title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Suppeassa suhteellisuusteoriassa käytetään vertailemaan inertiaalikoordinaatistojen kappaleiden ominaisuuksia kuten suhteellista sijaintia, nopeutta ja liike-energiaa Lorentz-muunnoksilla, jotka ottavat huomioon aika-avaruuden muuttumisen, joka on merkittävää erityisesti tyhjiön valonnopeutta lähellä olevissa suhteellisissa nopeuksissa. Klassisessa mekaniikassa käytetään muuten samankaltaisia Galilei-muunnoksia, jotka eivät kuitenkaan ota huomioon aika-avaruuden muutoksia. Klassista mekaniikkaa voidaan pitää siksi nykyään enää vain suhteellisuusteorian approksimaationa, joka sopii hitaille nopeuksille.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Suppean uhteellisuusteorian pääkohdat julkaistiin alkujaan Annalen der Physik -aikakauskirjan numerossa 10 vuonna 1905 nimellä "Liikkuvien kappaleiden elektrodynamiikasta" (). Samassa numerossa julkaistiin myös Einsteinin valokvantteja ja Brownin liikettä käsitelleet artikkelit.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Suppeasta suhteellisuusteoriasta seuraa myös massan ja energian välisen yhteyden osoittava kuuluisa yhtälö E=mc². Tämä julkaistiin ensimmäisen kerran vuoden 1905 lopulla Annalen der Physikin numerossa 18 Einsteinin kirjoittamassa lyhyessä artikkelissa "Riippuuko kappaleen hitaus sen energiasta?" ().


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: 1915 Einstein julkaisi toistaiseksi epävarman yleisen suhteellisuusteorian. Se on suppean suhteellisuusteorian yleispätevämpi laajennos, josta teorian nimi "yleinen" johtuu. Teorian avulla voidaan tarkastella muun muassa kiihtyvää tai hidastuvaa liikettä, painovoimaa, mustia aukkoja, aika-avaruuden kaareutumista ja maailmankaikkeuden kehitystä.Postulaatit ovat olettamuksia, joihin suppea suhteellisuusteoria perustuu. Postulaateista toinen on seuraus ensimmäisestä.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Postulaateista seuraa suppean suhteellisuusteorian mukaan muun muassa seuraavanlaisia maailmankaikkeuden ominaisuuksia:Saattaa kuulla väitettävän että suppean suhteellisuusteorian mukaan kaikki on suhteellista. Tämä ei pidä paikkaansa: muun muassa sähkömagneettisen säteilyn tyhjiönopeus, massan lepoenergia ja aika-avaruusintervalli (matemaattinen käsite) ovat kaikille havaitsijoille samat.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Inertiaalikoordinaatistot ovat olennainen osa suppeaa suhteellisuusteoriaa.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Täysin muuttumattomalla nopeudella liikkuvan kappaleen sanotaan olevan inertiaalikoordinaatistossa. Jos vakionopeuksisia kappaleita on useita ja ne liikkuvat täysin samaan suuntaan, ovat ne samassa inertiaalikoordinaatistossa, vaikka kappaleiden välinen etäisyys olisi ääretön. Siten inertiaalikoordinaatistotkin ovat äärettömiä. Eri vakionopeudella tai eri suuntaan liikkuvat kappaleet ovat eri inertiaalikoordinaatistoissa. Inertiaalikoordinaatistot ovat ihanteellisia eli kuvitteellisia, eikä niitä oikeasti ole. Tämä johtuu siitä, että kaikkialla kappaleiden liikkeeseen vaikuttaa kaukaistenkin kappaleiden painovoima, jolloin minkään todellisen kappaleen nopeus ei voi olla täysin muuttumaton. Syvällä avaruudessa kaukana muista kappaleista oleva ja siten lähes vakionopeuksinen kappale on kuitenkin lähellä inertiaalikoordinaatistossa olevaa kappaletta.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Kahden samaan suuntaan nopeudella 50 km/h liikkuvan auton voidaan sanoa olevan likimain samassa inertiaalikoordinaatistossa, ja 60 km/h samaan suuntaan menevä auto on omassaan. Nopeudet ovat aina kuitenkin suhteellisia. 50 km/h autojen voidaan sanoa olevan paikallaan koordinaatistossaan ja 60 km/h auton liikkuvan suhteessa näihin vain nopeudella 10 km/h. Todellista nopeutta etsiessä voidaan lähteä autoja vertaamaan niiden liikkeeseen suhteessa maapallon pintaan. Kuitenkin näiden maapallolla olevien autojen nopeutta voidaan myös verrata suhteessa Aurinkoon maapallon pyöriessä sen ympäri, sitten autojen liikettä suhteessa Linnunrataan aurinkokunnan liikkuessa sen halki ja niin edelleen.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Todellista nopeutta ei siis ole olemassa ja kaikki nopeudet ovat suhteellisia sekä suhteellisuusteoriassa että klassisessa mekaniikassa, joissa molemmissa nopeus on suuntaa huomioimatta kuljettu matkan muutos Δx jaettuna ajan muutoksella Δt, joissa Δ on muutosta merkitsevä matemaattinen symboli. Matka täytyy aina suhteuttaa johonkin, mitä varten on luotu koordinaatistojen käsite. Saman inertiaalikoordinaatiston kappaleet eivät liiku suhteessa toisiinsa, eli ne ovat toisiinsa nähden levossa, mutta liikkuvat suhteessa toisiin koordinaatistoihin. Minkään koordinaatiston ei kuitenkaan voida sanoa olevan levossa, vain liikkeessä suhteessa toisiinsa.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Suhteellisuus ei ole klassiselle fysiikalle vieras käsite. Newtonilaisessa mekaniikassa käytetään Galilei-invarianssin eli -muunnoksen kaavoja vertailemaan eri inertiaalikoordinaatistojen kappaleiden suhteellisia ominaisuuksia. Kaavoissa kuitenkin ajan, kuten matkaan käytetyn ajan, ja avaruuden, kuten kuljetun matkan, oletetaan olevan kaikissa koordinaatistoissa muuttumattomia eri koordinaatistojen kappaleiden välisissä nopeuksissa.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Valon tiedettiin liikkuvan tyhjiössä valonnopeudella jo pitkään ennen Einsteinin suppeaa suhteellisuusteoriaa. 1865 James Maxwellin sähkömagnetismin teoria ennusti valon olevan sähkömagneettinen aalto, ja ennusti tyhjiön permittiivisyyden ε ja tyhjiön permeabiliteetin µ avulla valonnopeuden c olevan tyhjiössä


Erityinen suhteellisuusteoria


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Yhtälössä ei ole paikkaa ulkoisille muuttujille, jotka ottaisivat huomioon valon liikkeen eri inertiaalikoordinaatistoissa. Galilei-muunnoksen mukaan esimerkiksi nopeammassa liikkeessä olevan koordinaatiston kappaleen lähettäessä valoa, tulisi tämän valon liikkua nopeammin kuin hitaammassa liikkeessä olevan koordinaatiston kappaleen lähettämä valo. Tämän uskottiin pitävän paikkansa ennen suppeaa suhteellisuusteoriaa.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Yllä oleva sähkömagnetismin kaava ei siis ole yhteensopiva klassisen mekaniikassa käytetyn Galilei-muunnoksen kanssa, koska kaava ennustaa valon tyhjiönopeuden olevan vakio ja koordinaatistosta riippumatta todennäköisesti sama. Ongelman ratkaisemiseksi ehdotettiin valoeetteriteoriaa. Arveltiin että valo liikkuu tyhjiössä valonnopeudella vain suhteessa universumin täyttävän, eetteriksi nimetyn asian muodostamaan koordinaatistoon, jonka suhteen sähkömagnetismin yhtälöt pätevät. Siten tyhjiön valonnopeus olisi myös pienempi eetterin suhteen liikkuvassa galileisessa koordinaatistossa: jos koordinaatisto liikkuu samaan suuntaan nopeudella v kuin valo suhteessa eetterikoordinaatistoon, olisi mitattu tyhjiön valonnopeus c - v. Tämä on arkijärjen mukaista.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Olisi sittenkin siis olemassa muita parempi koordinaatisto, jonka suhteen voitaisiin mitata muiden koordinaatistojen kappaleiden todellinen nopeus. Jos eetteriä ei olisi, olisi klassinen mekaniikka, joka oli tuolloin valtavirran käsitys fysiikasta, ainakin osittain väärässä.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Ennen 1800-luvun loppua ei onnistuttu tarkimmillakaan laitteilla mittaamaan valon ja liikkeessä olevan kappaleen välillä olevaa pientä eroa, jolla eetteriteoria voitaisiin todistaa. 1881 keksittiin käyttää interferometriä ja Maan nopeaa liikettä niin sanotun eetterituulen havaitsemiseksi, joka muodostuisi Maan ja muun aurinkokunnan liikkuessa maailmankaikkeuden sisältämän eetterin halki. Koe tunnetaan Michelsonin–Morleyn kokeena, ja sillä olisi havaittu pienikin ero eetterin ja Maan liikkeen välillä. Tässä kokeessa eikä muissakaan kokeissa kuitenkaan havaittu eetteriä, joten ei voitu määrittää missä sen koordinaatisto oli.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Eetteriä ei siis vaikuttanut olevan, mutta muun tuon ajan fysiikkaan yhteensopimattomasta sähkömagnetismista sen sijaan oli todisteita. Tämä oli ongelmallista koska sähkömagnetismin avulla kuvattuna valo on sähkömagneettinen aalto, joka ylläpitää itseään vaihtelevasti muuttuvan sähkökentän ja magneettikentän avulla. Jos joku liikkuisi tyhjiön valonnopeudella valon mukana, ei hän havaitsisi kenttien muuttuvan ja siten valon ei myöskään pitäisi pystyä ylläpitämään itseään ilman eetteriä. Tämä johti Einsteinin tekemään suhteellisuusperiaatteeksi kutsutun johtopäätöksen, jonka mukaan


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Tämä on suppean suhteellisuusteorian ensimmäinen postulaatti, joka kieltää eetterin olemassaolon. Postulaatista on johdettu koko suppea suhteellisuusteoria, myös sen toinen postulaatti. Väittämä vaikuttaa ongelmattomalta, mutta ei ole. Jos Maxwellin sähkömagnetismin teorian yhtälöitä pidetään fysiikan lakeina, kuten ne kokeiden mukaan tuolloin ja nyt näyttävät olevan, myös niiden tulisi päteä inertiaalikoordinaatistoissa. Einsteinin suhteellisuusperiaatteesta voidaan johtaa kolmivaiheinen johtopäätös:Päätelmistä kolmas on suppean suhteellisuusteorian toinen postulaatti.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Tämä tarkoittaa sitä, että jos joku liikkuu nopeudella 0,5 c (50 % tyhjiön valonnopeudesta) ja hänen menosuunnastaan sekä takaansa lähetetään kohtisuoraan valoa, ei suhteellisuusperiaatteen mukaan valo liikkuvasta näytä tulevan hänen edestään nopeudella 1,5 c = 1 c + 0,5  c ja takaansa nopeudella 0,5 c = 1 c - 0,5 c. Valo tulee liikkuvan näkökannalta samalla nopeudella 1 c molemmista suunnista, mikä vaikuttaa järjenvastaiselta. Asia on kuitenkin todistettu kokeellisesti 1905 esitetyn suhteellisuusteorian jälkeen muun muassa jo 1932. Tällöin R. Kennedy ja E. Thorndike mittasivat merkittävää eroa havaitsematta valonnopeutta maapallolla eri kuukausina, jolloin mittauspaikka maapallolla liikkui Maan pyörimissuunnan vuoksi eri nopeuksilla suhteessa Aurinkoon.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Kyse ei siis ole vain näkökannasta vaan valo todellakin liikkuu kaikissa inertiaalikoordinaatistoissa samalla nopeudella eli tyhjiön valonnopeudella.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Tämä johtaa toiseen johtopäätökseen inertiaalikoordinaatistojen ajan suhteellisuudesta. Jos paikallaan seisova ja vakionopeudella kävelevä mittaavat vakionopeudella juoksevan henkilön nopeutta tämän juostessa pisteestä A pisteeseen B, on kävelijän oman inertiaalikoordinaatistonsa perusteella mittaama juoksijan nopeus väistämättä pienempi kuin seisojan, jos kävelijä menee samaan suuntaan kuin juoksija. Tietyssä ajassa juoksijan liikkuma matka on myös lyhyempi kuin seisojan näkökannalta koska kävelijä itsekin lähestyy pistettä B, eli piste B näyttää kävelijästä lähestyvän häntä. Tällaisissa tyhjiön valonnopeuteen verrattuna hitaissa nopeuksissa saadaan seisojan, kävelijän ja juoksijan havaitsemat muiden henkilöiden ja pisteiden nopeudet muunnettua ongelmitta toisikseen Galilei-muunnoksella.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Jos juoksijan sijaan mitataan valon nopeutta pisteestä A pisteeseen B, tulee näennäinen ongelma. Suhteellisuusperiaatteen vuoksi tyhjiön valonnopeus on sama kussakin inertiaalikoordinaatistossa. Myös seisojan ja juoksijan mittaamat valon kulkemat matkat ovat eri. Nopeuden määritelmä on matka jaettuna ajalla, joten aika on nopeuden kaavassa ainoa jäljelle jäävä muuttuja.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Ainoa johtopäätös on se, että aika ei ole muuttumaton eli absoluuttinen. Siten se on sijaintia mittaavien x-, y-, z-avaruuskoordinaattien mukaisesti neljäs koordinaatti, jota täytyy käyttää inertiaalikoordinaatistojen vertailuun. Suhteellisuusteorian mukaan aika on siksi kolmen tilaulottuvuuden lisäksi neljäs ulottuvuus. Yhdessä näitä kutsutaan aika-avaruuskoordinaateiksi. Siksi puhutaan myös aika-avaruudesta, eikä ajasta ja avaruudesta, koska käsitteet ovat toisistaan riippuvaisia: myös avaruus on suppean suhteellisuusteorian mukaan muuttuva.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Suhteellisuusteoriassa aika-avaruuden muutoksen ottavat huomioon toisiinsa suhteellisina ajan ja avaruuden koordinaatteina Lorentz-muunnokset.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Suppean suhteellisuusteorian mukaan aika on suhteellista, eikä se ole kaikissa inertiaalikoordinaatistoissa sama. Siksi myös yhdessä inertiaalikoordinaatistossa havaitut samanaikaiset tapahtumat eivät koskaan ole täysin samanaikaisia jossakin toisessa koordinaatistossa.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Einstein esitti tämän havainnollistamiseksi ajatuskokeen junavaunulla. Ajatuskoe on suunnilleen seuraavanlainen. Junavaunun molemmissa päissä on pieni räjähde. Vaunun keskellä on Jaana, jolla on räjähdysten valonvälähdyksen havaitseva laite. Laitteessa on merkkivalo, johon syttyy pysyvästi "punainen valo", jos se havaitsee välähdyksen tulevan ensin junan menosuunnasta, ja "vihreä valo", jos välähdys tulee molemmilta suunnilta samanaikaisesti. Junaradan vieressä seisoo Simo, jonka ohitse junavaunu liikkuu vakionopeudella.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Ennen koetta Jaana ja Simo sopivat Simon räjäyttävän räjähteet samanaikaisesti kun Jaana ja Simo ovat kohdakkain junan liikkuessa Simon ohitse. Paikallaan seisova Simo olettaa siksi näkevänsä räjähdykset samaan aikaan ja laitteen valon muuntuvan "punaiseksi", koska junassa oleva Jaana ehtii laitteineen siirtyä sen verran eteenpäin että valo ehtii laitteelle ensin vain junan menosuunnasta. Jaana on kuullut suhteellisuusteorian suhteellisuusperiaatteesta, jonka mukaan valo liikkuu kaikkien havaitsijoiden mukaan aina samalla nopeudella riippumatta heidän nopeudestaan suhteessa johonkuhun toiseen paikallaan seisovaan, kuten Simoon. Jaana olettaa siksi näkevänsä räjähdykset täysin samanaikaisesti ja siten niistä tuleva valon pitäisi tulla laitteeseen molemmista suunnista samanaikaisesti, jolloin valon pitäisi muuttua "vihreäksi". Vaunun pysähtyessä ja tuloksia vertailtaessa ei valo voi kuitenkaan olla samanaikaisesti punainen ja vihreä, eikä Simo voi nähdä kokeen jälkeisessä vertailussa vain punaista valoa ja Jaana vihreää valoa.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Kun koe suoritetaan käytännössä, "valo muuttuu punaiseksi". Tämä johtuu siitä, että vaikka valonnopeus on molemmille havaitsijoille sama suhteellisuusperiaatteen mukaan, ei vaunussa oleva Jaana havaitsekaan räjähdyksiä samanaikaisesti toisin kuin hän oletti. Hän näkee räjähdyksen "ensin menosuunnastaan" ja vasta "sitten tulosuunnastaan".


