title: Kaarle II (Englanti)

text: Kavaljeeriparlamentti, joka oli aiemmin ollut suosiollinen kruunulle, etääntyi siitä 1670-luvulla kuninkaan sotien ja uskonnollisten käytäntöjen takia. Vuonna 1672 Kaarle antoi ilmoituksen Royal Declaration of Indulgence, jonka tarkoituksena oli lakkauttaa katolilaisia ja muita toisinajattelijoita rankaisevat lait. Samana vuonna Kaarle avoimesti kannatti katolista Ranskaa ja aloitti kolmannen Englannin–Hollannin sodan.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Kavaljeeriparlamentti vastusti ilmoitusta perustuslaillisin (väittäen, että Kaarlella ei ollut oikeutta sattumanvaraisesti lakkauttaa lakeja) enemminkin kuin poliittisin perustein. Kaarle II veti pois ilmoituksensa ja myöntyi myös Test Act -lakiin, joka ei ainoastaan vaatinut virkamiesten vastaanottavan Englannin kirkon määräämän ehtoollisen, mutta myös pakotti heidät tuomitsemaan tietyt roomalais-katolisen kirkon opetukset "taikauskoksi ja epäjumalanpalvelukseksi". Parlamentti myös kieltäytyi rahoittamasta Englannin–Hollannin sotaa, jonka Englanti oli häviämässä, pakottaen Kaarlen tekemään rauhan vuonna 1674.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Kaarlen vaimo Katariina ei pystynyt tuottamaan kruununperillisiä, kaikki raskaudet johtivat keskenmenoihin tai kuolleena syntyneihin lapsiin. Näin ollen Kaarlen todennäköinen kruununperijä oli Jaakko, hänen epäsuosittu roomalais-katolinen veljensä. Vuonna 1678 Titus Oates, entinen anglikaaninen kirkonmies, varoitti aiheetta "paavillisesta salajuonesta" salamurhata kuningas ja korvata hänet Jaakolla. Kaarle ei uskonut väitteisiin, mutta määräsi Danbyn jaarlin Thomas Osbornen tutkimaan tapausta. Jaarli oli erittäin skeptinen Oatesin paljastuksia kohtaan, mutta raportoi asiasta parlamentille. Ihmisiin tarttui antikatolinen hysteria: tuomarit ja juristit kautta maan tuomitsivat oletettuja salaliittolaisia, lukuisia syyttömiä teloitettiin.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Vuoden 1678 lopulla House of Commons asetti Osbornen syytteeseen maanpetoksesta. Vaikka suurin osa valtiosta halusi sotaa katolisen Ranskan kanssa, Kaarle II oli salaa neuvotellut Ludvig XIV:n kanssa yrittäen saavuttaa sopimuksen, jolla Englanti pysyisi puolueettomana rahaa vastaan. Jaarli Osborne oli vihamielinen Ranskaa kohtaan, mutta tyytyi Kaarlen toiveisiin. Osbornen epäonneksi House of Commons ei katsonut jaarlin olleen skandaalin vastahakoinen osallistuja vaan uskoi hänen olleen koko suunnitelman isä. Pelastaakseen jaarlin syytteeltä, Kaarle hajotti kavaljeeriparlamentin tammikuussa 1679.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Uusi parlamentti, joka kokoontui maaliskuussa 1679, oli melko vihamielinen kuningasta kohtaan. Osborne pakotettiin eroamaan Lord High Treasurerin virastaan, mutta hän sai armahduksen kuninkaalta. Uhmaten kuninkaallista tahtoa, parlamentti katsoi, ettei sen hajottaminen keskeyttänyt oikeudenkäyntiä. Kun House of Lords näytti olevan valmis määräämään rangaistukseksi maanpakoon ajamisen – jonka House of Commons ajatteli olevan liian lievä rangaistus – syyteharkinta keskeytettiin ja jaarli tuomittiin ilman oikeudenkäyntiä. Kuten monesti valtakaudellaan aiemminkin, Kaarle II taipui vastustajiensa tahtoon ja määräsi jaarlin Lontoon Toweriin. Jaarli Osbornea pidettiin vangittuna seuraavat viisi vuotta ilman syytettä.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Seuraava Kaarlea kohdannut poliittinen myrsky oli seuraajakysymys. Vuoden 1679 parlamentti oli kiivaasti katolista kuningasta vastaan. Shaftesburyn jaarli, Anthony Ashley Cooper (entinen paroni Ashley ja vuonna 1672 hajonneen cabalin jäsen) esitteli Exclusion Bill ("poissulkemisaloite") -lakialoitteen, jolla pyrittiin poistamaan Jaakko perimyslinjasta. Jotkut jopa esittivät, että kruunu annettaisiin protestanttiselle Monmouthin herttualle, joka oli Kaarlen vanhin avioton poika. "Inhoojista" – jotka vastustivat "Exclusion Billiä" – muodostui Tory-puolue, kun taas sen kannattajista tuli Whig-puolue.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Pelätessään Exclusion Billin tulevan hyväksytyksi Kaarle hajotti parlamentin joulukuussa 1679. Tämän jälkeen Kaarlen valtakaudella kutsuttiin koolle vielä kaksi parlamenttia (toinen vuonna 1680 ja toinen 1681), mutta molemmat hajotettiin niiden yrittäessä hyväksyä Exclusion Billin. 1680-luvun aikana lakialoitteen yleinen kannatus alkoi hiipua ja Kaarle nautti kansansuosiosta, monet hänen alaisistaan pitivät parlamenttia liian itsevarmana. Loput valtakaudestaan Kaarle hallitsikin käytännössä itsevaltiaana.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Kaarlen vastustus Exclusion Billiin suututti joitakin protestantteja. Protestanttivehkeilijät muodostivat Rye House -salaliiton, suunnitelman Kaarlen ja Jaakon murhaamiseksi näiden ollessa paluumatkalla hevoskilpailuista Newmarketista. Suurin osa Newmarketista kuitenkin tuhoutui suuressa tulipalossa ja kisat peruttiin ja näin olleen suunnitelma jäi toteutumatta. Ennen salaliiton paljastumista sen päätekijät poistuivat maasta. Protestanttiset poliitikot kuten Algernon Sydney (Sidney) ja lordi William Russell olivat sotkeutuneet salaliittoon ja mestattiin maanpetoksesta vaikkakin hyvin köykäisen todistusaineiston pohjalta .


title: Kaarle II (Englanti)

text: Kaarle kuoli yllättäen keskiviikkona 6. helmikuuta 1685 munuaisten vajaatoiminnasta seuraaviin myrkytysoireisiin eli uremiaan. Kun Kaarle tiesi kuolevansa, hän pyysi isä John Huddlestonin saapumaan salaisesti vuoteensa äärelle ja kääntyi katoliseksi. Kaarle II haudattiin Westminster Abbeyhin. Häntä seurasi kuninkaana Yorkin herttua, josta tuli Englannin ja Irlannin Jaakko II sekä Skotlannin Jaakko VII.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Kaarle II:lla ei ollut laillisia perillisiä. Hänellä kuitenkin oli lukuisia lapsia monien rakastajattariensa kanssa (joista monet olivat aatelisten vaimoja). Monet rakastajattarista ja aviottomista lapsista saivat herttua- tai jaarlikuntia. Julkisesti Kaarle tunnusti neljätoista seitsemän naisen kanssa saatua lasta. Kuusi lapsista synnytti pahamaineinen Castlemainen kreivitär Barbara Palmer (alkujaan Villiers), jolle Kaarle antoi Clevelandin herttuakunnan. Hänen suosikkirakastajattariaan olivat myös Portsmouthin herttuatar Louise de Kérouaille ja Nell Gwynne. Kaarle tunnusti myös Lucy Walterin, Elizabeth Killigrewin ja Catherine Peggen lapset. Nykyiset Buccleuchin ja Queensberryn, Richmondin ja Gordonin, Graftonin ja St Albansin herttuat ovat isän puolelta suoraan Kaarlen II:n jälkeläisiä.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Nykyisen kruununperijän Prinssi Charlesin vaimot Prinsessa Diana ja Cornwallin herttuatar Camilla ovat molemmat sukua Kaarle II:n aviottomalle lapselle Richmondin herttua Charles Lennoxille Näin ollen Dianan ja Charlesin poika, prinssi William, joka tällä hetkellä on toisena kruununperimysjärjestyksessä, olisi valtaan astuessaan ensimmäinen Isoa-Britanniaa hallitseva Kaarlen I:n sukulainen sitten kuningatar Annan kuoleman vuonna 1714.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Kaarle II:n vanhin poika, Monmouthin herttua James Scott, johti kapinaa Jaakko II:ta vastaan, mutta hänet lyötiin Sedgemoorin taistelussa 6. heinäkuuta 1685, vangittiin ja mestattiin. Jaakko II sitä vastoin syöstiin vallasta mainiossa vallankumouksessa vuonna 1688. Jaakko oli viimeinen Englantia hallinnut katolinen monarkki.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Kaarle, joka oli taiteiden ja tieteen suojelija, auttoi Royal Societyn perustamisessa. Tähän tieteilijöiden ryhmään kuuluivat tuolloin muun muassa Robert Hooke, Robert Boyle ja Sir Isaac Newton. Kaarlen henkilökohtaisessa suojeluksessa oli arkkitehti Sir Christopher Wren, joka auttoi Lontoon suurpalon 1666 jälkeisessä jälleenrakentamisessa. Wren suunnitteli myös Royal Hospital Chelsean, jonka Kaarle avasi vuonna 1681 kodiksi eläkkeelle oleville sotilaille. Vuodesta 1692 sairaalan edessä on ollut Grinling Gibbonsin vuonna 1676 suunnittelema Kaarle II:n patsas.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Restauraation vuosipäivää (joka on myös Kaarlen syntymäpäivä) 29. toukokuuta on Isossa-Britanniassa juhlittu "Tammiomenan päivänä" (), kuninkaallisen tammen mukaan, jossa Kaarlen sanotaan piileksineen paetessaan Oliver Cromwellin joukkoja. Ennen juhlaan kuului muun muassa tammenlehviin pukeutuminen.


title: Kaarle II (Englanti)

text: Kaarlella ei ollut laillisia perillisiä, mutta lukematon määrä aviottomia lapsia. Hän tunnusti näistä neljätoista omikseen mukaan lukien Barbara Fitzroyn, joka melko varmasti ei ollut Kaarlen tytär.


title: Suviseuraradio

text: Suviseuraradio on vanhoillislestadiolaisen herätysliikkeen radiokanava, jonka kautta lähetetään ohjelmaa suviseuroista. Ohjelmana ovat pääasiassa seurapuheet, mutta väliajoilla on toimitettua ohjelmaa. Suviseuraradio oli ensimmäisen kerran käytössä Tornion suviseuroissa vuonna 1994. Radio tavoittaa noin kolme miljoonaa suomalaista. Suviseuraradio lähetetään myös internetissä. Internetradiointi mahdollistaa kuuntelun radion kuuluvuuaslueen ulkopuolelta, myös ulkomailta. Ensimmäisen kerran Suviseuraradio oli kuunneltavissa internetissä Maaningan suviseuroista vuonna 2002. Suviseuraradion taajuudet vaihtelevat vuosittain.


title: Gladstone (Etelä-Australia)

text: Gladstone on pikkukaupunki pohjoisessa Etelä-Australiassa. Gladstone sijaitsee Northern Areas -paikallishallintoalueella. Kaupungin asukasluku oli 629 vuonna 2006.


title: Missa solemnis

text: Missa solemnis () on Ludwig van Beethovenin messu D-duuri op. 123. Beethoven sävelsi teoksen vuosina 1819–1823. "Missa solemnis" kantaesitettiin Pietarissa vuonna 1823 konsertissa, jossa esitettiin myös Beethovenin yhdeksäs sinfonia. "Missa solemnis" kuuluu Beethovenin arvostetuimpiin teoksiin.


title: Missa solemnis

text: "Missa solemnis" on kirjoitettu suurelle orkesterille (sanan perinteisessä merkityksessä, mukana myös pasuunat) sekä neliosaiselle kuorolle ja neljälle solistille (altto, sopraano, basso ja tenori).


title: Missa solemnis

text: Beethoven oli jo aiemmin säveltänyt yhden messun (C-duuri, op. 86), mutta varhaisempi messu ei ole erityisen tunnettu teos. D-duuri-messu "Missa solemnis" puolestaan on yksi klassisen vokaalimusiikin arvostetuimpia teoksia. Se kuuluu Beethovenin loppukauden töihin, ja Beethoven itse piti sitä suurimpana saavutuksenaan. Suuren yleisön keskuudessa teoksesta ei ole kuitenkaan tullut niin rakastettua kuin vaikka Bachin h-molli-messusta tai W. A. Mozartin ja Johannes Brahmsin sielunmessuista. Beethovenin "Missa solemnis" on laajamuotoinen teos, ja kuulijalta vaaditaan paneutumista. Messua ei kuulla yhtä usein esitettynä kuin esimerkiksi edellä mainittuja kuoroteoksia.


title: Missa solemnis

text: Beethovenin oppilas ja tukija, Itävallan arkkiherttua Rudolph korotettiin Olumützin arkkipiispaksi 4. kesäkuuta 1819. Virkaanastujaisten oli määrä tapahtua vuoden 1820 maaliskuussa. Uskonnollisesta musiikista kiinnostunut Beethoven näki tässä tilaisuuden tehdä suurteos virkaanastujaispäivää varten. Beethoven uppoutui kuitenkin teokseen paljon suunniteltua pidemmäksi ajaksi, eikä se valmistunut kuin vasta kolme vuotta virkaanastujaisten jälkeen. Beethoven työskenteli teoksen parissa vuosina 1819–1823.


title: Missa solemnis

text: Beethoven pyrki toisaalta nojaamaan vanhempien teosten perinteeseen ja samalla luomaan jotain uutta. Beethovenin muista suurista teoksista "Missa solemnis" eroaa esimerkiksi siten, että siitä puuttuvat Beethovenille tyypilliset muunnelmamuotoiset kehittelyjaksot. Varsinkin teoksen pitkät osat ovat varsinaista musiikillista seikkailua, mutta kyse on aivan uusien sävelkulkujen jatkuvasta tulemisesta eikä pääteeman muunnelmista. Beethoven kirjoitti, että teoksen tarkoitus oli herättää uskonnollisia tunteita esittäjissään ja kuulijoissaan. On jäänyt epäselväksi, oliko teosta tarkoitus esittää ensisijaisesti kirkossa vai kenties ennemminkin konserttisaleissa, joihin se mittakaavansa vuoksi soveltuu paremmin.


title: Missa solemnis

text: Beethovenin omasta uskonnollisuudesta tiedetään varsin vähän. Hän ei osallistunut säännöllisesti kirkonmenoihin mutta oli omaksunut kirjeidensä perusteella ainakin jotain uskonnollisia vakaumuksia. Kuurouden, mielenterveysongelmien sekä muiden tragedioiden runtelema Beethoven kirjoittikin omistavansa suuren messunsa ”Jumalalle, joka ei ole koskaan hylännyt minua”. Jotkut kommentaattorit ovat vähätelleet omintakeisen teoksen uskonnollista luonnetta, kun taas toiset näkevät teoksen juhlallisuuden osoituksena Beethovenin vakaasta uskosta. Joka tapauksessa Beethoven oli kiinnostunut uskonnollisesta musiikista ja käytti paljon aikaa "Missa solemnista" säveltäessään vanhojen kuoroteosten, kuten Palestrinan sävellysten, tutkimiseen.


title: Missa solemnis

text: Useimpien messujen tapaan Beethovenin "Missa solemnis" voidaan jakaa viiteen pääosaan (Kyrie, Gloria, Credo, Sanctus ja Agnus Dei). Tässä teoksessa nämä ovat kuitenkin myös itsessään yhtäjaksoisia osia, siinä missä muissa messuissa nämä viisi osaa on yleensä jaettu edelleen useampiin jaksoihin.


