title: Kenkänokka

text: Naaras munii pesään 1-3 valkeaa munaa, joita se hautoo noin 30 päivää, kunnes poikaset kuoriutuvat. Vastakuoriutuneilla poikasilla ei ole lainkaan höyhenpukua, ja ne tulevat toimeen vanhempiensa niiden suuhun oksentaman ruuan turvin. Ensimmäiset sulat ja höyhenet alkavat ilmaantua poikasille vasta noin kuukauden kuluttua kuoriutumisesta. Lentokyvyn ne saavuttavat kuivan kauden loppupuolella 2,5 kuukauden ikäisinä. Vanhemmat huolehtivat jälkikasvustaan yhdessä, ja se vaatii niiltä paljon ponnisteluja. Kun poikaset ovet kyllin isoja syömään muutakin ravintoa kuin vanhempiensa oksentamaa puoliksi sulanutta tahnaa, ne alkavat hotkia valmiiksi paloiteltua kalaa ja vähitellen kokonaista ravintoa.


title: Kenkänokka

text: Emojen on huolehdittava myös poikastensa mukavuudesta kuumalla ilmalla auringon porottaessa. Poikaset kuivuisivat äkkiä, elleivät vanhemmat viilentäisi niitä omalla varjollaan. Aikuinen kenkänokka saattaa seistä tuntikausia pesän vieressä suorassa auringonpaisteessa siivet levitettyinä tarjoamassa poikasilleen varjoa. Lämpötilan kohotessa huippuunsa vanhempien on kuitenkin otettava käyttöön toinen viilennystapa, jossa niille on hyötyä suuresta nokastaan. Emo täyttää nokkansa vedellä, jonka se sitten kaataa pesään ja tarjoaa poikasille vilvoittavan suihkun. Munien viilentämiseen emot käyttävät myös toista keinoa, jossa ne nostavat pesään viileitä vesikasveja. Näistä kasveista tarttuu muniin väriä, jonka takia valkoinen kuori muuttuu haudonnan edistyessä ruskeaksi. Tämä antaa munille hyvän suojavärin.


title: Kenkänokka

text: Kenkänokkapariskunta saa useimmiten vain kaksi poikasta yhden lisääntymiskauden aikana. Poikasia uhkaavat monet vaarat, eikä ole harvinaista, että molemmat menehtyvät ennen aikuistumistaan. Munien kuoriutumisella on jopa viiden päivän väli, joten usein nuorempi poikanen jää heikoille vanhempien keskittäessä huomionsa vanhempaan poikaseen. Krokotiilit ja muut pedot saalistavat poikasia ravinnokseen ja verottavat omalta osaltaan lintukantaa. Suurimman uhan pesiville kenkänokille tuottaa kuitenkin ihminen, sillä lintuja on alettu metsästää ruuaksi ja niiden lihaa pidetään suurena herkkuna.


title: Kenkänokka

text: Jos poikanen selviytyy pesimisajan koettelemuksista, se on valmis lähtemään pesästä 13-14 viikon ikäisenä. Tämän jälkeen se palaa vielä viikon ajan pesälle yöpymään, minkä jälkeen se on valmis aloittamaan elämän pesän ulkopuolella. Jos onni on myötä, se saattaa elää jopa 35-vuotiaaksi.


title: Kenkänokka

text: Kenkänokka elää vaikeakulkuisilla suoalueilla Itä- ja Keski-Afrikan sisäosissa. Sitä tavataan eteläisestä Sudanista Pohjois-Sambiaan ulottuvalla alueella. Linnun esiintymisalue on varsin rikkonainen, sillä se viihtyy ainoastaan soisessa maastossa ja suosii erityisesti papyrusta kasvavia soita, mistä se löytää kylliksi ravintoa ja pesäntekotarpeita.


title: Kenkänokka

text: Kenkänokka on vielä nykyäänkin varsin huonosti tunnettu lintu eikä niiden lukumäärää ole pystytty selvittämään. Lintua ei pidetä uhanalaisena, mutta sen kanta on vaarassa romahtaa mikäli metsästys yleistyy. Kenkänokkaa uhkaa myös elinympäristöjen katoaminen. Varsinkin Valkoisen-Niilin papyruskaislarämeiden pieneneminen voisi olla lajille kohtalokasta, sillä tämä lintu suosii vain tietynlaista elinympäristöä. Soiden kuivauksen lisääntyessä tämä erikoinen ja arvoituksellinen lintulaji joutuu ahtaalle.


title: Kenkänokka

text: Afrikan kansat tunsivat kenkänokan jo tuhansia vuosia ennen kuin eurooppalaiset edes kuulivat tästä oudosta linnusta, ja sillä on ollut tärkeä osa joidenkin kansojen kulttuurissa ja uskomuksissa. Zimbabwesta on löydetty kenkänokkaa esittäviä seinämaalauksia, joilla on ikää yli 2 000 vuotta. Lintu tunnettiin myös muinaisessa Egyptissä, mistä on löydetty sitä esittäviä patsaita. Eurooppalaiset törmäsivät kenkänokkaan kuitenkin vasta 1800-luvun alussa, kun Koillis-Afrikassa tutkimusretkiä tehneet retkikunnat kertoivat tarinoita oudoista linnuista, jotka olivat lähes kamelin kokoisia ja elelivät Sudanin soilla. Tarinoissa oli hieman liioittelun makua, mutta niistä saa hyvän kuvan siitä, miten hämmästyneitä tutkimusmatkailijat olivat nähdessään kenkänokan kaltaisen linnun.


title: Kenkänokka

text: 1800-luvun puolivälissä kenkänokkien parissa tehtiin ensimmäiset tutkimukset eurooppalaisin voimin. Englantilainen ornitologi John Gould julkaisi tutkimuksensa näistä linnuista vuonna 1851 ja antoi lajille tieteellisen nimen "Balaeniceps rex", "valaanpäinen kuningas". Kenkänokka on kuitenkin aina ollut tutkijoille suuri arvoitus, jonka elintavat ovat valottuneet vasta viime vuosikymmenien aikana tehdyn tutkimustyön ansiosta. Vieläkin näissä huonosti tunnetuissa linnuissa riittää paljon tutkittavaa.


title: Kenkänokka

text: Kenkänokkaa pidettiin aluksi pelikaanien sukulaisena, ja myöhemmin se luokiteltiin katto- ja harmaahaikaroiden lähisukulaiseksi. Nykyisin linnussa on havaittu DNA-tutkimuksen ja elintapojen osalta yhtäläisyyksiä sekä pelikaaneihin että haikaroihin. Kenkänokan erikoislaatuinen ulkomuoto tekee vaikeaksi uskoa sen läheisen sukulaisuuden eräisiin tutumpiin lintulajeihin. Nykykäsityksen mukaan kenkänokka kuuluu haikaralintuihin, mutta tilanne voi vielä muuttua tutkimuksen edistyessä.


title: Kenkänokka

text: Useimmissa kielissä kenkänokan nimi viittaa sen kenkää muistuttavaan nokkaan. Nimen alkuperä lienee arabian kielen "abu marqub", joka merkitsee "kengän isää". Niilin varren rämeseuduilla asuneet asukkaat ovat aina suhtautuneet kenkänokkaan kunnioittavasti ja ihaillen. Sitä on palvottu ja pelätty. Siitä on sepitetty kauhutarinoita ja se on ollut olennainen osa luonnonkansojen kulttuuria. Nykyisin tämä ainutlaatuinen lintu on kuitenkin joutumassa ahtaalle. Ihmisten kunnioitus on vaihtunut lintujen metsästykseen ruuaksi ja eläinten elinalueita on hävitetty soiden kuivauksella ihmisen tarpeisiin. Kenkänokka tarvitsee kuitenkin selviytyäkseen Afrikan papyrussoita. Nähtäväksi jää, miten tälle arvoitukselliselle linnulle käy.


title: Dromund Kaas

text: Dromund Kaas on George Lucasin "Tähtien sota" -elokuviin pohjautuvassa tietokonepelissä "" esiintynyt fiktiivinen planeetta. Planeetta on tärkeä paikka pelissä .


title: Dromund Kaas

text: Dromund Kaas oli Dromundin aurinkokunnassa sijaitsema sateinen, soiden peittämä planeetta. Planeetan sijainnin tunsivat vain harvat, ja useimpien galaksin asukkien mielestä Dromund Kaas oli ainoastaan ikivanha sithlegenda. Dromund Kaasin sijaintia ei kerrottu edes jediarkistoissa. Planeetalla sijaitsi sithlordi Darth Millennialin rakennuttama muinainen sithtemppeli. Keisari Palpatinen uskottiin kouluttaneen Dromund Kaasissa mustia jedejä, ja sithtemppelin tiedettiin toimineen pimeän puolen profeettoina tunnetun mustien jedien järjestön tukikohtana. Palpatinen kuoltua Endorin taistelussa profeetat hylkäsivät temppelin ja pakenivat päämajaansa Bosthirda-planeetalle.


title: Dromund Kaas

text:
Kuusi vuotta Endorin taistelun jälkeen jediritari Kyle Katarn saapui Dromund Kaasin sithtemppeliin, mutta sithien muinaisia kirjoituksia luettuaan kääntyi Voiman pimeälle puolelle. Mara Jade kuitenkin onnistui pelastamaan Katarnin ja käännyttämään hänet takaisin Voiman valoisalle puolelle. Tapauksen jälkeen Luke Skywalkerin ja Uuden tasavallan tiedustelupalvelun ansiosta Dromund Kaasin sijainti pidettiin salassa, ja kaikki jäljellä olevat planeettaa koskevat tiedot tuhottiin.
Dromund Kaasin sijaintia eivät tienneet monetkaan, ainoastaan tietyt tahot sithien keskuudessa. Kun sithlordi Naga Sadow aloitti Suuren Hyperavaruussodan, Dromund Kaas toimi yhtenä sithien salaisista tukikohdista. Naga Sadowin kuoltua Yavin IV:lla ja sithien hävittyä sota he pakenivat Dromund Kaasiin, jossa uusi sithien keisari alkoi rakentaa uutta Sith-imperiumia, joka aikanaan ottaisi paikkansa takaisin galaksissa. Tasavalta itse ei koskaan löytänyt Dromund Kaasia, joten sithit saattoivat rakentaa imperiuminsa uudelleen rauhassa.


title: Dromund Kaas

text: Noin tuhat vuotta myöhemmin keisari onnistui houkuttelemaan kaksi langennutta jediritaria, Revanin ja Malakin, jotka juuri olivat voittaneet Mandaloriaanisodat, Dromund Kaasiin ja käännytti heidät pimeälle puolelle. Keisari antoi heille tehtäväksi etsiä Tähtiahjo ja valmistaa Sith-imperiumin paluu. Mutta Revan ja Malak päättivätkin käyttää Tähtiahjoa oman imperiuminsa perustamiseen. Loppujen lopuksi jedineuvosto käännytti Revanin takaisin valoisalle puolelle ja tämä kukisti Malakin ja tuhosi Tähtiahjon. Tämän jälkeen Revan lähti yksin takaisin Dromund Kaasiin kohtaamaan keisarin ja tuhoamaan hänet, mutta hän katosi sille tielle. Hän sai rinnalleen myös karkoitetun jedin, joka oli palvellut hänen rinnallaan Mandaloriaanisodissa, mutta he eivät onnistuneet kukistamaan keisaria edes yhdessä. Vaikka keisarin suunnitelma Tähtiahjon käytöstä epäonnistui, se ei silti pysäyttänyt Sith-Imperiumin valmistautumista.


title: Dromund Kaas

text: Kolmesataa vuotta myöhemmin Sith-Imperiumi oli valmis palaamaan ja hyökkäsi Dromund Kaasista Korribaniin ja valtasi sen. Hyvin pian Imperiumi valtasi monia planeettoja ympäri galaksia ja Dromund Kaas toimi pääkaupunkina, joskin Sithien Pimeä Neuvosto asettui Korribanin Sith-Akatemiaan Dromund Kaasista.


title: Ruandan kansanmurha

text: Ruandan kansanmurha on vuonna 1994 Ruandassa tapahtunut joukkomurha, jossa joukko äärihuturyhmiä, muun muassa "Interahamwe" (tai "Interhamwe"), tappoi sadan päivän aikana noin 800 000 tutsia ja maltillista hutua.


title: Ruandan kansanmurha

text: Muun muassa kolonialismin aikana syntyneet etniset jännitteet käynnistivät presidentti Juvénal Habyarimanan lentokoneen alasampumisen jälkeen hallituksen organisoiman massiivisen kansanmurhan huhtikuussa 1994. Alasampujina pidetään yleisesti armeijan huturadikaaleja, jotka pyrkivät teollaan estämään maassa neuvotellun vallanjakosuunnitelman toteutumisen. Yhdistyneet kansakunnat (YK), Ranskan valtionjohto ja monet muut tahot puuttuivat aivan liian myöhään Ruandan kansanmurhaan. Tutsijohtoinen kapinallisryhmittymä Ruandan isänmaallinen rintama (RPF) löi lopulta hutujoukot ja keskeytti kansanmurhan heinäkuussa 1994. Yli kaksi miljoonaa kostotoimia pelännyttä hutua pakeni maasta. Suurin osa pakolaisista palasi kotiin vuoden 1996 loppuun mennessä. Zaireen, nykyiseen Kongon demokraattiseen tasavaltaan, paenneet hutupakolaiset vaikuttivat Kongon sodan syttymiseen vuonna 1996.


title: Ruandan kansanmurha

text: Ruandan, kuten myös naapurimaa Burundin, väestö koostuu kolmesta ryhmästä: Alueen alkuperäiskansana pidetään twa-heimoa, jonka osuus väestöstä on nykyisin pieni, noin yksi prosentti. Väestön pääosan muodostavat hutut ja tutsit, jotka asettuivat alueelle pari tuhatta vuotta sitten bantujen kansainvaelluksen aikana. Hutut ja tutsit puhuvat samaa kieltä, heillä on hyvin pitkälle sama kulttuuri eikä heitä käytännössä voida erottaa omiksi etnisiksi ryhmikseen – pikemminkin kyseessä on luokka- tai kastiero. Hutut ovat perinteisesti olleet maanviljelijöitä ja tutsit karjanomistajia. Koska karja oli omaisuutena arvokkaampaa kuin maa, muodostivat tutsit Ruandan taloudellisen eliitin. Hutujen ja tutsien ryhmät eivät olleet kuitenkaan alun perin staattisia, vaan vaurastumisen tai köyhtymisen kautta ihmiset saattoivat siirtyä ryhmästä toiseen. Ennen siirtomaavallan aikaa Ruandassa oli itsenäinen kuningaskunta, jota hallitsi tutsikuningas.


title: Ruandan kansanmurha

text: Ensimmäisiä Ruandan lähiseuduilla matkustaneita eurooppalaisia oli Britannian armeijan kapteeni John Hanning Speke, joka vieraili nykyisessä Tansaniassa sijaitsevassa Karagwessa etsiessään Niilin alkulähteitä. Vuonna 1863 julkaistussa matkakirjassaan "Journal of the Discovery of the Source of the Nile" hän esitti aikansa rotuoppien mukaisen näkemyksen, jonka mukaan alueen väestöstä tutsit kuuluvat korkeampaan kastiin ja ovat Etiopiasta alun perin kotoisin oleva haamilainen heimo, kun taas hutut kuuluvat mustan Afrikan alempiin banturotuihin. Speken ”haamilaisesta teoriasta” tuli nopeasti yleisesti hyväksytty totuus, joka muovasi tulevien siirtomaaisäntien hallintoa ja politiikkaa.


