title: Yhdistynyt demokraattinen puolue (Belize)

text: Yhdistynyt demokraattinen puolue on Belizen suurin oppositiopuolue. Se on maan ainoa oppositiopuolue, jolla on edustajia maan parlamentissa. Sillä on kahdeksan paikkaa 29:stä. Puolueen tämänhetkinen johtaja on Dean Barrow. Entinen pääministeri Manuel Esquivel oli Yhdistyneestä demokraattisesta puolueesta.


title: Lunohod 2

text: Lunohod 2 oli Neuvostoliiton toinen kuukulkija. Se laukaistiin Luna 21 -luotaimen kanssa Mare Serenitatisiin eli Kirkkauden mereen Lunohod 1:n jälkeen tammikuussa 1973. Laukaisu tapahtui 8. tammikuuta 1973 ja Kuuhun laskeutuminen 15. tammikuuta 1973.


title: Lunohod 2

text: Lunohod 2 oli 135 cm korkea, ja sen massa oli 840 kg. Sen pituus oli 170 cm ja leveys 160 cm. Sen kussakin kahdeksassa pyörässä oli itsenäinen jousitus, oma moottori ja jarru. Kuukulkijalla oli kaksi nopeusaluetta: n. 1 km/h ja n. 2 km/h.


title: Lunohod 2

text: Lunohod 2:ssa oli kolme televisiokameraa, joista yksi oli sijoitettu korkealle suunnistusta varten ja pystyi ottamaan korkealaatuisia kuvia 3,2, 5,7, 10,9 ja 21,1 sekunnin valotusajoilla. Näitä kuvia tutki Maassa oleva viisihenkinen ohjaustiimi, joka lähetti kuukulkijaan komentoja reaaliajassa. Energialähteenä oli aurinkopaneeli. Radioaktiivisen polonium-210-isotoopin lämpöä käytettiin kuukulkijan lämmittämiseen Kuun pitkän yön aikana. Kuukulkijassa oli neljä panoraamakameraa.


title: Lunohod 2

text: Tieteellisiä mittalaitteita olivat maaperän mekaaninen mittauslaite, Auringon röntgensäteilyä mittaava laite, astrofotometri näkyvän ja ultravioletin valon mittaamiseen, magnetometri, joka oli sijoitettu kuukulkijan eteen 2,5 metrin varren päähän, radiometri, valoilmaisin (Rubin-1) lasermittauksia varten ja ranskalainen laserheijastin. Laskeutuja ja kuukulkija painoivat yhteensä 1 814 kg.


title: Lunohod 2

text:
Richard Garriott hankki joulukuussa 1993 Sotheby'sin huutokaupasta Lunohod 2:n ja eräitä muita neuvostoliittolaisia avaruusesineitä omistukseensa.
Kuukulkija kulki Kuun päivän aikana pysähtyen välillä lataamaan akkujaan aurinkopaneelinsa avulla. Kuun yöaikaan kuukulkija lepäsi radiotooppisen isotooppinsa lämmittämänä.


title: Lunohod 2

text: Lunohod 2 toimi noin neljän kuukauden ajan, kulki 37 km ja lähetti 86 panoraamakuvaa ja yli 80 000 televisiokuvaa. 4. kesäkuuta 1973 Lunohod 2 -ohjelman ilmoitettiin päättyneen, mikä herätti arveluja, että kuukulkijaa ei saatu enää käyntiin vian takia tai että sitä ei enää saatu hereille Kuun pitkän yön jäljiltä. Kuukulkijan laserheijastin oli sellaisessa asennossa, ettei sitä voitu enää käyttää, ja siksi vikaantumisen oletettiin tapahtuneen äkillisesti.


title: Lunohod 2

text: Myöhemmin todettiin, että luotaimen avoin kansi oli 9. toukokuuta koskettanut kraatterin reunaa ja peittynyt kuupölyyn. Kun kansi suljettiin, erittäin hyvin lämpöä eristävä pöly peitti jäähdyttimen. Seuraavana päivänä lennonvalvojat huomasivat luotaimen sisäisen lämpötilan nousevan liian korkeaksi, ja kuumuus johti luotaimen tuhoutumiseen. Kulkijan signaali menetettiin 11. toukokuuta.


title: Gojirasaurus

text:
Gojirasaurus oli Yhdysvalloissa myöhäisellä triaskaudella noin 220 - 210 miljoonaa vuotta sitten elänyt petodinosaurus.
"Gojirasaurus" on nimetty japanilaisen hirviöelokuva Godzillan mukaan. Tyyppiyksilö oli 5,5 metriä pitkä ja painoi ehkä 150 - 200 kiloa, mutta oli vielä luultavasti keskenkasvuinen. Fossiiliin kuului sekalaisia luita.


title: Bachianas brasileiras

text: Bachianas brasileiras on brasilialaisen Heitor Villa-Lobosin vuosina 1930–1945 säveltämän yhdeksän teoksen sarja, jossa hän pyrki yhdistelemään vaikutteita brasilialaisesta musiikista ja Bachista. Sarjan jokaisessa teoksessa on erilainen kokoonpano.


title: Bachianas brasileiras

text: Bachianas brasileiras nro 1 koostuu kolmesta osasta:Bachianas brasileiras nro 1 on sävelletty kahdeksalle sellolle, joka oli Villa-Lobosin pääsoitin. Villa-Lobos sävelsi osat "Prelúdio" ja "Fuga" vuonna 1930 ja "Introduçãon" kahdeksan vuotta myöhemmin. Teos esitettiin ensimmäistä kertaa kokonaan vuonna 1938.


title: Bachianas brasileiras

text: Bachianas brasileiras nro 2 koostuu neljästä osasta:Bachianas brasileiras nro 2 on kamariorkesteriversio Villa-Lobosin aiemmista sävellyksestä pianolle ja sellolle. Teoksen ensiesitys oli Venetsiassa vuonna 1938.


title: Bachianas brasileiras

text: Bachianas brasileiras nro 3 (1938) sävellettiin pianolle ja orkesterille. Se ensiesitettiin 19. helmikuuta 1947.


title: Bachianas brasileiras

text: Villa-Lobos sävelsi Bachianas brasileiras nro 4:n (1930) aluksi pianolle, mutta orkestroi sen vuonna 1941. Säveltäjä itse johti sen ensiesityksen Rio de Janeirossa 15. heinäkuuta 1942.


title: Bachianas brasileiras

text: Bachianas brasileiras nro 5 koostuu kahdesta laulusta, joita säestää kahdeksan selloa. Ensimmäinen laulu sävellettiin vuonna 1938 ja toinen vuonna 1945. Teos esitettiin ensimmäistä kertaa kokonaisena vuonna 1947.


title: Bachianas brasileiras

text: Laulut ovat portugalinkielisiä ja tarkoitettu laulettaviksi sopraanolle.


title: Bachianas brasileiras

text: Bachianas brasileiras nro 6 (1938) sävellettiin huilulle ja fagotille.


title: Bachianas brasileiras

text: Bachianas brasileiras nro 7 sävellettiin orkesterille. Villa-Lobos sävelsi sen Rio de Janeirossa vuonna 1942. Teoksen ensiesitys oli vuonna 1944.


title: Bachianas brasileiras

text: Myös Bachianas brasileiras nro 8 sävellettiin orkesterille. Se sävellettiin vuonna 1944 ja ensiesitettiin Rio de Janeirossa vuonna 1947.


title: Bachianas brasileiras

text: Villa-Lobos sävelsi sarjan yhdeksännen osan New Yorkissa vuonna 1945. Hän omisti sen säveltäjä Aaron Coplandille. Bachianas brasileiras nro 9 voidaan esittää joko sekakuorossa tai jousiorkesterilla. Teos koostuu kahdesta osasta, preludista ja fuugasta.


title: Lenna

text: Lenna on miestenlehti "Playboyn" vuoden 1972 marraskuun numeron keskiaukeamakuvasta rajattu kuva, jota on käytetty yleisesti vuodesta 1973 kuvankäsittelyalgoritmien, kuten erilaisten kuvanpakkausmenetelmien, testikuvana.


title: Lenna

text: Kuva esittää ruotsalaista Lena Söderbergiä, joka poseeraa kuvassa alasti.


title: Lenna

text: Kuvan käyttö on aiheuttanut jonkin verran kiistelyä siksi, että se on otettu luvatta "Playboy"-lehdestä, joka aikoinaan uhkasi kuvan käyttäjiä oikeustoimilla. Lehti on sittemmin perunut uhkauksensa ja päinvastoin yrittänyt edistää kuvan käyttöä, koska se tuo lehdelle julkisuutta.


title: Lenna

text:
David C. Munson perustelee kuvan suosiota seuraavasti:
Kuvan käyttöä pidetään seksisminä, ja kuvan käytön katsotaan häiritsevän naisopiskelijoita siten, etteivät he pysty keskittymään opiskeluun. "Playboyn" mukaan numero, jossa kyseinen kuva esiintyy, on lehden kaikkien aikojen myydyin, sitä on myyty 7 161 561 kappaletta.


title: Luettelo Heitor Villa-Lobosin teoksista

text: Tämä on luettelo brasilialaisen säveltäjän Heitor Villa-Lobosin (1887–1959) sävellyksistä.


title: Boudicca

text: Boudicca tai Boudica, joskus myös Boadicea (k. 60 tai 61 jaa.), oli ikeenien kuningatar. Ikeenit hallitsivat alueita Britannian itärannikolla nykyisen East Anglian alueella. Boudiccasta tuli ikeenien johtaja hänen miehensä Prastotagoksen kuoltua. Tämän kuollessa syttyi myös kiista roomalaisten kanssa, mikä johti Boudiccan ruoskimiseen ja tämän tyttärien raiskaukseen. Suivaantuneet ikeenit nousivat Boudiccan johdolla kapinaan ja tuhosivat nykyiset Colchesterin ja Lontoon kaupungit surmaten niiden roomalaiset asukkaat ja roomalaisten kannattajat. Lopulta Boudiccan joukot kärsivät kuitenkin tappion Suetonius Paulinuksen johtamille joukoille. Boudicca teki lähteestä riippuen joko itsemurhan tai kuoli tautiin vuonna 60 tai 61. Hänen tarinansa unohdettiin pitkäksi aikaa, mutta siitä tuli jälleen suosittu 1800-luvulla.


title: Boudicca

text: Useat roomalaiset historialliset lähteet kertovat Boudiccan vaiheista, ja yksi merkittävimmistä lähteistä on Tacitus. Tacituksen kertomaa tarinaa voitaneen pitää suhteellisen tarkkana, sillä hänen appensa Agricola oli toiminut Britannian kuvernöörinä vuosien 78 ja 85 välillä. Roomalaisia Boudiccassa lienee kiehtonut naispäällikön amatsonimaisuus. Tacituksen mukaan paikallisilla ei ollut tapana tehdä päällikköä valitessaan eroa sukupuolten välillä. Naispäälliköitä tiedetään olleen ikeenien ohella myös muilla brittiheimoilla. Esimerkiksi briganttien heimoa johti Cartimandua-niminen kuningatar. Dion Kassios kuvaili Boudiccan ulkomuotoa teoksessaan "Historiae Romanae". Hän kirjoitti Boudiccalla olleen kirkkaanpunaiset lantiolle yltäneet hiukset. Boudiccaa kuvailtiin myös suurikokoiseksi, hänen ilmettään julmaksi ja ääntä ankaraksi. Sekä Kassioksen että Tacituksen kuvaukset ovat lähteinä puolueellisia, mutta niiden perusteella saatetaan kuitenkin ymmärtää Boudiccan tarinan suurpiirteinen aikajana. Tarinaa on yritetty todentaa arkeologian avulla, mutta kaivauksissa on omat ongelmansa, kuten todisteiden katoaminen vuosien varrella ja varojen riittämättömyys suurimittaisiin tutkimuksiin.


title: Boudicca

text: Boudiccan nimi on juonnettu kelttiläisistä kielistä, ja se tarkoittaa voittoisaa naista. Aikanaan nimi on saattanut olle pikemminkin arvonimi kuin henkilönnimi. Boudiccan henkilökohtaisena nimenä sitä alkoi käyttää Tacitus. Vastaava nimi nykyisessä kymrissä on "Buddug", ja muinaisiirissä "buadach" tarkoittaa voittoisaa. Muinaiskornissa ja bretonissa esiintyy miehen nimi "Budic". Boudiccan nimi kirjoitetaan joskus myös virheellisessä muodossa "Boadicea".


title: Boudicca

text: Ikeenit liittoutuivat luultavasti Rooman kanssa keisari Claudiuksen vuoden 43 jaa. Britannian-sotaretken aikoihin ja sitä seuranneen sodan aikana roomalaisvaltaa vastaan kamppaillutta Caratacosia vastaan. Boudiccan mies Prastotagos tai Prasutagos oli roomalaisten vasallihallitsija. Vasallikuningaskunnat olivat tyypillinen välivaihe ennen jonkin alueen liittämistä kiinteäksi osaksi Rooman valtakuntaa. Prastotagoksen kuningaskunta kattoi suuren osan nykyisistä Norfolkin ja Suffolkin alueista. Joitakin Britanniasta löydettyjä kolikkoja pidettiin pitkään virheellisesti Prastotagoksen lyöminä, mutta tästä huolimatta on selvää, että ikeenit hyötyivät hänen valtakaudellaan suhteistaan Roomaan. Prastotagosin kuoltua keisari Neron valtakaudella syntyi perimyskiista. Samaan aikaan Britannia kärsi myös muista jännitteistä. Trinovanttien heimo oli menettänyt perinteisiä alueitaan roomalaisen Camulodunumin eli nykyisen Colchesterin colonian perustamista varten. Myös paikallisten verotaakkaa oli kasvatettu.


title: Boudicca

text: Prastotagoksen kuoltua keisarillinen veronkantaja Catus Decanius lähetti ikeenien pariin lähettiläänsä. Prastotagos oli ollut velkaa Neron neuvonantajalle, filosofi Senecalle, ja Daciuksen tarkoituksena oli ilmeisesti tämän velan perintä. On kuitenkin epäselvää, mistä syntyneessä kiistassa oli tarkemmin kyse. Prastotagos jätti ilmeisesti kuningaskuntansa perintönä tyttärilleen ja keisarille. Roomalaiset tulkitsivat tätä joko tahallaan väärin siten, että he katsoivat nyt koko kuningaskunnan kuuluvan Roomalle, tai siten, että heillä oli oikeus valita vapaasti, mitkä kuningaskunnan osat olivat nyt osa Roomaa. Kolmantena mahdollisuutena roomalaiset takavarikoivat kuningaskunnan Prastotagoksen velan takia.


title: Boudicca

text: Boudicca esitti vastalauseita roomalaisten toimia kohtaan, ja hänet ruoskittiin tavallisen maksukyvyttömän velallisen tapaan ja hänen tyttärensä raiskattiin. Tyttärien raiskaaminen saattoi tehdä heistä naimakelvottomia, mikä merkitsi ikeenien hallitsijasuvun loppua. Roomalaiset olivat mahdollisesti arvioineet leskikuningattaren arvovallan väärin, ja heidän törkeyksiensä jälkeen ikeenit kääntyivät kuningattarensa puoleen. Ikeenien kapinoidessa heihin liittyivät trinovantit, ja heimojen liitto tuhosi Camulodunumin. Roomalaiset olivat kapinan syttyessä haavoittuvaisia, koska suuri osa heidän sotajoukoistaan Britanniassa oli samaan aikaan kuvernööri Suetonius Paulinuksen johdolla sotaretkellä druidien tukikohtaa Angleseytä vastaan. Camulodunum tuhottiin kokonaan ilmeisen järjestelmällisesti. Jälkiä sen tuhoamisesta on löydetty arkeologisissa kaivauksissa.