title: Ontariojärvi

text: Ontariojärvi (, ) on yksi Pohjois-Amerikan Suurista järvistä ja maailman 13. suurin järvi. Sitä ympäröivät Kanadan Ontarion provinssi pohjoisessa ja Yhdysvaltain New Yorkin osavaltio etelässä.


title: Ontariojärvi

text: Järven nimi on irokeesien kieltä ja tarkoittaa joko ’kaunista järveä’ tai ’kimmeltävää vettä’. Ontarion provinssi Kanadassa on nimetty järven mukaan.


title: Ontariojärvi

text: Ontariojärvi on itäisin ja pinta-alaltaan pienin (18 960 km²) Suurista järvistä. Se kuitenkin ylittää Eriejärven tilavuudessa (1 640 km³). Järven keskisyvyys on 86 metriä ja suurin syvyys 244 metriä. Sen korkeustaso 75 metriä merenpinnan yläpuolella. Ontariojärveen laskee Niagarajoki ja sen vedet virtaavat Saint Lawrencejoen kautta Saint Lawrencen lahteen Atlantin valtamereen.


title: Ontariojärvi

text: Ontariojärven rannalla sijaitsee muun muassa Kandan suurin kaupunki Toronto sekä Hamilton, Yhdysvaltain puolella New Yorkin osavaltiossa sijaitsee Rochester.


title: Vladimir Krutov

text: Vladimir Jevgenjevitš Krutov (, 1. kesäkuuta 1960 Moskova, Venäjän SFNT – 6. kesäkuuta 2012 Moskova, Venäjä) oli neuvostoliittolainen jääkiekkoilija, olympiavoittaja, maailman- ja euroopanmestari. Hän oli 1980-luvun menestyneimpiä jääkiekkoilijoita. Krutov oli kuuluisan Krutov–Larionov–Makarov-ketjun vasen laitahyökkääjä.


title: Vladimir Krutov

text: Krutov liittyi puna-armeijan joukkueeseen vuonna 1977. Neuvostoliiton maajoukkueessa hän voitti talviolympialaisista kaksi kultamitalia ja yhden hopean, kun Neuvostoliitto taipui Yhdysvalloille Lake Placidissa 1980.


title: Vladimir Krutov

text: MM-kilpailuista Krutov voitti viisi maailmanmestaruutta, yhden hopean ja pronssin. EM-kilpailuista Krutov voitti kultaa seitsemän kertaa. Kanada-cupin Krutov voitti vuonna 1981, minkä lisäksi hän saavutti Neuvostoliiton joukkueessa samasta turnauksesta hopeaa 1987 ja pronssia 1984. Hänet valittiin Neuvostoliiton vuoden pelaajaksi vuonna 1987. Krutov oli vuoden 1988 olympiaturnauksen ja vuoden 1987 MM-kilpailujen paras maalintekijä. Nuorten MM-kilpailuista Krutov voitti kultaa vuosina 1979 ja 1980.


title: Vladimir Krutov

text: Krutov voitti Neuvostoliiton mestaruuden 11 kertaa. Hän siirtyi joukkuekaverinsa Larionovin kanssa NHL:n Vancouver Canucksiin vuonna 1989. Krutov ei kuitenkaan sopeutunut elinympäristön vaihdokseen. Hän oli ylipainoinen ja kärsi ulkomailla pelatessaan koti-ikävästä. Ainoalla NHL-kaudellaan Krutov teki 11 maalia, 23 syöttöä, 34 pistettä 61 pelissä. NHL-menestyksestä vaille jäänyt Krutov palasi Eurooppaan kauden 1989–1990 jälkeen. Hän pelasi Sveitsissä ja Ruotsissa.


title: Vladimir Krutov

text: Krutov vietiin sairaalaan 3. kesäkuuta 2012 tämän kärsittyä sisäisestä verenvuodosta ja maksan toimintahäiriöstä, ja hänet vaivutettiin koomaan. Krutov kuoli sairaalassa 6. kesäkuuta, 52 vuoden ikäisenä.


title: Vladimir Krutov

text: Krutov oli voimakas pelaaja ja maalintekijä.


title: Miguel Primo de Rivera

text: Miguel Primo de Rivera y Orbaneja (8. tammikuuta 1870 Jerez, Espanja – 16. maaliskuuta 1930 Pariisi, Ranska) oli espanjalainen kenraali, joka hallitsi Espanjaa diktaattorina vuodesta 1923 vuoteen 1930.


title: Miguel Primo de Rivera

text: Primo de Rivera syntyi varakkaaseen perheeseen. Hän liittyi Espanjan asevoimiin ja soti siirtomaasodissa Marokossa, Kuubassa ja Filippiineillä. Toimi useissa tärkeissä sotilasviroissa ensimmäisen maailmansodan jälkeen, mukaan lukien Valencian, Madridin ja Barcelonan kenraalikapteenina. Hänestä tuli Estellan markiisi setänsä kuoleman jälkeen vuonna 1921. Teki vallankaappauksen asevoimien tukemana syyskuussa 1923. Kuningas Alfonso XIII hyväksyi ja tunnusti hänet, ja nimitti hänet pääministeriksi.


title: Miguel Primo de Rivera

text: Primo de Rivera syrjäytti perustuslain sotilaslailla, määräsi tiukan sensuurin ja asetti poliittiset puolueet pannaan. Perusti "Unión Patriótica Españolan", luoden yksipuoluejärjestelmän. Primo de Rivera yritti vähentää työttömyyttä käyttämällä rahaa yhteiskunnan kehittämiseen, mutta hallituksen kasvaneet kulut aiheuttivat inflaation. Lopulta hän menetti asevoimien tuen ja luopui virastaan tammikuussa 1930. Espanjan toinen tasavalta perustettiin hieman yli vuotta myöhemmin. Primo de Rivera kuoli diabetekseen Pariisissa vain kaksi kuukautta valtakautensa päättymisen jälkeen.


title: Miguel Primo de Rivera

text: Hänen poikansa, asianajaja José Antonio Primo de Rivera perusti totalitaristisen Falange-puolueen, ja teloitettiin ilman oikeudenkäyntiä 20. marraskuuta 1936. Hänen tyttärensä Pilar Primo de Rivera perusti Falangen naisjaoksen.


title: Synkooppi

text: Synkooppi on musiikissa normaalisti painottoman iskun painotus.


title: Synkooppi

text: Esimerkiksi 4/4-tahtilajissa iskut 1 ja 3 ovat tyypillisimmin painollisia. Jos näiden sijasta painotetaan iskuja 2 ja 4, rytmi on synkopoitu.


title: Synkooppi

text: Takapotkun synkopointi on tyypillistä nykyaikaiselle populaarimusiikille. Se toteutetaan tyypillisesti lyömällä virvelirumpua tahdin toisella ja neljännellä iskulla. Tällainen synkopointi luo jännitettä luonnostaan painollisten ensimmäisen ja kolmannen iskun sekä takapotkujen välille. Takapotkun painottaminen on ollut 1940-luvun rhythm and bluesista lähtien tyypillistä lähes kaikelle länsimaiselle populaarimusiikille. Erityisesti 1950-luvulla kehitetyn rock-musiikin perustana on takapotkupainoinen rytmi. Takapotkua painotetaan myös reggaemusiikissa.


title: Synkooppi

text: Synkooppi voi olla myös sävel, joka alkaa iskualan iskuttomasta osasta ja jatkuu seuraavaan iskualaan. Seuraavassa esimerkissä neljäsosanuotit ovat synkopoituja, koska ne ovat kahdeksasosanuotin verran sivussa iskualoista.


title: Domitien Ndayizeye

text: Domitien Ndayizeye (s. 2. toukokuuta 1953 Murago) oli Burundin presidentti 30. huhtikuuta 2003 – 26. elokuuta 2005. Hänen edeltäjänsä oli Pierre Buyoya ja seuraajansa Pierre Nkurunziza. Ennen presidenttiyttään hän toimi puolitoista vuotta varapresidenttinä.


title: Domitien Ndayizeye

text: Ndayizeye on hutu (hänen edeltäjänsä oli tutsi). Hänellä oli vaikeuksia pysyä hyvissä väleissä tutsien johtaman armeijan kanssa ja taivutella hutukapinallisisia luopumaan aseista.


title: Domitien Ndayizeye

text: Ndayizeye on kotoisin Kayanzasta, maan pohjoisosasta. Hän lähti maanpakoon Belgiaan vuonna 1972, ja liittyi siellä maanpaossa olevien hutujen ryhmittymään ja aktivoitui poliittisesti. Vuonna 1981 hän muutti Ruandaan ja vuonna 1993 palasi kotimaahansa Burundiin, jossa hutu-puolue Frodebu oli voittanut ensimmäiset monipuoluevaalit.


title: Bön

text: Bön tai Bon on tiibetiläinen uskonto, joka syntyi 1000-luvulla. Tiibetin lisäksi bön-luostareita on myös Intiassa, jonne uskonto tuli vuoden 1950 jälkeen Tiibetistä. Bön muistuttaa paljon buddhalaisuutta, mutta siinä on joitain erityispiirteitä.


title: Bön

text: Nimellä "bön" on kutsuttu myös Tiibetin alkuperäistä uskontoa, joka edelsi buddhalaisuuden tuloa ja taantui 700- ja 800-luvuilta alkaen kun buddhalaisuus pääsi kuninkaan suojelukseen. Ei kuitenkaan tiedetä varmasti, pohjautuuko 1000-luvulla syntynyt bön siihen ja onko näiden uskontojen välillä jatkumoa.


title: Bön

text: Bön-opetukset sisältävät samantyyppisiä harjoituksia kuin jotkin tiibetinbuddhalaiset perinteet, ja länsimaissa vaikuttava lama Tenzin Wangyal Rinpoche kutsuukin perinnettä bön-buddhalaisuudeksi vaikka perinteen hengellinen johtaja Lungtok Tenpai Nyima onkin todennut, että toivoisi vain 'bön'-sanaa käytettävän. Bön-uskonnon perustajana ei pidetä Siddharta Gautamaa ja esimerkiksi stupaa kierretään bönissä päinvastaiseen suuntaan kuin buddhalaisuudessa.


title: Bön

text: Opetukset jaotellaan yleisesti yhdeksään tasoon, joista alimmat neljä sisältävät harjoituksia, joilla pyritään harmonisoimaan ihmisen ja ympäristön välistä suhdetta - näitä neljää ensimmäistä opetustasoa voitaisiin kaiketi pitää šamanistisina. Ylemmät opetustasot sisältävät sutra-, tantra- ja dzogchen-opetuksia. Länsimaissa opetetaan lähinnä näiden ylempien tasojen harjoituksia.


title: Bön

text: Suomessa bön-uskontoa harjoitetaan muutamilla paikkakunnilla Tenzin Wangyal Rinpochen perustaman Ligmincha-järjestön alaisuudessa.


title: Suna

text: Suna on Espoon keskuksen kaupunginosan asuinalue Tuomarilan kainalossa, sen eteläpuolella, Saarniraivion ja Espoon keskuspuiston välissä. Suna on rivitalovaltaista pientaloaluetta, josta löytyy myös vanhempia omakotitaloja. Alue on laaksoa, jossa on omakotitalojen lisäksi nurmikenttiä ja metsikköjä muodostaen näin vastapainon kerrostalojen Suvelalle.


title: Suna

text: Suna jakautuu kolmeen osaan:


title: Suna

text: Palveluina ovat päiväkoti ja ala-aste, Sunan koulu. Yläaste, Saarnilaakson koulu, toimii Sunan välittömässä läheisyydessä.


title: Suna

text: Jalkapalloilija Laura Österberg Kalmari on käynyt Sunan koulun.


title: Suna

text: Sunan koulu on menestynyt Espoon kuudesluokkalaisten koulujen välisissä jalkapallokisoissa:Seutubussi 136 kulkee Sunan ja kauppakeskus Iso Omenan väliä. Tuomarilasta Pitkänotkon pysäkiltä ei ole pitkä kävelymatka Sunan pohjoisosaan; pysäkille kulkee sisäinen bussi 169 ja seutubussi 134.


title: FSO Polonez

text: FSO Polonez (1978–2002) on FSO:n malli, joka perustui FSO 125P-autoon. Auton moottori oli melkein samanlainen kuin Polski Fiatin, mutta jakopäässä oli siirrytty hiljaisempaan hihnaan ja öljynkiertoa oli parannettu moottorin kestoiän lisäämiseksi - Polonezin moottoria ei pidetä erityisen kestävänä. Kori oli uusi, mutta alusta periytyi Polski Fiatista.


title: FSO Polonez

text: Poloneziin oli suunniteltu uusi kori, joka oli 1970-luvulla moderni, mutta kuitenkin hieman raskaan näköinen. Korin oli suunnitellut ItalDesign, mutta viimeistelytyön oli hoitanut FSO. Kori ennen FSO:n viimeistelyä oli takaa päin hieman Lancia Deltan näköinen, ja eturekisterikilpi oli osittain upotettu puskuriin.


title: FSO Polonez

text: Polonez ei varsinaisesti korvannut Polski-Fiatia, jota kehitettiin yhdessä Polonezin kanssa. Polski-Fiat oli suunniteltu enemminkin kansanautoksi, vaikka Puolassa oli vielä tuotannossa varsinainen kansanauto, FSM 126, eli "käppänä". Polonez oli tarkoitettu keskijohdon tarpeisiin sekä vientiin. Polonezista tuli myös varsinaisia edustusmalleja, kuten Coupé-versio uudelleenmuotoillulla keulalla ja X-versio vinyylikatolla ja alumiinivanteilla. Toisaalta saatavissa oli myös halpamalleja, kuten C-versio, jossa ei ollut edes kylkisuojalistoja tai sumuvaloja. Yleisesti Polonez oli hyvin varusteltu, kuten tehtaan muutkin mallit.


title: FSO Polonez

text: Teknisesti Polonez oli vanhanaikainen, moottori oli peräisin Fiat 1500-autosta, joka oli myynnissä 1960-luvun alussa. Polonezin moottorissa oli vain kolme runkolaakeria ja nokka-akseli sylinteriryhmässä. Moottori oli periaatteessa urheilullinen, koska siinä oli läpihengittävä sylinterikansi ja tehokkaasti muotoiltu pakosarja. Moottori otti kierroksia hyvin, ja käyntinopeusmittarin punaraja tuli vastaan vasta 7000 r/min kohdalla. Tämä on kuitenkin jo liian kova pyörintänopeus, joka saa venttiilien tahdistuksen sekaisin. Polonezin omistaja tuskin kierrättää moottoria näinkään paljon, sillä ääni muuttuu kierrosten myötä repivän raa'aksi, menohalujen pysyessä ymmärrettävästi rajallisina.


title: FSO Polonez

text: Polonezin vaihteisto oli alkujaan 4-vaihteinen, mutta myöhemmin siitä tuli 5-vaihteinen. Vaihteisto kärsi huonosti toteutetusta viidennestä vaihteesta, joka jo parinkymmenen tuhannen jälkeen alkaa pudota päältä. Vaihteisto on ainakin aluksi jäykkätoiminen, mutta vetreytyy kilometrien myötä. Vaihteisto on yksi Polonezin heikoista lenkeistä.


title: FSO Polonez

text: Polonezin jarrut ovat nimellisesti nykyaikaiset: Levyjarrut joka pyörässä, paineenrajoitinventtiili takana ja tehostin, mutta käytettävyydeltään ne eivät ole kovinkaan hyvät. Käsijarrusta moni Polonez saa katsastuksessa huomautuksen.


title: FSO Polonez

text: Jousitus on peräisin Fiat 1500-mallista, ja on perusrakenteeltaan seuraava: Edessä kierrejouset, kolmiomaiset tukivarret ja nesteiskunvaimentimet jousien sisällä. Takana on lehtijouset, iskunvaimentimet ja eteen suunnatut reaktiotangot. Polonezin alusta on yllättävän hyvä konstruktioonsa nähden, ja etenkin takapyörillä on hyvä pito hyvän taka-akselin lisätuennan vuoksi. Iskunvaimentimet ovat alkuperäisenä heikot.


