title: Eddie Van Halen

text: Yhtye tuli tunnetuksi myös Edward Van Halenin ”Brown Soundista”, joka oli peräisin 100 watin Marshallin vahvistimesta, muutamasta efektistä ja kuuluisasta ”Frankenstein-kitarasta”, jonka Eddie rakensi halvasta rungosta, keskeneräisestä vaahterakaulasta ja vaahteraotelaudasta. Vanhoilla kitaran kielillä oli myös osuutensa. Eddie vaihtoi aina vain katkenneen kielen tilalle uuden, ei koskaan kokonaista kielisettiä paitsi kiertueilla. ”Vanhat kielet vain kuulostavat paremmalta”, Eddie on todennut.


title: Eddie Van Halen

text: Myös Eddien kitarasoolot kappaleissa ”Mean Street”, ”Cathedral”, ”316”, ”Spanish Fly” ja ”Little Guitars” ovat saaneet maailmalla suurta kunnioitusta. Lisäksi ”Mean Street” ja ”Eruption” on nimetty maailman vaikeimmiksi kitarasooloiksi. Eddie on valittu monesti maailman parhaiden ja vaikutusvaltaisimpien rock-kitaristeihin. Muun muassa guitar.about.com-sivusto on valinnut Eddien kitarasoolokappaleen ”Eruptionin” maailman toiseksi parhaaksi kitarasooloksi. Tällä samalla listalla top 80:ssä on Eddiellä neljä kappaletta (”Eruption”, ”Hot for Teacher”, ”Beat It” ja ”Mean Street”).


title: Eddie Van Halen

text: Eddie käyttää paljon huiluääniä, ja osaksi hänen vaikutuksestaan niiden käyttö ylipäänsä on lisääntynyt. Eddie Van Halenin kehittyneistä ja innovatiivisista kahden käden tilutustekniikoista tuli nopeasti kulmakivi Van Halenin omaan tyyliin. Eddien soittotekniikkaa ovat jäljitelleet kitaristit ympäri maailman.


title: Eddie Van Halen

text: Vuonna 1984 ilmestyi yhtyeen hittialbumi, yksinkertaisesti nimeltään "1984". Albumi julkaistiin uutenavuotena, mitä levy-yhtiön johtajat eivät pitäneet järin järkevänä ajatuksena. Yhtyeen jäsenet kuitenkin pitivät päätöksensä, sillä näin he olivat julkaisseet albumin jokaisena vuonna ajanjaksolla 1978–1983. Albumin hittikappaleeksi nousi ”Jump”, jossa Eddie soitti tarttuvaa kosketinriffiä. Voidaan pitää sinänsä ironisena, että maailman arvostetuimpiin kitaristeihin kuuluvan Eddien suurin hitti syntyi juuri silloin, kun hän laski kitaran alas käsistään ja tarttui koskettimiin. David Lee Rothin aikana yhtye teki myös lähes jokaiselle levylleen uuden version jostain klassisesta rock-kappaleesta, kuten Roy Orbisonin ”Pretty Womanista” ja The Kinksin ”You Really Got Me Now’sta”.


title: Eddie Van Halen

text: Taiteelliset erimielisyydet kasvoivat yhtyeen kitaristin Eddie Van Halenin ja laulaja David Lee Rothin välillä niin suuriksi, että Roth päätti erota yhtyeestä. Uudeksi laulajaksi palkattiin Eddien silloisen suosikkiyhtyeen Montrosen solisti Sammy Hagar. Yhtyeestä tuli kokeilullisempi, ja samalla Eddie pääsi kokeilemaan erilaisia tyylejä. Menestys oli levymyynnillä ja amerikkalaisen yleisön suosiolla mitattuna vielä huikeampaa kuin aikaisemmin. Myöhemmin Eddielle kävi Hagarin kanssa samoin kuin Rothinkin kanssa. Erimielisyys kasvoi ja Hagar jätti yhtyeen. Van Halenissa oli Hagarin jälkeen entisen Extreme-yhtyeen laulaja Gary Cherone muutaman vuoden. Vuonna 2004 Hagar palasi yhtyeeseen, mutta erosi taas 2006. Samana vuonna Michael Anthony erosi pois, vaikka oli ollut yhtyeessä jäsen yli 32 vuotta. Hänet korvasi Eddien oma vuonna 1991 syntynyt poika Wolfgang Van Halen.


title: Eddie Van Halen

text: Eddie Van Halenilla on patentti kitaran otelaudan rakenteesen, jonka avulla hän kykeni soittamaan täppäystä kahdella kädellä. Hänellä on patentteja muistakin kitaraan liittyvistä keksinnöistä. Hän on osatekijänä esimerkiksi kaksoislukollisessa, kelluvassa Floyd Rose -vibrakampijärjestelmässä sähkökitaroihin. Hän on luonut tavaramerkin punavalkomustasta ”Frankenstrat” kitarasta. Lisäksi hän on tehnyt soundtrackejä elokuviin kuten "Paluu tulevaisuuteen", "Billin ja Tedin uskomaton seikkailu", "Twister" ja "Wild Life".


title: Eddie Van Halen

text: Eddie Van Halen on myös tehnyt yhteistyötä muiden muusikoiden kanssa. Eddie soitti soolon Michael Jacksonin "Thriller"-menestysalbumin kappaleeseen ”Beat It”. Hän soitti soolon ilman palkkiota. Kappaleesta tuli jättihitti ja Eddien ystävät olivat äimistyneitä siitä, ettei hän pyytänyt Jacksonilta palkkaa. Hän on myös tehnyt yhteistyötä muun muassa Brian Mayn (Queen), Jeff Porcaron (Toto) ja Thomas Dolbyn kanssa.


title: Eddie Van Halen

text: Van Halen on myös perustanut EVH-nimisen sähkökitaroita valmistavan yrityksen.


title: Eddie Van Halen

text: 1990-luku ja 2000-luvun alku on ollut kovaa aikaa Eddie Van Halenille. Hän on taistellut alkoholismia vastaan, voittanut kielisyövän, eronnut näyttelijä Valerie Bertinellista (jonka kanssa hän meni naimisiin vuonna 1981), hänen yhtyeensä menetti kolmannen laulajansa, Gary Cheronen, ja hänen äitinsä kuoli. Tänä aikana Eddie ei ole soittanut julkisuudessa kovin paljon, mutta hän suostui hyvän ystävänsä Steve Lukatherin (Toto) pyynnöstä soittamaan soolon ”Joy to the World” -joululauluun Lukatherin levylle "Santamental".


title: Eddie Van Halen

text: Edward Van Halenilla on yksi poika, Wolfgang William Van Halen, joka syntyi 16. maaliskuuta 1991. Eddie nimesi poikansa Wolfgang Amadeus Mozartin mukaan, ja Wolfgangia kutsutaan lempinimellä ”Wolfie”. Wolfgang on soittanut isänsä kanssa muutamissa Van Halenin konserteissa vuoden 2004 comeback-kiertueella Sammy Hagarin kanssa. Edward on nimennyt poikansa mukaan Peaveyn signature-sarjan kitaramallinsa. Myöhemmin hänen poikansa korvasi Van Halenissa basisti Michael Anthonyn.


title: Eddie Van Halen

text: Eddie Van Halenin vanhemmat olivat alankomaalainen klarinetisti Jan Van Halen (1920–1986) sekä alankomaalais-indonesialainen Eugenia van Beers (1914–2005).


title: Hunter S. Thompson

text: Hunter Stockton Thompson (18. heinäkuuta 1937 – 20. helmikuuta 2005) oli yhdysvaltalainen kirjailija ja toimittaja. Häntä pidetään niin sanotun gonzo-kirjallisuuden isänä.


title: Hunter S. Thompson

text: Thompsonin tyyli ja kieli on räväkkää ja rajua, kertomukset ja kuvaukset vaikuttavat uskomattomilta seikkailuilta, mutta pohjautuvat kuitenkin vahvasti todellisiin tapahtumiin. Tätä tyyliä kirjoittaa jostakin faktan ja fiktion väliltä kutsutaan gonzoksi.


title: Hunter S. Thompson

text: Yksi Thompsonin tunnetuimmista kirjoista on "Pelkoa ja inhoa Las Vegasissa" (1971). Kirjassa toimittaja ja hänen ”150-kiloinen samoalainen asianajajansa” matkustavat Las Vegasiin osallistuakseen huumepoliisien kokoukseen ja Mint 400 -moottoripyöräkisaan. Toimittajan asianajajaa ei kertaakaan mainita kirjassa nimeltä, mutta tarina pohjautuu mitä luultavimmin Thompsonin ja hänen ystävänsä Oscar Zeta Acostan kokemuksiin. Terry Gilliam on ohjannut kirjaan perustuvan samannimisen elokuvan, jonka pääosissa näyttelivät Johnny Depp ja Benicio del Toro. Myös puolielämäkerrallinen elokuva "Where The Buffalo Roam" (1980) perustuu Thompsonin kokemuksiin gonzo-journalistina. Elokuvassa Thompsonia esittää Bill Murray ja hänen asianajajaansa Carl Lazloa Peter Boyle, ohjaajana Art Linson.


title: Hunter S. Thompson

text: Muita Thompsonin kirjoja ovat muun muassa "Helvetin enkelit" (1966), "Fear and Loathing: On the Campaign Trail ’72" (1973) ja "Pelon valtakunta" (2003).


title: Hunter S. Thompson

text: Thompson ampui itsensä 20. helmikuuta 2005 kotonaan Woody Creekissä, Coloradossa. Hän oli 67-vuotias. Hänet löysi hänen poikansa Juan. Kolme kuukautta myöhemmin Rolling Stone -lehti julkaisi hänen itsemurhaviestinsä, joka oli päivätty neljä päivää ennen hänen kuolemaansa. 20. elokuuta 2005 Thompsonin tuhkat ammuttiin kanuunalla taivaalle ilotulitteiden kera tarkoitusta varten rakennetusta 45-metrisestä tornista. Kulut maksoi Thompsonin ystävä, näyttelijä Johnny Depp.


title: Fabryn tauti

text: Fabryn tauti on perinnöllinen, α-galaktosidaasi-entsyymin (α-GAL) puutoksesta johtuva tauti. α-GAL pilkkoo solujen sisäseinämiin kerääntyvää globotriaosyyliseramiidia (GL-3) niin pieniksi, että ne siirtyvät verenkiertoon.


title: Fabryn tauti

text: Tauti vaikuttaa yleisimmin verisuoniin, munuaisiin, sydämeen, ihoon ja aivoihin. Sen oireita ovat muun muassa raajojen kivut, lämmönnousu, huono lämmönsietokyky, vatsakivut, ripuli ja pahoinvointi. Sydänmuutokset, munuaistoiminnan heikkeneminen ja aivoverenkierron häiriöt johtavat tautia sairastavien potilaiden ennenaikaiseen kuolemaan.


title: Fabryn tauti

text: Tauti on hyvin harvinainen. Fabryn taudin esiintyvyys on 1/50 000—117 000, mutta se on yleisempi miehillä, koska sen geeni on X-kromosomissa. Suomessa on diagnosoitu 30 Fabryn tautia sairastavaa henkilöä, joista puolet asuu Varsinais-Suomessa, ja hoito on keskittynyt Turun yliopistolliseen keskussairaalaan.


title: Fabryn tauti

text: Tautia on todettu myös Pohjanmaalla toistakymmentä tapausta, ja potilaat ovat lähtöisin Vöyrin seudulta. Ensimmäiset todettiin vuonna 2013, ja tapauksia voi olla enemmänkin. Myös Ruotsissa on tapauksia Uumajan seuduilla, ja niiden yhteyttä suomalaisiin tutkitaan Vaasan keskussairaalassa.


title: Fabryn tauti

text: Koska tauti on harvinainen ja oireet vaihtelevia ja tyypillisiä muillekin taudeille, se diagnosoidaan usein suhteellisen myöhään. Fabryn taudin oireet alkavat yleensä noin 10 vuoden iässä, mutta tauti diagnosoidaan keskimäärin 28 vuoden iässä.


title: Fabryn tauti

text: Fabryn taudin perinteinen hoito on perustunut oireiden hoitamiseen (esimerkiksi dialyysihoito, sydämen ohitusleikkaukset ja kipulääkkeet). Hoidon ansiosta Fabryn tautia sairastavien miesten elinikä on ollut noin 50 vuotta ja naisten noin 70 vuotta.


title: Fabryn tauti

text: Taudin uusi hoitomuoto on entsyymikorvaushoito, joka on käytössä Suomessa.


title: Kipparikvartetti

text: Kipparikvartetti oli Harry Bergströmin kokoama suomalainen lauluyhtye.


title: Kipparikvartetti

text: Yhtye sai alkunsa vuonna 1950, kun neljää iskelmälaulajaa pyydettiin äänittämään elokuvassa "Kaunis Veera eli ballaadi Saimaalta" esiintyvien laivamiesten lauluosuudet. Tähän vaikutti elokuvaan musiikin säveltänyt Harry Bergström. Kyseessä oli vain normaali dubbaus-sessio, eikä kukaan ajatellut asiaa sen koommin. Elokuvan suuren suosion myötä katsojat alkoivat kuitenkin kysellä Kippareiden perään.


title: Kipparikvartetti

text: Aluksi miehet eivät olleet muiden kiireittensä vuoksi edes kovin innokkaita ryhtymään Kippareiksi, mutta lopulta suostuivat. Olavi Virralla oli oma orkesteri, omia levytyksiä ja ulkomaanmatkoja, Auvo Nuotio oli päätoimisesti työssä poliisina ja kuului sen lisäksi moneen kuoroon ja Kauko Käyhkö puolestaan työskenteli tiiviisti pari vuotta aikaisemmin perustetussa Radioteatterissa. Ainoa täysin vapaa ja valmis ryhtymään puuhaan oli Teijo Joutsela. Käyhkön mukaan idean Kipparikvartetista synnytti "Kaunis Veera" -elokuvan pääosassa esiintynyt Assi Nortia. Yhteistä kvartetin jäsenille oli, että kaikki olivat koulutuksen saaneita laulajia, toiset jopa ulkomailla opintojaan täydentäneitä, ja kaikki olivat toimineet jo pitkään ammattimuusikkoina.


title: Kipparikvartetti

text: Ensilevy "Saimaan valssi" tehtiin jo loppukesästä 1950. Ensiensiintyminen yleisön edessä tapahtui Karkkilan Pohjanpirtillä vasta 9. lokakuuta 1951, ja kvartetti sai heti suuren suosion. Helsingissä yhtye nähtiin ensi kertaa seuraavan vuoden helmikuussa. Pian joukko kiertelikin jo ahkerasti ympäri Suomea Olavi Virran yhtyeen kanssa, ja myöhemmin tie vei myös Suomen rajojen ulkopuolelle. Kiertueiden lisäksi kvartetti teki hyväntekeväisyysvierailuja sairaaloihin aina aikataulun salliessa ja esiintyi muun muassa Georg Malmsténin, Tauno Palon ja Viljo Vesterisen 50-vuotisjuhlissa, Miss Universumiksi valitun Armi Kuuselan tervetulojuhlassa 1952 ja Markus-sedän jäähyväisjuhlissa 1956. Yhtyeen ohjelmisto oli monipuolista ja korkeatasoista, ja miehet olivat lavalla myös varsin eläviä esiintyjiä, hauskuuttaen yleisöä muun muassa esittämällä lastenlauluja polvihousuissa ynnä muuta. Yleisön suosion kannustamana yhtye sai oman elokuvansa "Kipparikvartetti", joka sai ensi-iltansa vielä vuoden 1952 aikana. Tätä edelsi jo pieni esiintyminen elokuvassa "Tervetuloa aamukahville, eli tottako toinenkin puoli".


