title: Rembrandt

text: Pieter Lastmanilta saatu oppi oli ratkaisevampaa Rembrandtin taiteelliselle kehitykselle kuin Swaneburghin vaikutus. Nuoren Rembrandtin töissä näkyy Leidenin kaudella (1625–1631) Lastmanin vaikutus: hänen maalauksensa olivat silloin vielä verrattaen pienikokoisia, valovaikutelmaltaan voimakkaita ja henkilöiden eleet ja ilmeet eloisia. Pääväreinä olivat uran alussa keltainen ja sinivihreä ja aiheet olivat usein uskonnollisia ja vertauskuvallisia. Rembrandtin väripaletti oli hänen uransa alussa verrattain kylmä, mutta vuodesta 1640 lähtien hän alkoi käyttää lämpimämpiä värejä, kuten täyteläisen ruskeita ja viimeisinä vuosina myös punaisia ja kullanruskeita. Hänen maalaustensa kuuluisa valohämy myös pehmeni ja rikastui loppua kohti. Valohämyyn Rembrandt oli tutustunut erityisesti Lastmanin opastuksella. Rembrandt saavutti täyden kypsyyden Amsterdamin muuttoa vuonna 1631 seuranneina neljänä vuonna. Töistä tuli suurikokoisia ja aiheet olivat dramaattisia. Hän maalasi paljon muotokuvia, mutta myös mytologisia ja raamatun aiheita sekä maisemaalauksia ja muita luontoaiheita. Rembrandtin tyyliin tuli 1640-luvun vaikeuksien jälkeen hiljaista surumielisyyttä. Rembrandtin myöhäiskauden tunnusmerkkejä ovat leveämmät ja näkyvämmät siveltimenvedot, jotka vaikuttavat joskus myös aiempaa vapaammilta ja sattumanvaraisemmilta. Muotokuvien hahmot ovat kuitenkin liikkumattomia. Myöhäiskaudella maalauksista tuli kooltaan pienempiä, mutta vuodesta 1650 töiden koot alkoivat taas suureta. 1660-luvulla hän maalasi lukuisa muotokuvia ja omakuvia. Hänen kypsälle tuotannolleen ovat ominaista emotionaalinen aitous, vapautuminen taiteen sovinnaisista kaavoista sekä väkevä sivellintyöskentely.


title: Rembrandt

text: Rembrandtin etsauksissa, grafiikassa ja piirroksissa on nähtävissä olevat tyylin kehitysvaiheet vastaavat maalausten tyylin kehitystä. Piirrosten aiheet ovat osittain samoja maalausten kanssa. Piirroksissa on nähtävissä valohämy ja aiheen psykologinen esitys sekä Rembrandtin pyrkimys maalaukselliseen tehoon.


title: Rembrandt

text: Nuorena miehenä Rembrandt signeerasi työnsä monogrammilla "RH", joka tuli hänen etunimistään. Vuodesta 1626/1627 alkaen hän käytti signeerausta "RHL" ("L" viittasi ilmeisesti Leideniin), vuonna 1632 "RHL van Rijn", vuoden 1632 lopulla "Rembrant" (ilman d:tä), ja vuoden 1633 alusta lähtien aina "Rembrandt". Pelkän etunimen käytön Rembrandtin on arveltu ottaneen italialaisilta mestareilta, joiden vertaisena hän itseään piti. Rembrandt oli myös hyvin harvinainen etunimi.


title: Rembrandt

text: Rembrandt oli 1600-luvun johtava hollantilainen maalari. Rembrandtin kuoltua klassisismi oli syrjäyttänyt Hollannissa realismin suosiossa, mutta Rembrandtin maine ulkomaisten taiteentuntijoiden ja keräilijöiden keskuudessa säilyi korkeana. Rembrandtin kuoleman jälkeen hänen maineensa himmeni joksikin aikaa. Häntä alettiin arvostaa uudelleen 1810-luvun jälkeen romantiikan aikakaudella, jolloin taidekriitikot painottivat tunneilmaisun tärkeyttä. Rembrandtia alettiin pitää taidehistorian suurimpana mestarina 1900-luvun alussa, ja hänen maineensa on edelleen hyvin korkealla. Rembrandt on Hollannissa noussut paitsi suuren taiteilijan, myös hollantilaisuuden symboliksi.


title: Rembrandt

text: Tärkein Rembrandtin teosten kokoelma on Amsterdamin Rijksmuseumissa, jossa on esillä myös "Yövartio".


title: Rembrandt

text: Rembrandtin myöhäistuotantoon kuuluva "Lukeva munkki" (1661) on Kansallisgallerian kokoelmassa, kuten myös 13 grafiikanlehteä, jotka on ajoitettu 1600-luvulle.


title: Kulmakiihtyvyys

text: Kulmakiihtyvyys (tunnus α) kuvaa kappaleen kulmanopeuden muutosta tietyssä ajassa. Kulmakiihtyvyys voidaan määritellä kulmanopeuden aikaderivaatan yhtälönä


title: Kulmakiihtyvyys

text:
missä formula_2 on kulmanopeus ja formula_3 on aika.
Kulmakiihtyvyyden yksikkö on


title: Kulmakiihtyvyys

text:
Negatiivinen kulmakiihtyvyys tarkoittaa pyörimisliikkeen hidastumista. Suuri positiivinen kulmakiihtyvyys vastaa nopeaa kulmanopeuden kasvua. Tasaisesti kiihtyvän pyörimisliikkeen kulmanopeuden riippuvuutta ajasta esittää suora
formula_5, missä ω on alkukulmanopeus ja α on pyörimisliikkeen kulmakiihtyvyys.


title: Kulmakiihtyvyys

text: Kulmakiihtyvyys on kiertokulman formula_6 toinen derivaatta ajan suhteen.


title: Kulmakiihtyvyys

text: Kulmakiihtyvyyttä vastaava suure suoraviivaisessa liikkeessä on kiihtyvyys.


title: Mikroprosessori

text: Mikroprosessori tarkoittaa suoritinta, joka on integroitu yhdelle mikropiirille. Mikropiiri on puolijohdemateriaalia, esim. piitä, ja piirille voidaan integroida jopa miljoonia transistoreita. Piirille integroitujen transistorien määrä on kasvanut nopeasti. Mikroprosessori sisältää suorittimen lisäksi usein myös muistia (datamuistia ja/tai ohjelmamuistia) ja jotkut mikroprosessorit sisältävät nopeaa välimuistia.


title: Mikroprosessori

text: Lukuesityksiin laskentaoperaatioissa mikroprosessorit käyttävät kaksi- eli binäärijärjestelmää.


title: Mikroprosessori

text: Nimitystä mikrokontrolleri käytetään usein laskentateholtaan matalatasoisista mikroprosessoreista, joihin on integroitu monia liityntätoimintoja, mutta näitä termejä käytetään myös lähes rinnasteisina.


title: Mikroprosessori

text: Mikroprosessori, mikrokontrolleri -nimitystä ei yleensä käytetä tietokoneen suorittimista, sillä ne eroavat merkittävästi toisistaan liitosnastojen määrällä, kellotaajuudella ja laskentateholla. Sen sijaan mikrokontrolleria käytetään pienten laitteiden, kuten robottien, tiedonsiirtolaitteiden yms. ”aivoina”.


title: Mikroprosessori

text:
Jotta mikrokontrolleri voi suorittaa haluttuja toiminteita, se tarvitsee ohjelman, joka kirjoitetaan yleensä PC:n ohjelmointiohjelmalla, ja sitten siirretään kontrolleriin.
Irrallisen kontrollerin ohjelmointiin tarvitaan ohjelmointilaite, mutta toisaalta jos kontrolleri on jo valmiilla alustalla, jossa on liitäntä PC:n sarja- rinnakkais- tai USB -portille, niin ohjelmat voidaan siirtää kontrolleriin tämän portin kautta.


title: Mikroprosessori

text:
Ennen mikroprosessoria käytössä oli "diskreettiä" transistori-transistori logiikkaa (TTL). Mikropiiri integroi useita transistoreja sekä muita komponentteja yhdeksi. Ennen varsinaista mikroprosessoria oli kehitysaskel, jossa vain suorittimen ALU-yksikkö oli yhdellä piirillä kuten useissa minitietokoneissa käytettiin.
Mikroprosessorin aika oli tullut 1970-luvun alussa. Mikroprosessoria kehitti yhtä aikaa usea eri projekti. Kolme projektia sai mikroprosessorin valmiiksi lähes samaan aikaan: Intelin 4004, Texas Instrumentsin TMS 1000 ja Garrett AiResearchin Central Air Data Computer (MP944).


title: Mikroprosessori

text: Intel julkaisi 15. marraskuuta 1971 maailman ensimmäisen yhden piirin suorittimen ja ensimmäisen kaupallisen mikroprosessorin, Federico Fagginin kehittämän 4-bittisen Intel 4004:n.


title: Mikroprosessori

text: Texas Instruments haki mikroprosessorin patenttia. Gary Boonelle myönnettiin 4. syyskuuta 1973 Yhdysvaltain patentti nro 3.757.306 yhden piirin suorittimen mikroprosessoriarkkitehtuurista. Ei ehkä koskaan tiedetä, minkä yrityksen laboratoriossa valmistettiin ensimmäinen toimiva mikroprosessori. Vuosina 1971 ja 1976 Intel ja Texas Instruments lisensoivat laajasti ristiin toistensa patentteja Intelin maksaessa Texas Instrumentsille mikroprosessorin patenttilisenssistä.


title: Mikroprosessori

text: Mikrotietokoneiden vallankumouksen sanotaan alkaneen Intel 4004 suorittimen julkaisusta.


title: Mikroprosessori

text: Vuosina 1971-1974 transistorimäärä oli rajallinen ja suorittimet eivät olleet riittävän nopeita suurille tietomäärille.


title: Mikroprosessori

text: Vuosina 1975-1976 julkaistiin useita uusia mikroprosessoreita ja muun muassa "bit-slice" (BSP) prosessorit esiteltiin. "Bittisiivuja" käsitteleviä prosessoreita pystyi kytkemään rinnakkain muodostamaan "suuremman" suorittimen.


title: Mikroprosessori

text: Vuosina 1977-1979 mikroprosessorit nähtiin jo merkittävänä tuotantona ja ohjelmistotyökalut kehittyivät.


title: Mikroprosessori

text: Merkittäviä varhaisia mikroprosessoreja 1970-luvulla:


title: Mikroprosessori

text: Mikroprosessorien suorituskyvyn nostaminen kellotaajuutta nostamalla on vaikeutunut.


title: Mikroprosessori

text: Muita korvaavia kehityssuuntia ovat moniytimellisyys, monisäikeistys ja moniprosessointi.


title: WASB-050

text: WASB-050 on Suomen ulkoasiainministeriön salainen asiakirja, jonka aiheena on "Pääministeri Lipposen vierailu Washingtonissa 7. joulukuuta–9. joulukuuta 2002; keskustelut presidentti Bushin ja varapresidentti Cheneyn kanssa."


title: WASB-050

text: Asiakirja oli keskeisessä roolissa maaliskuussa 2003 alkaneessa Irak-skandaalissa, jossa silloinen keskustan puheenjohtaja Anneli Jäätteenmäki toi julkisuuteen presidentin neuvonantajalta Martti Manniselta saamiaan tietoja kyseisestä asiakirjasta. Asiakirjassa on dokumentoitu Yhdysvaltain presidentin käsitys siitä, että Suomen voitiin katsoa liittyneen Yhdysvaltain johtamaan koalitioon. Asiakirjan mukaan Paavo Lipponen "kiitti Bushia johtajuudesta pyrkimyksissä rakentaa kansainvälinen koalitio". Asiakirjassa myös todetaan, että "presidentti Bush ylisti Suomea hyväksi yhteistyökumppaniksi ja kiitti Suomen hallitusta Irakin tilannetta koskevista kannanotoista ja liittymisestä koalitioon". Koalitiolla tarkoitettiin halukkaiden koalitiota, joka kannatti Irakin sotaa ja miehitystä ja oli valmis osallistumaan operaatioon vähintään moraalisena tukijana. On myös esitetty väite, että Yhdysvaltain presidentin toteamus olisi viitannut vain yleisesti terrorismin vastaiseen sotaan osallistuviin maihin.


title: WASB-050

text: Hymy-lehti (2/2004) on julkaissut asiakirjan kokonaisuudessaan.


title: Schranz

text: Schranz (IPA: ) on elektronisen tanssimusiikin tyylilaji. Schranz on hard technon suuntaus. Tyylille ovat tyypillisiä toistuvat massiiviset perkussiiviset loopit joita varioidaan eri tavalla. Tempo on välillä 150–165 BPM. Vuonna 1994 saksalainen Chris Liebing keksi termin ystävänsä kanssa frankfurtilaisessa levykaupassaan kuvaillessaan siihen aikaan vielä nimetöntä, tietyn tyylistä teknoa. Hän yhdisti sanat "tanzen" (tanssia) ja "schreien" (kirkua) (→ "kiranssia"). Genren eräitä tunnettuja tuottajia ovat DJ Amok, Sven Wittekind, Robert Natus, Arkus P., O.B.I., Frank Kvitta, ViperXXL, Boris S., Tomash Gee, ja Leo Laker alias Switchblade.


title: Leena Peltonen-Palotie

text: Leena Päivi Marketta Peltonen-Palotie (16. kesäkuuta 1952 Helsinki – 11. maaliskuuta 2010 Helsinki) oli suomalainen professori, akateemikko ja yksi maailman johtavista ihmisen geeneihin liittyvän tutkimuksen harjoittajista. Kotimaisten tiedebarometrien mukaan hän oli kansalaisten keskuudessa ehkä kaikkein tunnetuin aikansa suomalaistieteilijöistä. Palotie käytti julkisuutta tehokkaasti hyväkseen kansantajuistaakseen geenitutkimusta ja kannustaakseen nuoria tutkijan uralle.


title: Leena Peltonen-Palotie

text: Palotien tutkimusalue oli ihmisen molekyyligenetiikka, erityisesti tautigeenit ja sairauksien synty. Kansainvälisissä julkaisuissaan hän esiintyi tyttönimellään Leena Peltonen, muissa yhteyksissä nimellä Palotie.


title: Leena Peltonen-Palotie

text: Paulon Säätiön hoidossa on Akateemikko Leena Palotien rahasto.


title: Leena Peltonen-Palotie

text: Palotie valmistui ylioppilaaksi ja opiskeli lääketiedettä Oulussa. Hänestä piti tulla lastenlääkäri, mutta laboratoriotyö vei voiton. Palotie työskenteli tohtorikoulutettavana Oulun yliopistossa professori Kari Kivirikon kollageenitutkimusyksikössä vuodet 1973–1976 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 24-vuotiaana vuonna 1976. Kaksi vuotta myöhemmin hän väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi lääketieteellisen biokemian alalta.


title: Leena Peltonen-Palotie

text: Vuosina 1978–1980 Palotie oli post-doc-tutkijana sidekudostautien asiantuntijan Darwin Prockopin opissa Rutgers Medical Schoolin biokemian laitoksella New Jerseyssä Yhdysvalloissa. Sen jälkeen 1981–1984 hän toimi Oulun yliopiston solubiologian laitoksen määräaikaisena apulaisprofessorina (solubiologian dosentti 1982) ja vuodet 1985–1986 Suomen Akatemian vanhempana tutkijana Helsingin yliopiston yhdistelmä-DNA-laboratoriossa. Kansanterveyslaitoksessa hän toimi molekyyligenetiikan laboratorion johtajana vuodet 1987–1991 ja molekyylibiologian professorina molekyylibiologian ohjelman johtajana 1991–1994 (Helsingin yliopiston molekyyligenetiikan dosentti 1991). Vuosina 1995–1998 hänellä oli professuuri sekä Kansanterveyslaitoksessa että Helsingin yliopistossa.