title: FSO Polonez

text: Ohjaus on tyypiltään kierukka ja rulla, ja sen öljyllä on tapana jäykistyä kylmällä säällä. Yleisestikin ohjaus on aika jäykkä.Ensimmäinen Polonez-malli oli lempinimeltään "Borewicz", ja sen tunnistaa konepellin edessä olevasta palasesta, joka on muovia, sekä takaoven takaisen takasivuikkunan puutteesta. Akwarium-korimalli tuli vuonna 1986, ja se oli saanut keulansa Coupé-mallilta. Akwarium on Suomen yleisin Polonez-malli. Akwariumin jälkeen tuli siirtymämalli, jossa oli jo uusi takaosa, jossa takaluukku avautui puskurin tasolta. Tätä mallia ei tuotu Suomeen. Seuraavana (1992) tuli Caro, joka oli jo selvästi modernimman näköinen malli. Sisätiloissa ei ollut kuitenkaan mitään suurta muutosta sitten Polonezin markkinoille tulon. 1990-luvun puolivälissä tuli markkinoille Caro Plus, joka oli lievästi modernisoitu Caro, johon sai jopa polttoaineen monipistesuihkutuksella varustetun moottorin - kuitenkin pohjimmiltaan se sama Fiat-moottori 1960-luvulta.


title: Wilhelm Frick

text: Wilhelm Frick (12. maaliskuuta 1877 Alsenz, Saksa – 16. lokakuuta 1946 Nürnberg, Saksa) oli saksalainen kansallissosialistinen poliitikko ja oikeustieteen tohtori, joka toimi muun muassa sisäministerinä vuosina 1933–1943.


title: Wilhelm Frick

text: Frick syntyi 12. maaliskuuta 1877 Alsenzissa, Saksassa. Hän opiskeli yhden lukukauden filologiaa Münchenissä, minkä jälkeen hän opiskeli oikeustiedettä Göttingenin ja Berliinin yliopistoissa 1897–1900. Oikeustieteen tohtoriksi hän väitteli Heidelbergin yliopistosta vuonna 1901. Vuonna 1903 hän työskenteli juristina poliisin päämajassa Münchenissä. Hänestä tuli piiriassessori vuonna 1907 ja hän yleni hallitusassessoriksi 1917. Ollessaan Münchenin rikospoliisin johdossa Frick osallistui oluttupavallankaappaukseen. Hänet vangittiin vallankaappausyrityksen johdosta ja vapautettiin poliisitehtävistään. Hän liittyi kansallissosialistiseen puolueeseen vuonna 1924 ja työskenteli vakuutusyhtiössä.


title: Wilhelm Frick

text: Frick valittiin Saksan valtiopäiville toukokuussa 1924. Hän teki yhteistyötä kansallissosialistisen puolueen vasemmistosiipeen kuuluneen radikaalin Gregor Strasserin kanssa. Strasser oli ollut puolueen puheenjohtajana vuodesta 1927. Frick nimitettiin Thüringenin osavaltion sisä- ja opetusministeriksi vuonna 1930.


title: Wilhelm Frick

text: Adolf Hitlerin tullessa valtaan tammikuussa 1933 Frick nimitettiin sisäministeriksi, ja hän oli vastuussa useista laeista, jotka vakiinnuttivat kansallissosialistista hallintoa. Aluksi, ollessaan sisäministerinä, Frick johti Saksan poliisivoimia, mutta menetti sen toimen Heinrich Himmlerille vuonna 1936. Hän pysyi sisäministerinä ilman vastuullisia tehtäviä, kunnes lopulta hävisi valtataistelun Himmlerille. Hänet nimettiin seremonialliseen Böömin ja Määrin valtakunnanprotektorin virkaan.


title: Wilhelm Frick

text: Saksan hävittyä toisen maailmansodan Frick vangittiin ja Nürnbergin oikeudenkäynnissä hänet todettiin syylliseksi rikoksiin ihmiskuntaa vastaan ja tuomittiin kuolemaan. Hän oli ainoa syytetty, joka kieltäytyi puolustamasta itseään oikeudessa. Wilhelm Frick hirtettiin 16. lokakuuta 1946.


title: Rivitalo

text: Rivitalo on asumismuoto, jossa asunnot ovat vierekkäin rivissä, usein muutaman asunnon pätkissä, riippuen tontin suomista mahdollisuuksista. Rivitalossa on vähintään kolme asuntoa, kahden asunnon taloa kutsutaan paritaloksi. Asunnot eivät yleensä sijaitse päällekkäin kuten kerrostalossa. Melkein jokaisessa rivitaloasunnossa on oma piha.


title: Rivitalo

text: Rivitalojen hallintomuotoja on useita: rivitalo voi olla asunto-osakeyhtiö, asumisoikeustalo tai vuokratalo.


title: Rivitalo

text: Rivitalot ovat yleensä yksi- tai kaksikerroksisia, mutta talotyyppi ei sinänsä aseta rajoituksia kerrosluvulle.


title: Rivitalo

text: Koska usein rivitalot ovat pienimuotoisia, tehdään toisinaan osa huoltotöistä talkoina, vaikka tavallisesti näistä töistä huolehtii huoltoyhtiö. Suomen ensimmäinen rivitalo on Kulosaaressa sijaitseva Ribbingshof.


title: Rivitalo

text: Varhainen suomalainen rivitalotyyppi olivat ns. pikatalot, joita rakennettiin toisen maailmansodan jälkeen vallinneen asuntopulan helpottamiseksi. Ajatuksena oli rakentaa mahdollisimman paljon asuntoja mahdollisimman vähin kustannuksin. Asunnot olivat pieniä ja niissä oli vain aivan välttämättömät varusteet. Esimerkiksi Tampereelle rakennettiin 1940- ja 1950-luvuilla kolme kymmenen pikatalon ryhmää: kaksi ryhmää Kalevan kaupunginosaan ja kolmas Nekalaan. Kussakin talossa oli kuusi asuntoa, joista jokaisessa oli huone ja keittokomero. Siten yhdessä pikataloryhmässä oli yhteensä 60 asuntoa. Käyttövesi haettiin ulkoa yhteisestä vesipisteestä ja pyykinpesua varten oli yhteinen pesutupa. Tampereen pikatalot olivat koko olemassaolonsa ajan kaupungin omistuksessa. Kalevan pikatalot purettiin vuonna 1995 ja Nekalan talot 2009. Pirkanmaan maakuntamuseo vastusti talojen purkamista, koska niiden on katsottu edustavan erittäin harvinaista asumismuotoa.


title: Maria II (Englanti)

text: Maria II (30. huhtikuuta 1662 – 28. joulukuuta 1694) oli Englannin, Irlannin ja Skotlannin kuningatar vuosina 1689–1694. Hän oli edellisen kuninkaan Jaakko II:n tytär ja sai vallan mainiossa vallankumouksessa, kun hänen miehensä Vilhelm III Oranialainen kukisti Jaakko II:n. Maria hallitsi miehensä kanssa ainutlaatuisessa yhteishallinnossa. Vaikka Maria olikin tasavertainen hallitsija miehensä kanssa, käytännössä hän antoi Vilhelmin hallita. Maria kuitenkin hallinnoi alueitaan Vilhelmin ollessa sotaretkillä. Marian kuoleman jälkeen Vilhelm jatkoi hallitsijana yksin.


title: Maria II (Englanti)

text: Maria syntyi St Jamesin palatsissa Lontoossa Yorkin herttuan Jaakon (tuleva Jaakko II) ja hänen ensimmäisen vaimonsa Anne Hyden vanhimpana tyttärenä . Marian setä oli kuningas Kaarle II, hänen äidinisänsä Claredonin jaarli Edward Hyde. Hyde palveli pitkään Kaarlen tärkeimpänä neuvonantajana . Vaikka Anne Hyde synnytti kahdeksan lasta, vain Maria ja hänen pikkusiskonsa Anna varttuivat aikuisiksi asti. Yorkin herttua kääntyi katolilaisuuteen vuonna 1668 tai 1669, mutta Maria ja Anna saivat Kaarle II:n vaatimuksesta protestanttisen kasvatuksen. Marian äiti kuoli vuonna 1671, ja Jaakko meni uudelleen naimisiin vuonna 1673 naiden katolisen Maria Modenalaisen, joka tunnettiin myös nimellä Mary Beatrice d'Este.


title: Maria II (Englanti)

text: Viisitoistavuotiaana Maria kihlautui protestanttisen Oranian prinssi Vilhelmin kanssa. Vilhelm oli hänen tätinsä Marian (Kaarle I:n tytär ja Orania-Nassaun prinsessa) ja Vilhelm II Oranialaisen poika. Aluksi Kaarle II oli liittoa vastaan, hän olisi pitänyt Marialle parempana Ranskan kruununperillistä "dauphin" Louis'ta – myöhemmin kuitenkin parlamentin painostuksen alla ja kun liittoutuminen katolisen Ranskan kanssa ei ollut enää poliittisesti järkevää, Kaarle hyväksyi liiton . Parlamentin painostuksesta myös Yorkin herttua hyväksyi liiton, olettaen erheellisesti sen parantavan hänen suosiotaan protestanttien joukossa. Serkukset Maria ja Vilhelm vihittiin Lontoossa 4. marraskuuta 1677; Marian sanotaan itkeneen läpi seremonian.


title: Maria II (Englanti)

text: Maria muutti Alankomaihin. Vaikka hän oli omistautunut miehelleen, liitto ei ollut onnellinen. Marian kolme raskautta päättyivät keskenmenoon tai lapsi syntyi kuolleena. Lapsettomuudesta tuli Marian elämän suurimpia murheita. Hän oli eloisa ja hauskannäköinen ja niinpä hänestä tuli suosittu uudessa kotimaassaan, mutta hänen miehensä oli hänelle usein kylmä ja välinpitämätön. Vilhelmillä oli pitkäaikainen suhde Marian hovineiti Elizabeth Villiersiin. Aikaa myöten Vilhelm kuitenkin nautti enemmän Marian seurasta.


title: Maria II (Englanti)

text: Kaarle II kuoltua ilman laillisia perillisiä vuonna 1685, Yorkin herttuasta tuli kuningas Jaakko II Englannissa ja Irlannissa sekä Jaakko VII Skotlannissa. Hänen käytäntönsä uskonnollisissa asioissa aiheuttivat ristiriitoja erityisesti parlamentissa: hän suosi katolisia virkanimityksissä muun muassa armeijassa . Useat protestanttiset poliitikot ja aateliset lähestyivät Marian aviomiestä jo vuonna 1687. Kun Jaakko pakotti anglikaaniset kirkonmiehet lukemaan "suvaitsevaisuuden julistuksen" () – jossa myönnettiin toisinajattelijoille uskonvapaus – kirkoissaan toukokuussa 1688, hänen suosionsa romahti . Protestanttien hälytyskellot soivat, kun kuningatar Maria Modenalainen synnytti pojan, James Francis Edwardin kesäkuussa 1688 ja poika kasvatettiin, toisin kuin Maria ja Anna, katoliseksi. Jotkut väittivät pojan olevan vaihdokki, joka oli salaisesti salakuljetettu kuningattaren huoneeseen kuolleena syntyneen lapsen tilalle. Vaikkei väitteelle ollut todisteita, Maria julkisesti kyseenalaisti pojan legimiteetin lähettäen sarjan syntymää koskevia kysymyksiä sisarelleen Annelle .


title: Maria II (Englanti)

text: 30. kesäkuuta "kuolematon seitsikko" () pyysi salaa Vilhelmiä (joka asui silloin Marian kanssa Alankomaissa) saapumaan Englantiin armeijan kanssa. Aluksi Vilhelm oli vastahakoinen, hän oli mustasukkainen vaimolleen hänen asemastaan kruununperijänä ja pelkäsi, että Mariasta tulisi häntä vaikutusvaltaisempi. Maria kuitenkin vakuutti aviomiehelleen, että ei ollut kiinnostunut poliittisesta vallasta ja eikä halunnut olla enempää kuin vaimo. Vilhelm päätti hyökätä Englantiin ja julkaisi julistuksen, jossa hän viittasi Jaakon vastasyntyneeseen poikaan "epäaitona Walesin prinssinä". Alankomaiden armeija nousi maihin lopulta 5. marraskuuta, jouduttuaan lokakuussa kääntymään takaisin myrskyn takia . Englannin tyytymätön armeija ja laivasto menivät Vilhelmin puolelle ja englantilaisten luotto Jaakkoon oli niin vähäistä, että he eivät yrittäneet pelastaa kuningastaan . 11. joulukuuta lyöty kuningas yritti paeta maasta, mutta otettiin kiinni. Toinen yritys 23. joulukuuta onnistui: Jaakko pakeni Ranskaan, jossa hän eli maanpaossa elämänsä loppuun asti .


title: Maria II (Englanti)

text: Maria oli surullinen isänsä syrjäyttämiseen johtuneista olosuhteista, mutta Vilhelm käski hänen näyttämään onnelliselta pariskunnan saapuessa voitokkaasti Lontooseen. Tuloksena oli, että häntä kritisoitiin kylmäksi isänsä ahdinkoa kohtaan. Jaakko kirjoitti myös häväistyspuheen Mariaa vastaan ja kritisoi häntä petollisuudesta, tämä vaikutti syvällisesti hurskaaseen Mariaan .


title: Maria II (Englanti)

text: Vilhelm kutsui vuonna 1689 koolle konventtiparlamentin, joka keskusteli kiivaasti miten edetä tästä eteenpäin . Vilhem Oranialainen oli epävarma asemastaan, hän halusi mieluummin hallita kuninkaana kuin pelkkänä kuningattaren puolisona. Ainoa ennakkotapaus yhteishallinnosta oli 1500-luvulta, jolloin kuningatar Maria I meni naimisiin espanjalaisen Filip II:n kanssa, jolloin jälkimmäinen sai kuninkaan arvon. Silloin sovittiin kuitenkin, että Filip II:lla olisi kuningas vain vaimonsa elinajan ja hänen valtaansa oli rajoitettu. Vilhelm kuitenkin vaati, että hän pysyisi kuninkaana myös vaimonsa kuoleman jälkeen. Vaikka jotkut merkittävät valtiomiehet ehdottivat Marian nousevan valtaan yksin, tämä lojaalina miehelleen kieltäytyi tästä


title: Maria II (Englanti)

text: Parlamentti antoi 13. helmikuuta 1689 julistuksen, jossa se totesi, että Jaakko yrittäessään poistua maasta 11. joulukuuta 1688 luopui valtakunnan hallinnosta ja että näin ollen valtakunnalla ei ollut hallitsijaa . Parlamentti ei tarjonnut kruunua Jaakon vanhimmalle pojalle James Francis Edward Stuartille, joka olisi ollut kruununperijä normaalioloissa vaan Vilhelmille ja Marialle yhteisesti.


title: Maria II (Englanti)

text: Lontoon piispa, Henry Compton kruunasi Vilhelmin ja Marian yhdessä Westminster Abbeyssa 11. huhtikuuta 1689. Tavallisesti kruunauksen olisi suorittanut Canterburyn arkkipiispa, mutta tuolloinen viranhaltija William Sancroft, vaikka oli anglikaani, kieltäytyi tunnustamasta Jaakon syrjäyttämistä . Kruunajaispäivänä Skotlannin parlamentti, joka oli paljon jakautuneempi kuin Englannin parlamentti, lopulta julisti ettei Jaakko ollut enää Skotlannin kuningas. Vilhelmille ja Marialle tarjottiin Skotlannin kruunua ja he hyväksyivät sen 11. toukokuuta.


