


title: Luihuinen

text: Terence Higgs oli Luihuisen oppilas ja Luihuisen huispausjoukkueen etsijä ensimmäisessä kirjassa. Hän saattaa olla nimensä perusteella sukua Rufus Rymistyrin ja Tiberiusin ystävälle Bertie Higgsille. Higgs oli Adrian Puceyn lailla yksi harvoista Luihuisten pelaajista, joka ei syyllistynyt epärehellisiin käytöksiin otteluissa. Higgs korvattiin Draco Malfoylla toisessa kirjassa. Higgsin kohtalo ei ole tiedossa hänen valmistuttua Tylypahkasta.


title: Luihuinen

text: Graham Montaque oli Luihuisen oppilas ja huispausjoukkueen jahtaaja. Eräässä ottelussa Montaque tarttui Katie Bellia päästä ja melkein pudotti hänet luudalta, minkä seurauksena Matami Huiski antoi Rohkelikolle rangaistusheiton. Myöhemmin Montaquesta tuli huispauskapteeni korvaten Marcus Flintin ja hän liittyi Pimennon perustamaan Inkvisitiopartioon. Juuri Montaque valitsi Crabben ja Goylen joukkueensa lyöjiksi. Fred ja George työnsivät Montaquen häivytyskaappiin tämän yrittäessä ottaa heiltä pisteitä pois, minkä seurauksena Montaque jäi kaappien väliseen tilaan vangiksi, kunnes onnistui lopulta ilmiintymään takaisin jääden päästään kiinni vessanpönttöön. Montaque joutui sairaalasiipeen tämän seurauksena ja hänen vanhempansa saapuivat Tylypahkaan häntä katsomaan. Montaque myöhemmin kertoi asiasta Dracolle, joka keksi korjata rikkoutuneen kaapin ja käyttää häivytyskaappeja kuolonsyöjien tuomiseksi Tylypahkaan.


title: Luihuinen

text: Regulus Arcturus Musta () (1961 – 1979) oli Sirius Mustan pikkuveli. Tylypahkassa hän päätyi Luihuisen tupaan. Hän uskoi vanhempiensa ja muun sukunsa tavoin puhdasveristen ylemmyyteen ja siihen, että jos oli Musta, oli melkein kuninkaallinen. Regulus muistutti veljeään melko lailla, mutta oli hentorakenteisempi, pienempi eikä yhtä komea kuin Sirius. Regulus pelasi etsijänä Luihuisen tuvan huispausjoukkueessa.


title: Luihuinen

text: Hän oli kuolonsyöjä, mutta kääntyi Voldemortia vastaan hänen kohdellessaan heidän kotitonttuaan Oljoa huonosti. Hän oli ainoa kuolonsyöjä, joka tiesi Voldemortin hirnyrkeistä ja ensimmäinen joka niitä yritti tuhota. Hän ei onnistunut medaljongin tuhoamisessa, ja jätti tehtävän Oljolle. Regulus kätkeytyy nimikirjainten R.A.M. () taakse.


title: Luihuinen

text: Regulus Musta menehtyi tuhotessaan hirnyrkkiä luodolla: hän joi itse myrkyllisen nesteen jotta voisi vaihtaa medaljongin ja antoi alkuperäisen Oljolle jonka käski kaikkoontua. Oljo näki kuinka manaliukset sieppasivat Reguluksen, kun tämä meni rantaan juomaan vettä sammuttaakseen myrkkyliemen nostaman polttavan janon.


title: Luihuinen

text: Theodore Nott on Nott-nimisen kuolonsyöjän poika. Hän on samalla vuosikurssilla Harry Potterin kanssa. Theodore valittiin Luihuisen tupaan. Viidentenä kouluvuonnaan Theodore oli yksi niistä, jotka kykenivät näkemään Thestralit, koska hän oli todistanut äitinsä kuoleman. Myöhemmin Theodore nähtiin kirjastossa yhdessä Crabben, Goylen ja Dracon kanssa. Harryn kerrottua Saivartelijassa Theodoren isän olevan kuolonsyöjä hän oli ainoa, joka ei reagoinut Harryyn millään lailla. Kuudentena vuonnaan Horatius kysyi Zabinilta Theodoren isästä ja Zabinin kerrottua Nottin olevan kuolonsyöjä, tämä oli syy miksi Kuhnusarvio ei kutsunut Theodorea ja Zabinia Kuhnukerhoonsa. Theodore oli yksi niistä Luihuisista, jotka pääsivät taikajuomien S.U.P.E.R-kursseille. Theodore virnisti Hermionelle tämän kerrottua Kuhnusarviolle olevansa jästisyntyinen. Theodore oli Tylypahkassa vielä seitsemäntenä vuonnaan ja puhdasverisyytensä takia oli Amikusin ja Alekton suosiossa. Ei ole tiedossa pakeniko Theodore muiden luihuisten kanssa ennen Tylypahkan taistelua vai liittyikö hän taisteluun isänsä rinnalla.


title: Luihuinen

text: Vuonna 2020 Theodore oli valmistanut kokeellisen ajankääntäjän, millä kykeni matkustamaan kauas menneisyyteen. Harry Portterin tultua takavarikoimaan laitetta Theodore kaksintaisteli Harryn kanssa, mutta hävisi ja todennäköisesti joutui Azkabaniin. Myöhemmin Draco paljasti Harrylle Theodoren valmistaneen toisenkin ajankääntäjän isälleen.


title: Luihuinen

text: Pansy Parkinson on Harryn ikäpolven "suosittu tyttö" Luihuisessa. Pansy kiusaa ja ilkkuu muita, mutta vaikuttaa menestyvän koulussa hyvin. Harryn näkökulmasta hänet kuvaillaan mopsinnaamaiseksi luihuistytöksi, mutta toisaalta Rita Luodiko kutsuu häntä artikkelissaan sieväksi ja pirteäksi, eikä kirjassa kukaan näytä pistävän sitä pahakseen.


title: Luihuinen

text: Pansysta tulee aikanaan valvojaoppilas kuten Dracostakin ja eritoten Hermione on tästä raivoissaan: Hermione nimittelee Pansya "lehmien lehmäksi". Mariettan kavallettua Albuksen kaartin Pimennolle, Pansy löysi Albuksen kaartin jäsenten nimilistan Tarvehuoneesta ja antoi sen Pimennolle. Myöhemmin Pansy liittyy myös Inkvisitiopartioon, mutta hänelle kasvaa Hermionen riemuksi kesken päivää sarvet päähän kirouksen seurauksena. Kuudennessa kirjassa Harry näki Pansyn silittävän Dracon päätä Tylypahkan pikajunassa tämän keskustellessa Dracon kanssa. Myöhemmin Pansy meni katsomaan Dracoa sairaalasiipeen tämän toipuessa Harryn langettamasta Sektumsempra-loitsun aiheuttamasta verenhukasta.


title: Luihuinen

text: Teoksessa Harry Potter ja kuoleman varjelukset Pansy asettuu vihollisen puolelle ja vaatii suorastaan kirkuen Harryn ottamista kiinni - mutta tilannetta johtava vt. rehtori McGarmiwa lähettää Pansyn ensimmäisenä evakuointiin. Pansy katoaa tässä kohdin tarinoista; hänen kohtalostaan myöhemmin ei ole mitään tietoa - tosin Voldemort vihjaa keskustelussaan Lucius Malfoyn kanssa Rääkyvässä Röttelössä että kaikki pois koulusta lähetetyt luihuiset olisivat liittyneet kuolonsyöjien rinnalle taisteluun. Mikä on Luihuisten lopullinen kohtalo sitä ei kirjailija kerro, tosin epilogissa annetaan ymmärtää Luihuisen tuvan olevan edelleen olemassa yhdeksäntoista vuotta sodan jälkeen.


title: Luihuinen

text: Adrian Pucey oli Luihuisen oppilas ja Luihuisen huispausjoukkueen jahtaaja. Pucey esiintyi lyhyesti kahdessa ensimmäisessä kirjassa, joissa hänet mainittiin pelaajaksi, joka ei syyllistynyt epärehellisiin käytöksiin otteluissa. Kolmannessa kirjassa Puceyn tilalle jahtaajaksi valittiin Cassius Warrington. Puceyn kohtalo ei ole tiedossa hänen valmistuttua Tylypahkasta.


title: Luihuinen

text: Cassius Warrington oli Luihuisen oppilas vuosina 1989-1995 ja kolmannessa kirjassa hänestä tuli Luihuisen huispausjoukkueen jahtaaja korvaten Adrian Puceyn. Neljännessä kirjassa Warrington oli yksi niistä oppilaista, jotka pystyivät laittamaan nimensä Liekehtivään pikariin. Warringtoniin viitattiin sanoilla "se iso Luihuisen poika, joka näyttää laiskiaiselta". Viidennessä kirjassa Warrington liittyi Pimennon perustamaan Inkvisitiopartioon. Warrington joutui sairaalasiipeen, kun häneen langetettiin kirous, joka sai hänen ihonsa näyttämään aamiaismuroilta. Warrington sai myöhemmin Ginnyn ja Nevillen kiinni heidän yritettyä auttaa Harrya pääsemään Pimennon työhuoneeseen. Warringtonin kohtalo ei ole tiedossa hänen valmistuttua Tylypahkasta.


title: Luihuinen

text: Blaise Zabini on tummaihoinen poika, joka kuuluu Luihuiseen. Hänen äitinsä on tunnettu kaunotar, jonka seitsemän aviomiestä ovat kuolleet mystisesti ja jättäneet jälkeensä kasoittain velhokultaa. Hän kuuluu Draco Malfoyn ja kumppaneitten porukkaan, mutta ei esiinny usein kirjoissa. Hän esiintyy muun muassa kirjassa Harry Potter ja puoliverinen prinssi, tultuaan Horatius Kuhnusarvion suosikeista koostuvan "Kuhnu-kerhon" ensimmäisestä "kokouksesta" koulujunassa. Kuoleman Varjelukset elokuvassa Zabini oli Crabben sijaan Tarvehuoneessa jahtaamassa Harrya. Harry pelasti Zabinin yhdessä Dracon kanssa jolloin Zabini jäi henkensä velkaa Harrylle.


title: Draco Malfoy

text: Draco Lucius Malfoy (s. 5. kesäkuuta 1980) on kuvitteellinen henkilö kirjailija J. K. Rowlingin kirjoittamassa Harry Potter -kirjasarjassa. Hän on Lucius ja Narcissa Malfoyn ainoa jälkeläinen. Malfoyden perhe asuu Wiltshiressa, Englannissa. Draco kuuluu Luihuisen tupaan velhokoulu Tylypahkassa, kuten kaikki Malfoyt häntä ennen. Draco valitaan toisena kouluvuonnaan, teoksessa Harry Potter ja salaisuuksien kammio, Luihuisen huispausjoukkueen etsijäksi, koska hänen isänsä lahjoitti Luihuisten joukkueelle uusimmat Nimbus 2001 -luudat. Draco Malfoy valitaan koulun valvojaoppilaaksi viidentenä kouluvuonnaan, kirjassa Harry Potter ja Feeniksin kilta.


title: Draco Malfoy

text: Dracon silmät on kuvattu kirjoissa kolean/kylmän/vaalean harmaiksi, ja hänellä on kapeat, kalvakat kasvot ja sliipatut platinanvaaleat hiukset. Hänen ystäviään ovat muun muassa Vincent Crabbe ja Gregory Goyle. Kuten Dracon isä, Lucius Malfoy, myös heidän isänsä ovat kuolonsyöjiä. Muita Draco Malfoyn luokalla olevia luihuisia ovat Millicent Bulstrode, Pansy Parkinson, Theodore Nott ja Blaise Zabini. Draco on itse puhdasverinen velho, ja hän halveksuu kaikkia jästisyntyisiä, kuten esimerkiksi Hermione Grangeria. Hän haukkuu Hermionea "kuraveriseksi", mikä on erittäin halventava ilmaisu jästisyntyisestä.


title: Draco Malfoy

text: Dracon mielipuuhaa on ärsyttää muita oppilaita, ja aiheuttaa hankaluuksia Harry Potterille, periviholliselleen. Hän itse on Luihuisen tuvanjohtajan Severus Kalkaroksen lempioppilas.


title: Draco Malfoy

text: Dracoa esittää Harry Potter -elokuvissa näyttelijä Tom Felton.


title: Draco Malfoy

text: Teoksessa Harry Potter ja Feeniksin kilta Dracon isä Lucius Malfoy joutuu Azkabanin velhovankilaan jäätyään kiinni taikaministeriössä useiden kuolonsyöjien kanssa yrittäessään saada haltuunsa Harry Potterille ja lordi Voldemortille osoitettua ennustuspalloa. Teoksessa Harry Potter ja puoliverinen prinssi Draco liittyy kuolonsyöjiin ja saa lordi Voldemortilta tehtäväksi murhata rehtori Albus Dumbledore, mutta hän ei onnistu siinä. Draco ei ollut kaikesta ilkeydestään huolimatta tappaja. Dracon äiti Narcissa oli vannonut Severus Kalkaroksen kanssa rikkumattoman valan: Kalkaroksen täytyisi tappaa Albus Dumbledore, jos Draco ei pystyisi siihen. Kalkaroksen tapettua Dumbledore hän, Draco ja muut kuolonsyöjät pakenivat Tylypahkasta.