title: Leena Peltonen-Palotie

text: Vuosina 1998–2002 hän oli perustamassa Kalifornian yliopisto, UCLA:aan geenitutkimuslaitosta. Palotie palasi Helsinkiin ja toimi vuosina 2002–2003 Helsingin yliopiston ja Kansanterveyslaitoksen lääketieteellisen genetiikan ja molekyylilääketieteen professorina. Vuosina 2002–2006 hän koordinoi EU:n GenomEUtwin -genomitutkimushanketta, jossa selvitettiin geneettis-epidemiologisin keinoin yleisten tautien perinnöllisiä tekijöitä.


title: Leena Peltonen-Palotie

text: Vuonna 2003 Palotie sai Suomen Akatemian akatemiaprofessorin määräaikaisen viran ja jatkoi tutkimustaan Helsingin yliopistossa ja Kansanterveyslaitoksessa Helsingin Biomedicumissa. Palotie oli Biomedicumin molekyylilääketieteen tutkimusohjelman varajohtaja ja toimii tutkimusjohtajana Suomen molekyylilääketieteen instituutissa. Hän veti myös Pohjoismaiden ministerineuvoston tukemaa pohjoismaista geneettisten sairauksien huippuyksikköä NCoEDG:ia, joka pyrkii yhdistämään kaksostutkimuksen sekä epidemiologisen ja molekyyligenetiikan tutkimuksen lisätiedon saamiseksi perimän ja ympäristön vaikutuksesta merkittävien sairauksien syntyyn. Palotie toimi myös vierailevana professorina MIT:n ja Harvardin yliopiston Broad Institutessa vuodesta 2005 lähtien.


title: Leena Peltonen-Palotie

text: Syyskuussa 2007 Palotie siirtyi johtamaan brittiläisen Wellcome Trust -säätiön Sanger-instituutin ihmisgenetiikan tutkimusohjelmaa. Sanger-instituutti on Euroopan johtava genomiikan tutkimuslaitos. Instituuttia rahoittava The Wellcome Trust on puolestaan suurin tutkimusta rahoittava säätiö Englannissa ja toiseksi suurin lääketieteen rahoitusta tukeva säätiö maailmassa. Palotie säilytti uudesta tehtävästään huolimatta osa-aikaisen professuurin Suomessa.


title: Leena Peltonen-Palotie

text: Palotie ryhmineen on saanut tunnustusta nimenomaan tautigeenien tutkijana. Hänen tutkimusryhmänsä löysivät 15 suomalaiseen tautiperimään kuuluvaa geenivirhettä. Näihin kuuluvat muun muassa verenpainetauti, skitsofrenia, veren rasvataudit, laktoosi-intoleranssi, käsi- ja nivelrikko sekä multippeliskleroosi. Palotie tutki muun muassa perinnöllistä rasva-aineenvaihdunnan häiriötä nimeltä familiaalinen kombinoitu hyperlipidemia (FKH), jossa potilaat sairastuvat nuorella iällä sepelvaltimotautiin. Palotien tutkimusryhmä osoitti vuonna 1998, että suomalaisissa FKH-suvuissa sairaus kytkeytyi kromosomin 1 pitkän käsivarren (1q21-q23) geeneihin. Myöhemmin, vuonna 2004, Palotie ryhmineen löysi tautiin assosioituvan USF1-geenin, joka koodaa erästä sokeri- ja rasva-aineenvaihduntaa säätelevää transkriptiotekijää.


title: Leena Peltonen-Palotie

text: Palotie selvitti neuronaalisten seroidilipofuskinoosien eli NCL-tautien geneettistä alkuperää, erityisesti tautiryhmän lapsuusiän infantiilia (INCL) ja juveniilia (JNCL) muotoa. INCL osoittautui lysosomaalisen entsyymin puutostaudiksi, jonka suomalaisväestöön rikastunut geenimutaatio (INCL) löytyi kromosomista 1. Palotie tutki myös suomalaiseen tautiperimään kuuluvan AGU-taudin eli aspartyyliglukosaminurian geenimutaatioita ja niiden aiheuttamia häiriöitä. Valtaosa suomalaisista tautitapauksista johtuu samasta AGU-mutaatiosta, kun taas ulkomaisilla potilailla vaikuttaa olevan omia, yksilöllisiä mutaatioitaan. Palotien ryhmä selvitti taudin aiheuttavan AGA-geenin luentaa ja sen koodaaman proteiinin laskostumista.


title: Leena Peltonen-Palotie

text: MS-taudissa on havaittu neljä tautiin kytkeytyvää geenialuetta, joista tärkein on HLA-lokus kromosomissa 6. Palotien ryhmä paikansi toiseksi tärkeimmän lokuksen kromosomiin 17, jossa PRKCA-geenin tietyt alleelit liittyvät MS-taudin syntyyn ainakin suomalaisissa ja kanadalaisissa perheissä. Palotie tutki myös harvinaista APECED-tautia, toiselta nimeltään tyypin I autoimmuunipolyendokrinopatiaoireyhtymää, joka kuuluu suomalaiseen tautiperimään. Vuonna 1990 Palotien ryhmä paikansi perinnöllistä sidekidostautia Marfanin oireyhtymää aiheuttavan geenin kromosomin 15 pitkään käsivarteen. Myöhemmin taudin osoitettiin johtuvan mutaatioista fibrilliinia koodaavassa FBN1-geenissä. Palotien ryhmä löysi useita eri FBN1-geenimutaatioita, jotka johtavat taudin erilaisiin vaikeusasteisiin.


title: Leena Peltonen-Palotie

text: Palotie julkaisi yli 400 tieteellistä artikkelia ja noin 70 katsausartikkelia. Hänen artikkeleitaan ovat julkaisseet muun muassa arvostetut lehdet "Nature", "Nature Genetics", "Lancet", "New England Journal of Medicine", "American Journal of Human Genetics", "Human Molecular Genetics" ja "Science". Palotie ohjasi lisäksi noin 70 väitöskirjatyötä Suomessa ja Yhdysvalloissa.


title: Leena Peltonen-Palotie

text: Palotie kutsuttiin sekä Suomalaiseen Tiedeakatemiaan että Academia Europæan jäseneksi. Hän sai lukuisia palkintoja, kuten Matti Äyräpään palkinnon ja Anders Jahre -palkinnon. Hän on Uppsalan (2000) ja Joensuun yliopiston (2004) kunniatohtori. Vuonna 2006 Palotielle myönnettiin ensimmäisenä suomalaisena Prix van Gysel -tiedepalkinto, jonka suuruus on 100 000 euroa. Hänelle myönnettiin myös vuoden 2006 Eric K. Fernströmin säätiön suurpalkinto ("Stora Fernströmpriset"), jonka suuruus on miljoona Ruotsin kruunua. Vuonna 1994 hänet valittiin Suomessa Vuoden naiseksi. Oulun yliopisto valitsi Palotien vuoden alumniksi 2000.


title: Leena Peltonen-Palotie

text: Yhdysvaltain kansallisen tiedeakatemian lääketieteen instituutti valitsi hänet 2006 ensimmäisenä suomalaisena Foreign Associate -jäsenekseen. Valinta on yksi suurimmista kunnianosoituksista, jonka lääketieteen ja terveydenhuollon alalla voi Yhdysvalloissa saada. Tiede-lehden tiedebarometreissa 2000-luvulla Palotie vakiinnutti asemansa kansalaisten selvästi parhaiten tuntemana suomalaisena tieteenharjoittajana. Vuoden 2007 tiedebarometrissa hän sai ylivoimaisesti eniten mainintoja nykyisten suomalaisten tieteentekijöiden sarjassa.


title: Leena Peltonen-Palotie

text: Palotie nimitettiin Euroopan tiedeneuvoston hallitukseen ensimmäisenä ja vuoteen 2010 mennessä ainoana suomalaisedustajana sekä kansainvälisen HUGO-neuvoston (The Human Genome Organisation) puheenjohtajaksi.


title: Leena Peltonen-Palotie

text: Palotie nimitettiin 29. lokakuuta 2009 tieteen akateemikoksi.


title: Leena Peltonen-Palotie

text: Palotie sai oman postimerkin 8. maaliskuuta 2010, kun Kansainvälisen naistenpäivän kunniaksi julkaistiin postimerkkivihko kuudesta suomalaisesta merkkinaisesta. Oulun yliopisto nimesi lääketieteellisen tiedekunnan Kontinkankaan kampuksen päärakennuksen auditorion Leena Palotien nimikkosaliksi 19. helmikuuta 2013.


title: Leena Peltonen-Palotie

text: Stadin Slangi ry. valitsi Palotien vuoden 2006 Stadin Friiduksi Helsinki-päivänä 12. kesäkuuta 2006.


title: Leena Peltonen-Palotie

text: Palotien näkemyksiä koulutuspolitiikasta ja tiedepolitiikasta on esitelty näyttävästi julkisuudessa. Pisimpään hän lobbasi huippututkimuksen puolesta, jonka suomalaiseksi menestysreseptiksi hän tarjosi erikoistumista kapeaan alueeseen parhaiten maailmassa. Esimerkiksi geenitutkimuksessa Suomen vahvuusalueina hän piti tautigeenien tutkimusta ja syöpätutkimusta. Vuonna 2004 ehdotetun Suomen geenipankin hän tyrmäsi todeten: "Meidän pitää tehdä sitä, missä olemme kilpailukykyisiä, hyödyntää jo kerättyjä epidemiologisia tietokantoja ja tehostaa niiden analysointia."


title: Leena Peltonen-Palotie

text: Palotie kantoi huolta huippuosaajista ja piti huippuyliopistoa yhtenä oikeansuuntaisena ratkaisuna. Myös yritysten ja yliopistojen yhteistyön olisi tiivistyttävä. Tutkimusrahoitusta jaetaan Palotien mielestä liian tasaisesti tutkintomääräilmoitusten pohjalta, ilman minkäänlaisia laatukriteerejä. Hän esitti vaihtoehdoksi amerikkalaismallista kilpailua tutkimusrahoituksesta.


title: Leena Peltonen-Palotie

text: Palotie oli korkea-asteen lukukausimaksujen kannattaja. Hän ihmetteli, miksi monissa muissa maissa ollaan valmiita panostamaan lasten koulutukseen siinä, missä uuden auton hankintaan. Hänen mukaansa sopiva maksu voisi olla jotain tuhannen euron ja 5 000 euron väliltä. Ulkomaalaisille kaavailtuja lukukausimaksuja hän piti hyvänä asiana ja toivoi niitä harkittavan koko Euroopassa. Maksullisuuden Palotie väitti haastavan yliopistot rakentamaan hyviä ja kansainvälisesti kilpailukykyisiä ohjelmia. Palotie ei pitänyt luokatonta lukiota hyvänä ratkaisuna. Hänestä yhteisöllisyys oli kadonnut sen myötä. PISA-hurmiota hän piti vaarallisena. Tammikuussa 2008 silloinen opetusministeri Sari Sarkomaa otti kantaa Palotien arvosteluun. Hän torjui lukukausimaksut sekä tyrmäsi väitteen luokattoman lukion epäonnistumisesta.


title: Leena Peltonen-Palotie

text: Toukokuussa 2008 antamassaan haastattelussa Palotie kertoi korkeakoulujärjestelmän tuottavan hyvää massaa, minkä PISAkin osoittaa, mutta se ei kannusta riittävästi huippuja. Hän korosti edelleen myös tieteen rahoitusjaon olevan liian tasapäistävää. Viisivuotisen ulkomaanpestinsä Palotie otti vastaan, koska suomalaisen perimän selvitystyöhön ei käyty hänen toiveistaan huolimatta. Palotie toivoi voivansa palata asiaan kuitenkin uuden tehtävänsä kautta.


title: Leena Peltonen-Palotie

text: Peltonen-Palotien aviomies oli vuodesta 1981 tutkija Aarno Palotie. Pari sai kaksi lasta, joista nuorempi on koripallovalmentaja ja -selostaja Kristian Palotie.


title: Leena Peltonen-Palotie

text: Leena Peltonen-Palotie menehtyi 11. maaliskuuta 2010 luusyöpään, joka oli todettu noin kaksi vuotta aikaisemmin.


title: San Francisco

text: San Francisco on Yhdysvaltain Kalifornian osavaltiossa sijaitseva kaupunki ja piirikunta. Kaupunki sijaitsee San Franciscon niemimaan kärjessä, ja sitä ympäröi lännestä Tyynimeri ja idästä San Franciscon lahti. Itse kaupunki on mäkistä maastoa ja sijaitsee maanjäristysalueella. San Franciscon arvioitu väkiluku vuonna 2014 oli 852 469. San Franciscon lahden ympäristön metropolialue ("San Francisco Bay Area") on noin 8,6 miljoonalla asukkaalla maan viidenneksi suurin suurkaupunkialue.


title: San Francisco

text: Kaupunki on tunnettu vapaamielisyydestään ja monista nähtävyyksistään. 1950-luvulta alkaen sitä on pidetty Yhdysvaltain ala- ja vaihtoehtokulttuurien keskuksena, ja sillä oli tärkeä asema muun muassa beatnikien ja hippiliikkeen keskuudessa. Scott McKenzien 1967 laulama hittikappale ”If You're Going to San Francisco (Be Sure to Wear Some Flowers in Your Hair)” on maailmankuulu. Suomalainen PMMP-yhtye on levyttänyt kappaleen San Fransisco vuonna 2009 julkaistulle albumille Veden varaan. Kappale kertoo homoseksuaalisesta miehestä, joka unelmoi pääsevänsä San Fransiscoon hänet hyväksyvien ihmisten joukkoon. Kaupunki oli myös 1990-luvun lopun IT-kuplan keskus Yhdysvalloissa. San Franciscon Bay Area on myös thrash metalin syntypaikka. San Franciscon eteläpuolista aluetta, jolla toimii paljon korkean teknologian yrityksiä, kutsutaan nimellä Piilaakso.


title: San Francisco

text: Kaupungin pormestarina toimi vuoden 2011 tammikuusta alkaen demokraattien Edwin M. Lee, jonka kaupungin Board of Supervisors valitsi tehtävään vuodesta 2003 pormestarina toimineen, mutta kesken toisen kautensa Kalifornian varakuvernööriksi siirtyneen Gavin Newsomin tilalle. Hän kuoli 12. joulukuuta 2017.


title: San Francisco

text: Kaupunki on saanut nimensä Pyhästä Franciscus Assisilaisesta, joka eli Italiassa 1200-luvulla. Joskus kaupunkia kuulee kutsuttavan sanalla "Frisco", mutta paikalliset asukkaat eivät suhtaudu kutsumanimeen kovinkaan hyväksyvästi.


title: San Francisco

text: San Franciscon alueella asui intiaaneja noin 10 000 vuotta sitten; heistä on jäänyt merkiksi simpukankuorista syntyneitä kasoja. Ensimmäinen San Franciscon ohi purjehtinut eurooppalainen oli Sir Francis Drake vuonna 1579. Ensimmäiset eurooppalaiset, jotka asettuivat nykyisen San Franciscon alueelle vuonna 1776, olivat espanjalaisia. He perustivat alueelle armeijan tukikohdan ja alkoivat orjuuttaa alueella asuneita ohlone-intiaaneja.


title: San Francisco

text: Kaupunki kasvoi nopeasti vuonna 1848 alkaneen Kalifornian kultaryntäyksen ansiosta. Tuolloin kahdessa vuodessa (tammikuu 1848 – joulukuu 1849) kaupungin väkimäärä nousi 1000 asukkaasta 25 000 asukkaaseen.


