title: John Philip Sousa

text: "Kun minä olin pikkupoika, jokaisen talon edessä istui kesäiltoina ihmisiä, jotka lauloivat keskenään uusia ja vanhoja lauluja. Nykyään nuo pirulliset koneet (levysoittimet) mölyävät yötä päivää. Pian kenelläkään meistä ei enää ole äänihuulia. Ne surkastuvat pois evoluution myötä, samoin kuin ihmisten hännät surkastuivat, kun me olimme laskeutuneet alas puista."


title: John Philip Sousa

text: John Philip Sousan mukaan on nimetty sousafoni, 1890-luvulla kehitetty tuubatyyppi, joka suunniteltiin Sousan pyynnöstä. Pitkäkaulaisen sousafonin tarkoitus oli saada tuuban ääni kuulumaan paremmin soittokunnan takarivistä, ja sitä käytetään etenkin marssisoittimena.


title: John Philip Sousa

text: Sousa julkaisi myös kolme romaania, omaelämäkerran "Marching Along" ja useita artikkeleita eri lehdissä. Muistelmien pohjalta tehtiin vuonna 1952 elämäkertaelokuva "Marssikuningas" ("Stars and Stripes Forever"), jonka ohjasi Henry Koster ja jossa pääosaa esitti Clifton Webb.


title: Nzérékoré

text: Nzérékoré on kaupunki kaakkoisessa Guineassa. Se on Nzérékorén alueen pääkaupunki. Sen väkiluvuksi vuonna 2014 laskettiin 195 000.


title: Nzérékoré

text: Nzérékorén keskiviikkomarkkinat tunnetaan etenkin sandaaleista ja hopeatöistä.


title: Suomen Sukututkimusseura

text: Suomen Sukututkimusseura (, ) on kaikille avoin kaksikielinen kansalaisjärjestö, jonka tehtävänä on toimia suomalaisen suku- ja henkilöhistorian tutkimuksen edistäjänä ja sukututkijoiden tieteellisenä seurana, edunvalvojana ja yhteistyöjärjestönä sekä alansa lausuntojen antajana. Yhdistyksen kotipaikka on Helsinki, sen jäsenmäärä vuonna 2016 on noin 6000 ja se kuuluu Tieteellisten seurain valtuuskuntaan.


title: Suomen Sukututkimusseura

text: Suomalainen opettaja, toimittaja ja sukututkija Eeli Granit-Ilmoniemi perusti seuran vuonna 1917. Seura perustettiin vaalimaan suku- ja henkilöhistorian alalla kansallisen kulttuuriperinnön säilymistä. Nykyisin seura pyrkii lisäksi tekemään suku- ja henkilöhistoriallista tutkimusta tunnetuksi kotimaassa ja kansainvälisesti.


title: Suomen Sukututkimusseura

text: Seura ei tee tutkimusta, mutta sen toimintaa on mm. indeksointi ja henkilöhistoriallisten aineistojen digitointi, eli seura tuottaa aineistoja, jotka helpottavat painettujen arkistolähteiden käytettävyyttä. Huomattavin aikaansaannos seuran indeksoinnissa on kirkonkirjojen hakutietokanta HisKi ja digitoinnissa hautakivitietokanta, jotka molemmat on toteutettu vapaaehtoisvoimin. Tavoitteittensa ja tehtäviensä toteuttamiseksi seura ylläpitää suku- ja henkilöhistorian erikoiskirjastoa Helsingin Liisankadulla, harjoittaa julkaisutoimintaa sekä järjestää koulutustilaisuuksia. Lisäksi sukututkijoiden juridinen edunvalvonta on tärkeä osa seuran toimintaa.


title: Suomen Sukututkimusseura

text: Vuodesta 1930 seura on julkaissut aikakauskirja Genosta. Muita seuran julkaisuja ovat Suomen Sukututkimusseuran Julkaisuja -sarja, Suomen Sukututkimusseuran Oppaita -sarja ja Suomen Sukututkimusseuran Vuosikirja -sarja, joka on ilmestynyt vuodesta 1917 alkaen. Vuosittain seura järjestää yhdessä muiden toimijoiden kanssa Valtakunnalliset Sukututkimuspäivät ja on järjestänyt myös ruotsinkielisiä Finlandssvenska Släktkonferensen -päiviä. Molemmat tapahtumat järjestetään yhteistyössä yhden tai useamman paikallisen toimijan kanssa. Yleensä toinen pääjärjestäjä on paikallinen sukututkimusyhdistys. Tapahtuman yhteydessä seura palkitsee vuosittain parhaan suomalaisen sukukirjan.


title: Suomen Sukututkimusseura

text: Porissa asunut sukututkija Eeli Granit-Ilmoniemi kävi keväällä 1916 Helsingissä tunnustelemassa helsinkiläisten sukututkimuksen ja henkilöhistorian aktiivisten työntekijöiden ja harrastajien suhtautumista uuden sukututkimusseuran perustamiseen. Ajatus sai osakseen kannatusta, joten Granit-Ilmoniemi alkoi laatia perustettavalle seuralle ohjelmaa ja sääntöjä yhdessä muiden alan harrastajien kanssa. Näin syntyneet säännöt sekä niiden osana ollut 42. henkilön allekirjoittama anomus jätettiin senaattiin tarkastettavaksi heinäkuun alussa 1916. Seuran säännöt hyväksyttiin senaatissa 18. joulukuuta 1916 ja seuran perustava kokous järjestettiin tammikuun lopulla 1917. Ensimmäinen vuosikokous pidettiin Suomen sukututkimuksen isänä pidetyn Elias Robert Alceniuksen syntymäpäivän kunniaksi 10. huhtikuuta 1917. Kokouksessa Granit-Ilmoniemi esitteli uuden yhdistyksen suunniteltua toimintaa ja seuralle hyväksyttiin yhteensä noin 140 jäsentä. Granit-Ilmoniemi valittiin seuran ensimmäiseksi sihteeriksi ja professori, kansanedustaja Kustavi Grotenfeltista tuli seuran ensimmäinen esimies ja puheenjohtaja. Myöhemmin vuonna 1920 ensimmäiseksi arkiston- ja kirjastonhoitajaksi valittiin Arne Jörgensen.


title: Suomen Sukututkimusseura

text: Tieteellisten seurain valtuuskunta katsoi perustetun seuran toiminnan niin merkittäväksi, että se otti seuran jäsenekseen ja antoi Seuran käyttää tilojaan Tieteellisten seurain talossa Helsingin Kasarmikatu 24:ssä. Nykyisin rakennuksessa sijaitsee Suomen arkkitehtuurimuseo. Alkuun seura järjesti tiloissa vain kokouksia, sillä seuran kirjastolle ei ollut talossa vielä tuolloin tilaa. Seuran kirjastoa säilytettiin sukututkija Osmo Durchmanin työpaikalla kustannusosakeyhtiö Otavan toimitalossa, kunnes kirjasto sai käyttöönsä kaksi tilavaa kirjakaappia Tieteellisten seurain kirjastoon Kasarmikadulle vuonna 1929. Kirjaston laajuus oli tässä vaiheessa 4000 nidettä. Durchamnista tuli vuonna 1922 seuran uusi sihteeri, kun Granit-Ilmoniemi erotettiin tehtävästään.


title: Suomen Sukututkimusseura

text: Kun eduskuntatalo valmistui vuonna 1931, eduskunnan kirjasto muutti Säätytalosta eduskuntatalon yhteyteen. Vapautunut rakennus annettiin Tieteellisten seurojen käyttöön ja sen nimeksi tuli Tieteellisten seurain talo. Näin ollen sinne muutti myös Suomen Sukututkimusseura ja sen kirjasto. Uudet tilat Seura jakoi yhdessä Suomen Historiallisen Seuran ja Suomen kirkkohistoriallisen seuran kanssa, ja kolmella seuralla oli uusissa tiloissa yhteinen tilava kirjasto. Valtioneuvoston kanslia otti Säätytalon hallintaansa vuonna 1978 ja muutti sen edustuskäyttöön vuonna 1987, jolloin tiloissa yhdessä toimineet kolme seuraa muuttivat eri puolille Helsinkiä.


title: Yhdysvaltain jääpalloliiga

text: Yhdysvaltain jääpalloliiga, "USA Bandy League", on miesten jääpallosarja Yhdysvalloissa. Sen järjestää Yhdysvaltain jääpalloliitto, "American Bandy Association". Liiga käynnistyi vuonna 1981. Jääpalloa pelataan Yhdysvaltain jääpalloliigassa kahdella sarjatasolla, 1. ja 2. divisioonassa. Jääpalloliigaa pelataan pääasiassa Minnesotan osavaltiossa.


title: Haarajoki

text: Haarajoki on kaupunginosa Järvenpään koillisosassa. Se on Järvenpään pohjoisin ja toiseksi itäisin kaupunginosa. Siellä on vuonna 1926 perustettu Haarajoen koulu, jossa on peruskoulun luokat 1–6 ja kolme päiväkotia: vuonna 2007 avattu Haarajoen päiväkoti, jonka tilat on esikoulua lukuun ottamatta liitetty kouluun, ja muutama vuosi sitten avattu Närekadun päiväkoti. Sen lisäksi kylällä toimii yksityinen Kotirannan päiväkoti. Vuonna 2014 kaupunginosassa oli 1539 asukasta.


title: Haarajoki

text: Haarajoella on lähikauppa, nuorisotila, kampaamo ja kukkakauppa. Palvelut sijoittuvat Haarajoenkadun varrelle.


title: Haarajoki

text: Haarajoki on Järvenpään kaupunginosista melko harvaan asuttu, koska siellä on vain vähän kerros-ja rivitaloja. Taajamaa hallitsevat omakotitalot ja muutama rivitalo. Haarajoella ei ole taajaman liikennemerkkejä. Kerrostaloja on vain pari kaupunginosan koillisosassa, lähellä Mäntsälän ja Tuusulan rajaa. Haarajoen kirjasto lakkautettiin keväällä 2014, sen paikalla sijaitsee nykyään nuorisotalo. Haarajoen naapurikaupunginosat ovat Pietilä lännessä sekä Mylly etelässä.


