title: Suomenhevonen

text: Vetokokeen suorittavat vain työhevossuunnalle tarjottavat hevoset. Se mittaa hevosen vetokykyä suhteessa sen kokoon. Koe suoritetaan yksittäisissä vaikeutuvissa vaiheissa, joita kutsutaan ”portaiksi”. Vetokuorman painoa lisätään joka portaalla. Kokeessa hevonen vetää painotettua rekeä karkeahkolla hiekalla. Reen ja hiekan välinen kitka mitataan ennen koetta ja otetaan huomioon tuloksissa. Reki lastataan suhteessa hevosen omaan massaan: ensimmäisellä portaalla kuorma vastaa 36 prosenttia hevosen arvioidusta elopainosta. Jokaisella seuraavalla portaalla kuormaa lisätään kuusi prosenttiyksikköä. Hevosen on vedettävä rekeä kymmenen metrin matka jokaisella portaalla. Pysähtyminen yli minuutin ajaksi tai neljä kertaa ennen kuin vaadittu matka on suoritettu keskeyttää kokeen. Hevonen saa kaksi pistettä jokaisesta loppuun asti suorittamastaan portaasta, yhteensä kuitenkin enintään kaksikymmentä pistettä. Alin hyväksyttävä suoritus on viisi porrasta. Viisi porrasta eli kymmenen pistettä vastaa 60 prosenttia hevosen omasta painosta; 20 pistettä vastaa 90 prosenttia.


title: Suomenhevonen

text: Yleisen ajettavuuskokeen suorittavat ravurisuunnalle tarjottavat oriit. Se voi myös vapaaehtoisena korvata työhevossuunnan vetokokeen tai pienhevossuunnan ratsastettavuuskokeen. Ajettavuuskokeessa hevosta ajaa vuorollaan kaksi eri kantakirjauslautakunnan jäsentä sekä käynnissä että ravissa. Hevosen yhteistyöhalu ja luonne arvioidaan asteikolla neljästä kymmeneen.


title: Suomenhevonen

text: Työhevossuunnan ajettavuuskokeessa arvioidaan hevosen luonnetta: sen sopeutumiskykyä, luotettavuutta ja rauhallisuutta. Koe koostuu neljästä osasta, jotka arvioidaan kukin asteikolla nollasta viiteen. Läpäistäkseen kokeen hevosen on saatava vähintään yksi piste jokaisesta osiosta ja yhteensä vähintään kymmenen pistettä. Ensimmäisessä osiossa arvoidaan hevosen käytöstä valjastus- ja lastaustilanteessa sekä kuorman purun ja valjaitten riisumisen aikana. Lopuissa kolmessa osiossa arvioidaan hevosen käytöstä itse ajon aikana. Näihin osioihin kuuluu yleensä kävelyä ja ravia eri vauhdeissa, pysähdyksiä, esteiden kiertämistä ja kulman taakse peruuttamista.


title: Suomenhevonen

text: Ratsastettavuuskokeen suorittavat ratsuhevossuunnalle tarjottavat hevoset. Pienhevossuunnalle tarjottavat hevoset voivat suorittaa sen ajettavuuskokeen sijaan.


title: Suomenhevonen

text: Ratsastettavuuskokeessa kantakirjauslautakunnan jäsen arvioi hevosen liikkeitä, tasapainoa ja käytöstä käynnissä, ravissa ja laukassa. Ominaisuuksille annetaan kullekin pisteitä neljästä kymmeneen. Kokeen aikana hevosen tulisi olla yhteistyöhaluinen, kiltti, keskittynyt, herkkä avuille ja eteenpäinpyrkivä.


title: Suomenhevonen

text: Hevosten alkuperää Suomen alueella on selitetty monilla erilaisilla hypoteeseilla. Alkuperäisestä villihevoskannasta ei ole todisteita, eikä vaikuta todennäköiseltä, että sellaista olisi koskaan edes ollut, koska merkittäviä määriä kesyhevosia tuotiin Suomen alueelle jo aivan varhaisessa vaiheessa. Todennäköisimmin suomenhevonen polveutuu pohjoiseurooppalaisesta kesyhevosesta. Suomesta löydetyiden esineiden perusteella hevosten pito näkyy kuolainten ja viskarien muodossa kansainvaellusajalta lähtien. Vanhimmat Suomesta löydetyt kuolaimet on ajoitettu vuosien 400 - 550 jaa. välille. Kuolaimet yleistyvät löytöaineistoissa 600-luvulta lähtien. Kuitenkin jo pronssikauden haudoista tunnetaan hevosten hampaita, joskaan niitä ei ole voitu ajoittaa. Kielentutkijat pitävät myös mahdollisena, että jo pronssikaudella on osattu ratsastaa germaanisen lainasanan "ratsas" pohjalta.


title: Suomenhevonen

text: Erään teorian mukaan pohjoiseurooppalaista kantaa oleva hevostyyppi tuli lännestä viikinkien mukana läntiseen Suomeen viikinkiajalla, noin 800–1050 jaa. Toisen pääteorian mukaan hevosen toivat etelästä ja kaakosta saapuneet ihmiset, joilla olisi ollut mukanaan mongolialaista alkuperää olleita, Uralin ja Volgan alueilla pidemmälle kehittyneitä hevosia. Kummatkin teoriat saattavat pitää paikkansa, sillä Suomessa säilyivät pitkän aikaa selvästi eroavat itäinen ja läntinen hevostyyppi. Suomalais-virolainen suomen- ja eestinhevosten geeniperimää selvittänyt tutkimusryhmä tiedotti 2014 tutkimustuloksenaan, että suomenhevosen lähimmät geneettiset sukulaiset ovat eestinhevonen, Arkangelin alueelta kotoisin oleva mezeninhevonen, siperialainen jakutianhevonen sekä mongolianhevonen.


title: Suomenhevonen

text: Nykypäiviin saakka on säilynyt kannatusta teorialla, jonka mukaan suomalainen hevonen polveutuisi suomalaisugrilaisten kansojen kanssa Volgan alueelta ja keski-Venäjältä kulkeutuneista hevosista. Teorian esittivät 1700-luvun lopulla luonnonhistorioitsija Pehr Adrian Gadd, ja 1880-luvulla Johan Reinhold Aspelin teoksessaan "Suomalaisen hevosen kotoperäisyydestä".


title: Suomenhevonen

text: Agronomi Axel Alfthan (1862–1934) ja eläinlääkäri Kaarle Gummerus (1875–1928) esittivät idästä tulleen hevoskannan jakautuneen myöhemmin itäsuomalaiseksi ja keskisuomalaiseksi tyypeiksi, ja että nämä muunnokset olisivat säilyneet tunnistettavissa jopa 1900-luvun vaihteeseen asti. Väitettä tukevia valokuvia on: ajan pieni karjalainen tyyppi oli kulmikas ja tukeva ja sillä oli selväpiirteinen säkä, lyhyt kaula ja kookas pää. Hämäläinen pikkuhevonen puolestaan oli ”jalompi”, ja sillä oli pidempi runko, kevyempi kaula ja hienopiirteisempi pää.


title: Suomenhevonen

text: 1900-luvun alkupuolella englantilainen J. C. Edward ja norjalainen S. Petersen ehdottivat, että Suomessa ja muilla Suomenlahden rannan alueilla olisi joskus elänyt niin sanottu ”keltainen poni”. Myöhempi kansatieteilijä Kustaa Vilkuna (1902–1980) tuki tätä ajatusta, ja esitti ”virolais-suomalais-karjalaisen ponin” polveutuvan pienestä metsähevosesta, joka olisi ollut laajalti levinnyt Suomenlahden ympärysalueilla.


title: Suomenhevonen

text: Suomen muinaishautalöydöissä esiintyy hevosvarusteita keskiseltä rautakaudelta alkaen. Suomenhevosen kantamuodosta uskotaan polveutuvan myös eestinhevosen, norjalaisen pohjanhevosen, ruotsalaisen gotlanninrussin, Arkangelin alueen mezeninhevosen sekä liettualaisen zemaitukasin.


title: Suomenhevonen

text: Jossain vaiheessa historiaa Suomen länsiosien hevoskantoihin sekoittui Suomenlahden eteläpuolen hevosainesta, mistä johtuen läntisestä hevostyypistä tuli kookkaampi ja maa- ja metsätöihin paremmin soveltuva. Alkuperäisen läntisen tyypin piirteet kuitenkin säilyivät ulkomaisista vaikutteista huolimatta ja vaikka vieraita piirteitä voitiinkin havaita hevosissa vielä kauan. Myöhemmin keskiajalla tähän jo aiemmin sekoitettuun hevoskantaan risteytettiin keskieurooppalaisia suurempia hevosia. Ulkomaalaisia hevosia tuotiin Suomeen myös sotaretkien yhteydessä, ja niitä hankittiin kartanoihin ajokäyttöön. Keskieurooppalaisten ja suomalaisten hevosten jälkeläiset olivat suomalaisia vanhempiaan kookkaampia, ja soveltuivat maataloustöihin entistäkin paremmin.


title: Suomenhevonen

text: Varhaisin tunnettu suomalaista hevoskauppaa koskeva asiakirja on vuodelta 1299, jolloin paavi Gregorius IX moitti kirjeessään Gotlannin kauppiaille näiden tapaa myydä hevosia Suomen pakanoille. Suomalaisten hevosten taso lienee sittemmin parantunut, koska hevoskaupasta tuli myöhemmin vientivoittoista. Esimerkiksi eräässä venäläisessä aikakirjassa mainitaan ”Tamma-Karjala” ilmeisesti viitaten maineikkaaseen hevoskasvatusalueeseen. Myöhemmin 1500-luvulla Olaus Magnus mainitsi silloisten suomalaisten käyttämien hevosten hyvän laadun. Niinkin varhain kuin vuonna 1347 Ruotsin kuningas Maunu IV katsoi välttämättömäksi rajoittaa hevosten vientiä Karjalasta. Vuonna 1520 Kustaa Vaasa havaitsi suomalaisten vievän hevosia laivalasteittain Lyypekkiin, ja kielsi moisen kaupankäynnin ja kielsi alle 7-vuotiaitten hevosten myynnin.


title: Suomenhevonen

text: Aikaisin hevosten vientiä Suomeen koskeva asiakirja on vuodelta 1229. Ruotsin vallan aikana suomalaiseen hevoskantaan todennäköisesti vaikuttivat Suomen ratsuväen täydennykseksi hankkimat ja sotasaaliiksi ottamat hevoset. Ensimmäiset merkittävät suunnitelmalliset yritykset parantaa hevoskantaa Suomessa jalostusvalinnalla tapahtuivat 1500-luvulla, jolloin hevosjalostuksesta innostunut Kustaa Vaasa perusti "tammakartanoita" eli hevossiittoloita maatilojensa yhteyteen Länsi-Suomessa. Hän tuotatti Ruotsiin ja todennäköisesti myös Suomeen suurempia hevosia Keski-Euroopasta ja erityisesti Friisinmaalta. Tuotuja hevosia pidettiin kuninkaankartanoissa paikallisten tammanomistajien käytettävissä. Kirjeessään vuodelta 1556 Kustaa Vaasa mainitsee Suomessa olleen 231 tällaista jalostushevosta. Ei kuitenkaan tiedetä, olivatko ne tuontieläimiä vai sellaisten ruotsalaisia jälkeläisiä. Friisiläisoriita käytettiin Suomessa 1500-luvun alkupuolella suurentamaan paikallisen hevosen kokoa, ja niiden käyttö kuninkaankartanoissa jatkui 1650-luvulle asti.


title: Suomenhevonen

text: Kustaa Vaasa myös toteutti laajoja uudistuksia ratsuväessään. Raskaan ratsuväen menetettyä merkityksensä myöhäiskeskiajalla kevyt ratsuväki oli nousemassa tärkeäksi, mikä vaikutti hevosjalostuksen suuntaan. Vuonna 1550 Vaasa määräsi siittolakartanoita perustettavaksi kuninkaankartanoiden yhteyteen ei vain Ruotsissa vaan myös Suomen jokaisessa kunnassa. Näiden siittoloiden oli kunkin määrä käsittää 20 tammaa ja joitakin oriita, ja hevosissa tuli olla sekä Ruotsin-tuonteja että suomalaisia yksilöitä.. Vaasa myös tuotatti Pohjanmeren rantojen maista tammoja – todennäköisimmin friisiläistyyppisiä. Hänen tavoitteenaan oli suurentaa suomalaisen hevostyypin kokoa ja massaa. Hänen seuraajansa Eerik XIV kielsi suomalaisten hevosten maastaviennin, mikä osoittaa jalostustavoitteiden täyttyneen ja kielii Suomen tärkeydestä hevoskasvatusalueena. Siittolakartanot pysyivät toiminnassa vain noin sadan vuoden ajan Vaasa-suvun alaisena kunnes ohjelma rappeutui. Viimeinen siittolakartanoista suljettiin Porissa vuonna 1651, ja kruununoriit ja -tammat siirrettiin Gotlantiin.


title: Suomenhevonen

text: Kustaa Vaasa muiden ohella oli pyrkinyt parantamaan suomalaisen hevosen kokoa. Suomen ratsuväen katselmuspöytäkirjat 1620 paljastavat, ettei tavoitteita saavutettu. Vuonna 1623 mitattujen hevosten korkeus satulan takaa mitattuna vaihteli 105 ja 130 cm välillä. Kookkaimmat hevoset olivat upseeriston käytössä. Vain eversti Herman Flemingin hevoset olivat korkeampia, satulantauskorkeudeltaan 135–140 cm. Korkeusmitat eivät ole suoraan verrattavissa sä'än kohdalta mitattuihin. Ei tiedetä, olivatko Flemingin hevoset ulkomailta tuotuja vai Suomessa syntyneitä risteytyksiä. Hollolan, Porin ja Raaseporin osastojen hevosten keskikorkeus oli eräänä vuonna vain 115 cm, mutta seuraavana vuonna jo 125 cm. Ylipäätään armeija ei enää käyttänyt ponikokoisia, satulan takaa alle 110 cm korkeita yksilöitä, ja ratsuväen hevosten keskikorkeus oli noin 120 cm.


title: Suomenhevonen

text: Kolmikymmenvuotisen sodan aikana 1618–1648 Suomen armeijan käyttämät hevoset olivat pieniä ja epäedustavia, ja niitä pidettiin jopa huonompina kuin Ruotsin kuninkaallisen armeijan kuormahevosia. Suomalaishevoset olivat kuitenkin hyvin kestäviä ja sisukkaita, mikä osoittautui pitkien ja raskaiden sotaretkien aikana erittäin tärkeäksi ominaisuudeksi. Vaatimattomat suomalaishevoset todennäköisesti vaihdettiin tilaisuuden koittaessa sotasaaliina saatuihin. Ratsumies palasi oletettavasti harvoin samalla hevosella kuin oli lähtenyt. Suomeen palanneet hevoset lienevät olleet suomalaisristeytyksiä tai puhtaasti keskieurooppalaisia. Huomattavia hevostappioita paikattiin baltialaisilla tuonneilla, mutta Kaarle XI:n aikana miltei kaikki ratsuväen hevoset tuotiin Suomenlahden eteläpuolelta niiden suuremman koon vuoksi.


title: Suomenhevonen

text: Ennen toista maailmansotaa melkein kaikki Suomen armeijan ja ratsupoliisin hevoset olivat kevytmuotoisia suomenhevosia. Upseerit käyttivät enimmäkseen lämminverisiä. Monet armeijan parhaista suomenhevosista saavuttivat palvelusaikanaan myös kilpailumenestystä. Sotien jälkeen Suomen ratsuväki jalkautettiin, ja suomenhevosten käyttö ratsuina loppui melkein tyystin.


