title: Nokkahuilu

text: Nokkahuilun syntyaikaa ei tiedetä, mutta se kehitettiin nykymuotoonsa 1600- ja 1700-lukujen vaihteessa. Soitinta arvostettiin sen suloisen äänen vuoksi ja se nousi tärkeäksi renessanssin ja barokin aikana. Nokkahuilulle ovat säveltäneet muiden muassa Vivaldi, Händel, Telemann ja Bach. Esimerkiksi monet nykyään poikkihuilulla soitettavat Bachin sävellykset sävellettiin alun perin nokkahuilulle, huomattavimpana kaiketi neljäs Brandenburg-konsertto. 1800-luvun alkaessa nokkahuilu oli enää lähinnä harrastelijoiden soitin, eikä se enää kuulunut orkestereihin.


title: Nokkahuilu

text: Nokkahuilut otettiin uudelleen käyttöön 1900-luvulla. Yhtenä tavoitteena oli vanhan musiikin esittäminen alkuperäisillä soittimillaan, mutta lisäksi havaittiin nokkahuilun soveltuvan hyvin musiikin opettamiseen. Nykyään nokkahuilua pidetään usein lasten soittimena, mutta maailmalla on useita ammattilaismuusikoita, jotka hyödyntävät nokkahuilua sen koko skaalalla.


title: Nokkahuilu

text: Soittimen nokkamainen suukappale ohjaa puhalletun ilman ääniaukossa olevaan terävään kulmaan. Äänen korkeutta säädetään peittämällä sormilla soittimen varressa olevia aukkoja. Jotkin äänet vaativat aukkojen osittaista peittämistä tietyllä tavalla. Jotta puinen nokkahuilu toimisi moitteettomasti, sitä pitää öljytä säännöllisesti. Nokkahuilun pitää antaa myös kuivua siihen soiton aikana kerääntyneestä kosteudesta.


title: Nokkahuilu

text: Nokkahuiluja valmistetaan 22 eri kokoa, joista yleisimmin käytössä on nelisen kokoa. Soitinta valmistetaan pääasiassa kahdella erilaisella sormituksella.Nokkahuilun ääni on kirkas ja pehmeä, mikä johtuu osaksi yläsävelsarjojen heikkoudesta. Englannissa soitinta pidettiin aikanaan erityisen hyvänä lintujen äänten matkimiseen, ja sille onkin sävelletty erityisesti lintuja imitoivia kappaleita.


title: Poikkihuilu

text: Poikkihuilu () on puupuhaltimiin kuuluva soitin, jota yleensä tarkoitetaan, kun puhutaan huilusta. Soitettaessa poikkihuilua pidetään vaakasuorassa soittajan oikealla puolella siten, että oikea käsi on kauimmaisena. Ääni syntyy puhallettaessa soittimen alkupäässä olevan ääniaukon yli siten, että osa ilmavirrasta osuu aukon vastakkaisen puolen terävään reunaan. Avaamalla ja sulkemalla läpillä peitettäviä äänireikiä saadaan soivan ilmapatsaan pituutta muutettua, jolloin samalla sävelkorkeus muuttuu. Poikkihuilussa on korkea ja kirkas ääni.


title: Poikkihuilu

text: Nykyaikaisessa poikkihuilussa on kolme osaa: suukappale, runko sekä jalka, jonka pituudesta riippuu matalin soitettavissa oleva sävel. Yleisin on c-jalka (matalin sävel keski-c), hiukan harvinaisempi on h-jalka (matalin sävel pieni h). Kokeilumielessä on valmistettu myös joitain d-jalkoja (matalin sävel yksiviivainen d).


title: Poikkihuilu

text: Läppäkoneisto voi olla umpi- tai avoläppäinen. Jälkimmäisessä, joka on nykyään suositumpi, on joidenkin läppien keskellä reikä, joka suljetaan sormella läppää painettaessa. Avoläppäisen huilun ääntä pidetään kantavampana. Avoläppäinen huilu mahdollistaa myös suuremmat ilmaisumahdollisuudet soitettaessa uutta musiikkia. Oppilaskäytössä suositaan umpiläppäisiä huiluja niiden helpomman soitettavuuden takia.


title: Poikkihuilu

text: Poikkihuilut valmistetaan nykyään enimmäkseen metallista. Oppilassoittimet ovat yleensä hopeoitua messinkiä tai uushopeaa, harvemmin terästä. Ammattikäyttöön tarkoitetut metallihuilut valmistetaan kuitenkin soittajan mieltymysten mukaisesta arvometallista kuten hopeasta, kullasta tai platinasta. Orkesterisoittajat suosivat hopeasta tehtyjä huiluja niiden kantavan äänen vuoksi. Usein yhdistetään myös esimerkiksi kultainen suukappale hopeiseen runkoon. Joissakin suukappaleissa on yhdistetty hopeiseen tai kultaiseen putkiosaan puinen tai kultainen huulilevy. Huilun alkuperäinen materiaali, puu, on viime vuosina saavuttanut taas suosiota; yleisin puulaji on grenadilla. Puuta voi olla koko huilu tai pelkkä suukappale tai runko. Puisen huilun ääni on metallista pehmeämpi. Huiluvalmistaja Sankyo on valmistanut poikkihuiluja jopa uhanalaisista puulajeista. Suomessa on hiukan jalansijaa saanut hiilikuidusta valmistettu poikkihuilu.


title: Poikkihuilu

text: Puuhuilu eli puinen poikkihuilu on irlantilaisessa kansanmusiikissa käytetty soitin.


title: Poikkihuilu

text: "Piccolo" on pituudeltaan vain puolet tavallisesta poikkihuilusta, eikä siinä ole jalkaosaa. Piccolon ääni on huilun ääntä tasan oktaavin korkeampi. Piccoloiden suosituin valmistusmateriaali on jo pitkään ollut puu(grenadilla). Metalliset ovat jääneet lähes täysin pois käytöstä. Oppilassoittimia valmistetaan myös muovista.


title: Poikkihuilu

text: "Alttohuilu" on tavallista poikkihuilua hiukan pidempi: soitin on g-vireinen, eli sillä soitetut Sävelet soivat puhdasta kvarttia matalammalta kuin nuotteihin merkityt. Alttohuilussa voi käyttää suoraa tai käyrää suukappaletta.


title: Poikkihuilu

text: Alttohuilua vielä suurempi huilu on "bassohuilu", joka soi oktaavia matalammalta kuin tavallinen poikkihuilu. Sen suukappale on käyrä, jotta soittaja ylettyy paremmin läpille. Sama idea on pienen huilistin ensimmäisessä suukappaleessa: soittaminen käy mahdottomaksi jolleivat sormet yllä läpille. Altto- ja bassohuilut valmistetaan yksinomaan metallista.


title: Tammela (Tampere)

text: Tammela on kahden kaupunginosan muodostama alue Tampereen keskustassa. Se koostuu Tampereen XV ja XVI kaupunginosista. Tammela rajoittuu etelässä Itsenäisyydenkatuun, lännessä ratapihaan, pohjoisessa Kekkosentiehen ja idässä Kalevan puistotiehen. Myös Tullin alue Sorsapuistoineen, etelään Kalevantiehen saakka, sekä Osmonmäki lasketaan usein kuuluviksi Tammelaan. Kuitenkin Tulli ja Osmonmäki ovat omia kaupunginosiaan eivätkä kuulu Tammelaan.


title: Tammela (Tampere)

text: Tammela tunnetaan erityisesti Tammelantorista, joka on Tampereen ainoa ympärivuotisessa päivittäisessä käytössä oleva kauppatori. Tammelan itäosissa on vielä jäänteitä vanhasta Puu-Tammelasta, kun taas keskustaa lähinnä oleva alue on lähes kokonaan tiili- ja betonirakenteista. Monet jäljellä olevista puutaloista on nyttemmin suojeltu samoin kuin alueen ainoa alkuperäinen kivitalo Villa Sofia. Jotkut taloista on kunnostettu, jotkut taas korvattu samantyylisillä uudisrakennuksilla. Viimeksi vuonna 2003 purettiin suuren kohun saattelemana Kyllikinraitin talot, joiden tilalle rakennettiin Vuokratalosäätiön kerrostaloja. Nimityksenä Puu-Tammela tuli viralliseen käyttöön vuonna 1990 pidettyjen asuntomessujen myötä.


title: Tammela (Tampere)

text: Tammelan pääkadut ovat Tampereen rautatieaseman ja Sammon aukion välinen Itsenäisyydenkatu (vuoteen 1958 nimeltään Puolimatkankatu) ja Tammelantorin itäreunaa sivuava Tammelan puistokatu, joiden risteyksessä otettiin vuonna 1960 käyttöön Tampereen ensimmäiset liikennevalot. Tammelan puistokadun eteläpää Itsenäisyydenkadulta Kalevantielle nimettiin Yliopistonkaduksi vuonna 1984. Aloite nimenmuutokseen tuli silloin 60-vuotisjuhlaansa viettäneeltä yliopistolta.


title: Tammela (Tampere)

text: Tammelan nimi juontuu alueella sijainneesta Tammela-nimisestä Hatanpään kartanon torpasta, joka mainitaan vuonna 1758 tehdyssä kartassa. Muita alueen torppia olivat muun muassa Puolimatka, Moisio, Mäkipää ja Välimaa, jotka ovat säilyneet myöhemmässä kadunnimistössä. Tampereen kaupunki osti Tammelan tulevan kaupunginosan alueen vuonna 1876 ja se päätettiin varata erityisesti työväestön asuinalueeksi. Alueelle vahvistettiin asemakaava vuonna 1886 ja sitä täydennettiin vuonna 1897, jolloin otettiin käyttöön runsaasti Kalevala-aiheisia kadunnimiä, muun muassa Ilmarinkatu, Tapionkatu, Kyllikinkatu ja Kullervonkatu. Nämä ovat Tampereen vanhimmat yhtenäisen ryhmän muodostavat kadunnimet.


title: Tammela (Tampere)

text: Suuri osa Tammelan rakennuksista tuhoutui vuoden 1918 sisällissodassa valkoisten pommituksissa sekä Tampereen valtauksen ratkaisutaisteluissa. Alue kärsi tuhoja myös talvisodan lentopommituksissa. Kolmannen kerran Tammelan rakennuskanta koki tuhoja 1960- ja 1970-luvun kaupungistumisen vuosina, jolloin alue lopullisesti alkoi muistuttaa nykyaikaista betonilähiötä.


title: Tammela (Tampere)

text: Tammelassa sijaitsi aikanaan kaksi merkittävää kenkätehdasta, Tammelantorin kupeessa Aaltosen kenkätehdas ja Itsenäisyydenkadun ja Yliopistonkadun kulmassa Attilan kenkätehdas. Kun Tamperetta kutsuttiin 1900-luvun alkuvuosikymmeninä suutarien pääkaupungiksi, tarkoitettiin nimenomaan Tammelaa. Aaltosen kenkätehtaan naapurina oli konepaja Kone ja Terä Oy, jonka tunnetuimpia tuotteita olivat 1950-luvulla hyvin suositut Jaguar-merkkiset polkupyörät.


title: Tammela (Tampere)

text: Tammelaa voidaan monessa suhteessa verrata Helsingin Kallion kaupunginosaan. Tammelan erottaa varsinaisesta ydinkeskustasta rautatie (vrt. Pitkäsilta), ja entisestä työläiskaupunginosasta on vähitellen tullut nuorten aikuisten ja toisaalta iäkkäämmän väestön suosima asuinalue. Nuorten aikuisten myötä myös ravintolakulttuuri on voimistumassa. Tampereen yliopiston opiskelijat suosivat Tammelaa asuinpaikkanaan kampuksen läheisen sijainnin takia. Alueen vanhoihin kiinteistöihin on kunnostettu Tampereen seudun opiskelija-asuntosäätiön (TOAS) asuntoja.


title: Tammela (Tampere)

text: Tammelassa on myös Tammelan jalkapallostadion ja Tammelan alakoulu, jossa toimii myös Sara Hildenin kuvataidekoulu.


title: Palokka

text: Palokka on Jyväskylän 41. kaupunginosa. Laajemmin ymmärrettynä Palokka käsittää Palokan kaupunginosan lisäksi sen lähialueet Palokkajärven ja Alvajärven rannoilla nelostien molemmin puolin. Aikaisemmin Palokka muodosti taajaman, mutta nykyisin se on osa Jyväskylän keskustaajamaa. Suur-Palokassa on yli 11 000 asukasta.


title: Palokka

text: Palokka muodostaa yhdessä Puuppolan kanssa Jyväskylän hallinnollisen alueen Palokka-Puuppola, jonka asukasluku on noin 14 500. Alueella toimii Palokka-Seura -niminen asukasyhdistys, joka ylläpitää myös paikallisportaalia. Palokassa ja sen ympäristössä on ilmestynyt paikallinen ilmaislehti Palokka-lehti vuodesta 2004 lähtien.


title: Palokka

text: Palokassa on sekä omakotitaloasutusta että kerrostaloalueita. Palokassa sijaitsevat ostoskeskusalueet Palokankeskus ja Kirri. Palokan kirkko valmistui 1978 ja sitä laajennettiin 1999. Varsinaisen Palokan taajaman ulkopuolella maisemat ovat hyvin maaseutumaisia.


title: Palokka

text: Palokka-sana on peräisin kaskenpoltosta ja tulee palokki-sanasta. Palokilla tarkoitetaan kaskenpolton loppuvaihetta.


title: Palokka

text: Palokan Pyry voitti lentopallon naisten Suomen-mestaruuden 1995 ja sai hopeaa 1996. Kaukalopallossa seura sai SM-hopeaa 1985 ja pronssia 1984. Lisäksi Palokassa toimii juniorijääkiekossa Jyvässeudun Kiekko ja juniorijalkapallossa Palokan Riento.


title: Palokka

text: Palokan koululla on myös järjestetty vuodesta 2004 lähtien bänditapahtuma, jossa on esiintynyt paikallisia yhtyeitä, kuten Home Junior, Excalion ja muita.


title: Palokka

text: Palokan vanha tanssilava paloi 9. kesäkuuta 2014.


title: Palokka

text: Tunnettuja entisiä palokkalaisia ovat Katri-Helena Kalaoja ja Heidi Willman. Nykyisistä palokkalaisista tunnettuja on voimanostaja Tuomas Korkia-aho ja ralliautoilija Mikko Hirvonen sekä Home Junior. Myös jääkiekkoilija Kalle Koskinen ja JYP:in entinen päävalmentaja Jyrki Aho ovat kotoisin Palokasta.


title: Sää

text: Sää on kaasukehän tila tietyssä paikassa tiettyyn aikaan. Tyypillisimmät säätä määrittävät tekijät ovat ilman lämpötila, ilmankosteus, tuuli, pilvisyys ja sade. Sään päivittäiset muutokset johtuvat erilaisten ilmamassojen välisestä vuorovaikutuksesta. Sääilmiöitä esiintyy erityisesti ilmamassojen rajavyöhykkeillä säärintamissa.


title: Sää

text: Sään liikkeelle paneva energianlähde on Auringosta tuleva säteily, ja siihen vaikuttavat myös Maan kiertoliike sekä maanpinnan ominaisuudet kuten vuoristot ja vesistöt. Ilmastolla tarkoitetaan alueen säätä ja sen muutoksia pidemmän ajan kuluessa.


title: Sää

text: Sään vaihtelulla on suuri merkitys esimerkiksi maanviljelyssä, ja säätä onkin aina yritetty ennustaa.


title: Sää

text: Sade syntyy kun pilvessä olevat pienet pisarat tai jääkiteet kasvavat painaviksi ja putoavat alas vesipisaroina tai lumena. Joskus sade haihtuu ennen maata.


title: Sää

text: Sumu on lähellä maanpintaa oleva pilvi, joka on muodostunut tiivistyneestä vesihöyrystä.