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Molemmat havaitsijat ovat kuitenkin oikeassa räjähdysten samanaikaisuudesta. Kyse ei ole vain havaitsemisesta, vaan räjähdykset "oikeasti" tapahtuvat Jaanan inertiaalikoordinaatistossa (junassa) eri aikaan kuin Simon koordinaatistossa (junaradan vieressä).


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Suppean suhteellisuusteorian mukaan kahden eri inertiaalikoordinaatiston ajankulku on eri. Tämän vuoksi koordinaatistoista katsottuna kahden eri aikaan tapahtuvan tapahtuman väliset aikaerot eivät ole samat ja tapahtuu aikavenymä. Kappale, jonka kohdalla tapahtumat tapahtuvat samassa pisteessä kuin kappale itsekin on, kuluu näiden tapahtumien välillä aika, jota kutsutaan tosiajaksi (eng. "proper time"), jota Einstein nimitti oma-ajaksi (saks. "eigenzeit").


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Kaksi tapahtumaa voivat olla mitä tahansa kuten lähteminen planeetalta ja saapuminen toiselle planeetalle raketilla. Raketti mittaa tosiaikaa koska lähtö ja saapuminen raketista katsoen samassa pisteessä: raketista katsoen lähtöplaneetta etääntyy raketin lähtiessä ja tuloplaneetta lähestyy raketin pysyessä oikeasti paikoillaan omassa koordinaatistossaan.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Kahden inertiaalikoordinaatiston välillä tapahtuva aikavenymän kaava on


Erityinen suhteellisuusteoria


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Raketti liikkuu 90 % valonnopeudesta Maasta Marsiin Marsin ollessa lähimmillään Maata eli 5,5*10 metrin matkan. Kuinka kauan matka kestää maasta mitattuna ja raketista mitattuna?


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Aikavenymän kaava voidaan johtaa ajatuskokeellisella valokellolla, jossa on kaksi peiliä toisistaan korkeudella L tyhjiön erottamana, joiden välissä on edestakaisin heijastuva ja laitteesta häviämätön fotoni. Kello havaitsee fotonin heijastumisen alemmasta peilistä, jolloin kellon viisari liikahtaa aina yhden pykälän eteenpäin mitaten siten aikaa.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Fotonin täytyy kahden viisarin liikkeen välissä edetä matka 2L, sillä se liikkuu alemmasta peilistä matkan L ylempään peiliin ja takaisin, eli kaksinkertaisen matkan. Fotoni liikkuu tyhjiön valonnopeudella c, joten viisarin liikkeiden välissä kulunut aika on Δt = 2L/c.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Suhteellisuusperiaatteen mukaan valo liikkuu kaikissa inertiaalikoordinaatistoissa näissä olevien havainnoijien mittaamana tyhjiön valonnopeudella. Siksi kellon liikkuessa jostakin havainnoitsijasta sivuttain muuttumattomalla ja valoa hitaammalla nopeudella v fotonin ylös-alas etenevään liikkeeseen nähden, on fotonin kulkema matka alapeililtä yläpeilille kellon suhteen mukana liikkumattomalle suurempi kuin kellon mukana liikkuvan havaitsema liike.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Suhteellisuusperiaatteen vuoksi kellon mukana liikkuva näkee fotonin liikkuvan suoraan ylös ja alas tyhjiön valonnopeudella eli se kulkee matkan ajassa Δt = 2L/c.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Suhteellisuusperiaatteen vuoksi kellon mukana liikkumaton näkee fotonin liikkuvan siksaksakkia peilien välissä tyhjiön valonnopeudella valokellon peilien siirtyessä hänestä poispäin. Havaitsijan mukaan fotonilta kuluu aikaa Δt' verran kuljettuaan alapeililtä yläpeilille ja takaisin. Matkaan alapeililtä yläpeilille kuluu siten puolet tästä ajasta eli ½Δt'. Koska nopeus on matka jaettuna ajalla, on fotonin liikkeen aikana alapeililtä yläpeilille liikkuma matka nopeus kertaa aika eli ½c Δt'. Kun fotoni alapeililtä tullessaan osuu yläpeiliin, on nopeudella v liikkuva valokello nopeuden kaavalla laskettuna siirtynyt matkan ½v Δt'.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Valokellon mukana liikkumattoman havaitsijan mukaan fotoni on yläpeilille saapuessa muodostanut liikeradan, joka on suorakulmainen kolmio suhteessa peileihin. Kolmion hypotenuusan pituus on ½c Δt', viereinen kateetti on ½v Δt' ja vastainen kateetti on valokellon korkeus h. Kolmio on suorakulmainen, joten siihen pätee Pythagoraan lause ja tiedot voidaan esittää kaavana


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: h + (½v Δt') = (½c Δt')


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Kun kaavasta ratkaistaan valokellon mukana liikkumattoman havaitsijan fotonin siksakkiliikkeeseensä kuluttama aika Δt' kahden viisarin liikkeen välillä, saadaan yhtälö


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Δt on 2L/c. Se on myös tosiaika Δτ, koska se on valokellon mukana liikkuvan havainnoima aika. β on kellon nopeuden ja tyhjiön valonnopeuden suhde v/c, joten v/c on β. Koska 2L/c = Δτ ja v/c = β, on lopullinen kaava


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Johtuen suppean suhteellisuusteorian aikavenymästä, ei kahden pisteen välinen etäisyys ole sama kahdessa eri inertiaalikoordinaatistossa ja tapahtuu pituuspuristuma. Pisteiden ollessa toisessa inertiaalikoordinaatistossa paikallaan, kutsutaan näiden pisteiden välillä olevaa etäisyyttä tosipituudeksi (eng. "proper length"). Pisteiden välinen muutos inertiaalikoodrinaatistossa, josta nähden pisteet ovat liikkeessä, saadaan kaavalla


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Kaava pätee mille tahansa pisteille kuten kappaleiden kulkemille välimatkoille, mutta myös kaikille näiden kappaleiden itsensä pituudelle. Maasta laskettuna lähellä tyhjiön valonnopeutta liikkuvan raketin pituus on fyysisesti lyhempi kuin sen pituus, jos se olisi maahan nähden paikallaan.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Pituuspuristuman kaava ei kerro kuitenkaan miltä raketti varsinaisesti näyttää silmin katsottuna. Raketista tuleva valo näkyy aikavenymän vuoksi eri ajan hetkinä, jolloin raketin näkyvä muoto ja sijainti muuttuu. Myös raketista tulevan valon aallonpituus muuttuu raketin liikkeen vuoksi. Yhdessä näitä vaikutuksia kutsutaan suhteelliseksi Doppler-vaikutukseksi (eng. "relativistic Doppler effect").


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Yllä olevassa kuvassa pallo lähestyy havaitsijaa (sininen piste) tai pallon kannalta havaitsija lähestyy palloa hyvin suurella vakionopeudella kohtisuoraan. Pallo on fyysisesti puristunut ellipsoidiksi (harmaa) suhteessa havaitsijan koordinaatistoon. Havaitsija kuitenkin näkee ellipsoidin muuttavan muotoaan, väriään ja sijaintiaan suhteessa todelliseen sijaintiinsa, ja siten myös näkyvää nopeuttaan. Pallosta havaitsijalle tulevalle valolle tapahtuu sinisiirtymä eli sen aallonpituus on pienentynyt pallon tullessa kohti. Nopeudesta riippuen vihreä pallo voisi näyttää tällöin violetilta tai hyvin suurissa nopeuksissa olla näkymätön lähettäen silmille näkymätöntä gammasäteilyä. Pallon ohitettua havaitsijan tapahtuu punasiirtymä, aallonpituus kasvaa ja vihreä pallo voisi näkyä havaitsijalle punaisena tai hyvin suurissa nopeuksissa olla näkymätön lähettäen silmille näkymättömiä radioaaltoja.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Vasemmalla yllä animaatiossa näkyy miltä havaitsijasta (sininen piste) näyttäisi tunneli, jossa hän on, jos hän liikkuisi sen halki eri nopeuksilla. Animaatio alkaa havaitsijan ollessa levossa ja päättyy havaitsijan liikkuessa 70 % tyhjiön valonnopeudesta eli 0,7 c. Oikealla yllä on kuva tunnelista ulkoapäin 0,7 c nopeudessa, joka on tosin esitetty vain tunnelissa liikkuvan havaitsijan näkökulmasta: tunnelin suhteen paikallaan olevalle tunneli näyttää ulkoa tavalliselta. Tunnelissa liikkuvasta havaitsijasta seinämän muodot muuttuvat ja niistä tulevan sähkömagneettisen säteilyn kuten valon aallonpituus muuttuu: animaatiossa/kuvassa sininen on lyhyt aallonpituus, punainen on suuri aallonpituus.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Samaan tapaan avaruudessa matkaavasta tähdet näyttävät lähentyvän toisiaan ja todella lähellä tyhjiön valonnopeutta tähdet ovat matkaavasta hänen edessään yhtenä pisteenä, joka tosin ei näy silmin, sillä sen aallonpituus on lyhentynyt gammasäteilyksi.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Raketti liikkuu 90 % valonnopeudesta, Maasta Marsiin Marsin ollessa lähimmillään Maata eli 5,5*10 metrin matkan. Kuinka pitkä välimatka on raketista mitattuna?


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Pisteiden välillä liikkuvan kappaleen inertiaalikoordinaatistosta mitattuna sen matkaan käyttämä aika Δt on lyhyempi kuin pisteisiin nähden paikallaan olevasta Δt' mittaavasta inertiaalikoordinaatistosta. Kappaleen nopeuden v kuitenkin täytyy olla molemmista koordinaatistoista laskettuna sama. Siten pisteiden välillä liikkuvan kappaleen kulkema matkan L tulee olla myös lyhyempi kuin pisteisiin nähden liikkumattomasta koordinaatistosta mitattu matka L'. Kaavana tämä on


Erityinen suhteellisuusteoria


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Δt on tosiaika Δτ, jonka kaava johdettiin aikavenymä-osiossa. Siten kaava on


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Δt' sulkee itsensä pois kaavasta ja saadaan pituuspuristuman kaava, jossa L' on tosipituus l


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Suppeassa suhteellisuusteoriassa aika-avaruusintervalli s on kaikille inertiaalikoordinaatistoille sama. Se on matemaattinen käsite, jota voidaan käyttää vertailemaan eri inertiaalikoordinaatistojen välisiä tapahtumien etäisyyksiä ja aikoja toisiinsa mikäli niistä jo osa tiedetään. Aika-avaruusintervallin s kaava pelkkää etäisyyttä käyttäen (eikä kolmen tilaulottuvuuden x-, y- ja z-koordinaatteja) on


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Pommi räjähtää ja 2 mikrosekunnin (µs) kuluttua tästä toinen pommi räjähtää 300 m päässä. Räjähdyksistä ohilentävä avaruusalus mittaa räjähdysten etäisyydeksi 200 m. Millä aikavälillä avaruuslentäjät havaitsevat räjähdykset?


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Kuvitellaan olevan xy-koordinaatisto ja tämän suhteen johonkin kulmaan käännetty x'y'-koordinaatisto. Koordinaatistojen asteikkovälit ovat samat. Päällekkäin ollessaan koordinaatistot voivat mitata koordinaatistoissa olevan viivan pituuden d sen toisessa päässä olevan pisteen 1 koordinaatteina ja toisessa päässä olevan pisteen 2 koordinaatteina. Koordinaatit eivät kuitenkaan ole pisteille samat eli x ≠ x' jne. Intervalliksi kutsutaan esimerkiksi xy-koordinaatistossa arvojen x ja x välistä eroa Δx. Intervallitkaan koordinaatistojen välillä eivät ole samat, eli Δx ≠ Δx' ja Δy ≠ Δy'. Koordinaatistojen mittaama pituus d on kuitenkin sama. Kaavana tämä on


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Aikavenymä-osion valokellon kohdalla tyhjiön valonnopeuden lisäksi valokellon korkeus L on ainoa tekijä, joka on kellon mukana liikkuvalle ja kellon mukana liikkuvalle sama. Kaavana tämä on


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: ½ sulkevat toisensa pois ja kaava muuntuu muotoon


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Aika-avaruusintervalli on siten


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Suppeassa suhteellisuusteoriassa inertiaalikoordinaatistossa olevan massallisen kappaleen liikemäärä eli momentti riippuu sen nopeudesta suhteessa toiseen inertiaalikoordinaatistoon. Klassisessa mekaniikassa massallisen kappaleen liikemäärä kasvaa viivasuorasti sen nopeuden kasvaessa, mutta suppeassa suhteellisuusteoriassa kasvu on eksponentiaalista ja tyhjiön valonnopeudessa kappaleen liikemäärä on ääretön, jonka vuoksi massalliset kappaleet eivät voi liikkua valoa nopeammin.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Suppeassa suhteellisuusteoriassa massallisen kappaleen eli partikkelin liikemäärä suhteessa johonkin inertiaalikoordinaatistoon on


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: γ kaava suhteessa johonkin toiseen kuin tarkastellun kappaleen inertiaalikoordinaatistoon on


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Mikä on elektronin liikemäärä jos sen nopeus on 0,999 c suhteessa elektronin kiihdyttäneeseen hiukkaskiihdyttimeen?


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Suppean suhteellisuusteorian mukaan massallisen kappaleen kokonaisenergia E jouleina (J) on


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Kappaleen lepoenergia E jouleina on


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Kappaleen liike-energia eli kineettinen energia K jouleina on


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Mikä on elektronin lepo-, liike- ja kokonaisenergia jos sen nopeus on 0,999 c suhteessa sen kiihdyttäneeseen hiukkaskiihdyttimeen?


