text:
22. helmikuuta
Ruotsin Björn Lind otti jo toisen sprinttikultansa. Hän jätätti muut jo maalisuoran alussa. Yllätyskakkoseksi nousi Ranskan Roddy Darragon, joka kukisti loppusuoran taistelussa Thobias Fredrikssonin. Välierissä yksi suosikeista Tor Arne Hetland kaatui, kun Lindin sukset osuivat häneen.


title: Pohjoismaiset hiihtolajit talviolympialaisissa 2006

text:
26. helmikuuta
Miesten 50 kilometrin yhteislähtökilpailu ratkesi vasta maalisuoralla. Lähes koko kisan ajan pääryhmässä hiihti toistakymmentä urheilijaa ja maalissakin yhdeksän hiihtäjää oli viiden sekunnin sisällä. Voittajaksi väkevällä kirillä nousi Italian Giorgio di Centa. Hopealle kurotti Venäjän Jevgeni Dementjev ennen Itävallan Mihail Botvinovia.


text:
14. helmikuuta
Naisten parisprintistäkin muodostui kolmen hiihtäjän loppusuorataistelu. Aino-Kaisa Saarinen toi Suomen ensimmäisenä viimeiseen vaihtoon perässään Kanadan ja Ruotsin viestinviejät. Ennakkosuosikkina kisaan lähteneen Norjan hiihtäjä oli jäänyt runsaan kolmen sekunnin päähän. Dramatiikkaa viestiin toi sauvan katkeaminen Kanadan Sara Renneriltä kolmannella osuudella, ja joukkue putosi kolmen kärkiryhmästä. Kanadan toinen hiihtäjä Beckie Scott sai kuitenkin kurottua eron umpeen jo seuraavalla osuudella. Maalisuoralla Lina Andersson oli liian kova Scottille ja Virpi Kuituselle.


text:
12. helmikuuta
Kilpailun voittaja, 28-vuotias Šmigun, oli tehnyt valmentautumisessaan suuria uudistuksia viime aikoina. Näin hänet palkittiin olympiakullalla jo kisojen avausmatkalla. Hän ohitti Neumannován 300 metriä ennen maalia ja jätätti tämän loppusuoralla 1,9 sekunnin päähän. Ennakkosuosikkeihin lukeutunut norjalainen Marit Bjørgen jätti kisan kesken jo alkuvaiheissa mahataudin takia.


text:
16. helmikuuta
Kilpailu hiihdettiin vesisateessa ja raskas keli sekä maasto tekivät tepposet monille hiihtäjille. Kanadan Sara Renner johti kilpailua vielä 6,2 kilometrin kohdalla, mutta jäi voittajasta lopulta 41 sekuntia. Ennakkosuosikki Virpi Kuitunen jäi yhdeksänneksi.


text:
18. helmikuuta
Ennakkosuosikkeina kisaan lähteneet Norja (5. sija) ja Suomi (7. sija) jäivät ilman mitaleita. Suomen taktiikkana oli yrittää karkuun jo perinteisen osuuksilla mutta suuria eroja ei syntynyt. Toisessa vaihdossa Suomi oli kärjessä ja Venäjä vasta kahdeksantena mutta kolmannella osuudella Tsepalova nosti Venäjän takaisin mitalitaistoon. Suomen kolmannella osuudella Riitta-Liisa Lassila väsähti aivan osuutensa loppupuolella, oli ajaa laskussa ulos radalta ja tuli kolmanteen vaihtoon kuudentena 20 sekuntia kärjen takana. Ankkuriosuudella Norjan Marit Bjørgen yllättäen putosi kärjen vauhdista. Venäjän Medvedeva-Abruzova karkasi muulta porukalta ja muut mitalit ratkaistiin loppukirikamppailussa. Suomen ankkuri Kati Venäläinen hyytyi osuudellaan ja joutui vielä päästämään Tšekin Katerina Neumannovan ohitseen.


text:
22. helmikuuta
Naisten sprinttikisa sai yllätysvoittajan, kun Kanadan Chandra Crawford hiihti selvään voittoon. Claudia Künzel kukisti hopeataistelussa loppukirissä Alena Sidkon. Yksi ennakkosuosikeista Kanadan Beckie Scott jäi finaalin neljänneksi. Välierässä Virpi Kuitunen putosi, kun ei onnistunut ohittamaan loppusuoralla Beckie Scottia ja jäi eränsä kolmanneksi. Scott siirtyi loppusuoralla Kuitusen eteen. Kuitunen voitti B-finaalin ja sijoittui näin viidenneksi.


text:
24. helmikuuta
Tšekkiläinen Kateřina Neumannová ratkaisi 30 kilometrin yhteislähdön olympiakullan loppusuoran kirillään. Hän löi lopussa Venäjän lähes koko matkan ajan kärkiryhmää vetäneen Julija Tšepalovan ja Puolan yllättäjän Justyna Kowalczykin, joka hajotti kärkiryhmän viimeisissä kovissa nousuissa ja oli jo muutaman sekunnin edellä Neumannováta ja Tšepalovaa. Raskas reitti ja räntäsade vaati veronsa, sillä keskeyttäjien listalta löytyvät mm. suomalaiskaksikko Virpi Kuitunen ja Kati Venäläinen sekä Ruotsin sprinttikultamitalisti Lina Andersson.


text:
11. helmikuuta
Yllätysvoittaja Hettich lähti hiihto-osuudelle aivan kärjen tuntumassa. Ylivoimainen ennakkosuosikki Hannu Manninen lähti hiihto-osuudelle 1.38 kärkeä perässä, mutta uuvahti lopulta yhdeksänneksi. Mannisen kanssa alkumatkasta samassa joukossa hiihtäneet Gottwald ja Moan saivat kärkijoukon kiinni, ja varsinkin pronssista käytiin tiukka kamppailu Moanin, norjalaisen Petter Tanden ja hopeamitaliaan puolustaneen Suomen Jaakko Talluksen kesken.


text:
15. ja 16. helmikuuta
Yhdistetyn joukkuekisa jouduttiin käymään kahtena päivänä, kun mäen toinen kierros ja samalla hiihto-osuus jouduttiin siirtämään huonojen tuuliolosuhteiden takia keskiviikolta torstaille. Mäen jälkeen kisaa johtanut Saksa joutui taipumaan hiihdon ankkuriosuudella, kun Mario Stecher hiihti Saksan viestiä vieneen Jens Gaiserin kiinni ja lopulta ohi viimeisessä rankassa nousussa. Suomi hiihti lähes koko viestin kolmantena.


text: Saksan Kircheisen hyppäsi sääntöjen vastaisesti hyppypuvun vetoketju auki. Suomi teki asiasta protestin, joka ei kuitenkaan mennyt läpi.


text: 21. helmikuuta


text:
12. helmikuuta
Kultamitalisti Bystølin suoritus karsinnoissa hylättiin sääntöjen vastaisen puvun takia, mutta hän pääsi kuitenkin kilpailuun mukaan oltuaan maailmancupin kokonaiskilpailun pisteissä viidentoista parhaan joukossa. Hän oli ensimmäisen kierroksen jälkeen kuudentena tasapisteissä Hautamäen kanssa. Bystøl sai Hautamäen kanssa samanmittaisesta hypystä toisella kierroksella paremmat tyylipisteet ja siirtyi tämän edelle yhden pisteen erolla. Kilpailun viimeisiä hyppääjiä eivät tuulet suosineet ja Bystøl säilytti kärkipaikkansa loppuun saakka. Ensimmäisen kierroksen jälkeen kilpailua johti yllättäen venäläinen Dmitri Vasiljev puolen pisteen erolla Janne Ahoseen ja Thomas Morgensterniin.


text: 18. helmikuuta


text: 20. helmikuuta


title: Ampumahiihto talviolympialaisissa 2006

text: XX talviolympialaisissa järjestettiin ampumahiihdossa kymmenen kilpailutapahtumaa. Ampumahiihtokilpailut käytiin San Sicariossa Cesana Torinesessa.


title: Ampumahiihto talviolympialaisissa 2006

text: Suomalaissijoituksista, katso Suomi 2006 talviolympialaisissa.


title: Ampumahiihto talviolympialaisissa 2006

text: 14. helmikuuta


title: Ampumahiihto talviolympialaisissa 2006

text: 11. helmikuuta


title: Ampumahiihto talviolympialaisissa 2006

text: 18. helmikuuta


title: Ampumahiihto talviolympialaisissa 2006

text: 25. helmikuuta


title: Ampumahiihto talviolympialaisissa 2006

text: 21. helmikuuta


title: Ampumahiihto talviolympialaisissa 2006

text:
16. helmikuuta
Erittäin tasaisessa kilpailussa viiden kärki mahtui kymmenen sekunnin sisään. Puhtaasti ampuneen ranskalaisen Bavarel-Robertin voitto oli yllätys myös hänelle itselleen. Kilpailu käytiin räntäsateessa ja monet ennalta vahvat kilpailijat, kuten saksalaiset Kati Wilhelm ja Uschi Disl, väsähtivät.


title: Ampumahiihto talviolympialaisissa 2006

text:
13. helmikuuta
Venäjän 33-vuotias Išmuratova saavutti uransa ensimmäisen henkilökohtaisen arvokisavoiton. Monet ennakkosuosikit, kuten Saksan Kati Wilhelm, Ruotsin Anna Carin Olofsson ja Norjan Liv-Grete Poiree, pilasivat mahdollisuutensa ammunnassa. Alun perin hopealle hiihti Venäjän Olga Pyljova, mutta hänen doping-näytteestään löytyi kiellettyä karfedoni-piristettä.


title: Ampumahiihto talviolympialaisissa 2006

text:
23. helmikuuta
Venäjä johti käytännössä koko kilpailun ajan ja kasvatti johtoaan tasaisesti lähinnä muita kärkimaita tarkemman ammunnan ansiosta. Vain puolisen minuuttia Venäjästä jäljessä ollut Saksa menetti lopullisesti pelin kolmannen osuuden toisella ampumapaikalla, jossa Katrin Apel joutui sakkokierrokselle kolmen ohilaukauksen jälkeen. 1. osuuden jälkeen neljäntenätoista ollut Ranska nousi lopulta ankkuriosuuden alussa kolmanneksi Sandrine Baillyn ohittettua Valko-Venäjän väsähtäneen Olena Zubrylovan. Norjan mitalimahdollisuudet kaatuivat huonoon ammuntaan.


title: Giammateo Asola

text: Giammateo Asola (s. viimeistään 1532, Verona; k. 1. lokakuuta 1609, Venetsia) oli italialainen säveltäjä ja pappi. Hän sävelsi muun muassa messuja.


title: Giammateo Asola

text: Asola syntyi Veronassa ja opiskeli siellä musiikkia Vincenzo Ruffon johdolla. Vuodesta 1546 lähtien hän opiskeli Algassa. Vuonna 1582 hän muutti Venetsiaan, jossa hän työskenteli elämänsä loppuun saakka. Asola tosin vieraili Veronassa vielä vuosina 1590-1591.


title: Lajien synty

text: Lajien synty luonnollisen valinnan kautta eli luonnon suosimien rotujen säilyminen taistelussa olemassaolosta (, lyhyemmin "The Origin of Species" eli "Lajien synty") on Charles Darwinin kirjoittama luonnonvalintaa käsittelevä tietokirja. Siitä tuli evoluutioteorian eli kehitysopin perusteos. Kirja julkaistiin ensimmäisen kerran 24. marraskuuta 1859.


title: Lajien synty

text: "Lajien synty" maksoi julkaisuvuonna 15 šillinkiä, ja koko ensimmäisen painoksen 1 250 kappaletta myytiin loppuun muutamassa päivässä. Teoksesta julkaistiin toinen, tarkistettu laitos 7. tammikuuta 1860, kolmas 1861, neljäs 1866 ja viides 10. helmikuuta 1869. Jokaiseen uuteen laitokseen lisättiin aineistoa ja tietoja päivitettiin. Kirjan kuudes, lopullinen laitos julkaistiin 19. helmikuuta 1871. Siinä Darwin käytti ensimmäisen kerran sanaa "evoluutio", ja kirjaan lisättiin VII luku, jossa keskityttiin tarkastelemaan teorian kohtaamaa arvostelua.


title: Lajien synty

text: Darwin esitti teoksessa ajatuksensa hyvin johdonmukaisesti ja keräsi niitä tukemaan valtavan määrän todistusaineistoa ja esimerkkejä, joten hän pystyi puolustamaan käsitystään lajinkehityksestä hyvin. 1800-luvulla luonnontieteellinen tietämys oli noussut riittävälle tasolle, ja ajan henki alkoi olla sopiva luonnontieteellistä näkemystä mullistavalle julkaisulle.


title: Lajien synty

text: Kirja on suomennettu kolmesti. Ensimmäinen suomennos (Aarno Rafael Koskimies) julkaistiin erillisinä vihkoina vuodesta 1913 alkaen. Anto Leikola suomensi vuonna 1979 Richard E. Leakeyn lyhennelmän. Kolmas suomennos (Pentti Ranta) vuodelta 2009 perustuu alkuteoksen ensimmäiseen, ei kuudenteen laitokseen.


title: Francisco de Peñalosa

text: Francisco de Peñalosa (n. 1470 – 1. huhtikuuta 1528) oli espanjalainen säveltäjä ja laulaja. Hän toimi vuodesta 1517 lähtien laulajana Roomassa. Peñalosan arvellaan opettaneen musiikkia säveltäjä Cristóbal de Moralesille. Hän sävelsi muun muassa motetteja, messuja ja hymnejä.


title: Mass Rapid Transit (Singapore)

text: Mass Rapid Transit tai MRT (; ; ) on metrojunajärjestelmä Singaporessa ja maan joukkoliikennejärjestelmän tärkein raideliikenneverkko.


title: Mass Rapid Transit (Singapore)

text: MRT:n ensimmäinen osa "Yio Chu Kang - Toa Payoh" avattiin 1987. MRT:tä täydentää pienempi pikaraitiotiejärjestelmä (Light Rapid Transit, LRT), joka yhdistää MRT-asemat HDB-asuntoihin. MRT on Kaakkois-Aasian toiseksi vanhin järjestelmä Manilan LRT-järjestelmän jälkeen.


title: Mass Rapid Transit (Singapore)

text: MRT-palvelut ovat toiminnassa päivittäin yleensä aamuviiden ja aamuyhden välillä ja suurtapahtumien aikana myös muina aikoina. Vuonna 2004 MRT- ja LRT-verkoissa tehtiin päivittäin noin 1,3 miljoonaa matkaa ja bussiverkossa noin 2,8 miljoonaa matkaa.


title: Mass Rapid Transit (Singapore)

text: Rautatiejärjestelmän rakentamista ehdotettiin Singaporessa jo vuonna 1967, kaksi vuotta sen jälkeen kun maa irtautui Malesiasta. Järjestelmän rakentamista tutkittiin, mutta yli kymmenen vuotta myöhemmin suunnitelma päätettiin jättää toteuttamatta. 1980-luvulla asia otettiin uudestaan esille Singaporen parlamentissa.


title: Mass Rapid Transit (Singapore)

text: Silloinen kauppa- ja teollisuusministetri Tony Tan ehdotti, että maassa oli annettava enemmän painoarvoa asuntoja maan kansalaisille tuottaneen Housing and Development Board -virastolle, joukkoliikennejärjestelmän kehittämisen sijasta, sillä Singaporessa oli pulaa työvoimasta ja rakennuskustannukset olivat nousussa. Changin lentokentän rakennustyöt veivät myös runsaasti julkisen rakentamisen resursseja 1970-1980 lukujen vaihteessa. Silloinen valtionvarainministeri Goh Keng Swee vastusti myös hanketta. Hän oli huolissaan siitä että valtavat rakentamiskustannukset vahingoittaisivat maan taloutta.


title: Mass Rapid Transit (Singapore)

text: Vastakkaisen mielipiteen mukaan Mass Rapid Transit järjestelmän rakentamisella olisi valtava vaikutus Singaporen talouskasvulle ja kehitykselle, toimiva joukkoliikenne parantaisi kaupunkikuvaa ja nostaisi ihmisten elintasoa.