title: Sää

text: Halla on tilanne, jossa ilman lämpötila laskee kasvukauden aikana maanpinnan läheisyydessä pakkasen puolelle.


title: Sää

text: Ukkoseen kuuluu vesi- tai raesateita, voimakkaita tuulia, salamoita ja jyrinää. Ukkonen syntyy kosteudesta, ilmakehän epätasapainosta ja nousuvirtauksista. Salama on näkyvä sähköpurkaus, joka purkautuu pilvessä tai sen ulkopuolella, tai lyö pilvestä maahan.


title: Sää

text: Tuuli on ilmavirtausta. Tuulet muodostuvat, kun eri seuduilla vallitseva erilainen lämpötila saa aikaan eroja myös ilmanpaineessa, jolloin ilma alkaa virrata korkeamman paineen alueelta matalamman alueelle päin. Mitä suuremmat paine-erot, sitä suurempi paine-erovoima ja kovempi tuuli. Jos paine on alueella vakio, siellä on myös tyyntä.


title: Sää

text: Pyörremyrskyjä ovat vesipatsaat, pölypyörteet ja tornadot. Trooppiset hirmumyrskyt syntyvät tropiikin lämpimillä vesillä.


title: Sää

text: Sää riippuu ennen kaikkea Auringon energiasta, Auringon kierrosta sekä ilmakehän virtauksista. Aurinko lämmittää Maan kallistuskulmasta johtuen Maan alueita eri tavoin, eniten päiväntasaajan seutua. Päiväntasaajalta virtaakin lämmintä ilmaa navoille päin ja navoilta kylmää ilmaa kohti päiväntasaajaa. Virtausten suuntaan vaikuttaa myös Maan pyöriminen, ja niitä hidastaa kitka. Tämän seurauksena ilmakehä on täynnä mutkikkaita ja jatkuvasti muuttuvia virtauskuvioita, joiden synnyttämät matalapaineet ja korkeapaineet aiheuttavat sään vaihtelut.


title: Sää

text:
Kun ilma lämpenee, se laajenee ja sen tiheys pienenee. Samalla se kevenee ja nousee ylemmäksi, mitä kutsutaan konvektioksi. Ilman noustessa vesihöyryä tiivistyy usein pilviksi. Paine on matala siellä, missä ilma nousee ylöspäin ja korkea siellä, missä ilma laskeutuu alaspäin. Tuulet syntyvät, kun ilmaa siirtyy korkeapaineen alueilta matalapaineen alueille.
Ilmamassojen rajavyöhykkeet ovat säärintamia, joiden kohdalla sää muuttuu nopeasti. Kylmässä rintamassa kylmä ilma työntää tieltään lämpimän ilman, ja lämpimässä rintamassa lämmin ilma työntyy kylmän päälle. Kumpikin rintama aiheuttaa sateita: lämmin rintama yleensä tasaisia ja pitkään kestäviä sateita, ja kylmä rintama lyhyempikestoisia tai kuuroittaisia sateita, kesällä myös ukkoskuuroja.


title: Sää

text: Auringon lämpösäteily aiheuttaa vuodenajat ja vaikuttaa päivittäisiin lämpötilanvaihteluihin. Sää vaihtelee eniten keski- ja korkeilla leveysasteilla, koska siellä Auringon lämmityksen ja auringonvalon vaihtelut ovat suurimmat. Konvektiovirtaukset ja sadekuurot ovat voimakkaimmillaan silloin kun Aurinko paistaa kohtisuoraan ylhäältä. Samalla kuivinta on noin 30. leveysasteiden kohdalla, missä ilma laskeutuu takaisin maanpinnalle ja siirtyy takaisin etelään tai edelleen pohjoiseen.


title: Sää

text: Maapallon säihin merkittävästi vaikuttavia isoja tuulijärjestelmiä ovat pasaatituulet, länsituulet ja polaariset itätuulet. Niiden lisäksi paikallissäähän vaikuttavat pienet tuulijärjestelmät. Esimerkiksi rannikkoseuduilla voi syntyä paikallisia tuulia siksi, koska maa lämpenee nopeammin kuin vesi, ilma sen yllä nousee ja mereltä virtaa kylmää ilmaa. Vuoristoalueilla säähän vaikuttaa vuorten yli puhaltavan tuulen kuivuminen ja lämpeneminen. Pitkissä ja loivasti viettävissä laaksoissa voi esiintyä voimakkaita tuulia. Sisämaan kuten Saharan voimakkaasti lämpenevä ilma voi aiheuttaa matalapaineen ja paikallisia tuulia.


title: Sää

text: Suuret maamassat lämpenevät päivällä nopeasti ja viilenevät yöllä. Tämä aiheuttaa sisämaassa suurempia lämpötilan vaihteluita vuorokauden aikana kuin rannikolla. Intian monsuunisateet aiheutuvat osittain Tiibetin ylätasangon lämpenemisestä. Vuoren kohdatessaan matalapaine yleensä sataa rinteelle tai huipulle (orografinen sade), ja suojanpuolella on kuiva sää, joskus pysyvää aavikkoa. Vuoristolaaksoissa ja rinteillä esiintyy myös melko paljon sumuja, kun ilma jää loukkuun.


title: Sää

text: Ilmakehän kosteudesta 90 prosenttia on peräisin meristä. Merestä haihtuva kosteus tiivistyy pilviksi, jotka aiheuttavat sateita. Myös merivirrat vaikuttavat rannikkoalueiden säähän ja ilmastoon. Esimerkiksi lämmin Golfvirta aiheuttaa Länsi-Eurooppaan leutoja säitä. Merivirrat vaikuttavat myös sateiden ja myrskyjen syntymiseen. Meren lämmönsäilytyskyvyn vuoksi rannikoilla on keväisin suhteellisen viileää ja syksyisin lämmintä. Rannikkotuulet voivat kesäisin viilentää rannikon ilmaa. Kylmän meri-ilman ja lämpimän maan yllä olevan ilman sekoittuminen aiheuttaa sankkoja sumuja.


title: Sää

text: Ihminen on yrittänyt aina muuttaa säätä. Hopi-intiaanit ovat tanssineet sadetansseja. Ranskalaiset yrittivät 1800-luvulla Burgundissa turhaan torjua viiniviljelyksiään uhkaavia rakeita ampumalla myrskypilviin raketteja.


title: Sää

text: Englannissa käynnistettiin toisen maailmansodan aikana sumun tutkimus- ja hajotushanke FIDO, jonka tarkoitus oli pitää lentokentät sumuttomina. Sumua hajotettiin bensiinipolttimilla. Vuonna 1946 yhdysvaltalainen Vincent Schaefer keksi, että sadetta voi aiheuttaa kylvämällä pilviin pieniä hiilihappojääkiteitä. Samalla menetelmällä voidaan myös vähentää myrskysateen aiheuttamia tuhoja. Myöhemmin hopeajodidi korvasi hiilihappojään.


title: Sää

text: Vuonna 1947 käynnistetyn Cirrus-hankkeen avulla pyrittiin Yhdysvalloissa vähentämään hurrikaanien tuulia kylvämällä pilviin jäätymisytimiä. 1950-luvulla käynnistettiin eri puolilla maailmaa useita tekosadehankkeita. Tilastollisten testien mukaan pilvien käsittelyllä on kuitenkin ollut korkeintaan vain vähäinen merkitys sademäärien lisäämiseksi.


title: Sää

text: Tavallista kylmempi sää selittää kuolleisuudesta maailmanlaajuisesti yli seitsemän prosenttiyksikköä ja tavallista lämpimämpi sää puoli prosenttiyksikköä. Alhaisin kuolleisuus on kaikkialla niinä aikoina kun lämpötila on hieman korkeampi kuin alueella yleensä on.


title: Sää

text: Jyrkät lämpötilanvaihtelut lisäävät kuolleisuutta talvisin. Kylmyys altistaa hengitys- ja verenkiertoelinten sairauksille sekä heikentää vastustuskykyä tartuntataudeille. Tautien leviämistä edistää myös talvisäältä suojautuminen sisätiloihin. Kylmä sää vaikeuttaa verenkiertovaivoista kärsivien elämää, sillä se jäähdyttää ruumiin uloimpia osia, kohottaa verenpainetta ja rasittaa sydäntä. Talvikuukausien alhainen ilmankosteus aiheuttaa iho-ongelmia, ja kylmä sää voi vaurioittaa kudoksia.


title: Sää

text: Kesän lämmössä viihtyvät bakteerit voivat aiheuttaa vaaraa. Malariahyttyset elävät ja lisääntyvät lämpimissä ja kosteissa oloissa. Lämpimällä säällä nousevat ilmavirtaukset kuljettavat kauas siitepölyä ja muita allergeeneja, jotka aiheuttavat joillekin hengitysoireita.


title: Sää

text: Äkilliset lämpötilan ja kosteuden muutokset voivat laukaista hengitysteiden tulehduksia ja lihaskipuja. Ilmanpaineen lasku tai kosteuden lisääntyminen aiheuttavat joillekin nivelkipuja tai amputoitujen jäsenten aavekipuja.


title: Sää

text: Sää voi vaikuttaa mielialaan eri tavoin eri ihmisillä. Valon vähäisyys voi aiheuttaa masennusta. Lämpöaallot voivat aiheuttaa rikollisuuden lisääntymistä, joskin yhteys saattaa olla vain välillinen.


title: Sää

text: Esimerkiksi Yhdysvaltojen kansallisen sääpalvelun mukaan Yhdysvalloissa sääilmiöistä eniten kuolemantapauksia vuotta kohti välillä 2004–2013 aiheuttivat helle (keskimäärin 123 kuolemaa vuodessa), tornadot (109), hurrikaanit (108), tulvat (75), tuuli (51), salamat (33), kylmyys (27) sekä talvi yleisesti (25).


title: Sää

text: Sää vaikuttaa ilman laatuun ja terveydelle haitallisten ilmansaasteiden määrään. Kovat tuulet kuljettavat saastehiukkasia kauas, ja heikolla tuulella ilmansaaste kerääntyy lähelle saastuttajaa. Sade voi yhtäältä hajottaa ilmansaasteita tehokkaasti ja toisaalta saastuttaa maata. Inversio synnyttää kerroksen, joka pitää ilmansaasteet tiheänä pilvenä alapuolellaan. Auringonpaiste aiheuttaa saasteissa kemiallisia reaktioita, joista syntyy savusumua, ja lämmin ilma nopeuttaa reaktioita.


title: Sää

text: Rankat sateet ja myrskyt voivat aiheuttaa tulvia. Tuhoisin yksittäinen tulva (tilastossa joka alkaa vuodesta 1900) surmasi 3,7 miljoonaa ihmistä Kiinassa vuonna 1931. Tulva aiheutui kuivuutta seuranneista rankkasateista ja sykloneista, jotka täyttivät suuret joet yli äyräidensä.


title: Sää

text: Ihminen suojautuu kuumaa säätä vastaan hikoilemalla, mikä alentaa kehon lämpötilaa. Samalla ihminen menettää nestettä, mikä voi aiheuttaa kuivumisen, ellei hän juo riittävästi. Korkea suhteellinen ilmankosteus hidastaa lämmön haihtumista, jolloin hikoileminen ei auta kovin paljon. Kuumuuteen sopeutuminen vie parisen viikkoa. Auringon paahteelta ja säteilyltä voi suojautua oikeanlaisella vaatetuksella. Rakennuksia voidaan viilentää erilaisilla ilmanvaihtoratkaisuilla.


title: Sää

text: Kylmää säätä vastaan suojaudutaan vaatetuksen ja lämpimän asumuksen avulla. Myös paksu ihonalainen rasvakerros suojaa kylmältä. Ihminen voi sopeutua kylmään säähän jonkin verran esimerkiksi raajojen verisuonten laajenemisella, mutta ei yhtä hyvin kuin kuumaan.


title: Sää

text: Eri sääilmiöiden esiintyminen ja voimakkuus vaikuttaa merkittävästi maanviljelyyn. Oikea valon määrä, lämpötila ja sateisuus on tärkeää satojen onnistumiseksi, mutta ääri-ilmiöt ovat usein haitallisia. Lämmin ilma nopeuttaa joidenkin kasvien kasvua, mutta se voi samalla vähentää satoja haittaamalla viljan kypsymistä. Kuumuus voi tappaa taimia. Kuivuus heikentää viljelyskasveja ja altistaa ne tuholaisille sekä haittaa lisääntymistä. Kuivuutta seuraavat rankkasateet voivat aiheuttaa vahingollisia tulvia kun maaperä ei pysty imemään vettä. Rankkasateet aiheuttavat peltojen vettymistä ja eroosiota. Kovat tuulet voivat nostaa veden korkealle, mikä vahingoittaa viljelyksiä. Korkea ilmankosteus lisää sienten, rikkakasvien ja tuholaisten määrää. Korkea kosteus, halla ja rakeet vahingoittavat hedelmiä ja vihanneksia. Kuivuudesta voi seurata maastopaloja, jotka tuhoavat satoja ja maata. Rankkasade ja kova tuuli voivat aiheuttaa viljan lakoontumista, mikä pienentää jyvän kokoa ja alentaa hehtolitrapainoa.


title: Sää

text: Sää vaikuttaa kaikkiin eläimiin tavalla tai toisella. Sään vaikutus voi tuntua suoraan eläimen omassa elämässä tai niiden ravinnon tai saalistajan kautta. Linnut ovat sopeutuneet elämään erityisen hyvin tuulessa. Sään vaikutus näkyy erityisesti muuttolinnuilla. Linnut hyödyntävät myötätuulta aina, kun se on mahdollista, mutta muuttoaktiivisuus vähenee kovassa tuulessa, sumussa ja sateessa.


title: Sää

text: Tuulen suunta on tärkein muuttoon vaikuttava säätekijä, sillä linnut osaavat hyödyntää myötätuulta tehokkaasti. Linnut muuttavat muuttoreittiään, jos tuuli käy vinosti haluttuun suuntaan nähden. Kova ja puuskainen myötätuuli kuitenkin haittaa lentoonlähtöä. Jos tuuli on liian kovaa, käy suoraan sivulta tai edestä, monet linnut odottavat tuulen kääntymistä. Joskus linnut lähtevät muuttamaan jopa kohtalaisessa vastatuulessa, jos sää on estänyt muuttoa muutamia päiviä. Tällaisissa tapauksissa suuria määriä muuttolintuja lähtee matkaan yhtä aikaa. Jotkut lintulajit, kuten kurjet ja haukat, osaavat käyttää hyväkseen konvektiovirtauksia. Termiikissä kaarteleva lintu nousee pienellä kulutuksella esimerkiksi 500–1500 metrin korkeuteen ja liitä sen jälkeen loivasti laskeutuen, kunnes alkaa kohota taas nostossa.


title: Sää

text: Sääilmiöiden vaikutus kaloihin on kiinnostanut tutkijoiden lisäksi kalastajia. Sää vaikuttaa niihin joko muuttamalla ympäristön tilaa tai suoraan käyttäytymistä. Uimarakkoiset kalat aistivat herkästi ilmanpaineen muutokset. Jo vähäinen muutos saattaa vaikuttaa käyttäytymiseen. Aurinkoisen ja pilvisen sään ero vaikuttaa erityisesti pintavesissä eläviin kaloihin. Monet pintapetokalat saalistavat vain harvoin aurinkoisina päivinä.


title: Sää

text: Sää vaikuttaa monella eri tavalla kasveihin. Pääsääntöisesti kasvit kasvavat paremmin mitä lämpimämpi on. Liian korkea lämpötila kuitenkin hidastaa kasvua ja kuivattaa kasvia. Optimilämpötila riippuu kasvilajista. Syksyn kylmät lämpötilat saavat kasvit vähentämään kasvua ja varastoimaan energiaa, ja lopulta ilman edelleen kylmetessä kasvi siirtyy talvilepoon. Monet kasvit tarvitsevat keväällä tietyn mittaisen kylmän jakson, ennen kuin talvilepo purkautuu. Vaikka kasvien talvilevon alkamiseen vaikuttaa sääolosuhteet, ruskan alkamiseen ne eivät vaikuta, sillä ruska käynnistyy päivän pituuden perusteella. Ruskan väreihin säällä kuitenkin on vaikutusta: sateisina syksyinä ruska on keltainen ja pikkupakkasten jälkeen punainen.


