title: Kannonkoski

text: Sosiaali- ja terveyspalveluista huolehtii Kannonkosken, Karstulan, Kivijärven, Kyyjärven ja Saarijärven kuntien yhteisesti omistama Perusturvaliikelaitos Saarikka, entiseltä nimeltään Saarijärven-Karstulan seudun terveydenhuollon kuntayhtymä.


title: Kannonkoski

text: Kunnan itsenäistymishankkeen syntymiseen vaikutti pitkälti niin usko omiin voimiin kuin huonot kulkuyhteydet silloisilla kulkuneuvoilla. Manttaalinomistajien hevos- ja käsivoimin rakentamat sekä osin hätäaputöinäkin teetetyt soisen ja routaisen sydänmaan halkaisemat maantiet olivat heikkokuntoisia. Säännöllinen linja-autoliikenne Kannonkoskella aloitettiin 1930-luvun lopulla reitillä Huopanankoski – Kannonkoski – Saarijärvi – Uurainen – Jyväskylä. Kannonkosken kautta kulkevat Jyväskylä–Haapajärvi-rata, josta Kannonkosken osuus valmistui vuonna 1960, kantatie 77 (Sininen tie) sekä seututie 648. Kannonkosken kunnan alueella on toiminut kolme varsinaista rautatieliikennepaikkaa asemarakennuksineen: Enonjärvi, Kannonkoski ja Varanen. Seisakkeita Kannonkosken alueella on ollut useita. Paikkakunnalla oli 1960-luvulla myös soranajossa käytetty ns. kolmioraide Teeriharjun hiekkamontuille. Säännöllinen henkilöliikenne rataosuudella lopetettiin 1968 ja nykyään rataa käytetäänkin lähinnä puutavaran kuljetuksiin, vaikka sen kunnostamisesta on käyty keskustelua . Kannonkoskea lähimmät henkilöliikenteen rautatieliikennepaikat sijaitsevat Ähtärin Myllymäellä ja Jyväskylässä. Lähin merisatama sijaitsee noin 150 km:n päässä Kokkolassa.


title: Kannonkoski

text: Kannonkoskelta on matkaa maanteitse Helsinkiin noin 370 kilometriä, Jyväskylään 100 kilometriä, Ouluun noin 280 kilometriä ja lähimmälle lentoasemalle Tikkakoskelle 80 kilometriä. Kivijärvellä sijaitsee seudun kuntien yhteisesti omistama Suomenselän lentokenttä. Kirkonkylän Nuottalassa sijaitsee kunnallinen veneilysatama, josta pääsee vesitse Kivijärveä pitkin aina Kinnulaan asti. Kannonkosken luontoreitistö on erinomainen. Laajin kokonaisuus on Pyhä-Häkin ja Piispalan kautta kulkeva Keski-Suomen Maakuntauran reitti Saarijärveltä Kivijärven suuntaan .


title: Kannonkoski

text: Pohjoisen Keski-Suomen suurimman kauppasahan ja aikanaan Laukaan kihlakunnan suurimman teollisuuslaitoksen perustivat kruununvouti, kuuluisan historioitsijan isä Daniel Danielsson ja kokkolalainen kauppias Carl Gustav Favorin pitäjälle nimensä antaneeseen Kannonkosken uomaan 1835. Varsinaisen sahaustoiminnan paikalla aloitti viipurilainen kauppias Michail Tichanoff. Sahatavara kuljetettiin ensin purjelaivoilla Kivijärven Kinnulan lahteen, sitten hevosilla Himangalle ja edelleen vientiin lähinnä Kokkolan sataman kautta. Kannonkosken laudoilla oli varma menekki, koska toinen osakas Favorin oli Kokkolan suurisuuntaisimpia laivanvarustajia. Teollisen mittakaavan rahdituksen, uittojen, metsätöiden, tervanpolton ja sahauksen turvin paikalle syntyi kyläkunta myllyineen, asuntoineen, kauppoineen, kirjastoineen ja kouluineen: Kannonsaha, jolla nimellä kylä tunnetaan edelleen, oli siis nykyisen Kannonkosken kunnan ensimmäinen taajaväkinen yhdyskunta, ”taajama”. Yli sadan hengen työväkeä varten sahan partaalle oli rakennettu suuri kasarmi. Sahan koulua piti mm. Kivijärven lukkari Kjellman. Kolmikerroksisen saharakennuksen yhteyteen rakennettiin myös rautasulattamo vuonna 1850. Toiminta jäi kokeilun asteelle: raudan valmistus järvimalmista ei kannattanut. Myöhemmin sahan omistajiin kuului maakauppias Johan Anjelin sekä paikallinen voimahahmo Lauri Vesterinen. Vanha saha seisoi paikallaan vuoteen 1896 saakka. Toimintaa paikalla kuitenkin jatkettiin tiettävästi aina vuoteen 1947 asti ja viimeisenä paikalla toimi Kannonkosken Mylly-, Saha- ja Sähköosuuskunta, alallaan yksi energiayhtiö Keski-Suomen Valo Oy:n edeltäjistä. Kannonsahan toimintaa vauhditti myös samaisen pitäjän itäosan alueella pitkään toiminut koko pohjoisen Euroopan suurin yhtenäinen metsätyömaa, Lakomäki.


title: Kannonkoski

text: Kannonsahan vaiheista kertovan muistomerkin ”Vesiratas” on pystyttänyt vuonna 1996 Kannonkosken Lions Club entisen myllyn raunioille vanhan sahakylän ytimeen lähelle Kannonkosken uoman ylittävää 648-tietä ja rautatiesiltaa.


title: Kannonkoski

text: ”Hämeen silmillä katsellaan sen Kalle Reinin perään, kun se lähti Kannonkoskelta, eikä tule enään.” - Näin kuului Antti Rosenströmin laulu enonkoskelaissyntyisestä Kannonsahan herrasta Michail Tichanoffista.


title: Kannonkoski

text: Kannonkosken uimahalli PiiSpa, palloiluhalli ja jäähalli sekä urheilukeskus sijaitsevat vuonna 1982 opetusministeriön tuella perustetussa Kannonkosken kunnan kokonaan omistamassa luonto-, liikunta- ja nuorisomatkailukeskuksessa Piispalassa. Piispala sijaitsee luonnonkauniilla Kivijärven niemellä noin seitsemän kilometrin päässä kunnan keskustaajamasta luoteeseen aivan Sinisen tien varrella. Piispala omistaa myös Länsi-Lapin Muoniossa sijaitsevan Muotkavaaran nuorisokeskuksen.


title: Kannonkoski

text: Elokuussa 1990 Piispalassa pidettiin kansainvälinen 13 500 osanottajan Finnjamboree-partioleiri Tervas.


title: Kannonkoski

text: Metsäkartanon rakennutti kasvimaantieteilijä Alfred Oswald Kihlman vuonna 1885 noin 6 500 hehtaarin metsätilansa päärakennukseksi. Kihlman oli senaattori, tiedemies ja tutkimusmatkailija, joka tutki muun muassa Kuolan niemimaata. Hänen työnsä jälkiä näkyy yhä Lakomäessä; harvinaisten lajien joukossa on esimerkiksi saksanpihta, jonka kävyt kasvavat ylöspäin.


title: Kannonkoski

text: Lakomäki toimi sittemmin lähes sata vuotta metsäyhtiöiden kuten Enso Gutzeitin tukkikämppänä. Metsissä työskenteli sadoittain miehiä ja hevosia. Lakomäen lisäksi miehet majoittuivat Heinäjärven, Vuorimäen, Saukkolan ja Ylimmäisen Vuorijärven tukkikämpillä. Ensimmäinen metsäautotie Lakomäkeen valmistui 1930-luvulla. Nyttemmin tiestöä riittää Konginkankaalle saakka. Nykyään Lakomäen Metsäkartano toimii maaseutumatkailu-, majoitus- ja juhlatilana. Entisessä palovartiotornissa palvelee näköalaravintola.


title: Kannonkoski

text: Funktionalistinen betoniholvattu Kannonkosken kirkko valmistui vuonna 1938.


title: Kannonkoski

text: 22. helmikuuta vuonna 1971 Kannonkosken tasoristeysturma vaati kuuden kannonkoskelaisen koululaisen hengen. Heidän muistolleen on Kannonkosken kirkkomaalle pystytetty muistokivi.


title: Kannonkoski

text: Ortodoksinen Valamon luostari joutui siirtymään Laatokan Valamosta talvisodan ja sen lopettaneen rauhanteon myötä 1939-1940 evakkoon Kannonkoskelle. Mukaan otettiin ikoneja ja muuta arvokasta kalustoa, jotka luostarin 117 munkkia apulaisineen siirsivät hevoskyydillä maatilalle Pohjois-Kannonkoskelle, Terelän kylälle. Osa munkeista majoittui pitäjän kansakouluille, kuten Vuoskoskelle, Piispalaan, Käräjämäkeen ja Taipaleen kouluun Hilmonkoskelle. Kannonkoskelaisiakin kovasti koetelleista sodasta, kylmästä, taudeista ja nälänhädästä hengissä selvinneet munkit siirtyivät Heinäveden Papinniemeen, jossa luostarin toiminta jatkui.


title: Kannonkoski

text: Talvisodan aikana menehtyneet 27 munkkiveljestä on haudattu Kannonkosken kirkkomaahan. Kannonkoskella ei ole omaa ortodoksista seurakuntaa, kirkkoa tai tsasounaa, vaan kuuluu Jyväskylän ortodoksisen seurakunnan alueeseen, jonka lähimmät rukoushuoneet sijaitsevat naapurikunnissa Viitasaarella ja Saarijärvellä.


title: Kannonkoski

text: Heinäveden Valamon munkit viettivät veljiensä muistojuhlaa Kannonkoskella kesäkuussa 2010 arkkimandriitta Sergein johdolla. Kyyjärveläinen Raimo Salo on ohjannut ja tuottanut valamolaisten kokemuksista dokumentin "Munkkien matka."


title: Kannonkoski

text: Valamon munkkien ansiosta Kannonkoski pääsi The New York Times -lehteen 26. heinäkuuta 1941, vaikka lehdessä väitetäänkin Kannonkosken sijaitsevan Pohjois-Suomessa: "Isä Markus ja hänen toverinsa muuttivat uuteen kotiin Kannonkoskelle, pohjoiseen Suomeen."


title: Kannonkoski

text: Kannonkoski on kansanmusiikkipitäjä. Pitäjän hanuristit ovat saavuttaneet monta voittoa mm. Kaustisen kansanmusiikkijuhlilla. Kannonkoskella järjestettiin pitkään vuosittain pelimannijuhlia, kuten Käräjäsoitot Käräjämäen kyläkoululla, jota on käynyt mm. Helsingin oopperatalon suunnitellut arkkitehti Eero Hyvämäki, sekä Antin Soitto kirkonkylällä. Tanssiperinnettä ja -kuntoa ylläpidetään kesäisin Hilmonkosken lavalla. Saman kylän koululla pidetään kesäisin myös suuren suosion saavuttaneet Jukkosuo Jazzit. Kannonkoskelta on myös kotoisin lauluyhtye Sopivan monta.


title: Kannonkoski

text: Kesäisin Kannonkoskella vietetään Kannonkoski-viikkoa. Suomenselkä-messut järjestetään joka kesä vuorotellen Suomenselän alueen kunnissa, myös Kannonkoskella. Kannonkosken Urheilukalastajat järjestää joka kesä Taimensoudun Kivijärven Kuivaselällä ja Lintuselällä.


title: Kannonkoski

text: Vuonna 2001 Janne Heinosen lyhytelokuvaa "Taivasmatka" kuvattiin muun muassa Kannonkosken Käräjämäessä. Siinä näyttelivät muun muassa Teemu Lehtilä ja Anu Sinisalo.


title: Kannonkoski

text: Vuosittainen moottoripyörätapahtuma Brittiralli on järjestetty Kannonkosken Vuorilahden Kallion leirintäalueella kaikkiaan kolme kertaa. Teeriharjun moottoriurheilukeskuksessa taas järjestetään vuosittain esimerkiksi jokamiesluokan autourheilutapahtumia. Täältä on saanut alkunsa myös Mikko Hirvosen ura.


title: Kannonkoski

text: Kannonkosken pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla kuivakuoreperunat (perunoita ja kuivattua kuoretta) ja tirripaisti.


title: Kannus

text: Kannus voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Karijoki

text: Karijoki () on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Karijoki on sekä pinta-alaltaan että väkiluvultaan Etelä-Pohjanmaan maakunnan pienin kunta.


title: Karijoki

text: Karijoki on yksi Suupohjan seutukunnan neljästä kunnasta. Karijoki on saanut julkisuutta vuonna 1996 löydetyn Susiluola-nimisen muinaisjäännöksen ansiosta. Luola-alueen maanomistaja on Karijoen kunta, mutta itse luola sijaitsee Kristiinankaupungissa.


title: Karijoki

text: Karijoen naapurikunnat ovat Isojoki, Kauhajoki, Kristiinankaupunki ja Teuva.


title: Karijoki

text: Asutus jakautuu kirkonkylään ja sen lähikyliin (Karijoen laakso) sekä Myrkyn kylään (Teuvanjoen laakso).


title: Karijoki

text: Karijoella on kolme järveä: Kankalojärvi, Peurajärvi ja Pohjoisjärvi.


title: Karijoki

text: Natura-kohde Lapväärtinjokilaakso on osittain Karijoen alueella. Se on merkittävin lähes vapaana virtaava jokivesistö, joka laskee Selkämereen. Jokeen nousevat kutemaan meritaimen, harjus ja alajuoksulle myös vaellussiika.


title: Karijoki

text: Karijoen korkein kohta on 146 metriä korkea Iso-Kakkori.Karijoki oli 1500-luvulla Närpiöön kuuluva kylä. 1700-luvulla isojako ja tervanpoltto toivat sinne uudistilallisia. Kirkko valmistui vuonna 1811.


title: Karijoki

text: Myrkyn kylä on alueen kylistä vanhin. Sen asuttaminen alkoi jo 1500-luvun alkupuolella. Myrkky on ollut alueen kylistä ainoa kaksikielinen. Suomen sodassa 1808 Karijoki kärsi koko Etelä-Pohjanmaan pahimmat vahingot. 1830-luvulla ja uudelleen 1860-luvulla katovuodet ja kulkutaudit kuitenkin pysäyttivät väestönkasvun. 1800-luvulla muuttoliike ja siirtolaisuus näkyivät täälläkin, Karijoela lähdettiin pois muta sinne myös muutettiin.


title: Karijoki

text: Karijoen sankarihautausmaalle on siunattu 134 vainajaa, moni heistä sai surmansa Jalkaväkikomppania 58:ssa jatkosodassa.


title: Karijoki

text:
Karijoen kunnanjohtaja vuodesta 2017 on Marko Keski-Sikkilä.
Kunnanvaltuustossa on 15 paikkaa, joista yhdeksän on keskustan hallussa kaudella 2017–2021.


title: Karijoki

text: Elinkeinojakauma:


title: Karijoki

text: Toimivia maatiloja ja yrityksiä on molempia noin sata. 29,7 prosenttia Karijoen työvoimasta sai vuonna 2015 elantonsa maa-, metsä- ja kalataloudesta, mikä teki kunnasta Suomen viidenneksi alkutuotantovaltaisimman.


title: Karijoki

text: Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat rakennustarvikkeita tuottava Timala , E-P:n Elementtirakenne ja liukuovia ja komeroita valmistava Mirror Line. Merkittäviä työnantajia kunnan lisäksi ovat Suupohjan Perunalaakso sekä Suupohjan teollisuusautomaatio.


title: Karijoki

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Karijoki

text: Vuoden 2017 lopussa Karijoella oli 1 329 asukasta, joista 511 asui taajamissa, 808 haja-asutusalueilla ja 10 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Karijoen taajama-aste on 38,7 %. Karijoen taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Karijoen kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 511 asukasta.


