title: Kaarle I (Itävalta)

text: Arkkiherttua Kaarle vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Wienissä. Keisari ylensi hänet luutnantiksi vuonna 1903. Sen jälkeen hän palveli Itävallan armeijassa Galitsiassa ja Böömissä. Vuosina 1906–1908 hän toimi upseerina Prahassa, silloisen Böömin pääkaupungissa. Samaan aikaan hän opiskeli Prahan Kaarlen yliopistossa. Hänen oppiaineitaan olivat oikeustiede ja valtiotiede. Opiskelunsa jälkeen Kaarle jatkoi armeijan palveluksessa, lähinnä Böömissä.


title: Kaarle I (Itävalta)

text: Suhde silloiseen keisari Frans Joosefiin ei ollut kovin läheinen. Tähän aikaan keisarikunnan perintöruhtinas oli arkkiherttua Frans Ferdinand, Frans Joosefin veljenpoika. Tilanne muuttui, kun Frans Ferdinand murhattiin kesäkuussa 1914 Sarajevossa. Murha johti ensimmäisen maailmansodan syttymiseen. Koska Frans Ferdinand oli ollut morganaattisessa avioliitossa, hänen jälkeläisistään ei voinut tulla perintöruhtinasta. Niinpä perintöruhtinaan asema siirtyi Kaarlelle, Frans Ferdinandin veljenpojalle. Kaarle oli siis keisari Frans Joosefin veljen pojanpoika.


title: Kaarle I (Itävalta)

text: Maailmansodan syttyminen esti Kaarlen hallinnollisen valmistautumisen keisarin tehtävään. Enimmäkseen hän oleskeli Itävallan armeijan päämajassa Teschenissä. Hänet ylennettiin sotamarsalkaksi ja sodan syttyessä Italian kanssa vuonna 1916 hän komensi 20. armeijakuntaa. Sen jälkeen hän siirtyi Romanian vastaiselle rintamaosalle.


title: Kaarle I (Itävalta)

text: Kun keisari Frans Joosef kuoli 21. marraskuuta 1916, Kaarle nousi keisariksi 29-vuotiaana. Hänestä tuli myös keisarillis-kuninkaallisen armeijan sotamarsalkka. Kaarle oli samanaikaisesti Itävallan keisari Kaarle I ja Unkarin kuningas Kaarle IV eli unkarilaisittain ”IV. Károly”.


title: Kaarle I (Itävalta)

text: Kaarlen noustessa valtaistuimelle hänen edessään olivat kasvavat paineet ratkaista monikansallisen valtakunnan ongelmat, erityisesti slaavilaista väestönosaa koskevat poliittiset kysymykset. Tähän asti vain saksan- ja unkarinkieliset väestönosat olivat saaneet äänensä kuuluviin kaksoismonarkiassa. Murhattu Frans Ferdinand oli jo suunnitellut kaksoismonarkian hallinnon uudelleenjärjestelyä ennen kuolemaansa. Vaikka keisari Kaarle itse suhtautui uudistuksiin myötämielisesti, hovissa ja kaksoismonarkian hallitsevissa piireissä ei nähty sisältäpäin uhkaavia vaaroja eikä haluttu kuulla myönnytyksistä puhuttavankaan ennen kuin oli jo myöhäistä.


title: Kaarle I (Itävalta)

text: Estääkseen Unkarin kuningaskunnan alueelliset muutokset Unkarin ylimykset vaativat Kaarlea vannomaan samanlaisen valan kuin Frans Joosef. Budapestissä järjestetyissä kruunajaisissaan Kaarle joutui vannomaan uskollisuuttaan Pyhän Tapanin kruununmaille eli Unkarin jakamattomuudelle. Perinteiden mukaisesti kuningas karautti valkoisen ratsun selässä Pestin keskustaan rakennetulle kummulle vannoen puolustavansa maata kaikkiin neljään ilmansuuntaan.


title: Kaarle I (Itävalta)

text: Kaarle muutti perinteistä Frans Joosefin hallitsemismallia, joka oli hoidettu Hofburgin ja Schönbrunnin linnoista käsin. Kaarle osallistui itse nyt ministerineuvoston toimintaan toimien puheenjohtajana. Usein istunnoissa oli mukana puoliso Zita kuuntelemassa asioiden käsittelyä. Puoliso oli Kaarlelle tärkein keskustelukumppani valtiollisten asioiden käsittelyssä.


title: Kaarle I (Itävalta)

text: Kaarle otti myös itselleen 2. joulukuuta 1916 armeijan ylipäällikön tehtävät syrjäyttämällä siihen astisen tehtävän hoitajan arkkiherttua Fredrikin. Maaliskuussa 1917 hän siirsi päämajan siihen astisen esikuntapäällikön marsalkka Franz Conrad von Hötzendorfin syrjään siirtämällä hänet lounaisrintaman eli Itävallan ja Italian välisen Etelä-Tirolissa sijaitsevan rintaman komentajaksi. Hän nimitti uudeksi esikuntapäälliköksi kenraali Arthur Arz von Straussenbergin.


title: Kaarle I (Itävalta)

text: Uudeksi keisariksi tullut Kaarle I nimitti Romaniasta palanneen Ottokar Czerninin joulukuussa 1916 ulkoministeriksi. Ulkoministerinä Czernin, kuten keisarikin, pyrki irrottamaan Itävalta-Unkarin maailmansodasta, mutta Saksan vastustus ja kaksoismonarkian riippuvuus liittolaisestaan esti tämän. Keväällä 1917 keisari Kaarle käynnisti salaiset keskustelut Ranskan presidentin Poincarén kanssa mahdollisesta rauhasta. Välittäjänä toimi keisarin lanko, Borbon-Parman prinssi Sixtus, joka palveli silloin Belgian armeijassa upseerina. Seuraavana keväänä 1918 ulkoministeri Czernin puhui neuvotteluista varomattomasti, jolloin sittemmin kuuluisaksi tullut ”Sixtus-juttu” paljastui. Kirje, jonka keisari Kaarle oli lankonsa välityksellä toimittanut presidentti Poincarélle, julkaistiin Ranskassa ja tapaus herätti suurta huomiota. Kun salaiset keskustelut rauhasta tulivat ilmi, Itävalta-Unkari ajautui yhä enemmän riippuvaiseksi liittolaisestaan Saksasta.


title: Kaarle I (Itävalta)

text: Itävalta-Unkarin armeija koki tappioita Venäjän vastaisella itärintamalla. Kesällä 1917 venäläiset käynnistivät hyökkäyksen erityisesti kaksoismonarkian rintamalohkoilla - käynnistyi ns. Kerenskin hyökkäys, jossa ennen kaikkea kenraali Brusilovin joukot onnistuivat rintaman murtamisessa. Saksan sotilaallinen tuki pelasti Itävalta-Unkarin joukot romahdukselta.


title: Kaarle I (Itävalta)

text: Vuonna 1917 Kaarlen hallitsema kaksoismonarkia rakoili sisäisissä ristiriidoissa sodan eri kansallisuusryhmien erimielisyyksien vuoksi. Kaksoismonarkian toisen puoliskon, Unkarin poliittisesti vahvan maanomistaja-aateliston puolestapuhuja István Tisza erosi pääministerin paikalta kesäkuussa 1917, sillä hän ei hyväksynyt uudeksi keisariksi tulleen Kaarle IV:n Unkarissa toteuttamaa äänioikeusuudistusta.


title: Kaarle I (Itävalta)

text: Vuoden 1918 alussa Yhdysvaltain presidentti Woodrow Wilson vaati kaikille kansoille itsemääräämisoikeutta Neljäntoista kohdan ohjelmansa mukaan. Ratkaisunaan Itävalta-Unkarin slaavilaiskansojen vaatimuksille Kaarle julisti liittovaltiomallin 16. lokakuuta 1918. Aika oli kuitenkin jo ajanut ohi näistä suunnitelmista. Jokainen kansallinen hallitus julisti itsenäisyyden ja kaksoismonarkian hajoaminen oli käynnissä. Eteläslaavit eli serbialaiset, kroatialaiset ja sloveenit olivat muodostamassa kansallisvaltiota. Julistus eteläslaavien eli jugoslaavien valtiosta annettiin 6. lokakuuta. Seuraavana päivänä Varsovassa julistettiin riippumaton Puola. Galitsia oli irtoamassa keisarikunnasta osaksi Puolaa. Lokakuun 14. julisti maanpakolaisuudessa oleva tšekkien kansallisneuvosto Tšekkoslovakian riippumattomaksi. Näin myös Böömi ja Rutenia irtautuivat keisarikunnasta. Habsburgien valta käytännössä loppui, kun saksalainen Itävalta julistettiin itsenäiseksi 21. lokakuuta. Budapestissä puhkesi 30. lokakuuta vallankumous, ja Kaarlen oli vapautettava Unkarin pääministeri Mihály Károlyi uskollisuudenvalasta.


title: Kaarle I (Itävalta)

text: Valtion hajoamisen myötä kaksoismonarkia solmi aselevon 3. marraskuuta Padovassa. Eroamisvaatimusten seurauksena keisari Kaarle ilmoittikin 11. marraskuuta 1918 väistyvänsä, mutta ilmoitti, ettei aio käyttää valtaoikeuksiaan. Itävallan saksalaisparlamentti julisti 12. marraskuuta maan tasavallaksi. Keisariudelle ei siis ollut enää sijaa Itävallassa.


title: Kaarle I (Itävalta)

text: Kaarle siirtyi perheensä kanssa Wienin Schönbrunnista Eckartsaun linnaan Itävallan Marchfeldiin. Itävallan liittotasavallan littokansleri Karl Renner vieraili Kaarlen luona keskustelemassa Habsburg-hallitsijan kohtalosta, sillä suunnitteilla oli laki, jonka mukaan Habsburgeilla ei olisi oikeutta asua Itävallassa. Sen johdosta Kaarle ja Zita lapsineen siirtyivät 23. maaliskuuta 1919 Itävallasta Sveitsiin.


title: Kaarle I (Itävalta)

text: Unkari koki kaksoismonarkian hajoamisen jälkeen marraskuussa 1918 melkoisen mullistuksen. Ensin kreivi Károlyi julisti tammikuussa 1919 Unkarin tasavallaksi ja maaliskuussa maasta tuli Béla Kunin johtama neuvostotasavalta. Elokuussa neuvostotasavalta hajosi, ja sen jälkeen valtaan nousi vastavallankumouksellinen amiraali Miklós Horthyn johtama kansallinen armeija. Valtaan nousseen kansallisen armeijan kannattajat katsoivat Unkarin olevan edelleen kuningaskunta. Palattiin siis lähtötilanteeseen. Maailmansodan voittaneet ympärysvallat eivät hyväksyneet habsburgilaista hallitsijaa. Elokuussa 1919 arkkiherttua Joosef oli ollut muutaman päivän valtionhoitajana, mutta hänet pakotettiin eroamaan sukutaustansa vuoksi. Parlamentissa edustetut ryhmät halusivat säilyttää monarkian, jonka katsottiin edustavan jatkuvuutta. Mielipiteet parlamentissa jakaantuivat Kaarlen paluuta ja uuden kuninkaan valitsemista kannattavien välillä. Lopputulos oli, että valtaistuin pysyi tyhjänä, ja Horthystä tuli virallisesti valtionhoitaja maaliskuussa 1920.


title: Kaarle I (Itävalta)

text: Kuningaskysymys säilyi kuitenkin avoimena ja aiheutti vuonna 1921 kriisin. Entinen kuningas Kaarle IV yritti kahdesti palata Unkarin valtaistuimelle. Maaliskuussa 1921 hän matkusti Unkariin väärää passia käyttäen kahden aatelismiehen kanssa. Länsi-Unkarissa olevasta Szombathelyista käsin lähetettiin kreivi Pál Teleki valtionhoitaja Horthyn luo vaatimaan Kaarlelle valtaa. Neuvottelujen päätyttyä tuloksettomina Kaarle palasi takaisin Sveitsiin.


title: Kaarle I (Itävalta)

text: Seuraavan vuoden lokakuussa Kaarle yritti uudelleen. Tällä kerralla hän tuli lentäen Győriin, missä hän nimitti hallituksen, kokosi ympärilleen hieman sotaväkeä ja lähti marssimaan Budapestiä kohti. Kaupungin läheisyydessä syntyi taistelu Gyula Gömbösin johtaman Horthyä tukevan vapaajoukon kanssa. Kaarle sai hermoromahduksen niin, että hän luopui suunnitelmastaan. Horthy otti Kaarlen ja Zitan vangiksi. Entinen keisari-kuningas lähetettiin perheineen englantilaisella ristelijällä Portugalille kuuluvalle Madeiran saarelle. Unkarin parlamentti sääti lain, joka riisti Habsburgeilta perimysoikeuden kruunuun. Kaarle kuoli keuhkokuumeeseen varsin pian saarelle tulon jälkeen huhtikuussa 1922 Funchalissa.


title: Kaarle I (Itävalta)

text: Paavi Johannes Paavali II julisti Kaarlen autuaaksi 2004


title: Bonaire

text: Bonaire on Alankomaihin kuuluva saari Karibianmerellä. Se on oma erityisasemassa oleva kuntansa. Yhdessä Aruban ja Curaçaon kanssa se muodostaa ABC-saariksi kutsutun saariryhmän Venezuelan rannikon edustalla.


title: Bonaire

text: Bonaire oli vuoteen 2010 asti osa Alankomaiden Antilleja, joka hajotettiin 10. lokakuuta. Bonaire, Saba ja Sint Eustatius saivat erityskunnan aseman, ja Sint Maartenista ja Curaçaosta tehtiin autonomisia valtioita.


title: Bonaire

text: Saaren kaksi kaupunkia ovat Kralendijk (pääkaupunki) ja Rincon. Bonairen merkittävimmät vientituotteet ovat öljy ja suola. Suola tuotetaan saarella haihduttamalla auringonlämmön ja voimakkaan tuulen avulla vesi merivedestä. Saarella on Curoilin öljynjakelukeskus mutta saarella ei itsellään ole öljyesiintymiä.


title: Bonaire

text: Bonairen pinta-ala on 294 km² (yhdessä lähes asumattoman Klein Bonairen kanssa). Saaren asukasluku on jatkuvassa kasvussa ja vuonna 2014 se oli reilu 18 000. Saaren väestö tulee eri puolilta maailmaa ja asukkaita onkin yli 80 maasta.


title: Bonaire

text: Virallinen kieli on hollanti mutta lähes 75 prosentin asukkaan äidinkieli on papiamento. Lähes 9 prosentilla on hollanti äidinkielenään. Myös englanti ja espanja on paljon puhuttuja kieliä Bonairella. Espanjaa puhuukin pääkielenään 11% väestöstä mutta useimmat asukkaat osaavat sitä sillä papiamento pohjautuu espanjaan.


title: Bonaire

text: Saari on kristitty ja sen huomaa mm. kristillisten juhlapyhien viettämisestä. Mielenkiintoinen aika vierailla saarella on karnevaalien aika vuoden alussa. Lukuisten kirkkojen lisäksi Bonairelta löytyy myös moskeija ja synagoga.


title: Bonaire

text: Bonairelle tulee vuosittain lähes 300 000 vierailijaa. Suuri osa näistä tulee risteilylaivoilla, jotka pysähtyvät saarelle yleensä vain yhdeksi päiväksi. Lentokoneella saapuu vuosittain lähes 130 000 turistia ja he tulevat saarelle hyvin usein joko sukeltamaan, purjelautailemaan tai leijalautailemaan.


