title: Iitin kirkko

text: Iitin seurakunnan ja pitäjän perustamispäivänä pidetään 2. kesäkuuta 1539, jolloin kuningas Kustaa Vaasa vahvisti Hollolan suuren kirkkopitäjän jaon. Sen itäosasta muodostettiin Iitin kirkkopitäjä, joka käsitti nykyisen Iitin lisäksi suurimman osan nykyisestä Kouvolasta (entiset Kouvola, Jaala, Kuusankoski ja Valkeala). Ensimmäinen puukirkko rakennettiin nykyisen kirkon paikalle 1500-luvun lopulla. Aikana, jolloin vesireitit olivat tärkeitä liikenneväyliä, Kymijoen vesistön ympäröimä kannas oli ihanteellinen ja helposti tavoitettava sijaintipaikka.


title: Iitin kirkko

text: Nykyinen Iitin kirkko on järjestyksessä toinen ja valmistunut 1693, rakennusmestarinaan Taavi Juhonpoika. Kirkko on tasavartinen ristikirkko, tyyliä, joka tuolloin oli kirkonrakentajien suosiossa Tukholman Katariinan kirkon valmistumisen jälkeen. Kirkossa on korkea ja teräväharjainen hollantilainen aumakatto. Ulkoseinät maalattiin punaiseksi ensimmäisen kerran 1800-luvun alussa, ja siitä lähtien "iitinpunaiseksi" kutsuttu syvänpunainen väri on ollut kirkon tunnusmerkki.


title: Iitin kirkko

text:
Kirkossa oli erikseen "maakansan puoli" ja "vesikansan puoli". Salpausselän harju näet jakoi kirkkopitäjän kahteen osaan: Uudenmaan saviseen maanviljelyalueeseen kuuluvaan eteläosaan ja Järvi-Suomeen kuuluvaan vesistöiseen ja metsäiseen pohjoisosaan. Maakansa saapui kirkolle hevoskyydillä ja vesikansa kirkkoveneillä, molemmat menivät sisälle kirkkoon omista eteisistään ja istuivat eri puolilla kirkkosalia: maakansa eteläsivulla, vesikansa pohjoissivulla. Tätä vanhaa tapaa noudatetaan osin vieläkin, varsinkin perinnejumalanpalvelusten aikaan.
Riihimäki-Pietari-rautatien valmistuttua 1870-luvulla Kausala alkoi kasvaa pitäjän uudeksi keskukseksi ja kirkonkylä menettää merkitystään. 1800–1900-lukujen taitteessa pitäjänkokouksissa suunniteltiin uuden kirkon rakentamista Kausalaan rapistuneen ja syrjään jääneen vanhan kirkon tilalle. Suunnitelmista kuitenkin luovuttiin ja tyydyttiin vanhan kirkon peruskorjaukseen. Kirkko korjattiin perusteellisesti vuosina 1913–1914 arkkitehti Josef Stenbäckin piirustusten mukaan. Vuosisatojen aikana vajonnutta kirkkoa nostettiin metrillä ja sen alle rakennettiin uusi kivijalka. Kirkko vuorattiin uudelleen sisältä ja ulkoa ja sen ikkunoita suurennettiin, jolloin ennen tummasta ja pimeästä kirkkosalista tuli valoisa ja valkea.


title: Iitin kirkko

text: Korjaustöiden jälkeen kirkkoon hankittiin uusi alttaritaulu, Felix Frangin maalaus "Ristiinnaulitseminen" (1917), sekä alttari-ikkunoihin italialaiset lasimaalaukset. Puuseppä Jacob Nygrénin rakentama komea saarnatuoli on vuodelta 1833, ja jalustaan maalatun tekstin mukaan se on tullut kirkolle lahjoituksena "Herras miehiltä ja talon Isänniltä koko Maakansasta, Wuolenkoskesta ja Kymikunnasta". Nykyiset 25-äänikertaiset urut vuodelta 2001 ovat tyylikopio Zachariassenin rakentamista romanttisista uruista vuodelta 1884. Vaalean kirkkosalin ainoat maalaukset alttaritaulun lisäksi ovat urkulehterin kaiteeseen maalatut Jeesuksen ja apostolien muotokuvat. Seinäkynttelikköjä kannattelevat puiset kädet.


title: Iitin kirkko

text: Kirkossa on 19 ikkunaa ja niissä 63 lasimaalausta yhteispinta-alaltaan 36 neliötä. Huonokuntoiset satavuotiaat italialaiset lasimaalaukset vaativat korjausta, ja seurakunta teki vuonna 2013 päätöksen, että muita korjaustöitä lykätään, jotta maalausten korjaus voidaan rahoittaa. Korjaustöiden kustannusarvio oli 150 000 euroa, ja Ely-keskus lupasi rahoitusta 4 500 euroa. Kirkkohallitus ei myöntänyt rahaa korjaustöihin. Korjaustyö alkoi elokuussa 2013. Lasimaalausten kunnostuksen teki Marjut Kalin-Eloaho vuosina 2013-2015.


title: Iitin kirkko

text: Iitin kirkossa oli ennen nykyistä alttaritaulua itseoppineen taidemaalari Carl Peter Elfströmin maalaus vuodelta 1830. Se poistettiin, kun kirkkoa korjattiin 1917 ja haluttiin uusi alttaritaulu. Uuden on maalannut Felix Frang. Vanha maalaus oli pitkään kirkossa sivuseinällä, mutta 1930-luvun lopulla se siirrettiin kellotapuliin ja sieltä 1950-luvun lopulla Iitin kotiseutumuseoon.


title: Iitin kirkko

text: Vanha maalaus kunnostettiin Valamossa, ja se tuotiin takaisin kirkkoon sivuseinälle maaliskuussa 2018.


title: Asier del Horno

text: Asier del Horno Cosgaya (s. 19. tammikuuta 1981 Barakaldo, Vizcayan maakunta, Espanja) on espanjalainen baskisukuinen jalkapalloilija.


title: Asier del Horno

text: Vasempana puolustajana pelaava Del Horno oli monen vuoden ajan eurooppalaisen jalkapalloilun suurimpia puolustajalupauksia. Hän nousi kasvattajaseuransa bilbaolaisen Athleticin edustusjoukkueeseen 19-vuotiaana ja hyvät esitykset Primera Divisiónissa toivat maajoukkuepaikan ensimmäistä kertaa vuoden 2004 syyskuussa. Ensimmäinen maali maajoukkueessa syntyi pari kuukautta myöhemmin. Espanjan pääsarjassa hän pelasi viiden kauden aikana 108 ottelua ja teki 13 maalia. Del Horno valittiin myös vuoden 2006 MM-kilpailuihin, mutta nilkkavamma esti lopulta osallistumisen turnaukseen, ja hänen paikkansa otti argentiinalaissyntyinen Mariano Pernía.


title: Asier del Horno

text: Kesäkuussa 2005 lontoolainen Chelsea tarjosi Del Hornosta kahdeksan miljoonaa englannin puntaa, mistä Athleticilla ei ollut varaa kieltäytyä. Chelseassa Del Horno voitti Valioliigan mestaruuden kaudella 2005–2006, mutta siirtyi jo yhden kauden jälkeen takaisin Espanjaan ja Valenciaan. Loukkaantumiset ovat kuitenkin rajoittaneet hänen pelaamistaan, ja hän on käynyt hakemassa pelituntumaa lainalla kasvattajaseurassaan Athleticissa, Valladolidissa ja paikallisvastustaja Levantessa.


title: Osijek

text: Osijek on yksi Kroatian itäisimmistä kaupungeista Itä-Slavoniassa. Vuonna 2001 sen asukasluku oli 114 616. Osijek sijaitsee Dravajoen varrella, 25 kilometriä Tonavan yhtymäkohdasta ylävirtaan, noin 160 kilometrin päässä Kroatian pääkaupungista Zagrebista.


title: Osijek

text: Kaupungin nykyistä nimeä on käytetty ensi kerran vuonna 1196. Osijekin yliopisto perustettiin vuonna 1975. Serbien asejoukot tulittivat kaupunkia ankarasti Kroatian sodassa vuosina 1991–1994.


title: Osijek

text: Osijekin ystävyys- ja sisarkaupunkeja ovat:


title: Aleksanteri I (Jugoslavia)

text: Aleksanteri I (; 16. joulukuuta 1888 Cetinje, Montenegro – 9. lokakuuta 1934 Marseille, Ranska) oli Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskunnan (vuodesta 1929 Jugoslavian) kuningas vuosina 1921–1934 ja Karađorđevićien dynastian päämies. Hänen isänsä oli kuningas Pietari I.


title: Aleksanteri I (Jugoslavia)

text: Aleksanteri avioitui 8. heinäkuuta 1922 Marie von Hohenzollern-Sigmaringenin kanssa joka oli Romanian kuninkaan Ferdinand I:n tytär. Heillä oli kolme lasta: Pietari II, Tomislav Karađorđević ja Andrej Karađorđević.


title: Aleksanteri I (Jugoslavia)

text: Aleksanteri vietti lapsuutensa Montenegrossa, hänet oli koulutettu Genevessä. Hän kävi sotilaskoulua Pietarissa ja sittemmin Belgradissa. Aleksanteri ei ollut perheen esikoinen, vaan kruununperijä oli hänen veljensä prinssi Đorđe Karađorđević, joka julistettiin kuitenkin kyvyttömäksi hallitsemaan maata. Syynä olivat poliittiset tapahtumat etenkin serbien keskuudessa. Kahden skandaalin seurauksena prinssi Đorđe pakotettiin luovuttamaan perimys veljelleen.


title: Aleksanteri I (Jugoslavia)

text: Ensimmäisen Balkanin sodan (1912–1913) aikana Aleksanteri oli ensimmäisen armeijan komentaja. Hän voitti monia Kumanovon ja Bitolan taistelut ja toisen Balkanin sodan aikana vuonna 1913 Bregalnicassa.


title: Aleksanteri I (Jugoslavia)

text: Aleksanteri toimi komentajana ensimmäisessä maailmansodassa. Kuuluisassa Kolubaran taistelussa vuonna 1914 Serbia voitti Itävalta-Unkarin armeijan ylivoimaisesti. 24. kesäkuuta 1914 hänestä tuli valtionhoitaja isänsä terveydentilan vuoksi.


title: Aleksanteri I (Jugoslavia)

text: Vuonna 1915 Serbian armeija hävisi monia taisteluita keskusvaltoja vastaan ja Aleksanterin piti vetäytyä Albanian kautta Korfun saarelle jossa suunniteltiin uusi strategia. Kun armeija oli saanut uusia aseita ja sen joukot olivat kunnossa ne palasivat takaisin sotimaan ja Thessalonikin rintamalla armeija löi vihollisensa vuonna 1918.


title: Aleksanteri I (Jugoslavia)

text: Vuonna 1921 Aleksanterista tuli Serbian kuningas isänsä Pietari I:n jälkeen. Vuonna 1929 hän kumosi perustuslain ja keskitti vallan itselleen. Samassa yhteydessä maan nimi muutettiin Jugoslaviaksi.


title: Aleksanteri I (Jugoslavia)

text: 9. lokakuuta 1934 Aleksanteri saapui valtiovierailulle Marseilleen, Ranskaan. Ranskan ulkoministeri Louis Barthou tuli kuningasta vastaan satamaan. Kun heidän autonsa lähti satamasta kohtia keskustaa eräs mies astui esille ja ampui Aleksanterin ja ulkoministeri Barthou'n ja autonkuljettajan. Murhaaja oli bulgarialainen Vlado Tšernozemski, Makedonian vallankumousliikkeen johtajan, Ivan Mihailovin autonkuljettaja. Hän sai iskun ratsupoliisin miekasta ja kaatui maahan jolloin yleisö rupesi pieksemään häntä. Kun yleisö poistui poliisin käskystä, Tšernozemski oli kuollut.


title: Aleksanteri I (Jugoslavia)

text: Aleksanteri I:n murha oli ensimmäinen poliittinen murha, joka saatiin filmille. Kuvaaja seisoi vain muutaman metrin päässä murhapaikalta. Varsinaista ampumista filmillä ei näy. Kuvaaja oli kuvannut koko vierailun aina satamasta lähtien.


title: Aleksanteri I (Jugoslavia)

text: Aleksanteri I haudattiin Pyhän Yrjön kirkkoon Belgradiin. Aleksanterin poika Pietari II oli vielä 11-vuotias. Aleksanterin serkusta Paulista tuli sijaishallisija kunnes Pietari täyttäisi 18 vuotta.


title: Andoni Goikoetxea

text: Andoni Goikoetxea (s. 23. maaliskuuta 1956) on espanjalainen baskisukuinen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja. Häntä pidetään yhtenä Espanjan kaikkien aikojen parhaista pelaajista. Hän päätti uransa vuonna 1990.


title: Andoni Goikoetxea

text: Goikoetxea aloitti ammattilaisuransa baskiseura Athletic Bilbaossa vuonna 1974, jonne hän siirtyi pikkuseura Arbuyosta. Periksiantamattoman pelityylinsä ansiosta hänestä tuli pelaaja, jota kannattajat rakastivat ja vastustajat vihasivat. Myös lempinimellä "Bilbaon teurastaja" tunnettu Goikoetxea edusti Athleticia vuoteen 1987 asti, jolloin hän siirtyi pääkaupungin Atlético Madridiin pelaten siellä kolme kautta. Siellä uran hienoimmat saavutukset eivät enää saaneet jatkoa, ainoiksi titteleiksi jäivät vuosina 1982–1985 saavutetut kaksi Espanjan pääsarjan mestaruutta, yksi Espanjan cupin voitto ja yksi Espanjan supercupin voitto.Peliuran jälkeen Goikoetxea seurasi monen muun huippu-urheilijan jalanjälkiä ryhtyen valmentajaksi. Hän on valmentanut useaa Segunda Divisiónin seuraa kuten Salamancaa, Compostelaa, Rayo Vallecanoa, Numanciaa, Racing Santanderia ja Hérculesta. Valmennusuran suurin saavutus on Espanjan U21-maajoukkueen luotsaaminen ikäluokan EM-hopealle vuonna 1996 ja pronssille 1994.


title: Sinuhen tarina

text: Sinuhen tarina on 12. dynastiaan kuuluneen faarao Amenemhet I:n hallituskaudelle sijoittuva kertomus ja yksi vanhimpia säilyneitä kaunokirjallisia teoksia. On mahdollista, että kertomus perustuu todellisille tapahtumille, mutta egyptologit eivät ole asiasta varmoja.


title: Sinuhen tarina

text: Kertomus alkaa Amenemhetin kuolemalla ja käy läpi Sinuhen elämäntarinan. Sinuhe saa selville, että suunnitteilla on salamurha, jonka tarkoituksena on estää Senusret I:n nouseminen valtaistuimelle. Sinuhe on palaamassa tämän kanssa sotaretkeltä Libyaan. Sinuhe pelkää henkensä puolesta, hylkää Senusretin ja pakenee Egyptistä. Syyriassa Sinuhe menee naimisiin eteläisen heimopäällikön tyttären kanssa. Heimopäällikkö myös adoptoi hänet pojakseen. Sinuhesta tulee sittemmin heimopäällikön seuraaja, ja hän palaa Egyptiin salajuonesta selvinneen Senusretin kutsusta. Senusret antaa Sinuhelle anteeksi ja ottaa hänet takaisin palvelukseensa.


title: Sinuhen tarina

text: Tämä vanha tarina oli yksi Mika Waltarin inspiraation lähteistä, kun hän ryhtyi kirjoittamaan romaaniaan Sinuhe egyptiläinen. Waltarin romaani on sijoitettu eri aikakauteen, mutta päähenkilö on samanniminen ja pakenee myös Egyptistä palatakseen myöhemmin kotimaahansa hankittuaan ensin mainetta ja varallisuutta ulkomailla.


title: Franz Xaver Süssmayr

text: Franz Xaver Süssmayr (1766 – 17. syyskuuta 1803) oli itävaltalainen säveltäjä.


