title: Christian Sinding

text: Sinding muistetaan nykyään parhaiten pianokappaleidensa ansiosta. Muita harvemmin esitettyjä teoksia ovat muun muassa neljä sinfoniaa, kolme viulukonserttoa, pianokonsertto sekä ooppera "Der Heilige Berg".


title: Estë

text: Estë on J. R. R. Tolkienin kirjojen Keski-Maassa Vala, "vahingoittuneiden parantaja". "Harmaa on hänen värityksensä, ja lepo hänen lahjansa." Hän on Irmon vaimo, ja elää hänen kanssaan hänen puutarhassaan Lórienissa, Valinorissa. Hän nukkuu päivällä saarellaan, joka on Lorellin-järvellä.


title: Vairë

text: Vairë Kutoja on vala J. R. R. Tolkienin Keski-Maahan keskittyvässä mytologiassa. Kuten muut kaltaisensa, hän asustaa Valinorissa, kuolevaisten maiden ulottumattomissa. Vairë on Námon vaimo ja hän asuu Mandosin saleissa, Amanin länsirannikolla. Vairën vastuulla on kutoa Ajan kangasta. Mandos käyttää tätä kudelmaa avukseen tuomitessaan sielujen kohtaloa. Vairë lasketaan Valieriksi, Valarien kuningatareksi; ei mahtavien voimien takia kuten jotkut, vaan "Tarinaverkkojensa", jotka peittävät Mandosin saleja.


title: Wisconsin Dells

text: Wisconsin Dells on kaupunki Yhdysvalloissa Wisconsinin osavaltiossa. Kaupungissa on noin 2 400 asukasta. Kaupungin pääelinkeino on matkailu. Wisconsin Dellsissä on huvipuistoja, vesipuistoja, kasino sekä paljon muutakin vapaa-ajan toimintaa. Suomalaiset matkailijat voivat kesäisin hoitaa asioitaan useassa paikassa suomen kielellä, koska Dellsissä työskentelee kesäisin muutama kymmenen suomalaista nuorta.


title: Vána

text: Vána on fiktiivinen hahmo J. R. R. Tolkienin kirjoissa. Hän on Vala, jota kutsutaan myös nimellä Ikinuori. Hän on Yavannan nuorempi sisar ja Oromën vaimo. "Kaikki kukat kukoistavat kun hän kävelee ohi, ne avautuvat jos hän niihin koskee; ja kaikki linnut laulavat hänen tuloaan." Hän asuu puutarhassa joka on täynnä kultaisia kukkia ja tulee usein Oromën metsään.


title: Nessa

text: Nessa on Taru sormusten herrasta -saagassa Vala. Hän on Tulkasin vaimo ja Oromën sisar. Nessa on huomattu, nopeudestaan, kyvystään karistaa luonnossa häntä jahtaava peura, ja myös tanssitaidostaan, kun hän tanssii Valinorin ikivihreillä niityillä.


title: Operetti

text: Operetti on kevyt näytelmä, johon liittyy musiikki ja jossa on yleensä sekä laulettuja että lausuttuja vuorosanoja. Operetti muistuttaa oopperaa, mutta on aiheiltaan kevyempi. Operetti syntyi Ranskassa, missä ooppera sai vierelleen kevyempiä muotoja.


title: Operetti

text: Ranskalaisen operetin ensimmäinen suuri nimi oli Jacques Offenbach. Jacquesin tekemä "Orfeus manalassa" sisälsi monia aikansa tanssirytmejä, muun muassa paheellisena pidetyn cancanin. Samaan aikaan syntyi Wienissä lähinnä laulunäytelmän perinteeseen pitäytyvä wieniläisoperetti, jonka sen suuret nimet olivat Franz von Suppé ja Johann Strauss nuorempi.


title: Operetti

text: Johann Straussin useimmat valssit olivat hänen opereteistaan, josta ne irtautuivat oman aikansa iskelmiksi. Straussin kuuluisimmat operetit ovat "Lepakko", "Yö Venetsiassa", "Mustalaisparoni" ja "Wieniläisverta". Muita klassisen wieniläisoperetin säveltäjiä olivat muun muassa Karl Millöcker ja Carl Zeller.


title: Operetti

text: Klassinen wieniläisoperetti sai uuden säveltäjäkaartin, jonka nimekkäin edustaja oli Franz Lehár (1870-1948). Hän oli sellaisia operettisäveltäjiä, joiden lauluista tuli ensimmäisiä iskelmiä, esimerkiksi "Iloinen leski", "Luxemburgin kreivi", "Hymyn maa" ja "Zarevits".


title: Operetti

text: Operetti ei enää kyennyt uusiutumaan 30- ja 40-luvun jälkeen. Eurooppalainen operetti sai vierelleen anglosaksisen musikaalin.


title: Operetti

text: Wieniläisoperetti on kuulunut perinteisesti Suomen Kansallisoopperan ohjelmistoon, vaikka operetille olikin vaikea löytää esiintymispaikkaa tai saada tarpeeksi paljon tai hyviä näyttelijöitä.


title: Rainer Werner Fassbinder

text: Rainer Werner Fassbinder (31. toukokuuta 1945, Bad Wörishofen – 10. kesäkuuta 1982, München) oli saksalainen elokuvaohjaaja, näyttelijä ja käsikirjoittaja. Hän vaikutti myös teatterissa ja televisiossa. Fassbinderia pidetään yleisesti toisen maailmansodan jälkeisen uuden saksalaisen elokuvan merkittävimpänä ohjaajana.


title: Rainer Werner Fassbinder

text: Rainer Werner Fassbinder syntyi porvarilliseen perheeseen, mutta hänen vanhempansa erosivat hänen ollessaan vielä lapsi, minkä jälkeen hän asui äitinsä kanssa eikä juuri pitänyt yhteyttä isäänsä. Fassbinder on kuvaillut lapsuuttaan yksinäiseksi ja äitisuhdettaan etäiseksi. Fassbinder vietti lapsuutensa ja nuoruutensa kirjoittamalla runoja ja proosaa sekä katsomalla intohimoisesti elokuvia ja lukemalla kirjoja. Steinerkoulua käynyt Fassbinder vierasti kouluopintoja, ja jätti koulun kesken 15-vuotiaana ennen päättökokeita. Fassbinder haki myöhemmin elokuvakouluun, tosin huonolla menestyksellä.


title: Rainer Werner Fassbinder

text: Fassbinder alkoi tehdä omatoimisesti elokuvia 20-vuotiaana. Hän myös näytteli useimmissa ohjaustöissään ja antoi rooleja ystävilleen ja äidilleen. Ensimmäisten elokuviensa jälkeen Fassbinder otti näyttelemisen oppitunteja. Tällöin hän tapasi Hanna Schygullan, josta tuli myöhemmin Fassbinderin tärkein näyttelijätär ja kansainvälisesti tunnettu tähti. Fassbinder alkoi näyttelijänopintojensa jälkeen kiinnostua myös teatterista ja liittyi müncheniläiseen teatteriseurueeseen vuonna 1967. Teatterin tuotantoihin kuului muun muassa "Der Bräutigam, die Komödiantin und der Zuhälter", jonka elokuvaohjaaja Jean-Marie Straub kuvasi vuonna 1968 lyhytelokuvaksi. Fassbinder ohjasi samana vuonna ensimmäisen kirjoittamansa näytelmän "Katzelmacher" (josta hän teki myös myöhemmin elokuvan), mutta teatteri suljettiin pian sen ensiesityksen jälkeen ja seurue joutui hajoamaan.


title: Rainer Werner Fassbinder

text: Rainer Fassbinder kokosi kuitenkin teatterin jäsenet uudestaan yhteen ja teki useita menestyksekkäitä produktioita eri puolella Saksaa. Fassbinder oli erittäin tuottelias: hän ohjasi 16-vuotisen uransa aikana lähes 40 elokuvaa ja näytteli 30 elokuvassa, ohjasi aktiivisesti elokuvia, televisioproduktioita, radiokuunnelmia ja näytteli muiden ohjaajien elokuvissa. Erityisesti elokuviensa ansiosta hänestä tuli kansainvälinen kuuluisuus 1970-luvun mittaan.


title: Rainer Werner Fassbinder

text: Tiiviin yhteistyön ansiosta Fassbinder pystyi tekemään työryhmänsä kanssa elokuvia hyvin nopeasti. Fassbinder käytti usein samaa kuvaajaa, leikkaajaa ja näyttelijäkaartia elokuvasta toiseen. Hän myös itse vastasi monesta tuotantovaiheesta: osallistui esimerkiksi elokuviensa leikkaamiseen taiteilijanimellä Franz Walsch (etunimi on Alfred Döblinin "Berlin Alexanderplatz" -romaanin antisankarin Franz Biberkopfin, sukunimi amerikkalaisen elokuvaohjaajan Raoul Walshin).


title: Rainer Werner Fassbinder

text: Ensimmäiset elokuvat olivat genre-elokuvia Fassbinderin varhaisten esikuvien Walshin, John Hustonin ja Howard Hawksin tyyliin. Gangsterielokuvat, kuten "Rakkaus kylmempi kuolemaa" ("Liebe ist kälter als der Tod", 1969) ja "Jenkkisotilas" ("Der Amerikanische Soldat", 1970), ja lännenelokuva "Whity" (1971) enteilivät "saksalaista Hollywoodia", jota Fassbinder myöhemmin toteutti entistä isompien budjettien voimin.


title: Rainer Werner Fassbinder

text: Fassbinder sai paljon huomiota paitsi elokuviensa myös värikkään yksityiselämänsä ja provokatiivisien haastattelulausuntojensa takia, joiden takia hänet leimattiin muun muassa antisemiitiksi ja homofoobikoksi. Varsinkin jälkimmäinen syytös oli absurdi, koska hän oli tunnetusti biseksuaali.


title: Rainer Werner Fassbinder

text: Ehkä kuohuttavin Fassbinderin projekteista oli näytelmä "Der Müll, die Stadt und der Tod" ("Jäte, kaupunki ja kuolema", 1975), joka ei koskaan päässyt näyttämölle Saksassa. Yksi näytelmän hahmoista on "Rikkaaksi juutalaiseksi" kutsuttu kiinteistökeinottelija. Arvostelijat, kuten Saksan juutalaisyhteisön johtaja Ignatz Bubis, syyttivät Fassbinderiä vanhojen juutalaisuusennakkoluulojen toistamisesta. Historioitsija ja toimittaja Joachim Fest nimitti Fassbinderiä näytelmän perusteella jopa fasistiseksi. Fassbinder on sanonut halunneensa vain nostaa pöydälle asioita, joita Saksassa oli toisen maailmansodan jälkeen pidetty tabuina. Fassbinderin mukaan asiat pysyvät vaarallisina ja hälyttävinä niin kauan kuin niistä vain kuiskutellaan, ja itse asiassa vaikeneminen juutalaisia koskevissa asioissa oli ollut omiaan lisäämään antisemitismiä sodanjälkeisessä Saksassa. Daniel Schmidin elokuva "Schatten der Engel" (1976), jonka pääosaa Fassbinder esitti, perustuu näytelmään.


title: Rainer Werner Fassbinder

text: Fassbinder liitettiin konservatiivisessa Springer-lehdistössä usein vasemmistolaisten terroristien tukijoihin. Fassbinder, joka oli teatteriyhteyksissä tutustunut muun muassa Andreas Baaderiin, ei kuitenkaan tunnustanut terrorismin keinoja vaan piti väkivaltaisia iskuja pikemminkin henkilökohtaisen turhautuman merkkeinä kuin poliittisina ilmauksina. Hän irtisanoutui terroristien pyrkimyksistä viimeistään tragikoomisen "Kolmannen sukupolven" ("Die dritte Generation", 1979) myötä. Elokuvassa terrorismi on ohittanut väkivaltaisen mielenilmauksen muodon ja muuttunut väkivallan sanelemaksi elämäntyyliksi.


title: Rainer Werner Fassbinder

text: Ajoittaisesta huonosta maineestaan huolimatta monet Fassbinderin tuotannot olivat suuria menestyksiä, erityisesti Saksassa. Televisiosarjoista tällaisia olivat varsinkin "Kahdeksan tuntia ei ole päivä" ("Acht Stunden sind kein Tag", 1972) ja Fassbinderin lempiprojekti, kolossaalinen "Berlin Alexanderplatz" (1980). Fassbinder teki kuitenkin läpimurtonsa Saksassa teatterielokuvalla "Kauppias kaiken aikaa" ("Der Händler der vier Jahreszeiten", 1972), ja tie kansainväliseen menestykseen aukesi monesti Fassbinderin parhaaksi tunnustetulla elokuvalla "Pelko jäytää sielua" ("Angst essen Seele auf", 1974).


title: Rainer Werner Fassbinder

text: Nuoren maahanmuuttajamiehen ja vanhemman saksalaisen leskirouvan suhdetta kuvaava "Pelko jäytää sielua" on monella tapaa tyypillinen Fassbinder-elokuva. Fassbinder erikoistui kuvaamaan yhteiskunnan hyljeksimiä hahmoja, kuten rikollisia, siirtolaisia ja seksuaalivähemmistöjen edustajia. Hän näki myös tärkeänä kertoa tarinoita naisista, sillä ne kertoivat hänen mielestään aidoimmin Saksan tarinan. Fassbinderin tärkeimpiä teoskokonaisuuksia on niin sanottu "BRD-trilogia" (BRD eli Saksan liittotasavalta), joka kertoo kolmen naisen tarinan sodanjälkeisessä, jälleenrakentamisen ja "taloudellisen ihmeen" ajan Saksassa. Trilogia koostuu elokuvista "Maria Braunin avioliitto" (1979), "Veronika Vossin kaipuu" (1982) ja "Lola" (1981).


title: Rainer Werner Fassbinder

text: Fassbinder luotti melodraaman keinoihin eikä kaihtanut esittää elokuvissaan vahvoja tunteita silloinkaan kun todellisuus paljastui tunteiden turmioksi. Fassbinderin elokuvien katkeransuloisesta romantiikasta kertoo jo hänen ensimmäisen elokuvansa nimi: "Rakkaus kylmempi kuolemaa". Fassbinderin suurimpia esikuvia ja myöhempi ystävä ja tukija oli saksalaissyntyinen ohjaaja Douglas Sirk, jonka Hollywood-melodraamat hän löysi 1970-luvun alussa. Myös Fassbinderin haaveissa siinsi Hollywood.


title: Rainer Werner Fassbinder

text: Fassbinderin viimeiseksi elokuvaksi jäi "Querelle" (1982), Jean Genet'n romaaniin perustunut homoseksuaalisuuden manifesti. Jo vuosia kokaiinilla ja unilääkkeillä itseään päihdyttänyt Fassbinder kuoli kesällä 1982, todennäköisenä syynä lääkkeiden ja huumausaineiden väärinkäyttö. Työnarkomania kulki käsi kädessä huumeriippuvuuden kanssa ja verotti Fassbinderin terveyttä. Tiiviistä työtahdistaan tunnettu Fassbinder sanoi ehtivänsä levätä, kun on kuollut. Hän uurastikin loppuun saakka. Ennen kuolemaansa Fassbinder työsti käsikirjoitusta Rosa Luxemburgista kertovaan elokuvaan, jonka pääosaan Jane Fonda oli jo lupautunut. Veren tahrima käsikirjoitus löytyi ohjaajan ruumiin vierestä.


title: Rainer Werner Fassbinder

text: Fassbinder oli kaksi kertaa naimisissa, ensimmäisen kerran 1970–1972 näyttelijä Ingrid Cavenin kanssa. 1978 Fassbinder avioitui elokuviensa leikkaajana toimineen Juliane Lorenzin kanssa. Floridassa, Yhdysvalloissa solmittua avioliittoa ei tunnustettu virallisesti Saksassa, joten Fassbinderin äiti peri poikansa. Fassbinderin äidin Liselotte (Lilo) Fassbinderin 1986 perustama Rainer Werner Fassbinder Foundation siirtyi Lorenzin johdettavaksi 1992.