title: Bonaire

text: Bonaire on erittäin tunnettu sukelluskohteena. Saarta ympäröi yksi maapallon parhaiten säilyneistä koralliriutoista, jonka suojelemiseksi on ryhdytty voimakkaisiin toimenpiteisiin jo hyvin varhaisessa vaiheessa. Bonaire Marine Park perustettiin jo vuonna 1979 ja sitä suojelemaan perustettiin STINAPA-säätiö. Bonaire on saanut lempinimen "Divers' Paradise" ("Sukeltajien paratiisi") ja Bonaire Marine Parkiin kuuluukin 86 sukelluspaikkaa. Bonairella sukeltamisen erikoisuus on se, että siellä voi sukeltaa täysin omatoimisesti rannalta käsin. Sukelluspaikat on merkitty maastoon keltaisella kivellä ja opaskirjasta tai internetistä löytää tarkat navigointiohjeet. Vain veneellä tavoitettavia sukelluspaikkoja on etenkin läheisellä Klein Bonairen saarella.


title: Bonaire

text: Voimakkaiden, lämpiminen pasaatituulien ja aalloilta suojatun matalapohjaisen laguunin ansiosta on Bonairea on pidetty myös purjelautailun paratiisina.


title: Bonaire

text: Pasaattituulien ansiosta on Bonaire myös yksi maailman parhaista leijalautailukohteista. Länsirannalla tuuli tulee juuri oikesta suunnasta ja puhaltaa maaltakäsin noin 17 - 22 solmun voimakkuudella. Rannan läheisyydessä on aloittelijan helppo harjoitella ilman häiritseviä aaltoja ja kokeneemmat pääsevät harjoittelemaan hyppyjään kauempana rannasta. Saarella on kaksi leijalautailukoulua.


title: Iljušin Il-76

text: Iljušin Il-76 () on neuvostoliittolainen kuljetuslentokone. Konetyyppi on laajassa käytössä eri maissa. Venäjällä se on liittovaltiotasoisesta palo- ja pelastustoiminnasta vastaavan hätätilaministeriön sekä puolustusministeriön käyttämä konetyyppi.


title: Iljušin Il-76

text: Sitä käytetään myös leasing-pohjalta Yhdistyneiden kansakuntien avustustoiminnan kuljetusoperaatioissa. Koneesta on olemassa erilaisia sotilasversioita ja myös ilmasammutukseen käytettävä tyyppi, jota on kokeiltu muun muassa Yhdysvalloissa metsäpalojen sammutukseen. Lentokoneesta on olemassa myös tutkavalvontatyyppi Berijev A-50.


title: Iljušin Il-76

text: Kaakkois-Euroopan puolustusministeriöt käyttävät sitä myös Afganistanin kuljetuksiin, kuten myös Neuvostoliiton armeijan 1979–1991.


title: Iljušin Il-76

text:
Siviili-ilmailussa konetyyppiä käyttävät muun muassa Aeroflot, Iraqi Airways, Libyan Arab Airlines, Syrian Arab Airlines, Reem Air, Volga-Dnepr, Silk Way ja UNHAS. Sotilaskäytössä Il-76 on muun muassa Algerialla, Azerbaidžanilla, Valko-Venäjällä, Tšekillä, Intialla, Iranilla, Irakilla, Libyalla, Korean demokraattisella kansantasavallalla, Venäjällä, Syyrialla ja Ukrainalla.
Il-76 suunniteltiin korvaamaan Antonov An-12. Vuonna 1967 määriteltiin vaatimukset mitkä koneen tulisi täyttää. Tärkeimmiksi ominaisuuksiksi katsottiin 40 tonnin hyötykuorma ja yli 5000 kilometrin toimintamatka. Toiminta huonoilta kentiltä ja haastavissa ilmasto-olosuhteissa oli myös tärkeä suunnitteluperuste. Ensilentonsa Il-76 lensi maaliskuussa 1971.


title: Iljušin Il-76

text: Koneiden valmistus aloitettiin 1971 Taškentin ilmailutuotantoyhtymässä Uzbekistanin neuvostotasavallan pääkaupungissa Taškentissa. Myöhemmin tuotanto siirrettiin Venäjälle Uljanovskiin. Noin 860 perusversiota valmistettiin vuoteen 1990 mennessä. Myöhemmin kehitettyä modernisoituja versiota (MF ja TF) ei valmistettu kovinkaan paljoa johtuen lähinnä Venäjän Ilmavoimien huonosta rahoituksesta 90-luvulla. Il-76MF prototyyppi lensi ensimmäisen kerran 1. elokuuta 1995. Koko tuotanto lopetettiin ennen 90-luvun loppua.


title: Iljušin Il-76

text: Vuodesta 2004 eteenpäin on siviilikäytössä olevia yksilöitä modernisoitu Il-76TD-90VD versioiksi. Merkittävin uudistus on uudemmat PS-90 moottorit. Uudet moottorit mahdollistavat koneiden operoinnin, vaikka Euroopan melusäädökset ovat huomattavasti kiristyneet.


title: Iljušin Il-76

text: Vuonna 2010 julkistettiin uuden modernisoidun version kehittämisestä ja uuden tuotantolinjan avaamisesta Ulyanovskiin Venäjälle. 2013 Venäjän sotilastmateriaalin vientitoimisto ilmoitti, että Kiinan on tilannut 12 kappaletta uusia Il-76MD koneita. 29. huhtikuuta 2015 kerrottiin, että Venäjän Ilmavoimat ovat vastaanottaneet ensimmäisen uuden Il-76MD-90A mallisen koneen Ulyanoskin Aviastar-SP tuotantolaitokselta. Luovutettu kone on ensimmäinen 2012 tilatusta 39 koneen sarjasta.


title: Iljušin Il-76

text: Koneesta on kehitetty lukuisia erilaisia erikoisversioita: Ilmatankkaukseen, vesipommittajaksi, Mainstay AEW&C (vrt. AWACS), Arktisten alueiden tukikone ja monia yksittäisiä kapean sektorin erikoistehtäväkoneita.


title: Regeneraatio

text: Regeneraatiolla tarkoitetaan kudosten tai elinten, usein menetetyn raajan, uudelleen kasvamista. Hyvä esimerkki regeneraatiosta on sisiliskon häntä, joka kasvaa takaisin mentyään poikki. Regeneraatiota esiintyy paljon esimerkiksi selkärangattomilla eläimillä kuten lattanoilla ja meritähdillä, mutta myös sammakkoeläimillä ja matelijoilla. Hyönteisillä ja muilla niveljalkaisilla regeneraatiota esiintyy vain nahanluonnin yhteydessä.


title: Regeneraatio

text: Nisäkkäillä regenaraatiota ei esiinny kuin tietyissä kudoksissa. Evoluutiossa regeneraatio on korvautunut arpeutumisella. Eräät salamanterit kykenevät kasvattamaan uudelleen kokonaisia raajoja.


title: Pekingin ilmailumuseo

text: Pekingin ilmailumuseo sijaitsee Pekingissä Haidianin kaupunginosassa. Sitä suurempi Kiinan ilmailumuseo sijaitsee 60 kilometrin päässä kaupungista Kiinan muurin suuntaan.


title: Pekingin ilmailumuseo

text: Beijing Aviation Museum liittyy China Aviation Association, joka on Kiinan ilmailuteollisuusyhdistys. Se sijaitsee Pekingin ilmailu- ja avaruustekniikan yliopiston (Beijing University of Aeronautics and Astronautics) kampuksella. Vuonna 1985 perustettu ja 25. lokakuuta 1986 yleisölle avattu museo on Kiinan ensimmäinen ilmailumuseo, joka alun perin koottiin vain opiskelijoita varten.


title: Pekingin ilmailumuseo

text: Sen näyttelytilat ovat kooltaan 9700 m². Hallitiloja on 600 m². Esillä on pääosin kiinalaisia lentokoneita, mutta myös lentokonemoottoreita, kiinalainen (?) the models Thunderbolt 2-ohjus ja mallinen kiinalaisesta tietoliikennesatelliitista vuodelta 1984.


title: Pekingin ilmailumuseo

text: Näyttely kuvaa Kiinan ilmailuteollisuuden kehityksen. Näyttelyyn kuuluu myös ultrakeveitä lentokoneita, Bee No. 2, Bee No. 3 ja Umbrella Wing No. 5. Yhdessä näyttelyhallissa on savukaasulla virtausmekaniikkaa demonstroiva tuulitunneli.


title: Pekingin ilmailumuseo

text: Näyttelyyn kuluu myös amerikkalaisia lentokoneita, P-51 Model Wild Horse, P-47 Lightning, P-61 Black Widow, C-47 (DC-3) ja Model AT-6. Neuvostoliittolaisia koneita ovat IL-14, BO-2 (?), TU-2, IL-10, LA-9 ja LA-11, JAK-11, JAK-17 ja JAK-18.


title: Pekingin ilmailumuseo

text: Kiinassa valmistettuja koneita ovat Jian-7 (MiG-21), Jian-6 (MiG-19), MiG-17, MiG-15 ja MiG-15 BIS, MiG-9 ja miehittämätön tiedustelukone 147H.


title: Pekingin ilmailumuseo

text: Erityisen harvinaisiin museokoneisiin kuuluvat Mosquito ja P-61.


title: Kiinan ilmailumuseo

text: Kiinan ilmailumuseo sijaitsee Xiao Tang -kukkulan ympärillä ja osittain sen sisällä noin 60 kilometriä pohjoiseen Pekingistä Kiinassa. Pekingissä Haidian kaupunginosassa sijaitsee pienempi Pekingin ilmailumuseo.


title: Kiinan ilmailumuseo

text: Kiinan ilmailumuseon ulkomaanyhteyksissä käytettävä nimi on ”China Aviation Museum” (Kiinan ilmailumuseo), kun taas Kiinan sisäisesti sen virallinen nimi on ”Air Force Aviation Museum” (Ilmavoimien ilmailumuseo) johtuen siitä, että museota ylläpitää Kansan vapautusarmeijan ilmavoimat. Kiinalaiset kutsuvat museota Datangshan (tai Changping) Aviation Museum’iksi. Museo avattiin yleisölle 11. marraskuuta 1989, koska Kansan vapautusarmeijan perustamisesta oli tuolloin kulunut 40 vuotta.


title: Kiinan ilmailumuseo

text: Museossa on runsaasti hävittäjälentokoneita ja pommittajia. Museon teema keskittyy pääasiassa Korean sodassa kiinalaisten vapaaehtoisten lentäjien MiG-15-hävittäjillä saavuttamaan menestykseen yhdysvaltalaisista vastustajistaan. Museon ulko-osastolla on suuria pommituskoneita sekä runsaasti Korean sodan aikaisia MiG-15-hävittäjiä, joita Korean demokraattisen kansantasavallan ilmavoimissa ohjasivat kiinalaiset vapaaehtoiset ilmavoittoja saavuttaen.


title: Kiinan ilmailumuseo

text: Mäen sisällä on suuri lentokonehalli, jossa on runsaasti vanhoja hävittäjätyyppejä, muun muassa Pakistanin ilmavoimien lahjoittama F-86 Sabre, jota yhdysvaltalaiset käyttivät MiG-15:ä vastaan todettuaan potkurikonetyypit tehottomiksi Korean sodassa. Mäen sisällä olevassa lentokonehallissa on myös lentokone, josta Zhou Enlain tuhka siroteltiin, minkä vuoksi lentokone ikään kuin on myös Kiinan kansantasavallan entisen pääministerin muistomerkki, jota muistetaan kukilla.


title: Kiinan ilmailumuseo

text: Näyttelyssä on myös runsaasti Kiinan kansantasavallan saamia tai lisenssillä valmistamia konetyyppejä, minkä vuoksi museo tarjoaa verrattain hyvän näkökulman 1940- ja 1950-luvun neuvostoliittolaisiin sotilaslentokoneisiin.


title: Putkimiina

text: Putkimiina, jonka virallinen nimi Suomessa on PM 68 95, on jalkaväkimiina. Sen voi asentaa kiinnityslangoilla esimerkiksi puuhun tai kantoon. Sirpaleet ovat tappavia 15 metriin asti ja haavoittavat 30-50 metriin saakka. Putkimiina painaa 900 g, josta räjähdysainetta on 180 g. Putkimiinan laukaisimena käytetään Suomessa Vetosytytin 95:ttä. Kuori on yleensä valmistettu jousiteräksestä.


title: Putkimiina

text: Putkimiina poistuu käytöstä Ottawan miinakieltosopimukseen liittymisen jälkeen.


title: Putkimiina

text: Suomalaisten putkimiinavarastojen tuhoaminen alkoi vuonna 2012 Hukkakeron räjäytysalueella Kittilässä.


title: Rajajoki

text: Rajajoki eli Siestarjoki (, ) on joki Karjalankannaksella Leningradin alueella Venäjällä. Joen pituus on 85 kilometriä.


title: Rajajoki

text: Joki saa alkunsa Karjalankannaksen keskivaiheilta, Äyräpäänselän vedenjakajaseudulla sijaitsevilta Kolmikannan-, Kenkäsaaren-, Ristkiven-, Niemen- ja Kuuritsansoista. Sivujoista merkittävimmät ovat Siesjärvestä tuleva Siesjoki ja Haukijärven lasku-uoma. Rajajoki on matala ja sen leveys on alajuoksulla noin 15–20 metriä. Alimmalla juoksulla joki virtaa Roslivajärven eli Siestarjoenjärven läpi ja laskee Suomenlahteen Siestarjoen kaupungissa.


title: Rajajoki

text: Joki on vuosisatojen aikana toiminut monien alueiden välisenä rajana. Joen katsottiin perinteisesti jakaneen Karjalan ja Inkerin. Ensimmäinen raja joelle tuli vuonna 1323 Pähkinäsaaren rauhassa Novgorodin valtion ja Ruotsin välille. Stolbovan rauhassa vuonna 1617 Ruotsin alue laajeni itään, mutta myöhemmän Suomen alueen raja pysyi joella.


title: Rajajoki

text: Vuoden 1721 Uudenkaupungin rauhan jälkeen aiemman Inkerin, sittemmin Pietarin kuvernementin ja Viipurin kuvernementin raja Venäjän sisäisenä kulki joella, mutta joen etelää kohti työntyvässä mutkassa sijaitseva Siestarjoen asetehtaan, nykyisen S. P. Voskovin työkalutehtaan alue liitettiin Pietarin kuvernementtiin 1723. Myös Suomen suuriruhtinaskunnan ja muun Venäjän raja kulki joella vuodesta 1812, lukuun ottamatta loppuosaa johtuen Siestarjoen kaupungin yhdistämisestä Suomeen ja näin joen alin juoksu tuli olemaan kokonaan Suomen puolella samoin kuin Roslivajärven länsiranta. Raja siirtyi Siestarjoen kaupungin Suomesta erottamisen yhteydessä vuonna 1864 siten, että Roslivajärvi kokonaan ja suurin osa alimmasta juoksusta jäi Venäjän puolelle: raja erkani joen suvantokohdasta länteen kulkien Ruostekanavaa pitkin yhtyen jokeen hieman ennen merta. Rajajoen länsirannalle vastapäätä Venäjän Valkeasaarta rakennettiin vuonna 1917 Rajajoen rautatieasema Riihimäki-Pietari-radan varrelle.