title: Franz Xaver Süssmayr

text: Süssmayr syntyi Schwanenstadtissa, Itävallassa. Süssmayr oli kuusivuotias, kun hänen äitinsä kuoli. Süssmayr lähti kotoa 13-vuotiaana. Hän opiskeli benediktiiniluostarissa vuosina 1779–1787. Tänä aikana hän aloitti myös musiikinharjoittamisen. Aluksi hän lauloi kuorossa, mutta äänenmurroksen jälkeen hän siirtyi orkesteriin soittamaan viulua.


title: Franz Xaver Süssmayr

text: Vuonna 1787 Süssmayr muutti Wieniin, jossa hän sai opetusta Antonio Salierilta. Todennäköisesti Süssmayria opetti myös hänen ystävänsä Wolfgang Amadeus Mozart, mutta asiasta ei ole varmuutta.


title: Franz Xaver Süssmayr

text: Süssmayr toimi Mozartin assistenttina tämän viimeisinä vuosina. On huhuttu Süssmayrin olleen Mozartin vaimon Constanzen rakastaja.


title: Franz Xaver Süssmayr

text: Mozartin kuoltua Süssmayr viimeisteli tältä keskeneräiseksi jääneen "Requiemin".


title: Fermioninen kondensaatti

text: Fermionisessa kondensaatissa aineen atomit pariutuvat ja käyttäytyvät keskenään yhdenmukaisesti. Tällainen tila saavutetaan hyvin matalassa lämpötilassa, magneettisen sekä optisen käsittelyn avulla. Käyttäytyminen parillisina on tuttua suprajohteista, joissa elektronit pariutuvat ja alkavat liikkua ilman vastusta. Tämä aineen olomuoto on myös Bose-Einstein kondensaatin tavoin löydetty Coloradon Boulder-yliopistossa.


title: On How Life Is

text: On How Life Is on Macy Grayn vuonna 1999 julkaisema pop-albumi. Se oli hänen ensimmäinen albuminsa. Siltä julkaistiin singleinä kappaleet "Do Something", "I Try", "Still" sekä "Why Didn't You Call Me". Niistä parhaiten menestyi "I Try", joka pääsi brittilistan kuudenneksi.


title: José Antonio Primo de Rivera

text: José Antonio Primo de Rivera y Sáenz de Heredia (24. huhtikuuta 1903 – 20. marraskuuta 1936) oli espanjalainen asianajaja, joka oli Espanjaa vuodet 1923–1930 diktaattorina hallinneen Miguel Primo de Riveran poika, ja Espanjan sisällissodan tärkeitä henkilöitä.


title: José Antonio Primo de Rivera

text: Primo de Riveran poliittinen ura alkoi jo nuorena, kun hän toimitti El Fasciota, vahvasti oikeistolaista lehteä ja puolusti isänsä toteuttamaa politiikkaa. Tasavaltalaishallitus kuitenkin kielsi lehden julkaisun, ja Primo de Riveran oli siirryttävä aikakauslehti "ABC":n kirjoittajaksi.


title: José Antonio Primo de Rivera

text: Isänsä kuoltua 1933 Primo de Rivera perusti fasistisen Falange Española -puolueen, joka ilmoitti tuomitsevansa sosialismin, marxismin, tasavaltalaisuuden ja kapitalismin ja pyrki luomaan Espanjasta Benito Mussolinin Italian kaltaisen totalitaristisen fasistivaltion. Vähitellen Falange kasvoi kymmenien tuhansien ihmisten yhteisöksi, mutta 1936 Kansanrintaman voitettua vaalit, puolue kiellettiin ja Primo de Rivera pidätettiin.


title: José Antonio Primo de Rivera

text: Kuitenkin jo saman vuoden kesänä Falange oli jälleen mukana yhteiskunnallisissa tapahtumissa. Se tuki avoimesti sotilaskapinaa, joka johti sisällissodan lopulliseen syttymiseen. Primo de Rivera ei koskaan saanut tietää sodan lopputulosta, sillä hänet teloitettiin ilman oikeudenkäyntiä Alicantessa 1936. Myöhemmin hänen siskonsa Pilar Primo de Rivera perusti Falangen naisjaoksen.


title: Klarinettikonsertto (Nielsen)

text: Carl Nielsenin klarinettikonsertto sävellettiin vuonna 1928. Säveltäjä omisti teoksensa klarinetisti Aage Oxenvadille, joka myös ensiesitti konserton vuonna 1928. Koko konsertto koostuu vain yhdestä osasta, jonka kesto on tyypillisessä esityksessä noin 25 minuuttia. Teoksen opusnumero on 57.


title: John Dutton Frost

text: John Dutton ”Johnny” Frost (31. joulukuuta 1912 Pune, Intia – 21. toukokuuta 1993 Sussex, Britannia) oli brittiläinen kenraalimajuri. Hän palveli toisessa maailmansodassa laskuvarjojoukoissa, ja hänet tunnetaan toiminnastaan Operaatio Market Gardenissa.


title: John Dutton Frost

text: John Frostin isä oli brittiläisen Intian armeijan upseeri, joten perheen asuinpaikka vaihtui nuoruusvuosina usein. Frost opiskeli Englannissa sisäoppilaitoksissa ja Sandhurstin kuninkaallisessa sotakorkeakoulussa. Opintojen päätyttyä hänet nimitettiin vuonna 1932 upseeriksi cameronialaisjalkaväkirykmenttiin. Ennen toista maailmansotaa hän palveli Englannissa, Palestiinassa ja Irakissa.


title: John Dutton Frost

text: Palattuaan Lähi-idästä Englantiin Frost palveli ensin 10. cameronialaispataljoonassa, mutta ilmoittautui sitten vapaaehtoiseksi laskuvarjojoukkoihin ja hänet siirrettiin 2. laskuvarjopataljoonaan. Frost osallistui komppanianpäällikkönä Operaatio Bitingiin, jossa laskuvarjojoukot hyökkäsivät Ranskassa sijaitsevalle saksalaisten tutka-asemalle ja onnistuivat sieppaamaan Würzburg-tutkan osia. Frost sai 2. laskuvarjopataljoonan komentajuuden juuri ennen yksikön siirtoa Pohjois-Afrikkaan, ja hänen pataljoonansa osallistui taisteluihin Tunisiassa, Sisiliassa ja Italiassa.


title: John Dutton Frost

text: Operaatio Market Gardenissa syyskuussa 1944 Frost palveli everstiluutnanttina 1. laskuvarjodivisioonassa ja edelleen 2. laskuvarjopataljoonan komentajana johtaen noin 600 miehen osastoa, joka valtasi ja yritti pitää hallussaan Arnhemissa Reinjoen ylittävän sillan pohjoispäätä. Osasto piti siltaa hallussaan neljä päivää odottaen avuksi laskuvarjodivisioonaa lännestä ja panssaroituja joukkoja etelästä. Apua ei kuitenkaan tullut, ja Frost, joka oli haavoittunut, joutui miehineen antautumaan. Frost joutui sotavangiksi Spangenbergiin lähelle Kasselia ja myöhemmin sotavankisairaalaan Obermassfeldtiin. Hän vapautui, kun yhdysvaltalaiset joukot valtasivat alueen maaliskuussa 1945.


title: John Dutton Frost

text: Frost palasi sodan jälkeen 2. laskuvarjopataljoonaan ja toimi useissa eri tehtävissä urallaan edeten. Frost jäi armeijasta eläkkeelle 1968 kenraalimajurina, ja hänelle oli myönnetty useita kunniamerkkejä ja -osoituksia (CB, DSO kahdesti, MC).


title: John Dutton Frost

text: Vuonna 1978 Arnhemissa Reinin ylittävä silta nimettiin hänen kunniakseen uudelleen John Frost -sillaksi, joskin hän suhtautui kunnianosoitukseen aluksi epäilevästi. Hänen osuutensa tuli tunnetuksi Cornelius Ryanin menestysteoksesta "A Bridge Too Far" (1974). Frost toimi sotilaskonsulttina Richard Attenboroughin tehdessä Ryanin teoksen pohjalta elokuvasovitusta "Yksi silta liikaa". Elokuvassa Frostia näytteli Anthony Hopkins. Frost on kirjoittanut kaksiosaisen omaelämäkerran.


title: Salem (Oregon)

text: Salem on Yhdysvaltojen Oregonin osavaltion pääkaupunki ja Marionin piirikunnan keskus. Kaupunki on perustettu vuonna 1848 ja Oregonin osavaltion pääkaupunki siitä tuli kansanäänestyksellä vuonna 1864. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan sen asukasluku oli 154 637. Suuremmalla metropolialueella asui 390 738 asukasta.


title: Salem (Oregon)

text: Salem sijaitsee 69 kilometriä Portlandin kaupungista lounaaseen Willamettejoen varrella. Joki kulkee kaupungin länsiosan läpi sen keskustan liepeillä. Matkaa Tyynen valtameren rannikolle lännessä on noin 95 kilometriä ja idässä kohoaa Kaskadien vuoristo.


title: Salem (Oregon)

text: Kaupungin ilmastoon vaikuttaa lämpötilaa tasoittava valtameri. Salemissa esiintyy runsaasti sateita, joiden valtaosa sataa marraskuun ja maaliskuun välisenä aikana.


title: Salem (Oregon)

text: Kalapuya-intiaanit tunsivat nykyisen Salemin alueen nimellä "Chemketa", joka vapaasti kääntäen tarkoittaa lep- tai kokoontumispaikkaa. Vuonna 1840 metodistilähetyssaarnaaja Jason Lee perusti paikalle lähetysaseman, jolle hän antoi intiaanien alueesta käyttämän nimen. Paikalle sittemmin asettuneet eurooppalaistaustaiset siirtolaiset alkoivat käyttää paikasta nimeä "The Mill" läheisen "Mill Creekin" mukaan. Lähetysasema suljettiin vuonna 1844, mutta vuonna 1848 paikalle kaavoitettiin kaupunki. Nimensä Salem sai Raamatusta (). Ei ole kuitenkaan täysin selvää, kuka nimen antoi. Sittemmin Salem kasvoi osana Oregon Trail -siirtolaisreittiä.


title: Salem (Oregon)

text: Oregonin territorion pääkaupunki siirrettiin Salemiin Oregon Citystä vuonna 1851. Pääkaupunkiasemaan liittyi erilaisia riitoja. Kaupungin uudelleennimeämistä "Thurstoniksi" harkittiin hieman myöhemmin, mutta lopulta kaupunki säilytti kuitenkin vanhan nimensä. Vuonna 1855 Oregonin pääkaupunki siirrettiin takaisin vanhalle paikalleen, mutta se siirrettiin jälleen Salemiin jo samana vuonna. Samana vuonna myös kaupungin Capitol paloi maan tasalle epäselvissä olosuhteissa. Oregonista tuli osavaltio vuonna 1859 ja Salemista tuli jälleen vain pääkaupunkiehdokas. Pääkaupunkiaseman se sai lopullisesti kansanäänestyksellä vuonna 1864. Vuonna 1860 Salemista oli tehty hallinnollisesti kaupunki. Sen kasvua kiihdyttivät 1870-luvulla saapuneet rautatiet. Oregonin Capitol tuhoutui jälleen tulipalossa vuonna 1935 ja nykyinen Capitolm valmistui vuonna 1938.


title: Salem (Oregon)

text: Salem on Oregonin pääkaupunki a huomattava osuus kaupungin taloudesta on keskittynyt osavaltion ja Marionin piirikunnan hallintoon. Osavaltio, liittovaltio ja paikallishallinto ovat suurimpia työnantajia. Salem on myös suuren ja hedelmällisenä pidetyn maatalousalueen keskus. Kaupunkia kutsutaankin joskus lempinimellä "Cherry City". Alueen maatalouden tuotteisiin kuuluvat esimerkiksi hedelmät, vihannekset ja maitotuotteet. Salemonkin myös elintarvikkeiden jalostuksen tärkeä keskus. Teollisuuden muihin osa-alueisiin kuuluvat esimerkiksi puuteollisuus ja sekalainen kevyt teollisuus.


title: Salem (Oregon)

text: Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Salemissa aikavälillä 2012–2016 olivat 49 126 USD ja henkilöä kohden 23 586 USD. 17,2 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.


title: Salem (Oregon)

text: Salemin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 154 637 ja vuoden 2017 arvion mukaan 169 798. Kaupungin suuremmalla metropolialueella oli vuonna 2010 yhteensä 390 738 asukasta. Salemin kaupungin asukkaista 81,4 % oli taustaltaan valkoisia, 1,3 % afroamerikkalaisia, 1,1 % intiaaneja, 21,7 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 2,8 % aasialaisia. 21,2 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä, kuin englantia ja 11,4 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.


title: Salem (Oregon)

text: Salemissa toimivia oppilaitoksia ovat vuonna 1955 perustettu Chemeketa Community College, vuonna 1989 perustettu Tokyo International University in American haara, Western Baptist College ja Oregon School for the Deaf.


title: N-ryhmä

text: N-ryhmä eli tuotantoautoluokka on FIA:n luokitus autoille, joita on valmistettu 12 kuukauden aikana vähintään 2500 kappaletta. Aikaisemmassa numeroluokituksessa N:ää vastasi ryhmä 1. N-ryhmän autot ovat lähempänä normaaleja tuotantoautoja kuin vapaammin viritetyt A-ryhmän autot. Tosin viime vuosina N on kehittynyt kilpa-automaisempaan suuntaan ja näissäkin autoissa mm. takaistuimet ja -turvavyöt sekä verhoilut ja usein myös ääntä vaimentava materiaali poistetaan. Lisäksi autoon asennetaan turvakehikko ja kuljettajan että matkustajan istuimet sekä turvavyöt vaihdetaan kilpakäyttöön soveltuviin. Useasti myös ohjauspyörä vaihdetaan, kojetaulu ja keskikonsoli sen sijaan säilytetään alkuperäisinä.


title: N-ryhmä

text: Suomessa N-ryhmässä kilpaillaan tavallisimmin kahdessa sarjassa: isossa ja pienessä N-ryhmässä. Isossa N-ryhmässä ajetaan nelivetoisilla ahdetuilla ja pienessä N-ryhmässä kaksivetoisilla ahtamattomilla autoilla. Iso N-ryhmä on vuosia ollut Mitsubishin eri evoluutioversioiden hallitsema ja pientä N-ryhmää taas on hallinnut Honda.


title: La vida breve

text: Hetken onni (espanjaksi La vida breve) on espanjalaisen Manuel de Fallan vuonna 1905 säveltämä kaksinäytöksinen ooppera. Oopperan espanjankielisen libreton kirjoitti Carlos Fernández Shaw. Teoksen ensiesitys oli Nizzassa 1. huhtikuuta vuonna 1913. La vida breve esitettiin myös Espanjassa pian tämän jälkeen.


title: Luettelo Suomen ortodoksisista kirkoista

text: Tämä on luettelo Suomen ortodoksisista kirkkorakennuksista.


title: Luettelo Suomen kirkoista

text: Luettelo Suomen kirkoista voi tarkoittaa seuraavia luetteloita:


title: Shimoni

text: Shimoni on kylä ja satama Shimonin niemimaalla Keniassa noin 80 kilometriä Mombasasta etelään, lähellä Tansanian rajaa. Shimonin niemimaan eteläpuolella sijaitsee Wasinin saari ja Kisite-Mpunguti Marine National Park.


title: Shimoni

text: Shimoni on tunnettu swahilien raunioista ja luolista, joita paikallinen väestö on käyttänyt turvapaikkana ryöstelevien heimojen hyökkäyksiltä. Arabien harjoittaman orjakaupan aikana 1700–1800-luvulla luolat toimivat vankilana, missä orjat odottivat laivakuljetuksia. Shimoni toimi myös brittiläisen Itä-Afrikan komppanian alkuperäisenä päämajana jo ennen kuin Keniasta tuli brittien siirtomaa.