title: Draco Malfoy

text: Draco jää henkensä velkaa sekä Harrylle että Ronille kahteen otteeseen viimeisessä kirjassa, vaikka hän sillä hetkellä yritti Crabben ja Goylen kanssa viedä Harryn Voldemortille jopa Ronin ja Hermionen hengen hinnalla. Crabbe aikoi itse tappaa myös Harryn, mutta Malfoy halusi Harryn Voldemortin käskystä elävänä. Riita jäi selvittämättä, sillä Crabbe kuoli tilanteessa pudottuaan liekkimereen. Dracon uskollisuus Voldemortia kohtaan on kyseenalainen. Suurimman osan ajasta hän vaikuttaa seuraavan isänsä esimerkkiä kuolonsyöjänä, mutta osa pojan teoista osoittaa selvästi myös kapinaa. Hän jättää esimerkiksi paljastamatta Harryn henkilöllisyyden Voldemortille viimeisessä kirjassa. Myös Voldemortin pyytäessä kannattajiaan astumaan esiin Tylypahkan oppilaiden joukosta, Draco ei nouse omaehtoisesti ennen kuin hänen isänsä painostaa hänet siihen.


title: Draco Malfoy

text:
Viimeisen Harry Potter -kirjan Harry Potter ja kuoleman varjelukset epilogissa kerrotaan, että Draco on naimisissa Astoria Greengrass -nimisen naisen kanssa ja heillä on poika nimeltä Scorpius Malfoy. Draco myös näyttää huomattavasti vanhemmalta verrattuna muihin ja hänen käsivarressaan ollut Pimeän piirto on haalistunut lähes olemattomiin.
Harry Potter ja kirottu lapsi -näytelmässä Draco on saattamassa lapsensa Scorpiusin Tylypahkan pikajunaan yhdessä Astorian kanssa. Junassa Scorpius ja Harry Potterin lapsi Albus ystävystyvät. Draco jäi leskeksi Astorian kuoltua vuonna 2019. Kun uusi taikaministeri Hermione Granger järjesti hätäkokouksen Harryn arven vihlomisen takia, Draco pilasi kokouksen sanomalla uskovansa kaiken olevan vain Harryn huomionhakua, jolloin suurin osa paikallaolijoista lähtevät pois. Dracon kuultua Scorpiuksen katoamisesta hän syytti Harrya ja sanoi Harrylle tämän olevan hänen perheensä ikuinen kirous. Draco osallistui Scorpiuksen etsintöihin Kielletyssä metsässä ja Scorpiuksen löydyttyä hän nuhteli tätä. Myöhemmin Harryn kiellettyä Albusta olemasta Scorpiuksen ystävä, Draco vieraili Harryn luona ja pienen tappelun jälkeen Draco kertoi Harrylle syyn siihen, miksi hän liittyi aikanaan kuolonsyöjiin ja miksi hänestä tuli mikä hän on, jolloin Harry tajuaa virheensä ja myöhemmin sallii Scorpiuksen olevan Albusin ystävä. Myöhemmin Delphin vietyä Albusin ja Scorpiuksen, Draco meni Harryn luo taikaministeriöön ja paljasti hänellä olevan ajankääntäjän, jolla voi olla menneisyydessä rajattomasti. Toisessa taikaministeriön hätäkokouksessa Draco kaikkien yllätykseksi puolustaa Harrya ja seisoo hänen rinnallaan. Draco matkusti ajankääntäjällä menneisyyteen muiden kanssa pelastamaan Scorpiuksen ja Albusin ja avusti Harrya Delphin kukistamisessa ja myöhemmin Draco epäsuorasti osoitti ystävystyneensä Harryn kanssa tapahtumien jälkeen.


title: Postosuchus

text: Postosuchus oli arkosauri, joka eli triaskauden lopulla noin 222 - 215 miljoonaa vuotta sitten. Se eli nykyisen Pohjois-Amerikan alueella. Useita fossiileita on löydetty Petrifield Forestista Arizonasta.


title: Postosuchus

text: Postosuchus oli aikansa suurin peto ja tyypillinen nopeiden petojen edustaja. Se oli kuusi metriä pitkä ja pystyi nousemaan noin kaksi metriä korkeaksi ja painoi noin tonnin. Se omaksui omituisen seisonta-asennon. Kallo oli puoli metriä pitkä ja voimakas.


title: Oikos

text: Oikos ry on vuonna 1947 perustettu ainejärjestö Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisessä tiedekunnassa, jonka tarkoituksena on järjestää jäsenilleen virikkeellistä toimintaa. Järjestön jäsenet ovat pääasiallisesti kuluttajaekonomian ja ravitsemustieteen opiskelijoita. Järjestön nimi perustettaessa oli Kotitalousylioppilaat. Värikkäiden vaiheiden myötä järjestön nimi vaihdettiin 1970-luvun pyörteissä Kapustaksi ja vuonna 1993 järjestö sai nykyisen nimensä.


title: Oikos

text: Sana oikos tulee kreikan kielestä. Muinaiskreikassa oikos tarkoitti perheen perusyksikköä. Oikos sisälsi ydinperheen sekä orjat. Oikos-sana tarkoitti siis perhettä, taloa ja kotitaloutta.


title: Finnlevy

text: Finnlevy oli suomalainen levy-yhtiö ja levymerkki, jonka katalogiin kuului paljon tunnettuja suomalaisia artisteja ja yhtyeitä. Finnlevy oli toiminnassa vuosina 1966–1998.


title: Finnlevy

text: Musiikki-Fazer ja Philips-Polygram perustivat Finnlevy Oy:n vuonna 1966. Finnlevyn pitkäaikainen kotimaisen tuotannon päällikkö oli jo Fazerilta tuttu Toivo Kärki. Vuonna 1974 Musiikki Fazer osti Finnlevyn kokonaan toiminimekseen. Kansainvälinen Warner Music Group osti jo vuonna 1989 pörssilistautuneen Fazer Musiikki Oy ja Fazer Musik Ab yhtiön ja se sulautui 30. marraskuuta 1994 uudelleen nimettyyn Warner Music Finlandiin. Finnlevy on nyt rekisteröity aputoiminimi. Finnlevy jatkoi itsenäisenä levy-yhtiönä tuotantoa vielä toukokuuhun 1998 asti.


title: Finnlevy

text: Fazerin äänitteiden ja yleensäkin äänitemyynnin Suomessa aloitti vuonna 1910 Fazerin musiikkikaupassa￼￼ Georg Fazer, makeisyhtiö Fazerin perustajan Karl Fazerin veli. Liike oli ostettu 1897 ja perustettu jo vuonna 1884.


title: Finnlevy

text: Finnlevyn levymerkkejä olivat mm. Decca, Rytmi, Philips, Fontana ja Polydor. Finnlevyn ensimmäinen merkittävä taiteilijakiinnitys oli Irwin Goodman. Deccalle levyttivät mm. Paula Koivuniemi, Seppo Hanski, Taisto Tammi, Pasi Kaunisto, Eino Grön, Juha Vainio sekä Jarkko ja Laura. Fontanan artisteja olivat Tamara Lund ja Esa Pakarinen. Philipsille lauloivat Kai Hyttinen, Esko Rahkonen, Fredi, Anita Hirvonen ja Robin. Vuonna 1967 Fazer alkoi julkaista levyjä myös CBS -levymerkillä aina vuoteen 1976 asti. CBS-taiteilijoita olivat mm. Markku Aro, Veikko Lavi, Finntrio, Frederik, M.A. Numminen sekä ”Kreivi” Pertti Ylermi Lindgren. LP-levyjä ilmestyi omalla Finnlevy-merkillä ja Shokki, Sävel, Manhattan sekä Triola-merkeillä.


title: Finnlevy

text: Vuonna 1953 perustetun ￼￼Scandia-Musiikki￼￼ levy-yhtiön osti Musiikki-Fazer vuonna 1972. Scandian perustajat olivat Paavo Einiö, Herbert Katz ja Johan Vikstedt, joista Vikstedt kuitenkin myi pian osuutensa Harry Orvomaalle. Scandialle levyttäneitä artisteja olivat mm. Teuvo Valo, Annikki Tähti, Brita Koivunen, Laila Kinnunen, Vieno Kekkonen, Olavi Virta, Pauli Räsänen, Eino Grön, Reijo Taipale, Danny (Ilkka Lipsanen), Tapani Kansa, Kirka Babitzin ja Arto Sotavalta, harmonikkataiteilija Lasse Pihlajamaa sekä yhtyeistä Kullervo Linnan Humppa-Veikot ja Four Cats. Scandia jatkoi yhtiönä kuitenkin vielä 1970-luvun lopulle ja Fazerin alaisena levymerkkinä vielä tämänkin jälkeen. Vuonna 1964 perustetun Finndisc-levy-yhtiön oli ostanut Scandia vuonna 1971. Finndiscille perustettiin levymerkit Delta ja Rondo sekä 1975 Hi-Hat. Vuonna 1982 syntyi hetkellisesti Finnscandia Musiikkiosakeyhtiö ja kesällä 1983 Fazerin omana tuotanto keskittyi tietyille levymerkeille.


title: Finnlevy

text:
Vuosina 1970–1977 Kärjen päätoimisina yhteistyökumppaneina toimivat Vexi Salmi ja Juha Vainio. Musiikki Fazer osti Finnlevyn kokonaan itselleen 1974. Vuonna 1975 Fazerille perustettiin Hi-Hat -levymerkki. Vuonna 1978 Toivo Kärki jäi eläkkeelle. Perinteisen iskelmän rinnalle oli noussut Suomi-rock. Vuonna 1978 aloittivat Kräk! ja Dig It -levymerkit, joiden taiteilijoita olivat mm. Pekka Pohjola, Kojo, Kake Singers ja Veltto Virtanen. Ufolle levyttivät Lemon, Oiling Boiling ja Tuohi Klang. Repertuaariin kuului jonkin verran myös jazzia ja bluesia.
Finnlevyn naisarteihin kuuluivat mm. Merja Rantamäki, Taiska, Päivi, Hanne, Eini, Mona Carita ja Arja Saijonmaa. 1980-luvulle tärkeinä iskelmätähtinä olivat mm. Markku Aro, Frederik, Kari Tapio, Solistiyhtye Suomi, Kake Randelin, Berit ja Arja Koriseva.


title: Finnlevy

text: Vuosina 1977–1990 yhtiöllä oli oma levytysstudio Höyläämötie 16:ssa Helsingin Pitäjänmäellä, jota kutsuttiin Takomon studioiksi.


title: Finnlevy

text: Hi-Hat -merkille levyttäneitä ovat mm. Mikko Alatalo, Juice Leskinen, Kaija Koo, Puolikuu, Kalevala, Seppo Närhi, Heikki Sarmanto, Broadcast, Pave Maijanen, Kassu Halonen ja Vanha Isäntä.


title: Finnlevy

text: Dig It -merkillä menestyneitä ovat mm. Maarit, Bogart Co., Riki Sorsa, Pepe Ahlqvist, Pekka Pohjola, Jimi Sumén, Kojo, Zero Nine, Edu Kettunen ja Kaija Kärkinen.


title: Finnlevy

text: 1970 -luvun menestyneen Kake Singersin tielle pääsi moni rock-yhtye 1980-luvulla Kräk!-levymerkillä. Dingo myi viikossa platinaa eli 100 000 kappaletta. Muita näkyviä artisteja olivat muun muassa Pyhät Nuket, Nuket, Eve, Miljoonasade, Keba, Kultakuume, Nicepappi, Clifters, Mamba ja Kojo.


title: Finnlevy

text: Jaakko Borgin aloitteesta syntyi 1979 taidemusiikkiin keskittynyt Finlandia Records, joka jatkoi Fazer-konsernin myynnin jälkeen Warnerille klassisten levyjen säännöllistä julkaisemista tuotantopäällikkö Jari Tiessalon johdolla aina kevääseen 2004 saakka.


title: Taistelukärki

text: Taistelukärki on räjähtävä laite, jota käytetään sotilaallisissa konflikteissa tuhoamaan vihollisen ajoneuvoja tai rakennuksia.


title: Taistelukärki

text: Taistelukärki kuljetetaan paikalle tyypillisesti ohjuksella, raketilla tai torpedolla. Se koostuu räjähtävästä materiaalista ja sytyttimestä.


title: Taistelukärki

text: Taistelukärkityypit ovat: Räjähdetyypit ovat: Biologiset ja kemialliset taistelukärjet käyttävät räjähtävää panosta usein aineen leviämistä nopeuttamaan.


title: Taistelukärki

text: Laukaisintyypit:


title: Irmgard Möller

text: Irmgard Möller (s. 13. toukokuuta 1947 Bielefeld, Saksa) on entinen terroristi ja Punaisen armeijakunnan jäsen.


