title: Käyminen

text: Maitohappokäymisessä eli anaerobisessa glykolyysissä energiaa saadaan hajottamalla sokeria pyruvaatiksi, joka pelkistyy edelleen laktaatiksi. Tässä reaktiossa ei synny hiilidioksidia. Energiaa vapautuu paljon vähemmän (2 ATP-molekyyliä yhtä glukoosimolekyyliä kohden) kuin soluhengityksessä (30–32 ATP-molekyyliä glukoosimolekyyliä kohden). Suurin osa glukoosin sisältämästä kemiallisesta energiasta jää käymisessä laktaattiin. Maitohappokäyminen on anaerobista, eli se voi tapahtua hapettomissa oloissa. Sitä hyödynnetään elintarviketeollisuudessa, kun maitohappobakteereiden avulla valmistetaan juustoa, jogurttia ja hapatettuja vihanneksia, esimerkiksi venäläisiä suolakurkkuja tai hapankaalia.


title: Käyminen

text: Nisäkkäillä lihassolut voivat tuottaa energiaa maitohappokäymisellä, elleivät ne saa verenkierrosta riittävästi happea. Laktaatin kertyminen soluihin aiheuttaa lihaskipua. Laktaatti kulkeutuu lihaksista veren mukana maksaan, jossa se muuntuu takaisin pyruvaatiksi.


title: Vuoden 1932 kesäolympialaisten mitalitaulukko

text: Vuoden 1932 kesäolympialaisissa oli mukana urheilijoita 37 eri maasta, jotka kilpailivat 117 eri tapahtumassa. Mitalitaulukon ensimmäinen oli isäntämaa Yhdysvallat.


title: Vuoden 1936 kesäolympialaisten mitalitaulukko

text: Vuoden 1936 kesäolympialaiset, viralliselta nimeltään XI olympiadin kesäkisat, oli kansainvälinen monilajinen urheilutapahtuma, joka järjestettiin Berliinissä, Saksassa 1.–16. elokuuta. Berliini oli aikaisemmin valittu vuoden 1916 kesäolympialaisten isäntäkaupungiksi, mutta kisat peruttiin ensimmäisen maailmansodan vuoksi. Vuoden 1936 kesäolympialaisiin osallistui siihen mennessä ennätykselliset 49 kansallista olympiakomiteaa ja 3 963 urheilijaa, jotka kilpailivat 129 mitalitapahtumassa 19 urheilulajissa. 32 kansallisen olympiakomitean urheilijoita ylsi mitaleille, ja näistä 21 saavutti ainakin yhden kultamitalin. 17 olympiakomiteaa jäi mitalitta. Kisojen isäntämaa Saksan urheilijat voittivat yhteensä 89 mitalia, joka on edelleen yhtenäisen Saksan ennätys, tosin Itä-Saksa ylitti Berliinin kisojen mitalimäärän vuosien 1976, 1980 ja 1988 kesäolympialaisissa.


text: Painonnoston 67,5 kilogramman painoluokassa itävaltalainen Robert Fein ja egyptiläinen Anwar Mesbah päätyivät tasatulokseen, jolloin molemmat palkittiin kultamitalilla ja hopeaa ei jaettu. Telinevoimistelun permantokilpailussa saksalainen Konrad Frey ja sveitsiläinen Eugen Mack päätyivät tasapisteisiin, jolloin kumpikin palkittiin pronssimitalilla. Näiden poikkeustapausten vuoksi Berliinin olympiakisoissa jaettiin 130 kulta- ja pronssimitalia mutta vain 128 hopeamitalia.


title: Vuoden 1948 kesäolympialaisten mitalitaulukko

text: Vuoden 1948 kesäolympialaisissa oli mukana urheilijoita 59 eri maasta, jotka kilpailivat 136 eri tapahtumassa. Mitalitaulukon ensimmäinen oli Yhdysvallat.


title: Vuoden 1952 kesäolympialaisten mitalitaulukko

text: Vuoden 1952 kesäolympialaisissa oli mukana urheilijoita 69 eri maasta, jotka kilpailivat 149 eri tapahtumassa. Mitalitaulukon ensimmäinen oli Yhdysvallat.


title: Viisaus

text: Viisaus on kykyä käyttää tietoa ja kokemusta hyvien päätösten ja arviointien tekemiseksi. Viisaus muodostuu monipuolisten elämänkokemusten myötä ja on arvostettua syvällistä tietämystä, jota katsotaan olevan vain harvoilla.


title: Viisaus

text: Psykologisessa tutkimuksessa viisaus on esimerkiksi usein määritelty kyvyksi tehdä sellaisia ratkaisuja, jotka pitkällä aikavälillä tuottavat "yhteisesti hyvän" lopputuloksen. Viisauteen eri näkökulmissa liitettyjä ominaisuuksia ovat myös esimerkiksi oikeudenmukaisuus, elämäntuntemus ja -kokemus, itseymmärrys, prososiaalisuus, tilannesidonnaisuus ja myötätunto.


title: Viisaus

text: Viisautta voidaan tarkastella useista erilaisista viitekehyksistä. Se on filosofinen, uskonnollinen, kulttuurinen ja myös vime aikoina tieteellisen tutkimuksen kohteena oleva käsite. Kaikissa näissä perinteissä viisauden määritelmä on omanlaisensa. Tieteen alueella viisautta on tutkittu mm. psykologian, sosiologian ja gerontologian alueilla. Yhtä, kaikkien hyväksymää viisauden määritelmää ei siten ole olemassa, mutta on olemassa lukuisia (kymmeniä) malleja, joiden yhteisistä piirteistä on pyritty esittämään luetteloja .


title: Viisaus

text: Viisautta tarvitaan arkielämän ja työelämän ongelmien ratkaisussa. Vaativissa ammateissa kuten lääkärin ja opettajan työssä tarvitaan ammatillisen osaamisen ja kokemuksen ohella myös elämänkokemusten kartuttamaa tietoa.


title: Viisaus

text: Bangen ym. 2013 tekemään laajan, erilaisia psykologisten viisauden malleja ja määritelmiä (yhteensä 24 erilaista) arvioivan yhteenvedon mukaan yleisin viisauteen liittyvä piirre on elämäntuntemus ja -kokemus (knowledge of life). Toiseksi tärkeimpänä ominaisuutena mainitaan prososiaaliset arvot, ja kolmantena syvä itseymmärrys. Neljänneksi tärkeimpänä ominaisuutena on epävarmuuden ymmärtäminen, viidentenä tunne-elämän tasapaino ja kuudentena suvaitsevaisuus, sekä muina piirteinä avoimuus kokemuksille, henkisyys ja huumorintaju.


title: Viisaus

text: Viisauden useille määritelmille on usein yhteistä se, että niissä viisauden olennainen tunnusmerkki on yhteisen hyvän tavoittelu. Viisauden tulee siten näkyä toiminnan tasolla. Omalta kannalta hyvän ratkaisun pitäisi olla myös muiden henkilöiden kannalta hyvä, joten pelkästään oman edun tavoittelussa onnistunut ei ole viisas. Viisauden katsotaan myös muodostuvan monipuolisten elämänkokemusten myötä ja olevan arvostettua syvällistä tietämystä, jota on vain harvoilla.


title: Viisaus

text: Viisautta on eri kielten sanakirjojen antamien määrittelyjen pohjalta kuvattuPaul Baltes ja Ursula Staudinger (2000) antavat kulttuurihistoriallista viisautta käsittelevän kirjallisuuden analyysin pohjalta viisauden kuusi tunnusmerkkiä, jotka ovat havaittavissa eri aikoina eri kulttuureissa:


title: Viisaus

text: Viisaudelle tunnusomaista on sen sosiaalinen luonne. Staudingerin (1996) mukaan viisauteen yhdistyvät tieto ja arviointi perustuvat sosiaaliseen vuorovaikutukseen, joka on viisauden kulttuurisen evoluution ja yksilöllisen kehityksen, viisauden käytön ja soveltamisen sekä tietyn tuotoksen viisaaksi tunnistamisen taustalla. Viisauden on yleensä havaittu kohdistuvan muiden hyödyksi tai muiden etujen ajamiseen.


title: Viisaus

text: Robert Sternbergin (1990) mukaan henkilö määritellään viisaaksi, jos hänessä ovat nämä kuusi tunnusmerkkiä:


title: Viisaus

text: Mihály Csíkszentmihályin ja Kevin Rathunden (1990) mukaan viisaus on muodostunut evoluution tuloksena. Viisauteen sisältyy tietynlainen tiedon hankinta ja käsittely, sosiaalisesti arvostettu ja hyväksytty käyttäytyminen sekä persoonallisen toivottu tila tai olosuhteet. Näin viisauden perusteella on tapahtunut valikoitumista.


title: Viisaus

text: Yllä esitellyt viisausmallit ovat olleet alueella vahvasti vaikuttavia. Viime aikoina alueen tutkimus on laajentunut ja viisautta on tutkittu mm. kulttuurienvälisen psykologian näkökulmasta, kontekstuaalisena ilmiönä ja kognitiivisen moninäkökulmaisuuden kautta mm. Igor Grossmanin tutkimusryhmässä. Grossmann vastustaa viisauden määrittelyä "luonteen" tai persoonallisuuden ominaisuudeksi. Se on enemmänkin tilannesidonnainen käyttäytymisen piirre, joka voi tulla vaihtelevasti eri tilanteissa esille. Siinä voi myös olla kulttuurien välisiä eroavaisuuksia. Merkittäviä viisauden tutkijoita on nykyisin myös Monika Ardelt, jonka mallissa korostetaan tiedollista, reflektiivistä ja myötätuntoista viisautta . Viisauteen liittyvää tiedon suhteellisuutta, kokemusperäisyyttä, laaja-alaisuutta sekä rajallisuuden ja ristiriitaisuuden ymmärtämistä on käsitelty Suomessa Kallion (2016) toimittamassa kirjassa. Myötätuntoa on puolestaan käsitelty Helsingin yliopistossa laajassa CoPassion-hankkeessa .


title: Sulake

text: Sulake on virtapiirissä oleva turvalaite. Se suojaa sähkön käyttäjää tapaturmavaaralta, jos sähkölaite ylikuormittuu tai siihen tulee muu sähkötekninen vika, joka aiheuttaa virtapiikin järjestelmässä. Sulake suojaa myös sähköjohtoa ylikuormituksen aiheuttamalta lämpenemiseltä ja estää näin mahdollisen tulipalon. Vikavirtasuojakytkin ei korvaa sulaketta tai johdonsuojakatkaisijaa oikosulku- tai ylikuormitustilanteessa, sillä vikavirtasuoja toimii vain, jos virtaa karkaa normaalivirtapiiristä johonkin


title: Sulake

text: Sulakkeen toiminta perustuu sen sisällä olevaan metallilankaan tai -nauhaan, joka sulaa ja aiheuttaa virtapiirin katkeamisen virran lämmittessä liikaa. Sulakkeen toimintaan vaikuttaa sekä ylivirran suuruus että virran kestoaika. Toiminnan hidastamiseksi sulake voi olla myös täytetty esimerkiksi hiekalla. Palanutta sulaketta ei saa korjata vaan palaneen tilalle on vaihdettava samankokoinen, ehjä sulake. Sulaketta ei saa tehdä itse.


title: Sulake

text: Louis-François-Clement Breguet ehdotti vuonna 1847, että lennätinasemia suojattaisiin salamoiden iskuilta käyttämällä pienempiä johtimia, jotka sulaisivat virran kasvaessa ja näin ollen suojaisivat rakennuksen muita sähkölaitteita ja johtimia.


title: Sulake

text:
Lattasulakkeita käytetään ajoneuvoissa ja muissa pienoisjännitejärjestelmissä. Lattasulakkeen kehitti ja patentoi Littelfuse vuonna 1976, ja se syrjäytti autoissa aikaisemmin yleiset lasiputki- ja Bosch-sulakkeet 1980-luvun alkupuolella.
Thomas Edison patentoi sulakkeen osana sähkönsiirtojärjestelmäänsä.
Sulakkeen koko (nimellisvirta) määrää, kuinka suuren kuormituksen sulake jatkuvasti kestää. Jos nimellisvirta ylitetään, sulake palaa.


title: Sulake

text: Kuvasta oikealla näkyy miten aika ja kasvanut virran määrä vaikuttavat sulakkeen paloaikaan. Pienellä ylikuormituksella sulake kestää kauemmin palamatta, vastaavasti kun nimellisvirta kasvaa sulake palaa nopeammin. Sulakkeen toimintaperiaate perustuu näihin kahteen muuttujaan, aikaan ja nimellisvirran kasvuun, sillä sulakkeen ensisijainen tehtävä on suojata sähköjohtoja ylikuumenemiselta ja välttää johdon suojien sulaminen. Näin ollen matala ylikuormitus on sallittua pidemmän ajanjakson, kuin korkea kuormitus, joka aiheuttaa johtojen nopeamman lämpenemisen.


title: Sulake

text: Pienoisjännitteeksi luokitellaan alle 50 voltin vaihtojännite- ja alle 120 voltin tasajännite.


title: Sulake

text: Esimerkkejä pienoisjännitesulakkeista:


title: Sulake

text:
Pienjännitteeksi luokitellaan 50–1000 voltin vaihtojännite ja 120–1500 voltin tasajännite.
Seuraavassa taulukossa on esitetty tavallisimpien kotitalouksissa käytettyjen sulakkeiden sallittu kuormitus.


title: Sulake

text: Sulakkeen varokepesän pohjaan päin tuleva osa on eripaksuinen erikokoisilla sulakkeilla. Tämän takia nimellisvirraltaan liian suuri sulake ei sovi varokepesän pohjakoskettimeen. Sulakkeen koko selviää sulakkeen merkkinastan tai varokepesän pohjakoskettimen tunnusväristä tai sulakkeen numeromerkinnöistä.


title: Sulake

text: Suurjännitteeksi luokitellaan yli 1000 V vaihto-, ja yli 1500 V tasajännitteet.


title: Sulake

text: Kahvasulakkeiden (yleissulake gG) kokoja


title: Sulake

text: Kahvasulakkeita käytetään myös pienjännitteellä, esimerkiksi kiinteistön pääsulakkeina.


title: Sulake

text: Sulakkeiden valintakriteerejä ovat


title: ACiD Productions

text: ACiD Productions (ACiD) on underground-ryhmä digitaalisia taiteilijoita. Vuonna 1990 perustettu ryhmä keskittyi aluksi ANSI-taiteeseen BBS:iä varten. Ryhmä on viime aikoina laajentanut aluettaan muun graafisen median ja ohjelmistotuotannon aloille.


title: ACiD Productions

text: ANSI Creators In Demandin perustivat RaD Man, Shadow Demon, Grimm, The Beholder ja Phantom vuonna 1990. He keskittyivät aluksi ANSI- ja ASCII-taiteeseen, mutta ryhmä haarautui myöhemmin tekemään esimerkiksi musiikkia (ns. trackereilla), demoja, ja multimediaohjelmia (kuten esimerkiksi kuvankatseluohjelmia).


title: ACiD Productions

text: 1990-luvun puolessavälissä ACiD perusti useita alaryhmiä keskittymään enemmän näihin alueisiin. Esimerkiksi Remorse on virallinen alaryhmä, joka on vastuussa ASCII- ja muusta tekstipohjaisesta taiteesta, ja pHluid taas vastaa musiikin tuotannosta.


title: ACiD Productions

text: Nykyään ACiD keskittyy lähinnä digitaalisen taiteen säilyttämiseen, radio-ohjelmiin ja DVD-pohjaisen artskenearkiston myyntiin ("Dark Domain" -DVD-ROM, 2004).


title: Barnaul

text: Barnaul () on 625 679 (2012) asukkaan kaupunki Altain aluepiirissä Etelä-Siperiassa Venäjällä. Se sijaitsee Objoen varrella noin 200 km Novosibirskista etelään. Kaupunki on Altain aluepiirin hallinnollinen ja kulttuurinen keskus sekä rautatiesolmu keskellä kaivosteollisuusaluetta.