title: Karijoki

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Karijoella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Karijoki

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Karijoen alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.


title: Karijoki

text: Karijoen koulussa on opetusta luokille 1-6 kolmessa yhdysluokassa. Oppilaita on noin 60. Yläkouluikäiset käyvät koulua Kristiinankaupungissa. Kristiinanseudun yläkoulun kanssa samassa rakennuksessa on myös lukio.


title: Karijoki

text: Karijoen kunnan sosiaali- ja terveyspalvelut hoitaa Suupohjan peruspalveluliikelaitoskuntayhtymä.


title: Karijoki

text: Karijoen kirjasto toimii koulun yhteydessä. Sillä on yhteistyösopimus naapurikuntien kanssa. Vapaaehtoiset pyörittävät kyläkirjastoa Myrkyn kylässä.


title: Karijoki

text: Karijoen Tappara on kunnassa toimiva urheiluseura.


title: Karijoki

text: Karijoen pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla klimppisoppa.


title: Karinainen

text: Karinainen () oli Varsinais-Suomessa sijainnut Suomen kunta. Karinainen perustettiin vuonna 1872 erottamalla se Marttilasta. Vuonna 2004 kunnassa asui 2457 ihmistä ja sen pinta-ala oli 92,41 km², josta 0,09 km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli 26,73 asukasta/km². Naapurikunnat olivat Aura, Marttila, Mellilä, Pöytyä ja Tarvasjoki.


title: Karinainen

text: Karinainen yhdistyi vuoden 2005 alussa Pöytyän kunnan kanssa. Uuden kunnan nimeksi tuli Pöytyä. Vuoden 2009 alusta Pöytyään liittyi myös Yläne.


title: Karinainen

text: Karinaisten Kyrön kylässä sijaitsee Auranmaan Viikkolehden toimitus.


title: Karinainen

text: Karinaisten vanhoja kyliä ovat Karinainen, Kiukainen, Kyrö, Mäenpää, Närppi, Suutarla ja Tilkanen. Rahkio muodostettiin kyläksi useiden kylien yhteisniitystä 1830-luvulla. Muihin kulmakuntiin kuuluu muiden muassa Heikinsuo.


title: Karinainen

text: Suurin kyläkeskus on varsinkin teollisuustyöpaikkoja tarjoava Kyrön taajama, jonka rautatieasemalla myös matkustajajunat pysähtyivät vuosina 1876–1990.


title: Karinainen

text: Museoviraston vuonna 2009 määrittelemiä valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä Karinaisissa ovat Kyrön rautatieasema ja Mäenpään kylä.


title: Karinainen

text: Karinaisten pitäjäruoaksi valittiin 1980-luvulla perunasoseesta ja ohrajauhosta keitetty "pastanttipuuro".


title: Galileo Galilei

text: Galileo Galilei (15. helmikuuta 1564 Pisa, Italia – 8. tammikuuta 1642 Arcetri, Italia) oli italialainen tähtitieteilijä, filosofi ja fyysikko. Hänen merkittävimmät saavutuksensa liittyvät tieteellisen menetelmän kehitykseen aristoteelisesta nykyiseen muotoonsa. Häntä on kutsuttu tieteen, klassisen fysiikan ja tähtitieteen isäksi.


title: Galileo Galilei

text:
Galileo Galilei syntyi Pisassa, Toscanan maakunnassa, Italiassa 15. helmikuuta 1564. Hän oli matemaatikko ja muusikko Vincenzo Galilein ja Giulia Ammannatin seitsemästä lapsesta vanhin.
Silloiseen toscanalaiseen tapaan esikoisen nimi oli muunnelma sukunimestä.
Monien mielestä juuri Galileo oli perheen lapsista lahjakkain. Hän opiskeli jo nuorena latinaa, kreikkaa ja filosofiaa. Vuonna 1581 hän aloitti lääketieteen opiskelut Pisan yliopistossa.
Pian hän kuitenkin huomasi, että on kiinnostunut enemmän matematiikasta kuin lääketieteestä, ja vaihtoi alaa. Galilei joutui jättämään yliopisto-opiskelunsa kesken, koska vanhemmilla ei ollut varaa maksaa hänen opintojaan, mutta hänelle tarjottiin silti opettajan paikka Pisan yliopiston matematiikan laitoksesta vuonna 1589. Vuonna 1592 hän siirtyi Padovan yliopistoon ja toimi siellä matematiikan laitoksessa geometrian, tähtitieteen ja mekaniikan opettajana aina vuoteen 1610 saakka.
Sinä aikana Galilei keskittyi tieteelliseen työhön ja teki monia merkittäviä havaintoja.


title: Galileo Galilei

text:
Vaikka Galileo Galilei oli harras katolinen, hänellä oli kolme aviotonta lasta Marina Gamban kanssa: tyttäret Virginia (s. 1600) ja Livia (s. 1601) sekä poika Vincenzio (s. 1606).
Aviottoman syntyperänsä vuoksi molemmat tyttäret lähetettiin jo nuorina San Matteon luostariin Arcetriin, ja he viettivät luostarissa loppuelämänsä. Isänsä älykkyyden perinyt Virginia ryhtyi nunnaksi ja otti nimekseen Maria Celeste. Hän kuoli 2. huhtikuuta 1634, ja hänet on haudattu isänsä kanssa Basilica di Santa Croce di Firenzeen. Koko ikänsä sairaalloinen Livia otti luostarissa nimekseen Suor Arcangela. Vincenzio, jonka isyyden Galilei myöhemmin tunnusti, meni naimisiin Sestilia Bocchinerin kanssa.


title: Galileo Galilei

text:
Vuonna 1612 Galilei lähti Roomaan, jossa hän liittyi Accademia dei Linceihin ja ryhtyi tutkimaan auringonpilkkuja. Samana vuonna vastustus Galilein kannattamaa Kopernikuksen teoriaa kohtaan alkoi kasvaa. Vuonna 1614 Isä Tommaso Caccini tuomitsi Galilein ajatukset maapallon liikkeistä vaarallisiksi ja lähes harhaoppisiksi. Galilei puolustautui, mutta vuonna 1615 kardinaali Roberto Bellarmino nuhteli häntä henkilökohtaisesti ja kielsi esittämästä kopernikaanisia ajatuksia.
Vuonna 1622 Galilei kirjoitti teoksen "Il Saggiatore", joka hyväksyttiin ja julkaistiin vuonna 1623. Vuonna 1624 Galilei vieraili taas Roomassa ja yritti saada Kopernikuksen ajatuksia koskevaa kieltoa kumotuksi. Siinä hän ei onnistunut, mutta sai paavilta kuitenkin luvan kirjoittaa teoksen Ptolemaioksen ja Kopernikuksen malleista. Ainoa ehto oli se, että teoksessa oli päädyttävä katolisen kirkon kannalta sopivaan lopputulokseen. Tämä teos, nimeltään "Dialogo dei due massimi sistemi del mondo" (suomeksi "Dialogi kahdesta suuresta maailmankuvasta"), ilmestyi vuonna 1632. Vaikka kirjan loppupäätelmä olikin kirkon käskyn mukainen, lukijalle ei voinut jäädä epäselväksi, kummalle puolelle Galilei asettui. Teoksen takia Galilei joutui inkvisition eteen ja hänet tuomittiin loppuiäksi arestiin.
Galilei kykeni kuitenkin jatkamaan työtään arestista huolimatta. Hän oli ensin arestissa Sienan kaupungissa, mutta joulukuussa 1633 Galilei sai luvan vetäytyä huvilalleen Arcetriin, Firenzeen. Mekaniikkaa käsittelevä teos, nimeltään "Discorsi e Dimostrazioni Matematiche, intorno a due nuoue scienze" () valmistui vuonna 1634, mutta se julkaistiin vasta 1638 Leidenissa, Hollannissa. Galilei oli tuolloin jo lähes sokea.


title: Galileo Galilei

text: Galileo Galilei kuoli Arcetrissa, lähellä Firenzeä 8. tammikuuta 1642.


title: Galileo Galilei

text:
Galileo Galilein suurimpana saavutuksena voidaan pitää sitä, että hän kehitti merkittävästi tieteellistä metodia. Hän yhdisti kvantitatiiviset kokeet matemaattiseen analysointiin, mikä muodostaa yhä luonnontieteen perustan. Tämä metodi ei ollut yleisessä käytössä Galilein aikaan. Hänen isänsä, joka oli luutunsoittaja ja musiikkiteoreetikko, oli suorittanut epälineaarista riippuvuutta tutkivan kokeen. Kohteena oli viritetyn kielen jännityksen ja sävelkorkeuden riippuvuus. Nämä havainnot, jotka olivat tuttuja jo pythagoralaisten ajan soitintentekijöille, osoittivat että kokonaislukujen suhteet määrittävät harmonisia skaaloja. Matematiikkaa oli näin käytetty musiikin fysiikan kuvailemiseen. Nuori Galileo näki, kuinka hänen isänsä syvensi ja yleisti tätä yhteyttä. Galileo Galileita pidetään ensimmäisenä, joka avoimesti sanoi, että luonnonlait ovat matemaattisia.
Tämä oli merkittävä muutos tieteessä, sillä antiikin Aristoteleesta saakka logiikkaa oli pidetty tieteen keskeisimpänä työkaluna.


title: Galileo Galilei

text: Galilein merkitys oli suuri myös siinä, että hän kiisti auktoriteettien, kuten kirkon ja antiikin filosofien aseman tieteessä. Auktoriteettien sokean tottelemisen ja hyväksymisen hylkääminen on nykyaikaisen tieteen metodin olennainen osa. Tämä kehitys johti tieteen eroamiseen uskonnosta ja filosofiasta. Nämä kaksi keskeistä tieteen kehitykseen liittyvää asiaa antavat syyn nimittää Galileo Galileita ”tieteen isäksi”.


title: Galileo Galilei

text: 1900-luvulla Galilein kokeiden oikeellisuus on kyseenalaistettu. Erityisesti ranskalainen tieteenhistorioitsija Alexandre Koyré on epäillyt kokeiden todenperäisyyttä. Teoksessa "Kaksi uutta tiedettä" kuvattu putoavan kappaleen kiihtyvyyden määritys esimerkiksi vaati tarkkaa ajanmittausta, minkä arvellaan olleen mahdotonta 1600-luvulla. Koyrén mukaan laki oli kehitetty deduktiivisella päättelyllä ja lähinnä havainnollistettu ajatuskokeilla.


title: Galileo Galilei

text: Myöhempi tutkimus on kuitenkin vahvistanut kokeet. Galilein kuvailemat kiihtyvyydenmäärittämiskokeet toistettiin 1961, ja tulosten tarkkuus oli sopusoinnussa Galilein raportin kanssa. Kokeessa ei käytetä suoraan putoavia vaan kaltevaa tasoa pitkin vieriviä palloja, jolloin mitattava aika pitenee ja sen riittävän tarkka mittaus helpottuu oleellisesti. Galilein julkaisemattomien töiden tutkiminen niinkin varhaiselta ajalta kuin 1604 osoittaa selvästi kokeiden todenperäisyyden. Niistä selviävät jopa ne tulokset, joita hän käytti kiihtyvyyden määritykseen. Tässä täyttyy eräs metodin vaatima asia eli kokeiden toistettavuus.


title: Galileo Galilei

text: Galilei ymmärsi huomattavan modernilla tavalla matematiikan, teoreettisen fysiikan ja kokeellisen fysiikan väliset relaatiot. Esimerkiksi voidaan mainita seuraavat:


title: Galileo Galilei

text:
Galilei ei keksinyt linssikaukoputkea, mutta kehitti sitä merkittävästi. Lisäksi hän oli ensimmäisiä, joka käytti sitä tähtitaivaan havaitsemiseen.
Hollannissa 1608 tehtyjen luonnosten avulla hän rakensi kaukoputken, jonka suurennos oli kolminkertainen. Myöhemmin hän pääsi 32-kertaiseen suurennokseen. Galilei esitteli ensimmäistä kaukoputkeaan venetsialaisille lainlaatijoille 25. elokuuta 1609. Hänen kehitystyönsä muodostui myös taloudellisesti kannattavaksi sivutoimeksi, sillä kauppiaat hyötyivät siitä merenkulussa. Galilei julkaisi kaukoputkellaan tekemänsä havainnot maaliskuussa 1610 lyhyessä tutkielmassa nimeltään Sidereus Nuncius.


title: Galileo Galilei

text:
Galilei löysi 7. tammikuuta 1610 kolme Jupiterin neljästä suurimmasta kuusta eli Ion, Europan ja Kalliston. Ganymedeksen hän löysi vajaa viikko myöhemmin.
Hän havaitsi, että kuut ilmestyvät ja katoavat näkyvistä jaksollisesti. Tämän hän arveli johtuvan niiden liikkeestä Jupiterin ympäri, mistä hän päätteli niiden olevan Jupiterin kuita. Hän havaitsi niitä kevään 1610. Sitten Jupiter katosi Auringon taakse. Jupiterin tultua uudestaan näkyviin monet muutkin havaitsivat Jupiterin kuita syksyllä 1610.


title: Galileo Galilei

text: Galilei antoi kuille nimen mesenaattiensa Medicien mukaan, mutta nykyisin niitä kutsutaan Galilein kuiksi. Se, että planeetoilla havaittiin kiertolaisia, oli ongelmallista maakeskisen maailmankuvan kannalta.


title: Galileo Galilei

text: Syyskuusta 1610 alkaen Galilei teki havaintoja Venuksesta. Hän havaitsi Venuksella olevan kaikki kuun vaiheet, kuten Kopernikuksen kehittelemä aurinkokeskinen teoria ennustikin. Maakeskisen kuvan mukaan kaikkia vaiheita ei olisi pitänyt näkyä. Tämä havainto tuki aurinkokeskistä mallia mutta ei todistanut sitä.


title: Galileo Galilei

text: Galilei oli myös yksi ensimmäisistä auringonpilkkuja havainneista eurooppalaisista. Hän myös tulkitsi uudelleen Kaarle Suuren ajan pilkkuhavainnot, joiden aiemmin arveltiin johtuneen Merkuriuksesta. Auringonpilkkujen olemassaolo oli ristiriidassa vanhan käsityksen kanssa, jonka mukaan taivas oli muuttumaton. Francesco Sizin ensimmäisenä havaitsemat vuosittaiset muutokset pilkuissa aiheuttivat ongelmia sekä maakeskiselle että Tyko Brahen kuvalle. Galilein ja Christoph Scheinerin välille syntyi pitkä ja katkera kiista siitä, kumpi havaitsi auringonpilkut varhemmin.


title: Galileo Galilei

text:
Galilei raportoi ensimmäisenä kuun vuorista ja kraattereista 30. marraskuuta 1609.
Niiden olemassaolon hän päätteli kuun pinnan valon ja varjon muodoista, ja hän jopa arvioi vuorten korkeuksia havaintojensa perusteella. Hän päätteli Kuun pinnan olevan epätasainen yhtä lailla kuin Maan, päinvastoin kuin perinteinen aristoteelinen näkemys täydellisestä pallosta. Sidereus Nunciuksessa hän kirjoittaa:


title: Galileo Galilei

text: Galilei tarkoitti tällä mahdollisesti Kuun Albategnius-kraatteria.


title: Galileo Galilei

text: Galilei havainnoi Linnunrataa, jota aiemmin pidettiin kaasusumuna, ja havaitsi sen olevan niin tiheä tähtipaljous, että Maasta katsoen se näyttää pilveltä. Hän havaitsi monia paljaalle silmälle liian himmeitä tähtiä. Tähän joukkoon kuului myös Neptunus, jonka hän havaitsi 1612 ja 1613 mutta ei tunnistanut planeetaksi.