title: Boudicca

text: Camulodunumista Boudicca johti joukkonsa etelään kohti Londiniumia (nykyinen Lontoo). Matkan varrella Boudiccan joukkohin liittyi muita brittiheimoja, ja sen aikana he kohtasivat Petillius Cerialiksen komentaman roomalaisen sotaväen. Cerialiksen joukko oli brittejä huomattavasti pienempi ja se tuhottiin miltei tyystin. Cerialis kuitenkin pakeni pienen ratsuväkiosaston kanssa. Tällä välin Suetionius Paulinius oli palannut sotaretkeltään Londiniumiin, mutta hän piti kaupungin puolustamista mahdottomana ja hylkäsi sen. Decianus oli puolestaan paennut meren yli Roomaan. Brittien vallatessa Londiniumin he eivät ottaneet vankeja tai antaneet armoa. Cassius Dio kuvaili erilaisia julmia tapoja, joilla Boudiccan armeija kohteli brittien jalkoihin jääneitä paikallisia. Noin 70 000 roomalaista ja näiden kannattajaa sai surmansa ja Boudiccan armeija alkoi palata kohti Verulamiumia eli nykyistä St Albansia.


title: Boudicca

text: Paulinius oli saanut koottua joukkoihinsa noin 11 000 sotilasta ja houkuteltua Boudiccan kohtaamaan omat joukkonsa haluamallaan taistelukentällä hävittämällä brittien pyhättöjä nykyisen Midlandsin alueella. Lopullisen taistelun tarkempaa paikkaa ei tunneta. Joskus taistelupaikan on arveltu olleen nykyään Watling Streetinä tunnetun roomalaisen tien varrella. Osapuolten yhteenotto tunnetaankin nimellä Watling Streetin taistelu.


title: Boudicca

text: Roomalaiset asettuivat jyrkkäreunaiseen solaan, joka turvasi heidän selustansa ja toisaalta esti perääntymisen. Heidän takanaan oli tiheä metsä. Britit saapuivat taistelukentälle sekalaisena eri paikallisten päällikköjen johtamina ryhminä. Boudiccan johtamiin joukkoihin kuului roomalaisten lähteiden mukaan 230 000 soturia, mutta luku lienee liioiteltu. Roomalaisten lähteiden mukaan Boudicca kierteli eri ryhmien parissa sotavaunuissaan kahden tyttärensä kanssa. Tacituksen mukaan Boudicca rukoili jumalatar Andrastelta voittoa ja jossain vaiheessa hän vapautti jäniksen, jonka juoksusta britit ennustivat taistelun päättyvän suotuisasti. Jäniksillä oli uskonnollinen merkitys briteille.


title: Boudicca

text: Taistelu alkoi ilmeisesti roomalaisten heittäessä brittejä kohti pilum-heittokeihäitä, minkä jälkeen he rynnäköivät brittejä kohti. Brittien ylivoiman takia he jäivät nopeasti piiritetyiksi, mutta heidän onnistui kuitenkin työntää brittien massaa taaksepäin. Lähitaistelussa yhteen puristuneessa massassa roomalaiset saattoivat pistää miekoillaan, kun taas britit olisivat tarvinneet tilaa pitkien keihäidensä ja suurien miekkojensa tehokkaaseen käyttöön. Taistelu oli brittien kannalta katastrofaalinen, sillä siinä kaatui roomalaisten mukaan 80 000 brittisoturia ja vain 400 roomalaista. Boudicca selviytyi taistelusta ja palasi sen jälkeen ikeenien kotiseuduille, jossa hän eri lähteiden mukaan joko teki itsemurhan myrkyllä tai kuoli sairauteen vuonna 60 tai 61.


title: Boudicca

text: Cassius Dio kertoo brittien järjestäneen Boudicalle juhlavat hautajaiset. Boudiccan tyttärien kohtaloa ei tunneta. Saavuttuaan ikeenien maille roomalaiset alkoivat tuhota sitä ja surmata sen asukkaita. Roomalaisten lopullinen tavoite oli kuitenkin rauhallinen ja veroja maksava valtakunnan osa ja niinpä kuvernööri Paulinius korvattiin toisella ja aluetta alettiin jälleenrakentaa.


title: Boudicca

text: Boudiccan tarina jäi pitkäksi aikaa unohduksiin. Britannian roomalaiskauden jälkeen elänyt historioitsija Gildas tunsi kapinan tarinan, mutta hän suhtautui siihen kielteisesti. Boudiccaa ei mainita teoksessa "Historia Brittonum" eikä Beda Venerabiliksen tai Geoffrey Monmouthilaisen kirjoituksissa. Boudiccan tarinasta tuli Britanniassa tunnettu jälleen vasta 1800-luvulla. Tuolloin hallitsijana oli jälleen nainen, kuningatar Viktoria, jonka nimi tarkoitti voittoa samaan tapaan, kuin nimi Boudicca. Nykyisin Boudiccan toteuttamat surmat jätetään usein huomiotta ja hänen patsaansa on pystytetty hänen aikanaan tuhoamaansa kaupunkiin Lontooseen Thamesjoen varrelle.


title: Boudicca

text: Boudiccan haudan väitettiin pitkään sijaitsevan Lontoon King’s Crossin rautatieaseman laituri 10:n alla, mutta myytti on sittemmin todettu vääräksi.


title: Adèle (Vexin)

text: Adèle de France (1160–1221) oli Ranskan kuninkaan Ludvig VII:n tytär.


title: Adèle (Vexin)

text: Hänen äitinsä, Kastilian Constance kuoli synnyttäessään häntä lokakuussa 1160.


title: Adèle (Vexin)

text: Jo lapsena, vuonna 1169 solmitun Montmirail'n rauhan yhteydessä Adèle kihlattiin Englannin prinssille Rikhardille, joka oli Henrik II:n ja Aliénor Akvitanialaisen toinen poika ja myöhempi kuningas Rikhard II:n Leijonamieli. Kihlauksen seurauksena Adèle lähetettiin Englantiin Henrik II:n toivomuksesta. Näin hän sai hallintaansa poikansa kihlatun läänitykset Aumalen ja Eun kreivikunnat, jotka olivat nuoren morsiamen myötäjäiset. Tuona aikana Englannissa ja eritoten Ranskassa liikkui paljon erinomaisen epäluotettavia huhuja ja pilkkapuheita, joiden mukaan Henrik II otti Adèlen rakastajattarekseen heti kun tämä oli riittävän vanha ja viivytti tarkoituksella tämän tähden avioliittoa poikansa ja Adèlen välillä. Lisäksi juoruttiin, että Adèlella olisi ollut lapsi appensa Henrik II:n kanssa.


title: Adèle (Vexin)

text: Vuonna 1174 paavi Aleksanteri III puuttui asiaan ja pannaanjulistuksen uhalla vaati sovitun avioliiton toteuttamista. Ivryn rauhalla 21. syyskuuta 1174 Henrik II uudistikin Ludvig VII:lle lupauksensa nuorten välisestä liitosta. Nyt myötäjäisiin lisättiin Berryn herttuakunta. Henrik II uudisti lupauksensa pikaisesta avioliitosta vielä joulukuussa 1183 ja laskiaisena 1186, mutta ei kuitenkaan pitänyt lupaustaan.


title: Adèle (Vexin)

text: Kun kuningas Henrik II kuoli 6. kesäkuuta 1189, niin Adèlen pitkäaikaisesta kihlatusta Rikhardista tuli hallitsija. Rikhard kutsui Adèlen Roueniin helmikuussa vuonna 1190, mutta jo seuraavana vuonna 1191 hän ilmoitti Ranskan Filip Augustukselle, että hänen ja Adèlen kihlaus olisi päättynyt ja syyksi hän ilmoitti juuri tuon kihlattunsa huhujen mukaisen suhteen isäänsä ja heidän yhteisen lapsensa. Tosiasissa purkamisen syyt löytyvät Rikhardin omasta seksuaalisesta suuntautumisesta. Tämän ilmoituksen jälkeen Adèle palasi takaisin Ranskaan.


title: Adèle (Vexin)

text: Adèlen veli Ranskan kuningas Filip Augustus, tuntien erinomaisesti Rikhardin mieltymykset, tarjosi tämän jälkeen sisartaan puolisoksi Rikhardin nuoremmalle veljelle Juhanalle vuonna 1192. Tällöin kuitenkin Juhanan äiti, herttuatar Aliénor Akvitanialainen puuttui asiaan ja pani avioitumispuheille pisteen. Adèle kuitenkin avioitui 20. elokuuta 1195 Ponthieun kreivin "Guillaume III:n Talvasin" kanssa. Myötäjäisinään Adèle vei avioliittoon Eun ja Arquesin kreivikunnat ja 5000 markan lainan. Pariskunta sai kolme lasta:


title: Adèle (Vexin)

text: Adèle oli elossa vielä 28. heinäkuuta 1218. Sen jälkeiseltä ajalta hänestä ei löydy merkintöjä asiakirjoista muita tietoja kuin hänen kuolinvuotensa.


title: Sangeang

text: Sangeang on saari Pienillä Sundasaarilla Indonesiassa. Se sijaitsee Sumbawasta pohjoiseen. Saari on 13 kilometriä leveä. Sangeang on muodustunut Gunung Api -tulivuoresta, joka on yksi Pienten Sundasaarten aktiivisimmista tulivuorista.


title: Navierin–Stokesin yhtälöt

text: Navierin–Stokesin yhtälöt on joukko yhtälöitä, jotka kuvaavat fluidien eli nesteiden ja kaasujen liikettä. Yhtälöt kertovat, että muutokset fluidiosasen liikemäärässä johtuvat paineen ja fluidin sisäisten viskoosien voimien (kitka) vaihtelusta. Navierin–Stokesin yhtälö on siis tasapainoyhtälö fluidiin vaikuttaville voimille. Yhtälöt on nimetty Claude-Louis Navierin ja George Gabriel Stokesin mukaan.


title: Navierin–Stokesin yhtälöt

text: Yhtälöt ovat erittäin käyttökelpoisia monilla fysiikan osa-alueilla. Niitä voidaan käyttää muun muassa mallintamaan säätä, merivirtoja, nesteen virtausta putkessa tai ilman liikettä lentokoneen siiven ympärillä. Siksi niitä käytetään muun muassa autojen ja ilma-alusten muotoilun tai voimalaitosten suunnittelussa sekä saasteiden leviämisen arvioinnissa.


title: Navierin–Stokesin yhtälöt

text: Navierin–Stokesin yhtälöt ovat differentiaaliyhtälöitä. Tämä tarkoittaa sitä, että toisin kuin algebralliset yhtälöt, jotka kuvaavat muuttujien kuten nopeuden ja paineen välisiä suhteita, nämä yhtälöt kuvaavat muuttujien muutosnopeuksien eli derivaattojen suhteita. Yksinkertaisimman muotonsa ne saavat ideaalifluidiin sovellettuina, jolloin viskoosit voimat ovat nollia. Nämä voimat johtuvat fluidin molekyylien vuorovaikutuksesta, ja niiden suuruus kuvaa, kuinka "paksua" fluidi on. Tällöin yhtälö kertoo, että kiihtyvyys (nopeuden muutosnopeus) on verrannollinen sisäisen paineen muutokseen.


title: Navierin–Stokesin yhtälöt

text: Käytännössä kaikissa tapauksissa Navier–Stokes-yhtälöiden ratkaisut täytyy löytää numeerisesti tietokoneiden avulla.


title: Navierin–Stokesin yhtälöt

text: Vaikka turbulenssi on mitä tavallisin arkipäivän ilmiö, turbulenssiongelmiin on äärimmäisen vaikea löytää ratkaisuja. Toukokuussa 2000 Clay-instituutti (Clay Mathematics Institute) listasi Navierin–Stokesin yhtälöt niiden seitsemän ratkaisemattoman ongelman joukkoon, joiden ratkaisusta on luvattu miljoona dollaria. Palkinnon saa se, joka kehittää merkittävästi tämän ilmiön selittävää matemaattista teoriaa. Kazakstanilaisen matemaatikko Mukhtarbay Otelbayevin artikkeli saattaa kehittää yhtälöitä niin pitkälle, että Clay-instituutti myöntää palkinnon hänelle. Artikkelin tarkastaminen on kesken.


title: Navierin–Stokesin yhtälöt

text: Kokoonpuristumattoman fluidin Navierin–Stokesin yhtälöt karteesisessa koordinaatistossa voidaan esittää muodossa


title: Navierin–Stokesin yhtälöt

text: missä formula_4, formula_5 ja formula_6 määrittelevät paikan koordinaatistossa, formula_7 formula_4-suuntainen, formula_9 formula_5-suuntainen ja formula_11 formula_6-suuntainen nopeuden komponentti, formula_13 fluidin tiheys ja formula_14 dynaaminen viskositeetti. Kokonaisderivaatat (ei osittais-) on tässä laskettu "liikettä seuraten", yksittäisen fluidipaketin näkökulmasta.


title: Navierin–Stokesin yhtälöt

text: Tämä voidaan esittää kompaktimmin vektorimuodossa käyttäen nabla-operaattoria sekä lauseketta ns. kinemaattiselle viskositeetille formula_15:


title: Navierin–Stokesin yhtälöt

text: tai lokaalin derivaatan ja advektio-operaattorin avulla esitettynä


title: Navierin–Stokesin yhtälöt

text: missä formula_18 on virtausnopeus.


title: Sarangi

text: Sarangi on intialainen jousisoitin. Se on tyypillisesti noin 76 cm pitkä. Kaikista intialaisista soittimista sen äänen on sanottu muistuttavan eniten ihmisääntä. Soittimessa on yleensä kolme tai neljä soitettavaa kieltä ja kymmeniä ei-soitettavia resonanssikieliä. Sarangia käytetään pohjoisintialaisessa taidemusiikissa laulun säestämiseen, mutta soitinta käytetään nykyään myös sooloesityksiin, tunnetuimpana esittäjänä Ram Narayan.


title: Sarangi

text: Sarangi-soittimia on kahdenkokoisia, joista vain suurempaa käytetään konserttiesityksissä. Sarangia muistuttava yksinkertaisempi, kansanmusiikissa käytetty soitin, on nimeltään sarinda.


title: Richard Pryor

text: Richard Franklin Lennox Thomas Pryor III (1. joulukuuta 1940 Peoria, Illinois – 10. joulukuuta 2005 Encino, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen koomikko ja näyttelijä. Hän oli uransa aikana yksi arvostetuimpia koomikoita ja on innoittanut monia myöhempiä koomikoita, kuten Chris Rockia, Dave Chappellea ja Eddie Murphyä. Vuonna 2004 Pryor äänestettiin Comedy Central -televisiokanavan äänestyksessä kaikkien aikojen parhaimmaksi stand up -koomikoksi. Vuonna 2005 Pryor sijoittui kymmenenneksi Koomikoiden koomikko -äänestyksessä, jossa koomikot itse valitsivat keskuudestaan parhaimmat.


title: Richard Pryor

text: Pryorilla oli hankala lapsuus. Hän kasvoi bordellissa, jossa hänen isänsä oli sutenööri ja äitinsä prostituoitu. Kun hänen äitinsä hylkäsi hänet 10-vuotiaana, hänen isoäitinsä otti hänet hoiviinsa. Lisäksi lapsena häntä hyväksikäyttivät naapuri ja pappi.


title: Richard Pryor

text: Pryor oli tunnettu erittäin kovasta kielenkäytöstä ja ihonväriin liittyvistä vitseistä. Hän kiroili paljon ja käytti mustaihoisista nimitystä "nigger", tosin Pryor luopui jälkimmäisen sanan käytöstä käytyään Afrikassa vuonna 1979. Hän myös otti omasta elämästään tapahtumia ja kertoi niitä stand up -illoissa.


title: Richard Pryor

text: 1980-luvulla Pryorin asema maailmanlaajuisena tähtenä sinetöitiin, kun hän teki arvokkaan sopimuksen Columbia Pictures -elokuvayhtiön kanssa ja esiintyi useissa komediaelokuvissa. Pryorin viimeiseksi elokuvarooliksi jäi pieni osa David Lynchin elokuvassa "Lost Highway".


