title: Fenno-Filmi

text: Yhtiön ensimmäinen elokuva "Salainen ase" sai ensi-iltansa 3. tammikuuta 1943, ja sen ohjaajina toimivat Theodor Luts ja Erkki Uotila. "Erehtyneet sydämet" sai ensi-iltansa huhtikuussa 1944. Elokuvan ohjauksesta vastasivat Eero Leväluoma ja Erkki Uotila. Pääosissa näyttelivät Eija Karapää (myöhemmin Eija Karipää, joka avioitui sittemmin ohjaaja-tuottaja Veikko Itkosen kanssa) sekä Erkki Uotila ja Kalle Rouni. Saman vuoden lopulla yhtiö toi ensi-iltaan vielä toisen elokuvan "Hiipivä vaara", jonka ohjauksesta vastasi Yrjö Norta. Elokuvan päätehtävissä näyttelivät Dolly von Althan, Pentti Saares ja Ville Salminen. Norta ohjasi Fenno-Filmin 18 elokuvasta kaikkiaan viisi.


title: Fenno-Filmi

text: Roland af Hällström teki ensimmäisen ohjaustyönsä "Houkutuslinnun" Fenno-Filmille vuonna 1946. Hän siirtyi hiljalleen yhtiön pääohjaajaksi ja jatkoi myöhemmin samassa tehtävässä Fennada-Filmissä. Fenno-Filmin muina ohjaajina toimivat muun muassa Edvin Laine elokuvassa "Kultainen kynttilänjalka", Jorma Nortimo elokuvassa "Kyläraittien kuningas" ja Teuvo Tulio elokuvassa "Hornankoski". Yhtiön elokuvat eivät olleet erityisen suuria menestyksiä, ja yhtiö kamppaili taloudellisten vaikeuksien parissa koko olemassaoloaikansa. Mauno Mäkelän tultua yhtiön johtoon vuonna 1949 alettiin valmistella Fenno-Filmin ja Adams Filmin tuotantojen yhdistymistä, joka toteutuikin seuraavana vuonna. Uusi yhtiö sai nimekseen Fennada-Filmi. Vuonna 1982 Fennadasta tuli osa Yleisradiota, jolloin myös Fenno-Filmin tuottamien elokuvien oikeudet siirtyivät Yleisradiolle.


title: Fenno-Filmi

text: Fennadan muodostuttua 1950 Fenno-Filmi toimi vuoteen 1976 elokuvien levittäjänä.


title: Yhteisövero

text: Yhteisövero eli yhteisön tulovero on Suomessa yhteisön tuloksesta perittävä vero. Yhteisöveroa maksavia yhteisöjä ovat osakeyhtiöt, osuuskunnat sekä tietyin edellytyksin liikelaitokset, julkisyhteisöt, yhdistykset, laitokset, säätiöt ja asunto-osakeyhtiöt. Yhteisöveron tuotosta osansa saavat valtio ja kunnat sekä vuoden 2015 loppuun kansankirkkojen seurakunnat.


title: Yhteisövero

text: Yhteisövero peritään verotettavasta tulosta, joka lasketaan vähentämällä veronalaisista tuloista vähennyskelpoiset menot. Verokanta on vuodesta 2014 alkaen ollut 20 prosenttia.


title: Yhteisövero

text: Yhteisöverokanta oli aluksi 25 prosenttia vuosina 1993–1997. Vero nostettiin ensin 28 prosenttiin (1998–1999) ja sitten 29 prosenttiin (2000–2004), minkä jälkeen sitä on laskettu. Vuosina 2005–2011 se oli 26 prosenttia ja 2012–2013 24,5 prosenttia.


title: Yhteisövero

text: Verovuosina 2009–2011 valtion osuus yhteisöveron tuotosta on 65,42 prosenttia, kuntien 32,03 prosenttia ja seurakuntien 2,55 prosenttia. Vuonna 2014 yhteisöveron tuotto oli 3 845 M€ ja vuonna 2015 4 300 M€.


title: Yhteisövero

text: Vuonna 2017 yhteisöveron määrä oli 6,127 miljardia euroa.


title: Yhteisövero

text: Yleishyödylliset yhteisöt eivät maksa tuloveroa kaikista tuloistaan.


title: Yhteisövero

text: Yhteisöverokanta laski 24,5 prosentista 20:een vuoden 2014 alussa. Verokannan laskemisen tavoitteena oli hallituksen mukaan ""kasvupotentiaalin vahvistaminen, investointien vauhdittaminen, työpaikkojen luominen ja yritysten palkanmaksuvarasta huolehtiminen"". Sillä myös pyrittiin turvaamaan yritysverotuksen kansainvälistä kilpailukykyä, sillä yritysverokantoja on kevennetty monissa maissa viime vuosina. Esimerkiksi Ruotsissa yritysverokanta oli 22 prosenttia vuonna 2013 (28 prosenttia vuonna 2005) ja Virossa 21 prosenttia vuonna 2013 (24 prosenttia vuonna 2005). Verokannan laskemista kannattivat kaikki eduskuntapuolueet vasemmistosta oikeistoon; perussuomalaiset tosin vaati alennuksen rajoittamista 22 prosenttiin.


title: Yhteisövero

text: Yhteisöveron poistamista ovat kannattaneet muun muassa Kokoomuksen Nuorten Liitto ja Björn Wahlroos, viimeksi mainittu sillä perusteella, että se parantaisi yrittäjyyden edellytyksiä. VATTin ylijohtaja Juhana Vartiainen kertoo VATTin asiantuntijoiden olevan sitä mieltä, että yhteisövero häviää lopulta kokonaan, koska valtiot kilpailevat veronalennuksilla kohti nollaa.


title: Yhteisövero

text: Yhteisöveron tuotosta tilitettiin osuus evankelis-luterilaiselle ja ortodoksiselle kirkolle vuoden 2015 loppuun asti. Tätä perusteltiin kirkkojen ns. yhteiskunnallisilla tehtävillä kuten hautaustoimella, kirkonkirjojen pidolla ja historiallisten rakennusten ylläpidolla. Yhteisöveron tilitystä seurakunnille on vastustanut mm. Vapaa-ajattelijain liitto. Eduskunta hyväksyi vuonna 2015 lainmuutoksen, jolla seurakuntien yhteisövero-osuus poistettiin ja vastaava rahamäärä alettiin jakaa valtionrahoituksena vuodesta 2016 alkaen.


title: Yhteisövero

text: Yhteisövero ei koske kaikkia yhtiömuotoja. Henkilöyhtiöt kuten avoimet yhtiöt ja kommandiittiyhtiöt eivät maksa yhteisöveroa, vaan niiden tulos jaetaan verotettavaksi yhtiöiden omistajilta. Samoin yksityinen elinkeinonharjoittaja maksaa verot yritystoimintansa tuloksesta omassa verotuksessaan.


title: Yhteisövero

text: Viro ei verota yrityksen tulosta mikäli se pidetään yrityksessä. Yritysvero on 0 %. Viro verottaa vain jaettua voittoa eli osingon maksua. Veroaste osingoille vuonna 2015 on 20 %.


title: Finlayson

text: Finlayson Oy [] on vuonna 1820 perustettu suomalainen tekstiilialan yritys, joka suunnittelee sisustustekstiilejä Finlayson-tuotemerkin alla. Finlaysonilla on yhteensä 22 omaa myymälää, tehtaanmyymälää ja shop-in-shopia Suomessa ja Ruotsissa sekä verkkokauppa. Finlaysonin toimitusjohtaja on kesäkuusta 2014 alkaen Jukka Kurttila.


title: Finlayson

text: Vuoden 2016 lopussa yhtiöllä oli 87 työntekijää ja konsernin liikevaihto oli noin 35 miljoonaa euroa. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Helsingin Salmisaaressa. Finlaysonin tuotteet suunnitellaan Suomessa ja valmistetaan enimmäkseen Euroopassa.


title: Finlayson

text: Finlayson sai alkunsa skotlantilaisen James Finlaysonin 1820 perustamasta konepajasta ja valimosta Tampereella. Silloinen tehdas valmisti karstaus- ja kehruukoneita villan ja pellavan kehruuta varten. Yritys menestyi kuitenkin heikosti, sillä koneet eivät käyneet kaupaksi. Finlayson siirtyikin koneiden valmistuksesta puuvilla- ja villalangan kehruuseen sekä kankaan kudontaan. Suomen puuvillateollisuuden alkuna pidetään vuotta 1828, jolloin Finlaysonin tehtaasta tuli puuvillatehdas. Jo vuonna 1831 puuvillalankojen myynti ulottui kaikkialle Suomessa. Puuvillatehdas nousi Suomen suurimmaksi tehtaaksi 1840-luvulla ja Pohjoismaiden suurimmaksi 1850-luvulta aina 1920-luvulle. Pohjoismaiden ensimmäiset sähkövalot syttyivät Finlaysonin tehtaalla vuonna 1882. 1900-luvulle tultaessa Finlaysonilla oli työntekijöitä noin 3 300. Yhtiö laajeni yritysostoin myös muovi- ja sahateollisuuteen.


title: Finlayson

text: Finlaysonin tehdasalueesta Tampereella tuli merkittävä keskittymä, jonne perustettiin ja rakennettiin asuntoja, oma koulu, sairaala, sairauskassa, kirjasto ja kirkko. Tehdas avasi Tampereen ensimmäisen säästöpankin ja osuuskaupan.


title: Finlayson

text: Vuonna 1934 Finlayson osti 50,1 prosenttia Osakeyhtiö Forssan osakkeista Isak Julinilta. Tällä vuonna 1857 perustetulla yhtiöllä oli puuvillakehräämö, kutomo ja sahalaitos Forssassa. Osakeyhtiö Forssa fuusioitiin Finlaysoniin samana vuonna ja uuden yhtiön nimeksi tuli "Oy Finlayson-Forssa Ab".


title: Finlayson

text: Vuonna 1964 yhtiöön fuusioitiin Vaasan Puuvilla Oy. Vuonna 1856 perustettu Vaasan Puuvilla omisti Vaasassa puuvillakehräämön, kutomon, värjäämön, ompelulankatehtaan ja viimeistelylaitoksen. Viimeksi Finlaysoniin fuusioitiin vuonna 1973 Porin Puuvilla Oy. Tällä 1898 perustetulla yhtiöllä oli puuvillakehräämö, kutomo ja värjäämö Porissa Isosannan kaupunginosassa Kokemäenjoen pohjoisrannalla. Tämän fuusion yhteydessä yhtiö jakautui Oy Finlayson-Forssa Ab:ksi ja Oy Finlayson Ab:ksi. Edellinen keskittyi työvaatekankaisiin ja jälkimmäinen sisustustekstiileihin.


title: Finlayson

text: Finlaysonin toiminta kutistui merkittävästi 1980-luvun kuluessa. Vuonna 1986 Asko Oy hankki Finlaysonin osake-enemmistön, ja yhtiö fuusioitiin Askoon joulukuussa 1988. Huhtikuussa 1998 Finlaysonin liiketoiminta myytiin norjalaiselle Sagatex ASA:lle, joka puolestaan myi liiketoiminnan edelleen marraskuussa 2000 CapMan Espe Groupille. Espe Group muutti nimensä Finlayson & Co Oy:ksi 2004, jonka tytäryhtiö Finlayson Oy on.


title: Finlayson

text: Marraskuussa 2008 Finlayson-Forssa Oy ilmoitti konkurssista. Työt tehtaalla päättyivät konkurssipesän lukuun 23. tammikuuta 2009. Työvaatekankaita valmistava yhtiö ei ole saanut riittävästi tilauksia, kun aiempi pääasiakas Puolustusvoimat päätyi tilaamaan asepukukankaat kaukoidästä. Konkurssin yhteydessä Finlayson Oy vakuutti, että Finlayson-Forssan konkurssi ei vaikuta sisustustekstiilejä tuottavan Finlayson Oy:n toimintaan. Tammikuussa 2009 yhtiö kuitenkin ilmoitti koko henkilökuntaa koskevien yt-neuvottelujen aloittamisesta sekä maaliskuussa Forssan tuotantoyksikön sulkemisesta. Sen tuotanto ajettiin alas syyskuussa 2009, mutta kaupunkiin jäivät vielä yhtiön malliosasto ja logistiikkakeskus.


title: Finlayson

text:
Omistaja Capman myi kesäkuussa 2014 Finlaysonin kodintekstiililiiketoiminnot mainostoimisto Bob the Robotin perustajille Jukka Kurttilalle ja Petri Pesoselle sekä finanssialalla toimineelle Risto Voutilaiselle. Jukka Kurttilasta tuli Finlaysonin toimitusjohtaja. Familon myytiin samalla ruotsinvirolaiselle tekstiilitehtailijalle Peter Huntille ja hänen yritykselleen Wendrelle, joka on tehnyt alihankintaa muun muassa Ikealle.
Finlaysonin tehdasalue on olemassa edelleen Tammerkosken rannalla Tampereen keskustassa.


title: Finlayson

text: Finlaysonin nykyinen ateljee sijaitsee Helsingin Salmisaaressa yhtiön pääkonttorilla. Finlaysonin nykyiseen vakiosuunnittelijakaartiin kuuluvat Sami Vulli, Anu Kanervo ja Osmi Koskinen. Lisäksi Finlaysonin tuotteita suunnittelevat monet freelancer-suunnittelijat.


title: Finlayson

text: Finlaysonin tunnettuja klassikkokuoseja ovat suunnitelleet esimerkiksi Aini Vaari ("Coronna" vuonna 1958, "Taimi" vuonna 1961), Pirkko Hammarberg ("Optinen Omena" vuonna 1973) ja Eine Lepistö ("Aalto" vuonna 1977)


title: Finlayson

text: Finlaysonin sisustustekstiileille on myönnetty suomalaisesta suunnittelusta kertova Design from Finland -merkki, lisäksi monet tuotteet on kehitetty yhteistyössä Allergia- ja astmaliiton kanssa.


title: Finlayson

text: Finlaysonin haavena on olla maailman läpinäkyvin tekstiilialan yritys. Yritys on tehnyt työtä tavoitteen edistämiseksi, esimerkiksi julkaisi vastuullisuuden tavoiteohjelman, joka jatkuu vuoteen 2020 saakka. Yritys on myös kierrätyskampanjoiden kautta kerännyt asiakkailta tuotteita kierrätykseen, ja antaneet niille uuden elämän, kuten kierrätetyistä farkkuvaatteista froteepyyhkeitä ja vanhoista pussilakanoista räsymattoja. Yritys valittiin toimialan vastuullisimmaksi toimijaksi kahtena vuonna peräkkäin (2016-2017) Sustainable Brand Index -kuluttajatutkimuksessa.


title: Finlayson

text: Elokuussa 2017 Finlayson tiedotti järjestävänsä viikon kestävän kampanjan, jonka aikana naispuoliset asiakkaat saisivat ostoksistaan 17 prosentin alennuksen mutta miesasiakkaat maksaisivat normaalin hinnan. Miesten ja naisten maksamien hintojen erotus lahjoitettaisiin Naisasialiitto Unionille. Kampanjan tarkoituksena on Finlaysonin mukaan herättää keskustelua miesten ja naisten välisestä palkkaerosta.


title: Finlayson

text: Tiedote sai runsaasti huomiota sosiaalisessa mediassa ja osa kommentoijista kyseenalaisti kampanjan laillisuuden. Yhtiön toimitusjohtaja Jukka Kurttila sanoi olevansa varma siitä että kampanja rikkoisi tasa-arvolakia ja totesi kampanjan olevan "tietoinen ja harkittu riski". Tasa-arvovaltuutettu sai asiasta yhteensä 16 valitusta ja lukuisia yhteydenottoja mutta ei ottanut ennakkoon kantaa kampanjan laillisuuteen. Hän totesi kuitenkin asiassa tulleen esille tietoja joiden mukaan asia oli selvittämisen arvoinen.