title: Galileo Galilei

text: Galilei ei koskaan hyväksynyt Keplerin esittämiä elliptisiä planeettojen ratoja, vaikka niitä tuki Tyko Brahen suuri havaintoaineisto. Kopernikaaninen teoria käytti monimutkaisia episyklejä toisin kuin Keplerin teoria. Galilei piti vuoroveden aiheuttajana liikemäärää, Kepler kuuta. Kummallakaan ei ollut kuitenkaan toimivaa fysikaalista mallia vuorovedelle. Galilei väitti, että jos Maa pyörii akselinsa ympäri ja kiertää Aurinkoa tietyllä nopeudella, täytyy osan Maasta liikkua ”nopeammin” yöllä ja ”hitaammin” päivällä.


title: Galileo Galilei

text: Mikäli tämä teoria olisi totta, ei olisi kuin yksi vuoksi eli vuoroveden korkein kohta vuorokaudessa keskipäivän kohdalla. Galilei aikalaisineen tiesi hyvin, että vuoksia oli kaksi vuorokaudessa. Hän kuitenkin hylkäsi tämän poikkeuksen ja piti sitä seurauksena useista toissijaisista syistä, muun muassa meren muodosta ja sen syvyydestä. On väitetty, että Galilei oli epärehellinen tehdessään nämä argumentit, mutta Albert Einstein kehitti vastakkaisen näkemyksen, että Galilei kehitti ”hurmaavat argumenttinsa” ja hyväksyi ne kritiikittä Maan liikkeen fysikaalisen syyn toivossa.


title: Galileo Galilei

text: Tunnettu kirjailija Arthur Koestler väitti Kepleristä kertovassa kirjassaan The Sleepwalkers (suom. Vedenjakajalla), että Galilei oli räikeästi epätieteellinen ja epärehellinen menettelytavoissaan ja antoi harvoin kunnian sille, jolle se kuului. Toisten mielestä on epäoikeudenmukaista arvioida häntä modernin tieteen kriteereillä, jotka hänen aikanaan vasta alkoivat kehittyä. Oman aikansa mittapuulla hän oli hyvinkin halukas muuttamaan näkemyksiään havaintojen mukaan. Voidaan myös väittää, että myös modernit tieteilijät (ja ihmiset yleisestikin) tulkitsevat havaintojaan ja uskomuksiaan aiemmin muodostamiensa näkemystensä avulla. Vaikka tämä voi vaikuttaa epärehelliseltä toiminnalta, sitä vaaditaan hiukan tieteellisen prosessin toimimiseksi (ks. Bayesin teoreema). Galileon epärehellisyydessä ei siten ollut mitään epätavallista.


title: Galileo Galilei

text: Galilein teoreettinen ja kokeellinen työ kappaleiden liikkeen kuvaamiseksi muodosti pohjan klassiselle mekaniikalle, jonka Sir Isaac Newton kehitti myöhemmin. Hän oli pioneeri ainakin Euroopassa täsmällisessä kokeellisuudessa ja luonnonlakien matemaattisessa kuvaamisessa.


title: Galileo Galilei

text: Eräs kuuluisimmista Galileita koskevista tarinoista kertoo, että hän pudotti erimassaisia palloja Pisan kaltevasta tornista osoittaakseen, että putoamisaika ei riipu kappaleen massasta. Tämä oli vastoin Aristoteleen oppia, jonka mukaan kappale putoaa sitä nopeammin, mitä enemmän se painaa. Giambattista Benedetti oli saavuttanut saman tuloksen vuosia aiemmin, 1553. Vaikka tarina tornista kerrotaan ensimmäisen kerran jo Galilein oppilaan Vincenzo Vivianin kirjoittamassa elämäkerrassa, sitä ei nykyisin pidetä totena. Galilei suoritti myös kokeita, joissa hän vieritti palloja kaltevaa tasoa pitkin. Näistä yksi on edelleen Firenzessä. Kaltevaa tasoa pitkin vieriminen vastaa hidasta putoamista, kun kappaleen massajakauma on tasainen. Vaikka Galilei oli ensimmäinen asiaa kokeillut, hän ei ollut ensimmäinen, joka väitti putoamisajan olevan riippumaton massasta: Johannes Filoponos oli väittänyt näin jo vuosisatoja aiemmin.


title: Galileo Galilei

text: Galilei määritti oikean matemaattisen lain kiihtyvyydelle: kuljettu matka levosta lähtien on verrannollinen kuluneen ajan neliöön (formula_1). Hän ilmaisi tämän geometrista konstruktiota ja matemaattisesti eksakteja sanoja käyttäen, oman aikansa mukaisesti. Matematiikan kehityttyä asia voitiin ilmasta myös algebrallisesti. Hän päätteli myös, että kappaleet säilyttävät nopeutensa, mikäli niihin ei vaikuta mikään voima. Hän siis hylkäsi aristoteelisen näkemyksen, että kappaleiden vauhti hidastuu itsestään, ellei mikään voima vaikuta niihin. Tämäkään ei ollut uusi ajatus, vaan Ibn al-Haitham oli ehdottanut sitä jo satoja vuosia aiemmin; Jean Buridan ja Joseph Needhamin mukaan Mo Tzu oli esittänyt saman ajatuksen vielä aikaisemmin. Galilei kuitenkin ilmaisi asian ensimmäisenä matemaattisesti. Galilein inertiaperiaate kuuluu, että ”tasaisella tasolla liikkuva kappale jatkaa samaan suuntaan tasaisella nopeudella, ellei sitä häiritä”. Tämä periaate sisältyy Newtonin ensimmäiseen lakiin.


title: Galileo Galilei

text: Galileo havaitsi, että heilurin heilahdusaika ei riipu heilahduksen laajuudesta. Tarinan mukaan hän päätyi johtopäätökseen katsellessaan, miten Pisan katedraalin kynttelikkö heilui, ja käytti pulssiaan ajastuksessa. Vaikka Galileo uskoi verrannollisuuden olevan eksakti, se on vain pienille amplitudeille pätevä approksimaatio. Se on kuitenkin tarpeeksi tarkka kellossa käytettäväksi.


title: Galileo Galilei

text: 1600-luvun alussa Galilei ja hänen apulaisensa yrittivät mitata valonnopeuden. He seisoivat eri kukkuloilla ja pitivät kumpikin ikkunaluukullista lyhtyä. Ensin Galileo avasi oman lyhtynsä luukun, ja apulainen avasi omansa nähtyään valon. Runsaan kilometrin matkalla Galilei ei voinut havaita viivettä yhtään enempää kuin silloin, kun he olivat vain muutaman metrin päässä toisistaan. Hän ei voinut tehdä päätöstä siitä, etenikö valo välittömästi, mutta hän arveli, että välimatka oli liian lyhyt hyvän mittauksen saavuttamiseksi. Galilei oli yksi ensimmäisistä, joka ymmärsi äänen taajuuden. Kun hän raapi taltalla eri nopeuksilla, hän havaitsi yhteyden äänenkorkeuden ja raapimisen nopeuden (taajuuden) välillä.


title: Galileo Galilei

text: Galilei esitti vuonna 1632 Dialogissaan fysikaalisen teorian, joka käsitteli vuorovesi-ilmiötä. Mikäli se olisi ollut oikea, se olisi puoltanut vahvasti Maan liikettä. Hänen teoriansa oli ensimmäinen käsitys siitä, että meren muoto vaikutti vuoroveden amplitudiin ja taajuuteen. Hän selosti oikein sen, että vuorovesi oli Adrianmeren keskellä vähäinen rannikoihin verrattuna. Vuoroveden syyn hänen teoriansa kuitenkin esitti väärin, ja vasta Kepler ja muut yhdistivät vuoroveden oikein Kuuhun. Kunnollisen fysikaalisen teorian teki myöhemmin Newton.


title: Galileo Galilei

text: Galilei kehitti myös suhteellisuuden perusperiaatteen eli Galilei-invarianssin, jonka mukaan fysiikan lait ovat samat missä tahansa suoraan tasaisella vauhdilla liikkuvassa systeemissä. Täten ei ole olemassa absoluuttista liikettä eikä lepoa. Tämän periaatteen avulla Newton kehitti mekaniikan peruslait, ja siitä Einstein loi edelleen Erityisen suhteellisuusteorian ensimmäisen postulaatin.


title: Galileo Galilei

text: Galilein matematiikan soveltaminen kokeelliseen fysiikkaan oli innovatiivista, mutta hänen matemaattiset metodinsa olivat aikansa mukaiset. Analyysi ja todistukset perustuivat enimmäkseen Eudoksoksen suhteiden teoriaan. Eukleideen teoksen Alkeet viides kirja käsittelee tätä teoriaa. Se oli tullut käyttöön vasta sata vuotta aiemmin Tartaglian tarkan käännöksen ansiosta. René Descartesin kehittämät algebralliset metodit olivat kuitenkin jo syrjäyttämässä sitä.


title: Galileo Galilei

text: Galileo teki yhden pienen, mutta profeetallisen matemaattisen tuotoksen, Galilein paradoksin. Se sanoo, että on olemassa yhtä monta täydellistä neliötä kuin on kokonaislukuja, vaikka kaikki kokonaisluvut eivät ole neliöitä. Paradoksin ratkaisi 250 vuotta myöhemmin Georg Cantor.


title: Galileo Galilei

text: Galilei kehitti muutamia välineitä, joita nykyisin kutsuttaisiin tekniikkaan liittyviksi keksinnöiksi, erotukseksi puhtaasta fysiikasta. Aristoteelisen määrittelyn mukaan kaikki Galilein fysiikkaa koskevat keksinnöt olivat techneä tai käytännöllistä tietoa erotuksena episteemisestä filosofisesta tutkimuksesta.


title: Galileo Galilei

text: 1593 Galilei kehitti laitteen, joka tunnetaan nimellä Galilein lämpömittari. Se muodostuu suljetusta lasisylinteristä ja sen sisällä olevasta kirkkaasta nesteestä. Nesteessä kelluu eri lämpötiloja edustavia painoja, jotka ovat tavallisesti suljettuja, erivärisiä nesteitä sisältäviä lasiastioita. Nesteen lämpötilan muuttuessa muuttuu myös sen tiheys. Nesteessä kelluvat lasiastiat asettuvat sylinterissä kohtaan, jossa niiden tiheys on sama kuin ympäröivän nesteen.


title: Galileo Galilei

text:
1594 Galilei sai patentin Venetsian senaatilta pumppukeksintöönsä, joka oli yhdellä hevosella toimiva vedennosto- ja kastelupumppu.
22-vuotiaana Galilei teki kirjoitelman, jolle hän antoi nimeksi "La Bilancetta". Siinä hän kuvaili keksinnön, joka parantaa vastapainovaa'an tarkkuutta. Vaakaa käytettiin kappaleiden punnitsemiseen ilmassa ja vedessä niiden seossuhteiden määrittämiseksi. Tämä kirjoitelma kuvastaa hyvin sitä, miten Galilei yhdisti tieteellisen teorian ja käytännön, toisin kuin useimmat aikalaisensa.


title: Galileo Galilei

text: Galilei kehitti harpin kaltaisen laitteen, niin kutsutun Galilein sektorin, jota voitiin käyttää muun muassa tykistössä. Hän kirjoitti sektorille ohjeistuksen ja 1598 palkkasi Marcantonio Mazzolenin valmistamaan niitä. Hänen oppilaansa ostivat sitten sektoreita ohjeineen.


title: Galileo Galilei

text: 1609 Galileo sai tietää kaukoputken olemassaolosta erään ystävänsä kirjeestä. Pian Galilei valmisti oman kaukoputken tehden jopa linssit itse. Kaukoputki, jolle hän antoi nimen aperspillum, vahvisti 30-kertaisesti. Vaikka Galilei kertoi, ettei se ollut hänen keksintönsä, hän sai palkankorotuksen Venetsian valtiolta korvaukseksi oikeudesta valmistaa niitä. Samana vuonna Galilei jo käytti ensimmäisten joukossa kaukoputkea tähtien, planeettojen ja kuiden tarkkailuun.


title: Galileo Galilei

text: Määritettyään Jupiterin kuiden kiertoajat vuonna 1612 Galilei ehdotti, että jos niiden kiertoradat tiedettäisiin tarpeeksi tarkkaan, niitä voisi käyttää universaalina kellona. Se tekisi edelleen mahdolliseksi määrittää pituuspiirin. Galilei työskenteli tämän ongelman parissa ajoittain lopun elämäänsä, mutta käytännön ongelmat olivat suuret. Metodia käytti onnistuneesti ensimmäisen kerran Giovanni Domenico Cassini 1681 ja myöhemmin monet laajojen maa-alueiden kartoittajat, esimerkiksi Lewis ja Clark. Merinavigaatiossa, missä herkkiä teleskooppihavaintoja oli vaikea tehdä, pituuspiirin määritys onnistui vasta kannettavan kronometrin, kuten John Harrisonin laite, keksimisen jälkeen.


title: Galileo Galilei

text: Viimeisinä vuosinaan jo täysin sokea Galilei suunnitteli pidäkemekanismia heilurikelloon, mutta ensimmäisen toimivan heilurikellon teki kuitenkin Christiaan Huygens vasta 1650-luvulla.


title: Galileo Galilei

text: Raamatun Psalmeissa 93:1; 96:10; 104:5, Ensimmäisessä aikakirjassa 16:30 ja Saarnaajan kirjassa 1:4,5 on kohtia, joiden voidaan tulkita kertovan lujasta ja pysyvästä Maan paikasta. Galilei oli kuitenkin aurinkokeskisen maailmankuvan kannattaja ja väitti, että se ei ole Raamatun sanaa vastaan. Hän otti Augustinuksen kannan, jonka mukaan kaikkea ei pidä ottaa liian kirjaimellisesti, erityisesti kun kyseessä on runo- ja laulukirja kuten Psalmit. Kirja on kirjoitettu Maan näkökulmasta, joten Aurinko nousee ja laskee eli näyttää liikkuvan taivaalla. Todellisuudessa tämä johtuu Maan pyörimisestä.


title: Galileo Galilei

text: Galilei siis oli selvä heliosentrisyyden puolustaja, mutta vallalla ollut katolinen kirkko taas piti kiinni maakeskisyydestä. Vuoteen 1616 mennessä arvostelu oli noussut niin suureksi, että Galilei meni Roomaan puolustamaan ajatuksiaan kirkon valtaapitäville. Kardinaali Bellarmine toimitti hänelle inkvisition käskyn, että hän ei saa puolustaa ajatusta Maan liikkumisesta Auringon ympäri. Määräys ei estänyt Galileita, joka pysyi monta vuotta kiistan ulkopuolella. Hän palasi aiheen pariin, kun "kardinaali Barberinista" tuli paavi Urbanus VIII vuonna 1623. Barberini oli Galilein ystävä ja ihailija, ja hän oli myös vastustanut Galilein vuoden 1616 tuomiota. Galileon kirja "Dialogo dei due massimi sistemi del mondo" (vapaa suomennos: Dialogi kahdesta pääasiallisesta maailmanjärjestelmästä) ilmestyi 1632. Sillä oli nimellinen inkvisition ja paavin hyväksyntä.


title: Galileo Galilei

text: Paavi Urbanus VIII pyysi henkilökohtaisesti, että Galilei esittäisi argumentteja sekä heliosentrismin puolesta että sitä vastaan, mutta varoisi sen puolustamista. Lisäksi hän pyysi, että hänen mielipiteensä lisättäisiin kirjaan. Galilei täytti jälkimmäisen toiveen osittain. Joko tahattomasti tai tarkoituksella hän kirjoitti tekstin niin, että dialogissa geosentrisyyttä puolustanut Simplicius sortui usein virheisiin ja päätyi välistä näyttämään tyhmyriltä. Tämä sai kirjan vaikuttamaan hyökkäykseltä aristoteelista näkemystä vastaan. Lisäksi Galilei laittoi paavin sanat Simpliciuksen suuhun. Monet historioitsijat pitävät Galilein tekoa tahattomana. Joka tapauksessa paavi ei suhtautunut julkiseen ivaan tai selvään puolueellisuuteen kevyesti. Galilei oli loukannut yhtä suurimmista suojelijoistaan, ja hänet kutsuttiin Roomaan selvittämään toimiaan.


