title: Päiväkotitoiminta Suomessa

text: Hanna Rothman ja Elisabeth Alander perustivat yhdessä vuonna 1888 (1890?) Helsinkiin Pestalozzi-Fröbel-Hausin mallin mukaisen Sörnäisten kansanlastentarhan Ebenerserkodin, Itäisen Viertotien eli nykyisen Hämeentien varrelle. Samanaikaisesti aloitettiin lastenhoitajien koulutus, johon ensimmäisenä lukuvuonna osallistui neljä oppilasta. Vuonna 1892 kansanlastentarhan yhteydessä alkoi lastentarhankasvattajatarkurssi, jota voidaan pitää suomalaisten lastentarhanopettajakoulutuksen alkusysäyksenä. Pääsyvaatimuksena kurssille oli tyttökoulun päästötodistus, kurssi kesti yhden vuoden ja se oli ruotsinkielinen. Vuonna 1896 kurssi pidennettiin kaksivuotiseksi. Vuonna 1905 alkoi ruotsinkielisen lastentarhankasvattajatarkurssin rinnalla ensimmäinen suomenkielinen kurssi. 1900-luvun vaihteeseen mennessä avattiin uusia lastentarhoja myös Turkuun, Poriin, Vaasaan, Kuopioon, Kotkaan ja Viipuriin. Vuonna 1908 Ebeneserkodin lastenkasvattajatarkurssit muuttuivat lastentarhaseminaariksi. Vuonna 1920 oli eri puolilla Suomea toiminnassa jo noin 80 lastentarhaa, joissa oli yhteensä noin 6 000 lasta.


title: Päiväkotitoiminta Suomessa

text: Vuonna 1924 lastentarhat siirrettiin kouluhallituksen alaisuudesta sosiaaliministeriön alaisiksi. Lastentarhojen toiminta perustui 1920-luvulta lähtien lakiin lastentarhojen valtionavusta (1927), jonka mukaan se kohdistui kolmen ja seitsemän ikävuoden välillä olleisiin lapsiin. Vuoden 1936 lastensuojelulaki velvoitti kunnat perustamaan ja ylläpitämään kotikasvatusta tukevia ja täydentäviä laitoksia tai avustamaan yksityisten perustamia ja ylläpitämiä vastaavia laitoksia, mikä merkitsi kuntien osalta lastentarhoja laajempaa toimintaa. Ebeneserkodin lastentarhaseminaarista valmistui sen 50 ensimmäisen toimintavuoden aikana hieman yli 800 lastentarhanopettajaa.


title: Päiväkotitoiminta Suomessa

text: 1950-luvulta lähtien alettiin perustaa erityislastentarhoja psyykkisesti poikkeaville ja eri tavoin vammautuneille lapsille. Kunnallisten lastentarhojen ja -seimien rinnalla toimi yksityisiä leikkikouluja ja seurakuntien päiväkerhoja. Vuoteen 1960 mennessä päivähoitolaitosten määrä oli Suomessa kasvanut jo yli neljäänsataan, joista lastentarhoja oli noin 250 ja lastenseimiä 175. Kymmenen vuotta myöhemmin Suomessa oli noin 450 lastentarhaa ja yli 250 lastenseimeä ja päiväkotia. Vuonna 1973 tuli voimaan erityinen lasten päivähoitolaki.


title: Päiväkotitoiminta Suomessa

text: Tärkeitä henkilöitä


title: Päiväkotitoiminta Suomessa

text: Päiväkotien toiminnan painotukset ja taustayhteisöt vaihtelevat. Suomessa suurin osa päiväkodeista on yhteiskunnan palvelua perheille, osa yksityisiä. Tausta-aatteena voi olla esimerkiksi montessori- tai steinerpedagogiikka. Päiväkotien yhteydessä toimii usein myös esikoulu. Päiväkodeissa voidaan järjestää myös kielikylpyjä eri kielillä. Suomalaisissa päiväkodeissa tehdään nykyään varhaiskasvatussuunnitelma eli vasu, ja jokaisen lapsen vanhempien kanssa käydään vuosittain kasvatuskeskustelut.


title: Päiväkotitoiminta Suomessa

text: Lapsen päivä päiväkodissa koostuu leikistä, jota toteutetaan sekä vapaana leikkinä että ohjattuna toimintana. Aamupala, lounas ja välipala kuuluvat lapsen päivään päiväkodissa. Ulkoilukertoja on päivän mittaan yleensä kaksi, ja niiden väliin sijoittuu lepohetki. Erilaisia retkiä ja kulttuuritapahtumia toteutetaan päiväkodin toimintasuunnitelman mukaisesti. Jokaisessa päiväkodissa päivärytmi on hieman erilainen.


title: Päiväkotitoiminta Suomessa

text: Päiväkotien henkilöstöön kuuluu kasvatus- ja hoitohenkilöstöä. Päiväkotia johtaa päiväkodin johtaja, jolla tulee olla lastentarhanopettajan pätevyys. Päiväkodin opettajina toimivat lastentarhanopettajat, jotka saavat koulutuksensa joko yliopistossa tai ammattikorkeakoulussa. Lisäksi päiväkodissa työskentelee muun muassa lastenhoitajia (koulutuksena yleensä lähihoitaja), avustajia, keittiöhenkilöstöä ja siistijöitä. Myös päiväkotihenkilökunnan alhaisia palkkoja on arvosteltu tiedotusvälineissä viime aikoina.


title: Päiväkotitoiminta Suomessa

text: OECD-maista Suomessa on keskimääräistä suurempi varhaiskasvatuksen julkinen rahoitus ja korkein henkilöstömäärä alle 3-vuotiaille: vain neljä lasta yhtä aikuista kohden. Moitteita tulee siitä, että 3- ja 5-vuotiaista vain pieni osa on varhaiskasvatuksen piirissä, ja nuoria, etenkin miehiä, pitäisi houkutella alalle.


title: Päiväkotitoiminta Suomessa

text: Päiväkotihoito maksoi Suomessa keskimäärin 1 000 euroa kuukaudessa laskennallista lasta kohden (2010). Alle 3-vuotiaat vastaavat kahta laskennallista lasta.


title: Päiväkotitoiminta Suomessa

text: Isoissa kaupungeissa kotihoito maksoi 4 958 ja yksityisen hoidon tuki 5 353 euroa vuodessa lasta kohden, kunnalliset hoitomuodot noin tuplasti (9 449 – 11 184 euroa vuodessa) ilman vyörytyseriä eli osuuksiaan kuntien yleishallintomenoista. Yleensä vyörytyseriä ei esitetä vertailuissa.


title: Päiväkotitoiminta Suomessa

text: Suomessa toimii pieni määrä päivähoito-osuuskuntia. Vuonna 2014 ainoastaan yksi, Päiväkoti Pupula Karkkilassa, oli vanhempien omistama. Loput olivat työntekijöiden omistuksessa. Perustamisen motiivi on ollut työntekijöiden halu luoda itselleen työpaikka. Sen sijaan Ruotsissa vanhempien omistamat päiväkotiosuuskunnat ovat tavallisia: niitä on siellä yli tuhat. Perustaminen liittyy Ruotsissa 1990-luvulla vallinneeseen pulaan päiväkotipaikoista.


title: Caridea

text: Caridea on kymmenjalkaisten äyriäisten osalahko. Caridea-äyriäiset ovat katkarapuja, mutta katkaravuiksi kutsutaan muitakin, ulkoisesti samannäköisiä äyriäisryhmiä, joita samaan tapaan pyydystetään tai kasvatetaan ihmisravinnoksi. Caridea-osalahkoa sinänsä on kuitenkin joskus myös kutsuttu nimellä "katkaravut", ja muissa kielissä sen jäseniin on viitattu käsitteellä ”varsinaiset katkaravut” ("äkta räkor", "true shrimps").


title: Caridea

text: Katkarapujen ruumis on pitkänomainen, jokseenkin liereä tai vähän sivuilta litistynyt. Sitä luonnehtii vahva, lihaksikas pyrstöosa. Selkäkilpi (carapax) on suhteellisen pehmeä ja ohut, sen etureuna muodostaa usein sarvimaisen otsapiikin. Keskiruumiin jalat ovat ohuet, hämähäkkimäiset, takaruumiin (”ravunpyrstön”) raajat taas ovat sopeutuneet uimajaloiksi. Tuntosarvet ovat useimmiten pitkät; niiden tyvellä on levymäinen antennisuomu. Katkaravut useimmiten liikkuvat pohjan tuntumassa tai vesikasvillisuudessa.


title: Caridea

text: Caridea-katkaravut kuuluvat kymmenjalkaisten Pleocyemata-alalahkoon ja ovat läheisempää sukua esim. saman alalahkon hummereille ja taskuravuille kuin muille, Dendrobranchiata-alalahkoon kuuluville katkaravuille. Caridea-katkaravuilla on yksinkertaiset haarattomat kidukset ja ne hautovat muniaan pyrstönsä tyvessä.


title: Caridea

text: Caridea-osalahko jaetaan kuuteentoista yläheimoon, ja nämä edelleen heimoihin, sukuihin ja lajeihin, joita tunnetaan yli 3260 kappaletta. Suurimmat yläheimot ovat Palaemonoidea (971 lajia), Alpheoidea (963 lajia) ja Atyoidea (450 lajia).


title: Caridea

text: Suomen rannikoilla esiintyy alkuperäisenä kaksi noin kuusisenttiseksi kasvavaa katkarapulajia, hietakatkarapu ("Crangon crangon") sekä leväkatkarapu ("Palaemon adspersus"), joka elää Porin ja Pernajan välisellä alueella. Kolmas laji, sirokatkarapu ("Palaemon elegans") on vieraslaji, joka on levinnyt nopeasti etelärannikolle 2000-luvun alussa.


title: Caridea

text: Caridea-katkarapuja, samoin kuin muiden ryhmien katkarapuja, pyydystetään ja kasvatetaan merkittäviä määriä ihmisravinnoksi. Pohjois-Euroopassa tärkeimpiä lajeja ovat pohjankatkarapu ("Pandalus borealis") ja hietakatkarapu ("Crangon crangon"). Kaakkois-Aasiassa vesiviljelyssä tuotetaan suuria määriä makean veden "Macrobrachium"-katkarapuja.


title: Caridea

text: Akvaarioharrastuksessa suosittujen pienten makean veden harjarapujen (Atyidae) nimiksi on vahvistettu erilaisia harjarapuja ja sukarapuja, esimerkiksi siniharjarapu ja leväsukarapu ("Caridina japonica", ent. leväkatkarapu).


title: Caridea

text: Makea- ja murtovesiakvaarioissa pidetään myös "Macrobrachium"-suvun lajeja, esimerkiksi "Macrobrachium lanchesteri", "Macrobrachium pilimanus" ja "Macrobrachium assamense". Merivesiakvaarioissa ovat yleisiä "Lysmata"-suvun ravut, jotka kuuluvat puhdistajaravuiksikin kutsuttuun Hippolytidae-heimoon.


title: Kivihiili

text: Kivihiili on eloperäinen, kiteytymätön, pääasiassa hiiltä, happea ja vetyä sisältävä kivilaji. Sen merkitys historiallisesti ja nykyisin polttoaineena on niin huomattava, että hyvin usein sanalla "hiili" viitataan nimenomaan kivihiileen.


title: Kivihiili

text: Pääasiassa kivihiili sisältää hiiltä, happea ja vetyä, vähemmissä määrin rikkiä ja typpeä. Kivihiilessä on myös pienempiä määriä epäorgaanisia yhdisteitä, jotka poltettaessa muodostavat tuhkaa. Hapettomassa tilassa kuumennettaessa kivihiilestä irtoaa tervaa, nesteitä ja kaasuja, ja jäljelle jää koksia.


title: Kivihiili

text: Kivihiilen sisältämät yhdisteet ovat moninaisia, eikä niistä voida antaa lyhyttä, kattavaa kuvausta. Merkittäviä kivihiilen yhdisteitä ovat bentseenirenkaat ja niiden johdannaiset, joissa vety, happi, typpi ja rikki ovat kiinnittyneinä hiiliatomien muodostamaan rankaan. Typpi esiintyy kivihiilessä orgaanisina molekyyleinä. Rikkiä on myös epäorgaanisissa yhdisteissä, pääasiassa rautapyriittinä (FeS). Typpipitoisuus on yleensä kaikkiaan n. 0–10 %, rikkipitoisuus samoin.


title: Kivihiili

text: Mineraaliaines hiilessä koostuu tyypillisesti kaoliniitista, savesta, pyriitistä, kalsiitista ym. ja sisältää näin ollen piidioksidia, alumiinia, rautaa ja kalsiumia. Myös muita alkuaineita esiintyy vähäisiä määriä. Mineraaliaines on kivihiilessä yleensä kerroksina ja juonteina hiilipitoisemman materiaalin välissä.


title: Kivihiili

text: Kivihiilen hiilipitoisuus vaihtelee sen mukaan, kuinka vanhaa se on. Vanhimmat kerrostumat ovat antrasiittia, joka sisältää lähes puhdasta hiiltä. Varsinainen kivihiili on hiilipitoisuudeltaan antrasiittia pienempää. Ruskohiili on nuorinta kivihiiltä ja siinä hiilipitoisuus on alhaisin. Ruskohiiltä on kaikista maailman hiilivaroista noin puolet.


title: Kivihiili

text: Kivihiilen huokosissa on yleensä metaania, jota kivihiilikaivoksissa esiintyessään sanotaan myös kaivoskaasuksi. Se saattaa syttyä palamaan aiheuttaen onnettomuuksia.


title: Kivihiili

text: Kivihiilen synty pohjautuu hapettomissa oloissa tapahtuneeseen kovan paineen alaisiksi joutuneiden tulvien ja niiden tuomien lietteiden alle kasautuneiden muun muassa rehevien kortepuu-, lieko- ja saniais-prosessiin eli niiden muutoksiin. Tämä tapahtui pääasiassa kivihiilikaudella vallinneella lämpökaudella 350 miljoonaa vuotta sitten. Syntyprosessiin liittyy kosteikkojen pohjalla esiintynyt anaerobinen mikrobitoiminta, joka ajan kuluessa laski kosteuden osuutta materiaalissa kun hiilen pitoisuus samalla kasvoi. Syntyprosessin päävaiheet voi kuvata seuraavasti:


title: Kivihiili

text: Prosessin jokaisen vaiheen sisältämien ainesosasten esiintymiä maapallolla esiintyy nykyäänkin. Mitä pidemmälle prosessi on edennyt, sitä enemmän hiili on siinä kovettunut ja tiivistynyt. Polttoainekäyttöön louhitun hiilen laadun katsotaan olevan sitä korkeampi, mitä pidemmältä prosessia se on saatu.


title: Kivihiili

text: Kivihiilen palamistuotteista suurin osa on hiilidioksidia, joka on merkittävin ilmastonmuutokseen vaikuttava kasvihuonekaasu. Jos palaminen jää vaillinaiseksi, syntyy myös myrkyllistä hiilimonoksidia eli häkää, minkä lisäksi osa hiilestä leviää nokena ympäristöön. Lisäksi syntyy vedystä vettä ja rikistä rikkidioksidia. Rikkidioksidi reagoi herkästi veden kanssa muodostaen rikkihapoketta: SO + H0 ⇒ HSO. Se taas voi ilmassa helposti hapettua rikkihapoksi HSO. Ilmakehästä happo laskeutuu maahan kuivana laskeumana tai sadeveden mukana happosateina, jotka aiheuttavat vesistöjen ja maaperän happamoitumista.


title: Kivihiili

text: Muut kivihiilessä esiintyvät ainekset poistuvat palaessa suurelta osin pienhiukkasina ympäristöön, samoin siinä olevien orgaanisten yhdisteiden hajoamistuotteet. Osa näistä aineista on myrkyllisiä ja ympäristölle haitallisia.