title: Sää

text: Säähavaintolaitteilla mitataan ilmakehän perussuureita kuten lämpötilaa, ilmanpainetta, tuulen nopeutta ja suuntaa sekä suhteellista kosteutta. Myös pilvisyyttä, näkyvyyttä ja sademääriä mitataan. Säähavaintolaitteet voivat olla perinteisiä mekaanisia, tai sähköisiä. Tavanomaisia ammattilaisten tai harrastelijoiden käyttämiä säähavaintolaitteita ovat esimerkiksi ilmapuntari, lämpömittari, lämpötilapiirturi, sademittari, tuulimittari eli anemometri, tuuliviiri, aurinkoautografi (aurinkoisten tuntien määrän mittari), kosteusmittari ja -piirturi sekä psykrometri.


title: Sää

text: Sääpallojen kyydissä lähetetään taivaalle mittalaitteita ja radioluotaimia, jotka lähettävät ilmakehästä tietoa maa-asemille. Sääluotaimet nousevat 15–25 kilometriin asti, ja kaasujen pitoisuuksia mittaavat tutkimusluotaimet joskus jopa 40 kilometriin. Säätutkia käytetään sateen ja lumisateen paikantamiseen ja niiden voimakkuuden määrittämiseen. Maata kiertää sääsatelliitteja, joissa on useita mittalaitteita. Satelliitit kuvaavat etenkin näkyvää valoa ja infrapunasäteilyä, ja ne mittaavat eri aallonpituusalueiden säteilyn kautta muun muassa kasvillisuutta, lunta, metsäpaloja, aerosoleja, vesihöyryä ja otsonia.


title: Sää

text: Sääkartta on kartta, jossa näkyy säätilanne. Sääkarttoja on kolmenlaisia:


title: Sää

text: Sääennusteet perustuvat säähavaintoihin ja niiden tulkintaan. Ennusteita tuottavat kansalliset sääpalvelut kansalaisten tarpeisiin, ja niitä suunnataan joskus myös erityisryhmille kuten maanviljelijöille ja liikenneviranomaisille. Sääennustuksia tehdään tietokoneiden avulla, ja niitä julkaistaan lehdissä ja verkossa. Sääennustuksiin kuuluu usein varoituksia huonosta säästä.


title: Sää

text: Lyhytaikaiset ennusteet ulottuvat yhden tai kahden vuorokauden päähän. Niissä ennustetaan yksityiskohtaisesti lämpötilaa, pilvisyyttä, tuulen nopeutta ja suuntaa sekä sademäärää. Keskipitkän aikavälin ennusteissa arvioidaan 2–10 vuorokauden säätä yleensä yleisluontoisesti. Pitkän aikavälin ennusteet kertovat säätyypistä ja sään poikkeavuudesta pitkäaikaisesta keskiarvosta. Päiväkohtaiset ennusteet ovat tarkkoja noin viiden päivän päähän. Yli viiden vuorokauden päähän ulottuvat piste-ennusteet ovat suuntaa antavia.


title: Sää

text: Yksinkertaisin säänennustusmenetelmä on jatkuvuusmenetelmä, jossa sään oletetaan vain jatkuvan samanlaisena. Klimatologisessa menetelmässä sään ennustetaan vastaavan pitkän aikavälin keskiarvoa. Varsinaisessa sään ennustamisessa pyritään näitä menetelmiä tarkempaan tulokseen laskemalla hyvin moniin erilaisiin havaintoihin perustuen millaiseksi tämänhetkisen säätilanteen voi odottaa muuttuvan.


title: Sää

text: Entisaikaan säätä ei ymmärretty, ja ihmiset antoivat sääilmiöille mytologisia selityksiä. Jumalten uskottiin säätelevän säitä, ja šamaanit ja papit yrittivät lepytellä säiden jumalia hyvän sään toivossa. Muinaisten babylonialaisten pääjumala Marduk oli alun perin ukkosen jumala, ja muinaisessa Intiassa sateen ja myrskyjen jumala Indra oli tärkeimpiä jumalia. Muinaispohjoismaisen ukkosenjumala Thorin uskottiin synnyttäneen ukkosen ja salamat Mjölner-vasarallaan taistellessaan jättiläisiä vastaan. Amerikkalaisessa mytologiassa esiintyy ukkoslintu, ja asteekit uskoivat aurinkojumala Tonatiuhin säätelevän säätä. Monet antiikin Kreikan jumalat personoivat ja säätelivät säätä, kuten Zeus, Poseidon, Haades, Helios ja Aiolos. Raamatussa ja "Gilgameš"-eepoksessa kuvattu vedenpaisumus oli neljänkymmentä päivää kestänyt rankkasade.


title: Sää

text:
Babylonialaisten ennustukset perustuivat astronomisiin havaintoihin, pilvien muotoon ja optisiin ilmiöihin kuten haloilmiöihin. Kiinalaiset kehittivät vuoden 300 eaa. tienoilla kalenterin, jonka avulla he pystyivät ennakoimaan säiden kausittaisen vaihtelun. Ensimmäiset viittaukset sademittarin käyttöön ovat löytyneet Intiasta ajalta noin 300 eaa. Sääntutkimusta tarkoittava sana "meteorologia" on peräisin kreikkalaisfilosofi Aristoteleeltä, joka kuvaili tutkielmassaan "Meteorologia" tunnettuja sääilmiöitä, vaikkakin joitain niistä virheellisesti. Aristoteleen oppilas Theofrastos esitti omissa sääteoksissaan sääenteitä ja huomioita.
Keskiajalla säätä ennustettiin Aristoteleen oppien sekä Arabiasta tulleen, tähtien ja planeettojen asemiin perustuneen astrometeorologian pohjalta. Suosituissa almanakoissa oli sääennusteita etenkin maanviljelijöille. Renessanssin aikana 1400-luvulta alkaen meteorologia kehittyi tieteellisten havaintojen myötä. Italialainen keksijä Leonardo da Vinci kuvasi sääilmiöitä päiväkirjoissaan ja keksi meteorologisia kojeita kuten kosteusmittarin. Galileo Galilei kehitti ensimmäisen lämpömittarin ja hänen oppilaansa Evangelista Torricelli 1600-luvun alussa ensimmäisen ilmapuntarin. Ranskalainen Blaise Pascal oli ensimmäisiä, joka keksi ilmanpaineen muutosten olevan säästä johtuvia ja osoitti että ilmanpaine laskee ylemmäs mentäessä. Firenzen Accademia del Cimentossa (1657–1667) keksittiin useita sääkojeita, kuten tiivistyskosteusmittari. Toscanan suurherttua perusti vuonna 1654 sääasemien verkoston eri puolille Eurooppaa.


title: Sää

text: Meteorologia kehittyi 1600- ja 1700-luvuilla kun keksittiin uusia ja entistä tarkempia mittauslaitteita ja avattiin lisää observatorioita. Saksalainen Gabriel Fahrenheit suunnitteli ja rakensi useita sään mittauslaitteita 1700-luvun alussa sekä kehitti nimeään kantavan Fahrenheit-asteikon. Ruotsalainen astronomi Anders Celsius kehitti 1742 oman Celsius-asteikkonsa. Horace Bénédict de Saussure keksi hiuskosteusmittarin ja John Dalton osoitti 1802 miten ilman kyllästämiseen tarvittavan vesihöyryn määrä riippuu lämpötilasta. Yhdysvaltalainen Benjamin Franklin keksi ukkosenjohdattimen ja havainnoi sääjärjestelmien siirtymistä. Ensimmäiset tehokkaat tuulimittarit kehitettiin 1740-luvulla. Eurooppalaiset tiedeakatemiat keräsivät runsaasti säätietoa laajojen kansainvälisten verkostojensa kautta.


title: Sää

text: 1800-luvulla keksittiin synoptinen menetelmä, jossa analysoitavia säähavaintoja kerätään mahdollisimman laajalta alueelta. Menetelmää alettiin hyödyntää 1849 kun lennättimen avulla ryhdyttiin laatimaan päivittäisiä synoptisia karttoja. Ilmakehää tutkittiin 1860-luvulla uhkarohkeilla kuumailmapallolennoilla ja sen jälkeen miehittämättömillä säähavaintopalloilla. Kansainvälinen meteorologinen järjestö IMO perustettiin 1873. Sen korvasi vuonna 1950 Maailman ilmatieteen järjestö WMO.


title: Sää

text: Useita kansallisia sääpalvelukeskuksia perustettiin 1800-luvun lopulta alkaen. Synoptiset sääennustusmenetelmät kehittyivät, mutta sään ennustamisen tarkkuus parani yhä hyvin hitaasti. Pohjoismainen Bergenin koulukunta havaitsi vuoden 1920 tienoilla säärintamien suuren merkityksen säähän, ja meteorologit alkoivat kehittää rintamien liikkeitä ennustavia menetelmiä. Säätekniikka kehittyi 1900-luvulla etenkin sotatekniikan kehityksen ansiosta. Säähavaintopallojen radioluotainverkosto laajeni huomattavasti toisen maailmansodan aikana, ja tutkan avulla alettiin tutkia säätilaa ja jäljittää sadepilvien kulkua. Radioluotainten ja tutkien avulla pystyttiin tutkimaan myös ilmakehän ylimpiä kerroksia ja sitä kautta ennustamaan säätä entistä tarkemmin.


title: Sää

text: Englantilainen matemaatikko Lewis Fry Richardson esitteli 1922 numeerisen sääennustuksen, joka perustuu ilmakehän tapahtumien esittämiseen matemaattisten yhtälöiden ryhmällä. Alussa numeeriset ennusteet olivat epätarkkoja, mutta tietokoneiden kehityksen myötä 1950-luvulta alkaen ne tarkentuivat. Ensimmäinen sääsatelliitti TIROS 1 laukaistiin avaruuteen 1960.


title: Richard Feynman

text: Richard Phillips Feynman (11. toukokuuta 1918 – 15. helmikuuta 1988) oli 1900-luvun vaikutusvaltaisimpia fyysikkoja. Hän laajensi merkittävästi kvanttielektrodynamiikan teoriaa, mistä hän sai Nobelin fysiikanpalkinnon yhdessä Julian Schwingerin ja Shin’ichirō Tomonagan kanssa 1965. Feynmanin ansiona oli esittää kvanttielektrodynamiikka polkuintegraalien avulla ja johtaa tästä säännöt nykyään Feynmanin graafeina tunnetulle tavalle esittää sähkömagneettiset prosessit kuvina.


title: Richard Feynman

text: Muita tieteellisiä saavutuksia olivat nestemäisen heliumin teoria, betahajoamisen teoria sekä partonimalli. Feynman tunnetaan erinomaisena opettajana, ja hänen luennoistaan tehty "Feynman Lectures on Physics" on alan klassikko. Feynman esitelmöi vuonna 1959 aiheesta "There's plenty of room at the bottom" (”Pohjalla on tilaa yllin kyllin”), joka oli vaikuttamassa nanoteknologian kehitykseen.


title: Richard Feynman

text: Feynman kykeni poikkeuksellisen taitavasti visualisoimaan mielessään fysiikkaa kuvina ja intuitioimaan sitä sekä edelleen kääntämään näkemyksensä matematiikan kielelle.


title: Richard Feynman

text: Feynman oli jo lapsena kiinnostunut ratkomaan ongelmia ja harrasteli tekniikkaa. Hänen isänsä kannusti itsenäiseen ajatteluun ja asettelemaan kysymyksiä ympäröivästä maailmasta.


title: Richard Feynman

text: Feynman opiskeli perustutkintonsa MIT:ssä ja valmistui kandidaatiksi (B.Sc.) vuonna 1939. Hän julkaisi opinnäytetyönsä pohjalta artikkelin, jossa esitetään nykyään Hellmannin-Feynmanin teoreemana tunnettu tulos. Ohjaajansa John Slaterin suosituksesta Feynman vaihtoi perustutkinnon jälkeen yliopistoa ja meni tekemään väitöskirjaa John Wheelerin ohjauksessa Princetonin yliopistoon, missä Feynman väittelikin tohtoriksi vuonna 1942. Toisen maailmansodan aikaan Feynman toimi ryhmänjohtajana Manhattan-projektissa, jossa kehitettiin ensimmäinen ydinpommi.


title: Richard Feynman

text: Sitten Feynman työskenteli Cornellin yliopistossa. Hänestä tuli Kalifornian teknillisen korkeakoulun (Caltech) professori vuonna 1950. Feynman tunnetaan erinomaisena opettajana. Hänen ensimmäisen vuoden opiskelijoille pitämänsä luennot on koottu kirjaksi "Feynman Lectures on Physics", joista valikoima on julkaistu suomeksi nimellä ”Suhteellisen helppoa”. Tieteellisen uransa hän teki suurimmaksi osaksi Kalifornian teknillisessä korkeakoulussa.


title: Richard Feynman

text: Challenger-sukkulan tuhouduttua tammikuussa 1986 Feynman oli yksi onnettomuustutkijoista. Hän oli tuohon aikaan jo melko vakavasti syöpäsairas mutta oli ratkaisevassa osassa onnettomuuden teknisen syyn selvittämisessä.


title: Richard Feynman

text: Feynman on kuuluisa myös erikoisesta luonteestaan ja seikkailuistaan, joista hän on kertonut kirjoissaan "Laskette varmaan leikkiä, Mr Feynman!" ja "Mitä siitä mitä muut ajattelevat?". Esimerkiksi jouduttuaan Yhdysvaltain armeijan kutsuntoihin hän pilaili kutsuntapsykologin kustannuksella niin paljon, että hänet luokiteltiin kyvyttömäksi ja vapautettiin palveluksesta. Maapallon poikkeuksellisen hyvät olosuhteet muihin planeettoihin verrattuna saivat hänet lausahtamaan: ”Kun tulin tänne, näin auton, jonka rekisterinumero oli ARW 357. Eikö ole uskomatonta? Mikä on todennäköisyys sille, että näkisin juuri tuon auton?”


title: Aslan

text: Aslan voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Ostrakismos

text: Ostrakismos (, sanasta "ostrakon" eli ruukunsirpale) oli antiikin Ateenassa saviastian palasilla suoritettu äänestys. Sen perusteella saatettiin tuomita kuka tahansa kansanvallan uhkaajaksi katsottu 10 vuodeksi maanpakoon eli karkotetuksi Ateenasta. Karkotuspäätöksen tekemiseen tarvittiin vähintään 6 000 ääntä. Käytännössä äänestysperusteet saattoivat olla mielivaltaisia. Ostrakismoksen otti käyttöön ateenalainen Kleisthenes.


title: Ostrakismos

text: Ostrakismos otettiin käyttöön, jotta kukaan ei enää voisi Ateenaa 500-luvulla eaa. yksinvaltaisesti hallinneen Peisistratoksen tavoin kaapata valtaa itselleen. Se ei siis ollut rangaistus mistään, mitä karkotettava oli jo tehnyt, vaan sillä pyrittiin estämään epäillyt vallankaappaushankkeet jo ennakolta. Mitään todisteita tällaisesta hankkeesta ei tarvittu, vaan äänestyspäätös riitti.


title: Ostrakismos

text: Toisin kuin tavallisia kansankokoukset, jotka pidettiin Pnyks-kukkulalla, ostrakismos-äänestykset pidettiin Agoralla. Sellainen suoritettiin korkeintaan kerran vuodessa, talvella poseideon- tai anthesterion-kuussa, ja silloinkin vain, jos valmisteleva kansankokous oli päättänyt sellaisen äänestyksen järjestää.


