title: Heikki Meriläinen

text: Meriläinen oli myös kirjailija. Hän aloitti laatimalla 1886 kirjoitelman "Eräs tavallisimpia sunnuntaita nuoruudessani" Excelsior-kalenteriin ja jatkoi sitten kirjailijanuraansa yli 40 vuotta. Meriläisen teoksia, joista osa on elämäkerrallisia, ovat:


title: Juhana Kokko

text: Juhana Kokko (12. maaliskuuta 1856, Liminka – 15. syyskuuta 1926, Oulu) oli suomalainen kirjailija, kansanvalistaja, kansankirjailija ja kansakoulunopettaja, joka kirjoitti nimimerkillä "Kyösti".


title: Juhana Kokko

text: Kokon vanhemmat olivat talollinen Heikki Kokko ja Maria Kramsu. Hän kävi Oulun alkeisoppilaitoksen 1873-1874 ja sen jälkeen Jyväskylän seminaarin 1874-1878, josta valmistui kansakoulunopettajaksi. Kokko toimi opettajana Kiteellä, Ylivieskassa ja Iissä 1881-1897 sekä Oulujoella 1897-1923. Hän oli Oulujoen kunnankirjuri 1901-1908 ja hoiti omaa maatilaansa 1884-1916.


title: Juhana Kokko

text: Kokko toimi Louhi-, Päivälehti-, Kaiku- ja Kaleva-lehtien avustajana. Hän julkaisi kolme kaunokirjallista teosta, esikoisteoksen "Kölliskö" vuonna 1886. Vuonna 1888 ilmestynyt "Räisäs-poika" kertoi liminkalaisesta ammattivarkaasta "Anders Väisäsestä", kirja "Kruunun metsissä" sai Kansanvalistusseuran palkinnon ilmestymisvuonnaan 1891. Teoksen arvellaan osaltaan vaikuttaneen Juhani Ahon kirjaan "Maailman murjoma".


title: Juhana Kokko

text: Kokon puoliso vuodesta 1885 oli Onnia Durchman (k. 1952).


title: Play (televisio-ohjelma)

text: Play oli suomalainen tietokone- ja videopeleihin keskittynyt televisio-ohjelma, jota esitettiin Nelonen-televisiokanavalla. Ensimmäinen ohjelma esitettiin 6. syyskuuta 2003. Ohjelmalla oli historiansa aikana kolme juontajaa: Piritta Hannula, Nuppu Stenros sekä näyttelijä Saara Ylitalo.


title: Play (televisio-ohjelma)

text: Ohjelmassa esiteltiin viikoittain tulossa olevia pelejä ja esitettiin pelien arvosteluja. Arvostelun esittämisen jälkeen Thomas Puha ja Miika Huttunen kommentoivat peliä, kertoivat omista kokemuksistaan ja tarjosivat mahdollista lisätietoa arvostellusta pelistä ja sen taustoista. Lisäksi ohjelmassa oli viikoittain vaihtuva vieras, joka pelasi "viikon peliä" ja kertoi vaikutelmistaan lähetyksessä.


title: Play (televisio-ohjelma)

text: Myös MoonTV:llä oli aluksi Thomas Puhan, myöhemmin Elias Poutasen toimittama ohjelma "Play", jonka nimi muuttui myöhemmin "Player"iksi.


title: Paavo Korhonen (kansanrunoilija)

text: Paavo Korhonen (1. huhtikuuta 1775 Rautalampi – 1. lokakuuta 1840 Rautalampi) oli suomalainen kansanrunoilija. Hänet tunnettiin nimellä "Vihta-Paavo" ja hän oli kotoisin Rautalammilta Vihtajärven talosta. Vihta-Paavo tuli tunnetuksi tehtyään pilkkarunon talonpoikia taloudellisesti hyväksikäyttäneestä nimismies Kokista. Vihta-Paavon maine kasvoi tämän pilkkarunon myötä ja häneltä alettiin pyytää tekemään runoja erilaisiin tilaisuuksiin kuten häihin ja talkoisiin. Hänen runonsa julkaistiin vuonna 1848, uusi painos vuonna 1908. Elias Lönnrot kävi tapaamassa Korhosta runonkeruumatkoillaan vuosina 1828 ja 1831.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 1936

text: 1936 talviolympialaisissa pikaluistelun kilpailut käytiin Riesserseen luonnonjääradalla.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 1936

text: Kisojen pikaluistelukuningas oli Norjan Ivar Ballangrud kolmella kullallaan ja yhdellä hopeallaan.


title: Olli Kymäläinen

text: Olli Kymäläinen (25. maaliskuuta 1790 Soinilansalmi, Leppävirta – 3. toukokuuta 1855 Heinävesi) oli suomalainen kansanrunoilija.


title: Olli Kymäläinen

text: Kymäläisen vanhemmat olivat mökkiläinen Jonas Kymäläinen ja Maria Soininen. Vartuttuaan Kymäläinen oli ensin työssä Palokin sahalla, mutta muutti sitten vuonna 1840 Heinävedelle vuosikymmeneksi Humalan myllyn mylläriksi Karvion kartanon tiluksille, samalla kun toimi kelloseppänä ja räätälinä. Myöhemmin hän eli mökkiläisenä Varistaipaleen kylässä Heinävedellä.


title: Olli Kymäläinen

text: Kymäläinen oppi lukemaan, mutta kirjoitustaitoa hänellä ei ollut. Hän teki ensimmäisen runonsa "Leppävirtain puolustus" 47-vuotiaana. Sen aiheena oli Kymäläisen kotipitäjän puolustus leppävirtalaisia varkaina pitäneiden kuopiolaisten moitteita vastaan. Kymäläinen teki runonsa kalevalamitalla, tunnetuin niistä lienee runo Punkaharjusta.


title: Olli Kymäläinen

text: Vuonna 1845 Kymäläinen vieraili Helsingissä kansanrunouden tutkijoiden luona kahden muun kansanrunoilijan, Pietari Makkosen ja Antti Puhakan kanssa. Runoilijoita kestittiin Helsingissä, heistä maalattiin taulu ja piirrettiin kuva ja köyhälle Kymäläiselle koottiin rahalahja.


title: Olli Kymäläinen

text: Koska Kymäläinen ei voinut itse kirjoittaa runojaan muistiin, vain harva niistä säilyi jälkimaailmalle. Runoja julkaistiin painettuna Sanansaattajassa vuonna 1840 (”Kiitos Luojalle hyvästä vuoden tulosta”), Necken-kalenterissa (”Punkaharjusta”) ja Maamiehen Ystävässä vuonna 1848 (”Virsi vuoden tulosta”). Muita runoja olivat muun muassa ”Heinäveden kirkon rakennuksesta”, ”Kansankäytöksestä jouluna”, ”Suomess' ei elä runoilla” ja ”Kiitosvirsi hyvästä vastaanotosta Helsingissä”.


title: Olli Kymäläinen

text: Kymäläisen ensimmäinen puoliso vuodesta 1815 oli Katariina Turunen (k. 1841) ja toinen vuodesta 1842 Anna Katarina Rautiainen (k. 1878).


title: Antti Puhakka

text: Antti Puhakka (24. huhtikuuta 1816 Kontiolahti – 30. maaliskuuta 1893 Juva) oli suomalainen talonpoikaisrunoilija ja valtiopäivämies.


title: Antti Puhakka

text: Puhakan vanhemmat olivat talollinen Juhana Puhakka ja Reetta Kärkkäinen. Hän joutui ottamaan kotitalonsa hoitoonsa jo 15-vuotiaana ja hänestä kehittyikin taitava maanviljelijä. Puhakan ensimmäinen vaimo oli vuodesta 1837 Maria Riikonen, joka kuitenkin kuoli vuonna 1857. Seuraavana vuonna Puhakka meni uusiin naimisiin Riitta Turusen kanssa.


title: Antti Puhakka

text: Puhakka oli lukutaidoton kaksikymmentäyksivuotiaaksi saakka, mutta opittuaan lukemaan ja kirjoittamaan hän hankki varsin laajan kirjaston ja tuotti itse lähes kaksikymmentätuhatta riviä kansanrunoutta. Hänen ensimmäisiä esiintymisiään runoilijana oli 1845 Sakari Canjanderin eli Sakari Sakarinpojan seurueen nuorimpana jäsenenä tehty kansanrunoilijoiden matka Helsinkiin.


title: Antti Puhakka

text: Puhakka oli taitava kalevalamitan käyttäjä, joka sai myöhemmin Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran jäsenyyden. Hänen runoistaan tunnetuimmat ovat "Tuhman Jussin juttureissu", joka kuvaa kansanmiehen ongelmia ruotsin kieltä käyttäneen oikeuslaitoksen kanssa, sekä "Surulaulu 1850 vuoden kiellosta". Runoilla oli merkitystä siksikin, että rahvas oli vielä monin tavoin sidoksissa sivistyneistön siitä aiempina vuosisatoina luomiin kuviin eikä rahvaanrunoudella ollut ollut yhteiskuntajärjestystä kiistävää merkitystä.


title: Antti Puhakka

text: Puhakka toimi valtiopäivämiehenä neljästi vuoden 1862 jälkeen, jolloin hänet valittiin Tammikuun valiokuntaan. Hän edusti talonpoikaissäätyä ja oli kaksilla viimeisillä valtiopäivillä säädyn valitusvaliokunnan puheenjohtaja. Runomuotoa hän käytti joskus valtiopäiväpuheissaankin. Vuonna 1882 Puhakka palkittiin yleishyödyllisistä ansioistaan mitalilla.


title: David Ellefson

text: David Warren Ellefson (s. 12. marraskuuta 1964 Jackson, Minnesota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten thrash metal -yhtye Megadethin basistina. Hän perusti Megadethin laulajan ja kitaristin Dave Mustainen kanssa Los Angelesissa vuonna 1983.


title: David Ellefson

text:
Ellefson soitti Megadethissa vuoteen 2002, jolloin yhtye hajosi. Dave Mustaine perusti Megadethin uudelleen vuonna 2004, mutta Ellefson oli riitautunut hänen kanssaan eikä enää liittynyt yhtyeen basistiksi. Hän perusti F5-yhtyeen ja vaikutti myös muiden yhtyeiden basistina. Vuonna 2010 hän palasi Megadethin basistiksi sovittuaan erimielisyytensä Dave Mustainen kanssa.
Ellefsonin lempinimi ”Junior” on Megadethin keulahahmo Dave Mustainen keksimä. Mustaine ei halunnut, että kaksikon nimet sekoitetaan, ja hän keksi Ellefsonille lempinimen Junior, koska hän on Ellefsonia kolme vuotta vanhempi.


title: David Ellefson

text: Ellefson on nimennyt kaikkien aikojen lempialbumikseen Kiss-yhtyeen vuoden 1976 klassikkoalbumin "Destroyer". Lempielokuvakseen hän on maininnut Quentin Tarantinon elokuvan "Pulp Fiction – tarinoita väkivallasta".


title: David Ellefson

text: Megadethin keulahahmoa Dave Mustainea lukuun ottamatta David Ellefson oli ainoa Megadethin jäsen, joka soitti yhtyeessä sen alkuperäiskokoonpanossa sen hajoamiseen 2002. Megadethin hajottua 2002 Mustainen hermoratojen surkastuttua Ellefson jätti yhtyeen taakseen, eikä halukkuudestaan huolimatta päässyt vuonna 2004 esiintymislavoille palaavaan Megadethin kokoonpanoon. Ellefson esiintyi Megadethin jokaisella albumilla ja kiertueella vuoden 1985 debyyttilevystä "Killing Is My Business... And Business Is Good!" lähtien vuoden 2002 livealbumiin "Rude Awakening". Ellefson soitti alun perin Megadethissa bassoaan sormilla, mutta 1980-luvun lopulla yhtyeen musiikin kehittyessä voimakkaampaan ja raivokkaaseen suuntaan hän vaihtoi käyttöön plektran. Ellefson on tullut tunnetuksi uniikista soittotyylistä bassolla. Hän soittaa plektralla bassoa äärimmäisen aggressiivisesti tallamikkien kohdalta. Ellefsonin bassoäänestä on myös miksattu pois kaikki matalat bassotaajuudet. Tämä jättää mahdollisuuden kuulla basson keskiääniä, jotka ovat muodostuneet Ellefsonin tavaramerkiksi.


title: David Ellefson

text: Ellefson oli aikeissa lähteä yhtyeestä juuri ennen sen hajoamista. Syy tähän oli se, ettei hänen kappaleitaan enää hyväksytty yhtyeen albumeille ("The World Needs a Hero "-albumilla ei ole yhtään kappaletta, jonka kirjoittamiseen Ellefson olisi osallistunut). Kuitenkin vuonna 2004 julkaistussa sarjassa, jossa yhtyeen tuotanto uudelleenjulkaistiin hänen materiaaliaan oli sisäistetty albumien bonuslevyille.


title: David Ellefson

text: Dave Mustaine kokosi Megadethin täysin uusiksi lukuun ottamatta kitaristi Chris Polandia, joka oli soittanut yhtyeessä vuosina 1984–1987. Ellefson osoitti kiinnostusta yhtyeen bassokitaristin paikkaa kohden, mutta uudella "The System Has Failed" -albumilla basso-osuudet hoiti studiomuusikko Jimmy Lee Sloas. Ellefson ja Mustaine riitaantuivat lopulta sopimuskiistasta ja esimerkiksi siitä, kumpi omisti oikeudet "Megadeth"-nimen käyttöön ja joihinkin kappaleisiin.


title: David Ellefson

text: Vuonna 2005, kun Ellefsonia haastateltiin hän ei maininnut mitään urastaan Megadethin kanssa. Mustaine suivaantui myös siitä, kun Ellefsonin mainostaessa Peavey-yhtiön laitteita hän käytti julisteessaan Megadethin nimeä. Myöhemmin samana vuonna Mustaine kertoi, että oli lounastanut Ellefsonin kanssa joulun alla ja puhunut asiat selviksi, eikä miesten välillä ole enää kitkaa. Hän myös kertoi, että jos Megadeth etsii tulevaisuudessa bassokitaristia, Ellefson olisi vaihtoehto. Kun Ellefsonilta kysyttiin, miltä hänestä tuntui Mustainen kommentit mahdollisesta basistinpaikasta, hän vastasi: ”Jos Dave soittaisi minulle ja kysyisi, haluaisinko liittyä yhtyeen basistiksi, vastaisin kyllä.” Niinpä lopulta 8. helmikuuta 2010 Mustaine tiedotti Megadethin virallisilla kotisivuilla, että Ellefson oli palannut yhtyeeseen.


title: David Ellefson

text: Megadeth


David Ellefson


title: David Ellefson

text: Muut


title: Pietari Hannikainen

text: Pietari (Petter) Hannikainen, sukunimi vuoteen 1852 "Hanén" (24. elokuuta 1813 Sääminki – 27. syyskuuta 1899 Parikkala) oli suomalainen kirjailija, lehtimies ja maanmittari.


title: Pietari Hannikainen

text: Hannikaisen vanhemmat olivat Säämingin Kiilanmäen kylän talollinen, herastuomari Mikael Abrahamsson Hannikainen (k. 1850) ja hänen toinen puolisonsa Katarina Löppönen. Hannikainen pääsi ylioppilaaksi 1833 ja opiskeli Helsingin yliopistossa. Hannikaisesta tuli maanmittausauskultantti 1835 ja hän sai varamaanmittarin arvonimen 1843. Hän toimi Viipurin läänissä varamaanmittarina vuodesta 1849 ja vakinaisena komissiomaanmittarina 1857–1866 sekä Uudenmaan läänissä vakinaisena komissiomaanmittarina 1866–1874 ja vanhempana komissiomaanmittarina 1874–1879. Hannikainen omisti myös maatilan Parikkalassa, jonne hän oli muuttanut vuonna 1851. Hänet on haudattu Parikkalan vanhalle eli Vierevin hautausmaalle.