title: Kivihiili

text: Teollisen mittakaavan voimalaitoksiin, joissa suurin osa kivihiilestä poltetaan, kannattaa rakentaa savukaasupuhdistimia, joilla rikkipäästöt saadaan vähennettyä alle viiteen prosenttiin puhdistamattomaan verrattuna.


title: Kivihiili

text: Kivihiili on ensimmäinen fossiilinen polttoaine, jota ihminen hyödynsi. 1700-luvun lopulla Englannissa kivihiili mahdollisti teollisen vallankumouksen. Kivihiilen myötä syntyi teollisuusalueita Englannin keskiosiin, Ruhrin alueelle ja Belgiaan, mikä levisi myös muualle Eurooppaan.


title: Kivihiili

text: Historiallisesti hiiltä on teollisuuslaitosten ulkopuolella käytetty merkittävästi liikennepolttoaineena laivoissa ja höyryvetureissa sekä lämmitykseen. Sitä on laajalti käytetty myös kaupunkikaasun valmistukseen, jota alkujaan käytettiin etupäässä valaistukseen (valokaasu), myöhemmin pääasiassa kaasuhelloissa.


title: Kivihiili

text: Nykyisin hiiltä poltetaan varsinkin voimaloissa, joista monet tuottavat sekä sähköä että kaukolämpöä. Hiiltä käytetään myös teräksen valmistuksessa. Suomessa käytetään paljon puolalaisia ja venäläisiä hiililaatuja.


title: Kivihiili

text: Koksi on kivihiilestä kuivatislaamalla valmistettu polttoaine. Koksi valmistetaan hiilestä kuumentamalla, jolloin kaasuuntuvat ja nesteytyvät aineet poistuvat siitä. Koksiin jää alkuaine hiili ja tuhkaa muodostavat kiinteät aineet. Koksin lisäksi kuivatislauksessa syntyy kivihiilitervaa, jota käytetään kemianteollisuuden raaka-aineena. Siitä valmistetaan kemikaaleja, synteettistä kumia sekä lääkkeitä.


title: Kivihiili

text: Energian kokonaistuotannosta hiilen osuus on noin neljännes. Energia-alan yhtiöiden yhdistyksen mukaan nykyisellä kulutuksella maailman tunnettujen kivihiilivarojen on arvioitu riittävän 200 vuotta.


title: Kivihiili

text:
Koko maailmassa on käytettävissä olevaa kivihiiltä yhteensä 847 488 000 000 tonnia.
Yksi tonni kivihiiltä sisältää noin 745 kg hiiltä. Siten ihmiskunnan ulottuvilla oleva kivihiilireservi sisältää
632 226 048 000 tonnia hiiltä.


title: Lemmenjuoma

text: Lemmenjuoma () on koominen kaksinäytöksinen ooppera, jonka on säveltänyt Gaetano Donizetti. Felice Romanin italiankielinen libretto perustuu Eugène Scriben teokseen "Le Philtre". Kantaesitys oli Teatro della Canobbianassa Milanossa vuonna 1832.


title: Lemmenjuoma

text:
"Lemmenjuoma" kuuluu oopperoiden vakio-ohjelmistoihin. Oopperaa esitetään paljon, ja siitä on olemassa lukuisia äänitteitä.
Nemorinon rooli kuuluu "bel canto" -tenorien kuuluisimpiin. Menestyksekkäitä Nemorinoja ovat olleet muun muassa Beniamino Gigli, Ferruccio Tagliavini, Luciano Pavarotti ja Juan Diego Flórez. Adinan roolin kuuluisia esittäjiä ovat olleet muun muassa Joan Sutherland, Kathleen Battle, Ruth Ann Swenson ja Anna Netrebko.


title: Lemmenjuoma

text: Ujo talonpoika Nemorino on rakastunut Adinaan, joka kuitenkin rakastaa Belcorea. Puoskari Dulcamara taivuttelee Nemorinon ostamaan pullon taikajuomaa ongelman ratkaisemiseksi, mutta pullo sisältää vain viiniä. Viinillä on suorastaan päinvastainen vaikutus, sillä humalapäissään Nemorino kohteleekin Adinaa nyt kuin ilmaa. Tästä närkästyneenä Adina lupaa kätensä Belcorelle ärsyttääkseen Nemorinoa.


title: Lemmenjuoma

text: Adinan ja Belcoren kihlajaisjuhlan aikana Nemorino hakeutuu jälleen tohtori Dulcamaran puheille. Tämä kuitenkin vaatii toisesta lemmenjuoma-annoksestaan käteistä, jota Nemorinolla ei ole. Hän liittyy pikaisesti Belcoren armeijaan tienatakseen rahaa voidakseen ostaa lisää lemmenjuomaa. Nemorino ei tiedä perineensä suuren summan rahaa, mutta kyläläiset tietävät. Kylän tytöt parveilevat Nemorinon ympärillä, mikä saa hänen vakuuttuneeksi lemmenjuoman tehosta. Kun Adina näkee tämän, hän päättää silkasta kateudesta ostaa Nemorinon vapaaksi armeijasta ja ottaa varmuuden vuoksi myös siemauksen ”lemmenjuomaa”. Nuori pari saa lopulta onnen. Tohtori Dulcamara poistuu kylästä myytyään vielä muutaman pullon taikajuomaa, joka selvästikin tuottaa paitsi rakkautta myös vaurautta.


title: Lemmenjuoma

text: Tampere-talossa vuonna 2006 esitetty Tuomas Parkkisen ohjaama versio oli sijoitettu Kuubaan. Uudisversiossa oli myös runsaasti viitteitä amerikkalaiseen kulttuuriin, viini oli esimerkiksi korvattu Coca-Colalla.


title: Nanumanga

text: Nanumanga tai Nanumaga on korallisaari Tuvalulla, Tyynellämerellä ja yksi maan kahdeksasta hallintoalueesta. Sen pinta-ala on noin 2,8 neliökilometriä, ja vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan siellä oli 481 asukasta. Saarella on kaksi kylää, Tonga ja Tokelau. Nanumangaa johtaa saarineuvosto ja sillä on kaksi paikkaa Tuvalun 15-paikkaisessa parlamentissa. Saarella on muun muassa kirkko ja sairaala.


title: Nanumanga

text: Nanumanga sijaitsee Tyynellämerellä, Tuvalun saarivaltion pohjoisosassa, noin 390 kilometriä Funafutista luoteeseen. Saaren pinta-ala on suunnilleen 2,8 neliökilometriä, ja se on soikean muotoinen. Sen pituus on noin 3 kilometriä, ja leveimmillään se on noin 1,5 kilometriä. Saari on vulkaanista alkuperää, ja sen pohjoisosassa sijaitsee Vaiatoa-niminen suolajärvi. Nanumangan eteläosissa on myös kaksi pienempää vesialuetta, Loto'aiga ja Haapai.


title: Nanumanga

text: Nanumangalla on trooppinen ilmasto, vuorokauden kuukausikeskilämpotila on noin 27–28 °C. Saaren keskimääräinen vuosittainen sademäärä on noin 2 600 millimetriä.


title: Nanumanga

text: Saaren eteläosissa on mangrovemetsää.


title: Nanumanga

text: Nanumangan pohjoispuolelta on löydetty merenalainen luola, jonka sisällä oli todisteita siitä, että saarella on asuttu yli 8 000 vuotta sitten.


title: Nanumanga

text: Ensimmäinen Nanumangan todistetusti löytänyt eurooppalainen oli espanjalainen kauppias Don Francisco Maurelle, joka löysi sen vuonna 5. toukokuuta 1781. Hän kutsui saarta nimellä "Isla del Cocal", mutta ei noussut saarella maihin.


title: Nanumanga

text: Vuonna 1880 Louis Becke saapui saarelle kauppiaaksi. Häntä ennen kauppiaana oli toiminut Tom de Wolf.


title: Nanumanga

text: Vuonna 1892 Nukufetau liitettiin muiden nykyään Tuvalulle kuuluvien atollien ja saarien lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan Gilbert- ja Ellicesaarten protektoraattiin, josta tuli vuonna 1916 siirtomaa. Nukufetausta tuli osa Tuvalua maan itsenäistyttyä vuonna 1978.


title: Nanumanga

text: Nanumangan saarella avattiin postitoimisto vuonna 1925.


title: Nanumanga

text: Vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan Nanumangalla oli 481 asukasta ja väestöntiheys oli 173 as./km². Vuonna 2002 saarella oli ollut 589 asukasta. Saaren väestönkasvu kymmenessä vuodessa oli -18,3 prosenttia, suurin väestönvähennys Tuvalun yhdeksästä saaresta. 1980-luvulla saaren väkiluku oli lähes 700. Suurin osa saaren väestöstä asuu sen länsiosissa kahdessa kylässä, Tokelaussa ja Tongassa, joissa molemmissa oli yli 200 asukasta vuonna 2012.


title: Nanumanga

text: Nanumangalla puhutaan pääasiassa tuvalun kielen pohjoistuvalun murretta.


title: Nanumanga

text: Suurin osa Nanumangan asukkaista kuuluu protestanttiseen Tuvalun kirkkoon. Atollilla on myös pieni Jehovan todistajien yhteisö ja muita pieniä uskonnollisia ryhmiä.


title: Korkki

text: Korkki on eräiden puuvartisten kasvien kuoren solukoista muodostunutta korkkisolukkokerrosta, joka sisältää yli puolet tilavuudestaan ilmaa. Korkkia tuotetaan etupäässä korkkitammesta. Suurin osa luonnonkorkista saadaan Portugalista, mutta myös Sardiniassa, Pohjois-Afrikassa, Espanjassa ja Ranskassa on korkkitammiviljelmiä.


title: Korkki

text: Korkkia käytetään mm. ääni- ja lämpöeristeenä, lattiamateriaalina, pelastusliiveissä ja pullojen sulkimina. Lisäksi siitä voi tehdä lompakoita, hattuja ja laukkuja. Portugalissa on tehdas, joka valmistaa pullonkorkkeja korkista. Nykyisin valmistetaan samanmuotoista tuotetta myös muovista. Synteettiset viinipullon korkit jäljittelevät perinteisen korkin ulkonäköä ja ominaisuuksia.


title: Korkki

text: 1600-luvulta lähtien 1800-luvulle asti käytettiin hiottuja lasitulppia, mutta niitä käytettäessä pullo usein hajosi tulppaa irrotettaessa. Merkittäviä keksintöjä, jotka edesauttoivat korkin yleistymistä olivat puristin, jolla korkin saattoi työntää melko syvälle pulloon, lieriön muotoinen pullo, joka voitiin asettaa kyljelleen sekä korkkiruuvi.


title: Korkki

text: Luonnonkorkki sopii viinin kypsyttämiseen sen sisältämän vettähylkivän suberiinin vuoksi, joka pitää nesteen pullon sisällä. Myös korkin kokoonpuristuvuus tekee siitä hyvän eristeen. Jos korkki on heikkolaatuinen ja siinä on paljon huokosia, sen sisään voi kuitenkin päästä viiniä ja ilmaa, mikä huonontaa viinin laatua. Ikääntyessään ja kuivuessaan korkki myös päästää etenkin reunoistaan entistä enemmän viiniä haihtumaan ja ilmaa pullon sisään.


title: Korkki

text: Viiniä pidempään varastoitaessa (15–20 vuotta) täytyy korkki vaihtaa uuteen, mikäli kypsyttämistä jatketaan, koska se on silloin haurastunut.


title: Korkki

text: Jos korkkiin on päässyt erään homesienen tuottamaa 2,4,6-trikloorianisolia eli TCA (CHClO), viinissä on "korkkivika" ja se on pilalla. Myös erilaiset bakteerit ja sieni-itiöt voivat aiheuttaa korkkivikoja. Noin 5–8 prosenttia kaikista viinipulloista on korkkivikaisia, minkä johdosta nykyisin levykorkit, puristekorkit, muovikorkit, kruunukorkit ja kierrekorkit ovat yleistyneet viinipullojen sulkimina.


title: Korkki

text: Luonnonkorkilla suljettu viinipullo avataan yleensä korkkiruuvilla. Jos korkki on rikkoutunut pullon kaulan sisään, sen voi irrottaa esimerkiksi korkkipihdeillä.


title: Tutuila

text: Tutuila on saari Tyynellämerellä. Se on Amerikan Samoan pääsaari. Tutuilassa sijaitsee Amerikan Samoan pääkaupunki Pago Pago. Saaren pinta-ala on noin 142 neliökilometriä ja arvioitu asukasluku noin 45 043 (1990). Saarella puhutaan pääasiassa samoan kieltä, mutta lähes kaikki ymmärtävät myös englantia.


title: Kromiitti

text: Kromiitti on mustanvälkehtivä spinelliryhmään kuuluva malmimineraali, jonka koostumus on FeCrO. Kromiitti on tärkein kromia sisältävistä mineraaleista. Se kuuluu ultraemäksisiin ja muodostuu syvällä magmasta. Kromiitti on ensimmäisiä magman jäähtyessä kiteytyviä mineraaleja. Sen kovuus Mohsin kovuusasteikolla on 5,5.


title: Kromiitti

text: Pelkistettäessä kromiittia hiilellä valokaariuunissa saadaan ferrokromia, josta voidaan valmistaa edelleen ruostumatonta terästä.


title: Pago Pago

text: Pago Pago on Amerikan Samoan pääkaupunki, jonka väkiluku oli 3 656 vuonna 2011. Se sijaitsee Amerikan Samoan pääsaarella Tutuilassa. Tärkeimmät elinkeinot ovat matkailu sekä tonnikalan kalastus ja jalostus. Kaupungissa on muun muassa satama, pari pankkia ja ruokakauppaa, museo ja Amerikan Samoan hallintovirastot. Puhutuin kieli on samoa, mutta lähes kaikki ymmärtävät myös englantia.


title: Pago Pago

text: Lonely Planetin opaskirjan mukaan Pago Pago on pikemminkin samannimisen sataman ympärillä oleva kokoelma kyliä kuin kaupunki. Pago Pago voi tarkoittaa sataman päässä olevaa pientä kylää, satamaa itsessään tai Pago Pagon ”kaupunkia”. Usein Pago Pagolla tarkoitetaan koko Tutuilan saarta, joskus jopa koko Amerikan Samoaa.


title: Pago Pago

text: Pago Pagon taajimpaan asutut alueet ovat sataman kaakkoispuolella sijaitsevat Fagatogo ja Utulei. Fagatogo on hallinnollinen keskus, jossa sijaitsee Fono (territorion senaatin ja edustajainhuoneen rakennus) ja museo.


title: Pago Pago

text: W. Somerset Maugham on kuvannut kaupunkia novellissa "Sade" (suomennos sisältyy kokoelmaan "Väräjävä lehti").


title: Malesian Grand Prix 2005

text: Vuoden 2005 Malesian Grand Prix oli Formula 1 -luokan osakilpailu, joka käytiin 18.–20. maaliskuuta 2005 Sepangin radalla Kuala Lumpurissa.


title: Malesian Grand Prix 2005

text: Renault'n Fernando Alonso voitti kilpailun ja siirtyi MM-pistejohtoon kuuden pisteen erolla tallikaveriinsa Giancarlo Fisichellaan.


title: Ruskohiili

text: Ruskohiili on energiasisällöltään vähäistä kivihiiltä. Ruskohiili on vanhoja turvekerrostumia, jotka päälle kerääntyneiden kerrostumien paineen vaikutuksesta ovat muuttuneet mustanruskeiksi, 50–75 prosenttia hiiltä sisältäväksi kivilajiksi. "Ligniitti" on ruskohiiltä, jossa voi erottaa selvästi puun rakenteen.


title: Ruskohiili

text: Suurin ligniitin louhija on Saksa, jossa myös suurin osuus sähköntuotannosta (24,9 %) tuotettiin ligniitillä vuonna 2009. Brandenburgin osavaltion ruskohiilialueella arvioidaan olevan ruskohiiltä ainakin seuraavaksi sadaksi vuodeksi.


title: Bahrainin Grand Prix 2005

text: Bahrainin Grand Prix 2005 oli Formula 1 -kauden 3. osakilpailu, joka ajettiin 1.–3. huhtikuuta 2005 Bahrain International Circuitin radalla.


