title: Epikharmos

text: Epikharmos oli sisilialaisen tai doorilaisen komedian merkittävin edustaja. Hänen komediansa sisälsivät filosofisia aineksia. Hänen maineensa pythagoralaisena filosofina on kuitenkin myöhempää perua, ja se on saattanut saada alkunsa juuri komedioiden sisällöstä. Hänen nimiinsä laitetut filosofiset teokset on todennäköisesti kirjoittanut joku muu. Ne käsittelevät luontoa ja lääketiedettä.


title: Suur-Tukholma

text: Suur-Tukholma () tarkoittaa Tukholman ympärillä Keski-Ruotsissa sijaitsevaa suurkaupunkialuetta (). Se vastaa alueeltaan Tukholman lääniä. Muita suurkaupunkialueita Ruotsissa ovat Suur-Göteborg ja Suur-Malmö.


title: Suur-Tukholma

text: Suur-Tukholma on Statistiska centralbyrånin määrittelemä tilastollinen käsite, joka on peräisin 1960-luvulta. Aluejako uusittiin 1970-luvulla, jolloin Suur-Tukholmaan tulivat kuulumaan kaikki Tukholman lääniin kuuluvat kunnat lukuun ottamatta Norrtäljeä, Nykvarnia, Södertäljeä ja Nynäshamnia. Vuoden 2005 alusta myös nämä kunnat ovat kuuluneet Suur-Tukholmaan.


title: Suur-Tukholma

text: Tukholman läänissä ja siten myös Suur-Tukholmassa oli vuoden 2011 lopussa 2 091 473 asukasta, ja sen maapinta-ala oli 6 526,24 km². Alueen väestötiheys oli sen perusteella 320,5 asukasta maaneliökilometriä kohti. Kaikki Tukholman läänin 26 kuntaa kuuluvat suurkaupunkialueeseen. Seuraavassa taulukossa on ilmoitettu näiden kuntien nimet ja maapinta-alat. Kolmanteen viimeiseen sarakkeeseen on laskettu väestötiheys. Viimeisessä sarakkeessa on ilmoitettu historiallinen maakunta tai maakunnat, joihin kunta kuuluu.


title: Puisto

text: Puisto on avoin tai puoliavoin hoidettu viheralue kaupunkirakenteen keskellä. Puistoja on erityyppisiä riippuen käyttötarkoituksesta ja sijainnista, ja niiden ilme voi vaihdella hyvin rakennetusta lähes luonnontilaiseen. Asuinalueiden esim. lähiöiden viereiset metsät ovat usein virkistyskäyttöä varten hoidettuja "puistometsiä".


title: Puisto

text: Kaupungissa puisto on rakennettu ja hoidettu viheralue, joka saattaa olla useammankin korttelin suuruinen, esimerkiksi New Yorkin Keskuspuisto Manhattanilla. Puistojen sanotaankin olevan kaupungin keuhkot ja niiden olemassaoloa pidetään tärkeänä.


title: Puisto

text: Puisto koostuu usein kukkaistutuksista, nurmikosta, kävelyteistä, penkeistä, toisinaan myös patsaista ja suihkulähteistä. Joidenkin puistojen reunalla on myös kioski tai kahvila. Puisto voi myös päättyä laajempaankin vesialueeseen.


title: Puisto

text: Puistossa voi olla pallokenttä tai leikkikenttä energisempää vapaa-ajanviettoa varten. Leikkikentällä saattaa päivystää puistotäti, joka ammatikseen ohjaa leikkiviä lapsia, ja saattaa järjestää lapsille leikin lomaan ruokailunkin.


title: Puisto

text: Puisto, joka on erikoistunut erilaisten kasvien esittelyyn, on puulajipuisto eli "arboretum".


title: Puisto

text: Lähinnä englannin kielen vaikutuksesta puisto-sanasta on paljon sellaisiakin johdannaisia, jotka eivät tarkoita viheraluetta; esimerkiksi vesipuisto, huvipuisto, tiedepuisto, tuulipuisto ja yrityspuisto.


title: Asafa Powell

text: Asafa Powell (s. 23. marraskuuta 1982 Saint Catherine) on jamaikalainen pikajuoksija. Hän on 100 metrin juoksussa kaikkien aikojen tilastossa neljäntenä ajallaan 9,72 s, jonka hän juoksi syyskuussa 2008. Powell valittiin vuonna 2006 .


title: Asafa Powell

text: Asafa Powell aikoi ryhtyä sähköinsinööriksi ennen kuin aloitti urheilu-uransa. Hänen vanhempi veljensä Donovan Powell on myös kilpaillut pikajuoksussa. Monista maanmiehistään poiketen Asafa Powell päätti olla muuttamatta Yhdysvaltoihin uransa vuoksi ja harjoittelee Jamaikan pääkaupungissa Kingstonissa.


title: Asafa Powell

text: Yleisurheilun MM-kilpailuissa 2003 Powell juoksi alkuerien nopeimman ajan 10,05 s mutta puolivälierissä hänet hylättiin varaslähdön vuoksi. Samassa erässä hylättiin varaslähdön vuoksi myös Yhdysvaltain Jon Drummond, joka vastusti hylkäystään heittäytymällä radalle makaamaan pitkäksi aikaa.


title: Asafa Powell

text: Seuraavalla kaudella Powell alitti 10 sekuntia useamman kerran ja oli Ateenan olympialaisissa yksi voittajasuosikeista, mutta kovatasoisessa finaalissa Powell sijoittui viidenneksi ajalla 9,94 s. Kauden aikana hän alitti kymmenen sekuntia yhdeksän kertaa, ja hänen kauden paras aikansa oli 9,87 s.


title: Asafa Powell

text: 14. kesäkuuta 2005 Powell juoksi Ateenassa uuden maailmanennätyksen 9,77 s (tuulilukema +1,6 m/s) parantaen Tim Montgomeryn edellistä ME:tä yhdellä sadasosasekunnilla. Myöhemmin Montgomeryn tulos hylättiin dopingtuomion takia. Montgomeryn juoksua edeltänyt maailmanennätys oli myös Ateenassa juostu Maurice Greenen 9,79 s.


title: Asafa Powell

text: Helsingin MM-kisoissa 2005 Powellia ei nähty: hän joutui jäämään pois nivuslihaksen repeämän takia, joka tuli Lontoon GP-kisan satasella.


title: Asafa Powell

text: Vuoden 2006 Kansainyhteisön kisoissa Powell voitti 100 metriä ja pikaviestin Jamaikan joukkueessa.


title: Asafa Powell

text: Justin Gatlin alitti Powellin ME-ajan 12. toukokuuta 2006 Dohassa juostuaan ajan 9,76 s. IAAF kuitenkin lopulta hyväksyi ME:tä sivuavan ajan 9,77 s, sillä kisajärjestäjät olivat pyöristäneet ajan väärin. Myöhemmin Gatlin kärysi dopingista. 11. kesäkuuta Gatesheadin GP-kilpailuissa Powell sivusi maailmanennätystään 9,77 s (+1,5 m/s).


title: Asafa Powell

text: Kesän 2006 Kultaisen liigan 100 metriä oli Powellin hallintaa. Hän voitti kaikissa kuudessa osakilpailussa lajinsa ja ansaitsi yhteensä 249 999 Yhdysvaltain dollaria palkintorahaa. Hänen lisäkseen kuusi osakilpailua voittivat Jeremy Wariner ja Sanya Richards. Powell alitti jokaisessa Kultaisen liigan kilpailussa kymmenen sekuntia. Zürichissä hän sivusi maailmanennätystä ja juoksi jo kolmannen kerran urallaan ajan 9,77 s. Pariisissa sekä Roomassa hän juoksi 9,85 s ja Berliinissä 9,86 s. Tiukimmalle hän joutui Brysselissä, jossa hän huonosta ja epätasaisesta lähdöstä johtuen juoksi 9,99 s.


title: Asafa Powell

text: Osakan MM-kisoissa vuonna 2007 Powell sijoittui 100 metrin finaalissa kolmanneksi ajalla 9,96 s. Kilpailun voitti Yhdysvaltain Tyson Gay, jonka voittoaika oli 9,85 s. Hopeamitalin saavutti Powellin pikkuserkku, Bahaman Derrick Atkins, juostuaan ajan 9,91 s, joka oli myös maan ennätys.


title: Asafa Powell

text: Powell juoksi uuden maailmanennätyksen 9,74 s (+1,7) Italian Rietissä 9. syyskuuta 2007 järjestetyn Grand Prix -kilpailun alkuerässä vaikka höllensi vauhtiaan loppumetreillä. Samana iltana loppukilpailussa Powell juoksi nollatuulessa 9,78 s. Seuraavan vuoden toukokuussa nuori maanmies Usain Bolt riisti ennätyksen itselleen kaksi sadasosaa parempana (9,72 s).


title: Asafa Powell

text: Pekingin olympialaisissa 2008 hän sijoittui 100 metrillä viidenneksi ajalla 9,95 s. Kilpailun voitti Usain Bolt maailmanennätysajalla 9,69 s. Pekingin olympialaisten pikaviestissä Jamaika voitti kilpailun ajalla 37,10 s ja Powell juoksi joukkueen ankkurina.


title: Asafa Powell

text: Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän juoksi 100 metrillä kolmanneksi ajalla 9,84 s. Kilpailun voitti Usain Bolt maailmanennätysajalla 9,58 s ja Tyson Gay oli toinen ajalla 9,71 s. Berliinin MM-kilpailuissa Powell alitti kymmenen sekuntia kolmesti ja hän nousi eniten kymmenen sekunnin alituksia juosseeksi pikajuoksijaksi. Hänellä oli tuolloin sallituissa oloissa 54 kymmenen sekunnin alitusta. Ennen häntä listan kärjessä oli Maurice Greene, joka juoksi urallaan 52 kertaa alle kymmenen sekunnin. Kesän 2009 jälkeen Powellilla oli 60 kymmenen sekunnin alitusta 100 metrillä. Pikaviestissä Powell juoksi ankkuriosuuden Jamaikan voittaessa maailmanmestaruuden kilpailuennätyksellä 37,31.


title: Asafa Powell

text: Powell ei kilpaillut Daegun MM-kilpailuissa 2011 nivusvamman vuoksi. Seuraavana vuonna Powell loukkaantui Lontoon olympialaisten sadan metrin loppukilpailussa ja joutui päättämään kilpailukautensa. Syynä oli jälleen nivusvamma.


title: Asafa Powell

text: Kesäkuussa 2013 Jamaikan mestaruuskilpailuissa Powell antoi piristettä sisältäneen dopingnäytteen ja sai 18 kuukauden kilpailukiellon. Powell valitti kilpailukiellosta urheilun kansainväliseen vetoomustuomioistuimeen (CAS) ja CAS lyhensi kilpailukiellon kuuden kuukauden pituiseksi.


title: Asafa Powell

text: Powell juoksi Pekingin MM-kilpailuissa 2015 toisen osuuden kultaa voittaneessa maansa pikaviestijoukkueessa. 100 metrillä hän sijoittui seitsemänneksi. Portlandin MM-hallikilpailuissa 2016 hän juoksi alkuerissä maanosan ennätyksen 6,44, jota sivusi välierissä. Loppukilpailussa hän sai hopeaa ajalla 6.50. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän juoksi avausosuuden kultaa voittaneessa Jamaikan 4 × 100 metrin viestijoukkueessa.


title: Asafa Powell

text: Powellin perhe on kohdannut monta traagista tapahtumaa. Asafan viidestä veljestä kaksi on kuollut traagisesti. Michael Powell murhattiin taksiin New Yorkissa ja amerikkalaista jalkapalloa pelannut Vaughan Powell kuoli kesken jalkapallo-ottelun Georgiassa. Lisäksi pastori-isä Michael Powellia on ammuttu leukaan ryöstöyrityksessä Jamaikalla.


title: Rolf Harris

text: Rolf Harris CBE, AM (s. 30. maaliskuuta 1930) on syntyjään australialainen laulaja, säveltäjä, taiteilija ja televisiojuontaja, joka on asunut Britanniassa vuosikymmeniä.


title: Rolf Harris

text: Harris nousi kuuluisuuteen 1960-luvun alussa laulullaan "Tie Me Kangaroo Down, Sport" (suom. "Katso, kenguru loikkaa"). Kappaleessa oli ensi kertaa käytössä Harrisille tyypillinen itserakennettu soitin, "wobble board" eli masoniittikovalevyn pala, jota edestakaisin heiluttelemalla syntyy "vupp-vupp"-ääni. Harris on myöhemminkin käyttänyt epätavallisia soittimia, kuten didgeridoota, munniharppua ja stylofonia.


title: Rolf Harris

text: Maalaustaiteilijana Harris esiintyi muutaman kerran televisiossa ohjelmassa, jossa hän maalasi kuvia suurelle kankaalle näennäisen hutiloivalla tyylillä ja omituisen musiikin säestämänä. Lopputulos oli kuitenkin taidokas. Nämä ensiesiintymiset televisiossa poikivat Harrisille joukon piirustusaiheisia televisiosarjoja. Nykysuomalaiselle Harris on kuitenkin tutumpi juontamastaan "Elämäni eläimet" ("Animal Hospital") -tositelevisiosarjasta.


title: Rolf Harris

text: Britannian poliisi pidätti Rolf Harrisin maaliskuussa 2013 ja kuulusteli häntä seksuaalirikostutkimusten yhteydessä. Tuomioistuimessa hänen todettiin syyllistyneen vuosina 1968–1986 kaikkiaan 12 hyväksikäyttöön. Harris sai hyväksikäytöstä viiden vuoden ja yhdeksän kuukauden vankeustuomion.


title: Päijälän linnavuori

text: Päijälän linnavuori eli Kuhmoisten linnavuori on Keski-Suomessa Kuhmoisissa Päijälän kylän erämaassa sijaitseva linnavuori.


title: Päijälän linnavuori

text: Päijälän Linnavuori sijaitsee Kuhmoisten kirkosta 7,5 kilometriä pohjoiskoilliseen erämaassa Linnajärven ja Saaresjärven välisellä kannaksella. Lähes kilometrin lounaaseen sijaitsee kartoissa Linnamäki, jolla ei ole muinaislinnaa. Mäki kohoaa 40 metriä ympäristöään korkeammalle ja sen lakialue on halkaisijaltaan 100-metrinen kallioinen linnapiha, jossa on kaksi tasannetta. Huipulta voi nähdä Päijänteen itärannan. Kallion itä- ja eteläreunaa kiertää jyrkänne ja pohjoisrinteet ovat jyrkät. Puolustuksellisesti heikoin sivusta ovat länsipuoliset rinteet. Sieltä löytyy 25–40 metriä pitkä kivivalli, joka on 1,5–2,0 metriä leveä ja noin metrin korkea. Mäen luoteisrinteessä on ollut vallin jatkoa, mutta nämä kivet olisi Appelgrenin mukaan vieritetty ala rinteitä. Linnan alueelta on löytynyt joitakin liesiä ja rakennuksien pohjia. Sieltä löytyy myös 11 erillistä kivikasaa, joiden läpimitta on 1,5–2,9 metriä. Vallin itäpuolella on lähde, joka on muodostanut notkoon kosteikon.


title: Päijälän linnavuori

text: Linnavuori tunnettiin ainakin 1800-luvulla, sillä se on mainittu vuonna 1891 Hjalmar Appelgrenin väitöskirjassa. Linnavuorta on tutkittu arkeologisilla kaivauksilla vuosina 1985–1989 (Jussi-Pekka Taavitsainen) sen jälkeen, kun Hannu Kilpinen ilmoitti vuonna 1983 löytäneensä Linnavuorelta metallinilmaisimella kaksi keihäänkärkeä. Hän toimi myös avustajana kaivauksilla useina vuotena. Kaivauksilla löytyi runsaasti kiviraunioita, jäänteitä masuuneista ja liesiä, lukuisia rauta-, kupari- ja pronssiesineitä. Maaperästä ja puista otettiin useita näytteitä kohteen ajoittamiseksi. Kohdetta on tutkittu pintapuolisesti vuosina 1907 (Hjalmar Appelgren), 1918 (Alfred Hackman), 1962 (Anna-Liisa Hirviluoto, 1970 (Matti Huurre) ja 2002 (Petteri Pietiläinen).