title: San Francisco

text: Meriteitse saapuneiden asukkaiden rynnättyä kultakentille huomattava määrä laivoja jäi kaupungin satamaan vaille käyttöä tai vähäiselle käytölle kuten kaupaksi tai ravintolaksi. Tuolloin rantaviiva kulki huomattavasti eri kohdassa kuin nykyisin. 1850-luvulla satama ulotettiin laitureiden avulla yhä kauemmas lahdelle ja rakennuksia rakennettiin paalujen varaan laivojen sekaan. Seuraavien kahden vuosikymmenen aikana poukama täytettiin hiekalla. Kaupungin katujen ja rakennusten alle jäi yli 40 laivaa, joita on löytynyt pitkin 1900-lukua erinäisten rakennusprojektien yhteydessä.


title: San Francisco

text: Kaupunkiin tuli kultaryntäyksen jälkeen paljon kiinalaisia siirtotyöläisiä rakentamaan transamerikkalaista rautatietä. He perustivat San Franciscon Chinatownin.


title: San Francisco

text: Huhtikuun 18. päivänä 1906 San Francisco lähes tuhoutui maanjäristyksessä, mutta se uudelleenrakennettiin nopeasti. Maanjäristys oli pahimpia Yhdysvalloissa koskaan sattuneista (M 7,9).


title: San Francisco

text: 1950- ja 1960-luvulla San Franciscosta tuli maailman hippikulttuurin keskus. 1990-luvulla kaupunkiin perustettiin paljon tietotekniikan alan yrityksiä, joista suuri osa katosi vuoden 2001 IT-kuplan puhkeamisessa.


title: San Francisco

text: Yhdysvaltojen Census Bureaun mukaan kaupungin pinta-ala on 600,7 km² josta maata on 120,9 km² ja vettä 479,7 km². Veden osuus on 79,86 %.


title: San Francisco

text: San Francisco sijaitsee lähellä San Andreasin siirrosta joten kaupunki on hyvin altis maanjäristyksille.


title: San Francisco

text: San Franciscoa ympäröi vesi kolmelta suunnalla. Kaupungin ilmastoon vaikuttaakin suuresti Tyynenvaltameren kylmä merivirta. Sää on ympäri vuoden erittäin leuto ja alueella vallitsee välimerenilmasto. Kesät alueella ovat viileitä ja sumuisia. Päivän ylin keskilämpötila on 15–20 °C. Talvet ovat suhteellisen lämpöisiä, eikä lämpötila juurikaan laske pakkasen puolelle.


title: San Francisco

text: Sateet ovat kesällä alueella erittäin harvinaisia, mutta talvisin on ajoittain erittäin sateista. Lunta ei alueella käytännössä sada koskaan. Kaupungin länsiosa on viileä ympäri vuoden. Itäosa kaupungista on usein sumuinen johtuen kylmän meren ja toisaalta sisämaan lämmön kohtaamisesta. Kesän lämpötilat ovat San Franciscossa huomattavasti Kalifornian sisäosia alhaisempia. Sumua esiintyy vähiten syyskuussa, joka on myös vuoden lämpimin kuukausi.


title: San Francisco

text: Tammikuussa yön alin lämpötila on keskimäärin 8 °C ja päivän ylin lämpötila 14 °C. Syyskuussa alin lämpötila on 13 °C ja ylin lämpötila 22 °C. Keskimääräinen vuotuinen sademäärä on 56,6 cm. Heinäkuussa ja elokuussa ei käytännössä sada ollenkaan.


title: San Francisco

text: San Francisco koostuu monista erilaisista kaupunginosista, joista tunnetuimpia ovat Downtown, Chinatown ja Fisherman's Wharf. San Franciscon Downtown on laaja ja täynnä pilvenpiirtäjiä ja kauppakatuja. Downtownin Union Square on kaupungin keskipiste. Chinatown on San Franciscon kuuluisimpia kaupunginosia, ja samalla maailman suurin kiinalaiskeskittymä Aasian ulkopuolella. Kiinalaiset alkoivat muuttaa San Franciscoon 1850-luvulla. Chinatown on kehittynyt siitä getosta, johon San Franciscon kaupungin perustajat pakottivat kiinalaiset 1800-luvulla. Nykyisin Tong-salaseuran sotien päivät, jolloin taisteltiin alamaailman ja oopiumiluolien hallinnasta, ovat ohi. Noiden seikkailujen jännitys on nykyään korvattu yleisellä kansalaisylpeydellä, varsinkin San Franciscon herkkusuiden yhteydessä. Nykyisin Chinatownissa vallitsee aidon kiinalaisen pikkukaupungin ilmapiiri värikkäine rakennuksineen ja lohikäärmelyhtyineen. San Franciscossa asuu yli 80 000 kiinalaista. Kanta-asuinaluetta rajoittavat Broadway sekä Bush, Kearny ja Stockton ja sen värikkään keskustan muodostavat Grand Avenuen kahdeksan korttelia.


title: San Francisco

text: Fisherman's Wharf, kaupunginosa aivan San Franciscon koilliskärjessä, toimi 1800-luvulla kalastajien asuinpaikkana. Nykyisin Fisherman's Wharf on tunnettu paitsi vanhoista laivoista ja laitureista niin myös kalaruuista, lukuisista kaupoista, merileijonista sekä tietenkin upeista näkymistä yli San Francisco Bayn. Fisherman's Wharfin ja liikekorttelin välimaastossa Telegraph Hillillä sijaitsee 63 m korkea Coit Tower, jonka rakennutti Lillie Hitchcock Coit vuonna 1933 muistomerkiksi kaupungin palomiehille (ja itselleen).


title: San Francisco

text: Golden Gate Bridge on luultavasti San Franciscon tunnetuin maamerkki. Saapumisalueineen 2 737 metriä pitkän sillan rakentamiseen kului yli neljä vuotta ja se maksoi yli 35 miljoonaa dollaria. Golden Gate Bridge avattiin 1937 yhdistämään kaupunki Marinin piirikuntaan.


title: San Francisco

text: San Francisco on tunnettu myös "kaapeliraitiovaunuistaan" ("cable car"), jotka kulkevat ilman moottoria maahan upotettujen kaapeleiden avulla. Kaupungissa on käytössä kolme kaapelivaunulinjaa: Powell-Hyde, Powell-Mason ja California Street. Vaunut kehitti Andrew Smith Hallidien toimeksiannosta William Eppelsheimer, ja ne otettiin alun perin käyttöön vuonna 1873.


title: San Francisco

text: Alcatraz, San Franciscon edustalla sijaitseva pahamaineinen vankilasaari, on nykyisin kaupungin kuuluisimpia nähtävyyksiä. Alcatrazista tehtiin liittovaltion vankila vuonna 1934 ja sen toiminta lopetettiin 1963.


title: San Francisco

text: Yhtenä nähtävyytenä on myös tiedekeskus Exploratorium.


title: San Francisco

text: Tunnetusta televisiosarjasta Myytinmurtajista tutut Adam ja Jamie tekevät rämäpäisiä kokeitaan San Franciscossa M5 Industries -työpajalla, jonka Jamie omistaa.Kaupunkia on käytetty taustana useissa elokuvissa. Alfred Hitchcock sijoitti "Vertigon" (1958) tapahtumat San Franciscoon ja sen ympäristöön. Elokuvassa näkyvät Golden Gate -silta, Coit Tower -torni, taidemuseo San Francisco Museum of Fine Arts (Legion of Honor) ja 97 kilometrin päässä San Juanin laaksossa sijaitseva vanha lähetysasema San Juan Bautista. Mission Doloresin kirkon hautausmaalla oli pitkään fiktiivisen Carlotta Valdesin hautakivi "Vertigo"-pyhiinvaeltajia varten.


title: San Francisco

text: Myös elokuva "Kotia kohti II – Seikkailu San Franciscossa" sijoittuu San Franciscoon. Elokuvassa näytetään muun muassa kaupunkia ja Golden Gate, josta eläimet menevät kotia kohti.


title: San Francisco

text: San Franciscoon sijoittuu myös Steve McQueenin tähdittämä ja Peter Yatesin ohjaama toimintaelokuva "Bullitt" (1968), jonka maineikas takaa-ajokohtaus kuvattiin kaupungin mäkisillä kaduilla.


title: San Francisco

text: Clint Eastwood esitti pääroolia Don Siegelin kuuluisassa elokuvassa "Likainen Harry" (1971). Eastwood palasi kotikaupunkiinsa San Franciscoon saman ohjaajan elokuvassa "Pako Alcatrazista" (1979), jossa kaupunki tosin jää tyystin näkemättä.


title: San Francisco

text: Walter Hillin ohjaama toimintaelokuva "48 tuntia" (1982) ja sen jatko-osa "Toiset 48 tuntia" (1990) sijoittuvat San Franciscoon. Vuoden 1985 James Bond -elokuva "007 ja kuoleman katse" sijoittuu osittain Piilaakson ja Golden Gate Bridgen ympäristöön.


title: San Francisco

text: Vuonna 2006 ensi-iltansa saaneen supersankarielokuvan "" lopputaistelu sijoittuu Golden Gaten ja Alcatrazin ympäristöön.


title: San Francisco

text: Woody Allenin vuonna 2013 ensi-iltansa saanut draamakomedia "Blue Jasmine" on kuvattu pääosin San Franciscossa.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-25

text: MiG-25 () on neuvostoliittolainen, Yhdysvaltain strategisten yliäänipommikoneiden torjumiseksi kehitetty, nopea hävittäjä, jonka seuraajamalli on MiG-31.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-25

text: MiG-25 suunniteltiin 1950-luvun lopulla tavoitteena kyky torjua Yhdysvaltain ilmavoimien kaksinkertaisella äänennopeudella lentävä General Dynamicsin B-58 Hustler -pommikone sekä suunnitteilla ollut vielä nopeampi XB-70 Valkyrie.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-25

text: Yhdysvaltain nopein ilmaa hengittävä lentokone on Lockheed SR-71 -tiedustelukone, eikä sillä ollut tarvetta mach 3 -nopeudella lentävälle hävittäjälle. XB-70 sen sijaan pakotti Neuvostoliiton kehittämään uuden hävittäjän ja uusia ohjuksia. Kun Yhdysvaltain puolustusministeri Robert McNamara peruutti XB-70-hankkeen vuonna 1967, jolloin kaksi prototyyppiä oli valmistunut, ei myöskään Neuvostoliitolla olisi ollut enää tarvetta kehittää vastineeksi miltei kolminkertaisella äänennopeudella lentävää torjuntahävittäjää.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-25

text: Ensimmäinen prototyyppi Je-155-R1 (tiedusteluversio) lensi 6. maaliskuuta 1964. Hävittäjäversion prototyyppi Je-155-P1 lensi 9. syyskuuta 1964. Je-266-nimikkeiset prototyypit tekivät useita lentoennätyksiä vuosina 1965, 1966, ja 1967.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-25

text: Luutnantti Viktor Ivanovitš Belenkon lennettyä MiG-25:n 1976 Japaniin Hakodaten kentälle Hokkaidoon ja pyydettyä poliittista turvapaikkaa Yhdysvalloista, kone tutkittiin. Osoittautui, ettei MiG-25 ollut niin suorituskykyinen kuin mitä 1960-luvun lopussa tai 1970-luvun alussa oli uskottu.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-25

text:
Koneen yllättäviä yksityiskohtia olivat muun muassa se, että siinä valtaosaltaan käytettiin transistorien sijasta perinteisiä elektroniputkia sekä se, että koneen runko oli hitsattu käsin. Tumanski R-15D-300 -moottorit olivat niin tehokkaat, että lentokone oli enemmän raketti kuin lentokone (lentäjiä oli kielletty yleensä ylittämästä 2,5 Machia (2 655 km/h) ja punainen raja lentonopeusmittariin oli asetettu 2,8 Machin (3 000 km/h) kohdalle). Vuonna 1973 Israelissa yhdysvaltalaiset olivat mitanneet MiG-25:n nopeudeksi 3,2 Machia (3 400 km/h) tietämättä, että koneen moottorit vaurioituivat kyseisestä nopeudesta. Koneen taistelusäde oli 300 kilometriä.
Ilman jälkipoltinta kone saattoi lentää suoralla lennolla vain 1 200 kilometriä. Koneen lentokorkeus, kahdella ohjuksella varustettuna, oli 24 000 metriä ja neljällä ohjuksella 21 000 metriä. Ilman ohjuksia koneen lentokorkeus saattoi olla jopa 27 000 metriä.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-25

text: MiG-25:n tutka ei paljastanut alle 500 metrin korkeudessa lentävää lentokonetta. Tämä oli perusteltua, koska kone oli suunniteltu korkealla nopeasti lentävien koneiden tuhoamiseen. Yhdysvaltojen ilmavoimat oli kuitenkin 1970-luvulla siirtänyt ydiniskuvoimaansa osin matalalla lentäviin F-111- ja tuleviin B-1-pommikoneisiin. MiG-25:n kaarto-ominaisuudet eivät kestäneet kuin 2,2 G:n kiihtyvyyden täysillä polttoainesäiliöillä. Myös lähes tyhjillä säiliöillä 5 G:n kiihtyvyys saattoi olla vaarallinen. Konetta ei ollut valmistettu titaanista vaan teräksestä, vaikkakin korkean lämpötilan kestoa vaativissa kohdissa oli käytetty titaanilevyjä. Tiukoissa kaarteissa saattoivat ohjukset irrota siivistä. MiG-25:n etsintä- ja jäljitystutka ulottui vain 50 kilometrin päähän.


title: Viktor Belenko

text: Viktor Ivanovitš Belenko () oli neuvostoliittolainen sotilaslentäjä, joka loikkasi Japanin kautta Yhdysvaltoihin.


title: Viktor Belenko

text: Luutnantti Belenko lensi 6. syyskuuta 1976 saman vuoden helmikuussa numerolla 31 valmistetun 513. hävittäjärykmentin MiG-25-hävittäjän Tšugujevkan sotilaslentokentältä Vladivostokin lähistöltä Japanin Hokkaidōlle Hakodaten siviililentokentälle matalalennossa tutkien kantaman alapuolella. Laskeutuessaan kone oli törmätä kentältä nousevaan Boeing-matkustajakoneeseen.


title: Viktor Belenko

text: Neuvostoliitto vaati Belenkoa ja konetta palautettavaksi, mutta Japani kieltäytyi ja päästi Yhdysvallat osallistumaan koneen tutkimiseen. Belenko haki poliittista turvapaikkaa Yhdysvalloista ja sai sen.


title: Viktor Belenko

text: Kone siirrettiin Yhdysvaltain ilmavoimien tukikohtaan 80 kilometrin päähän Tokiosta tutkittavaksi. 12. lokakuuta 1976 kone tuotiin purettuna neuvostoliittolaiseen alukseen Hitachin lähelle, mistä se kuljetettiin Latviaan Väinänlinnaan Neuvostoliiton ilmavoimien akatemiaan koulutuskoneeksi. 1980-luvun lopulla kone poistettiin käytöstä ja romutettiin.


title: Viktor Belenko

text: Belenko tuomittiin Neuvostoliitossa kuolemaan maanpetturuudesta rikoslain 64. pykälän perusteella. Belenko ryhtyi Yhdysvalloissa sotilasilmailun opettajaksi ja meni naimisiin ja sai kolme lasta. Erottuaan ilmavoimista hän ryhtyi liiketoimiin.