title: Bahrainin Grand Prix 2005

text: Renault'n Fernando Alonso voitti kilpailun ja kasvatti MM-pistejohtonsa toiseksi nousseeseen Toyotan Jarno Trulliin 10 pisteeseen. Kimi Räikkönen otti kauden ensimmäisen palkintosijan sijoittumalla kolmanneksi.


title: Bahrainin Grand Prix 2005

text: "Lähde:"


title: Wasalandia

text: Wasalandia oli Vaasan Vaskiluodossa sijaitseva huvipuisto. Se avattiin vuonna 1988, ja se lopetti toimintansa vähäisen kävijämäärän vuoksi kesän 2015 jälkeen.


title: Wasalandia

text: Wasalandian omisti espanjalainen Aspro Ocio, S.A. vuonna 2007 ostamansa Puuharyhmä Oyj:n kautta. Sama yritys omistaa yli 30 huvipuistoa, esimerkiksi Tervakosken Puuhamaan. Wasalandia siirtyi Puuharyhmä Oyj:lle vuonna 2001 Vaasan kaupungilta, joka omisti huvipuiston Wasalandia Oy:n kautta. Myös Wasalandian kiinteistöt olivat Aspron omistuksessa. Huvipuiston maskotit olivat Walle- ja Walma-nalle.


title: Wasalandia

text: Vuonna 1985 perustettiin Vaasan matkailu Oy. Sen tarkoituksena oli edistää Vaasan matkailun kehitystä ja rakennuttaa Vaasaan huvipuisto. Vaasan matkailu Oy:n omisti Vaasan kaupunki. Sittemmin sen nimeksi vaihtui Wasalandia Oy. Sen kautta Vaasan kaupunki omisti myös uuden huvipuiston. Ensimmäisen kerran Wasalandian huvipuisto avasi ovensa 10. kesäkuuta vuonna 1988. Wasalandiassa oli laitteiden lisäksi myös muita aktiviteetteja, kuten pieneläintarha ja mahdollisuus poniratsastukseen. Wasalandia keräsi avajaisvuonnaan yli 200 000 kävijää. Samana vuonna Wasalandian kolmiulotteinen lasershow palkittiin kansainvälisesti ILDA:n vuoden parhaan uuden efektin palkinnolla.


title: Wasalandia

text: Huippuvuonna 1990 Wasalandiassa kävi yli 356 000 asiakasta. Vuodeksi 1991 Wasalandia sijoitti laitteisiin pari miljoonaa markkaa. Vaasan matkailu Oy:n toimitusjohtajana toimi tuolloin Markku Tikkala. Siitä eteenpäin puiston kävijämäärät kuitenkin laskivat lähes vuosittain, ja vuonna 1994 jäätiin alle 200 000 asiakkaaseen. Jo vuonna 1993 miljoonien rahoitusvaje haittasi Vaasan matkailu Oy:ta, ja niinpä sen toimitusjohtaja vaihtui.


title: Wasalandia

text: Suurimman kävijämäärän pudotuksen Wasalandialle aiheutti verovapaan myynnin loppuminen laivamatkailussa vuonna 1999. Ennen sitä yli 20 prosenttia Wasalandian kävijöistä oli ollut ruotsalaisia. Kävijämäärät putosivat vuodessa 27 prosenttia alle 100 000 kävijään. Vuoden huonoihin lukuihin vaikutti myös kritisoitu lipunmyyntiuudistus, jonka jälkeen jokaisen täytyi maksaa täysi sisäänpääsymaksu alueelle, vaikkei kävisi yhdessäkään laitteessa. Se pudotti varsinkin aikuisten kävijöiden määrää, minkä seurauksena jo vuonna 2001 aikuisten liput maksoivat vähemmän kuin lasten.


title: Wasalandia

text: Vuonna 2000 Wasalandia otti ensimmäisenä Suomen huvipuistona käyttöön kausikortin.


title: Wasalandia

text: Wasalandian toiminta loppui vuonna 2015, mutta Vaasan kaupunki pitää kiinni Aspro Parks -konserniin kuuluvan Puuharyhmän kanssa tekemästään alueen vuokrasopimuksesta, joka jatkuu vuoteen 2035 saakka. Sopimuksessa ei ole otettu huomioon toiminnan mahdollista loppumista. Kevääseen 2018 mennessä kaikki laitteet Tukkijokea lukuun ottamatta oli purettu, mutta alueen rakennukset olivat tyhjillään.


title: Wasalandia

text: Kun Wasalandia avattiin vuonna 1988, sen laitekanta oli varsin erilainen kuin myöhempinä vuosina. Pitkään säilyivät käytössä 431 metriä pitkä Koskenlasku (Wasafalls), Merirosvolaiva (Pirat) ja autorata. Minimopot käyttivät aluksi nimeä Miniscooters. Pienemmille lapsille tarkoitetuista laitteista pysyivät pitkään Minimaailmanpyörä, Leppäkertut, Leikkikaruselli, Villin Lännen juna ja Pikku merirosvolaiva. Muita alkuvuosien laitteita olivat Supertelecombat ja Enterprise sekä Yllätysten talo. Myös pelihalli oli Wasalandiassa alusta asti ainakin vuoteen 2008.


title: Wasalandia

text: Vuonna 1991 Wasalandia avasi itse rakentamansa kummitustalon. Se hyödynsi aiemmin sen paikalla olleita Exploratorium-tiedenäyttelyitä. Muita 1990-luvun alun uutuuslaitteita olivat vuonna 1992 tullut Mikki Hiiri-karuselli, Teekupit ja Hevoskaruselli.


title: Wasalandia

text: Vuonna 1995 Wasalandiassa tapahtui onnettomuus, jossa pikkupoika putosi turvapuomien välistä Leppäkerttu-junan kyydistä kiskoille ja sai aivotärähdyksen. Vajaan kymmenen vuoden käytön jälkeen Wasalandian Enterprise myytiin Viroon vuoden 1996 jälkeen, koska se oli liian hurja laite lapsille suunnattuun huvipuistoon.


title: Wasalandia

text: Kun Wasalandia 2000-luvun alussa siirtyi Tervakosken Puuhamaan omistukseen, alkoi se näkyä myös laitevalikoimassa. Todellisia huvipuistolaitteita ei enää tullut niin paljon, vaan alettiin siirtyä pienemmille lapsille tarkoitettuihin kohteisiin, kuten pomppulinnoihin ja liukumäkiin.


title: Monacon Grand Prix 2005

text: Monacon Grand Prix 2005 (virallisesti Formula 1 Grand Prix de Monaco 2005) oli Formula 1 -kauden 2005 kuudes osakilpailu, joka ajettiin 20.–22. toukokuuta 2005 Monacon katuradalla Monacossa.


title: Monacon Grand Prix 2005

text: McLarenin Kimi Räikkönen voitti ensimmäisen Monacon ja kauden toisen GP:nsä johtamalla kilpailua alusta loppuun. Samalla hän nousi MM-sarjan toiseksi, 22 pisteen päähän Renault'n Fernando Alonsosta. Kilpailun toinen oli Nick Heidfeld ja kolmas Mark Webber. Fernando Alonso oli neljäs ja Michael Schumacher seitsemäs.


title: Marmori

text: Marmori (kreik. "marmaros", loistava kivi) on nimitys kaikille karbonaattipitoisille kivilajeille, joilla on sellainen kovuus ja kiillotettavuus, että niitä voidaan käyttää rakentamiseen ja veistoksiin. Marmori on kalkkikivestä muuttunut eli metamorfinen kivilaji. Marmoria on pitkään käytetty rakennuskivenä. Enimmäkseen sitä käytetään sisustamisessa, pöytätasoina sekä seinä- ja lattialaatoissa.


title: Marmori

text: Alvar Aalto suunnitteli Helsinkiin marmoripintaisia rakennuksia, kuten Finlandia-talon ja nykyisen Stora Enson pääkonttorin. Niiden julkisivumateriaalina käytettiin kuuluisaa Carraran marmoria.


title: Marmori

text: Vaikkakin Suomessa marmoripintaisia rakennuksia on toteutettu, niin pääsääntöisesti marmoria ei suositella käytettäväksi Suomessa ulkotiloissa. Tämä johtuu siitä, että vain muutama marmorilajike kestää Suomen rajusti vaihtelevia sääolosuhteita.


title: Marmori

text: Suomessa on louhittu marmoria esimerkikisi Särkisalossa ja Ruskealassa. Ruskealan marmoria on käytetty muun muassa Pietarin Iisakin kirkossa ja Talvipalatsissa sekä Helsingissä Yleisradion ja Säästöpankin rakennuksissa.


title: Smak

text: Smak on Helsingissä joulukuussa 2001 perustettu rockyhtye. Smak on julkaissut kolme albumia ja yhden DVD:n. Yhtye sai ensimmäisen albuminsa julkaisun yhteydessä huomiota erityisesti nuoresta iästään.


title: Smak

text: Smak perustettiin Lauttasaaren ala-asteen koulussa joulukuussa 2001, jonka joulujuhlassa se soitti ensimmäisen kerran julkisesti. Helmikuussa 2002 Smak osallistui Ääni ja Vimma Junior -kilpailuun, jonka myös voitti. Palkinnoksi yhtye pääsi esiintymään Kulttuuriareena Gloriaan Äänen ja Vimman finaaliin ja pääsi tekemään ensimmäisen "Tätä totuutta"- demonsa Helsingin Nuorisoasiainkeskuksen studioon. Vuonna 2003 Smak julkaisi toisen demonsa, joka sisälsi jo kaksi ensimmäiselle albumille päässyttä kappaletta: "Myrsky", "Muistoja" ja "Valhe". Yhtye pääsi vuoden 2004 Ääni ja Vimma -kilpailun finaaliin. Katselmuksen jälkeen tuomarina toiminut Teja Kotilainen tarjosi yhtyeelle levytyssopimusta, jonka yhtye solmi Kotilaisen perustaman "Break A Leg Entertainment Oy":n kanssa 4. toukokuuta 2004.


title: Smak

text: Ensimmäinen single, "Myrsky", julkaistiin heinäkuussa 2004. Se kuului radiossa ja herätti yleisön kiinnostuksen yhtyettä kohtaan. Single kävi parhaimmillaan sijalla kaksi Suomen virallisella singlelistalla. Samana vuoden marraskuussa julkaistiin vielä toinen single "Hallanvaara", josta myöhemmin tehtiin Smakin ensimmäinen musiikkivideo. 10. joulukuuta 2004 ilmestynyt esikoisalbumia "Sic Transit" on myyty yli 10 000 kappaletta. Levyn jälkeen julkaistiin vielä "Vesi tulvii sisään" -single sekä kaksi promosingleä, "Nousen" ja "Putoan", joista jälkimmäistä jaettiin yhtyeen ensimmäisen DVD:n mukana. Livemateriaalia, dokumentteja ja yhtyeen kolme ensimmäistä musiikkivideota sisältävä Gloria Mundi -DVD ilmestyi 2005.


title: Smak

text: Toisen albumin ensimmäinen single, "Teen mitä teen", oli tyyliltään Sic Transitiin verrattuna metallisempi ja paremmin esiin tulevalla karjunnalla. "Teen mitä teen" oli myös yhtyeen ensimmäinen Suomen singlelistan kärkeen yltänyt single. Smak teki myös kesän 2006 kesäkumibiisin "Antaa palaa vaan", joka julkaistiin promosinglenä, joskin kappaleen ensisijainen tehtävä oli YleX- radiokanavan seksuaalivalistuksen edistäminen. Yhteistyö Teja Kotilaisen kanssa päättyi yhtyeen siirtyessä Warnerille kesällä 2006. Uusi levy-yhtiö julkaisi ennen "Elohopeaa" -albumia myös samannimisen singlen.


title: Smak

text: Smakin Kalle (laulu), Henkka (kitara ja laulu) ja Lucas (basso) ovat syntyneet 1989 ja Markku (rummut) vuotta myöhemmin 1990.


title: Belo Horizonte

text:
Belo Horizonte on kaupunki Kaakkois-Brasiliassa. Se on Minas Geraisin osavaltion pääkaupunki. Vuonna 2010 kaupungin asukasluku oli noin 2,4 miljoonaa.
Kaupunki suunniteltiin Minas Geraisin uudeksi pääkaupungiksi 1800-luvun lopulla, kun vanha pääkaupunki ei mahtunut laajenemaan, ja koska siihen liittyi ikäviä siirtomaa-aikaisia muistoja. Uusi kaupunki suunniteltiin ruutukaavaan Yhdysvaltojen Washington DC:n ja Argentiinan La Platan tapaan. Se sai aluksi nimekseen Cidade de Minas. Nykyinen, portugaliksi "kaunista horisonttia" tarkoittava nimi otettiin käyttöön 1901. Kaupunki suunniteltiin art nouveaun hengessä, tunnuslauseena järjestys ja edistys.


title: Belo Horizonte

text: 1940-luvulla kaupunkia laajennettiin pohjoiseen. Silloinen pormestari Juscelino Kubitschek palkkasi työhön nuoren arkkitehdin Oscar Niemeyerin, ja näiden kahden vastuulla on kaupungin nykyinen tunnusomainen ulkonäkö puistoineen ja tekojärvineen.


title: Belo Horizonte

text: Kaupungissa on metro ja kaksi lentoasemaa: Pampulhan kentältä on kotimaan liikennettä ja Confinsissä on kansainvälinen lentoasema.


title: San Marinon Grand Prix 2005

text: San Marinon Grand Prix 2005 (virallisesti XXV Gran Premio Foster's di San Marino) oli Formula 1 -kauden 2005 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 22.–24. huhtikuuta 2005 Autodromo Enzo e Dino Ferrarin moottoriradalla Italian Imolassa. Radalla järjestettiin samana viikonloppuna myös historian ensimmäinen oheisluokan GP2:n osakilpailu.


title: San Marinon Grand Prix 2005

text: Renault'n Fernando Alonso voitti kauden kolmannen GP:nsä perättäin ja vahvisti johtoaan toisena olevaan Toyotan Jarno Trulliin 16 pisteeseen. Paalupaikalta startannut McLarenin Kimi Räikkönen keskeytti 9. kierroksella johtopaikalta vetoakselin hajottua.


title: San Marinon Grand Prix 2005

text: BAR-kuljettajat Jenson Button ja Takuma Satō hylättiin autojen sääntöjen vastaisen polttoaineensyöttöjärjestelmän vuoksi. Tallille annettiin kahden kilpailun kilpailukielto tapauksen johdosta.


title: Turva-auto

text: Turva-auto (, Yhdysvalloissa "pace car") on rata-autourheilussa auto, joka tulee radalle hidastamaan kilpailijoita jonkin radalla olevan esteen, haitan tai turvallisuusuhan poistamisen ajaksi. Turva-auto on tärkeä, jotta ratahenkilökunta voi työskennellä tarvittaessa turvallisesti radalla kilpailun aikana.


title: Turva-auto

text: Vuodesta 2015 alkaen on ollut käytössä niin sanottu virtuaalinen turva-auto (, VSC). Virtuaalisen turva-auton aikana radan jokaiselle ajanottosektorille asetetaan nopein mahdollinen sektoriaika, jota kuljettajat eivät saa alittaa. Virtuaalisen turva-auton aikana kuljettajan väliset aikaerot eivät oleellisesti muutu, toisin kuin turva-auton perässä ajettaessa. Virtuaalinen turva-auto on lähtökohtaisesti tarkoitettu nopeasti radalta poistettavassa olevan esteen tai haitan poistamisen ajaksi.


title: Turva-auto

text: Syynä virtuaalisen turva-auton käyttöönottoon oli Formula 1 -kaudella 2014 Japanin GP:ssä sattunut onnettomuus, jossa Jules Bianchi ajoi tuplakeltaisten lippujen alueella ulos radalta osuen ratavirkailijoiden kuljettamaan nostotraktoriin loukkaantuen vakavasti ja myöhemmin hän menehtyi saamiinsa vammoihin.