title: Kipparikvartetti

text:
Kauko Käyhkö on arvioinut Kipparikvartetin suosiota:
”Perussyy lienee ollut se, että kvartetti ilmestyi kuvaan psykologisesti oikealla hetkellä. Revyyteatterit olivat painuneet pimentoihin kovan verotuksen uhreina. Suomen kansa suorastaan janosi jotain sellaista repäisevää ja reilua, mille saisi nauraa joko punastumatta tai välittämättä vetikö ’punaisen viivansa’ oikealle tai vasemmalle. Niinpä juuri Kipparikvartetti tukevine kavereineen oli eräänlainen purkaantuma tuohon viihdekaipuun sumaan. Sen laulu oli voimalaulua, hempeän puolenkaan silti puuttumatta ohjelmasta. Kuitenkin useimmin tuolle hempeälle naurettiin, mutta ei suinkaan karkeasti pilkaten. Ei, nauru jätettiin kuulijan ratkaistavaksi. Hänen vuoronsa oli joko itkeä tai hymytä esityksen jälkeen.”


title: Kipparikvartetti

text: Olavi Virta lähti vuonna 1953 riitaannuttuaan rahasotkujen vuoksi muun kolmikon kanssa, jolloin tilalle tuli Eero Väre. Vuonna 1955 Harry Bergström jätti yhtyeen johtotehtävät ja tilalle tuli George de Godzinsky, jonka myötä ohjelmisto laajeni entuudestaan, sisältäen lauluja klassillisesta taidemusiikista, kansanlauluihin, iskelmiin ja lastenlauluihin. Keskeiseen kansainväliseen ohjelmistoon kuului muun muassa "Ol’ Man River", "Tiritomba", "Sapelitanssi" ja "Die Juliska aus Budapest". Erikoisuuksina mainittakoon de Godzinskyn sovittamana instrumentaaliesityksenä kuultu "Unkarilainen fantasia", jonka kvartetti esitti neljällä viululla. Kappaleen viuluosuudet de Godzinsky kirjoitti kullekin kvartetin jäsenelle yksilöllisesti heidän taitojensa mukaan. Päätoimisesti Radion viihdeorkesterin kapellimestarina työskennelleen de Godzinskyn lisäksi Kipparikvartetille sovittivat ohjelmistoa taidemusiikin alalla Einar Englund ja kevyempää Toivo Kärki.


title: Kipparikvartetti

text: Bergströmin toimiessa johtajana Kipparikvartetti pysyi tiukasti kotimaassa, mutta de Godzinskyn johdolla kvartetti ryhtyi tekemään esiintymisvierailuja muihin Pohjoismaihin. Kipparikvartetin moneen otteeseen suunnittelema Yhdysvaltain-kiertue jäi kuitenkin toteutumatta kvartetista itsestään riippumattomista syistä.


title: Kipparikvartetti

text: Ohjelmisto sisälsi kaikkiaan lauluja kahdeksalla eri kielellä. Tunnetuimpia levytyksiä muun muassa "Saimaan valssi", "On lautalla pienoinen kahvila", "Vanhan merirosvon kapakassa" ja "Pieni ankanpoikanen", joka oli vuoden 1952 myydyin kotimainen levy. Kauko Käyhkön mukaan Kipparikvartettiin tuli de Godzinskyn myötä ""jotain aatelista"".


title: Kipparikvartetti

text: "Kipparit" esiintyivät 1959 elokuvassa "Suuri sävelparaati", ja seuraavana vuonna omassa TV-ohjelmassaan "Kippariklubi". Yhtyeen viimeinen konsertti tehtiin vuonna 1962, jonka jälkeen Kipparit esiintyivät satunnaisesti aina 1980-luvun alkuun saakka, lähinnä yksityistilaisuuksissa. Eero Väreen kuoltua 1972 hänet korvasi Kalevi Vallineva. Kvartetin toiminnan päätti lopullisesti sen johtomiehenä toimineen Kauko Käyhkön kuolema 1983. 2. bassossa ovat väliaikaisesti avustaneet Ami Lovén ja Pentti Tuominen. Viimeinen elossa olleista Kipparikvartetin alkuperäisistä jäsenistä oli Teijo Joutsela, joka kuoli syyskuussa 1999.


title: Supernalle

text: Supernalle tai SuperTed (engl. "SuperTed") on Siriol Productionsin 36-osainen piirrossarja, jonka seikkailut televisiossa alkoivat vuonna 1982. Myöhemmin Disney-yhtiö osti oikeudet sarjaan ja Hanna-Barbera teki siihen 13 uutta jaksoa vuonna 1989 nimellä ”The Further Adventures of Superted”.


title: Supernalle

text: Supernallen tarina alkaa lelutehtaasta, jossa hänet poistetaan tuotantolinjalta viallisena. Kunnes keltainen pilkukas avaruusolio nimeltä Pilkkumies (VHS-julkaisussa Täplä) ("Spotty") pelastaa Supernallen kellarista ja herättää hänet henkiin "kosmisella pölyllä". Hän vie hänet taikapilvelle Luontoäidin luo, joka antaa tälle supervoimia: kyvyn lentää sekä yli-inhimilliset voimat ja kestävyyden. Supernalle otti voimansa käyttöön kuiskaamalla hiljaa itselleen taikasanan, jota ei koskaan televisiosarjassa kerrottu. Supernallen vastustajat ovat Texas Pete (VHS-julkaisussa Texas Tom) ja tämän apurit Bulk ja Skeleton (VHS-julkaisussa Möhkö ja Luukutonen).


title: Supernalle

text: Suomessa sarja nähtiin suomenkielisellä teksityksellä ensimmäisen kerran MTV1:llä Pätkiksessä 1980-luvulla, tuolloin nimellä Teräsnalle. Myöhemmin Kolmoskanavalla ja PTV4:llä. 1990-luvun puolivälissä sarja esitettiin MTV3-kanavalla suomenkielisellä puheella. Suomen Kunnallispalvelu julkaisi 1990-luvun alussa Supernallesta kaksi VHS-kasettia" Viihteen pauloissa" ja "Viidakkoretki". VHS-julkaisuissa hahmojen ääninä ja kertojana toimi Helge Herala.


title: Supernalle

text: Markkinoilla oli 1980-luvulla myös Supernalle-mehujää.


title: Supernalle

text: Sarjan ohjasi David Edwards ja käsikirjoittivat Robin Lyons sekä Judy Rothman Rofé.


title: Äidinkieli ja kirjallisuus

text: Äidinkieli ja kirjallisuus on oppiaine suomalaisessa koulujärjestelmässä. Siinä perehdytään oppilaan äidinkielen suulliseen ja kirjalliseen käyttöön sekä ihmiskielen olemukseen ja käyttöön yleensä. Tavoitteena on saada oppija huomaamaan, miten olennainen osa kieli on jokapäiväistä elämää ja kaikkea toimintaa.


title: Äidinkieli ja kirjallisuus

text: Äidinkielen ja kirjallisuuden oppiaine on laaja, sillä se on tieto-, taito- ja taideaine. Kirjallisuuden kautta käsitellään moninaisia aiheita. Myös mediakasvatus on nähty osana äidinkielen opetusta. Opetussuunnitelman lisäksi opettaja määrää paljon sitä, mitä tunneilla opetetaan.


title: Äidinkieli ja kirjallisuus

text: Äidinkieltä ja kirjallisuutta opetetaan peruskoulussa 42 vuosiviikkotuntia (vuosiviikkotunti vastaa 38 oppituntia). Opetus vähenee asteittain siten, että 14 vuosiviikkotuntia jaetaan ensin 1–2 vuosiluokalle, sitten luokille 3–5 ja lopulta luokille 6–9.


title: Äidinkieli ja kirjallisuus

text: Ensimmäisillä luokilla äidinkielen tunteja käytetään lähinnä kirjoittamisen ja lukemisen opetteluun. Toisella luokalla opetellaan yleensä kaunokirjaimet.


title: Äidinkieli ja kirjallisuus

text: Peruskoulussa olennaiseksi jää usein sen varmistaminen, että kaikki oppilaat osaavat lukea ja kirjoittaa riittävän hyvin selviytyäkseen tietoyhteiskunnan arkipäivässä.


title: Äidinkieli ja kirjallisuus

text: Äidinkielen ja kirjallisuuden tunneilla opiskellaan perinteisesti esimerkiksi kielioppia, mutta hyvin keskeisiä ovat myös 1990-luvulla oppiaineen nimeenkin tulleet kirjallisuus ja medialukutaito. Kirjallisuuden opiskelu keskittyy peruskoulussa nuorten- ja kotimaiseen kirjallisuuteen.


title: Äidinkieli ja kirjallisuus

text: Äidinkieli on ainoa pakollinen oppiaine ylioppilastutkinnossa. Lukion oppimäärään kuuluu kuusi pakollista äidinkielen ja kirjallisuuden kurssia:


title: Äidinkieli ja kirjallisuus

text: Lisäksi on kolme valtakunnallista syventävää kurssia:


title: Selluloosa

text: Selluloosa (CHO) on pitkäketjuinen, β-D-glukoosimolekyyleistä koostuva polysakkaridi, joka on rakenneaineena useimpien kasvien soluseinissä. Eräät bakteerilajit muodostavat selluloosasta suojan muodostaessaan biofilmin.


title: Selluloosa

text: Selluloosa on maapallon yleisin orgaaninen polymeeri.


title: Selluloosa

text: Selluloosan eristi ja sen kaavan määritti ensimmäisen kerran 1838 ranskalainen kemisti Anselme Payen. Selluloosa ei juuri liukene tavallisimpiin liuottimiin. Selluloosalla ei myöskään ole sulamispistettä, mutta se hajoaa yli 300 °C:n lämpötiloissa. Puuaines sisältää 33–50-prosenttista selluloosaa. Puuvillan kuidut ovat lähes puhdasta selluloosaa. Sellulaasi on selluloosaa hajottava entsyymi. Tunnetuin selluloosan hajottajasieni on "Hypocrea reesei".


title: Selluloosa

text: Kasviksissa oleva selluloosa ei imeydy ihmisen ruoansulatuksessa, mutta se kuuluu ravintokuituihin, joilla on terveydellisesti edullisia vaikutuksia. Kasvinsyöjäeläimet, kuten märehtijät, pystyvät hajottamaan selluloosaa mikro-organismien avulla.


title: Selluloosa

text: Selluloosa erotetaan puuaineksesta keittämällä ja kemikaalien avulla (sooda-, sulfiitti- ja sulfaattimenetelmät). Tällaisesta teknisesti valmistetusta, pääosin selluloosaa sisältävästä massasta käytetään myös nimitystä "sellu" ja sitä käytetään varsinkin paperiteollisuuden raaka-aineena. Selluloosaa käytetään myös ruudin valmistukseen nitroselluloosana.


title: Selluloosa

text: Nanoselluloosalla nähdään olevan perinteiseen puusta eristettyyn lignoselluloosaan verrattuna uusia sovelluksia biotekniikassa. Nanoselluloosaa voidaan käyttää esimerkiksi kantaja-aineena biomateriaaleissa, keinotekoisena ihona palovammojen hoidossa, biohajoavana materiaalina kertakäyttötuotteissa ja suurta lujuutta omaavana materiaalina erilaisissa teollisuuden sovelluksissa.


title: Sähköverkko

text: Sähköverkko on siirto- ja jakeluverkko voimaloissa tuotetun sähköenergian toimittamiseksi sähkön käyttäjille.


title: Sähköverkko

text: Pitkillä välimatkoilla sähköä siirretään Suomessa kolmivaiheisena 10–400 kilovoltin jännitteellä, jotta virta ja häviöt pysyisivät kohtuullisen pieninä. Se muunnetaan turvallisemmaksi ja laitteille sopivammaksi 230/400 voltin pienjännitteeksi eli verkkovirraksi häviöiden minimoimiseksi vasta lähellä kuluttajaa. Maaseudulla muuntaminen tapahtuu noin 1–3 kilometrin etäisyydellä, kaupungeissa lähempänäkin.


title: Sähköverkko

text: Euroopassa sähköverkko toimii 50 Hz:n ja muun muassa Yhdysvalloissa 60 Hz:n taajuudella.


title: Sähköverkko

text: Sähköenergiaa voi siirtää suuressa mittakaavassa sähköverkoissa esiintyviä matkoja ainoastaan johdoissa. Tähän tehtävään voi käyttää joko ilmajohtoja tai maakaapeleita. Molemmilla järjestelmillä on hyvät ja huonot puolensa.


title: Sähköverkko

text: Ilmajohtojen etuina ovat pienemmät kustannukset, helpompi sijoitettavuus ja rikkinäisen linjan nopeampi korjattavuus. Sen haittoja sitä vastoin ovat suuremmat ympäristön aiheuttamat häiriöt, jälkien jättäminen paikalliseen maastoon ja mahdollisena vaaran lähteenä toimiminen ihmisille ja työkoneille: esimerkiksi pylväisiin kiipeäminen tai koneen osuminen ilmassa kulkevaan johtoon.


title: Sähköverkko

text: Maakaapeleilla on pienempi tilantarve, ne ovat paremmin suojassa ympäristön häiriöiltä ja ovat väestön paremmin hyväksymiä. Niille on luonteenomaista myös moninkertaiset rakennuskustannukset ilmalinjoihin nähden, suuremmat korjausviiveet vian sattuessa ja herkkyys teknisille ongelmille suurilla välimatkoilla.


title: Sähköverkko

text: Laajoissa sähköverkoissa siirretyt sähkötehot ovat suuria ja suuren tehon siirtäminen edellyttää joko suurta virtaa tai jännitettä.


title: Sähköverkko

text: Korkeajännitteinen sähkönsiirto on perusteltua monista syistä:


title: Sähköverkko

text:
Sähkönjakelualalla ja standardeissa käytetään seuraavaa luokittelua sähköverkkojen jännitetasoista (nimellinen tehollinen jännite):
Suurjännitteen ja keskijänniteen raja voi vaihdella riippuen jakelujärjestelmästä.


title: Sähköverkko

text: Suurjänniteverkko on sähkönsiirron runkoverkko, joiden nimellisjännite on Suomessa 110-, 220- ja 400 kV. Käyttöjännite voi kuitenkin vaihdella esimerkiksi 110 kV:n verkossa 110 ja 124 kV:n välillä. Suurjänniteverkko kytkeytyy suuriin voimalaitoksiin. Nämä voimalaitokset huolehtivat perustarjonnan syöttämisestä verkkoon, minkä lisäksi verkossa on myös siirtoyhteyksiä naapurivaltioiden verkkoihin, sekä nopeasti käynnistyvää kaasuturbiinikapasiteettia.


title: Sähköverkko

text: Suurjänniteverkko huolehtii sähkönsiirrosta pitkillä etäisyyksillä. Johdot kulkevat kaupunkien sähköasemille ja raskaan teollisuuden laitoksiin. Tehoa on käytettävissä aina tuhanteen megawattiin asti.


title: Sähköverkko

text: Keskijänniteverkko siirtää sähkön suurjänniteverkosta 1–35 kV:n jännitteellä pienjänniteverkkoon johtaville jakelumuuntajille, jotka sijaitsevat esimerkiksi asutuksen läheisyydessä. Siirrettävät tehot ovat yleensä muutamien megawattien luokkaa. Pienimmät voimalaitokset syöttävät sähkönsä tähän verkkoon. Pieni- ja keskikokoiset teollisuuslaitokset, sekä suuret julkiset ja liikerakennukset liittyvät yleensä suoraan keskijänniteverkkoon ja käyttävät omia muuntokeskuksia.


title: Sähköverkko

text: Pienjänniteverkot vastaavat lopullisesta sähkön levityksestä pienkuluttajille 100 – 1 000 V jännitteellä. Keskijännite muunnetaan Euroopassa 230/400 volttiin ja toimitetaan kotitalouksille, liikerakennuksille ja virastoille. Jakelumuuntaja sijaitsee kaupunkialueilla usein vain satojen metrien päässä käyttöpaikasta, kun taas maaseudulla etäisyys on usein muutama kilometri.


title: Sähköverkko

text: Näiden lisäksi sähköverkkoihin kuuluu korkeajännitteisiä tasavirtajohtoja. Niitä käytetään pitkillä siirtomatkoilla (erityisesti merikaapeleina) sekä yhdistämään eritaajuisia tai eritahtisia sähköverkkoja toisiinsa.


title: Sähköverkko

text: Kaukana tulevaisuudessa saattaa 0,4 kV pienjännitejakelu korvautua ±1,5 kV tasajänniteverkolla, jolloin jokaisella kuluttajalla olisi mittauskeskuksessa oma ±1,5 kV DC / 0,4 kV AC vaihtosuuntaaja. DC-jakelujärjestelmä kasvattaisi nykyisen eristepäällysteisellä riippukierrekaapelilla (AMKA) rakennetun jakeluverkon siirtotehoa ja pidentäisi maksimietäisyyttä syöttömuuntajalta kuluttajalle merkittävästi.