title: Ostrakismos

text: Ostrakismos-kokouksen ajaksi Agora ympäröitiin lauta-aidoilla, johon jätetyistä kymmenestä aukosta kansalaiset saapuivat paikalle fyleittäin. Kokousta valvoivat Ateenan yhdeksän arkonttia sekä viidensadan neuvosto.


title: Ostrakismos

text: Äänestyslippuina käytettiin saviliuskoja, joihin kirjoitettiin karkotettavaksi halutun henkilön nimi. Tällaisia saviliuskoja on löydetty runsaasti amerikkalaisten Agoralla suorittamissa kaivauksissa. Periaatteessa äänestys oli salainen, mutta kun osa äänioikeutetuista kansalaisistakin oli kirjoitustaidottomia, heidän oli pyydettävä naapuriaan kirjoittamaan liuskaan haluttu nimi.


title: Ostrakismos

text: Ääntenlaskijoina toimivat arkontit. Ensin he laskivat jätettyjen saviliuskojen kokonaismäärän. Jos niitä kaikkiaan oli vähemmän kuin 6000, ääntenlaskenta lopetettiin eikä ketään karkotettu. Muussa tapauksessa liuskat lajiteltiin niissä esiintyvän nimen mukaan ja jokaiselle annetut karkotusäänet laskettiin erikseen.


title: Ostrakismos

text: Jos joku määrättiin karkotettavaksi, hänellä oli kymmenen päivää aikaa poistua Ateenasta. Toisin kuin rikoksesta tuomitun maanpaon tapauksessa, ostrakismoksella karkotetun omaisuutta ei takavarikoitu vaan hän sai sitä vapaasti käyttää karkotuksensakin aikana. Hän ei saanut tulla Euboiaa tai Argolista lähemmäksi Ateenaa, mutta muita rajoituksia hänen asuinpaikalleen tai liikkumiselleen ei asetettu.


title: Ostrakismos

text: Karkotus kesti tavallisesti kymmenen vuotta. Joskus karkotettu saatettiin kuitenkin kansankokouksen päätöksellä kutsua takaisin jo aikaisemmin. Näin tehtiin esimerkiksi vuonna 480 eaa., Salamiin taistelun edellä, Persian kuningas Kserkseen uhatessa Ateenaa, jolloin ateenalaiset havaitsivat olevansa suuressa vaarassa. Tällöin he julistivat yleisen armahduksen muodostaakseen "pyhän unionin", ja sitä ennen karkotettujen Megakleen, Alkibiades vanhemman, Ksanthippoksen ja Aristeideen sallittiin palata Ateenaan.


title: Ostrakismos

text: Viimeisen kerran ostrakismos oli käytössä peloponnesolaissodan aikana, jolloin demagogi Hyperbolos päätettiin karkottaa.Ateenan ostrakismosta vastaava menettely oli käytössä myös ainakin Megarassa, Miletoksessa, Argoksessa ja Syrakusassa. Syrakusassa siitä käytettiin nimeä "petalismi" ("petalismos"), koska karkotettavaksi vaadittujen nimet kirjoitettiin oliivipuun lehdille. Näistä on kuitenkin säilynyt vain vähän tietoa. Lisäksi "ostrakoneiksi" tunnistettuja ruukunsirpaleita on löydetty Taurien Khersonseoksesta, mikä on saanut historioitsijat päättelemään, että sielläkin olisi ollut käytössä vastaava menettely, vaikka sitä ei mainitakaan säilyneissä antiikin aikaisissa kirjallisissa lähteissä.


title: Vulgata

text: Vulgata on latinankielinen raamatunkäännös. Nimi tulee sanoista "versio vulgata" eli ”yleinen versio”. Termiä käytetään usein myös eräistä Aleksanteri Suurta käsittelevistä antiikin teoksista.


title: Vulgata

text: Lännen kirkossa syntyi 100-luvulta lähtien latinankielisiä raamatunkäännöksiä. Nämä käännökset syntyivät kreikankielisen Septuagintan pohjalta. Paavi Damasus I (noin 305–384) antoi Hieronymukselle (n. 347–420) tehtäväksi vakiinnuttaa latinankielinen tekstin. Hieronymus laati psalmien käännökset Septuagintan pohjalta. Myöhemmin hän vakuuttui varhaisemmista hepreankielisistä teksteistä ja aloitti uuden käännöstyön niiden pohjalta.


title: Vulgata

text: Käännös valmistui vuonna 405, mutta sen käyttö vakiintui vasta vuosisatoja myöhemmin. Katolinen kirkko julisti Vulgatan viralliseksi raamatuntekstiksi Trenton kirkolliskokouksessa vuonna 1546. Vulgatan vakiinnuttaminen oli vastine Martti Lutherin aloittamalle vaiheelle, jossa protestanttiset maat tuottivat omia kansankielisiä raamatunkäännöksiä.


title: Vulgata

text: Tyyliltään Vulgata ei ole taideproosaa, vaan oppimattomalle kansalle tarkoitettua tekstiä, erotuksena klassisesta latinasta, jonka myös Hieronymus hyvin taisi. Vulgata suunniteltiin sekä täsmällisemmäksi että helpommin ymmärrettävämmäksi kuin aiemmat latinankieliset Raamatun käännökset. Vulgatan teksti oli usein lähellä alkukielen rakenteita, eli käännös oli tehty sanavastaavuuden periaatteella.


title: Vulgata

text: Esimerkki Vulgatan latinasta:


title: Vulgata

text: Ja sama suomeksi:


title: Barbapapa

text: Barbapapa on alkujaan Annette Tisonin ja Talus Taylorin luoma ranskalainen lastenkirjasarja, jonka pohjalta on Japanissa tehty myös kaksi piirrossarjaa. Nimi "Barbapapa" on peräisin ranskankielisestä makeishattaran nimestä. Sarjan hahmoja, barbapapoja, kutsutaan lyhyemmin barboiksi. Barbat ovat suurin piirtein päärynän muotoisia olentoja. Niiden varsinainen barbakikka on kuitenkin kyky muuntautua mihin tahansa muotoon. Kekseliäillä muodonmuutoksilla barbat ratkaisevat kohdalle sattuvat pulmat.


title: Barbapapa

text: Barbaperheen vanhemmat ovat vaaleanpunainen Barbapapa ja musta Barbamama. Lapsia ovat punainen Barbapaavo, keltainen Barbapoju, sininen Barbapinko, vihreä Barbalala, violetti Barbapupu, oranssi Barbatipu ja musta ja karvainen Barbapörrö. Kullakin barbalapsella on oma erikoisharrastuksensa, jotka tulevat tarinoissa aina omalla tavallaan esiin. Barbapaavo on kiinnostunut urheilusta ja erilaisista mysteereistä, Barbapoju eläimistä ja luonnosta, Barbapinko tieteestä, Barbalala musiikista, Barbatipu kirjallisuudesta, Barbapupu kauneudesta ja Barbapörrö on taidemaalari.


title: Barbapapa

text: "Barbabapa"-nimistä televisiosarjaa esitettiin kolmessa erässä vuosina 1974–1980. Uudempi sarja "Barbapapa maailman ympäri" tehtiin vuonna 1999. Vanhempaa televisiosarjaa on näytetty useaan kertaan Suomenkin televisiossa Pikku Kakkosessa 1980-luvulta alkaen. Vuonna 2019 tv-ensiesityksensä saa ranskalaisen Normaal Animationin tuotantoyhtiön tekemä esikouluikäisille tarkoitettu Barbapapa-piirrossarja, jonka jakelusta vastaavat ranskalainen TF1-kanava ja kansainvälisesti toimiva Nick Jr.. Sarjakuvana Barbapapa ilmestyi Kotiliedessä.


title: Barbapapa

text: Näyttelijät:Äänet: Golden Voice Oy


title: Treblinka

text: Treblinka on saksalaisten perustama tuhoamisleiri Puolan Masovian voivodikunnassa, noin 100 kilometriä Varsovasta koilliseen. Leiri oli organisoitu kahteen osaleiriin, jotka olivat Treblinka I ja Treblinka II.


title: Treblinka

text: Treblinka oli yksi kolmesta itäiseen Puolaan operaatio Reinhardiksi kutsutun systemaattisen juutalaisten tuhoamisen takia perustetuista leiristä. Treblinka oli näistä kolmesta suurin ja pahamaineisin, koska siellä surmattiin eniten ihmisiä. Treblinkassa surmattiin 750 000 – 900 000 juutalaista. Suuri osa siellä tapetuista juutalaisista tuotiin Varsovan suuresta juutalaisyhteisöstä, mutta juutalaisia tuotiin Treblinkaan myös muista Euroopan maista.


title: Treblinka

text: Treblinkan tuhoamisleiri oli 100 kilometriä koilliseen Varsovasta, lähellä Małkinia Górnan kylää, 2,5 kilometriä Treblinkan rautatieasemasta. Leiri sijaitsi Varsovan ja Białystokin gettojen puolivälissä.


title: Treblinka

text: Treblinka I toimi keskitysleirinä, sen sijainti oli kaksi kilometriä etelään tuhoamisleiristä. Treblinka I oli toiminnassa kesäkuusta 1941 heinäkuun 23:een 1944. Tänä aikana puolet 20 000 vangista kuolivat teloituksiin, nääntymykseen ja pahoinpitelyihin. Treblinka I:n vangit työskentelivät joko sorakuopalla tai keinokastelualueella.


title: Treblinka

text: Treblinka II oli varsinainen tuhoamisleiri ja oli jaettu kolmeen osaan. Ensimmäisessä osassa oli majoitustilat SS-miehille ja ukrainalaisille vartijoille sekä varasto- ja lajittelutiloja vankien omaisuudelle sekä parakit noin 800 vangille, jotka tekivät leirin työt. Kapea aidattu käytävä vei alaleiriin, jossa olivat kaasukammiot ja myöhemmin krematorio. Aluksi uhrit haudattiin joukkohautoihin.


title: Treblinka

text: Toiseen osaan (alaleiriin) oli pistoraide pääradasta. Siellä oli kaksi parakkia radan vieressä, joihin säilöttiin vankien tavarat; toinen oli naamioitu muistuttamaan rautatieasemaa kelloineen päivineen. Sadan metrin päässä radasta sijaitsi kaksi muuta rakennusta. Kaikkia rakennuksia käytettiin varastoina. Yhtä rakennusta käytettiin naisten riisuutumishuoneena, siellä myös heidän tukkansa ajeltiin pois. Siellä sijaitsi myös kassanhoitajan toimisto, joka keräsi tulokkailta kaikki rahat ja jalokivet ”säilytykseen”. Valkoiseksi maalattuun ja Punaisella ristillä merkittyyn "Lazarettiin" vietiin kaikki sairaat, vanhat, loukkaantuneet ja kuolleet. Nämä vangit vietiin seitsenmetrisen kuopan äärelle, jossa heidät ammuttiin.


title: Treblinka

text: Kolmas osa leiristä (yläleiri eli kuoleman leiri) sijaitsi pienellä mäellä, jonne vei alaleiristä kapea käytävä, jolla oli SS:n antama ironinen nimi "Himmelstraße" (”Taivastie”). Se oli piikkilangalla aidattu – "der Schlauch" (”putki”) – ja johti suoraan kaasukammioille. Sen takana oli ainakin kaksi krematoriona käytettyä kuoppaa, joihin kaasutetut uhrit ladottiin palamaan. Yläleirissä oli myös parakki siellä työskenteleville vangeille.


title: Treblinka

text: Uhrit tuotiin Treblinkaan junalla. Leiri oli naamioitu näyttämään normaalilta rautatieasemalta, vangit jättivät arvoesineensä ”säilytykseen” ja siellä oli "Lazaret"-kyltillä ja punaisella ristillä merkitty rakennus sairaille ja kuljetuksen aikana kuolleille. Lavastuksen tarkoitus oli helpottaa leirin vartijoiden työtä, sillä ennen tätä lavastusta vangit huomasivat heti saavuttuaan, että heidät tullaan tappamaan. Lavastuksen avulla uhrit saatiin pysymään rauhallisina.


title: Treblinka

text: Tulokkaille ilmoitettiin heidän saapuneen siirtoleirille, josta heidät lähetettäisiin muihin leireihin. Hygienian takia heidän pitää mennä suihkuihin ja vaatteet pitää desinfioida. Kaikki rahat ja arvoesineet piti jättää säilytykseen, josta he saisivat ne takaisin suihkusta tultuaan.


title: Treblinka

text: Vangit lajiteltiin sukupuolen mukaan ja käskettiin riisuutua alastomiksi talvisinkin, jolloin oli jopa –20 °C pakkasta. Vartijat valikoivat joukosta liian vahvoiksi arvioimansa, jotka vietiin ”Lazarettiin” ja ammuttiin. Naisilta leikattiin tukka pois ennen surmaamista niistä ”tehtiin sukkia muun muassa sukellusvenemiehistöille”, kuten leirikomentajien saama direktiivi määräsi 1942.


title: Treblinka

text: Vastasaapuneita juutalaisia, erityisesti miehiä hakattiin ruoskilla kun heitä ajettiin kaasukammioihin. SS-upseerien todistuksen mukaan miehet kaasutettiin aina ensin, samalla kun naiset ja lapset joutuivat odottamaan ulkosalla vuoroaan. Odottaessaan naiset ja lapset kuulivat kuolevien miesten kärsimykset ja tulivat tietoisiksi tulevasta kohtalostaan, mikä luonnollisesti aiheutti heissä paniikkia ja epätoivoa, sekä myös tahatonta ulostamista.


title: Treblinka

text: Yhden saapumiserän tuhoaminen vei tavallisesti kahdesta kolmeen tuntia.


title: Treblinka

text: Syksyllä 1942 käyttöönotetut uudet kaasukammiot kykenivät surmaamaan 3 000 ihmistä kahdessa tunnissa ja 12 000−15 000 uhria päivässä, maksimikapasiteetin ollessa 22 000 surmattua 24 tunnissa.


title: Treblinka

text: Alkuperäisiin kolmeen kaasukammioon ahdettiin kerrallaan 200 (yht. 600) ja kymmeneen uuteen 400 (yht. 4000) uhria. Kaasukammiot olivat kooltaan 4x4x2,6 m (alkuperäiset) ja 4x8x2 m uudemmat, joiden matamammalla oleva katto pienensi tilavuutta ja siten lyhensi tukehtumisaikaa Uusi kaasukammiorakennus oli tehty muistuttamaan juutalaista rituaalikylpylää tai synagogaa ja sen etuseinässä komeili isokokoinen Daavidin tähti.


title: Treblinka

text: Kaasukammioissa oli tirkistysluukut, joiden kautta oli mahdollista seurata surmaamista. Alkuperäisissä kammioissa uhrit surmattiin Puna-armeijalta kaapatun tankin polttomoottorin pakokaasuilla. "SS-Scharführer" Erich Fuchsin mukaan kyseessä oli 200 hp:n vesijäähdytetty V-8 bensiinimoottori; Fuchs vastasi koneen asentamisesta.


title: Treblinka

text: Surmaaminen pakokaasuilla erosi merkittävästi menetelmästä, jossa käytettiin Zyklon B -kaasua, kuten Auschwitzissa ja Majdanekissa. Sobibórissa ja Bełżecissä käytettiin bensiinimoottoreiden pakokaasuja. Uhrit kuolivat tukehtumiseen ja häkämyrkytykseen. Tämä myös tarkoitti sitä, että usein kaikki uhrit eivät olleet kuolleita, kun ovet avattiin. Jotkin elossa säilyneet "Sonderkommandot" todistivat myöhemmin joidenkin uhrien vetäneen viimeisen henkäyksensä poistettaessa heitä kammiosta. Ruumiita tuhottaessa jotkin uhrit osoittivat elämänmerkkejä, mutta vartijat eivät tavallisesti reagoineet niihin mitenkään..