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Ydinreaktorissa uraanin isotooppi 235 absorboi neutronin ja fissioituu barium-141:ksi ja krypton-92:ksi, jolloin vapautuu 3 neutronia. U massa on 235,0439 g/mol, Ba 140,9144 g/mol, Kr 91,9262 g/mol ja neutronin 1,0087 g/mol. Paljonko moolista U vapautuu energiaa?


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Aika-avaruusintervallin kaava johdettiin sen omassa osiossa. Aika-avaruusintervalli massallisen hiukkasen inertiaalikoordinaatistolle, joka liikkuu vakionopeudella ajassa Δt matkan Δx, on


Erityinen suhteellisuusteoria


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Hiukkanen liikkuu matkan suhteessa toiseen inertiaalikoordinaatistoon, josta käsin mitattuna tämän koordinaatiston kappaleet ovat levossa inertiaalikoordinaatiston määritelmän mukaisesti. Intervalli on invariantti, eli molemmille koordinaatistoille sama. Aika-avaruusintervallin kaava voidaan muuntaa liikemäärän p sisältäväksi yhtälöksi kertomalla yhtälö arvolla m / Δτ, jossa Δτ on tosiaika, eli liikkuvan hiukkasen itsensä mittaama matkaansa käyttämä aika, joka ei aikavenymän vuoksi ole sama kuin Δt. Saadaan


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: p = m(Δx/Δτ), joten yllä oleva kaava pätee. Δτ voidaan muuntaa Δt arvoksi ja päinvastoin Lorentz-kertoimella γ eli Δτ = γ Δt. Saadaan


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Yhtälö kerrotaan arvolla c, jotta hieman edempänä saadaan oikeanlaisia yksiköitä


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Jos liikkuva kappale onkin levossa suhteessa sitä mittaavaan inertiaalikoordinaatistoon, on kappale samassa koordinaatistossa. Tällöin myös p = 0 ja γ = 1, joten (pc) sulkeutuu nollalla kerrottaessa pois, mutta yhdellä kerrottu (mc) jää invariantiksi eli kaikissa koordinaatistoissa yhteneväksi arvoksi. Saadaan siis


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Otettaessa neliöjuuri yhtälön molemmilta puolilta, havaitaan että mc on myös invariantti arvo. Kahden inertiaalikoordinaatiston S ja S' vertailijat mittaavat häiriöttä vakionopeudella liikkuvalle kappaleelle eri liikemäärän, mutta molempien mittausten mukaan kappaleen liikemäärä konservoituu eli pysyy koordinaatistoissa muuttumattomana. Kahden ylemmän yhtälön mukaan γmc on myös säilyvä ominaisuus. Yksikköinä γ on yksikötön, m on kg ja c on m/s. kg*m/s on joule, joka on energian yksikkö. Oletetaan että kappaleen nopeus on paljon pienempi kuin tyhjiön valonnopeus, eli v ≪ c. Tällöin binomiaali approksimaatiota käyttäen saadaan kaava


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: ½mv on klassisen fysiikan liike-energian kaava, eli yhtälö antaa tyhjiön valonnopeutta paljon pienemmillä nopeuksilla samoja tuloksia kuin klassinen fysiikka. mc yhtälössä kertoo että massa sisältäisi energiaa.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Massallisen kappaleen ollessa levossa eli kun v=0, saadaan yhtälöstä kappaleen lepoenergia E eli


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Liike-energia kappaleelle olisi siten


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Kahdella samamassaisella ja samalla nopeudella törmäävällä kappaleella on liike-energia K. Koska kappaleita on kaksi, on niiden liike-energia yhteensä 2K. Kappaleet törmäävät toisiinsa kohtisuoraan ja tarttuvat tai sulautuvat toisiinsa pysyvästi eli tapahtuu epäkimmoinen törmäys. Klassisessa fysiikassa 2K energian sanotaan muuttuvan kappaleiden atomien lämpöliikkeeksi, joka kohottaa kappaleiden lämpötilaa. Suhteellisuusteorian yhtälöön E = E + K ei kuitenkaan sisälly lämpöenergiaa. Törmäyksen energia on E = 2mc + 2K. Kappaleet eivät liiku törmäyksen jälkeen, joten 2K = 0, ja kaava on siten


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Kaavassa M on yhteen sulautuneiden kappaleiden kokonaismassa. Energian on monesti osoitettu kokeellisesti olevan pysyvää, eli kappaleiden kokonaisenergia E ei voi kadota törmäyksen jälkeenkään. Valonnopeus tyhjiössä on vakio, joten ainoa mahdollinen muuttuja on M.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Massa ei siis säily eli se voi muuntua energiaksi. Vastavuoroisesti massaa voi muodostua energiasta. Tämän vastoin klassisen fysiikan perusperiaatteisiin kuuluvaa massan säilymislakia. On kuitenkin hyvä ymmärtää, että energiaa itsessään ei ole missään puhtaassa muodossa, vaan se on täysin kuvitteellinen käsite, jolla voidaan vertailla eri asioita kuten liikettä ja kemiallisia reaktioita keskenään. Energia on siis verrannollisuuskerroin.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Suhteellisuusteorian massan ja energian yhtäläisyys on kuitenkin todistettu kokeellisesti monesti ja nimenomaan siihen perustuvat muun muassa ydinvoima ja ydinaseet, joissa pieni määrä massaa muuntuu valtavaksi määräksi energiaa. Kyseessä ei kuitenkaan ole ydinreaktioihin rajoittunut tapahtuma: massan muuntumista energiaksi ja päinvastoin tapahtuu esimerkiksi kaikissa kemiallisissa reaktioissa kaikkialla koko ajan, mutta näiden energiat ovat pieniä suhteessa ydinreaktioihin ja massan muutokset ovat niin pieniä että ne ovat käytännössä merkityksettömiä. Kemiallisessa reaktiossa vapautunut energia myös usein muuntuu nopeasti ympäristön massaksi.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Esimerkiksi kun hiukkaskiihdyttimessä kiihdytetään elektroni hyvin lähelle tyhjiön valonnopeutta ja törmäytetään se atomiin, voi elektroni irrottaa atomista elektronin. Klassisen fysiikan olettamusten pohjalta havaittaisiin kahden elektronin sinkoavan poispäin atomista, yhden irronneen ja yhden törmänneen. Oikeasti kuitenkin havaitaan sinkoavan atomista poispäin kolmen elektronin ja positronin, joka elektronin positiivisen omaava antimateriahiukkanen. Systeemin kokonaissähkövaraus pysyy muuttumattomana koska positroni ja elektroni sulkevat pois toistensa varaukset, mutta "massan" omaavat elektroni ja positroni ovat siis muodostuneet energiasta. Jokin elektroneista tosin annihiloituu erittäin nopeasti positronin kanssa, koska materia ja antimateria reagoivat keskenään kiivaasti, jolloin nämä kaksi hiukkasta katoavat ja muuntuvat kahdeksi vastakkaisiin suuntiin eteneväksi ja "massattomaksi" fotoniksi. Fotonit varastoivat elektronin ja positronin liike-energian ja massan energian taajuuteensa.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Massallinen tai massaton hiukkanen ei voi liikkua valoa nopeammin sillä se rikkoisi suppeassa suhteellisuusteoriassa kausaliteetin. Kausaliteetilla fysiikassa tarkoitetaan syy-seuraussuhdetta eli jokin tapahtuma A aiheuttaa tapahtuman B. Suppean suhteellisuusteorian Lorentz-muunnoksilla laskettaessa valoa nopeammin liikkuvan kappaleen on pakko saada aikaan B ennen A:ta jossakin toisessa inertiaalikoordinaatistossa. Kiven heittäminen eli tapahtuma A välittyy kiven liikkeen, joka on kausaliteetin välittäjä, kautta tapahtumaksi B, jossa kivi rikkoo liikkuvan auton ikkunan. Tilannetta, jossa ikkuna rikkoutuu ennen kiven osumista siihen, ei ole koskaan havaittu käytännössä. Massallinen kappale, kuten kivi, vaatii suppean suhteellisuusteorian mukaan lisäksi äärettömästi energiaa liikkuakseen valoa nopeammin. Tilanne on kuitenkin edelleen mahdoton vaikka kiven sijaan käytettäisiin jotakin massatonta sädettä, joka liikkuu valoa nopeammin räjäyttäen vaikkapa pommin ikkunassa osuttuaan pommissa olevaan säteen havaitsimeen. Vastaavanlaiset tapahtumat aiheuttavat paradokseja. Tilanne, jossa henkilö syntyy ennen äitiään, olisi kausaliteetin rikkoutuessa "mahdollinen". On hyvä ottaa huomioon, että vaikka toisistaan riippumattomat tapahtumat ovat aina eri aikaisia eri inertiaalikoordinaatistoissa suppean suhteellisuusteorian mukaan (katso osio samanaikaisuuden suhteellisuus), ovat tapahtumat edelleen toisistaan riippumattomia, eli niiden välillä ei ole kausaalista suhdetta.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Oletetaan että A aiheuttaa tapahtuman B jonkin aiheuttajan välittämänä, jonka nopeus on u. Aiheuttaja liikkuu valon tyhjiönopeutta c nopeammin eli u > c. Tapahtuma A tapahtuu inertiaalikoordinaatistossa S kohdassa x = 0 ajan hetkenä t = 0. A aiheuttaa tapahtuman B toisessa inertiaalikoordinaatistossa S', joka liikkuu valoa hitaammin nopeudella v eli v < c. B tapahtuu koordinaatiston S' kohdassa x ajan hetkenä t = x / u.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Koska x = 0 ja t = 0, on Lorentz-muunnosten mukaan x' = 0 ja t' = 0. Lorentz-muunnos tapahtuman B ajan hetkelle t' on


Erityinen suhteellisuusteoria


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Yhtälöstä on poistettu t, koska u = x / t inertiaalikoordinaatistossa S. u on jonkin kertoimen α verran valoa nopeampi eli u = αc. α > 1, jotta u > c. Siten yhtälön vu/c = αv/c. Lopullisen yhtälön lähemmässä tarkastelussa nähdään että


title: Sotilasslangi

text: Sotilasslangi on sotilaiden, varusmiesten ja muiden alan henkilökuntaan kuuluvien puhekieli, joka muiden "ammattikielten" tavoin sisältää siviilielämässä harvinaisia tai erimerkityksisiä termejä. Tämän sanaston lisäksi lähes jokaisella asepalvelukseen liittyvällä varusteella, asialla ja ilmiöllä on jonkinlainen lempinimi tai vastaava puhekielen termi. Sanastossa on jonkin verran eroavaisuuksia varuskuntien ja perusyksiköiden sekä eri ajankohtien välillä.


title: Taloudellinen ylijäämä

text: Ylijäämä-käsitettä käytetään kansantaloustieteessä useassa yhteydessä.


title: Taloudellinen ylijäämä

text: Kuluttajan ylijäämä on se summa, jonka kuluttaja hyötyy ostaessaan hyödykkeen maksuhalukkuuttaan alhaisemmalla hinnalla. Tuottajan ylijäämä on se määrä rahaa, joka jää myyntihinnan ja tuottajalle sopivan matalimman mahdollisen hinnan väliin. Aikaisemmin käytettiin myös termejä kuluttajan korko ja tuottajan korko. Täydellisessä kilpailussa yritys tekee nollavoittoa, joten tuottajan ylijäämä valuu tuotannontekijöiden omistajille.


title: Taloudellinen ylijäämä

text: Jos valtio puuttuu markkinoihin veron tai tukiaisen muodossa, syntyy myös valtion ylijäämä.


title: Taloudellinen ylijäämä

text: Ylijäämä voi tarkoittaa myös voittoa, joka syntyy tuottojen ylittäessä kulut.


title: Taloudellinen ylijäämä

text: Taloustieteilijä Brad DeLongin mukaan kuluttajan ylijäämä on tavallisissa (smithiläisissä) hyödykkeissä yleensä noin 100 % hinnan päälle mutta "andreesseniläisissä" (informaatiotalouden) tuotteissa se on arviolta ainakin 500 - 1000 %, koska vain aputuote myydään (ja lasketaan kansantuotteeseen). Tim Worstall arvioikin, että kun laskennallisesti (reaalinen) Bkt on rikkaissa maissa 8-kertaistunut 1900-luvulla, oikeasti elintaso on 100-kertaistunut. Esimerkiksi Uberin tuotteen kuluttajan ylijäämä onkin 160 % eli kyydin arvo kuluttajalle on keskimäärin 260 % hinnasta.


title: Taloudellinen ylijäämä

text: Brynjolfsson ym. (2018) saivat tulokseksi, että yhdysvaltalaisille kuluttajille hakukoneiden arvo on vuodessa 17 000 dollaria, sähköpostin 8 400, digikarttojen 3 600, videostriimauksen 1 100 ja Facebookin vain 40-50 dollaria vuodessa. Luvut ovat mediaaneja, eli puolelle väestöä ne ovat tuotta arvokkaampia. Tulos perustui etenkin kyselytutkimuksiin, mutta robustiutta tutkittiin todellisella kokeella, jossa käyttäjä luopui Facebookista tilapäisesti korvausta vastaan. Tuloksen mukaan digitaalihyödykkeet tuottavat valtavan kuluttajan ylijäämän. Tämä luku pitäisi lisätä kansantuotteeseen, jotta nähtäisiin todellisen hyvinvoinnin määrä.


title: Kysyntä ja tarjonta

text: Kysyntä ja tarjonta määräävät taloustieteen teorian mukaan hyödykkeen hinnan ja tuotannon määrän markkinoilla. Kysyntä- ja tarjontafunktioita hinnanmäärityksen selittämiseen käytti ensimmäisenä mikrotaloustieteen tutkija Alfred Marshall. Hänen tavoitteenaan "Principles of Economics" -kirjassa oli kuvata ja selittää hinnan ja tuotannon määrän muutoksia täydellisesti kilpailuilla markkinoilla. Malli on vain suuntaa antava kuvattaessa epätäydellisen kilpailun tilannetta. Malli formalisoi Marshallia edeltäneiden taloustieteilijöiden teorioita ja on yksi taloustieteen keskeisimmistä malleista.


title: Kysyntä ja tarjonta

text: Kysyntä on hyödykkeen määrä, jonka kuluttajat ovat valmiita ostamaan annetulla hinnalla. Esimerkiksi kuluttaja voi haluta ostaa 2 kg perunoita kun kilohinta on 1 €, mutta vain 1 kg kun kilohinta on 2 €. Nämä hinta ja määrä -yhdistelmät määrittävät yksittäisen kuluttajan kysyntäkäyrän. Koska ostajien ikä, asuinpaikka, perhesuhteet, henkilökohtaiset ominaisuudet ja korvaavien hyödykkeiden saatavuus vaihtelevat, niin vaihtelee myös kysyntäkäyrän jyrkkyys. Ne, jotka arvelevat tarvitsevansa hyödykettä eniten ovat valmiita maksamaan siitä eniten ja ääripäässä moni ei huoli ko. tavaraa ilmaiseksikaan, koska ei keksi sille mitään käyttöä.