title: Pietari Hannikainen

text: Hannikainen oli naimisissa 1854–1862 Katarina Margareta Krankin (k. 1862) kanssa tämän toisessa avioliitossa sekä vuodesta 1864 Emilia Savanderin (k. 1910) kanssa. Pietari Hannikaisen lapsia olivat Hiittisten piirin nimismies August Edvard Hannikainen (1854–1939), metsähallituksen ylijohtaja Peter Woldemar Hannikainen (1858–1928), Kuopion lyseon rehtori Karl Onni Gerhard Hannikainen (1865–1930) ja Antrean piirilääkäri, lääkintöneuvos Tauno Robert Alarik Hannikainen (1868–1953).


title: Pietari Hannikainen

text: Hannikainen toimitti Viipurissa ilmestynyttä Kanava-lehteä vuosina 1845–1847. Siinä käsiteltiin uskonnollisia ja valtiollisia (poliittisia) aiheita. Viranomaiset lakkauttivat lehden 1847. Hannikainen avusti myöhemminkin useita lehtiä, kuten Suometarta, jonka päätoimittajakin hän oli. Hannikainen toimitti myös vuoteen 1848 saakka Sanansaattaja Viipurista -lehteä.


title: Pietari Hannikainen

text: Hänen näytelmänsä "Silmänkääntäjä eli Jussi Oluvisen matka Hölmölään", ensimmäinen julkisesti esitetty suomenkielinen näytelmä, nähtiin ensin eräässä lappeenrantalaisessa yksityiskodissa vuonna 1846 ja sen jälkeen Kuopiossa 1847. Hannikainen oli kirjoittanut näytelmän jo 1830-luvun lopulla ollessaan maanmittarin apulaisena Ruokolahden Hölmölän kylässä. "Silmänkääntäjää" lainattiin eri lukemistoihin, mikä osaltaan teki teoksen tunnetuksi. Kaikkiaan Hannikainen julkaisi yhdeksän näytelmää, neljä jäi lisäksi julkaisematta.


title: Pietari Hannikainen

text: Hannikainen kirjoitti myös runoja ja suomensi tunnettujen kirjailijoiden, kuten Holbergin, Shakespearen ja Cervantesin näytelmiä. Hänen suomennoksiinsa kuuluu myös asiaproosaa, lainopillisesta tietoudesta Venäjän historiaan. Hänen sepittämiään tai yleiskielen käyttöön ottamiaan sanoja ovat "ajanmukainen, alkeiskoulu, huoltaja, julkisuus, kannattavaisuus, kansakoulu, katse, kirjanpito, kirjanpitäjä, käsityöläinen, liike, menekki, neuvosto, nimetä, näytellä, oppikoulu, osake, osinko, ostos, painattaa, pöytäkirja, sankaruus, sitoutua, taivuttaa" (sanoja), "taloudellinen, toimikunta, tukkukauppias, tulevaisuus, tuonti, valokuva, varatuomari, yhteiskunta, yhteisö" (merkityksessä "yleisö") ja "äänne".


title: Pietari Hannikainen

text: Pohjois-Haagassa on Pietari Hannikasen tie.


title: Forssan Palloseura

text: Forssan Palloseura (FPS, aiemmin FoPS) on vuonna 1931 perustettu forssalainen jääkiekkoseura. FPS on seuran virallinen lyhenne, FoPS on lehdistön keksimä lyhenne, joka otettiin yleisesti käyttöön, kun seura nousi SM-liigaan. FoPS-nimeä pitää yllä vuonna 1976 perustettu forssalaisesta juniorikiekkoilusta vastaava FoPS Juniorit.


title: Forssan Palloseura

text: Forssan Palloseura perustettiin Forssassa vuonna 1931 ja putosi vuonna 2007 kolmenkymmenen Mestis- ja ykkösdivisioona-vuoden jälkeen Suomi-sarjaan, kun se jäi Mestis-karsintojen viimeiseksi. Seura oli lähellä putoamista jo pari kautta aiemmin, mutta selvisi silloin karsintojen kautta. Seura on pelannut myös SM-liigassa liigan kaksi ensimmäistä kautta. Ensimmäisen liigakauden jälkeen jouduttiin karsintasarjaan, jossa liigapaikka säilyi. Toisena kautena joukkue aloitti hyvin ja oli aivan kärkipäässä, ja yleisöä riitti Kuplahallissa (ennätys 3805 Kiekkoreipasta vastaan). Joukkue ajautui kuitenkin tappioputkeen ja joutui taas karsintasarjaan, joka oli tasainen: FPS ja Kärpät päätyivät tasapisteisiin. Kärpät sai kuitenkin arvonnassa kotipelin, jossa FPS taipui 3–9, joten liigataru loppui siihen. Muutaman kerran FPS pääsi vielä yrittämään nousua liigaan, mutta liigajoukkueet olivat aina liian vahvoja.


title: F5 (yhtye)

text: F5 on entisen Megadeth-basisti David Ellefsonin vuonna 2004 perustama hard rock/heavy metal -yhtye. Sen ensimmäinen albumi "A Drug for All Seasons" ilmestyi vuonna 2005 ja seuraaja "The Reckoning" 20. elokuuta 2008.


title: J. F. Lagervall

text: Jaakko (Jacob) Fredrik Lagervall (ent. Oxeman, 19. heinäkuuta 1787 Kontiolahti – 7. marraskuuta 1865 Helsinki) oli majuri ja suomalainen näytelmäkirjailija.


title: J. F. Lagervall

text: Lagervallin vanhemmat olivat Kontiolahden kappalainen Fredrik Johan Oxman ja Hedvig Katharina Brusin. Lagervall otti osaa Suomen sotaan kersanttina vuosina 1808–1809 ja julkaisi sodasta muistelmateoksen "En Karelsk jägares sorgliga minnen". Hänen kirjoittamansa näytelmä "Ruunulinna" (1834), joka on mukaelma Shakespearen "Macbethista", on ensimmäinen suomenkielinen murhenäytelmä.


title: J. F. Lagervall

text: Jaakko Fredrik Lagervall oli käynyt ennen sotapalvelustaan Kuopion triviaalikoulua, Porvoon lyseota ja maanmittauskoulua, kunnes hän liittyi vuonna 1805 Ruotsin armeijaan palvellen kersanttina vuosien 1808–1809 Suomen sodassa. Hän toimi vuosina 1809–1812 Suomen senaatin tilapäisenä kielenkääntäjänä. Vuonna 1812 hänet ylennettiin Venäjän keisarillisen armeijan luutnantiksi palvellen Suomen 6. tarkk'ampujapataljoonassa asemapaikkanaan Viipurin varuskunta. Hän avioitui vuonna 1815, Sortavalan kollegioasessori Carl Tawastin tyttären Anna Catharina Tawastin (1778-1858) kanssa, adoptoiden samalla tämän ensimmäisestä avioliitosta olleen pojan Carl Robertin. Vuonna 1817 hänet ylennettiin kapteeniksi ja hän vuokrasi vuonna 1823 Koitsanlahden Hovin (joka oli kuninkaankartano) Parikkalasta ja ryhtyi harjoittamaan maanviljelyä sotilasvirkansa ohella. Jaakko Fredrik Lagervall jäi eläkkeelle majurin arvoisena vuonna 1831, Viipurin tarkk'ampujapataljoonasta, näiden lakkauttamisen yhteydessä ja vetäytyi lopullisesti Koitsanlahden tilalleen omistautuen mm. kirjoittamiseen.


title: J. F. Lagervall

text: Lagervall julkaisi lukuisia näytelmiä mm. pääteoksensa "Ruunulinna" (1834) sekä näytelmät "Tuhkapöperö" (1847), "Josephi" (1847), "Judithi" (1847) ja "Kaini" (1847). Runoteos "Satu Sallisesta" (1831) on sankarieepostarina Karjalan sadunhohtoisesta kenraalista Erkki Sallisesta. Kertomakirjallisuutta edustavat hänen teoksensa "Brudskaran" (1831) suomeksi Hääjoukko, "Blind Alarm - ett studentuppträde" (1838) sekä "Jaakot" (1855), joka on kertomus kahdesta Pielisjärvellä vaikuttaneesta kirkkoherrasta "Korpi-Jaakko" Steniuksesta ja tämän pojasta "Koski-Jaakko" Steniuksesta. Tämä teos on myös taloushistoriallinen käsitellen Joensuun alueen elinkeinoelämän kehittymistä 1700-luvulta alkaen. Omaelämäkerrallinen muistelmateos Suomen Sodasta "En karelsk jägares sorgliga minnen" julkaistiin Tidskriften Suomi-sarjassa vasta hänen kuolemansa jälkeen vuonna 1866. Arvostelijoiden mielestä tämä oli paras Lagervallin kynästä lähtenyt teos kypsyytensä ja objektiivisen historiatulkintansa vuoksi. Lisäksi hänen fiktiivistä kertomatuotantoaan edustaa Adam Oehlensclägerin kirjoihin perustuva fantasiateos "Uni" (1831). Lagervallin kirjallista tuotantoa on tarkasteltu varsin mittavasti vuonna 1900 ilmestyneessä FM Lauri Suomalaisen kirjallisuuden pro gradu -tutkielmassa.


title: J. F. Lagervall

text: Jaakko Fredrik Lagervall oli Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran jäsen vuosina 1832–1865. Hän oli myös Elias Lönnrotin henkilökohtainen ystävä ja kävi 1830–40-luvulla vilkasta kirjeenvaihtoa tämän kanssa koskien suomenkielen lauseoppia ja rakennetta. Itäsuomalaisena hän edusti päinvastaista suuntausta kuin länsisuomalainen Lönroth ja heidän tavatessaan useaan otteeseen Koitsanlahdessa, Lönnrotin runonkeräysmatkoilla, hän kävi kiivasta väittelyä karjalaisen murteen asemasta ja Suomen kirjakielen kehityssuunnasta.


title: J. F. Lagervall

text: Lagervall oli varsin kielitaitoinen. Hänen hakiessaan Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan inspehtorin paikkaa hän ilmaisi Lönnrotille, jota pyysi suosittelijakseen, ottavansa käännettäväkseen kymmentä kieltä, joihin kuuluivat ainakin suomi, ruotsi, venäjä, saksa, ranska, englanti ja tanska. Hän oli tutustunut näiden maiden kirjallisuuteen alkukielellä ja sai innoitusta teoksiinsa mm. englantilaisen Shakespearen ja tanskalaisen Oehlensclägerin teoksista. Hän julkaisi kolme teoksistaan ruotsiksi, joka lienee ollut hänen vahvin kirjakielensä ja käytti myös teoksessaan "En karelsk jägares sorgliga minnen" ranskankieltä keskustellessaan venäläisten upseereiden kanssa.


title: J. F. Lagervall

text: Hänelle syntyi avioliitosta Anna Catharina Tawastin kanssa vuonna 1816 tytär Charlotta Fredrique (joka vuodesta 1835 oli sukunimeltään Werving, avioiduttuaan kanavanrakentaja Josef Wervingin kanssa) ja 1823 poika Anton Fredrik Wilhelm Bartholomeus. Hänen poikansa palveli luutnanttina Venäjän armeijassa.


title: J. F. Lagervall

text: Maaorjuuden lakkauttaminen Vanhan Suomen lahjoitusmailla ajoi hänet vuonna 1857 taloudelliseen vararikkoon ja hän joutui luopumaan Koitsanlahden tilastaan, jonka oli jo aiemmin antanut poikansa maaviskaali Carl Robert Lagervallin hoidettavaksi. Vanhoilla päivillään hän sokeutui ja muutti asumaan tyttärensä luokse Helsinkiin.


title: J. F. Lagervall

text: Jaakko Fredrik Lagervall kuoli Helsingissä 7. marraskuuta 1865 ja hänet on haudattu Hietaniemen vanhalle hautausmaalle.


title: Star Wars: Dark Forces

text: Star Wars: Dark Forces on vuonna 1995 julkaistu ensimmäinen Tähtien sota -universumiin sijoittuva sooloräiskintäpeli. Dark Forces käytti LucasArtsin omaa Jedi -pelimoottoria, jonka huhuttiin olevan takaisinmallinnettu versio Doomin vastaavasta, mutta kykeni kuitenkin mallintamaan monimutkaisempia toimintoja kuin Doom (pelissä pystyi hyppimään, mennä matalaksi, erikoistarvikkeilla kykeni valaisemaan teitä ja pelissä pystyi jopa katsomaan ylös ja alaspäin). Peli oli aikoinaan Doomin haastaja, mutta se ei onnistunut saavuttamaan yhtä suurta suosiota. Peliä myytiin kuitenkin vähän alle miljoona kappaletta.


title: Star Wars: Dark Forces

text: Dark Forces on ainutlaatuinen Tähtien sota -peli, koska se oli ensimmäinen lajityyppiään edustava Tähtien sota -peli. Peli oli myös ensimmäinen FPS-peli, joka esitteli aseiden vaihtoehtoiset laukausmoodit.


title: Star Wars: Dark Forces

text: Pelin päähenkilö, joka on palkkasoturi sekä kapinallisten tiedusteluagentti. Pelissä Kylen ensimmäinen tehtävä on varastaa Kuolemantähden piirustukset, ja toimitettava ne prinsessa Leialle. Toisessa tehtävässa hypätään -elokuvan tapahtumien yli ja Kyle saa tehtäväkseen sabotoida Dark Trooper -projektin. Lopuissa tehtävissä Kyle alkaa saada selville Dark Trooper -projektin salaisuudet ja lopulta hän raivaa itsensä johtolankojen avulla Kenraali navaruusalukseen, jossa hän kohtaa Kenraalin ja tuhoaa aluksen.


title: Star Wars: Dark Forces

text: Kloonisotien veteraani ja yksi Kuolemantähden suunnittelijoista. Kloonisodissa Mohc oli oppinut sodankäynnin taidon ja jälkeenpäin kavunnut Imperiumin sotilashierarkiassa. Kapinallisten tuhottua Kuolemantähden, hän otti tavoitteekseen kehittää Imperiumille uutta väkevää sotateknologiaa. Mohc loi ja ajoi pian tuotantoon projektin "Dark Trooper", jonka tavoitteena oli luoda sekä täysin että osittain mekanisoituja supersotilaita. "Dark Trooper" -sotilaat olivat laadukkaan valmistuksen- ja aseistuksensa myötä perinteiseen iskujoukon edustajaan nähden paljon kykenevämpiä tietyissä tehtävissä. "Dark Trooper" -sotilaita valmistettiin kolmea eri mallia, kukin erikoistunut tietynlaiseen tehtävään:


title: Star Wars: Dark Forces

text: Paha sith-lordi, joka oli mukana Dark Trooper -projektissa. Kenraali oli hänen luottomiehensä. Vader ja Kenraali olivat yhdessä suunnitelemassa Dark Trooper -projektia, jonka tarkoituksena oli tuhota kapinalliset lopullisesti.


title: Star Wars: Dark Forces

text: Pelissä Kyle Katarnin apulainen ja vakooja. Jan Ors lennättää Kyleä "Moldy Cow" -nimisellä aluksellaan eri paikkoihin ja myös lähettää taustatietoa Kylen tehtävissä. Jan on myös pelastanut Kylen hengen muutaman kerran ja heistä on tullut erottamanton työpari.


title: Reino Rinne

text: Reino Rinne () oli koillismaalainen toimittaja, kirjailija ja luonnonsuojelija. Hänet muistetaan kirjallisen työnsä lisäksi myös näkyvästä toiminnasta Kuusamon koskien suojelemiseksi.


title: Reino Rinne

text: Reino Rinne syntyi 17. heinäkuuta 1913 Kitkajärven Suonnansaaressa. Nuoruusvuosinaan Rinne työskenteli Posiolla savotoissa ja metsänvartijana. Kansakoulun oppimäärän hän suoritti Kansanvalistusseuran Kirjeopiston kautta. Helsingin yhteiskunnallisessa korkeakoulussa Rinne opiskeli vuosina 1937–1938, minkä jälkeen hän suuntautui toimittajan uralle. Rinne osallistui sekä talvi- että jatkosotaan. Hän toimi 5. tiedotuskomppanian rintamareportterina vuosina 1942–1944. "Tunturit hymyilevät" -romaani (1945) oli Rinteen esikoisteos. 1960-luvulta lähtien hänen kirjailijanlaatuaan alkoi määrittää yhteiskunnallinen osallistuminen. Toimittajan roolissa Rinne oli jo profiloitunut Kuusamon koskien ja perinteisen koillismaalaisen elämänmuodon puolestapuhujaksi. Rinne sai valtion kirjallisuuspalkinnon vuonna 1971 runopamfletista "Anna minulle atomipommi". Vuonna 1980 hän sai Aleksis Kiven Seuran Eskon puumerkki -palkinnon. Hänet promovoitiin Oulun yliopiston kasvatustieteiden tiedekunnan kunniatohtoriksi vuonna 1994. Rinne kuoli Kuusamossa 6. helmikuuta 2002.