title: Mass Rapid Transit (Singapore)

text: Vuonna 1981 loppuun saatettu tutkimus osoitti, että Singaporessa ei ollut käytännöllistä ja tehokasta liikenneväyläjärjestelmää. Asian ratkaisemiseksi ehdotettiin rautatiejärjestelmää. Kun yli kymmenen vuotta oli tehty kannattavuustutkimuksia, päätös rakentaa Mass Rapid Transit -raidejärjestelmä tehtiin vuonna 1982. Rakentaminen alkoi North South -linjasta vuonna 1983.


title: Mass Rapid Transit (Singapore)

text: North South -linjan ensimmäinen osuus avattiin marraskuussa 1987, alkujaan linjalla oli viisi asemaa, pääteasemat olivat Yio Chu Kang ja Toa Payoh. NS-linjan oli tarkoitus yhdistää Singaporen ydinkeskusta pohjoisosien asuinalueisiin. Kuukautta myöhemmin avattiin linjan seuraavat osuudet Raffles Placeen ja vuonna 1990 avattiin osuudet Yishuniin ja Marina Bayhyn. East West -linjan ensimmäinen osa avattiin kuukauden kuluttua NS-linjan avaamisesta. Ensimmäiset asemat linjalla olivat Tanjong Pagar, Outram Park, Raffles Place ja City Hall. Seuraavana vuonna EW-linja laajeni lännessä Lakesideen ja vuonna 1990 linjan itäosa ulottui Tanah Merahiin. Samana vuonna NS linjalla avattiin osuudet Marina Bayhyn ja Yishuniin. Ensimmäisten linjojen avaamisen jälkeen MRT:n kehittäminen päättyi joksikin aikaa. MRT:n rakentaminen oli Singaporen suurin julkinen hanke 1980-luvulla.


title: Mass Rapid Transit (Singapore)

text: North East -linjan rakentaminen aloitettiin 1997 ja linja avattiin kesäkuussa 2003. NS-linja on täysin maanalainen, automatisoitu ja kuljettajaton. Linjaa on laajennettu vuosina 2006 ja 2011. Circle -linja valmistui vuonna 2011 se on NE -linjan tavoin täysin automatisoitu ja rata on kokonaisuudessaan maan alla. CC-linja on myös Singaporen pisin maanalainen metrolinja.


title: Mass Rapid Transit (Singapore)

text: Vuonna 2013 aukesi Downtown -linja. Kun metrolinja valmistuu kokonaisuudessaan vuonna 2017, se ohittaa CC-linjan maan pisimpänä metrolinjana. Vuonna 2008 aloitettiin Thomson-East Coast MRT linjan rakentaminen. Sen on tarkoitus olla valmiina vuonna 2019. Valmistuessaan linjan pääteasema sijaitsee Woodlandsin alueella, josta on yhteys Malesian puolelle Johor Bahruun.


title: Medal of Honor: European Assault

text: Medal of Honor: European Assault on EA Los Angelesin kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema toiseen maailmansotaan sijoittuva ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Peli julkaistiin vuonna 2005 lle, Xboxille ja Nintendo GameCubelle.


title: Medal of Honor: European Assault

text: Pelin tarinan on kirjoittanut John Milius. Pelin ikäraja on Suomessa 16+.


title: Medal of Honor: European Assault

text: Pelissä ohjataan yhdysvaltalaista luutnanttia William Holtia. Kampanjassa koetaan muun muassa englantilaisten isku St. Nazaireen, aavikkosotaa Tunisiassa sekä taisteluja Stalingradissa ja Ardenneilla. Yhteensä tehtäviä on 11.


title: Jean Japart

text: Jean Japart oli Ranskassa syntynyt, mutta pääosin Italiassa vaikuttanut renessanssisäveltäjä. Hän toimi laulajana Milanossa vuosina 1474–1476. Vuonna 1476 hän siirtyi Ferraraan, jossa hän toimi herttua Ercole d'Este I:n palveluksessa. Japart kuoli vuonna 1481 tai myöhemmin. Häneltä on säilynyt 23 chansonia.


title: Girolamo Diruta

text: Girolamo Diruta (n. 1554 – 1610 tai myöhemmin) oli italialainen säveltäjä, urkuri, musiikinopettaja ja musiikkiteoreetikko.


title: Girolamo Diruta

text: Diruta syntyi Derutassa, lähellä Perugiaa vuoden 1554 tienoilla. Vuonna 1574 hän ryhtyi fransiskaaniksi. Vuonna 1580 hän siirtyi Venetsiaan. Vuodesta 1593 lähtien hän työskenteli urkurina Chioggian katedraalissa ja vuodesta 1609 lähtien Gubbiossa. Hänen vaiheistaan vuoden 1610 jälkeen ei ole tietoa.


title: Costanzo Porta

text: Costanzo Porta (1528 tai 1529 Cremona – 19. toukokuuta 1601 Padova) oli italialainen säveltäjä. Hän sävelsi pääasiassa uskonnollista musiikkia, kuten motetteja.


title: Costanzo Porta

text: Porta syntyi Cremonassa, jossa hän myös aloitti musiikinopintonsa. Noin vuonna 1550 hän pääsi Venetsiaan opiskelemaan Adrian Willaertin johdolla. Myöhemmässä elämässään Porta toimi Padovassa ja Ravennassa. Hän kuoli Padovassa vuonna 1601.


title: Attilio Ariosti

text: Attilio Ariosti (5. marraskuuta 1666, Bologna – 1729, Lontoo) oli italialainen säveltäjä ja viola d'amoren soittaja. Hän toimi vuosina 1697–1703 säveltäjänä Berliinissä. Myöhempinä vuosinaan hän asui Englannissa. Vuonna 1716 hän soitti viola d'amorea Georg Friedrich Händelin oopperan "Amadigi" ensiesityksessä. Ariostin tuotantoon kuuluu muun muassa noin 25 oopperaa.


title: Kemianteollisuus

text: Kemianteollisuus on teollisuudenala, jossa jalostetaan ja muunnetaan toisiksi kemiallisia yhdisteitä erilaisten kemiallisten reaktioiden kautta.


title: Kemianteollisuus

text: Tyypillisesti kemianteollisuus on suuren mittakaavan teollisuutta, mutta siihen kuuluu myös pienen volyymin tuotantoa. Kemiateollisuudessa tuotetaan sekä raaka-aineita muille teollisuuden aloille että valmiita lopputuotteita.Elintarviketeollisuutta ei yleensä lasketa kemianteollisuudeksi.


title: Guy Pearce

text: Guy Pearce (s. 5. lokakuuta 1967 Cambridgeshire, Englanti) on australialainen näyttelijä. Hän on esiintynyt muun muassa elokuvissa "Priscilla, aavikon kuningatar", "L.A. Confidential" ja "Memento". Pearcen televisiotöistä tunnetaan esimerkiksi australialainen draamasarja "Lumisen virran mies".


title: Guy Pearce

text: Pearcen isä oli uusiseelantilainen lentäjä ja äiti englantilainen opettaja. Kun Pearce oli kolmivuotias, perhe muutti Englannista Geelongiin Australiaan. Pearcen isä menehtyi lento-onnettomuudessa vuonna 1976.


title: Guy Pearce

text: 16-vuotiaasta lähtien Pearce kilpaili kehonrakennuskisoissa aina 22 ikävuoteen saakka, voittaen muun muassa "Mr. Natural Victoria" -tittelin.


title: Guy Pearce

text: Pearce on ollut kiinnostunut näyttelemisestä koko ikänsä, ja hänen erikoisalaansa ovat vieraiden murteiden ja aksenttien jäljitteleminen. Nuoruusvuosinaan hän esiintyi useissa näytelmissä ja siirtyi televisioon kun hänet palkattiin suosittuun australialaiseen "Neighbours"-saippuasarjaan.


title: Guy Pearce

text: Varsinaisen läpimurtonsa Pearce teki vuonna 1994 elokuvassa "Priscilla, aavikon kuningatar", jossa hän esiintyi drag queeninä. Tämän jälkeen hän on esiintynyt useissa yhdysvaltalaisissa televisiosarjoissa ja elokuvissa, kuten "L.A. Confidential" ja "Kunniavelka". Hän myös näytteli pääosaa palkitussa elokuvassa "Memento" (2000).


title: Ciprian Porumbescu

text: Ciprian Porumbescu (14. lokakuuta 1853 Sipote – 6. heinäkuuta 1883 Stupca) oli romanialainen säveltäjä. Hän aloitti musiikinopintonsa Suceavassa ja Cernautissa ja jatkoi niitä Wienissä Anton Brucknerin ja Franz Krennin johdolla. Porumbescun tuotantoon kuuluu muun muassa "Balada" viululle ja pianolle. Hän sävelsi myös musiikin Albanian kansallislauluun, "Hymni i Flamuritin".


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 2006

text: XX talviolympialaisissa Torinossa järjestettiin pikaluistelussa 12 kilpailutapahtumaa. Uutena lajina mukana oli ratapyöräilystä tuttu joukkuetakaa-ajo. Kilpailut käytiin Oval Lingottossa.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 2006

text: Suomalaissijoituksista, katso Suomi 2006 talviolympialaisissa.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 2006

text: 11. helmikuuta


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 2006

text: Amerikkalainen entinen rullaluistelija Hedrick aloitti viiden kultamitalin metsästysyrityksensä selkeällä voitolla 5 000 metriltä kisojen avauspäivänä. Kisojen äänekkäille alankomaalaiskannattajille tyydytystä antoi maailmanennätystä hallussaan pitävä Sven Kramer hopeasijallaan ja isäntämaakin sai osansa, kun Enrico Fabris avasi Italian mitalitilin pronssillaan. Ennakkosuosikkeihin lukeutunut Carl Verheijen jäi neljänneksi ajalla 6.18,84.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 2006

text:
13. helmikuuta
Voittaja ratkaistiin kahden luistelun yhteisajan perusteella. Ensimmäistä kertaa olympiakisoissa kumpikin lähtö luisteltiin saman päivän aikana. Ennakkosuosikki, sprintterien hallitseva maailmanmestari Joey Cheek, ei pettänyt häneen kohdistettuja odotuksia. Kultamitali irtosi 65 sadaosan erolla hopealle sijoittuneeseen Venäjän Dorofejeviin.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 2006

text:
16. helmikuuta
Italia oli joukkuetakaa-ajon suuryllättäjä. Se kukisti matkalla finaaliin ennakkosuosikin asemassa olleiden Yhdysvaltojen ja välierässä kaatuneen Alankomaiden joukkueen, ja voitti vielä finaalissa Kanadan joukkueen. B-finaalissa Alankomaat kukisti Norjan ja sai pronssia.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 2006

text:
18. helmikuuta
Matkan maailmanennätysmies Davis lunasti odotuksensa voittaen päämatkallaan olympiakultaa joukkuetoverinsa, sprinttimaailmanmestari Cheekin 0,27 sekunnin erolla. Voittonsa myötä Davisista tuli talviolympialaiste historian ensimmäinen henkilökohtaisen kilpailun voittanut tummaihoinen ihminen.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 2006

text: 21. helmikuuta


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 2006

text: Kotiyleisön riemuksi Italian Fabris otti jo kisojen kolmannen mitalinsa, toisen kultaisen. Fabris aloitti luistelunsa melko rauhallisesti säästäen voimat loppukierrokselle, mikä kannatti. Hänen jälkeensä luistelija toisensa perään oli väliajoissa edellä, mutta kangistui viimeisellä kierroksella. Näin kävi myös himmeämmät mitalit napanneille ennakkosuosikeille Davisille ja Hedrickille.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 2006

text: 24. helmikuuta


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 2006

text:
12. helmikuuta
"Oval Lingotto" -hallissa omiaan intohimoisesti kannustaneet alankomaalaiset saivat rahoilleen vastinetta kaksoisvoiton muodossa. 19-vuotias Wüst voitti kilpailun omalla ennätysajallaan ja jätti taakseen kokeenemman maannaisensa Groenewoldin sekä maailmanennätystä hallussaan pitävän Klassenin, joka viimeisenä piti Wüstin jännitystä yllä loppuun saakka pitämällä hyvää vauhtia omassa luistelussaan kuitenkin lopussa hyytyen.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 2006

text:
14. helmikuuta
Neljänsissä olympialaisissaan 34-vuotias Žurova saavutti ensimmäisen olympiamitalinsa komealla tavalla. Lopulta eroa kiinalaiseen Manli Wangiin jäi 21 sadasosaa. Ennakkosuosikkeihin lukeutunut Alankomaiden Marianne Timmer hylättiin kyseenalaisesti tuomitun vilppilähdön takia.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 2006

text: 16. helmikuuta


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 2006

text: Kanada pudotti välierissä Japanin 3,82 sekunnilla ja Venäjä voitti B-finaalissa pronssin ajettuaan Japanin kiinni. Saksan joukkue teki tasaista työtä koko ajan ja voitti loppukilpailussa Kanadan 1,6 sekunnilla.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 2006

text:
19. helmikuuta
Kilpailun 11. parissa luistellut Timmer, joka 500 metrillä hylättiin väärin tuomitun varaslähdön takia, sai balsamia haavoilleen olympiakullan myötä. Kilpailu oli tasainen ja kaikki mitalistit mahtuivat kuuden sekunnin sadasosan sisään. Eräs ennakkosuosikeista, Venäjän Svetlana Žurova, jäi seitsemänneksi.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 2006

text: 22. helmikuuta


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 2006

text: 25. helmikuuta


title: Eraserhead

text: Eraserhead on David Lynchin ensimmäinen pitkä elokuva. Lynch teki kuvausryhmineen "Eraserheadia" viisi vuotta. Elokuva sai ensi-iltansa vuonna 1977. Vuonna 1974 elokuvan kuvauksissa oli taloudellisista syistä johtuva tauko.


title: Eraserhead

text:
Elokuva on mustavalkoinen, ja se luokitellaan yleensä kauhugenreen. Elokuvan luokittelu on kuitenkin vaikeaa, sillä se ei varsinaisesti edusta mitään elokuvan perinteistä lajityyppiä. Niinpä se on joskus luokiteltu myös komediaksi, ja varsin usein se on sijoitettu kategoriaan ”kokeelliset elokuvat”. Elokuva nauttii vahvaa kulttimainetta ja on saanut arvostusta osakseen myös kriitikoiden keskuudessa.
Sen pääosia esittivät Jack Nance, Charlotte Stewart, Allen Joseph, Jeanne Bates ja Judith Anna Roberts.


title: Eraserhead

text: Elokuvan päähenkilö, Henry Spencer (Jack Nance) on hiljainen mies, joka asuu Maryn (Charlotte Stewart) kanssa pienessä asunnossa synkässä kaupungissa. Kuvioihin ilmestyy myös mutanttivauva.


title: Eraserhead

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano sanoo vaikeaselkoisen ja vainoharhaisen elokuvan olevan kuin luotu kulttiklassikoksi ja antaa "Eraserheadille" täydet viisi tähteä.


title: DINK

text: DINK () tarkoittaa kahden ansiotyössä käyvän henkilön pariskuntaa, jolla ei ole lapsia. DINK on käytössä erityisesti mainonnan demografisessa suunnittelussa, sillä kyseisellä väestöryhmällä on usein verrattain paljon varoja käytettävänään.


title: DINK

text: Käsite keksittiin juppi-käsitteen (YUP, "Young Urban Professional") syntymisen myötä 1980-luvun loppupuolella, mutta se ei ole tullut sanana yhtä yleiseen käyttöön kuin "juppi".


title: Mana (muusikko)

text: Mana on japanilainen muusikko ja vaatesuunnittelija. Hänet tunnetaan parhaiten visual kei -tyylisen Malice Mizer -yhtyeen perustajajäsenenä ja keulakuvana sekä lolitatyylin levittäjänä ja kehittäjänä oman vaatemerkkinsä Moi-même-Moitién kanssa.