title: Finlayson

text: Miesten tasa-arvo ry tuomitsi kampanjan transfobisena ja miehiä syrjivänä. Yhdistyksen mukaan asiakkaiden syrjintä sukupuolen perusteella, asiakkaiden sukupuolen kysyminen tai sen olettaminen eivät ole hyväksyttäviä toimintatapoja. Yhdistys myös syytti Finlaysonia vastakkainasettelun lietsomisesta ja väärän tiedon levittämisestä palkkatasa-arvon suhteen ja totesi, että tasa-arvoa ei edistetä syrjintää lisäämällä vaan siihen puuttumalla. Yhdistys myös totesi Finlaysonin kampanjan uhkaavan normalisoida sukupuolisyrjinnän.


title: Finlayson

text: Perhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikko sanoi pitävänsä Finlaysonin kampanjaa tärkeänä keskustelunavauksena ja tapana toteuttaa yhteiskuntavastuullisuutta. Myös Ammattiliitto Pron tasa-arvoasiantuntija Tanja Lehtoranta kehui kampanjaa sanomalla sen olevan "hieno tapa kiinnittää huomiota syrjintään ja antaa tuntumaa siihen, miltä tuntuu olla syrjinnän kohteena".


title: Finlayson

text: Finlayson tarkensi myöhemmin kampanjaansa siten että kuka tahansa saisi pyytäessään alennuksen sukupuolesta riippumatta. Tasa-arvovaltuutettu selvitti kampanjan lainmukaisuutta ja totesi, että kampanjan tarjoaman edun suurus ei olisi tarpeeksi vähäinen eikä kampanjan toteuttamistapa liittynyt Finlaysonin ilmoittamaan tavoitteeseen edistää samapalkkaisuutta tavalla jolla oltaisiin voitu perustella kampanjan lainmukaisuutta. Tasa-arvovaltuutettu vaati Finlaysonia täsmentämään kampanjaansa koskevaa markkinointiaan siten, että siitä kävisi selvästi ilmi, että jokaisella olisi mahdollisuus saada hinnanalennus sitä erikseen pyytämättä. Kurttila totesi yhtiön olevan pahoillaan valtuutetun päätöksestä mutta että yhtiö tekisi muutoksia kampanjaansa.


title: Kuha (yhtye)

text: Kuha. on helsinkiläinen progressiivista rockia soittava yhtye, joka on tunnettu erikoisista lavaperformansseistaan. Yhtyeen esiintymisissä on monesti kutsuttu yleisön muutamia henkilöitä erilaisiin kilpailuihin, tai annettu heidän soittaa sooloja kappaleisiin. Myös yhtyeen esiintymispaikoilta on löytynyt mystisiä yhtyeeseen viittaavia esineitä, kuten mustia perunoita ja erilaisia kaloja.


title: Kuha (yhtye)

text: Vuonna 2008 Kuha. oli ehdolla Rumban Femmagaalassa kategoriassa positiivinen taidepaska.


title: Kirkonmaa

text: Kirkonmaa on saari Suomenlahdessa Kotkan edustalla. Saaren pinta-ala on 7,9 km². Kirkonmaa kuuluu Kotkan kaupunkiin ja Kuutsalon kylään. Ennen saari kuului Kymin pitäjään.


title: Kirkonmaa

text: Rankki-Kirkonmaan alueella on 17 asukasta (31.12.2012).


title: Kirkonmaa

text: Kirkonmaan saarella oli vuoteen 2013 merivoimien varuskunta, jossa toimi Kotkan rannikkopataljoona. Saaren eteläpuolisko oli kokonaan sotilaskäytössä. Pohjoisosa on siviilikäytössä ja siellä sijaitsee muun muassa asuntoja ja kesämökkiasutusta. Kotkan ahtaustyöntekijöillä on Kirkonmaan pohjoisrannalla mökkikylä.


title: Kirkonmaa

text: Noin 45 hehtaarin saari myytiin yksityiselle yrittäjälle. Puolustusvoimilla on kuitenkin saarella toimintaa, siellä järjestetään muun muassa kertausharjoituksia.


title: Kirkonmaa

text: Saaren koillisosassa on hiekkakangasta, ja siellä on Kuutsalon kylän hautausmaa. Hautausmaan rannassa sijaitsee laituri. Saaren länsirannalla on vankka kivi- ja betonirakenteinen puolustusvoimien laituri, jota käyttävät myös yhteysalukset. Laiturilta kasarmeille kulkee sorapintainen tie.


title: Kirkonmaa

text: Kirkonmaan yksityismaat on jaettu kuutsalolaisten talojen omistamiin kapeisiin lohkoihin. Saaren maaperä on varsin kivistä. Kirkonmaan metsiä on hakattu voimallisesti. Kerätty puutavara niputetaan koillisrannan lahdessa ja uitetaan tehtaille.


title: Kirkonmaa

text: Kirkonmaan linnake lakkautettiin 2013, jolloin sen päällikkönä toimi kapteeniluutnantti Mika Salminen. Häntä ennen linnakkeen päällikkönä ovat toimineet muun muassa seuraavat upseerit:


title: Pentti Kirstilä

text: Pentti Olavi Kirstilä (s. 26. toukokuuta 1948 Turku) on suomalainen rikoskirjailija. Hän valmistui yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi 1972 (Tampereen yliopisto) ja toimi "Aamulehden" toimittajana 1969–1980. Vapaa kirjailija hän on ollut vuodesta 1980 lähtien.


title: Pentti Kirstilä

text: Kirstilän poliisiromaaneille ja rikosaiheisille novelleille on luonteenomaista toisaalta tapauksia tutkivan poliisin työn kuvauksen arkirealismi, toisaalta kirpeä, ajoin irvokaskin huumori.


title: Pentti Kirstilä

text: Kirstilän monien teosten päähenkilö on ylikonstaapeli Lauri Hanhivaara, joka toimii tutkijana jo Kirstilän esikoisromaanissa "Jäähyväiset rakkaimmalle" (1977). Toinen keskeinen henkilöhahmo Kirstilän tuotannossa on huumepoliisi Kaistila, joka esiintyy romaaneissa "Isku suoneen" (1982) ja "Munthe" (1984).


title: Pentti Kirstilä

text: Joukko Hanhivaara-romaaneja on filmatisoitu. Tunnetuin filmatisoinneista lienee Matti Kassilan "Jäähyväiset presidentille" (1987), jossa Hanhivaaraa näyttelee Antti Litja. Ensimmäistä kertaa Hanhivaarana esiintyi kuitenkin Tapani Perttu tv-sarjassa "Jäähyväiset lasihevoselle" (1985). Myös kummatkin Kaistila-romaanit on kuvattu televisiolle. Päähenkilön nimi oli tosin vaihdettu Kaistilasta Hanhivaaraksi.


title: Pentti Kirstilä

text:
Kirstilä on oman työn ohessa suomentanut muutaman romaanin ja elämäkertateoksen. Hänen omia romaanejaan on käännetty saksaksi. Kirstilä on naimisissa kirjailija Anja Angelin kanssa. Aviopari on vuosina 2005–2007 kirjoittanut yhdessä kolme salapoliisiromaania salanimellä Ursula Auer.1985 − "Jäähyväiset lasihevoselle" (televisiosarja, ohjannut Seppo Wallin)
1987 − "Jäähyväiset presidentille (elokuva)" (ohjannut Matti Kassila)
1987 − "Isku suoneen" (televisiosarja, ohjannut Anssi Mänttäri)
1988 − "Isku vasten kasvoja" (tv, ohjannut Anssi Mänttäri)
1988 − "Jumalia ei uhmata" (tv, ohjannut Anssi Mänttäri)
1993 − "Jäähyväiset rakkaimmalle" (televisiosarja, ohjannut Taisto-Bertil Orsmaa)
1995 − "Jäähyväiset ilman suudelmia" (televisiosarja, ohjannut Anssi Mänttäri)
1999 − "Jäähyväiset ilman kyyneliä" (tv, ohjannut Anssi Mänttäri)


title: Ilmari Lahdelma

text: Kaarlo Ilmari Lahdelma (s. 24. elokuuta 1959 Salo) on suomalainen arkkitehti. Lahdelman arkkitehtuuria leimaa ennakkoluuloton ja yllätyksellinen rakennusmateriaalien ja -tilojen yhdistäminen. Vuodesta 1985 alkaen Lahdelma on työskennellyt Rainer Mahlamäen kanssa aluksi arkkitehtitoimisto 8 Studio Oy:ssä ja sen jälkeen arkkitehtitoimisto Kaira-Lahdelma-Mahlamäki Ky:ssä. Arkkitehtitoimisto Lahdelma & Mahlamäki Oy perustettiin vuonna 1997. Tampereen teknillisen yliopiston arkkitehtuurin professorina Lahdelma on ollut vuodesta 2003 lähtien.


title: Tommy Salo

text: Tommy Mikael Salo (s. 1. helmikuuta 1971 Surahammar, Ruotsi) on ruotsinsuomalainen entinen jääkiekkomaalivahti, joka pelasi NHL:ssä ja edusti Ruotsia useissa arvokisoissa.


title: Tommy Salo

text: New York Islanders varasi Salon NHL:ään vuoden 1993 varaustilaisuudessa viidennellä kierroksella varausnumerolla 118. Ykkösvahdin asemaan Salo nousi NHL:ssä kaudella 1996–1997. Salo kuului NHL-maalivahtien parhaimmistoon Edmonton Oilersissa 2000-luvun alussa, pelaten vuosina 2000 ja 2002. Kaikkiaan hän pelasi NHL:ssä 10 kautta, kunnes palasi Ruotsiin vuonna 2004.


title: Tommy Salo

text: Maajoukkueessa Salo oli voittamassa Ruotsille sen ensimmäistä jääkiekon olympiakultaa Lillehammerissa 1994. Loppuottelu ratkesi rangaistuslaukauskilpailussa Salon torjuessa Kanadan viimeisen yrityksen. MM-kisoissa Salo onnistui etenkin vuoden 1998 kisoissa, jossa hän torjui Ruotsin maailmanmestaruuteen torjuntaprosentin ollessa 95,9. Salo valittiin MM-kisojen tähdistökentälliseen 1997, 1998 ja 1999. Salon maajoukkueura muistetaan myös epäonnistumisesta olympialaisten puolivälierässä Salt Lake Cityssä 2002, jossa Valko-Venäjän Uladzimir Kopatsin laukoma kiekko kimposi Salon kypärästä maaliin. Jääkiekon MM-kilpailuiden 2003 puolivälierässä Suomea vastaan Tommy Salo päästi viisi maalia, minkä jälkeen hänet korvasi maalilla Mikael Tellqvist.


title: Tommy Salo

text: Salo lopetti pelaajauransa vuonna 2007.


title: Jalo Lahdensuo

text: Jalo Toivo Lahdensuo (vuoteen 1906 Lagerstedt) (21. lokakuuta 1882 Lapua – 6. lokakuuta 1973 Seinäjoki) oli suomalainen poliitikko ja maanviljelysneuvos. Hän toimi Maalaisliiton kansanedustajana 1921–1928 ja maatalousministerinä 1924–1924, puolustusministerinä 1927–1928 ja 1931–1932, Kulkulaitosten ja yleistentöiden ministerinä 1929–1930 ja 1936–1937. Lahdensuo toimi Vaasan läänin maaherrana vuosina 1938–1943. Maanviljelysneuvoksen arvonimi hänelle myönnettiin 1938. Eläkkeelle jäätyään hän omistautui kotiseututyölle synnyinseudullaan Lapualla.


title: Timo Salminen

text: Timo Oskari Salminen (s. 11. heinäkuuta 1952) on suomalainen elokuvaaja. Salminen on tullut tunnetuksi Mika ja Aki Kaurismäen elokuvien ilmaisuvoimaisena kuvaajana. Hän on kuvannut muun muassa elokuvat "Arvottomat", "Rikos ja rangaistus", "Calamari Union", "Rosso", "Varjoja paratiisissa", "Ariel", "Leningrad Cowboys Go America", "Tulitikkutehtaan tyttö", "Amazon", "Boheemielämää", "Tuhlaajapoika", "Vaiennut kylä" ja "Juha".


title: Timo Salminen

text: Salminen oli ehdolla vuoden 2006 elokuvaajaksi European Film Awards -kisassa "Laitakaupungin valot" -elokuvasta.


title: Timo Salminen

text: Salminen on Suomen Elokuvaajien Yhdistyksen jäsen.


title: Timo Salminen

text: Salmisen isä on Ville Salminen ja veli Ville-Veikko Salminen.


title: Timo Salminen

text: Salminen on saanut viisi Jussi-palkintoa ja muita palkintoja:


title: Eleuterius

text: Pyhä Eleuterius (k. 189) oli katolisen kirkon johtaja eli paavi vuosina 175–189. Hän oli syntyisin kreikkalainen, mutta oli kirkollisten opintojen mukana siirtynyt myöhemmin Roomaan. Hänen muistopäivänsä on 26. toukokuuta.


title: Pyhä Viktor I

text: Pyhä Viktor I (k. 198 tai 199) oli Rooman paavi vuosina 189–198. Hän oli syntyperältään pohjoisafrikkalainen ja siten ensimmäinen afrikkalaissyntyinen paavi. Viktor I siirtyi nuorena kirkollisten opintojen mukana Roomaan ja tuli valituksi paaviksi vuonna 189. Hän kärsi marttyyrikuoleman vuonna 198 noin 10 vuoden paaviuden jälkeen. Hänen muistopäivänsä on 28. heinäkuuta.


title: Pyhä Viktor I

text: Viktor I oli ensimmäinen paavi, joka tunsi asemansa niin vahvaksi, että antoi koko kristikuntaa koskevia määräyksiä. Hän muun muassa katkaisi Rooman välit Vähä Aasian seurakuntiin, jotka eivät viettäneet pääsiäistä roomalaisen käytännön mukaisesti. Tosin tämä hänen ukaasinsa ei tuottanut toivottua tulosta.


title: Pyhä Zephyrinus

text: Pyhä Zephyrinus (k. 20. joulukuuta 217) oli katolisen kirkon johtaja, eli paavi vuosina 198/199 – 217. Hän oli syntyjään roomalainen ja asui koko elinikänsä ajan samassa kaupungissa. Zephyrinus kuoli 20. joulukuuta 217 18 vuoden pituisen paaviuskauden jälkeen. Hänen muistopäivänsä on 26. elokuuta.


title: Calixtus I

text: Pyhä Calixtus I oli katolisen kirkon johtaja eli paavi vuosina 217–222. Syntymäajasta- ja paikasta ei ole varmaa tietoa, mutta mahdollisesti hän kuoli Roomassa noin vuonna 222.


title: Calixtus I

text: Eero Hämeeniemen romaani Pyhän Calixtuksen lähde sisältää myös historiallista tietoa Calixtuksen elämästä.


title: Pyhä Urbanus I

text: Pyhä Urbanus I (k. 230) oli katolisen kirkon johtaja eli paavi vuosina 222–230. Hänen synnyinajastaan ja -paikastaan ei ole tietoa. Urbanus I kuoli luultavasti Roomassa vuonna 230. Hän toimi paavina kahdeksan vuotta. Katolinen kirkko pitää häntä pyhimyksenä. Hänen muistopäivänsä on 25. toukokuuta, joka on myös Suomessa Urpon nimipäivä.


title: Pontianus

text: Pontianus (k. 28. syyskuuta 235) oli katolisen kirkon johtaja eli paavi 21. heinäkuuta 230 – 28. syyskuuta 235. Hän kuoli Sardiniassa koettuaan marttyyrikuoleman. Hänen muistopäiväänsä vietettiin aiemmin 19. marraskuuta, mutta nykyisin sitä vietetään 13. elokuuta, jolloin on myös Hippolytos Roomalaisen muistopäivä. Katolinen kirkko on julistanut hänet pyhimykseksi.


title: Anterus

text: Pyhä Anterus oli katolisen kirkon johtaja eli paavi 21. marraskuuta 235 – 3. tammikuuta 236. Hänen paaviuskautensa jäi hyvin lyhyeksi, sillä hän koki edeltäjänsä tavoin marttyyrikuoleman 3. tammikuuta 236. Hänet haudattiin ensimmäisenä paavina pyhän Callistuksen katakombiin.