title: Rainer Werner Fassbinder

text: Tanskalainen ohjaaja ja elokuvahistorioitsija Christian Braad Thomsen on koonnut omia julkaisemattomia haastattelujaan Fassbinderistä ja tämän äidistä Lilosta dokumentiksi "Fassbinder – To Love Without Demands". Elokuva on esitetty vuonna 2014 Berliinin elokuvajuhlilla.


title: Rainer Werner Fassbinder

text: Saksalainen teatterin- ja elokuvantekijä Annekatrin Hendel on haastatellut dokumenttiaan "Fassbinder" varten Fassbinderin läheisesti tunteneita, muun muassa näyttelijä Hanna Schygullaa.


title: Timo Jutila

text: Timo Juhani ”Juti” Jutila (s. 24. joulukuuta 1963 Tampere) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja, joka oli voittamassa Suomen ensimmäistä jääkiekon maailmanmestaruutta vuoden 1995 MM-kisoissa joukkueen kapteenina. Jutila on Suomen ensimmäinen kaksinkertainen jääkiekon maailmanmestari aikuisten tasolla, jos johtotehtävät lasketaan mukaan: toisen kultansa hän sai MM-kisoissa 2011 joukkueenjohtajana. Jutilaa pidetään kasvattajaseuransa Tapparan yhtenä tunnetuimmista pelaajista.


title: Timo Jutila

text: Timo Jutila varttui Tesomajärven kaupunginosassa (joka tunnetaan paremmin Tesomana) Tampereella. Hän pelasi ensimmäisen kunnon ottelunsa SM-liigassa vain 16-vuotiaana puolustajaparinaan Pekka Marjamäki, joka oli hänen esikuvansa. Jutila edusti Tapparaa vuosina 1980–1984, 1985–1988, 1992–1996 ja 1997–1999. Pohjois-Amerikassa hän pelasi kaudella 1984–1985 NHL-joukkue Buffalo Sabresissa ja AHL-joukkue Rochester Americansissa. Lisäksi hän on pelannut Ruotsissa Luleå HF:ssä 1988–1991 ja Sveitsissä SC Bernissä 1996–1997.


title: Timo Jutila

text: Suomen maajoukkueessa Jutila pelasi vuodesta 1981 alkaen, ja hän oli myös maajoukkueen pitkäaikainen kapteeni. Jutila osallistui kahdeksan kertaa MM-kisoihin, kolmiin olympialaisiin ja kahteen Kanada-cupiin, ja hän saavutti maailmanmestaruuden jääkiekossa vuonna 1995. Jutila on itse arvioinut, että hänen aikanaan Suomi pelasi parasta jääkiekkoa MM-kisoissa 1994 sekä myös saman vuoden Lillehammerin talviolympialaisissa. Suomi hävisi turnauksissa vain olympialaisten välierän ja MM-kisojen loppuottelun, molemmat Kanadaa vastaan. Suomen Jääkiekkomuseo aateloi Jutilan jääkiekkoleijonaksi numerolla 132, ja Tappara on jäädyttänyt Jutilan pelinumeron 7. Jutila valittiin IIHF Hall of Fameen seitsemäntenä suomalaispelaajana.


title: Timo Jutila

text: Jutila lopetti urheilijauransa 1999. Leijonien joukkueenjohtajaksi Jutila tuli Heikki Riihirannan tilalle keväällä 2003, ja toimi tehtävässä MM-kisoihin 2014 asti.


title: Timo Jutila

text: Timo Jutilan tampereen murre on poikinut vuonna 2002 julkaistun hakuteoksen "Juti-suomi hokisanakirja". Hänen tunnetuin terminsä lienee maalin yläkulmaa tarkoittava "ylämummo", joka 2000-luvun vaihteessa on levinnyt kiekkoharrastajien käyttöön ympäri Suomen.


title: Timo Jutila

text: Timo Jutilalla ja hänen ensimmäisellä vaimollaan Tarja Jutilalla on kolme lasta, yksi poika ja kaksi tytärtä. Jutilan poika Eero (s. 1992) on pelannut Tapparan ja KooVeen junioreissa. Vuonna 2009 Jutila solmi toisen avioliittonsa ja asui vaimonsa Marian kanssa Vantaalla. Timo ja Maria Jutila erosivat kesällä 2013. Joulukuussa 2014 Timo Jutila meni naimisiin Satu Mikkolan kanssa.


title: Timo Jutila

text: Jutilan veli Markku Jutila on myös entinen jääkiekkoilija. Timo Jutila on osallistunut politiikkaan kokoomuksen riveissä.


title: Analyyttinen lukuteoria

text: Analyyttinen lukuteoria on lukuteorian osa-alue, jossa lukuteorian ongelmien ratkaisemiseen käytetään matemaattisen analyysin menetelmiä. Ensimmäinen merkittävä analyysiä lukuteoriaan soveltamalla saatu tulos oli todistus Dirichlet'n lauseelle alkuluvuista aritmeettisessa lukujonossa. Myös alkulukulauseen todistus oli tärkeä merkkipaalu analyyttisen lukuteorian historiassa.


title: Analyyttinen lukuteoria

text: Analyyttisen lukuteorian kehitys on jatkunut yhtä vilkkaana kuin kukoistuskaudellaan 1930-luvulla. Multiplikatiivinen lukuteoria käsittelee alkulukuja ja Dirichlet'n sarjoja. Samoja menetelmiä on pyritty yleistämään yleisille L-sarjoille, mutta tässä teoriassa on vielä paljon ratkaisemattomia ongelmia. Tyypillisiä additiivisen lukuteorian ongelmia ovat muun muassa Goldbachin konjektuuri ja Waringin probleema.


title: Analyyttinen lukuteoria

text: Analyyttisen lukuteorian menetelmät ovat muuttuneet jonkin verran ajan kuluessa. Hardyn ja Littlewoodin "ympyrämenetelmä" tarkasteli potenssisarjoja lähellä yksikköympyrää, kun taas nykyään sarjat yleensä katkaistaan ja tarkastellaan äärellisiä summia. Diofantoksen approksimointi on tullut apukeinona generoivien funktioiden lisäksi. Näiden funktioiden kertoimet on konstruoitu kyyhkyslakkaperiaatetta hyväksikäyttämällä ja kertoimet ovat kompleksilukuja. Diofantoksen approksimoinnin ja transkendentiaalisuusteorian kehitystä on voitu käyttää Mordellin otaksuman tutkimisessa.


title: Analyyttinen lukuteoria

text: Suurin yksittäinen analyyttisen lukuteorian menetelmä 1950-luvun jälkeen on ollut seulamenetelmät, jotka sopivat erityisesti multiplikatiivisiin ongelmiin. Nämä menetelmät ovat luonteeltaan kombinatorisia.


title: Analyyttinen lukuteoria

text: Myös probabilististä lukuteoriaa käytetään paljon. Probabilistisen lukuteorian ideana on laskea todennäköisyys, että satunnaisesti valitulla tietyn perusjoukon alkiolla on tietty ominaisuus. Jos perusjoukko on äärellinen ja tämä todennäköisyys on 1, niin tällöin ominaisuus pätee kaikilla alkioilla ja lause on saatu todistettua. Äärettömien joukkojen ollessa kysymyksessä tällainen logiikka ei päde, koska ne voivat sisältää äärettömiäkin sellaisia nollamitallisia osajoukkoja, joissa ko. ominaisuus ei ole voimassa. Numeroituvan perusjoukon ollessa kysymyksessä todennäköisyys 1 tarkoittaa sitä, että niiden alkioiden, joilla kyseinen ominaisuus ei ole voimassa, suhteellinen osuus lähestyy asymptoottisesti nollaa, kun alkioita käydään läpi numerointijärjestyksessä.


title: Analyyttinen lukuteoria

text: Väitämme, että lukua 1 suurempien luonnollisten lukujen joukossa alkulukujen tiheys on 1/2.


title: Analyyttinen lukuteoria

text:
Muodostamme näiden kokonaislukujen numeroinnin siten, että valitsemme numerointiin vuorotellen alkuluvun ja yhdistetyn luvun niiden esiintymisjärjestyksessä. Näin saamme lukujonon
Näin saadusta lukujonosta toteamme helposti, että:
Tämän perusteella voitaisiin helposti vetää se johtopäätös, että lukua 1 suurempien luonnollisten lukujen joukossa esiintyisi alkulukuja tiheydellä 1/2, eli todennäköisyys sille, että joukosta "satunnaisesti" valittu luku on alkuluku, olisi 50%.


title: Analyyttinen lukuteoria

text: Virhepäätelmä johtuu siitä, että uuden lukujen järjestyksen muuttamisen yhteydessä todennäköisyysjakaumaa on muutettu "työntämällä" yhdistetyt luvut kauemmaksi.


title: Laboratorio

text: Laboratorio on kokeellisiin (tieteellisiin, teknisiin sekä taiteellisiin) tutkimuksiin käytetty tila, sellaisia tutkimuksia tekevä laitos tai osasto tai eräiden korkeakoulujen toimintayksikkö. Sana laboratorio juontaa juurensa keskiaikaisen latinan sanasta "labōrātōrium", joka puolestaan tulee sanasta "labōrāre", työskennellä.


title: Gandalf

text:
Gandalf on fiktiivinen henkilö J. R. R. Tolkienin kirjoittamasta "Taru sormusten herrasta" -trilogiasta ja muista Keski-Maahan sijoittuvista kirjoista. Gandalfin nimi on lainattu muinaisskandinaavisesta Edda-runoudesta, jossa samanniminen kääpiö tai haltija mainitaan ohimennen.
Gandalf on parhaiten tunnettu maiarista, Manwën ja Vardan väestä. Hänen on sanottu olevan viisain maiarista. Hän saapui Keski-Maahan Kolmannella Ajalla velhon hahmossa auttamaan Sauronin vastustajia.


title: Gandalf

text: "Hobitissa" Gandalf järjestää Bilbo Reppulille ja kolmelletoista kääpiölle matkan Yksinäiselle vuorelle pelastamaan aarretta, jonka lohikäärme Smaug varasti vuosia aiemmin. Tällä matkalla Gandalf löytää miekkansa (Glamdring eli vainovasara jonka haltiat ovat takoneet Gondolinissa esiajalla ennen sen tuhoa) ja Bilbo löytää Valtasormuksen.


title: Gandalf

text: "Tarussa sormusten herrasta" Gandalf vaatii Bilboa antamaan Sormuksen Frodolle, jota hän rohkaisee tuhoamaan sen Tuomiovuoressa. Gandalf ei voi matkata Frodon ja Samin kanssa, koska menee hakemaan neuvoa Saruman Valkoiselta. Saruman yrittää saada Gandalfin liittymään Sauronin puolelle, mutta Gandalf ei suostu. Saruman vangitsee Gandalfin Orthanciin, josta hänet pelastaa Gwaihir tuulenruhtinas. Gwaihir vie hänet Rivendelliin, jossa hän ottaa osaa Elrondin neuvonpitoon. Hänestä tulee yksi Saattueen jäsen. Otettuaan johtajuuden hän ja Aragorn yrittävät johtaa hobitit ja muut Saattueen jäsenet Caradhrasin yli. Yritys epäonnistuu, ja heidän täytyy mennä "pimeää ja salaista reittiä", joka johtaa Gandalfin taistelemaan balrogia vastaan Morian kaivoksissa. Hän suistuu Khazad-dûmin pimeyteen ja taistee balrogin kanssa alimmasta luolasta korkeimmalle vuorenhuipulle. Lopulta Gandalf lyö vastustajansa vasten vuorenseinämää, mutta menehtyy taistelun seurauksena myös itse.


title: Gandalf

text: Gandalf palaa kuolemansa jälkeen valkoviittaisena hahmona, Gandalf Valkoisena. Hän tapaa Fangornin metsässä kolme Saattueen jäsentä (Aragornin, Gimlin ja Legolaksen), jotka seuraavat Merrin ja Pippinin jälkiä. He menevät Rohaniin jossa Gandalf vapauttaa Théodenin lumouksesta ja Rohanin kansa lähtee puolustusasemiin Helmin syvänteeseen. Gandalf lähtee hakemaan lisäjoukkoja, joiden avulla rohanilaiset voittavat taistelun. Sitten Gandalf lähtee varoittamaan Denethoria, Gondorin käskynhaltijaa Minas Tirithiä uhkaavasta vaarasta. Pelennorin kenttien taistelussa Gandalf kohtaa Noitakuninkaan, mutta taistelu jää ratkaisemattomaksi. Gandalf on myös mukana, kun Gondorin ja Rohanin armeijat marssivat Mustalle Portille harhauttamaan vihollista, jolloin Frodo onnistuu tuhoamaan Sormuksen ja täten kukistamaan Sauronin. Gandalf kruunaa Aragornin Gondorin kuninkaaksi. Lopulta Gandalf purjehtii Valinoriin Elrondin, Galadrielin, Frodon ja Bilbon kanssa.


title: Gandalf

text:
Gandalf esiintyy vanhana miehenä, jolla on sauva, harmaa parta, harmaa viitta ja sininen suippo hattu sekä hieman kumara selkä. Vain jotkut Viisaat tietävät totuuden, mutta toiset luulevat häntä yksinkertaiseksi tempuntekijäksi. "Muutos" on merkki että hänet lähetettiin takaisin, korvaamaan turmeltunut Saruman. Kirjassa hän sanoo itse että hänestä tuli se mikä Sarumanista olisi pitänyt tulla.
Koska Gandalf muuttui valkoiseksi hän sai nimen Gandalf Valkoinen.


title: Tabloidi

text: Tabloidi on sanomalehti, joka on kooltaan puolet suurikokoisesta niin sanotusta broadsheet-formaatista. Suomessa tabloid-sivuformaatin leveys on yleisesti 280 millimetriä ja korkeus 400 millimetriä.


title: Tabloidi

text: Tabloid-nimitys sai alkunsa Isossa-Britanniassa, jossa sana viittaa myös sensaatiohakuiseen sisältöön eli keltaiseen lehdistöön, koska alun perin vain sellaiset lehdet julkaistiin tässä koossa. Termin merkitys liudentui, koska useita aiemmin broadsheet-koossa julkaistuja niin sanottuja laatulehtiä siirtyi tabloid-kokoon, josta käytetään englanniksi usein nimitystä "compact". Esimerkiksi "The Times" ja "The Independent" ovat siirtyneet tähän kokoon.


title: Tabloidi

text: 2000-luvulla heräsi uusi kiinnostuminen tabloid-kokoon. Suomessa sanomalehdistä muun muassa "Itä-Savo", "Länsi-Savo" ja "Kauppalehti" ovat vanhastaan olleet tabloid-kokoisia, samoin iltapäivälehdet "Iltalehti" ja "Ilta-Sanomat". "Lapin Kansa", "Pohjolan Sanomat" ja "Kainuun Sanomat" alkoivat ilmestyä tabloid-kokoisina 17.1.2011, "Satakunnan Kansa" tasan vuotta myöhemmin. Suomen suurin sanomalehti, "Helsingin Sanomat", vaihtoi tabloid-kokoon 8. tammikuuta 2013, "Aamulehti" vuotta myöhemmin ja "Kaleva" 2015. Vuoden 2016 maaliskuussa siihen siirtyivät myös "Etelä-Suomen Sanomat", "Karjalainen", "Keskisuomalainen" ja "Savon Sanomat".


title: Tabloidi

text: Euroopan suurin tabloid-lehti, sanan molemmissa merkityksissä, on saksalainen "Bild", jonka levikki on alle kaksi miljoonaa. Saksassa tabloideja sanotaan bulevardilehdistöksi. Suomen kielessä se on harvoin käytetty mutta korrektimpi nimitys keltaiselle lehdistölle.


title: Tabloidi

text: Espanjassa tabloid-kokoisia ovat muun muassa "El País", "ABC", "El Mundo", "El Periódico de Catalunya" ja "La Vanguardia".


title: Kuuria

text: Kuuria () oli Roomassa kymmenen sukukunnan (gens) muodostama kansanosasto, joihin kansa jaettiin comitia curiata -kansankokouksessa äänestämistä varten.