title: Mana (muusikko)

text:
Manan kerrotaan olevan erittäin epäsosiaalinen ja ujo, eikä hän tiettävästi pidä suurista ihmisjoukoista. Hänen tapoihinsa kuuluu olla hymyilemättä julkisuudessa. Hänen on julkisesti kuultu puhuvan vain muutaman sanan parissa haastattelussa sanoen: "Guitar no Mana desu", "Olen Mana, kitaristi", mutta lehtihaastatteluissa hänen väitetään kuitenkin puhuvan ja jopa nauravan, sillä silloin paikalla ei ole TV-kameroita.
Uransa alkupuolella hän usein myös keksi vastaukset haastatteluihin, joten niiden paikkansapitävyydestä ei voinut olla täysin varma.


title: Mana (muusikko)

text: Mana on herättänyt runsaasti huomiota pukeutumisellaan ja ulkonäöllään, sillä hän pukeutuu naisellisiin vaatteisiin niiden monimuotoisuuden ja kauniimman siluetin takia. Hän myös meikkaa, mikä on Manan omien sanojen mukaan hänelle enemminkin taidemuoto. Tyyli kuuluu visual kei -musiikkityyliin. Gothic lolita -tyylin kannattajat mainitsevat usein Manan tyyli-ikonikseen. Manan väitetään keksineen kyseisen tyylin, ja hän on pitkälti vaikuttanut sen leviämiseen ja kehittymiseen. Mana omistaa gothic lolita -vaatebrändin nimeltä Moi-même-Moitié (). Mana ja muut Moi dix Mois'n jäsenet ovat valokuvissa ja konserteissa pukeutuneet aina Moi-même-Moitién vaatteisiin.


title: Mana (muusikko)

text:
Mana on syntynyt 19. maaliskuuta, mutta hän ei ole paljastanut syntymävuottaan. Musiikinopettajina toimineet vanhemmat yrittivät saada hänet lapsena soittamaan pianoa, mutta pieni Mana piti sitä liian tyttömäisenä ja siksi vihasi sitä.
Teini-iässä Mana viehättyi punk rock -musiikista ja näyttäytyikin usein irokeesissä. Ennen pienintäkään ajatusta musiikillisesta suuntautumisesta hän harjoitutti piirros taitojaan, jotka toivat hänelle useita palkintoja kouluaikana. Piiros kuin videopeliensä aiheena hän suosi Sci-fiä. Nuoruudessa Mana kuunteli mm. 44MAGNUM , Slayer ja Mötley Crüe yhtyeitä, jotka klassisen musiikin, kauhuleffojen soundtrackien (mm. Dario Argento elokuvat) ja Ranskalaisen popin (mm. Myléne Farmer ) vierellä ovat vaikuttaneet hänen tuottamaansa musiikkiin.
Lukio ainakana Mana kiinnostui rummuista ja sähkökitarasta. Vanhemmat ostivat hänelle akustisen kitaran, jota hän ei suostunut soittamaan kertaakaan. Ajan myötä Mana hankki itse rahat ja taidot niin rumpuihin kuin sähkökitaraan. Lukion bändissä (Ves.tearge rumpalina) soittamisen jälkeen ennen Malice Mizeriä, Mana ehti soittaa bändeissä Girl'e 1989–1990 (kitaristina naisellisen nimen Serina alla) ja Matenrou (摩天楼?, "pilvenpiirtäjä") basistina 1990–1992.


title: Mana (muusikko)

text:
Mana tapasi malice Mizerin toisen perustaja jäsenen Közin ollessaan töissä samassa baarissa. Kaksikon syvällisen keskustelun "mitä on ihminen?" myötä syntyi idea Malice Mizeristä (pahansuopa ja kurja) vastauksena tähän kysymykseen.
Alku- ja loppuaikoinaan Malice Mizer levytti Manan edelleenkin ylläpitämän merkin n alla
Bändin alkuperäiset jäsenet:
Pian kuitenkin Gaz vaihtoi Kamin kanssa rumpalin paikkojaan Kneuklid Romance- yhtyeen ja Malice Mizerin välillä.
Myös Tetsuki lähti bändistä ja Manan korkean vaatimustason takia uuden vokalistin löytämiseen meni noin vuosi, kunnes syksyllä 1995 Gackt hyväksyttiin mukaan ja Malice Mizer nousi kulta-aikaansa. Tammikuussa 1999 Gackt erosi yhtyeestä ja siirtyi soolouralle.
Rumpali Kami ei jättänyt bändiä, mutta maanantaina 21. kesäkuuta vuonna 1999 äkillinen aivoverenvuoto vei rumpalin hengen. Malice Mizer ei Kamin jälkeen suostunut ottamaan varsinaista Kamia korvaavaa rumpalia, vaan eli keikka-avustaja Suen avuin.
Viimeiset vuodet ennen bändin tauolle siirtymistä Malice Mizerin vokalistina toimi Klaha.


title: Mana (muusikko)

text: Malice Mizerin jälkeen Mana ei jäänyt toimettomaksi vaan aloitti oman sooloprojektinsa Moi dix Moisin (minä 10 kuukautta) keikka-avustajien tukemana (itse hän kyllä kutsuu heitä bändi tovereikseen). Alkuperäiseen kokoonpanoon kuului mana lisäksi K (kitara), Juka (vokalisti), Tohru (rummut) ja Kazuno (basso). Nykyään laulusta vastaa Seth, bassosta Sugiya ja rummuista Hayato.


title: Mana (muusikko)

text: Moi-même-Moitié on Manan vuonna 1999 luoma lolita tyylisiä vaatteita tuottava vaatemerkki. Se sisältää kaksi mallistoa E.G.L. Elegant Gothic Lolita ja E.G.A. Elegant Gothic Aristocrat, joista EGL koostuu lolitalle tyypillisistä kellohameista ja tyttömäisistä röyhelöistä kun EGA keskittyy aikuisenpaan ja sukupuolineutraalinpaan tyyliin. Mana toimii merkkinsä pääasiallisena mallina ja esittelee neljästi vuodessa ilmestyvässä Gothic&Lolita Bible -lehdessä uusimpia vaatteitaan.


Star Wars: Knights of the Old Republic II: The Sith Lords on Obsidian Entertainmentin kehittämä ja LucasArtsin julkaisema
"Tähtien sodan" maailmaan sijoittuva roolipeli. Peli julkaistiin Xboxille vuonna 2004 ja Microsoft Windowsille seuraavana vuonna.


title: Star Wars: Knights of the Old Republic II: The Sith Lords

text: Peli on jatko-osa monia kymmeniä palkintoja saaneelle "" -pelille. Alkuperäinen peli on BioWaren kehittämä, mutta yhtiö tuli kiireiseksi muiden projektien kanssa eikä ehtinyt kehittää jatko-osaa. He kuitenkin suosittelivat Obsidian Entertainmentia.


text: Pelaajan toiminta voi johtaa hahmon Voiman pimeälle tai valoisalle puolelle. Pelaaja kehittää omaa jediään tasoittain: alussa hahmo on ensimmäisen tason jedi, mutta 1 000 kokemuspisteen jälkeen tämä pääsee toiselle tasolle. Pelissä on neljä ase- ja neljä suojustyyppiä. Asetyyppejä ovat blaster pistols (laserpistoolit), blaster rifles (laserkiväärit), melee weapons (lähitaisteluaseet), ja lightsabers (valomiekat).


title: Turku Romantic Movement

text: Turku Romantic Movement (aiemmin nimellä Turun Romantiikka) oli suomalainen, vuonna 1999 perustettu rock-yhtye. Yhtyeen ensimmäinen levy "Ajatus on kapinaa" ilmestyi tammikuussa 2002. Toinen levy "Metamorfoosi" julkaistiin 2003 ja kolmas Turun Romantiikan pitkäsoitto "Rock'n'rollin viimeiset dandyt" julkaistiin 2005. Vuonna 2006 yhtye vaihtoi kielen englantiin ja alkoi toimia nimellä "Turku Romantic Movement". Yhtye teki keväällä 2006 kolmen viikon mittaisen Euroopan kiertueen. Syksyllä 2006 julkaistiin Rock, "Rhythm & Revolution!" -ep ja 2007 pitkäsoitto "Noise & Confusion". Yhtyeen viimeiseksi levyksi jäi vuonna 2009 julkaistu "Turku Romantic Movement".


title: Big Fat Liar – valehtelija

text: Big Fat Liar – valehtelija on Shawn Levyn ohjaama komedia vuodelta 2002.


title: Big Fat Liar – valehtelija

text: Jason Shepherd (Frankie Muniz) turvautuu lööperiin todella usein selvitäkseen pinteensä. Hänelle annetaan mahdollisuus palauttaa koulutyönsä myöhässä. Matkalla kouluun hän kuitenkin törmää epätoivoiseen elokuvatuottajaan, joka on tehnyt pelkkiä floppeja viime aikoina ja on todella hyvän käsikirjoituksen tarpeessa. Elokuvatuottaja (Paul Giamatti) kyyditsee Jasonin kouluun, mutta ottaa tältä autoon unohtuneen koulutyön ja käyttää sitä käsikirjoituksena elokuvassaan. Pojan osuuden asiaan hän tietenkin unohtaa. Jason päättää lähteä kaverinsa Kayleen (Amanda Bynes) kanssa todistamaan, että hän kirjoitti elokuvan käsikirjoituksen. Mukana menossa on myös Clueless -elokuvasta tuttu Donald Faison autonkuljettajana.


title: Lauttasaaren välikohtaus

text: Lauttasaaren välikohtaus oli ampumistapaus, joka sattui Lauttasaaressa nykyisen Helsingin silloisen Huopalahden kunnan alueella 3. marraskuuta 1944.


title: Lauttasaaren välikohtaus

text: Välikohtauksessa kuoli yksi neuvostoliittolainen upseeri, kapteeni Ivan Belov, joka oli osastonsa mukana matkalla Porkkalan vuokra-alueelle. Neuvostoliiton mukaan upseerin tappoi suomalainen sala-ampuja. Suomalaisten mukaan sala-ampuja ei ollut mahdollinen selitys ja he esittivät, että välikohtaus oli osaston sisäinen välienselvittely. Tapaus on edelleen selvittämätön.


title: Lauttasaaren välikohtaus

text: Suomessa elettiin sodanjälkeistä valvontakomission aikaa. Venäläiset alkoivat lokakuussa tuoda Porkkalan sotilastukikohtaan tarkoitettuja joukko-osastoja rahtilaivoilla Helsinkiin, josta ne siirrettiin maanteitse tukikohdan alueelle. Marraskuussa 1944 maantieyhteys oli ainoa mahdollisuus viedä joukkoja Porkkalaan, sillä vuokra-alueella ei vielä ollut rahtilaivoille sopivia satamia.


title: Lauttasaaren välikohtaus

text: Murhattu Ivan Mihailovitš Belov (1906–1944) oli arvoltaan talouskapteeni.


title: Lauttasaaren välikohtaus

text: Venäläinen rahtilaiva "Maja" oli neljäs joukkojenkuljetusalus, jolla Neuvostoliitto toi miehitysjoukkoja Porkkalaan Helsingin kautta. ”Maja” lipui keskiviikkoiltana 1. marraskuuta Helsingin edustalle ja jäi ankkuriin Kruunuvuorenselälle. Laivan kapteeni ilmoitti Helsingin satamakonttorille, että se siirtyy torstaiaamuna Länsisatamaan. Maja kiinnittyi Jätkäsaaren laituriin klo 13.


title: Lauttasaaren välikohtaus

text: Suomalaiset viranomaiset nousivat laivaan ja menivät päällikön puheille. Keskustelu käytiin englanniksi. Kapteeni ilmoitti, että tarkoitus oli täydentää hiilivarastoja ja jatkaa neljän tunnin kuluttua matkaa Porkkalaan. Kapteeni vakuutti, ettei kukaan aluksesta mene maihin. Suomalaisten saamat tiedot viittaavat kieliongelmiin, Maja ei näet olisi pystynyt purkamaan lastiaan Porkkalan rannoilla. Tullin esimies ei pitänyt aiheellisena mennä laivaan kuultuaan, että laivassa oli sotilaita, hevosia ja muuta sotilastavaraa. Kolmen aiemman tapauksen perusteella tiedettiin, että venäläiset siirtävät Jätkäsaaren kautta joukko-osastojaan Porkkalaan.


title: Lauttasaaren välikohtaus

text: Sotilastavara Majan ruumassa oli puna-armeijan merijalkaväkidivisioonan tiedustelukomppania kuormastoineen. Kun suomalaisviranomaiset poistuivat laivasta, laiturille tuli venäläisiä sotilaita, jotka asettuivat laivan ympärille vartioon. Ruumasta alettiin purkaa sotilasmateriaalia. Raskaimpien taakkojen siirrossa venäläiset saivat apua Jätkäsaaren satamanostureilta.


title: Lauttasaaren välikohtaus

text: Ennen kuin kolonna lähti liikkeelle Jätkäsaaresta, venäläiset hakivat valvontakomission kautta suomalaisilta rajanylitysluvat Porkkalaan, kuten oli toimittu aikaisemmissakin tapauksissa. Yksikköön kuulumattomana upseerina saattueessa oli mukana rannikkotykistön talouskapteeni Ivan Belov, joka asettui kolonnan keskivaiheilla oleviin hevoskärryihin.


title: Lauttasaaren välikohtaus

text: Kolonna lähti liikkeelle klo 1:n jälkeen yöllä.


title: Lauttasaaren välikohtaus

text: Kolonnan kärki ehti Lauttasaaressa sijainneen "Vulcanin kumikorjaamon" rakennuksen luo, kun takaa kuultiin neljä laukausta klo 1.58. Pistoolilla ammutut luodit osuivat heinäkuorman päällä maanneeseen kapteeni Ivan Beloviin, joka putosi kuorman päältä ja jäi kuolleena makaamaan tielle lähellä Lauttasaarentien ja Pohjoisniementien (nyk. Gyldenintie) risteystä. Venäläiset eivät ehtineet nähdä ampujaa, joka pakeni paikalta. Yöllä hänestä kertoi poliisille suomalainen silminnäkijä, jota ei enää myöhemmin tavoitettu.


title: Lauttasaaren välikohtaus

text: Vulcanin yövartijan soitto päävartioon herätti suomalaiset viranomaiset kiivaaseen toimintaan aamuyöllä. Helsingin rikospoliisi lähetti partiot tapahtumapaikalle samalla kun tieto levisi poliittisella tasolla hallitusta myöten. Venäläinen sotilaslääkäri tutki Ivan Belovin ruumiin Vulcanin tiloissa heti tapauksen jälkeen. Myös suomalainen lääkintämajuri Bertel Miesmäki sai vähän myöhemmin tutkia ruumiin pintapuolisesti.


title: Lauttasaaren välikohtaus

text: Liittoutuneiden valvontakomissio lähetti perjantaina Suomen hallitukselle nootin, jossa komissio vyörytti Suomelle täyden vastuun ”provokatoorisesta murhasta”. Ulkopoliittisen kriisin rauhoittamiseksi U. J. Castrénin hallitus asetti kaikkein aikojen laajimman rikostutkimusorganisaation välikohtausta selvittämään. Johtoon nimettiin kolmen ministerin ryhmä (Kaarlo Hillilä, Ernst von Born ja Eero Wuori). Kenttätutkimuksiin lähetettiin yli sata rikospoliisin, valtiollisen poliisin ja päämajan valvontaosaston tutkijaa. Valvontakomission määräyksestä poliisin oli raportoitava päivittäin komissiolle Hotelli Torniin tutkimusten etenemisestä.


title: Lauttasaaren välikohtaus

text: Pääepäiltynä poliisi etsi kuumeisesti yöllä kolonnan vieressä kulkenutta pitkää suomalaisupseeria, jolla oli silminnäkijöiden mukaan silmälasit ja salkku. Tietojen keräämistä vaikeutti se, että valvontakomissio julisti välikohtauksen täydelliseen uutissulkuun. Niinpä siitä ei kerrottu sanaakaan Suomen tiedotusvälineissä, ja esimerkiksi tieto hallituksen lupaamasta 300 000 markan vihjepalkkiosta jäi vain sisäpiirin tiedoksi.