title: Päijälän linnavuori

text: Linnavuoren eri paikoista otettiin sekä radiohiili- (3) että termoluminenssinäytteitä (8), jotka kaikki sopivat aikahaarukkaan 1026–1281 jaa. Yksi liesistä ajoitettiin (radiohiiliajoituksen keskiarvo) noin 1220 jaa., kivivallin reuna 1040 jaa. ja toinen liesi 1260 jaa. Termoluminenssiajoituksella saatiin neljästä liedestä ajoitukset (keskiarvot) noin 1040 jaa., 1070 jaa., 1100 jaa. ja 1270 jaa.


title: Päijälän linnavuori

text: Esinelöydöt, jotka olivat aseita, työkaluja ja koruja, ajoittuvat ristiretkiajalle ja varhaiselle keskiajalle (noin 1025–1150 jaa.). Linna lienee palanut 1100-luvun alussa, mutta on silti voinut olla vielä 1200-luvulla käytössä.


title: Päijälän linnavuori

text:
Linnavuoren seutu sijaitsee Kokemäenjoen vesistön ja Päijänteen vesistön vedenjakajalla ja keskiaikaisen ratsutien varrella. Se ei sijainnut asutuksen lähellä, vaan lähimmät rintamaat olivat Kuhmoisten kirkon ympäristössä. Kuhmoisten Päijälän arvellaan olleen valta- ja nautinta-alueiden raja-aluetta 1100- ja 1200-luvuilla, mikä selittää merkittävien linnavuorien ketjun alueella (mm. Jämsässä). Päijälän linnavuorikin lienee rakennettu vartioimaan erämaan kulkureittejä, ja ainakin alkujaan se liittynee hämäläisten ja karjalaisten keskenään käymään kilpailuun erämaiden omistuksesta.
Jussi-Pekka Taavitsaisen vuonna 1990 julkaisema väitöskirja keskittyy suurelta osin Päijälän linnavuoreen. Taavitsainen käyttää paikasta nimitystä Kuhmoisten linnavuori. Hänen mukaansa linnavuori on ollut sen puisten varustusten jäänteiden perusteella käytössä mahdollisesti vain joitain kymmeniä vuosia ja mahdollisesti tuhoutunut joskus 1100-luvulla. Linnavuorelta tehdyistä runsaista rautakautisista löydöistä suurin osa, noin 79 prosenttia, on hänen tulkintansa mukaan luokiteltavissa romumetalliksi ja olleen paikalla työskennelleiden seppien raaka-ainetta. Kuhmoisten kylässä on vuonna 1539 ollut noin 120 työikäistä henkilöä ja on syytä olettaa, että rautakaudella vastaava luku on ollut vielä pienempi. Linnavuoren varustamiseen on Taavitsaisen mukaan käytetty yhteensä noin 135 työpäivää, mikä tarkoittaa, että 10 työhön kykenevää miestä olisi voinut tehdä työn noin kahdessa viikossa.


title: Päijälän linnavuori

text: Linnavuoren ympäristön hoitamisen tarkoitus on edistää muinaislinnan suojelua tuomalla esille sen rakenteita. Toinen tavoite on parantaa kohteen opetus- ja nähtävyyskäyttöä. Vallit vapautetaan puustosta ja aluskasvillisuus raivataan pois. Osa vuoren ympäristöstä on luonnonsuojelualuetta, joka sijaitsee Kuhmoisten seurakunnan mailla. Vuoren juurelle on tasoitettu paikoitusalue, jonne Kuhmoisten kotiseutuyhdistys on pystyttänyt informaatiotaulun. Uudempi informaatiotaulu sijaitsee mäen laella. Parkkialueelta huipulle johtava polku ei sovellu kulkurajoitteisille.


title: Magna Graecia

text: Magna Graecia (latinaa, myös "Graecia Magna", "Graecia Major"; ) eli Suur-Kreikka tarkoittaa eteläisen Italian aluetta, johon antiikin kreikkalaiset rakensivat siirtokuntiaan 700-luvulta eaa. lähtien. Niiden kukoistuskautta oli arkaainen kausi 600–500-luvuilla eaa., mutta ne taantuivat tämän jälkeen. Alueesta käytetään useimmiten suomeksi sen latinankielistä nimitystä.


title: Magna Graecia

text: Termillä viitattiin yleensä ennen kaikkea Apenniinien niemimaan eteläpään rannikon siirtokuntiin, joihin kuuluivat muun muassa Taras, Sybaris, Kroton, Lokroi ja Rhegion, ja joskus myös laajempaan alueeseen mukaan lukien muun muassa Poseidonia, Kyme ja Neapolis. Se ei kuitenkaan yleensä kattanut kaikkia Manner-Italian kreikkalaiskaupunkeja. Myöskään Sikelian eli nykyisen Sisilian siirtokuntia ei yleensä lueta Suur-Kreikkaan.


title: Magna Graecia

text:
Suur-Kreikka oli kreikkalaisten oma nimitys heidän pitkin eteläisen Italian rannikoita levinneille lukuisille siirtokunnilleen. Nimitystä käytettiin ennen kaikkea kyseisistä kaupungeista kokonaisuutena, mutta ei maantieteellisen alueen nimityksenä niin, että siihen olisi luettu myös kaupunkien ulkopuolisia alueita.
Varhaisin termin käyttö tunnetaan Polybiokselta, mutta hän viittaa siihen, että sitä oli käytetty alueesta jo hyvin varhain viimeistään arkaaisella kaudella, jolloin alueen siirtokunnat olivat suurimmassa kukoistuksessaan. Toisaalta termi ei esiinny Herodotoksella,Thukydideellä ja Pseudo-Skylaksilla, mikä kyseenalaistaa sen, kuinka laajassa käytössä nimitys oli vielä tuolloin. On mahdollista, että termi tuli käyttöön pääasiassa vasta myöhemmillä historioitsijoilla ja maantieteilijöillä, vaikka sen alkuperä ilmeisesti olikin varhaisempi.


title: Magna Graecia

text: Termiä ei käytetty erityisen tarkkarajaisesti. Strabon luki Suur-Kreikkaan myös Sikelian siirtokunnat, mutta yleisimmin termi vaikuttaa viitanneen ennen kaikkea Manner-Italian kaupunkeihin. Tällöinkään ei ole aina selvää, luettiinko esimerkiksi Kyme ja sen nykyisen Campanian alueella olleet siirtokunnat, kuten Neapolis, Suur-Kreikkaan. Yleensä termillä viitattiin ennen kaikkea Apenniinien niemimaan etelärannikon siirtokuntiin, mukaan lukien Tarantonlahden sekä nykyisen Calabrian, roomalaisaikana Bruttiumin niemimaan, rannikot, ja pohjoisemmista kaupungeista vielä ehkä Elea, Poseidonia ja Laos. Joskus termiä käytettiin vieläkin rajatummin pelkästään Tarantonlahden kaupungeista Lokroista Tarakseen, mutta tämä saattaa olla peräisin vasta myöhemmiltä maantieteilijöiltä. Nimitys oli joka tapauksessa luonteeltaan sellainen, että se laajeni usein kattamaan eteläisen Italian kaikki kreikkalaiskaupungit.


title: Magna Graecia

text: Suur-Kreikan kaupungit eivät koskaan muodostaneet yhtä poliittista kokonaisuutta, vaikkakin niiden välillä oli usein erilaisia liittoutumia. Nimitystä Suur-Kreikka ei myöskään vastannut mikään etnonyymi. Italian kreikkalaisista käytettiin kuitenkin nimityksiä "Italiōtai" () ja ”Italian kreikkalaiset” (), mitkä kummatkin erotettiin useimmiten italialaisista () yleisessä merkityksessä.


title: Magna Graecia

text: Suur-Kreikan polikset eli kaupunkivaltiot olivat:


title: Magna Graecia

text: Alueen muita, edellä mainittujen polisten alaisia kreikkalaisia kaupunkeja olivat muun muassa:Antiikin ajan lähteiden mukaan Kyme olisi ollut koko Italian varhaisin kreikkalainen siirtokunta. Sen perustamisvuodeksi on esitetty niinkin varhaista vuotta kuin 1050 eaa. Kyme ja sen lähialueelleen perustamat siirtokunnat, kuten Neapolis ja Dikaiarkhia, sijaitsi kuitenkin jonkin verran syrjässä varsinaisen Suur-Kreikan alueesta.


title: Magna Graecia

text: Kymen jälkeen Suur-Kreikkaan perustetut kreikkalaiskaupungit olivat ilmeisesti kaikki myöhäisempiä kuin varhaisimmat Sisiliaan perustetut siirtokunnat, joista suurin osa perustettiin noin 735–635 eaa. Suur-Kreikan ensimmäinen siirtokunta, jonka perustamisvuosi tunnetaan lähes varmuudella, oli Sybaris. Sen perustivat akhaialaiset noin vuonna 720 eaa. Myös järjestyksessä toinen siirtokunta eli Kroton oli akhaialaisten perustama noin vuonna 710 eaa.


title: Magna Graecia

text: Spartalaiset perustivat Taraksen ensimmäisen messenialaissodan jälkeen noin vuonna 708 eaa. Sen kilpailuasetelma akhaialaisten siirtokuntien kanssa sai alkunsa lähes saman tien. Tähän liittyen sybarislaiset perustivat Taraksen lähelle Metapontionin noin 700–680 eaa. Kaikki mainitut kaupungit sijaitsivat Tarantonlahden rannalla. Niiden keskelle syntyi joonialaista alkuperää ollut Siriin kaupunki.


title: Magna Graecia

text: Lokrislaiset perustivat Zefyrionin niemenkärjen lähelle Lokroi Epizefyrioin kaupungin noin 710–670 eaa. Khalkislaiset puolestaan perustivat Rhegionin Manner-Kreikan Sisiliasta erottavan nykyisin Messinansalmena tunnetun salmen rannalle. Viimeistään samoihin aikoihin perustettiin myös Zankle salmen Sisilian puolelle.


title: Magna Graecia

text: Tyrrhenanmeren puoleiset siirtokunnat olivat Eleaa lukuun ottamatta Suur-Kreikan varhaisempien siirtokuntien perustamia emämaan kaupunkien sijaan. Poseidonia, Laos ja Skidros olivat Sybariin siirtokuntia. Kroton puolestaan perusti Terinan länsirannikolle ja Kaulonian itärannikolle. Lokroi perusti länsirannikolle Hipponionin ja Medman.


title: Magna Graecia

text: Suur-Kreikan kaupunkien varhaisesta historiasta tiedetään suhteellisen vähän. Antiikin lähteiden perusteella ne vaikuttavat nousseen nopeasti kukoistukseen, ja niistä tuli yleisesti emämaan kaupunkeja vauraampia ja voimakkaampia. Ensimmäisinä kukoistivat erityisesti akhaialaiset Sybaris, Kroton ja Metapontion, ja Sybariin vauraudesta ja sen asukkaiden elämäntavan ylellisyydestä tuli jopa sanonta (tätä perua on vieläkin käytössä oleva sana "sybariitti", joka viittaa nautinnoille omistautuneeseen henkilöön). Vauraus oli seurausta maan hedelmällisyydestä ja ilmaston suotuisuudesta, erityisesti verrattuna Kreikkaan, sekä laajasta kaupankäynnistä.


title: Magna Graecia

text: Alueen polikset pyrkivät usein laajentamaan vallassaan olleita alueitaan, ja esimerkiksi Sybaris hallitsi laajimmillaan 25 kaupunkia sekä oinotrialaisiksi kutsuttujen naapuriheimojen alueita. Kaupungeilla vaikuttaa olleen hämmästyttävän vähän sotia seudun alkuperäisten, sisämaata asuttaneiden heimojen kanssa. On arveltu, että nämä olisivat pelasgilaisen alkuperänsä ansiosta sulautuneet suhteellisen hyvin kreikkalaisiin, ja näille olisi myös myönnetty kaupunkien kansalaisuus; tällainen käytäntö tunnetaan ainakin Lokroista, ja samaa tapahtui todennäköisesti myös muissa kaupungeissa.


title: Magna Graecia

text: Suur-Kreikan siirtokunnat kukoistivat noin kahdensadan vuoden ajan niiden perustamisesta aina Sybariin kukistumiseen noin vuonna 510 eaa. saakka, ja niiden kaikkein suurinta kukoistuskautta olivat tästä viimeiset 50 vuotta eli noin 560–510 eaa. Tästäkin aikakaudesta tiedetään kuitenkin suhteellisen vähän, muun muassa siksi, että Diodoros Sisilialaisen teoksen alkuosa on kadonnut.


title: Magna Graecia

text: Tiedetään kuitenkin, että 500-luvulla eaa. akhaialaiset kaupungit Kroton, Sybaris ja Metapontion liittoutuivat ja ajoivat joonialaiset pois Siriistä, tuhoten koko kaupungin. Samoihin aikoihin ajoittuu Sagraksen taistelu samannimisellä joella. Siinä – lokrislaista ja rhegionlaista löi krotonilaisen armeijan, minkä johdosta kaupunki menetti entisen asemansa, vaikkakin toipui myöhemmin jossakin määrin.


title: Magna Graecia

text: Suur-Kreikka oli arkaaisella kaudella merkittäviä varhaisen, niin kutsutun esisokraattisen filosofian keskuksia. Siellä kehittyi niin kutsuttu italialainen filosofia, jonka merkittävimpiä edustajia on Pythagoras. Tämä saapui Samokselta Krotoniin noin 530 eaa. Hänen toiminnallaan oli koko alueella myös merkittäviä poliittisia vaikutuksia. Lopulta Pythagoraan ja tämän seuraajien toiminta aiheutti Krotonissa levottomuuksia, ja nämä ajettiin pois kaupungista. Samanlaisia levottomuuksia oli myös muissa alueen kaupungeissa. Pythagoralaisten häätämisessä akhaialaiskaupungit pyysivät apua emämaasta Akhaiasta, ja saivat neuvon perustaa Zeus Homorioksen temppelin, jossa oli määrä kokoontua tekemään yhteisiä päätöksiä.


title: Magna Graecia

text: Jo ennen Pythagoraan karkottamista Krotonin ja Sybariin välille muodostui viimeinen kilpailutilanne, joka johti lopulta Sybariin täydelliseen tuhoon noin 510 eaa. Traeis-joella (nyk. Trionto) käytyyn taisteluun kerrotaan sybarislaisia osallistuneen noin ja krotonilaisia noin sotilasta. Tuho muutti merkittävästi Suur-Kreikan voimasuhteita ja aiheutti paljon huomiota koko Kreikassa. Osa sybarislaisista siirtyi Laokseen ja Skidrokseen, ja osa asettui Traeis-joen varrelle.


title: Magna Graecia

text: Yksikään Suur-Kreikan kaupungeista ei lähettänyt apujoukkoja muiden kreikkalaisten tueksi Persiaa vastaan käydyissä persialaissodissa 490–480 eaa. Ateenalaiset ja spartalaiset lähettivät sodan aikana lähetystön Sisiliaan tyranni Gelonin luo, mutta avunpyynnöstä Suur-Kreikkaan ei ole tietoja.


title: Magna Graecia

text: Akhaialaisperäisten kaupunkien menetettyä asemansa Suur-Kreikan merkittävimmäksi kaupungiksi nousi Rhegion kaupungin tyranni Anaksilaksen aikana noin 496–476 eaa. Hän liitti valtansa alle myös Messenen eli aiemman Zanklen Sisilian puolella, ja sekaantui näin Sisilian politiikkaan, joka oli tähän saakka ollut melko erillään Suur-Kreikan politiikasta. Anaksilaksen seuraaja Mikythos perusti Pyksuksen eli myöhemmän Buxentumin Tyrrhenanmeren rannalle vuonna 471 eaa. Se oli seudun viimeisiä kreikkalaisasutuksia.