title: Kysyntä ja tarjonta

text: Kysyntäkäyrät voidaan laskea yhteen ja näin saada koko markkinan kysyntäkäyrä. Matemaattisesti se voidaan esittää kysyntäfunktiona. Vähenevän rajahyödyn mukaan kysyntä laskee hinnan noustessa. Rajahyöty voidaan perustella pelkästään ostohalulla tai ostajan subjektiivisilla ominaisuuksilla tai materialistisemmin. Jälkimmäisessä mallissa ostaja punnitsee ostoksen hintaa sen tulevaisuudessa tuomaan ajansäästöön. Ostettu työkalu tai väline yleensä vähentää työaikaa, auto työmatka-aikaa ja valmisruokien hankinta säästää aikaa vaihtoehtoihin nähden jne. Kysyntäkäyrää kuvataan usein hintajoustolla.


title: Kysyntä ja tarjonta

text: Tarjonta on määrä, jonka tuottajat ovat valmiita myymään annetulla hinnalla. Esimerkiksi perunankasvattaja voi olla valmis myymään tuhat kiloa perunaa 1 € kilohinnalla, mutta huomattavasti enemmän, jos hinta on 2 €. Tarjonnan tärkeimmät tekijät ovat hyödykkeen markkinahinta ja sen tuotannon kustannukset. Tarjontakäyrä muodostetaan yrityksen pitkän aikavälin kustannuskäyrän perusteella. Yleensä tarjontakäyrän oletetaan olevan nouseva tuotannon vähenevien rajatuottojen vuoksi. Tosin pitkällä aikavälillä uusien yritysten markkinoille tulon vuoksi hinta voi olla riippumaton määrästä. Kasvavien skaalatuottojen tapauksessa laskeva tarjontakäyrä on myös mahdollinen.


title: Kysyntä ja tarjonta

text: Markkinoiden tasapaino löytyy kohdasta, jossa kysyntä- ja tarjontakäyrä kohtaavat. Uusklassisessa taloustieteessä tämä tulos johdetaan aggregoimalla yksilötason yksittäisten ihmisten kysynnät makrotasolle. Tuloksen johtamiseksi joudutaan olettamaan ns. "Arrow-Debrau-ehdot" eli identtiset preferenssit yksilöiden välillä sekä preferenssien riippumattomuus tulotasosta.


title: Buddha

text:
Buddha (बुद्ध) on sanskritin ja pālin kielen sana ja tarkoittaa perusmerkityksessään 'hereillä olevaa'. Uskonnollisissa yhteyksissä sillä viitataan valaistumiseen, joka on buddhalaisen harjoituksen päämäärä.
Tiibetiksi "buddha" on "sangye". Tiibetin "sang" merkitsee kaikista tahroista ja epäselvyyksistä täysin puhdistunutta, ja "gye" merkitsee kaikkien ominaisuuksien ja viisauden täydellistä avautumista, esiintuloa tai heräämistä.


title: Buddha

text:
Sanalla "buddha" tarkoitetaan usein Siddhārtha Gautamaa eli buddhalaisuuden historiallista perustajaa. Varsinkin mahāyāna- ja vajrayāna-buddhalaisissa kirjoituksissa ja traditioissa tunnetaan suuri joukko buddhia. Esimerkiksi "Bhadrakalpika-sutran" mukaan tämän maailmankauden ("kalpan") aikana nimittäin ilmestyy peräti tuhat buddhaa.
Kanonisessa buddhalaisessa kirjallisuudessa on paljon listoja buddhista. Varsin laajasti jaetun perinteen (theravāda, mahāyāna ja vajrayāna) mukaan tämän kalpan aikana on oleva viisi buddhaa:Luettelo on kuitenkin vain yksi monista. Esimerkiksi pālinkieliseen kaanoniin kuuluvassa "Mahāpadāna-suttassa" kerrotaan ennen Śākyamuni-buddhaa olleen kuusi buddhaa (Vipaśyin, Śikhin, Visvabhū, Krakucchanda, Kanakamuni ja Kāśyapa) ja "Buddhanāma-sūtra" nimeää peräti 11 093 buddhaa.


title: Buddha

text: Śākyamuni-buddhan ohella tietyt buddhat ovat nousseet eri perinteissä erityiseen asemaan, esimerkiksi Puhtaan maan buddhalaisuudessa keskeisessä asemassa on Amitābha-buddha.


title: Buddha

text: Lisäksi mahāyāna-perinteessä termi "buddha" voi viitata paitsi varsinaisiin buddhiin, myös ns. "buddhaluontoon", joka on kaikkissa olennoissa piilevä todellinen luonto. Vajrayāna-perinteessä puolestaan esiintyy liskäksi valaistuneen tajunnan eri aspekteja olennoivia niin sanottuja "meditaatiobuddhia" (dhyānabuddha), joista tunnetuimmat ovat niin sanotut "viisi meditaatiobuddhaa" (Akṣobhya, Amoghasiddhi, Vairocana, Ratnasaṃbhava ja Amitābha).


title: Buddha

text: Taiteessa buddhaa kunnioitettiin aluksi erilaisilla symboleilla, joista yleisimmät ovat bodhipuu, kerjuukuppi ja opinpyörä. 100-luvulla jaa. buddhaa alettiin kuvata ihmishahmoisena. Lopullisen muotonsa buddha-hahmo saavutti 300–400-luvuilla.


title: Rajakustannus

text: Rajakustannus eli marginaalikustannus tarkoittaa yhden lisäyksikön tuotannosta aiheutuvaa kokonaiskustannusten muutosta. Matemaattisesti rajakustannusfunktio "MC" määritellään kokonaiskustannuksien "TC" derivaattana määrän "Q" suhteen:


Rajakustannus


title: Rajakustannus

text: Rajakustannuksen kohdalla voidaan tehdä ero lyhyen ja pitkän aikavälin tarkasteluille. Lyhyellä aikavälillä tarkastellaan vain tuotantopanosten, eli työvoiman, materiaalin ja energian, kustannusten muutosta. Pitkällä aikavälillä otetaan huomioon, että tuotantopääomaa on mahdollista sopeuttaa. Tämä voi tapahtua esimerkiksi perustamalla uuden tuotantolaitoksen.


title: Rajakustannus

text: Yleensä rajakustannusten oletetaan nousevan tuotannon kasvaessa. Esimerkiksi lyhyellä aikavälillä tuotannon lisääminen voi onnistua ainoastaan teettämällä työntekijöillä ylitöitä. Jos rajakustannukset laskevat, johtaa se tuotannossa skaalaetuun.


title: Rajakustannus

text: Rajakustannushinnoittelu on periaate, jonka mukaan tuotanto myydään sen rajakustannuksen hinnalla. Tällöin tuotteen kustannus on sama ostajalle sekä myyjälle. Nyt siis yksityinen ja sosiaalinen rajakustannus on sama, mikä johtaa taloudellisesti tehokkaaseen allokaatioon.


title: Ekonofysiikka

text: Ekonofysiikka on tieteidenvälinen tutkimusala, jossa taloutta tutkitaan fysiikan tutkimusmenetelmillä. Tutkimuskohteina ovat erityisesti stokastiset ja epälineaariset ilmiöt.


title: Ekonofysiikka

text: Uuden tutkimusalueen synty perustuu edistykseen, jota tilastollisessa fysiikassa on tapahtunut viimeisten 30 vuoden aikana. Taloustieteiden eri alueita voidaan pitää kompleksisina systeemeinä, joihin voidaan soveltaa fysiikassa kehitettyjä menetelmiä. Suurin osa ekonofysiikan sovelluksista on rahoitusmarkkinoiden analysointia.


title: Markkinat

text: Markkinat tai markkina voi tarkoittaa seuraavia:


title: Negatiivinen tulovero

text: Negatiivinen tulovero on verotuksen malli, jossa verovelvollinen maksaa yhteiskunnalle tuloveroa, kun hänen tulonsa ylittävät tietyn tason, verotettavan tulon alarajan. Verotettavan tulon alarajan alittavista tuloista valtio maksaa verovelvolliselle taloudellista tukea, negatiivista tuloveroa. Osmo Soininvaaran mukaan perustulo ja negatiivinen tulovero voivat olla käytännössä vaikutuksiltaan identtiset, mutta laskennallisesti negatiivinen tulovero on osa verotusta ja vähentää kokonaisveroastetta, kun perustulo kasvattaa veroastetta. Negatiivisessa tuloveromallissa marginaalivero voi olla korkea, vaikka verovelvollisen tulovero olisikin negatiivinen. Marginaalivero määrää työnteon kannattavuuden, ei kokonaisveroaste. Israelissa negatiivinen tulovero on havaittu toimivaksi. Tunnetuin negatiivisen tuloveron puolestapuhuja on Milton Friedman. Suomessa negatiivisen tuloveron puolesta on kampanjoinut erityisesti Olli Kangas, joka toimii tutkimuspäällikkönä Kansaneläkelaitoksessa (Kela): Kangas on ehdottanut perustulokokeilun jatkoksi negatiivisen tuloveron kokeilua.


title: Sielulintu

text: Sielulintu oli linnun hahmoinen sielueläin ja vertauskuva suomalaisessa ja karjalaisessa muinaisuskossa. Lintu ehkä toi sielun syntymässä, ja vei sen kuoleman hetkellä. Joidenkin perinteiden mukaan nukkuessa oli hyvä olla lähellä puusta veistetty sielulintu, joka pitäisi huolta sielusta unen aikana, ettei se lähtisi omille teilleen. Sielulintuja käytettiin Karjalassa vielä 1900-luvulla. Ihmisen kuoltua hänen puinen sielulintunsa laitettiin ortodoksisen hautaristin yläpuolelle. Tällaisia hautaristejä on vielä ollut olemassa 1900-luvun lopullakin.


title: Sielulintu

text: Lintujen ruokkiminen jouluna on vanha tapa. Muinaissuomalaiset ehkä ajattelivat, että kuolleet eli sielulinnut olivat elävien kanssa mukana keskitalven juhlassa.


title: Sielulintu

text: Voi olla, että ihtiriekko ("*itse-riekko") oli äpärälapsen sielulinnun hahmoinen itse-sielu.


title: Jacobo Árbenz

text: Jacobo Arbenz Guzmán (14. syyskuuta 1913 – 27. tammikuuta 1971) oli Guatemalan presidentti 1951–1954. Yhdysvaltojen tukema vallankaappaus syöksi hänet vallasta, ja hänet korvasi sotilasdiktaattori eversti Carlos Castillo Armas.


title: Jacobo Árbenz

text: Arbenz Guzmán oli Guatemalaan muuttaneen sveitsiläisen apteekkarin poika. Hän opiskeli kansallisessa sotilasakatemiassa ja liittyi mukaan vallankaappaukseen, joka kaatoi diktaattori Jorge Ubicon vuonna 1944. Arbenz oli sotaministerinä Juan José Arévalon hallituksessa 1949.


title: Jacobo Árbenz

text: Eversti Arbenz valittiin presidentiksi vuoden 1950 vaaleissa vasemmiston ja armeijan tuella. Hänen hallituksensa keskeinen tavoite oli maauudistus käyttämättömän maan jakamiseksi. Maan suurin maanomistaja oli yhdysvaltalainen United Fruit Company. Se sai kansallistetusta maasta verotuksessa ilmoitetun arvon mukaisen 600 000 dollarin korvauksen.


title: Jacobo Árbenz

text:
Vuonna 1952 kommunistinen Guatemalan työväenpuolue laillistettiin ja se sai merkittävän vähemmistöaseman maan politiikassa. Suojellakseen etujaan maassa United Fruit ja sitä tukevat pankit työskentelivät CIA:n kanssa leimaten Arbenzin kommunistiksi.
Yhdysvaltain Trumanin hallinto alkoi toimittaa aseita ja tukea Arbenzin vastustajille Anastasio Somozan aloitteesta. Operaatio kuitenkin paljastui pian.


title: Jacobo Árbenz

text: Eisenhower määräsi vuonna 1953 CIA:n toteuttamaan vallankaappauksen, operaation PBSUCCESS, joka kaataisi hallituksen. Koska kaappaukseen ei voinut käyttää Yhdysvaltain joukkoja, CIA perusti koulutusleirit Nicaraguaan ja Hondurasiin ja aloitti propagandakampanjan maan hallintoa vastaan. Noin vuoden valmistelun jälkeen Yhdysvaltain värväämät joukot hyökkäsivät maahan 18. kesäkuuta 1954. Arbenz erosi 27. kesäkuuta ja pakeni Meksikoon.


title: Jacobo Árbenz

text: Vuonna 1960 Kuuban vallankumouksen jälkeen Fidel Castro kutsui Arbenzin asumaan Kuubaan. Arbenz palasi myöhemmin Meksikoon, jossa hän kuoli vuonna 1971.


title: Ilmansuunta

text: Ilmansuunnat ovat sovittuja suuntia, jotka pätevät kaikkialla maapallon pinnalla. Pohjoinen on pohjoisnavan suunta, etelä etelänavan. Tarkalleen niiden välissä sillä puolella, josta aurinko nousee, on itä, ja sille vastakkainen suunta on länsi. Kartalla pohjoinen on ylöspäin, itä oikeaan, etelä alaspäin, ja länsi vasempaan.


title: Ilmansuunta

text: Pohjoinen voidaan määrittää helposti myös tähtitaivaan avulla. Pohjantähti näkyy aina pohjoisen suunnassa, koska sen sijainti avaruudessa on lähes suoraan maapallon akselin kanssa linjassa. Muinoin merenkulkijat saattoivat määrittää pohjantähden korkeudesta horisontista, olivatko he kulkeneet pois reitiltä. Mikäli pohjantähti on korkeammalla, on laiva kulkenut pohjoisemmaksi, ja vastaavasti, mikäli pohjantähti on alempana, on kuljettu etelään.


title: Ilmansuunta

text: Vastaavasti etelässä on tähti nimeltään Sigma Octantis.


title: Ilmansuunta

text: Itä ja länsi voidaan myös määrittää Pohjantähden avulla. Kun katsoo Pohjantähden suuntaan, itä on oikealla ja länsi vasemmalla.


title: Ilmansuunta

text: Säätiedotuksissa ilmansuunnat jaetaan monesti vielä pienempiin osiin (väli-väli-ilmansuunnat), pääilmansuunta muodostaa yhdyssanan ensimmäisen osan ja väli-ilmansuunta sen jälkimmäisen osan, esimerkiksi eteläkaakko, pohjoiskoillinen, länsilounas.


title: Ilmansuunta

text: Ilmansuunnista koillinen, itä, lounas, luode ja mahdollisesti myös länsi ovat saaneet nimensä auringon liikkeen ja sijainnin perusteella. Koillisesta näkyy aamun "koi", aurinko "itää" idästä, "länttää" eli "litistyy" länteen ikään kuin kaarevaa taivaan kantta seuraten, ja lopulta "luodaan" eli lasketaan luoteeseen. Lounas voi merkitä keskipäivää, eli aikaa, jolloin aurinko on korkeimmillaan. "Lõuna" on viron kielessä etelän nimitys. Suomen sana etelä tulee joko siitä että sillä suunnalla on talon "eteinen", tai siitä, että siellä on hyvin "etäällä" maailman reuna.


title: Ilmansuunta

text: Suomen kielessä on väli-ilmansuunnille omat nimitykset, mutta esimerkiksi ruotsissa, ranskassa, englannissa ja saksassa ne muodostetaan yhdistelminä pääilmansuunnista, siten että ensin on pohjoinen tai etelä ja sitten itä tai länsi. Esimerkiksi koillinen on englanniksi northeast eli "pohjoisitä".