title: Suomenhevonen

text: Suomalaista hevosta on risteytetty tarkoituksellisesti ainakin 1500-luvulta alkaen. Friisiläis- ja oldenburgilaishevoset olivat ensimmäisiä tunnettuja vaikutteita suomalaishevosessa. Niitä käytettiin 1600-luvun alussa lisäämään kokoa. Friisiläishevosia käytettiin järjestelmällisesti 1650-luvulle asti. 1700-luvulla uusia puoliverirotuja luotiin kautta Euroopan risteyttämällä paikallisia hevoskantoja kevyiden täysiveristen ratsuhevosten kanssa. Suomalaiset armeijan upseerit kiinnostuivat samankaltaisesta jalostamisesta opintokomennuksillaan ulkomailla. Vuonna 1781 eversti Yrjö Maunu Sprengtporten perusti valtion siittolan Haapaniemen sotilaskoulun yhteyteen. Siittolalla oli muutamia ”arabialaisiksi” ja ”andalusialaisiksi” mainittuja oriita. Nämä oriit vaikuttivat myös paikalliseen hevoskantaan noin kolmenkymmenen vuoden ajan, ja jotkin kirjalliset lähteet 1800-luvulta mainitsevatkin ”Haapaniemeläisen rodun”. Samankaltaista joskin pienimuotoisempaa jalostustoimintaa harjoitettiin muuallakin: Tavinsalmen kuninkaankartanon tammoista ainakin yksi oli tuotu Ruotsista.


title: Suomenhevonen

text: Myös venäläiset orlovravuri ja doninhevonen vaikuttivat suomalaiseen hevoseen 1800-luvun alkupuoliskolla ja tekivät siitä kookkaamman, jalomman ja paremmin ratsastukseen sopivan. ”Fürstenbergiläisenä rotuna” tunnettu pohjoissavolainen kanta oli sekoitus suomalaista hevosta ja orlovravuria. Sitä kasvatti insinööri Fürstenberg 1800-luvun alussa. Doninhevosen vaikutus oli nähtävissä vielä 1920- ja 1930-luvuilla Suomen ratsuväen ruunikoissa ja mustissa hevosissa - Uudenmaan rakuunoilla oli täyden eskadroonan verran kumpaakin väriä.


title: Suomenhevonen

text: Armeijan tarpeiden lisäksi risteyttämistä käytettiin myös tavallisen työhevosen parantamiseen: parannetut teiden ja maanviljelyksen edistysaskeleiden myötä hevoset olivat korvanneet aiemmin käytetyt härät, ja tavarankuljetuksen ja maatalouden tarpeisiin tarvittiin nyt enemmän ja parempia hevosia. Yrityksissä luoda parempi työhevonen käytettiin monia eri rotuja, mukaan lukien percheron ja norjalainen kylmäverinen; Etelä-Pohjanmaalla ja Etelä-Suomessa suosittiin ardennienhevosia. Etelä-Savossa käytettiin lukuisia eri rotuja. Risteytysten määrä ja sekalainen risteytysaines johtivat hevostyypin epäyhtenäisyyteen 1900-luvun alulle asti, jolloin suomenhevosen kantakirja perustettiin: joitakin ensimmäisistä kantakirjatuista oreista moitittiin ”norjalaisesta” leimasta.


title: Suomenhevonen

text: Muita tarkoituksellisia risteytyskokeiluita olivat muiden muassa pohjoiskarjalaisten Halin ja Sarkkilan tilojen hevoset, joiden suvuissa oli venäläisiä armeijahevosia. Sarkkilan jalostusohjelma edellytti käytettävistä oreista yhden olevan ”fürstenbergiläistä rotua” ja yhden tammoista ”itämaista” sukua. Sarkkilan oreista polveutuvalla ”Halin rodulla” on ollut merkittävä vaikutus muutamien tärkeiden suomenhevosravuri-isäoriitten kuten Einon 680 ja Eino-Vakaan 25 suvuissa.


title: Suomenhevonen

text: Joillakin tiloilla erityisesti eteläisessä Suomessa käytettiin tiettävästi usean eri lämmin- ja täysverisen rodun oriita: esimerkiksi eräs pernajalainen upseeri kasvatti arabianhevosia. Nämä risteytykset olivat todennäköisesti yrityksiä saada näyttäviä ajohevosia. Eräs merkittävä epäonnistuminen risteyttämisessä tapahtui vuonna 1875, jolloin Porvooseen perustettiin siittola tuomaan ja kasvattamaan norfolkinravureita – rotua, jolla on ollut merkittävä vaikutus useisiin ajohevosrotuihin mukaan lukien amerikanravuri. Risteytysjälkeläisten ulkonäköä ylistettiin, mutta niiden luonne ja juoksulahjat paljastuivat kehnoiksi. Suomen suuren, yli 200 000 eläimen vahvuisen hevoskannan sekä myöhemmän puhdasjalostusinnostuksen vuoksi maatiloilla harrastetulla risteytystoiminnalla ei lopulta ollut merkittävää vaikutusta suomalaiseen hevoseen.


title: Suomenhevonen

text: Virolaisen torinhevosjalostuksen alkamisen ansiosta on olemassa erityisen tarkka kuvaus 1800-luvun puolivälin suomalaishevosesta parhaimmillaan. Jalostusprojektin tarpeisiin kolmelta asiantuntijalta pyydettiin lausuntoja suomalaisesta hevosesta. Venäläisen siittolatarkastaja kenraali Mayendorffin mukaan suomalainen hevonen jakautui neljään tyyppiin: ”Haapaniemen”, ”Fürstenbergin”, ”Orlov-” ja ”karjalaiseen tyyppiin”. Suomalainen maisteri A. Elving piti suomalaista hevosta puhtaimpana Karjalassa ja muualla risteytettynä, etenkin Varsinais-Suomessa, missä risteytyksiin oli käytetty ruotsalaisia, pohjoissaksalaisia ja jopa englantilaisia hevosia, kun taas Karjalassa ja Savossa ulkopuolinen vaikutus oli ollut lähinnä venäläistä. Ruotsalainen tunnettu hippologi kreivi Carl Gustav Wrangler mainitsi selonteossaan suomalaisten tuovan maahan norfolkinravureita risteytystarkoituksiin.


title: Suomenhevonen

text: Muutamia vuosia suomalaisten tammojen Torin siittolaan tuonnin jälkeen laaditut asiakirjat kuvailevat näitä seuraavasti. Hevosten keskikorkeus oli 142 cm ja tyypillinen väri tähtiotsainen ja tumma. Pää oli kookas ja kaula lyhyt mutta hyväasentoinen. Runko oli tukeva ja sopusuhtainen, säkä lihaksikas, rinta syvä ja selkä lihaksikas. Lanne oli pitkähkö ja lautaset voimakkaat joskin laskevat. Jalkojen nivelet olivat laadukkaat, vuohiset lyhyet ja kaviot kestävät. Asiakirjoissa mainitaan myös ”vakavia asentovikoja” jaloissa. Suomalaisia hevosia pidettiin rauhallisina ja työteliäinä sekä nopeina kävelijöinä ja juoksijoina.


title: Suomenhevonen

text:
1700-luvulla Suomen hevoskannan koko ja laatu laskivat huomattavasti. Vuosisadan alussa Kaarle XII:n osallistuessa suureen Pohjan sotaan suomalainen ratsuväki oli suurimmillaan, ja melkein jokainen käyttökelpoinen suomalaishevonen tarvittiin sen käyttöön. Hevosia käytettiin ratsuväen lisäksi myös jalkaväen ja rahtikuljetuksen tarpeisiin. Ruotsin armeijassa palvelleet hevoset eivät palanneet Suomeen: jopa viimeisten ruotsalaisvahvistusten hevoset päätyivät Ruotsiin vuonna 1714 ja Norjaan vuonna 1718.
Isoviha aiheutti lisää vaikeuksia. Venäjän miehityksen päättyessä vuonna 1721 kolmasosa Suomen ihmisväestöstä ja hevosista oli kuollut sotiin ja kulkutauteihin. Lisäksi suuri joukko hevosia oli viety Venäjälle Pietari I:n käskystä. Nämä hevoset päätyivät enimmäkseen Vjatkan alueelle, ja muutamat venäläistutkijat kuten Simanov ja Moerder ehdottavatkin, että vjatkanhevonen polveutuisi virolaisista ja suomalaisista hevosista. Sodan ja miehityksen rasitusten lisäksi Uudenkaupungin ja Turun rauhoissa vuosina 1721 ja 1743 siirrettiin suomalaisia alueita Venäjälle, minkä seurauksena merkittävä osa suomen hevoskannasta jäi uusien rajojen taakse. Venäläisille jääneitä suomalaishevosia risteytettiin venäläisten hevosten kanssa huomattavissa määrin.


title: Suomenhevonen

text:
Venäläisten vietyä parhaat yksilöt kesti hevoskannan toipuminen vuosikymmeniä. Vanha tapa pitää hevosia kesät pitäjien yhteisillä laitumilla ei nopeuttanut prosessia. Hevosten määrän lisäämiseksi jalostukseen käytettiin usein liian nuoria yksilöitä, ja sisäsiitosta esiintyi. Vuonna 1761 eräs Suomen ensimmäisistä maatalouskemian tutkijoista kuvaili suomalaista hevosta seuraavasti:
Kansatieteilijä Kustaa Vilkunan mittausten mukaan Suomessa 1700-luvulla käytetyistä längistä voi päätellä keskimääräisen talonpoikaishevosen olleen 130 cm korkeita, kun taas kartanoiden hevoset olivat kookkaampia, jopa yli 140 cm. Vilkuna havaitsi myös, että eteläisten ja läntisten alueiden hevoset olivat kookkaampia kuin pohjoisten ja itäisten alueiden hevoset. Tämä johtui luultavasti ulkomailta tuotujen hevosten vaikutuksesta. 1700-luvun puolivälissä tyypillinen suomalaishevonen oli todennäköisesti noin 137 cm korkea, samaa luokkaa kuin nykyaikainen yksivuotias suomenhevosvarsa, ja painoi noin 300 kg. Hyvälaatuinen siviilihevonen oli hyväliikkeinen ja nopea. Jalkojen rakenneviat olivat yleisiä.


title: Suomenhevonen

text: Helpottaakseen koko Suomea vaivannutta hevospulaa ja erityisesti laadukkaiden jalostushevosten vähyyttä suurten nälkävuosien 1866–1868 jälkeen Suomen senaatti antoi kolmelle läänille käskyn hankkia hyvälaatuisia oriita tarjottavaksi yleiseen jalostuskäyttöön. Myöhemmin ohjelmaa laajennettiin kaikkiin kahdeksaan lääniin, ja Suomi jaettiin jalostuspiireihin, joissa kussakin tuli olla yksi valtion omistama ori. Ohjelman käytössä olleita oriita alettiin kutsua ruununoreiksi. Virallisia ohjeita orivalintaan ei missään vaiheessa annettu, joskin kautta Suomen esiintyi pyrkimystä parantaa hevoskannan kokoa ja voimia paremman työhevosen saamiseksi.


title: Suomenhevonen

text: 1700-luvun lopulla suomalaisen hevosen risteyttämistä alettiin etenkin armeijan johdon keskuudessa kuvata ”haitalliseksi verensekoittamiseksi” — suomalaisen hevosen laatua ja armeijakäyttöominaisuuksia huonontavaksi. 1800-luvun alussa saksalainen historioitsija Friedrich Rühs syytti erityisesti länsirannikon kartanoita suomalaisen hevosen pilaamisesta ristisiitoksella. Joka tapauksessa ulkomaalaisia oriita tuotiin yhä Suomeen. 1900-luvun vaihteessa valtionkin siittoloissa oli vielä käytössä ”itämaista, arabialaista verta” olevia oriita. Myös Venäjältä tuotujen ”itämaisten” turkomaani- ja kaukasialaisten hevosten sekä ”fürstenbergiläisten” hevosten vaikutus huomattiin. Orlovravureita käytettiin Savossa ja Karjalassa, ja norjalaisia oriita tuotiin Pohjanmaalle. Kevyitä ratsuhevosia tuotiin Venäjältä ja Keski-Euroopasta. Raskaita rotuja kuten norfolkinravuria ja ardennienhevosta tuotiin eteläiseen Suomeen niinkin myöhään kuin 1870-luvulla.


title: Suomenhevonen

text: Suomalaisen nationalismin kehittyessä ja voimistuessa 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa suomalaisen hevosen risteytys loppui miltei tyystin ja suomalainen hevoskasvatus sai uuden suunnan. Suomalainen hevonen nähtiin nyt kansakunnan symbolina, ja siksi sen haluttiin säilyvän mahdollisimman puhdasrotuisena. 20. marraskuuta 1894 perustettiin Suomen ensimmäinen hevosjalostusyhdistys "Hevoskasvatusyhdistys Hippos" (nykyisin "Suomen Hippos") kasvattamaan ja jalostamaan suomalaista hevosta puhdasrotuisena. Vuonna 1905 antoi Suomen senaatti määräyksen perustaa hevoskasvatusyhdistyksiä kautta maan, mikä johti suomenhevosen kantakirjan perustamiseen vuonna 1907.


title: Suomenhevonen

text: Alkujaan suomenhevosen jalostusohjelman ainoat varsinaiset tavoitteet liittyivät ulkonäköön ja erityisesti väritykseen. Tarkoituksena oli poistaa rodusta ”vieraat” piirteet. 1920-luvulla alettiin testata kantakirjaan tarjottavien eläinten suorituskykyä, ja siitä lähtien suomenhevosen jalostusohjelman tärkeimpiin tavoitteisiin on kuulunut parantaa rodun suorituskykyä, liikkeitä, rakennetta ja luonnetta.


title: Suomenhevonen

text: Suomenhevosen kantakirja on ollut alusta alkaen suljettu, ja rotua on jalostettu puhtaana. Suomenhevosristeytyksiä on syntynyt vahingossa ja tarkoituksellakin, mutta sekarotuisia yksilöitä ei rekisteröidä suomenhevosiksi. Suomenhevosristeytyksistä ei myöskään ole kehitetty uusia rotuja. Suomenhevoskantakirjaa on hallinnoinut nykypäivään saakka Suomen Hippos.


title: Suomenhevonen

text: Hevoset olivat keskeinen voimavara Suomen armeijalle talvisodassa (1939–1940) ja jatkosodassa (1941–1944). Armeijan hallussa oli vain harvoja autoja, joten sen pääasiallinen kulkuneuvo olivat kymmenettuhannet hevoset. Hevoset oli määrätty hevos- ja ajoneuvoreserviin vuonna 1922 alkaneessa ohjelmassa. Suomenhevosrodun säilyvyyden turvaamiseksi reserviin ei otettu oriita tai tiineitä, imettäviä tai kantakirjattuja tammoja. Kaikki reservihevoset pysyivät sodankin aikana omistajiensa laillisena omaisuutena, ja ne merkittiin tunnistusta varten. Kaikki hevoset pyrittiin palauttamaan omistajilleen tai ilmoittamaan kuolleiksi. Ohjelma onnistui säilyttämään rodun, ja Suomen hevoskanta palasi sotia edeltäneeseen 380 000 eläimeen jo vuonna 1945.


title: Suomenhevonen

text: Suomen armeijan sotasaaliina saamien venäläisten hevosten suuri määrä uhkasi suomenhevosen rotupuhtautta: monet venäläishevoset olivat oriita, eikä ihmisiä juuri voitu estää antamasta niiden sekaantua suomenhevosiin. Käytännön ja poliittisista syistä Neuvostoliitto ei suostunut ottamaan hevosiaan takaisin osana Suomen valtavia sotakorvauksia. Suomenhevoset kuitenkin kelpasivat maksuksi, ja vuosina 1947 ja 1948 Venäjälle vietiin yhteensä 18 000 suomenhevosta. Parhaita yksilöitä ei tarjottu, ja aikalaistodistajien mukaan moni komea mutta muuten kelvoton eläin päätyi Venäjälle.