title: Irmgard Möller

text: Möller pidätettiin 1971, ja 1976 hänet tuomittiin jäsenyydestä terroristijärjestössä. 1979 hänet tuomittiin elinkautiseen vankeuteen kolminkertaisesta murhasta. Hänet armahdettiin 1994.


title: Irmgard Möller

text: Möller on ainoa RAF:n jäsen, joka löytyi elossa mutta haavoittuneena 18. lokakuuta 1977. Hänen mukaansa kyse ei ollut suunnitellusta joukkoitsemurhasta vaan tuntemattomien tekijöiden hyökkäyksestä, eli Andreas Baaderin, Gudrun Ensslinin ja Jan-Carl Raspen murhasta.


title: Irmgard Möller

text: Möller asuu nimensä muuttaneena Hampurissa. Asuinpaikka paljastettiin 2006.


title: Iso Lamujärvi

text: Iso Lamujärvi sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan ja Savon rajamailla Pyhännän kunnan alueella. Järvessä on kahdeksan saarta.


title: Iso Lamujärvi

text: Iso Lamujärvi tarjoaa hyvät kalastus-, veneily- ja retkeilymahdollisuudet. Sorapohjaisen järven syvyyksistä nousee mm. muikkua, ahventa ja haukea. Järvellä on useita pitkiä luonnonhiekkarantoja. Yleisiä uimarantoja ovat järven länsirannalla Pitkähiedan uimaranta ja itärannalla Kamulankylän uimaranta. Iso Lamujärvi on myös suosittu mökkijärvi, sen rannoilla on lukuisia loma-asuntoja.


title: Iso Lamujärvi

text: Kirjailija Pentti Haanpää hukkui järveen 30. syyskuuta 1955. Haanpään loma-asunto Korpelainen sijaitsee Iso Lamujärven rannalla. Se on entisöity ja kohteessa on mahdollista vierailla sopimuksen mukaan (tiedustelut Pyhännän kunta).


title: Iso Lamujärvi

text:
Järvi laskee pohjoispäästään Lamujokeen, joka virtaa Piippolan ja Pulkkilan kirkonkylien kautta Siikajokeen Uljuan tekojärven
alapuolella.


title: Iso Lamujärvi

text: Honkasaari, Pikku Honkasaari, Kutusaari, Lehtosaari, Matinsaari, Pitkäsaari, Selkäsaari ja Tölpänsaari.


Iso Lamujärvi


title: Gudrun Ensslin

text: Gudrun Ensslin (15. elokuuta 1940 – 18. lokakuuta 1977) oli Punaisen armeijakunnan (tunnettu myös 'Baader-Meinhof-ryhmänä') perustajajäseniä.


title: Gudrun Ensslin

text: Ensslin opiskeli Tübingenissä ja Berliinissä englantia, saksaa ja kasvatustieteitä. 1970-luvun alussa hän kuului Saksan etsityimpiin terroristeihin. Hänet pidätettiin 8. kesäkuuta 1972 Hampurissa. Hän kuoli Stammheimin vankilassa Stuttgartissa ilmeisesti hirttäytymällä samanaikaisesti kuin Andreas Baader ja Jan-Carl Raspe.


title: Gudrun Ensslin

text: Irmgard Möllerin mukaan kyse ei ollut itsemurhasta vaan murhasta. Myös Saksan entinen sisäministeri Otto Schily oli murhateorian kannalla.


title: Jan-Carl Raspe

text: Jan-Carl Raspe (s. 24. heinäkuuta 1944 Berliini – k. 18. lokakuuta 1977 Stuttgart) oli Punaisen armeijakunnan (RAF) keskeisiä toimijoita.


title: Jan-Carl Raspe

text: Kemiaa ja sosiologiaa opiskellut Raspe liittyi Punaiseen armeijakuntaan 1971. Hänet pidätettiin 1. kesäkuuta 1972 yhdessä Andreas Baaderin ja Holger Meinsin kanssa.


title: Jan-Carl Raspe

text: Raspe kuoli ilmeisesti ammuttuaan itseään pistoolilla päähän samana yönä, jona myös Andreas Baader ja Gudrun Ensslin tekivät itsemurhan Stammheimin vankilan eristysosastolla.


title: Jan-Carl Raspe

text: Viranomaisten mukaan asianajajat olivat salakuljettaneet vangeille ampuma-aseet ja Ensslinin käyttämän veitsen. Kyseiset asianajajat kostivat tämän epäilyn julkistamisen kertomalla lehdistölle, että heidän mielestään kyseessä olivat murhat eivätkä itsemurhat.


title: Ilmatar

text: Ilmattaret eli Ilman immet ovat kalevalaisessa kansantarustossa esiintyviä taivaalla asuvia jumalaisia neitoja. Ilmatar ja ilman impi muistuttavat Pohjan neitoja, sillä nekin istuvat ajoittain taivaankannella. Ilman impi mainitaan joskus myös kapeeksi ja luonnottareksi.


title: Ilmatar

text: Kansanrunouden pohjalta kootussa Kalevalassa Ilmatar liittyy Väinämöisen ja maailman syntymään. Ilmatar tylsistyy oloonsa impenä taivaalla ja laskeutuu meren selälle. Tuuli hedelmöittää hänet. Sotka etsii pesäpaikkaa ja huomaa Ilmattaren polven, jolle se tekee pesän ja munii siihen munansa. Polvea alkaa kuumoittaa ja Ilmatar heilauttaa sitä, jolloin munat putoavat ja särkyvät. Särkyneistä munankuorista syntyy maailma.


title: Ilmatar

text: Väinämöinen syntyy Ilmattaresta vanhana miehenä. Kansanrunoissa Ilmatar ei synnytä Väinämöistä, vaan Väinämöinen syntyy yksin tai Iro-neidosta.


title: Emmerdale

text: Emmerdale on Kevin Laffanin luoma englantilainen saippuasarja, joka kuvaa kuvitteellisen yorkshireläisen kylän asukkaiden elämää. Sen ensimmäinen jakso lähetettiin 16. lokakuuta 1972. Vuoteen 1989 asti sarja tunnettiin nimellä "Emmerdale Farm". Emmerdalea tuottaa Yorkshire Television ja kotimaassaan sitä lähetetään ITV-televisiokanavalla. Suomessa sarjaa on esitetty MTV3:lla viitenä päivänä viikossa vuodesta 1997 lähtien. Suomen television ensimmäinen "Emmerdale"-jakso nähtiin MTV3-kanavalla 7. tammikuuta 1997.


title: Emmerdale

text:
"Emmerdalea" esitetään myös muissa maissa. Esimerkiksi Ruotsissa sitä on esitetty 1970-luvulta lähtien. Alun perin sarjaa esitti SVT2, mutta vuodesta 1994 lähtien sitä on esittänyt kaupallinen TV4. Lisäksi sarjaa esitetään tai on esitetty muun muassa Irlannissa, Romaniassa, Uudessa-Seelannissa ja Australiassa. Satelliittikanavien kautta se näkyy myös Välimeren maissa ja Lähi-idässä.
Alun perin sarjaa kuvattiin englantilaisessa Arncliffen kylässä North Yorkshiren Littondalessa. Kun paikka tuli kovin tunnetuksi, kuvaukset siirrettiin vuonna 1976 Esholtin kylään, josta sarjan ansiosta on tullut matkailunähtävyys. Nykyään kuvauksiin käytetään varta vasten Harewoodin kartanon maille rakennettua lavastekylää.


title: Emmerdale

text: Tony Hatch sävelsi sarjan alkuperäisen tunnusmusiikin vuonna 1972.


title: Emmerdale

text: "Hahmojen tiedot ovat tämänhetkisen Suomen tilanteen mukaisia, joten ne eivät sisällä juonipaljastuksia."


title: Emmerdale

text: Emmerdalen ensimmäinen Suomessa julkaistu DVD kulkee nimellä ”Emmerdalen erikoiset” ja se sisältää erikoisjaksojen lisäksi mm. haastatteluja ja kuvaa kulissien takaa. Vuosina 2013–2017 julkaistiin 181 ensimmäistä Suomessa esitettyä jaksoa, jaksosta 1 405 lähtien. Lokakuussa 2014 julkaistiin DVD-boxi, joka sisältää aikaisemmat DVD-julkaisut (jaksot 1–81) sekä kaksi Suomessa ennennäkemätöntä jaksoa.


title: Suru

text: Surulla tarkoitetaan jonkin traagisen tapahtuman, kuten läheisen ihmisen menetyksen, aikaansaamaa pitkäaikaista mielialan muutosta. Surevan ihmisen työ- ja toimintakyvyn palautuminen ennalleen saattaa kestää jopa vuosia. Tutkimusten mukaan masennuslääke ei tehoa tavanomaiseen surutilaan.


title: Suru

text: Surulla voidaan tarkoittaa myös mielialan hetkellistä muutosta, jossa surun kokija tuntee esimerkiksi hyödyttömyyttä ja kaipuuta. Ihmiset ovat tällöin usein hiljaisia, vähemmän tarmokkaita ja sisäänpäinkääntyneitä.


title: Suru

text: Suru on tunne, jota ilmaistaan Euroopassa ja Suomessa yleensä mustalla värillä, myös pukeutumisessa. Suomessa naisten käyttämä suruharso ja suruvaatteet ovat mustia, samoin miesten vaatteet ja miesten hautajaisten jälkeen käyttämä surunappi. Hautajaisiin pukeudutaan virallisen etiketin mukaan tummiin vaatteisiin ja lähiomaiset yleensä mustiin. Surunapilla kerrotaan, että lähiomainen on kuollut. Sitä ei käytetä vielä hautajaisissa, mutta laitetaan vasempaan takin kaulukseen hautajaisten jälkeen. Napin paikka on kaksi senttiä napinlävestä alaspäin.


title: Suru

text: Aasiassa surua ilmaistaan valkoisella värillä.


title: Raivaaja (amerikansuomalainen lehti)

text: Raivaaja oli Massachusettsin Fitchburgissa vuosina 1905–2009 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti. Se oli aluksi Amerikan Suomalaisen Sosialistijärjestön ja myöhemmin Yhdysvaltain kommunisteista eronneiden sosiaalidemokraattien äänenkannattaja. Lehden levikki nousi alun kahdesta tuhannesta kappaleesta yli kahdeksan tuhannen vuonna 1914. Alun perin se oli viikkolehti, mutta vuoden 1910 paikkeilla siitä tuli kuudesti viikossa ilmestynyt päivälehti. Vuonna 1950 lehdellä oli 5 950 tilaajaa, vuonna 1962 3 200 ja vuonna 1992 noin 1 800. Ilmestymistiheys laski vuonna 1962 kolmeen ja vuonna 1969 kahteen kertaan viikossa. Lehti lopetti toimintansa huhtikuussa 2009. Nykyään Raivaaja Foundation -säätiö ylläpitää internetsivustoa ja verkkokirjakauppaa.


title: Raivaaja (amerikansuomalainen lehti)

text: "Työmiehen" muutettua Massachusettsin Worcesterista Michiganin Hancockiin sen aputoimittajana työskennellyt Taavi Tainio siirtyi Fitchburgissa ilmestyneeseen "Pohjan Tähteen", jossa hän levitti sosialistisia ajatuksia. Lehden omistaja Alex Heisson erotti Tainion joulukuussa 1904, jolloin paikalliset sosialistit päättivät perustaa oman lehden. "Raivaajan" ensimmäinen numero ilmestyi 31. tammikuuta 1905. Kuusi- ja myöhemmin kahdeksansivuinen viikkolehti ladottiin käsin kirjasinvarastoltaan puutteellisessa latomossa ja painettiin amerikkalaisen "Fitchburg Sentinelin" kirjapainossa.


title: Raivaaja (amerikansuomalainen lehti)

text: "Raivaaja" julistautui heti alusta lähtien kansainvälisen sosiaalidemokraattisen liikkeen kannattajaksi ja ilmoitti noudattavansa Amerikan sosialistisen puolueen ohjelmaa. Amerikan Suomalaisen Sosialistijärjestön perustamiskokouksessa elokuussa 1906 se hyväksyttiin "Työmiehen" ohella järjestön äänenkannattajaksi. Lehden alkuvaiheita leimasivat kamppailu amerikansuomalaisia konservatiiveja ja papistoa vastaan, "Raivaajan" toimittajanakin loka-marraskuussa 1907 työskennelleen Johan Kockin salaliittopuuhien paljastaminen sekä kiistat linjaltaan radikaalimman "Työmiehen" kanssa. Amerikan Suomalaisen Sosialistijärjestön suuntataistelussa vuonna 1914 "Raivaajan" kustannusyhtiö osti "Työmiehen" osakkeita ja varmisti sen säilymisen järjestön enemmistön hallussa. Ensimmäisen maailmansodan aikana sotaa vastustanut lehti joutui heinä-elokuussa 1918 viikon kestäneen etsinnän kohteeksi, mutta selvisi muuten varsin vähällä viranomaisten vainosta.