title: Sähköverkko

text: Sähkö- ja magneettikentät syntyvät virrallisten johtimien ympärille. Säteilyä on ympäristössä jatkuvasti, kaikkialla. Ihminen altistuu pääsääntöisesti alle 100 kHz pientaajuisille kentille.


title: Sähköverkko

text: Merkittävimmät sähköverkoista aiheutuvat sähkömagneettiset altistukset ovat suurjännitejohtojen alla sekä muuntamoiden läheisyydessä. Ne jakaantuvat sähkökentän aiheuttamiin sekä magneettikentän aiheuttamiin altistuksiin.  Sähkökentästä syntyvät altistukset ovat vähäisempiä, sillä sähkökenttä vaimenee nopeasti kasvillisuuden ja rakennusten seinien vaikutuksesta. Magneettikenttää ne eivät juurikaan vaimenna.


title: Sähköverkko

text: Magneettikenttien keskiarvo asunnoissa ja työpaikoilla on noin 0.1 µT. Sähkökentän voimakkuus suoraan 110 kV siirtojohdon alla on 3kV/m. Sosiaali- ja terveysministeriön asetuksen 294/2002 suositusarvot pitkäaikaiselle altistukselle ovat magneettikentälle 100 µT ja sähkökentälle 5 kV/m. Jakeluverkon aiheuttamat magneettikentät eivät yleisesti ylitä rakennuksien omien sähköjärjestelmien aiheuttamia tasoja, poikkeuksena kuitenkin rakennukset, joiden sisään on sijoitettu muuntamo. Näitä kiinteistömuuntamoita on Suomessa noin 8400. Kiinteistömuuntamoita on lähinnä kaupunkikeskustoissa, joissa tilan puute vaikeuttaa erillisten muuntamorakennusten rakentamisen.


title: Sähköverkko

text: Sähköverkon suunnittelun tärkeipänä tavoitteena on ettei sähkönsiirto ja –jakelu aiheuta vaaraa ihmiselle eikä omaisuudelle tai kohtuuttomasti häiritä ympäristöä ja siellä olevaa laitteistoa.


title: Sähköverkko

text: Sähkön siirrossa aiheutuu häiriöitä esimerkiksi koronapupurkauksina (lähinnä 400kV siirtojohdot). Koronapurkaus on jopa MHz taajuudella toistuva virtapulssi. Se aiheuttaa kohinaa radiotaajuuksille, jonka voi havaita autoradiossa siirtojohdon alla. Myös vioittunut tai väärin toimiva sähkölinjan eristys voi toimia häiriölähteenä.


title: Sähköverkko

text: Sähköverkkojen magneettikentät voivat aiheuttaa häiriöitä sähköä tai magneetteja hyödyntävissä laitteissa, mikäli niitä käytetään niiden välittömässä läheisyydessä. Kuitenkaan sähkö- ja magneettikenttien altistumisen myötä syntyneistä terveysvaikutuksista ei olla varmoja, sillä niistä ei ole saatu pitävää tieteellistä näyttöä, mutta niitä ei voida täysin sivuuttaa.


title: Sähköverkko

text: Muuntamoiden aiheuttamat häiriöt


title: Sähköverkko

text: Muuntamot ovat oleellinen osa sähkönjakeluverkkoa ja niiden aiheuttamat sähkömagneettiset häiriöt ovat lähes aina magneettikentän aiheuttamia, sillä välijänniteverkon aiheuttamat sähkökentän arvot ovat pieniä ja ulottuvat avain avointen liitäntöjen välittömään läheisyyteen. Ulkopuolista sähkökenttää vastaan käytetään kojeistojen kotelointia sekä muuntajan liitäntäkaapelit ovat suojavaipallisia. Esiintyneet laitehäiriöt, tyypillisesti TV:n ja PC:n kuvan värinät, on käsitelty tapauskohtaisesti pienentämällä yksinkertaisesti suojin magneettikenttää laitteiden toiminnalle riittävän alhaiselle tasolle. Hyvän suunnittelukäytännön tulisi pyrkiä mahdollisimman alhaisiin magneettikenttien arvoihin – paitsi laitehäiriöiden välttämiseksi - jo yksinomaan yleisen huolen vähentämiseksi sähkömagneettisten kenttien mahdollisten terveysvaikutusten vuoksi, erityisesti silloin kun se ei olennaisesti lisää kustannuksia.


title: Sähköverkko

text: Altistuksen terveysvaikutukset


title: Sähköverkko

text: Sähkö- ja magneettikenttien aiheuttamia pitkäaikaisia vaikutuksia on ollut vaikea todentaa. Kuitenkin yli 7000 kV/m ja 100 mT sähkö- ja magneettikentät aiheuttavat kammiovärinää. Tätäkin pienemmät voimakkuudet aiheuttavat jo lihasten nykimistä. WHO:n syöpätutkimuskeskuksen mukaan pitkäaikainen altistuminen yli 0.4 µT magneettikentälle lisää syöpäriskiä.Tutkijat ovat väitelleet mm. DNA-vaurioista ja hormonien tuotannon häiriöistä.


title: Sähköverkko

text: Joitain akuutteja vaikutuksia, kuten suuren tehotiheyden aiheuttama lämmön nousu, on pystytty todentamaan. Epäilyksiä pitkäaikaisista riskeistä on kuitenkin.


title: Sähköverkko

text: Altistuminen jaetaan kahteen luokkaan:Pitkäaikaisen altistumisen suositusarvot ovat magneettikentälle 100 µT ja sähkökentälle 5 kV/m.


title: Sähköverkko

text: Lyhytaikaisen altistumisen suositusarvot ovat magneettikentälle 500 µT ja sähkökentälle 15 kV/m.


title: Sähköverkko

text: STUK:n säteilysuositusten mukaan rakentamista voimajohtojen läheisyyteen tulee välttää.


title: Jokerit

text: Helsingin Jokerit on vuonna 1967 perustettu helsinkiläinen jääkiekkoseura, jonka edustusjoukkue pelaa KHL:ssä. Ennen KHL:ää Jokerit pelasi pääosin Suomen pääsarjassa. Jokerit koostuu kahdesta erillisestä organisaatiosta. Edustusjoukkueen taustayhtiö on Jokerit Hockey Club Oy ja juniorijoukkueiden vastaava Helsingin Jokerit ry. Juniorijoukkueet pelaavat edelleen Suomen sarjoissa.


title: Jokerit

text: Helsinkiläinen rakennusmestari Aimo Mäkinen perusti Jokerit vuonna 1967 ostamalla itselleen Töölön Vesa -nimisen urheiluseuran jääkiekkotoiminnan. Mäkisen pelaajahankintojen ansiosta Jokerit nousi nopeasti huipulle ja voitti Suomen mestaruuden vuonna 1973. Seura ajautui kuitenkin talousvaikeuksiin ja lopulta putosi vuonna 1987 pääsarja SM-liigasta I-divisioonaan, jossa se pelasi kaksi kautta ennen nousua takaisin. Harry ”Hjallis” Harkimo osti itselleen Jokerien osake-enemmistön helmikuussa 1991, ja seura voitti Suomen mestaruuden vuosina 1992, 1994, 1996 ja 1997. Sen sijaan 2000-luvulla Jokerien menestys oli resursseihin nähden vaatimatonta, vaikka joukkue voittikin vielä yhden Suomen mestaruuden vuonna 2002. Jokerit siirtyi pääasiassa Venäjällä pelattavaan KHL-sarjaan vuonna 2014, kun Harkimo oli edellisvuonna myynyt 49 prosenttia Jokerien osakkeista sekä kokonaisuudessaan joukkueen kotihallin Hartwall-areenan suomalais-venäläiselle Arena Events Oy:lle.


title: Jokerit

text: Historiansa aikana Jokerit on voittanut yhteensä kuusi Suomen mestaruutta, kuusi hopeaa ja kaksi pronssia. Lisäksi se on saavuttanut muun muassa kaksi Euroopan cupin mestaruutta sekä Continental Cupin voiton. KHL:ssä Jokerit on saavuttanut divisioonan mestaruuden vuonna 2016.


title: Jokerit

text: Seuran myöhemmällä osakeyhtiöllä on ollut myös jalkapalloseura FC Jokerit, joka toimi vuosina 1999–2004.


title: Jokerit

text: Jokerit syntyi vuonna 1967, kun helsinkiläinen rakennusmestari Aimo Mäkinen osti Töölön Vesan jääkiekkotoiminnan ja otti samalla osan seuran veloista vastuulleen.Mennander & Mennander 2003, s. 172–174. Virallisesti Jokerit aloitti toimintansa 27. lokakuuta 1967, jolloin pidettiin perustamiskokous. Sen ensimmäinen ottelu oli 7. marraskuuta käyty harjoitusottelu ylimmällä sarjatasolla pelannutta Upon Palloa vastaan.


title: Jokerit

text: Ensimmäiset kaksi kauttaan Jokerit pelasi Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Suomen sarjassa. Kaudeksi 1969–1970 seura nousi pääsarjatasolle SM-sarjaan. Vaikka Jokerit oli 1960-luvun lopulla kehittänyt Helsinkiin Kanada-sarja-nimisen juniorisarjan, omia kasvatteja ei odoteltu, vaan Aimo Mäkinen hankki joukkueeseen maajoukkuetason tähtipelaajia lähinnä pääkaupunkiseudun ulkopuolelta. Seuran ensimmäisinä vuosina joukkuetta edustivat esimerkiksi Veli-Pekka Ketola, Lauri ja Erkki Mononen, Ilpo Koskela, Jorma Valtonen, Timo Turunen, Pentti Hiiros, Timo Sutinen ja Henry Leppä. Jokerit saavutti heti menestystä. Ensimmäisellä pääsarjakaudellaan 1969–1970 Jokerit oli viides, keväällä 1971 toinen, keväällä 1972 neljäs ja keväällä 1973 Jokerit saavutti ensimmäisen Suomen mestaruutensa. Kaudella 1972–1973 Jokerit pelasi myös taitokiekkoa, josta tuli osa sen identiteettiä.


title: Jokerit

text: Mestaruutta seurasi kymmenen vuoden laskukausi. Uusien mestaruuksien sijaan Jokerit siirtyi taistelemaan sarjapaikastaan. Pohjakosketus oli SM-liigakausi 1977–1978, jolloin Jokerit sijoittui sarjan kymmenenneksi eli viimeiseksi. Joukkue säilytti liigapaikkansa lopulta karsintojen kautta. Seuraa itsevaltiaan tavoin johtanut Aimo Mäkinen ajautui toisinaan pahoihin velkoihin, mikä heikensi joukkuetta.Kostiainen: s. 13 Impulsiivisena luonteena Mäkinen myös erotti valmentajat, mikäli peli ei kulkenut. Jokerien kurssi ei kuitenkaan kääntynyt.Kostiainen: s. 14 Aimo Mäkinen väistyi seuran johdosta elokuussa 1980.


title: Jokerit

text: Lopulta keväällä 1983 Jokerit teki Reino Ruotsalaisen valmentamana hetkittäisen nousun, kun se voitti runkosarjan. Joukkue selvitti tiensä SM-finaaleihin paikallisvastustaja HIFK:ta vastaan. Jokerit johti sarjaa 2–0, mutta hävisi sen lopulta voitoin 2–3. Heti kauden 1982–1983 jälkeen Jokerit palasi sarjataulukon häntäpäähän. Huono menestys karkotti yleisön, mikä taas heikensi rahantuloa. Jokerien joukkue koostuikin vaikeassa taloustilanteessa pitkälti nuorista omista kasvateista. Kesällä 1985 Tapani Korpelan johtamaa Jokeriklubin Tukea haettiin kahdesti konkurssiin, mutta tarvittavat varat saatiin lopulta kasaan. Keväällä 1987 Jokerien 18 vuotta kestänyt jakso pääsarjassa päättyi, kun joukkue putosi I-divisioonaan.


title: Jokerit

text: Jokerit vietti I-divisioonassa kaksi kautta, kunnes nousi takaisin SM-liigaan kaudeksi 1989–1990. Joukkuetta vaivasivat kuitenkin talousongelmat, ja kuuden miljoonan markan velat kerännyt seura oli tehdä konkurssin 1990-luvun alussa. Helmikuussa 1991 Harry ”Hjallis” Harkimo osti itselleen Jokerien osake-enemmistön.


title: Jokerit

text: Harkimon aikana panostettiin markkinointiin ja pelaajahankintoja suoritettiin harkitun onnistuneesti. Uusien satsauksien avulla Jokerit nousi huipulle ja voitti keväällä 1992 historiansa toisen Suomen mestaruuden, joka oli pitkälti nuorten omien kasvattien ansiota. Joukkueessa pelasivat esimerkiksi vuoden 1988 A-nuorten Suomen mestarit Teemu Selänne, Keijo Säilynoja, Mika Strömberg, Waltteri Immonen, Markus Ketterer, Ari Sulander ja Marko Halonen. Kaudesta 1991–1992 katsotaan myös alkaneen uusi aika seuran historiassa, ja monta vuotta kestäneen ”Jokeri-ilmiön” keulakuvana toimi Teemu Selänne. Myös rahahuolet väistyivät, vaikka Suomessa elettiin vuosikymmenen alussa lama-aikaa. Vuodet 1992–1997 olivat Jokereille sen historian menestyksekkäimpiä, sillä seura voitti Suomen mestaruuden myös vuosina 1994, 1996 ja 1997 sekä SM-hopeaa vuonna 1995. Niiden lisäksi Jokerit voitti Euroopan Cupin vuosina 1995 ja 1996.


title: Jokerit

text:
Kaudeksi 1997–1998 Jokerit siirtyi pelaamaan kotiottelunsa Helsingin jäähallista uuteen Hartwall-areenaan. Nimellisesti vahva joukkue ja hulppeat olosuhteet eivät kuitenkaan osoittautuneet takeeksi menestykselle. Keväällä 1998 Jokerit saavutti pronssia, mutta vuonna 1999 seuran viisi kautta kestänyt mitaliputki katkesi, kun joukkue hävisi puolivälierissä SaiPalle. Vuonna 2000 Jokerit ylsi hopealle, mutta vuonna 2001 runkosarjan voittanut joukkue putosi jälleen jo puolivälierissä.Hannula 2012: s. 23 Keväällä 2002 Jokerit voitti kuudennen ja viimeisen Suomen mestaruutensa.
2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen jälkipuolisko oli Jokereille kaksijakoista aikaa. Vuosina 2005 ja 2007 joukkue saavutti hopeaa, mutta toisena ääripäänä Jokerit sijoittui vuonna 2006 vasta sijalle 11, pudotuspelien ulkopuolelle. Jokerit käytti paljon rahaa pelaajahankintoihin, mutta menestys oli satsauksiin nähden vaatimatonta. Talouslehtien mukaan myös seuran talous oli 2010-luvulle tultaessa huonossa kunnossa.


title: Jokerit

text: Jokerien 2010-luvun paras saavutus SM-liigassa oli pronssi keväältä 2012. Lisäksi vuoden 2011 European Trophy -turnauksessa joukkue saavutti hopeaa. Kaudella 2012–2013 Jokerit voitti runkosarjan, mutta hävisi puolivälierissä Rauman Lukolle.


title: Jokerit

text: Kesäkuussa 2013 Harry Harkimon ilmoitettiin myyvän Hartwall-areenan suomalais-venäläisille liikemiehille Gennadi Timtšenkolle sekä Arkadi, Boris ja Roman Rotenbergille, joilla oli myös optio ostaa osa Jokereista. Samalla tiedotettiin, että Jokerit siirtyy KHL-liigaan kaudelle 2014–2015 ensimmäisenä suomalaisena seurana. Jokerien toistaiseksi viimeiseksi SM-liigakaudeksi jäi siten 2013–2014, joka päättyi pudotuspelien ensimmäiselle kierrokselle.