title: Rajajoki

text: Vuoden 1864 linjauksella raja oli myös itsenäisen Suomen ja Venäjän/Neuvostoliiton välillä talvisotaan saakka, jolloin hyökännyt puna-armeija ylitti sen. Muodollisesti raja lakkasi olemasta sodan päättäneessä Moskovan rauhassa 1940, jolloin siirtyi Viipurin länsipuolelle saakka. Jatkosodan sytyttyä Suomen puolustusvoimat hyökkäsi Neuvostoliittoon heinäkuussa 1941 sekä ylitti myös Siestarjoen lukuun ottamatta sen suuta ja Ruostekanavaa, jotka olivat osa Stalin-linjan Leningradin pohjoista puolustusvyöhykettä, Karjalan linnoitusaluetta. Sinne suomalaisten hyökkäys pysähtyi syyskuussa 1941 aloittaen omalta osaltaan Leningradin piirityksen. Asemasotavaihe kesti kesäkuuhun 1944, jolloin suomalaisten oli Karjalankannaksen suurtaisteluissa vetäydyttävä myös Siestarjoelta.


title: Rajajoki

text: Nykyään Siestarjoen yläjuoksu muodostaa Viipurin piirin ja Seuloskoin piirin rajan.


title: Baarimestarin välineet

text: Baarimestarin välineet ovat välineitä, joita tarvitaan drinkkien valmistukseen. Välineet voidaan luokitella karkeasti kolmeen pääryhmään jotka ovat: "shakerit", "jääastiat" sekä "tarvikkeet".


title: Baarimestarin välineet

text: Shakeria (tunnetaan myös nimellä "ravistin") käytetään silloin kun tarvitaan sekoittaa ainesosia jotka eivät normaalisti sekoittuisi hyvin keskenään (esimerkiksi kerma, sokeri, siirapit ja jotkin hedelmämehuista).


title: Baarimestarin välineet

text: Shaker on yleensä teräksestä tai alumiinista valmistettu kaksi- (eli ranskalainen) tai kolmiosainen astia, jossa jääpalat sijoitetaan pohjalle, pikariin itse juoma ja ravistellaan. Kaksiosaista shakeria käytettäessä juoma siivilöidään lasiin valmistuksen jälkeen, kun taas kolmiosaiseen shakeriin kuuluu itsessään siivilä jolloin erillistä siivilöintiä ei tarvita.


title: Baarimestarin välineet

text: Tilavuudeltaan shakerit ovat yleensä 0,5 L ja 0,7 L välillä.


title: Baarimestarin välineet

text: Baarimestareiden suosima Boston shaker koostuu lasista ja pikarista materiaalin ollessa yleensä terästä. Boston shakerissa jäät sijoitetaan pikariin, sekoitettavat ainesosat lasiin ja ravistetaan. Ravistuksen jälkeen juoma siivilöidään tarjoiluastiaan aivan kuten kaksiosaisen shakerinkin tapauksessa.


title: Baarimestarin välineet

text: Tilavuudeltaan Boston shakerit ovat 0,5 L.


title: Baarimestarin välineet

text: Blenderiä (eli sähkökäyttöistä shakeria) käytetään kun juomassa käytetään esimerkiksi tuoreita hedelmiä tai marjoja. Blenderissä on sähkökäyttöinen moottori johon liitetään yleensä muovinen sekoitusastia. Sekoitusastian pohjalle kaadetaan sekoituksen vaativat ainesosat ja käytetään moottoria muutamien sekuntien ajan.


title: Baarimestarin välineet

text: Tilavuudeltaan blenderit ovat yleensä 0,5 L.


title: Baarimestarin välineet

text: Jääastioita ja -tarvikkeita käytetään jään säilömiseen, valmistamiseen ja murskaamiseen.


title: Baarimestarin välineet

text: Jääastia on tarkoitettu jääpalojen tai jäämurskan säilyttämiseen. Astia valmistetaan joko metallista tai lasista, ja yleensä astiassa olevien jäiden sulamista on hidastettu esimerkiksi korkilla.


title: Baarimestarin välineet

text: Jäähdytin on jääastia jonka päälle asetetaan lasikehikko, valmistusmateriaalin ollessa lähestulkoon poikkeuksetta metalli. Yleensä lasit jäähdytetään pakastimessa, mutta jäähdytin mahdollistaa lasien jäähdyttämisen myös tiloissa joissa pakastinta ei ole.


title: Baarimestarin välineet

text: Hyvin monet juomat tarvitsevat jäämurskaa. Jäämurskain murskaa jäitä yleensä käsikäyttöisesti kammen avulla. Joskus jäämurskaimen murskausastiaa voi käyttää myös jääastiana. Jäämurskain voidaan valmistaa metallista tai muovista.


title: Baarimestarin välineet

text: Silikonista tai muusta hyvin kylmää kestävästä materiaalista valmistettu astia tai pussi joka muotoilee veden sopivan muotoisiksi jääpaloiksi pakastimessa.


title: Baarimestarin välineet

text: Yleensä metallista valmistettu, jäiden ottamiseen tarkoitettu tarvike. Pihtejä käytetään yleensä kun jääpaloja tarvitaan yksi tai kaksi kappaletta, kauhaa taas jäämurskaan sekä useamman jääpalan ottamiseen kerralla.


title: Baarimestarin välineet

text: Tarvikkeilla baarimestarit toteuttavat osan alkuvalmisteluista, sekoittamisesta ja koristelemisesta.


title: Baarimestarin välineet

text: Mitat ovat tärkeä osa drinkkien valmistuksessa. Yleisimmin käytössä olevat mitat ovat 2 cl ja 4 cl mitat, ja monesti nämä kaksi ovatkin yhdistetty yhteen mittakuppiin siten, että toinen puoli on 2 cl ja toinen puoli on 4 cl kokoinen. Suurempia mittoja, 8 cl ja 12 cl, käytetään yleensä viinin annosteluun tai isojen drinkkien mikseri-juomia lisättäessä. Muiden mittojen mittaaminen tapahtuu yleensä joko silmämääräisesti tai muita tarvikkeita apuna käyttäen (kuten ripaus on sama kuin baarilusikan pesä ja pidentäjä annostellaan hyvin usein automaattihanasta).


title: Baarimestarin välineet

text: Toinen käytössä oleva mitta on annosteleva kaatonokka, joka päästää kerrallaan pullosta 2 - 4 cl sisällöstä, ja vaatii tämän jälkeen 'ilmauksen' (eli pullo tulee nostaa pystyyn) ennen uuden annoksen päästämistä.


title: Baarimestarin välineet

text: Oikeiden mittasuhteiden käyttö on tärkeää maun ja lainsäädännöllisten seikkojen vuoksi.


title: Baarimestarin välineet

text: Sekoittajat hoitavat eri juomien sekoittamisen. Hyvin yleinen sekoittaja on baarilusikka, joka koostuu pienestä pesästä ja pitkästä, kierretystä varresta. Lisäksi sekoittajana voidaan käyttää samppanjavispilää tai drinkkisekoittajaa.


title: Baarimestarin välineet

text: Hyvin useasti drinkki koristellaan hedelmällä, ja tämän koristeen luomiseksi baarimestari tarvitsee veistä. Yleensä käytössä ovat terävä baariveitsi hedelmien paloittelua sekä muotoilua varten. Veitsi soveltuu myös moniin muihin asioihin.


title: Baarimestarin välineet

text: Joskus juoma saattaa vaatia hedelmämurskaa (kuten caipiroska). Tätä varten on kehitetty hedelmänuija, joka survoo ja murskaa hedelmät helposti. Yleensä materiaalina on puu tai sähkökäyttöisen murskaimen ollessa metalli.


title: Baarimestarin välineet

text: Baarimestari tarvitsee myös muita tarvikkeita kuten:


title: Blender

text: Blender voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Sollefteån kunta

text: Sollefteån kunta () on Västernorrlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Ångermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Sollefteå.


title: Sollefteån kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 5 396,48 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 19 783 henkeä (31.12.2015).


title: Sollefteån kunta

text: Sollefteån taajama on kauppa- ja teollisuuskeskus sekä liikenteen solmukohta. Kunnan nähtävyyksiä ovat Junselen eläinpuisto ja Halstabackenin talviurheilukeskus.


title: Sollefteån kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 77,32 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 1,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Sollefteån kunta

text: Nykyisen kunnan alue koostuu 14 entisestä pitäjästä, jotka vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan korvattiin maalaiskunnilla. Vuonna 1902 osa Sollefteån maalaiskunnasta erotettiin Sollefteån kauppalaksi, ja samalla vuonna 1885 perustettu Sollefteån taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Kauppala muutettiin Sollefteån kaupungiksi vuonna 1917. Vuonna 1945 loppuosa maalaiskunnasta liitettiin kaupunkiin.


title: Sollefteån kunta

text:
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seitsemän "suurkuntaa":
Lisäksi Multrån maalaiskunta liitettiin Sollefteån kaupunkiin. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin Sollefteån kunta yhdistämällä kaupunki sekä Helgumin, Långselen, Junselen, Reselen ja Ådals-Lidenin maalaiskunnat. Nykyiset rajansa kunta sai vuonna 1974, jolloin Boteån ja Ramselen kunnat liitettiin vielä siihen (paitsi Styrnäsin alue, joka liittyi Kramforsin kuntaan).


title: Sollefteån kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Sollefteån kaupungin vaakuna. Myös maalaiskunnilla oli omia vaakunoita.


title: Sollefteån kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 243 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,2 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Sollefteån kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 255 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Sollefteån kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 164 518 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 54 000 kruunua.


title: Sollefteån kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Sollefteån kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Sollefteån kunta

text: Kunnassa on 6 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 62,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 529 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Sollefteån kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Sollefteån kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Sollefteån kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Sollefteån kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Sollefteån kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Sollefteån kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Sollefteån kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Sollefteån kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Sollefteån kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Sollefteån kunta

text: Alueelta on löydetty Nämforsenin kalliopiirrokset, jotka on ajoitettu vuodelle n. 5000-1000 eaa. Lisäksi seudulta on löytynyt kivikautinen kylä. Uudempaa historiaa edustaa rautaruukkimiljöö 1700-luvulta.


title: Panssari-Sisu

text: Pasi (Panssari-Sisu) on suomalaisvalmisteinen pyörävetoinen kuljetuspanssariajoneuvo. Suomen puolustusvoimien aloitettua panssaroitujen kuljetusajoneuvojen suunnittelun 1980-luvun alussa Valmetin traktoritehdas ja Sisun kuorma-autotehdas jättivät tarjouksensa, jonka Sisu voitti. Vaunujen valmistaja vaihtui ennen vuosituhannen vaihdetta Suomen valtion puolustusvälineyritysjärjestelyiden yhteydessä Sisu Defencestä Patria Vehiclesiin.


title: Panssari-Sisu

text: Tiehöylän perusrakenteen pohjalta suunniteltu rinnakkaisprototyyppikappale eli "PaVa" (PanssariValmet) oli joitakin aikoja palveluskäytössä kunnes se museoitiin ajokuntoisena.


title: Panssari-Sisu

text: Ensimmäiset Pasit valmistettiin 1983. Ne olivat tyyppiä XA-180.


title: Panssari-Sisu

text: 1990-luvun alkupuolella Pasien moottori, akselisto ja voimansiirto uusittiin ja uusi malli oli tyyppimerkinnältään XA-185. Moottori oli kuusisylinterinen Valmetin dieselmoottori, jonka teho on 185 kW.


title: Panssari-Sisu

text: Kansainvälisen kysynnän myötä 1990-luvun loppupuolella kehitettiin XA-186, XA-188 ja edelleen XA-203, jotka käyttivät samaa perusrakennetta kuin aikaisemmat mallit, mutta joissa panssarointia parannettiin merkittävästi sekä peruspanssaroinnin osalta että mahdollistamalla modulaarinen lisäpanssarointi. Lisääntyneen painon johdosta Pasien moottoriin, akselistoon ja voimansiirtoon jouduttiin tekemään muutoksia. Lisäksi nämä mallit suunniteltiin alun perinkin aseistettaviksi konekivääri- tai tykkitornein.


title: Panssari-Sisu

text: Kaikista XA-sarjan ajoneuvoista on valmistettu erikoisversioita erilaisiksi erikois- ja järjestelmäalustoiksi. XA-180-sarja sisältää mm. tutka- (Maalinosoitustutka 87 ja 87M) ja ilmatorjuntaohjusjärjestelmäalustoja (Ilmatorjuntaohjus 90/90M), XA-185-sarja ambulanssi- ja suojelutiedusteluajoneuvoja (SUTI), XA-186-sarja komentopaikka-, ambulanssi- ja korjaamovaunuja sekä XA-200-sarja Yhtymän viestijärjestelmän (YVI) viestivaunuja (VIPA), Elektronisen sodankäynninvaunuja (ELSO) sekä komentopaikka- (KOPA ja TUPA) ja esikuntavaunuja (EPA). Prototyyppeinä on lisäksi kokeiltu ainakin panssarintorjuntaohjusvaunuja, tykkitornillisia rynnäkkövaunuja ja AMOS-kranaatinheitinjärjestelmää. Tavallinen kuljetuspanssariversio voidaan myös varustaa panssaroiduksi paloautoksi.


title: Panssari-Sisu

text: Vaunun mallimerkkejä ovat: Sisu XA-180, Sisu XA-185, Patria XA-186, Patria XA-188 ja Patria XA-202/XA-203. Sisun (myöh Patrian) mallinumerointi toimii siten, että ensimmäiset kirjaimet XA kertovat kyseessä olevan panssariajoneuvon, seuraavat kaksi numeroa kertovat moottorin kilowatit kymmenen tarkkuudella ja viimeinen numero kertoo kehitysversion numeron. Esimerkiksi Sisu XA-203 tarkoittaa panssaroitua ajoneuvoa, jonka teho on noin 200 kW ja kehitysversiota 3. Ensimmäinen kehitysversio on aina 0 joten numerona 3 tarkoittaa neljättä versiota.


title: Panssari-Sisu

text: Pasin viimeistä mallia XA-203:a seurasi malli AMV ("Armoured Modular Vehicle"). AMV:tä ei kutsuta enää Pasiksi.


title: Panssari-Sisu

text: Paseja käyttää Suomen puolustusvoimien lisäksi yli kymmenen Yhdistyneiden kansakuntien rauhanturvaamiseen osallistuvaa maata, Viron puolustusvoimat ja suojeluskunta.


title: Panssari-Sisu

text:
Suomen puolustusvoimilla on XA-180- ja XA-185-sarjojen Paseja kaikkiaan 425 kappaletta. XA-200-sarjaa Suomessa on 148 vaunua.
XA-180- ja XA-185-vaunuissa on norjalaisvalmisteinen kehälavetti, johon voidaan kiinnittää 12,7mm ilmatorjuntakonekivääri 96. XA-203:ssa sama ase on kiinnitetty tähtäyslaitteilla varustettuun Patrian OWS-torniin, jota voidaan käyttää panssarinsuojasta. 80-luvun Pasit modernisoidaan vv. 2014-2017 istuimien, sähköjärjestelmän ja ulkopinnoitteen osalta ja moottorit peruskorjataan Patrialla.


title: Panssari-Sisu

text: 60 rauhanturvakäytössä ollutta kunnostettua Pasi XA-180:a myytiin joulukuussa 2004 Virolle, mistä osa menee myös Kaitseliitin käyttöön. Virossa vaunujen mallinimenä on Pasi XA-180EST. Pasi XA-180EST on varustettu kehälavettiin kiinnitetyllä raskaalla Browing M2 -konekiväärillä. Kehälavetin ympärille on lisäksi rakennettu panssarisuojus. Lisäksi Pasi XA-180EST:iin on lisätty sisäpuolinen sirpalesuojaus ja parannettu miinasuojausta.