title: Suomenhevonen

text: 1900-luvun alussa, suomenhevosen kantakirjaa perustettaessa Suomessa oli arviolta 300 000 hevosta. Käytännössä ainoastaan suomenhevosista koostunut hevoskanta pysyi samankaltaisissa määrissä viisikymmentä vuotta. 1950-luvulla rotu saavutti kaikkien aikojen määrähuippunsa, arviolta 409 000 hevosta. Suuri enemmistö näistä oli raskasta tyyppiä. Maa- ja metsätalouden koneellistuessa entisestään 1960-luvulla putosi suomenhevosten määrä jyrkästi. Kun hevosia oli vain joitakin vuosia aiemmin kasvatettu suuria määriä, vietiin niitä nyt teuraaksi tuhansittain. Lisäksi muutos metsänhoitolaissa teki valtion aiemmin tukemasta hevosin tehdystä metsätyöstä kannattamatonta, mikä entisestään vähensi hevosenpitoa. Monet työhevossuvut sammuivat. Urheilu- ja harrastuskäyttöön soveltuvat suvut säilyivät paremmin. 1970-luvulle tullessa suomenhevosten määrä oli laskenut 90 000:een ja kymmenen vuotta myöhemmin 20 000:een eläimeen. Vähiten suomenhevosia oli vuonna 1987, vain 14 000 eläintä.


title: Suomenhevonen

text: Vaikka muiden hevosrotujen tuonti ja kasvatus lisääntyi jatkuvasti, alkoi myös suomenhevosten määrä vähitellen nousta; vuonna 1997 suomenhevosia oli jo 19 000. Rodun pelastumisessa tärkeimmiksi tekijöiksi muodostuivat raviurheilu ja siihen liittyvä totovedonlyönti sekä jossain määrin myös Suomessa uusi ratsastusharrastus.


title: Suomenhevonen

text: Melkein kaikki Suomessa vuoden 1971 jälkeen syntyneet hevoset on rekisteröity. 2000-luvun ajan suomenhevosten määräksi on Suomessa vakiintunut noin 20 000, ja vuotuinen varsamäärä on noin tuhat. Rotu käsittää Suomen hevoskannasta noin kolmanneksen. Rodun säilyvyyden varmistamiseksi tavoitteena on, että vuosittain jalostuskäytössä olisi vähintään kaksisataa oritta ja kaksituhatta tammaa, raviurheilukäytössä kolmetuhatta hevosta ja ratsu- ja muussa käytössä kuusituhatta hevosta. Nykyään useimmat suomenhevoset kasvatetaan ja opetetaan ravureiksi, joskin rotu on myös suosittu opetus- ja harrasteratsu.


title: Suomenhevonen

text: Suomenhevonen on Suomen ulkopuolella verrattain tuntematon hevosrotu, eikä sen kansainvälistämiseksi ole ollut järjestelmällisiä pyrkimyksiä. Rodun englanninkielinen nimi ”Finnhorse” on ollut vakiintuneessa käytössä esimerkiksi tieteellisissä tutkimuksissa vasta 2000-luvulta alkaen. Suomen ulkopuolella on kuitenkin pieniä määriä suomenhevosia esimerkiksi Saksassa ja Ruotsissa. 1980-luvulla järjestetyn hevosalan vaihto-ohjelman myötä joitakin suomenhevosia myytiin Itävaltaan ja Saksaan vuosina 1985 ja 1987. Saksaan ostetuista yksilöiden pohjalta aloitettiin suomenhevoskasvatus Freund-siittolassa, joka on sittemmin kasvattanut liki sata suomenhevosta Saksaan ja Itävaltaan. Joitakin hevosia vietiin myös Hollantiin. Saksan suomenhevoskanta on nykyäänkin merkittävin Suomen ulkopuolella noin 150 yksilöllä.


title: Suomenhevonen

text: 1980-luvun vaihto-ohjelman lisäksi suomenhevosia ei juurikaan ole viety ulkomaille. Vuonna 2008 julkaistussa tutkimuksessa suositeltiin rodun kansainvälisen tuntemuksen ja kysynnän parantamista sen säilymisen turvaamiseksi. Vuodesta 2008 suomenhevosen kansallinen jalostusohjelma onkin sisältänyt kohdan rodun kansainvälisen tuntemuksen parantamiseksi, kansainvälisen kysynnän luomiseksi sen harrastus- ja opetuskäyttöön, sen aseman vahvistamiseksi ensisijaisena hevosturismin käyttämänä rotuna Suomessa, ja suomenhevosravureiden osallistumismahdollisuuksien lisäämiseksi Ruotsin ja Norjan kilpailuissa.


title: Suomenhevonen

text: Suomessa suomenhevosella katsotaan olevan arvoa kulttuuriin vahvasti liittyvänä kansallisrotuna, jolla on suomenhevosyhdistyksien tuki. Rodun kansainvälistämistä kuitenkin hankaloittavat sen alhainen hevosmäärä ja vähäinen maine ulkomailla. Rodun parhaiksi puoliksi katsotaan sen hyvä terveys ja käyttöominaisuudet, monipuolisuus ja uutuusarvo Suomen ulkopuolella. Rodun monipuolisuus ja yleishevostyyppisyys on haastava markkinoitava, koska yleishevonen tyyppinä on Pohjoismaiden ulkopuolella käytännössä tuntematon ja sovinnaisten hevostyyppien ulkopuolella, eikä sillä ole erityistä käyttötarkoitusta, jossa sillä olisi selvä etulyöntiasema muita rotuja vastaan. Toisaalta monipuolisuus on myös etu: erikoistuneempien rotujen käyttö voi olla rajoittuneempaa.


title: Suomenhevonen

text: Ruotsalainen professori Eric Åkerblom esitti aikanaan, että suomalaisen hevosen kantamuoto olisi levinnyt jokilaaksoja myöten Norjan Tromssaan, ja että se olisi Yykeänvuonon alueelta peräisin olevan pohjanhevosen kantamuoto. Suomenpienhevosta onkin käytetty parantamaan 1960-luvulla sisäsiitokseen ajautunutta norjalaista pohjanhevosta ja laajentamaan sen geenipoolia.


title: Suomenhevonen

text: 1300-luvulta 1500-luvulle Suomesta vietiin hevosia Venäjälle ja Saksaan niin paljon, että viennille asetettiin lopulta rajoituksia. 1800-luvun alussa Venäjälle viedyt suomalaishevoset vaikuttivat vjatkanhevosen kehittämiseen. 1800-luvulta 1900-luvun alkuun asti suomalaisperäisiä hevosia käytettiin monien balttilaisten ja venäläisten työhevosrotujen kuten torinhevosen ja liettuankylmäverisen luomiseen. Useimmiten rodut kehitettiin risteyttämällä suomalaisia hevosia paikallisen pienen kannan kanssa. 1920- ja 1930-luvuilla suomenhevosta käytettiin myös eestinhevosen jalostamisessa. Raskaaseen mezeninhevoseen sekoitettiin sekä suomen- että eestinhevosta kunnes rodun kantakirja suljettiin 1950-luvulla. Merkkejä suomenhevosen vaikutuksesta voidaan nähdä myös muissa neuvostoliittolaisissa ja venäläisissä työhevosroduissa, koska 1900-luvun puolivälissä Suomesta vietiin Neuvostoliittoon 15 000 hevosta osana sotakorvauksia.


title: Suomenhevonen

text: 1800-luvun puolivälissä virolaiset kartanonomistajat pitivät eestinhevosta liian pienenä maatalouden tarpeisiin nähden ja tulivat siihen tulokseen, että hevoskanta hyötyisi risteyttämisestä. Suomenhevonen oli yksi tehtävään harkituista roduista. Torin valtionsiittola perustettiin uuden rodun keskuspaikaksi vuonna 1856, ja sinne tuotiin kymmenen suomalaista tammaa ja kolme oria. Näitä käytettiin pääosin risteyttämiseen, mutta niillä teetettiin myös joitakin puhdasrotuisia jälkeläisiä. Suomenhevosristeytysten jälkeläiset eivät kuitenkaan osoittautuneet odotetun tasoisiksi, ja suomalaishevosten käyttö Torissa lopetettiin asteittain. Nykytorinhevoseen on kuitenkin jäänyt merkittävää vaikutusta suomalais-arabialaisesta oriista Orro ja sen suositusta pojanpojanpojasta Harun 42 T.


title: Suomenhevonen

text: Maa- ja metsätyöt olivat suomenhevosen ensimmäisiä käyttötarkoituksia. Useimmista työhevosroduista poiketen suomenhevosesta ei koskaan jalostettu kovin suurta tai raskasta. Se oli maan ainoa hevosrotu, joten siltä vaadittiin monipuolisuutta: suomenhevosta käytettiin myös ratsuväen ensisijaisena ratsuna. Lisäksi Suomen ilmasto ja olosuhteet vaativat rodulta kestävyyttä ja karaistuneisuutta. Tuloksena suomenhevosesta kehittyi pieni mutta kestävä hevonen, joka pystyi vetämään raskaita kuormia vaikeassa maastossa ja jopa rintaan asti ulottuvassa kinoksessa. Kokoonsa nähden suomenhevonen on maailman voimakkaimpia työhevosrotuja: vetotyylinsä, työmoraalinsa ja luontaisten kykyjensä ansiosta rodun parhaat yksilöt voivat vetää jopa kaksi kertaa oman painonsa verran.


title: Suomenhevonen

text: Nykypäivään on säilynyt vain muutamia työhevossuunnan sukulinjoja, ja vain noin kahdesta kolmeensataa yksilöä on varsinaisessa työkäytössä. Kiinnostus perinteisiin työhevosmenetelmiin ja -töihin on kuitenkin kasvanut, ja työhevoskilpailuita järjestetään yhä säännöllisesti. Työhevoskilpailuihin kuuluu yleensä veto- tai kyntökilpailuita. Metsänhoitotöissä hevosmetsureille on yhä käyttöä esimerkiksi puistoissa, suojelualueilla ja muissa maastoltaan herkissä kohteissa, ja käytössä on Suomessa tavallisesti juuri suomenhevonen.


title: Suomenhevonen

text: 2000-luvulla noin 75 prosenttia suomenhevosista on ravikäytössä. Toiseksi yleisin käyttö on ratsuna.


title: Suomenhevonen

text: Suomenhevosia on käytetty kilpa-ajoon vuosisatojen ajan. Ensimmäiset varsinaiset ravikilpailut järjestettiin vuonna 1817. Sitä ennen kilvanajo kirkolta kotiin oli ollut perinteinen isäntien huvitus, ja raviurheilu säilyikin lähinnä maanviljelijöitten harrastuksena 1950-luvulle asti. Tuolloin Suomen hevosmäärä oli jo jyrkässä laskussa ja raviurheilu menetti suosiotaan. Vuodesta 1959 myös muiden hevosten on sallittu osallistua ravikilpailuihin Suomessa. Nopeampien lämminveriravurien maahantuonti ja totovedonlyönti loi lajiin uutta ammattimaista vaikutelmaa ja elvytti sen suosiota. Vedonlyöntitulojen kasvu kasvatti vuorostaan kilpailujen määrää, mikä auttoi suomenhevosta vakiinnuttamaan asemansa ravihevosena seuraavina vuosikymmeninä.


title: Suomenhevonen

text: Suomenhevoset ovat kilpailleet menestyksekkäästi myös valjakkoajossa. Suomenhevonen on Suomen käytetyin valjakkohevosrotu erityisesti alueellisella ja kansallisella tasolla. Heidi Sindan ajama tamma Jehun Viima kuului Suomen hopeaa saaneeseen yksivaljakkojoukkueeseen vuoden 2002 yksivaljakkoajon maailmanmestaruuksissa Ranskassa. Sindan mukaan rotu hyvätapaisena, keskittymiskykyisenä, työteliäänä, tottelevaisena ja kylmähermoisena soveltuu valjakkoajoon ihanteellisesti.


title: Suomenhevonen

text: Suomenhevonen on hyvä yleisratsu ja soveltuu erityisesti harraste-, vaellus-, terapia- ja opetushevoseksi. Helsingin ratsupoliisin käyttämistä kymmenestä hevosesta kaksi on nykyisin suomenhevosia, tosin rotua pidetään käyttöön pienehkönä. Suomenhevosia kilpailee monissa ratsastuksen lajeissa, ja vuodesta 1970 lähtien Suomessa on järjestetty ratsastuskilpailuihin erillisiä suomenhevosluokkia, mikä on parantanut rodun suosiota. Vaikka suomenhevonen onkin liian hidas kilpaillakseen kenttäratsastuksessa ja laukkaurheilussa englannintäysiveristen ja muiden urheiluhevosrotujen kanssa, se on kuitenkin hyvin luotettava ratsu maastoratsastuksessa, erityisesti vaikeassa maastossa. Esimerkiksi jatkosodan aikaan armeijan suomenhevosratsut ylittivät kaikki reitillään olleet suot. Rotu soveltuu hyvin myös ratsastusvaellukseen ja matkaratsastukseen: Ritva Lampisen ratsastama tamma "Uusi-Helinä" pääsi hyväksytysti maaliin ja sijoittui 28:nneksi vuoden 1990 matkaratsastuksen maailmanmestaruuskilpailussa Tukholmassa.


title: Suomenhevonen

text: Kouluratsastuksessa suomenhevonen haastaa puoliveriset urheiluhevoset kansalliselle tasolle asti. Alemmilla tasoilla rodulla on etulyöntiasema, koska se pystyy helposti suorittamaan vaadittavat liikkeet ja sen tasaiset liikkeet helpottavat ratsastajan osuutta. Vuonna 2010 suomenhevonen saavutti mitalisijan kansainvälisessä vammaiskouluratsastuskilpailussa. Huipputason kouluratsastuksessa suomenhevosen haittana ovat verrattain pystyjen lapojen rajoittamat vaatimattomat liikkeet. Muutama suomenhevonen on silti pystynyt ansaitsemaan ylläpitonsa kouluratsastuskilpailuvoitoillaan, mikä korkeiden osallistumismaksujen ja vaatimattomien palkintosummien maassa on suoranainen saavutus. Useimmat suomenhevoskouluratsut kilpailevat kansallisella helppo A -tasolla. Jotkut yksilöt ovat kilpailleet vaativaa A:ta vastaavalla "Prix de St. George" -tasolla.


title: Suomenhevonen

text: Esteratsastuksessa suomenhevonen on luotettava ja kohtalaisen kykenevä, ja rodun edustajia kilpailee säännöllisesti jopa 130 cm esteluokissa. Alemmissa luokissa suomenhevoset menestyvät melko hyvin tehokkaan ja puhtaan hyppytyylinsä ansiosta, mutta rodulle tyypillinen laukka-askeleen lyhyys estää menestyksekkään osallistumisen korkeampiin luokkiin. Vuonna 1965 julkaistussa kirjassaan "Ratsastuskirja" olympiatason kenttäratsastaja Werner Walldén kuvasi suomenhevosta kestäväksi, lannistumattomaksi, keskittymiskykyiseksi ja vähällä toimeen tulevaksi. Walldén piti hyppykykyä rodun parhaana ominaisuutena ratsastuksen kannalta, mutta totesi sen kapasiteetin olevan riittämätön kansainvälisiin kilpailuihin. Suomenhevosten korkeushyppyennätys on ruuna Pokerin 1970-luvulla Kristina Jungfeltin (nyk. Arme) ratsastamana hyppäämä 172 cm.


title: Suomenhevonen

text: Suomenhevonen soveltuu rauhallisuutensa, työteliäisyytensä, tottelevaisuutensa, terveytensä ja kestävyytensä ansiosta hyvin ratsastusterapiakäyttöön. Suomenhevonen ei ole niin kookas, että ratsastajan avustaminen maasta käsin olisi hankalaa, mutta sillä on kuitenkin melko laajat liikkeet, jotka stimuloivat potilaan lihaksistoa, aisteja ja tasapainoa. Lisäksi monet suomenhevoset on opetettu ajolle ja ovat näin tottuneet erilaisiin ääniin ja käsittelyyn takaa päin; entiset ravurit eivät myöskään maksa paljon. Suomenhevonen on myös olemukseltaan monille suomalaisille rauhoittava näky.


title: Suomenhevonen

text: Tietoa rodusta


title: Suomenhevonen

text: Suomenhevosseurat


title: Liv Tyler

text: Liv Rundgren Tyler (s. 1. heinäkuuta 1977 New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa vuoden 1998 menestyselokuvasta "Armageddon" sekä "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogiasta (2001–2003), jossa hän esittää Arwen-haltiaa. Vuosina 2014–2017 Tyler esiintyi Megin roolissa HBO:n televisiosarjassa "The Leftovers".