title: Galileo Galilei

text: Dialogin vuoksi Galilei oli menettänyt monia puolustajiaan Roomassa, ja hänet määrättiin 1633 oikeudenkäyntiin jumalanpilkasta epäiltynä. Inkvisition tuomio koostui kolmesta pääkohdasta.


title: Galileo Galilei

text: Lisäksi kiellettiin kaikkien Galilein töiden, myös tulevien, julkaiseminen. Tätä ei kuitenkaan julistettu oikeudenkäynnissä eikä valvottu.


title: Galileo Galilei

text: Tarinan mukaan Galilei mutisi noustessaan polviltaan ”Eppur si muove” eli ”se liikkuu sittenkin”. Todennäköisesti tämä tarina ei kuitenkaan pidä paikkaansa. Galilei oli lyhyen aikaa arestissa Sienan arkkipiispa Ascanio Piccolominin luona, mutta joulukuussa 1633 hän sai luvan vetäytyä huvilalleen Arcetriin lähelle Firenzeä, missä hän vietti lopun elämäänsä. Hän omisti aikansa yhdelle suurimmista töistään "Discorsi e Dimostrazioni Matematiche, intorno a due nuoue scienze" (suomeksi' Kaksi uutta tiedettä'). Sir Isaac Newton ja Albert Einstein arvostivat tätä teosta, jonka perusteella Galileoa on kutsuttu modernin fysiikan isäksi.


title: Galileo Galilei

text: Galilei haudattiin uudelleen Santa Crocen basilikan pyhään maahan 1737. Hänen arvonsa palautettiin muodollisesti 1741, kun paavi Benedictus XIV salli Galileon kaikkien tieteellisten töiden julkaisun. Osia niistä oli julkaistu jo 1718 sensuroituna. Vuonna 1758 heliosentrismin yleinen kielto poistettiin kirkon sensuurilistalta ja 1822 Dialogi "Dialogo dei due massimi sistemi del mondo" poistettiin kiellettyjen kirjojen luettelosta. 31. lokakuuta 1992 paavi Johannes Paavali II ilmaisi pahoittelunsa siitä, kuinka Galileita oli kohdeltu ja myönsi Galilein olleen oikeassa. Galilei rehabilitoitiin 13 vuotta istuneen tutkintakomission suosituksesta.


title: Galileo Galilei

text: Nykyaikaisen tieteen käsityksen mukaan Galilein näkemykset aurinkokeskisyydestä eivät olleet olennaisen edistyksellisiä. Galilein esittämä malli ei ollut Tykon samanaikaista, kilpailevaa teoriaa tarkempi. Tähtien parallaksi, ensimmäinen Aurinkokunnan ulkopuolinen todiste Maan liikkumisesta, keksittiin vasta 1638.


title: Galileo Galilei

text: Galilei kuitenkin esitti Maan kaksoisliikkeen eli sen, että Maa kiertää itsensä ympäri ja liikkuu Auringon ympäri eikä päinvastoin. Hän romutti siten perinteisen näkemyksen ihmisen erikoisasemasta maailmankaikkeudessa. Nykyisin tiedetään, ettei Maa sen enempää kuin Aurinko tai Linnunradan keskuskaan ole maailmankaikkeuden keskus.


title: Galileo Galilei

text: Galilein elämästä kerrotaan monia tarinoita, joiden todenperäisyys lienee kyseenalainen. Galilei tuskin pudotteli esineitä Pisan kaltevasta tornista, eikä hän varmaankaan mumissut ”Se pyörii sittenkin” ("Eppur si muove", oikeammin ”Se liikkuu sittenkin”) inkvisitiotuomioistuimessa. Vaikka Galilein yhteenotto inkvisitiotuomioistuimen kanssa onkin tieteenhistoriallisesti erittäin merkittävä, sen dramaattisuutta on tavattu suuresti liioitella. Esimerkiksi maalauksissa usein esitetään Galilein oikeudenkäynnissä olleen läsnä suuri joukko ihmisiä, vaikka tosiasiassa paikalla oli vain muutamia.


title: Galileo Galilei

text: Puutteellinen luettelo Galilein kirjoituksista.


title: Karjalohja

text: Karjalohja () on entinen Suomen kunta, Uudenmaan maakunnassaan. Vuoden 2013 alussa Karjalohja liitettiin Lohjan kaupunkiin. Karjalohjan ainoa taajama oli Karjalohjan kirkonkylä. Karjalohjan kaavoitetut alueet muodostavat nykyään Lohjan 102. kaupunginosan.


title: Karjalohja

text: Kunta oli yksikielisesti suomenkielinen ja siellä asui ennen sen lakkauttamista ihmistä, ja sen pinta-ala oli  km², josta  km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km². Karjalohjan naapurikunnat ennen kuntaliitosta olivat Lohja, Raasepori ja Salo.


title: Karjalohja

text: Karjalohjan nimi muodostuu kahden vanhan suurpitäjän nimistä Karjaa ja Lohja. Karjalohjan vanhin asutus on sijainnut Lohjanjärven länsirannalla Iloniemen, Lohjantaipaleen, Pellonkylän ja Tallaan alueilla. Nimistön perusteella Ahtilan ja Immulan on asuttanut aikoinaan Lohjan suunnalta tullut väestö. Jotkin alueen paikannimet viittaavat Varsinais-Suomesta tulleeseen väestöön.


title: Karjalohja

text: Ruotsinkielinen nimi Karislojo mainitaan ensi kerran 1400-luvun puolivälissä. Itsenäiseksi kirkkoherrakunnaksi Karjalohja muodostettiin 1614 mutta kappeliseurakuntana se oli ollut jo 1200-luvulla. Suuri osa nykyisistä Karjalohjan kylistä oli jo 1400-luvulla olemassa ja se oli yksi Raaseporin linnanläänin pitäjistä.


title: Karjalohja

text: Itsenäinen seurakunta Karjalohjasta tuli 1614 sen erotessa Karjaasta. Karjalohjan eteläosa oli perinteisesti ruotsinkielistä.


title: Karjalohja

text: Karjalohja liittyi Lohjan kaupunkiin 1. tammikuuta 2013. Karjalohjan kunnanvaltuusto pyörsi aiemman kantansa maaliskuussa 2008, ja päätti aloittaa liitosneuvottelut. Karjalohjan kunnanvaltuusto hyväksyi kesäkuussa neuvotellun sopimuksen äänin 11–2. Lohjan kaupunginvaltuusto hyväksyi liittymisen 4. elokuuta 2008. Liitoksen ehtona on, että Lohja osallistuu Karjalohjan talousarvioiden hyväksymiseen ennen kuntaliitosta.


title: Karjalohja

text: Karjalohjalla sijaitseva Karkalin luonnonpuisto on yksi Etelä-Suomen hienoimmista lehtoalueista. Tämä Natura-kohde sijaitsee Karjalohjan itäosassa pitkän Lohjanjärveen pistävän niemen kärjessä ja se muodostaa monipuolisen kokonaisuuden, jossa on vanhaa metsää, lehtoja, kalkkikallioita, puustoisia soita, niittyjä ja rakentamattomia saaria. Alueella on poikkeuksellisen runsaasti uhanalaista lajistoa ja joitain lajeista tavataan ainoastaan Karkalissa.


title: Karjalohja

text: Karjalohjan luonto- ja kyläidylli on kautta historiansa inspiroinut tunnettuja taiteilijoita. Muun muassa professori ja satusetä Zacharias Topelius asui perheineen Kukkasniemen huvilallaan, joka kuuluu yhä Karjalohjan kulttuurimaisemaan. Karjalohjalla Topelius kirjoitti muun muassa Maamme kirjan. Karjalohjan kulttuuriväkeen kuului aikoinaan myös taidemaalari-kirjailija-keksijä Sigurd Wettenhovi-Aspa.


title: Karjalohja

text: Muita Karjalohjalla vaikuttaneita tai sieltä innoitusta hakeneita taiteilijoita ja tutkijoita ovat olleet muun muassa I.K.Inha, Mika Waltari, Hilda Käkikoski, Maija Karma ja Gustav Komppa.


title: Karjalohja

text: Karjaan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla verimakkara tai veripalttu sekä perunajauhoista tehty pannukakku.


title: Karjalohja

text: Karjalohjan kirkko, joka paloi 1970-luvulla salamaniskusta, ja joka jäi raunioina pystyyn. Raunioiden viereen rakennettiin ”lasikirkkona” tunnettu seurakuntatalo. 1990-luvulla vanhaa kirkkoa alettiin vähin erin korjata lahjoitusvaroin.


title: Karjalohja

text:
Karjalohjan vanhin koulurakennus, nykyinen Karjalohjan kirjasto, rakennettiin vuonna 1875, ja se on yksi kunnan tunnetuimmista rakennuksista.
Karjalohjalla sijaitsevat myös muun muassa professori Gustav Kompan suunnittelema ja toteuttama Tammiston arboretum, joka on yksi Suomen lajirikkaimmista ja luonnonläheisimmistä puulajipuistoista sekä Kärkelän vanha ruukkialue.


title: Karjalohja

text: Karjalohjan vaakunan on suunnitellut Toivo Vuorela vuonna 1965. Vaakunassa on sinisessä kentässä kolmilehtinen haarusristin muotoinen kultainen koivunoksa, jonka yllä on kultainen kuusisakarainen tähti. Vaakunan aihe viittaa Zacharias Topeliuksen satuun Koivu ja tähti, jonka hän kirjoitti Karjalohjalla.


title: Karjalohja

text:
Heinäkuussa Karjalohjalla pidetään vuotuiset markkinat Puujärvipäivät. Samassa kuussa järjestetään myös Karjalohja Roots-festivaali.
Karjalohjan Kivikirkossa järjestetään vuosittain Elokuun konsertti, jonka taiteellisena johtajana toimii Heikki Orama. Vierailijoina ovat olleet muun muassa Helsingin kaupunginorkesteri, Tapiola Sinfonietta ja Norjan radion orkesteri.


title: Karjalohja

text: Härjänvatsa, Ilmoniemi, Immola, Karkali, Kattelus, Kourjoki, Kuusia, Kärkelä, Lohjantaipale, Lönnhammar (Linhamari), Maila, Makkarjoki, Murto, Mustlahti, Nummijärvi, Pappila, Pellonkylä, Pipola, Pitkälahti (Långvik), Puujärvi, Pyöli, Saarenpää, Sakkola, Suurniemi, Särkjärvi, Tallaa, Tammisto


title: Paradoksi

text: Paradoksi (kreikan sanoista παρά 'vastaan' ja δοξα 'oppi' tai 'näkemys') on väite, joka on vain näennäisesti looginen tai epälooginen. Näennäisesti looginen väite voi johtaa loogiseen ristiriitaan tai järjenvastaiseen tilanteeseen. Näennäisesti epälooginen väite puolestaan voi olla loogisesti selitettävissä.


title: Paradoksi

text: Usein paradoksit liittyvät intuitiivisesti todeksi koettuihin asioihin. Niihin usein liittyy myös sisäänrakennettu, joskus vaikeasti havaittava oletus, systeemin rajaus tai sanojen käyttäminen eri moodeissa.


title: Paradoksi

text: Monet paradoksit ovat olleet merkittäviä matematiikan, logiikan ja filosofian sekä erityisesti uskontojen historiassa.


title: Neliö

text: Neliö tarkoittaa seuraavia asioita:Neliöön liittyvät myös seuraavat:


title: Neliöjuuri

text: Neliöjuuri on matematiikkaan, sekä aritmetiikkaan että algebraan, liittyvä laskutoimitus. Luvun formula_1 neliöjuuri formula_2 on se ei-negatiivinen luku, joka itsellään kerrottuna on formula_1. Esimerkiksi kokonaisluvun formula_4  formula_5 neliöjuuri on formula_6.


title: Neliöjuuri

text: Sana "neliöjuuri" viittaa "neliöyhtälön juureen". Yllä esitetty ongelma voidaan algebrassa pukea yhtälöksi formula_7,  jonka ratkaisu on  formula_8. Tällainen yhtälö on perinteisesti ratkaistu neliöjuuren avulla, vaikka ennen muinoin ei negatiivisia lukuja annettukaan tulokseksi.


title: Neliöjuuri

text:
Neliöjuuri määritellään aritmetiikassa yhtälön sijasta ensin mainitulla tavalla:
eli (vasemmalta oikealle) "formula_10  on  formula_11:n neliöjuuri, mikäli  formula_11  on  formula_13  ja  formula_10  on ei-negatiivinen".


title: Neliöjuuri

text: Luku on neliöluku, jos se voidaan esittää kokonaisluvun neliönä. Neliölukujen neliöjuuret ovat luonnollisia lukuja. Esimerkiksi formula_15 on formula_16:n neliöluku ja siten


title: Neliöjuuri

text: Vaatimus, että neliöjuuren tulos on positiivinen eli formula_20, tulee aina muistaa ja siihen voi myös määritelmän takia vedota.


title: Neliöjuuri

text: Muiden luonnollisten lukujen, jotka eivät olleet neliölukuja, neliöjuuret ovat irrationaalisia. Siten alkulukujen neliöjuuret ovat irrationaalilukuja, samoin erilaisten alkulukujen tulojen neliöjuuret muodostavat irrationaaliluvut. Lopulliseksi rationaalisuusehdoksi voidaan muotoilla: "Jos luonnollisen luvun kaikki tekijät ovat neliölukuja, on luvun neliöjuuri luonnollinen luku".


title: Neliöjuuri

text:
Edellinen päättely johtuu seuraavasta tulon neliöjuuren laskulaista:
Siksi  formula_24  on tekijän  formula_25  takia irrationaalinen.


title: Neliöjuuri

text: Nollan neliöjuuri on nolla, koska


title: Neliöjuuri

text:
Negatiivisilla kokonaisluvuilla neliöjuuri ei ole määritelty reaalilukujen joukossa. Jos merkitään yksinkertaisesti
missä formula_29 on imaginääriyksikkö, voidaan negatiivisen luvun arvo laskea "tulon neliöjuuren" avulla
Saatu imaginääriluku toteuttaa määritelmän molemmat ehdot


title: Neliöjuuri

text:
Rationaalilukujen neliöjuuria voi laskea murtolukumerkinnän avulla. Silloin tulee soveltaa osamäärän neliöjuuren laskukaavaa:
Positiivisen luvun formula_38 neliöjuuri formula_39 on rationaalinen, mutta formula_40 taas irrationaalinen. Negatiivisten rationaalilukujen neliöjuuret ovat nytkin imaginäärilukuja.


title: Neliöjuuri

text: Reaalilukujen neliöjuuret voidaan laskea tarkasti jonkin algebrallisen yhtälön tai neliöjuurien laskukaavan avulla. Tulos on silloinkin irrationaalinen ja joskus harvoin ratio- tai kokonaisluku. Jos neliöjuuren likiarvo riittää, voidaan soveltaa erilaisia numeerisia laskumenetelmiä, joita on ohjelmoitu laskimiin. Laskimen tulos, joka lasketaan 10 desimaalin tarkkuudella, on tosiasiassa vain rationaaliluku ja siten neliöjuuren tarkan arvon likiarvo. Negatiivisen reaaliluvun neliöjuuri on imaginaariluku. Vanhin tunnettu numeerinen laskumenetelmä on yli 2500 vuotta vanha babylonialainen iteraatiomenetelmä, joka on ensimmäinen alla esitellyistä algoritmeistä.