title: Panssari-Sisu

text: Ruotsissa Pasi XA-180:t tunnettaan nimellä Pansarterrängbil XA180 eli Patgb XA180. Ruotsi hankki ensimmäiset 4 kpl ns. YK-varusteltua (mm. ei uintikykyä) XA-180 vuonna 1988 YK-joukkojensa käyttöön ja 1992 vuokrasi Suomelta 70 lisävaunua. Vuonna 2004 palautettiin 26 kpl vaunuja Suomeen Ruotsin lunastaessa loput vaunut. Ruotsalaiset XA-180:t on varustettu ruotsalaisella panssaroidulla kehälavetilla. Aseistuksena käytetään raskasta Browing M2 -konekivääriä. Vaunut on varustettu suojasavuheittimillä. Ruotsalaiset ovat lisäksi muuttaneet osan vaunuistaan korjaamo- ja ambulanssiversioiksi.


title: Panssari-Sisu

text: Ruotsi osti vuonna 2000 XA-200-sarjan ajoneuvoja 104 kappaletta. Myöhemmät hankinnat ovat nostaneet kokonaismäärän 165:een. Ruotsalaiset kuljetus- ja erikoisversiot tunnetaan nimellä XA-203S ja komentopaikka-ajoneuvot XA-202S. Ruotsin puolustusvoimien nimike molemmille malleille ovat Pansarterrängbil 203A (Patgb 203A). Ruotsin puolustusvoimat käyttää kuutta eri versiota XA-200-sarjan ajoneuvoista:


title: Panssari-Sisu

text: Vuonna 1994–1996 valmistettiin Norjaan 22 kappaletta XA-186-malleja. Näistä 18 kpl oli miehistövaunuja, 2 kpl johtovaunuja, yksi ambulanssi sekä yksi korjaamoajoneuvo. Näiden vaunujen tekniset vaatimukset olivat korkeat; sivupanssarointi vakiovaunussa on 16 mm (600) hardox-levyä, joka normaalisti pysäyttää jalkaväen kiväärin luodin, mutta Naton käyttämä volframiluoti läpäisee sen. Tämän vuoksi suunnittelijoiden oli suunniteltava ajoneuvo joka täyttäisi tämän osalta Naton vaatimukset. Lisäpanssaroinnin aiheuttamasta painonlisästä johtuen Pasi XA-186 ei ole uintikykyinen, tosin ajoneuvo kyllä testeissä kellui, mutta sen katosta ei jäänyt kuin noin 10 cm vedenpinnan yläpuolelle.


title: Panssari-Sisu

text: Johtovaunujen testit olivat vaativat, eli ajoneuvon oli lähdettävä käyntiin "omin avuin" 40 °C pakkasesta oltuaan "standby-tilassa" 24 tuntia. Käytännössä se tarkoittaa, että vaunun ase, radio, lämmitys sekä valvonta ovat olleet päällä tuon ajan. Ambulanssi-malli on muuten muiden kaltainen mutta siinä ei ole tornia. Korjaamoajoneuvo on varustettu kappaletavaranosturilla, jolla voidaan poikkeusolosuhteissa, esimerkiksi metsässä nostaa toisesta ajoneuvosta moottori pois.


title: Panssari-Sisu

text: Ajoneuvojen valmistus- ja toimitusaikataulu oli kireä, Sisu Defence toimitti neljä eri ajoneuvo-ryhmää kahden vuoden sisällä siitä, kun suunnittelijat olivat saaneet tarvittavat suunnitelmat tuotantovalmiiksi. Testeissä ilmeni myös erilaisia ongelmia, esimerkiksi se, että vaunun kallistuessa 10 °, sähköllä toimiva tykkitorni ei jaksanut kääntyä. Ongelma korjattiin vaihtamalla englantilaisiin tykkitorneihin tehokkaammat servomoottorit.


title: Panssari-Sisu

text: Sisu XA-186-ajoneuvo oli muutos koko Sisu Defencen tulevaisuutta ajatellen, sillä Sisun oli pakko ryhtyä kehittämään ajoneuvoja, jotka läpäisisivät myös kansainväliset tarkastuskriteerit. Osaltaan tähän kehitystarpeeseen vaikuttivat Suomen Puolustusvoimien pienentyneet tilaukset.


title: Panssari-Sisu

text: Alankomaat tilasi 1996 yhdeksänkymmentä XA-188 GVV -ajoneuvoa (Gepantserd Voertuig voor Vredesoperaties, suom. "panssaroitu kuljetusajoneuvo rauhanturvaoperaatioihin"), jotka poikkeavat Norjan tilaamista XA-186:n malleista vain modulaariseksi suunnitellun panssarointinsa osalta, joka tuli myöhemmin XA-200-sarjaan. XA-186:n tavoin myöskään XA-188 ei ui, mutta sen kahluusyvyys on 1,5 m. Panssaroinnin luvataan suojaavan 14,5 mm panssarinläpäisyluodeilta, josta syystä XA-188 painaa 23 000 kg. XA-188 on viimeinen Valmet 612 -moottoria käyttävä XA-malli. Ensimmäinen XA-188 toimitettiin 24. lokakuuta. Kaiken kaikkiaan 24 ajoneuvoa toimitettiin vuonna 1998, loput vuonna 1999. Vaunuista seitsemänkymmentä on Alankomaiden kuninkaallisen armeijan käytössä ja kaksikymmentä Merijalkaväen. Näistä on ambulanssiversio, XA-188 GWT sekä XA-188 COM komentomuunnos.


title: Panssari-Sisu

text: XA-188 GVV on aseistettu OWS-tornilla jota voidaan käyttää panssarin suojasta. Tornissa on .50-kaliiberinen raskas Browing M2 -konekivääri sekä 7,62×51-kaliiperinen FN MAG -konekivääri. Lisäksi tornissa on kuusi putkea suojasavuheitteiden ampumiseen.


title: Panssari-Sisu

text: XA-188:n miehistöön kuuluu vaununjohtaja, ajaja ja ampuja. Miehistön lisäksi armeijan versio kuljettaa 7 miestä ja merijalkaväen viisi. Ambulanssiin mahtuu kolme potilasta.


title: Panssari-Sisu

text:
Alkuperäinen kauppahinta oli 82 miljoonaa dollaria. Käyttö-, hankinta- ja kehityskustannukset ajoneuvoa kohti vuonna 2007 olivat 1,9 miljoonaa euroa .
Vuonna 2010 Viro osti Alankomaista 81 käytettyä Pasi XA-188:a.


title: Panssari-Sisu

text: XA-200-sarjaan perustuva panssaroitu ajoneuvo, joka on valmiusyhtymien johtamisjärjestelmien alustojen päätyyppi. XA-202 nimenä tarkoittaa noin 200-kilowattista Panssari-Sisun kolmatta kehitysversiota, joiden numerointi alkoi 0:sta. XA-202:ia on varustettu muille myös yhtymille komento- ja viestitarkoituksiin.


title: Panssari-Sisu

text: XA-202:n perusmalli on yhtymän viestijärjestelmään kuuluva VIPA (VIestiPAsi). XA-202 VIPA:ssa voi olla: suunnitteluvaunun laitteet (SEP; System Execution and Planning), valvontavaunun (OSC; Operation System Control) -laitteet sekä viestiasemien valvontalaitteet (FC; Facility Control), joiden kokoonpanoja on neljää mallia.


title: Panssari-Sisu

text: XA-202 VIPA:ssa on hydraulisesti nouseva teleskooppimasto linkkiradioasemaa varten. Tästä syystä siihen viitataan suomen puhekielessä Viesti-Pasina. XA-202:n painopiste on korkeampi kuin tavallisen jääkäreiden käytössä olevan ajoneuvon kannella olevan nostettavan teleskooppimaston vuoksi. Korkean painopisteen ajoneuvo on kallistustilanteissa herkempi kaatumaan kuin matalamman painopisteen ajoneuvo. Turvallisuuden vuoksi ajoneuvoon on lisätty keulalle pystysuuntainen tanko kaapelinleikkuriksi, mikä estää liian matalalla roikkuvan, mahdollisesti osittain pudonnutta kaapelia vahingoittamasta vaunussa ulos katselevaa tähystäjää. Viesti-Pasissa on radiolaitteet ja kuuden hengen miehistö, yleensä ajaja, panssari-aliupseeri, viesti-aliupseeri, sekä kolme viestimiestä.


title: Panssari-Sisu

text: Yhtymän viestijärjestelmä -version lisäksi XA-202:sta on ainakin kaksi eri komentopaikkamallia; KOPA (KOmentopaikka PAsi) pataljoonatasolle ja EPA (Esikunta PAsi) sitä suuremmille johtoportaille sekä ainakin kaksi tuliasemamallia; KT-TUPA (KenttäTykistö - TUliasema PAsi) ja KRH-TUPA (KRanatinHeittimistö - TUliasema PAsi).


title: Panssari-Sisu

text: Alankomaissa XA-188-mallia käyttää Kuninkaallinen 11.Ilmarynnäkköprikaati Afganistanin Uruzganin maakunnassa. Tienvarsipommien räjähdyksissä on tuhoutunut ainakin yksi XA-188 7. kesäkuuta 2009. Kolme sotilasta haavoittui, joista yksi loukkaantui vakavasti. Lisäksi 6. huhtikuuta 2007 kersantti Robert Donkers kuoli onnettomuudessa, jossa XA-188 kaatui.


title: Panssari-Sisu

text: Ruotsalainen rauhanturvaaja kuoli tienvarsipommin räjähdyksessä 16. lokakuuta 2010 joka tuhosi ruotsalaisen XA-203-ajoneuvon. Kuollut sotilas toimi vaunun johtajana. Samassa tienvarsipommin räjähdyksessä joka tapahtui noin 50 kilometrin päässä Mazar-i-Sharifin kaupungista länteen loukkaantui kaksi muuta ruotsalaista sotilasta. Tapahtuman jälkeen Helsingin sanomat uutisoi näyttävästi myös suomalaisten Pasien heikosta suojasta nykyisiä tienvarsipommeja vastaan. Enemmän panssarin lisääminen tosin tekisi Pasista kömpelömmän ja hitaamman.


title: Pölhölä

text: Pölhölä on vuonna 1981 ensi-iltaan tullut suomalainen komediaelokuva. Se käsittelee hölmöläistarinoita aivan uudessa valossa. Tarina kertoo sekopäisestä Pölhölän (ruots. Hömby, engl. Village of Simpletons) kylästä ja sen asukkaiden eriskummallisista toilailuista.


title: Pölhölä

text: Spede Pasanen tuotti ja kirjoitti elokuvan yhtäaikaa uuden Uuno Turhapuro -elokuvan kanssa ("Uuno Turhapuron aviokriisi"). Kumpikaan elokuvista ei saanut avustusta Suomen Elokuvasäätiöltä. Elokuva kuvattiin noin 15 työpäivässä historiallisesti arvokkaassa ympäristössä Porvoon Ilolassa. Ohjaajina oli kolme ensikertalaista: Matti Kassilan poika Taavi Kassila, elokuvassa myös kaksoisroolin näytellyt Heikki Kinnunen ja lauluntekijänä ja television sketsiviihteen kirjoittajana tunnetuksi tullut Pertti Reponen.


title: Pölhölä

text: Alkuperäisessä käsikirjoituksessa olleet alku ja loppu, jossa Spede Pasanen toimi eräänlaisena juontajana, puuttuivat elokuvan lopullisesta versiosta.


title: Pölhölä

text: Tätä elokuvaa kiiteltiin vuoden 1996 televisioesityksen (MTV) yhteydessä siitä, että siihen oli onnistuttu kokoamaan lähes kaikki Suomen tunnetut koomikkoroolien esittäjät, pois lukien Uuno Turhapuro -elokuvien vakioesiintyjät.


title: Pölhölä

text:
Pölhölä oli vuoden 1981 kotimaisista uutuuselokuvista kolmanneksi katsotuin "Uuno Turhapuron aviokriisin" ja "Kiljusen herrasväen" jälkeen .! Päivämäärä
! Kanava
! Katsojamäärä


title: Viu-hah hah-taja

text: Viu-hah hah-taja on vuonna 1974 ensi-iltaan tullut suomalainen Spede Pasasen ja Ere Kokkosen komediaelokuva. Elokuvan nimi tulee valmistumisajankohtanaan muodikkaasta tavasta "viuhahtaa" alastomana julkisella paikalla.


title: Viu-hah hah-taja

text: "Viu-hah hah-taja" oli toinen vain kahdesta kotimaisesta pitkästä elokuvasta, jotka saivat ensi-iltansa suomalaisen elokuvatuotannon aallonpohjana tunnettuna vuonna 1974. Toinen ensi-ilta oli Seppo Huunosen elokuva "Karvat".


title: Tup akka lakko

text: Tup akka lakko on vuonna 1980 ensi-iltansa saanut Spede Pasasen elokuva, joka on jatkoa edellisen vuoden "Koeputkiaikuinen ja Simon enkelit" -elokuvalle. Myös tässä elokuvassa Uuno Turhapuro esiintyy cameoroolissa.


title: Tup akka lakko

text: "Tup akka lakko" oli 256 253 elokuvateatterikatsojallaan vuoden 1980 toiseksi katsotuin kotimainen elokuva ja kolmanneksi katsotuin elokuva. Ykkössijan vei "Täältä tullaan elämä!" ja kakkossijan "Kramer vastaan Kramer"."Video-oppaassa" vuodelta 1994 Olavi Similä kuvaa "Tup-akka-lakkoa" kammottavaksi ja sekavaksi, mitä ilmeisimmin kaikkein huonoimmaksi Spede-elokuvaksi. Hän antaa elokuvalle 1–5 tähden sijasta pommin, mikä vastaa sanallista arviota ”täysin epäonnistunut tekele”.


title: Tup akka lakko

text:
! Päivämäärä
! Kanava
! Katsojamäärä


title: Uuno Turhapuron poika

text: Uuno Turhapuron poika on vuonna 1993 ensi-iltansa saanut 17. Uuno Turhapuro -elokuva. Palattuaan 1980-luvun muutaman filmin tauon jälkeen Spede Pasasen talliin ohjasi Ere Kokkonen kaksi hyvin menestynyttä Turhapuroa. Sen jälkeen hän jätti sarjan jälleen, joten "Uuno Turhapuron pojan" ohjauksesta, käsikirjoituksesta ja tuotannosta vastasi Spede Pasanen. Reilut 120 000 katsojaa kerännyt filmi menestyi heikommin kuin yksikään aikaisempi Turhapuro-filmi, mutta oli kuitenkin vuoden katsotuin kotimainen elokuva. DVD:llä elokuva julkaistiin vasta vuonna 2009.


title: Uuno Turhapuron poika

text:
Uunon appiukkohan on Suomen rikkain mies. Tämän tietävät myös ilkeät ja ahneet poliitikot, jotka alkavat havitella Uunon ohella vuoristoneuvoksen rahoja. Poliitikot kehittelevätkin juonen, jonka avulla he saisivat rahat itselleen. He palkkaavat Amerikasta gangstereita varastamaan Tuuran rahat. He arvelevat Uunon olevan avain rahoihin, samalla kun tämä luulee yhä olevansa Suomen presidentti. Yksi gangstereista tekeytyy Uunon kauan kadoksissa olleeksi pojaksi Urho Turhapuroksi, mutta kaikki ei kuitenkaan mene niin kuin roistot olivat suunnitelleet."[[Video-opas|Video-oppaassa]]" vuodelta 1994 Bello Romano kutsuu elokuvaa taatuksi uunoiluksi ja antaa sille yhden tähden viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”huono”.[[Luokka:Uuno Turhapuro -elokuvat]]
[[Luokka:Vuoden 1993 elokuvat]]
[[Luokka:Spede Pasasen ohjaamat elokuvat]]


title: Uuno Turhapuron veli

text: Uuno Turhapuron veli on vuonna 1994 julkaistu "epävirallinen" Uuno Turhapuro -elokuva, jota ei yleensä lasketa mukaan Turhapuro-elokuvasarjaan. Elokuvassa Uunon veljeä, Tarmoa, esittää näyttelijä Esko Salminen. Vesa-Matti Loiri ei itse esiinny elokuvassa, koska oli riitaantunut Spede Pasasen kanssa ennen kuvauksia. Vesa-Matti Loirin mukaan riita sai alkunsa erimielisyyksistä tehdä uusi Turhapuro-elokuva ilman elokuvasäätiön tukea.