title: Magna Graecia

text: Taras, joka ei ollut juurikaan ollut osallisena akhaialaisten naapurikaupunkiensa kiistoissa, joutui sotiin naapuriheimojen iapygien tai messapien kanssa. Noin vuonna 473 eaa. se kärsi suuren tappion taistelussa iapygejä vastaan. Herodotos kuvasi tappion suurimmaksi kreikkalaisen kaupungin koskaan kärsimäksi mieshukaksi, mistä hän oli tietoinen. Taistelussa kaatui myös rhegionlaisia.


title: Magna Graecia

text: Persialaissotien ja peloponnesolaissodan välisenä aikana perustettiin eteläisen Italian kaksi viimeistä kreikkalaista siirtokuntaa, Thurioi ja Herakleia, vaikkakin ne lähinnä herättivät henkiin paikalla olleet varhaisemmat asutukset. Thurioi perustettiin entisen Sybariin paikalle vuonna 443 eaa., ja sen perustajiin kuului asuttajia eri puolilta Kreikkaa, johdon ollessa ateenalaisilla. Sinne muutti myös Sybariin entisiä asukkaita. Thurioi nousi pian kukoistukseen, mutta joutui Taraksen kanssa kiistaan Siriin entisen paikan hallinnasta. Lopulta Thurioi ja Taras perustivat paikalle yhdessä uuden siirtokunnan, Herakleian vuonna 433/432 eaa. Myöhemmin sitä pidettiin ennen kaikkea Taraksen siirtokuntana.


title: Magna Graecia

text: Suur-Kreikan kaupungit eivät juurikaan osallistuneet 400-luvun eaa. jälkimmäisen puoliskon peloponnesolaissotaan. Ateena teki vuonna 415 eaa. sotaretken Sisiliaan, jossa kaikki saaren kaupungit yhdistyivät taisteluun Ateenaa vastaan, mutta tällöinkin Suur-Kreikan kaupungit pyrkivät pysymään puolueettomina, eivätkä sallineet ateenalaisten tulla kaupunkeihinsa. Sodan myöhemmässä vaiheessa Thurioi ja Metapontion kuitenkin liittoutuivat Ateenan kanssa, ja lähettivät vähäisiä joukkoja tämän avuksi.


title: Magna Graecia

text: Tässä vaiheessa Suur-Kreikan kaupungit olivat vielä melko vauraita ja kukoistavia, mutta niiden uhkaksi muodostui kaksi uutta tekijää. Ensimmäinen oli Sisilia, jossa Syrakusan tyranni Dionysios, joka oli saanut suurimman osan saaresta valtansa alle, alkoi havitella valtaa myös Italian puolella. Tähän saakka Suur-Kreikka oli ollut suhteellisen erossa Sisilian politiikasta ja sodista, lukuun ottamatta Rhegionia ja Lokroita, joilla oli ollut hieman läheisemmät suhteet saareen. Rhegion, joka oli khalkislaisten perustama, oli pitänyt yhteyttä samaa taustaa olleisiin kaupunkeihin myös Sisiliassa. Kun Dionysios uhkasi khalkislaisia Naksosta, Katanea ja Leontinoita, hän sai samalla Rhegionin vastustajakseen. Kun Syrakusa tarjosi Rhegionille liittoa, tämä kieltäytyi. Lokroi puolestaan tarttui tarjoukseen ja liittoutui Syrakusan kanssa.


title: Magna Graecia

text: Seurauksena muut Suur-Kreikan kaupungit muodostivat puolustusliiton Syrakusaa vastaan. Dionysioksen joukot voittivat liittouman Helleporos- tai Heloros-joen taistelussa lähellä Kauloniaa vuonna 389 eaa. Tämän jälkeen sisilialaiset valtasivat Kaulonian ja Hipponionin, jotka joutuivat Lokroin alaisuuteen. Hieman myöhemmin Rhegion pakotettiin antautumaan lähes 11 kuukautta kestäneen piirityksen jälkeen vuonna 387 eaa.


title: Magna Graecia

text:
Toiseksi uhaksi kreikkalaiskaupunkeja vastaan muodostuivat lukaanit, joka oli eräs sabellien heimoista. Nämä uhkasivat erityisesti pohjoisempia kaupunkeja, jotka eivät vielä olleet kärsineet Dionysioksen hyökkäyksistä. Lukaanit olivat edenneet oinotrialaisten alueelle ja alistaneet nämä tai ajaneet nämä pois. Noin 400 eaa. tienoilla lukaanit suuntasivat voimansa kasvavassa määrin kreikkalaisia vastaan. Viimeistään vuodesta 393 eaa. kreikkalaiskaupunkien liitto suuntautui yhtä paljon lukaaneita kuin Dionysiosta vastaan. Lukaanit alistivat ensin Poseidonian, uhkasivat myös Thurioita ja valtasivat muun muassa Laoksen. Vuonna 390 eaa. lukaanit voittivat liittouman taistelussa Laoksen lähellä.
Lukaanien eteneminen sai Syrakusan tyranniksi nousseen Dionysios nuoremman kääntymään näitä vastaan, missä hän joutui luopumaan isänsä politiikasta olla hyvissä väleissä näiden kanssa. Noin 356 eaa. mennessä alueella nousivat puolestaan bruttiumlaiset, jotka toisaalta heikensivät lukaanien valtaa, mutta toisaalta muodostivat kreikkalaisille vähintään yhä suuren uhan. Bruttiumlaiset valtasivat ensin Terinan ja Hipponionin. Kroton sen sijaan onnistui puolustamaan itseään bruttiumlaisia vastaan. Rhegion ja Lokroi olivat puolestaan Dionysios nuoremman vallan alla.


title: Magna Graecia

text: Seuraavaksi lukaanit hyökkäsivät Tarantonlahden pohjoisempien kaupunkien kimppuun, ensin Thurioihin ja sitten Tarakseen, joka oli tuohon aikaan alueen vahvin kreikkalaiskaupunki. Taraslaiset pyysivät apua entiseltä emäkaupungiltaan Spartalta. Spartan kuningas Arkhidamos hyväksyi pyynnön ja saapui Italiaan huomattavan armeijan kanssa, sotien siellä useita vuosia. Lopulta spartalaiset kuitenkin lyötiin taistelussa Mandurian lähellä vuonna 338 eaa., ja myös Arkhidamos kuoli taistelussa. Vuonna 332 eaa. Epeiroksen kuningas Aleksanteri I sai vastaavan avunpyynnön, ja hän teki alueelle voittoisan sotaretken, joka helpotti kreikkalaiskaupunkien asemaa. Myös Aleksanterin pyysivät apuun aluksi taraslaiset, mutta lopulta Aleksanteri päätyi näiden kanssa sotaan, ja valtasi Taraksen alaisuuteen kuuluneen Herakleian. Aleksanteri löi lukaanit ja bruttiumlaiset useissa taisteluissa sekä valtasi Terinan, Konsentian ja useita muita kaupunkeja. Hänet kuitenkin petettiin ja hän kuoli Pandosian taistelussa vuonna 331 eaa.


title: Magna Graecia

text: Taraksen ja lukaanien sodat jatkuivat Aleksanterin kuoleman jälkeen. Vuonna 303 eaa. taraslaiset pyysivät jälleen apua Spartasta, joka lähetti nyt joukkoja Kleonymoksen johdolla. Messapit ja lukaanit suostuivat rauhaan, kun taas Metapontionin spartalaiset alistivat voimalla. Syrakusan tyranni Agathokles puolestaan valtasi Hipponionin ja Krotonin. Hänen aikeensa alueella keskeytyivät kuitenkin hänen kuolemaansa vuonna 289 eaa.


title: Magna Graecia

text: Epeiroksen kuningas Pyrrhos teki Italiaan suuren sotaretken vuosina 281–274 eaa., millä oli suuri merkitys koko alueen historialle. Thurioilaiset, joita lukaanit piirittivät, liittoutuivat Rooman kanssa. Nämä voittivat lukaanit vuonna 282 eaa. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun roomalaiset osallistuivat alueen valtapolitiikkaan. Tämä johti ristiriitoihin Taraksen kanssa. Taraslaiset pyysivät apua Pyrrhokselta ja liittoutuivat samalla roomalaisten vihollisiin kuuluneiden lukaanien ja samnilaisten kanssa. Pyrrhoksen puolella Roomaa vastaan olivat näin sekä alueen kaikki kreikkalaiskaupungit että näiden entiset itaaliviholliset.


title: Magna Graecia

text: Pyrrhos sai alussa voittoja taisteluissa, mutta lopulta hänestä ei ollut kreikkalaisille apua. Pyrrhoksen poistuttua vuonna 274 eaa. kreikkalaiset jäivät voittoisien roomalaisten armoille. Nämä valtasivat Taraksen vuonna 272 eaa. ja Krotonin ja Lokroin jo ennen tätä. Rhegionin roomalaiset kukistivat vuonna 270 eaa.


title: Magna Graecia

text: Kreikkalaiskaupungit kärsivät mainituista sodista suuresti, ja niiden entinen asema oli mennyttä. Herakleia oli harvoja poikkeuksia, sillä se antautui roomalaisille jo varhain ja sai tämän vuoksi hyvät rauhanehdot.


title: Magna Graecia

text: Lopullinen isku Suur-Kreikan kukoistukselle tuli toisen puunilaissodan myötä. Siinä vapautta tavoitelleet kreikkalaiskaupungit liittoutuivat Karthagon ja Hannibalin kanssa viimeistään Cannaen taistelun 216 eaa. jälkeen. Monissa kaupungeissa oli kuitenkin roomalaisia varuskuntia. Muun muassa Taraksessa kaupunki itse petettiin karthagolaisille, mutta sen linnoitus jäi roomalaisille. Nämä pitivät sen aina vuoteen 209 eaa. saakka, jolloin Fabius sai vallattua kaupungin takaisin. Tämän jälkeen kaikki asukkaat joko surmattiin tai myytiin orjiksi. Myös Lokroissa ja Krotonissa karthagolaiset valtasivat kaupungit ensin, ja sitten roomalaiset valtasivat ne takaisin. Metapontionista kaikki asukkaat pakenivat Hannibalin tappion jälkeen. Terinan tuhosivat karthagolaiset. Rhegion oli ainoa, joka pysyi uskollisena Roomalle, ja säästyi sodalta pääosin, vaikka karthagolaiset yrittivätkin sen valtausta.


title: Magna Graecia

text: Roomalaiset perustivat alueelle omia siirtokuntiaan. Näihin kuuluivat muun muassa Paestum, joka perustettiin entisen Poseidonian paikalle jo vuonna 273 eaa., ja Brundisium eli aiempi Brentesion, joka asutettiin juuri ennen toista puunilaissotaa vuonna 244 eaa. Muut Lucanian, Bruttiumin ja Calabrian siirtokunnat perustettiin sodan jälkeen. Näistä Buxentum Lucaniassa ja Tempsa Bruttiumissa perustettiin 194 eaa. Samana vuonna myös Krotonista (Croton) tehtiin roomalainen siirtokunta. Thurioi (Thurii) asutettiin vuonna 193 eaa. ja Hipponion (Hipponium eli Vibo Valantia) vuonna 192 eaa. Näistä Vibo Valantiasta tuli ajan myötä muita merkittävämpi ja kukoistavampi kaupunki. Vuonna 123 eaa. asutettiin Skylletion (Scylacium eli Colonia Minervia) ja Taras (Tarentum eli Neptunia).


title: Magna Graecia

text: Alueen väkiluku kuitenkin väheni huomattavasti, minkä seurauksena myös malaria levisi. Strabon kirjoittaa, että hänen aikoinaan lähinnä Rhegion, Taras ja Neapolis olivat jäänteinä ennen niin kukoistavasta kreikkalaisesta kulttuurista alueella. Tarantonlahden kukoistavat akhaialaiskaupungit olivat hävinneet kokonaan. Myös Cicero kirjoitti, että Pythagoraan aikana kukoistanut Magna Graecia oli hänen aikanaan muuttunut raunioiksi.


title: Vitales

text: Vitales on kasvilahko, joka sisältää viiniköynnöskasvien (Vitaceae) heimon. Vanhoissa luokitteluissa "Vitales" sisälsi viiniköynnöskasvien ohella myös heimon "Leeaceae", mutta nykyisessä luokittelussa kaikki Vitales-lahkon lajit sijoitetaan viiniköynnöskasvien heimoon.


title: Viiniköynnöskasvit

text: Viiniköynnöskasvit (Vitaceae) on kasviheimo. Siihen kuuluu enimmäkseen köynnöksiä mutta myös joitakin varpuja ja muutamia ruohovartisia kasveja. Heimon suvuista viiniköynnöksiä kasvatetaan hedelmiensä takia, kissuksia ja villiviinejä koristekasveina.


title: Viiniköynnöskasvit

text: Viiniköynnöskasvit ovat usein köynnöksiä, joilla on yleensä lehtiä vastapäätä sijaitsevat kärhet ja kukinnot. Varsien nivelet ovat usein turvonneita, ja varret ovat usein korkkihuokosellisia ja hilseileviä. Uudet haarat kasvavat edellisvuoden versoihin. Lehdet ovat sormilehdykkäisiä, -liuskaisia tai yksinkertaisia ja kourasuonisia, hammaslaitaisia; korvakkeet varisevat pian. Kukinto on terminaalinen, viuhkomainen. Kukat ovat pieniä, 3-7-lukuisia, ja niissä on yhdislehtinen verhiö. Heteitä ja terälehtiä on yhtä monta ja ne sijaitsevat kohdakkain. Sikiäin on tavallisesti kahdesta emilehdestä muodostunut ja ainakin kärjestään yksilokeroinen, luotti pallomainen ja enemmän tai vähemmän vartaloton. Siemenaiheita sikiäimessä on tavallisesti neljä. Hedelmä on marja; siementen endospermi on usein kirjava ja näkyy poikkileikkauksessa T:n muotoisena.


title: Viiniköynnöskasvit

text: Viiniköynnöskasvien heimo kasvaa kaikkialla tropiikissa ja osin (lämpimän)lauhkeassa vyöhykkeessä.


title: Viiniköynnöskasvit

text: Viiniköynnöskasvisukuja on 14 ja lajeja 850, ja ne jaetaan kahdeksi alaheimoksi.


title: Viiniköynnöskasvit

text: Leeoideae-alaheimossa on vain 34-lajinen leeojen suku ("Leea"), johon kuuluu ruohoja, pensaita ja puita. Niiden lehdet sijaitsevat kierteisesti ja ovat kahteen kertaan lehdykkäisiä, hammaslaitaisia ja korvakkeellisia; korvakkeet sijaitsevat tuppimaisesti lehtiruodin laidassa. Kukassa on tyvestään yhdislehtinen teriö, johon heteet ovat tyvestään kasvaneet yhteen; teriötorvessa on heteiden lomassa joutohedemäisiä tai mesirauhasina toimivia liuskoja. Sikiäin koostuu kolmesta tai harvemmin neljästä yhteen kasvaneesta emilehdestä ja on joskus puoleksi kehänalainen. Leeat kasvavat enimmäkseen Etu- ja Taka-Intiassa, muutama laji Afrikassa ja Madagaskarissa.


title: Viiniköynnöskasvit

text:
Vitoideae-alaheimoon kuuluu enimmäkseen liaaneja, jotka kiipeilevät lehtivastaisten, kärhiksi muuntuneiden varsien avulla, mutta myös tukevarunkoisia puita ja ruohoja; joidenkin lajien juuristo on turvonnut. Lehdet sijaitsevat vastakkaisesti, kierteisesti tai kahdessa rivissä, ja ovat tavallisesti sormilehdykkäisiä, harvoin yksinkertaisia tai parilehdykkäisiä; lehdykät ovat sahalaitaisia. Korvakkeet ovat toisinaan kasvaneet yhteen. Kukinto sijaitsee tavallisesti lehtivastaisesti, harvemmin verson päässä terminaalisesti. Kukan mesiäinen sijaitsee sikiäimen pinnalla ja sen liuskat vuorottelevat heteiden kanssa; toisinaan mesiäinen on rengasmainen, ja joskus se puuttuu. Sikiäin on kahden yhteenkasvaneen emilehden muodostama. Alaheimossa on 14 sukua ja 825 lajia, jotka kasvavat tropiikissa ja (lämpimän)lauhkeilla alueilla. Runsaslajisimmat suvut ovat kissukset ("Cissus", 350 lajia), pulskiot ("Cyphostemma", 150 lajia), "Ampelocissus" (100 lajia), kastanjaviinit ("Tetrastigma", 95 lajia), viiniköynnökset ("Vitis", 65 lajia) ja "Cayratia" (65 lajia).
Viiniköynnöskasveihin kuuluu 15 sukua:


title: Karaoke

text: Karaoke on Japanista alkunsa saanut amatööriviihteen muoto, jossa asiakkaat esittävät ravintola- tai muulle yleisölle iskelmiä säestyksenään videotallenteinen orkesteriäänite tahdistettuine tekstityksineen.


