title: Pekka Lepikkö

text: Lepikön esikoiskuunnelma oli vuonna 1973 ensiesityksensä saanut Peukkaaja, jonka hän kirjoitti opiskellessaan Tampereen yliopiston Draamastudiossa. . Ohjaajana toimi Ilkka Toiviainen. Kuunnelmassa nuori liftari saa kyydin keski-ikäiseltä mieheltä. Ajomatkan aikana vapaamielinen nuorukaisen ja konservatiivisen vanhemman miehen maailmankuvat ajautuvat ristiriitaan, ja miesten välille syntyy riita. Arvioissa kuunnelmaa kehuttiin kuluvan kuunnelmatalven kiinnostavimmaksi tapaukseksi. Peukkaajan jälkeen Lepikkö siirtyi kirjoittajasta ohjaajaksi, ja ohjasikin useita kuunnelmia 1970-1980 -luvuilla.


title: Pekka Lepikkö

text: Lepikkö on ohjannut kaksi kertaa Sokeain kuunnelmapalkinnon voittaneen kuunnelman. Ensimmäinen oli Eino Pietolan kirjoittam "Kengät", joka valmistui vuonna 1978. Kuunnelma sijoittuu 1930-luvun pulavuosille, ja kertoo pojasta, joka tarvitsee uudet kengät. Perheellä ei ole varaa, eikä opettajalta kehtaa pyytää sosiaalikenkiä kavereiden pilkan vuoksi. Helsingin Sanomien Jukka Kajavan mukaan Kengät " - - ei ole kuunnelma huipulta, mutta asiansa se selvittää ja paikkansa lunastaa." Kajava kehuu rivien välistä avautuvaa ajankuvaa ja kokee, miten kuunnelma tunnelmissa on viittaus kuunnelman tekohetkenä vallinneeseen lamaan.


title: Pekka Lepikkö

text: Toisen kerran Lepikkö voitti Sokeain kuunnelmapalkinnon vuonna 1985 valmistuneesta trillerikuunnelmasta Vanha koulukaveri, jonka oli kirjoittanut Jarmo Lavila. Kuunnelmassa kaksi koulukaveria, kovis ja nössö tapaavat toisensa parin vuosikymmenen jälkeen. Heidän roolinsa kuitenkin vaihtuvat yllättäen tarinan edetessä. Loppua kohden kuunnelma alkaa saada vainoharhaisia piirteitä. Jukka Kajavan mielestä Vanhassa koulukaverissa "vahvemman perinnäistä, hyväksyttyä ja julmaa ylivaltaa kuvataan mistään tinkimättä" ja "Pekka Lepikkö on ladannut kohtaukset hienosti piripintaan". Henri Waltter Rehnströmin mukaan "Kuunnelma loppuu kuin seinään ja jättää kuulijan pään täyteen eri tulkintamahdollisuuksia. Kotimainen elokuva- tai tv-jännäri on harvoin näin vahvaa."


title: Pekka Lepikkö

text: Radion ohessa Lepikkö alkoi 1970-luvun lopulla ohjata myös televisiolle. Hänen ensimmäinen tv-elokuvansa oli Aaro Salmelan tekstiin perustuva satiiri Professori sokkeloissa (1977). Elokuvassa Erkki Siltolan esittämä professori yrittää ostaa haulikon häätääkseen sillä marjapensaitaan syövät naakat. Aseen hankinta meinaa kuitenkin kaatua suomalaiseen byrokratiaan.


title: Pekka Lepikkö

text: Lepikkö alkoi myös itse kirjoittaa ohjaamia tv- sarjoja ja elokuvia 1980-luvun myötä. Hän erikoistui erityisesti nuortensarjoihin ja koko perheelle suunnattuihin komediasarjoihin. Tarkkis (1986-1987) tarkkailuluokalla sijoittuva sarja. Sen päähenkilöt seikkailivat myös spin offina tehdyssä jatkosarjassa Kaatis (1988). Vaikka kummatkin sarjat käsittelevät vaikeita aiheita, huumori oli niissä olennainen osa kerrontaa. Hylättyjen klubi (1993) oli puolestaan astetta vakavampi nuorisosarja, joka sijoittuikin nuorisokotiin. Yhtä sarjan keskeisistä hahmoista esitti Rosa Meriläinen.


title: Pekka Lepikkö

text: Lepikön varsinainen läpi murto oli vuosina 1987-1989 ensi kertaa esitetty koko perheelle tarkoitettu komediasarja Mummo. Se kertoo Anja Räsäsen esittämästä salaviisaasta mummosta, joka yleensä onnistuu tekemään tyhjäksi poikiensa ja miniöidensä itsekkäät, esimerkiksi perintöön liittyvät suunnitelmat. Mummo tulee kuitenkin hyvin toimeen pojantyttärensä Annan (Maiju Jokinen) kanssa. Sarja voitti kaksi kertaa yleisö-Venlan.


title: Pekka Lepikkö

text: Mummon ohella Lepikön suosituin koko perheen komediasarja Kyllä isä osaa (1994-1995). Sarja kertoi taksikuski-isästä ja siivoojaäidistä ja heidän teini-ikäisistä lapsistaan. Sarjassa muu perhe pyrki yleensä jymäyttämään isää ja pilailemaan hänen kustannuksellaan. Sarja jaksot alkoivat tyypillisesti siten, että isä keksii jonkin hyvän idean, esimerkiksi näin rikastut nopeasti, ja lähtee toteuttamaan sitä. Lopussa suunnitelmat menevät kuitenkin täydellisesti pieleen.


title: Pekka Lepikkö

text: Lepikkö on toiminut ohjaajana niin Kouvolan teatterissa kuin Kuopion kaupunginteatterissa. Vuonna 2015 Lepikkö muokkasi "Kyllä isä osaa" -sarjansa näytelmäksi, jota esitettiin vuosina 2015 ja 2017 Tampereen komediateatterissa. Suuren suosion saaneen näytelmän ohjasi Panu Raipia ja pääosissa nähtiin tv-sarjan alkuperäisnäyttelijät.


title: Tarkkis

text: Tarkkis on suomalainen, Yleisradion tuottama vuonna 1986 valmistunut draamasarja. Televisiosarjan ohjasi ja käsikirjoitti Pekka Lepikkö. Sarjan tunnusmusiikin "Potkurilakki-rock" esitti Popeda. Sarja esitettiin ensimmäistä kertaa syys-marraskuussa 1986. Tarkkis on saatavilla Yle Tallennemyynnin kirjastotallenteena. Tarkkis-sarja palkittiin erikoismaininnalla Golden Chest -tv-teatterifestivaaleilla Plovdivissa Bulgariassa vuonna 1987.


title: Tarkkis

text: Sarja kertoo tarkkailuluokkaa käyvistä oppilaista. Luokan oppilaat ovat innokas ja yritteliäs Ville, suulas Janne, hiljainen Anu ja anarkistinen Tommi. Varsinkin Tommin kanssa on välillä vaikeaa toimia ryhmässä. Tarkkis sai jatkoa vuonna 1988, jolloin valmistui 3-osainen jatkosarja nimeltä Kaatis.


title: Marcus Junius Brutus

text: Marcus Junius Brutus Caepio (85 eaa. – 42 eaa.), joka tunnetaan paremmin pelkästään nimellä Brutus, oli roomalainen senaattori ja Julius Caesarin ystävä sekä yksi tämän salamurhaajista.


title: Marcus Junius Brutus

text: Brutus oli Marcus Junius Brutus vanhemman, verrattain merkityksettömän poliitikon, poika. Hänen äitinsä oli Servilia Caepionis joka oli Cato nuoremman sisarpuoli sekä Julius Caesarin rakastajatar. Jotkin lähteet mainitsevat Brutuksen olleen Caesarin poika, mutta väitteet tuskin pitävät paikkaansa, koska Caesar oli Brutuksen syntyessä vasta 15 vuoden ikäinen, ja suhde Brutuksen äitiin syttyi vasta muutamia vuosia Brutuksen syntymän jälkeen. Brutuksen eno Quintus Servilius Caepio adoptoi Brutuksen nuorena miehenä, ja Brutus lisäsi enonsa "cognomenin" omaan nimeensä.


title: Marcus Junius Brutus

text: Brutuksen poliittinen ura alkoi kun hänestä tuli enopuolensa Cato nuoremman avustaja tämän Kyproksen maaherrakauden aikana. Senaatissa Brutus liittoutui optimaattien (konservatiivinen ryhmittymä) kanssa ensimmäistä triumviraattia vastaan. Triumviraattiin kuuluivat Marcus Licinius Crassus, Pompeius ja Caesar. Brutuksella olikin syytä vihata Pompeiusta, joka oli murhannut hänen isänsä 77 eaa. Sullan proskriptioiden aikana.


title: Marcus Junius Brutus

text: Kun kansalaissota puhkesi Caesarin ja Pompeiuksen välillä 49 eaa., Brutus seurasi entistä vihollistaan ja sen hetkistä optimaattien johtajaa Pompeiusta. Katastrofaalisen Farsaloksen taistelun jälkeen Brutus kirjoitti Caesarille anteeksipyyntökirjeen, ja Caesar antoi hänelle välittömästi anteeksi. Caesar hyväksyi hänet sisäpiiriinsä, ja teki hänestä Gallian kuvernöörin. Seuraavana vuonna (45 eaa.) Caesar teki Brutuksesta preettorin.


title: Marcus Junius Brutus

text: Luonnostaan konservatiivina Brutus ei koskaan peitellyt vakaumustaan. Hän nai Porcia Catonesin, joka oli hänen täysserkkunsa ja Caton tytär, ja kirjoitti tekstin kiitellen edesmenneen appi-isänsä luonteenpiirteitä ja ominaisuuksia. Caesar oli hyvin mieltynyt Brutukseen ja kunnioitti hänen mielipiteitään. Joka tapauksessa Brutus, monien muiden senaattorien tapaan, ei ollut tyytyväinen tasavallan senhetkiseen tilaan. Caesar oli elinikäinen diktaattori ja keskitti valtaa omiin käsiinsä. Yhdessä ystäviensä, lankonsa Cassiuksen ja muiden miesten kanssa Brutus perusti salaliiton Caesaria vastaan.


title: Marcus Junius Brutus

text: Joukko murhasi Caesarin senaatissa maaliskuun iduksena (15. maaliskuuta) 44 eaa. Viralliseksi syyksi salamurhaan annettiin valtion olojen kohentaminen. Salaliittolaiset saivat armahduksen Marcus Antoniukselta, josta tuli valtionpäämies. Kuitenkin kaupunki oli heitä vastaan, sillä suurin osa väestöstä oli rakastanut Caesaria. Antonius päättikin käyttää tilannetta hyväkseen ja jo 20. maaliskuuta hän puhui Caesarin hautajaispuheessa ankarasti salamurhaajia vastaan. Roomalaiset eivät enää nähneet salaliittolaisia tasavallan pelastajina. Heitä syytettiin valtiopetoksesta, ja Brutus salaliittolaisineen pakeni itään.


title: Marcus Junius Brutus

text: Ateenassa Brutus omistautui filosofian opiskelulle ja hankkimaan rahavaroja legioonien muodostamiseen. Marcus Antonius ja Caesarin adoptiopoika Octavianus olivat hänen jäljillään ottaakseen hänet kiinni ja kostaakseen. Marcus Antoniuksen ja Octavianuksen armeijat saapuivat 42 eaa. Brutuksen joukot kukistivat Octavianuksen, mutta Antonius voitti Cassiuksen. Cassius teki itsemurhan tietämättä liittolaisensa voitosta. Molemmat armeijat uudelleenryhmittyivät ja taistelivat Filippoin toisessa taistelussa 23. lokakuuta. Plutarkhoksen ja Suetoniuksen mukaan Brutus kärsi Caesaria koskevista unista ja häviön enteistä. Myös hänen mielialansa oli matala. Octavianus ja Antonius olivat kiistattomia voittajia. Brutus pakeni muttei kauas. Hänen ystävänsä kehottivat häntä pakenemaan uudestaan, mutta hän sanoi yhden kuuluisimmista lauseistaan: "Pakoon, kyllä, mutta tällä kertaa käsin, ei jaloilla." Sanottuaan tämän hän teki itsemurhan.


title: Marcus Junius Brutus

text: Ranskalainen historioitsija Octave Aubry kertoo, että Ranskan suuren vallankumouksen aikana vallankumousoikeutta koristi kolme suurta rintakuvaa: Lepeletier de Saint-Fargeau, Jean Paul Marat - ja Brutus. Viimeksi mainittu siksi, että vallankumoukselliset pitivät häntä ylivertaisena tasavaltalaisena. Kuvat oli tehnyt vallankumouksen nimikkotaiteilija Jacques-Louis David.


title: Marcus Junius Brutus

text: Danten teoksessa Jumalainen näytelmä Brutus on ihmiskunnan historian pahin rikollinen Juudaksen ja Cassiuksen ohella ja sijoitettuna Helvetin alimpaan piiriin, Luciferin suuhun.


title: Uffizi

text: Uffizi () on Firenzessä Italiassa sijaitseva palatsi, jossa toimii yksi maailman tunnetuimmista taidegallerioista.


title: Uffizi

text: Giorgio Vasarin suunnittelema rakennus tehtiin alun perin vuosina 1560–1580 virastoiksi "(ital. uffizi)" herttua Cosimo I de’ Medicin hallinnolle. Jo vuonna 1581 rakennuksessa alettiin esitellä Medici-suvun taideaarteita. Kokoelmat lahjoitti Toscanan valtiolle viimeinen Medici-suvun edustaja Anna Maria Luisa de’ Medici vuonna 1743, silä ehdolla että ne säilytetään Toscanan pääkaupungissa Firenzessä.


title: Uffizi

text: Galleriassa on esillä sadoittain maalauksia ja veistoksia antiikin ajoista renessanssitaiteen helmiin. Niiden joukossa on muun muassa Giotton, Tizianin, Piero della Francescan, Botticellin ja Michelangelon teoksia. Kokoelmiin kuuluu myös veistoksia, antiikkiesineitä sekä yli satatuhatta piirrosta ja grafiikan lehteä.


title: Uffizi

text: Seuraavassa vain pieni osa Uffizin kokoelmien maalauksista:


title: Kimmo Pietiläinen

text: Kimmo Pietiläinen (s. 21. toukokuuta 1947 Helsinki) on suomalainen kustantaja, tietokirjailija ja kääntäjä. Hänen Terra Cognita -kustantamonsa on toiminut etenkin ulkomaisen luonnontieteellisen, teknisen ja matemaattisen kirjallisuuden julkaisijana.


title: Kimmo Pietiläinen

text: Kimmo Pietiläisen isä oli kirurgi ja äiti kemisti. Vuonna 1951 perhe muutti Kanadan Port Arthuriin, jossa se asui viitisen vuotta kunnes palasi Suomeen.


title: Kimmo Pietiläinen

text: Pietiläinen on koulutukseltaan teoreettinen fyysikko. Vapaana tiedetoimittajana hän on ollut vuodesta 1973. Hän on ollut "Suomen Kuvalehden" toimittaja ja kirjoittanut tiedeartikkeleita muun muassa "Uuteen Suomeen" ja "Aamulehteen". 1980-luvun alkupuolen Pietiläinen toimi mainostoimiston copywriterina erityisesti teknis-tieteellisten asiakkaiden parissa.


title: Kimmo Pietiläinen

text: 1980-luvun loppupuolen Pietiläinen oli osakkaana Mauno Saaren ja Paavo Haavikon kanssa viestintäyrityksessä Haavikko & Pietiläinen & Co Oy, joka sulautui Haavikon Art House -kustantamon kanssa. Pietiläinen vastasi sitten Art Housen luonnontieteellisen ja teknisen kirjallisuuden käännöksistä.


title: Kimmo Pietiläinen

text: Vuodesta 1997 alkaen hän on toiminut tietokirjojen kustantajana ja kääntäjänä perustamassaan Terra Cognitassa. Pietiläinen on suomentanut muun muassa Richard Dawkinsin, Jared Diamondin ja Richard Feynmanin teoksia.