title: Richard Pryor

text: Pryorilla diagnosoitiin MS-tauti vuonna 1986. Sairauden johdosta hän vähensi julkisia esiintymisiään. Hänen viimeiset stand up-esiintymisensä olivat vuonna 1992, ja niistä koostettiin filmi "…And It’s Deep Too!" Pryor kuoli sydänkohtaukseen 65-vuotiaana.


title: Gustave Doré

text: Paul Gustave Doré (6. tammikuuta 1832 Strasbourg – 23. tammikuuta 1883 Pariisi) oli ranskalainen taiteilija, kaivertaja ja kuvittaja.


title: Gustave Doré

text: Saksalainen kirjailija Walter Moers on kirjoittanut kirjan "Hurja matka halki yön" Dorén töiden pohjalta.


title: Gustave Doré

text: Doré syntyi Strasbourgissa Ranskassa ja julkaisi ensimmäisen kuvitetun tarinansa 15-vuotiaana. Hänestä tuli kirjojen kuvittaja, ja hän sai töikseen kuvittaa muun muassa François Rabelais’n, Honoré de Balzacin ja Danten teoksia.


title: Gustave Doré

text: Vuonna 1853 häntä pyydettiin kuvittamaan lordi Byronin töitä. Tämän jälkeen hän sai Englannista lisää tilaustöitä, ja hän kuvitti esimerkiksi englantilaisen Raamatun, josta tuli suuri menestys (1865). Vuonna 1867 Dorélla oli suuri näyttely Lontoossa, ja sen jälkeen perustettiin New Bond Streetille Dorén galleria.


title: Gustave Doré

text: Vuonna 1869 Doré alkoi yhdessä Blanchard Jerroldin kanssa tehdä kattavaa kuvateosta Lontoosta. "London: A Pilgrimage" julkaistiin vuonna 1872. Satakahdeksankymmentä kaiverrusta sisältänyt kirja oli taloudellinen menestys Dorélle, vaikka kriitikot eivät siitä pitäneetkään.


title: Gustave Doré

text: Lontoon kuvien jälkeen Doré sai töitä myös muilta brittikustantajilta. Hänen myöhempiä töitään ovat muun muassa John Miltonin "Kadotettu paratiisi" ja Danten "Jumalainen näytelmä". Dorén töitä julkaistiin myös "Illustrated London News" -nimisessä lehdessä. Hän jatkoi kirjojen kuvittamista aina kuolemaansa saakka.


title: Gustave Doré

text: Enemmän kuin mikään muu ovat Dorén piirrokset 1800-luvun jälkipuoliskolta muovanneet ihmisten mielikuvia Raamatun henkilöistä ja paikoista.


title: Tama (soitin)

text: Tama, "puhuva rumpu", on länsiafrikkalaisesta griottien musiikkiperinteestä peräisin oleva rumpu, jonka historiaa voidaan jäljittää 700-luvun Ghanan kuningaskuntaan asti.


title: Tama (soitin)

text: Soittaja muuntelee "taman" sävelkorkeutta kiristämällä ja löystämällä rummun nyöritystä.


title: Heikki Patomäki

text: Heikki Patomäki (s. 15. tammikuuta 1963 Helsinki) on politiikan tutkija ja kansainvälisen politiikan professori Helsingin yliopiston valtio-opin laitoksella.


title: Heikki Patomäki

text: Patomäki vietti nuoruutensa Kuopiossa. Joensuun yliopiston fysiikan alkeista Turkuun siirryttyään hän aloitti yhteiskuntatieteellisessä tiedekunnassa taloustieteen pääaineopiskelijana. Hänen vuoden 1988 pro gradu-tutkielmansa kuului valtio-opin tiedehaaraan. Se käsitteli kansainvälistä ympäristönsuojelua otsikolla "Yhteistyöteoriat, strategisten valintojen analyysi ja kansainvälinen ympäristönsuojelu". Patomäen väitöskirja käsitteli kriittistä realismia ja maailmanpolitiikkaa otsikolla "Critical realism and world politics. An explanation of a critical theoretical and possibilistic methodology for the study of world politics." Valmistuttuaan tohtoriksi Turun yliopistosta vuonna 1993 hän toimi kolme vuotta tutkijana Ulkopoliittisessa instituutissa ja siirtyi sen jälkeen Britanniaan. Hän oli maailmanpolitiikan ja -talouden professori Nottingham Trent Universityssa. Hän toimii myös globalisaation ja globaalien instituutioiden innovaatioprofessorina RMIT-yliopistossa Melbournessa.


title: Heikki Patomäki

text: Patomäen tutkimusalueisiin kuuluu yhteiskuntatieteiden filosofia ja erityisesti kriittinen realismi sekä globaali poliittinen taloustiede ("global political economy"), rauhantutkimus ja demokratisaatio. 2015 hän allekirjoitti Paavo Väyrysen kansalaisaloitteen Suomen eroamisesta Euroopan unionista.


title: Heikki Patomäki

text: Patomäki on ottanut julkisessa keskustelussa kantaa Suomen Nato-jäsenyyttä vastaan ja nk. Tobinin valuutansiirtoveron puolesta. Hän on arvostellut myös opetusministeriön ajamaa yliopistojen uutta palkkausjärjestelmää ja jätti laitoksen esimiehen tehtävän, koska ei halunnut osallistua ohjelman toteuttamiseen.


title: Heikki Patomäki

text: Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Patomäki oli Vasemmistoliiton ehdokkaana ja sai 1 311 ääntä. Patomäki toimi myös puolueen asiantuntijana kesän 2011 hallitusneuvotteluissa. Hänet valittiin vasemmistoliiton puoluehallitukseen vuonna 2013. Hän oli ehdolla vuoden 2014 eurovaaleissa ja vuoden 2015 eduskuntavaaleissa.


title: Heikki Patomäki

text: Vuonna 2007 Patomäki julkaisi kirjan "Uusliberalismi Suomessa", jossa hän kritisoi talouspolitiikaa. Teoksessa Patomäki määritteli uusliberalisteiksi Raimo Sailaksen ja Paavo Lipposen.


title: Heikki Patomäki

text: Vuonna 2012 Patomäki julkaisi kirjan "Eurokriisin anatomia - mitä globalisaation jälkeen?". Kirja oli ehdokkaana vuoden 2012 Kanava-palkinnolle, joka myönnetään vuoden parhaalle suomalaiselle politiikan, yhteiskunnan, talouden, historian tai kulttuurin alan tietokirjalle. Palkintoraadin perustelujen mukaan "Pari vuotta kestäneen eurokriisin uutisvyörytyksen keskellä on ylellisyyttä pysähtyä aiheesta kirjoitetun yleistajuisen teoksen äärelle. Tulkinnallinen teos haastaa lukijansa ajattelemaan Euroopan integraation tulevaisuutta sen kohtalon hetkillä". Helsingin yliopiston taloustieteen professori Vesa Kanninen kirjoittaa kirja-arviossaan, että Patomäki on "lukenut valtiotieteilijä", mutta "pilaa profiilinsa hylkäämällä tieteellisen metodin, ottamalla vapauden nimitellä ihmisiä uusliberalisteiksi itse keksiminsä perustein; hän haluaa esiintyä taloudellisten ilmiöiden tulkkina kirjoittaen tieteenalasta, johon hänellä ei ole tutkijankoulutusta". Hän arvioi kirjan argumentaation perustuvan lähinnä demagogien käyttämiin tunteisiin vetoaviin vääristäviin yksinkertaistuksiin.


title: Heikki Patomäki

text: Patomäki kirjoitti Helsingin Sanomiin syksyllä 2014 vieraskynäkirjoituksen, jossa hän kritisoi Euroopan unionia ja harkitsemattomien pakotteiden asettamista Vladimir Putinin hallinnolle. Kun Helsingin Sanomat helmikuussa 2015 kysyi "onko oikeasti mielekästä verrata Krimin valtaamista ja Ukrainan sotaa Saksan laajentumispyrkimyksiin 1930-luvulla", Patomäki sanoi, että Venäjä on muuttunut Putinin alaisuudessa yhä autoritaarisemmaksi valtioksi, joka rajoittaa kansalaistensa vapautta monin tavoin. ”Rajoituksista huolimatta siellä vallitsee yhä periaatteessa liberaali ja ihmisoikeudet huomioiva demokratia. Se on vielä aika kaukana Hitlerin Saksasta". Patomäki on Vasemmistoliiton ehdokkaana vuoden 2015 eduskuntavaaleissa ja on vaaliteemoissaan nostanut esiin "puolueettomuuden tilan maksimoinnin, vaikka sitten EU-jäsenenäkin." Patomäen mukaan puolueettomuus ei kuitenkaan riitä. "Akuuttien vastakkainasettelujen taustalla on pitkän linjan poliittisen talouden kehityskulkuja, jotka ovat johtaneet eriarvoisuuden lisääntymiseen, vaurauden kasaantumiseen ja demokratian rapautumiseen niin Venäjällä kuin EU:ssa, itse asiassa melkein kaikkialla. Emme voi olla puolueettomia tällaisen yhteiskunnallisen kehityksen suhteen. On siis osattava katsoa myös akuuttien konfliktien ja vastakkainasettelujen taakse. Paljon on kiinni Euroopan unionin kehityksestä, mutta ennen kaikkea tarvitsemme nykyistä paljon toimivampia, oikeudenmukaisempia ja demokraattisempia globaalin hallinnan järjestelmiä."


title: Heikki Patomäki

text: Patomäen puoliso on Katarina Sehm-Patomäki. Patomäellä on neljä lasta. Hänen isänsä on Kuopion yliopiston fysiikan emeritusprofessori Lauri Patomäki.


title: Heikki Määttänen

text: Heikki Määttänen () oli suomalainen näyttelijä. Vuodesta 1982 lähtien hänen työpaikkansa oli Radioteatteri, jonka kuunnelmissa hän näytteli aina kuolemaansa saakka. Hän työskenteli jo sitä ennen 1970–1974 freelancerina sekä Kotkassa että Helsingissä.


title: Heikki Määttänen

text: Määttänen esiintyi myös elokuvissa. Hänen ääninäyttelemiään piirroshahmoja ovat muun muassa tohtori Sykerö, "Matka maailman ympäri" -piirrossarjan "Willy Fog 2", Transfer, "Sherlock Koiran" Moriarty, "Vili Vilperi", "Muumi-joulukalenterin" Nuuskamuikkunen ja viidakkovekara Juuso. Hänen ääninäyttelemiään nukkehahmoja ovat esimerkiksi "Nalle Luppakorvan" usea rooli (muun muassa nimihahmo Nalle Luppakorva) sekä "Eläinten maailma" -ohjelman Hasu-haisunäätä ja "Joonas"-animaatiosarjan kertoja. Hän näytteli myös "Iltalypsy"-ohjelman uutisankkuria Mika Wirtaa.


title: Heikki Määttänen

text: Heikki Määttänen näytteli 1970-luvun alussa Kotkan kaupunginteatterissa Jouko Turkan ohjaamissa näytelmissä


title: Heikki Määttänen

text: Lokakuussa 1998 Määttäsellä todettiin keuhkosyöpä, joka luultavasti aiheutui hänen vuosia kestäneestä tupakoinnistaan. Määttänen piti työstään niin paljon, että hän palasi töihin vain kuukauden jälkeen hänelle annetusta kolmikuukautisesta sairauslomasta. Määttäsen mukaan työ piti ajatukset poissa ikävästä. Määttänen puhui sairaudestaan muun muassa "Inhimillinen tekijä" -haastatteluohjelmassa 4. heinäkuuta 2000. Hän näytteli myös suositussa "Raid"-televisiosarjassa, jossa myös hänen roolihahmonsa, vasikka Suvela, sairasti syöpää.


title: Heikki Määttänen

text: Määttänen oli aviossa kaksi kertaa. Määttänen asui loppuaikoinaan Mäntsälässä. Hän kuoli 2002 Helsingissä.


title: Heikki Määttänen

text: Määttäsen samanniminen isä Heikki Määttänen toimi jatkosodan aikana kaukopartiomiehenä. Sodan jälkeen hän teki länsivaltojen toimeksiannosta tiedusteluretkiä Neuvostoliiton alueelle (Operaatio Uppsala), ja eräällä tällaisella retkellä hän katosi toukokuussa 1950.


title: Kargopolin piiri

text: Kargopolin piiri () on paikallinen itsehallintoalue Arkangelin alueella Venäjällä. Alueen lounaisosassa sijaitsevan piirin pinta-ala on 10 130 neliökilometriä. Asukkaita on 20 300 henkeä (vuonna 2009).


title: Kargopolin piiri

text: Vuonna 1929 perustetun piirin hallinnollinen keskus on Kargopolin kaupunki. Lisäksi siihen kuuluu 5 maalaiskuntaa:


title: Kargopolin piiri

text: Kargopol oli 1400–1600-luvuilla tärkeä kauppakaupunki Keski-Venäjän ja Vienanmeren välisellä reitillä. 1500–1600-luvuilla se toimi myös Venäjän pohjoisena rajalinnoituksena. 1600-luvulla kaupunki oli koko Äänisjoen seudun käsittäneen hallintoalueen keskus. Kaupungissa ja piirin maalaiskylissä on lukuisia rakennustaiteen muistomerkkejä. Seutu on tunnettu myös omaperäisestä käsityötaiteestaan.


title: Autovakuutus

text: Autovakuutus (ns. kaskovakuutus) on vapaaehtoinen vakuutus, joka korvaa auton (tai muun ajoneuvon) vahinkoja. Pakollinen liikennevakuutus korvaa henkilövahinkoja ja syyttömän osapuolen ajoneuvon vahingot. Kaskovakuutuksia on eri laajuuksisia, joita useimmiten nimitetään osa-, iso- ja superkaskoiksi. Nimitykset ja sisällöt vaihtelevat yhtiökohtaisesti.


title: Autovakuutus

text: Autovakuutuksille tyypillistä on vahinkojen vaikutus vakuutusmaksuun eli niin sanottu bonus-malus -järjestelmä. Vahingottomista vuosista saa "bonusta" eli alennusta. Vastaavasti vakuutuksesta korvattu vahinko laskee bonuksen määrää (malus), usein noin 15 %-yksikköä vakuutustapahtumaa kohden. Useimmissa vakuutuksissa korvauksesta vähennetään tietty omavastuu (vaihtelee yhtiö- ja vakuutussopimuskohtaisesti - sovittavissa vakuutusta otettaessa).


title: Autovakuutus

text: Osakasko on voimassa vain Pohjoismaissa (pois lukien Islanti).


title: Autovakuutus

text: Isokaskoon kuuluu yllä mainittujen lisäksi:


title: Autovakuutus

text: Yllä mainittujen lisäksi superkaskoon kuuluu usein:


title: Autovakuutus

text: Vakuutusten sisällöt ja ehdot vaihtelevat vakuutusyhtiöittäin.


title: Autovakuutus

text: Englantilainen vakuutusyhtiö Adrian Flux alkoi ensimmäisenä maailmassa vakuuttaa kuljettajattomia autoja kesällä 2016. Vakuutukset ovat halvempia kuin normaalit vakuutukset.


title: Luettelo tunnetuista itsemurhan tehneistä

text: Tähän luetteloon on koottu itsemurhaan kuolleita tunnettuja ihmisiä. Suluissa synnyin- ja kuolinvuosi.


title: Source SDK

text: Source SDK (sanoista Source Development Kit) on Valve Corporationin kehittämä valikoima ohjelmia, joita käytetään "Half-Life 2" -modifikaatioiden luomiseen. Ohjelmalla voi luoda Source-pohjaisiin peleihin myös karttoja. Sitä voi myös käyttää uuden pelin luomisessa Source-pelimoottorille. Source SDK on kaikkien Steamin käyttäjien ladattavissa ilmaiseksi.