title: Karaoke

text: Sana karaoke tulee japanin kielen sanoista "kara" ’tyhjä’ ja "ōkesutoran" 'orkesteri' ensimmäisestä tavusta. Paremmin suomennettuna Karaoke voidaan suomentaa 'Vokaaliton orkesteri' tai 'Vokaaliton soitto'. Käytännössä karaokea lauletaan karaokeäänitteeltä tulevan tekstin ja musiikkitaustan mukaan.


title: Karaoke

text: Karaokessa jokainen laulaja on vuorollaan sen hetken esiintyvä taiteilija. Tyypillisimmillään karaokea lauletaan pubissa tai ravintolassa, joko kaupunkien keskustoissa, lähiöissä, kylissä, lomanviettopaikoissa tai risteilylaivoilla. Näissä paikoissa karaoken kulkua ohjaa karaokejuontaja, jonka pääasiallinen tehtävä on kutsua laulajat vuorollaan laulamaan. Tavallisesti karaokejuontajan tehtäviin kuuluu myös miksaus ja muu karaoketapahtuman tekninen toteutus.


title: Karaoke

text: Joissakin karaokeravintoloissa melutaso voi nousta jopa yli 100 desibeliin.


title: Karaoke

text: Vuonna 2003 kiinalaisesta Geely Automobilesta tuli ensimmäinen autojen valmistaja, joka varusti auton vakiona karaokelaitteistolla. Sittemmin karaokea on voinut laulaa muun muassa erityisissä karaoketakseissa, joita on myös Suomessa.


title: Karaoke

text: Kodeissa karaokea voi harrastaa paitsi kotikäyttöön tarkoitetuilla tallenteilla, myös peleinä. Suomessa tunnetuin karaokepeli on vuonna 2004 julkaistu SingStar. Pelissä mikrofonin kautta tulevaa lauluääntä verrataan 'alkuperäiseen' lauluun, jonka perusteella suoritus pisteytetään. Pelistä on olemassa myös PC:lle suunnattu UltraStar-niminen versio, Singstarin ideaa hyödyntävä, vuonna 2008 julkaistu internet-versio KaraokeParty sekä edistyksellisempi SingOn.com-nettikaraokepeli. Kaikkiin näihin on tarjolla myös suomalaisia kappaleita.


title: Karaoke

text: Karaoken laulamiseen tarvittiin perinteisesti vähintään levysoitin tai videonauhuri, televisio ja karaokelevyjä tai -kasetteja. Nykyisin periaatteessa pelkkä vahvistimeen liitetty tietokone riittää. Suositeltavaa on hankkia karaokesoitin, koska siinä on liitännät mikrofoneille. Lisäksi karaokesoittimella voi yleensä transponoida ja toistaa erityisesti karaokekäyttöön kehitettyjä CDG-levyjä. Muita hyödyllisiä karaoke-elämystä tehostavia lisälaitteita ovat muun muassa mikseri, vahvistin ja kaiuttimet. Nykyisin ammattilaiset käytävät karaoke tietokonetta, johon musiikki on tallennettu ja joka ohjaa videolaitteita.


title: Karaoke

text: Suomalaisilta karaokelevyiltä löytyy paljon perinteistä suomalaista musiikkia, mutta viime aikoina lisääntyvissä määrin myös aivan tuoretta kotimaista musiikkia. Parhaiten tunnetut kotimaiset levysarjat ovat Finnkaraoke, Power ja Melplay. Levytuotanto on kasvussa ja ammattikäyttöön tarkoitettujen levyjen hinnat ovat laskussa. Tarjonnan kasvun ja hintojen laskun on mahdollistanut kotikaraoken suosio, joka on kasvanut Suomessa räjähdysmäisesti vuosituhannen vaihteen jälkeen. Ulkomaisista levysarjoista tunnetuin on Pioneer, joka valmisti 1980- ja 1990-luvun vaihteessa ensimmäiset karaokekäyttöön tarkoitetut Laserdisc-levyt.


title: Karaoke

text: Karaokessa järjestetään erilaisia ja eritasoisia kilpailuja. Yleisimpiä ovat soololaulukilpailut, mutta on myös järjestetty niin sanottu parikaraoke- ja ryhmäkaraokekilpailuja. Paikallisten pikkukilpailujen lisäksi vuodesta 1995 aina 2000 luvun alkuun ylivieskalainen ohjelmatoimisto järjesti Karaoke-laulun Suomen-mestaruuskilpailuita, joihin osa suomalaisista nykyartisteistakin on aikanaan osallistunut. Vuodesta 2003 lähtien on järjestetty Suomesta alkunsa saaneet, vuosittaiset karaoken maailmanmestaruuskilpailut. 2000-luvun alkupuolelta vantaalainen Ohjelmatoimisto Hakkivox on järjestänyt SM Karaoke eli Karaoken Suomen-mestaruuskilpailuita. Jyväskyläläinen ViihdeNikkarit Oy on järjestänyt KaveriKaraoke SM-kilpailuja, johon kaverukset voivat osallistua kahdestaan. Ne jatkavat perinteistä Karaoken Suomen-mestaruuskilpailun perinnettä, jossa kilpailija valitsee kappaleet suomenkielisestä valikoimasta. Karaokea on myös jalostettu, muun muassa UKC Laulukilpailu käydään esikarsinnoista lähtien karaoketaustoilla, mutta finaaliin saavat kilpailijat harjoitusta oikean orkesterin säestyksellä. Karaokekilpailujen palkinnot ovat pokaalien, mitalien ja kunniakirjojen myötä merkittävästi parantuneet.


title: Karaoke

text: Joulukuussa 2005 Thaimaassa järjestettiin vuonna 2004 Kaakkois-Aasiassa tuhoa tehneen tsunamin uhrien hyväksi konsertti, johon kokoontuivat laulamaan vuosittain järjestettävien karaoken maailmanmestaruuskilpailujen parhaiten menestyneet. Thaimaan prinsessa Ubonratana kunnioitti konserttia läsnäolollaan ja tapahtumapaikkana oli Bangkokissa sijaitseva Shangri-La-hotelli. Lordin Eurovision laulukilpailun voittoa seuranneessa 26. toukokuuta 2006 Helsingin Kauppatorilla järjestetyssä Kansanjuhlassa laulettiin Hard Rock Hallelujah -kappale karaokena 80 000 ihmisen voimin, ja näin syntyi uusi massakaraokelaulun maailmanennätys.


title: Karaoke

text: Suomella on ollut hallussaan yhtäjaksoisen karaokelaulannan maailmanennätys useaan otteeseen. Karaoke Club Kouvola rikkoi kiinalaisten ennätyksen 14. elokuuta 2007, ajalla 211 h 38 min 4 s. Vain kuusi päivää myöhemmin japanilaiset kiilasivat ohi ajalla 214 tuntia. Ennätys – 216 tuntia, kirjattiin 16. joulukuuta 2007 Helsingissä suomalaisille. Kouvolan Karaoke Club ry teki 21. heinäkuuta 2008 Karaoke Marathon & Festival -tapahtumassa uuden karaokelaulun ME:n ajalla 446 h 4 min 5 s. Uusi ennätys tehtiin kuitenkin Kiinassa 11. maaliskuuta 2009 ajalla 456 h 2 min 5s.


title: Karaoke

text: Karaokea on olemassa myös soittajille, ja tätä kutsutaan bandokeksi. Bandokelevylle on koodattu useita eri ääniraitoja siten, että paitsi laulaja, myös esimerkiksi kitaristi tai basisti voi harjoitella tai esiintyä levyn avulla. Ruudulla näkyy kappaleen sanat ja soinnutus. Bandoke-tyyppisiä julkaisuja ovat tuottaneet ainakin yhdysvaltalaiset Pocket Songs (Music Minus One) ja Panorama Records, brittiläinen Kerrang! -musiikkilehti sekä suomalaiset Edel Records (Metallikaraoke) ja Karaoke Service Finland (HeavyKaraoke), joka myös toi markkinoille nimen Bandoke.


title: Eudoksos

text: Eudoksos Knidoslainen (, 410/408 eaa. – 355/347 eaa.) oli kreikkalainen tähtitieteilijä, matemaatikko, lääkäri ja filosofi.


title: Eudoksos

text: Eudoksos oli Platonin ystävä. Hän oli Arkhytaan oppilaana Ateenassa matematiikassa. Hänen maineensa matemaattisessa tähtitieteessä perustuu siihen, että hän esitteli ajatuksen taivaankappaleiden pallonmuotoisuudesta, ja vaikutti huomattavasti planeettojen liikkeiden ymmärtämiseen.


title: Eudoksos

text: Hänen teoriansa suhteista ja verrannoista osoittavat huomattavaa näkemystä numeroista; ne mahdollistivat kokonaislukujen ja rationaalilukujen lisäksi myös jatkuvien määrien tiukan käsittelyn. Tartaglia ja monet muut herättivät hänen ajatuksensa uudelleen henkiin 1500-luvulla. Näin niistä tuli tieteen kvantitatiivisten menetelmien perusta vuosisadaksi, kunnes Descarteen algebralliset menetelmät syrjäyttivät ne.


title: Eudoksos

text: Eudoksos keksi myös ekshaustio- eli tyhjennysmenetelmän, jolla voitiin määritellä pinta-aloja ja tilavuuksia. Myöhemmin menetelmää käytti Arkhimedes. Eudoksoksen ja Arkhimedeen työt olivat analyysin edeltäjiä. Matematiikka kehittyi niiden ohi vasta intialaisen matemaatikon Bhāskara II:n ja myöhemmin Newtonin ansiosta.


title: Eudoksos

text: Eräs algebrallisista käyristä, "Eudoksoksen kampyle", on nimetty hänen mukaansa:


title: Buxales

text: Buxales on kasvilahko, joka sisältää noin 70 lajia matalia pensaita ja varpuja.


title: Buxales

text: Buxales sisältää kaksi heimoa ja yhteensä viisi sukua:Cronquistin luokittelussa ei ollut Buxales-lahkoa, vaan puksipuukasvit oli sijoitettu lahkoon Euphorbiales ja Didymelaceae oli sijoitettu yksinomaan lahkoonsa Didymelales.


title: 100 metrin juoksu

text: 100 metrin juoksu on pikajuoksulaji ja yleisurheilun ulkoratojen lyhin virallinen juoksumatka. Olympialaisten ohjelmassa 100 metrin juoksu on ollut ensimmäisistä nykyaikaisista olympialaisista 1896 lähtien.


title: 100 metrin juoksu

text: Ennen juostiin myös 100 jaardin (91,44 metriä) kilpailuja, usein ruoholla. Vuoteen 1887 asti kilpailijat lähtivät matkaan seisovasta asennosta. Yhdysvaltalainen James H. Sherrill oli ensimmäinen, joka kaivoi itselleen lähtökuopat ja starttasi kyyryasennosta. 1920-luvun lopulla kuvaan tulivat lähtötelineet, jotka kansainvälinen yleisurheiluliitto IAAF lopulta hyväksyi 1937. Vuotta myöhemmin IAAF määräsi, ettei uusia ennätyksiä enää hyväksytä ilman tuulen voimakkuuden mittausta itse paikalla. Korkeimmaksi hyväksytyksi tuulilukemaksi päätettiin kahden metrin myötätuuli. Vuoden 1977 alusta ennätyksiksi on hyväksytty ainoastaan sähköisesti otettuja aikoja. Nykyisillä kameroilla saadaan tiukoissa maaliviivataistoissa juoksijoiden välille tarvittaessa sekunnin tuhannesosankin ero, jotta voittaja saadaan selville.


title: 100 metrin juoksu

text: 100 metrin juoksu on ollut olympialaisten lajivalikoimaan ensimmäisistä nykyaikaisista olympialaisista lähtien, vuodesta 1896. Juoksumatkaa ovat hallinneet olympialaisissa sekä miesten että naisten puolella Yhdysvaltain ja viime vuosina Jamaikan juoksijat. Menestyneimmät miesurheilijat 100 metrin matkalla ovat kolme olympiakultaa voittanut Jamaikan Usain Bolt ja kahdesti voittanut Yhdysvaltain Carl Lewis. Naisissa kaksi olympiakultaa ovat saavuttaneet Yhdysvaltain Wyomia Tyus ja Gail Devers, sekä Jamaikan Shelly-Ann Fraser-Pryce


title: 100 metrin juoksu

text: Yleisurheilun MM-kilpailuissa 100 metrin juoksu on ollut kisahistorian alusta alkaen. Myös MM-kilpailuissa ovat parhaiten menestyneet Yhdysvaltain ja Jamaikan urheilijat.


title: 100 metrin juoksu

text: Ben Johnson juoksi 100 metriä aikaan 9,79 vuonna 1988, Tim Montgomery aikaan 9,78 vuonna 2002, mutta heidän aikansa mitätöitiin dopingkäryjen takia.


title: 100 metrin juoksu

text: Lähde


title: 100 metrin juoksu

text: Yhdysvallat on ollut hallitseva miesten 100 metrillä. Pisimpään kestänyt ennätys on ollut Jesse Owensin vuonna 1936 juoksema 10,2, jonka rikkomiseen meni yli 20 vuotta.


title: Operation: Mindcrime

text: Operation: Mindcrime on seattlelaisen progressiivista metallia soittavan Queensrÿchen kolmas kokopitkä studioalbumi, joka julkaistiin 27. huhtikuuta 1988. Se keräsi ilmestyessään paljon positiivisia arvosteluja ja sitä usein pidetään Queensrÿchen musiikillisesti merkittävimpänä levynä.


title: Operation: Mindcrime

text: Operation: Mindcrime on konseptialbumi, jonka juoni on monimutkainen. Tarinassa on mukana viitteitä anarkistiseen vallankumoukseen, mutta itse päätarina kertoo Nikki-nimisestä miehestä. Nikki joutuu tohtori X:n käskyttämäksi tappajaksi, jonka yksi kohde on muun muassa hänen ihastuksensa Mary-nunna. Kun Mary tapetaan, alkaa ajojahti, jossa Nikki joutuu pakoilemaan virkavaltaa aina albumin surulliseen loppuun asti. Albumi sai jatko-osan "" vuonna 2006.


title: Operation: Mindcrime

text: Albumi sijoittui Billboard 200 -listalla 14:ksi ja myi Yhdysvalloissa platinaa (1 000 000).


title: Asparagales

text: Asparagales on yksisirkkaisten (Liliopsida = ylälahko Lilianae) kasvien lahko, jonka heimojen on aiemmin katsottu kuuluvan lahkoon Liliales ja osan suvuista jopa heimoon Liliaceae. Jotkin järjestelmät erottavat ryhmästä omiksi lahkoikseen kämmekkämäiset kasvit (Orchidales) ja kurjenmiekkamaiset kasvit (Iridales). APG ("Angiosperm Phylogeny Group") on kasvitieteilijöiden laajalti käyttämässä luokittelussaan sisällyttänyt lahkoon tässä artikkelissa mainitut heimot.


title: Asparagales

text: Asparagales-lahkon tyyppisuku on parsat ("Asparagus"). Sen ylivoimaisesti suurin heimo on kämmekkäkasvit ("Orchidaceae"), johon kuuluu noin 22 075 lajia. Muita merkittäviä heimoja ovat kurjenmiekkakasvit (2 025 lajia), parsakasvit (noin 2 480 lajia) ja narsissikasvit (1 605 lajia).


title: Asparagales

text: Lahkoon kuuluu 14 heimoa, 1122 sukua ja 26070 lajia.