title: Barnaul

text: Kaupunki on Uralin alueen merkittävän teollistajan Akinfi Demidovin perustama 1730-luvulla. Kaupunginoikeudet Barnaul sai 1771. Seutu soveltuu maastonsa vuoksi maanviljelyyn, ja Barnaulin taimitarha on Suomessakin tunnettu.


title: SOHO

text: SOHO ("Solar and Heliospheric Observatory") on ESAn ja NASAn avaruusobservatorio, joka tutkii Aurinkoa Maan ja Aurinkon välissä L1-lagrangen pisteessä. Se laukaistiin 1. joulukuuta 1995 NASAn Atlas II -kantoraketilla Kennedyn avaruuskeskuksesta Floridasta. Vuoden 2015 lopussa se tutkii edelleen Aurinkoa, ja ESA pidensi projektia joulukuuhun 2016 asti.


title: SOHO

text: SOHOssa on 12 mittalaitetta, joilla tutkitaan Aurinkoa. Kiinnostuksen kohteita ovat muun muassa Auringon sisäosat ja seismologia, purkaukset ja niiden aikaansaamat partikkelit, pilkut, korona ja aurinkotuuli sekä sen käyttäytyminen avaruudessa.


title: SOHO

text: Auringon tarkkailun ohella SOHOa on käytetty myös muiden muassa komeettojen havaitsemiseen. SOHOn instrumenteilla on löydetty lähes 3 000 komeettaa ja pystytty selvittämään niiden rakennetta ja koostumusta, kuten vesipitoisuutta. Esimerkiksi Auringon hyvin läheltä ohittanutta komeetta ISONia voitiin seurata sillä yötä päivää. Tieteellisen toiminnan lisäksi SOHOa käytetään avaruussään ennustamiseen.


title: SOHO

text: SOHOn havaintojen perusteella on tehty yli 5 000 tiedejulkaisua. SOHOn havaintojen myötä yleiskuva Auringosta staattisena objektina muuttui, kun sen dynaaminen luonne paljastui.


title: SOHO

text: Vuonna 1998 SOHO kääntyi ohjelmistovirheen vuoksi väärään asentoon, ja yhteys siihen katkesi. Observatorio saatiin kuitenkin neljän kuukauden päästä takaisin toimintaan.


title: SOHO

text: SOHO on 3-akselistabiloitu avaruusalus. Se kiertää Aurinkoa 1,5 miljoonaa kilometriä lähempänä kuin Maa sijaiten Maa-Aurinko-akselilla olevassa ns. L1-Lagrangen pisteessä halo-kiertoradalla. Täten se ei ole Maan satelliitti vaan avaruusluotain, joka kiertää Aurinkoa.


title: SOHO

text: SOHO painoi laukaistaessa 1 850 kg, josta hyötykuormaa on 650 kg. Avaruusaluksen laatikkomaisen rungon koko on 3,7 m * 2,4 m * 2,3 m. Se koostuu hyötykuormamoduulista (PLM, payload module), joka sisältää kaikki tieteelliset laitteet, ja ”huolto”moduulista (SVM, service module), joka sisältää aluksen muut järjestelmät mukaan lukien kärkiväliltään 9.3 m olevat aurinkopanelit.


title: SOHO

text: SOHO:ssa on 12 eri mittalaitetta:


title: SOHO

text: ERNE-partikkeli-instrumentti on Turun yliopiston ja SWAN-aurinkotuuli-instrumentti on Ilmatieteen laitoksen Ranskan kanssa yhteistyössä toteuttama. Niiden valmistajia olivat muiden muassa VTT ja Patria. ERNE ja ranskalais-suomalainen SWAN olivat Suomen avaruusteollisuuden alkuajan suurponnistuksia.


title: Venäläinen ruletti

text: Venäläinen ruletti on alkujaan kaksintaistelutapa mutta myös uhkapeli, jota pelataan asettamalla yksi tai useampi patruuna revolverin panosrumpuun eli sylinteriin, minkä jälkeen sylinteriä pyöräytetään ja hana viritetään katsomatta panoksen paikkaa. Sen jälkeen piippu suunnataan omaa päätä kohti ja vedetään liipaisimesta.


title: Venäläinen ruletti

text: Kaksintaistelussa perusteena oli, että koska vainaja oli kerran ampunut itse itsensä, ei muita asiaan osallisia voitu rangaista.


title: Venäläinen ruletti

text: Koska rullassa on vain yksi luoti, mahdollisuus osua luodin kohdalle on 1: "n", missä "n" on rullan sylintereiden lukumäärä. Kuusisylinterisessä mahdollisuus on siis 1/6 eli ~ 16,7 %.


title: Venäläinen ruletti

text: Myös aseen mekaniikka vaikuttaa mahdollisuuksiin. Hyvin pyörivä rulla, jossa on yksi luoti, noudattaa painovoiman lakeja: painava luoti vaikuttaa siihen, että rulla voi pysähtyä useimmin siten, että luoti on rullan alaosassa pysähtyessään, täten parantaen pelaajan mahdollisuuksia – mutta vain, jos rullan annetaan pyöriä vapaasti pysähtymiseen asti.


title: Venäläinen ruletti

text: Venäläinen ruletti tuli suurelle yleisölle tunnetuksi elokuvasta "Kauriinmetsästäjä". Elokuva innoitti monia ihmisiä kokeilemaan venäläistä rulettia kohtalokkain seurauksin.


title: Venäläinen ruletti

text: Käsitteenä venäläinen ruletti esiintyi tiettävästi ensimmäisen kerran vuonna 1937 amerikkalaisessa aikakauslehdessä julkaistussa novellissa, jossa venäläinen kersantti kertoo siitä. Erilaisista tarinoista huolimatta ei ole näyttöä, että peli olisi todellisuudessa ollut erityisen tunnettu tai pelattu juuri Venäjällä.


title: Venäläinen ruletti

text:
Suomalainen esiintyvä taiteilija Aimo Leikas kuoli venäläiseen rulettiin esiintyessään tempussa, jossa revolveriin ladattiin satunnaisesti paukkupatruunoita ja oikeita patruunoita.
Puhekielessä riskialtista toimintaa verrataan monesti venäläiseen rulettiin, vaikka riskin toteutumisen todennäköisyys olisi täysin erilainen kuin venäläisessä ruletissa.


title: Eusébio

text: Eusébio da Silva Ferreira (25. tammikuuta 1942 Lourenço Marques, Mosambik – 5. tammikuuta 2014) oli portugalilainen jalkapalloilija. Paremmin hänet tunnetaan taiteilijanimellään Eusébio. Hän pelasi suurimman osan urastaan portugalilaisessa Benficassa. Eusébio valittiin vuonna 1965 vuoden eurooppalaiseksi jalkapalloilijaksi. Vuoden 1966 jalkapallon MM-kisoissa hänet valittiin turnauksen parhaaksi pelaajaksi, ja hän voitti myös turnauksen maalikuninkuuden.


title: Eusébio

text: Eusébio syntyi Lourenço Marquesissa (nykyään Maputo) Mosambikissa, joka silloin oli vielä Portugalin siirtomaa. Hän liittyi teini-ikäisenä paikalliseen Sporting Club de Lourenço Marquesiin. Mosambikista Eusébio siirtyi Benficaan vuonna 1961 puoliksi sattumalta. Benfican silloinen valmentaja Béla Guttmann kuuli hänestä sattumalta parturissa brasilialaisen São Paulon valmentajalta, joka oli nähnyt Eusébion Afrikassa käydessään. Tämän jälkeen Guttmann hankki hänet salaa Benficaan, sillä Eusébion seura oli kilpailevan Sporting Lissabonin yhteistyöseura.


title: Eusébio

text: Eusébio murtautui nopeasti Benfican kokoonpanoon ja sai lempinimet ”Musta helmi” ja ”Musta pantteri”. Hän oli mukana voittamassa seuralle toista peräkkäistä Euroopan cupia 1962. Hän teki 5–3 päättyneessä finaalissa kaksi maalia. Benfica eteni vielä tämän jälkeen finaaliin 1963, 1965 ja 1968, mutta hävisi ne kaikki. 1960-luvulla Eusébiota kehuttiin usein maailman toiseksi parhaaksi jalkapalloilijaksi Pelén jälkeen. Benfican riveissä Eusébio pelasi aina vuoteen 1975 asti. Sinä aikana hän voitti Benficassa 11 Portugalin mestaruutta ja pelasi 301 liigaottelua, joissa hän teki 317 maalia. Niiden lisäksi pelasi lukuisia otteluita Euroopassa ja kansallisissa cupeissa. Kaikkiaan hänen saldonsa Benficassa oli 727 maalia 715 ottelussa.


title: Eusébio

text: Benfican jälkeen Eusébio pelasi useissa eri joukkueissa vuosina 1975–1979. North American Soccer Leaguessa hän pelasi kolmessa eri joukkueessa – Boston Minutemenissä, Toronto Metros-Croatiassa ja Las Vegas Quicksilverissä. Lisäksi hän teki lyhyet vierailut myös meksikolaiseen CF Monterreyhin ja portugalilaisiin SC Beira-Mariin sekä União Tomariin. Eusébio päätti uransa New Jersey Americansissa vuonna 1979.


title: Eusébio

text: Eusébio nousi Portugalin maajoukkueeseen 1961. Vuoden 1966 jalkapallon MM-kisoissa hän johdatti Portugalin aina välieriin, jonka se hävisi Englannille niukasti 2–1. Eusébio valittiin turnauksen parhaaksi pelaajaksi ja hän oli myös kisojen paras maalintekijä 9 maalilla. Portugali voitti MM-pronssia voittamalla Neuvostoliiton 2–1 ottelussa, jossa Eusébio teki ensimmäisen maalin. Vuoden 1966 kisojen jälkeen Portugali ei enää päässyt arvokisoihin ennen Eusébion maajoukkueuran päättymistä 1973. Hän pelasi yhteensä 64 maaottelua, joissa hän teki 41 maalia.


title: Eusébio

text: Uran jälkeen Eusébio sai useita huomionosoituksia. Hänet äänestettiin 1900-luvun yhdeksänneksi parhaaksi pelaajaksi IFFHS:n äänestyksessä, ja Pelé nimesi hänet FIFA 100 -listalle 2004. Portugalin jalkapalloliitto valitsi hänet Portugalin "Kultaiseksi pelaajaksi" UEFA:n 50-vuotisjuhlien yhteydessä.


title: Bo Joninpoika Grip

text: Bo Joninpoika Grip (1330-luvulla – 20. elokuuta 1386) on nykyisen historiankirjoituksen käyttämä nimi henkilöstä, jonka aikalaiset tunsivat Ruotsissa nimellä herra Bo Jonsson. Hänen vaakunakuvionsa oli aarnikotka (grip). Bo Joninpoika liittyi läheisesti myös Suomen historiaan 1300-luvulla.


title: Bo Joninpoika Grip

text: Bo Joninpoika oli keskiaikainen ruotsalainen mahtimies ja uransa huipulla Ruotsin valtakunnan drotsi. Hän oli syntyisin melko merkittävästä ruotsalaisesta aatelissuvusta, jonka vaakunakuvio oli aarnikotka ja jota siksi ainakin myöhemmin kutsuttiin vanhemmaksi Grip-suvuksi. Hän oli tiettävästi nuoresta pitäen tarmokas keräämään varallisuutta, toisin kuin useat säätyveljensä. Hän ei hankkiutunut ritariksi asti, vaan tyytyi säädyssään "asemiehen" (väpnare) arvoluokkaan. Häntä väitetään kaikkien aikojen rikkaimmaksi ruotsalaiseksi aatelismieheksi, ja joka tapauksessa hän oli kaikkien aikojen ehdottomasti merkittävin ruotsalainen ei-kuninkaallinen maanomistaja.


title: Bo Joninpoika Grip

text: Uransa huipulle päästyään Grip oli onnistunut saamaan läänityksikseen kolmanneksen Ruotsista ja koko Suomen, joissa hän valta-asemaansa käyttäen keräsi vieläkin mittavamman yksityisomaisuuden. Vuodesta 1371 hän toimi Suomessa mahtimiehenä laajoin valtuuksin. Tiettyinä ajanjaksoina hän toimi varallisuutensa turvin Ruotsin kruunun yksityispankkiirina ja lainoittajana. Hän oli viimeisten folkungakuninkaiden aikalainen. Hän kuoli kuningas Albrekt Mecklenburgilaisen kaudella, jonka heikon aseman vuoksi hän oli onnistunut hankkimaan sellaisen varallisuus- ja mahtiaseman, että oli kuningastakin mahtavampi.


title: Bo Joninpoika Grip

text: 1370-luvun alussa Bo Joninpoika Grip asui pitkään Turun linnassa ja hän toimeenpani linnassa suuria parannuksia ja korjauksia vuonna 1373 Raaseporin Snappertunassa. Linna mainitaan ensimmäistä kertaa historiallisissa dokumenteissa vuonna 1378. Mahtimies Bo Joninpoika Grip rakennutti Raaseporin linnan ensimmäiset muurit paikalle 1360–70-luvuilla tasapainottaakseen Suomenlahden toisella puolella sijainneen vilkkaan hansakaupungin Tallinnan vaikutusta


title: Bo Joninpoika Grip

text: Vaikka asiasta ei ole varmaa tietoa, on Bo Joninpoika Gripiä arveltu myös Helsingin Vartiokylän linnavuoren rakennuttajaksi.


title: Bo Joninpoika Grip

text: Viimeisestä avioliitostaan hänellä oli poika Knut Bosson Grip, joka oli isänsä kuollessa alaikäinen. Mittavan perinnön, jota itse asiassa valtapoliittisen tilanteen johdosta oli käytännössä mahdotonta jättää perinnöksi yksityisomaisuuden tavoin, hoitajiksi drotsi Bo oli testamentissaan asettanut holhoojat, mutta kuningas Albrekt pyrki saamaan siitä merkittäviä osia itselleen ja kruunulle. Jos kuningas olisi onnistunut kaappaamaan kyseisen varallisuuden, se olisi ratkaisevasti muuttanut senaikaista tasapainoa kuningasvallan ja rälssiaateliston välillä, ja siksi perinnön haltuunottoasiassa Albrektia vastaan ryhmittyivät monet muutkin aateliset kuin perinnölle asetetut holhoojat. Holhoojat eivät pystyneet yksin vastustamaan kuninkaan pyrkimyksiä, jolloin he ryhtyivät käyttämään hyväksi Albrektin kiusana jo pitkään ollutta valmista vastustajaa, Norjan hallitsijaa, eli lopulta kuningatar Margareetaa, joka kuitenkin pystyikin valloittamaan Ruotsin valtakunnan Albrektilta eikä sitten sallinutkaan perinnön tärkeimpien osien luiskahtamista kruunulta, vaikka Bo Joninpojan liittolaisryhmä olikin ollut hänen tukijoinaan. Siksi asian yhteydessä puhutaan varastetusta perinnöstä .


title: Bo Joninpoika Grip

text: Bo oli yleisten väitteiden mukaan hankkinut suuren osan omistuksistaan varsin kyseenalaisin keinoin - kiristämällä, pakottamalla, verottamalla jne. Hänelle eri puolilla Ruotsia ja Suomea läänitettyjen linnaläänien kuului sen ajan oikeuskäytännön mukaan palautua kruunulle muutaman vuoden sisällä lääninherran kuolemasta. Siten oikeudelliselta ja eettiseltä kannalta ei voida suoraan sanoa, että Gripin perinnön monien osien palauttaminen kruunulle ei ollut oikeudenmukaista.


title: Bo Joninpoika Grip

text: Osan omistuksistaan ja läänityksistään Bo Joninpoika oli saanut panteiksi kuninkaalle antamiensa lainojen vakuudeksi.