title: Rintakipu

text: Rintakipu on yksi heijastuskivun lajeista. Sitä voi esiintyä muun muassa keuhkokuumeen ja sydänsairauksien yhteydessä. Sydänperäisessä oireessa rintakipu tuntuu rintakehässä ja vasemman yläraajan yläosassa. Se voi ilmetä pistelynä tai muuna kipuna.


title: Handful of Hate

text: Handful of Hate on italialainen black metal -yhtye, joka perustettiin vuonna 1993. Sen ensimmäinen demo, "Goetia Summa" julkaistiin vuonna 1994. Sitä seurasi vuonna 1999 ensimmäinen studioalbumi, "Hierarchy 1999". Yhtyeen uusin täysimittainen albumi on vuonna 2013 julkaistu "To Perdition".


title: Aikuiskasvatus

text: Aikuiskasvatustieteellä tarkoitetaan teoriaa ja tutkimusta aikuisten oppimisen, opiskelun ja opettamisen monista muodoista ja käytännöistä sekä aikuisen elämän yleisistä kasvua ja kasvattamista koskevista kysymyksistä, aikuiskasvatuksella erilaisia aikuisen kasvun, kasvattamisen ja oppimisen sekä elämän eri alueiden käytäntöjä. Aikuiskasvatuksen ydinkäsitteitä eri aikoina ovat olleet valistus, sivistys, kasvatus ja koulutus täsmennettyinä eri määreillä.


title: Aikuiskasvatus

text: Suomalaisen aikuiskasvatuksen kehitys Kansanvalistusseuran perustamisesta nykypäivään voidaan jakaa kolmeen historialliseen kehitysvaiheeseen sekä nykyään meneillään olevaan tilanteeseen:


title: Aikuiskasvatus

text: Kansanvalistustyö nojasi valistusaatteeseen, pyrkimykseen edistää järkiperäistä ajattelua yhteiskunnan uudistamiseksi. Toisaalta sen käyttövoimana oli kansallisuusaate: kansallisvaltio oli mahdollinen vain, jos oli olemassa perinteisen sivistyneistön eli säätyjen lisäksi sivistynyttä kansaa vaatimaan sitä ja taistelemaan sen puolesta. Omasta suunnastaan vaikutti työväenliike, jonka kannalta kansan sivistyminen kytkeytyi yhteen poliittisen ja ammatillisen järjestäytymisen kanssa.


title: Aikuiskasvatus

text: Tämän kehitysvaiheen tärkeitä toimijoita olivat fennomaanit, muut kansanliikkeet ja järjestöt, kuten Kansanvalistusseura. Työn eräitä hedelmiä puolestaan olivat ensimmäisen kansanopiston perustaminen Kangasalle 1889 sekä työväenopiston perustaminen Tampereelle 1899.


title: Aikuiskasvatus

text: Ennen ensimmäistä maailmansotaa, Suomen itsenäistymistä ja Suomen sisällissotaa oli vallinnut yhteiskunnasta ja kansanliikkeistä kansaan kohdistuva sivistyspyrkimys enemmän kuin yksilöiden tarpeet. Kansanosia jakaneen sodan jälkeen ei tuntunut enää olevan edellytyksiä puhua myöskään jakamattomasta kansallisesta sivistyksestä. Aatelähtöinen valistus haluttiin korvata tieteeseen nojaavalla, syvällisemmällä sivistystyöllä. Toisaalta työväenjärjestöt halusivat rakentaa sivistystyötä omista lähtökohdistaan. Jo vuonna 1919 perustettiin Työväen sivistysliitto. Aloitteen sen perustamisesta teki professori Väinö Voionmaa.


title: Aikuiskasvatus

text: Sotien jälkeistä ajanjaksoa 1980-luvun loppuun saakka voidaan nimittää valtiollisen aikuiskoulutuspolitiikan kaudeksi. Sen lähtökohtana oli sodanjälkeinen tilanne, jossa sodasta palaaville oli nopeasti järjestettävä työssä tarvittavaa koulutusta.


title: Aikuiskasvatus

text: Ammattikoulutus alkoi kehittyä keskusammattikoulujen myötä 1950-luvulla. Ammatillista koulutusta ei kuitenkaan alkuun pidetty aikuiskasvatuksellisena toimintana, koska sen päämäärät poikkesivat vapaan kansansivistystyön tavoitteista . Aikuiskasvatus alkoi saada vapaan sivistystyön ohella ammattillisia ja tutkintotavoitteisia muotoja.


title: Aikuiskasvatus

text: Elinikäisestä koulutuksesta puhuttiin jo 1970-luvulla. Keskeisenä tavoitteena oli kuitenkin koulutuksellisen tasa-arvon saavuttaminen. Tämä synnytti uudenlaisia tarpeita ottaa huomioon oppijoiden lähtökohtien erilaisuus. Sotien jälkeinen tilanne ja toimintamalli synnyttivät runsaan joukon aikuiskoulutusorganisaatioita, ammattikoulujen ohella erilaisia instituutteja, koulutus- ja kurssikeskuksia sekä Valtion koulutuskeskuksen.


title: Aikuiskasvatus

text: Aikuiskoulutuksen painopistettä oli jo 1970-luvulta lähtien haluttu siirtää työelämän tarpeisiin vastaamisen suuntaan. Koulutustoiminta alkoi kääntyä markkinaohjatuksi 1980-luvun puolivälistä lähtien: koulutuspalveluita ohjaisi keskitetyn suunnittelun sijasta kysyntä. Kohderyhmäksi tunnistettiin koko työikäinen väestö. Alettiin puhua elinikäisestä oppimisesta ja koulutusmarkkinoista.


title: Aikuiskasvatus

text: Aikuiskasvatuksen ensimmäinen professuuri perustettiin Nottinghamin yliopistoon vuonna 1922. Alan ensimmäisenä professorina maailmassa toimi Robert Peers. Myöhemmin samaa virkaa on hoitanut muun muassa radikaalin aikuiskasvatuksen teoriaa ja käytäntöä kehittänyt J.E. Thomas.


title: Aikuiskasvatus

text: Suomessa aikuiskasvatus sai ensimmäisen professuurin vuonna 1946 Yhteiskunnalliseen korkeakouluun (sittemmin Tampereen yliopisto) ja sen ensimmäiseksi hoitajaksi valittiin Urpo Harva. Vuodesta 2006 aikuiskasvatuksen professorin tehtävässä on ollut Juha Suoranta.


title: Aikuiskasvatus

text: Aikuiskasvatusta tutkitaan ja opetetaan Tampereen yliopiston lisäksi Helsingin yliopistossa (prof. Yrjö Engeström), Itä-Suomen yliopistossa (prof. Jyri Manninen), Jyväskylän yliopistossa (prof. Tapio Aittola ja Anneli Eteläpelto), Lapin yliopistossa, Turun yliopistossa (prof. Risto Rinne) ja Åbo Akademissa (prof. Petri Salo).Aikuiskasvatusta tai aikuiskasvatustiedettä opiskelleet työskentelevät pääasiassa opetuksen ja koulutuksen alalla. Yleisiä ammattinimikkeitä ovat esimerkiksi lehtori, koulutussuunnittelija, opinto-ohjaaja ja hr manager.


title: Easton Helsinki

text: Easton Helsinki on kauppakeskus Helsingin Itäkeskuksessa. Se yhdistyy kauppakeskus Itikseen Hansasillalla. Easton Helsinki valmistuu vaiheittain, ja sen ensimmäinen osa avautui 26. lokakuuta 2017.


title: Easton Helsinki

text: Easton Helsingin ensimmäisessä vaiheessa avautuu yli 30 liikettä. Kauppakeskuksen ankkuriliikkeenä on Keskon K-Citymarket, joka alun alkaen aloitti Itäkeskuksessa vuonna 1977. Sen lisäksi keskuksessa on muun muassa Alko, apteekki, Musti ja Mirri, Perusterveys-lääkäriasema ja useita ravintoloita.


title: Easton Helsinki

text: Easton Helsingin paikalla toimi aiemmin kauppakeskus City-Jätti, jossa oli K-Citymarket ja muun muassa apteekki, Kimene Kebab, kotileipomo ja Saiturinpörssi, jää Eastonin toisen rakennusvaiheen alle.


title: Madison (Wisconsin)

text: Madison on Suurten järvien alueella Yhdysvalloissa sijaitsevan Wisconsinin osavaltion pääkaupunki Mendotajärven ja Mononajärven rannalla 120 kilometriä Milwaukeesta länteen. Kaupungin väkiluku on 243 433 (2013). Kaupungin asukkaista 84 % on valkoihoisia, 6 % afrikkalaista alkuperää olevia ja 6 % aasialaisia; 18 % asukkaista on alle 18-vuotiaita. Eteläisessä Wisconsinissa sijaitseva kaupunki on Milwaukeen jälkeen osavaltion toiseksi suurin metropoli. Kaupungin pinta-ala on 219,4 km², josta vettä on 41,4 km². Kaupungissa sijaitseva luonnonkaunis Mendotajärvi on merkittävä muun muassa purjelautailun ja muun virkistystoiminnan kannalta.


title: Madison (Wisconsin)

text: Madisonissa on Wisconsinin yliopiston päärakennus ja yliopistollinen sairaala, sekä yliopiston asuinalueet Eagle Heights ja University Houses. Siellä on paljon muitakin tieteellisiä laitoksia ja suuri kirjasto. Kaupungissa on monipuolista teollisuutta. Madisonissa on paljon amerikansuomalaisia ja Finnish-American Society of Madisonin järjestämää toimintaa. Kaupungissa sijaitsee myös Fiskars-tuotteita valmistavan "Fiskars Brands Inc." -yhtiön pääkonttori. Madison on ympäröivän maatalousalueen keskus.


title: Madison (Wisconsin)

text: Kaupunki on nimetty Yhdysvaltain presidentin James Madisonin mukaan.


title: Lanunaukio

text: Lanunaukio on kuvanveistäjä Olavi Lanun kunniaksi kävelykaduksi muutettu Vapaudenkadun ja Aleksanterinkadun välinen osa Lahden Rautatienkatua kaupungin ydinkeskustassa.


title: Lanunaukio

text: Aukiolla on suihkulähde Aleksanterinkadun puoleisessa päässä ja aukio pidetään sulana talvellakin lämmittämällä. Suihkulähde suljetaan talveksi puisella kannella.


title: Lanunaukio

text: Lanunaukion ja Lahden kauppatorin välissä on Kansallis-Osake-Pankin 1900-luvun alkupuolelta oleva klassista tyyliä oleva Leijonalinna-nimellä aiemmin kutsuttu harmaagraniittinen rakennus, josta poistettiin Rautatienkadun nykyksen Lanunaukion puoleiset itäiset osat 1960-luvulla, joiden tilalle rakennettiin samankorkuinen funktionalistinen uudempi jatko-osa Kansallis-Osake-Pankin toivomuksesta.


title: Lanunaukio

text: Lanunaukion Rautatienkadun ja Lahden pääkadun, Aleksanterinkadun, risteyksessä oli "Mediakulmaksi"' nimitetty kokonaisuus, jossa sijaitsivat useiden medioiden katutoimitukset. Rautatienkadulta Aleksanterinkadulle johti sähköinen uutispalvelu, missä näkyivät päivän uutiset oikealta vasemmalla juoksevana tekstirivinä katutason ikkunoiden yläreunassa. Mediakulman paikalla on keväästä 2018 lähtien toiminut Olavi-niminen viinikahvila.


title: Lanunaukio

text: Rautatienkadun jatko Aleksanterinkadun risteyksestä Hämeenkadun risteykseen on myös muutettu pihakaduksi missä ainoastaan huoltoajo on sallittu. Rautatienkadun osuuden kautta huolletaan mm. Lahden Sokos-tavarataloa. Näin ollen kokonaisuutena kävelykatuajattelusta on se, että Vapaudenkadun ja Aleksanterinkadun välinen ajoyhteys on suljettu Lanunaukiolla samoin kuin sen aikaisempi jatke Aleksanterinkadun ja Hämeenkadun välistä. Tämä on vaikuttanut vähittäiskaupan sijoittumiseen. Toisesta kohtaa suora yhteys Aleksanterinkadulta Hämeenkadulle on poistettu Mariankadulla, jossa entiselle ajoväylälle on tehty yhtenäinen jalkakäytävä, sekä siirretty Hakkapeliittojen paluu -patsas entisen liittymän kohdalle keskelle Mariankatua, jolla toimivat ennen muun muassa A-halli, valokuvausliike Helios, Salpausselän Säästöpankki ja Päijät-Hämeen Osuuspankiksi muuttunut entinen Lahden seudun osuuspankki.


title: Helsingin yliopiston päärakennus

text: Helsingin yliopiston päärakennus on vuonna 1832 valmistunut, Carl Ludvig Engelin suunnittelema empirerakennus Helsingin Senaatintorilla. Rakennus kuuluu Engelin keskeisimpiin töihin. Se laajennettiin 1930-luvulla korttelin kokoiseksi arkkitehti J. S. Sirénin suunnitelmien mukaan.


title: Helsingin yliopiston päärakennus

text: Päärakennuksen korttelia rajoittavat Senaatintorin länsireunaa pitkin kulkeva osa Unioninkatua sekä Aleksanterinkatu, Fabianinkatu ja Yliopistonkatu. Se muodostaa useiden sen länsi- ja pohjoispuolella olevien rakennusten kanssa Helsingin yliopiston keskustakampuksen.


title: Helsingin yliopiston päärakennus

text: Päärakennus on historiallisesti ollut Helsingin yliopiston hallinnollinen ja seremoniallinen keskipiste. Nykyisin valtaosa yliopiston keskushallinnosta toimii naapurikorttelissa uudessa hallintorakennuksessa, mutta päärakennuksessa ovat edelleen kanslerin ja rehtorin virkahuoneet sekä konsistorin istuntosali. Päärakennuksen suuri juhlasali on yliopiston juhlavin tila, jossa järjestetään muun muassa lukuvuoden juhlalliset avajaiset sekä maisterin- ja tohtorinpromootiot. Salia käytetään myös konserttisalina. Nykyään suurin osa päärakennusta on humanistisen tiedekunnan opetuskäytössä. Fabianinkadun puoleisessa uudessa osassa toimii myös Helsingin yliopistomuseon näyttely.


title: Helsingin yliopiston päärakennus

text: Vuonna 1812 keisari Aleksanteri I korotti Helsingin Suomen suuriruhtinaskunnan pääkaupungiksi. Suuriruhtinaskunnan uusi keskushallinto sijoitettiin Helsinkiin, ja saksalaissyntyinen arkkitehti Carl Ludvig Engel palkattiin piirtämään hallintovirastoille ja -virkamiehille edustavat rakennukset. Sen sijaan Suomen ainoa yliopisto, vuonna 1640 perustettu Turun akatemia, oli aluksi tarkoitus jättää vanhaan pääkaupunkiin Turkuun. Vuonna 1827 tuhoisa tulipalo kuitenkin hävitti lähes koko Turun kaupungin ja sen mukana akatemian tilat. Pian tulipalon jälkeen keisari Nikolai I antoi määräyksen, jonka mukaan akatemia oli siirrettävä Helsinkiin ja nimettävä Aleksanteri I:n mukaan uudelleen Keisarilliseksi Aleksanterin-Yliopistoksi.