title: Neliöjuuri

text: Reaaliluvun neliöjuuren arvon voi laskea käyttämällä eksponenttifunktioita seuraavaan tapaan:


title: Neliöjuuri

text: Päättymättömällä Taylorin sarjalla voi laskea luvun neliöjuuren, kunhan lisäys formula_1 on formula_44:


title: Neliöjuuri

text: Olkoot formula_11 ja formula_10 reaalilukuja, jolloin ne voivat olla myös rationaali- ja kokonaislukuja. Lausekkeiden sieventämisessä voidaan hyödyntää muun muassa seuraavia laskulakeja:


title: Neliöjuuri

text: Suomen kouluissa on opetettu pitkään, että lausekkeessa oleva neliöjuuri tulee laventaa pois nimittäjästä. Tähän oli syynä se, että ennen taskulaskinten aikakautta mahdollinen likiarvon laskeminen oli helpompaa, jos monidesimaalinen juuren likiarvo oli jaettavana eikä jakajana. Laskinten yleistyttyä tämä perustelu on menettänyt merkityksensä, mutta neliöjuuren laventamista osoittajaan vaaditaan usein edelleen.


title: Neliöjuuri

text:
Kompleksiluvut formula_48 ovat reaaliluvun formula_11 ja imaginaariluvun formula_50  summa  formula_51. Kompleksiluvun neliöjuuren määrittämiseksi kannattaa se muuttaa napakoordinaatiston esitysmuotoon kaavalla
ja soveltaa tähän de Moivren kaavaa
missä k = 0 ja 1. Kompleksilukujen neliöjuuria on siten kaksi yhtä aikaa eli  formula_54   ja   formula_55.


title: Neliöjuuri

text:
Jos kompleksilukua merkitään potenssimuodossa
saadaan neliöjuureksi


title: Neliöjuuri

text:
Imaginaariyksikön, ja muidenkin kompleksilukujen, neliöjuuri voi laskea merkitsemällä ensin
ja muodostamalla siitä yhtälöparin kompleksiluvun reaali- ja imaginaariosasta:
Saadaan kaksi arvoa


title: Neliöjuuri

text: Neliön lävistäjän ja sivun pituuksien suhde on formula_61. Jos neliön sivut ovat formula_62, on lävistäjä suoraan formula_61. Kuution, jonka sivut ovat 1, avaruuslävistäjä on formula_64.


title: Neliöjuuri

text: Neliön pinta-alan formula_65 avulla saadaan neliön sivun formula_66 pituudeksi formula_67.


title: Neliöjuuri

text: Pythagoraan lauseen mukaan jos suorakulmaisen kolmion kateettien pituudet ovat "a" ja "b", sen hypotenuusan pituus on formula_68.


title: Neliöjuuri

text: Tasasivuisen kolmion korkeus on sen sivun pituus kerrottuna luvulla formula_69, ja sen pinta-ala on sen sivun neliö kerrottuna luvulla formula_70.


title: Neliöjuuri

text: Kahden luvun formula_11  ja  formula_10 geometrinen keskiarvo eli keskiverto on formula_73 . Se toteuttaa verrannon formula_74.


title: Neliöjuuri

text: Kahden peräkkäisen luonnollisen luvun neliöjuurien erotus on sitä pienempi, mitä suuremmista luvuista on kysymys. Eli kun esim. kolmea peräkkäistä lukua merkitään formula_75:


title: Neliöjuuri

text: Neliöjuuri tunnettiin laskuoperaationa muinaisissa sivilisaatioissa, joissa käytiin kauppaa ja rakennettiin runsaasti. Tällaisia seutuja olivat Kaksoisvirran maan niin sanotut babylonialaiset valtakunnat, jossa opetettiin neliöjuuren laskemista ainakin 2000 eaa. - 600 eaa. Näiden nuolenpääkirjoitusta sisältäneitä savitauluja opittiin lukemaan vasta 1930-luvulla. Eräässä savitaulusta vuodelta 1800 eaa. - 1600 eaa., joka on Yalen yliopiston kokoelman taulu numero 7289, on merkitty formula_77:n likiarvoksi 1;24,51,10 (seksagesimaalijärjestelmä) eli 1,414222 (desimaalijärjestelmä). Tämä arvo poikkeaa tarkasta arvosta 0,000 008. Babylonialainen algoritmi neliöjuuren ratkaisemiseksi oli varsin moderni, ja se on selostettu alempana. Edellä mainittu tulos on saatu alkuarvauksella 1;30, jolla on sitten iteroitu kahdesti.


title: Neliöjuuri

text: Kaksoivirran maan naapurikansoja idässä ja pohjoisessa olivat persialaiset, elamilaiset ja induslaiset. Vaikka he kaikki oppivat kirjoittamaan hyvin varhain, ei kahdelta ensin mainitulta ole jäänyt vanhoja matematiikkaa esittelevia kirjoituksia. Induskulttuuri ilmeisesti säilyttivät babylonialaisten matematiikan taitoja, mutta vasta 500-luvulta jaa. on säilynyt tekstejä. Vaikka vaikutteita oli haettu Välimereltä, ja annettukin sinne, on intialaisten matematiikassa ollut omaperäisiä piirteitä. Aryabhata kirjoitti tehtäväkokoelmia, joissa hän tarjosi matemaattisia pähkinöitä ja esitteli laskualgoritmeja runollisesti esitettynä monelta eri alalta. Näiden joukossa olivat tavat laskea neliöjuuri ja kuutiojuuri eri kokonaisluvuille.


title: Neliöjuuri

text: Ennen Kaksoisvartain maan kansojen savitaulujen tulkintaa oletettiin vasta antiikin kreikkalaisten keksineen neliöjuuren laskemiseen käytettävän algoritmin. Kunnia neliöjuuren laskemiseen keksimisestä on annettu Heronille (100 jaa.) tai Arkhytaalle (428 - 365 eaa.). Vaikka kreikkalaisten muistiinpanoissa viitattiin muinaiseen Egyptiin matematiikan keksimisen kehtona, eivät egyptiläiset tunteneet löydettyjen papyruksien valossa Pythagoraan lausetta eivätkä liioin neliöjuurten laskualgoritmia.


title: Neliöjuuri

text: Arabit valloittivat laajat alueet 600-luvulta lähtien ja he omaksuivat nopeasti valloittamiensa kulttuurien hedelmiä. He hankkivat käsiinsä muun muassa helleenien ja hellenistien käsikirjoituksia ja käänsivät niitä arabiaksi. Pian tämän jälkeen he antoivat voimakkaan panoksensa matematiikan edelleen kehittämiseksi. Euroopassakin varsin kuuluisaksi tullut Muhammad ibn-Musa al-Khwarizmi kirjoitti useita teoksia. Näissä hän esitteli intialaiset numerot, hellenistien unohtuneet geometrian taidot ja tietenkin juuren käyttö algebran laskuissa.


title: Neliöjuuri

text: Myös kiinalainen matematiikka on hyvin vanhaa. Sitä esitellään 300 - 200 eaa. kirjoitetuissa kahdessa opuksessa, joiden sisältöä on säilynyt nykypäiviin asti. Toisessa, nimeltään "Tšiu-tšang suan-su" eli "Yhdeksän matematiikan taitoja käsittelevää lukua", on nykyihmisellekin tuttuja neliö- ja kuutiojuuren laskusääntöjä. Siinä merkittiin juuret desimaalijärjestelmän avulla kaavojen  formula_78  ja  formula_79  mukaisesti, jotta laskut olisivat helpompia suorittaa.


title: Neliöjuuri

text: Neliöjuuren symbolia formula_80 käytettiin ensimmäisen kerran 1525 Christoph Rudolff'in kirjassa "Coss". Se on oletettavasti muotoutunut pienestä r-kirjaimesta. Latinan sana "radix" tarkoittaa juurta.


title: Neliöjuuri

text: Neliöjuurelle voi saada likiarvoja erilaisten kaavojen ja algoritmien avulla.


title: Neliöjuuri

text: Esimerkiksi muinaiset babylonialaiset käyttivät seuraavaa algoritmia laskiessaan formula_81:


title: Neliöjuuri

text: Lasketaan tämän avulla likiarvo neliöjuuri kahdelle, formula_61:Jatketaan loputtomiin. Neljän askeleen jälkeen saatiin likiarvo 1,41421, missä on viisi oikeaa desimaalia.


title: Neliöjuuri

text: Tämä algoritmi voidaan kirjoittaa myös lukujonomuodossa:


title: Neliöjuuri

text: Määritelty lukujono (a) lähestyy arvoa formula_61, kun n lähestyy ääretöntä.


title: Neliöjuuri

text: Haarukoinnilla tarkoitetaan välien puolittamista siten, että haluttu arvo on aina jommassakummassa puolikkaassa. Haetaan esimerkkinä taas likiarvo luvulle formula_61.


title: Neliöjuuri

text: kaksi väliä: [a,c] = [1,25 ; 1,375], [c,b] =[1,375 ; 1,5]. Koska (1,375) ≈ 1,89 < 2, formula_61 ∈ [1,375 ; 1,5].


title: Neliöjuuri

text: Neliöjuurta voi arvioida algebrallisella kaavalla.


title: Neliöjuuri

text: Tiedetään, että (a+ (b/2a)) = a + b + (b/4a). Kun a >0 ja b>0 ja c = a + b, saadaan luvun c neliöjuurelle arvion formula_90.


title: Neliöjuuri

text:
Kaava (1) √(a + b) ≈ a + (b/2a)
Esimerkiksi: √7 = √(2+3) ≈ 2 + 3/(2*2) = 11/4 = 2,75.


title: Neliöjuuri

text: Toinen kaava (2) √(a - b) ≈ a - (b/2a).


title: Neliöjuuri

text: Toistamalla tätä menettelyä ja valitsemalla kaava (1) (jos saatu juuri on liian pieni) ja kaava (2) (jos liian suuri) saadaan parempia ja parempia rationaalisia likiarvoja neliöjuuren arvolle.


title: Neliöjuuri

text:
Esimerkin jatkoa:
Koska (2,75) > (2,7) = 7,29 > 7, valitsemme kaava (2).


title: Neliöjuuri

text: √7 = √((11/4) - (9/16)) ≈ (11/4) - (9/16) / (22/4) = 233/88 ≈ 2,648.


title: Neliöjuuri

text: Ja niin edelleen.


title: Neliöjuuri

text: (laskin) formula_91 ≈ formula_92...


title: Neliöjuuri

text:
Neliöjuuren ja muiden juurten voi laskea tuttua jakolaskualgoritmia muistuttavalla tavalla. "Juurikulma" perustuu tutulle identititeetille:
Algoritmin etuna on se, että jokaisen askeleen jälkeen saadaan oikea desimaali ja sitä myötä täsmällinen rationaalinen likiarvo.


title: Neliöjuuri

text: "Juurikulman" perustana oleva algoritmi voidaan selittää seuraavasti:


title: Neliöjuuri

text: Lukuja 1, 4, 9, 16, 25... sanotaan neliöluvuiksi. Neliöluvut ovat niin sanottuja kuviolukuja.


title: Neliöjuuri

text: Neliölukujen avulla saadaan mielenkiintoinen tapa laskea neliöjuuria. Se perustuu siihen, että jokainen neliöluku on peräkkäisten parittomien lukujen summa. Tämä nähdään esimerkiksi algebrallisesti:


Neliöjuuri


title: Neliöjuuri

text: Selvemmin mainittu yhteys nähdään esimerkiksi alla olevasta kuviosta:


title: Neliöjuuri

text: Sama toimii toiseenkin suuntaan: vähentämällä luvusta parittomia lukuja saadaan luvun neliöjuuri tai sen likiarvo.


title: Neliöjuuri

text: Esimerkki formula_107:


title: Neliöjuuri

text: Yllä olevassa esimerkissä vähennys meni tasan, ja saatiin tarkka arvo. Samalla algoritmilla voidaan kuitenkin laskea myös likiarvoja juurelle.


title: Neliöjuuri

text: Esimerkki formula_109:


title: Aarne Saarinen

text: Aarne Armas Saarinen (5. joulukuuta 1913 Degerby – 13. huhtikuuta 2004 Helsinki) oli suomalainen poliitikko ja ammattiyhdistysaktivisti. Hän oli Suomen kommunistisen puolueen (SKP) puheenjohtaja 1966–1982.


title: Aarne Saarinen

text: SKP:n vähemmistöä edustaneiden "taistolaisten", Taisto Sinisalon kannattajien, vastapainona puolueen SKP:n enemmistöstä käytettiin joskus nimitystä "saarislaiset" Aarne Saarisen mukaan.


title: Aarne Saarinen

text: Aarne Saarinen syntyi Degerbyn pitäjässä (nyk. Inkoo) ruotsinkielisellä Uudellamaalla 1913. Hänen isänsä, kivenhakkaaja Armas Saarinen, taisteli sisällissodassa 1918 punaisten puolella ja istui sodan jälkeen vankileirillä. Aarne Saarinen ryhtyi isänsä jalanjäljissä kivityömieheksi. Saarisen perhe muutti Helsinkiin 1927 isä Saarisen saadessa töitä eduskuntatalon rakennushankkeesta. Aarne avioitui Helmi Ahon kanssa 1933 ja perheeseen syntyi myöhemmin kolme lasta. Saarinen liittyi Rakennustyöläisten liittoon 1934 edeten neljä vuotta myöhemmin Helsingin kivityöntekijäin ammattiosaston sihteeriksi. Saarinen kuului tuolloin Sosialidemokraattiseen puolueeseen (SDP).


title: Aarne Saarinen

text: Sodassa Saarinen taisteli kuulussa helsinkiläisessä Ässärykmentissä; hän kohosi kersantiksi. Jatkosodassa Saarinen palveli pääasiassa rykmentin talousaliupseerina.


title: Aarne Saarinen

text: Sotien jälkeen molemmissa sodissa taistellut Saarinen liittyi poliittisesta pannasta päässeeseen SKP:hen ja kohosi nopeasti ammattiyhdistysliikkeessä. Vuodet 1945–1947 sujuivat Rakennusliiton järjestäjänä ja 1947–1951 valistussihteerinä. Hän kävi kommunistisen Sirola-opiston (1951–1952) ja toimi lyhyen aikaa Rakennus- ja puutyöläisten kansainvälisen liiton pääsihteerinä (1952–1954). Saarinen valittiin Suomen suurimman kommunistijohtoisen ammattiliiton, Suomen rakennustyöläisten liiton, puheenjohtajaksi 1954, missä tehtävässä hän toimi vuoteen 1966. Lakkoherkällä alalla Saarinen sai ihaillun kovanaaman maineen. Saarinen vaikutti huomattavasti rakennustyöläisten palkallisen kesälomaoikeuden ja alan ansiohyvitetyn työajan lyhennyksen eli viisipäiväisen työviikon toteutumiseen. Hänet valittiin SKP:n keskuskomiteaan 1957 ja poliittiseen toimikuntaan 1964.


title: Aarne Saarinen

text: Saarinen oli eduskunnan jäsen (1962–1970 ja 1972–1983) Suomen kansan demokraattisen liiton (SKDL) listoilta. 1966 hänet valittiin uudistajana SKP:n puheenjohtajaksi syrjäytetyn Aimo Aaltosen tilalle. Saarinen suostui puolueen johtoon vasta monien kieltäytymisten jälkeen. Hän johti SKP:tä vuoteen 1982 ja toimi myös SKDL:n varapuheenjohtajana 1976–1985. Saarinen ei koskaan suostunut ministeriksi, vaikka kommunistit olivat hänen puheenjohtajakaudellaan mukana useissa hallituksissa.


title: Aarne Saarinen

text: Koko Saarisen puheenjohtajakautta leimasivat SKP:n enemmistön ja vähemmistön väliset riidat. Saarinen pyrki pitämään puolueensa irrallaan NKP:n käskyvallasta ja ajamaan riippumatonta, kansallista ja rauhanomaista kommunismia. Varsovan liiton suorittama Tšekkoslovakian miehitys (1968) sai Saarisen SKP:lta julkisen tuomion ja puolueen maltillinen enemmistö asettui puheenjohtajansa taakse. Taisto Sinisalon johtama puolueen oppositio sen sijaan tuki miehitystä varauksetta. SKP:n enemmistöläisten lisäksi myöskään Ele Aleniuksen johtama SKDL ei tukenut Varsovan liiton maiden (Romaniaa lukuun ottamatta) tekemää miehitystä.