title: Bo Joninpoika Grip

text: Linnaläänit olivat tietysti tärkeitä valtakunnan puolustukselle ja hallinnolle, jonka takia niitä ei juuri läänitetty kuin joko elinajaksi tai kuninkaallisen luottoaseman keston ajaksi.


title: Bo Joninpoika Grip

text: Hänen valtakaudellaan (1362) Suomi sai oikeuden lähettää edustajansa kuninkaanvaaliin ja tuli siten täysivaltaiseksi osaksi Ruotsia.


title: Vuoden 1956 kesäolympialaisten mitalitaulukko

text: Vuoden 1956 kesäolympialaisissa oli mukana urheilijoita 67 eri maasta, jotka kilpailivat 145 eri tapahtumassa. Mitalitaulukon ensimmäinen oli Neuvostoliitto.


title: XMM-Newton

text: XMM-Newton on ESAn röntgensatelliitti eli se on röntgenalueen avaruusteleskooppi. Lyhenne "XMM" ("X-ray Multi-Mirrors") oli ennen laukaisua käytössä niin pitkään, että sekin on vakiintunut nimi tälle avaruuslennolle.


title: XMM-Newton

text: Satelliitti laukaistiin 10. joulukuuta 1999 Ariane 5-kantoraketilla (lento numero 504 eli neljäs Ariane 5-laukaisu) ESAn tukikohdasta Etelä-Amerikasta, Guyanan avaruuskeskuksesta.


title: XMM-Newton

text: Satelliittin rata on hyvin elliptinen: perigeumi on 8 549,4 kilometriä ja apogeumi 112 568,1 kilometriä. Satelliitti kiertää Maan kahdessa vuorokaudessa, josta satelliitti joutuu viettämään 8 tuntia van Allenin vyöhykkeen sisällä. Satelliitti menee tarvittaessa suojatilaan säteilyvyöhykkeiden sisällä. Röntgenmittaukset tehdään radan apogeumissa ja data lähetetään Maahan perigeumissa.


title: XMM-Newton

text: Satelliitin massa laukaisuhetkellä oli 3760 kg, josta 530 kg oli radankorjaukseen ja asennonsäätöön käytettävää ajoainetta. Satelliitin korkeus on 10 metriä. Tästä röntgenteleskooppi on pituudeltaan 7,5 metriä. Rungon suurin läpimitta 4 x 4 metriä. Aurinkopaneelien kärkiväli on 16 metriä. Ne tuottavat 1600 W sähköä mission lopussa, jolloin aurinkokennojen tehokuus on laskenut. Satelliitti on kolmiakselistabiloitu.


title: XMM-Newton

text: Röntgensäteitä ei voida fokusoida linssien tai peilipinnan avulla, koska säteet läpäisevät peilimateriaalin. Kun röntgensäde törmää metallipintaan hyvin loivassa kulmassa (muutama aste), se kimpoaa pinnasta. Säteet voidaan fokusoida ja täten detektorille saadaan riittävä määrä röntgensäteilyä mittausta varten. Kokoavan peilipinnan alan tulee olla hyvin suuri. XMM:n kukin peili koostuu 58 sisäkkäisestä hyvin loivasti kaareutuvasta putkimaisesta peilistä. Satelliitilla tutkitaan syvän taivaan röntgenlähteitä. XMM-satelliitissa on 30 cm näkyvän valon kaukoputki, jolla kuvataan samoja kohteita kuin röntgenteleskoopeilla.


title: XMM-Newton

text: XMM:n teleskoopit suunniteltiin ja rakennettiin saksalaisten Carl Zeissin ja Kayser-Threden sekä italialaisen Media Larion yhteistyönä. Niiden maanpäälliset testit suoritti Max Planck -instituutti. Teleskoopin kantava runko valmistettiin Suomessa Patrian tehtaalla Kuorevedellä. Se on suurin siviilisatelliitin hiilikuiturakenne.


title: Kieli (täsmennyssivu)

text: Kieli tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Saksalainen ritarikunta

text: Saksalainen ritarikunta ( tai "Ordo Teutonicus", tai "Deutscher Orden") on alkuaan keskiaikainen kristitty ritarikunta, joka perustettiin vuonna 1190 puolustamaan ristiretkeläisiä.


title: Saksalainen ritarikunta

text: Siirrettyään toimintansa Itämeren alueelle ritarikunta harjoitti menestyksekkäästi miekkalähetystä pakanallisia preussilaisia ja Baltian heimoja vastaan. Ritarikunta hallitsi Itä-Preussia ja suurta osaa Baltiasta käytännössä itsenäisenä, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan alaisena ritarikuntavaltiona 1500-luvulle saakka. 1400-luvulla ritarikunta kuitenkin kärsi tappioita Puolaa vastaan, ja uskonpuhdistuksen myötä ritarikuntavaltio hajosi. Laajan omaisuutensa turvin ritarikunta kuitenkin jatkoi toimintaansa roomalaiskatolisena uskonnollisena järjestönä lähinnä Keski-Euroopan alueella.


title: Saksalainen ritarikunta

text: Ritarikunta toimii edelleen katoliseen uskontoon pohjautuvana järjestönä, joka tarjoaa sielunhoitoa, harjoittaa hyväntekeväisyyttä ja rahoittaa Israeliin liittyvää matkailu- ja kulttuuritoimintaa. Vuodesta 2000 alkaen Bruno Platter on toiminut sääntökunnan suurmestarina.


title: Saksalainen ritarikunta

text: Saksalainen ritarikunta perustettiin vuonna 1190 Lyypekin ja Bremenin porvarien aloitteesta auttamaan vaikeuksiin joutuneita ristiretkeläisiä Palestiinassa. Aluksi järjestö oli Akkon lähellä sijainnut kenttäsairaala, mutta se muuttui pian aseistetuksi järjestöksi. Sen jäsenet oli jaettu ritareihin, pappismunkkeihin ja palveleviin veljiin. Ritarikunta oli aluksi erittäin pieni, vuonna 1210 jäseniä oli korkeintaan parikymmentä. Keisari Henrik VI:n paavilta hankkiman suosionosoituksen ja keisari Fredrik II:n lahjoitusten turvin ritarikunnasta kasvoi kukoistava järjestö, jolla oli omaisuutta Palestiinassa, Saksassa, Italiassa ja Kreikassa. Vuodesta 1226 järjestön toiminta keskittyi Itä-Preussiin, vaikka sen päätukikohta olikin Akkossa vuoteen 1291 saakka. Ritarikuntaa johti suurmestari apunaan neuvosto, jossa oli viisi maamestaria.


title: Saksalainen ritarikunta

text: Euroopan maalliset hallitsijat käyttivät ritarikuntia sotilaallisiin tarpeisiinsa pakanoiksi katsottuja vihollisia vastaan. Unkarin kuningas käytti Saksalaista ritarikuntaa puolustamaan Transilvaniaa vuosina 1221–1225 kumaaneita vastaan ja ajoi ritarikunnan alueelta pois sen tultua tarpeettomaksi, vaikka ritarikunta oli rakentanut alueelle viisi linnaa. Kun puolalainen herttua Konrad halusi käyttää ritarikuntaa pakanallisia preussilaisia vastaan, vaati ritarikunta Transilvanian kokemuksesta viisastuneena valloittamilleen alueille autonomiaa.


title: Saksalainen ritarikunta

text: Preussin valtaamisen ja käännyttämisen vaiheet olivat erittäin verisiä noin puoli vuosisataa, kunnes alkuperäisväestö oli nujerrettu. Alueesta muodostettiin Saksalaisen ritarikunnan hallitsema ritarikuntavaltio. Valloitetuille alueille muutti saksalaisia uudisasukkaita ja kristinusko vahvistui. Balttilainen muinaispreussin kieli kuoli 1600-luvulla.


title: Saksalainen ritarikunta

text: Vuonna 1237 Saksalaiseen ritarikuntaan yhdistyi pienempi ritarikunta, Liivinmaalla toiminut Kalpaveljesten ritarikunta, joka tämän jälkeen toimi Liivinmaan ritarikunnan nimisenä Saksalaisen ritarikunnan haarana. Silläkin oli hallinnassaan oma valtionsa, joka käsitti suuren osan Vanhan Liivinmaan alueesta ja Tanskan heikkouden vuoksi myös Eestinmaan eli Pohjois-Viron. Tällöin Saksalaiselle ritarikunnalle tärkeäksi tavoitteeksi nousi maayhteyden luominen Itä-Preussin ja Liivinmaan välille, mikä ei kuitenkaan koskaan onnistunut.


title: Saksalainen ritarikunta

text: Ritarikunta pyrki valloittamaan pakanallisen Liettuan ja käännyttämään sen kristinuskoon, mutta se ei onnistunut. Sota Liettuaa vastaan kesti vuodesta 1283 vuoteen 1421 tai 1422. Vuonna 1410 ritarikunta kärsi suuren tappion Tannenbergin taistelussa (Grunwaldin taistelussa) Puolaa ja Liettuaa vastaan. Ritarikunta hallitsi Preussia ja Baltiaa käytännössä itsenäisenä ritarikuntavaltiona aina 1500-luvulle saakka. Länsi-Preussin se kuitenkin menetti Puolalle vuonna 1466.


title: Saksalainen ritarikunta

text: Ritarikuntavaltio lakkautettiin vuonna 1525, kun ritarikunnan tuolloinen suurmestari Albrecht Brandenburgilainen kääntyi luterilaisuuteen. Sen hallinnassa ollut Itä-Preussi muutettiin tuolloin Puolan alaiseksi vasallivaltioksi, Preussin herttuakunnaksi.


title: Saksalainen ritarikunta

text: Liivinmaa muodosti vuosina 1237–1562 oman valtionsa, jota hallitsi Liivinmaan ritarikunta. Täysin itsenäiseksi "de jure" tämä valtio kuitenkin tuli vasta vuonna 1525, kun Saksalaisen ritarikunnan valtakunta lakkasi olemasta.


title: Saksalainen ritarikunta

text: Reformaation myötä ilman omaa valtiota jäänyt Saksan ritarikunta menetti pitkälti entisen merkityksensä. Ritarikunnan rippeiden toiminta keskittyi pitkälti Saksaan, jossa niillä oli hajallaan sijaitsevia maaomistuksia. 1800-luvulla nämäkin joutuivat sekularisaation kohteeksi. Vuonna 1809 Napoleon I kielsi ritarikunnan toiminnan, minkä jälkeen se saattoi jatkaa toimintaansa vain Itävallassa. Vuonna 1834 ritarikunnan toiminta sallittiin jälleen, mutta sen omistukset jäivät paljolti uusiin, maallisiin käsiin.


title: Saksalainen ritarikunta

text: Vuonna 1929 ritarikunta muuttui puhtaasti hengelliseksi sääntökunnaksi. Vuonna 1938 se lakkautettiin jälleen, mutta se aloitti toimintansa uudestaan vuonna 1945. Sen päämaja sijaitsee Wienissä. Nykyään sääntökunnalla on viidessä provinssissa (Italiassa, Itävallassa, Saksassa, Tšekissä ja Sloveniassa) yhteensä noin tuhat jäsentä, joista pappeja on noin sata, sisaria 200 ja 700 niin sanottua familiaaria. Sääntökunnan papit keskittyvät ennen muuta sielunhoitoon, sisaret toimivat sairaaloissa ja vanhustenhoidon parissa.


title: Saksalainen ritarikunta

text: Saksalaisesta ritarikunnasta tuli erittäin suosittu 1230-luvulla muun muassa preussilaisia vastaan taisteleville myönnetyn aneen vuoksi, ja siksi, että ritariksi pääsy avasi mahdollisuuksia nuoremmille pojille, jotka jäivät perinnöstä osattomiksi. Kokelaalle esitettiin kysymyksiä, joissa hänen piti kieltää kuuluvansa toiseen ritarikuntaan, olevansa naimisissa, omaavansa fyysistä epämuodostumaa tai olevansa maaorja. Hänen piti myös olla valmis muun muassa taistelemaan Palestiinassa ja hoitamaan sairaita.


title: Saksalainen ritarikunta

text: Hyväksymisen jälkeen ritarin piti tehdä siveyslupaus, luopua omaisuudestaan ja luvata tottelevansa suurmestaria ja Jumalaa elämänsä loppuun asti. Ritarilla ei ollut juuri mitään sallittuja huvituksia. On kyseenalaista, pystyttiinkö pidättyvyyslupauksia aina pitämään valloitusten tuomien ryöstösaaliiden houkutuksen edessä.


title: Saksalainen ritarikunta

text: Ritarit olivat enimmäkseen kotoisin Saksasta, vaikka kansallisuutta ei mitenkään rajoitettu. Syntyperällä ei aluksi ollut suurta merkitystä, mutta vuodesta 1340 vaadittiin pääsääntöisesti jalosukuisuutta.


title: Saksalainen ritarikunta

text: Ritarijoukot olivat raskasta ratsuväkeä. Sekä hevosella että ritarilla oli haarniska, joka suojasi varsin hyvin nuolilta ja keihäiltä. Aseistukseen kuului peitsi, keihäs, miekka ja varsijousi. Hevonen oli raskaasti varustetun ritarin eloonjäännin edellytys, minkä vuoksi ritarikunta panosti paljon riittävän voimakkaiden hevosten jalostamiseen. Sillä oli vuoden 1400 tienoille pelkästään Preussissa kolmisenkymmentä omaa hevossiittolaa. Tammoja käytettiin pelkästään siitokseen, ei taisteluun. Taisteluissa käytetyt oriit sterilisoitiin, jotta niitä sotasaaliiksi saanut vihollinen ei voisi käyttää niitä yhtä hyvien hevosten jalostukseen.


title: Saksalainen ritarikunta

text: Pitääkseen valloittamansa alueet hallussaan ritarit rakensivat linnoja. Niiden turvin suhteellisen pienikin joukko saattoi pitää asemansa melko pitkään suurtakin ylivoimaa vastaan, kunhan sillä oli riittävästi ruokaa, nuolia ja muita varusteita. Linnat olivat aluksi hirsirakenteisia, mutta ne muutettiin pian kivisiksi. 1300-luvulla linnoissa alettiin käyttää tiiltä.


title: Saksalainen ritarikunta

text: Ritarikunta oli lukumääräisesti alivoimainen pakanallisiin vihollisiinsa nähden, joten sen elinehtona oli käyttää uusinta teknologiaa. Ritarikunnalla oli käytössään pitkälle kehittynyt linna-arkkitehtuuri ja ajan parhaat piirityskoneet. Ritarikunnan taktiikka perustui linnoista tehtyihin raskaan ratsuväen hyökkäyksiin. Vihollisen jalkaväki tai kevyt ratsuväki pärjäsi niille pääsääntöisesti ainoastaan soisessa maastossa tai huonossa valaistuksessa.


title: Kalparitaristo

text: Kalpaveljet (, ) oli Liivinmaalla toiminut keskiaikainen katolinen ritarikunta, joka perustettiin Riiassa vuonna 1202 käännyttämään Baltian asukkaita kristinuskoon. Perustajana oli paavin käskynhaltija, Riian piispa Albert von Buxhövden.


title: Kalparitaristo

text: Liiviläisiin kohdistunut käännytystyö oli aluksi rauhanomaista, mutta lähetyssaarnaajia uhkailtiin ja monet kastetut kääntyivät takaisin pakanuuteen. Vuonna 1196 piispaksi nimettiin Loccumin luostarin apotti Bertold. Koska paavi oli julistanut ristiretken Liivinmaan käännyttämisen tueksi, Bertold saapui Baltiaan 1198 mukanaan joukko värvättyjä aatelisia ja ammattisotureita. Bertoldin kuoltua Liivinmaan kolmanneksi piispaksi nimitettiin 1199 Albert von Buxhövden. Kun tuore paavi Innocentius III kehotti Saksin, Westfalenin, Mecklenburgin ja Elben rantamaiden kristittyjä ristiretkelle Liivinmaalle, Albert värväsi mukaansa 500 ristiretkeläisen joukon. Kun käännytystoiminta pian muuttui väkivaltaiseksi valloitukseksi, pysyvän asevoiman tarve kävi välttämättömäksi: ristiretkeläiset viipyivät yleensä vain vuoden ja siksi pitkäjänteinen työ oli mahdotonta. Vuonna 1202 perustetun ritariston esikuva oli Palestiinassa perustettu Temppeliherrain ritarikunta.