title: Ilmansuunta

text: Suomessa on ollut ilmansuunnille, väli-ilmansuunnille ja jopa väli-väli- ilmansuunnille eri alueilla ja eri murteissa lukuisia muitakin nimityksiä, mutta yleiseen käyttöön ovat jääneet vain yhdet niistä. Ilmansuunnat on myös toisinaan entisaikaan määritetty eri tavalla, kuin auringon kierron ja vuorokaudenajan mukaan, ja tällöin ne eivät ole välttämättä vastanneet varsinaisia ilmansuuntia. Esimerkiksi laajoilla alueilla Savossa on varsinaisten "ilmaan" sidottujen ilmansuuntien sijaan on käytetty maastonmuotoihin sidottuja ilmansuuntia, kuten "halkietelä" ja "maapohjoinen". Ilmansuuntia on myös määritetty suurten vesistöjen mukaan. Sakkolassa "kohtimeri" on tarkoittanut itää, koska siellä päin on Laatokka, ja "kohtimaa" taas päinvastaista eli länttä. Suomen etelärannikolla "meri" on paikoin tarkoittanut etelää, koska siellä päin on Itämeri. Keski-Pohjanmaalla, missä merenranta on koillisessa, "vesietelä" on tarkoittanut lounasta ja "maatelä" kaakkoa.


title: Ilmansuunta

text: Ilmansuuntia on muutenkin katsottu ja nimetty luonnosta löytyvien merkkien perusteella. Esimerkiksi pohjoinen on voitu määrittää sen perusteella, millä puolella puunrunkoa kasvaa paksuin kaarna, jolloin siitä suunnasta on voitu käyttää nimeä "kaarnapohjoinen" tai yksinkertaisesti "kaarna". Jotakuinkin lounaassa, etelässä tai kaakossa olevia suuntia on kutsuttu usein nimityksillä, jotka viittaavat muuttolintuihin tai niiden muuton suuntaan, kuten "linnunnokka" ja "lintu". Myös "kaakko" liittynee lintujen muuttoon, ja linnunnimeen "kaakkuri".


title: Ilmansuunta

text: Ilmansuuntien nimitykset ovat voineet kuvata myös maailmanpuuta siten, että etelää on kutsuttu "latvapäiväksi", ja pohjoista taas "tyvipäiväksi". Pohjoisessahan aurinko on matalimmillaan, eli tavallaan maailmanpuun tyvellä, ja etelässä korkeimmalla, eli maailmanpuun latvassa.


title: Ilmansuunta

text: Ilmailussa käytetään suunnan määrittelyyn asteita, joita täysympyrässä on 360°. Perussuunnaksi on valittu pohjoinen, josta voidaan käyttää lukemaa 000° tai 360°.


title: Ilmansuunta

text:
N = 000° (pohjoinen)
NE = 045° (koillinen)
E= 090° (itä)
SE = 135° (kaakko)
S = 180° (etelä)
SW = 225° (lounas)
W = 270° (länsi)
NW = 315° (luode)


title: Ilmansuunta

text: Tarvittava lentosuunta mitataan kartalta astelevyllä. Se tapahtuu piirtämällä reittiviiva lähtö-, ja tulopaikan välille. Kun astelevyllä mitataan pituuspiirin ja reittiviivan välinen kulma, saadaan tosilentosuunta.


title: Perustulo

text: Perustulo on sosiaaliturvajärjestelmän malli, jossa kaikille kansalaisille maksetaan säännöllisesti ja ehdoitta rahaa toimeentuloa varten. Syyperustainen sosiaaliturva on kokonaan tai osittain korvattu. Perustulon määrä ei vähene tulojen noustessa. Tulojen kasvaessa perustulosta saatu hyöty peritään takaisin verotuksen kautta.


title: Perustulo

text: Perustuloa on kutsuttu myös kansalaistuloksi, kansalaispalkaksi sekä yhteiskunnalliseksi osingoksi, joissa kaikissa malleissa on hieman eroja toisiinsa. On olemassa myös perustulomalleja, jotka ovat sosiaalietuuksia korvaavia perusturvamalleja. Niiden välineet eivät ole ensisijaisesti finanssi- eli verohallinnollisia, vaan liittyvät esimerkiksi perusturvauudistuksen yksinkertaistamiseen. Jotkut vasemmistolaiset kannattavat perustuloa asiana, joka lopettaa palkkaorjuuden; toisaalta jotkut oikeistolaiset kannattavat sosiaaliturvan korvaamista matalalla perustulolla.


title: Perustulo

text: Perustulon avulla on mahdollista yksinkertaistaa sosiaaliturvaa ja purkaa kannustinloukkuja. Perustulo on ratkaisu siihen, että työtä ja siten toimeentuloa työstä ei riitä kaikille. Perustulon käyttöönottoa perustellaan muiden muassa pahenevalla teknologisella työttömyydellä eli ihmistyövoiman korvautumisella automaatiolla (robotit, tekoäly). Nick Srnicekin ja Alex Williamsin argumentin mukaan kapitalismin kyky (ja halukkuus) tarjota työtä kaikille on kriisissä, ja he esittävät ongelmaan ratkaisuksi perustuloa.


title: Perustulo

text: Monetarismin kehittäjänä tunnettu Milton Friedman on kannattanut negatiivisen tuloveron muodossa toteutettua toimeentulon vähimmäistasoa. Perustuloliikkeen BIEN:in johtohahmo on Philippe van Parisj. Elon Muskin mukaan automaatio ja robotit työntävät ottamaan käyttöön perustulon. Muskin mukaan työpaikkojen menetykset ovat niin vakavia, että valtion on otettava rooli kansalaisten toimeentulon varmistamisessa. Muskin mukaan perustulo on välttämätön. Perustuloa ovat esittäneet ratkaisuksi myös Facebookin Mark Zuckerberg ja miljardööri Richard Branson.


title: Perustulo

text: Ainoa maailman maa, jossa perustulo on käytössä on Iran, jossa se on ollut käytössä loppuvuodesta 2010.


title: Perustulo

text: "Perustulolla" tarkoitetaan kaikille kansalaisille automaattisesti ja ehdoitta kuukausittain maksettavaa rahaa. Useimmissa perustulomalleissa kaikki ansaitut tulot olisivat verollisia ensimmäisestä eurosta alkaen. Itse perustulosta ei maksettaisi veroa. Yleensä perustulomalleissa veroprosentti on sama kaikissa tuloluokissa tai ainakin progressio on lievä.


title: Perustulo

text: "Osittainen perustulo" tarkoittaa perustuloa, joka ei kata minimitoimeentuloa. Useimmat konkreettiset Suomeen ehdotetut perustulomallit lähtevät siitä, ettei perustulo voi olla niin suuri, että sillä yksinään tulisi toimeen pitkää aikaa, ja siksi näitä malleja on kutsuttu osittaisiksi perustulomalleiksi. Näiden mallien ongelmana on, että niissä perustulon päälle tarvitaan edelleen tarvehankintaista sosiaaliturvaa, jolloin järjestelmä ei ole yhtä yksinkertainen kuin täydelliset perustulomallit. Osittainenkin perustulo kuitenkin yksinkertaistaisi Suomen sosiaaliturvajärjestelmää huomattavasti.


title: Perustulo

text: Perustuloa on myös kutsuttu "kansalaistuloksi" ja "kansalaispalkaksi", joista jälkimmäistä on käytetty tarkoittamaan hieman eri asiaa. Esimerkiksi Jan Otto Anderssonin teksteissä kansalaispalkka on perustulon kaltainen tuki, mutta se maksetaan vain, jos kansalainen tekee hyödyllistä työtä. Tällaista työtä olisi toiminta kolmannen sektorin järjestöissä. Kansalaispalkka voisi olla suurempi kuin pelkkä kaikille automaattisesti maksettava perustulo tai kansalaistulo. Kansalaispalkan ideana on aktivoida ihmisiä toimimaan kansalaisyhteiskunnassa.


title: Perustulo

text: "Osallistumistuloksi" on kutsuttu mallia, jossa perustuloon liittyy erilaisia ihmisen aktiivisuuteen liittyviä ehtoja (kuten kansalaispalkassa). Taloustieteilijä Anthony Atkinson loi käsitteen ehdottamalla osallistumistuloa ("participation income") vain niille, jotka voivat osoittaa olevansa töissä, hakevansa töitä, olevansa työkyvyttömiä tai osallistumalla erilaisiin hoito- ja kansalaisjärjestötehtäviin.


title: Perustulo

text: "Yhteiskunnallinen osinko" on perustulosta käytetty termi, joka viittaa siihen, että kaikilla kansalaisilla on oikeus saada osuutensa yhteiskuntamme aiempien sukupolvien työllä kootusta kansallisomaisuudesta ja tuottavuuden kasvusta.


title: Perustulo

text: "Negatiivinen tulovero" on Milton Friedmanin kehittämä verotuksen ja automaattisen tulotuen yhdistelmä. Tässä mallissa määritellään tietty kuukausittainen verotettavan tulon alaraja. Kaikista sen summan alle jäävistä ansioista maksetaan ansioiden päälle tulotukea eli negatiivista veroa. Kaikista summan ylittävistä tuloista maksetaan normaalia veroa. Tässä mallissa rajaveroprosentti on yleensä sama kaikissa tuloluokissa.


title: Perustulo

text: Varhaisimpana perustuloidean esittelijänä pidetään brittiläistä Thomas Painea, joka hahmotteli valtion maksamaa perustuloa kaikille yli 21-vuotiaille kirjassaan "Agrarian Justice" vuodelta 1795. Hänelle perustulo merkitsi kaikille ihmisille kuuluvaa osuutta yhteisen kansallisomaisuuden tuotosta.


title: Perustulo

text: Erilaisia sosiaalisen tai kansallisen osingon ajatuksia esitettiin pitkin 1800- ja 1900-lukua eri taloustieteilijöiden ja sosiologien kirjoituksissa. Huomattavimpana Oxfordissa professorina toimineen G. D. H. Colen 1930-luvun kirjoitukset ja taloustieteilijä James Meaden monet kirjat 1930-luvulta 1990-luvulle.


title: Perustulo

text: Sosiaalinen osinko ("social credit") sai laajaa kannatusta brittimajuri Clifford Douglasin ideoimana. Siinä esitet'ään, että kaikille kansalaisille kuuluu osuus kansallisesta varallisuudesta. Ajatuksena oli lisätä kansalaisten ostovoimaa jakamalla heille rahaa. Laman ja työttömyyden vaivaamalla 1930-luvulla ajatus kasvoi kansanliikkeeksi, joka osallistui vaaleihin monissa maissa. Eniten menestystä puolue sai Kanadassa. Ajatus perustulosta kysynnän lisääjänä hautautui kuitenkin keynesiläisten, valtion roolia korostaneiden ideoiden varjoon.


title: Perustulo

text: Perustulomallista vakavimman ehdotuksen teki Isossa-Britanniassa liberaalipoliitikko Juliet Rhys-Williams vuonna 1943. Se jäi kuitenkin toteuttamatta, kun brittiläinen sosiaaliturvajärjestelmä rakennettiin William Beveridgen ideoiden pohjalta syy- ja ansioperustaiseksi. Samankaltaisia malleja toteutettiin useimmissa läntisissä teollisuusmaissa.


title: Perustulo

text: Perustulomallit nousivat uudelleen keskusteluun, kun keynesiläisyyttä alettiin kyseenalaistaa taloustieteessä. Yhdysvalloissa presidentti Richard Nixonin hallinto esitteli laajoja uudistuksia maan sosiaaliturvaan. Ideoiden takana oli Milton Friedman ja hänen muotoilema negatiivinen tulovero. Negatiivista tuloveroa kokeiltiin neljässä eri projektissa Yhdysvalloissa ja Kanadassa vuosina 1968-1982. Friedman popularisoi ideansa vuonna 1962 kirjassaan "Capitalism and Freedom".


title: Perustulo

text: Friedman argumentoi negatiivisen tuloveron puolesta Yhdysvaltain kongressille ja Richard Nixonille 1970-luvulla. Kongressi teki uudistuksesta lakialoitteen, mutta aloitteeseen liitettiin poikeavia elementtejä, jotka saivat hänet vastustamaan lakialoitetta. Lopulta kongressi ei hyväksynyt esitystä. Lopputuloksena liittovaltion Earned Income Tax Credit tukee tuhansilla dollareilla matalapalkkaisia, mutta työttömille sekä erityisryhmille on erillisiä tukiohjelmia, jotka aiheuttavat tulokuoppia. Samanlainen palkkatuki on otettu käyttöön myös monissa muissa maissa, kuten Suomessa.


title: Perustulo

text: Kanadassa tehtiin 1974-1979 MINCOME-kokeilu Dauphinissa, Manitobassa. Kokeilussa 30 prosentille kaupungin asukkaista annettiin 15 000:n Kanadan dollarin turvattu vuositulo ("guaranteed annual income").


title: Perustulo

text: Kanadassa liberaalihallituksen asettama komissio ehdotti negatiivisen tuloveron käyttöönottoa vuonna 1985, mutta valtaan nousseet konservatiivit pitivät ehdotusta liian kalliina ja jättivät sen toteuttamatta.


title: Perustulo

text: Brittiläiset ekonomit Guy Standing ja Hermione Parker ovat kehittäneet erilaisia perustulomalleja. Erityisesti Parkerin konkreettiset laskelmat osittaisen perustulon vaihtoehdoista ja kustannuksista ovat vaikuttaneet useisiin viimeaikaisiin perustulomalleihin. Näitä malleja on ehdotettu otettavaksi käyttöön Isossa-Britanniassa, mutta ehdotukset eivät ole saaneet poliittista tukea.


title: Perustulo

text: Belgialainen ekonomisti Philippe van Parijs on perustellut perustuloa marxilaisin perustein. Hän kannattaa perustuloa, jonka määrää kohotettaisiin vähitellen yhdessä verotuksen kanssa, niin että ihmiset saisivat lopulta lähes kaikki tulonsa perustulosta. Näin saavutettaisiin kommunismi, eli yhteiskunta, jossa jokainen antaisi kykyjensä mukaan ja saisi tarpeittensa mukaan. Palkkatyö lakkaisi ja työtä tehtäisiin lähinnä harrastuksena. Parijs näkee, että nyky-yhteiskunnassa työstä on tulossa harvojen etuoikeus ja joidenkin työssäkäyvien haluttomuus huolehtia työtä tekemättömistä muistuttaa 1800-luvun kapitalistien haluttomuutta ratkaista työläisten köyhyyden kysymys. Mitään vallankumousta tai sosialismia Parijsin "kapitalistinen tie kommunismiin" ei edellyttäisi. Sittemmin Parijs on vaimentanut marxilaisia perusteluita perustulolle.


title: Perustulo

text: Iranissa Mahmud Ahmadinežadin hallinto otti käyttöön perustulon loppuvuodesta 2010. Samassa yhteydessä leikattiin bensiinin, ruoan ja eräiden palveluiden tukiaisia. Vuosina 2007/2008 kansalaisille jaetut epäsuorat tukiaiset olivat arviolta 27 prosenttia bruttokansantuotteesta ja kooltaan 77,2 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Iranin kokemuksia perustulosta on käytetty tutkittaessa sen vaikutuksia työmarkkinoihin.