title: Kuuria

text: Kuurialla tarkoitettiin myös kuurian kokouspaikkaa, ja myöhemmin varsinkin senaatin kokoushuonetta. Rakennus, jossa senaatti kokoontui, vaihteli Rooman valtakunnan historian eri aikakausina. Rooman kuurioita olivat Curia Hostilia, Curia Cornelia ja Curia Julia, joista viimeisimmän rakennutti Julius Caesar. Caesar kohtasi loppunsa Pompeiuksen teatteriin kuuluneessa Pompeiuksen kuuriassa ennen alullepanemansa rakennuksen valmistumista.


title: Kuuria

text: Uudella ajalla kuuria ("Curia Romana") tarkoittaa erityisesti Vatikaanin ja paavin hallintoa viranomaisineen.


title: Putkiposti

text: Putkiposti on nopea postijärjestelmä, jossa kirjeet kulkevat putkia pitkin ilmanpaineen työntäminä. Putkipostijärjestelmiä rakennettiin useisiin suuriin kaupunkeihin 1800-luvun puolivälissä, mutta ne hylättiin suurimmaksi osaksi 1900-luvulla, kun ne eivät enää pystyneet kilpailemaan uusien viestijärjestelmien kanssa.


title: Putkiposti

text: Putkipostia voidaan käyttää rakennuksen sisällä tai laajemmin kaupungissa rakennusten välillä. Putkiposti yhdisti usein postitoimistoja, pankkeja ja virastoja, koska se soveltuu hyvin muun muassa rahan ja kuittien kuljetukseen. Joissakin kaupungeissa putkipostiviesteille julkaistiin jopa omia postimerkkejä. Putkipostiviestit kulkevat yleensä pienissä suljetuissa sylinterinmuotoisissa koteloissa, joiden läpimitta on vain hiukan pienempi kuin putkien läpimitta. Sylinterit saadaan liikkumaan putkissa yli- tai alipaineen avulla, toisin sanoen puhaltamalla tai imemällä. Ne voivat saavuttaa 30 kilometrin tuntinopeuden.


title: Putkiposti

text: Putkipostin keksijänä pidetään tanskalaista insinööriä George Medhurstia. Hän piirsi 1800-luvun alussa kuvia, joissa ihmiset siirtyvät paikasta toiseen paineilmaputkissa. Ensimmäisenä patenttia keksinnölle hakivat toisistaan riippumatta ranskalainen Galy Cazalar ja brittiläinen Josiah Latimer Clark. He suunnittelivat tekniikkaa lähinnä postin kuljetusta varten.


title: Putkiposti

text: Vuonna 1853 Clark rakensi maailman ensimmäisen putkipostilinjan Lontooseen. Tämän jälkeen ne alkoivat yleistyä monissa suurissa kaupungeissa. Lennätin oli vakiintunut yleiseksi keinoksi nopeiden viestien kuljettamiseen, ja siksi tarvittiin myös nopea laitteisto siirtämään sähkeet lennätintoimistosta vastaanottajalle. Lontoon jälkeen putkiposti otettiin käyttöön Berliinissä ja Pariisissa. Käyttö laajeni sähkeistä myös yksityisten kirjeiden kuljetukseen.


title: Putkiposti

text: Alkuinnostuksessa putkipostista uumoiltiin uutta vallankumouksellista viestintä- ja kuljetusjärjestelmää. New Yorkin ensimmäinen metro käytti samaa periaatetta; se oli tosin vain sata metriä pitkä. Suunniteltiin jopa koko Yhdysvallat kattavaa laajaa putkipostiverkostoa. Erityisen suuret järjestelmät rakennettiin muun muassa Pariisiin, jossa putkiposti oli käytössä vuodesta 1866 vuoteen 1983, Prahaan (1887-2002) ja Wieniin (1875-1956). Pariisissa putkipostia saivat käyttää kirjeiden lähettämiseen myös yksityishenkilöt vuodesta 1879 alkaen. Polkupyörälähetit kuljettivat viestejä vastaanottajille henkilökohtaisesti. Putkipostia käytettiin myös muun muassa Berliinissä, Münchenissä, Rio de Janeirossa, Hampurissa, Roomassa, Napolissa, Milanossa ja Marseillessa. Italian 1930-luvulla rakennetun ilmailuministeriön rakennuksessa oli putkipostijärjestelmä, jonka talonsisäinen yhteenlaskettu putkenpituus oli peräti 32 km. Putkistot ovat yhä olemassa monissa kaupungeissa, tosin usein käyttökelvottomina.


title: Putkiposti

text:
Suomen ensimmäinen putkiposti rakennettiin vuonna 1906 tamperelaiseen vaateliike Tirkkoseen.
Nykyään tekniikka on käytössä esimerkiksi sairaaloissa, apteekeissa, supermarketeissa ja tehtaissa. Se on kätevä pienten viestien ja esineiden, kuten verinäytteiden, lääkkeiden, rahojen ja kuittien turvalliseen ja nopeaan kuljetukseen.


title: Dreyfusin tapaus

text: Dreyfusin tapaus () oli Ranskaa vuosina 1894–1906 kuohuttanut oikeustapaus. Sen keskushenkilönä oli Ranskan armeijan yleisesikunnassa palvellut kapteeni Alfred Dreyfus, jonka väitettiin välittäneen saksalaisille sotasalaisuuksia.Kari 2001, s. 342. Dreyfusin tuomitseminen elinkautiseen vankeusrangaistukseen jakoi ranskalaisen yhteiskunnan voimakkaasti tuomion tukijoihin ja Dreyfusin syyttömyyteen uskoviin. Lopulta Dreyfus armahdettiin ja julistettiin syyttömäksi ja oikeaksi vakoojaksi paljastui majuri Marie Charles Ferdinand Walsin-Esterházy.


title: Dreyfusin tapaus

text: Etenkin tappiollisen Ranskan–Saksan sodan jälkeen Ranskan armeijan turvallisuuspalvelu oli alkanut pitää silmällä Saksan Pariisin-lähetystöä. Saksan lähetystön sotilasattasea Maximilien von Schwartzkoppen oli erityisen tarkkailun alaisena. Ranskalaisilla oli lähetystössä siivooja, joka toimitti heille lähetystön papereita. Niistä ranskalaiset selvittivät, että Schwartzkoppen oli saanut ranskalaisten linnoitusten pohjapiirustuksia mieheltä, joka käytti salanimeä Jacques Dubois ja josta Schwartzkoppen käytti nimitystä ”mokoma roisto D”.


title: Dreyfusin tapaus

text: 17. syyskuuta 1894 turvallisuuspalvelun päällikkö Jean-Conrad Sandherrin apuri majuri Hubert Joseph Henry sai käsiinsä luettelon, joka sisälsi kaupiteltavia sotilassalaisuuksia. Myynnissä oli listan mukaan muun muassa uuden ranskalaisen 120 millimetrin tykin tarkat tiedot. Henryn mielestä tällaisia tietoja ei voinut olla kuin tykistön upseereilla. Hän alkoi tutkia papereita ja törmäsi Alfred Dreyfusin kirjoittamaan raporttiin edelliseltä vuodelta. Henryn mielestä luettelon ja raportin käsialat olivat samat, ja hän sai myös työtoverinsa vakuuttuneiksi Dreyfusin syyllisyydestä. Dreyfusiin ei luotettu, sillä hän oli juutalainen ja Elsassissa syntyneenä häntä pidettiin saksalaismyönteisenä.


title: Dreyfusin tapaus

text: Dreyfus sai lauantaiaamuna 13. lokakuuta käskyn saapua siviilivaatteissa esikuntapäällikön luokse. Häntä odotti kaksi upseeria ja kaksi poliisia. Dreyfusin käskettiin kirjoittaa kirje, jossa hän pyytäisi palauttamaan ”asiakirjat, jotka luovutin teille ennen lähtöäni sotaharjoituksiin”. Hän aloitti kirjeen kirjoittamisen, mutta lopetti sen ja kysyi, mistä oli kyse. Tällöin toinen upseereista ilmoitti pidättävänsä Dreyfusin, koska häntä syytetään maanpetoksesta. Dreyfus vietiin vankilaan, minkä jälkeen häntä alettiin syyttää seitsenhenkisessä sotaoikeudessa.


title: Dreyfusin tapaus

text: Tieto pidätyksestä tuli julki Pariisin lehdistössä 1. marraskuuta. Lehdistö vaati avointa oikeudenkäyntiä, mutta oikeudenkäynti muutettiin suljetuksi, kun Dreyfusin puolustus oli ensimmäisen kerran viitannut syyttäjän ”ainoaan todisteeseen”, eli Henryn saamaan listaan Dreyfusin esiintyessä ensimmäisen kerran oikeudessa 19. joulukuuta. Todisteita tutki viisi käsialantutkijaa, joista kaksi ilmoitti, ettei Dreyfus ollut kirjoittanut Henryn listaa. Kolmesta muusta asiantuntijasta yksi pyörsi oman todistuksensa myöhemmin. Hän tosin väitti, että Dreyfus oli joko vaihtanut käsialaansa hänen 15. lokakuuta esikuntapäällikön luona kirjoittamassaan kirjeessä tai että koko kirje oli väärennös. Turvallisuuspalvelun Hubert Henryn todistus teki vaikutuksen tuomareihin. Hän väitti tienneensä saksalaisten vakoojasta jo jonkin aikaa, ja oikeussalissa hän osoitti Dreyfusia ja väitti tätä kyseiseksi vakoojaksi. Kun Henryä pyydettiin todistamaan väitteensä, hän totesi että ”on sellaisia salaisuuksia, joita upseeri ei paljasta edes hatulleen”. Neljän päivän oikeudenkäynnin jälkeen tuomarit vetäytyivät miettimään päätöstään. Tuolloin he saivat sotaministeriltä määräyksen tuomita Dreyfus. Samana iltana tuomarit äänestivät yksimielisesti Dreyfusin tuomitsemisen puolesta. Dreyfus vietiin vankeuteen Pirunsaarelle Ranskan Guayanan rannikolle.


title: Dreyfusin tapaus

text:
Kesällä 1895 tiedustelutoimiston johtoon nimitettiin everstiluutnantti Marie-Georges Picquart. Sotilasviranomaiset olivat tajunneet, että Dreyfus oli tuomittu varsin heikoin perustein, ja Picquart lupasi käydä läpi kaiken Dreyfusilta lähteneen ja tälle tulleen kirjeenvaihdon. Hän kävi läpi myös Saksan lähetystön siivoojan toimittamia papereita. Maaliskuussa 1896 Picquart sai siivoojalta pikakirjeen kappaleita. Kirjepaperista saattoi päätellä sen tehdyn Pariisissa, sillä siinä käytettyä ohutta sinistä paperia ei saanut muualta. Kirje oli osoitettu majuri Marie Charles Ferdinand Walsin-Esterházylle, mutta sitä ei oltu koskaan toimitettu perille. Kirjeessä pyydettiin Walsin-Esterházyltä ”tarkempaa selitystä kuin se, jonka annoitte ratkaisemattomasta asiasta tässä eräänä päivänä”. Picquartin aloitteesta Esterházyä alettiin varjostaa ja hänen nähtiin menevän kahdesti Saksan suurlähetystöön. Lisäksi Picquart sai elokuussa käsiinsä kaksi Esterházyn kirjettä, ja niiden käsiala oli samankaltainen kuin Henryn listassa. Henry alkoi puolestaan väärentää todisteita Dreyfusia vastaan saatuaan kuulla Picquartin yrittävän todistaa tämän syyttömäksi.
Uusista todisteista vuoti tietoja lehdistölle. Lisäksi epäilys toisesta syyllisestä kasvoi armeijassa ja hallituksessa. Picquart pelkäsi armeijan estävän hänen tutkimuksensa, ja hän valtuutti asianajajansa toimittamaan hänen keräämänsä todisteet hallitukselle. Asianajaja kertoi eräälle parlamentin jäsenelle, että sotasalaisuuksia kaupitellut lista oli todistettavasti Esterházyn kirjoittama. Parlamentin jäsen otti puolestaan yhteyttä Dreyfusin veljeen Mathieuhön. Mathieu syytti Esterházyä maanpetoksesta ja toimitti laatimansa kirjeen 15. marraskuuta 1897 sotaministerille ja johtavalle pariisilaiselle sanomalehdelle. Esterházyn vaatimuksesta koottu sotaoikeus vapautti kuitenkin hänet syytteistä nopean oikeudenkäynnin jälkeen. Tämän johdosta kirjailija Émile Zola julkaisi 13. tammikuuta 1898 L'Aurore-lehden etusivulla presidentti Félix Faurelle osoitetun kirjeen "J’accuse" (). Zola syytti kirjeessään seitsemää korkea-arvoista upseeria ja kolmea käsialantutkijaa todisteiden keksimisestä Dreyfusia vastaan ja totuuden peittelystä.


title: Dreyfusin tapaus

text: Kirjeensä takia Zola joutui oikeuteen herjauksesta. Oikeudenkäynnin aikana Ranska jakautui voimakkaasti tapauksen tiimoilta. Zola tuomittiin syylliseksi, mutta hän pakeni Englantiin haettuaan ensin muutosta vuoden vankilatuomioonsa. Picquart erotettiin Zolan oikeudenkäynnin tuottamassa kuohunnassa, mutta hän sai myöhemmin virkansa takaisin. Majuri Henryä kuulusteltiin, ja 30. elokuuta 1898 hän tunnusti väärentäneensä todisteita Dreyfusia vastaan. Hänet pidätettiin, mutta hän teki itsemurhan partaveitsellä pidätystä seuranneena päivänä. Esterházy pakeni Lontooseen, missä hän myöhemmin tunnusti syyllisyytensä, ja eli lopun elämäänsä maanpaossa. Dreyfus tuotiin Pirunsaarelta takaisin Ranskaan kesäkuussa 1899. Häntä vastaan aloitettiin uusi oikeudenkäynti sotaoikeudessa, joka tuomitsi hänet uudelleen maanpetoksesta. Sotaministeri armahti Dreyfusin kymmenen päivän kuluttua terveydellisten syiden takia. Dreyfus julistettiin lopulta kokonaan syyttömäksi 12. heinäkuuta 1906, ja hän sai majurinarvon ja kunnialegioonan jäsenyyden 20. heinäkuuta samana vuonna.


title: Dreyfusin tapaus

text: Dreyfusin tapauksella oli huomattavat vaikutukset Ranskan sisäpolitiikkaan. Radikaalit nousivat ratkaisevaan asemaan vuonna 1899 perustetussa hallituksessa. Panama-skandaalissa ryvettynyt Georges Clemenceau palasi radikaali-sosialistien johtoon. Armeijan ja kirkon asemia Dreyfusin tapaus sen sijaan heikensi. Hallitus ryhtyi valvomaan armeijaa entistä tarkemmin, ja vuonna 1905 valtio ja kirkko erotettiin toisistaan.


title: Nicolaus Cusanus

text: Nicolaus Cusanus (1401 Saksassa Bernkastel-Kuesissa–1464 Umbriassa, Italiassa, syntyjään Nikolaus Krebs) oli saksalainen filosofi, katolisen kirkon pappi, matemaatikko, kardinaali ja tähtitieteilijä. Hän oli voimakas katolisen kirkon sisäinen reformoija ja kriitikot syyttivät häntä panteistiksi, minkä Nicolaus kiisti jyrkästi kirjoittaen "Apologia doctae ignorantiae" („Tietämättömän oppineen puolustus"), 1449.


title: Nicolaus Cusanus

text: Cusanus syntyi kauppiasperheeseen ja opiskeli katolisen kirkon lainsäädäntöä (kanonista lakia) yliopistossa. Hän teki menestyksekkään uran paavin lainopillisena avustajana, ja nostettiin kardinaaliksi 1448, ja Brixenin piispaksi 1450.


title: Nicolaus Cusanus

text: Omana aikanaan Nicolaus Cusanus sai mainetta kristillistä mystiikkaa, ennen kaikkea Pyhän kolminaisuuden luonnetta koskevista kirjoituksistaan.