title: Reino Rinne

text: Lehtikirjoittelun Rinne aloitti pakinoimalla sanomalehti "Kalevassa" Olavi Kitkalaisen nimellä. Myöhemmin nimimerkki pelkistyi Kitkalaiseksi. Vuosina 1938–1947 hän työskenteli "Kalevassa" toimittajana. Oulun vuosinaan Rinne ehti olla myös toimitussihteerinä kulttuurilehti "Kaltiossa", jonka hän oli perustanut vuonna 1945 yhdessä Atte Kalajoen kanssa. "Lapin Kansan" päätoimittajaksi Rinne siirtyi vuonna 1947. Rovaniemellä hän viipyi pari vuotta. Vuonna 1950 Rinne perusti Kuusamoon "Koillissanomat". Lehden linjasta Rinne on todennut: ”Koillissanomien tehtävä oli ryhtyä luomaan Koillismaan imagoa ja ylläpitämään sitä kaikissa tulevissa vaiheissa. Siinä oli lehden tehtävä. Se oli toimituksellinen linja, jota ei tarvinnut koskaan korjata.” "Koillissanomien" päätoimittajana Rinne oli aina vuoteen 1968 saakka, minkä jälkeen hän siirtyi vapaaksi kirjailijaksi.


title: Reino Rinne

text: Pohjois-Suomen rakentamattomia vesistöjä alettiin valjastaa sähköntuotannon palvelukseen 1950-luvulla. Kuusamon koskisodalla viitataan kilpailuun, jota kaksi voimatalousyhtiötä kävi vesiosuuksien omistuksesta. Vähitellen koskisota muuttui koskien rakentamista vaativien ja niiden suojelua kannattavien väliseksi kamppailuksi.


title: Reino Rinne

text: Rinteen ja "Koillissanomien" rooli koskisodassa oli keskeinen. Alkuun Rinne ajoi koillismaalaisten etua kannattamalla vesien rakentamista taloudellisista syistä. Vuonna 1959 Kitkalaisen kolumneissa alkoivat korostua voimatalouden aiheuttamat haitat paikallisille elinkeinoille. Alueen luonnonarvot ja matkailullinen merkitys olivat saaneet valtakunnallista huomiota jo aikaisemmin. "Koillissanomat" alkoi yhä äänekkäämmin vastustaa koskien rakentamista. Se onnistui kääntämään kuusamolaiset ja vähitellen myös kunnan virallisen linjan suojelun kannalle.


title: Reino Rinne

text: Valtioneuvoston asettama Kuusamon vesistökomitea esitti nelivuotisen työskentelyn tuloksena syntyneessä mietinnössään koskien rakennushankkeiden hylkäämistä vuonna 1969. Lopullinen päätös koskisodalle oli vuonna 1987 säädetty koskiensuojelulaki. Kiistellyt kosket ovat nykyään osa Oulangan kansallispuistoa ja Karhunkierros-vaellusreitin tunnetuimpia nähtävyyksiä.


title: Reino Rinne

text: Kirjailijan uralle Rinne valmentautui paitsi kirjoittamalla, myös lukemalla määrätietoisesti. Yhtenä innoittajana toimi Mika Waltarin "Aiotko kirjailijaksi?" -teos. Rinteen alkutuotannon teoksia voidaan luonnehtia kansankuvauksiksi. Niissä on laajalti myös omaelämäkerrallisia aineksia. Esikoisromaani "Tunturit hymyilevät" ilmestyi Otavan kustantamana vuonna 1945. Ote kirjan esittelytekstistä: ”Väkevä ja aito Lapin kuvaus, jossa pohjoisten tunturiseutujen asukas jylhine ympäristöineen, omalaisine askareineen, iloineen ja huolineen saa todenmukaisen tulkinnan. Tuttuna tuttujen joukossa tekijä liikkuu Pohjolan tukkilaisten ja korvenraivaajien parissa. Lapin luonto elää hänen kynänjäljessään vivahdusrikkaana ja viekoittelevana.” Samoja teemoja esiintyy myös romaanissa "Tie päättyy tunturin laella" (1946) ja novellikokoelmassa "Erämaan omia ihmisiä" (1949).


title: Reino Rinne

text: "Koillissanomien" toimittaminen ja erityisesti taistelu Kuusamon koskien puolesta pohjustivat Rinteen uudistumista ja toista tulemista kirjailijana. Myös kirjailijana Rinne koki tehtäväkseen tiedon välittämisen ja ihmisiin vaikuttamisen. Muotoratkaisuina runo sekä tiivis ja aforistinen ”uforismi” mahdollistivat yhteiskunnallisten asioiden kommentoinnin ja keskustelun.


title: Reino Rinne

text: Rinne toi pohjoisen maaseudun näkökulman 1960-luvulla virinneeseen ympäristökeskusteluun. 1970-luvulla hänen tuotannossaan korostuu ekologispohjainen luonnon ja ihmisen ristiriita: kritiikki kohdistuu ihmisen toiminnan seurauksiin luonnossa. 1980-luvulla yhä merkittävämmäksi teemaksi Rinteellä alkaa nousta luonnon henkinen merkitys ihmiselle.


title: Reino Rinne

text: Pertti Sillanpää, joka on väitellyt Reino Rinteen osallistumisesta suomalaiseen ympäristökeskusteluun, on luonnehtinut Rinnettä luontomystikoksi ja teknopessimistiksi. Rinne kunnioittaa luonnon pyhyyttä ja haluaa säilyttää sen koskemattomana ja alkuperäisenä. Ihmisen hallinnasta karannut tekniikka johtaa ihmiskunnan tuhoon. Luonnon suojeleminen onkin ihmisen suojelua. Tätä Sillanpää pitää Rinteen ja Pentti Linkolan merkittävimpänä näkemyserona.


title: A Drug for All Seasons

text: A Drug for All Seasons on F5-yhtyeen ensimmäinen, vuonna 2004 ilmestynyt albumi.


title: Antero Warelius

text: Antero (Anders) Warelius (alk. Antti Matinpoika, myöh. Antti Seppä, Andreas Sebell; ) oli suomalainen kirjailija ja pappi, jolla oli merkittävä osa suomen kirjakielen kehittämisessä. Hän auttoi Elias Lönnrotia sanakirjan kokoamisessa ehdottamalla uudissanoja. Heidän yhteistyönsä vuoksi ei aina tiedetä varmaksi, onko jokin sana Lönnrotin vai Wareliuksen keksimä, mutta ainakin sanat "ravintola", "keitin", "itsekäs", "kansatiede" ja "kokoelma" ovat Wareliuksen käsialaa. Warelius ehdotti myös monia sanoja, jotka eivät tulleet käyttöön.


title: Antero Warelius

text: Warelius oli kotoisin Tyrväältä Varilan kylästä, jonka mukaan hän otti nimen vuonna 1837. Hänen vanhempansa olivat Varilan Sepän talollinen Matti Jaakonpoika (Matts Johansson, k. 1827) ja Maria Jaakontytär (Maria Jakobsdotter). Hän kävi Porin triviaalikoulua ja Turun lukiota ja pääsi ylioppilaaksi 1843. Warelius opiskeli Helsingin yliopistossa, valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1847 ja sai pappisvihkimyksen 1848. Hän toimi opettajana Sasslinin koulussa Hämeenkyrössä vuodesta 1848 ja opetti suomea muun muassa Yrjö-Sakari Yrjö-Koskiselle. Warelius oli sitten Tyrvään kirkkoherran apulaisena vuodesta 1850, Uskelan pitäjänapulaisena vuodesta 1852, Perttelin kappalaisena vuodesta 1855 ja Maarian pitäjänapulaisena vuodesta 1860. Hän sai varapastorin arvon 1856. Warelius toimi Loimaan kirkkoherrana vuosina 1869–1900 ja oli pappissäädyn edustajana valtiopäivillä vuosina 1877–1878. Hän sai rovastin arvon vuonna 1873, ja hänet vihittiin riemumaisteriksi vuonna 1897.


title: Antero Warelius

text: Wareliusta pidetään suomalaisen tietokirjallisuuden uranuurtajana. Wareliuksen tunnetuin kaunokirjallinen teos on ylioppilasnäytelmä "Vekkulit ja Kekkulit" (1848). Warelius kirjoitti elävästi ja humoristisesti.


title: Antero Warelius

text: Suomen tietokirjailijat ry myöntää vuosittain Warelius-palkinnon tietokirjailijalle, jolla on laaja ja korkealaatuinen tietoteostuotanto ja jonka teokset on suunnattu erityisesti yleisölle tai koululais- tai opiskelijakunnalle.


title: Antero Warelius

text: Antero Warelius oli naimisissa vuodesta 1848 Fredrika Lovisa Natalia von Schantzin (k. 1911) kanssa.


title: Warren Buffett

text: Warren Edward Buffett (s. 30. elokuuta 1930 Omaha, Nebraska) on yhdysvaltalainen, maailman menestyneimmäksi luonnehdittu sijoittaja ja liikemies. Hänen lempinimensä on ”Omahan oraakkeli”.


title: Warren Buffett

text: Buffett on hankkinut sijoituksillaan valtavan omaisuuden. Hänen omaisuutensa arvo vuoden 2009 Forbes-lehden maailman rikkaimpien ihmisten listassa on 37 miljardia Yhdysvaltain dollaria ja hän oli maailman kolmanneksi rikkain henkilö. Vuotta aiemmin Buffett oli maailman rikkain mies 62 miljardin omaisuudella. Huhtikuussa 2017 hän on neljänneksi rikkain henkilö maailmassa, ja Forbes arvioi hänen omaisuudekseen 73,3 miljardia dollaria. Buffett sijoittaa omaisuuttaan Berkshire Hathaway -yrityksen kautta, josta hän omistaa hieman alle 19 prosenttia. Vuonna 2012 hänet rankattiin maailman toiseksi rikkaimmaksi.


title: Warren Buffett

text: Buffett osti vuonna 2012 63 amerikkalaista sanomalehteä. Hän totesi tuolloin, ettei uutisia kannata kertoa ilmaiseksi.


title: Warren Buffett

text: Buffett teki 11-vuotiaana ensimmäisen arvopaperikauppansa. 15-vuotiaana hän alkoi jakaa "Washington Post" -lehteä. Aluksi Buffett opiskeli taloustieteitä Pennsylvanian yliopiston Wharton Schoolissa 1947–1949, mutta opinnot siellä jäivät kesken. Sen jälkeen Buffett suoritti kandidaatin tutkinnon Nebraskan yliopistossa 1950. Nebraskassa hän liittyi Alpha Sigma Phi -ylioppilaskuntaan. Maisterin arvon Buffett suoritti Columbian Business Schoolissa 1951 ja tutustui professori Benjamin Grahamin ajatuksiin sijoittamisesta ja yritysanalyyseistä.


title: Warren Buffett

text: Buffett tunnetaan arvosijoittajana. Hänen periaatteenaan on sijoittaa vain yrityksiin, joiden todellinen arvo (intrinsic value) on suurempi kuin markkina-arvo (market value). Lisäksi hän sijoittaa vain sellaisiin yrityksiin, joiden toimintaa ja alaa hän itsekin ymmärtää. Buffett jätti esimerkiksi sijoittamatta 1990-luvun lopussa it-alaan, jolloin moni arveli vanhuksen jo pudonneen kehityksen kelkasta. It-kuplan puhjettua vuosituhannen vaihteessa Buffettin sijoitusperiaatteiden kestävyys korostui.


title: Warren Buffett

text: Buffett on myös kuuluisa säästäväisestä elämäntyylistään. Hän asuu vieläkin samassa vuonna 1957 ostamassaan vaatimattomassa talossa Omahan lähiöalueella. Buffett on myös aina vastustanut johtajien isoja ansioita ja optioita suuryrityksissä. Buffett nostaakin alalle vaatimatonta 100 000 dollarin palkkaa Berkshire Hathawayn hallituksen puheenjohtajana.


title: Warren Buffett

text: Buffett meni vuonna 1952 naimisiin Susan Thompsonin kanssa. Heillä on kolme lasta Susie, Howard ja Peter. Pari asui erillään vuodesta 1977 lähtien, mutta he olivat naimisissa Susanin kuolemaan asti heinäkuuhun 2004.


title: Warren Buffett

text: Buffettilla diagnosoitiin ensimmäisen vaiheen eturauhassyöpä huhtikuussa 2012. Hänen tilansa ei kuitenkaan ole hengenvaarallinen.


title: Warren Buffett

text: 25. kesäkuuta 2006 Warren Buffett ilmoitti lahjoittavansa noin 85 prosenttia omaisuudestaan eli yli 30 miljardia euroa hyväntekeväisyyteen. Suurimman osan eli 24 miljardia euroa hän lahjoittaa Bill ja Melinda Gatesin säätiölle. Buffett maksaa lahjoituksensa Berkshire Hathaway -sijoitusyhtiön osakkeilla heinäkuusta 2006 alkaen. Tämä on Yhdysvaltain historian suurin yksittäinen lahjoitus hyväntekeväisyyteen


title: Warren Buffett

text: Warren Buffett lahjoittaa Gatesin säätiölle 10 miljoonaa Berkshire Hathaway:n B-osaketta, joiden arvo oli noin 30,7 miljardia dollaria 23. kesäkuuta 2006. Noin kolmen miljardin dollarin osuus osakkeita lahjoitetaan Buffett säätiölle ja noin 3,7 miljardin dollarin osuus osakkeita kolmelle Warren Buffettin lasten hoitamille säätiöille. Warren Buffettin vaimo Susan kuoli muutama vuosi sitten. Hänen varansa noin 2,4 miljardia dollaria säätiöitiin aiemmin Buffettin säätiöön. Aiemmin Buffett kertoi antavansa suurimman osan omaisuudestaan Buffett-säätiölle.


title: Warren Buffett

text: Gatesin säätiö saa 5 % osakkeista vuosittain heinäkuussa eli vuonna 2006 osakkeita 1,5 miljardin dollarin arvosta. Varat käytetään amerikkalaisen koulutuksen edistämiseen ja pahimpien tautien torjuntaan ja tutkimukseen (mm. tuberkuloosi, AIDS ja malaria). Mikäli Berkshire Hathawayn osakkeen hinta nousee, lahjoituksen määrä kasvaa. Gatesin säätiön ei tarvitse myydä osakkeita heti, sillä säätiöllä on omaa pääomaa vastaavan lahjoituksen tekemiseen. Se tasapainottaa Berkshire Hathawayn osakkeen kurssimuutoksia. Warren Buffett omistaa ainoastaan A-osakkeita, joilla on enemmän äänivaltaa kuin B-osakkeilla. Hän voi vaihtaa yhden A-osakkeen 1500:ksi B-osakkeiksi. Näin Buffettilla säilyy suhteellinen valta yrityksessä pidempään ja kaupattavien osakkeiden määrä lisääntyy.


title: Warren Buffett

text: Gatesin säätiön varat olivat vuonna 2005 29,1 miljardia dollaria ja se jakoi avustuksia 1,36 miljardia dollaria viime vuonna. Warren Buffettin vuosittain lahjoittamat 1,5 miljardia dollaria tulee ilmeisesti jakaa vuoden sisällä. Säätiön tulee jakaa noin kolme miljardia dollaria vuonna 2009, mikä on enemmän kuin UNICEFin vuoden 2005 budjetti 2,7 miljardia dollaria. Bill Gates on sanonut, että hän väistyy Microsoftin päivittäisestä toiminnasta heinäkuussa 2008, ja alkaa hoitaa säätiötä.