title: Kimmo Pietiläinen

text: Pietiläisen mukaan 1970-luvun jälkipuoliskolla suomenkieliseen luonnontieteelliseen ja teknisen alan tietokirjallisuuteen syntyi suuri aukko. Yleistajuisten suomenkielisten tietokirjojen tekeminen, tuottaminen ja kääntäminen oli kustantamoihin tulleiden talousihmisten silmissä taloudellisesti kannattamatonta. ”Suomalaisen kulttuurin ylläpitäminen ei kannattanut!”, hän puuskahtaa haastattelussa.


title: Kimmo Pietiläinen

text: Vielä 1970-luvun alussa suurilla kustantamoilla oli kansantajuisten tietokirjojen sarjat. Pietiläisen mukaan nykyaikaisen luonnontieteellisen ja länsimaisen ajattelun tuominen Suomeen suomen kielellä oli retuperällä miltei 15 vuotta. ”Stephen Hawkingin "Ajan lyhyt historia" oli 1980-luvun lopulla vain poikkeus tilan vallanneiden harrastetyyppisten tietokirjojen, itsehoito-oppaiden, keitto-, kissa- ja ulkoilukirjojen joukossa.”


title: Kimmo Pietiläinen

text: Pietiläisen mukaan tiedekirjallisuus edustaa länsimaisen ajattelun suurimpia saavutuksia. Tästä huolimatta Pietiläisen mukaan ”kaikki valtion kirjallisuuden tukitoimet on suunnattu niin, että ne estävät uudenlaisen ajattelun syntymisen ja omaehtoisen ajattelun kehittymisen”. Pietiläisen mielestä suuret kustantajat eivät hoida sivistystehtäväänsä. Ne keskittyvät hänen mielestään tuottamaan vähällä vaivalla kaavamaista tuotantoa sen sijaan että seuraisivat ulkomaista keskustelua ja kehittäisivät suomalaista ajattelua.


title: Kimmo Pietiläinen

text: Kimmo Pietiläinen sai Vapaa-ajattelijain liiton Väinö Voipio -palkinnon 2007. Palkinto myönnettiin Pietiläiselle uskontokriittisen kirjallisuuden suomentajana. Palkintoperusteluissa todettiin Pietiläisen kääntäneen kirjallisuutta, jota valtio ei ole halunnut tukea käännösapurahoin. Hänen kääntämänsä kirjat "Jumalharha" (Richard Dawkins), "Lumous murtuu" (Daniel C. Dennett) ja "Uskon loppu" (Sam Harris) ovat herättäneet paljon keskustelua.


title: Kimmo Pietiläinen

text: Pietiläinen sai Suomen tiedetoimittajain liiton vuoden 2009 Tiedetoimittaja-palkinnon. Palkintoperustelujen mukaan Pietiläisen toiminta kääntäjänä ja kustantajana on merkittävää myös siksi, että suuret kustantajat ovat julkaisseet varsin vähän luonnontieteellisiä tietokirjoja suomeksi. Pietiläinen on myös kouluttanut tietokirjojen kääntäjiä. Pietiläinen on toiminut myös tieteen kansantajuistajana ja keskustelijana Yleisradion radio-ohjelmissa. Niissä ”Kimmo Pietiläinen on tiukka keskustelija ja piristävä toisinajattelija, joka uskaltaa avoimesti kritisoida, purnatakin ja kyseenalaistaa. Hänen suurta tietomääräänsä ja kykyään yhdistellä asioita ovat hämmästelleet ja ihailleet monet radionkuuntelijat”.


title: Kimmo Pietiläinen

text: Vuonna 2014 Pietiläinen sai Eino Leino -palkinnon ennakkoluulottomuudesta ja rohkeudesta kustantajana ja kääntäjänä.Ilmestyskirja-sarjan kirjoittajana Paavo Haavikon ja Tuomas Keskisen kanssa:


title: Brutus

text: Brutus voi viitata useisiin ihmisiin antiikin Roomassa:


title: Camilo José Cela

text: Camilo José Cela Trulock (11. toukokuuta 1916 Padrón, La Coruña, Espanja – 17. tammikuuta 2002 Madrid, Espanja) oli espanjalainen Nobel-palkittu kirjailija ja vuodesta 1957 alkaen aina kuolemaansa saakka espanjan kielenhuollon merkittävimmän instituution, Real Academia Españolan (RAE) jäsen.


title: Camilo José Cela

text: Cela opiskeli lääketiedettä ja jonkin verran filosofiaa ja kirjallisuutta Madridissa. Hän taisteli Espanjan sisällissodassa diktaattori Francon johtamissa kansallismielisten joukoissa ja muun muassa haavoittui rintamalla. Sodan päätyttyä Cela toimi lehtimiehenä sekä erilaisissa tehtävissä julkisella sektorilla.


title: Camilo José Cela

text: Cela avioitui vuonna 1944 María del Rosario Conde Picavean kanssa, jonka kanssa sai myös ainoan lapsensa, Camilo Josén, kaksi vuotta myöhemmin.


title: Camilo José Cela

text: Vuonna 1977 Celasta tuli senaattori Espanjan parlamenttiin, mutta hänen poliittinen uransa katkesi vaaleissa kaksi vuotta myöhemmin.


title: Camilo José Cela

text: Ensimmäisen romaaninsa, eksistentialistisen "La Familia de Pascual Duarte" (suom. "Pascual Duarten perhe"), Cela julkaisi vuonna 1942. Esikoisromaanin eksistentialismi jatkui seuraavassa teoksessa, "Pabellón de reposo" vuonna 1943 ja tätä seurasi niin ikään eksistentiaalinen "Viaje a la Alcarria" vuonna 1948.


title: Camilo José Cela

text: Celan pääteoksena pidetty "La colmena" (suom. "Mehiläispesä") ilmestyi vuonna 1951 Buenos Airesissa, Argentiinassa, sillä teos ei läpäissyt diktatuurin ajan Espanjan sensuuria, joka kielsi sen julkaisemisen sen sisältämien eroottisten kuvausten vuoksi.


title: Camilo José Cela

text: Vuonna 1953 julkaistu "Mrs. Caldwell habla con su hijo" oli Celalle irtiotto realismista, ja tämän jälkeen kirjailija elelikin yli 15 vuotta hiljaiseloa kirjallisella rintamalla. Seuraavan romaaninsa, kokeellisen ja surrealistisen "San Camilo 1936", Cela julkaisi vasta vuonna 1969.


title: Camilo José Cela

text: Hänen loppuajan tuotantonsa romaaneista tärkeimpiä ovat kaiketi "Mazurca para dos muertos" (1983, suom. "Masurkka kahdelle kuolemalle") ja "Cristo versus Arizona" (1994).


title: Camilo José Cela

text: Celan viimeiseksi julkaistuksi teokseksi jäi "Madera de boj", jonka aiheena on Costa de la Muerten eli Kuoleman rannikon kalastajien elämä.


title: Koskenkorva-palkinto

text: Koskenkorva-palkinto oli 1990-luvun ajan pilke silmäkulmassa jaettu, Tampereen yliopiston taideaineiden laitoksella kirjallisuudenopiskelijoiden ainejärjestö Teeman ja yliopiston oppilaskunnan kulttuurijaoston yhteistyönä syntynyt kirjallisuuspalkinto. Palkinto jaettiin viimeisen kerran vuonna 1999, koska palkintoa oli alusta alkaen päätetty jakaa vain 1990-luvun ajan.


title: Koskenkorva-palkinto

text: Koskenkorva-palkinnon virallisilla Internet-sivuilla palkinnon myöntämiskriteereistä sanotaan seuraavaa: "Yleisiä kriteerejä ei ole muuta kuin että voittaja ansaitsee jollain julkaisullaan kossupullon, eli teos on kossupullon arvoinen. Eri vuosina on kossupullon veroiseen suomalaisuuteen viitattu eri tavoin raadin lausunnoissa voittajasta."


title: Koskenkorva-palkinto

text: Palkinnon väitetään syntyneen erään raadin jäsenen harhaluulosta, että Finlandia-palkinnon tarkoituksena oli antaa voittajalle palkinnoksi pullo samannimistä juomaa.


title: Pyhän Annan kruunu

text: Pyhän Annan kruunu () on venäläisten 1700-luvulla rakentama linnoitus Viipurin Linnasaaren edustalla.


title: Pyhän Annan kruunu

text: Linnoitus rakennettiin turvaksi ruotsalaisia vastaan sen jälkeen, kun venäläiset Pietari Suuren johdolla olivat vallanneet kaupungin Ruotsilta suuressa Pohjan sodassa. Kaupunki oli tällöin jo suojattu itäpuolelta vahvasti ja ympäröity kaupunginmuurilla, mutta nyt piti vahvistaa lännenpuoleista edustaa, jonka puolustuksesta vastasi vain vanha Viipurin linna. Rakennustyöt aloitettiin 1720-luvulla ja ensimmäinen vaihe saatiin päätökseen vuonna 1740.


title: Pyhän Annan kruunu

text: Linnoitus on rakennettu bastionijärjestelmän mukaisesti ja varustettu neljällä bastionilla, jotka muodostavat länteen päin avautuvan kruunun, josta linnoituksen nimi juontuu. Nimi annettiin Venäjää silloin hallinneen keisarinna Annan mukaan. Bastionien lisäksi linnoitukseen rakennettiin maavalleja, kolme ravelliinia ja pohjoispuolelle kuiva vallihauta.


title: Pyhän Annan kruunu

text: Linnoitusta vahvistettiin ja korjailtiin useita kertoja, mutta Suomen sodan jälkeen sen strateginen merkitys käytännössä katosi rajan siirtyessä kauas luoteeseen. Tätä ennen linnoitus oli palvellut suurimman osan ajastaan lähinnä rajan etuvarustusten varikkona. Viimeinenkin sotilaallinen merkitys siltä meni, kun linnoituksen halki rakennettiin tie vuosina 1864-1865.


title: Pyhän Annan kruunu

text: Huolimatta alkuperäisestä strategisesta merkityksestään Viipurin ja myös Pietarin suojana linnoitus ei missään vaiheessa osallistunut varsinaisiin sotatoimiin. Linnoitus on pääosiltaan säilynyt nykypäivään asti.


title: Pyhän Annan kruunu

text: Linnoitusta muokattiin viimeisen kerran sotilaskäyttöön ensimmäisen maailmansodan aikana. Siitä tuli silloin osa Viipurin maalinnoitusta. Silloin valleihin valettiin betoniset ampuma sektorit ja korokkeet, sekä rakennettiin vallien sisäpuolelle betonista majoitustilat sotilaille.


title: Pyhän Annan kruunu

text: Viipurin puhdistus oli valkoisten Suomen sisällissodan loppuvaiheessa huhti-toukokuussa 1918 Viipurissa suorittama etninen puhdistus, tarkistettava jonka yhteydessä surmattiin vähintään 360 kaupungissa ollutta venäläistä sekä ainakin 30 muiden maiden kansalaista, joista 327:n henkilöllisyys on tiedossa. Heistä vain muutamilla oli kytköksiä punakaartiin, sen sijaan suuri osa oli avoimesti valkoisten puolella. Pääosa teloituksista tehtiin heti valkoisten vallattua kaupungin 28.–29. huhtikuuta. Suurin yksittäinen joukkoteloitus suoritettiin Pyhän Annan kruunun linnoituksen valleilla, jossa 29. huhtikuuta ammuttiin kerralla noin 200 ihmistä. Paikalla nykyisin muistomerkki tapauksen uhrien muistolle.


title: Ferenc Puskás

text: Ferenc Puskás Biró, syntyjään Ferenc Purczeld, (2. huhtikuuta 1927 Kispest – 17. marraskuuta 2006 Budapest) oli unkarilainen jalkapalloilija ja valmentaja. Hänellä oli myös Espanjan kansalaisuus. Puskásia pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista jalkapalloilijoista.


title: Ferenc Puskás

text: Puskás edusti Unkarin maajoukkuetta sen kulta-aikoina 1940-luvun lopussa ja 1950-luvun alussa. Hän pelasi 85 ottelua Unkarin paidassa ja teki niissä ennätykselliset 84 maalia. Hän oli myös mukana Unkarin voittaessa kultaa Helsingin olympialaisissa 1952 ja hävitessä MM-loppuottelun 1954.


title: Ferenc Puskás

text: Seuratasolla Puskás edusti Honvédia vuodesta 1943. Vuonna 1956 hän jäi maanpakoon Unkarin kansannousun jälkeen ja siirtyi 1958 Real Madridiin, jossa hän voitti viisi Espanjan-mestaruutta ja kolme Euroopan cupia. Puskás pelasi neljä ottelua myös Espanjan maajoukkueessa. Valmentajana Puskás johdatti kreikkalaisjoukkue Panathinaikosin vuoden 1971 Euroopan cupin finaaliin.


title: Ferenc Puskás

text: Puskás syntyi Budapestin laitamilla sijaitsevassa Kispestissä. Hänen isänsä oli myös aikanaan jalkapalloilija ja toimi valmentajana Kispest AC:ssa. Puskás liittyi seuraan 10-vuotiaana salanimellä "Miklós Kovács", sillä liittymiseen vaadittiin 12 vuoden ikää. Uransa alusta asti vasempana välihyökkääjänä pelannut Puskás teki debyyttinsä Unkarin liigassa marraskuussa 1943. Kaksi vuotta myöhemmin hän pelasi ensimmäisen maaottelunsa Unkarin paidassa. Vuonna 1949 Kispestistä tehtiin armeijan seura ja sen nimi vaihtui Honvéd FC:ksi. Honvédiin hankittiin asevelvollisuuden nimissä maan parhaat pelaajat kuten Zoltán Czibor ja Sándor Kocsis. Puskás sai majurin arvon, mistä juontuu yksi hänen lempinimistä – "Laukkaava majuri". Honvédissa Puskás voitti kaikkiaan viisi mestaruutta ja teki pelaamissaan 340 ottelussa yhteensä 352 maalia.


title: Ferenc Puskás

text:
Maajoukkueessa Puskás loisti samalla tavalla kuten seurajoukkueessakin. Unkari hallitsi kapteenina toimineen Puskásin johdolla eurooppalaista jalkapalloa 1950-luvun alussa. Se voitti kultaa Helsingin olympialaisissa 1952. Unkarista tuli myös ensimmäinen joukkue Ison-Britannian ulkopuolelta, joka voitti Englannin sen kotikentällä. Wembleyllä lukemat olivat 6–3 ja Unkarissa se ryöpytti Englantia numeroin 7–1. Unkari olikin selvä ennakkosuosikki 1954 MM-kisoissa, sillä se ei ollut hävinnyt otteluakaan yli neljään vuoteen. Puskás loukkaantui Länsi-Saksaa vastaan pelatussa alkusarjan ottelussa, jonka Unkari voitti 8–3. Puskás palasi kokoonpanoon puolikuntoisena vasta finaalissa, jossa vastassa oli jälleen Länsi-Saksa. Finaalin piti olla Unkarin näytöstä, mutta Länsi-Saksa onnistui kaatamaan "Bernin ihmeeksi" kutsutussa ottelussa ennakkosuosikin 3–2. Tappioon päättyi Kultaiseksi joukkueeksi nimitetyn Unkarin 33 ottelun mittainen tappioton putki.
Honvédin pelatessa vuoden 1956 Euroopan cupissa vierasottelua Athletic Bilbaoa vastaan, Unkarin kansannousu alkoi Budapestissa. Useat joukkueet jäsenet, myös Puskás, päättivät olla palaamatta takaisin Unkariin. Toinen osaottelu pelattiin Brysselissä ja Honvéd tippui jatkosta. Maanpaossa olleet pelaajat kiersivät Italiassa, Portugalissa, Espanjassa ja Brasiliassa keräämässä rahaa näytösotteluilla. Fifa ja Uefa eivät hyväksyneet näitä otteluita ja Puskás sai kahden vuoden pelikiellon kieltäydyttyään palaamasta Budapestiin.