title: Pyhä Fabianus

text: Pyhä Fabianus (k. 20. tammikuuta 250) oli katolisen kirkon johtaja, eli paavi tammikuusta 236 – 20. tammikuuta 250 asti. Hänen paaviutensa kesti 14 vuotta. Hänet pidätettiin ja mestattiin Deciuksen vainojen alkuvaiheessa vuonna 250 Roomassa. Hänen aikalaisensa pyhä Cyprianus kuvaa häntä vertaansa vailla olevaksi mieheksi, joka eli hyvän ja puhtaan elämän.


title: Vladimir–Suzdal

text: Vladimir–Suzdal (usein myös pelkästään Vladimir tai Vladimirin ruhtinaskunta) oli Vladimirin kaupungin ympärille kehittynyt historiallinen valtio Keski-Venäjällä vuosina 1157–1318. Vladimir–Suzdalin hallinnon keskus oli sen pääkaupunki, Vladimir.


title: Vladimir–Suzdal

text: Vuonna 1318 Vladimir–Suzdal joutui Moskovan ruhtinaskunnan valtaan ja näin ollen osaksi myöhemmin perustettua Moskovan Venäjää.


title: Juha (nimi)

text: Juha on suomalainen miehen etunimi.


title: Juha (nimi)

text: Juha on lyhentymä suomalaisesta etunimestä Juhani, joka on palautettavissa heprealaisperäiseen nimeen Johannes, joka merkitsee ”Jahve on armollinen”. Juhan, kuten Juhanin ja Johanneksenkin, nimipäivää vietetään vanhana juhannuspäivänä 24. kesäkuuta.


title: Juha (nimi)

text: Vuoden 2009 loppuun mennessä Väestörekisterikeskuksen mukaan 61 393 miestä ja ainakin kaksi naista on saanut ensimmäiseksi tai muuksi etunimekseen Juhan. Juha on perinteikäs nimi, sillä se on ollut käytössä jo 1800-luvulla, mutta sen suurinta suosiota kesti 1950-luvun lopulta 1980-luvun alkuun. Vuosina 1960–1979 sen sai peräti noin 32 800 henkilöä. Vuosi 2005 oli vuoden 1940 jälkeen ensimmäinen kalenterivuosi, jolloin Suomessa nimen Juha sai alle 100 poikaa. Johanneksen lyhyet muodot Juha ja Juho näyttävät vuorottelevan keskenään suosiossa. Pian sota-ajan jälkeen Juha ohitti Juhon suosiossa ja 1980-luvulla Juho puolestaan Juhan, vaikkakin vielä 2010-luvulla 7. toukokuuta 2018 mennessä nimen on Suomessa saanut 574 henkilöä.


title: Juha (nimi)

text: Juha-Matti ja Juha-Pekka kuuluvat Suomen yleisimpiin yhdysnimiin.


title: Turkulainen

text: Turkulainen on Turussa kaksi kertaa viikossa ilmestyvä Suomen toiseksi vanhin kaupunkilehti. Lehti ilmestyy keskiviikkoisin ja lauantaisin. Turkulaisen perustivat vuonna 1958 Jorma Lundén ja Heimo Kallio. Turkulainen on Kaupunkilehtien liiton perustajajäsen. Lehden nykyinen päätoimittaja on Janne Koivisto. Turkulaista julkaisee Etelä-Suomen Media Oy, joka kuuluu Keskisuomalainen-konserniin.


title: Turkulainen

text: Turkulainen jaetaan Turkuun, Raisioon, Kaarinaan, Naantaliin, Lietoon, Maskuun, Ruskolle ja Paraisiin.


title: Turkulainen

text: Lehden jakelulevikki on 138 000 kpl.


title: Seppo Urpela

text: Seppo Ilmari Urpela (22. tammikuuta 1937 Nivala – 2. toukokuuta 1993 Nivala) oli suomalainen kirjailija.


title: Seppo Urpela

text: Urpela jätti oppikoulun kesken neljännellä luokalla ja meni 17-vuotiaana armeijaan. Sen jälkeen hän hankki elantonsa hanttihommilla ja toimittajana. Hänen ainoaksi koulutuksekseen jäi opiskelu Työväen akatemiassa Kauniaisissa.


title: Seppo Urpela

text: Urpelalla on myös kaksi tytärtä Tuuli (s. 1968) ja Reetta (s. 1966).


title: Seppo Urpela

text: Urpelaa pidettiin erittäin taitavana novellistina. Hänen tuotantoonsa kuuluu myös muutama romaani sekä kuunnelmia. Urpelaa verrattiin usein Pentti Haanpäähän. Satiirisissa kuvauksissa pääosassa on yleensä suomalainen mies. Jakomäen kaudella Seppo kertoi maalta kaupunkiin muuttaneista miehistä, joille luonto ja vihreät arvot olivat tärkeitä. Urpela muuttikin lopulta takaisin Nivalaan ja asettui asumaan itse rakentamaansa pieneen jalasmökkiin.


title: Seppo Urpela

text: Urpelan kuunnelmia on esitetty ainakin Yleisradiossa. Tekstejä on käännetty viidelle kielelle. Kuunnelma ”Matti Joenmutka matkalla Jäämeren tielle” edusti Suomea Euroopan Yleisradioliiton EBUn kuunnelmakatselmuksessa Ranskassa. TV 2 on esittänyt pienoisnäytelmäsarjan ”Joo, kyllä minä kansani tunnen”, joka pohjautuu kuuteen Urpelan novelliin. Myös romaanista "Tuuli leppeä lounaasta" on tehty televisioelokuva.


title: PTRS

text: PTRS (Protivotankovoje samozarjadnoje ružjo, obr. 1941 g. sistemy Simonova), , , oli neuvostoliittolainen 14,5 mm puoliautomaattinen panssarintorjuntakivääri.


title: PTRS

text: PTRS:ssä on viiden patruunan lipas, joka kiinnittyy aseen rungon alapuolella olevaan lipaskuiluun. Viimeisen laukauksen jälkeen lukko jää taka-asentoon. Lipas voidaan irrottaa vain kun lukko on takana. PTRS on kaasutoiminen. Ase on likaisena häiriöaltis.


title: PTRS

text: PTRS-41:n massatuotanto alkoi vuonna 1941, ja sitä käytettiin Toisessa maailmansodassa itärintamalla paljon. Vaikka se oli raskas ja sen suuliekki oli helppo havaita, se oli halpa ja helppo valmistaa. Tämä varmisti sen paikan Neuvostoliiton aseistuksessa. Se pärjäsi hyvin saksalaisten varhaisimpia panssarivaunuja vastaan, mutta se oli lopulta parempi tuhottaessa kuljetusajoneuvoja ja muita panssaroimattomia kohteita, koska se ei enää pystynyt läpäisemään paksumpia panssareita.


title: PTRS

text: Toisen maailmansodan aikana Saksa sai sotasaaliiksi monia PTRS-41:iä. Saksalaiset nimesivät nämä Panzerbüchse 784(r):ksi eli PzB 784(r):ksi.


title: PTRS

text: Korean sodan aikana PTRS-41 ja samantyyppisiä aseita annettiin Pohjois-Korean joukoille, jotka käyttivät niitä kevyiden panssareiden ja muiden ajoneuvojen tuhoamiseen. Niitä käytettiin myös jopa pitkän matkan tarkkuuskivääreinä.


title: Luettelo Viron lentoasemista

text: Tämä on luettelo Viron lentoasemista:


title: Venturan piirikunta

text: Venturan piirikunta () on piirikunta eteläisessä Kaliforniassa Yhdysvalloissa. Sen pääkaupunki on Venturan kaupunki. Vuonna 2010 piirikunnassa oli asukkaita noin 820 000. Lähes kaikki asutus on piirikunnan eteläosassa, pohjoisen ollessa asumatonta vuoristoa ja metsää.


title: Venturan piirikunta

text: Suuruusjärjestyksessä:


title: Danny Carey

text: Danny Carey (s.10. toukokuuta 1961) on Tool-yhtyeen rumpali. Carey on syntynyt Lawrencessa, Kansasissa.


title: Danny Carey

text: Carey aloitti rumpujen soiton 10-vuotiaana liittymällä koulun yhtyeeseen. Carey aloitti myöhemmin soittamisen aidolla rumpusetillä. Hänellä oli yksityinen opettaja. High schoolissa Carey liittyi jazz-yhtyeeseen. Päästyään high schoolista ja myöhemmin yliopistosta ryhtyi hän opettelemaan soittamaan lyömäsoittimia.


title: Danny Carey

text: Carey päätti muuttaa Kansasista Los Angelesiin, missä hän toimi Carole Kingin studio-rumpalina ja Pigmy Love Circusin live-rumpalina. Myöhemmin hän löysi tiensä Tooliin tapaamalla Maynard James Keenanin ja Adam Jonesin. Carey soittaa edelleen rumpuja Toolin lisäksi myös Pigmy Love Circusissa sekä Zaumissa.


title: Hyvinkään maalaiskunta

text: Hyvinkään maalaiskunta () oli Uudellamaalla sijainnut Suomen kunta. Se yhdistyi 1. tammikuuta 1969 Hyvinkään kaupungin kanssa.


title: Hyvinkään maalaiskunta

text: Hyvinkään mlk:n naapurikunnat olivat Hyvinkään kaupunki sekä Hausjärvi, Loppi, Mäntsälä, Nurmijärvi, Riihimäki, Tuusula ja Vihti. Suurimmat asutuskeskittymät olivat Hyvinkäänkylä, Ridasjärvi, Palopuro ja Kaukas. Hyvinkäänkylän ja kaupungin rajan välille nousi 1950-luvulta alkaen Vehkojan omakotialue. Lisäksi Tuusulaan kuuluvan Jokelan taajaman tuntumaan muodostui tiheä omakotiasutus. Hyvinkään mlk:n virastotalo sijaitsi Hyvinkään kaupungin keskustassa Hämeenkadun varrella ja talossa toimi myös pieni kunnansairaala. Maalaiskunnassa oli vuonna 1968 kaikkiaan yhdeksän kansakoulua.


title: Hyvinkään maalaiskunta

text: Hyvinkään mlk:n vaakunan suunnitteli Olof Eriksson ja se vahvistettiin vuonna 1953.


title: Hyvinkään maalaiskunta

text: Ridasjärveltä on löydetty pieni alkeellinen kirves ja tasatalttoja, jotka on ajoitettu Suomusjärven kulttuurin ajalle noin 4000-luvulle ennen ajanlaskun alkua. Seuraavalta, kampakeraamiselta ajanjaksolta on jo useita löydöksiä, joiden mukaan asutuksen painopiste näyttää keskittyneen Vantaanjoen, Ridasjärven ja Kytäjärven rannoille. Hajalöydöt jatkuvat pitkin kivikautta, mutta harvenevat sen loppupuolelle tultaessa. Mahdollisesti ilmaston muuttuminen epäedullisemmaksi on huonontanut elinoloja ja pakottanut ainakin maanviljelijäväestön muuttamaan muualle. Tätä olettamusta tukee se, että pronssikautisia löytöjä ei ole tehty Hyvinkään alueelta lainkaan.


title: Hyvinkään maalaiskunta

text: 1100–1200-luvuilla ajanlaskun alun jälkeen kukoisti hämäläisten harjoittama turkiskauppa, ja Vantaanjoen varsi vallattiin metsästysmaaksi. Paikannimistä päätellen Hyvinkään seudun erämaat kuuluivat vanajalaisille ja janakkalalaisille, jotka saaliin tyrehtyessä alkoivat raivata uudisviljelyksiä. Vakituinen asutus lienee syntynyt aikaisintaan 1300-luvulla. Ensimmäiseksi otettiin viljelyyn Vantaanjoen ranta-alueet, joilta asutus vähitellen laajeni ympäristöön. Vuoden 1539 maakirjan mukaan nykyisen Hyvinkään alueella oli jo 40 taloa. Hallinnollisesti valtaosa Hyvinkäästä kuului Loppeen, joka oli entistä Janakkalaa, sekä kirkollisesti pohjoisosiltaan aluksi Janakkalaan ja myöhemmin siitä erotettuun Hausjärveen, eteläosiltaan Nurmijärveen.


title: Hyvinkään maalaiskunta

text: Vuosisatojen ajan samankaltaisena pysynyt Hyvinkään seutu koki mullistuksen Helsingin ja Hämeenlinnan välisen rautatien rakennustöiden alkaessa vuonna 1857. Alueen kylät olivat Nurmijärven ja Hausjärven takamaita Uudenmaan ja Hämeen läänien rajalla eivätkä niiden asukkaat koskaan olleet kiinteässä yhteydessä pitäjien keskuksiin. Uuden asutustaajaman syntyminen rautatieaseman ympäristöön antoi pontta itsenäistymispyrkimyksille. Hyvinkään ensimmäinen kansakoulu aloitti toimintansa Hyvinkäänkylässä vuonna 1875. Hyvinkään rautatieaseman läheisyyteen valmistui arkkitehti Yrjö Sadeniemen suunnittelema rukoushuone (nyk. Hyvinkään vanha kirkko) vuonna 1896.


title: Hyvinkään maalaiskunta

text: Hyvinkään seurakunta muodostettiin osista Nurmijärven ja Hausjärven seurakuntia vuonna 1916. Kunnallinen itsenäistyminen oli tämän jälkeen pelkkä muodollisuus, koska vuoden 1898 kunnallislain mukaan jokainen maaseurakunta oli aina myös oma kuntansa. Toiveensa mukaisesti Hyvinkää tuli kuulumaan Uudenmaan lääniin. Kunnan keskelle sen itsenäistyessä jääneen asemanseudun erottaminen omaksi hallinnolliseksi kokonaisuudekseen oli alusta lähtien selvää, ja Hyvinkään kauppala (vuodesta 1960 kaupunki) itsenäistyi maalaiskunnasta vuoden 1926 alussa. Hyvinkään seurakunta sen sijaan käsitti sekä kauppalan että maalaiskunnan. Hyvinkään kirkkona toimi vanha rukoushuone, kunnes vuonna 1961 valmistui arkkitehti Aarno Ruusuvuoren suunnittelema uusi kirkko. Kytäjälle valmistui arkkitehti Väinö Vähäkallion suunnittelema kirkko vuonna 1938.


title: Hyvinkään maalaiskunta

text: Hyvinkään mlk:n suurin maatila oli Kytäjän kartano, jonka tilukset kattoivat koko kunnan länsiosan ja joka oli Pohjoismaiden laajin yksityinen maatila. Muita huomattavia maatiloja olivat Ahdenkallion kartano, Helletorppa ja Sykäri sekä Kytäjän kartanosta erotetut Karlbergin, Palkkisillan ja Suopellon ulkotilat. Hyvinkään mlk:n alueella oli teollisuutta Kaukasissa (Suomen Vanutehdas Oy) ja kunnan etelärajalla Jokelan tuntumassa (Rake Oy:n tiilitehdas). Valtaosa maalaiskunnan asukkaista sai vanhastaan toimeentulonsa maa- ja metsätaloudesta, mutta sotien jälkeen palveluelinkeinojen osuus kasvoi huomattavasti asukkaiden työpaikkojen siirryttyä maalaiskunnan ulkopuolelle.


title: Hyvinkään maalaiskunta

text: Krissin tilalla Hyvinkäänkylässä aloitti vuonna 1930 toimintansa agrologeja kouluttanut, Hannes Gebhardin aloitteesta perustettu "Pienviljelysneuvojaopisto", joka toimi sittemmin nimillä "Hyvinkään maatalousopisto" (1967−1992) ja "Uudenmaan maaseutuopisto" (1993−2005). Opiston perinteisiin kuuluivat 1990-luvun lopulle saakka oppilaiden vuosittain järjestämät Pilliniemen juhannusjuhlat. Agrologien koulutus opistossa päättyi 2000-luvun taitteessa. Oppilaitos kuuluu nykyisin Hyria-yhtymään.


title: Hyvinkään maalaiskunta

text: Vuonna 1960 Sisäasiainministeriön asettama selvitysmies ehdotti, että osittain Tuusulaan kuulunut Jokelan taajama-alue olisi liitetty kokonaisuudessaan Hyvinkään maalaiskuntaan, jonka nimi olisi muutettu Jokelaksi. Samalla maalaiskunnasta olisi kuitenkin myös liitetty alueita Hyvinkään kaupunkiin. Ehdotus jäi toteutumatta, mutta vuonna 1969 maalaiskunta liitettiin kokonaisuudessaan Hyvinkääseen. Siihen kuulunut osa Jokelan taajama-alueesta lähiympäristöineen siirrettiin kuitenkin vuoden 1974 alussa Tuusulaan kuuluvaksi.