title: Perustulo

text: Sveitsissä 5. kesäkuuta 2016 järjestettiin kansanäänestys perustulon tekemisestä perustuslailliseksi oikeudeksi. Perustulon tasoksi oli määritelty 2500 Sveitsin frangia kuukaudessa. Ennen äänestystä aiheesta oli käyty keskustelua neljä vuotta ja huhtikuussa järjestetty kysely osoitti perustulon kannatukseksi noin 40 prosenttia. Kansanäänestyksessä 76,9 prosenttia vastusti ja 23,1 prosenttia kannatti.


title: Perustulo

text: Yhdysvaltain presidentinvaaleissa vuonna 2016 demokraattipuolueen presidenttiehdokas Hillary Clinton olisi halunnut sisällyttää kaikille yhdysvaltalaisille maksettavan perustulon vaaliohjelmaansa. Clintonin mielestä perustulon idea on kiehtova. Clinton ei kuitenkaan saanut perustulon matematiikkaa toimimaan ja jätti perustulon vaaliohjelman ulkopuolelle.


title: Perustulo

text: Yhdysvaltain presidentinvaaleissa vuonna 2020 demokraattipuolueen presidenttiehdokas Andrew Yang kampanjoi 1000 Yhdysvaltain dollarin kuukausittaisella perustulolla. Yang kutsuu perustuloa ”Freedom Dividendiksi” ja mainitsee että aluksi perustulo loisi 4,5 miljoonaa uutta työpaikkaa kulutuskysynnän kasvun kautta.


title: Perustulo

text: Perustuloa puolustetaan muun muassa seuraavilla väitteillä:


title: Perustulo

text: Perustuloa vastustetaan muun muassa seuraavilla väitteillä:


title: Perustulo

text: Etelä-Afrikassa suurin oppositiopuolue Democratic Alliance on vuodesta 2000 lähtien kannattanut perustuloa työmarkkinoiden voimakkaan vapauttamisen kanssa. Hallitseva puolue African National Congress on vastustanut perustuloa, vaikka sen jäsenten ja liittolaisten keskuudessa onkin kannatusta.


title: Perustulo

text: Israelin keskuspankki on suositellut perustuloa Israelin parlamentille. Israelissa on käytössä matalapalkkaisten tukia, mutta niitä ei ole yhdistetty työttömyys- ja muihin tukiin.


title: Perustulo

text: Berliiniläisen Hertie School of Governance -korkeakoulun professori Claus Offe arvioi, että perustulo sopii huonosti yhteen uusklassisen talousopin kanssa. Tämä ideologia onkin hänestä jo aikansa elänyt. Markkinaliberalistinen kasvuajattelu ei ole hänen mielestään koskaan toiminut käytännössä, mutta ongelmien on oletettu johtuvan vain siitä että mallia ei ole sovellettu tarpeeksi johdonmukaisesti. Niinpä ongelmia on yritetty ratkaista sijoitusmyönteisemmällä talouspolitiikalla ja sosiaali- ja työvoimakuluja leikkaamalla. Vasemmistopuolueetkin ovat tehneet myönnytyksiä ja toivoneet sen edistävän työllisyyttä. Tulos on kuitenkin saattanut olla jopa aiottua päinvastainen, esimerkiksi silloin kun irtisanomiset ovat nostaneet osakekursseja. Claus Offe pitää siksi perustuloa ainoana keinona, jolla kansalaisten aktiivisuutta voidaan lisätä ilman että työn tuottavuus kärsii. Perustulon toimivuudesta ei kuitenkaan voi olla täysin varma, ennen kuin erilaisia malleja kokeillaan. Perustuloon voitaisiin Offen mukaan kuitenkin siirtyä asteittain, ilman että koko työmarkkina- ja sosiaalisysteemiä uudistetaan kerralla.


title: Perustulo

text: Ylen artikkelin mukaan Suomessa tehtävä kokeilu on herättänyt runsaasti huomiota maailmalla.


title: Perustulo

text: Matt Bruenigin mukaan Yhdysvalloissa rikkain yhden prosentin väestönosa saa jo "perustulon" pääomatulojen muodossa. Bruenig korostaa että passiivinen tulo joka on irrallaan työnteosta on siis jo olemassa. Yhdysvalloissa 30 prosenttia kansantulosta päätyy pääomatuloina pääoman omistajille. Bruenigin ajatuksen mukaan pääomatulot pitäisi vain jakaa tasaisesti kaikille kansalaisille sen sijaan että ne päätyvät vain joillekin.


title: Perustulo

text: Perustulo ei ratkaise ihmisen elämän tarkoitukseen, sosiaaliseen statukseen ja omaan identiteetiin liittyviä ongelmia. Tähän asti työpaikat ja työ ovat tarjonneet ihmisille juuri näitä asioita.. Teknologinen työttömyys ja perustulon varassa eläminen saattavat aiheuttaa ihmisille eksistentiaalisen kriisin.


title: Perustulo

text: Alaskan luonnonvaroista jaettu osinko ei ole saanut ihmisiä lopettamaan työntekoa ja jäämään työvoiman ulkopuolelle. Osa-aikatyön suosio on kasvanut. Osa-aikatyön tekeminen lisää tutkimusten mukaan äitien onnellisuutta kokopäiväiseen kotiäitiyteen ja kokopäiväiseen työntekoon verrattuna.


title: Perustulo

text: Vuonna 2016 sijoittaja Bill Gross on esittänyt mielipiteen, että tulevaisuudessa rahaa kannattaisi ehkäpä käyttää vallankumoukselliseen perustuloon. Grossin mukaan poliitikoiden tarjoamat ratkaisut uudelleenkoulutuksesta ja koulutuksesta eivät synnytä talouskasvua eikä hyviä työpaikkoja opiskelijoille. Grossin mukaan nelivuotinen yliopistokoulutus tekee vain ihmisistä parempia Jeopardyssa, ja työpaikkoja syntyy koulutusalalle. Grossin mukaan ihmiset tarvitsevat toimeentuloa, ja hänen mukaansa jos perustulo kuulostaa sosialismilta, niin ihmisten pitäisi tottua siihen. Gross myös esitti helikopterirahaa kannattavan mielipiteen.


title: Perustulo

text: Giánis Varoufákis kannattaa perustuloa. Hänen mielestään sitä ei voi kuitenkaan toteuttaa verottamalla työntekijöitä. Hän ei kannata perustuloa, jossa tavalliselle kansalaiselle annettava tulonsiirto perustuu toiselta kansalaiselta työtulosta verotettuun osaan. Varoufákiksen mukaan perustulo täytyy rahoittaa pääomasta ja perustulon pitää olla universaali oikeus pääomatuloon.


title: Perustulo

text: Yuval Noah Hararin mielestä on ongelmallista että perustulo on kansallinen ratkaisu. Hararin mukaan automaatiovallankumouksen myötä teknologisesta työttömyydestä kärsivät eniten matalamman tulotason maat, kuten Honduras tai Bangladesh. Hararin mukaan vain rikkailla mailla on varaa perustuloon, ja rikkaiden ja köyhien maiden ero tulee kasvamaan.


title: Perustulo

text: Taloustieteilijä Joseph Stiglitz sanoi vuoden 2017 lopulla BBC:n haastattelussa, että perustulon sijaan Skotlannin hallituksen pitäisi ensisijaisesti keskittyä tulonsiirtojen priorisointiin heille jotka tarvitsevat niitä eniten, työpaikkojen luontiin jotta jokaiselle joka haluaa työpaikan on saatavilla työpaikka sekä elämiseen riittävän palkan varmistamiseen heille jotka työskentelevät kokopäiväisesti. Stiglitz ajattelee, että tulonsiirrot pitää kohdistaa niitä tarvitseville eikä jakaa tasaisesti kaikille. Stiglitz pitää kuitenkin perustuloa teknologisen työttömyyden ratkaisuna, mutta painottaa että perustulo ei ole kokonaisvaltainen ratkaisu teknologiseen työttömyyteen.


title: Perustulo

text: Maailmanpankin vuoden 2019 World Development Reportissa mainitaan työn muuttuva luonne ja raportissa mainitaan uusi yhteiskuntasopimus ja yhtenä vaihtoehtona esitetään perustulo. Perustulosta myös mainitaan että se on testaamaton ja taloudellisesti haastava kehitysmaille.


title: Perustulo

text: Perustuloa selvittänyt tutkimusryhmä jätti 30. maaliskuuta 2016 esiselvityksensä perustulon kokeilemisen aloittamista Suomessa. Sitä olisi tarkoitus kokeilla vuosina 2017-2018 n. 10 000:lla hengellä, iältään 25–63-vuotiaita työikäisiä, joiden tulot ovat vähäiset. Perustulon suuruus olisi 550-750 euroa kuukaudessa, eikä siitä maksettaisi veroa.


title: Perustulo

text: Hollannissa on vuonna 2001 otettu käyttöön noin 150 euron kuukausittainen perustulo, joka maksetaan ”veronpalautuksen” nimellä kuukausittain kansalaisille kaikissa perheissä, joissa on vähänkään ansiotuloja. Työttömyysturvan saajat eivät kuitenkaan saa tätä perustuloa. Uudistuksen yhteydessä siirrettiin verotuksen painopistettä ympäristö- ja kulutusveroihin.


title: Perustulo

text: Intiassa ollaan kiinnostuneita perustulosta keinona vähentää köyhyyttä. Intiassa on tehty kolme perustulopilottia. Intiassa aiotaan suorittaa pilotteja ennen kuin päätös maanlaajuisesta perustulosta tehdään. Valtiovarainministeriön pääneuvonantaja Subramanian sanoo että perustulo pudottaisi köyhyyden 0,5 prosenttiin ja perustulo maksaisi 4-5 prosenttia bruttokansantuotteesta. Subramanian mukaan perustulo edistää sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja antaa voimaa maan köyhille. Pääasiassa keskiluokkaisille annettavat ruokaan, polttoaineisiin ja lannoitteisiin annettavat tuet maksavat 5 prosenttia bruttokansantuotteesta.


title: Perustulo

text: Kanadassa Ontarion provinssissa kokeillaan perustuloa 4 000 henkilöllä, jotka ovat tuettuja tai matalatuloisia. Kokeilussa tarkastellaan muiden muassa minkälaisia vaikutuksia perustulolla on henkilöiden terveyteen ja lasten koulutukseen kolmen vuoden aikana.


title: Perustulo

text: Namibiassa on vuodesta 2008 kokeiltu 100 Namibian dollarin (noin kymmenen euron) kuukausittaista perustuloa Otjiveron kylässä. Kokeilun takana on "Basic Income Grant Coalition", johon kuuluu Namibian evankelis-luterilainen kirkko, ammattiyhdistysjärjestöjä sekä Labour Resource and Research Institute. Projektin rahoittajina toimivat Saksan evankelinen kirkko, namibialaiset kansalaisjärjestöt ja yksittäiset tukijat ympäri maailmaa. Kahden vuoden jälkeen kylän lapset eivät enää käytännössä kärsineet nälästä, kun ongelma koski ennen kokeilua noin puolta lapsista, 90 prosenttia lapsista suoritti peruskoulua (kun ennen vastaava määrä oli 40 prosenttia) ja paikallisen terveyskeskuksen käyttäjämäärä nelinkertaistui. Uusia taloudellisia toimia syntyi, esimerkiksi naisen perustama leipomo ja miesten aloittama tiilituotanto. Poliisitilaston mukaan salametsästys ja puuvarkaudet laskivat 60 prosentilla. Seudun valtasuhteet alkoivat muuttua, kun naisten asema parantui ja kyläläiset kohtasivat valkoiset farmarit itsevarmemmin. Vastatoimena juopotteluun kyläläiset perustivat komitean, joka antaa neuvoa rahankäytössä, kapakat ovat maksupäivänä suljettuina ja lasten perustulo maksetaan pääsääntöisesti naisille. Negatiivinen vaikutus oli muuttoliike muualta: kun kokeilun alussa Otjiveron kylässä asui 1 100 ihmistä, kahden vuoden aikana kylään muutti arviolta 100–200 ihmistä (yleensä sukulaisia, jotka eivät saaneet omaa perustuloa). Namibian hallitus ei ole jatkanut projektia, vaikka osa ministereistä on henkilökohtaisesti tukenut sitä. Valtion verovirasto oli ennen kokeilua suositellut maanlaajuista perustuloa köyhyyden vähentämiseksi.


title: Perustulo

text: Yhdysvaltain osavaltiossa Alaskassa mineraalivaroista kertyneitä tuloja rahastoidaan rahastoon, jonka tuotosta maksetaan vuosittaista osinkoa jokaiselle koko kalenterivuoden osavaltiossa asuneelle hakijalle. Rahaston jaettu sääntöjen mukainen osinko oli 2072 dollaria vuonna 2015.


title: Perustulo

text: Ensimmäinen kaupunki jossa kokeillaan perustuloa on Stockton, Kalifornia. Kaupungin 315 000:sta asukkaasta valitaan vielä julkistamaton määrä asukkaita kokeiluun, jossa saa 500 dollaria kuukaudessa eli 6000 dollaria vuodessa. Kokeilun toivotaan kestävän kolme vuotta. Kokeilu on kaupungin 27-vuotiaan pormestarin idea.


title: Perustulo

text: Havaijin osavaltion lainsäätäjät ovat äänestäneet syyskuussa 2017 perustulokokeilun puolesta. Havaijilla ihmiset työskentelevät maatalouden ja palveluiden parissa. Pikaruokaloiden, ravintoloiden ja hotellien työntekijöiden työt ovat korvautumassa roboteilla. Perustuloa harkitaan koska se nähdään keinona pitää Havaijin talous vakaana.


title: Perustulo

text: 500 henkilön kolme vuotta kestävä perustulokokeilu. Kokeilua kutsutaan nimellä HartzPlus.


title: Perustulo

text: Vuoden kestävä kokeilu, jossa vähintään puolet Rheinaun kylän 1300 asukkaasta saisi 2500 Sveitsin frangin (noin 2200 euron) kuukausittaisen perustulon.


title: Perustulo

text: Ainoa maailman maa, jossa perustulo on käytössä on Iran, jossa se on ollut käytössä loppuvuodesta 2010.


title: Perustulo

text: Iranissa Mahmud Ahmadinežadin hallinto otti käyttöön perustulon loppuvuodesta 2010. Samassa yhteydessä leikattiin bensiinin, ruoan ja eräiden palveluiden tukiaisia. Vuosina 2007/2008 kansalaisille jaetut epäsuorat tukiaiset olivat arviolta 27 prosenttia bruttokansantuotteesta ja kooltaan 77,2 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Iranin kokemuksia perustulosta on käytetty tutkittaessa sen vaikutuksia työmarkkinoihin.