title: Treblinka

text: Kaasutuksen aloitukseta äänien vaimenemiseen kului aikaa reilut kymmenen minuuttia ja ovet avattiin parinkymmenen minuutin kuluttua. Leirin kapinan yhteydessä 1943 paennut ja elossaselvinnyt Jankiel Wiernik on todistanut, että kun kammioiden ovet avattiin, ruumiit olivat yhä pystyasennossa tai polvillaan täyteenahtamisen takia.


title: Treblinka

text: Aluksi ruumiit haudattiin suuriin joukkohautoihin; myöhemmin tehtiin arina kiskoista ja betonipilareista, jonka päällä niin tuoreet kuin ylöskaivetut haudatut ruumiit poltettiin. Noin 800–1 000 ruumista poltettiin kerrallaan, polttaminen kesti kerrallaan noin viisi tuntia. Krematorio paloi 24 tuntia vuorokaudessa.


title: Treblinka

text: Tuhoamisleireillä kuten Treblinkalla ei ollut mitään muuta toimintaa, toisin kuin keskitysleireillä, joiden vangit tekivät orjatyötä. Koko leiri naamioitiin rautatieasemaksi, jotta tulevat uhrit eivät aavistaisi kohtaloaan, ja heitä olisi helpompi käsitellä. ”Asemarakennuksessa” oli näkyvissä juna-aikatauluja, määränpäiden julisteita ja jopa toimimaton ”kello”, jonka viisareita siirrettiin aina saapuvan junan arvioituun tuloaikaan. Puna-armeijan sotakirjeenvaihtaja Vasili Grossman kuvaili leirin toimintaa kirjassaan "A Hell Called Treblinka" ("Helvetti nimeltään Treblinka"), jota käytettiin todisteena Nürnbergin oikeudenkäynneissä.


title: Vera Figner

text: Vera Nikolajevna Figner (, aviomiehensä mukaan Filippova (Фили́ппова); 7. heinäkuuta 1852 Kazanin läänin Tetjušin kihlakunnan Hristoforovkan kylä – 15. kesäkuuta 1942 Moskova) oli venäläinen vallankumouksellinen narodnikki, Narodnaja voljan johtaja, myöhemmin kirjailija ja yhteiskunnallinen vaikuttaja.


title: Vera Figner

text: Vera Figner syntyi aatelisperheeseen, jossa oli seitsemän lasta. Hänen kahdesta sisarestaan, Lidijasta ja Jevgenijasta tuli vallankumouksellisia. Nuorin sisar Olga seurasi miestään karkotukseen Siperiaan. Nikolai-veljestä tuli kuuluisa oopperalaulaja ja Pjotrista vuori-insinööri.


title: Vera Figner

text: Vuosina 1863–1869 Figner opiskeli Kazanissa Rodionovin sisäoppilaitoksessa. Vuonna 1870 hän pääsi Kazanin yliopistoon, jossa kuunteli kuuluisan anatomin Pjotr Lesgaftin luentosarjaa. Samana vuonna Figner meni naimisiin rikostutkija A.V. Filippovin kanssa, jonka kanssa hän matkusti Sveitsiin opiskelemaan lääketiedettä. Vuosina 1872–1875 hän opiskeli Zürichin yliopiston lääketieteellisessä tiedekunnassa. Vuonna 1873 hän liittyi venäläisten opiskelijoiden kerhoon, jonka jäsenet muodostivat myöhemmin Venäjän sosiaalivallankumouksellisen järjestön ytimen.


title: Vera Figner

text: Joulukuussa 1875 Figner palasi Venäjälle suorittamatta loppuun opintojaan. Venäjällä hän suoritti välskärin tutkinnon, erosi aviomiehestään ja liittyi Zemlja i volja -järjestöä lähellä olleeseen narodnikkiryhmään. Joulukuussa 1876 Figner osallistui Kazanin katedraalin edessä järjestettyyn Venäjän ensimmäiseen poliittiseen mielenosoitukseen. Vuosina 1877–1879 hän työskenteli välskärinä ja levitti propagandaa Samaran ja Saratovin läänien kylissä. Vuonna 1879 hän osallistui Zemlja i voljan edustajakokoukseen Voronežissa.


title: Vera Figner

text: Zemlja i voljan hajottua Figner toimi Narodnaja voljan toimeenpanevan komitean jäsenenä. Hän levitti vallankumouksellista propagandaa älymystön, opiskelijoiden ja upseerien keskuuteen Pietarissa, Kronštadtissa ja Venäjän eteläosissa. Figner johti Narodnaja voljan terroritoimintaa ja osallistui Aleksanteri II:n murhayritysten suunnitteluun Odessassa ja Pietarissa.


title: Vera Figner

text: Keisarin murhaa seuranneiden pidätysten jälkeen Figner oli Narodnaja voljan toimeenpanevan komitean ainoa vapaalla jalalla ollut jäsen Venäjällä. Figner pakeni Odessaan, jossa hän yritti organisoida uudelleen järjestön toimintaa. Odessassa hän osallistui Stepan Halturinin ja Nikolai Želvakovin suorittaman sotaprokuraattori Strelnikovin murhan suunnitteluun. Figner pidätettiin Harkovassa helmikuussa 1883 Sergei Degajevin tekemän ilmiannon perusteella. Syyskuussa 1884 Pietarin sotaoikeus tuomitsi hänet kuolemaan, mutta yhdeksän päivän kuluttua tuomio muutettiin elinkautiseksi vankeusrangaistukseksi.


title: Vera Figner

text: Figner vietti 20 vuotta eristysvankina Pähkinäsaaren linnoituksessa. Vankilassa hän kirjoitti runoja, jotka julkaistiin vuonna 1906. Vuonna 1904 hänet karkotettiin aluksi Arkangelin läänin Njonoksaan, sitten Kazanin lääniin ja sieltä Nižni Novgorodin. Vuonna 1906 Fignerin sallittiin matkustaa ulkomaille, jossa hän kampanjoi Venäjän poliittisten vankien puolesta. Vuonna 1907 hän liittyi sosialistivallankumouksellisiin, mutta erosi puolueesta Jevno Azefin paljastuttua petturiksi.


title: Vera Figner

text: Vuonna 1915 Figner palasi Venäjälle, jossa hänet pidätettiin, tuomittiin ja karkotettiin Nižni Novgorodiin. Joulukuussa 1916 hän sai keisarillisen teatterin solistina toimineen Nikolai-veljensä ansiosta luvan asettua Pietariin.


title: Vera Figner

text: Helmikuun vallankumouksen jälkeen Figner valittiin perustuslaillisten demokraattien puolueen toimeenpanevan komitean jäseneksi ja puolueen ehdokkaksi Venäjän perustuslakia säätävään kokoukseen. Lokakuun vallankumoukseen hän suhtautui kielteisesti. Keväällä 1918 Figner toimi Maksim Gorkin perustaman "Kultura i svoboda" -kulttuurijärjestön varapuheenjohtajana.


title: Vera Figner

text: 1920-luvun alussa Figner omistautui kirjalliselle toiminnalle. Hänen vallankumousliikkeen historiasta kertovaa teostaan "Zapetšatlennyi trud" (”Muistiin painunut työ”, 1921–1922) pidetään yhtenä venäläisen muistelmakirjallisuuden merkkiteoksista. Figner kirjoitti myös artikkeleita, narodnikkien elämäkertoja ja toimi "Katorga i ssylka" (”Pakkotyö ja karkotus”) -lehden toimittajana. 1920-luvun puolivälissä hän osallistui poliittisten rangaistusvankien seuran perustamiseen ja monien muiden kansalaisjärjestöjen työhön. Vuonna 1922 Fignerin 70-vuotispäivää vietettiin juhlallisesti Moskovan vallankumousmuseossa ja vuonna 1926 Neuvostoliiton kansankomissaarien neuvosto myönsi hänelle henkilökohtaisen eläkkeen. Vuonna 1932 vietetyn 80-vuotisjuhlan yhteydessä julkaistiin hänen kootut teoksensa. Moraalisen auktoriteettinsä turvin Figner yritti turhaan vedota Stalinin vainojen uhrien puolesta.


title: Vera Figner

text: Vera Figner on haudattu Moskovaan Novodevitšin hautausmaalle.


title: Viktor Tšernov

text: Viktor Mihailovitš Tšernov (; 1. joulukuuta 1873 Kamyšin – 15. huhtikuuta 1952 New York) oli yksi Venäjän sosialistivallankumouksellisen puolueen perustajista.


title: Viktor Tšernov

text: Tšernov opiskeli Moskovassa lakia ja hänestä tuli laittoman opiskelijaliiton johtaja. Hänet pidätettiin ja häntä pidettiin Pietari-Paavalin linnoituksessa Pietarissa. Vuonna 1899 Tšernov muutti Sveitsiin opiskelemaan Bernin yliopistossa.


title: Viktor Tšernov

text: Tšernov palasi Venäjälle vuonna 1901 ja oli perustamassa sosialistivallankumouksellista puoluetta. Hänestä tuli puolueen keskuskomitean jäsen, hän kirjoitti puolueen ohjelman ja oli sen julkaiseman "Revoljutsionnaja Rossija" -lehden toimittaja. Tšernov karkotettiin, hän palasi uudelleen Venäjälle vuoden 1905 vallankumouksen jälkeen, mutta hänet karkotettiin uudelleen.


title: Viktor Tšernov

text: Ollessaan maanpaossa Sveitsissä ensimmäisen maailmansodan syttyessä Tšernov osallistui sosialistien Zimmerwaldin liikkeen konferenssiin 1915. helmikuun 1917 vallankumouksen jälkeen hän palasi Venäjälle ja sai paikan Kerenskin hallituksessa maatalousministerinä toukokuussa 1917. Hallituksen ohjelmaan kuului kuitenkin sodan jatkaminen ja maan puolustaminen Saksaa vastaan. Tšernov erosi hallituksesta syyskuussa.


title: Viktor Tšernov

text: Tšernov toimi "Delo Naroda" -lehden toimittajana ja saavutti suosiota ajettuaan talonpoikien asemaa ja vastustettuaan puolueensa vasemmistosiipeä ja bolševikkejä. Hänet valittiin lokakuun vallankumouksen ja vaalien jälkeen 18. tammikuuta 1918 kokoontuneen perustuslakia säätävän kokouksen puhemieheksi, mutta bolševikit hajottivat kokouksen seuraavana päivänä.


title: Viktor Tšernov

text: Tšernov oli lyhyesti mukana Venäjän sisällisodan aikana Samarassa muodostetussa sosiaalivallankumouksellisessa hallituksessa. Hän pakeni vuonna 1921 Pariisiin, jossa asui toisen maailmansodan syttymiseen asti. Sen jälkeen hän muutti Yhdysvaltoihin ja oli mukana kommunisminvastaisessa toiminnassa.


title: Jekaterina Breško-Breškovskaja

text: Jekaterina Konstantinovna Breško-Breškovskaja (1844–1934) oli venäläinen vallankumousjohtaja, joka tunnettiin lempinimellä "babuška" (isoäiti).


title: Jekaterina Breško-Breškovskaja

text: Hän oli syntyisin rikkaasta aatelisperheestä Vitebskin alueelta nykyisellä Valko-Venäjällä. Uskonnollinen vakaumus sai hänet kyseenalaistamaan maaorjuuden, ja hän teki avustustyötä talonpoikien joukossa 1860-luvulla.


title: Jekaterina Breško-Breškovskaja

text: Vuonna 1871, 26-vuotiaana, hän lähti kotoaan liittyäkseen anarkisti Mihail Bakuninin seuraajiin Kiovassa. Vuonna 1874 hänet pidätettiin Pietarissa ja 1878 tuomittiin Siperiaan 20 vuodeksi. Vapautumisensa jälkeen 1896 hän perusti sosialistivallankumouksellisen ryhmän. Vuonna 1900 hän pakeni Sveitsiin ja oleskeli 1904–1905 Yhdysvalloissa pitäen puheita ja keräten varoja puolueelle.


title: Jekaterina Breško-Breškovskaja

text: Breškovskaja palasi Venäjälle vuoden 1905 vallankumouksen jälkeen ja hänet pidätettiin jälleen 1907 ja karkotettiin taas Siperiaan 1910. Kerenskin hallitus vapautti hänet 1917 helmikuun vallankumouksen jälkeen. Hän sai paikan väliaikaishallituksessa, joka kaatui bolševikkien lokakuun vallankumoukseen. Breškovskaja pakeni 1919 Tšekkoslovakiaan, jossa hän vietti loppuelämänsä. Hän järjesti venäjänkielistä opetusta Ruteniassa ennen eläkkeellejääntiään.


title: Diolit

text: Dioli eli dialkoholi on alkoholi, jossa on kaksi hydroksyyliryhmää (-OH). Yleisimmin tunnettu dioli on jäähdytinneste etyleeniglykoli eli etaani-1,2-dioli (HO-CH-CH-OH). 1,2-dioleja kutsutaan usein vastaavaan alkeenin glykoleiksi, esim. propaani-1,2-dioli on propyleeniglykoli.


title: Diolit

text: Kun diolin hydroksyyliryhmät ovat eri päissä molekyyliä, ne voivat reagoida kumpikin erikseen, esimerkiksi esteriksi. Diolia voidaan esteröidä pitkiksi ketjuiksi dikarboksyylihapon kanssa (jossa on vastaavasti happoryhmä molemmissa päissä molekyyliä), jolloin saadaan polyesteriä. Toinen vastaava reaktio tapahtuu di-isosyanaattien kanssa, jolloin saadaan polyuretaania.


title: Diolit

text: Dioleja voidaan valmistaa useilla eri tavoilla. Alkeenin dihydroksylaatio on hapetusreaktio, joka tuottaa 1,2-diolin alkeenista. Aldehydejä voi pelkistää alkoholeiksi joko katalyyttisellä vedytyksellä tai Cannizzaro-reaktiolla.


title: Nunchaku

text: Nunchaku on japanilainen nivelnuija, kaksiosainen pamppu, jossa perinteisesti naru yhdistää kaksi lyhyttä puukeppiä. Modernimmat nunchakut on tehty puun lisäksi muun muassa myös kumista sekä alumiinista, mutta lähes mitä tahansa materiaalia voi käyttää niiden valmistamiseen. Narun lisäksi ne voidaan nykyisin yhdistää myös ketjulla.


title: Nunchaku

text: Nunchakujen alkuperästä on kiistelty paljon ja yleisimpien teorioiden mukaan ne olivat joko okinawalainen varsta tai kiinalaisten nuija. Asetta käytetään nykyisin monissa taistelulajeissa kehittämään koordinaatiota ja refleksejä. Nunchakujen pohjalta luotiin myös pidennetty kolmesta kepistä muodostettu ”kolmen-osan-sauva” "sansetsukon".


title: Nunchaku

text: Alankomaissa on syntynyt organisaatio nimeltä World Nunchaku Association, joka keskittyy ainoastaan nunchakuihin ja ottelemiseen niillä.


title: Nunchaku

text: Kung fu -elokuvatähti Bruce Lee käytti nunchakuja ensimmäisenä valkokankaalla. Niistä on sittemmin tullut erottamaton osa elokuvamaailman niin sanottua ninjakulttuuria.


title: Vuori

text: Vuori on ympäröivää aluetta selvästi korkeampi pinnanmuoto. Vuorella on tyypillisesti jyrkät rinteet, suhteellisen helposti rajattavissa oleva huippualue ja huomattavat paikalliset korkeuserot. Vuorta pienempi pinnanmuoto on kukkula.


title: Vuori

text: Vuoria muodostuu laattatektonisten mekanismien tai vulkaanisen toiminnan tuloksena.