title: Viktor Belenko

text:
Neuvostoliitto joutui tapauksen vuoksi uusimaan ilmavoimiensa omakonetunnusjärjestelmän kahdella miljardilla ruplalla.
Belenko ei ollut ensimmäinen sotalentokoneella loikannut itäeurooppalainen sotilas. Marraskuussa ja toukokuussa vuonna 1953 kaksi puolalaista lentäjää loikkasi MiG-15-lentokoneella Tanskaan.


title: Muropaketti

text: Muropaketti on suomalainen teknologia- ja viihdeaiheinen verkkosivusto. Sivuston perusaiheita ovat muun muassa tietotekniikka, mobiililaitteet, virtuaalitodellisuus, 3D-tulostus ja alan tapahtumat, sekä viihdepuolelta pelit ja elokuvat. Sivustoa ylläpitää ja sen sisällöstä vastaa Ampparit Oy, joka on osa Otavamediaa.


title: Muropaketti

text: Sampsa Kurri perusti Muropaketin helmikuussa 1999 häntä kiinnostavasta aiheesta, tietokonekomponenttien ylikellottamisesta. Nimi syntyi sattumalta pöydällä silmiin osuneesta aamiaismurojen pakkauksesta. Sivusto sijaitsi aluksi K&T Neutech Oy:n palvelimella muro.neutech.fi. Pari kuukautta myöhemmin sivustolle rekisteröitiin oma domaininsa, muropaketti.com.


title: Muropaketti

text: Sivusto myytiin joulukuussa 2000 Sonera Plaza Oy:lle ja Kurri siirtyi Sonera Plazan työntekijäksi tuottamaan Muropakettia. Sivustolle tuli paljon myös ylikellottamisesta kiinnostumattomia käyttäjiä ja vähitellen sen keskustelupalsta, "MuroBBS", tuli hyvin suosituiksi. Muropaketin keskustelupalsta on ollut alusta asti olennainen osa Muropakettia.


title: Muropaketti

text: Kurri irtisanoutui vuonna 2003 TeliaSonera Finlandin palveluksesta ja perusti io-media Oy -nimisen yrityksen, jolle Muropaketin sisällöntuotantovastuu siirtyi. Sivustolle perustettiin mobiiliaiheisiin uutisiin keskittynyt, Soneran WAP-käyttäjille suunnattu WAP-Muropaketti. Myöhemmin WAP-Muropaketti siirrettiin internetin puolelle osaksi Muropakettia ja sen nimi muutettiin TaskuMuroksi.


title: Muropaketti

text: Vuonna 2005 niin Muropaketti kuin koko Sonera Plaza siirtyi TeliaSonera Finlandin ja Yhtyneiden Kuvalehtien sopimuksella Yhtyneet Kuvalehdet -konserniin kuuluneen Kynämies Oy:n omistukseen ja internetportaalin nimi lyhentyi Plazaksi. Vuonna 2008 Kynämies liitettiin emoyhtiöönsä ja 2010 Yhtyneet Kuvalehdet Oy vaihtoi nimensä Otavamedia Oy:ksi.


title: Muropaketti

text: Toukokuussa 2016 Otavamedia Oy jakaantui siten, että uusia liiketoimintoja varten muodostettiin Otavan Uudet Liiketoiminnat Oy, joka omistaa NettiX Oy:n ja Ampparit Oy:n. Lokakuussa 2016 Otavan Uudet Liiketoiminnat Oy ilmoitti uudistavansa Muropakettia. Tämän seurauksena Muropaketti.com yhdistyi niin ikään omistuksessa olleen viihdesivusto Dome.fi:n kanssa, jolloin aihealueiksi tulivat mukaan pelit ja elokuvat. Muropaketin päätoimittajaksi siirtyi Lauri Sihvonen, ja samalla päätettiin yhteistyö sivuston perustajan, Sampsa Kurrin ja io-media Oy:n kanssa vuoden 2016 loppuun mennessä. Kurri päätti kumppaneineen jatkaa toimintaa uudella, itsenäisellä tietotekniikkasivustolla nimeltään io-tech, joka avattiin virallisesti 1. tammikuuta 2017.


title: Muropaketti

text: Lauri Sihvonen lopetti Muropaketin päätoimittajana vuoden 2017 lopussa ja vastaavana toimittajana aloitti Reijo Ruokanen.


title: Muropaketti

text: MuroBBS on saanut huomiota tempauksillaan muun muassa Joulupata-keräyksessä (vuonna 2003 toiseksi suurin yhteispotti sekä vuonna 2012 suurin potti). MuroBBS on tullut iltapäivälehdistön huomioimaksi muun muassa juhannuksena 2005 juhannuksen kuolonuhrien määrän veikkauksen takia ja saman vuoden jouluna Hartwallin järjestämän Pepsi-joulukilpailun myötä. Siinä Pepsiä ostamalla saattoi ansaita muun muassa Sony Vaio -kannettavan. Tämän tilaisuuden käytti noin 70 MuroBBS:n käyttäjää, heidän yhteensä ostaman virvoitusjuoman määrä oli noin 105 000 litraa eli noin 70 000 pulloa.


title: Muropaketti

text: Iltapäivälehdet ovat uutisoineet myös tapauksesta, jossa Teemu Mäen raakaa kissantappovideota levitettiin kyseisellä foorumilla. Lisäksi Muropaketti on saanut kyseenalaista mainetta, kun MikroPC:n numerossa 3/2004 kirjoitettiin MuroBBS:n rasistisesta sisällöstä ja kyseiseltä keskustelupalstalta löytyvistä räjähteitä koskevista keskusteluista.


title: Muropaketti

text: Alkuvuodesta 2007 Muropaketti sai paljon huomiota keskustelupalstan jäsenten käytyä selvittämään epäilyttävältä vaikuttavien hyväntekeväisyysjärjestöjen asioita. 12. tammikuuta mennessä mahdollisia hyväntekeväisyyshuijauksia ja muita epäilyttäviä yrityksiä käsittelevään otsikkoon oli tullut noin kaksi ja puoli tuhatta vastausta.


title: Muropaketti

text: Marraskuussa 2007 tapahtuneen Jokelan ampumavälikohtauksen tapahtumista kertoi nettisivustoista tiettävästi ensimmäisenä MuroBBS.


title: Muropaketti

text: Tammikuussa 2009 keskusrikospoliisi kiitti kirjallisesti Muropakettia koskien Wincapita-pyramidihuijauksen selvittämistä. Verkkoyhteisön keskustelupalstalla löytyi yli 26 000 viestiä 1,5 vuoden ajalta koskien Wincapitaa.


title: Mach-luku

text: Mach tai Machin luku (lyhenne M) on dimensioton luku, joka kuvaa virtauksen nopeutta suhteessa äänen nopeuteen väliaineessa. Sitä käytetään erityisesti aerodynamiikan sovelluksissa, jossa se kuvaa lentonopeuden suhdetta äänen nopeuteen ilmassa lentokorkeudella. Luku on nimetty itävaltalaisen fyysikko Ernst Machin mukaan.


title: Mach-luku

text: Mach-luku määritellään


title: Mach-luku

text: formula_1, missäLausekkeen nimittäjä on äänen nopeus kyseisessä väliaineessa. Mach-luku ja lentonopeus luokitellaan seuraavasti:


title: Mach-luku

text: Mach-luku määritellään aerodynamiikassa pääasiassa ilmalle


title: Mach-luku

text: formula_3, missäÄänen nopeuteen ilmassa laskemiseen yksinkertaistettu laskentakaava


title: Mach-luku

text: formula_5, missäTästä näemme, että äänen nopeuteen ilmakehässä vaikuttaa vain lämpötila. Korkeuden kasvaminen vaikuttaa ilman lämpötilan laskemisen kautta äänen nopeuteen laskevasti. Ilman lämpötila laskee standardi-ilmakehässä 6,5 °C/km.


title: Mach-luku

text: Virtausmekaniikassa Mach-luvulla ei ole suurta merkitystä, jos neste tai kaasu on kokoonpuristumatonta – oletus, jonka voidaan olettaa pätevän miltei aina luonnonvesiä koskevissa ongelmissa. Jos Ma « 1, kokoonpuristumista ei tarvitse huomioida.


title: Mach-luku

text: Äänen nopeus vaihtelee korkeudesta riippuen: koska ilman tiheys on pienempi korkealla, äänennopeus alenee korkeuden mukana. Äänennopeus riippuu kaasun lämpötilasta muttei sen paineesta. Äänennopeus voidaan määrittää myös muussa väliaineessa kuin ilma, esim. palamiskaasuissa polttokammiossa, nesteessä ja kiinteässä aineessa. Myös hyvin harvassa kaasussa avaruudessa puhutaan äänennopeudesta ja Machin luvusta.


title: Mach-luku

text: Ensimmäinen lentokone, joka ylitti vaakalennossa äänennopeuden oli amerikkalainen Bell X-1 vuonna 1947. Äänennopeus oli sitä ennen ylitetty ohjuksilla ja esim. kiväärin luodin lähtönopeus on ylisooninen. Toisen maailmansodan lopulla potkurikoneiden kehityksen rajoitti potkurien kärjen virtausten ylisooninen nopeus. Rakettimoottoreita käyttäville koelentokoneille niitä ympäröivän painejakauman muuttuminen nopeuden kasvaessa ylisooniseksi toi lentokoneen stabiliteettiin äänivallin, teknisen ongelman, joka ratkaistiin siipien muotoa muuttamalla. Suihkumoottorin kehitys mahdollisti yliääninopeudella lentämisen. Suurten, yli 1,5 Mach, nopeuksien saavuttaminen ja ylläpitäminen vaati aivan viime aikoihin asti jälkipolttimen käyttöä, joka rajoitti toiminta-aikaa.


title: Mach-luku

text: 1950–1960-luvuilla pyrittiin lentokoneista tekemään nopeita strategisten ydinpommituslentojen ja nopean matkustajaliikenteen aikaan saamiseksi. Hävittäjälentokoneiden suoritusarvojen tuli tietysti ylittää pommikoneiden nopeus.


title: Mach-luku

text: Tällaisia pommikoneita olivat B-58 Hustler ja XB-70 Valkyrie Yhdysvalloissa ja siviili-ilmailun puolella brittiläis-ranskalainen Concorde sekä neuvostoliittolainen Tupolev Tu-144.


title: Mach-luku

text: Hävittäjälentokoneiden nopeuslentoennätyksistä käytiin Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton välillä kilpaa etenkin 1960-luvun alussa MiG-21:n ja Lockheed F-104 Starfighterin välillä. Neuvostoliitto rakensi 1970-luvulla jopa 3 Mach nopeudella lentävän MiG-25-hävittäjän. Yhdysvallat toteutti vain noin 2 Mach huippunopeuteen pääseviä hävittäjiä johtuen erilaisesta strategiasta, ja luottamuksesta pitkän kantaman ilmasta-ilmaan-ohjuksiin.


title: Mach-luku

text: Johtuen ohjustorjunnasta yli äänennopeuden lentävien strategisten ydinpommituskoneiden ajatuksesta luovuttiin ja öljykriisit 1974 ja 1979 aiheuttivat sen, että siviili-ilmailun puolella luovuttiin tavoittelemasta suuria lentonopeuksia polttoainetaloudellisten kysymysten korostuessa.


title: Mach-luku

text: 2000-luvun alussa Yhdysvalloissa on alettu uudelleen kehittää ylisoonista patopainemoottoria (scramjet, supersonic ramjet) ja sen käyttöä avaruuslentokoneessa. Sovellutus olisi ilmeisesti pitkän kantaman hypersooninen (yli 5 Mach) pommikone. Siviilimatkustajalentokoneiden lentokorkeus voi olla noin 10 000 metriä tai 30 000 jalkaa. Käytännössä lentonopeus meren pinnassa tai lähellä maata ei ole moninkertainen äänennopeus.


title: Keynes

text: Keynes voi viitata seuraaviin:


title: Sadomasokismi

text: Sadomasokismi (lyhenne "SM", "S&M", "S/M") tarkoittaa seksuaalista toimintaa, johon liittyy leikittelyä valtasuhteilla (esimerkiksi roolileikit tai alistaminen ja alistuminen), sitomista tai nauttimista kivusta tai muista voimakkaista tuntemuksista (esimerkiksi piiskaaminen).


title: Sadomasokismi

text: Termissä sadomasokismi yhdistyvät sekä sadistiset että masokistiset seksuaaliset mieltymykset. Masokistinen henkilö ("masokisti", alk. Leopold von Sacher-Masochin nimestä) saa nautintoa joutuessaan alistetuksi, nöyryytetyksi, sidotuksi, satutetuksi tai joutuessaan kärsimään jollain muulla vastaavalla tavalla. Sadistinen henkilö ("sadisti", alk. markiisi de Saden nimestä) saa nautintoa vallankäytöstä, alistamisesta tai henkisen tai fyysisen kärsimyksen tuottamisesta toiselle osapuolelle. Termejä voidaan käyttää kuvaamaan myös ei-seksuaalisia luonnetyyppejä.


title: Sadomasokismi

text: Saksalainen psykoanalyytikko Richard von Krafft-Ebing käytti termejä "sadismi" ja "masokismi" ensimmäisenä kirjassaan "Psychopathia Sexualis" (1886). Samoihin aikoihin Sigmund Freud havaitsi, että sekä sadismi että masokismi esiintyvät usein samassa yksilössä, ja yhdisti nämä ominaisuudet "sadomasokismin" käsitteeksi. Tämä havainto on laajalti hyväksytty sekä kirjallisuudessa että käytännön sadomasokismissa — monet masokistit ja sadistit määrittelevät itsensä kykeneväksi toimimaan kumpana tahansa osapuolena. Tällaisen kaksoisroolin omaksujasta voidaan käyttää nimitystä "switch" (suom. "kytkin" tai "vaihtaa").


title: Sadomasokismi

text: Sekä Krafft-Ebing että Freud olettivat, että miesten sadismi johtui miesten seksuaalivaiston aggressiivisen osan häiriöstä. Masokismia pidettiin miehissä huomattavasti poikkeuksellisempana miesten oletetun luonnollisen aggressiivisen seksuaalisen luonteen vuoksi. Freud epäili, että masokismia löytyy miehistä ainoastaan luonnollisemman sadismin muunnoksena. Naisten sadomasokismista keskusteltiin paljon vähemmän: sekä Freud että Krafft-Ebing olettivat masokismin olevan niin luonnollinen osa naisten seksuaalisuutta, että sen erottaminen poikkeavuutena olisi vaikeaa.


title: Sadomasokismi

text: Havelock Ellis puolestaan väitti, ettei sadismin ja masokismin välissä ole olennaista eroa, vaan ne voidaan nähdä toisiaan täydentävinä tunnetiloina. Hän huomautti myös että sadomasokismi keskittyy ainoastaan seksuaalista mielihyvää tuottavaan kipuun, eikä julmuuteen yleensä, kuten Freud oli olettanut.


title: Sadomasokismi

text: Ranskalainen filosofi Gilles Deleuze sen sijaan hylkäsi termin sadomasokismi keinotekoisena eritellessään Leopold von Sacher-Masochin teosta. Hänen mielestään sadismin ja masokismin lähtökohta oli täysin toisistaan poikkeava, ja niiden yhdistäminen samaksi käsitteeksi keinotekoista. Masokistien mahdolliset sadistiset piirteet Deleuze tulkitsi vasteiksi masokismiin.


title: Sadomasokismi

text: Nykyisin on useita selityksiä sille, miksi jotkut kokevat sadomasokismin nautinnolliseksi, ja vastaus riippuu paljolti yksilöstä. Toisille alistuvan roolin ottaminen voi merkitä terapeuttista pakoa stressistä, vastuusta tai syyllisyydestä. Toisille alistuminen voi tarkoittaa turvallisuutta. Sadisti sen sijaan saattaa nauttia vallasta tai masokistin tyydyttämisestä. On kuitenkin huonosti tiedossa, mikä pohjimmiltaan yhdistää nämä tunnetilat ja seksuaalisen nautinnon.