title: Warren Buffett

text: Kirjassaan "Rohkeus toivoa" Barack Obama kirjoittaa Warren Buffettin kertoneen Obamalle oman veroprosenttinsa olevan pienempi kuin amerikkalaisen keskivertotyöntekijän tai hänen vastaanottovirkailijansa mukaan lukien sosiaaliturvamaksu vuodesta 2003. Buffettin mielestä markkinoista eniten hyötyvien tulisi maksaa muita suurempi osuus veroista koulutuksen, infrastruktuurin ja turvaverkon takaamiseksi. Buffettin mielestä presidentti Bushin ehdotus perintöveron lakkautuksesta vastaa sitä, että vuoden 2020 olympialaisiin valittaisiin kaikki vuoden 2000 kisojen voittajien lapset. Vuodesta 2009 Yhdysvalloissa aviopuolisoista vain varakkain prosentti maksaa perintöveroa, koska perintö on verovapaa seitsemään miljoonaan dollariin asti. Täysi poisto maksaisi 1 000 miljardia dollaria.


title: Warren Buffett

text: Elokuussa 2011 Buffett kirjoitti "New York Timesiin" vaatien rikkaiden hemmottelun lopettamista. Hän kertoi maksaneensa 2010 veroja 6,9 miljoonaa dollaria, joka oli 17,4 prosenttia hänen tuloistaan, kun hänen toimistossaan työskentelevät maksoivat keskimäärin 36 prosenttia.


title: Warren Buffett

text: Vuonna 2017 "Financial Times" -lehdessä Robert Harding kritisoi Buffettia siitä, että hän on vaurastunut välttämällä kilpailua ja minimoimalla pääomainvestoinnit reaalitalouteen. Hardingin mukaan "Buffettismia" on juhlistettu tuhansissa sijoitusaiheisissa kirjoissa, ja nykypäivänä koko kansantalouden tasolla yritysten voitot ovat suuria ja investoinnit pieniä. Vasta viime aikoina Buffett on sijoittanut sähköön ja rautateihin, mutta toisaalta niissä voitot ovat suurelta osin turvattuja.


title: J. F. Granlund

text: Johan (myöh. Juhana) Fredrik Granlund (8. maaliskuuta 1809, Pori – 14. joulukuuta 1874, Turku) oli suomalainen kirjanpainaja, kirjailija ja kääntäjä.


title: J. F. Granlund

text: Granlund oli vänrikki Johan Bergin ja tämän palvelijatar Maria Kristina Granlundin avioton poika. Äiti muutti vastasyntyneen lapsensa kanssa Vesilahdelle, josta tuli Granlundin varsinainen kotiseutu. Käytyään muutaman vuoden Ahlmanin koulua hän ryhtyi liikeapulaiseksi Turussa, lueskellen samalla ahkerasti. Granlund muutti Kullaalle 1842, jossa hän toimi kaksi vuotta salaneuvos Anders Henrik Falckin omistaman Leineperin tehtaan isännöitsijänä, hankkien alueelta hiiltä, jota tarvittiin raudanvalmistuksessa. Myöhemmin hän tuli tunnetuksi Frenckellin Turun kirjapainon omistajana, oltuaan ensin sen kirjanpitäjä ja hankittuaan sitten neljänneksen Lilljan kirjapainosta 1850 ja lopulta koko Frenckellin kirjapainon 1856. Vuonna 1851 hän perusti Turun kirjanpainajien hautausapukassan, josta sai alkunsa Suomen kirjatyöntekijäin ammattiyhdistystoiminta.


title: J. F. Granlund

text: Kun Granlund kuoli naimattomana, hänen omaisuutensa joutui valtiolle ja muodosti Helsingissä olevan Ateneumin rakentamisen pohjarahaston. Granlundille on omistettu tie Ulvilan kaupungissa, entisen Kullaan kunnan Levanpellon kylässä.


title: J. F. Granlund

text: Granlund oli kirjailija ja suomentaja, joka julkaisi muun muassa "Vähäsen laulukirjan" (1856), kirjoitti alkusäkeestään "Täällä, pohjantähden alla" tunnetuksi tulleen laulun "Koto-maamme" (1863) sekä suomensi ensimmäisen suomenkielisen keittokirjan "Kokki-Kirjan" (1849). Hän loi uusia suomenkielisiä ruokasanoja (mm. "klimppi") ja Elias Lönnrotin hyvänä ystävänä hän tuotti sanoja Lönnrotin suururakkaan, "Suomalais-ruotsalaiseen sanakirjaan" (1874–86). Suomen kielen ystävä Granlundista tuli hänen luettuaan Christfrid Gananderin Mythologia Fennican (1789), joka oli hänestä suuri kunnianosoitus suomen kielelle. Tämän innoittamana hän myös "suomensi" oman etunimensä Juhanaksi.


title: J. F. Granlund

text: Pietari Hannikaisen esimerkin innostamana Granlund sovitti 1853 saksalaisen Gemptin pikkukomedian "Sisaren sukkeluus" Vesilahden murteelle ja muutti näytelmän tapahtumapaikaksi Ruissalon.


title: J. F. Granlund

text:
Vuosina 1864–1867 Granlund toimitti "Tähti"-nimistä lehteä ja vuonna 1869 "Kristillisiä Sanomia" -lehteä.
Granlundin kunniaksi on perustettu Granlund-Seura ry, joka myöntää Kuusenhavuristi ja Sisuristi -nimisiä kunniamerkkejä. Ne on perustettu vuonna 2008. Kunniamerkin pohjamuotona on havuristi, jonka päällikkeenä on karhu. Ristejä kannetaan havunvihreässä nauhassa, jonka molemmissa reunoissa on valko-sini-valkoinen raita. Ristin leveys on 39 mm ja nauhan 31 mm. Kuusenhavuristiksi kutsutaan ristiä, jonka nauhassa on miekkasolki. Risti voidaan erikoistapauksissa myöntää myös ruusukenauhassa. Sisuristiksi kutsutaan ristiä, jonka nauha on ilman solkea tai nauhassa on jokin muu solki kuin kuusenhavuristin miekkasolki. Erityisistä ansioista voi ristin nauhaan saada kultaisen lehväsoljen. Molempia ristejä on kolme luokkaa; kulta, hopea ja pronssi. Kultainen risti myönnetään poikkeuksellisen ansiokkaasta toiminnasta, hopeinen risti erityisistä ansioista ja pronssinen risti merkittävistä ansioista. Kultaisen ja hopeisen ristin saaminen edellyttää pääsääntöisesti vähintään 40 vuoden ikää. Kuusenhavuristi ja sen kanto-oikeus myönnetään isänmaallisesta toiminnasta. Sisuristi ja sen kanto-oikeus voidaan myöntää omaa alaansa sisukkaasti edistäneelle henkilölle. Ristit on suunnitellut ja valmistanut kultaseppämestari, taiteiden lisensiaatti Tuomas Hyrsky, joka on Suomen eturivin heraldikkoja.


title: Broken Flowers

text: Broken Flowers, myös "Broken flowers – särkyneet kukat" (epäv.) () on Jim Jarmuschin ohjaama, käsikirjoittama ja tuottama elokuva, joka sai ensi-iltansa elokuussa 2005.


title: Broken Flowers

text: Cannesin elokuvajuhlilla elokuva oli ehdolla Kultaisen palmun voittajaksi, ja voitti "Grand Prize of the Jury":n.


title: Broken Flowers

text: Broken Flowers on omistettu ranskalaiselle ohjaajalle Jean Eustachelle. Elokuvan musiikin on säveltänyt etiopialainen Mulatu Astatke ja se on tyyliltään ns. ethio-jazzia.


title: Broken Flowers

text: Elokuva edustaa Jarmuschin elokuvista eniten perinteistä tyyliä. Pääosaa "Don Johnstonia" esittävä Bill Murray on alkujaan koomikko. Hahmo on ikuinen poikamies, jonka nimi viittaa "Miami Vicen" tähteen Don Johnsoniin. "Johnston" saa nimettömästi lähetetyn kirjeen, jossa kerrotaan että hänellä on jo aikuisikään ehtinyt poika. "Johnston" lähtee etsimään entisiä naisystäviään löytääkseen pojan äidin.


title: Mäkihypyn maailmancup 1987–1988

text: Mäkihypyn maailmancup 1987–1988 käsitti 22 osakilpailua, joista kaksi peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Thunder Bayssa Kanadassa 5. joulukuuta 1987 ja viimeinen osakilpailu Planicassa Jugoslaviassa 27. maaliskuuta 1988.


title: Kuivasaari

text: Kuivasaari () on Suomen puolustusvoimien hallinnassa oleva linnakesaari. Saari sijaitsee Helsingin edustalla Isosaaren länsipuolella. Saarella on Suomenlinnan Rannikkotykistökillan ylläpitämä huomattava kokoelma vanhoja historiallisia tykkejä. Aikaisemmin Kuivasaaressa toimi myös aktiivikäytössä ollut 100 TK -rannikkotykkipatteri. Kyseiset tykit on poistettu aktiivikäytöstä. Linnakkeella ei ole pysyvää miehitystä, mutta se on edelleenkin Puolustusvoimien käytössä ja siten yleiseltä käytöltä suljettu, mutta tilausristeilyjä järjestävät useat yritykset.


title: Kuivasaari

text: Saarella on myös yksi maailman harvoista säilyneistä 305 mm:n kaksoistykkitorneista. Venäläisen Obuhovin terästehtaan aikoinaan valmistama tykki (305/52 O) on ampumakunnossa, mutta sillä ammutaan nykyään ainoastaan kunnialaukauksia esimerkiksi itsenäisyyspäivänä. Laukaukset ovat niin sanottuja vesilaukauksia, eli kranaatin sijaan putkeen työnnetään styrox-tulppa ja putkeen pistetään muovipussipötkö, jossa on 500 kg vettä. Panos on tavallinen täyspanos. Tällä tavalla saadaan sama putkipaine kuin kranaatilla, jolloin putken joustimet, hidastimet ja palautin toimivat oikein. Periaatteessa voisi ampua kranaattejakin, mutta siihen liittyy käytännön vaikeus: kyseessä olisi kovapanosammunta, johon tarvitaan varoilmoitukset ja vartijat. Samalla Suomenlahti pitäisi olla tyhjä laivaliikenteestä 50 kilometrin etäisyydelle ja lentoliikenteestäkin 10 kilometrin korkeuteen, eikä se ole mahdollista.


title: Kuivasaari

text: Tykki purettiin heti sodan jälkeen valvontakomission määräyksestä, ja putket kuljetettiin sadan kilometrin päähän Parolaan. Tykki palautettiin paikalleen 1960-luvun alussa. Valmiudesta ja käytöstä luovuttiin 1970-luvun alkupuolella sähkölaitteiden huonon kunnon vuoksi, ja tykki poistettiin SA-käytöstä eli sodan ajan käytöstä. Viimeinen SA-tehtävä oli tulittaa silloista Seutulan lentokenttää maahanlaskujen torjumiseksi ilmassa räjähtävillä sirpalepanoksilla. Jos panokset olisivat loppuneet, tarkoituksena oli ampua kiitotielle 450 kg:n miinakranatteja. Tykki oli romutusvaarassa, kunnes 1980-luvulla silloisen SlRtR:n komentajan johdolla se päätettiin pelastaa. Kilta kunnosti tykkitornin 1980–1990-lukujen vaihteessa, ja sitä pidetään toimintakunnossa.


title: Isosaari

text: Isosaari () on Helsingin kaupungin Ulkosaarten kaupunginosan Itäsaarten osa-alueeseen kuuluva linnakesaari Suomenlahdessa. Saari on pinta-alaltaan noin 76 hehtaaria. Pääosaa saaresta peittää havumetsä. Saari oli Suomen puolustusvoimien hallinnassa oleva valmiuslinnake 9. tammikuuta 2012 asti, jolloin varusmieskoulutus saaressa lakkasi ja saari jäi puolustusvoimien harjoitusalueeksi ja vartiolinnakkeeksi. Senaatti vuokrasi maa-alueet ja rakennukset keväällä 2017 Suomen Saaristokuljetus Oy:lle ympärivuotista matkailutoiminnan kehittämistä varten. Saari avattiin yleisölle lauantaina 10. kesäkuuta 2017. Isosaaresta odotetaan suosittua matkailu- ja virkistyskohdetta erityisesti kesäaikaan.


title: Isosaari

text: Saari sijaitsee 3,8 kilometriä Santahaminasta etelään. Sen pituus on noin kaksi kilometriä ja leveys enimmillään noin kilometrin. Lauttamatka Helsingin Kauppatorilta kestää reilun puoli tuntia.


title: Isosaari

text: Saaressa on 130 TK -rannikkotykkipatteri, merivalvonta-asema ja Aalto-yliopiston korroosiolaboratorio.


title: Isosaari

text: Saaressa on myös ravintola, kaksi hiekkauimarantaan, ampumarata, kasarmirakennus, kolme rantasaunaa ja jonkin verran asuntoja henkilökunnalle. Saaressa sijaitsee myös yhdeksänreikäinen "golfkenttä", jonne yleisöllä on mahdollista päästä golfaamaan ensi kerran kesäkuussa 2017. Golf-risteilyjä saareen järjestetään maanantaisin. Saaressa asuu vakituisesti (2017) enää yksi henkilö. Hän on syntynyt Isosaaressa vuonna 1949.


title: Isosaari

text: Isosaaren linnoittaminen aloitettiin 1913. Raskaat, järeät patterit valmistuivat 1915. Siitä lähtien Isosaaren linnakkeella on ollut merkittävä asema Suomen rannikkotykistön kehittämisessä ja pääkaupunkiseudun puolustamisessa. Kun koulutus Isosaaressa päättyi, Suomenlinnan rannikkorykmentin tykkimiesten koulutus siirtyi Upinniemeen.


title: Isosaari

text: Isosaari on yksi Helsingin seudun uloimmista saarista ja kulttuurihistoriallisesti merkittävä kohde. Nähtävyydet ja luonto ovat ainutlaatuisia.


title: Isosaari

text: Isosaaren linnake oli Suomenlinnan Rannikkorykmentin alainen perusyksikkö, joka vastasi varusmiesten koulutuksesta ja saaren toiminnasta laajemmin.


title: Isosaari

text: Linnakkeen päällikkönä toimi sen lopettamisvuonna 2012 yliluutnantti Antti-Pekka Kiiski. Muina päällikköinä ovat toimineet mm.


title: Isosaari

text: Linnakkeella koulutettiin noin 300 alokasta vuosittain peruskoulutuskaudella. Vuoden 2012 alusta peruskoulutus linnakkeella loppui, mutta erilaisin erityiskoulutukset ja -kurssit jatkuvat. Erityis- ja joukkokoulutuskaudella koulutettiin eri aikoina mm. rannikkotykistön tuliasemamiehiä, rannikkojalkaväkimiehiä, merivalvojia, linnakeheitinmiehiä ja sotilaspoliiseja. Näiden lisäksi koulutettiin tuliasemalinjan aliupseereja ja myös yksittäisiä henkilöitä huoltotehtäviin, kuten kirjureiksi, esikuntaläheteiksi tai asesepiksi.


title: Isosaari

text: Linnake vastasi itse valmiustehtävistään ja miehistön suhteellisen vähäisyyden johdosta myös varusmiehet saivat keskimääräistä vähemmän viikonloppuvapaita, eikä saaresta iltavapailla päässyt mantereelle. Valmiustehtäviin kuului saaren vartiointi, merivalvonnan tilannekohtainen vahvistaminen, sekä valmius ampua yhdellä saaren neljästä 130 millimetrin tornikanuunoista varoitustulta. Tämän lisäksi linnakkeen miehistö vastasi myös Merisotakoulun vartioinnista. Linnakkeen sotilaspoliisimiehistö vastasi suuresta osasta linnakkeen valmiustehtävistä. Aistitähysteinen merivalvonta on lopetettu, kuten muillakin linnakkeilla. Yhtään aistitähysteistä aktiivista mv-asemaa ei rannikolla enää ole.


title: Isosaari

text: Saaren valvonnasta ja huollosta sekä kuljetuksesta saareen vastaa pääasiassa puolustusvoimat. Saareen kulki Santahaminasta päivittäin Puolustusvoimain vuoroalus tai -aluksia aamulla, keskipäivällä ja iltapäivällä.