title: Jokerit

text: KHL:ään siirtyminen merkitsi seuran pelaajabudjetin merkittävää kasvua. Ensimmäisellä KHL-kaudellaan 2014–2015 Jokerit sijoittui 28 joukkueen sarjassa kuudenneksi. Runkosarjassa joukkue saavutti 119 pistettä, mikä oikeutti läntisen konferenssin neljännelle sijalle. Se oli paremmin kuin yhdelläkään KHL:n tulokasseuralla koskaan aiemmin. Pudotuspeleissä Jokerit pudotti jatkosta Dinamo Minskin, jolloin Jokereista muodostui historian ensimmäinen konferenssin puolivälieristä jatkoon päässyt tulokasseura. Joukkue putosi jatkosta konferenssin välierissä TsSKA Moskovaa vastaan. Jokerien kotipeleissä kävi runkosarjassa yhteensä 327 972 katsojaa, mikä oli uusi Suomen ennätys. Hyvien peliotteiden ja yleisön suuren kiinnostuksen lisäksi Jokerit oli kauden aikana otsikoissa muun muassa ulkomaisen vedonlyöntiyhtiön, NordicBetin, kanssa solmitun sopimuksen sekä Venäjän poliittisen tilanteen vuoksi.


title: Jokerit

text: Toisella KHL-kaudellaan 2015–2016 Jokerit voitti ensimmäisenä Venäjän ulkopuolisena joukkueena divisioonan läntisessä konferenssissa, jossa se sijoittui toiseksi. Koko sarjassa Jokerit keräsi kolmanneksi eniten pisteitä. Pudotuspeleissä joukkue kuitenkin hävisi heti konferenssin puolivälierissä Torpedo Nižni Novgorodille voitoin 2–4.


title: Jokerit

text: Kaudella 2016–2017 Jokerit sijoittui runkosarjassa läntisen konferenssin kahdeksanneksi ja putosi konferenssin puolivälierissä TsSKA Moskovalle voitoin 0–4. Maaliskuussa 2017 Jokerit ilmoitti jatkavansa KHL:ssä ainakin seuraavat viisi vuotta.


title: Jokerit

text: Kausi 2017–2018 oli Jokerien 50-vuotisjuhlakausi. Jokerit putosi jälleen TsSKA Moskovalle, nyt konferenssin välierissä voitoin 2–4. Sijoitus oli kuitenkin seuran KHL-aikakauden paras: KHL:n viides ja läntisen konferenssin kolmas.


title: Jokerit

text: Jokerien juuret ovat Helsingin Töölössä, sillä seura polveutuu urheiluseura Töölön Vesasta. Jokereilla on kuitenkin perinteisesti ollut itähelsinkiläinen leima. Mika Wickströmin "HIFK–Jokerit – taistelu Helsingin herruudesta" -kirjassa todetaan, ettei Jokereista tullut HIFK:n ja HJK:n tapaan kantakaupungin organisaatiota, vaan itähelsinkiläinen, ja ennen kaikkea lähiöön muuttaneiden oma seura. Tähän vaikutti Jokerien organisoima juniorisarja, Kanada-sarja, jota pelattiin pitkälti Helsingin itäisissä kaupunginosissa. Maalta Helsinkiin muuttaneista monet eivät tunteneet toisiaan lähiöissä, mutta Kanada-sarjan myötä heidän oli mahdollista tutustua toisiinsa poikiensa harrastuksen kautta ja siten sulautua osaksi helsinkiläistä väestöä. Näistä 1970-luvulla muualta Suomesta Itä-Helsinkiin muuttaneista suuri osa oli työväenluokkataustaisia, ja Jokerien ja naapuriseura HIFK:n välistä kaksintaistoa käytiin tuolloin kolmella akselilla: itä–länsi, työväenluokka–porvaristo, suomenkielisyys–suomenruotsalaisuus. Viimeiseen viitaten Jokerit kehitti itselleen 1980-luvun alussa sloganin "Helsingin suomenkielinen jääkiekkojoukkue". Toiminnan alkuvuosina HIFK puolestaan piti Jokereita ”Helsingin KOO-VEEna”, millä viitattiin sen suosioon työväen ja vasemmistolaisten keskuudessa. Esimerkiksi Jokerien kannattajaksi tunnustautunut vasemmistoliittolainen entinen kulttuuri- ja urheiluministeri Paavo Arhinmäki kertoo, että hänen kannatuksensa perustuu työläisjoukkue Töölön Vesan kannatukseen työläistaustan takia. KHL-Jokereihin hänen kannatuksensa ei yllä.


title: Jokerit

text: Kun Hjallis Harkimo otti komennon seurajohdossa vuonna 1991, joukkueen uuden identiteetin ytimeksi muuttui Pohjois-Amerikka. Jokereilla oli edelleen Kontulan, Myllypuron ja Vuosaaren suunnalla tuhansia sitoutuneita kannattajia, mutta heidän rooliaan ei Harkimon markkinointisuunnitelmassa korostettu. Jokerit halusi samaistua nyt idän sijasta länteen, Pohjois-Amerikkaan, josta olivat peräisin myös Harkimon liikeideat. Mika Wickström on kirjoittanut, että kun Jokerit muutti Hartwall-areenalle, lakkasi se olemasta leimallisesti itähelsinkiläinen ja varsinkin ”Helsingin suomenkielinen jääkiekkojoukkue”. Jokerit ei ollut enää pelkkä jääkiekkoseura, vaan siitä oli tullut monitoimihallin pyörittäjä ja monitahoinen urheilu- ja viihdeteollisuusyhtymä, jonka liiketoimet ylsivät ulkomaille saakka.


title: Jokerit

text: Jokerien siirryttyä KHL:ään vuonna 2014, seura pyrki muuttamaan brändiään pelkästä helsinkiläisyydestä enemmän koko Suomen joukkueeksi. SM-liigassa Jokerien otteluissa käyneestä yleisöstä 70 prosenttia oli kotoisin pääkaupunkiseudulta, mutta ensimmäisellä KHL-kaudella enää 58. Jokereilla ei ollut enää tarvetta asemoida itseään helsinkiläiseksi joukkueeksi, ja se myös halusi välttää vastakkainasettelua HIFK:n kanssa.


title: Jokerit

text: Jokerien 1970-luvulla Itä-Helsingissä tekemä työ tuotti tuloksia myös yleisön muodossa. Jokerien pelejä kävi tuolloin kuitenkin katsomassa ihmisiä ympäri Helsinkiä. He olivat sekä Helsinkiin muuttaneita että kaupungissa pitkään asuneita, sillä seura oli perinyt Töölön Vesan kannattajakunnan. Kannattajat pystyivät myös samaistumaan joukkueeseen, sillä muutaman helsinkiläispelaajan ympärille ostettu pelaajakaarti oli kuin peilikuva Jokerien yleisöstä. Seuran lyhyt ikä ja puuttuvat perinteet eivät häirinneet, sillä kaupunkiin muuttaneilla oli Helsingissä yhtä vähän perinteitä kuin Jokereillakin. Kaupunkiin haluttiin sopeutua ja luoda oma perinne helsinkiläiselle perustalle. Naapuriseura HIFK:n ruotsinkielinen kulttuuri koettiin erityisesti Helsinkiin muuttaneiden Jokeri-kannattajien keskuudessa ylpeäksi, ylenkatsovaksi ja hieman yläluokkaiseksi. Se ei sopinut heidän ajatusmaailmaansa, sillä se ei poistanut heidän uudessa kaupungissa tuntemaansa sivullisuutta ja pienoista alemmuudentunnetta. 1980-luvun alkupuolella Jokerien heikko menestys aiheutti sen, että Itä-Helsinkiä lukuun ottamatta joukkue menetti suosiotaan nuorten keskuudessa. Jatkuva tappiokierre ei houkutellut otteluihin.


title: Jokerit

text: Seuran nykymuotoinen fanitoiminta sai alkunsa kaudella 1987–1988, jolloin Jokerit pelasi ensimmäistä kauttaan I-divisioonassa. Vaikeat ajat yhdistivät joukkueen kannattajia. Lisäksi I-divisioonaan putoaminen aiheutti sen, että suurin osa Helsingin jäähallin paikoista oli numeroimattomia. Tällä tavoin nuoret kannattajat pääsivät muodostamaan ryppäitä, jotka tiivistyivät ja laajenivat. Fanitoiminta oli aluksi täysin omaehtoista. Kannattajat matkustivat ja kannustivat keskenään, ja julkaisivat omaa Mahtivärkki-nimistä lehteä. Jokerit Fan Club perustettiin Jokerien noustessa takaisin SM-liigaan. Helsingin jäähallin aikoina Jokerien fanikatsomo sijaitsi katsomossa A3.


title: Jokerit

text: 1990-luvun alussa Jokerien kannattajien koostumuksessa alkoi tapahtua muutoksia. Seura nautti edelleen suurinta suosiotaan Itä-Helsingissä, mutta vanhat rajat alkoivat murentua. Jokereista alkoi tulla yleisesti koko pääkaupunkiseudun joukkue ja ihmisiä saapui otteluihin tasaisesti ympäri Uusimaata. Jokerien kannatus levisi ympäri Suomea, mikä oli uutta, sillä maaseudulla helsinkiläisyydestä ja helsinkiläisistä joukkueista ei yleensä oltu pidetty. Myös naisten määrä katsomossa lisääntyi. Lisäksi vanha kieliraja HIFK:n kanssa alkoi murentua, sillä Jokerien kannattajiin kuului entistä enemmän ruotsinkielisiä henkilöitä. Tätä kaikkea alettiin kutsua Jokeri-ilmiöksi, joka oli pohjimmiltaan nuorisoliikettä, mutta hurmos iski uudelleen myös iäkkäämpiin kannattajiin, joiden innokkuus oli hieman vähentynyt vaikeina 1980-luvun vuosina.


title: Jokerit

text: Nykyisin Jokerien suurin faniorganisaatio on nimeltään Eteläpääty ry. Old Chiefs on puolestaan seuran iäkkäämmille kannattajille tarkoitettu yhdistys. Lisäksi vuosina 2004–2010 oli toiminnassa Ultras Jokerit -niminen kannattajaryhmä, joka sai toisinaan osakseen negatiivista julkisuutta.


title: Jokerit

text: Stereotyyppisen käsityksen mukaan Jokerien kannattajat asuvat Itä-Helsingissä ja Vantaalla. Vaikka vanhat rajalinjat pitävät edelleen jossain määrin paikkansa, on Helsingin jääkiekkojoukkueiden keskinäinen kannatus pääkaupunkiseudulla nykyisin melko tasaista. Myyttiä rikkoi esimerkiksi Helsingin Sanomien tutkimus helmikuussa 2013. Sen mukaan Helsingin kantakaupungissa Jokerien kausikorttiosuus oli vain parikymmentä kappaletta HIFK:ta alhaisempi, kun taas Itä-Helsingissä IFK:n kannattajia oli lähes puolet. Mika Wickströmin mukaan suomalainen yhteiskunta on muuttunut, ja kansankerrostumat sekoittuneet voimakkaasti toisiinsa.


title: Jokerit

text: Vuonna 2012 Jokerien kannattajat perustivat Jokerit FC -nimisen jalkapallojoukkueen, joka on pelannut Suomen alasarjoissa. Faneilla on myös oma salibandyjoukkue nimeltään Jokerit Salibandy, joka osallistuu Suomen Salibandyliiton sarjoihin.


title: Jokerit

text: Vuonna 2014 tehdyn tutkimuksen mukaan pääkaupunkiseudulla asuu 115 000 Jokerit-henkistä kuluttajaa. Kesäkuussa 2013 Jokereilla oli runsaat 60 000 Facebook-tykkääjää, yli 7 000 Twitter-seuraajaa ja lähes 3 000 YouTube-kanavan tilaajaa. SM-liigakaudella 2013–2014 Jokerien kotiottelujen yleisökeskiarvo oli 9 252 katsojaa, kun liigan keskiarvo oli 4 974. Jokerien keskiarvo oli samalla yhdeksänneksi suurin Euroopassa KHL-joukkueet mukaan lukien. Ensimmäisellä KHL-kaudella 2014–2015 keskiarvo kasvoi. Jokerit keräsi ottelua kohden keskimäärin 10 932 katsojaa, mikä oli KHL:n toiseksi ja Euroopan seitsemänneksi eniten. Kauden 2016–2017 jälkeen Jokereilla oli ollut kolme kautta peräkkäin Pohjoismaiden suurin yleisökeskiarvo. Kauden 2017–2018 runkosarjassa Jokerien kotipeleissä kävi keskimäärin 10 415 katsojaa, mikä oli edelleen eniten Pohjoismaissa sekä kolmanneksi eniten KHL:ssä SKA Pietarin ja Dinamo Minskin jälkeen. Koko Euroopan vertailussa Jokerit oli kuudes.


title: Jokerit

text: Radio City järjesti huhtikuussa 2014 kyselyn, jossa 1 699 miespuolisen vastaajan voimin selvitettiin Suomen vihatuinta ja rakastetuinta urheiluseuraa. Jokerit voitti ylivoimaisesti vihatuimman seuran tittelin, sillä se keräsi kolme kertaa enemmän ääniä kuin toiseksi sijoittunut HIFK. Rakastetuimman seuran listalla Jokerit sijoittui neljänneksi Kärppien, HIFK:n ja Tapparan jälkeen. Lisäksi elokuussa 2006 Jokerit oli saavuttanut inhotuimman SM-liigaseuran tittelin Iltalehden järjestämässä kyselyssä, johon vastasi 2 500 henkilöä. Voitto oli ylivoimainen, sillä Jokereita äänesti lähes neljä vastaajaa kymmenestä, toiseksi sijoittuneen HIFK:n kerätessä hieman yli 14 prosenttia äänistä.


title: Jokerit

text: Vuonna 2017 Jokerit todettiin Kauppalehden tutkimuksessa Suomen kolmanneksi tunnetuimmaksi urheilubrändiksi Suomen jääkiekkomaajoukkueen ja Kimi Räikkösen jälkeen.


title: Jokerit

text: Jokerien pelillisenä tavaramerkkinä on pidetty taitokiekkoa. Päävalmentaja Matti Lampainen toi sen Jokereihin 1970-luvun alussa, ja seura piti siitä vuosien saatossa tiukasti kiinni. Lampaista eivät kiehtoneet kankeat ja isokokoiset fyysiset pelaajat, vaan he saivat olla kuinka pieniä tahansa, kunhan omasivat riittävästi taitoa. Tästä esimerkkinä Jokerien kuuluisa ”nallipyssyketju”: Timo Turunen (164 senttiä), Pentti Hiiros (172 senttiä) ja Timo Kyntölä (171 senttiä). Joukkue luisteli paljon, syötteli tarkasti ja nopeasti, ja pelasi hiottuja kuvioita. Helsinkiläisyleisölle tarjottiin HIFK:n fyysisen pelityylin rinnalle selkeä vaihtoehto. Myös Aimo Mäkinen vetosi näyttävän jääkiekon puolesta:


title: Jokerit

text: Lampaisen seuraaja Rauli Virtanen yritti myöhemmin 1970-luvulla muuttaa Jokereita fyysiseksi joukkueeksi. Tämä kuitenkin epäonnistui, kuten kävi myös Matti Väisäsen kohdalla vuosikymmenen lopulla. Virtasen olisi pitänyt vaihtaa kaikki pelaajat, eikä Väisäsenkään joukkueesta löytynyt tarpeeksi fyysistä miehistöä. Jokereilla ei ollut halua muuttaa hyväksi havaittua järjestelmää.Wickström 2012, s. 46–47 Tämän on kuitenkin sanottu aiheuttaneen sen, että vasta 1990-luvulla Jokerit ei enää hävinnyt voimassa ja taklauspelissä millekään SM-liigajoukkueelle. Seppo Aalto kertoi vuonna 1992 ilmestyneessä "Jokerit liukkaalla jäällä" -kirjassaan, että ”Jokerit on tunnettu taitopelijoukkue, joka ei turhaan tappele ja jäähyile”.


title: Jokerit

text: Jokerien kotihallina seuran perustamisvuodesta 1967 aina vuoteen 1997 asti toimi Helsingin jäähalli, joka sijaitsee Nordenskiöldinkadulla, Taka-Töölössä.