title: Alice in Chains

text: Alice in Chains on vuonna 1987 perustettu grungeyhtye. Se oli yksi Seattlen neljästä johtavasta grungekokoonpanosta, mutta sitä on luokiteltu myös metalli- ja rock-yhtyeeksi. Se on ollut suunnannäyttäjänä monelle myöhemmin maineeseen nousseelle rockyhtyeelle, kuten Puddle of Muddille ja Godsmackille, joista jälkimmäinen otti nimensä yhtyeen kappaleesta "God Smack".


title: Alice in Chains

text: Alice in Chains erosi synkällä heavy metal -painotteisella musiikillaan punkvaikutteisemmasta Nirvanasta, sekä hard rock -henkisistä Pearl Jamista ja Soundgardenista. Myös laulaja Layne Staleyn ja kitaristi Jerry Cantrellin stemmaavat yhteiset lauluosuudet monissa kappaleissa tekivät yhtyeestä omalaatuisen. Layne Staleyn kirjoittamat kappaleet ovat synkkiä ja käsittelevät usein huumeita, masennusta ja itsemurhaa. Jerry Cantrell taas puhuu sanoituksissaan enemmän ihmissuhteista.


title: Alice in Chains

text: Kitaristi Jerry Cantrellia on kutsuttu yhtyeen sydämeksi, kun sen sieluna taas pidettiin laulaja Layne Staleyta. Yhtyeen kuuluisin albumi on vuoden 1992 "Dirt", joka kertoo paljon laulaja Layne Staleyn elämästä ja huumeongelmista. Vuoden 1995 alussa yhtye hajosi tilapäisesti, mutta julkaisi samana vuonna kolmannen albuminsa ja jatkoi vuoteen 1996. Layne Staleyn kanssa Alice in Chains esiintyi viimeisen kerran vuonna 1996, minkä jälkeen yhtye lopetti esiintymisen.


title: Alice in Chains

text: Jerry Cantrell keskittyi soolouraansa vuodesta 1996 aina vuoteen 2002. Vuonna 1998 Alice in Chains äänitti kaksi uutta kappaletta, "Died" ja "Get Born Again", jotka olivat viimeisiä äänityksiä Layne Staleyn kanssa. Vuonna 2002 Layne kuoli huumeiden yliannostukseen.


title: Alice in Chains

text: Staleyn kuoleman jälkeen Alice in Chains palasi esiintymislavoille. Tämä tapahtui vuonna 2005 ja yhtyeen riveissä nähtiin useita vaihtuvia jäseniä, kuten Maynard James Keenan ja Phil Anselmo. Myöhemmin William DuVall liittyi yhtyeeseen laulajaksi. Vuonna 2009 uusi kokoonpano julkaisi albumin "Black Gives Way to Blue", jonka nimikkokappale on omistettu Layne Staleylle.


title: Alice in Chains

text: Vuonna 2011 yhtyeen alkuperäinen basisti Mike Starr kuoli epäiltyyn huumeiden yliannostukseen.


title: Alice in Chains

text: Yhtye aloitti viidennen albuminsa tekemisen vuonna 2011. "The Devil Put Dinosaurs Here" ilmestyi maailmanlaajuisesti 28. toukokuuta 2013.


title: Alice in Chains

text: Alice in Chains on myynyt maailmanlaajuisesti yli 20 miljoonaa äänitettä ja yhtyeen tunnetuimpia kappaleita ovat muiden muassa "Man in the Box", "Would?", "No Excuses", "Angry Chair", "Rooster", "Them Bones", "Down in a Hole", "Grind", "Again", "Heaven Beside You", "Check My Brain", "A Looking in View" ja "Hollow".


title: Mongolianvaahtera

text: Mongolianvaahtera ("Acer ginnala") on vaahteroiden ("Acer") sukuun kuuluva kesävihanta puuvartinen kasvi. Jotkut kasvitieteilijät pitävät sitä tataarivaahteran alalajina ("Acer tataricum" subsp. "ginnala"). Mongolianvaahteraa tavataan luonnonvaraisena Siperiassa, Japanissa, Koreassa ja Mongoliassa. Se on vain harvoin villiintynyt Eurooppaan.


title: Mongolianvaahtera

text: Mongolianvaahtera kasvaa 3–10 metrin korkuiseksi yleensä pensaan ja puun välimuodoksi ja rungon halkaisija on 20–40 senttimetriä. Mongolianvaahteran kaarna on harmaanruskea ja siihen tulee vanhemmiten matalia halkeamia. Sen kukat ovat kellanvihreät ja halkaisijaltaan 5–8 millimetriä. Laji kukkii alkukesästä. Sen siemenet muistuttavat Suomessa alkuperäisen metsävaahteran siemeniä, mutta ne ovat paljon pienempiä. Siemenet irtoavat puusta myöhään syksyllä ja itävät seuraavana keväänä. Mongolianvaahteran ruska on aurinkoisilla paikoilla voimakkaan punertava.


title: Mongolianvaahtera

text: Mongolianvaahteraa kasvatetaan koristekasvina Pohjois-Euroopassa ja -Amerikassa. Se soveltuu hyvin esimerkiksi bonsaipuuksi. Pihapuuna se on karaistuneisuutensa takia soveltuva Suomessa aina Ouluun ja jopa Rovaniemellekin saakka, ja se kestää jopa kolmenkymmenen asteen pakkaset. Se kasvaa hyvin myös varjoisilla pohjoisrinteillä, tosin siellä sen ruska on melko vaatimaton.


title: Intianjasmikki

text: Intianjasmikki eli intianmurraija ("Murraya koenigii") on jasmikkien eli murraijojen ("Murraya") sukuun kuuluva pieni puu. Se jää yleensä noin 2,5 m korkeaksi. Sen kuori on ruskea, pilkullinen ja repeilee pitkiksi suikaleiksi. Lehdet ovat 30 cm pitkiä, ja niissä on 24 lehdykkää.


title: Intianjasmikki

text: Intianjasmikin lehtiä käytetään mausteena ruoanlaitossa, jossa niitä kutsutaan currylehdiksi. Myös marjoja voi syödä.


title: Žanna Block

text: Žanna Block () (s. 6. heinäkuuta 1972 Nižyn, Ukrainan sosialistinen neuvostotasavalta) on ukrainanjuutalainen pikajuoksija.


title: Žanna Block

text: Žanna Block on omaa sukuaan Tarnopolska (), mutta hän on käyttänyt uransa aikana useaa sukunimeä. Mentyään naimisiin aitajuoksija Ihor Pintusevytšin () kanssa hän vaihtoi sukunimensä miehensä nimeen. Toisen avioliittonsa jälkeen hänet tunnettiin hetken aikaa yhdistelmänimellä Pintusevytš-Block mutta nykyään hänet tunnetaan miehensä ja valmentajansa Mark Blockin sukunimellä.


title: Žanna Block

text: Block lopetti kilpauransa vuonna 2006. Häntä epäiltiin jo uransa aikana yhteyksistä Balco-laboratorion doping-ohjelmaan. Hänen miehensä Mark Block sai vuonna 2011 kymmenen vuoden urheilun toimintakiellon, kun hänen todettiin välittäneen dopingaineita vaimolleen. Lokakuussa 2011 Žanna Block sai kahden vuoden kilpailukiellon. Hänen kilpailutuloksensa 30. marraskuuta 2001 lähtien hylättiin takautuvasti ja näin hän menetti Pariisin MM-kilpailuiden 2003 MM-hopeansa 100 metrin juoksusta.


title: Kortteli

text: Kortteli on katualueiden rajoittama kaupungin tai (asuin)alueen osa. Kaavoitetulla alueella kortteli on pienin katujen rajaama yhtenäinen rakennettu tai rakennettavaksi tarkoitettu alue, joka käsittää yhden tai useamman tontin. Ruutukaava-alueilla korttelit ovat tyypillisesti suorakaiteen muotoisia.


title: Kortteli

text: Sana kortteli johtuu latinan sanasta quartus, joka merkitsee neljäsosaa. Keskiajalla monet kaupungit jakautuivat neljään kaupunginosaan. Sen vuoksi sanan eri muunnelmat useissa kielissä, esimerkiksi ranskan "quartier", tarkoittavat edelleenkin kaupunginosaa, vaikka niitä monissa kaupungeissa on enemmänkin. Tukholmassa sanaa () käytettiin jo 1700-luvulla tarkoittamaan katujen rajoittamaa aluetta, ja seuraavalla vuosisadalla se omaksuttiin samaan merkitykseen Suomessakin. Englannissa, varsinkin amerikanenglannissa samassa merkityksessä käytetään sanaa "block".


title: Kortteli

text: Helsingin keskusta-alueen vanhat korttelit on 1800-luvulla nimetty eläinten ja kasvien mukaan. Kaupungin muissa osissa korttelit on pelkästään numeroitu.


title: Sinkinkato

text: Sinkinkato (engl. "dezincification") on yksi tyyppi niin sanotuista valikoivan syöpymisen korroosiomuodoista. Sinkinkatoa tapahtuu messingissä, kun epäedullisissa olosuhteissa messinkiseoksesta liukenee veteen sinkkiä, jolloin jäljelle jää paljon kuparia sisältävä huokoinen massa. Messingin taipumus sinkinkatoon pienenee sinkkipitoisuuden laskiessa.


title: Sinkinkato

text: Sinkinkato on erityisen voimakasta kuumamuokatessa messinkiä. Kuumamuokattu messinki on pinnaltaan kuparin väristä ja pitää joko peitata tai kaavinvetää messinkisen, kellertävän, pinnan esille tuomiseksi.


title: Tomos-asiakirja

text: Tomos-asiakirja on vuonna 1923 patriarkka Meletios IV:n kirjoittama asiakirja, joka säätelee autonomisen Suomen ortodoksisen arkkipiispakunnan ja ekumeenisen patriarkaatin suhdetta. Tomos-asiakirjan myötä Suomen ortodoksinen kirkko irtaantui Venäjän ortodoksisesta kirkosta ja liittyi ekumeenisen patriarkaatin alaisuuteen autonomisena arkkihiippakuntana.


title: Metsäsuomalaiset

text: Metsäsuomalaiset (, ) olivat Ruotsissa ja Norjassa asuneita suomalaisia, joita siirtyi 1580-luvulta alkaen Savosta ja Pohjois-Hämeestä Keski-Skandinavian havumetsävyöhykkeelle uudisviljelijöiksi. Maahanmuuttajat levittäytyivät laajalle alueelle Etelä-Ruotsin Tivedenistä aina Ruotsin Lappiin, ja idässä Pohjanlahden länsirannikolta Gästriklandista Norjan Telemarkiin asti.


title: Metsäsuomalaiset

text: Nykyään alueella on yhä jäljellä metsäsuomalaisten rakennuksia ja paikannimiä, jotka muistuttavat suomen kielestä. Alueen kyliä kutsutaan yhä suomalaiskyliksi ja niiden metsiä "suomalaismetsiksi".


title: Metsäsuomalaiset

text: Historioitsijat eivät ole löytäneet varmaa syytä savolaisten muuttoliikkeen alkuun 1500-luvun loppupuolella. Aikakauden sotien on uskottu vaikuttaneen eniten muuttoaallon syntyyn, mutta kysymyksessä on saattanut olla myös savolaisasutuksen laajenemisesta johtunut ilmiö. Suomalaisten tekemät työmatkat yli Pohjanlahden eivät olleet harvinaisia varhaisemmallakaan aikakaudella.


title: Metsäsuomalaiset

text: Yksi syy metsäsuomalaisten siirtolaisuuteen löytyy vuodelta 1579, jolloin Kustaa Vaasan nuorin poika Kaarle (myöhemmin Kaarle IX) sai herttuakunnakseen Keski-Ruotsin erämaat. Ruotsalaiset olivat jo asettuneet jokien varsille, mutta jättäneet metsäseudut asumattomiksi. Tilanteen korjaamiseksi Kaarle kirjoitti kirjelmän, jossa hän lupasi seitsemän verovapaata vuotta jokaiselle, joka ryhtyy asuttamaan herttuakunnan asumattomia alueita. On kuitenkin epätodennäköistä, että syrjäseutujen suljetuissa yhteisöissä eläneet ihmiset olisivat yhtäkkiä päättäneet muuttaa kotiseuduiltaan heille kaukaiseen maahan ilman minkäänlaista pakkoa.


title: Metsäsuomalaiset

text: Vuosina 1596–1597 käyty nuijasota ja seuraavan vuosisadan alkuvuosiin ajoittunut nälänhätä saivat yhä useammat siirtolaiset siirtymään Ruotsin metsiin. Suomalaisasutus levisi noin sataanviiteenkymmeneen Keski-Skandinavian pitäjään (), lähinnä Värmlantiin, Taalainmaalle, Hälsinglandiin ja Södermanlandiin sekä sieltä Oslon itäpuolelle. Yksinomaan Värmlannissa suomalaiset levittäytyivät 40 pitäjään, Taalainmaalla 29:ään, Hälsinglandissa 16:een ja Södermanlandissa 12 pitäjään. Norjan puolelle suomalaisia siirtyi 150 kilometrin kaistalle rajaseudulle Oslosta pohjoiseen.


title: Metsäsuomalaiset

text: 1630-luvun alussa jokivarsien viljelijät kävivät vihamielisiksi suomalaisia kohtaan. Ruotsalaiset katsoivat maittensa takana olevien metsien kuuluvan itselleen, eivätkä hyväksyneet sitä, että suomalaiset metsästivät riistan. Metsäsuomalaisten asuttamilla alueilla tehdyt mineraalilöydöt johtivat lisääntyneeseen ruotsalaisten kaivostoimintaan. Vaikka suomalaiset olivat erinomaisia kaivosmiehiä, syntyi suomalaisten ja ruotsalaisten välille lisääntyviä ristiriitoja.


title: Metsäsuomalaiset

text: Skandinavian metsäsuomalaisten asemaa vaikeutti entisestään se, että kaskenpoltto ja metsien asuttaminen kiellettiin heiltä kaikkialla Ruotsissa. Ainoastaan ne suomalaiset, jotka hankkivat kuninkaan vahvistuskirjan saivat pitää maansa ja asuntonsa. Vuonna 1639 nämä omistusoikeuspaperit nousivat entistä tärkeämpään asemaan. Tuolloin annettiin kuningatar Kristiinan nimissä määräys, jossa määrättiin vangittaviksi kaikki lupakirjatta metsissä asuvat suomalaiset. Myöhemmin annettiin muita käskykirjeitä, joissa suomalaisten pirtit ja viljat määrättiin ilman tuomiota poltettaviksi ja hävitettäviksi.


title: Metsäsuomalaiset

text: Vuonna 1646 annettiin julistus, että jokaiselta suomalaiselta, joka ei halunnut oppia ruotsia, on talot poltettava, ja hän on henkipatto jokaisen ruotsalaisen edessä. Suomen kieli oli täydellisesti kielletty ja suomenkielisten kirjojen lukeminen johti joissakin tapauksissa vangitsemiseen vielä 1700-luvulla.


title: Metsäsuomalaiset

text: Osa metsäsuomalaisista ryhtyi kestikievarien pitäjiksi. Heidän elinkeinonsa juonsi alkunsa 1649 voimaan tulleesta lakisääteisestä määräyksestä, joka vaati majoituspaikkoja yleisten maanteiden varsille kahden peninkulman välein. Kestikievarin pitäjät saivat verohelpotusta ja varsinkin naiset anoivat oikeutta majoituspaikkojen perustamiseksi.


title: Metsäsuomalaiset

text: Oma lukunsa olivat myös suomalaiset irtolaiset, jotka tunnettiin nimellä "Lösfinnar". He eivät halunneet omaa tilaa, vaan viettivät mieluummin liikkuvaa elämää. Valtiovalta ei hyväksynyt näitä irtolaisryhmiä vaan pyrki lailla kieltämään sekä heidän majoittamisensa ja heidän käyttämisensä työvoimana. Lain rikkominen johti sakkorangaistukseen.


title: Metsäsuomalaiset

text: Vaikka nämä irtolaisryhmät muodostuivat pääosin miehistä oli heidän joukossaan myös nuoria naisia, jotka tunnettiin nimellä "löskona" (irtolaislutka). Monet näistä naisista tekivät miesten töitä kalastajina ja kaskenpolttajina.