title: Haarajoki

text: Haarajoen koulu on kasvava noin 250 oppilaan koulu. Koulua on laajennettu useaan kertaan.


title: Haarajoki

text: Henkilöliikenne asemalla alkoi syyskuun 3. päivänä vuonna 2006. Haarajoen rautatieasemalta on noin 30 minuutin junamatka sekä Helsinkiin että Lahteen. Rautatieaseman ansiosta Haarajoki on kasvava taajama. Asemalla on rakennettu pyörätelineitä, parkkipaikkoja, katos ja tunneli, josta pääsee hissillä tai portaita ylös. Asemarakennusta ei ole.


title: Kerjäläisooppera

text: Kerjäläisooppera (alkup. engl. The Beggar's Opera) on John Gayn kirjoittama ja Johann Christoph Pepuschin säveltämä musiikkinäytelmä tai balladiooppera vuodelta 1728. Se on satiirinen musiikkinäytelmä, joka käyttää tiettyjä oopperan elementtejä, mutta ei resitatiivia. Sen aarioina toimivat saman ajan suositut balladit.


title: Kerjäläisooppera

text: Alkuperäinen idea oli "Gulliverin matkojen" kirjoittajan Jonathan Swiftin, joka ehdotti aihetta ystävälleen, joka kutsui hommiin toisen ystävänsä joka oli lopullisen libreton kirjoittanut John Gay.


title: Kerjäläisooppera

text: Tasan 200 vuotta myöhemmin Bertolt Brecht ja Kurt Weill tekivät aiheesta musikaalin nimeltään "Kolmen pennin ooppera".


title: Puulaakiurheilu

text: Puulaakiurheilu on nimitys, jolla viitataan harrastemielessä harjoitettuun urheiluun. Alun perin se tarkoittaa yritysten ja tehtaiden sisäistä ja välistä urheilutoimintaa. Sana tuleekin ruotsin kielen yhtiötä tai yritystä merkitsevästä sanasta ""bolag"". Sittemmin käsite on laajentunut tarkoittamaan kaikenlaista harrastusmielistä urheilua. Nykyaikana suosittuja puulaakiurheilun lajeja ovat erityisesti joukkuelajit kuten jalkapallo, salibandy ja lentopallo.


title: Teekutsut

text: Teekutsut on Seppo Wallinin ohjaama, vuonna 1965 valmistunut suomalainen televisioelokuva. Se on Televisioteatterin versio Harold Pinterin samannimisestä näytelmästä. BBC tuotti oman, Charles Jarrottin ohjaaman televisiosovituksensa "Tea Party" samana vuonna.


title: Winchester Model 1897

text: Winchester Model 1897 on yhdysvaltalainen John Moses Browningin suunnittelemaan Winchester Model 1893 -haulikkoon perustuva pumppuhaulikko. Asetta valmistettiin vuoteen 1957 asti yli miljoona kappaletta eri kaliipereissa ja eri piipun pituuksilla. Se oli myös Yhdysvaltojen asevoimien käytössä ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa ja vielä Persianlahden sodassa.


title: Iron Sky

text: Iron Sky (suomessa myös nimellä Rautataivas) on Timo Vuorensolan ohjaama tieteiskomedia, joka julkaistiin 4. huhtikuuta 2012. Elokuva sijoittuu vuoteen 2018 ja kertoo siitä, kuinka vuonna 1945 kuun pimeälle puolelle lentäneet natsit palaavat valloittamaan maailman. Elokuva on pääosin englanninkielinen, mutta saksan kieli on myös suuressa osassa. "Iron Skyn" ensi-ilta oli 11. helmikuuta Berliinin elokuvajuhlilla, jossa se sai kriitikoilta ristiriitaisen vastaanoton. Vuonna 2012 elokuva palkittiin Hopeinen Melies -palkinnolla sekä yleisöpalkinnolla Brysselin kansainvälisillä fantasiaelokuvafestivaaleilla. Saman vuoden toukokuussa elokuvan tuottaja Tero Kaukomaa kertoi, että elokuvasta on suunnitteilla kaksi jatko-osaa.


title: Iron Sky

text: Varusteleka toimi elokuvan pääsponsorina ja hoiti lähes kaiken puvustuksen.


title: Iron Sky

text: Elokuva kertoo natseista, jotka vuonna 1945 pakenivat Etelämantereelta avaruuteen SS-upseeri Hans Kammlerin kehittämän teknologian turvin. He perustavat Kuun Maahan näkymättömälle puolelle (Schwarze Sonnen, ) tukikohdan, jossa heidän oli määrä rakentaa voittamaton sotalaivasto ja vallata maapallo takaisin tilaisuuden tullen. Vuonna 2018 hyökkäyksen hetki on vihdoin käsillä, ja elokuvan päähenkilö Renate Richter lähetetään yhdessä miesystävänsä Klaus Adlerin kanssa Maahan tehtävänään salamurhata Yhdysvaltain presidentti.


title: Iron Sky

text:
Richter, Adler ja heidän kaappaamansa yhdysvaltalainen astronautti James Washington kaappaavat presidentin assistentin Vivian Wagnerin (viittaa Viiviin ja Wagneriin). He yhdistävät natsismin sanoman uudelleenvalintaan pyrkivän presidentin vaalikampanjaan. Renate alkaa kuitenkin epäillä arvojaan, kun planeetta ei osoittaudukaan odotetunlaiseksi rappiomaailmaksi.
"Iron Sky" -elokuvan ohjasi Timo Vuorensola, joka ohjasi myös Energia Productionsin edellisen "" -elokuvan. Jarmo Puskalan alkuperäisideaan perustuvasta Iron Sky-elokuvan käsikirjoituksesta vastasivat kirjailija Johanna Sinisalo sekä tuotantoryhmään myöhemmin liittynyt Michael Kalesniko. "Star Wreck" -sarjan luoja Samuli Torssonen toimi elokuvan tuottajana ja erikoistehosteryhmän johtajana. Suomen elokuvasäätiö myönsi elokuvalle tukea yhteensä 800 000 euroa. Elokuvan ensimmäinen traileri julkaistiin 6. toukokuuta 2008 ja toinen 14. toukokuuta 2010. Elokuvassa päärooleja näyttelivät Julia Dietze, Christopher Kirby ja Götz Otto sekä muun muassa Tilo Prückner ja Udo Kier. Musiikista vastasivat slovenialainen industrial-yhtye Laibach ja Ben Watkins.


title: Iron Sky

text: Elokuvasta on myös kehitteillä videopeli "Iron Sky: Operation Highjump", jonka tapahtumat toimivat elokuvan johdantona. Pelin tapahtumat sijoittuvat vuoteen 1945 Etelämantereella sijaitsevaan salaiseen tukikohtaan, jossa natsit rakentavat avaruusaluksia kuulentoa varten. Pelin kehittävät yhteistyössä oululainen LudoCraft ja jyväskyläläinen Alternative Games.


title: Iron Sky

text: "Iron Skyta" kuvattiin Saksassa syksyllä 2010, ja kuvauksia jatkettiin alkuvuodesta 2011 Australiassa, jossa kuvattiin elokuvan studiokohtaukset vihreän taustan edessä. Kuvaukset saatiin valmiiksi helmikuun alussa, minkä jälkeen alkoi erikoistehosteiden tekeminen Tampereella. Alun perin kaiken piti olla valmiina lokakuussa 2011. Energia kuitenkin ilmoitti 14. maaliskuuta 2011 Twitterissä, että elokuva myöhästyy ja ilmestyy aikaisintaan vuonna 2012. Toukokuussa 2011 ilmestyneessä teaserissa ilmoitettiin elokuvan julkaisupäiväksi 4. huhtikuuta 2012, josta tuli Suomen ensi-illan päivämäärä. Elokuvan maailman ensi-ilta oli Berliinin elokuvajuhlilla 11. helmikuuta, ja 26. maaliskuuta järjestettiin Tampereella ennakkonäytös, jossa mukana olivat myös musiikin elokuvaan tehnyt slovenialainen Laibach-yhtye. Saksan ensi-ilta oli 5. huhtikuuta.


title: Iron Sky

text: Elokuva sai ilmestyessään kriitikoilta ristiriitaisen vastaanoton; arvioita kokoavalla Rotten Tomatoes -sivustolla elokuvalla on kolmeenkymmeneenkuuteen arvosteluun perustuva 36 prosentin "rotten"-arvosana.


title: Iron Sky

text: Monet arvostelijat pitivät elokuvan konseptista, mutta pitivät valmista elokuvaa tylsänä. Vapaa toimittaja ja elokuva-arvostelija Kalle Kinnunen suhtautui "Suomen Kuvalehden" Kuvien takaa -blogissaan elokuvaan varauksella: ”Idea on tietenkin viihdyttävän kreisi, mutta "Iron Sky" ei ole lähellekään tarpeeksi rohkea.” Myös "Varietyn" Leslie Felperin piti konseptia parempana kuin elokuvaa itseään, jota hän luonnehti ”laimeaksi”. "The Guardianin" Andrew Pulver oli ensi-illan jälkeen pettynyt näkemäänsä: ”Se ei ole kamala missään mielessä. Se ei vain ole läheskään yhtä hauska ja julkea kuin sen mahtava lähtökohta antaa odottaa.” FilmSchoolRejects.com-sivuston Cole Abaiusin mielestä elokuvan käsikirjoitus oli halpa, mutta hän antoi myönteistä palautetta Julia Dietzen ja Udo Kierin rooleille. "The Hollywood Reporterin" David Rooneyn mielestä elokuvan juoni oli heikko eivätkä vitsit toimineet, mutta hänkin nosti Dietzen roolin yhdeksi elokuvan parhaista puolista. "Time Out" -lehden arvostelijan mielestä elokuva olisi tarvinnut ohjaajaa, joka ymmärtää sekä satiiria että scifiä, ja mainitsi esimerkkeinä Paul Verhoevenin ja Roland Emmerichin. Hän piti "Iron Skyta" rasittavana ja antoi sille kaksi tähteä viidestä.


