title: Sävelasteikko

text: Diatonisessa asteikossa on seitsemän säveltä. Se saadaan periaatteessa lisäämällä pentatoniseen asteikkoon kaksi säveltä, fa ja ti. Diatoninen asteikko eroaa muista seitsemän säveltä sisältävistä asteikoista siten, että asteikossa on kaksi puolisävelaskelta, ja niiden etäisyys on mahdollisimman suuri. Länsimainen musiikki pohjautuu usein diatoniseen asteikkoon, joka sisältää perusmuodossaan seitsemän eri säveltä: do, re, mi, fa, so, la ja ti matalimmasta korkeimpaan lueteltuna.


title: Sävelasteikko

text: Diatonisen asteikon sävelet ovat johdettavissa puhtaista kvinteistä laskemalla niitä yhteen. Diatoninen skaala voidaan johtaa kuudesta kvintistä: c–g, g–d, d–a, a–e, e–h ja h–f


title: Sävelasteikko

text: Kromaattinen asteikko on puolisävelaskelin etenevä sävelasteikko, eli oktaavissa on 12 säveltä. Kromaattisen asteikon saa esimerkiksi pianolla soittamalla oktaavin alalta järjestyksessä kaikki valkoiset ja mustat koskettimet, jättämättä yhtään väliin. Kromaattinen asteikko on kauttaaltaan tasalaatuinen, eli siinä ei ole duuri- tai molliasteikon mukaista koko- ja puolisävelaskelten vaihtelua.


title: Seine

text: Seine // on suuri joki Pohjois-Ranskassa. Seine on yksi Ranskan tärkeimmistä vesiväylistä ja se kulkee muun muassa Pariisin halki.


title: Seine

text: Joki on 780 kilometriä pitkä ja siten Ranskan toiseksi pisin 1 020-kilometrisen Loiren jälkeen. Antiikin aikoina Seine tunnettiin latinalaisella nimellään "Sequana".


title: Seine

text: Seinen tärkeimmät sivuhaarat ovat Aube, Marne ja Oise pohjoisessa sekä Yonne ja Eure etelässä. Seine yhdistyy kanavien kautta Schelde- (Escaut), Meuse-, Rein-, Saône- ja Loirejokeen.


title: Seine

text: Seine alkaa Langres’n ylängöltä 471 metrin korkeudelta ja virtaa Pariisin sekä Normandian halki Englannin kanaaliin Le Havren kohdalla.


title: Seine

text: Pariisissa joen uomaa reunustavat korkeat kivivallit. Joen pohjoista puolta kutsutaan oikeaksi rannaksi ("Rive Droite") ja eteläistä puolta vasemmaksi rannaksi ("Rive Gauche"). Sen vartta pitkin kulkevat molemmilla puolilla rantakadut (). Näiden rantakatujen varsilla sijaitsevat muun muassa Ranskan kansalliskirjasto, Louvre, Place de la Concorde, Musée d'Orsay ja Eiffel-torni. Joella kulkee vesibusseja, rahtialuksia ja suuria turistiveneitä ("bateaux-mouches"). Vasen ranta on taiteilijoiden suosiossa. Joessa on Pariisin kohdalla saaret Île Saint-Louis ja Île de la Cité, joista jälkimmäisellä sijaitsee Notre Damen katedraali.


title: Seine

text: Seinen rannat Pariisissa liitettiin osaksi Unescon maailmanperintöluetteloa vuonna 1991.


title: Seine

text: Seine on ruopattu ja merikelpoiset alukset voivat purjehtia sitä pitkin aina Roueniin saakka, joka sijaitsee 120 kilometriä sisämaassa. Kaupalliset rahtialukset voivat kulkea jokea pitkin aina Bar-sur-Seineen saakka, 560 kilometriä mereltä. Pariisissa, 445 kilometriä mereltä, joki on vain 24 metriä merenpinnan yläpuolella, mikä tekee joesta hitaasti virtaavan ja siten helposti purjehdittavan.


title: Seine

text: Seinen vesi on Ranskalle tärkeä resurssi. Ydinvoimalaitokset ja kaukolämpövoimalat saavat joesta lauhdevetensä. Puolet vedestä käytetään Pariisin alueella, niin teollisuuden kuin kulutuksenkin tarpeisiin. Le Havren ja Rouenin välisellä alueella kaikesta vedestä kolme neljäsosaa saadaan Seinestä.


title: Seine

text: Seineä ei tule sekoittaa Brysselin halki Belgiassa virtaavaan paljon pienempään jokeen nimeltä Senne, vaikka nimet äännetäänkin samalla tavalla.


title: Seine

text: Seine ja sen sivujoet tulvivat vuosittain, mutta suurta tuhoa aiheuttavia tulvia on harvakseltaan. Edellinen suurtulva oli vuonna 1910, jolloin koko Pariisin keskusta oli veden vallassa. Tulvia on yritetty estää rakentamalla tekojärviä ja altaita, joihin vettä voidaan ohjata. Jokea myös ruopataan jatkuvasti. Nämäkään toimet eivät kuitenkaan auta, jos Seinen ja sen sivujokien Marnen, Auben ja Yonnen yläjuoksuilla sataa samanaikaisesti runsaasti. Tällöin Suur-Pariisin tulva-alueen 850 000 asukkaalla on noin viikko aikaa valmistautua tulvaan. Suurtulvan uhatessa Pariisin metroliikenne pysäytetään yhtä linjaa lukuun ottamatta. Lisäksi useita rakennuksia, kuten sairaaloita ja vanhainkoteja evakuoidaan. Myös Louvrella on oma pelastussuunnitelma, jonka mukaan tuhansia alakerroksissa olevia teoksia siirretään ylempiin kerroksiin turvaan. Siirtoa varten Louvreen on rakennettu hissejä ja ramppeja.


title: Sota

text: Sota on järjestäytyneiden yhteisöjen välinen aseellinen konflikti. Sodan vastakohta on rauha, jota pidetään sodan poissaolona (ns. negatiivinen rauha) tai mahdollisesti sotaan johtavien rakenteellisten tekijöiden puuttumisena (ns. positiivinen rauha). Sodankäynti on sodan toteuttamista käytännössä. Nykyisin sitä säätelevät sekä kansainväliset sopimukset (ks. Geneven sopimukset) että kansainvälinen humanitaarinen tapaoikeus. Sodan etiikkaa käsittelee moraalifilosofian osa-alue (ks. sodan etiikka).


title: Sota

text: Yleisesti sotaa tutkitaan ja määritellään joko sosio-poliittisena tai lakitieteellisenä ilmiönä. Ensimmäinen antaa sijaa tieteelliselle tutkimukselle, kun jälkimmäinen on tärkeä yhteiskunnallisista ja käytännöllisistä syistä. Ensimmäisen näkökulman mukaan sota voi tapahtua vain kahden tai useamman hallinnollisesti järjestäytyneen (heimon, kaupunkivaltion, kansallisvaltion, valtakunnan) osapuolen välillä, kun lakitieteellisestä näkökulmasta sota on laillinen olotila, joka tasa-arvoisesti mahdollistaa kahden tai useamman ryhmän välisen aseellisesti käydyn konfliktin. Myös juridisesti asiaa lähestyvät painottavat hallinnollisuuden merkitystä, sillä kamppailu voidaan katsoa sodaksi vain jos sen osapuolia johdetaan poliittisesti järjestäytyneinä yksiköinä.


title: Sota

text: Preussilaisen 1800-luvun sotateoreetikon Carl von Clausewitzin mukaan sota on osapuolten käymän poliittisen vuorovaikutuksen jatkamista toisin keinoin. Näin ollen osapuolten välinen rauha ja rauhanomainen kanssakäynti keskeytyy ja muuttuu sodaksi sitä luovan politiikan vuoksi. Clausewitzin mukaan sota itsessään on kuin suuri kaksintaistelu, jossa ”käytetään väkivaltaa vastustajan pakottamiseksi noudattamaan meidän tahtoamme”. Sodankäynti puolestaan on dynaamista, luonnostaan epävakaata vuorovaikutusta toisilleen vihamielisten joukkojen, sattuman ja järkiperäisen laskelmoinnin välillä.


title: Sota

text: Yksi vanhimmista määritelmistä Hugo Grotiuksen mukaan on Ciceron luonnehdinta, jonka mukaan sota on ”valtioiden, tai valtioiden osien kamppailu, jossa käytetään väkivaltaa”. Nykynäkemyksen mukaan sota ei kuitenkaan aina ole pelkästään valtioiden välillä käytävä kamppailu, sillä sodan osapuolina voivat olla myös uskonnollisesti, etnisesti, ideologisesti tai kulttuurisesti toisistaan poikkeavat ryhmät. Sotia on käyty ainakin 10 000 vuotta.


title: Sota

text: 1600-luvun filosofin Thomas Hobbesin mukaan jokainen valtio on jatkuvasti potentiaalisesti sodassa muita valtioita vastaan, koska "bellum omnium contra omnes", ”kaikkien sota kaikkia vastaan” on luonnontila, ja rauha puolestaan päämäärä, joka perustuu järkeen. Hobbesin mukaan ihminen pelastui luonnontilasta vain järjestäytymällä yhteiskunniksi, valtioiksi. Rousseau taas omasi idyllisen käsityksen metsästäjä-keräilijöistä, jotka hänen mukaansa elivät rauhanomaisesti ja harmonisessa yhteydessä luontoon ja sen sijaan sotia alkoi esiintyä vasta valtioiden syntymisen jälkeen. Hobbesin näkemys luonnontilasta vastaa Johan Galtungin konseptia negatiivisesta rauhasta, jonka mukaan rauha on pelkästään sotien välinen tila. Galtungin vastakonsepti positiivinen rauha sisältää puolestaan Hobbesin ajatuksen päämäärästä, eli yhteiskuntien potentiaalisen kyvyn säilyttää rauha ja edistää sen jatkuvuutta kaupankäynnin ja yhteistyön sekä järkeen perustuvan diplomatian keinoin.


title: Sota

text: Sosiologi Trutz von Trothan mukaan sota on ”organisoitua ja kollektiivista materiaalin vahingoittamisen, tappamisen ja tuhoamiseen tarkoitetun teknologian, erityisesti aseiden käyttämistä”. Lisäksi osapuolten jäsenten on sodan aikana alistuttava kärsimyksiin, kuolemaan sekä oltava valmiit tappamaan.


title: Sota

text: Melvin Smallin ja J. David Singerin sekä Karl W. Deutschin ja Dieter Senghaasin määritelmän mukaan sota on mikä tahansa tapahtumien sarja, joka täyttää seuraavat ehdot:


title: Sota

text: Maanpuolustuskorkeakoulun strategian laitoksen johtaja Torsti Sirén on huomauttanut, että sota on politisoitunut termi: asiaintilaa voidaan kutsua sodaksi, jos näin on yleisesti alettu tehdä. Niinpä esimerkiksi Korean sotaa ja Vietnamin sotaa kutsutaan yleisesti sodiksi, vaikka aikanaan virallisesti niitä kutsuttiin poliisitoimiksi tai konflikteiksi.


title: Sota

text: Lainsäädännöllisesti valtioiden välisissä sodissa ja aseellisissa selkkauksissa vastapuoli kieltää valtion suvereniteetin julkisen vallan käyttöön valtion alueella. Tällöin kyseisten osapuolten alueet tulevat sotatoimialueeksi, jotka käsittävät valtioiden maa-, meri- ja ilmatila-alueet, lukuun ottamatta demilitarisoituja alueita. Sodan osapuolet saavat harjoittaa sodankäyntiä vain sotatoimialueella laillisten sotatoimien mahdollistamin keinoin.


title: Sota

text: Nykyaikaisen kansainvälisen lainsäädännön pohjan loi hollantilainen 1600-luvun oikeusfilosofi ja lakimies Hugo Grotius teoksessaan "De Jure Belli ac Pacis" ("Sodan ja rauhan laeista"). Grotiuksen teos perustuu luonnonoikeuteen ja se sisältää mm. Ciceron, kirkkoisä Augustinuksen ja Tuomas Akvinolaisen teorioita sodan etiikasta ja sodan oikeutuksesta.


title: Sota

text: Grotiuksen mukaan sota on oikeutettu, jos se täyttää seuraavat ehdot yhtäaikaisesti:Grotiuksen teos toimi perustana vuosina 1899 ja 1907 laadituille kansainvälisille Haagin sopimuksille, jotka käsittelevät laillisia ja laittomia sodankäynnintapoja. Haagin sopimukset johtivat Kansainvälisen rikostuomioistuimen perustamiseen 1998.


title: Sota

text: Sotien käymisen uskottiin pitkään rajoittuvan pelkästään ihmiskuntaan. 1960-luvun puolivälissä Jane Goodall aloitti pitkän tutkimustyönsä simpanssien parissa. Hänen tutkimuksensa kumosi aiemman käsityksen ja samalla simpansseista eläneen myytin, jonka mukaan ne olivat reviireistä piittaamattomia lempeitä ja leikkisiä kasvissyöjiä. Goodall huomasi, että simpanssit metsästävät ja syövät lihaa, ovat mustasukkaisia, reviiritietoisia ja riitaisia. Simpanssit tekevät yhteistyötä saalistaessaan pieniä nisäkkäitä ja toisia apinoita. Urokset partioivat laumansa reviirin raja-alueita ja hyökkäävät raivokkaasti tunkeutujan kimppuun. Lisäksi Goodall dokumentoi vuosia kestäneen sodan kahden saman lajin simpanssiryhmän välillä. Lauman urokset tekivät iskuja naapurilauman alueelle tappaen yksitellen ensin urokset ja myöhemmin muut jäsenet, lukuun ottamatta siihen liittyneitä naaraita. Kun toinen lauma oli tuhottu, voittajaosapuoli liitti sen alueen omaansa.


title: Sota

text: Tiedekirjailija Robert Ardrey päätteli, että sotaisuus liittyy lihansyöntiin ja pyrki paleontologi Raymond Dartin kanssa luomaan kuvaa ihmisen ja apinan linkkinä tuolloin pidetystä Australopithecuksesta "lihansyöjä-tappaja-apinana". Etologi Konrad Lorenz huomautti, että kasvissyöjälajien sisäinen taistelu on joskus jopa lihansyöjälajeja raaempaa ja jatkuvampaa. Lisäksi lihansyöjälajien sisäinen taistelu erosi sekä rituaalinomaisilta tavoiltaan että syiltään pelkästä saalistaja-saalis-suhteesta, jossa tappaminen on tarkoituksenmukaista pelkästään ruoan vuoksi. Sen sijaan molempien lihan- ja kasvissyöjälajien motiivit ovat samankaltaisia kun kyseessä on lajin sisäinen kamppailu: syynä ovat resurssit (vesi, ruoka ja elintila) sekä naaraiden tavoittelu. Lorenz huomautti tosin, että useimpien lajien kohdalla lajikumppanin tappamista vältetään. Ihmisen ohella vain simpanssiuroksilla on todettu olevan toisiaan muistuttava kyky liittoutua ja tehdä organisoitua yhteistyötä, ja tämän vuoksi jotkut pitävät ihmiskunnan sotaisuutta evolutiivisena perintönä.