title: Nicolaus Cusanus

text: Hän oli aikaansa edellä myös luonnontieteissä. Puoli vuosisataa ennen Kopernikusta hän jo ehdotti, että Maa voisi olla likimain pallonmuotoinen kappale, joka kiertää Auringon ympäri. Jokainen tähti olisi oma kaukainen aurinkonsa. Nämä pohdiskelut eivät perustuneet mihinkään fysikaaliseen maailmankuvaan vaan vain vapaaseen ajatteluun, joka sattui osumaan harvinaisen kohdalleen.


title: Nicolaus Cusanus

text: Nicolaus Cusanus antoi panoksensa myös matematiikkaan kehittäen suhteellisen liikkeen käsitettä ja äärettömän merkitystä. Hän käytti koveria linssejä pitkänäköisyyden korjaamiseen.


title: Loiri

text: Loiri on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:


title: Daidalos

text: Daidalos () oli kreikkalaisessa mytologiassa taidetyön myyttinen edustaja. Daidalos rakensi kuningas Minoksen pyynnöstä Kreetalle labyrintin, johon hirviö Minotauros suljettiin. Kuningas kuitenkin pelkäsi, että Daidalos tekisi vastaavanlaisen labyrintin jollekin muulle hallitsijalle ja telkesi Daidaloksen ja hänen poikansa Ikaroksen labyrinttiin. Keksijä Daidalos oli aiemmin rakentanut Minoksen puolison, Auringon tytär Pasifaen pyynnöstä keinolehmän, jossa Pasifae voisi piilossa Minokselta yhtyä kiihkeästi rakastamaansa uhkeaan sonniin. Yhtymisestä syntyi ihmissyöjähirviö Minotauros, jolla oli sonnin pää ja miehen ruumis. Häpeäntahran paljastumisen pelossa Minos rakennutti Daidaloksella mutkikkaan labyrintin, johon menneet eivät löydä tietä ulos ja telkesi Minotauros-hirviön labyrinttiin. Daidalos ja Ikaros pakenivat labyrintista Daidaloksen suunnittelemilla siivillä. Siivet muodostuivat vahalla käsiin kiinnitetyistä sulista, joten ilma-alus käytti ihmisvoimaa.


title: Daidalos

text: Daidalos neuvoi Ikarosta: "Älä lennä liian lähelle aurinkoa tai vaha, jolla sulat ovat kiinni, sulaa. Äläkä myöskään lennä liian matalalla tai siivet kastuvat". Ikaros yritti totella, mutta aikansa lennettyään hän unohti isänsä neuvot ja lensi yhä ylemmäs, kunnes joutui liian lähelle aurinkoa. Aurinko sulatti sulkia liittävän vahan ja Ikaros putoaa hänestä nimensä saaneeseen Ikarianmereen lähelle Vähän-Aasian rannikkoa hukkuen. Daidalos lensi Ikarian saarelle ja kun Ikaroksen ruumis ajautui rannalle, hän hautasi poikansa.


title: Daidalos

text: Paetessaan Minosta Daidalos sai turvapaikan Sisiliasta kuningas Kokaloksen hovista. Minos jatkoi yhä Daidaloksen etsintää mukanaan kierresimpukan kuori luvaten suuren palkkion sille, joka pystyy vetämään langan simpukan läpi. Sisiliassa Kokalos otti tehtävän vastaan ja antoi simpukan Daidalokselle, joka kiinnitti langan muurahaiseen ja antoi sen kulkea simpukan läpi. Kun Minos sai kuulla tehtävän ratkaistuksi, hän ymmärsi Daidaloksen olevan ratkaisun takana ja vaati Kokalosta luovuttamaan tämän itselleen. Kokalos suostui tähän, mutta antoi surmata Minoksen kiehuvalla vedellä tämän ollessa kylvyssä ennen luovutusta.


title: Daidalos

text: Yhdysvaltain ilmavoimien astronauttiohjelma 1950-luvun jälkipuolella nimettiin Daidaloksen mukaan Daedalus-projektiksi.


title: Ikaros

text: Ikaros () oli kreikkalaisessa mytologiassa Daidaloksen poika. Hänen isänsä oli suunnitellut labyrintin kuningas Minokselle, mutta joutunut sinne itse kuninkaan vangitsemana sen jälkeen, kun Theseus oli surmannut sinne suljetun Minotauroksen. Yrittääkseen paeta vankilastaan Daidalos suunnitteli sekä itselleen ja pojalleen parin siipiä, jotka oli valmistettu vahasta ja sulista. Ikaroksen valmistautuessa lähtemään lennolle isä varoitti tätä lentämästä liian lähelle aurinkoa, koska vaha voisi sulaa siivistä, tai liian lähellä merta, koska kosteus voisi irrottaa sulat, mutta Ikaros unohti isänsä varoitukset lumoutuessaan lentämisestä. Hän kohosi yhä ylemmäs, kunnes jouduttuaan liian lähelle aurinkoa siivissä ollut vaha suli, ja Ikaros putosi mereen ja hukkui. Meri tunnetaan hänen mukaansa Ikarianmerenä.


title: Ikaros

text: Herakleen kerrottiin haudanneen Ikaroksen ruumiin sen huuhtouduttua Dolichen saaren rantaan, ja jota Herakles alkoi tämän jälkeen kutsua Ikariaksi.


title: Ikaros

text: Brittiläinen heavy metal - yhtye Iron Maiden on tehnyt Ikaroksen tarua mukailevan kappaleen Flight of Icarus vuonna 1983 julkaistulle Piece of Mind - albumille.


title: Francisco de Goya

text: Francisco José de Goya y Lucientes (30. maaliskuuta 1746 Fuendetodos, Espanja – 16. huhtikuuta 1828 Bordeaux, Ranska) oli espanjalainen taidemaalari, taidegraafikko ja kaivertaja. Hän oli Espanjan hovimaalari, ja hänet tunnettiin elämänsä aikana muotokuvamaalauksistaan. Hänen maineensa perustuu etenkin merkittäviin painokuvasarjoihin ja aiheeltaan synkkiin maalauksiin. Goya oli oman aikansa merkittävimpiä taiteilijoita.


title: Francisco de Goya

text: Francisco José de Goya y Lucientes syntyi 30. maaliskuuta 1746 Fuendetodosin kylässä Pohjois-Espanjassa. Hänen isänsä José työskenteli kultaajana ja äiti Gracia edusti köyhtynyttä aatelistoa. Perhe kuului espanjalaisen aristokratian alimpaan luokkaan, hidalgoihin. Franciscolla oli kaksi isoveljeä. Veljekset eivät käyneet paljonkaan kouluja. Perhe muutti 1759 Zaragozaan, missä Francisco meni oppipojaksi José Luzanin työpajaan kolmen vuoden ajaksi. Ensimmäisen tilaustyönsä hän maalasi Fuendetodosin kirkkoon.


title: Francisco de Goya

text: Goya muutti Madridiin 1763. Siellä hän pyrki turhaan San Fernandon taideakatemiaan, mutta sai opettajakseen hovimaalari Francisco Bayeun. Goya matkusti Italiaan noin vuonna 1770 ja yritti siellä johonkin paikalliseen taidekouluun. Hän sai eräässä taidekilpailussa kunniamaininnan. Goya palasi Espanjaan 1771 ja maalasi ensimmäisen monumentaaliteoksensa, zaragozalaisen katedraalin kattofreskon "Jumalan nimen palvonta". Seuraavan kymmenen vuoden aikana hän sai lähikaupunkien kirkoilta useita tilauksia. Goya meni naimisiin vaikutusvaltaisen opettajansa sisaren Josefa Bayeun kanssa, mikä toi Goyalle useita tärkeitä tilaustöitä. Perheeseen syntyi useita lapsia, joista yksi selvisi aikuisikään.


title: Francisco de Goya

text: Goya muutti 1774 Zaragozasta Madridiin, missä hän toteutti ensimmäiset luonnoskartonkinsa Santa Barbaran kuninkaalliselle gobeliinikutomolle. Hän teki kartonkeja aina vuoteen 1780 ja senkin jälkeen satunnaisesti vuoteen 1792 saakka. Goya nimitettiin 1780 San Fernandon taideakatemian jäseneksi, 1785 akatemian maalaustaiteen apulaisjohtajaksi ja 1786 yhdeksi kuningas Kaarle III:n hovimaalareista. Seuraava kuningas Kaarle IV korotti vielä Goyan arvonimeä, mikä teki Goyasta Espanjan ihailluimman ja kysytyimmän taiteilijan. Hän teki entistä enemmän ylimystön muotokuvia ja edelleen myös uskonnollisaiheisia tilaustöitä.


title: Francisco de Goya

text: Goya sai sairauskohtauksen talvella 1792–1793, minkä seurauksena hän halvaantui ja sokeutui väliaikaisesti, ja kuuroutui pysyvästi. Sairastumisen jälkeen Goyan aiheet vaihtuivat synkiksi ja ahdistaviksi. Hänen menestyksensä kuitenkin jatkuivat, ja hänet nimitettiin 1795 kuninkaallisen taideakatemian maalaustaiteen johtajaksi ja 1799 ensimmäiseksi hovimaalariksi. Hän julkaisi ensimmäisen suuren etsaussarjansa "Oikkuja" vuonna 1799.


title: Francisco de Goya

text: Goyaa arvosteltiin vuonna 1814 veljeilystä ranskalaismiehittäjien kanssa hänen toimittuaan Joseph Bonaparten hovimaalarina. Hän sai kuitenkin anteeksi ja hovimaalarinsa asemansa pian takaisin. Hän teki maalauksia, jotka kuvaavat Napoleonin sotien julmuuksia, kuten "Toukokuun kolmas 1808" (1814). Goyan vaimo kuoli 1812, ja hän otti uuden elämänkumppanin, nuoren Leocadia Weissin. Kohua herättäneestä suhteesta syntyi kaksi lasta. Goya muutti Madridiin 1819 ja sairastui vakavasti. Sairauden aikana hän maalasi sarjan "mustia maalauksia", jotka ovat täynnä kyynisyyttä, pessimismiä ja epätoivoa. Goya lähti maanpakoon Ranskaan 1824 Ferdinand VII:n hallituksen painostuksesta. Hän asettui Bordeauxiin, mutta kävi vielä kahdesti Espanjassa, missä hän erosi tehtävästään hovimaalarina. Goya kuoli halvauskohtaukseen Bordeauxissa 16. huhtikuuta 1828.


title: Francisco de Goya

text: Goyan tyyli vaihteli alkuaikojen rokokootyylisistä gobeliineista loppuvuosien romantiikan tyylisiin sotakuvauksiin. Goya oli taidemaalari, taidegraafikko ja kaivertaja, ja monet hänen kuuluisimmista töistään ovat etsauksia. Goyalta on säilynyt noin 700 maalausta, tuhat piirrosta ja 300 painokuvaa. Yli puolet Goyan tuotannosta oli muotokuvia, ja elinaikanaan taiteilijan maine perustuikin niihin. Goyan muotokuvien aiheena oli korkea-arvoisia ja maineikkaita espanjalaisia, usein kuningasperheen jäseniä.


title: Francisco de Goya

text: Goya teki painokuvansa sarjoina, joista merkittävimpiä olivat "Oikkuja" (1797–1798), "Sodan kauhuja" (1810–1820), "Härkätaistelukohtauksia" (1815–1816) ja "Sananlaskuja" (1816–1823).


title: Francisco de Goya

text: Uransa alkuaikoina Goyan tyyli oli vielä melko tavanomaista. Vuoden 1788 tienoilla hän alkoi saada taiteeseensa omaperäisyyttä, kun hän alkoi käyttää aiheenaan painajaismaisia olioita ja sekasikiöitä sekä arvoituksellisia, sairaalloisia ja julmia näkyjä. Vuodesta 1790 lähtien Goyan tyyli alkoi muuttua Ranskan vallankumouksen ja pahenevan kuurouden vaikutuksesta. Bordeaux'n aikana Goya yhdisti ranskalaisia ja italialaisia vaikutteita tyyliinsä ja erityisesti Giovanni Battista Tiepolo ja Diego Velázquez vaikuttivat häneen.


title: Francisco de Goya

text: Goya maalasi yleensä kankaalle, joskus puulle tai metallille. Hän käytti siveltimen lisäksi toisinaan myös muita maalausvälineitä kuten maalausveistä.


title: Francisco de Goya

text: Goyaa pidetään aikakautensa merkittävimpänä espanjalaisena taidemaalarina, joka nosti maan taiteen sen kultakautta seuranneesta aallonpohjasta. Elinaikanaan Goyalla oli vain vähän oppilaita, ja hänen suora vaikutuksensa Espanjan taide-elämään oli vähäinen. Hänen kuoltuaan suurin osa hänen tuotannostaan muotokuvia lukuun ottamatta jäi vähälle huomiolle. Goya nostettiin uuteen arvoon Ranskassa 1800-luvun puolivälissä, ja 1900-luvulta alkaen häntä on pidetty yhtenä suurista taidemaalareista. Hänen mullistavista ja epäsovinnaisista teoksistaan ovat ottaneet vaikutteita esimerkiksi ekspressionismi, symbolismi ja surrealismi. Goya oli ensimmäinen taiteilija joka työsti kauhistuttavia ja outoja aiheita.


title: Francisco de Goya

text: Goyan elämää kuvataan useissa elokuvissa, kuten:


title: Damokles

text: Damokles () on henkilö antiikin kreikkalaisessa tarinassa. Hän oli luultavasti Sisilian Syrakusan tyrannin Dionysios nuoremman erittäin imarteleva hovimies neljännellä vuosisadalla eaa.


title: Damokles

text: Damokles sanoi Dionysiokselle, että tämä oli todella onnekas, koska tällä oli suuri käskyvalta. Dionysios tarjoutui vaihtamaan Damokleen kanssa paikkaa päivän ajaksi, jotta tämä voisi itse koettaa tätä onnea. Illalla pidettiin juhlaillallinen, jolla Damokles nautti suuresti tullessaan kohdelluksi kuin kuningas. Vasta aterian lopulla hän katsoi ylös, ja huomasi terävän miekan roikkuvan ainoastaan yhden hevosen jouhen varassa kuninkaanistuimen yläpuolella. Damokleelta katosi välittömästi ruokahalu, ja hän sanoi Dionysiokselle, ettei enää halua olla niin onnekas.


title: Damokles

text: Damokleen miekka on usein käytetty viittaus tähän tarinaan, joka kertoo suurta valtaa käyttävien turvattomuudesta ja siitä, että valta voi nopeasti kadota. Puupiirroksia Damokleen miekasta symbolina alkoi esiintyä 1500- ja 1600-luvuilla eurooppalaisissa kirjoissa ja laitteissa.


title: Dvorak

text: Dvorak tai Dvořák voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Danaos

text: Danaos () oli kreikkalaisessa mytologiassa Egyptin kuningas, Beloksen poika ja Aigyptoksen veli. Danaoksen myytti liittyy mykeneläisen Argoksen kaupungin perustamislegendaan. Homeroksen "Iliaassa" "Danaoksen heimo" ja argoslaiset edustavat usein Kreikan joukkoja troijalaisia vastaan.


title: Danaos

text: Danaoksella oli viisikymmentä tytärtä, joita kutsuttiin danaideiksi, usean eri puolison kanssa. Aigyptos halusi heidät puolisoiksi viidellekymmenelle pojalleen, jolloin Danaos pakeni purjehtimalla Argokseen tyttäriensä kanssa. Täällä hänet otti vastaan kaupungin kuningas Pelasgos. Danaos, joka oli Pelasgoksen kanssa samaa sukua Ion kautta, vaati itselleen kaupungin kuninkuutta sukujuuriensa perusteella, ja näin tapahtuikin Apollonin ennusmerkin jälkeen.