title: Source SDK

text: Source SDK sisältää ohjelmia karttojen, hahmomallien ja modien luontiin.Seuraavat ohjelmat ovat saatavilla lataamalla Source SDK:hon Steamistä.


title: William Gilbert

text: William Gilbert (tai Gilberd; 1544–1603) oli englantilainen fyysikko ja lääkäri, joka tutki sähköä ja magnetismia. Hän esitti ensimmäisenä teorian Maan magneettikentästä.


title: William Gilbert

text: Hänen elämäntyönsä oli 18 vuoden magnetismin alalla suoritettujen kokeiden tuloksena syntynyt teos "De Magnete", jossa hän käsitteli laajalti magneettisia ilmiöitä. Gilbert kehitti myös lukuisia menetelmiä tuottaa ja voimistaa sähköä.


title: William Gilbert

text: Gilbert syntyi Englannin Colchesterissa Lontoon lähellä vuonna 1544. Hän ryhtyi opiskelemaan matematiikkaa vuonna 1550 ja hänestä tuli lääketieteellisen koulun matematiikan opettaja vuonna 1564. Gilbert valmistui Cambridgen yliopistosta lääkäriksi vuonna 1569. Lääketieteen ohella hän teki kokeita kemian, sekä magnetismin ja sähkön alalla. Hänestä tuli Royal College of Physiciansin johtaja, ja vuonna 1600 hänestä tuli kuningatar Elisabet I:n hovilääkäri. Toimi ei kestänyt kauan, sillä kuningatar kuoli maaliskuussa vuonna 1603. William Gilbert kuoli itse saman vuoden marraskuussa ruttoepidemian aikana.


title: William Gilbert

text: Gilbert käytti aikansa pohtimalla ja tutkimalla fysikaalisia kysymyksiä ja kirjoittamalla kuuluisan kirjansa "De Magnete", joka julkaistiin vuonna 1600. Teos oli 18 vuoden työn tulos. "De Magnete" oli tärkeä teos tieteellisten menetelmien kehityksen kannalta, ja siitä saivat vaikutteita muun muassa Galileo Galilei ja Johannes Kepler.


title: William Gilbert

text: Kuusiosaisen teoksen ensimmäinen osa käsitteli yleistä tietoa magnetismista ja loput viisi osaa käsittelivät magnetismin aiheuttamia ilmiöitä; vetovoimaa, kompassineulan suuntautumista, deklinaatiota, inklinaatiota ja kiertoliikettä.


title: William Gilbert

text: Teoksessaan Gilbert esitti teorian, jonka mukaan kompassin neula osoittaa pohjoiseen, koska Maa itse on magneettinen. Hän tutki myös hankaussähköä ja otti ensimmäisenä käyttöön sähköä tarkoittavan termin "electricitas", joka juontuu kreikan sanasta "electron" eli meripihka ja josta monien kielien sähköä tarkoittavat sanat johtuvat. Hänen kokeensa osoittivat, että meripihkan lisäksi monet muutkin aineet kuten lasi, timantti, kovettuneet hartsit, rikki ja sinettilakka tulivat hankaamalla sähköisiksi eli niihin latautuu staattista sähköä, esimerkiksi metallit sitä vastoin eivät.


title: William Gilbert

text: Gilbert esitti, että sähkö ja magnetismi olivat eri asioita, eikä niillä ollut toistensa kanssa tekemistä. Tämän tiedon osoitti kuitenkin Hans Christian Ørsted vääräksi kaksisataa vuotta myöhemmin.


title: Umm Kulthum

text: Umm Kulthum (arabiaksi أم كلثوم, monia siirtokirjoitusasuja: Oum Kalthoum, Oum Kalsoum, Oum Kalthum, Omm Kolsoum, Umm Kolthoum, Om Kolthom ym.) n. 4. toukokuuta 1904 - 3. helmikuuta 1975) oli egyptiläinen laulaja, lauluntekijä ja elokuvanäyttelijä. Hän lauloi arabiaksi. Kulthum oli erittäin suosittu kotimaassaan Egyptissä ja muissa arabimaissa.


title: Umm Kulthum

text: Kulthumin perhe muutti 1922 Kairoon, jotta lahjakkaalle tytölle löytyisi parempia mahdollisuuksia. 1920-luvun lopulta lähtien hän oli Egyptin suosituin laulaja, ja vuodesta 1937 miltei kuolemaansa asti hän antoi joka kuukausi suoran radiokonsertin, joka tavoitti miljoonia kuulijoita. Legendanomaiseksi kasvanutta tunnettuutta lisäsi hänen laaja levytystuotantonsa. Kulthumin ohjelmisto ulottui klassisista ja uskonnollisista arabialaislauluista kansanomaisempiin ja viihteellisempiin numeroihin.


title: Umm Kulthum

text: Kulthum syntyi Tamay-al-Zahayrassa. Hänen syntymäpäivästään ei ole täyttä varmuutta. Kulthumin musikaalinen lahjakkuus tuli ilmi jo nuorella iällä. 23-vuotiaana hän muutti Kairoon, jossa tunnettu runoilija Ahmed Rami teki hänelle laulutekstejä ja tutustutti hänet ranskalaiseen kirjallisuuteen, jota itse oli opiskellut Pariisin Sorbonnessa. 1930-luvulla Kulthum lauloi Ramin tekstejä luutunsoittajan ja säveltäjä Mohamed el Kasabjin kanssa kokoonpanossa, johon Lähi-idän soittimien lisäksi kuului länsimaisia instrumentteja kuten sello ja kontrabasso. Kulthum teki ensimmäisen laajan kiertueensa vuonna 1932, jolloin hän esiintyi muun muassa Damaskoksessa, Bagdadissa, Beirutissa ja Tripolissa.


title: Umm Kulthum

text: Terveysongelmat vaivasivat Kulthumia 1930-luvulla ja 1950-luvun alkupuolella. Vuonna 1955 hän kykeni jatkamaan uraansa ja aloitti yhteistyön säveltäjä Muhammad Abd al-Wahhabin kanssa, jonka kirjoittamien kymmenen laulun joukkoon kuului Kulthumin suosituin laulu ”Inta umri”.


title: Umm Kulthum

text: Vuonna 1967 Kulthumilla todettiin munuaistulehdus, johon hän menehtyi helmikuussa 1975. Miljoonat ihmiset seurasivat Kairossa suuren suosikkinsa hautajaisia. Viimeisen konserttinsa Kulthum piti joulukuussa 1972, mitä seurasivat viimeiset levytyssessiot maaliskuussa 1973.


title: Filip II (Ranska)

text: Filip II Augustus (ransk. Philippe II Auguste) (21. elokuuta 1165 – 14. heinäkuuta 1223) oli seitsemäs suoraan Kapeting-dynastiaan kuulunut kuningas, joka hallitsi vuosina 1180–1223.


title: Filip II (Ranska)

text: Filip II Augustus oli Ranskan kuninkaan Ludvig VII Nuoren ja hänen kolmannen puolisonsa Champagnen Adèlen vanhin lapsi ja samalla isänsä ainoa avioliitosta syntynyt ja aikuisikään asti elänyt poika. Kun vallanperijä, Filip, lopulta syntyi hän sai heti syntymänsä jälkeen lisänimen Dieudonné (Jumalan antama). Hän sai jo elinaikanaan myös lisänimen Augustus, joka oli viittaus antiikin Roomassa käytettyyn keisarin titteliin. Myös muita selityksiä tarjottiin jo hänen elinaikanaan: että se muistutti hänen syntymästään tai että se oli johdettu verbista "augere", joka tarkoittaa korostaa tai saada uskomaan. Toisaalta tämä lisänimi saatettiin antaa hänelle, kun hän vuoden 1185 heinäkuussa liitti kuninkaalliseen alueeseen Bovesin rauhassa Artoisin, Valoisin, Amiensin sekä suurimman osan Vermandoisin ruhtinaskunnista


title: Filip II (Ranska)

text: Ludvig VII:n sairastelu antoi pojalle mahdollisuuden osallistua hallintoon jo ennen kuninkaaksi tuloa. Hänet voideltiin vanhan Kapetingien tavan mukaan kuninkaaksi vuonna 1179 isän vielä eläessä ja hallitessa. Voitelua johti Reimsin katedraalissa perinteen mukaisesti Reimsin arkkipiispa, herttua Guillaume, joka oli voideltavan nuoren miehen eno. Aiemmin valtaistuimen perijät olivat tuon perinteisen ennenaikaisen voitelun jälkeen ottaneet itselleen tittelin "rex designatus", mutta Filip teki poikkeuksen ja otti tittelin "junior rex".


title: Filip II (Ranska)

text: Heti voitelunsa jälkeen Filip tarttui melkein kaikkien monarkin tehtävien toteuttamiseen, sillä sairaus piti hänen isänsä poissa hallitsemisesta ja sen rasituksista. Täysivaltainen monarkki ja valtaistuimen haltija hänestä tuli Ludvig VII:n kuoltua 18. syyskuuta 1180.


title: Filip II (Ranska)

text: Perinnöksi Filip sai isältään melko yhtenäisen valtakunnan, jossa kaikki tärkeät vasallit oli saatu vakuuttumaan rauhan merkityksestä. Toki joukossa oli yksi hankala poikkeus, Englannin Henrik II, jonka läänityksinä oli suuri osa Ranskaa ja puolisona Filipin isän ensimmäinen puoliso Aliénor Akvitanialainen.


title: Filip II (Ranska)

text: Vahvan vasallin Henrikin varjo lankesi koko kuningaskunnan ylle. Muitakin ongelmia 15-vuotias monarkki kohtasi heti hallituskauden alkuvaiheessa.


title: Filip II (Ranska)

text: Filipin äiti Champagnen Adèle ryhtyi champagnelaisten puolueen tukemana kapinoimaan Filipiä vastaan, koska olisi halunnut Filipin nuoren iän tähden toimia sijaishallitsijana. Adèlen veljet Champagnen ja Blois'n Samourin kreivit ja Reimsin arkkipiispa-herttua liittoutuivat keskenään kuningasta vastaan. Tässä tilanteessa nuori Filip kuitenkin toimi nopeasti ja selkeästi. Hän liittoutui huhtikuussa salaisesti Flanderin kreivin Filip Elsassilaisen kanssa. Samalla liittoutumisen ohessa Filip avioitui myös Flanderin kreivin veljentyttären Hainaut'n Isabellan kanssa, joka oli Kaarle Suuren jälkeläisiä.


title: Filip II (Ranska)

text: Tuleva kuningatar toi myötäjäisinä Filipille Ranskan luoteisosassa sijaitsevan Artoisin kreivikunnan. Lisäksi hän tulisi perimään setänsä, Flanderin kreivin, jolla ei ollut lainkaan jälkeläisiä. Näin nopeasti toimien Filip ehätti champagnelaisten edelle, jotka valmistelivat neuvotteluja Englannin Henrik II:n kanssa. Avioiduttuaan 13-vuotiaan kihlattunsa kanssa Filip kruunautti tämän Ranskan kuningattareksi Saint-Denisin luostarin basilikassa. Kaikki tapahtui paljon nopeammin kuin kukaan Filipin vastustajista osasi edes kuvitella. Filipin nopea ja tehokas toiminta herätti Englannin Henrik II:n kunnioituksen, ja niin hallitsijat solmivat Gisorsissa rauhan 28. kesäkuuta 1180.


title: Filip II (Ranska)

text: Eräs Filip II Augustuksen keskeisistä aikaansaannoksista oli valtakunnan hallinnon uudistaminen. Saadakseen aikaan taloudellisen tasapainon hän kehitti verojen keruuseen ja kuninkaalliseen paikallishallintoon uuden järjestelmän, jossa kuninkaalliset virkamiehet ohittivat valtuuksillaan lääninherrojen oikeudet. Erityisesti tavallinen kansa oli tyytyväinen kuninkaan uudistuksiin, sillä paikallinen mielivalta väheni huomattavasti ja valtakuntaa hallittiin samojen sääntöjen mukaan kaikkialla.


title: Filip II (Ranska)

text: Englannin kuningas oli myös Ranskan kuninkaan vasalli Ranskassa olevien alueittensa kautta. Tämä voimakas vasalli oli vaarallinen ja oli aiheuttanut jo Filip Augustuksen edeltäjille paljon murheita. Henrik II ei hyödyntänyt Filip II Augustuksen hallinnon alkuvaihetta ja siihen liittyviä kapinoita, vaikka leskikuningatar Champagnen Adèle oli kutsunut hänet yhteiseen rintamaan nuorta hallitsijaa, poikaansa, vastaan. Henrikillä oli kuitenkin Englannissa riittävästi murheita oman perheensä kanssa, eikä hän joutanut sekaantumaan naapurinsa ja lääninherransa vastaiseen rintamaan. Lopulta Filip käytti mahdollisuuden haastaa vasallinsa ja tukea Henrikin poikaa Rikhard Leijonamieltä tämän taistelussa isäänsä vastaan. Kuninkaiden yhteenotosta tuli lyhyt, ja Henrik II koki tappion Azay-le Rideaussa vuonna 1187.


title: Filip II (Ranska)

text: Henrik II:n kuoleman jälkeen Rikhardista tuli kuningas, ja Filip II Augustus palautti tälle kaikki ne maa-alueet, jotka oli tämän isältä vallanut. Yhteinen ristiretki Rikhardin kanssa sai miehet kuitenkin kääntymään toisiaan vastaan. Itävallan herttua Leopold V oli tullut Filipin liittolaiseksi mutta vihasi Rikhard Leijonamieltä. Rikhard joutui olemaan Leopoldin vankina vuoteen 1194, kunnes lunnaat saatiin maksetuksi hänen äitinsä Eleonoora Akvitanialaisen keräämillä rahoilla. Rikhardin vapauduttua oli sota vanhojen liittolaisten välillä väistämätön, sillä Filip oli takavarikoinut itselleen Normandian herttuakunnan ja Vexinin kreivikunnan, jotka kuuluivat Englannin kuninkaalle. Seuranneissa sodissa Rikhard kuitenkin menetti henkensä, vaikka oli aikalaistensa mukaan loistava sotilas. Filipin vastustajaksi nousi Rikhardin veli Juhana Maaton.


title: Filip II (Ranska)

text: Tilanne kärjistyi, kun Englannin kuningas Juhana Maaton ryösti alivasallinsa, kreivi Hugues de Lusignanin kihlatun Isabelle d'Angoulêmen. Kreivi vaati heti oikeutta tapahtuneelle Filipiltä, joka oli hänen oman lääninherransa Juhanan lääninherra. Tuomioistuin, joka koostui valtakunnan kuudesta kirkollisesta pääristä ja kuudesta maallisesta pääristä, kokoontui ja julisti tuomionaan kaikki Juhana Maattoman mannermaalla sijaitsevat läänitykset takavarikoiduiksi kungingas Filip II Augustukselle, koska kuningas ei ollut noudattanut haastetta saapua vastaamaan teostaan tuomioistuimen eteen. Tämän tuomion täytäntöön panemiseksi kuningas ilmoitti liittävänsä Normandian kuninkaan alueisiin.


title: Filip II (Ranska)

text: Juhana Maaton syyllistyi vielä uusiin feodaalilain rikkomisiin. Hän pidätti laittomasti Misabeaussa 13-vuotiaan serkkunsa Arthus de Bretagnen ja murhautti hänet. Tämä sai Filipin valtaamaan Château-Gaillardin valloittamattomana pidetyn linnoituksen, jonka jälkeen Normandia lopullisesti antautui Filipille, kuten myös Maine, Touraine, Anjou ja Poiteau. Juhana Maattomalle jäi mantereelta enää vain Akvitanian herttuakunta. Tämä tilanne puolestaan johti liittoutumisiin ja Bouvinesin taisteluun.