title: Turva-auto

text: Formula 1- sarjaan on toimittanut kaudesta 1996 alkaen turva-autot Mercedes-Benz, nykyinen malli on Mercedes-AMG GT.


title: 9 (luku)

text: Yhdeksän on luonnollinen luku, joka tulee kahdeksan jälkeen, ja sitä seuraa luku kymmenen.


title: 9 (luku)

text: Toinen kokonaisluku on jaollinen yhdeksällä, jos kyseisen luvun numeroiden summa on jaollinen yhdeksällä.


title: 9 (luku)

text: Sana yhdeksän koostuu kahdesta osasta: "Yh (yksi)" ja "deksa". Deksa on latinan laina ja tarkoittaa kymmentä, kuten. ("ransk. dix"). Sanan merkitys on siis "yksi pois kymmenestä". Tähän liittyy myös se, että 9 on roomalaisena numerona IX. Sana kahdeksan koostuu samalla tavalla. Toisen teorian mukaan sana tulee kahden sanan liitosta "ükte e-k-sä" (ükte = yksi ja e-k-sä = ei ole, eli yhtä ei ole).Numero yhdeksän on peruskoulun ja lukion toiseksi korkein arvosana eli se vastaa "kiitettävää".


title: 9 (luku)

text: Numero yhdeksän on tärkeä luku mm. numerologiassa. Niin sanottu "Jumalan Suuri Nimi" koostuu 72 kirjaimesta, ja lasketaan yhteen numerot 7 ja 2 saadaan luku 9.


title: Shoshonit

text: Shoshonit (Laakson ihmiset) ovat Pohjois-Amerikan alkuperäisasukkaita. He kuuluivat alun perin Uto-asteekkien laajaan kieliperheeseen, ja olivat läheistä sukua muun muassa comancheille ja paiuteille.


title: Shoshonit

text: Shoshonit jakaantuvat pohjoisiin, läntisiin ja itäisiin shoshoneihin. Pohjoiset shoshonit asuivat Montanassa, itäisessä Idahossa, ja läntisessä Wyomingissa. Itäisimmät ryhmät kansoittivat Wyomingin lisäksi pohjoisen Coloradon. Läntisen kansanosan keskeiset asuinalueet olivat luoteinen Utah, Nevada ja Kalifornia. Maantieteellisen sijaintinsa laajuuden vuoksi shoshonit edustivat useita toisistaan poikkeavia elämäntyylejä. Tasankojen ratsastuskulttuurin 1700-luvun aikana omaksuneet ryhmät ajautuivat toistuviin konflikteihin muun muassa mustajalkojen, siouxien ja cheyennien kanssa, jotka pakottivat heitä länteen ja etelään.


title: Shoshonit

text: Shoshonit allekirjoittivat vuonna 1851 Fort Laramien sopimuksen, jossa he monien muiden heimojen kanssa hyväksyivät Yhdysvaltain vaatimukset. Seuraavien vuosikymmenien aikana monet shoshonit palvelivat Yhdysvaltain armeijaa sodissa tasankointiaaneja vastaan.


title: Shoshonit

text: Varhain 1000-luvulla suuret määrät ute-asteekkien kielisiä kansoja aloitti laajan muuttoliikkeen Pohjois-Amerikassa. Heistä muotoutui yhtä lailla Meksikon asteekit kuin Kalliovuorille asettuneet "numicin"-murretta puhuneet shoshonit. Oman uskomuksensa mukaan shoshonit muuttivat Etelä-Amerikasta noin vuonna 900 jaa., sen jälkeen kun mayojen kulttuuri oli romahtanut. Rio Granden alueelta New Mexicosta ja eteläisestä Montanasta on löydetty 1100-luvulle ajoitettuja kalliopiirroksia, jotka on jäljitetty shoshoneihin ja kertovat heidän laajasta levinneisyydestään. Myöhempien vuosisatojen ilmastonmuutosten seurauksena shoshonit alkoivat liikkua pienissä ryhmissä Montanan tasangoilla, jossa he metsästivät biisoneita ja hanka-antilooppeja. Shoshonit liikkuivat jalkaisin tai koiravaljakoilla.


title: Shoshonit

text: Pueblo-intiaanien kapina Uuden-Espanjan siirtokuntaa vastaan 1680-luvulla vaikutti voimakkaasti tulevan ratsastuskulttuurin syntyyn. Kapinan yhteydessä irralleen päässeet espanjalaisten hevoset kulkeutuivat New Mexicosta sitä ympäröiville tasangoille, josta apassit, navajot ja utet vangitsivat niitä. Utahin ja Nevadan kuivan maaperän estäessä hevosten laiduntamisen utet kuljettivat eläimet Wyomingiin asti, jossa pohjoiset shoshonit ottivat ne haltuunsa. Ratsujen myötä heidän kansansa hajosi kahtia. Ratsastuskulttuurin täydellisesti omaksunut ryhmä kutsui itseään nimellä "nermernuh" {Uto-azteekinkielellä "inhimilliset olennot"). Myöhemmin heitä alettiin kutsua comancheiksi.


title: Shoshonit

text: Comanchien esimerkkiä noudattaen pohjoiset ja itäiset shoshonit alkoivat tehdä ratsain yhä laajempia matkoja kauemmas tasangoille. Jo varhain 1700-luvulla pohjoisilla tasangoilla liikkuneet kanadalaiset turkiskauppiaat tekivät huomioita Wyomingista tulleista käärmeintiaaneista (engl. "snaket" tai ransk."Gens du Serpent"), jotka herättivät pelkoa muissa tasankojen intiaaneissa ja levittivät ympärilleen kuvaa hevosen erinomaisesta soveltuvuudesta pitkien matkojen kulkuvälineeksi.


title: Shoshonit

text: Hevosten tuoma etu paljastui tasangoilla metsästäville mustajalkoihin kuuluville pieganeille, kun he joutuivat ratsastavien käärmeintiaanien hyökkäyksen kohteeksi. Pieganeilla ei ollut paljonkaan mahdollisuuksia puolustautua ratsain liikkuvia shoshoneita vastaan. Kohtaaminen tasangolla oli hetkessä ohi pieganien joutuessa pakokauhun valtaan. Heidän mukanaan kulki eteenpäin tieto "suurista koirista", joilla shoshonit ratsastivat.


title: Shoshonit

text: Seuraavien vuosien aikana pieganit suunnittelivat kostoretken shoshoneita vastaan ja pyysivät apua eteläisen Saskatchewanin creiltä ja assiniboineilta. Noin vuonna 1740 tapahtunut taistelu Saskatchewanin tasangoilla oli tuona ajankohtana ainutlaatuinen. Toisensa kohtasi kaksi täysin erilaista ryhmää. Hevosilla nopeasti liikkuva shoshonisoturien joukko ratsasti lännestä. Jalkaisin etenevä tuliasein varustautunut assiniboinien, creiden ja pieganien muodostama armeija tuli idästä. Itäisen sotajoukon tuliaseet osoittautuivat voitokkaiksi, sillä kun shoshoneilta ammuttiin hevoset alta heidän taistelutahto romahti ja he hävisivät yhteenoton.


title: Shoshonit

text: Snake-shoshonien hyökkäyksistä on useita mainintoja vuosilta 1740–1770. He tuhosivat monia Black Hillsin ympäristössä olevia kyliä ja tekivät ryöstöretkiä ylä-Missourin Arikara-kyliin asti. Monet vangeiksi otetut intiaanit päätyivät orjiksi New Mexicon espanjalaisille plantaaseille.


title: Shoshonit

text: Pohjoiset tasangot alkoivat täyttyä Wisconsinista ja Minnesotasta muuttaneista metsäalueitten intiaaneista 1700-luvun puoliväliin mennessä. Uudet tulokkaat omaksuivat nopeasti ratsastuskulttuurin hankittuaan ensimmäiset hevosensa kaupankäynnillä läntisimpien heimojen kanssa. Wyomingissä asuneet shoshonien ryhmät joutuivat saman vuosisadan jälkipuoliskolla vetäytymään siouxien ja cheyennien tieltä. Kanadan Saskatchewanissa asuneet mustajalat puolestaan yhdistivät voimansa creiden ja assiniboinien kanssa ja hävittivät lähes kokonaan monet Kalliovuorista itään eläneet shoshonien ryhmät. Syynä shoshonien huonoon menestykseen oli puute tuliaseista, joita heidän espanjalaiset kauppakumppaninsa eivät suostuneet myymään. Shoshonien kärsimät tappiot olivat suuret, eivätkä he uskaltautuneet Yellowstonen pohjoispuolisille tasangoille puoleen vuosisataan.


title: Shoshonit

text: Kaksi espanjalaista fransiskaanimunkkia tutustui vuonna 1776 ensimmäisinä eurooppalaisina läntisten shoshonien asuttamiin suuriin syvänteisiin Coloradossa ja Utahissa. Tämän jälkeen espanjalaiset, myöhemmin meksikolaiset, liikkuivat vain harvoin tällä alueella. Vaikka Espanja julisti alueet itselleen kuuluviksi, ei heidän asutuksensa levinnyt paikallisten heimojen maille.


title: Shoshonit

text: Itärannikon intiaanien siirtyessä kohti sisämaata seurasivat heidän vanavedessään anglo-amerikkalaiset turkismetsästäjät ja kauppiaat. Turkiskauppa oli monille pääelinkeino ja uusien metsästysalueitten löytäminen tärkeää. Vaikka kahakoita esiintyi, intiaanit ja valkoiset tulivat aluksi hyvin toimeen keskenään. Anglo-amerikkalaiset vuoristojen miehet liikkuivat intiaanien hallitsemilla alueilla elättämällä itsensä metsästyksellä ja kalastuksella.


title: Shoshonit

text: Yhdysvallat osti Ranskalta koko Ranskan Louisianan, joka käytännössä tarkoitti Mississipin länsipuolella olevaa suurta aluetta Tyynelle valtamerelle asti. Yhdysvaltain kongressi varusti retkikunnan tutkimaan uusia alueita. Retkikunta lähti 1804 Saint Louisista jokilaivalla ylös Missouria tavoitteenaan Tyyni valtameri. Matkaa johtavat Lewis ja Clark palkkasivat oppaakseen heimonsa parista lapsena siepatun shoshoni-naisen Sacagawean, jonka apu osoittautui korvaamattomaksi. Oppaansa ansiosta tutkimusmatkailijat saivat ostettua shoshoneilta ratsuja, joilla pystyivät liikkumaan nopeammin. Tämän vierailun aikana Sacagawea pani alulle vahvan ystävyyssuhteen, joka tuli jatkumaan Yhdysvaltain hallituksen ja itäisten shoshonien välillä koko 1800-luvun ajan.


title: Shoshonit

text: Shoshoneihin kuuluvat bannockit surmasivat useita Kanadan rajan yli tulleita turkismetsästäjiä vuonna 1813. Myös pohjoiset shoshonit alkoivat ahdistella valkoisia tunkeutujia. Paikallinen intiaaniprofeetta Pasheco saarnasi valkoisen miehen tuloa vastaan ja sai monet intiaanit uskomaan, että Yhdysvallat oli lyötävissä. Itäiset shoshonit eivät antaneet kansankiihotuksen vaikuttaa hyviin suhteisiinsa Yhdysvaltain kanssa, mutta monet shoshonien heimoista kääntyivät valkoisia vastaan.


title: Shoshonit

text: 1800-luvun puolivälissä pohjoisten shoshonien päällikkö Pocatello teki sotureineen monia ryöstöretkiä Oregoniin ja Kaliforniaan matkaavien siirtolaisen karavaanien kimppuun. Kultarynnäkön aiheuttama massahysteria 1849 lisäsi intiaanien levottomuutta, samoin valkoisen asutuksen leviäminen. Shoshonien hedelmälliset laaksot joutuivat siirtolaisten mukana kulkevan karjan syötäväksi. Monet alueen shoshoniheimoista näkivät nälkää. Valkoiset kutsuivat heitä pilkallisesti diggereiksi (kaivajiksi), koska intiaanit kaivoivat ravintoa maasta keppien avulla.


title: Shoshonit

text: Shoshonien asema muuttui yhä huonommaksi mormonien levittäytyessä Suuren Suolajärven ympäristöön. Kalifornian raja-alueilla liikkuneet kultaa etsineet siirtolaiset tuhosivat Shoshonien ruokavarastot. Pohjoisten shoshonien päällikkö Bear Hunter vastusti maittensa valtaamista, ja johti joukkonsa sotaan bannockien avustamina. Vuonna 1862 alkanut sota jäi lyhyeksi, sillä seuraavan vuoden tammikuussa eversti Patrick Edward Connor johti 200 miehen vapaaehtoisarmeijan Bear Hunterin talvileiriin. Yli 200 shoshonia surmattiin, joukossa useita naisia ja lapsia. Tapahtuma tunnetaan historiassa Bear Riverin verilöylynä. Se on samalla yksi julmimmista yhdysvaltain historian massamurhista, ja myös eräs vähiten puhutuista. Eversti Connor ylennettiin työnsä johdosta kenraaliksi.


title: Shoshonit

text: Pocatellon ja Bear Hunterin linjasta poiketen itäisten shoshonien päällikkö Washakie oli amerikkalais-mielinen. Hän nousi heimonsa ylimmäksi päälliköksi vuonna 1840 ja kykeni säilyttämään koko uransa ajan hyvät välit amerikkalaisiin. Hän edusti shoshoneita vuonna 1863 solmitussa Fort Bridgerin rauhansopimuksessa, joka tunnettiin myös viiden osavaltion sopimuksena. Yhdysvaltain hallitus luovutti itäisille shoshoneille palan maata Montanasta, Idahosta, Wyomingista, Utahista ja Coloradosta. Joitakin vuosia myöhemmin kirjoitetulla uudella sopimuksella asuinalueet pienenivät. Keskelle Wyomingia perustettiin Wind riverin reservaatti, joka on samalla paikalla edelleen.


title: Shoshonit

text: Vuonna 1868 pohjoiset shoshonit ja bannockit asettuivat reservaattiin Idahon kaakkoisosiin. Läntiset shoshonit saivat useita reservaatteja Nevadasta. Washakien johtamat itäiset shoshonit auttoivat viimeisissä sodissa 1876 Yhdysvaltain armeijaa siouxeja, cheyennejä ja arapahoja vastaan. Tästä huolimatta Yhdysvaltain hallitus loukkasi shoshoneja pahoin ja luovutti näiden hyvin viljellyt maat arapahoille reservaatiksi.


title: Shoshonit

text: Washakie sai 1900-luvun alussa Yhdysvaltain armeijan järjestämän täydellisen sotilashautauksen niin amerikkalaisten kuin shoshonienkin kunnioitettuna joukkueenjohtajana. Camp Brownin linnake ristittiin uudelleen Fort Washakieksi. 1930-luvulla shoshonit saivat arapahoille annetut maansa takaisin. Liittovaltio oli ottanut maa-alueet rikkomalla jo aiemmin tehdyn sopimuksen. Lisäksi Yhdysvallat maksoi shoshoneille suuren rahallisen korvauksen.


title: Shoshonit

text: Nykyajan shoshoneille on Kaliforniassa kolme yhteistä reservaattia paiutein kanssa. Nevadassa shoshonit asuttavat niin ikään useita reservaatteja. Heidän ja paiutien yhteisessä käytössä oleva Duck Valley Colony eli Sorsalaakson siirtokunta ulottuu Idahoon asti. Pohjoiset shoshonit ja bannockit jakavat keskenään Idahon Fort Hallin reservaatin. Pääomien puute ja karut elinolosuhteet vaikeuttavat shoshonien yleistä taloudellista kehitystä. Parhaiten menestyneet ryhmät ovat onnistuneet kehittämään maataloudesta ja karjankasvatuksesta tuottoisan elinkeinon. Wind Riverin shoshoneilla on oma kulttuurikeskuksensa, jossa nuorilla on mahdollisuus oppia kansansa vanhoja perinteitä ja kieltä. Shoshonien pelitoiminnan kehittyessä Wyominmgiin on avattu myös Wind River Casino.