title: Liv Tyler

text: Liv syntyi nimellä Liv Rundgren Mount Sinain sairaalassa New Yorkissa. Hänen isänsä on Aerosmith-yhtyeen laulaja Steven Tyler ja äitinsä malli Bebe Buell. Liv sai nimensä norjalaisen näyttelijän Liv Ullmannin mukaan hänen äitinsä nähtyä nimen televisio-oppaan kannessa. Isänsä puolelta hänellä on italialaisia, saksalaisia, puolalaisia, venäläisiä ja englantilaisia sukujuuria, ja lisäksi kolme sisarpuolta: Mia Tyler (s. 1978), Chelsea Anna Tallarico (s. 1989) ja Taj Monroe Tallarico (s. 1992). Hänen äidinpuoleinen isoäitinsä Dorothea Johnson on Washingtonin Protocol Schoolin perustaja.


title: Liv Tyler

text:
Ensimmäiset vuotensa Tyler luuli, että hänen biologinen isänsä olisi rockmuusikko Todd Rundgren. Yhdeksänvuotiaana Liv tunnisti Stevenin oikeaksi isäkseen tavattuaan tämän ja huomattuaan yhtäläisyydet itsensä ja Stevenin toisen tyttären Mian välillä. Hän kysyi asiasta äidiltään ja salaisuus paljastui. Julkisuuteen oikean isän henkilöllisyys vuosi kuitenkin vasta viisi vuotta myöhemmin, kun Liv vaihtoi Tylerin sukunimekseen haluten kuitenkin pitää Rundgrenin keskimmäisenä nimenään. Alun perin kyseessä oli Tylerin ja Buellin yhteinen sopimus, sillä Livin syntymän aikaan aikaan Tyler kamppaili hyvin hankalan huumeriippuvuuden parissa. Saatuaan kuitenkin tietää totuuden biologisesta isästään, Liv ja Steven ovat kehittäneet hyvin läheisen suhteen. Liv on muun muassa esiintynyt Aerosmithin musiikkivideolla ”Crazy” vuonna 1993, ja Steven on esittänyt monia kappaleita Livin tähdittämässä elokuvassa "Armageddon".
Tyler avioitui 25. maaliskuuta 2003 muusikko Royston Langdonin kanssa. Heille syntyi 14. joulukuuta 2004 Milo-niminen poika. Toukokuussa 2008 Tyler ja Langdon ilmoittivat eroavansa. Tylerilla ja hänen avomiehellään David Gardnerilla on kaksi lasta, vuonna 2015 syntynyt Sailor-niminen poika ja vuonna 2016 syntynyt tyttö Lula Rose Gardner.


title: Liv Tyler

text: Tyler aloitti mallinuran 14-vuotiaana, mutta siirtyi pian näyttelemiseen. Hänet palkattiin samoihin aikoihin kahteen elokuvaan, "Silent Fall" ja "Heavy", ja jälkimmäisen kuvauksia jouduttiin lykkäämään. "Silent Fall" sai ensi-iltansa vuonna 1994 ja "Heavy" vuonna 1995. Vuoden 1997 loppuun mennessä Tyler oli esiintynyt seitsemässä elokuvassa, joista kaupallisesti menestynein on vuonna 1996 ensi-iltansa saanut Tom Hanksin ohjaama "That Thing You Do!", jossa Tyler esittää Faye Dolania.


title: Liv Tyler

text: Tyler tuli suurelle yleisölle tunnetuksi suuren budjetin katastrofielokuvasta "Armageddon", jossa hän esittää Grace Stamperin roolia. Elokuva tuotti kansainvälisesti yli 500 miljoonaa dollaria. Elokuvista, joissa Tyler on näytellyt, "Armageddonia" paremmin ovat menestyneet vain kolme "Taru sormusten herrasta" -elokuvaa, joista viimeinen, vuonna 2003 ensi-iltansa saanut "", tuotti teatterikierroksellaan kansainvälisesti yli 1,1 miljardia dollaria.


title: Liv Tyler

text: Suuren budjetin menestyselokuvien ohella Tylerin ura sisältää myös monia pienehkön budjetin elokuvia. Näitä ovat esimerkiksi Martha Fiennesin ohjaama, vuonna 1999 tehty "Onegin" (perustuu Aleksandr Puškinin teokseen "Jevgeni Onegin"), Robert Altmanin samana vuonna ensi-iltansa saanut elokuva "Cookien perintö" ja vuonna 2005 ensi-iltansa saanut Steve Buscemin ohjaus "Lonesome Jim". "Onegin" oli ehdolla Bafta-palkinnon saajaksi parhaan brittiläisen elokuvan kategoriassa, "Cookien perintö" oli ehdolla Berliinin elokuvajuhlilla Kultaisen karhun saajaksi ja "Lonesome Jim" oli ehdolla Sundance-elokuvafestivaaleilla Grand Jury Prizen saajaksi.


title: Liv Tyler

text: Saatuaan lapsen Tyler piti noin kahden vuoden tauon näyttelemisestä. Hän teki paluun vuonna 2008 kauhuelokuvan "The Strangers" ja sarjakuvaan perustuvan toimintaelokuvan "The Incredible Hulk" myötä.


title: Yläkartta

text: Yläkartta ilmoittaa tyypillisesti säätilan korkeammalla ilmakehässä kuin maanpinnan lähellä. Tavallisin yläkartta ilmoittaa sään 500 hPa:n (500 mbar) painepinnalla. Tämän painepinnan korkeus vaihtelee korkea- ja matalapaineiden mukaan. Keskimäärin se on noin 5500 metriin korkeudessa. Painepinnan korkeuskäyrät ilmoitetaan isohypseinä. Yläkartan ja alemman ilmakehän matalapaine ovat hieman eri paikoissa. Yläkartassa näkyy selvästi maanpinnalle monesti huonoa säätä tuottava ylämatala eli kylmä pisara. Yläkartoissa näkyy myös matalapaineeseen liittyvä aaltohäiriö ja suursäätilan määräävä suihkuvirtaus. Myös eri ilmamassoja voi tunnistaa yläkartoista.


title: Yläkartta

text: Yläkartta on piirretty radioluotausten tiedoista: jokaisen luotausaseman kohdalle merkitään, millä korkeudella (metreinä) luotain on saavuttanut kyseisen paineen, ja nämä korkeuslukemat analysoidaan samalla tavalla kuin isobaarit säähavaintoasemien ilmanpainehavainnoista. Yläkartalle piirretään radioluotauksista myös lämpötila, kosteus, tuuli ja joskus tropopaussin korkeus. Näitä suureita voidaan analysoida samalla tavalla kuin painepinnan korkeuttakin.


title: Yläkartta

text: Tyypilliset painepinnat, joilta yläkarttoja piirretään, ovat 850, 700, 500 ja 300 hPa. Lisäksi voidaan tehdä kartta tropopaussin korkeudesta ja maksimituulesta suihkuvirtausanalyysiä varten.


title: Skinnarila

text: Skinnarila on Lappeenrannan länsiosassa sijaitseva kaupunginosa, joka rajoittuu pohjoisessa Saimaaseen, etelässä Uus-Lavolan ja idässä Sammonlahden kaupunginosaan. Alueella sijaitsee muun muassa Lappeenrannan teknillinen yliopisto, Saimaan ammattikorkeakoulu, Technopolis Skinnarila ja paljon opiskelija-asuntoja.


title: Skinnarila

text: Sammonlahdenkadun varressa olevat päivittäistavarakaupat K-Supermarket Sammonlahti ja S-market Sammonlahti sijaitsevat nimestään poiketen Skinnarilan kaupunginosassa. Lappeenrannan teknillinen yliopisto on perustettu vuonna 1969. Yliopiston ensimmäinen rakennusvaihe valmistui Skinnarilaan vuonna 1975, jonka jälkeen sitä on laajennettu useamman kerran. Yliopistossa on opiskelijoita noin 5000 ja henkilökuntaa 930. Skinnarilanniemen kärjessä sijaitsee 1980-luvulla rakennettu siirtolapuutarha.


title: Skinnarila

text: Skinnarila on saanut nimensä Kinnarin tilasta, joka oli perustettu jo vuonna 1709. Skinnarila oli pitkään lähinnä maaseutualuetta, jonka rannoilla sijaitsi muutamia huviloita. Varsinainen rakentaminen alkoi 1970-luvulla yliopiston myötä, jolloin Skinnarilaan alkoi nousta kerrostaloja ja omakotitaloja. Alueelle 1920- ja 1930-luvuilla rakennetuista huviloista vielä muutamia on jäljellä.


title: Ford Fiesta

text: Ford Fiesta on Fordin vuodesta 1976 lähtien valmistama pieni henkilöautomalli. Fiesta tunnettiin ennen ainoana etuvetoisena Fordina, vaikkakin Ford oli valmistanut etuvetoista Taunus 12M -mallia jo 1960-luvulla. Fiestasta on normaalin henkilöautomallin lisäksi valmistettu myös pakettiautoversiota nimeltään Fiesta Van, josta takaistuimet on poistettu tavaratilan suurentamiseksi.


title: Sääkartta

text: Sääkartta on kartta, jossa näkyy säätilanne. Sääkartta voi olla helposti ymmärrettävä yksinkertainen sääkartta, tai hyvinkin tieteellinen analysoitu sääkartta. Sadetutkan ja sääsatelliittien kuvat eivät ole varsinaisia sääkarttoja, vaikka antavatkin monesti tarkkaa tietoa säästä, ja vaikka niitä monesti käytetään sääkarttojen yhteydessä.


title: Sääkartta

text: Sääkarttoja on kolmenlaisia:


title: Sääkartta

text:
Luotauksista saadaan eri painepinnoilta (korkeuksilta) sääkarttoja, joissa näkyvät muun muassa lämpötilat.
Niistä voidaan piirtää yläkartta, joka ilmoittaa esimerkiksi 500 millibaarin pinnan korkeuden. Siinä voi olla myös ylätuulen suunnat.


title: Patrick Stewart

text: Sir Patrick Stewart (s. 13. heinäkuuta 1940 Mirfield, Yorkshire, Englanti) on brittiläinen näyttelijä. Hänen tunnetuimpia roolejaan ovat olleet Jean-Luc Picard televisiosarjassa "Star Trek – uusi sukupolvi" ja Professori Xavier elokuvissa "X-Men," "X-Men 2", "" ja "".


title: Patrick Stewart

text: Kotimaassaan Stewart tunnetaan myös teatterirooleistaan Shakespeare-näytelmissä.


title: Dying Fetus

text: Dying Fetus on Marylandissa, Yhdysvalloissa vuonna 1991 perustettu metalliyhtye. Dying Fetusin musiikkityyli on brutaali death metal ja tekninen death metal. Yhtye on tunnettu teknisyydestään, kurluttavasta laulustaan sekä poliittisuudestaan. Dying Fetus koostuu kitaristi-laulaja John Gallagherista, basisti-laulaja Sean Beasleystä ja rumpali Trey Williamsista.


title: Dying Fetus

text: Alkuaikoina yhtyeen sanoitukset käsittelivät käytännössä täysin death metalille tyypillistä väkivaltaa, mutta 2000-luvulle tultaessa yhtye siirtyi sanoituksissaan (pääosin vasemmistolaiselle) poliittiselle linjalle, ottaen kappaleissaan kantaa asioihin kuten uskontoon, mediaan, sotaan ja kapitalismiin.


title: Dying Fetus

text: Yhtye aloitti toden teolla kun pari Gallagher - Netherton tapasivat kitaristi-laulaja Nick Speleoksen 1992. Vuoden harjoittelun aikana päätettiin, että Gallagher soittaisi rumpuja kunnes oikea rumpali löytyisi. Kyseisen aikajakson tuloksena syntyi "Bathe in Entrails" demo vuonna 1993. Vuoden 1993 lopulla löysi niin rumpali Rob Beltonin kuin kitaristi Brian Lattan joka korvasi yhtyeestä lähteneen Nick Speleoksen. Tämän myötä Gallagher siirtyi takaisin omaan rooliinsa kitaristiksi ja laulajaksi. Uusi, nelihenkinen kokoonpano nauhoitti "Infatuation with Malevolence" demon vuoden 1994 alussa. Tämän sekä ensimmäisen demon kokonaisuudessaan julkaisi vuonna 1995 yhdellä kokoelma-cd:lla kalifornialainen indie-levy-yhtiö Wild Rags Records.


title: Dying Fetus

text: Vuonna 1996 yhtye julkaisi esikoisalbuminsa, "Purification Through Violence"n, lyhytikäisellä Pulverizer Recordsilla. Albumi toi esille yhtyeen kehittyneen soundin, joka sisälsi teknistä death metal -riffittelyä yhdistettynä hardcore-tyylisiin breakdowneihin sekä moshaus-riffeihin. Rumpali Rob Belton jätti yhtyeen tämän albumin jälkeen.


title: Dying Fetus

text: Kesästä 1996 Dying Fetus teki kiertueita neljän vuoden ajan satunnaisesti, ilman levytyssopimusta tai mainostusta. Heidän tuleva rumpalinsa Erik Sayenga esiintyi ensimmäistä kertaa yhtyeessä paikaten yhtyeestä lähteneen Casey Bucklerin. Kuitenkin jo seuraavana vuonna Sayenga jätti yhtyeen. Lyhyen Teksasin kiertueen jälkeen vuonna 1997 rumpali Kevin Talley löytyi 'Deity'-nimisestä vaateliikkeestään San Antoniosta. Hieman Talleyn löytämisen jälkeen yhtye pyysi häntä liittymään yhtyeeseen ja jo samana kesänä Talley muutti Marylandiin ja liittyi Dying Fetukseen. Tässä vaiheessa saksalainen indie-yhtiö Morbid Records oli kiinnittänyt huomionsa yhtyeeseen ja Dying Fetus allekirjoittikin yhden levyn mittaisen levytyssopimuksen levy-yhtiön kanssa. Lähes heti yhtye julkaisi toisen albuminsa, nimeltään "Killing on Adrenaline".


title: Dying Fetus

text: Morbid Records levitti sanaa yhtyeestä death metalin underground-piireissä ja yhtye myöhemmin nousikin hieman korkeampaan asemaan, joskin edelleen heidän live-esiintymisensä keräsivät yhtyeelle eniten huomiota. Kuitenkin kitaristi Brian Latta jätti yhtyeen vuoden 1998 loppupuolella, ohjaten mukaan uuden kitaristin, "Sparky" Voylesin. Seuraavana vuonna yhtye ryhtyi ensimmäiselle USAn kiertueelleen, jossa he olivat kiertueen pääesiintyjinä. Hieman kiertueen jälkeen ilmestyi "Grotesque Impalement" EP, yhtyeen oman Blunt Force Records -levy-yhtiön kautta.


title: Dying Fetus

text: Vuoteen 2000 mennessä Dying Fetukseen oli kiinnittänyt huomion toinen underground-levy-yhtiö, Relapse Records, joka myöhemmin myös kiinnittikin yhtyeen. Tähän päivään mennessä kaikki Grotesque Impalementin jälkeiset levyt ovat on julkaissut Relapse Records.


title: Dying Fetus

text: Jälleen kerran keväällä 2003 yhtye palasi Steve Carrin Maryland Hit and Run Studiosille, jossa kaikki yhtyeen levyt on nauhoitettu, nauhoittaakseen Relapsen esikoisalbuminsa, "Destroy the Opposition"in. Toisin kuin aiemmat Dying Fetuksen albumit, Destroy the Opposition toi esille entistäkin vahvemmat poliittiset aiheet. Kyseessä olevaa albumia pidetään yleisesti yhtyeen parhaana tuotoksena sekä death metalin undergroundin klassikkona.