title: Iron Sky

text: Jopa kriitikot, jotka eivät pitäneet elokuvasta, pitivät sen erikoistehosteita onnistuneina. Yksi elokuvasta pitäneistä kriitikoista oli "Screen Dailyn" Mark Adams, joka nosti elokuvan hyviksi puoliksi erikoistehosteet sekä Julia Dietzen ja Götz Otton roolisuoritukset, jotka hänen mielestään pitivät tarinan koossa. Viiden tähden arvion elokuva sai "Aamulehden" Markus Määttäseltä, joka kehui Vuorensolan ohjausta ja Samuli Torssosen tiimin luomia erikoistehosteita, joita hän vertasi "Taru sormusten herrasta" -elokuvasarjan vastaaviin. Hän myös ylisti elokuvan konseptia: ”Tarina Kuun pimeällä puolella hyökkäystä Maata vastaan puuhaavista natseista on niin älytön, että se imee mukaansa ihan pelkällä rohkeudellaan. Kun uskaltaa ajatella tarpeeksi ohi kaikesta muusta, syntyy lopulta suuruutta, jopa Tampereen Multisillassa, ja juuri oikeaan aikaan.” Iltalehden Juho Rissanen puolusti elokuvaa voimakkaasti hehkuttamalla sitä parhaaksi suomalaiseksi elokuvaksi vuosiin ja vertaamalla Vuorensolaa "Sormusten herra" -trilogian ohjaajaan Peter Jacksoniin. Hän syytti elokuvaa arvostelleita suomalaiskriitikoita turhanpäiväisiin yksityiskohtiin tarttumisesta.


title: Iron Sky

text: Elokuvan näki ensi-iltaviikollaan Suomessa, saksankielisessä Euroopassa ja Norjassa yhteensä 250 000 katsojaa. Tästä Suomen osuus oli 70 000 katsojaa.


title: Iron Sky

text: "Iron Skyn" piti elokuvan nettisivujen mukaan saada laaja teatterilevitys myös Isossa-Britanniassa, jossa paikallinen levittäjä päätti kuitenkin esittää elokuvaa ainoastaan yhden päivän ajan 23. toukokuuta 2012.


title: Iron Sky

text: Hyvistä katsojamääristä huolimatta "Iron Sky" aiheutti lopulta tuottajilleen miljoonaluokan tappiot ja ajoi Blind Spot Picturesin taloudellisiin vaikeuksiin. Elokuvan tuottajan Tero Kaukomaan mukaan tappiot johtuivat pitkälti siitä, että elokuva vuosi aikaisin internetin laittomille lataussivustoille ja ettei elokuvaa pystytty tarjoamaan lainkaan netin laillisissa palveluissa. "Iron Sky" on tuottanut maailmalla noin kahdeksan miljoonaa dollaria, josta Suomen osuus on noin kaksi miljoonaa dollaria.


title: Iron Sky

text: Elokuvan lavastaja Ulrika von Vegesack sai parhaan lavastuksen Jussin 2013. Elokuva sai myös elokuva- ja televisioalan vientiorganisaatio Favexin (nykyinen Audiovisual Finland) ensimmäistä kertaa jakaman audiovisuaalisen alan Hulda-vientipalkinnon.


title: Iron Sky

text: Elokuva jatko-osa "" sai ensi-iltansa 16. tammikuuta 2019. Toinen jatko-osa "" julkaistaan vuonna 2019 ja se on suunnattu pääosin kiinalaisyleisölle.


title: Kouteron piiri

text: Kouteron piiri () on kunnallinen itsehallintoalue, kaupunkipiirikunta, Murmanskin alueella Venäjällä. Kouteron piiri sijaitsee Murmanskin alueen lounaisosassa 300 km Murmanskista lounaaseen ja ulottuu läntisimmässä pisteessään Suomen rajaan, Korvatunturiin. Kouteron piiri perustettiin vuonna 1979 ja sen status muutettiin piiristä ("raion") kaupunkipiirikunnaksi ("gorodskoi okrug") vuonna 2005.


title: Kouteron piiri

text: Alueen pinta-ala on 4066 km², joka on 2,8% Murmanskin alueesta. Asukkaita vuonna 2006 oli 23 200, joista 19 900 kaupunkilaisia. Väestötiheys oli 5,7 as/km². Väkiluku on viime vuosina vähentynyt noin 500 asukkaalla vuodessa.


title: Kouteron piiri

text: Alueen hallintokeskus on Kouteron kaupunki. Alueella on raskasta vuoriteollisuutta ja metsäteollisuutta.


title: Bruny Surin

text: Bruny Surin (s. 12. heinäkuuta 1967 Cap-Haïtien, Haiti) on kanadalainen yleisurheilija, joka voitti olympiakultaa 4 x 100 metrin viestijuoksussa olympialaisissa 1996.


title: Bruny Surin

text: Surin muutti perheineen Kanadaan vuonna 1975. Soulin olympialaisissa 1988 hän oli viidestoista pituushypyssä.


title: Bruny Surin

text: MM-kilpailuissa 1991 Surin oli kahdeksas 100 metrin juoksussa. Olympialaisissa 1992 Surin oli neljäs 100 metrin juoksussa ja pääsi 4 x 100 metrin juoksussa välieriin Kanadan joukkueessa.


title: Bruny Surin

text: MM-kilpailuissa 1993 Surin oli viides 100 metrin juoksussa ja voitti pronssia 4 x 100 metrin juoksussa Kanadan joukkueessa. MM-kilpailuissa 1995 Surin voitti hopeaa 100 metrin juoksussa ja kultaa 4 x 100 metrin juoksussa.


title: Bruny Surin

text: Atlantan olympialaisissa 1996 Kanadan joukkue voitti 4 x 100 metrin juoksussa olympiakultaa. 100 metrin juoksussa hän pääsi välieriin.


title: Bruny Surin

text: MM-kilpailuissa 1997 Surin oli voittamassa 4 x 100 metrin juoksussa. 100 metrin juoksussa hän oli seitsemäs. MM-kilpailuissa 1999 hän voitti 100 metrin juoksussa hopeaa.


title: Allsvenskan (jääpallo)

text: Allsvenskan on Ruotsin miesten jääpallon toiseksi korkein sarjataso. Kausina 1981/1982–2006/2007 Allsvenskan oli Ruotsin pääsarja.


title: Allsvenskan (jääpallo)

text: Allsvenskan perustettiin kaudeksi 1981/1982 Ruotsin pääsarjaksi vanhan, vuodesta 1931 pelatun aluelohkoista koostuneen ykkösdivisioonan tilalle. Tosin myös Allsvenskan oli jaettu, tavallisimmin kahdeksan joukkueen etelä- ja pohjoislohkoon, joiden parhaat etenivät Elitserien-vaiheeseen. Kaudeksi 2007/2008 perustettiin koko maan kattava 14 joukkueen Elitserien, jota ei ole jaettu, ja Allsvenskan jatkaa toiseksi korkeimman sarjatason nimenä.


title: Allsvenskan (jääpallo)

text: Kaudella 2008/2009 Allsvenskan on jaettu kolmeen alueelliseen lohkoon, jotka ovat pohjois-, keski- ja etelälohko. Jokaisen lohkon kaksi parasta etenevät nousukarsintoihin yhdessä Elitserienin kahden huonoimman kanssa. Karsintaottelut pelataan yksinkertaisena sarjana.


title: Nick Carter

text: Nickolas Gene ”Nick” Carter (s. 28. tammikuuta 1980 Jamestown, New York) on yhdysvaltalainen muusikko, säveltäjä, sanoittaja ja näyttelijä. Hän on Backstreet Boys -poikabändin nuorin jäsen ja hip hop -muusikko Aaron Carterin isoveli. Backstreet Boys -yhtyeen kanssa hän on myynyt yli 100 miljoonaa albumia.


title: Nick Carter

text:
Nick Carter syntyi Jamestownissa New Yorkin osavaltiossa. Hänen sisaruksiaan ovat Angel, Leslie, Bobbie Jean (lempinimeltään ”BJ”) ja Aaron. Hänellä on myös vanhempi siskopuoli, Ginger; nuorempi velipuoli, Kaden; ja nuorempi siskopuoli, Taelyn; isänsä uudesta liitosta. Nickin isä, Robert Eugene Carter, on amerikanjuutalainen ja hänen äitinsä Jane E. Spaulding on walesilaista, irlantilaista, saksalaista ja englantilaista alkuperää. Nick ja hänen sisarensa Bobbie Jean varttuivat heidän isänsä ja isoäitinsä omistamassa baarissa nimeltä Yankee Rebel.
Muutamia vuosia myöhemmin perhe muutti Apollo Beachille Floridaan ja he ostivat vanhainkodin, jossa Nickin muut sisarukset syntyivät. Nick aloitti koe-esiintymiset elokuvarooleihin 1990-luvun alkupuolella, ja esiintyi monissa mainoksissa. Myöhemmin hän esitti "Saksikäsi Edward" -elokuvassa poikaa joka pelasi taustalla, kun Saksikäsi Edward katsoi ulos ikkunasta. Sanotaan, että Nick tapasi muutamissa koe-esiintymisissä A. J. McLeanin ja Howie Doroughin ja heistä tuli ystäviä.


title: Nick Carter

text: Nick aloitti muusikonuransa 1980-luvun lopulla ja teki useita coverversioita muiden artistien suosituista kappaleista, kuten ”Breaking Up Is Hard To Do”, ”Uptown Girl” ja ”Hard To Get”. Joitakin kyseisistä kappaleista julkaistiin vuoden 2002 CD:llä "BEFORE The Backstreet Boys 1989-1993".