title: Ferenc Puskás

text: Puskás vietti vuoden Itävallassa, mutta ei päässyt pelikiellon vuoksi pelaamaan. Puskás lihoi ja häntä pidettiinkin liian vanhana ja lihavana hänen yrittäessä saada sopimusta italialaisiin joukkueisiin. Lopulta hän päätyi pelikiellon päätyttyä 1958 Real Madridiin, joka oli valmis ottamaan riskin. Puskás vastasi tekemällä heti ensimmäisellä kaudella 21 maalia ja muodosti Alfredo Di Stéfanon kanssa hyökkäyskaksikon, joka oli aikansa tehokkaimpia. Hän ylsi yli 20 maaliin myös viidellä seuraavalla kaudella.


title: Ferenc Puskás

text: Puskás oli tehokas myös Euroopan cupissa. Vuoden 1960 finaalissa Eintracht Frankfurtia vastaan Puskás teki neljä maalia. Hän onnistui hattutempussa myös 1962 finaalissa vaikka Real Madrid hävisi ottelun. Puskás on ainoa pelaaja, joka on pystynyt hattutemppuun kahdessa finaalissa. Puskás pelasi Real Madridissa 40-vuotiaaksi asti ja lopetti uransa seuran voitettua Euroopan cupin 1966. Hän pelasi Madridissa yhteensä 182 ottelua ja teki niissä 157 maalia.


title: Ferenc Puskás

text: Maanpakonsa aikana Puskás sai Espanjan kansalaisuuden ja hän pääsi edustamaan myös Espanjan maajoukkuetta. Hän pelasi MM-kisoissa 1962, joissa Espanja ei kuitenkaan menestynyt. Puskás pelasi Espanjalle yhteensä neljä maaottelua tekemättä niissä yhtään maalia.


title: Ferenc Puskás

text: Pelaajauransa päätyttyä Puskás lähti Kanadaan valmentajaksi. Vietettyään siellä muutaman vuoden hän palasi Eurooppaan ja päätyi Panathinaikosin valmentajaksi. Hänen johdollaan Panathinaikos voitti kaksi Kreikan mestaruutta ja pääsi Euroopan cupin finaaliin 1971, mutta hävisi sen Ajaxille. Panathinaikosissa vietetyn viiden vuoden jälkeen hän valmensi muun muassa Real Murciaa Espanjassa, Colo-Coloa Chilessä, AEK Ateenaa Kreikassa sekä seurajoukkueita Egyptissä, Paraguayssa ja Australiassa. Hän ei saavuttanut niissä mainittavaa menestystä. Vuonna 1993 Puskás valittiin Unkarin maajoukkueen väliaikaiseksi valmentajaksi 1994 MM-kisojen karsintojen aikana.


title: Ferenc Puskás

text: Puskás joutui sairaalaan vuonna 2000 ateroskleroosin takia, ja myöhemmin hänellä todettiin Alzheimerin tauti. Puskás menehtyi keuhkokuumeeseen pitkällisen sairastamisen jälkeen 17. marraskuuta 2006.


title: Ferenc Puskás

text: Puskásille järjestettiin valtiolliset hautajaiset 9. joulukuuta 2006 ja hänet haudattiin Budapestin Pyhän Tapanin kirkkoon.


title: Ferenc Puskás

text: Puskásia pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista jalkapalloilijoista. Hänet on valittu kansainväliseen jalkapallon Hall of Fameen, ja vuonna 1999 hän sijoittui seitsemänneksi "World Soccer" -lehden äänestyksessä 1900-luvun parhaasta pelaajasta maailmassa. Puskás oli mukana myös parhaiden elävien jalkapalloilijoiden FIFA 100 -listalla vuonna 2004. Vuonna 2001 Unkarin kansallisstadion nimettiin hänen mukaansa.


title: Ferenc Puskás

text: Kansainvälinen jalkapalloliitto Fifa julkisti 2009 Puskásin mukaan nimetyn uuden palkinnon. Puskás-palkinto jaetaan vuosittain erityisen näyttävän maalin tehneelle pelaajalle.


title: Hammasharja

text: Hammasharja on väline, jolla hampaat harjataan. Mekaanisen hammasharjan lisäksi on myös sähkökäyttöisiä sähköhammasharjoja, joita suositellaan niiden tehokkaamman puhdistuskyvyn takia.


title: Hammasharja

text: Hammasharjan varhaisimmat mallit olivat eräänlaisia rispaantuneita hammastikkuja, joilla egyptiläiset ja babylonialaiset puhdistivat hampaita jo noin 3500 eaa. Tikkuina on käytetty oksia, lintujen höyheniä, luunkappaleita ja eläinten piikkejä. Eri kulttuureissa on myös käytetty muita puhdistusvälineitä, kuten purtavia oksia ja lääkekasveja.


title: Hammasharja

text: Nykyisenkaltaisen hammasharjan esi-isä on peräisin Kiinasta aivan 1400-luvun lopulta. Harjassa oli oikeat harjakset sian niskakarvoista. Ensimmäinen nailonhammasharja valmistettiin USA:ssa vuonna 1938, jolloin DuPontin nainonharjaksilla varustettu hammasharja tuli markkinoille ("Doctor West's Miracle Toothbrush").


title: Hammasharja

text: Suomessa hammasharjoja on ollut myynnissä 1800-luvulta lähtien.


title: Hammasharja

text: Yleisin harjatyyppi on käsikäyttöinen, yksinkertainen harja, jossa varren päässä olevat harjakset poistavat mekaanisesti likaa hampaiden pinnalta ja väleistä. Näistä harjoista on markkinoilla hyvin erilaisia malleja, joilla eri valmistaja pyrkivät antamaan kuvan erityisistä teknisistä ominaisuuksista.. On olemassa myös erikoishammasharjoja.


title: Hammasharja

text: Sähköhammasharjassa koko harjaa pidetään paikallaan kunkin hampaan kohdalla ja sähkömoottori liikuttaa harjasosaa hampaan pinnalla. Moottorilla on mahdollista saada huomattavasti käsikäyttöistä harjaa nopeampi liike, tuhansia harjausliikkeitä minuutissa ja näin tehokkaampi puhdistus. Hammaslääkärit suosittelevatkin sähköhammasharjan käyttöä sen puhdistustehon vuoksi. Sähköhammasharjan ja sen varaosien hinta on kuitenkin usein huomattavan korkea verrattuna käsikäyttöiseen harjaan. Sähköhammasharjojen erityistyyppinä ovat sonic-harjat. Harjan liike on entistä nopeampi ja tuntuma suussa hyvin erilainen. Jotkut voivat kokea harjasten liikkeen tai laitteen äänen ainakin osassa laitteissa epämiellyttäväksi.


title: Hammastahna

text: Hammastahna on hampaiden harjaamisen yhteydessä käytettävä puhdistusaine. Hammastahnaa käytetään yleensä levittämällä tahnaa hammasharjaan. Hammastahnoihin lisätään fluoria, koska fluori vahvistaa paikallisesti mineraalien saostumista hammaskiilteeseen ja vähentää reikiintymistä oleellisesti. Puhdas hammaspinta ei reikiinny; siksi hampaat tulisi pestä päivittäin ainakin kahdesti fluoripitoista hammastahnaa käyttäen.


title: Hammastahna

text: Lasten hammastahnat ovat miedompia ja sisältävät vähemmän fluoria. Yhtäältä fluorin saanti on erittäin tärkeää juuri hampaiden puhkeamisvaiheessa. Tällöin hampaan kiilteen kovettuminen on vielä kesken ja jatkuu useita viikkoja hampaan puhkeamisen jälkeen. Toisaalta liika fluorin saanti voi aiheuttaa lapsen hampaisiin valkoisia läikkiä (hammasfluoroosi) ja häiritä kiillepinnan mineraalisaatiota; hampaan pinnasta tulee helposti lohkeileva ja reikiintyvä. Mikäli alle kouluikäisille käytetään tavallista hammastahnaa, tulisi hammastahnaa annostella harjalle vain hyvin pieni määrä. Kouluikäinen voi hyvin käyttää jo tavallista hammastahnaa, mutta tahna-annos saa tällöinkin olla vain noin herneen suuruusluokkaa.


title: Hammastahna

text: Suomessa fluorihammastahnoja on ollut saatavilla 1960-luvun alusta lähtien.


title: Hammastahna

text: Hammastahna voi joskus olla raidallista.


title: Korkein totuus

text: Korkein totuus (, Aum Shinrikyo) on Shōkō Asaharan (teloitettu heinäkuussa 2018) perustama uskonnollinen kultti, joka perustuu buddhalaisuuteen ja hindulaisuuteen. Vuonna 1995 se teki Tokion metroon terrori-iskun käyttäen sariinia. Ryhmittymä käyttää itsestään myös nimeä Aleph.


title: Korkein totuus

text: Vuonna 1995 ryhmällä oli Japanissa arviolta 9 000 jäsentä, maailmanlaajuisesti seuraajia oli noin 40 000. Vuonna 2012 jäseniä oli noin 1 500, joista valtaosa asuu Japanissa ja noin 300 Venäjällä.


title: Korkein totuus

text: Korkeimman totuuden perustaja Shōkō Asahara oli alun perin pienen hindulaisuutta ja buddhalaisuutta yhdistelleen Agonshu-liikkeen jäsen. Hän perusti Korkeimman totuuden henkisen kriisin ja kokemiensa taloudellisten vaikeuksien jälkeen vuonna 1984. Asahara vietti perustamisen jälkeen vuosia laajentaen liikettään saarnaamalla, opettamalla joogaa ja julkaisemalla kirjoja, jotka ennustivat maailmanlopun saapuvan vuonna 1997. Liikkeen värväystapoja alettiin pian epäillä. Liikkeen väitettiin esimerkiksi tekevän seuraajistaan kuuliaisia univajeen, eristämisen ja huumeiden avulla. Liikettä syytettiin myös sieppauksista, väkivallasta ja jopa murhista, joiden tarkoituksena uskottiin olleen yritykset estää liikkeeseen kohdistetut tutkimukset. Syytöksistä huolimatta Korkeimmasta totuudesta tuli vuonna 1989 virallisesti rekisteröity uskonnollinen ryhmä. Tuolloin liikkeellä oli sen itsensä mukaan 10 000 jäsentä Japanissa ja 20 000 ulkomailla, pääasiassa Venäjällä. Sillä oli lisäksi toimipisteitä Yhdysvalloissa, Saksassa ja Sri Lankassa. Vuonna 1990 Asahara toivoi pääsevänsä Japanin pääministerin virkaan ja asetti ehdokkaita Japanin parlamentin alahuoneeseen, jotka kuitenkin hävisivät kilpailijoilleen.


title: Korkein totuus

text: Vuonna 1995 viranomaiset pidättivät Tokion metroon tehdyn kaasuiskun jälkeen Shōkō Asaharan ja muita Korkeimman totuuden johtohenkilöitä. Nämä asetettiin syytteeseen iskun suunnittelusta. Kaasuhyökkäyksessä kuoli 12 matkustajaa ja tuhannet saivat vammoja. Oikeudenkäynnissä Asahara todettiin syylliseksi ja tuomittiin kuolemaan. Tuomion viimeinen valituskäsittely päättyi vuonna 2006. Asaharan lisäksi myös yhdelletoista muulle Korkeimman totuuden johtohenkilöistä langetettiin kuolemantuomio.


title: Korkein totuus

text: Ryhmä toimii edelleen Japanissa, mutta Asaharan pidätys ja tuomio saivat aikaan useita muutoksia. Ryhmä on muuttanut opinkappaleitaan: Buddhalaisiin Vajrayana-oppeihin liittyvät tekstit on poistettu – viranomaiset katsoivat näiden kirjoituksien ”oikeuttaneen murhateot”. Ryhmä on esittänyt kaasuhyökkäyksen uhreille anteeksipyynnön ja perustanut avustusrahaston heitä varten. Yleisöä aiemmin huolestuttaneet provokatiiviset julkaisut ja toiminnat on lakkautettu.


title: Korkein totuus

text: Asaharan alaisuudessa toimineen ryhmän vanhempi johtaja Fumihiro Joyu toimi organisaation virallisena johtajana vuodesta 1999 vuoteen 2007. Tämän jälkeen hän erosi järjestöstä ja perusti oman järjestön nimeltä Hikari no Wa. Aikaisemmin järjestöä johti kuusi vanhempaa johtajaa (niin kutsuttu Chorobu), jotka siirsivät päätöksenteko-oikeuden Joyulle. Joyun aloittamat uudistukset eivät ole juurikaan parantaneet Alephin julkista kuvaa, mutta ne ovat aiheuttaneet sisäistä eripuraa jäsenten keskuudessa.


title: Korkein totuus

text: Japanin julkisesta turvallisuudesta vastaavan viraston mukaan Korkein totuus ei ole yksimielinen järjestön tulevaisuudesta. Suurin osa jäsenistä haluaisi pitää järjestön rakenteen niin lähellä ennen vuotta 1995 vallinnutta tilaa kuin suinkin. Joyu ja hänen kannattajansa suosivat vähemmän radikaalia linjaa, jossa järjestö tulisi jälleen osaksi yhteiskuntaa.


title: Korkein totuus

text: Järjestö asetettiin tammikuussa 2000 tarkkailun alaiseksi kolmen vuoden ajaksi.


title: Korkein totuus

text: Julkisesta turvallisuudesta vastaava virasto sai tammikuussa 2003 luvan jatkaa valvontaa toiset kolme vuotta. Huhtikuussa 2004 julkistetun blogin mukaan hallitus pitää Aumia edelleen ”vaarana yhteiskunnalle”.


title: Korkein totuus

text: Tammikuussa 2006 tarkkailuaikaa pidennettiin jälleen kolmella vuodella. Vaikka opinkappaleita on muutettu ja Vajrayana-tekstit kielletty, virasto suosittelee tarkkailun ja viraston rahoituksen lisäämistä. Lisäksi virasto varoittaa, että kielletyt tekstit ovat yhä käytössä ja että vaara on olemassa niin kauan kuin Asahara pysyy johtajana. Alephin johtajat liittävät nykyisin kaikkiin sanomisiinsa ja kirjoituksiinsa viitteet, jotta väärinkäsityksiltä vältyttäisiin.


title: Korkein totuus

text: Korkein totuus on levittäytynyt myös Japanin ulkopuolelle. Sillä on toimipaikkoja Sri Lankassa, New Yorkissa, Bonnissa sekä useita keskuksia Moskovassa.


title: Korkein totuus

text: Korkein totuus on määritelty terroristijärjestöksi Euroopan unionissa, Kanadassa ja Yhdysvalloissa.


title: Outi Heiskanen

text: Outi Marjatta Heiskanen (o.s. Kanervo, s. 26. syyskuuta 1937 Mikkeli) on suomalainen taidegraafikko, taiteilijanimeltään "Heis".


title: Outi Heiskanen

text: Heiskasella on kaksi tytärtä, Metti ja Karoliina, ja hänen lapsenlapsiaan ovat sisarukset laulaja Siiri ja muusikko Reino Nordin.


title: Outi Heiskanen

text: Heiskanen on opiskellut Taideteollisessa oppilaitoksessa ja Suomen Taideakatemian koulussa. Hän oli Pentti Kaskipuron oppilaana.


title: Outi Heiskanen

text: Heiskanen tunnetaan pienikokoisista ihmisiä ja taruolentoja kuvaavista metalligrafiikan töistä. Heiskasen töissä on usein mystinen satumaailman tunnelma. Hän yhdistää samaan työhön usein akvatintaa ja etsausta tai kuivaneulaa ja käyttää harvoja värejä. Heiskanen on kehittänyt kombinaatiotekniikkaa, jolloin uniikki kuva kootaan kahden tai useamman erillisen laatan kuvia yhdistelemällä. Tätä menetelmää hyödyntäen hän on tehnyt yhteistyö vedoksia vedostajanaan toimineen Janne Laineen kanssa. Näyttelyihinsä hän on koonnut töistään kollaaseja, Installaatioita ja veistoksia, nukkeja sekä muuta materiaalia. Hän on metalligrafiikan ohella tuottanut myös filmejä, valokuvia ja performansseja.