title: Kalparitaristo

text: Syksyllä 1215 Riian piispa Albert matkusti Roomaan osallistuakseen suureen kirkolliskokoukseen, neljänteen lateraanikonsiiliin. Paavi kuunteli piispan huolia ja julisti Liivinmaan Jumalan Äidin maaksi (Terra Matris) ja vahvisti näin tukensa Liivinmaalle tehtäville ristiretkille. Kun Palestiina oli Jumalan Pojan maa, asettautui Liivinmaa näin samanarvoiseksi ristiretkien kohteeksi.


title: Kalparitaristo

text: Ritariston ensimmäisenä suurmestarina toimi Venno von Rohrbach. Jäseninä oli aseistettuja "kalpaveljiä", uskontoon keskittyviä "munkkiveljiä" sekä varsinaisina sotilaina "ritariveljiä". Kalpaveljien tunnuksena oli punainen risti sekä punainen miekka valkoisessa viitassa.


title: Kalparitaristo

text: Kärsittyään tappion liettualaisille Kalparitaristo muuttui 1237 Liivinmaan ritarikunnaksi ja oli Saksalaisen ritarikunnan haara. Ritarikunnat hallitsivat yhdessä Liivinmaan, Kuurinmaan ja Saarenmaan aluetta eli suurin piirtein nykyistä Latviaa ja Etelä-Viroa vastaavaa aluetta.


title: Kalparitaristo

text: 1237–1525 Liivinmaan Ritarikunta oli itsenäinen valtio "de facto", ja siitä tuli itsenäinen "de jure", kun vuonna 1525 Saksalaisen ritarikunnan valtio muuttui Preussin herttuakunnaksi, joka oli Puolan vasallivaltio ja Puolan kuninkaan lääni. Vuonna 1558 Venäjä aloitti Liivinmaan sodan. Vuonna 1562 Liivinmaan ritarikunnan viimeinen suurmestari Gotthard Kettler neuvotteli Puolan kuninkaan kanssa ja suurin osa ritarikunnan maista siirtyi Puola-Liettualle. Hallitsemiensa maiden eteläiseen osaan Kettler perusti Kuurinmaan herttuakunnan. Viron pohjoisosa Vironmaa siirtyi Ruotsille ja Saarenmaa Tanskalle.


title: Vuoden 1960 kesäolympialaisten mitalitaulukko

text: Vuoden 1960 kesäolympialaisissa oli mukana urheilijoita 67 eri maasta, jotka kilpailivat 145 eri tapahtumassa. Mitalitaulukon ensimmäinen oli Neuvostoliitto.


title: Tähtiaika

text: Tähtiaika formula_1 on kevättasauspisteen tuntikulma. Nimensä mukaisesti tähtiaikaa mitataan tunteina (h), minuutteina (min tai m) ja sekunteina (s). Kevättasauspisteen ollessa suoraan etelässä tarkkailijasta katsoen on tähtiaika 0h. Tähtiaika kertoo taivaanpallon asennon suhteessa tarkkailijaan ja samalla tähtiajan hetkellä tähtitaivas on havaitsijaan nähden samassa asennossa. Maapallon pyörähdys akselinsa ympäri tähtiavaruuden suhteen kestää tasan 24 tähtiaikatuntia eli yhden "tähtivuorokauden" eli "sideerisen vuorokauden". Tämän pyörähdyksen kesto on noin 23 tuntia, 56 minuuttia ja 4,1 sekuntia. Tähtivuorokausi on siis noin 4 minuuttia lyhyempi kuin ajanlaskun perustana oleva aurinkovuorokausi, jonka kuluttua sama maapallon pituuspiiri on kääntyneenä kohti aurinkoa. Ero johtuu siitä, että vuorokauden aikana Maa ehtii jo kiertää noin asteen verran kaarevaa rataansa Auringon ympäri. Tähtiaika voidaan määrätä esim. ohikulkukoneen avulla havaitsemalla se hetki, jolloin jokin tähti ohittaa etelämeridiaanin. Tuolloin tähden tuntikulma on nolla, ja tähtiaika sama kuin tähden rektaskensio. Sitä tähtiaikaa, jolloin jokin tähti on etelässä sanotaan sen rektaskensioksi.


title: Tähtiaika

text: Periaatteessa tähtiajan laskeminen on melko monimutkaista. Sen voi kuitenkin helposti arvioida useimpiin tarkoituksiin riittävän tarkasta kaavasta:


title: Tähtiaika

text: Jossa:


title: Tähtiaika

text: Jos jonkin taivaankappaleen rektaskensio tunnetaan ja oma havaintopaikan tuntikulma voidaan määrittää, voidaan laskea tähtiaika niiden välisestä riippuvuudesta. Useimmille taivaankappaleille on tunnettu rektaskensio, joka lyhyellä aikavälillä on muuttumaton. Havaintopaikan tuntikulma on kulmaetäisyys etelämeridiaanista myötäpäivään: Etelämeridiaani on Maan pyörimisakselin jatkeen ja zeniitin kautta pohjoisesta etelään taivaankannen ylitse kulkevan meridiaanin eteläinen osa.


title: Tähtiaika

text: Paikallinen keskiaurinkoaika ei ole suoraan seinäkelloaika koska kellomme käyvät elämämme rytmittämiseksi Auringon mukaan Maan synodisen pyörähdysajan mukaista aikaa, vaan se lasketaan likimäärin kaavasta:


title: Tähtiaika

text: Mikäli perusaikana käytetään UTC:tä, tällöin aikaan lisätään 4 min jokaisesta pituusasteesta Greenwichin nollameridiaanilta itään ja vähennetään 4 min jokaisesta pituusasteesta Greenwichin nollameridiaanilta länteen. Yksi tunti vastaa siis 15 pituusastetta. Vastaavasti yksi minuutti vastaa siis 0,25 pituusastetta eli 15'.


title: Tähtiaika

text: Syyspäiväntasauksen hetkellä tähtiaika on sama kuin paikkakunnan keskiaurinkoaika.


title: Iowa

text: Iowa (engl. /ˈaɪ.əwə/) on Yhdysvaltojen 29. osavaltio. Se liittyi liittovaltioon 28. joulukuuta 1846. Osavaltion virallinen nimi on "State of Iowa" (suom. "Iowan osavaltio") ja sen postitunnus on IA. Osavaltion nimi tulee iowa-intiaaneista, eräästä Yhdysvaltojen alkuperäiskansoista. Iowan rajanaapureita ovat Minnesota pohjoisessa, Nebraska ja Etelä-Dakota lännessä, Missouri etelässä sekä Wisconsin ja Illinois idässä. Iowan pääkaupunki on Des Moines.


title: Iowa

text: Iowan rajanaapureita ovat Minnesota pohjoisessa, Nebraska ja Etelä-Dakota lännessä, Missouri etelässä ja Wisconsin ja Illinois idässä.


title: Iowa

text: Osavaltion itärajan muodostaa Mississippi- ja länsirajan Missourijoki. Maisema muuttuu vähitellen idän metsistä osavaltion länsiosan preeriaan. Suurin osa Iowasta kuuluu Mississippin valuma-alueeseen, vain aivan läntisimmistä osista pintavesi virtaa Missouriin.


title: Iowa

text: Iowan ilmasto on erittäin mantereinen, kesät ovat pitkiä, kuumia ja kosteita, talvet ovat kylmiä, lämpötilat ovat Etelä-Suomen luokkaa ja luntakin sataa suhteellisen paljon. Mantereisuuden takia sään vaihtelut voivat olla erittäin nopeita.


title: Iowa

text: Vuoden kuumin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila Des Moinesissa on liki 30 astetta. Keskimääräinen alin on pakkasen puolella marraskuusta maaliskuuhun, kylmimmillään tammikuussa −9,8 astetta.


title: Iowa

text: Lähes kaikki kosteikot ja preeriat on otettu viljelykäyttöön. Metsiä kasvaa jokivarsissa ja kukkuloilla. Niiden valtalajeja ovat haapa, hikkori ja jalava. Viime vuosikymmeninä osavaltion eläimistö on jälleen monipuolistunut, kun torjunta-aineiden, etenkin DDT:n, käyttöä maataloudessa on rajoitettu. Näkyvin lintulaji on valkopäämerikotka, jota tavataan koko Iowan alueella, etenkin avoimilla vesialueilla.


title: Iowa

text: Iowa kuului Louisianan ostoalueeseen, jonka Thomas Jefferson osti Napoleonilta Yhdysvalloille vuonna 1803. Eurooppalaiset eivät kuitenkaan voineet asettua sinne ennen kuin intiaaneilta oli ostettu käyttöoikeus Mississippin laaksoon 40 suola- ja tupakkatynnyrillä 1832. Myöhemmin 1800-luvulla Mississippi- ja Missourijokia pitkin kulki siipiratasaluksia höyrykoneiden voimalla.


title: Iowa

text: Iowan perustuslaki hyväksyttiin 1857. Sen mukaan osavaltion toimeenpanovaltaa johtaa kuvernööri. Vuodesta 2011 kuvernöörinä on ollut republikaani Terry Branstad.


title: Iowa

text: Lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 50 jäsentä ja alahuoneessa eli edustajainkokouksessa sata jäsentä. Molemmat valitaan yhden edustajan vaalipiireistä.


title: Iowa

text: Iowa on jaettu 99 piirikuntaan. Piirikuntien rajat on määritelty perustuslaissa, ja niitä pystyy muuttamaan vain perustuslain lisäyksellä.


title: Iowa

text: Iowa on merkittävässä asemassa Yhdysvaltain kansallisessa politiikassa. Se tunnetaan parhaiten roolistaan presidentinvaaleissa, jossa se on toiminut vuodesta 1972 ensimmäisenä osavaltiona, jossa järjestetään esivaalit. Kaikki ehdokkaat käyttävät runsaasti aikaa ja rahaa, jotta he saisivat voiton ensimmäisessä äänestyksessä.


title: Iowa

text: Iowa on maatalousvaltio, joka tuottaa muun muassa sikoja, maissia, maitoa ja omenoita.


title: Iowa

text: Osavaltion pinta-alasta noin 89 prosenttia on maatiloja. Yhdysvaltojen sisäisessä vertailussa (2005) Iowa sijoittuu:


title: Iowa

text: Kaivostoiminta rajoittuu teollisuusmineraaleihin: kipsiin ja sementtiin. Yli 80 prosenttia osavaltion sähköstä tuotetaan kivihiilivoimaloilla. Tuulienergian osuus on kasvamassa.


title: Iowa

text: Osavaltion alueella toimii seitsemän yli 5 000 henkeä työllistävää työnantajaa. Niiden joukossa on neljä sairaalaa ja Iowan osavaltionyliopisto, sijoitusneuvontayhtiö Principal Financial Group ja lentokoneiden osia valmistava Rockwell Collins.


title: Iowa

text: Iowassa on kaikkiaan 47 lentoasemaa. Satamia on kolme: Burlington, Dubuque ja Keokuk.


title: Iowa

text: Vuoden 2010 väestönlaskennassa Iowassa oli 3 046 355 asukasta, joista peräti 91,3 % valkoisia. Yli sadantuhannen asukkaan kaupunkeja on kolme: pääkaupunki Des Moinesin lisäksi Cedar Rapids ja Davenport.


title: Iowa

text: Iowan korkeakouluista parhaiksi valittiin 4icu:n vertailussa vuonna 2013


title: Iowa

text: Iowan yliopisto tukee osavaltion taidekulttuuria. Siellä paikallinen taiteilija Grant Wood teki monet töistään. Yliopiston Writers’ Workshopilla on kansallista mainetta, ja sieltä ovat valmistuneet muun muassa Flannery O’Connor, Wallace Stegner, John Irving, Rita Dove ja Jane Smiley.


title: Iowa

text: Monet musiikkitapahtumat ovat suosittuja. Joka kesä Davenportissa järjestetään Bix Beiderbecke -jazzfestivaali. Tunnettuja iowalaisia muusikoita ovat jazzkornetisti Bix Beiderbecken lisäksi Meredith Willson ja Glenn Miller. Iowasta ovat kotoisin myös alternative metal -yhtyeet Slipknot ja Stone Sour. Slipknotilla on albumi nimeltään "Iowa". Myös The Devil Wears Prada on tehnyt kappaleen nimellä ”Dez Moines”.


title: Iowa

text: Dubuquen sinfoniaorkesteri toimii Dubuquessa.


title: Iowa

text: Iowassa ei ole nykyisin joukkueita pohjoisamerikkalaisissa pääsarjoissa. Ammattilaisjoukkueita pelaa tai on pelannut baseballissa, koripallossa, jääkiekossa ja amerikkalaisessa jalkapallossa. Iowa Wild pelaa jääkiekon AHL-liigassa. Waterloo Black Hawks on junioriseura. Iowa Energy pelaa koripalloa NBA:n D-liigassa. Iowa Barnstormers on arena football -joukkue.


title: Iowa

text: Iowassa järjestetään joka vuosi köydenveto Iowan ja Illinoisin joukkueiden välillä Mississippi-joen yli.


title: Kansas

text: Kansas on keskilännessä sijaitseva Yhdysvaltojen osavaltio. Se liittyi liittovaltioon 34. osavaltiona 29. tammikuuta, 1861. Nimi Kansas tulee Sioux-heimon kielen sanasta "kansa", mikä tarkoittaa "eteläisen tuulen ihmiset". Kansasin postilyhenne on KS. Sen rajanaapureita ovat Nebraska pohjoisessa, Missouri idässä, Oklahoma etelässä ja Colorado lännessä. Osavaltion pääkaupunki on Topeka. Osavaltion väkiluku vuonna 2014 oli noin 2,9 miljoonaa.


title: Kansas

text: Kansasin länsiosaa hallitsevat Suuret tasangot. Korkein paikka on Sunflower-vuori (1231 m) lähellä Coloradon rajaa. Merkittäviä jokia ovat Arkansas, Kansas, Missouri, Republican ja Smoky Hill.


title: Kansas

text: Kansas oli aikoinaan Yhdysvaltojen maatalouden sydänmaata. Edelleen noin 90 prosenttia sen pinta-alasta on maatalouskäytössä.


title: Kansas

text: Kansasin suurin kaupunki on Wichita 366 046 asukkaallaan (2008). Overland Park, jonka asukasluku on 171 231, on Kansasin toiseksi suurin kaupunki. Siellä sijaitsee esimerkiksi Johnson Community College, osavaltion suurin kaupungin college. Edellisiä suurempi, Kansas City -niminen rajakaupunki sijaitsee naapuriosavaltio Missourin puolella osavaltiorajaa, tosin Kansasin puolellakin on vastaavan niminen kaupunki.


title: Kansas

text: Kansasin ilmastoon vaikuttavat toisaalta Meksikonlahdelta tulevat lämpimät ilmamassat, toisaalta pohjoisesta tulevat kylmät, kuivat virtaukset. Sää saattaa muuttua nopeasti. Osavaltiossa saadaan enemmän auringonpaistetta kuin missään muualla sen itäpuolella. Kesän sademäärä on osavaltion itäosissa suurempi kuin muualla paitsi Meksikonlahden rannoilla.


title: Kansas

text: Vuoden kuumin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila Wichitassa on noin 33,5 astetta. Keskimääräinen alin on pakkasen puolella joulukuusta helmikuuhun, kylmimmillään tammikuussa -5,6 astetta.


title: Kansas

text: Vuosina 1991-2010 Kansasissa havaittiin keskimäärin 96 tornadoa vuodessa. Se on Tornado Alleyksi kutsutun alueen keskellä.