title: Nick Carter

text: Myöhemmin, ystäväkolmikko perusti kolmijäsenisen "mini-bändin" ja alkoi etsiä manageria. He lähestyivät Lou Pearlmania, joka ajatteli heidän kaipaavan neljättä ja viidettä jäsentä. Tämä oli Kevin Richardsonin mahdollisuus liittyä ryhmään. Liittymisensä jälkeen hän Kevin soitti serkulleen Brian Littrellille, jolloin bändi sai viimeisen jäsenensä. Aluksi ryhmä ei menestynyt Yhdysvalloissa vaikka ensimmäinen single olikin ollut hitti Orlandon radioasemilla. Sen jälkeen Lou alkoi mainostaa Backstreet Boysia Eurooppaan, missä he nousivat menestykseen vuonna 1995.


title: Nick Carter

text: Backstreet Boys -poikabändistä nousi valtavan suosittu Euroopassa ja Yhdysvalloissa 1990-luvun lopulla ja Carterkin niitti menestystä bändin söpöimpänä sekä "sydänten särkijänä".


title: Nick Carter

text:
Vuonna 1999 Nick äänestettiin ensimmäiselle sijalle "Teen People" -lehden "Hottest Teen People Under 21" -listalla jonka jälkeen lehti nimesi hänet myös suurimmaksi teini idoliksi.
Hänet nimettiin myös "People" -lehden yhdeksi "50 maailman kauneinta ihmistä" -listalle vuonna 2000. Backstreet Boys vieraili myös televisiosarjassa Sabrina teininoita.


title: Nick Carter

text: Nick aloitti soolo uransa vuonna 2002 julkaistessaan ensimmäisen sooloalbuminsa, Now Or Never. Albumi nousi sijalle 17 "Billboard 200" -listalla ja myi kultaa. Samana vuonna Nick nimettiin "CosmoGirl"-lehdessä "maailman seksikkäimmäksi mieheksi".


title: Nick Carter

text:
Nick Carter aloitti toisen sooloalbuminsa työstämisen vuonna 2003, mutta levytys keskeytettiin kun Backstreet Boys palasi studioon. Aikaisempien levytysessioiden kappaletta "Let It Go" käytettiin "House of Carters" -sarjan tunnuskappaleena. Kappaleen sanoittivat Nick Carter, Matthew Gerrard ja Bridget Louise Benenate.
Toinen soolo albumi I'm Taking of julkaistiin 2011 tammikuussa ensin Japanissa ja toukokuussa levy julkaistiin Yhdysvalloissa, Saksassa ja muutamissa muissa Euroopan maissa. 'I'm Taking Off.'in julkaisua muu eurooppa joutuu odottamaan syksyyn 2011. Tästä levystä Nick on kommentoinut että; Ennen kaikkea hän teki levyn itselleen, päästäkseen takaisin jaloilleen.


title: Nick Carter

text: Nick on myös tehnyt DJ "Tiskijukka" keikkoja, joissa hän on soittanut myös omia kappaleitaan. Keikoillaan hän käyttää DJ Nick nimeä.


title: Nick Carter

text: Carter ja hänen sisaruksensa aloittivat tositelevisio-ohjelman nimeltä "House of Carters", jonka ensiesitys oli lokakuussa 2006 E!-kanavalla. Sarja kuvaa kaikkia viittä samassa talossa elävää Carterin sisarusta ylä- ja alamäkineen. "House of Cartersin" ensimmäinen tuotantokausi sisältää kahdeksan jaksoa, eikä sarjasta tehdä Carterin mukaan toista kautta.


title: Nick Carter

text: Carter esiintyi vuonna 2004 kauhuelokuvassa "The Hollow" ja esiintyi kahdessa jaksossa televisiosarjassa "Teinitytön kasvatusopas". Vuonna 2010 hän esiintyi elokuvassa "Kill Speed", jossa hänen roolihahmonsa oli pienkonelentäjä. Kyseisessä elokuvassa kuullaan myös Carterin soolokappale ”No More Games” feat. Andrew Alvardo. Elokuvan tunnettiin vielä tekovaiheessa nimellä ”Fast Glass”. Carter nähtiin myös MTV:n "Moster Island" -elokuvassa (2004), jossa hän esitti itseään.


title: Nick Carter

text:
Nickin tiedetään käyneen läpi kamppailuja huumeiden ja alkoholismin kanssa. Hän sanoo, päässeensä kuiville sen jälkeen kun hänellä todettiin sydänlihassairaus ja hän tajusi, että voisi kuolla jollei tekisi rajua muutosta elämäntavoissaan. Laulaja kertoo terveellisistä elämäntavoistaan.
"Kuntoilu auttoi ehdottomasti itsetuntoani ja se teki helpommaksi tunkea itsetunnon tavallaan taka-alalle," hän sanoo. "Aloin vain korvata juomista ja juhlia...terveellisimmillä asioilla kuten liikunnalla, videopeleillä."


title: Nick Carter

text: Lokakuussa 2008 Nick vahvisti seurustelevansa fitness-asiantuntija Lauren Kitt'in kanssa. Pari kihlautui helmikuussa 2013, ja he menivät naimisiin huhtikuussa 2014.


title: Nick Carter

text: Nick julkistettiin 17. toukokuuta, 2007 "YoD"in (The Year of the Dolphin) erikoislähettilääksi. Hänen aikoi levyttää uuden kappaleen ja tehdä videon, jonka kaikki tuotot menisivät tähän projektiin.


title: Paramount Pictures

text: Paramount Pictures eli Paramount Pictures Corporation on yhdysvaltalainen elokuvien tuotanto- ja levitysyhtiö. Yrityksen omistaa Viacom, jonka puolestaan omistaa National Amusements.


title: Paramount Pictures

text: Vuonna 1912 perustettiin Famous Players Film Company -tuotantoyhtiö, jonka elokuvia levitti Paramount Pictures -yhtiö noin vuodesta 1914 vuoteen 1916. Famous Players Film Companyn hallituksen puheenjohtaja oli Adolph Zukor ja toimitusjohtaja Daniel Frohman. Yrityksen pääkonttori oli New Yorkissa, ja sillä oli studiot New Yorkissa sekä Hollywoodissa. 11. syyskuuta 1915 Famous Playersin elokuvastudio tuhoutui tulipalossa, ja yhtiö fuusioitui Jesse L. Lasky Feature Play Companyn kanssa Famous Players-Lasky Film Companyksi. 28. kesäkuuta 1916 Famous Players-Lasky Film Company, Bosworth, Incorporated, The Oliver Morosco Photoplay Company ja Pallas Pictures fuusioituivat Famous Players-Lasky Corporationiksi.


title: Paramount Pictures

text: Tammikuussa 1918 Famous Players-Lasky alkoi tuottaa elokuvia nimellä Artcraft Pictures. Vuonna 1919 Famous Players-Laskysta tuli myös elokuvien levittäjä, ja Paramount jäi ainoastaan yhtiön tuotemerkiksi. 1920-luvun alussa Paramount alkoi jälleen hoitaa konsernin levitystä. Alkuvuodesta 1927 konsernin tuotantoa alkoi hoitaa Paramount Pictures, ja syyskuussa samana vuonna tuotanto siirrettiin uudelle yritykselle, Paramount Famous Lasky Corporationille.


title: Paramount Pictures

text: Vuonna 1994 Viacom osti Paramountin.


title: Kuolan piiri

text: Kuolan piiri () on hallintopiiri Luoteis-Venäjällä Murmanskin alueen luoteisosassa. Se rajoittuu Suomeen lounaassa, lännessä Petsamon piiriin, pohjoisessa Barentsinmereen, idässä Lovozeron piiriin ja etelässä Kirovskin, Montšegorskin ja Kouteron kaupunkipiireihin. Piirin sisään jäävät siihen kuulumattomat Murmansk sekä suljetut kaupungit Severomorsk, Poljarnyi, Gadžijevo ja Snežnogorsk Kuolanvuonon ympäristössä ja lännempänä niin ikään suljetut Vidjajevo ja Zaozersk.


title: Kuolan piiri

text: Kuolan piirin hallinnollinen keskus on Kuolan kaupunki, joka sijaitsee 12 kilometrin päässä Murmanskista etelään. Piirin pinta-ala on 28 300 km² ja asukasluku 48 787 (2010). Noin 75 % asukkaista asuu kaupunkimaisissa yhdyskunnissa.


title: Pitkäsiima

text: Pitkäsiima on seisova kalastuspyydys. Pitkäsiima koostuu "selkäsiimasta" ja siitä lähtevistä "tapseista" eli tapsisiimoista. Tapsin päässä on "koukku", johon tulee syötti. Tapsit ovat tavallisesti vajaan metrin mittaisia ja niitä on kiinni selkäsiimassa ehkä 3–5 metrin välein. Siiman pituus ja koukkumäärä voi vaihdella suurestikin, paristakymmenestä yli sataan koukkuun.


title: Pitkäsiima

text: Syöttinä voi olla matoja, jolloin on kyseessä matosiima, tai täkykaloja, jolloin on kyseessä täkysiima. Matosiimalla pyydetään esimerkiksi lahnaa ja ahventa. Täkysiimalla pyydetään kuhaa, haukea ja ankeriasta. Monet käyttävät samassa siimassa sekä matoja että täkyjä.


title: Pitkäsiima

text: Ajosiima, jolla pyydetään lohta merialueella, on myös pitkäsiima.


title: Pitkäsiima

text: Siiman laskutapa vaihtelee pyydettävän kalalajin mukaan. Mikäli pyydetään lahnaa lasketaan matosiima pehmeäpohjaiseen paikkaan noin parimetriseen veteen aivan pohjaan, kun taas ahventa matosiimalla pyydettäessä siima yleensä viritetään kohoin kulkemaan vuoroin pohjassa ja pinnassa. Kuhaa pyydetään syvänteen päällä kelluvalla pohjaan ankkuroidulla täkysiimalla, tai kuhien kulkureitille lasketulla pohjasiimalla.


