title: IA-64

text: IA-64 (, "Itanium") on Intelin ja Hewlett-Packardin yhteistyössä kehittämä 64-bittinen suoritinarkkitehtuuri, jota Intelin Itanium -perheen suorittimet käyttivät. Sen käskykanta muistuttaa VLIW-suunnitteluperiaatetta, joka käytännössä tarkoittaa sitä, että käskyt koostuvat useammasta rinnakkaisesta RISC-tyylisestä käskystä, mutta IA-64 ei mene äärimmäisyyksiin VLIW-periaatteen seuraamisessa vaan sisältää kompromisseja RISCin suuntaan.


title: IA-64

text:
IA-64 tarkoitettiin korvaamaan 64-bittisiä RISC-arkkitehtuureita, kuten HP:n PA-RISC ja SGI:n MIPS-arkkitehtuuri. Tämä tarkoitti vähintään kaikkien ohjelmien kääntämistä uudelleen.
Vuonna 2006 HP, NEC, Hitachi, SGI ja Fujitsu ilmoittivat sijoittavansa yhteensopivien koneiden kehittämiseen 10 miljardia dollaria vuoteen 2010 mennessä.Suorittimen myöhästyminen useita vuosia ja alun suorituskykyongelmat tekivät Itaniumista teollisuuden naurunaiheen ja se sai lempinimen "Itanic" Titanic-laivaan viitaten.


title: IA-64

text: Intel tarkoitti IA-64:n jossain vaiheessa myös korvaamaan PC-koneissa käytetty x86-arkkitehtuuri. IA-64 soveltuu tähän huonosti, koska PC-maailmassa käytettyä IA-32-koodia pitäisi ajaa emuloimalla, mistä syystä useimmat 64-bittisyyttä kaipaavat PC-käyttäjät ovat valinneet mieluummin AMD:n 64-bittisen ratkaisun, AMD64:n.


title: IA-64

text: IA-64:ssä on huomattavasti vaikutteita HP:n PA-RISC-arkkitehtuurista, ja se pystyy suorittamaan vanhaa PA-RISC-koodia ohjelmallisella emulaatiolla ilman kovinkaan suurta nopeushävikkiä. Ohjelmallinen PA-RISC-emulaattori on kaikissa IA-64:ää tukevissa HP-UX:n versioissa.


title: IA-64

text: Kymmenen vuotta Itaniumin julkaisun jälkeen 95 % sitä käyttävistä myydyistä koneista oli HP:n palvelimia ja 3 % NEC:in. SGI sen sijaan ajautui konkurssiin.


title: IA-64

text: Vuonna 2015 Hewlett-Packard on ainoa jäljellä oleva Intelin kumppani, joka käyttää IA64-alusta suorittimia.


title: IA-64

text: Toukokuussa 2017 julkaistu Itanium 9700, koodinimeltään Kittson jäi viimeiseksi Itanium-suorittimeksi.


title: IA-64

text: IA64-käskykannassa jokainen käskysana (bundle) voi sisältää kolme operaatiota.


title: IA-64

text: Useampi käskysana voidaan niputtaa yhteen yhdeksi käskyjoukoksi, jos näiden välillä ei ole riippuvuuksia, ja tällöin nämä saadaan suorittaa rinnakkain, jos suoritin kykenee suorittamaan useamman käskysanan kellojaksossa. Tieto niputuksesta on tallennettu käskysanoihin. Tässä mielessä IA64 ei ole täysin puhdas VLIW, koska samassa kellojaksossa voidaan suorittaa useampia käskysanoja, ja käskysanat voivat sisältää verrattaen pienen määrän käskyjä.


title: IA-64

text: Syy tähän kompromissiin lienee mahdollisuus tehdä myöhemmin tehokkaampia samaa konekielikoodia ajavaa koodia; puhdas VLIW jossa käskysanassa olisi aina kaikki rinnakkain ajettavat käskyt löisi lukkoon myös prosessorin suoritinyksiköiden määrän ja siten ei mahdollistaisi samaa konekielikoodia nopeammin ajavia uusia suoritinmalleja; IA64-käskykanta taas mahdollistaa useampia käskysanoja rinnakkain ajavien suorittimien tekemisen.


title: IA-64

text: Kaikki markkinoille tulleet Itanium-mallit ovat pystyneet suorittamaan kaksi käskysanaa eli maksimissaan 6 operaatiota kellojaksossa.


title: IA-64

text: Käskykanta määrittelee käskyt rekisterien uudelleennimeämiseen. Ylimpiä 3/4 rekistereistä käytetään uudelleennimeämismekanismin kautta. Uudelleennimeäminen perustuu indeksien pyöritykseen; jos rekisteri-indeksiä on pyöritetty kahden verran, tarkoittaa se sitä, että käsky joka näennäisesti osoittaa kokonaislukurekisteriin 32 osoittaakin oikeasti rekisteriin 34. Ylimpään rekisteriin 127 osoittava viite pyörähtää ympäri osoittamaan rekisteriin 33.


title: IA-64

text: Rekisterien pyöritys mahdollistaa esimerkiksi nopeammat funktiokutsut; rekistereitä pyörittämällä voidaan haluttu toisissa rekistereissä oleva data saada näkyviin kutsuttavan funktion sisään tulevina parametrirekistereinä siirtämättä itse dataa.


title: IA-64

text: Jos rekistereitä tarvitaan enemmän kuin niitä on aikaisempien pyöritysten jälkeen vapaana, prosessori osaa itse automaattisesti tallettaa rekistereitä pinoon.


title: IA-64

text: IA-64-koodissa pyritään mahdollisimman suuri osa haarautumisista poistamaan ehdollisten käskyjen avulla. Prosessorilla on 64 1-bittistä predikaattorekisteriä, joihin voidaan tallettaa vertailuoperaatioiden tuloksia. Käskysanoissa voidaan määritellä, että operaatio suoritetaan jos tietty ehtorekisteri on tosi tai epätosi.


title: PA-RISC

text: PA-RISC eli HP/PA (Hewlett-Packard Precision Architecture) on Hewlett-Packardin UNIX-palvelimiaan ja -työasemakoneitaan varten kehittämä RISC-suoritinarkkitehtuuri. Se otettiin käyttöön 1980-luvun loppupuolella, jota ennen HP-UX-koneet käyttivät 68000-perheen suorittimia.


title: PA-RISC

text: Alkuperäinen PA-RISC-käskykanta oli 32-bittinen (määrittelyversiot 1.0 ja 1.1), mutta se laajennettiin myöhemmin 64-bittiseksi (määrittelyversio 2.0). PA-RISC on tukenut segmentoidun muistikäsittelyn avulla yli 32-bittistä osoiteavaruutta 32-bittisessä suorittimessa, mutta 64-bittinen versio tukee "latteaa" (segmentoimatonta) 64-bittistä osoiteavaruutta.


title: PA-RISC

text: Nykyisin HP on siirtynyt PA-RISCistä IA-64:ään ja on lopettanut PA-RISC-pohjaisten koneiden myynnin vuoden 2008 lopussa. Viimeiseksi PA-RISC-suorittimeksi jäi vuonna 2005 julkaistu "PA-8900".


title: PA-RISC

text: PA-RISC-prosessoreille on ollut tyypillistä erikoinen välimuistirakenne; joillain PA-RISC-prosessoreilla on ollut jopa megatavun kokoluokkaa olevia L1-välimuisteja, muiden välimuistitasojen puuttuessa kokonaan.


title: PA-RISC

text: Muutamassa ensimmäisessä PA-RISC suorittimessa ei ollut integroitua muistinhallintayksikköä (MMU) (arkkitehtuuriversio 1.0). Arkkitehtuuriversiosta 1.1 eteenpäin MMU oli integroituna.


title: PA-RISC

text: Ennen Itaniumin tuloa PA-RISC-suorittimet olivat yleensä maailman toiseksi nopeimpia suorittimia, häviten vain Alpha-suorittimille.


title: PA-RISC

text:
Suorittimelle on määritelty neljä tasoa: 0, 1, 1.5, ja 2.Suoritin tukee muistiavaruutta, jonka koko voi olla 64-bittisestä 96-bittiseen.
Muistisivujen koko voi olla 4 kilotavusta (4 kB) 64 megatavuun (64 MB).


title: PA-RISC

text: Suoritin voi näin ollen tukea 16 eksatavun muistiavaruutta.


title: PA-RISC

text:
"Multimedia Acceleration eXtensions" (MAX) on käskykannan SIMD laajennus.
Laajennuksesta on kaksi versiota: MAX-1 ja MAX-2.


title: M-V

text: M-V on versio japanilaisesta Mu-kantoraketista.


title: M-V

text: 11. helmikuuta 1970 Japanin ensimmäinen satelliitti, OHSUMI, laukaistiin L-4S-kantoraketilla. L-4S-raketista kehitettiin Mu-sarja: M-4S, M-3C, M-3H, M-3S, M-3SII ja M-V.


title: M-V

text: Mu-rakettien moottorit polttavat kiinteää ajoainetta. Raketeilla on laukaistu Japanin avaruustutkimussatelliitteja.


title: M-V

text: M-V-raketit laukaistaan Uchinouran avaruuskeskuksesta:


title: DEC Alpha

text: Alpha AXP (myös DECchip, DEC Alpha tai pelkkä Alpha) on Digital Equipment Corporationin 1990-luvulla kehittämä RISC-suoritinarkkitehtuuri, joka suunniteltiin VAX-arkkitehtuurin seuraajaksi DEC:n työasema- ja palvelinkoneisiin. DEC:n UNIX- ja VMS -koneiden lisäksi Alphaa käytettiin useimmissa Crayn 1990-luvun supertietokoneissa. Alpha kilpaili myös X86-arkkitehtuurin kanssa työasemissa.


title: DEC Alpha

text: Alpha-suorittimet olivat ilmestymisensä aikaan vuonna 1992 maailman nopeimpia mikroprosessoreita. Ne olivat alusta alkaen 64-bittisiä ja voimakkaasti käskytasolla rinnakkaistavia, ja ne toimivat suhteellisen korkealla kellotaajuudella: esimerkiksi ensimmäinen Alpha-suoritin, "21064" (joka esiteltiin marraskuussa 1992) oli tarkoitettu käytettäväksi 200 MHz taajuudella, kun Intelin nopein suoritin tuolloin oli 66 MHz:n i486. Alphaa pidettiinkin merkittävimpänä haastajana Intelin suorittimille. Vuonna 1999 Alpha ylitti ensimmäisenä suorittimena 1 GHz:n kellotaajuuden haamurajan.


title: DEC Alpha

text: Windows NT 4.0 käännettiin Alphalle ja DEC valmisti suorittimen pohjalta halpoja PC:n korvaajaksi tarkoitettuja tietokoneita, kuten DEC Multian. Laitteet eivät kuitenkaan menestyneet, koska suorittimet eivät emuloineet X86-koodia kovin nopeasti.


title: DEC Alpha

text: DEC:n ja Intelin välillä oli myös pitkä oikeudenkäynti patenteista. Syksyllä 1997 yhtiöt päätyivät sopimukseen, jonka mukaan ne ristiinlisensoivat patenttinsa ja Intel ostaa DEC:n Alphoja valmistavan Fab 6 -tehtaan. Yhdysvaltain kilpailuviranomaiset kuitenkin puuttuivat kauppaan ja pakottivat DEC:n lisensoimaan Alphan tekniikan muille yrityksille (esimerkiksi Samsung Electronicsille, AMD:lle ja IBM:lle). DEC:lle jäi Alphan tuotekehitys, lisensointi ja sertifiointi ilman omaa valmistuskapasiteettia.


title: DEC Alpha

text: PC-valmistaja Compaq osti DEC:n vuonna 1998 ja Hewlett-Packard puolestaan Compaqin vuonna 2002. HP lopetti Alphan kehittämisen ja markkinoinnin kuten se teki myös oman PA-RISC-suorittimensa suhteen, tarkoituksenaan siirtyä HP:n ja Intelin kehittämään IA-64- tai Itanium-prosessoriarkkitehtuuriin. Suuri osa Alphan tekniikasta siirrettiin Intelille. Monet Alphaa kehittäneistä insinööreistä siirtyivät AMD:lle. Alphan peruja olivat AMD Athlon E6:n väylä sekä monisäikeistys, joka otettiin käyttöön myös Pentium 4:ssa ja AMD Opteronissa.


title: DEC Alpha

text: Viimeiset Alpha-suorittimet julkaistiin vuosina 2003 ("21364" eli "EV7") ja 2004 (1,3 GHz:n "EV7z").Alphaa pidetään yhtenä siisteimmistä suoritinarkkitehtuureista. Siinä ei ole juurikaan käytetty oikoteitä hyvän suorituskyvyn saamiseksi vain suorittimen kullakin versiolla, vaan käskykanta on suunniteltu alusta lähtien myös tulevaisuuden suorittimille hyvin sopivaksi.


title: DEC Alpha

text: Esimerkki Alphasta poisjätetyistä oikoteistä on viivästetty hyppy, joka löytyy kaikista muista saman aikakauden RISC-suorittimista. Tehokkaammilla suorittimilla hyppyä pitää viivästää enemmän, ja viiveen määrä on aina kompromissi, joka hidastaa hitaampia suorittimia ja tekee nopeammista suorittimista vaikeampia toteuttaa. Alphassa osa haarautumisista voidaan välttää hyppykäskyjen tavoin ehdollisella move-käskyllä ("cmov").


title: DEC Alpha

text: Alphassa on 32 yleiskäyttöistä sekä 32 liukulukurekisteriä. Liukulukuyksiköllä on VAX-yhteensopivuustila.


title: DEC Alpha

text: Motion Video Instructions (MVI) on SIMD-tyyppinen laajennus käskykantaan.


title: DEC Alpha

text: Prosessoria tukevat mm. seuraavat käyttöjärjestelmät:


title: Kungsholmen (kaupunginosa-alue)

text: Kungsholmen on yksi Tukholman kunnan 14 kaupunginosa-alueesta. Se sijaitsee kunnan sisäosassa ("innerstaden"). Kungsholmenilla asuu lähes 57 000 asukasta, ja sen pinta-ala on 4,85 neliökilometriä. Alue on saanut nimensä Kungsholmenin saaresta, vaikka siihen kuuluu muitakin alueita. Kungsholmenin kaupunginosa-alueeseen kuuluvat seuraavat kaupunginosat: Kungsholmen, Stadshagen, Kristineberg, Fredhäll, Marieberg, Lilla Essingen ja Stora Essingen.


title: Simo Sisu

text: Simo Sisu () on Ankkalinnan poliisipäällikkö Disneyn eläinmaailmaan sijoittuvissa sarjakuvissa. Poliisimestari Sisu on kokenut ja rehellinen lainvalvoja, joka usein turvautuu nokkelamman Mikki Hiiren apuun ratkoessaan visaisimpia rikospulmia. Poliisilaitoksen työtovereista sarjoissa esiintyvät useimmin etsivä Kaasi ja vaativa esimies, yleensä nimeämätön poliisijohtaja. Hahmon ovat luoneet 1930-luvulla piirtäjä Floyd Gottfredson ja käsikirjoittaja Merrill de Maris. Hänet on nähty joskus myös Akun tai Roopen sarjoissa.


title: Simo Sisu

text: Sisu on selvästi alkukielellä irlantilainen, nimestä ja murteesta päätellen.


title: Simo Sisu

text: Sisu on esiintynyt myös parissa Akun tehdas-jaksossa.