title: Jokerit

text: Vuonna 1997 Helsingin Jokerit siirtyi nykyiseen kotihalliinsa, Hartwall-areenaan, joka sijaitsee Keski-Pasilassa. Syyskuussa 2017 Areenan kapasiteetti oli 12 946 katsojaa.


title: Jokerit

text: Jokerien ensimmäistä KHL-kautta varten Hartwall areenan nimi muutettiin Hartwall Arenaksi. Myös hallin äänentoistojärjestelmää uudistettiin, kaukalon pleksien pystytolpat vaihdettiin uusiin, joissa erikseen ohjattavat led-valot ja areenan sisälle asennettiin NHL:stä tutut areenaa kiertävät led-paneelit. Lisäksi jäähän, keskiympyrän kohdalle tuli suuri Jokerien logo, joka muutettiin seuraavaksi kaudeksi vieläkin isommaksi.


title: Jokerit

text: Jokerit koostuu hallinnollisesti kahdesta erillisestä organisaatiosta. Edustusjoukkuetta hallinnoi Jokerit HC Oy ja juniorijoukkueita Helsingin Jokerit ry. Molemmilla organisaatioilla on omat johtokuntansa ja hallituksensa.


title: Jokerit

text: Osakeyhtiömuotoisena Jokerien edustusjoukkue on toiminut vuodesta 1988, jolloin Jokeri-Hockey Oy osti seuran Jokeriklubin Tuki ry:ltä. Oston taustalla olivat talousvaikeudet ja seuran putoaminen SM-liigasta I-divisioonaan. Jokereista tuli samalla Suomen ensimmäinen osakeyhtiömuotoinen jääkiekkoseura.


title: Jokerit

text: Nykyisin Jokerien edustusjoukkueen taustaorganisaatio on Jokerit Hockey Club Oy, joka perustettiin keväällä 2013. Lokakuusta 2013 lähtien Jokerit Hockey Club Oy:n osakkeista 49 prosenttia on kuulunut Arena Events Oy:lle, joka omistaa myös seuran kotiareenan. Yhtiön pääomistaja ja puheenjohtaja on liikemies Harry Harkimo. Arena Events Oy on venäläisomisteinen viihdealan yritys, joka järjestää musiikki- ja viihdetapahtumia. Arena Events Oy osti Jokerien kotiareenan kesäkuussa 2013 ja kaupan yhteydessä Arena Eventsille myönnettiin osto-optio Jokerit Hockey Club Oy:n osakkeisiin. Etuosto-oikeutensa Arena Events käytti saman vuoden lokakuussa. Ennen nykymuotoista omistussuhdetta Jokerien ja sen kotiareenan omistus oli vuosina 2011–2013 Helsinki-Halli Oy:llä.


title: Jokerit

text: Viime vuosina Jokerit-konsernin tulos on ollut tappiollinen. Ennen Jokerien sulauttamista Helsinki-Halli Oy:ön, oli Helsinki-Hallin tulos voitollinen. Itse jääkiekkoseura teki vuosina 2000–2014 tappiota yhteensä yli 10 miljoonaa euroa. Kolmesta ensimmäisestä KHL-kaudesta Jokereille kertyi tappiota yli 40 miljoonaa euroa, jonka ovat kuitanneet seuran vähemmistöomistajat. Tilikautena 2017 seuran liikevaihto laski selvästi ja oli pienempi kuin joidenkin SM-liigaseurojen.Jokerien alkuperäisen ja nykyisin käytössä olevan logon sunnitteli Ateneumista valmistunut ja Yleisradion kuvittamossa työskennellyt Jorma Hinkka. Jokerien perustamiseen vahvasti osallistunut Töölön Vesa -aktiivi Raimo Kähkönen oli saanut hänestä suosituksen Yleisradiossa työskenneeltä puolisoltaan. Kähkönen antoi Hinkalle nipun erilaisia jokerikortteja, joiden pohjalta hänen piti tehdä oma versionsa. Palkkioksi Hinkka sai vapaalippuja Jokerien kotiotteluihin. Ne jäivät kuitenkin käyttämättä, sillä Hinkka ei ollut kiinnostunut jääkiekosta.


title: Jokerit

text: Vuonna 1983 otettiin käyttöön uusi logo, jossa Jokerien perinteinen tunnus oli koristeltu kanadalaistyyppisin vauhtiviivoin. Tapani Korpelan johtama seura pyrki tekemään sillä eron entiseen Aimo Mäkisen Jokereihin. Myös nimenvaihtoa suunniteltiin. Logo oli käytössä vuoteen 1988, jolloin palattiin alkuperäiseen tunnukseen.


title: Jokerit

text: Vuonna 1997 "The Hockey News" valitsi Jokerien logon maailman parhaaksi seuratunnukseksi.


title: Jokerit

text: Jokerien pelipaidat ovat olleet pääasiassa sinisiä, valkoisia tai punaisia. 1990-luvulla joukkue käytti vihreän, liilan ja valkoisen värin yhdistelmää sekä hopeisia kypäriä.


title: Jokerit

text: Lokakuussa 2012 Jokerit pelasi 45-vuotisjuhlaottelussaan Ilvestä vastaan punakeltaisessa pelipaidassa. Inspiraation siihen antoivat fanit, jotka olivat tuoneet punakeltaisuutta esille kaikessa toiminnassaan. Seuran kuvaajan Matti Korven suunnittelemaa paitaa käytettiin alun perin vain tässä ottelussa. Lukuisten kannattajien pyyntöjen ja saadun palautteen myötä Jokerit otti punakeltaisen asun kolmospeliasuksi kaudelle 2013–2014. Joukkue käytti sitä lauantain ja sunnuntain kotiotteluissaan. Lisäksi sitä käytettiin vierasottelussa TPS:ää vastaan kauden suurimman fanimatkan kunniaksi.


title: Jokerit

text: Vuoden 2014 Talviklassikossa Jokerit kunnioitti edeltäjäänsä Töölön Vesaa pelaamalla sen peliasua muistuttavissa vihreissä paidoissa. Etumuksessa olevan Jokeri-logon lisäksi molempiin olkapäihin oli lisätty Vesan logot. Jokerit esiintyi aikoinaan historiansa ensimmäisessä ottelussa nimenomaan Vesan vanhoissa pelipaidoissa, sillä uudet asut eivät olleet vielä valmistuneet.


title: Jokerit

text: Kotiotteluissa jokaisen Jokerien tekemän maalin jälkeen soitetaan pätkä The Rocky Orchestran esittämää kappaletta ”Gonna Fly Now”. Toisinaan maalilauluna on ollut saman kappaleen vaihtoehtoisia versioita, mutta nykyisin (2017) käytössä on jälleen The Rocky Orchestran esitys. Lisäksi kaudella 2003–2004 Jokerien maalilauluna toimi muutaman ensimmäisen pelin ajan Rob Zombien kappale ”Never Gonna Stop”, mutta fanien protestoinnin vuoksi tilalle palautettiin ”Gonna Fly Now”.


title: Jokerit

text: Eräs seuran tunnuskappaleista on Problems?-yhtyeen esittämä ”Katupoikien laulu”, joka 1980-luvun lopussa soitettiin ennen erien alkua. Eräänlaisen tunnuskappaleen asemaan on noussut myös R.L. Burnsiden ”It’s Bad You Know”, jota on soitettu ennen erien alkua 2000-luvun alusta saakka.


title: Jokerit

text: Virallisiin kannustuslauluihin lukeutuu Freud Marx Engels & Jungin vuonna 1991 levyttämä kappale ”Jokerit!”.


title: Jokerit

text:
Vuonna 2014 suomalaisräppärit Gracias ja Noah Kin tekivät Jokerien KHL-kauden virallisen tunnuskappaleen ”I Am”. Siitä kuvattiin myös musiikkivideo, jolla esiintyi Jokerien pelaajia ja muita seuran toimintaan kuuluvia henkiöitä.
Toistaiseksi jäädyttämättömät, mutta käytöstä poistetut pelinumerotAarne Honkavaara -palkinto – runkosarjan paras maalintekijä


title: Jokerit

text: Jari Kurri -palkinto – pudotuspelien paras pelaaja


title: Jokerit

text: Jarmo Wasama -palkinto – paras tulokas


title: Jokerit

text: Kalevi Numminen -palkinto – paras valmentaja


title: Jokerit

text: Lasse Oksanen -palkinto – runkosarjan paras pelaaja


title: Jokerit

text: Matti Keinonen -palkinto – tehopelaaja


title: Jokerit

text: Pekka Rautakallio -palkinto – paras puolustaja


title: Jokerit

text: Raimo Kilpiö -palkinto – herrasmiespelaaja


title: Jokerit

text: Urpo Ylönen -palkinto – paras maalivahti


title: Jokerit

text: Veli-Pekka Ketola -palkinto – pistepörssin voittaja


title: Jokerit

text: Kultainen kypärä – pelaajien äänestämä arvokkain pelaajaTilastossa on esitetty viimeiset kymmenen kautta.


title: Jokerit

text: Jokerien junioritoiminnasta vastaa lapsi- ja nuorisojääkiekkoseura Helsingin Jokerit r.y. Joukkueita on G1-junioreista lähtien, ja nuorimmat niistä kootaan pelaajien ollessa noin 6-vuotiaita. Alle kouluikäisille järjestetään ohjelmaa luistelukoulussa. Seura tarjoaa toimintaan mukaan tulleille lapsille mahdollisuuden jääkiekon harrastamiseen. Lapsi opetetaan lajin perustaitoihin, terveisiin elämäntapoihin, toiset huomioivaan ryhmätoimintaan sekä tarjotaan mahdollisuus tasapainoiseen kasvuun osana urheilujoukkuetta. Lopullisena tavoitteena on myös tuottaa uusia pelaajia edustusjoukkueen käyttöön. Seura kuitenkin muistuttaa, että valtaosalle lapsista jääkiekko on vain hyvä harrastus.


title: Kauko Käyhkö

text: Kauko Käyhkö (5. huhtikuuta 1916 Pietari – 8. huhtikuuta 1983 Espoo) oli suomalainen laulaja, muusikko ja näyttelijä. Koulutukseltaan hän oli rakennusmestari.


title: Kauko Käyhkö

text:
Käyhkö varttui Helsingissä ja teki ensimmäiset sävellyksensä jo 13-vuotiaana. Hän alkoi tuolloin soittaa myös erilaisissa yhtyeissä muun muassa rumpuja, banjoa ja kitaraa. Näistä voi mainita yhtyeen Amarillo, jonka kanssa hän teki ensimmäiset levytykset kitaristina 1934. Laulamisen Käyhkö aloitti 20-vuotiaana. Dallapé-orkesterin solistina hän teki ensimmäisen levytyksensä, kappaleen "Mustalaisvalssi", vuonna 1937. Hänestä tuli orkesterin vakituinen jäsen seuraavan neljän vuoden ajaksi. Tuolloin hän aloitti myös klassisen laulun opinnot oopperalaulaja Toivo Loukon johdolla. Hän otti laulutunteja myös T. Brödermanilta ja Heikki Teittiseltä sekä Italiassa Manlio Marcantonilta.
Käyhkö haavoittui rintamalla talvisodan loppupuolella 1940. Jatkosodassa Käyhkö työskenteli Aunuksen Radiossa ja lähti sen ohella mukaan teatteritoimintaan. Sodan jälkeen hän jatkoi näyttelemistä ja laulamista, mutta opiskeli edelleen myös klassista laulua. Hän antoikin kolme konserttia 1940-luvun lopulla. Viihdemaailma vei Käyhkön kuitenkin mukanaan. Hän esiintyi ahkerasti keikoilla ja radiossa. Hän toimi Iloisessa Teatterissa vuoden ja sen jälkeen vuosina 1948–1961 Radioteatterin päätoimisena näyttelijänä. Vuonna 1950 hänestä tuli yksi uuden lauluyhtyeen Kipparikvartetin jäsenistä. Samana vuonna hän vei vihille harmonikkataiteilija Eini Kotirannan (1921–1987), joka oli Suomen naisten harmonikkamestari vuosina 1945, 1946 ja 1947. Pariskunta teki paljon myös yhteisesiintymisiä.


title: Kauko Käyhkö

text: Klassinen laulu pysyi kuitenkin Käyhkön harrastuksena, sillä vuonna 1956 hän vieraili Suomalaisen Oopperan "Ryöstö seraljista" -tuotannossa. Hänen työskentelynsä musiikin parissa ulottui myös esiintymisen ulkopuolelle. Käyhkö oli tuottelias lauluntekijä. Satojen iskelmien ja laulelmien joukossa ovat muun muassa "Kangastusta", "Tunturisatu" ja "Suviserenadi". Kappaleisiin "Kissa vieköön" ja "Orvokkeja äidille" Käyhkö teki tekstin. Lauluja hän teki nimimerkeillä, joista tunnetuin on Justeeri; tämä nimimerkki syntyi 1940-luvun lopulla silloista Metsäradiota varten. Monista Toivo Kärjen ja Reino Helismaan sävelmistä tuli ikivihreitä juuri Käyhkön tulkitsemina (mm. "Rovaniemen markkinoilla", "Moukan tuuri" ja "Kaksi vanhaa tukkijätkää" sekä joululaulu "Kirje Korvatunturille"). Levytysten joukossa on myös muutamia tuoreita iskelmiä, kuten venäläinen "Oi niitä aikoja" vuodelta 1969. Viimeisen, Pauli Granfeltin yhtyeen kanssa tekemänsä levyn "Kehuisit edes joskus", jonka kaikki kappaleet olivat hänen omia sävellyksiään, Käyhkö julkaisi vuonna 1976. Vuonna 1975 Käyhkö lauloi neljä kappaletta Dallapé-orkesterin 50-vuotisjuhlalevylle. Vasta näillä levyillä olivat Käyhkön omat tulkinnat hänen jo vuosikymmeniä aiemmin säveltämistään kappaleista "Irja" ja "Tunturisatu". Käyhkön viimeiseksi levytykseksi jäi single "Sinuhen laulu" / "Tulipunaruusu ennen ja nyt" vuodelta 1978.


title: Kauko Käyhkö

text: Kauko Käyhkö teki laulusolistina kaikkiaan vajaat 300 levytystä, mutta itse hän arvioi näiden lisäksi olleensa mukana muusikkona tai Kipparikvartetin jäsenenä kaikkiaan liki tuhannessa levytyksessä. Hän osallistui kitaristina mm. Viljo Vesterisen Säkkijärven polkan levytykseen 1939.


title: Kauko Käyhkö

text: Teatterin ja radion ohella Käyhkö esiintyi myös elokuvissa. Hänellä oli pääasiassa sivuosia yli 40 elokuvassa. Radioteatterista Käyhkö siirtyi vuonna 1961 television puolelle, jossa hän toimi tuottajana, ohjaajana ja juontajana. Hänen ohjelmistaan muistetaan muun muassa ”Suvisattumia”, ”Syyssattumia”, ”Iltaa, että mätkähtää”, ”Hengähä tok” ja ”Viihdeviehe”. Telvis-patsaan Käyhkö sai vuonna 1963. Vuonna 1969 Käyhkö jäi eläkkeelle Yleisradiosta.


title: Kauko Käyhkö

text: Käyhkö kirjoitti kaksi muistelmateosta: "Voi veljet! Kipparikvartetti" (1971) ja "Dallapén tarina" (1976).


title: Kauko Käyhkö

text: Kauko Käyhkö sai kaksi kultalevyä, jotka tulivat varsin erihenkisistä kappaleista: "Rovaniemen markkinoilla" (1951) ja "Rakastan sinua, elämä" (1963).


title: Kauko Käyhkö

text: Käyhkö asui yhdessä elämänsä vaiheessa Helsingin Etu-Töölössä Arkadiankatu 20:ssä, mistä kertoo muistolaatta talon seinässä. Myöhemmin hän asui Espoon Tapiolassa, jossa hän myös kuoli yllättäen kotonaan 67-vuotiaana.


title: Kauko Käyhkö

text: Kauko Käyhkö teki joukon kappaleita, joihin hän laittoi tekijäksi K. Raikko, mutta Elbe Häkkinen oli ehtinyt rekisteröidä nimimerkin nimiinsä aikaisemmin kuin Käyhkö. Asiasta käytiin oikeutta. Oikeuden päätös oli, että Elbe Häkkinen saa Teosto-korvaukset näistä kappaleista, vaikka ne olivatkin Kauko Käyhkön tekemiä.