title: Outi Heiskanen

text: Outi Heiskanen on sekä Bellinin akatemian että Record Singers -taiteilijaryhmän kantavia voimia. Kummankin ryhmän muita keskeisiä jäseniä ovat olleet Pekka Nevalainen, Hannu Väisänen ja Mirja Airas. Ryhmien tempaukset olivat niin sitoutuneita toisiinsa, ettei niiden välillä ole selvää rajaa. Bellinin akatemia oli projekteista pitkäikäisempi. Se ylläpiti muun muassa omaa kirjastoaan ja pyöritti autonomisen Riepukulkusäätiön kautta omakustannejulkaisutoimintaa. Ryhmät ovat tehneet filmejä ja järjestäneet monia poikkitaiteellisia tapahtumia, kuten happeningejä ja performansseja. Heiskaselle on ollut ominaista vaikutteiden lainaaminen eri taidemuodoista ja kuvitteellisten mytologioiden luominen. Vilkkaimmillaan Bellinin akatemian toiminta oli 1970- ja 1980-luvuilla, jolloin Heiskanen piti esityksiä yhdessä Airaksen, Väisäsen ja Nevalaisen kanssa. Esitykset olivat intiimejä tapahtumia, joissa lähestyttiin luonnon ja ihmisenä olemisen peruskysymyksiä leikillisen vakavasti.


title: Outi Heiskanen

text: Hän oli Helsingin Juhlaviikkojen Vuoden taiteilija 1986, Kuvataideakatemian grafiikan linjan professori 1992–95 ja Kuvataideakatemian rehtori 1994–95. Hän on Helsingin yliopiston kunniatohtori vuodelta 1997 ja akateemikko vuodesta 2004. Heiskaselle myönnettiin Suomen Leijonan komentajamerkki 6.12.2011.


title: Outi Heiskanen

text: Julkisissa tiloissa Heiskasen teoksia on esillä muun muassa Ulkoministeriössä (Helsinki 1989), Uudenkaupungin lastentarhassa (1989), ja Sammon lukiossa (Tampere 2005).


title: Muste

text: Muste on nestettä, joka sisältää erilaisia väriaineita. Perinteisin muste on valmistettu vesiliukoisen liiman ja nokimustan pigmentin seoksesta. Musteita voidaan valmistaa erilaisia ja eri värisiä riippuen käytettävistä lähtöaineista ja käyttötarkoituksista. Mustetta käytetään kirjoittamiseen tai pintojen värittämiseen. Yleensä mustetta käytetään kynissä, siveltimissä, kirjoittimissa ja painokoneissa.


title: Suomen Kansallisooppera ja -baletti

text: Suomen kansallisooppera ja -baletti () Helsingissä on Suomen ainoa ammattimainen oopperatalo. Kansallisoopperassa esitetään oopperoita ja baletteja sekä konsertteja. Kansallisoopperalla on oma ammattilaisorkesteri, Suomen kansallisoopperan orkesteri, jossa on 111 oopperamuusikkoa. Kansallisoopperan 50-jäseninen kuoro on Suomen ainoa päätoiminen ammattikuoro. Oopperassa toimii myös 50 laulajan lapsikuoro. Oopperasolisteista 8 on vakinaisia ja lisäksi käytetään vierailijoita. Suomen kansallisbaletissa on hieman alle 80 tanssijaa. Vuonna 2016 Kansallisoopperassa toimi kuukausipalkkaisesti 538 työntekijää.


title: Suomen Kansallisooppera ja -baletti

text: Kansallisoopperan pääjohtaja on vuodesta 2018 ollut Gita Kadambi. Oopperan taiteellinen johtaja on vuodesta 2013 Lilli Paasikivi, jonka kausi jatkuu vuoteen 2020. Kansallisbaletin taiteellinen johtajana on Madeleine Onne. Hän aloitti tehtävässään elokuussa 2018. Kapellimestari Esa-Pekka Salonen on toiminut Kansallisoopperan ja -baletin taiteellisena partnerina vuodesta 2016, ja hänen sopimuksensa jatkuu vuoteen 2021 saakka.


title: Suomen Kansallisooppera ja -baletti

text: Suomen kansallisoopperaa ja -balettia ylläpitää Suomen kansallisoopperan ja -baletin sr. (entiseltä nimeltään Suomen Kansallisoopperan säätiö).


title: Suomen Kansallisooppera ja -baletti

text: Kansallisooppera ja -baletti toimii vuonna 1993 valmistuneessa oopperatalossa, joka sijaitsee Hesperian puiston pohjoisreunassa, Mannerheimintien ja Helsinginkadun risteyksessä lähellä Töölönlahtea. Sen takana Töölönlahden puolella oleva kadunpätkä on Oopperan 100-vuotisjuhlavuoden kunniaksi nimetty Oopperankujaksi.


title: Suomen Kansallisooppera ja -baletti

text: Säännölliset oopperaesitykset Suomessa alkoivat 1873, kun Suomalaisen teatterin lauluosasto perustettiin nimellä "Suomalainen ooppera". Sitä ennen oli Suomessa nähty vain ulkomaisten oopperaseurueiden kiertueita ja amatööriesityksiä. Suomen ensimmäinen oopperaesitys on ilmeisesti ollut "Sevillan parturi" vuonna 1849. Suomalainen ooppera toimi vuoteen 1879, jolloin se joutui lopettamaan toimintansa rahavaikeuksien takia. Lyhyenä toiminta-aikanaan se tuotti yhteensä noin 450 oopperaesitystä, joihin kuului 26 kokonaista oopperaa, oopperakohtauksia ja yksi operetti.


title: Suomen Kansallisooppera ja -baletti

text: Edvard Fazer, Oskar Merikanto ja Aino Ackté perustivat vuonna 1911 vakinaisen oopperan nimeltä Kotimainen ooppera - Inhemska operan. Oopperan kaksikielisellä nimellä ja esityksillä sekä suomeksi että ruotsiksi pyrittiin saamaan yleisöksi koko pääkaupungin sivistyneistö kielestä riippumatta. Uuden oopperanseurueen ensimmäinen esitys oli 2.10.1911 Aleksanterin teatterissa. Silloin esitettiin ruotsiksi Ruggiero Leoncavallon "Pajatso" ja suomeksi Jules Massenet’n "Navarralainen". Ackté ajautui nopeasti ristiriitoihin oopperan muun johdon kanssa ja lähti vuonna 1912 Kotimaisesta oopperasta. Samana vuonna hän perusti Savonlinnan oopperajuhlat. Vuonna 1914 Kotimainen ooppera muutettiin osakeyhtiöksi, ja samalla sen nimi muutettiin "Suomalaiseksi Oopperaksi".


title: Suomen Kansallisooppera ja -baletti

text: Suomen itsenäistyminen toi Suomalaiselle Oopperalle sen ensimmäisen oman talon, kun Venäläisen teatterin (Helsingin Venäläinen valtiollinen Aleksanterin teatteri) rakennus jäi valtion haltuun. Aleksanterin teatteri luovutettiin Suomalaiselle Oopperalle väliaikaiseksi toimipaikaksi, kunnes suunnitelmissa ollut oopperatalo valmistuisi. Aleksanterin teatteri oli Oopperan käytössä vuosina 1919–1993.


title: Suomen Kansallisooppera ja -baletti

text: Suomalainen Ooppera oli jatkuvasti rahavaikeuksissa, vaikka laulajien palkat olivat pienet ja vaikka Edvard Fazer ei ottanut laitoksen johtamisesta lainkaan palkkaa. Keväällä 1925 toiminta jouduttiin keskeyttämään. Jatkamaan päästiin seuraavana vuonna, kun asetusmuutoksella sallittiin raha-arpajaisten järjestäminen oopperan rahoittamiseksi. Rahapulasta huolimatta Suomalainen Ooppera esitti uusia kotimaisia oopperoita, joista menestyneimmäksi nousi 1924 kantaesitetty Leevi Madetojan "Pohjalaisia". Suomalainen Ooppera pyrki seuraamaan aikansa oopperavirtauksia ja esitti esimerkiksi Ernst Křenekin "Jonny spielt auf" vain vuoden päästä sen ensiesityksestä.


title: Suomen Kansallisooppera ja -baletti

text: Suomalainen oopperaelämä oli pitkälti samojen ihmisten varassa itsenäisen Suomen ensimmäiset vuosikymmenet. Edvard Fazer jatkoi Suomalaisen oopperan johtajana vuoteen 1938 asti, jonka jälkeen johtajana toimi vuoden verran Aino Ackté. Acktén johtajakautena toteutettiin useita suurimittaisia, mutta taloudellisesti tappiollisia ensi-iltoja. Ensitenorina ja välillä ohjaajana toimi Wäinö Sola, myös oopperan perustajajäseniä. Vuosina 1939–1952 johtajana toimi Oiva Soini, joka oli aikaisemmin ollut ensibaritoni.


title: Suomen Kansallisooppera ja -baletti

text: Armas Järnefeltin jäätyä eläkkeelle Tukholman kuninkaallisesta oopperasta vuonna 1932 hän sai kutsun Suomalaisen Oopperan taiteelliseksi johtajaksi. Järnefeltin muutaman vuoden kestäneellä kaudella suosittiin oopperassa Wagneria: "Parsifal" esitettiin 1933 ja koko "Der Ring" -sarja 1930-luvun kuluessa. Järnefeltin kausi oli taiteellisesti onnistunut, mutta yleisömäärät vähenivät. Järnefelt erosi tehtävästään vuonna 1936 menetettyään paikkansa Oopperan hallituksessa. Eroon vaikuttivat erimielisyydet oopperan linjasta, sillä Järnefelt vastusti operettia ja balettia.


title: Suomen Kansallisooppera ja -baletti

text: Ooppera jatkoi toimintaansa koko sota-ajan vaikka teatterirakennus vaurioituikin lievästi talvisodan pommituksissa. Esityksiä haittasi myös se, että miespuolisista työntekijöistä suuri osa oli rintamalla. Näyttävimmän sotilasuran teki tenori Alfons Almi, jolle ehdotettiin Mannerheim-ristiä ansioistaan suorasuuntaustykin johtajana. Sodan aikana perustettiin Oopperan balettikoulu (nykyään nimeltään Suomen kansallisoopperan balettioppilaitos).


title: Suomen Kansallisooppera ja -baletti

text: Sotien jälkeen esitettiin perinteistä oopperaa, mutta ohjelmassa oli myös Benjamin Brittenin ja Carl Nielsenin teoksia. Soini toteutti myös suunnitelmansa ulkomaiden- ja maaseutukiertueista. Oopperan baletti (1946) ja Madetojan "Pohjalaisia" (1950) vierailivat Tukholmassa. Myös yhteydet kansainvälisiin oopperapiireihin tiivistyivät, ja Suomalaisessa oopperassa alkoi esiintyä enenevässä määrin ulkomaisia kapellimestareita ja laulajia; muun muassa slovenialainen Leo Funtek toimi kapellimestarina vuosina 1925–1959. Vuonna 1956 "Suomen Kansallisoopperaksi" nimetty entinen "Suomalainen Ooppera" pyrki seuraamaan ulkomaista modernismia, ja 1960-luvulla sen ohjelmistoon pääsivät jo Alban Bergin "Wozzeck" ja "Lulu".


title: Suomen Kansallisooppera ja -baletti

text: 1960-luvulle tultaessa uusia suomalaisia oopperoita nähtiin harvoin, sillä koko vuosikymmenen aikana Kansallisoopperassa oli vain neljä kantaesitystä. Vuonna 1967 tapahtui kuitenkin useita merkittäviä seikkoja, jotka loivat pohjaa oopperan renessanssille 1970-luvulla: Kansallisoopperassa esitettiin vuonna 1967 Suomen itsenäisyyden 50-vuotisjuhlallisuuksien yhteydessä ensi kertaa Aarre Merikannon "Juha" ja paljon huomiota herättänyt Tauno Pylkkäsen ooppera "Tuntematon sotilas".


title: Suomen Kansallisooppera ja -baletti

text: Käännekohtaa kotimaisten oopperoiden nousulle merkitsi 1970-luvun jälkipuolisko. Vuonna 1975 Savonlinnan Oopperajuhlilla kantaesitettiin Aulis Sallisen "Ratsumies" ja Kansallisoopperassa Joonas Kokkosen "Viimeiset kiusaukset". Sallisen "Punainen viiva" sai kantaesityksensä Kansallisoopperassa 1978. Suomalaisen uuden oopperamusiikin maine kasvoi ulkomaillakin Suomen Kansallisoopperan vierailtua vuonna 1979 Lontoossa Sadler’s Wellsin teatterissa, ja molemmat esitetyt teokset, "Viimeiset kiusaukset" ja "Punainen viiva", saivat myönteisen vastaanoton.


title: Suomen Kansallisooppera ja -baletti

text: Jäätyään eläkkeelle oopperanjohtajan tehtävistä vuonna 1971 Alfons Almi keskittyi Suomen uuden oopperatalon hankkimiseen. Uuden oopperatalon suunnittelu alkoi jo 1970-luvulla. Rakennustyöt alkoivat Töölönlahdella entisen Töölön sokeritehtaan paikalla vuonna 1987 ja sitä rakennettiin kuusi vuotta. Rakennuskulut olivat yhteensä noin 780 miljoonaa markkaa. Almi osallitui oopperatalon harjannostajaisiin vielä vuonna 1990, mutta hän kuoli vuonna 1991 ennen oopperatalon valmistumista. Suomen ensimmäinen oopperatalo avattiin 30. marraskuuta 1993, ja sen vihki käyttöön kulttuuriministeri Tytti Isohookana-Asunmaa. Juhlanäytäntönä oli Aulis Sallisen oopperan "Kullervo" Suomen-ensi-ilta.


title: Suomen Kansallisooppera ja -baletti

text: Päänäyttämön katsomossa on yli 1 300 paikkaa, ja lisäksi talossa on pieni näyttämö. Lämpiötiloja käytetään pienimuotoisiin esityksiin ja ilmaistapahtumiin. Avajaisten juhlanäytäntönä esitettiin Aulis Sallisen "Kullervo", joka talon valmistumisen viivästyessä oli jo kantaesitetty Los Angelesissa. Uuden talon ensimmäinen kantaesitys oli suomalaisen avantgarden uranuurtajan Erik Bergmanin "Det sjungande trädet" (1995). Oopperatalon pieni näyttämö eli Alminsali pyrki toimimaan vastapainona päänäyttämön perinteisemmälle ohjelmistolle, ja sinne tehtiin kokeellisempia tuotantoja. Alminsalin ensimmäinen ensi-ilta oli Tapio Tuomelan säveltämä "Korvan tarina" (1991–1993). Helsingin kansainvälinen balettikilpailu on järjestetty Kansallisoopperassa ja -baletissa vuodesta 1995.


title: Suomen Kansallisooppera ja -baletti

text: Kansallisoopperan säätiön nimi muutettiin 1. joulukuuta 2015 Suomen kansallisooppera ja -baletti sr:ksi. Vuonna 2015 Kansallisoopperan ja -baletin järjestämiin esityksiin ja muihin tilaisuuksiin osallistui noin 298 000 kävijää. Radioituja, televisioituja, elokuvateattereissa välitettyjä sekä eri kanavien kautta suoratoistettuja esityksiä seurasi 790 500 katsojaa ja kuulijaa Suomessa ja ulkomailla. Vuonna 2016 Kansallisooppera ja -baletti teki yleisöennätyksen 317 000 katsojalla eri tilaisuuksissa.


title: Suomen Kansallisooppera ja -baletti

text: Rakennuksen pohja on ristinmuotoinen ja ristin keskellä on päänäyttämö, sakaroina ovat taka- ja sivunäyttämöt sekä katsomot. Sivunäyttämöt toimivat lavasteiden välivarastoina. Päänäyttämön lattia muodostuu neljästä nostimesta, jotka nostavat 10 tonnia ja voivat kallistua kahdeksan astetta. Kulisseja varten näyttämön katossa on 57 yhden tonnin tankonostinta. Lisäksi lavalla voi esittää elävää tulta ja videoita.