title: Isosaari

text: Vuosina 1984–2008 Isosaaressa oli Puolustusvoimien ylläpitämä sääasema, jossa tehtiin säähavaintoja Ilmatieteen laitokselle. Havainnontekijöinä toimivat varusmiehet, jotka on koulutettu Niinisalon Tykistöprikaatissa. Sääasema lähetti kolmen tunnin välein synop-sääsähkeen, josta kävivät ilmi muun muassa ilman lämpötila ja suhteellinen kosteus, tuulen suunta ja nopeus, pilvien laatu ja alaraja sekä kokonaismäärä, ilmanpaine, näkyvyys ja sääilmiöt.


title: Isosaari

text: Isosaaren sääasema lopetti toimintansa 24-vuotispäivänään 1. lokakuuta 2008. Ennen vuotta 1984 sääasema sijaitsi Katajaluodossa. Helsingin edustalla on edelleen automaattisia säähavaintoasemia, mm. Harmajassa.


title: Isosaari

text: Isosaaren merivalvonta-asema eteläniemessä tunnetaan nimellä "Rikama" eversti Johan Rikaman kunniaksi. Rikama ei aikanaan vaikuttanut millään tavoin merivalvonta-aseman rakentamiseen mutta oli aktiivinen rannikkopuolustuksen ja erityisesti rannikkotykistön tulenjohdon kehittäjä. Hänen tuhkansa laskettiin Isosaaren eteläpuolelle ja eteläkalliolle nostettiin kivipaasi hänen muistokseen. Kivipaadessa on eversti Johan (Jussi) Rikaman ja kenraaliluutnantti Eino Järvisen muistolaatat. Järvinen kuoli muistopatsaan vihkimisen yhteydessä.


title: Isosaari

text: Vuonna 1918 saaressa toimi Isosaaren vankileiri, jolle sisällissodan jälkeen koottiin punavankeja sekä venäläisiä sotilaita. Isosaaressa pidettiin erityisesti valkoisten "poliittisesti vaarallisiksi" luokittelemia punaisia. Saaressa kuoli yli 300 vankia. Saaressa kuolleista suurin osa on haudattu Santahaminaan, vain murto-osa Isosaareen. Vankileirillä kuolleiden muistoksi pystytettiin mustaa kiveä oleva hautamuistomerkki vuonna 1955. Muistomerkki sijaitsee todennäköisellä joukkohaudan paikalla Isosaaren entisellä vankileirin alueella.


title: Vesikuuntelu

text: Vesikuuntelua harjoittaa ennen kaikkea merivoimat. Valvonta tapahtuu kuuntelemalla meren ääniä merenpohjaan asennettujen tai perässä vedettävien vedenalaisten mikrofonien eli hydrofonien kautta. Vesikuunteluasemalla pyritään paljastamaan aluevesille pyrkivien sukellusveneiden ääniä.


title: Vesikuuntelu

text: Suomessa vesikuuntelua on harjoitettu ainakin toisen maailmansodan aikana. Rannikon linnoituksia varustettiin sitä varten 1970-luvun puolivälissä.


title: Papua-Uuden-Guinean lippu

text: Papua-Uuden-Guinean lippu on Papua-Uuden-Guinean kansallistunnus vaakunan, moton ja kansallislaulun ohella. Se otettiin käyttöön 1. heinäkuuta 1971, hieman yli neljä vuotta ennen maan itsenäistymistä. Lipun värit, musta, punainen ja keltainen, ovat maan perinteiset värit. Lipussa esiintyy Etelän risti -tähdistö symboloiden maan sijaintia eteläisellä pallonpuoliskolla sekä lentävä paratiisilintu symboloiden maan trooppisuutta ja monimuotoista luontoa. Paratiisilintujen heimoon kuuluu 42 poikkeuksellisen koristeellista lintua, joista suuri osa esiintyy vain maan sademetsissä.


title: Mysli

text: Mysli () on kaurahiutaleiden ja kuivattujen hedelmien seos, joka nautitaan yleensä maidon tai jogurtin kera. Pääaineiden lisäksi siihen kuuluu yleensä myös muita hiutaleita ja siemeniä, muun muassa maissi- ja vehnähiutaleita ja pähkinöitä sekä mantelilastuja.


title: Mysli

text: Myslin kehitti vuonna 1900 sveitsiläinen tohtori Maximilian Bircher-Benner sairaalapotilaiden ravinnoksi. Bircher-Benner kehitti idean myslistä opiskellessaan lääketiedettä Zürichin yliopistossa kokeillen raakaruoan vaikutuksia kehoon sairastuttuaan itse keltaisuuteen. Hän itse piti sittemmän parantumisensa syynä kehittämäänsä vielä tuolloin nimellä "Apfeldiätspeise" kutsuttua annosta, joka koostui raa'asta omenasta, pähkinöistä ja kaurahiutaleista, jotka oli sekoitettu veteen, sitruunamehuun ja kondensoituun maitoon. Sveitsistä tuli samaan aikaan suosittu terveysmatkailukohde ja Bircher-Benner avasi vuonna 1904 oman alppimaja-tyylisen parantolansa lähellä Zürichia.


title: Mysli

text: Alun perin mysliä syötiin jokaisen aterian alkupalana ja sittemmin siitä tuli illallinen. Aamupalaksi mysli on kehittynyt vasta myöhemmin.


title: Kirkas sininen muuttuja

text: Kirkas sininen muuttuja (engl. "Luminous Blue Variable", LBV) on hyvin massiivinen ja kirkas sininen hyperjättiläinen. Tyypillisesti LBV:n massa on ehkä 40 – 130 Auringon massaa ja tähden kokonaissäteilyteho miljoonan auringon luokkaa. Tämän tyyppisen tähden suuren kirkkauden vuoksi säteilypaine on valtava, mikä aiheuttaa tähden pintakerrosten kaasun viskautumista ulos tähdestä (tähtituuli). LBV:t ovat muuttuvia tähtiä, joiden kirkkaus muuttuu usein äkillisesti ja epäsäännöllisesti. Purkausten välistä vaihetta sanotaan hiljaiseksi siniseksi vaiheeksi.


title: Kirkas sininen muuttuja

text: Kirkkauden lisäksi myös tähtien lämpötila ja spektri muuttuuvat voimakkaasti. Näihin tähtiin luetaan P Cygni, S Doradus ja Hubble-Sandage-muuttujat. Kirkkaat siniset muuttujat ovat astrofysikaalisessa mielessä lähellä O- ja B-tähtiä, Ofpe/WN9-tähtiä, Wolfin–Rayetin tähtiä sekä B[e]-tähtiä. Paikallisesta galaksiryhmästä tunnetaan vain 32 LBV-tyypin muuttujaa, mikä tekee niistä erään harvinaisimmista tähtityypeistä.


title: Kirkas sininen muuttuja

text: Kirkkaiden sinisten muuttujien ryhmään kuuluvat tunnetut absoluuttisesti hyvin kirkkaat Eta Carinae, P Cygni ja Pistoolitähti sekä AG Carinae. Näiden tähtien lämpötilat ovat 13 000 – 30 000 kelviniä, ja niiden spektriluokka on O tai B. Kirkastumisten aikana lämpötilat putoavat 8 000 – 9 000 kelvinin tienoille ja spektriluokka myöhäiseen A:han tai varhaiseen F:ään. Uskotaan, ettei tähden kokonaiskirkkaus (bolometrinen magnitudi) juurikaan vaihtele purkausten aikana vaan että kirkkauden, lämpötilan ja spektrin muutokset kytkeytyvät ulosviskautuviin kaasukuoriin. Tyypillisesti bolometrinen kirkkaus on -8,8 – -11,3. Hyvänä vertailukohteena voi pitää sitä, että bolometrinen kirkkaus -10 vastaa noin 800 000 Auringon energiantuotantoa.


title: Kirkas sininen muuttuja

text: Tähdistä puhaltaa säteilypaineen ajama voimakas hiukkasvirta poispäin vieden tähden massasta pois 0,0001 – 0,000 001 auringon massaa pois vuodessa, mutta kirkkaimpien LBV:ien tapauksessa määrä voi olla tuhannesosan tai ylikin. Suurella nopeudella tähtituulena avaruuteen ajautuva kaasu aiheuttaa LBV:n spektrin spektriviivoille hyvin tyypillisiä P Cygni -viivaprofiileja.


title: Kirkas sininen muuttuja

text: Suuren massan vuoksi näiden tähtien elinikä on lyhyt, ehkä jopa niinkin lyhyt kuin 40 000 vuotta, ja ne kehittyvät Wolfin-Rayetin tähdiksi puhallettuaan ulkokuortaan pois. Jos LBV-tähden elinikä on 100 000 vuotta, se saattaa menettää noin yhden auringon massan ja enemmänkin purkauksissaan. Tähtien purkauskaasuissa on runsaasti typpeä ja heliumia. On arveltu, että nämä tähdet edustavat välivaihetta vedyn palamisen ja heliumin palamisen välillä.


title: Kirkas sininen muuttuja

text: LBV-muuttujien välittömät seuraajat tähtien kehitysjanalla ovat luultavimmin myöhäisiä Wolfin–Rayetin tähtiä, joiden spektrityyppi WNL tai WN6-9. Ofpe/WN9-tähtien uskotaan olevan uinuvia LBV-muuttujia, eivätkä nämä tähdet kuulu muiden Wolfin–Rayetin tähtien heliumpääsarjaan. Joitain punaisiksi jättiläisiksi kehittyneitä LBV-muuttujia pienimassaisempia tähtiä sanotaan (R66, AE Andromedae) "punaisiksi LBV:iksi". Niiden massat ovat 20 – 30 Auringon massaa, ja niihin kuuluvat OH/IR-tähdet, jotka vaihtelevat huomattavasti kirkkaudeltaan.


title: Kirkas sininen muuttuja

text: LBV-muuttujia ei saa sotkea "sinisiin silmukoihin", jotka ovat osa normaalien jättiläistähtien kehitystä.Hiljaisissa sinisissä vaiheissa havaitaan päivissä tai kymmenissä päivissä 0,1 – 0,2 magnitudin "mikrovaihteluja". Esimerkiksi R71:n jakso oli ~23,5 päivää vuosina 1983–1985, lyhentyen ~14,3 päivään vuosiksi 1986–1987. Samansuuntaisia havaintoja on tehty mm. AG Carinaesta, jonka jakso on 10 päivää, ja HR Carinaesta, jonka jakso on ~20 päivää. Normaalien O- ja B-tähtien kirkkauden muutokset muistuttavat LBV-tähtien hiljaisia vaiheita.


title: Kirkas sininen muuttuja

text: Normaalit 1 – 2 magnitudin purkaukset eli S Doradus -purkaukset tapahtuvat muutamasta vuodesta muutamaan kymmeneen vuoteen jaksoissa. Näissä purkauksissa tähdet kirkastuvat muutamassa kuukaudessa jopa 2 magnitudia tähden fyysisen laajentumisnopeuden ollessa luokkaa 100 – 200 km/s. Tähtituulen aiheuttama massakato kasvaa 10 – 100 kertaiseksi rauhalliseen vaiheeseen verrattuna, ja kaasua voi levitä avaruuteen jopa 10 – 10 auringon massaa vuodessa.


title: Kirkas sininen muuttuja

text: Jättiläispurkaukset tapahtuvat satojen tai tuhansien vuosien välein. Esimerkiksi Eta Carinae kirkastui vuosina 1837–1860 muuttuen jopa Canopusta, taivaan toiseksi kirkkainta tähteä, kirkkaammaksi. P Cygni kirkastui 3. suuruusluokan tähdeksi 1600-luvulla. Jättiläispurkauksen aikana tähden bolometrinen kirkkaus saattaa olla -17 ja tähti voi menettää 1 – 2 auringon massaa kaasua. On viitteitä, joiden mukaan jotkin valokäyrältään erikoislaatuiset supernovat olisivat todellisuudessa LBV-tähtien jättiläispurkauksia.


title: Kirkas sininen muuttuja

text: Joitain LBV-muuttujia. Massakato on auringon massoina vuodessa: se ilmoittaa tähtituulen mukana pois ajautuvan massan suuruuden.


title: Kirkas sininen muuttuja

text: LBV-tähtiä on tutkittu runsaasti, mutta niiden fysiikkaa tunnetaan edelleen heikosti. Laaja katsaus aiheeseen on artikkelissa Huphreys & Davidson (1994) "The Luminous Blue Variables: Astrophysical Geysers", Publ. Ast. Soc. Pac. 106, 1025 – 1051


title: Mäkihypyn maailmancup 1988–1989

text: Mäkihypyn maailmancup 1988–1989 käsitti 23 osakilpailua, joista kolme peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Thunder Bayssa Kanadassa 3. joulukuuta 1988 ja viimeinen osakilpailu Planicassa Jugoslaviassa 26. maaliskuuta 1989.


title: Himbat

text: Himbat ovat pääasiassa Kunenen alueella Namibian pohjoisosissa ja Angolan lounaisosissa elävä noin 12 000 -henkinen paimentolaiskansa. Himbat kasvattavat pääasiassa nautoja ja vuohia.


title: Himbat

text: Suuren osan historiastaan himbat ovat eläneet eristyksissä muista kansoista, ja täten säilyttäneet perinteiset kulttuurinsa ja tapansa näihin päiviin saakka. Himbat eivät useinkaan ole tietoisia nykyajan ilmiöistä kuten rahasta, ja harvoin osaavat lukea tai laskea. Pääosa ajasta menee kiertelyyn ja matkaamiseen veden perässä. Himbanaisille ominaista on ihon värjääminen vuohen rasvalla ja okralla suojautuakseen Auringon paahteelta. Tästä johtuu himbanaisten ihon punertava sävy. Himban asema yhteisössä on nähtävissä hänen käyttämistään vuohennahkavaatteista.


title: Himbat

text: Himbat ovat hyvin läheistä sukua hereroille ja puhuvat samaa kieltä. Usein himbat ja hererot katsotaankin yhdeksi kansaksi, vaikka niiden kulttuureissa on merkittäviä eroja.


title: Pavane

text: Pavane (myös pavan, pauan, pauane, paduan, paduane) on hidas, arvokas, tasajakoinen kulkuetanssi, joka oli suosittu renessanssin Euroopassa 1500-1600 -luvuilla, niin hoveissa kuin kansan keskuudessa. Tanssin alkuperä on luultavimmin italialainen. Sen parina oli lähes poikkeuksetta kolmijakoinen galliarde, tai se saattoi aloittaa julkiset tilaisuudet sisääntulomusiikkina. Musiikki noudatti tavallisimmin kaavaa ABC, jossa jokainen jakso kerrattiin.


title: Pavane

text: Pforzheimilainen Johann von Münster vertailee tanssiparia pavane-galliard kronikassa vuodelta 1594: tanssi alkoi parinhaulla, jossa mies kumartaen, hattua nostaen ja kädelle suudellen pyysi naista tanssiin. Hitaan pavanen aikana tunnelma oli pidättäytynyt ja vakava, ja tällöin keskusteluun oli hyvä mahdollisuus. Tanssin toisessa osassa, nopeassa galliardissa, käyttäydyttiin vapaammin, tanssiote saattoi olla läheisempi ja tunnelma riehakkaampi.


title: Pavane

text: Myöhemmin, erityisesti barokkiaikana pavane oli silloin tällöin myös ns. tanssisarjan osa. Jo renessanssiajan Englannissa sävellettiin myös puhtaaksi instrumentaalimusiikiksi tarkoitettuja pavaneja, joista tuli laulujen rinnalla suosittu keino ilmaista elizabethilaisen ajan muotitunnetta melankoliaa. Esimerkiksi John Dowlandin kuuluisa Lachrimae-sarja sisältää seitsemän pavane-fantasiaa, jotka ovat säilyttäneet ABC-rakenteen mutta eivät enää ole tanssittavissa.


title: Pavane

text: Nimeä pavane käytetään satunnaisesti myös myöhemmässä musiikissa kuvaamaan hidasta vanhantyylistä kappaletta (mm. Gabriel Faurén "Pavane" ja Maurice Ravelin "Pavane pour une infante défunte").