title: Shoshonit

text: Vuonna 2008 Idahon shoshonit ostivat maa-alueet Bear riverin taistelupaikan ympäriltä tarkoituksenaan suojella pyhiä maita ja pystyttää oma muistomerkki verilöylyn uhreille. American West Heritage Centerin ja Idahon osavaltion tukemina shoshonit ovat kehittäneet avoimen yhtiön, jonka pyrkimuksenä on edistää heimokulttuurin säilymistä ja talouden kehittämistä.


title: Shoshonit

text: Kirjallisuudessa shoshonista (gosiuteista) kertoo mm. Mark Twain kirjassaan "koiran elämää".


title: Shoshonit

text: Shoshonit kuuluivat esihistoriallisella aikakaudella Great Basinin eli suuren syvänteen intiaanikulttuurin piiriin, jossa ainoa sosiaalinen yksikkö oli suurperhe. Joskus shoshoniheimot kokoontuivat suurilukuisina samaan paikkaan toimittamaan riittejä, mutta poliittinen yhteys heidän väliltään puuttui ja kokoontuminen perustui vain yhteiseen kieleen. Vuonna 1819 kanadalainen tutkimusmatkailija Donanl McKenzie löysi Idahosta noin 10 000 shoshonia ja bannockia käsittävän yhteisleirin, joka levisi Boisejoen molemmin puolin yli 10 kilometrin alueella.


title: Shoshonit

text: Talvien ajaksi suurin osa shoshoneista asettui suojaisiin laaksoihin pieninä kyläkuntina. Myöhempinä aikoina ryhmistä kehittyi heimoja, jotka liikkuivat eri suuntiin ja levittäytyivät yhä laajemmille alueille. Hevosten hankkimisen myötä osa shoshoneista siirtyi Kalliovuorten rinteiltä tasangoille metsästämään biisoneita. Itäiset ja pohjoiset shoshonit omaksuivat aineelliseen kulttuuriinsa tasankointiaanien tiipiit läntisten heimojen asuessa alkeellisissa risumajoissa.


title: Shoshonit

text: Shoshonien tarkkaa lukumäärää ei ole kyetty kovin tarkasti arvioimaan, mutta ennen eurooppalaisten tuloa heitä on uskottu olleen kymmeniä tuhansia. Nevadan, Utahin ja läntisen Coloradon jokilaaksoissa metsästäviä intiaaneja kutsuttiin aluksi shoshonien yleisnimellä, vaikka joukkoon sisältyi monia eri ryhmiä kuten "bannockit", "paviotsot", "paiutet", "snaket", "goshutet", "panamintit" ja "chemehuevit". Jopa utet laskettiin joskus shoshoneihin.


title: Shoshonit

text: Shoshonien eri heimojen suhteet toisiinsa eivät olleet kiinteät, mutta suurin osa heistä oli valmis yhdistymään vihollisia vastaan. Pohjoiset shoshonit olivat hyvissä väleissä bannockien kanssa ja myös itäinen haara tuki heitä sodissa, kun kysymys oli yhteisestä vihollisesta, mustajaloista. Bannockit olivat shoshoniheimoista sotaisin, ja heidän poliittinen painoarvonsa oli suurin. Heimojen sisällä saattoi esiintyä verikostoa sukulaisten kesken.


title: Shoshonit

text: Shoshonien suhteet naapurikansoihin oliva huonot pitkälle 1800-lukuun asti. Pohjoisten kansojen lisäksi Kalliovuorten flatheadit, nez percet ja pend d'Oreillet kuuluivat vihollisiin. Idästä tulleet crowt tukivat shoshoneita sodissa, mutta taistelivat myös heitä vastaan. Pohjoisen turkiskaupan piiristä pois suljettuina shoshonit avasivat uudelleen kauppakontaktinsa etelän comancheihin.


title: Shoshonit

text: 1800-luvun alkupuolella useimmat shoshonien ryhmät solmivat rauhan myös Kalliovuorten heimojen kanssa ja kehittivät kauppasuhteitaan näihin. Läntiset shoshonit kärsivät samalla vuosisadalla utien toistuvista ryöstöretkistä ja menettivät orjiksi paljon naisia ja lapsia.


title: Shoshonit

text: Shoshonien joukossa esiintyi sekä äärettömän köyhiä, että rikkaita heimoja. Köyhiä edustivat Suuren Suolajärven alueella asuvat goshutet. Heidän maansa oli karua ja hedelmätöntä ja he muistuttivat ryysyisiä kulkureita. Toista äärilaitaa edustivat Wyomingin seuduilla elävät itäiset shoshonit. He pukeutuivat näyttävästi ja asuinalueet olivat reheviä kuten Wind river ja Grand Tetons.


title: Shoshonit

text: Idahon ja Wyomingin shoshonit harjoittivat paljon kalastusta maillaan olevissa vesistöissä. Verkkojen ja koukkujen lisäksi he käyttivät harppuunoita ja keihäitä kalanpyyntiin. Itäiset shoshonit metsästivät biisonien lisäksi myös vuoristojen paksusarvilampaita. Laaksojen ja kallioiden hanka-antiloopit ajettiin aitauksiin. Läntisimmille shoshoneille jänis oli eräs tärkeimmistä riistaeläimistä. Juuresten keräily oli naisten keskuudessa yleistä, samoin maanviljelyyn verrattava ruohikon kulotus ja erilaisten hyötykasvien hoito.


title: Shoshonit

text: Shoshonit olivat moniavioisia. Joskus myös vaimolla saattoi olla useampi aviomies. Vaikka monet avioliitot olivat lyhytaikaisia, niin puolison etsiminen katsottiin kaikkien velvollisuudeksi. Joskus tyttöjen sukulaiset toimivat parittajina ja tarjosivat lahjoja sopivalle sulhasehdokkaalle. Läntisten shoshonien kulttuurissa kahdella miehellä saattoi olla yhteinen vaimo.


title: Shoshonit

text: Naisten raskausaikaan liittyi tabuja. He eivät saaneet syödä lihaa eikä rasvaa ja omien kasvojen koskettelu paljain sormin oli kielletty. Läntiset shoshonet saattoivat surmata vastasyntyneen jos vanhemmat eivät uskoneet pystyvänsä elättämään lasta.


title: Shoshonit

text: Yleisesti shoshonien uskonto muodostui varhaisesta animismista, mutta he uskoivat myös korkeampaan jumaluuteen, joka joskus samaistettiin aurinkoon. Shoshonien mytologiassa esiintyi eläimiksi ruumiillistuneita olentoja, jotka määräsivät ihmisten ja luonnon lait. Sutta kunnioitettiin eniten. Pahoja henkiä pelättiin yleisesti, eritoten vesien haltijoita, jotka houkuttelivat ihmisiä hukkumaan. Suurinta pelkoa aiheuttivat kääpiökokoiset vuoristojen haltijat "Nunumbit", jotka ampuivat shoshoneita näkymättömillä nuolilla.


title: Shoshonit

text: Henkien lepyttämiseksi järjestettiin tansseja, joissa soitettiin puisia huiluja ja luusta tehtyjä pillejä. Rumpuja ei shoshonien esihistoria tuntenut. Aurinkotanssi levisi pohjoisten ja itäisten shoshonien kulttuuriin 1800-luvun taitteessa tasankojen intiaaneilta. Sairauksia ja erilaisia onnettomuuksia torjuvat tietäjät olivat usein naisia. Heidän työnsä oli tärkeää. Parannustöissä epäonnistuminen tiesi pahemmassa tapauksessa kuolemaa. Aikuisen vainajan ruumis poltettiin hänen asuntonsa mukana.


title: Nimimerkki

text: Nimimerkki (lyhenne nimim.) on oikean nimen asemasta käytetty tekijänimi.


title: Nimimerkki

text:
Nimimerkkiä käytetään muun muassa lehtikirjoituksissa, kirjoissa, taideteoksissa tai kilpailutöissä, eli aina kun halutaan joko suojata omaa nimeä, tai ei haluta oman nimen vaikuttavan esimerkiksi kirja-arvosteluihin.
Nimimerkkejä käytetään myös Internetissä esimerkiksi chateissa ja keskustelupalstoilla (englanniksi "nickname", josta suomenkielinen väännös "nikki"). Nimimerkkiä voi käyttää myös esteettisyyden vuoksi.


title: Galahad

text: Galahad (myös sir Galahad) on pyöreän pöydän ritari, joka esiintyy kuningas Arthurin legendoissa. Kirjallisuudessa Galahad kuvataan ritarin ihannekuvaksi.


title: Galahad

text: Tarinoiden mukaan Galahad oli Lancelotin ja Lady Elainen avioton poika. Hän sai alkunsa, kun valeasuinen Lady Elaine vietteli Lancelotin. Tajuttuaan tulleensa petetyksi Lancelot hylkäsi lapsen ja Elainen. Pian Elaine kuoli suruunsa, ja Galahadin kasvatti hänen isotätinsä, joka oli abbedissa.


title: Galahad

text: Nuorukaisena Galahad kohtasi isänsä, joka löi hänet ritariksi ja toi poikansa Camelotiin, kuningas Arthurin hoviin. Galahad istui juhlien aikaan vahingossa paikalle, jolle vain puhdassydäminen ritari saattoi istua. Muille istuin aiheuttaisi välittömästi kuoleman. Galahadille ei kuitenkaan käynyt mitenkään, ja kuningas Arthur päätteli, että Galahadin täytyi olla luonteeltaan puhdas ja jalo. Galahad hyväksyttiin pian tämän jälkeen pyöreän pöydän ritareihin.


title: Galahad

text: Legendojen mukaan Galahad oli yksi niistä kolmesta ritarista, jotka löysivät Graalin maljan. Kaksi muuta olivat Percival ja Bors. Graalin löytämisen jälkeen Galahadin on sanottu nousseen taivaaseen.


title: Sari

text: Sari tarkoittaa seuraavia:


title: Kansalais- ja työväenopistot

text: Kansalaisopistot (joita joillakin paikkakunnilla kutsutaan työväenopistoiksi, aikuisopistoiksi yms.) ovat suomalaisia yleissivistävää aikuiskoulutusta (aikuiskasvatusta) tarjoavia oppilaitoksia, jotka saavat valtionosuutta vapaan sivistystyön lain (Laki vapaasta sivistystyöstä 21.8.1998/632) nojalla. Ne ovat kaikille avoimia, eikä niissä ole pääsyvaatimuksia kuten pääsykoetta.


title: Kansalais- ja työväenopistot

text: Kansalaisopistoja on hieman alle kaksisataa. Opistojen toimintaa on jokaisen kunnan alueella. Opistojen toimintaan sekä opetukseen osallistuu vuosittain satoja tuhansia opiskelijoita ja opetustunteja opistoissa järjestetään vuosittain yli 2 miljoonaa.


title: Kansalais- ja työväenopistot

text: Kansalais- tai työväenopiston omistaa useimmiten kunta, mutta osa opistoista on yksityisiä.


title: Kansalais- ja työväenopistot

text: Kansalais- ja työväenopistot tarjoavat monipuolista opetusta eri alueiden väestö- ja kieliryhmille. Opistojen opetustarjonnan painotuserot vaihtelevat paikkakunnittain, mutta usein tarjontaan sisältyy muun muassa taideaineita, käsityökursseja, vieraiden kielten kursseja, musiikkia, tietotekniikkaa, yhteiskunnallisia aineita, kirjallisuutta, kotitaloutta ja liikuntaa.


title: Kansalais- ja työväenopistot

text: Opistot tarjoavat myös perusopetuksen ja lukion oppiaineita, taiteen perusopetusta, ammatillista lisäkoulutusta sekä avoimen yliopiston opetusta. Lukukausien mittaisten kurssien ohella useat opistot järjestävät myös intensiivi- ja verkkokursseja, monimuoto-opetusta sekä kesäkursseja.


title: Kansalais- ja työväenopistot

text: Kuntalaiset voivat vaikuttaa esittämällä toivomuksia siitä, millaista toimintaa tai opetusta he haluavat oman alueensa opistoon. Kansalais- ja työväenopistot voivat lisäksi järjestää työyhteisöille tai yrityksille suunnattua henkilöstökoulutusta sekä työvoimapoliittista koulutusta, joille pääsee työpaikan, yhteisön tai työvoimatoimiston kautta.


title: Kansalais- ja työväenopistot

text: Suomen suurin työväenopisto on Helsingin kaupungin suomenkielinen työväenopisto.


title: Kansalais- ja työväenopistot

text: Opiskelu on yleensä maksullista. Joissakin opistoissa on mahdollista ostaa erillinen vuosikortti tai opistopassi, joka oikeuttaa tiettyyn tai rajattomaan määrään kursseja valitun lukukauden aikana. Joihinkin tilaisuuksiin on erillinen ovimaksu. Materiaalimaksu on tarvittaessa erikseen, esimerkiksi kuvataiteissa. Tukea opiskeluun voi saada kunnilta: monet kunnat tukevat työttömien henkilöiden omaehtoista opiskelua opintoseteleillä tai alentamalla kurssimaksuja.


title: Kansalais- ja työväenopistot

text: Kansalais- ja työväenopistojen kursseille ei ole varsinaisia ikärajoituksia, vaikka joissain opistoissa alaikärajaksi on asetettu 16 vuotta.


title: Kansalais- ja työväenopistot

text: Suomalainen työväen- ja kansalaisopistotoiminta alkoi vuonna 1899, kun Tampereelle perustettiin Suomen ensimmäinen työväenopisto. Opistojen perustamiseen vaikutti tuolloin voimakkaasti työväen keskuudessa herännyt sivistystarve. Vielä vuosisadan vaihteessa työväen sivistystaso oli alhainen – vain harvat olivat käyneet edes kansakoulun. Sivistykselliset puutteet ja niiden luoma epätasa-arvoisuus olivat osa laajaa työväenkysymystä ja niihin vaikuttaminen nähtiinkin vähitellen yhä tärkeämmäksi tehtäväksi.


title: Kansalais- ja työväenopistot

text: 1900–luvun alussa laajentunut opistotoiminta näkyi aluksi lähinnä kaupungeissa ja suurilla teollisuuspaikkakunnilla. 1960-luvulla tilanne kuitenkin muuttui ja pian opistoja perustettiin myös varsinaiselle maaseudulle. Seuraavalle vuosikymmenelle tultaessa lähes jokaisessa kunnassa oli oma opisto.


title: Kansalais- ja työväenopistot

text: 1990-luvulla opistojen toimintakulttuuri muuttui: syntyi alueopistoja, kun osa opistoista yhdistyi toisiinsa. Monissa opistoissa tapahtui myös henkilöstövähennyksiä ja kurssihintojen korotuksia.


title: Kansalais- ja työväenopistot

text: 2000–luvulle tultaessa tietotekniikan nopea kehittyminen ja yleistyminen on luonut toiminnalle uudenlaisia tehtäviä ja toiminta-alueita.


title: Kansalais- ja työväenopistot

text:
Kansalais- ja työväenopistojen toimintaa määrittää laki vapaasta sivistystyöstä, jonka mukaan opistojen erityistehtävänä on vastata alueellisiin ja paikallisiin sivistystarpeisiin sekä tarjota mahdollisuuksia omaehtoiselle oppimiselle ja kansalaisvalmiuksien kehittämiselle.
"”Vapaan sivistystyön tarkoituksena on elinikäisen oppimisen periaatteen pohjalta tukea yksilöiden persoonallisuuden monipuolista kehittymistä ja kykyä toimia yhteisöissä sekä edistää kansanvaltaisuuden, tasa-arvon ja
moniarvoisuuden toteutumista suomalaisessa yhteiskunnassa.”"