title: Liljeholmen (kaupunginosa-alue)

text: Liljeholmen on Tukholman kunnan entinen kaupunginosa-alue. Se sijaitsi kunnan eteläosassa ("söderort"). Kaupunginosa-alue lakkasi olemasta 1. tammikuuta vuonna 2007, kun se ja Hägerstenin kaupunginosa-alue yhdistettiin uudeksi Hägersten-Liljeholmenin kaupunginosa-alueeksi.


title: Liljeholmen (kaupunginosa-alue)

text: Liljeholmenin pinta-ala oli 6,83 km². Vuonna 2004 siellä oli 30 450 asukasta. Liljeholmenin kaupunginosa-alueeseen kuuluivat seuraavat kaupunginosat: Liljeholmen, Aspudden, Gröndal, Midsommarkransen ja Västberga sekä pieni osa Hägerstenistä.


title: Biopolttoaine

text: Biopolttoaine on biomassasta eli eloperäisestä aineesta valmistettu polttoaine; Biopolttoaineesta saatavaa energiaa kutsutaan bioenergiaksi. Biomassaa voidaan kuivata ja polttaa sellaisenaan tai siitä voidaan jalostaa polttoainetta kuten bioetanolia tai biodieseliä. Liikenteen biopolttoaineiden valmistukseen kasvatetaan erityisesti maissia, sokeriruokoa ja öljypalmua.


title: Biopolttoaine

text: Biopolttoaineita luokitellaan yleensä sukupolvittain: ensimmäisen sukupolven biopolttoaineissa käytetään tavallisesti elintarviketuotantoon soveltuvia raaka-aineita, kuten maissia tai sokeriruokoa. Toisen sukupolven polttoaineiden raaka-aineena käytetään pääasiassa jätettä, jossa on korkea lignoselluloosapitoisuus. Tällaisia ovat muun muassa hakkuujätteet ja puupurkutavara. Myös elintarviketeollisuuden jätteitä voidaan hyödyntää toisen sukupolven biopolttoaineeksi.


title: Biopolttoaine

text: Euroopan unioni sopi vuonna 2007 niin sanotut 20–20–20-tavoitteet, joiden yhtenä osana pyritään lisäämään biopolttoaineiden osuus 10 prosenttiin liikenteen polttoaineista vuoteen 2020 mennessä. EU-parlamentti käsitteli tammikuussa 2018 useita energia-alan lakipaketteja, joilla linjattiin EU:n toimet energia- ja ilmastopolitiikassa vuoteen 2030 saakka. Liikenteen biopolttoaineista parlamentti linjasi äänestyksessään sen puolesta, että vuonna 2030 vähintään 12 prosenttia liikenteen energiakulutuksesta kussakin jäsenmaassa täytyy kattaa uusiutuvilla energialähteillä kuten biopolttoaineilla. Palmuöljypohjaiset biopolttoaineet parlamentti näkee kuitenkin haitallisina ympäristölle.


title: Biopolttoaine

text: Biopolttoaineiden raaka-aineet voivat olla peräisin muun muassa metsästä, maataloudesta tai lannasta, tai ne voivat olla jätettä kuten yhdyskunta-, maatalous- tai prosessiteollisuuden jätettä. Suomessa merkittävin bioenergian muoto on sellun valmistuksen sivutuotteena syntyvä jäteliemi, mustalipeä, joka koostuu puusta sellunvalmistuksen yhteydessä irronneista aineista sekä keittokemikaaleista.


title: Biopolttoaine

text: Raaka-ainetta voidaan polttaa suoraan tai sitä voidaan käsitellä termisesti tai biokemiallisesti bakteerien avulla. Biomassan suora poltto on tavallista voimalaitoksissa ja polttopuuna.


title: Biopolttoaine

text: Kaasuttamalla biomassaa saadaan synteesikaasua, jota voidaan puhdistamisen ja mukauttamisen jälkeen polttaa sinällään sähkön-/lämmöntuotantoa varten. Puukaasua voidaan myös jalostaa liikennepolttoaineeksi ja kemiallisiksi raaka-aineiksi. Terva on yksi suurimmista puukaasun ongelmista, sillä sen puhdistaminen puukaasusta on vaikeaa. Monet yritykset pyrkivätkin kehittämään prosesseja, joilla terva saataisiin pois kaasusta.


title: Biopolttoaine

text: Biokemiallinen käsittely on tyypillinen bioetanolin ja biokaasun valmistuksessa: bioetanolin valmistuksessa hyödynnetään alkoholikäymistä, kun taas biokaasua tuotetaan anaerobisella hajoamisella.


title: Biopolttoaine

text: Ensimmäisen ja toisen sukupolven biopolttoaineille ei sinällään ole tarkkaa vakiintunutta määrittelyä, mutta ne luokitellaan tavallisesti niin, että ensimmäisen sukupolven biopolttoaineet tehdään elintarviketuotantoon kelpaavasta raaka-aineesta, kun taas toisen sukupolven biopolttoaineet tehdään tavallisesti lignoselluloosapitoisesta jätteestä. Tällöin polttoaineentuotanto ei kilpaile suoraan ruoantuotannon kanssa samasta raaka-aineesta.


title: Biopolttoaine

text: Toisen sukupolven biopolttoaineiden valmistus perustuu lähes kokonaan biomassan kaasutukseen. Raaka-aine on tavallisesti lignoselluloosaa.


title: Biopolttoaine

text: Renewables Global Raport 2010 -raportin mukaan vuonna 2009 bioetanolia tuotettiin maailmassa 76 mrd. litraa. Tästä lähes 90 prosenttia tuotettiin Yhdysvalloissa ja Brasiliassa. Biodieseliä tuotettiin vastaavasti 16,6 mrd. litraa, josta EU:ssa tuotettiin puolet.


title: Biopolttoaine

text: Biodieselin suurimmissa tuottajamaissa Saksassa ja Ranskassa tuotettiin vuonna 2009 30 prosenttia maailman biodieselistä. Maissista tuotettiin yli puolet maailman bioetanolista ja sokerijuurikkaasta yli kolmannes.


title: Biopolttoaine

text: Peltobiomassat koostuvat pelloilla tai soilla kasvatetuista energiakasveista tai niiden osista. Peltobiomassaksi soveltuvat muun muassa ruokohelpi, öljykasvit ja viljakasvien osat kuten olki. Näitä voidaan käyttää polttoaineena sinällään tai niistä voidaan jalostaa kiinteitä tai nestemäisiä polttoaineita.


title: Biopolttoaine

text: Puuperäisiä polttoaineita ovat muun muassa halot, hakkuujäte ja puupelletit sekä erilaiset purut ja lastut. Myös kemiallisessa metsäteollisuudessa sivutuotteena syntyvä mustalipeä luetaan puuperäiseksi polttoaineeksi.


title: Biopolttoaine

text: Etenkin paperiyhtiöt ovat kiinnostuneita tekemään biopolttoainetta metsien hakkuujätteistä. Hakkuujätteen ongelma on kuitenkin heterogeenisuus: siinä on paljon ravinteita kuten typpeä ja fosforia, jotka aiheuttavat ongelmia jalostuksessa myöhemmin. Etenkin puun lehdet, neulaset ja kuori ovat ongelmallisia. Hakkuujätteestä voidaankin arvioiden mukaan tehdä biopolttoaineita laajassa mittakaavassa vasta 2010-luvun loppupuolella.


title: Biopolttoaine

text: Turvetta käytetään polttoaineena voimalaitoksissa. Kasvihuonekaasulaskelmissa turve luetaan fossiiliseksi polttoaineeksi.


title: Biopolttoaine

text: Kierrätyspolttoaineet ovat jätettä, joka soveltuu energiantuotantoon. Kierrätyspolttoaineita poltetaan usein voimalaitoksissa yhdessä turpeen tai hiilen kanssa.


title: Biopolttoaine

text: Bioetanolia voidaan käyttää bensiinin tavoin, ja sitä voidaan valmistaa esimerkiksi sokerijuurikkaasta, viljasta, selluloosasta tai jätteiden biologisesti hajoavista osista. Bioetanolin käyttö sellaisenaan moottoripolttoaineena on vähäistä teknisten ongelmien, kuten polttomoottorien kylmäkäynnistysongelmien vuoksi, mutta sitä käytetään paljon seosaineena esimerkiksi E85:ssä.


title: Biopolttoaine

text: Ensimmäisen sukupolven biodiesel on tyypiltään pääasiassa RME:tä tai FAME:a. Laadultaan dieselöljyä vastaavaa metyyliesteriä (RME) saadaan öljykasveista kuten rypsistä. Biodieseliä voidaan valmistaa myös käytetystä uppopaistorasvasta ja eläinöljystä (FAME). Biodieseliä voidaan käyttää sellaisenaan normaalin dieselin sijasta dieselautoissa, jos polttoainejärjestelmässä on käytetty biodieseliä kestäviä tiivisteitä. Yhdestä hehtaarista rypsiä saadaan 500–1 000 litraa biodieseliä vuodessa riippuen satomääristä. Rypsissä öljyä on noin kolmannes, rapsissa jonkun verran enemmän.


title: Biopolttoaine

text: Biodieselin vaihtoesteröintiin tarvitaan metanolia tai etanolia, sekä hiukan lipeää. Tuotteeksi tulee biodieseliä ja glyserolia. Biodieseliä voidaan tuottaa hyvin yksinkertaisilla laitteilla suoraan maatiloilla tai kotitalouksissa. Suurempia, muun muassa FT-prosessiin perustuvia jalostusmenetelmiä on kehitteillä.


title: Biopolttoaine

text: Aivan uusi aluevaltaus biodieselin valmistuksessa ovat suunnitelmat tehdä biodieseliä metsäteollisuuden puuperäisestä biomassasta. Eräs jo kaupallisen starttinsa nähnyt puubiomassan käyttötapa on hyödyntää sellunkeiton ohessa syntyvä mäntyöljy biodieselinä. Ruotsin Piitimessä käynnistyi vuonna 2010 maailman ensimmäinen mäntyöljyä biodieseliksi jalostava tuotantolaitos Sunpine Ab toimesta. Biodieselin kuluttajajakelijana toimii huoltoasemaketju Preem.


title: Biopolttoaine

text: Biokaasulla voidaan korvata maakaasua lämmitys- ja liikennekäytössä. Sitä tuotetaan vesilaitosten ja kaatopaikkojen kaasuista, maatalouden biojätteistä ja vihreästä biomassasta. Tuotanto tapahtuu suurehkoissa lämpöeristetyissä reaktoreissa metaanibakteerien aiheuttaman mätänemisen avulla.


title: Biopolttoaine

text: Kasviöljy on öljykasveista puristamalla, uuttamalla tai vastaavalla tavalla tuotettu öljy, joka voi olla jalostamatonta tai jalostettua. Se ei kuitenkaan ole kemiallisesti muunneltua, sillä edellytyksellä, että se soveltuu moottorin tyyppiin ja täyttää päästöjä koskevat vaatimukset. Tätä polttoainetta voidaan käyttää pienellä osuudella dieselmoottoreissa, suurempi osuus vaatii polttoainejärjestelmään kohtuullisen edullisen muunnossarjan asennuksen.


title: Biopolttoaine

text: Puuta kaasuttamalla voidaan tuottaa puukaasua. Puukaasuttimissa pystytään hyödyntämään jätepuuta, joka ei kelpaa teollisuudelle, sekä muun muassa sahausjätteitä. On mahdollista käyttää myös palaturvetta polttoaineena. Puukaasua käyttävillä häkäpöntöillä on korkea energiahyötysuhde (65–80 prosenttia) verrattuna muihin biopolttoaineisiin.


title: Biopolttoaine

text: Biomassasta tai jätteiden biologisesti hajoavista osista voidaan myös valmistaa:


title: Biopolttoaine

text: Biometanolin pohjalta voidaan edelleen valmistaa ETBE:tä ja MTBE:tä, joita käytetään parantamaan polttoaineiden eri ominaisuuksia.


title: Biopolttoaine

text: Biopolttoaineille on asetettu yhä kovempia paineita ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Arvioitaessa biopolttoaineiden ympäristövaikutuksia tulee kuitenkin arvioida niiden koko elinkaarta; esimerkiksi VTT:n mukaan monien ensimmäisen sukupolven biopolttoaineiden raaka-ainetuotanto viljelemällä kuluttaa enemmän energiaa kuin mitä polttoaineista saadaan.


title: Biopolttoaine

text: Jotta biopolttoaineiden tuotanto olisi kestävän kehityksen mukaista, niille ollaan kehittämässä EU:ssa ns. kestävyyskriteereitä, joissa tuotantoa arvioidaan ympäristöllisistä, taloudellisisista ja sosiaalisista näkökulmista. Nämä jakautuvat edelleen eri näkökulmiin. Kestävyyttä on kuitenkin vaikeaa mitata yksiselitteisesti ja sen arviointikin on erittäin haastavaa, sillä tuotannon kestävyys riippuu voimakkaasti valitusta näkökannasta ja tehdyistä oletuksista. VTT:n mukaan onkin mahdollista, että biopolttoaineille ei voida luoda yksinkertaistettuja kriteerejä, joita seuraamalla niiden tuotanto olisi kestävää.


title: Biopolttoaine

text: Sinänsä biopolttoaineiden raaka-ainetuotanto ei ole muuta maa- tai metsätaloutta haitallisempaa, mutta merkittävä tuotannon lisääminen vaikuttaa maaperän, vesistöjen ja ilman laatuun; samoin tietyillä alueilla lisääntyvä biopolttoaineiden tuotanto voi uhata alueen biodiversiteettiä ja veden riittävyyttä.


title: Biopolttoaine

text: Mitattaessa biopolttoaineiden ilmastovaikutusta keskeinen tekijä on biomassan uusiutumisnopeuden ja ilmastonmuutoksen hillinnän tavoitteiden välinen suhde. Ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ilmakehän kasvihuonekaasujen pitoisuus pitäisi vakauttaa alhaiselle tasolle mahdollisimman pian. Kuitenkin mitä hitaampaa biomassa on uusiutumaan, sitä tehottomampaa on sen käyttö ilmastonmuutoksen hillinnässä.


title: Biopolttoaine

text: Polttoaineiden ilmastovaikutukset riippuvat merkittävästi myös ns. epäsuorista vaikutuksista, joita aiheuttavat kilpailu muun muassa raaka-aineista ja tuotantoalasta. Pahimmillaan ne voivat johtaa trooppisten sademetsien tuhoutumiseen tai runsaspäästöisten raaka-aineiden käyttöönottoon käyttökohteissa, jotka kilpailevat biopolttoaineiden kanssa. Esimerkiksi jos aiemmin ruuantuotantoon käytetty pelto valjastetaan biodieselin raaka-ainetuotantoon, saatetaan ruuantuotantoon valjastaa sademetsäalueita.


title: Biopolttoaine

text: Poliittisten ja ympäristötavoitteiden asettamista vaikeuttaa muun muassa se, että kehitteillä olevista teknologioista on saatavilla huonosti tietoa. Myös monet biopolttoainetuotannon konkreettiset ympäristövaikutukset, kuten biomassan tuotannon ja korjuun vaikutukset maaperään, tunnetaan huonosti.


title: Biopolttoaine

text: EU:n ympäristökomissaari Stavros Dimasin mukaan biopolttoainetavoitteen aiheuttamat sosiaaliset ja ympäristöongelmat ovat olleet suurempia kuin alussa kuviteltiin. EU onkin luomassa biopolttoaineiden sertifiointijärjestelmää, joka takaisi polttoaineiden kestävän tuotannon. Palmuöljydieselin kaltaisten polttoaineiden tuontia ei sinällään olla kieltämässä, vaan pelkästään vaatimukset täyttävät biopolttoaineet lasketaan mukaan EU:n asettamiin kansallisiin tavoitteisiin. Lisäksi vain tällaisille polttoaineille voidaan myöntää esimerkiksi verohelpotuksia.