title: Sota

text: Joidenkin käsitysten mukaan sotaisuus kuuluu ihmislajin biologiaan. Ensimmäisiin esimerkkeihin kuului Herbert Spencerin aikanaan suosittu sosiaalidarvinistinen teoria sodankäynnistä luonnonvalinnan välineenä, joka karsii joukosta heikoimmat yksilöt ja lisää näin lajin laadullista elinvoimaisuutta. Vaikka Darwin itse oli varoittanut yrityksistä siirtää primitiivisen kulttuurin analysoimiseen soveltuvaa sosiaalidarvinismia moderniin yhteiskuntaan, teoria sai kannatusta muun muassa kansallissosialistisessa Saksassa ja pohjusti tietä Adolf Hitlerin valtaannousulle. Nämä ajatukset edustavat samalla jatkumoa Hobbesin kuvailemalle "luonnontilalle". Tätä vastaan asettuivat varsinkin 1940-luvulta lähtien "rousseaulaiset" antropologit, joiden keskuudessa ajatus heimoyhteisöjen rauhanomaisuudesta sai sijaa, koska maailmansotien ja holokaustin kaltaisten koettelemusten vuoksi Hobbesin ajatus sivilisaatiosta järjen edustajana ei vaikuttanut uskottavalta.


title: Sota

text: Vuonna 1940 julkaistussa ja runsaasti huomiota keränneessä artikkelissaan "Sota on vain keksintö - ei biologinen välttämättömyys" antropologi Margaret Mead ilmensi vahvasti Rousseaun ajatuksia, vaikka totesi itsekin, että joissakin heimoyhteisöissä esiintyi sotaa. Monet myöhemmät antropologit jatkoivat tätä pyrkien tutkimuksissaan primitiivisistä heimoyhteisöistä unohtamaan sodankäynnin olemassaolon lähes kokonaan.


title: Sota

text: Vuonna 1996 antropologian professori ja arkeologi Lawrence Keeley julkaisi kiistellyn tutkimuksen "War Before Civilization: the Myth of the Peaceful Savage". Keeley katsoi, että sodankäyntiä esiintyi hyvin laajasti ja yleisesti suurimmassa osassa primitiivisiä yhteisöjä ennen valtioiden kaltaisten yhteisöjen syntymistä. Yksi yleisistä "rousseaulaisten" antropologien väittämistä on ollut Amerikan mantereen metsästäjä-keräilijäkulttuurien ja yksinkertaisten maanviljelijäkulttuurien rauhanomaisuus ennen eurooppalaisten saapumista. Vastoin tätä oletusta Keeleyn aineisto osoittaa, että mantereelta on löytynyt lukuisia todisteita sodista, linnoittautumisista, aseista ja joukkomurhista ennen valkoisten tuloa myös näiden kulttuurien keskuudessa. Vahvistavia tutkimuksia on ilmestynyt sen jälkeen eri alojen tutkijoilta, kuten arkeologi Steven E. Blancilta. On laskettu, että 1900-luvulla kuoli noin 100 miljoonaa ihmistä sotien uhrina. Keeleyn mukaan tyypillinen heimoyhteiskunta menetti keskimäärin noin 0,5 prosenttia väkiluvustaan taisteluissa joka vuosi. Jos sama suhteutetaan 1900-luvun väestöihin, se vastaisi 2 miljardia sodissa kuollutta. Toisaalta Keeleyn esittämiä arvioita heimoyhteiskunnille tyypillisestä väkivaltaisesta kuolleisuudesta on myös kyseenalaistettu.


title: Sota

text: Keeleyn tutkimus pohjasi laajaan arkeologiseen todistusaineistoon, jota on sodankäynnistä puhuttaessa olemassa noin 10 000 vuoden ajalta. Ihminen oli kuitenkin jo kehittynyt suhteellisesti eikä arkeologinen näyttö siksi pysty vastaamaan tyhjentävästi kysymykseen sodankäynnin yleisyydestä sitä edeltävältä ajalta eli paleoliittiselta kaudelta, joka ulottuu noin 2 miljoonan vuoden päähän ja jonka aikana suurin osa ihmisen evoluutiollisesta kehityksestä tapahtui. Varhaisin todiste ihmisten välisestä väkivallasta on noin 50 000 vuoden takainen neandertalinihminen, joka oli kuollut oikeakätisen vastustajan aiheuttamaan pistohaavaan rinnassa. Ihminen otti hautaamisen käyttöön vasta myöhäispaleoliittisella kaudella, ja sen vuoksi varhaisia todisteita sotimisesta ja joukkomurhista löytyy kauden haudoista.


title: Sota

text: Nykytutkijoista muun muassa Brian Ferguson pitää Keeleyn ja muiden esittämiä arkeologisia todisteita myöhäispaleoliittisesta sodankäynnistä suurelta osin kyseenalaisina. Antropologi Douglas P. Fry on tutkimuksessaan "The Human Potential For Peace "pyrkinyt kiistämään käsityksen sodan luonnollisuudesta. Hän on tutkinut kansoja ja heimoyhteisöjä, joiden keskuudessa ei esiinny tai esiintyy erityisen vähän väkivaltaa ja aggressiivisuutta. Fryn mukaan empiirinen aineisto ei tue väitettä, että sotaisuus olisi evolutiivinen sopeutuma. Sotaisaa elämäntapaa vaalivilla miehillä on usein keskimääräisesti vähemmän lapsia kuin rauhanomaisemmin elävillä. Sekä Ferguson että Fry katsovat sodan varsinaisesti ilmaantuneen ns. kompleksisten metsästäjä-keräilijäyhteisöjen myötä, pääasiassa siis paleoliittisen kivikauden jälkeen. Kysymys on edelleen kiistelty.


title: Sota

text: Valtioiden välillä sota voi alkaa kolmella tavalla:Sotatila voi säilyä, vaikka toisen osapuolen laillinen hallitus olisi lakannut olemasta sodan aikana.


title: Sota

text: Sotia ei ole aloitettu yksipuolisilla sodanjulistuksilla vuoden 1945 jälkeen, koska YK:n perustamiskirja kielsi sotilaallisen voiman käytön ensimmäisenä. Viimeisin Yhdysvaltojen muodollinen sodanjulistus on vuodelta 1942, jolloin se julisti saman päivän aikana sodan Saksan liittolaisille Romanialle, Bulgarialle ja Unkarille. Viimeisen kerran muodollista yksipuolista sodanjulistusta käytettiin 1945, kun Neuvostoliitto julisti sodan Japanille toisen maailmansodan lopulla. Tämän jälkeen sotiin osallistuneet valtiot ovat välttäneet sotatilan julistamista. Esimerkiksi Britannia ei kutsunut Suezin kriisiä tai Falklandin sotaa sodiksi, vaan kriiseiksi tai konflikteiksi. Valtiot ovat käyttäneet myös termejä sotilaallinen väliintulo tai poliisitoimi.


title: Sota

text: Ennen toista maailmansotaa valtiot usein julistivat sodan toisilleen ennen varsinaisten sotatoimien aloittamista. Sodanjulistukseen saattoi kuulua selkeästi luettelo syistä, joiden vuoksi valtionjohto oli katsonut tarpeelliseksi julistaa sodan. Lisäksi niihin saattoi kuulua ilmoitus valtion sodalle asettamista poliittisista tavoitteista. Teoksessaan "The Lost Art of Declaring War" ("Sodanjulistamisen kadonnut taito") yhdysvaltalainen professori Brien Hallett kritisoi sodanjulistuksista luopumista, sillä hänen mukaansa selkeästi laadittu sodanjulistus palvelisi useaa tarkoitusta: siitä näkyisi selvästi valtion sodalle asettamat tavoitteet, se ohjaisi sotilastoimia ja asettaisi rajat perustellun sotimisen ja perustelemattoman tuhoamisen välille.


title: Sota

text: Kansainvälinen lainsäädäntö tekee eron pienempien konfliktien, kuten mellakoiden tai levottomuuksien, joissa järjestys palautuu suhteellisen nopeasti ja rajoitetuin voimatoimin, sekä suurten toisiaan vastustavien poliittisten yhteisöjen välisten aseistettujen kansannousujen välille. Tilanteessa, jossa valtion sisäinen konflikti laajenee vaikuttamaan toisiin valtioihin, ulkopuoliset valtiot voivat katsoa maassa vallitsevan kansannousun. Kansannousun tunnustaminen virallisesti tai "de facto" osoittaa, että ulkopuolinen valtio käsittää kapinalliset laillista valtaa tavoittelevaksi ryhmäksi. Vaikka kansainvälisen lainsäädännön määritelmä kapinallisten laillisesta statuksesta ei ole tarkka, tyypillisesti kapinallisiksi tunnustetuilla katsotaan olevan lain edessä samat oikeudet kuin sotilaalla. Mikäli kapinallisille myönnetään sotaa käyvän osapuolen status, heitä kohdellaan tasa-arvoisena ja vastuullisena osapuolena sekä neuvotteluissa että mahdollisesti sotarikoslakeja sovellettaessa. Tämän tunnustuksen myöntäjän tulee omaksua neutraali suhtautuminen kapinallisiin.


title: Sota

text: Taistelutahtoon vaikutetaan esimerkiksi propagandalla ja pelottelulla. Kaupunkien pommittaminen, ruoan ja veden saannin häirintä, sekä lämmön ja sähkön saannin katkaiseminen vaikuttavat sekä taistelukykyyn että -tahtoon. Vastustajan tuhoaminen voi tapahtua poistamalla vastapuolen poliittiset ja symboliset tunnusmerkit ja korvaamalla ne voittajan omilla sekä hajottamalla aiemmat hallintoelimet ja korvaamalla ne voittajan omalla hallinnolla (esim. miehityshallinto) tai voittajalle myötämielisillä hallintoelimillä (esim. nukkehallitus).


title: Sota

text: Sotavoimien käyttöä eli sodankäyntiä ohjaa strategia. Sodankäynti koostuu operaatioista, joita ohjaa operaatiotaito. Operaatiot koostuvat edelleen taisteluista, joita ohjaa taktiikka. Sotavoimat koostuvat puolestaan asevoimista, jotka jaetaan maa-, ilma- ja merivoimiin.


title: Sota

text: Tavoitteellisuus tekee sodasta poliittista toimintaa. Jos tavoitteisiin päästään neuvottelemalla tai sodan uhalla, ei kalliiseen taisteluun ole tarvetta. Esimerkiksi humanitaarisen oikeuden ensimmäisen kansainvälisen sopimuksen motiivina saattoi olla tarve hillitä sotilasmenoja. Pietarin julistus 1868 sopimus kieltää tiettyjen ammusten käytön sodassa ja se vaikuttaa edelleen kansainvälisiin sopimuksiin.


title: Sota

text: Kansainvälisen oikeuden mukaisesti sotaa voivat käydä vain itsenäiset valtiot tai sodankävijöiksi tunnustetut kapinalliset. Näin myös kapinallisia sitovat kansainvälisen oikeuden sotaa käsittelevät säännökset. Nykyaikana sotilaallisten konflikteja ja sodankäyntimenetelmiä rajoittavat kansallisen lainsäädännön lisäksi kansainväliset sopimukset, kuten Geneven sopimukset, YK:n sopimukset ja komiteat sekä rikostuomioistuimet, kuten Kansainvälinen rikostuomioistuin (ICC), jolla on kansainvälinen toimivalta rangaista osapuolia sotarikoksista, rikoksista ihmisyyttä vastaan ja joukkotuhonnasta.


title: Sota

text: On kuitenkin huomattava, etteivät kaikki valtiot ole allekirjoittaneet kaikkia sopimuksia. Osa allekirjoittaneista valtioista tulkitsee sopimusten pykäliä eri tavoin. Esimerkiksi ympäristösodankäyntiä koskevat sopimukset, kuten YK:n Yleissopimus ympäristön muuttamismenetelmien sotilaallisen tai muun vihamielisen käytön kieltämisestä (ENMOD) tai Geneven kemiallista sodankäyntiä koskeva sopimus vuodelta 1925 eivät jokaisen osapuolen mielestä estä käyttämästä esimerkiksi Agent Orangen kaltaisia kasvimyrkkyjä. Kansainvälinen lainsäädäntö ei myöskään pysy aina mahdollisesti siviiliväestölle ja ympäristölle vaaraa aiheuttavan sotateknologisen kehityksen perässä. Yksi nykyajan kysymyksistä on köyhdytetty uraani, jonka käyttö ammuksissa ei ole useimpien NATO-maiden mukaan aiempien sopimusten mukaan kielletty, vaikka erilaiset organisaatiot pyrkivät saamaan aikaan sen kieltävän sopimuksen. Köyhdytetyn uraanin vaikutuksesta terveyteen kiistellään, eikä esimerkiksi asutuskeskuksiin laajalti levinneen ammusjätteen mahdollisista haittavaikutuksista ole olemassa vielä pitkäaikaisnäyttöä.


title: Sotarikos

text: Sotarikos on sodan tai siihen verrattavissa olevan konfliktin yhteydessä tapahtuva kansainvälisillä sopimuksilla rikokseksi määritelty teko, josta on Suomessa tarkemmin määritelty kansallisesti rikoslain 11. luvussa: ”Sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan”. Kansainvälisesti sotarikos-käsitteelle suuntaviivoja antaa muun muassa kaikkien EU-maiden ratifioima ns. "Rooman perussääntö", jonka suhteen tuomiovalta on Haagissa sijaitsevalla Kansainvälisellä rikostuomioistuimella. Myös Suomen allekirjoittamat Geneven sopimukset määrittelevät niiden mukaiset törkeät rikokset sotarikoksiksi.


title: Sotarikos

text: Monissa maissa sodankäyntiä rajoittavia määräyksiä sisällytettiin maiden omiin sotilaallisiin lakeihin. Kehitys sodankäynnissä johti jo 1700-luvulla siihen, että näiden lakien valvomista varten perustettiin sotilastuomioistuimia, jotka asettivat syytteeseen määräyksiä rikkoneet.


title: Sotarikos

text: Ensimmäinen sodankäyntiä määrittelevä kansainvälinen sopimus oli vuoden 1864 Geneven yleissopimus. Se käsitteli lähinnä sairaiden ja haavoittuneiden sotilaiden hoitamista ja suojelemista. Vuonna 1907 Geneven yleissopimus ulotettiin koskemaan myös merisodankäyntiä ja vuonna 1929 ilmasodankäyntiä. Vuosina 1899–1907 solmittiin Haagin sopimukset, joissa asetettiin rajoitteita aluksi vain maasodankäynnille. Niissä todetaan muun muassa:


title: Sotarikos

text: Sodankävijöitä on nimenomaan kielletty:


title: Sotarikos

text: Merisodankäyntiä koskevia kansainvälisiä sopimuksia ei tehty ennen toista maailmansotaa. Tosin Haagin sopimuksessa kiellettiin puolustamattomien satamien pommittaminen ja Lontoon vuoden 1930 sopimus kielsi sukellusveneitä upottamasta kauppalaivoja, paitsi jos niiden miehistö ja matkustajat saatettiin turvaan ennen upottamista.


title: Sotarikos

text: Geneven protokolla kielsi 1925 kemialliset aseet.


title: Sotarikos

text: 27. kesäkuuta 1928 Pariisissa solmittu Kellogg–Briand-sopimus kielsi sodan politiikan teon välineenä. Vaikka sen allekirjoitti 62 valtiota, ml. Suomi, sen tarkoitus estää sodat epäonnistui, mutta se vaikutti huomattavasti kansainvälisen oikeuden kehitykseen.