title: Helsingin yliopiston päärakennus

text:
Helsingissä yliopisto toimi aluksi väliaikaistiloissa Smolnassa ja Senaatintalossa. Kreivi Robert Henrik Rehbinderin johtama yliopiston muuttokomitea tilasi C. L. Engeliltä piirustukset päärakennusta varten. Paikaksi osoitettiin Kirahvi-kortteli Senaatintorin länsireunalla. Tämä kortteli oli J. A. Ehrenströmin asemakaavassa vuodelta 1815 varattu kenraalikuvernöörin palatsia varten. Asemakaavaa kuitenkin muutettiin, sillä yliopisto haluttiin saada näyttävälle paikalle, ja kenraalikuvernöörin väliaikainen palatsi (Bockin talo) katsottiin tarpeeksi edustavaksi. Engel laati aluksi kaksi erilaista luonnosta, joista muuttokomitea hyväksyi marraskuussa 1827 toisen; suurin ero näiden välillä oli se, että hyväksytyssä luonnoksessa oli puolipyöreä juhlasali, kun taas hylätyssä nelikulmainen. Tammikuussa 1828 Engel esitteli komitealle valmiit piirustukset, mutta ne hylättiin liian kalliina. Engel laati niiden pohjalta supistetun version, jonka komitea hyväksyi vielä saman kuukauden aikana. 18. maaliskuuta 1828 keisari Nikolai I hyväksyi yliopiston päärakennuksen piirustukset.
Rakennustyöt aloitettiin vappuna 1828 Engelin työnjohdolla. Päärakennus muurattiin tiilestä, joka rapattiin ja maalattiin. Kivijalka tehtiin paikallisesta graniitista, aulan ja portaikkojen lattiat virolaisesta ja ruotsalaisesta kalkkikivestä. Tammikuussa 1831 rakennuksen runko oli valmis ja sisustustyöt aloitettiin. Rappausten ja sisämaalausten kuivumisen vuoksi rakennuksen virallista käyttöönottoa jouduttiin odottamaan kesäkuuhun 1832 asti.


title: Helsingin yliopiston päärakennus

text: Yliopiston päärakennukseen muuttivat sen valmistuessa lähes kaikki tieteet. Lääketieteilijät saivat oman opetussairaalan (1832), kasvitieteilijät kasvitieteellisen puutarhan instituuttirakennuksineen 1830-luvulla sekä tähtitieteilijät observatorion (1834), mutta kaikkien muiden tieteiden edustajat joutuivat jakamaan keskenään päärakennuksen tilat. Tästä aiheutui ahtautta ja hankaluuksia etenkin luonnontieteille. Jo reilu vuosikymmen päärakennuksen valmistumisen jälkeen (1846) kemian ja anatomian laitokset saivat oman rakennuksen viereiselle tontille, ja 1869 valmistui Senaatintorin toiselle laidalle Arppeanum-rakennus kemian laboratoriota ja yliopiston museokokoelmia varten.


title: Helsingin yliopiston päärakennus

text: Engelin alkuperäinen päärakennus käsitti vain Senaatintorin puolella olevan osan korttelia, ja muu osa Kirahvi-korttelia jäi puistoksi. Korttelin länsireunaan Fabianinkadun varteen Engel suunnitteli matalan piharakennuksen, jossa oli voimistelusaleja. Kortteli säilyi tässä asussa 1930-luvulle asti, jolloin puisto ja yliopiston voimistelulaitos joutuivat väistymään päärakennuksen laajentamisen tieltä.


title: Helsingin yliopiston päärakennus

text: 1900-luvun alussa Helsingin yliopisto kärsi jatkuvasti pahenevasta tilapulasta, ja vuosina 1916–1919 istunut komitea tutki mahdollisuutta koko yliopiston siirtämiseksi Meilahteen. Komitea päätyi kuitenkin ehdottamaan, että yliopisto säilytetään keskustassa ja sille rakennetaan uusia toimitiloja. Komiteamietintöön sisältyi arkkitehtitoimisto Borg–Sirén–Åbergin sekä Jalmar Castrénin ja Onni Tarjanteen ehdotus yliopiston päärakennuksen laajentamisesta koko korttelin kokoiseksi. Suunnitelma edusti umpikortteliratkaisua, ja tyyliltään se oli aikansa pohjoismaista klassismia, mutta julkisivut olivat jäljitelmiä Engelin vanhasta päärakennuksesta, niin että vanhan ja uuden osan eroa oli vaikea havaita. Myöhemmin arkkitehdit Armas Lindgren ja Gunnar Stenius kehittivät eteenpäin Borg–Sirén–Åbergin suunnitelmaa.


title: Helsingin yliopiston päärakennus

text: Vuonna 1931 yliopiston konsistori järjesti virallisen suunnittelukilpailun päärakennuksen laajentamiseksi. Kilpailuohjelman pohjana oli Borg–Sirén–Åbergin suunnitelma, ja siihen tuli 26 ehdotusta. Ensimmäistä palkintoa ei jaettu. Jaetun toisen palkinnon saivat J. S. Sirénin ehdotus sekä Jarl Eklundin ja Toivo Jäntin ehdotus, jotka olivat molemmat klassistisia umpikortteliratkaisuja. Kolmannen palkinnon sai Kaj Englundin ja Dag Englundin funktionalistinen suunnitelma, jossa laajennusosa oli tyyliltään moderni ja osa korttelista oli säilytetty avoimena ja puistomaisena. Kilpailuun osallistui myös Alvar Aalto, jonka funktionalistinen ehdotus ei kuitenkaan päässyt palkinnoille. Yliopiston rakennustoimikunta antoi tehtävän J. S. Sirénille, joka oli yksi arkkitehtitoimisto Borg–Sirén–Åbergin jäsenistä ja siten alkuperäisen laajennussuunnitelman tekijöistä.


title: Helsingin yliopiston päärakennus

text: Päärakennuksen laajennusosa rakennettiin Sirénin suunnitelman mukaan 1935–1937. Rakennus laajeni näin koko korttelin kokoiseksi, ja sen puisto hävisi. Sirénin laajennusosa jäljittelee ulkoasultaan vanhan osan empiretyyliä, niin että saumakohtaa on vaikea havaita. Sisätilat sen sijaan edustavat myöhäistä 1920-luvun klassismia ja muistuttavat Sirénin tunnetuinta työtä, Eduskuntataloa.


title: Helsingin yliopiston päärakennus

text: Yliopiston rehtori Thiodolf Rein ehdotti vuonna 1890 konsistorille, että yliopiston 250-vuotisjuhlien kunniaksi juhlasaliin tilattaisiin seinämaalauksia. Professori N. A. Gyldén oli tuonut esille vastaavan ehdotuksen jo vuonna 1863. Hän ehdotti silloin tehtävän antamista taiteilija R. W. Ekmanille. Vuonna 1890 julistettiin seinämaalauksista kilpailu. Siihen ottivat osaa muun muassa Eero Järnefelt, Akseli Gallén ja Albert Edelfelt. Edelfeltin maalaus hyväksyttiin päätyöksi. Kaikkien maalausten oli tarkoitus esittää yliopiston historian merkittäviä tapahtumia. Edelfeltin maalaus "Turun akatemian vihkiäiset" valmistui vasta 1904–1905. Edelfeltin kuoltua ja Gallénin luovuttua Eero Järnefelt maalasi sivuseinille kaksi muuta seinämaalausta, joista "Aurora-seura" valmistui vuonna 1916 ja "Flora-juhla Kumpulan kentällä" vuonna 1920. Hankkeen toteutuminen kokonaisuudessaan kesti melkein 30 vuotta. Kaikki juhlasalin maalaukset tuhoutuivat helmikuun 1944 suurpommituksissa. Edelfeltin maalaus oli seinäfresko, mutta Järnefeltin maalaukset oli tehty kankaalle ja ainoastaan kiinnitetty seiniin, joten ne olisi voitu pelastaa tuholta siirtämällä ne ennalta turvallisempaan paikkaan.


title: Helsingin yliopiston päärakennus

text: Yliopiston päärakennus vaurioitui pahasti jatkosodan aikana helmikuun 1944 suurpommituksissa, kun siihen osui useita ilmapommeja. Rakennuksen vanhan puolen katto romahti ja tulipalo tuhosi suurimman osan sen alkuperäisestä sisustuksesta sekä yliopiston arkistosta. Erityisen pahasti kärsi vanha juhlasali. Edelfeltin ja Järnefeltin seinämaalaukset tuhoutuivat kokonaan ja samalla vahingoittui myös Wäinö Aaltosen suuri marmorireliefi "Vapauden jumalatar seppelöi nuoruuden", joka oli tilattu yliopiston 300-vuotisjuhliin vain neljä vuotta aiemmin. Juhlasalin vanhin taideteos, Ivan Martosin jo Turkuun toteuttama säilyi, sillä se oli siirretty juhlasalista konsistorin saliin vuonna 1932. Myös Turun akatemiasta perityt juhlasalin mahonkiovet ja kateederi sekä Venäjän keisarien muotokuvat saatiin pelastettua tulipalon alta.


title: Helsingin yliopiston päärakennus

text: Päärakennus restauroitiin 1944–1948 J. S. Sirénin johdolla. Vestibyyli kunnostettiin takaisin Engelin aikaiseen asuun, mutta muihin tiloihin tehtiin muutoksia. Juhlasalia pidennettiin kymmenellä metrillä, niin että alun perin täysin puolipyöreästä salista tuli pitkänomaisempi ja lähes puolet suurempi. Johannes Gebhard maalasi vuonna 1961 valokuvien perusteella kopion Albert Edelfeltin seinämaalauksesta "Juhlakulkue Turun akatemian vihkiäisissä" salin pääovien yläpuolelle. Järnefeltin maalauksia ei tehty uudelleen. Wäinö Aaltonen teki marmorireliefistään uuden version vuonna 1959, mutta se sijoitettiin salissa hieman eri kohtaan. Alkuperäinen, pahasti vaurioitunut veistos on nykyään sijoitettu juhlasalin etelälämpiöön. Salissa on myös toinen Aaltosen reliefi, 1962 toteutettu "Nuoriso antaa uhrinsa vapaudelle". Engelin suunnittelema konsistorisali, joka kuului rakennuksen tärkeimpiin tiloihin, oli tuhoutunut täysin ja sen tilalle rakennettiin muita tiloja.


title: Helsingin yliopiston päärakennus

text: 1970-luvulle asti yliopiston keskushallinto sijaitsi päärakennuksessa. Opiskelijamäärien kasvaminen oli kuitenkin paisuttanut hallintoa niin paljon, että 1970-luvulla päärakennus alkoi olla vaarassa muuttua pelkäksi toimistotaloksi. Tämä olisi vaarantanut rakennuksen käytön akateemisiin seremonioihin ja opetukseen. Ratkaisuksi viereiseen kortteliin Fabianinkadun ja Yliopistonkadun kulmaan rakennettiin 1975–1977 erillinen hallintorakennus. Päärakennuksessa sijaitsevat edelleenkin kanslerinvirasto ja konsistorin kokoustilat.


title: Helsingin yliopiston päärakennus

text: Senaatintalo (nyk. Valtioneuvoston linna) Senaatintorin itäreunalla oli valmistunut jo 1820, ja Engel käytti sitä lähtökohtana suunnitellessaan yliopistorakennusta. Senaatin ja yliopiston julkisivut ovat pääpiirteissään samanlaiset, mikä tekee Senaatintorista symmetrisen. Molemmat rakennukset ovat kolmikerroksisia, ja niiden julkisivua hallitsevat pylväiden koristama keskirisaliitti päätykolmioineen sekä pilastereilla koristetut sivurisaliitit. Rakennusten yksityiskohdissa on kuitenkin oleellisia eroja. Senaatin julkisivu on rikkaammin koristeltu ja sen pylväät ovat korinttilaisia, kun taas yliopisto on pelkistetympi ja sen pylväät joonialaisia. Tuon ajan arkkitehtuurissa antiikista periytyvillä pylväsjärjestelmillä oli tärkeä symbolinen merkitys: roomalaistyyliset korinttilaiset pylväät kuvastivat valtiovaltaa ja hallitsijoiden mahtia, kreikkalaistyyliset joonialaiset pylväät taas sivistystä ja taiteita. Korostaakseen yliopiston kreikkalaisuutta Engel suunnitteli sen katolle Apollonin patsaan, mutta sitä ei koskaan toteutettu.


title: Helsingin yliopiston päärakennus

text: Yliopistorakennuksen huomattavimmat tilat ovat pääaula eli vestibyyli sekä juhlasali. Julkisivun kreikkalainen symboliikka jatkuu kolmen kerroksen korkuisessa vestibyylissä, jonka tyyli jäljittelee antiikin sisäpihaa. Kerroksia kannattelevat doorilaiset pylväät ja tilaa kiertää C. E. Sjöstrandin tekemä kreikkalaistyylinen "Väinämöisen soitto" -niminen korkokuvien sarja. Sen sijaan puolipyöreä juhlasali, joka oli heti vestibyylin takana, oli tyyliltään roomalainen ja sen pylväät korinttilaisia. Tämä johtuu siitä, että salin kunniapaikalle sijoitettiin jo Turun akatemian juhlasalissa ollut Ivan Martosin tekemä , jossa keisari on esitetty roomalaisen imperaattorin asussa. Roomalaispukuisen keisarin sijoittaminen kreikkalaiseen saliin olisi ajan tyylitajun mukaan ollut tyylirike. Engel sijoitti pronssirintakuvan salin päätyyn korkealle jalustalle, paikkaan josta se näkyi ulos asti, kun juhlasalin ja vestibyylin ovet olivat auki. Juhlasaliin sijoitettiin myös Turun akatemian juhlasalista pelastettu kateederi sekä koristeelliset mahonkiovet, jotka ovat salissa nykyäänkin. Ne ovat Turun Akatemiatalon arkkitehdin C. G. Gjörwellin suunnittelemat.


title: Musta Pörssi (ketju)

text: Musta Pörssi oli vuonna 1979 perustettu, vuodesta 1984 Keskon omistama, elektroniikkaan ja muuhun kodintekniikkaan keskittynyt suomalainen vähittäismyymäläketju. Vuonna 2013 Kesko lopetti omat kivijalkakauppansa ja irtisanoi yksityisten Musta Pörssi -kauppojen sopimukset. Osalle yksityisiä kauppoja tarjottiin jatkoksi Musta Pörssi Partneri -sopimusta. Kesko lopetti Musta Pörssi Oy:n liiketoiminnan kokonaan vuoden 2015 lopussa, mikä samalla katkaisi yksityisten kauppojen jatkosopimuksetkin.


title: Musta Pörssi (ketju)

text: Ketjun perusti turkulainen Tapio Peltonen, joka toimi 1970-luvulla Asa-elektroniikkatehtaan johtajana kunnes se myytiin Oy Lohja Ab:lle 1979. Tässä kaupassa jäi Asalle viisi asiakaspalvelu- ja huoltoliikettä, joista Peltonen muodosti omistamansa Musta Pörssi Ky:n. Se kasvoi 17 paikkakunnan, 22 myymälän ja 130 työntekijän yritykseksi, jonka markkinaosuus radioalan kaupasta oli 7–8 prosenttia. Ketjun pitkäaikaisena mainoskasvona, ”Mustan Pörssin Topina”, oli 1970-luvulta 1990-luvulle kuopiolainen muusikko-näyttelijä Toivo Tuomainen. 1990-luvulla mainonnassa oli mukana myös ”Hilma”, jota esitti näyttelijä Tuija Piepponen.


title: Musta Pörssi (ketju)

text: Musta Pörssi myytiin Keskolle vuonna 1984. Ketjua hallinnoi vuodesta 2001 Keskon käyttötavarakauppaan erikoistunut tytäryhtiö Keswell Oy, joka fuusioitiin emoyhtiöön vuonna 2006. Musta Pörssi vastasi Keskon kodintekniikan myynnistä yhdessä Anttila- ja Citymarket-tavaratalojen kanssa. Osa kodintekniikasta oli Keswellin tai toisen Keskon tytäryhtiön Kaukomarkkinoiden maahantuomia, kuten Daewoo-, Salora- ja Panasonic. Mustan Pörssin strategiana oli pärjätä kovenevassa hintakilpailussa henkilöstön koulutuksen ja siitä johtuvan asiantuntijuuden voimin. Vuoden 1994 paikkeilla Musta Pörssi oli Suomen kolmanneksi tai neljänneksi suurin kodinkoneketju, 12 prosentin markkinaosuudellaan samankokoinen kuin Hämeenheikki-ketju. Niiden edellä oli Expert noin 20 prosentin ja Tekniset hieman pienemmällä markkinaosuudella. Vuonna 2002 Musta Pörssi oli yhä kolmas 10,3 prosentin osuudella, ja neljänneksi oli noussut uusi tulokas Gigantti 7,2 prosentin markkinaosuudella.