title: Filip II (Ranska)

text: Pariisi ei ollut Kapeting-kuninkaiden pääkaupunki, vaikka olikin heidän läänitystensä suurin ja tärkein kaupunki. Kuninkaat olivat hovinsa kanssa jatkuvasti liikkeessä linnasta toiseen, sillä kunkin kuninkaalle kuuluvan alueen linnan vuotuinen sato kulutettiin menemälle sopivan pitkäksi ajaksi paikan päälle. Kuninkuus eli siis tavallaan eräänlaista paimentolaisvaihetta. Filip II Augustuksen aikana Pariisin merkitys kuitenkin lisääntyi myös hallinnon kannalta. Sinne sijoitettiin valtakunnan tärkeiden asiakirjojen arkisto ja perustettiin yliopisto.Kuninkaan tahdosta toteutettu suurin rakennustyömaa hänen alueittensa suurimmassa ja tärkeimmässä kaupungissa oli Pariisin uuden kehämuurin rakentaminen. Pariisi sai ensimmäisen kaupungin suojaksi rakennetun kehämuurin jo roomalaisajalla. Tällöin sen suojassa oli vain Cité-saari, jossa tuolloisen kaupungin tärkeimmät toiminnot olivat. Seuraavan ja samalla viimeisen rakensi Filip II Augustus vuosina 1190–1220. Muurin sisäpuolelle jäivät Seinen kummallekin rannalle levittäytyneen kaupungin keskeiset osat. Muuri oli vain puolustuksellinen, ja sen tehtävänä oli suojata kaupunkia, joka oli Kapeting-dynastian alueiden tärkein ja suurin kaupunki.


title: Filip II (Ranska)

text: Kehämuuri siis kiersi koko tuolloisen kaupungin. Siihen kuului muuri, ampumapaikkoja, lujasti vahvistettuja portteja sekä pyöreitä torneja. Muurin ympäröimä kaupunki oli samantapainen kuin nykyinen Carcassonnen kaupunki Etelä-Ranskassa. Muurin pituus oli oikealla rannalla 2 800 metriä ja vasemmalla rannalla 2 600 metriä. Perusta oli kolme metriä paksu, yhdeksän metriä korkea ja aina 70 metrin välein siinä oli 14 metriä korkea torni. Muuri muodosti massiivisen rakennelman. Erityisesti itäistä puolustusta varten Filip Augustus rakennutti omilla varoillaan Louvren feodaalilinnoituksen, joka on ollut alkuna nykyiselle Louvren palatsille.


title: Filip II (Ranska)

text: Muurin kerrosmainen rakennustapa, jossa kahden erillään olevan, louhituista isoista kivistä tehdyn seinämän väliin sijoitettiin massoittain pieniä kiviä, sai rakennelman kestämään vuosisatoja. Vielä nykyisinkin muuri on nähtävissä useissa kohdin Pariisin kaupunkia. Toisen maailmansodan jälkeen löydettiin St. Paulin kaupunginosasta viisikymmentä metriä hyvin säilynyttä muuria ja kaksi lähes vahingoittumatonta tornia.


title: Filip II (Ranska)

text: Monesti historiantutkijat ovat todenneet, että "Bouvinesin" taistelu sunnuntaina 27. heinäkuuta 1214 oli niitä ratkaisevia tapahtumia, jotka tekivät Ranskan. Taistelu päätti yli kymmenen vuotta (1202–1214) kestäneiden Englannin ja Ranskan välisten sotien aikakauden, kunnes tuli tilaisuus vieläkin pitempiaikaisille konflikteille.


title: Filip II (Ranska)

text: Tässä Luoteis-Ranskassa, nykyisen Lillen kaupungin läheisyydessä, sijaitevassa pienessä paikassa kohtasivat Ranskan kuninkaan Filip II Augustuksen joukot, joita vahvistivat kunnallisen miliisin miehet ja Fredrik II Hohenstaufin tuki. Kuninkaalliset joukot olivat suuruudeltaan noin 20.000 miestä. Vastassa oli liittoutuma, johon kuuluivat keisari Otto IV:n johdolla Flanderin kreivi Ferrand, Boulognen kreivi Renaud de Dammartin sekä Friisin kreivi Guillaume le Velu. Näiden joukkojen määrä oli noin 24.000 miestä. Taisteluun osallistuneiden joukkojen määrä on ollut koko taistelun jälkeisten vuosisatojen ajan riidanalainen. Nykyisin tutkimus on päätynyt siihen, että miesmäärältään joukot olivat lähes samankokoiset.


title: Filip II (Ranska)

text: Koalitio sai erityisesti taloudellista tukea Englannin kuninkaalta Juhana Maattomalta, joka ei kuitenkaan itse ollut saapunut paikalle kärsittyään juuri 2. heinäkuuta 1214 kirvelevän tappion "La Roche-aux-Moinessa" kruununperijä Ludvigin johtamille ranskalaisille joukoille.


title: Filip II (Ranska)

text: Taistelu merkitsi selkeää käännettä eurooppalaisessa sodankäynnin historiassa, sillä kyse oli todellisesta rintamien suorasta kohtaamisesta, eikä sekaisesta yhteenotosta kuten aiemmin oli tapana ollut. Filip Augustuksen joukot olivat järjestäytynet vasempaan siipeen, oikeaan siipeen ja keskustaan. Yhdessä nämä muodostivat kolme kilometriä pitkän taistelujoukon, joka oli omana aikanaan hämmästyttävän suuri. Taistelu kesti viisi tuntia ja se käytiin kirkon asettamasta jumalanrauhasta huolimatta juuri sunnuntaina, ja juuri koalitio oli valinnut tästä laista piittaamatta taistelupäivän.


title: Filip II (Ranska)

text: Taistelussa sekä kuningas että keisari itse taistelivat muiden mukana ja asettivat itsensä kuolemanvaaraan. Lopulta ranskalaisten joukot selviytyivät voittajina. Sotatantereelle jäi noin 1 000 miestä ranskalaisten joukoista sekä noin 1500–300 miestä koalition joukoista, jonka lisäksi ranskalaiset saivat 9 000 sotavankia, jotka vapautettiin lunnaita vastaan.


title: Filip II (Ranska)

text: Taistelun poliittiset seuraukset olivat laajat. Otto IV joutui pakenemaan ja samalla hän menetti keisariuden kilpailijalleen Fredrik II Hohenstaufille. Portugalin Ferrand vietti 15 vuotta vankina Louvressa. Juhana Maaton menetti alueensa: Normandian, Mainen, Anjoun, Tourainen ja Bretagnen sekä joutui palaamaan Englantiin. Pelastaakseen kruununsa Englannissa hän joutui suostumaan omien paroniensa vaatimuksiin ja allekirjoittamaan vuonna 1215 Magna Cartan.


title: Filip II (Ranska)

text: Ranskassa kuninkuus vahvistui kruunulle siirtyneiden laajojen läänitysten ansiosta. Samalla Filip II Augustuksen poliittinen arvovalta lisääntyi merkittävästi. Myös Filipin paluu Pariisiin oli juhlallinen. Historioitsijoiden mukaan juhlallisuudet tekivät eittämättä tilaisuudesta kuningasvallan, hallitsevan dynastian ja kansallisen yhtenäisyyden ensimmäisen suuren ilmaisun.


title: Filip II (Ranska)

text: Taistelun jälkeen Filip II Augustus perusti Victoire-luostarin kiitokseksi voitosta. Rauhaa kestikin tämän taistelun jälkeen aina vuoteen 1337 saakka.


title: Filip II (Ranska)

text: Ensimmäisen puolisonsa Hainaut'n Isabellan kuoltua vuonna 1190 Filip II nai Tanskan Ingeburgen. Lähes välittömästi hän kuitenkin hylkäsi uuden puolisonsa ja aloitti liiton aijerilaisen Agnès Méranien kanssa. Liitto johti avioitumiseen vuonna 1196. Paavilla ja kirkolla ei ollut suoranaista valtaa varsinaisessa avioliiton solmimistilanteessa, se oli enemmän yksityisoikeudellinen tapahtuma. Paavi Innocentius III otti kuitenkin kantaa avioliittoon ja julisti Ranskan kuninkaan hallitseman alueen kirkolliseen toimenpidekieltoon. Kasteet, hautaamiset ym. sakramentit jäivät suorittamatta ja kuningas itse tuli pannaanjulistuksen kohteeksi. Filipin oli luovuttava uudesta puolisostaan, joka pian syrjäytymisen jälkeen kuolikin. Vuonna 1213 Filip kutsui toisen vaimonsa takaisin hoviin, mutta aviovaimolle kuuluvaa paikkaa kuninkaan läheisyydessä hän ei enää saanut.


title: Filip II (Ranska)

text: Esi-isiensä ja edeltäjiensä tavoin myös Filip II Augustus päätti lähteä ristiretkelle. Matkaanlähtö varmistui kun hänen nuoruudenystävänsä, Englannin kuninkaaksi kohonnut Rikhard I Leijonamieli, teki saman päätöksen. Kolmas merkittävä matkalle lähtijä oli keisari Fredrik I Barbarossa.


title: Filip II (Ranska)

text: Ristiretkelle lähtevät kokoontuivat Vézelayssa 1. heinäkuuta 1190. Aluksi englantilaiset ja ranskalaiset päättivät suorittaa matkan yhdessä, mutta armeijat erkanivat Lyonissa kun Rikhard Leijonamieli päätti matkustaa meritse ja Filip Augustus jatkoi matkaansa Alppien ylitse Genovaan. Messinassa, Italiassa, armeijat jälleen kohtasivat ja viettivät talven yhdessä. Seuraavana keväänä 30. maaliskuuta 1191 ranskalaiset lähtivät laivoilla Pyhälle maalle, jossa he ehtivät suorittaa useita hyökkäyksiä Akrassa ennen Rikhardin ja hänen sotilaittensa saapumista.


title: Filip II (Ranska)

text: Ristiretkeläiset saivat Akran antautumaan 12. heinäkuuta. Filip Augustus oli kuitenkin ehtinyt sairastua punatautiin ja häntä eivät enää ristiretken tapahtumat kiinnostaneet, ja siksi hän päättikin palata takaisin Ranskaan. Tämä päätös ei miellyttänyt Rikhardia. Kuitenkin 31. heinäkuuta lähtien ranskalaista armeijaa Pyhällä maalla johti Burgundin herttua Hugues III. Filip lähti paluumatkalle Genovan kautta Ranskaan serkkunsa Neversin kreivin Pierre de Courtenayn kanssa.


title: Filip II (Ranska)

text: Filip II Augustuksen hallituskautena kuninkaan hallinnassa oleva alue laajeni kaikin tavoin. Hänet omat suorat läänityksensä kasvoivat, ja samalla lääninherrat joutuivat vastustuksestaan huolimatta tunnustamaan kuninkaan entistä selvemmin ylimmäksi lääninherrakseen. Näin hajanainen feodaaliyhteiskunnan hallinto alkoi muuttua entistä keskusjohtoisemmaksi.


title: Filip II (Ranska)

text: Filip II Augustus kuoli 14. heinäkuuta 1223 Mantes'ssa ollessaan kuumeisena matkalla Pariisiin. Pitkän hallintokauden aikana hänestä oli tullut monien trubaduuri- ja ritarilaulujen sankari. Hän jätti kuolleessaan pojalleen Ludvig VIII Leijonalle vahvan ja hyvin hoidetun kuningaskunnan, jossa kuninkaasta oli tullut valtakunnan pää. Myöhemmistä seuraajista eritoten Ludvig IX Pyhä ja Filip VI Kaunis pitävät häntä esikuvanaan. Filip II Augustus haudattiin Ranskan kuninkaiden viimeiseen leposijaan, Pariisin pohjoispuolella olevan Saint-Denis'n luostarin basilikaan.


title: Kuutiojuuri

text: Luvun "x" kuutiojuuri (merkitään formula_1 tai x) on luku "a" niin, että "a" korotettuna kolmanteen potenssiin on "x". Esimerkiksi luvun formula_2 kuutiojuuri on


title: Kuutiojuuri

text: sillä formula_4


title: Kuutiojuuri

text: Kuutioluku on kokonaisluku, jonka kuutiojuuri on myös kokonaisluku.


title: Kuutiojuuri

text: Jos kuution tilavuus "V" tunnetaan, kuution särmän pituus on tämän tilavuuden kuutiojuuri,


title: Mariner 10

text: Mariner 10 oli Yhdysvaltain avaruusjärjestö NASAn miehittämätön luotain, joka laukaistiin 3. marraskuuta 1973 tutkimaan pääasiassa Merkuriuksen pinnan ja ilmakehän piirteitä ja näiden planeettojen fyysisiä ominaisuuksia, mutta se suoritti ohilennon myös Venuksen kautta. Se laukaistiin suunnilleen kaksi vuotta NASAn Mariner 9 -luotaimen jälkeen ja oli viimeinen alus koko Mariner-ohjelmassa, joskin Voyager-luotainten alkuperäiset nimet olivat Mariner 11 ja 12. Mariner 10 oli ensimmäinen avaruusluotain, joka käytti toisen planeetan painovoimaa hyväkseen kiihdyttäessään vauhtiaan.


title: Mariner 10

text: Mariner 10 lensi Venuksen ohi 5. helmikuuta 1974 lähimmillään 5 768 kilometrin etäisyydeltä. Luotain onnistui ottamaan planeetasta yhteensä 4 165 kuvaa, minkä jälkeen luotain käytti Venuksen painovoimaa avukseen suunnatessaan kohti Merkuriusta.


title: Mariner 10

text: Luotain saavutti Merkuriuksen 29. maaliskuuta 1974 lentäen lähimmillään 703 kilometrin etäisyydeltä planeetasta. Lentonsa aikana Mariner 10 lensi Merkuriuksen ohi yhteensä kolme kertaa, joiden aikana se onnistui kartoittamaan noin 45 % planeetan pinnasta ja selvittämään sen yö- ja päivälämpötilat. Seuraavan kerran luotain kohtasi Merkuriuksen 21. syyskuuta 1974 48 069 kilometrin etäisyydeltä ja jälleen kolmannen ja viimeisen kerran 16. maaliskuuta 1975 327 kilometrin korkeudelta. Yhteys avaruusluotaimeen katkaistiin 24. maaliskuuta 1975.


title: Thaleen lause

text: Thaleen lause on geometrian lause, jonka mukaan puoliympyrän sisältämä kehäkulma on suora. Sama voidaan sanoa toisinkin. Jos kolmion yksi sivu on ympyrän halkaisijalla ja yksi kärjistä ympyrän kehällä, on tämä kulma aina suora. Thaleen lause on kehäkulmalauseen erikoistapaus, kun keskuskulmaksi valitaan oikokulma eli 180°, jolloin kehäkulmaksi tulee 90°.


title: Thaleen lause

text: Käyttämällä kolmion sivuja suuntana, voidaan kolmio jakaa janoilla osiin (kuva vasemmalla). Koska kehäpisteessä kulma on suora, syntyy erikoinen tilanne. Halkaisijan keskipisteestä, joka on samalla ympyrän keskipiste, vedetään sivuja vasten normaalit, jotka osuvat sivujen keskipisteisiin. Tämä vastaa tilannetta, jossa pedaalipistettä O vastaavat kolmion sivujen kantapisteet ovat kolmion keskinormaaleina. Kuviosta erottuu suorakulmio ja kaksi kolmiota. Kolmiot ovat referenssikolmion kanssa yhdenmuotoiset, mutta kooltaan puolet pienempiä.


title: Thaleen lause

text: Kolmio formula_1 on tasakylkinen kolmio, sillä sivut OA ja OB ovat ympyrän säteitä ja siksi yhtäpitkät (kuva oikealla). Silloin kantakulmat formula_2 ja formula_3 ovat yhtäsuuret. Merkitään ne α. Samasta syystä kolmio formula_4 on tasakylkinen, joten merkitään samansuuruiset kulmat formula_5 ja formula_6 luvulla β. Kulma formula_7 tiedetään suoraksi kulmaksi, joten sen jakavat kulmat ovat komplementtikulmia eli α + β = 90°. Vaikuttaa siltä, että kehäpisteen eri asemat ympyrän kehällä, antavat kaikki molemmille kulmille kaikki kulmamitat 0°−90°.