title: Metsäsuomalaiset

text: Useimmat metsäsuomalaiset halusivat kuitenkin raivata edelleen omia tilojaan. Heidän kaskeaminsa tapahtui paikallisen hallinnon tiukan valvonnan alaisena. Tämä johti kaskenviljelyn laajentumakauden lopulliseen taantumiseen.1600-luvun loppuun mennessä metsäsuomalaiset olivat perustaneet Norlannin ja  Sveanmaan metsäalueille enemmän kuin 900 tilaa. Raudan valmistukseen erikoistuneiden laitosten ja kaivostoiminnan leviäminen vaikuttivat suomalaisoloihin Taalainmaalla ja Värmlannissa, mutta Norlannissa ja Sveanmaalla metsäsuomalaisten siirtolaisuus jätti pysyvän jälkensä alueiden asutukseen, ja sulautui monelta osin paikalliseen kulttuuriin.


title: Metsäsuomalaiset

text: Vuodesta 1641 alkaen lukuisia metsäsuomalaisia vangittiin ja monet heistä lähetettiin siirtolaisina Uuteen Ruotsiin Delawarejoen varrella Pohjois-Amerikassa. Vuonna 1643 Korsholmassa asunut Uuden-Ruotsin pitkäaikaisin kuvernööri Johan Printz vei mukanaan Delawareen useita Pohjanmaalla asuneita maanviljelijöitä. Ruotsalaisten siirtolaisasutus keskittyi siirtokunnan keskuksen Fort Kristinan ympärillä, kun taas suomalaiset hajaantuivat metsiin, jossa he asuivat läheisessä kosketuksessa delaware-intiaanien kanssa. Yhdysvaltalaiset tutkijat Terry G. Jordan ja Matti E. Kaups ovat väittäneet kirjassaan "The American Backwoods Frontier", että hirsisalvosrakennukset tulivat uudelle mantereelle näiden suomalaissiirtolaisten välityksellä.


title: Metsäsuomalaiset

text: Myöhemmin metsäsuomalaiset unohdettiin, kunnes kielitieteilijä Carl Axel Gottlund ryhtyi ajamaan heidän asioitaan. Hän teki vuosina 1817–1821 opintomatkoja Taalainmaan, Hälsinglandin, Värmlannin ja Norjan suomalaismetsiin. Metsäsuomalaisten elinolot järkyttivät Gottlundia ja hän aloitti määrätietoisen työn heidän elinolojensa parantamiseksi. Gottlund teki muun muassa tarkkoja muistiinpanoja suomalaismetsien asukkaiden kielestä, sukunimistä, ja perinteistä.


title: Metsäsuomalaiset

text: 1800-luvun alkupuolella metsäsuomalaisia arvioitiin olleen noin 40 000, joista 14 000 asui Värmlannissa. Gottlund perusti heille 3 metsäsuomalaista seurakuntaa: Juvanniemi, Lautasalmi ("Lekvattnet") ja Kirveskangas ("Norra Finnskoga"). Hän halusi perustaa myös metsäsuomalaisen kihlakunnan Solörin ja Värmlannin väliselle raja-alueelle, jolle hän esitti nimeä "Fennia".


title: Metsäsuomalaiset

text: Gottlundin mukaan metsäsuomalaisia tai suomenkielisiä oli yli sadassa Keski-Ruotsin pitäjässä. Yhteensä oli 50 000 henkeä, jotka puhuivat ja ymmärsivät suomea. Metsäsuomalaisia eli seuraavissa maakunnissa:Suomalaisten täsmällistä lukumäärää on vaikea selvittää, sillä osa heistä kirjattiin kirkonkirjoihin ruotsalaisilla nimillä.


title: Metsäsuomalaiset

text:
Suomalaisten asuttamia metsäalueita kutsuttiin suomalaismetsiksi ("Finnskogar" tai "Finnskogarna"). He eivät juurikaan asuneet peltoalueilla, jotka kuuluivat ruotsalaisille. Nykykielessä erotetaan suomalaismetsät ("finnskogen") suomalaismaista ("finnmarken"). Finnmarkenit sijaitsevat lähinnä Taalainmaalla ja Hälsinglandissa.
Nykyään Värmlannin savolaismurre on kuollut. Viimeiset suomea hyvin taitaneet metsäsuomalaiset olivat Johannes Johansson Oinonen eli Niittahon Jussi sekä Karl Persson. He kuolivat vuosina 1965 ja 1969. Nykyisin metsäsuomalaisista on muistona enää suomalaisperäistä paikannimistöä. Alueella on kuitenkin herännyt innostus suomalaiskulttuuriin ja muun muassa Hälleforsissa on poltettu tervamiilu vanhaan metsäsuomalaiseen tapaan. Myös sukututkimusta on tehty mm. Suhoisten suvusta. Norjan metsäsuomalaisilla on myös vähemmistökansan asema.


title: Metsäsuomalaiset

text: Suomen kuuluisin metsäsuomalaisten jälkeläinen on RKP:n kansanedustaja Elisabeth Nauclér Maarianhaminasta, joka valittiin eduskuntaan vuonna 2007. Ruotsalaisia metsäsuomalaisten jälkeläisiä ovat prinssi Daniel, poplaulaja Björn Skifs, jalkapallovalmentaja Sven-Göran Eriksson, Nobel-palkittu ekonomisti Gunnar Myrdal ja Ruotsin pitkäaikainen pääministeri Tage Erlander.


title: Björköby

text: Björköby on kylä Mustasaaressa ja entinen Suomen kunta Pohjanmaan rannikolla. Siihen kuului Björkön saari Raippaluodon vieressä. Raippaluoto oli myös Björköbyn ainoa naapurikunta. Björköbyn kunta liitettiin Mustasaareen vuonna 1973. Björköby on pinta-alaltaan kasvavan Björkön saaren asutustaajama. Seurakunnallisesti Björköby kuuluu Raippaluodon seurakuntaan, Mustasaaren seurakuntayhtymään ja Porvoon hiippakuntaan. Björköby ei koskaan muodostanut omaa seurakuntaa, vaan kunnallisen itsenäisyytensäkin aikana se oli osa Raippaluodon seurakuntaa.


title: Björköby

text: Vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan Björköbyn kunta oli täysin ruotsinkielinen.


title: Björköby

text: Björköbyn vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers ja se vahvistettiin vuonna 1959.


title: Björköby

text: Björköbyn pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla suolasiiasta ja keitetyistä kananmunista sekoitettu salaatti "siksallad".


title: Björköby

text: Björköbyn ainoa henkikirjakylä on sekin nimeltään Björköby.


title: Björköby

text: Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajauksissa Björköbyn ainoa taajama oli Björkö, jossa oli 503 asukasta vuonna 1960 ja 401 asukasta vuonna 1970.


title: Björköby

text: Björköbyn saaristo on kohonnut merestä suhteellisen myöhään, joten on epätodennäköistä, että täällä olisi ollut varsinaista esihistoriallista asutusta. Björkön saarelle muodostui kuitenkin 1500-luvun puoliväliin mennessä kalastajien ja hylkeenpyytäjien ruotsinkielinen kyläkunta. Keskiajalta lähtien se kuului Mustasaaren suurpitäjään, kunnes se jäi Raippaluodon itsenäistyessä viimeksi mainitun yhteyteen. Björköbyn ensimmäinen kirkko rakennettiin luultavasti jo Ruotsin vallan aikana ja sen tiedetään vaurioituneen 1840-luvulla sattuneessa tulipalossa. Nykyinen kirkko valmistui vuonna 1859. Kunnallisesti Björköby itsenäistyi vuonna 1932.


title: Björköby

text: Koska Merenkurkku on Björköbyn kohdalla kapeimmillaan, saarelaiset joutuivat aikanaan kuljettamaan paljon postia Ruotsin puolelle jäitse ja vesitse. Näiden usein vaarallisten matkojen muistoksi Björköbyn vaakunassa on kuvattuna postitorvi. Venäläinen kenraali Barclay de Tolly marssitti Suomen sodan aikana maaliskuussa 1809 joukkonsa Vaasasta Björköbyn kautta Uumajaan. Vaikeakulkuisten ahtojäiden vuoksi venäläiset kärsivät retken aikana suurta mieshukkaa, ja kenraali de Tollyn kerrotaan sanoneen, että hän viitoitti tien Merenkurkun yli omien miestensä ruumiilla.


title: Björköby

text: Björköbyhyn kuuluville Valassaarille pystytettiin vuonna 1886 rautarakenteinen majakka, ja myöhemmin sinne sijoitettiin myös säähavaintoasema ja meripelastusasema. Nykyisin paikka on tunnettu myös monilajisesta linnustostaan, ja osa siitä on muodostettu luonnonsuojelualueeksi, jolle maihinnousu on kielletty lintujen pesimäaikana.


title: Björköby

text: Kun postin kuljetus Merenkurkun yli päättyi, Björköby jäi liikenteellisesti syrjään. Vähitellen parantuneet tieyhteydet, kuten pengertie Raippaluodon puolelle ja vuonna 1997 valmistunut Raippaluodon silta, ovat vähentäneet eristyneisyyttä. Jäätilanteen salliessa on voitu liikennöidä myös jäätietä pitkin Ruotsin puolelle.


title: Björköby

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Björköbyn väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1950–1970.


title: Björköby

text: Björköbyn väestö on tilastoitu Raippaluodon yhteydessä vuonna 1940.


title: Bergö

text: Bergö [bärjö:] on entinen Suomen kunta Pohjanmaalla. Bergön kunta liitettiin vuonna 1973 Maalahteen. Bergö on nimensä mukaan saari, jonka ainut yhteys mantereeseen on nykyisin ympäri vuoden kulkeva lossi.


title: Bergö

text: Bergön väkiluku oli itsenäisyyden loppuvaiheissa eli 31. joulukuuta 1970 yhteensä 647 henkeä; suurimmillaan se oli vuonna 1938, jolloin kunnassa asui 948 henkilöä. Kunnan maapinta-ala oli 33,8 km². Asukkaista 98 % oli ruotsinkielisiä vuonna 1970. Bergön naapurikunnat olivat ennen kunnan lakkauttamista Korsnäs, Maalahti ja Petolahti.


title: Bergö

text: Bergön nimi oli alkujaan "Vargö", mutta saaren ja kylän nimi muutettiin muotoon Bergö vuonna 1830, luultavasti sen takia, että suteen viittaava nimi katsottiin alentavaksi. Saaren nimi on dokumentoitu muun muassa 1546 (Wargö) ja 1552 (Vargöö). Suomeksi on käytetty muotoa Susiluoto.


title: Bergö

text: Bergön saaren historia ulottuu aina 1400-luvun loppupuolelle. 1500-luvulla saarella oli 9 taloa, ja noin 40 asukasta. Tällöin saarelle piti soutaa lihasvoimin. Kirkollisesti alun perin Mustasaareen kuulunut Bergö muodostettiin Maalahteen kuuluvaksi rukoushuonekunnaksi vuonna 1652 ja kappeliseurakunnaksi vuonna 1848. Bergön seurakunta itsenäistyi vuonna 1908 ja sai ensimmäisen oman kirkkoherran vuonna 1911. Seurakunta kuuluu nykyisin Maalahden seurakuntayhtymään ja Porvoon hiippakuntaan. Bergön saari sai lauttayhteyden 1962, jolloin kerran viikossa Vaasasta ajava vuorolaiva lopetti kulkemisensa. Tällöin lautta ajoi vain päiväsaikaan. 1996 Bergö sai vaijerilossin, joka kulkee 5.30 - 00.10 joka päivä ja tuon ajan ulkopuolella lossi on kutsuttavissa rannoilla olevilla napeilla.


title: Bergö

text: Bergön kunta liitettiin vuonna 1973 Maalahteen. Toukokuussa 2007 bergölaiset esittivät saaren liittämistä Korsnäsin kuntaan, mutta valtionvarainministeriön kuntaosasto hylkäsi esityksen .


title: Bergö

text: Bergön nähtävyyksiin kuuluu puukirkko, joka on vihitty käyttöön vuonna 1802.


title: Bergö

text: Bergön ainoa henkikirjakylä on sekin nimeltään Bergö. Kylän sivukyliä ovat muun muassa Bredhällan, Holmen, Granön, Långön, Perisgrund ja Södersund.


title: Bergö

text: Kylän pinta-ala on noin 4500 ha ja kylässä asuu runsaat 560 asukasta, joista 3 % on suomenkielisiä ja yhdellä prosentilla asukkaista on jokin muu äidinkieli.


title: Bergö

text: Sekä nuoret että vanhat pitävät Bergötä houkuttelevana. Asukasluku on pysynyt suhteellisen vakaana viimeisen kymmenen vuoden aikana. Kylässä on noin 60 työpaikkaa ja muualla työskentelevien osuus on noin 50 %.


title: Bergö

text: Useimmat työpaikat löytyvät palvelualalta ja alkutuotannon osuus on selvästi vähentynyt. Vuonna 2003 kylässä oli noin 40 kokopäiväistä kalastajaa. Merivartioston ja luotsilaitoksen tarjoamat työpaikat ovat suurelta osin kadonneet, mutta Bergön lossiyhteys työllistää edelleen kuusi ihmistä.


title: Bergö

text: Vuonna 1996 aloitettiin Nyvägenin peruskorjaustyöt, jotka saatiin päätökseen seuraavana vuonna. Valtion tie Perisgrundista Bredhällaniin sai uuden päällysteen kesällä 1996. Ytterbådaniin rakennettiin uusi kalasatama, joka valmistui 1997. Pienvenesatama on Bredhällanissa, Perisgrundissa ja Bergön leirintäalueella Norrdundetissa. Näiden lisäksi kylässä on vierassatama lossisataman läheisyydessä. Bergö Båtklubb rf. huolehtii Bergön saariston veneväylistä.


title: Bergö

text: Linja-autoyhteys Bergöstä Vaasaan ajetaan nykyisin vain kerran päivässä arkipäivisin. Kahdella kolmasosalla talouksista on mahdollisuus liittyä kunnalliseen vesi- ja viemäriverkostoon. Suurin osa talouksista on jo liittynyt kaapeli-tv-verkostoon ja Petolahti-Bergö –paikallistelevisio lähettää ohjelmaa kahtena päivänä viikossa ja tekstitiedotteet näkyvät ympäri vuorokauden.


title: Bergö

text: Bergön saarella on myös tapahtumia. Näistä muutama esimerkki ovat kesä- ja syysmarkkinat.


title: Bergö

text: Kylän palvelut:


title: Bergö

text: Osuuskauppa, kukka- ja lahjatavarapuoti, asiamiesposti, pankki, ala-aste, neuvola, kirkko, seurakuntatalo, sivukirjasto, päiväkoti, paloasema, kioski, vapaakirkkoseurakunta, urheilukenttä, uimaranta, valaistu hiihtolatu, kotiseutumuseo, kaksi kampaajaa, kodinhoitajia, veneveistämö, puuverstas, taksi, muutama kokoustila jne.


title: Bergö

text: Kylässä on mökkivuokrausta yöpymistä varten ja ratsastuksesta kiinnostuneille on talli Stallet Wild West.


title: Bergö

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Bergön väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.


title: Bergö

text: Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajausten mukaan Bergössä ei ollut lainkaan taajamia. Nykyisin Bergön kirkonkylä on kuitenkin määritelty taajamaksi.


title: Mikkelin maalaiskunta

text: Mikkelin maalaiskunta () oli Etelä-Savossa sijainnut Suomen kunta, joka yhdistettiin Mikkelin kaupunkiin vuoden 2001 alusta. Sen asukasluku oli 12 000 (2000). Mikkelin kaupungin joka suunnalta ympäröineen Mikkelin maalaiskunnan kaksi taajamaa olivat Rantakylä ja Otava.


title: Mikkelin maalaiskunta

text: Mikkelin maalaiskunnan naapurikunnat olivat Mikkeli, Anttola, Haukivuori, Hirvensalmi, Juva, Kangasniemi, Mäntyharju ja Ristiina.