title: Uuno Turhapuron veli

text: Uuno Turhapuron veli, Tarmo Turhapuro palaa Suomeen Ruotsista kymmenen vuoden (turhan) opiskelun jälkeen. Uunon tapaan myös Tarmon lahjakkuus on uskomattomat selittelytaidot ja on päässyt kauniisiin ja rikkaisiin naimisiin. Tarmo ei ole myöskään hyvissä väleissä rikkaan anoppinsa kanssa.


title: Uuno Turhapuron veli

text: Samaan aikaan Uunon vaimolle, Elisabetille selviää Uunon olevan siepattu. Pian hän saa käsiinsä verisen kirjeen, jossa Uunon ryöstäjät vaativat Uunon appiukolta, vuoristoneuvos Tuuralta 100 000 markan lunnaita Uunon henkeä vastaan. Härski Hartikainen kuitenkin vain vähättelee koko tapausta uskoen että Uuno vain uskotteleekin olevansa napattu ja tällä tavoin saa kiristettyä appiukkonsa rahat itselleen.


title: Uuno Turhapuron veli

text: Piakkoin selviää myös Härskin olevan kidnapattu jolloin Sörsselsonille valkenee Uunon ja Härskin katalat aikeet kaapata appiukon rahat jättäen Sörsselsonin kuiville. Sörsselson päättääkin viedä Tuuran rahat uuden näyttelijälupauksen, Purkka-Pekka Puteliuksen avulla.


title: Uuno Turhapuron veli

text: Tuuran rahojen perässä on myös suurta kateutta tunteva Tarmon anoppi, joka on kyllästynyt kantamaan Suomen toiseksi rikkaimman henkilön titteliä. Hänen suunnitelmanaan on ostaa Härskiltä pilkkahinnalla tuulivoimalla toimiva moottorivene ja myymällä se Tuuralle useilla miljardeilla uskotellen sen olevan muka maailmaa mullistava keksintö.


title: Uuno Turhapuron veli

text:
Esko Salmisen esittämä hahmon maskeeraukseen kuuluvat suuret ulkonevat hampaat ja musta "pottatukka". Tarmo Turhapuro sanoo olevansa "bisnesmies" ja johtaja kuten veljensä Uunokin. Hän kertoo myyneensä isoäitinsä Afrikan alkuperäisasukkaille. Hän väittää myös asuneensa kymmenen vuotta Ruotsissa, muttei tiedä edes mitä tarkoittaa ”god dag”. Pääasiallisena tulonlähteenä Tarmolla on rikas vaimo ja mahdollisesti tulevaisuudessa rikkaan anoppinsa perintö.
Elokuva menestyi huonosti elokuvateattereissa, keräten vain reilut 20 000 katsojaa johtuen mahdollisesti siitä, ettei itse Uuno esiinny elokuvassa vaikka filmi kantaa hänen nimeään. Elokuva on esitetty televisiossa helmikuussa 2006, kesäkuussa 2007, helmi- ja joulukuussa 2014 sekä heinäkuussa 2018. Ensimmäinen televisioesitys tapahtui vasta 12 vuotta elokuvan ilmestymisen jälkeen. Finnkino julkaisi elokuvan DVD:nä 19. lokakuuta 2012. Vaikkei elokuvaa yleensä lasketa mukaan Turhapuro -sarjaan, sisältyy se "Uuno - Täydellinen kokoelma" DVD-boxiin.


title: Valehtelija, valehtelija

text: Valehtelija, valehtelija () on vuonna 1997 ensi-iltansa saanut Tom Shadyacin ohjaama yhdysvaltalainen komediaelokuva. Elokuvan pääroolissa esiintyy Jim Carrey, joka oli roolistaan ehdolla Golden Globe -palkintoon parhaasta miespääosasta musikaali- tai komediaelokuvassa.


title: Valehtelija, valehtelija

text: Jim Carrey esittää elokuvassa urallaan etenevää juristia, joka ei voi valehdella vuorokauteen poikansa syntymäpäivätoivomuksen myötä.


title: Valehtelija, valehtelija

text: Fletcher Reede on urasuuntautunut juristi ja eronnut isä. Hän rakastaa nuorta poikaansa Maxia. Fletcher tapaa kuitenkin panna työnsä etusijalle rikkoen Maxille ja entiselle vaimolleen Audreylle antamiaan lupauksia ja valehdellen sitten siihen johtaneista syistä. Loppujen lopuksi Fletcher jää pois poikansa syntymäpäiviltä harrastaakseen seksiä työkumppaninsa Mirandan kanssa. Max toivoo kakkunsa kynttilää puhaltaessaan, ettei hänen isänsä voisi valehdella kokonaiseen vuorokauteen. Hänen toiveensa toteutuu välittömästi.


title: Valehtelija, valehtelija

text: Useiden nolojen tilanteiden kautta (muun muassa kerrottuaan Mirandalle, että hänellä ”on ollut parempaakin” seksiä) Fletcher tajuaa, ettei hän kykene valehtelemaan, johtamaan harhaan tai edes panttaamaan totuutta. Se osoittautuu epäkäytännölliseksi, sillä hän hoitaa parhaillaan oikeudessa erästä erotapausta, jonka voittaminen avittaisi hänen uraansa suuresti. Hänen asiakkaansa on Samantha Cole. Fletcherin avaintodistaja on halukas antamaan väärän valan, jotta juttu voidaan voittaa. Fletcher kuitenkin huomaa, ettei hän voi kysyä ainuttakaan kysymystä, jos hän tietää vastauksen valheeksi. Oikeudessa hän jopa vastustaa itseään, kun hän yrittää valehdella halutun vastauksen saamiseksi. Sillä välin Audrey suunnittelee muuttavansa Bostoniin uuden poikaystävänsä Jerryn kanssa ja päättää, että Max tulee heidän mukaansa, jotta hän voisi suojella tätä Fletcherin valheilta.


title: Valehtelija, valehtelija

text: Fletcher yrittää epätoivoisesti saada oikeustapaukselle lykkäystä ja jopa pahoinpitelee itsensä sitä varten. Hän ei kuitenkaan pysty salaamaan sitä, että hän pystyy jatkamaan oikeudenkäyntiä, joten tuomari vaatii häntä jatkamaan. Lopulta Fletcher tajuaa, että hänen asiakkaansa on valehdellut oman ikänsä ja täten solminut avioliiton alaikäisenä, minkä vuoksi avioliitto ei ole pätevä. Fletcher voittaa jutun totuudenmukaisesti, mutta sen seuraukset saavat hänen ymmärtämään, mitä hän itse on vaarassa menettää. Samantha vie lastensa huoltajuuden ja kirjaimellisesti raahaa heidät pois vastuuntuntoiselta ja huolehtivalta isältään, paljolti samaan tapaan kuin Audrey. Fletcher menettää uskonsa tapaukseen ja huutaa tuomarille, että tämän tulee perua päätöksensä. Fletcher pidätetään oikeuden halventamisesta. Audrey kieltäytyy maksamasta Fletcherin lunnaita, mutta lopulta Fletcherin sihteeri Greta maksaa ne. Greta antaa Fletcherille anteeksi tämän aiemmin julistamat tökeröt totuudet, kun hän kuulee Fletcherin ”heittäytyneen jaloksi” vanhemman yhtiökumppanin edessä.


title: Valehtelija, valehtelija

text: Fletcher, joka tajuaa Maxin olevan hänen elämänsä tärkein asia, kamppailee saadakseen pitää poikansa. Hän kiirehtii lentoasemalle, mutta Audreyn ja Maxin lentokone on jo ehtinyt lähteä terminaalista. Epätoivoinen Fletcher kaappaa siirrettävät portaat ja jahtaa konetta kiitoradalle. Lopulta kone pysähtyy, mutta Fletcher loukkaantuu. Matkalla sairaalaan hän vannoo pojalleen viettävänsä enemmän aikaa tämän kanssa. Vaikka toiveesta on jo ehtinyt kulua 24 tuntia, Max tietää isänsä puhuvan totta.


title: Valehtelija, valehtelija

text: Kuluu vuosi, ja Fletcher ja Audrey juhlivat Maxin syntymäpäiviä. Kun Max puhaltaa kakkunsa kynttilät, valot sammuvat. Valojen syttyessä jälleen Fletcher ja Audrey suutelevat. Fletcher kysyy Maxilta, toivoiko tämä vanhempiensa palaavan yhteen, mutta Max vastaa: ”Ei, toivoin rullaruistimia!” Perhe-elämä vaikuttaa palaavan takaisin normaaleille urilleen.


title: Lentävät luupäät

text: Lentävät luupäät on vuonna 1984 ensi-iltansa saanut Spede Pasasen elokuva.


title: Lentävät luupäät

text: Elokuva kertoo kahdesta pohjalais-hämäläisestä veljeksestä (Spede Pasanen ja Simo Salminen), joista toista kärpänen puree takapuoleen. Veljekset menevät heti tekniikan tohtori Terassin (Yrjö Tähtelä) puheille (tällä tehdään pilaa lääkäriin viittaavasta sanasta tohtori), joka uskottelee veljeksille, että Pasasen esittämän veljeksen takapuoleen on pistänyt ilmailukärpänen. Ja että purema ei ole vaarallinen mikäli tämä oppii lentämään. Niinpä veljekset alkavat harjoitella lentämistä mitä kummallisimmilla laitteilla, apunaan pilailupuodista ostettu lentäjän opas.


title: Lentävät luupäät

text:
Samaan aikaan suomalainen Kimmel Kinos (Riitta Väisänen) voittaa Miss Universum -kilpailun, jonka seurauksena kaksi missiagenttia (Heikki Kinnunen ja Aake Kalliala) alkavat houkutella häntä maailmankiertueelle huonoin tuloksin. Missiagenttien ja pohjalais-hämäläisten veljesten tiet kohtaavat, kun agentit kuulevat veljesten keskustelevan Salmisen esittämän veljeksen agenttiopinnoista ja pyytävät häneltä apua. Kuvioihin sotkeutuu myös tohtori Terassin rakentama, täysin ihmistä muistuttava, alkoholilla toimiva robotti (Vesa-Matti Loiri), joka pohjalais-hämäläisten veljesten tavoin ihastuu Kimmel Kinokseen välittömästi.
Elokuvassa nähtävät lentolaitteet ovat pitkälti ilmailusta kiinnostuneen Spede Pasasen suunnittelemia. Elokuva on myös Riitta Väisäsen debyytti näyttelijänä.


title: Iravadi

text: Iravadi (joskus myös "Irrawaddy") on Myanmarin suurin joki ja merkittävä kulkureitti. Se alkaa aivan maan pohjoiskolkasta Kiinan rajan tuntumasta maan korkeimman vuoren Hkakabo Razin (5 881 m) juurelta virtaavista Mali- ja N’Maijoista ja virtaa 2 170 kilometrin pituisena halki maan keskiosien laskien Andamaanienmereen. Joen valuma-alue on noin 411 000 km² ja suurin sivujoki Chindwin.


title: Iravadi

text: Iravadi muodostaa Martabaninlahden länsipuolelle noin 35 000 neliökilometrin laajuisen suistoalueen. Joki on purjehduskelpoinen Bhamoon, sadekausina aina Myitkyinaan asti. Sen lukuisat hiekkasärkät ja saaret vaikeuttavat kuitenkin navigaatiota näin pitkälle.


title: Iravadi

text: Myanmarin väestö on keskittynyt jokilaakson alueelle ja suistoon. Suurista kaupungeista Mandalay sijaitsee joen keskivaiheilla sen itärannalla ja Yangôn suistoalueella. Iravadin suistoa on maailman merkittävimpiä riisinkasvatusalueita. Riisi onkin tärkeimpiä jokea pitkin kuljetettavia tuotteita. Tiikkipuuta kuljetetaan puolestaan suurilla lautoilla. Siirtomaa-aikoina ennen rautateiden ja autoliikenteen saapumista Iravadi oli perinteinen tie Mandalayyn.


title: Iravadi

text: Sana Iravadi tulee mahdollisesti sanskritinkielisestä sanasta "airāvatī", joka tarkoittaa ’elefanttijokea’.


title: Iravadi

text: Joen mukaan on saanut nimensä iravadindelfiini ("Orcaella brevirostris"), jota esiintyy myös muissa Kaakkois-Aasian suurissa joissa Borneolle ja Filippiineille asti. Sitä tavataan pääosin estuaareissa ja makeissa vesissä.


title: Liian iso keikka

text: Liian iso keikka on vuonna 1986 ensi-iltansa saanut Ere Kokkosen ja Spede Pasasen elokuva.


title: Liian iso keikka

text:
Elokuva kertoo rikollispomo Nigolai Savtsenkosta (Ville-Veikko Salminen) joka yhdessä sisarensa Mandin (Hannele Lauri) ja kahden apurinsa Hikan (Vesa-Matti Loiri) ja Peten (Aake Kalliala) kanssa tekee rikoksia tilaustyönä. Huolimatta siitä, että Savtsenko kumppaneineen tekee yleensä rötöksensä ihmisten keskellä ja kirkkaassa päivänvalossa, heitä jäljittävillä komisario Koistisella (Pentti Siimes) ja etsivä Raitakarilla (Ritva Valkama) tuntuu olevan suuria vaikeuksia saada kopla kiinni.
"Liian iso keikka" sai ensi-iltavuonnaan 1986 yli 120 000 teatterikatsojaa ja nousi vuoden neljänneksi katsotuimmaksi kotimaiseksi elokuvaksi. Paremmin myivät vain Kokkosen "Uuno Turhapuro muuttaa maalle" ja "Pikkupojat" sekä Mikko Niskasen "Elämän vonkamies".


title: Liian iso keikka

text: Ensi-iltakriitikot pitivät elokuvaa vähemmän huonona kuin useimpia Spede-tuotannon halpiselokuvia. Myös Elokuvauutisten 2008 nimettömäksi jäävä arvostelija pitää "Liian isoa keikkaa" erittäin viihdyttävänä ja huvittavana komediana, joka on hänen mukaansa tehty muita sen ajan Spede-elokuvia huolellisemmin. "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Roope Lehtinen kutsui elokuvaa tyypillisen halvaksi Spede-moskaksi ja antoi elokuvalle tähtien sijasta pommin, mikä vastaa sanallista arviota ”täysin epäonnistunut tekele”.


title: Liian iso keikka

text:
"Liian iso keikka" on julkaistu dvd:nä osana "Spede-tuotannon parhaat 5" -kokoelmaa.! Päivämäärä
! Kanava
! Katsojamäärä


title: Naisen logiikka

text: Naisen logiikka on vuonna 1999 ensi-iltansa saanut, Spede Pasasen viimeinen ja heikoimmin menestynyt elokuva. Katsojia sillä oli lähteestä riippuen 232 tai 304. Elokuvaa ei ole julkaistu VHS:nä tai DVD:nä. Sitä ei ole myöskään esitetty koskaan televisiossa. Se perustuu Spede Show’ssa esitettyihin Naisen logiikka -sketseihin. Elokuvassa esiintyy vain viisi näyttelijää.