title: Raivaaja (amerikansuomalainen lehti)

text: "Raivaajan" ensimmäisenä toimittajana työskenteli Taavi Tainio ja liikkeenhoitajana Victor Haataja. Tainion tilalle tuli keväällä 1905 myöhemmin kirjailijana tunnettu Aku Päiviö. Vuonna 1906 päätoimittajaksi valittiin A. B. Mäkelä ja aputoimittajiksi Päiviö ja Alex Halonen. Vuoden 1907 lopulla päätoimittajaksi tuli kahden vuoden ajaksi Frans Josef Syrjälä. Myöhemmin tehtävää hoiti hetken aikaa Leo Laukki ja hänen jälkeensä J. W. Meriläinen. Kesällä 1911 päätoimittajaksi valittiin jälleen Syrjälä. Muita alkuvaiheen toimittajia olivat Alex Ollikkala-Sevo, Elof Kristiansen, Moses Hahl, Alex Coleman (Kolehmainen), A. E. Usenius, Wilho Boman, Lauri Moilanen, John H. Karvonen, Henry Puranen, Jukka Kotiranta, John Välimäki, Aku Rissanen, Eemeli Parras, Onni Saari, Selma Jokela-McCone, Eetu Salin, Santeri Nuorteva, Matti Laitala ja Yrjö Halonen. Liikkeenhoitajina työskentelivät Haatajan jälkeen Hj. Hillman, John H. Karvonen, A. Svan ja vuodesta 1911 lähtien aina kuolemaansa vuonna 1948 asti John Suominen.


title: Raivaaja (amerikansuomalainen lehti)

text: Lehden levikki nousi alun kahdesta tuhannesta kappaleesta yli neljän tuhannen vuonna 1910 ja yli kahdeksan tuhannen vuonna 1914. Ilmestymistiheys kasvoi kolmeen kertaan viikossa vuonna 1907, ja vuonna 1910 (tai 1911) "Raivaajasta" tuli kuudesti viikossa ilmestynyt päivälehti. Lehden talous, joka oli aluksi hyvin epävarmoissa kantimissa, koheni huomattavasti 1910-luvun alussa. Vuonna 1913 muodostettiin uusi kustannusyhtiö Raivaaja Publishing Company, ja entinen yhtiö Finnish Socialist Publishing Company siirtyi toimimaan yksinomaan kirjapaino- ja kirjakauppaliikkeenä. Vuonna 1911 "Raivaajalle" hankittiin Fitchburgin keskustasta nelikerroksinen toimitalo, jonne sijoitettiin myös ajanmukainen kirjapaino. Lehti perusti useita haarakonttoreita, jotka sittemmin pian suljettiin New Yorkin toimipistettä lukuun ottamatta.


title: Raivaaja (amerikansuomalainen lehti)

text: Lokakuun vallankumouksen jälkeen "Raivaaja" asettui päätoimittajansa F. J. Syrjälän johdolla kannattamaan kautskylaista revisionismia ja vastustamaan bolševikkeja. Amerikan Suomalaisen Sosialistijärjestön hajotessa 1920-luvun alussa lehti jäi Amerikan sosialistipuoluetta kannattaneen ryhmän haltuun, jolloin kommunistit perustivat sen kilpailijaksi New Yorkissa ilmestyneen "Eteenpäin"-lehden. Seuraavien vuosikymmenien aikana "Raivaaja" kävi sinnikästä taistelua kommunisteja vastaan ja saavutti suurimman voittonsa 1920- ja 1930-lukujen vaihteessa, jolloin amerikansuomalainen Keskusosuuskunta irtautui kommunistisesta liikkeestä. Sosialistipuolueen 1930-luvun puolivälissä käydyn linjataistelun seurauksena lehden taustaorganisaatio Yhdysvaltain Sosialistipuolueen Suomalainen Järjestö katkaisi välinsä puolueeseen, ja vuonna 1940 järjestön tilalle perustettiin sosiaalidemokraattinen Amerikan Suomalainen Kansanvallan Liitto.


title: Raivaaja (amerikansuomalainen lehti)

text: Maailmansotien välisenä aikana "Raivaajan" ideologinen sanoma alkoi vähitellen lientyä, ja lehti pyrki keskittymään laajempaa amerikansuomalaista lukijakuntaa kiinnostaviin asioihin. Vuonna 1926 kustannusyhtiö osti vanhan kilpailijan "Pohjan Tähden". "Raivaaja" jäi Uuden-Englannin ainoaksi suomenkieliseksi lehdeksi, joka alkoi julkaista myös seurakuntien ja raittiusseurojen uutisia. Samalla muuttui Suomen sisällissodan aiheuttama kielteinen suhtautuminen Suomeen, ja talvisodan aikana lehti tuki voimakkaasti Suomen sotaponnisteluja.


title: Raivaaja (amerikansuomalainen lehti)

text: "Raivaajan" levikki laski sosialistijärjestön hajoamisen ja "Eteenpäin"-lehden perustamisen takia vuoden 1920 kymmenestä tuhannesta kappaleesta kuuteen tuhanteen vuonna 1925, mutta nousi vuoteen 1930 mennessä jälleen yli kahdeksan tuhannen. F. J. Syrjälä joutui väistymään lehden johdosta vuonna 1919, jolloin päätoimittajaksi tuli toimitukseen vuonna 1915 liittynyt Yrjö Mäkelä. Syrjälä jatkoi kuitenkin työtään "Raivaajassa" ja vuosina 1924–1931 hän työskenteli jälleen sen päätoimittajana. Vuosina 1931–1952 päätoimittajana oli jälleen Mäkelä ja vuosina 1952–1962 lehden toimitukseen 1920-luvun lopussa tullut Elis Sulkanen. "Raivaajan" tunnetuimpia toimittajia oli vuosina 1922–1949 entinen Suomen eduskunnan puhemies ja senaatin johtaja Oskari Tokoi. Liikkeenhoitajina työskentelivät John Suomisen jälkeen William N. Reivo ja vuodesta 1950 lähtien Henry Puranen. Lehden vakaalla pohjalla ollut talous perustui tilausmaksujen lisäksi ilmoitustuloihin, kirjapainotöihin sekä sivutoimintoihin, joita olivat muun muassa kirja- ja äänilevymyynti, matkatoimisto, rahalähetysten käsittely ja vakuutusten myynti.


title: Raivaaja (amerikansuomalainen lehti)

text: Ensimmäisten siirtolaispolvien ikääntyessä ja nuorison amerikkalaistuessa "Raivaajan" lukijakunta alkoi kutistua. Jo 1950-luvulla sen tulevaisuus näytti kyseenalaiselta. Vuonna 1950 lehdellä oli vielä 5 950 tilaajaa, vuonna 1956 enää 4 700, vuonna 1962 3 200 ja vuonna 1992 noin 1 800. Ilmestymistiheys laski vuonna 1953 kuudesta viiteen, vuonna 1962 kolmeen ja vuonna 1969 kahteen kertaan viikossa. Vuonna 1976 "Raivaaja" muuttui viikkolehdeksi. Vuonna 1955 lehdellä oli vielä neljän hengen toimitus, mutta viimeistään 1980-luvulla siitä tuli yhden toimittajan ja yhden avustajan lehti. Viimeisenä toimittajana työskenteli Sävele Syrjälän jälkeen vuodesta 1984 lähtien Marita Cauthen.


title: Raivaaja (amerikansuomalainen lehti)

text: Vuosien saatossa "Raivaaja" muuttui työväenlehdestä suomalaista kulttuuria levittäväksi ja ylläpitäväksi lehdeksi. 1980-luvun alussa se ryhtyi julkaisemaan kirjoituksia myös englanniksi. Lehti lopetti toimintansa huhtikuussa 2009 taloudellista syistä. Sen lopettamiseen vaikuttivat muun muassa kohonneet postimaksut.


title: Raivaaja (amerikansuomalainen lehti)

text: Sanomalehden lisäksi "Raivaajan" kustannusyhtiö julkaisi aikakauslehtiä, vuosijulkaisuja ja kirjallisuutta. Yhtiön aikakauslehtiä olivat kaunokirjallis-teoreettinen kuukausilehti "Säkeniä" (1907–1921) ja sen jatkaja "Nykyaika" (1921–1937), vuosijulkaisuja "Raivaajan Työvainiolta" (1905–1911), "Raivaajan Kalenteri" (1911), "Raivaajan Joulu" (1950–), "Sydänkesä" (1951–) sekä "Työmiehen" ja "Toverin" kanssa julkaistut "Tietokäsikirja Amerikan Suomalaiselle Työväelle" (1912–1913) ja "Kalenteri Amerikan Suomalaiselle Työväelle" (1914–1922). Kirjanimikkeiden määrä kohosi neljäänkymmeneen vuonna 1913, kuuteenkymmeneen vuonna 1930 ja oli noin kahdeksankymmentä 1950-luvun puolivälissä. Pienten lentokirjasten ja sosialismin klassikkojen lisäksi julkaistiin tieto- ja kaunokirjallisuutta. Kirja-alalla "Raivaaja" toimi yhteistyössä muiden amerikansuomalaisten työväenkustantajien kanssa sekä välitti kirjallisuutta Suomesta. Vuonna 1940 "Raivaajan" kustannusyhtiö hankki Duluthissa ilmestyneen "Päivälehden" osake-enemmistön, mutta sen julkaiseminen jouduttiin lakkauttamaan tappiollisena vuonna 1948.


title: Ilo

text: Ilo on emotionaalinen tai affektiivinen tila, jota kuvataan tyytyväisyyden ja onnen tunteena.


title: Ilo

text: Iloa voi kokea esimerkiksi onnistuessaan tai tavatessaan itselleen mieluisan henkilön.


title: Antti Kylliäinen

text: Antti Kylliäinen (s. 1963) on kirjailija, kouluttaja ja Suomen evankelis-luterilaisen kirkon pappi. Hänet tunnetaan erityisesti universalistisesta käsityksestään, jonka mukaan kaikki ihmiset pääsevät kuolemansa jälkeen taivaaseen. Kylliäinen on kirjoittanut kirjat "Kaikki pääsevät taivaaseen" (1997), "Kompastuskiviä, ajatuksia evankeliumeista" (2001) ja "Maan päällä niin kuin taivaassa: Jumalan ja ihmisen armo" (2004).


title: Antti Kylliäinen

text: Kylliäinen vihittiin papiksi vuonna 1991. Hän työskenteli seurakuntapastorina Helsingissä Pakilan seurakunnassa.


title: Antti Kylliäinen

text: Vuonna 2008 Kylliäinen ilmoitti ottavansa vuoden virkavapaan ja ryhtyvänsä puhumaan yrityksissä armojohtamisesta sekä opiskelemaan Kauppakorkeakoulussa. Hän perusti Syfron-nimisen konsulttiyrityksen, jonka päätoimialana on tarjota yrityksille työyhteisön hyvinvointia ja yrityksen sisäistä vuoropuhelua parantavaa koulutusta.


title: Darryl Sittler

text: Darryl Glen Sittler (s. 18. syyskuuta 1950 Kitchener, Ontario) on kanadalainen pelaajauransa lopettanut jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä.


title: Darryl Sittler

text: Ennen NHL-uraansa Sittler pelasi 1960-luvun lopulla kolme kautta London Knightsissa OHA-junioriliigassa. Toronto Maple Leafs varasi Sittlerin NHL:ään numerolla kahdeksan ensimmäisellä kierroksella. Hän pelasi ammattilaisena vuodesta 1970 vuoteen 1985 Maple Leafsissä, Philadelphia Flyersissa ja Detroit Red Wingsissä.


title: Darryl Sittler

text: Sittler muistetaan 1970-luvun Toronto Maple Leafsin tehokkaimpana hyökkääjänä. Hän oli Maple Leafsin paras pistemies seitsemällä kaudella, kaudesta 1972–1973 kauteen 1975–1976 ja kaudesta 1977–1978 kauteen 1979–1980. Eniten pisteitä hän teki runkosarjakaudella 1977–1978, jolla hän teki yhteensä 117 tehopistettä 80:ssä ottelussa, 45 maalia ja 72 syöttöpistettä, kolmanneksi eniten kaikista NHL-pelaajista Guy Lafleurin ja Bryan Trottierin jälkeen. Kahdella kaudella hän oli joukkueen toiseksi paras pisteidentekijä, 1976–1977, jolla hän teki yhtä monta pistettä kuin Lanny McDonald, mutta vähemmän maaleja, ja 1980–1981, jolla hän teki yhden pisteen vähemmän kuin Wilf Paiement. Maple Leafsin paras maalintekijä Sittler oli kausina 1973–1974, 1974–1975 ja 1979–1980. 1970-luvun jälkipuoliskolla hän muodosti tehokkaan parivaljakon laitahyökkääjä McDonaldin kanssa, joka oli joukkueen paras maalintekijä kolmella kaudella, kaudesta 1976–1977 kauteen 1978–1979.