title: Suomen Kansallisooppera ja -baletti

text: Oopperatalon ovet ovat värikoodattuja; mustista pääsee näyttämölle, sinisistä teknisiin tiloihin ja puupintaisista taiteilijoiden tiloihin. Oopperassa on oma puutyöpaja, maalaamo ja ompelimo. Erikoisuutena oopperaan EU:n ulkopuolelta tulevat lavasteet tullataan Oopperatalon kellarissa ajorampin päässä.


title: Mickey Rourke

text: Mickey Rourke (oikealta nimeltään Philip Andre Rourke Jr, s. 16. syyskuuta 1952 Schenectady, New York Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka uransa laskukaudella toimi ammattilaisnyrkkeilijänä.


title: Mickey Rourke

text: Rourke syntyi ja asui varhaislapsuutensa New Yorkin osavaltiossa, ja vanhempien erottua hänen perheensä muutti Etelä-Floridaan. Rourke kävi Miami Beach Senior High Schoolia ja on opiskellut näyttelemistä Lee Strasbergin perustamassa Lee Strasberg Theatre and Film Institutessa.


title: Mickey Rourke

text: Rourke teki ensimmäisen elokuvaroolinsa 1970-luvun lopussa Steven Spielbergin elokuvassa "1941 – Anteeksi, missä on Hollywood?". Hänen uransa lähti nousuun 1980-luvun alussa. Hän esitti ”Boogie” Sheftelliä Barry Levinsonin esikoisohjauksessa, komediassa "Svengijengi vauhdissa jälleen", Francis Ford Coppolan elokuvassa "Taistelukala" hän oli ”moottoripyöräpoika”, Matt Dillonin esittämän roolihahmon isoveli, ja elokuvassa "New Yorkin unelmia" hän esitti Charlien roolia. Adrian Lynen ohjaamassa eroottisessa draamassa "9 1/2 viikkoa" Rourke esittää John Greyn roolia ja Kim Basinger Elizabeth McGrawia. Elokuvan ansiosta Rourkesta tuli eräänlainen seksisymboli.


title: Mickey Rourke

text: Rourken 1980-luvun loppupuolen tunnetuimpia elokuvia ovat Charles Bukowskin käsikirjoittama, Barbet Schroederin ohjaama "Baarikärpänen", jossa Rourkella on Henry Chinaskin rooli, ja Alan Parkerin ohjaama "Noiduttu sydän", jossa hän esittää Harry Angelin roolia. Vuonna 1987 hän vieraili David Bowien albumin "Never Let Me Down" kappaleella ”Makin’ My Love”, ja vuonna 1988 ilmestyi ensimmäinen Rourken käsikirjoitukseen perustuva elokuva, nyrkkeilytarina "Viimeinen erä", jossa hän itse näytteli pääosaa.


title: Mickey Rourke

text: Rourken ura lähti laskuun 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa. Elokuvat, joissa hän tuolloin näytteli, eivät menestyneet, kun taas monet niistä elokuvista, joissa esiintymisestä hänen kerrotaan kieltäytyneen, menestyivät. Vuonna 1991 Rourke, joka oli kilpaillut ennen elokuvanäyttelijän uraansa amatöörinä, siirtyi ammattilaisnyrkkeilijäksi. Hän lopetti nyrkkeilyuransa vuonna 1995 ja palasi elokuvien pariin. Hän esitti 1990-luvun lopulla sivuosarooleja muun muassa elokuvissa "Double Team – kova kaksikko", "Sateentekijä" ja "Buffalo ’66".


title: Mickey Rourke

text: 2000-luvun alussa Rourke alkoi saada rooleja enemmän valtavirran tuotannoissa, kuten "Kunniasanalla", "Once Upon a Time in Mexico" ja "Koston liekki". Rourken merkittävimpiä rooleja 2000-luvulla oli Robert Rodriguezin ohjaamassa "Sin Cityssä" tehty Marvin rooli elokuvan ensimmäisessä episodissa. Rourke sai roolistaan parhaan miessivuosan Saturn-palkinnon. Vuonna 2009 hänen roolisuorituksensa elokuvassa "The Wrestler – painija" palkittiin parhaan miespääosan Golden Globella ja BAFTAlla, sekä parhaan miespääosan Oscar-ehdokkuudella. Hän esitti elokuvassa Randy ”The Ram” Robinsonia, uransa ehtoopuolella ollutta showpainijaa.


title: Mickey Rourke

text: Vuoden 2010 kesälle häneltä valmistui kaksi ison budjetin toimintaelokuvaa. Ensimmäinen oli Robert Downey Jr.:n tähdittämä "Iron Man 2", joka keräsi isot lipputulot. Toinen oli Sylvester Stallonen ohjaama "The Expendables", joka myöskin oli suuri menestys. Näiden kahden jälkeen Rourke palasi taas pienimuotoisimpiin elokuviin.


title: Mickey Rourke

text: Rourke on ollut kahdesti naimisissa. Hänen toinen puolisonsa oli malli-näyttelijä Carré Otis, jonka kanssa hän on esiintynyt elokuvissa "Villi orkidea" ja "Exit in Red".


title: Seurakunta

text: Seurakunta (lyhenne srk tai srk., kreikaksi , ekklēsia 'kokoon kutsuttu kokous; kansankokous', UT:n kreikassa 'seurakunta') on kristittyjen muodostama yhteisö. Suomessa sanalla seurakunta tarkoitetaan yleensä joko koko kristikuntaa tai jonkin kristillisen tunnustuskunnan paikallista yksikköä, joskin sanalla voidaan viitata myös kristinuskon ulkopuolisiin paikallisiin hengellisiin yhteisöihin. Puhutaan esimerkiksi islamilaisesta seurakunnasta, evankelisluterilaisesta seurakunnasta, vapaiden suuntien seurakunnista tai helluntaiseurakunnasta. Sen sijaan tiettyä tunnustuskuntaa tai sen kansallista organisaatiota kutsutaan usein kirkoksi. Kirkko ja seurakunta ovat kuitenkin osin synonyymejä, varsinkin koko kristikunnasta puhuttaessa. Seurakunnalla voidaan tarkoittaa myös kulloinkin jumalanpalveluksissa tai kirkollisissa toimituksissa läsnä olevaa joukkoa.


title: Seurakunta

text: Toisin kuin muut järjestöt, seurakunta on kristillisen käsityksen mukaan pyhä, erikseen ”Herralle erotettu” yliluonnollinen, Pyhän Hengen kokoama, johtama ja elävöittämä yhteisö, joka johdattaa ihmisiä pelastukseen. Kristillinen seurakunta on myös Kristuksen ”ruumis”, jonka ”jäseniä” Kristityt ovat. Tätä kautta ruumiinosaa tarkoittava sana ”jäsen” on saanut myös laajemman merkityksen.


title: Seurakunta

text: Katekismuksen kappaleessa 20 kuvataan kirkkoa ja seurakuntaa näin: "Kirkkoa on sen alkuajoista lähtien kutsuttu Kristuksen ruumiiksi. Se on elävä kokonaisuus, jonka päänä on Kristus ja jonka jäseniksi tullaan kasteessa. Vaikka olemme erilaisia, meillä on yhteinen usko, joka liittää meidät Kristukseen ja toisiimme. Kirkko kuvataan myös äidiksi, joka kantaa meitä sylissään ja huolehtii meistä."


title: Seurakunta

text: Seurakunnan hengellisen merkityksen pohdintaa kutsutaan kirkko-opiksi eli ekklesiologiaksi. Sitä tutkii akateemisessa teologiassa dogmatiikka.


title: Seurakunta

text: Kristillisen seurakunnan toiminnassa keskeisiä ovat kokoukset, joita kutsutaan jumalanpalveluksiksi. Niitä vietetään tavallisesti sunnuntaisin, joka on Kristuksen ylösnousemuksen päivä. Kristinuskon alkuaikoina, jolloin valtaosa kristityistä oli juutalaisia, jumalanpalveluksia vietettiin myös lauantaisin, joka on juutalainen sapatti. Adventtiseurakunnat noudattavat yhä tätä perinnettä.


title: Seurakunta

text: Juutalaiset seurakunnat kokoontuvat synagogassa lauantaisin, sapattina. Islamilaisten erityinen rukouspäivä on perjantai, ja heidän jumalanpalveluksiaan vietetään moskeijassa.


title: Seurakunta

text: Seurakunnan toimintaan kuuluu usein myös diakoniatyö. Lisäksi musiikilla on usein tärkeä osa seurakunnan toiminnassa. Suomessa monilla kristillisillä seurakunnilla on myös lähetystyötä ja aktiivista lapsi- ja nuorisotyötä.


title: Seurakunta

text: Seurakunta voi toimintaansa varten omistaa kiinteistöjä, kirkon tai pappilan ohella yleensä seurakuntataloja tai -keskuksia ja leirikeskuksia. Monet Suomen evankelis-luterilaiset seurakunnat omistavat myös muita kiinteistöjä tai maa-alueita ja metsiä.


title: Seurakunta

text: Kristillisen seurakunnan johtajana on yleensä joko oppinut maallikkosaarnaaja, pastori tai pappi, islamilaisessa seurakunnassa imaami. Seurakunnissa on yleisesti myös jonkinlainen luottamuselin, joka tekee hengelliseen työhön liittyviä päätöksiä. Useimmat seurakunnat ovat osa jotakin tunnustuskuntaa, jolla on yhteinen oppi.


title: Seurakunta

text: Valtionkirkkoa lukuun ottamatta seurakunta on Suomessa organisaatio- ja hallintomuodoltaan yleensä rekisteröity uskonnollinen yhdyskunta tai yhdistysmuotoinen itsenäinen paikallinen seurakunta. Yhteistä oppia tunnustavat seurakunnat voivat myös muodostaa yhteisönä herätysliikkeen. Esimerkiksi helluntaiherätykseen kuuluvat useimmat helluntaiseurakunnat ovat itsenäisiä yhdistysmuotoisia yksiköitä, mutta osa niistä on liittynyt osaksi Suomen Helluntaikirkkoa. Seurakunta voi toimia myös paikallisena organisaationa ja toimia yhteiskristillisessä yhteistyössä muiden seurakuntien kanssa, kuten Majakka-seurakunta joka toimii jäsenenä Espoon ekumeenisessa toimikunnassa.


title: Seurakunta

text: Kristillisistä seurakunnista, jotka toimivat selkeästi erillään valtionkirkosta ja valtiosta, käytetään usein nimitystä vapaat suunnat.


title: Seurakunta

text: Suomen evankelisluterilaiseen kirkkoon kuuluu vuoden 2017 alussa tasan 400 seurakuntaa. Niistä jäsenmäärältään suurin on noin 95 000 jäsenen Jyväskylän seurakunta. Seurakunnan johtajana toimii kirkkoherra eli johtava pappi. Lisäksi seurakunnassa tulee kirkkojärjestyksen mukaan olla vähintään yksi kanttorin ja yksi diakonian virka. Luottamuselimenä evankelis-luterilaisessa kirkossa toimii seurakunnan työtä koskevia päätöksiä tekevä kirkkoneuvosto tai seurakuntaneuvosto. Ylintä päätösvaltaa käyttää seurakuntavaaleilla seurakunnan jäsenistä valittu kirkkovaltuusto ja seurakuntayhtymässä yhteinen kirkkovaltuusto.


title: Seurakunta

text: Evankelis-luterilaisessa kirkossa kaikkea papistoa, sekä seurakuntapappeja että muissa tehtävissä olevia pappisvirkaan vihittyjä henkilöitä johdetaan ja valvotaan piispallisesti. Piispa on seurakuntien ja pappien ylin johtaja. Seurakunnat kuuluvat johonkin rovastikuntaan, joka puolestaan kuuluu johonkin piispan johtamaan hiippakuntaan. Seurakunnilla on kuitenkin laaja hallinnollinen, taloudellinen ja toiminnallinen itsehallinto.


title: Seurakunta

text: Kirkon jäsen kuuluu siihen paikallisseurakuntaan, jonka alueella asuu. Seurakuntajako noudattelee pääsääntöisesti kuntajakoa. Seurakunnat voivat olla yksi- tai kaksikielisiä (suomi ja ruotsi). Mikäli saman kunnan alueella on useita seurakuntia, nämä seurakunnat muodostavat seurakuntayhtymän. Seurakuntayhtymiä on pääsääntöisesti suurimmissa kaupungeissa, joissa on useita paikallisseurakuntia, sekä niissä kaksikielisissä kunnissa, jotka on kielellisesti jaettu suomen- ja ruotsinkielisiin seurakuntiin. Seurakunnasta voidaan jokin alue, yleensä entisen seurakunnan alue muodostaa kappeliseurakunnaksi, alueseurakunnaksi tai kirkkopiiriksi. Seurakunnat voivat kattaa myös useamman kuin yhden kunnan alueen.


title: Seurakunta

text: Hiippakunnan tuomiokapituli hoitaa papiston henkilöstöhallinnon lukuun ottamatta palkkaan ja rahaan liittyviä asioita, koska taloudenpidossaan seurakunnat ovat itsenäisiä. Papistolla on siten seurakunnan luottamuselimistä riippumatonta itsenäisyyttä hoitaa evankeliumin julistamiseen ja sakramentteihin liittyvät asiat.


title: Seurakunta

text: Tunnustuskirjojen mukaan seurakunnalla on oikeus valita pappinsa. Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa tämä koskee kirkkoherraa ja kappalaisia, jotka ovat vakinaisia papinvirkoja. Seurakuntapastorit nimittää tuomiokapituli.


title: Seurakunta

text: Seurakunnissa toimii viranhaltijoiden ja muiden työntekijöiden lisäksi usein laaja vapaaehtoisten joukko, jotka osallistuvat monin eri tavoin seurakunnan hengelliseen palvelutehtävään. Seurakuntalaisia on myös luottamushenkilöinä erilaisissa toimielimissä.


title: Seurakunta

text: Kirkkolaki määrää, että evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta huolehtii sen alueella tapahtuvasta hengellisestä kasvatuksesta ja opetuksesta, jumalanpalvelusten pitämisestä, kirkollisista toimituksista, sielunhoidosta, diakonia ja lähetystyöstä sekä kristillisen sanoman palvelu- ja julistustehtävistä. Lisäksi hautaustoimilailla seurakuntien tehtäväksi on määrätty yleisten hautausmaiden ylläpito ja hautapaikan osoittaminen oman kunnan asukkaille.


title: Lääninrovasti

text: Lääninrovasti, hist. "kontrahtirovasti" () on yksi rovastikunnan kirkkoherroista, joka toimii rovastikunnan kirkollisen toiminnan ohjaajana ja valvojana.


title: Lääninrovasti

text: Lääninrovastin valitsevat rovastikunnan papit ja lehtorit lääninrovastin vaalissa. Tuomiokapituli nimittää yhden kolmesta eniten ääniä saaneista kirkkoherroista lääninrovastiksi. Lääninrovastin toimikausi on kuusi vuotta.


title: Lääninrovasti

text: Kirkkojärjestyksen 19. luvun 8 §:n mukaan lääninrovastin tehtävänä on rovastikunnassaLääninrovasti ei ole muiden kirkkoherrojen esimies, mutta hänen tulee kutsua koolle kirkkoherrojen kokouksia, joissa suunnitellaan seurakuntien yhteistyötä. Rovastikuntaan kuuluu yleensä 5–10 seurakuntaa.


title: Teemu Tainio

text: Teemu Tainio (s. 27. marraskuuta 1979 Tornio) on suomalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Hän pelasi urallaan pääsarjatasolla Suomessa, Ranskassa, Englannissa, Alankomaissa ja Yhdysvalloissa. Hän kuului vuosien ajan Suomen maajoukkueen avainpelaajiin. Kaudella 2018 hän toimii Hakan apuvalmentajana. Kaudella 2019 hän aloittaa FC Hakan päävalmentajana.