title: Gödelin epätäydellisyyslause

text: Gödelin epätäydellisyyslauseet ovat Kurt Gödelin vuonna 1931 todistamat kaksi lausetta. Epätäydellisyyslauseen mukaan lukuteorian sisältävä aksiomaattinen järjestelmä on epätäydellinen sillä aina on tosia lauseita, joita ei voi todistaa järjestelmän sisäisillä menetelmillä.


title: Gödelin epätäydellisyyslause

text: Nämä lauseet tulkitaan usein osoitukseksi siitä, että vastaus Hilbertin toiseen ongelmaan on kielteinen: ei ole olemassa "matematiikan perustaa", täydellistä ja konsistenttia aksiomaattista järjestelmää, joka yksin kattaisi kaiken matematiikan.


title: Gödelin epätäydellisyyslause

text: Gödelin ensimmäinen epätäydellisyyslause sanoo, että mikään ristiriidaton aksioomajärjestelmä T, jonka kaikki todet lauseet voidaan luetella jollakin "tehokkaalla menetelmällä" (olennaisesti: "tietokoneohjelmalla"), ei pysty todistamaan kaikkia tosiasioita luonnollisista luvuista. Siis osa järjestelmän tosista lauseista ei ole todistettavissa järjestelmän sisältä, vaan siihen vaaditaan jotain toista järjestelmää.


title: Gödelin epätäydellisyyslause

text: Eräs tällainen tosi mutta ei-todistettava lause on Gödelin lause (""G""), joka sanoo: ""Lause "G" ei ole todistettavissa teoriassa "T"."" Sitä lausetta ei siis voi todistaa teoriassa "T", mutta on kyllä mahdollista laajentaa "T" toiseksi teoriaksi T', joka sisältää kaikki järjestelmän "T" lauseet ja enemmänkin (esimerkiksi lauseen "G") ja jossa lause "G" on todistettava. Ensimmäisen epätäydellisyyslauseen perusteella myös järjestelmässä T' on lauseita, joita siinä itsessään ei voi todistaa (mm. sen oma Gödelin lause).


title: Gödelin epätäydellisyyslause

text: Gödelin toinen epätäydellisyyslause osoittaa, että jos jokin ristiriidaton aksioomajärjestelmä pystyy todistamaan tietyt perusasiat luonnollisista luvuista, se ei pysty todistamaan kyseisen aksioomajärjestelmän täydellisyyttä.


title: Dieter Thoma

text: Dieter Thoma (s. 19. lokakuuta 1969 Hinterzarten, Länsi-Saksa) on saksalainen uransa lopettanut mäkihyppääjä. Koko uransa ajan hän edusti Saksan liittotasavaltaa.


title: Dieter Thoma

text: Kaudella 1988–1989 Thoma otti ensimmäisen maailmancupin osakilpailuvoittonsa Thunder Bayn normaalimäessä 19-vuotiaana joulukuussa 1988 ja toisen osakilpailuvoittonsa hän otti Keski-Euroopan mäkiviikolla Oberstdorfin mäestä, sijoittuen loppupisteissä neljänneksi. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui kolmanneksi.


title: Dieter Thoma

text: Kaudella 1989–1990 Thoma voitti sekä Keski-Euroopan mäkiviikon, jossa jälleen voitto Oberstdorfissa, että lentomäen maailmanmestaruuden Vikersundissa.


title: Dieter Thoma

text: Kaudella 1990–1991 Thoma oli kolmas niin maailmancupissa kuin Keski-Euroopan mäkiviikolla.


title: Dieter Thoma

text: Kaudeksi 1993–1994 Thoma vaihtoi V-tyyliin ja voitti Lillehammerin olympialaisista normaalimäen pronssia sekä joukkuekilpailun kultaa.


title: Dieter Thoma

text: Kauden 1996–1997 Keski-Euroopan mäkiviikolla Thoma sijoittui kolmanneksi, hän voitti avauskilpailun Oberstdorfissa, jossa voitto oli jo kolmas, sekä päätösosakilpailun Bischofshofenissa. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli toinen nuoren slovenialaisen Primoz Peterkan jälkeen.


title: Dieter Thoma

text: Kaudella 1997–1998 Thoma oli mukana Naganon olympialaisissa Saksan hopeamiehistössä joukkuekilpailussa, samalla kaudella hän hyppäsi lentomäen MM-kilpailuissa Oberstdorfissa pronssia.


title: Dieter Thoma

text: Hän lopetti aktiiviuransa kauteen 1998–1999. Thoma voitti urallaan viisi MM-mitalia: yhden kullan (joukkuekilpailu 1999), kaksi hopeaa (joukkuekilpailu 1995, suurmäki 1997) ja kaksi pronssia (joukkuekilpailu 1991 ja 1997).


title: Dieter Thoma

text: Dieter Thoman setä Georg Thoma oli maailmanmestari ja olympiavoittaja yhdistetyssä.


title: Bjarte Engen Vik

text: Bjarte Engen Vik (s. 3. maaliskuuta 1971 Tromssa) on norjalainen uransa lopettanut yhdistetyn hiihtäjä.


title: Bjarte Engen Vik

text: Vik voitti 1998 Naganon olympialaisista sekä henkilökohtaisen että joukkuekultamitalin. Lisäksi hän voitti viisi maailmanmestaruutta, joista kolme henkilökohtaista.


title: Bjarte Engen Vik

text: Ennen Naganon menestystään Vik joutui monenlaisten kolhujen uhriksi. Hänen solisluunsa muljahti viidesti, jalka meni kerran poikki ja edeltävänä kesänä hänen uusi asuntonsa, johon hän aikaisemmin oli tyttöystävänsä kanssa muuttanut, paloi. Sitä ennen hän joutui lumivyöryyn, mutta pelastui, kun taas hänen maajoukkuetoveriltaan Kristian Hammerilta vääntyi polvi.


title: Abhasian lippu

text: Abhasian lippu on Georgiasta irtautuneen, osittain tunnustetun Abhasian tasavallan tunnus. Se otettiin käyttöön 23. heinäkuuta 1992. Lipun suhteet ovat 1:2, ja se koostuu seitsemästä vaakaraidasta, joista neljä on vihreitä ja kolme valkoisia, sekä punaisesta kantonista, jonka keskellä on valkoinen kämmen yläpuolellaan seitsemän viisisakaraista valkoista tähteä.


title: Abhasian lippu

text: Avoin kämmen on abhaasien valtion tunnus, joka esiintyy muun muassa jo genovalaisissa merikartoissa 1200–1300-luvuilta; keskiajalla lippu, jossa oli valkoinen kämmen punaisella pohjalla, on saattanut liehua nykyisen Suhumin kaupungin paikalla. Seitsemän tähden sanotaan symboloivan Abhasian seitsemää historiallista aluetta, ja luku seitsemän on myös merkittävä abhaasien mytologiassa ja kulttuurissa. Myös viisisakarainen tähti on muinainen astrologinen symboli. Vihreät ja valkoiset raidat merkitsevät vuorostaan kristinuskon ja islamin rauhaisaa rinnakkaiseloa.


title: Mäkihypyn maailmancup 1989–1990

text: Mäkihypyn maailmancupissa 1989–1990 oli 25 osakilpailua. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Thunder Bayssa Kanadassa 3. joulukuuta 1989 ja viimeinen osakilpailu Planicassa Jugoslaviassa 25. maaliskuuta 1990.


title: Jan Boklöv

text: Jan Boklöv (s. 14. huhtikuuta 1966 Malmivaaran kylä, Jällivaara, Ruotsi) on ruotsalainen mäkihyppääjä.


title: Jan Boklöv

text: Boklöv popularisoi mäkihypyn mullistaneen V-tyylin, alkaen hypätä sillä jo vuonna 1985. Hänestä tuli 10. joulukuuta 1988 Lake Placidissa ensimmäinen ruotsalainen, joka on voittanut mäkihypyn maailmancupin osakilpailun. Samalla kaudella 1988–1989 hän voitti myös cupin kokonaiskilpailun. Maailmancupissa hän kilpaili vuosina 1986–1993. Hän voitti urallaan viisi osakilpailua ja saavutti yksitoista palkintosijaa. Yhtään arvokisamitalia hän ei voittanut. Boklövin lempinimi oli "Jällivaaran leija".


title: Jan Boklöv

text: Boklöv sairastaa epilepsiaa ja on Ruotsin television haastattelussa kertonut saaneensa kohtauksen aina illalla kilpailun jälkeen, kun jännitys laukesi.


title: Abhasian vaakuna

text: Abhasian vaakuna on Georgiasta irtautuneen, osittain tunnustetun Abhasian tasavallan tunnus. Siitä määrätään Abhasian perustuslain artiklassa 10. Se otettiin siten käyttöön 23. heinäkuuta 1992.


title: Abhasian vaakuna

text: Vaakunan kilpi jakautuu pystysuunnassa valkoiseen ja vihreään kenttään. Vaakunassa on kolme kahdeksansakaraista, kullanväristä tähteä, yksi keskellä alhaalla ja kaksi ylhäällä (yksi molemmissa kentissä). Keskelle on kuvattu kultaisena Araš-hevosella ratsastava mies, joka ampuu nuolen tähtiä kohti. Tapahtuma perustuu abhaasien "Narts"-eepokseen. Vihreä väri symboloi nuoruutta ja elämää, valkoinen taas henkisyyttä. Tähdet edustavat aurinkoa sekä lännen ja idän kulttuurien rinnakkaiseloa.


title: Jari Räsänen

text: Jari Kalevi Räsänen (s. 28. tammikuuta 1966 Maaninka) on suomalainen karjatilallinen ja entinen huipputason hiihtäjä. Räsänen voitti urallaan neljä MM- ja kaksi olympiamitalia, kaikki viesteistä. Hänen parhaat henkilökohtaiset arvokisasijoituksensa ovat viides sija 15 kilometrin vapaan tyylin kilpailussa Lahden MM-kisoissa 1989 ja kuudes sija takaa-ajohiihdossa Lillehammerin olympialaisissa 1994. Jari Räsänen tuli kaudella 1987/1988 Suomen mieshiihdon kärkeen mm. voittamalla Mikkelissä 15 kilometrin perinteisen tyylin SM:n ja näin lunasti paikkansa ensimmäisiin aikuisten arvokilpailuihinsa Calgaryn olympialaisiin 1988.


title: Jari Räsänen

text: Seuratasolla Räsänen edusti Maaningan Mahtia. Jari Räsäsen isä ja valmentaja Veikko Räsänen oli myös aikoinaan huippuhiihtäjä.Tammikuussa 1998 Suomen Tietotoimiston väitti uutisessaan Räsäsen ostaneen ja käyttäneen kasvuhormonia. Lisäksi STT väitti Hiihtoliiton johtohenkilöiden olleen kiinnostuneita kasvuhormoneista. Oikeudessa ei löytynyt riittävää näyttöä uutisen tueksi, ja Helsingin käräjäoikeus tuomitsi STT:n päätoimittaja Kari Väisäselle ja toimittaja Johanna Aatsalo-Salliselle ehdolliset vankeusrangaistukset ja sakkoja 19 herjauksesta. Lisäksi STT ja toimittajat tuomittiin yhteisvastuullisesti maksamaan Räsäselle ja Hiihtoliiton johtohenkilöille noin 2,5 miljoonan markan korvaukset. Vuonna 2000 Helsingin hovioikeus hylkäsi korvausvaatimukset 14 hiihtoliittolaisen osalta ja alensi toimittajien rangaistukset sakoiksi. Räsänen sai lopulta korvauksia 130 000 markkaa.


title: Jari Räsänen

text: Valtakunnansyyttäjänvirasto pyysi vuonna 2008 lisätutkintaa asiassa. Haluttiin selvittää, ovatko herjausoikeudenkäynnissä korvauksia vaatineet syyllistyneet petokseen tai ovatko myöhemmin dopingista kiinni jääneet syyllistyneet perättömän lausunnon antamiseen Niinpä vuonna 2011 Räsänen, entinen lajijohtaja ja päävalmentaja Antti Leppävuori, entinen lajipäällikkö ja toimitusjohtaja Jari Piirainen sekä entinen lajipäällikkö ja päävalmentaja Pekka Vähäsöyrinki joutuivat syytteeseen asioiden salaamisesta vuosien 1999 ja 2000 dopingoikeudenkäynneissä. Räsänen ja Vähäsöyrinki tuomittiin törkeästä petoksesta ehdollisiin vankeusrangaistuksiin. Räsänen sai vuoden ehdollista vankeutta. Leppävuori ja Piirainen todettiin syyttömiksi. Oikeudessa osoitettiin, että Räsänen käytti vuosina 1996–1997 eli STT:n uutisen tarkoittamana aikana epo-hormonia. Oikeuden mukaan kaikki neljä syytettyä tiesivät, mitä Räsäselle tehtiin vuoden 1997 kisoissa. Räsäsen tapauksessa oli tuomioistuimen päätöksen mukaan raskauttavaa, että hän sai rikoksella itselleen huomattavaa taloudellista hyötyä ja oli itse dopingaineen käyttäjä. Räsänen valitti tuomiosta Helsingin hovioikeuteen. Syyskuussa 2012 hovioikeus ilmoitti pitävänsä voimassa käräjäoikeuden langettamat tuomiot, mutta alensi Räsäsen ja Vähäsöyringin vastapuolelle maksamia oikeudenkäyntikulujen korvaussummia.


title: Pasi (täsmennyssivu)

text: Pasi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Yamaha

text: Yamaha Corporation on suuri japanilainen valmistavan teollisuuden yritys. Yamaha Corporationilla on kolme päätoimialaa, jotka ovat soittimet (pianot, digitaaliset soittimet, puhaltimet, jousisoittimet, lyömäsoittimet ja muut musiikkituotteet), audiolaitteet (myös tietoliikennelaitteet) ja muut tuotteet (elektroniset laitteet, ajoneuvojen sisäosien puuosat, teollisuusautomaatio, golftuotteet, vapaa-ajan tuotteet ja jotkin muut liiketoiminta-alueet). Yamaha Corporation on tunnettu esimerkiksi maailman suurimpana soitinvalmistajana. Yhtiö ylläpitää musiikkikouluja, englannin kielikouluja, lomakiinteistöjä ja golfklubia.


title: Yamaha

text: Torakusu Yamaha rakensi ensimmäisen urkunsa 12. lokakuuta 1887. Vuonna 1897 hän perusti soitinrakennusyrityksen Nippon Gakki Co. 100 000 jenin osakepääomalla Hamamatsussa, Shizuokan prefektuurissa. Nykyinen Yamaha Corporation on tämän yrityksen toiminnan jatkaja. Pianojen rakentamisen yhtiö aloitti vuonna 1900. Tokion pörssiin yhtiö listautui 1949. Vuonna 1954 käynnistetään Yamahan musiikkikoulut. Yhtiön soitinvalmistustausta näkyy yhä yhtiön logossa, jossa on kolme äänirautaa.


title: Yamaha

text: Yhtiön johtaja Genichi Kawakami ajoi sota-ajan koneiden valmistuksen myötä moottoripyörien valmistamista yhtiössä. Vuonna 1955 yhtiön moottoripyörädivisioona eriytettiin itsenäiseksi Yamaha Motor Company -yhtiöksi. Urheiluvälineiden valmistus aloitettiin 1958. Ensimmäinen ulkomainen tytäryhtiö perustetaan Meksikoon. Sähköurkujen tuotanto aloitetaan 1959 ja puhallinsoitinten tuotanto 1965.


title: Yamaha

text: Yamaha omisti suuren osan Korgista vuosina 1989–1993. Yamaha osti syntetisaattoreita valmistavan yhdysvaltalaisen Sequential Circuits -yhtiön vuonna 1998 sekä tietokoneisiin musiikkiohjelmistoja valmistavan saksalaisen Steinberg-yhtiön vuonna 2004.


title: Yamaha

text: Itävaltalainen pianotehdas L. Bösendorfer Klavierfabrik GmbH liitettiin osaksi yhtiötä vuonna 2008.Yamaha on valmistanut pianoja, kosketinsoittimia, huiluja, kitaroita, bassokitaroita, rumpuja ja musiikkiteknologian välineitä: esim. miksereitä, vahvistimia, kaiuttimia ja mikrofoneja.