title: Darryl Sittler

text: Ottelussa Boston Bruinsia vastaan 7. helmikuuta 1976 Sittler teki kymmenen tehopistettä (kuusi maalia ja neljä syöttöpistettä), mikä on yhä NHL:n ennätys. Muutamaa kuukautta myöhemmin Sittler teki viisi maalia yhdessä pudotuspeliottelussa, mikä on jaettu NHL-ennätys Maurice Richardin, Newsy Lalonden, Reggie Leachin ja Mario Lemieux'n kanssa.


title: Darryl Sittler

text: Syksyllä 1976 Sittler teki Kanada-cupin toisessa loppuottelussa ratkaisevan, Kanadan mestaruuteen johtaneen 5–4 jatkoaikamaalin Tšekkoslovakiaa vastaan. Kanada oli voittanut ensimmäisen loppuottelun 6–0.


title: Darryl Sittler

text: Sittlerin välit Maple Leafsin omistajan Harold Ballardin kanssa olivat heikot. Kun Sittlerin ketjukaveri ja ystävä Lanny McDonald kaupattiin Colorado Rockiesiin joulukuussa 1979, Sittler jätti protestiksi väliaikaisesti joukkueensa kapteenin paikan. Hän palasi Maple Leafsin kapteeniksi kaudella 1980–1981, mutta kauden 1981–1982 puolivälissä hän pyysi siirtoa pois joukkueesta ja hänet kaupattiin Philadelphia Flyersiin tammikuussa 1982. Hän pelasi Flyersissa vuoteen 1984 asti ja viimeisellä kaudellaan, 1984–1985, Sittler pelasi Detroit Red Wingsissä. Kaudella 1982–1983 hän oli Flyersin paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Bobby Clarken jälkeen. Flyers-aikojensa tunnetuimman ketjun hän muodosti Bill Barberin ja Ilkka Sinisalon kanssa.


title: Darryl Sittler

text: Sittler valittiin Hockey Hall of Fameen vuonna 1989, jona vuonna Hall of Fameen valittiin pelaajista myös Herbie Lewis ja Vladislav Tretjak. Vuonna 1995 Maple Leafsin kannattajat valitsivat Sittlerin All-Time Leafs Teamin keskushyökkääjäksi ja vuonna 2003 seura nosti hänen pelinumeronsa, numeron 27, kunnioitettujen numeroiden joukkoon.


title: Darryl Sittler

text: Sittler oli pitkään Toronto Maple Leafsin kautta aikain eniten pisteitä ja maaleja tehnyt pelaaja, kunnes Mats Sundin ohitti hänen lukemansa lokakuussa 2007. Hänellä on myös ollut Toronton pisin pisteputki. Putki kesti 18 ottelua runkosarjakaudella 1977–1978 ja hän jakaa ennätyksen Ed Olczykin kanssa, joka kykeni samaan kaudella 1989–1990. Sittler pelasi NHL-urallaan yhteensä 1096 runkosarjaottelua ja teki niissä 1121 pistettä (484 maalia ja 637 syöttöpistettä). Pudotuspeleissä hän teki 76:ssa ottelussa 74 tehopistettä (29 maalia ja 45 syöttöpistettä).


title: Darryl Sittler

text: Hän lienee parhaita pelaajia, jotka eivät saavuttaneet Stanley Cupia.


title: Darryl Sittler

text: Sittler oli kesäkuusta 1971 alkaen naimisissa Wendy Sittlerin (o.s. Bibbings) kanssa, jonka kanssa hänellä oli kolme lasta, poika ja kaksi tytärtä. Hänen vaimonsa kuoli lokakuussa 2001 paksusuolen syöpään. Heidän poikansa sai NHL-varauksen, kun Philadelphia Flyers varasi hänet numerolla seitsemän ensimmäisellä kierroksella. Darryl ja Ryan Sittler ovat näin ensimmäiset isä ja poika, jotka on molemmat varattu kymmenen ensimmäisen joukossa NHL:n varaustilaisuudessa. Ryan Sittler pelasi ammattilaisena viisi kautta, vuodesta 1994 vuoteen 1999, liigoissa AHL ja ECHL.


title: Darryl Sittler

text: Vuonna 1991 julkaistiin Sittlerin elämäkertakirja "Sittler", jonka kustansi McClelland & Stewart ja jonka ovat tehneet Sittler, Chrys Goyens ja Allan Turowetz. Hänestä kertoo myös kirja "Sittler at Centre", joka julkaistiin vuonna 1979 ja jonka ovat tehneet Sittler ja Brian McFarlane.


title: Savolaiset

text: Savolaisilla tarkoitetaan itäsuomalaisesta Savon maakunnasta lähtöisin olevia ihmisiä, jotka muodostavat murteeltaan, perinteiltään, historialtaan ja identiteetiltään ominaislaatuisen ryhmän. 1800-luvulta lähtien savolaisia on pidetty yhtenä Suomen heimoista.


title: Savolaiset

text: Nykyään savolaisten perinteinen kotiseutu, Savo, on jaettu Etelä- ja Pohjois-Savon maakuntiin. Historiallisesti savolaiset olivat aina 1400-luvulta alkaen hyvin ekspansiivinen väestöryhmä. Savolaisväestöä siirtyi uudisasukkaiksi Keski-Suomeen, Kainuuseen, Pohjois-Karjalaan, Päijät-Hämeen pohjoisosaan, Etelä-Pohjanmaan Järviseudulle, Inkeriin (savakot) ja jopa Skandinavian niemimaalle (metsäsuomalaisten alue), mutta nykyään savolaisiksi mielletään yleensä vain ne, joiden läheiset sukujuuret ovat enimmäkseen Savossa.


title: Savolaiset

text: Muuttoliikkeiden vaikutuksesta savolaisia, kuten muitakin Suomen heimoja, asuu nykyisin joka puolella Suomea.


title: Savolaiset

text: Savon aluetta on asuttu yhtäjaksoiseksi kivikaudelta lähtien. Varhaisrautakaudella niin sanottu Luukonsaaren keramiikka kertoo Saimaan vesistöalueella eläneestä, pääasiassa ehkä järvikalastusta harjoittaneesta väestöstä. He olivat luultavasti kielellisiä ja geneettisiä esivanhempia niille myöhempien aikojen Sisä-Suomen metsästäjä- ja kalastajaväestöille, joita maanviljelijät ovat perinteisesti nimittäneet ”lappalaisiksi” myös Savossa. Lappalaiset on vanhastaan samaistettu saamelaisiin. Nykytutkimuksessa on kuitenkin usein otaksuttu, että eteläisessä ja keskisessä Suomessa elänyt muinainen lappalaisväestö ei välttämättä aina ollut saamenkielistä tai nykyisten Lapin saamelaisten geneettisiä lähisukulaisia. Luukonsaaren keramiikan jäätyä käytöstä 300-luvulla jaa. Savossa alkaa pitkä, arkeologisesti hyvin niukkalöytöinen kausi, joka ei kuitenkaan tarkoita asutuksen häviämistä.


title: Savolaiset

text: 700-luvun (merovingiajalla) arkeologisten löytöjen määrä vähitellen kasvaa Etelä-Savossa. Löydöt todistavat yhteyksistä läntisempään Suomeen: kyse on ehkä maata viljelevästä uudisasutuksesta.


title: Savolaiset

text: Runsaimmat arkeologiset löydöt tunnetaan nykyisen Mikkelin alueelta vuosien 800–1150 tienoilta. Tuolloin alueella on elänyt alkuperäisen kantaväestön lisäksi eri puolilta tullutta, pääasiassa kuitenkin hämäläistä väestöä. Maata viljelevien uudisasukkaiden ja pääasiassa ehkä kalastuksella eläneen, lappalaisiksi kutsutun kantaväestön kohtaamisista on muistumia kansanperinteessä. Lappalaisten kerrotaan vetäytyneen syrjään suomalaisasutuksen tieltä. Luultavasti kantaväestöä myös sulautui uuteen väestöön.


title: Savolaiset

text: Vuodet 950–1300 olivat karjalaisvaikutuksen aikaa, jonka yksityiskohdista tutkijat eivät ole päässeet täyteen yksimielisyyteen. Laatokalta ja Karjalankannakselta oli hyvät kulkuyhteydet Saimaalle. Tuona aikana Savo karjalaistui merkittävissä määrin niin väestöllisesti kuin kulttuurillisestikin.


title: Savolaiset

text:
Savolainen kansa rakentuu siis kolmesta ”kerroksesta”: kantaväestöstä (”lappalaisia”), hämäläisistä ja karjalaisista.
Pähkinäsaaren rauhassa vuonna 1323 Ruotsin ja Novgorodin raja vedettiin savolaisten ja karjalaisten väliin, jolloin Savo joutui Ruotsin vallan alle. Asutus lisääntyi yhä karjalaisten uudisasukkaiden myötä, esimerkiksi Sääminkiin muutti huomattavasti väestöä Laatokan Karjalasta ("katso esimerkiksi Hanhijärven kylä"), ja hämäläistäkin väestöä muutti pääasiassa Savilahden seudulle.


title: Savolaiset

text: Olavinlinnan rakentaminen aloitettiin vuonna 1475. Savolaiset ovatkin vuosisatojen ajan toimineet Ruotsin vallan alla puskurina venäläisten hyökkäyksille. Savolaisten asema ei ollut kadehdittava, sillä 1500-luvulta lähtien Ruotsin kruunu kohteli alamaisiaan kovakouraisesti niin Suomessa kuin Ruotsissakin: verotus oli tiukkaa ja suuria väkimääriä joutui sotaväkeen. Noina aikoina käynnistyi vielä nykyisinkin jatkuva savolaisten leviäminen ympäri Suomea. 1500-luvulla savolaiset uudisasukkaat levittäytyivät lähinnä Suur-Savosta Leppävirran ja Kuopion suunnalle.


title: Savolaiset

text: 1500-lukuun mennessä savolaiset asuttivatkin jo koko nykyisenä Savona tunnettua aluetta ja jopa osia Pohjanmaasta, enimmäkseen tehokkaan huuhtakaskiviljelyn tuloksena. 1600-luvun kuluessa savolaisperäisiä kaskiviljelijöitä työntyi Keski-Skandinavian erämaihin asti (metsäsuomalaiset).


title: Savolaiset

text: Vesi on aina ollut tärkeä elementti Järvi-Suomessa asuvien savolaisten elämässä. Savon lukuisat järvet ovat toimineet kauppa- ja kulkureitteinä, mutta myös sotanäyttämöinä.


title: Savolaiset

text: 1800-luvulla alkanut kansallinen herääminen johti myös savolaisen identiteetin voimistumiseen. Ulkoa omaksuttujen esikuvien mukaisesti nationalismi ja kansallisromantiikka korostivat sekä yleistä suomalaisuutta että maakuntien heimoidentiteettejä. Yhtenäisen suomalaisen kansakunnan rakentamiseen kuitenkin sisältyi se, että perinteisiä kulttuuri- ja murre-eroja häivytettiin. Valtakulttuuri luotiin länsisuomalaisuuden ja hämäläisyyden pohjalta. Suomen yleiskieli toki kehitettiin pääasiassa itäisistä murteista.


title: Savolaiset

text: Savolaisten maakuntalaulu on A. Oksasen kirjoittama Savolaisen laulu.


title: Savolaiset

text: Savolaiset murteet ovat vähentyneet ja yleispuhekieli valtaa alaa. Tiedotusvälineissä ei kuule savon murretta kuin humoristisiksi tarkoitetuissa yhteyksissä, Savon alueella tehdyissä haastatteluissa ja kansan elämää kuvaavissa ohjelmissa. Toisaalta esimerkiksi Savon Sanomat on ollut asiasta eri mieltä.


title: Savolaiset

text: Nykyään koko Savon alueella savolaiset puhuvat savolaismurteita. Savolaismurteet ovat levinneet myös laajalti maakunnan ulkopuolelle, Kainuuseen, Hämeeseen, Pohjois-Karjalaan ja savolaisten kaskenpolttajien mukana jopa Etelä-Pohjanmaan ruotsinkielisille alueille saakka. Savolaismurteiden alue peittää noin kolmasosan koko Suomen pinta-alasta. Savon alueella savolaismurteet jaetaan kolmeen pääryhmään: Pohjois-Savon, Etelä-Savon murteisiin ja Savonlinnan seudun välimurteisiin.


title: Savolaiset

text: Pohjois-Savon murteiden puhuma-aluetta ovat Hankasalmen itäosa, Haukivuori (liitetty Mikkeliin 2007), Heinävesi, Iisalmi, Joroinen, Jäppilä, Kaavi, Kangaslampi, Karttula, Keitele, Kiuruvesi, Konneveden itäosa, Kuopio, Lapinlahti, Leppävirta, Maaninka, Muuruvesi (liitetty Juankoskeen 1971), Nilsiä, Pieksämäki, Pielavesi, Rantasalmi, Rautalampi, Rautavaara, Riistavesi (liitetty Kuopioon 1973), Siilinjärvi, Sonkajärvi, Suonenjoki, Säyneinen (liitetty Juankoskeen 1971), Tervo, Tuusniemi, Varpaisjärvi (liitetty Lapinlahteen 2011), Vehmersalmi (liitetty Kuopioon 2005), Varkaus, Vesanto, Vieremä ja Virtasalmi.