title: Lauttasaaren välikohtaus

text: Belovin murhan tutkimusten intensiivinen vaihe kesti neljä viikkoa, jona aikana muun muassa kuulusteltiin 2 200 henkilöä ja koeammuttiin 75 pistoolia. Kun ampujaa ei löydetty, tutkijoiden määrää vähennettiin asteittain. Käytännössä tutkimusten päätepisteenä voidaan pitää sisäministeri Kaarlo Hillilän kenraaliluutnantti Savonenkoville 15. tammikuuta 1945 lähettämää kirjettä, jossa Suomen viranomaiset myönsivät, että ”"rikoksentekijään nähden ei ole olemassa mitään varmaa selvitystä"”.


title: Lauttasaaren välikohtaus

text: Lauantain Helsingin Sanomat ei kertonut Belovin murhasta mitään sillä voimassa oli sotasensuuri. Tapauksesta levisi nopeasti villejä huhuja ympärilleen kunnes Belovin murhasta tiedotti virallisesti 8.11 ruotsalainen sanomalehti Stockholms Tidningen.


title: Lauttasaaren välikohtaus

text: Venäläiset hautasivat kapteeni Ivan Belovin Mäkiluodon linnakesaareen. Porkkalan vuokra-alueen palauttamisen yhteydessä hänen jäämistönsä siirrettiin Kirkkonummen Kolsarin neuvostohautausmaalle.


title: Lauttasaaren välikohtaus

text: Poliisin kannalta Ivan Belovin ampumisjuttu on edelleen avoin. Risto Nikun kirjassa "Kuka ampui kapteeni Ivan Belovin?" (2003) esitetään aikalaistodistukseen perustuva tulkinta.


title: Lauttasaaren välikohtaus

text: Risto Nikun mukaan ampuja oli juopunut suomalainen luutnantti, joka oli yöllä menossa kävellen Espoon Matinkylään. Luutnantti oli myöhästynyt viimeisestä linja-autosta, joten hän yritti liftata kyseisen kolonnan kyytiin, jossa Belov oli matkalla Porkkalaan. Kun luutnantin ei sallittu nousta kolonnaan, hän ampui Belovia ilmeisesti sattumanvaraisesti ja vihanpuuskassaan. Humala ja äkkipikaisuus vaikuttivat Belovin murhaan.


title: Lauttasaaren välikohtaus

text: Niku itse uskoo tietävänsä Belovin murhaajan nimen. Belovin murhaaja teki myöhemmin uran Helsingin kaupungilla ja valtion virkamiehenä ja jäi eläkkeelle 1970-luvun lopussa ja kuoli vuonna 1987. Hän asui Helsingin pohjoisessa esikaupungissa. Niku itse arvelee, että Pääesikunnan valvontaosastossa oli tieto murhaajasta, mutta nimi salattiin sillä perusteella, että murhaaja oli tekoaikana Suomen armeijan luutnantti.


title: Shadowgrounds

text: Shadowgrounds on suomalaisen Frozenbyten esikoispeli. Se on ylhäältä alaspäin kuvattu räiskintäpeli, hiukan Alien Breedin tyyliin. "Shadowgrounds" julkaistiin aluksi vain Suomessa ja Saksassa. Frozenbyte on solminut levityssopimuksia maakohtaisesti, eli pelillä ei ole yksittäistä julkaisijaa. Shadowgroundsin voi myös ostaa Valve Corporationin Steam-palvelun kautta.


title: Shadowgrounds

text: Peli on saatavilla myös Linux-alustalle.


title: Shadowgrounds

text: Pelille on tehty myös jatko-osa Shadowgrounds Survivor.


title: Shadowgrounds

text: Metacritic -kerääjäsivustolla pelillä on 74/100 pistettä.


title: Severo Bonini

text: Severo Bonini (23. joulukuuta 1582, Firenze - 5. joulukuuta 1663, Firenze) oli italialainen säveltäjä, urkuri ja musiikkikirjailija. Hän opiskeli laulamista Giulio Caccinin johdolla. Bonini toimi urkurina Forlìssa vuodesta 1613 lähtien. Hän palasi vuonna 1640 synnyinkaupunkiinsa Firenzeen, jossa hän kuoli vuonna 1663. Boninin tuotantoon kuuluu muun muassa motetteja ja madrigaaleja.


title: Giulio Caccini

text: Giulio Caccini (n.oin 1545 – 10. joulukuuta 1618) oli italialainen säveltäjä, soittaja ja laulaja. Myös hänen tyttärensä, Francesca Caccini oli säveltäjä.


title: Giulio Caccini

text: Caccini syntyi mahdollisesti Roomassa, jossa hän opiskeli luutun, viola da gamban ja harpun soittoa. 1560-luvulla Caccini lähti Firenzeen jatkamaan musiikinopintojaan. Pian hän myös aloitti uransa laulajana. Hän säesti itseään usein viola da gamballa. Vuonna 1600 Caccini osallistui Jacopo Perin oopperan "Euridice" säveltämiseen. Euridice on maailman vanhin näihin päiviin asti säilynyt ooppera. Caccinin omiin sävellyksiin kuuluu muun muassa madrigaaleja, oopperoita ja lauluja. Säveltäjä kuoli Firenzessä vuonna 1618.


title: Haukiputaan rautatieasema

text: Haukiputaan rautatieasema () sijaitsee Kiiminkijoen pohjoisrannalla Oulun kaupungin Haukiputaan Asemakylässä rataosalla . Liikennepaikan etäisyys ratakilometreinä Helsingin päärautatieasemalta Haapamäen kautta on 775,2. Asemarakennuksen on suunnitellut Bruno Granholm, ja se edustaa rataosalle tyypillistä kansallisromanttista arkkitehtuuria. Asemarakennus on valmistunut vuonna 1903. Vuosina 1938–1986 Haukipudas oli myös risteysasema, kun Martinniemen radalla oli vielä runsaasti tavaraliikennettä.


title: Haukiputaan rautatieasema

text: Haukiputaalla oli vielä 1970-luvulla runsaasti tavara- ja henkilöliikennettä, mutta jo 1980-luvun puolessa välissä henkilöliikenteen pysähdykset vähenivät sekä tavaraliikenne loppui. Henkilöliikenteen vähentäminen johtui lättähattuliikenteen päättymisestä vuonna 1986, tavaraliikenne päättyi liikenteen siirtyessä maanteille. Henkilöliikenne loppui 31.5.1990, samaan aikaan Tuiran, Kempeleen ja Limingan kanssa. Haukiputaan henkilöliikenteen päättymistä edesauttoi myös rautatieaseman sijainti: asema sijaitsee kolmen kilometrin päässä Haukiputaan kuntakeskuksesta, josta on hyvät linja-autoyhteydet niin etelään kuin pohjoiseenkin.


title: Haukiputaan rautatieasema

text: Nykyisin Haukiputaan liikennepaikka on miehittämätön, ja liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan kaukokäytöllä keskitetysti Oulusta käsin. Liikennepaikalla ei ole lainkaan henkilö- tai tavaraliikennettä, vaan se palvelee ainoastaan junakohtauspaikkana. Asemarakennus on myyty yksityiselle vuonna 2009, ja liikenteenohjauksen vaatimat tilat on siirretty erilliseen laitetilaan.


title: Haukiputaan rautatieasema

text: Nykyisin Haukiputaan asemalla on käytössä pääraiteen lisäksi yksi pitkä läpiajettava sivuraide junien kohtaamisia varten. Näiden lisäksi liikennepaikan eteläpäässä on myös kolmas lyhyt raide, jota voidaan käyttää esimerkiksi ratatyökoneiden seisotukseen ja siirtymiseen pois muun junaliikenteen tieltä. Tälle raiteelle ei voida ohjata junaliikennettä. Muut raiteet purettiin pois vuosina 2001 ja 2005.


title: Haukiputaan rautatieasema

text: Aiemmin ratapihalla oli kaikkiaan neljä läpiajettavaa raidetta sekä yksi pitkä pistoraide. Tuolloin raiteelle kolme voitiin liikennöidä etelästä, sen sijaan raidetta 4 ja pistoraidetta käytettiin vain vaihtotöissä. Raiteen 4 vierellä ollut kivireunainen kuormauslaituri on yhä tallella.


title: Haukiputaan rautatieasema

text: Martinniemen radan erkanemisvaihde sijaitsi pääraiteella miltei ratapihan pohjoispäässä olevan ylikulkusillan alla. Vaihde purettiin vuonna 1999 Martinniemen radan purkamistöiden yhteydessä.


title: Haukiputaan rautatieasema

text: Haukiputaan asemalla on ollut kampiasetinlaite, joka korvattiin Siemensin valmistamalla releasetinlaitteella ratapihan pidentämisen yhteydessä 1960-luvulla. Tällöin tärkeimmät vaihteet varustettiin sähkökääntölaittein. Tämä releasetinlaite purettiin liikennepaikan siirtyessä kauko-ohjaukseen uuden asetinlaitteen käyttöönoton myötä kesällä 2004.


title: Lautiosaari

text: Lautiosaari on kylä Keminmaan kunnassa. Se sijaitsee Kemijoen itärannalla Isohaaran voimalaitospadon altaan ja tulvakanavan muodostamassa saaressa Kemin kaupunginrajan pohjoispuolella. Kylän eteläpuolella sijaitsee Kemi-Tornion lentoasema. Lautiosaari tunnetaan tuttavallisemmin myös nimellä Lautsikka.


title: Lautiosaari

text: Vaikka Keminmaan asutus keskittyi aluksi Kemijoen itäpuolelle, lähes kaikki kunnan palvelut ovat keskittyneet Kemijoen länsipuolelle. Lautiosaaressa toimii nykyään vain muutama yritys, K-Market Lautia, Posti, perusopetuksen luokka-asteet 1-6 kattava Pölhön koulu ja nuorisotila. Lautiosaaressa sijaitsi aiemmin myös kirjasto, mutta se on lakkautettu kunnan talousvaikeuksien takia ja sen tilalle on perustettu kylätalo. Lautiosaaressa sijaitsee Kaukokiidon Liikenneterminaali.


title: Lautiosaari

text: Lautiosaaresta ovat kotoisin muun muassa näyttelijä Peter Franzén, professori Markus Pessa, liikemies Veikko Lesonen ja jalkapalloilija Hannu Tihinen.


title: Francesca Caccini

text: Francesca Caccini (18. syyskuuta 1587 Firenze – viimeistään 1640) oli italialainen säveltäjä, luutisti ja laulaja. Hän oli säveltäjä Giulio Caccinin tytär.


title: Francesca Caccini

text: Caccini aloitti musiikinopintonsa todennäköisesti isänsä johdolla. Hän esiintyi ensimmäistä kertaa laulajana vuonna 1600. Francesca Caccini sävelsi vuonna 1625 "La liberazione di Ruggiero dall’isola d’Alcinan", ensimmäisen italialaisen oopperan, joka on todistettavasti esitetty myös Italian ulkopuolella. Caccinin myöhemmistä vuosista ei ole juuri tietoa. Hänen kuolinvuotenaan pidetään yleisesti vuotta 1640, mutta on myös arveltu hänen kuolleen jo aiemmin.


title: Francesca Caccini

text: Caccini sävelsi muun muassa viisi oopperaa, joista neljä on kadonnut, madrigaaleja sekä motetteja.


title: Georg Hettich

text: Georg Hettich (s. 12. lokakuuta 1978 Furtwangen) on saksalainen ammattilaisuransa lopettanut yhdistetyn urheilija ja olympiavoittaja.


title: Georg Hettich

text: Hettich on nelinkertainen olympiamitalisti. Torinon olympialaisissa hän voitti yllättäen normaalikilpailun, ja oli pronssilla sprinttikilpailussa ja hopealla joukkuekilpailussa. Joukkuekilpailun hopeaa hänellä on myös Salt Lake Cityn olympialaisista.


title: Georg Hettich

text: Maailmanmestaruuskilpailuista Hettichillä on kaksi joukkuekilpailun hopeaa. Yhdistetyn maailmancupin osakilpailuissa hän on sijoittunut 11 kertaa palkintokorokkeelle, muttei ole voittanut yhtäkään osakilpailua. Hän on sijoittunut kokonaispisteissä kuudenneksi kausina 2002-2003 ja 2006-2007.


title: Georg Hettich

text: Hettich lopetti uransa Vancouverin talviolympialaisten 2010 jälkeen.


title: Georg Hettich

text: Seuratasolla Hettich edusti ST Schonach-Rohrhardsbergia.


title: Freestylehiihto talviolympialaisissa 2006

text: XX talviolympialaisissa vuonna 2006 freestylehiihdossa järjestettiin neljä kilpailutapahtumaa. Kilpailut käytiin Sauze d'Oulx'ssa.


text:
15. helmikuuta
Miesten kumparelaskukilpailussa ei saatu selviä yllätysmitalisteja, vaikka Ronkainen nousikin hopeasijalle karsinnan 13. paikalta. Karsinnan voittaja Dale Begg-Smith piti hermonsa kurissa ja laski kilpailun viimeisenä olympiakultaan. Voittoa edellisistä olympialaisista puolustanut Janne Lahtela epäonnistui toisen hyppynsä alastulossa ja jäi vasta 16. sijalle, kun hän karsinnan jälkeen oli kymmenennellä sijalla.


text: 23. helmikuuta


text: 11. helmikuuta


text: 22. helmikuuta


title: Lattialämmitys

text: Lattialämmitys on rakennusten lämmönjakotapa, jossa rakennuksen lattiassa kiertävä lämmitysaine tai sähkövastus luovuttaa lämpöään lattiaan ja lattiasta lämpö edelleen siirtyy huoneilmaan. Yleisimmät toteutustavat ovat vesikiertoinen ja sähköinen lattialämmitys. Lisäksi on olemassa ilmakiertoinen lämmitys.


title: Lattialämmitys

text: Lattialämmitys perustellaan yleensä sen hyvällä lämmönvarauskapasiteetilla, sekä mukavuussyillä, sillä jalan alla lämmin lattia koetaan miellyttäväksi. Toisaalta korkeissa huonetiloissa lämpö saadaan helposti sinne mihin pitääkin, eli ihmisten käyttämälle tasolle.


title: Lattialämmitys

text: Lattialämmitystä käytetään muun muassa omakotitaloissa, sillä se soveltuu parhaiten rakennuksiin, joissa tarvitaan jatkuvaa lämmittämistä. Lämpölaajenemisen estämiseksi lämmitys asennetaan usein koko lattiapinta-alalle. Lattialämmitys lämmittää sisäilmaa tasaisesti, mikä on otettava huomioon esimerkiksi rakennuksen ilmastointia suunniteltaessa. Lattialämmitys kuivattaa lattian, joten sitä käytetään usein kosteissa tiloissa, vaikka rakennuksen muut huoneet lämmitettäisiin muulla tavalla tai lämmitystä ei tarvittaisi (esimerkiksi tropiikissa).


title: Lattialämmitys

text: Vesikiertoisessa lattialämmityksessä vesi lämmitetään yleensä erillisellä lämpökattilalla tai sitten kaukolämmöllä. Keskeisin osa lämmitysjärjestelmää on lattiavalun sisään valettu kokonaan muovinen tai muovilla päällystetty kuparinen putkisto. Kokomuovinen putkisto on kuparia sisältävää putkistoa edullisempi, koska muovi on kuparia huomattavasti edullisempaa. Aikaisemmin on käytetty lattialämmitykseen kokokupariputkia, mutta niiden asentamisesta on luovuttu edullisempien ratkaisujen vuoksi.