title: Maria II (Englanti)

text: Kruunajaisten jälkeenkin Skotlannissa Jaakolla oli yhä kannatusta. Dundeen varakreivi John Graham kokosi jakobiittiarmeijan ja voitti oranialaiset rojalistit Killiecrankien taistelussa 27. heinäkuuta. Voiton hinta oli kuitenkin kova, varakreivin joukot kärsivät suuria tappioita ja John Graham itse kuoli haavoituttuaan taistelun alussa. Kapinalliset kukistettiin lopullisesti Dunkeldin taistelussa 21. elokuuta 1689 .


title: Maria II (Englanti)

text: Vilhelm ja Maria antoivat jälkikäteen hyväksyntänsä laille, jota tavallisesti kutsutaan nimellä Bill of Rights ("perusoikeuksien asiakirja"). Laki vahvisti aikaisemman oikeuksien julistuksen, jolla konventtiparlamentti oli julistanut Jaakon karkumatkan vallasta luopumiseksi ja että Maria ja Vilhem III oli kuningatar ja kuningas. Bill of Rights myös syytti Jaakkoa valta-asemansa väärinkäytöstä, muun muassa se kritisoi seitsemän piispan syytteeseenpanoa, pysyvän armeijan perustamista ja julmien rangaistuksien käyttämistä. Laki myös määräsi, että yksikään katolinen ei voisi nousta Englannin valtaistuimelle eikä yksikään Englannin kuninkaallinen saisi naida katolista. Laki edelleen selvensi kysymystä kruununperijöistä. Ensimmäisenä perimysjärjestyksessä olivat Vilhelmin ja Marian lapset (jos niitä olisi), sitten prinsessa Anna ja hänen lapsensa ja lopulta Vilhelmin lapset myöhemmistä avioliitoista.


title: Maria II (Englanti)

text: Vuodesta 1690 Vilhelm oli usein poissa Englannista, aluksi taistellessaan jakobiitteja vastaan Irlannissa. Aviomiehensä poissa ollessa Maria huolehti valtakunnan hallinnosta. Maria osoittautui lujatahtoiseksi hallitsijaksi, hän muun muassa määräsi oman enonsa Clarendonin jaarlin Henry Hyden pidätettäväksi juonittelusta Jaakko II:n palauttamiseksi valtaan. Vuonna 1692 hän vangitsi ja karkotti samoilla perusteilla vaikutusvaltaisen Marlborough'n jaarlin John Churchillin: karkottaminen vähensi jonkin verran hänen suosiotaan ja vahingoitti Marian suhdetta siskoonsa Annaan, johon Churchillin vaimolla Sarahilla oli vaikutusvaltaa. Anna ilmestyi oikeuteen yhdessä Sarahin kanssa, ilmeisesti kannustaakseen epäsuosioon joutunutta Churchillia. Tämä johti siihen, että Maria raivostuneena vaati Annaa hylkäämään Sarahin. Maria ei vieraillut Annan luona hänen raskautensa aikana ja suhde pysyi viileänä aina Marian kuolemaan asti.


title: Maria II (Englanti)

text: Vilhelm oli lyönyt jakobiitit Irlannissa vuonna 1692, mutta jatkoi sotimistaan Alankomaissa tarkoituksenaan ryhtyä sotaan Ranskaa vastaan. Aviomiehensä poissa ollessa Maria toimi omiin nimiinsä, mutta miehensä neuvojen mukaisesti. Kun Vilhelm oli Englannissa, Maria ei osallistunut poliittiseen toimintaan. Sen sijaan kaikki kirkolliset asiat kulkivat hänen kauttaan .


title: Maria II (Englanti)

text: Maria kuoli 32-vuotiaana isorokkoon Kensingtonin palatsissa 28. joulukuuta 1694 ja haudattiin Westminster Abbeyhin . Hautajaisia varten barokkisäveltäjä Henry Purcell sävelsi hautajaismusiikin ("Music for the Funeral of Queen Mary") . Kuolinvuoteen ääressä loppuun asti valvonut Vilhelm, joka oli kasvanut yhä enemmän luottamaan Mariaan, oli järkyttynyt kuolemasta. Hänen sanotaan "olleen kaikista iloisin", mutta "nyt muuttuneen surkeimmaksi olennoksi maan päällä". Vilhelmin vanhemmat olivat myös kuolleet isorokkoon.


title: Maria II (Englanti)

text: Maria II:n kuoleman jälkeen Vilhelm III jatkoi kuninkaana. Prinsessa Annan viimeinen lapsi, Gloucesterin herttua William kuoli heinäkuussa 1700 ja kun oli selvää, ettei Vilhelm III voinut enää saada lapsia, parlamentti sääti vuonna 1701 lain, jolla päätettiin kruunun siirtyvän lähimmälle protestanttiselle sukulaiselle ja hänen perillisilleen. Tämä sukulainen oli Sofia Pfalzilainen, Hannoverin vaaliruhtinatar. Kun Vilhelm III kuoli vuonna 1702 ja häntä seurasi valtaistuimelle Anna. Annaa seurasi jo siinä vaiheessa kuolleen Sofian poika Yrjö I.


title: Maria II (Englanti)

text: Maria ja Vilhelm perustivat William & Maryn collegen (nykypäivän Williamsburgissa, Virginiassa) vuonna 1693 . Hän perusti myös Greenwichin sairaalan (silloin Royal Naval Hospital for Seamen).


title: The Future Sound of London

text: The Future Sound of London (lyh. FSOL) on 1980-luvulla perustettu brittiläinen yhtye, joka tekee elektronista musiikkia. Yhtye tunnetaan mm. Lifeforms-albumistaan sekä ”Papua New Guinea”-hitistään.


title: The Future Sound of London

text: Yhtye soitti yllätyskeikan The Amorphous Androgynous -nimellä ILMIÖ -festivaalilla Turussa la 21. heinäkuuta 2012.


title: Resitatiivi

text: Resitatiivi on puheen ja laulun väliltä oleva ilmaisun muoto, jota käytetään oopperassa, mutta myös uskonnollisessa musiikissa.


title: Resitatiivi

text: Resitatiiveja käytetään esimerkiksi jumalanpalveluksissa myös luterilaisessa kirkossa. Myös kristinuskon ulkopuolella käytetään resitatiiveja. Näistä tunnetuin on ehkä muslimien rukouskutsu, joka lauletaan moskeijan tornista. Resitatiiveja käytetään niin ikään uskonnollisessa musiikissa, kuten monissa uskonnollisen tekstin ympärille rakennetuissa oratorioissa. Kuuluisissa oratorio-teoksissa kuten Haydnin "Luominen" tai Händelin "Messias" resitatiivi tarkoittaa sekä jumalanpalveluksissa kuullun tyyppistä julistavaa ilmaisua ja toisaalta hyvin hidasta laulua muistuttavaa ilmaisua, jossa sanat venytetään hyvin pitkiksi. Musiikissa resitatiivin nuotit on usein kirjoitettu, mutta muissa yhteyksissä resitatiivit improvisoidaan, tai sitten noudatetaan jotain tuttua sävelkulkua.


title: Rasta

text: Rasta tai rastat voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Finnoon allas

text: Finnoon eli Suomenojan allas tai Finnoviken (Finnoonlahti) on Etelä-Espoossa Ali-Suomenojalla sijaitseva 17 hehtaarin laajuinen järvi tai kosteikko. Alue oli aiemmin luonnontilainen merenlahti, kunnes se pengerrettiin vuonna 1963 erilleen merestä Suomenojan jätevedenpuhdistamon saostusaltaaksi. Vuonna 1972 altaan käyttö jäteveden saostamisessa lopetettiin, minkä jälkeen sitä täytettiin maa-aineksella 1980-luvulle asti. Nykyään allasta käytetään vain häiriötilanteissa puhdistamon tasausaltaana.


title: Finnoon allas

text: Altaalla pesii monipuolinen ja runsas kosteikkolinnusto. Altaan ja sen reuna-alueiden linnustoa on seurattu kartoitusten avulla 1960-luvulta lähtien. Vuoden 2000 kartoituksen mukaan runsain pesimälaji oli kansallisesti vaarantunut naurulokki, joita pesi altaalla 850 paria. Alueen erikoisuuksia ovat liejukana (seitsemän paria), harmaasorsa (neljä paria, vuonna 2005 kymmenen paria) ja mustakurkku-uikku (11 paria). Suomenojan allas on Suomen tärkeimpiä pesimäalueita näille lajeille. Kaikkiaan altaalla ja sen läheisyydessä pesi kartoituksen mukaan 36 lajia ja 1 079 paria lintuja.


title: Finnoon allas

text: Kesällä allasta hyödyntävät myös monet lähistöllä pesivät vesilintupoikueet ja sulkasatoiset vesilintukoiraat. Linnusto on runsas myös keväisin ja syksyisin: allas on tärkeä muutonaikainen levähdysalue vesilinnuille ja kahlaajille.


title: Finnoon allas

text: Allas on matala, liejupohjainen ja erittäin ravinteikas. Kasvillisuus on rehevää: suurin osa altaasta on tiheää järviruoko- ja osmankäämikasvustoa. Avovesialueiden ainoa uposkasvi on harvinainen hentokarvalehti, laji, joka löydettiin ensimmäisen kerran Suomesta juuri Suomenojan altaasta. Se on saapunut todennäköisimmin lintujen kuljettamana. Hentokarvalehti on altaassa hyvin runsas: kasvusto täyttää nykyään suuren osan avovedestä.


title: Finnoon allas

text: Suomenojan allasta kiertää luontopolku, jonka varrella on kaksi lintutornia. Altaan pohjoispuolella on suhteellisen luonnontilaisena säilynyt ruoikkoluhta ja itäpuolella nykyisin hevoslaitumena käytettävä tulvaniitty. Altaan pohjois- ja itäpuolta kiertää Suomenoja, joka on erotettu siitä penkereellä. Alue on pääkaupunkiseudun suosituimpia linturetkikohteita.


title: Finnoon allas

text: Altaan eteläpuolella on Suomenojan voimalaitos, joka käyttää polttoaineenaan kivihiiltä ja maakaasua. Voimalaitokselta lähtevä voimansiirtojohto kulkee altaan ylitse.


title: Juoni

text: Juoni tarkoittaa kirjallisen teoksen, näytelmän tai elokuvan tapahtumien kulkua. Juoni on toimintaa, tapahtumasarja, ja sen avulla kerrotaan tarina. Juoni on toiminnan ja tapahtumien kulun järjestetty ja valittu esitys, jossa yksittäisten tapahtumien väliset syysuhteet korostuvat. Juoni on usein hyvin tärkeässä asemassa teoksessa (esimerkiksi trillerit, perinteiset romaanit ja elokuvat), mutta toisaalta se voi olla vain sivuseikka.


title: Juoni

text: Aristoteles määritteli ensimmäisenä, miten hyvä juoni tulisi rakentaa. Aristoteles kutsuu juonta toiminnan jäljittelyksi. Juoni merkitsee Aristoteleen Runousopin mukaan kirjallisen teoksen tapahtumien järjestämistä siten, että ne seuraavat toisiaan uskottavasti. Juuri Aristoteleeltä on peräisin näkemys, että juonessa tuli olla alku, keskikohta ja loppu, ja niiden oli myös seurattava toisiaan tässä järjestyksessä.


title: Juoni

text: Aristoteleen mukaan juoni ("mythos") kuvaa miten toiminta etenee draamassa. Toiminnan tulee olla jatkuvaa ja yhtenäistä, ja sen tulisi sisältää muutos. Aristoteleen mukaan hyvässä juonessa tapahtuu muutos asiantilasta toiseen sillä tavoin, että juoni sitoo alun, keskikohdan ja lopun merkitykselliseksi kokonaisuudeksi. Juoni on kuin apuviiva, jota maalarin sivellin seuraa. Hyvä esimerkki tällaisesta juonesta on lineaarisesti etenevä kehityskertomus.


title: Juoni

text: Aristoteles huomauttaa, että loistavat peräkkäiset puheenvuorot, joilla ei ole keskenään yhteyttä, eivät tuota yhtä suurta tunnevaikutusta kuin toisiinsa kiinteästi liittyvien puheiden ketju, vaikka itse puhujat eivät jälkimmäisessä tapauksessa olisikaan niin taitavia.


title: Juoni

text:
Toinen merkittävä juonirakenteen teoreetikko on Gustav Freytag, joka on analysoinut klassisia näytelmiä.
Freytag tutki etenkin tragediaa ja esitti siitä oman mallinsa. Hänen mukaansa johdanto ja siinä esitelty ongelman kehittely muodostavat tragedian nousevan toiminnan. Toiminta kääntyy laskevaksi huippukohdan eli kliimaksin myötä ja päättyy katastrofiin.
Freytagin mukaan draama jakautuu viiteen osaan: esittely, nouseva toiminta, kliimaksi (tai käännekohta), laskeva toiminta ja loppuratkaisu. Hänen mallinsa esitetään joskus kaaviona, jota kutsutaan Freytagin pyramidiksi tai Freytagin käyräksi.


title: Juoni

text: Ensimmäinen näytös on esittely, jossa tuodaan esiin se tausta-aineisto, joka on tarpeen tarinan ymmärtämiseksi. Tämä tarkoittaa muun muassa protagonistin, antagonistin, peruskonfliktin ja tapahtumapaikan esittelyä.


title: Juoni

text: Esittely päättyy ristiriitatilanteeseen, jota ilman koko tarinaa ei olisi. Se määrittää juonen kulkusuunnan sekä aloittaa toisen näytöksen ja nousevan toiminnan.


title: Juoni

text: Nousevan toiminnan aikana peruskonflikti kehittyy, kun tarinaan tulee mukaan uusia vastuksia, jotka estävät protagonistia pääsemästä tavoitteeseensa.


title: Juoni

text: Kolmas näytös on koko draaman huipentuma, käännekohta, joka merkitsee muutosta protagonistin kannalta. Komediassa asiat kääntyvät parempaan suuntaan, tragediassa taas huonompaan.


title: Juoni

text: Laskevan toiminnan aikana protagonistin ja antagonistin välinen ristiriita ratkeaa. Laskeva toiminta voi sisältää viimeisen jännitysmomentin, jolloin konfliktin lopputulos on epäselvä.


title: Juoni

text: Komedia päättyy loppuratkaisuun, jossa protagonistin asiat ovat paremmin kuin tarinan alussa. Tragedia puolestaan päättyy katastrofiin, jossa protagonistin tilanne on pahempi kuin alussa.


title: Juoni

text: Vaikka Freytagin draaman rakenneanalyysi perustuukin viisinäytöksiseen näytelmään, voidaan sitä soveltaa myös novelleihin ja romaaneihin. Hollywood käyttää yleensä Freytagin mallia elokuvakäsikirjoitusten ohjenuorana.


title: Juoni

text: Amerikkalainen kirjailija ja käsikirjoittaja Syd Field on luonut ihanteellisen elokuvakäsikirjoituksen rakennemallin, jota kutsutaan kolmen näytöksen rakenteeksi. Fieldin mallissa käsikirjoitus (ja siis myös elokuva) jakautuu kolmeen näytökseen: esittely, konfrontaatio ja ratkaisu.. Näytösten välissä on käännekohdat. Fieldin malli on tavallaan Aristoteleen mallin jalostunut muoto.


title: Juoni

text: Fieldin mallia on kritisoitu sen jäykkyydestä, sillä hän esimerkiksi edellyttää, että ensimmäisen käännekohdan tulisi tapahtua täsmälleen 27 minuutin kuluttua elokuvan alusta.


title: Juoni

text: Juonen rakentelussa ei aina noudateta klassisia malleja. Viime vuosikymmeninä esimerkiksi episodimainen rakenne on yleistynyt niin kirjallisuudessa kuin elokuvissakin. Tarina voidaan kertoa käänteisessä aikajärjestyksessä ("Memento") tai juoni voidaan esittää palapelimäisesti ("Pulp Fiction"). Osa nykyisistä tekijöistä jopa pitää juonta enemmänkin taiteellista ilmaisuaan rajoittavana kuin sitä tukevana keinona. Valtavirran romaaneissa, elokuvissa ja draamoissa perinteinen juonirakenne on kuitenkin yhä vahvoilla.