title: Thaleen lause

text: Ympyrän ulkopuolisesta pisteestä P vedetään ympyrälle kaksi tangenttia, jotka sivuavat sitä pisteissä T ja T'. Thaleen lauseella voidaan löytää sivuamispisteet, kun tiedetään kulmien formula_8 ja formula_9 olevan suoria. Etsitään (harpilla ja viivaimella) janan OP keskipiste H, josta mitataan ympyrän säteeksi HP tai HO. Piirretään ympyrä, joka leikkaa alkuperäistä ympyrää kahdessa pisteessä T ja T'. Näissä pisteissä kulmat ovat suoria,koska ne ovat ympyrän kehällä (Thaleen lause), joten näissä pisteissä sivuavat myös tangentit. Tangentithan ovat kohtisuorassa säteitä vastaan.


title: Thaleen lause

text: Seuraavassa todistetaan sekä Thaleen lause että käänteisen Thaleen lauseen tulos.


title: Thaleen lause

text: Thaleen lause: Jos kolmion kaksi kärkeä ovat ympyrän halkaisijan päätepisteet ja kolmas kärki on ympyrän kehällä, on viimeinen kulma suorakulma.


title: Thaleen lause

text: Olkoon formula_10 ympyrän sisään piirretty kolmio, missä AC on ympyrän halkaisija. Olkoon O tämän ympyrän keskipiste. Piirretään ympyrän säde OB. Nyt kolmiot formula_11 ja formula_12 ovat tasakylkisiä, sillä kummassakin kolmiossa on sivuinaan kaksi ympyrän sädettä. Siten pätee formula_13, formula_14 ja formula_15. Toisaalta formula_16, joten formula_17.


title: Thaleen lause

text: Käänteinen Thaleen lause: Suorakulmaisen kolmion hypotenuusa on kolmion ympäri piirretyn ympyrän halkaisijalla.


title: Thaleen lause

text: Piirretään suorakulmaisen kolmion formula_10 viereen sen kanssa yhtenevä kolmio formula_19 siten, että hypotenuusat AC sivuavat toisensa ja että vastinsivut (AB ja CD sekä BC ja AD) tulevat toistensa vastakkaisille sivuille. Koska vastinsivut ovat nelikulmiossa toisiaan vastapäätä, on muodostunut nelikulmio suunnikas.


title: Thaleen lause

text: Suunnikkaassa vastakkaiset kulmat ovat yhtäsuuret ja viereiset kulmat toistensa komplementtikulmat. Suunnikas muodostettiin suorakulmaisista kolmioista, joten yhdet kulmat (formula_20 ja formula_21) ovat suoria kulmia. Koska suoran kulman supplementtikulma on myös suora kulma, on suunnikas lisäksi suorakulmio.


title: Thaleen lause

text: Suunnikkaassa lävistäjät AC ja BD puolittavat toisensa ja suorakulmiossa lävistäjät ovat yhtä pitkät. Silloin lävistäjien puolikkaat ovat kaikki yhtäpitkät. Jos nimitetään lävistäjien leikkauspisteeksi O ja kaikki neljä lävistäjän puolikasta (OA, OB, OC ja OD) säteiksi, voidaan piirtää ympyrä, joka ympäröi nelikulmion.


title: Thaleen lause

text: Tämän nelikulmion lävistäjä AC on myös kolmion hypotenuusa, jolla sijaitsee kaksi kehäpistettä A ja C ja ympyrän keskipiste O. Koska hypotenuusa AOC on suora jana, on se samalla ympyrän halkaisija.


title: Thaleen lause

text: Edelliset kaksi todistusta riittävät perusteluiksi seuraavaan Thaleen ja sen käänteiseen lauseeseen:


title: Thaleen lause

text: Thaleen lause liitetään antiikin kreikkalaisen mytologian mukaan Thaleen (noin 625 − noin 547 eaa.), joka eli Miletoksessa kauppiaana. Hän on ilmeisesti matkustanut Kaksoisvirran maassa kaldealaisen hallitsijan Nebukadnessarin aikana ja on tutustunut sikäläiseen tähtitieteen taulukoihin ja instrumentteihin. Hän on hämmästyttänyt maanmiehiään esittämällä erilaisia teoreemoja, jotka hän on perustellut pätevästi. Teoreemojen joukossa on perimätiedon mukaan ollut myös puoliympyrän sisään muodostuva suora kulma.


title: Thaleen lause

text: Tämä tieto ei kuitenkaan keksitty esihelleenisessä Kreikassa, vaan se tunnettiin yli 1 000 vuotta aikaisemmin babylonialaisessa matematiikassa. Heidän savitauluistaan, joita kirjoitettiin nuolenpäämerkeillä, on löydetty tästä aiheesta laskutehtäviä. Intialaiset omaksuivat Thaleen lauseen heiltä. Egyptiläisten jäljelle jääneistä papyruksista tätä ongelmaa ei ole löydetty. Eukleides käsitteli lausetta kirjassaan Alkeet (III kirja, 31. väite).


title: Mies, jonka minulle annoit

text: Mies, jonka minulle annoit ("The Country Girl") on mustavalkoinen klassikkoelokuva vuodelta 1954. Se perustuu arvostetun Clifford Odetsin näytelmään. Elokuvan ohjasi George Seaton. Elokuvassa esiintyy kolme aikansa suurta elokuvatähteä: Bing Crosby, Grace Kelly ja William Holden.


title: Mies, jonka minulle annoit

text: Elokuva voitti aikoinaan kaksi Oscaria: parhaasta näispääosasta (Grace Kelly) ja parhaasta käsikirjoituksesta. Lisäksi se oli ehdolla mm. parhaaksi elokuvaksi.


title: Mies, jonka minulle annoit

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Country Girlin" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Mies, jonka minulle annoit

text: Bing Crosby on Frank Elgin, alkoholisoitunut entinen laulaja ja näyttelijä joka haluaa takaisin parrasvaloihin, William Holden on Bernie Dodd, teatteriohjaaja joka haluaa Frankin uuteen Broadwayn näytelmäänsä. Grace Kelly taas on Georgie Elgin, Frankin vaimo joka yrittää saada miehensä pystyyn jälleen. Näytelmästä tulee kivikkoinen kokemus kaikille ja Bernie luulee että kaikki ongelmat johtuvat Frankin vaimon omistushalusta, kuten Frank Bernielle uskottelee. Lopulta totuus käy kuitenkin ilmi ja lopulta Bernie ja Georgie huomaavat olevansa rakastuneet toisiinsa ja heidän on tehtävä raskaita valintoja.


title: Paul Hindemith

text: Paul Hindemith (16. marraskuuta 1895 – 28. joulukuuta 1963) oli saksalainen säveltäjä, alttoviulisti, opettaja, teoreetikko ja kapellimestari.


title: Paul Hindemith

text: Hindemith syntyi Hanaussa ja opetteli lapsena soittamaan viulua. Myöhemmin hän opiskeli konservatoriossa orkesterin johtamista, sävellystä ja viulun soittoa Arnold Mendelssohnin ja Bernhard Seklesin johdolla. Vuosina 1915–1923 Hindemith johti oopperaorkesteria Frankfurtissa. Vuodesta 1927 lähtien hän opetti sävellystä Berliinissä. Vuonna 1929 hän perusti Amar Quartetin, jossa hän itse soitti alttoviulua. 1930-luvun lopulla Hindemith teki lukuisia matkoja Yhdysvaltoihin, jossa hän esiintyi alttoviulistina ja viola d’amoren soittajana.


title: Paul Hindemith

text: Adolf Hitlerin valtaantulon 1933 jälkeen Hindemith poistui Saksasta, koska natsit leimasivat hänen musiikkinsa ”epäsaksalaiseksi”. Hän oli perustamassa Turkkiin Ankaran musiikkikorkeakoulua ja vuonna 1940 hän muutti Yhdysvaltoihin, jossa toimi Yalen yliopistossa sävellyksen opettajana.. Hän sai Yhdysvaltain kansalaisuuden vuonna 1946, mutta palasi Eurooppaan vuonna 1953. Hindemith kuoli haimatulehdukseen vuonna 1963 Frankfurt am Mainissa.


title: Paul Hindemith

text: Hindemithin tuotantoon kuuluu muun muassa oopperoita ja "Kammermusik"-sävellyssarja. Säveltäjänä hän etääntyi jälkiromantiikan paatoksellisuudesta. Hän loi käsitteen käyttömusiikki ().


title: Paul Hindemith

text: Paul Hindemith vieraili Suomessa vuonna 1955 johtamassa eräitä sävellyksiään ja vastaanotti Wihurin kansainvälisten palkintojen rahaston hänelle myöntämän Sibelius-palkinnon.


title: Mariner 8

text: Mariner 8, oikeammin Mariner-H, oli yhdessä Mariner 9:n kanssa osa "Mariner Mars 71" -projektia. Sen tarkoitus oli lähettää kuvia ja tietoa Marsia kiertävältä radalta.


title: Mariner 8

text: Mariner 8:n kantoraketti Atlas-Centaur laukaistiin 8. toukokuuta 1971, mutta laukaisu epäonnistui ja raketti syöksyi lopulta Atlantin valtamereen noin 560 km pohjoiseen Puerto Ricosta.


title: Mariner 8

text: Sen sisaralus Mariner 9 kuitenkin onnistui tavoitteessa ja kartoitti 70% Marsin pinnasta.


title: Bridget Jones

text: Bridget Jones on englantilaisen kirjailijan Helen Fieldingin luoma kuvitteellinen henkilö. Tarina on ikään kuin Jane Austenin "Ylpeyden ja ennakkoluulon" nykyaikaistettu versio. Fielding on kirjoittanut Bridget Jonesista kolme kirjaa: "Bridget Jones – Elämäni sinkkuna," "Bridget Jones: Elämä jatkuu" ja "Bridget Jones – Mad about the boy".


title: Bridget Jones

text: Fielding julkaisi päiväkirjan muotoon kirjoitettuja "Bridget Jones" -tarinoita alun perin englantilaisessa "The Independent" -sanomalehdessä ja myöhemmin myös "The Daily Telegraphissa".


title: Bridget Jones

text: Tarinoissa kuvattiin Lontoossa asuvan kolmikymppisen sinkkunaisen Bridget Jonesin elämää ja tämän ystäväpiiriä ja perhettä jatkuvissa taisteluissa rakkauselämän ja arkihuolien keskellä 1990-luvulla. Humoristiset tarinat kuvasivat naisten ulkonäköpaineita Lontoon trendien ja "Cosmopolitan"-lehden muotivinkkien paineessa.


title: Bridget Jones

text: Tarinoiden pohjalta on tehty myös kolme elokuvaa, joiden pääosassa on Renée Zellweger. "Bridget Jones – elämäni sinkkuna" sai ensi-iltansa 2001 ja "" vuonna 2004. Yli vuosikymmenen tauon jälkeen kolmas elokuva "Bridget Jones’s Baby" sai ensi-iltansa vuonna 2016.


title: Juuri (laskutoimitus)

text: Matematiikassa "n." juuri luvusta "x" tarkoittaa lukua, jonka "n." potenssi on x. Luvun "x" n. juuri merkitään muodossa


Juuri (laskutoimitus)


title: Juuri (laskutoimitus)

text: missä "n" on luonnollinen luku. Edellä mainitussa juuressa luku "x" on "juurrettava".


title: Juuri (laskutoimitus)

text: On muistettava tehdä ero juurioperaattorin käyttöön laskutoimituksena ja lukuna. Lukuna juurioperaation notaatio on sovittu tarkoittavan aina vain positiivista arvoa, esimerkiksi formula_2 on positiivinen irrationaaliluku.


title: Juuri (laskutoimitus)

text: Nollan juuri on nolla kaikilla luvun "n" arvoilla.


title: Juuri (laskutoimitus)

text: Pariton juuri voidaan määritellä kaikille reaaliluvuille siten, että saadaan tasan yksi ratkaisu, eli juuren otto on bijektiivinen funktio.


title: Juuri (laskutoimitus)

text: Jos otetaan parillinen juuri positiivisesta reaaliluvusta, saadaan kaksi mahdollista tulosta: negatiivinen ja positiivinen. Esimerkiksi 4. juuri luvusta 81 voi saada vastaukseksi 3 tai −3, eli formula_3


title: Juuri (laskutoimitus)

text: Kun juuri "n" on luonnollinen luku, pätevät seuraavat laskutoimitukset:


title: Juuri (laskutoimitus)

text: missä "a" ja "b" ovat positiivisia reaalilukuja.


title: Juuri (laskutoimitus)

text: Kompleksilukujen joukossa yhtälöllä


title: Juuri (laskutoimitus)

text: on aina "n" kappaletta ratkaisuja, kun "q" on mielivaltainen kompleksiluku (≠0). Kun "q" on 1, sanotaan näitä ratkaisuja "n".nsiksi yksikköjuuriksi, ja ne muodostavat kompleksitason yksikköympyrän sisään säännöllisen "n"-kulmion, jossa yhtenä kärkipisteenä on 1.


title: Juuri (laskutoimitus)

text: Pelkästään edellä olevan yhtälön perusteella ei kompleksiluvun juurta siis voida määritellä yksikäsitteisesti funktioksi. Näin voidaan kuitenkin tehdä poistamalla kompleksitasosta seuraavanlainen joukko "S":


title: Juuri (laskutoimitus)

text: Potenssin käänteisfunktio voidaan määritellä alueessa formula_9 "n":llä eri tavalla. Bijektio voidaan saada aikaan kompleksitason alueesta, joka sisältää n:nnen osan pisteistä, koko kompleksitasoon, mutta kuvauksesta ei tule jatkuvaa.


title: Mariner 9

text: Mariner 9 oli amerikkalainen avaruusluotain, joka kartoitti kuvaamalla Marsin pinnan, ja paljasti pinnalta aavikoita, kraattereita, kuivuneita joen uomia ja suuria tulivuoria. Löytyi myös syvä, 4 000 kilometrin pituinen rotko, Valles Marineris, Marinerin laakso.


title: Mariner 9

text: Mariner 9 laukaistiin kohti Marsia 30. toukokuuta 1971 ja se saavutti planeetan 14. marraskuuta samana vuonna, jolloin siitä tuli ensimmäinen ihmisen tekemä toista planeettaa kiertävä avaruuslaite.


title: Mariner 9

text: Kun Mariner 9 saapui Marsin kiertoradalle 167 päivän lennon jälkeen se poltti jarrurakettiaan 15 minuuttia 23 sekuntia. Se asettui ensin radalle, jonka kiertoaika oli 12 tuntia, 34 minuuttia, ja lähin piste 1 398 kilometriä.


title: Mariner 9

text: Mariner 9:n nimi oli oikeammin Mariner-I. Se oli yhdessä Mariner 8:n kanssa osa "Mariner Mars 71" -projektia. Mariner 9 laukaistiin Atlas-Centaur SLV-3C-raketilla. Mariner 9 oli venäläisiin Mars-luotaimiin verrattuna kevyt, se painoi vain 588,8 kg. Se muistutti aikaisempia Mariner 6 ja 7 -luotaimia, mutta oli painavampi kuin nämä yhteensä, koska tarvitsi enemmän polttoainetta jarrutukseen Marsin kiertoradalle ja siellä tapahtuviin radan muutoksiin.