title: Kansas

text:
Ennen eurooppalaisia Kansasissa asui tuhansien vuosien ajan intiaaneja. Vuosina 1541-1739 siellä liikkui ranskalaisia ja espanjalaisia tutkimusmatkailijoita, jotka etsivät kultaa ja kävivät kauppaa intiaanien kanssa.
Kansas kuului Louisianan ostoalueeseen jonka Thomas Jefferson osti Napoleonilta Yhdysvalloille vuonna 1803. Sinne asettui ensin karjankasvattajia. Vuonna 1874 mennoniitit toivat Venäjältä Kansasin ilmastoon hyvin sopivan talvivehnälajikkeen, ja viljelyn painopiste siirtyi vehnään.


title: Kansas

text: Kansasin lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 40 jäsentä, alahuoneessa eli edustajainkokouksessa on 125 jäsentä.


title: Kansas

text: Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri.


title: Kansas

text: Osavaltio on jaettu 105 piirikuntaan.


title: Kansas

text: Kansas on republikaanien kannatusaluetta.


title: Kansas

text: Kansasin bruttokansantuote vuonna 2010 oli 127 miljardia dollaria. Se oli Yhdysvaltojen osavaltioista 31. tilalla, talouskasvun ollessa 4,03 %. Sen tulot asukasta kohti olivat 39 964 USD.


title: Kansas

text: Marraskuussa 2013 työttömyysaste oli 5,1 %.


title: Kansas

text: Kansasia palvelee Missourin osavaltion puolella sijaitseva Kansas Cityn kansainvälinen lentoasema. Osavaltion läpi kulkee useita rautateitä, jotka yhdistävät osavaltion muiden muassa länsirannikon satamiin, St. Louisiin ja Chicagoon. Rautatiet ovat tavaraliikenteen käytössä. Kansasissa on Yhdysvaltojen kansalliseen maantieverkkoon kuuluvia maanteitä, joilla ihmiset ja tavarat liikkuvat. Matkakohteena tunnettu Route 66 -maantie kulkee lyhyen matkan osavaltion kaakkoiskulmassa. Missourin puolella bensiini on edullisempaa kuin Kansasissa.


title: Kansas

text: Maataloustuotantoon kuuluvat nauta, lammas, siat, vehnä, maissi, soijapavut ja puuvilla. Vehnäntuottajana se on Yhdysvaltojen suurimpia osavaltioita. Tärkein teollisuuden ala ovat liikennevälineet kuten lentokoneiden osat ja junanvaunut. Kansasissa on myös elintarviketeolisuutta: myllyjä, eläinruokatehtaita ja lihanpakkaamoja. Kaivannaisista tärkeimpiä ovat öljy ja maakaasu, mutta osavaltion alueella tuotetaan myös kipsiä, kalkkikiveä ja suolaa.


title: Kansas

text: Osavaltion suurimmat työnantajat ovat ravintoloita omistava sijoitusyhtiö Npc Restaurant Holdings, Fort Rileyn sotilastukikohta, telekommunikaatioalan Sprint Nextel, sekä lentokoneteollisuudessa toimivat Spirit Aero Systems Holdings ja Cessna. Yritysten konttoreita sijaitsee Kansas Cityn esikaupunkialueella Overland Parkissa, Kansasissa.


title: Kansas

text: Kansasin 2,9 miljoonasta asukkaasta 87,2 % on valkoisia. Osuus on selvästi suurempi kuin Yhdysvalloissa keskimäärin (77,9 %, tiedot vuosilta 2010-2012).


title: Kansas

text: Kansasissa toimii useita yliopistoja ja korkeakouluja. Vuoden 2014 4icu-luokituksen kärjessä olivat


title: Kansas

text: Kansainvälisesti ne eivät kuulu terävimpään kärkeen; Shanghai-luokituksessa vuonna 2013 Kansasin yliopisto oli sijoilla 201-300 ja Kansasin osavaltionyliopisto sijoilla 301-400.


title: Kansas

text: Kansasin opetustoimen lautakunta herätti paljon keskustelua 2000-luvun alussa, kun se kielsi evoluution opetuksen kouluissa ja sen tilalle ja rinnalle tuli älykäs suunnittelu.


title: Kansas

text: Vaikka Kansas sijaitsee kaukana molempien rannikoiden kulttuurikeskuksista, siellä on kauan ollut kukoistava kulttuurielämä. 1940- ja 1950-luvulla Kansas City oli jazzkaupunki, jonka suuria nimiä olivat Count Basie, Charlie Parker ja Big Joe Turner. Topekassa ja Wichitassa on sinfoniaorkesterit.


title: Kansas

text: Tunnetun kristillisen hymnin "Great Is Thy Faithfulness" on säveltänyt William M. Runyan Baldwin Cityssä, Kansasissa.


title: Kansas

text: Kansasin osavaltioon sijoittuu tunnettu Ihmemaa Oz -tarina.


title: Kansas

text: Yksi tunnetuimpia kansaslaisia on countrylaulaja Martina McBride. Kansas-niminen rockyhtye on perustettu Topekassa.


title: Kentucky

text: Kentucky on yksi Yhdysvaltojen osavaltioista. Se liittyi liittovaltioon 15. osavaltiona 1. kesäkuuta 1792. Nimi Kentucky tulee todennäköisesti cherokee-heimon kielestä ja tarkoittaa niittyä tai vastaavaa ruohikkoaluetta. Se on yhdistetty myös irokeesien "Huomisen maata" tarkoittavaan sanaan. Alue tunnetaan hevosalueena ja siellä on useita viskitislaamoja. Kentuckyn suosituin urheilulaji on koripallo. Kentuckyn rajanaapureina ovat Länsi-Virginia, Virginia, Tennessee, Missouri, Illinois, Indiana, ja Ohio. Osavaltion pääkaupunki on Frankfort.


title: Kentucky

text: Kentuckya rajaavat Länsi-Virginian osavaltio idässä, Virginia kaakossa, Tennessee etelässä, Missouri lännessä, Illinois ja Indiana luoteessa ja Ohio pohjoisessa sekä koillisessa. Suurimman osan Kentuckyn pohjoisesta rajasta muodostaa Ohiojoki ja läntisestä rajasta Mississippijoki. Kentuckyllä on 120 piirikuntaa, kolmanneksi eniten Texasin (254) ja Georgian (159) jälkeen.


title: Kentucky

text: Suurimmat kaupungit ovat Louisville, jossa oli vuonna 2008 noin 557 000 asukasta, ja Lexington noin 282 000 asukkaallaan.


title: Kentucky

text: Vuoden kuuminta aikaa on heinä-elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila Louisvillessa on noin 31,5 astetta. Keskimääräinen alin on pakkasen puolella joulukuusta helmikuuhun, kylmimmillään tammikuussa noin –3 astetta.


title: Kentucky

text: Esihistoriallisella ajalla Kentuckya asuttivat intiaanit. Löytöretkeilijöiden ja siirtolaisten saavuttua alueelle intiaanien parissa levisi tartuntatauteja, eikä alueella 1700-luvun keskivaiheilla enää ollut jäljellä huomattavia intiaaniasutuksia. Sen sijaan shawneet pohjoisesta ja cherokeet etelästä käyttivät aluetta metsästykseen. Suuri osa nykyisestä Kentuckystä ostettiin intiaaneilta Fort Stanwixin (1768) ja Sycamore Shoalsin (1775) sopimuksilla. Sen jälkeen Kentucky alkoi kasvaa nopeasti. Ensimmäiset asutukset perustettiin länteen Appalakeista, ja alueelle saapui asukkaita pääosin Virginiasta, Pohjois-Carolinasta, Marylandista, Delawaresta ja Pennsylvaniasta. Shawnee-intiaanit eivät kuitenkaan pitäneet asutuksen leviämisestä ja liittoutuivat brittiläisten kanssa Yhdysvaltain vapaussodassa (1775–1783). Kentucky oli yksi sodan taistelutantereista. Huomattavin siellä taisteltu taistelu oli Blue Licksin taistelu.


title: Kentucky

text: Amerikan vallankumouksen jälkeen Virginian Appalakkien takaiset piirikunnat muodostivat Kentuckyn piirikunnan. Myöhemmin piirikunnan asukkaat ilmaisivat halunsa irtautua Virginiasta. Kentuckyn delegaatit hyväksyivät Virginian ehdot irtautumiselle vuonna 1790, ja 1. kesäkuuta 1792 Kentuckystä tuli unionin 15. osavaltio. Sen ensimmäiseksi kuvernööriksi valittiin Isaac Shelby. Yhdysvaltain sisällissodassa Kentucky oli yksi rajaosavaltioista.


title: Kentucky

text: Osavaltion johdossa on kuvernööri. Vuodesta 2007 tehtävää on hoitanut Steve Beshear. Ennen häntä tehtävässä on ollut 59 miestä ja yksi nainen.


title: Kentucky

text: Osavaltion lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 38 jäsentä, alahuoneessa eli edustajainkokouksessa on sata jäsentä. Alahuoneen jäsenet valitaan kukin omasta yhden edustajan vaalipiiristään kahden vuoden kausille, senaattorien kausi on neljä vuotta ja puolet senaatista vaihtuu aina kahden vuoden välein. Alahuoneen ja senaatin vaalipiirit rajataan uusiksi joka kymmenes vuosi, tavoitteena on pitää ne väkimääriltään samankokoisina.


title: Kentucky

text: Vuonna 2013 senaatissa on 23 republikaania, 13 demokraattia ja yksi sitoutumaton. Alahuoneen edustajista 54 kuuluu demokraatteihin, 45 republikaaneihin.


title: Kentucky

text: Kentucky on jaettu 120 piirikuntaan.


title: Kentucky

text: Kentuckyn bruttokansantuote vuonna 2010 oli 163 miljardia dollaria. Se oli Yhdysvaltojen osavaltioista 28. sijalla.


title: Kentucky

text: 1900-luvun puoliväliin asti Kentucky oli maatalousvaltainen osavaltio. Vaikka maanviljelyn osuus kansantaloudesta ja työllisyydestä on laskenut ja tilojen määrä pienentynyt, tilakoko on samalla kasvanut joten yli puolet Kentuckyn pinta-alasta on edelleen maatalouskäytössä. Noin viidennes työvoimasta työskentelee maatiloilla, joista useimmat ovat edelleen perheyrityksiä. Pääasiallisia viljelyskasveja ovat maissi, soijapapu, heinä ja tupakka.


title: Kentucky

text: Vuoden 2012 Fortune 500 -listalla oli kuusi kentuckyläistä yritystä, suurimpina terveydenhoitoalan Humana, elintarvikealan Yum Brands ja kemian alan Ashland.


title: Kentucky

text: Kentuckylaisten kotitalouksien vuositulot vuonna 2011 (mediaani 42 000 dollaria) olivat alle koko Yhdysvaltojen vastaavan luvun (52 000 dollaria). 18 % asukkaista eli köyhyysrajan alapuolella (koko Yhdysvalloissa 14 %).


title: Kentucky

text: Kentuckyssä on paljon hyvälaatuista kivihiiltä. Pennyrilestä on löytynyt myös öljyä ja maakaasua.


title: Kentucky

text: Kentuckyssä on kaikkiaan neljätoista lentoasemaa. Osavaltiossa on myös seitsemän satamaa Ohiojoen varrella osavaltion pohjoisrajalla.


title: Kentucky

text: Kentuckyn 4,3 miljoonasta asukkaasta 88,6 % on valkoisia, 96,9 % on syntynyt Yhdysvalloissa, 95,3 % puhuu englantia kotonaan. Nämä osuudet ovat suurempia kuin Yhdysvalloissa keskimäärin (tiedot vuosilta 2010–2012).


title: Kentucky

text: Kentuckyläiset, varsinkin vuoriston asukkaat, esitetään usein rauhallisina metsäläisinä, jotka elävät hirsimökeissä ja polttavat pontikkaa. Paikalliset yhteisöt juhlistavat näitä perinteitä vuosittaisilla markkinoilla ja kyläjuhlissa. Bluegrass-aluetta pidetään kuitenkin erilaisena kuin osavaltion itäosaa. Siellä on orkestereita ja yhtyeitä ja teatteriryhmiä.


title: Kentucky

text: Kentuckyn itäosien asukkaiden elämäntavat ja elinmahdollisuudet todettiin 2010-luvun puolenvälin tutkimuksessa Yhdysvaltojen ”epäterveimmiksi”: alueella vallitsevat maan alhaisin elinajanodote ja koulutustaso sekä korkea työttömyys ja köyhyys. Alueen terveyspalvelut kuuluvat myös maan huonoimpiin.


title: Kentucky

text: Kentuckyssä toimivat Kentuckyn yliopisto ja Transylvania University Lexingtonissa ja Louisvillen yliopisto Louisvillessä.


title: Kentucky

text: Kentuckyssä ei ole urheilun pääsarjoissa pelaavia ammattilaisjoukkueita. Koripallon yliopistojoukkueet keräävät paljon katsojia. Kentucky Derby on tunnettu hevosurheilutapahtuma.


title: Kentucky

text: Lexington on hevosurheilun ja hevosten kasvatuksen keskus.


title: Maine (osavaltio)

text: Maine on Yhdysvaltojen osavaltio Uuden-Englannin alueella Koillis-Yhdysvalloissa. Sen rajanaapurit ovat New Hampshire lounaassa, Kanadan provinssit Quebec ja New Brunswick pohjoisessa ja Atlantin valtameri idässä. Maine on Uuden-Englannin pohjoisin osavaltio. Nykyään Maine on ainoa Yhdysvaltain osavaltio, jonka rajanaapurina on vain yksi toinen osavaltio (Alaskalla ja Havaijilla naapuriosavaltioita ei ole). Mainen väkiluku vuonna 2014 oli 1 330 089.


title: Maine (osavaltio)

text: Osavaltion pääkaupunki on Augusta. Muita suuria kaupunkeja ovat Portland, Lewiston ja Bangor.


title: Maine (osavaltio)

text: Mainen pinta-alasta 90 prosenttia on metsää, ja se on harvimmin asuttu osavaltio Mississippijoen itäpuolella.


title: Maine (osavaltio)

text: Vuoden lämpimin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila Portlandissa on noin 26 astetta. Keskimääräinen alin on pakkasen puolella marraskuusta maaliskuuhun, kylmimmillään tammikuussa −10,3 astetta.


title: Maine (osavaltio)

text: Mainen varhaisimmat tunnetut asukkaat kuuluivat mi’kmaq- ja abenaki-intiaaneihin. Abenekajea asui ympäri osavaltiota jokilaaksoissa ja rannikoilla, kun taas sotaisammat mi’kmaq-intiaanit elivät osavaltion itäosissa ja nykyisen Kanadan puolella New Brunswickissa. Mainen intiaaneista säilyi vain joitain hajanaisia heimoja eurooppalaisten saavuttua alueelle.


title: Maine (osavaltio)

text: Tiedot Mainen rannikon ensimmäisistä eurooppalaisista ovat hieman hataria: viikinkien vierailuista on vain niukkoja ja kiistanalaisia todisteita ja John Cabotin matkoista 1490-luvulla ei ole todisteita. 1610-lukuun mennessä rannikolla oli jo kalastusalueita ja sisämaassa käytiin turkiskauppaa intiaanien kanssa. Etelärannikon York sai 1641 ensimmäisenä amerikkalaisena paikkakuntana kaupungin oikeudet.


title: Maine (osavaltio)

text: Maine oli pitkään englantilaisten, ranskalaisten ja intiaanien taistelualuetta, kunnes britit kaatoivat 1763 Ranskan itäisessä Kanadassa. Maine oli saanut provinssin aseman Englannin Kaarle I:ltä, mutta massachusettsilaiset saivat isoja osia alueesta haltuunsa 1600-luvun aikana. Massachusettsilaiset pystyivät vastustamaan Mainen vaatimusta omaan hallintoon vuoden 1812 sotaan asti. Massachusetts ei ollut pystynyt turvaamaan Mainen piirikuntaa brittihyökkäyksiltä. Maine liittyi 1820 Missourin kompromissin jälkeen liittovaltioon orjista vapaana osavaltiona.