title: Danaos

text: Aigyptoksen saapui Argokseen Danaoksen perässä, ja Danaos joutui lupaamaan tyttärensä vaimoiksi veljensä pojille. Hän kuitenkin käski tyttäriensä surmata miehensä hääyönä. Ainoastaan Hypermnestra (tai Amymone) säästi miehensä Lynkeuksen. Danaos suuttui tästä, mutta Afrodite puuttui tilanteeseen ja pelasti tyttären. Myöhemmin Lynkeus surmasi Danaoksen kostona veljiensä kuolemasta. Tämän jälkeen Lynkeus ja Hypermnestra perustivat Argoksen kuningasdynastian.


title: Danaidit

text: Danaidit olivat kreikkalaisessa mytologiassa Danaoksen viisikymmentä tytärtä, jotka menivät naimisiin isänsä veljen Aigyptoksen viidenkymmenen pojan kanssa näiden painostuksesta. He murhasivat miehensä heti hääyönä isänsä käskystä. Vain yksi tyttäristä, Hypermnestra (tai Amymone) säästi miehensä Lynkeuksen, koska tämä kunnioitti hänen pyyntöään säilyä neitsyenä. Danaos suuttui tästä, mutta Afrodite puuttui tilanteeseen ja pelasti tyttären. Myöhemmin Lynkeus surmasi Danaoksen kostona veljiensä kuolemasta. Tämän jälkeen Lynkeus ja Hypermnestra perustivat Argoksen kuningasdynastian.


title: Danaidit

text: Joidenkin legendan versioiden mukaan danaidien täytyi Tartaoksessa eli manalassa kantaa vettä reikäpohjaisilla ruukuilla ("Danaidien seulat") ja yrittää pestä pois syntinsä.


title: Danaidit

text: Danaidit ovat päähenkilöinä Aiskhyloksen tragediassa "Turvananojat" ja saman tetralogian kadonneissa osissa, jotka olivat "Egyptiläiset", "Danaoksen tyttäret" ja satyyrinäytelmä "Amymone".


title: Sorsakoski

text: Sorsakoski on teollisuustaajama Leppävirralla Pohjois-Savossa. Taajama sijaitsee seututien 533 varrella noin kahdeksan kilometriä Leppävirran kuntakeskuksesta länteen ja 20 kilometrin päässä Varkaudesta. Kylän asukasluku on noin 1 020. Kylältä on suora tieyhteys Leppävirralle sekä Jäppilän kautta Pieksämäelle.


title: Sorsakoski

text: Sorsakoskella on pitkä teollinen historia, johon liittyvät puu, metallit ja vesivoima. Koskivoimaa on käytetty puun sahauksen energialähteenä ainakin 1700-luvun lopulta, jolloin everstiluutnantti Herman von Burghausen aloitti paikkakunnalla 10. lokakuuta 1787 sahaustoiminnan. Joitakin vuosia myöhemmin hän perusti kosken varteen myös tiilitehtaan ja ratasmyllyn viljan jauhatukseen. 1800-luvun alkupuolella nämä laitokset siirtyivät kauppahuone Hackman & Co. omistukseen. Sorsakoskesta kehittyi 1800-luvun puolenvälin jälkeen yhtiön sahaustoiminnan keskuspaikka, josta kauppahuoneen eri puolilla Itä-Suomea olevia sahoja johdettiin.


title: Sorsakoski

text: Hackmanin omistuksessa ollut sahalaitos paloi vuonna 1897, ja sen seurauksena sahaustoiminta Sorsakoskella loppui. Yhtiö omisti kuitenkin tuolloin myös vuonna 1891 perustetun aterimia ja teräskattiloita valmistavan tehtaan, josta alkoi alueella näihin päiviin asti jatkunut metallin jalostamisen perinne. Hackman-yhtiöiden omistuksen muutokset vuonna 2003 siirsivät myös aterintehtaan omistuksen Iittala Oyj:lle, joka jatkaa edelleen keitto- ja paistoastioiden tuotantoa paikkakunnalla, joskin huomattavasti vuosien takaista pienemmällä työntekijämäärällä.


title: Sorsakoski

text: Toinen suuri teollisuuslaitos metalliputkia valmistanut Finnpipe lopetti toimintansa keväällä 2006. Useiden taantuvien teollisuustaajamien tapaan myös Sorsakoskella on viimeisimpien vuosien aikana moni yleinen palvelu lopettanut tai siirtynyt kuntakeskukseen.


title: Sorsakoski

text: Arkkitehti Veijo Martikaisen suunnittelema 1961 valmistunut Sorsakosken kirkko on Leppävirran kirkon ja Näädänmaan kyläkirkon ohella yksi Leppävirran kirkkorakennuksista.


title: Sorsakoski

text: Kylän alueella sijaitsevassa koskessa, jolta kylä on nimensä saanut, on Savon Voimalla kaksi vesivoimalaitosta: Yläsorsa ja Alasorsa. Pudotuskorkeus yläpuolisen Sorsaveden ja alapuolisen Osmajärven välillä on noin 18 metriä. Voimalaitosten väliin jää suvanto, jota kutsutaan "Välimereksi". Vesireitti kuuluu Vuoksen vesistöön, ja se purkaa vetensä Saimaan pinnan tasolle Haukiveden pohjoisosaan Siitinselälle Osmajokea ja Kuvansinjokea pitkin.


title: Georges Seurat

text: Georges-Pierre Seurat (2. joulukuuta 1859 Pariisi – 29. maaliskuuta 1891 Pariisi) oli ranskalainen taidemaalari ja neoimpressionistisen koulukunnan perustaja.


title: Georges Seurat

text: Georges Seurat syntyi Pariisissa porvarilliseen keskiluokan perheeseen, ja opiskeli taidetta École des Beaux-Artsissa vuosina 1878–1879. Suoritettuaan asevelvollisuutensa Brestin sotilasakatemiassa, hän palasi Pariisiin vuonna 1890. Seuraavat kaksi vuotta hän omistautui mustavalkoisen piirustuksen oppimiselle. Seurat oli vakavaluonteinen nuori mies, jolla oli erinomainen keskittymiskyky ja määrätietoinen asenne työhönsä. Koska hän tuli varakkaasta perheestä hänen ei koskaan tarvinnut myydä töitään elääkseen.


title: Georges Seurat

text: Seurat asui yhdessä nuoren mallinsa, Madeleine Knoblochin kanssa ja helmikuussa 1890 heille syntyi poika. Vain pari päivää ennen kuolemaansa hän esitteli nuoren perheensä äidilleen. Seurat kuoli vain 31-vuotiaana mahdollisesti kurkkumätään ja haudattiin Pariisin Père Lachaisen hautausmaalle. Lyhyen elämänsä aikana hän ehti saada valmiiksi seitsemän monumentaalista maalausta, 60 pienempää maalausta, piirustuksia ja luonnoksia. Hänen viimeinen kunnianhimoinen maalauksensa "Sirkus" jäi keskeneräiseksi hänen kuollessaan.


title: Georges Seurat

text: Neoimpressionistiset taiteilijat olivat kiinnostuneita ranskalaisen kemistin Eugene Chevreulin värien ja optiikan teorioista. Chevreul oli ensimmäinen, joka muun muassa keksi väriympyrän, jossa päävärit ovat punainen, sininen ja keltainen ja välivärit vihreä, oranssi ja violetti.


title: Georges Seurat

text: Tätä ja muita uusia teorioita neoimpressionistiset taiteilijat käyttivät hyväkseen maalaustaiteessaan. He halusivat kehittää impressionismista jotain tieteellisempää kuin aikaisempi spontaani ja intuitioon perustuva maalaus. Kun impressionistit halusivat antaa maalauksissaan vaikutelman luonnollisuudesta ja vaivattomuudesta, neoimpressionistit suunnittelivat tarkkaan taulujensa jokaisen kohdan ja käyttivät yhden maalaukseen tekemiseen joskus jopa vuoden tai kaksi. Impressionistit uskoivat taiteilijan vaistoon ja maalauksen hetkellisyyteen, kun taas neoimpressionistit halusivat luoda taidetta, joka perustuu harkintaan ja älylliseen, tieteelliseen suunnitteluun. Tähän mennessä optiikan tutkimus oli todennut, että verkkokalvo ottaa kuvia vastaan pieninä rasteripisteinä, joista sitten muodostuu kokonaiskuva ihmisen tajunnassa. Tämä oli lähtökohta, kun Camille Pissarro, Paul Signac ja Georges Seurat alkoivat rakentaa maalauksiaan pienistä ja täsmällisistä, pääväreillä maalatuista pisteistä ().


title: Georges Seurat

text: He asettivat vierekkäin puhtaita, sekoittamattomia väritäpliä, joista sitten katsojan mielessä syntyi pehmeitä värejä ja sävyjä. Tätä tekniikkaa alettiin kutsua pointillismiksi, vaikka Seurat itse piti parempana nimitystä divisionismi, hajottamistekniikka. Itse aihe oli oikeastaan vain tekosyy näille puhtaasti tieteellisille kokeiluille muuttaa maalaus näköaistimukseksi.


title: Georges Seurat

text: Seurat’n ensimmäistä suurta maalausta "Kylpijät Asniersissä" (1883) ei hyväksytty Pariisin taidesalongin näyttelyyn, joten hän päätti asettaa seuraavan työnsä näytteille ”itsenäisten” impressionistien näyttelyyn. Hänen tunnetuin maalauksensa "Sunnuntai-iltapäivä Grande Jattessa" (1885) olikin esillä impressionistien taidenäyttelyssä vuonna 1886 aiheuttaen siellä sensaation sekä kokonsa, että tekniikkansa vuoksi. Taulun aihe on leppoisa sunnuntaipäivä puistossa, jossa ihmiset viettävät vapaa-aikaansa. Tätä maalausta leimaa omalaatuinen jännitys väreilevän, visuaalisen hajoamisen ja hahmojen miltei veistoksellisen olemuksen välillä.


title: Georges Seurat

text: Seurat kokeili kankaalle optiikan viimeisiä keksintöjä ja hajotti värit väreileviksi täpliksi. Näin hän sai esille värejä samalla periaatteella kuin valo murtuu prismassa, ja loi värirasterin, josta tunnettavia esineitä syntyy vasta tietyltä etäisyydeltä katsoessa. Nämä optisesti yhteensulautuvat värit näyttävät raikkailta ja merkityksellisiltä. Samalla Seurat sitoi valoleikin muotojen vankkuuteen ja lineaarisen sommitelman selkeyteen.


title: Georges Seurat

text: Seurat’n muut maalaukset ovat myös usein rentoja uimarantakuvia. 1880-luvulla hän laajensi aihepiiriään kuvailemalla pariisilaisten porvarien huvituksia kabareissa ja sirkuksessa.


title: Tethys (kuu)

text: Tethys on Saturnuksen kuu. Sen löysi Giovanni Domenico Cassini vuonna 1684.


title: Tethys (kuu)

text: Tethys on nimetty titaani Tethyksen mukaan. Sillä on myös tunnus Saturnus III.


title: Tethys (kuu)

text: Cassini nimesi neljä löytämäänsä kuuta (Tethys, Dione, Rhea ja Japetus) "Sidera Lodoiceaksi" ("Ludvigin tähdiksi") Ludvig XIV:n kunniaksi. Tähtitieteilijät alkoivat kutsua niitä ja Titania tunnuksilla "Saturnus I:stä" "Saturnus V:een". Mimaksen ja Enceladuksen löytämisen jälkeen numerointia jatkettiin "Saturnus VII:een".


title: Tethys (kuu)

text: Kaikkien silloin tunnettujen seitsemän Saturnuksen kuun nimet ovat peräisin John Herscheliltä (Mimaksen ja Enceladuksen löytäjän William Herschelin pojalta). Hän ehdotti vuonna 1847 julkaisussaan "Results of Astronomical Observations made at the Cape of Good Hope" () kuiden nimeämistä titaanien, Kronoksen (Saturnuksen) sisarusten, mukaan.


title: Tethys (kuu)

text: Tethys on jäinen kappale, samankaltainen kuin Dione ja Rhea. Tethyksen tiheys on 1,21 g/cm³, mikä viittaa siihen, että se koostuu lähes pelkästään vesijäästä. Tethyksen pinta on hyvin kraatteroitunutta ja siinä on jään murtumisen seurauksena runsaasti halkeamia.


title: Tethys (kuu)

text: Tethyksellä on kaksi erilaista maastotyyppiä. Toinen muodostuu tiheästi kraatteroituneista alueista ja toinen tummasta, vähemmän kraatteroituneesta vyöhykkeestä joka ulottuu kuun ympäri. Alueen vähäisempi kraatteritiheys viittaa siihen että Tethys on joskus ollut sisäisesti aktiivinen uusien osan vanhemmasta maastosta. Syytä vyöhykkeen tummuuteen ei tiedetä, mutta eräs selitys löytyy viimeaikaisista Galileo-luotaimen Ganymedeksestä ja Kallistosta ottamista kuvista. Molemmilla kuilla on vaaleammat napalakit, jotka muodostuvat kirkkaista jääesiintymistä kraatterien pohjoiseen päin olevilla rinteillä. Napalakit näyttävät kirkkaammilta tuhansien pienten kraatterien jääesiintymien sulautuessa yhteen kauempaa katsottuna. Tethyksen pinta on saattanut muodostua samalla tavalla siten, että napalakeilla on kirkkaita jääesiintymiä.


title: Tethys (kuu)

text: Tethyksen läntistä pallonpuoliskoa hallitsee valtava törmäyskraatteri, Odysseus. Se on läpimitaltaan 400 km eli lähes / Tethyksen läpimitasta. Kraatteri on nykyään varsin tasainen (tai tarkemmin sanottuna, noudattaa Tethyksen pallomaista muotoa). Kuten Kalliston tapauksessa, Tehtyksen kraattereilla ei ole korkeita reunavuoria tai keskushuippuja, jotka ovat tyypillisiä Kuun ja Merkuriuksen kraattereille. Tämä johtuu todennäköisesti siitä, että Tethyksen heikko jääkuori valuu kasaan aikojen kuluessa.


title: Tethys (kuu)

text: Toinen suuri muodostuma Tethyksellä on valtava repeämälaakso nimeltään Ithaca Chasma. Se on 100 km leveä ja 3–5 km syvä. Pituudeltaan se on 2000 km, eli noin / Tethyksen ympärysmitasta. Sen uskotaan muodostuneen kun Tethyksen sisäinen nestemäinen vesi kiinteytyi. Kuun sisus laajeni ja liian pieni kuori alkoi rakoilla. Ennen Tethyksen jäätymistä syntyneet kraatterit luultavasti tuhoutuivat geologisen toiminnan seurauksena. On olemassa myös toinen teoria Ithaca Chasman muodostumisesta: Odysseus-kraatterin muodostaman törmäyksen aiheuttama šokkiaalto kulki Tethyksen läpi ja mursi jäisen, hauraan pinnan toisella puolella kuuta.


title: Tethys (kuu)

text: Tethyksen pintalämpötila on -187 °C.


title: Tethys (kuu)

text: Tethyksen troijalaiset kuut Telesto ja Calypso sijaitsevat samalla radalla Tethyksen kanssa Lagrangen pisteissä L ja L. Telesto kiertää 60 astetta Tethyksen edellä ja Calypso yhtä kaukana perässä.


title: Tethys (kuu)

text: Cassini suoritti Tethyksen ohilennon 23. syyskuuta 2005.


title: Euroopan patenttivirasto

text: Euroopan patenttivirasto (lyh. EPO, European Patent Office) on Euroopan Patenttijärjestön toimielin jonka tehtävänä on eurooppapatenttien myöntäminen Euroopan patenttisopimuksen mukaisesti. Virasto on Euroopan unionista erillinen järjestö ja EU:hun kuulumattomista maista mm. Sveitsi, Norja sekä Turkki ovat sen jäsenmaita. Sopimusmaita kutsutaan yleisesti EPC-valtioiksi tai Euroopan patenttijärjestön (European Patent Organisation) jäsenmaiksi.


title: Euroopan patenttivirasto

text: Muita samankaltaisia keskitettyjä alueellisia patenttiorganisaatioita ovat Euraasian patenttiorganisaatio (EAPO), Afrikan alueellinen teollisoikeusorganisaatio (ARIPO) sekä Afrikan henkisen omaisuuden järjestö (OAPI).