title: Hyvinkään maalaiskunta

text: Erkylä, Hyvinkäänkylä, Kytäjärvi, Nukari, Pengarkoski, Ridasjärvi, Selänoja


title: Hyvinkään maalaiskunta

text: Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Hyvinkään maalaiskunnan taajamat olivat Huikko (390 asukasta), Hyvinkäänkylä (1 361 asukasta) ja Kaukanen (330 asukasta). Kaukanen sijaitsi kokonaan Hyvinkään maalaiskunnassa, Huikko osin Tuusulassa ja Hyvinkäänkylä osin Hyvinkään kaupungissa. Vastaavasti osa Hyvinkään keskustasta, kuten myös Nurmijärven Hietamäki-Niemelästä sekä Tuusulan Jokelasta ja Nuppulinnasta sijaitsi maalaiskunnan puolella.


title: Hämeenlinnan maalaiskunta

text: Hämeenlinnan maalaiskunta (lyhenne Hämeenlinnan mlk, ) oli Kanta-Hämeessä sijainnut Suomen kunta. Maalaiskunta lakkautettiin 1. tammikuuta 1948 lukien ja sen alue jaettiin Hämeenlinnan kaupungin, Rengon ja Vanajan kesken. Kun myöhemmin sekä Vanaja (1967) että Renko (2009) yhdistyivät Hämeenlinnaan, entisen maalaiskunnan alue kuuluu nykyään kokonaisuudessaan Hämeenlinnan kaupunkiin.


title: Hämeenlinnan maalaiskunta

text: Nimestään huolimatta Hämeenlinnan maalaiskunta ei ollut Hämeenlinnan kaupunkia joka puolelta ympäröinyt reikäleipäkunta, vaan kaupunki rajoittui siihen vain pohjoisessa; muilla suunnilla kaupunki sen sijaan rajoittui Vanajan kuntaan. Kaupungin koillis- ja luoteispuolella maalaiskunnan alue ulottui pitkänä ja kapeahkona kaistaleena Vanajan ja Hattulan välissä idässä Hauhon ja lännessä Rengon rajalle saakka.


title: Hämeenlinnan maalaiskunta

text: Hämeenlinnan maalaiskunnan alue oli sama kuin Hämeenlinnan maaseurakunnan, joka vuonna 1778 erotettiin Vanajan seurakunnasta ja johon siirrettiin Vanajan pitäjän viisi pohjoisinta kylää. Seurakunnalla oli yhteinen kirkkoherra Hämeenlinnan kaupunkiseurakunnan kanssa. Aiheena alueen erottamiseen eri seurakunnaksi oli se, että kulkuyhteys näistä kylistä Vanajan kirkolle kävi suoraan Hämeenlinnan keskustan kautta ja niiden asukkaat olivat jo ennestään yleisesti käyneet Hämeenlinnan kirkossa. Kun maaseudulle 1860-luvulla perustettiin kunnallishallinto, määräytyi kuntajako aluksi seurakuntajaon mukaan, minkä vuoksi Hämeenlinnan maaseurakunnan alueestakin muodostettiin oma kuntansa, Hämeenlinnan maalaiskunta.


title: Hämeenlinnan maalaiskunta

text: Ojoinen, Hätilä, Luhtiala, Kirstula, (Pikku-)Parola, Vuorentaka, Järviöinen


title: Kajaanin maalaiskunta

text: Kajaanin maalaiskunta (lyh. Kajaanin mlk) oli Kainuussa sijainnut Suomen kunta. Kajaanin maalaiskunta liitettiin pakkoliitoksella Kajaanin kaupunkiin 1977. Liitos vahvisti olennaisesti Kajaanin asemaa Kainuun maakunnan keskuksena. Kajaanin maalaiskunnan naapurikuntia olivat Kajaani, Paltamo, Sotkamo, Sonkajärvi, Vaala ja Vuolijoki.


title: Kajaanin maalaiskunta

text: Paltamon emäseurakunnasta erotettiin Hyrynsalmen kirkkoherrakunta 1786. Samalla lakkautettiin pieni ja kitulias Kajaanin kaupunkiseurakunta.


title: Kajaanin maalaiskunta

text: Kajaanin maalaiskunnan voidaan perustellusti sanoa kuuluneen Paltamon emäpitäjään ainakin vuoteen 1786. Tällöin Paltamon emäseurakunnasta erotettiin "yhteinen Kajaanin kaupunki- ja maaseurakunta". Siihen kuuluivat Kajaanin kaupungin alueen lisäksi Jormuan, Kuluntalahden, Kivimäen, Mainuan, Lehtovaaran, Murtomäen ja Vuottolahden kylät.


title: Kajaanin maalaiskunta

text: Vuonna 1835 Kajaanin maaseurakuntaan liitettiin aiemmin Sotkamoon kuuluneet Lahnasjärven ja Raudanveden kylät.


title: Kajaanin maalaiskunta

text: Vuonna 1865 säädettiin uusi kunnallisasetus. Yhteisestä "kunnallishallinnosta" Kajaanin maaseurakunta ja Paltamo erotettiin 1870. Jotkut katsovat eron tapahtuneen 1869.


title: Kajaanin maalaiskunta

text: Maalaiskunnasta liitettiin Vuottolahden kylä 1897 samana vuonna perustettuun Säräisniemestä erotettuun Vuolijoen kappeliseurakuntaan. Vuolijoen kunta toimi vuosina 1915–2006.


title: Kajaanin maalaiskunta

text: Aiemmin Paltamoon kuuluneet Paltaniemen, Uusikylän (myöhemmin Nakertaja) ja Kirkkoahon (Linnantaus) kylät liitettiin Kajaanin maalaiskuntaan 1954.


title: Kajaanin maalaiskunta

text: Kajaanin maalaiskunnasta liitettiin kaupunkiin Kylmä ja Parkinniemi 1967.


title: Kajaanin maalaiskunta

text: Kunnan keskus muodostui kaupungin keskustaajaman osaksi Kajaaninjoen pohjoisrannalle Teppanaan, minne muutti ihmisiä myös Kajaanin kaupungista. Myöhemmin taajama-asutus laajeni itään Kuurnaan ja pohjoiseen Komiaholle.


title: Kajaanin maalaiskunta

text: Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Kajaanin maalaiskunnan taajamat olivat Heinisuo (501 asukasta), osa Kajaanin keskustaajamasta (2 544 asukasta), Linnantaus (228 asukasta), Nakertaja (1 428 asukasta) ja Paltaniemi (220 asukasta). Näistä Kajaanin keskustaajama sijaitsi pääosin Kajaanin kaupungin puolella.


title: Kajaanin maalaiskunta

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Kajaanin maalaiskunnan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970 ja lisäksi vuoden 1975 väkiluku.


title: Kajaanin maalaiskunta

text: Vuonna 1915 Kajaanin maalaiskunnasta liitettiin Vuolijokeen alue, jossa oli 578 asukasta. Vuonna 1954 Kajaanin maalaiskuntaan liitettiin Paltamosta alue, jossa oli 1 653 asukasta.


title: Lohjan kunta

text: Lohjan kunta (, vuoteen 1977 Lohjan maalaiskunta, "Lojo landskommun") oli Uudellamaalla sijainnut Suomen kunta. Sen keskustaajama muutamine lähialueineen erotettiin vuonna 1926 Lohjan kauppalaksi, joka myöhemmin muutettiin kaupungiksi.


title: Lohjan kunta

text: Lohjan kunnan naapurikunnat Lohjan kaupungin lisäksi olivat Inkoo, Karjaa (aiemmin Karjaan mlk), Karjalohja, Nummi-Pusula (aiemmin Nummi), Sammatti, Siuntio ja Vihti.


title: Lohjan kunta

text: Lohjan kunta oli kaksikielinen kunta, jossa enemmistön kielenä oli suomi. Vuoden 1995 lopussa kunnassa asui 1 135 ruotsinkielistä, joiden osuus väestöstä oli 6,0 prosenttia. Kunnan pääosin ympäröimä Lohjan kaupunki oli puolestaan yksikielinen suomenkielinen kunta. Vuoden 1995 lopussa siellä asui 472 ruotsinkielistä, mikä vastasi 3,1 prosenttia kaupungin asukkaista.


title: Lohjan kunta

text: Lohjan kaupungilla ja kunnalla oli yhteinen evankelis-luterilainen seurakunta; Lohjan maaseurakunta -nimistä seurakuntaa ei siis ollut olemassa.


title: Lohjan kunta

text: Vuonna 1995 Lohjan kaupungissa ja kunnassa pidettiin kansanäänestys kuntaliitoksesta, ja kunnat yhdistyivät jälleen 1. tammikuuta 1997 Lohjan kaupungiksi. Uusi kaupunki on kaksikielinen ja se otti käyttöönsä Lohjan kunnan vaakunan.


title: Naantalin maalaiskunta

text: Naantalin maalaiskunta (lyh. "Naantalin mlk", ) oli Varsinais-Suomessa sijainnut Suomen kunta. Nykyisin maalaiskunta on osa Naantalin kaupunkia. Kuntaan kuuluivat kaupunkia ympäröivät alueet, pääasiassa Luonnonmaan saari ja kaupungin pohjoispuoliset alueet.


title: Naantalin maalaiskunta

text: 1960-luvulle tultaessa kaupunkimainen asutus oli levinnyt kauas maalaiskunnan rajojen sisäpuolelle, ja maalaiskunnan väkiluku oli ylittänyt kaupungin väkiluvun. Vuonna 1964 talousvaikeuksista kärsinyt Naantalin maalaiskunta ja huomattavasti väkimäärältään ja pinta-alaltaan pienempi kaupunki yhdistyivät Naantalin kaupungiksi.


title: Naantalin maalaiskunta

text: Ajonpää, Asikko, Haijainen, Herttula, Immanen, Inttilä, Isokylä, Jaakkola, Kaivola, Karvetti, Keitilä, Kirstilä, Kuivalahti, Kultaranta, Kunnainen, Kuostano, Käkölä, Ladvo, Lapila, Latonpää, Lietsala, Luikkio, Luolala, Löytäne, Metsä-Jukola, Miekkula, Nuhjala, Porhonkallio, Pyöli, Ruona, Ruuhimäki, Saksila, Sammalkallio, Soikallio, Soininen, Taimo, Tammisto, Tupavuori, Vadjo, Viiala, Villa, Vähäkallio


title: Naantalin maalaiskunta

text: Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Naantalin maalaiskunnassa oli kolme taajamaa: Kultaranta (501 asukasta 2,5 neliökilometrillä), Lietsala (701 asukasta 2,0 neliökilometrillä, osa Raision puolella) ja Taimo (629 asukasta 1,9 neliökilometrillä). Lisäksi osa Naantalin keskustasta sekä "Satama – Imatran Voima" -nimisestä taajamasta sijaitsi maalaiskunnan puolella.


title: Naantalin maalaiskunta

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Naantalin maalaiskunnan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1960.


title: Nurmeksen maalaiskunta

text: Nurmeksen maalaiskunta (lyhenteeltä Nurmeksen mlk) oli Pohjois-Karjalassa sijainnut Suomen kunta. 1. tammikuuta 1973 maalaiskunta liitettiin Nurmeksen kauppalaan, joka muuttui kaupungiksi 1. tammikuuta 1974. Nykyisin maalaiskunta ja kauppala ovat osa Nurmeksen kaupunkia. Nurmeksen kauppalalla ja maalaiskunnalla oli yhteinen evankelis-luterilainen seurakunta; Nurmeksen maaseurakunta -nimistä seurakuntaa ei siis ollut olemassa.


title: Nurmeksen maalaiskunta

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Nurmeksen maalaiskunnan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.


title: Nurmeksen maalaiskunta

text: Vuonna 1876 perustettu Nurmeksen kauppala sisältyy Nurmeksen maalaiskunnan lukuihin vuosina 1880–1940. Vuonna 1908 Nurmeksen maalaiskunnasta erotettiin Valtimon kunta.


title: Nurmeksen maalaiskunta

text: Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Nurmeksen maalaiskunnan taajamat olivat Lehtovaara (577 asukasta), Nurmeksen keskustaajama (19 asukasta), Porokylä (2 392 asukasta) ja Savikylä (201 asukasta). Näistä Lehtovaara ja Nurmeksen keskustaajama sijaitsivat osin Nurmeksen kauppalan puolella, ja niiden kohdalla on mainittu pelkästään maalaiskunnan puolella asunut asukasmäärä.


title: Seinäjoen maalaiskunta

text: Seinäjoen maalaiskunta (lyh. Seinäjoen mlk, vuoteen 1930 "Seinäjoki") oli Etelä-Pohjanmaalla sijainnut Suomen kunta. Seinäjoen kauppala erotettiin Seinäjoen maalaiskunnasta vuonna 1930. Tätä ennen kunnan nimenä oli pelkästään "Seinäjoki", mutta maalaiskunnan erottamiseksi kauppalasta nimeksi vaihdettiin "Seinäjoen maalaiskunta". Oli harkittu myös koko Seinäjoen kunnan muuttamista kauppalaksi, mutta tämä ei toteutunut. Maalaiskunnan kunnantalona oli Törnävän kartano ja maalaiskunnan keskusta oli nykyinen Törnävän kaupunginosa.


title: Seinäjoen maalaiskunta

text: Seinäjoen maalaiskunta liitettiin Seinäjoen kauppalaan 1. tammikuuta 1959. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun maalaiskunta-sanaa nimessään kantanut kunta liitettiin kokonaan kaupunkiin tai kauppalaan. Vuonna 1960 Seinäjoesta tuli kaupunki.


title: Olli Ohtonen

text: Olli Ohtonen (s. 27. huhtikuuta 1979 Helsinki) on suomalainen valmentaja ja uransa lopettanut maastohiihtäjä


title: Olli Ohtonen

text: Ohtonen edusti urallaan Vuokatti Ski Team Kainuuta ja hänen valmentajanaan toimii Jouko Käsmä. Maastohiihdon maailmancupissa Ohtosen paras osakilpailusijoitus on 16:s. Olli Ohtonen päätti aktiivisen kilpailu-uransa kauteen 2009–2010, mutta kilpaili vielä 50 kilometrin SM-kilpailussa vuonna 2015.


title: Olli Ohtonen

text: Ohtonen on opiskellut Jyväskylän yliopiston liikuntabiologian laitoksella ja tekee väitöskirjaa luisteluhiihdon biomekaniikasta. Hän valmentaa Iivo Niskasta. Kesällä 2014 hänet nimettiin Suomen hiihtomaajoukkueeseen sprinttihiihtäjien valmentajaksi.


title: Olli Ohtonen

text: Suomen Valmentajat ry valitsi Ohtosen vuoden valmentajaksi joulukuussa 2017. Tammikuussa 2018 hänet valittiin myös Suomen urheilugaalassa Vuoden valmentajaksi yhden äänen erolla Henrik Dettmanniin. Joulukuussa 2018 Suomen Valmentajat ry valitsi Ohtosen toista kertaa peräkkäin vuoden valmentajaksi.


title: Sundom

text: Sundom on kylä Pohjanmaan maakunnassa ja nykyisin yksi Vaasan kaupunginosista. Sundomin kylä kuului Sulvan kuntaan ja liitettiin Vaasan kaupunkiin 1. tammikuuta 1973. Sundomin väestöstä valtaosa on ruotsinkielisiä. Kylässä sijaitsee pieni Öjbergetin hiihtokeskus.


title: Sundom

text: Vaasan kaupunginhallinnon tilastoalueista Sundom muodostaa oman suuralueensa, johon kuuluu Yttersundom, Översundom ja Sundomin saaristo. Vuonna 2016 suuralueella oli 2497 asukasta.


title: Uudenkaupungin maalaiskunta

text: Uudenkaupungin maalaiskunta (lyh. "Uudenkaupungin mlk", ) oli Varsinais-Suomessa sijainnut Suomen kunta. Kuntaan kuuluivat useimmat Uudenkaupungin edustalla olevat saaret sekä mantereen puolelta Vohdensaaren ja Sundholman alueet.