title: Vuori

text: Maapallon korkein vuori on Mount Everest. 1800-luvun alkuun asti Ecuadorissa sijaitsevaa Chimborazo-vuorta pidettiin maailman korkeimpana, mikä johti useaan vuorenhuipun valloitusyritykseen. Läntinen maailma löysi Dhaulagirin vuonna 1808, ja sitä pidettiin maailman korkeimpana vuorena yli 30 vuotta, kunnes Kanchenjunga anasti siltä tittelin. Vuoteen 1852 asti Kanchenjungan uskottiin olevan maailman korkein vuori. Brittien mittaukset kuitenkin osoittivat Mount Everestin olevan korkein ja Kanchenjungan vasta kolmanneksi korkein vuori. Aurinkokunnan korkein tunnettu vuori on Marsissa sijaitseva 27 km korkea Olympus Mons.


title: Vuori

text: Vuorilla on läpi ihmiskunnan historian ollut merkittävä rooli uskonnoissa ja kansanperinteissä. Vuorikiipeily on aina kiehtonut ihmisiä kaikissa maanosissa, mutta maailman korkeimmat huiput ihminen saavutti vasta 1900-luvulla varusteiden kehityttyä riittävälle tasolle.


title: Vuori

text: Vuoret ovat pinnanmuotoina äärimmäisen monimuotoisia. Vuorelle ei olekaan yleisesti hyväksyttyä, yksiselitteistä määritelmää. Vuoren kriteereinä on käytetty esimerkiksi korkeutta, tilavuutta, muotoa, jyrkkyyttä ja erottuvuutta ympäristöstään.


title: Vuori

text: Tarkempiakin määritelmiä on: esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa maankohoumaa pidetään vuorena, jos se on yli 610 metrin korkuinen. Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma on määritellyt seitsemän vuoristoalueiden luokkaa, joiden rajauksessa käytetään muun muassa seuraavia kriteerejä:Näihin luokkiin kuuluu maapallon pinta-alasta noin 27 prosenttia eli 40 miljoonaa neliökilometriä.


title: Vuori

text: Vuoret esiintyvät harvoin yksinään, vaan muodostavat vuorijonoja ja vuoristoja, jotka voivat olla satojen kilometrin levyisiä ja tuhansien kilometrien pituisia. Yksittäiset vuoret liittyvät toisiinsa harjantein ja niitä erottavat laaksot. Vuoristoihin voi kuulua ylänköalueita, jotka ovat korkealla merenpinnasta mutta joiden alueella on vain vähän korkeusvaihtelua.


title: Vuori

text: Vuoria ja vuoristoja synnyttävät laattatektoniset prosessit. Vuoret voidaan jakaa niiden syntymekanismin mukaan kolmeen päätyyppiin: vulkaaniset eli tuliperäiset vuoret, poimuvuoret ja lohkovuoret. On myös vuorijonoja ja ylänköalueita, jotka ovat kohonneet maankuoren lämpötilanvaihtelun ja lämpölaajenemisen vuoksi, kuten Etiopian ylänkö ja Ranskan keskiylänkö. Vuoria kuluttavat ja mataloittavat vuorostaan eroosio ja vastakkaissuuntaiset tektoniset prosessit.


title: Vuori

text: Vuorten ilmastossa ja luonnonympäristössä on huomattavaa vaihtelua riippuen siitä, missä ne sijaitsevat: leveyspiirillä lähellä päiväntasaajaa vai kaukana siitä, meren rannikolla vai mantereen keskiosassa. Nämä tekijät vaikuttavat lämpötilaan ja sademäärään. Ilman lämpötila laskee keskimäärin 6,5 celsiusastetta 1 000 metrin nousua kohden: merenpinnan tasossa keskileveysasteilla lämpötila laskee yhtä paljon siirryttäessä noin 800 kilometriä pohjoiseen. Korkealla merenpinnasta lämpötilaero yön ja päivän välillä on suuri. Vuoria koettelevat myös voimakkaat tuulet, sulaminen ja jäätyminen, voimakkaat sateet ja lumen kertyminen. Nämä voimat vauhdittavat vuorten eroosiota.


title: Vuori

text: Kun ilmamassa kohtaa vuoren rinteen, se ohjautuu ylöspäin. Koska kylmä ilma voi pitää sisällään vähemmän vesihöyryä kuin lämmin, tuulen puolella ilma saavuttaa kastepisteen ja vuoren rinteelle sataa. Vuoren toisella puolella sataa vähemmän, sillä se jää sateen katvealueeseen.


title: Vuori

text: Ilmanpaine laskee noustaessa merenpinnan tasolta korkeammalle. Sen myötä myös ilmassa olevan hapen osapaine on matalampi: 1 500 metrin korkeudella se on 84 prosenttia merenpinnan tasosta, 3 500 metrin korkeudella enää 63 prosenttia. Korkealla vuoristossa elävät ihmiset ja muut eläimet kärsivätkin hypoksiasta.


title: Vuori

text:
Koska vuoria sijaitsee kaikilla mantereilla ja eri ilmastovyöhykkeillä, niillä on vastaavasti suuri määrä erilaisia ekosysteemejä. Vuorten kasvillisuus vaihtelee korkeuden mukaan lämpötilan, sademäärän ja tuuliolosuhteiden muuttuessa. Tiettyyn pisteeseen saakka sademäärä ja ilmankosteus kasvavat. Erityisesti tropiikissa ja muilla suhteellisen lämpimillä alueilla vuorten ekosysteemit tukevat suurta biodiversiteettiä; kuivillakin alueilla vuorilla saattaa kasvaa puita, kosteilla alueilla taas ikivihreitä pilvimetsiä. Korkeammalla ilmasto on liian kylmä ja kuiva tukemaan puiden kasvua. Puurajan yläpuolella alpiinisella vyöhykkeellä on matalaa kasvillisuutta, sitä ylempänä lunta ja jäätä.
Tropiikissa sijaitsevan vuoren kasvillisuusvyöhykkeet saattavat muistuttaa korkeimpien leveysasteiden biomeita. Noin 5 000 metriä korkean vuoren rinteillä voi olla trooppista sademetsää, lehtimetsää, havumetsää, ruohokasveja ja lopulta jäätä. Toisin kuin korkeimmilla leveysasteilla, tropiikissa aurinko paistaa kuitenkin korkeammalta ja lämmittää koko vuoden, minkä vuoksi vettä on saatavilla huonommin kuin arktisilla alueilla, joilla ikirouta tarjoaa sitä lyhyen kasvukauden aikana.


title: Vuori

text: Noin 22 prosenttia ihmisistä asuu Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman määritelmän mukaisilla vuoristoalueilla. Joissakin tapauksissa vuorilla asuvat ihmisryhmät eroavat huomattavasti etnisesti tai kulttuurillisesti ympäröivillä alavilla alueilla asuvista ryhmistä, joskus taas eivät juuri lainkaan, kuten esimerkiksi Alpeilla. Vuoret toisaalta eristävät, toisaalta suojelevat.


title: Vuori

text: Monilla vuoristoalueilla ihmisten elinkeinot perustuvat edelleen maanviljelyyn, karjatalouteen ja metsätalouteen. Maanviljelyn harjoittaminen on vuorilla vaikeampaa kuin alavilla alueilla, sillä kasvukausi on lyhyempi ja korkealla kasvavia viljelyskasveja on vähemmän. Liikkuminen paikasta toiseen on vaikeampaa ja onnettomuuksien riski on suurempi. Myös kaivannaistoiminta on ollut vuosisatoja tärkeä elinkeino, myöhemmin on yleistynyt matkailu kuten patikointi ja laskettelu.


title: Vuori

text: Lähes kaikki maailman merkittävät joet saavat alkunsa vuorilta, joten niillä on keskeinen osa veden kiertokulussa. Yli puolet maailman väestöstä onkin riippuvainen makeasta vedestä, joka valuu alas vuorilta.


title: Vuori

text: Valtaosa maailman vuorista on muodostunut litosfäärilaattojen rajoille, ja onkin löydettävissä hyvin pitkiä, laattojen rajoja seurailevia vuoristoalueita. Lähes kaikki maailman vuoristot voidaan sijoittaa joko Tyynenmeren tulirenkaan tai Pohjois-Afrikasta ja Euroopasta Himalajalle ja Kaakkois-Aasiaan ulottuvan ketjun yhteyteen. Maailman korkeimmat huiput ovat Himalajalla: Mount Everest (8 850 m) ja K2 (8 611 m).


title: Vuori

text: Tyynenmeren tulirenkaan varrella kohoavat Etelä-Amerikan Andit, joiden korkein huippu Aconcagua kohoaa 6 959 metrin korkeuteen. Se on maapallon korkein vuori Aasian ulkopuolella. Pohjois-Amerikan vuorista korkein on taas Alaskan Denali (6 190 m). Afrikan korkein vuori Kilimanjaro kohoaa 5 895 metriin; myös Kaukasuksella on yli 5 kilometrin korkuisia vuoria, korkeimpana Elbrus (5 642). Länsi-Euroopan korkein vuori Mont Blanc jää 4 807 metriin.


title: Kyynikot

text: Kyynikot (, yks. ) olivat hellenistisen filosofian koulukunta antiikin Kreikassa. Koulukunta keskittyi lähes pelkästään etiikkaan.


title: Kyynikot

text: Koulukunnan nimen sanotaan tulevan joko Ateenassa sijainneesta gymnasionista nimeltä Kynosarges, jossa koulu alun perin kokoontui, tai kreikan sanasta "κύων" ("kyon"), joka tarkoittaa koiraa; koulukunnan jäsenillä nimittäin oli tapana käyttäytyä hiomattomasti ja jopa aggressiivisesti. Kumpi näistä selityksistä lieneekään oikeampi, kyynikot joka tapauksessa pitivät koiraa tunnuksenaan, se esiintyi muun muassa Diogenes "Koiran" hautakivessä.


title: Kyynikot

text: Kyynikoihin yleisesti liitetyistä ominaisuuksista tulevat myös kaikki ne merkitykset, jotka liitetään nykyajan sanaan ”kyynikko”, jonka merkitykseen sisältyy epäilevä suhtautuminen yksilön todellisiin tarkoituksiin ja elämän arvoon.


title: Kyynikot

text: Kyynikoiden koulukunta oli pieni mutta kokoonsa nähden vaikutusvaltainen. Sen keskeisin perustaja Antisthenes oli Sokrateen oppilas. Myöhemmin syntynyt stoalaisuus taas perustui pitkälti kyynikoiden ajatuksiin.


title: Kyynikot

text: Johtavia varhaisia kyynikkoja olivat Antistheneen lisäksi Diogenes Sinopelainen eli edellä mainittu Diogenes "Koira", Krates Thebalainen ja stoalaisuuden perustaja Zenon Kitionilainen. Myöhemmin Rooman valtakunnan aikana koulukunnan tärkeimpiä edustajia olivat Demetrios (Senecan ystävä), Oinomaos ja Demonaks. He kaikki perustivat ajattelunsa Antistheneen asettamalle pohjalle.


title: Kyynikot

text: Antisthenes omaksui Sokrateelta sen periaatteen, että olemassaolon perimmäinen tarkoitus on hyve, ei nautinto. Sokrateen mukaan "hyve on tietoa": olemassaolon tarkoitus on siinä, että hyve ja järki ovat täydellisesti sopusoinnussa keskenään. Antisthenes omaksui tämän periaatteen sen kaikkein kirjaimellisimmassa merkityksessä ja käsitti tiedon pelkästään käytännöllisenä toimintana ja päätöksinä, pois sulkien filosofiasta kaiken paitsi yksilön yritykset ymmärtää itsensä arjen olemassaolon keskellä. Logiikassa hänen ajattelunsa päätyi puhtaaseen nominalismiin, ja etiikassa puolestaan äärimmäiseen individualismiin. Siihen kuului kieltäytyminen kaikista yhteiskunnallisista suhteista sekä luopuminen tieteellisestä tutkimuksesta ja lähes kaikesta, mitä kreikkalaiset ymmärsivät koulutuksella ("paideia").


title: Kyynikot

text: Tämän individualismin Antisthenes ja hänen oppilaansa veivät loogiseen äärimmäisyyteen. Elämän tavalliset nautinnot eivät olleet heille ainoastaan merkityksettömiä, vaan suorastaan harmillisia, koska ne häiritsivät vapaan tahdon toimintaa. Rikkaus, suosio ja valta syrjäyttävät yleensä järjen valta-aseman, ja turmelevat sielun syrjäyttämällä luonnollisen keinotekoisella. Kyynikoiden mielestä yksilö on olemassa vain ja ainoastaan itselleen; hänen korkein päämääränsä on itsetuntemus ja itsensä toteuttaminen sen mukaan, miten hänen järkensä häntä ohjaa. Tämän kaiken tulee tapahtua erossa valtiosta ja yhteisöstä. Tästä syystä pahamaineisuus ja köyhyys ovat hyödyksi, koska ne saavat ihmisen keskittymään itseensä, lisäävät hänen itsehallintaansa, ja puhdistavat hänen älynsä kaikesta ulkopuolisesta kuonasta. Hyvä ihminen (eli viisas ihminen) ei halua mitään: kuten jumalat, hän on itseriittoinen; hän on myös maailmankansalainen, ei minkään tietyn maan kansalainen.


title: Kyynikot

text: Kyynikot saivat osakseen arvostelua ja pilkkaa. Kerrotaan, että Diogenes ja Krates yrittivät pakottaa tuttavansa noudattamaan näitä periaatteita tunkeilevalla ja tahdittomalla tavalla. Heidän ajattelunsa oli kaiken hienostuneisuuden ja huomaavaisuuden vastakohta — oli mahdotonta "palata luontoon" keskellä yhteisöä, joka on aikojen saatossa kehittänyt suuren määrän keinotekoisia sovinnaistapoja, ilman että järkyttäisi sen jäseniä.


title: Kyynikot

text: Logiikassa Antisthenes oli vaikeuksissa Yhden ja Monen käsitteiden kanssa. Nominalistina hän oli sitä mieltä, että määritelmät ja predikoinnit olivat joko vääriä tai tautologisia. Ideat eivät ole olemassa erillisenä ja vapaana mielestä joka niitä ajattelee. "Hevosen voin nähdä", Antisthenes sanoi, "mutta hevoisuutta en voi nähdä". Tämä määritelmä on vain epäsuora ilmaus ajatukselle, jonka mukaan väite "puu on kasvava kasvi" ei sano loogisesti yhtään sen enemmän kuin "puu on puu".


title: Kyynikot

text: Kyyninen filosofia näyttää olleen erityisen suosittua Roomassa ensimmäisellä ja toisella vuosisadalla. Seneca ylisti Demetriosta, ja Lukianos Samosatalainen puolestaan Demonaksia. On todennäköistä, että nämä myöhemmät kyynikot mukautuivat jossain määrin aikaan jossa elivät, ja välttivät Diogeneelle ja hänen seuraajilleen tyypillistä karua suurellisuutta. Silti he epäilemättä säilyttivät Antistheneen hengen vahingoittumattomana, ja heillä oli arvostettu asema roomalaisessa ajattelussa. Tämä suosio houkutteli joukkoon myös huijareita. Tämän seurauksena myös Roomassa kyynikot tunnettiin yhtä aikaa sekä ihanteellisina ajattelijoina että satiirikkoina ja narreina.


title: Kyynikot

text: Etiikassa kyynikot olivat edelläkävijöitä yksilön vastuun ja tahdon vapauden korostamisessa. Näiden kahden periaatteen vuoksi Epiktetos kutsuu kyynikoita "oikeamielisyyden atleeteiksi".


title: Kyynikot

text: Kyynikot olivat myös stoalaisuuden edeltäjiä. Stoalaisuuden perustaja Zenon oli Krateen oppilas, ja oppi tältä itsehallinnan moraalisen arvon sekä aistinautintojen yhdentekevyyden. Juvenalis sanoi, että kyynikon ja stoalaisen erotti vain heidän käyttämästään viitasta.


title: Kyynikot

text: Siinä missä kyynikot korostivat "paluussaan luontoon" sen eläimellistä puolta ja välttivät sivilisaation asettamia keinotekoisia rajoitteita, stoalaiset olivat häveliäämpiä ja yhteiskuntakelpoisempia.