title: Kauko Käyhkö

text: Kauko Käyhkö käytti seuraavia salanimiä:


title: Lebesgue–Stieltjes-integraali

text:
Lebesgue–Stieltjes-integraali on integraali, jonka tunnistaa merkintätavasta
formula_1,
missä formula_2 ja formula_3 ovat funktioita. Sitä voidaan pitää yleistyksenä Riemannin integraalista. Lebesgue-Stieltjes-integraalilla on sovelluksia esimerkiksi todennäköisyyslaskennassa, erityisesti stokastisten prosessien alalla.


title: Lebesgue–Stieltjes-integraali

text: Integraalina Lebesgue-Stieltjes-integraali on määriteltävissä tietyn numeroituvasti additiivisen positiivisen mitan suhteen. Tässä määritellään kyseinen mitta.


title: Lebesgue–Stieltjes-integraali

text:
Olkoon formula_4, formula_5 kasvava ja oikealta jatkuva sekä raja-arvo
formula_6
kaikissa pisteissä formula_7 olemassa.


title: Lebesgue–Stieltjes-integraali

text: Olkoon formula_8. Määritellään joukkofunktio formula_9 kaavalla formula_10. Tällöin formula_9 on laajennettavissa numeroituvasti additiiviseksi positiiviseksi mitaksi, joka on määritelty kaikilla välin formula_12 Borel-joukoilla. Samaistetaan jatkossa tämä mitta joukkofunktion formula_9 kanssa.


title: Lebesgue–Stieltjes-integraali

text:
Mitallisen funktion formula_14 Lebesgue-Stieltjes-integraali on sen integraali mitalla formula_9, eli yli määrittelyjoukkonsa se on mittaintegraalina
formula_16.
Sille käytetään kuitenkin merkintää
formula_1.
Funktiota formula_2 kutsutaan "integrandiksi" ja funktiota formula_3 "integraattoriksi".


title: Lebesgue–Stieltjes-integraali

text:
Lebesgue-Stieltjes-integraali laajennetaan vielä määritellyiksi integraattoreille, jotka ovat rajoitetusti heilahtelevia. Jos formula_3 on rajoitetusti heilahteleva, on sille olemassa hajotelma formula_21, missä formula_22 ja formula_23 ovat kasvavia funktioita formula_24. Tällöin määritellään
formula_25.


title: Lebesgue–Stieltjes-integraali

text:
Lebesgue-Stieltjes-integraali on integraalin perusominaisuuksien mukaan automaattisesti lineaarikuvaus integrandinsa suhteen, mutta se on sitä myös integraattorinsa suhteen, toisin sanoen bilineaarinen:
formula_26.


title: Lebesgue–Stieltjes-integraali

text:
Lebesgue-Stieltjes-integraalia voidaan pitää yleistyksenä Riemannin integraalista. Jos integraattori on identiteettifunktio, niin integraali supistuu funktion formula_2 Riemannin integraaliksi yli välin formula_12:
formula_29
olettaen, että formula_2 on Riemann-integroituva.


title: Lebesgue–Stieltjes-integraali

text:
Jos formula_3 on derivoituva sekä formula_2 ja formula_33 ovat Riemann-integroituvia, niin Lebesgue-Stieltjes-integraalin arvon voi laskea Riemannin integraalina. Tällöin nimittäin pätee kaava
formula_34.
Jos funktiolla formula_3 on epäjatkuvuuskohta pisteessä formula_36 ja se on muualla derivoituva sekä muut edelliset oletukset pätevät, niin
formula_37.


title: Lebesgue–Stieltjes-integraali

text:
Yleisemmässä tapauksessa Lebesgue-Stieltjes-integraalin arvot voi laskea numeerisesti. Jos formula_2 on vasemmalta jatkuva, rajoitetusti heilahteleva ja rajoitettu, niin
formula_39,
missä formula_40 on tihentyvä jono välin formula_12 jakoja, eli
formula_42, kun formula_43.


title: Identiteettifunktio

text: Identiteettifunktio eli identtinen kuvaus on matematiikassa funktio, joka kuvaa jokaisen lähtöjoukkonsa alkion itsekseen, eli funktio formula_1 eli formula_2. Sille käytetään muun muassa merkintöjä formula_3 tai formula_4.


title: Identiteettifunktio

text: Muodollinen määritelmä: Olkoon formula_5 joukko. Funktio formula_6 on identiteettifunktio, jos kaikilla joukkoon formula_5 kuuluvilla alkioilla formula_8 on voimassa formula_9.


title: Identiteettifunktio

text:
Identiteettifunktio on lineaarinen funktio, koska
ja monotonisena funktiona aidosti kasvava funktio. Se on erikoistapaus ensimmäisen asteen potenssifunktiosta, jos kerroin on yksi


title: Identiteettifunktio

text: Identiteettifunktio on neutraalialkio yhdistetyn funktion operaattorille. Siis formula_12, kun formula_13 on mikä tahansa funktio, olettaen, että niiden lähtö- ja maalijoukot ovat yhteensopivat.


title: Identiteettifunktio

text: Yhdistetty funktio itsensä kanssa on identiteettifunktio itse:


title: Rajoitetusti heilahteleva kuvaus

text: Rajoitetusti heilahtelevuus on esimerkiksi reaalifunktioiden ja stokastisten prosessien ominaisuus. Rajoitetusti heilahteleva funktio voidaan mieltää kuvaajaltaan riittävän sileäksi erilaisiin laskutoimituksiin. Rajoitetusti heilahtelevuuden määritelmä poikkeaa käyttöyhteydestä riippuen.


title: Rajoitetusti heilahteleva kuvaus

text: Kuvausta, joka ei ole rajoitetusti heilahteleva, kutsutaan rajoittamattomasti heilahtelevaksi.


title: Rajoitetusti heilahteleva kuvaus

text:
Olkoon formula_1. Funktio formula_2 on "rajoitetusti heilahteleva", jos pätee
formula_3.


title: Rajoitetusti heilahteleva kuvaus

text: formula_4 on rajoitetusti heilahteleva jos ja vain jos on olemassa hajotelma formula_5, missä funktiot formula_6 ja formula_7 ovat kasvavia.


title: Mokoma

text: Mokoma on Lappeenrannasta lähtöisin oleva suomenkielistä metallia esittävä yhtye. Yhtye johtaa omaa Sakara Records -levy-yhtiötään, ja on saavuttanut muun muassa Suomen albumilistan ykkössijan albumeillaan "Kuoleman laulukunnaat" (2006) ja "Luihin ja ytimiin" (2007) sekä kultalevyn DVD:llään "DVD" (2004).


title: Mokoma

text: Mokoman perusti Marko Annala sooloprojektinaan jouluna 1996. Nimensä yhtye otti Annalan entisen tyttöystävän karjalaisen isoäidin ”voi siuta mokomaa” -hokemasta. Keväällä 1997 äänitetyn ensimmäisen demonsa jälkeen yhtye teki levytyssopimuksen EMI:n kanssa. Vaikka nykyisin keskeisimpiä vaikuttajia Mokomalle on Slayer sekä muut 1980-luvun thrash metal -yhtyeet, sijoittuvat ensimmäiset albumit "Valu" ja "Mokoman 120 päivää" enemmän rock-genreen. Albumit menestyivät heikosti ja EMI jätti lunastamatta optionsa kolmannen albumin julkaisemiseen.


title: Mokoma

text: Vuonna 2003 Mokoma perusti julkaisukanavakseen oman Sakara Records -levy-yhtiön, joka on sittemmin laajentanut toimintaansa myös muihin yhtyeisiin. Mokoman nousujohteinen suosio alkoi "Kurimus"-pitkäsoittoa edeltäneestä mp3-muotoisesta singlejulkaisusta "Takatalvi", joka esitteli yhtyeen uuden, aiempaa huomattavasti raskaamman ja aggressiivisemman tyylin. Tyylinvaihdoksen myötä yhtye on todennut tekevänsä nyt musiikkia, joka todellisuudessa on heille sydäntä lähellä. Thrash-vetoisen Mokoman musiikissa on myöhemmillä albumeilla ilmennyt yhä hieman myös, death metal- sekä grindcore-vaikutteita.


title: Mokoma

text: Yhtye sai lisää näkyvyyttä mediassa "Tämän maailman ruhtinaan hovi" albumin myötä, joka nousi toiselle sijalle Suomen viralliselle albumilistalle vuonna 2004. Ladattavassa mp3-muodossa julkaistu single "Hiljaisuuden julistaja" sekä radiossa soitettu kappale "Uni saa tulla" olivat merkittävässä asemassa albumin ja yhtyeen maineen nousussa. Saman vuoden joulukuussa julkaistiin yhtyeen DVD-julkaisu "DVD", joka on saanut paljon kiitosta sen runsaan materiaalinsa sekä sen laadun takia. DVD sisältää kolme yhtyeen konserttia vuosilta 2003-2004 sekä kaikki siihen asti julkaisut musiikkivideot sekä myös "Tämän maailman ruhtinaan hovi" albumin sessioissa tehty kappale "Uusi Aatami, Uusi Eeva". DVD on ylittänyt kultalevy-rajan.


title: Mokoma

text: Vuonna 2006 julkaistu "Kuoleman laulukunnaat" nousi Suomen viralliselle parhaalle albumilistalle ykköseksi, vaikka albumilta ei julkaistu yhtään singleä. Kuitenkin kappaleista "Kuu saa valtansa auringolta" ja "Pahaa verta" julkaistiin musiikkivideot.


title: Mokoma

text: 2007 lokakuussa julkaistu "Luihin ja ytimiin" nousi edellisen albumin tapaan albumilistan ykköseksi, jota ennen julkaistiin single ja musiikkivideo kappaleesta "Nujerra ihminen". Kappale "Marras" sai paljon soittoa sen kevyemmän linjansa takia.


title: Mokoma

text: 10. marraskuuta 2008 Mokoma ilmoitti virallisilla kotisivuillaan suunnittelevansa seitsemännen studioalbuminsa työstämistä, ja aloittavansa harjoittelun.


title: Mokoma

text: 27. tammikuuta 2010 yhtye julisti seitsemännen studioalbuminsa "Sydänjuuret" julkaisupäivämääräksi 24. maaliskuuta 2010.


title: Mokoma

text: 10. marraskuuta 2010 Mokoma julkaisi rap-artisti Petri Nygårdin kanssa singlenä kappaleen "Sarvet esiin".


title: Mokoma

text: 23. kesäkuuta 2011 yhtye ilmoitti kotisivuillaan aloittavansa akustisen albumin äänitykset elokuun alussa. Albumi "Varjopuoli" julkaistiin 2. marraskuuta, ja se sisältää akustisia sovituksia tutuista Mokoman kappaleista. Levyllä on myös yksi täysin uusi kappale. Albumin tuottajana toimi YUP:sta ja soolouraltaan tuttu Jarkko Martikainen.


title: Mokoma

text: 4. toukokuuta 2012 yhtye ilmoitti kotisivuillaan äänittävänsä yhdeksännen studioalbumin kesän 2012 aikana. Syksyllä ilmestynyt albumi oli nimeltään 180 astetta ja sen tuottajana toimi Miitri Aaltonen.


title: Mokoma

text: 20.elokuuta 2012 yhtye ilmoitti uuden albumin nimekseen 180 astetta ja ilmoitti pitävänsä "Kerran vielä pojat ja sitten vielä pari kertaa 2012" syyskiertueen.


title: Mokoma

text: Huhtikuussa 2016 Stam1na, Mokoma ja Diablo tekevät Suomessa kolmen konsertin Sakara Tour -jäähallikiertueen.


title: Martti Rousi

text: Martti Arvo Henrik Rousi (s. 2. marraskuuta 1960 Piikkiö) on suomalainen sellisti, Turun musiikkijuhlien pitkäaikainen taiteellinen johtaja (1993-2009) ja Sibelius-Akatemian sellomusiikin professori. Sibafest-2010 taiteellinen johtaja.


title: Martti Rousi

text: Martti Rousi voitti Turun sellokilpailun 1982 ja Indiana Universityn konserttokilpailun 1986 sekä sai 2. palkinnon kansainvälisessä Tšaikovski -kilpailussa 1986. Hän on esiintynyt orkesterisolistina eurooppalaislavojen lisäksi New Yorkissa ja Tokiossa, ollut kysytty kamarimuusikko festivaaleilla Euroopassa ja USA:ssa sekä tehnyt monia levytyksiä.


title: Martti Rousi

text: Martti Rousi on toiminut vuodesta 1998 Sibelius-Akatemian sellomusiikin professorina. Sellistinä hänet tunnetaan ennen kaikkea kamarimuusikkona ja hän on esiintynyt usein yhdessä pianisti Juhani Lagerspetzin kanssa. Hän toimi myös Lemin musiikkijuhlien taiteellisena johtajana.


title: Martti Rousi

text: Rousin opettajana Sibelius-Akatemiassa oli professori Arto Noras. Lisäksi hän on opiskellut Indiana Universityssa ASLA Fulbright -stipendiaattina vuonna 1985-86.


title: Martti Rousi

text: Rousin oppilaat ovat saavuttaneet huomattavaa menestystä sellokilpailuissa. Rousi on toiminut myös laajalti musiikkikilpailujen tuomaristoissa.


title: Martti Rousi

text: Martti Rousin puoliso on sopraano ja sellisti Piia Komsi. Hänen veljensä on kapellimestari Tuomas Rousi ja isänsä Turun yliopiston kasvitieteen emeritusprofessori Arne Rousi. Bassolaulaja Erik Rousi on Martti Rousin siskonpoika. Martti Rousin aiempi puoliso oli viulisti-kapellimestari Jaana Haanterä.


title: Mi-kyung Lee

text: Mi-kyung Lee (s. 1959) on eteläkorealainen viulisti.


title: Mi-kyung Lee

text: Mi-kyung Lee toimi Sibelius-Akatemian viulumusiikin määräaikaisena professorina 1999- 2003. Hän on soittanut lukuisten sekä kotimaisten että ulkomaisten orkesterien solistina.


title: Mi-kyung Lee

text: Lee on opiskellut Mozarteumissa Salzburgissa sekä Berliinissä. Hän toimi myös Lemin musiikkijuhlan johtajana 1994-2003.


title: Mi-kyung Lee

text: 1.4.2006 lähtien opettaa "Hochschule für Musik und Theater München"-oppilaitoksessa.


title: Gammatähtitiede

text: Gammatähtitiede on gammasäteilyä mittaava osa tähtitiedettä.


title: Gammatähtitiede

text: Gammasäteilyä syntyy tähtitieteellisissä kohteissa pääosin kahden eri prosessin kautta. Kosmisen säteilyn osuessa tähtienväliseen aineeseen kaasuun, se aiheuttaa kaasun atomiytimien virittymistä (eli eksitaatiota). Atomieytimen viritystilan purkautuessa ytimeen varautunut energia vapautuu gammasäteilyfotonina. Yleisimpiä tämän prosessin aiheuttamian emissioviivoja ovat raudan 1,238 MeV, magnesiumin 1,369 MeV ja neonin 1,634 MeV viivat. Toinen merkittävä gammasäteilyn lähde on supernovaräjähdyksissä syntyneiden radioaktiivisten isotooppien hajoamisen yhteydessä syntyneet gammasäteet. Näin syntyneiden emissioviivojen voimakkuus vaihtelee voimakkaasti eri kohteiden välillä, koska eri radioaktiivisten isotooppien puoliintumisajat vaihtelevat muutamista kuukausista miljooniin vuosiin.


title: Gammatähtitiede

text: Gammasäteilyä absorpoituu ilmakehään. Täten mittauksia voidaan tehdä vain korkealla lentävistä palloista, raketeista ja satelliiteista. Ensimmäinen satelliitin mittalaite lensi NASAn Explorer-XI:lla 1961. Se mittasi 100 gammasäde-fotonia, joita näytti tulevan kaikista suunnista.