title: Uudenkaupungin maalaiskunta

text: Uudenkaupungin maalaiskunnan evankelis-luterilaiset asukkaat kuuluivat Uudenkaupungin maaseurakuntaan.


title: Uudenkaupungin maalaiskunta

text: Uudenkaupungin maalaiskunta oli pitkään väkiluvultaan pienin kunta, joka käytti nimessään sanaa "maalaiskunta".


title: Uudenkaupungin maalaiskunta

text: Väestö asui hajallaan laajalla alueella, jonka kaupunki jakoi kahtia pohjoiseen ja eteläiseen osaan. Kaupunkiin maalaiskunta rajoittui etelässä Velluanjoen kohdalla ja pohjoisessa Hiun kohdalla.


title: Uudenkaupungin maalaiskunta

text: Kunnan tärkein teollisuudenala oli kiviteollisuus, jota harjoitettiin eritoten Lepäisissä. Myös laivanrakennusta harjoitettiin, mutta lähinnä vain omiin tarpeisiin. Kaupankäynti oli hyvin vähäistä, ja kuntalaiset menivät yleensä kaupungin puolelle tekemään ostoksia. Kirkossa maalaiskuntalaiset kävivät Uudessakaupungissa.


title: Uudenkaupungin maalaiskunta

text: Maalaiskunnan kunnantalo sijaitsi kaupungin puolella. Kunta teki kaupungin ja Kalannin kanssa yhteistyötä monella saralla, esimerkiksi lääkäripalveluissa. Uudenkaupungin maalaiskunnalla ei ollut omaa vahvistettua vaakunaa ollen ainoa vielä 1960-luvulla olemassa ollut vaakunaton kunta Koijärven ohella.


title: Uudenkaupungin maalaiskunta

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Uudenkaupungin maalaiskunnan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1960.


title: Uudenkaupungin maalaiskunta

text: Vuonna 1923 Uudenkaupungin maalaiskuntaan liitettiin Kalannista alue, jossa oli 436 asukasta.


title: Uudenkaupungin maalaiskunta

text: Kun Uusikaupunki perustettiin, sen saaristo oli edelleen Kalannin seurakunnan alainen. Koska oli vaivalloista mennä asioimaan kirkkoon kauas sisämaahan asti, Turun piispa määräsi vuonna 1630 nämä alueet liitettäväksi Uudenkaupungin seurakuntaan. Alueesta tuli oma kuntansa vuonna 1869, kun Suomen paikallishallinto erotettiin kirkosta.


title: Uudenkaupungin maalaiskunta

text: Aluksi maalaiskunnan pinta-ala oli pienempi, mutta Sundholman alue liitettiin siihen Kalannista vuonna 1924. Asukkaat olivat ajaneet asiaa jo 1800-luvulta lähtien, mutta liitos toteutui vasta tuolloin.


title: Uudenkaupungin maalaiskunta

text: 1950-luvulta lähtien laki alkoi vaatia kunnilta aiempaa enemmän erilaisia peruspalveluita, minkä seurauksena pieni kunta ei tullutkaan enää taloudellisesti toimeen. Uudet hankkeet kuten Velhonveden–Ruotsinveden makeavesiallas olivat liian suuria panostuksia kunnalle. Maalaiskunta kärsi lisäksi muuttotappiosta nuorten muuttaessa kaupunkiin. Lopulta Uudenkaupungin maalaiskunta liittyi 1. tammikuuta 1969 Uuteenkaupunkiin.


title: Uudenkaupungin maalaiskunta

text: Arvassalo, Haimio, Halola, Hiu, Kittamaa, Lepäinen, Lyökki, Oksalanpää, Perkko, Saarnisto, Salmi, Sundholma, Vaakua, Vohdensaari


title: Uudenkaupungin maalaiskunta

text: Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Uudenkaupungin maalaiskunnassa ei ollut lainkaan taajamia.


title: Blenheimin taistelu

text: Blenheimin taistelu (Saksassa "Höchstädin taistelu") käytiin 13. elokuuta 1704 Baijerissa lähellä Höchstädia. Se oli eräs Espanjan perimyssodan tärkeimmistä taisteluista.


title: Blenheimin taistelu

text: Auttaakseen itävaltalaisia John Churchill Marlborough marssi 1704 Hollannista Reinin vartta ylöspäin Baijeriin. Siellä hänen joukkonsa yhtyivät itävaltalaisarmeijaan, jota komensi Eugène Savoiji.


title: Blenheimin taistelu

text: Ranskalaiset ja baijerilaiset olivat leiriytyneet elokuun 12:ntena päivänä Oberglaun ja Blindheimin välille. Heidät erotti liittoutuneista Nebeljoki ja heidän oikea sivustansa nojautui Tonavaan.


title: Blenheimin taistelu

text: Koska ranskalaisten oikealla puolella oli joki ja vasemmalla vaikeakulkuista maastoa, heidän komentajansa Tallard ryhmitti ratsuväkensä epätavanomaisestima keskelle.


title: Blenheimin taistelu

text: Savoiji ja Marlborough hyökkäsivät Nebelin yli klo 10. Ensimmäinen hyökkäys suuntautui Blindheimiin, mutta ranskalaiset torjuivat sen. Oikealla sivustalla ollut Savoiji kävi taistelua koko päivän ranskalaisia vastaan saamatta yliotetta. Sen sijaan keskustassa Marlboroughin ratsuväki ja jalkaväki tunkeutuivat Nebelin yli ja kävivät ranskalaisten kimppuun. Koska liittoutuneiden jalkaväki tuki ranskalaisia paremmin ratsuväkeä, he saivat täällä voiton. Lisäksi lopputulokseen vaikutti englantilaisen ratsuväen atakit.


title: Blenheimin taistelu

text: Keskustassa saavutetun voiton jälkeen Marlboroughin joukot saartoivat Blindheimissä olleet ranskalaisjoukot.


title: Blenheimin taistelu

text: Taistelu päättyi liittoutuneiden murskavoittoon. Monet ranskalaisten korkeat upseerit, mukaan luettuna Tallard, jäivät vangeiksi. Taistelu teki lopun ranskalaisten yrityksistä kukistaa Itävalta. Sota kuitenkin jatkui vielä vuosia.


title: Svetlana Žurova

text: Svetlana Sergejevna Žurova (s. 1. kesäkuuta 1972) on venäläinen pikaluistelija, joka on erikoistunut sprinttimatkoille.


title: Svetlana Žurova

text: Žurova on kilpaillut kansainvälisellä tasolla vuodesta 1989 lähtien. Kaudella 1995-1996 hän voitti maailmancupin 500 metrillä. Matkakohtaisissa MM-kisoissa hän on saavuttanut 500 metrillä kultaa vuonna 1996, hopeaa vuosina 1998–2000 ja pronssia vuonna 2001. Sprintterien maailmanmestaruuden hän voitti vuonna 2006.


title: Svetlana Žurova

text: Talviolympialaisiin Žurova on osallistunut neljästi, mutta saavutti ensimmäisen mitalinsa vasta 34-vuotiaana 2006 Torinon kisoista, jossa voitti 500 metrin kilpailun. Hän aikoi lopettaa uransa jo vuonna 2003 saatuaan lapsen, mutta aviomiehensä kannustuksesta päätti menestyksekkäästi jatkaa uraansa.


title: Cicinho

text: Cicinho, oikealta nimeltään Cícero João de Cézare, (s. 24. kesäkuuta 1980 Pradópolis, São Paulon osavaltio, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija, joka edustaa Espanjan pääsarjassa Primera Divisiónissa pelaavaa Villarrealia. Cicinhon pelipaikka on oikea laitapuolustaja.


title: Cicinho

text: Vuonna 2005 Cicinho oli Brasilian maajoukkueessa voittamassa Maanosaliittojen cupia. Samana vuonna hän voitti myös seuratasolla São Paulossa Copa Libertadoresin ja seurajoukkueiden maailmanmestaruuden. Joulukuussa 2005 hän teki sopimuksen espanjalaisen Real Madridin kanssa. 172 senttimetriä pitkä Cicinho on tunnettu periksiantamattomasta pelaamisestaan.


title: Cicinho

text: Cicinho luokkasi oikean polvensa eturistisiteen vakavasti kauden 2006–2007 neljännellä kierroksella. Hän teki paluun pelikentille kuuden kuukauden kuntoutusjakson jälkeen maaliskuussa 2007 ja pääsi kauden päätteeksi juhlimaan Espanjan pääsarjamestaruutta. Elokuussa 2007 Cicinho siirtyi Romaan.


title: Cicinho

text: Tammikuussa 2011 hän siirtyi loppukauden kestävällä lainasopimuksella Villarrealiin.


title: Cicinho

text: Cicinhon ensimmäinen maaottelu oli 27. huhtikuuta 2005 Guatemalaa vastaan.


title: Paraisten maalaiskunta

text: Paraisten maalaiskunta (lyh. "Paraisten mlk", ) oli Varsinais-Suomessa sijainnut Suomen kunta. Kunnan pinta-ala vuonna 1966 oli 248,1 km ja kunnassa oli 3 792 asukasta maassa asuvaa väestöä vuoden 1965 lopussa.


title: Paraisten maalaiskunta

text: Nimitys Paraisten maalaiskunta otettiin käyttöön vuonna 1948, kun Paraisten kunnasta erotettiin Paraisten kauppala. Vuonna 1967 maalaiskunta yhdistyi kauppalan kanssa. Kuntien ero kesti ainoastaan 19 vuotta. Kauppalasta tuli Paraisten kaupunki 1. tammikuuta 1977.


title: Paraisten maalaiskunta

text: Kunnaksi Parainen perustettiin vuonna 1870. Kunnan edeltäjänä ollut Paraisten kirkkopitäjä perustettiin keskiajalla ja ensimmäinen maininta historiallisissa lähteissä siitä on vuodelta 1329.


title: Paraisten maalaiskunta

text: Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Paraisten maalaiskunnassa oli yksi taajama: Ersby, jossa oli 323 asukasta ja pinta-ala oli 3,2 neliökilometriä. Lisäksi osa Paraisten keskustasta sijaitsi maalaiskunnan puolella, ja osa Ersbystä puolestaan kauppalan puolella.


title: Äänekosken maalaiskunta

text: Äänekosken maalaiskunta (lyh. "Äänekosken mlk", ) oli Keski-Suomessa sijainnut Suomen kunta. Vuonna 1911 osista Laukaan ja Saarijärven alueita muodostetusta Äänekosken kunnasta erotettiin vuonna 1932 sen keskustaajama Äänekosken kauppalaksi ja Suolahden taajama Suolahden kauppalaksi, ja kunnan nimi vaihtui Äänekosken maalaiskunnaksi. Maalaiskunta liitettiin Äänekosken kauppalaan vuonna 1969, ja Äänekosken kauppalasta tuli kaupunki vuonna 1973. Maalaiskunnan vanha kunnantalo seisoo edelleen valtateiden 4 ja 13 risteyksessä Honkolan kylässä.


title: Äänekosken maalaiskunta

text: Äänekosken kauppalalla ja Äänekosken maalaiskunnalla oli yhteinen evankelis-luterilainen seurakunta eikä Äänekosken maaseurakunta -nimistä seurakuntaa ollut olemassa. Myös Suolahden kauppala kuului aluksi Äänekosken seurakunnan alueeseen, kunnes vuonna 1946 perustettiin Suolahden seurakunta. Vuonna 2007 Suolahden seurakunta, johon Sumiaisten seurakunta oli liittynyt edellisenä vuonna, liittyi kuntaliitoksen myötä takaisin Äänekosken seurakuntaan.


title: Äänekosken maalaiskunta

text: Entisen Äänekosken maalaiskunnan Koivistonkylässä sijaitsee Venäläiskivi-niminen siirtolohkare, muinaisena uhripaikkana toiminut Ristinhauta sekä Koiviston kahakan muistomerkki, joka on pystytetty vuonna 1958.


title: Äänekosken maalaiskunta

text: Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Äänekosken maalaiskunnassa ei ollut taajamia, mutta osa pääosin Äänekosken kauppalassa sijainneesta Kierälahden taajamasta osa ulottui maalaiskunnan puolelle.


title: Äänekosken maalaiskunta

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Äänekosken maalaiskunnan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1910–1960.


title: Äänekosken maalaiskunta

text: Äänekosken seurakunta muodostettiin vuonna 1909 liittämällä siihen Laukaasta 3 376 asukasta ja Saarijärveltä 1 481 asukasta. Äänekosken ja Suolahden kauppalat perustettiin vuonna 1932, mutta niiden väestö on tilastoitu Äänekosken maalaiskunnan yhteydessä vielä vuonna 1940.


title: Iisalmen maalaiskunta

text: Iisalmen maalaiskunta (ruots. "Idensalmi landskommun") oli Pohjois-Savossa sijainnut Suomen kunta. Nykyisin se on osa Iisalmen kaupunkia.


title: Iisalmen maalaiskunta

text: Iisalmen maalaiskunta ympäröi kaupunkia joka puolelta, ja muut naapurikunnat olivat Kiuruvesi, Lapinlahti, Pielavesi, Sonkajärvi ja Vieremä.


title: Iisalmen maalaiskunta

text: Iisalmen kirkko- ja hallintopitäjä perustettiin vuonna 1627, ja se käsitti aluksi koko Ylä-Savon. Iisalmen pitäjä alkoi hajota 1800-luvulla: Ensin siitä erosi Pielavesi vuonna 1811, sitten Lapinlahti 1858 ja Kiuruvesi 1862. Iisalmen epäitsenäinen kauppala perustettiin Iisalmen pitäjän Haukiniemelle vuonna 1860, ja vuonna 1891 siitä tuli kaupunki.


title: Iisalmen maalaiskunta

text: Vuonna 1865 annettiin Suomessa kunnallisasetus, jonka perusteella maallinen ja kirkollinen hallinto erotettiin toisistaan. Asetuksen voimaansaattamisessa meni pitkiäkin aikoja, ja niinpä Iisalmen maalaiskuntakin aloitti toimintansa vasta vuonna 1873, jolloin pidettiin ensimmäinen kuntakokous. Iisalmen maalaiskunnasta erotettiin Sonkajärven ja Vieremän kunnat vuonna 1922. Maalaiskunta liitettiin Iisalmen kaupunkiin vuonna 1970.


title: Iisalmen maalaiskunta

text: Paikallisuudesta puhuttaessa paikannimestä Iisalmi käytettiin Iisalmen maalaiskuntaa tarkoitettaessa ulkopaikallissijoja: Iisalmella, Iisalmelle, Iisalmelta. Sen sijaan kaupungista käytettiin sisäpaikallissijoja kuten vieläkin käytetään: Iisalmessa, Iisalmeen, Iisalmesta.


title: Iisalmen maalaiskunta

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Iisalmen maalaiskunnan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1960.


title: Iisalmen maalaiskunta

text: Iisalmen kaupunki on tilastoitu erikseen vuodesta 1900 lähtien. Vuonna 1920 Iisalmen maalaiskunnasta erotettiin Sonkajärvi, jonka alueella oli 5 889 asukasta. Vieremä erotettiin vuonna 1921.


title: Iisalmen maalaiskunta

text: Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Iisalmen maalaiskunnan taajamat olivat Peltosalmi (402 asukasta), Runni (383 asukasta) ja Soinlahti (245 asukasta). Lisäksi osa Iisalmen keskustan taajamasta ulottui maalaiskunnan puolelle.


title: Ikaalisten maalaiskunta

text: Ikaalisten maalaiskunta () oli Pirkanmaalla sijainnut Suomen kunta. Maalaiskunta yhdistyi Ikaalisten epäitsenäisen kauppalan kanssa vuonna 1972. Kauppalasta tuli kaupunki 1. tammikuuta 1977. Ikaalisten maalaiskunnan naapurikunnat olivat kauppalan lisäksi Hämeenkyrö, Jämijärvi, Kankaanpää, Kuru, Parkano, Suodenniemi ja Viljakkala. Ennen lakkauttamista kunnan maapinta-ala oli 752,5 neliökilometriä (1.1.1971) ja asukasluku 7 594 henkeä (31.12.1971).