title: Biopolttoaine

text: Suomen ainoa energian ympäristömerkki, Ekoenergia, rajaa kestävän bioenergian piiristä pois mm. kannot ja juurakot.


title: Biopolttoaine

text:
”Juurakot sitovat maaperää ja estävät humuksen ja ravinteiden kulkeutumista vesistöihin. Kannot toimivat metsässä pitkään hiilivarastona niiden hitaan lahoamisen vuoksi ja turvaavat metsäluonnon monimuotoisuutta tuomalla lahopuuta monien eliöiden tarpeisiin. Näiden syiden vuoksi kantoja ja juurakoita ei lasketa mukaan Ekoenergia-merkityn sähkön polttoaineeksi”, perustelee Suomen luonnonsuojeluliitto kriteerien tiukentumista.
Ekoenergia-merkintä on julkaisemassa osana eurooppalaisen RES-E-standardin kriteerejä kattavammat bioenergian kestävyyskriteerit vuonna 2012.


title: Biopolttoaine

text: Helsingin yliopiston Ympäristömuutoksen professori Atte Korholan mukaan ruuan käyttäminen biopolttoaineena aiheuttaa pulaa sekä ruuasta että puhtaasta juomavedestä, koska viljelyksiä pitää kastella. Hänen mukaansa olisi kokonaisuuden kannalta järkevämpää muuttaa viljelykset metsiksi, koska puut sitovat itseensä huomattavia määriä hiilidioksidia, joka aiheuttaa kasvihuoneilmiötä. Bioetanolihuuma ja Euroopan poikkeuksellinen sää ovat nostaneet viljan hintaa rajusti.


title: Biopolttoaine

text: Maailmanpankin mukaan biopolttoaineet ovat aiheuttaneet jopa 75 prosenttia ruuan hinnannoususta vuosina 2002–2008. Polttoaineprosessien kilpailun lisäksi keinottelu on lisännyt viljan hintaa. Peltopinta-alaa on jätetty kesannolle ja spekulaatio kallistuvilla hinnoilla on johtanut hintakierteeseen. Viljan kallistuminen on vienyt maailmanlaajuisesti noin 100 miljoonaa ihmistä lisää köyhyysrajan alapuolelle


title: Biopolttoaine

text: Britannian Royal Academy of Engineering 2017 raportin mukaan ruokakasveista tehdyn biodiiselin ilmastopäästöt ovat ylittäneet korvattavan fossiilipolttoaineen päästöt ja biodiesel tuotantoon viljeltävät kasvit ovat lisäänneet metsäkatoa, turvemaiden kuivatusta ja veden, lannotteiden ja pesitisidien käyttöä ja heikentäneet biodiversiteettiä


title: Biopolttoaine

text: Biopolttoaineet ovat pääasiassa uusiutuvia energianlähteitä, ja ne vapauttavat poltettaessa sen hiilidioksidimäärän joka raaka-aineeseen sitoutui sen syntyessä. Biopolttoaineita voi tuottaa myös muista kuin elintarvikkeiksi kelpaavista raaka-aineista. Esimerkiksi metanolia voi tuottaa puusta.


title: Biopolttoaine

text: YK:n ympäristöohjelma UNEP kehottaa varovaisuuteen ekologisissa kysymyksissä, mutta kannattaa uusiutuvien polttoaineiden kehitystä rauhallisesti edeten. Yhdysvaltain hallituksen laskelmien mukaan kasveista valmistetut biopolttonesteet olisivat lisänneet ruuan hintaa vain marginaalisesti: osuus noususta olisi kolme prosenttia.


title: Biopolttoaine

text: Ruuan hinnan nousun tärkeänä osasyynä on lannoitteiden hinnan nouseminen. Lannoitteiden hinnat ovat kolminkertaistuneet välillä 2004–2008. Tärkeimmän lannoitteiden komponentin ammoniumnitraatin energiasisältö on merkittävä; kilo nitraattia vastaa noin 1,4 kg öljyä. Valmistusprosessissa käytetään valtaosin maakaasua, jonka hinta on huimassa nousussa.


title: Tensidi

text: Tensidit eli pinta-aktiiviset aineet ovat kemiallisia yhdisteitä, joissa on hydrofiilinen (vesihakuinen) ja hydrofobinen (vesipakoinen) pää. Tensidejä kutsutaan myös surfaktanteiksi ja detergenteiksi.


title: Tensidi

text: Tensidit tunkeutuvat vesiliuoksessa vesimolekyylien väleihin pienentäen pintajännitystä. Tensidit alentavat pintajännitystä, parantavat veden kostutuskykyä, irrottavat ja pilkkovat kuiduista tehokkaasti likaa, estävät sähköisten ominaisuuksiensa ansiosta lian tarttumisen takaisin puhdistettavalle pinnalle, minkä vuoksi niitä käytetään pesuaineissa.


title: Tensidi

text: Anioniset tensidit


title: Tensidi

text: Ionittomat tensidit


title: Tensidi

text: Kationiset tensidit


title: Tensidi

text: Amfoteeriset tensidit


title: Tensidi

text: Saippua on eräs tensidi, mutta synteettiset tensidit ovat syrjäyttäneet lähes kokonaan sen. Useimmat tensidit ovat sellaisenaan myrkyllisiä vesieliöille. Ympäristövaikutusten merkityksen lisäännyttyä on alettu valmistaa myös uusiutuvista luonnonvaroista (kasvi- ja eläinrasvoista). Tensidien hajoavuuteen jätevesissä vaikuttaa niiden kemiallinen rakenne.


title: Tensidi

text: Markkinoille saatettavien pesuaineiden tensidien on Tukesin mukaan oltava pesuaineasetuksen (EY) N:o 648/2004 nojalla biologisesti hajoavia.


title: Tensidi

text: Joutsenmerkki rajoittaa ympäristölle vaarallisten tensidien käyttöä lainsäädäntöä pidemmälle. Joutsenmerkityissä tuotteissa käytettävien tensidien ominaisuudet, muun muassa hajoavuus, on tutkittu laboratoriotestien avulla.


title: Commedia dell’arte

text: Commedia dell'arte (vapaasti ) on 1500-luvulla Italiassa syntynyt improvisaatioteatterin muoto, joka vähitellen levisi Keski-Eurooppaan kiertelevien teatteriseurueiden mukana. Commedia dell'artea esitettiin pienillä lavoilla ("canvaccio"), toreilla ja karnevaaleissa. Esitykset perustuivat tyyppihahmoihin, joilla oli tarkat ennaltamäärätyt suhteet toisiinsa. Tyypillisesti näyttelijät käyttivät puolimaskia, ja esiintyminen oli hyvin kehollista. Juonikuvio oli sovittu, mutta repliikit olivat improvisaatiota.


title: Commedia dell’arte

text: Commedia dell'arte oli suosittua 1700-luvulle asti, kunnes se sulautui muihin teatterimuotoihin. Vaikka commedia dell'arte ei ole säilyttänyt suurta suosiota, se on vaikuttanut muun muassa Molièren komedioihin, pantomiimin ja englantilaiseen nukketeatteriin "Punch and Judyyn", jonka kautta vaikutus on levinnyt piirroselokuviin ja nykyisiin TV-komedioihin saakka. Nykytekijöistä muun muassa Dario Fo on käyttänyt commedia dell'arte-vaikutteita. Varsinainen vakavassa mielessä tehty commedia dell'arte on nykyisin lähes kadonnut, mutta erilaisia amatöörinäytöksiä järjestetään Italiassa turisteille ja karnevaalien yhteydessä.


title: Commedia dell’arte

text: Tunnetuimpia hahmoja:Hahmot ovat tyyppihahmoja, jotka edustavat erilaisia luonteita, ammattikuntia, yhteiskuntaluokkia, kaupunginosia tai muita paikkoja. Hahmot tunnistetaan muun muassa naamiosta, vaatteista, murteesta ja puhetavasta. Hahmojen nimet voivat olla ammattia tai muuta osuutta kuvailevia – monet erisnimetkin ovat syntyneet hahmon tehtävästä.


title: Commedia dell’arte

text: Naishahmot eivät olleet niin erikoistuneita, ja niiden historia liittyi yleensä näyttelijän persoonallisuuteen. Naishahmoista juoruakkoja ja parittajia esittivät pääasiassa miehet 1700-luvulle asti.


title: Commedia dell’arte

text: Tavallisesti näyttelijät erikoistuivat yhteen hahmoon jo varhain ja näyttelivät sitä koko ikänsä. Hahmo saattoi myös periytyä vanhemmilta tai ryhmästä poistuneelta henkilöltä. Näyttelijä loi itse hahmoaan yksilölliseksi repliikkeineen ja yksinpuheluineen. Tapa, jolla erityispiirteet tuodaan esille, on tärkeää, ja hienostunutta taitavuutta vaaditaan mimiikassa, akrobatiassa sekä muissa tempuissa tai osaamisessa. Näytteleminen on hyvin kehollista.


title: Commedia dell’arte

text: Tavallisesti tarvittiin ainakin kaksi vanhempaa miestä, kaksi miespalvelijaa, rakastavaiset, palvelustyttö ja jokin erikoishahmo, esimerkiksi Il Capitano.


title: Commedia dell’arte

text: Il Capitano (Scaramuccia samantyylinen), myöhemmin espanjalais- ja ranskalaispiirteisempi Matamore, on vanha, ehkä eläkkeelle jäänyt upseeri tai amiraali, joka pöyhkeilee, mutta on lopulta todella pelkuri. Hän pelkää pikkuasioitakin. Il Capitanon esiintyessä hänen osansa on keskeinen näytelmässä. Hän on mahtipontinen kukko: Il Capitano yrittää jatkuvasti tehdä vaikutuksen naisiin, hän valehtelee ja erityisesti liioittelee seikkailujaan. Todellisuudessa hän on saanut ansionsa muiden tekemisistä. Monesti Pantalone haluaa tyttärensä Il Capitanon kanssa naimisiin.


title: Commedia dell’arte

text: Il Capitano jylisee italian ja espanjan sekoitusta. Hänen univormunsa on muuttunut aikakausien mukaan, eikä se muutenkaan näytä aina samalta. Hahmon kasvoille on ominaista leukaparta ja jopa fallisen pitkä nenä. Isot saappaat, miekka, sulka jonkinlaisessa hatussa (aluksi oli kypärä), ja nahkaremmit kuuluvat Il Capitanon varustukseen.


title: Commedia dell’arte

text: Parodisessa sotilaassa on protestiaineksiakin, vaikkei se olekaan pääasia. Kerrotaan, että espanjalaiset upseerit kerran tappoivat Il Capitanon näyttelijän, koska tämä oli näytellyt liian hyvin rooliaan. Myös Il Capitanoista monet ovat usein taitavia miimikoita ja akrobaatteja. Eräs kuuluisa Scaramouchen näyttelijä Tiberio Fiorelli pystyi kertomusten mukaan naurattamaan yleisöään yhtämittaisesti puoli tuntia näyttelemällä pelästynyttä.


title: Commedia dell’arte

text: Zanni tulee nimestä Giovanni, ja se on sekä monikko että yksikkö. Se tarkoittaa yleisesti jotakin palkattua mieshenkilöä, joka on myös yleinen ilveiliä tai temppuilija. Hän on köyhää väkeä, joka pakotettiin muualta työtä tekemään (Bergamosta Venetsiaan). Zanni on köyhä ja nälkäinen, ja hänellä on kaikista suurin eloonjäämisvietti. Kuitenkin hän hoitaa yleensä esimerkiksi Pantalonen tai Il Capitanon antamat tehtävät. Esimerkiksi Arlecchino, Pulcinella, Pierrot ja Brighella ovat zanneja, ainakin, jos niitä ei kutsuta omilla nimillään. Zannin vaatteet olivat yleensä valkoiset ja hänen housunsa löysät.


title: Commedia dell’arte

text: Brighella (Figaro, Scapino) lasketaan toisinaan zanneihin, mutta toisinaan häntä pidetään keskiluokkaisempana. Hän on varhain siirtynyt Bergamosta Napoliin, mutta puhuu vanhalla murteellaan. Hän on vetelehtijä, eikä oikeastaan palvelija, koska tekee töitä vasta kun rahat loppuvat. Hänen mielipuuhanaan on vetää nenästä vanhoja ukkoja, nylkeä velkojia ja ryöstää saitureita. Monia ammattivaihtoehtoja on, kuten sotilas, ennustaja, tai majatalon pitäjä - ehkäpä omille päässyt sellainen. Tärkeä juonen kannalta auttaen joitakin ja joidenkin suunnitelmia tehdessä tyhjiksi. Nuoret rakastavaiset voivat kuitenkin luottaa häneen. Musikaalinen. Kuin machoileva latino – charmia ja epäonnistumisia. Usein Arlecchinon toverina. (Ehkä jopa Pantalonen veli?)


title: Commedia dell’arte

text: Isabella (Lucinda, Cornelia, Silvia, Rosaura) on Pantalonen tytär, ja yksi rakastavaisista, eli myös kaunis, sensuelli ja osaa laulaa sekä tanssia. Isä yrittää kontrolloida, mutta Isabella on päättäväinen (onhan melkein päättömästi rakastunut).


title: Commedia dell’arte

text: Innamorati (ia =nainen, io=mies) tarkoittaa rakastavaisia. He eivät käyttäneet maskeja, mutta vahvoja meikkejä usein kylläkin. He olivat hyvin hoidettuja, pukeutuneita ja käyttäytyviä kauniita nuoria ja puhuvat hienon toskanalaistittain. Vaatteet ovat joskus hyvinkin hienoja. He ovat silti jollakin tapaa naurettavia: omahyväisiä, eikä puhdas rakkauskaan oikein sovi commedia dell’arteen. Rakastavaiset ovat hyvin motivoituneita – vaikeuksista huolimatta. He ovat mukana jokaisessa näytelmässä ja heidän tarinansa kulkee muun tarinan mukana. Ne ja muut toiminnat saatetaan loppuun kun pari saa toisensa. Miehet lauloivat joskus sonetteja. Pantalonekin saattaa olla rakastaja, vastoin naisen ja ehkä toisen miehen tahtoa.


title: Commedia dell’arte

text: Pagliaccio on klovni, nimeä käytetään edelleen esimerkiksi Italiassa yleisesti. Se on klovnin perustyyppi ja siitä on kehittynyt myös Pedrolino. Pagliaccio tarkoittaa puupinoa, jolla hän perheen arvottomimpana nukkuu . Kuitenkin hassuksikin joutuessaan hän pitää arvokkuutensa. Viehättävä, hieman tyhmä, tunteellinen.


title: Commedia dell’arte

text: Caratterista tarkoittaa yhtäkkiä näytelmään mukaan tulevia hahmoja, joilla ei ole osaa juonessa (eikä naamioita). He tulivat esimerkiksi temppuilemaan tai pilailemaan tapahtumien tai julkkisten kustannuksella.


title: Commedia dell’arte

text: Lazzi tarkoittaa irrallista ohjelmanumeroa, joka on myös lepohetki näyttelijöille ja tavallaan yleisöllekin. Hahmoilla oli myös ominaisia lazzeja, joita tehtiin kesken näytelmää. Jopa näyttelijöiden yhteislaulua oli, mutta harlekiini oli useimmiten temppuilemassa. Temppu on kuitenkin osa hahmoa, ei irtovitsi. Harlekiini saattoi kesken esityksen napata kärpäsen ja syödä sen nauttien, tai tehdä voltin vesilasi kädessä ja läikkymättä.