title: Euroopan patenttivirasto

text: EPO toimii Euroopan patenttijärjestön toimeenpanevana elimenä ja sen pääkonttori sijaitsee Münchenissä, sivuvirasto Haagissa, alavirasto Berliinissä ja patentti-informaatioyksikkö Wienissä. Virastoa johtaa presidentti ja sen toimintaa valvoo Euroopan patenttijärjestön hallintoneuvosto joka koostuu EPC-jäsenmaiden edustajista. Suomea hallintoneuvostossa edustaa Patentti- ja rekisterihallituksen pääjohtaja.


title: Euroopan patenttivirasto

text: Viraston myöntämiä patentteja kutsutaan eurooppapatenteiksi. Eurooppapatenttihakemuksella (EP-hakemus) voi saada patentin valtioihin, jotka ovat liittyneet Euroopan patenttisopimukseen. EPOn myöntämä eurooppapatentti voidaan myös ulottaa koskemaan valtioita jotka ovat solmineet erillissopimuksen Euroopan patenttiviraston kanssa. Tähän ryhmään kuuluuvat EPOn laajennusvaltiot eli ns. extension-valtiot Bosnia ja Hertsegovina (1.12.2004) ja Montenegro (1.3.2010) sekä ns. validointi-valtiot Marokko ja Moldova.


title: Euroopan patenttivirasto

text: Eurooppapatentti on myönnetty, kun Euroopan patenttivirasto EPO on kuuluttanut patentin myöntämisestä kuulutusjulkaisussaan (European Patent Bulletin). Jotta patentti tulee voimaan kohdemaassa, patentinhaltijan on suoritettava vielä kansallinen rekisteröinti. Se tapahtuu toimittamalla käännös kohdemaan hyväksymällä kielellä kansalliseen patenttivirastoon ja maksamalla mahdollisesti tarvittava julkaisumaksu. Eurooppapatentilla on myöntämisensä jälkeen yhdeksän kuukauden vasteaika. Ellei vasteajan puitteissa esitetä vastaväitteitä, saa eurooppapatentti kohdemaassaan lainvoimaisen patentin arvon ja on siten samassa lainopillisessa asemassa kuin kansallisen patenttiviraston myöntämä lainvoimainen patentti.


title: Euroopan patenttivirasto

text: Suomessa EPO-patentin kansallinen rekisteröinti suoritetaan Patentti- ja rekisterihallitukseen (PRH). Kaikkiin EPC-sopimukseen liittyneihin maihin voi tehdä keksinnöstä myös suoran kansallisen patenttihakemuksen, joten EPO on rinnakkainen ja vaihtoehtoinen tapa hakea keksintöön patenttia EPC-maissa. Jos keksintöön halutaan useampia patentteja eri EPC-maihin, niin EPO on yleensä hakijan kannalta edullisempi vaihtoehto suoriin kansallisiin hakemuksiin verrattuna.


title: Euroopan patenttivirasto

text: EPO rahoittaa toimintansa hakemusmaksuilla, julkaisumaksulla ja patenttihakemusten vuosimaksuilla. Eurooppapatentin hakija joutuu maksamaan vuosittain vuosimaksun EPOlle, jos haluaa pitää hakemuksensa patentointiprosessin vireillä EPOssa. Vuosimaksun maksaminen loppuu sellaisessa tapauksessa, jossa EPO on hylännyt patenttihakemuksen. Jos eurooppapatentti on myönnetty, tulee vuosimaksu suorittaa niiden maiden kansallisille virastoille, joihin myönnetty eurooppapatentti on rekisteröity ja joissa se halutaan pitää patentti voimassa. Vuosimaksun maksamatta jättäminen lakkauttaa patentin voimassaolon siinä maassa, jossa vuosimaksua ei ole maksettu.


title: Senusret I

text: Senusret I oli muinaista Egyptiä 12. dynastian aikaan vuosina 1955–1920 eaa. hallinnut faarao.


title: Senusret I

text: Vaikka Amenemhet I on varsinainen 12. dynastian perustaja, pidetään Senusretiä usein sen ensimmäisenä vahvana faaraona. Manetho onkin (virheellisesti) sijoittanut Amenemhetin 11. dynastiaan ja Senusretin 12. dynastian ensimmäiseksi faaraoksi. Senusretin hallituskausi oli varsin pitkä, Manethon mukaan 46 vuotta, jonka Torinon papyrus vahvistaa 45 vuodella ja tuntemattomalla määrällä kuukausia (papyrus on vahingoittunut tältä kohtaa). Viimeiset merkinnät Senusretin hallituskaudelta ovat hänen 44. hallitusvuodeltaan peräisin olevassa steelassa, joka on nykyisin Leydenin museossa.


title: Senusret I

text: Senusretin katsotaan olleen edeltäjänsä kanssahallitsijana noin 10 vuoden ajan, vaikka tämä näkemys on saanut kritiikkiä viime vuosina. Seuraajansa Amenemhet II:n kanssa hän oli todennäköisesti kanssahallitsijana kolme tai neljä vuotta.


title: Senusret I

text: Senusretin isä oli hänen edeltäjänsä Amenemhet I ja Neferutotenan oli hänen äitinsä. Yhdessä kuningatar Nefrun kanssa Senusret sai ainakin yhden pojan, Amenyn, josta tuli myöhemmin hänen seuraajansa Amenemhet II. Hänellä oli myös neljä tytärtä, Itakiaiet Neferusobek, Neferuptah ja Nenseddjedet.


title: Senusret I

text: Senusret aloitti hallituskautensa vaikeissa olosuhteissa, sillä useissa kirjallisissa lähteissä kerrotaan Amenemhet I:n murhatun Senusretin ollessa johtamassa sotaretkeä Libyaan. Murhan takana olivat ilmeisesti Amenemhetin palatsin vartijat, jotka todennäköisesti yrittivät anastaa valtaa itselleen, tai jollekulle muulle, sijaishallitsijan ollessa poissa maasta. Senusret kuuli kuitenkin tästä nopeasti ja palasi Egyptiin. Hän teloitutti Amenemhetin murhasta vastuussa olevat henkilöt ja julkaisi tämän laatiman kirjeen, "Amenemhetin ohjeet", jossa kerrotaan kuinka hyvä hallitsija hallitsee. Tämän kirjeen turvin hän sai papiston ja aateliston vakuutettua oikeudestaan valtaistuimeen.


title: Senusret I

text: Senusretin hallituskaudella Egyptin ulkopolitiikka kohdistui pääasiassa Nubiaan, jonne hän lähti ensimmäiselle sotaretkelleen kymmenentenä hallitusvuonnaan. Toisen suuren sotilasoperaation hän järjesti kahdeksantenatoista hallitusvuonnaan, jolloin hän laajensi Egyptin rajoja etelään aina Buheniin, toiselle kataraktille. Tänne hän perusti linnakkeen, jonka pääasiallinen tarkoitus oli estää Egyptin vihollisia tunkeutumasta valloitetulle alueella ja myös toimia pienempien sotilasoperaatioiden tukikohtana.


title: Senusret I

text: Aasian (nyk. Lähi-itä) kanssa suhteet tuntuivat olevan huomattavasti rauhallisemmat Amenemhet I:n rakentamien "hallitsijan muurien" takia. Muurit toimivat pelotteena hyökkääville joukoille, joten karavaanit saivat kulkea rauhassa beduiineilta kauppamatkoillaan.


title: Senusret I

text: Egyptissä Senusret rakennutti useita monumentteja valloittamaansa Etelä-Nubiaan, Heliopolikseen ja Tanikseen Ylä-Egyptissä. Häntä pidetään yleisesti Amonin Karnakin temppelin perustajana. Amonin temppelistä tuli erityisen merkittävä ja sitä laajennettiin satoja vuosia . Lähes kaikki Uuden valtakunnan faaraot laajensivat sitä hallituskausinaan, Akhenaten pois lukien. Senusretin rakennuttama valkoinen temppeli, joka on kunnostettu viime vuosina, on yksi aikansa taidokkaimmin rakennetuista temppeleistä. Se on valmistettu valkoisesta kalkkikivestä, todennäköisesti Senusretin Heb-sed -juhlaa varten.


title: Senusret I

text: Abydoksessa Senusret rakennutti uudestaan Khent-amentiu-Osiris -temppelin. Temppeliin kuului kaksi valtavaa, 20 metriä korkeaa ja 121 tonnia painavaa, punagraniitista valmistettua obeliskia. Toinen näistä on yhä edelleen liikenneympyrän keskellä Faijumissa ja se on vanhin yhä Egyptissä olevista obeliskeista.


title: Senusret I

text: Temppelin valmistuttua nousi Osiriksen kultti hyvin suureen suosioon varsinkin aateliston, mutta myös koko kansan keskuudessa. Tämän myötä Osiriksesta tuli merkittävin hautauksen ja kuoleman jumala ja häntä palvottiin vielä kreikkalais-roomalaisella kaudellakin. Monet aateliset alkoivat myös hankkimaan steeloja ja patsaita, joita he lähettivät Osiriksen temppeliin, ollakseen näin yhteydessä jumalaan kuolemansa jälkeenkin.


title: Senusret I

text: Senusretin hallituskaudelle ajoitetuissa kirjeissä kerrotaan kuinka Egyptiä kohtasi laaja nälänhätä Niilin huonon tulvan vuoksi.


title: Senusret I

text: Senusret rakennutti pyramidin nimeltä "Senusret katselee kahta maata" el-Lishtiin hänen isänsä Amenemhet I:n pyramidin, joka on hieman tätä pienempi, viereen. Senusretin pyramidi on rakenteeltaan melko omituinen, sillä se muodostuu pienehköistä huoneista, jotka täytettiin hiekalla ja sitten peitettiin kahdella kerroksella kalkkikiveä. Tämä rakenne ei kuitenkaan osoittautunut kovin kestävästi ja pyramidista onkin enää jäljellä pelkät rauniot, jotka sijaitsevat Kairoon johtavan tien läheisyydessä.


title: Senusret I

text: Senusretin pyramidin lähellä on kymmenen pienempää pyramidia, joista yhdeksän on hänen vaimoilleen ja yksi kuningatar Nefrulle. Nefrun pyramidissa on hänen nimensä kirjoitettu kartussin sisään. Tämä on vanhin löytö jossa muun kuin faaraon nimelle näin on tehty. Nefrun pyramidi on nykyisin suurimmaksi osaksi veden alla eikä yksikään nykyajan arkeologi ole sitä tutkinut.


title: Senusret I

text: Senusretin hautatemppeliin tehtiin kaivauksia vuonna 1894, joiden yhteydessä se tuhottiin lähes täysin, mikä oli hyvin tyypillistä tuon ajan alkukantaisille kaivausmenetelmille. Tuona aikana ei rakennusta osattu vielä kartoittaa, joten sen tarkka rakenne on tuntematon. Sisältä löytyi kuitenkin kahdeksan suurta seisovaa ja kymmenen istuvaa patsasta.


title: David

text: David voi tarkoittaa seuraavia:


title: David

text: Henkilöitä:Taideteoksia:


title: David

text: Paikkakuntia:


title: David

text: Muuta:


title: Decemviri

text: Decemviri [de'kemviri:] ( 'kymmenen miestä') eli kymmenmiehet oli tiettyjen kymmenjäsenisten virkakuntien nimi antiikin Roomassa. Tällaiset asetettiin muun muassa vuosina 451 ja 450 eaa. Tällöin valmistuivat kuuluisat Kahdentoista taulun lait.


title: Decemviri

text: Rooman varhaishistoriassa plebeijeillä ei ollut samanlaista lain turvaa kuin patriiseilla. Decemvirien ja kahdentoista laintaulujen syntyhistoria on ainakin osittain myyttinen. Ilmeisesti aloite kirjoitettuun lakiin tuli juuri plebeijeiltä. Itsepäisen vastarinnan jälkeen täytyi patriisien taipua. Ensin laitettiin lähettiläitä Ala-Italian kaupunkeihin ja Atenaan ottamaan selkoa paikallisista laeista. Lähettilästen palattua valittiin kymmenen miestä (latinaksi decemviri), ja annettiin heille rajaton valta sekä toimeksi säätää laki Rooman valtiolle. He astuivat valtaansa vuonna 451 eaa. yhdeksi vuodeksi. Sinä aikana olivat decemvirit diktaattorin asemassa. Virkavuotensa loppuun mennessä olivat he saaneet valmiiksi kymmenen lakitaulua; mutta kun vielä muutamia oli kirjoittamatta, valittiin decemvirejä myös seuraavaksi vuodeksi. Eroavista decemvireistä valittiin Appius Claudius uudestaan. Hänen onnistui saavuttaa suuri vaikutusvalta virkaveljiinsä. Heidän hallituksensa muuttui hirmuvaltaiseksi. Vuoden lopulla decemvirit esittivät kaksi uutta lakitaulua, mutta eivät näyttäneet haluavansa erota, vaan pysyivät virassaan, tehden sen nojalla yhä uusia väkivaltaisuuksia.


title: Decemviri

text: Decemvirien vallan loppumisen kerrotaan tapahtuneen seuraavasti: Appius koetti viekoitella Virginiaa, Virginiuksen tytärtä, joka oli arvokkaimpia plebeijejä. Virginia oli kihlattu entiselle kansantribunille Iciliukselle. Kun Appiuksen ei onnistunut saada häntä imarteluilla eikä lupauksilla, hän taivutti erään alaisensa julistamaan Virginian orjansa tyttäreksi ja vaatimaan häntä omaisuutenaan takaisin. Tämä otatti Virginian kiinni, vei hänet Appiuksen tuomioistuimen eteen ja tuomitutti itselleen. Kovalla suostuttelulla Iciliuksen onnistui taivuttaa Appius jättämään lopullinen tuomio tuonnemmaksi. Sillä aikaa tytön isä Virginius, saatuaan sotapalveluksesta lomaa, ehti tulla leiristä Roomaan ajamaan tyttärensä asiaa.


title: Decemviri

text: Seuraavana päivänä oli koko tori täynnä kansaa. Virginius saapui tyttärensä kanssa, molemmat suruasuisina ja ystävien saattamana. Kun Appius oli noussut tuomioistuimelle, uudisti Appiuksen kätyri väärät lauseensa tytön syntyperästä ja vaatimuksensa, että hänet annettaisiin hänelle. Tämä koetti ottaa kiinni Virginiaa, mutta ystävät asettuivat piiriin isän ja tyttären ympärille. Silloin Appius käski liktorinsa hajottamaan ihmisjoukon ja ottamaan tytön kiinni. Kansa hajautui ja tyttö seisoi jätettynä yksin. Kun Virginius ei enää nähnyt mitään keinoa pelastautua, pyysi hän Appiukselta lupaa kysyä ennen tytöstä eroamistansa hänen läsnä ollessaan hänen imettäjältänsä asian oikeaa laitaa, jotta voisi hyvillänsä erota tytöstä, ellei hän olisikaan hänen oikea isänsä. Vietyään tyttärensä vähän syrjemmäksi tempasi Virginius puukkonsa ja pisti häntä sillä rintaan, sanoen: "Ainoastaan tällä tavalla voin pelastaa sinun kunniasi, lapseni." Sitten, kääntyen Appiuksen puoleen, lausui hän: "Tällä verellä vihin minä sinut manalan jumalille." Puukko kädessä tunkeutui hän väkijoukon läpi pois leiriinsä. Icilius näytti veristä ruumista kansalle ja kehotti kaikkia kansalaisia nousemaan decemvirejä vastaan. Appiuksen liktorit voitettiin ja hän itse pakeni asuntoonsa. Kansa vaelsi Pyhälle vuorelle eikä ennen palannut, kuin senaatti määräsi, että decemvirein piti luopua virastaan ja konsulien jälleen ryhtymän hallitsemaan entiseen tapaan. Appius Claudius vedettiin oikeuden eteen ja heitettiin vankeuteen, jossa hän itse surmasi itsensä.