title: Sadomasokismi

text: Tämä seksuaalisuuden laji on osittain (sadismi) nimetty ranskalaisen markiisi De Saden mukaan, joka kirjoitti useita sadomasokistisia kirjoja ja novelleja. Markiisin elinaikana ne olivat julkinen salaisuus, sillä kukaan ei halunnut myöntää ostaneensa niitä, vaikka monet tiesivät niistä ja niiden kirjoittajasta. Ei ole varmoja todisteita siitä, että markiisi olisi toteuttanut fantasioimiaan sadomasokistisia orgioita: kukaan aikalainen ei tunnustanut osallistuneensa niihin eikä yksikään nainen syyttänyt markiisia kidutuksesta. Levottoman aikakauden lehdistö olisi varmasti takertunut aiheeseen, jos olisi voinut todisteiden perusteella tehdä niin: tuolloin kunnianloukkaus oli vakava asia ja siitä säädetyt rangaistukset ankaria.


title: Sadomasokismi

text: Japanissa 1600-luvun Edo-kaudella varakkaissa piireissä perinteisestä sidontataidosta, joka oli alun perin julma kidutusmenetelmä, muokattiin omanlainen sadomasokismin muoto. Japanin sisällissodissa erilaiset sotaherrat ja rosvopäälliköt toisinaan kidnappasivat kilpailijoidensa rakastajattaria, vaimoja tai tyttäriä, joita kidutettiin tai uhattiin kidutuksella uhkavaatimuksien painottamiseksi. Naisia ei kuitenkaan yleensä haluttu vahingoittaa pahoin, joten sidontataitoa kehitettiin vammojen välttämiseksi. Sidontataitoa käytettiin myös rakastajattarien ja jalkavaimojen kurittamiseen ja myöhemmin sitä harrastettiin huvin vuoksi: Japanin taiteessa ja kirjallisuudessa on runsaasti kertomuksia ja kuvauksia siitä. Japanilaisen perinteisen sidontataidon mestari on "sensei" (sensei viittaa japanin kielessä mihin hyvänsä ohjaajaan tai opettajaan, tietyn taidon hallitsijaan) ja hän tekee naisesta taideteoksen sitomalla tämän erilaisiin asentoihin symboloiden kasveja tai eläimiä. Nykyaikaisessa sidontaleikissä usein painotetaan kuitenkin pitkitettyä nöyryytystä ja toisinaan lievää kivunkin tuottoa. Yleensä senseit ovat miehiä ja sidottavat naisia. Välineinä on karkeita köysiä sekä bambukeppejä ja vahakynttilöitä. Tämä japanilainen sadomasokismin muoto unohtui 1800-luvun lopulla Japanin pyrkiessä länsimaalaistumaan, jolloin varsinkin brittiläistä tapakulttuuria suosittiin. Sidontataito koki uudelleentulemisen toisen maailmansodan jälkeen Yhdysvaltain miehittäessä Japanin pääsaaria. Tällöin Yhdysvaltain sotilaita varten perustettiin useita bordelleja, joissa japanilainen sidonta oli eräs suosituimmista ohjelmanumeroista.


title: Sadomasokismi

text: Britanniassa viktoriaanisena aikana sadomasokismi nousi kukoistukseen. Yläluokkaisten miesten ja naisten elämää leimasivat hemmotteleva palvelusväki ja tiukka tapakulttuuri. Monet miehet ja usein naisetkin hakivat (oletettavasti) henkistä tasapainoa vierailemalla kalliissa bordelleissa vapaaehtoisesti nöyryytettävinä.


title: Sadomasokismi

text: 1950-luvun Britanniassa perinteinen tyttöjen ja poikien sisäoppilaitoksen koulukuri sai toisinaan sadomasokistisia piirteitä opettajien käyttäessä väärin rankaisuvaltaansa oppilaitaan kohtaan. Tuolloin Britanniassa tehtiin maanalaisesti lukuisia pornografisia elokuvia, joiden aiheena oli oppilaitaan rankaiseva opettaja ja siten koulutyttöteema vakiinnutti asemansa sadomasokistien fantasioissa. Stereotyyppisiä tämän kauden kuritusvälineitä ovat ruokokeppi eli "cane" sekä maila eli "paddle".


title: Sadomasokismi

text: Toinen oppilaitosympäristöön sijoitettava sadomasokismin muoto – todellisuudessa tai fantasiassa – ovat opiskelijayhteisöjen initiaatioriitit, joihin kuvitellaan liittyvän piiskaamista esimerkiksi mailalla.


title: Sadomasokismi

text: Muita sadomasokismin nousukausia olivat viktoriaanista aikaa muistuttavat vuodet 1950–1960 Yhdysvalloissa sekä seksuaalisen vapautumisen vuosina 1960–1970 Ranskassa; joidenkin tutkijoiden mukaan viimeksi mainittu oli eräänlainen vastareaktio hippien seksuaalisille näkemyksille. Vuonna 1954 ilmestyi Pariisissa sadomasokistisen kirjallisuuden tunnetuimpiin teoksiin kuuluva (Histoire d'O).


title: Sadomasokismi

text: Sadomasokismi on ollut suosittu kuvausten aihe Markiisi De Saden ajoista alkaen. Italiassa tuotetut sadomasokistiset sarjakuvat nousivat suosioon 1970-luvulla: aluksi niitä yritettiin sensuroida, mutta näiden "likaisten" sarjakuvien tulvaa pimeistä painotaloista oli mahdotonta pysäyttää. Elokuvissa koitti jo 1910-luvulta alkaen maanalainen "eksploitaatio"-elokuvien aikakausi: ne hyödynsivät tirkistelynhaluisten ihmisten uteliaisuutta rikkomalla röyhkeästi kaikkia aikakautensa moraalikäsityksiä esittäessään häikäilemätöntä pornografiaa ja väkivaltaa varsinkin naisia kohtaan.


title: Sadomasokismi

text: Eksploitaatio-elokuvia tehtiin kiihtyvällä tahdilla 1930-luvulta 1970-luvulle asti, jonka jälkeen sen suosio aleni muun pornografian tarjonnan lisääntymisen vuoksi ja valtavirran elokuvien muuttuessa yhä enemmän eksploitaatio-elokuvien kaltaisiksi. Internetissä sadomasokismiin tai sadomasokistiseen pornoon liittyvät sivut ovat tehneet ilmiötä tunnetuksi.


title: Sadomasokismi

text: Sadomasokismi luokiteltiin Suomessa kansainvälisen tautiluokituksen perusteella fetisismin ja transvestismin ohella sairaudeksi aina vuoteen 2011 saakka. Tuolloin Terveyden ja hyvinvoinnin laitos päätti poistaa ne luokituksesta, koska niiden mukana ololle ei nähty enää kunnollisia lääketieteellisiä perusteluita.


title: Sadomasokismi

text: 2000-luvulla Suomessa toimii useita sadomasokistien järjestöjä, kuten Kinky Club sekä Bizarre. Sadomasokismilla on kuitenkin huomattavan pitkät juuret Suomessa. Nahkamiesten Motorsport Club of Finland oli yksi uranuurtajista. Kuitenkin tämä järjestö ei ollut nimenomaisesti yleis-sadomasokistinen järjestö, vaan se keskittyi homoseksuaaliseen sadomasokismiin.


title: Sadomasokismi

text: Taiteessa Suomessa ovat erilaisia sadomasokistisia teemoja käsitelleet muun muassa Tom of Finland, Kalervo Palsa (erityisesti "Eläkeläinen Muistelee"-sarjakuva), Sirpa Ala-Lääkkölä, Anja Kauranen, Kjell Westö ja Nalle Virolainen.


title: Sadomasokismi

text: Filosofiselta kannalta sadomasokismia on käsitellyt muun muassa Timo Airaksinen.


title: Sadomasokismi

text: Vuonna 2012 ilmestyi INTO kustannukselta suomalaisten kirjailijoiden kirja Kipukynnys, joka kertoo sadomasokismista nyky-Suomessa.


title: Friedrich Nietzsche

text: Friedrich Wilhelm Nietzsche (15. lokakuuta 1844 Röcken, Saksi, Preussi – 25. elokuuta 1900 Weimar, Thüringen) oli saksalainen filosofi, oppitaustaltaan klassillinen filologi, joka tyylillisesti kirjavassa tuotannossaan pohti erityisesti elämänfilosofian perimmäisiä kysymyksiä. Nietzschellä oli voimakas vaikutus moraalifilosofiaan, jossa hän nosti pinnalle kysymyksen siitä, miksi ihmisen tulisi ylipäänsä olla moraalinen. Nietzschen tuotannossa keskeistä on myös aikalaisdiagnostinen filosofia, jossa keskitytään suuriin kulttuuris-historiallisiin kehityskaariin. Hän hyökkäsi uskontoa vastaan syyttäen sitä ”orjamoraalista”. Ihmisyyttä ja kulttuuria koskeviin teemoihin hän yhdisteli myös näkemyksiään estetiikasta. Nietzscheen on liitetty usein nihilismi, mutta hän kirjoitti yli-ihmisestä, joka pyrkii ylittämään nihilismin asettamalla uusia arvoja.


title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzschen filosofiasta voidaan erottaa useampia kausia, joiden aikoina hänen kiinnostuksen kohteensa ja lähestymistapansa vaihtelivat suuresti. Usein hän peilasi kulloisiakin teesejään antiikin filosofian ja kirjallisuuden klassikoiden kautta. Hänen kirjoissaan on tärkeä sija aforistisella ja runollisella tyylillä, mikä heijastelee hänen filosofiansa julistavaa luonnetta. Nietzschen ajattelusta on saatu mannermaisen tradition puolella innoitusta myös ihmistieteiden tutkimusmenetelmiin. Esimerkiksi käsitteiden historiaa tutkiva ”genealogia” sai innoituksensa hänen tuotannostaan.


title: Friedrich Nietzsche

text: Friedrich Nietzsche syntyi pappissukuun 15. lokakuuta 1844 Röckenin kaupungissa, silloisessa Preussissa. Häntä kasvattivat naiset, sillä hänen isänsä, protestanttinen pappi, kuoli pojan ollessa viisivuotias. Perhe muutti Naumburgiin, jonka lähellä sijaitsevassa Pfortan oppikoulussa Nietzsche oppi kreikkaa ja latinaa. Hän menestyi koulussa niin, että hän pääsi Bonnin yliopistoon vuonna 1864 opiskelemaan klassista kielitiedettä ja teologiaa. Myöhemmin hän kuitenkin jätti teologian ja keskittyi kielitieteeseen. Vuoden päästä hän vaihtoi, opettajaansa ja tukijaansa Friedrich Ritschliä seuraten, Leipzigin yliopistoon. Siellä hän kiinnostui Arthur Schopenhauerin filosofiasta ja metafysiikasta. Vuonna 1868 hän tapasi säveltäjä Richard Wagnerin. Nietzsche saavutti opinnoissaan jo varhaisella iällä sellaisen tason, että pääsi professoriksi Baselin yliopistoon 24-vuotiaana. Hän hoiti virkaansa vuodesta 1869 vuoteen 1879, jolloin hän luopui yliopistonopettajan urasta psykofyysisten vaivojen pakottamana. Sen jälkeen hän omistautui lopullisesti filosofialle. Viimeiset luovat vuotensa Nietzsche vietti Sveitsissä, Italiassa ja Etelä-Ranskassa. Kiihkeä luomiskausi edelsi Nietzschen lopullista henkistä sortumista, mikä tapahtui Torinossa vuodenvaihteessa 1888–1889.


title: Friedrich Nietzsche

text:
Loppuelämänsä Nietzsche vietti Saksassa parantumattomasti sairaana aivohalvauksen lamauttaessa tyystin hänen henkiset toimintonsa. Nietzschen sisar Elisabeth Förster-Nietzsche (1846–1935) hoiti häntä sairauden ajan. Hän keräsi veljensä kirjallisen jäämistön ja perusti Weimarin Nietzsche-arkiston 1894.
Tarkkaa syytä Nietzschen sairaalloisuuteen ja elokuussa 1900 tapahtuneeseen kuolemaan ei tiedetä. Yleisimmän näkökannan mukaan hänen on arveltu sairastaneen syfilistä, vaikka näyttöä tästä ei ole. Hän oli saattanut saada tartunnan käydessään nuorena bordellissa, tai sairaus oli periytynyt hänen isältään. On myös spekuloitu, että syfilis olisi ollut myös pääsyynä 3. tammikuuta 1889 Torinossa tapahtuneeseen hermoromahdukseen, joka olisi vain laukaissut sairauden terminaalivaiheen. Nietzsche kärsi kuitenkin aiemmin psykofyysisistä vaivoista, joiden vuoksi hän jätti yliopistovirkansa. Ongelmalliset ihmissuhteet pahensivat sairautta. Vaivojen ja kuoleman perimmäiseksi syyksi on esitetty myös aivokasvainta, sillä monet Nietzschen oireista eivät sovi syfilis-tartuntaan.


title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzschen ajattelu ja tuotanto on jaettu myöhemmin erilaisiin vaiheisiin. On puhuttu romanttisesta ja taiteellisesta, sitä seuranneesta skeptisestä ja älyllisestä sekä profeetallisesta ja maanisesta vaiheesta. Hänen filosofiaansa vaikuttivat myös kristinuskon vaikutuksen heikkeneminen ja nihilismi yleisenä ajattelutapana 1800-luvun loppupuoliskolla.


title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzschen ajattelun kehityskausien suuresta vivahteikkuudesta huolimatta hänen ajattelunsa voi nähdä ehjänä kokonaisuutena. Nietzsche jatkoi ennen kaikkea Immanuel Kantin ja Arthur Schopenhauerin subjektiivista idealismia. Nietzsche uskoi, että ihminen saa ympäröivästä todellisuudesta tietoa vain omien aistiensa välityksellä. Sen mukaan todellisuuskäsityksemme on äärimmäisen subjektiivinen. Subjektiivinen idealismi johtaa Nietzschen relativismiin ja skeptisyyteen.


title: Friedrich Nietzsche

text: Varhaiskaudellaan Nietzsche ajatteli, että elämä voidaan oikeuttaa vain esteettisenä ilmiönä, ja vastaavanlaisia ajatuksia hän pohti myöhemminkin. Innoitusta hän sai klassisten filologien mieliaiheesta eli vanhoista kreikkalaisista ja heidän kulttuuristaan.


title: Friedrich Nietzsche

text: Tyyliltään Nietzschen filosofia on julistavaa, mutta monitulkintaista ja usein mietelauseenomaista, joskin teosten tyyli vaihtelee paljon ja niissä on keskenään hyvin erilaisia lähestymistapoja.


title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzschen ajatuksia on usein pidetty keskenään ristiriitaisina, mutta tunnetun Nietzsche-kääntäjän Walter Kaufmanin mukaan se saattaa vain ilmentää Nietzschen ”vapaan ajattelijan” luonnetta ja pyrkimystä esittää asiat useista näkökulmista. Nietzsche ei kuitenkaan pitänyt kaikkia ajatuksia samanarvoisina, mikä ilmenee arvostelusta monia muita filosofeja kohtaan.


title: Friedrich Nietzsche

text: Suuri merkitys Nietzschellä oli moraalifilosofina. Nietzsche tutki moraalin alkuperää ja pyrki osoittamaan, että idealistisella moraalilla ei ole yliluonnollista perustaa, vaan että nykyisin vallalla olevat moraalijärjestelmät ovat syntyneet monimutkaisen sosiaalihistoriallisen ja psykologisen prosessin tuloksena. Nietzsche väitti, että moraali on väline, jonka avulla ihmisyksilöt, ihmisryhmät tai kansat tavoittelevat miltei vaistonvaraisesti arvonantoa, henkistä tai poliittista ylemmyyttä ja vaikutusvaltaa, joskus jopa aineellista etua.