title: Sotarikos

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen voittaneet ympärysvallat asettivat erityisen ”Sodan aloittajien vastuuta ja rangaistusten toimeenpanoa käsittelevän komission”. Se kokoontui 25. tammikuuta 1919 ja suositteli toimia vihollismaiden sotarikoksista syytettyjä kansalaisia vastaan. Komissio antoi raportin, jossa se totesi, että kaikki sodan lakeja ja tapoja tai ihmisyyden lakeja rikkoneet viholliset tuli asettaa syytteeseen käskyvallasta ja arvosta riippumatta. Tätä varten tuli perustaa erityinen korkea tuomioistuin, joka tutkisi ja tuomitsisi tapauksia kansainvälisen oikeuden mukaan. Suurin osa ympärysvalloista kannatti raporttia, mutta Yhdysvallat vastusti, sillä vastaavasta tuomioistuimesta ei ollut ennakkotapausta.


title: Sotarikos

text: Useat komission suosituksista sisällytettiin sotarikollisten rankaisemista käsitteleviin kohtiin Versaillesin rauhansopimuksissa. Ympärysvallat antoivat Saksalle 3. helmikuuta 1920 luettelon, jossa oli 896 oikeudella luovutettavan nimet. Saksan hallitus kuitenkin kieltäytyi ja esitti, että luettelon henkilöt tuli asettaa syytteeseen Saksan korkeimmassa oikeudessa Leipzigissä. Ympärysvallat suostuivat. Lopputuloksena vain hyvin harvat syytetyistä tuomittiin ja heistäkin monet pääsivät pakenemaan vankiloista. Joka tapauksessa annetut tuomiot osoittivat, että sotalakien rikkomisesta voitiin tuomita rangaistuksiin.


title: Sotarikos

text: Toisen maailmansodan jälkeen 8. elokuuta 1945 Lontoossa järjestetyssä liittoutuneiden kokouksessa määriteltiin sotarikokseksi myös rikokset rauhaa vastaan ja hyväksyttiin kansainvälisen sotilastuomioistuimen peruskirja. Nämä määritelmät olivat syyteperusteena Nürnbergin, Tokion ja Helsingin sotarikosoikeudenkäynneissä.


title: Sotarikos

text: Nürnbergin tuomioistuimen peruskirjan ja tuomion sisältämät kansainvälisen oikeuden periaatteet hyväksyttiin Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen päätöslauselmassa 95 (I) 11. joulukuuta 1946 ja niiden perusteella YK:n kansainvälisen oikeuden toimikunnan kirjasi ylös seitsemän periaatetta.


title: Sotarikos

text: Sotarikoksen käsitteen yleiseen määrittelyyn ovat ajan myötä vaikuttaneet useat kansainväliset sopimukset, kuten Geneven sopimukset ja YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus. Ongelmana on usein ollut sopimusten ratifioinnin puutteellinen maantieteellinen kattavuus konfliktien osapuolten kesken. Esimerkiksi Suomi ratifioi Geneven sopimukset vuonna 1955.


title: Sotarikos

text: Muita sodan sääntöä kirjaavia kansainvälisiä sopimuksia ovat muun muassa:


title: Sotarikos

text: Sotarikosoikeudenkäynneissä sovelletut juridiset periaatteet ovat poikenneet joskus merkittävästikin siihen saakka vallalla olleista käytänteistä. Voittajavaltiot ovat voineet soveltaa itse kehittämäänsä lainsäädäntöä yleisistä oikeuskäytänteistä poiketen taannehtivastikin, eli viitaten tapahtumiin ennen sovellettavan lain määrittelyä ja voimaantuloa.


title: Sotarikos

text: Jatkosodan 19. syyskuuta 1944 päättäneen Moskovan välirauhansopimuksen 13. artikla kuului seuraavasti: ”"Suomi sitoutuu yhteistoimintaan Liittoutuneiden Valtojen kanssa sotarikoksista syytettävien henkilöiden pidättämiseksi ja tuomitsemiseksi."” Suomalaiset tulkitsivat tämän tarkoittavan "sotarikollisia", perinteisiin sotarikoksiin syyllistyneitä, jotka olivat rikkoneet ennen sotaa vallalla olleita sotalakeja ja -tapoja koskeneita kansainvälisiä sopimuksia ja määräyksiä.


title: Sotarikos

text: Oman sotaväen sotarikollisten oikeuteen saattaminen suuressa mittakaavassa oli poikkeuksellista sodan jälkeisessä Euroopassa. Voittajavaltioiden painostamana hävinnyt Suomi joutui kuitenkin käymään läpi laajan sotarikosoikeudenkäyntien sarjan, jonka kulkuun neuvostoliittolaiset vielä yksittäisissä tapauksissa puuttuivat. Lisäksi suomalaiset oikeusasteet käsittelivät korkea-arvoisia syytettyjä jonkin verran muita helläkätisemmin. Tästä huolimatta sotarikosoikeudenkäynnit täyttivät oikeusvaltion edellytykset.


title: Sotarikos

text: Sodan voittajaosapuolet katsoivat Suomen poliittisen johdon olleen vastuussa maan hankkiutumisesta jatkosotaan ja sen vuoksi heidän olevan myös henkilökohtaisesti syyllisiä sotaan. Tästä painostuksen edessä Suomessa syntyneet "sotasyyllisyysoikeudenkäynnit" olivat luonteeltaan poliittisia, ja erosivat siten oleellisesti sotarikosoikeudenkäynneistä.


title: Sotarikos

text: Sotarikosten tutkiminen aloitettiin Suomessa jo 1944. Sotarikosten vuoksi Suomen omien lakien mukaan oli tuomittu vuoden 1948 loppuun mennessä kaikki oikeusasteet huomioiden yli 700 henkilöä. Suurin osa heistä tuomittiin sotavankeja koskevista henkirikoksista.


title: Sotarikos

text: Suomessa ei aluksi katsottu välirauhansopimuksen 13. artiklan koskevan poliittista johtoa. Tilanne kuitenkin muuttui taannehtivasti liittoutuneiden määriteltyä yllä mainitussa Lontoon kokouksessa 1945 muun muassa käsitteen ”rikos rauhaa vastaan”. Vielä vuonna 1945 säädettiin Neuvostoliiton painostuksesta Suomessa laki "sotasyyllisten" rankaisemisesta, jonka pohjalta poliittisen johdon sotasyyllisyysoikeudenkäynti aloitettiin marraskuussa 1945.


title: Sotarikos

text:
Suomen rikoslaki, 11. luku määrittelee sotarikoksiksi ja rikoksiksi ihmisyyttä vastaan seuraavat rikostyypit:
Ns. Rooman perussääntö määrittelee, milloin sotarikos siirtyy Kansainvälisen rikostuomioistuimen toimivaltaan kansallisilta tuomioistuimilta. Kansainvälisen rikostuomioistuimen perussääntö tuli voimaan 1. heinäkuuta 2002. 16. heinäkuuta 2003 sopimuksen oli allekirjoittanut 139 ja ratifioinut 91 maata. On huomattava, että esimerkiksi Yhdysvallat, Venäjä ja Kiina eivät ole ratifioineet ko. sopimusta.


title: Sotarikos

text: Kansainvälisellä rikostuomioistuimella on toimivalta seuraavissa tilanteissa:


title: Sotarikos

text: Kansainvälinen rikostuomioistuin voi nostaa syytteen sotarikoksista, rikoksista ihmisyyttä vastaan ja kansanmurhista. Perussäännön ratifioineet maat sitoutuvat itse ryhtymään oikeudellisiin toimenpiteisiin niitä henkilöitä vastaan, joita syytetään näistä rikoksista tai luovuttamaan heidät tuomioistuimelle. Rikos otetaan käsiteltäväksi vain, jos kansallinen tuomioistuin ei siihen kykene tai ole halukas.


title: Sotarikos

text: Kansainvälinen rikostuomioistuin käsittelee vain sen perussäännön voimaantulon 1. heinäkuuta 2002 jälkeen tapahtuneita rikoksia. On huomattava, että Kansainvälinen rikostuomioistuin on eri asia, kuin Kansainvälinen tuomioistuin (ICJ), joka käsittelee vain valtioiden välisiä, ei yksilöitä koskevia, oikeustapauksia.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Suomen poliittinen järjestelmä on hallintomuodoltaan parlamentaarinen demokratia. Suomessa on käytössä monipuoluejärjestelmä. Vallan kolmijako-opin mukaan lainsäädäntövaltaa käyttää eduskunta, parlamentaarista toimeenpanovaltaa edustaa pääministerin johtama valtioneuvosto ja oikeuslaitos on riippumaton toimeenpano- ja päätösvallasta. Valtionpäämiehenä puolestaan toimii tasavallan presidentti, joka johtaa ulkopolitiikkaa valtioneuvoston kanssa.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Poliittisia voimia Suomessa ovat puolueet, joita ovat puoluerekisteriin merkityt yhdistykset. Etujärjestöt puolestaan neuvottelevat sekä keskenään että yhdessä valtiovallan edustajien kanssa intressiensä yhteensovittamisesta. Taloudellisista etujärjestöistä tärkeimpiä ovat perinteisesti olleet työnantajia ja työntekijöitä edustavat työmarkkinajärjestöt sekä eräiden tuotannonalojen järjestöt. Lisäksi on monia muita ryhmiä, yhdistyksiä, liikkeitä ja järjestöjä, jotka pyrkivät vaikuttamaan poliittiseen ohjelmaan.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Suomessa on ollut puolueita noin sadan vuoden ajan. Niiden asema määriteltiin 1969, kun säädettiin puoluelaki. Oikeusministeriön määritelmän mukaan puolueita ovat puoluerekisteriin merkityt yhdistykset. Niillä oikeus asettaa ehdokaslistoja kunta-, eduskunta- ja europarlamenttivaaleissa. Puolueen jäseneksi liitytään yleensä puolueen paikallisyhdistyksen kautta.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Ensimmäisiä puolueita olivat 1860-luvun suomalainen ja ruotsalainen puolue. Työväen järjestäytyessä syntyi 1899 Suomen työväenpuolue, nykyinen SDP. Suomen itsenäisyyden alkuvuosina erot puolueiden ideologioiden välillä olivat vielä hyvin suuret. Vuosikymmenten saatossa erot ovat kuitenkin kaventuneet huomattavasti, eikä yksikään pääpuolueista ole enää 1980-luvulta lähtien esittänyt radikaaleja yhteiskunnallisia muutoksia.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Toisen maailmansodan jälkeen eduskunnan suuret puolueet olivat maalaisliitto eli nykyinen keskusta, SDP ja nykyisen vasemmistoliiton edeltäjä SKDL. Kokoomuksen kannatus oli 5-7 prosenttia niiden alapuolella aina 1970-luvulle asti. Vasemmistoliitto lähti jyrkkään laskuun 1980-luvulla ja samaan aikaan Vihreät toi ympäristöaatteen osaksi suomalaista politiikkaa. Vihreät ja perussuomalaiset ohittivat vasemmistoliiton kannatuksessa 2000-luvulla. Perussuomalaiset nousi suurten puolueiden joukkoon 2011. Vakiintunut eduskuntapuolue vuodesta 1966 on myös kristillisdemokraatit, mutta se ei ole noussut koskaan suureksi puolueeksi.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Tärkeitä poliittisessa järjestelmässä vaikuttavia ryhmiä ovat keskeiset taloudelliset järjestöt, jotka neuvottelevat sekä keskenään että yhdessä valtiovallan edustajien kanssa intressiensä yhteensovittamisesta. Taloudellisista etujärjestöistä tärkeimpiä ovat perinteisesti olleet työnantajia ja työntekijöitä edustavat työmarkkinajärjestöt sekä eräiden tuotannonalojen järjestöt, erityisesti Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Suomessa on jo yli kolmenkymmenen vuoden ajan solmittu keskitettyjä tulopoliittisia ratkaisuja. Niissä on käsitelty palkkoja, työaikoja, sosiaalipolitiikkaa, finanssipolitiikkaa, veropolitiikkaa ja työllisyyspolitiikkaa. Jopa kirkollisia pyhiä on tulopolitiikan nimissä siirretty arkipäiviltä viikonloppuihin ja takaisin. Työmarkkinajärjestöt olivat 1970- ja 1980-luvuilla mukana myös kauppapolitiikassa.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Suomen työmarkinamallin keskeisiä ominaispiirteitä ovat kaikenkattavuus, keskittyneet neuvottelurakenteet ja kolmiportaisuus eli malli, jossa neuvotteluja käydään ensin keskusjärjestöjen kesken, sitten alakohtaisesti ja lopulta liittotasolla. Suomessa on korkea järjestäytymisaste: palkansaajista noin 75 % kuuluu ammattiliittoihin. Julkishallinnon työntekijöitä kohdellaan monissa asioissa samoin kuin yksityistä sektoria. Laki takaa palkansaajille oikeuksia suoraan vaikuttamiseen, ja suurissa yrityksissä on erityisiä työnantajan ja työntekijöiden välisiä yhteistoimintakomiteoita, jotka käyvät neuvotteluita esimerkiksi irtisanomisista. Kaikkiaan suomalaisella palkansaajalla on suuremmat vaikutusmahdollisuudet työelämässä kuin monissa muussa Pohjoismaiden ulkopuolisissa maissa.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Poliittisen ja taloudellisen järjestelmän välinen suhde on keskeinen kysymys kaikissa yhteiskunnissa. Eräänlaisina ääripäinä voidaan ajatella, että kapitalistisessa järjestelmässä useimmat tärkeimmät taloudelliset toiminnot hoidetaan yksityisten omistamien ja kontrolloimien yritysten välityksellä ja sosialistisessa järjestelmässä vastaavasti valtion omistamien ja kontrolloimien yhtiöiden kautta. Suomalaisessa yhteiskunnassa ja talouselämässä historiallisesti olennaisia rakenteellisia tekijöitä ovat olleet etenkin maatalouden pitkään jatkunut suhteellisen suuri merkitys ja pientilavaltaisuus sekä teollistumisen keskittyminen vientipainotteiselle metsäsektorille ja puunjalostusteollisuuteen. Varsinkin sotakorvauksien maksaminen kohotti maahan raskasta metalliteollisuutta kuten laivanrakennusta.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Suomi kävi Neuvostoliiton kanssa poliittisiin sopimuksiin perustunutta kaupankäyntiä, eli niin kutsuttua idänkauppaa, aina Neuvostoliiton romahtamiseen asti. Idänkaupan päätyttyä 1990-luvun alussa Suomen taloudellinen kasvu tuli entistä riippuvaisemmaksi kansainvälisistä markkinoista, joita ei enää voitu ohjailla poliittisilla sopimuksilla.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Informaatioteknologiasta tuli 1900-luvun lopulla uusi merkittävä Suomen vientiteollisuuteen. Yksi yritys, Nokia alihankkijoineen, vaikutti Suomen bruttokansantuotteen kehitykseen merkittävästi 1990- ja 2000-luvulla. Parhaimmillaan, vuonna 2000, Nokia lisäsi Suomen bruttokansantuotetta 2,4 prosenttiyksiköllä.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Rekisteröityjen puolueiden ja taloudellisten etujärjestöjen lisäksi Suomen politiikassa toimii lukuisia muita ryhmiä, yhdistyksiä, liikkeitä ja järjestöjä, jotka pyrkivät vaikuttamaan poliittiseen järjestelmään saavuttaakseen tavoitteitaan tai edistääkseen asiaansa. Kansalaisjärjestöllä voidaankin tarkoittaa yleisesti sellaisia pääsääntöisesti yhdistyspohjaisesti toimivia järjestöjä, jotka toimivat monella eri tasolla, yhä useammin myös kansainvälisesti. Osalle näistä järjestöistä on delegoitu perinteisesti valtiovallan piiriin kuuluvia tehtäviä ja niitä voidaankin kutsua toimeenpaneviksi järjestöiksi. Osa järjestöistä puolestaan tukee aatteellisesti tai ideologisesti valtion virallista linjaa, osa suhtautuu avoimen kriittisesti viralliseen politiikkaan ja pyrkii vaikuttamaan sekä yleiseen mielipiteeseen että poliittiseen päätöksentekoon. Kansalaisjärjestöistä käytetään nimitystä kolmas sektori toimijana yksityisen ja julkisen sektorin ohella.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Suomen sanomalehdistö on edelleen monipuolinen. 4-7 päivää viikossa ilmestyviä varsinaisia sanomalehtiä on 53. Suurin niistä on Helsingin Sanomat. Suomessa neljä viidestä aamulehdestä kuuluu varhaisjakelun piiriin. Vain 11 prosenttia sanomalehdistön tuloista tulee irtonumeroiden myynnistä. Tätä pidetään yhtenä syynä lehdistön menestykseen. Sanomalehdistöllä on edelleen vahva asema viestintäkentässä myös verrattuna muihin viestintävälineisiin. Vuonna 2004 kahdeksan kymmenestä 12-69 -vuotiaasta suomalaisesta luki päivittäin sanomalehteä.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Maakunnallinen lehdistö on perinteisesti vahva vaikuttaja. Sen sijaan puoluepoliittisesti sitoutuneen lehdistön asema on heikentynyt radikaalisti.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Suomen aikakauslehdistön laajuus on poikkeuksellista. Yleisradiotoiminta perustuu erityiseen lakiin Yleisradiosta, joka säädettiin vuonna 1993. Laki määrittelee Yleisradion julkisen palvelun tehtävän hyvin laajaksi.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Vahvoihin perinteisiin pohjautuva viestintäjärjestelmän perusrakenne, jossa tilauspohjainen sanomalehdistö ja julkisen palvelun sähköinen viestintä ovat pysyneet keskeisessä roolissa, heijastuu myös viestinnän sisällöissä. Suomessa journalistiikan normit perustuvat alan itselleen luomaan eettiseen normistoon, journalistin ohjeisiin ja Yleisradion ohjelmatoiminnan säännöstöön. Käytännön eettisiä ongelmia käsittelee julkisen sanan neuvosto, johon kuuluu toimittaja- ja julkaisujärjestöjen edustajien lisäksi juridista asiantuntemusta ja alasta riippumattomia jäseniä.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Niin sanottu median murros ja sosiaalinen media vaikuttavat viestintään 2010-luvulla.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Suomen kansanedustuslaitos eli parlamentti on eduskunta. Sen tärkein tehtävä on säätää lakeja. Uusi laki säädetään tai vanhaa lakia muutetaan hallituksen esityksestä tai kansanedustajan aloitteesta.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text:
Valtioneuvoston on valmisteltava eduskunnalle esitys seuraavan vuoden talousarvioksi. Eduskunnan valtiovarainvaliokunta käsittelee yksityiskohtaisesti talousarviota ja kansanedustajien talousarvioon tekemiä aloitteita.
Eduskunnan tärkeisiin tehtäviin kuuluu myös toimintakykyisen hallituksen ylläpitäminen.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Vuoden 2015 vaaleissa valitussa eduskunnassa suurin puolue on Suomen keskusta 49 edustajallaan. Sitä seuraavat Perussuomalaiset (38), Kokoomus (37) ja Sosiaalidemokraatit (34 edustajaa). Kaikkiaan eduskunnassa on edustajia kahdeksasta puolueesta.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Suomen pääministeri johtaa valtioneuvostoa, joka edustaa parlamentaarista toimeenpanovaltaa. Valtioneuvostolla on lain sallimissa rajoissa mahdollisuus antaa asetuksia, jotka täydentävät voimassa olevaa lainsäädäntöä.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Toukokuun 29. päivästä 2015 alkaen valtioneuvoston muodostaa Sipilän hallitus. Pääministerinä toimii Suomen Keskustan puheenjohtaja Juha Sipilä, ja siihen kuuluivat aluksi keskustan lisäksi Perussuomalaiset ja Kansallinen kokoomus. Perussuomalaisten hajottua heidän paikkansa otti Sininen tulevaisuus.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Suomen tasavallan presidentti on Suomen kansan valitsema valtionpäämies. Hän johtaa Suomen ulkopolitiikkaa yhteistoiminnassa valtioneuvoston kanssa ja on puolustusvoimien ylipäällikkö. Hän nimittää myös eräät korkeimmat virkamiehet ja korkeimman oikeuden tuomarit. Presidentin ollessa estyneenä hänen tehtäviään hoitaa pääministeri ja tämänkin ollessa estyneenä pääministerin sijaisena toimiva ministeri.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Presidentti on puolustusvoimien ylipäällikkö ja nimittää upseerit. Presidentti päättää hallituksen esityksestä puolustusvoimien liikekannallepanosta. Sodasta ja rauhasta presidentti päättää eduskunnan suostumuksella.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Ennen uutta perustuslakia, joka valmistui vuonna 1999 ja astui voimaan 2000, presidentillä oli huomattavasti nykyistä enemmän valtaoikeuksia. Näitä valtaoikeuksia tosin käytettiin täysivaltaisesti vain Paasikiven ja Kekkosen presidenttikausilla (1946-81), jolloin Suomea pidettiin semipresidentialistisena valtiona. Presidentillä on yhä veto-oikeus, tosin eduskunta voi ylittää presidentin veton.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Oikeuslaitos on riippumaton toimeenpano- ja päätösvallasta. Tasavallan presidentti nimittää tuomarit.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Ensimmäinen oikeusaste on käräjäoikeus, sen päätöksestä voi valittaa hovioikeuteen. Ylintä tuomiovaltaa riita- ja rikosasioissa käyttää Korkein oikeus. Hallintoasioita käsitellään hallinto-oikeudessa ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Suomen valtion budjettitalouden tulopuolesta verot ja veronluonteiset tulot kattavat noin 40 miljardia euroa. Tästä tuloveroa on noin 13 miljardia ja liikevaihtoveroja noin 18 miljardia. Menopuolella suurimmat pääluokat ovat valtiovarainministeriön (17,5 mrd.), sosiaali- ja terveysministeriön (13 mrd.) ja opetus- ja kulttuuriministeriön (6,7 mrd.) hallinnonaloihin kuuluvat menot.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Julkisten menojen osuus on Suomessa lähes puolet bruttokansantuotteesta. Poliittisen päätöksenteon kautta määrätään siten huomattavalta osin siitä, kuinka voimavarat hyödykkeiden ja palvelujen tuottamiseen ja hankintaan saadaan. Verotuloista ja muista julkisen sektorin tuloista käytetään nykyisin valtion omiin kulutusmenoihin ja investointimenoihin selvästi vähemmän kuin kuntien vastaaviin menoihin. Valtiovalta vaikuttaa silti muita julkisen sektorin päätöksentekijöitä vahvemmin talousyksiköiden väliseen voimavarojen jakoon.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Valtionhallinto voidaan käsittää on vallan kolmijaossa joko osaksi toimeenpanovaltaa, tai negaation kautta määritellen siihen voidaan lukea kaikki se valtiokoneiston toiminta, joka ei ole lainsäädäntöä tai lainkäyttöä.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Valtionhallinto muodostuu valtion keskushallinnosta, aluehallinnosta ja paikallishallinnosta. Muuhun julkiseen hallintoon kuuluvat kunnallishallinto, kirkollishallinto sekä välillinen julkinen hallinto. Välilliseen julkiseen hallintoon kuuluvat itsenäiset julkisoikeudelliset laitokset (kuten Kansaneläkelaitos tai Suomen Pankki) ja muut tahot jotka käyttävät julkista valtaa lain tai asetuksen määräämässä tehtävässä (kuten eläinsuojeluvalvojat).