title: Ruandan kansanmurha

text: Ruanda kolonialisoitiin vuonna 1885, kun se yhdessä naapurimaansa Burundin kanssa liitettiin osaksi Saksan Itä-Afrikkaa. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen se siirtyi Belgian alaisuuteen. Belgialaiset jatkoivat saksalaisten aloittamaa politiikkaa, jossa tutsit ja hutut oli luokiteltu ”ylemmäksi” ja ”alemmaksi” roduksi; tätä hallintomallia voisi kuvailla ”kaksoiskolonialismiksi”. Siirtomaaisännät hallitsivat luomaansa ja tukemaansa tutsieliittiä, joka puolestaan hallitsi hutuenemmistöä. Vuosina 1933–1934 belgialaiset järjestivät maassa väestönlaskennan. Sen aikana kaikille ruandalaisille tehtiin ”etninen” henkilökortti, jolla väestö luokiteltiin pysyvästi tutseihin (14 %), hutuihin (85 %) ja twaihin (1 %). Henkilökortit tekivät siirtymisen ryhmästä toiseen mahdottomaksi ja antoivat belgialaisille mahdollisuuden kehittää luomaansa apartheidista hallintojärjestelmää. Belgialaisten ylläpitämät katoliset koulut syrjivät hutuoppilaita, ja tutseilla oli käytännössä monopoli hallinnollisiin ja poliittisiin virkoihin. Räikeimpänä siirtomaaisäntien käytäntönä oli pakkotyöjärjestelmä, jossa lukemattomat hutut työskentelivät eri plantaaseilla ja tietyömailla tutsityönjohtajat valvojinaan. Erään belgialaisen everstin kerrotaan antaneen ohjeena työnjohtajalle: ”Sinä ruoskit hutuja, tai me ruoskimme sinut.”


title: Ruandan kansanmurha

text: Toisen maailmansodan jälkeen entisten siirtomaiden alkaessa itsenäistyä YK:n ohjauksessa Belgia muutti äkkiä politiikkaansa: se alkoi tukea hutuenemmistöä ja kannustaa poliittista muutosta maassa. Politiikan muutokseen vaikutti osaltaan Belgian halu säilyttää vaikutusvaltansa alueella myös tulevan itsenäisyyden aikana sekä belgialaisten aavistus hutuenemmistön nousemisesta valtaan. Maaliskuussa 1957 joukko hutuintellektuelleja julkaisi "Hutumanifestin" nimellä tunnetun julkilausuman, jossa vaadittiin haamilaiseen myyttiin vedoten tutsien ajamista ulos maasta ulkomaisina valloittajina. Julistuksessa vastustettiin ehdottomasti etnisistä henkilökorteista luopumista, jotta hutuenemmistö voisi nousta valtaan. Vaikka myös maltillisempia ääniä kuultiin, alkoi uusia äärihutupuolueita syntyä nopeasti ennen belgialaisten julistamia vaaleja.


title: Ruandan kansanmurha

text: Gitaraman maakunnassa joukko poliittisia tutsiaktivisteja pahoinpiteli Dominique Mbonyumutwa -nimisen hutujohtajan 1. lokakuuta 1959. Uutinen levisi kulovalkean tavoin ympäri maata, ja viikon sisällä tapahtumasta hutujoukkiot pahoinpitelivät kostoksi tutsijohtajia sekä polttivat tutsien koteja Belgian siirtomaa-armeijan komentajan, eversti Guy Longiestin puuttumatta tilanteeseen mitenkään. Longiest ilmoitti tutsien kotien yhä palaessa vuonna 1961, että ”armeijan täytyi valita puolensa”. Hän järjesti vallankaappauksen, jossa paikalliset tutsijohtajat korvattiin hutuilla. Vakavien levottomuuksien häiritsemät kunnallisvaalit, joissa hututoimitsijat valvoivat äänestyspaikkoja, pidettiin vuonna 1960. Hutujen vapautuspuolue "parmehutu" sai niissä yli 70 prosenttia äänistä, ja yhteensä hutupuolueiden osuus miltei 90 prosenttia. Seuraavana vuonna YK:n järjestämissä parlamenttivaaleissa "parmehutu" sai 77,7 prosenttia äänistä. Jatkuvien levottomuuksien takia vuoden 1960 loppuun mennessä jo yli 20 000 tutsia oli lähtenyt pakolaisiksi naapurimaihin.


title: Ruandan kansanmurha

text: Belgialaiset kokoontuivat 1. tammikuuta 1961 Ruandan uusien hutujohtajien kanssa kokouksessa, jossa Ruandan kuningaskunta muodollisesti lakkautettiin ja maa julistettiin tasavallaksi. Vaikka maan ensimmäinen väliaikainen hallitus muodollisesti perustui vallanjakoon hutu- ja tutsiryhmien kesken, ilmoitti YK:n komissio raportissaan, että maahan oli luotu ”rotuun perustuva yhden puolueen diktatuuri, joka vain korvasi yhden sortovallan toisella”. Belgialaiset eivät kuitenkaan tehneet mitään asian eteen, ja Ruandalle myönnettiin täydellinen itsenäisyys vuonna 1962.


title: Ruandan kansanmurha

text: Hutujen diktatuuri naamioitui demokraattiseksi enemmistövallaksi, ja parmehutun johtajista tuli kirjailija V. S. Naipaulin nimityksen mukaisesti ”matkijamiehiä”: entisiä kapinajohtajia, jotka toistavat valtaan päästyään kaikki kokemansa vääryydet. Maan ensimmäiseksi presidentiksi valittiin Grégoire Kayibanda. Burundiin paenneet tutsit päättivät pian aloittaa aseellisen vastarinnan, ja 21. joulukuuta 1963 noin 200 jousipyssyillä ja kotitekoisilla tuliaseilla aseistautunutta tutsipakolaista ylitti Ruandan rajan. He tappoivat rajan lähellä sijaitsevasta sotilasleiristä neljä sotilasta ja saivat saaliikseen joukon aseita sekä viisi maastoautoa. Hyökkäystä tekosyynä käyttäen Etelä-Ruandan lääninherra André Nkramugaban organisoi keihäin ja nuijin aseistettuja joukkioita, jotka vuorokauden aikana tappoivat alueella 5 000 tutsia. Pian vaino levisi koko maahan, ja parmehutu vangitutti ja teloitti kilpailevien poliittisten puolueiden johtajat tehden Ruandasta hetkessä yksipuoluemaan. Kahdessa kuukaudessa yli 10 000 ihmistä sai surmansa ja 300 000 pakolaista pakeni naapurimaihin. Maassa edelleen olleet belgialaiset upseerit seurasivat joukkomurhaa sivusta. Brittiläinen filosofi sir Bertrand Russell sanoi Ruandan tapahtumien olleen ”kauhein ja systemaattisin joukkomurha sitten natsien juutalaisten tuhoamisen”.


title: Ruandan kansanmurha

text: Vuoden 1969 vaaleissa presidentti Kayibanda sai valtuudet jatkaa virassa vielä kolmannen kauden, ja parmehutupuolue miehitti jälleen maan parlamentin. Ruandan perustuslain mukaan Kayibanda ei olisi voinut asettua ehdolle neljännelle vaalikaudelle, joten hän muutatti perustuslakia parlamentin enemmistön turvin. Samalla turvattiin vallan säilyminen myös tulevaisuudessa Kayibandan edustamilla etelä- ja keskiruandalaisilla hutuilla. Maan pohjoisosasta kotoisin olevat hutut, jotka olivat saaneet vaikutusvaltaa maan armeijassa, vihastuivat perustuslainmuutoksesta ja ryhtyivät valmistelemaan vallankaappausta.


title: Ruandan kansanmurha

text: Ruandan armeija kaappasi vallan 5. heinäkuuta 1973 ja nimitti maahan sotilashallituksen, jonka johtoon nousi kenraali Juvénal Habyarimana. Sotilastuomioistuin tuomitsi presidentti Kayibandan ja seitsemän hallituksen ministeriä kuolemaan. Habyarimanasta tuli Ruandan uusi presidentti. Vallankaappauksen toisena vuosipäivänä Habyarimana ilmoitti, että maahan oli perustettu uusi puolue, johon jokaisen ruandalaisen tuli liittyä: Kansallinen vallankumousliike kehityksen puolesta (MRND). Puolueen tarkoituksena oli ”alueellisen ja etnisen vihamielisyyden poistaminen sekä maaseudun kehitys”. MRND loi maaseudulle työyhteisöjä ja herätti uudelleen henkiin vihatun siirtomaa-ajan pakollisen työpalvelun perinteen. Työpalveluryhmät suorittivat säännöllisesti viikoittain ilmaista työpalvelusta, esimerkiksi Ruandan lukuisten kukkuloiden pengerrystä viljelymaaksi tai metsän istutusta polttopuiden tuottamista varten. Kylmän sodan ilmapiirissä Ruanda sai paljon tukea länsivalloilta. Entinen siirtomaaisäntä Belgia syyti maahan kehitysyhteistyövaroja osaksi maan kohtuullisen vakaan poliittisen tilanteen vuoksi, ja Ranska antoi Ruandalle sotilasapua vahvistaakseen uuskolonistista asemaansa ranskankielisten Afrikan maiden, "la Francophonien" piirissä.


title: Ruandan kansanmurha

text: Berliinin muurin kaatumisen aikoihin Ruandan nouseva oppositio, joka oli vahvistunut maan 1980-luvun taloudellisten ongelmien seurauksena, alkoi lobata länsivaltoja vaatimaan demokraattisia uudistuksia vastapainoksi kehitysyhteistyörahoille, jotka muodostivat jo 60 prosenttia valtion budjetista. Pitkällisten neuvottelujen päätteeksi ja keskusteltuaan asiasta päätukijansa Ranskan presidentin François Mitterrandin kanssa Habyarimana yllättäen ilmoitti vuonna 1990, että maahan oli aika luoda monipuoluejärjestelmä. Habyarimanan päätukijoukko, varakkaat ja vaikutusvaltaiset hutujohtajat maan pohjoisosasta eli "akazu" (pieni huone) kuitenkin vastusti muutosta. Samalla kun Habyarimana julkisesti julisti uutta avoimuutta, "akazun" organisoima valtioterrori maassa tiivistyi "akazun" pyrkiessä varmistamaan asemansa ja tuhoamaan maassa orastavan opposition. Tilanne kärjistyi lopulta 1. lokakuuta, kun enimmäkseen Ugandaan paenneista tutsipakolaisista koostuva, Ruandan isänmaalliseksi rintamaksi (RPF) itseään nimittävä kapinallisryhmä ylitti Ugandan ja Ruandan välisen rajan.


title: Ruandan kansanmurha

text: RPF:llä arvioitiin olleen hyökkäyksen alussa 3 000–4 000 hyvin koulutettua sotilasta. Kolme päivää hyökkäyksen jälkeen pääkaupunki Kigalissa kuultiin ammuskelua. Seuraavana päivänä radiossa ilmoitettiin hallituksen joukkojen kukistaneen kapinallisten pääkaupungin valtausyrityksen. Todellisuudessa kaupungissa ei kuitenkaan ollut mitään kapinallisjoukkoja, vaan esityksen tarkoituksena oli ilmeisesti liioitella kapinallisista aiheutuvaa vaaraa ja siten antaa syy hallitsevalle huturyhmittymälle demokratisoimissuunnitelmista luopumiseen. Valtion ideologian mukaisesti politiikka ja identiteetti olivat yhtä, ja pian kaikki tutsit julistettiin RPF:n tukijoiksi ja "torakoiksi". Habyarimanan kannattajat halusivat luoda maahan sisäpoliittisen kaaoksen, joka mahdollistaisi ”sisäisten vihollisten” likvidoinnin. Kymmenen päivää RPF:n hyökkäyksen jälkeen Kibiliran kylän paikallisjohtajat ilmoittivat hutuille, että heidän viikoittainen työpalvelunsa koostuisi tutsien tappamisesta. Teurastus kesti kolme päivää, jona aikana laulavat ja rummuttavat hutut tappoivat 350 tutsia ja ajoivat 3 000 kodeistaan.


title: Ruandan kansanmurha

text: Ranskan presidentti Mitterrand riensi ystävänsä Habyarimanan avuksi, kun Ruandan armeijan ("Forces Armées Rwandaises", FAR) joukot olivat kärsineet ensimmäisiä tappioita RPF:ää vastaan, ja lähetti satoja vahvasti aseistettuja ranskalaisia laskuvarjojääkäreitä sotimaan FAR:n rinnalla. Myös Belgia ja Zaire (nykyinen Kongon demokraattinen tasavalta) lähettivät joukkoja tukemaan hallitusta kapinallisia vastaan. Belgialaiset joukot vetäytyivät kuitenkin maasta nopeasti, ja Zairen armeijan ryöstely ja raiskaukset muodostuivat niin isoksi ongelmaksi, että Ruandan hallitus pyysi joukkoja poistumaan. Ranskalaisten joukkojen avustuksella Habyarimana saattoi julistaa RPF:n kukistetuksi. Todellisuudessa se kuitenkin perääntyi länteen, perusti uuden tukikohdan Virunga-tulivuorten rinteille ja jatkoi siellä uusien alokkaiden kouluttamista, joita saapui joukkoihin tasaisena virtana.


title: Ruandan kansanmurha

text: Pitkään odotettu muutos kohti monipuoluejärjestelmää alkoi vuoden 1991 kesällä. MRND-puolue ja Habyarimanan kannattajat pyrkivät säilyttämään asemansa ja perustivat lukuisia uusia puolueita, jotka käytännössä olivat MRND:n peiteorganisaatioita. Vain yhdessä oppositiopuolueessa oli merkittävästi tutsijäseniä, muut puolueet koostuivat maltillisista, uudistusmielisistä ja äärihutuliikkeistä, jotka pian polarisoivat väestön aikaisempaakin voimakkaammin pelkistäessään Ruandan politiikan vain yksinkertaiseksi kysymykseksi hutujen itsesuojelusta tutsien ylivaltapyrkimyksiä vastaan. Froduald Karamira, MDR-puolueen varapuheenjohtaja, alkoi pian nimittää näitä liikkeitä yhteisellä nimellä "hutuvalta".


title: Ruandan kansanmurha

text: Todellisuudessa ”hutu power” oli vain iskulause, jolla kohotettiin hutujen yhteenkuuluvaisuuden tunnetta RPF:n hyökkäyksen aiheuttamaa pelkoa vastaan, eikä sen nimistä järjestöä ollut koskaan olemassa.


title: Ruandan kansanmurha

text: Ruandassa ryhdyttiin vuonna 1990 julkaisemaan hallituksen salaisesti ylläpitämää lehteä "Kangura" (”herätys”), joka vaati kaikkia hutuja tukemaan presidenttiä tutsien vastaisessa taistelussa ja ”arvosteli” Habyarimanaa liian vaatimattomista toimista. Lehdessä julkaistiin myös ”todisteita” RPF:n osallisuudesta muinaiseen salajuoneen, jonka avulla tutsit olisivat yrittäneet päästä takaisin valtaan, sekä listoja julkisiin laitoksiin ”soluttautuneista” tutseista ja heidän hutuapureistaan. Kuuluisin lehdessä julkaistu artikkeli oli vuoden 1990 joulukuussa ilmestynyt "Hutujen kymmenen käskyä", joka toisti John Hanning Speken yli sata vuotta vanhoja ajatuksia tutsien haamilaisista juurista. Se sisälsi myös räikeitä rasistisia kehotuksia, kuten että jokainen tutsi on epäluotettava ja että heidän ”..ainoa tavoitteensa on oman etnisen ryhmänsä ylivalta”. Hutuja kehotettiin ”liittymään yhteen taistelussa yhteistä tutsivihollista vastaan”. Kahdeksas ja kuuluisin käsky kuului: ”Hutujen pitää lopettaa tutsien sääliminen”. "Hutujen kymmenestä käskystä" tuli hyvin laajalle levinnyt ja suosittu artikkeli, ja sitä muun muassa luettiin julkisesti poliittisissa tilaisuuksissa.


title: Ruandan kansanmurha

text: Vuoden 1991 vaalien jälkeen hutuvaltaa edustaneet puolueet ja järjestöt alkoivat varustautua sotaan hankkimalla aseita ja aloittamalla nuorisosta koottujen puolisotilaallisten joukkojen kouluttamisen. Yksi ensimmäisistä ryhmistä, joka aseistettiin, oli "Interahamwe" (”he, jotka seisovat yhdessä”) tai (”he, jotka hyökkäävät yhdessä”). Ryhmän juuret olivat MRND:n työpalveluvelvoiteryhmissä 1960-luvulla ja 1980-luvun aikana siitä tehtiin puolueen nuorisojärjestö. "Interahamwen" kautta "akazu" tuki muun muassa jalkapallofanikerhoja, joilla nuorisoa houkuteltiin puolueen piiriin. Talousvaikeuksien luoma työtön ja syrjäytynyt nuoriso oli otollista rekrytointimaastoa.