title: Aarne Saarinen

text: Vuonna 1969 SKP oli lähellä hajoamista, kunnes Saarinen taipui sopimukseen opposition kanssa Neuvostoliiton uhattua puolue- ja valtiosuhteiden katkaisemisella. Ylimääräisessä edustajakokouksessa 1970 tehdyssä ns. osapuolisopimuksessa oppositio sai kiintiöpaikat SKP:n johtoon ja puolue pysyi muodollisesti yhtenäisenä. Saarisen puheenjohtajakautta luonnehti yritys tasoitella enemmistön ja taistolaisiksi 1970-luvun alussa nimetyn vähemmistön mielipide-eroja, mitä hän myöhemmin luonnehti taisteluksi tuulimyllyjä vastaan.


title: Aarne Saarinen

text: Vuoden 1981 lopussa, kun presidentti Kekkosen pitkä kausi oli selkeästi jo loppumassa, Saarista ehdotettiin SKDL:n presidenttiehdokkaaksi; hän kieltäytyi jyrkästi ja antoi tukensa Kalevi Kivistön ehdokkuudelle. Kun 1982 presidentinvaaleissa jo valitsijamiesvaalien tuloksen perusteella tuli selväksi, että Mauno Koivisto voittaisi, Saarinen käski väkensä äänestää tätä jo ensimmäisellä kierroksella. Taisto Sinisalon johtama vähemmistö kieltäytyi, ja SKDL:n 32:sta valitsijamiehestä 11 äänesti Kalevi Kivistöä, koska hänen hyväkseen oli tehty vaalityötä.


title: Aarne Saarinen

text: Puheenjohtajakautensa jälkeen Saarinen asettui avoimesti tukemaan Arvo Aallon poliittista linjaa ja varoitti 1984 Helsingin Sanomien haastattelussa puoluettaan uusista "paskakompromisseista". SKDL:n ja SKP:n enemmistön haluttomuus enää sietää SKP:n vähemmistöä johti siihen, että ne piirijärjestöt, jotka eivät erottaneet joitain vähemmistöläisten perusyhdistyksiä, erotettiin puolueesta. Osa piirijärjestöjen erottamisista todettiin oikeudessa laittomiksi.


title: Aarne Saarinen

text: 1990-luvulla Saarinen kannatti Suomen liittämistä Euroopan yhteisöön ja piti taloudellisen integraation torjumista "kansallisena rajoittuneisuutena". Hän kirjoitti poliittisesta urastaan kaksi muistelmateosta: "Suomalaisen kommunistin kokemuksia" (1984) ja "Kivimies" (1995). Saarinen vietti viimeiset elinvuotensa palvelutalossa Helsingin Maunulassa ja hän kuoli huhtikuussa 2004. Saarinen on haudattu Malmin hautausmaalle. Haudan osoite on kortteli 48, linja 8, hauta 447.


title: Aarne Saarinen

text: Tunnettu piippumies "Arska" oli muutamia vuosia toimineen "Huomaavaiset tupakoitsijat" -yhdistyksen puheenjohtaja.


title: Ryssä

text: Ryssä on venäläistä tarkoittava vanha sana, jota nykyisin pidetään halventavana. Sanaa käytetään myös Venäjästä maana tai valtiona sekä venäjän kielestä. Alun perin sanaa on käytetty yleensä ortodokseista sekä varsinkin yhdyssanoissa erityisesti itäkarjalaisista kulkukauppiaista, joista on käytetty nimityksiä ”reppu-” tai ”laukkuryssä”. ”Pikkuryssä” ("pljasat prisjatku") on tarkoittanut ripaska-tanssia.


title: Ryssä

text: Suomen kielen "ryssä"-sana on peräisin ruotsin kielen sanasta "ryss", tarkoittaen venäläistä henkilöä. Sama nimi esiintyy monessa muussakin kielessä hieman eri muodossa: englannissa "Russian", venäjässä "русский" ("russkij"), ranskassa "russe" jne. Samaa alkuperää ovat myös Venäjän nimet useimmissa kielissä, esimerkiksi venäjän "Россия", ruotsin "Ryssland" ja englannin "Russia". Muissa kielissä kuin suomessa sanalla ei ole samanlaista halventavaa merkitystä.


title: Ryssä

text: Nämä nimet palautuvat viikinkiaikaiseen rus-kansaan, jonka nimi on ilmeisesti tullut itämerensuomalaisten kielten välityksellä muinaisruotsin "rodhmenn"-sanasta ("soutumiehet", "idäntiellä liikkuvat viikingit"). Itämerensuomalaisten kielten väännös "soutumiesten" nimestä elää muun muassa suomen sanassa "Ruotsi" ja viron samaa tarkoittavassa sanassa "Rootsi".


title: Ryssä

text: Ryssäviha synnytettiin nykykäsityksen mukaan lähinnä Suomen itsenäistymisen alkuaikoina. Aiemmin sanaa on pidetty neutraalina etnonyyminä. Esimerkiksi Suomen autonomian aikana sana oli yleisessä käytössä. Keisari Aleksanteri I Porvoon valtiopäivillä 1809 ranskaksi pitämän puheen tuonaikainen käännös alkaa näin:


title: Ryssä

text: Sana esiintyy muun muassa tunnetuissa venäläisiä vähättelevissä suomalaisissa sanonnoissa ”Yksi suomalainen vastaa kymmentä ryssää” ja ”Ryssä on ryssä vaikka voissa paistais[i]”.


title: Ryssä

text: Ryssäksi nimittelyä pidetään Suomessa nykyään venäläisiin kohdistuvana syrjintänä. Satu Tervosen vuonna 2000 julkaisemassa tutkimuksessa tutkittiin kansallisuutta tai muuta ihmisen taustaa ilmaisevien nimitysten sävyjä ja sivumerkityksiä. Kyselytutkimukseen osallistui 199 pääkaupunkiseudulla asuvaa iältään 15–80-vuotiasta vastaajaa. Vastaajia pyydettiin muun muassa arvioimaan kauppajonossa tapahtuneen kiistelyn aikana esitetyn ”senkin ryssä” -tyylisen nimittelyn loukkaavuutta asteikolla ”hyvin loukkaava”, ”loukkaava”, ”melko harmiton”, ”neutraali” vai ”omituinen”. Vähintään ”loukkaavana” ryssää piti 92 %, neekeriä 90 % ja mannea 88 % vastaajista. Yleisesti naispuoliset vastaajat pitävän tutkittuja sanoja hiukan loukkaavampina kuin miespuoliset.


title: Ryssä

text: Sanaa ryssä käytetään toisinaan myös muista kansallisuuksista, joilla on historiallinen yhteys Venäjään tai Neuvostoliittoon. Tällaisia voivat olla esimerkiksi ukrainalaiset, valkovenäläiset, virolaiset, inkerinsuomalaiset tai karjalaiset. Ryssä-sanaa on käytetty Suomessa halventavassa merkityksessä myös Karjalan evakoista.


title: Vittu

text: Vittu on vanha suomen kielen sana, joka tarkoittaa naisen ulkoisia sukupuolielimiä. Alun perin nimitystä käytettin synnyttäneen tai vaihdevuosiin ehtineen emännän sukuelimestä. Nykyisin sana kuuluu alatyyliin, ja sitä käytetään myös karkeana kirosanana.


title: Vittu

text: Vittu on ilmeisesti lähes tuhat vuotta vanha lainasana ruotsin kielestä. Sanan vanhaa skandinaavista alkuperää tukee se, että muinaisnorjassa on sana "fytta" ja nykyruotsissa "fitta". Sanan vastine esiintyy kaikissa itämerensuomalaisissa kielissä. Suomen kirjakielessä sana esiintyi ensimmäisen kerran Kristfrid Gananderin sanakirjassa vuodelta 1787.


title: Vittu

text: Nykyään vittu on tutkimusten mukaan yleisin koululaisten käyttämä kirosana.


title: Vittu

text: Kirjailija Jari Tammi nimesi vitun vuonna 1993 ilmestyneessä "Suuressa kirosanakirjassaan" yhdeksi ”selkäydinkirosanoista”.


title: Vittu

text: Kari Nahkolan mukaan vittu on oikeastaan suomen kielen ainoa varsinainen kirosanaksi syntynyt sana, mutta sen vaikutus kieleen on ollut sitäkin suurempi ja se on jopa ollut edistämässä uuden lausetyypin, aggressiivin syntyä.


title: Vittu

text: Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksessa työskentelevä suomen kielen tutkija Riitta Eronen pitää vittu-sanaa halventavana voimasanana. Hänen mukaansa sitä käytetään nuorten kielessä ikään kuin pilkkuna ja sana on menettänyt voimansa, mutta siitä huolimatta sitä käytetään edelleen. Eronen arvelee etteivät nuoret tiedä mitä sanaa hokiessaan tekevät.


title: Vittu

text:
Vaikka vittu-sanaa viljelläänkin Tammen mukaan paljon, suomalaisessa kiroilussa on hänen mukaansa tyypillistä erilaisten sukupuolisanojen vähäisyys. Tammen mukaan vittu on nuorten puheessa muodostunut partikkeliksi ja korvaa nykyään niinku-sanan. Seksuaalisesti offensiivista merkitystä hän ei sanassa enää näe. Tammi on todennut vittu-sanan ylivertaisuudesta kirosanana:
Ulla-Maija Kulosen mukaan vittu ja kyrpä ovat nuoremman polven käyttämiä sanoja ja vanhempi polvi käyttää perkelettä. Kulosen mukaan suomen kielen taivutusmuodot mahdollistavat sen, että kirosanoja voi käyttää monipuolisesti ja "”Vitut mä sulle mitään kerro”" on hyvä esimerkki tästä. Myös Kulonen on kiinnittänyt huomiota siihen, että vittu toimii välimerkkinä, kuten isot alkukirjaimet, pilkut ja pisteet rytmittäen puhetta. Kulonen pitää vittu-sanaa loppuun kulutettuna, mutta kuitenkin alentavana, rumana ja inhottavana. Kulosen mukaan sana sisältää hurjasti teiniangstia, jolle voi jopa nauraa, mutta hän ei silti haluaisi alapäätään kutsuttavan sillä nimellä.


title: Vittu

text: Nahkola arvaili vittu-sanan mahdollista tulevaa seuraajaa Turun ylioppilaslehdessä vuonna 2008:


title: Kookossaaret

text: Kookossaaret, myös Keelingsaaret, on Australian hallitsema territorio Intian valtameressä.


title: Kookossaaret

text: Ensimmäisen kirjallisen maininnan Kookossaarista teki kapteeni William Keeling vuonna 1609. Hollantilainen kartta vuodelta 1659 käyttää saarista nimeä Kookossaaret (Cocos Eylanden). Sen sijaan vuodelta 1703 peräisin oleva brittikartta käyttää saarista nimeä Keeling-saaret (Keeling Islands).


title: Kookossaaret

text: Ensimmäisen asutuksen perusti 1826 Alexander Hare, joka lähti saarilta 1831. John Clunies-Ross saapui syrjäisille korallisaarille 1827 ja perusti saarelle siirtokunnan malaijilaisen työväkensä kanssa. Kahdella atollilla Clunies-Ross alkoi valmistaa kopraa. Sato oli hyvä ja ilmasto oli suotuisa. Hän jäi asumaan saarille ja saaristo kuului Clunies-Ross-perheen omistukseen 1800-luvun alkupuolella, minkä jälkeen siitä tehtiin Brittiläisen imperiumin osa vuonna 1857. Kuningatar Viktoria palautti saaret Clunies-Rossin suvulle ikiajoiksi 1886. Britannian kruunun etuja valvottiin 1903 alkaen Singaporesta, mutta se kesti lopulta toiselle maailmansodalle. Silloin hallinta siirrettiin Ceylonille.


title: Kookossaaret

text: Toisen maailmansodan aikana vuonna 1942 eräät saarella toimineet ceylonilaiset sotilaat ryhtyivät kapinaan yrittäen saattaa saaret Japanin valtaan. Kapina kuitenkin kukistettiin nopeasti.


title: Kookossaaret

text:
23. marraskuuta 1955 saarten hallinta siirrettiin Australialle. Vuonna 1978 Australia teki kauppakirjan saarten ostosta Clunies-Ross-perheeltä, lukuun ottamatta taloa ja maita, jolloin saarista tuli Australian ulkoinen terrorio.
Paikalliset asukkaat saivat jonkin verran autonomiaa saarten hallinnassa. Nykyään kopraa korjaavat heidän jälkeläisensä.


title: Kookossaaret

text: Kookossaaret ovat Australian hallinnossa oleva territorio. Hallituksen johtajan () nimittää Australian kenraalikuvernööri. Virkaa hoitaa tällä hetkellä Barry Haase. Lisäksi saarilla on yksikamarinen seitsenpaikkainen Kookossaarten neuvosto.


title: Kookossaaret

text: Kookossaaret ovat saaristo Intian valtameressä, 3 700 kilometriä länteen Darwinin kaupungista Australian rannikolla, noin puolivälissä matkaa Australiasta Sri Lankaan, Indonesiasta lounaaseen.


title: Kookossaaret

text: Saaristossa on kaksi pääsaarta, West Island ja Home Island. Saarilla vallitsee kostea, trooppinen ilmasto. Niillä kasvaa paljon kookospalmuja ja muuta kasvillisuutta.


title: Kookossaaret

text: Ainoa vientituote saarilla ovat kookospähkinät. Saarilla harjoitetaan myös kalastusta, mutta suurin osa ruokatarpeista tuodaan Australiasta.


title: Kookossaaret

text: Kookossaarilla oli vuoden 2016 väestönlaskennassa 544 asukasta, joista noin 20 % on eurooppalaista alkuperää ja loput 80 % Kookossaarten malaijeja. Suurin uskonto on islamin sunni-haara (80 %).


title: Kookossaaret

text: Suurimmat kielet ovat malaiji (Kookossaarten murre) ja englanti.


title: TNT

text: TNT (trinitrotolueeni, trotyyli, 2,4,6-trinitrometyylibentseeni, rotuli, CHNO) on yleinen sekundaarisena räjähdysaineena käytetty kemiallinen yhdiste, jota syntetisoitiin ensimmäisen kerran vuonna 1863. TNT:n tuttuuden vuoksi monien muiden räjähteiden ja aseiden tehoa mitataan TNT-kilogrammoissa. TNT:n räjähdysenergia on 4,184 MJ/kg. Hiroshimaan pudotetun atomipommin räjähdysvoima vastasi noin 13 kilotonnia (eli 13 miljoonaa kilogrammaa) TNT:tä.


title: TNT

text: TNT-molekyylissä on tolueeniin liittyneenä kolme nitroryhmää orto- ja para-asemiin.


title: TNT

text: TNT on melko myrkyllinen ja syöpää aiheuttava yhdiste, joka voi imeytyä ihon läpi aiheuttaen erilaisia oireita.


title: TNT

text: Yleisesti luullaan, että TNT ja dynamiitti tarkoittavat samaa, tai että dynamiitti sisältää TNT:tä. Todellisuudessa TNT on kemiallinen yhdiste, kun taas dynamiitti on piimaahan imeytettyä nitroglyserolia.