title: Maine (osavaltio)

text: Mainen koillisraja oli pitkään Yhdysvaltain ja Britannian välinen kiista. Pariisin rauhassa 1783 raja määrättiin kulkevaksi ylängöseudulla, mutta sen määritteleminen osoittautui vaikeaksi. Osapuolet kävivät asiasta 1838–1839 niin sanotun Aroostook-sodan. Kenraali Winfield Scottin järjestemä aselepo antoi osapuolille kiistellyn alueen yhteishallinnon. Lopulliseen sopuun päästiin 1842, kun alue jaettiin suunnilleen kahtia.


title: Maine (osavaltio)

text: Maineen muutti yrittäjiä, jotka pyrkivät rikastumaan muun muassa turkilla, kaloilla ja puutavaralla. Osavaltion talous kehittyi nopeimmin 1830–1860, jolloin taloutta hallitsivat puutavara, jää, graniitti ja kalkki. Tekstiili- ja paperiteollisuus tulivat merkittäviksi tekijöiksi 1800-luvun lopulla.


title: Maine (osavaltio)

text: 1900-luvun puolivälin jälkeen monet perinteiset teollisuudenalat ovat kärsineet. Matkailu on sen sijaan kehittynyt.


title: Maine (osavaltio)

text: Mainen lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 31, 33 tai 35 jäsentä, alahuoneessa eli edustajainkokouksessa on 151 jäsentä.


title: Maine (osavaltio)

text: Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri.


title: Maine (osavaltio)

text: Maine on jaettu 16 piirikuntaan.


title: Maine (osavaltio)

text: Mainen suurimmat tulonlähteet ovat metsätalous ja turismi. Maine on Yhdysvaltojen toiseksi eniten paperia tuottava osavaltio Wisconsinin jälkeen. Paperiteollisuus työllistää 7 400 henkeä ja tuottaa 4,1 prosenttia osavaltion bruttokansantuotteesta.


title: Maine (osavaltio)

text: Myös kalastus on Mainessa tärkeä elinkeino. Vuonna 2011 kalastusmarkkinoiden arvo oli 435 miljoonaa dollaria. Kalastuksessa tärkein laji on amerikanhummeri, jota pyydystää Mainessa noin 4 500 kalastajaa.


title: Maine (osavaltio)

text: Mainen lentoasemista 24:llä oli kaupallista liikennettä vuonna 2015. Niistä kahdeksalta lähti yli sata matkustajaa. Vilkkaimmat lentoasemat olivat Portlandin kansainvälinen lentoasema (858 000 lähtevää matkustajaa) ja Bangorin kansainvälinen lentoasema (274 000). Yhdysvaltain ilmailuviranomainen FAA on nimennyt Bangorin lentoaseman yhdeksi Yhdysvaltain kansainvälisen lentoliikenteen pääasiallisista varakentistä.


title: Maine (osavaltio)

text: Osavaltion suurimmat rautatieyhtiöt ovat rahtia kuljettavat Pan Am Railways, Central Maine & Quebec Railway, Eastern Maine Railway ja Maine Northern Railway. Mainen liikennevirasto omistaa suuren osan rataverkosta. Amtrakin matkustajajunista Mainessa kulkee "Downeaster", jonka pääteasema on Brunswick.


title: Maine (osavaltio)

text: Satamia Mainessa on 44. Niistä suurimmat risteilymatkustajien määrällä mitattuna olivat vuonna 2015 Bar Harborin satama (159 000 matkustajaa) ja Portlandin satama (97 000). Lauttaliikennettä Mainessa harjoittavat niin Mainen liikennelaitos kuin yksityiset yrityksetkin.


title: Maine (osavaltio)

text: Mainen 1,3 miljoonasta asukkaasta 95,3 % on valkoisia. Osuus on selvästi suurempi kuin Yhdysvalloissa keskimäärin (77,9 %, tiedot vuosilta 2008–2012).


title: Maine (osavaltio)

text: Mainessa on elänyt erikoislaatuisia ihmisryhmiä kuten shakerit. Mainen osavaltionmuseo on Augustassa ja merimuseo Bathissa.


title: Maine (osavaltio)

text: Osavaltion tunnettuihin kirjailijoihin kuuluvat Henry Wadsworth Longfellow, Harriet Beecher Stowe, Sarah Orne Jewett, Edwin Arlington Robinson, Edna St. Vincent Millay ja Stephen King.


title: Maine (osavaltio)

text: Maine Red Claws on NBA:n kehitysliigan koripallojoukkue, Portland Pirates pelaa jääkiekkoa AHL:ssä ja Portland Sea Dogs pelaa baseballia.


title: Maryland

text: Maryland on Yhdysvaltojen osavaltio, joka liittyi liittovaltioon 7. osavaltiona 28. huhtikuuta, 1788. Sen postitunnus on MD. Marylandin pääkaupunki on Annapolis ja osavaltion rajanaapureina ovat Pennsylvania pohjoisessa, Länsi-Virginia lännessä, Delaware idässä ja Virginia sekä Marylandista aikoinaan erotettu Columbian liittopiiri etelässä. Marylandin kuvernöörinä on toiminut tammikuusta 2015 republikaanien Larry Hogan.


title: Maryland

text: Marylandin rajanaapureina ovat Pennsylvania pohjoisessa, Länsi-Virginia lännessä, Delaware idässä ja Virginia etelässä.


title: Maryland

text: Marylandin ympäristö on vaihtelevaa. Sitä on kutsuttu ”Amerikaksi pienoiskoossa”, sillä maisema vaihtelee hiekkadyyneistä metsä- ja vuoristoalueisiin villieläimineen. Marylandin osavaltiossa ei ole ollenkaan luontaisia järviä. Kaikki järvet ovat syntyneet ihmisten tekemien patorakennelmien seurauksina. Suurin järvistä on Deep Creek Lake osavaltion länsiosassa.


title: Maryland

text: Suurimmat joet ovat Patapsco, Patuxent, Potomac ja Susquehanna.


title: Maryland

text: Vuoden kuumin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila Baltimoressa on noin 33,4 astetta. Keskimääräinen alin lämpötila on pakkasen puolella tammikuussa vain −0,1 astetta.


title: Maryland

text: Nykyisen osavaltion alueella on liikkunut metsästäjä-keräilijöitä jääkauden väistymisestä alkaen. Eurooppalaisten tullessa aluetta asuttaneet heimot kuuluivat Algonkin-kansoihin. Alueen luoteispuolella asuneet irokeesit ahdistelivat näitä, ja brittien irokeeseja vastaan lupaama suojelus paransi eurooppalaisten ja intiaanien välejä alkuvuosina.


title: Maryland

text: Vuonna 1608 John Smith kartoitti Chesapeakelahden ympäristöä. Myöhemmin 1600-luvulla alueelle muutti Euroopasta uskontonsa tähden vainottuja. Alueesta muodostettiin Marylandin provinssi.


title: Maryland

text: Marylandilaiset osallistuivat aktiivisesti Amerikan vallankumoukseen.


title: Maryland

text: Maryland ratifioi Yhdysvaltojen perustuslain seitsemäntenä osavaltiona 28. huhtikuuta 1788. Vuonna 1791 se antoi maata ja varoja jotta liittovaltion pääkaupunkia voitiin alkaa rakentaa.


title: Maryland

text: Marylandin lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 47 jäsentä, alahuoneessa eli edustajainkokouksessa on 141 jäsentä.


title: Maryland

text: Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri.


title: Maryland

text: Osavaltio on jaettu 23 piirikuntaan. Lisäksi Baltimoren kaupunki on itsenäinen aluehallintoyksikkö.


title: Maryland

text: Vuonna 2010 The Bureau of Economic Analysis arvioi Marylandin kokonaistuotannon olleen 295 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Tulot asukasta kohti olivat , mikä on liittovaltion neljänneksi suurin.


title: Maryland

text: Marylandin taloudellinen toiminta on vahvasti keskittynyt palvelusektorille. Liikenteellä on tärkeä osa taloudessa, Marylandissa on tärkeitä satamia, junaratoja ja tieväyliä. Marylandissa on tärkeitä puolustusteollisuuden, lentoteollisuuden ja biotutkimuksen laboratorioita sekä teknisiä yksiköitä. Alueella on myös useita koulutuksen ja lääketieteen alan yksiköitä. Johns Hopkins University -yliopiston eri osastot ja sen lääketieteen tutkimus ovat suurin työllistäjä Baltimoren alueella. Tekniset ja hallinnolliset työt työllistävät 25 prosenttia Marylandin työvoimasta. Luku on yksi suurimmista liittovaltiossa.


title: Maryland

text: Marylandin suurimpiin työnantajiin kuuluvat Marylandin yliopisto, NASA ja Goddardin avaruuskeskus.


title: Maryland

text: Maryland tuottaa maakaasua, kivihiiltä ja sähköä. Kolmannes sähköstä tuotetaan Calvert Cliffsin ydinvoimalassa.


title: Maryland

text: Marylandissa on kaikkiaan 16 lentoasemaa. Suurin niistä on Baltimore–Washingtonin kansainvälinen lentoasema. Marylandissa on seitsemän satamaa.


title: Maryland

text: Marylandin 5,8 miljoonasta asukkaasta 60,8 prosenttia on valkoisia. Osuus on pienempi kuin Yhdysvalloissa keskimäärin (77,9 %).Marylandin kulttuurin keskus on Baltimore, jossa toimii Baltimoren sinfoniaorkesteri ja useita ammattiteattereita, Baltimoren taidemuseo, yleisöakvaario, rautatie- ja raitiomuseo sekä useita muita museoita.


title: Maryland

text: Marylandin kansallisurheilua on peitsitaistelu.


title: Maryland

text: Marylandissa on kaksi NFL-tason joukkuetta amerikkalaisessa jalkapallossa: Baltimore Ravens ja Washington Redskins Landoverissa. Baltimore Orioles pelaa baseballin pääsarjassa. Haavipallo on osavaltion nimikkojoukkuepeli, Lacrosse Museum and National Hall of Fame sijaitsee Baltimoressa.


title: Gelasius II

text: Paavi Gelasius II (k. 29. tammikuuta 1119) oli paavina 24. tammikuuta 1118 – 28. tammikuuta 1119. Hän syntyi Gaetassa merkittävään perheeseen ja sai nimekseen Givoanni Coniulo.


title: Gelasius II

text: Giovannista tuli munkki Monte Cassinoon, josta paavi Urbanus II vei hänet Roomaan ja teki hänestä kanslerin ja kardinaalin. Pian kun hänet oli yksimielisesti valittu paaviksi, keisari Henrik V:n kannattaja Cencius Frangipanè vangitsi hänet, mutta Gelasius pääsi vapaaksi, kun roomalaiset ryhtyivät kapinaan hänen puolestaan. Keisari ajoi Gelasiuksen Roomasta maaliskuussa 1118 ja julisti tämän valinnan mitättömäksi sekä asetti Burdinuksen, Bragan arkkipiispan vastapaaviksi, jonka paavinimi oli Gregorius VIII.


title: Gelasius II

text: Gelasius pakeni Gaetaan, jossa hänestä tehtiin pappi ja piispa, minkä jälkeen hän julisti Henrikin ja vastapaavin pannaan. Normannien suojeluksessa hän palasi Roomaan heinäkuussa, josta hänen piti lähteä pakoon keisarin kannattajien, erityisesti frangipanien, häirinnän takia. Gelasius lähti Ranskaan, siunasi matkalla Pisan katedraalin, ja saapui Marseillehin lokakuussa. Hänet otettiin vastaan innostuneesti Avignonissa, Montpellier’ssa ja muissa kaupungeissa. Gelasius piti kirkolliskokouksen Viennessä tammikuussa 1119 ja suunnitteli kirkolliskokouksen pitämistä investituurariidan ratkaisemiseksi, mutta kuoli Clunyssä ennen kuin ehti toteuttaa suunnitelmansa.


title: Tea

text: Tea ja Teea ovat suomalaisia naisten etunimiä. Suomalaisessa kalenterissa Tean nimipäivä on 6. helmikuuta ja ortodoksisessa kalenterissa 29. heinäkuuta, jolloin on marttyyri Teodoken muistopäivä.


title: Tea

text: Suomessa nimi Tea on 1900-luvn alusta vuoden 2009 loppuun mennessä annettu 2741 ja Teea hieman alle 440 naiselle.


title: Tea

text: Tea ja Teea ovat lyhennelmä nimestä Dorotea, kuten myös Tiia ja Tia.


title: Tea

text: Listan henkilöt ovat suomalaisia, ellei toisin mainita.


title: Euroopan hymni

text: Euroopan hymni on Euroopan unionin ja Euroopan neuvoston kansallishymni. Melodia on peräisin Beethovenin 9. sinfonian (1823) finaalista. Euroopan neuvosto valitsi sen vuonna 1972 omaksi hymnikseen. Euroopan yhteisön huippukokous päätti vuonna 1985 valita sen EY:n hymniksi. Hymnin tarkoitus ei ole korvata jäsenmaiden omia kansallislauluja, vaan korostaa niiden jakamia yhteisiä arvoja ja siten Euroopan yhtenäisyyttä.


title: Euroopan hymni

text: Jotta yhtä jäsenmaiden kielistä ei suosittaisi muiden kustannuksella, ei Euroopan hymni ole Friedrich Schillerin saksankielisellä tekstillä laulettu Beethovenin musiikin kuorosovitus, vaan instrumentaaliversio, jonka Herbert von Karajan sovitti Euroopan neuvoston toimeksiannosta kolmena versiona: soolopianolle, puhallinorkesterille ja sinfoniaorkesterille. Virallista tekstiä melodiaan ei ole, vaan useita vaihtoehtoisia versioita eri kielillä.


title: Euroopan hymni

text: Ehdolla Euroopan hymniksi oli myös Eurovision tunnusmelodia, Marc-Antoine Charpentierin Te Deum.


title: Avignon

text: Avignon on kunta Etelä-Ranskassa. Se sijaitsee Rhônejoen rannalla Vauclusen departementissa Provence-Alpes-Côte d’Azurin alueella. Avignon on Vauclusen departementin pääkaupunki. Avignonissa on 92 454 asukasta (2006) ja suur-Avignonin alueella 155 000 asukasta.


title: Avignon

text: Avignon on asutettu hyvin aikaisessa vaiheessa. Rooman valtakunnassa se oli Gallia Narbonensisin provinssin keskus. 1100-luvun lopulla Avignon julistautui itsenäiseksi, mutta itsenäisyys murskattiin vuonna 1226, kun Ranskan kuningas Ludvig VIII valtasi kaupungin.


title: Avignon

text: Vuonna 1309 Ranskan kuningas siirsi katolisen kirkon hallinnon paaveineen Avignoniin, joka kuului siihen aikaan Sisilian kuningaskunnalle. Avignonissa kirkko joutui alistumaan monessa asiassa Ranskan kuninkaan tahtoon. Avignonin vankeus kesti vuoteen 1377.


title: Avignon

text: Avignon kasvoi tähän aikaan 40 000 asukkaan kaupungiksi, mikä oli siihen aikaan huomattavan suuri asukasluku.


title: Avignon

text: Vuosina 1309–1377 Avignonissa asui seitsemän paavia:


title: Avignon

text: Vuosina 1335–1364 rakennettiin "Palais des Papes", Paavien palatsi, joka tarjosi paaveille suojaa. Palatsin seinät ovat yli viisi metriä paksut. Nykyään palatsi toimii museona. Avignon pysyi paavin hallinnassa vuoteen 1797, jolloin Ranska valtasi sen itselleen.