title: Ruandan kansanmurha

text: "Interahamwe" ryhtyi ensimmäistä kertaa tositoimiin maaliskuussa 1992, kun Ruandan valtionradio ilmoitti löytäneensä todisteet tutsien suunnitelmista hutujen joukkomurhaamiseksi. ”Ennalta ehkäisevässä itsepuolustusoperaatiossa” "Interahamwe" murhasi kolmessa päivässä 300 tutsia Bugeseran alueella. Samanlaisia väkivaltaisuuksia esiintyi myös muualla maassa. Ennen näitä joukkomurhia valtion edustajat ja paikallisjohtajat ottivat tavaksi järjestää poliittisia joukkokokouksia, joissa tutseja kuvailtiin demoneiksi sarvineen ja häntineen kaikkineen, ja antoivat käskyn tappaa heitä ”työpalveluna” valtiolle. Paikalliset johtajat myös hyötyivät terrorista taloudellisesti, sillä he yleensä takavarikoivat uhrien maan ja omaisuuden.


title: Ruandan kansanmurha

text: RPF:n ja hallituksen välillä oli vuodesta 1991 asti käyty useaan otteeseen rauhanneuvotteluja, ja osapuolten välillä oli toisinaan vallinnut tulitaukokin. Presidentti Habyarimana viimein allekirjoitti Tansanian Arushassa rauhansopimuksen kapinallisten kanssa 4. elokuuta 1993. Siinä oli päästy sopuun Ruandan tulevan armeijan sekä siirtymäkauden hallituksen kokoonpanosta, ja naapurimaihin paenneille pakolaisille luvattiin paluuoikeus. Sopimukseen kuului myös YK:n rauhanturvajoukon UNAMIR:in sijoittaminen Ruandaan kunnes olot olisivat normalisoituneet.


title: Ruandan kansanmurha

text: RPF:n sotilaallisen voiman kasvu ja kansainvälinen painostus eivät jättäneet Habyarimanalle vaihtoehtoja sopimuksen allekirjoitukselle, vaikka hän samalla teki poliittisen itsemurhan. Hutuvoiman johtohahmot syyttivät presidenttiä välittömästi maanpetoksesta. "Kangura" väitti UNAMIRin tehtävän olevan vain tutsien nostaminen valtaan mutta muistutti samalla, että rauhanturvaajat olivat yleensä raukkamaisia ja tulisivat vain seuraamaan sivusta mahdollisten väkivaltaisuuksien puhjetessa.


title: Ruandan kansanmurha

text: Presidentti Habyarimanan lentokone oli 6. huhtikuuta 1994 laskeutumassa Kigalin lentoasemalle hänen palatessaan Tansaniasta kokouksesta, johon oli osallistunut joukko naapurimaiden päämiehiä, kun tuntemattomasta paikasta ammuttu ranskalainen "Milan"-ohjus osui presidentin koneeseen. Seuranneessa räjähdyksessä kone tuhoutui täydellisesti ja kaikki matkustajat, joukossa myös Burundin uusi presidentti Cyprien Ntaryamira, kuolivat. Ruandan valtionradio syytti presidentin salamurhasta seuraavana aamuna RPF:ää ja UNAMIR-joukkoja. "Akazu" ja hutujärjestöt aloittivat pitkään suunnitellun järjestelmällisen kansanmurhan toteutuksen.


title: Ruandan kansanmurha

text: Habyarimanan salamurhaajia ei varmuudella tiedetä, mutta yleisesti on arveltu, että kyseessä olisi ollut joukko presidentin henkivartiokaartin äärihutuja, joita olisi ohjaillut "akazu". Toinen mahdollisuus tuli esille vuonna 2000, kun kolme RPF:n tutsijäsentä ilmoitti YK:lle, että he olivat kuuluneet presidentin salamurhan suorittaneeseen RPF:n eliittiosastoon. Teon motiivina olisi ollut Ruandan nykyisen presidentin, silloisen RPF:n komentajan Paul Kagamen näkemys siitä, että rauhanprosessi eteni liian hitaasti. Lopullinen totuus tuskin selviää koskaan.


title: Ruandan kansanmurha

text: Huhtikuun kuudennen päivän iltana itse itsensä nimittämä ”kansallinen kriisikomitea”, joka koostui pääosin armeijan korkeista upseereista, piti kokouksen UNAMIR-joukkojen komentajan kenraaliluutnantti Roméo Dallairen sekä YK:n pääsihteerin erikoislähettilään Jacques-Roger Booh-Boohin kanssa. Komitea vakuutti jatkavansa Arusha-prosessia, mutta kokouksen päätyttyä puolen yön aikaan Kigali oli jo täynnä sotilaita ja "Interahamwen" jäseniä, joille oli jaettu listat tapettavista ihmisistä. "Akazun" ensisijainen tavoite oli nopeasti likvidoida hutuopposition johtajat, muun muassa pääministeri Agathe Uwilingiyimana, jonka talo piiritettiin aamun sarastaessa. Paikalle saapuneesta UNAMIR-osastosta huolimatta Uwilingiyimana yritti paeta puutarhansa kautta, ja hänet ammuttiin lähistölle. UNAMIR-osasto, joka koostui viidestätoista ghanalaisesta ja belgialaisesta rauhanturvaajasta, jäi pahasti alakynteen, antautui ja vietiin vangeiksi läheiseen sotilastukikohtaan. Belgialaiset rauhanturvaajat murhattiin myöhemmin sotilastukikohdassa viidakkoveitsillä.


title: Ruandan kansanmurha

text:
Seuraavan päivän aamuna tutsien silmitön murhaaminen oli jo täydessä käynnissä, mutta YK-joukot eivät puuttuneet tilanteeseen. Ulkovallat ryhtyivät nopeasti evakuoimaan suurlähetystöjään. RPF, jonka joukkoja oli sijoitettu Arushan rauhansopimuksen mukaisesti Kigalin lähellä olevaan sotilastukikohtaan, aloitti sotatoimet alle 24 tuntia Habyarimanan murhan jälkeen. FAR vastasi RPF:n hyökkäykseen. Rintamalinjojen takana puolisotilaalliset joukot pystyivät näin jatkamaan kansanmurhaa armeijan suojeluksessa.
Ruandaan valittiin 8. huhtikuuta väliaikainen hallitus, jossa jäseninä oli ainoastaan äärihutupuolueiden edustajia. Uudeksi presidentiksi nousi Théodore Sindikubwabo, joka oli MRND-puolueen johtajia. Hallituksen ja presidentin ympärillä oli myös joukko muita johtajia, jotka organisoivat kansanmurhaa. MRND:n pääsihteeri Joseph Nzirorera järjesti kuolemanpartioille aseet ja käskyt työhön ryhtymiseksi, ja Pascal Simbikangwa ohjasi niiden toimintaa suoraan presidentin kansliasta käsin. Äärihutuliikkeiden pääideologina toimi historian professori Ferdinand Nahimana, joka perustamansa radioaseman ("Radio Télévision Libre des Mille Collines", tuhansien kukkuloiden vapaa radiokanava) kautta kehotti ja kiihotti väestöä aamusta iltaan tappamaan paitsi tutseja ja maltillisia hutuja, myös belgialaisia UNAMIR-joukkoja.
Radion ja paikallisten poliittisten johtajien jatkuvien kehotusten siivittämänä väkivalta levisi nopeasti koko maahan. Naapurit silpoivat toisiaan, työpaikoilla kollegat hakkasivat toisiaan kuoliaaksi. Lääkärit tappoivat potilaitaan ja opettajat oppilaitaan. Muutamassa päivässä kokonaisten kylien tutsiväestö oli tuhottu täydellisesti. Radiossa muistutettiin erityisesti, ettei naisille ja lapsille saanut osoittaa armoa. Erään kaupungin kunnanvaltuutetun kerrotaan tarjonneen tappajille 50 frangia jokaisen tapetun tutsin päästä – tapaa alettiin nimittää ”kaalien kauppaamiseksi”. Pahimpien arvioiden mukaan Ruandassa tapettiin 800 000 tutsia ja maltillista hutua pääosin viidakkoveitsillä noin sadan päivän aikana. Noin 400 000 ruandalaista lasta jäi ilman vanhempia, ja suurin osa heistä heitteille.


title: Ruandan kansanmurha

text: Viikko sen jälkeen, 14. huhtikuuta, kun kymmenen belgialaista vangiksi jäänyttä rauhanturvaajaa oli murhattu, Belgia vetäytyi UNAMIR-joukoista. Samaan aikaan joukkojen komentaja Dellaire totesi, että kansanmurhan nopeaan pysäyttämiseen olisi tarvittu vain 5 000 hyvin varustettua sotilasta, joilla olisi ollut valtuudet voimankäyttöön. Samana päivänä Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto antoi päätöslauselman, jolla UNAMIR:in vahvuutta laskettiin 90 prosenttia ja kaikki paitsi 270 sotilasta käskettiin perääntymään. Lisäksi UNAMIR:in toimivaltuuksia kavennettiin entisestään niin, ettei joukoilla ollut muuta mahdollisuutta kuin seurata kansanmurhaa vierestä.


title: Ruandan kansanmurha

text: YK:n päätökseen vaikutti voimakkaasti Yhdysvaltojen vastustus lisäjoukkojen lähettämiselle. Se oli vasta vähän aikaisemmin kärsinyt nöyryytyksen Somaliassa, ja Valkoisessa talossa oli juuri saatu valmiiksi asiakirja "Presidential Decision Directive 25", jossa esitettiin syitä vähentää Yhdysvaltojen osallistumista YK:n rauhanturvatehtäviin. Yhdysvaltain ulkoministeri Madeleine Albright pyrki vaikuttamaan muihin turvallisuusneuvoston jäsenmaihin niin, ettei Ruandan tapahtumia julistettaisi kansanmurhaksi, koska silloin kansainvälinen oikeus olisi velvoittanut YK:n jäsenmaat toimimaan.


title: Ruandan kansanmurha

text: Vasta 17. toukokuuta kun arviolta 500 000 ihmistä oli jo murhattu, turvallisuusneuvosto julisti että Ruandassa "saatetaan" suorittaa kansanmurhaa ja hyväksyi 6 800 sotilaan lähettämisen alueelle. Pääosin Afrikan maista kootuille joukoille tarvittiin 50 panssaroitua miehistönkuljetusvaunua, joita pyydettiin Yhdysvalloilta. Näidenkin joukkojen lähettäminen viivästyi, koska YK ja Yhdysvallat eivät päässeet yhteisymmärrykseen ajoneuvojen toimittamisesta koituvien kustannusten jakamisesta.


title: Ruandan kansanmurha

text: YK-joukkojen lähettämisen edelleen viivästyessä turvallisuusneuvosto valtuutti 22. kesäkuuta Ranskan joukkojen lähettämisen Gomaan, Zaireen humanitaarista apua varten. Ranskalaiset joukot miehittivät kuitenkin koko Lounais-Ruandan perustaen alueen, jota he kutsuivat "turkoosivyöhykkeeksi". Myöhemmin Ranskaa on kritisoitu voimakkaasti siitä, että se toiminnallaan mahdollisti hutu-sotarikollisten turvallisen pakenemisen Zaireen pakolaisleireille etenevän RPF:n tieltä. Ranskalaiset perustelivat väliintuloaan ihmishenkien pelastamisella, mutta myös tarpeella suojella väliaikaisen hallituksen ”aluetta ja laillisuutta”. Erityisesti Luoteis-Ruandassa olleet ranskalaiset joukot hidastivat tai käytännössä estivät RPF:n etenemisen ja suojelivat siten väliaikaista hallitusta. Ranskalaiset pyrkivät hillitsemään puolisotilaallisten joukkojen toimintaa, mutta antoivat kansanmurhaan osallistuneiden virkamiesten ja upseerien säilyttää tehtävänsä. Myönnyttyään RPF:n voittoon ranskalaiset eivät myöskään pyrkineet vangitsemaan kansanmurhaan osallistuneita vaan jopa joissain tapauksissa auttoivat heitä pakenemaan rajan yli Tansaniaan ja Zaireen. 2 500 ranskalaista eliittisotilasta onnistui pelastamaan arviolta 15 000–17 000 ihmishenkeä, kun noin 500 hengen heikosti aseistettu ja huonosti huollettu YK-osasto pelasti arviolta kaksi kertaa yhtä paljon koko kansanmurhan aikana.


title: Ruandan kansanmurha

text: 4. heinäkuuta RPF:n joukot valloittivat Ruandan pääkaupungin Kigalin ja saivat äärihutujen organisoiman kansanmurhan loppumaan. RPF muodosti 19. heinäkuuta "kansallisen yhtenäisyyden hallituksen" neljän muun poliittisen liikkeen (liberaalipuolue, sosiaalidemokraattinen puolue, kristillisdemokraattinen puolue ja tasavaltalainen demokraattinen liike) kanssa. Uusi hallitus lupasi välittömästi kaikille pakolaisille turvallisen paluun Ruandaan. Ranska ja Belgia kieltäytyivät aluksi tunnustamasta uutta hallitusta, mutta Saksa ja Yhdysvallat tukivat sitä. UNAMIR-joukkojen vahvuus nostettiin entiselleen RPF:n sotilaallisen voiton jälkeen, ja ne pysyivät maassa aina 8. maaliskuuta 1996 asti.


title: Ruandan kansanmurha

text: FAR:n sotilaallisen tappion jälkeen sen sotilaat, hallitus ja monet puolisotilaallisten joukkojen kuten "Interahamwen" jäsenet pakenivat naapurimaihin, erityisesti Zairen itäosiin ja Tansaniaan. Myös suuri joukko tavallisia hutusiviileitä pakeni osaksi hallituksen propagandan vuoksi, joka väitti RPF:n murhaavan kaikki tavoittamansa hutut. Pakolaisia oli arviolta noin kaksi miljoonaa. Ruandan kansanmurhan aikaansaama pakolaisongelma toimi alueella destabiloivana tekijänä ja vaikutti osaltaan toisen Kongon sodan syttymiseen. Osasyy pakolaisleirien aiheuttamille ongelmille oli "Interahamwen" ja FAR:n jatkuva läsnäolo leireillä sekä näiden järjestöjen toistuvat sissihyökkäykset ja ryöstöretket Ruandan puolelle rajaa. Kansanmurhan järjestäjät myös käyttivät hutusiviileitä ihmiskilpinään estäen uhkailemalla ja kiristämällä näitä palaamasta Ruandaan.


title: Ruandan kansanmurha

text: Kongon sisällissodan syttyessä lokakuussa 1996 silloiseen Zaireen paenneista pakolaisista palasi Ruandaan suuri osa hyvin lyhyen ajan sisällä. Arviolta 600 000 pakolaista ylitti rajan takaisin Ruandaan noin kahden viikon aikana. Tätä seurasi toinen suuri paluuaalto Tansaniasta joulukuun lopulla, jolloin noin 500 000 pakolaista lähti leireiltä takaisin kotiseudulleen.


title: Ruandan kansanmurha

text: Pakolaisten alkaessa palata Ruandaan maan hallitus aloitti kauan odotetut kansanmurhaoikeudenkäynnit. Ennen oikeudenkäynnin aloittamista Ruandan parlamentissa oli pitkän ja kiihkeän väittelyn päätteeksi 30. elokuuta 1996 hyväksytty laki kansanmurhaan syyllistyneiden tunnistamisesta ja tuomitsemisesta. Laki jakoi syytetyt neljään ryhmään sen mukaan, mitä heidän oli väitetty tehneen 1. lokakuuta 1990 ja 31. joulukuuta 1994 välisenä aikana. Ensimmäiseen ryhmään kuuluivat kansanmurhan suunnittelijat, organisoijat ja kiihottajat mukaan lukien kaikki, jotka toimivat auktoriteettiasemassa kansalliselta tasolta aina poliittisten puolueiden paikallisosastoihin asti. Ryhmään laskettiin myös armeijaan, uskonnollisiin yhteisöihin tai puolisotilaallisiin joukkoihin kuuluneet henkilöt. Toiseen ryhmään kuuluivat kuolemaan johtaneisiin yksittäisiin hyökkäyksiin osallistuneet henkilöt ja kolmanteen ei-kuolemaanjohtaneisiin hyökkäyksiin osallistuneet henkilöt. Viimeiseen ryhmään kuuluivat henkilöt, jotka olivat osallistuneet kansanmurhan uhrien omaisuuden varastamiseen. Oikeusprosessi on ollut pitkä, ja edelleen noin 100 000 syytetyn ja tuomitun arvellaan olevan vankilassa. Noin 500 ihmistä on tuomittu kuolemaan.