title: Teemu Tainio

text: Tainio oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja, vaikkakin juniorivuosinaan Torniossa hänen pelipaikkansa oli puhtaasti hyökkääjä. Hän pystyi monipuolisuutensa ansiosta pelaamaan keskikentällä sekä puolustavassa että hyökkäävässä roolissa ja myös laidassa. Tainio tunnettiin taistelevasta pelityylistään, josta juontuu hänen lempinimensä ”Tornion terrieri”.


title: Teemu Tainio

text: Tainio on Tornion Pallon kasvatti. Kaudeksi 1996 hän siirtyi Veikkausliigassa pelanneeseen Valkeakosken Hakaan. Tainio jatkoi seurassa Hakan pudottua Ykköseen kauden päätteeksi. Vuonna 1997 hän saavutti Hakan riveissä Ykkösen sekä Suomen Cupin voiton. Vuonna 1997 Tainio siirtyi Ranskaan Auxerren joukkueeseen. Hän pelasi seurassa kahdeksan kautta ja nousi tuona aikana yhdeksi joukkueen avainpelaajista. Tainio saavutti Auxerren riveissä Ranskan cupin voiton kahdesti. Hän pääsi pelaamaan seuran riveissä myös Mestarien liigassa ja Uefa-cupissa. Kesällä 2005 Tainio otti urallaan askeleen eteenpäin ja siirtyi ilmaisella siirrolla Tottenhamin riveihin Englantiin. Hän nousi heti avauskaudellaan Tottenhamin vakiopelaajien joukkoon ja auttoi seuran Valioliigassa viidenneksi. Kaudella 2006–2007 Tainion kiusana olivat lukuisat loukkaantumiset, mutta hän kuului lähes poikkeuksetta Tottenhamin avauskokoonpanoon aina pelikuntoisena ollessaan. Vuonna 2008 helmikuussa Tainio voitti Englannin liigacupin Tottenhamin kanssa.


title: Teemu Tainio

text: 24. heinäkuuta 2008 Tainio siirtyi Roy Keanen valmentamaan Englannin Valioliigan Sunderlandiin. Kauppahintaa ei kerrottu julkisuuteen. Tainio teki Sunderlandin kanssa kolmivuotisen sopimuksen. Sunderlandissa Tainio pelasi numerolla 4. 12. joulukuuta 2008 englantilaislehti The Daily Telegraph listasi Tainion kanssa yhdessä Sunderlandiin siirtyneiden Steed Malbranquen, Pascal Chimbondan yhdeksi kauden kymmenestä huonoimmasta hankinnasta koko Valioliigassa. Tainio kärsi alkukaudesta loukkaantumisista Sunderlandissa. Vuonna 2010 Tainio siirtyi Alankomaiden Eredivisiessä pelanneeseen AFC Ajaxiin. Hän teki debyyttinsä11. syyskuuta 2010 pelattuaan viimeiset viisi minuuttia ottelussa Willem II:ta vastaan. Hän pelasi myös Mestarien liigaa oltuaan kentällä viimeiset 21 minuuttia alkulohkon ottelussa Real Madridia vastaan. Tehtyään vain viisi virallista esiintymistä Ajaxissa, Tainio hyväksyi tarjouksen MLS-liigassa pelaavalta New York Red Bullsilta. Tainio teki debyyttinsä seurassa 19. maaliskuuta 2011 Red Bullssin liiga-avauksessa Seattle Soundersia vastaan, antaen maalisyötön Juan Agudelon maaliin. Tammikuussa 2013 Tainio palasi Suomeen ja solmi sopimuksen Helsingin Jalkapalloklubin kanssa.


title: Teemu Tainio

text: Ensimmäisen A-maaottelunsa Suomen maajoukkueessa Tainio pelasi 5. helmikuuta 1998 Kyprosta vastaan. Ensimmäisen maalinsa A-maajoukkueessa hän teki 1. syyskuuta 2001 Albaniaa vastaan. Tainiota pidettiin yhtenä maajoukkueen tärkeimmistä pelaajista, vaikka loukkaantumiset rajoittivat hänen esiintymisiään myös maajoukkueessa.


title: Teemu Tainio

text: Maaliskuussa 2011 Tainio ilmoitti lopettavansa maajoukkueuransa ja keskittyvänsä uraansa Yhdysvaltain MLS-liigassa. Tammikuussa 2013 hän ilmoitti peruneensa lopettamispäätöksensä palattuaan takaisin Suomeen. Ensimmäistä kertaa maajoukkuetauon jälkeen Tainio valittiin joukkueeseen Thaimaan King’s Cupiin 14. tammikuuta 2013 ja hän pelasi lopulta 12 A-maaottelussa maajoukkueeseen paluunsa jälkeen.


title: Teemu Tainio

text: Helmikuussa 2015 Tainio ilmoitti lopettavansa pelaajauransa.


title: Teemu Tainio

text: Lokakuussa 2017 Tainio teki vuoden sopimuksen Hakan kanssa. Hänestä tulee seuran apuvalmentaja. Tainio liittyi myös Juha Malisen valmentaman Suomen alle 21-vuotiaiden maajoukkueen kakkosvalmentajaksi. Marraskuussa 2018 Tainiosta tuli Hakan päävalmentaja, hänen korvatessaan Hakan entisen päävalmentajan Keke Armstrongin.


title: Akseli

text: Akseli voi tarkoittaa seuraavia:


title: Juan Ramón Jiménez

text: Juan Ramón Jiménez (23. joulukuuta 1881 Huelva – 29. toukokuuta 1958 Puerto Rico) oli espanjalainen runoilija, joka sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1956.


title: Juan Ramón Jiménez

text: Jiménezin työt voidaan jakaa kolmeen eri vaiheeseen. Ensimmäisen vaiheen teokset syntyivät kotiseudulla Espanjassa. Toinen vaihe alkoi, kun Jiménez matkusti New Yorkiin mennäkseen naimisiin kääntäjä Zenobia Camprubín kanssa, ja vietti tämän kanssa pitkän kuherruskuukauden, jonka aikana nuori vaimo luki Jimenezille amerikkalaisen runouden espanjankielisiä käännöksiä. Kolmas vaihe alkoi Espanjan sisällissodan aikana, kun Jiménez muutti ulkomaille. Hän asui ensin Kuubassa ja myöhemmin Puerto Ricossa.


title: Juan Ramón Jiménez

text: Jiménezin herkkä kausi ajoittui vuosille 1898 – 1915. Tällä kaudella runoilija sai vaikutteita erityisesti Gustavo Adolfo Bécquerin töistä, symbolismista ja modernismista. Tämän ajan teoksia ovat muiden muassa: "Rimas" (1902), "Arias tristes" (1903), "Jardines lejanos" (1904), "Elegías" (1907), "La Soledad Sonora" (1911), "Pastorales" (1911), "Laberinto" (1913) ja "Estío" (1916).


title: Juan Ramón Jiménez

text: Herkkää kautta seurasi älyllinen kausi vuosina 1916–1936. Jiménezin tämän kauden teoksista merkittävimpiä ovat: "Diario de un poeta recién casado" (1916), "Primera antolojía poética", (1917), "Eternidades" (1918), "Piedra y cielo" (1919), "Poesía" (1917–1923) ja "Belleza" (1917–1923). Merkittävin teos on "Platero y yo" 1917 ("Harmo ja minä – andalusialainen elegia", suom. Tyyni Tuulio, 1957).


title: Juan Ramón Jiménez

text: Runoilijan viimeisen kauden (1937–1958) tärkeimpiä teoksia ovat: "Animal de fondo" (1949), "Tercera antolojía poética" (1957), "En el otro costado" (1936–1942) ja "Dios deseado y deseante" (1948–1949).


title: Kiertoaika

text: Kiertoaika on tähtitieteessä aika, joka kuluu kappaleen kiertämiseen suuremman kappaleen ympäri. Kiertoaikaa käytetään lähinnä planeettojen ja kuiden yhteydessä. Aurinkoa kiertäville kappaleille on olemassa useita erilaisia kiertoaikoja:


title: Brian Molko

text: Brian Molko (s. 10. joulukuuta 1972 Bryssel, Belgia) on brittiläinen muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten Placebo-yhtyeen laulaja-kitaristina. Hän myös kirjoittaa suurimman osan yhtyeen sanoituksista. Hän on biseksuaali ja tunnettu androgyynisestä imagostaan.


title: Brian Molko

text: Brian Molko on amerikkalaisen pankkiiri-isän ja skottilaisen kristityn äidin lapsi. Hänen lapsuusaikoinaan perhe muutti usein. He asuivat muun muassa Liberiassa, Libanonissa ja Luxemburgissa. Hän kuvailee lapsuuttaan aikana, jolloin hän tunsi olevansa hyvin yksinäinen ja vieraantunut. Hän alkoi meikata 11-vuotiaana ja näytteli koulun draamateatterissa. Hän puhuu ranskaa ja on laktoosi-intolerantti. Molkon vanhemmat yrittivät kasvattaa hänet omien arvojensa mukaan. Isä halusi pojastaan pankkiirin. Tuloksena oli kuitenkin kapinointia, jonka seurauksena Molko pakeni opiskeluun ja uskontoon painostavasta perheestä.


title: Brian Molko

text: Vuonna 1990 Molko lähti opiskelemaan draamaa Goldsmiths Collegeen Iso-Britanniaan Lontooseen.


title: Brian Molko

text: Luxemburgissa Molko päätyi samaan kouluun nykyisen yhtyetoverinsa Stefan Olsdalin kanssa, tosin he eivät vielä silloin tutustuneet. Lontoossa opiskellessaan Molko tapasi Olsdalin South Kensingtonin metroasemalla. Molko kutsui tämän eräälle klubikeikalle, jossa hän soitti Steve Hewittin kanssa. Hewittistä tuli myöhemmin Placebon rumpali. Olsdal piti Molkon äänestä, ja he perustivat yhdessä yhtyeen nimeltä Ashtray Heart, jonka nimen he lopulta muuttivat Placeboksi. Yhdessä rumpali Robert Schultzbergin (Olsdalin ystävä Ruotsista, josta hän on kotoisin) kanssa he tekivät keikkoja vuonna 1996. Schulzberg soitti rumpuja yhtyeen nimilevyllä. Hän ei kuitenkaan sopinut yhtyeeseen eikä tullut toimeen Molkon kanssa. Pian tarvittiin uusi rumpali ja paikan sai Steve Hewitt, joka oli jo aiemmin soittanut Placebon demonauhoilla.


title: Brian Molko

text: Molkon musiikillisiin vaikutteisiin kuuluvat muun muassa Dead Kennedys, Sonic Youth, PJ Harvey, Nick Drake, Joy Division ja The Pixies. Molko opetteli soittamaan kitaraa itse. 16-vuotiaana hän sai Telecaster-kopion lahjaksi vanhemmiltaan. Molko osaa soittaa myös bassoa, koskettimia, saksofonia ja rumpuja. Silloin tällöin Molko työskentelee myös DJ:nä klubeilla.


title: Brian Molko

text: Kuten muillakin yhtyeensä jäsenillä, Molkolla oli pieni rooli vuonna 1998 ilmestyneessä elokuvassa Velvet Goldmine, jota varten yhtye myös levytti T. Rexin kappaleen "20th Century Boy". Molko näytteli Malcolmia, laulajaa fiktiivisessä glam rock-yhtyeessä, The Flaming Creaturesissa.


title: Brian Molko

text: Brian Molko on ystävä muun muassa David Bowien, Marilyn Mansonin, Jonathan Davisin ja Nicola Sirkisin (Indochine) kanssa. Hän oli myös läheinen Simon Hobartin kanssa. David Bowien kanssa Molko on esiintynyt yhdessä livekonsertissa, esittäen Placebon kappaleen "Without You I'm Nothing" ja T.Rexin kappaleen "20th Century Boy"


title: Brian Molko

text: Brianin ja hänen pitkäaikaisen puolisonsa Helena Bergin esikoislapsi Cody syntyi vuonna 2005.Hän myös kirjoitti englanninkielisen sanoituksen ranskalaisen rockyhtye Indochinen kappaleeseen "Pink Water 3".


title: Pasi Rautiainen

text: Pasi Pentti Rautiainen (s. 18. heinäkuuta 1961 Helsinki) on suomalainen jalkapallovalmentaja, tv-kommentaattori ja entinen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Pasi Rautiainen

text: Rautiainen edusti Suomessa Helsingin Palloseuraa ja Helsingin Jalkapalloklubia, josta hän puolestaan siirtyi Saksaan. Siellä hän edusti FC Bayern Münchenia (yhden ottelun), Werder Bremeniä, DSC Arminia Bielefeldiä ja SG Wattenscheid 07:ia. Lisäksi hän pelasi Sveitsissä FC Locarnon riveissä.


title: Pasi Rautiainen

text: Maajoukkueessa Rautiainen pelasi 29 ottelua, joissa hän teki yhden maalin. Rautiainen on edelleen nuorimpana Suomen maajoukkueessa esiintynyt pelaaja, kun hän pelasi 5. helmikuuta 1979 Irakia vastaan 17 vuotta ja 202 päivää vanhana.


title: Pasi Rautiainen

text: Valmentajana Rautiainen muistetaan PK-35:stä sekä FC Jokereista. PK-35:n Rautiainen nosti aina Veikkausliigaan asti. Myöhemmin seuran nimeksi tuli FC Jokerit Hjallis Harkimon ostettua sen. Jokereissa Rautiainen voitti Suomen Cupin vuonna 1999. Vuonna 2000 Rautiainen johdatti Jokerit Veikkausliigan hopeasijalle, mutta se ei riittänyt Harkimolle ja näin Rautiaiselle näytettiin ovea.


title: Pasi Rautiainen

text: Tämän jälkeen hän siirtyi Kotkaan valmentamaan kaudeksi FC KooTeePee:tä, jonka hän nosti Kakkosesta Ykköseen. Kotkasta Rautiainen lähti Viroon, jossa hän valmensi Levadia Maardua kauden verran. Vuonna 2003 Rautiainen palasi jälleen FC Jokereihin. Sijoitus oli kuitenkin vain alemmassa keskikastissa. Vuonna 2004 seura lopetti toimintansa.


title: Pasi Rautiainen

text: Lokakuussa 2005 Rautiainen sopi kolmen vuoden valmennuspestistä Viron pääsarjassa Meistriliigassa pelaavan tallinnalaisen FC Floran kanssa. Hän aloitti uudessa toimessa joulukuussa 2005 ja saavutti seuran peräsimessä kolmen kauden aikana pronssia 2005 sekä hopeaa 2007 ja 2008. Marraskuussa 2008 hänet nimettiin Turun Palloseuran uudeksi päävalmentajaksi. Kauden 2009 päätteeksi TPS sijoittui kolmanneksi HJK:n ja Hongan jälkeen Veikkausliigassa.


title: Pasi Rautiainen

text: Tammikuussa 2010 Rautiainen päätti jättää valmennustehtävät Turun Palloseurassa.


title: Pasi Rautiainen

text: Rautiainen tuli tutuksi myös YLE:n, MTV:n, Nelosen jalkapallolähetysten kommentaattorina. Hän aloitti YLE:llä EURO 1992 turnauksen aikaan, jolloin kanavalla oli ensimmäistä kertaa kisastudio jalkapallon arvokisoissa. Televisiossa intohimoinen jalkapallomies Rautiainen osoittautui räväkäksi sanankäyttäjäksi. Myöhemmin saman vuoden syksynä hän jatkoi YLE:lle UEFA:n juuri lanseeraaman Mestareiden Liigan kommentaattorina. Vuonna 1994 hän oli studiossa kommentoimassa USA:n MM-kisoja.


title: Pasi Rautiainen

text: Nelosen hankittua Mestareiden Liigan oikeudet vuosituhannen vaihteessa, Rautiainen siirtyi kanavan kommentaatoriksi. Hänet muistetaan myös toteutetusta lupauksestaan kävellä Pasilan TV-studiolta kotiinsa Porvooseen, kun AC Milan sensaatiomaisesti putosi kaudella 2003/04 Mestarien liigan puolivälierissä. Rautiainen ei pitänyt sukkia jalassa edes suorassa televisiolähetyksessä.


title: Pasi Rautiainen

text: Myöhemmin Rautiainen siirtyi Canal +- ja MTV Sport-kanaville kommentoimaan Englannin valioliigaa ja Mestareiden liigaa.


title: Pasi Rautiainen

text: Nykyisin Rautiainen toimii Viasat Urheilu -kanavilla tv-kommentaattorina.


Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1966 pelattiin Englannissa, pelin syntysijoilla. Isäntämaa Englanti vei mestaruuden voittamalla loppuottelussa Saksan liittotasavallan jatkoajalla maalein 4–2.


title: Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1966

text: Pelisysteemi säilyi samanlaisena kuin edeltäneissä turnauksissa: karsinnoista kisoihin pääsi 14 joukkuetta, isäntämaa Englanti ja hallitseva maailmanmestari Brasilia selviytyivät MM-kilpailuihin ilman karsintaa. Maat jaettiin neljään neljän joukkueen lohkoon, kunkin lohkon kaksi parasta pääsi puolivälieriin.


text: Englannin kisoissa nähtiin keskimääräistä vähemmän maaleja. Joukkueet pelasivat puolustavammin ja taktisemmin, malliesimerkkinä tästä isäntä- ja mestarijoukkue Englanti, valmentajanaan Alf Ramsey.


text: Englanti voitti oman alkulohkonsa, mutta teki ainoastaan neljä maalia, eikä päästänyt omaan päähän yhtään. A-lohkosta meni toisena joukkueena jatkoon Uruguay, jättäen taakseen Meksikon ja Ranskan.


text: B-lohkosta jatkoon menivät Saksan liittotasavalta ja Argentiina. Kolmanneksi tuli Espanja ja viimeiseksi jäi Sveitsi, joka 1962-kisojen tapaan hävisi kaikki ottelunsa.


text: C-lohkossa koettiin pienoinen yllätys, kun hallitseva maailmanmestari Brasilia jäi Portugalin ja Unkarin taakse kolmanneksi ja putosi jatkosta. Viimeiseksi jäi Bulgaria.


text: Myös D-lohkossa koettiin yllätys, kun Pohjois-Korea voitti Italian maalein 1-0 saavuttaen Neuvostoliiton jälkeen lohkon kakkossijan. Italia jätettiin kolmanneksi ja neljänneksi jäi Chile.


text: Puolivälierissä Saksan liittotasavalta nappasi helpohkon 4-0 -voiton Uruguaysta. Suuryllätyksen ainekset olivat ilmassa, kun 22 minuutin pelin jälkeen Pohjois-Korea johti Portugalia jo 0-3. Kisojen kirkkain tähti, Portugalin "Musta pantteri" Eusebio teki kuitenkin neljä maalia, ja Augustino maalasi loppunumerot muotoon 5-3 Portugalin hyväksi.


text: Neuvostoliiton maalia Unkaria vastaan pelatussa puolivälieräkamppailussa vartioi kuuluisa "musta hämähäkki", Lev Jashin, jonka taakse unkarilaiset saivat ainoastaan yhden osuman Neuvostoliiton kahta vastaan. Englannin ja Argentiinan kohtaamisessa tehtiin vain yksi maali - asialla isäntämaan Geoff Hurst. Samassa ottelussa Argentiinan Antonio Rattinista tuli kautta aikain ensimmäinen Wembleyllä kentältä ulosajettu aikuispelaaja.


text: Molemmat välieräottelut päättyivät numeroihin 2-1. Englanti voitti Portugalin kapteeni Bobby Charltonin maaleilla, ja Saksan maajoukkue voitti Neuvostoliiton Franz Beckenbauerin tehtyä voittomaalin.


text: 30. heinäkuuta Lontoon Wembley-stadionilla pelattua loppuottelua seurasi paikan päällä kaiken kaikkiaan 96 924 katsojaa. Isäntämaa Englanti kohtasi Saksan liittotasavallan.


text: Englanti lähti otteluun kokoonpanolla Gordon Banks (mv), George Cohen, Ray Wilson, Nobby Stiles, Jack Charlton, Bobby Moore (kapteeni), Roger Hunt, Alan Ball, Bobby Charlton, Geoff Hurst ja Martin Peters.


text: Saksan liittotasavallan kokoonpano taas oli seuraavanlainen: Hans Tilkowski (mv), Horst-Dieter Höttges, Willi Schulz, Wolfgang Weber, Karl-Heinz Schnellinger, Helmut Haller, Franz Beckenbauer, Wolfgang Overath, Uwe Seeler, Siegfried Held ja Lothar Emmerich.


text: 12 minuutin pelin jälkeen Saksan Helmut Haller laukoi ottelun avausmaalin Gordon Banksin selän taakse, mutta vain kuusi minuuttia tämän jälkeen Geoff Hurst ohjasi Bobby Mooren vapaapotkun maaliin nostaen isännät tasoihin. Jännittävä 1-1-tilanne säilyi 77. peliminuutille, kunnes Martin Peters vei Englannin 2-1-johtoon. Vain hetken ennen varsinaisen peliajan päättymistä Wolfgang Weberin vapaapotku upposi Englannin verkkoon, ja Saksa nousi tasoihin. Ottelua jatkettiin jatkoajalla. Kun 11 minuuttia jatkoaikaa oli pelattu, Hurst laukoi pallon yläriman alareunaan, josta se kimposi suoraan alaspäin. Tilanne oli hyvin epäselvä, sillä jalkapallon sääntöjen mukaan pallon tulisi olla kokonaan maaliviivan yli. Viimeaikaisten Oxfordin yliopiston tutkimusten ja videoanalyysien mukaan pallo ei ollut missään vaiheessa kokonaan maalikehikon sisäpuolella. Hurstin maali kuitenkin lopulta hyväksyttiin, ja Englanti siirtyi 3-2-johtoon. Lopullinen sinetti otellulle oli, kun Moore löysi pitkällä syötöllä vapaana olleen Hurstin, joka ei epäröinyt, vaan viimeisteli numeroiksi 4-2.


text: 9 maalia


text: 6 maalia


text: 4 maalia


title: Michael Rasmussen (pyöräilijä)

text: Michael Rasmussen (s. 1. kesäkuuta 1974 Tølløse, Tanska) on tanskalainen pyöräilijä. Hän voitti maastopyöräilyn maailmanmestaruuden 1999, jonka jälkeen hän siirtyi vuonna 2001 maantiepyöräilyn ammattilaiseksi. Hän kilpaili urallaan tanskalaisessa CSC:ssä, alankomaalaisessa Rabobank-tallissa, meksikolaisessa Tecos Trek -joukkueessa, italialaisessa Miche-Silver Cross -joukkueessa ja tanskalaisessa Christina Watches-Onfone -joukkueessa.


title: Michael Rasmussen (pyöräilijä)

text: Rasmussen on erinomainen mäkiajaja ja tämän lisäksi aggressiivinen, usein koettaen pidemmillä etapeilla irtautua pääjoukosta jo aikaisessa vaiheessa. Hän sijoittui seitsemänneksi Espanjan ympäriajossa vuonna 2003 yhden etappivoiton saavuttaen. Hän ajoi ensimmäisen kerran Ranskan ympäriajossa vuonna 2004, sijoittuen "vuorten valtias" -kategoriassa kolmanneksi Richard Virenquen ja Lance Armstrongin jälkeen. "Tourin" jälkeen hän pyysi joukkueeltaan lupaa saada harjoitella yksin seuraavan vuoden kilpailua varten. Lupa myönnettiin ja harjoitusohjelma osoittautui menestykseksi vuoden 2005 kilpailussa, jossa hän valtasi pilkkupaidan 8. etapilla ja seuraavalla etapilla murtautui irti pelotonista muutaman muun ajajan kanssa jo kolmen kilometrin jälkeen, jätti heidät ja voitti etapin ajettuaan lähes 130 kilometriä yksin. Hän voitti lopulta ”vuorten valtiaan” tittelin ja sijoittui kokonaiskilpailussa seitsemänneksi. Seuraavana vuonna Rasmussen uusi mäkikilpailun voiton.


title: Michael Rasmussen (pyöräilijä)

text: Vuoden 2007 Ranskan ympäriajossa Rasmussen voitti Alpeilla ajetun kahdeksannen etapin ja siirtyi kokonaiskilpailun johtoon. Muutamaa päivää myöhemmin ilmoitettiin hänen jättäneen useaan kertaan ilmoittamatta olinpaikkatietonsa Tanskan Pyöräilyunionille; seurauksena varoituksia Kansainväliseltä Pyöräilyunionilta sekä Tanskan antidopingtoimikunnalta. Lisäksi ilmoitettiin, ettei häntä tulla valitsemaan Tanskan maajoukkueeseen vuoden 2007 MM-kilpailuihin eikä Pekingin olympialaisiin, . Rasmussenin maastopyöräilyvuosien kilpakumppani Whitney Richards lisäsi tanskalaiseen kohdistuvia epäilyjä ilmoittamalla tämän pyytäneen häntä vuonna 2002 tuomaan Yhdysvalloista Italiaan laukun, jossa väitettyjen kenkien sijasta olikin dopingaineita .


title: Michael Rasmussen (pyöräilijä)

text: Kohusta huolimatta Rasmussen jatkoi kilpailua menestyksekkäästi Pyreneiden vuorietapeilla. Kilpailun 14. osuudella hän sijoittui toiseksi samalla ajalla etapin voittaneen, kokonaiskilpailussa toisena olleen Alberto Contadorin kanssa. Seuraavana päivänä he tulivat jälleen samalla ajalla maaliin huolimatta Contadorin useista ratkaisuyrityksistä viimeisillä kilometreillä. Pyreneiden viimeisellä osuudella, kilpailun 16. etapilla, Contador yritti jälleen pudottaa tanskalaisen kyydistään moneen otteeseen, mutta viimeisellä kilometrillä Rasmussen karkasi sekä Levi Leipheimerilta, joka tuli etapilla toiseksi, että Contadorilta, joka jäi kolmanneksi 35 sekuntia Rasmussenille hävinneenä. Kokonaiskilpailussa Rasmussen johti Contadoria ennen neljää viimeistä etappia kolmella minuutilla ja kymmenellä sekunnilla ja hänen voittonsa näytti varmalta. . Myöhemmin samana iltana tanskalaisen Rabobank-talli kuitenkin yllättäen hyllytti ajajansa häneen kohdistuvien doping-epäilysten vuoksi .


title: Michael Rasmussen (pyöräilijä)

text: Heinäkuussa 2008 Rasmussen sai kahden vuoden kilpailukiellon testaajien välttelystä. Kilpailukieltoon hänet asetettiin ajalle 25. heinäkuuta 2007 – 24. heinäkuuta 2009. Kilpailukieltonsa jälkeen hän jatkoi ammattilaisuraansa meksikolaisessa UCI Continental Circuits -tason Tecos Trek -joukkueessa. Hänen vaimonsa on meksikolainen ja hän on sanonut aikovansa itsekin hakea Meksikon kansalaisuutta.


title: Michael Rasmussen (pyöräilijä)

text: Vuonna 2013 Rasmussen myönsi käyttäneensä dopingia vuosina 1998–2010. Hän kertoi käyttäneensä epo-hormonia, kasvuhormonia, testosteronia, insuliinia, kortisonia ja veritankkausta. Tunnustuksestaan johtuen hän sai kahden vuoden kilpailukiellon ajalle 8.2.2013–7.2.2015. Aikaisemmasta kilpailukiellosta johtuen olisi toisen kilpailukiellon pitänyt olla vähintään kahdeksan vuotta, mutta hänen tehtyään yhteistyötä antidopingviranomaisten kanssa kilpailukielto lyhennettiin kahteen vuoteen. Samalla kaikki hänen tuloksensa tammikuusta 2005 maaliskuuhun 2010 hylättiin takautuvasti.


title: Michael Rasmussen (pyöräilijä)

text: Hän ei jatkanut uraansa kilpailukieltonsa jälkeen.


title: Lieko Zachovalová

text: Lieko Tuuli Zachovalová (o.s. Leino, 13. elokuuta 1927 Helsinki – 4. kesäkuuta 2017 Praha) oli suomalaissyntyinen toimittaja, joka oli kylmän sodan aikana Suomen tunnetuimpia radioääniä toimittaessaan Suomeen useita radio- ja televisiolähetyksiä asuinmaastaan Tšekkoslovakiasta. Zachovalová asui Prahassa vuodesta 1948 lähtien, ja hän oli Tšekin kansalainen. Hän liittyi Tšekkoslovakian kommunistiseen puolueeseen vuonna 1956, mutta vuoden 1968 jälkeisissä puhdistuksissa hänet poistettiin jäsenluettelosta..


title: Lieko Zachovalová

text: Lieko Zachovalován isä oli sisäministerinäkin toiminut tunnettu kommunistipoliitikko Yrjö Leino. Lieko-tytär pääsi ylioppilaaksi 1943 ja opiskeli Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa 1944–1948. Hän toimi Vapaan Sanan kirjeenvaihtajana Prahassa vuosina 1949–1950, sitten vuoteen 1960 asti Prahan radion ruotsinkielisten lähetysten toimittajana, vuodesta 1961 "Livet i Tjeckoslovakien" -lehden toimittajana ja vuodesta 1966 Yleisradion freelance-kirjeenvaihtajana, jonka ääni tuli suomalaisille tutuksi etenkin Tšekkoslovakian kriisin aikana elokuussa 1968.


title: Lieko Zachovalová

text: Lieko Zachovalová avioitui 1948 insinööri Marcel Zachovalin kanssa, joka toimi Tšekkoslovakian tiedeakatemian tutkijana ja historioitsijana, sekä aktiivisesti kommunistisessa puolueessa. Heille syntyivät pojat Ilja (1951–2008) ja Vladimir (1955). Vuonna 1967 hänelle myönnettiin Tšekkoslovakian tiedeakatemian vuosipalkinto.


title: Lieko Zachovalová

text: Hän kuoli lyhytaikaiseen sairauteen 4. kesäkuuta 2017 Prahan sotilaskeskussairaalassa.


title: Lieko Zachovalová

text: Lieko Zachovalován velipuoli on Ruotsissa asuva toimittaja ja kirjailija Olle Leino.


title: Suomen markka

text: Suomen markka oli Suomen rahayksikkö vuosina 1860–2002. Markka lyhennettiin käytössä mk tai Smk. Vuoden 1978 jälkeen käytettiin myös valuuttatunnusta FIM, joka oli tarkoitettu kansainväliseen rahaliikenteeseen. Markka jakautui sataan penniin, lyhenne p.


title: Suomen markka

text: Sana markka on vanha jalometallien painomitta, josta se omaksuttiin rahayksikön nimeksi. Markka ja penninki olivat nykyisen Suomen alueella käytettyjä rahayksikköjä jo niinä aikoina, jolloin Suomi oli osa Ruotsin kuningaskuntaa.


title: Suomen markka

text: Venäjän keisarikuntaan kuuluvana suuriruhtinaskuntana Suomi käytti vuoden 1840 raharealisaatioon asti rahayksikkönään rinnakkain entisen emämaan Ruotsin riikintaalareita eli "riksejä" ja Venäjän ruplaa. Tämän jälkeen oli käytössä parikymmentä vuotta ainoastaan Venäjän rupla. Venäjän jatkuva talouskriisi, erityisesti Krimin sodan jälkeen, kuitenkin teki ruplan epävakaaksi ja Venäjä joutui eroamaan hopeakannasta useampaan otteeseen.


title: Suomen markka

text: Valtiovarainpäällikkö Fabian Langenskiöldin aloitteesta senaatti kirjoitti vuoden 1859 loppupuolella esityksen keisarille, että Venäjän setelit eivät olisi Suomessa enää käypiä nimellisarvostaan, vaan todellisesta hinnasta, joka määräytyisi Pietarin pörssissä. Taustalla oli Krimin sodasta johtunut epävakaus, jolloin Suomen Pankki oli lopettanut ruplamääräisten seteliensä lunastamisen hopealla.


title: Suomen markka

text: Suomi anoi lupaa omalle rahalleen ja sai sen lopulta 4. huhtikuuta 1860, kun keisari Aleksanteri II allekirjoitti "".