title: Mantikori

text: Mantikori on alun perin intialainen taruolento, joka on elänyt laajalti myös eurooppalaisessa kansanperinteessä keskiajalta lähtien. Sillä on leijonan ruumis sekä harja ja ihmismäinen pää. Häntänä sillä on skorpionin pyrstö, jonka päässä on piikkipallo. Sen leveässä suussa on kolme riviä pitkiä ja teräviä hampaita. Se lamaannuttaa saaliinsa ampumillaan myrkyllisillä piikeillä. Mantikori on antropofagi (ihmissyöjä) ja se syö vain ihmislihaa.


title: Jäkärlän ryhmä

text: Jäkärlän ryhmä () on arkeologiassa nimitys lounaissuomalaisesta kivikautisesta yhteisöstä, jota luonnehtii merenrantasidonnaisuus, Jäkärlän keramiikka ja eräiden työkalujen omintakeiset muodot. Jäkärlän ryhmä eli noin 4300−3700 eaa. ja sen asutus oli tiheimmillään Aurajoen ja Kokemäenjoen välisellä alueella. Siitä on hajalöytöjä rannikkoalueelta, joka jää Uudenmaan Lappajärven ja Etelä-Pohjanmaan Teuvan väliin, sekä Ahvenanmaalta. Sitä ei tiedetä, mistä ryhmä on saapunut vai onko se kehittynyt tällaiseksi täällä. On myös ehdotettu, että tämä ryhmä muodostaisi suomalaisuuden alkujuuren. Jäkärlän ryhmän tutkiminen on ollut vaikeaa, sillä sen löytömateriaalia on löytynyt vähän ja sitä on ollut sekoittuneena tyypillistä kampakeramiikkaa valmistaneiden ryhmien löytömateriaaleihin.


title: Jäkärlän ryhmä

text: Ryhmä kehittyi nuoremman varhaiskampakeraamisen kulttuurin rinnalla ja jäi näkyviin huolimatta tyypillisen kampakeramiikan leviämisestä eteläiseen Suomeen. Lopulta se sulautui valtakulttuuriin noin 3700 eaa. mennessä.


title: Jäkärlän ryhmä

text: Joissakin tulkinnoissa Jäkärlän ryhmä olisi muodostunut tulokasväestöstä alueelta, jota ei voida suoraan osoittaa. Tällä lauseella esimerkiksi Matti Huurre ja Unto Salo viittaavat muutamaan erityispiirteeseen, joita Jäkärlän ryhmällä oli. Sellainen oli esimerkiksi keramiikan koristelu, joka oli erilaista ja jonka vastineita on havaittavissa esimerkiksi Venäjällä Vjatkajoen ympäristössä. Myös kiven työstötavat poikkeavat hieman suomalaisista. Kvartsikeratofyriittien työstäminen on kuin piikiven muotoilua, mikä sekin viittaa itään piikivien levinneisyysalueille. Kvartsia ei käytetty ollenkaan, vaikka sitä esiintyy paljon. Kirveiden ja talttojen muotoilu ja työstämistapa poikkeaa hieman suomalaisesta ja työkalut ovat huolellisesti hiottuja. Erilaiset tavat voivat kuitenkin olla kulttuurin kehitystäkin, mutta asian todistamista ei ole vielä tosissaan yritetty.


title: Jäkärlän ryhmä

text: Vaikka Jäkärlän ryhmän keramiikka lopulta hävisikin ja ryhmän esineistö alkoi muistuttaa suomalaista materiaalia, arkeologeilla on halu tuoda esiin Lounais-Suomen ryhmien erilaisuus kaikkina Jäkärlän ryhmän jälkeisinäkin aikoina. Jäkärlän ryhmä olisi muodostanut seudulle oman etnoksen, vai sanoisiko heimon, joka on säilyttänyt joitakin ominaispiirteitään vuosituhansien ajan.


title: Jäkärlän ryhmä

text: Jäkärlän ryhmän asuinpaikkojen suurimmat tihentymät sijaitsevat Turun ympäristössä, Laitilan ja Mynämäen Karjalassa sekä Ala-Satakunnassa Euran ja Köyliön seuduilla. Asuinpaikkoja ovat muun muassa seuraavat:


title: Jäkärlän ryhmä

text: "Jäkärlän keramiikka" erosi ympäröivästä varhaiskampakeramiikasta ja tyypillisestä kampakeramiikasta, mutta esimerkiksi Aarne Äyräpää piti sitä varhaiskampakeramiikan muunnelmana. Keramiikan savimassaan sekoitettiin kasvikuituja ja kotiloiden kuorimurskaa, mikä poikkesi muusta kampakeramiikasta, mutta muistutti tässä suhteessa enemmänkin Suomenlahden etelärannalla valmistettua Narvan keramiikkaa. Myös koristelu oli hieman erilaista. Astiat olivat joko suuria varastointiin ja ruuan valmistukseen tarkoitettuja ruukkuja tai aivan pieniä kuppeja. Jäkärlän keramiikka oli kuitenkin muilta osin kampakeramiikan tapaista.


title: Jäkärlän ryhmä

text: Jäkärlän ryhmän asuinalueilla oli tarjolla erinomainen kivimateriaali diabaasi, josta voitiin valmistaa kestäviä aseita ja työkaluja. Diabaasin esiintymiä löytyi saarilta, jotka nousivat maankohoamisen seurauksena merestä asuinpaikkojen läheisyydessä. Esimerkiksi Rivanmaan diabaasia voitiin louhia noin 9 kilometrin päässä Lammilan asuinpaikalta.


title: Jäkärlän ryhmä

text: Oikoteräiset kirveet olivat yleensä 10 senttimetriä pitkät ja 5 cm leveitä. Ne oli valmistettu reunaiskennällä ja sitten ne olivat hiottuja terävästä päästään kokonaan sileiksi ja hamarapäästään osittain sileiksi. Toinen lape oli yleensä kuperampi kuin toinen. Jäkärlän ryhmän työkalut olivat yleistä kampakeraamisen kulttuurialueen länsisuomalaista tyyppiä. Erityispiirteenä oli kirveiden sideura, jolla terän sai tukevammin varteen kiinni. Sideuraa ei ollut muilla ryhmillä käytössään.


title: Jäkärlän ryhmä

text: Oikoteräisten kirveiden rinnalla käytettiin kouruteräisiä kirveitä tai talttoja, kuten sanotaan. Myös kourutaltoissa oli sideura. Veitset olivat käyräteräisiä ja ne valmistettiin porfyriitistä. Se oli Jäkärlän ryhmässä tyypillinen materiaali, josta valmistettiin esimerkiksi poran teriä ja kaapimia.


title: Jäkärlän ryhmä

text: Vielä voidaan mainita kaksi kirvesmallia, joissa terä vartettiin kiveen porattuun reikään. Kaksiteräinen kirves oli sileäksi hiottu ja molemmista päistään terävä reikäkirves. Hammastettu reikäkirves ei varmaankaan ollut työkalu, sillä kiven muhkuraan oli hiomalla työstetty nystyröitä. Se vaikuttaa aseelta, jolla tapettiin esimerkiksi hylkeitä tai ihmisiä, vaikka näin ei kirjallisuudessa sanotakaan.


title: Jäkärlän ryhmä

text: Koska Jäkärlän ryhmän asuinpaikoilta löytyy myös tyypillisen kampakeramiikan esineistöä, on joskus vaikeaa tietää kummalle ryhmälle löydös kuuluu. Jos karsitaan kaikki kampakeramiikan esinetyypit pois, ei jäljelle jää Jäkärlän ryhmälle kuuluvia pyyntivälineitä. Onkin arveltu, että pyyntivälineet olivat näillä ryhmillä varsin erilaisia. Jäkärlän ryhmän pyyntivälineet olisi valmistettu orgaanisesta materiaalista kuten esimerkiksi luusta, kun taas kampakeramiikan välineet olivat kivikärkisiä. Luu ei säily suomalaisessa maaperässä ja maaduttuaan se jää puuttumaan löytömateriaalista. Köyliönjoen perkauksessa löytyi litteä ja leveähkö luinen nuolenkärki, mutta sitä ei voi kytkeä Jäkärlän ryhmään edes sijaintipaikan perusteella, sillä siellä on asuttu aina.


title: Jäkärlän ryhmä

text: Koska Jäkärlän ryhmän liesistä ja nuotioista ei löytynyt palanutta luuta, jotka taas säilyvät suomalaisessa maaperässä, ei heidän saaliseläimistäänkään tiedetä mitään. On kuitenkin uskottavaa, että he elivät sekä kalastuksesta että nisäkkäiden pyynnistä. Hylkeet olivat myös muiden ryhmien pääasiallisia saaliseläimiä ja samaten metsän eläimet ovat kelvanneet kaikille, linnustamisesta puhumattakaan.


title: Jäkärlän ryhmä

text: Kolmhaarassa tutkittiin useita asumuksia, joista osa kuului tyypilliselle kampakeramiikan ryhmille ja toiset Jäkärlän ryhmille. Jäkärlän ryhmän asumukset olivat pyöreitä tai soikeita ja niiden lattia oli tasapohjainen. Niihin mahtui verraten vähän ihmisiä ja asumisyksikkönä on voinut esimerkiksi olla yksi perhe. Asuinpaikalla oli samanaikaisesti useita asumuksia.