title: Commedia dell’arte

text: 1600-luvulla käytettiin myös laitteita, esimerkiksi näyttelijän nostamiseen. Oli valetulta ja mestauksessa pään irtoaminen saatiin näyttämään uskottavalta. Puista koottavaa näyttämöä kuljetettiin mukana


title: Commedia dell’arte

text: Ennen esitystä ei harjoiteltu, katsottiin vain talot, joihin kukin sijoittui näytelmässä.


title: Commedia dell’arte

text: Ensimmäistä kertaa naiset saivat olla mukana esittämässä, vaikka kirkon piirit vastustelivatkin – ja sekin lisäsi suosiota. Ja olihan karnevalistinen ilveilyperinne läheistä.


title: Commedia dell’arte

text: Joskus näytelmä sijoittuu jopa valtakuntaan Kuussa. Silloin erityisesti naisten vaatteet ovat rohkeita.


title: Commedia dell’arte

text: Yleisö tuli varta vasten paikalle - mikä erotti commedia dell'arten katuteatterista - koska maksoi pääsylipun. Ryhmiä kutsuttiin myös esiintymään palatseihin.


title: Beatmusiikki

text: Beatmusiikki (tai pelkkä beat) on pop- ja rock-musiikkien genre, joka sai alkunsa Britanniassa 1960-luvulla. The Beatles on lajin tunnetuin yhtye, ja yhtyeen kohdalla puhutaankin yleisemmin merseybeatista. Toisaalta tätä uutta nuorisomusiikkia ruvettiin kutsumaan myös nimellä "popmusiikki". Nykyään popmusiikin määritelmä on kuitenkin ilmeisen paljon laajempi.


title: Beatmusiikki

text: Keskeiset erot rautalankamusiikkiin ovat laulun mukaantulo ja se, että nuoret artistit sävelsivät esittämiään kappaleita enemmän itse.


title: Beatmusiikki

text: Aineistoa beat-musiikin rantautumisesta Suomeen on koonnut "Antero Laiho" työnimellä FöriBeat.


title: Atafu

text: Atafu on yksi Tokelaun kolmesta koralliatollista. Sen pinta-ala on 3,5 km². Atollin suurin saari, joka tunnetaan myös nimellä Atafu, sijaitsee atollin luoteisosassa. Pienempiä atollilla sijaitsevia saaria ovat muun muassa Alofi ja Fenualoa. Atollilla on vuoden 2006 arvion mukaan 524 asukasta.


title: Nukunonu

text: Nukunonu on suurin Tokelaun kolmesta koralliatollista. Sen pinta-ala on 4,7 km². Atollin suurin saari on myös nimeltään Nukunonu. Muita saaria ovat muun muassa Motusaga, Te Puka e Mua, Ahua, Motufala, Punalei, Taulagapapa, Niututahi, Saumangalu, Laulauia, Avakilikili, Tokelau, Fakanava, Te Puku ja Te Kamu. Atolli on asukasluvultaan (alle 400) Tokelaun pienin. Nukunonussa on sairaala ja koulu.


title: Fakaofo

text: Fakaofo on yksi Tokelaun kolmesta koralliatollista. Sen pinta-ala on 4 neliökilometriä. Myös atollin pääsaari on nimeltään Fale. Atollilla on noin 500 asukasta.


title: Mew (yhtye)

text: Mew on vuonna 1995 perustettu tanskalainen popmusiikkia ja progressiivista rockia yhdistelevä yhtye. Yhtyeen muodostivat Jonas Bjerre, Bo Madsen, Johan Wohlert sekä Silas Graae, mutta Johan Wohlertista tuli isä, mikä johti katkeraan valintaan perheen hyväksi vuonna 2006. Vuonna 2014, kahdeksan vuoden tauon jälkeen, julkistettiin kuitenkin tieto Wohlertin paluusta yhtyeeseen.


title: Mew (yhtye)

text: Jonas Bjerre, Bo Madsen ja Johan Wohlert tapasivat koulussaan Hellerupissa. Heidän piti tehdä elokuva ihmisen maapalloa kohtaan aiheuttamasta tuhosta. He tekivät filmipätkän äänet sekä visuaalisen puolen. Hyvinä ystävinä Jonas, Bo ja Johan päättivät perustaa myös bändin, vaikkei kukaan ollut erikoistunut minkään soittimen soitossa. Noin vuoden soitettuaan bändi tutustui kolme vuotta nuorempaan Silakseen, jonka he olivat kuulleet soittavan rumpuja. Rumpalia bändissä ei vielä ollut, joten Silas otettiin pian mukaan.


title: Mew (yhtye)

text: Bändin visuaalisen taiteen opiskelutaustan voi havaita Mewin keikoilla. Bändi haluaa tehdä keikoistaan mahdollisimman ainutlaatuisia ja myös visuaalisesti näyttäviä ja keikoilla on usein takaseinälle heijastettu bändin jäsenten itsensä tekemiä visualisointeja.


title: Mew (yhtye)

text: Bändin vaikutteina on vahvasti ollut esimerkiksi Dinosaur Jr, Genesis ja Pixies. Bändin musiikki ei kuitenkaan muistuta paljoakaan vaikuttajiensa tyyliä vaan on luonut aivan oman tyylinsä, joka omanlaisen soundinsa lisäksi etsii uusia tapoja tehdä musiikkia, albumeja tai keikkoja. Mewin tunnistaa viimeistään Jonas Bjerren korkeasta surumielisestä äänestä. Joidenkin mielestä Mew on parhaimmillaan äänityksissään sillä oikeita sävyjä on vaikea tavoittaa keikalla ja bändin kappaleissa on usein useampia soittimia kuin jäseniä. Keikoilla Mewiä avustaakin usein ylimääräinen kosketinsoittaja.


title: Mew (yhtye)

text: Mewin debyyttialbumi "A Triumph For Man" julkaistiin vuonna 1997 ja toinen albumi "Half the World is Watching Me" 2000. Vuonna 2003 Mew solmi kansainvälisen levytyssopimuksen Sony Musicin kanssa ja keväällä julkaistiin albumi "Frengers". Se sisälsi sekä uutta tuotantoa että vanhoja kappaleita kahdelta aikaisemmalta levyltä. Siitä on peräisin nimen lisänimi ”Not quite friends, not quite strangers” eli osa tavallaan tuttuja kappaleita (tosin uudistettuna) ja osa aivan uusia. Frengers oli tavallaan myös yhtyeen toinen debyyttialbumi. Se oli nimittäin bändin ensimmäinen kansainvälinen julkaisu. Syyskuussa 2005 Mew julkaisi neljännen albuminsa "And the Glass Handed Kites", joka sisälsi jo melko progressiivisiakin piirteitä. Albumin kappaleet on yhdistetty toisiinsa taukoamattomaksi kokonaisuudeksi. Syyskuussa 2006 ilmestyi uusintapainos "A Triumph For Manista".


title: Dave Liebkind

text: Dave Liebkind (7. helmikuuta 1936 Helsinki – 9. elokuuta 2004 Hämeenlinna) oli helsinkiläinen juutalainen liikemies, toimittaja sekä Liberaalit- ja Remonttiryhmä -puolueiden vaikuttaja. Hän oli liberaalien eurovaaliehdokkaana 2004. Liebkind toimi 1960- ja 1970-luvuilla Yleisradion Geneven-kirjeenvaihtajana.


title: Dave Liebkind

text: Dave Liebkind suoritti humanististen tieteiden kandidaatin tutkinnon Helsingin yliopistossa ja opiskeli myös Jerusalemin yliopistossa. Hän toimi näyttelijänä ja apuohjaajana Lilla Teaternissa ja sitten lehti- ja tiedotustoimittajana mm. kansainvälisen villajärjestön (International Wool Secretariat) palveluksessa. Radiossa Liebkind esiintyi vuodesta 1949 eli 13-vuotiaasta asti. Hän myös tuotti lasten- ja viihdeohjelmia sekä tietokilpailuja ja näytteli ruotsinkielisissä tv-näytelmissä. Liebkind nähtiin myös Spede Pasasen Viu-hah hah-taja-elokuvassa vuonna 1974.


title: Fiat 132

text: Fiat 132 on Fiatin vuosina 1972–1981 valmistama ylemmän keskiluokan neliovinen sedan, joka korvasi Fiat 125:n. Etelä-Afrikassa sitä myytiin nimellä Fiat Elita. Lisäksi puolalainen FSO ja espanjalainen SEAT valmistivat autoa lisenssillä. Vuonna 1981 mallia uudistettiin ja se nimettiin Fiat Argentaksi.


title: Fiat 132

text: Moottorivalikoimassa olivat aluksi DOHC-tyyppiset 1,6- (98 hv) ja 1,8-litraiset (105 hv) bensiinimoottorit. Laajalta lisävarustelistalta ostaja saattoi valita muun muassa viisivaihteisen manuaalivaihteiston, kolmiportaisen automaattivaihteiston, ilmastoinnin ja lämmitettävän takalasin.


title: Fiat 132

text: Vuonna 1974 malliin tehtiin pieniä uudistuksia valoihin, etusäleikköön, jousitukseen ja vaihteiston välityssuhteisiin. 1,8-litraisen moottorin teho nousi kahdella hevosvoimalla sylinterinkanteen ja polttoaineensyöttöjärjestelmään tehtyjen muutosten ansiosta.


title: Fiat 132

text: Vuonna 1977 tuli merkittävämpi kasvojenkohotus, kun suurempi Fiat 130 poistui mallistosta ja 132 otti sen paikan lippulaivamallina. Muutoksia tehtiin esimerkiksi puskureihin ja sivupeileihin, lisäksi auto sai kumiset kylkilistat. 1,8-litraisen moottorin korvasi 2,0-litrainen (112 hv).


title: Fiat 132

text: Seuraavana vuonna esiteltiin 2,0- (60 hv) ja 2,5-litraiset (72 hv) dieselmoottorit. Dieselmallien konepellissä oli kohouma, jotta suurempi moottori mahtuisi sen alle. Frankfurtin autonäyttelyssä 1979 esiteltiin lisäksi Bosch L-Jetronic -ruiskutusjärjestelmällä varustettu 2,0-litrainen, jossa oli tehoa 122 hevosvoimaa.


title: Spear Air

text: Spearair Oy oli Kalevi Keihäsen Keihäsmatkojen omistama yksityinen suomalainen lentoyhtiö, joka lennätti vuosina 1972–1974 suomalaisia turisteja etelän lomakohteisiin, lähinnä Kanariansaarille.


title: Spear Air

text: Yhtiön englanninkielinen nimi "spear" tarkoittaa suomeksi keihästä ja viittaa omistaja Keihäseen.


title: Spear Air

text: Toimitusjohtajana toimi ainakin kansanedustaja Veikko Pajunen.


title: Spear Air

text: Spearair kaatui vuoden 1973 öljykriisiin ja yleensäkin Keihäsmatkojen taloudellisiin vaikeuksiin. Myös toiminnan johtaminen oli ilmeisen leväperäistä, eikä kirjanpidosta tai kustannuksista juurikaan välitetty. Esimerkkinä mainittakoon yhtiön viimeiset menolennot etelään 3. toukokuuta 1974: Nikosiaan ja Istanbuliin lennetyllä lennolla oli yhteensä noin 145 matkustajaa ja Beirutin lennolla 52 matkustajaa. Kummassakin koneessa oli 189 paikkaa, joten toiminta ei voinut olla kannattavaa. Kun "Härmän Jätkä" saapui, pitkään jatkuneen kentän yllä tapahtuneen kaartelun jälkeen ja siksi polttoaineen käytyä vähiin, 3. toukokuuta 1974 Istanbuliin, portaat tuotiin vasta kun ovesta heitettiin laskeutumismaksut sisältänyt rahasalkku asematasolle. Matkakohteeseen jääneet suomalaisturistit kävi 9. toukokuuta noutamassa Finnairin DC-8-62, joka kiersi Beirutin ja Nikosian kautta Istanbuliin, missä paikalliset viranomaiset saarsivat asevoimin koneen ottaen sen Spearairin velkojen pantiksi useiksi tunneiksi. Vasta Finnairin pääjohtaja Gunnar Korhosen henkilökohtainen puuttuminen asiaan ja selostus siitä, että Finnair ei vastaa Spearairin veloista, sai tilanteen laukeamaan, ja Finnairin koneen sallittiin lähteä matkustajineen kohti Suomea.


title: Spear Air

text: Kapteeneina toimivat ainakin Olavi Kepsu, Lauri Hirvonen, Kyösti Karhila, Heikki Keso, Mauri Maunula ja Nils Sippola.


title: Spear Air

text: Yhtiö hankki National Airlinesilta kaksi suoravirtausmoottoreilla varustettua Douglas DC-8-32 -konetta, tunnuksiltaan OH-SOA ja OH-SOB, lempinimeltään Härmän Jätkä ja Härmän Mimmi. Ne jäivät lopultakin maksamatta. Lisäksi yhtiöllä oli myös Cessna 185E tunnukseltaan OH-CFH ja vuokralla yhtiön väreihin maalattuna helikopteri Agusta Bell 206B JetRanger II, tunnukseltaan OH-HIF. Yhtiölle oli tulossa myös kolmas DC-8-kone, jonka nimeksi piti tulla Härmän Häjy. Lisäksi yhtiölle suunniteltiin hankittavaksi pienempi kone, jonka nimeksi olisi tullut mahdollisesti Reissumies.


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta () on vuonna 1994 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen mustan komedian sävyttämä rikoselokuva, jonka on ohjannut Quentin Tarantino. Tarantino kirjoitti elokuvan käsikirjoituksen yhdessä Roger Avaryn kanssa. "Pulp Fiction" tunnetaan sen monenkirjavasta dialogista, ironisesta huumorin ja väkivallan sekoituksesta, sen epälineaarisesta tarinasta sekä sen runsaista viittauksista muihin elokuviin ja popkulttuuriin. Elokuva sai seitsemän Oscar-palkintoehdokkuutta, joihin lukeutui paras elokuva; Tarantino ja Avary voittivat parhaasta alkuperäisestä käsikirjoituksesta. Elokuva oli suuri sekä kaupallinen että arvostelumenestys, ja se elvytti pääosanäyttelijä John Travoltan uran, joka sai roolistaan Oscar-ehdokkuuden.


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: "Pulp Fictionin" juoni sisältää kolme toisiinsa nivoutuvaa tarinaa, joiden keskiössä ovat joukko losangelesilaisia gangstereita, uraansa lopetteleva nyrkkeilijä, pari pikkurikollista ja salaperäinen salkku. Merkittävä osa elokuvaa ovat sen useat monologit ja näennäisesti turhanaikaiset keskustelut, joissa paljastuu hahmojen huumorintaju ja heidän elämänkatsomuksensa. Elokuvan nimi viittaa 1950-luvulla suosiossa olleisiin pulp-lehtiin, jotka tunnetaan niiden graafisesta väkivallasta ja eloisasta dialogista. "Pulp Fiction" on itseensä viittaava sen alkuminuuteista saakka, ja se alkaa mustalla ruudulla, jossa annetaan kaksi sanakirjaselitystä pulp-sanalle. Elokuvan tarinaa ei esitetä kronologisessa muodossa, vaan se hyppii edestakaisin ajassa.