title: Suomen markka

text: Markka otettiin käyttöön vuonna 1860, mutta sen kurssi oli sidottu ruplan arvoon: yksi markka vastasi ruplaa, jota sitäkin Venäjällä epäiltiin liian suureksi yksiköksi. Rahan nimi valittiin kilpailulla. Markan ja pennin ohella muita nimiehdotuksia olivat muun muassa "sataikko" ja "äyri", "sampo" ja "muru" sekä "suomo" ja "rahtu". Nimeä "markka" ei tuolloin käytetty missään muualla. Se tulee perinteisestä hopean ja kullan painon yksiköstä, arvoltaan 8 troy-unssia (1 troy-unssi = noin 31 grammaa). Markka sidottiin hopeakantaan vuonna 1865 – ilman Venäjän ruplaa. Tällöin naula hopeaa vastasi arvoltaan 94,48 markkaa.


title: Suomen markka

text: ”Markan isäksi” on mainittu sekä senaatin finanssitoimituskunnan päällikkönä 1858–1863 toiminut Fabian Langenskiöld että hänen seuraajansa J. V. Snellman. Markka otettiin käyttöön Langenskiöldin aikana, mutta sen irrottaminen ruplasta jäi Snellmanille. Langenskiöld oli vuonna 1862 saanut keisarilta hyväksynnän suunnitelmaansa, jossa metallirahasta tulisi Suomen ainoa laillinen maksuväline ja Suomen Pankille oikeus lunastaa setelinsä niiden nimellisarvosta. Tämä suunnitelma jäi siis Snellmanin toteutettavaksi Langenskiöldin kuoltua kesällä 1863.


title: Suomen markka

text: Markan syntyyn tarvittiin lainarahaa, koska setelien lunastaminen olisi mahdollista vain, jos Suomen Pankin holvissa olisi riittävästi hopeaa. Laina saatiin mahtipankkiiri Carl von Rothschildiltä. Tämä oli Suomen ensimmäinen laina läntisiltä rahamarkkinoilta. Vuonna 1865 markka sidottiin hopeakantaan, jolloin siitä tuli itsenäinen valuutta.


title: Suomen markka

text: Vuonna 1878 markka sidottiin kultakantaan, jolloin 20 markkaa vastasi arvoltaan 6,45 grammaa kultaseosta, jossa oli 900 promillea kultaa. Markka oli samanarvoinen Ranskan frangin, Belgian frangin, Sveitsin frangin sekä Italian liiran (myöhemmin myös eräiden muiden niin sanotun latinalaisen rahaliiton jäsenvaltioiden) kanssa. Näiden rahojen koko, paino ja kultapitoisuus olivat yhteneväiset maasta riippumatta ja periaatteessa ne kelpasivat maksuvälineinä maasta riippumatta, joskin kultaisia 10 ja 20 markan kolikoita lyötiin muihin vastaavanlaisiin eurooppalaisiin rahoihin verrattuna niin pieniä määriä, että niitä ei merkittävästi kulkeutunut Keski-Eurooppaan.


title: Suomen markka

text: Ennen ensimmäistä maailmansotaa Suomessa laillisena maksuvälineenä olivat kultakolikot, joita kuitenkin käytännössä käytettiin melko vähän. Sen sijaan Suomen Pankin setelit eivät olleet laillisia maksuvälineitä. Tämä merkitsi, että velkojan oli pakko hyväksyä maksusuoritukseksi suomalaisia kultakolikoita, mutta hänellä ei ollut velvollisuutta hyväksyä seteleitä, vaikka nämä olivat kultarahalla lunastettavia. Käytännössä kuitenkin kaikki hyväksyivät myös setelit maksuksi.


title: Suomen markka

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana ja sen jälkeen vallitsi kova inflaatio. Vuonna 1915 markka irrotettiin kummastakin kannastaan. Itsenäistymisen yhteydessä rahoista poistettiin venäjänkieliset tekstit. Suomen Pankissa pohdittiin rahapolitiikkaa ja ruotsalaiselta Bertil Ohlinilta tilattiin suosituksia toimenpiteiksi. Hän ehdotti kultakantaan palaamista, mutta ei kuitenkaan ensimmäistä maailmansotaa edeltäneellä kurssilla. Suomen pankin johtokunnan puheenjohtaja Risto Ryti lähti vakauttamaan markkaa kultakantaan palaamiseksi.


title: Suomen markka

text: 1920-luvulla rahan arvo vakaantui, mikä mahdollisti paluun kultakantaan. Asiasta säädettiin joulukuussa 1925 annetulla lailla, joka tuli voimaan seuraavan vuoden alusta.


title: Suomen markka

text: Toisin kuin Isossa-Britanniassa, jossa myös palattiin kultakantaan samoihin aikoihin, Suomen markka ei saanut samaa kulta-arvoa kuin sillä oli ollut ennen ensimmäistä maailmansotaa. Markan kulta-arvo oli nyt vain noin 13 prosenttia aikaisemmasta: 100 markan kultarahassa oli nyt grammaa puhdasta kultaa.)


title: Suomen markka

text: Lain mukaan kultarahoja oli lyötävä 100 ja 200 markan määräisiä. Jokaisella, joka toi Suomen pankkiin vähintään 40 grammaa kultaa, oli oikeus lyöttää se rahaksi, mistä perittiin tosin tarkistus- ja rahaksilyöntikulujen peittämiseksi prosenttia kultamäärän arvosta, mutta ei muita veroja tai maksuja. Käytännössä kultarahoja kuitenkin lyötiin vain pieniä määriä. Niiden merkitys jäikin vähäiseksi, sillä samassa yhteydessä säädetyn uuden ohjesääntönsä mukaan Suomen pankilla oli oman harkintansa mukaan oikeus lunastaa setelit, paitsi Suomen kultarahalla, myös kultaharkoilla tai ulkomaan kultarahassa maksettaviksi asetetuilla šekeillä. Sitä paitsi laissa säädettiin kultarahan ohella myös Suomen pankin setelit laillisiksi maksuvälineiksi, joita jokainen oli velvollinen ottamaan maksuna vastaan. Kultakantaa ei siis enää toteutettu "kultaydinkantana" vaan "kultavaluuttakantana".


title: Suomen markka

text: Vuonna 1929 alkanut maailmanlaajuinen lama aiheutti ulkomaankaupan supistumisen ja kotimaista deflaatiota. Kova valuutta muodostui velallisille ongelmalliseksi myyntihintojen laskun eli deflaation aiheuttaman korkean koron vuoksi, ja pakkohuutokaupat ja työttömyys laajenivat. Tämän vuoksi kultakannasta jouduttiin useimmissa maissa luopumaan talouden vauhdittamiseksi rahan tarjontaa lisäämällä ja näin reaalikorkoja alentamalla. Myös Suomen Pankki luopui viimein lokakuussa 1931 setelien lunastamisesta. Vuoden 1925 rahalakia ei kuitenkaan kumottu, mutta pankin ohjesääntöä muutettiin niin, että pankki voitiin asetuksella oikeuttaa määräajaksi poikkeamaan lunastusvelvollisuudesta. Asetus oli siis määräaikainen, mutta sen voimassaoloa jatkettiin kerta toisensa jälkeen aina vuoteen 1963 rahanuudistukseen saakka; vasta silloin asia muodollisestikin vahvistettiin pysyvästi.


title: Suomen markka

text: Käytännössä vuonna 1931 tehty päätös merkitsi siirtymistä sidottuun paperirahakantaan. Valuuttakurssit pyrittiin pitämään kiinteinä suhteessa Englannin puntaan.


title: Suomen markka

text: Toisen maailmansodan aikana ja sen jälkeen markka kärsi jälleen kovasta inflaatiosta. Vuosina 1945–1947 markka myös devalvoitiin useita kertoja, samoin jälleen vuonna 1957. Niinpä 1950-luvulla markan arvo oli enää vajaa sadasosa siitä, mikä se oli ollut ennen ensimmäistä maailmansotaa.


title: Suomen markka

text: Uudenvuodenpäivänä 1946 valtio otti kansalaisiltaan pakkolainaa setelinleikkauksella, jossa liikkeellä olevien 500, 1 000 ja 5 000 markan seteleiden arvot puolitettiin kertarysäyksellä. Setelit oli leikattava keskeltä kahtia. Vasen puolisko oli käypää rahaa, mutta puolesta arvosta. Oikea puolisko oli toimitettava pankkien kautta valtiolle pakkolainaksi.


title: Suomen markka

text: Vuonna 1948 Suomi liittyi Kansainväliseen valuuttarahastoon. Tämä merkitsi käytännössä siirtymistä "kultaparikantaan", jossa kultarahaa ei lyödä eikä seteleitä lunasteta kultana, mutta kultaa voidaan käyttää maksuvälineenä keskuspankkien välisissä suorituksissa. Tässä järjestelmässä eri maiden rahayksiköille oli määrätty kiinteät kurssit suhteessa reservivaluuttana toimineeseen Yhdysvaltain dollariin, joka vuoteen 1971 saakka oli sidottu tiettyyn kulta-arvoon. Kurssien vaihtelu oli sallittua tietyissä rajoissa tästä keskuskurssista. Vuonna 1957 suoritettiin kuitenkin devalvaatio, jossa markan arvoa muutettiin yli 30 prosenttia; tämän devalvaation jälkeen dollari vastasi 321 Suomen markkaa, kun se sitä ennen oli vastannut 231 markkaa.


title: Suomen markka

text: Vuonna 1962 säädettiin uusi rahalaki, joka tuli voimaan seuraavan vuoden alussa. Tällöin toteutettiin rahauudistus, jonka jälkeen uusi markka vastasi sataa vanhaa markkaa ja uusi penni yhtä vanhaa markkaa. Vaikka rahayksikön nimi oli sama kuin ennenkin, siirtymävaiheessa ja aika pitkään sen jälkeenkin uudesta markasta käytettiin tarvittaessa selventävää nimitystä nykymarkka ja lyhennettä nmk. Nykymarkka-sanan käyttöä uusi markka -ilmauksen asemesta perusteltiin sillä, että ruotsiksi vastaava on nymark ja niin saatiin sama nmk-lyhenne kumpaankin kieleen. Entisen markan selventävä nimitys oli vanha markka ja lyhenne vmk. (Joskus euron korvaamaa markkaa kutsutaan virheellisesti vanhaksi markaksi.)


title: Suomen markka

text: Inflaatiokierre kuitenkin jatkui. Vuonna 1967 devalvaatiossa markan kansainvälistä arvoa alennettiin noin kolmasosa entisestään. Bretton Woodsin kultakanta lakkasi vuonna 1971 ja markka sidottiin epävirallisesti valuuttakoriin 1973, mutta devalvoitiin silti kolme kertaa vuosien 1977 ja 1978 välillä, ja vielä kerran 1982. Moni on syyttänyt devalvaatioista paperiteollisuutta, joka sai niiden avulla vientitulojaan nostettua.


title: Suomen markka

text: Suomen talous vahvistui 80-luvulla. Ulkomaisen pääoman vapauttaminen johti rahamäärän voimakkaaseen kasvuun, ja ylikuumenemista hillittiin parilla minirevalvaatiolla. Markka revalvoitiin 1 % maaliskuussa 1984 ja 4 % maaliskuussa 1989. Vuosikymmenen loppua kutsuttiin vahvan markan politiikan ajaksi, mikä johti markan arvon kytkemiseen ecuun korkealla arvolla.


title: Suomen markka

text: Vuonna 1991 markka sidottiin Euroopan valuuttayksikkö ecuun, mutta jouduttiin parin kuukauden sisään irrottamaan jälleen yhdellä 12 prosentin devalvaatiolla. Markka kellutettiin taas 1992 ja se liittyi Euroopan valuuttajärjestelmään 1996.


title: Suomen markka

text: 1. tammikuuta 1999 Suomen markka liittyi Euroopan unionin yhteisvaluutta euroon ja lakkasi siten käytännössä olemasta itsenäisenä valuuttana. Markan muuntokerroin on 1 euro = 5,94573 markkaa. Markkamääräisistä seteleistä ja kolikoista luovuttiin kuitenkin virallisesti vasta 28. helmikuuta 2002, joten markkojen ja eurojen yhteiskäytön aika kesti vuoden 2002 alusta lukien kaksi kuukautta.


title: Suomen markka

text: Suomen Pankki Helsingissä vaihtoi sodanjälkeisiä markkaseteleitä ja viimeisen käytössä olleen sarjan markkakolikoita euroiksi kymmenen vuotta markan poisjäännin jälkeen, eli 29. helmikuuta 2012 saakka. Viimeistä edellisen kolikkosarjan hopeanväristen markkojen ja jäänmurtaja-aiheisten viisimarkkasten lunastus päättyi 31. joulukuuta 2007. Muiden vanhemman sarjan kolikoiden lunastus päättyi jo 31. joulukuuta 2003. Toukokuun 2009 loppuun mennessä markka-arvoisista seteleistä oli palautumatta noin 0,4 prosenttia ja kolikoista lähes 40 prosenttia. Eniten on palautumatta yhden pennin kolikoita, lähes 700 miljoonaa kappaletta. Markkaseteleitä jäi palautumatta 119 miljoonan euron arvosta vaihtoajan päättyessä helmikuun 2012 lopussa.


title: Suomen markka

text: Ensimmäiset markkakolikot suunnitteli venäläinen taiteilija Aleksandr Fadejev. Ensimmäiset rahaleimasimet kaiversi Suomen rahapajalle vuonna 1863 Ruotsin rahapajan kaivertaja Lea Ahlborn. Rahapajan toiminta alkoi sen tilojen valmistuttua syksyllä 1864, ja ensimmäiset hopeiset markat lyötiin 15. lokakuuta.


title: Suomen markka

text: Kun markka vuonna 1865 sidottiin hopeakantaan, markkoja lyötiin ”94,48 kappaletta naulasta selwää hopeata”, eli naulan painosta hopeaa saatiin 94,48 markan kolikkoa. Yhden ja kahden markan ”täysiarvoiset markat” lyötiin seoksesta, jossa oli 868 promillea hopeaa. Pennimääräisten kolikoitten seoksessa hopeaa oli 750 promillea.


title: Suomen markka

text:
Kun vuonna 1877 siirryttiin kultakantaan, alettiin lyödä 10 ja 20 markan kultarahoja. Ne valmistettiin seoksesta, jossa oli 90 % kultaa ja 10 % kuparia. 20 markan kultakolikossa (6,45 g) oli grammaa puhdasta kultaa, loput kuparia 10 markan rahassa puolet tästä määrästä, grammaa puhdasta kultaa.
Kun kultakannasta ensimmäisen maailmansodan aikana luovuttiin, lopetettiin myös kultarahojen lyöminen. Kun kultakantaan vuonna 1926 joksikin ajaksi palattiin, lyötiin myös pienehkö määrä 100 ja 200 markan kultarahoja. Ne valmistettiin nytkin 90-prosenttisesta kultaseoksesta, mutta 200 markan kultarahassa oli nyt , 100 markan rahassa grammaa puhdasta kultaa. Vaihtorahoja lyötiin nikkelipronssista, joka sisältää 75 % kuparia ja 25 % nikkeliä, sekä kuparista. Nikkelipronssi eli nikkelikupari on suuresta kuparipitoisuudestaan huolimatta harmaanvalkoista.


title: Suomen markka

text: Myöhemmin kolikkometallina alettiin käyttää myös keltaista alumiinipronssia (92 % kuparia, 8 % alumiinia). Vuonna 1952 laskettiin liikkeelle uudet rautaiset yhden ja viiden sekä alumiinipronssiset 10, 20 ja 50 markan kolikot, jotka olivat käytössä rahauudistukseen 1963 saakka. Uudet 100 ja 200 mk:n kolikot olivat kooltaan autonomian markkojen kaltaisia, mutta nimellisarvoltaan satakertaisia. Ne lyötiin hopeaseoksesta, jossa oli 50 % hopeaa, 38 % kuparia ja 12 % sinkkiä. Markkaa pienemmät kolikot olivat jo sitä ennen jääneet pois käytöstä.