title: Gammatähtitiede

text: Tarkempia havaintoja tehtiin 1967 NASAn OSO-3-satelliitilla. Vasta SAS-2 (1972) ja ESROn kehittämä ja ESAn laukaisema COS-B (1975–1982) satelliitit tekivät tärkeitä havaintoja. 1977 NASA päätti tehdä suuren avaruusobservatorion, joka mittaa gammasäteitä. Compton Gamma-Ray Observatory (CGRO) laukaistiin 1991. Sen toiminta päättyi vuonna 2000. ESAn INTErnational Gamma-Ray Astrophysics Laboratory, (INTEGRAL) mittaa gammakohteita paraikaa.


title: Talmud

text: Talmud (, "oppi, opetus, tutkimus") on Tanakia, eli heprealaista Raamattua täydentävän suullisen lain yhteenveto ja selitysteos. Se on juutalaisten yhteiskunnallisten ja lainopillisten kirjoitusten kokoelma, johon juutalainen laki perustuu. Talmud on antanut ratkaisuja juutalaisen yhteisön käytännön asioihin ja muovannut juutalaisten ajattelutapaa ja arvoja ensimmäisen vuosituhannen alusta nykypäivään asti. Se on Tanakin ohella juutalaisten tärkein teos.


title: Talmud

text: Talmudista on kaksi versiota, jotka koottiin ja kirjoitettiin muistiin Babyloniassa ja Palestiinassa 200–500-luvuilla heprean ja aramean kielellä. Talmud koostuu suullisen lain kokoelmasta Mišnasta ja sen kommentaarista Gemarasta, jossa on rabbien lakiaiheisia keskusteluja ja väittelyjä sekä erilaisia kertomuksia. Talmudiin liitettiin vielä toisen vuosituhannen alkupuolella merkittävien rabbien kuten Rashin kommentaareja. Talmud käsittää 20 paksua nidettä ja se on säilynyt melko muuttumattomana vuodesta 1523 lähtien.


title: Talmud

text: Mišna on säännöskokoelma, joka perustuu suullisena perinteenä siirtyneelle juutalaiselle laille ja jonka rabbi Jehuda ha-Nasi kirjoitti ylös noin vuonna 200 jaa. Se on kirjoitettu osin vanhaksi Raamatun hepreaksi ja osin ajanlaskun alun hepreaksi eli niin sanotuksi Mišnan hepreaksi. Mišna jakautuu kuuteen pääjaksoon ("sedarim"), joista kukin käsittelee etupäässä omaa pääaihepiiriään. Pääjaksot ja niiden tärkeimmät aihepiirit ovat:Jokaisessa pääjaksossa on joukko traktaatteja ("massekhtot"), jotka käsittelevät jakson erityisalueita. Traktaatit jakautuvat edelleen kappaleisiin, jotka jakautuvat erillisiin määräyksiin tai säädöksiin. Jokaisella traktaatilla ja kappaleella on nimi. Traktaatteja on nykyisin yhteensä 63 ja kappaleita 517.


title: Talmud

text: Painettuihin Talmudeihin lisätään usein kaanonin ulkopuolisia traktaatteja, jotka ovat yleensä 600-luvulta gaonien kaudelta peräisin olevia lyhyitä kirjoituksia.


title: Talmud

text: Gemara on Mišnan kommentaaria ja seuraa sitä. Gemara laajentaa Mišnan lakien kenttää ja niitä koskevia periaatteita. Siinä on lakiasioiden lisäksi myös paljon tarinoita, legendoja ja saarnoja (yhteisnimitykseltään "aggadah"). Gemara on rakennettu dialektisten sääntöjen mukaisesti, ja se on kysymysten ja vastausten vuorottelua, perusteluja ja vastaväitteitä. Talmudissa ei siksi ole mitään lopullisia väitteitä, vaan keskustelumerkintöjä, jotka kutsuvat lukijaansakin osallistumaan tutkisteluun. Esimerkiksi Platonin kirjoittamiin sokraattisiin dialogeihin verrattuna Talmud on kaoottinen, polveileva ja päättymätön.


title: Talmud

text: Gemaran lauseet alkavat usein kommentoijan nimen mainitsemisella, kuten ”Rabbi Eleazar sanoi...”, ”Sen sijaan Raba sanoi...”, ”Rabbi Pappa sanoi Raballe...”, ”Tämä on yhtä Rabbi Jehudan kannan kanssa, joka on se että...” Joissain kohdissa keskustelu päätyy yhteisymmärrykseen Mišnan merkityksestä, mutta joskus voittavaa näkemystä ei löydy. Väittelyiden ajatuskulut ja mielleyhtymät on nähty vähintään yhtä tärkeinä kuin johtopäätösten syntyminen. Siinä kun Mišna ohjeistaa oikeaan elämään, Gemara neuvoo pikemminkin oikeanlaista ajattelua sekä olosuhteiden ja perinteiden tutkimista.


title: Talmud

text: Gemara on kirjoitettu heprealaisin kirjaimin kommentoijien omalla arkikielellä: Babyloniassa aramean itäisellä murteella ja Palestiinassa palestiinanarameaksi. Raamatusta, Mišnasta ja Toseftasta otetut lainaukset on kuitenkin jätetty alkuperäiselle heprean kielelleen. Kielten käyttö on eroteltu myös luokittelevasti: hepreaa käytetään normeiksi tai säännöiksi tarkoitetuissa kohdissa – sellaisissakin joita ei ole otettu Raamatusta tai Mišnasta – ja arameaa käytetään selvitysten kielenä.


title: Talmud

text: Sanalla "Talmud" viitataan joskus myös pelkkään Gemaraan.


title: Talmud

text: Jerusalemilainen Talmud ("Jerušalmi", myös ”palestiinalainen Talmud”) syntyi luultavasti 400-luvun alkupuolella Tiberiaassa. Siitä puuttuvat kommentaarit suureen osaan Mišnaa ja se on babylonialaista Talmudia huomattavasti suppeampi. Palestiinassa midrašit kerättiin omiksi kokoelmikseen, eikä niitä otettu Talmudiin yhtä paljon kuin Babyloniassa. Jerusalemilainen Gemara sisältää kommentteja 39 traktaattiin 63:sta, mutta ei lainkaan "Kodašimiin" ja vain yhteen traktaattiin "Toharotissa".


title: Talmud

text: Babylonialainen Talmud ("Bavli") koottiin Babyloniassa 500-luvun alussa. Babylonian juutalaisyhteisö oli vahvistunut 200-luvulta alkaen, ja sikäläiset oppineet tuottivat runsaasti suullisia kommentaareja Mišnaan. Babylonian Sura-ješivan johtaja Rav Ashi ryhtyi johtamaan babylonialaisen Talmudin koontamista, ja hänen seuraajansa saivat suururakan valmiiksi. Babylonialaisen Talmudin viimeistelivät seuraavien 200 vuoden aikana savoraiitit (’selittäjät’), mutta viimeisten kommenttien kirjoittajaa ei koskaan yksilöity.


title: Talmud

text: Babylonialainen Talmud on jerusalemilaista tärkeämpi, ja Talmudista puhuttaessa useimmiten viitataan juuri tähän kokoelmaan. Babylonialainen Talmud on myös laajempi, sillä siihen otettiin mukaan kaikki rabbiinikoulussa opetettu ja säilyttämisen arvoinen. Kokoelmassa on lakikirjoitusten lisäksi erilaisia legendoja, rabbeja koskevia tarinoita, historiallisia muisteluksia sekä tieteellisiä kirjoituksia. Siinä ei kuitenkaan käsitellä niitä Mišnan traktaatteja, jotka liittyivät vain Palestiinan oloihin, kuten maanviljelyä, puutarhanhoitoa ja lakkautettua temppelikulttia koskevat traktaatit. Babylonialainen Gemara sisältää kommentteja 37 traktaattiin, mutta vain yhteen traktaattiin "Zeraimissa" ja "Toharotissa".


title: Talmud

text: Babylonialaisesta Talmudista käytetään joskus myös nimeä "Shas", joka on lyhenne arameankielisistä sanoista ’Mišnan kuusi pääjaksoa’.


title: Talmud

text: Mišnaa kommentoivat rabbit tunnetaan nimellä tannaiitit (’tutkijat’), ja myöhemmät, Gemarassa lainatut rabbit nimellä amoraiitit (’puhujat’, ’tulkit’). Tannaiittejä pidetään arvovaltaisempina kuin amoraiitteja, sillä he elivät lähempänä Mooseksen aikaa.


title: Talmud

text: Tannaiittien ansiosta hieman Mišnan koontamista ennen (noin 10–200 jaa.) suullisen lain perinne kehitty Palestiinassa tarkkaan muotoiltujen ja järjesteltyjen lakien verkostoksi. Ajanjakson 200–500 jaa. aikana amoraiiteista, alun perin nimensä mukaisesti Mišnan selittäjistä ja tulkkaajista, tuli Mišnan itsenäisiä kommentoijia ja opettajia, mutta heitä kutsuttiin edelleen tulkeiksi. Aluksi amoraiitit muodostivat lähinnä pieniä epämuodollisia opintopiirejä mestarirabbiensa opissa, mutta myöhemmin, Talmudin kirjoittamisen aikoihin, he luultavasti kokoontuivat myös suurempina ryhminä Babylonian suurissa ješivoissa. Gemaran kuvausten mukaan amoraiitit kävivät Gemaraan kirjattuja keskustelujaan joskus myös yksityiskodeissa, opintohuoneissa, kokoontumistiloissa ja kouluissa.


title: Talmud

text: Suullinen laki kehittyi juutalaisille jo varhain tulkitsemaan ja täydentämään Mooseksen lakia. Suullinen laki on tarpeellinen kirjoitetun lain rinnalla, sillä ajan myötä kieli ja sen sanasto muuttuvat. Kun Toorassa käytetyt sanat kuten tiettyjen kasvilajien nimet muuttuivat ajan kuluessa tuntemattomiksi, jouduttiin turvautumaan suullisesti siirtyneisiin selityksiin. Suullisessa laissa myös tarkennettiin Tooraa, esimerkiksi mitä tarkoitettiin sillä työllä, jota sapattina ei saanut tehdä. Suullinen laki selitti myös esimerkiksi sen, mitä Toorassa viitattuihin asiakirjoihin kuten avioerotodistukseen tarkalleen sisältyi. Ensimmäisenä nimeltä mainittuna lain tuntijana ja tulkitsijana on pidetty Esraa viidenneltä vuosisadalta eaa.


title: Talmud

text: Ajanlaskun alkuun mennessä suullinen laki alkoi käydä mahdottomaksi pitää yllä, sillä se oli laajentunut, erkaantunut kirjoitetusta laista ja jakaantunut Hillelin ja Šammain kilpailevien tannaiittikoulukuntien näkemyksiin. Sen seurauksena lakeja alettiin luokitella ja tiivistää. Tämän työn tärkeimmät tekijät ajanjakson 10–200 jaa. aikana olivat Rabbi Akiva ja Rabbi Meir. Heidän työnsä pohjalta Rabbi Jehuda ha-Nasi koonsi itseään edeltäneen sukupolven aikana hyväksytyn lain, minkä jälkeen Mišna on säilynyt lähes muuttumattomana. Ei tiedetä varmasti, oliko Mišna tuolloin edelleen vain suullisessa vai jo kirjallisessa muodossa.


title: Talmud

text: Jehudan kuoltua Mišnan tulkinta jatkui. Jehudan seuraajat tekivät pian uusia, eri järjestelmin koottuja suullisen lain kokoelmia, joista erillisenä on säilynyt "Tosefta", ’lisäys’. Myös Mišnan ulkopuolisia lakeja ja tannaiittisia kirjoituksia koottiin yhteen ("baraitot", 'ulkopuoliset opetukset'). Suullisen lain koontaminen jatkui vielä useiden sukupolvien ajan.


title: Talmud

text: Babyloniassa ja Jerusalemissa Mišnaa täydennettiin seuraavina vuosisatoina rabbien kommenteilla eli Gemaralla, joka kirjoitettiin lopulta ylös. Jerusalemilainen (eli palestiinalainen) Talmud syntyi luultavasti 400-luvun alkupuolella Tiberiaassa. Babylonialainen Talmud koottiin Babyloniassa 500-luvun alussa.


title: Talmud

text: Kirjoitettuun muotoon valmistumisensa jälkeen Talmud ja sen yksittäisiä osia levisi juutalaisen maailman kaukaisimpiinkin kolkkiin. Teoksen tutkimista vaikeutti kuitenkin se, että se oli kirjoitettu osin arameaksi, jota ei Babylonian ulkopuolella osattu eikä enää Babyloniassakaan 600-luvun jälkeen. Myös sen sisällön ymmärtäminen edellytti babylonialaisten väittelyjen tuntemusta. Ymmärrysvaikeuksien seurauksena Babylonian "gaonit" olivat 1000-luvulle asti Talmudin selittäjien ylimpiä auktoriteetteja myös muiden maiden juutalaisille. Babylonian jälkeen Talmudin tutkimisen painopiste siirtyi Eurooppaan ja Pohjois-Afrikkaan, missä syntyivät babylonialaiseen Talmudiin perustuvat aškenasi- ja sefardijuutalaisten Talmud-selitykset. Euroopan tunnetuin Talmudin kommentoija oli troyeslainen Rashi, jonka kehittämiä eksegeettisiä eli tulkitsevia menetelmiä arvostetaan edelleen. Hänen selventäviä, kattavia ja ytimekkäitä kommenttejaan, jotka on 1500-luvun ensimmäisistä painetuista laitoksista alkaen liitetty Mišnan ja Gemaran viereen, pidetään edelleen Talmudin tärkeimpinä. Rashin jälkeisten kommenttien lisääjät, joista monet olivat Rashin jälkeläisiä, tunnetaan nimellä "baalei tosafot" (’lisäysten kirjoittajat’).


title: Talmud

text: 1100-luvun jälkeen Talmudiin lisättiin uusia kommentteja vasta 1500-luvun Puolassa. Kirjapainon keksimisen myötä Talmudin tutkimus lisääntyi voimakkaasti ja uusia selitysteoksia julkaistiin, mutta kommentteja ei enää lisätty.


title: Talmud

text: Ennen kirjapainon keksimistä Talmudeja oli liikkeellä vähän, sillä laajassa ja siten työläästi kopioitavassa teoksessa on yhteensä kaksi ja puoli miljoonaa sanaa, ja omistajat harvoin lainasivat niteitään kopioitavaksi. Varhaisimmat säilyneet osat painetusta Talmudista ovat Espanjan Guadalajarasta vuodelta 1482, mutta juutalaisten karkotuksessa Espanjasta vuonna 1492 kaikki Talmudit takavarikoitiin. Vuonna 1520 paavi Leo X antoi luvan Talmudin painamiseen, ja kristitty Daniel Bomberg painoi Venetsiassa klassisen babylonialaisen Talmud-laitoksensa vuosien 1520–1523 aikana ja jerusalemilaisen Talmudin 1524. Kristityt asettivat Talmudin painamiselle Euroopassa kuitenkin yhä rajoituksia ja kieltoja, ja paavi Julius III määräsi 1553–1554 kaikki niteet poltettavaksi. Bombergin jälkeen merkittävimmät Talmud-laitokset ovat Slavutan ja Vilnan Talmudit, jotka julkaistiin 1700- ja 1800-luvuilla.


title: Talmud

text: Bombergin jälkeen painetut Talmudin laitokset ovat olleet sivujakoa myöten samanlaisia. Kaikkine selityksineen Talmud käsittää 20 paksua nidettä. Siinä on 2 711 aukeamaa eli yli 5 400 sivua. Nykyaikaisissa käännöksissä on joskus käytetty uudistettua sivujakoa. Painetut Talmudit ovat yleensä babylonialaista versiota – jerusalemilaisesta Talmudista tehdyt painetut laitokset ovat harvinaisempia ja heikkolaatuisempia.