title: Kyynikot

text: Kreikkalainen aika


title: Kyynikot

text: Roomalainen aika


title: Viipurin pamaus

text:
Viipurin pamaus on kansantarinan mukaan suuri räjähdys, joka 30. marraskuuta 1495 käänsi pakosalle Venäjän sotaväen, joka oli juuri valloittamaisillaan Viipurin. Kansantarinoiden mukaan puolustusta johtanut Knut Posse olisi aikaansaanut Viipurin pamauksen jonkinlaisella räjähtävällä seoksella.
Joidenkin tarinan variaatioiden mukaan venäläisten pakenemisen olisi aiheuttaut taivaalla nähty valoilmiö, joka olisi muistuttanut Pyhän Andreaan ristiä (X:n muotoinen). Tämä on tyypillinen pyhimyksiin liittyvä keskiaikainen legenda, jollainen liittyy lukuisiin taisteluihin eri puolilla Eurooppaa.


title: Viipurin pamaus

text: Tarinan historiallisuudesta ja tapahtumien täsmällisestä kulusta on erilaisia käsityksiä. Tiedetään, että Venäjän joukot saapuivat vuosien 1495–1497 sodan, vanhan vihan aluksi, syyskuun lopussa 1495, Viipurin edustalle. He alkoivat piirittää muurilla ympäröityä kaupunkia ja linnaa. Suomen puolella sotilaita oli vain muutama tuhat, ja lisää yritettiin värvätä talonpojista. Ensimmäiset hyökkäykset torjuttiin, mutta marraskuun lopulla venäläiset hyökkäsivät kaikella voimallaan kohti kaupunkia, ja taistelu näytti jo menetetyltä. Hyökkääjät olivat onnistuneet tunkeutumaan kaupungin muureille ja miehittämään torneja. Sen jälkeen tapahtui jotain, joka sai venäläiset vetäytymään. Ruuti tunnettiin ja erilaiset ampuma-aseet olivat kuuluneet sodan molempien puolien arsenaaliin jo pitkään.


title: Viipurin pamaus

text: Yhden tarinan mukaan Viipurin linnan komentaja Knut Posse asetutti ruutimiinan tai terva- ja pikitynnyreitä yhden tornin alle ja räjäytti sen ilmaan. Räjähdyksestä selvinneet venäläiset eivät tajunneet, mitä oli tapahtunut ja pakenivat kauhuissaan. Toisen tarinan mukaan venäläiset pakenivat, koska he pelästyivät pimeälle taivaalle ilmestynyttä valoilmiötä. Päivä kolmaskymmenes marraskuuta oli Pyhän Andreaan päivä, ja he luulivat valoilmiötä Andreaan ristiksi. He luulivat pyhimyksen suojelevan kaupunkia ja lopettivat hyökkäyksen.


title: Viipurin pamaus

text: Nykypäiviin asti säilynyttä, tarinan toistavaa materiaalia on tuotettu jo muutaman vuosikymmenen sisällä. Olaus Magnus on kuvannut vuonna 1539 Carta marinassa Viipurin kohdalle pyöreään torniin suuren räjähdyksen.


title: Viipurin pamaus

text: Viipurin pamauksesta kertoo muun muassa kalevalamittainen kansanruno.


title: Kustaa III:n sota

text: Kustaa III:n sota oli Ruotsin ja Venäjän välinen sota kesäkuusta 1788 elokuuhun 1790. Sota syttyi Ruotsin kuninkaan Kustaa III:n aloitteesta ja päättyi Värälän rauhaan ilman selvää voittajaa tai ilman rajamuutoksia.


title: Kustaa III:n sota

text: Vuonna 1772 säädyiltä vallan kaapannut Kustaa III halusi vahvistaa omaa asemaansa kuninkaana ja palauttaa Ruotsin mahtia sekä hattujen sodan jälkeisessä Turun rauhassa vuonna 1743 menetetyt alueet. Eino Jutikkalan mukaan Kustaa III:n haluun hyökätä Venäjälle vaikutti myös Suomessa esiintynyt itsenäisyysliike, joka haki tukea juuri Venäjältä.


title: Kustaa III:n sota

text: Kustaa III oli jo pitkään valmistellut sotaa Venäjää vastaan. Hän harkitsi myös sotaa Tanskaa vastaan ja Norjan liittämistä Ruotsiin, mutta Britannian vastustus esti sen.


title: Kustaa III:n sota

text: Tilanne kävi otolliseksi sodan aloittamiselle idässä, kun Venäjä joutui sotaan Turkin kanssa vuonna 1787. Kun Venäjä oli sodassa Mustallamerellä, Kustaa III arveli mahdolliseksi onnistua Pietarin valtaamisessa nopealla iskulla. Poliittisena tavoitteena Kustaa III:lla oli jopa Venäjän keisarinnan Katariina II:n syrjäyttäminen ja hänen poikansa Paavalin nostaminen valtaistuimelle.


title: Kustaa III:n sota

text: Kustaa III:lle oli tärkeää, että Venäjä näyttäisi hyökkääjältä. Ensinnäkään kuninkaalla ei vuoden 1772 hallitusmuodon mukaan ollut oikeutta aloittaa hyökkäyssotaa. Toisaalta kyse oli ulkopoliittisesta pelistä: Katariina II:n olisi vaikeaa saada Tanskaa avukseen, jos Venäjä näyttäisi hyökkääjältä.


title: Kustaa III:n sota

text: Keväällä 1788 kuningas järjesti väärennettyjä raportteja Venäjän sotavalmisteluista Suomen rajan tuntumassa. Tällä verukkeella hän sai luvan liikekannallepanoon 21. toukokuuta ja kesäkuussa joukkoja siirrettiin Ruotsista Suomeen.


title: Kustaa III:n sota

text: Kustaa III teetti venäläisiä sotilaspukuja ja lähetti ne Savon prikaatin komentajalle. Tarkoitus oli vielä väärässä asepuvussa järjestää tekosyy sodalle. Kustaan kannalta onnekkaasti venäläissotilaat eksyivät Puumalan Vuolteensalmessa rajan väärälle puolelle. Tästä syntyi 28. kesäkuuta 1788 pieni kahakka, joka riitti syyksi: Savon prikaati ylitti rajan, valtasi Savonlinnan ja aloitti Olavinlinnan piirityksen.


title: Kustaa III:n sota

text: Venäjä julisti sodan Ruotsille 11. heinäkuuta 1788. Ruotsin pääarmeija oli jo tätä ennen ylittänyt Kymijoen määränpäänään Pietari.


title: Kustaa III:n sota

text: Alun perin Kustaa III:n suunnitelmana oli lyödä Venäjän laivasto perinpohjaisesti merellä ja sen jälkeen vallata nopeasti Pietari ja Kronstadt. Suunnitelmat kuitenkin muuttuivat, kun Ruotsin ja Venäjän avomerilaivastot kävivät meritaistelun Suursaaren edustalla 17. heinäkuuta 1788. Taistelu päättyi ratkaisemattomana, ja molemmat menettivät yhden linjalaivan. Ruotsin laivasto vetäytyi Suomenlinnaan.


title: Kustaa III:n sota

text: Kun kaivattua suurta merivoittoa ei tullut, nousi Kustaa III elokuussa maihin Haminan edustalla. Hänen tarkoituksenaan oli hyökätä maitse Viipurin kautta Pietariin. Haminassa osoittautui, että armeijan moraali oli kehno ja upseeristo haluton hyökkäämään. Ns. Liikkalan nootista ja Anjalan liittokirjasta tunnettu upseerikapina aiheutti sen, että Kustaa III ja Ruotsin armeija joutui sekasortoisesti vetäytymään vanhoille rajoille.


title: Kustaa III:n sota

text: Sotatoimet olivat tämän jälkeen käytännössä poikki seuraavaan kesään saakka. Kuningas Kustaa III lähti elokuussa Ruotsiin Tanskan aloittaman sodan takia. Avomerilaivastoa kohtasi varsinainen katastrofi, kun pelätty toisintokuume levisi miehistöjen keskuuteen ja tappoi tuhansittain sotilaita. Laivasto oli Ruotsissa lähes kaksi vuotta täysin taudin nujertamana, millä oli valtava vaikutus sotatoimien kulkuun.


title: Kustaa III:n sota

text: Vuonna 1789 Venäjä pyrki Savon valtaamiseen. Venäjän edetessä kohti Mikkeliä käytiin Porrassalmella kesäkuussa suuret taistelut, jotka päättyivät Ruotsin torjuntavoittoon. Silti venäläiset onnistuivat valtaamaan Mikkelin.


title: Kustaa III:n sota

text: Eversti von Stedingk joutui vetämään Ruotsin joukot Joroisiin. Sieltä tehtiin vastahyökkäyksiä, ja Savo saatiin kesän aikana takaisin. Suurimman voittonsa Ruotsin armeija sai 5. heinäkuuta 1789 Rantasalmen Parkumäellä.


title: Kustaa III:n sota

text: 24. elokuuta 1789 Ruotsin saaristolaivasto kärsi Ruotsinsalmen ensimmäisessä meritaistelussa Kotkan edustalla suuren tappion.


title: Kustaa III:n sota

text: Kesällä 1790 tautitilanne avomerilaivastossa helpottui ja taistelut keskittyivät merelle. Lukuisten yhteenottojen jälkeen ratkaisevaksi muodostui Ruotsinsalmen toinen meritaistelu 9. heinäkuuta 1790. Ruotsin saaristolaivasto sai Ruotsin ja Itämeren historian suurimmassa meritaistelussa komean voiton. Tämän jälkeen Venäjän keisarinnan Katariina II oli valmis rauhaan, joka solmittiin Värälässä 14. elokuuta 1790.


title: Kustaa III:n sota

text: Sodassa kuoli yli kaksikymmentä tuhatta ruotsalaista ja suomalaista meri- ja maavoimien sotilasta. Vain 1 500 kaatui taisteluissa, loput sortuivat tauteihin.


title: Kustaa III:n sota

text: Sodan suurimmat vaikutukset saattoi aiheuttaa sen aikana voimaan saatettu yhdistys- ja vakuuskirja vuodelta 1789. Sota nosti kuninkaan kannatusta ja kansallismielisyyttä. Nämä auttoivat Kustaa III:ta sanelemaan ja saaman hyväksytyksi vuoden 1772 hallitusmuotoon lisäyksen, joka lisäsi kuninkaan valtaa. Yhdistys- ja vakuuskirja oli merkittävä myös Suomen kannalta, sillä se oli voimassa aina vuoden 1919 tasavaltalaiseen hallitusmuotoon asti.


title: Kustaa III:n sota

text: Kustaa III ei ehtinyt nauttia sodan tuomasta nosteesta kovin kauan. Valtataistelussa alakynteen jääneessä aatelistossa jäi kytemään viha, joka huipentui kuninkaan murhaan 1792.


title: Kustaa III:n sota

text: Venäjällä sota kasvatti kiinnostusta Vanhan Suomen alueen puolustuksen vahvistamiseen. Seurauksena oli mittavan Pietaria suojaavan Kaakkois-Suomen linnoitusjärjestelmän perustaminen.


Kustaa III:n sota


title: Thaksin Shinawatra

text: Thaksin Shinawatra () (s. 26. heinäkuuta 1949) oli Thaimaan pääministeri 2001–2006 ja populistisen Thai Rak Thai -puolueen ("thait rakastavat thaita") johtaja.


title: Thaksin Shinawatra

text: Thaksin syntyi Sankamphaengissa Chiang Main provinssissa. Hänen isoisoisänsä Seng Sae Khu oli hakkakiinalainen, joka muutti Guangdongista Siamiin 1860-luvulla, mutta suku otti vuonna 1938 kiinalaisvastaisten vainojen aikana thaisukunimen Shinawatra. Isoisä keräsi feodaaliherrana omaisuuden, ja jo Thaksinin isän aikana Shinawatran suku oli maan rikkaimpia ja vaikutusvaltaisimpia.


title: Thaksin Shinawatra

text: Thaksin opiskeli poliisikoulussa ja liittyi kuninkaalliseen poliisiin 1973. Hän suoritti rikosoikeuden ylemmän korkeakoulututkinnon Eastern Kentucky Universityssa Yhdysvalloissa 1975 ja tohtorin tutkinnon Sam Houston State Universityssa Texasissa. Thaksin lähti poliisista 1980. Hän ryhtyi liike-elämään ja toi ensimmäisenä Thaimaahan kaapeli-tv:n, hakulaitteet ja matkapuhelimet.


title: Thaksin Shinawatra

text: Thaksin on nykyisin yksi Thaimaan rikkaimmista kansalaisista, tosin nimellisesti hänen omaisuutensa on perheenjäsenten nimissä. Hänen perustamaansa Shin Corp -yhtiöön kuuluu mm. Thaimaan suurin matkapuhelinoperaattori "Advanced Info Service" (AIS). Thaksin perheineen myi Shin Corp:n vuoden 2006 alussa singaporelaiselle Temasek-valtionyhtiölle 1,6 miljardilla eurolla. Häntä syytettiin kansallisomaisuuden myynnistä, ja erityisesti suuttumusta herätti se, ettei kauppahinnasta maksettu lainkaan veroa.


title: Thaksin Shinawatra

text: Kesäkuussa 2007 Thaksin osti jalkapalloseura Manchester Cityn ja myi sen pois syksyllä 2008.


title: Thaksin Shinawatra

text: Thaksin lähti politiikkaan 1994 ulkoministeriksi "Palang Dharma" -puolueen hallitukseen. Hänestä tuli puolueen johtaja 1995 ja varapääministeri Banharn Silpa-Archan hallitukseen. Puolue kuitenkin menetti täysin asemansa 1996 vaaleissa. Hänet nimitettiin taas 1997 varapääministeriksi Chavalit Yongchaiyudhin lyhytaikaiseen hallitukseen, jossa häntä syytettiin sisäpiiritietojen saamisesta ennen 1997 Aasian talouskriisiä. Näitä syytöksiä ei kuitenkaan ole näytetty toteen. Chavalitin hallituksen kaaduttua Thaksin perusti oman Thai Rak Thai -puolueensa 1998 ja alkoi syyttää muita poliitikkoja korruptiosta.


title: Thaksin Shinawatra

text: Hänen puolueensa voitti murskavoiton 2001, jolloin Thai Rak Thai sai 248 paikkaa 500-paikkaisessa parlamentissa. Hän suoritti nelivuotisen kautensa loppuun ensimmäisenä Thaimaan historiassa, ja helmikuun 2005 vaaleissa hänet valittiin uudelleen äänivyöryllä, jolloin TRT sai jo 377 viidestäsadasta paikasta.


title: Thaksin Shinawatra

text:
Thaksin nousi pääministeriksi lähinnä köyhien ja maalaisten äänivyöryllä ja aloitti monia suosittuja uudistuksia, kuten matalakorkoiset lainat maatalouteen, tuettu yleinen terveydenhuolto, infrastruktuurin kehittäminen ja koulujen informaatiotekniikka.
Thaksinin hallinnon päätös hajauttaa verotusta ja paikallispalveluja herätti vastustusta etenkin opettajissa, jotka olivat vaarassa menettää virkamiesasemansa, kun opetustoimi oli määrä siirtää opetusministeriöltä Tambon-paikallishallinnolle.


title: Thaksin Shinawatra

text: Thaksinin aikana bruttokansantuote kasvoi 38 % henkeä kohti ja maa maksoi lainansa kansainväliselle valuuttarahastolle kaksi vuotta etuajassa ja köyhien määrä laski 21,3 %:sta 11,3 %:iin. Etenkin köyhimmällä maaseudulla tulot kasvoivat 40 %. Kansainväliset valuuttapiirit seurasivat Thaksinin toimia huolestuneena ja syyttivät häntä keynesiläisyydestä.