title: Jäkärlän ryhmä

text: Aiemmin Torsten Edegren arveli, että Kolmhaarassa olleet paasikiviarkut ja muut laakakivihaudat olisivat kuuluneet Jäkärlän ryhmälle, kun tavalliset punamultaa sisältäneet kuoppahaudat (punamultahaudat) olisivat kuuluneet tyypillisen kampakeramiikan ryhmille. Arkkuhaudoista löytyi kuitenkin ihmisen luita ja niiden ajoitus sijoitti ne rautakaudelle. Jäkärlän ryhmän hautoja ei siis ole Kolmhaarasta löytynyt. Syy voi olla siinä, että ne olivat orgaanisesta materiaalista tehdyt tai ettei hautaan laitettu hauta-antimia ja punamultaa. Ainoa löydetty kivinen koru on soikea riipus, johon oli uurrettu ripustamiseksi sideurat. Muissa haudoissa oli kampakeramiikan esineistöä, joten ne eivät kuuluneet Jäkärlän ryhmälle. Voi myös olla, että heidän hautauksensa tehtiin asuinpaikan ulkopuolelle.


title: Jäkärlän ryhmä

text: Vaikka samanaikainen tyypillinen kampakeramiikka kävi vilkasta kauppaa eri ilmansuuntiin, eivät Jäkärlän ryhmät sitä liiemmälti harrastaneet. Heiltä puuttuvat piikiviset esineet ja meripihkakorut, jotka olivat kaupankäynnissä yleisiä. Pohjois-Ruotsin liuske-esineetkin ovat harvinaisia. Eräitä havaintoja ruotsalaisesta piistä on, mutta on epävarmaa, kuuluiko löytö Jäkärlän ryhmälle. Ahvenanmaan kautta niitä olisi voinut saada. Eräs poikkeus on Rivanmaan diabaasi, joista valmistettuja kirveitä on tavattu Laitilan ja Turun seuduilla sekä Etelä-Karjalassa saakka.


title: Jäkärlän ryhmä

text: Jäkärlän ryhmän nimesi Aarne Äyräpää Turun Maarian Jäkärlän asuinpaikan mukaan. Euran Honkilahdessa ja Hinnerjoella on tutkittu useaan otteeseen monipuolisia asuinpaikkoja. Vuonna 1910 Julius Ailio kävi läpi Lammilan asuinpaikkaa ja löysi sieltä kivetyn lieden ja asumuksen pohjan. Jo tuolloin huomattiin, että samalla asuinpaikalla oli sekä Jäkärlän että tyypillisen kampakeramiikan ruukunsirpaleita. Vuonna 1940 aloitettiin Kolmhaaran tutkimukset, joita johti aluksi Jorma Leppäaho. Myös C. F. Meinander tutki paikkaa 1948 ja 1955 ja Torsten Edegren vuosina 1950 ja 1959−1963. Torsten Edegren väitteli vuonna 1966 aiheenaan Jäkärlän ryhmä ("Jäkärlägruppen").


title: Maapallon äärimmäiset paikat

text: Maapallon äärimmäiset paikat -artikkeli kuvailee paikat jotka ovat jollain tavalla äärimmäisiä maapallon kuoren pinnalla, tunnetun tiedon perusteella.Kansainvälistä päivämäärärajaa muutettiin vuonna 1995. Jos alkuperäinen päivämääräraja olisi voimassa, Itäisin paikka maailmassa olisi Tafahi Niuatoputapun saari Tongan saarilla.


title: Tulitorvi-tuliputkikattila

text: Tulitorvi-tuliputkikattila on lieriön muotoinen vesi- tai höyrykattila, jota käytetään keskisuuressa (alle 12 MW:n) lämmöntuotannossa. Tosin kaksitorvisena ja maakaasu käyttöisenä rakenteena sitä voidaan valmistaa aina 36,4 MW:iin saakka (EN-12953). Tulitorvi-tuliputkikattila on suurvesitilakattila. Tulitorvi-tuliputkikattilan polttoaineina käytetään polttoöljyä, maakaasua, neste-, biokaasua tai erilaisia teollisuuden prosessikaasuja.


title: Tulitorvi-tuliputkikattila

text: Yleisin malli on rakenteeltaan niin sanottu kolmivetoinen kattila, jossa ensimmäisen vedon muodostaa tulitorvi ja toisen sekä kolmannen vedon muodostavat tuliputket.


title: Tulitorvi-tuliputkikattila

text: Tulitorvi-tuliputkikattilassa polttoaineen palaminen tapahtuu tulitorvessa. Kolmivetoisessa tulitorvi-tuliputkikattilassa palamisessa muodostuneet savukaasut johdetaan ensin kääntökammion (lieskakammion) kautta 2-vedon tuliputkia pitkin kattilan etuosaan ja sitten etuosan kääntökammion kautta 3-vedon tuliputkia myöten kattilan perään. Sieltä savukaasut viedään syöttöveden esilämmittimeen tai suoraan savupiippuun.


title: Tulitorvi-tuliputkikattila

text: Tulitorvea ja tuliputkia ympäröi vesitila. Höyrykattiloissa on vielä kattilan yläosassa höyrytila, jonka kautta höyry poistuu höyryputkistoon. Yleensä tämän kokoluokan kattilat tuottavat kylläistä höyryä, mutta ne voidaan varustaa myös pienellä tulistimella.


title: Tulitorvi-tuliputkikattila

text: Kattilatyypissä on tehoon nähden suuri vesimäärä, joten se toimii varaajana ja tasaa kuorman vaihteluita. Edelleen rakenteesta johtuen kattila soveltuu ainoastaan alle 2 MPa:n (20 bar) paineelle. Suuren lieriön valmistaminen korkeampia paineita kestäväksi ei kannata. Tosin pienissä kattilako’oissa saattaa olla taloudellista valmistaa myös korkeampipaineinen tulitorvi-tuliputkikattila.


title: Tulitorvi-tuliputkikattila

text: Mikäli halutaan tuottaa sähköä, käytetään tulistimilla varustettua vesiputkikattiloita, sillä sähköntuotannossa veden- ja siten höyrynpaine kannattaa nostaa noin 4–18 MPa:iin (40–180 bar).


title: Turjan piiri

text: Turjan piiri eli Terin piiri () on hallintopiiri Murmanskin alueella. Alue sijaitsee Vienanmeren Turjan rannikolla, Kuolan niemimaan etelälaidalla. Alueen pinta-ala on 19 300 km² ja asukkaita on 6 288 (2010).


title: Turjan piiri

text: Umban kaupunkityyppinen taajama on piirin hallintokeskus ja Umban kaupunkikunnan keskus, jossa valtaosa väestöstä asuu. Piirin toinen kunta on piirin itäosat kattava Varzugan maalaiskunta.


title: Turjan piiri

text: Asukkaita 5 559 (2010).


title: Turjan piiri

text: Asukkaita 729 (2010).


title: Merikapteeni

text: Merikapteeni on kansipäällystön tutkinto merenkulkualalla. Merikapteeni (AMK) on ammattikorkeakoulututkinto, jonka laajuus on 270 opintopistettä. Tutkintoaika on 4,5 vuotta.


title: Merikapteeni

text: Pelkkä merikapteenin (AMK) tutkinto ei vielä anna pätevyyttä kansipäällystötehtäviin laivassa. Kansipäällystön pätevyyksistä on säädetty kansainvälisellä IMO:n alaisella STCW-sopimuksella (International Convention on Standards of Training, Certification and Watchkeeping for Seafarers). Tehtäviin pätevöityminen edellyttää meripalvelua. Pätevöitymistä helpottaa se, että merikapteeni (AMK) -koulutuksessa suoritetaan miehistö- ja vahtiperämiespätevyyksien teoriaosuudet. Täyteen merikapteenin pätevyyteen pätevöidyttäessä suoritetaan ensin


title: Merikapteeni

text: Nämä pätevyydet on käytännössä mahdollista suorittaa pitämällä kaksi välivuotta opinnoista maissa. Merikapteeniksi (AMK) valmistumisen jälkeen on mahdollista pätevöityä yliperämieheksi, mikä edellyttää vahtiperämiehen pätevyyttä sekä 12 kuukautta meripalvelua vahtiperämiehenä. Merikapteeniksi pätevöityminen edellyttää merikapteenitutkintoa sekä 36 kuukautta palvelua vahtiperämiehenä tai 24 kuukautta vahtiperämiehenä, joista 12 kuukautta yliperämiehenä. Käytännössä merikapteeniksi pätevöityminen kestää kauemmin kuin miniminä olevat 36 kuukautta, sillä osa ajasta kuluu maissa lomilla tai työttömänä. Läheskään kaikki merikapteenit (AMK) eivät koskaan pätevöidy merikapteeneiksi.


title: Merikapteeni

text: Merikapteenin pätevyyskirja oikeuttaa kaikkiin kansipäällystön tehtäviin kaikissa aluksissa kaikkialla maailmassa, (pois lukien kalastusalukset) sekä erilaisiin maaorganisaatioiden hallinto- ja koulutustehtäviin. Pätevyys on voimassa viisi vuotta kerrallaan, minkä aikana pätevyyden säilyttämiseksi on palveltava vähintään vuosi merellä tai vastaavissa tehtävissä.


title: Merikapteeni

text: Suomessa on myös tarjottu yliopistojen täydennyskoulutuksena kaupallispainotteista ”diplomimerikapteenin” tutkintoa, jota mikään tutkintoasetus ei nykyään tunne. Aiemmin diplomimerikapteeni () oli merikapteenia ylempi tutkinto, jota edellytettiin merenkulkuhallinnon ylempiin virkoihin.


title: Merikapteeni

text: Isossa-Britanniassa maan kaikki merikapteenit kuuluvat automaattisesti sotalaivaston reserviin eli "Royal Navy Reserveen" (RNR); tavallisin arvo on kapteeniluutnantti.