title: Vilhelm III Oranialainen

text: Vilhelm III Oranialainen (14. marraskuuta 1650 Haag – 8. maaliskuuta 1702) oli hollantilainen Oranian ruhtinas, Alankomaiden käskynhaltija ("stadhouder") ja vuodesta 1689 kuolemaansa asti Englannin, Irlannin ja Skotlannin (nimellä Vilhelm II) kuningas. Vilhelm oli Kaarle I:n tyttärenpoika.


title: Vilhelm III Oranialainen

text: Vuonna 1672 Ranskan kuningas Ludvig XIV teki Englannin tuella hyökkäyksen Hollantiin valloittaen siitä suurimman osan. Silloinen Hollannin hallitsija Johan de Witt epäonnistui rauhanteossa ja hänet murhattiin. Vilhelm nousi Hollannin käskynhaltijaksi jatkaen menestyksekkäästi taistelua Englantia ja Ranskaa vastaan. Englannin kanssa hän solmi rauhan vuonna 1674. Vahvistaakseen asemaansa hän meni vuonna 1677 naimisiin Marian, Jaakko II:n tyttären kanssa. Vuonna 1678 myös Ludvig XIV päätyi tekemään Hollannin kanssa rauhan peläten joutuvansa sotaan sekä Hollantia että Englantia vastaan.


title: Vilhelm III Oranialainen

text: Vuonna 1685 Jaakko II nousi Englannissa valtaan, ja aiheutti pian vastustusta parlamentinvastaisilla ja katolisuutta suosivilla toimillaan. Parlamentti kääntyi Vilhelmin puoleen pyytäen tätä turvaamaan Englannin protestanttisuuden. Vilhelm nousi vuonna 1688 maihin Englantiin ja suoritti niin sanotun mainion vallankumouksen. Jaakko II kaatui, mutta parlamentti joutui ongelmalliseen tilanteeseen. Se olisi halunnut pelkästään Marian hallitsijaksi, mihin Vilhelm ei suostunut. Lopulta päädyttiin ratkaisuun, jossa Vilhelm ja Maria hallitsivat yhdessä. Vastineeksi Vilhelmin oli kuitenkin allekirjoitettava Bill of Rights -julistus, joka nosti parlamentin vallankäyttäjänä ensimmäistä kertaa monarkin yläpuolelle. Näin mainio vallankumous tuli välillisesti edistäneeksi parlamentaarisen järjestelmän kehitystä Englannissa.


title: Vilhelm III Oranialainen

text: Vuonna 1701 astui voimaan myös uusi Ison-Britannian vallanperimyslaki, jonka mukaan parlamentti päätti tarvittaessa maan tulevan hallitsijan. Laki oli seurausta pelosta kruunun joutumisesta katolisten käsiin, sillä sukulinjan katkeaminen oli odotettavissa.


title: Vilhelm III Oranialainen

text: Helmikuussa 1702, oltuaan ratsastamassa Hampton Courtin kuninkaallisen palatsin puistossa, Vilhelm putosi hevosen selästä sen astuttua myyränkoloon, ja muutamaa viikkoa myöhemmin hän menehtyi Kensingtonin palatsissa putoamisen aiheuttamiin jälkiseurauksiin. Hän ja Maria olivat lapsettomia, joten kruunu siirtyi Marian sisarelle Annalle, ja Annan kuoleman jälkeen v. 1714 Hannover - suvulle.


title: Anna (Englanti)

text: Anna (6. helmikuuta 1665 – 1. elokuuta 1714) oli Englannin, Irlannin ja Skotlannin kuningatar, joka nousi valtaan 8. maaliskuuta 1702. Unionilain myötä 1. toukokuuta 1707 Englannin ja Skotlannin kuningaskunnat yhdistyivät Iso-Britanniaksi. Hän hallitsi Ison-Britannian ja Irlannin kuningattarena kuolemaansa asti.


title: Anna (Englanti)

text: Anna syntyi setänsä Kaarle II:n hallitessa. Tällä ei ollut aviossa syntyneitä lapsia. Hänen isänsä, Jaakko, oli perimysjärjestyksessä ensimmäinen. Jaakon epäilty roomalaiskatolilaisuus oli epäsuosittua Englannissa, ja Kaarlen ohjeiden mukaisesti Anna kasvatettiin anglikaaniksi. Kolme vuotta sen jälkeen kun hän seurasi Kaarlea valtaistuimelle, Jaakko syöstiin vallasta ”mainiossa vallankumouksessa” vuonna 1688. Annan protestanttinen lanko ja serkku Vilhelm III nousi valtaan yhdessä vaimonsa, Annan vanhemman siskon, Maria II:n kanssa. Vaikka siskokset olivat olleet läheisiä, erimielisyydet Annan raha-asioissa, asemasta ja tuttavien valinnassa ilmenivät pian Marian valtaannousun jälkeen, ja heistä tuli vieraantuineita. Vilhelmilla ja Marialla ei ollut lapsia. Marian kuoltua vuonna 1694 Vilhelm jatkoi yksinhallitsijana, kunnes kuoli vuonna 1702, jolloin Anna nousi valtaan.


title: Anna (Englanti)

text: Kuningattarena Anna suosi maltillisia tory-poliitikkoja, jotka jakoivat todennäköisimmin hänen anglikaaniset uskonnolliset näkemyksensä kuin heidän vastustajansa whigit. Whigit saivat enemmän valtaa Espanjan perimyssodan aikana, kunnes vuonna 1710 Anna erotti monet heistä virastaan. Hänen läheinen ystävyytensä Sarah Churchillin, Marlborough’n herttuattaren, kanssa katkeroitui heidän poliittisten näkemystensä eroavaisuuden vuoksi.


title: Anna (Englanti)

text: Annaa vaivasi huono terveys hänen koko elämänsä ajan. Kolmekymmentävuotiaasta alkaen hänestä tuli kasvavassa määrin rampa ja ylipainoinen. Vaikka hän oli seitsemäntoista kertaa raskaana miehelleen, Tanskan prinssi Yrjölle, hän kuoli ilman eläviä lapsia ja oli viimeinen Stuart-suvun monarkki. Vuoden 1701 vallanperimyslain mukaisesti häntä seurasi hallitsijana hänen pikkuserkkunsa Hannover-sukuun kuulunut Yrjö I, joka oli Stuartin suvun jälkeläinen isoäitinsä Elisabet Stuartin, Jaakko I:n tyttären, kautta.


title: Anna (Englanti)

text: Anna syntyi Lontoossa St. Jamesin palatsissa 6. helmikuuta 1665. Hän oli silloisen Yorkin herttuan Jaakon ja tämän ensimmäisen vaimon Lady Anne Hyden toinen tytär. Hänen vanhempi sisarensa Maria oli syntynyt kolme vuotta aiemmin vuonna 1662. Jaakko ja Anne saivat myöhemmin muitakin lapsia, mutta Anna ja Maria selviytyivät ainoina aikuisikään. Annan isä Jaakko kääntyi roomalaiskatoliseen uskoon, mutta Annan sedän, kuningas Kaarle II:n vaatimuksesta Jaakon tyttäret saivat tiukan protestanttisen kasvatuksen.


title: Anna (Englanti)

text: Lapsuudessaan Anna kärsi silmäongelmista, ja hänet lähetettiin Ranskaan saamaan hoitoa. Ranskassa hän asui ensin isoäitinsä Henrietta Marian luona. Henrietta Maria oli Ranskan kuninkaan Henrik IV:n tytär ja Englannin kuningas Kaarle I:n vaimo. Isoäitinsä kuoleman jälkeen Anna siirtyi asumaan tämän tyttären ja oman tätinsä Henrietta Annen luokse. Hän palasi Englantiin vuonna 1670. Kolme vuotta myöhemmin vuonna 1673 hän tutustui Sarah Jenningsiin, josta tuli hänen läheinen ystävänsä ja vuosien kuluessa myös tärkeä neuvonantaja.


title: Anna (Englanti)

text: Vuonna 1673 Annan isän kääntyminen roomalaiskatoliseen uskoon tuli julkiseksi. Vuonna 1677 Annan läheinen ystävä Sarah Jennings meni naimisiin John Churchillin kanssa. John Churchillista tuli myöhemmin Marlboroughin herttua ja yksi Annan tärkeimmistä kenraaleista. Vuonna 1683 Anna itse meni naimisiin Tanskan prinssi Yrjön kanssa. Avioliitto heidän välillään ei ollut suosittu, mutta siitä huolimatta se oli onnellinen. Heille syntyi kaikkiaan 17 lasta, joista yksikään ei tosin elänyt aikuisikään asti. Sarah Churchillista tuli Annan kamarineito, ja Annan päätöksestä naiset hylkäsivät kaikki muodollisuudet väliltään. Espanjan perimyssodan aikana vuosina 1701–1714 Sarah ja Marlboroughn herttua joutuivat kuitenkin Annan epäsuosioon Sarahin riitaannuttua kuningattaren kanssa. Herttua erotettiin virastaan, ja parlamentti lopetti Blenheimin palatsin rahoituksen. He matkustivat pois Britanniasta ja palasivat maahan vasta kuningatar Annan kuoltua vuonna 1714.


title: Shamarpa

text: Shamarpa (tunnetaan myös nimellä Shamar Rinpoche), on Tiibetin buddhalaisuuden Karma Kagyu-koulukunnan arvonimi.


title: Shamarpa

text: Ensimmäinen Shamarpa Khedrup Drakpa Senge (1283-1349) oli kolmannen Karmapan pääoppilas. Karmapa antoi hänelle rubiininpunaisen kruunun, joka oli tarkka kopio Karmapan omasta mustasta kruunusta. Tämä oli symboli heidän identtisyydestään — oppilas oli joka suhteessa tasaveroinen opettajansa kanssa. Punaisen kruunun myötä Karmapa antoi hänelle nimen Shamarpa — "Punaisen kruunun lama". Kuten Hyvän kalpan sutrassa sanotaan: "Tulevaisuudessa mahabodhisattva, jolla on rubiininpunainen kruunu, tulee kärsivien joukkoon ja johtaa heidät pois syklisestä hämmennyksestä ja piinasta" (samsarasta). Buddhan ennustus kävi toteen Shamarpassa. Shamarpat ovat jälleensyntyneet 1300-luvulta saakka ja ovat olleet joko Karmapan oppilaita tai opettajia.


title: Shamarpa

text: Nykyinen 14. Shamar Rinpoche — Mipham Chökyi Lodrö — syntyi Karmapan veljenpoikana. Vuonna 1959 kiinalaisten hävittäessä Tiibetiä 16. Gyalwa Karmapa ja silloin kahdeksanvuotias Shamarpa lähtivät maanpakoon Intian luoteisosassa sijaitsevaan Sikkimin osavaltioon. Shamarpa kruunattiin vuonna 1964 Rumtekin luostarissa, jossa hän kävi läpi intensiivisen opetusjakson. Hän sai kaikki kagyü-linjan opetukset Karmapalta ja opiskeli perinteisiä tieteitä ja taiteita, sutria ja tantroja Thrangu Rinpochen johdolla. Hän sai opetuksia myös Kalu Rinpochelta. Todellisen mahayana-opettajan erikoisominaisuudet kypsyivät täyteen mittaansa Karmapan silmien alla huolimatta tiibetiläisten pakolaisten kovista olosuhteista. Saatuaan opetuksensa päätökseen Shamarpa lähetettiin Nepaliin kagyü-linjan pääedustajana. Karmapan kuoleman (1981) jälkeen Shamar Rinpoche saattoi päätökseen KIBI:n — buddhalaisten opintojen instituutin — rakentamisen New Delhiin Intiaan. Karmapan toiveiden mukaisesti instituutti toimii korkeampien opetusten paikkana, jossa ihmiset lisäävät viisautta ja myötätuntoa suurten buddhalaisten teosten opiskelun ja kääntämisen avulla.


title: Shamarpa

text: Shamarpa on ottanut tehtäväkseen mahamudran ydinopetusten tutkimustyön. Kagyü-opetusten alkuperää jäljitetään uudelleen ja mahasiddhojen monia tärkeitä teoksia tutkitaan ja tarkistetaan; tämä koskee mm. seitsemännen Karmapan keskeistä työtä "Mahamudran aarteet". Mahamudra-opetuskeskus on suunnitteluvaiheessa, ja se tulee valmistuttuaan keskittymään erityisesti karma-kagyü-linjan opetuksiin varmistaakseen niiden säilymisen myös tulevaisuudessa. Shamar Rinpoche matkustaa myös laajasti eri puolilla maailmaa antamassa opetuksia ja initiaatioita.


title: Motopark Raceway

text: Motopark Raceway on suomalainen moottorirata, joka sijaitsee Etelä-Savossa Pieksämäen kunnassa Virtasalmella. Asfaltoidun radan pituus on 3516 metriä. Sitä kiertää hiekkapohjainen rallirata jonka pituus on 3 000 metriä. Alueella on myös täysimittainen 402,33 metrin kiihdytysrata, jolla ajetaan kiihdytyskisoja. Motoparkissa järjestetään monenlaisia moottoriurheilutapahtumia.


title: Motopark Raceway

text: Motoparkin rata avattiin vuonna 1987 ja alkuvaiheessa alueella oli vain suora kiihdytysrata, joka oli valmistuessaan ainoa pelkästään kiihdytysautoilulle varattu moottoristadion Euroopassa ja Suomen ensimmäinen kiihdytysrata. Ennen Motoparkin valmistumista kiihdytyskilpailuja oli ajettu tilapäisillä radoilla, jollaisina toimivat lentokentät.


title: Motopark Raceway

text: Lajin kattojärjestö Finnish Hot Rod Association ry (FHRA) oli jo pidemmän aikaa etsinyt sopivaa sijoituspaikkaa ja rakennuttajaa ratahankkeelle. Motoparkin ratahanke käynnistyi talvella 1986/1987 ja ratahanke toteutettiin nopealla aikataululla. Ratahanke sai alkunsa kun Pieksämäelle perustettiin oma kiihdytysurheilu- ja amerikanautoyhdistys Pieksämäki Hot Rod Association ry 4. lokakuuta 1986. Ratahankkeen virallisena perustajana oli paikallisyhdistyksen puheenjohtaja Jari Kaplas, sekä avainhahmoina maa-alueen omistanut ja radan rakennustöistä vastanneen Häkkisen Soran yrittäjä Pasi Häkkinen, Finnish Hot Rod Association ry:n silloinen puheenjohtaja Risto "Paha Paavali" Poutiainen, sekä alkuperäisen radan suunnitelleen suunnittelutoimisto Paproen yrittäjä Antti Puranen. Radan valmistuminen lisäsi merkittävästi kiihdytysurheilun suosiota Suomessa ja paikallista harrastusta Pieksämäen seudulla.


title: Motopark Raceway

text: Rataa laajennettiin 1990-luvulla, jolloin rakennettiin asfalttirata ja hiekkapohjainen rallirata. Alueeseen kuuluu myös oma leirintäalue "Motomajat".


title: Motopark Raceway

text:
Radan toiminnasta on jätetty vuosien varrella lukuisia valituksia mm. melun vuoksi.
Ympäristönsuojeluasetuksen (169/2000) 1 § mukaan ulkona sijaitsevat moottoriurheiluradat tarvitsevat toiminnalleen ympäristöluvan. Etelä-Savon ympäristökeskus on myöntänyt Motoparkille ympäristöluvan, mutta meluhaittojen vähentämiseksi lupaan on sisällytetty useita lupamääräyksiä, joissa rajoitetaan tuntuvasti sekä radan toiminta-aikoja että melutasoja. Toiminnanharjoittajan valitukset hylättiin korkeinta hallinto-oikeutta myöten. Nykyisin rata-alueen käyttöajat ovatkin hyvin tarkkaan säädeltyjä.