title: Lattialämmitys

text: Putki asennetaan 150 - 300 mm:n välein, riippuen tarvittavasta lämpötehosta. Lisäksi tarvitaan jakotukki, jonka kautta kukin putkisilmukka kiertää. Jakotukissa säädetään kullekin alueelle menevää vesivirtaa. Lämmitystehoa säädetään jakotukissa olevalla säätöventtiilillä, joka saa yleensä ohjausviestin huonetermostaatilta.


title: Lattialämmitys

text: Etenkin lämpöpumppua käytettäessä vesikierron tulee olla matalalämpöinen kohtuullisen hyötysuhteen saavuttamiseksi. Kiertoveden lämpötilaa rajoittaa myös lattian pintamateriaali.


title: Lattialämmitys

text: Vesikiertoista lattialämmitystä voidaan käyttää myös viilennykseen, jos lämmönlähteenä käytetään maalämpöä tai muuta viileää vettä antavaa lämmönlähdettä. Lattiaviilennys perustuu suureen viilentävään pinta-alaan ja pieneen lämpötilaeroon verrattuna huoneen lämpötilaan.


title: Lattialämmitys

text: Sähkötoimisessa lattialämmityksessä lattiavalussa oleva kaapeli toimii vastuksena ja lämpenee sähkövirran tehohäviöllä. Lämmitystehoa voidaan säätää huonekohtaisella termostaatilla.


title: Lattialämmitys

text: Sähkölämmityksessä voidaan käyttää hinnaltaan edullisempaa yösähköä. Tämä tapa vaatii tavallista massiivisemman lattialaatan, johon lämpö yöllä varataan. Jos yöllä varattu lämpö ei riitä, voidaan käyttää lisäksi kalliimpaa päiväsähköä.


title: Lattialämmitys

text: Vesikeskuslämmitteisissä kerros- ja rivitaloissa käytetään sähkölattialämmitystä kylpy- ja saunatiloissa mukavuutta lisäävänä varusteena, "mukavuuslämpönä". Jälkiasennuksena asennettava lämmitys korottaa lattiaa vähintään muutamia senttimetrejä.


title: Lattialämmitys

text: Ilmakiertoinen lattialämmitys on periaatteelta kuin vesikiertoinen mutta kiertoaineena on ilma. Ilma kiertää putkessa suljetusti eli se ei sekoitu sisäilman kanssa. Ilman ominaislämpökapasiteetti on huomattavasti alhaisempi kuin veden eli sama massa ilmaa samalla lämpötilan muutoksella luovuttaa tai sitoo vähemmän lämpöä kuin vesi. Kun lisäksi ilma on huomattavasti harvempaa on tarvittava tilavuusvirta vesikiertoista suurempi. Virtausnopeutta ei voi erityisemmin nostaa, joten tarvitaan halkaisijaltaan noin 50 mm putkia. Lämpö siirretään kiertoilmaan yleensä erityisillä lattiaan upotetuilla lämmönsiirtoyksiköillä.


title: Lattialämmitys

text: Kiertoputken puhkeaminen esimerkiksi remontissa ei aiheuta suuria ongelmia kuten vesiputken puhkeaminen tai kaapeliin osuminen. Yleensäkin ilmakiertoinen lattialämmitys on huoltovapaa.


title: Jacques Aubert

text: Jacques Aubert (30. syyskuuta 1689, Pariisi – 18. toukokuuta 1753, Belleville) oli ranskalainen barokkisäveltäjä ja viulisti. Hän toimi vuodesta 1719 lähtien Bourbonin herttuan palveluksessa. Aubert sävelsi muun muassa viulukonserttoja, kamarimusiikkia ja baletteja. Hänen poikansa, Abbé Aubert oli näytelmäkirjailija.


title: Sainte-Colombe

text: Sainte-Colombe (kuollut 1690-luvulla) oli ranskalainen barokin ajan säveltäjä ja viola da gamban soittaja. Hänen elämästään on säilynyt vain vähän tietoa. Edes hänen ristimänimestään ei ole varmuutta. Siksi hänestä käytetään joskus nimitystä "Monsieur de Sainte-Colombe". Nykyään arvellaan hänen olevan sama henkilö kuin Jean de Sainte-Colombe. Sainte-Colombelta on säilynyt lähinnä viola da gamballe sävellettyä musiikkia. Hänen teostensa sävy on persoonallinen verrattuna ajan yleiseen tyyliin.


title: Sainte-Colombe

text: Sainte-Colomben oppilaisiin kuului Marin Marais, joka sävelsi opettajansa muistolle kappaleen "Tombeau pour Monsieur de Sainte-Colombe". Se julkaistiin vuonna 1701.


title: Sainte-Colombe

text: Vuonna 1991 sai ensi-iltansa Alain Corneaun ohjaama Sainte-Colombesta ja Marin Maraisista kertova elokuva "Kaikki elämän aamut" ("Tous les matins du monde").


title: Tutkimuspääosasto

text: Tutkimuspääosasto on Euroopan komission Brysselissä sijaitseva tutkimuksesta vastaava osasto, joka kuuluu slovenialaisen komissaari Janez Potočnikin vastuualueeseen. Laitoksen johtaja on José Manuel Silva Rodríguez.


title: Tutkimuspääosasto

text: Pääosasto jakautuu seuraaviin direktoraatteihin


title: Joelene Crnogorac

text: Joelene Crnogorac (s. 1979) on australialainen näyttelijä. Suomessa hänet tunnetaan parhaiten televisiosarjasta "Merenneito" sekä australialaisesta draamasarjasta "Lumisen virran mies".


title: Joelene Crnogorac

text: Crnogorac aloitti näyttelemisen kaksitoistavuotiaana Suomessakin nähdyssä televisiosarjassa "Majakan väki". Siitä hänet valittiin näyttelemään australialaiseen sarjaan "Lumisen virran mies", jossa hän näytteli Danielle McGregoria kahden tuotantokauden ajan. Esiinnyttyään televisiossa ja elokuvissa hän päätti vuonna 1996 jättää näyttelemisen vähemmälle. Nykyisin hän opiskelee mediataiteita Deakin Universityssä.


title: Juliette and the Licks

text: Juliette and the Licks oli punkrock-yhtye, jonka laulajana toimi Hollywood-näyttelijänä tunnettu Juliette Lewis. Muita yhtyeen jäseniä olivat Todd Morse (HO), Kemble Walters, basisti Paul Ill sekä rumpali Jason Morris. Tunnetuimmat kappaleet ""You're Speaking My Language"", ""Hot Kiss"" sekä ""Got Love To Kill"".


title: Juliette and the Licks

text: Yhtye tuli tunnetuksi räjähtävistä live-esiintymisistään ja Juliette Lewisin persoonallisesta lavashowsta. Yhtye hajosi vuonna 2009. Juliette and the Licks esiintyi myös Suomessa Euroopan kiertueensa aikana.


Juliette and the Licks


title: Hammaskaarten ahtaus

text: Hammaskaarten ahtaus on kaikkein tavallisin purentavirhe. Ahtautta esiintyy eniten alahammaskaaren etualueella. Hampaiden ahtaus voi aiheuttaa sekä toiminnallisia että kosmeettisia haittoja.


title: Hammaskaarten ahtaus

text:
Ahtauden ilmaantumisen nykyväestössä arvellaan johtuvan pääasiassa siitä, että sivilisaation myötä ruoan pureskelu on vähentynyt. Tällöin leukaluiden kehitys on jäänyt vajaaksi, mutta hampaiden koko on säilynyt ennallaan . Ranskalaisessa tutkimuksessa saatiin kuitenkin yllättävä tulos, tutkittaessa Etelä-Ranskassa sijaitsevassa Roaix’issa tehdyissä arkeologisissa kaivauksissa löydettyjä kalloja . Tutkimuksen mukaan esihistoriallisella ajalla eläneillä ihmisillä oli enemmän ahtauteen liittyviä purentavirheita kuin nykyväestössä.
Perinnölliset tekijät altistavat selvästi ahtauden kehittymiselle.
Lisäksi ahtautta aiheuttavat paikalliset tekijät kuten ennenaikaiset maitohampaiden (erityisesti maitoviitosten) menetykset, koska kuutoset siirtyvät hyvin nopeasti eteenpäin vieden kaiken saatavilla olevan tilan.
Hampaiden vaihduntavaiheeseen liittyy normaalina ilmiönä tilapäinen hampaiden ahtaus, joka johtuu siitä, että maitomolaarit vievät hammaskaarella enemmän tilaa kuin niitä korvaavat pysyvät hampaat. Hampaiden vaihduttua lievä ahtaus korjautuu yleensä itsestään.


title: Hammaskaarten ahtaus

text: Hammaskaarten ahtaus hoidetaan joko laajentamalla hammaskaaria tai poistamalla hampaita. Pysyviä hampaita ei poisteta ennen kuin on ehdottoman varmaa, ettei kaikille hampaille ole mahdollista tehdä tilaa hammaskaarella. Poistojen jälkeen purenta on vielä hoidettava kiinteillä kojeilla.


title: Länsi-Berliini

text: Länsi-Berliini oli läntinen osa Berliiniä, Yhdysvaltain, Ison-Britannian ja Ranskan miehitysvyöhykkeistä muodostunut alue toisen maailmansodan lopulta 1945 Saksojen jälleenyhdistymiseen 1990 asti. Vuonna 1948 kaupunki jakautui virallisesti kahtia, kun Neuvostoliitto ei tunnustanut sosiaalidemokraatti Ernst Reuterin valintaa pormestariksi. Itä-Berliini oli DDR:n pääkaupunki, mutta liittotasavallan pääkaupungiksi ei tullut Länsi-Berliini vaan Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa sijaitseva Bonn. Saksojen yhdistyessä Berliinistä tuli jälleen koko maan pääkaupunki.


title: Länsi-Berliini

text: Länsi-Berliini oli erotettuna Itä-Berliinistä ja Saksan demokraattisesta tasavallasta (DDR) Berliinin muurilla, jonka DDR rakensi vuonna 1961. Muuri jakoi itä- ja länsiosat toisistaan vuoteen 1989 asti, jolloin DDR poisti kansalaistensa matkustusrajoitukset.


title: Länsi-Berliini

text: Saksan liittotasavalta piti koko Berliiniä omana osavaltionaan, jollainen kaupungin länsiosa käytännössä olikin.


title: Länsi-Berliini

text:
Myös voittajavaltojen kesken Berliinin oikeudellinen status oli kiistanalainen.
Länsiliittoutuneiden tulkinnan mukaan koko Berliinissä ylintä valtaa käyttivät neljä miehitysvaltaa eikä kumpikaan Saksa. Sekä Itä-Saksa että Neuvostoliitto puolestaan katsoivat, että Itä-Berliini kuului DDR:n alueeseen ja että miehitystila jatkui ainoastaan Länsi-Berliinissä.


title: Länsi-Berliini

text: Käytännössä länsiliittoutuneet eivät kuitenkaan enää Saksan liittotasavallan itsenäistyttyä juuri puuttuneet Länsi-Berliinin hallintoon, vaikka yhä ylläpitivätkin siellä sotaväenosastoja. Länsi-Berliinillä oli oma parlamenttinsa ja pormestarinsa, jotka päättivät myös lainsäädännöstä, mutta periaatteessa toimivat vain liittoutuneiden suostumuksella.


title: Länsi-Berliini

text: Vuonna 1971 länsiliittoutuneet ja Neuvostoliitto tekivät Länsi-Berliinin asemaa koskevan "neljän vallan sopimuksen", jolla kaupungin laillista asemaa pyrittiin edes jossakin määrin selkiyttämään. Sen mukaan Länsi-Berliiniä ei pidetty osana Saksan liittotasavaltaa, mutta tunnustettiin sen ja liittotasavallan välinen ”läheinen yhteys”. Sopimuksella pyrittiin myös varmistamaan kulkuyhteydet Länsi-Berliinin ja Saksan liittotasavallan välillä.


title: Länsi-Berliini

text: Kansainvälisistä sopimuksista seurasi kuitenkin, että Saksan liittotasavallan perustuslaki ("Grundgesetz") ei ollut voimassa Länsi-Berliinissä.


title: Länsi-Berliini

text: Myöskään mitkään liittopäivien säätämät lait eivät tulleet voimaan Länsi-Berliinissä, ennen kuin Länsi-Berliinin parlamentti oli ne erikseen hyväksynyt. Länsi-Berliinistä valittiin edustajia liittopäiville, mutta näillä edustajilla ei ollut siellä äänioikeutta. Vuoden 1971 sopimuksessa sanottiin nimenomaan, että liittopäivät eivät saaneet kokoontua Länsi-Berliinissä, vaikka sitä ennen ne olivat usein niin tehneet.


title: Länsi-Berliini

text: Saksan liittotasavallan ja Länsi-Berliinin välillä oli vapaa liikkumisoikeus sikäli kuin maantieteelliset olosuhteet eivät sitä estäneet. Kulku näiden välillä oli sallittua tiettyjä reittejä pitkin. Jokainen ulkomaalainen, joka oli saanut Saksan liittotasavallan viisumin, oli oikeutettu matkustamaan myös Länsi-Berliiniin, mikä viisumissa erikseen mainittiinkin. Saksan demokraattisen tasavallan ylläpitämät rajamuodollisuudet kuitenkin hidastivat maaliikennettä, minkä vuoksi varsin suuri osa Länsi-Berliinin ja Saksan liittotasavallan välisestä liikenteestä tapahtui lentoteitse. Kansainvälisissä sopimuksissa kuitenkin kiellettiin saksalaisia lentoyhtiöitä kuten länsisaksalaista Lufthansaa sekä itäsaksalaista Interflugia lentämästä Länsi-Berliiniin , joten lentoliikenne oli kokonaisuudessaan amerikkalaisten, brittiläisten ja ranskalaisten lentoyhtiöiden hallussa.


title: Länsi-Berliini

text: Länsiberliiniläiset olivat Saksan liittotasavallan kansalaisia, mutta heidät oli vapautettu asevelvollisuudesta. Osittain tästä syystä kaupunkiin muuttikin suuri joukko nuoria erilaisten vastakulttuurien kannattajia. Länsiberliiniläisten henkilöllisyystodistuksissa ei ollut Saksan liittotasavallan vaakunaa. Vuoden 1971 neljän vallan sopimuksen mukaan länsiberliiniläiset saivat myös esimerkiksi urheilukilpailuissa muodostaa yhteisen joukkueen Saksan liittotasavallan kanssa.


title: Länsi-Berliini

text: Länsi-Berliinillä oli oma postilaitos, joka kuitenkin käytännössä toimi läheisessä yhteydessä liittotasavallan postilaitoksen kanssa. Myös kansainvälisessä puhelinliikenteessä Länsi-Berliinillä oli sama suuntanumero (49) kuin liittotasavallalla, mihin liittyi paikkakuntakohtainen suuntanumero (0)30.


title: Länsi-Berliini

text: Kansainvälisissä sopimuksissa, jotka Saksan liittotasavalta allekirjoitti vuoden 1971 jälkeen, oli säännöllisesti neljän vallan sopimukseen viittaava erityinen "Länsi-Berliinin lauseke", joka koski sitä, millä ehdolla sopimus voitiin saattaa voimaan myös Länsi-Berliiniä koskevaksi.


title: Länsi-Berliini

text: Ennen jakoa, vuoden 1920 alueliitoksesta lähtien Berliiniin oli kuulunut 20 hallintoaluetta ("Bezirke"). Jaon yhteydessä niistä kahdeksan tuli kuulumaan Neuvostoliiton, kuusi Yhdysvaltain, neljä Britannian ja kaksi Ranskan miehitysvyöhykkeeseen. Muut paitsi Neuvostoliiton miehitysvyöhyke muodostivat myöhemmin Länsi-Berliinin, johon kuuluivat seuraavat hallintoalueet:


title: Sylvius Leopold Weiss

text: Sylvius Leopold Weiss (1687 - 16. lokakuuta 1750) oli saksalainen säveltäjä ja luutisti.