title: Ruandan kansanmurha

text: Paljon huomiota on saanut osakseen syyskuussa 2005 tapahtunut belgialaisen katolisen papin Guy Theunisin pidätys syytettynä kansanmurhaan osallistumisesta. Ruandan viranomaisten mukaan isä Theunis olisi julkaissut vihaa lietsovia artikkeleita "Kangurassa". Toimittajat ilman rajoja -järjestön (RWB) mukaan Theunis on kuitenkin syytön. RWB:n mukaan Theunis ainoastaan lainasi "Kangura"-lehteä päätoimittamassaan "Dialogue"-lehdessä kritisoidakseen kansanmurhan lietsontaa. Lisäksi RWB toteaa syytteiden taustalla olevan todennäköisesti Theunisin FPR-hallintoon kohdistaman kritiikin ja uskonnolliset erimielisyydet. Theunis on ensimmäinen eurooppalainen, joka on pidätetty Ruandassa osallisuudesta kansanmurhaan, mutta jo aikaisemmin belgialainen journalisti Georges Ruggiu tuomittiin kansainvälisessä rikostuomioistuimessa 12 vuodeksi vankeuteen väkivaltaan kiihottamisesta.


title: Ruandan kansanmurha

text: Vuonna 2007 julkisiksi tulleet asiakirjat antavat ymmärtää, että Ranskan presidentti François Mitterrand tiesi suunnitteilla olevasta kansamurhasta jo vuonna 1990, jolloin Ranskan attasea lähetti Ruandasta sähkeen, jossa hän ilmoitti tutsien pidätysten lisääntyneen ja arveli, että ”on pelättävissä, että tilanne voi kärjistyä etniseksi sodankäynniksi”. Vuonna 1993 Ranskan suurlähettiläs laati muistion, jossa hän kertoi Ruandan presidentin ”ehdottaneen järjestelmällistä kansanmurhaa jos tarpeellista armeijan avustuksella”. Tästä huolimatta Mitterrand jatkoi hutuhallinnon tukemista, sillä asiakirjojen mukaan hän oli vakuuttunut ”että anglosaksiset maat yrittivät salaliitossa heikentää Ranskan vaikutusvaltaa alueella”. Arvostelijoiden mielestä Ruandassa olleet ranskalaiset joukot eivät kansanmurhan käynnistyttyä tehneet mitään tappamisen estämiseksi. Kuusi kansanmurhasta selvinnyttä tutsia nosti syytteen Ranskaa vastaan pariisilaisessa tuomioistuimessa syyttäen Ranskaa osasyyllisyydestä tapahtumiin. ”Etnisyyteen perustuvia joukkomurhia oli käynnissä, ja Ranska tiesi tämän viimeistään tammikuussa 1993. Asiakirjojen perusteella on selvää, että niin diplomaatit, Ranskan tiedustelupalvelu, sotilasjohto kuin puolustusministerikin halusivat Ranskan irrottautuvan Ruandasta tai ainakin toimivan toisin, mutta presidentillä oli pakkomielle”, sanoi tutsien asianajajana toimiva Antoine Compte. Mitterrand sanoi aikanaan että hänellä ei ollut mitään tietoa Ruandan etnisistä jännitteistä. Ranskalaisen parlamentin tutkimuskomissio vapautti maan viranomaiset kansanmurhan vastuusta vuonna 1998. Mitterrand oli kuollut jo kaksi vuotta aiemmin, vuonna 1996.


title: Ruandan kansanmurha

text: Riippumattoman Ruanda-tutkintakomission 2008 julkaistussa raportissa mainitaan kansanmurhaan osallisina Ranskan entinen pääministeri Dominique de Villepin ja presidentti François Mitterrand sekä joukko muita ranskalaispoliitikkoja ja sotilasviranomaisia. Raportin mukaan Ranskan valtion johto ja sotilasviranomaiset olivat tietoisia kansanmurhan valmistelusta, osallistuivat joukkomurhien suunnitteluun ja ottivat osaa jopa teloituksiin. Ranskan ulkoministeriön edustajan mukaan hallitus ei ole saanut yhteydenottoa Ruandalta, eikä siksi voi kommentoida uusimpia syytteitä.


title: Ruandan kansanmurha

text: Ranskan presidentti Nicolas Sarkozy myönsi vuonna 2010, että Ranska teki kansanmurhan aikaan ”virheitä”.


title: Ruandan kansanmurha

text:
Vuonna 1996 YK asetti Ruanda-tuomioistuimen ("International Criminal Tribunal for Rwanda", ICTR) Ruandaa varten Arushaan, Tansaniaan noudattaen Bosnian sodan jälkiselvittelyssä käytettyä mallia. Turvallisuusneuvosto perusti tuomioistuimen päätöslauselmillaan 955,
977,
978 ja 1165. Tuomioistuin koostuu kuudestatoista tuomarista, jotka toimivat neljässä eri salissa. Kolmessa salissa käsitellään varsinaisia syytteitä ja yhdessä valituksia.


title: Ruandan kansanmurha

text: Merkittävimpiä tuomioita on ollut lokakuussa 2000 alkaneen oikeudenkäynnin päätös, jolla äärihutujen vihaa lietsovien tiedotusvälineiden vastuuhenkilöt tuomittiin elinkautisiin rangaistuksiin. Tuomion saivat muun muassa Ferdinand Nahimana ja Jean Bosco Barayagwiza, jotka johtivat "Radio Télévision Libre des Mille Collinesia" sekä Hassan Ngeze, joka toimi "Kangura"-lehden päätoimittajana. Joulukuussa 2008 kansanmurhan pääsuunnittelijana pidetty Théoneste Bagosora tuomittiin elinkautiseen vankeusrangaistukseen.


title: Ruandan kansanmurha

text: Ruandalaisten suhtautuminen sotarikostuomioistuimeen on ollut varautunut, koska tuomioistuin ei langeta Ruandan lain mukaisia kuolemantuomioita ja koska tuomitut suorittavat vankeusrangaistuksensa ICTR:n kanssa yhteistyössä olevien valtioiden vankiloissa eivätkä Ruandassa. Monien ruandalaisten näkemysten mukaan erityisesti länsimaiset vankilat ovat niin korkeatasoisia, ettei niissä vietettyä aikaa voida katsoa rangaistukseksi varsinkaan, kun olosuhteita verrataan keskivertoruandalaisten elämään.


title: Ruandan kansanmurha

text: Ruandassa on myös otettu käyttöön Gacaca-kansantuomioistuimet. Niissä kyliin kokoontuvissa epävirallisissa tuomioistuimissa rikoksiin syyllistyneet voivat tunnustaa tekonsa ja saada anteeksi pienimmät rikokset, sekä muutenkin lievät tuomiot teoistaan.


title: Ruandan kansanmurha

text: Kenraaliluutnantti Roméo Dallaire kirjoitti kokemuksistaan Ruandassa teoksessa "Shake Hands with the Devil: The Failure of Humanity in Rwanda". Hän kertoo kirjassaan kärsineensä kansanmurhan jälkeen masennuksesta ja traumaperäisestä stressihäiriöstä. Dallaire palasi Ruandaan vuonna 2004, ja matkasta tehtiin samanniminen dokumentti, jossa Dallaire kertoo, mitä Ruandassa tapahtui 1994.


title: Ruandan kansanmurha

text: Terry George ohjasi vuonna 2004 elokuvan "Hotelli Ruanda", joka perustuu kigalilaisen hotellinjohtaja Paul Rusesabaginan tarinaan. Rusesabagina pelasti hotellissaan yli 1 200 pakolaista. Elokuvassa häntä esittää Don Cheadle, joka oli roolistaan ehdolla parhaan miespääosan Oscar-palkintoon. Lisäksi elokuvassa esiintyvät Sophie Okonedo Rusesabaginan vaimona Tatianana, ja Nick Nolte YK-eversti Oliverina. Oliver on fiktiivinen hahmo, mutta perustuu Roméo Dallaireen.


title: Taiska

text: Taiska (oik. Hannele Kauppinen, omaa sukua Suominen, s. 9. kesäkuuta 1955 Imatra) on suomalainen laulaja. Hän nousi suosioon vuonna 1975 levyttämänsä ”Mombasa”-kappaleen myötä. Kauppinen on myöhemmin toiminut teatteriohjaajana.


title: Taiska

text: Taiskan ura alkoi vuonna 1975 Suomen Iskelmälaulumestaruus -kilpailusta. Hän sai levytyssopimuksen Finnlevyn kanssa ja lokakuussa 1975 äänitettiin kappale ”Mombasa”. Lapin eksotiikkaa tihkuva kappale ”Haltin häät” tuli tunnetuksi Syksyn sävelestä 1976. Vuonna 1978 Taiska voitti ylivoimaisesti Suomen interviisukarsinnat Arto Alaspään ja Hannu Seppäsen tekemällä kappaleella ”Miksi näin”, mutta ei tuntemattomasta syystä lähtenyt kilpailuun Sopottiin.


title: Taiska

text: Taiskan muita kappaleita olivat muun muassa ”Moi moi vain”, ”Boogie-mies”, ”Lällärit pois”, ”On uusi päivä huominen” ja ”Rannalla”. Vuonna 1980 ilmestyneellä levyllä "Villi vapauden kaipuu" oli myös coverversio Tommy R. Shawn kirjoittamasta kappaleesta "Boat on the River". Raul Reimanin suomennos oli nimeltään "Aamulla yksin". 13 vuotta myöhemmin Riki Sorsa levytti saman kappaleen Pia Partasen suomennoksena nimellä "Joki". Vuonna 1981 Taiska osallistui Eurovision laulukilpailun Suomen-karsintaan Raul Reimanin säveltämällä ja sanoittamalla laululla ”Hiroshima”. Vuonna 1983 Taiskalta ilmestyi kappale ”Lahjan sain”, joka oli käännös samana vuonna Eurovision laulukilpailun voittaneesta kappaleesta ”Si la vie est cadeau”.


title: Taiska

text: Vuonna 1986 Taiska lopetti tanssilavakeikkailun päästyään Teatterikorkeakouluun opiskelemaan ohjaajaksi. 2000- ja 2010-luvuilla hän on työskentellyt Kemin seudulla teatteripiireissä, mutta on jatkanut jälleen esiintymisiä muun muassa Finnhits-kiertueella yhdessä muiden aikalaistensa Dannyn, Markku Aron, Kisun ja Einin kanssa. Hän on esiintynyt usein myös Einin konserttien vierailevana tähtenä.


title: Taiska

text: Vuonna 2005 Taiskan tuotannosta julkaistiin tupla-cd "Matkalla". 22 vuoden levytystauon jälkeen albumilla oli kaksi uutta kappaletta, ”Marenkiranta” ja ”Saat saattaa mua” jotka ovat Taiskan käsialaa. Kappaleet löytyvät myös Taiska - Hitit -levyltä josta löytyy Taiskan tekemät kappaleet "Lähellä jokainen sydän" ja "Milloin etsit lastasi".


title: Taiska

text:
Taiska palasi jälleen soittolistoille vuonna 2016 kappaleella "Maailman ääriin", joka on tunnuskappale TV1 Futisvanhemmat-ohjelmalle. Kappaleen on sanoittanut Mariska sekä säveltänyt myös Mariska yhdessä Mikko Tammisen kanssa.
Keikkailun ohella Taiska teki uutta musiikkia.


title: Taiska

text: Taiska avioutui Pekka Kauppisen kanssa vuonna 1984, mutta on eronnut hänestä 1990-luvulla. Heillä on vuonna 1983 syntynyt Elias-niminen poika, joka on muusikko ja nykyään keikkailee äitinsäkin kanssa. Taiska asuu avoliitossa Ilpo Postin kanssa omakotitalossa Kemissä.


title: Seem

text: Seem ("שֵׁם") oli Raamatun Vanhassa testamentissa Nooan poika. Hänestä sanotaan juontuneen seemiläisiä kieliä puhuvat seemiläiset kansat, eli assyrialaiset, babylonialaiset, kaldealaiset, aramealaiset, kanaanilaiset, heprealaiset eli juutalaiset, foinikialaiset, arabialaiset ja etiopialaiset.


title: Seem

text: Seemille syntyneistä lapsista on Raamatussa mainittu viisi: Elam, Assur, Arpaksad, Lud ja Aram. Seem eli kaiken kaikkiaan 600 vuotta.


title: Haam

text: Haam () oli Raamatun Vanhassa testamentissa Nooan poika. Hänestä sanotaan juontuneen haamilaisia kieliä puhuvat haamilaiset, pohjois- ja itäafrikkalainen kansanryhmä, johon kuuluvat berberit, tuaregit, egyptiläiset, bedžat, gallat, somalilaiset, masai-kansa. Haamilaiskieliä ovat muun muassa berberikielet, muinaisegypti ja kuušilaiset kielet (Etiopiassa ja sen ympäristössä).


title: Haam

text: Haamilla oli neljä poikaa: Kus, Misraim, Put ja Kanaan. Kus tarkoittaa Nubiaa, Misraim Egyptiä ja Put Libyaa.


title: RealPlayer

text: RealPlayer on mediasoitin, jonka on kehittänyt RealNetworks. Soitin toistaa useita eri mediaformaatteja, kuten RealAudiota, RealVideota, MP3, MPEG-4, QuickTime, Windows-formaatteja jne. Soittimessa voi mm. koota mediakirjastoja sekä polttaa CD-levyjä.


title: RealPlayer

text:
Ensimmäiset versiot RealPlayeristä ilmestyivät huhtikuussa vuonna 1995. RealPlayer oli suosittu suoratoiston mediasoitin internetin alkuaikoina, mutta sittemmin Adobe Flashiin perustuvat verkkosivuille upotettavat videotoistimet ja myöhemmin HTML5-video ovat syrjäyttäneet sen.
RealPlayerin kilpailijoiksi kehittivät Microsoft Windows Media Playerin ja AppleiTunesin.


title: RealPlayer

text: RealPlayeristä on kaksi versiota, ilmainen ja maksullinen, joista maksullinen tarjoaa enemmän ominaisuuksia.


title: Meitnerium

text: Meitnerium on radioaktiivinen siirtymäalkuaineisiin kuuluva keinotekoinen metallimainen alkuaine. Sen kemiallinen merkki on Mt ja järjestysluku 109. Väristä ei ole täyttä varmuutta, mutta luultavimmin se on hopean vaaleaa tai harmaata . Kemiallisia kokeita meitneriumille ei ole tehty, jonka vuoksi yhtäkään alkuaineen perusominaisuutta ei ole määritetty kokeellisesti. Tiedot perusominaisuuksista perustuvat näin ollen vain teoreettisiin laskelmiin.


title: Meitnerium

text: Meitneriumin vakaimman isotoopin Mt-278 puoliintumisaika on noin 5 sekuntia .


title: Meitnerium

text: Peter Armbrusterin ja Gottfried Münzenbergin johtama saksalainen tutkijaryhmä löysi Meitneriumin vuonna 1982 Gesellschaft für Schwerionenforschung -tutkimuslaitoksessa (GSI) Darmstadtissa Saksassa . Armbruster ryhmänsä kanssa valmisti yhden atomin meitnerium-266 isotooppia pommittamalla vismutin isotooppia Bi-209 raudan isotoopin Fe-58 ytimillä lineaarista kiihdytintä käyttämällä .