title: Naisen logiikka

text: Suomen elokuvasäätiö myönsi 1,1 miljoonan markan tuen elokuvalle vuonna 1991, mutta elokuvan teko jäi tuolloin kesken. Pasasen mukaan elokuvan valmistumista viivästyttivät muun muassa sairastumiset. Elokuvasäätiö alkoi vaatia rahojaan takaisin, ja pakon edessä elokuvan kuvaukset tehtiin loppuun kuuden vuoden kuvaustauon jälkeen. Elokuvan otti ohjelmistoonsa helsinkiläinen Kinopalatsi ainoana elokuvateatterina Suomessa. Ensi-ilta oli 21. toukokuuta 1999, ja elokuva poistettiin ohjelmistosta 3. kesäkuuta. Ilta-Sanomien mukaan viimeisen esityspäivän kolmessa näytöksessä kävi yksi katsoja, hänkin vapaalipulla. Myöhemmin Ilta-Sanomat uutisoi, että elokuva lähtisi varsinaiselle esityskierrokselle saman vuoden syksyllä. Tämä ei toteutunut.


title: Naisen logiikka

text: Samantapainen Hannele Laurin ja Spede Pasasen näyttelemä pariskunta, joka käy keskusteluja ”naisen logiikasta”, esiintyy myös Speden elokuvassa "Pikkupojat".


title: Naisen logiikka

text: Spede Pasanen ja Hannele Lauri näyttelevät hyvin toimeen tulevaa avioparia, Viljoa ja Vienoa. Heidän tuttavapariskuntansa ovat Pullo ja Lea Pölkkynen (Simo Salminen ja Riitta Väisänen). Pullo Pölkkynen erotetaan työpaikaltaan, ja hän lyö Viljon kanssa vetoa, että saa uuden työpaikan, jossa hänen palkkansa on sata tuhatta markkaa kuussa. Neljä vuotta myöhemmin Pullo ja Viljo tapaavat Pullon huvipurrella ja jakavat kokemuksia vaimojensa tyhjäpäisestä logiikasta. Elokuvaa on kuvailtu esimerkiksi ohutjuoniseksi.


title: Naisen logiikka

text: Naisen logiikka -sketsejä esitettiin alun perin 1984–1987 suositussa sketsiohjelmassa "Spede Show". Niissä esiintyivät vain Spede Pasanen ja Hannele Lauri. Vuonna 2002 niistä 22 koottiin Naisen logiikka -albumille, jossa sketsit olivat kuunnelmien muodossa.


title: Hei kliffaa hei

text: Hei kliffaa hei on vuonna 1985 ensi-iltansa saanut Spede Pasasen, Ere Kokkosen, Vesa-Matti Loirin ja Simo Salmisen elokuva. Elokuva perustuu Spede Show'ssa esitettyihin "Mänttien TV-asema" -sketsien hahmoihin.


title: Hei kliffaa hei

text: Spede hyödynsi tässä B-tuotannon elokuvassaan toistamiseen kustannusten vähentämiseksi videotekniikkaa kuvaten elokuvan kuvanauhalle, joka kopioitiin elokuvafilmille teatterilevitystä varten.


title: Pikkupojat

text: Pikkupojat on vuonna 1986 ensi-iltansa saanut Spede Pasasen elokuva. Elokuva pohjautuu Spede Show’ssa nähtyihin Pikkupojat-sketsien hahmoihin. Tässä elokuvassa on myös Spede Show’sta tuttuja ”naisen logiikka” -kohtauksia. Elokuvan alkupuolella nähdystä kartasta selviää, että tapahtumat sijoittuvat nykyisen Vuosaaren sataman alueelle.


title: Pikkupojat

text: Spede käytti tässä elokuvassa vielä kolmannen kerran TV-tekniikan edullisuutta hyväkseen. Elokuva on alkujaan kuvattu lähes kokonaan videonauhalle muutamaa kohtausta lukuun ottamatta ja kopioitu valmiiksi leikattuna elokuvafilmille elokuvateatteriesityksiä varten.


title: Pikkupojat

text: Kesämökkien luvatussa maassa kaikki ovat naapuruksia, vaikka enimmän aikaa riidoissa. Johtaja Hugo Rögstrand käy mökiltä kaupungissa työssä. Sillä välin perheen äiti on tulossa hulluksi yrittäessään pitää kurissa perheen kolmea poikaa. Naapurissa lomailee upseeri Jäpälä ja toisessa mökissä keksijä Yskänen.


title: Pikkupojat

text: Jatkuvat rajariidat ja yhteinen puhelinlinja koettelevat naapurisopua. Pikkupojillakin on osuutensa asiaan, sillä he kilpailevat siitä kuinka monta oikeusjuttua he onnistuvat järjestämään Jäpälän ja Yskäsen välille. Pojat toimimat viestien välittäjinä ja vääristävät naapurusten kommentit pahimman mukaan.


title: Pikkupojat

text: Vesa-Matti Loiri, Spede Pasanen ja Simo Salminen esiintyvät kaksoisrooleissa. He esittävät 6-, 5- ja 4-vuotiaita pikkupoikia, upseeria, poikien isää ja keksijää. Myös Riitta Väisänen on kaksoisroolissa keksijä Yskäsen vaimona ja tyttärenä.


title: Pikkupojat

text: "Pikkupoikien" ensi-ilta-arviot olivat järjestään murskaavia ja syyttivät Spedeä kustannusten minimoinnista ja kaikinpuolisesta hutiloinnista. "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano sanoo, ettei kaikkia yhden idean tv-sketsejä pitäisi venyttää kokoillan elokuvaksi. Hän antaa "Pikkupojille" yhden tähden viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”huono”.


title: Dungeons & Dragons (elokuva)

text: Dungeons & Dragons on vuonna 2000 ensi-iltansa saanut fantasiatoimintaelokuva, joka perustuu Dungeons & Dragons -roolipeliin.


title: Dungeons & Dragons (elokuva)

text: Izmerin keisarikunnassa käydään taistelua hyvän ja pahan välillä. Nuori keisarinna haluaa tuoda hyvinvointia kaikille alamaisilleen, mutta häikäilemättömällä Profion-velholla on muita suunnitelmia, sillä hän aikoo saada haltuunsa muinaisen lohikäärmesauvan. Sen avulla hän voisi hallita punalohikäärmeitä ja ottaa valtaansa koko keisarikunnan.


title: Onks Viljoo näkynyt

text: Onks Viljoo näkynyt on vuonna 1988 ensi-iltansa saanut suomalainen Spede Pasasen tuottama komediaelokuva.


title: Onks Viljoo näkynyt

text: Onks Viljoo näkynyt -elokuvan synty perustui vuosina 1984-1985 esitetyn MTV:n "Älywapaa palokunta" -viihdeohjelmaan, jossa näyttelijä Heikki Kinnunen esiintyi muiden sketsien lomassa toistuvasti kysellen "Onks' Viljoo näkyny?". Sketsi osoittautui alati itseään toistavanakin niin suosituksi, että sen pohjalta syntyi lopulta elokuva. Elokuvassa nähdään myös Heikki Kinnusen, Pirkka-Pekka Peteliuksen ja Aake Kallialan sketsihahmoja viihdeohjelmista "Soitinmenot" ja "Hymyhuulet".


title: Onks Viljoo näkynyt

text:
! Päivämäärä
! Kanava
! Katsojamäärä


Rampe & Naukkis – kaikkien aikojen superpari on vuonna 1990 ensi-iltansa saanut "Pulttibois"-sketsisarjan hahmoihin Rampe ja Naukkis pohjautuva komediaelokuva.


title: Rampe & Naukkis – kaikkien aikojen superpari

text: Elokuvan DVD-julkaisussa lukee takakannessa virheellinen pätkä: "Pirkka-Pekka Peteliuksen ja Aake Kallialan tulkitsemat muusikkohahmot Rampe ja Naukkis tulivat tutuiksi TV-sarjoista Hymyhuulet ja Pulttibois, jossa he soittotauolla kertoivat vitsejä toisilleen siivouskomerossa". Todellisuudessa hahmot esiintyivät ainoastaan Pulttibois-sarjassa.


text: Aake Kalliala on todennut huonon palautteen antajille: "Yrittäkääpä itse tehdä kokoillan elokuvaa kymmenessä päivässä. Käytiin siinä sentään Kotkassa ja Porissa."


text: Elokuvan ensiesitys televisiossa oli MTV3 -kanavalla 16.8.1993, jolloin elokuva esitettiin noin kymmenen minuuttia lyhennettynä versiona. Elokuvan aloittavasta ristiäiskohtauksesta hypättiin suoraan Rampen ja Naukkiksen Tuuliviiri-musiikkivideon tekokohtaukseen.


text: Rampe ja Naukkis ovat amatöörimuusikoita, jotka ovat töissä työmaaruokalassa. He kuitenkin eroavat sieltä, kun he kyllästyvät asiakkaiden panetteluihin. Lähtiessään he uhoavat, että heillä tulee olemaan Live Aid -konsertti olympiastadionilla. He alkavat säveltää lauluja, kuntoilemaan ja parantamaan ulkonäköään. Huolimatta kovista ponnisteluista, he soittavat tyhjälle OlympiaStadionille. Konsertin jälkeen he lähtevät Kyminlinnaan, kun Rampe muisti, että hänen siskollaan on ranskalainen kaitafilmikamera, jolla he voivat tehdä musiikkivideon. Rampe ja Naukkis tekevät musiikkivideon laulusta Tuuliviiri. He lähettävät videon karhulalaiselle ohjelmatoimisto Markukselle. He saavat samalla työtä Markuksen ystavän, Grönholmin, huoltoasemalta neljäksi vuodeksi.


text: Huoltoasemalla Naukkis rakastuu Grönholmin tyttäreen Sirkkaan. Kun Grönholm sanoo Naukkiselle ja Rampelle lähtevänsä pitkälle työmatkalle, hän antaa heille kuukauden palkan ennakkoon - 130 markkaa. Tähän Rampe ja Naukkis eivät ole tyytyväisiä. He päättävät erota. Kun he aikovat erota, he näkevät miten Markus ja Grönholm jakavat keskenään suuria rahamääriä Grönholmin salkusta. Markus luulee, että he aikovat ilmiantaa heidät poliisille ja hän alkaa ampua heitä kohti. Rampe ja Naukkis pakenevat Naukkiksen FSO-merkkisellä avolava-autolla. Markus, Grönholm ja Sirkka lähtevät takaa-ajoon. He saavat poliisit peräänsä.


text: Matkan aikana Naukkis vaihtaa Rampen kanssa ajajan paikkaa. Vaikka Rampe väittää ajaneensa ennenkin, hän ajaa auton ja heidät jyrkänteeltä alas. He juoksevat merenrantaan ja pääsevät Naukkiksen ystävän, Kustin, joka on mykkä ja värisokea Naukkiksen muistaen, kanssa Kustin troolarilla Tynnyrikarille. Kun he olivat matkalla, olivat Markus, Grönholm ja Sirkka satamassa ja he lainaavat satamavahdilta venettä, että he pääsisivät Rampen ja Naukkiksen perään.


text: Tynnyrikarilla Rampe ja Naukkis ovat sytyttäneet nuotion ja syövät makkaraa, kertovat vitsejä ja juovat keskikaljaa ja Naukkis yrittää soittaa kitaraa. Kun aamulla he heräävät, Markus, Grönholm ja Sirkka ovat tulleet rantaan ja Markus uhkailee heitä aseella luullen, että he ovat ilmiantaneet heidät poliiseille. Rampe raivostuu Markuselle, koska hän vertasi Rampea hänen kuolleeseen Vihtori-kilpikonnaan. Kun Rampe harhauttaa Markusta, Naukkis saa aseen Markuksen kädestä. Poliisit tulevat paikalle ja kiittävät Rampea ja Naukkista siitä, että he vangitsivat kaaharit. Mutta siinä samassa Rampe tajuaa, että he ovat Kotkan turkisvarkaat. Poliisit lähtevät roistojen kanssa mantereelle selvittämään ryöstöä. Mutta Sirkka jää rantaan Rampen ja Naukkiksen kanssa. Rampe näyttää Sirkalle miten eräässä amerikkalaisessa elokuvassa kosittiin. Naukkis näkee tilanteen ja poistuu metsään luullen sen olleen oikea kosinta. Kun Sirkka lähtee mantereelle, Naukkis etsii metsästä yrttejä, joilla pystyisi myrkyttämään Rampen. Naukkis keittää Rampelle teetä nuotiolla, mutta myrkytyskuoleman sijaan Rampen kölirinta, kyttyräselkä ja puhevika katoavat ja pulisongit pienenevät.


text: He lähtevät takaisin mantereelle etsimään naisia. Naukkis ottaa puheeksi Rampen kosinnan Sirkalle Tynnyrikarilla. Rampe oikaisee sen olleen näyttö eräästä amerikkalaisesta elokuvasta. He lähtevät Pori Jazzeille luullen, että ne ovat jotkut hengelliset juhlat. Festivaalien juontaja Matti Konttinen pyytää Rampea ja Naukkista soittamaan, koska heidän esiintyjänsä, Miles Davis, ei pääse esiintymään. Lavalla Rampe ja Naukkis (Trio Erektus) esittävät kappaleen "Rambling Rose". Kesken kappaleen Rampen entinen puhetapa palaa ja hän pyörtyy.


text: Sairaalassa Rampe herää ja myöntää tämän päivän olleen parasta mitä hänen elämässään on ollut. Hän esittää Naukkikselle toivomuksen, että hän olisi naisen kanssa yhdynnässä, vaikkakin kuolleena. Naukkis pyytää hoitajaa (Kristiina Elstelä) auttamaan toivomuksen toteuttamiseen.


text: Tämän jälkeen vietetään Rampen hautajaisia. Pitäessään puhetta Rampesta, Naukkis pyytää muita hautajaisvieraita yhtymään lauluun Ole Ole Ole. Rampe herää kuolleista ja sanoo kokeneensa nirvanan. Hautajaisvieraiden läsnä ollessa Rampe kosii sairaalahoitaja Helviä ja Naukkis Sirkkaa.


text:
! Päivämäärä
! Kanava
! Katsojamäärä


title: Hassanal Bolkiah

text: Hänen majesteettinsa Paduka Seri Baginda Sultan Haji Hassanal Bolkiah Mu'izzaddin Waddaulah (s. 15. heinäkuuta 1946) on Brunein 29. sulttaani. Hän on ollut maan johdossa vuodesta 1967. Hän on edellisen sulttaanin Sir Omar Ali Saifuddin Sa'adul Khairi Waddienin vanhin poika.


title: Hassanal Bolkiah

text: Hassanal Bolkiah on syntynyt Brunei Townissa (nykyinen nimi Bandar Seri Begawan).


title: Hassanal Bolkiah

text: Kruununprinssi Al-Muhtadee Billah Bolkiah on sulttaanin vallanperijä. Vuonna 2005 hänellä oli neljä poikaa ja kuusi tytärtä kuningatar Salehan ja hänen aikaisemman vaimonsa kuningatar Mariamin kanssa.


title: Hassanal Bolkiah

text: Sulttaani julkisti vuonna 1991 konservatiivis-islamilaisen ideologian, joka esitteli kuningashuoneen uskonnon puolustajana. Hän avasi parlamentin vuonna 2004, kun se oli ollut hajotettuna 20 vuoden ajan.


title: Hassanal Bolkiah

text: Sulttaanilla on huomattava henkilökohtainen omaisuus ja hän onkin yksi maailman rikkaimmista ihmisistä.


title: Hassanal Bolkiah

text: Vuonna 2008 Forbes arvioi hänen omaisuudekseen 20 miljardia dollaria, mikä teki hänestä maailman neljänneksi varakkaimman monarkin.


title: Hassanal Bolkiah

text: Sulttaani on kuuluisa suunnattomasta autokokoelmastaan. Vuonna 1998 brittiläinen autolehti Autocar julkaisi kuvia sulttaanin autokokoelmasta joka sisältää uniikkeja versioita Ferrareista ja Bentleyeistä farmareihin.