title: Martin Schmitt

text: Martin Schmitt (s. 29. tammikuuta 1978 Villingen-Schwenningen, Baden-Württemberg, Saksan liittotasavalta) on saksalainen mäkihyppääjä.


title: Martin Schmitt

text: Schmittin kansainvälinen läpimurto tapahtui vuonna 1997, kun hän voitti pronssimitalin MM-kilpailuista Trondheimista. 1998 Naganon olympialaisissa hän oli mukana joukkuemäestä hopeaa voittaneessa Saksan joukkueessa.


title: Martin Schmitt

text: Kausina 1998–1999 ja 1999–2000 Schmitt voitti mäkihypyn maailmancupin kokonaiskilpailun. 1999 Ramsaun MM-kisoissa Schmitt voitti kultaa suur- ja joukkuemäestä. 2001 Lahden MM-kisoissa hän voitti suurmäen ja suurmäen joukkuekilpailun maailmanmestaruuden, hopeaa normaalimäestä ja pronssia normaalimäen joukkuekilpailusta. Vuonna 2002 Schmitt voitti hopeaa lentomäen MM-kilpailuista Harrachovista maanmiehensä Sven Hannawaldin takana sekä kuului joukkuemäen olympiakultaa voittaneeseen Saksan joukkueeseen.


title: Martin Schmitt

text: Schmitt oli mukana normaalimäen joukkuekilpailun MM-hopeaa saaneessa Saksan joukkueessa Oberstdorfissa 2005. Liberecin MM-kilpailuissa 2009 hän saavutti Andreas Küttelin jälkeen hopeaa yhden kierroksen mittaiseksi typistyneessä suurmäessä kilpailussa. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän sai hopeaa joukkuemäessä. Oslon MM-kisoissa 2011 Schmitt oli mukana Saksan normaalimäen joukkuekilpailun pronssia saaneessa joukkueessa.


title: Martin Schmitt

text: Schmitt on 28:lla cupin osakilpailuvoitollaan kaikkien aikojen voittotilastossa kuudentena Nykäsen, Schlierenzauerin, Małyszin, Ahosen, ja Weißflogin jälkeen.


title: Martin Schmitt

text: Schmitt ilmoitti alun perin lopettavansa uransa kauden 2010–2011 päätteeksi, mutta hän pyörsi myöhemmin päätöksensä.


title: Mäkihypyn maailmancup 1990–1991

text: Mäkihypyn maailmancupissa 1990–1991 oli 26 osakilpailua, joista neljä peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Lake Placidissa Yhdysvalloissa 1. joulukuuta 1990 ja viimeinen osakilpailu Strbske Plesossa Tšekkoslovakiassa 30. maaliskuuta 1991.


title: MDC

text: MDC on yhdysvaltalainen punk-yhtye. Se perustettiin Teksasissa vuonna 1979. MDC soittaa "hardcore punk" -tyylistä musiikkia. Bändin nimenä toimivan lyhenteen merkitystä on muutettu jokaisen levyn julkaisemisen yhteydessä. Nimenä on ollut mm. "Millions of Dead Cops", "More Dead Cops", "Millions of Dead Children", "Multi Death Corporations", "Millions of Damn Christians" ja "Missile Destroyed Civilisation".


title: MDC

text: MDC kritisoi sanoituksissaan usein poliiseja, kapitalismia, homofobiaa ja amerikkalaista kulttuuria.


title: Tor Arne Hetland

text: Tor Arne Hetland (s. 12. tammikuuta 1974) on norjalainen valmentaja ja uransa lopettanut maastohiihtäjä. Hiihtourallaan hän oli erikoistunut sprinttimatkoille.


title: Tor Arne Hetland

text: Hetland voitti miesten sprinttihiihdon sekä vuoden 2001 Lahden MM-kisoissa että vuoden 2002 Salt Lake Cityn olympialaisissa. Vuoden 2003 Val di Fiemmen MM-hiihdoissa hän oli sprintissä kolmas ja vuoden 2005 Oberstdorfin MM-kisoissa toinen. Lahden kisoissa hän kuului lisäksi 4×10 kilometrin viestin voittaneeseen joukkueeseen ja Oberstdorfissa hän voitti Tore Ruud Hofstadin parina ensimmäistä kertaa arvokisaohjelmassa olleen parisprintin.


title: Tor Arne Hetland

text: Hetland on osallistunut myös pitemmille hiihtomatkoille voittaen kaksi maailmancupin osakilpailua: 19. marraskuuta 2005 15 kilometrin perinteisen tyylin kilpailun Beitostølenissä sekä 15. joulukuuta 2007 vapaan tyylin 30 km yhteislähtökilpailun Rybinskissä. Kaikkiaan hänellä on maailmancupin osakilpailuvoittoja yksitoista. Hetland voitti sprintticupin kaudella 2004–2005 ja on sijoittunut sprintticupissa kaikkiaan kuusi kertaa kolmen parhaan joukkoon. Maailmancupin kokonaispisteissä hän on ollut kolmas kausilla 2004–2005 ja 2005–2006.


title: Tor Arne Hetland

text: Kauden 2008–2009 jälkeen Hetland lopetti uransa.


title: Tor Arne Hetland

text: Urheilu-uransa jälkeen Hetland on toiminut hiihtovalmentajana muun muassa Kanadan, Norjan, Saksan ja Sveitsin hiihtomaajoukkueissa. Vuosina 2016–2018 hän toimi Norjan hiihtomaajoukkueen päävalmentajana.


title: Rovaniemen ammattikorkeakoulu

text: Rovaniemen ammattikorkeakoulu ("RAMK") oli vuoteen 2013 asti toiminut ammattikorkeakoulu. Toimintansa RAMK aloitti vuonna 1996 ja se vakinaistettiin 1998. Vuoteen 2013 asti ylläpitäjänä toimi Rovaniemen koulutuskuntayhtymä, kunnes ammattikorkeakoulu yhdistettiin osaksi Lapin ammattikorkeakoulua.


title: Rovaniemen ammattikorkeakoulu

text:
Koulutusaloja ammattikorkeakoulussa oli viisi: luonnonvara- ja ympäristöala, matkailu-, ravitsemis- ja talousala, sosiaali-, terveys- ja liikunta-ala, tekniikan ja liikenteen ala sekä yhteiskuntatieteiden, liiketalouden ja hallinnon ala. Koulutusohjelmia oli 20, joista ammattikorkeakoulututkintoon johtaa 11 suomenkielistä ja 3 englanninkielistä, 5 ylempään amk-tutkintoon johtavaa koulutusohjelmaa sekä yksi englanninkielinen erikoistumisopintokokonaisuus.
Koulutusalat olivat toimineet kolmella kampuksella. Ounasvaaran kampuksella, lähellä Lapin keskussairaalaa, toimii sosiaali- terveys ja liikunta-ala, Viirinkankaan kampuksella matkailu-, ravitsemis- ja talousala sekä yhteiskuntatieteiden, liiketalouden ja hallinnon alan englanninkielinen koulutusohjelma ja lisäksi Lapin korkeakoulujen perustama Matkailualan tutkimus- ja koulutusinstituutti. Rantavitikan kampuksella, Aurora Borealis -teknologiakeskuksen ja Lapin yliopiston läheisyydessä, toimivat luonnonvara- ja ympäristöala, tekniikan ja liikenteen ala sekä yhteiskuntatieteiden, liiketalouden ja hallinnon ala.


title: Rovaniemen ammattikorkeakoulu

text: Opiskelijoita Rovaniemen ammattikorkeakoulussa oli noin 3 000. Näistä noin 600 oli aikuisopiskelijoita. Henkilöstöä on n. 250.


title: Rovaniemen ammattikorkeakoulu

text: Rovaniemen ammattikorkeakoulu lakkautettiin 31.12.2013: sen ja Kemi-Tornion AMKin toiminnot yhdistettiin 1.1.2014 alkaen Lapin ammattikorkeakouluksi.


title: Thomas Alsgaard

text: Thomas Alsgaard (s. 10. tammikuuta 1972 Lørenskog, Norja) on norjalainen hiihtäjä, viisinkertainen olympiavoittaja ja kuusinkertainen maailmanmestari. Hän on 190 senttimetriä pitkä ja painaa 82 kilogrammaa.


title: Thomas Alsgaard

text: Thomas Alsgaard tuli tunnetuksi erityisesti hyvänä, teknisesti taitavana luistelutyylin hiihtäjänä. Huipulle hän nousi Lillehammerissa vuonna 1994, kun hän voitti hieman yllättäen vain 22 vuoden ikäisenä olympiakultaa vapaan tyylin 30 kilometrillä.


title: Thomas Alsgaard

text: Alsgaard lopetti maailmancup-uransa kaudella 2003–2004. Joulukuusta 2007 lähtien hän on kilpaillut hiihdossa pitkillä matkoilla ja osallistunut muun muassa Kansainvälisen hiihtoliiton pitkien matkojen maailmancupiin. Alsgaard on myös harrastanut ralliautoilua osallistuen muun muassa Jyväskylän MM-ralliin.


title: Mäkihypyn maailmancup 1991–1992

text: Mäkihypyn maailmancupissa 1991–1992 oli 22 osakilpailua, joista yksi peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Thunder Bayssa Kanadassa 1. joulukuuta 1991 ja viimeinen osakilpailu Planicassa Sloveniassa 29. maaliskuuta 1992.


title: Monokromaattinen säteily

text: Monokromaattinen sähkömagneettinen säteily on säteilyä, joka sisältää vain yhtä aallonpituutta, esimerkiksi monokromaattinen valo sisältää vain yhtä aallonpituutta. Siten sen taajuusjakauma eli spektri on kapea. Väriaistin kannalta monokromaattinen valo on yksiväristä eli se koostuu vain yhdestä väristä. Esimerkiksi laserin tuottama valo on lähellä monokromaattista valoa. Monokromaattinen valo ei kuitenkaan ole automaattisesti koherenttia vaan riittää, että säteilyn fotonien energia on keskenään yhtä suuri. Monokromaattisen valolähteen valon väri määräytyy valon tuottamiseen käytettävän materiaalin ominaisuuksista.


title: Mäkihypyn maailmancup 1992–1993

text: Mäkihypyn maailmancupissa 1992–1993 oli 21 osakilpailua, joista neljä peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Falunissa Ruotsissa 5. joulukuuta 1992 ja viimeinen osakilpailu Planicassa Sloveniassa 28. maaliskuuta 1993.


title: Mäkihypyn maailmancup 1992–1993

text: Suomalaishyppääjät eivät saavuttaneet kaudella palkintosijoituksia.


title: Toinen diadokkisota

text: Toinen diadokkisota käytiin vuosina 319–315 eaa. Aleksanteri Suuren seuraajien eli diadokkien välillä. Sodan jälkeen Kassandros oli kiistaton Makedonian hallitsija. Antigonos I taas hallitsi miltei kokonaan Aleksanteri Suuren valtakunnan itäosaa.


title: Toinen diadokkisota

text: Ensimmäinen diadokkisota loppui sen jälkeen kun hallitsija Perdikkas murhattiin ja Antipatros valittiin uudeksi hallitsijaksi. Virallisesti kuninkaina olivat Aleksanterin vastasyntynyt poika Aleksanteri IV ja veli Filippos III.


title: Toinen diadokkisota

text: Toinen diadokkisota alkoi, kun Antipatros kuoli vuonna 319 eaa. Ennen kuolemaansa hän nimitti seuraajakseen Polyperkhonin. Antipatroksen poika Kassandros aloitti pian tämän jälkeen sisällissodan Polyperkhonia vastaan. Kassandrosta tukivat Vähän-Aasian hallitsija Antigonos ja Egyptin hallitsija Ptolemaios. Polyperkhon taas sai tuekseen Eumeneen.


title: Toinen diadokkisota

text: Polyperkhon kärsi aluksi tappioita ja joutui pakenemaan Epeirokseen Aleksanteri IV:n kanssa. Epeiroksessa Polyperkhon liittoutui Aleksanteri Suuren äidin Olympiaan kanssa, ja yhteisvoimin he hyökkäsivät Makedoniaan. Heitä vastaan lähti armeija, jota johtivat Filippos III ja hänen vaimonsa Eurydike. Filippoksen armeija jätti kuitenkin kuninkaansa ja siirtyi vastustajien puolelle. Filippos ja Eurydike jäivät Olympiaan vangiksi, ja tämä antoi teloittaa heidät vuonna 317 eaa. Pian tämän jälkeen Kassandros kuitenkin sai kukistettua vastustajansa ja vangitsi Aleksanteri IV:n. Myös Olympias jäi vangiksi ja hänet teloitettiin. Kassandros oli nyt kiistaton Makedonian hallitsija.


title: Toinen diadokkisota

text: Samaan aikaan Eumenes kärsi idässä tappion Antigonosta vastaan. Paraitakenen taistelu vuonna 317 eaa. ja Gabienen taistelu vuonna 316 eaa. loppuivat kumpikin tasatilanteeseen, mutta Eumeneen joukot pettivät hänet ja luovuttivat hänet Antigonokselle.


title: Vuorovaikutus

text: Vuorovaikutus on kahden tai useamman objektin tai tapahtuman välinen vaikutussuhde, jossa kumpikin osapuoli vaikuttaa toiseen. Tietyssä mielessä kyseessä on yksisuuntaisen kausaalisuhteen vastakohta. Suomen kielen sana vuorovaikutus kuvaa myös hyvin kahden tai useamman ihmisen välistä vastavuoroista viestintää, dialogia. Tietyssä mielessä kyseessä on monologin, tai useamman rinnakkaisen toisiinsa vaikuttamattomien monologien vastakohta.


title: Vuorovaikutus

text: Fysiikassa eri kappaleiden väliset vuorovaikutukset ilmenevät niiden välillä vaikuttavina voimina. Nykyisen käsityksen mukaan kaikki hiukkasten välillä esiintyvät vuorovaikutukset perustuvat viime kädessä johonkin neljästä perusvuorovaikutuksesta, jotka ovat:


title: Vuorovaikutus

text: Näistä kahdella viimeksi mainitulla on niin lyhyt kantama, että ne ilmenevät vain ydin- ja hiukkasfysiikan ilmiöissä. Kvarkkien välillä vaikuttavaa vuorovaikutusta kutsutaan vahvaksi vuorovaikutukseksi. Se sitoo protonien ja neutronien rakenneosat, kvarkit, ja samalla koko ytimen rakenneosat yhteen.


title: Vuorovaikutus

text: Yhteiskuntatieteissä vuorovaikutuksella tarkoitetaan ihmisten sosiaalista kanssakäymistä sekä tapaa, jolla he vaikuttavat ja vastaavat toistensa toimintaan. Ihmisten keskinäistä vuorovaikutusta tarkastellaan muun muassa vuorovaikutteisen viestinnän kuten puheviestinnän tieteenalalla.


title: Vuorovaikutus

text: Kaikkein laajimmin ymmärrettynä symbioosilla voidaan viitata kaikkiin lajien välisiin vuorovaikutussuhteisiin, joista on haittaa enintään toiselle osapuolelle. Nämä suhteet luokitellaan tarkemmin neljään luokkaan:


title: Mäkihypyn maailmancup 1993–1994

text: Mäkihypyn maailmancupissa 1993–1994 oli 23 osakilpailua, joista neljä peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Planicassa Sloveniassa 11. joulukuuta 1993 ja viimeinen osakilpailu Thunder Bayssa Kanadassa 27. maaliskuuta 1994.


title: Dvorak-näppäimistö

text: Dvorak-näppäinjärjestyksen suunnittelivat August Dvorak ja William Dealey 1920- ja 1930-luvuilla vaihtoehdoksi yleiselle QWERTY-järjestykselle englannin kielen kirjoittamiseen.