title: Thaksin Shinawatra

text: Thaksin käytti liiketoimiaan pelotellakseen hänen kriittisesti suhtautuvaa mediaa ja aloitti kampanjan huumeita vastaan, mikä johti 2700 surmaan lain ulkopuolella. Hänen kannatuksensa laski etenkin etelässä tapahtuneiden terrori-iskujen jälkeen.


title: Thaksin Shinawatra

text: 10. huhtikuuta 2005 Thaksin johti seremoniaa Smaragdibuddhan temppelissä Suuren palatsin alueella. Lokakuussa 2005 Phoochatkarn-lehti syytti Thaksia kuninkaan tehtävien viemisestä. Tämän jälkeen mediamoguli Sondhi Limthongkul alkoi käyttää Thaksinin väitettyä kuningasvastaisuutta lyömäaseenaan. Hallituksen edustajien mukaan kuningas oli kuitenkin antanut luvan seremonian suorittamiseen ja oikeus määräsi lopettamaan vallananastussyytökset. Tämän jälkeen Sondhi syytteli Thaksia sananvapauden rajoittamisesta. Myös armeijan kenraali Ruengroj Mahasaranond varoitti Sondhia kuninkaan käyttämisestä poliittisena aseena.


title: Thaksin Shinawatra

text: Vuodesta 2005 lähtien järjestyi ns. PAD-liike lähinnä Sondhi Limthongkulin viikoittaisen talk-show’n "Muang Thai Rai Sapda" kuvausten yhteydessä. Syyskuussa 2005 kanavan 9:n julkaisija MCOT lakkautti show’n siinä esitettyjen kiistanalaisten väitteiden vuoksi. Sondhi vetosi jälleen sananvapauden rajoittamiseen ja ohjelma siirtyi satelliittikanaville ja nettilähetyksiin. Sondhi kuvasi show'taan Thammasatin yliopistolla ja Lumphinin puistossa, jossa tapahtuma keräsi kymmeniätuhansia katsojia.


title: Thaksin Shinawatra

text: Syyskuussa 2005 Phoochatkarn Daily julkaisi munkki Luang Ta Maha Buan saarnan, jossa mm. maalailtiin suuren demonin (ตัวยักษ์ใหญ่) pyrkivän nielemään maan ja pyrkivän presidentiksi.


title: Thaksin Shinawatra

text: 21. maaliskuuta 2006 27-vuotias, aiemmin mielenterveysongelmista kärsinyt Thanakorn Pakdeepol meni Erawanin temppeliin Bangkokissa ja hyökkäsi vasaralla Brahman patsaan kimppuun ja tuhosi sen. Tuhotyön jälkeen väkijoukko hakkasi hänet kuoliaaksi. Seuraavana päivänä Sondhi väitti talk-show’ssaan, että Thaksin oli järjestänyt hyökkäyksen korvatakseen Brahman kanssaan liitossa olevalla "mustalla voimalla" khmeriläisten šamaanien avulla.


title: Thaksin Shinawatra

text: Toukokuusta 2006 lähtien Sondhin Manager Daily -lehti julkaisi sarjan artikkeleita, joissa kuvattiin ns. suomisalaliitto, jonka mukaan Thaksin oli tehnyt 1999 salaliiton syrjäyttääkseen kuninkaan, kaapatakseen vallan ja tehdäkseen Thaimaasta johtamansa yksipuoluetasavallan.


title: Thaksin Shinawatra

text:
Pian hänen toisen kautensa alussa hallitukseen kohdistui korruptiosyytöksiä.
Maaliskuussa 2006 häntä vastaan suunnattiin jo joukkomielenosoituksia, minkä seurauksena Thaksin määräsi uudet vaalit 2. huhtikuuta 2006. Oppositiopuolueet kuitenkin boikotoivat vaaleja, minkä seurauksena oikeusistuin hylkäsi ne ja kriisi syveni. 4. huhtikuuta 2006 Thaksin Shinawatra ilmoitti eroavansa pääministerin tehtävästä. Myöhemmin hän kuitenkin palasi väliaikaisen hallituksen johtoon. Uudet vaalit määrättiin marraskuulle 2006.


title: Thaksin Shinawatra

text: 19. syyskuuta 2006 Thaimaan armeija kaappasi vallan maassa pitkään jatkuneiden poliittisten kiistelyjen jälkeen. Armeija oli tuonut panssarivaunuja kadulle sen jälkeen, kun New Yorkissa oleillut pääministeri Thaksin erotti armeijan sotilaskomentajan kenraali Sonthin. Thaksin osallistui tuolloin New Yorkissa YK:n yleiskokoukseen. Armeija julisti sotatilalain voimaan koko maassa, ja maan parlamentti ja hallitus hajotettiin ja perustuslaki kumottiin. Pääministerin tehtävät otti hoitaakseen kenraali Sonthi. Maan kuninkaan Rama IX:n oletetaan tukeneen vallankaappausta, ja armeija osoitti kuninkaalle uskollisuuttaan. Maa oli sen jälkeen vajaat kaksi viikkoa hätätilassa, kunnes lokakuun alussa hallinto siirtyi armeijan hallinnassa olevalle siviilihallitukselle.


title: Thaksin Shinawatra

text: Vallankaappaushallinto kielsi yli viiden ihmisen poliittisen toiminnan ja joitakin mielenosoittajia vangittiin. Mediaa kiellettiin julkaisemasta juntan vastaisia tai kriittisiä mielipiteitä. Euroopan unioni, Yhdysvallat, ja monet muut maat tuomitsivat vallankaappauksen tarpeettomana ja demokratian vastaisena, mutta eivät vaatineet vaaleissa valitun hallituksen palauttamista.


title: Thaksin Shinawatra

text: Thaksin ilmoitti 21. syyskuuta Lontoosta käsin vetäytyvänsä syrjään politiikasta "ansaitulle levolle". Shinawatran syrjäyttäminen ei tullut Thaimaan valtaeliitille suurena yllätyksenä, sillä hänen hallintonsa oli hyvin epäsuosittu sen keskuudessa.


title: Thaksin Shinawatra

text: Vuonna 2010 Thaksin Shinawatran kannattajat järjestivät Bangkokin keskustassa kuukausia jatkuvia mielenosoituksia uutta hallitusta vastaan.


title: Thaksin Shinawatra

text: Myöhemmin Thaksin on oleskellut Montenegrossa ja saanut myös maan kansalaisuuden.


title: Elealaiset

text: Elealaiset oli esisokraattinen filosofinen koulukunta antiikin Kreikassa. Koulukunta opetti, että moninaisuus ja muuttuminen ovat näennäisiä ja aistilliset havainnot harhakuvia. Koulukunnan perusti varhaisella 400-luvulla eaa. Parmenides.


title: Elealaiset

text: Koulukunta sai nimensä Elean kaupungista, kreikkalaisesta siirtokunnasta etelä-Italiassa, josta sen keskeisimmät henkilöt, Parmenides ja Zenon Elealainen, olivat kotoisin. Joskus koulun perustajana on pidetty Ksenofanesta, ja vaikka hänen näkemystensä voidaan katsoa muodostaneen suuren osan myöhempää elealaista oppia, on kuitenkin todennäköisempää, että Parmenides oli koulun perustaja.


title: Elealaiset

text: Ksenofanes teki ensimmäisen hyökkäyksen varhaista kreikkalaista mytologiaa vastaan 500-luvulla eaa., mukaan lukien Homeroksen ja Hesiodoksen runoissa esitetyt antropomorfiset jumaltarustot. Parmenideen johtamana tämä vapaan ajattelun henki levisi metafysiikkaan. Myöhemmin koulukunta hajosi, joko siksi että sen piirissä esitetyt spekulaatiot olivat liian loukkaavia aikakauden yleiselle ajattelulle, tai koska koulua johdettiin huonosti. Joka tapauksessa koulu turmeltui pelkäksi verbaalisten väittelyiden kerhoksi liikkeen mahdollisuudesta ja muista akateemisista metafyysisistä asioista. Koulukunnan parhaat ajatukset vaikuttivat platonistiseen metafysiikkaan.


title: Elealaiset

text: Elealaiset hylkäsivät aistihavaintojen tieto-opillisen pätevyyden, ja ottivat sen sijaan totuuden kriteereiksi havainnollisuuden ja pakollisuuden matemaattiset standardit. Parmenides ja Melissos rakensivat argumenttinsa niiden kiistattoman pätevyyden pohjalle. Zenon puolestaan käytti paradokseissaan menetelmää nimeltä reductio ad absurdum, yrittäen näin tuhota toisten argumentit näyttämällä, että niiden premissit johtavat ristiriitaisuuksiin.


title: Elealaiset

text:
Elealaisten tärkeimmät opit kehittyivät vastaesityksiksi varhaisten esisokraattisten luonnonfilosofien kosmologisille maailmanselityksille, jotka pyrkivät selittämään kaiken olemassaolon jonkin perimmäisen alkuaineen, kuten veden tai ilman, avulla.
He vastustivat myös Herakleitoksen ajatusta siitä, että kaikki olemassaolo on yhtäjaksoista muutosta. Elealaisten mielestä todellinen selitys kaiken olemassaololle on "universaalin olemisen ykseyden" käsitteessä. Heidän oppijärjestelmänsä aistit eivät voi havaita tätä ykseyttä, koska niiden tuottamat havainnot ovat ristiriitaisia; voimme ohittaa nämä valheelliset havainnot ainoastaan ajatuksen avulla ja saavuttaa tietämisen tilan, perustavanlaatuisen tiedon siitä, että Kaikki on Yhtä. Näin ei voi myöskään olla luomista, koska olemassa oleva ei voi tulla ei-olevasta, koska mikään asia ei voi tulla mistään sellaisesta, joka on erilainen kuin se.


title: Elealaiset

text: Elealaiset esittivät, että aiheesta syntyvät erimielisyydet johtuvat yleensä siitä, että osapuolet määrittelevät "olemisen" käsitteen eri tavalla. Sen voi ajatella tarkoittavan joko olemassaoloa sinällään, tai olla ainoastaan yhteenliittävä tekijä ("kopula") subjektin ja predikaatin välillä.


title: Elealaiset

text: Vaikka sekä myöhemmät esisokraatikot että Aristoteles hylkäsivät elealaisten ajatukset, heidän käyttämänsä argumentit otettiin kuitenkin vakavasti, ja heitä arvostetaan siitä, että heidän työnsä nosti aikakauden filosofisissa keskusteluissa (diskurssi) ja argumentoinnissa käytettyjä standardeja. Heidän vaikutuksensa oli myös pitkäkestoinen — tunnettu sofisti Gorgias käytti elealaisten argumentteja teoksissaan, ja Platon antoi heille tunnustusta mm. teoksissaan "Parmenides" ja "Sofisti". Myös myöhempi antiikin filosofia lainasi paljon heidän käyttämiään menetelmiä ja periaatteita.


title: Kesanto

text: Kesanto tarkoittaa tuotantoon käyttämätöntä peltoa. Kesannoitaessa pelto jätetään vuodeksi tai useammaksi viljelemättä, jotta pellon maapohja uudistuisi. Yhden viljan viljely vuodesta toiseen yksipuolistaa ja köyhdyttää maaperän ravinteita. Vuorokierrolla tasapainotetaan tätä. Kesannointi lisää maaperän pieneliötoimintaa. Kesannoinnilla pyritään myös saamaan peltoon edellisvuosina kasvaneet rikkaruohot kuriin. Kesannoinnilla pellon maaperä asetetaan ”lepotilaan”, jolloin siinä ei viljellä mitään. Suomessa on harjoitettu kolmivuoroviljelyä, jossa joka kolmas vuosi pelto on kesannolla.


title: Hattujen sota

text: Hattujen sota oli Ruotsin ja Venäjän keisarikunnan välinen sota 1741–1743. Sodan seurauksena Venäjän joukot miehittivät Suomen. Miehitysaikaa kutsutaan pikkuvihaksi. Sota päättyi 7. elokuuta 1743 Turun rauhaan, jossa Ruotsi menetti alueita Uudenkaupungin rauhan rajasta Kymijokeen.


title: Hattujen sota

text: Ruotsin suurvalta-aika päättyi suureen Pohjan sotaan (1700–1721), jossa se kärsi murskaavan tappion naapureilleen ja joutui myöntymään mittaviin aluemenetyksiin. Suurimmat alueluovutukset se teki Venäjälle: vuonna 1721 solmitussa Uudenkaupungin rauhassa Ruotsi joutui luovuttamaan sekä kaikki alueensa Baltiassa, eli Inkerinmaan, Viron ja Liivinmaan että Suomen kaakkoisimmat osat, eli Käkisalmen läänin ja Viipurin ympäristön.


title: Hattujen sota

text: Ruotsin surkean sotamenestyksen katsottiin aiheutuneen kuningas Kaarle XII:n yksinvaltaisesta politiikasta. Tämän vuoksi valtakunnan säädyt ryhtyivät määrätietoisesti rajoittamaan hallitsijan valtaa. Vuonna 1719 astui voimaan Ruotsin uusi hallitusmuoto, jossa kaikki korkein päätösvalta siirrettiin valtiopäiville. Myös valtakunnan ylimmän hallintoelimen valtaneuvoston toiminta alistettiin valtiopäiville. Hallitsija sidottiin niin tiukasti valtiopäivien päätöksiin, ettei hänellä ollut käytännössä lainkaan itsenäistä valtaa. Kun kuningas oli työnnetty syrjään, Ruotsin tärkeimmäksi poliittiseksi toimijaksi muodostui kansliapresidentti, joka oli valtaneuvoston puheenjohtaja. Tätä virkaa hoiti vaikutusvaltainen Arvid Horn, jonka politiikan päämääränä oli pitää Ruotsi puolueettomana ja eurooppalaisten suurvaltakiistojen ulkopuolella.


title: Hattujen sota

text: Hornin politiikka jakoi valtiopäiväedustajat kahteen leiriin, hänen kannattajiinsa ja vastustajiinsa. Aluksi valtiopäivien enemmistö kannatti Hornia, mutta 1730-luvun mittaan häntä vastustanut oppositio tuli yhä suuremmaksi ja äänekkäämmäksi. Tämän opposition mielestä Hornin politiikka oli liian varovaista ja saamatonta, ja se ajoi revanssipolitiikkaa Venäjää vastaan, pyrkimyksenä korvata suuren Pohjan sodan arvovaltatappio ja Uudenkaupungin rauhan aluemenetykset uudella sodalla. Oppositio antoi Hornin kannattajille pilkkanimen "yömyssyt", joka lyheni myöhemmin pelkiksi myssyiksi. Tämän vastapainoksi oppositiota alettiin kutsua hatuiksi. Myssyt saivat politiikalleen tukea Venäjältä ja Britannialta, hatut puolestaan Ranskalta.


title: Hattujen sota

text: Vuoden 1738 valtiopäivillä valtasuhteet kääntyivät: hatut saivat enemmistön aatelissäätyyn ja porvarissäätyyn, ja myssyt joutuivat vähemmistöön. Arvid Horn joutui eroamaan kansliapresidentin virasta, ja myös häntä kannattaneet valtaneuvoston jäsenet erotettiin. Uudeksi kansliapresidentiksi nousi hattujen politiikan kannattaja Carl Gyllenborg. Valtiopäivien salainen valiokunta laati valtaneuvostolle asiakirjan, jossa määriteltiin Ruotsin uuden ulkopolitiikan suuntaviivat: asiakirjan mukaan uusi sota Ruotsin ja Venäjän välillä olisi väistämätön, joten Ruotsin olisi pidettävä aloite käsissään ja aloitettava hyökkäyssota Venäjää vastaan heti olosuhteiden ollessa suotuisat. Koska Venäjä oli parhaillaan sodassa Turkkia vastaan, tilanne näytti otolliselta, ja valtiopäivät ryhtyivät tekemään valmisteluja tulevaa sotaa silmällä pitäen.