title: Elokuvayhtiö

text: Elokuvayhtiö käsite kattaa kaikki elokuva-alalla toimivat yritykset. Perinteisesti erityisesti ns. klassisen Hollywoodin aikaan elokuvayhtiöt olivat suuria, harhaan johtavasti elokuvastudioiksi nimitettyjä, yhtiöitä, jotka valmistivat elokuvia, hoitivat itse niiden jakelun ja esittivät omissa elokuvateattereissaan. Mm. kilpailulainsäädännön ja tekniikan kehityksen vuoksi elokuvatuottajat, -jakelijat ja -esittäjät ovat nykyään yleensä eri yhtiöitä. Yhdysvalloissa kilpailulainsäädännöllä pakotettiin studiot myymään elokuvateatterinsa. Erityisesti digitaalinen elokuvatekniikka, joka on laskenut elokuvantuottamisen kustannuksia on mahdollistanut pienten elokuvayhtiöiden ja jopa omakustanne-elokuvien tekemisen. Perinteisten elokuvastudioiden hallinnassa on edelleen elokuvienjakelu, mutta tämäkin on muuttumassa jakelun digitalisoituessa.


title: Lastensuojelu Suomessa

text: Lastensuojelu on Suomessa viranomaisten toimintaa, jonka tarkoitus on edistää lapsen suotuisaa kehitystä ja hyvinvointia. Jolleivat viranomaiset katso lapsen edun vaativan muuta, lastensuojelussa on käytettävä ensisijaisesti avohuollon tukitoimia. Kaikessa ensisijaista on lapsen etu.


title: Lastensuojelu Suomessa

text: Suomessa lastensuojelusta määrää lastensuojelulaki. Sen mukaan Suomessa lastensuojelusta vastaavat kunnat ja kunnissa sosiaalityöntekijät. Laissa määrätään myös se, mitä ja miten lastensuojelun pitää tehdä.


title: Lastensuojelu Suomessa

text: Vanhemmat tai muut huoltajat ovat ensisijaisesti vastuussa lapsen hoidosta ja hyvinvoinnista. Viranomaisten tulisi tukea huoltajia tässä tehtävässään. Äärimmäisissä tilanteissa lapsi voidaan kuitenkin siirtää pois huoltajiltaan.


title: Lastensuojelu Suomessa

text: Sosiaalihuoltolain (1301/2014) mukaan lapsiperheillä on oikeus saada kunnalta apua arkeensa, vaikka eivät olisikaan lastensuojeluasiakkaita.


title: Lastensuojelu Suomessa

text: Lastensuojelun piiriin tullaan yleensä lastensuojeluilmoituksen perusteella. Monilla viranomaisilla on ilmoitusvelvollisuus tapauksissa, joissa he havaitsevat lapsen hoidon tai olosuhteiden olevan heikot.


title: Lastensuojelu Suomessa

text: Varhaista puuttumista pienten merkkien ja huolien perusteella on alettu korostaa lasten hoidossa ja suojelussa 2000-luvulla. Tällä periaatteella on tavoiteltu sitä, että asioita olisi helpompi korjata ennen kuin lapsen tai nuoren tilanne on kriisiytynyt. Tämän tyyppisestä lapsista ilmoittelusta katsotaan myös seuranneen ongelmallista lastensuojelutoimintaa etenkin kehityshäiriöisten lasten kohdalla.


title: Lastensuojelu Suomessa

text: Jos lapsi on välittömässä vaarassa, lapselle voidaan järjestää kiireellisesti sijaishuoltona hänen tarvitsemansa hoito ja huolto.


title: Lastensuojelu Suomessa

text: Lapsi, jota huoltajat eivät pysty hoitamaan, voidaan ottaa huostaan ja sijoittaa hoitoon laitokseen tai perheeseen. Vakavissa tapauksissa sosiaalitoimella on velvollisuus huostaanottoon. Huostaanoton pelkääminen estää toisinaan perhettä hakemasta apua.


title: Lastensuojelu Suomessa

text: Lastensuojelun jälkihuolto on tukimuoto, jota voi saada sijoitettuna ollut lapsi sijoituksen päätyttyä ikävuosien 16-20 välillä. Oikeus jälkihuoltoon päättyy, kun nuori täyttää 21 vuotta. Jälkihuollon tehtävänä on tukea nuorta itsenäistymisessä, kuten raha-asioissa, opiskeluun, työhön ja asumiseen liittyvissä asioissa. Jälkihuoltoa on velvollisuus järjestää, jos lapsi on ollut sijaishuollossa tai avohuollon tukitoimena sijoitettuna yli puolen vuoden ajan. Jälkihuollon toteuttamista varten laaditaan jälkihuoltosuunnitelma. Jälkihuolto päättyy viiden vuoden kuluttua siitä, kun se on alkanut tai lapsen täyttäessä 21 vuotta.


title: Lastensuojelu Suomessa

text: Valtiontalouden tarkastusvirasto julkaisi toukokuussa 2012 lastensuojeluselvityksen, jonka mukaan kuntien hoitamassa sijaishuollon valvonnassa oli huomattavia puutteita. Kunnissa oli liian vähän päteviä sosiaalityöntekijöitä, eikä kuntien sosiaalihuollon valvonta pysynyt Etelä-Suomen Sanomien mukaan lastensuojelun kasvun perässä. Laitosten valvonta koostui lehden mukaan lähinnä niiden lähettämiin raportteihin perehtymisestä. Selvityksen mukaan sosiaaliviranomaisten ja nuoren tapaamiskerrat jäävät vähimmillään harvempaan kuin yhteen kertaan vuodessa velvoitetun puolivuosittaisen suunnitelmanteon sijaan.


title: Lastensuojelu Suomessa

text: Valtiontalouden tarkastusviraston 2012 vuosikertomuksen mukaan lain vaatimukset toteutuvat vain alle puolessa Suomen kunnissa. Lastensuojelun laatusuositusten mukaan yhdellä sosiaalityöntekijällä saisi olla 20-30 lasta vastuullaan. Kuitenkin Lastensuojelun Keskusliiton ohjelmajohtaja Hanna Heinosen mukaan yhdellä sosiaalityöntekijällä saattoi olla 2012 yli 120 lasta huolehdittavanaan.


title: Lastensuojelu Suomessa

text: Esimerkiksi Hämeenlinnassa yksi työntekijä hoiti 2012 noin 70 lasta ja tehtäviin oli vaikea saada päteviä työntekijöitä. Lastensuojeluilmoitusten määrä oli kasvanut kuudessa vuodessa yli 400%. Tähän oli vaikuttanut lakimuutos. Turussa yhtä työntekijää kohti oli 90 ja Tampereella 60 asiakasta ja pätevien työntekijöiden rekrytoiminen oli vaikeaa.


title: Lastensuojelu Suomessa

text: 2011 lopulla pätevien sosiaalityöntekijöiden määrä oli aluehallintoviraston mukaan laskenut niin, että vain 58 prosenttia lastensuojelun sosiaalityöntekijöistä oli päteviä.


title: Lastensuojelu Suomessa

text: Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston ylitarkastaja Aija Strömin mukaan noin 20-30 prosenttia sosiaalityöntekijöistä oli kouluttamattomia eli epäpäteviä ja suurin osa heistä työskenteli lastensuojelun toimialalla..


title: Lastensuojelu Suomessa

text:
Apulaisoikeusasiamies Maija Sakslin ilmoitti toukokuussa 2012 aikovansa tutkia, miten 15 eteläsuomalaista
kuntaa olivat valvoneet lastenkotiin sijoitettujen lasten lainmukaista kohtelua.Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston 2012 selvityksen mukaan viraston alaisista kunnista 88 alueella vain 62 prosenttia lastensuojelun sosiaalityöntekijöistä omasi kelpoisuuden työhönsä.


title: Lastensuojelu Suomessa

text:
Apulaisoikeuskansleri Mikko Puumalaisen mielestä lastensuojelun puutteet Helsingissä vaaransivat vakavasti
perusoikeuksia. Laissa säädettyjä määräaikoja ei ole pystytty noudattamaan ja 2011 lopulla laiminlyönnit koskivat liki 20 prosenttia ilmoituksista ja noin 25 prosenttia selvityksistä.


title: Lastensuojelu Suomessa

text: Vuoden 2012 lopulla Suomessa oli 80 000 lastensuojelun avohuollon asiakasta.


title: Lastensuojelu Suomessa

text: Tammikuussa 2012 lastensuojelun asiantuntijat olivat sitä mieltä, että vanhempien ja päiväkotien yhteistyötä lastensuojelun kanssa esti jälkimmäisen huono maine. Lastensuojelun puuttuminen nähtiin asiantuntijoiden mukaan rangaistuksena, eikä auttavana toimena. Lastensuojelu samaistettiin huostaanottoon. Satakunnan kansan mielestä 2008 lastensuojelu oli vinoutunut siinä mielessä, että varhaisen puuttumisen sijaan oli jouduttu turvautumaan kalliisiin korjaaviin toimiin. Huostaanotettujen ja kodin ulkopuolelle sijoitettujen lasten määrä oli lisääntynyt vuosi vuodelta.


title: Lastensuojelu Suomessa

text: Sijaisvanhempien etujärjestöt puolestaan ovat arvostelleet oman asemansa heikkoutta. Perhehoitoliiton toiminnanjohtajan Pirjo Hakkaraisen mielestä sijaisvanhempien juridiset oikeudet ovat heikot. Toisin kuin esimerkiksi Ruotsissa ja Islannissa, Suomessa ei ole mahdollista hakea lapsen pysyvää huostaanottoa. Huostaanotetun lapsen vanhemmat saavat siis anoa huostaanoton purkua yhä uudelleen. Varsinais-Suomen sijoituslasten vanhempien puheenjohtaja Arto Takala taas oli sitä mieltä, että biologisten vanhempien tahto ajoi usein lapsen edun edelle. Kun sijaisvanhempien kädet ovat sidotut, on usein lapsen avoimuudesta kiinni, kuinka todenmukainen kuva kodin oloista saadaan.


title: Lastensuojelu Suomessa

text: Vuoden 2012 alussa voimaan tullut lakimuutos velvoitti kuntia järjestämään huostaan otetuille ensisijaisesti perhehoitoa. Lastensuojelun Keskusliiton 2011 selvityksen mukaan kunnat ja biologiset vanhemmat olivat usein suosineet laitoshoitoa perhehoidon kustannuksella. Huostaanoton yleisimmät syyt olivat Helsingin, Espoon ja Vantaan sosiaalitoimien mukaan aikuisen päihdeongelmat, perheväkivalta, mielenterveysongelmat ja vanhemmuuteen liittyvät vaikeudet.