title: TNT

text: TNT ei ole erityisen suorituskykyinen räjähde. Sen tiheys on 1,64 g/cm³ ja räjähdysnopeus 6940 m/s. Sen kemiallinen vakaus, kohtalainen iskun- ja kitkankestävyys ja valettavaksi riittävän alhainen sulamispiste (80,8 °C) tekevät siitä kuitenkin käyttötavoiltaan hyvin monipuolisen etenkin sotilaskäyttöön. TNT:n happivajaus on –74 %, mistä johtuen sen käyttö yhdessä happipitoisemman ammoniumnitraatin kanssa amatoliksi kutsuttuna seoksena on ollut yleistä. Nykyään "räjähtävältä voimaltaan" eli brisanssiltaan vaikuttavammat nitroamiinit, kuten HMX ja RDX, ovat kuitenkin pääosin korvanneet amatolit. TNT sopii edelleen perusräjähteeksi. Sitä käytetään myös sitovana räjähteenä useissa sekundaariräjähdeseoksissa kuten heksotoleissa (RDX ja TNT), Torpexissa (RDX, TNT ja Al) ja pentoliitissa (PETN ja TNT).


title: TNT

text: TNT:n valmistamiseen vaadittavat raaka-aineet ovat halpoja ja helposti saatavilla olevia, joten TNT:tä voidaan edullisesti ja nopeasti tuottaa hyvin suuria määriä.


title: TNT

text: Tolueenin nitraaminen on helppoa sen sisältämän metyyliryhmän vuoksi. Kuitenkin nitroryhmien lukumäärän kasvaessa myös aromaattisen renkaan elektronivajaus kasvaa ja sen altistaminen elektrofiliselle hyökkäykselle vaikeutuu merkittävästi. Tämän vuoksi tolueenin polynitraaminen happoseoksella suoraan TNT:ksi ei ole teollisesti järkevää, vaan se tehdään kahdessa tai kolmessa vaiheessa.


title: TNT

text: Teollinen TNT:n valmistaminen saastuttaa ilmaa ja vesistöjä. Polynitrauksen di- ja trinitrausvaiheissa käytetyt happoliuokset pyritään puhdistamaan typpihapolla ja käyttämään uudelleen mono- ja dinitrausvaiheissa. Siitä huolimatta käytettyjen happoliuosten hävittäminen on merkittävä ongelma. TNT:n sulfiittikäsittelyyn liittyvästä pesemisestä syntyvä TNT:n epävakaita ja epäsymmetrisiä isomeerejä sisältävä "punainen vesi" muodostaa myös jäteongelman.


title: TNT

text: Dinitrotolueenin nitraaminen TNT:ksi edellyttää oleumin eli savuavan rikkihapon käyttöä yhdessä happoseoksen kanssa vaihtelevassa lämpötilassa. Tästä vaiheesta syntyy tetranitrometaanin ja typenoksidien kaltaisia epäpuhtauksia ja saasteita.


title: TNT

text: Räjähtäessään TNT hajoaa seuraavasti:


title: TNT

text: Reaktio on eksoterminen, mutta sillä on korkea aktivointienergia. Koska reaktio vapauttaa hiiltä, räjähde nokeaa. Hiiltä voidaan käyttää räjähteen tehon kasvattamiseen, jos läsnä on happipitoista yhdistettä.


title: Kranaatti

text: Kranaatti on yli 20 millimetrin kaliiperisella ammusaseella ammuttava tai käsin heitettävä räjähtävä ampumatarvike. Sana "kranaatti" tulee granaattiomenaa tarkoittavasta espanjan sanasta "granada". Alun perin krenatöörit ("grenadier") olivat sotilaita, jotka käyttivät aseistuksenaan heitettäviä käsipommeja.


title: Kranaatti

text: Nykyisin käsin heitettäviä kranaatteja kutsutaan käsikranaateiksi. Useat aseet ampuvat räjähtäviä ammuksia, kranaatteja. Arkikielessä sana ”kranaatti” viittaa useimmiten käsikranaattiin, ellei asiayhteydestä ilmene muuta merkitystä. Kuitenkin vain räjähtävä ja sirpaloituva ammus on varsinainen kranaatti.


title: Kranaatti

text: Kenttätykistö ja kranaatinheittimistö ampuvat pääasiassa kranaatteja sekä joitakin erikoisammuksia. Nykyään yleisin panssarinläpäisevä ammustyyppi on ontelokranaatti, jonka teho perustuu suunnattuun räjähdysvaikutukseen.


title: Kranaatti

text: Toisen maailmansodan aikana yleistyivät erityisesti merivoimien käytössä valokranaatit, joilla saatiin tarvittaessa valoa kohteeseen; valokranaatissa on aikasytytin ja piénehkö laskuvarjo joka hidastaa sen putoamista ja esimerkiksi tykistöllä on täten kiintopiste ammuntaa varten.


title: Kranaatti

text: Taisteluristeiljä Scharnhorstin upottaminen alkoi, kun kevyt risteilijä HMS Belfast valaisi sen valokranaateilla. Sen jälkeen taistelulaiva HMS Duke of Yorkilla oli selvä ja valaistu maali.


title: Kranaatti

text: Valokranaattien paloaika vaihteli tarpeen mukaan noin puolesta minuutista kahteen.


title: Polttopullo

text: Polttopullo eli Molotovin cocktail on ase, joka on tavallisesti lasinen, nestemäistä polttoainetta sisältävä pullo, jossa on mukana erikseen sytytettävä tulenlähde (yksinkertaisimmillaan pullon suussa oleva palavalla nesteellä kasteltu riepu). Polttopulloa käytetään sytyttämällä tulenlähde ja heittämällä polttopullo kohteeseen, jolloin pullo särkyy ja polttoaine pääsee vapaasti leviämään ja syttymään. Yleensä polttopullo sisältää alkoholia tai bensiiniä, mutta muitakin palavia nesteitä on käytetty. Savunmuodostusta varten sisällössä voi olla myös tervaa.


title: Polttopullo

text: Polttopullo keksittiin Espanjan muukalaislegioonassa syksyllä 1936, jolloin sitä alettiin käyttää panssarintorjunta-aseena Madridin lähellä Espanjan sisällissodassa. Kuitenkin suomalaisen, varsinaisen Molotovin cocktailin kehitti vähän ennen talvisotaa Korian varuskunnassa kapteeni Kuittinen.


title: Polttopullo

text: Nimi ”Molotovin cocktail” tulee Neuvostoliiton ulkoasioiden kansankomissaari (ulkoministeri) Vjatšeslav Molotovista. Nimeä alettiin käyttää talvisodan aikana, kun Suomen maavoimat käytti polttopulloja panssarintorjunta-aseena. Nimitys juontuu siitä, että Molotovin väitettiin sanoneen, etteivät neuvostoliittolaiset pommikoneet pudottaneet Suomeen muuta kuin ruoka-apupaketteja. Tästä syystä Neuvostoliiton Suomeen pudottamia rypälepommeja alettiin kutsua Molotovin leipäkoreiksi, ja aiheeseen sopivasti suomalaiset nimesivät käyttämänsä polttopullon Molotovin cocktailiksi.


title: Polttopullo

text: Talvisodassa Molotovin cocktail koostui jätespriin, petrolin, väkiviinan (spriin) ja tervan seoksesta puolen litran viinapullossa. Pullon kylkeen kiinnitetyt sytytyspuikot olivat myrskytikkuja (bengaalitikkuja). Toinen tikuista oli varalla, jotta heittämättä jäänyt pullo voitaisiin käyttää uudelleen.


title: Polttopullo

text: Talvisodan alussa suomalaisen ohjesäännön mukaan polttopulloilla oli tarkoitus vain sokaista panssarivaunun tähystysaukot. Havaittiin kuitenkin, että kun polttopullolla osuttiin panssarivaunun ilmanottoluukkuun, käyvän moottorin ilmanotto imi liekit vaunun sisälle sytyttäen moottorin tuleen.


title: Polttopullo

text: Rajamäen tehtailla pullotettiin talvisodan aikana yli 450 000 polttopulloa. Neuvostoliittolaiset pommittivat Rajamäkeä, koska ensimmäisten pullojen korkeissa luki Alko-Rajamäki. Tehdasvalmisteisen pullon kehitti Rajamäen tehtaiden työntekijä yli-insinööri Fredrik Toivio Kirkkomäki. Venäläisten pommituksien takia Rajamäelle rakennettiin jykevät ilmatorjuntatornit jotka seisovat paikalla vielä tänä päivänä.


title: Polttopullo

text: Puna-armeija menetti talvisodan taisteluissa 1 919 panssarivaunua, joista 436 tulipalon vuoksi. Suurin osa lienee polttopullolla sytytettyjä.


title: Polttopullo

text: Saksalaisten toisessa maailmansodassa käyttämä versio polttopullosta oli nimikkeeltään "Brandflasche", joka oli 250 mm korkea ja 70 mm leveä lasipullo. Sen polttonesteenä oli 1/3 liekinheittimissä käytettyä Flammöl Nr.19 -paloöljyä ja 2/3 bensiiniä. Käytössä oli myös "Brandhandgranate 48/57", 80 mm leveä ja 100 mm korkea lasipullo, joka oli täytetty puolella litralla bensiini–bentsoliseosta.


title: Nepotismi

text: Nepotismi (, pojan- tai tyttärenpoikaa, jälkeläistä) tarkoittaa sukulaisen suosimista. Esimerkiksi yrityksen johtajan yleensä odotetaan valitsevan työtehtävään pätevimmän henkilön, jotta yritys menestyisi. Jos johtaja kuitenkin valitsee tehtävään sukulaisensa pätevämmän henkilön sijaan, sitä kutsutaan nepotismiksi.


title: Nepotismi

text: Paavien tiedetään usein aiemmin syyllistyneen nepotismiin. Paavit nimittivät veljen- ja sisarenpoikiaan kardinaaleiksi esimerkiksi varmistaakseen paavillisen "dynastian" säilymisen suvussa. Tällaisista kardinaaleista käytetään nykyään nimitystä "kardinaalinepos". Mielenkiintoinen yksityiskohta on myös, että paavien omia lapsia sanottiin veljen- ja sisarenpojiksi.


title: Nepotismi

text: Esimerkiksi Borgian perheeseen kuulunut paavi Calixtus III teki kahdesta veljenpojastaan kardinaalin. Toinen heistä Rodrigo, jota hän käytti myöhemmin ponnahduslautana paavin virkaan: hänestä tuli paavi Aleksanteri VI. Aleksanteri nosti myös rakastajattarensa veljen Alessandro Farnesen kardinaaliksi, ja tästä tuli myöhemmin paavi Paavali III. Paavali III jatkoi perinteitä valitsemalla kaksi veljenpoikaa (iältään 14 ja 16 vuotta) kardinaaleiksi. Käytäntö päättyi paavi Innocentius XII:n vuonna 1692 antamaan bullaan, joka kielsi nepotismin.


title: Nepotismi

text: Nepotismisyytökset ovat yleisiä politiikassa, jossa vaikuttavien poliittisten hahmojen sukulaisten väitetään usein pääsevän samanlaiseen asemaan ilman tarvittavaa pätevyyttä. Esimerkiksi Yhdysvalloissa Kennedyn ja Bushin perheitä on joskus syytetty nepotismista.


title: Nepotismi

text: Irakin diktaattori Saddam Hussein oli erityisen tunnettu sukulaistensa suosimisesta ja nimittämisestä korkeimpiin tehtäviin.


title: Nepotismi

text: Kiinassa nepotismi on nähty positiivisessa valossa ja laillisena syynä palkata henkilö. Suuren harppauksen mukana ihmiset pakotettiin muuttamaan ja hallitusta syytettiin siitä, että erottaminen muusta perheestä vaikutti ihmisten mahdollisuuteen työllistyä.


title: Nepotismi

text: Eräänlaisena nepotismin tämän hetken ennätyksenä pidetään Malediivien presidentin Maumoon Abdul Gayoomin aikaansaannoksia: maan hallituksessa on yksitoista perheenjäsentä ja muuta lähisukulaista ja tämän lisäksi myös muissa korkeissa hallitusviroissa on läheisiä sukulaisia ja ystäviä.


title: Nepotismi

text: Etninen nepotismi on Tatu Vanhasen käyttämä termi, jolla tarkoittaa etnisiä ryhmiä laajennettuna sukulaisryhmiksi, joiden jäsenillä on Vanhasen mielestä ihmisluontoon perustuva taipumus suosia sukulaisia tai liittoutua konfliktitilanteissa heidän kanssaan joitakin toisia etnisiä ryhmiä vastaan.


title: Kaksoissidos

text: Kaksoissidos on kovalenttinen sidos, jossa kaksi atomia jakaa kaksi elektroniparia. Kaksoissidos kuvataan yleisesti Lewis-rakenteella, esimerkiksi:


title: Kaksoissidos

text: Hiilten välinen kaksoissidos selitetään usein molekyyliorbitaaliteorian käsittein. Siten kaksoissidos koostuu limittyneiden sp-orbitaalien σ-sidoksesta ja sivuttaislimittyneiden, internuklisen akselin suhteen kohtisuorien p-orbitaalien π-sidoksesta. Sitova σ-orbitaali on internuklisen akselin suhteen lieriömäinen. Sitovalla π-orbitaalilla on solmutaso ja se on antisymmetrinen sidoksen kiertymiselle internuklisen akselin suhteen. Hajottava π-orbitaali on symmetrinen kiertymiselle ja sillä on solmutaso internuklisen akselin sijasta sidosorbitaalien välissä. Hajottava orbitaali on korkeaenergiaisempi kuin sitova. Lokalisoituneessa π-sidoksessa elektronit ovat sitovalla orbitaalilla. Esimerkiksi neutraalin eteenin π-sidos on lokalisoitunut. Kuitenkin elektronit voivat esimerkiksi UV-säteilyn vaikutuksesta virittyä hajottavalle orbitaalille.


title: Kaksoissidos

text: Eteenin kaksoissidos on 133 pm pitkä ja energialtaan 611 kJ/mol. Etaanin yksinkertainen sidos on vastaavasti 154 pm pitkä ja energialtaan 376 kJ/mol. Kaksoissidos on siis lyhyempi ja energialtaan suurempi kuin yksinkertainen sidos. Kaksoissidos ei silti energialtaan vastaa kahta yksinkertaista sidosta.


title: Somali

text: Somali tarkoittaa seuraavia:


title: Poliittinen korrektius

text: Poliittinen korrektius (, PC) on kielenkäytön tai toiminnan tapa, joka pyrkii olemaan loukkaamatta ketään. Se on sellaisen kielenkäytön tai toiminnan välttämistä, jonka koetaan sulkevan pois, loukkaavan tai syrjivän ihmisryhmiä, joiden katsotaan olevan sosiaalisesti epäedullisessa tai syrjityssä asemassa.


title: Poliittinen korrektius

text: Ilmaisulla viitataan myös halventavasti tai kriittisesti kielenkäyttöön tai toimintaan, jonka katsotaan myötäilevän kyseenalaisella tavalla "liberaalia", "radikaalia" tai "tiedostavaa" mielipidettä.


title: Poliittinen korrektius

text: On vaikea keskustella termin merkityksestä ja alkuperästä, jos yrittää välttää poliittisen mielipiteen ilmaisua.


title: Poliittinen korrektius

text: Aikaisemmin käsite tarkoitti englannin kielessä vain yhdenmukaisuutta vallitsevan yhteiskunnallisen ajattelun tai politiikan kanssa. Silloin poliittinen korrektius tarkoitti kirjaimellisesti korrektia, soveliasta, viittaamatta enemmälti sellaiseen kieleen, jota joku voisi pitää ei-liberaalina tai syrjivänä. Tämä merkitys juontuu 1700-luvulle. Esimerkiksi J. Wilson huomautti "U. S. Republic" -lehdessä vuonna 1793:


title: Poliittinen korrektius

text: ”Huomiomme kiinnittyy säännöllisesti valtioihin pikemminkin kuin kansoihin, joiden takia valtiot ovat olemassa. – – Tämän epätarkkuuden kaltaiset tunteet ja ilmaisut hallitsevat yleistä, jopa vakuuttavaa kielenkäyttöä. – – Maljoja kohotetaan ’Yhdysvalloille’ eikä ’Yhdysvaltain kansalle’. Tämä ei ole poliittisesti korrektia.”