title: Musta Pörssi (ketju)

text: Vuosituhannen vaihteessa ketju-uudistus pienensi Mustaa Pörssiä, ja osa kauppiaista siirtyi Expert- ja Tekniset-ketjuihin. Vuoden 2003 alussa ketjun kauppoja oli kahdenlaisia, 45 pienempää kauppiasvetoista Mustaa Pörssiä (pinta-ala 200–1 200 neliömetriä) ja kahdeksan isompaa Musta Pörssi Maailmaa (noin 4 000 neliömetriä), joista puolet oli Keskon omia.


title: Musta Pörssi (ketju)

text: Vuodesta 2006 lähtien lähtien ketjun toiminnasta vastasi Keskon tytäryhtiö Musta Pörssi Oy. Itsenäisenä osakeyhtiönä Musta Pörssi Oy toimi 5. syyskuuta 2001 alkaen ja vastasi aiemmin Keskon omistamista Musta Pörssi -vähittäismyymälöistä. Musta Pörssi Oy:n liiketoiminta lopetettiin vaiheittain: ensin Keskon omistamat kivijalkakaupat ja sitten www.mustaporssi.fi-verkkokauppa vuoden 2015 lopussa.


title: Musta Pörssi (ketju)

text: Vuoden 2011 toukokuussa Musta Pörssi liikkeitä oli 37, joista 35 oli kauppiasyrittäjien vetämiä. Kesäkuussa 2012 Musta Pörssi -ketjuun kuului 29 kauppaa, jonka rinnalla Musta Pörssi Oy pyöritti omistamiaan neljää Konebox-myymälää ja Konebox.fi-nettikauppaa. Kesko ilmoitti Koneboxin ja Musta Pörssin sulauttamisesta 19. kesäkuuta 2012, minkä seurauksena Konebox-nimi poistui.


title: Musta Pörssi (ketju)

text: Musta Pörssi Oy:n kumulatiiviset tappiot vuosilta 2004–2011 olivat yhteensä 27,9 miljoonaa euroa.


title: Musta Pörssi (ketju)

text: Musta Pörssi Partneri -kaupat olivat yksityisessä omistuksessa olevia kodinkone- ja kodinelektroniikkaliikkeitä, jotka olivat alun perin Musta Pörssi -kauppoja.


title: Musta Pörssi (ketju)

text: Vuonna 2013 palvelevat kivijalkakaupat nimettiin Musta Pörssi Partnereiksi, kun Kesko luopui omista Musta Pörssi -kivijalkamyymälöistään ja keskittyi pelkkään verkkokauppaan, joka sittemmin suljettiin lopullisesti vuoden 2015 päätteessä. Samalla päättyi yksityisten kauppojen Musta Pörssi Partneri -sopimukset.


title: Musta Pörssi (ketju)

text: Näin ollen Musta Pörssi Partneri -kaupat liittyivät ainoaan kotimaiseen toimijaan "TEKNISET" Euronics -ketjuun


title: Vicky Vette

text: Vicky Vette (s. 12. kesäkuuta 1965 Stavanger) on norjalais-kanadalainen pornonäyttelijä ja alastonmalli. Hän aloitti uransa aikuisviihdealalla ollessaan 38-vuotias. Vicky Vette on esiintynyt yli sadassa elokuvassa ja hänen kuviaan on ollut useissa erotiikkalehdissä, kuten "Hustlerissa" ja "High Societyssa".


title: Vicky Vette

text: Vicky Vette syntyi Norjassa, mutta muutti lapsena perheineen Kanadaan. 32-vuotiaasta lähtien hän on asunut aviomiehensä kanssa Atlantassa, Yhdysvalloissa.


title: Pidätys (musiikki)

text: Pidätys on musiikillinen ilmiö, jossa soinnun terssi korvataan normaalisti sekunnilla tai kvartilla. Sointu purkautuu yleensä saman asteen duuri- tai mollisointuun. Pidätyksen sisältävän soinnun sointumerkin perään kirjoitetaan pääte -sus (englannin kielen sanasta suspension) ja pidätyksen luonne. Esimerkiksi Csus2 tai Fsus4. Jos pidätyksen luonteen merkitsevä numero puuttuu, tarkoitetaan sillä yleensä sus4-sointua.


title: Arava

text: Arava oli vuonna 1949 perustettu Asuntorakennustuotannon valtuuskunta, joka järjesti halpakorkoisia lainoja asuntotuotantoon. Valtion asuntotuotannon lainajärjestelmää on perinteisesti siitä asti kutsuttu "aravarahoitukseksi", lainoja "aravalainoiksi" ja rakennettavia taloja "aravataloiksi". Nykyisin aravajärjestelmää hoitaa Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ARA.


title: Arava

text: Aravajärjestelmä on menetelmä, joka rahoittaa asuntorakentamista valtion subventoimalla lainoituksella. Arava- (myöhemmin ARA-)asunnot ovat ns. "sosiaalista asuntotuotantoa". Järjestelmällä pyritään tuottamaan kohtuuhintaisia, määrätyt laatukriteerit täyttäviä, asuntoja. Aravarahoituksella on rakennettu vuokra-asuntoja, omakotitaloja, asumisoikeusasuntoja ja opiskelija-asuntoja. Rahoituksen ehtoihin liittyi sosiaalinen elementti, jonka vuoksi asuntojen käyttö ja luovutus on eri tavoilla rajoitettu.


title: Arava

text: Järjestelmän avulla on rahoitettu vuosina 1949-2005 kaikkiaan 727 000 asunnon rakentaminen, eli 47 % Suomen noina vuosina rakennetusta asuntokannasta. Vuokra-asuntoja tästä määrästä on 55 %.


title: Arava

text: Sotien 1939-1945 aiheuttamat tuhot Suomen kaupungeissa eivät kansainvälisesti tarkastellen kokonaisuutena olleet kovin laajoja, paikallisesti kyllä. Pääongelmaksi sodan jälkeisellä jälleenrakennuskaudella nousi luovutetun alueen väestön uudelleenasuttaminen. Sodan päätyttyä siirtoväestöä oli yli 400 000 henkeä, koko maan väestöstä yli 11 % oli ilman asuntoa. Kolmannes energiatuotannosta ja huomattava osa teollisuustuotannon kapasiteetista oli jäänyt luovutetulle alueelle tai tuhoutunut. Lapin rakennuskanta oli pääosin tuhoutunut.


title: Arava

text: Siirtoväestön maaomistuskysymys ratkaistiin maanhankintalailla, ja asuntopulaa ratkaisemaan ryhtyi Maatalousministeriön asuntoasiain osasto Aso. Asutustoiminnan painopiste siirtyi maaseudulle. Syy oli käytännöllinen; siirtoväestölle oli tilaa maaseudulla, maatilarakennukset rakennettiin omatoimisesti kotimaisista tarvikkeista ja niitä varten oli olemassa lukuisia tarkkoja ja taloudellisia tyyppipiirustuksia. Kaupunkirakentamiseen olisi tarvittu huomattavasti suurempia pääomia ja sopivaa teollisuuskapasiteettia eikä näitä ollut. Poliittisestikaan asiasta ei oltu riittävän yksimielisiä. Sotien jälkeen 1940-luvulla kaupungeissa ja kauppaloissa asuva väestö kasvoi 400 000 hengellä. Uusia asuntoja rakennettiin kuitenkin vain 50 000 ja osa vanhoistakin oli tuhoutunut sodissa. Vielä vuosikymmenen vaihteessa Helsingissä asui 15 000 ihmistä pommisuojissa.


title: Arava

text:
Toukokuussa 1948 Väestöliitto ja Vuokralaisten keskusliitto ehdottivat katastrofaalisen asuntotilanteen vuoksi hallitukselle, että perustettaisiin valtion elin, jolle keskitettäisiin sekä asuntotuotannon rahoitus, että rakennettavien asuntojen vuokraaminen. Nimeksi ehdotettiin "Aravaa", Sotakorvausteollisuuden valtuuskuntaa Sotevaa mukaillen. Fagerholmin hallitus nimitti sisäministeri Simosen johtaman komitean valmistelemaan asiaa. Oikeiston kilpailevan ehdotuksen mukaan valtion rahat olisi jaellut säästöpankkiketju. Vuonna 1949 kuitenkin hyväksyttiin asiaan liittyvä monimuotoinen lakipaketti, jossa perustettiin "asuntotuotantotoimikunta". Tointa varten perustettiin Asuntorakennustuotannon valtuuskunta Arava. Järjestelmällä oli tarkoitus saada asuntotuotanto käyntiin erityisesti kaupunkitaajamissa.
Arava pystyi myöntämään valtion tukemia halpakorkoisia lainoja kaikille rakentajille, olivatpa ne kuntia, yleishyödyllisiä tai grynderirakennuttajia, tai yksityisiä rakentajaperheitä. Asunnot oli tarkoitettu pienituloisille, mutta lainaehtojen vaatimus 60 % omarahoituksesta kohdensi ensimmäisinä vuosikymmeninä asunnot lähinnä hyvätuloiselle väestölle. Pienituloisille ainoa mahdollisuus aravarahoitukseen oli hartiapankkirakentaminen. Helsingin kaupungin selvityksen mukaan 1949-52 lähes puolet lainoista oli mennyt parhaiten ansaitsevalle, akateemisesti koulutetuille tai johtavassa asemassa olevalle väestönosalle. Asunnot olivat myös jälleenmyynnin kautta laajan keinottelun kohteena, joka saatiin kuriin vasta 1956 voimaan astuneilla myyntirajoituksilla.


title: Arava

text: Ensimmäinen aravatalo valmistui vuonna 1949 Helsingin Mannerheimintie 81:een, Laakson kaupunginosaan Keskuspuiston laitaan.


title: Arava

text: Suomessa rakennettiin uusia asuntoja koko 1950-luvun ajan noin 30 000 vuodessa. Näistä kolmasosa rakennettiin Aravan rahoituksella, runsas kolmasosa Maatilahallituksen rahoituksella ja loput yksityisin varoin.. Rakennukset olivat kerros- ja omakotitaloja, omakotitalot yleensä sodan jälkeen suuren suosion saavuttaneita rintamamies-talotyyppejä. Standardisoimislaitos suunnitteli myös erikseen aravalainoitukselle sopivan kuuden tyyppitalon malliston vuonna 1950. Aikaisemmista rintamamiestalotyypeistä poiketen mukana oli myös suurempia malleja. Täydennykseksi suunniteltiin vielä yksi pieni malli vuonna 1951. 1. lokakuuta 1953 valtioneuvosto teki päätöksen asettaa komitea tutkimaan Aravan toimintaa. Kuukautta myöhemmin Arava-lainoja koskenut kiista eduskunnan ja hallituksen välillä johti siihen, että Kekkosen IV hallitus erosi 4. marraskuuta. Uusi valtioneuvosto asetti 3. joulukuuta komitean tutkimaan Arava-lainojen korkojen suuruutta.


title: Arava

text:
1960-luvulla alkoi väestön massamuutto maalta kaupunkikeskuksiin. Samalla rakentamisen volyymi kasvoi vuosikymmenen alun 30 000 asunnosta 50 000:een vuonna 1970. Puolet asunnoista oli aravarahoitteisia. Huippuvuosi oli 1974, jolloin rakennettiin 73 033 asuntoa, tästä määrät alkoivat jo laskea. Vuosikymmenen lopussa 2/3 asunnoista oli aravarahoitteisia.
Aravan tehtävät siirtyivät vuonna 1966 uudelle keskusvirastolle, Asuntohallitukselle. Asuntohallituksessa kehiteltiin työkaluja rahoituskustannusten ennakointiin, ns. "normaalihintajärjestelmä". Järjestelmän avulla voitiin määrittää normihinta erityyppisille ja eri alueilla sijaitseville rakennuksille. Tätä normaalihintaa käytettiin sitten rahoitusmäärän perusteena. Kaikki suunnitelmat tarkistettiin ja mikäli arvioinnissa päädyttiin siihen, että rakentamisesta tulee rahoituskattoa kalliimpaa, vaadittiin suunnitelmiin muutoksia. Usein suunnitelmamuutokset tarkoittivat laatutason alentamista mm. asuntojen pintamateriaaleissa ja kiintokalusteissa sekä julkisivuratkaisuissa ja rakennusten sijoitteluun tontille halvimmalla mahdollisella tavalla.
Vuonna 1976 laadittiin määräykset "urakoiden kilpailuttamiseen". Siihen asti grynderit olivat saaneet sopia urakoinnin vapaasti, kunhan hinta pysyi Asuntohallituksen määrittämän normaalihinnan alapuolella. Nyt urakkakilpailu oli tehtävä aina ja samalla määrättiin myös etteivät kunnat aravatuotannossa saisi luovuttaa maitaan gryndereille ilman tarjouskilpailua.


title: Arava

text:
1980-luvun asuntoja rakennettiin tasaiseen tahtiin, vuodessa noin runsaat 40 000, mutta vauhti kiihtyi vuosikymmenen loppua kohti rahoitusmarkkinoiden vapautumisen myötä. Samalla nousi myös vapaarahoitteisten asuntojen määrä.
1980-luvulla pyrittiin asuntojen laatutasoa nostamaan muun muassa voimakkaalla suunnittelun ohjauksella. Asuntorahasto julkaisi "Asuntohallituksen suunnitteluohje A1":n, joka sisälsi yksityiskohtaisia määräyksiä lainoitettavien asuntojen huoneluvusta, koosta ja varustetasosta. Kohteiden määräyksenmukaisuus tarkistettiin suunnitelmista. Laadun ohjaus myös onnistui ja vuosikymmenen loppuun mennessä useimpien aravarahoitteisten vuokratalojen laatu- ja varustetaso oli pintamateriaaleja ja koneistusta lukuun ottamatta parempi kuin vapaarahoitteisissa gryndereiden rakentamissa asunto-osakeyhtiöissä.


title: Arava

text: Vuonna 1989 rakennettiin 64 000 asuntoa, näistä 46 000 vapaarahoitteisina kovan rahan asuntoina ja loput aravalainoitettuina. Rahoitusalan muutokset ja yleinen lama 1990-luvun alussa iskivät raskaasti asuntotuotantoon. Kovan rahan asunnoille ei löytynyt ostajia, vaan ne jäivät myymättä, tyhjinä grynderiyhtiöiden harteille. Vuonna 1990 aloitettiin 69 000 asunnon rakentaminen, kahden vuoden kuluttua vain 40 000:n, 1996 aloitettiin vain 19 000 asunnon rakentaminen. Suuria rakennusyhtiöitä, esimerkiksi Haka ja Polar, ajautui velkasaneeraukseen tai konkurssiin. Tuotannon romahtaminen kolmannekseen tarkoitti, että tuotantoketjun kapasiteetista suuri osa hävisi tai siirtyi muille aloille. Asuntorahaston avulla jonkinasteinen asuntotuotanto kuitenkin säilyi, läpi laman rakennettiin noin 20 000 asuntoa vuodessa. Kuitenkin näistä oli kovan rahan asuntoja pahimpina vuosina vain joitakin satoja.


title: Arava

text: Vuonna 1993 Asuntohallitus lakkautettiin ja aravarahoitus siirtyi uudelle virastolle, "Valtion asuntorahasto ARAlle". ARA ei enää saanut lainoihin käytettäviä varoja valtion budjetista, vaan käytti rahoitukseen vanhaa lainakantaansa, jota myytiin eteenpäin rahoittajille. Uusi menetelmä ei lisännyt valtion velkaa. Uudesta virastosta pyrittiin tekemään joustava, byrokratiaa vähennettiin ja työntekijämääräkin oli vain kolmannes aiemmasta.