title: Hassanal Bolkiah

text: Hän on usein maininnut omistaneensa 1 000–5 000 autoa. Kuitenkin määrä, joita hän on käyttänyt työssään sekä määrä, joita hän tai hänen perheensä on oikeasti käyttänyt vaihtelee suuresti. Guinnessin ennätysten kirjan mukaan sulttaanin henkilökohtaisessa kokoelmassa on 500 Rolls-Royceä - suurin kokoelma maailmassa. Hänen perheensä teki 1990-luvulla lähes puolet kaikista Rolls-Roycen tilauksista ostaen muokattuja autoja diplomaateille ja yksilöllisiä autoja omaan kokoelmaansa. Hän omistaa myös viimeisen valmistetun Rolls-Royce Phantom VI:n.


title: Hassanal Bolkiah

text: Hänen kokoelmistaan löytyy Lamborghini Diablo Jota, Porsche 959, Jaguar XJR-15 ja kuusi Dauer 962:ta. Hän on lisäksi ainoa joka omistaa jokaisen myydyn mallin Ferrari FXX:stä, alkuperäisen "red show" -mallin Bentley Continental R:stä, kaksi täysin toimivaa versiota Ferrari Mythosta, molemmat Ferrari 456 GT Sedanit, maailman ainoan Mercedes-Benz CLK-GTR jossa ratti on oikealla puolella, seitsemän McLaren F1:stä mukaan lukien molemmat mustat LM -mallit ja kolme Cizetaa.


title: Hassanal Bolkiah

text: Hänellä on erityinen kiinnostus hankkia ainutlaatuisia konseptiautoja kuten Bentley Java ja Bentley Dominator 4x4. Autokokoelma on suurimmaksi osaksi varastoitu viiteen lentokonehalliin joissa asiantuntijat eri autonvalmistajilta huolehtivat kokoelmasta.


title: Hassanal Bolkiah

text: Sulttaanin palatsia, Istana Nurul Iman, on pidetty maailman suurimpana asumiskäytössä olevana linnana. Se valmistui vuonna 1984, ja hinta oli 1,4 miljardia dollaria. Linnassa on 1800 huonetta.


title: Hassanal Bolkiah

text: Henkilökohtaiseen käyttöön sulttaani omistaa kaksi Boeing 747-400 lentokonetta kullatuilla huonekaluilla, kuusi pienempää lentokonetta ja kaksi helikopteria. Tyttärelleen 18. syntymäpäiväksi hän osti Airbus-lentokoneen.


title: Hassanal Bolkiah

text: Huolimatta hänen valtavasta varallisuudestaan, hän on yrittänyt jakaa maan öljyvaroja. Maata onkin kutsuttu irvailevasti "Shellfare Stateksi" (vrt. engl. "welfare state", hyvinvointivaltio) öljy-yhtiö Shellin suuren vaikutuksen vuoksi. Bruneilaisilla on ilmainen koulutus sekä terveydenhuolto. Bruneissa ei ole ansio-, pääoma- tai yritysverotusta.


title: Ljungo Tuomaanpoika

text: Ljungo (Ljungi) Tuomaanpoika ("Ljungo Thomae") (k. 1611 Nyköping) oli suomalainen pappi, valtiopäivämies ja lainsuomentaja.


title: Ljungo Tuomaanpoika

text: Todennäköisesti Limingassa kirkkoherra Tuomas Ingonpojan ja tämän vaimon Dordran lapsena syntynyt Ljungo Tuomaapoika lienee opiskellut Turun katedraalikoulussa ja sen jälkeen Uppsalan yliopistossa. Hänen puolisonsa oli Margareta (kuollut ennen vuotta 1633).


title: Ljungo Tuomaanpoika

text: Ljungo Tuomaanpoika toimi kirkkoherrana Pyhäjoella 1576–1581, Saloisissa 1582–1592 sekä Kalajoella 1592–1610. Hän oli myös Pohjois-Pohjanmaan rovastina sekä tuomiokunnan tuomarina eli lainlukijana ja oli mukana vuosien 1597, 1600 ja 1611 valtiopäivillä. Ljungo Tuomaanpoika toimi Pohjanmaan talonpoikien etujen puolustajana Nuijasodan aikana ja jo sitä ennenkin. Hän kuului Kaarle-herttuan luona käyneisiin pohjalaisiin lähetystöihin ja esitti helmikuussa 1597 Arbogan valtiopäivillä selostuksen Nuijasotaan johtaneista syistä.


title: Ljungo Tuomaanpoika

text: Ljungo Tuomaanpoika suomensi kuningas Kristofferin maanlain vuonna 1602 ja kaupunginlain vuonna 1609. Hän oli havainnut toimiessaan lainlukijana, että suomenkieliset henkilöt eivät puutteellisen ruotsin kielen taidon takia aina ymmärtäneet ruotsalaista lakia, joka oli kirjoitettu käyttäen vanhentuneita sanontatapoja. Jo aiemmin 1500-luvun puolivälissä oli Tukholman suomalaisen seurakunnan kappalainen Martti tehnyt maanlain suomennoksen. Se lienee ollut käytössä käsin kirjoitettuina jäljennöksinä, mutta Ljungo Tuomaanpojan mielestä tämä käännös ei ollut luotettava. Omassa käännöksessään hän käytti pohjana suomen kielen länsimurteita, Turun seudun ja Pohjanmaan murretta, jotka hänen mielestään eivät olleet vieraskielisten vaikutteiden turmelemia, toisin kuin Uudenmaan, Karjalan ja Hämeen murteet.


title: Euroopan unionin taistelujoukot

text: Euroopan unionin nopean toiminnan joukkoihin osallistuvat eräät Euroopan unionin jäsenvaltiot ja Norja. Tarkoituksena on koota lopuksi kaiken kaikkiaan 50 000–60 000 nopeasti liikekannalle pantavaa sotilasta, jotka voisivat olla tehtävässä kuukausista vuoteen.


title: Euroopan unionin taistelujoukot

text: Euroopan unionin nopean toiminnan joukot ja niihin osallistuvat maat (joukkoa johtava maa tummennettu):Vuosina 2005–2006 Euroopan unionin nopean toiminnan joukot ovat rajoitetun kapasiteetin tilassa, jolloin joukoista vastaavat Britannia, Italia, Ranska ja Saksa. Lopullisena tavoitteena on Eurooppa -neuvoston kesäkuussa 2004 hyväksymä Headline Goal 2010, jolloin järjestelmä on laajimmillaan.


title: Euroopan unionin taistelujoukot

text: Tavoitteena on järjestää vuonna 2005 strateginen ilmakuljetus joukoille, aikaansaada ilmakuljetuksille yksi yhteinen EU-johto vuoteen 2010 mennessä, aloittaa varsinainen taisteluosastotoiminta viimeistään 2007, ottaa käyttöön lentotukialus tarvittavine saattoaluksineen sekä lentokoneineen viimeistään 2008 ja liittää joukkojen tietoliikenne verkoksi.


title: Euroopan unionin taistelujoukot

text: Suomi osallistuu 2007 alkaen Saksan johtamaan taisteluosastoon yhdessä Alankomaiden kanssa sekä Ruotsin johtamaan pohjoismaiseen taisteluosastoon 2008 alkaen. Suomen lisäksi pohjoismaisessa joukossa on Viro sekä Euroopan unioniin kuulumaton Norja.


title: Euroopan unionin taistelujoukot

text: Saksan johtamaan taisteluosastoon Suomi voi antaa joukon omasuojaan tarvittavan komppanian suuruisen yksikön, missä on myös elektronisen tiedustelun yksikkö.


title: Euroopan unionin taistelujoukot

text: Ruotsin johtamaan taisteluosastoon Suomi voi asettaa käyttöön raskaan kranaatinheittimistön ruotsalaisen jalkaväkipataljoonan tueksi sekä tiedustelu- ja valvontakomppanian. Norjan mukana olo Ruotsin johtamissa taisteluosastossa takaa tiedustelutiedon saamisen Natolta. Kranaatinheitinosastoa opetetaan Säkylässä, suojeluosastoa Keuruulla ja topografiryhmää Espoossa. Sotilaspoliisiosasto osallistuu Ruotsin Kungsängenissä kolmen viikon kurssille yhdenmukaistamaan toimintaansa muiden maiden sotilaspoliisien kanssa.


title: Euroopan unionin taistelujoukot

text: Puolustusvoimien henkilökuntaan jo kuuluvien (40 % joukosta) ja reserviläisten värväys (60 % joukosta) Saksan ja Hollannin sekä Suomen yhteiseen taisteluosastoon vuodeksi 2007-2008 alkoi joulukuussa 2005. Joukon taistelukoulutus alkoi keväällä 2006. Suojauskomppanian perustaa, varustaa ja kouluttaa Porin prikaati. Koulutusta annetaan myös Tikkakoskella, Utissa ja Upinniemessä. Haku joukkoihin päättyi 27. tammikuuta 2006. Myöhemmin taisteluosastoon hakuaikaa jatkettiin 10. helmikuuta 2006.


title: Euroopan unionin taistelujoukot

text: Toisen haun tuloksena oli joukkoon hakenut kaiken kaikkiaan 761 henkilöä, joista reserviläisiä oli 654 ja puolustusvoimien palveluksessa olevia 107.


title: Euroopan unionin taistelujoukot

text: Puolustusvoimat aloitti marraskuun 2006 alussa pohjoismaisen taisteluosaston henkilöstön haun. Suomi asettaa tähän osastoon noin 80-henkisen kranaatinheitinosaston sekä joukon pienempiä osastoja, joihin kuuluu huolto-, suojelu-, elso- sekä sotilaspoliisihenkilöstöä. Haku kestää helmikuuhun 2007. Joukon koulutus käynnistyy kesällä 2007 ja taisteluosasto on valmiudessa vuonna 2008.


title: Euroopan unionin taistelujoukot

text: Nato Response Force on NATO:n kokoama nopean toiminnan joukko, mihin voi sisältyä Euroopan unionin taisteluosastoja myös niistä Euroopan unionin maista, jotka eivät ole NATO:n jäseniä.


title: Euroopan unionin taistelujoukot

text: Suomessa taisteluosastotoimintaan osallistuminen edellytti rauhanturvalain muuttamista kriisinhallintalaiksi, mikä mahdollisti suomalaisten joukkojen sotilaallisen käytön maan ulkopuolella.


title: Euroopan unionin taistelujoukot

text: Lakia koskevan hallituksen esityksen hylkäsi perustuslakivaliokunnan enemmistö, jonka mukaan päätöksen suomalaisjoukkojen lähettämisestä osana taisteluosastoa tekisi tasavallan presidentti ylipäällikkönä, joka perustuslain mukaan vastaa ulkopolitiikasta yhdessä eduskunnan kanssa. Perustuslakivaliokunnan kannan vuoksi hallitus veti takaisin hallituksen esityksen kriisinhallintalaiksi. Hallituksen esitykselle kriittistä kantaa edustivat muun enemmistön ohessa puheenjohtaja Kimmo Sasi ja varapuheenjohtaja Arja Alho. Pääministeri Matti Vanhasen mielestä perustuslakivaliokunnan kanta merkitsisi käytännössä tasavallan presidentin alentamista ylipäälliköstä adjuntantiksi tai sotilaalliseksi neuvonantajaksi eikä ole loogista, että eräiden Suomen armeijan osastojen lähettämisestä päättäisi pääministeri ja muiden osastojen lähettämisestä tasavallan presidentti ylipäällikkönä.


title: Euroopan unionin taistelujoukot

text: Voimaan astuneen kriisinhallintalain mukaan päätöksen taisteluosaston lähettämiseen varautumisesta ja osaston lähettämisestä tekee tasavallan presidentti valtioneuvoston ratkaisuehdotuksesta. Tätä ennen eduskuntaa kuullaan antamalla asiasta sille selonteko. Koska taisteluosaston on tarkoitus kyetä nopeaan reagointiin, varsinaisesta osaston lähettämisestä kuullaan ainoastaan eduskunnan ulkoasiainvaliokuntaa. Tämä poikkeaa muiden kriisinhallintajoukkojen lähettämisestä. Niiden lähettämisestä kuullaan aina koko eduskuntaa.


title: Euroopan unionin taistelujoukot

text: Kriisinhallintalaissa säädetään yksityiskohtaisesti EU:n taisteluosaston henkilöstön palvelussuhteesta ja sosiaaliturvasta. Kriisinhallintajoukon jäsenet ovat sotilaita ja sotilasrangaistussäännösten alaisia. Toimivaltaisena tuomioistuimena kriisinhallintajoukon jäsenten rikosasioissa toimii Helsingin käräjäoikeus. Toisin kuin muissa kriisinhallintajoukoissa, joissa koulutukseen kutsuttu voi koska tahansa perua lähtönsä, valmiusosastossa palvelevilla on velvollisuus lähteä toimialueelle. Koulutuksen käynyt valmiusosaston jäsen on velvollinen maksamaan saamansa varallaolokorvaukset ja puolet koulutuskuluistaan, mikäli hän luopuu sitoumuksestaan.


title: Euroopan unionin taistelujoukot

text: Hakuaikaa jatkettiin 10.2.2006 saakka. Päällystöliitto pani joukot hakusaartoon 23.1.2006 Satakunnan Kansan mukaan ennen kuin palvelussuhteen ehdoista on sovittu siksi, koska operaatioissa voi tulla haavoittumisia, vammautumisia ja kuolemantapauksia.


title: Euroopan unionin taistelujoukot

text: Saarto keskeytettiin, kun lopullinen sitoutuminen joukkoon selviää palvelusehtojen tultua selviksi.


title: Euroopan unionin taistelujoukot

text:
16. helmikuuta ilmoitettiin, että Euroopan unionin suomalaisissa joukoissa palkkaus on 7,5%:ia korkeampi kuin suomalaisessa YK-rauhanturvajoukossa tai niitä vastaavissa NATO-operaatioissa. Neuvotteluihin osallistuivat puolustusministeriö,
Pääesikunta, Päällystöliitto ry, Sotilasammattiliitto SoAL ry ja Upseeriliitto.


title: Euroopan unionin taistelujoukot

text: Kriisinhallintalain tultua hyväksytyksi vahvistaa puolustusministeriö ehdot asetuksella. Jatkossa palkkausta tarkastellaan saatujen kokemusten perusteella.


title: Euroopan unionin taistelujoukot

text: Euroopan unionin saksalais-hollantilais-suomalaisella joukolla ei ole ollut tehtäviä, he harjoittelevat.


title: Black Knight

text: Black Knight on vuonna 2001 ensi-iltansa saanut amerikkalainen komedia, jonka pääosaa näyttelee Martin Lawrence.


title: Black Knight

text: Jamal Walker joutuu kesken työpäivänsä keskiaika-teemapuistossa ajassa taaksepäin 1300-luvun Englantiin. Maata hallitsee ilkeä kuningas, joka on syrjäyttänyt kuningattaren valtaistuimelta. Jamalista tulee kuninkaan turvallisuuspäällikkö, mutta hän loppujen lopuksi liittyy taistelemaan kuningasta vastaan Sir Knolten ja kauniin Victorian rinnalla.


title: Romanovin kivet

text: Romanovin kivet on vuonna 1993 julkaistu Spede Pasasen tuottama ja Aleksi Mäkelän ohjaama toimintakomedia. Paul Jyrälä voitti elokuvasta parhaan äänisuunnittelun Jussin.