title: Yrjö I (Iso-Britannia)

text: Yrjö I (George Louis; 28. toukokuuta 1660 – 11. kesäkuuta 1727) oli Ison-Britannian ja Irlannin kuninkaana vuosina 1714–1727. Yrjö I oli Hannoverin vaaliruhtinas ja ensimmäinen Hannover-sukuinen Britannian hallitsija.


title: Yrjö I (Iso-Britannia)

text: Yrjön läheisin sukulaisside edeltäneeseen Stuart-hallitsijasukuun kulki hänen äidinäitinsä Elisabet Stuartin kautta. Tämä oli Jaakko I:n tytär ja Kaarle I:n sisar. Yrjön perinnöllinen oikeus kruunuun oli hatara, mutta uuden Ison-Britannian vallanperimyslain myötä voimistunut parlamentti käytti oikeuttaan päättää hallitsijasta ja sivuutti monet edellisen monarkin Annan läheisemmät sukulaiset, ja niinpä koko ikänsä Hannoverissa eläneestä, englantia tuskin osanneesta Yrjö I:stä tuli 54-vuotiaana Ison-Britannian kuningas. Hän ohitti vallanperimyksessä noin 60 katolista sukulaista.


title: Yrjö I (Iso-Britannia)

text: Tuore kuningas saapui Isoon-Britanniaan ilman haureudesta pidätettyä vaimoaan, Sophia Dorothea, mutta hänellä oli mukanaan kaksi rakastajatarta. Vaimonsa kanssa hänellä oli kaksi lasta: George Augustus (myöhemmin kuningas Yrjö II) (s. 1683) ja Sophia Dorothea (s. 1687). Myös hänen rakastajattarensa synnyttivät hänelle useita lapsia, jotka tosin eivät olleet perillisen asemassa.


title: Yrjö I (Iso-Britannia)

text: Yrjö oli huonoissa väleissä poikansa, Walesin prinssi Georgen kanssa,


title: Yrjö I (Iso-Britannia)

text: Yrjön pitkien poissaolojen vuoksi luotiin "de facto" pääministerin virka, jota hoiti ensimmäisenä Sir Robert Walpole.


title: Yrjö II (Iso-Britannia)

text: Yrjö II (10. marraskuuta 1683 – 25. lokakuuta 1760) oli Hannoverin vaaliruhtinas sekä Ison-Britannian ja Irlannin kuningas vuosina 1727–1760. Hän oli edellisen kuninkaan Yrjö I:n poika.


title: Yrjö II (Iso-Britannia)

text: Yrjö II:n aikana Iso-Britannia riitaantui Espanjan kanssa "asientosta", Britannian orjakauppaoikeudesta Espanjan siirtokunnissa. Alahuoneen tukema Yrjö vaati sotaa ja Espanjaa ärsyttänyttä brittikauppalaivaston salakuljetusta vastustanutta pääministeri Robert Walpolea julistamaan sodan Espanjalle 1742. Siirtomaasota tunnetaan nimellä sota Jenkinsin korvasta. Sota sekaantui mukaan Itävallan perimyssotiin 1741, jolloin konflikti käytiin lähinnä Euroopassa. Hän johti vuonna 1743 Hannoverin joukkoja voitokkaasti Dettingenin taistelussa ranskalaisia vastaan. Se oli viimeinen kerta, kun Ison-Britannian monarkki on johtanut armeijaa taistelussa.


title: Yrjö II (Iso-Britannia)

text: Yrjö II on kuuluisa riidoistaan isänsä Yrjö I:n ja myöhemmin poikansa kanssa. Hän ei juurikaan puuttunut maan asioihin, joita hoiti epävirallinen pääministeri Sir Robert Walpole. Myös hänen puolisollaan Carolinella oli merkittävä vaikutusvalta maan asioihin.


title: Yrjö II (Iso-Britannia)

text: Yrjö II piti oopperasta, erityisesti Georg Friedrich Händelistä, joka sävelsi neljä hymniä hänen kruunajaisiinsa. Näistä hymniä "Zadok the Priest" on laulettu kaikissa kruunajaisissa siitä lähtien.


title: Yrjö II (Iso-Britannia)

text: Yrjöllä oli vaimonsa Caroline von Brandenburg-Ansbachin kanssa kahdeksan lasta. Vanhin poika oli Walesin prinssi Fredrik, joka kuoli isänsä valtakauden aikana vuonna 1751. Hänen vanhimmasta pojastaan Yrjöstä tehtiin Walesin prinssi ja hän peri isoisältään kruunun vuonna 1760. Yrjö II on vanhimman poikansa kautta muuan muassa Elisabet II:n ja Hannoverin nykyisen päämiehen Ernst Augustuksen esi-isä. Hänen tyttärensä avioituivat muuan muassa Tanskan hoviin sekä merkittäviin hollantilaisiin ja saksalaisiin aatelissukuihin. Koska hän on vanhimman poikansa kautta kuningatar Viktorian esi-isä, hänen jälkeläisiään ovat monet Euroopan hallitsijat ja ruhtinaat. Hänen tyttärensä Anne avioitui Oranjen prinssi Vilhelm IV:n kanssa, minkä vuoksi hän on Alankomaiden nykyisen kuninkaan ja tämän kuuden edeltäjän (kolmen kuninkaan ja kolmen kuningattaren) esi-isä. Tyttärensä Annen kautta hän on myös Luxemburgin suurherttuan esi-isä ja tyttärensä Maryn kautta Belgian kuninkaan esi-isä.


title: Pekka Ervast

text: Petter (Pekka) Elias Ervast (26. joulukuuta 1875 Helsinki – 22. toukokuuta 1934 Helsinki) oli okkultisti ja teosofian uranuurtajia Suomessa. Ervast toimi Suomen Teosofisen Seuran ylisihteerinä vuosina 1907–1917 ja 1918–1919. Vuonna 1920 hän erosi seurasta ja perusti Ruusu-Ristin. Samana vuonna hän oli myös perustamassa Kansainvälisen Yhteis-vapaamuurarijärjestön Le Droit Humainin Suomen Liittoa.


title: Pekka Ervast

text: Ervast yhdisti teosofiaan suomalaiskansallista mystiikkaa sekä tolstoilaisuutta.


title: Pekka Ervast

text: Petter Elias Ervastin vanhemmat olivat asessori, rautateiden tilastollisen osaston johtaja ja filosofian maisteri Petter Edvard Ervast (1841–1899) sekä Hilma Nathalia Ervast (o.s. Törnroos 1848–1884). Pekan lisäksi perheeseen syntyi vielä neljä lasta, joista eloon jäivät Gerda (s. 1877) ja Georg (s. 1881). Isän fennomaniasta huolimatta perheen kotikieli oli ruotsi.


title: Pekka Ervast

text: Pekan ihanteena oli 11–12-vuotiaasta alkaen tulla kirjailijaksi. Pekkaa opetti aluksi äiti, mutta tämän kuoleman jälkeen Pekka aloitti 1885 koulunkäynnin Helsingin Suomalaisessa Alkeisopistossa (Helsingin Normaalilyseo). Ervast pääsi ylioppilaaksi toukokuun 19. päivänä 1893. Syksyllä hän kirjoittautui Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteelliseen osastoon mutta jätti opinnot kesken.


title: Pekka Ervast

text: Ervast tutustui teosofiaan tammikuussa 1894. Hänet hyväksyttiin Skandinaviska Teosofiska Samfudet'in jäseneksi 17.10.1895. Hakemuksen hän oli tehnyt isänsä suostumuksella, koska oli tuolloin alaikäinen. Käsityksen omasta tiestään Pekka Ervast sai 13. lokakuuta 1896 kokemansa uudestisyntymiskokemuksen kautta. Hän oli omaksunut Leo Tolstoin esittämän Vuorisaarnan mukaisen elämänymmärryksen, jonka mukainen elämä johdatti hänet hänen käsityksensä mukaan Kristus-kokemukseen:


title: Pekka Ervast

text: Ervast toimi luennoitsijana Ruotsissa 1900–1901 mutta katsoi kuitenkin paikkansa olevan Suomessa ja opiskeli huonosti hallitsemaansa suomen kieltä. Vuosikymmenen alussa hän esitelmöi ja kirjoitti työväenliikkeen tapahtumissa ja lehdissä, teki yhteistyötä Matti Kurikan kanssa ja oli hänen johtamansa Elämäläisten liiton eduskuntavaaliehdokkaana 1907.


title: Pekka Ervast

text: Kun Teosofisen Seuran Suomalainen Osasto vuonna 1907 perustettiin, tuli Ervastista sen ylisihteeri. Hän johti myös teosofista kirjakauppaa ja kustannusliikettä.


title: Pekka Ervast

text: Ajan myötä Annie Besantin johtaman Teosofisen liikkeen ja sen suomalaisen osaston välille syntyi erimielisyyksiä. Ratkaiseviksi kiistakysymyksiksi nousivat toisaalta Krishnamurtin mahdollinen maailmanopettajuus sekä suhtautuminen ensimmäiseen maailmansotaan. Besantin johtama liike katsoi Saksan edustavan sodassa "mustia voimia", minkä perusteella oli oikein tukea ympärysvaltoja. Käsitys oli ristiriidassa Ervastin pasifistisen näkemyksen kanssa. Ervast uskoi myös maailmanopettajan tuloon mutta jätti henkilöllisyyden auki. J. R. Hannulan myöhemmän ilmoituksen mukaan kyseessä oli Ervast itse. Ervast suhtautui myötämielisesti myös Rudolf Steineriin, joka hänkin irtautui teosofisesta liikkeestä ja perusti antroposofian.


title: Pekka Ervast

text: Erimielisyyksien johdosta Ervast perusti Teosofisen Seuran sisälle puhtaasti henkisiin asioihin keskittyvän Okkultisen Osaston, erotuksena yhteiskunnallisiin ja poliittisiin asioihin sekaantuneesta osasta. Okkultisen Osaston ulkopuolelle jääneet jäsenet eivät kuitenkaan hyväksyneet tätä jakoa vaan syyttivät Ervastia seuran hajottamisesta. Vastustuksen vuoksi Ervast kannattajineen irtautui Teosofisesta Seurasta ja 14.11.1920 perusti Ruusu-Ristin. Jyväskylään rakennettiin oma temppeli, ja Helsingissä alkoi toimia Kulmakoulu, jonka säätiötä Ervast johti.


title: Pekka Ervast

text: Ervastilla oli myös tavoite uudistaa vapaamuurarijärjestöä mutta hän ei saanut kannatusta ja ruusuristiläiset loosit irtautuivat yhteisvapaamuurariudesta 1925–1927.


title: Pekka Ervast

text: Tattarisuon tapauksen yhteydessä vuonna 1931 ruusuristiläisiä ja vapaamuurareita syytettiin Tattarisuon lähteestä löytyneiden ihmisten ruumiiden silpomisesta. Syytösten takana oli etenkin suojeluskunta-aktivisti Paavo Susitaival. Myös Ervast oli pidätettynä. Tapaus ratkesi loppukesästä 1932, kun ilmeni, ettei vapaamuurareilla ollut tekemistä rikoksen kanssa.


title: Pekka Ervast

text: Pekka Ervastin ruumis siunattiin Ruusu-Ristin temppelissä Helsingissä 27. toukokuuta 1934 ja poltettiin krematoriossa 29. toukokuuta 1934. Ervastin kuoleman jälkeen hänen työtoverinsa J. R. Hannula alkoi julistaa Ervastin olevan Buddhaan ja Kristukseen verrattava opettaja. Seuraajat irtosivat Ruusu-Rististä omaksi Kristosofia-uskonnoksi. Ervastilaisuutta edustaa lisäksi Ihmisyyden tunnustajat -liike.


title: Pekka Ervast

text: Pekka Ervast oli tuottelias kirjailija ja esitelmöitsijä, joka julkaisi elinaikanaan 70 omaa teosta. Ensimmäisen romaanikäsikirjoituksensa "Röfvarbandet" (208 sivua) Ervast kirjoitti jo vuonna 1888 ollessaan 13-vuotias. Varsinaisen uransa alkuvaiheissa hän kirjoitteli sanomalehtiin ja toimi myöhemmin Omatunto-lehden toimitussihteerinä vuosina 1905–07, Tietäjä-lehden toimittajana 1908–20 ja Ruusu-Risti-lehden toimittajana 1921–1934. Ervastin ensimmäinen suomenkielinen kirja "Valoa kohti" ilmestyi vuonna 1901. Hän myös suomensi runsaasti ulkomaista teosofista kirjallisuutta ja avusti Väinö Valvannetta H. P. Blavatskyn Salaisen Opin I osan käännöstyössä.


title: Pekka Ervast

text:
Monet Pekka Ervastin kirjoista perustuvat hänen pitämiensä esitelmien pikakirjoituksiin.
Pekka Ervastin kääntämiä kirjoja


title: Varjosielu

text: Varjosielu on sielua muistuttava ja seuraileva hahmo samaan tapaan, kuin ruumista muistuttaa ja seurailee varjo. Varjosielu on uskomusolento, jollaisia tunnetaan monissa varsinkin shamanistisissa ja luonnonkansojen kulttuureissa, mutta muissakin. Varjosielun saattaa joskus nähdä kaksoisolentona eri paikassa kuin henkilön itsensä. Nukkuessa varjosielu saattaa päästä väliaikaisesti vapaaksi, kuollessa taas ehkä pysyvästi.


title: Varjosielu

text: Suomalaisten kielellisten sukulaisten, ja luultavasti myös muinaisiin suomalaisten käsityksiin on kuulunut moniosaisen sielukäsityksen osana varjosielu itse. Nykysuomen pronomini "itse" merkinnee alun perin varjosielua.


title: Varjosielu

text: Käsitykset varjosieluista voivat perustua voimakkaasti animistiseen maailmankuvaan. Animististen käsitysten mukaan kaikkialla on henkiolentoja, joiden ansiosta maailma toimii, ja ehkä ihmisen sielukin toimii eri henkiolentojen ohjailemana. Toisaalta varjosielut ovat voineet olla tapa nähdä ihminen hyvänä olentona. Ihmisen pahoja töitä voi selittää siten, että ihmisen on ottanut haltuunsa varjosielu, tai jopa, että varjosielu on esiintynyt ihmisen hahmossa, kaksoisolentona.


title: Dennis Ritchie

text: Dennis MacAlistair Ritchie (s. 9. syyskuuta 1941 – 8. lokakuuta 2011) oli yhdysvaltalainen tietojenkäsittelytieteilijä, joka tunnettiin erityisesti työstään C-ohjelmointikielen sekä Multics- ja UNIX-käyttöjärjestelmien kehittämisessä. C-kielen lisäksi hän on vaikuttanut myös ALTRAN-, B- ja BCPL-kielien kehitykseen.


title: Dennis Ritchie

text: Ritchie syntyi Bronxvillessä New Yorkin osavaltiossa. Hän valmistui Harvardin yliopistosta opiskeltuaan sovellettua matematiikkaa ja fysiikkaa. Vuonna 1967 hän aloitti työskentelyn Bell Labs Computing Sciences Research Center -laitoksessa. Bell Labsilla työskennellessään Ritchie kehitti C-kielen, josta sittemmin tuli yksi eniten käytetyistä ohjelmointikielistä. Se toimi perustana useille moderneille ohjelmointikielille kuten C++:lle ja Javalle. Ritchie kirjoitti yhdessä Brian Kernighanin kanssa 1978 julkaistun kirjan "The C Programming Language" (suom. "C-ohjelmointi"), joka on käännetty 25 kielelle ja jota on myyty useita miljoonia kappaleita. Kirja tunnetaan yleisesti myös tekijöidensä sukunimien ensimmäisen kirjaimen mukaisesti nimellä "K&R" ja se on yksi alan merkittävimmistä perusteoksista.


title: Dennis Ritchie

text: Ritchie toimi myös yhtenä UNIX-käyttöjärjestelmän kehittäjistä Kernighanin, Ken Thompsonin, Douglas McIlroyn ja Joe Ossannan ohella.