title: Oromon kieli

text: Oromon kieli on afroaasialaisen kielikunnan kuušilaiseen haaraan kuuluva kieli. Oromon kieltä puhuu 30-35 miljoonaa ihmistä, mikä tekee siitä Afrikan kolmanneksi puhutuimman äidinkielen arabian ja hausan jälkeen. Suurin osa oromon puhujista kuuluu Etiopian keski- ja eteläosissa sekä Kenian pohjoisosassa asuvaan oromo-kansaan, mutta myös naapurikansojen jäsenet käyttävät sitä välikielenä varsinkin Etiopiassa, jossa oromo on enemmistökieli. Kieltä on aiemmin kutsuttu myös "gallan kieleksi", mutta tätä pidetään nykyään halventavana tai rasistisena terminä. Nimitystä "boorana" tai "borana" käytetään erityisesti Keniassa.


title: Oromon kieli

text: Oromo jakaantuu kuuteen päämurteeseen, joiden puhujat eivät välttämättä ymmärrä toisiaan. Murteiden nimet ovat: keski-oromo, itä-oromo, orma, garreh, sanje ja boorana. Murre-eroista huolimatta oromojen tietoisuus yhteisestä etnisestä alkuperästä on voimakas: kaikki oromomurteiden puhujat mieltävät itsensä nimenomaan oromoiksi.


title: Oromon kieli

text: Etiopiassa oromon kielen julkinen käyttö oli kiellettyä vuoden 1974 vallankumoukseen saakka. Sotilashallitus dergin aikana käynnistettiin oromonkielinen lukutaitokampanja ja kieltä alettiin käyttää radiossa ja julkaisutoiminnassa. Kuitenkin vasta Mengistu Haile Mariamin hallituksen kaaduttua oromot saivat kielelleen alueellisesti virallisen aseman, ja oromonkielinen kouluopetus alkoi kehittyä. Amhara on edelleenkin Etiopian ensimmäinen virallinen kieli ja myös oromoalueiden korkeammilla kouluasteilla opetuskieli, mutta kansakouluissa käytetään oromoa, ja esimerkiksi oromonkieliset radiolähetykset ovat suosittuja.


title: Oromon kieli

text: Oromo on suhteellisen läheistä sukua somalille, mutta tiettävästi kielet eivät ole keskenään ymmärrettäviä.


title: Oromon kieli

text: Oromoon virallinen kirjoitustapa on ollut vuodesta 1991 lähtien latinalainen kirjaimisto (oromooksi: "qubee"). Aikaisemmin käytettiin etiopialaista tavumerkistöä, joka tunnetaan myös nimellä ge'ez, sekä arabialaista kirjaimistoa.


title: Oromon kieli

text: Alla on lueteltu oromoon aakkoset. Suomen oikeinkirjoituksesta poikkeavat ääntämykset on merkitty kirjaimen perään hakasulkuihin.


title: Oromon kieli

text: a b c=[tʃ’] ch=[tʃ] d dh e f g h i j k l m n ny=[ɲ] o p ph=[p’] q=[k’] r s sh=[ʃ] t u v w x=[t’] y [j] z=[z]


title: Oromon kieli

text: C, ph, q ja x ovat ns. ejektiivisiä konsonantteja, jotka äännetään nostamalla suun ilmanpainetta ennen konsonantin vapauttamista sulkemalla samanaikaisesti äänirako ja ilman ulospääsytie. Kun konsonantti vapautetaan sitä seuraa kuultavissa oleva ilmavirta.


title: Oromon kieli

text: Oromossa erotetaan lyhyet ja pitkät vokaalit sekä konsonantit kuten suomessa. Ne kirjoitetaan kahdentamalla vastaava lyhyt vokaali tai konsonantti.


title: Oromon kieli

text: Oromon kielessä substantiiveilla on kaksi sukua: maskuliini ja feminiini. Yleissääntö on, että maskuliiniset substantiivit päättyvät a:han ja feminiinit u:hun. Muihin vokaaleihin päättyvät sanat voivat olla joko maskuliineja tai feminiinejä, kuten myös konsonantteihin päättyvät sanat, jotka voivat olla vain lainasanoja. Adjektiivit mukautuvat pääsanansa kieliopillisen suvun sekä yksikön ja monikon mukaan.


title: Pohjoissaame

text: Pohjoissaame on uralilaiseen kielikuntaan kuuluva saamelaiskieli. Pohjoissaame kuuluu pohjoisiin länsisaamelaiskieliin. Pohjoissaamea puhuvat pohjoissaamelaiset, joita on Suomen, Ruotsin ja Norjan pohjoisosissa noin 50 000 henkilöä. Varsinaisia kielen puhujia on kuitenkin 20 700, joista 15 000 Norjassa. Se on saamelaiskielistä puhujamäärältään ylivoimaisesti suurin, ja joidenkin arvioiden mukaan saamenkielisistä jopa 75 prosenttia puhuu pohjoissaamea. Usein, joskin epätäsmällisesti, sitä kutsutaankin lyhyesti ”saamen” tai ”lapin” kieleksi.


title: Pohjoissaame

text: Suomessa pohjoissaamen varsinaista puhuma-aluetta ovat Utsjoki, Inari, Enontekiö ja Sodankylän pohjoisosa. Norjassa pohjoissaame on virallinen kieli yhdeksässä kunnassa ja Ruotsissa 18 kunnassa. Norjassa Koutokeinossa ja Kaarasjoella se on asukkaiden huomattavan enemmistön kieli ja Uuniemen sekä Tenon kunnissa enemmistön kieli. Suomessa Utsjoen kunta oli 2000-luvulle saakka saamelaisenemmistöinen.


title: Pohjoissaame

text: Pohjoissaame jaetaan tornionsaamen, ruijansaamen ja merisaamen murteisiin, joista ruijansaame jakaantuu edelleen itä- ja länsimurteeseen. Tornionsaamea puhutaan Ruotsin Norrbottenissa ja Norjan Tromssan läänin eteläosissa. Ruijansaamen länsimurretta puhutaan Norjassa Tromssan läänin keskiosista Finnmarkin keskiosiin sekä Suomessa Enontekiöllä, Inarin länsiosassa ja Sodankylän pohjoisosissa. Ruijansaamen itämurretta puhutaan Norjassa Finnmarkin itäosissa sekä Suomessa Inarissa ja Utsjoella. Merisaamen puhuja-alue rajoittuu Norjassa Kvenangenin ja Varanginvuonon väliselle rannikolle. Lisäksi sitä puhuttiin aikoinaan Suomessa Petsamon rannikolla. Murteista merisaame on sikäli erikoinen, että siinä esiintyy eräitä itäsaamelaisille kielille ominaisia ääntämyksellisiä piirteitä.


title: Pohjoissaame

text: Pohjoissaamea on käytetty kirjakielenä 1720-luvulta lähtien. Tuolloin sillä julkaistiin etupäässä hengellistä kirjallisuutta. Uusi testamentti julkaistiin 1840 ja koko Raamattu vuonna 1895. Kirjallinen aineisto säilyi pitkään hengellisenä ja erilaisten alkeisopetus- ja valistustyylisten tekstien tasolla. Pohjoissaamen kaunokirjallisen kauden katsotaan alkaneen lopulta vuonna 1910, jolloin ilmestyi Johan Turin teos "Muitalus sámiid birra", jota seurasivat Anders Larsenin romaani "Bæivve-Alggo" vuonna 1912 ja Pedar Jalvin runo- ja novellikokoelma "Muohtačálmmit" vuonna 1915. Kielen ortografia oli kuitenkin pitkään vakiintumaton, ja sitä kirjoitettiin 1900-luvulla eri tavoin Norjassa, Ruotsissa ja Suomessa, kunnes se sai yhtenäisen ortografian vuonna 1978. Nykyisin pohjoissaameksi julkaistaan alkukielisen kaunokirjallisuuden lisäksi myös käännöskirjallisuutta. Pääosa kirjallisuudesta julkaistaan Norjassa.


title: Pohjoissaame

text: Kielihistoriallisesti merkille pantavaa on, että vuoden 1895 aikainen, vakiintumatonta ortografiaa käyttävä raamatunkäännös on edelleen käytössä. Nykyaikaista kirjoitustapaa käyttävä Uusi testamentti julkaistiin 1989, ja koko uudistetun raamatunkäännöksen on tarkoitus tulla käyttöön vuonna 2019.


title: Pohjoissaame

text: Vanhin edelleen ilmestyvä pohjoissaamenkielinen aikakauslehti on vapaakirkollinen Nuorttanaste, joka perustettiin vuonna 1898. Vuosina 1904–1911 ilmestyi ensimmäinen sanomalehti Saǥai Muittalægje. Vuonna 2008 perustettu sanomalehti Ávvir ilmestyy nykyisin viidesti viikossa.


title: Pohjoissaame

text: Suomessa pohjoissaamea voi opiskella pääaineena Oulun yliopiston Giellagas-instituutissa. Lisäksi Lapin yliopiston saamentutkimus tarjoaa opintoja kielen äidinkielisille puhujille saamenkieliseksi luokanopettajaksi pätevöitymistä varten. Helsingin yliopiston Suomen kielen, suomalais-ugrilaisten ja pohjoismaisten kielten ja kirjallisuuksien laitoksella on tarjolla saamentutkimuksen opintolinja.


title: Pohjoissaame

text: Vuodesta 1992 alkaen pohjoissaamella on ollut virallisen kielen asema Suomessa niin kutsutulla saamelaisalueella. Suomessa saamelaiskielien käyttöä on turvattu erityisellä "saamen kielilailla". Tämän lain mukaan saamelaisilla on oikeus viranomaisten kanssa asioidessaan sekä eräissä muissa yhteyksissä käyttää suullisesti tai kirjallisesti saamea. Norjassa Finnmarkin alueella monet lapset opiskelevat kieltä ja todennäköisesti jatkavat sen käyttöä myös aikuisina.


title: Pohjoissaame

text: Suomessa pohjoissaamen, kuten muidenkin saamelaiskielten, keskeinen ongelma on, ettei saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolisilla kunnilla ole velvollisuutta järjestää saamen opetusta. Tämän vuoksi vuonna 2013 jo yli puolet Suomen saamelaislapsista oli oman äidinkielensä opetuksen ulkopuolella. Vuonna 2015 varhaiskasvatuksessa kielen oppimiseen tarkoitettuja pohjoissaamen kielipesiä oli toiminnassa viisi kappaletta. Ylioppilastutkinnossa pohjoissaamen voi suorittaa sekä äidinkielen että vieraan kielen kokeena.


title: Pohjoissaame

text: Pohjoissaamen kirjoitusjärjestelmä ei ole täysin äänteenmukainen, ja erityisesti eräissä astevaihtelutapauksissa sanan kirjoitusasun muuttuminen ilmaisee pikemminkin švaa-vokaalin esiintymistä ja esiintymättömyyttä kuin varsinaisesti konsonanttien pituutta. Lisäksi vokaalin perään kirjoitetun "i":n äännearvo on aina /j/, ja kyseessä on siten konsonantti. Konsonanttiyhtyminä merkitään palataalisia konsonantteja "nj", "dj" ja "lj" sekä harvinaisia, vain sanansisäisinä esiintyviä, soinnittomia konsonantteja "hn", "hm", "hl", "hr" ja "hj". Sananloppuinen "t" ääntyy /h/ tai /ht/, ja "d" ääntyy /đ/ silloin, kun se on sanan toisessa tai kolmannessa tavussa. Sanan alussa esiintyessään konsonantit "p", "t" ja "k" ovat voimakkaasti aspiroituneet ja esiintyvät lähinnä norjalaisperäisenä piirteenä verraten tuoreissa lainasanoissa. Kaikkiaan pohjoissaamessa on 32 erilaista konsonanttifoneemia, mikä on uralilaisen kielikunnan kielelle runsaasti.


title: Pohjoissaame

text: Pohjoissaamessa on viisi vokaalia, joista muodostuu neljä diftongia: "ea", "ie", "oa" ja "uo". Diftongien ääntämyksessä on pieniä murre-eroja. Kirjain "á" merkitsee pohjoissaamen läntisissä murteissa pitkää a:ta ja idempänä ä:n tapaista, suun etuosassa ääntyvää a:ta. Mikäli muutamissa lainasanoissa esiintyvät kirjaimet w, y, ä, ö ja å sisällytetään aakkostoon, niiden järjestys on norjan kielen aakkoston mukainen.


title: Pohjoissaame

text: Vaikka pohjoissaamen kirjoitustapa onkin standardoitu, sitä luetaan murteellisesti eli eräiden kirjainten tarkka äännearvo riippuu lopulta lukijan käyttämästä murteesta. Tämä tosin on vähitellen muuttumassa muun muassa kouluopetuksessa käytetyn kielen standardisoitumisen myötä.


title: Pohjoissaame

text: Pohjoissaamen äännejärjestelmä on seuraavanlainen:Vokaalipituus on foneemista. Sitä ei osoiteta oikeinkirjoituksessa, mutta se on usein ennustettavissa. Painollisissa tavuissa ovat yleensä lyhyitä, kun taas /a/ ja diftongit ovat pitkiä. Painollista tavua seuraavassa tavussa ovat yleensä pitkiä paitsi :n jälkeen. Toisessa painottomassa tavussa ei ole pitkää vokaalia.


title: Pohjoissaame

text: Pohjoissaamen sanoissa paino on ensimmäisellä tavulla, yhdyssanoissa myös loppuosan ensimmäisellä tavulla. Paino on pohjoissaamessa hyvin keskittynyt, mikä luo puhekieleen ominaisen sävelkulun ja on osaltaan vaikuttanut myös taivutuspäätteiden muotoutumiseen. Jos sanassa on enemmän kuin kolme tavua, siinä on myös sivupainollinen tavu.


title: Pohjoissaame

text: Pohjoissaamen astevaihtelu on varsin rikasta, ja sillä on keskeinen osa kielen rakenteessa. Pohjoissaamessa asteita on kolme: vahvan (II) ja heikon (I) asteen lisäksi on olemassa niin kutsuttu ylipitkä vahva aste (III). Pohjoissaamessa kaikki konsonantit voivat kahdentua ja ovat astevaihtelun alaisia, ja erilaisia astevaihtelutapauksia on kaikkiaan 147 kappaletta. Astevaihtelu voi tapahtua vahvan ja heikon asteen, ylipitkän vahvan ja vahvan asteen tai jopa ylipitkän vahvan ja heikon asteen välillä. Viimeksi mainittu on erityisesti supistumavartaloisten sanojen ominaisuus. Esimerkiksi (keskuskonsonantisto lihavoitu):Osa pohjoissaamen sanoista on astevaihtelusta vapaita eli niiden keskuskonsonantisto pysyy taivutettaessa muuttumattomana. Tällaisia ovat ainoastaan eräät suhteellisen tuoreet lainasanat.


title: Pohjoissaame

text: Pohjoissaamen kieli on hyvin agglutinoiva, ja sillä on paljon yhteisiä piirteitä muiden uralilaisten kielten kanssa.


title: Pohjoissaame

text: Kieliopin lähteenä on tässä toiminut pääasiassa.