title: Poliittinen korrektius

text: Ilmausta (, lyh. "PC" tai PC-puhe) alettiin käyttää Yhdysvalloissa 1970-luvulla feminististen ja vasemmistolaisten liikkeiden vaikutuksesta. Varhaisimman yksiselitteisen viittauksen poliittisesti korrektiin nykyisessä yleisesti ymmärretyssä mielessä on esittänyt Toni Caden lehdessä "The Black Woman" (1970): "Mies ei voi olla yhtä aikaa poliittisesti korrekti ja sovinisti."


title: Poliittinen korrektius

text: Yhdysvalloissa liberaalin vasemmiston käyttämää "poliittista korrektiutta" tai jopa sen määrittelyä ovat voimakkaasti kyseenalaistaneet muiden poliittisten näkökantojen edustajat ja jopa vasemmistolaiset itse. Joidenkin näkemysten mukaan myös jopa itse ilmaus "poliittisesti korrekti" on englannin kielessä halventava, koska se esittää sellaisen poliittisen näkökannan, jota he vastustavat "virheettömänä". Gary Martinin mukaan ilmauksen merkityksestä ja alkuperästä on vaikea keskustella ilmaisematta poliittista mielipidettään.


title: Poliittinen korrektius

text: Toimittaja Sanna Ukkola totesi syksyllä 2016 Yhdysvaltain presidentinvaalien keskustelua kommentoidessaan: ”Mitä rajummin Trump kommentoi, sitä kovemmin hänen kannattajansa innostuvat ja nauraa röhnöttävät. He nauravat, koska tietävät, miten pahasti sanat loukkaavat sydänjuuriaan myöten kaikesta mahdollisesta pahastuvaa PC-porukkaa. Poliittinen korrektius on muuttunut monen mielessä vitsiksi. Ja lisävaatimukset korrektiudesta johtavat päinvastaiseen lopputulokseen – entistä rumempaan kielenkäyttöön.”


title: Poliittinen korrektius

text: Suomessa esimerkiksi tummaihoisiin viittaava Fazerin lakritsikääre sai kielteistä palautetta ulkomailta. Lakritsipatukan ulkomaanvientimahdollisuudet osoittautuivat olemattomiksi. Englantilainen markkinatutkimustoimistokaan ei suostunut edes testaamaan brittikuluttajien mielipidettä mustasta lakritsihahmosta. Yhtiö antoi muotoilutoimistolle tehtäväksi uuden, ”ajankohtaisemman” kääreen suunnittelun. Uuden kääreen suunnittelua pidettiin poliittisesti korrektina menettelynä.


title: Poliittinen korrektius

text: Kääntäjä Kristiina Rikman totesi haastattelussa vuonna 2006, ettei puuttuisi Astrid Lindgrenin poliittiseen epäkorrektiuteen, kuten tarkistetuissa "Peppi Pitkätossun" suomennoksissa on tehty. Neekerikuninkaasta oli tullut alkuasukaskuningas ja mustista lapsista kurrekurredut-lapsia.


title: Ajatusrikos

text: Ajatusrikos viittaa hallituksen tuomitsemiin ajatuksiin ja ajattelutapoihin George Orwellin teoksessa "Vuonna 1984". Teoksessa maan hallitus pyrkii kontrolloimaan sekä kansalaisten toimia että ajatuksia. Tätä valvomaan on kehitetty erityinen ajatuspoliisit-ammattiryhmä.


title: Ajatusrikos

text: Orwellin dystopiassa ajatusrikoksiin kuuluvat valtioon, sen ideologiaan tai johtajaan (Isoveli) kohdistuvat negatiiviset, paheksuvat tai epäkunnioittavat ajatukset. Sanana ajatusrikos sisältää tämän kaiken niin, että selventäviä termejä ei tarvita, ja teoksessa esiintyvästä "uuskielestä" voidaan poistaa ajatusrikokseen sisältyvät sanat. Terminä ajatusrikos lienee tullut suomen kieleen juuri Orwellin teoksesta.


title: Ontelokranaatti

text: Ontelokranaatti on suunnattuun räjähdysvaikutukseen perustuva ammus. Se on kehitetty erityisesti panssarin läpäisemiseen ja edelleen panssarivaunujen tuhoamiseen. Ammus tai taistelukärki, jossa käytetään onteloperiaatetta, voidaan ampua alhaisella nopeudella läpäisyn ollessa tehokas. Ase, ohjus tms. voi näin olla kevyt ja suhteellisen pienikokoinen.


title: Ontelokranaatti

text: Ontelopanoksia käytettiin tiettävästi ensi kertaa keväällä 1940 belgialaisia vastaan. Saksalaiset erikoisjoukot räjäyttivät belgialaisen Eben-Emaelin linnoituksen teräksisiä suojakupuja kannettavilla ontelopanoksilla.


title: Ontelokranaatti

text: Ontelokranaatti koostuu metallisesta kartiosta tai paraboloidista, jota ympäröi räjähdysaine. Suunnattu räjähdysvaikutus muodostaa metallista suurinopeuksisen suihkun, jossa on kaasumaista ja sulaa metallia. Suihkun energia syntyy räjähdysaineen detonaatiorintamien yhdistyessä kartion keskiviivalla luoden suuren impulssimomentin. Suihkun paine on miljoonia kp/cm².


title: Ontelokranaatti

text: Suihku jaetaan kolmeen osaan. Kaasumaisen kärkisuihkun nopeus voi olla jopa 20 000 m/s. Kevyenä sen teho on heikko. Nestemäisen keskisuihkun nopeus on 2 000–7 000 m/s ollen varsinainen läpäisyn tekevä osa. Jälkisuihku on nopeudeltaan satoja metrejä sekunnissa. Jälkisuihkun vaikutus on vähäinen hitaan nopeuden vuoksi. Jälkisuihkun hidas metalli voi jäädä kiinni syntyneeseen aukkoon muodostaen piikin tai tulpan.


title: Ontelokranaatti

text: Suihkulla ei ole muuta energiaa kuin liike-energia, siksi suihkumetallin tiheydellä ja sitkeydellä on suuri merkitys. Kartion metallina voidaan käyttää terästä, alumiinia, tantaalia, kultaa, kuparia, volframia tai köyhdytettyä uraania (DU).


title: Ontelokranaatti

text:
Ontelokranaatin vakavointi suurinopeuksisella pyörivällä liikkeellä, kuten rihlatusta tykistä ammuttaessa, synnyttää keskipakovoiman, joka hajottaa suihkua heikentäen vaikutusta. Nykyaikaisissa panssarivaunuissa käytetään sileäputkisia tykkejä ja ammukset ovat pyrstövakavoituja.
Ontelokranaatin ampumiseksi rihlatusta tykistä on myös kehitetty ratkaisu, jossa räjähde erotetaan muusta ammuksesta laakeroimalla, jolloin se pyörii vain hitaasti tai ei lainkaan. Tällainen on ranskalainen Obus G -kranaatti, jota käytettiin AMX-30-vaunun 105 mm Modèle F1 -tykissä.


title: Ontelokranaatti

text: Taistelutoiminnassa ontelokranaatilla pyritään puhkaisemaan esimerkiksi kohteena olevan ajoneuvon panssarointi. Syntyneestä reiästä suihkuaa sisätiloihin suurella paineella sirpaleita ja sulaa metallia, jotka aiheuttavat vammoja miehistölle. Osuma ammusvarastoon tai polttoainesäiliöön tuhoaa yleensä kohteen. Koska suihku on varsin kapea, se voi myös läpäistä panssarivaunun aiheuttamatta suurempia vaurioita.


title: Ontelokranaatti

text: Ontelopanoksia ja nuoliammuksia vastaan panssarivaunut voidaan suojata eri tavoin, yleisimmin reaktiivipanssarilla, aktiivipanssarilla tai muuta aktiivista suojausta käyttäen. Peruspanssarin kasvattaminen johtaa liian suureen vaunun painoon. Reaktiivipanssari on metalli- tai komposiittilaatikko, jonka sisältämä flegmatisoitu räjähdysaine syttyy ontelopanosiskusta lähettäen suihkua vastaan metalli- tai komposiittilevyjä. Nämä sotkevat suihkun etenemistä ja kuluttavat sen läpäisykykyä merkittävästi. Panssarointia voidaan käyttää vain varsinaisissa panssarivaunuissa, joiden peruspanssari on riittävä jälkiläpäisyä ajatellen. Se muodostaa vaaratekijän vaunun ympärillä olevalle miehistölle. Nykyisin esimerkiksi RPG-7-ontelokranaatti voidaan varustaa kaksoiskärjellä (PG-7VR) jonka ensimmäinen kärki tuhoaa reaktiivipanssarin ja seuraava kärki läpäisee panssarin.


title: Ontelokranaatti

text: Ontelopanos on lentovaiheessaan verrattain helppo torjua nykytekniikalla esimerkiksi lähettämällä sitä vastaan erilaisia heitteitä, kuten esimerkiksi venäläinen "Arena". Järjestelmä edellyttää nopeita tutkia ja kehittynyttä muuta elektroniikkaa. Ontelopanoksen teho riippuu voimakkaasti sytytysetäisyydestä. Tätä ominaisuutta voidaan hyödyntää torjunnassa monin tavoin, kuten esimerkiksi ruotsalainen Stridsvagn 103, jonka etuosaan, ennen panssarointia, on sijoitettu terästangoista rakennettu ”aitapuskuri”.


title: Ontelokranaatti

text: Suomen puolustusvoimat käyttävät ontelokranaatista sovellettua routapanosta avustamaan muun muassa poteron kaivamista talvella. Tällöin suunnattu räjähdysvaikutus ohjataan maata kohti, jolloin kuuma kuparisuihku tekee maahan syvyydeltään vähintään 40 cm kokoisen kuopan. Tämän jälkeen aukkoon asetetaan TNT-panos, joka kuopassa räjähtäessään rikkoo tehokkaasti roudan sen ympäriltä helpottaen kaivamista huomattavasti. Räjähdysaineena routapanoksissa käytetään usein aniittia. Pohjamiina ja kylkimiina toimivat eri periaatteella, niissä ei synnytetä kärkisuihkua, vaan kärkikartiosta muodostetaan ”ammus”, minkä nopeus on noin 2 000 m/s. Tästä a-tarvikkeesta käytetään myös nimitystä räjäyttämällä muovattava ammus.


title: Mörssäri

text: Mörssäri on käytöstä pois jäänyt tykkityyppi, jota käytettiin pääasiassa kenttätykistössä. Mörssäriksi luokitellaan tykki, joka ampuu korkeilla, yli 45 asteen kulmilla. Toisen määritelmän mukaan mörssäri on tykki, jonka putken pituus on alle 15-kertainen kaliiperiin verrattuna. Myös vanhanaikaisia haulikoita kutsutaan joskus mörssäreiksi. Nimensä mörssäri on saanut saksan kielen sanasta "Mörser", joka tarkoittaa morttelia.


title: Mörssäri

text: Mörssäreitä on käytetty satoja vuosia. Ne olivat erityisen sopivia piirityksissä. Jo varsin pian asetyypin keksimisen jälkeen siihen kehitettiin räjähtävät ammukset: ontto ammus täytettiin tarvittavalla määrällä ruutia; ammuksen kyljessä oli reikä sytyttimelle. Koska putki oli kaltevassa asennossa, sen sisälle asennettiin tätä varten suunniteltu kavennus ja ammuksessa oli kaulus, joka sopi sen kanssa yhteen. Näin ammuksen paino ei päässyt räjäyttämään ajopanosta ennen aikojaan.


title: Mörssäri

text: Tykkimies leikkasi sytyttimen oikean pituiseksi ennen ammuntaa taulukoiden ja kokemuksensa avulla; sytyttimeen vietiin tuli viitisen sekuntia ennen itse tykin laukaisua. Näin tehtiin, jotta saatiin varmuus siitä, että sytytin palaa kunnolla eikä sammu ilmalennon johdosta.


title: Mörssäri

text: Sytyttimen pituutta ja ajopanoksen kokoa vaihdeltiin tulenjohdon ilmoitusten mukaan, ja vaikutus olikin yleensä varsin tehokas. Myöhemmin kehitettiin sytytin, jossa oli valmiina etukäteen kokeilujen perusteella kehitetty aika-asteikko. Tätä sytytintä ei ollut tarve leikata, vaan se voitiin sytyttää keskeltäkin.


title: Mörssäri

text: Nykyisissä armeijoissa ei mörssäreitä enää käytetä; ne jäivät käytöstä, kun kranaatteihin kehitettiin luotettava iskusytytin; myöhemmin kehitetty aikasytytin vielä vahvisti muutosta. Viimeinen jäänne vanhasta sytytintyypistä oli Suomessakin vielä jatkosodan aikana käytetyissä Canet- ja Škoda-ilmatorjuntatykeissä: niiden ammuksissa oli niin sanotut ruutikanavasytyttimet, jotka vastasivat hyvin läheisesti entisiä lunttusytyttimiä, joskin ne syttyivät tykin laukauksesta. Mörssäreitä käytettiin jonkin verran vielä toisessa maailmansodassa. Esimerkiksi saksalainen Sturmtiger oli eräänlainen mörssärillä varustettu rynnäkkötykki.


title: Aste

text: Aste (tunnus °) on tasokulman mittayksikkö.


title: Aste

text: Suora kulma on 90 astetta, oikokulma 180 astetta ja täysi kulma eli täysi kierros 360 astetta. Aste jakaantuu 60 (kulma)minuuttiin (tunnus ′, yläpuolinen indeksointipilkku). Minuutti jakaantuu edelleen 60 (kulma)sekuntiin (tunnus ″, kaksinkertainen yläpuolinen indeksointipilkku). Kulmasekunti alkaa kuitenkin jäädä pois käytöstä, ja sen sijaan on yleistynyt kulmaminuutin desimaaliosien käyttö. Aikoinaan navigaatiossa on ollut käytössä myös "kulmatertia", joka oli sekunnin -osa.


title: Aste

text: SI-järjestelmässä käytetään kulman yksikkönä asteen ohella radiaania.


title: Aste

text: Tietyissä yhteyksissä, lähinnä maanmittauksessa, käytetään kulman yksikkönä myös goonia, joka on sadasosa suorasta kulmasta:


title: Aste

text: Asteen merkkiä (°, Unicode: U+00B0, HTML: codice_1) käytetään myös lämpötilan yksiköissä celsiusaste (°C) ja Fahrenheit-aste (°F), mutta ei kelvinissä (K). Merkkiä käytetään myös eräissä muissa merkinnöissä, kuten veden kovuusasteissa (°dH). Asteen merkkiä ei pidä sekoittaa hiukan samankaltaiseen "maskuliinisen järjestysluvun merkkiin" (º, U+00BA), "yläpuolinen ympyrä" ‑tarkkeeseen (˚, U+02DA tai yhdistyvä versio U+030A) eikä yläindeksinä esiintyvään kirjaimeen tai numeroon .


title: Aste

text: Tietokonejärjestelmissä, joissa on käytössä laajennettu suomalainen näppäimistö, asteen merkki voidaan kirjoittaa pitämällä alhaalla "alt gr"- ja "shift"-näppäimiä samalla kun painetaan näppäimistön ylärivillä sijaitsevaa numeron 0 näppäintä.


title: Ympyrä

text: Ympyrä on geometriassa kaikkien niiden tason pisteiden joukko, joiden etäisyys annetusta pisteestä (ympyrän keskipisteestä) on pienempi, tai yhtä suuri kuin ympyrän säde r. Kehän pisteeltä toiselle kulkevaa janaa kutsutaan "jänteeksi". "Halkaisija" on jänne, joka kulkee keskipisteen kautta. Ympyrän pyörähdyskappale sen keskipisteen kautta kulkevan suoran ympäri on pallo.


title: Ympyrä

text: Ympyrän voidaan ajatella olevan erikoistapaus ellipsistä, joka on ympyrän ohella yksi kartioleikkauskuvio.