title: Sylvius Leopold Weiss

text: Weiss syntyi Breslaussa luutisti Johann Jacob Weissin pojaksi. Weissin luultiin aiemmin syntyneen vuonna 1686, mutta nykyään hänen syntymävuotenaan pidetään vuotta 1687. Weiss toimi uransa aikana luutistina Breslaussa, Roomassa ja Dresdenissä, jossa hän kuoli vuonna 1750. Weiss sävelsi noin 600 luuttukappaletta.


title: Itä-Berliini

text: Itä-Berliini oli Berliinin itäinen osa toisen maailmansodan lopulta 1945 Saksan jälleenyhdistymiseen 1990 asti.


title: Itä-Berliini

text: Sodan jälkeen Berliini jaettiin neljään miehitysvyöhykkeeseen, joista Itä-Berliini oli Neuvostoliiton vyöhyke. Loput kolme vyöhykettä olivat länsiliittoutuneiden hallinnassa; pohjoinen vyöhyke Ranskan, läntinen Yhdistyneen kuningaskunnan ja eteläinen Yhdysvaltain hallinnassa. Vuonna 1948 kaupunki jakautui virallisesti kahtia, kun Neuvostoliitto ei tunnustanut sosiaalidemokraatti Ernst Reuterin valintaa pormestariksi ja asetti vyöhykkeelleen oman pormestarinsa.


title: Itä-Berliini

text: Saksan demokraattinen tasavalta (DDR) piti koko Berliiniä pääkaupunkinaan; käytännössä tosin pääkaupunkina toimi vain Itä-Berliini. Myös voittajavaltojen kesken Berliinin oikeudellinen status oli kiistanalainen. Länsiliittoutuneiden tulkinnan mukaan koko Berliinissä ylintä valtaa käytti neljä miehitysvaltaa eikä kumpikaan Saksa; Neuvostoliitto puolestaan katsoi, että Itä-Berliini kuului DDR:n alaisuuteen ja että miehitystila jatkui ainoastaan Länsi-Berliinissä.


title: Itä-Berliini

text: Itä- ja Länsi-Berliinin välinen raja oli auki vuoteen 1961 asti, jolloin DDR rakensi Berliinin muurin, joka sinetöi kaupungin kahtiajaon. Muurin murruttua 1989 ja Saksan jälleenyhdistyttyä vuotta myöhemmin Berliinikin yhdistyi jälleen ja palasi koko Saksan pääkaupungiksi.


title: Itä-Berliini

text: Ennen jakoa, vuoden 1920 alueliitoksesta lähtien Berliiniin oli kuulunut 20 hallintoaluetta ("Bezirke"). Jaon yhteydessä niistä kahdeksan tuli kuulumaan Neuvostoliiton, kuusi Yhdysvaltain, neljä Yhdistyneen kuningaskunnan ja kaksi Ranskan miehitysvyöhykkeeseen. Neuvostoliiton vyöhykkeeseen, josta muodostettiin Itä-Berliini, kuuluivat seuraavat kahdeksan hallintoaluetta:


title: Thomas Weelkes

text: Thomas Weelkes (1576 – 30. marraskuuta 1623) oli brittiläinen säveltäjä ja urkuri. Hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa madrigaaleja.


title: Thomas Weelkes

text: Weelkes syntyi Sussexissa vuonna 1576. Hänen tarkasta syntymäpäivästään ei ole varmuutta, mutta hänet kastettiin 25. lokakuuta. Hän pääsi 22-vuotiaana urkuriksi Winchester Collegeen. Weelkes toimi urkurina kuolemaansa saakka. Hän kuoli Lontoossa 30. marraskuuta 1623. Hänen hautajaisensa olivat 1. joulukuuta 1623.


title: Jennifer Heil

text: Jennifer Heil (s. 11. huhtikuuta 1983 Edmonton, Alberta, Kanada) on kanadalainen freestylehiihtäjä, lajinaan kumparelasku.


title: Jennifer Heil

text: Heil oli mukana jo 18-vuotiaana 2002 Salt Lake Cityn talviolympialaisissa, jossa hän sijoittui neljänneksi. Torinon olympialaisissa 2006 Heil voitti kumparelaskun kultamitalin. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän sijoittui toiseksi.


title: Jennifer Heil

text: Freestylen maailmanmestaruuskilpailuissa hän on voittanut kultaa kumparelaskussa 2011 ja parikumparelaskussa vuosina 2005, 2007 ja 2011 sekä sijoittunut toiseksi kumparelaskussa vuosina 2007 ja 2009.


title: Jennifer Heil

text: Heil voitti maailmancupin kokonaiskilpailun kaudella 2006–2007 ja kumpareiden maailmancupin kausina 2003–2004, 2004–2005, 2005–2006, 2006–2007 ja 2009–2010. 12. maaliskuuta 2011 mennessä hän on voittanut 25 maailmancupin osakilpailua ja sijoittunut palkintokorokkeelle 57 kertaa.


title: Viiri

text: Viiri on yleisnimitys sellaiselle lipunkaltaiselle kankaasta valmistetulle tunnukselle, jota käytetään noudattaen eri käytäntöjä ja sääntöjä kuin lippujen käytössä. Viirit myös poikkeavat lipuista ulkomuodoltaan: yleensä liput ovat suorakaiteen muotoisia ja korkeintaan kaksi kertaa niin pitkiä kuin niiden leveys, kun taas viirit ovat useimmiten pitkiä ja kapeita, ja tangosta poispäin kapenevia.


title: Viiri

text: Viireillä ilmaistaan eri asioita. Nykyisin huomattavimpana perinteenä on isännänviirin käyttö osoittamassa, että talonväki on paikalla.


title: Viiri

text: Aiemmin viirejä käytettiin yleisesti erilaisten joukko-osastojen tunnuksina peitsiin ja kilpiin kiinnitettyinä. Laivastoissa ympäri maailman käytetään edelleen viirejä osoittamassa aluksen komentajan sotilasarvoa tai aluksella olevan korkeimman upseerin arvoasemaa. Tämä perinne on siirtynyt myös huviveneilyyn, jossa on tapana ilmoittaa viirejä käyttäen eri seuroihin tai tutkintoryhmiin kuuluminen.


title: Viiri

text: Nykyisin Suomessa käytetään viirejä useissa eri tarkoituksissa.


title: Tosiwo Nakayama

text: Tosiwo Nakayama (23. marraskuuta 1931 Chuuk, Mikronesia – 29. maaliskuuta 2007, Honolulu, Havaiji) oli mikronesialainen poliitikko. Hänellä oli japanilaisia sukujuuria. Nakayamasta tuli vuonna 1979 Mikronesian liittovaltion ensimmäinen presidentti. Hän toimi virassaan vuoteen 1987 saakka.


title: Kirkkovaltuusto

text: Kirkkovaltuusto on ylin päättävä elin Suomen evankelis-luterilaisen kirkon itsenäisissä seurakunnissa. Kirkkovaltuusto valitaan seurakuntavaaleilla joka neljäs vuosi. Kirkkovaltuuston puheenjohtajana toimii maallikko.


title: Kirkkovaltuusto

text: Kirkkovaltuusto tekee seurakunnan taloutta ja viranhaltijoita koskevat tärkeimmät päätökset ja valitsee jäsenet kirkkoneuvostoon. Kirkkovaltuuston päätösvaltaan kuuluvat esimerkiksi päätökset seurakunnan toiminnan ja talouden päälinjoista, kirkollisvero, rakennushankkeet ja uudet virat.


title: Kirkkovaltuusto

text: Kirkkovaltuuston erityiseen toimivaltaan kuuluu kappalaisen valinta sekä valtuutettujen äänioikeus hiippakuntavaltuuston, kirkolliskokousedustajien ja piispan vaalin maallikkovalitsijoitten vaalissa.


title: Kirkkovaltuusto

text: Seurakuntayhtymässä päätösvaltaa käyttää seurakuntavaaleilla valittava yhteinen kirkkovaltuusto.


title: Anni Collan

text: Anni Sofia ”Tuikku” Collan (13. tammikuuta 1876 Rauma – 17. huhtikuuta 1962 Helsinki) oli suomalaisen naisvoimistelun ja -urheilun sekä partiotyttötoiminnan uranuurtajia. Collan toimi vuosina 1917–1921 Suomen Naisten Liikuntakasvatusliiton ja vuosina 1924–1941 Suomalaisen partiotyttöliiton puheenjohtajana.


title: Anni Collan

text: Collanin vanhemmat olivat kaupunginlääkäri Johannes Collan ja kauppiaantytär Anna Charlotta Sallmén. Hän vietti varhaislapsuutensa Nurmeksessa ja kävi koulunsa Kuopiossa. Collan aloitti vuonna 1893 kuvanveiston opinnot Ateneumin Taideteollisessa koulussa mutta siirtyi sittemmin opiskelemaan voimistelunopettajaksi. Hän toimi Keisarillisen Aleksanterin-yliopiston voimistelulaitoksen opettajana vuosina 1909–1918 ja tyttöjen voimistelun ja terveydenhoidon tarkastajana koulutushallituksessa 1919–1944. Collan oli valtion urheilulautakunnan ensimmäinen sihteeri vuosina 1920–1922.


title: Anni Collan

text: Collan perusti Kisakenttä-lehden vuonna 1910. Hän vastusti kilpaurheilua ja suhtautui kriittisesti miesten kilpailukiihkoon.


title: Anni Collan

text: Partiotoimintaan hän tutustui jo vuonna 1911 heti sen rantauduttua Suomeen, ennen kuin toiminta julistettiin saman vuoden syksyllä laittomaksi. Kun partio jälleen sallittiin keväällä 1917, Collan perusti Helsinkiin Hespartto-lippukunnan. Hän toimi sen johtajana vuoteen 1921 asti.


title: Anni Collan

text: Collanille myönnettiin kouluneuvoksen arvonimi vuonna 1946. Vuonna 1948 hänelle myönnettiin Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun suuri ansioristi, joka voi olla vain kahdellatoista elävällä ihmisellä kerrallaan. Yksi Suomen Partiolaisten ansiomerkeistä on nimetty Anni Collanin mukaan Collanin soljeksi.


title: Bailey Olter

text: Bailey Olter (12. maaliskuuta 1932 - 17. helmikuuta 1999) oli mikronesialainen poliitikko. Hän toimi maansa toisena varapresidenttinä 1983-1987 ja kolmantena presidenttinä vuosina 1991–1996. Olter sairastui aivohalvaukseen 16. heinäkuuta 1996, jonka jälkeen presidentin virkaa hoiti silloinen varapresidentti Jacob Nena. Virallisesti Olterin presidenttikausi päättyi 8. marraskuuta 1996 kun kongressi julisti Nenan uudeksi presidentiksi. Olter ei koskaan toipunut aivohalvauksestaan, ja hän menehtyi pitkäaikaisen sairauden uuvuttamana.


title: Viirit

text: Viirit () ovat kaksi asumatonta Suomenlahden ulkosaarta Venäjän Leningradin alueen länsiosassa:


title: Viirit

text: Viirit sijaitsevat noin 12 km Suursaaresta lounaaseen ja saman verran Ruuskerin itäpuolella. Hallinnollisesti ne ovat osa Jaaman piiriä.


title: Viirit

text: Ennen sotia Suomeen kuuluessaan Viirit olivat osa Suursaaren kuntaa, joka oli talvisodan päättäneessä Moskovan rauhassa 1940 Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella.


title: Viirit

text: Saaret olivat osa joulukuussa 2017 perustettua Itäisen Suomenlahden luonnonpuistoa.


title: Viirit

text: Länsi-Viirin pohjoispäässä sijaitsevan majakan valo näkyy 4 sekunnin välein.


title: Sapelihammaskissat

text: Sapelihammaskissat on yhteinen nimitys sukupuuttoon kuolleille esihistoriallisille petoeläimille, joita yhdistäviä piirteitä ovat hieman kissamainen ruumiinrakenne ja huomattavasti pidentyneet kulmahampaat. Täsmällisempi määritelmä viittaa kissaeläinten "Machairodontinae"-alaheimoon, mutta sapelihammaskissoihin luetaan myös esimerkiksi "Thylacosmilu"s, joka ei kuulunut "Machairodontinae"-alaheimoon, vaan Sparassodonta-lahkoon. Sapelihammaskissoja kutsutaan usein virheellisesti sapelihammastiikereiksi, mutta ne eivät olleet tiikereitä ja erosivat nykyisistä kissapedoista huomattavasti.


title: Sapelihammaskissat

text: Tunnetuin laji on "Smilodon", joka oli leijonan kokoinen ja jonka hampaat olivat 20 cm pitkät. Se eli Pohjois- ja Etelä-Amerikassa ja hyökkäsi muun muassa villamammuttien poikasten kimppuun. "Smilodon fatalis" oli painavampi kuin suurin nykyinen kissaeläin, siperiantiikeri., mikä teki siitä yhden suurimmista koskaan eläneistä kissaeläimistä. Sapelihammaskissoja eli vielä 10 000 vuotta sitten, kunnes ne kuolivat sukupuuttoon pleistoseenin lopun joukkotuhossa.


title: Sapelihammaskissat

text: Sapelihammaskissan vartalo oli hyvin voimakas, ja ne purivat vasta saatuaan uhrin maahan. Purenta ilmeisesti oli varsin heikko (eli kulmahampaat saattoivat katketa osuessaan luuhun), mutta se kohdistui saalin kurkkuun, ja saaliseläin kuoli melkein välittömästi. Jalat olivat lyhyet ja lihaksikkaat, joten se ei ollut nopea vaan todennäköisemmin väijyi saaliitaan. Saaliina olivat isot eläimet kuten mammutit, mastodontit, biisonit ja kamelit.


title: Sapelihammaskissat

text: Sapelihammaskissat tunnetaan vain fossiileista, sillä nykyään maapallolla ei elä yhtään sapelihampaista petonisäkästä. Tämä on poikkeuksellinen tilanne, sillä sapelihampaat olivat yleinen ominaisuus. Ne kehittyivät kenotsooisella maailmankaudella useita kertoja itsenäisesti petonisäkäsryhmille, jotka eivät olleet toisilleen läheistä sukua. Sapelihampaat ovatkin erinomainen esimerkki konvergenssista. Sapelihampaat olivat usein sivuiltaan litistyneet ja takareunastaan sahalaitaiset, mikä teki niistä tehokkaasti leikkaavat ja lävistävät. Sapelihampaiset kissaeläimet luokitellaan hampaan muodon mukaan puukkohampaisiin () ja sapelihampaisiin ().


title: Sapelihammaskissat

text: Ennen vanhaan sapelihammaskissojen hampaita pidettiin dinosaurusten valtavan koon tapaisena esimerkkinä äärimmäisyyksiin menneestä kehityksestä, joka aiheutti eläinten kuolemisen sukupuuttoon. Nykyään tiedetään, että hampaat olivat tehokas ja pitkälle erikoistunut sopeuma saalistukseen. Tämän puolesta puhuu sekin, miten usein hampaat ovat kehittyneet monelle eri petoeläinryhmälle. Paleontologit ovat pitkään väitelleet sapelihampaiden käyttötavasta saalistuksessa. Vanhoissa tulkinnoissa esitettiin, että hampaita olisi käytetty puukoniskun tapaisesti, ja että saaliseläin olisi iskun jälkeen kuollut verenhukkaan. Hampaat olisivat kuitenkin olleet liian haavoittuvaiset tällaisessa käytössä. Nykytulkinnan mukaan sapelihammaskissat käyttivät vahvaa eturuumistaan ja voimakkaita eturaajojaan painaakseen saaliseläimen maahan, minkä jälkeen ne lävistivät ja viilsivät auki saaliin kaulan käyttäen hyväkseen erityisen vahvoja niskalihaksiaan.