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Suomessa kaksi kolmasosaa julkisesta palvelutuotannosta on kunnallisen itsehallinnon hoidossa. Harvassa maassa on kunnallisen itsehallinnon vastuu yhtä suuri. Perustuslakiin on kirjattu kuntien oikeus kerätä kunnallisveroa. Valtion ja kuntien välinen työnjako on varsin epäyhtenäinen. 2010-luvulla valmistellun sosiaali- ja terveydenhoitoalan uudistuksen odotetaan vievän valtaa ja vastuuta etenkin pieniltä kunnilta.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Itsehallintolaki antaa ahvenanmaalaisille oikeuden säätää lailla omista sisäisistä asioistaan ja päättää maakunnan tulo- ja menoarviosta.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Puolustusvoimien tärkein tehtävä on Suomen sotilaallinen puolustaminen. Tämän lisäksi puolustusvoimien tehtävä on tukea muita viranomaisia yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamisessa sekä osallistua kansainväliseen kriisinhallintaan. Puolustusvoimien rauhan ajan organisaatio koostuu Pääesikunnasta ja sen alaisesta viidestä laitoksesta, maa-, meri- ja ilmavoimista sekä Maanpuolustuskorkeakoulusta. Puolustusvoimien ylipäällikkönä toimii tasavallan presidentti.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Suomen ulkopolitiikkaa määritteli 1900-luvulla – ja erityisesti jatkosodan jälkeen – pitkälti suhtautuminen Neuvostoliittoon. Paasikiven ja Kekkosen yli 30-vuotisen presidenttijakson aikana esimerkiksi hallitukseen ei haluttu sellaisia puolueita, jotka eivät hyväksyneet Paasikiven-Kekkosen linjaa. Neuvostoliiton tehdessä 1900-luvun lopulla kuolemaa se menetti merkityksensä Suomen ulkopolitiikkaa määritelleenä valtiona. Tällöin Suomi liittyi moniin eurooppalaisiin ylikansallisiin järjestöihin kuten Euroopan neuvostoon (1989), Euroopan talousalueeseen (1992) ja Euroopan unioniin (1995) ja epäviralliseen Euroryhmään (2002).


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Vuonna 2000 voimaan tulleen perustuslain mukaan Suomi osallistuu kansainväliseen yhteistyöhön rauhan ja ihmisoikeuksien turvaamiseksi sekä yhteiskunnan kehittämiseksi. Ulkopolitiikkaa johtaa tasavallan presidentti yhteistoiminnassa valtioneuvoston kanssa. Eduskunta hyväksyy kuitenkin kansainväliset velvoitteet ja niiden irtisanomisen sekä päättää kansainvälisten velvoitteiden voimaansaattamisesta. Valtioneuvosto vastaa puolestaan Euroopan unionissa tehtävien päätösten kansallisesta valmistelusta ja päättää niihin liittyvistä Suomen toimenpiteistä, jollei päätös vaadi eduskunnan suostumusta.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Suomi on jäsenenä Euroopan unionissa, Yhdistyneissä kansakunnissa, Maailmanpankki-ryhmässä ja monissa niiden jäsenorganisaatioissa.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Euroopan unionin (EU) politiikka vaikuttaa niin suorasti kuin epäsuorasti jäsenvaltioiden kansalliseen politiikkaan. Unionin jäseniksi hyväksytyt valtiot luopuvat vapaaehtoisesti suuresta osasta itsemääräämisoikeuttaan ja sitoutuvat noudattamaan jo voimassa olevaa sekä tulevaisuudessa säädettävää ylikansallista lakinormistoa. Euroopan yhdentyminen on osoittautunut vaikeaksi puolueille.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Liittyessään EU:n jäseneksi vuonna 1995 Suomi liittyi suoraan Euroopan talous- ja rahaliiton (EMU) toiseen vaiheeseen. Kolmannessa vaiheessa, vuoden 1999 tammikuusta, euroa voitiin käyttää tilirahana. Vuoden 2002 alussa eurosetelit ja -kolikot korvasivat Suomen markan.


title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: EU:n toimivalta on rajattua ja sen laajuus vaihtelee suuresti toimialoittain. Euroopan unionin ja sen jäsenmaiden vallanjaon perusperiaate on niin kutsuttu annetun toimivallan periaate eli jäsenvaltiot ovat tietyillä aloilla antaneet päätöksentekovaltaansa unionille.


title: Spirit of St. Louis

text: Spirit of St. Louis on lentokone, jolla Charles Lindbergh teki kuuluisan ensimmäisen yksinlentona suoritetun Atlantin valtameren ylityksen 20.–21. toukokuuta 1927. Lento tapahtui ilman välilaskuja.


title: Spirit of St. Louis

text: Ryan Airlinesin rakentama erikoisvalmisteinen kone on ylätasoinen ja yksimoottorinen, tyypiltään Ryan NYP (New York Paris). Kone pohjautuu Ryan M-2-koneeseen, eroten siitä moottorin ja joidenkin rakenteiden osalta. Koneen siipeä pidennettiin, siiven rakenteita vahvistettiin ja runkorakenteita jouduttiin suunnittelemaan uudestaan välilaskuttoman lennon vaatiman suuremman polttoainesäiliön aiheuttaman painonlisäyksen takia. Koneen polttoainesäiliö on sijoitettu rungon etuosaan, minkä seurauksena se estää näkyvyyden suoraan eteenpäin. Koneeseen asennettiin tämän takia periskooppi, joka mahdollistaa eteenpäin näkemisen. Lindbergh ei kuitenkaan pitänyt eteenpäin näkemistä oleellisena asiana lentämisen kannalta, koska hän oli täyteen pakattuja postikoneita lentäessään tottunut tarkastamaan menosuunnan lentokonetta kääntelemällä. Polttoainesäiliön ja tehokkaamman moottorin aiheuttaman painopisteen muutoksen takia myös runkoa jouduttiin pidentämään.


title: Spirit of St. Louis

text: Kone oli lento-ominaisuuksiltaan äärimmäisen epävakaa, ja sillä oli aika ajoin taipumus kallistella, kaartaa ja pyörähtää pituusakselinsa ympäri. Lindberghin kerrotaan pyytäneen koneen sunnittelijalta Donald A. Hallilta, että kone rakennettaisiin tarkoituksella epävakaaksi, jotta hän ei nukahtaisi pitkän lennon aikana. Pääsyy koneen epävakauteen oli kuitenkin kiire saada se valmiiksi, joten aikaa ei tuhlattu peräsinten uudelleen suunnitteluun vaan käytettiin jo valmiiksi suunniteltua joskin liian pientä peräsintä. Kone rakennettiin San Diegossa, mutta nimettiin Spirit of St. Louisiksi St. Louisin kaupungin osallistuttua rakentamisen rahoitukseen.


title: Spirit of St. Louis

text: Lindberghin ajatus Atlantin ylittämisestä sai alkunsa newyorkilaisen hotellinomistajan Raymond Orteigin vuonna 1919 julkistamasta palkinnosta (Orteig Prize), joka tarjosi ensimmäisen välilaskuttoman lennon Atlantin yli tehneelle 25 000 dollaria. Huolellisten valmistelujen jälkeen Lindbergh nousi koneellaan ilmaan Roosevelt Airfieldiltä New Yorkin Long Islandilta 20. toukokuuta 1927 kello 7.52, ja teki onnistuneen laskun Le Bourgetin kentälle Pariisiin, Ranskaan 21. toukokuuta kello 22.22. Lento kesti 33 tuntia, 30 minuuttia ja 29,8 sekuntia. Kesäkuussa 1927 Lindbergh koneineen palasi laivalla (USS "Memphis") takaisin Yhdysvaltoihin.