title: Kansalais- ja työväenopistot

text: Kansalais- ja työväenopistojen ja niiden opiskelijayhdistysten edunvalvojana toimii Kansalaisopistojen liitto KoL - Medborgarinstitutens förbund MiF ry. Kansalaisopistojen liitto edustaa toiminnassaan koko opistokenttää ja toimii sen puolesta, että opistoja on koko maassa kattavasti ja että palvelut ovat tasapuolisesti kaikkien saatavilla. Liitto pyrkii vaikuttamaan päätöksentekijöihin niin, että opistotoimintaa pidetään peruspalveluna ja opistoille taataan riittävät resurssit.


title: Kansalais- ja työväenopistot

text: Suurin osa kansalaisopistoista kuuluu liittoon.


title: Etunimi

text: Etunimi erottaa ihmisyksilön muista yhteisön — erityisesti suvun tai perheen — jäsenistä, joilla on sama sukunimi. Joissain kulttuureissa on käytössä pelkästään etunimi (esimerkiksi Islanti) tai etunimeä käytetään julkisessakin viestinnässä, vaikka sukunimetkin ovat olemassa (esimerkiksi Thaimaa).


title: Etunimi

text: Etunimi voi olla sidonnainen sukupuoleen. Yhdellä ihmisellä voi olla useampikin kuin yksi etunimi, mutta yleisessä käytössä puhuttelu- eli kutsumanimenä on tavallisesti vain yksi etunimistä, useimmiten ensimmäinen, ja muut nimet merkitään virallisiin asiakirjoihin, hakuteoksiin ja matrikkeleihin. Suomessa nykyisin lapselle on annettava 1–4 nimeä, mutta edellisen nimilain aikana enimmäismääränä oli kolme etunimeä; Suomessa on silti vielä elossa henkilöitä, joilla on tätä edeltäneen lainsäädännön peruina enemmän kuin kolme etunimeä, esimerkiksi Johan Edvin Birger Gustav Hägglund.


title: Etunimi

text: Jos kahdella ihmisellä on sama nimi, heidän sanotaan olevan keskenään "kaimoja". Jos henkilöiden sekä etu- että sukunimet ovat samat, puhutaan täyskaimuudesta. Yleisnimillä vastaavaa ilmiötä kutsutaan homonymiaksi.


title: Etunimi

text: Kristillisissä maissa monet tavalliset etunimet on saatu Raamatusta ja monet niistä ovat heprealaista alkuperää. Suomalaisen almanakan etunimistä noin 40 prosenttia on kirkollista alkuperää (2008). Länsimaissa käytetään myös antiikin kreikkalaisilta ja roomalaisilta saatuja etunimiä (esimerkiksi Markus ja Laura), joista monet ovat samalla pyhimysten nimiä. Yleisiä ovat myös germaaneilta (esimerkiksi Eero ja Emma) ja kelteiltä periytyvät nimet sekä nimet, jotka tarkoittavat jotain asiaa (kuten Satu tai Vuokko). Kansallisromantiikka on toisinaan nostanut esiin myös kansojen vanhoja omia nimiä. Suomessa tällainen nimilähde on ollut Kalevala. Osa suomalaisista muinaisnimistä onkin 1800- ja 1900-luvulla tullut uudestaan käyttöön.


title: Etunimi

text: Lapsi saa Suomessa nimen seuraavasti: Sairaala lähettää tiedon syntyneestä lapsesta maistraatille. Jos lapsi syntyy jossakin muualla kuin sairaalassa, avustavan lääkärin, kätilön tai sairaanhoitajan on ilmoitettava syntymä. Muussa tapauksessa äidin tai lasta hoitavan henkilön on ilmoitettava syntymästä terveydenhuollon ammattihenkilölle, joka välittää tiedon maistraattiin. Syntymätodistusta ei Suomessa käytetä. Väestörekisterikeskus lähettää rekisteröintitiedot edelleen lasten vanhemmille. Vanhemmat antavat lapselle yhdestä kolmeen (1.1.2019 lähtien neljään) etunimeä ja ilmoittavat rekisteröintitiedot väestörekisteriin taikka evankelisluterilaiseen tai ortodoksiseen seurakuntaansa. Lapselle on annettava etunimi kahden kuukauden kuluessa hänen syntymästään.


title: Etunimi

text: Suomessa kaikki yleisimmät etunimet on merkitty almanakkaan jonkin vuoden päivän kohdalle, jolloin on tämännimisten henkilöiden nimipäivä.


title: Etunimi

text: Jos ihmisellä on ainakin kaksi etunimeä, hänen huoltajansa tai hän itse voi valita jonkin nimistä puhuttelunimekseen (kutsumanimekseen). Useimmat ihmiset käyttävät puhuttelunimenä ensimmäistä etunimeään, jotkut käyttävät toista, kolmatta tai neljättä taikka kahta tai kolmea nimeä yhdessä: Maria Kaisa Aula. Jotkut käyttävät nimikirjaimia puhuttelunimenomaisesti tai nimikirjaimia lisänä erotukseksi muista samannimisistä: K. J. Lång, J.-P. Roos, Risto E. J. Penttilä.


title: Etunimi

text: Nykyisin mm. Suomessa useimmilla ihmisillä on vähintään kaksi etunimeä. Tästä huolimatta arkikäytössä useimmilla on vain yksi etunimi, kutsumanimi. Aikaisemmin kaksi- tai useampinimisyys on voinut olla luonteeltaan erilaista kuin nykyisin, sellaista, että samasta ihmisestä todella on yleisesti käytetty kahta tai useampaa etunimeä.


title: Etunimi

text: Useimmat etunimet ovat sidonnaisia sukupuoleen, ja ainakin Saksassa nimen pitää ilmaista selkeästi sukupuoli, mutta monissa maissa osa etunimistä voidaan antaa kummalle sukupuolelle tahansa. Esimerkiksi useissa afrikkalaisissa kulttuureissa on sukupuolineutraaleja nimiä. Erityisesti englanninkielisissä maissa on sekä miehen- että naisennimiin perustuvia lempinimiä, joita voidaan käyttää myös etuniminä (kuten Chris tai Alex). Esimerkiksi nimeä Alex voidaan käyttää sekä maskuliinisen Alexanderin että feminiinisen Alexandran lyhenteenä. Jotkin englanninkieliset nimet lausutaan samalla tavalla, mutta kirjoitusasu on erilainen sen mukaan, onko kyseessä mies- vai naispuolinen henkilö. Tällaisia nimiä ovat esimerkiksi Teri (feminiininen) ja Terry (maskuliininen) sekä lempinimet Nikki (feminiininen) ja Nicky (maskuliininen).


title: Etunimi

text: Jotkin nimet ovat eri maissa eri sukupuolille kuuluvia. Tällaisia nimiä ovat esimerkiksi Nikita (Ranskassa feminiininen, Venäjällä maskuliininen), Kim (Suomessa maskuliininen, englanninkielisissä maissa feminiininen), Anne (useissa maissa feminiininen, Alankomaissa maskuliininen). Nimi Mika taas on Japanissa feminiininen ja Suomessa maskuliininen, mutta Ruotsissa unisex-nimi, sillä se käsitetään lyhenteeksi sekä miehennimestä Mikael että tämän sisarnimestä Mikaela.


title: Etunimi

text: Suomen nimilain mukaan etunimeksi ei saa antaa ”pojalle naisennimeä eikä tytölle miehennimeä”. Suomessa on kuitenkin joukko nimiä, jotka ovat sekä miehen- että naisennimiä. Esimerkiksi vuosina 2000–2006 Kaino-nimen sai 11 miestä ja 9 naista.


title: Etunimi

text: Joissakin kulttuureissa etunimi kertoo sisarusten ikäjärjestyksestä. Tällainen käytäntö on ainakin perinteisissä balilaisissa etunimissä. Perheen ensimmäinen lapsi on nimeltään Putu, toinen Made ja niin edelleen. Sukupuoli ilmaistaan erillisellä nimellä. Kun sarjan nimet loppuvat, aloitetaan alusta lisäämällä etunimeen Balik eli uudelleen. Tämän perusteella voidaan esimerkiksi päätellä, että kuuluisa indonesialainen kirjailija I Gusti Ngurah Putu Wijaya oli perheensä ensimmäinen poikalapsi. Antiikin Roomassa käytettiin toisinaan samaan tapaan järjestysnumeroita etuniminä (esimerkiksi Quintus, Sextus tai Septimus).


title: Etunimi

text: Pelkkä syntyminen ei ole kaikissa kulttuureissa tehnyt lapsesta yhteiskunnan jäsentä. Monissa kulttuureissa vasta nimen antaminen tekee lapsesta yhteisön jäsenen.


title: Etunimi

text: Hopi-intiaanien keskuudessa nimenantorituaali suoritetaan vanhempien ja lapsen kahdenkymmenen päivän eristämisen jälkeen. Jokaista klaania edustavat sukulaiset antavat lapselle ainakin yhden klaaniinsa liittyvän nimen. Päivän noustessa lapsi kannetaan auringonjumalan eteen ja tälle ilmoitetaan kaikki lapsen saamat nimet.


title: Etunimi

text: Monessa kulttuurissa lapsen on uskottu saavan sielunsa vasta nimenannon yhteydessä. Tätä ennen lapsi on monien moraalisäännöstöjen mukaan voitu surmata.


title: Etunimi

text: Afrikan asantit eivät antaneet lapselle nimeä eivätkä esitelleet häntä julkisesti ennen kuin hän oli kahdeksan päivää vanha. Vasta silloin lapsesta tuli todellinen ihmisolento. Jos hän kuoli sitä ennen, hänen ruumiinsa heitettiin roskaläjään.


title: Etunimi

text: Eräät Siperian kansat uskoivat, että lapsi saa esi-isänsä sielun, kun hänelle annetaan kyseisen esi-isän nimi. Joskus lapsi on sairastunut nimenannon jälkeen. On katsottu, että lapsi on saanut sopimattoman sielun tai sielu ei ole kelpuuttanut lasta. Tällöin hänen nimeään on vaihdettu, toisin sanoen hänelle on ”annettu uusi sielu”. Nimeä on voitu vaihtaa niin monesti, että lapsi parantuu.


title: Etunimi

text: Inkeriläisen kertomuksen mukaan tarvittiin erityisiä ”nimen lukijoita” ja jonkinlaista taikuutta tai arvontaa valittaessa lapselle nimeä:


title: Etunimi

text: Muinaiset suomalaiset etunimet liittyivät esimerkiksi vuodenaikoihin, urheuteen, onnenodotuksiin, ammattiin tai talon nimeen. Naisten nimissä on usein pääte -kki. Vanhoja suomalaisia nimiä ovat esimerkiksi Toivo ja Tuulikki.


title: Etunimi

text: Muinaiset skandinaaviset ja germaaniset nimet ovat tavallisesti kaksiosaisia ja kertovat taisteluista ja vahvoista eläimistä kuten karhusta tai kotkasta. Viikinkiaika levitti skandinaavista nimistöä myös muualle Eurooppaan.


title: Etunimi

text: Espanjassa vanhan käytännön mukaan etunimet yleensä periytyvät vanhemmilta vanhimmalle pojalle ja vanhimmalle tyttärelle, joskin tämä käytäntö on nyky-Espanjassa muuttumassa. Myös paikallisten pyhimysten nimet ovat vanhastaan olleet yleisiä nimiä, kuten myös nimet Jesús, José ja María. Niitä voidaan yhdistellä: pojan nimeksi esimerkiksi José María ja tytön nimeksi María José. Pidempiä etunimiä lyhennetään usein: Francisco → Paco, María de los Dolores tai Dolores → Lola ja María del Pilar tai Pilar → Pili.


title: Etunimi

text: Kasvien ja etenkin kukkien nimet ovat yleisiä etuniminä varsinkin Kiinassa ja Japanissa. Suomessa kukkiin liittyviä etunimiä ovat esimerkiksi Kielo, Kukka, Lemmikki, Lilja, Ruusu ja Vanamo. Muita suomalaisia kasviaiheisia nimiä ovat esimerkiksi Hilla, Kaisla, Pihla, Raita, Ritva, Tuomi, Urpu, Varpu ja Virpi.


title: Etunimi

text: Luontoon, vuodenaikoihin ja päivänkiertoon liittyviä suomalaisia nimiä ovat esimerkiksi Lumi, Pilvi, Päivikki, Suvi, Talvikki, Tuulia, Vilja, Pyry ja Tuisku. Luontoon liittyvät myös jalokivet, jotka ovat vertauskuvia arvokkaalle ja kauniille. Suomessa tällainen nimi on Helmi ja Jade. Miesten luontonimiä ovat muun muassa Havu, Kivi, Myrsky ja Visa.


title: Etunimi

text: Paikannimiin liittyvät suomessa esimerkiksi Inari, Saana ja Salla.


title: Etunimi

text: Suomessa nimilaki sallii vanhemman nimestä johdetun poika- tai tytärloppuisen nimen käytön: esimerkiksi Niilonpoika, Maununtytär.


title: Etunimi

text: Sisarnimi on naisennimi, joka on muunnettu naiselle miehennimestä tai toisinpäin: esimerkiksi Jarno, sisarnimi Jarna.


title: Etunimi

text: Käytössä hankaliksi koetaan nimet, joiden oikeinkirjoitus ei ole käyttäjille selvä. Suomalaisen nimikäytännön perusteella ei suositella sellaista kansainvälistä nimeä, jonka äänne- tai tavurakenne on suomen kielelle vieras.


title: Etunimi

text: Raamattu kertoo nimen antamisesta Jeesukselle. Nimen antaminen tapahtui juutalaisin menoin:


title: Etunimi

text: Ympärileikkaus miehen nimenannon yhteydessä esiintyy seemiläisillä kansoilla, egyptiläisillä, useilla Afrikan kansoilla, Etelä-Amerikassa ja Polynesiassa. Juutalaisuudessa poikalapset ympärileikataan kahdeksan päivän kuluttua syntymästä. Pojalle annetaan tässä yhteydessä nimi.


title: Etunimi

text: Kristityt eivät yleensä ole omaksuneet ympärileikkausta, vaan nimen antamisen jälkeen lapsi liitetään seurakuntaan kasteessa. Tavallisesti lapsen nimi ilmoitetaankin vasta kastetilaisuudessa, ristiäisissä. Kristillisen opin kannalta kaste ei kuitenkaan ole ensisijaisesti nimenantotilaisuus. On myös kristillisiä kirkkokuntia, joissa lapsikaste ei ole käytössä, esimerkiksi baptistit.


title: Etunimi

text: Uskonnottomat perheet voivat juhlia lapsen syntymää tai nimen antamista nimiäisillä. Nimenantotilaisuuteen voidaan esimerkiksi kutsua esimerkiksi ystäviä ja sukulaisia.


title: Hart Memorial Trophy

text: Hart Memorial Trophy on jääkiekkopalkinto, joka jaetaan vuosittain NHL:n runkosarjan päättyessä pelaajalle, jonka katsotaan olevan arvokkain omalle joukkueelleen. Palkinnon voittaja valitaan Professional Hockey Writers' Associationin äänestyksessä. Se jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 1924.


title: Hart Memorial Trophy

text: Hart Memorial Trophy jaettiin ensimmäisen kerran kaudella 1923–1924 nimellä "Hart Trophy". Palkinnon lahjoitti NHL:lle tohtori David Hart, joka toimi urallaan muun muassa Montreal Canadiensin valmentajana ja managerina. Vuonna 1960 alkuperäinen Hart Trophy annettiin Hockey Hall of Fameen ja tilalle tehtiin uusi palkinto, jonka nimeen lisättiin edelleen käytössä oleva sana "memorial".


title: Hart Memorial Trophy

text: Jo vuodesta 1945 asti jokainen Hart Memorial Trophyn voittanut jääkiekkoilija on nimetty myös Hockey Hall of Fameen.


title: Hart Memorial Trophy

text: Useammin kuin kerran Hart Memorial Trophyn ovat voittaneet seuraavat 15 pelaajaa:


title: Mannermaasulkemus

text: Mannermaasulkemus eli kontinentaalijärjestelmä oli Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kohdistunut kauppasaarto, jonka Ranskan keisari Napoleon I julisti marraskuussa 1806. Saarto kesti vuoteen 1814.