title: Dennis Ritchie

text: Ritchie työskenteli Bell Labsilla vuoteen 2007 asti. Viimeisinä vuosinaan hän kärsi sydänsairauksista ja eturauhassyövästä. Ritchie kuoli kotonaan 8. lokakuuta 2011.


title: Dennis Ritchie

text: Ritchie sai työstään lukuisia palkintoja ja huomionosoituksia. Ritchie ja Ken Thompson saivat yhdessä C-kielen ja Unixin kehitystyöstään Turing-palkinnon 1983, IEEE:n Richard W. Hamming -mitalin 1990, National Medal of Technology -palkinnon 1999 ja Japani-palkinnon 2011.


title: Finnoo

text: Finnoo eli Suomenoja () on Espoon kyläjaon mukainen kylä. Se sijaitsee Kaitaan ja Nöykkiön kaupunginosien alueella.


title: Finnoo

text: Finnoo on pienteollisuuden ja kaupan keskittymä. Liila ja Merituuli ovat isoja kauppakeskuksia, joista jälkimmäinen on Keskon omistama "retail park". Finnoossa toimii etenkin rauta-, kodinkone-, huonekalu- ja autokauppaa.


title: Finnoo

text: Ali-Suomenojalla, Suomenlahden rannalla on Finnoon altaana tunnettu linnustonsuojelualue. Ali-Suomenojalla on myös aiemmin Espoon Sähkönä tunnettu Fortumin Suomenojan voimalaitos sekä jätevedenpuhdistamo, jota suunnitellaan kallion sisään jatkossa sijoitettavaksi. Alueella on myös linja-autovarikko.


title: Finnoo

text: Finnoon-Kaitaan alueelle Länsiväylän ja meren väliin on suunnitteilla noin 15 000 uutta asuntoa. Alueen olisi tarkoitus valmistua 2030-lukuun mennessä. Finnooseen on suunnitteilla viisi yli 20-kerroksista tornia ja yksi 26-kerroksinen torni.


title: Finnoo

text: Finnooseen pääsee lukuisilla busseilla lukuisista suunnista niin Espoon sisäisen kuin seutuliikenteen busseilla.


title: Finnoo

text: Finnoo sijaitsee Länsiväylän (kantatie 51) varrella. Finnoosta lähtee Espoon keskukseen vilkas ja ruuhkainen Finnoontie. Vuoden 2005 alussa aloitettiin Finnoontien ja Kuitinmäen–Martinsillantien risteykseen kaksikaistaisen kiertoliittymän rakentaminen. 19. syyskuuta 2006 avatussa liittymässä kevyt liikenne kulkee eri tasossa kuin muu liikenne.


title: Finnoo

text: Finnooseen on rakenteilla metroasema, joka valmistuu aikaisintaan vuonna 2020.


title: Dm11

text: Dm11 (lempinimeltään "Mandolino") oli sarjamerkintä VR:n tilaamalle uudelle moottorijunalle. Tämän kalustosarjan kiskobusseja tilattiin 16 kappaletta vuonna 1995 GEC-Alsthomin Espanjan tehtaalta. Tilaus kuitenkin peruttiin matkustamon 12 dB liian kovan melun ja 9 tonnin liikapainon vuoksi.


title: Dm11

text: Suomeen tuodut Dm11-sarjan moottorijunat palautettiin valmistajalle, joka yritti myydä niitä useille rautateille, muun muassa Liettuaan, kunnes yksiköt saatiin lopulta myytyä Kuubaan.


title: Mäntykasvit

text: Mäntykasvit (Pinaceae) on havupuihin kuuluva kasviheimo. Siihen kuuluu yli 230 lajia, jotka jaetaan 11 sukuun. Mäntykasveja esiintyy pohjoisella pallonpuoliskolla laajalti arktisilta alueilta tropiikkiin. Ne ovat yleensä puita, mutta jotkin lajit ovat pensasmaisia. Useimmat mäntykasvit ovat ainavihantia, mutta jotkin ovat kesävihantia ja pudottavat lehtensä talveksi. Mäntykasvit on taloudellisesti hyvin tärkeä kasviheimo, joka tuottaa suuren osan maailman metsäteollisuuden raaka-aineista.


title: Mäntykasvit

text: Mäntykasvit ovat monivuotisia puuvartisia kasveja. Ne ovat enimmäkseen puita, mutta jotkin lajit voivat olla pensaita. Heimoon kuuluu monia hyvin suurikokoisia puita, joista suurimmat, douglaskuusi ("Pseudotsuga menziesii") ja sitkankuusi ("Picea sitchensis"), kasvavat lähes satametrisiksi. Mäntykasveilla on usein vahva apikaalidominanssi, joten puun latva- eli johtoverso kasvaa muita versoja voimakkaammin, mistä aiheutuu puiden latvuksen tyypillinen kartiomainen muoto. Monet mäntykasvit palauttavat apikaalidominanssin latvan katkettuakin kehittämällä uuden johtoverson. Pääversot haarautuvat säteittäin symmetrisesti. Sivuversot ovat useimmilla mäntykasveilla pitkiä ja pääversojen kaltaisia, mutta lehtikuusilla ("Larix"), kultalehtikuusilla ("Pseudolarix") ja setreillä ("Cedrus") on lyhyitä lyhytversoja ja männyillä ("Pinus") hyvin lyhyitä kääpiöversoja, joissa kasvaa vain yksi neulaskimppu.


title: Mäntykasvit

text: Juuristo koostuu tavallisesti sekä suurista puuvartisista juurista että niiden kärjessä kasvavista ohuista sienijuurista. Mäntykasvien sienijuuret ovat tyypiltään pintasienijuuria eli ektomykorritsaa, jossa symbioottisen sienen rihmasto kasvaa kasvin solujen välissä, mutta ei läpäise soluseiniä.


title: Mäntykasvit

text: Lehdet ovat yksinkertaisia ja muodoltaan tasasoukkia tai neulasmaisia. Niitä kutsutaan tavallisesti neulasiksi. Neulasessa on yksi tai kaksi johtojännettä ja yksi tai useampi pihkatiehyt. Neulaset ovat useimmiten asettuneet versoihin kierteisesti, mutta joillakin lajeilla ne ovat kääntyneet tyvestä siten, että ne asettuvat verson ympärille kampamaisesti kahteen riviin. Neulaset kasvavat useimmilla suvuilla yksittäin, mutta männyillä yleensä 2–5 neulasen kimpuissa. Sirkkalehtiä on yleensä kahdesta viiteentoista, joskus yli 20. Suurin osa mäntykasveista on ainavihantia, ja tavallisesti yksittäinen lehti pysyy puussa useita vuosia. Lehtikuuset ja kultalehtikuuset ovat kuitenkin kesävihantia ja pudottavat lehtensä vuosittain.


title: Mäntykasvit

text: Mäntykasvit ovat yksikotisia, joten samalla yksilöllä on sekä hede- että emilehtiä. Emilehtien eli käpysuomujen ja peitinsuomujen muodostamia emikukintoja kutsutaan kävyiksi. Kävyt kasvavat yksittäin tai ryppäissä, tavallisesti lateraalisesti versojen sivussa, mutta joillakin kuusilla ("Picea") ja hemlokeilla ("Tsuga") versojen kärjissä. Kävyt kypsyvät yleensä yhdessä vuodessa, mutta männyillä kahdessa tai kolmessa. Joillakin mänty- ja kuusilajeilla kävyt ovat serotiinisia, joten niiden käpysuomut pysyvät kävyn kypsymisen jälkeenkin kiinni, kunnes metsäpalon aiheuttama kuumuus kuivattaa kävyt. Käpysuomut ovat yleensä litteitä ja asettuneet kierteisesti. Hedelehdistä eli sporofylleistä muodostuvat hedekävyt eli hedekukinnot kasvavat lehtihangoissa. Ne kehittyvät ja varisevat yhden kasvukauden aikana. Siemeniä kehittyy kaksi jokaista käpysuomua kohden. Siemenet ovat siivellisiä, mutta joillakin mäntylajeilla lenninsiipi on hyvin lyhyt tai surkastunut.


title: Mäntykasvit

text: Mäntykasveja esiintyy laajalti pohjoisen pallonpuoliskon kylmillä, lauhkeilla, subtrooppisilla ja trooppisilla alueilla. Yksi laji, indonesianmänty ("Pinus merkusii") esiintyy luonnonvaraisena myös päiväntasaajan eteläpuolella eteläisellä pallonpuoliskolla Sumatran saarella. Männyt, kuuset, pihdat ja lehtikuuset ovat suuressa osaa Pohjois-Amerikkaa ja pohjoista Euraasiaa metsien hallitsevia puita ja muodostavat pohjoisen havumetsävyöhykkeen.


title: Mäntykasvit

text: Ihmisen vaikutuksen myötä joitakin heimon lajeja, kuten montereynmäntyä ("Pinus radiata") kasvaa nykyään laajalti myös eteläisellä pallonpuoliskolla metsäteollisuuden tarpeisiin istutetuissa metsissä Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, Etelä-Amerikassa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa.


title: Mäntykasvit

text: Mäntykasvit ovat sopeutuneet monenlaisiin elinympäristöihin. Monet heimon lajit, erityisesti monet kuuset, männyt ja lehtikuuset ovat sopeutuneet kylmiin talviin ja kasvavat pohjoisella puurajalla suuressa osaa pohjoista pallonpuoliskoa. Dahurianlehtikuusi ("Larix gmelinii") kasvaa 75. pohjoisella leveysasteella ja on siten maailman pohjoisimpana menestyvä puulaji. Jotkin mäntykasvit, erityisesti monet männyt, ovat sopeutuneet kuiviin aavikko- tai puoliaavikko-oloihin ja usein toistuviin maastopaloihin. Jotkin heimon lajit, kuten karibianmänty ("Pinus caribaea") ja khasinmänty ("Pinus kesiya") kasvavat trooppisessa monsuuni-ilmastossa.


title: Mäntykasvit

text: Useat mäntykasvilajit ovat hyvinkin pitkäikäisiä ja monet vanhimmista puista kuuluvat heimoon. Vanhin koskaan tunnettu yksittäinen puuyksilö on Kalifornian White Mountains -vuoristossa kasvava okakäpymänty ("Pinus longaeva"), jonka laskettiin olevan 5 060 vuotta vanha vuonna 2012.


title: Mäntykasvit

text: Mäntykasvit on perinteisesti jaettu neljään alaheimoon käpyjen muodon perusteella. Sukuja tunnetaan yksitoista:Mäntykasvit tuottavat varsinkin Pohjois-Amerikassa, Euroopassa ja Venäjällä suurimman osan saha- ja paperiteollisuuden käyttämästä puusta. Terva, piki ja tärpätti valmistetaan yleensä mäntykasveista. Monista heimon lajeista saadaan eteerisiä öljyjä, ja useat mäntyjen suvun lajit tuottavat syötäviä siemeniä. Mäntykasvit ovat tärkeitä koristepuita ja metsänistutuspuita. Useimmista heimon suvuista on jalostettu lajikkeita erityisesti koristekasvikäyttöön. Heimon puut ovat tärkeitä myös dendrokronologian tutkimuskohteina. Valtaosa kaikesta dendrokronologisesta tutkimuksesta kohdistuu juuri mäntykasveihin.


title: Kiertoliittymä

text: Kiertoliittymä eli liikenneympyrä on yleisnimitys teiden tai katujen risteyskohtaan rakennetulle ympyränmuotoiselle liittymäjärjestelylle, jonka liikennevirta oikeanpuoleisen liikenteen maassa kiertää vastapäivään ja vasemmanpuoleisen liikenteen maassa myötäpäivään. Kiertoliittymässä kiertää yksi- tai useampi samansuuntainen ajokaista keskellä olevaa saareketta, joka voi olla pelkkä katuun maalattu sulkuviivaympyrä tai maisemoitu saareke, jopa suuri monumentti. Ajoratojen lisäksi on usein erillinen kevyen liikenteen väylä. Liittymään tulevien ajoratojen yli on yleensä suojatiet.


title: Kiertoliittymä

text: Kiertoliittymää ei ole liikennesäännöissä erikseen määritelty vaan sen ajojärjestys määräytyy normaaleilla väistämissäännöillä, ellei tätä ei ole liikennemerkein toisin määrätty. Suomessa kuitenkin tiehallinto on ohjeistanut tien ylläpitäjiä aina asettamaan kärkikolmion (numero 231) kiertoliittymiin tuleville, jolloin liittymässä jo olevat ovat etuajo-oikeutettuja. Tiellä oleva este, pieni tai suuri, kierretään oikeanpuoleisessa liikenteessä oikealta ja vasemman puoleisessa vasemmalta. Suomessa kiertoliittymän merkki numero 166 asetetaan vain siinä tapauksessa, että kiertoliittymä ei muuten ole havaittavissa selvästi. Merkki ei osoita etuajo-oikeussuhteita liikenneympyrässä. Se vahvistettiin sääntöineen Liikenneministeriön päätöksellä 384/1994.


title: Kiertoliittymä

text: Väistämisvelvollisuutta, joka koskee myös kiertoliittymässä ajavan väistämistä, osoittava kärkikolmio numero 231, ja sen säännöt vahvistettiin asetuksella 238/1994.


title: Kiertoliittymä

text: Jalankulku ja pyöräily kiertoliittymän ajoradalla on kielletty, kuten missä tahansa tiellä, jos sitä varten on liikennemerkein osoitetut kevyen liikenteen väylät. Kiertoliittymä on kokonaisuudessaan risteysaluetta, joten siihen ei saa pysähtyä, eikä pysäköidä.


title: Kiertoliittymä

text: Kaksi pahinta onnettomuuden mahdollisuutta tutkimusten mukaan on väistämisvelvollisuuden laiminlyönti suojatietä kulkevan jalankulkijan, tai pyörätien jatkeella ajavan pyöräilijän suhteen: ensimmäinen kiertoliittymään tullessa, koska kärkikolmio koskee myös kevyen liikenteen väylän jatketta. Toinen vahingon mahdollisuus on liikenneympyrästä poistuessa, jossa risteävää liikennettä on aina väistettävä ja kevyen liikenteen väylällä kulkeva liikenne on sitä. Liittymään tulevan väistämisvelvollisuus koskee myös liittymässä olevaa ja juuri sisäkaistalta ulkokaistalle vaihtavaa ajoneuvoa. Kiertoliittymään tuleva ei näytä suuntavilkkua kääntyessään pakolliseen kiertosuuntaan. Liittymässä ajava ei näytä vilkkua kiertäessään kuten kaarreajossa, mutta ehdottomasti näyttää vilkkua vaihtaessaan kaistaa, sekä liittymästä poistuessaan. Kiertoliittymään tullessa on huomioitava myös mahdolliset ryhmittymismerkinnät, erityisesti monikaistaisissa liittymissä. Ajokaistojen lukumäärä voi vaihtua kierroksen jollain osalla.


title: Kiertoliittymä

text: Suomessa kiertoliittymästä ei ole liikennesäännöissä erityisesti sitä koskevia sääntöjä tai ohjeita. Väistämisvelvollisuus, kaistan vaihto, kiertosuunta ja suuntavilkun käyttö perustuvat yleisiin sääntöihin ja liikennemerkkeihin.


title: Kiertoliittymä

text: Kiertoliittymän liikenteenvälityskyky on vilkkaan liikenteen aikana samaa luokkaa kuin liikennevaloristeyksen ja vähäisen liikenteen aikana parempi. Kiertoliittymä on perinteistä risteystä turvallisempi, sillä ajoneuvojen on pakko käyttää pienempiä nopeuksia. Nokkakolareita ei tule ja muutkin kohtauskulmat ovat loivia. Tutkimusten mukaan henkilövahinkoon johtavia onnettomuuksia tapahtuu kiertoliittymissä noin puolet vähemmän kuin tavallisissa risteyksissä. Kiertoliittymä on myös mahdollista rakentaa hyvin maisemaan sopivaksi.