title: Meitnerium

text: Meitnerium-266 isotoopin fuusioitumisen reaktioyhtälö


title: Meitnerium

text: Bi + Fe →Mt + n


title: Meitnerium

text: Muodostuneen meitnerium-266 isotoopin puoliintumisaika on noin 3 millisekuntia . Löydös vahvistettiin kolme vuotta myöhemmin Dubnassa Joint institute for Nuclear Research tutkimuslaitoksessa . Kuusi vuotta myöhemmin valmistettiin samaa isotooppia kaksi atomia .


title: Meitnerium

text: Meitnerium sai nimensä vuonna 1997 itävaltalais-ruotsalaisen fyysikon Lise Meitnerin mukaan . Sen väliaikainen, IUPAC:n mukainen, nimi ennen virallista nimeämiOstä oli unnilennium (Une) .


title: Meitnerium

text: Meitnerium on keinotekoinen alkuaine. Oletettavasti huoneenlämpötilassa (298 K) meitnerium esiintyy kiinteänä. Väriltään se on todennäköisesti hopean vaaleaa tai harmaata. Meitnerium kuuluu jaksollisessa järjestelmässä ryhmään 9 ja jaksoon 7 sekä d-lohkoon. Ainuttakaan meitneriumin perusominaisuutta ei ole vielä määritetty kokeellisesti, vaan nämä perustuvat laskennallisiin arvioihin .


title: Meitnerium

text: Elektronikuoren rakenne :


Meitnerium


title: Meitnerium

text: 2s 2p


title: Meitnerium

text: 3s 3p 3d


title: Meitnerium

text: 4s 4p 4d 4f


title: Meitnerium

text: 5s 5p 5d 5f


title: Meitnerium

text: 6s 6p 6d


title: Meitnerium

text: Vuoteen 2016 mennessä meitneriumia ei ole käytetty muissa kuin tutkimustarkoituksissa ja sitä on valmistettu muutamia atomeja. Todennäköisesti sitä ei koskaan tulla eristämään silmin havaittavia määriä. Tämä johtuu siitä, että meitnerium hajoaa erittäin nopeasti alfahiukkasten emissiolla . Meitneriumilla ei ole biologisia käyttökohteita ja radioaktiivisuuden takia se on myös myrkyllistä .


title: Meitnerium

text: Meitneriumin atomimassa on 268 u ja sen kovalenttinen säde on 1,29 Å . Meitneriumin laskettu tiheys huoneenlämpötilassa on 37.4 g/cm. Se on toiseksi suurin tunnetuista alkuaineiden tiheyksistä.


title: Meitnerium

text: Meitneriumilla on viisitoista isotooppia, joista kaikki ovat radioaktiivisia . Puoliintumisaika tiedetään yhdeksälle näistä isotoopeista. Vakain isotooppi on Mt-278, jonka puoliintumisaika on noin 5 sekuntia. Suurin osa meitneriumin isotoopeista hajoaa α-hajoamisen kautta, mutta osa isotoopeista hajoaa spontaanin fission (SF) kautta pienemmiksi ytimiksi.


title: Meitnerium

text: Taulukko 2. "Meitneriumin tunnettuja isotooppeja, niiden atomimassat, puoliintumisajat ja hajoamistavat."


title: Heikki Kinnunen

text: Heikki Pentti Ilmari Kinnunen (s. 8. huhtikuuta 1946 Raahe) on suomalainen näyttelijä ja laulaja. Kinnunen tunnetaan erityisesti rooleistaan komediaelokuvissa ja -sarjoissa. Näistä ovat tunnettuja esimerkiksi televisiosarjat Ällitälli (1971, yhdessä Leo Lastumäen kanssa) ja Älywapaa palokunta (1984–1985) sekä elokuva Lampaansyöjät (1972). Hän on työskennellyt Suomen Kansallisteatterissa, Turun kaupunginteatterissa, Helsingin kaupunginteatterissa, KOM-teatterissa sekä vuodesta 2002 Tampereen Teatterissa. Kinnunen on Komediateatteri Arenan (nyk. Suomen Komediateatteri) perustajajäsen ja esiintyi teatterin produktioissa vuoteen 1999 asti.


title: Heikki Kinnunen

text: Kinnunen on esiintynyt myös venäjän kielen "Požaluista"- ja "Kapusta Master" -opetusohjelmissa ja viron kielen opetusohjelmassa "Nael kummi". Kotimaiset Kasvikset ry:n mainoksissa hänellä oli tapana todeta: "Ei kun syömään". 1970-luvulla Kinnunen oli monien muiden kulttuuri-ihmisten tapaan taistolainen. Hän myös esiintyi monissa poliittisissa näytelmissä, kuten Ylioppilasteatterin "Lapualaisoopperassa" (1966) sekä KOM-teatterin eri produktioissa.


title: Heikki Kinnunen

text: Heikki Kinnunen on myös levyttänyt lähes kaksisataa laulua. Tunnetuin levytyksistä lienee vuodelta 1987 peräisin oleva "Prinsessan sukkanauha".


title: Heikki Kinnunen

text: Kinnunen oli 1990-luvulla julkisuudessa yrityksensä taloudellisten vaikeuksien, erityisesti verovelkojen vuoksi. Syksyllä 1999 Kinnunen tuomittiin seitsemän kuukauden ehdollisen vankeusrangaistukseen veroasioista. Kinnunen on laskenut saavansa maksettua verovelat loppuun 74-vuotiaana.


title: Heikki Kinnunen

text: Kinnunen on kertonut tv-koomikkorooleistaan Ällitällistä ÄWPK:hon Jukka Annalan tv-tietokirjassa "Toopelivisio" (Teos, 2006).


title: Heikki Kinnunen

text: Tällä hetkellä Kinnunen on Tampereen Teatterin palveluksessa. Hän ilmoitti loppukesästä 2008 vetäytyvänsä eläkkeelle huhtikuussa 2009, jolloin hän täyttää 63 vuotta. Hän jatkaa näyttelemistä vapaana taiteilijana.Iltasanomat Heikki Kinnusella ulosotossa 240 000 euroa. viitattu 27.2.2009


title: Heikki Kinnunen

text: Vuonna 2009 Kinnunen palkittiin Pro Finlandia -kunniamerkillä.


title: Heikki Kinnunen

text: Vuonna 2012 Kinnunen palkittiin Elämäntyöstään Kultaisella Venlalla.


title: Heikki Kinnunen

text: Vuoden 2016 maaliskuussa ilmestyi Tammen kustantama ja Elisa Heilalan kirjoittama Kinnusen elämäkertakirja "Heikki Kinnunen Tarinankertojan elämät" (EAN: 9789513187378).


title: Heikki Kinnunen

text: Vuonna 2018 Kinnunen nähdään Mielensäpahoittajana elokuvassa "Ilosia aikoja, Mielensäpahoittaja" edellisessä elokuvassa pääroolin tehneen Antti Litjan sairastuttua.


title: Heikki Kinnunen

text: Kinnunen vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Mikkelissä, jonka jätti 18-vuotiaana aloitettuaan Teatterikorkeakoulun Helsingissä. Kinnunen asuu avoliitossa puvustaja Marianne Pietiläisen kanssa. Aiemmin hän on ollut naimisissa Rose-Marie Prechtin ja Satu Silvon kanssa, jotka molemmat ovat näyttelijöitä. Näyttelijä Santeri Kinnunen syntyi avioliitosta näyttelijä Rose-Marie Prechtin kanssa. Liitosta näyttelijä Satu Silvon kanssa Kinnusella on lapset Vilma ja Paavo, jotka jäivät erossa vuonna 2002 isälle. Kinnunen on vapaamuurari.Mukana myös muun muassa albumeilla "Soi-tin-me-not" (1985) ja "Hui-Hai" (1987). (Diskografia ei ole täydellinen)


title: Luettelo mediasoittimista

text: Luettelo mediasoittimista


title: Pimeys

text: Pimeys on näkyvän valon puuttumista.


title: Pimeys

text: Tähtitieteellisen pimeyden katsotaan vallitsevan silloin, kun Aurinko on yli 18 astetta horisontin alapuolella. Silloin Auringon valoa ei siroa ilmakehän molekyyleistä juuri lainkaan ja yötaivaan kirkkaus on vain 1/400 000-osa siitä, mitä se on Auringon ollessa juuri horisontissa. Kun Aurinko on 12–18 astetta horisontin alapuolella, vallitsee "tähtitieteellinen hämärä", jolloin on käytännössä myös jo täysin pimeää.


title: Pimeys

text: Suomessa ei tule missään täyttä pimeyttä toukokuun ja heinäkuun välillä. Suomessa kaikkein pimeimmät yöt esiintyvät alkusyksyllä elokuun lopun ja syyskuun aikana. Silloin maa on tumma ja lumeton, ja puiden lehdet vähentävät ulkovalaistuksen leviämistä taivaalle. Päiväntasaajalla pimeys (astronominen hämärä) kestää joka yö vuoden ympäri vähän yli 10 tuntia.


title: Sapatti

text: Sapatti () on juutalaisuudessa viikoittainen lepopäivä, jota vietetään juutalaisen viikon viimeisenä päivänä, lauantaina. Sapatti perustuu Ensimmäisen Mooseksen kirjan luomiskertomukseen, jossa Jumala lepäsi luomisen seitsemäntenä päivänä. Sapatti on asetettu myös neljäntenä käskynä kymmenessä käskyssä (2. Moos. 20:8–12). Juutalaiset ovat noudattaneet sapattia mahdollisesti jo 1000-luvulta eaa. alkaen. Sapattia vietti pyhäpäivänään myös kristillinen alkuseurakunta, ja sitä viettää edelleen osa nykyisistä kristillisistä seurakunnista. Suurin sapattia viettävä kristillinen ryhmä on seitsemännen päivän adventistit.


title: Sapatti

text: Sapatin tarkoitus on ensisijaisesti lepo ja yhdessäolo. Sapattina ei tehdä työtä, eikä hoideta omia askareita. Sapatin vietto alkaa perjantaina auringonlaskun aikaan perheaterialla, jolloin myös sytytetään kynttilöitä. Lauantaiaamuna järjestetään sapattijumalanpalvelus. Sapatti päättyy lauantaina pimeäntulon jälkeen "havdala"-seremoniaan. Vanhoillisimmissa juutalaisuuden suuntauksissa noudatetaan tiukkoja rajoituksia sen suhteen, millaista työtä sapattina saa tehdä.


title: Sapatti

text: Sapatti on juutalaisuuden tärkein rituaali ja ainoa, joka mainitaan kymmenessä käskyssä. Se on myös juutalaisten tärkein juhlapäivä, jopa tärkeämpi kuin jom kippur, sillä sapattina Tooraa kutsutaan lukemaan useampi seurakunnan jäsen kuin jom kippurina.


title: Sapatti

text: Sapatti on juutalaisille aika osoittaa kiitollisuutta omasta elämästään ja yhteisöstään sekä tilaisuus henkiselle kasvulle. Sapatti on ennen kaikkea lepopäivä. Rentoutumisen lisäksi sapatissa on kyse myös tietoisuudesta Jumalan luomistyöstä ja paosta Egyptistä, juutalaisesta identiteetistä, nautinnosta ja henkisyydestä. Sapatti tarjoaa myös esimakua rauhaisasta ja yltäkylläisestä tulevaisuudesta.


title: Sapatti

text: Harras juutalainen aloittaa sapattiin valmistautumisen perjantai-iltapäivällä. Koti siivotaan ja perhe peseytyy ja pukeutuu huolitellusti. Pöytä katetaan hienoksi ja päivällinen valmistetaan. Tarpeelliset valot sytytetään valmiiksi ja ruokaa valmistetaan myös seuraavaksi päiväksi, sillä valojen sytyttäminen ja ruoanlaitto ovat sapatin aikana kiellettyä.


title: Sapatti

text: Sapatti alkaa illalla, sillä luomiskertomuksessa ilta ilmoitetaan vuorokauden alkuna. Ennen sapatin alkua perheen nainen sytyttää kaksi sapattikynttilää ja lausuu siunauksen. Sapattikynttilät sytytetään viimeistään 18 minuuttia ennen auringonlaskua. Sen jälkeen perhe käy joskus 45 minuuttia kestävässä sapattipalveluksessa. Palattuaan kotiin perhe syö kotonaan päivällisen, jota ennen perheen mies lausuu "kiddushin", viinimalja kädessä lausuttavan rukouksen, joka pyhittää sapatin. Sapattikattaukseen kuuluu kynttilöitä ja kynttilänjalkoja, kaksi "challa"-leipää liinalla peitettynä, viinimalja ja talon paras astiasto.. Koska sapattia kehotetaan Raamatussa yhtäällä ”muistamaan”, toisaalla ”noudattamaan”, perjantai-iltana on tapana sytyttää vähintään kaksi kynttilää. Joskus kynttilöitä on yksi jokaista perheenjäsentä kohden. Ateria aloitetaan leivällä, jolle lausutaan siunaus. Aterian jälkeen perhe viettää aikaa yhdessä keskustellen tai lukien Tooraa.


title: Sapatti

text: Sapattiaamun jumalanpalvelus järjestetään perinteisesti lauantaiaamuna kello yhdeksän ja kahdentoista välillä. Sen lisäksi perinteiseen sapattiin kuuluvat iltajumalanpalvelus perjantai-iltana ja iltapäivän jumalanpalvelus lauantaina iltapäivällä. Reformijuutalainen sapattijumalanpalvelus voidaan pitää perjantai-iltana, lauantai-iltapäivänä tai lauantai-iltana. Jumalanpalveluksen yksityiskohdat vaihtelevat pitopäivän, maan ja synagogan mukaan. Sapattijumalanpalvelus järjestetään rukoushuoneessa, joka voi sijaita sisällä tai ulkona. Osanottajat pukeutuvat usein huolitellusti, ja jotkut peittävät päänsä kipalla tai huivilla. Jokaiselle osanottajalle on varattu rukouskirja ("siddur"). Sapattirukoukset käsittelevät usein Jumalan ylistystä sekä sapattiin liittyviä asioita kuten luomiskertomusta ja pakoa Egyptistä. Tilaisuudessa luetaan Tooraa ääneen ja rabbi tai seurakunnan johtaja pitää saarnan. Tilaisuuteen kuuluu musiikkia ja laulua sekä ruokailu ("kiddush").


title: Sapatti

text: Jumalanpalveluksen jälkeen perhe syö ja viettää jälleen aikaa yhdessä eri tavoin. Sapatti päättyy noin 40 minuuttia auringonlaskun jälkeen lauantai-iltana, kun taivaalla on näkyvissä kolme tähteä. Sapatin lopuksi suoritetaan "havdala"-rituaali, jossa lausutaan siunauksia.


title: Sapatti

text: Sapattina työskentely on kielletty. Työskentelyä merkitsevä hepreankielinen sana "melachah" esiintyy lähinnä vain sapattia ja juhlapäivien rajoituksia koskevissa kirjoituksissa. Se viittaa lähinnä sellaiseen työskentelyyn, joka tuottaa jotain tai jolla hallitaan elinympäristöä. Koska sanaa käytettiin sapatin ja muiden juhlapäivien lisäksi vain pyhäkön rakentamisen yhteydessä, rabbit määrittelivät kielletylle työskentelylle 39 kategoriaa, jotka kaikki esiintyivät pyhäkön rakentamisessa. Näiden lisäksi kielletyiksi määriteltiin myös kaikki samansisältöiset työt tai samaan tulokseen pyrkivät, sekä niiden tekemiseen käytettyjen välineiden käyttö. Esimerkiksi vasaran käyttö rakentamiseen on kielletty, mutta ei sen käyttö pähkinöiden särkemiseen. Kiellettyä on myös matkustaminen, myyminen, ostaminen ja muut arkityöt, jotka rikkovat sapatin henkeä. Mitä tahansa sapattirajoitusta saa kuitenkin rikkoa hengenhädässä.


title: Sapatti

text: Nykyaikana yleisiä toimintoja, joita sapattina eivät etenkään vanhoilliset ortodoksijuutalaiset harjoita, ovat esimerkiksi:"Sapatinmatka" on matka, jonka oikeauskoinen juutalainen saa sapattina kävellä kaupungin ulkopuolelle. Sen pituus on kuusi stadionia, noin runsas kilometri.