title: Mannermaasulkemus

text: Napoleon oli 1800-luvun alussa joutunut vaikeaan tilanteeseen. Britannian laivasto oli estänyt Ranskan yritykset voittaa Britanniaa vastaan käyty sota asevoimin. Tilanteen ratkaisemiseksi Napoleon päätti pakottaa saarivaltakunnan rauhaan nujertamalla sen taloudellisesti julistamalla sen kauppasaartoon. Tuontikieltoon perustuva saarto toteutettiin pääosin vuosina 1806–1807, mutta senkin jälkeen sulkemukseen liittyneiden maiden rivit olivat liian harvat Britannian talouden luhistamiseksi.


title: Mannermaasulkemus

text: Viedäkseen loppuun käynnistämänsä suunnitelman Napoleon kaavaili saarron suurimpien aukkojen tukkimista. Niitä olivat lähinnä Ruotsi, Tanska ja Portugali. Napoleon ja Venäjän keisari Aleksanteri I solmivat Tilsitissä heinä–elokuussa 1807 sopimuksen, jolla vastahakoinen Venäjä liittyi saartoon. Sopimuksen mukaan muiden Itämeren alueen valtioiden mukaan pakottaminen oli Venäjän tehtävä.


title: Mannermaasulkemus

text: Toteuttaakseen sopimuksen ehdot Venäjä pyrki painostamaan Ruotsia diplomaattisin keinoin. Sen osoittauduttua tuloksettomaksi alkoi Suomen sota, jonka seurauksena Suomi liitettiin osaksi Venäjää ja lyödyn Ruotsin oli liityttävä mukaan saartoon. Tanska puolestaan liittyi saartoon jouduttuaan sekä Ranskan että Britannian painostamaksi. Ratkaisuun vaikutti ennen muuta Britannian laivaston hyökkäys Kööpenhaminaan ja sitä seurannut Tanskan laivaston perikato. Napoleonin onnistui saada myös Portugali saartoon mukaan valtaamalla se vuonna 1807 yhdessä espanjalaisten kanssa. Maan tilanne ei kuitenkaan muodostunut pysyväksi brittiläisten tehtyä jo seuraavana vuonna onnistuneen vastahyökkäyksen.


title: Mannermaasulkemus

text: Huolimatta mannermaasulkemuksen monista puutteista se rasitti suuresti siihen osallistuneiden maiden talouksia. Mantereella saarto toisaalta lisäsi joidenkin tuotannonalojen kannattavuutta Britannian teollisuuden kilpailun poistuessa, mutta haitat olivat kuitenkin hyötyjä suuremmat, koska Manner-Euroopan teollisuus kärsi merentakaisten raaka-aineiden puutteesta. Vaikeudet johtivat lopulta siihen, että Napoleoninkin oli hyväksyttävä puolueettomien alusten suorittama Ranskan ja Britannian säännelty kaupan välittäminen. Britannian onnistui puolestaan hyödyntää tilannetta ottamalla haltuunsa Ranskan merentakaisia siirtomaita, mutta samanaikaisesti maan talouselämä joutui saarron vuoksi vaikeuksiin, joka huipentui vakavaan talouskriisiin 1810-luvun alussa.


title: Mannermaasulkemus

text: Mannermaasulkemus oli periaatteessa voimassa Napoleonin kukistumiseen saakka, mutta käytännössä sen merkitys väheni jo vuosia aiemmin. Esimerkiksi Britannian tärkeä kauppakumppani Venäjä lipesi siitä jo vuonna 1811. Näin ollen Ruotsin ja Venäjän suhteen kannalta Ruotsin mukana olo mannermaasulkemuksessa muuttui yhdentekeväksi, vaikka se oli ollut Suomen sotaan johtanut välitön syy.


title: Mannermaasulkemus

text: Venäjän luopuminen mannermaasulkemuksesta johti Ranskan hyökkäykseen Venäjää vastaan 1812.


title: Mannermaasulkemus

text: Saarron epäonnistumiseen on esitetty monia syitä, mutta eräs niistä lienee Napoleonin Ranskan ylimielinen asenne muihin saartoon liittyneisiin maihin. Maa puuttui toistuvasti liittolaistensa sisäisiin asioihin järjestelemällä itselleen edullisia olosuhteita saarron kestäessä. Toiseksi vaikuttaa siltä, että ranskalaiset yliarvioivat Britannian talouden kriisin, koska he jo saarron alussa uskoivat maan talouden olevan romahtamassa aikaisempien vuosien sotakustannusten ja liittolaisille annetun tuen vuoksi. Kolmantena syynä voidaan pitää salakauppaa, jota ei yrityksistä huolimatta kyetty kokonaan estämään. Unohtaa ei sovi myöskään edellä mainittua saarron kielteistä vaikutusta Manner-Euroopan talouksille. Vaikeudet luonnollisesti lisäsivät mannermaasulkemusta kohtaan tunnettua vastustusta. Virallisesti Britannian talouden luhistamiseen pyrkinyt järjestelmä purettiin vuonna 1814.


title: Anna (Venäjä)

text: Anna Ivanovna (; 7. helmikuuta 1693 Moskova – 28. lokakuuta 1740 Moskova) oli Venäjän keisarinna vuosina 1730–1740. Häntä edelsi valtaistuimella kaksi lyhytaikaista hallitsijaa, Pietari Suuren leski Katariina I ja Pietarin pojanpoika Pietari II, joka kuoli isorokkoon jo 14-vuotiaana.


title: Anna (Venäjä)

text: Anna oli syntyjään Pietari Suuren vähälahjaisen velipuolen Iivana V:n ja tämän vaimon Praskovja Saltykovan tytär. Anna nai Kuurinmaa herttuan Friedrich Wilhelm Kettlerin vuonna 1710, mutta puoliso kuoli kesken kuherruskuukauden sydänkohtaukseen. Sen jälkeen Anna hallitsi Puola-Liettuan valtapiiriin kuulunutta Kuurinmaan herttuakuntaa herttuattarena lähes 20 vuotta.


title: Anna (Venäjä)

text: Pietari II:n jälkeen Annalle tarjottiin Venäjän valtaistuinta tietyillä ehdoilla. Hän ei saisi mennä naimisiin tai nimittää seuraajaansa, ja todellista valtaa Venäjällä käyttänyt salaneuvosto saisi jatkaa maan johtamista. Anna allekirjoitti ehdot maaliskuussa 1730, mutta perui sopimuksen pian valtaan noustuaan ja ilmoitti hallitsevansa yksinvaltiaana. Annan hallituskauden alkaessa Venäjä oli taloudellisen heikkouden tilassa. Sadot olivat huonot, ja Venäjän ulkomaankauppa laantui. Anna ei kuitenkaan itse ryhtynyt tarmokkaisiin toimiin tilanteen parantamiseksi, vaan uskoi valtionhoidon suosikeilleen. Keskeisin näistä oli Kuurinmaan herttuaksi Annan tuella valittu, Kuurinmaan saksalaiseen aateliin kuulunut ylikamariherra Ernst Johann von Biron. Bironin lisäksi maan ulkopolitiikasta vastasi keisarinnan varakansleri Andrei Ostermann, baltiansaksalainen hänkin. Kun vielä armeijan johdossa oli marsalkka Burkhard Christoph von Münnich, puhuttiin "saksalaisesta puolueesta". Termi sai Venäjällä niin negatiivisen sisällön, että Annan valtakausi tunnetaan yhä edelleen ulkomaalaisten aikana. Todellisuudessa mitään saksalaispuoluetta ei ollut, vaan hovin merkittävät saksalaiset kilpailivat keskenään verisesti.Warnes, s. 115–117


title: Anna (Venäjä)

text: Keisarinna Anna oli aikalaisten mielestä poliittisesti mukautuva eivätkä hallinnon asiat häntä kiinnostaneet. Hän oli innokas metsästäjä. Paljon aikaa kului myös erilaisissa juhlissa, joita hän keisarinnana järjesti. Persoonana Anna oli ristiriitainen, sillä hän oli toisaalta äärimmäisen saita, mutta toisaalta saattoi käyttää suuria summia ylellisiin hankintoihinsa.


title: Anna (Venäjä)

text: Annan valtakauden aikana Venäjän ulkopolitiikan johdossa ollut Andrei Östermann tukeutui Itävaltaan. Maa osallistui tappiollisesti sotaan sekä turkkilaisia vastaan Krimillä että taisteluun Puolan vallanperimyksestä.


title: Anna (Venäjä)

text: Anna ja neuvonantajat kohtelivat kaikkia oletettuja salaliittolaisia kovakouraisesti. Arvioiden mukaan 20 000–30 000 ihmistä karkotettiin Siperiaan Annan hallituskaudella. Annan hallinto uhkaili paikallistason viranomaisia henkilökohtaisen omaisuuden menettämisellä, jos he epäonnistuisivat katovuosien aiheuttamien verorästien keräämisessä. Biron ryhmineen nimitti Moskovaan saksalaisia virkamiehiä, levottomuudet alkoivat yhä enemmän saada väkivaltaisia piirteitä.


title: Anna (Venäjä)

text: Anna pelkäsi, että syntyperänsä vuoksi arvostettu Pietari Suuren tytär Elisabet saattaisi tehdä vallankaappauksen. Elisabetilla oli tärkeiden armeijan upseereiden tuki ja häntä tukivat muutkin Annaan tyytymättömät. Elisabet kuitenkin vietti hiljaiseloa maatilallaan Moskovan ulkopuolella, eikä juuri ollut kiinnostunut politiikasta vaan viihtyi harrastusten ja ystävien parissa. Anna oli ensin nimittänyt seuraajakseen poliittisesti kykenemättömän sisarentyttärensä Anna Leopoldovnan, jotta hänen suosimansa "saksalainen puolue" säilyttäisi valta-asemansa myös hänen jälkeensä. Kun Anna Leopoldovna synnytti vuonna 1740 pojan, myöhemmän Iivana VI:n, keisarinna Anna muutti kruununperimystä tämän hyväksi nimenomaan Bironin vaatimuksesta hieman ennen kuolemaansa.


title: Anna (Venäjä)

text: Annan voimat alkoivat ehtyä vuoden 1740 aikana. Kun hän kuoli 28. lokakuuta munuaisten toimintahäiriöön, kruununperijä Iivana VI oli vasta kahden kuukauden ikäinen.


title: Anna (Venäjä)

text: Saksalainen puolue jatkoi maan johdossa noin vuoden, kunnes Elisabet syöksi palatsivallankaappauksessa lapsi-Iivanan valtaistuimelta. Tämä päätti Annan hallituskautta leimanneen saksalaissuuntauksen silloisessa ilmenemismuodossaan. Uusi saksalaisaalto alkoi vain vähän myöhemmin, kun Elisabet järjesteli omaa kruununperimystään.


title: Anna (Venäjä)

text: Länsimaisen taidemusiikin kausi Venäjällä alkoi noin 1735, kun keisarinna Anna perusti vuonna 1734 Pietariin pysyvän oopperan ja toi maahan italialaisia oopperaryhmiä. Siitä pitäen 1800-luvun alkuun Venäjän musiikillista makua hallitsivat italialaiset muusikot. Hän perusti Pietariin vuonna 1738 Vaganovan balettiakatemian, joka toimii edelleen ja on maineikas..


title: Anna (Venäjä)

text: Keisarinna Annan käskystä tanskalainen tutkimusmatkailija Vitus Bering lähti toiselle tutkimusmatkalleen. Hän pääsi Alaskaan, mutta kuoli paluumatkalla nykyisellä Beringinsaarella.


title: Anna (Venäjä)

text: Anna teetti vuonna 1731 Lontoossa hopeaseppä Nicholas Clausenilla niin sanotun hopeisen valtaistuimen, jonka Paavali I:n aikana tehdyistä jäljennöksistä yksi on Suomen kansallismuseossa.


title: Niin & näin

text: Niin & näin on Tampereella vuonna 1994 perustettu filosofinen aikakauslehti, joka on suunnattu sekä ammattifilosofeille että laajemmalle yleisölle. Lehti julkaisee vertaisarvioituja artikkeleita, kirja-arvioita, kolumneja ja ajankohtaisia artikkeleita. Usein numeroissa on yksi tai useampia teemoja, joita käsitellään usean kirjoittajan voimin. Ensimmäisenä vuonna lehti ilmestyi kolmesti, sittemmin numeroita on ilmestynyt neljä vuodessa. Lehteä julkaisee ja kustantaa Eurooppalaisen filosofian seura ry. Lehti on saanut opetus- ja kulttuuriministeriön laatulehtipalkinnon (2010), Suomen tiedekustantajien liiton tunnustuspalkinnon (2013) ja Kultti ry:n laatulehtipalkinnon (2017). Lehteä kustantava Eurooppalaisen filosofian seura ry on palkittu Tieteellisten seurain valtuuskunnan Kordelinin palkinnolla vuonna 2018.Lehti aloitti vuonna 2002 oman kirjajulkaisusarjan, joka toimi ensin nimellä 23°45 ja vuodesta 2009 lähtien nimellä Niin & näin -kirjat. Sarjassa on tähän mennessä ilmestynyt 68 nidettä filosofian eri aloilta.


title: Niin & näin

text: Vuonna 2007 lehti avasi yhdessä Åbo Akademin filosofia-oppiaineen kanssa filosofia.fi-portaalin, joka sisältää sekä toimitettuja että alkuperäisiä filosofisia aineistoja, filosofisen sanakirjan, linkkikokoelman ja muita ajankohtaisia aineistoja.


title: Matti Salminen

text: Matti Kalervo Salminen (s. 7. heinäkuuta 1945 Turku) on suomalainen bassolaulaja.


title: Matti Salminen

text: Salminen on lähtöisin työläisperheestä, ja laulajan ura alkoi kuusivuotiaana Työväentalon lapsikuorossa. Ammattimaisena esiintyjänä hän aloitti laulamalla lavoilla tangoa. Hän opiskeli samalla muun muassa Lea Piltin johdolla laulua, ja tie vei Suomen Kansallisoopperan kuoron koelauluun 1966. Hänet hyväksyttiin, vaikka opiskelupaikkaa Sibelius-Akatemiassa ei samaan aikaan tullutkaan. Myöhemmin akatemian rehtori Taneli Kuusisto otti hänet sisään erityistapauksena. Hänen varsinainen läpimurtonsa tapahtui 1969, kun 24-vuotias basso onnistuneesti paikkasi Don Carlosin Filipin roolin lyhyellä varoitusajalla.


title: Matti Salminen

text: Salmisen vanhemmat olivat sekatyömies Heikki Olavi Salminen ja Maire Ilona Salminen o.s. Wuokko. Hän valmistui 15-vuotiaana puusepäksi ja työskenteli nuoruudessaan Wärtsilän telakalla laivojen huonekaluverstaalla.


title: Matti Salminen

text: Salminen on perustanut nimeään kantavan säätiön, joka auttaa suomalaisia musiikin erikoislahjakkuuksia ammatilliselle uralle. Muun muassa Tommi Hakala, Juha Uusitalo ja Petrus Schroderus ovat saaneet siltä tukea.


title: Tero-Pekka Henell

text: Tero-Pekka Edvard Henell (s. 31. lokakuuta 1957 Helsinki) on suomalainen musiikkialan hallintomies, Hän toimi Turun filharmonisen orkesterin intendenttinä ja konserttitalon johtajana 2000–2006 ja Kuudennen kerroksen orkesterin intendenttinä 2006–2007. Hän hoiti 1988–1993 samaa tehtävää Lahden kaupunginorkesterissa ja toimi tiiviissä yhteistyössä kapellimestari Osmo Vänskän kanssa. Tuona aikana Lahden kaupunginorkesterin levyt menestyivät hyvin. Henell lopetti kulttuurin hallintotyöt ja valmistui syksyllä 2007 henkiseksi valmentajaksi ja tennisvalmentajaksi.