title: Ikaalisten maalaiskunta

text: Ikaalinen oli alkujaan osa Sastamalan pitäjää, jonka ydinalue oli Karkussa Kokemäenjoen varrella. Keskiajalla Ikaalinen kuului Hämeenkyröön, mutta erosi siitä vuonna 1641, tiettävästi Pietari Brahen määräyksestä. Jämijärvi puolestaan erosi Ikaalisista vuonna 1908. Ikaalisten kauppala perustettiin vuonna 1858 lajinsa ensimmäisenä Suomessa, mutta se oli koko historiansa ajan epäitsenäinen ja taloudellisesti riippuvainen sitä vauraammasta maalaiskunnasta. Maalaiskunta verotti myös kauppalan asukkaat, mutta myönsi kauppalalle vuosittain huomattavat avustukset muun muassa kunnallisteknisiin töihin. Samoin kauppalan asukkailla oli äänioikeus myös maalaiskunnan kunnallisvaaleissa.


title: Ikaalisten maalaiskunta

text: Hämeenkankaalla lähellä Vatulan kylää sijaitsi 1800-luvun loppupuolella 2. Turun tarkk'ampujapataljoonan 8. reservikomppanian harjoituspaikka kasarmeineen, kunnes Suomen suuriruhtinaskunnan armeija hajotettiin 1900-luvun alussa.


title: Ikaalisten maalaiskunta

text: Ikaalisten maalaiskunnan elinkeinorakenne pysyi alkutuotantovaltaisena, minkä vuoksi kunnan väkiluku oli laskusuuntainen vuosikymmenien ajan. 1950-luvulta lähtien maalaiskunnan väestö väheni vuosittain liki sadalla henkilöllä varsinkin Tampereen ja sen voimakkaasti kasvaneiden lähialueiden vetovoiman vuoksi. Vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan vain 13 prosenttia Ikaalisten mlk:n asukkaista sai toimeentulonsa teollisuudesta ja rakennustoiminnasta ja yhdeksän prosenttia palveluelinkeinoista. Kunnan halki kulki Tampereen ja Vaasan välinen valtatie 3, joka rakennettiin uudelleen 1950-luvun lopulla. Kunnan luoteisrajaa sivusi vuonna 1938 liikenteelle avattu Pori–Haapamäki-rata ja vuonna 1971 valmistui maalaiskunnan itäosan halki kulkeva Tampere–Seinäjoki-rata, mutta kummallakaan rautatiellä ei ollut käytännössä mitään merkitystä kunnan omien liikenneolojen kannalta. Luonnonkaunis ympäristö houkutteli Ikaalisiin kuitenkin runsaasti kesänviettäjiä ja vuonna 1965 aloitti toimintansa nykyinen Ikaalisten kylpylä.


title: Ikaalisten maalaiskunta

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Ikaalisten maalaiskunnan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.


title: Ikaalisten maalaiskunta

text: Ikaalisten vuonna 1858 perustettu epäitsenäinen kauppala sisältyy Ikaalisten maalaiskunnan lukuihin vuosina 1880–1940.


title: Ikaalisten maalaiskunta

text: Ikaalisten maalaiskunnan suurimmat asutuskeskittymät olivat kauppalaan välittömästi liittynyt kirkonkylä sekä Kilvakkalan ja Luhalahden kylät. Vuonna 1960 kirkonkylän ja kauppalan muodostamassa taajamassa asui 1 486 henkeä, näistä kauppalan alueella vain 637 henkeä. Maalaiskunnan asutus jakaantui epätasaisesti ja keskittyi kuntaa hallitsevan Kyrösjärven rantamille. Kunnan etelä- ja pohjoisreunat olivat hyvin harvaan asuttua, jopa erämaista metsäseutua. Pohjoisrajalla oli 170 neliökilometrin kokoinen Vahojärven kruununpuisto, josta tuli osa vuonna 1982 perustettua Seitsemisen kansallispuistoa.


title: Ikaalisten maalaiskunta

text: Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Ikaalisten maalaiskunnassa oli kaksi taajamaa: keskustaajama (1 864 asukasta, josta 721 kauppalassa) ja Kilvakkala (373 asukasta).


title: Monty Hallin ongelma

text: Monty Hallin ongelma on arvoitus, jonka ratkaisu edellyttää todennäköisyyksien arviointikykyä. Ongelma on nimetty "Let’s Make a Deal" -kisailuohjelman juontajana toimineen Monty Hallin mukaan, ja sen asetelma perustuu löyhästi ohjelman formaattiin.


title: Monty Hallin ongelma

text: Monty Hallin ongelmassa kilpailijalla on edessään kolme ovea. Yhden oven takana on palkintona auto, kahden muun takana vuohi. Kilpailija, joka ei tiedä minkä oven takana mikin palkinto on, saa valita ovista yhden. Valittuaan oven hän ei vielä avaa sitä. Jäljelle jääneistä kahdesta ovesta avataan toinen, ja sen takana on aina vuohi. Tämän jälkeen kilpailija saa valita, vaihtaako ensin valitsemansa oven toiseen jäljellä olevaan suljettuun oveen, vai pitääkö ensin valitsemansa oven.


title: Monty Hallin ongelma

text: Mielenkiintoista kilpailijan valinnan kannalta on, että todennäköisyyksien valossa ja useimpien ongelman ratkaisua yrittävien arvion vastaisesti vaihto kannattaa: vaihtamalla ovea voiton todennäköisyys nousee. Ilman vaihtoa voittomahdollisuus on , vaihdon jälkeen .


title: Monty Hallin ongelma

text:
Eri lopputulemavaihtoehdot, jos oletetaan että pelaaja valitsee oven yksi:
Jos pelaaja vaihtaa valintansa, kahdessa tapauksessa kolmesta hän voittaa.


title: Monty Hallin ongelma

text: Todennäköisyyksien muodostumista voi havainnollistaa myös näin: vaihtamalla valintaansa pelaaja häviää vain, jos alun perin valitsi oikean oven, minkä todennäköisyys on .


title: Monty Hallin ongelma

text: Ratkaisua voi havainnollistaa myös lisäämällä ovia. Jos alun perin ovia on sata, niistä pelaaja valitsee yhden ja lopuista ovista avataan 98 ovea, joiden takana on vuohi. Nyt todennäköisyys sille, että pelaajan valitseman oven takana oli auto, on ja toisen jäljellä olevan oven voittotodennäköisyys .


title: Monty Hallin ongelma

text: Bayesin teoreema viittaa tapahtuman "A" ehdolliseen todennäköisyyteen, kun tapahtuma "B" on jo käynyt toteen. Se voidaan esittää Bayesin kaavalla muodossa formula_1, kun tapahtuman "B" todennäköisyys ei ole nolla:


title: Monty Hallin ongelma

text: Bayesin teoreemaa voidaan käyttää Monty Hallin ongelmaan. Määritellään ensin A, K ja J, ne voivat saada arvoja joukosta formula_3.


title: Monty Hallin ongelma

text: Koska juontaja piilottaa auton sattumanvaraisesti, kaikki oven numerot formula_3 ovat yhtä todennäköisiä autolle. Tapahtuman A todennäköisyys on siis


title: Monty Hallin ongelma

text: Koska kilpailijan oven valinta ei riipu auton sijainnista, tapahtumat "A" ja "K" ovat riippumattomia. Tästä seuraa, että


title: Monty Hallin ongelma

text: Juontajan toiminta riippuu siitä, mitkä arvot "a" ja "k" ovat saaneet:


title: Monty Hallin ongelma

text: Kilpailija voi käyttää Bayesin teoreemaa selvittääkseen todennäköisyyden löytää auto minkä oven takaa tahansa sen jälkeen, kun kilpailija on valinnut oven ja juontaja avannut toisen:


title: Monty Hallin ongelma

text: missä nimittäjä muodostetaan käyttämällä kokonaistodennäköisyyden kaavaa


title: Monty Hallin ongelma

text: Jos esimerkiksi kilpailija valitsee alun perin oven 1, ja juontaja avaa oven 3, todennäköisyys voittaa auto vaihtamalla oveen 2 on


title: Monty Hallin ongelma

text: Jos ovia onkin "N" kappaletta ja juontaja avaa p ovea, joiden takana on vuohi, niin todennäköisyys voittaa auto vaihtamalla ovea on ("N"−1)/["N"("N"−"p"−1)]. Jos juontaja avaa edes yhden oven, niin on todennäköisempää voittaa auto vaihtamalla ovea. Jos juontaja avaa vain yhden oven, niin oven vaihtamisen hyöty pienenee mitä suuremmaksi "N" kasvaa. Toisaalta, jos juontaja avaa kaikki paitsi yhden jäljellä olevista ovista, niin todennäköisyys voittaa vaihtamalla ovea kasvaa mitä suurempi "N" on.


title: Karjaan maalaiskunta

text: Karjaan maalaiskunta (lyh. Karjaan mlk, ) oli Uudellamaalla sijainnut Suomen kunta, josta taajama erotettiin 1930 kauppalaksi. Erilliset kunnat palautettiin yhteen, kun maalaiskunta liitettiin Karjaan kauppalaan vuonna 1969, ja kauppala muuttui kaupungiksi 1977. Vuonna 2009 tapahtuneessa kuntaliitoksessa syntyi Raaseporin kaupunki, johon yhdistyivät Karjaa, Tammisaari ja Pohja. Muun muassa Mustion kartano sijaitsee entisen Karjaan maalaiskunnan alueella.


title: Karjaan maalaiskunta

text: Kunta oli kaksikielinen, vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan 81,5 prosenttia Karjaan maalaiskunnan asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia.


title: Karjaan maalaiskunta

text: Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Karjaan maalaiskunnan taajamat olivat Mustion asema (469 asukasta, osittain Inkoon puolella) ja Mustion tehdas (321 asukasta). Lisäksi osa Karjaan kauppalan keskustasta sijaitsi maalaiskunnan puolella.


title: Inzell

text: Inzell on 693 metrin korkeudella merenpinnasta sijaitseva kunta Traunsteinin piirikunnassa, Baijerin osavaltiossa, Saksassa aivan Itävallan rajalla. Kaupungin asukasluku oli 4 622 vuoden 2015 lopussa.


title: Inzell

text: Erityisesti Inzell tunnetaan luonnonkauniilla paikalla sijaitsevasta "Ludwig Schwabl Stadion" -nimisestä pikaluistelun ulkoradasta, jolla on käyty monia lajin arvokilpailuja.


title: Kemijärven maalaiskunta

text: Kemijärven maalaiskunta (lyh. Kemijärven mlk) oli Peräpohjolassa Lapin läänissä sijainnut Suomen kunta.


title: Kemijärven maalaiskunta

text: Kemijärven seurakunta erotettiin Kemin seurakunnasta vuonna 1779 ja Kemijärven kunta perustettiin vuonna 1871. Vuonna 1957 Kemijärven kunnan keskustaajama lähialueineen erotettiin siitä Kemijärven kauppalaksi ja siihenastisen Kemijärvi-nimisen kunnan nimi muutettiin Kemijärven maalaiskunnaksi. Tämä oli viimeinen kerta, kun Suomen kunnan nimeen lisättiin sana maalaiskunta. Kemijärven maalaiskunta -nimellä kunta ehti olla olemassa vain 16 vuotta, sillä vuonna 1973 maalaiskunta liittyi kauppalaan samalla kun kauppalan kuntamuoto muuttui kaupungiksi. Kemijärven seurakunta pysyi jakamattomana myös kunnallisen eron aikana.


title: Kemijärven maalaiskunta

text: Kemijärven maalaiskunta ympäröi Kemijärven kauppalaa joka puolelta, ja muut naapurikunnat olivat Pelkosenniemi, Posio, Rovaniemen maalaiskunta, Salla ja Sodankylä.


title: Kemijärven maalaiskunta

text: Kemijärven maalaiskunnan suurin asutuskeskittymä oli Kemijärven itärannalla sijaitseva Isokylä, jossa asui liki neljännes kunnan väestöstä. Kunnan länsiosassa sijaitsi Raajärven kaivosalue, jonka malmiot löydettiin vuonna 1958. Itse kaivos aloitti toimintansa vuonna 1965 ja se suljettiin vuonna 1975. Lähellä Raajärven kaivosta sijaitsi vuosina 1959–1967 toiminut Kärväsvaaran kaivos, jonka malmiesiintymä oli löydetty jo 1920-luvulla. Isonkylän tuntumaan rakennettu Kemijärvi Oy:n sulfaattiselluloosatehdas sekä Suomutunturin hiihto- ja matkailukeskus kunnan kaakkoisosassa avattiin samoin vuonna 1965.


title: Kemijärven maalaiskunta

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Kemijärven maalaiskunnan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.


title: Kemijärven maalaiskunta

text: Kemijärven kauppala erotettiin Kemijärven maalaiskunnasta vuonna 1957.


title: Kemijärven maalaiskunta

text: Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Kemijärven maalaiskunnan taajamat olivat Isokylä (1 428 asukasta) ja Joutsijärvi (204 asukasta). Vuonna 1960 Isokylässä oli 1 054 asukasta ja Joutsijärvellä 380 asukasta. Vuoden 1960 rajauksessa taajamia olivat lisäksi 293 asukkaan Juujärvi ja 201 asukkaan Soppela, jotka eivät olleet taajamia enää 1970.


title: Lauritsala

text: Lauritsala on entinen Suomen kauppala. Kauppala lakkautettiin 1. tammikuuta 1967 ja liitettiin osaksi Lappeenrantaa. Nykyinen Lauritsalan kaupunginosa käsittää vain entisen kauppalan keskustan.


title: Lauritsala

text: Entisen Lauritsalan kauppalan alueella on noin 13 000 asukasta ja siellä sijaitsevat Kaukaan tehtaat ja osa Saimaan kanavaa. Lappeenrannan keskustaan on matkaa noin neljä kilometriä. Alueella on vanhoja omakoti- ja kerrostalokortteleita, joissa on myös uudisasutusta.


title: Lauritsala

text: Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Lauritsalan taajamat olivat Mustola (341 asukasta, osittain Lappeen puolella) ja Mälkiä (322 asukasta). Lappeenrannan ja Lauritsalan keskustat olivat kasvaneet yhteen (nykyiseltä nimeltään Lappeenrannan keskustaajama, 32 174 asukasta). Lisäksi osa Lappeen kunnan Laihian asuintaajamasta ulottui Lauritsalan puolelle.


title: Kuusjärvi

text: Kuusjärvi voi tarkoittaa ainakin seuraavia:Usean järven nimi Suomessa, esimerkiksi:


title: Alberto Tomba

text: Alberto Tomba (s. 19. joulukuuta 1966 Bologna, Italia) on italialainen uransa lopettanut alppihiihtäjä ja kolminkertainen olympiavoittaja.


title: Cheyennet

text: Cheyennet (johdettu dakotan kielen sanasta "shahi yena" = "vieraskieliset") on tasangoilla elävä tunnettu intiaanikansa, jonka muodostivat alun perin kaksi lähisukuista itsenäistä kansaa: varsinaiset "cheyennet" ja "sutaiot". He puhuivat algonkinien murretta ja olivat lähtöisin Minnesotasta. 1600–1700-lukujen vaihteessa tapahtunut muuttoliike toi cheyennet suurille tasangoille, jossa heidän kulttuurinsa muotoutui uudelleen. Cheyenneistä tuli hevosilla pitkiä matkoja liikkuvia biisoninmetsästäjiä, ja heidät tunnettiin erityisen taitavina ratsastajina.


title: Cheyennet

text: Cheyennet olivat mukana monissa intiaanisodissa Yhdysvaltain joukkoja vastaan. Little Big Hornin taistelussa vuonna 1876 cheyennet auttoivat siouxeja tuhoamaan kenraali George Armstrong Custerin seitsemännen ratsuväkirykmentin.


title: Cheyennet

text: 1600-luvulla alkanut voimakas itäisten intiaanikansojen liikehdintä sai myös cheyennet etsimään uusia elintiloja. He jättivät asteittain maansa Wisconsinin ja itäisen Minnesotan metsämailla ja kulkivat kohti länttä. Heidän siirtymisensä syystä tasangoille on esitetty erilaisia arveluita. Siouxien, assiniboinien, mahdollisesti myös creiden painostamina cheyennien on uskottu liikkuneen länteen.