title: Goya

text: Goya voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Dekapolis

text: Dekapolis () oli alkujaan pääasiassa Jordan-joen itäpuolella sijainneen kymmenen hellenistisen kaupungin yhteisnimitys ajanlaskun alun tienoilla. Damaskosta, Skythopolista ja Hipposta lukuun ottamatta kaupungit sijaitsevat nykyisen Jordanian alueella. Kaupungit eivät muodostaneet mitään virallista yhteenliittymää, mutta ne yhdistettiin toisiinsa kulttuurisin, kielellisin ja poliittisin perustein — ne olivat hellenistisen kulttuurin keskuksia muuten seemiläisellä (heprealaisella ja aramealaisella) alueella.


title: Dekapolis

text: Kaupungit olivat:


title: Suomalainen alkoholikulttuuri

text: Suomalainen alkoholikulttuuri tarkoittaa etyylialkoholia sisältävien juomien käyttöä Suomessa sekä juomien käyttöön liitettyjä tapoja ja tottumuksia.


title: Suomalainen alkoholikulttuuri

text: Vuonna 2012 alkoholin kokonaiskulutus Suomessa oli 9,6 litraa 100-prosenttista alkoholia asukasta kohti, mikä oli viisi prosenttia vähemmän kuin vuonna 2011. Alkoholin kulutus on laskenut vuodesta 2007 alkaen. Suomessa käytetään alkoholia henkilöä kohti toiseksi eniten Pohjoismaista. 1960-luvun alusta alkoholin kokonaiskulutus on kuitenkin nelinkertaistunut ja samalla alkoholihaitat ovat kasvaneet.


title: Suomalainen alkoholikulttuuri

text: Humalatilaa ei ole suomalaisessa kulttuurissa pidetty häpeällisenä. Päinvastoin sitä ylistetään ja pidetään sosiaalisuuden merkkinä. Juomisen arkistuminen ei ole johtanut kulutuksen tai humalajuomisen vähenemiseen, vaan kehitys on ollut päinvastainen. Suomalainen humalahakuinen alkoholikulttuuri ei kuitenkaan ole poikkeus maailmassa. Eurooppalaisia viinikulttuureita lukuun ottamatta alkoholi on maailmalla ravintoaineen sijasta yleensä päihde.


title: Suomalainen alkoholikulttuuri

text: Alkoholijuomia on tuotettu ja käytetty Suomessa ainakin rautakaudelta lähtien (500 eaa). Kuitenkin alkoholin käyttö nykyisessä mittakaavassa on uusi ilmiö. Tänä päivänä suomalaisten alkoholinkäyttö on yli neljä kertaa runsaampaa kuin vielä viimevuosisadan puolessa välissä. Suomalaisten alkoholinkäyttö ja sen sosiaalinen hyväksyttävyys ei ole koskaan historiassa ollut lähelläkään nykyistä tasoa (ks. kuvaaja). Ikävä kyllä myös alkoholihaitat ovat tämän päivän Suomessa historiallisen suuret.


title: Suomalainen alkoholikulttuuri

text: Perinteistä suomalaista suodattamatonta olutta kutsutaan sahdiksi. Sahdin teossa käytetään etupäässä ohramaltaita. Sahti on rekisteröity Euroopan unionin aidoksi perinteiseksi tuotteeksi vuonna 2002. Olutasiantuntija Michael Jackson sanoi sahdin olevan ”oluenteon historian puuttuva rengas Mesopotamian ja nykypäivän välillä”, kuin ”lasillinen antropologiaa”.


title: Suomalainen alkoholikulttuuri

text: Osaltaan suomalaiseen alkoholikulttuuriin vaikutti raittiusliike ja vuosina 1919–1932 voimassa ollut kieltolaki. Toisaalta myös salakuljetus ja laiton myynti lisääntyivät. On myös väitetty, että väkevien alkoholijuomien käyttö lisääntyi kieltolain aikana. Kieltolain jälkeen alkoholikauppaa harjoitti valtion omistaman Alkon monopoli, ja vuosina 1944–1956 käytössä oli niin kutsuttu viinakortti, jolla alkoholin ostamista rajoitettiin. Lopullisesti viinakortti poistui kuitenkin vasta vuoden 1970 lopussa.


title: Suomalainen alkoholikulttuuri

text: Suomalaisesta kansanperinteestä on tallennettu karhulauluja (Kalevalan 46. runo, säkeet 547–606) ja vainajain muistajaisia. Karhulauluissa kerrotaan kaadetun karhun kunniaksi pidetyistä peijaisista, ”otson häistä”, joiden päätteeksi karhun kallo vietiin ”hääsaatossa” takaisin metsään. Siellä se täytettiin juhlaoluella ja nostettiin uhripuuhun, jotta metsästysonni säilyisi. Hautajaismenoihin liittyviä ikivanhoja piirteitä on kirjoitettu muistiin Tverin Karjalassa vielä vuonna 1958. Haudalla pidettiin muistoateria, johon vainajan ajateltiin osallistuvan. Jos vainaja oli pitänyt viinasta, sitä tarjottiin myös haudalla.


title: Suomalainen alkoholikulttuuri

text: Alkoholinkäyttö on Suomessa lisääntynyt naisten keskuudessa. 1960-luvulla lähes puolet 30–49-vuotiaista naisista ilmoitti olevansa raittiita, vuonna 2000 enää neljä prosenttia. Käytön lisääntyminen on arkipäiväistänyt suhtautumista alkoholiin ja hämärtänyt siihen liittyviä vaaroja. On ehdotettu, että rattijuoppo-ongelmaa vastaan tarkoitettu suomalainen iskulause ”Jos ajat, et ota” muotoiltaisiin uudeksi ohjeeksi ”Jos odotat, et ota” ja lisättäisiin se alkoholia sisältävien juomien etiketteihin.


title: Suomalainen alkoholikulttuuri

text: Alkoholinkäytön lisääntyminen on merkinnyt, että alkoholittomia alueita ei ole enää yhtä paljon kuin ennen. Tämä tuo paineita esimerkiksi nuorten alkoholinkäyttöön ja raittiudesta luopumiseen. Raittius on kuitenkin yleistynyt nuorison keskuudessa. Toisin kuin 1960-luvun ”märän sukupolven” ajattelussa, alkoholinkäyttö saatetaan yhdistää vapautuneisuuden sijasta ärsyttävään teeskentelyyn. Nuorten harrastusmahdollisuudet ovat parantuneet ja päihtymiseen kannustava ryhmäpaine on vähentynyt. Kulutus- ja ruokatietoisuus on lisääntynyt, ja myös alkoholin epäterveellisyys – lihottavuus, vaikutus aivoihin ja niin edelleen – tiedostetaan entistä laajemmin. Jossain määrin Suomeen on levinnyt niin sanottu streittariliike, joka syntyi punk-piireissä vastalauseena itsetuhoisalle elämäntavalle ja välinpitämättömyydelle maailmasta.


title: Teismi

text: Teismi (kreikan sanasta "theos", jumala) eli jumalausko on laajassa merkityksessä käsitys, jonka mukaan on olemassa persoonallinen Jumala tai jumalia.


title: Teismi

text: Teologiassa ja filosofiassa teismi määritellään uskomuksena persoonalliseen Jumalaan. Näkemyksen mukaan Jumala on kaikkivoipa, täydellinen ja kaikesta riippumaton ja siten ihmisen käsityskyvyn yläpuolella. Hän on kuitenkin puuttunut ja puuttuu maailman tapahtumiin erityisellä tavalla. Teismin kannattajat eli teistit pyrkivät perustelemaan näkemystään rationaalisilla argumenteilla eli järkiperusteilla ja vetoamalla kokemukseen. Todistuksia Jumalan olemassaolon puolesta on neljää päätyyppiä: kosmologinen, ontologinen, teleologinen ja moraalinen todistus. Teismi on ateismin ja agnostisismin vastakohta, ja se myös eroaa panteismista ja deismistä.


title: Teismi

text: Olemassaoloa koskevana eli ontologisena käsityksenä teismi on väitelause, jonka mukaan jumala tai jumalia on olemassa.


title: Élisabeth Vigée Le Brun

text: Marie Louise Élisabeth Vigée Le Brun (16. huhtikuuta 1755 Pariisi, Ranska – 30. maaliskuuta 1842 Pariisi, Ranska) oli merkittävä ranskalainen taidemaalari, ja häntä pidetään 1700-luvun kuuluisimpana naistaidemaalarina. Hänen tyyliään pidetään yleensä rokokoona, mutta siinä on pyrkimystä myös uusklassismin suuntaan. Vigée Le Brunia ei voida kuitenkaan pitää puhtaasti uusklassisena, sillä hän teki enimmäkseen muotokuvia eikä historiamaalauksia. Hänen palvellessaan kuningatar Marie Antoinettea hovin muotokuvamaalarina työt ovat värivalintojen ja tyylin suhteen puhdasta rokokoota.


title: Élisabeth Vigée Le Brun

text: Vigée Le Brun syntyi Pariisissa taidemaalariperheeseen ja aloitti maalaamisen nuorena. Jo 15-vuotiaana hän maalasi muotokuvia ammattimaisesti. Koska hänellä ei ollut lupaa ammatin harjoittamiseen, hänen ateljeensa takavarikoitiin, ja sen jälkeen hän haki Académie de Saint Luciin, joka esitteli mielellään hänen töitään taidesalongissaan. 25. lokakuuta 1774 hänestä tuli Académie de Saint Lucin jäsen.


title: Élisabeth Vigée Le Brun

text: Vuonna 1776 hän meni naimisiin Jean Baptiste Pierre Lebrunin kanssa, joka oli taidemaalari ja taidekauppias. Hän maalasi useiden aikakautensa aatelisten muotokuvia, ja kun hänen maineensa kasvoi, hänet kutsuttiin Versaillesin palatsiin maalaamaan kuningatar Marie Antoinetten muotokuvan. Kuningatar oli niin tyytyväinen maalaukseen, että Vigée Le Brunilta tilattiin usean vuoden ajan lukuisia kuningattaren, hänen lastensa ja muiden kuningasperheen jäsenten muotokuvia.


title: Élisabeth Vigée Le Brun

text: Vigée Le Brun lähti 1781 miehensä kanssa kiertomatkalle Flanderiin ja Alankomaihin, missä flaamilaisten mestareiden teokset innoittivat häntä kokeilemaan uudenlaisia maalaustekniikoita. Siellä ollessaan hän maalasi joukon aatelisten muotokuvia, kuten Nassaun prinssin, tulevan kuningas Vilhelm I:n muotokuvan.


title: Élisabeth Vigée Le Brun

text:
Vigée Le Brun hyväksyttiin 31. toukokuuta 1783 Ranskan Académie Royale de Peinture et de Sculpturen jäseneksi historiallisten allegorioiden maalaajana. Samana päivänä hyväksyttiin jäseneksi myös Adélaïde Labille-Guiard. Vigée Le Brunin jäsenyyttä vastustivat päätöksentekijöinä olevat miehet sillä (teko)syyllä, että hänen miehensä oli taidekauppias, mutta lopulta Ranskan kuningas Ludvig XVI kumosi päätöksellään vastustuksen, sillä Marie Antoinette painosti miestään hyväksymään jäsenyyden.
Sen jälkeen kun Ranskan kuninkaalliset oli vangittu Ranskan vallankumouksen johdosta, Vigée Le Brun pakeni Ranskasta ja työskenteli joitakin vuosia Italiassa, Itävallassa ja Venäjällä, missä hänen kokemuksensa aristokraattisista asiakkaista oli yhä hyödyksi. Roomassa kriitikot kehuivat hänen maalauksiaan, ja hänet valittiin Rooman Pyhän Luukkaan akatemiaan (Accademia di San Luca). Venäjällä aatelisto otti hänet vastaan, ja hän maalasi muotokuvia Katariina Suuren perheestä. Vigée Le Brunin ollessa Venäjällä hänet kutsuttiin Pietarin taideakatemian jäseneksi.


title: Élisabeth Vigée Le Brun

text: Keisari Napoleon I:n aikana hänet toivotettiin tervetulleeksi takaisin Ranskaan. Hän kävi myös Sveitsissä, ja Englannissa. Hän maalasi useita aatelisten muotokuvia.


title: Élisabeth Vigée Le Brun

text: Vigée Le Brun julkaisi vuosina 1835–1837 muistelmansa, jotka ovat merkittävä kuvaus taideopetuksesta kuninkaallisten taideakatemioiden hallitseman aikakauden loppupuolella.


title: Élisabeth Vigée Le Brun

text: Vigée Le Brun oli vielä viisissäkymmenissä hyvin aktiivinen maalari ja osti talon Louveciennes’ista Île-de-Francesta ja asui siellä, kunnes Preussin armeija otti talon haltuunsa vuoden 1814 sodan aikana. Hän pysytteli Pariisissa kunnes kuoli 30. maaliskuuta 1842 87-vuoden ikäisenä. Hänen ruumiinsa vietiin Louveciennes'iin ja haudattiin hänen vanhan kotitalonsa lähellä olevalle hautausmaalle.


title: Élisabeth Vigée Le Brun

text: Vigée Le Brunin hautakivessä lukee ”Ici, enfin, je repose ...” (”Täällä minä lepään viimein...”).


title: Élisabeth Vigée Le Brun

text: Vigée Le Brunia pidetään 1700-luvun merkittävimpänä naistaiteilijana. Hän teki urallaan 660 muotokuvaa ja 200 maisemamaalausta. Yksityiskokoelmien lisäksi hänen töitään on Euroopan ja Yhdysvaltojen merkittävimmissä museoissa.


title: Mika Kallio

text: Mika Kallio (s. 8. marraskuuta 1982 Valkeakoski) on suomalainen ratamoottoripyöräilijä.


title: Mika Kallio

text: Kallion kilpaura alkoi vuonna 1997. Road Racingin maailmanmestaruussarjassa hän on ajanut kauden 2001 lopusta lähtien. Alkuun hän ajoi 125cc-luokassa suomalaisessa Ajo Motorsport -tallissa, ja kauden 2003 aikana hän siirtyi Red Bull KTM -talliin. Kausina 2007–2008 Kallio ajoi 250cc-luokassa, vuosina 2009–2010 MotoGP-luokassa ja vuodesta 2011 lähtien Moto2-luokassa. Hän on saavuttanut kolme MM-hopeaa ja yhden MM-pronssin.


title: Mika Kallio

text: Vuonna 2001 Kallio ajoi kaksi kilpailua Road Racingin maailmanmestaruussarjassa 125cc-luokassa suomalaisessa Ajo Motorsport -tallissa. Hyvillä otteillaan Kallio sai itselleen paikan seuraavaksi vuodeksi, ja vuonna 2002 hän ajoikin täyden sarjan samassa tallissa. Kallio sijoittui kauden 2002 tuloksissa sijalle 11. ja hänet valittiin vuoden tulokkaaksi.


title: Mika Kallio

text: Kaudella 2003 Kallion sijoitus sarjassa oli myös 11. Kauden kolmanneksi viimeisessä osakilpailussa, Malesiassa Kallio ylsi ensimmäistä kertaa palkintokorokkeelle sijoittuessaan toiseksi. Kauden 2003 Kallio aloitti edelliskauden tapaan Aki Ajon tallissa. Hän kuitenkin purki kesken kauden sopimuksensa ja siirtyi KTM-moottoripyörillä ajavaan Red Bull KTM -talliin. Tämä aiheutti Ajon ja Kallion välille sopimusriidan jota soviteltiin aina oikeudessa asti.


title: Mika Kallio

text: Kausi 2004 oli Kallion ensimmäinen täysi kausi KTM-tallissa. Kallion sijoitus sarjassa oli kymmenes. Paras sijoitus oli Portugalin toinen sija.