title: Spirit of St. Louis

text: Ennätyslennon jälkeen Lindbergh kiersi Spirit of St. Louisilla eri puolilla Yhdysvaltoja ja Etelä-Amerikkaa. 30. huhtikuuta 1928 Lindbergh lensi koneen viimeisen lennon St. Louisista Washingtoniin, jossa hän lahjoitti sen Smithsonian-instituutille. Nykyään alkuperäinen Spirit of St. Louis on näytteillä National Air and Space Museumissa Washingtonissa.


title: Sähly

text: Sähly on salibandyn varhainen harrastusmuoto. Sähly saapui Suomeen Ruotsista 1970-luvulla. Ensimmäiset harrastajat olivat opiskelijoita.


title: Sähly

text: Salibandyn ja sählyn välillä on sääntöeroja. Oleellisin ero salibandyyn verrattuna on, että maalivahteja ei ole.


title: Sähly

text: Useimmiten sählyllä tarkoitetaan salibandyn vapaamuotoista epävirallista harrastamista – siis kaikenlaista salibandymailoilla ja -pallolla tapahtuvaa liikkumista, jossa osallistujamäärä, säännöt ja peliolosuhteet voivat vaihdella suuresti verrattuna salibandyyn.


title: Sähly

text: Sählylle on olemassa virallisemmat säännöt, joita on käytetty muun muassa sählyturnauksissa. Näissä säännöissä määrätään kerralla kentällä olevaksi pelaajamääräksi 4 (ei maalivahtia). Maalin koko on 90 × 60 cm (leveys × korkeus). Maalin edessä on maalialue, jota pelaajat eivät saa koskettaa jaloillaan. Mailalla koskettaminen on sallittu. Alueen yli saa hypätä. Rangaistuslyönti suoritetaan keskipisteestä suoraan tyhjään maaliin. Vaatimukset pelitilan suhteen ovat salibandyä pienemmät. Muilta osin säännöt ovat samankaltaiset kuin salibandyssä.


title: Sähly

text: Sählyn ensimmäiset Suomen mestaruuskisat järjestettiin Helsingissä vuonna 2009. Mukaan ilmoittautui yhteensä 263 joukkuetta. Miesten mestariksi selvisi IBK Reino. Naisten mestari oli VKTP.


title: San Marino

text: San Marinon tasavalta eli San Marino on Italian ympäröimä kääpiövaltio Apenniinien niemimaalla Etelä-Euroopassa. San Marino on 61 neliökilometrin pinta-alallaan Euroopan kolmanneksi pienin valtio. Sen asukasluku on noin 33 300.


title: San Marino

text: San Marinon historia ulottuu Pyhään Marinukseen, joka perimätiedon mukaan oli perustamassa valtiota vuonna 301. San Marino oli pitkään melko eristäytynyt kaupunkivaltio, mutta 1900-luvulla se on liittynyt Euroopan neuvostoon ja Yhdistyneisiin kansakuntiin. Maan talous perustuu palvelualaan ja teollisuustuotantoon. San Marino on tasavalta, jonka valtionpäämiehenä on poikkeuksellisesti kaksi kapteenivaltionhoitajaa, joiden toimikausi on vain puoli vuotta.


title: San Marino

text: San Marino on sekä alueeltaan että väestöltään maailman viidenneksi pienin tunnustettu valtio. Sen pinta-ala on 61,19 km². San Marino on epäsäännöllisen nelikulmion muotoinen. Maan koilliskulmasta on 13 kilometriä maan lounaiskulmaan. Ainoa rajanaapuri on sitä ympäröivä Italia. San Marinon pohjois-, itä- ja länsipuolella on Riminin maakunta ja eteläpuolella Pesaro e Urbinon maakunta.


title: San Marino

text: San Marinon alue on Romagnan Apenniinien pohjoisrinteilla 53–739 metrin korkeudessa. San Marinon pinnanmuotojen tunnusmerkillisin piirre ovat kalkkikivihuiput, joiden itärinne päättyy jyrkänteeseen. Tällainen on myös maan korkein kohta Monte Titano.


title: San Marino

text: San Marinoa halkoo useita jokia. Marano- ja Ausajoet laskevat Adrianmereen ja San Marino Marecchiajokeen. Suurin osa San Marinon alankoalueista on jokien varsilla.


title: San Marino

text: San Marino kuuluu kosteaan välimerenilmastoon. Vuosien 1991–2011 aikana vuoden keskilämpötila oli 13,7 °C ja vuotuinen sadanta 767,3 millimetriä. Kesän korkein lämpötila nousee noin 26 °C:seen ja talven alin laskee noin –7 °C:seen.


title: San Marino

text: San Marinon luonto on tyypillistä Välimeren alueen kasvillisuutta. Metsissä kasvaa tammia ja muita lehtipuita. Metsät peittivät vuoden 2016 tilastojen mukaan 16 prosenttia maan pinta-alasta. Pensaikkoja ja muita vastaavia elinympäristöjä on 17 prosenttia, maanviljelysalueita 41 prosenttia ja kaupunkialueita 21 prosenttia pinta-alasta.


title: San Marino

text: San Marinon tasavallan historian taustalla on perimätiedon mukaan Pyhä Marinus ja joukko kristittyjä. Pyhä Marinus saapui vuonna 257 Dalmatian Rabin saarelta Riminiin, missä hän työskenteli kivenhakkaajana. Riministä hän joutui pakenemaan Monte Titanolle Diocletianuksen vainoja. Vuoren omistaja Donna Felicita luovutti sen vuonna 301 pyhälle Marinukselle kiitokseksi sairaan lapsensa parantamisesta. Perimätieto pitääkin vuotta 301 San Marinon perustamisvuotena.


title: San Marino

text: Vanhin tunnettu kirjallinen maininta San Marinon linnasta on teoksesta "Liber Pontificalis" vuodelta 755. Ensimmäinen maininta järjestäytyneestä yhteisöstä on puolestaan vuodelta 885. Noin vuoden 1000 tienoilla San Marinossa perustettiin Arengo-niminen hallintoelin. Perheiden päämiehistä koostunut Arengo käytti sekä lainsäädäntö-, toimeenpano- että tuomiovaltaa.


title: San Marino

text: Tasavallan kasvamisen myötä alettiin tarvita pienempää ja helpommin kokoon kutsuttavaa poliittista elintä. Vuonna 1243 perustettiin valtionpäämieheksi kapteenivaltionhoitajat, jotka Arengo valitsi. 1400-luvulla luotiin Suuri ja yleinen neuvosto ("Consiglio Grande e Generale"), joka muodostettiin 60:stä Arengon jäsenestä. Uusi neuvosto sai hoidettavikseen osan Arengon tehtävistä. Lopulta nämä uudet hallintoelimet ottivat kaiken vallan haltuunsa niin, että alkuperäinen Arengo kävi merkityksettömäksi. Vaikka Arengoa ei koskaan varsinaisesti lakkautettukaan, ei sitä enää muodostettu vuoden 1571 jälkeen.


title: San Marino

text: Vuoteen 1463 asti San Marino rajoittui Monte Titanon alueeseen. Tuolloin San Marino otti osaa Riminin herran Sigismondo Pandolfo Malatestan lyöneeseen liittoumaan. Paavi Pius II antoi tästä palkkioksi San Marinolle Fiorentinon, Montegiardinon ja Serravallen kaupungit. Samana vuonna Faetano pyysi tulla liitetyksi San Marinoon. Tämän jälkeen tasavallan rajat eivät ole enää muuttuneet.


title: San Marino

text: Cesare Borgia valtasi San Marinon vuonna 1503. Hän kuitenkin vetäytyi sieltä vielä saman vuoden aikana, kun hänen isänsä, paavi Aleksanteri VI:n kuolema aiheutti poliittista kuohuntaa. Toisen kerran San Marino vallattiin vuonna 1739, kun kardinaali Giulio Alberoni pyrki haalimaan itselleen lisää valtaa. Alberoni kuitenkin vetäytyi San Marinosta kansallislevottomuuksien ja paavi Klemens XII:n tuen takia.


title: San Marino

text: Kun Napoleon valtasi Italian, hän kunniotti San Marinon itsenäisyyttä ja tarjosi jopa sille lisäalueita. Muut Euroopan valtiot tunnustivat San Marinon Napoleonin sodat päättäneessä vuoden 1815 Wienin kongressissa. Italian yhdistymisen aikana Giuseppe Garibaldi ja muut vallankumoukselliset saivat turvapaikan San Marinosta.


title: San Marino

text: San Marinossa kehittyi 1900-luvun alussa demokraattista uudistusliikettä, ja vuonna 1906 Arengo koottiin uudestaan 400 vuoden tauon jälkeen. Samalla miehet saivat yleisen äänioikeuden. Demokratia oli kuitenkin lyhytaikainen vaihe, sillä fasistit ottivat vallan vuonna 1926.


title: San Marino

text: San Marino oli puolueeton sekä ensimmäisessä että toisessa maailmansodassa. Britannian ilmavoimat kuitenkin pommitti San Marinoa kesäkuussa 1944, koska britit luulivat saksalaisten käyttävän maan rautateitä. Saksalaiset valloittivat maan syyskuussa ja liittoutuneet sen saksalaisilta San Marinon taistelussa.


title: San Marino

text: Toisen maailmansodan jälkeen demokratia palautui San Marinoon. Kommunistinen puolue ja sosialistinen puolue olivat vallassa vuosina 1945–1957. Vuonna 1957 valta vaihtui vallankaappausmaisissa olosuhteissa, joka tunnetaan San Marinossa nimellä "fatti di Rovereta". Viisi sosialisti- ja yksi kommunistiedustaja vetivät tukensa pois hallitukselta. Vähemmistöasemaan ajautunut hallitus kutsui uudet vaalit. Oppositio ei tätä kuitenkaan hyväksynyt ja perusti väliaikaisen hallituksen Roveretaan. Italia, Ranska ja Yhdysvallat tukivat Roveretan hallitusta, joka nousi San Marinon valtaan ilman vaaleja, kun painostuksen alle joutunut vasemmistohallitus erosi.


title: San Marino

text: San Marino oli pitkään melko eristäytynyt valtio, mutta toisen maailmansodan jälkeen maa on alkanut liittyä kansainvälisiin sopimuksiin ja järjestöihin. San Marino liittyi vuonna 1988 Euroopan neuvostoon ja vuonna 1992 Yhdistyneisiin kansakuntiin.


title: San Marino

text: 2000-luvulla kansainvälinen yhteisö on kiinnittänyt huomiota San Marinon asemaan veroparatiisina. Pankinjohtajia on pidätetty epäiltyinä rahanpesusta. OECD poisti San Marinon vuonna 2009 veroparatiisilistaltaan maan yhteinäistettyään finanssilakejansa Euroopan union kanssa. Italia puolestaan teki samoin vuonna 2013, kun maat olivat päässeet sopuun verotuksesta.


title: San Marino

text: San Marino on parlamentaarinen tasavalta. Sen lakiasäätävä elin Suur- ja yleisneuvosto ("Consiglio Grande e General") valitaan vaaleilla neljän vuoden välein. Parlamentilla on muun muassa valta valita ministerit ja kapteenivaltionhoitajat, jotka toimivat valtionpäämiehinä. Perinteisesti heistä toinen edustaa San Marinon kaupunkia ja toinen maaseutua. Kapteenivaltionhoitajien toimikausi on vain puolen vuoden mittainen; se on lyhin maailman valtionpäämiesten toimikausista. Kapteenivaltionhoitajat valitaan neuvostosta, ja puolen vuoden viran jälkeen sama henkilö voidaan valita uudelleen vasta kolmen vuoden päästä.


title: San Marino

text: San Marinon puoluekenttä on hyvin hajanainen, eikä puolueilla ole juurikaan ideologisia eroja. Pienessä valtiossa käytännössä jokainen kansalainen tuntee ainakin muutamia poliittisia edustajia, joten vaaleissa äänestysperusteena on useammin henkilösuhteet kuin puolueen poliittiset kannat. Vuonna 2006 tehdyn uudistuksen perusteella puolueiden täytyy muodostaa vaaleja varten vaaliliittoja, millä pyrittiin estämään hajanaisuutta hieman. Vuoden 2016 vaaleissa eniten paikkoja parlamenttiin saivat Adesso.sm-vaaliliittoon kuuluneet Yhdistynyt vasemmisto (14 paikkaa), Repubblica Futura (11 paikkaa) ja Civico 10 (10 paikkaa). Pääoppositiopuolue on kymmenen paikkaa saanut San Marinon kristillisdemokraattinen puolue.


title: San Marino

text: San Marinolla on vapaaehtoinen armeija, "Corpi Militari", joka suorittaa seremonioita ja avustaa tarvittaessa poliisia.


title: San Marino

text: Kansalaisuutta on mahdollista hakea vasta, kun on asunut maassa yhtäjaksoisesti vähintään 30 vuotta, tai kun on sanmarinolaisen kanssa naimisissa ja asunut maassa vähintään 15 vuotta.


title: San Marino

text: San Marinossa on yhdeksän kuntaa ("castelli"). Niistä suurin sekä asukasluvultaan että pinta-alaltaan on Serravalle.San Marinossa on teollistununut ja avoin talous, jonka palvelusektori on merkittävässä asemassa. Maan talous kärsi vuosina 2008–2014 vaikeasta lamajaksosta, johon vaikutti erityisesti pankkisalaisuuksiin ja veroparatiisiasemaan perustuneen finanssisektorin luhistuminen. Jopa kolmannes bruttokansantuotteesta hävisi laman aikana. Vuonna 2009 bruttokansantuote laski jopa 12 prosenttia. Kasvuun talous kääntyi taas vuonna 2015.


title: San Marino

text: San Marinon talouden keskeisimmät tekijät ovat tuotantoteollisuus, joka on myös viennin tärkein tekijä, sekä palvelut. Teollisuustuotteisiin kuuluvat elektroniikka, maalit, kosmetiikka, keramiikka, korut ja vaatteet. Turismi on kasvava tekijä maan taloudessa, ja sen vaikutus on suuri asukkaiden tuloissa. San Marinossa käy vuosittain yli kolme miljoonaa matkailijaa. Maanviljely ei ole taloudellisesti kovinkaan iso tekijä, mutta tuotanto on silti tärkeää. Maassa viljellään muun muassa vehnää, viinirypäleitä ja ohraa.


title: San Marino

text: San Marino ei kuulu Euroopan unioniin, mutta käyttää silti valuuttanaan euroa. Ennen euron käyttöönottoa San Marinolla oli oma liiransa, joka oli arvoltaan kytketty Italian liiraan. San Marinon eurokolikot, joita on lyöty vain pieni määrä, ovat numismaatikoiden keräilykohteita. San Marinon postimerkit, jotka ovat käypiä vain maan rajojen sisäpuolella, ovat myös postimerkkeilijöiden keräilykohteina merkittävä tulonlähde.


title: San Marino

text: San Marino yhdistyy Italian tieverkostoon, ja Italiasta on säännöllisiä bussiyhteyksiä San Marinon kaupunkiin. Maan ainoa lentopaikka on paikallisen lentokerhon omistama pieni Torraccian lentokenttä, jonka ainoa kiitotie on päällystämätön. Federico Fellinin lentoaseman Italian Riminissä on tärkein lentoasema, jota kautta San Marinoon pääsee.