title: Savolaiset

text: Etelä-Savon murteiden puhuma-aluetta ovat: Anttola (liitetty Mikkeliin), Hirvensalmi, Juva, Kangasniemi, Mikkeli, Mäntyharju, Pertunmaan (itäosa), Puumala, Ristiina, Sulkava ja Suomenniemi.


title: Savolaiset

text: Savonlinnan seudun välimurteita puhutaan Enonkoskella ja Savonlinnassa (Savonlinnan kaupungin lisäksi entisten Kerimäen, Punkaharjun, Savonrannan ja Säämingin kuntien alueella).


title: Savolaiset

text: Muuttoliikkeiden, Suomen heimojen keskinäisen kanssakäymisen ja tästä seuraavan heimorajojen ja -piirteiden vähittäisen häviämisen seurauksena ilmentyy savolaisuus nykypäivänä ennen kaikkea asuinpaikan ja puhekielen, murteen, muodossa. Suuria joukkoja savolaisia on ajan kuluessa muuttanut muun muassa Helsinkiin, ja usein ilkikurisesti vitsaillaan nyky-Helsingistä savolaisena kaupunkina.


title: Savolaiset

text: Vuonna 2004 eri puolilla Savoa kouluissa tehdyssä kyselytutkimuksessa 57,6 % vastanneista ilmoitti olevansa ylpeitä savolaisuudestaan. Samaisessa kyselyssä 58,8 % vastasi savolaisten olevan tasa-arvoisia muiden suomalaisten kanssa, ja 23 % piti savolaisia muita suomalaisia parempina.


title: Savolaiset

text: Stereotyyppinen savolainen on puhelias, leppoisa, lupsakka ja humoristinen jopa vääräleukaisuuteen asti. Kielteisenä piirteenä savolaisiin liitetään kierous, joskin Anne-Maria Nupposen väitöstutkimuksen mukaan kyseessä ei ole varsinainen petollisuus. Pikemminkin savolainen kiertely ja kaartelu asian ympärillä on usein tarkoitettu huumoriksi tai kohteliaisuudeksi, tylyyden välttämiseksi. Yhteiskuntatieteilijä Jarmo Siltaoja on esittänyt savolaisen vitsikkyyden kumpuavan Savon vaikeista olosuhteista, joissa maanviljelijät ovat keventäneet vastoinkäymisiään huumorilla. "Hätäkö tässä elläessä, eijoo vilun eikä nälän puutetta", on savolainen saattanut letkauttaa kuulumisia kysyttäessä. Savolainen keskustelutaito on kenties taustalla siihen, että "piälysmiehen" eli johtajan rooli sopii savolaiselle hyvin. Kaarlo Hännisen "Kansakoulun maantieto ja kotiseutuoppi yksiopettajaisia kouluja varten" vuodelta 1929 sanoo savolaisista seuraavaa: ""Savolainen heimohaara on ehkä syntynyt hämäläisten ja karjalaisten sekoituksesta. Savolainen on luonteeltaan leikillinen"; "hänen kielimurteensa on lausunnaltaan erikoista.""


title: Jonah Hex

text: Jonah Hex on DC Comicsin western-sarjakuvahahmo ja antisankari, jonka loivat John Albano ja Tony DeZuñiga 1970-luvun alkupuolella.


title: Jonah Hex

text: Jonah Hex tunnetaan kuitenkin paremmin Michael Fleischerin kirjoittamista tarinoista. Hex poikkeaa perinteisistä villin lännen sankareista siinä, ettei hän ole siloposkinen revolverisankari Roy Rogersin tyyliin vaan kasvoiltaan runneltu, väkivaltainen palkkionmetsästäjä, joka pukeutuu Etelävaltioiden univormuun. Hexin seikkailut sisältävät myös yleensä hyvin epäperinteisiä elementtejä, kuten voodoota tai aikamatkustusta.


title: Jonah Hex

text: Elokuussa 2010 Egmont Kustannus julkaisi neljännen mustavalkoisen Jonah Hex -kokoelman. Kokoelman tarinassa kerrotaan palkkionmetsästäjästä, joka yrittää asettua aloilleen ja perustaa perheen. Yli 200-sivuisesta tarinapaketin on käsikirjoittanut Michael Fleisher, kuvittaneet Dick Ayers ja Ross Andru, ja hahmosuunnittelun teki Tony DeZuniga. Suomennos on Moog Konttisen.


title: Jonah Hex

text: Jonah Hex on kokenut vastoinkäymisiä pitkin elämäänsä, hän syntyi 1. marraskuuta 1838 Woodson ja Virginia "Ginny" Hexille. Isänsä Woodson oli alkoholisti ja hakkasi usein vaimoaan ja poikaansa. Hexin ollessa 10-vuotias hänen isänsä antoi pojalleen syntymäpäivälahjaksi kiväärin, jonka myötä Hex toivoi heidän suhteensa parantuvan. Kaikki kuitenkin kääntyi toisin kun Woodson hyökkäsi humalapäissään vaimonsa kimppuun luullessaan tämän pettäneen miestään. Pian pari erosi ja nuori Hex jäi asumaan isänsä luokse.


title: Jonah Hex

text: Myöhemmin Woodson päätti muutta poikansa kanssa Kaliforniaan kullankaivosten perään Kalifornian kultaryntäyksen myötä. Matkan aikana hän myi 13-vuotiaan poikansa Jonahin tapaamansa intiaaniheimon päällikölle, saadessaan vaihdossa turkiksia. Hex kasvoi heimon mukana, missä intiaanit opettivat hänet metsästämään ja taistelemaan. Vaikka vuosien saatossa Hex oli pelkkä orja heimolle, heidän päällikkönsä suosi poikaa poikkeustapauksissa. Ollessaan 15-vuotias hän pelasti heimonsa päällikön, kun puuma hyökkäsi tämän kimppuun. Päällikkö jäi kiitollisuudenvelkaan ja vapautti Hexin orjan tehtävistä. Vaikka Hex olisi voinut lähteä pois, hän päätti jäädä heimon pariin, jonka kanssa hän oli jo viettänyt kaksi vuotta.


title: Jonah Hex

text: Jäätyään heimoon Hex ystävystyi päällikön pojan, Noh-Tanten kanssa. Kaksikko oli kuin veljiä toisilleen, mutta ajauituivat riitoihin kilpaillessaan White Fawn naisen huomiosta. Nainen oli kiinnostunut enemmän Hexistä, mikä sai Noh-Tanten kateelliseksi, mikä puolestaan muuttui ajan myötä vihaksi. Hexin ollessa noin 16-vuotias heimon päällikkö päätti koetella poikia sotureina. Päällikkö ohjeisti poikia hiipimään läheiseen Kiowa-intiaanien leiriin hevosvarkaisiin ja tuomaan saalis kotileiriin. Noh-Tah huomasi tämän olevan oiva tilaisuus voittaa White Fawnin huomio itselleen voittamalla kilpailu. Matkan aikana Noh-Tante löi Hexin tajuttomaksi ja oli vakuuttunut että Kiowa-heimo tappaisi Hexin. Palattuaan takaisin onnistuneelta ryöstöretkeltä Noh-Tante kertoi isälleen Kiowa-heimolaisten tappaneen Hexin ryöstön aikana.


title: Jonah Hex

text: Sillä välin kun heimolaiset olettivat Hexin olleen kuollut, ryhmä palkkionmetsästäjiä teki rynnäkön Kiowa-heimon leiriin. Ammuskelun aikana harhaan ammuttu luoti osui Hexiin ja hän jäi haavoittuneena makaamaan maahan. Pian turkismetsästäjä huomaa ontuvan Hexin ja hoitaa pojan kuntoon. Samalla Hex vannoo ettei palaa sijaisperheensä luokse petturuuden vuoksi, ja alkaa elämään yksin luottaen opetettuihin selviytymiskeinoihin, joita hän oppi intiaani heimolta. Hex toimi puhvelinmetsästäjänä täysi-ikäiseksi saakka, kunnes liittyi Yhdysvaltain armeijaan ratsuväen tiedustelijaksi.


title: Jonah Hex

text: Vuonna 1861 Yhdysvallat koki radikaalin kahtiajaon. Sisällissodan syttyessä pohjoisen ja etelän välille Hex vaihtoi uskollisuutensa etelävaltioiden puolelle, jossa hän toimi neljännen ratsuväen luutnanttina. Sodan aikana hän tapasi sotilaan nimeltä Jeb Turnbull, josta tuli Hexin hyvä ystävä.


title: Jonah Hex

text: Syyskuussa 1862 presidentti Abraham Lincoln ilmoitti vapausjulistuksensa, jonka lakiehdotuksen myötä orjuus kiellettiin. Hex tajusi pian ettei voisi enää kannattaa maaorjuutta, ja hylkäsi asemansa matkustaakseen Unionileirille Fort Charlotteen antautuakseen. Leirin kapteeni painosti Hexiä paljastamaan etelävaltioiden suunnitelmat, mutta hän kieltäytyi kertomasta. Eräs lääkintämies kuitenkin onnistui selvittämään kapinallisten olinpaikan Hexin hevosen kavioissa olleesta savesta. Unionin sotilaat matkasivat vihollisen alueelle ja yllättivät heidät leirintäalueella. Kapinallisten pidätyksen myötä Unionin kapteeni kiitti julkisesti Jonah Hexiä avustuksesta, jonka myötä hänen entinen yksikkönsä alkoi pitää häntä petturina.


title: Jonah Hex

text: Vangit vietiin takaisin Fort Charlotten Unioni-leirille, jossa pian kävi ilmi ettei heillä ollut tarpeeksi ruokaa syöttääkseen vankeja. Tämän myötä Unionin kapteeni päätti manipuloida Hexin järjestämään vankien paon leiriltä. Hex löysi reitin sellinsä alta, jonka avulla pääsisi toiseen vankileiriin, jossa Jeb Turnbull ja muut vangit olivat. Hex yritti auttaa entistä yksikköään pakenemaan, mutta Unionin kapteeni oli jo valmistautunut tilannetta varten ja käski sotilaitaan ampumaan jokaisen vankikarkulaisen. Samassa verilöylyssä kuoli Hexin ystävä Jeb Turnbull. Myös Hex joutui ammutuksi, mutta onnistui selviämään hengissä siihen asti että ehti tappaa leirin kapteenin.


title: Jonah Hex

text: Fort Charlotten verilöylyn jälkeen Hex matkasi paikattuna länsi-alueille, jossa hän palasi vanhan heimonsa luokse. Hän sai huomata että vanha kilpailijansa Noh-Tante oli mennyt naimisiin molempien ihannoimman White Fawnin kanssa. Heimon päällikkö oli puolestaan järkyttynyt huomatessaan Hexin ollessa elossa ja kyseenalaisti poikansa rehellisyyden. Hex ilmoitti julkisesti että Noh-Tante oli pettänyt hänet, jonka myötä heimon päällikkö päätti ratkaista totuuden kaksinkamppailun merkeissä. Noh-Tante pelkäsi ettei pärjäisi tappelussa Hexiä vastaan ja peukaloi tämän sotakirvettä.


title: Jonah Hex

text: Taistelun alkaessa Hex huomasi olevansa alakynnessä Noh-Tanten eläimellisille hyökkäyksille, eikä hänen sotakirveestään ollut sabotaasin takia mitään hyötyä. Hex päätti turvautua pitkään metsästyspuukkoonsa, ja onnistui tappamaan Noh-Tanten taistelun päätteeksi. Hex rikkoi samalla heimon pyhän lain, mikä kielsi tappamasta apassia. Hex yritti valittaa heimon päällikölle tapahtuman olleen vain itsepuolustusta, mutta päällikkö ei kuunnellut selitystä. Sen sijaan hän tuomitsi Hexin saamaan paholaisen merkin. Useat heimolaiset pitivät häntä kiinni, kun Hexin oikeanpuoleinen naama poltettiin kuumennetulla kirveellä. Rituaalin päätteeksi Hex karkotettiin heimosta.


title: Jonah Hex

text: Jonkin ajan kuluttua Hex vaelsi kaupunkiin juomaan surunsa pois. Kompastellessaan ulos saluunasta päihtyneenä hän huomasi lainsuojattoman nimeltä Lucas "Mad Dog" McGill, joka uhkaili nuorta naista. Päihtyneenä Hexin mieli teki temput ja hän kuvitteli Mad Dogin olevan isänsä, ja erityisesti Mad Dogin huutelemat sanat kaikuivat Hexin korvaan, joita hän oli kuullut isänsä huutelevan humalassa äidilleen. Ajattelematta Hex veti aseensa esille ja ampui Mad Dogin keskelle katua. Pian apulaisheriffi juoksi paikalle kiittämään Hexiä lainsuojattoman ampumisesta. Samalla apulaissheriffi kertoi Hexille, että lainsuojattomien kiinniottamisesta tienaisi hyvin rahaa, jonka myötä Hex ryhtyi palkkionmetsästäjäksi.