title: Mariner 9

text: Luotaimen tarkoituksena oli muun muassa kartoittaa 70 % Marsin pinnasta noin 100 metrin – kilometrin tarkkuudella, ja toimia 90 vuorokautta. 22. syyskuuta Noachisin alueella Marsin pinnalla alkoi pölymyrsky, joka pian laajeni koko planeetan peittäväksi. Niinpä amerikkalaiset ohjelmoivat Marinerin viivyttämään kuvausta kuuden viikon ajan pölyn laskeutumiseen asti. Marras-joulukuussa myrsky laantui hiljalleen. Tällöin pinnalta erottui vain kirkas etelänavan jäätikkö, ja neljä korkeaa vuorta.


title: Mariner 9

text: 349 vuorokauden jälkeen Mariner oli lähettänyt Maahan 7 329 kuvaa, jotka kattoivat 80 % Marsin pinnasta. Se oli ylittänyt tutkijoiden odotukset. Marinerin kuvissa näkyi hiekkadyynien peittämiä kraattereita. Suurin kraatteri Marsissa on 2 000 kilometrin läpimittainen Hellas Planitia. Niistä löytyi myös suuria pinnanmuotoja, muun muassa valtava kanjoni nimeltä Valles Marineris. Lisäksi samalta seudulta löytyi neljä suurta sammunutta tulivuorta. Niistä suurin on valtava Olympus Mons, joka on 25 kilometriä korkea ja läpimitaltaan 600 kilometriä. Kuvista paljastui myös muinaisten jokien uomia.


title: Mariner 9

text: Napa-alueilta löytyi monia kerrostumia ja merkkejä tuulieroosiosta ja tuulen siirtelemästä hiekasta ja pölystä, säärintamia ja sumuja. Pienempiä pölymyrskyjä tuli ison jälkeen. Varsinkin pohjoisella pallonpuoliskolla näkyi vaihtelevia pilvimuodostelmia.


title: Mariner 9

text: Kun Mariner 9:n ohjaussuihkujen polttoainekaasu loppui, se käännettiin pois päältä. Mariner 9 kiertää Marsia ainakin vuoteen 2022, jolloin se saapuu Marsin kaasukehään ja tuhoutuu kaasukehässä tai syöksyy Marsin pinnalle.


title: Merirosvopoukama

text: Merirosvopoukama () on Days of Wonderin ja Lautapelit.fin julkaisema lautapeli, jossa on tarkoitus nousta maineikkaammaksi merirosvoksi vuoden eli 12 pelikierroksen aikana. Mainetta voi niittää voittamalla taistelussa muita aluksia, kehuskelemalla tavernassa tekosillaan tai hautaamalla aarteita ja rahaa.


title: Merirosvopoukama

text: Jokaisella pelaajalla on pelissä käytössään laiva, jolla on neljä ominaisuutta: purjeet, miehistö, tykit ja runko. Purjeet määrittelevät sen kuka pääsee laivataisteluissa ampumaan ensimmäisenä (initiative), miehistön ja tykkien avulla taas ammutaan sen mukaan kumpaa on mukana vähemmän ja runko määrittelee rahdin maksimimäärän. Laivan ominaisuuksia voi parannella pelilaudan saarilla, mutta ne voivat myös kärsiä taisteluissa.


title: Merirosvopoukama

text: Jokainen pelikierros koostuu kuudesta eri vaiheesta.


title: Laarit

text: Laarit (lat. "lares") olivat roomalaisessa mytologiassa joko perheen esi-isiä, jotka auttoivat näitä sukulaisiaan uhrilahjoja vastaan, tai erillisiä jumalia, joilla ei ollut sukulaisuussiteitä talon asukkaisiin. Tällöin laarit usein kuvattiin tanssahtelevana nuorenaparina. Laarit olivat joka talon henkilökohtaisia jumalia, jotka "asuivat" omissa alttareissaan jossain talon sopessa.


title: Laarit

text: Tärkeimpiä laareja olivat perheen suojelijoina toimineet laarit ("lares familiares"), joita kunnioitettiin kodeissa. Laarien kuvia säilytettiin joko atriumissa lieden vieressä tai erityisessä kaapissa ("lararium"). Teiden ja katujen risteyksissä palvottiin piirikuntien ja kaupungin kortteleiden laareja ("lares compitales"). Omat laarinsa olivat myös kaupungeilla ("lares publici") ja valtiolla ("lares praestites"). Laarien kanssa palvottiin keisari Augustuksen ajoista lähtien keisarin geniusta.


title: Jaaman piiri

text: Jaaman eli Kingiseppin piiri () on paikallishallintoalue Leningradin alueella Venäjällä. Vuonna 1927 perustetun piirin pinta-ala on 2 842,1 neliökilometriä. Asukkaita on 77 800 (vuonna 2011).


title: Jaaman piiri

text: Jaaman piiri sijaitsee läntisellä Inkerinmaalla Viron itäpuolella. Sen läpi virtaa Laukaanjoki, ja Narvanjoki erottaa sen Virosta. Suomenlahden etelärannalla sijaitsevat Narvanlahti, Laukaanlahti ja Kaprionlahti, Kurkolanniemi ja Soikkolanniemi. Piiriin kuuluvat myös Suomenlahden ulkosaaret lukuun ottamatta Narvia ja Someria sekä niiden läheistä muutamaa luotoa.


title: Jaaman piiri

text: Piirin alueella on 11 järveä, joista suurimmat ovat Koppananjärvi, Pärspäänjärvi, Valkeajärvi, Syväjärvi, Paapinajärvi ja Haapalanjärvi. Noin 12 % alueesta on suota.


title: Jaaman piiri

text: Alueella sijaitsevat Kurkolanniemen ja Kattilan luonnonsuojelualueet. Myös Velkotan tammimetsä on suojeltu. Joulukuussa 2017 perustettu Itäisen Suomenlahden luonnonpuisto sijaitsee osin Jaaman piirissä.


title: Jaaman piiri

text: Seudun alkuperäisväestöä ovat vatjalaiset ja inkerikot. Slaaveja alkoi muuttaa Narva- ja Laukaanjoen rannoille 400–500-luvuilla. Toisen vuosituhannen alussa alue kuului Novgorodin Vatjan ja Selonan viidenneksiin. 1100-luvulla rakennettiin linnoitus Kattilan lähellä sijaitsevaan Kaipalan kylään, ja vuonna 1384 Laukaanjoelle perustettiin Jaaman (ven. "Jam") linna ja kaupunki. Tsaari Iivana III rakennutti Narvaa vastapäätä Iivananlinnan vuonna 1492. Sen lähellä sijainneessa Täyssinän kylässä solmittiin vuonna 1595 Venäjän ja Ruotsin välinen Täyssinän rauha.


title: Jaaman piiri

text: Ruotsi valloitti alueen 1600-luvun alussa, ja sinne alkoi siirtyä luterilaisia inkerinsuomalaisia. Venäjä valloitti alueen takaisin 1700-luvun alussa. Vuonna 1703 Jaama sai uuden venäläisen nimen Jamburg. Vuonna 1783 perustettiin Pietarin läänin Jaaman kihlakunta. Vuonna 1922 kaupunki nimettiin Kingiseppiksi virolaisen kommunistin Viktor Kingisseppin kunniaksi. Toisen maailmansodan aikana alue oli saksalaisten miehittämä, ja sen suomalaisväestö siirrettiin Suomeen.


title: Jaaman piiri

text: Nykyään piirin väestöstä valtaosa on venäläisiä. Ortodoksisia seurakuntia on Jaamassa, Kattilan, Opoljan ja Ruutsian kylissä sekä Laukaansuun ja Ivanskoin taajamissa. Piirissä asuu myös jonkin verran inkerinsuomalaisia. Jaamassa toimii Inkerin liiton paikallisjärjestö. Jaamassa ja Kosemkinassa on Inkerin evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat. Ennen toista maailmansotaa luterilaisia kirkkoja oli myös Kattilassa, Järvenperässä (Soikkolan seurakunta), Kallivierissä (Viron Inkeri) ja Novasolkassa. Inkeroisen ja vatjan puhujia on vielä Ala-Laukaan ja Soikkolan kylissä.


title: Jaaman piiri

text: Piirin hallinnollinen keskus on Jaaman eli Kingiseppin kaupunki. Toinen piiriin kuuluva kaupunki on Iivananlinna. Maalaiskuntia ovat Ahokylä, Kattila, Laukaansuu, Narvusi, Niisnova, Opolja, Pustoperä, Suuri-Lutska ja Viistinä.


title: Jaaman piiri

text: Piirin päämies on Aleksandr Nevski, joka toimii myös Jaaman kaupungin päämiehenä. Piirihallinnon päämies Jelena Antonova.


title: Jaaman piiri

text: Tallinnan maantie ja rautatie yhdistävät piirin Pietariin ja Viroon. Piirikeskuksesta on Pietariin matkaa rautateitse 138 kilometriä ja maantietä pitkin 110 kilometriä. Laukaanlahdelle rakennetaan suurta Laukaansuun satamaa.


title: Jaaman piiri

text: Teollisuus muodostaa 52 % (2010) piirin kokonaistuotannosta. Seudulla on mineraalilannoitteita tuottavaa kemian teollisuutta (Fosforit), lasi- ja elintarviketeollisuutta. Maatalous on keskittynyt maidon ja lihan tuotantoon sekä perunan ja viljan viljelyyn.


title: Denis D’Amour

text: Denis ”Piggy” D’Amour (24. syyskuuta 1959 – 26. elokuuta 2005) oli kanadalainen kitaristi, joka tuli tunnetuksi thrash metal -yhtye Voivodin kitaristina. Aiemmin hän oli toiminut myös Aut’chose-yhtyeessä.


title: Denis D’Amour

text: D’Amour kuoli elokuussa 2005 paksusuolen syöpään, joka oli diagnosoitu aiemmin samana kesänä. Hän oli sairastunut kilpirauhassyöpään vuonna 1988, mutta toipunut siitä.


title: Denis D’Amour

text: Kitarat


title: Denis D’Amour

text: Vahvistimet


title: Denis D’Amour

text: Efektit ja pedaalit


title: Lal Bahadur Shastri

text: Lal Bahadur Shastri (, 2. lokakuuta 1904 Mughalsarai – 11. tammikuuta 1966) oli intialainen poliitikko ja pääministeri vuosina 1964–1966. Hän osallistui merkittävällä panoksella Intian itsenäisyyskamppailuun.


title: Lal Bahadur Shastri

text: Lal Bahadur syntyi Mughalsaraissa United Provincessa (nyk. Uttar Pradesh) ja osallistui Mahatma Gandhin väkivallattomaan vastarintaan vuonna 1921. Hän opiskeli Kashissa ja 1926 "Shastrin" arvon (tohtori). Shastri oli yhdeksän vuotta vankilassa, suurimman osa niistä osallistuessaan Satyagraha-liikkeeseen vuonna 1940.


title: Lal Bahadur Shastri

text: Intian itsenäistyttyä hän oli sisäministerinä Uttar Pradeshissa. Vuonna 1951 Shastri valittiin Lok Sabhan pääsihteeriksi. Hän oli rautateiden ministerinä, mutta erosi rautatieonnettomuuden jälkeen. Vaalien jälkeen hän palasi pääsi liikenneministeriksi ja sisäministeriksi vuonna 1961.


title: Lal Bahadur Shastri

text: Shastri toimi varapääministerinä Jawaharlal Nehrun sairauden aikana. Nehrun kuoltua toukokuussa 1964 Shastrista tuli kompromissiehdokkaana Intian pääministeri 9. kesäkuuta 1964. Hän oli nehrulainen sosialisti, ja kelpasi myös niille, joille konservatiivis-oikeistolainen Morarji Desai oli huonompi vaihtoehto.


title: Lal Bahadur Shastri

text: Shastrin pääongelma oli Pakistan. Pakistan lähetti sotavoimia Kutchin niemimaalle elokuussa 1965. Britannian pääministerin taivuttelemana Pakistan suostui kymmenykseen alueesta, josta he olivat aluksi vaatineet puolta.


title: Lal Bahadur Shastri

text: Syyskuussa 1965 Pakistanin joukot kuitenkin hyökkäsivät uudelleen, nyt Kashmirin alueen vuoksi. Pakistanilaiset toivoivat vallankaappausta Intiassa. Shastri lähetti kuitenkin joukot hyökkäykseen ja Punjabissa käytiin kiivasta panssarisotaa. Pakistanilaiset valtasivat joitain alueita, mutta Intia sai Haji Pirin Kashmirissa ja Lahoren tykistönsä kantaman päähän. Aselevon yhteydessä Shastrista tuli kansallissankari.


title: Lal Bahadur Shastri

text: Shastri ja Pakistanin presidentti Mohammad Ajub Khan osallistuivat Neuvostoliiton Aleksei Kosyginin järjestämään kokoukseen Taškentissa tammikuussa 1966. Shastri solmi rauhan Pakistanin kanssa 10. tammikuuta 1966, mutta kuoli sydänkohtaukseen seuraavana päivänä.


title: The Shangri-Las

text: The Shangri-Las oli yhdysvaltalainen popyhtye, joka perustettiin vuonna 1963. Huhtikuussa 1964 yhtye teki levytyssopimuksen Red Bird Recordsin kanssa ja samana vuonna julkaistiin yhtyeen ensimmäinen hitti, ”Remember (Walking in the Sand)”, joka pääsi Yhdysvaltain listalla viidenneksi. Vuonna 1967 yksi jäsenistä, Marguerite Ganser, päätti lähteä yhtyeestä. Yhtye hajosi vuonna 1969.


title: The Shangri-Las

text: The Shangri-Lasin neljästä jäsenestä kaksi on vielä elossa. Mary Ann Ganser kuoli aivotulehdukseen vuonna 1970 ja Marguerite ”Marge” Ganser kuoli rintasyöpään vuonna 1996.


title: The Shangri-Las

text: Yhtyeen ehkä tunnetuin levytys ”Leader of the Pack” levytettiin uudelleen 1970-luvulla ja kohosi hetkeksi listojen kärkeen.


title: Jaama

text: Jaama () on kaupunki Leningradin alueen Jaaman piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Laukaanjoen varrella 138 kilometriä Pietarista lounaaseen. Asukkaita kaupungissa on 48 700 henkeä (vuonna 2010).


title: Jaama

text: Novgorodilaiset rakensivat vuonna 1384 Laukaanjoen rannalle kivisen linnoituksen, joka sai nimekseen "Jam" tai "Jama" (ven. Ям, Яма). Vuosina 1395 ja 1444–48 linnoitus torjui ruotsalaisten ja Liivinmaan saksalaisten hyökkäykset.


title: Jaama

text: Jaama oli 1400–1500-luvulla tärkeä kauppapaikka ja Novgorodin Vatjan viidenneksen Jaaman kihlakunnan keskus. Ruotsalaiset valtasivat kaupungin vuonna 1583, mutta Täyssinän rauhassa se palautui Venäjälle.


title: Jaama

text: Alue siirtyi uudelleen Ruotsille Stolbovan rauhassa vuonna 1617. 1630-luvulla Jaamaan perustettiin luterilainen seurakunta, ja seuraavalla vuosikymmenellä siellä toimi myös lastenkoulu.. Kirkkoherranvirka ja koulu lakkautettiin ilmeisesti jo vuonna 1654 Jaaman linna räjäytettiin vuonna 1681.


title: Jaama

text: Venäjä valtasi Jaaman suuressa Pohjan sodassa vuonna 1703, minkä jälkeen Pietari I antoi sille uuden nimen "Jamburg" (ven. Ямбург). Vuodesta 1708 lähtien alue kuului ruhtinas Aleksandr Menšikoville, jonka karkotuksen jälkeen se palautui valtiolle. Vuosisadan alkupuolella seudulle syntyi lasiteollisuutta. Vuonna 1784 Jaamasta tuli samannimisen kihlakunnan hallintokaupunki. 1700–1800-lukujen vaihteessa kaupungin lähelle perustettiin saksalaisia siirtokuntia (inkerinsuomeksi "kalanistoja").