title: Kilo (Espoo)

text: Kilo on Suur-Leppävaaran alueeseen kuuluva Espoon kaupunginosa. Kilon naapurikaupunginosia ovat Viherlaakso, Karakallio, Leppävaara, Laajalahti, Mankkaa ja Sepänkylä. Myös Kauniaisten pieni kaupunki on Kilon naapurina. Kilossa on nykyään kerrostalojakin, mutta aikaisemmin se oli vain omakotitaloalue. Alueen koulut, urheilupuiston läheisyys sekä Kilon tallit ovat houkutelleet paikalle paljon lapsiperheitä.


title: Kilo (Espoo)

text: Kilon koulun lähiympäristössä on edelleen viljelyyn käytettäviä peltoja. Näiden peltojen keskellä on Käärmekalliona tunnettu kallioinen metsäalue, joka nousee parikymmentä metriä pellon tasolta. Kilon maaston tyypillisiä piirteitä ovat suuret korkeuden vaihtelut. Lansan osa-alue sijaitsee suuren mäen päällä, joka laskeutuu suhteellisen jyrkkänä etelään Kilon koululle sekä itään Karamalmin teollisuusalueen suuntaan. Rantarata sijaitsee matalalla, ja sen molemmin puolin ovat mäet.


title: Kilo (Espoo)

text:
Kilossa on Länsi-Uudenmaan poliisilaitoksen pääpoliisiasema (Kilon poliisi), Espoon käräjäoikeus.
Ensimmäiset merkinnät Kilosta löytyvät jo 1500-luvulla, esim. "Kijlaby (1543), Kiloby (1544)" ja "Kilo (1547)".


title: Kilo (Espoo)

text: Alue oli 1980-luvun alkaessa lähinnä omakotitaloaluetta, mutta tuohon aikaan alettiin rakentaa kerrostaloja kiihtyvällä tahdilla. Samoin uusia rivi- ja paritaloja rakennettiin. Tämä rakentaminen jatkui läpi 1990-luvun, mikä on muuttanut Kilon luonnetta suuresti. Entiset omakotitaloalueet ovat kuitenkin yhä jäljellä. Lansan ostoskeskus ruokakauppoineen (ensin T-Kauppa, myöhemmin Rabatti, Spar ja Alepa) avattiin vuonna 1988. Sitä ennen Lansasta oli useamman kilometrin pituinen matka lähimpään ruokakauppaan, joskin kauppa-auto kävi alueella toisinaan. Kilon aseman lähellä sijaitsi aikoinaan myös Varuboden kauppa (myöhemmin Penni), jonka toiminta lopetettiin 2000-luvun alussa. Myöhemmin kaupparakennus purettiin paikalle rakennettujen kerrostalojen tieltä. Nykyään aseman vieressä, sen pohjoispuolella, toimii Alepa. Pari sataa metriä Turuntielle päin sijaitsi myös Elanto. Myöhemmin Elannon rakennuksessa toimi Posti.


title: Kilo (Espoo)

text: Vanhimmat Kilon rakennukset ovat vanhoja puurakenteisia villoja 1900-luvun alusta. Kilon vanhoista taloista mainittavimpia ovat Kilon kartano sekä taiteilija Albert Edelfeltin talo.


title: Kilo (Espoo)

text: Kilossa toimi Merivoimien Tutkimuslaitoksen osastoja sekä Puolustusvoimien Tiedustelukeskus vuoteen 2014 saakka, jolloin yksiköt liitettiin osaksi Puolustusvoimien tiedustelulaitosta.


title: Kilo (Espoo)

text: Kouluja Kilossa on kaksi. Kilon koulu(luokat 1-6) rakennettiin 1980-luvun puolivälissä. Se kävi pian ahtaaksi yhä lisääntyneen kerrostalojen rakentamisen myötä. Nykyisin Kilon koululla on jo lisärakennus, joka silloin teki Kilon koulusta Espoon suurimman koulun. Kiloon on rakennettu myöhemmin myös toinen koulu, Kilonpuiston koulu (luokat 0-9). Kilonpuiston koulussa on myös englanninkielisiä luokkia.


title: Kilo (Espoo)

text: Kilon aseman asemarakennuksena ollut iso puutalo purettiin 1980-luvun alussa. Sen tilalle tuli moniksi vuosiksi pelkkä pieni puinen koppi, kunnes uusi asema alikulkutunneleineen ja kellotorneineen valmistui 1990-luvun alussa. Asemalta lopetettiin lipunmyynti 2000-luvun alussa, jonka jälkeen asemarakennuksessa toimi kioski, joka siirrettiin Lansanpurontien toiselle puolelle pellolle ja kesällä 2010 poistettiin kokonaan. Nykyään asemalla ei ole palveluja eikä muita kiinteitä rakennuksia kuin katokset. Kilon infrastruktuurissa tapahtui merkittävä muutos 1990-luvun puolivälissä, kun radan tasoristeys lopetettiin ja liikenne ohjattiin kiertämään toiselta puolen Kilon asemaa tuolloin valmistuneen alikulkutunnelin kautta, mikä toi noin puoli kilometriä lisää matkaa radan ylittäjille.


title: Kilo (Espoo)

text: Kilon länsipuolella on teollisuusalue, jonka yhteydessä on Keran asema. Teollisuusalueella sijaitsee esimerkiksi Inexin varasto, jonka hyvin monet pääkaupunkiseudun asukkaat tuntevat suurena työnantajana kesätyöläisille ja vähänkoulutetuille. Samoin alueella oli AGAn kaasutehdas, joka siirsi tehdastoimintansa 1990-luvun lopulla Riihimäelle. Kevyenliikenteenväylä Kilon asemalta Keran asemalle ja sieltä edelleen Kauniaisten asemalle valmistui 2000-vuosikymmenen puolivälissä. Leppävaaran ja Kilon aseman välissä ei ole kulkureittiä radan varrella, mutta vuonna 2007 tehtiin kunnollinen soratie Kilonpuiston koulun takana sijaitsevasta metsiköstä pellon yli Leppävaaraan. Vuonna 2009 ko. kävelytietä parannettiin entisestään asfaltoinnilla nykyisen golfkentän syrjään asti, josta tie jatkuu hiekkapolkuna/kevyen liikenteen väylänä aina Leppävaaraan asti, noin kilometri.


title: Kilo (Espoo)

text: Kilo sijaitsee rantaradan varrella. Kilon ja Keran rautatieasemilla pysähtyvät pääkaupunkiseudun lähiliikenteen paikallisjunat , ja .


title: Kilo (Espoo)

text: Bussi 206 tarjoaa yhteyden länsiosaan, bussit 114 ja 206A koko alueelle. Yöllä Kiloon pääsee bussilla 114N.


title: Dolchamar

text: Dolchamar [] on Lontoossa perustettu, mutta nykyään Helsingissä toimiva yhtye, jonka sanoitukset on kirjoitettu esperantoksi. Yhtyeen tyyli vaihtelee elektronisesta rockista hip hopiin. Yhtyeessä on ollut useita eri kokoonpanoja, joiden keskeisenä hahmona on Patrik Austin ("Piechjo").


title: Dolchamar

text: Dolchamarin levy-yhtiö on ranskalainen esperantonkieliseen musiikkiin erikoistunut Vinilkosmo. Yhtyeen ensimmäinen levy "Lingvo intermonda" (2000) on tyyliltään elektroa hip hop -vaikuttein, mutta vuonna 2005 ilmestynyt "Rebela sono" oli lähempänä garage rockia.


title: Dolchamar

text: Dolchamar tunnettiin nimellä "Dolcxamar", kunnes se vaihtoi nimensä vuonna 2003. Vuoden 2005 syyskuuhun asti yhtyeessä oli kuusi jäsentä. Tämä kokoonpano hajosi, mutta jäljelle jääneet Hannu Linkola ja Patrik Austin jatkoivat keikkailua vaihtelevien muusikoiden kanssa. Samalla Hannu Linkola siirtyi lyömäsoittimista rumpuihin ja Patrik Austin ryhtyi laulamisen ohella soittamaan kitaraa. Vuoden 2006 alussa yhtye julkaisi Internetissä "Rebela sono" -levyn kappaleista tehtyjä yhtyeen vanhempaa tyyliä mukailevia versioita.


title: Dolchamar

text: Dolchamar on esiintynyt Suomessa, Ruotsissa, Saksassa, Puolassa, Unkarissa, Bosniassa, Italiassa ja Ranskassa, pääasiassa esperantotapahtumissa.


title: Dolchamar

text: Levyllä "Rebela sono" sanoitukset on kirjoitettu korvaamalla "ks" "x"-kirjaimella, ja esperanton erikoismerkit ("ĉ", "ĝ", "ĥ", "ĵ", "ŝ", "ŭ") niin sanotulla "h-järjestelmällä" ("ch", "gh", "k", "jh", "sh", "u").


title: Agnes de Poitou

text: Agnes de Poitou tai keisarinna Agnes (n. 1025 – 14. joulukuuta 1077) toimi Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsijana vuosina 1056–1062 poikansa sijaisena tämän ollessa alaikäinen.


title: Agnes de Poitou

text: Hän oli Akvitanian herttuan ja Poitoun kreivin Vilhelm V:n ja tämän vaimon Agnes Burgundialaisen tytär.


title: Agnes de Poitou

text: Agnes oli keisari Henrik III:n toinen vaimo. Heidän lapsiaan olivat Judith Schwabenilainen ja Henrik IV, josta tuli myöhemmin keisari.


title: Nicolas Bourbaki

text: Nicolas Bourbaki on salanimi, jota käytti ryhmä pääasiassa ranskalaisia 1900-luvun matemaatikkoja. Bourbaki kirjoitti joukon modernia korkeampaa matematiikkaa käsitteleviä kirjoja, ensimmäisen vuonna 1935. Ryhmän tavoitteena oli perustaa koko matematiikka joukko-opille, mikä tavoite johti heidät pyrkimään kohti äärimmäistä tarkkuutta, formaalisuutta ja yleisyyttä. Samalla ryhmä loi muutamia uusia termejä ja käsitteitä.


title: Nicolas Bourbaki

text: Vaikka Bourbaki on kuvitteellinen henkilö, Bourbaki-ryhmä tunnetaan virallisesti nimellä "Association des collaborateurs de Nicolas Bourbaki" ("Nikolas Bourbakin työtovereiden yhdistys"), jonka toimisto on École Normale Supérieuressa, Pariisissa.


title: Nicolas Bourbaki

text: Ryhmän nimi on viittaus 1800-luvulla eläneeseen kenraali Charles Denis Bourbakiin.


title: Tuomarila

text: Tuomarila (, jonka mukaan käytetään joskus lempinimeä "Domi") on osa-alue Espoon keskuksen kaupunginosassa. Tuomarilan historian katsotaan alkaneen 1900-luvun alkupuolella, kun rautatie Karjaalta Pasilaan valmistui 1903 ja parantuneiden kulkuyhteyksien vuoksi Espoon Tuomiokirkon läheisyyteen sijoittuneet "Domsin, Sunan, Dahlin, Jofsin" ja " Kirstin" maatilat alkoivat vähitellen väistyä alueelta uuden asutuksen tieltä. Tuomarilan nykyinen rakennuskanta koostuu enimmäkseen omakoti- ja rivitaloista sekä enenevissä määrin myös matalahkoista kerrostaloista.


title: Tuomarila

text: Alueella toimii muun muassa peruskoulu, päiväkoti, mormonikirkko sekä 1929 perustettu Tuomarilan VPK, jonka vuonna 1950 talkoovoimin valmistunut VPK-talo Palotiellä on Tuomarilan ehkä parhaiten tunnettu maamerkki. VPK-talossa toimintaansa pyöritti elokuun 2011 loppuun asti myös maineikas ja pitkän historian omaava Kino Tuomarila, joka oli yksi Espoon viimeisistä vanhan ajan elokuvateattereista.


title: Tuomarila

text: Tuomarilan luonnonläheisestä sijainnista huolimatta keskuspuiston ja Kauniaisten Kasavuoren välissä on se keskeisellä paikalla muun muassa Espoon keskuksen ja Lommilan monipuolisten ja kehittyvien palvelujen sekä rantaradan, Turun moottoritien "(Turunväylän)", Kehä II:n ja Kehä III:n tarjoamien hyvien kulkuyhteyksin äärellä. Tuomarilan rautatieasemalla pysähtyvät VR:n paikallisjunat E, L, ja U. Itse asemarakennus on säilynyt lähes alkuperäisessä 1930-luvun ulkoasussaan.


title: Tuomarila

text: Viime vuosien aikana Tuomarila on kasvanut voimakkaasti. Juna-aseman pohjoispuolelle on noussut uusi Kulovalkean kerrostalovaltainen asuinalue, ja myös junaradan välittömään läheisyyteen sen eteläpuolelle niin sanottuun "vanhaan Tuomarilaan" on rakennettu uusia rivi- ja kerrostaloja. Tuomarilan alue laajasti käsitettynä on kasvanut lännessä kiinni Sunaan ja Suvelaan sekä pohjoisessa Kirkkojärveen.


title: Gigantti (tavarataloketju)

text: Gigantti on Suomessa toimiva kodinelektroniikkaketju. Yrityksellä on Suomessa 39 myymälää ja yli tuhat työntekijää. Gigantti on osa norjalaista Elkjøp-konsernia, jonka puolestaan omistaa monikansallinen yhtiö Dixons Carphone. Tuotteiden jakelu myymälöihin sekä asiakkaille tapahtuu Ruotsin Jönköpingissä sijaitsevan, pinta-alaltaan 9,5 hehraarin laajuisen Elkjøpin keskusvaraston kautta. Gigantin ensimmäinen myymälä avattiin Vantaan Tammistoon 16. syyskuuta 1999.


title: Gigantti (tavarataloketju)

text: Gigantti ilmoitti kesäkuussa 2017 avaavansa vielä kuluvan vuoden aikana Gigantti Phonehouse -nimisen myymäläketjun, joka keskittyy matkapuhelimiin. Myymälät sijoittuvat kaupunkien keskustoihin ja kauppakeskuksiin. Tällainen liike on jo avattu esimerkiksi Helsingin Kamppiin.


title: Gigantti (tavarataloketju)

text: Suomessa Gigantti perusti aluksi myymälöitä keskustojen ulkopuolelle etenkin alueille, joiden ostopotentiaali oli vähintään 100 000 asukasta. Poikkeuksiakin oli, kuten Lappeenrannan Gigantti, jonka vaikutusalueella on noin 45 000 asukasta. Myymäläkohtainen myyntitavoite oli noin 8 miljoonaa euroa vuodessa. Vuoden 2003 alussa Gigantilla oli kaksi myymälää Tampereella ja yksi Espoossa, Jyväskylässä, Kaarinassa, Lahdessa, Lappeenrannassa, Oulussa, Turussa ja Vantaalla. Ensimmäisten vuosien toiminta Suomessa oli raskaasti tappiollista suurten alkuinvestointien vuoksi.


title: Gigantti (tavarataloketju)

text: Gigantin ja muiden Elkjøpiin kuuluvien ketjujen suurin vahvuus on niiden yhteinen voima ja asema kansainvälisessä ostotoiminnassa. Valikoima pyritään pitämään mahdollisimman samana kaikkialla, ja ostotoiminnassa ohitetaan tukkuporras ja maahantuojat ja neuvotellaan suoraan tavarantoimittajien kanssa. Ostoehtona on tavaroiden nettohinta Jönköpingin keskusvarastoon toimitettuna. Ostoehtoihin ei sisälly tavaratoimittajien markkinointitukia.


title: Gigantti (tavarataloketju)

text: Elkjøp-konserni toimii Suomen lisäksi muissa Pohjoismaissa seuraavilla nimillä:


title: Brisbane

text: Brisbane on Australiassa Queenslandin osavaltion pääkaupunki ja sen suurin kaupunki, mutta myös koko Australian kolmanneksi suurin kaupunki. Siellä on asukkaita runsaat kaksi miljoonaa. Kaupunki sijaitsee Tyynenmeren läheisyydessä Brisbanejoen rannalla Moreton Bayn ja Australian Kordillieerien välisellä rannikkotasangolla Queenslandin kaakkoisosassa.