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Elokuva on jaettu useisiin lukuihin, jotka eivät tapahdu aikajärjestyksessä. Luvut on jäsennetty kolmen selvästi erottuvan, mutta toisiinsa liittyvän tarinan ympärille: palkkatappaja Vincent Vega on ensimmäisen tarinan päähenkilö, ammattilaisnyrkkeilijä Butch Coolidge toisen, ja Vincentin työpari Jules Winnfield kolmannen. Vaikka jokainen luku keskittyy eri tapahtumasarjaan eri ajankohdissa, ne liittyvät toisiinsa ja risteävät moninaisilla tavoilla. Elokuva alkaa ”Pumpkinin” ja ”Honey Bunnyn” järjestämällä ryöstöllä ravintolassa, minkä jälkeen se jatkaa tarinoihin, joissa keskeisessä osassa ovat Vincent, Jules, Butch ja useampi muu tärkeä hahmo, kuten rikollispomo Marsellus Wallace, tämän vaimo Mia, ja alamaailman ongelmanratkoja Winston Wolfe. Lopulta se päättyy samaan ravintolaan, johon Vincent ja Jules ovat tulleet aamiaiselle ja huomaavat sotkeutuneensa ryöstöön. Elokuvassa on kaiken kaikkiaan seitsemän kerronnallista sekvenssiä, jotka tunnistetaan ennen niiden alkamista ilmestyvällä mustalla ruudulla:Aikajärjestyksessä nämä seitsemän sekvenssiä ovat: 2, 6, 1, 7, 3, 4, 5.


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Pariskunta ja rikoskumppanit ”Pumpkin” (Tim Roth) ja ”Honey Bunny” (Amanda Plummer) ovat aamiaisella ravintolassa ja keskustelevat elämästään rosvoina. He päättävät ryöstää ravintolan, kun he tajuavat tienaavansa enemmän ryöstämällä myös sen asiakkaat. He käynnistävät ryöstön, kohtaus katkeaa ja alkutekstit tulevat näkyviin.


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Jules Winnfield (Samuel L. Jackson) ajaa autoa ja kuuntelee työparinsa Vincent Vegan (John Travolta) kertomusta tämän kokemuksista Euroopassa: Amsterdamin hasisbaareista ranskalaisten McDonald’siin ja sen ”Royale with Cheese” -hampurilaisiin. Pukuihin pukeutunut parivaljakko on matkalla noutamaan salkkua Brettin (Frank Whaley) luota, joka on loukannut heidän pomoaan, gangsteri Marsellus Wallacea (Ving Rhames). Jules kertoo Vincentille, kuinka Marsellus oli heittänyt miehen alas neljännen kerroksen parvekkeelta, koska tämä oli antanut Marselluksen vaimolle jalkahieronnan. Vincent kertoo Marselluksen pyytäneen häntä pitämään seuraa tämän vaimolle, sillä aikaa kun Marsellus on matkoilla. He saapuvat Brettin luo, jossa he haastavat hänet ja hänen kaksi kaveriaan salkusta. Samalla kun Vincent löytää kyseisen salkun, jonka Brett oli (ilmesesti) varastanut Marsellukselta, Jules osoittaa Brettia aseella. Brett yrittää selvitä tilanteesta puhumalla, kunnes Jules ampuu Rogerin, yhden hänen kavereistaan. Sen jälkeen Jules siteeraa kohdan Raamatusta ja teloittaa Brettin Vincentin kanssa.


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Lähes tyhjillään olevassa cocktailbaarissa, vanheneva ammattinyrkkeilijä Butch Coolidge (Bruce Willis) ottaa vastaan suuren summan rahaa Marsellukselta, suostuttuaan sopupeliin tulevassa ottelussa. T-paitoihin ja shortseihin pukeutuneet Vincent ja Jules saapuvat salkun kanssa, ja Butch ja Vincent kohtaavat ohimennen. Seuraavana päivänä Vincent käy Lancen (Eric Stoltz) ja tämän vaimon, Jodyn (Rosanna Arquette), luona ostamassa laadukasta heroiinia. Hän piikittää sen ennen ajamistaan rouva Mia Wallacen (Uma Thurman) luo viedäkseen tämän ulos. He saapuvat ravintolaan, jossa on 1950-luvun teema ja joka on täynnä sen ajanjakson popikoneja. Mia kertoo kokemuksistaan epäonnistuneessa televisiopilotissa nimeltä "Fox Force Five".


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Kaksikko osallistuu twistikilpailuun ja palaa Wallacen asunnolle palkinnon kera. Mia löytää Vincentin takintaskusta heroiinia, ja luullessaan sitä kokaiiniksi hän vetää sen nenäänsä ja saa yliannostuksen. Vincent vie hänet kiireessä Lancen luo. Lance ja Vincent antavat Mialle adrenaliinipiikin, jonka seurauksena Mia virkoaa. Mia ja Vincent päättävät olla kertomatta Marsellukselle tapahtuneesta.


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Seuraavaksi luvussa seurataan Butchin tarinaa. Se alkaa unella muistosta, jossa Butch on vielä pieni poika ja hänen isänsä ystävä (Christopher Walken) tulee kertomaan samalla aikaa hauskan ja surullisen tarinan. Koko tarina alkaa vasta unen päätyttyä.


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Marsellus Wallace on maksanut Butchille, jotta hän häviäisi nyrkkeilyottelunsa, mutta tämä on päättänyt toisin ja tappaa samalla vastustajansa. Hän käärii sievoisen summan vedonlyönnistä ja saa Wallacen vihan niskaansa. Yhdessä tyttöystävänsä kanssa hän päättää paeta kaupungista. He eivät kuitenkaan voi lähteä, sillä Butch tajuaa isänsä vanhan kultakellon olevan vielä vanhassa asunnossa. Hän lähtee hakemaan sitä tyttöystävänsä Honda Civicillä ja ampuu asunnossaan häntä odottelevan Vincentin tämän omalla aseella. Butch pääsee tämän jälkeen rauhallisesti pakenemaan, mutta pysähtyessään suojatien eteen Marsellus näkee hänet. Butch ajaa Marsellusta päin ja tapahtumaa seuranneessa tilanteessa piiloutuu asekauppaan. Kaupan omistaja Maynard ottaa sekä Butchin että Marselluksen vangeiksi tarkoituksenaan raiskata heidät vartijaystävänsä Zedin kanssa. Butch saa tilaisuuden paeta, mutta päättää lopulta pelastaa Marselluksen. Butch tappaa Maynardin katanalla, ja Marselluksen päästessä jaloilleen tämä ampuu Zedia hänen sukupuolielimiin haulikolla, jättäen tämän kitumaan. Marsellus antaa vastapalveluksena Butchille aikaa paeta Zedin chopperilla, ja Marsellus jää Zedin kanssa huoneeseen aikeinaan kutsua ystäviään kiduttamaan tätä. Tämä ”luku” kestää noin 41 minuuttia elokuvan pituudesta.


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Luvussa palataan takaisin aamuun, kun Vincent ja Jules ovat hakemassa salkkua. Takahuoneeseen piiloutunut mies ryntää sisään tyhjentäen aseensa kohti kaksikkoa, mutta ampuu kuin ihmeen kaupalla kaikki luodit ohi. Jules ja Vincent ampuvat miehen, ja Jules tulee tapauksen johdosta uskoo, sillä hän pitää sitä Jumalan väliintulona. He ottavat ainoan henkiin jättämänsä miehen Marvinin mukaansa, mutta autossa ollessaan Vincent ampuu häntä vahingossa päähän. Jälleen kerran he ovat pulassa, sillä auton sisätila on yltä päältä veressä ja heidän on vietävä auto pois valtatieltä. He ajavat Julesin ystävän Jimmie Dimmickin (Quentin Tarantino) luokse. Jimmien vaimo Bonnie on tulossa kotiin, ja heillä on ruumis ja verta Chevrolet Nova -72en täydeltä. Jules soittaa Marsellukselle, joka lupaa heille avuksi ongelmienratkaisun spesialistin, Winston Wolfin (Harvey Keitel), joka matkaa paikalle nopeasti Acura NSX:llään ja selvittää tilanteen päättelyllä alle puolessa tunnissa.


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Vincent ja Jules päättävät väsyneinä aamun tapahtumien jälkeen käydä syömässä, ennen kuin vievät salkun Marsellukselle. He menevät kahvilaan, ja Vincentin ollessa WC:ssä elokuvan alku ja loppu vedetään yhteen, kun kahvilaa alussa ryöstävä pariskunta vetää aseensa esiin. Jules ratkaisee kuitenkin tilanteen ampumatta laukaustakaan ja osoittaen samalla valaistumisensa. Elokuva päättyy, kun pariskunta lähtee pois kahvilasta. Hieman sen jälkeen myös Jules ja Vincent häipyvät. Tämä ”luku” kestää noin 37 minuuttia elokuvan pituudesta.


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Elokuva ei noudata normaalin kerronnan sääntöjä, kuten eivät yleensä muutkaan Tarantinon elokuvat. Elokuva on jaettu erikseen nimettyihin lukuihin, joissa esiintyvät samat henkilöt.


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Elokuvan tunnusmusiikkina on käytetty Dick Dalen 1960-luvun alussa tekemää surf-henkistä versiota 1930-luvulta peräisin olevasta kappaleesta ”Misirlou”. Kappale on hindi pop -musiikin tunnetuimpia levytyksiä, ja sitä on "Pulp Fictionin" jälkeen käytetty lukuisissa eri yhteyksissä. Elokuvassa käytetään englannissa vahvaa kirosanaa "fuck" 271 kertaa.


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Tarantino on maininnut elokuvan liittyvän osittain hänen aiempaan elokuvaansa "Reservoir Dogs". Hän on paljastanut esimerkiksi "Pulp Fictionin" Vincent Vegan ja "Reservoir Dogsin" Mr. Blonden (oikealta nimeltään Vic Vega) olevan veljeksiä.


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Quentin Tarantino sai ajatuksen "Pulp Fictionin" juoneen jo ennen ohjaajanuransa alkua. Hän päätti yhdistää kolme tavanomaista juonta kokoomateokseksi: nyrkkeilijä, jonka pitää hävitä sovittu ottelu, mutta hän ei häviä; palkkamurhaajat, jotka menevät jonnekin tappamaan ihmisiä ja gangsteri, jonka pitää viedä pomon tyttöystävä ulos. Tyyliltään tarina muistuttaisi Raymond Chandlerin ja Dashiell Hammettin 1920-1930-luvun kovaksikeitettyjä dekkareita, joiden mukaan tarina sai lopullisen nimensäkin.


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Alun perin Tarantino halusi toteuttaa kolmiosaisen teoksensa kolmen eri käsikirjoittajan voimin. Nyrkkeilijä-episodin kirjoittajaksi valikoitui Tarantinon ystävä Roger Avary, mutta kolmanteen episodiin ei koskaan löytynyt kirjoittajaa; Tarantino päätti kirjoittaa kaksi muuta episodia itse. Ajatuksena oli käyttää esitellä yksi hahmoista jakson päähenkilönä ja sitten käyttää samaa hahmoa sivuhenkilönä toisessa jaksossa. Tarantino päätti kuitenkin laittaa "Pulp Fictionin" syrjään alettuaan kirjoittaa tarinaa, josta tuli myöhemmin hänen ensimmäinen kokoillan elokuvansa, "Reservoir Dogs".


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Vuonna 1992 kolmekymmentävuotias Quentin Tarantino matkusti Amsterdamiin tarkoituksenaan kirjoittaa uuden elokuvansa käsikirjoitus. "Pulp Fictionin" käsikirjoituksen ensimmäinen versio syntyi tuolla matkalla. Vierailtuaan Cannesin elokuvajuhlilla, jossa "Reservoir Dogsia" esitettiin, Tarantino, Roger Avary ja Stacey Sher ajoivat takaisin Amsterdamiin viimeistelemään käsikirjoitusta. Ensimmäinen episodi oli tuolloin jo valmis, ja Tarantino ja Avary alkoivat yhdessä kirjoittaa toista osaa. Avaryn lähdettyä Tarantino alkoi lisätä dialogia hänen kirjoittamiinsa osioihin.


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Koska Tarantinon käsiala ja oikeinkirjoitus olivat heikkoja, hän pyysi Los Angelesiin palattuaan ystävänsä, konekirjoittaja Linda Chenin, kirjoittamaan tarinansa puhtaaksi. Valmiin 159 sivuisen käsikirjoituksen kanteen oli kirjoitettu "Toukokuu 1993 viimeinen versio", jolla Tarantino halusi kertoa studiolle, ettei enempää muutoksia tai korjauksia tarvittaisi.


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Quentin Tarantino ja Roger Avary ovat kiistelleet pitkään "Pulp Fictionin" kirjoittajasta. Avaryn mukaan hän oli sopinut Tarantinon kanssa, että he jakaisivat kunnian käsikirjoituksesta, mutta elokuvan tuotannon alettua Tarantinon lakimies otti yhteyttä Avaryyn ja ehdotti, että hänen nimensä mainittaisiin lopputeksteissä vain tarinan keksijänä. Tarantinon mukaan Avary ainoastaan kehitti konseptin nyrkkeilijä-osioon, eikä muuten osallistunut käsikirjoituksen tekoon. Tarantino uhkasi jopa kirjoittaa Avaryn osuuden pois elokuvasta, jos ei saisi tahtoaan läpi. Käsikirjoittajiksi on lopullisessa elokuvassa merkitty molemmat.


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Tarantino oli tavannut Danny DeViton "Terminator 2 – Tuomion päivä" -elokuvan ensi-illassa, jolloin DeVito oli lupautunut tuottamaan mitä vain Tarantino seuraavaksi haluaakaan tehdä. Tarantino tarjosikin "Pulp Fictionia" ensimmäisenä DeViton edustamalle TriStar Productionsille. Vaikka hän pitikin käsikirjoituksesta, sekä DeVito että tuotantoyhtiön johto pitivät sitä liian väkivaltaisena. Tämän jälkeen Tarantino lähetti käsikirjoituksensa Harvey Weinsteinille, Miramax-tuotantoyhtiön pomolle. Miramax oli aiemmin levittänyt "Reservoir Dogsia" Yhdysvalloissa ja suostui ostamaan "Pulp Fictionin". Hän jopa suostui Tarantinon vaatimuksiin, joihin kuuluivat kahden ja puolen tunnin kesto, oikeus viimeiseen leikkaukseen ja ehdoton valta näyttelijävalinnoista.


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Tarantino oli ajatellut Michael Madsenia kirjoittaessaan Vincent Vegan roolin, mutta näyttelijä oli kiireinen muissa rooleissa, jolloin Tarantino kääntyi John Travoltan puoleen. Tarantino tarjosi hänelle kahta roolia, ensimmäinen oli vampyyrielokuvasta "Hämärästä aamunkoittoon" ja toinen "Pulp Fictionista". Travolta hylkäsi ensimmäisen, koska ei pitänyt vampyyreista, ja hyväksyi lopulta heroiini-addiktin Vegan roolin vaimonsa kannustamana.


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Elokuvan tekohetkellä John Travoltaa pidettiin jo entisenä tähtenä ja Harvey Weinstein vastusti roolitusta. Hän kehotti Tarantinoa harkitsemaan Daniel Day-Lewisia tai Bruce Willisia, joista kumpikin oli osoittanut kiinnostusta roolia kohtaan, mutta Tarantino kieltäytyi, vedoten sopimukseensa joka antoi hänelle oikeuden valita itse näyttelijänsä. Hän sai tahtonsa läpi.


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Bruce Willis halusi työskennellä Tarantinon kanssa ja tapasi hänet Harvey Keitelin grillijuhlilla. Ainoastaan nyrkkeilijä Butchin rooli oli vapaana, vaikka Tarantino oli luvannut sen jo etukäteen Matt Dillonille. Willisista "Pulp Fiction" sai kuitenkin ensimmäisen elokuvatähden riveihinsä, Willisin lupauduttua tinkimään viiden miljoonan dollarin palkastaan.