title: Dying Fetus

text: Kuitenkin Destroy the Oppositionin julkaisun jälkeen alkuperäisjäsen Jason Netherton lähti yhtyeestä henkilökohtaisten syiden vuoksi, aiheuttaen yhtyeen rikkirepimisen, jonka tuloksena myös kitaristi Voyles sekä rumpali Talley jättivät yhtyeen vain muutama kuukausi albumin julkaisun jälkeen. Kaikki edellä mainitut Dying Fetuksesta lähteneet jäsenet muodostivat Misery Index -nimisen death metal -yhtyeen lähes heti eronsa jälkeen. Päättäväisenä jatkon suhteen Gallagher järjesti koe-esiintymisiä, etsien uutta kitaristia, basistia ja rumpalia. Lopulta hän päättyi kitaristi Mike Kimballiin, laulaja Vince Matthewsiin sekä basisti ja taustalaulaja Sean Beasleyyn sekä yhtyeeseen rumpaliksi palanneeseen Erik Seyangaan.


title: Dying Fetus

text: Tällä uudella kokoonpanolla yhtye julkaisi neljännen studioalbuminsa "Stop at Nothing"in vuonna 2003, jälleen Steve Carrin tuottamana ja vahvoilla poliittisilla teemoilla.


title: Dying Fetus

text: Stop at Nothingin tiimoilta Dying Fetus teki laajoja kiertueita ja satelliittiradion, digitaalisen median sekä internetin avulla saavutti vielä suuremman yleisön. Tämän lisäksi yhtye sai soittoaikaa extreme metal- ja hardcore-radioasemilla. Toinen väline joka johti yhtyeen esille tuloon oli valtavirran metallimusiikin kasvanut huomio Relapse Recordsiin (muun muassa Mastodonin kasvaneen suosion myötä), kuten myös GWAR:n kanssa vuonna 2005 tehdyn koko Pohjois-Amerikan kiertueen myötä. Kuitenkin, Stop at Nothingia seuranneina aikoina kokoonpano hajaantui hieman, kun rumpali Erik Sayenga lähti yhtyeestä jo toisen kerran ja laulaja Vince Matthews muodosti yhtyeen nimeltä Criminal Element. Joka tapauksessa Dying Fetus palasi jälleen kerran, kun basisti Beasley otti laulajan tehtävät ja uusi rumpali Duane Timlin liittyi yhtyeeseen vuonna 2006.


title: Dying Fetus

text: Viimeisin albumi "War of Attrition" julkaistiin maaliskuussa 2007 yhtyeen alkuperäisen kannattajakunnan ottaessa levyn lämpimästi vastaan ja pitäen sitä paluuna ruotuun. Joka tapauksessa War of Attrition on yhtyeen kenties poliittisesti kantaa ottavin julkaisu tähän mennessä. Dying Fetus teki ensimmäisen musiikkivideonsa War of Attritionin kappaleesta "Homicidal Retribution" ja se on saanut kohtuullisen julkisuuden YouTubessa, joka on myös eräs väline heidän musiikkinsa levittämisessä.


title: Dying Fetus

text: Dying Fetus esiintyi Suomessa kesällä 2008 Tuska-festivaalilla Helsingissä.


title: Waldemar Bonsels

text: Waldemar Bonsels (1880-1952) oli itävaltalais-saksalainen lastenkirjailija. Hänen äitinsä oli tanskalainen ja isä lääkäri ja luonteeltaan kulkuri, tämä piirre periytyi myös pojalle. Teoksiinsa hän upotti usein yhteiskunnallisia ulottuvuuksia, kuten kirjaan Himmelsvolk ja faabeliin Maija Mehiläinen ("Die Biene Maja"), josta myöhemmin tehtiin alkuperäisteoksesta huomattavasti poikkeava TV-piirrossarja. Bonselsin tuotanto käsittelee usein kaiken olemassa olevan suhdetta Jumalaan. Elinaikanaan Bonsels matkusti runsaasti Euroopassa ja Aasiassa. Bonsels oli avoimen juutalaisvastainen ja tuki Adolf Hitlerin valtaannousun jälkeen kansallissosialismia julkaisemalla propagandateoksia, mikä on sittemmin vaikuttanut hänen maineeseensa kielteisesti.


title: Sanherib

text: Sanherib(Akkadian: Sîn-ahhī-erība) oli Assyrian kuningas arviolta vuosina 704 eaa.–681 eaa.


title: Suomen Senioripuolue

text: Suomen Senioripuolue (SSP) oli suomalainen eläkeläisten asioihin keskittynyt puolue. Järjestö merkittiin yhdistysrekisteriin joulukuussa 1990 ja puoluerekisteriin tammikuussa 1991. Aluksi puolueen nimi oli Riippumattomat Sitoutumattomat Eläkeläiset Suomessa (RSES) ja vuodesta 1991 alkaen Eläkeläiset Kansan Asialla (EKA tai ELKA). Senioripuolue otettiin käyttöön kesällä 2006. Järjestö poistettiin puoluerekisteristä kolmesti, vuosina 1995, 2003 ja 2011, koska se ei saanut kansanedustajia. Puolue lopetti toimintansa vuodenvaihteessa 2014–2015.


title: Suomen Senioripuolue

text: SSP perustettiin 1990-luvun alussa, kun Suomen Eläkeläisten Puolue hajosi riitoihin. Uuden puolueen puuhamiehiä olivat SEP:stä erotetut Olavi Kaartinen ja Paavo Sirkiä. Kiistan seurauksena SEP:stä erosi myös muita jäseniä. SEP:n johdon mielestä kaksikko oli vahingoittanut puoluetta ”toiminnallisesti ja taloudellisesti”. Erimielisyydet koskivat muun muassa vaaliliittoja. Enemmistö kannatti yhteistyötä kristillisten kanssa, mutta Kaartinen puhui SMP:n puolesta. Sirkiä kritisoi SEP:tä myös riidanhaluisesta puolueohjelmasta sekä suurituloisten puolustamisesta. Puolueiden välit olivat hyvin kireät 1990-luvun alussa, ja kiistoja puitiin niin julkisuudessa kuin oikeudessakin. Vuosikymmenen lopussa välit paranivat ja puolueet näkivät yhdistymisen mahdolliseksi.


title: Suomen Senioripuolue

text: Puolueen poliitikoista tunnetuin oli entinen Hämeenlinnan kaupunginjohtaja ja sosiaalidemokraattien kansanedustaja Leo Kohtala, joka siirtyi sitoutumattomana EKA:n riveihin kunnallisvaalien 1992 alla. Kohtala oli vaaleissa koko kaupungin ääniharava.


title: Suomen Senioripuolue

text: Senioripuolue poistettiin puoluerekisteristä huhtikuun 2011 eduskuntavaalien jälkeen. Yhdistyksen jäsenrekisteriin kuului tuolloin noin 500 henkilöä, joista 100 oli maksanut jäsenmaksunsa samana vuonna. Kesäkuun puoluekokouksessa valittiin Anja Koivistoisen johtama uusi hallitus, kun vanha johto luopui tehtävistään. Seniorit päättivät pyrkiä takaisin rekisteriin. Helmikuussa 2012 puoluehallitus päätti aloittaa korttikampanjan välittömästi. Toukokuun kokouksessa puoluehallitus pohti yhteistyötä muiden pienpuolueiden kanssa, mutta päätti jatkaa toistaiseksi itsenäisenä. 7. kesäkuuta 2012 puoluehallitus päätti senioreiden liittymisestä Itsenäisyyspuolueen jäsenyhdistykseksi. Yhdistymisen tavoitteeksi asetettiin läpimurto tulevissa valtiollisissa vaaleissa. Suomen Senioripuolue erosi kuitenkin Itsenäisyyspuolueesta kesällä 2013, koska eläkeläisten asioita ei saatu riittävästi esille Itsenäisyyspuolueessa.


title: Suomen Senioripuolue

text: Senioripuolue osallistui omalla listallaan eduskunta-, europarlamentti- ja kunnallisvaaleihin vuosina 1991–2011. Ensimmäisiin eduskuntavaaleihinsa puolue asetti ehdokkaita Helsingin ja Uudenmaan vaalipiireissä, Turun eteläisessä ja pohjoisessa, Hämeen eteläisessä ja pohjoisessa sekä Kymen vaalipiirissä. Parhaiten puolue menestyi Hämeen eteläisessä vaalipiirissä, jossa se sai 1,1 prosenttia annetuista äänistä. Muualla kannatus jäi 0,1–0,4 prosenttiin.


title: Suomen Senioripuolue

text: Eduskuntavaaleissa 2007 SSP asetti ehdokkaita kahdeksassa vaalipiirissä. Puolueella oli yhteensä 58 ehdokasta, joiden keski-ikä oli 63,7 vuotta – selvästi muita puolueita korkeampi. Puolue on tehnyt vaaliliittoja muun muassa KTP:n, Ekologisen puolueen/KIPU:n, SMP:n, liberaalien, perussuomalaisten, Remonttiryhmän, nuorsuomalaisten ja kristillisten kanssa


title: Suomen Senioripuolue

text: Kunnallisvaaleissa puolue asetti ehdokkaita parhaimmillaan 12 kunnassa (1992 ja 2008). Vuonna 2000 EKA:lla oli lista vain kolmessa kunnassa. Syksyn 2008 vaaleissa SSP sai edustajansa Jämsän ja Lahden valtuustoihin. Jämsässä puolueen varapuheenjohtaja sai valtuustopaikan paikkakunnan toiseksi parhaalla äänimäärällä (290). Aiemmin puolueella oli valtuutettuja myös Hämeenlinnassa (1993–2008) ja Imatralla (1993–1996). Vaaleissa 1992 ELKA sai Hämeenlinnassa 9,0 prosenttia äänistä ja neljä valtuutettua. Vuosina 2001–2008 puolueen ainoa valtuutettu oli konstaapeli Paavo Sirkiä.


title: Suomen Senioripuolue

text: Puolue osallistui toimintansa aikana kaikkiin Suomessa käytyihin eurovaaleihin. Vuonna 1996 puolueella oli kuusi ehdokasta ja vaaleissa 1999 viisi. Vaaleissa 2004 ja 2009 puolue asetti täyden 20 ehdokkaan listan. Vuonna 1999 EKA oli vaaliliitossa Perussuomalaisten ja KIPU:n kanssa.


title: Suomen Senioripuolue

text: SSP:llä oli vaalipiiritasolla organisoituja paikallisosastoja (piirijärjestöjä) suurimmassa osassa vaalipiireistä. Vaalitoimisto sijaitsi Tampereella.


title: Luettelo Assyrian kuninkaista

text: Tämä on luettelo Assyrian kuninkaista.


title: Gravitaatiosäteily

text: Gravitaatiosäteily on eräs yleisen suhteellisuusteorian ennustama ilmiö. Säteily koostuu avaruudesta etenevistä "gravitaatioaalloista", jotka kuljettavat energiaa valon nopeudella aika-avaruudessa. Gravitaatioaallot ovat suhteellisuusteoreettinen ilmiö, jota klassinen mekaniikka ei tunne. Aalto-hiukkasdualismissa gravitaatioaaltoja vastaa gravitoni. Suhteellisuusteorian gravitaatioaaltoja ei pidä sekoittaa hydrodynamiikassa esiintyviin painovoima-aaltoihin.


title: Gravitaatiosäteily

text: Albert Einsteinin kenttäyhtälöt kuvaavat matemaattisesti sitä, miten gravitaatioaallot syntyvät massan ollessa kiihtyvässä liikkeessä samalla tavoin kuin sähköopin Maxwellin yhtälöt kuvaavat sähkömagneettisen säteilyn muodostumista sähkövarauksen kiihtyessä.


title: Gravitaatiosäteily

text: Havaittavia gravitaatioaaltoja voi syntyä esimerkiksi pulsarien, neutronitähtien tai vastaavien suurimassaisten systeemien ollessa nopeasti kiihtyvässä liikkeessä.


title: Gravitaatiosäteily

text: Voidaan osoittaa että kun massat formula_1 ja formula_2 kiertävät toisiaan etäisyydellä formula_3, systeemi säteilee gravitaatioaaltoja teholla


title: Gravitaatiosäteily

text: missä formula_5 on gravitaatiovakio ja formula_6 valonnopeus tyhjiössä. Miinusmerkki ilmaisee, että kyse on nimenomaan menetetystä energiasta. Ilmiön havaitsemisen vaikeutta kuvastaa se, että esimerkiksi Maapallon ja Auringon muodostamassa systeemissä, gravitaatioaaltoja syntyy vain noin 200 watin teholla.


title: Gravitaatiosäteily

text: Gravitaatioaaltojen havaitseminen on äärimmäisen vaikeaa. Ensimmäinen koe, jolla aaltoja yritettiin havaita oli amerikkalaisfyysikko Joseph Weberin koe vuodelta 1968. Vaikka Weber itse uskoi havainneensa gravitaatiosäteilyä hänen tuloksiaan ei onnistuttu koskaan toistamaan. Koejärjestelyssä käytetty laite tunnetaan nykyään kuitenkin Weberin sylinterinä.


title: Gravitaatiosäteily

text: Nykyisistä koejärjestelyistä maininnan arvoisia ovat 1992 perustettu yhdysvaltalainen LIGO ("Laser Interferometer Gravitational-Wave Observatory"), saksalainen GEO600 sekä toukokuussa 2007 käyttöönotettu ranskalais-italialainen Virgo-interferometri. Nämä äärimmäisen herkät koejärjestelyt perustuvat pitkäkantaiseen interferometriin, joka havaitsee mahdollisen gravitaatioaallon aiheuttaman poikkeaman peilien asennossa. Tulevaisuudessa aaltoja tullaan havaitsemaan myös avaruudesta, aikataulun mukaan vuonna 2015 toimintansa aloittavalla LISA-satelliittijärjestelmällä.


title: Gravitaatiosäteily

text: Gravitaatioaaltoja ei aiemmin ole suoraan havaittu taustakohinan vuoksi, mutta vakuuttavia epäsuoria todisteita saatiin kaksoispulsarien käyttäytymisestä. Vuonna 1974 fyysikot Russell Alan Hulse ja Joseph Hooton Taylor Jr. havaitsivat kaksoispulsarin PSR B1913+16 lähettämän säteilyn vaihtelusta systeemin menettävän energiaansa täsmälleen saman verran kuin suhteellisuusteorian mukaan tällaisen kaksoistähden pitäisi lähettää gravitaatioaaltoja. Hulsen ja Taylorin tutkimus palkittiin Nobelin fysiikanpalkinnolla vuonna 1993.


title: Gravitaatiosäteily

text: 11. helmikuuta 2016 julkistettiin tieto, että gravitaatioaalloista on tehty suoria havaintoja yhdysvaltalaisella LIGO-havaintolaitteella. Havainto voidaan käsittää uuden astronomian haaran eli gravitaatioaaltoastronomian alkuhetkeksi.


title: Gravitaatiosäteily

text: Lokakuussa 2017 julkistettiin tieto, että gravitaatioaaltoja on havaittu yhdessä valohavainnon kanssa. Ilmiön aiheutti kahden neutronitähden törmäys noin 130 miljoonaa vuotta sitten Vesikäärmeen tähdistön galaksissa NGC 4993.


title: Kikujut

text: Kikujut ovat bantukansa, joka elää Kenian keskiosien ylängöillä. Kikujut ovat Kenian suurin etninen ryhmä, joka muodostaa Kenian väestöstä 22 prosentin osuuden.


title: Kikujut

text: Kikujut saapuivat nykyiselle elinalueelleen koillisesta 1600-1800-luvuilla. Perinteisesti he elivät suurperheinä maatiloilla, joita ympäröi aita ja joissa oli savimaja jokaiselle vaimolle. Kikujut jakautuvat yhdeksään klaaniin ja lukuisiin aliklaaneihin.