title: Jaama

text: Jaama oli 1900-luvun alussa hiljainen maaseutukaupunki. Vuonna 1922 se nimettiin Kingiseppiksi virolaisen kommunistijohtajan Viktor Kingisseppin mukaan. Toisen maailmansodan aikana saksalaiset miehittivät kaupungin. 1960-luvun alusta lähtien Jaama kehittyi voimakkaasti laajojen fosforiittiesiintymien hyödyntämisen ansiosta.


title: Jaama

text: Jaama on Jaaman piirin alainen kaupunkikunta. Varsinaisen kaupungin lisäksi siihen kuuluu Porhovan kalaniston kylä (ven. Порхово, "Porhovo"). Kunta rajoittuu koillisessa Opoljan, kaakossa Pustoperän ja lännessä Suuren-Lutskan maalaiskuntiin. Jaaman kaupunginosia ovat muun muassa Kaskolovka, Lesopirssa (Лесобиржа, Lesobirža) ja Lutskan kalanisto (Новый Луцк, Novyi Lutsk).


title: Jaama

text: Kaupunginhallinnon päämies on Jelena Antonova.


title: Jaama

text: Jaaman läpi kulkee Pietarin ja Tallinnan välinen eurooppatie (M11, E20) ja rautatie. Kaupungista on kaukojunayhteys Tallinnaan ja Pietarin kautta Moskovaan. Linja-autoyhteydet esimerkiksi Pietariin ovat melko hyvät, mutta lähijunavuoroja ajetaan vain yksi edestakainen vuoro päivässä.


title: Jaama

text: Seudun tärkeimmät teollisuuslaitokset ovat fosforilannoitteita ja rehufosfaattia valmistava sekä lasipakkauksiin erikoistunut Veda-Pak. Kaupungissa on myös elintarviketeollisuutta.


title: Jaama

text: EuroChemin omistama Fosforit sijaitsee kaupungin länsipuolella Suuren-Lutskan maalaiskunnan alueella. Lannoitetehtaan jätealueelta Laukaanjokeen valuva fosfori on yksi Suomenlahden pahimpia saastuttajia.


title: Jaama

text: Jaaman kaupunkikuva edustaa etupäässä sodanjälkeistä teollista arkkitehtuuria. 1700-luvun lopulla puretusta linnoituksesta on säilynyt vallien ja muurien jäännöksiä. Kauppatorilla on kaksi 1800-luvun alun kauppahallirakennusta ja 1836 rakennettu maneesi. Huomattavin nähtävyys on vuonna 1783 valmistunut Antonio Rinaldin suunnittelema barokkityylinen pyhän Katariinan kirkko, jonka alkuperäinen sisustus on tuhoutunut.


title: Jaama

text: Kaupungissa on kulttuuritalo, lasten musiikki- ja taidekoulut sekä nuorisoteatteri. Vuonna 1910 rakennetussa kauppaoppilaitoksen rakennuksessa toimii Jaaman piirin ja kaupungin historiaa esittelevä kotiseutumuseo. Laukaanjoen toisella puolella sijainneen Romanovkan kartanon tiluksilla on viehättävä puistoalue.


title: Jaama

text: Vuonna 1995 Jaamaan perustettiin Inkerin kirkon seurakunta, ja kaupungissa toimii myös Inkerin Liiton paikallisosasto.


title: Jaama

text: Jaaman suomalainen ystävyyskaupunki on Raisio. Jaamasta on kotoisin muun muassa 1900-luvun vaihteen merkittävänä julkisena vaikuttajana tunnettu Grigori Petrov ja sittemmin myös useita tunnettuja urheilijoita kuten jalkapalloilija Aleksandr Keržakov.


title: Quentin Skinner

text: Quentin Skinner (s. 1940 Oldham, Lancashire) on eräs tunnetuimpia politiikan teoreetikkoja ja aatehistorioitsijoita. Cambridgen yliopiston uuden ajan Regius-professorina toiminut Skinner on tullut tunnetuksi käsitehistorioitsijana sekä kontekstualisoinnin metodin kehittäjänä ja eräänlaisena politiikan tutkimuksen "uskonpuhdistajana". Vuodesta 2008 hän on toiminut professorina Queen Maryn yliopistossa Lontoossa.


title: Quentin Skinner

text: Skinnerin mukaan poliittisen analyysin kohdetta tulee lähestyä siitä historiallisesta, intellektuaalisesta ja ideologisesta kontekstista käsin, jossa poliittinen toiminta tapahtuu. Skinnerin kiinnostuksen kohteena on erityisesti se, mitä poliittiset toimijat tekevät kirjoittaessaan, väittäessään ja teoretisoidessaan. Merkittävää hänestä on tekojen luonne: kysymykset miksi, keitä ja mitä vastaan tai minkä puolesta ja minkälaisessa ideologisessa ja käsitteellisessä ympäristössä historialliset tekstit on tehty. Samoin Skinner haluaa eriteltävän minkälaisin resurssein nämä tekstit on tuotettu.


title: Quentin Skinner

text: On arvioitu Skinnerin kääntäneen politiikan tutkimuksen painopistettään "ikuisista totuuksista" ja "hyvän järjestelmän etsinnästä" retorisen toiminnan suuntaan ja avanneen uusia teoreettisia konteksteja ja käsitehorisontteja poliittiselle toiminnalle.


title: Grammatiikka

text: Grammatiikka kuului antiikin ajan vapaiden taitojen seitsenjaon "triviumiin" ("artes triviales") eli kielellisiin taitoihin, joihin kuuluivat lisäksi retoriikka ja dialektiikka. Vanhin säilynyt antiikin grammatiikan määrittely on peräisin Dionysios Traakialaiselta noin vuodelta 100 eaa. Hänen ja muiden aikalaisten teksteistä ilmenee, että kielioppi liitettiin läheisesti kirjallisuudentutkimukseen. Muita määrittelyjä on säilynyt Sextus Empiricuksen teoksessa "Adversus grammaticos". Sittemmin bysantin aikana perinnettä jatkoivat skholiastigrammaatikot. Grammatiikan käsitteen määrittely oli samantapaisena käytössä 1200-luvulle saakka.


title: Porin Palloilijat

text: Porin Palloilijat on ensimmäinen palloilun erikoisseura Porista, Suomesta. Se on perustettu vuonna 1925. Tänä päivänä PoPan lajivalikoimaan kuuluu kaksi lajia – jalkapallo ja futsal.


title: Porin Palloilijat

text: Palloiluharrastus sai Porissa 1920-luvun alkupuolella uutta virikettä ja Tarmon jalkapallojoukkue pelasi useita otteluita muun muassa Rauman Urheilijoita vastaan. Myös jääpalloa pelattiin jo talvella 1921–1922 porilaisseurojen Tarmon, IFK:n ja Lyseon Kirin kesken.


title: Porin Palloilijat

text: Todettiin kuitenkin, että palloilijain toiminta yleisurheiluseuran puitteissa kävi hankalaksi. Tässä mielessä oli toimittaja Bror Weckström (Varsta) valmistellut asiaa eräiden palloilumiesten kanssa ja tuloksena oli, että huhtikuun 16. päivänä 1925 pidettiin uuden seuran perustava kokous Porin Teatterikahvilassa. Kokouksessa oli läsnä 15 palloilun harrastajaa suurimmaksi osaksi Tarmon pelaajia. Puhetta johti maisteri Erkki Laitinen ja pöytäkirjan teki B. Weckström. Läsnäolijat päättivät yksimielisesti perustaa palloseuran, jonka nimeksi hyväksyttiin "Porin Palloilijat". Kokouksessa päätettiin jalka- ja jääpalloilu ottaa seuran ohjelmaan.


title: Porin Palloilijat

text: Toukokuussa saatiin valmiiksi seuran säännöt ja perustamiskirja, jonka allekirjoittivat E. Laitinen, B. Weckström, O. Huhtanen, A. Forsberg, R. Huhtanen ja V. Laitinen. Seura merkittiin yhdistysrekisteriin 13. lokakuuta 1925 nimellä Porin Palloilijat r.y.


title: Porin Palloilijat

text: Seuran ensimmäisenä puheenjohtajana toimi maisteri Erkki Laitinen. Varsin aikaisessa vaiheessa seuran puheenjohtajana aloitti toimittaja Veikko Laitinen, jolla oli pitkä ja ansiokas ura seuran toiminnassa. Kaikki jalkapallotoiminta aloitettiin Liisantorilla. Myöhemmin päästiin Tiilimäen urheilukentälle ja vuonna 1929 Juhannuslehdon kenttä avautui jalka- ja jääpalloilijoille. Seuraava kenttä oli Herranlahti, jossa RU-38 esitti erinomaista jalkapalloa.


title: Porin Palloilijat

text:
Toukokuun 31. päivänä vuonna 1925 PoPa pelasi ensimmäisen ottelunsa voittaen Tampereen Palloilijat 2:n luvuin 5–2. Toinen peli 14.6. Rauman Urheilijoita vastaan päättyi myös PoPan voittoon 4–1.
Näin oli PoPa astunut ensimmäisen askeleensa. Perustamisvuoden joukkueet oli koottu seuraavista pelaajista: Andelin, Borgersen, Forsberg, Halme, O.Huhtanen, Kari, Kesäläinen, E.Koskinen, Lunden, Raikkala, Strömmer, Suominen, Suvanto, Söderman, Weckström ja Östman. Arvostelu oli kiittänyt erityisesti keskushyökkääjä Borgersenia ja keskustuki Weckströmiä, joka viime mainittu oli myös joukkueen kapteeni.


title: Porin Palloilijat

text:
Vuosi 1927 oli hiljaisempi PoPan osalta. Pelaajia ei huvittanut harjoitella kovalla Liisantorilla. Osa syynä oli myös, että seuran taloudellinen tila oli heikko, eikä johtokunta uskaltanut "riskeerata" matkalaskujen pelossa. Elokuussa kuitenkin PoPa kävi Raumalla voittamassa RU:n 5–1. Syyskuussa hävittiin rankkasateessa Turun Palloseura 2:lle 2–5. Uusina pelaajina seuraan tulivat Hoffren, Slotte ja Velten.
Vuosi 1928 oli kuitenkin jo taas vilkkaampi ja monessa suhteessa antoisampi suhteessa edellisiin. PoPa oli saanut huomattavan vahvistuksen A. Österlundista ja pelasi sen monet vuoden PoPan tukena ja turvana. PoPa voitti Tampereen Palloilijat 2:n 5–3 ja uskaltui ykköstäkin vastaan, häviten vain 3–5. Syyskuussa TP 1 otti kuitekin Tampereella luulot pois ja päihitti PoPan 13–1.
Seuralle oli myös hankittu uusi peliasu: paita sinisin ja keltaisin raidoin, mustat housut, samoin sukat keltaisin raidoin.


title: Porin Palloilijat

text:
Vuonna 1929 PoPa antoi sen minkä edellinen lupasi, ei huomattavia voittoja, mutta itseluottamusta vastaisen varalle. 12.5. tuli Tampereen Palloilijat 1 Poriin ja ottelu päättyi tasan 1–1. Huomattava saavutus PoPalle, sillä TP oli tällöin aika tunnettu tekijä muuallakin.
Huomattava tapaus oli, että syksyllä päästiin pelaamaan Juhannuslehdon pallokentälle. Avajaisottelu oli 15.9.1929 PoPa–Turun Makkabé, päättyen 0–0.


title: Porin Palloilijat

text: 1930 PoPa pelasi 8 ottelua maalisuhteella 26–24. Tällöin myös Raumalle perustettiin seura Pallo-Iirot, joka alusta alkean osoittautui kovaksi kiistakumppaniksi. PoPa pelasi Iiroja vastaan kolme ottelua, yhden tasan ja kaksi häviten. Seuran jäsenmäärä oli 74.


title: Porin Palloilijat

text: Kauden 1932 aikana PoPa pelasi kaikkiaan 12 jalkapallo-ottelua, joista se voitti vain yhden. Maaliskuussa 1932 Porissa oli perustettu Porin Kärpät, jonne PoPasta siirtyi muutamia lupaavia junioripelaajia, mutta ongelma ei koskenut PoPan jalkapallo-osastoa niin pahasti kuin jääpallo-osastoa.


title: Porin Palloilijat

text: Vuosi 1933 toi taas kaivatun askeleen ylöspäin. Suurena tekijänä oli se, että seura sai keväällä valmentajakseen tunnetun maaottelupelaajan Aulis Koposen, joka vaikutti Porissa heinäkuuhun saakka. Seura sai keväällä myös uuden peliasun ja sen kunniaksi voitettiin Iirot Kokemäellä lukemin 6–3. Seura pelasi 15 ottelua, joista 8 voittoa, 2 tasapeliä ja 5 häviötä. Maalisuhde oli 48–29. Siis hyvä saavutus edellisiin vuosiin verraten.


title: Porin Palloilijat

text:
Seuran 10. toimintavuosi 1935 alkoi vankalla pohjalla. Seuran jäsenmäärä oli tällöin 133, joista aktiivipelaajia oli 74, jääpalloilijat mukaan luettuna. Seuraan liittyi taitava ja innokas turkulaispelaaja Toivo Laakso, joka oli merkittävä pelaajavahvistus. PoPa pääsi ensimmäistä kertaa valtakunnan toiseksi korkeimmalle tasolle B-sarjaan voitettuaan karsinnoissa Kärpät 5–2 ja 7–2, sekä Iirot tuloksin 3–2 ja 1–1.
Kyyti oli kylmää, sillä PoPa keräsi 0 pistettä. Joukkue oli hankkinut nousun kunniaksi uudet peliasut ja seuramerkkikin suunniteltiin uusiksi.
SPL oli kauden 1936 alkuun tehnyt muutoksia sarjajärjestelmänsä nimityksiin – ylin sarjataso eli entinen A-sarja oli nyt Mestaruussarja. Entinen B-sarja oli saanut nimekseen Itä–Länsi-sarja, joka pysyi voimassa vuoteen 1943 asti. Toisen sarjatason alapuoliset sarjat olivat kesään 1936 asti kulkeneet yleensä vain piirinsarjojen nimityksillä – nyt otettiin käyttöön termi Maakuntasarja.


title: Porin Palloilijat

text:
Myöhäisen kevään vuoksi päästiin vuonna 1936 vasta toukokuun alussa pallon kimppuun Tiilimäellä, jossa oli jo muutamana aikaisempanakin keväänä harjoittelu aloitettu. Edellisenä vuotena PoPa oli tipahtanut B-sarjasta ja sinne yritettiin uudelleen karsintojen kautta. 7.5. tuli voitto Kärpistä lukemin 8–2, mutta tie katkesi Raumalla Iirojen voittaessa jatkoajalla 1–0.
Seura sai vieraakseen unkarilaisen ammattilaisjoukkueen Szegedin, ja tätä ottelua nimitettiin 10-vuotisjuhlaotteluksi, tosin vuoden verran myöhästyneenä.
Herralahden urheilukentälle oli kerääntynyt yleisöä tuhatkunta ja soittokunta sekä muut seremoniat loivat tilaisuuteen aitoa juhlatunnelmaa. Unkarilaiset voittivat tämän näytöspelin 7–1.
PoPa pelasi nyt maakuntasarjassa, joka alkoi elokuussa. Sarjasysteemiä oli muutettu nyt myös siten, että seuraavan kauden alussa ei enää järjestetty paikallisia karsintoja Itä–Länsi-sarjaan, vaan nyt oli siirrytty käytäntöön, että kolmannen sarjatason eli nyt Maakuntasarjan päätteeksi karsittiin menestyjien kesken nousijat seuraavan kauden toiselle sarjatasolle. PoPa voitti Pargas IF:n jatkoajalla 2–0 ja Kokkolan BK:n 3–0 päästen noususta pelattuun ratkaisuotteluun. PoPa voitti Hangon BK:n jatkoajalla 2–1 ja nousi kaudeksi 1937 takaisin toiselle sarjatasolle.