title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzsche väitti, että länsimainen kristillis-idealistinen moraali saattaa ihmisen ristiriitaan hänen biologisen perusolemuksensa kanssa. Nietzschen mukaan vallassa olevat moraalijärjestelmät tukahduttavat epäyksilöllisyydessään ja tiukassa näennäisrationaalisuudessaan ihmisen luovuuden.


title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzschen ajattelu ja tuotanto kävi läpi erilaisia vaiheita. On puhuttu esimerkiksi romanttisesta, skeptisestä, profeetallisesta ja maanisesta vaiheesta. Ensimmäiseen vaiheeseen (muun muassa "Tragedian synty" 1872) kuului keskeisenä taiteen ongelma. Vaiheeseen vaikuttivat vahvasti Schopenhauer ja Wagner ja siihen liittyi aatteena nationalismi – ymmärrettynä huolena saksalaisen kulttuurin tilasta. Nietzsche muotoili antiikin Kreikan kulttuurin pohjalta vaatimuksen, jonka mukaan elämänhalua ja tahtoa korostavan dionyysisen aineksen tulisi meidän aikanamme nousta järkeä ja sopusointua korostavan apollonisen aineksen yli.


title: Friedrich Nietzsche

text: Toisessa vaiheessa ("Inhimillistä, aivan liian inhimillistä" 1878, "Aamurusko" 1881, "Iloinen tiede" 1882) Nietzsche kiinnostui tieteestä taiteen sijaan, mutta kirjoitti yhä useammin aforismein. Ranskalaiset vaikutteet tulivat etualalle. Etenkin "Iloinen tiede" edustaa järkeä ja elämänmyönteisyyttä korostavaa vaihetta, minkä jälkeen ajattelu käy pessimistisemmäksi.


title: Friedrich Nietzsche

text: Kolmannessa vaiheessa ("Näin puhui Zarathustra" 1883–1885, "Moraalin alkuperästä" 1887) Nietzschen tuotannossa korostui moraalin ongelma, omien oppien julistus ja laumaihmisten arvostelu. Nietzsche arvosteli jyrkästi aikakauden moraalia ja kristinuskoa vallantahdon tukahduttamisesta. Kaikki arvot on Nietzschen mukaan arvioitava uudelleen. Terve elämänasenne ilmenee herramoraalissa ja yli-ihmisessä. Vuoden 1881 jälkeen Nietzschen ajattelu käy pessimistisemmäksi. Terveyden heikkenemisestä huolimatta Nietzsche kirjoitti runsaasti ja hänen tunnetuimmat teoksensa ovat myöhäiskaudelta.


title: Friedrich Nietzsche

text: Viimeisessä, sairastumista edeltäneessä maanisessa vaiheessa, tyypillistä Nietzschen tuotannolle oli maaninen ja itseironinenkin itsetehostus ("Epäjumalten hämärä" 1888, "Antikristus" 1888, "Wagnerin tapaus" 1888, "Ecce Homo" 1888).


title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzsche piti nihilismiä seurauksena kristillisen uskonnon valtapyrkimyksistä: tällä, ainoalla olemassa olevalla maailmalla olisi arvoa enää vain suhteessa kuvitteelliseen tuonpuoleiseen. Kun tuonpuoleisen arvo nousi merkittävimmäksi, tulos oli nihilismi: ei-minkään arvostaminen korkeimpana arvona. Tärkein haaste nihilismille oli juuri kristinuskon heikentyminen. Nietzsche piti tilannetta uutena haasteena eurooppalaiselle kulttuurille, jonka oli ylitettävä itsensä ja päästävä eräänlaiseen pisteeseen, josta ei ole paluuta. Nietzsche kiteytti asian kuuluisaan lauseeseen ”Jumala on kuollut”. Lause kuvasi kriisiä, jonka läntinen kulttuuri kohtaisi sen perusteiden muretessa; samalla tämä kriisi kuitenkin avasi tien johonkin uuteen. Nietzsche tuomitsi darwinismin, hegeliläisyyden, kantilaisuuden sekä utilitarismin epäonnistuneina yrityksinä paikata jumalan jättämä aukko.


title: Friedrich Nietzsche

text: Ajattelullaan Nietzsche pyrki ylittämään nihilismin. Uusien arvojen asettamisessa hän piti keskeisenä yli-ihmisen käsitettään ja oppiaan ikuisesta paluusta. Nietzsche kirjoitti, että aikaisemmin kansat asettivat arvojaan yksilön yli, mutta nyt yksilö voi asettaa arvot ja kulttuurin. Ihmismassoista ei ole arvojen asettajaksi, vaan ”lauma” tarvitsee opastajan päästäkseen nihilismistä. Tähän tehtävään viitaten Nietzschen kirjoituksissa esiintyi käsite ”suuri politiikka”.


title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzsche väitti, että moraalia on kahdenlaista, herramoraalia, joka nousee aktiivisesti ”jalosta ihmisestä” ja orjamoraalia, joka liittyy vasteenomaisena ”heikkoon ihmiseen”. Eri moraalit eivät ole toistensa vastakohtia, vaan kokonaan toisia arvotusjärjestelmiä: herramoraali arvottaa teot asteikolla hyvä–huono, kun taas orjamoraali arvottaa ne asteikolla hyvä–paha.


title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzsche hyökkäsi voimakkaasti kristinuskoa vastaan väittäen sen ”uudelleenarvioineen” luonnolliset, terveet arvot ja vääristäneen Jeesuksen elämän. Hän meni arvostelussaan pitemmälle kuin valistusajan agnostikko- ja ateistiajattelijat, jotka pitivät kristinuskoa vain virheellisenä. Nietzsche näki kristinuskon varhaisvaiheen historiassa yhä pahemmin vääristyvän kuvan Jeesuksesta. Hän syytti varhaiskristittyjä Jeesuksen martyroimisesta, ja piti apostoleita pelkurimaisina, rahvaanomaisina ja katkerina. Nietzschen kirjoittama lause ”Viimeinen kristitty kuoli ristillä” viittaa siihen, että hänen mielestään kristinusko oli oleellisesti Paavalin luomus. Nietzschen lähtökohtana oli, että kristinusko liittyy dionyysisen elämänvoiman vastaiseen kehityslinjaan, jota edustavat alkuvaiheessaan Sokrates ja Platon.


title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzscheä kiehtoi Schopenhauerin ajatus, jonka mukaan henkilö, joka varauksetta hyväksyy elämän, hyväksyisi sen, että hänen elämänsä toistuisi sellaisenaan loputtomasti. Nietzsche itse piti ikuisen paluun ajatusta kosmologisena totuutena ymmärrettynä ”kauhistuttavana ja halvaannuttavana” ja raskaimpana taakkana, jonka voi kuvitella. Mutta Nietzsche ei yleensä käsitellyt ikuisen paluun ajatusta totuutena kaikkeudesta, vaan ajatusleikkinä joka lopullisesti paljastaa elämän hyväksymisen. Nietzschen mukaan ”Amor Fatin” (kohtalonrakkauden) omaksunut ei ainoastaan hyväksy, vaan toivoo kaiken kokemansa tuskan, ilon, häpeän ja kunnian uusiutuvan loputtomiin.


title: Friedrich Nietzsche

text: Koska Nietzsche näki lennokkaan metafysiikan aikakauden ja objektiivisten totuuksien ajan olevan takanapäin, oli luontevaa ajatella, että ihmisten mielenkiinto keskittyisi nyt enemmän suoraan havaittavaan todellisuuteen, jossa he elävät. Yksilölle ikuisen paluun käsite on eräänlainen koe, jossa hän voi kysyä itseltään, voinko sanoa kaikelle elämälleni ”kyllä”. Ikuinen paluu on siis pessimismin vastainen käsite – jos siis elämälleen vastaa ”kyllä”. Ikuisen paluun käsite myös korostaa sitä, että kaikki yksilön valinnat ovat merkityksellisiä.


title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzschen yli-ihminen ("Übermensch") on ihanne, jossa henkisesti korkeatasoinen yksilö toteuttaa mahdollisimman tehokkaasti kaikkia niitä moraalisia ja esteettisiä mahdollisuuksia, jotka nykyinen kasvatusperinne ja arvomaailma tukahduttavat. Yli-ihminen oli ehkäpä Nietzschen filosofian eniten kiinnostusta herättäneitä käsitteitä. Kuitenkin kyseinen käsite on vain pienessä osassa Nietzschen koko filosofisessa tuotannossa ja esiintyykin suuremmassa määrin vain hänen julkaisematta jääneissä muistiinpanoissaan. Yli-ihmisellä ei ole enää tarvetta uskoa varmoihin perusteisiin vaan hän pystyy ”tanssimaan” ohuilla langoilla ("Näin puhui Zarathustra"). Yli-ihminen pystyy luomaan itse arvonsa ja norminsa. Näin nihilismi voidaan ylittää.


title: Friedrich Nietzsche

text: Varsinkin myöhemmässä ajattelussaan hän vaati, että nykyihmisen on uhrattava oma moraalinsa ja onnensa luodakseen edellytykset paremman ja kehityskykyisemmän henkisen ihmistyypin synnylle.


title: Friedrich Nietzsche

text: ”Tahto valtaan” ("Der Wille zur Macht") on Nietzschen filosofisen ajattelun perusperiaate. Hän kuvasi sen aktiivisena tapahtumasarjana, jossa mikä tahansa asia, mukaan lukien ihminen, suuntaa ja pyrkii laajentamaan omaa luovaa energiaansa. Hän uskoi sen olevan kaikkeuden tärkein perusvoima, voima kaikkien luonnonilmiöiden takana ja voima, johon kaikki muut voimat voidaan palauttaa.


title: Friedrich Nietzsche

text: Luonnollisinta ja yksinkertaisinta on ymmärtää vallantahtoa elävissä eliöissä. Nietzschen mukaan vallantahto on ihmiselle ominaisempaa kuin pelkkä hengissäsäilymisvaisto. Yksilö haluaa ennen kaikkea toteuttaa itseään, ja hengissä säilyminen on vallantahdon seurausta pikemminkin kuin sen syy.


title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzschen esitystapa on aforistinen, metaforinen, usein provosoiva ja hyökkäävä. Hänen esitystapansa on antanut virikkeitä hyvin ristiriitaisiin tulkintoihin. Tätä esitystapaa on nimitetty moniääniseksi, sillä Nietzsche antaa tuotannossaan erilaisten näkemysten riidellä ja käydä keskustelua.


title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzschen filosofinen ajattelu on usein juuri yli-ihmisen käsitteen takia yhdistetty natsismiin, vaikka hän itse tunsi nationalismin täysin vieraaksi ja hänen luomansa yli-ihmisen käsitekin poikkesi täysin natsien ihanteesta – yli-ihminen oli hänelle ihanne, eikä suinkaan kukaan yksittäinen elävä ihminen. Hänen aluksi ihailemansa ystävä Richard Wagner sen sijaan oli antisemitisti. Myöhemmin Nietzsche arvosteli ja halveksui kirjoituksissaan vahvasti Wagneria (joskin myönsi yhä pitävänsä tämän teoksista, etenkin "Tristan ja Isoldesta"). Yhtenä kiistan syynä oli, että Wagner hyödynsi kristillistä myyttiä viimeisessä oopperassaan Parsifalissa.


title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzsche halveksui saksalaista kulttuuria, vaikka hänet myöhemmin yritettiinkin monesti esittää sen puolestapuhujana. Nykyaikainen Saksa ilmensi Nietzschen mukaan laumasieluisuutta täydellisimmillään. Nietzsche kirjoitti "Ecce Homo" -teoksessaan: ”Minne Saksa sitten ulottuukaan, siellä se pilaa kulttuurin.”


title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzschen sisar Elisabeth oli vankkumaton antisemitisti ja kansallissosialisti, ja juuri hänen vaikutuksestaan natsit omivat paljon käsitteitään Nietzschen tuotannosta. Nietzschen nimiin pannut antisemitistiset kommentit ovat pitkälti peräisin Elisabethilta, joka toimi Friedrichin ollessa jo toivottoman mielisairas tämän kirjallisena asianomistajana, tunnetuin seurauksin.


title: Normaalijakauma

text: \operatorname{exp}\left\{-\frac{\left(x-\mu\right)^2}{2\sigma^2}\right\}


title: Normaalijakauma

text: Normaalijakauma (toisilta nimiltään Gaussin jakauma tai Gaussin kellokäyrä) on jatkuva todennäköisyysjakauma. Nimitys kellokäyrä tulee siitä, että tiheysfunktion kuvaaja muistuttaa kirkonkellon sivukuvaa. Luonnontieteissä normaalijakaumalle on paljon käytännöllisiä tulkintoja.


title: Normaalijakauma

text:
Normaalijakauma on määritelty ja jatkuva kaikilla muuttujan reaaliarvoilla. Jos satunnaismuuttuja formula_7 on "normaalijakautunut", niin merkitään
formula_8
Parametri formula_9 on jakauman odotusarvo ja formula_10 on jakauman varianssi. Jakauman sijainti riippuu keskiarvoparametrista ja leveys varianssiparametrista. Jakauman tiheysfunktio on
formula_11
Normaalijakauman kertymäfunktio on integraali
formula_12
jota ei voida ratkaista analyyttisesti alkeisfunktioiden avulla. Kertymäfunktion arvoja voidaan kuitenkin laskea numeerisilla menetelmillä.


title: Normaalijakauma

text: Standardoitu normaalijakauma eli standardinormaalijakauma on yleisen normaalijakauman erikoistapaus formula_13. Standardoidussa normaalijakaumassa jakauman odotusarvo on 0 ja varianssi 1. Useimmissa matematiikan taulukkokirjoissa on taulukoituna standardinormaalijakauman kertymäfunktion arvoja positiivisissa pisteissä. Normaalijakauman kertymäfunktion arvojen laskeminen numeerisesti on tarkempaa, mikäli jakauma on standardinormaalijakauma.


title: Normaalijakauma

text:
Standardinormaalijakauman tapauksessa kertymäfunktio formula_14 voidaan esittää myös siihen läheisesti liittyvän virhefunktion formula_15 avulla seuraavasti:
formula_16


title: Normaalijakauma

text: Keskeisen raja-arvolauseen perusteella normaalijakaumalla on yhteys muihinkin jakaumiin. Tiettyjen lievien oletusten ollessa voimassa ja poimimalla riippumattomasti samasta jakaumasta suuri määrä satunnaismuuttujan arvoja, saadaan tulokseksi normaalijakauma riippumatta alkuperäisen jakauman muodosta.


title: Normaalijakauma

text: Jos formula_17, niin formula_18.


title: Normaalijakauma

text: Jos formula_17 ja formula_20 ja formula_21 ovat vakioita, niin formula_22.


title: Normaalijakauma

text: Jos formula_23 ovat riippumattomia satunnaismuuttujia ja formula_24, niin formula_25.


title: Normaalijakauma

text:
Jos formula_23 ovat riippumattomia satunnaismuuttujia ja formula_27, niin satunnaismuuttujien keskiarvo noudattaa jakaumaa formula_28.
Esimerkiksi Sagella voi laskea normaalijakauman N(0,1) likiarvon formula_29 seuraavasti:


title: Normaalijakauma

text: Vastaavasti numeerisesti voidaan laskea, milloin vaikkapa formula_30:


title: Luettelo nisäkkäistä

text: Tämä on luettelo nisäkäslajeista. Nisäkkäitä on maailmassa yhteensä noin 5 400 lajia (mukaan lukien ihminen) 1200 suvussa, 153 heimossa ja 29 lahkossa, tosin nämä luvut vaihtelevat luokituksen mukaan.