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Tarantinon ensimmäinen valinta Mia Wallacen rooliin oli alusta alkaen Uma Thurman. Myös Michelle Pfeiffer, Meg Ryan, Holly Hunter ja Rosanna Arquette osoittivat kiinnostusta roolia kohtaan. Thurman suhtautui roolia kohtaan varauksella ja suostui siihen managerinsa vakuutettua hänet.


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Tarantinon mukaan Laurence Fishburne kieltäytyi Jules Winnfieldin roolista. Paul Calderon ja Samuel L. Jackson kilpailivat roolista, mutta Calderonin luovutettua Jackson sai roolin koe-esiintymisen perusteella.


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Kuvaukset aloitettiin 20. syyskuuta 1993. Kuvaukset kestivät 51 päivää. Kuvausten aikana Tarantinon tavoitteena oli saada 8 miljoonan budjetilla kuvattu elokuva näyttämään vähintään 25 miljoonan dollarin elokuvalta.


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: "Pulp Fictionista" tuli ensimmäinen yli 200 miljoonaa dollaria tuottanut "indie"-elokuva. Sen muiksi ansioiksi on laskettu esimerkiksi John Travoltan näyttelijänuran elvyttäminen. Hän oli esiintynyt vuosikymmenen vaihteessa lähinnä "Hei, kuka puhuu" -elokuvasarjan romanttisissa komedioissa. Hän sai roolistaan Oscar-, Golden Globe- ja BAFTA-ehdokkuuden. Elokuva oli myös Uma Thurmanin läpimurto. Thurman näytteli myöhemmin pääosaa Tarantinon kaksiosaisessa Kill Bill -elokuvasarjassa. "Pulp Fiction" antoi myös piristeen Bruce Willisin uralle.


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: "Pulp Fiction" nosti myös Samuel L. Jacksonin amerikkalaisnäyttelijöiden kuumien nimien joukkoon. Hän oli ehdolla roolistaan Jules Winnfieldina miessivuosan Oscariin. Hän ei voittanut Oscaria mutta voitti roolistaan parhaan miessivuosan BAFTAn. Hän on esiintynyt tämän jälkeen lukuisissa menestyselokuvissa, myös Tarantinon kolmannessa elokuvassa "Jackie Brownissa" ja myös pienessä roolissa Tarantinon viidennessä elokuvassa "".


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Elokuva tuotti lipputuloissa 107,93 miljoonaa dollaria Yhdysvalloissa tehden siitä ensimmäisen "indie"-elokuvan, jonka tulot ylittivät 100 miljoonaa dollaria. Maailmanlaajuisesti Pulp Fiction tuotti yhteensä 213 miljoonaa dollaria ollen vuoden 1994 katsotuin elokuva elokuvateattereissa. Elokuva on IMDB-sivuston Top 250 -elokuvalistalla sijalla 7.


title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Vuonna 2017 BBC:n äänestyksessä 253 eri puolilta maailmaa olevaa elokuvakriitikkoa valitsi "Pulp Fictionin" kaikkien aikojen sadan parhaan komedian listalle.


title: Tongan kulttuuri

text: Tongan kulttuuri perustuu pääosin polynesialaisiin perinteisiin ja kalastamiseen. Myös kristinusko on vaikuttanut paikalliseen kulttuuriin merkittävästi sen jälkeen kun eurooppalaiset saapuivat Tongaan.


title: Tongan kulttuuri

text: "Pääartikkeli: Tongan taide"


title: Tongan kulttuuri

text: Tongan taide on samantapaista kuin muissa Tyynenmeren valtioissa. Tunnetuimpia tongalaisia taiteenlajeja on muun muassa ngatu-niminen kudonta.


title: Tongan kulttuuri

text: "Pääartikkeli: Tongan musiikki"


title: Tongan kulttuuri

text: Tongan musiikista ajalta ennen eurooppalaisten saapumista saarille ei tiedetä paljon. Lali-nimisen huilun arvellaan olleen olemassa jo silloin. Joitakin vanhoja tongalaisia tansseja, kuten ulaa, 'otuhakaa ja me'etu'upakia, esitetään vieläkin. Tongalainen populaarimusiikki ei ole juuri saanut suosiota saarten ulkopuolella.


title: Tongan kulttuuri

text: "Pääartikkeli: Tongan ruoka"


title: Tongan kulttuuri

text:
Tongan perinteisiin ruokalajeihin kuuluu lihaa sekä erilaisia vihanneksia ja hedelmiä. Perinteisiä tongalaisia ruokalajeja ovat lu-pulu, lu sipi, otai, to'okutu ja vai siaine.
Tongan kansallisjuoma on "kava", joka valmistetaan kava-kasvin juurista. Juoma on "piimämäistä" ja hieman jauhoisen mutta silti miellyttävän makuista. Juomalla on lievä päihdyttävä vaikutus, mutta ei kuitenkaan samantapainen kuin alkoholilla. Juoma rentouttaa ja vähän väsyttääkin. "Kava" on laillinen nautintoaine. Tongalaisilla on tapana kokoontua viettämään silloin tällöin iltaa kitaroiden, hyvien ystävien ja "kavan" parissa.


title: Tongan kulttuuri

text: Huom. "kavaa" ei pidä sekoittaa espanjalaiseen "Cavá":n, joka on espanjalainen kuohuviini.


title: Tongan kulttuuri

text: "Pääartikkeli: Tongan vaatteet"


title: Tongan kulttuuri

text: Useimmat tongalaiset käyttävät yhä perinteisiä asuja. Vasta viime aikoina on länsimaalainen pukeutuminen alkanut tulla suosioon. Hautajaisissa miehillä on tapana pitää mustia vaatteita.


title: Tongan kulttuuri

text: "Pääartikkeli: Tongan urheilu"


title: Tongan kulttuuri

text: Tongalla yleisiä urheilulajeja ovat rugby ja jalkapallo. Valtiolla on oma rugby-joukkueensa.


title: Tongan kulttuuri

text: "Pääartikkeli: Tongan uskonto"


title: Tongan kulttuuri

text: Tongassa on kaksi suurinta uskontoa. Free Wesleyan -kirkkoon kuuluu noin 30 000 tongalaista. Heidän joukossaan on Tongan kuningas Taufa’ahau Tupou IV ja suurin osa kuningasperheestä. Mormoneja tongalaisista on 48 767.


title: Tongan kulttuuri

text: "Pääartikkeli: Tongan juhlat"


title: Tongan kulttuuri

text: Tongalla vietettävät juhlat perustuvat kristinuskoon. Pääsiäistä vietetään 10.-13. huhtikuuta. Omia juhlapäiviä Tongalla ovat kruununprinssin syntymäpäivä (4.5.), itsenäisyyspäivä (4.6.), kuninkaan syntymäpäivä (4.7.), perustuslakipäivä (4.11.) ja tupou (4.12.). Tongalla vietetään myös niin sanottua Anzac-päivää.


title: Tongan kulttuuri

text: "Pääartikkeli: Tongan festivaalit"


title: Tongan kulttuuri

text: Tongalla vietettäviä festivaaleja ovat muun muassa:


title: FSC

text: FSC (Fabryka Samochodów Ciężarowych) oli suuri autotehdas Puolassa 1950-luvulta 1990-luvulle. FSC perustettiin vuonna 1951, ja sen ensimmäinen auto valmistui 7. marraskuuta 1951. Tehdas oli rakennettu Lubliniin tuottamaan kevyitä kuorma-autoja, pakettiautoja sekä kulkuneuvoja armeijalle. Kommunismin kaaduttua Puolassa FSC alkoi etsiä ulkomaista yhteistyökumppania. Vuonna 1995 FSC alkoi tehdä yhteistyötä Daewoon kanssa. Perustettiin yhtiö nimeltä Daewoo Motor Polska. Joulukuussa 1995 tehdas alkoi valmistaa Daewoo Nexiaa. Daewoo Motor Polska meni konkurssiin vuonna 2001. Nykyään tehdas on jälleen toiminnassa nimellä Intrall, ja se valmistaa Lublin-pakettiautoa sekä Tarpan Honker -maastoautoa.


title: Lapuan junaturma (joulukuu 1986)

text: Lapuan junaturma tapahtui Suomen itsenäisyyspäivänä 6. joulukuuta 1986. Helsingistä Ouluun matkalla ollut erikoispikajuna EP 57 "Lapponia" suistui raiteilta saapuessaan Lapuan asemalle, noin 23 kilometriä Seinäjoelta lähdön jälkeen. Onnettomuudessa loukkaantui kaksi henkilöä, junassa oli noin 200 matkustajaa ja junamiehistön jäsentä. Onnettomuus tapahtui lauantai-iltana kello 20.23.


title: Lapuan junaturma (joulukuu 1986)

text: Erikoispikajuna "Lapponia" lähti Helsingistä aikataulun mukaisesti kello 16.00 Tampereen, Parkanon ja Seinäjoen kautta kohti Oulua. Juna jäi Tampereen ja Parkanon välisellä rataosuudella myöhään aikataulustaan noin 35 minuuttia, syynä oli lumituiskun aiheuttama vaihteen toimintahäiriö Karhejärven liikennepaikalla. Juna saapui Seinäjoelle kello 20.00, jossa siihen vaihtui veturimiehistö. Juna lähti Seinäjoelta noin kello 20.09.


title: Lapuan junaturma (joulukuu 1986)

text: Aiemmin onnettomuuspäivänä kova tuuli ja runsas lumisade haittasivat junaliikennettä Seinäjoen pohjoispuolella. Muun muassa Lapualla lumisade oli tukkinut ratapihan pohjoispäässä olevan pääraiteen vaihteen siten, ettei sitä voitu kääntää Seinäjoen liikenteenohjauskeskuksesta käsin. Tämän vuoksi onnettomuuspäivänä kaikki junat ajettiin Lapualla pitkin raiteita 1 ja 2, jonne kuljettiin ns. lyhyiden vaihteiden kautta. Näiden vaihteiden poikkeavassa raiteessa suurin sallittu nopeus on 35 km/h. Liikenteenohjaus turvasi "Lapponialle" kulkutien Lapuan ohitse pitkin raidetta 1. Normaalisti EP 57 käytti Lapualla raidetta 5, joka oli suora kulkutie ja jolla nopeusrajoitus oli 120 km/h.


title: Lapuan junaturma (joulukuu 1986)

text: Lumisade oli jo lakannut "Lapponian" lähestyessä Lapuan liikennepaikan eteläpuolella olevaa esiopastinta EoA nopeudella 140 km/h. Esiopastin sijaitsi noin 1 870 metriä ennen poikkeavalle raiteelle käännettyä vaihdetta, ja esiopastimessa oli vilkkuva vihreä valo. Tuolloin voimassa olleen junaturvallisuussäännön mukaan esiopastimen vihreä vilkkuva valo tarkoitti, että veturinkuljettajan on vähennettävä nopeutta edessä olevien vaihteiden vuoksi.


title: Lapuan junaturma (joulukuu 1986)

text: Sekä "Lapponian" veturinkuljettaja että koneapulainen ilmeisesti tulkitsivat esiopastimen näyttämän opasteen väärin, sillä juna jatkoi matkaansa nopeudella 140 km/h. Esiopastimen kohdalla kuljettaja otti tehot pois ja hiljensi nopeuteen 120 km/h, joka oli Lapuan ratapihalla pääraiteessa olevan kaarteen nopeusrajoitus.


title: Lapuan junaturma (joulukuu 1986)

text:
Vasta junan tullessa lähes Lapuan liikennepaikkaa suojaavan pääopastimen kohdalle (680 metriä ennen ensimmäistä vaihdetta) sekä kuljettaja että koneapulainen havaitsivat pääopastimessa keltaisen valon yhdessä vihreän valon kanssa. Pääopastimen opaste vihreä+keltainen valo tarkoittaa, että edessä oleva kulkutie on asetettu poikkeavan raiteen kautta ja että suurin sallittu nopeus on 35 km/h. Tällöin kuljettaja oli suorittanut hätäjarrutuksen.
Juna ohjautui ratapihan eteläpään vaihteissa vasemmalle ja putosi kiskoilta. Veturin etummainen teli pysyi kiskoilla, mutta takimmainen teli putosi kiskoilta heti toisen vaihteen sivuuttamisen jälkeen. Kaikki junan seitsemän vaunua putosivat kiskoilta mutta pysyivät pystyssä. Juna pysähtyi siten, että veturin keula oli kulkenut suistuneena noin 260 metrin päähän suistumiskohdasta mitattuna.


title: Lapuan junaturma (joulukuu 1986)

text: Onnettomuudessa vaurioitui rataa noin 230 metrin matkalta, mukaan lukien neljä vaihdetta, yksi opastin, raiteensulku, laitekaappi sekä yksi sähköradan ajojohtopylväs. Junasta vaurioita kärsivät veturin ja vaunujen telit, vetolaitteet, alustarakenteet sekä vaunujen päädyt. Vahinkojen kokonaiskustannukset olivat noin 1,6 miljoonaa markkaa.


title: Lapuan junaturma (joulukuu 1986)

text: Lapuan junaturmaa tutkittiin suuronnettomuuden vaaratilanteena.


title: Lapuan junaturma (joulukuu 1986)

text: Onnettomuuden tutkintalautakunta ei löytänyt Lapuan liikennepaikan turvalaitteista sellaista vikaa, joka oli sallinut opastimien virheellisen näytön "Lapponian" lähestyessä Lapuan asemaa. Tutkimusten perusteella varmistetun laitteiston hetkellinen vikaantuminen siten, että vika poistuisi itsestään oli mahdotonta. Johtopäätös oli, että opastimet näyttivät asianmukaisia opasteita EP 57:lle.


title: Lapuan junaturma (joulukuu 1986)

text: Onnettomuuden syntyyn vaikuttaneita osatekijöitä oli useita. Niistä tärkeimpänä on pidettävä poikkeuksellista liikennetilannetta Lapualla, jolloin kaikki junat jouduttiin ajamaan hitaiden (35 km/h) vaihteiden kautta. Normaalisti onnettomuusjuna EP 57 sivuutti Lapuan pysähtymättä pääraidetta pitkin nopeudella 120 km/h.


title: Lapuan junaturma (joulukuu 1986)

text: Esiopastimen toiminnasta ei löydetty mitään vikaa. Oli siis todennäköistä, että veturimiehistö tulkitsi vilkkuvan vihreän valon merkityksen väärin. Veturinkuljettajat kertoivat tutkijoille esiopastimen näyttäneen kiinteää vihreää valoa, mutta kuljettaja kertoi myöhemmin, ettei hän muista varmuudella, oliko valo kiinteä vai vilkkuva. Molemmat kuitenkin havaitsivat pääopastimen keltaisen valon, joka varoitti raiteenvaihdosta, sekä vaihteen kohdalla olevan poikkeavaa raidetta osoittavan vaihteenopastimen.


title: Lapuan junaturma (joulukuu 1986)

text: Tapahtuma-aikaan Suomessa käytössä olleessa opastinjärjestelmässä esiopastimia oli kahdenlaisia: ns. kaksitoimisia ja kolmitoimisia. Kaksitoimisissa vihreä valo oli aina vilkkuva, kun kolmitoimisessa se saattoi olla joko vilkkuva tai pysyvä, kuten Lapualla. Pysyvä vihreä tarkoitti, että seuraava opastin näyttää aja-opastetta ja juna saa jatkaa suurimmalla sallitulla nopeudella. Vilkkuva vihreä tarkoitti kolmitoimisessa esiopastimessa varoitusta poikkeavalle raiteelle asetetusta vaihteesta, kaksitoimisessa vilkkuva vihreä tarkoitti seuraavan opastimen näyttävän jotain ajon sallivaa opastetta. Lapuan esiopastimet olivat kolmitoimisia.