title: San Marino

text: San Marinosta avattiin vuonna 1932 kapearaiteinen ratayhteys Riminiin, jonka varrella oli San Marinon puolella kuusi asemaa. Liikenne radalla loppui kuitenkin jo vuonna 1944 radan kärsittyä vaurioita toisen maailmansodan pommituksissa. Radasta avattiin vuonna 2012 museoliikenteelle noin 800 metrin mittainen kunnostettu osuus lähellä San Marinon rautatieasemaa.


title: San Marino

text: Kaikki San Marinon sähkö tulee Italiasta.


title: San Marino

text: Maaliskuussa 2018 San Marinossa oli maan tilastokeskuksen mukaan 33 326 asukasta. Asukkaista San Marinon kansalaisia oli 83,9 prosenttia ja italialaisia 13,8 prosenttia.


title: San Marino

text: San Marinossa ei ole virallista uskontoa, mutta lähes 90 prosenttia asukkaista on katolilaisia. Maan virallinen kieli on italia.


title: San Marino

text: San Marinon kulttuurissa on paljon vaikutteita italialaisesta kulttuurista, mutta maassa ollaan ylpeitä pienen valtion ainutlaatuisesta asemasta. Vaikka ruokakulttuuri onkin samanlaista kuin Italiassa, San Marinossa on joitakin paikallisia erikoisuuksia. Härkäpapukeitto on suosittua talvisin ja jänismuhennos fenkolilla ympäri vuoden. "Cacciatello"-niminen kakku on puolestaan suosittu jälkiruoka.


title: San Marino

text: San Marinosta on päässyt Italian populaarimusiikkimarkkinoille joitakin artisteja, mutta italialaista musiikkia kuunnellaan paljon myös San Marinossa. San Marino osallistui Eurovision laulukilpailuun ensimmäisen kerran vuonna 2008.


title: San Marino

text: Monte Titano ja San Marinon keskusta ovat olleet Unescon maailmanperintökohteita vuodesta 2008 alkaen.


title: San Marino

text: Kuten Italiassakin, jalkapallo on San Marinon suosituin urheilulaji. San Marinon jalkapallomestaruudesta on vuodesta 1985 lähtien kilpailtu Campionato Sammarinese di Calcio -sarjassa. Maajoukkue perustettiin vuonna 1986, mutta ensimmäisen voittonsa se otti vasta vuonna 2004. Jalkapallon maailmanrankingissä maa oli kesäkuussa 2018 vasta sijalla 203.


title: San Marino

text: Vaikka Formula 1 -kilpailu San Marinon Grand Prix järjestettiin Italian Imolassa, moottoriurheilu on suosittua. Sanmarinolainen Manuel Poggiali on voittanut ratamoottoripyöräilyssä maailmanmestaruuksia. Baseballissa San Marino Baseball Club on voittanut Euroopan-mestaruuden.


title: Shoemaker–Levy 9

text: Komeetta Shoemaker–Levy 9 (virallinen tunnus: D/1993 F2) oli yhdeksäs Carolyn ja Eugene Shoemakerin sekä David Levyn löytämä lyhyen kiertoradan komeetta.


title: Shoemaker–Levy 9

text: Se löydettiin ensimmäiseksi Palomarin observatoriossa 24. marraskuuta 1993 otetusta valokuvasta. Komeetta oli erittäin epätavallinen, koska se oli hajonnut kappaleiksi ohittaessaan Jupiterin heinäkuussa 1992. Todennäköisimmäksi syyksi hajoamiselle arvellaan vuorovesivoimia.


title: Shoemaker–Levy 9

text: 16. heinäkuuta – 22. heinäkuuta 1994 yli kaksikymmentä komeetan sirpaletta törmäsi Jupiterin eteläiselle pallonpuoliskolle. Tapahtumaa seurattiin tiiviisti, sillä kyseessä oli ensimmäinen kahden taivaankappaleen välinen yhteentörmäys, jota voitiin tarkkailla nykyaikaisilla välineillä.


title: Shoemaker–Levy 9

text: Koska komeetan sirpaleiden törmäyskohta oli Maasta katsottuna Jupiterin pimeällä puolella, ainoastaan Jupiteria lähestynyt Galileo-avaruusluotain kykeni havaitsemaan itse törmäyksen aiheuttamat välähdykset Jupiterin pinnalla. Muut havainnointilaitteet, kuten maanpäälliset kaukoputket ja Hubble-avaruusteleskooppi, pääsivät tarkastelemaan vasta myöhemmin Jupiterin pyörimisliikkeen vaikutuksesta esille tulleita törmäysjälkiä.


title: Shoemaker–Levy 9

text: Tapahtuma havainnollisti Jupiterin roolia ”imurina”, joka pitää Aurinkokunnan sisemmän osan suhteellisen puhtaana asteroideista ja komeetoista, mikä on elämän kehittymiselle välttämätöntä.


title: Salami

text: Salami (, monikko "salami") on yleisnimi ilmakuivaamalla kypsytetyille italialaistyyppisille kestomakkaroille. Nimi juontuu latinan suolaamista tarkoittavasta sanasta "salare".


title: Salami

text: Salami valmistetaan yleensä jauhetusta sianlihasta ja silavasta. Joskus siihen käytetään sianlihan lisäksi, tai sen sijaan, muiden eläinten lihaa, kuten nautaa, hevosta, villisikaa tai aasia. Liha jauhetaan hyvin hienoksi (esimerkiksi Salami Milano), keskikarkeaksi (esimerkiksi Salami Felino) tai karkeaksi. Salamit voidaan maustaa eri tavoin, esimerkiksi mustapippurilla, valkosipulilla, fenkolilla, chilillä, viinillä tai paprikalla.


title: Silmälasiresepti

text: Silmälasiresepti eli silmälasimääräys on ohje silmälasien linssienhankintaa varten. Reseptissä mainitaan ainakin seuraavat tiedot molemmista silmistä:Näiden kolmen parametrin avulla on mahdollista valmistaa linssit. Lisäksi reseptissä mainitaan tavallisesti myös muita tietoja:


title: Susi

text: Susi eli harmaasusi ("Canis lupus") on koiraeläimiin kuuluva nisäkäs, joka on biologisesti määriteltynä samaa lajia kuin kesy koira. Susi jaetaan nykyisin lähteestä riippuen 32–37 alalajiin, joista osa on jo kadonnut.


title: Susi

text: Susi on levinnyt suureen osaan pohjoista pallonpuoliskoa arktisilta alueilta Meksikon ja Intian leveysasteille saakka. Australiassa esiintyy lisäksi suden alalajiksi nykyisin yleensä luettava dingo. Susi oli aikoinaan maailman laajimmalle levinnyt nisäkäslaji. Alkuperäinen levinneisyysalue pieneni, kun susia vainottiin karjan suojelemiseksi ja ihmisiin kohdistuvien hyökkäysten pelossa. Nykyisin laji on maailmanlaajuisesti elinvoimainen, mutta tiettyjen alueiden susipopulaatiot ovat uhanalaisia. Suomen susikanta on 2000-luvulla vaihdellut 100 ja 250 yksilön välillä.


title: Susi

text: Arktiset sudet ovat väriltään vaaleita, eteläisemmät alalajit harmaita ja ruskeita. Sudet elävät pareittain tai perhekunnittain laumoissa, joissa on tavallisesti kolmesta yhteentoista jäsentä, joskus yli kaksikymmentäkin. Laumassa on yksi lisääntyvä pari, ja muut jäsenet ovat niiden eri-ikäisiä jälkeläisiä. Laumat saalistavat yhdessä suuria kasvinsyöjiä, kuten hirviä ja peuroja, mutta susi voi syödä myös pienempiä eläimiä ja haaskoja. Yhden lauman reviiri on alle sadasta usean tuhannen neliökilometrin laajuinen. Susi liikkuu pääasiassa hämärissä ja yöllä. Nuoret sudet vaeltavat, minkä ansiosta susi leviää nopeasti uusille asuma-alueille.


title: Susi

text: Ihminen on metsästänyt susia vuosisatojen ajan, koska susi tappaa ja syö kotieläimiä, ja koska sen on pelätty käyvän ihmisen kimppuun.


title: Susi

text: Susi on suurikokoisin nykyisin elävä koiraeläinlaji. Urokset ovat tyypillisesti kookkaampia kuin naaraat. Suden pituus on 100–140 senttimetriä ja paino yleensä 20–50 kilogrammaa. Suurimmat sudet elävät Kanadassa ja Alaskassa, ja siellä on tavattu muutamia yli 77 kilogramman painoisia yksilöitä. Suurin punnittu susi oli Alaskassa vuonna 1939 tapettu 80 kilogrammaa painanut harmaasusi.


title: Susi

text: Suden hännän pituus ilman kärkikarvoja on 35–50 senttimetriä ja kärkikarvojen kanssa 10–12 senttiä enemmän. Korvien pituus on 10,5–12 senttimetriä. Hartia- eli säkäkorkeus on 66–81 senttimetriä. Susi muistuttaa ulkonäöltään paljon koiraa, mutta sen jalat ovat pidemmät, käpälät suuremmat, rinta kapeampi ja häntä suorempi.


title: Susi

text: Arktisten alueiden sudet ovat usein liki valkoisia. Fennoskandian sudet ovat väritykseltään vaalean kellertävästä harmaaseen, ja selässä on tavallisesti tummempaa karvoitusta. Talvikarva on kesäkarvaa vaaleampi. Eteläisempien lauhkeiden alueiden sudet ovat väriltään hieman punertavasta ruskeanharmaaseen, ja valkeaa karvoitusta voi olla raajojen sisäpinnoilla, vatsassa ja kuonossa. Eteläiset sudet ovat myös pohjoisia susia pienempiä, ja niiden korvat ovat suurempia, karvoitus lyhyempää ja turkin alusvilla vähäisempää.


title: Susi

text: Sutta esiintyy Pohjois-Amerikassa, Euraasiassa, Pohjois-Afrikassa ja Australiassa. Suurimmat susikannat ovat Kanadassa, jossa susia on yli 50 000 yksilöä ja Venäjällä, jossa on noin 30 000 yksilöä. Vuosien 2010–2013 tilaston mukaan Euroopassa oli Venäjän ulkopuolella noin 13 000 sutta, joista Romaniassa noin 2 000, Espanjassa vajaat 2 000, Bulgariassa noin 1 000 ja Puolassa noin 950.


title: Susi

text: Suomen susikanta on vuoden 2000 jälkeen Luonnovarakeskuksen mukaan vaihdellut 100 yksilöstä 250 yksilöön. Suomessa oli maaliskuun 2018 alussa 165–190 sutta. Susilaumoja Suomessa oli 20 ja lisäksi viisi laumaa Suomen ja Venäjän välisen rajan molemmin puolin. Susikannan painopiste on siirtynyt itäisestä Suomesta läntiseen Suomeen, jossa Suomen susista on noin 70 prosenttia.


title: Susi

text: Susi oli aikoinaan maailman laajimmalle levinnyt nisäkäslaji. Susia on elänyt koko manner-Euroopassa ja lisäksi Aasiassa Taimyrin niemimaalta, etelästä Intiaan ja lounaassa Arabian niemimaalle saakka. Alkuperäinen levinneisyysalue pieneni, kun susia vainottiin karjan suojelemiseksi ja ihmisiin kohdistuvien hyökkäysten pelossa. Suunnilleen 1970-luvulta alkaen suden elinalueen pieneneminen on pysähtynyt, ja susia on jopa palannut alueille, joilta ne ovat aiemmin kadonneet. Samaan aikaan kuitenkin kilpailu ravinnosta ja vaino ovat jatkuneet ja elinalueet pirstoutuneet niin, että kantojen kestävä uudistuminen on vaarassa. Pienet kannat kärsivät sisäsiittoisuudesta, etenkin koska kaikki susiyksilöt eivät lisäänny. Esimerkiksi Skandinavian susipopulaatio on lähtöisin vain kolmesta yksilöstä. Myös Suomen susien sisäsiittoisuus on kasvanut 2000-luvulla, ja kanta romahti vuonna 2006. Karjalan susikanta on pienentynyt, joten Suomen populaatio ei enää saa geenitäydennystä sieltä.


title: Susi

text: Susi on sopeutunut elämään hyvin erilaisissa ympäristöissä, kuten arolla, tundralla ja metsissä. Susia tavataan jopa kaupunkien lähistöillä, missä ne käyttävät ravinnokseen ihmisen toiminnasta syntyvää jätettä.


title: Susi

text: Suden kanssa samaan "Canis"-sukuun kuuluvat kultasakaali, juovasakaali, vaippasakaali, etiopiansusi ja kojootti sekä dingo, joka luokitellaan nykyisin yleensä suden alalajiksi. Susi erkaantui kojootista noin kaksi miljoonaa vuotta sitten luultavasti Euraasiassa. Sen jälkeen susi on levittäytynyt useita kertoja takaisin Pohjois-Amerikkaan ja kehittynyt siellä eristyksissä eri alalajeiksi. Jääkauden aikana sudet työntyivät etelämmäksi, ja arktisten susien fossiileja on löydetty Kaliforniasta asti. Ennen pleistoseenikauden sukupuuttoaaltoa noin 11 000 vuotta sitten susi oli vain yksi monesta samankokoisesta petoeläinlajista, mutta nykyisin se on holarktisen alueen huippupeto.


title: Susi

text: Susi voi risteytyä ja tuottaa lisääntymiskykyisiä jälkeläisiä kaikkien "Canis"-suvun yksilöiden kanssa. Euroopassa sudet lisääntyvät koirien kanssa ja Pohjois-Amerikassa myös kojoottien kanssa. Koirasudet takaisinristeytyvät susien kanssa kuitenkin vain harvoin.


title: Susi

text: Monet suden populaatioista eroavat toisistaan ulkomuodoltaan. Susia onkin luokiteltu useisiin alalajeihin turkin värityksen, morfologisten ominaisuuksien kuten kallon pituuden, ja nykyisin myös perimän eroavaisuuksien perusteella. Luokittelu on kokenut aikojen saatossa myllerryksiä. Sudesta on kuvattu lähteestä riippuen 32–37 eri alalajia.


title: Susi

text: Euraasiassa suden alalajeja on eroteltu reilut kymmenen. Laajimmalle levinnyt suden alalaji on "Canis lupus lupus", jota esiintyy Pohjoismaissa, Länsi-Euroopassa, Venäjällä ja Keski-Aasiassa. Italiassa elää italiansusia ("italicus") ja Pyreneiden niemimaalla iberiansusia ("signatus").


title: Susi

text:
Pohjois-Amerikassa alalajeja on luokiteltu kuusi, joista laajimmalle on levinnyt "C. lupus nubilus" eli puhvelisusi.
Arktisten alueiden sudet ovat vaaleita ja isokokoisia. Euraasiassa ne kuuluvat "albus"- ja Pohjois-Amerikassa "arctos"-alalajeihin.


title: Susi

text: Havumetsävyöhykkeen susia ovat Uralin "communis" ja Pohjois-Amerikan luoteisosien "occidentalis", susista suurikokoisin.


title: Susi

text: Himalajalla elää himalajansusia, joiden on ehdotettu olevan kokonaan oma lajinsa. Japanissa on elänyt kaksi suden alalajia, mutta ne kuolivat sukupuuttoon 1800- ja 1900-lukujen taitteessa.