title: Kikujut

text:
Kikujut ovat negroidinen bantuheimo, jonka kantaisä on tarinan mukaan Gikuyu-niminen mies. Kikujujen historiankirjoituksen mukaan Ngai-jumala johdatti Gikuyun Kenya-vuorelle (jota kikujut kutsuvat nimellä "Kirinyaga") ja käski tämän rakentaa kotinsa siihen paikkaan. Gikuyulla oli myös vaimo, Mumbi, jonka kanssa hänellä oli yhdeksän tytärtä, joista kehittyivät kikujujen klaanit: "Achera, Agachiku, Airimu, Ambui, Angare, Anjiru, Angui, Aithaga" sekä "Aitherandu".
Kikujut ovat pääosin maanviljelijöitä, jotka kasvattavat banaaneja, sokeriruokoja, kallaa, jamssia, papuja, hirssiä, maissia, kahvia, teetä sekä muita vilja- ja vihannestuotteita. Kikujut ovat hyödyntäneet tehokkaasti käytössään olevat luonnonvarat, mistä on seurannut mm. viljelystuotteiden ylituotantoa, mikä on mahdollistanut kaupankäynnin naapuriheimojen kuten kambojen ja masaiden kanssa.


title: Kikujut

text: Kikujut kasvattavat myös nautoja, joiden nahasta valmistetaan vaatteita, sandaaleita ja kantohintoja, sekä lampaita ja vuohia, joita he uhraavat uskonnollisissa rituaalimenoissa.


title: Kikujut

text: Kikujukulttuurissa tytöt ja pojat kasvatetaan toisiinsa nähden hyvin erilaisin menetelmin. Tytöt laitetaan pienestä pitäen työskentelemään viljelyksillä, hoitamaan pienempiä lapsia ja auttamaan äitejään kodin askareissa. Pojat useimmiten työskentelevät enemmän eläinten parissa.


title: Kikujut

text: Kikujut nimeävät ensimmäisen poikansa isän isän mukaan ja toisen pojan äidin isän mukaan. Samaten perheen ensimmäinen tyttö saa nimensä isän äidiltä, ja toinen tytär äidin äidiltä. Loput lapset nimetään isovanhempien veljien ja sisarten mukaan, aloittaen vanhimmasta ja päätyen nuorimmaiseen. Tämä perustuu uskomukseen, jonka mukaan kuolleen isovanhemman henki siirtyy nimen mukana jälkipolville. Tästä perinteestä on kuitenkin viime aikoina jouduttu luopumaan, koska nykyaikana isovanhemmat usein elävät vielä lastenlastensa syntyessä.


title: Kikujut

text: Kikujukulttuuriin kuuluu osana myös ympärileikkaus, joka tehdään sekä tytöille (naisen sukupuolielinten silpominen) että pojille. Vuonna 1998 arvioitiin, että noin 42 prosenttia kikujunaisista oli silvottu. Ympärileikkausta pidetään tietynlaisena aikuistumisriittinä, jonka jälkeen ihmisestä tulee täysvaltainen yhteisön jäsen. Silpomisen jälkeen tytär annetaan isoäitinsä huostaan, jonka vastuulla on kouluttaa tytöstä kunnon vaimo ja lastenkasvattaja.


title: Kikujut

text: Kikujut puhuvat kikujun kieltä, joka kuuluu nigeriläis-kongolaisten kielten bantukielten alaryhmään.


title: Kikujut

text: Kikujut ovat myös poliittisesti aktiivisin heimo, jolla oli suuri merkitys Kenian itsenäistymisessä ja Mau Mau-kapinassa. Kikuju Dedan Kǐmathi oli osallisena organisoimassa siirtomaavallan vastaista vastarintaliikettä.


title: Kikujut

text: Itsenäisen Kenian ensimmäisen presidentti, Jomo Kenyatta, oli kikuju, kuten myös kolmas Mwai Kǐbakǐ ja nykyinen presidentti Uhuru Kenyatta.


title: Kikujut

text: Kikujujen uskonnossa on yksi jumala, Ngai (myös masai- ja kamba-heimojen jumala), joka uskomuksen mukaan elää Kenya-vuorella. Kikujut rukoilevat Ngaoa kääntyneinä vuorelle päin. Kikujuilla on myös uskonnollinen puu, "Mugumo", jonka äärellä he uhraavat eläimiä Ngaon kunniaksi. Nykyään kuitenkin 73% kikujuista pitää itseään kristittyinä.


title: Väinö Kuisma

text: Väinö Viljo Kuisma (s. 1961) on lahtelainen äärioikeistolainen nationalisti, joka toimi vuosia Suomi – Isänmaa -puolueen (nykyään "Kansallinen Rintama ry", aikaisemmalta nimeltään "Suomi Nousee – Kansa Yhdistyy rp") puheenjohtajana. Koulutuksekseen hän ilmoittaa yo-merkonomi. Kuisma on ollut ehdokkaana eduskunta-, kunnallis- ja europarlamenttivaaleissa, mutta ei ole tullut valituksi. Kuisma on myös toiminut peruskoulun alaluokkien määräaikaisena opettajana.


title: Väinö Kuisma

text: Vuonna 1993 Kuisma perusti sittemmin "Suomi – Isänmaa" -puolueeksi kehittyneen kansallismielisen yhdistyksen "Isänmaallinen Oikeisto" Lisäksi hän on toiminut järjestönsä äänenkannattajan, "Kansallinen Rintama" -nimisen lehden päätoimittajana. Kuisma tunsi läheisesti edesmenneen naantalilaisen uusnatsin Pekka Siitoimen ja Yle TV1:llä on esitetty Nina Stenrosin suunnittelema ja ohjaama dokumentti "Sieg Heil Suomi", joka esittelee Kuisman perustaman järjestön, "Arjalaisen Germaaniveljeskunnan" (joka edelsi Isänmaallinen Oikeisto ry:tä) toimintaa. Dokumentissa nähdään myös kuinka Kuisma perustaa Siitoimen kanssa Kansallisen Rintaman Natsi-Saksan lipun liehuessa ja perustamiskokoukseen osallistujat huutelevat Sieg Heil -tervehdyksiä. Kuisma oli aiemmin yhteistyössä myös turkulaisen kaupunginvaltuutetun, Suomen Kansan Sinivalkoiset -puolueen puheenjohtajan Olavi Mäenpään kanssa, toimien alkuaikoina SKS:n sihteerinä, mutta miehet ajautuivat sittemmin erimielisyyksiin.


title: Väinö Kuisma

text: Kuisman poliittiseen ohjelmaan kuuluu EU-kielteisyys, kansallinen päätöksenteon korostaminen, virolais- ja venäläiskielteisyys, antiamerikkalaisuus ja Kalevalasta ammennettavan voiman ylistäminen, jota hän nimittää "kalevalaiseksi nationalismiksi". Kärjekkäistä kannanotoistaan tunnettu Kuisma on saanut tuomion kunnianloukkauksesta internet-sivuilla. Kantajana oli Suomen Kansan Sinivalkoisten puheenjohtaja Olavi Mäenpää, joka sai tuhat euroa korvauksia henkisestä kärsimyksestä. Kuisman ja Mäenpään välinen keskustelu liittyi alun perin yhteisen puoluehankkeen, Sinivalkoisen Puolueen kannattajakorteista syntyneeseen erimielisyyteen.


title: Ricercar

text: Ricercar (tai ricercare) on myöhäisrenessanssin ja varhaisbarokin aikana suosittu soitinmusiikin muoto. Nykyisin termillä tarkoitetaan eräänlaista varhaista fuugaa, joka on luonteeltaan vakava, ja jonka teeman nuottien aika-arvot ovat pitkiä.


title: John Money

text: John Money (1921 Uusi-Seelanti – 7. heinäkuuta 2006) oli pediatrian sekä lääketieteellisen psykologian emeritusprofessori Johns Hopkinsin yliopistossa. Hänellä oli pitkä ura seksologian ja sukupuoli-identiteettien tutkijana. Money kehitti monia uusia käsitteitä, kuten sukupuolirooli, parafilia ja lovemap. Moneyn monet määritelmät ja tutkimukset sukupuolirooleista ja sukupuoli-identiteettien riippuvaisuudesta ovat aiheuttaneet voimakasta arvostelua. Myös hänen pedofiliatutkimuksensa ja niiden pohjalta tehdyt päätelmät on kyseenalaistettu.


title: John Money

text: John Money kehitti myös teorian, jonka mukaan lapsen sukupuoli on tarpeeksi varhaisessa vaiheessa täysin muokattavissa.


title: John Money

text: Hän vastasi David Reimerin tapauksesta, jossa 1965 syntynyt poikavauva David Reimer menetti ympärileikkauksen seurauksena peniksensä. Money suositteli lapsen muuttamista tytöksi. Reimerin sukuelimet muotoiltiin tytön elimiä vastaaviksi, hänelle annettiin hormonihoitoja ja hänen nimensä vaihdettiin Brendaksi. Vanhempia neuvottiin kasvattamaan lapsi tyttönä. Teini-iässä Reimerille tehtiin lisää kirurgisia toimenpiteitä. Tutkimusryhmä totesi hänen kehittyneen sukupuoleensa ja rooliinsa tyytyväiseksi naiseksi. Vanhemmat ja lääkäri olivat kuitenkin antaneet liian myönteisen kuvan tuloksesta.


title: John Money

text: Reimerin aikuistuttua tuli ilmi, että hän oli aina kokenut itsensä miespuoliseksi. Reimer vaihtoi sukupuoli-identiteettinsä mieheksi ja alkoi käyttää itsestään nimeä David 14-vuotiaana. Vuonna 1987 Reimerille tehtiin sukupuolenkorjausleikkaukset takaisin mieheksi. Reimer teki itsemurhan 38-vuotiaana vuonna 2004.


title: Sargon II

text: Sargon II oli Assyrian kuningas vuosina 721–705 eaa. Hän riisti vallan veljeltään Salmanassar V:ltä. Sargon laajensi Assyriaa valtakautensa aikana ja aloitti uuden pääkaupungin Dur-Šarrukinin rakennuttamisen. Sargon kuoli vuonna 705 eaa., jolloin valtaan nousi hänen poikansa Sanherib.


title: Sargon II

text: Sargon otti vallan itselleen vuonna 721 eaa. veljeltään Salmanassar V:ltä, jonka heidän isänsä Tiglatpileser III oli valinnut kruununperijäkseen. Sargon oli ainakin 40-vuotias noustuaan valtaistuimelle, ja hänellä oli tuolloin ainakin yksi aikuinen poika, Sanherib.


title: Sargon II

text: Ensi töikseen Sargon palautti suurkaupungeille verovapauden ja temppeleille etuoikeudet. Näin hän saattoi luottaa suurliikemiesten ja papiston tukeen. Mutta samaan aikaan hän kiristi verotusta. Tämä aiheutti pitkällä aikavälillä kansan elintason laskua, joka jatkui Assyrian vallan loppuun asti.


title: Sargon II

text: Sargon joutui taistelemaan pian Assyrian keskisessä osassa syntynyttä kapinaa vastaan. Kapinoitsijoita johti Syyriasta Haman kuningas. Sargon kukisti kapinan ja tuhosi Haman 720 eaa. Kapinan takia Assyrian eteläiset viholliset uskaltautuivat nousemaan Assyriaa vastaan. Marduk-apla-iddina II julisti Babylonian itsenäiseksi ja itsensä kuninkaaksi. Sargon hyökkäsi Babyloniaan, joka oli liittoutunut Assyrian vanhan vihollisen Elamin kanssa. Joukot kohtasivat 720 eaa. Derissä. Vaikka Marduk-apla-iddina ei ehtinyt joukkoineen varsinaiseen taisteluun, elamilaiset kukistivat Sargonin, minkä ansiosta Marduk-apla-iddina säilytti asemansa Babylonian kuninkaana.


title: Sargon II

text: Sargon valtasi 717 eaa. Karkemišin ja 714 eaa. Musasirin. Molempien valtauksien motivaationa olivat taloudelliset tekijät. Karkemiš sijaitsi merkittävällä Eufratin ylityspaikalla, ja sen avulla pystyi hallitsemaan kansainvälistä kaupankäyntiä. Lisääntyneen vaurauden ansiosta Sargon pystyi aloittamaan 713 eaa. suuren rakennusprojektin: hän perusti uuden pääkaupungin Dur-Šarrukinin.


title: Sargon II

text: Sargon pyrki koko valtakautensa ajan laajentamaan Assyrian valtakuntaa, mutta kaukana valtakunnan ydinalueilta sijaitsevien seutujen hallitseminen oli hankalaa. Zagrosvuorilla perustettiin kaksi provinssia 716 eaa., mutta niitä pystyttiin pitämään hallussa vain kahden vuoden ajan. Tabaliin perustettiin provinssi 713 eaa., mutta se kaatui veriseen kapinaan seuraavana vuonna. Sargon onnistui kuitenkin laajentamaan valtakuntaansa 711 eaa. liittämällä siihen filistealaisen Ashdodin ja uusheettiläisen Gurgumin sekä vuonna 708 eaa. Kommagenen.


title: Sargon II

text: Sargon onnistui vuonna 710 eaa. lopultakin syrjäyttämään Babylonian kuninkaan Marduk-apla-iddina II:n. Sargon otti kruunun itselleen ja asui seuraavat kolme vuotta Babylonissa, mihin sai paljon kunnianosoituksia ja lahjoja aina Kyproksen ja Bahrainin hallitsijoilta. Sargonin poika Sanherib toimi samaan aikaan hänen sijaishallitsijanaan Nimrudissa.


title: Sargon II

text: Sargon palasi 705 eaa. Tabaliin palauttaakseen alueen Assyrian provinssiksi. Hän kohtasi siellä voimakasta vastarantaa ja kuoli taisteluissa. Hänen ruumistaan ei löytynyt, minkä hänen seuraajansa Sanherib tulkitsi huonoksi merkiksi. Hän hylkäsi tämän takia Dur-Šarrukin, jonka rakennustyöt päättyivät keskeneräisinä.


title: Sargon II

text: Vaikka Sargon II:ta pidetään nykyään yhtenä tunnetuimmista Assyrian kuninkaista, hänen olemassaolonsa varmistui lopullisesti vasta vuonna 1843, kun Khorsabadista löydettiin Sargonin palatsin raunioita ja hänen kuninkaallisten aikakirjojensa muistiinmerkintöjä. Hänen virallisen hallituskautensa pituudesta on poikkeavia käsityksiä, sillä Assyrian limmu-listassa on tietoja hänen hallituskaudestaan ainoastaan 14 vuodelle. Samoin Salmanassar V:n hallituskauden tapahtumia on kahdeksalle vuodelle. Limmu-listassa on seuraava tieto Salmanassar V:n 6. hallitusvuodelle: "Sotilaskomentaja otti johdon". Näin ollen pidetään mahdollisena, että Sargon toimi hallituskautensa kolme ensimmäistä vuotta Salmanassarin sijaisena tämän ollessa jostakin syystä estynyt hoitamasta kuninkaalle kuuluvia tehtäviä.


title: Tamponi

text: Tamponi on emättimen sisään asetettava, imukykyisestä materiaalista (nykyisin useimmiten puuvillasta) valmistettu kuukautissuoja, joka imee itseensä kuukautisvuodon. Tamponin materiaali on pääosin sellumassaa, joka on valkaistu esimerkiksi kloorilla, hapella tai vetyperoksidilla.


title: Tamponi

text: Perustamponeissa on poistonaru, joka helpottaa sen poistamista, sekä joskus myös asetin.


title: Tamponi

text: Ilmeisesti erilaisista materiaaleista valmistettuja tamponeja on ollut olemassa jo tuhansia vuosia, mutta poistonarulla ja asettimella varustetun tamponin patentoi yhdysvaltalainen tohtori Earle Haas vuonna 1931.


title: Tamponi

text: Asetintamponi usein helpottaa käyttöä varsinkin tottumattomilla käyttäjillä. Asetin toimii hieman ruiskun tavoin, ja koostuu kahdesta osasta – sisemmästä ja ulommasta asetinputkesta. Asetin voidaan valmistaa joko muovista tai kartongista.


title: Tamponi

text: Muovisella asettimella varustetut tamponit vievät vähemmän tilaa ja mahtuvat kokonaisuudessaan jopa kämmenen sisälle, sillä vasta juuri ennen asettamista ne vedetään täyteen mittaansa. Osa naisista on sitä mieltä, että muovista asetinta on helpompi käyttää kuin pahvista, sillä sen pää on pyöristetty ja itse asetin liukuvampi.