title: Lapuan junaturma (joulukuu 1986)

text: Seinäjoen liikenteenohjaaja oli yrittänyt radiopuhelimella viiteen otteeseen varoittaa "Lapponian" veturimiehistöä raiteenvaihdosta Lapualla siinä kuitenkaan onnistumatta. Tähän oli syynä Seinäjoen tukiaseman toimintahäiriö. Liikenteenohjaaja ei kokeillut radioyhteyttä Härmän tukiaseman kautta, mitä kautta yhteydenotto todennäköisesti olisi onnistunut. Tämän ilmoituksen tekeminen oli liikenteenohjaajan kannalta vapaaehtoista, sillä kauko-ohjatuilla rataosilla junaa kuljetetaan näkyvien opasteiden mukaan, eikä poikkeuksellisista raiteenvaihdoista ilmoiteta radiopuhelimella sellaisille junille, jotka eivät pysähdy matkustajapalvelun vuoksi.


title: Lapuan junaturma (joulukuu 1986)

text: Onnettomuudella oli myös vakavia seurauksia. Kun onnettomuusjunan vaunuja oltiin 12. joulukuuta 1986 siirtämässä Seinäjoelta Helsinkiin erikoiskuljetuksena, tapahtui toinen junaonnettomuus Turengin asemalla, Hämeenlinnan eteläpuolella. Tässä onnettomuudessa Lapuan onnettomuusjunan vaunuja kuljettaneen junan perässä ajaneen tavarajunan perään törmäsi toinen tavarajuna, jonka veturimiehistö loukkaantui.


title: Lapuan junaturma (joulukuu 1986)

text: Onnettomuuksien seurauksena tutkintalautakunta esitti, että automaattisen kulunvalvontajärjestelmän käyttöönoton periaatepäätös toteutettaisiin mahdollisimman pian. Samoin tutkintalautakunta esitti opastinjärjestelmien uudistamista siten, että esiopastimen opasteet olisivat aina yksiselitteisiä, ja kaksitoimiset esiopastimet korvattaisiin kaikilla liikennepaikoilla kolmitoimisilla. Esiopasteet uusittiin opastinjärjestelmän kokonaisuudistuksen yhteydessä 1990-luvun aikana.


title: Johan Cruijff

text: Hendrik Johannes Cruijff, tunnettu myös nimellä Johan Cruyff, (25. huhtikuuta 1947 Amsterdam, Alankomaat – 24. maaliskuuta 2016 Barcelona, Katalonia, Espanja) oli alankomaalainen jalkapalloilija ja valmentaja. Cruijffia pidetään yleisesti yhtenä kaikkien aikojen parhaista jalkapalloilijoista.


title: Johan Cruijff

text: Pelaajana Cruijff tunnettiin erityisesti teknisyydestään, nopeudestaan ja pelisilmästään. Hänet tunnetaan erityisesti yhtenä tärkeimmistä totaalisen jalkapallon pelaajista.


title: Johan Cruijff

text: Hänen poikansa on Jordi Cruyff.


title: Johan Cruijff

text: Cruyijffin uran huippuhetket ajoittuvat 1970-luvun alkuun. Tuolloin hän oli Ajaxin kantavia voimia, kun seura voitti kolme Euroopan cupia peräkkäin (1971, 1972, 1973). Vuonna 1973 Cruijff siirtyi Ajaxista FC Barcelonaan. Hänet palkittiin Euroopan parhaimpana pelaajana vuosina 1971, 1973 ja 1974: hän oli ensimmäinen kolmesti Euroopan parhaaksi valittu pelaaja.


title: Johan Cruijff

text: Maajoukkueessa Cruijff pelasi 48 ottelua tehden niissä 33 maalia. Hänen maajoukkueuransa tähtihetki oli vuoden 1974 jalkapallon MM-kisat, joissa Cruijff johdatti maansa MM-loppuotteluun asti, jonka Länsi-Saksa kuitenkin voitti. Vuoden 1978 kisoihin hän kieltäytyi osallistumasta vedoten vastenmielisyyteen isäntämaa Argentiinan sotilashallintoa kohtaan.


title: Johan Cruijff

text: Ajaxin ja Barcelonan lisäksi Cruijff pelasi Yhdysvalloissa Los Angeles Aztecsissa ja Washington Diplomatsissa, Espanjassa Levantessa sekä Alankomaissa Feyenoordissa.


title: Johan Cruijff

text: Valmentajana Cruijff valmensi kahta seuraa: Ajaxia ja FC Barcelonaa. Ajaxin hän johdatti Cup-voittajien cupin voittoon vuonna 1987 sekä Barcelonan neljään peräkkäiseen liigamestaruuteen (1991–1994) ja Euroopan cupin voittoon 1992. Cruijff palasi valmennustehtäviin marraskuussa 2009, jolloin hänet nimitettiin Katalonian maajoukkueen valmentajaksi ja Katalonian jalkapalloliiton neuvonantajaksi. Joukkue pelaa vuosittain 1–2 ottelua.


title: Johan Cruijff

text: Ketjupolttajana tunnettu Cruijff sai sydänkohtauksen varhaisessa keski-iässä ja ryhtyi sen jälkeen tupakoinnin vastustamisen mannekiiniksi.


title: Johan Cruijff

text: Cruijff kuoli syöpään maaliskuussa 2016. Syöpä oli diagnosoitu vain puoli vuotta aiemmin, lokakuussa 2015.


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Suomen kansanvaltuuskunta oli Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen (SDP) piiristä muodostettu elin, joka toimi Suomen työväen vallankumouksessa ja Suomen sisällissodassa punaisen puolen hallituksena 28. tammikuuta – 25. huhtikuuta 1918. Kansanvaltuuskunnan puheenjohtaja oli entinen eduskunnan puhemies Kullervo Manner.


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Kansanvaltuuskunta kaappasi sisällissodan alussa vallan syrjäyttämällä porvarillisen Svinhufvudin senaatin ja eduskunnan, minkä jälkeen se antoi itse lakeja ja asetuksia, idealistisena tavoitteenaan hallittu yhteiskunnallinen muutos työväenliikkeen ohjelman mukaisesti. Kansanvaltuuskunnan ohella toimi myös eduskuntaa vastannut korporatiivinen Työväen pääneuvosto, jonka rooli punaisten hallinnossa jäi tosin melko vähäiseksi. Vaikka Venäjän bolševikkien omaksumalla suoraan ”proletariaatin diktatuuriin” tähdänneellä linjalla oli kannatusta joidenkin suomalaisten punaisten parissa, oli Suomen vallankumouksen johto periaatteessa päättänyt pitäytyä demokratian kannalla.


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Lainsäädäntöhankkeista kunnianhimoisin oli ehdotus Suomen uudeksi valtiosäännöksi, jossa pyrittiin pysyttelemään demokratian pohjalla. Esitystä ei sodan keskellä voitu panna toimeen ja kehitys kulkikin täysin vastakkaiseen suuntaan; lopulta kansanvaltuuskunnan puheenjohtaja Manner jopa julistettiin Suomen diktaattoriksi. Kansanvaltuuskunta kohtasi suuria vaikeuksia hallinnon ja talouden järjestämisessä, eikä kyennyt estämään punakaartien harjoittamaa väkivaltaista terroria.


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Neuvosto-Venäjä oli ainoa valtio, joka tunnusti kansanvaltuuskunnan Suomen lailliseksi hallitukseksi. Sisällissodan loppuvaiheessa huhtikuun alussa 1918 kansanvaltuuskunta siirtyi Helsingistä Viipuriin, mistä sen jäsenet pakenivat lopulta Pietariin.


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Aseellisen vallankumouksen aloittamisesta päättivät alkuaan Työväen järjestyskaartin johto sekä SDP:n puoluetoimikunnasta 23. tammikuuta 1918 lohkaistu ”Suomen työväen toimeenpaneva komitea”, jonka jäsenet edustivat työväenliikkeen radikaaleinta siipeä. Toimeenpaneva komitea määräsi 27. tammikuuta vastaisena yönä punakaartit pidättämään P. E. Svinhufvudin johtaman senaatin eli hallituksen jäsenet ja joukon muita johtavia porvarillisia poliitikkoja, mukaan lukien 33 kansanedustajaa, mikä kuitenkin epäonnistui täydellisesti. Punakaartien yliesikunta lykkäsi keskeneräisten valmistelujensa vuoksi kaappauksen alkua yhdellä päivällä, joten senaattorit saivat tiedon pidätysmääräyksestä etuajassa levitetystä julkisesta tiedotteesta ja ehtivät piiloutua. Eduskunnan kokoontuminen 28. tammikuuta estettiin ja muutamia Heimolan talolle ilmaantuneita porvarillisia kansanedustajia pidätettiin.


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Kansanvaltuuskunta perustettiin 28. tammikuuta 1918, ja se asettui johtamaan samana aamuna aloitettua kapinaa. Kansanvaltuuskunnan perustamisesta tiedotettiin "Työmies"-lehdessä 29. tammikuuta julkaistussa julistuksessa, jossa myös nimettiin kansanvaltuutetut ja selostettiin lyhyesti punaisen hallituksen keskeisimmät ohjelmalliset tavoitteet. Kansanvaltuuskunta otti jo ensimmäisenä päivänään käyttöönsä Senaatintalon Helsingissä (nykyinen Valtioneuvoston linna).


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Punainen hallinto lakkautti ensi töikseen kaikki porvarilliset lehdet, pääkaupungissa jo 28. tammikuuta ja muissa kaupungeissa seuraavina päivinä. Kansanvaltuuskunta vahvisti 2. helmikuuta ”vastavallankumouksellisen” lehdistön olevan ”toistaiseksi” lakkautettu. Lakkautus koski jopa oikeistososiaalidemokraattisia "Työn Valtaa" ja "Itä-Suomen Työmiestä". Tämän jälkeen saivat ilmestyä vain sosialidemokraattisen puolueen ja kristillisen työväenliikkeen lehdet. Valkoisten senaatti lakkautti vastaavasti sosialidemokraattien lehdet. Maaliskuussa kansanvaltuuskunnan posti- ja tiedotusosasto asetti jäljellä oleville lehdille ennakkosensuurin sota-asioiden ja ulkopolitiikan raportoinnin osalta.


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Kansanvaltuuskunta määräsi 2. helmikuuta punakaartit valtion ylläpidettäviksi ja kaartit asetettiin periaatteessa sen määräysvallan alaisuuteen. Käytännössä kansanvaltuuskunta joutui myöhemmin tunnustamaan, ettei se kyennyt juuri kontrolloimaan kaartien toimintaa, ja vähensi sota-asioiden käsittelyä. Punakaartien ja kansanvaltuuskunnan suhde pysyi ongelmallisena koko sodan ajan, sillä valtuuskunta katsoi kaartien toimivan omavaltaisesti, ja monet kaartilaiset taas pitivät kansanvaltuutettuja rintaman todellisuudesta vieraantuneina ”loiseläiminä”.


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Kansanvaltuuskunta kokoontui Helsingissä istuntoon yhteensä 89 kertaa ja Viipurissa vajaa kymmenen kertaa. Se julkaisi asetuskokoelmassa yhteensä 45 säädöstä ja suosi lyhyttä ja niukkaa lakitekstiä. Suurin osa kansanvaltuuskunnan ajasta meni uuden lainsäädännön tuottamiseen. On arvioitu, että noin kaksi kolmasosaa sen säätämistä laeista oli reagointia akuutteihin hallinnollisiin ongelmiin ja loput tähtäsivät ideologisiin päämääriin tai kannatuksen lisäämiseen. Etenkin ideologiselta pohjalta säädettyjen lakien esikuvana toimivat vuoden 1871 Pariisin kommuunin ja vähemmässä määrin myös Venäjän bolševikkivallankumouksen tuottama lainsäädäntö, mutta enimmäkseen Suomen työväenliikkeen aiemmat ohjelmat. Valtuuskunnan säätämistä laeista tiedotettiin "Suomen Kansanvaltuuskunnan Tiedonantoja" -lehdessä.


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Kansanvaltuuskunnan nimilista pohjautui pitkälti Suomen työväen toimeenpanevan komitean puheenjohtajan Eero Haapalaisen ehdotukseen, jonka hän esitteli toimeenpanevan komitean suljetussa kokouksessa 25. tammikuuta 1918. Edellisvuoden eduskunnan puhemies, Kullervo Manner, nimettiin kansanvaltuuskunnan puheenjohtajaksi. Mukana oli myös entinen senaatin talousosaston varapuheenjohtaja (pääministeri) Oskari Tokoi, joka toimi vähäisemmässä tehtävässä elintarvikeasiain valtuutettuna.


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Kansanvaltuuskunnan jäsenet edustivat pääasiassa sosiaalidemokraattien vasenta laitaa, ja heidät koottiin työväenliikkeen järjestöistä, kuten sosialidemokraattisesta puolueesta (SDP) ja Suomen Ammattijärjestöstä (SAJ). Vuonna 1917 valitun ja tammikuussa 1918 täydennetyn SDP:n puoluetoimikunnan yhdestätoista jäsenestä kaikki yhtä lukuun ottamatta tulivat mukaan kansanvaltuuskuntaan, kapinapäätöstä vastustanut Edvard Gylling tosin suostuteltuna vasta 6. helmikuuta. Pois jäänyt toinen kapinaa vastustanut puoluetoimikunnan jäsen, K. H. Wiik, suostui hänkin osallistumaan punaiseen hallintoon ulkoasiain osaston kielenkääntäjänä. Ainoa suomalaisten työväenjärjestön ulkopuolelta tullut kansanvaltuutettu oli toiseksi sisäasiain valtuutetuksi nimetty pietarinsuomalainen bolševikki Adolf Taimi, joka oli vaikuttanut Suomessa vasta keväästä 1917 alkaen.


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Sisäasiainvaltuutetut Eero Haapalainen ja Adolf Taimi vastasivat alkuun myös sota-asioista, koska erillistä ”sotaministeriötä” ei tuolloin ollut. Haapalaisen oli tarkoitus vastata sodanjohdon operatiivisista ja Taimen logistisista kysymyksistä. Käytännössä Haapalaisen on sanottu keskittyneen enemmän samanaikaiseen tehtäväänsä punakaartien ylipäällikkönä, kun taas Taimi omaksui enemmän ”sotaministerin” roolin. Juovuksissa rintamalla esiintynyt Haapalainen erotettiin ylipäällikkyydestä 18. maaliskuuta, mutta hän sai pitää asemansa kansanvaltuutettuna. Kansanvaltuuskuntaa oli 8.–11. maaliskuuta laajennettu perustamalla Haapalaiselle ja Taimelle erillinen sota-asiain osasto sekä kokonaan uusi sosiaaliasiain osasto. Neljän uuden kansanvaltuutetun joukossa olivat Hilja Pärssinen ja Hanna Karhinen, joista tuli näin tavallaan Suomen ensimmäiset naisministerit, yli kahdeksan vuotta ennen puoluetoveriaan Miina Sillanpäätä. Pärssisen ura kansanvaltuutettuna jäi lyhyeksi, sillä hän pakeni Suomesta miehensä kanssa jo maaliskuun lopussa.


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Ylimmäksi lainvalvojaksi eli prokuraattoriksi nimettiin entinen SDP:n puoluesihteeri Matti Turkia ja prokuraattorin apulaiseksi kansanedustaja Nestori Aronen. Kansanvaltuuskunnan sihteereinä toimivat ylioppilaat Tuure Lehén ja Yrjö Laine, jotka tulivat jo parin päivän jälkeen toisiin tehtäviin nimettyjen J. O. Arjanteen ja Jukka Lehtosaaren tilalle.