title: Sapelihammaskissat

text: Sapelihammaskissoja eli viimeksi jääkaudella. Tunnetuin sapelihammaskissasuku oli Amerikan melko raskas "Smilodon" joka eli 3 miljoonaa–10 000 vuotta sitten. Euroopassa ja Aasiassa eli samoihin aikoihin kevytrakenteinen "Homotherium". "Homotherium" pyydysti mammutin vasikoita. Pohjois-Amerikassa eli Homotherium serum, joka hävisi noin 12 000 vuotta sitten. Euroopan Homotherium latidens hävisi Euroopasta hieman aiemmin. Homotheriumin ja muiden sapelihammaskissojen katoaminen johtui niiden saaliseläinten häviämisestä. Tämä taas johtui useimmin ilmastonmuutoksesta ja jääkauden jälkeen ihmisen harrastamasta saaliseläinten metsästyksestä. Sapelihammaskissat olivat erikoistuneita tiettyihin saaliseläimiin, esimerkiksi "Homotherium" pieniin mammutteihin tai mastodontteihin. "Dinofelis" eli Euroopassa ja Afrikassa 5-1,2 miljoonaa vuotta sitten. Se tunnetaan myös "valesapelihammaskissana".


title: Sapelihammaskissat

text: Sapelihampaisia muotoja on ollut kissaeläinten heimossa, Oligoseenikaudella eläneessä sukupuuttoon kuolleessa, mäyrää tai ahmaa muistuttavassa nimravidien heimossa ja pussieläimissä, joiden ainoa tunnettu sapelihampainen muoto on eteläamerikkalainen noin 8-5 miljoonaa vuotta sitten elänyt "Thylacosmilus", sekä sukupuuttoon kuolleissa kreodonteissa. Nimravidien viimeinen, melkoisesti tiikeriä muistuttava "'Barboufelis" hävisi 5 miljoonaa vuotta sitten Amerikasta. Tällöin ilmasto kuivui, ja sarvikuonot hävisivät Amerikasta, kuten myös monet mastodontitkin. Nykyisistä petoeläimistä puuleopardi on lähimpänä sapelihampaisuutta, sen kulmahampaat ovat kaikista petonisäkkäistä kaikkein pisimmät suhteessa kallon kokoon.


title: Sapelihammaskissat

text: Vaikka nykytietojen mukaan viimeiset sapelihammaskissat kuolivat 10 000 vuotta sitten, Amerikassa Paraguaysta Lounais-Yhdysvaltoihin ulottuvalla alueella kerrotaan yhä nähdyn suurikokoisia, sapelihampaisia kissapetoja. Biologian aikakäsityksen mukaan viime jääkaudesta on kulunut vasta vähän aikaa ja on mahdollista, että pieni sapelihammaskissakanta olisi voinut säilyä hengissä syrjäisillä seuduilla.


title: Sapelihammaskissat

text: Kaikki sapelihammaskissat elivät 33,7 miljoonaa–9 000 vuotta sitten.


title: Beratin piirikunta

text: Beratin piirikunta () oli yksi Albanian 36:sta piirikunnasta vuoteen 2000 saakka, jolloin se lakkautettiin. Se kuului Beratin prefektuuriin, joka vastaa nykyistä Beratin maakuntaa. Piirikunnan pinta-ala oli 915 neliökilometriä ja vuoden 2001 väestönlaskennassa siellä oli 128 410 asukasta.


title: Beratin piirikunta

text: Piirikuntaan kuuluivat seuraavat kunnat: Berat, Cukalat, Kutalli, Lumas, Otllak, Poshnjë, Roshnik, Sinjë, Tërpan, Ura Vajgurore, Velabisht ja Vërtop. Pääkaupunkina toimi Berat.


title: Josh Lucas

text: Josh Lucas (myös Joshua Lucas, oikealta nimeltään Joshua Maurer, s. 20. kesäkuuta 1971 Little Rock, Arkansas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän valmistui Washingtonin osavaltion Gig Harborin lukiosta vuonna 1989 ja päätti unohtaa collegen näyttelemisen vuoksi. Lukiosta valmistumisen jälkeen hän on näytellyt yli kolmessakymmenessä elokuvassa ja televisiosarjassa.


title: Josh Lucas

text: Lucasilla on rooli Arto Halosen ohjaamassa ja käsikirjoittamassa elokuvassa The Guardian Angel, joka ilmestyy vuonna 2018. Elokuva on tositapahtumiin perustuva psykologinen trilleri, jonka keskiössä on Hypnoosimurha, Tanskassa vuonna 1951 sattunut kaksoismurhatapaus.Josh Lucas näyttelee Bjørn Schouw Nielsenia, jonka epäillään hypnotisoineen pankkiryöstön ja kaksi murhaa tehneen miehen.


title: Tikkujen työntäminen kynsien alle

text: Tikkujen työntäminen kynsien alle on kidutusmenetelmä, jossa ihminen pidetään aloillaan ja varsinkin hänen kätensä sidotaan paikoilleen. Kynsien alle työnnetään teräviä puu-, metalli- tai jopa lasitikkuja. Menetelmä, kuten muutkin kidutuskeinot, on kivulias, ja tikkujen käyttö voi saada kynnet irtoamaan kokonaan. Menetelmää on käytetty ainakin 3000 vuotta eaa. muinais Egyptissä ja 1600-luvulla, kun rikoksesta epäilty haluttiin saada tunnustamaan tekonsa tai paljastamaan tietonsa.


title: Bulqizën piirikunta

text: Bulqizën piirikunta () oli yksi Albanian 36:sta piirikunnasta vuoteen 2000 saakka, jolloin se lakkautettiin. Se kuului Dibërin prefektuuriin, joka vastaa nykyistä Dibërin maakuntaa. Piirikunnan pinta-ala oli 718 neliökilometriä ja vuoden 2001 väestönlaskennassa siellä oli 42 985 asukasta.


title: Bulqizën piirikunta

text: Piirikuntaan kuuluivat seuraavat kunnat: Bulqizë, Fushë-Bulqizë, Gjoricë, Martanesh, Ostren, Shupenzë, Trebisht ja Zerqan. Pääkaupunkina toimi Bulqizë.


title: Delvinën piirikunta

text: Delvinën piirikunta () oli yksi Albanian 36:sta piirikunnasta vuoteen 2000 saakka, jolloin se lakkautettiin. Se kuului Vlorën prefektuuriin, joka vastaa nykyistä Vlorën maakuntaa. Piirikunnan pinta-ala oli 367 neliökilometriä ja vuoden 2001 väestönlaskennassa siellä oli 10 859 asukasta.


title: Delvinën piirikunta

text: Piirikuntaan kuuluivat seuraavat kunnat: Delvinë, Finiq, Mesopotam ja Vergo. Pääkaupunkina toimi Delvinë.


title: USS Ranger (CVA-61)

text: USS Ranger (runkonumerot CVA-61 ja CV-61) oli Yhdysvaltain laivaston Forrestal-luokan lentotukialus. Alus osallistui Vietnamin sodan operaatioihin Etelä-Kiinan merellä ja Persianlahden sotaan. Nykyisin alusta ollaan kunnostamassa museolaivaksi.


title: USS Ranger (CVA-61)

text: Alus tilattiin Newport News Shipbuilding and Drydock Companyltä Newport Newsistä Virginiasta. Sen köli laskettiin 2. elokuuta 1954 ja alus laskettiin vesille 29. syyskuuta 1956 kumminaan aselajikomentajien neuvoston puheenjohtajan amiraali Arthur Radfordin puoliso. Alus otettiin palveluskäyttöön 10. elokuuta 1957 Norfolkin laivastontelakalla ensimmäisenä päällikkönään Charles T. Booth II.


title: USS Ranger (CVA-61)

text: Alus poistettiin palveluskäytöstä 10. heinäkuuta 1993.


title: USS Ranger (CVA-61)

text: 12. heinäkuuta 2015 laiva saapui Brownsvilleen purettavaksi.


title: Devollin piirikunta

text: Devollin piirikunta () oli yksi Albanian 36:sta piirikunnasta vuoteen 2000 saakka, jolloin se lakkautettiin. Se kuului Korçën prefektuuriin, joka vastaa nykyistä Korçën maakuntaa. Piirikunnan pinta-ala oli 429 neliökilometriä ja vuoden 2001 väestönlaskennassa siellä oli 34 744 asukasta.


title: Devollin piirikunta

text: Piirikuntaan kuuluivat seuraavat kunnat: Bilisht, Hoçisht, Miras, Progër ja Qendër Bilisht. Pääkaupunkina toimi Bilisht.


title: Muhammad-pilapiirrosjupakan diplomatia

text: Muhammad-piirrosjupakan diplomatia alkoi kun islamilaisten valtioiden suurlähettiläitä kirjoitti 25. lokakuuta 2005 Tanskan pääministeri Anders Fogh Rasmussenille kirjeen, missä he pyysivät tätä vastaanottamaan heidät tarkoituksena keskustella Flemming Rosen tilaamista ja 30. syyskuuta 2005 julkaisemista 12 heidän mielestään profeetta Muhammadia ja islamia loukkaavasta pilapiirroksesta.


title: Muhammad-pilapiirrosjupakan diplomatia

text: Kirjeen allekirjoittivat Algerian suurlähettiläs Latifa Benassa, Bosnian ja Hertsegovinan suurlähettiläs Sead Maslo, Egyptin suurlähettiläs Mona Omar Attia, Indonesian suurlähettiläs Perwitorini Winjono, Iranin suurlähettiläs Ahmad Dialy, Libyan suurlähettiläs Mohammad E. R. Rimali, Marokon väliaikainen suurlähettiläs El Houssaine Oustitane, Pakistanin suurlähettiläs Javed A. Qureshi, Palestiinalaishallinnon yleisvaltuuskunnan päällikkö Maie F. B. Sarraf, Saudi-Arabian suurlähettiläs Mohammad Ibrahim Al-Hejailan ja Turkin suurlähettiläs Fugen Ök.


title: Muhammad-pilapiirrosjupakan diplomatia

text: Tanskan pääministeri Anders Fogh Rasmussen ei suostunut tapaamaan diplomaatteja vedoten siihen, ettei hän voinut puuttua lehdistön vapauteen. Vastaukseen tyytymättömät tanskalaiset aktiivimuslimit eivät kuitenkaan tyytyneet tähän vaan matkustivat Lähi-itään etsimään tukea asialleen.


title: Muhammad-pilapiirrosjupakan diplomatia

text: Tämän seurauksena tanskalaiset imaamit, kuten Ahmed Abu Laban lähtivät kiertämään marraskuussa 2005 islamilaisia maita vakuuttaakseen niiden uskonnollisia johtajia siitä, että muslimeja kohdeltaisiin Tanskassa heikosti.


title: Muhammad-pilapiirrosjupakan diplomatia

text: Maailmanlaajuiseksi asia tuli sen jälkeen, kun norjalainen evankelinen lehti Magazinet julkaisi Jyllands-Postenin aikaisemmin julkaisemat pilakuvat uudelleen 10. tammikuuta 2006 tukeakseen Jyllands-Postenin kieltäytymistä esitetyiltä anteeksipyytämisvaatimuksilta sananvapauden puolustamiseksi.


title: Muhammad-pilapiirrosjupakan diplomatia

text: Seurauksena Syyrian pääkaupungissa Damaskoksessa poltettiin rakennus, missä oli Tanskan suurlähetystö. Tanska kehotti kansalaisiaan poistumaan Syyriasta.


title: Muhammad-pilapiirrosjupakan diplomatia

text: Tämän jälkeen poltettiin lähetystö Libanonin pääkaupungissa Beirutissa. Tanska kehotti kansalaisiaan poistumaan Libanonista.


title: Muhammad-pilapiirrosjupakan diplomatia

text: 5. helmikuuta viikonlopun aikana Suomen presidentti Tarja Halonen, Saksan presidentti Horst Köhler, Italian presidentti Carlo Azeglio Ciampi, Latvian presidentti Vaira Vīķe-Freiberga, Portugalin presidentti Jorge Sampaio ja Unkarin presidentti László Sólyom kokoontuivat ja tuomitsivat Lähi-idän väkivaltaisuudet sekä väkivallalla uhkaamisen.


title: Muhammad-pilapiirrosjupakan diplomatia

text: Indonesiassa ja Iranissa tilanne kävi niin uhkaavaksi, että Tanska kehotti kansalaisiaan poistumaan maista ja sulki lähetystönsä tilapäisesti. Tanskan suojeluvaltiona sen konsuliasioita Indonesiassa hoitavat Alankomaat ja Iranissa Suomi.Irakissa noin 530 tanskalaista sotilasta palvelee Yhdysvaltain johtamassa Irakin koalitiossa. Tanskalaiset partioivat šiiojen asuttamassa Basrassa brittien rinnalla.


title: Tyttö sinä olet tähti

text: Tyttö sinä olet tähti on suomalainen elokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 2005. Elokuva kertoo nuorista ihmisistä ja heidän ihmissuhteistaan. Elokuvassa on mukana myös musiikin tekemisen sekä ylä- ja alaluokan problematiikkaa. Elokuva on tyyliltään humoristinen ja kepeä. Elokuva vuoti noin kaksi viikkoa ennen DVD-julkaisuaan internetiin, mitä ei ole tapahtunut usein suomalaisessa elokuvateollisuudessa.


title: Tyttö sinä olet tähti

text: "Tyttö sinä olet tähti" voitti pohjoismaisen esikoiselokuvan palkinnon Norjan Amanda-elokuvapalkintogaalassa. Palkinto vastaa likimain Suomessa jaettavaa Jussi-palkintoa. Elokuva palkittiin parhaan musiikin Jussi-palkinnolla sekä Yleisö-Jussilla vuonna 2006. Pamela Tola sai itse ensimmäisen Jussi-ehdokkuuden elokuvasta. Elokuvassa esiintyy cameorooleissa useita räppäreitä, kuten Steen1, Asa, Paleface, Notkea Rotta ja DJ Ewok.


title: Tyttö sinä olet tähti

text: Sune (Samuli Vauramo) on hiphop-DJ, ja Nelli Rautio (Pamela Tola) haaveilee laulajan urasta. Eräänä päivänä Nelli päättää mennä kertomaan upeista taidoistaan levy-yhtiölle, mutta hän tarvitsee demon pystyäkseen näyttämään, mitä todella osaa. Hän törmää levy-yhtiössä Suneen ja pyytää tätä säestämään demon, mutta Sune kieltäytyy. Illalla baarissa Sune ja tämän kaverit lyövät vetoa siitä, suostuuko Nelli Sunen kanssa sukupuoliyhteyteen. Sune menee Nellin luo lupautuu säestämään hänelle demon. Asiat alkavat pikkuhiljaa mutkistua.


title: Tyttö sinä olet tähti

text: Puolalanmäen musiikkilukion kuoro esiintyi kuorossa.


title: Tyttö sinä olet tähti

text: Elokuvassa esiintyy muun muassa Isukin (Eero Milonoff), Sunen (Samuli Vauramo) ja Kondiksen (Joonas Saartamo) rap-yhtyeen Kärkiryhmän kappaleet ”Tulevaisuuden johtajat”, ”Elämä kantaa” ja ”Mieti mitä haluut”. Myös Nellin kappaleet esitetään elokuvan aikana. Ne ovat nimiltään ”Tee se niin” ja ”Pidä musta kii”. Joissakin elokuvan kohtauksissa on myös parin tunnetumman artistin musiikkia, esimerkiksi rap-artistien Asa ja Iso H.


title: Dornier Do J

text: Dornier Do J Wal oli 1920-luvulla suunniteltu saksalainen, Italiassa valmistettu kaksimoottorinen lentovene.


title: Dornier Do J

text: Insinööri Claude Dornierin suunnitteleman matkustaja- ja rahtilentoveneen ensilento lennettiin marraskuussa 1924 Italiassa, koska Versailles’n rauhansopimus kielsi Saksalta kaiken lentotoiminnan ensimmäisen maailmansodan seurauksena. Myös suurin osa Dornierin lentoveneistä valmistettiin samasta syystä Italiassa, CMASA:n tehtaassa Marina di Pisassa vuosina 1922–1932. Vuodesta 1932 lähtien valmistus siirrettiin Friedrichshafeniin, Saksaan. Kaikkiaan Dornier Do J Wal -lentoveneitä valmistettiin noin 300 kappaletta. Valmistajina olivat CMASA:n lisäksi CASA (Espanja), Kawasaki (Japani), Aviolanda (Alankomaat) ja Dornier (Saksa).