title: Sapatti

text: Sähkölaitteen käynnistäminen on kielletty, sillä se rinnastetaan tuleen. Autoa ei saa ajaa monestakaan syystä, sillä se esimerkiksi toimii tulen avulla ja sillä kuljetetaan asioita julkisesti. Jotkin vanhoilliset juutalaisperheet turvautuvat siksi usein ei-juutalaisten naapuriensa apuun näitä koskevissa asioissa.


title: Sapatti

text: Lisäksi on kiellettyä kantaa, käyttää tai koskettaa käsin tiettyjä esineitä ("muktzah"). Näihin luetaan muun muassa tarpeettomat esineet, arvokkaat esineet, työvälineet, Toorassa kielletyt esineet sekä sapattina kielletyn asian tekemiseen tarkoitetut esineet. Mitään tavaraa ei myöskään saa kantaa yksityisen alueen kuten kodin sekä ulkopuolisen maailman välillä.


title: Sapatti

text: Sapatti on luultavasti vanhin edelleen noudatettu viikoittainen uskonnollinen rituaali. Juutalaiset noudattivat sapattia ilmeisesti jo viimeistään 1000-luvulla eaa. kuningas Daavidin aikana, ja varmasti 700-luvulla eaa.


title: Sapatti

text: Sapatilla ei tiedetä olleen esikuvaa. Juutalaiset olivat ilmeisesti ainoa Lähi-idän kansa, joka vietti sapattia. Muilla Lähi-idän muinaisilla kansoilla oli omat lepopäivänsä, mutta niiden tarkoitus ja esiintyminen kalenterissa olivat erilaiset kuin sapatin. Babylonialaisilla oli "sapattu", kerran kuukaudessa täysikuun aikaan vietetty ”sydämen lepopäivä”, ja viisi kuukausittaista lepopäivää, jotka eivät kuitenkaan noudattaneet seitsenpäiväistä jaksoa. Näiden päivien suhdetta juutalaisten sapattiin ei kuitenkaan ole pystytty osoittamaan, ja vaikka sapatti olisikin niistä syntynyt, sen luonne olisi muuttunut täysin erilaiseksi. Myös Siinailla asuneet keniitit viettivät lepopäivää, joka ei kuitenkaan ollut viikoittainen.


title: Sapatti

text: Sapatin merkitys ja varhaiset säännöt kuvataan Vanhassa testamentissa eli Tanakissa. Sen alussa on kaksi luomiskertomusta, joista uudemmassa mainitaan seitsemäs päivä lepopäivänä, jolloin Jumala oli saanut luomistyön valmiiksi. Heprean sana "šabbat" merkitseekin lopettamista.


title: Sapatti

text:
Sapatti mainitaan Raamatussa varsinaisesti ensi kerran israelilaisten saapuessa Siinaille pakomatkallaan Egyptistä (2. Moos. 16:23–26). Tässä kohdassa Jumala viittaa sapattiin jo yleisesti tunnettuna lepopäivänä.
Myöhemmin samassa kirjassa Mooses toi vuorelta kymmenen käskyä, joista neljäs määräsi lepopäivän pyhitettäväksi (2. Moos. 20:8–11).


title: Sapatti

text: Sapatin vakavuutta noihin aikoihin kuvaa kertomus, jossa israelilaisten matkatessa erämaassa yksi heistä löydettiin keräämässä polttopuuta. Mies vietiin Mooseksen ja Aaronin eteen ja vangittiin odottamaan tuomiota. Jumala tuomitsi hänet kuolemaan kivittämällä, ja heimo pani rangaistuksen täytäntöön (4. Moos. 15:32–36).


title: Sapatti

text:
2. Mooseksen kirjassa käskyn perusteena on luomisen lopun levon muistaminen, mutta 5. Mooseksen kirjassa se perustellaan juutalaisten Egyptistä vapatumisen muistamisella. Mooseksen 2. kirjan luvussa 31 sapatti määritellään ikuiseksi liitoksi Jumalan ja hänen kansansa välillä.
2. Mooseksen kirjassa on jo tiettyjä tarkkaan ilmoitettuja sääntöjä siitä, mitä sapattina ei saa tehdä. Työt oli pysäytettävä, mutta joitain uskonnollisia rituaaleja kuten uhraamista sai harjoittaa, ja tiettyjä uhrauksia jopa edellytettiin sapattina. Kylväminen ja niittäminen oli kielletty samoin kuin kaikki rakentaminen, myös ilmestysmajan.


title: Sapatti

text: Myöhemmissä kirjoissa sapatin merkitys kasvoi niin, että se yhdistyi kaikkiin juutalaisuuden osa-alueisiin. Sapatin merkityksen juutalaisille tiesivät myös näiden viholliset, jotka ajoittivat hyökkäyksensä Juudaan usein juuri sapatiksi.


title: Sapatti

text: Ajanlaskun alkuvuosisatoihin mennessä sapatista oli kehittynyt juutalaisille ilon ja ruoan juhla alkuaikojen kuolemanuhan alla suoritetun velvollisuuden sijaan. Sapatin merkitys juutalaisille kasvoi Babylonian vankeuden aikana ja sen jälkeen, ja sääntöjen määrä kasvoi moninkertaiseksi. 100-luvulla rabbit opettivat, että sapatti on tärkeämpi kuin muut lait: se on kymmenestä käskystä pisin ja Tooran 613 laista useimmin mainittu.


title: Sapatti

text: Sapattia viettää pyhäpäivänään myös osa nykyisistä kristillisistä seurakunnista, kuten Seitsemännen päivän baptistit, Seitsemännen päivän adventtiseurakunta ja Herran Kansa.


title: Sapatti

text: Kirkkohistorioitsijoiden mukaan ensimmäisillä vuosisadoilla kaikki kristilliset seurakunnat viettivät sapattia lepopäivänään. 300-luvun alussa alkoi Rooman seurakunnasta muotoutua valtionkirkko, joka sai loppuhuipennuksensa 500-luvun alussa. Näiden muutosten lomassa kirkko muokkautui osittain silloisen yhteiskunnan mukaisesti. Yksi muutos oli se, että kirkko lopetti sapatin vieton ja siirtyi viettämään lepopäivänään ja jumalanpalveluspäivänään Rooman valtakunnan virallista lepopäivää sunnuntaita. Monet tutkijat kuten myös katolinen kirkko sijoittavat tämän lepopäivämuutoksen vuoteen 364, jolloin katolisessa (ei ekumeenisessa) Laodikean konsiilissa paavi Liberiuksen johdolla kehotettiin kirkon jäseniä sapatin sijasta alkamaan kunnioittaa sunnuntaita.


title: Sapatti

text: Raamatun mukaan Jeesus itse vietti juutalaisena sapattia, mutta kiisteli rabbiinien kanssa tarkoista sapattisäännöistä. Jeesus koetti palauttaa sapatin sen alkuperäiseen tarkoitukseensa ilon, vapauden ja rauhan päiväksi ja sanoi: ”sapatti on asetettu ihmistä varten eikä ihminen sapattia varten” (Mark. 2:27).


title: NR-30

text: NR-30 oli neuvostoliittolainen monissa Neuvostoliiton ja Varsovan liiton lentokoneissa käytetty konetykki. Sen suunnittelijat olivat Aleksandr Emmanuilovitš Nudelman ja Aron Abramovitš Rihter ja se otettiin käyttöön vuonna 1954.


title: NR-30

text: NR-30 oli yksiputkinen, lukkorekyyliperiaatteella toimiva 30 mm tykki. Ase oli periaatteelliselta ratkaisultaan suurennettu versio vuonna 1949 käyttöön tulleesta samojen suunnittelijoiden käsialaa olevasta 23 mm NR-23-tykistä. Tykin tehokas patruuna ja siitä johtuvat suuret rekyylivoimat edellyttivät suujarrun käyttöä, tarkoituksena estää ampuvan koneen rungon vaurioituminen ammuttaessa.


title: NR-30

text: NR-30 tykkiä käytettiin MiG-19 -koneessa, joissakin MiG-21 malleissa, Suhoi Su-7 -koneessa ja Suhoi Su-17 -koneessa. Se oli käytössä myös Shenyang J-6 -koneessa, joka oli Kiinan kansantasavallan kopio MiG-19:stä. Kiinalaiset valmistivat myös omaa versiotaan, "Type-30", joka oli ominaisuuksiltaan hiukan erilainen, mutta käytännössä toiminnaltaan samanlainen kuin NR-30.


title: NR-30

text: Tykkiä saatettiin käyttää myös Almaz-sarjan sotilasavaruusasemissa.


title: Länsi-Herttoniemi

text: Länsi-Herttoniemi () on Helsingin 43. kaupunginosaan eli Herttoniemeen kuuluva osa-alue. Alue sijaitsee Herttoniemen metroasemalta pohjoiseen, metron ja Itäväylän länsipuolella. Länsi-Herttoniemestä pohjoiseen avautuvat Viikin laajat ulkoilualueet.


title: Länsi-Herttoniemi

text: Länsi-Herttoniemi on Helsingin ensimmäisiä lähiöitä, ja sen rakentaminen on alkanut jo 1940-luvun lopulla. Pääosa alueen taloista on 4–5-kerroksisia ja rapattuja, mutta alueella on myös muutamia omakotialueita.


title: Länsi-Herttoniemi

text: Asukkaita osa-alueella on noin 8500 (2014 alussa); työpaikkoja alue tarjosi 1534:lle (31.12.2012).


title: Länsi-Herttoniemi

text: Herttoniemen kartano palstoitti 1900-luvun alussa alueelleen noin 70 huvilatonttia, josta suurin osa oli nykyisen Herttoniemenrannan alueella. Huvila-asutusta, joka muuttui 1930–1940-luvuilla vakituiseksi, oli myös Saunalahden eteläpäässä ja itärannalla. Viimeiset huvila-asukkaat poistuivat 1970-luvulla, ja huvilat on yhtä lukuun ottamatta purettu. Huvila-asutusta palveli mm. kansakoulu, joka sijaitsi nykyisten Hiihtäjäntien ja Sivakkapolun välisellä alueella.


title: Länsi-Herttoniemi

text: Metroradan länsipuolinen yhtenäinen suurimmaksi osaksi 1950-luvulla rakennettu kerrostaloalue keskittyy Hiihtomäentien ja Eränkävijäntorin ympärille. Bussi 81 Herttoniemen metroasemalta kulkee Hiihtomäentietä pitkin torin kautta Siilitielle. Torilla on Alepa, R-kioski ja baareja sekä torin vieressä Hertsikan ala-asteen koulun Ahmatien toimipiste. Luonteenomaista alueen suunnittelulle on talojen sijoittelu maastoon niin, että korttelien keskelle jää isoja puistoalueita. Alueen pohjoisosassa lähellä Siilitietä on Herttoniemen sairaala, urheilukenttä ja Herttoniemen yhteiskoulu.


title: Länsi-Herttoniemi

text: Eränkävijäntorin ja metroradan väliin jää tiivis, arkkitehtuuriltaan yhtenäinen omakotialue. Rintamamiestalojen tontit ovat pienehköjä, ja korttelien keskelle jää kallioisia puistoja. Yksi puistoista on nimetty Ilvestiellä 1950-luvulla tyttärensä luona asuneen Nobel-kirjailija Frans Emil Sillanpään mukaan.


title: Länsi-Herttoniemi

text: Siilitie alkaa Siilitien metroasemalta ja jatkuu kaartaen pohjoiseen aina Viikintielle asti. Sen itä/koillispuolelle jää laaja luonnon muotoja mukaileva kerrostaloalue. Myös tien länsipuolelle on 1990-luvulla rakennettu joitakin uusia kerrostaloja. Siilitien päässä on kaksi pientaloaluetta, Viikintien molemmin puolin. Viikintien vartta on viime aikoina tiivistetty uusilla rakennuksilla.


title: Länsi-Herttoniemi

text: Muutamaa hiihtämiseen liittyvää nimeä lukuun ottamatta (mm. Hiihtomäentie) suurin osa Länsi-Herttoniemen teistä on nimetty eläinten mukaan – esimerkiksi Siilitie, Karhutie, Susitie, Ahmatie ja Oravatie. Länsi-Herttoniemen naapuriosa-alue Itä-Herttoniemi on nykyisin nimeltään Roihuvuori.


title: Länsi-Herttoniemi

text: Majavatien päässä sijaitsi 1950-luvulla Herttoniemen hyppyrimäki, joka oli Helsingin suurin. Mäen Fastholmaan päin viettävä alastulorinne on yhä olemassa. Herttoniemen hyppyrimäessä järjestettiin joka talvi useita kilpailuja. Mäessä voitiin hypätä enimmillään 50 metrin hyppyjä. Kun mäki purettiin 1960-luvulla, se korvattiin Herttoniemen urheilukentän länsipuoliselle, ensimmäisen maailmansodan aikaisin vallituslaittein varustetulle kalliolle rakennetulla jonkin verran pienemmällä mäellä. Tätä mäkeä ei enää voitu juuri käyttää kilpailutarkoituksiin. Mäen viereen oli asennettuna myös Pertti (Spede) Pasasen kehittämä linkokoneisto. Urheilukentän länsipuolisella kalliolla on myös pieni laskettelurinne. Herttoniemessä toimivat talvisin urheiluseurat Helsingin Työväen Hiihtäjät, jolla oli Hiihtomäentien varrella tukikohtanaan (yhä käytössä oleva) Hirvenpään maja, ja Helsingin Hiihtäjät, jonka maja sijaitsi Viilarintien ja Viikintien risteyksen kohdalla.


title: Mediasoitin

text: Mediasoitin, mediatoistin tai multimediakiintolevy on laite, jolla voidaan toistaa digitaalisesti tallennettua musiikkia, videoita tai valokuvia television ja stereoiden kautta. Laite voi toistaa median joko suoraan verkosta, tai laitteen omalta tallennusmedialta.


title: Mediasoitin

text: Soitin kytketään järjestelmään joko langallisesti Ethernet, USB- tai FireWire-liitäntää käyttämällä, tai langattomasti WLANin tai Bluetoothin yli. Ohjelmat voidaan toistaa esimerkiksi DLNAn avulla. Osa laitteista sisältää kiintolevyn, jolloin multimediatiedostot voidaan ladata tietokoneelta, jossa levy näkyy kiintolevyasemana kuten mikä tahansa muukin ulkoinen kiintolevy. Jos kiintolevyä ei ole, tiedostot toistetaan soittimeen kytketystä ulkoisesta kiintolevystä tai muusta USB-massamuistista. Joissain malleissa laitteeseen on integroitu audiotehovahvistin ja musiikkikäyttöön tarkoitetut laitteet saattavat itsenäisesti osata toistaa Internet radioasemien ohjelmia.


title: Mediasoitin

text: Soitinta käytetään kaukosäätimen välityksellä, kuten muitakin useimpia viihde-elektroniikkalaitteita. Soittimen käynnistyttyä mallista riippuen soittimen omaa valikkoa tai kiintolevyn kansioita selaillen toistetaan haluttu tiedosto. Yleensä soitin tukee kappaleita (eng. chapters) videon toistossa, joiden avulla tietyn kohtauksen / kohdan etsiminen videosta on helppoa. Kuten optisissa elokuvalevyissä, useat ääniraidat sekä tekstitykset tiedostossa ovat mahdollisia, ja ne valitaan soittimesta. Kappaleet, ääniraidat sekä tekstitykset "muxataan" esim. matroska kääreeseen. Yleensä soitin tukee resoluutiota 1080p tarkkuuteen asti.


title: Mediasoitin

text: Audiokäyttöön tehdyissä laitteissa on vähintään linjatasoinen RCA-liitin vahvistimeen ja yleensä myös optinen digitaalinen liitäntä.