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Monet sosialidemokraattisen puolueen keskeiset poliitikot, kuten Väinö Tanner ja Matti Paasivuori, tuomitsivat vallanoton ja pysyttelivät sivussa punaisesta hallinnosta. Wäinö Wuolijoki joutui jopa piileskelemään punakaartilta. Tämä mahdollisti heidän nousunsa SDP:n johtomiehiksi sisällissodan jälkeen. Työväenliikkeen vanhoista johtajista Eetu Salin ja Edvard Valpas kieltäytyivät osallistumasta vallankumoushallintoon, mutta Salin toimi jonkin aikaa komennettuna "Kansanvaltuuskunnan Tiedonantajan" päätoimittajana ja Valpas jatkoi "Työmiehessä". Yrjö Mäkelinin asennoituminen oli hyväksyvämpi, mutta hänkään ei lopulta osallistunut punaiseen hallitukseen.


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Kun valtion keskushallinnon virkamiehet julistivat Virkamiesyhdistysten keskusliiton päätöksellä 29. tammikuuta lakon ja kieltäytyivät palvelemasta punaista hallitusta, kansanvaltuuskunnan alaisuuteen jouduttiin järjestämään uusi punainen keskushallinto, johon rekrytoitiin noin 500 henkilöä sosialidemokraattisesta puolueesta ja ammattijärjestöistä. Joitakuita jouduttiin painostamaan mukaan, toiset ilmoittautuivat oma-aloitteisesti. Lakon ulkopuolelle jääneitä vanhoja virkamiehiä myös ylennettiin esimiestensä paikalle. Lisäksi muutamia nuoria ylioppilaita ilmoittautui vapaaehtoisesti vallankumoushallinnon palvelukseen.


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Valtion keskusvirastojen tilalle perustettiin uudet vastaavat elimet, joiden nimissä sana ”hallitus” korvattiin sanalla ”neuvosto” (esimerkiksi tullihallitus korvattiin tullineuvostolla). Vanha oikeuslaitos korvattiin perustamalla kansanvaltuuskunnan määräyksestä uusia vallankumousoikeuksia. Korkeimmaksi oikeusasteeksi perustettiin vallankumouksellinen ylioikeus, jonka puheenjohtajana toimi Kaarlo Harvala ja aivan sodan loppuvaiheessa huhtikuussa Tyko Varto. Vanhoista keskusvirastoista toimintaansa jatkoivat keskeytyksettä vain lääkintöhallitus ammattieettisistä syistä sekä sosiaalidemokraatti Väinö Hakkilan johtama vankeinhoitohallitus, vaikka Hakkila kuuluikin puolueessaan kapinan vastustajiin. Lainvalmistelukunta sai pitää nimensä, mutta sen jäsenistö vaihdettiin.


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Lääninhallitukset korvattiin lääninvaltuuskunnilla läänijaon pysyessä entisenä. Maaherran virat korvattiin ensin lääninkomissaareilla, jotka pian nimettiin lääninvaltuutetuiksi. Uudenmaan lääniin nimitettiin ensin Herman Hurmevaara ja hänen tilalleen Juho Vatanen, Turun ja Porin lääniin R. W. Österman, Hämeen lääniin Väinö Kivisalo ja Viipurin lääniin Jalmari Kirjarinta.


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Sodan jälkeen valkoiset surmasivat noin viidesosan punaiseen siviilihallintoon osallistuneista, koska heidän katsottiin syyllistyneen valtiopetokseen tai sen avunantoon.


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Toimeenpanovaltaa valvomaan asetettiin kansanedustuslaitosta vastannut 40-jäseninen työväen pääneuvosto, joka kokoontui ensi kerran 14. helmikuuta 1918 Helsingin Säätytalossa ja viimeisen kerran 10. huhtikuuta Viipurissa. Työväen pääneuvostoa ei valittu vaaleilla, vaan sinne saivat nimittää edustajia työväenliikkeen eri järjestöt kiintiöperiaatteella. Kansanedustuslaitokseksi se oli siten sangen vähän edustava. Järjestöillä oli oikeus halutessaan edustajiensa takaisinkutsuntaan. Erimielisyyksien jälkeen sovittiin lopulta seuraavat kiintiöt:Neuvostoon nimettiin sellaisiakin henkilöitä, jotka kieltäytyivät osallistumasta sen työhön, esimerkiksi Eetu Salin. Työväen pääneuvoston puheenjohtajaksi valittiin vuoden 1917 suurlakkokomitean jäsenenä toiminut Suomen kuljetustyöntekijäin liiton sihteeri Valfrid Perttilä ja sihteeriksi ylioppilas Väinö Jokinen. Nimellisesti työväen pääneuvostolla oli oikeus valita ja erottaa kansanvaltuuskunnan jäsenet ja kumota sen päätöksiä. Se laatikin jo 15. helmikuuta kansanvaltuuskunnan kokoonpanosta kannanoton, jossa toivottiin siviili- ja sota-asioiden erottamista toisistaan, Yrjö Mäkelinin nimittämistä siviiliasioiden johtoon sekä sosiaaliasiain osaston perustamista. Adolf Taimea neuvosto piti tehtäväänsä huonosti sopivana, mutta ketään ei vaadittu erotettavaksi. Kansanvaltuuskunnan johtava kriitikko työväen pääneuvostossa oli entinen kansanedustaja Matti Airola. Maaliskuussa kansanvaltuuskuntaa järjesteltiin uudestaan pitkälti työväen pääneuvoston toivomusten mukaan ja Airolasta tehtiin toinen sisäasiain valtuutettu.


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Työväen pääneuvoston vaikutus Suomen sisällissodan sekavissa oloissa jäi varsin heikoksi kansanvaltuuskunnan päättäessä asioista. Käytännössä kansanvaltuuskunta sääti lait itse ja pääneuvosto vahvisti ne jälkikäteen, usein sellaisinaan. Työväen pääneuvosto oli tarkoitettu vain mielikuvaa demokraattisesta hallinnosta ylläpitäväksi kyltiksi, mihin asemaan kaikki neuvoston jäsenet eivät tosin olisi tahtoneet alistua. Kansanvaltuuskunnan perustuslakiesityksen (ks. edempänä) mukaan tulevaisuudessa lainsäädäntövallan olikin tarkoitus kuulua vaaleilla valittavalle kansaneduskunnalle.


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Punaisten sodankäynnin kokonaiskustannukset kohosivat noin 300 miljoonaan Suomen markkaan. Koska Suomen Pankin kultavaranto oli ennen sotaa siirretty Kuopioon ja jäi siten valkoisille, otti kansanvaltuuskunta haltuunsa sen käteisvarat ja setelipainot sekä talletukset Venäjän pankeissa. Suomen Pankin henkilökunnan kieltäytyessä avaamasta holveja ne jouduttiin murtamaan auki 31. tammikuuta. Päätös Suomen Pankin toiminnan jatkamisesta punaisen hallinnon alaisuudessa vahvistettiin myös eduskunnan pankkivaltuustossa, jossa oli edellisvuotisen eduskunnan peruina sosialistinen enemmistö. Yksityiset liike- ja säästöpankit sen sijaan saivat jatkaa normaalia toimintaansa toisin kuin Neuvosto-Venäjällä, jossa kaikki pankkitoiminta kansallistettiin. Yksityispankkien tileiltä Suomen Pankissa nostettiin 120 miljoonan markan valtiolaina, jonka myöntämisestä oli päätetty jo ennen vallankumousta. Suomen Pankin käteisvarannot kulutettiin nopeasti loppuun, minkä jälkeen sieltä otettiin lyhytaikaista luottoa, uusien setelien painamista kiihdytettiin ja paperirahaa alettiin korvata šekeillä, jotka luvattiin lunastaa myöhemmin. Kansanvaltuuskunta painatti vanhoilla painolaatoilla uusia seteleitä noin 77 miljoonan markan edestä, mutta porvarillinen väestö piti niitä ”vääränä rahana”, jonka käyttöä se pyrki välttämään. Kansanvaltuuskunta lyötti myös uusia kolikoita, joissa lukivat sanat ”Kansan työ, kansan valta”. Veronkanto onnistui punaisessa Suomessa vain heikosti, sillä kruununvoudit ja henkikirjoittajat pääsääntöisesti kieltäytyivät yhteistyöstä punaisen hallinnon kanssa. Maaliskuun lopussa kansanvaltuuskunta määräsi takavarikoimaan myös Helsingin yksityispankkien käteisvaroja ja talletuksia Suomen Pankissa, mutta määräystä ei ilmeisesti koskaan pantu toimeen.


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Kansanvaltuuskunta äänesti 11. helmikuuta siitä, kansallistettaisiinko tuotantoa ja suurmaaomaisuutta töiden uudelleen käynnistämisen yhteydessä. Eero Haapalaisen maltillisempi ehdotus voitti äänin 7–6 Evert Elorannan ehdotuksen, joka olisi merkinnyt laajamittaista sosialisointia. Sosialismi säilyi kaukaisempana tavoitteena, johon uskottiin siirryttävän asteittain joskus vallankumouksen voiton jälkeen.


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Suomen Työnantajain Keskusliitto oli määrännyt työsulun, jonka tarkoituksena oli seisauttaa kaikki tuotanto punaisten hallitsemalla alueella. Kansanvaltuuskunta ja muut vallankumouselimet takavarikoivat sodan aikana haltuunsa 163 teollisuuslaitosta lähinnä varmistaakseen tuotannon käynnissä pysymisen. Määrä vastasi alle kymmentä prosenttia punaisen Suomen kaikesta teollisuudesta. Kansanvaltuuskunnan 2. helmikuuta säätämä laki oikeutti takavarikoimaan tuotantovälineet, joiden omistaja kieltäytyi maksamasta työntekijöille palkkaa lakon ajalta. Useimmat laitokset saivat vapaaehtoisuuden pohjalta jatkaa toimintaansa vanhojen omistajien hallussa. Maatiloista päätettiin kansallistaa ainoastaan yhtiöiden omistamat sekä sellaiset, jotka omistajat jättivät hoitamatta esimerkiksi pakenemisen johdosta. Vallankumoushallinnon omistukseen päätyi lähinnä muutamia kymmeniä suuria kartanoita. Torpparit, mäkitupalaiset ja lampuodit julistettiin ”riippumattomiksi” 31. tammikuuta, mutta tässä yhteydessä jätettiin avoimeksi, tulisiko heistä itsenäisiä maanomistajia vai valtion vuokralaisia. Maatalousasiain valtuutettu Eloranta olisi halunnut mennä maaomaisuuden sosialisoinnissa yleistä linjaa pidemmälle, samoin kuin työasiainosaston edustajat tuotannon sosialisoinnissa.


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Kansanvaltuuskunta pyrki lievittämään työttömyyttä paitsi käynnistämällä omistajien pysäyttämää tuotantoa ja maksamalla palkkaa punakaarteihin liittyneille myös teettämällä hätäaputöitä sekä maksamalla helmikuussa avustuksia vähintään viikon työttöminä olleille. Viimeksi mainittu toiminta kuitenkin keskeytettiin Helsingissä paikallisen punakaartin toivomuksesta, koska se haittasi uusien kaartilaisten rekrytointia. Elintarvikepulan ratkaisemiseksi tuotiin viljaa Venäjältä, kiristettiin säännöstelyä sekä siirrettiin viljelemättömiä tiloja tilattomien käyttöön. Elintarvikeasiain valtuutettu Tokoi järjesti helmi–maaliskuussa Siperiasta niin sanotun suuren viljajunan mukana mittavan viljatoimituksen, joka helpotti hetkellisesti Etelä-Suomen elintarvikepulaa. Punaisen Suomen elintarvikehuolto alkoi huhtikuuhun mennessä kriisiytyä, mutta punaisten sotilaallinen romahdus ehti koittaa ennen nälänhätää.


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Kansanvaltuuskunta asettui alusta alkaen tiukasti tuomitsemaan niin sanotun punaisen terrorin ja vaati jo tapahtuneiden murhien tutkimista ja syyllisten rankaisemista. Yksi aivan ensimmäisiä valtuuskunnan säätämiä lakeja oli ollut kuolemanrangaistuksen lakkauttaminen 2. helmikuuta 1918. Kuultuaan sodan alkupäivinä tapahtuneesta kansanedustaja Antti Mikkolan murhasta kansanvaltuuskunnan prokuraattori asetti arvovaltaisen komitean selvittämään tapausta, mutta punakaartit estivät syyllisten vastuuseen saattamisen. Valtuuskunta julkaisi 27. helmikuuta vetoomuksen ”Julmuuksia vastaan”, jossa uhattiin väkivaltaisuuksiin syyllistyneitä ankarilla rangaistuksilla. Punakaartien terrori laantuikin tämän jälkeen joksikin aikaa, mutta kaikkiaan kansanvaltuuskunnalla ei selvästikään ollut riittävästi keinoja eikä auktoriteettia kaartilaisten hillitsemiseen ja järjestyksen säilyttämiseen, ja sen ote heikkeni entisestään sodan loppua kohden. Punakaartien pelko johti myös kansanvaltuutettujen tietynlaiseen ponnettomuuteen asian suhteen, mikä on jälkeenpäin nähty horjumisena periaatteellisessa kysymyksessä.


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Kansanvaltuuskunnan jäsenet määräsivät monia poliittisia vangitsemisia, mutta kantoivat myös huolta vangittujen ”vastavallankumouksellisten” oikeusturvasta. Kansanvaltuuskunta ei kuitenkaan kyennyt laittamaan kuriin omavaltaisia vangitsemisia harrastaneita punakaarteja, varsinkaan pahamaineista Helsingin tiedusteluosastoa. Muutamissa yksittäisissä tapauksissa laillisuuslinjaa puolustanut prokuraattori Turkia ja hänen apulaisensa Aronen saivat pelastettua siviilejä uhkaavalta kaartien väkivallalta.


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Vertailukohtana valkoisten puolelta voidaan todeta, että Suomen senaatti, jolla olisi ainakin sodan päätyttyä ollut mahdollisuus puuttua tapahtumiin, ei missään vaiheessa asettunut tuomitsemaan huomattavasti laajempaa valkoista terroria.


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Vaikka bolševikkien omaksumalla suoraan ”proletariaatin diktatuuriin” tähdänneellä linjalla oli kannatusta joidenkin suomalaisten punaisten parissa, oli Suomen vallankumouksen johto periaatteessa päättänyt pitäytyä demokratian kannalla. Suomen sosiaalidemokraattisen liikkeen merkittävin teoreettinen auktoriteetti oli perinteisesti ollut saksalainen Karl Kautsky, jonka mukaan työväenluokan valta toteutuisi nimenomaan demokraattisen enemmistövallan muodossa.


title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Kansanvaltuuskunta antoi ehdotuksen Suomen valtiosäännöksi eli perustuslaiksi. Sen laati ”opetusministerinä” toiminut Otto-Wille Kuusinen lankonsa Einari Laaksovirran avustuksella. Esitys valmistui 20. helmikuuta ja julkaistiin 23. helmikuuta. Se annettiin hyväksyttäväksi työväen pääneuvostolle, joka teki siihen runsaasti korjausehdotuksia. Sen myöhemmät vaiheet ovat jääneet hämäriksi. Esitys sisälsi merkittäviä vaikutteita Yhdysvaltojen ja Sveitsin perustuslaeista ja Ranskan suuren vallankumouksen ihanteista. Kuusinen oli suunnitellut sitä jo vuonna 1917 ollessaan jäsenenä K. J. Ståhlbergin johtamassa perustuslakikomiteassa, jonka sihteerinä Laaksovirta puolestaan oli.