title: Mikkelin maalaiskunta

text: 1980-luvulla jokaiselle Savon kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Mikkelin maalaiskunnan perinneruoaksi valittiin ”potlohko”, joka valmistetaan perunalohkoja, sipulia ja lihaa uunissa hauduttamalla. Toiseksi Mikkelin maalaiskunnan pitäjäruoaksi nimettiin "rättänä" eli mustikkakukko.


title: Mikkelin maalaiskunta

text: Mikkelin maalaiskunnan historian voidaan katsoa alkaneen novgorodilaisten 1200-luvulla perustamasta Savilahden pogostasta. Se oli ensimmäinen tunnettu hallinnollinen yksikkö Savossa. Muut savolaiset hallintopitäjät on erotettu sen myöhemmistä seuraajista. Muun muassa Mikkelin kaupunki irrotettiin vuonna 1838. Maalaiskunta liitettiin vuoden 2001 alusta Mikkelin kaupunkiin yhdessä Anttolan kanssa.


title: Mikkelin maalaiskunta

text: Mikkelin mlk:n nähtävyyksiä ovat Anjan Puisto, Tuukkalan muinaismuistoalue, Porrassalmen taistelun (1789) muistomerkki, Kyyhkylän ja Tuukkalan kalmistot (Savon suurin) sekä Tertin kartano ja Mikkelin maaseurakunnan kirkko (Charles Bassi, 1817), joka tosin sijaitsi jo ennen vuoden 2001 kuntaliitosta Mikkelin kaupungin alueella.


title: Mikkelin maalaiskunta

text: Alamaa, Anianniemi, Asila, Haahkala, Haapataipale, Harjujärvi, Harjumaa, Haukkakorhola, Heinälahti, Helppanala, Hiirola, Hyyrylä, Häyrylä, Ihastjärvi, Kaipiala, Karstula, Kirkonkylä, Korpijärvi, Koskentaipale, Kovala, Kyyhkylänniemi, Laitiala, Laurikkala, Liukkola, Marjoniemi, Moisio, Norola, Närvälä, Olkkolanniemi, Pajula, Parantala, Parkkila, Pekkola, Puttola, Rahula, Rantakylä, Rieppola, Riittilä, Rämälä, Sairila, Salmenkylä, Savonlahti, Seppälä, Soikkala, Suonsaari, Taipale, Tikkala, Tuukkala, Vanhala, Vanhamäki, Vatila, Vehmaskylä, Viljakkala, Visulahti, Vuolinko, Väänälä, Väärälä


title: Mehu

text: Mehut ovat erilaisista hedelmistä, marjoista tai kasviksista tehtyjä juomia, joissa ei ole hiilihappoa kuten virvoitusjuomissa. Mehua valmistetaan yleensä koneilla, mutta kotioloissa mehua voidaan valmistaa myös mehustamalla marjoja mehumaijalla.


title: Mehu

text: Suomen ja Euroopan unionin elintarvikelainsäädäntö määrittelee seuraavat mehutyypit:


title: Mehu

text: Suomessa 1991 voimaan tullut asetus määritteli käsitteet "tuoremehu", "täysmehu", "mehu" ja "nektari":


title: Mehu

text: Mehuun käytettävät hedelmät pestään ennen prosessointia. Joissakin tapauksissa pesuun käytetään tensidejä tai pesuainetta: esimerkiksi omenoista on tärkeää poistaa mikro-organismit, jotka saattavat tuottaa sienimyrkkyjä. Pesun jälkeen hedelmistä poistetaan mehuun kelpaamattomat osat, kuten aprikooseista kivet tai ananaksista kuoret. Sen jälkeen hedelmäliha raastetaan tai jauhetaan massaksi, josta saadaan mehua erityyppisillä puristimilla. Jotkin mehunvalmistajat ovat siirtyneet kemiallisiin prosesseihin, joissa hedelmämassa nesteytetään entsyymien avulla. Sitrushedelmistä mehua saadaan kahdella eri tekniikalla: joko hedelmä halkaistaan kahtia ja sen kahdesta puoliskoista puserretaan mehu ja hedelmäliha, tai hedelmään tehdään reikä, josta mehu puristetaan ulos.


title: Mehu

text: Mehusta voidaan poistaa sameutta käyttämällä pektinaasientsyymiä. Sitä voidaan myös suodattaa erilaisin menetelmin, joista perinteisin on piimaasuodatus. Suodatuksen hinnan ja piimaan tuottaman jätteen vuoksi on kehitetty muita suodatusmenetelmiä.


title: Mehu

text: Valmistuksen jälkeen mehu tyypillisesti kuumennetaan 88 celsiusasteeseen ja pakataan sen jälkeen kuluttajapakkauksiin. Joissakin tapauksissa mehua säilytetään pastöroinnin jälkeen suurissa siiloissa. Haihduttamalla mehusta vettä valmistetaan mehutiivistettä, jota voidaan myöhemmin laimentaa. Kun mehua valmistetaan tiivisteestä, siihen lisätään vettä, sokeria ja tarvittavia lisäaineita. Näin aikaansaatu mehu pastöroidaan, jäähdytetään ja pakataan esimerkiksi kartonkipakkauksiin.


title: Mehu

text: Kotioloissa mehua voidaan valmistaa kaikista hedelmistä ja marjoista keittämällä kattilassa tai höyryttämällä mehustimessa. Silloin kilosta marjoja saadaan noin litra mehua, ja jäljelle jäänyt marjamassa voidaan käyttää esimerkiksi hilloon tai siitä voidaan tehdä ”jälkimehua”, joka sopii keittoihin ja kiisseleihin.


title: Mehu

text: Eniten hedelmämehua kulutetaan Uudessa-Seelannissa, keskimäärin noin kaksi desilitraa henkeä kohden päivässä, toiseksi eniten Kolumbiassa. Yleisesti ottaen mehua juodaan enemmän rikkaissa maissa kuin köyhissä ja enemmän läntisellä pallonpuoliskolla kuin itäisellä. Suurista maista mehua juodaan vähiten Kiinassa. Yhdysvalloissa appelsiinimehun kulutus kasvoi voimakkaasti toisen maailmansodan jälkeen 1990-luvun lopulle saakka, minkä jälkeen se on ollut laskussa. Syitä kulutuksen laskuun ovat muiden muassa appelsiinien kallistuminen, aamiaisen merkityksen heikkeneminen ja tietoisuus sokerin aiheuttamista terveyshaitoista.


title: Mehu

text: Mehuja voi nauttia myös mehubaareissa, joissa tarjoillaan tuorepuristettuja hedelmä- ja kasvismehuja sekä muita samantyyppisiä virvokkeita.


title: Mehu

text: Hedelmämehuissa on tyypillisesti runsaasti sokeria, jonka liikakulutus aiheuttaa esimerkiksi lihavuutta, kakkostyypin diabetesta ja hammasvaurioita. Toisin kuin kokonaisissa hedelmissä, hedelmämehussa ei ole kuitua, joka hidastaa fruktoosin imeytymistä ja aiheuttaa kylläisen olon. Yhdistyneen kuningaskunnan virallisissa ravintosuosituksissa suositellaan rajoittamaan hedelmämehun kulutusta 150 millilitraan päivässä korkean sokeripitoisuuden vuoksi. Esimerkiksi appelsiinimehussa on kuitenkin runsaasti C-vitamiinia, foolihappoa ja kaliumia: brittilapset saavat noin 20 prosenttia C-vitamiinistaan appelsiinimehusta.


title: Mehu

text: Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkijan mukaan mehustimella höyrystämällä valmistetuissa mehuissa on jäljellä korkeintaan kymmenesosa kokonaisten marjojen sisältämästä C-vitamiinista. Myös muita terveysvaikutteisia ravintoaineita kuten flavonoideja ja muita polyfenoleita jää marjan kuorikerrokseen. Etenkin säilyttäminen jääkaapissa hävittää marjamehusta vitamiinit, mutta pakastamista kokonaiset marjat kestävät sen sijaan hyvin. Mehustamalla valmistettuun mehuunkaan ei jää jäljelle ravintokuitua, ellei sitä siihen jälkikäteen erikseen lisätä.


title: Mehu

text: Karpalomehua ja muita karpalotuotteita on käytetty pitkään virtsatietulehdusten hoidossa ja ehkäisyssä. Karpalon vaikutuksia käsittelevien tutkimusten meta-analyysin mukaan karpalotuotteilla ei kuitenkaan ole vaikutusta tulehduksiin. On mahdollista, että karpaloissa esiintyvän proantosyanidiinin pitoisuudet eivät olleet karpalotuotteissa riittävän korkeita.


title: Savilahti

text: Savilahti (), myöhemmin Suur-Savo, oli Savon vanhin kirkkopitäjä. Jo 1329 mainittu Savilahti käsitti alkujaan lähes koko Savon maakunnan. Myöhemmin Savonlinnan seudusta ml. Pohjois-Savo muodostettiin Pien-Savo.


title: Savilahti

text: Savilahden eli nykyisen Mikkelin seudun varhaisin väestö lienee hämäläistä alkuperää, johon myöhemmin on sekoittunut karjalaista väestöä. Kalmistot antavat kuvan ristiretkiajan karjalaisesta kulttuurisiirrosta. Ensi kerran suurpitäjä Savilahti mainitaan 1323 Pähkinäsaaren rauhankirjassa. Vasta 1600-luvun puolivälissä otettiin käyttöön nimi Mikkeli, kun Mäntyharju, Ristiina ja Hirvensalmi irtosivat entisestä Savilahdesta, silloisesta Suur-Savosta. Mikkelin maalaiskuntaa pidetään kunnallisessa jaotuksessa Savilahden seuraajana.


title: Savilahti

text: Savilahti oli ortodoksinen vuoteen 1323 asti, jolloin se liitettiin katoliseen Ruotsin valtioon. Virallisesti katolinen aika Savilahden seurakunnassa päättyi uskonpuhdistukseen vuonna 1527, mistä lähtien luterilaisuus on ollut Mikkelin seudun valtauskontona.


title: Savilahti

text: 1549 Mikael Agricola kävi tarkastuskäynnillä Savilahdella.


title: Savilahti

text: Suur-Savon pappilasta Kenkäveron niemellä tuli 1597 Savon nuijasodan lopputapahtumien näyttämö. Porrassalmen taisteluissa kesäkuussa 1789 taistelivat ruotsalaisjoukot venäläisiä vastaan. Talvisodan päämaja perustettiin 3. joulukuuta 1939 Mikkelin keskuskansakoululle (nykyiseltä nimeltään Päämajakoulu).


title: Savilahti

text: Nykyään Savilahdeksi kutsutaan Mikkelin kaupungin ydinkeskustaa, joka on Saimaan Savilahden rannalla. Paikalla on Savon vanhimmaksi rakennukseksi kutsuttu Savilahden kivisakasti.


title: Savilahti

text: Muita Savilahti-nimisiä paikkoja on mm. Kuopiossa, alueella, missä Kuopion yliopisto, Kuopion yliopistollinen sairaala ja Teknologiakeskus Teknia sijaitsevat.


title: Puula

text: Puula (myös Puulavesi) on Etelä-Savossa Hirvensalmella, Joutsassa, Kangasniemellä ja Mikkelissä sijaitseva järvi. Puula valittiin Etelä-Savon maakuntajärveksi vuonna 2011. Puulaan on Suonsalmen välityksellä yhteydessä järveen Ryökäsvesi-Liekune, jonka vedenpinnan korkeus on samalla tasolla.


title: Puula

text: Järven pinta-ala on 33 100 hehtaaria eli 331 km². Se on 47 kilometriä pitkä ja 32 kilometriä leveä, mutta järven yleisilme on monista saarista ja lahdista johtuen rikkonainen. Järven yli kulkee luode-kaakko-suuntaisena saarijono, joka alkaa Hirvensalmen Malvanniemestä ja päättyy Kangasniemen Puulansalmeen. Sen lounaispuolelle jää Karttuunselkä eli Karttuu, ja sen koillispuolelle jää Simpiänselkä eli Simpiä.


title: Puula

text: Karttuu alkaa kaakossa Malvaniemestä, ja matkalla kohti Puulansalmea, se kapenee. Luoteessa sijaitsevat pienemmät Uimaniemenselkä ja Mainiemenselkä, joka päättyy Puulansalmen kapeikkoon. Kapeikon takana aukeaa kapeana, mutta 19 kilometriä pitkänä järvenosa, jossa on runsaasti niemiä, lahtia ja saaria. Sen varrella sijaitsee Siikaveden lahti, Haapaselkä ja perällä Lihavaselkä ja Kekoniemenselkä ja Sätkynselkä. Karttuunselän etelärannasta työntyy ruopattu Suonsalmi Liekuneen.


title: Puula

text: Simpiästä luoteeseen sijaitsee laajan vesialueen saaristo, jota on vaikea hahmottaa. Saarten välissä sijaitsevat Pauninselkä, Hälönselkä, Piipanselkä, Haukkaselkä ja Konnanselkä. Konnanselältä pohjoiseen työntyy vielä kuusi kilometriä pitkä lahti, joka aukeaa Särkiseläksi. Simpiästä pohjoiseen sijaitsee kuusi kilometriä pitkä lahti, johon kuuluu Hianselkä. Merkittävä vaikutus järven rakenteeseen on Väisälänsaarella, joka on 13 kilometriä pitkä ja kuusi kilometriä leveä. Se sijaitsee järvialueen itäosassa ja sen länsipuolelle jää monilukuinen saaristo. Väisälänsaaren kaakkoispuolella sijaitsee Eteläselkä, josta pääsee Väisälänsaaren taakse Vanhosalmeen ja kaakkoispuolelle Pääskyselälle. Pääskyselän järvenosa on kymmenen kilometriä pitkä ja siitä alkaa sokkeloinen yli 15 kilometriä pitkä reitti eteläisimpään Heposelkään ja Kotalahteen, missä sijaitsee Otava. Väisälänsaaren eteläpuolella sijaitsee viisi kilometriä pitkä Pääskysaari ja pohjoispuolella kuusi kilometriä pitkä Viljakkalansaari ja lyhyempi Lapinsalo. Näiden takaa kulkee suojainen reitti Eteläselältä Lampisalonselälle, joka on 23 kilometriä pitkä.


title: Puula

text: Simpiän koillispuolelle työntyy Viljakkalansaaren ja Lapinsalon ohitse Sammakkoselkä ja Lapinsalonselkä, joiden pohjoispuolella aukeaa aluksi Vuojaselkä. Se on kymmenen kilometriä pitkä ja pari kilometriä leveä. Sillä on pitkiä lahtia ja Vaimosniemen takana työntyy vielä pohjoiseen 13 kilometriä pitkä lahti, jonka päässä sijaitsee Ruovedenselkä ja Kangasniemen kirkonkylä.


title: Puula

text: Puulan tilavuus on 3 060 miljoonaa m³ eli 3,06 km³. Järven keskisyvyys on 9,2 metriä ja suurin syvyys on 69 metriä.


title: Puula

text: Järvessä on laskettu olevan 1 659 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 12 334 ha, mikä on noin 27 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista 14 on yli neliökilometrin, 304 yli hehtaarin suuruisia, 1 284 yli aarin ja loput 57 ovat alle aarin kokoisia.


title: Puula

text: Järven suurin saari on Väisälänsaari (34,8 km²), joka seuustaa Simpiänselkää. Simpiän ja Karttuun välissä sijaitsee runsaslukuinen saaristo. Sen suurimpia saaria ovat idästä lukien ensin Iso Säkkisalo (4,4 km² ), Pieni Säkkisalo ja Soisalo (0,77 km²). Näiden ympärillä on paljon pieniä saaria. Keskellä järveä sijaitsee Puukonsaari (8,1 km² ). Sen ja vielä sitäkin suuremman saaren Puulasalon väliin mahtuu monia suojelujakin saaria. Niitä ovat esimerkiksi Iso-Sarvuli, Ihottu, Koveronsaari (3,7 km² ), Rämiäinen, Karhusaari ja Iso Paatsalo (1,9 km²).