title: Mediasoitin

text: Multimediasoittimessa on lisäksi yleensä vähintään HDMI- ja CVBS-liitännät televisioon (tai muuhun näyttölaitteeseen) liittämistä varten. Soittimessa voi olla myös USB-liitin sekä muistikorttipaikka tiedostojen toistoa varten. USB-liitintä voidaan käyttää mahdollisesti myös Firmware-päivitykseen, jolla saadaan parannettua soittimen ominaisuuksia ja/tai toimintaa. Joissain multimediakiintolevyissä on myös Ethernet-liitin internetyhteyttä varten, jolloin soittimen kautta voidaan katsoa esim. YouTube videoita. Samaan tarkoitukseen soittimessa voi olla myös langaton yhteys, kuten Wi-Fi.


title: Mediasoitin

text:
Tässä on lueteltu tiedostomuodot tai koodeekit, joita multimediakiintolevyt yleensä tukevat.
Yleisimpiä mediasoittimien valmistajia.


title: Säyneinen

text: Säyneinen () oli Pohjois-Savossa sijainnut Suomen kunta. Se itsenäistyi Kaavin pitäjästä vuonna 1924 ja liitettiin vuonna 1971 Juankosken kuntaan. Säyneinen on ollut vuoden 2017 alusta alkaen osa Kuopiota.


title: Säyneinen

text: Säyneisen naapurikunnat olivat Juankoski, Juuka, Kaavi, Muuruvesi, Nilsiä ja Rautavaara.


title: Säyneinen

text: Kirkonkylällä eli Säyneisen taajamassa on kotiseutumuseo, urheilukenttä, kaukalo, sivuapteekki, kirkko, nuorisoseurantalo ja ulkoilmanäyttämö. Säyneisessä toimi alakoulu kesään 2015 asti, viimeisen lukuvuoden aikana 2014–15 koulussa oli 16 oppilasta.


title: Säyneinen

text: Hirvisaari, Koskenala, Likosaari, Siikajärvi, Säyneinen, Tuohisaari, Viitaniemi, Venäänaho, Konttimäki, Pisankoski, Losomäki. Koskenala ja Tuohisaari ovat maarekisterissä olevia termejä, eivät varsinaisia eläviä kyliä.


title: Säyneinen

text: Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajausten mukaan Säyneisissä ei ollut lainkaan taajamia. Vuosina 1990–2011 Säyneisen kirkonkylä laskettiin taajamaksi, mutta ei enää vuonna 2014.


title: Säyneinen

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Säyneisten väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1930–1960.


title: Säyneinen

text: Säyneisten seurakunta muodostettiin vuonna 1921 erottamalla Kaavista alue, jolla oli 2 583 asukasta.


title: Säyneinen

text: Säyneisen kirkon ovat suunnitelleet Sakari Honkavaara ja Esko Suhonen. Se on rakennettu vuosina 1939–1940. 350-istumapaikkainen Säyneisen kirkko edustaa 1940-luvun funktionalismin romanttista tyylisuuntaa. Alttaritaulun paikalla on risti, mutta myös entisöity vanha alttaritaulu palautettiin vuonna 2002 näkyville kirkkosaliin. Kirkkorakennuksen yhteydessä on myös seurakuntasali.


title: Loot

text: Loot oli Raamatun Ensimmäisen Mooseksen kirjan mukaan Abrahamin veljenpoika. Hän vaelsi Kaldean Urista Kanaaninmaahan ja asettui Abrahamista erottuaan Jordaniaan asumaan lakeudelle.


title: Loot

text: Loot pakeni perheineen Sodoman ja Gomorran hävitystä. Kertomus Lootin vaimosta, joka paetessaan katsoi taakseen ja muuttui suolapatsaaksi, kuvastaa useiden kristittyjen mukaan käsitystä siitä, että Jumalan toimien tarkastelu on kuolemansynti.


title: Loot

text: Lootin tyttäret harrastivat juopuneen Lootin kanssa sukurutsaa, jonka seurauksena syntyivät pojat Ben-Ammi ja Moab.


title: Kaf

text: Kaf on monen seemiläisen kielen aakkoston 11. kirjain. Se sisältyy muun muassa heprealaiseen, foinikialaiseen, arabialaiseen ja aramealaiseen kirjaimistoon. Se on kreikkalaisen kapan, latinalaisen K:n ja kyrillisen К:n edeltäjä. Kirjaimen nimi tulee kättä tarkoittavasta sanasta: sana tarkoittaa yhä kämmentä sekä nykyhepreassa että -arabiassa.


title: Kaf

text: Heprean kielessä kaf ääntyy /k/, jos sen sisällä on piste ("dageš lene"). Kirjaimella on myös pisteetön muoto, jolloin se ääntyy kuten ḥet (foneettisessa merkinnässä /x/), samankaltaisena kurkkuäänteenä kuin saksan 'ch' esimerkiksi sanassa "ich". Sanan alussa kaf on aina pisteellinen.


title: Kaf

text: Kaf on myös yksi niistä heprean kirjaimista, jotka kirjoitetaan eri tavalla sanan lopussa: sillä on "sofit"- eli loppumuoto kaf sofit. Heprealaisessa numerojärjestelmässä kafilla on lukuarvo 20. Kaf sofitin lukuarvo on 500.


title: Kaf

text: Kieliopillisesti kaf toimii sanan alussa prepositiona, joka voi tarkoittaa muun muassa "niin kuin", "kuten" tai "mukaan". Se on lyhennys sanasta כּמו ("kəmo"). Kaf sofit puolestaan on sanan lopussa yksikön toisen persoonan omistusliite ja objektimuoto.


title: Kaf

text: Esimerkkejä:


title: Juuda

text: Juuda on Raamatun Vanhassa testamentissa Jaakobin ja Lean poika, josta Juudan heimon sanotaan polveutuneen.


title: Juuda

text: Juudan heimo oli alkujaan vain yksi Israelin 12 heimosta, mutta se kasvoi vähitellen niistä ylivoimaisesti suurimmaksi ja merkittävimmäksi. Sen mukaan ovatkin juutalaiset saaneet nimensä. Juudan heimon mukaan sai nimensä myös Juudan kuningaskunta, joka syntyi, kun Israelin kuningaskunta Salomon kuoleman jälkeen jakautui kahtia. Sen pääkaupunkina oli Jerusalem.


title: Leevi

text: Leevi ("לֵוִי") on Raamatun Vanhassa testamentissa Jaakobin ja Lean poika. Hän esiintyy Raamatussa sekä Leevin heimon että leeviläisen pappissäädyn, leeviläisten, kantaisänä. Hänen poikiaan olivat Gerson, Kehat ja Merari.


title: Jätkäsaari

text: Jätkäsaari () on Helsingin kaupungin Kampinmalmin peruspiiriin ja Länsisataman kaupunginosaan kuuluva osa-alue. Aikoinaan alue muodostui kolmesta saaresta, jotka Jätkäsaaren lisäksi olivat Hietasaari (Sandholmen) ja Saukko (Uttern), yhdestä luodosta (Saukonkari tai -paasi, ), sekä niiden välisistä, nyttemmin täytetyistä vesialueista. Nykyään Jätkäsaaren erottaa manteresta 1990-luvulla kaivettu Ruoholahdenkanava.


title: Jätkäsaari

text: Alueen suomenkielinen nimi on käännetty ruotsista. Tuolloin kuviteltiin nimen osan "bus" viittaavaan satamajätkiin ("hamnbuse"). Myöhemmin se on yhdistetty kauppalaivaa tarkoittavaan muinaisruotsin sanaan "buza". On muitakin ehdotuksia: "bus" on nimittäin ruotsin paikallisissa murteissa tarkoittanut mörköä. Mörkösaareksi Jätkäsaari oli merkitty joihinkin karttoihin ainakin v. 1912. Toisissa selityksissä etsitään alkulähdettä sanoista "buts" (kumpare) tai "bu/bo" (karja). Todennäköistä on kuitenkin, että "bus" liittyy jotenkin vanhaan satamapaikkaan.


title: Jätkäsaari

text: Asukkaita alueella oli vuoden 2005 alussa 2 318 (1.1.2005) ja työpaikkoja vuoden 2003 lopussa 1 033 (31.12.2003). Tuolloin suurin osa Jätkäsaaresta oli vielä satamakäytössä ja asuntoalueita oli vain sen pohjoisosassa.


title: Jätkäsaari

text: Saaren asutushistoria alkaa 1800-luvulta. Vuonna 1865 Jätkäsaaressa oli kirjoilla vain parikymmentä vakituista asukasta pienissä mökeissään. Enemmänkin saari toimi herrasväen huvilakaupunkina ja helsinkiläisten virkistysalueena. Kesäisin siellä uitiin ja talvella laskettiin mäkeä. Satama päätettiin rakentaa Jätkäsaareen vuonna 1911, mutta silti vielä 1916 kaupunki rakensi sinne uimalan, joka tosin jouduttiin purkamaan jo kolme vuotta myöhemmin. Sataman rakennustyöt aloitettiin vuonna 1913 ja saari yhdistettiin mantereeseen leveällä sillalla, jonka keskellä kulki myös rautatie. Sitä pitkin vuonna 1890 rakennetun satamaradan uusi haara kulki saareen ja satamaan valmistui pitkä laituri. Liikennöinti radalla alkoi 1916. Viereiset Hietasaari ja Saukko (josta oli louhittu kiveä mm. Uspenskin katedraalin rakentamiseen) sulautettiin tasoittamalla ja täyttämällä Jätkäsaaren satama-alueeseen. Koko tämän yhtenäisen alueen nimitys Jätkäsaareksi vakiintui 1928 lähtien. 1930-luvulla Länsisatamaksi kutsuttu alue jakaantui kahteen osaan: valtameriliikenteen linjalaivoille varattuun Hietalahden satamaan ja Saukon hiilisatamaan, joka oli avattu 1925. Ennen sotia alue oli hyvää vauhtia kehittymässä Helsingin suurimmaksi satamaksi. Maailmansota keskeytti tämän kehityksen ja 30-luvun huippulukemiin päästiin uudelleen vasta 1955.


title: Jätkäsaari

text: Liikenteellisesti satama oli Helsingin suurin 1960-luvulta lähtien, ja laajentaminen jatkui 1970-luvulla. Aluetta laajennettiin edelleen merialueita täyttämällä, ja kun myös osa Jätkäsaaren pohjoispuolella sijainneesta lahdesta täytettiin, Jätkäsaari muuttui suureksi niemeksi. Seuraavina vuosikymmeninä Länsisataman liikenne kasvoi äärirajoilleen. Juna- ja rekkakuljetukset satamasta ja satamaan alkoivat käydä ylivoimaisiksi keskustan liikennejärjestelyiden näkökulmasta. Lähes 100-vuotiaan sataman oli aika muuttaa väljemmille vesille Vuosaareen. Viimein, marraskuussa 2008 ympyrä sulkeutui: tavaraliikenne siirtyi kokonaisuudessaan Vuosaareen ja vain Viroon (lähinnä Tallinnaan) suuntautuva henkilöliikenne jäi Länsisataman Länsiterminaaliin. Entisen valtavan konttisataman tilalle ryhdyttiin rakentamaan uutta asuinaluetta. Viimeisetkin ratakiskot purettiin alkuvuodesta 2009 ja entiseen satamaradan kuiluun rakennettiin Baanaksi nimetty kevyen liikenteen väylä.


title: Jätkäsaari

text: Koko Jätkäsaaren alue on laajuudeltaan yli 100 hehtaaria. Laivapojankadun pohjoispuolinen osa saaresta rakennettiin asuntoalueeksi jo 1990-luvulla osana Ruoholahden rakennusprojektia, ja samalla rakennettiin myös Ruoholahdenkanava, joka erotti alueen jälleen saareksi. Suurin osa Jätkäsaaresta jäi kuitenkin vielä sataman käyttöön.


title: Jätkäsaari

text: Sen jälkeen kun rahtilaivasatama vuonna 2008 oli siirretty Vuosaareen, Jätkäsaareen aletiin vuonna 2010 rakentaa uutta, 18 000 asukkaan ja 6 000 työpaikan kaupunginosaa osana Länsisataman aluerakentamisprojektia. Ensimmäisiä taloja päästiin rakentamaan, kun maaperä oli ensin puhdistettu ja katuja rakennettu. Alueelle rakennettiin myös imujätejärjestelmä "Rööri", joka valmistui vuoden 2014 alussa.


title: Jätkäsaari

text: Sataman vanha Huutokonttori on muutettu pelastusasemaksi ja se toimii myös Jätkäsaaren infokeskuksena ja kirjastona. Länsisataman viereen on valmistunut mm. Verkkokauppa.comin uusi megamyymälä sekä Tallink Siljan pääkonttori. Lokakuussa 2016 avattiin 16-kerroksinen Clarion Hotel Helsinki.


title: Jätkäsaari

text: Alueen rakentaminen jatkuu 2020-luvun loppuun saakka. Entiseen tavarasataman varastoon, Bunkkeriin, rakennetaan noin 300 asuntoa sekä uimahalli ja liikuntatiloja. Liikuntatilojen arvioidaan valmistuvan vuonna 2019, ja uimahalli saadaan käyttöön 2020.


title: Jätkäsaari

text: Jätkäsaaren edustalta merenpohjasta on löytynyt noin puolen metrin paksuinen sedimenttikerros, jossa esiintyy korkeita pitoisuuksia meren eläville haitallista tributyylitinaa.


title: Jätkäsaari

text: Jätkäsaaressa on raitiolinjojen 7, 8 ja 9 päätepysäkit. Ennen Salmisaareen päättyneen linjan 8 jatke Crusellinsillan kautta Jätkäsaaren Saukonpaateen otettiin käyttöön vuoden 2012 alussa, linjan 9 jatke keskustasta Länsiterminaaliin saman vuoden elokuussa. Linjan 9 päätepysäkki siirtyi elokuussa 2017 Välimerenkadun kiskojen valmistuttua Saukonpaateen. Nykyisin Länsiterminaaliin liikennöivät linjat 6T ja 7. Laivoja saapuu ja lähtee noin 9-10 kpl joka päivä sekä niiden lisäksi tulee risteilijöitä, minkä vuoksi ratikat ovat usein aivan täynnä ja myöhässä aikataulustaan. Suunnitelmia raitiovaunujen pidentämiseksi ei tästä huolimatta ole tehty.


title: Jätkäsaari

text: Jätkäsaaren pohjoispuolella kanavan takana on Ruoholahden metroasema.


title: Jätkäsaari

text: Taksiasema on Länsiterminaalissa. Lisäksi alueelle tulee takseja Ruoholahden metroasemalta ja Seaside-hotellilta.


title: Jätkäsaari

text: Jätkäsaaressa on postitoimisto avoinna 24/7 Verkkokauppa.com:in talossa. Se palvelee postinumeroita 00180 Helsinki ja 00220 Helsinki. Raja kulkee Välimerenkadulla siten, että sen luoteispuoli, parittomat numerot, kuuluvat 00180:een ja loput kuuluvat 00220:een.


title: Jätkäsaari

text: Helsinki on varannut yhden korttelin Jätkäsaaren uudelta asuinalueelta ruotsinkielisille helsinkiläisille. Ruotsinkielisten keitaalle tulee asuntoja ja monenlaisia palveluja. Kvarteret Victoria -yhdistys haluaisi 20 000 asukkaan Jätkäsaareen ruotsinkielisen korttelin. Helsingin kiinteistölautakunta on varannut yhdistykselle alueen, jonne se voisi rakentaa kerrosneliöitä melkeinpä Sanomatalon verran. Victoria-kortteliin rakennettaisiin omistus- ja vuokra-asuntoja. Sinne tulisi ruotsinkielinen päiväkoti ja koulu, nuorten työpaja, vanhustenpalveluja, ateljeetiloja taiteilijoille ja näyttämö Unga Teaternille.


title: Jätkäsaari

text: Pop-laulaja Madonna esiintyi Jätkäsaaren aukealla kentällä 6. elokuuta 2009 osana Sticky & Sweet -kiertuettaan. Konserttiin myytiin 85 000 pääsylippua, joten se oli suurin Pohjoismaissa koskaan järjestetty maksullinen konsertti.