title: Arava

text: 1990-luvun puolenvälin jälkeen asuntojen kokonaistuotanto on tasaantunut noin 30 000 asunnon vuosivauhtiin (33 000 asuntoa vuonna 2006). ARA-rahoituksella tehtävien talojen määrä on voimakkaasti supistunut. Aravarahoitteisten asuntojen osuus kokonaistuotannosta on enää noin 15 %. Vuonna 2005 aloitettiin yhteensä 4 065 ARA-asunnon rakentaminen, mikä oli noin 700 asuntoa vähemmän kuin edellisenä vuonna. Lainoituksen painopiste on siirtymässä enemmän peruskorjaukseen.


title: Arava

text: Markkinoille tulleet pitkät, jopa 30-vuotiset, asuntolainat ovat siirtäneet kysyntää vapaa-rahoitteiseen omistusasumiseen. Vuokrasäännöstelyn purku 1995 toi markkinoille lisää vuokra-asuntoja. Toisaalta taas ARA-lainojen lainaehdot nähdään rajoittavina, ja korkoero vapaisiin markkinakorkoihin on supistunut tai hävinnyt kokonaan. Yhtenäislainalla rakennettujen aravatalojen lainakorko saattoi 2000-luvun alussa olla jopa kovempi kuin markkinalainoitettujen talojen, tällöin oli vaikea enää puhua valtion subventoimasta asuntotuotannosta.


title: Arava

text: Valtion asuntorahaston tehtävät siirrettiin 1. tammikuuta 2008 ympäristöministeriön alaiselle virastolle Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ARAlle. Viraston toiminta-ajatuksena on edistää ekologisesti kestävää, laadukasta ja kohtuuhintaista asumista. ARA:n tehtäviin kuuluu ARA-lainoituksen kohdistaminen eri hankkeille, ARA-lainoituskannan valvonta, asuntotuotannon kehitystyö ja asunto-olojen parantaminen.


title: Pidätys

text: Pidätys tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Hustler

text: Hustler on yhdysvaltalainen pornolehti. Hustlerin perusti Larry Flynt ja lehden julkaisu aloitettiin vuonna 1974. Hustler on siitä lähtien ilmestynyt kuukausittain. Eroottisten kuvien lisäksi Hustlerissa on muun muassa seksuaalissävytteisiä sarjakuvia. Lehdestä on myös suomenkielinen painos.


title: Hustler

text: Hustlerin tyyli on - perustajan tahdosta - tarkoituksellisen rivo ja roisi; Larry Flynt, joka tapasi julkisesti kerskailla kohonneensa ""katuojasta"" korostaakseen eroaan ""kultalusikka suussa syntyneeseen"" Hugh Hefneriin, perustamalla "Hustler"in nimenomaan halusi luoda tarkoituksellisen vastakohdan elegantille ja hienostelevalle Playboylle.


title: Hustler

text: Suomenkielisen Hustlerin julkaisuoikeudet omistaa Canal d'Amour. Suomen lehden päätoimittajana toimii Vesa Riihinen.


title: Hustler

text: Hustler tarjosi Suomen pääministerin entiselle naisystävälle Susan Kuroselle 5 000 euroa alastonkuvista heti kun tämä oli ottanut eron pääministeri Vanhasesta. Kuronen kuitenkin kieltäytyi.


title: Hustler

text: Julkisuudesta tunnetuista henkilöistä mm. Martina Aitolehti on esiintynyt lehdessä alastomana.


title: Moana Hotel

text: Moana Surfrider Hotel "("nykyään The Westin Moana-Surfrider")" on hotelli Havaijilla. Se sijaitsee Kalakaua Avenuella Honolulussa. Hotelli rakennettiin 1800-luvun lopulla, ja se avasi ovensa vieraille vuonna 1901. Se on siten Havaijin vanhin hotelli. Hotellin nimi tulee havaijin kielen merta tarkoittavasta "moana" -sanasta. Hotellista käytetään usein nimitystä "First Lady Of Waikiki".


title: Moana Hotel

text: Hotellin rakennutti Walter Chamberlain Peacock, honolululainen maanomistaja. The Moana Hotel valmistui 11. maaliskuuta 1901, jolloin se sai maailmanlaajuista tunnustusta arkkitehtuuristaan. Hotellissa oli valmistuessaan 75 huonetta, jotka olivat siihen aikaan poikkeuksellisen hyvin varusteltuja. Huoneista löytyi muun muassa puhelin ja oma kylpyhuone. Hotellissa oli myös alueen ensimmäinen sähköllä toimiva hissi.


title: Moana Hotel

text: 1920-luvulla Waikikin alue kävi läpi dramaattista rakennemuutosta. Vuonna 1928 valmistunut Ala Wai Canal kuivatti vaaralliseksi julistetut vetiset alueet rakennustoiminnan mahdollistamiseksi. Kuivatut alueet jaettiin 5 000 neliöjalan kokoisiin tontteihin, joka muutti hiljalleen Waikikin alueen asumalähiöksi. The Moana Hotel jäi tämän asuinalueen keskelle.


title: Moana Hotel

text: "Hawaii Calls" oli Yhdysvalloissa suosittu, maanlaajuinen radio-ohjelma, joka teki Havaijin musiikkia tunnetuksi. Radio-ohjelmaa lähetettiin The Moana Hotellin piha-alueelta 40 vuoden ajan vuosina 1935–1975.


title: Moana Hotel

text: Hyökkäys Pearl Harboriin ja toinen maailmansota keskeyttivät turistivirran Waikikille. Alueesta tuli kuitenkin poikkeuksellisesti levähdys- ja rentoutumispaikka sotilaille. Alue ja The Moana Hotel oli monelle sotilaalle viimeinen pysähdyspaikka ennen sotaan joutumista ja taas ensimmäinen pysähdyspaikka sodasta palattaessa. Hotelli oli pääasiassa sotilaiden käytössä vuosina 1941–1945.


title: Moana Hotel

text: Turismi kasvoi jälleen 1940- ja 50-lukujen taitteessa, jolloin saarelle aloitettiin säännölliset lennot Yhdysvaltojen länsirannikolta. Paikasta tuli jälleen nopeasti rikkaiden ja kuuluisien lomakohde. Elvis Presleyn kolme elokuvaa kuvattiin Oahulla, joten Elvis oli yksi hotellin vakiovieraista.


title: Moana Hotel

text: Vuonna 1952 hotellin itäpuolelle rakennettiin toinen hotelli, ”itäsiipi”, jonka nimeksi tuli The Surfrider Hotel. Vuonna 1959 The Moana Hotel myytiin Sheraton-ketjulle, joka rakennutti hotellin ”länsisiiven” eli hotellin nimeltä Sheraton Surfrider. Vuonna 1989 hotelliin tehtiin 50 miljoonan dollarin restaurointi, joka on palkittu monilla palkinnoilla.


title: Moana Hotel

text: Nykyään hotellissa on 793 huonetta, joista 46 on sviittiä. Hotelli ”syntyi uudelleen” 1. heinäkuuta 2007. Hotelli myytiin Westin-ketjulle, joka aloitti hotellissa mittavan remontin, jossa uudistetaan lähes kaikki hotellin pinnat. Hotellin virallinen nimi on nykyään The Westin Moana-Surfrider.


title: Moana

text: Moana on:


title: Voltti (akrobatia)

text: Voltti (virallisesti kerävoltti) on akrobaattinen liike, jossa ihminen pyörähtää ilmassa täyden kierroksen sivuttaisakselinsa ympäri. Voltti suoritetaan yleensä hyppäämällä ilmaan ja pyöräyttämällä jalat pään yli ”toiselle puolelle”. Voltti voidaan tehdä sekä etu- että takaperin, mutta todellisuudessa mikä hyppy tahansa, missä jalat menevät pään yli hyppääjän akselin ympäri, on voltti. Volttia ja sen variaatioita käytetään useissa urheilulajeissa.


title: Voltti (akrobatia)

text: Tavallisimpia voltteja:


title: Voltti (akrobatia)

text: Etuperinvoltti


title: Voltti (akrobatia)

text: Takaperinvoltti


title: Voltti (akrobatia)

text: Puolivoltti


title: Voltti (akrobatia)

text:
Taaksepuolivoltti
Taaksepuolivoltista käytetään myös sanaa flikki.


title: Voltti (akrobatia)

text: Seinävoltti


title: Voltti (akrobatia)

text: Aerial


title: Voltti (akrobatia)

text: Voltista on kehitetty paljon muita temppuja.


title: Voltti (akrobatia)

text:
Jonkilaisia voltteja esiintyy monissa liikuntalajeissa, esimerkiksi teamgymissä trampoliinivoimistelussa, akrobatiavoimistelussa, trikkaamisessa, telinevoimistelussa ja free runningissa.
Myös parkouraajat tekevät usein voltteja harrastaessaan lajia, vaikkei voltti ”turhana” liikkeenä parkourin etenemiskeskeiseen ideologiaan sovikaan (erittäin harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta). Parkourin sukulaislaji free running keskittyy enemmän näyttävyyteen. Siinä voltit ovat hyvin tavallisia, ja niistä esiintyy paljon erilaisia variaatioita.


title: Voltti (akrobatia)

text: Trampoliinivoimistelussa voltteja tehdään yleensä ”comboina”, eli monta useita voltteja peräkkäin ilmassa. Voltti kuuluu tehdä siinä puhtaasti. Telinevoimistelussa voltti tehdään myös puhtaasti, eli perusvoltti on yleensä suorana ylös, kerä, suorana alas. Trikkauksessa voltti tehdään paljon omatyylisemmin, rennommin ja näyttävämmin.


title: Voltti (akrobatia)

text: Voimisteluliikkeenä voltti on vaativa. Sen harjoittelu on syytä aloittaa veteen tai pehmusteisiin. Trampoliinin tai ponnistuslaudan käyttö auttavat harjoittelua alkuvaiheessa. Takaperinvoltin harjoitteluun riittää osaavan valmentajan liikesarjassa auttaminen. Volttia voi hyvin alkaa opettaa noin 6-vuotiaalle lapselle jos lapsen kimmoisuus (ponnistusvoima) on riittävä.


title: Voltti (akrobatia)

text: Etuperin tehtävää volttia edeltää yleensä vauhdinotto, vaikka taitava voimistelija pystyy tekemään etuperinvoltin myös paikaltaan. Vauhdinotto päättyy tasajalkaponnistukseen ylöspäin, jossa käsillä tai hartioilla vahvistetaan ponnistusta. Ponnistus tulisi suuntautua vinosti eteenpäin vartalo suorana. Yleinen virhe on liiallinen vartalon kulma eteenpäin. Ponnistuksessa kädet voidaan tuoda etukautta ylös, kuten tällä sivulla olevassa animaatiossa tehdään, alakautta taaksepäin kädet 90 asteen koukussa, alakautta taakse suorana tai sivulle. Hyvällä vauhdilla pelkkä hartioiden nosto on riittävä liikkeen suorittamisen kannalta. Päänasento ohjaa vartalon pyörähdysliikettä. Mitä pystymmässä pää on, sitä pystympään liike pyrkii ohjautumaan. Pään liiallinen pystyasento toisaalta vastustaa pyörähdysliikettä. Oikea päänasento ponnistushetkellä onkin katse suoraan eteenpäin, leuka normaaliasennossa tai hieman normaaliasentoa alaspäin. Ponnistuksen jälkeen liike lähtee kiertämään hartioiden ympäri. Samalla voimistelija vie jalkoja kerälle liikesuunnan mukaisesti. Koukistaminen ei saa tapahtua rintakehää vasten, koska se on vastoin liikerataa. Sivulla olevasta animaatiosta on hyvä tarkastella koukistamista kiinnittämällä huomio polviin. Liikesarjan puolivälin jälkeen voidaan alkaa avata kerää. Mitä korkeampi voltti on, sitä aikaisemmin kerä voidaan avata.


title: Voltti (akrobatia)

text: Valmentamisessa valmentaja vie ennen ponnistusta vasemman käden voimistelijan vatsalle ja ponnistuksen jälkee oikean käden niskaan. Vasemmalla tuetaan liikkeen korkeutta ja oikella varmistetaan liikeen pyöriminen.


title: Voltti (akrobatia)

text: Permannolla suoritettava voltti vaatii noin 30 avustettua suoritusta ennen kuin voimistelija kykenee (=uskaltaa) tehdä sen itsenäisesti.


title: Voltti (akrobatia)

text: Taittovolttiin lähdetään samalla tavalla kun kerävolttiinkin, eli tuodaan jalat pään yli. Kerävoltin sijasta, taittovoltissa otetaan pohkeista kiinni, ja pyöritetään siinä asennossa voltti. Taittovolttia voi harjoitella ilman apuakin, ja se pyörii yleensä todella helposti. Taittovoltin suurimpia haasteita on pitää taitto-asento ilmassa pyörimisen ajan. Ensimmäiset kerrat taittovolttia tehdessä saattavat tuntua pelottavalle, mutta taittovoltti on ihan samanlainen, kuin kerävolttikin, paitsi taittovoltissa otetaan eri paikasta jalkoja kiinni.


title: Sortavalan luterilainen kirkko

text: Sortavalan luterilainen kirkko (1801-1940) oli Sortavalan maaseurakunnan ja kaupunkiseurakunnan yhteinen kirkko Kisamäellä Sortavalassa Luovutetussa Karjalassa. Kaupunkiseurakunta tosin suunnitteli ennen talvisotaa oman kirkon rakentamista.


title: Sortavalan luterilainen kirkko

text: Sortavalan viimeiseksi jäänyttä luterilaista kirkkoa oli alettu suunnitella jo 1777. Aluksi suunniteltiin kivikirkon rakentamista, mutta lopulta päädyttiin kuitenkin puukirkon rakentamiseen. Sortavalan kirkko rakennettiin vuosina 1799-1801 savitaipalelaisen kirkonrakentajan Juhana Salosen ja tämän pojan Matti Salosen johdolla. Kirkko otettiin käyttöön 1801, mutta sen viimeistely jatkui aina vuoteen 1845 asti, jolloin kirkko vihittiin virallisesti käyttöön.


title: Sortavalan luterilainen kirkko

text: Sortavalan kirkko oli alkuperäiseltä muodoltaan kahtamoinen eli kaksoisristikirkko. Ristivarsia levittämällä oli kirkkosalista saatu neliömäinen. Ristivarsien katot oli aumattu ja niiden päissä oli matalat eteiset. Kirkon pyramidikaton päällä ristikeskuksessa oli lanterniini (lyhty). Kirkon ikkunat olivat kahdessa rivissä päälletysten. Samantyyppiset kirkot Salonen oli rakentanut Valkealaan (1796-1798) ja Uudellekirkolle (1800). Kirkon vieressä oli vanha 1750-luvulla rakennettu kellotorni, joka korvattiin vuonna 1811 uudella kolminivelisellä kellotornilla, jonka alaosa oli kahdeksankulmainen.


title: Sortavalan luterilainen kirkko

text: Sortavalan kirkko koki muodonmuutoksen vuosina 1893-1894 tehtyjen korjaustöiden myötä, jotka tehtiin arkkitehti Ivar Aminoffin suunnitelmien mukaisesti. Suurin muutos oli vanhan kellotornin purkaminen ja uuden kellotornin rakentaminen suoraan yhden ristivarren päälle. Ristikeskuksessa ollut lanterniini korvattiin lähes kellotornin korkuisella pikkutornilla. Kirkon kahdessa rivissä olleet ikkunat yhdistettiin isommiksi, ulkolaudoitus uusittiin koristeellisen uusgoottilaiseksi, eteisten aumakatot muutettiin satulakatoiksi, pääsisäänkäyntiä korotettiin ja aiemmin tumma kirkko maalattiin vaaleaksi. Näiden muutostöiden myötä kirkon ulkoasu muuttui täysin. Muutostyöt olivatkin monien asiantuntijoiden mielestä väkivaltaisia ja epäonnistuneita.


title: Sortavalan luterilainen kirkko

text: Sortavalan kirkon alttaritaulu kuvasi Kristuksen kirkastumista ja sen oli maalannut Bernd Godenhjelm. Ensimmäiset urut kirkkoon hankittiin vuonna 1871, mutta ne korvattiin uusilla muutostöiden yhteydessä vuonna 1894. Kellotornissa oli kolme kelloa: yksi teräksinen ja kaksi vaskista. Kirkossa oli noin 2000 istumapaikkaa.