title: Tero-Pekka Henell

text: Jakso Ruotsin radion sinfoniaorkesterin intendenttinä 1993–1994 päättyi ammattiyhdistyskahnaukseen. Svenska Rikskonserterin projektipäällikkönä hän toimi 1994–1996. Ruotsalaisen Målvaktsbolagetin toimitusjohtajana Henell toimi 1998–2001 ja helsinkiläisen Edition Wilhelm Hansen oy:n johtajana ja kustannuspäällikkönä 1999–2000. Hän on opiskellut musiikkitiedettä ja laulua ja toiminut myös jääkiekkovalmentajana.


title: Tero-Pekka Henell

text: Turun kaudella Henell toteutti näyttävän tempauksen elokuussa 2005. Silloin esitettiin Richard Wagnerin Lentävä hollantilainen -ooppera Aurajoen rannalla Suomen Joutsenen ja Sigynin kansilla. Laivat kiinnitettiin nokat vastakkain ja satamaan rakennettiin 4000 hengen katsomo.


title: Haʻapai

text: Haʻapai on saariryhmä Tongassa, Tyynellä valtamerellä.


title: Haʻapai

text: Haʻapain saaret sijaitsevat Tongan keskiosissa ja noin 100 kilometriä Tongatapusta pohjoiseen. Ryhmä koostuu 62 saaresta. Ha'apaissa asuu yhteensä noin 7 750 ihmistä. Heistä yli puolet asuu saariryhmän pääsaarilla, Lifukalla ja Foalla.


title: Saipan

text: Saipan on Tyynellä valtamerellä sijaitsevan ja Yhdysvalloille kuuluvan Pohjois-Mariaanien saariryhmän suurin saari, joka muodostaa oman kuntansa. Saipanin pinta-ala on noin 120 neliökilometriä. Vuoden 2010 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 48 220.


title: Saipan

text: Saaren suurin kylä ja turismin keskus on Garapan. Garapanin pinta-ala on 1.2 km² ja sen asukasluku vuonna 2010 oli 3 983.


title: Saipan

text: Saipanilla sijaitsee myös Capitol Hillin kylä, joka on toiminut saarten pääkaupunkina vuodesta 1962 lähtien. Capitol Hillissä oli 1 028 asukasta vuonna 2010.


title: Saipan

text: Saaren korkein kohta on sammuneen Mount Tapochau -tulivuoren huippu noin 474 metrin korkeudessa. Yhdysvallat ja Japani kävivät saarella toisen maailmansodan aikana Saipanin taistelun.


title: Saipan

text: Saipanilla ilmestyy kaksi päivittäistä sanomalehteä: "Marianas Variety" ja "Saipan Tribune".


title: Saipan

text: Saipan laillisti kannabiksen yksityisen käytön, kaupan ja hallussapidon ensimmäisenä maailmassa 4. marraskuuta 2010.


title: Three Dollar Bill, Y’All$

text: Three Dollar Bill, Y'All$ on nu metal-yhtye Limp Bizkitin debyyttialbumi, joka julkaistiin vuonna 1997. Albumia pidetään bändin parhaana saavutuksena. Albumi julkaistiin levymerkillä Flip/Interscope Recordsin.


title: Three Dollar Bill, Y’All$

text: Suurimman osan albumista yhtye teki kuuden päivän aikana. He kirjoittivat yhdeksän kolmestatoista kappaleesta kolmessa päivässä, ja äänittivät levyn seuraavina kolmena päivänä. Kappaleet "Pollution", "Counterfeit" ja "Stuck" olivat jo aikasemmin kirjoitettuja, ja ne esiintyivät demolla, jonka ansiosta yhtye lopulta sai levy-sopimuksen. Viimeinen raita, Everything, on itse asiassa pelkkä pitkä jammailu-sessio, joten sitä ei kirjoitettu lainkaan. Kappaleet "Counterfeit" ja "Faith" julkaistiin myös singleinä.


& eli et-merkki eli ampersandi vastaa merkitykseltään sanaa ’ja’. Suomenkielisissä tekstiyhteyksissä se lausutaan tavallisesti alkuperänsä mukaan /et/. Tunnetut vieraskieliset nimet saatetaan kuitenkin suomenkielisessä puheessa lausua kokonaan alkukielellä, esimerkiksi nimessä "Procter & Gamble" kuulee &-merkkiä lausuttavan /ænd/.


Merkki on kehittynyt kirjainten "e" ja "t" yhteensulautumasta kirjoitettaessa latinan sanaa "et" ’ja’. &-merkkejä on löydetty antiikin Rooman jäänteistä ajanlaskun alun ajoilta.


Kun kaikki teksti kirjoitettiin käsin, lyhennysmerkkejä käytettiin yleisesti, koska ne säästivät aikaa, vaivaa ja tilaa. Kirjoituskoneiden ja tekstinkäsittelyn valtakaudella &-merkin käyttö on vähentynyt.


Suomen yleiskielessä &-merkin käyttö on rajoittunut yritysten ja teosten nimiin, esimerkiksi "Lignell & Piispanen" ja "Ratchet & Clank". Tästä on se etu, että nimeä ei tarvitse kirjoittaa erikseen eri kielillä – sama kirjoitusasu voi olla esimerkiksi sekä suomea, ruotsia että englantia.


Tietotekniikassa &-merkkiä eli ampersandia käytetään useisiin tarkoituksiin.


C-kielessä ja siitä vaikutteita saaneissa kielissä kuten C++:ssa, Javassa ja Perlissä merkkiä käytetään binäärisen AND-operaattorin ja loogisen konjunktion symbolina. AND-operaattorina on yksi ampersandi ja loogisena operaattorina kaksi peräkkäistä merkkiä.


C- ja C++-kielissä ampersandia käytetään lisäksi viittausten määrittelyissä, sekä operaattorina jolla saadaan muuttujan muistiosoite.


SGML-, HTML- ja XML-kielissä sitä käytetään merkki- ja nimiviittauksen alkumerkkinä.


Internetin URL-osoitteissa merkkiä käytetään lisäksi CGI-ohjelmien parametrien erottimena: codice_1


Unixin Bourne shellissä ja sen kanssa yhteensopivissa komennon jälkeen merkitty ampersandi ajaa käskyn tausta-ajossa. Kaksi merkkiä toimii loogisena operaattorina siten, että jälkimmäinen käsky suoritetaan vain, jos ensimmäinen ei palauta virhettä.


Microsoft Windowsin käyttöliittymissä ampersandia käytetään pikanäppäinten määrittelyssä: codice_2 luo menun määrittelyssä kohdan codice_3, jossa komennon saa aktivoitua Alt-F-yhdistelmällä. Käytäntö on levinnyt useisiin käyttöliittymiin.


title: Karma (täsmennyssivu)

text: Karma voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Ghetto

text: Ghetto tai getto on juutalaiskorttelin nimitys. Sana tuli alkujaan italian valimoa tarkoittavasta sanasta: vuonna 1516 Venetsian juutalaiset pakotettiin asumaan valimon alueelle, Venetsian ghettoon. Yöksi alueen portit suljettiin ja gheton asukkaat määrättiin valvomaan niitä. Suurimmillaan 1600-luvun lopussa pienellä suljetulla alueella asui 4 000–5 000 ihmistä. Vuonna 1797 Napoleonin joukot purkivat gheton portit, mikä aloitti juutalaisten emansipaation. Venetsian ghetto oli ensimmäinen suljettu alue, jonne juutalaiset eristettiin. Siitä sana ”ghetto” tuli myöhemmin viittaamaan muuallakin juutalaisten asuinalueisiin. Nämä toisaalta hakeutuivat yhteen, toisaalta etenkin Euroopassa heidät haluttiin usein eristää kristillisestä valtaväestöstä.


title: Ghetto

text: Uuden merkityksen käsite sai toisen maailmansodan aikana, kun Saksa pakkosiirsi miehittämissään maissa juutalaisia ghettoihin välivaiheena ennen niin sanottua lopullista ratkaisua eli kuljettamista tuhoamisleireille ja siellä surmaamista (holokausti). Tosin jo ghetoissakin ihmisiä kuoli nälkään ja surmattiin rangaistukseksi sattumanvaraisesti. Tunnetuin ghetoista oli Varsovan ghetto, jonka saksalaiset tuhosivat lähes kaikkine siellä piileskelleine asukkaineen kansannousussa 1943. Toinen tunnettu natsiajan ghetto oli Łódźin ghetto, josta selvisi hengissä vain muutama sata ihmistä. Puolassa ensimmäinen ghetto oli Piotrków Trybunalskissa.


title: Lupu

text: Lupu voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Ninja (nimi)

text: Ninja on suhteellisen uusi naisennimi, jota ei ole almanakassa. Ninja voi olla muunnos Niinasta. Ninja voi myös viitata japanilaiseen salamurhaajaan tai tulla espanjan kielen sanasta "niña", joka tarkoittaa tyttöä.


title: Ninja

text: Ninjat () olivat feodaalisessa Japanissa toiminut ammattiryhmä, joiden harjoittamaa taistelutaitoa ja kulttuuria kutsutaan ninjutsuksi. Ninjojen tehtävien kirjo oli sotilaallisesti ja taisteluteknisesti ajatellen hyvin laaja. Tehtävät voidaan karkeasti jakaa kolmeen tyyppiin:Ninjat olivat palkkasotilaita, jotka myivät palveluksiaan vakoojina, palkkatappajina, tuhopolttajina ja terroristeina. Aikansa paikallisjohtajat palkkasivat ninjoja tehtäviin, jotka eivät sopineet kunnia- ja tyylisidonnaisille, avoimesti taisteluun osallistuville sotureille. Ninjutsuun erikoistuneita perheitä oli useita, ja ne olivat eniten maksavan käytettävissä.


title: Ninja

text: Sana ”ninja” on peräisin 800 vuoden takaa Japanin vuoristoseuduilta. Alkuaan se tarkoitti henkilöä, joka harjoitti ninjutsua, eräänlaista taistelulajia, jota usein kutsuttiin ”salaperäisyyden taidoksi” tai ”näkymättömyyden taidoksi”. Ilmaisu on peräisin japaninkielisestä ilmaisusta "shinobi no mono". Tämä kirjoitetaan kahdella kanji-merkillä, jotka lausutaan rěnzhě mandariinikiinassa. Ensimmäinen kanji, jota myös käytetään ninjutsun kirjoittamiseen, tarkoittaa kestävyyttä ja sietokykyä. Merkitys laajeni myöhemmin tarkoittamaan piiloutumista tai salavihkaista liikkumista. Toinen kanji tarkoittaa henkilöä. Ninjoihin viitataan myös toisella kiinalaisperäisellä termillä ”lín gǔi” (林鬼, jap. ”rinki”), ”metsäpirut”. Ne olivat kiinalaisia vastineita ninjoille tai shinobeille, ja niiden uskottiin vaikuttaneen monella tavalla japanilaiseen ninjutsuun.


title: Ninja

text: Kuninkaallinen prinssi Shōtoku (574–622) on mainittu ensimmäiseksi johtajaksi, joka palkkasi ninjoja vakoojiksi. Myös vuorilla elävät sotilasmunkit (yamabushi) palkkasivat ninjoja Heian-kauden lopulla sekä kuninkaallisia että nousevia soturiluokan joukkoja vastaan. Kiotoon syntyi vahvoja ninjakiltoja, ja Kamakura-kaudella Kiotossa oli jo 25 vahvaa ninjakeskusta. Suurin osa näistä keskuksista sijaitsi Iga- (nyk. Mie) ja Koga-provinsseissa (ja myös vuoria), ja monet klaanijohtajat yrittivät murskata niitä yrittäessään saada aluetta hallintaansa. Oda Nobunagan kerrotaan koonneen jopa 46 000 miestä ninjajohtaja Sandayūta vastaan Uenon kaupungissa, jolloin 40 000 ninjaa tuhottiin. Viimeinen merkittävä ninjojen esiintyminen taistelukentällä oli Shimabara-sodan aikana vuonna 1637, jolloin ninjat taistelivat 40 000 kapinallista kristittyä vastaan Kyūshūn saarella. Mitsuo Kuren mukaan ninjat epäonnistuivat, sillä he eivät puhuneet Shimabaran murretta eivätkä tunteneet kristittyjen rituaaleja, ja jäivät kiinni. Perinteisesti ninjutsuun perehdytetyt lapset saivat alkuoppinsa jo ennen kolmatta ikävuottaan; monet oppivat tekniikoita kauan ennen kuin oppivat lukemaan ja kirjoittamaan. Palkatut aikuiset ninjat selviytyivät maastossa jopa kylmiä kuukausia vasten, toteuttaen oppimiaan selvitymistaitoja. Taitavimmat saattoivat eksyttää jäljittäjiä kuukausikaupalla, eläen luonnosta mm. juuria syömällä, metsästämällä ja kalastamalla.


title: Ninja

text: Ninjat jättivät harvemmin jälkeensä mitään kirjoitettua aineistoa tai kehuivat saavutuksillaan, joten ninjojen historiaa on vaikea tutkia, ja suurinta osaa tarinoista on erittäin vaikea todistaa oikeaksi tai vääräksi. Minamoto no Yoshitsunen, joka käytti yllätystä suurimpana aseenaan merkittävimmissä voitoissaan, on sanottu laajalle levinneessä kansantarinassa olleen tengun kouluttama taktiikoissa. Todellisuudessa häntä opettivat buddhalaiset munkit, jotka käyttivät opetusmateriaalina kiinalaisia kirjoja, kuten "Sodankäynnin taito".


title: Ninja

text: Yksi vanhimmista ninjatyyleistä, Togakure-ryū on peräisin myöhäiseltä Heian-kaudelta. Iga ja Koga ovat kuuluisimmat ninjatyylit, ja fiktiossa näiden tyylien käyttäjät useimmiten taistelevat toisiaan vastaan. Todellisuudessa ne olivat liittoutuneita ja työskentelivät yhdessä. Kummankin tyylisuunnan väitetään olevan peräisin Heian-kaudelta.


title: Ninja

text: Vain harvoja mainintoja on säilynyt Kamakura-aikakaudelta. Kusunoki Masahige käytti joitakin ovelia taktiikoita vihollisiaan vastaan. Taktiikat muistuttivat etäisesti ninjataktiikoita. Muromachi-kaudelta on säilynyt vielä vähemmän lähteitä. Kummatkin aikakaudet olivat yleensä rauhallisia, joten monilla taisteluilla oli kilpailullisia lähtökohtia. Näiden aikakausien aikana bushidō alkoi muotoutua oikeana ja kunniakkaana tienä, jota samurain tuli noudattaa. Vasta pitkälle Edo-kaudelle mentäessä bushidō oli muotoutunut viralliseen muotoon, ja siihen asti ninpōta ei erotettu bushidosta.


title: Ninja

text: Sengoku-kaudella, joka myös tunnetaan sisällissotien kausina, ninjat olivat yleisiä, koska sotaonni usein riippui siitä, kuinka hyvin kenraalit saivat tietoa. Melkein jokaisella kuuluisalla daimiolla oli ninjoja tai ninjojen kaltainen ryhmä komennossaan. Ninjat toimivat silminä ja korvina, joskus myös käsinä. Eräät daimiot olivat joidenkin lähteiden mukaan ninjoja itse. Sanada-klaani, jonka tunnetuin jäsen oli Sanada Yukimura, oli tiettävästi ninjaklaani. Tätä on usein pidetty totena, koska he pystyivät puolustamaan linnaansa vain noin 3 000 miehellä Tokugawa Hidetan johtamaa 50 000 miehen armeijaa vastaan. Sanadoiden hämmästyttävät taktiikat (muun muassa klaanin jako kahteen – toinen puoli kannatti Toyotomia ja toinen Tokugawaa – ideana oli se, että kumpi sitten voittikin, klaani säilyisi) antoivat heille legendaarisen aseman. Myöhemmin heidät tultiin tuntemaan nimen "Sanada jūyūshi", kirjaimellisesti ”Kymmenen Sanada-sankaria”, alla. Fiktiossa he käyttivät ninjataitoja voittaakseen kaikki muut paitsi mustasukkaiset vaimonsa.