title: Cheyennet

text: Siirtyminen nykyiseen Pohjois-Dakotaan ei tehnyt cheyenneistä kokopäiväisiä metsästäjiä. He viljelivät maata ja kävivät kauppaa mandanien ja hidatsojen kanssa. Saatuaan ensimmäiset hevosensa 1700-luvun puoliväliin mennessä cheyennet alkoivat liikkua laajemmilla alueilla. He säilyttivät kuitenkin ainakin osan kiinteistä kylistään, joita ympäröivät maissipellot. Joskus vuosina 1770–1790 idästä tunkeutuneet ojibwat tuhosivat suuren cheyennien kylän Sheyenne-joen varrella. Myöhemmin tehdyissä kaivauksissa löytyi 70 cheyennien hävitettyä maamajaa, ja paljon tavaraa, jotka kertoivat kaupankäynnistä myös eurooppalaisten kanssa. Arkeologit tuntevat kylän nimellä "Biesterfeldt". Paaluvarustuksella ympäröidyssä kylässä arvellaan asuneen noin 900 asukasta.


title: Cheyennet

text: Tapahtuma sai cheyennet siirtymään kohti etelää ja länttä. 1700-luvun jälkimmäisen puoliskon aikana he ystävystyivät kielisukulaistensa arapahojen kanssa. Cheyennien jakaantuessa kahdeksi erilliseksi joukoksi tekivät arapahot samoin. Pohjoiset ryhmät asettuivat North Platte -joen varsille, kun taas eteläiset cheyennet ja arapahot pitivät leirejään ympäri Arkansasin tasankoja. He olivat yleensä näköetäisyydellä eteläisen Coloradon kallioihin.


title: Cheyennet

text: 1700-luvun lopulla ja 1800-luvun alkupuolella lakotojen loputon painostus ajoi cheyennet ja arapahot pois Mustien kukkuloiden alueelta Etelä-Dakotasta kohti etelää. Cheyennet jättivät viimeisenkin kosketuksen maanviljelyyn ja siirtyivät kokopäiväisiksi tasankojen ratsastajiksi. Etsiessään uusia metsästysmaita etelämpänä he joutuivat vastatusten pawneiden, osagien ja keskinäisen liiton solmineiden comanchien, kiowien ja kiowa-apachien kanssa. Cheyennet ja arapahot työnsivät pohjoisimmat comanchet Arkansas-joen eteläiselle puolelle. Rauhanomaisina aikoina cheyennet näyttelivät tärkeää roolia niin eteläisten kuin pohjoisten tasankojen kaupankäynnin välittäjinä. He kuljettivat comanchien kauppahevosia ja muuleja Ylä-Missourin kauppapaikoille ja kauas länteen mustajaloille. Vastineeksi cheyennet saivat Kanadan valkoisten kauppiaiden kautta tulleita teollisuustuotteita, varsinkin aseita.


title: Cheyennet

text: Pohjoisesta kulkeutuva tuliaseistus lisäsi merkittävästi ratsastavien tasankoheimojen vaarallisuutta. Vaikka osa heidän energiastaan meni keskinäisiin sodankäynteihin, ilmeinen vaara uudisasukkaiden ja intiaanien välisistä rettelöistä lisääntyi. Itäinen raja osoittautui hyvin aseistettujen tasankointiaanien muodostamaksi muuriksi, jonka yli uudisasutuksella ei ollut asiaa.


title: Cheyennet

text: Siirtolaisten nopean kasvun seurauksena toisiinsa vihamielisesti suhtautuneet heimot alkoivat solmia keskinäisiä liittoja. Cheyennet ja lakotat lopettivat keskinäiset vihollisuutensa 1830. Vuosikymmen myöhemmin cheyennet solmivat pysyvän rauhan comanchien ja kiowien kanssa. Kun Texas vuonna 1845 liitettiin pohjoisvaltioihin, Liittohallitus teki joitakin yrityksiä kehittää rauhanpolitiikkaa cheyennien ja eritoten comanchien kanssa. Alueella kiertelevät erikoisasiamiehet onnistuivat pitämään intiaanit suhteellisen hyvin erossa kahakoista valkoisten kanssa. Tasangoilla käytiin kuitenkin eri heimojen välisiä sotia. Cheyennet jatkoivat kahinointiaan pawneiden, shoshonien sekä crowtten kanssa, ja kävivät sotaa läntisisiä uteja vastaan.


title: Cheyennet

text: 1850-luvun Coloradon kultalöydöt ja niitä seurannut kaivostoiminta enteilivät huonoja aikoja eteläisille cheyenneille. Arapahojen tavoin he joutuivat luopumaan suurista maa-alueista. Intiaanit eivät pysyneet heille osoitetulla Sand Creekin lähes riistattomalla alueella vaan metsästivät reservaattinsa ulkopuolella. Ravinnon niukkuus sai heidät ostamaan ja varastamaan ruokaa uudisasukkaiden vankkurikaravaaneista. Coloradon kuvernööri John Evans päätti korjata syntyneen ongelman hävittämällä intiaanit. Hän turvautui metodistikirkon puheenjohtajaan ja armeijan everstiin John M. Chivingtoniin.


title: Cheyennet

text: Lokakuussa 1864 amerikkalaisten sotilaiden iskun kohteeksi valittiin Sand Creekin cheyennien reservaatti. Hyökkääjät kuuluivat Chivingtonin joukkoihin, joita oli värvätty Detroitissa pitämällä julkisesti esillä cheyennien surmaamaa valkoista perhettä. Coloradon sotilaat surmasivat 133–300 cheyenneä (arviot kaatuneista vaihtelevat) ja silpoivat nämä erittäin julmasti. Samalla surmattiin myös maineikas sotapäällikkö mutta vanhoilla päivillään rauhan kannattajaksi muuttunut Valkoinen Antilooppi. Virallisessa selonteossaan Chivington kertoi ampuneensa 400–500 soturia, ja sama luku ilmoitettiin myöhemmin sanomalehdissä.


title: Cheyennet

text: Denverin kaduilla Chivingtonia juhlittiin kahden viikon ajan suurena Sand Creekin "taistelun" sankarina. Huhut humalaisista sotilaista teurastamassa puoluskyvyttömiä naisia ja lapsia käänsivät kuitenkin yleiset mielipiteet Chivingtonia vastaan, ja kongressi päätti laittaa Sand Creekin massamurhan tutkimusten alle. Vuonna 1865 Chivington pakotettiin eroamaan Coloradon miliisistä ja jättämään politiikka.


title: Cheyennet

text: Tiedon leviäminen Sand Creekin tapahtumista käänsi paitsi cheyennet, myös muut heimot uudisasukkaita vastaan. Cheyennien koirasotilaat, johtajinaan Iso Härkä ja Valkoinen Hevonen, omaksuivat jatkuvan häirintäpolitiikan Coloradoa ja Kansasia vastaan. Intiaanit hyökkäilivät vaunukaravaaneihin, sotilaallisiin etuvartioasemiin ja rancheille, ja polttivat Julesburgin pikkukaupungin. Kesällä 1867 koko Denverin kaupunki oli eristetyssä tilassa, kun cheyennet ja heidän liittolaisensa järjestivät kostoiskuja Sand Creekin kaatuneitten puolesta. Yhdysvaltain senaatti puuttui asiaan nimittämällä kenraali William T. Shermanin johtamaan intiaanipolitiikkaa ja tukahduttamaan väkivallan.


title: Cheyennet

text: Vuonna 1868 Washita-joen taistelussa Yhdysvaltojen armeija kävi everstiluutnantti George Armstrong Custerin johdolla reservaatissa eläneiden rauhanomaisten cheyennien kimppuun; 103 intiaania surmattiin, enimmäkseen naisia ja lapsia. Surmattujen joukossa oli myös päällikkö Musta Kattila, joka oli selvinnyt hengissä Sand Creekistä ja oli yrittänyt kaikesta huolimatta elää rauhassa valkoisten kanssa.


title: Cheyennet

text: ""Kerran ajattelin olevani ainoa mies joka pysyisi itsepintaisesti valkoisen miehen ystävänä. Mutta nyt kun he ovat tulleet ja ryöstäneet majamme, hevosemme ja kaiken muun niin minut enää vaikea uskoa valkoiseen mieheen"". (cheyenne päällikkö Musta Kattila, kuoli Washita-joen verilöylyssä talvella 1868)


title: Cheyennet

text: Washitan tapausten jälkeen cheyennet vetäytyivät Coloradosta ja Kansasista. Eteläiset cheyennet asetettiin 1869 reservaattiin Oklahoman länsiosiin. He eivät luopuneet vastarinnasta Yhdysvaltoja vastaan vaan tukivat comancheja ja kiowia näiden monissa sodissa Texasia vastaan. Pohjoinen kansanosa, joka asui vapaana Nebraskan ympäristössä, osallistui lakotojen rinnalla Istuvan Härän sotiin Wyomingissa ja Montanassa.


title: Cheyennet

text: Vuonna 1876 käytyä Little Bighornin taistelua edeltävinä viikkoina cheyennet, lakotat ja arapahot keräsivät yhteen leiriin yli 10 000 intiaania, joista arviolta 4 000 oli sotureita. Tämä intiaanileiri oli pohjoisamerikkalaisten alkuperäiskansojen suurin yhteenliittoutuma ennen reservaatteihin siirtoja. Liittouman päätarkoitus oli estää valkoisten tunkeutuminen Black Hillsiin, joka oli lakotojen pyhä paikka. Tuleva taistelu jäi historiaan Little Bighornin verilöylynä missä George A. Custerin joukot tuhottiin viimeiseen mieheen. Washita-joen verilöylystä ja Little Big hornin taistelusta on tehty myöhemmin useita elokuvia, joista ehkä vaikuttavimpia ovat vanhemmista teoksista "Little Big Man" (1970) ja uudemmista "Son of the Morningstar" (1991). Cheyennien panos tuhoisassa rynnäkössä oli aika vahva. Heidän päällikkönsä Pieni Susi, Valkoinen Härkä, Kaksi Kuuta ja Tylsä Veitsi joukkoineen osallistuivat aktiivisesti sotaan, kunnes lopulta antautuivat sotilaille.


title: Cheyennet

text: Vuosina 1876–1877 suurin osa pohjoisia cheyennejä pakotettiin siirtymään reservaattiin Oklahomaan. Vain pieni ryhmä heistä sai jäädä eteläiseen Dakotaan. Montanaan jääneet 200 Kahden Kuun alaista soturia värväytyivät eversti Nelsonin taisteluosaston tiedustelijoiksi Yhdysvaltain joukkoihin nez percé -intiaaneja vastaan.


title: Cheyennet

text: Pohjoiset cheyennet pakenivat Oklahomasta syyskuussa 1878. Riistan vähyys ja veden niukkuus olivat suurimmat päätökseen vaikuttaneet tekijät. Hallituksen tarjoamat ruoka-annokset eivät riittäneet poistamaan nälkää, ja malaria koetteli muiden tautien ohella nälkiintyneitä intiaaneja Cheyenneille alun perin luvattu mahdollisuus reservaattielämään omilla maillaan pohjoisilla tasangoilla oli osoittautunut yhdeksi monista Yhdysvaltain esittämistä katteettomista lupauksista. Samana syksynä 297 cheyenneä, joukossa naisia ja lapsia, jätti tiipiinsä tyhjilleen. Pakolaisten johdossa olivat monissa sodissa karaistuneet päälliköt Tylsä Veitsi ja Pieni Susi. He halusivat johtaa kansansa kaukaiseen Montanaan mielessään pelko siitä, että kansa tuhoutuisi Oklahomassa. Edessä olevan matkan pituus oli liki 2 000 kilometriä, eikä hevosia riittänyt kuin osalle pakolaisista .


title: Cheyennet

text: Cheyennejä takaa ajanut Yhdysvaltojen ratsuväki saavutti heidät erämaassa. Poteroihin kaivautuneet cheyennet saivat kivääritulellaan takaa-ajajat vetäytymään. Tämän jälkeen pakolaiset onnistuivat siirtymään Kansasin läpi Nebraskaan. Paon aikana cheyennet varastivat ruokaa ja hevosia uudisasukkailta. Talven lähestyessä intiaanit jakaantuivat kahdeksi eri ryhmäksi kummankin päällikön alaisuudessa. Osa menehtyi lumeen ja kylmyyteen, mutta useimmat selvisivät talven yli. Pienen Suden johtama joukko saapui Montanaan maaliskuussa seuraavana vuonna. Täällä he liittyivät Kahden Kuun johtamiin cheyennesotureihin, jotka olivat taistelleet eversti Nelsonin joukoissa.


title: Cheyennet

text: Tylsän Veitsen alaisuuteen jääneet cheyennet joutuivat ennen talvea Nebraskassa Yhdysvaltain sotajoukkojen vangitsemiksi. Vangitut cheyennet kieltäytyivät palaamaan takaisin Oklahomaan. Sotilasjoukkojen komentaja otatti intiaaneilta aseet ja teljetytti heidät Fort Robinsonin linnakkeessa olevaan jääkylmään makasiiniin ilman ruokaa ja juomaa. Teolla oli traaginen seuraus. Cheyennien joukossa olevista lapsista osa jäätyi kuoliaaksi. Tämä sai intiaanit kokoamaan piilottamansa tuliaseet, ja he onnistuivat murtautumaan ulos parakista. Pakomatka lumen peittämille preerioille päättyi kuitenkin melko lyhyeen. Takaa-ajoon rynnänneet Yhdysvaltain sotilaat avasivat tulen pakenevien cheyennien joukkoon. Moni cheyenne menetti henkensä sotilaiden luotien kaataessa heidät lumen keskelle. Kaatuneiden joukossa oli Tylsän Veitsen tytär. Pakoon päässeiden jälkiä oli helppo seurata lumeen jääneiden verijälkien perusteella. Haavoittuneet, pakkasen ja nälän näännyttämät cheyennet otettiin kiinni talviselta preerialta. Päällikkö Tylsä Veitsi pääsi vaimonsa, poikansa ja joidenkin sukulaistensa kera pakenemaan Punaisen Pilven reservaattiin, jossa heidät pidätettiin.


title: Cheyennet

text: Tämä tragedia ravisteli voimakkaasti Yhdysvaltain hallitusta, kun tieto tapahtumista päätyi sanomalehtiin eri puolilla maata. Yleinen mielipide kääntyi nopeasti intiaanien puolelle, ja tekoa pyrittiin hyvittämään. Pohjoisille cheyenneille perustettiin oma reservaatti Montanaan, jonne siirtyi myöhemmin myös Oklahomaan jäänyt kansanosa tästä cheyennien haarasta.


title: Cheyennet

text: Vuoden 2004 väestönlaskennassa saatiin tulokseksi runsaat 15 000 cheyenneä. Etelän cheyennet asuvat yhdessä eteläisten arapahojen kanssa Oklahoman keskiosissa. Pohjoinen kansanosa elää Kaakkois-Montanassa. Yhdysvallat on tehnyt parhaansa muuttaakseen cheyennet yksinomaan englanninkieliseksi väestöryhmäksi, mutta he ovat tästä huolimatta onnistuneet säilyttämään oman kielensä. Omasta uskonnostaan useimmat cheyennet luopuivat ja siirtyivät peyotismin kannattajiksi, joka on saanut sijaa monien Pohjois-Amerikan intiaaniheimojen keskuudessa. Vuonna 1992 Yhdysvaltain senaattiin valittu Ben Nighthorse Campbell oli ensimmäinen intiaanisenaattori vuoden 1932 jälkeen. Poliittisella urallaan Campbell keskittyi moniin intiaanikysymyksiin, ja Sand Creekin verilöylyn kansallinen muistomerkki pystytettiin hänen aloitteestaan.


title: Cheyennet

text: Nyttemmin cheyennet ovat onnistuneet elvyttämään vanhaa kulttuuriaan. He ovat lakotojen tavoin uudelleen ryhtyneet harjoittamaan aurinkotanssia, joka pidetään "Uuden elämän majassa". Vuonna 2010 pohjoiset cheyennet järjestivät tasankointiaanien viittomakielen taitajille ja siitä kiinnostuneille kielenopiskelijoille konferenssin reservaatissaan Montanassa.