title: Dornier Do J

text: Valmistuksen siirryttyä Friedrichshafeniin koneesta suunniteltiin uusi versio, Dornier Do R Super Wal. Koneen mittoja kasvattamalla ja moottorien tehoa lisäämällä matkustajien määrää saatiin lisättyä alkuperäisestä kymmenestä yhdeksääntoista. Vuonna 1934 Wal-sarjan koneet nimettiin uudella nimellä, Do 15. Myöhemmin koneesta suunniteltiin nelimoottorinen versio sekä sotilasversio Do 16 Luftwaffen käyttöön.Dornier Do J-lentoveneitä käyttivät useat lentoyhtiöt ympäri maailman, ensimmäisenä saksalainen lentoyhtiö Lufthansa. Vuonna 1925 lentovene saavutti kuuluisuutta norjalaisen tutkimusmatkailijan, Roald Amundsenin käyttäessä kahta Wal-lentovenettä retkellään pohjoisnavalle. Dornier Do J saavutti myös useita matkalentoennätyksiä, esimerkiksi vuonna 1932 saksalaisen Wolfgang von Gronaun lentäessä maailman ympäri 300 tunnissa.


title: Lukemisen erityisvaikeus

text: Lukemisen erityisvaikeus (yhdessä kirjoittamisen erityisvaikeuden kanssa: lukivaikeus, lukihäiriö) eli dysleksia on todennäköisesti neurologinen tai neurobiologinen häiriö. Sen oireita voivat olla esimerkiksi lukemisen hitaus tai vaikeus sekä samankaltaisten äänteiden oikeinkuulemisen vaikeus; lukemisen ja kirjoittamisen erityisvaikeudessa myös kirjoittamisessa kirjainten tai niiden paikan sekoittuminen, kirjainten poisjäänti, ylimääräisten kirjainten lisääminen tai sanojen puuttuminen. Lukemisen erityisvaikeuden syynä olevia geenivirheitä on löydetty ainakin neljä ja sen vakavuutta kuvataan asteikolla yhdestä neljään. Lukihäiriö vaikeuttaa lukemista, kirjoittamista ja luetun ymmärtämistä. Arviolta 5–10 prosentilla maailman ihmisistä on lukihäiriö.


title: Lukemisen erityisvaikeus

text: ICD-10-tautiluokituksen mukaan lukemisen erityisvaikeus (dysleksia) on eräs psyykkisen kehityksen häiriöistä. Se on oppimiskyvyn vaikeuksista yleisin, ja se ei johdu peruskoulutuksen tasosta, sairauksista tai vammoista, ja se saattaa ilmetä koko elämän ajan. Muita oppikyvyn vaikeuksia ovat laskemiskyvyn erityisvaikeus (dyskalkulia) ja kirjoittamisen erityisvaikeus (dysgrafia), ja ne voivat esiintyä samanaikaisesti. Lukemisen erityisvaikeuden oireita ovat kirjallisen ilmaisun niukkuus, kankeus ja virheiden suuri määrä ja siihen liittyy aina vieraiden kielten oppimisvaikeus. Muita tähän sairauteen liittyviä oireita voivat olla mm. tilan, suuntien ja ajan hahmottamisvaikeudet, motoriset vaikeudet ja matemaattisen ajattelun vaikeudet. Lukemisen erityisvaikeutta ei luokitella kehitysvammaisuuteen kuuluvaksi. Sen taustalla oleva neurologinen poikkeama hermoston toiminnassa on pysyvä ja sitä ei voida korjata käyttäytymisen uudelleenopetuksella, mutta siitä aiheutuvia haittoja voidaan pyrkiä vähentämään oppimiskyvyn muiden osa-alueiden käytön tehostamisella.


title: Lukemisen erityisvaikeus

text: Lukemisen erityisvaikeudessa henkilön (lapsi tai aikuinen) luetun ymmärtäminen tai lukemistarkkuus on henkilön ikään, älykkyyteen tai koulutukseen verrattuna selvästi odotettua huonompaa. Lukemisen vaikeus voi ilmetä mm. eri kirjainten erottelussa toisistaan tai äänteiden (tai äänneyhdistelmien) yhdistämisessä kirjoitettuihin merkkeihin. Lukemisen erityisvaikeus esiintyy yleisemmin pojilla ja miehillä kuin tytöillä ja naisilla. Oppimisen erityisvaikeuksien syy on keskushermoston näitä toimintoja säätelevien hermorakenteiden toiminnan poikkeaminen tavanomaisesta, ja joskus syynä voi olla neurologinen sairaus.


title: Lukemisen erityisvaikeus

text: Lukemisen erityisvaikeuden perusta on se, että kokonaisen sanan merkitys ei hahmotu automaattisesti yhdellä silmäyksellä aivojen äänne- ja tavutietoisuuden sekä sanojen näkövasteen häiriön vuoksi. Lukivaikeus aiheuttaa sen, että kirjainmerkit muutetaan yksi kerrallaan äänteiksi ja koostetaan sanaksi, ja tämä vie aivokapasiteettia mm. sanan mieleenpainamiselta ja sen liittämiseltä muihin yhteyksiin. Kirjoittamisen erityisvaikeus voi ilmetä mm. huonona käsialana, kieliopillisina virheinä, tavutusvirheinä ja vaikeutena jäsentää kappaleita.


title: Lukemisen erityisvaikeus

text: Lukemisen erityisvaikeuksia omaavaan henkilöön on aikaisemmin liitetty oletuksia laiskuudesta tai tavanomaista alhaisemmasta älykkyydestä, mutta nykyään on mahdollista, että oppimisen vaikeuksien syynä voidaan pitää jotain oppimisen erityisvaikeutta. Nykyisin oppimisen erityisvaikeus pyritään yleensä tunnistamaan varhaisessa iässä, jotta voidaan ottaa käyttöön sopivia keinoja oppimisvaikeuksien vaikutusten vähentämiseksi. Lukemisen erityisvaikeus on spesifinen eikä yleensä ilmene puheessa. Poikkeuksena lukemalla opitut asiat saattavat puhekielessä esiintyä totutusta poikkeavassa järjestyksessä. Lukemisen erityisvaikeus ei liity älykkyyden tai aistitoiminnassa (näköaisti, kuulo) oleviin puutteisiin tai opetuksen laatuun.


title: Lukemisen erityisvaikeus

text: Suurin osa oireista ovat tasoltaan lieviä: lukeminen ja kirjoittaminen on tavallista hitaampaa ja vaikeampaa. Lukemisen häiriön arvioidaan eri maissa tehtyjen tutkimusten mukaan periytyvän 30–70 prosentissa tapauksista. Professori Heikki Lyytisen johtaman suomalaistutkimuksen mukaan noin joka toisella vakavasti lukemisen erityisvaikeuksien kanssa elävistä suomalaisista on samasta vaivasta kärsivä lähisukulainen.


title: Lukemisen erityisvaikeus

text: Aivojen takaraivo-ohimolohkossa on alue, joka reagoi hyvin varhain kirjainjonoihin. Reagointi tapahtuu jo paljon ennen kuin aivojen klassinen kielialue on ehtinyt aloittaa toimintansa. Lukemisen erityisvaikeuden omaavalla henkilöllä on viive reagoinnissa tai se puuttui kokonaan alueella, joka tavanomaisilla henkilöilä aktivoituu aina sanojen aikana. Tämän takia kielen ymmärtämisen alueella aktivoituminen tapahtuu lukemisvaikeuksia omaavalla henkilöllä selvästi hitaammin kuin tavanomaisesti. Lukemisvaikeuksia omaavien anatomiassa on myös havaittu poikkeavuus, jossa eräs aivojen osa ("planum temporale") on oikeassa ja vasemmassa aivopuoliskossa samankokoinen tai oikealla hieman suurempi, kun taas normaaleilla vasen puoli kehittyy selvästi suuremmaksi.


title: Lukemisen erityisvaikeus

text: Mahdollinen oppimisen erityisvaikeus tulisi diagnostisoida mahdollisimman nuorena. Erityisvaikeuden varhainen toteaminen mahdollistaa häiriön hoidon (kuntoutuksen).


title: Lukemisen erityisvaikeus

text: Lukivaikeuden hoitamiseen voidaan käyttää muun muassa neuropsykologista kuntoutusta ja puheterapiaa. Tavallisin ja tutkituin menetelmä on kuitenkin sellainen erityisopetus, jonka tavoitteena on fonologisen tietoisuuden (tietoisuuteen ottaa kieli tietoisen tarkastelun alle) kehittäminen. Kuntoutuksen ajankohta on yleensä lukemaan oppimisen yhteydessä. Sen tehoon vaikuttaa merkittävästi lapsen motivaatio ja lukuharrastus. Markkinoilla on myös lukuisia hoitokeinoja, joilla ei ole osoitettua tehoa. Näistä Suomessa tavallisimpia ovat sensomotorinen kuntoutus, asentohoito, aivojumppa, omega-3 -rasvahapot sekä oppimistyylien mukainen opetus.


title: Lukemisen erityisvaikeus

text: Lukemisen erityisvaikeuden aiheuttamia oppimisvaikeuksia voidaan pyrkiä korjaamaan mm. seuraavilla opiskelutekniikkaan liittyvillä asioilla:


title: Ugrilampaat

text: Ugrilampaat on suomalainen sketsisarja. Se esitettiin ensimmäisen kerran vuosina 1999–2000 Yle TV2:lla. Sketseissä käsitellään Suomea, suomalaisuutta ja suomen kieltä.


title: Ugrilampaat

text: Sarjassa näyttelijöinä olivat Aarni Kivinen, Katja Kukkola, Juha Kukkonen, Minttu Mustakallio ja Ursula Salo (vuonna 2000). Sarja on Oy Filmiteollisuus Fine Ab tuotantoa. Käsikirjoittajina näyttelijöiden lisäksi olivat muun muassa Juha Jokela, Juhani Mäkelä, Tuomas Nevanlinna, Kenneth Rock, Heikki Syrjä, Tommi Taurula, Peppe Träskman ja Ari Wahlsten. Ohjaaja oli Tuomas Sallinen ja tuottajina Peppe Träskman ja Olli Haikka.


title: Sketsisarja

text: Sketsisarja on televisiosarjatyyppi, jonka jaksot koostuvat lyhyistä sketseistä. Sketsit voivat lyhimmillään kestää vain muutaman sekunnin, mutta yleensä ne ovat pariminuuttisia. Sketsit saattavat olla täysin toisiinsa liittymättömiä tai sitten yhteen teemaan liittyviä, kuten esimerkiksi suomalaisuuteen keskittyvässä sarjassa Ugrilampaat. Joissain sarjoissa on juontaja tai vastaava hahmo, joka esittelee sketsit. Tällaisia ovat esimerkiksi Kummeli ja Studio Julmahuvi. Huumoriyhtyeet Alivaltiosihteeri ja Lapinlahden Linnut ovat tehneet muutamia sketsisarjoja televisioon. Monty Python -ryhmän sarja Monty Pythonin Lentävä Sirkus on tyylilajin klassikko, jota edelleen esitetään usein televisiossa.


title: Erotica

text: Erotica on yhdysvaltalaisen poplaulajan Madonnan viides studioalbumi, joka julkaistiin 14. lokakuuta 1992. Madonnan itsensä sekä Shep Pettibonen ja Andre Bettsin tuottama albumi herätti suurta kohua seksuaalisuudellaan, ja Madonnaa arvosteltiin mauttomasta seksin esille tuomisesta. Erityisesti kohahdutti kappaleen "Erotica" musiikkivideo, jota MTV kieltäytyi esittämästä kolmea kertaa enempää sen liian eroottisuuden tähden. Videolla oli pätkiä Madonnan "Sex"-pehmopornokirjan kuvauksista sekä sadomasokismia ja kahden naisen välisiä suudelmia.


title: Erotica

text: Albumin ensimmäinen single oli nimikappale "Erotica" jonka paras saavutus Billboard-listalla oli kolmossija, ja toisena singlenä julkaistiin "Deeper And Deeper". Kolmas single oli "Bad Girl" ja neljäs pelkästään Isossa-Britanniassa julkaistu "Fever", jonka remix-versiot julkaistiin Yhdysvalloissa "Bad Girl"-singlellä. "Fever" on cover-versio Little Willie Johnin samannimisestä kappaleesta vuodelta 1956. Yhdysvalloissa viimeinen albumin singlejulkaisu oli "Rain" kesällä 1993, mutta Japanissa, Saksassa ja Australiassa julkaistiin kuudes single, "Bye Bye Baby".


title: Erotica

text: Albumi jäi Yhdysvalloissa Madonnan myyntiluvuissa pettymykseksi vain 1,890,000 kappaleen myynnillä. Maailmanlaajuisesti albumia myytiin 5,5 miljoonaa.


title: Ilmestysten avaruus

text: Ilmestysten avaruus on Alastair Reynoldsin tieteisromaani vuodelta 2001. Teos aloittaa samannimisen sarjan. Kirjan suomennos ilmestyi 2003.


title: Ilmestysten avaruus

text: Kirjan tarina alkaa vuodesta 2551 tapahtuen pääosin Delta-Pavoniksen aurinkokuntaan kuuluvalla Resurgamin planeetalla sekä "Äärettömyyden kaipuu" -nimisellä avaruusaluksella. Arkeologi Dan Sylveste avustajineen tutkii muinaisen amarantiinien muukalaiskulttuurin jäänteitä – koko lajin arvellaan tuhoutuneen sukupuuttoon äkillisesti jonkin erityislaatuisen katastrofin seurauksena. Sylvesten tutkimus ei kuitenkaan jatku häiriintymättä, sillä planeetalla tapahtuu myrskyisä vallankaappaus, jonka pyörteisiin Sylveste ajautuu. Dan pitää hallussaan isästään, huonomaineisesta kyberneetikko Calvin Sylvestestä koostettua tietokonesimulaatiota. Aurinkokuntaan saapuu yllättäen avaruusalus, "Äärettömyyden kaipuu", jonka miehistö etsii keinoa parantaa kapteeninsa vaikea sairaus. He ovat olleet aiemmin yhteistyössä Calvin Sylvesten kanssa tämän vielä ollessa elossa, ja uskovat hänen voivan auttaa nytkin, joten he uhkaavat Resurgamin asukkaita äärimmäisellä väkivallalla saadakseen yhteyden kapinallisten vangitsemaan Sylvesteen. Dan Sylvesten salaperäinen menneisyys nousee merkittävään osaan tapahtumien kulkua – sen kautta Sylveste kytkeytyy suureen galaktiseen uhkaan, joka liittyy amarantiinien tuhoon."Tähtivaeltajan" Marko Kivelän mukaan kirjan hahmot ovat tyypillistä scifi-tasoa, eli sinällään toimiva, mutta eivät loisteliaita. Ajoittaiset lyhyet tiedeiskut eivät tunnu täysin istuvan kerrontaan. "Portin" Juho-Antti Tuhkasen mielestä tarinan tieteelliset ideat menevät fantasian puolelle. Usein liiankin kiperiksi tehdyistä tilanteista selvitään ihmetekniikan avulla, mikä vie tarinalta jännitettä. Juoni on usein tuttu muista teoksista. Kirjan yhteiskunnallinen kuvaus on jotenkin innotonta ja henkilöt vaikuttavat persoonattomilta.


title: Suojeluvaltio

text: Suojeluvaltio on diplomaattisessa selkkauksessa käsiteltävänä olevaan asiaan nähden puolueeton valtio, joka ottaa asemamaassa hoitaakseen diplomaattisuhteet asemamaahan katkaisseen valtion asiat. Puolueettomilla valtioilla ei ole velvollisuutta ottaa toisen valtion jäljelle jääviä asioita, esimerkiksi konsuliasioita, hoitoonsa, mutta diplomaattisen tavan mukaan, mikäli tällainen toivomus ilmaantuu, siitä ei kieltäydytä.