title: Bandyliiga

text: Bandyliiga () on miesten jääpallon korkein sarjataso Suomessa. Sen järjestää Suomen Jääpalloliitto. Sarjan voittaja on jääpallon Suomen-mestari. Jääpallon Suomen-mestaruudesta pelattiin ensimmäistä kertaa vuonna 1908, ensimmäisenä joukkuepallopelinä Suomessa. Korkeinta sarjatasoa on kutsuttu nimellä Bandyliiga kaudesta 1991–1992 lähtien.


title: Bandyliiga

text: Suomessa jääpallon kilpailutoiminta alkoi organisoitua Suomen Palloliiton perustamisen myötä vuonna 1907. Vuonna 1908 ratkaistiin ensimmäinen Suomen-mestaruus, kun Polyteknikkojen Urheiluseura (PUS) voitti Helsingin IFK:n finaalissa maalein 8–3. Jääpallo sai näin kunnian olla ensimmäinen joukkuepallopeli, jossa ratkaistiin Suomen-mestaruus. Siitä lähtien jääpallon Suomen-mestaruus on ratkaistu vuosittain. Ainoastaan vuosina 1918, 1940 ja 1942 mestaruus jäi ratkaisematta sotien vuoksi.


title: Bandyliiga

text: Mestaruudesta pelattiin cup-kilpailuna vuoteen 1931, jolloin siirryttiin yksinkertaiseen sarjaan. Yksinkertaista sarjaa jatkettiin vuoteen 1937. Sen jälkeen oli kaksilohkoinen sarja. Vuonna 1941 sarja oli kolmilohkoinen ja sotatalvina 1943 ja 1944 Suomen mestaruus ratkaistiin cup-kilpailuna. Nelilohkoinen mestaruussarja käynnistyi sodan jälkeen. Kaksilohkoiseen palattiin kahden kauden jälkeen eli 1947 ja edelleen yksilohkoiseen 1953. Työväen Urheiluliiton seurat tulivat Palloliiton sarjoihin 1956. Yksilohkoista sarjaa pelattiin vuoteen 1969. Poikkeuksen muodosti vuosi 1965, jolloin pelattiin kahdessa SM-sarjan lohkossa. Kaksinkertainen yksilohkoinen sarja käynnistyi kaudella 1969–1970 ja siihen lisättiin pudotuspelit kaudella 1976–1977.


title: Bandyliiga

text: Suomen parhaimpia jääpalloseuroja lajin alkuvuosikymmeninä 1910-luvulta 1930-luvulle olivat Viipurin Sudet (aluksi nimellä Viipurin Bandy- ja Jalkapalloseura) sekä Helsingin IFK. Warkauden Pallo -35 on ollut yksi Suomen johtavista seuroista 1940-luvulta lähtien. Seuran saavutuksena on yhteensä 16 Suomen-mestaruutta. Oulu nousi kaupunkina jääpallokartalle 1950-luvulla Oulun Palloseuran johdolla. OPS voitti 1950- ja 1960-luvulla kaikkiaan seitsemän mestaruutta, joista viisi peräkkäin, mikä on peräkkäisten voitettujen jääpallon Suomen-mestaruuksien ennätys. OPS:n valtakauden päättyessä suomalaisessa jääpalloilussa 1970-luvulla alkoi toisen oululaisseuran, Oulun Luistinseuran, nousu. OLS on saavuttanut historiansa aikana 16 Suomen-mestaruutta. 1990-luvulla Suomen kärkijoukkueiden joukkoon nousi Tornion Palloveikot, joka on ollut 2000-luvulla menestynein suomalainen jääpalloseura saavuttamalla kuusi SM-kultaa.


title: Bandyliiga

text: Vuonna 2008 tuli kuluneeksi 100 vuotta ensimmäisen jääpallon Suomen-mestaruuden ratkaisusta. Helsingissä pelatussa juhlafinaalissa Oulun Luistinseura voitti Tornion Palloveikot rangaistuslyöntien jälkeen. Koska muutama vuosi oli jäänyt pelaamatta Suomen-mestaruudesta, 100. mestaruuden voitti keväällä 2010 Helsingin IFK.


title: Bandyliiga

text: Bandyliigassa pelataan kymmenen joukkueen kaksinkertainen sarja. Sarja alkaa marraskuussa ja päättyy maaliskuussa. Runkosarjan kahdeksan parasta joukkuetta selviävät pudotuspeleihin.


title: Bandyliiga

text: Runkosarjan jälkeen muodostetaan kahden lohkon ottelukaavio, jossa jatko-otteluparit valitaan. A-lohkoon sijoitetaan runkosarjassa ensimmäiseksi sekä neljänneksi sijoittuneet ja B-lohkoon sijoitetaan toiseksi sekä kolmanneksi sijoittuneet joukkueet. Bandyliigan runkosarjan voittaja valitsee ensimmäisenä vastustajansa sijoille 5.–8. sijoittuneiden joukosta ja sen jälkeen Bandyliigan runkosarjan toinen ja kolmas valitsevat omat vastustajansa puolivälieriin. Neljänneksi sijoittuneelle jää viimeinen valitsematta jäänyt joukkue. Puolivälierät pelataan paras kolmesta -periaatteella, välierät paras viidestä.


title: Bandyliiga

text: Välierissä pelaavat vastakkain voittajat A-lohkon otteluista sekä voittajat B-lohkon otteluista. Finaalin selviytyvät voittajat ja häviäjät menevät pronssiotteluun. Finaali pelataan runkosarjassa paremmin sijoittuneen joukkueen kotikentällä ja se pelataan kerrasta poikki- menetelmällä.


title: Bandyliiga

text:
Mikäli ottelutilanne puolivälierissä, välierissä, finaalissa tai pronssiottelussa on tasan varsinaisen peliajan jälkeen, ottelua jatketaan 2 x 10 minuutin jatkoajalla. Jatkoajalla on
käytössä äkkikuolema periaate eli ottelu päättyy välittömästi maaliin. Mikäli ottelu on jatkoajan jälkeen tasan, suoritetaan rangaistuslyöntikilpailu.


title: Bandyliiga

text: Eniten jääpallon Suomen-mestaruuksia on voittanut Helsingin IFK 17 mestaruudella. Ykköspaikkaa piti hallussaan vuoteen 1995 asti Viipurin Sudet. Uusimpana joukkueena mestariluetteloon on lisätty Mikkelin Kampparit vuonna 2012.Maalintekijätilastoa on pidetty vuodesta 1963 lähtien. Runkosarjan tilastokärki kauden 2017-2018 jälkeen:


title: Koro

text: Koro heraldiikassa tarkoittaa muotoiltua reunaa. Se on yleensä ornamenttimainen yksinkertainen toistokuvio.


title: Seaborgium

text: Seaborgium (aiemmin "unnilhexium") on alkuaine, jonka järjestysluku on 106 ja kemiallinen merkki Sg. Se kuuluu 6. ryhmään ja 7. jaksoon. Alkuaineen tunnettujen isotooppien massaluvut ovat välillä 258–271 ja useimpien puoliintumisaika on alle yksi sekunti. Sen pysyvimmän havaitun isotoopin (Sg) puoliintumisajaksi on arvioitu noin 3,1 minuuttia.


title: Seaborgium

text: Seaborgium on radioaktiivinen metalli, jota ei esiinny luonnossa. Seaborgium on ydinreaktioilla keinotekoisesti valmistettu alkuaine, jolla ei ole kaupallista käyttötarkoitusta. Sitä tuskin pystytään valmistamaan niin merkittäviä määriä, että sen ominaisuuksia voitaisiin tarkemmin tutkia. Ei esimerkiksi tiedetä, minkä väristä se on, mutta sen arvellaan olevan metallin ja hopean valkoinen tai harmaa. Toistaiseksi sitä on onnistuttu valmistamaan vain muutama atomi.


title: Seaborgium

text: Hapetusluku Sg+6:n arvellaan olevan pysyvin.


title: Seaborgium

text: Seaborgiumia on onnistuttu valmistamaan vain hyvin pieniä määriä seuraavalla ydinreaktioon perustuvalla menetelmällä:


title: Seaborgium

text: 18 O + 249 Cf → 106 Sg + 41 n


title: Seaborgium

text: Paul Scherrer Institutessa Sveitsissä seaborgiumin toista isotooppia onnistuttiin valmistamaan alkuaineiden kalifornium ja neon välisessä reaktiossa seuraavasti:


title: Seaborgium

text: 248 Cf + 22 Ne → 266 Sg + 41 n


title: Seaborgium

text: Seaborgium löydettiin Lawrence Berkeley National Laboratoryssa (LBNL) vuonna 1974 ja samaan aikaan Dubnan JINR:ssa (ОИЯИ).


title: Seaborgium

text: Alkuaineiden 104–109 nimeäminen aiheutti kiivaita riitoja 1960-luvulta lähtien. Berkeleyn yhdysvaltalainen ryhmä halusi alkuaineen 106 nimeksi 'seaborgium', mikä oli kyseenalaista, koska Glenn T. Seaborg oli vielä elossa ja nimeäminen oli IUPAC:in sääntöjen vastaista. Vuonna 1994 IUPAC ehdotti alkuaineille nimiä, joissa 106 olisi nimetty "rutherfordiumiksi" Ernest Rutherfordin mukaan. American Chemical Society (ACS) vaati yhdysvaltalaiselle tutkijaryhmälle oikeutta nimetä löytämänsä alkuaine. Seaborg vastusti ehdotusta.


title: Seaborgium

text: IUPAC päätti jakaa kunnian alkuaineen löytämisestä myös Neuvostoliiton Dubnan JINR:lle, mutta dubnalaiset eivät ehdottaneet 106:lle nimeä. Koska yhdysvaltalaiset oppikirjat käyttivät jo 104:sta nimeä rutherfordium, päätti 39. IUPACin yleiskokous Genevessä vuonna 1997 antaa alkuaineelle nimen 'seaborgium'.


title: Seaborgium

text: Seaborgiumilla ei ole pysyviä tai luonnossa esiintyviä isotooppeja. Sille tunnetaan 12 radioaktiivista isotooppia, näiden massaluvut ovat välillä 258–271. Massalukujen 268–270 isotooppeja ei ole löydetty, pois sulkien massaluvun 269 isotooppi joka löydettiin vuonna 2010. Isotoopeista vakain on Sg, jonka puoliintumisaika on noin 3,1 minuuttia. Seuraavaksi stabiileimmat ovat Sg jonka puoliintumisajaksi on mitattu 3,1±1,6 minuuttia ja Sg (1,8±0,7 min). Kaikkien muiden isotooppien puoliintumisajat ovat alle minuutin, useimmiten vain joitain sekunnin murto-osia. Lisäksi seaborgiumilla on neljä tunnettua metastabiilia ydinisomeeriä.


title: Seaborgium

text: Seaborgiumin isotoopit hajoavat lähes yksinomaan alfahajoamisella ja spontaanilla fissiolla. Vain Sg ja sen ydinisomeeri Sg hajoavat elektronisieppauksella ja vain Sg isotoopin tiedetään kykenevän β-hajoamiseen. Taulukossa on kaikki tunnetut isotoopit, joiden olemassaolo ja puoliintumisaika on pystytty kokeellisesti varmentamaan (vuonna 2016):


title: Mymmeli

text: Mymmeli () on kahden Tove Janssonin Muumi-teoksissa esiintyvän hahmon nimi. Alkuperäinen Mymmeli esiintyy vain kirjassa "Muumipapan urotyöt". Hän on isokokoinen, pyöreä ja iloinen suuren lapsikatraan äiti. Toinen Mymmeli on hänen hoikka tyttärensä, josta varhaisemmissa kirjoissa käytetään nimitystä "Mymmelin tytär", mutta johon myöhemmin viitataan pääasiassa Mymmelinä. Jälkimmäinen Mymmeli esiintyy useissa Janssonin kirjoista sekä Muumipeikko-sarjakuvissa. Eräässä omaan käyttöönsä tekemässään muistiinpanossa Tove Jansson erotteli hahmot nimillä ”Mymmeli vanhempi” ja ”Mymmeli nuorempi”. Muualla kuin Janssonin varhaisemmissa kirjoissa Mymmelillä tarkoitetaan lähes aina nuorempaa Mymmeliä. Hahmo esiintyy myös "Muumilaakson tarinoita" -animaatiosarjassa.


title: Mymmeli

text: Mymmelit tunnistaa keskellä päälakea seisovasta piikkimäisestä nutturasta. Sellainen on myös Pikku Myyllä, joka on vanhemman Mymmelin tytär ja nuoremman Mymmelin pikkusisko. Useimmiten Mymmeli ja Myy käyttävät myös selän puolelta napitettavaa mekkoa ja pitävät kaulassaan suurta rusettia. "Muumipapan urotöiden" kuvituksessa kaikilla Mymmelin perheeseen kuuluvilla on hännät, mutta myöhemmissä kuvituksissa Mymmeli on kuvattu ihmisenä ilman häntää.


title: Mymmeli

text: Mymmeli on erisnimen lisäksi myös lajinimi, samoin kuin esimerkiksi hemuli tai homssu.


title: Mymmeli

text: ""Ja aamulla on koko ranta täynnä hukkuneita vilijonkkia ja mymmeleitä ja homssuja, kaikki yhtä kalpeita ja vihreitä meriheinästä." (Pikku Myy kirjassa Muumipappa ja meri, s. 52)"


title: Mymmeli

text: Mymmeli-nimi on johdettu suomenruotsalaisesta slangisanasta "mymla", ’rakastella’.


title: Mymmeli

text: Alkuperäinen Mymmeli on perusluonteeltaan iloinen ja huoleton. Mymmelin tytär kuvailee äitiään joka paikasta pyöreäksi kirjassa "Muumipapan urotyöt". Mymmelillä on lukuisia lapsia. Hänen luonnettaan kuvastaa, ettei hän itsekään tiedä tarkkaan lastensa lukumäärää – "kahdeksan-yhdeksäntoista" oli hänen oma arvionsa ennen Pikku Myyn syntymää. Mymmelin lapsista kolme mainitaan nimeltä: Nuuskamuikkunen, Mymmelin tytär eli nuorempi Mymmeli ja Pikku Myy, joka on lapsista kaikkein pienin. Mymmelin lasten isiä ei kerrota, poikkeuksena Nuuskamuikkusen isä Juksu.


title: Mymmeli

text: Myöhemmissä muumikirjoissa ja -sarjakuvissa Mymmeli-nimitys viittaa nuorempaan Mymmeliin eikä äiti-Mymmeliä enää mainita. Tove Janssonin vuonna 1956 piirtämässä Muumipeikko-sarjakuvassa "Talonrakennus" vanhempi Mymmeli esiintyy tunnistettavana, mutta häntä ei kutsuta Mymmeliksi vaan Mymmelin äidiksi, sillä sarjakuvissa Mymmeli on pelkästään nuoremman hahmon nimenä. Hahmo on nimettömänä mukana myös Lars Janssonin piirtämässä tarinassa "Nappeja ja avioliittoja".


title: Mymmeli

text: "Muumilaakson tarinoita" -animaatiosarjan jakso "Muumipeikko rakentaa talon" perustuu sarjakuvaan "Talonrakennus" ja siinä hahmo esiintyy myös Mymmelin ja Pikku Myyn äitinä ilman omaa nimeä. Hahmon äänenä on sarjan Yleisradion dubbauksessa Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö. "Muumipapan urotöihin" perustuvissa "Muumipapan muistelmat" -jaksoissa juonta on muutettu siten, että Mymmelin tyttäreksi esittäytyvä Pikku Myytä muistuttava hahmo onkin Pikku Myyn äiti nuorena, ja vanhempi Mymmeli on näin oletettavasti hänen isoäitinsä.


title: Mymmeli

text: Nuorempi Mymmeli esiintyy ensi kerran "Muumipapan urotöissä" nimellä Mymmelin tytär. Hahmo on mukana myös runomuotoisessa kuvakirjassa "Kuinkas sitten kävikään?" sekä kirjoissa "Vaarallinen juhannus", "Taikatalvi" ja "Muumilaakson marraskuu". Useissa tarinoissa hänen tehtävänään on pitää huolta sisarestaan Pikku Myystä äitinsä puolesta. Ainakin pääosassa tarinoista Mymmeli asuu Muumilaaksossa ja on Muumiperheen ystävä.