title: Luettelo nisäkkäistä

text: Katso myös:


Geometrinen jakauma


title: Geometrinen jakauma

text: Geometrinen jakauma on dikotomisen toistokokeen ensimmäisen tulosta edeltävien kokeiden lukumäärän jakauma.


title: Geometrinen jakauma

text:
Geometrinen jakauma on diskreetti, ja sen arvojoukko on luonnollisten lukujen joukko. Jos satunnaismuuttuja formula_5 on "geometrisesti jakautunut", merkitään
formula_6
Jakauman parametri formula_7 on tuloksen todennäköisyys. Pistetodennäköisyysfunktio on
formula_8
ja kertymäfunktio
formula_9
Odotusarvo ja varianssi ovat
formula_10 ja formula_11


title: Sane (kielitiede)

text: Sane on sananmuodon esiintymä. Saneiden määrällä voidaan mitata tekstin pituutta.


title: Sane (kielitiede)

text:
Esimerkiksi seuraavassa virkkeessä on kuusi sanetta:
Erityisesti on huomattava, että virkkeessä oli kaksi ja-sanetta.


title: Markovin piilomalli

text: Markovin piilomalli () on tilastollinen malli, jossa taustalla systeemi oletetaan olevan Markovin prosessi, jonka parametreja ei tunneta. Markovin piilomallissa ei havaita tiloja eikä siirtymiä niiden välillä. Mallissa pyritään päättelemään piilossa olevat siirtymätodennäköisyydet havaittavien lopputulemien perusteella.


title: Markovin piilomalli

text: Markovin piilomallia käytetään esimerkiksi puheentunnistuksessa, jossa yksittäiset puheen näytteet ovat vain suuntaa antavia, mutta niiden pidemmät yhdistelmät voidaan tunnistaa jo huomattavasti varmemmin.


title: Markovin piilomalli

text: Markovin piilomallin ratkaisumenetelmät koostuvat sekä mallin parametrien estimoimisesta että valmiin mallin perusteella tehtävästä piilossa olevan tilasiirtymäketjun arvaamisesta Viterbin algoritmilla.


title: Luettelo Kuun pinnanmuodoista

text: Kuun nimistö on pääosin perua muutaman sadan vuoden takaa, 1600-luvulla tummia alueita alettiin kutsua meriksi, ja meret nimettiin pääosin ilmaston termien ja mielialojen mukaan. Mare Orientale, Itämeri, sijaitsee nimensä mukaisesti Kuun idässä. Tämän päätti kansainvälinen tähtitieteellinen unioni. Luonnollisesti kääntöpuolen meret saivat nimensä vasta kun se ensimmäistä kertaa Luna 3:n avulla valokuvattiin, joten nimistö on sen mukaista: Mare Moscoviense, Mare Ingenii ja Mare Cognitum (Ranger 7:n kuvaama). Vuoristot nimesi Hevelius Maan vastaavien mukaan.


title: Luettelo Kuun pinnanmuodoista

text: Kuun suurimmille kraattereille, jotka jo 1600-luvulla voitiin senaikaisilla kaukoputkilla havaita, antoi nimet Giovanni Battista Riccioli. Hän ne nimesi ne kuuluisien filosofien, luonnontieteilijöiden ja tutkimusmatkailijoiden mukaan. Samaan tapaan on nimetty myös myöhemmin löydetyt kraatterit. Suomalaisista nimensä Kuun pintaan ovat saaneet Anders Lexell ja Yrjö Väisälä.


title: Luettelo Kuun pinnanmuodoista

text:
Nykyään vain IAU saa nimetä taivaankappaleita.Kuun meret ovat Kuun tummia basalttisisia tasankoja.
Kuun vuoria ja massiiveja.


title: Totemismi

text:
Totemismilla tarkoitetaan antropologiassa yliluonnollista yhteyttä jonkin ihmisryhmän ja eläinlajin, harvemmin myös jonkin kasvilajin tai luonnonilmiön, välillä. Nimitys 'totemismi' on johdettu Pohjois-Amerikan Yläjärven alueella asuneen Ojibwe-kansan kielen sanasta "ote".
Tutkijat ovat olleet sitä mieltä, että totemismi muodostaa säännöllisen vaiheen kaikissa kulttuureissa. Totemismi on lähinnä hajanaista kansanuskoa, jolta puuttuu uskonnolle tyypillinen yhtenäinen maailmanselitys. Totemistiset kertomukset ja käsitykset toimivat heimoyhteisöjen ryhmäidentiteetin tärkeänä perustana. Totemismia on harjoitettu samanlaisena eri puolilla maailmaa kansallisista ja historiallisista eroista riippumatta.


title: Totemismi

text: Totemismia esiintyy muun muassa Pohjois-Amerikan intiaaneilla, Etelä-Afrikassa, Australian aboriginaali-yhteisöissä ja Intian dyakien keskuudessa. Totemistisesta ihmisryhmästä käytetään usein nimitystä klaani.


title: Totemismi

text: Erityisesti intiaaneilla ryhmän jäsenet käsittävät olevansa toteemieläimen jälkeläisiä tai suorastaan samaistavat itsensä toteemiin. Toteemieläimen syönti on kiellettyä.


title: Kaste

text: Kaste on kristillinen sakramentti ja uskon ilmaisu, jossa henkilö kastetaan vedellä ja usein samalla liitetään kirkon tai seurakunnan jäseneksi. Vesikasteen teologinen olemus mm. pelastavana, uudestisynnyttävänä tai omantunnon asiana vaihtelee eri kirkkokuntien ja yksilöiden välillä. Oppi vesikasteesta historiassa on ollut yksi kirkkokuntia sekä yksilöitä vahvasti erottava, mutta nykyisin myös yhdistävä asia.


title: Kaste

text: Uusi testamentti sisältää kristyille kaksi erillistä käsitettä kasteelle, jotka ovat vesikaste ja henkikaste. Henkikasteessa ihminen täyttyy Pyhällä Hengellä. Johannes Kastaja, joka oli Uuden testamentin ensimmäinen kastaja sanoi, että hän kastaa ihmisiä vedellä parannukseen, mutta Jeesus kastaisi uskovat Pyhällä Hengellä ja tulella. Jeesus sanoi Nikodemokselle, "jos joku ei synny vedestä ja Hengestä, ei hän voi päästä sisälle Jumalan valtakuntaan." Pyhästä Hengestä Paavali kirjoittaa uskoville, "me olemme kaikki yhdessä Hengessä kastetut yhdeksi ruumiiksi, olimmepa juutalaisia tai kreikkalaisia, orjia tai vapaita, ja kaikki olemme saaneet juoda samaa Henkeä."


title: Kaste

text: Kreikkalaisessa Uudessa testamentissa käytetään kastamisesta verbiä "baptizō", "upottaa", "painaa veden sisään", "pestä", "kastaa", ja kasteesta substantiivia "baptisma". Suomessa tänään, vesikasteen toimituksen muotoja on yleisesti kahdenlaista, vauvan vedellä valelusta henkilön itse pyytämään upotuskasteeseen. Tästä syystä vesikasteen toimituksesta saatetaan käyttää eri nimityksiä, kuten "lapsikaste" tai uskovien kaste eli "aikuiskaste", vaikka Raamattu puhuu vain "kasteesta". Kirkkokunnista katolinen, ortodoksinen ja luterilainen, lukevat kasteen sakramentteihin. Myös eräillä kristillisvaikutteisilla mutta kolminaisuusoppia tunnustamattomilla uskonnoilla on oma vesikaste.


title: Kaste

text: Rituaalisia vedellä puhdistumisia on käytetty jo esikristillisellä ajalla ja pyhittyminen kuvaa myös samaa asiaa eri muodossa. Vanhassa testamentissa annetaan ohjeita uskonnollisista pesuista niin papistolle kuin koko kansalle. Mooses vihki Aaronin ja hänen poikansa papeiksi pestyään heidät vedellä ja puettuaan heidät papeiksi. Tähän pyhitystapahtumaan liittyi myös mullikka ja kaksi virheetöntä oinasta sekä happamatonta leipää öljyyn leivottuina, happamattomia kakkuja ja öljyllä voideltuja happamattomia ohukaisia. Ne tuli leipoa lestyistä nisujauhoista ja tuoda ilmestysmajan eteen, joka paikkana ilmaisi Pyhän Hengen olemusta. Profeetta Hesekiel kirjoittaa, "minä vannoin sinulle ja menin liittoon sinun kanssasi, sanoo Herra, Herra; ja sinä tulit minun omakseni. Minä pesin sinut vedellä, huuhtelin sinut verestäsi ja voitelin sinut öljyllä."


title: Kaste

text: Johannes Kastaja sanoi, että hän kastaa ihmisiä vedellä parannukseen, mutta Jeesus kastaisi uskovat Pyhällä Hengellä ja tulella. Kristillisen vesikasteen perustana on usein pidetty Jeesuksen antamaa lähetyskäskyä Raamatussa:


title: Kaste

text: Johannes Kastajan toimittamat kasteet ja saarnat loivat perustan kristillisen kasteen muodostumiselle. Jeesus pyysi Johannekselta saada kasteen Jordanissa, vaikka Johannes aluksi esteli asiaa sanoen, että hänen kuuluisi saada kaste Jeesukselta. Jeesuksen kasteen erikoisuutena yleisesti pidetään sitä, että taivaasta kuului ääni "Tämä on minun rakas Poikani, johon minä olen mieltynyt." Opetuslapsista Luukas kirjoittaa, että Pyhä Henki laskeutui sillä hetkellä Jeesuksen päälle näkyvässä muodossa, joka muistutti kyyhkystä. Johannes saarnasi parannuksen tekemistä ja näiden saarnojen yhteydessä hän kastoi vedellä ihmisiä syntien anteeksi saamiseksi. Samalla Johannes ilmoitti, että hänen jälkeen tulee vielä mahtavampi henkilö, tarkoittaen Jeesusta ja hän kastaisi nämä Pyhällä Hengellä ja tulella. Myöhemmin Johannes sanoi Jeesuksesta, hänen tulee kasvaa, mutta minun vähetä. Johannes vangittiin sanottuaan Herodekselle ettei tämä saa pitää veljensä vaimoa ja myöhemmin mestattiin samasta syystä. Jeesus sanoi Johanneksesta, ei ole vaimoista syntyneitten joukosta noussut suurempaa kuin Johannes Kastaja; mutta vähäisin taivasten valtakunnassa on suurempi kuin hän. Johanneksen käynnistämä kasteliike eli Raamatun kertoman mukaan jonkin aikaa alkuseurakunnan rinnalla, niin että oli ihmisiä jotka olivat saaneet Johannekselta kasteen, mutta jotka muuten eivät tunteneet vielä Jeesusta. Johanneksen kastetoimintaa seurasi lupaus Pyhästä Hengestä, josta Apostolien teot kirjoittaa, Johannes kastoi vedellä, mutta teidät kastetaan Pyhällä Hengellä. Siihen ei ole enää montakaan päivää.


title: Kaste

text: Paavali paheksui myöhemmin sitä eripuraisuutta, jota ilmaantui uskovien keskuudessa siitä kuka on kenenkin puolta tai kuka on kenetkin kastanut. Fariseusten lahkosta muutamat vaativat, että pakanoista kääntyville tulisi tehdä ympärileikkaus.


title: Kaste

text: Paavalin mukaan kasteessa liitytään Jeesuksen kuolemaan ja ylösnousemukseen. Korinttilaisia hän varoittaa luottamasta kasteeseen, jollei elämä ole sen mukaista. Apostolien teoissa puhutaan myös "Jeesuksen nimeen" kastamisesta. Kasteen kautta liityttiin opetuslapsien tai uskovien joukkoon ja myös Hengen yhteyteen. Uusi Testamentti ei esitä yksityiskohtaista oppia kasteen vaikutuksesta tai tarkasta toimitustavasta. Sen takia sekä historiallisista ja kulttuurisista syistä kristillisillä kirkoilla ja liikkeillä onkin toisistaan poikkeavia oppeja kasteesta.


title: Kaste

text: "Apostolien opetuksessa", joka on kirjoitettu vuosien 50-160 välisenä aikana, on annettu seuraava ohje kastamiseen:


title: Kaste

text: Kristinuskon piirissä on eri käsityksiä siitä, kenet voidaan kastaa, miten henkilö tulee kastaa ja kuka voi kastaa. Suurin yhteisymmärrys lienee olevan se, että kaste tapahtuu vedellä joka koskee kastettavaan ja kaste on positiivinen juhla. Yleensä kasteen toimittaa toinen kristitty, kasteella on todistajia, kastetusta tulee osa kristillistä yhteisöä ja että siitä alkaa kristityn kristillinen elämä tai ainakin sen tulisi alkaa siitä. Kastetilaisuudessa on saatettu laulaa tai kuulla virsiä tai hengellistä musiikkia. Yhteisymmärrys vallitsee myös siitä, että kaste tapahtuu Isän ja Pojan ja Pyhän Hengen nimeen, lukuun ottamatta niitä uskontoja, jotka eivät usko kolminaisuuteen.


title: Kaste

text: Suurin erimielisyys nykyään vallitsee siitä, onko kastettavan ensin tunnustettava kristillinen uskonsa vai voidaanko myös tunnustamiseen kykenemättömiä sylivauvoja kastaa. Myös se on kiistanalaista onko kasteella ratkaiseva merkitys pelastumisen kannalta tai onko sillä pelastava vaikutus, jota on mm. puolusteltu "joka uskoo ja kastetaan" -kohdalla sekä kritisoitu ristin ryövärin kohdalla, jossa Jeesus sanoo hänelle "tänä päivänä pitää sinun oleman minun kanssani paratiisissa", kun ryöväriä ei oletettavasti oltu kastettu.


title: Kaste

text: Nimitykset lapsikaste tai aikuiskaste, vauvakaste tai uskovien kaste, uudesti kastaminen tai väkisin kastaminen -käsitteet voivat olla harhaanjohtavia sekä myös loukkaaviakin, jos niitä ei osata käyttää tarkoituksen ja hyvän tavan mukaisesti. Lapsikaste voi olla harhaanjohtava käsite, koska pääasiallisesti kyseessä on vauvan kastaminen ja esimerkiksi luterilaiset kastavat myös 15 vuotta täyttäneitä. Aikuiskaste-käsite voi olla harhaanjohtava, koska monissa upotus- tai uskovien kastetta toimittavissa seurakunnissa myös pääsääntöisesti lapsia kastetaan, jos he itse sitä pyytävät. On myös tapauksia, että lapsen kastamista on estelty vedoten heidän nuoreen ikään mm. helluntaiseurakunnissa, huolimatta siitä, että lapsi on itse kastetta pyytänyt.