title: Jonah Hex

text: Hex on esiintynyt harvemmin televisiossa ja teki varsinaisesti ensimmäisen esiintymisensä vuonna 1995 animaatiosarjassa Batman. Jaksossa "Showdown" Hexin menneisyys kerrottiin hieman eri lailla sarjakuvaan nähden. Hänen isänsä oli alkoholisti ja äiti tanssityttö. Hexin isä myi hänet lapsityöntekijäksi kaivamaan kaivoksia. Työn parissa hänen kasvonsa arpeutui sieppaajien johdosta, joiden rikoksien myötä Hex sai syyt niskoilleen. Hän kuitenkin pakeni kaivoksilta aloittaakseen oman elämänsä. Pian Hex huomasi olevansa luonnanlahjakas ampuja ja päätti ryhtyä palkkionmetsästäjäksi. Sittemmin hän muun muassa jahtasi Ra's al Ghulin poikaa Arkady Duvallia 1800-luvulla. Sarjassa hahmon äänenä oli Bill McKinney.


title: Jonah Hex

text: Hex esiintyi Justice League Unlimitedissa vuonna 2005 jaksossa "The Once and Future Thing, Part 1: Weird Western Tales". Hän lähinnä auttoi muiden 1870-luvun sankareiden kanssa Batmania, Ihmenaista ja Vihreää Lyhtyä saamaan aikamatkustaja rikollista David Clintonia kiinni. Jonah Hexin äänenä toimi Adam Baldwin.


title: Jonah Hex

text: Jonah Hex esiintyi vierailevana hahmona Batman – pelottomat -animaatiosarjassa. Se teki sarjassa ensiesiintymisensä jakson "Return of the Fearsome Fangs" alussa nähdyssä lyhytanimaatiossa 20. helmikuuta 2009. Hahmon äänenä toimi Phil Morris.


title: Jonah Hex

text: Jaksossa lännen ajan Royal Flush Gang yritti tappaa hänet, mutta Batmanin avustuksella säilyi hengissä. Kiitokseksi hän antaa Batmanille kultaisen kolikon. Toisen kerran Hex esiintyi "Duel of the Double Crossers", jossa hänellä oli isompi rooli. Hex toimi jaksossa tuttuun tapaan palkkionmetsästäjänä ja sieppasi Mongulille erinäisiä sotureita hänen sotamaailmaansa. Lopulta Hex sai tehtäväkseen napata Batman, jossa hän myös onnistui. Sittemmin Hex auttoi Batmania karkaamaan taisteluareenalta ja vapauttamaan kaikki sieppaamansa soturit. Prosessin aikana Mongul oli kuitenkin kytkenyt pääkonsolin aikakoneeseensa, jonka tuhottua myös aikakone tuhoutuisi. Hex antoi Batmanille suostumuksensa tuhota konsoli, jotta vangit vapautuisivat. Hex jäi elämään 2000-luvulle, eikä näin voinut vielä palata omaan aikaansa.


title: Jonah Hex

text: Thomas Jane ääninäytteli Jonah Hexiä lyhytanimaatioelokuvassa , joka julkaistiin 27. heinäkuuta 2010 suoraan DVD:lle.


title: Jonah Hex

text: Elokuvassa Hex etsi 500 dollarin arvoista Red nimistä lainsuojatonta. Hän saapui erääseen saluunaan, jossa hän tiedusteli baarimikolta miehestä, mutta ilman tulosta. Pian viereen saapui eräs nuori nainen, joka pyysi palvelusta saada rahaa päästäkseen kaupungista pois mikäli hän kertoisi jotain Hexin etsimästä miehestä. Hex antoi rahat ja nainen kertoi nähneensä miehen Lorrainen kanssa, joka houkuttelee varakkaimmat miehet yläkerran huoneeseensa ja tappaa ne. Hex päättää houkutella naisen esiin tarjoamalla kaikille ilmaiset juomat, jonka myötä Lorraine saapuu paikalle houkuttelemaan Hexin yläkertaan. Hex saapuu yläkertaa ja utelee naiselta mikäli tämä tietäisi jotain kuolleesta miehestä. Lorraine väittää ettei tiedä mitään, mutta samassa yrittää ampua Hexin, joka osasi odottaa tilannetta ja heitti hattunsa naisen päälle hämäyksenä, jonka myötä hän sai lyötyä naisen tajuttomaksi. Samassa paikalle ilmestyvät kaksi Lorrainen kätyriä, jotka yrittävät tappaa Hexin. Hex onnistui kuitenkin ampumaan aseellisen roiston, mutta joutuu hetken tappelemaan nyrkein kirveen kanssa riehuvaa ja kookkaampaa miestä vastaan. Hex onnistuu lopulta lyömään miehen ja pudottaa hänet yläkerrasta alas baaripöydän päälle. Samassa baarimikko yrittää ampua Hexin, mutta antisankari onnistuu tarkemmin ja ampuu baarimikon. Palattuaan takaisin Lorraine on jo tajuissaan ja Hex käskee naista aseella uhaten kertomaan Redin olinpaikan. Nainen vie hänet hylättyyn kaivokseen, jonne hän on kerännyt kaikki tappamansa miehet erääseen onkaloon. Molemmat laskeutuvat köyden varassa maanalaiseen koloon, josta Hex raahaa Redin ruumiin ylös ja jättää Lorrainen muiden ruumiiden kanssa.


title: Jonah Hex

text: Näytelmäelokuvasta oli puhuttu 1970-luvun lopulta lähtien, mutta tuloksetta. Vuonna 2008 kuitenkin ilmoitettiin elokuvan saavan ensi-iltansa vuonna 2010 Mark Neveldinen ohjaamana. Nimikkoelokuvassaan hahmoa näyttelee Josh Brolin. Hex yllättäen pettää yksikönsä komentajan Quentin Turnbullin pelastaakseen sairaalan ja tappaa samalla Turnbullin pojan. Tämän johdosta Turnbull kostaa Hexille polttamalla hänen talonsa. Palon aikana kuolevat Hexin vaimo ja poika. Samalla Turnbull tekee polttomerkinnän Hexin naamaan ja jätti hänet kuolemaisilleen.


title: Jonah Hex

text: Päiviä myöhemmin intiaanit löytävät Hexin ja elvyttävät hänet mystisillä voimilla. Tämän seurauksena Hexillä on kyky kommunikoida kuolleiden kanssa, sillä hänen maallisen läsnä olonsa lisäksi, Hex huomataan tuonelassa. Kuultuaan Turnbullin kuolleen hotellipalossa hän ryhtyy palkkionmetsästäjäksi. Myöhemmin huhu osoittautuu vääräksi, kun Turnbull onkin elossa ja kokoamassa armeijaansa käynnistääkseen sodan. Tämän johdosta Yhdysvaltain armeija tekee Hexille tarjouksen. Mikäli hän etsisi käsiinsä ja nappaisi vaarallisen Turnbullin, Hex saisi vapautuksen etsintäkuulutuksestaan.


title: Lofootit

text: Lofootit (, ) on Pohjois-Norjassa sijaitseva saariryhmä. Lofooteilla asuu noin 24 500 ihmistä, jotka saavat elinkeinonsa muun muassa kalastuksesta ja matkailusta. Saarille pääsee valtatietä E10 pitkin. Vuoden 2007 joulukuussa valmistunut tiehanke Lofast mahdollistaa kiinteän maantieyhteyden mantereelle. Tie päättyy Moskenesøyan Å:ssa.


title: Lofootit

text: Lofootit oli alun perin Vestvågøy-saaren vanha nimi. Nimen alkuosa "lo" tarkoittaa ilvestä, loppuosa on muinaisnorjaa ja tarkoittaa jalkaa. Saaren muotoa onkin luultavasti verrattu ilveksen jalkaan.


title: Lofootit

text: Lofootit sijaitsevat Pohjois-Norjassa napapiiriltä pohjoiseen. Saariryhmä koostuu Våganin, Vestvågøyn, Flakstadin, Moskenesin, Værøyn ja Røstin kunnista. Suurimpiin saariin kuuluvat Hinnøyan eteläkärki, eteläinen Austvågøy, Gimsøya, Vestvågøya, Flakstadøya ja Moskenesøya. Kauempana etelässä on kaksi pienempää, eristäytynyttä saarta Værøy ja Røst. Koko saariryhmän pinta-ala on 1 227 km² ja asukasluku 24 500. Lofoottien saariryhmän ja sisämaan välissä on valtava Vestfjord ja pohjoisessa Vesterålen. Lofoottien suurimmat kaupungit ovat Vestvågøyssä sijaitseva Leknes ja Våganissa sijaitseva Svolvær.


title: Lofootit

text: Lofoottien maisemaa hallitsevat vuoret huippuineen, suojaisat lahdelmat, pitkälle ulottuva merenranta ja suuret, koskemattomat alueet. Lofoottien korkein vuori on Austvågøyssa sijaitseva Higravstinden (1 146 m). Lofooteilta koillisessa sijaitsevassa Møysalenin kansallispuistossa on jopa yli 1 200 m yltäviä vuoria. Lofoottien kallioperä koostuu pääosin prekambrikauden aikaisesta kiviaineksesta. Lofoottien vuoret muodostuivat vasta viimeisen, noin 10 000 vuotta sitten päättyneen jääkauden seurauksena. Jään vetäydyttyä jäljelle jäi runsaasti kovia harjanteita ja vuorenhuippuja.


title: Lofootit

text: Moskenesøyan ja ulompien saarten välissä, läntisillä Lofooteilla sijaitsee kuuluisa Moskstraumen. Se on niin sanottu maelstrom, joka koostuu useista vuorovesi-ilmiöön liittyvistä akanvirroista ja vesipyörteistä. Moskstraumen on lajissaan yksi maailman voimakkaimmista virroista ja on vaarallinen lähistön vesillä liikkujille.


title: Lofootit

text: Alueen merielämä on rikasta. Merenpohja vajoaa jyrkästi yli 2 000 metrin syvyyteen Lofoottien ja Vesterålenin pohjois- ja länsipuolella. Lofoottien saariryhmän lounaispuolella sijaitseva Røstrevet on suurin kylmän eli syvän veden koralliriutta ja suurin silmäkoralliriutta.


title: Lofootit

text: Geologinen tuntemus Norjan edustan mannerreunustasta syrjäisten Lofoottien ympäristössä on pysynyt rajallisena, kun lähiympäristön merkittävät tutkimukset ovat toistaiseksi rajoittuneet etelämpänä sijaitseviin Vøringin ja Møren altaisiin sekä kauempana rannoista sijaitsevalle syvälle vesialueelle Lofooteilta länteen. Lofoottien ja Vesterålenin alueella on Vøringin altaaseen liittyvä laajentuma, joka on geologisesti melko samankaltainen, joten alue tarjoaa potentiaalisen ympäristön jatkotutkimuksille. Ensisijaisia tutkimuskohteita olisivat vinot siirroksiin liittyvät lohkareet sekä horstirakenteet, jotka sisältäisivät eristyneitä jura- ja triaskautisia varastoja.


title: Lofootit

text: Hinnøya on koko Norjan rannikon suurin saari (2 204,7 km²). Sitä ei pidetä Lofoottien suurimpana saarena, sillä nykyisin sitä ei lueta kokonaisuudessaan saariryhmään kuuluvaksi. Hinnøya lukeutuu osittain myös Vesterålenin saaristoon, ja Lofootteihin siitä kuuluu lähinnä saaren eteläinen kärki. Saaren korkein kohta on Møysalenin kansallispuistossa oleva Møysalen (1 262 m), vaikkakin kyseinen alue katsotaankin poiskuuluvaksi Lofoottien alueelta. Läntisemmästä Lofoottien saaresta, Austvågøyasta, saaren erottaa Raftsundet-salmi. Saari on sekä Nordlandin että Tromssan läänin alueella ja sen osia kuuluu kahdeksalle kunnalle, jotka ovat Lødingen, Hadsel, Vågan, Sortland, Kvæfjord, Andøy, Harstad ja Tjeldsund.


title: Lofootit

text: Austvågøya on toiseksi suurin osittain Lofoottien alueella sijaitsevista saarista (526,7 km²). Saari jakautuu lähes kahtia, sillä Sløverfjordenin ja Austnesfjordenin vuonojen perukoiden väliin jää vain kapeahko kannas, joka yhdistää saaren länsi- ja itäpuolet. Saarella sijaitsee useita yli 1 000-metrisiä vuoria, jotka ovat kaikki saaren itäisessä osassa. Saaren korkein huippu, Higravstinden (1 146 m), on myös Lofoottien saariston korkein kohta. Saaren länsipuolen korkeimmat huiput jäävät hieman alle 1 000 metriin. Saarelta löytyy kaksi kuntaa, jotka ovat Vågan ja Hadsel.