title: Tamponi

text: Tamponia tai asettimen osia ei saa huuhtoa alas WC-pöntöstä, koska tamponit voivat kerääntyä putkien mutkiin ja lopulta aiheuttaa tukoksen.


title: Tamponi

text: Toksinen šokkioireyhtymä (TSS) eli tamponišokki on harvinainen, mutta vaarallinen tila, joka aiheutuu myrkkyjä tuottavasta bakteerikannasta. Näitä bakteereita löytyy yleisesti ihmisiltä nenästä, kainaloista, nivusista ja emättimestä, mutta osalle ihmisistä ne voivat aiheuttaa TSS:n puhkeamisen. Hoitamattomana TSS on vakava sairaus, johon voi kuolla. Sen oireita voivat olla muun muassa kuume, ripuli ja huimauksen tunne.


title: Tamponi

text: Šokin välttämiseksi tulee tamponia käyttää vain kuukautisten aikana (ei siis valkovuodon imemiseen) ja vuotoon nähden mahdollisimman pienellä imukyvyllä varustettua. Lisäksi samaa tamponia ei tule käyttää kuutta-kahdeksaa tuntia enempää. Suositeltu vaihtoväli on 4–8 tuntia.


title: Jang

text: Jang voi tarkoittaa seuraavia:


title: Valéry Giscard d’Estaing

text: Valéry Giscard d’Estaing (; s. 2. helmikuuta 1926 Koblenz, Saksa) on ranskalainen valtiomies, joka toimi Ranskan tasavallan presidenttinä 27. toukokuuta 1974 – 21. toukokuuta 1981.


title: Valéry Giscard d’Estaing

text: Giscard d’Estaingen isä toimi valtion tilintarkastajana miehitetyllä Reininmaalla, joka on Ranskan valtion yksi kaikkein arvostetuimpia ja halutuimpia virkoja. Kahdeksantoistavuotiaana hän liittyi armeijaan ja ehti vielä toisen maailmansodan taisteluihin Ranskassa ja Saksassa. Ansioistaan sodassa Giscard d’Estaignelle myönnettiin Croix de guerre, toisen maailmansodan urhoollisuusmitali Ranskassa.


title: Valéry Giscard d’Estaing

text: Korkeakouluopintonsa hän suoritti teknisessä korkeakoulussa (École polytechique), jonka jälkeen hän suoritti kansallisen hallintokoulun (ENA), jonka tehtävänä on kouluttaa virkamiehiä valtion hallintoon. Hallintokoulun jälkeen hän valitsi uran valtion tilintarkastajana, joka on hallintokoulun priimusten yleisin suosikki, kun he paremmuusjärjestyksessä saavat valita avoimista viroista itselleen sopivimman.


title: Valéry Giscard d’Estaing

text: Giscard d’Estaingen eteneminen urallaan on hyvä esimerkki perinnöllisestä sosiaalisesta etenemisestä. Toisaalta ENA-koulun tarkoituksena on ollut tällaisen etenemisen estäminen, mutta siinä ei ole onnistuttu. Giscard seurasi siis isäänsä valtion tilintarkastajana. Hän kuitenkin jätti virkansa tilintarkastajana 1956, kun hänet valittiin kansanedustajaksi. Tämän tehtävän hän ”peri” isoisältään, joka luopui pitkään hallussaan pitämästään paikasta.


title: Valéry Giscard d’Estaing

text: Vuonna 1962 Giscard nimitettiin valtiovarainministeriön valtiosihteeriksi ja pian tämän jälkeen pääministeri Georges Pompidoun ehdotuksesta kenraali Charles de Gaulle nimitti hänet valtiovarain- ja talousministeriksi. Tästä tehtävästä hän joutui kuitenkin luopumaan vuonna 1966 tultuaan hyvin epäsuosituksi. Tämän jälkeen hän perusti oman puolueensa, joka ohjelmaksi hän julisti: ”Me olemme enemmistöltämme keskusta- ja eurooppalainen puolue”. Hän tukikin 1960-luvun lopulla voimakkaasti Britannian jäsenyyttä Euroopan yhteisössä.


title: Valéry Giscard d’Estaing

text: Kenraali de Gaullen eron jälkeen hänet nimitettiin uudelleen valtiovarain- ja talousministeriksi. Tässä tehtävässä Giscard d’Estaing toimi vuosina 1969–1974. Saaden hyväkseen Jacques Chiracin tuen valinnalleen, voitti Giscard d’Estaing Jacques Chaban-Delmasin presidentinvaalien ensimmäisellä kierroksella ja niin hänestä tuli oikeiston yhteinen ehdokas vasemmiston François Mitterrandia vastaan. Hänet valittiin elokuussa 1974 Ranskan tasavallan nuorimmaksi presidentiksi 48-vuotiaana.


title: Valéry Giscard d’Estaing

text: Tultuaan presidentiksi Giscard d’Estaigne nimitti tukijansa Jacques Chiracin pääministeriksi, mutta erimielisyyksien tähden tämä erosi parin vuoden kuluttua. Seitsenvuotiskautensa aikana Giscard sai tehtyä joitain välttämättömiä uudistuksia: keskinäiseen sopimukseen perustuva avioero saatiin voimaan, ministeri Simon Veilin voimakkaasti ajama uudistettu aborttilaki toteutettiin ja täysi-ikäisyysraja laskettiin 18 vuoteen.


title: Valéry Giscard d’Estaing

text: Giscard d’Estaing on aina ollut intohimoinen yhtyneen Euroopan puolustaja. Presidenttikaudellaan hän puolusti voimakkaasti ajatusta ”Euroopan Yhdysvalloista.” Hän toimi aloitteentekijänä valtionpäämiesten säännöllisille huippukokouksille ja vahvistutti Euroopan parlamentin valtaoikeuksia, eritoten tämän budjettivaltaa. Myös parlamentin valinta yleisellä ja yhtäläisellä äänioikeudella oli hänen aloitteitaan. Talouden alueella hän sai aikaan EMU:n perustamisen, jonka tehtävänä oli vähentää jäsenvaltioiden välisen valuuttakaupan riskejä.


title: Valéry Giscard d’Estaing

text: Uudistusmielisenä Giscard d’Estaing jatkoi muutoksiaan. Hän heikensi eräitä keskeisiä kansallisia symboleja: kansallislipun sinisestä tehtiin vähemmän aggressiivinen, kansallislaulua soitettiin vähemmän sotilaallisesti ja hyökkäävästi, puheensa hän piti myös englanniksi. Ensimmäisenä valtionpäämiehenä hän pukeutui virallisessa kuvassaan tavalliseen arkipukuun. Myös presidentin virka-asunnon Élysée-palatsin tiukkaa ja monimutkaista protokollaa yksinkertaistettiin. Ranskan oloissa nämä muutokset ovat todella merkittäviä.


title: Valéry Giscard d’Estaing

text: Vuoden 1981 vaaleissa vasemmiston ehdokas François Mitterrand voitti Giscard d’Estaingin toisella vaalikierroksella, ja näin hänestä tuli eläkeläispresidentti 55-vuotiaana.


title: Valéry Giscard d’Estaing

text: Entisenä presidenttinä Giscard d’Estaing oli itseoikeutettu istumaan perustuslakia tulkitsevassa valtioneuvostossa (Conseil d’État), mutta erosi siitä kuitenkin jo heti 1981, jotta säilyttäisi sanomisen vapauden ja kannanottojen mahdollisuuden. Tällöin hän johti hetken 1978 perustamaansa puoluetta.


title: Valéry Giscard d’Estaing

text: Giscard d’Estaing palasi vanhalle ”läänitykselleen” Auvergneen, jossa hän pääsi aluehallinnon puheenjohtajaksi, mutta epäonnistui yrityksissään päästä Clermont-Ferrandin kaupunginjohtajaksi. Tämän jälkeen hän jättäytyi pois varsinaisesta kansallisesta politiikasta ja keskittyi alueellisen politiikkaan ja Euroopan asioihin. Hän on ollut sittemmin mm. Euroopan parlamentin jäsen.


title: Valéry Giscard d’Estaing

text: Paikallisvaaleissa 21. ja 29. maaliskuuta 2004 hän ja hänen puolueensa hävisivät sosialistien ehdokkaalle alueparlamentin puheenjohtajuuden Puy-de-Dômen alueella. Vasemmiston massiivinen voitto sai Giscard d’Estaingin lopettamaan osallistumisen päivänpolitiikkaan myös alueellisella tasolla ja hän päätti palata uudelleen perustuslakineuvoston (Conseil d’État) jäseneksi.


title: Valéry Giscard d’Estaing

text: Vuonna 2001 Laekenissa Belgiassa pidetyssä Euroopan johtajien kokouksessa Giscard d’Estaing nimettiin puheenjohtajaksi Euroopan unionin tulevaisuutta pohtivan konventiin. Konventin tehtävänä oli yksinkertaistaa Euroopan unioniin liittyvää lainsäädäntöä ja käytäntöjä, ja se päätyi ehdottamaan EU:n perustuslakisopimusta. Puheenjohtaja Valeri Giscard d’Estaing sai osakseen runsaasti kritiikkiä, eritoten omavaltaisista ja hyvinkin itsenäistä päätöksentekotavoistaan. Melkoinen vastaisku hänelle oli ranskalaisten tekemä kielteinen kannanotto kyseiseen perustuslainomaisen sopimuksen hyväksymiselle.


title: Valéry Giscard d’Estaing

text: 11. joulukuuta 2003 Giscard d’Estaing valittiin Ranskan akatemiaan tuolille n:o 16, joka oli vapautunut Senegalin entisen presidentin ja ranskankielisen runoilijan Léopold Sédar Senghorin kuoleman myötä. Äänestyksessä hän sai 19 ääntä annetuista 34 äänestä. Tämä ehdokkuus ja valinta ovat herättäneet runsaasti kritiikkiä ranskalaisen älymystön keskuudessa ja on mahdollista, että myös sillä oli osuutensa kansanäänestyksessä, jossa konventin esitys henkilöityi voimakkaasti Giscard d’Estaingiin.


title: Hilkka Ahde

text: Hilkka Marketta Ahde (o.s. Riikonen, s. 1. elokuuta 1957 Valkeakoski) on entisen kansanedustajan Matti Ahteen (SDP) puoliso. Vuonna 2003 Ahde valittiin Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT:n viestintäpäälliköksi ja AKT-lehden päätoimittajaksi.


title: Hilkka Ahde

text: Koulutukseltaan Ahde on lastentarhanopettaja. Hän on urallaan työskennellyt muun muassa päiväkodin johtajana, Kauppalehden myyntineuvottelijana, Lastenklinikoiden kummien toiminnanjohtajana, yksityisyrittäjänä ja ohjelmajärjestäjänä. Oulussa asuessaan Ahde oli Oulun kaupunginvaltuustossa vuosina 1985–1988.


title: Hilkka Ahde

text: Ahde oli Suomen ensimmäinen rytmisen voimistelun tähti 1970-luvulla, kun laji rantautui Suomeen.


title: Hilkka Ahde

text: Ahde näytteli kuningatar Silviaa vuoden 1992 elokuvassa "Uuno Turhapuro – Suomen tasavallan herra presidentti". Hän myös juonsi "Suomen Tietoviisas" -visailuohjelmaa vuosina 1994–1996.


title: Hilkka Ahde

text: Ahde jätti yrityksensä Hilma Oy:n konkurssihakemuksen samana päivänä kun hänen valintansa AKT:n tiedotusosastolle julkistettiin.


title: Hilkka Ahde

text: Kesäkuussa 2011 Ahde teki Etelä-Suomen aluehallintovirastolle kantelun AKT:n puheenjohtajasta Timo Rädystä. Hän syytti Rätyä työpaikkakiusaamisesta. Aluehallintovirasto teki asiasta ilmoituksen poliisille ja Helsingin poliisi aloitti asiasta esitutkinnan.


title: Hilkka Ahde

text: Maaliskuun alussa 2012 AKT:n hallitus yllättäen irtisanoi Ahteen vedoten luottamuspulaan. Hallitus kuitenkin perui irtisanomisen 22. maaliskuuta, ja samana päivänä valtuusto hyllytti Rädyn.


title: Hilkka Ahde

text: Tammikuussa 2014 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Rädyn maksamaan 80 päiväsakkoa pahoinpitelystä ja kahdesta työturvallisuusrikoksesta. Lisäksi AKT ja Räty tuomittiin maksamaan Ahteelle loukkauksen aiheuttamasta kärsimyksestä ja muusta tilapäisestä haitasta korvauksia yhteensä 12 000 euroa. Räty valitti tuomiostaan Helsingin hovioikeuteen. Hovioikeuden käsittelyssä helmikuussa 2015 hovioikeus tuomitsi Rädyn syyllistyneen henkiseen väkivaltaan.


title: Klassiset alkuaineet

text: Monet vanhan ajan filosofisista näkemyksistä jäsensivät maailman rakennetta ja sen ilmiöitä klassisten alkuaineiden eli elementtien avulla. Kreikkalaisessa katsannossa näitä aineita oli neljä:


title: Klassiset alkuaineet

text: Platonin mukaan tämän jaon oli kehittänyt filosofi Empedokles.


title: Klassiset alkuaineet

text: Lisäksi Aristoteles lisäsi luetteloon viidennen alkuaineen, eetterin, jota hän uskoi avaruuden olevan täynnä. Sana eetteri elvytettiin uudelleen 1800-luvun fysiikassa, jossa sillä tarkoitettiin koko maailmankaikkeudessa esiintyvää näkymätöntä väliainetta.


title: Klassiset alkuaineet

text: Klassiset alkuaineet voidaan myös tulkita väärinymmäretyksi esitykseksi aineen olomuodoista: Maa=kiinteä aine, vesi=neste, ilma=kaasu, tuli=plasma.


title: Klassiset alkuaineet

text: Kiinassa katsottiin, että maailman lukemattomat asiat syntyivät qin (energian) kulkiessa viiden vaiheen, puun (ylöspäin), tulen (ulospäin säteilevä), maan (keräävä), metallin (sisäänpäin tiivistyvä, spiraalimainen) ja veden (laskeutuva) läpi.


title: Klassiset alkuaineet

text:
Näitä vaiheita kutsutaan nimellä wǔxíng 五行.
wǔ = viisi;
xíng = kävellä, kulkea


title: Klassiset alkuaineet

text: Länsimaissa on vakiintunut sanan "elementti" käyttö niitä kuvaamaan, mutta on ymmärrettävä, että ne eivät ole kreikkalaisen filosofian mukaisia alkuaineita.


title: Klassiset alkuaineet

text: Kaikki maailman ilmiöt voi jakaa viiden elementin mukaan. Tavallisimmin käytettyjä vastaavuuksia ovat ilmansuunnat, värit, muodot ja vuodenajat:Oppi liitettiin yin-yang-ajatteluun hyvin pian sen syntymisen jälkeen.


title: Espanjan kirjallisuus

text: Espanjan kirjallisuuteen voidaan lukea millä tahansa Espanjan tai sen itsehallintoalueiden virallisella kielellä (esimerkiksi espanjan eli kastilian kieli, katalaani, galego, baskin kieli) kirjoitettu kirjallisuus. Espanjankielinen kirjallisuus taas eroaa Espanjan kirjallisuudesta sikäli, että espanjan kielellä julkaistaan kirjallisuutta myös useissa Latinalaisen Amerikan maissa.


title: Espanjan kirjallisuus

text: Espanjan kirjallisuuteen kuuluvat muun muassa seuraavat alalajit:


title: Espanjan kirjallisuus

text: Myös aragonian ja asturian kielillä on julkaistu jonkin verran kirjallisuutta.