title: Susi

text:
Etelän kuivemmilla ja kuumemmilla alueilla elävät sudet ovat pohjoisia susia pienikokoisempia. Intiansusi ("pallipes") esiintyy Israelista Arabian kautta Intiaan ulottuvalla vyöhykkeellä. "Cubanensis"-alalaji esiintyy Mustanmeren ja Kaspianmeren välisellä alueella. Pienikokoinen meksikonsusi ("bailey") elää harvalukuisena Meksikon vuoristoylängöillä ja Arizonassa.
Pohjois-Afrikassa elävän kultasakaalin alalajiksi aiemmin määritelty "Canis aureus lupaster" polveutuukin vuonna 2011 julkaistujen dna-analyysien perusteella eteläaasialaisesta harmaasudesta. Myös pohjoisamerikkalainen punasusi ("rufus") on ollut tieteellisten väittelyjen kohteena, sillä sitä epäillään esimerkiksi kojootin ja harmaasuden risteymäksi. Se luetaan nykyisin suden alalajiksi, vaikka sitä on aiemmin pidetty omana lajinaan.
Aiemmin erillisenä lajina pidettyä dingoa ("Canis lupus dingo") tavataan Australiassa ja osissa Kaakkois-Aasiaa.


title: Susi

text: Luonnonvaraisten populaatioiden lisäksi suden alalajeihin kuuluu myös kesykoira ("Canis lupus familiaris"). Suden ja koiran risteymän, koirasuden, toinen vanhempi on yleisimmin saksanpaimenkoira, siperianhusky tai malamuutti. Koirasuden voi erottaa oikeasta sudesta kynsien värin, hännän asennon ja silmien muodon avulla.


title: Susi

text: Sudet elävät pareittain tai perhekunnittain laumoissa, joissa on tavallisesti kolmesta yhteentoista jäsentä. Laumassa on yksi lisääntyvä pari ja sen eri-ikäisiä jälkeläisiä, jos niitä on parille jo syntynyt. Jos ravinto-olot ovat erityisen hyviä, laumassa on joskus kaksikymmentäkin jäsentä. Suurin raportoitu lauma havaittiin 1960-luvulla Alaskassa, ja siinä oli 36 yksilöä.


title: Susi

text: Lauman kokoonpano muuttuu liki vuosittain. Jälkeläiset lähtevät synnyinlaumastaan yleensä viimeistään kolmivuotiaina. Kun johtava susi kuolee, joku sen jälkeläisistä tai lauman ulkopuolelta tullut susi hyväksytään menetetyn tilalle. Laumassa voi johtavan parin lisäksi olla muitakin jo sukukypsiä yksilöitä. Ne kuitenkin lisääntyvät vasta jos ne perivät johtajan paikan tai jättävät lauman perustaakseen oman perheen ja sitä kautta uuden lauman.


title: Susi

text: Susilauma pitää arvojärjestystään yllä niin lepyttelyllä kuin riitelylläkin. Jokaisella yksilöllä on omaan synnynnäiseen temperamenttiinsa perustuva taipumus käyttäytyä kussakin tilanteessa. Tavallisimmin arvojärjestys näkyy pienen saaliin äärellä: ensimmäisenä ruokailevat lisääntyvä pari ja sen alle vuoden vanhat pennut, viimeisinä nuoret lapsenhoitajiksi jääneet sudet. Jos saaliseläimiä on vähän, nuoret yksilöt saattavat jättää lauman tavallista aikaisemmin.


title: Susi

text: Jos toinen lisääntyvistä jäsenistä kuolee, lauma joskus hajoaa. Suuret laumat kestävät paremmin kuin pienet. Jos kumpikin lauman johtajista kuolee, lauma hajoaa lähes varmasti. Nuorten pentujen selviytyminen riippuu paljon siitä, kuinka monta aikuista sutta ja lastenhoitajaa laumaan jää.


title: Susi

text: Susilaumalla tai susiparilla on oma reviirinsä, jota se puolustaa ja jolta se etsii ravintonsa. Arktisilla alueilla, missä ruokaa on vähemmän, reviirit voivat olla jopa usean tuhannen neliökilometrin laajuisia. Suomessa ja Skandinaviassa reviirit ovat keskimäärin tuhat neliökilometriä. Etelässä reviirit ovat pienempiä kuin pohjoisessa, alle sadasta muutamaan sataan neliökilometriin. Susien reviirit ovat suhteellisen pysyviä. Joskus reviirit ovat päällekkäisiä, ja joskus niiden välissä on ei-kenenkään maata. Sudet merkitsevät elinalueensa hajumerkein ja ilmoittavat läsnäolostaan ulvomalla.


title: Susi

text: Susi liikkuu kaikkina vuorokaudenaikoina, pääasiassa kuitenkin hämärissä ja yöllä. Susi liikkuu saalistaakseen ja vartioidakseen reviiriään, yleensä samanaikaisesti. Suden liikkumisaktiivisuus vaihtelee iän, sukupuolen ja vuodenajan mukaan. Pesimäaikana keväällä emo viihtyy poikasineen pesän lähettyvillä. Myös lauman nuoret ei-sukukypsät naaraat viettävät aikaa pesän luona. Loppukesällä susien liikkumisalue jälleen laajenee, kun pennut alkavat liikkua muiden mukana. Syys–lokakuussa sudet jättävät pesän ja kohtaamispaikkansa ja siirtyvät kokonaan vaeltelevaan elämäntapaan. Pesimäajan ulkopuolella susi liikkuu keskimäärin 10–30 kilometriä päivässä, ja se voi siirtyä päivän aikana 70 kilometriäkin. Kaadettuaan hirvieläimen susi voi pysytellä saaliin lähettyvillä kaksikin vuorokautta.


title: Susi

text: Lauman kulkiessa samaa jälkijotosta näyttää jälkijono usein vain yhden suden jättämältä.


title: Susi

text: Kun nuori susi on jättänyt lauman tavallisimmin 11–24 kuukauden ikäisenä yleensä keväällä tai syksyllä, se lähtee vaeltamaan. Vaellussuunta on sattumanvarainen. Jotkin sudet suuntaavat uusille seuduille ja toiset sinne, missä on suurempi susitiheys. Osa susista jää emoreviirinsä liepeille tai lähialueille etsiskelemään kumppania. Toiset kulkevat satoja kilometrejä yhteen suuntaan kunnes löytävät itselleen reviirin, jonne ne jäävät etsimään kumppania. Pisimmät mitatut vaellusmatkat ovat olleet yli tuhat kilometriä. Nuorten susien vaellusten ansiosta laji asuttaa uusia alueita ja samalla populaatioiden perimät pysyvät monipuolisina.


title: Susi

text: Suden ruokavalio vaihtelee sen asuinalueen mukaan. Suden perusruokaa ovat suurikokoiset sorkka- ja kavioeläimet kuten hirvi, mutta sudet syövät myös pieniä eläimiä, karjaa, haaskoja ja jätteitä. Susi syö vuorokaudessa keskimäärin 2,5–6 kilogrammaa ruokaa.


title: Susi

text: Sudet saalistavat Suomessa ja Skandinaviassa öisin, sillä ihmistoiminta saattaa häiritä ruokailua ja saalistusta päivällä. Ihminen vaikuttaa suden saalistukseen myös epäsuorasti säätelemällä riistakantoja.


title: Susi

text: Saalistaessaan sudet toimivat yleensä laumana. Yksinäinenkin susi pystyy kaatamaan varsin suuria saaliseläimiä, kuten hirviä, mutta se on harvinaista. Susipari saalistaa yleensä yhdessä. Perhelaumaan kuuluvat sudet jakaantuvat usein pienempiin ryhmiin lähtiessään saalistamaan.


title: Susi

text: Suden saalistusyrityksistä yleensä alle puolet onnistuu. Paikoilleen uhkaavan näköisenä jämähtänyt hirvi tai vapitiuros todennäköisesti selviytyy, mutta pakenemaan lähtevä saa sudet kintereilleen. Suuri hirvieläin voi aiheuttaa saalistavalle sudelle vakavia vammoja, ja susi saalistaakin ahkerimmin silloin kun saaliseläimet ovat kaikkein heikoimmillaan ja olosuhteet kuten paksut lumihanget vaikeuttavat niiden liikkumista.


title: Susi

text: Nopeimmillaan susi pystyy juoksemaan noin 60 kilometrin tuntivauhtia useiden minuuttien ajan. Itseään nopeampia hirvieläimiä saalistavan suden valtti on kuitenkin sen kestävyys. Sudet väsyttävät saaliinsa ajamalla sitä takaa sadasta metristä jopa viiden kilometrin pituisiin matkoihin. Usein sudet kohdistavat hyökkäyksensä suurikokoisen saaliseläimen takapäähän mutta pienen eläimen päähän, hartioihin, kylkiin tai takapäähän. Kun hirvi tai vapiti on saatu pysähtymään, urossusi puree sen turpaa ja kaulaa voimakkailla leuoillaan. Se murskaa uhrin kurkunpään ja katkaisee kaula-alueen isot verisuonet, jolloin uhri tukehtuu. Samalla muut sudet purevat saaliin takaosaa ja jalkoja.


title: Susi

text: Lisääntymisen kannalta arvokkaimmat yksilöt eli äiti- ja isäsusi saavat saaliista suuremman osan kuin muut lauman jäsenet. Susi hotkii ruoan nopeasti ja kaluaa luiden vierustat etuhampaillaan mahdollisimman puhtaiksi. Sisäelimet ja luut ovat sudelle tärkeitä ravintoaineiden lähteitä, joita pelkässä lihassa ei ole. Karvat ja pötsin sisällön susi jättää syömättä. Suden ruokailu kestää vartista reiluun tuntiin, minkä jälkeen se lepäilee muutamia tunteja ennen kuin palaa aterioimaan. Susi voi kantaa pesässä odottavalle emolle ja pennuille irtokappaleita tai oksentaa mahansa sisällön pennuille. Se voi kätkeä ylijäämäruoan maahan tai lumeen kaivamaansa kuoppaan ja käydä syömässä sen myöhemmin. Susi saattaa selvitä ilman ravintoa useiden viikkojen ajan, kunhan vettä on saatavilla.


title: Susi

text: Susi pyrkii aktiivisesti tappamaan reviirillään eläviä pienempiä petoeläimiä, kuten kettuja ja supikoiria, vähentääkseen näin kilpailua ravinnosta. Susi saattaa odottaa kettua sen pesäkolon suulla tai polun varrella, eikä paikalle sattuvalla pienpedolla ole juuri mahdollisuuksia päästä sudelta karkuun. Esimerkiksi Keski-Suomessa on havaittu uusien susireviirien muodostumisen johtaneen kettujen ja supikoirien vähenemiseen ja sen seurauksena metsäkanalintujen runsastumiseen. Tällainen käyttäytyminen toisaalta altistaa sudet pienpedoista tarttuville sairauksille, varsinkin kapille.


title: Susi

text: Susi tulee sukukypsäksi 22–46 kuukauden ikäisenä. Susilaumassa yleensä vain johtava pari saa paritella. Kiima-aika on keväällä (helmikuun ja toukokuun välissä), ja kantoaika on yhdeksän viikkoa.


title: Susi

text: Susi tekee pesänsä yleensä reviirin keskiosaan, missä on rauhallisinta. Usein se kaivaa pesäonkalon kangasmaahan, missä maaperä on helposti kaivettavaa ja läpäisee vettä hyvin. Kaivetut pesät ovat usein rinteessä. Onkalon välitön lähiympäristö voi olla suhteellisen avaraa, mutta näkyvyyttä ei saa olla kovin kauas. Susi voi tehdä pesänsä myös maan päälle turvemaille tai kuusen oksien suojaan, mikä on Suomessa tyypillistä. Susi perustaa pesänsä yleensä korkeintaan sadan metrin päähän vesipaikasta. Joskus se veden läheisyyden vuoksi pesii vain sadan metrin päässä vilkasliikenteisestä tiestäkin. Jos pesää häiritään, susiemo siirtää poikaset toiseen pesään.


title: Susi

text: Pennut ovat syntyessään täysin emostaan riippuvaisia. Pentueissa on keskimäärin 4–6 pentua. Lauma hoitaa pentuja yhdessä. Pennut ovat syntyessään sokeita ja avuttomia kuin koiranpennut. Ne painavat syntyessään 300–500 grammaa. Pentujen silmät aukeavat 10–14 päivän ikäisinä. Emo imettää niitä 8–10 viikkoa ja totuttaa niitä liharuokaan kolmiviikkoisesta alkaen.


title: Susi

text: Kun pennut eivät enää tarvitse pesän suojaa, mikä tapahtuu alueesta ja yksilöstä riippuen 4–10 viikon ikäisenä, susiperhe voi muuttaa pesästä kohtaamispaikalle. Susiperheen kohtaamispaikka koostuu liikkumisen seurauksena talloontuneesta alueesta, eikä siellä välttämättä ole minkäänlaista pesää. Ensimmäinen kohtaamispaikka sijaitsee tyypillisesti noin kilometrin päässä pesästä, myöhemmät kauempana. Paikka on kasvillisuuden suojassa ja lähellä vettä. Kohtaamispaikalla pennut viettävät aikaansa aikuisten susien ollessa saalistusretkillään, ja sinne aikuiset palaavat lepäämään. Kohtaamispaikka jätetään kun pennut ovat neljän tai viiden kuukauden ikäisiä ja voivat kulkea aikuisten mukana öisillä saalistusmatkoilla.


title: Susi

text: Susilla, kuten muillakin koiraeläimillä, esiintyy valeraskautta. Valeraskaudessa naaraalle, joka ei ole tiine, tulee raskauden tunnusmerkkejä ja naaras pystyy myös imettämään toisen emän poikasia. Tämä on susilaumassa tärkeä selviytymiskeino. Jos varsinainen emä on estynyt hoitamasta poikasia, voivat muut naaraat hoitaa niitä. Muut laumassa elävät sudet auttavat pentujen ruokinnassa ja hoitamisessa. Laumalaiset tuovat ruokaa pennuille ja myös emolle.


title: Susi

text: Susien äänellinen viestintä on monimuotoista. Susien tunnetuin viestintämuoto on ulvominen, mutta ne myös murisevat, vikisevät ja haukkuvat.


title: Susi

text: Sudet ulvovat usein kutsuakseen lauman muita jäseniä paikalle, ilmoittaakseen lauman sijainnin muille susilaumoille tai vahvistaakseen omaa reviiriään. Sudet ulvovat useammin silloin, kun niillä on jotain suojattavaa, esimerkiksi vastapyydystetty saalis, ja harvemmin välttääkseen riitoja muiden susilaumojen kanssa. Toisin kuin usein kuvitellaan, sudet eivät ulvo mitenkään tavallista enemmän täysikuulla, joskin ne ulvovat usein juuri iltahämärän ja yön aikaan metsästyksen takia.


title: Susi

text: Sudet käyttävät ulvomista ja hajumerkintää (virtsaa) ilmoittaakseen oman reviirinsä rajat. Susilaumat välttelevät toisia laumoja yhteenottojen takia.


title: Susi

text: Sudet, kuten muutkin koiraeläimet, käyttävät erittäin runsaasti ruumiinkieltä. Ne ilmaisevat alistuvuuden toista laumanjäsentä kohtaan painamalla niskansa alas ja jopa selinmakuulle käyden. Häntää käytetään myös sosiaalisen aseman viestimiseen: Lauman johtajat pitävät usein häntäänsä pystyssä, alempiarvoiset sudet pitävät häntäänsä matalalla, alistumista osoittaessaan jopa jalkojensa välissä.


title: Susi

text: Sudet välttävät katsomasta ylempiarvoistaan silmiin. Silmiin tuijottaminen koetaan uhkaavaksi eleeksi.