title: Mika Kallio

text:
Kaudella 2005 Kallio nousi sarjan kärkikuljettajien joukkoon. Palkintokorokkeelle hän ylsi yhteensä kymmenen kertaa voittaen neljä osakilpailua. Ensimmäisen voittonsa Kallio saavutti jo kauden toisessa osakilpailussa Portugalissa. Muut voitot tulivat Saksasta, Japanista ja Espanjasta.
Kallio hävisi maailmanmestaruuden sveitsiläiselle Thomas Lüthille vain viidellä pisteellä. Tilanne jätti hieman jossiteltavaa, koska kauden neljänneksi viimeisessä osakilpailussa Qatarissa Kallio menetti viisi pistettä. Hän sijoittui toiseksi, kun hänen tallikaverinsa Gábor Talmácsi vastoin tallimääräystä nappasi voiton Kallion nenän edestä. Talmácsi sai välittömästi kauden jälkeen potkut KTM-tallista.


title: Mika Kallio

text: Kaudella 2006 Kallio voitti kolme osakilpailua ja sijoittui 11 kertaa palkintokorokkeelle. Loppupisteissä hän sijoittui jälleen toiseksi. Voiton vei ylivoimaisesti espanjalainen Álvaro Bautista.


title: Mika Kallio

text:
Kaudeksi 2007 Kallio siirtyi 250cc luokkaan jatkaen KTM-tallissa. Kauden aikana Kallio solmi jatkosopimuksen KTM-tallin kanssa. Sopimus oli 1+1-vuotinen ja mahdollisti siirtymisen MotoGP-luokkaan kaudeksi 2009.
Syyskuun lopulla, Motegin osakilpailussa Kallio saavutti ensimmäisen voittonsa 250-kuutioisissa. Kauden aikana hän saavutti kaksi voittoa ja neljä palkintokorokesijaa. Kauden loppupisteissä hän sijoittui seitsemänneksi.


title: Mika Kallio

text: Mika Kallio aloitti kauden 2008 vahvasti ja ajoi palkintopallille kauden neljässä ensimmäisessä kilpailussa voittaen niistä kaksi. Muutama huono tulos ja Marco Simoncellin kaksi perättäistä voittoa kauden puolivälissä kiristivät MM-taistoa. Kauden päätteeksi Kallio sijoittui sarjassa kolmanneksi.


title: Mika Kallio

text: Kallio siirtyi kaudeksi 2009 MotoGP-luokkaan tehtyään lokakuussa 2008 sopimuksen Ducatin satelliittitallin Pramac Racingin kanssa. Samassa tallissa Kallion kanssa ajoi Niccolò Canepa. Kahdessa ensimmäisessä MotoGP-kilpailussaan Qatarissa ja Japanissa Kallio oli kahdeksas. Yhdysvaltain Laguna Secassa ajetun kilpailun Kallio joutui jättämään väliin edellisessä Hollannin osakilpailussa tulleen sormivamman takia.


title: Mika Kallio

text: Ennen Tšekin osakilpailua Kallion ilmoitettiin korvaavan kolmen kilpailun ajan Ducatin tehdastallissa ajavaa Casey Stoneria, joka kärsii terveysongelmista. Ducatilla Kallio sijoittui yhdeksänneksi ja kahdeksanneksi ja keskeytti yhden osakilpailun.


title: Mika Kallio

text: Kallion paras aika-ajosijoitus kauden aikana oli Australian osakilpailun yhdeksäs sija ja paras kilpailusijoitus San Marinon GP:n seitsemäs sija. Kauden kokonaiskilpailussa hän sijoittui viidenneksitoista ja hänet valittiin MotoGP-sarjan vuoden tulokkaaksi.


title: Mika Kallio

text: Kaudella 2010 Kallio sijoittui aika-ajoissa parhaimmillaan yhdenneksitoista ja kilpailuissa hän sijoittui kahdesti kymmenen parhaan joukkoon ja parhaimmillaan seitsemänneksi.


title: Mika Kallio

text: Kaudeksi 2011 Kallio siirtyi Moto2-luokkaan Marc VDS -talliin. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui kuudessa osakilpailussa ja kolmen parhaan joukkoon kerran. Kauden viimeisessä osakilpailussa Valenciassa hän sijoittui aika-ajossa kolmanneksi ja kilpailussa toiseksi.


title: Mika Kallio

text: Kaudella 2012 Kallio sijoittui kymmenen parhaan joukkoon 13 kertaa ja kolmen parhaan joukkoon kerran.


title: Mika Kallio

text: Ensimmäisen osakilpailuvoittonsa Moto2-luokassa Kallio saavutti Brnossa 25. elokuuta 2013. Kaudella 2014 hän ajoi voittoon Jerezissä 4. toukokuuta, Le Mansissa 18. toukokuuta ja Indianapolisissa 10. elokuuta. Kauden lopputuloksissa hän sijoittui toiseksi tallikaverinsa Esteve Rabatin jälkeen.


title: Mika Kallio

text: Vuodesta 2005 Kallio on asunut Monacossa, mutta hänellä on talo myös Valkeakoskella. Hänellä on vuonna 2007 syntynyt lapsi. Kallio kihlautui toukokuussa 2016 Inka Isotalon kanssa ja heille syntyi marraskuussa 2016 tyttölapsi.


title: Backgammon

text: Backgammon on kahden pelaajan lautapeli. Pelissä molemmilla pelaajilla on 15 nappulaa, jotka liikkuvat 24 kolmion ("kiilan") välillä kahden nopan silmäluvun mukaan. Pelin tavoitteena on saada ensimmäisenä kaikki nappulat laudalta. Backgammon on siis eräänlainen nopeuskilpailu.


title: Backgammon

text: Backgammon lienee kotoisin Iranin itäisiltä rajaseuduilta läheltä Afganistania. Pelin nimi tulee luultavasti keskienglannin sanoista "back" ’taka-, takapuolinen’ ja "gamen" ’peli’.


title: Backgammon

text: Säännöt on yksinkertaista oppia, mutta strategiaa ja muun muassa parhaita aloituksia kullekin noppalukuparille on tutkittu paljon.


title: Backgammon

text: Laudan kummallakin puolella on 12 kiilan rivi. Kiilat on numeroitu 1:stä 24:ään, ja nappulat liikkuvat aina suuremmasta kiilaluvusta pienempään päin. Pelaajat liikuttavat nappuloitaan vastakkaisiin suuntiin, joten ensimmäisen pelaajan 1-kiila on toisen pelaajan 24-kiila. Joissakin tallennetuissa peleissä kiilojen numerointi pidetään samana yhden pelaajan näkökulmasta.


title: Backgammon

text: Alkutilanteessa kummallakin pelaajalla on kaksi nappulaa 24-kiilalla, kolme nappulaa 8-kiilalla sekä viisi nappulaa 6- ja 13-kiiloilla.


title: Backgammon

text: Kiilat 1–6 muodostavat kotikentän. Pelaaja ei voi kotiuttaa (ottaa pois laudalta) omia nappuloitaan, elleivät ne kaikki ole pelaajan omalla kotikentällä. Kiiloja 7–12 sanotaan ulkokentäksi, 13–18 ovat vastustajan ulkokenttää ja 19–24 ovat vastustajan kotikenttää.


title: Backgammon

text: Aluksi molemmat pelaajat heittävät noppaa, ja suuremman silmäluvun saanut aloittaa. Jos silmäluvut ovat samat, heitetään noppia uudestaan. Pelaajat siirtävät vuorotellen ja heittävät kahta noppaa jokaisen vuoron alussa.


title: Backgammon

text: Nopanheiton jälkeen pelaajan täytyy – mikäli mahdollista – liikuttaa nappuloita noppien osoittaman silmäluvun verran. Jos pelaaja heittää esimerkiksi numerot 6 ja 3, hänen täytyy liikuttaa yhtä nappulaa kuuden kiilan verran eteenpäin sekä toista nappulaa kolmen kiilan verran eteenpäin. Noppien järjestyksellä ei ole merkitystä. Kahden siirron täytyy olla erillisiä: joko kuusi ja kolme tai kolme ja kuusi. Jos pelaaja siirtää samaa nappulaa 6 + 3, nappulan täytyy voida pysähtyä vapaaseen kiilaan kuutosen tai kolmosen kohdalle. Jos pelaaja heittää tuplat eli saa molemmilla nopilla saman silmäluvun, hän saa käyttää silmäluvut kahteen kertaan. Jos pelaaja saa esimerkiksi kaksi nelosta, hän saa käyttää siirtoihinsa silmäluvut 4 + 4 + 4 + 4.


title: Backgammon

text: Pelaaja joutuu luovuttamaan vuoronsa, jos hänellä ei ole nopanheiton jälkeen laillisia siirtoja. Jos pelaajalla on käytettävissään vain yksi laillinen siirto, hänen on suoritettava siirto ja jätettävä toinen siirto käyttämättä. Jos pelaajalla on käytettävissään yksi laillinen siirto kummalla nopalla tahansa, muttei molemmilla, hänen on pelattava tällöin suurempi numero.


title: Backgammon

text: Pelaaja voi alkaa kotiuttamaan, kun hänen kaikki nappulansa ovat hänen omalla kotikentällään. Esimerkiksi jos pelaaja heittää 5 ja 2, hän saa siirtää pois pelilaudalta kiiloissa 2 ja 5 olevat nappulat. Jos pelaaja heittää luvun eikä hänellä ole siinä kiilassa nappulaa ja nappuloita on vain pienemillä kiiloilla, hän saa siirtää suurimmasta kiilasta nappulan. Pelin alussa päätetään, moneenko pisteeseen peliä halutaan pelata. Tällöin pisteet jaetaan seuraavasti:


title: Backgammon

text: Jos pelaaja on kotiuttanut vähintään yhden nappulan, voittaja saa yhden pisteen.


title: Backgammon

text: Jos vastustaja ei ole kotiuttanut yhtään nappulaa, voittaja pelaa gammonin ja saa kaksi pistettä.


title: Backgammon

text: Jos vastustaja ei ole kotiuttanut yhtään nappulaa ja hänellä on vähintään yksi nappula voittajan kotikentällä pelin päätyttyä, voittaja pelaa backgammonin ja saa kolme pistettä.


title: Backgammon

text: Useimmissa backgammon-seteissä on mukana tuplauskuutio, tai lyhyemmin sanottuna kuutio, jonka sivuihin on kirjoitettu luvut 2, 4, 8, 16, 32 ja 64. Kuutio on pelin alkutilanteessa käännettynä niin, että luku 64 on päällimmäisenä. Tämä tarkoittaa, että pelin arvo on 1. Gammoneista saa tällöin 2 pistettä ja backgammonista 3 pistettä. Kummallakin pelaajalla on alkutilanteessa mahdollisuus tuplata panos, jos katsoo voittomahdollisuutensa olevan riittävän suuri. Tuplaaminen on tehtävä pelaajan omalla vuorolla, ennen kuin hän on heittänyt noppia. Hän ottaa kuution, asettaa sen vastustajan eteen, numero 2 käännettynä näkyviin ja usein ilmoittaa ääneen tuplaavansa. Vastapelaajalla on nyt kaksi vaihtoehtoa: Hän voi joko kieltäytyä tuplauksesta, eli dropata (pass), jolloin hän häviää yhden pisteen tai sen pistemäärän joka tuplauskuutiossa oli ennen tuplausta. Hän voi myös ottaa tuplauksen vastaan (take), jolloin pelin arvo on nyt kaksinkertainen. Gammonin arvo on nyt 4 pistettä ja backgammonin 6. Tuplauksen jälkeen tuplauksen tehnyt pelaaja jatkaa heittämällä noppia ja peli jatkuu normaalisti. Tuplauskuutio on nyt ainoastaan sen pelaajan hallussa, joka otti tuplauksen vastaan. Hän voi myös halutessaan tuplata, jolloin pelin arvo (sekä gammonien ja backgammonien arvo) kaksinkertaistuu.


title: Backgammon

text: Useissa kulttuureissa ei käytetä tuplauskuutiota. Myös aloittelijoiden ja kasuaalien pelaajien kesken sitä ei usein myöskään käytetä. Modernissa länsimaisessa backgammonissa sen sijaan sitä yleensä käytetään kahdenlaisissa pelityyleissä: rahapelissä ja otteluissa. Kummassakin tyylissä tuplauskuution käyttöön liittyy omat erikoissääntönsä. Otteluissa pelataan useita pelejä johonkin ennalta sovittuun pistemäärään saakka, joka on aina jokin pariton luku, kuten 5, 7 tai 9. Pidemmissä otteluissa sattuman vaikutus lopputulokseen vähenee ja taidon vaikutus kasvaa.


title: Backgammon

text: Otteluissa on käytössä Crawford-sääntö: Kun jompikumpi pelaajista saavuttaa ensimmäistä kertaa pistemäärän joka on yhtä pistettä vähemmän kuin ottelun päätepiste, niin seuraava peli on niin sanottu Crawford-peli, jossa tuplauskuutio ei ole käytössä. Tällöin häviöllä olevan pelaajan on voitettava tämä peli normaalisti, jotta voisi edelleen olla mukana pelissä. Crawford-sääntö on tapa palkita johdossa olevaa pelaajaa. Muutoin häviöllä olevan pelaajan strategia olisi tuplata välittömästi, jolloin johdolla olevan pelaajan etulyöntiasema vähenisi automaattisesti. Häviöllä olevan pelaajan oikea tuplausstrategia onkin tuplata heti Crawford-pelin jälkeisen pelin alussa. Crawford-peleissä gammonien ja backgammonien arvo säilyy samana, jolloin häviöllä oleva pelaaja voi joissakin pistetilanteissa voittaa koko ottelun jo Crawford-pelina aikana.


title: Backgammon

text: Rahapelissä on useita sääntöjä, joiden käytöstä tulee sopia ennen pelin aloittamista. Useimmiten käytössä on Jacoby-sääntö, mikä tarkoittaa, että gammoneilla ja backgammoneilla ei ole lisäarvoa jos tuplauskuutiota ei ole käännetty pelin aikana kertaakaan. Tämä sääntö kannustaa tuplaamaan ajoissa, saattaa nopeuttaa peliä ja tekee siitä jännittävämmän. Toinen usein käytetty sääntö on beaver. Tuplattu pelaaja voi tuplausta vastaanottaessaan tuplata välittömästi uudestaan, mutta tuplauskuutio jää edelleen tuplatun pelaajan haltuun. Alkuperäisen tuplauksen tekijä voi tavalliseen tapaan joko ottaa tuplauksen vastaan, tai dropata, jolloin hän häviää sen pistemäärän mikä kuutiossa oli ennen beaveria. Harvemmin käytössä olevia sääntöjä on raccoon, jonka mukaan beaverin vastaanottaja voi kääntää kuution vielä uudestaan. Joskus saatetaan myös käyttää sääntöä jonka mukaan tuplauskuutiota käännetään automaattisesti jos molemmat pelaajat saavat saman silmäluvun aloitusheiton aikana.


title: Backgammon

text: Backgammon-kirjallisuudessa käytetään erityistä merkintäsysteemi siirtojen demonstroimiseksi. Pelilauta koostuu 24:stä kiilasta jotka on numoeroitu alkaen pelaajan oman kotipesän ensimmäisestä pisteestä ja päättyen vastapelaajan kotipesän viimeiseen pisteeseen Kuvassa esiintyvät numerot ovat musta numeroita. Valkoisen numerot taas merkitään hänen näkäkulmastaa. Valkoisen ensimmäinen piste on 1 ja viimeinen 24, missä hänellä on kaksi takamiestä.


title: Backgammon

text: Merkinnät


title: Backgammon

text:
Noppien silmäluvut merkitään numeroin, jotka erotetaan viivalla. Esim. 3-1
Siirrot merkitään numeroina, jotka erotetaan kauttaviivalla. Siirrot erotetaan pilkulla ja välilyönnillä
Jos kaksi nappulaa siirretään yhdessä samaan pisteeseen, merkitään siirron perään sulkuihin se, montako nappulaa on siirrety. esim. 6-6: 24/18(2), 13/7(2)
Syöminen ilmaistaan asteriksilla *. esim. 4-3: 24/20*, 13/10
Tultaessa paarilta sisään merkitään esimerkiksi BAR/4, 5/1*
Kun pelaaja ei pääse sisään merkitään pelkkä viiva. Muitakin käytäntöjä on.
Ulosheittetty nappula merkitään 3/off.