title: Lofootit

text: Gimsøya on muihin pääsaariin verrattuna jonkin verran pienempi (46,4 km²). Se sijoittuu Vestvågøyan ja Austvågøyan saarten väliin, joista sen erottaa lännessä Sundklakkstraumen- ja idässä Gimsøystraumen-salmi. Saaren korkein kohta on Bardstrandfjellet (769 m). Saari kuuluu Våganin kunnalle.


title: Lofootit

text: Vestvågøya sijaitsee Flakstadøyan, Austvågøyan sekä Gimsøyan välissä, ja sillä on pinta-alaa 411,1 km². Saaren korkein kohta sijaitsee 964 metriä merenpinnan tasoa ylempänä Himmeltindanin vuoriryhmässä. Saaren erottaa muista Lofoottien pääsaarista salmet Nappstraumen, Sundklakkstraumen ja Gimsøystraumen. Saari on kokonaan Vestvågøyn kunnan alueella.


title: Lofootit

text: Flakstadøyan pinta-ala on 109,8 km², ja se sijaitsee Moskenesøyan ja Vestvågøyan välissä. Vierekkäiset pääsaaret erottaa toisistaan Sundstraumen ja Nappstraumen. Saaren korkein kohta on Stjerntinden (934 m). Suurimmat vuonot tai lahdet ovat Skjelfjorden ja Flakstadpollen. Saari kuuluu kokonaisuudessaan Flakstadin kuntaan.


title: Lofootit

text: Moskenesøya on eteläisin ja läntisin Lofoottien pääsaarista, ja sen pinta-ala on 185,9 km². Moskenesøyan erottaa Flakstadøyasta kapeahko Sundstraumen-salmi. Saaren korkein kohta on Hermannsdalstinden (1 029 m). Suurimmat vuonot ovat Kjerkfjorden ja Selfjorden. Saarella on kaksi kuntaa, jotka ovat Moskenes ja Flakstad.


title: Lofootit

text: Moskenesøyaakin kauempana merellä sijaitsee lukuisia pienempiä Lofoottien saaria, joille kulkeminen tapahtuu lähinnä vesiteitse. Værøyan ja Røstin saarille on rakennettu kuitenkin lentokentät. Nämä ja monet muut pienemmät saaret kuuluvat Værøyn ja Røstin saaristokunnille. Værøyan saaren korkein kohta on Nordlandsnupen (450 m). Røstin pääsaari on melko alava, mutta kunnan korkein kohta sijaitsee 259 metriä merenpinnan tasoa ylempänä Storfjellet-vuoren nimeä kantavalla saarella.


title: Lofootit

text: Lofooteilla on runsaasti merikotkia ja merimetsoja, ja paljon muita lintulajeja, kuten värikäs lunni. Saukot ovat alueella yleisiä ja suuremmilla saarilla on myös hirviä. Saaristo tarjoaa suojaisia vesialueita myös miekkavalaille ja kaskeloteille.


title: Lofootit

text: Joissakin metsissä kasvaa mäntyjä ja pihlajaa. Lofooteilla ei ole luonnollisia havumetsiä, mutta alueella on joitakin istutettuja metsiä, joissa kasvaa kuusia. Saariryhmässä esiintyy myös suomenpihlajaa ja metsäomenapuita, joita ei kasva kauempana pohjoisessa.


title: Lofootit

text: Lofoottien talvilämpötilat ovat melko lauhoja ottaen huomioon saariryhmän sijainnin napapiiristä pohjoiseen. Tämä johtuu Golfvirrasta. Røst ja Værøy ovat pohjoisimmat paikat maailmassa, missä keskilämpötila pysyy nollan yläpuolella koko vuoden.


title: Lofootit

text: Lofoottien koillisosassa talvet ovat hieman viileämpiä, esimerkiksi Svolværissä tammikuun keskilämpötila on -1,5 °C, mutta kesät ovat hieman lämpimämpiä. Sekä heinä- että elokuun keskilämpötila on 13 °C. Kuivimmat kuukaudet ovat touko- ja kesäkuu, kun taas lokakuun sademäärä on kolme kertaa suurempi. Tyypillinen päivälämpötila toukokuussa on 9 °C, heinäkuussa 15 °C ja syyskuussa 11 °C. Korkein Svolværissä mitattu lämpötila on 30,4 °C. Loppusyksystä ja talvella saattaa esiintyä voimakkaita tuulia, mutta ne ovat harvinaisia maaliskuusta lokakuun keskivaiheille. Lumi ja räntä eivät ole talvisin epätavallisia, mutta vuorille saattaa kerääntyä suuriakin määriä lunta, ja joinakin talvina lunta saattaa tulla jyrkiltä vuorilta lumivyörynä.


title: Lofootit

text: Svolværissä keskiyön aurinko on horisontin yläpuolella toukokuun 25. päivästä heinäkuun 17. ja talvisin se ei nouse joulukuun 4. päivän jälkeen ennen tammikuun 7. päivää. Leknesissä aurinko on horisontin yläpuolella toukokuun 26. päivästä heinäkuun 17. päivään, eikä se nouse joulukuun 9. päivän jälkeen ennen tammikuun neljättä.


title: Lofootit

text: Meriveden lämpötila on kirjattu vuodesta 1935 alkaen. Metrin syvyydessä lähellä Skrovan kylää lämpötilat vaihtelevat maaliskuun 3 °C:sta elokuun 14 °C:seen. Joinakin vuosina lämpötila on ollut myös yli 17 °C. Marraskuussa meriveden lämpötila on noin 7–8 °C. 200 m:n syvyydessä veden lämpötila on noin 8 °C lähes koko vuoden.


title: Lofootit

text: Lofootit tarjoavat monia erilaisia vapaa-ajan aktiviteetteja, kuten kallio- ja vuorikiipeilyä, pyöräilyä ja golfaamista. Kesäisin Lofooteilla on valoisaa kellon ympäri. Kallio- ja vuorikiipeilyä harrastetaan pääasiassa Austvågøyassa ja Moskenesøyassa, kun taas pyöräreitti kulkee Å:sta läpi Fiskebølin. Tie on osittain julkinen, mutta liikenne ei ole vilkasta, tosin heinäkuussa liikkeellä saattaa olla useitakin asuntoautoja.


title: Lofootit

text: Kalastus on yksi Lofoottien tärkeimmistä elinkeinoista. Saariryhmä on ollut jo yli tuhannen vuoden ajan hyvä turskanpyyntipaikka, erityisesti talvisin, kun turskat uivat Barentsinmereltä ja kerääntyvät Lofooteille kutemaan. Lofooteilla sijaitsevat turskien ja sillien kalastusalueet kuuluvat maapallon rikkaimpiin. Alavalla maalla myös maataloudella on merkittävä rooli.


title: Lofootit

text: Lofooteilta on autolauttayhteys mantereelle, esimerkiksi Svolværista Skutvikiin ja Moskenesista Bodøn. Lofooteilta on myös tieyhteys. Valtatie E10 yhdistää saariryhmän suurimmat saaret toisiinsa ja saariryhmän Manner-Norjaan siltojen ja merenalaisten tunnelien kautta. Lofooteilla kulkee päivittäin myös muutamia bussivuoroja saarien ja mantereen välillä.


title: Lofootit

text: Lofoottien aluetta palvelee kolme lentokenttää


title: Lofootit

text: Harstad-Narvik-lentoasemalta on lentoja Tromssaan ja Bodøhön, sekä päivittäin suoria yhteyksiä Osloon ja Trondheimiin. Sieltä on myös tilauslentoja Etelä-Eurooppaan ja Kanariansaarille. Leknesin lentoasemalta on lentoja Osloon ja joihinkin Nordlandin läänin kuntiin ja kaupunkeihin. Svolværin lentoasemalta on lentoja Bodøhön ja Leknesiin.


title: Martti Vainaa & Sallitut aineet

text: Martti Vainaa & Sallitut aineet on vuonna 2001 perustettu pop-yhtye. Se oli alun perin trio, kunnes laajeni viisimiehiseksi vuonna 2005. Uransa alkuaikoina yhtye keskittyi cover-kappaleiden soittamiseen, mutta laati niihin myös omia sanoituksiaan ja sovituksiaan. Nykyisessä kokoonpanossaan yhtye on keskittynyt oman tuotannon laatimiseen. Vuonna 2003 yhtye teki jyväskyläläiselle salibandy-seura Happeelle kannustuslaulun ”Pelimies”, josta tuli kesän 2005 kesähitti. Se nousi välittömästi julkaisunsa jälkeen singlelistan ykköseksi viikolla 28 ja saavutti TOP20-listalla yhteensä 26 listaviikkoa. Ylen virallisten viikoittaisten myyntiraporttien 2005 mukaan Pelimies-single oli myydyin single Suomessa vuonna 2005.


title: Palkkionmetsästäjä

text: Palkkionmetsästäjä on yksityishenkilö, joka jäljittää etsintäkuulutettuja rikollisia ja karkureita rahapalkkiota vastaan.


title: Palkkionmetsästäjä

text: Palkkionmetsästys on laillista Yhdysvalloissa, eikä ammatin harjoittajilta yleensä vaadita erityistä koulutusta tehtäväänsä. Palkkionmetsästäjät voivat myös tunkeutua yksityisalueelle ilman etsintälupaa, toisin kuin poliisit.


title: Palkkionmetsästäjä

text: Toiminnassa on omat vaaransa, sillä Yhdysvaltain perustuslain 2. lisäyksen mukaisesti jokainen Yhdysvaltain kansalainen saa kantaa ampuma-asetta, myös etsintäkuulutettu rikollinen. Lisäksi yksityisalueelle tunkeutuvaa (ilman etsintälupaa tai alueen omistajan/asukkaan lupaa) vastaan on oikeus puolustautua. Palkkionmetsästäjä siis toimii tällaisessa tilanteessa henkensä uhalla.


title: Palkkionmetsästäjä

text: Jotkut osavaltiot ovat kuitenkin asettaneet rajoituksia palkkionmetsästäjille: Kaliforniassa heiltä vaaditaan kahden viikon koulutus, minkä lisäksi heidän taustansa tarkastetaan. Joissakin osavaltioissa palkkionmetsästäjien täytyy pitää palkkionmetsästäjän univormua.


title: Palkkionmetsästäjä

text: Käsitettä palkkionmetsästäjä käytetään nykyään myös laajemmissa yhteyksissä. Osana Yhdysvaltain johtamaa sotaa kansainvälistä terrorismia vastaan on käytetty al-Qaidan jäseniksi epäiltävien kiinni ottamiseen muun muassa pakistanilaisia. He ovat ottaneet kiinni henkilöitä, joiden ei ole voitu todistaa olleen al-Qaidan taistelijoita vuosia kestäneen tuomioon perustumattoman tutkintavankeuden jälkeenkään.


title: Savolaisen laulu

text: Savolaisen laulu on Savon historiallisen maakunnan, Etelä- ja Pohjois-Savon nykymaakuntien sekä savolaisten maakuntalaulu. Se on myös Suomen ensimmäinen maakuntalaulu.


title: Savolaisen laulu

text: Savolaisen laulun on sanoittanut August Ahlqvist (kirjailijanimi A. Oksanen) ja säveltänyt Karl Collan. Ensimmäisen kerran Savolaisen laulu esitettiin ravintola Kaisaniemessä Savo-karjalaisen osakunnan päättäjäis- ja erojaisillassa 9. joulukuuta vuonna 1852, sen jälkeen kun keisari Nikolai I oli määrännyt osakunnat lakkautettaviksi. Viisi päivää myöhemmin laulun sanat julkaistiin Suometar-lehden etusivulla.


title: Savolaisen laulu

text: Viron ensimmäisillä laulujuhlilla vuonna 1869 Savolaisen laulu esitettiin Lydia Koidulan kääntämänä nimellä "Mu meeles seisab alati".


title: Savolaisen laulu

text: Savolaisen laulusta lauletaan yleensä ensimmäinen, yhdeksäs, kymmenes ja yhdestoista säkeistö.


title: Savolaisen laulu

text: Jonas and I -yhtye julkaisi 7. maaliskuuta 2017 uuden version Savolaisen laulusta. Savo´s Song -kappaleella vierailee myös Nightwish-yhtyeen muusikko Marco Hietala.


title: Savolaisen laulu

text: Roope Hakkarainen on tehnyt kappaleeseen yhtä säkeistöä lukuun ottamatta uuden sävellyksen. Laulun sanat on käännetty englanniksi. Käännöksen on tehnyt Liisa Muinonen-Martin.


title: Savolaisen laulu

text: Savo´s Song -kappaleen ja musiikkivideon ovat tuottaneet Pohjois-Savon ja Etelä-Savon maakunnan liitot Suomen satavuotisjuhlavuoden kunniaksi.The stars burn bright in arctic night


title: Savolaisen laulu

text: The aurora dance on by


title: Savolaisen laulu

text: Did a sweeter sight ever meet my eye


title: Savolaisen laulu

text: Did I ever see its kind


title: Savolaisen laulu

text: In a world beyond my home.