title: Susi

text: Ihmisen vuoksi suden levinneisyys on supistunut voimakkaasti ja sutta tavataan enää lähinnä harvaan asutuilla vuoristo- ja erämaaseudulla. Vainon seurauksena susipopulaatiot ovat kutistuneet, mikä on johtanut riskiin niiden häviämisestä sekä sisäsiittoisuuteen ja geneettisen monimuotoisuuden häviämiseen. Suden ongelma on myös risteytyminen kesykoiran kanssa, vaikka tämä onkin luonnonoloissa vähäistä.


title: Susi

text: Sudelle tauteja aiheuttavat esimerkiksi vesikauhu, penikkatauti, koirien parvovirus, papillooma- ja hepatiittivirukset sekä sienten aiheuttama blastomykoosi. Suden loisia ovat ekinokokit, laakamadot, syyhypunkki, sikaripunkki, kirput, puutiaiset ja muut punkit, täit ja väiveet.


title: Susi

text:
Laajan levinneisyysalueen ja vakiintuneen kannan takia susi on kansainvälisesti luokiteltu elinvoimaiseksi lajiksi, mutta useat alueelliset populaatiot ovat uhanalaisia. CITESin listassa susi on liitteessä II, paitsi Nepalin, Intian ja Pakistanin susikannat liitteessä I.
Suomessa susi on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi, ja se on ollut rauhoitettu vuodesta 1973.


title: Susi

text: Susikannat ovat osittain suojelun ansiosta kasvaneet Euroopassa voimakkaasti 1900-luvun lopulta alkaen, ja sudet ovat levinneet uusiin maihin. Jotkut ovat lisääntyneiden petovahinkojen vuoksi ehdottaneet suden suojelun lopettamista.


title: Susi

text: Susien metsästystä koskeva lainsäädäntö on vaihdellut Suomessa tiheään etenkin poronhoitoalueen ulkopuolella. Vuodesta 1999 alkaen poikkeuslupia suden kaatoon voitiin myöntää edellytysten täyttyessä eli vahinkojen estämiseksi, ja rauhoitusaika oli huhtikuusta syyskuuhun tai lokakuuhun. Vuodesta 2006 riistanhoitopiireille tuli mahdolliseksi myös kannanhoidollisten lupien myöntäminen. Luvat myönnettiin tiettyjen yksilöiden ottamiseksi, ei vain vahinkojen perusteella. Käytännöstä luovuttiin kaksi vuotta myöhemmin susien vähennyttyä. Vuonna 2011 pyyntilupien myöntäminen siirtyi uudelle Suomen riistakeskukselle. Vuonna 2015 Suomeen myönnettiin taas suden metsästyslupia kannanhoidon takia.


title: Susi

text: Kanadassa ja Venäjällä sutta metsästetään turkiseläimenä ja kannan säätelyn takia. Vuonna 2005 Norjassa päätettiin tappaa viisi maan 20 sudesta.


title: Susi

text: Sutta on metsästetty monenlaisin tavoin. Varhaisia metsästysaseita olivat keihäät, jouset ja nuolet sekä käsijousi ja varsijousi. Ainakin Ruotsissa ja Virossa käytettiin susiverkkoa, johon susi ajettin. Susitarha eli hukanhuone oli Suomessakin käytetty männynrangoista tehty ansa, johon susi tuli syötin perässä eikä päässyt pois. Susihauta eli sudenkuoppa oli pari metriä syvä, naamioitu ja terävillä seipäillä reunustettu kuoppa, johon susi putosi tavoitellessaan syöttiä. Inarissa sutta pyydettiin myös vivulla, joka laukesi ja veti suden kaulastaan köysiansaan roikkumaan. Loukku oli yleinen metsästysväline: siinä pyydystä koskettavan suden päälle putosi painava tukki. Kun rautaa alkoi olla saatavilla, alettiin tehdä pyyntirautoja, joihin reitillään kulkeva susi jalallaan astui. Myrkkypyynti on ollut käytössä vuosisatojen ajan. Myrkky, yleensä strykniini, laitettiin haaskaan tai kapseleihin, joita levitettiin petojen löydettäväksi. Ajojahdilla sutta metsästettiin sellaisilla hangilla, jotka kantoivat hiihtäjää mutta eivät sutta. Lentokoneesta susia on alettu metsästää Pohjois-Amerikassa ja Neuvostoliitossa 1900-luvulla. Suomessa lentokonepyyntejä on järjestetty vuosina 1939, 1949 ja 1962, mutta saalis oli aina niukka. Susia on vähennetty myös tappamalla niiden poikasia pesään. Nykyisin suden metsästys perustuu pitkälti lippusiiman käyttöön. Tuulessa liehuvat nauhat pelottavat mottiin ajettua sutta, eivätkä ne mielellään mene siimasta läpi vaan kulkevat kohti passissa odottavia metsästäjiä. Poronhoitoalueella käytetään moottorikelkkaa suden jälkien etsimisessä.


title: Susi

text: Suomen susikanta väheni vuosien 2006 ja 2014 välillä 40 prosentilla ilmeisesti salametsästyksen johdosta.


title: Susi

text: Susien salakaatojen määrä on kasvanut muun muassa Kainuussa. 90 prosenttia yli puolivuotiaiden susien kuolleisuudesta on ihmisen aiheuttamaa. Susia on hävinnyt enemmän kuin metsästyslupia niiden kaatamiseksi on annettu. Esimerkiksi Kuhmossa on susia hävinnyt lähes kaksinkertainen määrä lupiin verrattuna viime vuonna. Susien elinalueen painopiste onkin siirtynyt Kainuun itäosista lännemmäksi.


title: Susi

text: Sudet aiheuttavat ihmisille vahinkoa lähinnä saalistamalla koti- ja karjaeläimiä. Erityisesti lampaat, mutta myös vasikat, voivat olla vaarassa. Lampaiden suojaksi on kehitelty susiaitoja, eräänlaisia sähköpaimenaitoja, joiden useat päällekkäiset langat pitävät sudet loitolla. Toisinaan karjan suojaamisessa käytetään apuna myös suurikokoisia vartiokoiria, joita on parikymmentä rotua, kuten kaukasianpaimenkoira ja pyreneittenkoira.


title: Susi

text: Suomessa susista on ehkä eniten haittaa poronomistajille, mutta joskus metsästystilanteissa ja ulkona pidettäviä koiriakin joutuu susien saaliiksi. Myös metsästäjien mukana metsällä tai kokeissa liikkuvat metsästyskoirat voivat olla vaarassa, sillä susi tappaa itseään heikomman kilpailijan reviirillään ja toisaalta koira on suden kannalta helppo ravintokohde. Koirien suojaksi susia vastaan on kehitetty niin kutsuttua hukkaliiviä, joka antaisi koiran kimppuun pyrkivälle pedolle voimakkaan sähköiskun.


title: Susi

text: Susi karttaa tavallisesti ihmistä ja käy hyvin harvoin ihmisen kimppuun. Norjan ympäristöministeriön tilaaman raportin (2002) mukaan susi on todistettavasti surmannut vuosina 1950–2000 Euroopassa ja Venäjällä yhteensä 17 ihmistä ja Pohjois-Amerikassa ei yhtään. Suurin osa tapauksista on johtunut rabieksesta eli vesikauhusta: rabieksen vähentyessä ovat susihyökkäyksetkin vähentyneet selvästi.


title: Susi

text: Susipelko on Suomessa vanhaa perua. Turun hovioikeus tuomitsi vuonna 1652 Iisalmen pitäjästä kotoisin olleen Lauri Kapaisen teloitettavaksi ja poltettavaksi susien noitumisen vuoksi. Tuomion mukaan Kapainen oli tunnustanut ”noituneensa” ne sudet, jotka edellisenä talvena raatelivat ja söivät Jääsken pitäjässä 18 lasta. Samankaltaisia lasten sarjatappoja on Suomen kirkonkirjojen haudattujen luetteloihin merkitty yhteensä kuusi. Niistä ajoittuivat 1700-luvulle Ristiinan ja Ilomantsin lastensurmat. Eniten susien tappotekoja tunnetaan 1800-luvulta, jolloin kirjattiin Kaukolan, Kivennavan, Hämeen ja Varsinais-Suomen lastensurmat. Susien tekemiä surmia tapahtui eniten Karjalassa. Kivennavalla sudet tappoivat enemmän ihmisiä kuin missään Suomen pitäjässä. Viimeinen mainittu suomalainen susiuhri 1800-luvulla oli 7.11.1881 kuollut viisivuotias Kalle Oskari Grönroos Vahdolta. Vuonna 1932 jotkin lehdet kertoivat kuusivuotiaan tytön joutuneen suden uhriksi Puumalassa, mutta uutinen todettiin perättömäksi.


title: Susi

text: Susien tekemien tappojen kokonaismäärää voidaan arvioida kirkonkirjamerkintöjen perusteella. Vuosilta 1710–1881 on listattu yhteensä 175 tapausta, joista 98 alle 18-vuotiaita, 75 aikuisia, ja kaksi iältään tuntemattomia. Toinen lähde antaa tosin samoilta vuosilta lasketuksi kokonaismääräksi 193 henkilöä. Lisäksi joitain kirkonkirjoihin merkitsemättömiä tapauksia tunnetaan oikeuslaitoksen asiakirjojen perusteella. Monissa muistiin merkityistä tapauksista tiedetään tai epäillään ihmisen kimppuun käyneen suden sairastaneen rabiesta.


title: Susi

text: Susiin suhtautuminen on hyvin ristiriitaista, toisaalta jyrkkää vastustusta, toisaalta kiihkeää puolustamista. Tutkimusten mukaan suteen suhtaudutaan Suomessa suurpedoista kielteisimmin. Suomalaiset suhtautuivat susiin vuoden 1997 tutkimuksen mukaan selvästi kielteisemmin haja-asutusalueilla kuin kaupungeissa. Tutkimuksen mukaan yksi keskeinen piirre ihmisten petoasenteissa oli, että Suomessa tulee olla elinvoimaiset petokannat, mutta ei omalla lähiseudulla. Toisaalta vuoden 2000 tutkimuksen mukaan niillä alueilla, joissa susikanta pääosin elää, suhtautuminen ei ollut sen kielteisempää kuin alueilla, joissa susia tavataan vain satunnaisesti.


title: Susi

text: Metsästys ja Kalastus -lehden haastatteleman tutkija Ilpo Kojolan mukaan paras lääke susien aiheuttamien tuhojen kurissa pitämiseksi on hillitä raivotaudin leviämistä ja estää susien kesyyntyminen sopivalla metsästyksellä eli ihmispelon olisi säilyttävä susipopulaatiossa. Esimerkiksi Vancouverissa Kanadassa retkeilijät saivat susilauman kesyyntymään ruokkimalla, ja sudet alkoivat hyökkäillä ihmisten kimppuun, jos herkkupaloja ei tipahtanutkaan.


title: Susi

text: Näkemysero susien vastustajien ja puolustajien välillä on vaikeimpia esteitä susikannan kasvattamisen ja tulevaisuuden suunnittelussa, koska samalla väistämättä vaikutetaan myös ihmisen asemaan omaksi koetussa, tutussa elinympäristössä. Välittömänä seurauksena on todennäköinen salametsästyksen kasvu ja toisaalta susien aiheuttamat vahingot. Ongelmiin on yritetty esittää useita ratkaisuja, kuten susiaitojen rakentaminen vahinkojen vähentämiseksi ja susikannan levittäminen Länsi-Suomeen, jotta tilanne helpottaisi itärajan tuntumassa. Tavalla tai toisella asiassa syntyy ristiriitoja eri osapuolten välille.


title: Susi

text: Koska susi on suurikokoinen petoeläin, joka on ollut levinnyt laajoille alueille, siitä kerrotaan monien kansojen mytologiassa ja saduissa. Japanissa maanviljelijät palvoivat sutta, koska se suojeli viljasatoa kauriilta ja villisioilta. Aisopoksen tarinoissa susi oli lammaspaimenten vihollinen. Myös kristillisissä vertauksissa sudet ovat olleet pahassa roolissa. Kuuluisa tarina kertoo, että Franciscus Assisilainen puhutteli Gubbion kaupunkia riivannutta sutta, joka jätti sen seurauksena kaupungin rauhaan.


title: Susi

text: Antiikin Roomassa susi nautti kunnioitusta kaupungin perustajien Romuluksen ja Remuksen kasvattiemona. Roomassa oli muun muassa useita susipatsaita ja kaupungissa vietettiin vuosittain susimaiselle Faunus-jumalalle omistettua Lupercalia-juhlaa. Susi toimi myös Rooman valtiollisena symbolina ja on edelleen Rooman kaupungin tunnuseläin. Antiikin Roomassa vältettiin susien vahingoittamista eläimen uskonnollisen erityisaseman vuoksi. Susia ei esimerkiksi nähty amfiteattereiden metsästysnäytöksissä, toisin kuin muita suuria petoeläimiä.


title: Susi

text: Susi huolehtii ihmislapsista myös monissa villilapsista kertovissa tarinoissa, kuten Kiplingin "Viidakkokirjoissa".


title: Susi

text: Satu Punahilkasta Charles Perrault’n kertomana on Euroopassa ollut suden pahuuden symboli. Kirjallisuuden historian tutkimus on kuitenkin paljastanut sadun vanhemmat juuret ja eri versiot eri puolilta maailmaa. Alkuperäisen sadun tärkein opetus oli, ettei lasten pidä luottaa vieraisiin ihmisiin.


title: Susi

text: Ihmissusi on tarujen hirviö, joka on päivisin tavallinen ihminen, mutta muuttuu öiseen aikaan sudeksi.


title: Seksi

text:
Seksi (lat. "sexus" = sukupuoli) on käsite, jolla tarkoitetaan nykysuomessa ennen kaikkea ihmisen sukupuolista kanssakäymistä ja sukupuolielämää, mutta sanalla tarkoitetaan myös sukupuolielämän kuvausta taiteessa ja viihteessä esitettynä, sekä sukupuolista vetovoimaa.
Tätä sanaa, kuten muitakin sukupuolen ja seksuaalisuuden käsitteitä tulkitaan jossakin määrin eri tavoin eri maissa, kielissä ja kulttuureissa, joten artikkelissa pitäydytään suomenkieliseen tulkintaan.


title: Seksi

text: Seksi eli seksikäyttäytyminen tai seksuaalinen toiminta on ihmisen fyysisen läheisyyden muoto, keino ilmaista seksuaalisuutta. Se on toimintaa, joka tuottaa henkistä ja sukupuolista nautintoa.


title: Seksi

text:
Seksiä harjoitetaan lisääntymistarkoituksessa, mutta myös henkisen ja ruumiillisen läheisyyden ilmaisemiseksi, kiintymyksen ja ilon ilmauksena sekä viihteenä, jonka tavoitteena on mielihyvä ja seksuaalinen tyydytys. Seksuaalista halua pidetään yhtenä ihmisen käyttäytymisen perusmotiiveista.
Seksuaalinen käyttäytyminen sisältää kaiken, mitä ihmiset tekevät tarkoituksenaan löytää seksikumppaneita, saada mahdollisen seksikumppanin hyväksynnän, rakentaa ihmissuhteita, osoittaa seksuaalista halua ja suorittaa yhdynnän. Käsitys ilmaisun sisällöstä kuitenkin vaihtelee niin kulttuurien ja sosiaalisen ryhmien välillä kuin myös yksilöllisesti ja sukupuolten välillä.