title: Dvorak-näppäimistö

text: Dvorak ja Dealey tutkivat kirjainten esiintymistiheyksiä ja käden ominaisuuksia ja suunnittelivat järjestyksen näiden periaatteiden mukaan:


title: Dvorak-näppäimistö

text: Dvorak-järjestys soveltuu kohtalaisesti myös suomen kirjoittamiseen. Pahimpana haittana on suomessa yleisen L-kirjaimen hankala sijoittelu. Puuttuvat Ä- ja Ö-kirjaimet voi sijoittaa hankalampiinkin paikkoihin vakio-Dvorak-järjestystä muuttamatta, koska ne eivät ole yleisimpiä kirjaimia suomessakaan. Esimerkiksi ArkkuDvorak-järjestys säilyttää yleisen Dvorak-järjestyksen sijoittamalla pienet ä- ja ö-kirjaimet samaan näppäimeen. Toinen vaihtoehto on sijoittaa ne muuntonäppäinten taa, esimerkiksi Alt Gr-a:lla ä ja Alt Gr-o:lla ö. Macintoshin vakio-Dvorakilla taas saa ä:n, ö:n ja muiden vokaalien pisteet käyttämällä alt-u:n takaa löytyvää "kuollutta näppäintä" samaan tapaan kuin suomalaisen QWERTY-näppäimistön oikeasta yläkulmasta löytyvää ¨-umlautnäppäintä. Yleinen Dvorak-järjestys on yleensä otettavissa helposti käyttöön vieraillakin tietokoneilla, mikä voi olla perusteena sen käyttöön. Myös paljon englantia kirjoittaville voi yleinen Dvorak-järjestys olla perusteltu valinta.


title: Dvorak-näppäimistö

text: Erityisesti suomen kirjoittamiseen on suunniteltu erilaisia järjestyksiä, kuten DAS-näppäimistö, Airas-näppäimistö, FW-standard ja SuoRak-näppäimistö. Mahdollisena hankaluutena on saada harvinainen järjestys käyttöön eri käyttöliittymillä tai vierailla koneilla.


title: Neilikkaöljy

text: Neilikkaöljy (Caryophylli) on eteeristä öljyä, jota saadaan tisleenä mausteneilikan ("Eugenia caryophyllata" ja "E. aromatica") rungosta, lehdistä ja nupuista. Neilikkaöljyn vaikuttava ainesosa on eugenoli, jota se sisältää 90-95 %. Neilikkaöljyä käytetään mausteena, rohtona, hammaslääketieteessä, maalausnesteenä ja kalojen nukutusaineena.


title: Neilikkaöljy

text: Neilikkaöljyn CAS-numero on 8000-34-8.


title: Neilikkaöljy

text:
Neilikkaöljy tunnetaan parhaiten sen analgeettisistä ja antiseptisistä ominaisuuksista, joiden vuoksi sitä käytetään usein hammassärkyyn.
Yleinen tapa hoitaa hammassärkyä on kostuttaa vanutuppo esimerkiksi oliiviöljyllä laimennettuun neilikkaöljyyn ja asettaa se särkevän hampaan päälle.


title: Neilikkaöljy

text: Sitä käytetään myös aknen hoitoon, haavojen puhdistukseen, ruoansulatusvaivoihin ja loisten häätämiseen.


title: Neilikkaöljy

text: Neilikkaöljyä käytetään myös öljymaalauksessa, siivouksessa sekä miekkojen puhdistukseen ja kiillotukseen Japanissa. Sen on väitetty olevan tehokas myrkky hometta vastaan.


title: Neilikkaöljy

text: Neilikkaöljyä pidetään turvallisena vain pienissä määrissä käytettynä. Se on soluja tappava myrkky, jonka yliannostus saattaa aiheuttaa hengenvaarallisia komplikaatioita, kuten maksavaurion. Neilikkaöljyn tappava yliannostus on 3,752 grammaa per ihmisen painokilo.


title: Vegard Ulvang

text: Vegard Ulvang (s. 10. lokakuuta 1963 Kirkkoniemi, Norja) on norjalainen entinen kilpahiihtäjä ja lajinsa moninkertainen arvokisamitalisti. Nykyään hän toimii kansainvälisen hiihtoliiton FIS:n maastohiihtojaoston puheenjohtajana.Vegard Ulvang elää avioliitossa Grete Ingeborg Nykkelmon kanssa, joka myös on entinen kansainvälisen tason huippuhiihtäjä.


title: Vegard Ulvang

text: Vuonna 1993 Ulvang nousi julkisuuteen myös urheilu-uransa ulkopuolella kahden häntä kohdanneen ikävän tapauksen johdosta: Hänen ollessaan patikoimassa ystävänsä Vladimir Smirnovin kanssa Mongoliassa viranomaiset pidättivät seurueen epäiltynä paikallisen oppaansa ryöstömurhasta. Useiden päivien kuluttua tilanne laukesi, kun selvisi, että opas oli varastanut seurueelta lentolipun ja paennut Venäjälle, missä miliisi oli pidättänyt hänet. Saman vuoden lokakuussa Ulvangin isoveli Kjetil katosi salaperäisesti ollessaan lenkkeilemässä lumimyrskyssä. Vegard Ulvang osallistui itsekin kahden viikon ajan veljensä etsintöihin; veljeä ei kuitenkaan löydetty ja Vegardin oli lähdettävä takaisin Italiaan harjoittelemaan 1994 olympialaisia varten. Etsinnät lopetettiin kuukauden jälkeen ja 7 kuukautta myöhemmin, kun poliisi aloitti taas etsinnät veli löydettiin hukkuneena lähijärvessä.


title: Vegard Ulvang

text: Syksyllä 2011 Vegard Ulvang hiihti norjalaisen retkikunnan mukana etelänavalle. Retkikunta seurasi Roald Amundsenin 100 vuotta aiemmin käyttämää reittiä. Vegard Ulvang ja Harald Dag Jolle saapuivat etelänavalle 14.12.2011 päivälleen 100 vuotta Amundsenin retkikunnan jälkeen 1300 kilometrin hiihdon päätteeksi.


title: Mäkihypyn maailmancup 1994–1995

text: Mäkihypyn maailmancupissa 1994–1995 oli 24 osakilpailua, joista kolme peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Planicassa Sloveniassa 10. joulukuuta 1994 ja viimeinen osakilpailu Oberstdorfissa Saksassa 26. helmikuuta 1995.


title: Geotekniikka

text: Geotekniikka on tekniikan osa alue, joka käsittelee maa- ja kallioperän teknisiä ominaisuuksia ja niiden soveltamista maa- ja pohjarakentamiseen.


title: Geotekniikka

text: Geoteknisessä suunnittelussa mitoitetaan ja määritetään rakennusten ja rakenteiden liittyminen maa- tai kallioperään. Tällaisia rakenteita ovat myös infra-rakenteet kuten esimerkiksi tiet, rautatiet ja putkijohdot. Suunnittelussa määritetään perustamistavat sekä muut maa- ja kalliorakentamiseen liittyvät osa-alueet yhteistyössä muiden rakennushankkeen suunnittelijoiden kanssa. Suunnittelussa määritetään myös tarvittavat maa- ja kallioperän muokkausmenetelmät esimerkiksi kaivamalla, louhimalla, täyttämällä, tukemalla, lujittamalla ja niin edelleen. Geotekninen suunnittelu perustuu geotekniseen mitoitukseen, jossa käytetään hyväksi maa- ja kallioperän tutkittuja teknisiä ominaisuuksia. Suunnittelussa otetaan huomioon muun muassa maan sortumavaara, painuma- ja kantavuusominaisuudet, maakosteus, pohjavesi, routa, maaperän pilaantuneisuus sekä radon.


title: Geotekniikka

text: Geotekninen suunnittelija on geotekniikkaan perehtynyt asiantuntija, joka on koulutukseltaan ylemmän korkeakoulututkinnon suorittanut diplomi-insinööri, ammattikorkeakoulututkinnon suorittanut insinööri (AMK) tai opistotutkinnon suorittanut insinööri.


title: Geotekniikka

text: Maalajien teknisiin ominaisuuksiin vaikuttaa eniten raekokojakauma, jota tutkitaan seulonnalla (yli 0,063 mm:n jakeet) ja areometrikokeella (alle 0,0063 mm:n jakeet). Rakeisuus vaikuttaa maalajin lähes kaikkiin ominaisuuksiin kuten tiheyteen, leikkauslujuuteen, vedenläpäisevyyteen, tiivistyvyyteen, kapilaariseen nousuun ja muihin ominaisuuksiin.


title: Jens Weißflog

text: Jens Weißflog (s. 21. heinäkuuta 1964 Erlabrunn, Itä-Saksa) on uransa lopettanut itäsaksalainen ja myöhemmin liittotasavaltalainen mäkihyppääjä. Hän on yksi kautta aikain menestyksekkäimmistä mäkihyppääjistä.


title: Jens Weißflog

text: Weißflog voitti kaudella 1983–1984 Keski-Euroopan mäkiviikon 19 vuoden iässä. Samana talvena hän voitti lisäksi maailmancupin kokonaiskilpailun ja Sarajevon olympialaisissa normaalimäen kultaa ja suurmäen hopeaa.


title: Jens Weißflog

text: Saksojen yhdistyminen ja V-tyylin kehittyminen eivät estäneet häntä voittamasta vielä olympiakultaa suur- ja joukkuemäestä Lillehammerista 1994. Hän voitti mäkiviikon myös kausina 1984–1985, 1990–1991 ja kaudella 1995–1996, jonka jälkeen päätti uransa.


title: Jens Weißflog

text: Weißflog on kerännyt kautta aikain viidenneksi eniten maailmancupin osakilpailuvoittoja, yhteensä 33 kappaletta. Edellä ovat Gregor Schlierenzauer, Matti Nykänen, Adam Małysz ja Janne Ahonen. Nykyään Weißflogilla on hotelli kotikaupungissaan Oberwiesenthalissa. Hän toimii lisäksi mäkihyppykommentaattorina saksalaisella ZDF-televisiokanavalla.


title: Mäkihypyn maailmancup 1995–1996

text: Mäkihypyn maailmancup 1995–1996 käsitti 30 osakilpailua, joista kaksi peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Lillehammerissa Norjassa 2. joulukuuta 1995 ja viimeinen osakilpailu Oslossa Norjassa 17. maaliskuuta 1996.


title: Poppari (ravintola)

text: Poppari on Jyväskylässä sijaitseva ravintola ja merkittävä elävän musiikin foorumi. Se toimi vuodet 1992–2007 nimellä Jazz Bar.


title: Poppari (ravintola)

text: Poppari toimii Suomen Jazzliiton kiertuepaikkana. Popparissa järjestetään myös klubeja sekä eri festivaalien tapahtumia, esimerkkeinä Jyväskylä Summer Jazz, Jyväskylän kesä sekä Somethin' Else -klubi.


title: Poppari (ravintola)

text: Jazz Bar sai vuonna 2003 Varjo-Yrjö -palkinnon, jonka Yleisradio jakaa tunnustuksena sellaiselle suomalaisen jazzkentän henkilölle tai organisaatiolle, joka on toiminnallaan edesauttanut kotimaisen jazzkulttuurin olemassaoloa. Lisäksi Jazz Bar on palkittu Keski-Suomen läänin Vuoden kulttuuriteko -palkinnolla vuonna 1999, ja vuonna 2002 Suomijazz.com myönsi Jazz Barille Suomijazz-pytyn ansiokkaista verkkosivuista.


title: Varjo-Yrjö

text: Varjo-Yrjö on Yleisradion Jazzradion myöntämä palkinto sellaiselle suomalaiselle henkilölle tai taholle, joka on edistänyt suomalaisen jazzkulttuurin toimintaedellytyksiä. Varjo-Yrjöä ei jaeta muusikoille. Varjo-Yrjö on jaettu vuosittain vuodesta 2003.


title: Varjo-Yrjö

text: Nimensä mukaisesti Varjo-Yrjö on varjopalkinto Suomen Jazzliiton jakamalle Yrjö-palkinnolle, jota pidetään arvostetuimpana suomalaiselle jazzmuusikolle myönnettävänä tunnustuksena. Varjo-Yrjöön ei kuulu rahaa, vaan kyseessä on puhdas tunnustus tärkeästä työstä.


title: Eurabia

text: Eurabia on poliittinen uudissana, joka viittaa oletukseen, että islaminuskoisesta väestöstä tulee Euroopassa muutaman sukupolven kuluessa enemmistö maahanmuuton ja korkean syntyvyyden seurauksena.


title: Eurabia

text: Käsitteen teki tunnetuksi egyptiläissyntyinen Gisèle Littman (salanimellä Bat Ye’or), joka viittasi sillä kirjassaan "Eurabia: The Euro-Arab Axis" (2005) eurooppalaisten ja arabimaiden oletettuun ulkopoliittiseen yhteistyöhön, jota hän piti tavoitteiltaan amerikkalaisvastaisena ja antisionistisena. Termin hän lainasi "Eurabia"-nimisestä aikakauskirjasta, jota julkaisi eurooppalais-arabialainen ystävyyskomitea ”European Committee for Coordination of Friendship Associations with the Arab World”.


title: Eurabia

text: Akateemikot ovat kuvailleet Bat Ye’orin väitteitä Euroopan johdon ja islamilaisten maitten hallitusten yhteistyöstä salaliittoteoriaksi.


title: Eurabia

text: Kansainvälisen politiikan tutkija Toby Archerin mukaan Eurabia-teoria on keskeinen muslimi- ja maahanmuuttovastaisessa niin sanotussa vastajihadistisessa liikkeessä. Norjan vuoden 2011 joukkomurhan tekijän Anders Behring Breivikin aatemaailman juuret olivat tässä liikkeessä.. ICCT:n tutkija Arun Kundnanin mukaan Eurabia-teoria täyttää jihadinvastaisen liikkeen ”rakenteellisen tarpeen” salaliittoteorialle. Kundnani vertaa Eurabia-käsitettä Siionin viisaitten pöytäkirjoihin.


title: Eurabia

text: Yhdysvaltalaisen Pew Research Center -tutkimuslaitoksen vuonna 2011 laatiman, useiden kansainvälisten tutkijoiden avulla tehdyn ennusteen mukaan muslimien määrä nousee Euroopassa vuosien 2010 ja 2030 välillä 44 miljoonasta 58 miljoonaan, eli kuuden prosentin osuudesta kahdeksaan prosenttiin. Suhteellisesti suurin nousu tapahtuu ennusteen mukaan Irlannissa (188 %), Suomessa (149 %) ja Norjassa (149 %). Määrällisesti suurimman kasvun odotetaan tapahtuvan Britanniassa (+2,7 miljoonaa), Venäjällä (+2,2 miljoonaa) ja Ranskassa (+2,2 miljoonaa).


title: Eurabia

text: Pew Research Centerin vuonna 2017 julkaiseman raportin mukaan islaminuskoisten osuus Euroopan väestöstä todennäköisesti yli kaksinkertaistuu vuoteen 2050 mennessä. Vaikka muslimien muutto Eurooppaan loppuisi kokonaan, heidän määränsä kasvaisi raportin mukaan silti 7,4 prosenttiin eli noin puolitoistakertaiseksi. Syynä on se, että muslimiperheet ovat keskimäärin muita eurooppalaisia nuorempia ja saavat keskimäärin enemmän lapsia. Kohtuullisen maahanmuuton ennusteessa muslimien osuus eurooppalaisista kasvaisi 11,2 prosenttiin ja runsaan maahanmuuton ennusteessa 14 prosenttiin eli lähes kolminkertaiseen määrään nykyisestä. Jokaisessa ennusteessa muiden kuin muslimien absoluuttinen määrä Euroopassa vähenee. Voimakkainta muslimien määrän kasvu on Länsi- ja Pohjois-Euroopassa. Saksassa määrän ennustetaan nousevan kuudesta prosentista noin 20 prosenttiin ja Ruotsissa kahdeksasta prosentista 31 prosenttiin. Sen sijaan Baltiassa ja Itä-Euroopassa osuus ei juurikaan kasva edes runsaan maahanmuuton ennusteessa.


title: Pisidia

text: Pisidia oli antiikin ja keskiajan aikana alue Vähän-Aasian lounaisosassa. Se sijaitsi Lyykian pohjoispuolella. Sen muita naapureita olivat Kaaria, Lyydia, Fryygia ja Pamfylia. Pisidian alue vastasi suunnilleen nykyisen Antalyan aluetta Turkissa. Pisidian asutettuihin paikkoihin kuuluivat Termessos, Selge, Cremna, Sagalassos, Etenna, Antiokia, Neapolis, Tyriacum, Laodiceia Katakekaumene ja Philomelium.