title: Sortavalan luterilainen kirkko

text: Kirkossa sattui vuonna 1843 54 ihmisen hengen vaatinut onnettomuus. Joulukirkossa väki joutui paniikkiin, kun kirkossa syttyi tulipalo.


title: Sortavalan luterilainen kirkko

text: Sortavalan kirkko syttyi palamaan talvisodan ilmapommituksissa 2. helmikuuta 1940 ja tuhoutui kokonaan. Myös kirkon alttaritaulu ja paljon muuta esineistöä tuhoutui kirkon mukana. Tuhosta huolimatta osa esineistöstä kuitenkin onnistuttiin pelastamaan. Maaseurakunnan ehtoollisvälineet oli siirretty kappalaisen pappilan pihalle lumihankeen. Ne on sittemmin lahjoitettu Jyväskylän maaseurakunnan käyttöön. Myös kaupunkiseurakunnan irtaimistoa pelastui jonkin verran. Ne on lahjoitettu Pieksämäen ja Rautalammin seurakunnille sekä Diakonissalaitokselle.


title: Sortavalan luterilainen kirkko

text: Jatkosodassa Sortavala vallattiin takaisin. Kirkon puuttuessa pidettiin maaseurakunnan jumalanpalvelukset Sortavalan Evankelisen Yhdistyksen talossa ja kaupunkiseurakunnan puolestaan NNKY:n Hospitzissa. Uuden kirkon piirustukset tilattiin arkkitehti Erik Bryggmanilta. Uusi 900 hengen kirkko olisi tullut Kymölänpuiston ja Vakkolahden väliin. Rakennuksessa olisi ollut myös kaksi seurakuntasalia. Rakentamista ei ehditty kuitenkaan aloittaa ennen uutta rauhansopimusta, jonka mukaan Sortavala oli taas luovutettava Neuvostoliitolle.


title: Sortavalan luterilainen kirkko

text: Sortavalassa oli ennen viimeiseksi jääneen kirkon rakentamista ollut kolme luterilaista kirkkoa. Sortavalan ensimmäinen luterilainen kirkko rakennettiin kaupungin ulkopuolelle Helylään vuonna 1641, mutta se tuhoutui jo vuonna 1657 ""ruptuurisodan"" aikana. Uusi kirkko rakennettiin kaupungin itäpuolelle vuosina 1667-1674. Tämä kirkko kärsi pahoja vaurioita Isonvihan aikana, mutta pystyi palvelemaan siihen asti kunnes uusi kirkko rakennettiin vuosina 1739-1740. Tämän kirkon elinkaari ei ollut kovin pitkä, sillä sen kunto alkoi huonontua nopeasti. Syynä tähän olivat joko rakennuspaikka tai rakennusmateriaali.


title: Vlado Tšernozemski

text: Vlado Georgiev Tšernozemski (; syntyjään Velitško Dimitrov Kerin, ; käytti myös nimiä "Vlado Dimitrov Tšernozemski" ja "Vlado Šofjora") (19. lokakuuta 1897 Kamenitsa, Bulgaria - 9. lokakuuta 1934 Marseille, Ranska) oli bulgarialainen vallankumouksellinen ja nationalisti. Hän murhasi Jugoslavian kuninkaan Aleksanteri I:n vuonna 1934.


title: Vlado Tšernozemski

text: Tšernozemskin vanhemmat olivat kotoisin Bulgarian Makedonian maakunnasta. Hän liittyi Makedonian vallankumousliikkeeseen vuonna 1922. Tšernozemski oli vallankumousliikkeen johtajan, Ivan Mihailovin autonkuljettaja.


title: Vlado Tšernozemski

text: Vuonna 1924 Tšernozemski murhasi bulgarialaisen kansanedustajan, joka oli Bulgarian kommunistisen puolueen jäsen. Hänet tuomittiin kuolemaan, mutta armahdettiin vuonna 1932.


title: Vlado Tšernozemski

text: 9. lokakuuta vuonna 1934 Tšernozemski murhasi Ranskan Marseillen satamassa Jugoslavian kuninkaan Aleksanteri I:n ja tämän autonkuljettajan. Autossa myös ollut Ranskan ulkoministeri Louis Barthou kuoli ranskalaispoliisin harhaluotiin. Ratsupoliisi löi Tšernozemskia miekallaan ja yleisö ryhtyi pieksemään häntä. Yleisön hajaannuttua poliisin käskystä Tšernozemski oli kuollut.


title: Matthew Fox

text: Matthew Chandler Fox (s. 14. heinäkuuta 1966 Abington, Pennsylvania, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja entinen malli. Hänen ensimmäinen suuri roolinsa oli 1990-luvulla televisiosarjassa "Viiden juttu", jossa hän esitti Charlie Salingeria. Lisää tunnettuutta Fox sai roolistaan Jack Shephardina ABC:n sarjassa "Lost" vuosina 2004–2010.


title: Matthew Fox

text: Matthew Fox syntyi Abingtonissa, Pennsylvaniassa. Hän oli kolmesta veljeksestä keskimmäinen ja kasvoi perheen karjatilalla. Hänen ollessaan vielä hyvin nuori perhe muutti Wyomingiin ja sen jälkeen Wyomingissa Crowheartiin. Hänen äitinsä Loretta B. ”Lory” (o.s. Eagono) oli opettaja ja hänen isänsä Francis G. Fox kasvatti karjaa, hevosia ja viljaa Coors-olutta varten. Foxin äiti oli italialaista alkuperää ja hänen isänsä englantilaista. Valmistuttuaan Wind River High Schoolista Wyomingissa Fox opiskeli massachusettsilaisessa Deerfield-akatemiassa, josta hän ansaitsi suositukset Columbian yliopistoon. Columbiassa hän pelasi amerikkalaista jalkapalloa ja osallistui kilpailuun, joka johti Columbian tunnetun 44-ottelun tappioputken loppumiseen. Hän oli myös Phi Gamma Delta -veljeskunnan jäsen. Hän valmistui ekonomistiksi vuonna 1988 ja astui televisiomaailmaan tyttöystävänsä äidin vakuuttamana. Fox loi uraa Wall Streetilla ennen näyttelemisen aloittamista. Valmistuttuaan Columbiasta hän haki töitä Prudental-Bachesta, joka myy arvopapereita.


title: Matthew Fox

text: 25-vuotiaana Fox debytoi yhdessä televisiosarjan "Wings" jaksossa. Samana vuonna hän näytteli myös lyhytikäisessä draamasarjassa "Freshman Dorm". Hän ei ollut vielä erityisen tunnettu, mutta jatkoi silti hakemista sivurooleihin, kuten Charlien rooliin CBS:n sarjaan "If I Die Before I Wake", ennen valkokangasdebyyttiaan vuoden 1993 elokuvassa "My Boyfriend’s Back".


title: Matthew Fox

text: Vuonna 1994 Fox valittiin 1990-luvun teinidraamaan "Viiden juttu". Hän esitti Charlie Salingeria, vanhinta lasta viidestä sisaruksesta, jotka menettivät molemmat vanhempansa auto-onnettomuudessa. Vuonna 1996 "People"-lehti nimesi Foxin yhdeksi maailman viidestäkymmenestä kauneimmasta ihmisestä. "Viiden jutun" päättymisen jälkeen Fox näytteli televisiosarjassa "Haunted" vuonna 2002.


title: Matthew Fox

text: Syyskuusta 2004 alkaen Fox esiintyi työlleen omistautuneen kirurgin, tohtori Jack Shephardin roolissa televisiosarjassa "Lost". Hän koe-esiintyi James ”Sawyer” Fordin rooliin, mutta sarjan luoja J. J. Abrams ajatteli Foxin sopivan paremmin Jackin rooliin, jonka aluksi piti kuolla jo pilottijaksossa. Fox sai roolistaan Golden Globe -ehdokkuuden, voitti vuonna 2005 Satellite-palkinnon ja jakoi vuonna 2006 Screen Actors Guild -palkinnon.


title: Matthew Fox

text: 2. joulukuuta 2006 Fox juonsi jakson "Saturday Night Liveä" ja samana vuonna hän näytteli Matthew McConaugheyn kanssa urheiludraamassa "We Are Marshall". Hän näytteli myös toimintaelokuvassa "Smokin’ Aces" ja vuoden 2008 trillerissä "Vantage Point". Kyseisen elokuvan Fox kuvaili olevan kiertelemätön trilleri, jolla hän ajattelee olevan potentiaalia saada ihmiset pysähtymään ja ajattelemaan ”on tosi monta eri tapaa katsoa maailmaa”. Toukokuussa 2008 Matthew näytteli Kilpailija X:ää elokuvassa "Speed Racer".


title: Matthew Fox

text: Fox on useaan kertaan todennut päättävänsä televisiouransa "Lostiin".


title: Matthew Fox

text: Fox kasvoi keskellä Wind Riverin intiaanireservaattia lähellä Crowheartin kaupunkia Wyomingissa. Fox on kuvaillut isäänsä ankaraksi mieheksi, joka toi kolmeen poikaansa jämeryyden ja erityistä itsekurin tuntua. Francis Fox, joka oli innostunut ulkoilemaan, vaati poikiansa kuivaharjoittelemaan talonsa edessä, ennen kuin päästi heidät kalastamaan oikeaan jokeen. Foxin mukaan hänen isänsä vihasi televisiota ja heidän perheensä ei omistanut sellaista ennen kuin Fox oli 15-vuotias. Lapsuutensa aikana Fox kärsi vesikammosta.


title: Matthew Fox

text: Fox pelasi lapsuudessaan paljon koripalloa, ja valmistuttuaan hän lähti sisäoppilaitokseen Massachusettsiin. Hän sanookin oppineensa villit juhlimistapansa sieltä. Muiden akateemisten ja urheiluinnostusten lisäksi Fox pelasi amerikkalaista jalkapalloa Deerfieldin joukkueessa, millä hän ansaitsi kutsun Columbian yliopistoon. Siellä hän tapasi tulevan vaimonsa, entisen italialaismallin Margherita Ronchin.


title: Matthew Fox

text: Foxin käydessä Columbian yliopistoa eräs hänen ystävänsä ehdotti, että hänen kannattaisi kokeilla mallin uraa. Pian valmistumisensa jälkeen Fox muutti Hollywoodiin. Vuonna 1991 Fox vei vihille pitkäaikaisen tyttöystävänsä Ronchin. Pari sai myöhemmin kaksi lasta.


title: Louis Barthou

text: Jean Louis Barthou (25. elokuuta 1862, Oloron-Sainte-Marie, Ranska – 9. lokakuuta 1934, Marseille, Ranska) oli ranskalainen poliitikko. Barthou toimi Ranskan pääministerinä vuonna 1913.


title: Louis Barthou

text: Barthou toimi Ranskan ulkoministerinä, kun Jugoslavian kuningas Aleksanteri I tuli valtiovierailulle Ranskaan vuonna 1934. Aleksanterin saapuessa Marseilleen Louis Barthou otti kuninkaan vastaan satamassa. Kun heidän autonsa lähti satamasta kohti keskustaa, bulgarialainen Vlada Georgieff astui esille ja ampui Aleksanterin ja autonkuljettajan. Barthoun kuoli ranskalaispoliisin harhaluotiin.


title: Hussein (Jordania)

text: Hussein bin Talal (, 14. marraskuuta 1935 – 7. helmikuuta 1999) oli Jordanian kuningas vuodesta 1952 kuolemaansa asti.


title: Hussein (Jordania)

text: Hussein syntyi ja kävi koulunsa Ammanissa, opiskeli Egyptissä ja Englannissa ja sai sotilaskoulutuksensa Sandhurstin sotilasakatemiassa Englannissa.


title: Hussein (Jordania)

text: Husseinin valtaannousu tapahtui dramaattisesti. 20. heinäkuuta 1951 Abdullah ibn Husain vieraili pojanpoikansa prinssi Hussein kanssa Jordanian puoleisessa Jerusalemissa. Abdullahin mennessä Al-Aksan moskeijaan temppelivuorella jerusalemilainen räätäli Mustapha Shukri Usho ampui hänet. Salaliittolaiset pelkäsivät kuninkaan tekevän erillisrauhan Israelin kanssa. Pääepäillyt pakenivat Egyptiin.


title: Hussein (Jordania)

text: Nuori Hussein itse haavoittui. Husseinin isä, kuningas Talal nousi valtaistuimelle, mutta joutui pian luopumaan vallasta sairastettuaan skitsofreniaa. Hussein kruunattiin kuninkaaksi vain 16-vuotiaana, ja hänestä tuli yksi Lähi-idän pisimpään hallinneita johtajia.


title: Hussein (Jordania)

text: Husseinin hallituskaudella Jordania kehittyi yhdeksi arabimaailman liberaaleimmista maista. Toisaalta hän määräsi PLO:n tukahdutettavaksi raa'alla väkivallalla syksyllä 1970. Persianlahden sodassa Hussein asettui Saddam Husseinin puolelle, kun useimmat muut arabimaat tukivat Yhdysvaltoja. Hussein allekirjoitti rauhansopimuksen Israelin kanssa vuonna 1994.


title: Hussein (Jordania)

text: Hussein teki valtiovierailun Suomeen lokakuussa 1987.


title: Hussein (Jordania)

text: Hussein oli neljä kertaa naimisissa ja sai 11 biologista lasta ja adoptoi yhden. Hussein kuoli non-hodgkinin lymfoomaan, jota oli hoidettu pitkään Yhdysvalloissa.


title: Nez percét

text: Nez percé -intiaanit eli sahaptinit ovat eräs Yhdysvaltain alkuperäiskansoista. He kuuluivat sahaptinien kieliryhmään ja heidän omakielinen nimensä oli "Nee-mee-puu" tai "Nimiipu", joka tarkoitti "todellista kansaa". Parhaiten sahaptinit tunnetaan nez percé -nimellä, joka merkitsi ranskan kielellä "lävistettyjä neniä". Nimeä oli käytetty alun perin vain yhdestä sahaptinien heimosta, jonka rituaaleissa harrastettiin lävistyksiä. Nopeasti nimen käyttö laajeni tarkoittamaan koko kansaa.


title: Nez percét

text: Nez percéin perinteiset asuinalueet olivat Oregonissa, Washingtonissa ja Idahossa. Kyläheimot elivät rauhanomaisissa suhteissa toisiinsa omaamatta kiinteää poliittista yhteyttä. Nez percét olivat alun perin väkiluvultaan suurin maan läntisistä kansoista, ja heidän väestönsä on otaksuttu käsittäneen yli 6 000 intiaania. Lewisin ja Clarkin tutkimusretken aikoihin kansan määräksi on arvioitu 4 000. Lähes läpi koko historian heidän suhteensa eurooppalaisiin maahanmuuttajiin ja Yhdysvaltoihin olivat hyvät. Vuonna 1877 nez percét kuitenkin ajautuivat päällikkönsä Josephin johtamina sotaan Yhdysvaltain armeijaa vastaan.


title: Nez percét

text: Nez percéin ensimmäinen merkittävä tapaaminen euro-amerikkalaisten kanssa oli syyskuussa 1805. Tuolloin pahoin nälkiintynyt Lewisin ja Clarkin retkikunta saapui nez Percéin kylään Bitterrootvuoristoon. Kommunikointi vieraiden ja nez percéin välillä tapahtui aluksi tasankointiaanien merkkikielellä, mutta parhaaseen yhteisymmärrykseen päästiin nez percéin piirtäessä hirventaljaan reitin, jota pitkin pääsi Tyynenmeren rannikolle. Yhteisen kielen löytymisessä oli ratkaiseva merkitys myös retkikunnan naispuolisella intiaanitulkki Sacagawealla, joka ratsasti miesten matkassa pieni lapsi selässään. Tämä tapaaminen johti nez percéin ja Yhdysvaltalain yli 50 vuotta kestäneeseen rauhaan. Nez percét suostuivat ottamaan retkikunnan ratsut huostaansa talven ajaksi saatuaan vastineeksi "Suuren Isän" presidentti Thomas Jeffersonin näköismedeljongeja.