title: Romanovin kivet

text:
Miljonääri Roivas kerää tsaarinaikaisia taideaarteita. Lainkuuliaisen julkisivun taakse kätkeytyy laaja rikollisliiga, joka keinoja kaihtamatta yrittää täyttää häikäilemättömän miehen toiveet. Pohjois-Lapissa on myytävänä Roivaksen kauan havittelemat Romanovin tsaarisuvun kultaisen kotkaveistoksen jalokivet.
Patrick (Samuli Edelmann) on Roivaksen palkkaama ammattirikollinen, jonka tehtävänä on arvokkaiden kivien hankkiminen.
Hakumatkalle palkataan myös Roivaksen oikea käsi Marco ja Patrickin vihaama sekopää Tony (Santeri Kinnunen). Roivas on kuitenkin suunnitellut vain yhtä paluulippua. Tony ja Patrick selviytyvät ansasta ja kahden vuoden päästä he palaavat hakemaan saalista ja kostamaan.
Jo pojankoltiaisina Heikki Kinnusen videokameralla leikkineet Santeri Kinnunen ja Samuli Edelmann saivat Spede Pasasen innostumaan ensimmäisen suomalaisen toimintaelokuvan tuottamisesta. Nuoret näyttelijät olivat kovassa nosteessa, ja rahaa tuli myös Suomen elokuvasäätiöltä. Mukaan saatiin kolmanneksi käsikirjoittajaksi poikien kaveri Kalle Chydenius, ja ensimmäinen käsikirjoitusversio oli parisataasivuinen. Spede ehdotti ohjaajaksi Hannu Seikkulaa, mutta suostui luottamaan poikien ystävään Aleksi Mäkelään, jonka esikoisohjaus "Romanovin kivet" on. Kuvaajaksi ja äänittäjäksi saatiin konkarit Kari Sohlberg ja Paul Jyrälä. Spede ei jäänyt valvomaan kuvauksia vaan lähti golflomalle, ja elokuva ylitti budjettinsa raskaasti. Sinnikkäästä markkinoinnista huolimatta elokuva keräsi vain 50 000 teatterikatsojaa ja jäi raskaasti tappiolliseksi.


title: Romanovin kivet

text: Elokuva sai melko nihkeät arvostelut. "Helsingin Sanomien" Helena Ylänen otsikoi oman arvionsa ”Tupu Hupu ja Lupu jalokivivarkaina” ja sanoi elokuvan olevan kokonaisuutena ”hakkelusta”. "Variety"-lehden David Stratton piti Aleksi Mäkelä seuraamisen arvoisena ohjaajana tulevaisuudessa. "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano kutsuu elokuvaa pintatyylikkääksi mutta hieman jäykästi näytellyksi action-paketiksi. Hän antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Nepalin lippu

text: Nepalin lippu on Nepalin valtion kansallinen tunnus. Se on maailman ainoa valtion lippu, joka ei ole nelikulmainen. Nepalin lippu on muodostettu yhdistämällä Rana-dynastian eri sukuhaarojen hallitsijoiden viirit, ja se otettiin käyttöön 16. joulukuuta 1962.


title: Nepalin lippu

text: Kahdesta päällekkäisestä punaisesta, sinireunaisesta kolmiosta muodostuvan lipun ylemmässä kentässä on kuvattuna tyylitelty kuunsirppi, ja alemmassa tyylitelty 12-sakarainen aurinko. Aurinko ja kuu ovat eri dynastioiden symboleita ja kuvastavat myös toivetta siitä, että valtio on yhtä pitkäikäinen kuin taivaankappaleet. Lipun alempi kenttä on ylempää suurempi.


title: Pikaluistelu talviolympialaisissa 1924

text: 1924 talviolympialaisten ohjelmassa oli yhteensä viisi pikaluistelun kilpailua. Ensimmäisen ja ainoan kerran olympialaisten historiassa kilpailtiin yksittäismatkojen lisäksi myös kokonaiskilpailun voitosta.


title: Airdash

text: Airdash oli 1980- ja 1990-luvuilla vaikuttanut suomalainen thrash metal/speed metal -yhtye. Se oli aikanaan Stonen kanssa Suomen johtavia tyylisuuntansa yhtyeitä, mutta jäi vähemmälle huomiolle kuin Stone ja sitä pidetäänkin ”Stonen pikkuveljenä”. Vuonna 1986 Helsingissä perustetun yhtyeen ensimmäinen albumi "Thank God It's Monday" julkaistiin vuonna 1988. Yhtye oli tuolloin suosituimmillaan ja pääsi jopa lämmittelemään suuria ulkomaisia Suomessa vierailleita thrash-yhtyeitä, kuten Anthraxia, Suicidal Tendenciesiä ja Kreatoria. Airdash hajosi vuonna 1992, kun sen jäsenten kiinnostus yhtyettä kohtaan loppui. Yhtyettä verrattiin usein Anthraxiin Juha Laineen puhtaan laulutyylin takia.


title: Airdash

text: Laulaja Juha Laine on keskittynyt Airdashin jälkeen valokuvaukseen. Hän on yksi Suomen käytetyimpiä ja arvostetuimpia hiihdon ja lumilautailun kuvaajia. Niiden lisäksi hän kuvaa promootiomateriaalia yrityksille ja artisteille.


title: Vieraalla maalla

text: Vieraalla maalla on Ilkka Vanteen ohjaama komediaelokuva vuodelta 2003 nyky-Suomesta ja suomalaisista. Sitä kuvattiin alkukesällä 2003 Helsingissä ja kuvausten loppupuolella Etelä-Pohjanmaalla.


title: Vieraalla maalla

text: "Vieraalla maalla" oli käsikirjoituksestaan ehdolla Jussi-palkinnon saajaksi.


title: Vieraalla maalla

text: Elokuvan lopputeksteissä soi Tiktakin kappale ”Tänä yönä taivaaseen”.


title: Johannes Matthiae Collinus

text: Johannes Matthiae Collinus (myös Johan Collinus) (1604-1671) oli suomalainen pappi ja kirjailija. Hän toimi Karkun kirkkoherrana. Hänen teoksensa "Ylimmäisen keisarin Jesuxen Christuxen mandati eli käsky" (1643) oli ensimmäinen Suomessa painettu suomenkielinen kirja.


title: Sotilaspartiohiihto talviolympialaisissa 1924

text: Sotilaspartiohiihto oli vuoden 1924 talviolympialaisissa alun perin näytöslajina, mutta vuonna 2006 Kansainvälinen olympiakomitea muutti lajin viralliseksi. Kilpailussa hiihdettiin 30 km reitti, ja jokainen joukkue ampui yhteensä 18 laukausta 250 metrin päässä olleeseen maaliin. Jokaisesta ohilaukauksesta aikaan lisättiin 30 sekuntia. Olympiakultaa voitti Sveitsin joukkue.


title: Henrik Achrenius

text: Henrik Achrenius (5. marraskuuta 1730 Sievi – 17. kesäkuuta 1798 Kalajoki) oli suomalainen runoilija ja Kalajoen nimismies. Osa hänen runoistaan, kuten "Tawallinen Morsian Tanssi", jäljitteli ruotsalaista kustavilaisen ajan runoutta. Sen lisäksi hän kirjoitti Aisopoksen eläinsatuja kalevalamitassa ("Caxi neljättä kymmendä satua") sekä suomensi Ovidiuksen teoksia.


title: Henrik Achrenius

text: Henrik Achrenius kuului tunnettuun Achreniuksen pappis- ja runoilijasukuun, hänen vanhempansa olivat Sievin kappalainen Simo Achrenius ja Maria Bång. Hän oli Simo Achreniuksen veli ja Abraham Achreniuksen veljenpoika.


title: Henrik Achrenius

text: Henrik Achrenius kävi yhdessä vanhemman veljensä Simonin kanssa Oulun triviaalikoulua ja he pääsivät ylioppilaiksi 1749. Henrik opiskeli jonkin aikaa Turun akatemiassa mutta joutui lopettamaan koulun isän kuoleman takia. Vuonna 1757 hän meni naimisiin Kalajoella Kalajoen pitäjänkirjuri Gabriel Calamniuksen tyttären Katariina Helena Calamniuksen kanssa ja alkoi hoitaa Kalajoen nimismiehen ja tilityskomissaarin virkaa. Myöhemmin hänestä tuli appensa jälkeen myös Kalajoen pitäjänkirjuri ja hän peri myös Calamniusten omistaman Sandholman (Santaholma) tilan.


title: Henrik Achrenius

text: Achrenius kirjoitti tilapäisrunoja ajankohtaisista tapahtumista sekä runoja muun muassa häitä varten. Hän sai vaikutteita erityisesti ruotsalaiselta runoilijalta Carl Michael Bellmanilta. Uskonnollisia aiheita Achrenius käsitteli vain runossaan "Katoowaisuudesta", joka kuvaa kuoleman ja häviämisen kaikkivaltaa. Runo on lähellä Cajanuksen virttä "Etkös ole ihmisparka".


title: Teija Tiilikainen

text: Teija Helena Tiilikainen (s. 22. huhtikuuta 1964 Lohja) on Ulkopoliittisen instituutin (UPI) johtaja ja "Ulkopolitiikka"-lehden vastaava päätoimittaja. Hän aloitti nykyisessä tehtävässään tammikuussa 2010.


title: Teija Tiilikainen

text: Tiilikainen väitteli valtiotieteen tohtoriksi vuonna 1997 Åbo Akademissa. Hän oli EU:n perustuslakikonventin jäsen vuonna 2003. Vuonna 2007 hänet nimitettiin ulkoministeri Ilkka Kanervan poliittiseksi valtiosihteeriksi, ja hän jatkoi tehtävässä jonkin aikaa Alexander Stubbin aikana. Kokoomuksen siirrettyä kiintiöönsä kuuluvan valtiosihteerin vakanssin vuoden 2009 alussa sisäasiainministeriöön Tiilikainen palasi entiseen tehtäväänsä Helsingin yliopiston Eurooppa-tutkimusverkoston johtajaksi. Tiilikainen on osallistunut Bilderberg-ryhmän kokouksiin vuosina 2002, 2005 ja 2007.


title: Simon Achrenius

text: Simon (Simo) Achrenius (22. elokuuta 1729 Sievi – 31. joulukuuta 1782 Kruunupyy) oli suomalainen runoilija ja pappi. Hän toimi pappina Paltamossa ja Pietarsaaressa. Hänen huomattavin kirjallinen teoksensa oli 2300-säkeinen "Uudet Hengelliset Runot Läsnä Olevaisista ja Tulewaisista Tiloista" (1766).


title: Simon Achrenius

text: Simon Achrenius oli tunnettua Achreniuksen pappis- ja runoilijasukua, hänen vanhempansa olivat Sievin kappalainen Simon Achrenius ja Maria Bång. Hän oli Henrik Achreniuksen veli ja Abraham Achreniuksen veljenpoika.


title: Simon Achrenius

text: Simon Achrenius kävi yhdessä nuoremman veljensä Henrikin kanssa Oulun triviaalikoulua ja he pääsivät ylioppilaiksi 1749. Simon opiskeli apurahan turvin Turun akatemiassa vuosina 1759–1762 ja hän sai sieltä 1761 todistuksen pappisvihkimystä varten. Hän oli sitten kirkkoherran apulaisena ensin Paltamossa 1763 ja sitten Pietarsaaressa. Achrenius sairastui 1768 ja joutui loppuiäkseen Kruunupyyn mielisairaalaan. Hän menetti sairauden takia papin virkansa eikä saanut enää saarnalupaa tuomiokapitulilta anomuksista huolimatta. Achrenius oli myös mennyt naimisiin 1768 palvelijansa Sofia Larsintytär Björklundin kanssa ja saanut siksi varoituksen tuomiokapitulilta.


title: Abraham Achrenius

text: Abraham Achrenius (1. helmikuuta 1706 Jakkula, Somerniemi – 28. syyskuuta 1769 Nousiainen) oli suomalainen herännäispappi, virsirunoilija ja pietistijohtaja. Hän oli rukoilevaisuuden hengellinen isä.


title: Abraham Achrenius

text: Achreniuksen isä oli Someron pitäjänapulainen Simon Achrenius, jonka kahdeksasta lapsesta Abraham oli yksi. Hän sai jo kotona uskonnollisen kasvatuksen. Opiskeluaikana hän kuuli varoituksia sen ajan herätysliikkeestä pietismistä. Ollessaan kotiopettajana Ahvenaisten kartanossa hän tutustui pietismiin kartanon isännän Gustaf Creutzin kautta ja joutui kovaan synninhätään. Achreniuksesta tuli itsestään pietisti. Tultuaan papiksi 1730 Achrenius toimi ensin pitäjänapulaisena Pietarsaaressa, vuodesta 1733 Pohjanmaan rykmentin saarnaajana ja vuodesta 1736 kappalaisena Ähtävällä, missä tutustui kirkosta eroon pyrkivään yltiöpietismiin eli separatismiin. Saarnatessaan kirkossa helluntaina 1740, hän oli joutunut hurmoksiin ja selittänyt olevansa ”ajan merkki tuhatvuotisen valtakunnan ja lopullisen tuomion tulosta”. Tästä syystä hän luopui papinvirastaan lahkolaisherännäisyyden vaikutuksesta. Tämän johdosta hän joutui Turun tuomiokapitulin kuultavaksi. Kuulusteluissa hän perui kaikkein jyrkimmät puheensa, mutta esiintyi siltikin uskonnollisen suvaitsevuuden puolestapuhujana. Achrenius muutti Ruotsiin separatistiliikkeen yhteisöön mutta pettyi liikkeeseen.


title: Abraham Achrenius

text: Myöhemmin Achrenius haki takaisin papinvirkaan ja toimi Turun linnan saarnaajana vuosina 1748–1753. Vuodesta 1753 hän oli Nousiaisten kirkkoherrana. Sen ajan konventikkeliplakaatti kielsi saarnaamisen kirkon ulkopuolella mutta ei kieltänyt veisaamista, siksi Achrenius kirjoitti pitkiä virsiä.


title: Abraham Achrenius

text: Achreniuksen virret, erityisesti "Zionin Juhla-Wirret (1769)", ja hartauskirjat ovat herätysliikkeissä käytössä edelleen. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa virret 103, 153, 265 ja 390 ovat hänen kirjoittamiaan.


title: Abraham Achrenius

text: Abraham Achrenius oli Achreniuksen pappis- ja runoilijasukua. Hänen poikansa Antti Achrenius ja veljenpoikansa Simo ja Henrik Achrenius kirjoittivat myös runoja. Tytär Fredrika Achrenius avioitui tähtitieteilijä Anders Planmanin kanssa.


title: Lin Biao

text: Lin Biao (林彪; Pinyin Lín Biāo; Wade-Giles: Lin Piao) (5. joulukuuta 1907 – 13. syyskuuta 1971) oli kiinalainen poliittinen johtaja ja Kiinan kansanarmeijan marsalkka, joka kuului puhemies Mao Zedongin lähimpiin miehiin. Kulttuurivallankumouksen tärkeimpiin johtajiin lukeutunutta Liniä pidettiin jonkin aikaa Maon todennäköisenä seuraajana, mutta myöhemmin hänet tuomittiin petturiksi. Vuonna 1971 Lin yritti huonolla menestyksellä kaappausta Maon syrjäyttämiseksi ja kuoli lento-onnettomuudessa ollessaan pakomatkalla.


title: Lin Biao

text: Lin oli varakkaan tehtailijan poika, joka liittyi 18-vuotiaana sosialistiseen nuorisoliittoon. Hän pääsi Whampoan sotilasakatemiaan, missä tutustui Zhou Enlaihin. 1926 Lin Biao osallistui pohjoiseen retkikuntaan, jonka tarkoituksena oli lannistaa pohjoisessa kiinalaiset sotapäälliköt.