title: MIS

text: MIS tai Mis voi tarkoittaa ainakin seuraavia


title: OIS

text: OIS on lyhenne seuraavista asioista:


title: Seppo Juntunen

text: Seppo Juntunen (s. 6. huhtikuuta 1949) on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon pastori, joka on tullut tunnetuksi rukoustyöstään ihmisten puolesta. Hän pitää paikallisten seurakuntien kanssa ns. Sanan ja rukouksen iltoja, joiden lopussa ihmisten puolesta rukoillaan henkilökohtaisesti. Tällöin monet kaatuvat ja useat ovat kokeneet parantuvansa. "Kaatajapastori" Seppo Juntunen on Suomen kuuluisimpia karismaatikkoja entisen Nokian kirkkoherran Markku Koiviston ohella.


title: Seppo Juntunen

text: Seppo Juntunen vihittiin papiksi vuonna 1983 ja hän sai ensimmäiseksi seurakunnakseen Helsingin Alppilan. Karismaattiset ilmiöt alkoivat siellä ja heti herättivät huomiota kaatumiset ja erityisesti jalkojen kasvattaminen; jalat kasvatettiin samanmittaisiksi rukouksen avulla. Pastori Seppo Juntunen keskittyi vuonna 1988 yksin karismaattiseen rukoustyöhön, kun hän sanoutui irti seurakuntavirasta ja Rukouspalvelu ry perustettiin hänen työtään tukemaan. Juntunen sai työtoverikseen ekonomi Pirkko Jalovaaran ja he kiersivät Suomen kirkkoja 16 vuoden ajan. Vuonna 2002 heidän yhteistyönsä päättyi ja Juntusen työ jatkui Rukouspalvelu ry -nimisen yhdistyksen yhteydessä. Pirkko Jalovaara jatkaa puolestaan Rukousystävät ry -yhdistyksessä.


title: Seppo Juntunen

text: Olli Valtonen on kirjoittanut Seppo Juntusesta kirjan ”Parantajan palveluksessa”.


title: Coelophysis

text: Coelophysis oli ensimmäisiä hirmuliskoja, joka eli triaskaudella 222–215 miljoona vuotta sitten. Se oli pieni, noin kolme metriä pitkä ja pystyssä lantion kohdalta metrin korkea lihaa syövä hirmulisko, jonka epäillään painaneen noin kolmekymmentä kiloa. "Coelophysiksen" hampaat olivat sahalaitaisia ja kooltaan ne olivat muutaman millimetrin pituisia. Nimi tarkoittaa "onttoa luuta" tai "muodoltaan onttoa".


title: Coelophysis

text:
Fossiileista päätellen "Coelophysis" oli hyvin yleinen triaskaudella. Ensimmäisen "Coelophysiksen" fossiilin löysi paleontologi Edward Drinker Copelle työskennellyt amatööri fossiilien etsijä David Baldwin vuonna 1881 New Mexicon osavaltiosta Yhdysvalloista. Ne olivat puutteellisia. Vuonna 1947 tutkijat saivat tietää "Coelophysiksesta" enemmän kuin saattoivat toivoakkaan: Ghost Ranch-nimisestä paikasta löydettiin satoja "Coelophysiksen" fossiileja. Niiden uskotaan jääneen äkillisen tulvan aiheuttaman maavyörymän alle.
Joissakin fossiileissa oli pieniä "Coelophysiksia" täysikasvuisen sisällä. Aluksi ajateltiin, että "Coelophysikset" olisivat synnyttäneet eläviä poikasia, mutta jatkotutkimuksen avulla todettiin, että ainakin jotkin fossiilit täysikasvuisten sisällä kuuluivat eräälle varhaiselle arkosaurille, "Hesperosuchukselle". Kuivina kausina "Coelophysikset" saattoivat käyttää ravinnokseen lajitovereitaan, mutta se on varsin epätodennäköistä. Normaalisti "Coelophysis" saalisti pieniä eläimiä ja laumoissa haavoittuneita tai muuten huonokuntoisia eläimiä. "Coelophysis" oli myös haaskansyöjä.


title: Coelophysis

text: ↑ Haines, Tim & Chambers, Paul: Esihistoriallinen eläinmaailma, s. 181. Gummerus, 2007. ISBN 978-951-20-7276-7.


title: Maria Lund

text: Maria Lund (oik. Maria Alexandra Aspasia Rantaniva o.s. Lund-Ionitza, s. 9. toukokuuta 1983 München) on suomalainen laulaja ja näyttelijä. Lundin musiikki on jazz-painotteista ja hän onkin tehnyt yhteistyötä useiden suomalaisten jazz-muusikkojen kanssa, esimerkkeinä Heikki Sarmanto, Sakari Kukko, Jarmo Savolainen, Marian Petrescu ja Markku Ounaskari. Lundille myönnettiin Kullervo Linna -palkinto 2010.


title: Maria Lund

text: Vuoden 2010 tammikuussa Lund oli mukana Suomen Euroviisukarsinnoissa kappaleella "Sydän ymmärtää", jolla hän sijoittui karsinnan finaalissa yhdeksänneksi.


title: Maria Lund

text: Maria Lund on Tamara Lundin ja romanialaissyntyisen Alexandru Ionițăn tytär. Maria Lund erosi aviomiehestään Mikko Rantanivasta kesällä 2009. Vuonna 2010 Lund muutti avoliittoon YUP:n basistin Valtteri Tynkkysen kanssa. Pariskunnalla on kaksi lasta. Vuonna 2011 syntynyt poika ja 2015 syntynyt tyttö.


title: Maria Lund

text: Lund puhuu sujuvaa suomea, saksaa, romaniaa, ranskaa, englantia ja espanjaa sekä hieman kiinaa.


title: Maria Lund

text: Vuonna 2008 Lund osallistui Tanssii tähtien kanssa -televisio-ohjelmaan ja 11. toukokuuta ohjelman päätösjaksossa vei parinsa Mikko Ahdin kanssa voiton.


title: Avoliitto

text: Avoliitto tarkoittaa juridisesti vahvistamatonta kahden ihmisen avioliittomaista yhteiselämää.


title: Avoliitto

text: Käsite voidaan määritellä eri tavoin mutta sanaa on yleensä käytetty tarkoittamaan tilannetta, jossa kaksi ihmistä asuvat vakituisesti yhdessä solmimatta kuitenkaan avioliittoa. Erityisesti aiemmin on samassa merkityksessä käytetty kielteisesti sävyttynyttä sanaa "susipari" henkilöistä, jotka elivät "laillistamattomassa parisuhteessa". Sanaa avoliitto käytetään yleisesti synonyyminä ”avioliiton omaisissa olosuhteissa elämiselle”. Koska yhdessä eläminen voi perustua monenlaisille keskinäisille sopimuksille, ei myöskään siitä yleisesti käytetty termi avoliitto ole yksiselitteisesti määritettävissä.


title: Avoliitto

text: Samaa sukupuolta olevien parisuhteiden rekisteröimisen tultua mahdolliseksi, avoliitto-käsitettä on käytetty myös samaa sukupuolta olevien rekisteröimättömästä yhteiselämästä.


title: Avoliitto

text: Avoliitto ei ole siviilisääty, vaikka jopa viranomaisten lomakkeissa tällainen vaihtoehto toisinaan esiintyy.


title: Avoliitto

text: Avoliitossa eläminen ei tuo molemminpuolisen elatusvelvollisuutta avioliiton solmimisen tavoin. Lainsäädännön yhtenä perustana on ollut turvata heikommassa asemassa olevan perusturva ja -turvallisuus. Ajoittain on katsottu yhdessä asumisen rinnastuvan avioliittoon yhteisasumisen purkautumistilanteessa tai perinnönjaossa ja oletettu asuinkumppanin elättävän ”kämppäkaverinsa” aviopuolison tavoin. Heikommassa asemassa oleva on jäänyt ilman sosiaaliturvaa. Yhteinen osoite ei tuo kummallekaan elatusvelvollisuutta toisen osalle tai oikeutta vaatia elatusta toiselta.


title: Avoliitto

text: Sosiaali- ja perhepolitiikan haasteena Suomessa on ymmärtää perheen alkuperäinen merkitys perheenjäsenten elatuksen ja elämän turvaajana. Perhe on perinteisesti turvannut jäsenilleen ruoan ja lämpimän nukkumapaikan. Tätä perinnettä jatkaa myös nykyinen lainsäädäntö aviopuolisoiden elatusvelvollisuuksineen. Haaste muodostui, kun yleinen sosiaalinen paheksuttavuus "susiparina" eli "laillistamattomassa parisuhteessa" elämiseltä hävisi 1900-luvun viimeisen kolmanneksen kuluessa. Tällöin huomattiin, että virallista perhettä perustamattomat saivat yhteiskunnan tukea enemmän kuin perheen virallisesti (avioliitolla) perustaneet. Silloin lähdettiin yhdenmukaistamaan tukia hakemalla perusteita, joilla "avopareja" voitaisiin kohdella samalla tavalla kuin aviopareja.


title: Avoliitto

text: Suomen laissa avoliitto mainittiin aikaisemmin vain työttömyysturvalaissa (1290/2002) ja laissa julkisesta työvoimapalvelusta (1295/2002). Ensin mainitussa todetaan: ”jos mies ja nainen, jotka eivät ole keskenään avioliitossa, elävät jatkuvasti avoliitossa eli yhteisessä taloudessa ja muutoinkin avioliitonomaisissa olosuhteissa, heihin sovelletaan, mitä laissa säädetään puolisoista.” Jälkimmäisessä laissa todetaan: ”avoliitosta – – on voimassa, mitä työttömyysetuuksista säädetään työttömyysturvalaissa.” Missään ei määritetä, mitä tarkoitetaan ”avioliitonomaisilla olosuhteilla”.


title: Avoliitto

text: Juridisessa mielessä avoliittoa ei muutoin ole olemassakaan. Niin sanottu avoliitto ei perusta minkäänlaista liittoa henkilöiden välille. Heillä voi olla erilaisia sopimuksia keskenään, aivan kuten keillä tahansa, mutta päinvastoin kuin "avioliitto", ei "avoliitto" niitä aikaansaa. Kuten edellä olevasta ilmenee, ei Suomen aikaisemmassa lainsäädännössä ollut yksiselitteisesti määritetty käsitettä avoliitto. Laeissa opinto- ja muista sosiaalisista etuuksista sekä verolainsäädännössä on kuitenkin paikoittain käsitelty tilanteita, joihin yleisesti liitetään termi avoliitto. Lainsäädännössä tällöin useimmiten käytetty ilmausta ”miestä ja naista, jotka elävät avioliitonomaisissa olosuhteissa”. Mitä nämä "avioliitonomaiset olosuhteet" kulloinkin tarkoittavat jää viime kädessä eri oikeusasteiden tapauskohtaisesti ratkottavaksi.


title: Avoliitto

text:
Ymmärrettäessä avoliitto vain synonyymiksi "eri sukupuolta olevalle asuinkumppanuudelle" on selvää, että
käsitellään eri tavoin kuin keskenään avioliiton solmineiden henkilöiden osalta.


title: Avoliitto

text: Tammikuussa 2011 tasavallan presidentti vahvisti avopuolisoiden yhteistalouden purkamisesta ja eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisesta annetun lain (26/2011). Sääntelyllä ei pyritä rinnastamaan avopuolisoita aviopuolisoihin tai luomaan avoliitosta avioliiton kaltaista instituutiota. Avopuolisoiden oikeuteen sosiaalipalveluihin ja -etuuksiin tai avopuolisoiden yhteisten lasten isyyden vahvistamista, elatusta, huoltoa tai tapaamisoikeutta koskeviin säännöksiin ei ehdotettu hallituksen esityksessä muutoksia. Lailla luotiin säännökset avopuolisoiden yhteistalouden purkamisesta avoliiton päättyessä ja pyritään edistämään oikeudenmukaisen lopputuloksen toteutumista omaisuuden erottelussa sekä tarjoamaan riidanratkaisumenettelyä tilanteissa, joissa avopuolisot eivät keskenään pääse selvyyteen yhteiselämän päättymisee liittyvistä vaikeuksista.


title: Avoliitto

text: Avopuolisot voivat sopimuksin poiketa monista ehdotetun lain säännöksistä, jotka eivät kuitenkaan saa liittyä oikeuteen vaatia omaisuuden erottelua tai oikeuteen hakea pesänjakajan määräämistä sen toimittamiseksi. Avopuolisoilla tässä tarkoitetaan yhteistaloudessa asuvia parisuhteen osapuolia, jotka ovat asuneet yhteistaloudessa vähintään 5 vuotta tai joilla on tai on ollut yhteinen tai yhteisessä huollossa oleva lapsi. Avopuolisoksi ei kuitenkaan katsota henkilöä, joka on avioliitossa.


title: Avoliitto

text: Lain lähtökohtana on, että kumpikin avopuoliso pitää oman omaisuutensa avoliiton aikana sekä sen jälkeen. Avoliiton tärkeimpiä omaisuuseriä ovat auto ja asunto. Lähtökohtana on ns. nimiperiaate. Sen mukaan omaisuus kuuluu sille, jonka nimiin se on hankittu. Muun irtaimiston osalta noudatetaan vakiintuneita oikeusperiaatteita. Koska avopuolisoilla ei ole avio-oikeuteen verrattavaa oikeutta toistensa omaisuuteen, toimitetaan avoliiton päättyessä osituksen sijaan omaisuuden erottelu, jonka lopputulos on erottelukirja. Jos toinen avopuoliso on työskennellyt yhteistalouden hyväksi siten, että hän on toimillaan kartuttanut tai auttanut säilyttämään toisen avopuolison omaisuutta, tilanne voi johtaa perusteettoman edun saamiseen puolison kustannuksella. Avopuoliso voi silloin vaatia hyvitystä antamastaan ansiosta. Avopuolisot voivat keskinäisin sopimuksin myös sopia yhteistalouden hyväksi annettujen arvokkuuksien hyvittämisestä jo avoliiton aikana (sopimus avoliiton päättymisen varalta).


title: Avoliitto

text: Laissa korostetaankin avopuolisoiden keskinäisten sopimusten (ns. sopimuserottelu) merkitystä niin avoliiton aikana kuin omaisuutta myöhemmin eroteltaessa. Omaisuuden erottelua ja avopuolison avustusvaatimuksen käsittelyä varten voidaan tuomioistuimelta eli tuomarilta hakea pesänjakajan määräämistä, jollei siis keskinäisin sopimuksin ole päästy yhteisymmärrykseen. Jos pesänjakajaa koskeva hakemus on tehtynä, määrättävä pesänjakaja ratkaisee ensisijaisesti myös hyvitysvaatimukset. Siis vielä kerran, jolleivät avopuolisot keskenään pääse sopimukseen omaisuuksiensa jaosta, heillä on mahdollisuus turvautua tuomioistuinmenettelyyn kanneperusteinaan velkomus, perusteettoman edun palautus, omistusoikeuden vahvistaminen tai kumoaminen, hallinnan palautus, vahingonkorvaus tms.. Oikeudenkäynnistä tulee joka tapauksessa yleensä raskasta ja kallista.


title: Avoliitto

text: Vaikka lähtökohtaisesti omaisuuden omistajuussuhteet eivät omaisuuden erottelussa muutu, on samassa yhteydessä mahdollista purkaa esimerkiksi yhteisomistussuhteet siten, että omaisuutta siirtyy avopuolisolta toiselle tai että avopuolisoiden omistusosuudet muuttuvat. Tästä syystä omaisuuden erottelulta edellytetään määrämuotoa, koska erottelukirja toimii samalla saantokirjana esimerkiksi kiinteistöä tai muuta rekisteröintiä vaativaa omaisuutta rekisteröitäessä. Sekä sopimuserottelussa, että pesänjakajan toimittamassa erottelukirjassa laadinnassa tarvitaan hyvää ammattitaitoa.


title: Avoliitto

text: Laissa muutetaan puolisoavustusta koskevaa säännöstä, koska avopuoliso voi olla samankaltaisen tuen tarpeessa kuin aviopuoliso perittävän kuoleman jälkeen. Avopuolisolle ei kuitenkaan ehdotettu perintöoikeutta eikä oikeutta hallita jäämistöä jakamattomana lesken tavoin. Tällä onkin käytännön kokemusten perusteella vähäinen merkitys.