title: Kiertoliittymä

text:
Yksi maailman kuuluisimpia kiertoliittymä on Pariisin Riemukaaren ympärillä kulkeva kiertoliittymä, johon päättyy mm. Pariisin pääkatu Avenue des Champs-Elyseés.
Pääkaupunkiseudulla oli vuoden 2007 lopussa 49 kiertoliittymää, joista kyseisenä vuonna valmistui yhdeksän Helsinkiin. Ennen vuotta 1993 niitä oli seudulla vain muutamia, esimerkiksi keskustassa Kaisaniemen liikenneympyrä Kaisaniemen-, Unionin- ja Liisankatujen risteyksessä sekä Vihdintien liikenneympyrä Haagan ja Pitäjänmäen rajalla. Vuodesta 1993 lähtien kiertoliittymiä on rakennettu jatkuvasti lisää.


title: Kansantanssi

text: Kansantanssi on tanssi, jota kansa, rahvas, tanssii tai tapasi tanssia. Käsitettä käytetään erotuksena hovien ja ylempien säätyjen tansseista. Osissa Aasian maita kansallistanssin asemassa on hovien ammattitanssijoiden tanssit, sillä kansan tapaa tanssia ei ole muistiinmerkitty tai ollut. Nykyään kansantansseilla on paikoin voimakas kansallista identiteettiä luova merkitys. Esimerkiksi israelilainen kansantanssi on keinotekoisesti luotu kohottamaan kansallista itsetuntoa.


title: Kansantanssi

text: Lähes kaikilla kansoilla on tansseja, joissa liikutaan musiikin kanssa tai ilman. Tanssiin liittyy usein rituaalitarkoituksia (häävalssi, uskonnolliset tanssit) mutta tanssi voi olla myös tapa rentoutua, tavata vastakkaista sukupuolta ja juhlia.


title: Kansantanssi

text: Pohjoiseurooppalaiset kansantanssit muistuttavat vahvasti toisiaan. Toisaalta tanssi on muuttuva, muotien ja aatteiden riepottelema kulttuuri-ilmiö. Suomessakin on eri aikoina on tanssittu erilaisia tansseja.


title: Padmé Amidala

text: Padmé Amidala (myös Padmé Naberrie Skywalker) on kuvitteellinen hahmo, joka esiintyy "Tähtien sota" -elokuvissa , ja . ”Padmé” on sanskritiä ja merkitsee ”lotus-kukkaa”. ”Amidala” merkitsee hengellistä ilmentymää. Padméa esittää yhdysvaltalainen Natalie Portman.


title: Padmé Amidala

text: Padmé Amidala syntyi Naboo-planeetalla. Hänen vanhempansa olivat Ruwee Naberrie ja Jobal Naberrie. Hänen syntymänimensä oli Padmé Naberrie. Padmé valittiin 14-vuotiaana Naboon kuningattareksi.


title: Padmé Amidala

text: "Pimeässä uhassa" ahne Kauppaliitto piiritti ja valloitti Naboon ja otti kuningatar Amidalan panttivangiksi. Jedi-ritarien Qui-Gon Jinnin ja Obi-Wan Kenobin avulla hän pakeni hovinsa kanssa, mutta joutui aavikkoplaneetta Tatooinelle. Hän kohtasi siellä nuoren orjan, Anakin Skywalkerin, jonka kanssa hän meni naimisiin Kloonien hyökkäyksen lopussa. Coruscantilla Padmé osallistui senaatin istuntoon, jossa ylikansleri Valorum oli kutsunut senaatin pohtimaan Naboon piiritystä. Istunnon aikana senaattori Palpatinen manipuloimana Padmé vetosi epäluottamusäänestykseen, jossa tasavallalle valittaisiin uusi johtaja. Hän palasi Naboolle ja Anakin Skywalkerin, gunganien ja jedien avulla onnistui vangitsemaan varakuningas Nute Gunrayn. "Pimeässä uhassa" kuningatar Amidalalla on viisi palvelusneitoa, joiden nimet ovat Saché, Yané, Rabé, Sabé ja Eirtaé.


title: Padmé Amidala

text: Kymmenen vuotta myöhemmin, "Kloonien hyökkäyksessä", Padmé oli luopunut kuningattaren virasta ja ryhtynyt Naboon senaattoriksi Palpatinen tilalle, josta oli tullut ylikansleri. Hän vastusti lakia, joka olisi antanut tasavallalle luvan luoda ja käyttää armeijaa. Hänet yritettiin salamurhata räjäyttämällä hänen aluksensa. Mutta onneksi hän oli osannut varautua tähän eikä ollut aluksessa vaan lensi omalla aluksellaan oikean aluksen vieressä. Padmén sijasta aluksessa oli hänen kaksoisolentonaan esiintynyt palvelusneito Corde. Palpatine käski Obi-Wan Kenobin ja Anakin Skywalkerin suojelemaan senaattori Amidalaa. Tämän jälkeen tapahtui vielä yksi murhayritus ASN-121 robotilla. Anakin pelastaa Padmén tältä hyökkäykseltä. Jonkun ajan kuluttua Anakin ja Padmé matkustivat Naboolle, jossa heidän välilleen syntyi rakkaussuhde. Myöhemmin he matkustivat Geonosikselle pelastaakseen Obi-Wanin ja joutuivat kloonisodan aloittaneeseen taisteluun. Naboolla Anakin Skywalker ja Padmé Amidala menivät salaa naimisiin.


title: Padmé Amidala

text: "Sithin kostossa" Padmé kertoi Anakinille, että hän oli raskaana. Anakin alkoi nähdä unta, jossa Padmé kuolisi synnytykseen. Kauhistuneena Anakin kysyi neuvoa ylikansleri Palpatinelta, mutta lopulta kääntyi Voiman pimeälle puolelle ja ryhtyi Palpatinen sith-oppilaaksi. Obi-Wan kertoi Padmélle, että Anakin oli johtanut hyökkäystä jedi-temppeliin ja surmannut kaikki siellä olleet jedit. Padme lähti Mustafarille käännyttämään Anakinin takaisin Voiman valoisalle puolelle, mutta Obi-Wan lähti hänen mukaansa. Mustafarilla Padmé ja Anakin keskustelivat, mutta lopulta Anakin kuvitteli vaimonsa pettäneen hänet ja yritti kuristaa Padmén Voiman avulla. Pahasti haavoittunut Padmé vietiin Anakinin ja Obi-Wanin välisen valosapelitaistelun jälkeen Polis Massan asteroidilla sijaitsevaan sairaalaan. Lääkintädroidit paransivat hänet, mutta huomasivat Padmén menettäneen elämänhalunsa ja kuolevan. Droidit pelastivat Padmén kantamat kaksoset, jotka hän nimesi Lukeksi ja Leiaksi. Padmé kuoli lopulta suruun, mutta ennen kuolemaansa hän sanoi Obi-Wanille, että Anakinissa olisi vielä hyvyyttä.


title: Padmé Amidala

text: Padmé oli kuollessaan ainoastaan 27-vuotias ja hänet haudattiin Naboolle. "Jedin paluussa" Leia sanoo Lukelle, että hänen äitinsä oli ”kiltti, kaunis ja surullinen”. Leialla oli jonkinlainen muistikuva äidistään, mutta jostain syystä Luke ei muistanut äitiään.


title: Paikallislehti

text: Paikallislehti on yleisesti käytetyn määritelmän mukaan yhden tai useamman kunnan alueella yhden tai useamman kerran viikossa ilmestyvä tilattava sanomalehti. Kansainvälisen määritelmän mukaan paikallislehtiä ovat 1–3 kertaa viikossa ilmestyvät tilattavat lehdet.


title: Paikallislehti

text: Paikallislehti keskittyy sisällöltään paikallisiin, ilmestymiskuntiensa uutisiin. Paikallislehti uutisoi paikallisten asukkaiden asioista, tulevista ja menneistä tapahtumista, paikallisesta urheilusta, politiikasta, ruohonjuuritason asioista. Paikallislehden mainokset ovat paikallisia, jolloin ne saavuttavat levikkialueen asukkaat. Paikallislehdissä ilmoitusten osuus on yleensä alle puolet lehden kokonaissisällöstä ja toimituksellisen sisällön osuus yli puolet sisällöstä.


title: Paikallislehti

text: Paikallislehdellä tulee olla virallinen ja vuosittain tarkastettava levikki. Ilmaiseksi jaettavat mainoslehdet eli ilmaisjakelut eivät ole paikallislehtiä. Jotkin ilmaisjakelut voidaan laskea kuuluvaksi ns. kaupunkilehtien ryhmään. Ilmaisjakelut eivät voi käyttää itsestään paikallislehti-nimikettä, koska niillä ei ole tarkistettua levikkiä.


title: Paikallislehti

text: Suurin osa Suomen paikallislehdistä ilmestyy 1-3 kertaa viikossa, jotkut useammin (esimerkiksi Itä-Häme ja Borgåbladet). Vähintään neljä kertaa viikossa ilmestyvä sanomalehti on "päivälehti".


title: Paikallislehti

text: Paikallislehtien muodostama Suomen Paikallislehtien Liitto ry liittyi Sanomalehtien Liittoon, ja liiton sisälle muodostettiin erillinen Paikallislehtineuvottelukunta. Suomessa ilmestyy 163 paikallislehteä.


title: Paikallislehti

text: Paikallislehtien päätoimittajilla on oma yhdistys, jonka nimi on "Paikallislehtien Päätoimittajayhdistys ry" (PPY) . Siihen hyväksytään jäseniksi tilattavien paikallislehtien päätoimittajat, joiden johtamilla lehdillä on Levikintarkastus Oy:n tarkastama virallinen levikki. Paikallislehtien yhteinen ilmoitusmyyntiyhtiö on "Suomen Paikallismediat Oy" , jonka paikallislehdet omistavat.


title: Paikallislehti

text: Paikallislehdet ovat järjestäneet vuodesta 1963 alkaen Paikallislehtikilpailun. Tilasto kilpailussa menestyvistä lehdistä on saatavilla Sanomalehtien Liitosta.


title: Paikallislehti

text: Paikallislehtien Päätoimittajayhdistys PPY jakaa vuosittain 3000 euron suuruisen paikallislehdistön journalistipalkinnon, jota ovat lisäksi rahoittamassa Paikallislehtineuvottelukunta ja paikallislehtien kustantajat. Vuonna 2009 palkinnon sai Suupohjan Sanomien pitkäaikainen toimittaja Tauno Riihiluoma, vuonna 2010 Laukaa-Konnevesi-lehden päätoimittaja Arja Korpela, vuonna 2011 Jämsän Seudun toimittaja Ilkka Palmu, vuonna 2012 Loviisan Sanomien päätoimittaja Arto Henriksson.


title: Karma

text: Sanalla karma (sanskritia, devanagari: कर्म; 'teko', 'toiminta'; paaliksi "kamma") tarkoitetaan yleensä buddhalaisuudessa, hindulaisuudessa ja jainalaisuudessa esiintyviä syyn ja seurauksen toimintaa kuvaavia oppeja. On huomattava, että karman merkitys eri uskonnoissa poikkeaa toisistaan.


title: Karma

text: Näiden oppien mukaan jokaisen elävän olennon nykyinen olotila on suoraa seurausta menneisyydessä tehdyistä teoista. Karma on näiden tekojen alati muuttuva summa. Monesti karman katsotaan säilyvän myös kuolemassa, vaikkei varsinaiseen jälleensyntymään uskottaisikaan. Samaan tapaan nykyiset teot vaikuttavat tulevaisuuteen, myös tuleviin jälleensyntymiin. Pahat teot voivat johtaa jälleensyntymään huonommissa oloissa, jopa eläimenä. Teoiksi lasketaan myös ajatukset ja sanat. Mielentila, jossa teot tehdään, voi vaikuttaa kertyvän karman määrään ja laatuun.


title: Karma

text: Karma ei merkitse kohtaloa, sillä jokainen voi vaikuttaa omaan käytökseensä. Lisäksi on erilaisia karmaa puhdistavia seremonioita, joilla lievennetään pahan karman seurauksia ja voimistetaan hyvän karman vaikutusta. Buddhalaisuuden mukaan kaikki olennot ovat karman ulottuvissa, ja siksi millään jumalaolennoilla ei ole tässä suhteessa merkitystä. Hindujen mukaan jumalat eivät ole karman piirissä, vaan ne voivat vaikuttaa ihmisen karmaan.


title: Karma

text: Hindulaisuuden mukaan, jos ihminen elää hyvin, hänen sielunsa pääsee kuolemansa jälkeen uudessa jälleensyntymässä parempaan elämään: ylempään kastiin tai jopa pyhäksi lehmäksi. Vastavuoroisesti jos ihminen elää huonosti, hän joutuu alempaan kastiin, kastittomaksi tai saastaiseksi eläimeksi. Jos ihminen elää sikamaisesti, hän joutuu seuraavassa elämässään siaksi. Jos ihminen keskittyy elämässään vain seksiin, hän joutuu seuraavassa elämässään linnuksi (jotka voivat paritella paljon ihmisiä useammin). Jos ihminen tappaa lehmän, hän joutuu helvettiin niin moneksi vuodeksi kuin lehmässä on karvoja.


title: Karma

text: Karman laki selittää monet länsimaista ihmistä Intiassa oudoksuttavat piirteet. Esimerkiksi vain harvat pyrkivät auttamaan kaduilla eläviä huono-osaisia, koska ajatellaan heidän kurjan kohtalonsa olevan heidän omaa syytään. Samoin länsimaiset ihmiset usein ihmettelevät sitä, että Intiassa eräät hindulahkot pitävät yllä sairaaloita lehmille ja linnuille, mutta huono-osaiset ja kastittomat ihmiset jäävät ilman apua.


title: Karma

text: Buddhalaisuudessa karman laki tarkoittaa yksinkertaisesti sitä että tietoisilla teoilla on seurauksensa. Karma on edellisten olosuhteiden ja mielentilojen seurausta. Oleellista karman kannalta on siis mielentila, jossa toimitaan. Karma tulee erottaa karma-vipakasta, joka tarkoittaa karman seurausta.


title: Karma

text:
Karma ei tarkoita kohtalonoppia. Mitkään korkeammat voimat, kuten jumalat, eivät määritä kenenkään kohtaloa, sillä jumalatkin ovat karman ja jälleensyntymän piirissä. Ihminen luo itse karmansa, eikä karma ihmistä. Toisaalta buddhalaisuus ei myöskään opeta sattumaa; asioilla on aina aiheuttajansa.
Koska mikään korkeampi voima ei määritä karmaa, ei siihen sisälly ajatusta rangaistuksesta tai palkkiosta.


title: Karma

text:
Buddhan opetuksen mukaan karma ei ole ainoa syy, jonka vuoksi asioita tapahtuu. Karma on vain yksi niyama, syyn ja seurauksen taso, joka aiheuttaa asioita. Viisi niyamaa on lueteltuna seuraavassa.
Ei siis voida sanoa että kaikki elämän vastoinkäymiset tai hyvät asiat olisivat karman seurausta. Jos esim. joudut onnettomuuteen, ei se välttämättä tarkoita että olisit tehnyt jotakin pahaa aikaisemmin.


title: Karma

text: Teosofian mukaan karma on elämässä tehtyjen tekojen ja valintojen seurausten summa. Tämä karma, ”karmisen velan saldo”, määrittelee millainen seuraava inkarnaatio tulee olemaan. Säännön ”jokainen niittää sitä mitä hän kylvää” mukaisesti jokainen joutuu lopulta kohtaamaan tekojensa seuraukset ja joko kärsimään ne tai sovittamaan ne. Teosofian opetusten mukaan ihminen voi jälleensyntyä uudelleen vain ihmiseksi. Teosofiassa ajatellaan, että vääryydet tulisi antaa anteeksi pahantekijälle. Karma tulee rankaisemaan sitä joka on loukannut toista, eikä ihmisen pidä omalla toiminnallaan kostaa puolestaan.