title: Puula

text: Puusalosta etelään Kaiskonselällä sijaitsee Hirvisalo (1,0 km²) ja edellisen saariston pohjoispuolella sijaitsee Vuorisalo (2,1 km²). Väisälänsaaren ja Eteläselän eteläpuolella vartioi Iso-Häähkiäinen (0,87 km²) Pääskynselkää, missä sijaitsee suuri Pääskynsaari. Väisälänsaaren pohjoispuolella sijaitsee Viljakkalansaari (8,4 km²), jonka pohjoispuolella on suuri Lapinsalo.


title: Puula

text: Puulan rantojensuojelualueeseen kuuluu noin 500 saarta ja pari niemeä järven itäosissa. Suojelualueen koko on 166 km².


title: Puula

text: Järven rantaviivan pituus on 1 777 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 972 kilometriä. Rannat ovat pääsääntöisesti metsämaata, mutta myös peltomaata ja suota esiintyy hieman. Kangasniemen keskustaajama sijaitsee järven koillisosassa Ruovedenselän ääressä ja Läsäkosken kylä Vuojaselän rannalla. Otava, joka on kylänä Mikkelin kaupunginosa, sijaitsee Puulan kaakkoisosassa Kotalahden perällä. Järven itärantoja seuraa valtatie 13, joka yhdistää Kangasniemen Mikkeliin. Seututie 616, joka yhdistää Joutsan Kangasniemeen, oikaisee rikkonaisen järven läpi. Sen sijaan seututie 431, joka haarautuu edellisestä Kälässä, vie Hirvensalmelle ja Otavalle järven etelärantoja seuraten.


title: Puula

text: Järven vedenpinnan korkeus on 94,7 metriä mpy. Puula laskee Suonsalmen kautta Liekuneeseen ja siitä Kissakosken avokanavaa pitkin Vahvajärveen. Järvi on säännöstely vuodesta 1964 Kissakosken voimalaitoksen tarpeisiin siten, että vedenpinnan korkeudeksi on määrätty raja-arvot 94,37 metriä ja 94,85 metriä mpy.


title: Puula

text: Puula syntyi Itämeren Yoldia-vaiheen aikana, kun se kuroutui itsenäiseksi järveksi. Puulan jälkeen kuroutuivat vielä Päijänne ja Saimaa, jotka nykyisin ympäröivät Puulaa. Puula laski Sysmän reitin kautta Päijänteeseen. Reitti alkoi Puulan Siikaveden lahdesta, jossa Kälän kylässä virtaa peräkkäin kapeat Pirtinjoki ja Kälänjoki ja jotka laskevat Suonteeseen. Reitin vedet jatkoivat Suonteen keskivaiheille, jossa ne laskivat Viherinkoskesta Viheriin nykyisen Joutsan kirkonkylän lähellä. Sen jälkeen se jatkaa Jääsjärvestä Hartolassa olevaa moniosaista Tainionvirtaa myöten Päijänteeseen.


title: Puula

text: Järven länsipuolella ja Kaiskonselän länsirannalla sijaitsee Hahlavuoren kalliomaalaus.


title: Puula

text: Kissakosken kanavan rakentaminen aloitettiin vuonna 1831 ja se oli vuonna 1854 valmistuessaan 1,1 kilometriä pitkä. Kissakosken kanavan kynnys oli matalampi kuin Siikaveden lahdessa, joten Puulan vedenpinta aleni 2,5 metriä. Kanavalla käännettiin Päijänteeseen laskenut vesistö laskemaan Mäntyharjun reittiä Kymijokeen. Vedenlaskun tuloksena Puulan rantakivien raukki-muodot tulivat näkyviin. Kuuluisin raukki on nimeltään Alttarikivi, jonka näkee Alttarisaaren lounaisrannassa. Alttarisaari taas sijaitsee pohjoispään länsipuolella.


title: Puula

text: Puula ja sen itäpuolella oleva Kyyvesi muodostavat melontareitistön. Alueella on suuria ja haastavia järvenselkiä, joissa melontataidot punnitaan. Naarajärveltä alkava reilun sadan kilometrin mittainen Naarajoki–Kyyvesi–Puula-melontareitti päättyy Puulalle. Molemmilla järvillä on useita kohtuullisesti varusteltuja rantautumispaikkoja. Melojien kannattaa tehdä reittisuunnitelmat joko Puulan itä- tai länsipuolelle, koska Simpiän ja Karttuun selkien ylitys on tuulisella säällä haasteellista.


title: Puula

text: Alueen kallioperä on suurimmaksi osaksi pehmeää ja vaaleaa granodioriittia, joka on karkeakiteistä kiveä. Järven veden aallot ja tavien jäät ovat haurastuttaneet vedenalaisten kivien pintaa ja se on Puulan syntymän ajasta asti erodoitunut kohtuullisen paljon. Rapautuneet kivipinnat paljastuivat vuonna 1854, kun järven vedenpinta alkoi laskea. Nykyään tunnetaan lähes sata raukki-kiveä tai kalliota.


title: Puula

text: Tyypillisiä Puulan lintuja ovat kuikka ja kalalokki, mutta myös valkoselkätikka, pikkutikka, sääksi, kuhankeittäjä ja selkälokki ovat edustettuina.


title: Puula

text: Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähialueeseen (14.923) järvi kuuluu.


title: Puula

text: Valuma-alue saa pääosan vedestänsä kahdesta suuresta valuma-alueesta. Puulaan laskee koillisesta Mikkelin ja Kangasniemen rajaa seuraava Läsäkoski, joka laskee Vuojaselkään kolme kilometriä leveän ja Rauhajärven (1 127 ha) edessä olevan kannaksen yli Kyyveden alueen (14.93) vesiä. Luoteesta laskee etelään Joutsan ja Kangasniemen rajajokena Kälkäjoki, joka laskee Siikaveden lahteen. Se tuo pohjoisesta Kälkäjoen valuma-alueen (14.95) vesiä.


title: Puula

text: Järven lasku-uoma on tulkinnasta riippuen joko Suonsalmi, joka laskee Puulan Ryökäsvesi-Liekuneen. Tällä on kuitenkin vedenpinta samalla tasolla kuin Puulalla. Toisaalta Liekune laskee Kissakosken kanavaa myöten Vahvajärveen, josta vedet jatkavat Pyhäveden valuma-alueen (14.97) läpi.


title: Puula

text: Näiden kahden suuren valuma-alueen lisäksi Puulaan laskee kuusi pienempää valuma-aluetta. Synsiäjärven valuma-alue (14.926) laskee luoteesta Synsiöstä (1 927 ha) Iso-Kaihlasen (153 ha) ja Kolhonjärven (37 ha) kautta Sätkynselkään. Etelämmäksi tulee Haapajärvestä (393 ha) alkuunsa saavan Haapajärven valuma-alueen (14.925) laskujoki Tuhkajoki, joka käyttää reittinään myös Haapalampea (25 ha). Puulan länsipuolella sijaitseva Hirvijärvi (520 ha) muodostaa Hirvijärven valuma-alueen (14.924) ja se laskee Kohovuorenselkään Hirvisalon suojaan. Kangasniemen itäpuolella sijaitsee suuri Mallos (1 016 ha), jonka muodostama Malloksen valuma-alue (14.927) laskee Syväjärven (49 ha) kautta Vuojaselältä pohjoiseen työntyvään pitkään Vuojalahteen. Idän suunnalla sijaitseva Santaranjärvi (170 ha), joka on Santaranjärven valuma-alueen (14.928) keskusjärvi, laskee Santaranjokea pitkin Viljakkalansaaren taakse, ja kaakosta laskee Otavan pohjoispuolelle Korpijoki, joka on Korpijoen valuma-alueen (14.929) ja samalla Korpijärvi-Verijärven (1 195 ha) laskujoki.


title: Puula

text: Puulan lähialueella on 188 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat seuraavat noin 40 järveä. Puulan itäpuolella sijaitsee seuraavia järviä. Heti Santaranjärven pohjoispuolella on järvialue, joista Pesäjärvi (167 ha), Luotijärvi (77 ha), Kolmipohja (29 ha), Käärmelampi (17 ha) ja Säynätjärvi (12 ha) ovat suurimmat. Santaranjärven eteläpuolella sijaitsevat muun muassa Osonlampi (47 ha) ja Hiisilampi (17 ha), jotka laskevat yhdessä Vanhosalmeen. Näiden eteläpuolella sijaitsee Valkjärvi (16 ha), joka laskee Pääsysaaren vastapuolella olevaan salmeen. Samaan salmeen laskevat myös Pieni-Montonen (28 ha), Iso-Montonen (61 ha), Kirvesjärvi (24 ha) ja Viitalampi (11 ha). Otavan lounaspuolelle laskevat Myllylampi (10 ha) ja Pitkäjärvi (15 ha) yhdessä Heposelän Vihakkalanlahteen. Hepolahteen laskee myös Säynetlampi (26 ha).


title: Puula

text: Puulan eteläpuolella sijaitsevat seuraavat järvet. Malvanniemessä sijaitsee Matslampi (14 ha) ja Pöyryn pohjoispuolella erikoisen muotoinen Pitkälampi (12 ha). Lännempänä Kohovuorenselkään laskevat yhdessä Pauninlampi (14 ha) ja Valkealampi (10 ha). Puulansalmesta pohjoiseen työntyvään lahteen laskevat seuraavat järvet. Kuivalampi (23 ha) laskee Lihvanselkään, Kuvasjärvi (103 ha) Lapinselkään sekä Valkeislampi (23 ha) ja Istrualanlampi (35 ha) Puulansalmeen.


title: Puula

text: Simpiänselän alueelle laskevat seuraavat järvet. Myllylampi (19 ha), Ylemmäistenlampi (19 ha) ja Iso Huuhtlampi (8 ha) laskevat yhdessä Piipanselkään, ja Iso-Hietanen (43 ha) laskee Piipanselän pohjoispuolelle Haapalahteen. Niemessä, missä sijaitsee kylä Hokka, laskevat Pirttilampi (18 ha) ja Vehkolampi (15 ha) erikseen Konnanselälle. Saman niemen kaakkoisosassa sijaitsevat Pitkäjärvi (20 ha) ja Hietajärvi (36 ha), jotka laskevat Vuojaselältä pohjoiseen jatkuvaan Kotkaiseen. Säynätlampi (96 ha) ja Sarkasenlampi (27 ha) laskevat Ruovedenselkään aivan Kangasniemen kirkonkylän eteläpuolella. Kylän pohjoispuolelle laskevat Pujaatsalmea pitkin Emäpaju (109 ha), Kotajärvi (40 ha), Iso Jouhtjärvi (63 ha) ja Kaijanlampi (49 ha). Väisälänsaaren järvistä voidaan mainita Vasaranlampi (15 ha) ja Hietalampi (14 ha).


title: Luettelo Aku Ankan taskukirjoista

text: Tämä on luettelo Aku Ankan taskukirjoista, erikois- ja teemanumeroista sekä mini-taskareista. Vuosiluku ilmoittaa kunkin vuoden ensimmäisen taskukirjan. Aluksi taskukirjoissa joka toinen aukeama oli mustavalkoinen, kokonaan värillisiä taskukirjat olivat vuodesta 1993 ja taskukirjasta 154 alkaen.


title: Luettelo Aku Ankan taskukirjoista

text: Vuonna 2010 ilmestyi Aku Ankan taskukirjan 40-vuotissynttäreiden kunniaksi neliosainen sarja Taskarin parhaat. Seuraavana vuonna "Taskarin sankarit" ja vuonna 2012 "Taskarin tähtihetket"Mini-taskarit ovat tavallisia taskukirjoja pienempiä kooltaan, mutta niissä on enemmän sivuja. Ensimmäinen Mini-taskari ilmestyi vuonna 2007. Mini-taskareiden loppusivuilla on Ankkalinnan henkilöistä tietoja. Viimeinen Mini-taskari ilmestyi vuonna 2011.


title: Luettelo Aku Ankan taskukirjoista

text: In English -taskukirjat ovat elokuusta 2011 alkaen ilmestyneitä taskukirjoja. Jokaisessa kirjassa on mukana sanasto, jonka avulla puhekuplien tekstit on helpompi ymmärtää.


title: BPM

text: BPM on lyhenne englannin kielen sanoista "beats per minute", joka tarkoittaa suomeksi iskua minuutissa. Yhden iskun pituus ilmoitetaan nuottiviivaston iskualamerkinnässä. Yleensä isku on yhden neljäsosanuotin pituinen. BPM:llä mitataan tavallisesti elektronisen musiikin tempoa.


title: BPM

text: Yksi BPM on yhtä suuri kuin 1/60 Hz. 60 BPM tarkoittaa yhtä iskua sekunnissa (tavallisin sydämen pumppaustahti).


title: Mossala

text: Mossala (myös Mussala) on saari ja kylä Houtskarissa Paraisilla. Sen nimi oli alkujaan suomenkielinen "Mustasalo", mutta ruotsinkielen vaikutuksesta nimi muuntui muotoon Mossala. Saaren pinta-ala on 7,19 neliökilometriä ja sen asukasluku on 68.


title: Mossala

text: Mossalalta kulkee yhteysalus muun muassa Iniöön. Saaren yhdistää kuntakeskukseen lossi saaren eteläpäässä. Mossalan saaressa on muun muassa Saariston Lomakeskus, joka vuokraa mökkejä. Museovirasto on määritellyt Mossalan kylän valtakunnallisesti merkittäväksi valtakunnalliseksi kulttuuriympäristöksi osana Länsi-Turunmaan saaristoasutusta.


title: Alismatales

text: Alismatales eli sarpiomaiset kasvit on yksisirkkaisten kasvien lahko, johon kuuluu lähes 4 500 lajia 166 suvussa ja 14 heimossa. Lahko on levinnyt maailmanlaajuisesti ja sen edustajat ovat pääasiassa kosteissa ympäristöissä esiintyviä ruohoja. Kukat sijaitsevat tavallisesti kukinnossa, kuten puikelossa.


title: Alismatales

text: Lahkoon on perinteisesti sijoitettu vain heimot Alismataceae, Butomaceae ja Limnocharitaceae, jolloin muut heimot muodostivat erillisiä polyfyleettisiä lahkoja, kuten Arales (vrt. oheinen synonyymiluettelo). Nykyinen luokittelu pyrkii luomaan monofyleettisiä ryhmiä, jotka sisältävät kaikki tietystä kantamuodosta kehittyneet lajit, minkä takia lahkot on yhdistetty. Nykyluokittelun mukaan lahkon selvästi suurin heimo on vehkakasvit (Araceae), johon kuuluu yli neljä viidesosaa lahkon lajeista.


title: Alismatales

text: Lahkon sisältämistä vesikasviryhmistä useimmat ovat todennäköisesti evolutiivisesti melko nuoria. Lahkoon kuuluvat ainoat meressä uposkasveina elävät koppisiemeniset. Vesielämän seurauksena monilta lahkon edustajilta puuttuvat kuljetussolukostaan putkilot. Myös sienijuurten puuttuminen monilta sarpiomaisilta lienee seurausta vesielämästä, olkootpa ne sitten pohjaan juurtuneita tai vapaasti kelluvia. Karhunruohokasvien osalta ei sienijuuritilannetta tunneta. Vehkakasvit esiintyvät monenlaisissa ympäristöissä ja ovat yleisiä kosteikoissa ja vesissä. Eräiden koisaperhosten (Pyralidae) ja ruokokuoriaisten (Donaciinae) toukat käyttävät ravinnokseen akvaattisia yksisirkkaisia. Jälkimmäiset ovat yleensäkin vesikasveja hyödyntäviä, ja niitä on mm. lummekasveilla ja ärviäkasveilla.


title: Alismatales

text: Kukkaa tukeva suojuslehti ja uloin terälehti saattavat olla yhteenkasvaneita tai muutoin yhteydessä toisiinsa kehitykseltään, jolloin syntyy hybridielin, tai tukilehti voi olla kadonnut; kumpikin ilmiö voi ilmetä yhdessä ja samassa suvussa. Joillakin sarpiomaisilla kukat voivat olla itse asiassa valekukintoja. Siemenen sisältämä alkio on lahkon kasveilla lehtivihreällinen. Siemenvalkuainen eli endospermi ei ole tavallisesti hyvin kehittynyt, mutta joskus se on tärkkelyspitoinen.