title: Brisbane

text: Brisbane sijaitaee Brisbane-joen varrella Taylorin kukkuloiden juurella. Joki laskee Moretonin lahteen noin 20 kilometrin päässä kaupungista. Australian Kordillieerit


title: Brisbane

text: Brisbanen pinta-ala, 1 140 km, on Australian osavaltionpääkaupungeista suurin. Kaupunkikuvaa hallitsevat mutkittelevan joen rannat, kukkulat ja vehmaat puistot.


title: Brisbane

text: Brisbane sijaitsee subtrooppisella ilmastovyöhykkeellä. Kesät ovat kuumia ja kosteita, talvet lauhkeita ja kuivia. Keväällä paahdetta viilentää usein merituuli. Ukkosmyrskyt ovat yleisiä loppukeväästä alkusyksyyn ja niihin liittyy joskus myös raekuuroja, voimakasta tuulta sekä rankkasateita.


title: Brisbane

text: Kaupungin lämpöennätys 43,2 °C mitattiin vuoden 1940 tapaninpäivänä ja kylmyysennätys 2,3 °C taas 12. heinäkuuta 1894 sekä 2. heinäkuuta 1896. Brisbanen sademääräennätys 465 mm mitattiin 21. tammikuuta 1887, mikä on enemmän kuin missään australialaisessa suurkaupungissa.


title: Brisbane

text: 2000-luvulla Brisbanessa ja sen lähialeilla on tehty useita kuivuusennätyksiä. Patojen vesimäärät vähentyivät neljännekseen normaalista, niin että kotitalouksien liiallista vedenkäyttöä jouduttiin rajoittamaan lailla.


title: Brisbane

text: Marraskuussa vuonna 2012 Brisbaneen iski ankara rajuilma, ja salamoita iski 4 000 yhden päivän aikana.


title: Brisbane

text: Brisbane on nimetty Skotlannin Ayrshiressä syntyneen Sir Thomas Brisbanen mukaan. Sir Brisbane toimi Uuden Etelä-Walesin osavaltion kuvernöörinä.


title: Brisbane

text: Ennen eurooppalaisten saapumista nykyisen Brisbanen aluetta asuttivat aboriginaaliyhteisöt. Ensimmäisenä Brisbanen aluetta tutkinut eurooppalainen oli vuonna 1797 nykyisen Redcliffen esikaupunkialueen Woody Pointissa maihin laskenut Matthew Flinders. Ensimmäiset vakituiset asukkaansa alue sai kuitenkin vasta puoli vuosisataa myöhemmin, kun Sydneyyn vapaaehtoisesti asettuneet siirtolaiset vaativat, että Sir Brisbane siirrättäisi kaikkein huonoimmin käyttäytyvät rangaistussiirtolaiset muualle.


title: Brisbane

text: 23. lokakuuta vuonna 1823 kenraali John Oxley lähti seurueineen merille "Mermaid"-kutterilla, tavoitteenaan tutkia Port Curtisin (nykyinen Gladstone), Moreton Bayn sekä Port Bowenin alueet uusien rangaistussiirtoloiden perustuspaikkojen löytämiseksi. Seurue saapui Port Curtisiin 5. marraskuuta. Oxleyn mielestä paikka oli kuitenkin sopimaton rangaistussiirtolalle, koska sen ylläpitäminen olisi ollut liian vaikeaa.


title: Brisbane

text: Kun Oxley saapui Moreton Bayn Point Skirmishiin, hän huomasi aboriginaalien lähestyvän. Näiden mukana oli useita valkoihoisia miehiä, jotka paljastuivat haaksirikkoutuneiksi, aboriginaalien parissa seitsemän kuukautta viettäneiksi puutavarakauppiaiksi.


title: Brisbane

text: Tavattuaan aboriginaalit ja heidän valkoiset vieraansa Oxley purjehti sadan kilometrin verran Sir Brisbanen mukaan nimeämäänsä Brisbanejokea pitkin. Nykyään moni paikka joen varrella on nimetty Oxleyn ja hänen seurueensa mukaan.


title: Brisbane

text: Ensimmäisen rangaistussiirtolan Redcliffe Pointiin (noin 20 kilometrin päähän nykyisestä Brisbanesta) perusti luutnantti Miller vuonna 1824. Samaan aikaan Oxley tutki kasvitieteilijä Allan Cunnighamin kanssa Brisbanejokea pidemmälle ja he laskivat ankkurinsa kykyisen New Quayn alueella. Vuotta myöhemmin Redcliffen siirtokunta siirrettiin niemimaalle Brisbanejoen varrelle Brisbanen nykyisen liikekeskustan paikalle. Pioneerit nimesivät paikan "Edenglassieksi" skotlantilaisten suurkaupunkien Edinburghin ja Glasgow'n mukaan, mutta nimi muutettiin myöhemmin nykyiseen muotoonsa. Vuoden 1825 lopulla Brisbanen virallinen väkiluku oli "45 miestä ja kaksi naista".


title: Brisbane

text: Alun perin Brisbanen rangaistussiirtola perustettiin Sydneyn rangaistussiirtolan "sivupisteeksi", minne niskoittelevat rangaistussiirtolaiset lähetettiin kärsimään rangaistuksiaan. Siirtola saikin pian maineen yhtenä Uuden Etelä-Walesin tiukimmista rangaistussiirtoloista.


title: Brisbane

text: Vapaaehtoinen siirtolaisuus alueelle oli pitkään kiellettyä. Koska rangaistussiirtolaisia laivattiin Australiaan yhä vähemmän, väheni luonnollisesti myös Brisbanen rangaistussiirtolan väkiluku, jolloin siirtola alkoi vuodesta 1838 lähtien hyväksyä myös vapaasta tahdostaan saapuneita siirtolaisia. 1840-luvulla vapaaehtoisia siirtolaisia alkoi saapua enemmän ja he käyttivät sumeilematta hyväkseen alueen runsaita metsävaroja, sillä metsissä asuvien aboriginaalien ja eläinten karkottaminen ei ollut lailla rangaistavissa. Hedelmällisen rannikkoalangon peittivätkin pian laidunmaat ja pellot ja pian myös rangaistussiirtola suljettiin.


title: Brisbane

text: Vuoteen 1869 mennessä lähes kaikki alueen aboriginaalit olivat kuolleet luoteihin tai eurooppalaisten mukanaan tuomiin tauteihin. Näistä selvinneet pakenivat alueelta erään Tom Petrie -nimisen siirtolaisen avulla.


title: Brisbane

text: Vuonna 1859 Queensland erotettiin Uudesta Etelä-Walesista omaksi itsenäiseksi siirtokunnakseen. Alun perin Brisbanen naapurikaupunki Ipswichistä piti tulla Queenslandin pääkaupunki, mutta koska se ei sijainnut tarpeeksi lähellä rannikkoa jotta isoilla valtamerialuksilla olisi ollut pääsy sen satamaan, tuli Brisbanesta osavaltion keskuspaikka. Kaupunkioikeudet Brisbane sai kuitenkin vasta vuonna 1902.


title: Brisbane

text: Pahat tulvat järkyttivät Brisbanea 1890-luvulla, ja vaikka kaupungin pohjoispuolelta löytyikin kultaesiintymiä, meni suuri osa kyseisestä mineraalista saatavista voitoista Sydneyyn ja Melbourneen. Tämän vuoksi kaupunki pysyi pitkään varsinaisena takapajulana, eikä Brisbanessa olekaan eteläisempiin suurkaupunkeihin verrattuna kovin paljon Viktorian aikaisia rakennuksia.


title: Brisbane

text: Toisen maailmansodan jälkeen teollistuminen vauhtitti Brisbanen kasvua Australian kolmanneksi suurimmaksi kaupungiksi.


title: Brisbane

text: Brisbanejoen tulvat vuosina 1974 ja 2011 aiheuttivat pahoja tuhoja ja useita kuolemia.


title: Brisbane

text: Vuonna 2014 kaupunki valittiin G20-huippukokouksen pitopaikaksi.


title: Brisbane

text: Toisin kuin muut australialaiset pääkaupungit, suurinta osaa koko suurkaupunkialueesta hallinnoi yksi itsenäinen hallinnollinen elin, Brisbane City Council. City Councilin perustamisen jälkeen vuonna 1925 kaupunki on kasvanut huomattavasti yli Councilin hallintarajojen.


title: Brisbane

text: Brisbane on jaettu 26 äänestysalueeseen, joista jokainen valitsee itselleen kaupunginvaltuutetun edustajakseen. Sekä Brisbanen ylipormestari (Lord Mayor) että valtuutetut valitaan neljän vuoden välein kansanäänestyksellä, johon kaikkien äänioikeutettujen on osallistuttava. Tämänhetkinen ylipormestari on Graham Quirk, joka valittiin virkaansa huhtikuussa 2011.


title: Brisbane

text: Brisbane City Council on Australian suurin paikallishallinnollinen elin sekä väkilukunsa että budjettinsa perusteella. Councililla, joka on 20 pienemmän hallinnollisen elimen yhteensulautuma, on lainkäyttövalta yli 1367 km²:n alueella.


title: Brisbane

text: Brisbanen suurkaupunkialue ulottuu nykyään usean viereisen paikallishallinnollisen alueen rajojen yli. Näitä ovat muun muassa Beaudesert Shire, Caboolture Shire, Gold Coast City, Ipswich City, Logan City, Pine Rivers Shire, Redcliffe City ja Redland Shire.


title: Brisbane

text:
Brisbaneen tulee öljyputki Mooniesta ja Romasta, jälkimmäisestä saadaan myös maakaasua.
Suurakaupunkialueella on puolet Queenslandin osavaltion teollisuudesta, johon sisöltyy konepaja- ja raskasta teollisuutta, elintarviketeollisuutta, telakoita, öljynjalostamoja, sahoja ja kumi-, auto-, sementti- ja lannoitetehtaat.


title: Brisbane

text: Brisbane on junaratojen ja maanteiden risteyspaikka, ja palvelee laajaa maanviljelyaluetta. Sillä on suuri satama.


title: Brisbane

text: Brisbanen paikallisliikennettä hoidetaan busseilla, lautoilla ja paikallisjunilla. Kantakaupungin alueella bussiliikenne on ilmaista.


title: Brisbane

text: Brisbane Cityn asukasluku oli kesäkuussa 2011 1 041 842 , ja koko Suur-Brisbanen yli kaksi miljoonaa. Kaupungin väkiluku kasvaa nopeimmin Australiassa: vuosien 2006 ja 20111 välisenä aikana kaupungin väkiluku kasvoi 11,5 %.


title: Brisbane

text: Viimeisimmän väestönlaskennan (2016) perusteella 2,4 % kaupunkilaisista on aboriginaalista syntyperää, kun taas 31 % asukkaista on syntynyt ulkomailla. Arviolta 22 % kotitalouksista puhutaan jotakin muuta kieltä kuin englantia, yleisimmät näistä ovat kiina, vietnam, espanja ja hindi. Brisbanelaisten keski-ikä on 35 vuotta.


title: Brisbane

text: Kaupungin kolmesta tunnetuimmasta yliopistosta University of Queensland at St. Lucia on perustettu jo vuonna 1909, Griffith University vuonna 1971. Queensland University of Technology aloitti tällä nimellä 1989, mutta sen edeltäjä toimi vuodesta 1849.


title: Brisbane

text: Brisbane saa käyttöveden kolmesta vedenottamosta: Manchester-järvestä, Mount Crosby Weiristä ja Somersetin padosta.


title: Brisbane

text: Brisbanen kulttuurielämän keskus on Parklands ja Queenslandin Kulttuurikeskus, jossa on taidemuseo, kirjasto, Queenslandin osavaltion museo ja esittävän taiteen keskus.


title: Brisbane

text: Kaupungin arvorakennuksiin kuuluu kaupungintalo vuodelta 1930 joonialaisine pylväineen, sekä osavaltion parlametti vuodelta 1868. Siellä on myös kaksi katedraalia.


title: Newfoundlandinkoira

text: Newfoundlandinkoira (lempinimeltään "nöffi") on koirarotu, joka on kehittynyt Newfoundlandin saarella Kanadan itärannikolla. Alun perin kalastajat käyttivät sitä veto- ja vesipelastuskoirana. Rodulle ominaisia luonteenpiirteitä ovat rauhallisuus ja lempeys.


title: Newfoundlandinkoira

text: Newfoundlandinkoira on suurikokoinen, ja sillä on paksu ja tuuhea turkki. Uroksen säkäkorkeus on yli 70 cm ja nartun noin 66 cm. Uroksen keskimääräinen paino on 64–69 kg ja nartun 50–54,5 kg. Karvapeitteen tulisi olla kaksinkertainen, rungonmyötäinen, tiheä ja vettähylkivä. Varpaiden välissä on räpylöitä muistuttavat ihopoimut. Suomessa sallitut newfoundlandinkoiran värit ovat musta, ruskea tai valkomusta. Newfoundlandinkoiralla esiintyy myös harvinainen sinertävä värimuunnos. Suomessa tämä sävy ei kuitenkaan ole näyttelykoirille sallittu. Valkoinen täplä rinnassa, hännänpäässä ja tassuissa hyväksytään.


title: Newfoundlandinkoira

text: Ensimmäiset newfoundlandinkoirat haukkuivat laivoilla hiekkasärkkiä ja pelastivat veden varaan joutuneita merimiehiä. Nykyäänkin ne pitävät uimisesta. Ne ovat myös hyvin rauhallisia, mutta kuitenkin leikkisiä. Aggressiivisia newfoundlandinkoiria ei juurikaan ole. Lisäksi ne ovat hyvin kekseliäitä ja seurallisia sekä pitävät leikkimisestä. Nöffi on nykyään hyvin arvostettu seurakoira ystävällisyytensä ja kiltteytensä ansiosta.


title: Newfoundlandinkoira

text: Suloisista, pehmeistä, nallemaisista pennuista kasvaa suuria ja vaikuttavia jättiläisiä. Silti ne pysyvät hyväluonteisina. Newfoundlandinkoirat ovat erittäin lapsirakkaita.


title: Newfoundlandinkoira

text: Newfoundlandinkoiran tarkka alkuperä on epäselvä. Nimensä rotu on saanut Newfoundlandin saaresta Kanadan itärannikolla. Newfoundlandinkoiran arvellaan kehittyneen intiaanien suurista koirista, viikinkien 1000-luvulla Newfoundlandin saarelle tuomista koirista ja myöhemmin Euroopasta tulleista koirista. Norjalaisen saagan mukaan viikingit veivät saarelle suuria mustia karhukoiria, todennäköisesti nykyisten lapinkoirien ja karjalankarhukoirien edeltäjiä.


title: Newfoundlandinkoira

text: Kun Pohjois-Amerikan asutus levisi 1500-luvulla Newfoundlandin saarelle, eurooppalaisten kalastajien tuomat koirat antoivat rodulle oman panoksensa. Viimeistään 1600-luvulla rotu oli jo kehittynyt ominaisuuksiltaan käyttötarkoitukseensa sopivaksi: suureksi koiraksi, joka pystyy työskentelemään äärimmäisen ankarissa oloissa. Newfoundlandinkoirat vetivät painavia taakkoja, kuten kalaverkkoja, ja toimivat vesipelastuskoirina. Rotua käytettiin myös maalla raskaiden taakkojen vetäjänä esimerkiksi metsätöissä. Suuria, karhumaisia pelastuskoiria tuotiin melko pian Eurooppaan, missä niistä tuli hyvin nopeasti suosittuja. Englantilaiset kehittivät rotua 1800-luvulla ja saivat aikaan yhtenäisen tyypin. Myöhemmin mustavalkoisista newfoundlandinkoirista kehittyi oma rotunsa, landseer.