title: Cheyennet

text: Minnesotassa asuessaan cheyennien on arveltu olleen suurimmaksi osaksi maanviljelijöitä kuten ympäristön muidenkin heimojen, viljellen papua, maissia ja tupakkaa. Ensimmäinen havainto cheyenneistä on vuodelta 1680, jolloin joukko heidän kansansa edustajia oli vieraillut Illinois’n alueelle rakennetussa ranskalaisten linnakkeessa Fort Chevecouerissa. Cheyennet, joita oli kutsuttu nimellä "Chaa", olivat kertoneet asuvansa suuren joen laaksoissa, jossa oli paljon majavia sekä muita turkiseläimiä. Tasankojen merkkikielessä ranskalaiset tulkitsivat väärin cheyennien tapaa esitellä itsensä. Oikealla etusormella tehdyt perättäiset nopeat vedot vasempaan käteen eivät tarkoittaneet sormien eikä käden silpomista, vaan ne kuvasivat juovikkaita nuolia, jolla nimellä cheyennet tunnettiin shoshonien, hidatsojen ja comanchien keskuudessa, viitaten heidän vanhaan mieltymykseensä siivittää nuolensa kalkkunan sulilla tai höyhenillä.


title: Cheyennet

text: Cheyennet olivat pitkäkasvuisia, ja eurooppalaisten on kerrottu ihailleen heidän komeuttaan. Naisilla oli säännölliset piirteet ja heitä kuvailtiin kauniiksi. Naisilla oli paljon arvovaltaa kansansa keskuudessa, mutta heiltä vaadittiin myös moitteetonta siveyttä. Cheyennit koostuivat monista pienistä heimoista.


title: Cheyennet

text: Cheyennien alkuperäinen asumus oli vigvami. Myöhemmin he omivat muista kulttuureista sekä maamajan, että tiipiin käytön. Elämä kylissä alkoi varhain aamuisin. Jo ennen auringonnousua ryhdyttiin valmistelemaan tulevaa päivää. Kun naiset kantoivat vettä läheisistä puroista, miehet ja pojat kävivät aamuisella uinnilla. Talvisin hypättiin avantoon.


title: Cheyennet

text: Aamupäivällä leirit ja kylät olivat jo täynnä elämää naisten tehdessä ruokaa ja poikien noutaessa hevoset laitumilta. Ruokailun jälkeen keräännyttiin ympyrään kuuntelemaan itkijänaisen joka-aamuiset rukoukset. Hänen lopetettuaan niin miehet, naiset kuin lapsetkin olivat vapaita poistumaan päivittäisten askareittensa pariin. Lasten leikkiessä kylien läheisyydessä naiset huolehtivat asunnoista ja kerääntyivät ryhmissä metsiin marjastamaan tai keräämään yrttejä ja karsimaan puista kuolleet oksat. Nuoret miehet kehittivät henkilökohtaisia taitojaan tai kokoontuivat vanhojen viisaiden miesten ympärille kuuntelemaan näiden tarinoita kansansa historiasta ja vanhoista perinteistä. Hämärän tullen alkoi yleinen hälinä. Lääkemiehet lukivat ääneen loitsuja majoissaan, rakastuneet pojat soittivat harppujaan kylän laidoilla, ja monista tiipiistä kantautui laulua ja rummutusta nuorten cheyennien sosiaalisen kanssakäymisen merkiksi.


title: Cheyennet

text: Cheyennien suullisen perimätiedon mukaan rikokset kuten murhat ja varkaudet olivat yleisiä heidän oman kansansa keskuudessa varhaisina aikoina. Poistaakseen tämän epäjärjestyksen ja kaaoksen cheyennien kulttuurisankari Makea Rohto teki matkan Black Hillsiin eli Mustille vuorille nykyiseen Etelä-Dakotaan keskustellakseen heidän korkeimman Jumalansa "Maiyunin" kanssa. Palatessaan vuorilta kansansa pariin Makealla rohdolla oli mukanaan valmis ratkaisumalli sosiaalisten ongelmien poistamiseksi cheyennien keskuudesta. Ensin koottiin heimoneuvosto, joka muodostui neljästäkymmenestäneljästä kyläkuntien päälliköstä. Sen jälkeen valittiin kuusi soturiseuraa, joiden johtajilla oli suurin päätösvalta neuvostossa. Seurojen nimet olivat "Woksihitaneo" (kettumiehet), "Mahohivas" (Punaiset kilvet), "Hotamimasaw" (Hullut koirat), "Himoiyoqis" (Kierot keihäät), "Konianutqio" (Susisoturit) ja myöhemmin perustettu "Hotamitaneo" (koirasotilaat). Seurojen välillä esiintyi keskinäistä kilpailua sotilaallisten taitojen näyttämisessä.


title: Cheyennet

text: Arvostetuimpaan asemaan nousi koirasoturien seura, jonka tehtäviin kuului alun perin kurin ja järjestyksen ylläpito niin metsästys- kuin sotaretkilläkin. Kurinpito oli ankaraa. Sääntöjä rikkonut soturi saatettiin piestä jopa raajarikoksi. Cheyennien sisäiset riitaisuudet vähenivät merkittävästi, ja kunnioitus ja pelko koirasotureita kohtaan kasvoi. He eivät tyytyneet toimimaan vain omien kyliensä vahtikoirina vaan hankkivat pelottavan maineen myös Yhdysvaltain armeijan silmissä monissa sodissaan näitä vastaan. Koirasotilaat olivat yksi neljästä cheyennien alkuperäisestä soturiseurasta.


title: Cheyennet

text: Vuosittain eri cheyennekylissä valittiin neljä uljainta koirasotilasta, jotka tekivät itsemurhalupauksen ja olivat valmiit kuolemaan kansansa puolesta suojellessaan näitä vihollisilta. Nämä neljä valittua saivat taisteluissa kantaa olkapäällään "koiranhihnaksi" kutsuttua parkitusta nahasta valmistettua kolmisen metriä pitkää köyttä, jonka päässä oli piikki. Taistelutilanteessa nämä valitut soturit iskivät piikin maahan ja jäivät hihnaan sidottuina paikoilleen suojelemaan toveriensa pakenemista ilman peräytymisen mahdollisuutta. Hän sai irrottaa koukun vain jos muut olivat päässeet turvaan viholliselta tai toinen koirasoturi irrotti hänet.


title: Cheyennet

text: Koirasotilaiden sodissa saavuttama menestys ja sen mukana tullut vaikutusvalta johti siihen, että cheyennien päälliköt antoivat heille oikeuden itsenäisiin päätöksiin sodan ja rauhan asioissa. Lisätäkseen sotilaallista voimaansa koirasotilaat värväsivät uusia jäseniä cheyennien muista soturiseuroista. Heidän "levoton ja sotaisa verensä" veti puoleensa myös muiden heimojen nuoria pelottomia sotureita ja kaikkia niitä, jotka olivat valinneet sodan ainoaksi keinokseen vastatakseen kansallisiin kriiseihin.


title: Cheyennet

text: Koirasotilaiden saavuttama arvostus on säilynyt cheyennien keskuudessa näihin päiviin asti. 1900-luvun aikana heitä oli mukana molemmissa maailmansodissa samoin kuin Vietnamin sodassa ja Persianlahden sodassa. Cheyenneille ja muille tasankointiaaneille ensimmäinen maailmansota merkitsi nuorille miehille pääsyä sotiin. He saivat syyn elvyttää vanhat soturiseurat ja mahdollisuuden nousta arvostuksessa vanhojen soturien tasolle. Valkoiset eivät ymmärtäneet, mistä intiaanien sotaperinteessä oli kyse, mutta he hyödynsivät tätä värvätessään intiaaneja sotiin. Yksiköiden komentajat lähettivät nämä poikkeuksellisia sotataitoja vaativiin tehtäviin. Cheyennien koirasotilaat edustivat tällaista ryhmää. Sodassa joko kuoltiin tai palattiin sankarina.


title: Cheyennet

text: Cheyenneillä oli kaikkiaan kolme erillistä suurta juhlaa. Uuden elämän juhla vastasi tasankointiaanien aurinkotanssia. Pyhille nuolille oli omat juhlamenonsa, samoin pidettiin riittejä pyhän biisonipäähineen kunniaksi. Viimeksi mainittu tilaisuus päättyi suureen biisoninajoon, johon osallistui paljon väkeä. Näistä seremonioista vain pyhien nuolien juhla kuului alkuperäisenä cheyennien omaan kulttuuriin, kahden muun tullessa heihin liittyneiltä sutaioilta.


title: Newcombin paradoksi

text: Newcombin paradoksi on nimetty keksijänsä, fyysikko William Newcombin mukaan. Sen teki tunnetuksi filosofi Robert Nozick.


title: Newcombin paradoksi

text: Paradoksi kuuluu seuraavasti: Mahtiolento toisesta galaksin osasta antaa sinulle kaksi laatikkoa: ensimmäinen on auki ja toinen suljettu. Avoimessa laatikossa on tuhannen dollarin seteli. Suljetussa laatikossa on joko miljoona dollaria tai ei mitään. Saat valita joko molemmat laatikot tai pelkän suljetun laatikon.


title: Newcombin paradoksi

text: Olento on kykenevä ennustamaan hyvin luotettavasti, mitä kuka tahansa ihminen päättää tehdä. Jos päätät ottaa pelkän avaamattoman laatikon, laittaa hän siihen miljoonan; jos päätät ottaa molemmat, jää laatikko tyhjäksi. Koe on toistettu 999 ihmisellä eikä lahjoittaja ole vielä kertaakaan erehtynyt.


title: Newcombin paradoksi

text: Toisaalta todisteet osoittavat, että jos otat pelkän suljetun laatikon, saat miljoona dollaria, ja jos otat molemmat, saat tuhat. Olisi typerää ottaa molemmat. Toisaalta jo joutuessasi valinnan eteen, on suljetussa laatikossa valmiiksi joko miljoona, tai sitten ei. Oli suljettu laatikko tyhjä tai ei, ansaitset kummassakin tapauksessa tuhat dollaria enemmän kuin muuten.


title: Tiukka

text: Tiukka () oli Pohjanmaalla sijainnut Suomen kunta, joka nykyisin on osa Kristiinankaupunkia. Ennen vuotta 1919 sen nimi olikin "Kristiinankaupungin maalaiskunta" (). Tiukan naapurikunnat olivat Karijoki, Kristiinankaupunki, Lapväärtti, Närpiö ja Teuva.


title: Tiukka

text: Vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan 90 prosenttia Tiukan asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia.


title: Tiukka

text: Tiukan vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers ja se vahvistettiin vuonna 1969.


title: Tiukka

text: Vanhoista asiakirjoista löytyvät muodot: "Tobbe de Tinka" t. "Tiuka" (1303), "Tiocko", "Tyocko" (1546), "Tiokkoo" (1553), "Tiockio" (1571), "Tiukan kylässä" (1879), "Tiukka" (1923). T. E. Karsten on pitänyt nimeä alun perin joennimenä ("Tjöck-å") ja antanut alkuosalle kaksi mahdollista selitystä, joko "leveä" tai "hidas". Lars Huldén on kuitenkin pitänyt uskottavampana, että nimi on alkuaan yksiosainen ja henkilönimitaustainen, mahdollisesti suomalainen "Teukku". Nimellä saattaa olla myös yhteys naapurikunnan Teuvan nimeen. Suomenkielistä rinnakkaismuotoa "Tiukka" on käytetty ensin kylän, sittemmin myös rautatieaseman ja kunnan nimenä.


title: Tiukka

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Tiukan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.


title: Tiukka

text: Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Tiukassa ei ollut lainkaan taajamia. Vuonna 1960 Tiukassa oli yksi taajama, 207 asukkaan Puskamarkki, joka lakkasi olemasta taajama vuonna 1970.


title: Uudenkaarlepyyn maalaiskunta

text: Uudenkaarlepyyn maalaiskunta (, lyhenne Uudenkaarlepyyn mlk) oli Pohjanmaalla sijainnut Suomen kunta. Maalaiskunta lakkautettiin 1. tammikuuta 1975, kun Uudenkaarlepyyn mlk, Munsala ja Jepua liittyivät Uudenkaarlepyyn kaupunkiin. Uudenkaarlepyyn maalaiskunnan naapurikunnat olivat Jepua, Munsala, Pietarsaaren maalaiskunta, Purmo ja Uudenkaarlepyyn kaupunki.


title: Uudenkaarlepyyn maalaiskunta

text: Vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan 91,7 prosenttia Uudenkaarlepyyn maalaiskunnan asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia.


title: Uudenkaarlepyyn maalaiskunta

text: Lapuanjoen suun seutu on tehdyistä muinaislöydöistä päätellen asutettu myöhemmin kuin Kyrönjoen ja Ähtävänjoen seudut. Kuitenkin jo esihistoriallisena aikana myös Lapuanjoen suuhun on rakennettu patoja kalanpyyntiä varten ja pyydetty hylkeitä Perämereltä. Pysyvää asutusta joen varteen muodostui keskiajalla. Vuoden 1550 maakirjan mukaan joen suussa sijainneessa Lepon kylässä oli 33, Soklotin kylässä 28 ja Kovjoella seitsemän taloa.


title: Uudenkaarlepyyn maalaiskunta

text: Uusikaarlepyy muodostettiin osista Pietarsaaren ja Vöyrin pitäjiä vuonna 1607. Kuningas Kustaa II Aadolf määräsi vuonna 1617 Lepon kylään perustettavaksi kaupungin, ja Uusikaarlepyy sai kaupunkioikeudet vuonna 1620. Vuonna 1750 Uudenkaarlepyyn pitäjässä oli 110 taloa, ja sata vuotta myöhemmin alueella oli 753 taloa ja 458 torppaa. Huomattavia maatiloja ovat olleet Juthbacka ja Kuddnäs, joista jälkimmäisen omisti vuodesta 1817 lähtien piirilääkäri ja kuuluisa muinaisrunojen kerääjä Zacharias Topelius vanhempi. Kuddnäsissä syntyi vuonna 1818 kirjailija ja runoilija Zachris Topelius, joka sai aiheet moniin runoihinsa ja satuihinsa tästä ympäristöstä. Kuddnäs toimi myöhemmin vanhainkotina, mutta se muutettiin museoksi vuonna 1934.


title: Uudenkaarlepyyn maalaiskunta

text: Suomen sodan aikana Uusikaarlepyy kärsi raskaasta sotaväen majoitusvelvollisuudesta ja joutui myös taistelunäyttämöksi. Syyskuussa 1808 paikkakunnalla käytiin Juuttaan taistelu. Taistelupaikalle pystytettiin muistomerkki vuonna 1885.


title: Uudenkaarlepyyn maalaiskunta

text: Uudenkaarlepyyn maalaiskunnan kautta rakennettu Oulun rata avattiin liikenteelle vuonna 1886. Maalaiskunnan alueelle lähelle Kovjoen kylää perustettiin Kovjoen rautatieasema, josta rakennettiin yksityinen kapearaiteinen (600 mm) rautatie Uudenkaarlepyyn kaupunkiin vuonna 1903. Tämä rata purettiin kuitenkin jo vuonna 1916. Vuosina 1948–1949 rakennettiin Kovjoelta Uuteenkaarlepyyhyn uusi normaaliraiteinen rautatie. Henkilöliikenne lopetettiin tälläkin radalla jo vuonna 1956. Tavaraliikenne lakkautettiin vuonna 1982 ja Uudenkaarlepyyn rata purettiin vuoden 1983 aikana. Myös henkilöliikenne Kovjoen asemalla lopetettiin vuonna 1983.


title: Uudenkaarlepyyn maalaiskunta

text: Uudenkaarlepyyn maalaiskunnan asukkaiden pääelinkeinoina olivat pitkään maa- ja metsätalous sekä kalastus, mutta 1960-luvulta lähtien uudeksi tärkeäksi tulonlähteeksi muodostui turkistarhaus. Esimerkiksi Soklotin kylässä oli 1970-luvulla useita kymmeniä tarhoja. Alkutuotannon työllistävän vaikutuksen vähentyessä suuri osa väestöstä siirtyi Ruotsiin. 1900-luvun ensimmäisillä vuosikymmenillä vaikutti voimakas siirtolaisuus Amerikkaan.