title: Talmud

text: Talmudille on ominaista tietoinen käsitteellisen ajattelun ja abstraktien käsitteiden vähyys. Sen sijaan asioita eritellään logiikan, mallien ja esimerkkien kautta. Yleisluonteisia käsitteitä kuten "auktoriteetti", "järjestys", "viitekehys" ja "hengellisyys" käytetään Talmudissa hyvin harvoin, vaikka niiden määrittelemiä kysymyksiä käsitelläänkin toistuvasti vain Talmudille ominaisin tavoin. Talmudissa ei myöskään erotella tärkeitä asioita vähemmän tärkeistä, hyödyllisiä hyödyttömistä tai käytännöllisiä teoreettisista. Tavoitteena on vain löytää totuus asiassa kuin asiassa. Johtopäätöksen totuudenmukaisuus on varmistettava ilman pienintäkään epäilyksen häivää, minkä johdosta Talmudissa sovelletaan useita erilaisia menetelmiä johtopäätösten haastamiseksi. Talmudissa on pitkiä ja perusteellisia keskusteluja esimerkiksi sen seurauksista, jos torni leijuisi ilmassa, siitä kun hiiri tuo leivänmuruja taloon "pesahina" sekä jopa ihmisen keinohedelmöityksen vaikutuksista aikana, jolloin sen käyttöönottoon kuluisi vielä lähes 2 000 vuotta.


title: Talmud

text: Talmudin sivun nykyinen asettelu perustuu vuonna 1523 ilmestyneeseen Bombergin laitokseen. Talmudin sivu koostuu monesta osasta. Sivun ylälaidassa on sivunumero ja sivun otsikko. Keskellä sivua on itse Talmudin teksti, Mišna ja Gemara. Aukeaman sisäpuolella on Rashin (1040–1115) kommentaari ja ulkoreunuksen puolella Rashin seuraajien yhteistyönä syntynyt kommentaari ("tosafot"). Sivun reunuksissa voi lisäksi olla lyhyitä huomautuksia tai viittauksia Raamattuun tai Talmudin rinnakkaiskohtiin. Sivulla käytetään erilaisia erikoismerkkejä, välimerkkejä, sulkumerkkejä ja välisanoja eri asiakohtien erottamiseen ja viittaamiseen. Rashin kommentaarit ja useimmat hänen seuraajiensa lisäykset on kirjoitettu eri tekstityypillä kuin muu teksti. Talmudin kommentaareja julkaistaan myös erillisinä liitteinä.


title: Talmud

text: Talmud on antanut ratkaisuja juutalaisen yhteisön käytännön asioihin ja muovannut juutalaisten ajattelutapaa ja arvoja ensimmäisen vuosituhannen alusta nykypäivään asti. Sitä on kutsuttu Raamatun jälkeen juutalaisten tärkeimmäksi teokseksi ja joskus Raamattuakin tärkeämmäksi. Talmud on nähty juutalaisuuden eri osia koossa pitävänä selkärankana ja yhteisön jäsenten aktivoijana. Moni juutalainen yhteisö onkin historian kuluessa hajonnut tai sulautunut muuhun väestöön sen jälkeen, kun se syystä tai toisesta lakannut opiskelemasta Talmudia. Talmud on myös ohjannut ja rohkaissut juutalaista ajattelua teoreettiseen, erittelevään ja arvostelevaan suuntaan. Talmudin opiskelija joutuu alinomaa tekemään kysymyksiä, esittämään epäilyksiä sekä etsimään uusia näkökulmia ja totuutta lukemastaan, minkä voidaan katsoa heijastuneen myös Talmudin tutkimisen ulkopuoliseen juutalaiseen ajatteluun.


title: Talmud

text: Juutalainen laki eli "halakha" perustuu Talmudiin, vaikka Talmud ei itsessään olekaan lakiteos. Muukin juutalainen kirjallisuus on enemmän tai vähemmän velkaa Talmudille, ja Talmudin tuntemus on avain juutalaisen kulttuurin ymmärtämiseen.


title: Talmud

text: Talmud on edelleen keskeinen ja pyhä teos ortodoksijuutalaisille. Konservatiivisessa juutalaisuudessakin Talmudilla on merkittävä osa, joskin sitä pidetään ajallisesti muuttuvana prosessina. Reformijuutalaisuudessa Talmudin asema ei ole yhtä keskeinen kuin Tooran ja Tanakin, vaikka sitä opiskellaankin jonkin verran. Reformijuutalaisten mukaan Talmudin rabbien kommentaarit eivät ole nykyajan rabbien kommentaareja tärkeämpiä tai pyhempiä. Karaiitit, jotka erkaantuivat omaksi lahkokseen 700-luvulla Babyloniassa, torjuvat Talmudin kokonaan.


title: Talmud

text: Babylonialainen Talmud on historiallisesti tärkeä kuvaus vanhimmasta jatkuvasta juutalaisesta yhteisöstä ja merkittävä uskonnonhistorian tutkimuskohde. Sitä on myös pidetty yhtenä ensimmäisistä teoksista, joka haastoi käsityksen siitä että järkiperäinen tai uskonnollinen totuus kyettäisiin yleensäkään tunnistamaan.


title: Talmud

text: Juutalaiset ovat aikojen kuluessa opiskelleet Talmudia erilaisista syistä, niin käytännöllisistä kuin uskonnollisistakin. Talmudista on eri juutalaisyhteisöissä etsitty käytettävän lain perusteet. Talmudin tutkiminen on myös toiminut rabbien koulutuksen perustana. Talmudista on haettu myös selitykset Raamatun kirjoituksille sekä oikeat opit Jumalasta, maailmasta ja oikeasta elämäntavasta.


title: Talmud

text: Talmudia opiskellaan erityisesti rabbiseminaareissa eli ješivoissa. Talmudin vaativat keskustelut onkin tarkoitettu harjaantuneille Talmudin tutkijoille eikä tavallisille tai edes muuten lukeneille juutalaisille. Talmudin opiskelu on kuitenkin ollut myös tavallisten juutalaisten suosiossa. Viime aikoina entistä useampi nainenkin on kiinnostunut Talmudin opiskelusta, vaikka yleisen ortodoksijuutalaisen näkemyksen mukaan Talmudin opiskelu ei edelleenkään kuulu naisille.


title: Talmud

text: Aikoinaan kaikki Babylonian juutalaispojat opiskelivat kirjoituksia, mutta vain osa jatkoi opiskelemaan Talmudia. Babyloniassa sanottiin: ”Tuhat tulee opiskelemaan Raamattua, sata opiskelemaan Mišnaa, kymmenen opiskelemaan Gemaraa, ja yksi opettajaksi”.


title: Talmud

text: 1400-luvun lopulle asti Talmudin tutkimisessa oli kaksi pääsuuntausta, pohjoisafrikkalais-sefardinen ja ranskalais-aškenasinen. Edellinen painotti lakia, "halakhaa" ja pyrki katsomaan kokonaiskuvaa. Jälkimmäinen, jonka tunnettuja edustajia ovat "baalei tosafot", keskittyy yksityiskohtien pikkutarkkaan tutkimiseen kuin jatkona itse Talmudin keskusteluille. Vuoden 1492 jälkeen sefardinen suuntaus hiipui, eikä sille yrityksistä huolimatta saatu koskaan jalansijaa aškenasisessa tutkimuksessa. Nykyisin vallalla on niin sanottu liettualainen menetelmä, jonka kehitti Rabbi Joosef Dov.


title: Talmud

text: Nykyajan ješivoissa Talmudia opiskellaan edelleen perinteiseen tapaan keskusteluna arvoista ja lakikysymyksistä, eikä Talmudin akateemisella ja historiallisella tutkimuksella ole ollut merkittävää vaikutusta niihin. Ješivojen menetelmät perustuvat varsinkin viimeisten 150 vuoden aikana kehittyneeseen tietämykseen. Opintojen painopisteenä on nykyisin käsitteiden ja teemojen erittely niiden selventämiseksi aikaisemmin suosiossa olleen kapean ongelmanratkaisun sijaan. Useimmissa ješivoissa traktaatteja käydään läpi alusta sivu kerrallaan, vaikka traktaattien pääsisältö löytyykin joskus vasta myöhemmistä kappaleista.


title: Talmud

text: Talmud-oppineiden kesken on edelleenkin näkemyseroja. Esimerkiksi Jacob Neusner (2001) on arvostellut tunnettua nykyajan Talmud-tutkijaa Adin Steinsaltzia siitä, että tämä on yksityiskohtiin kuten sananselityksiin painottuvan ješivakoulun kasvatti, eikä kunnolla ymmärrä Talmudin luonnetta, rakennetta ja johdonmukaisuutta väittäessään Talmudin olevan hajanainen ja aiheesta toiseen poukkoileva teos. Neusnerin näkemyksen mukaan sen sijaan Talmud on hyvin järjestelmällinen ja täsmällinen teos.


title: Talmud

text: Talmudia opiskellaan myös juutalaisuuden ulkopuolella. Useimmissa korealaisissa kodeissa on nykyisin Talmudin korealainen versio, ja kaikki maan koululaiset opiskelevat sitä. Talmudin opiskelun uskotaan siellä parantavan ajattelua, sillä korealaisten käsityksen mukaan juutalaisten akateeminen menestys on Talmudin ansiota. Koreankielinen Talmud-käännös ei sisällä lakitekstiä, vaan se on kokoelma Talmudin kertomuksia ja eettisiä opetuksia. Kiinassa Talmudiin perustuvat liiketoimintaoppaat ovat hyvin suosittuja.


title: Talmud

text: Nykyajan kriittiset akateemiset tutkijat tutkivat muun muassa Talmudin merkitystä ja luotettavuutta sekä tarkastelevat Talmudia historiallisessa asiayhteydessään, ihmisten kirjoittamana teoksena, ja kiinnittävät huomiota myös siihen jääneisiin inhimillisiin virheisiin ja niiden vaikutukseen.


title: Talmud

text: Talmudia on tutkittu myös kristinuskon näkökulmasta, etenkin sen viittauksia Jeesukseen. Nykytutkimuksen mukaan Talmudin kirjoittajilla ei luultavasti ollut itsenäistä tietoa Jeesuksesta, vaan he perustivat kommenttinsa Jeesuksesta muihin kirjoituksiin, kuten evankeliumeihin tai niistä tehtyyn syyrialaiseen "Diatessaroniin".


title: Talmud

text: Talmud on historiansa aikana joutunut useasti hävityksen, kieltojen ja sensuurin kohteeksi. Katolisen kirkon vihamielisyys Talmudia kohtaan oli usein peräisin käännynnäisiltä, jotka tiesivät Talmudin suuren merkityksen juutalaisuudelle. Euroopan hallitsijat ja kirkon edustajat näkivät Talmudin antikristillisenä ja määräsivät teoksesta poistettavaksi kaikki kristinuskon vastaiset tai sellaiseksi uskotut kohdat: jotkut sensorit esimerkiksi vaihtoivat kristittyä tarkoittavan sanan "goy" sanaksi "kuti", joka tarkoitti samarialaista. Talmudit määrättiin myös toistuvasti poltettavaksi, joskin osa hallitsijoista ja paaveista suhtautui Talmudiin sallivasti. Talmudin vainot heikensivät etenkin Italian juutalaisyhteisöä merkittävästi. Sensuroidut kohdat on useimmiten palautettu ennalleen uudemmissa laitoksissa, mutta sensuroinnin jälkiä korjaillaan edelleen. Joissain Talmudin käännöksissä, kuten 1900-luvun alun Rodkinsonin käännöksessä, on joitain sivuja jätetty tietoisesti pois.


title: Talmud

text: Uskontokriittinen valistusajattelija Denis Diderot syytti "Encyclopédiessä" Talmudia auktoriteettiuskosta ja taikauskosta. Vastaavia mielipiteitä oli Voltairella ja d’Holbachilla.


title: Talmud

text: Keskiajalta alkaen jotkut kristityt ovat väittäneet Talmudin sisältävän vihaa ja halveksuntaa kristittyjä ja Jeesusta kohtaan sekä säädyttömyyttä ja moraalittomuutta. Vastaavanlaisia väitteitä ovat esittäneet myös jotkin islamilaiset ja sekulaarit tahot. Esimerkiksi yhdysvaltalainen antisemitistinen poliittinen aktivisti David Duke pitää Talmudia juutalaisen ylivallan oppina.


title: Talmud

text: Juutalaisen Anti-Defamation League -järjestön mukaan arvostelevat väitteet kumpuavat juutalaisvihamielisyydestä ja perustuvat Talmudin tekstinosien erottamiseen asiayhteydestään, käännösvirheisiin ja kirjoitusten julkaisuajankohdan merkityksen unohtamiseen. Vaikka arvostellut lainaukset joskus edustaisivatkin totuudenmukaisesti aikansa kiihkoilevien rabbien mielipiteitä, juutalainen ajattelu on 2000 vuoden aikana kuitenkin kehittynyt, eikä Talmudin kirjoituksia oteta enää kirjaimellisesti edes vanhoillisissa piireissä. Talmud ei myöskään ole velvoittavaa lakia, vaan keskustelua ja yksittäisten rabbien tekemiä ehdotuksia.


title: Talmud

text: Israelilainen rabbi Adin Steinsaltz julkaisi vuonna 2010 nykyhepreankielisen Talmud-käännöksensä viimeisen osan. Hänen tavoitteenaan on ollut tuoda Talmud nykyjuutalaisten ulottuville. Steinsaltzin Talmudista on julkaistu myös englanninkielinen käännös. Ortodoksijuutalaiset ovat arvostelleet Steinsaltzia tämän näkökulmavalinnoista sekä siitä, että hän uudisti perinteisen tekstinasettelun ja lisäsi omia kommenttejaan sivuille paikkoihin, jotka on perinteisesti varattu Rashin kommenteille. Toinen merkittävä nykyajan Talmud-käännös on ortodoksijuutalaisittain painottunut englanninkielinen Schottenstein-Talmud. Vanhempi merkittävä babylonialaisen Talmudin englanninkielinen käännös on brittiläinen käännös vuodelta 1948 (Soncino Press, Lontoo).


title: Dalai-lama

text: Dalai-lama (, "Tā la'i bla ma", ) on Tiibetin buddhalaisuuden Gelugpa-koulukunnan vaikutusvaltaisin edustaja, mutta ei sen johtaja. Historiallisesti dalai-lamalla on usein ollut Tiibetin poliittisen johtajan rooli. Hänen uskotaan olevan Avalokitesvara-bodhisattvan ruumiillistuma. Ensimmäinen dalai-lama, Gendun Drup syntyi vuonna 1391. Nykyinen, 14. dalai-lama on Tenzin Gyatso.


title: Dalai-lama

text: Mongolien Altan-kaani antoi koulukunnan kolmannelle johtajalle Sonam Gyatsolle vuonna 1578 arvonimen dalai-lama, jossa "dalai" (mongol. "universaali") "lama" (tiib. "uskonnollinen opettaja") Tiibetiksi dalai-lamaa kutsutaan yleensä arvonimillä Gyawa rinpoche tai Yeshe norbu – nimi dalai-lama on käytössä muualla maailmassa.


title: Dalai-lama

text: Vuonna 1642 viides dalai-lama Lozang Gyatso kutsui mongolit Tiibetiin lyödäkseen kilpailevan buddhalaisen koulukunnan kagyupan. Sen jälkeen dalai-lama sai poliittisen vallan koko Keski-Tiibetin alueella.


title: Dalai-lama

text: Gelugpan toiseksi korkein henkinen johtaja on panchen-lama.


title: Dalai-lama

text: Nykyinen, 14. dalai-lama Tenzin Gyatso (koko nimi "Jamphel Ngwang Lobsang Yeshe Tenzin Gyatso", s. 6. heinäkuuta 1935), on Tiibetin buddhalaisuuden johtohahmo ja Tiibetin pakolaishallituksen johtaja. Hänestä tuli neljävuotiaana dalai-lama ja 15-vuotiaana Tiibetin poliittinen johtaja. Hän asui Tiibetin pääkaupungissa Lhasassa vuoteen 1959, jolloin hän lähti maanpakoon Intiaan Kiinan kansantasavallan miehitettyä Tiibetin. Hän perusti Intiassa Tiibetin pakolaishallituksen. Hän tukee tiibetiläisen kulttuurin säilyttämistä ja tavoittelee Tiibetin itsenäisyyttä tai autonomiaa. Dalai-lama on matkustellut laajasti vuodesta 1960 lähtien tekemässä tiibetiläisten asiaa tunnetuksi, ja tiibetiläiset pitävät häntä yhä johtajanaan. Hän sai vuonna 1989 Nobelin rauhanpalkinnon väkivallattomasta rauhantyöstään.