title: Nez percét

text: Protestanttisen lähetystyön levitessä nez percéin keskuuteen 1836 tuli sen mukana monia muutoksia. Näistä merkittävin oli se, että lähes puolet kansasta myöntyi Yhdysvaltain ehtoihin. Kristinuskoa tunnustavan päällikkö Lakimiehen (Lawyer; Hallalhotsoot) vaikutuksen alla monet Washingtonin ja sen lähialueiden intiaanit luovuttivat maansa Yhdysvaltain hallitukselle.


title: Nez percét

text: Siirtolaisten lisääntyminen ja heidän tarpeensa saada maapalstoja muodostuivat kasvavaksi ongelmaksi. Vielä 1850-luvulla nez percét eivät omien sanojensa mukaan olleet surmanneet ainuttakaan valkoista, mutta 1860-luvun alussa suhteet huononivat. Erimielisyydet saivat alkunsa kultalöydöstä, joka tehtiin nez percéin koillisessa Oregonissa sijaitsevasta Wallowan reservaatista. Pohjoisimmat nez percét luopuivat maa-alueistaan sovinnolla uudisasutuksen edessä. Wallowalaaksossa asuva eteläisempi nez percéin ryhmä ei sen sijaan suostunut luovuttamaan 10 000 eekkerin alueita amerikkalaisille, vaan jäivät mailleen johtajanaan Old Joseph; Tuekakas. Vanhoja traditioita kannattava "Dreamers"-uskonto sai taakseen Vanhan Josephin lisäksi vaikutusvaltaisen White Birdin. Päälliköt näkivät Lapwain-luovutussopimuksen "Varkaiden sopimuksena", eivätkä allekirjoittaneet sitä.


title: Nez percét

text:
Monien rauhaakannattavien intiaanijohtajien tavoin Old Joseph joutui amerikkalaisten painostuksen ja oman kansansa epätoivon väliin. Hän tuomitsi ankaeasti amerikkalaisten harjoittaman riistopolitiikan intiaaneja vastaan. Tästä seurasi välien kiristyminen, sillä Yhdysvaltain hallitus ei ollut tottunut vastustukseen intiaanien taholta, ja vuosikymmenien ystävyys murentui..
Kun Old Joseph kuoli vuonna 1871, jatkoi hänen vanhin poikansa Joseph isänsä paikalla. Samaan aikaan Wallowalaaksoon virtaavat amerikkalaiset pientilalliset vaativat yhä suurempia osia intiaanien maista itselleen Yhdysvaltain hallituksen suostumuksella. Joseph valitti asiasta intiaaniasiamiehelle ja vuonna 1873 tehdyn tutkimuksen mukaan silloinen Yhdysvaltain presidentti Ulysses Grant antoi muodollisesti Wallowalaakson jäädä nez percéin reservaatiksi. Maannälkäiset amerikkalaiset olivat presidentin päätöstä vastaan ja uhkasivat tuhota nez percét, elleivät nämä luopuisi maistaan vapaaehtoisesti.


title: Nez percét

text: Vuonna 1877 hallitus päätti, että nez percéin oli poistuttava kuukauden aikana Idahoon Lapwain territorioon ja jätettävä kaikki Wallawalaakson maat Yhdysvaltain käyttöön. Käskyn noudattamatta jättäminen antaisi Yhdysvaltain sotilasyksiköille vapaat kädet ryhtyä väkivaltaisiin toimenpiteisiin. "Maa luotiin auringon avulla, ja se pitäisi jättää niin kuin se oli. Maa tehtiin ilman rajalinjoja, eikä ole kenenkään asia ryhtyä sitä jakamaan. Vaadin oikeutta elää omalla maallani ja suon teille oikeuden elää omallanne. Me olisimme halunneet kaiken jäävän maassa niin kuin Jumala oli luonut. Mutta valkoiset eivät sitä halunneet, ja he olisivat muuttaneet vaikka vuoret ja joet, jos ne eivät olisi heitä miellyttäneet..." (Päällikkö Joseph)


title: Nez percét

text: Päällikön asemaan nousseet Old Josephin pojat Joseph ja Ollokot yrittivät estää aseellista yhteenottoa, sillä he tiesivat sodan päättyvän heidän omaan häviöönsä. Veljekset kokosivat heimonsa ja lähtivät matkalle Idahon reservaattiin, jossa asui suuri osa heidän kansaansa. Jännittynyt tilanne kuitenkin räjähti kesällä 1877 väkivallaksi, kun nuoret nez percét purkivat pitkään tukahdutettua raivoaan ja surmasivat kahden päivän aikana useita amerikkalaisia.


title: Nez percét

text: Josephin johtamat joukot saivat tukea toisilta heimon ryhmiltä, kun päälliköt Looking Glass ja White Bird toivat omat miehensä mukaan sotatoimia varten. He antoivat lupauksen, ettei valkoista siviiliväestöä vahingoitettaisi.


title: Nez percét

text: Nez percéin pakkomuuton toimeenpanijaksi valtuutettu kenraali Oliver O. Howard johti alaisuudessaan toimivat Yhdysvaltain sotilaat takaa-ajamaan pakenevia intiaaneja. Nez percéin vahvuus oli vajaa tuhat henkeä, kun he aloittiivat vetäytymisensä kohti itää. Looking Glass johti joukot crow-intiaanien maille, joita piti heimonsa ystävinä. Crowt kuitenkin olivat liittoutuneet Yhdysvaltain kanssa. Nez percét muuttivat suunnitelmiaan ja päättivät paeta Kanadan rajaa kohden. Joseph tiesi Kanadaan paenneista siouxeista ja halusi yhdistää joukkonsa heidän johtajansa Istuvan Härän kanssa.


title: Nez percét

text:
Pakenijoiden joukossa oli paljon naisia, lapsia ja vanhuksia, jotka kenraali Howard oli häätänyt pakkokeinoin reservaatista. Nez percé -soturit suojasivat heidän selustansa jättäytymällä puolustusasemiin. Heidän kiväärinkäyttönsä oli taitavaa ja tuotti amerikkalaisille joukoille paljon huolia. Myös nez percéin käyttämät appaloosa-hevoset osoittivat vaikeakulkuisissa maastoissa erinomaisen etenemiskykynsä. Yhdysvaltain joukkojen saamat täydennysratsut eivät ominaisuuksiltaan yltäneet appaloosain tasolle. Lopulta nez percéin matkanteko hidastui, sillä toistuvat vihollishyökkäykset lisäsivät haavoittuneiden määriä.
Onnistuttuaan vielä kerran karistamaan kenraali Howardin joukot kannoiltaan nez percét pystyttivät leirin noin 50 kilometrin päähän Kanadan rajasta paikkaan nimeltä Snake Creek. Looking Glass antoi uupuneille pakolaisille käskyn pysähtyä. Muut päälliköt eivät vastustaneet ajatusta. He eivät tienneet mitään lennättimestä, jolla tieto kulki nopeasti pitkiä matkoja. Joukko ratsuväen sotilaita cheyenne-tiedustelijoiden opastuksella järjesti sulun Bitterroot-vuoristoon, joka tukki pakotien Kanadaan.


title: Nez percét

text: Cheyenne-tiedustelijat jäljittivät nopeasti nez percéin leirin. Kenraali Nelson A. Milesin johdolla ratsuväki eteni läpi tasangon jalkaväen juostessa perässä tykkeineen. Kylmänä aamuna syyskuun 30. päivä sotaosasto suoritti iskunsa pakolaisten leiriin. Hyökkäykset tehtiin eri suunnilta ja monta intiaanisoturia menetti henkensä, heidän joukossaan myös Josephin veli Ollokot. Nez percéin tarkka-ampujat vastasivat tuleen. Kenraali Miles keskeytti hyökkäysen, ja komensi miehensä kaivamaan poteroita ja järjestämään paikkoja tykeille. Hälinän aikana osa nez percéistä päällikkö White Birdin johdolla pääsi murtamaan aukon vihollisen piirityksen läpi.


title: Nez percét

text: Piirityksen sisään jääneet nez percét, joukossaan yhä päälliköt Joseph ja Looking Glass, pitivät puoliaan muutaman päivän. Säätilan muuttuessa talviseksi kuuden nez percén ryhmä pääsi tunkeutumaan vihollislinjojen lävitse, mutta Kanadan rajalla amerikkalaismieliset assiniboinet surmasivat heidät.


title: Nez percét

text: Lokakuun viidentenä päivänä nez percéin tärkeä johtaja Looking Glass sai vihollisen tarkka-ampujan luodin otsaansa. Joseph jäi paikoilleen yli 400 intiaanin kanssa, joista suurin osa oli naisia. Käsittäessään tilanteen toivottomuuden hän ratsasti hitaasti läpi taistelukentän ja pysähtyi amerikkalaisten joukkojen eteen pitämään kuuluisan puheensa. Hän kertoi olevansa väsynyt sotimiseen ja turhaan verenvuodatukseen. Hän suri heimoveljiään, joita odotti vuoristoissa ja erämaissa nääntyminen nälkään tai kylmyyteen. Hän suri kadonneita lapsiaan ja hänellä oli pelko, ettei löytäisi heistä ainuttakaan elävänä. Puheensa Joseph lopetti toteamukseen, että hänen kohdaltaan sodat olisivat ikuisesti ohitse.


title: Nez percét

text: Puheellaan Joseph pääsi intiaanihistoriaan kunniapaikalle ja hänen viiltävästä tuskastaan tuli intiaanikansojen kärsimyksen symboli. Toinen pakoretkestä selvinneistä päälliköistä oli White Bird. Hän johti noin sata nez percéä Kanadaan.


title: Nez percét

text: Yhdysvaltain armeijan sotilaat saivat käskyn ampua nez percéin kiinni otetut appaloosa-ratsut. Jotkut hevosista onnistuivat pakenemaan Kanadan puolelle, jossa ne myytiin paikallisille rancheille.


title: Nez percét

text: "Kenraali Miles lupasi, että saisimme palata maahamme. Minä uskoin kenraalia. Muuten en olisi antautunut. Olen kuullut paljon puhetta mutta mitään ei ole tehty. Sydämeni tulee sairaaksi, kun muistan kaikki ne hyvät sanat ja rikotut lupaukset". Joseph kuoli 21.9.1904 elämänhalunsa kadottaneena. Kuolinsyyksi ilmoitettiin "särkynyt sydän".


title: Nez percét

text: Kanadaan paenneet nez percét palasivat sen sijaan Idahoon Lapwain vanhaan reservaattiinsa. Neljä kuukautta kestäneen paon aikana he ehtivät taivaltaa noin 2 700 kilometriä.


title: Nez percét

text: Oklahoman reservaattiin siirretyt nez percét kokivat ilmaston kuumuuden ja vuoristojen puuttuminen erityisen ankeana. Myöhemmin saivat 1800-luvun lopulla heille myönnettiin lupa siirtyä heimoveljiensä luo Lapwaihin, Idahoon. Osa nez percéin jälkeläisistä asuu myös colville- ja salishan-heimojen reservaatissa Washingtonissa, joidenkin kansanosien päätyessä Brittiläiseen Columbiaan. 1980-luvulla nez percéjä oli hieman yli 2 000 henkeä, mutta määrä on sittemmin kääntynyt nousuun. Vuonna 1986 avattiin nez percéin kansallinen historiallinen reitti, joka seuraa heidän kuuluisaa pakoreittiään. Myös Josephin antautumispaikka Bear Paw Mountainilla on tunnustettu historialliseksi merkittäväksi kohteeksi.


title: Nez percét

text: Alun perin nez percét olivat lohenkalastajia ja metsästäjä-keräilijöitä kunnes heidän elämänsä muuttui hevosten myötä. Ensimmäiset ratsunsa nez percét ostivat oman perimätietonsa mukaan shoshoneilta joskus 1700-luvun puolivälissä. Heistä tuli erinomaisia ratsastajia ja suurten hevoslaumojen omistajia. He myös jalostivat kuuluisan Appaloosa-lämminverihevosrodun, jolle tunnusomaista olivat valkoiset täplät sekä erinomainen kestävyys ja nopeus. Nez percét uskoivat vakaasti, että mitä kirjavampi päällikön hevonen oli, sitä voitokkaampi heimo oli sodissa. Täplikkäiden ja täysin valkoisten ratsujen arvo oli markkinoilla jopa kolminkertainen tavalliseen hevoseen verrattuna.


title: Nez percét

text: Nez percéin asunnot olivat alun perin pitkähköjä harjakattoisia oljista ja ruokomatoista valmistettuja majoja, joissa Lewisin ja Clarkin mukaan saattoi asua jopa 30 perhettä. Päätyseinät olivat umpinaiset, kun taas sivuilla oli ovia. Sisätila oli vailla väliseiniä ja kunkin perheen nuotiot paloivat rivissä rakennuksen keskiosassa. Itäisin kansanhaara omaksui ratsastuskulttuurin mukana tasankointiaanien tipit, jotka sallivat liikkuvan elämäntyylin. Samalla nez percéin vaatetus muuttui tasankojen tyylin mukaiseksi sulkapäähineineen ja nahkavaatteineen. Ratsuin tehdyt metsästysmatkat muuttivat koko nez percéin yhteiskuntaa ja metsästysretkiä johtavat soturit veivät perinteisten päälliköiden arvovallan.


title: Nez percét

text: Kalliovuorilta nez percét tekivät pitkiä biisonien pyyntimatkoja Montanan tasangoille. Ensimmäiset kiväärinsä he ostivat 1800-luvun alkupuolella hidatsojen kauppapaikalta. Tuliaseistus lisäsi heidän uskallustaan liikkua tasangoilla, joilla vaeltelivat muun muassa siouxit, cheyennet ja arapahot. Metsästysmatkoillaan nez percét joutuivat usein kosketuksiin sotaisten mustajalkojen kanssa. Saskatchewanin lakeuksilta tulleet assiniboinet ja creet kahakoivat myös nez percéjä vastaan metsästysalueiden mennessä päällekkäin. Turvatakseen metsästysmatkansa nez percét muodostivat sukulaistensa flatheadien ja coeur d'Alenein kanssa suuren sotilaallisen ryhmittymän tasankointiaaneja vastaan. Vaikka nez percét eivät olleet luonnostaan sotaisia, he ahdistelivat joskus länsirannikon pieniä kansoja.


title: Nez percét

text: Kahakoinnin vastapainoksi nez percét ja heidän vihollisheimonsa solmivat vuosittaisia aselepoja, jolloin kaupankäynti nousi tärkeään asemaan. Suuria kauppapaikkoja löytyi niin tasangoilta kuin Tyynenmeren rannikoltakin. Syksyisin nez percét vaelsivat kauppaamaan tuotteitaan Dallesinputouksille Columbiajoen varrelle. Siellä pidettävät jokasyksyiset markkinat olivat merkittävä tapahtuma kymmenille heimoille. Seudulla asuvien chinookien kyliin majoitettiin markkinoiden ajaksi kaukaakin saapuneita vieraita. Ylätasangon heimot vaihtoivat omia tuotteitaan rannikkoheimojen mukanaan tuomiin tavaroihin. Nez percét toivat matkassaan biisonintaljoja, vedenpitäviä koreja sekä vuorilampaan sarvista tehtyjä jousia, joiden arvostus oli suuri niin rannikoilla kuin tasangoilla. Myös Euroopasta saapuneet siirtolaiset, aluksi ranskalaiset kauppiaat ja turkismetsästäjät ja myöhemmin englantilaiset, löysivät tiensä markkinoille. Heidän mukanaan tuli monia tuotteita kankaista ja teepannuista aina ruutiin ja musketteihin. Monista Euroopasta kulkeutuvista tavaroista tuli nez percéille ja muille heimoille välttämättömiä.