title: Pohjoissaame

text: Substantiivit jaetaan parillistavuisiin (pohjoissaameksi "bárrastavval"), paritontavuisiin ("bárahisstavval") sekä supistumavartaloisiin ("kontrakšuvdna") substantiiveihin. Näistä parillistavuiset jaetaan edelleen "a"-, "á"-, "i"-, "u"-, "e"- ja "o"-vartaloisiin loppuvokaalin mukaan. Paritontavuisilla nimitys viittaa yksikön genetiivin tavumäärään, ja myös ne ovat yleensä nominatiivissa kaksitavuisia. Substantiivit taipuvat yksikössä ja monikossa sekä sijamuodoissa, joita pohjoissaamessa on 6 tai 7 sijaa riippuen siitä, katsotaanko genetiivi ja akkusatiivi samankaltaisuutensa vuoksi yhdeksi sijaksi. Yleensä pohjoissaamessa puhutaan genetiivi–akkusatiivista yhtenä sijana, mutta muutamissa yksittäistapauksissa sijat eroavat. Lokatiivi on yleinen paikallissija, joka on muodostunut inessiivin ja elatiivin langetessa yhteen.


title: Pohjoissaame

text:
Esimerkkinä parillistavuisen á-substantiivin "lapsi" "mánná", paritontavuisen substantiivin "koira" "beana" sekä supistumavartaloisen substantiivin "poro" "boazu" taivutus yksikössä ja monikossa.
Huomattakoon, että pohjoissaamessa essiivillä ei ole erillisiä yksikkö- ja monikkomuotoja ja että suomen kielestä poiketen komitatiivilla on sekä yksikkö ja monikko.


title: Pohjoissaame

text: Adjektiivit jaetaan parillistavuisiin, paritontavuisiin sekä supistumavartaloisiin adjektiiveihin, ja ne taipuvat yksikössä ja monikossa. Adjektiivien taivutus muistuttaa näiltä osin substantiivien taivutusta. Vertailumuotoja on kolme. Ainoastaan adjektiivi "hyvä" "buorre" taipuu vaillinaisesti (ns. puolikongruenssi) pääsanansa luvun ja sijamuodon mukaan.


title: Pohjoissaame

text:
Esimerkkinä parillistavuisen adjektiivin "huvittava" "hearvái", paritontavuisen adjektiivin "vanha" "boaris" sekä supistumavartaloisen adjektiivin "ahne" "vuovdái" vertailumuodot.
Saamelaiskielissä adjektiiveilla on erityinen attribuuttimuoto, jota käytetään silloin kun adjektiivi toimii attribuuttina substantiivin edellä. Esimerkiksi lauseessa "auto on keltainen" "biilla lea fiskat" adjektiivi on perusmuodossa, mutta lauseessa "minulla on keltainen auto" "mus lea fiskes biilla" sen on oltava attribuuttimuodossa. Attribuuttimuoto ei taivu sijan eikä luvun mukaan ja sitä käytetään ainoastaan positiivissa.


title: Pohjoissaame

text: Erillisen attribuuttimuodon käyttö on saamelaiskielten erikoisuus, jolle ei ole vastinetta muissa uralilaisissa kielissä..


title: Pohjoissaame

text: Pohjoissaamessa persoonapronomineilla on kolme lukua, yksikkö, kaksikko ja monikko. Lisäksi ne taipuvat sijamuodoissa.


title: Pohjoissaame

text:
Seuraavasta taulukosta käy ilmi kolmannen persoonapronominin "hän"/"he" taivutus eri sijoissa.
Pohjoissaamessa on olemassa possessiivisuffiksijärjestelmä, mutta nykykielessä niitä käytetään harvoin. Possessiivisuffiksien käyttö on kuitenkin pakollista refleksiivipronominin "itse" "ieš" persoonataivutuksessa.


title: Pohjoissaame

text: Lukusanat taipuvat sijamuodoissa ja noudattavat astevaihtelua. Erityisenä piirteenä lukusanoilla kahdesta kuuteen genetiivi- ja akkusatiivimuodot poikkeavat toisistaan (esim. "kuuden" "guđa" vs. "kuutta" "guhtta").


title: Pohjoissaame

text: Lukusanojen tapaan taipuvat myös "moni" "máŋga", "pari" "moadde" sekä "kuinka monta" "galle".


title: Pohjoissaame

text: Suomeen verrattuna pohjoissaame on huomattavasti verbikeskeisempi, ja lauseiden verbivalinnoilla välitetään varsin usein sanan perusmerkityksen ohella lisämerkityksiä. Esimerkiksi juoksemisesta puhuttaessa on tarpeen tietää, tapahtuuko se kahdella jalalla "viehkat" vai useammalla jalalla "ruohkat". Myös erilaiset verbijohdokset ja infiniittimuodot ovat yleisiä. Esimerkkeinä vaikkapa tekemisen aloittamista ilmaiseva inkoatiivi (esim. "viehkalit" "alkaa juoksemaan"), eräänlaista tekemättömyyttä ilmaiseva verbiabessiivi (esim. "barggakeáhtta" "työskentelemättä") tai parhaillaan tapahtuvaa tekemistä ilmaiseva aktion essiivi (esim. "boahtime" "tulossa [juuri nyt]").


title: Pohjoissaame

text: Pohjoissaamen verbit taipuvat yksikössä, kaksikossa ja monikossa. Niillä on kaksi yksinkertaista aikamuotoa, preesens ja preteriti, joiden lisäksi liittomuodot perfekti ja pluskvamperfekti muodostetaan "leat"-apuverbin avulla. Moduksia ovat indikatiivi, imperatiivi, konditionaali sekä potentiaali, joista viimeksi mainittua käytetään arkikielessä huomattavasti yleisemmin kuin suomessa. Luvuista kaksikkoa käytetään silloin, kun lauseen subjektina on kaksi keskustelijoille tunnettua henkilöä. Kahden asian, esineen tai kahden tuntemattoman henkilön tapauksessa käytetään monikkoa.


title: Pohjoissaame

text: Verbit jaetaan kolmeen ryhmään: parillistavuisiin verbeihin, joilla perusmuodon pääte on "-at", "-it" tai "-ut", paritontavuisiin verbeihin, joilla perusmuodon pääte on "-it" sekä supistumaverbeihin, joilla perusmuodon pääte on "-át", "-ot" tai "-et".


title: Pohjoissaame

text:
Parillistavuiset verbit eli astevaihteluverbit ovat yleensä kaksitavuisia. Niiden keskuskonsonantistossa tapahtuu astevaihtelua ja eräissä tilanteissa diftongi oikenee.
Esimerkki parillistavuisen "-it"-loppuisen verbin "tulla" "boahtit" taivutuksesta indikatiivissa.
Paritontavuiset verbit ovat usein johdoksia muista sanoista. Ne ovat yleensä kolmitavuisia ja keskuskonsonantisto voi olla missä tahansa asteessa. Astevaihtelua tai diftongin oikenemista ei kuitenkaan tapahdu. Esimerkki paritontavuisen "-it"-loppuisen verbin "hakea" "viežžalit" taivutuksesta indikatiivissa.
Supistumaverbeillä keskuskonsonantisto on joitakin uusia lainasanoja lukuun ottamatta aina III asteessa, eikä niillä tapahdu lainkaan astevaihtelua. Esimerkki supistumavartaloisen "-et"-loppuisen verbin "selittää" "čilget" taivutuksesta indikatiivissa.
Pohjoissaamen kieltoverbi "ei" "ii" taipuu persoonan ja luvun mukaan. Kieltosanan jälkeen verbi on kieltomuodossa joka ei taivu: "[minä] en mene" "mun in mana", "te [kaksi] ette mene" "doai eahppi mana", "he [monta] eivät mene" "sii eai mana". Indikatiivin lisäksi kieltoverbillä on imperatiivi, koka niin ikään taipuu persoonamuodoissa: "Älä ota!" Ale váldde!", "Älkää [monta] kertoko!" Allet muital!".


title: Pohjoissaame

text: Kieltoverbin supiini vaatii possessiivisuffiksin käyttöä. "Ettet kaadu" "Amat gahččat", "etteivät [monta] kaadu" "amaset gahččat".


title: Ekonomisti

text: Ekonomisti, kansantaloustieteilijä eli taloustieteilijä on taloustiedettä opiskellut asiantuntija, joka tutkii talouteen liittyviä asioita. Monien ekonomistien tärkeimmät työkalut taloutta tutkiessa ovat matemaattiset tai tilastolliset mallit. Ekonomistit työskentelevät yleensä julkisella tai yksityisellä sektorilla pankeissa, vakuutusyhtiöissä, rahoitukseen liittyvissä instituutioissa tai yrityksissä tai yliopistoissa tutkijoina.


title: Inarinsaame

text: Inarinsaame ("anarâškielâ") on uralilaiseen kielikuntaan kuuluva saamelaiskieli. Inarinsaamea puhutaan ainoastaan Suomessa Inarijärven ympäristössä, ja näin ollen se on maailman ainoa kieli, jota puhutaan vain Suomessa. Inarinsaamella on noin kolmesataa puhujaa, ja se on aluksi ollut inarinsaamelaisten äidinkieli. Nykyään kaikki inarinsaamelaiset eivät puhu äidinkielenään inarinsaamea, mutta parantuneiden opiskelumahdollisuuksien takia sekä kielensä menettäneet inarinsaamelaiset että monet muut ovat opiskelleet inarinsaamea ja puhuvat sitä päivittäin. Inarinsaame sijoittuu rakenteeltaan itäisten saamelaiskielten ryhmään. Inarinsaamen erityispiirteisiin kuuluu erittäin monimutkainen nomini- ja verbimorfologia, joka perustuu lukuisiin äännevaihteluihin.


title: Inarinsaame

text: Ensimmäiset inarinsaamenkieliset kirjat, E. W. Borgin kääntämät aapinen ja katekismus, ilmestyivät vuonna 1859. Nykyinen kirjakieli on Lauri Itkosen johdolla tehty. Inarinsaamen kieltä on opetettu peruskouluissa vuodesta 1979 lähtien. Erkki Itkonen on toimittanut neliosaisen tieteellisen inarinsaamen kielen sanakirjan ja Pekka Sammallahti suomalais-inarinsaamelaisen sanakirjan käytännön tarpeisiin.


title: Inarinsaame

text: Suomessa saamelaiskielten asemaa ja käyttöä on pyritty turvaamaan vuonna 1992 voimaan tulleella kielilailla. Saamelaisilla on oikeus käyttää viranomaisten kanssa asioidessaan suullisesti tai kirjallisesti saamea. Käytännössä tämä tarkoittaa käännös- ja tulkkipalveluja, mikä ei edistä viranomaisten saamen käyttöä. Ongelmana on myös vähäinen rahoitus, joka kunnilla on varattu kielilain toteuttamiseksi. Tällä hetkellä vain noin kymmenen prosenttia saamelaisalueen viranomaisista osaa palvella saameksi. Inarinsaamea on pyritty elvyttämään kielipesätoiminnan avulla ja tällä hetkellä Inarissa sekä Ivalossa toimii inarinsaamenkielinen kielipesä eli lastentarharyhmä.


title: Inarinsaame

text: Inarinsaamea puhui äidinkielenään vuonna 2004 yhteensä 258 henkilöä ja vuonna 2008 yhteensä 279 henkilöä.


title: Inarinsaame

text: Inarinsaamen äännejärjestelmä on seuraavanlainen:


title: Inarinsaame

text: Inarinsaamessa on kolme persoonapronominien lukua: yksikkö, monikko ja kaksikko. Ne taipuvat nominatiiviin, genetiiviin, akkusatiiviin, illatiiviin, lokatiiviin, komitatiiviin, abessiiviin, essiiviin ja partitiiviin ja niiden monikoissa.


title: Inarinsaame

text: Inarinsaamen nominit taipuvat yhdeksässä sijamuodossa, niiden yksikössä ja monikossa. Sijamuotoja ovat nominatiivi (perusmuoto), genetiivi, akkusatiivi, illatiivi, lokatiivi, komitatiivi, abessiivi, essiivi ja partitiivi.


title: Inarinsaame

text: Inarinsaamenkielessä verbit taipuvat kaikissa yhdeksässä persoonassa ja kaikissa aikamuodoissa. Aikamuotoja on preesens, preteriti, perfekti ja pluskvamperfekti.


title: Koltansaame

text: Koltansaame (koltansaameksi "sääʹmǩiõll") on Suomen Inarissa ja Venäjän Petsamon kuntapiirissä puhuttava uralilaiseen kielikuntaan kuuluva saamelaiskieli, jota puhuu äidinkielenään hieman yli 300 henkilöä. Kielen puhujia kutsutaan koltiksi.


title: Koltansaame

text: Muita itäsaamelaisia kieliä ovat inarinsaame, akkalansaame, kiltinänsaame ja turjansaame.


title: Koltansaame

text: Koltansaamen puhujamäärä on ollut alkujaankin pieni, ainoastaan muutama tuhat saamelaista. Suomessa koltansaamea puhuttiin neljässä kylässä Petsamossa, joka kuului jatkosodan päättäneen Moskovan välirauhansopimuksen mukaan Neuvostoliitolle 1944 luovutettuihin alueisiin. Petsamosta evakuoidut koltat asutettiin sodan jälkeen suureksi osaksi Inarin Sevettijärven, Nellimin ja Näätämön kyliin. Osa koltista kuitenkin jäi Petsamoon ja edelleenkin siellä asuu pieni kolttayhteisö. Evakoituminen rikkoi kolttien perinteisen kyläasutuksen ja heikensi kielen asemaa sodan jälkeen.


title: Koltansaame

text: Koltansaame oli hyvin pitkään vain puhuttu kieli. Sen kirjakieltä alettiin kehittää järjestelmällisesti vasta 1970-luvulla ja sen pohjaksi otettiin Suonikylän murre, mikä aiheutti hieman närää muiden murteiden puhujien keskuudessa. Syinä myöhäiseen yhtenäisen kirjakielen kehitykseen pidetään historiallisia tekijöitä, erityisesti sitä, että toisen maailmansodan jälkeen Suomeen siirretyt koltat puhuivat erilaisia murteita. Koltansaamea oli kirjoitettu jo vuosikymmeniä aikaisemmin erilaisilla ortografioilla, mutta mikään niistä ei vakiintunut yleiseen käyttöön.


title: Koltansaame

text: Vuonna 1973 ilmestyi "Koltansaamen opas" ja vuonna 1975 ensimmäinen koltansaamenkielinen aapinen. Sittemmin koltansaameksi on julkaistu oppimateriaalia, sanakirjoja ja lukukirjoja. Myös kirkollisia tekstejä on käännetty jo vuosikymmenien ajan. 1970-luvulla Yleisradion saamelaistoimitus alkoi tuottaa koltankielisiä ohjelmia. Vuosina 1978–1986 julkaistiin neljä kertaa vuodessa koltankielistä lehteä "Sääʹmođđâz" (”Kolttauutiset”), mutta lehden toiminta jouduttiin lakkauttamaan rahoitusvaikeuksien ja toimittajien vähäisyyden takia.


title: Koltansaame

text: Koltansaamea puhuu enää noin 320 henkilöä. Monet Suomessa asuvat koltansaamen puhujat puhuvat myös suomea ja Venäjällä asuvat venäjää. Vaikka koltansaamenkielistä väestöä on pidetty melko ikääntyneenä ja vielä vuonna 2006 arvioitiin, että äidinkielenään koltansaamea puhuvista nuorin oli jo yli 30-vuotias, on perheitä, joissa puhutaan koltansaamea lapsille. Näiden perheiden lisäksi on perustettu koltankielinen kielipesä Ivaloon. Syyskuussa 2010 Sevettijärvi sai kymmenen vuoden tauon jälkeen jälleen oman kielipesän.