title: Kaste

text: Raamatussa ei mainita ketään kastetun vauvana, mutta vauvojen kastamista perustellaan luterilaisessa teologiassa sillä, että Raamatun mukaan kastettiin kokonaisia perhekuntia, vaikka nykyisin ei kokonaisia perhekuntia kastettaisikaan. Vauvojen kastamista on myös perusteltu sillä, että vauva oletettavasti uskoo Jumalaan ja usko on liitetty hyvin läheisesti kasteeseen, kun Jeesus sanoi, "joka uskoo ja kastetaan, se pelastuu". Lapsien tai vauvojen kastamista on perinteisesti myös perusteltu Jeesuksen sanoilla, "sallikaa lasten tulla minun tyköni, älkääkä estelkö heitä, sillä senkaltaisten on Jumalan valtakunta", vaikka itse raamatunkohdan sisältö ei liity kasteeseen tai opetukseen siitä. Lapsikaste on käytössä katolisessa ja ortodoksisessa kirkossa sekä protestanttisista kirkoista luterilaisessa, anglikaanisessa sekä metodistikirkossa. Tällöin kaste on samalla nimenjulkaisu tilaisuus, jossa myös ilmoitetaan kummit. Esimerkiksi luterilaisessa kastekaavassa vanhemmat ilmoittavat vauvan puolesta sen, että lapsi tahtoo saada kasteen vastaamalla kysymyksiin: "Vanhemmat, tahdotteko, että hänet kastetaan kristilliseen uskoon?" sekä "Te vanhemmat olette antaneet lapsellenne nimen (etunimet). Tahdotteko, että hänet kastetaan kristilliseen uskoon?" vastaamalla, "Tahdon". Suomessa vuonna 2011 77,9 prosenttia syntyneistä lapsista kastettiin Suomen evankelis-luterilaisen kirkon jäseniksi.


title: Kaste

text: Raamatussa ei erikseen mainita, että vain aikuisia tulisi kastaa. Uskovien kasteessa tai upotuskasteessa on eri käsityksiä siitä, edellyttääkö kastaminen upottamista kokonaan veteen. Vallitseva käsitys on, että kristillinen kaste oli alun perin upotuskaste; erimielisyys koskee sitä, onko upottaminen välttämätöntä. Upotuskastekäytäntö on yleisempi niin sanotun uskovien kasteen yhteydessä. Aikuiskaste on käytössä esimerkiksi helluntailaisuuden, baptismin, adventismin, vapaakirkon, useimpien itsenäisten seurakuntien sekä uuskarismaattisuuden piireissä.


title: Kaste

text: Kastekysymys on ekumeniassa keskeinen ongelma, mutta se ei yleensä estä ekumeniaa (kristittyjen yhteyttä), koska kastetta ei pidetä pelastuksen edellytyksenä. Kastamattomia lapsia on estelty tai kehotettu ainakin helluntaiseurakunnissa osallistumasta ehtoolliseen ilmoittamalla, että se kuuluu vain kastetuille.


title: Kaste

text: Ennen kastekäytännön kahtia jakautumista kasteelle menijä saattoi lausua alkuperäisen Apostolisen uskontunnustuksen ilmaisuna uskostaan, mutta se ei ollut pakollista. Siinä kasteelle menevä ilmaisi uskonsa kristinuskon Jumalaan, Jeesuksen Jumalisuuden, uskovien yhteyden, syntiensä tunnustamisen, ruumiin ylösnousemisen ja mm. iankaikkisen elämän. Lyhyempänä tunnustuksena oli myös käytössä "Jeesus on Herra" tai "Jeesus on Kristus" sekä "Jeesus on Jumalan Poika. Tapana tämä oli yleistynyt käytäntö varhaisessa kristillisyydessä ennen kuin muita uskontunnustuksia oli edes tai niiden nykyinen käyttö vakiintuin kasteen ulkopuolella käytettäväksi tunnustukseksi, kuten Apostolisen tunnustuksen kävi vuonna 325.


title: Kaste

text: Antiikin ajan lopulla, uskovien kaste käytäntönä harvinaistui läntisen Rooman valtakunnan tuhouduttua ja kristinuskon virallisten vainojen loputtua 400-luvulla. Vasta 1500-luvulta lähtien sen suosio jälleen yleistyi Euroopassa voimakkaasti pian, kun Raamattua alettiin kääntämään kielelle, jota kansa ymmärsi. Reformaation aikaan henkilöt, jotka vastustivat uskovien kastetta, alkoivat kutsumaan heitä anabaptisteiksi eli uudelleenkastajiksi. Vielä tänäänkin tuota ilmaisua, "uudelleenkastajat", esiintyy luterilaisten piireissä Suomessa, vaikka uskovan kasteen saanutta ei olisi koskaan kastettu vauvana.


title: Kaste

text: Siitä, kastettiinko Uuden Testamentin ajan seurakunnassa lapsia, on runsaasti kiistelty. Kirkkoisä Tertullianuksen noin vuodelta 200 jaa. olevasta kirjoituksesta "De baptismo" ilmenee, että lapsikaste ja kummius olivat kirjan kirjoittamiseen mennessä vakiintuneet käyttöön, mutta Tertullianus kehotti siirtämään pienten lasten kastehetken myöhemmäksi, jotteivät kastetut tekisi syntiä tai luopuisi Herrasta kastetuksi tulemisen jälkeen. Teoksessaan "De anima" Tertullianus kirjoittaa, että hengenvaarassa oleva lapsi on kastettava välittömästi. Hän myös sanoo, että lapset tulevat todella pyhiksi vasta kasteessa sen mukaan, mitä Jeesus sanoo vedestä ja Hengestä syntymisestä.


title: Kaste

text: 1500-luvun reformaatiossa syntyi luterilaisten ja anglikaanisten kirkkokuntien lisäksi anabaptistit, joiden vakaumus oli kastaa henkilöt, joka itse ilmoitti tahtovansa saada kasteen. Uudelleenkastaminen ei ollut itseistarkoitus tai tavoite vaan se, että henkilö kastetaan kerran kun hän sen tahtoo. Tämä tapahtui, kun ihminen oli tehnyt tietoisen uskonratkaisun ja omasta pyynnöstä sai kasteen. Anabaptistien vakaumuksen mukaan uskonratkaisu edellytti omaa tietoista tahdon ilmaisua, joten he kyseenalaistivat sen, että sylivauvan uskoa, uskonratkaisua tai tahtoa kasteelle voisi joku toinen ilmaista tämän puolesta tai että siitä olisi vauvalle jotakin hyötyä. Anabaptistit eivät hyväksyneet vauvojen kastamista vaan ryhtyivät kastamaan ihmisiä uudelleen heidän sitä tahtoessaan, mistä nimitys "uudestikastajat". Anabaptistit eivät hyväksyneet tätä nimitystä vaan pitivät sitä loukkaavana.


title: Kaste

text: Uskovien kasteen kannattajat perustavat vakaumuksensa Jeesuksen "Se joka uskoo ja kastetaan pelastuu" ja Pietarin sanoihin, "Tehkää parannus ja ottakoon kukin teistä kasteen Jeesuksen Kristuksen nimeen syntienne anteeksisaamiseksi, niin te saatte Pyhän Hengen lahjan." Luterilaiset perustavat uskon kasteelle. Bysantin ajan alussa melkoinen osa kristityista uskoi, että kasteessa ihminen saa anteeksi kastetta edeltäneet synnit ja tämä johti siihen, että oli hyvinkin yleistä kastaa vanhuksia. Muun muassa Rooman ensimmäinen kristitty keisari Konstantinus Suuri antoi kastaa itsensä vasta kuolinvuoteellaan.


title: Kaste

text: Uudelleenkastaminen koki renessanssin helluntailaisuuden synnyttyä vuoden 1900 tienoilla. Aluksi luterilaisten ja helluntailaisten suhteet olivat yhtä tuomitsevat kuin 1500-luvun skismojen aikaan, mutta maailmansotien jälkeen ekumeeniset lähentymisyritykset ovat lieventäneet keskinäistä arvostelua ja mahdollistaneet osittaisen yhteistyön eri kastekäsityksen omaavien kristittyjen kesken.


title: Kaste

text: Nykyään suurin osa kristityistä käy yhdellä kasteella ja osa ihmisistä on käynyt toisella kasteella elämänsä aikana, koska he eivät ole mielestään uskoneet oikealla tai kastettu oikealla tavalla ensimmäisessä kasteessaan tai jostakin muusta syystä ja toiset käyvät myöhemmin kasteella sen takia, että ovat tahtoneet tulla kristityiksi ateismista tai muista uskonnoista.


title: Kaste

text: Sylilasten kastamista perustellaan muun muassa sillä, ettei kastekäsky "Menkää siis ja tehkää kaikki kansat minun opetuslapsikseni, kastamalla heitä Isän ja Pojan ja Pyhän Hengen nimeen ja opettamalla heitä pitämään kaikki, mitä minä olen käskenyt teidän pitää" rajaa aivan pieniä lapsiakaan ulkopuolelle sekä sillä, että apostolit kastoivat ihmisiä perhekunnittain sekä sillä, että kastaminen tuli ympärileikkaamisen tilalle.


title: Kaste

text: Katolisuudessa, ortodoksisuudessa, luterilaisuudessa, anglikaanisuudessa, kalvinismissa ja metodismissa kaste on armon välittävä salaisuus eli sakramentti. Nämä kirkot tunnustavat toistensa kasteen päteväksi, eikä toisessa kirkossa kastettua kasteta uudelleen, jos hän vaihtaa tunnustuskuntaa. Oikeina ja pätevinä pidetään kaikkia muitakin kristillisiä kasteita paitsi niitä, jotka on toimitettu kristillisen kasteen jo saaneelle henkilölle. Näin ollen näissä suunnissa ei kasteta ketään kristillisen kasteen jo saanutta.


title: Kaste

text: Kasteessa ihmisen katsotaan tulevan osalliseksi Jumalan armosta ja hän saa sen omakseen. Ihmisen uskon tehtävänä on ottaa tämä pelastuksen lahja vastaan. Nikaian uskontunnustuksen mukaan kristityt uskovat "yhden kasteen syntien anteeksiantamiseksi". Näin ollen kasteen katsotaan välittävän anteeksiannon eli pelastuksen. Epäuskoista kaste ei kuitenkaan hyödytä, sillä epäuskoinen joutuu kadotukseen. Paavalin ajatusta seuraten kasteen ajatellaan liittävän ihmisen Kristuksen kuolemaan ja ylösnousemukseen, antavan yhteyden Kristuksen ikuiseen elämään ja välittävän uskovaan ihmiseen Pyhän Hengen.


title: Kaste

text: Kasteen toimittaminen on periaatteessa vain papin tehtävä, mutta myös muu kristitty voi toimittaa luterilaisuudessa hätäkasteen, jos pappia ei ole saatavilla. Tällöin pappi tavallisesti jälkikäteen toimittaa kasteen vahvistamisen, uusimatta kuitenkaan itse hätäkastetta, mikä katsotaan päteväksi. Yleisen käsityksen mukaan hätäkasteen suorittajan tulee olla itse kristitty.


title: Kaste

text: Lapsikaste suoritetaan nykyään yleensä valelemalla lapsen pää vedellä, mutta aiemmin sylivauvatkin kastettiin — ks. esim. Lutherin Iso katekismus — upottamalla. Tästä syystä vanhojen kirkkorakennusten kastemaljat ovat hyvin suuria. Myös aikuiskaste voidaan suorittaa valelemalla. Upostuskaste on edelleen käytössä esimerkiksi ortodoksikirkossa. Hyvin vanhan kristillisen tavan mukaan kristitty otti uuden kasteessa saamansa elämän merkiksi uuden nimen kasteessa, mistä johtuen vauvallekin alettiin antaa nimi lapsikasteen yhteydessä. Ortodoksit kastavat lapset upottamalla, mikäli mahdollista.


title: Kaste

text: Kaste toimitetaan usein kirkossa, mutta voidaan toimittaa myös muualla. Toisin kuin monissa muissa maissa, Suomessa lapsikaste toimitetaan usein kastettavan kotona. Toisinaan on kirkon yhteydessä erityinen kastekappeli. Lapsen kastetilaisuuden yhteydessä vietetään tavallisesti perhejuhlaa, jota sanotaan ristiäisiksi.


title: Kaste

text: Ortodoksisessa kirkossa kaste on Jumalan yhteyteen tulemista, uudeksi ihmiseksi tulemista ja vanhasta elämästä luopumista. Kasteessa vanha ihminen kuolee ja uusi ihminen syntyy, elääkseen Kristuksessa. Kaste tapahtuu ortodoksisessa kirkossa upottamalla kastettava kolmesti, samalla kastajan lausuen ""Kastetaan Jumalan palvelija (nimi) Isän, Pojan ja Pyhän Hengen nimeen. Aamen."" Kasteen kaava on sama niin aikuista kuin lasta kastettaessa, mutta lasta kastettaessa hänen puolestaan lupaukset ja uskontunnustuksen lausuu kummi.Ortodoksisessa kirkossa ei ole kiistelty lapsi- ja aikuiskasteen paremmuudesta, koska ortodoksisessa kirkossa uskoa ei ole rajattu henkilökohtaiseksi valinnaksi. Alexander Schmemannin mukaan:


title: Kaste

text: Luterilainen oppi määritellään niin kutsutuissa "Tunnustuskirjoissa". Niiden mukaan kaste on toimitus, jossa kastettava tulee kristityksi ja liitetään Kristuksen ruumiiseen eli universaaliin kristittyjen yhteisöön. Luterilaisen käsityksen mukaan "kaste vapauttaa synnistä, kuolemasta ja Perkeleen vallasta, antaa pääsyn Kristuksen valtakuntaan ja iankaikkiseen elämään hänen kanssaan". Kasteen pelastavan vaikutuksen ei katsota johtuvan itse vedestä, vaan siihen liittyvästä Jumalan sanasta.


title: Kaste

text: Markuksen evankeliumissa Jeesus sanoo kasteesta: "Joka sen uskoo ja saa kasteen, on pelastuva. Joka ei usko, se tuomitaan kadotukseen." Luterilaisen käsityksen mukaan tämä tarkoittaa, että usko ja kaste liittyvät yhteen ja että epäämällä lapselta kaste evätään häneltä samalla usko. Usko ymmärretään lahjaksi, joka syntyy aina evankeliumin varmoista armonlupauksista milloin ja missä Pyhä Henki hyväksi näkee. Luterilaisen opin mukaan sakramentit vaativat uskoa. Tämä tarkoittaa, ettei pelkkä kaste tekona pelasta, vaan ihmisellä pitää olla henkilökohtainen usko Jeesukseen.


title: Kaste

text: Evankelis-luterilainen kirkko ei virallisesti ota kantaa, kuinka kastamattomille lapsille tai uskoville ihmisille käy. Vanhan kristillisen, myös luterilaisen, käsityksen mukaan kastamaton ei voi kuulua seurakuntaan. Lähetyskäskyn (Matt. 28:18–20) mukaan ihmiset tehdään Jeesuksen opetuslapsiksi opettamalla ja kastamalla.


title: Kaste

text: Martti Luther korosti, että lähetyskäsky velvoittaa kastamaan kaikkia ihmisiä ja että kaste on Jumalan lahja eikä ihmisen ansiota, joten lapsetkin tulee kastaa. Luterilaiset puolustavat lapsikastetta Jeesuksen sanoilla, sillä Jeesus sanoi heidän mielestään lasten ottavan vastaan taivasten valtakunnan sekä kielsi aikuisia estämästä lapsia tulemasta Hänen luoksensa. Luterilaiset katsovat lasten taivasten valtakunnan vastaanottamisen osoittavan sen, että lapset, ainakin pienet lapset, uskovat itsestään ja luonnostaan. Lutherin mukaan aikuisen usko ei ole välttämättä oikeaoppista, vaikka heille tulisi hyvinkin tutuksi Jumalan sana Raamatun kautta tai kasteessa, jolloin he joutuvat kadotukseen, mutta juuri lapsi ottaa vastaan taivasten valtakunnan eli uskoo (Luuk. 18:17). Luterilaisen opin mukaan siksi juuri lapsikasteessa usko on varmimmin läsnä.


title: Kaste

text: Kolmiyhteinen Jumala on tosiasiallinen kastaja, ihminen on vain välikäsi, mitä osoittaa kastaminen Isän ja Pojan ja Pyhän Hengen nimeen.