title: Lastensuojelu Suomessa

text: Lastensuojeluilmoituksia tehdään myös kateudesta ja kiusaksi.


title: Lastensuojelu Suomessa

text:
Yhden sijoitetun lapsen laitoshoito maksaa keskimäärin 100 000 euroa vuodessa. Sijaisperhehoidon
kulut jäävät neljännekseen tästä, eli noin 25 000 euroon. Esimerkiksi Tampereella sijaisperhe sai 2012 kokoaikaisesti
sijoitetusta lapsesta hoitopalkkiota 1 200–1 740 euroa kuussa, riippuen lapsen iästä ja sijoituksen kestosta.


title: Lastensuojelu Suomessa

text:
Vähimmäispalkkio oli lakisääteinen 650 euroa. Tampereella päälle tulee 450–650 euroa verottomia kulukorvauksia,
käynnistymiskorvauksia ja mahdollisia hoitopalkkioiden korotuksia erityishoidettavuuden perusteella. Lisäksi
sijaisperheelle saatetaan maksaa päivystyksestä varallaolo- tai päivystyskorvausta. Sijaisperhe voi saada myös
lomatukea, kilometrikorvausta ja sovitusti korvauksia vapaa-ajakseen palkkaamansa hoitajan kustannuksista.


title: Lastensuojelu Suomessa

text:
Tutkimusprofessori Matti Rimpelän mukaan toiminta on täysin bisneslogiikan mukaista ja sijaishuolto on varsin
luonteva liiketoiminnan kohde: kysyntä kasvaa, tehtävä on selkeä, valvonta ja laaduntarkkailu puuttuu, kunta
palveluiden maksajana on takuuvarma, ja asiakkaat ovat heikkoja. Rimpelän mukaan edelleenkään ei tiedetä,
millaisia tuloksia ja vaikutuksia lasten sijoittamisella on. Valvonnan puutteen takia on mahdotonta arvioida,
milloin lapset perheineen ovat toipuneet, ja sijaishuolto voitaisiin purkaa. "Taloudellisesti osaamattomat kunnat
ovat luoneet tilanteen, jossa kysyntä ja tarjonta ovat epätasapainossa. Lapsibisnestä ei valvo kukaan." Rimpelän
mukaan ehkäisevä perhetyö tulisi lasten ja nuorten sijoittamista paljon halvemmaksi.


title: Lastensuojelu Suomessa

text:
Taloussanomat katsoo lastensuojelun olevan tuottoisa bisnesala, joka tarjoaa mahdollisuuksia konsulttifirmoille,
rekrytoijille ja monenkirjaville koulutuspalveluille, sekä sijoittajille.


title: Lastensuojelu Suomessa

text: Lasten huostaanotto on Suomessa noin 620 miljoonan euron liikeala. Alan markkinoilla ulkomaalaisten pääomasijoittajien omistamat sosiaali- ja terveysalan yhtiöt, kuten Mehiläinen, Attendo, Mikeva ja Mainio Vire pyrkivät kasvuun alalla. Kuntaliiton erityisasiantuntija Aila Puustinen-Korhosen mukaan vajaat 70 prosenttia lastensuojelulaitosten ja perhekotien hoitopäivistä hankittiin 2012 yksityiseltä sektorilta. Lokakuussa 2012 Peruspalveluministeri Maria Guzenina-Richardson esitti mahdollisuutena kuntien lasten sijaishuollon siirtämistä kilpailuttamisen ulkopuolelle. Hänen mielestään voittoa tavoitteleva liiketoiminta ei sovi lastensuojeluun. Myös ministeri Guzenina-Richardson painotti avohoidon kehittämistä ja ongelmien aikaista selvittämistä. Hän kiisti kuntien voitonpyynteet huostaanotoista ansaituilla valtiontuilla, sanoen että "sijoitusten kustannukset ovat kuitenkin niin korkeat, että sellainen ajattelu, jonka mukaan huostaanotto olisi kannattava kunnalle, ei ole ihan pitävää"


title: Porvoon Akilles

text: Porvoon Akilles () on vuonna 1902 perustettu porvoolainen urheilun yleisseura, joka järjestää toimintaa erilaisissa lajeissa. Parhaiten Akilles tunnetaan miesten jääpallon edustusjoukkueestaan, joka pelaa Suomen pääsarjassa Bandyliigassa. Seuralla on toimintaa myös pyöräilyssä, jalkapallossa, yleisurheilussa, käsipallossa, suunnistuksessa, hiihdossa ja kuntourheilussa.


title: Porvoon Akilles

text: Jääpallo on Akilleksen seurahistorian menestynein ja tunnetuin laji. Akilles on voittanut SM-kultaa kahdesti, 1981 ja 1985.


title: Porvoon Akilles

text: Jalkapallo otettiin Akilleksen ohjelmaan vuonna 1907.. Akilleksen edustusjoukkue pelaa tällä hetkellä jalkapallon Kolmosessa.


title: Porvoon Akilles

text:
Jääpallo
Kaukalopallo
Yleisurheilu


title: Musta koira

text: Musta koira on suurta mustaa koiraa muistuttava aavemainen taruolento, joista on kerrottu tarinoita osissa Länsi-Eurooppaa ja Pohjois-Amerikkaa. Mustan koiran ilmestyminen tuo huonoa onnea tai jopa kuolemaa.


title: Musta koira

text: Mustan koiran tavallisesta koirasta erottavia tekijöitä ovat sen epätavallisen suuri koko ja silmistä hohtava valo. Sen turkki ei myöskään kiillä kuunvalossa kuten tavallisella koiralla ja sen askeleet ovat äänettömät.


title: Warkauden Pallo -35

text: Warkauden Pallo 35 eli WP 35 on varkautelainen jääpalloseura. Se on yksi Suomen menestyksekkäimmistä jääpalloseuroista. WP-35 on pelannut korkeimmalla sarjatasolla (nyk. Bandyliiga) kaikkiaan 64 kautta peräkkäin ja ollut 37 kertaa mitaleilla. Seuralla on lisäksi junioritoimintaa useissa ikäluokissa. Aiemmin seurassa pelattiin myös jalkapalloa.


title: Kapybara

text: Kapybara eli vesisika ("Hydrochoerus hydrochaeris") on maailman suurin jyrsijä. Se elää Etelä-Amerikassa.


title: Kapybara

text: Nimi "kapybara" on peräisin muinaistupin kielen sanasta "ka'apiûara", joka tarkoittaa "ruohonsyöjää".


title: Kapybara

text: Kapybara muistuttaa ulkonäöltään suurta marsua, jolle se onkin läheistä sukua. Kapybaralla on raskas ja tynnyrimäinen ruumiinrakenne sekä lyhyt pää. Kuono on tylppä, ja silmät, korvat ja sieraimet ovat lähellä päälakea. Turkki on selkäpuolella punertavanruskeaa ja vatsapuolella vaihtuu kellertävänruskeaksi. Hikirauhasia on ihossa karvojen peittämällä alueella, mikä on epätavallinen piirre jyrsijöillä. Se kasvaa 100–134 cm pitkäksi, saavuttaa 50-62 cm säkäkorkeuden ja voi painaa 35–66 kiloa.. Naaraat ovat hiukan painavampia kuin urokset. Painavimmat tunnetut yksilöt ovat olleet luonnonvarainen 91 kg painanut naaras Brasiliassa ja 73,5 kg painanut luonnonvarainen uros Uruguayssa. Kapybaran takajalat ovat hiukan pitempiä kuin etujalat. Eläimen varpaiden välissä on räpylät. Kapybaralla on myös surkastunut häntä.


title: Kapybara

text: Vesisian ravinto koostuu lähinnä vesikasveista, esimerkiksi vesihyasinteista, mutta ne voivat myös laiduntaa ruohoa.


title: Kapybara

text: Lajisukulaisensa marsun tapaan capybaran elimistö ei pysty itse valmistamaan C-vitamiinia, ja häkeissä pidetyt capybarat, joiden ravinto ei sisällä C-vitamiinia, voivat saada ienoireita keripukin seurauksena.


title: Kapybara

text: Kapybara on sosiaalinen laumaeläin. Vaikka kapybarat voivat joskus elellä yksin, useimmin niitä tavataan 10-20 eläimen ryhmissä, joissa on 2-4 aikuista urosta, 4-7 aikuista naarasta ja loput nuorempia yksilöitä. Kapybaralaumat voivat koostua jopa 50-100 yksilöstä kuivan kauden aikaan, kun eläimet kerääntyvät vesilähteiden lähettyville.


title: Kapybara

text: Kapybaroilla on kahdenlaisia hajurauhasia: morillo, joka on kuonon yläosassa, sekä anaalirauhaset.


title: Kapybara

text: Vesisiat parittelevat vedessä, ja naaraan kantoaika on viisi kuukautta. Poikaset ovat syntyessään varsin kehittyneitä ja alkavat jo ensimmäisen elinviikkonsa aikana syödä emon maidon ohella myös kiinteää ravintoa. Kapybara elää 5–10 vuotta.


title: Kapybara

text: Vaikka kapybarat ovat aika ketteriä maalla, ne ovat myös yhtä taitavia vedessä. Kapybarat ovat hyviä uimareita ja voivat pysyä veden alla jopa viisi minuuttia, esimerkiksi petoeläimiä vältelläkseen.


title: Kapybara

text: Vesisian pahin luonnollinen vihollinen on jaguaari. Vaaran uhatessa vesisiat pakenevat yleensä veteen.


title: Kapybara

text: Kapybaraa ei pidetä uhanalaisena. Populaatio on vakaa miltei koko sen esiintymisalueella Etelä-Amerikassa, vaikkakin metsästys on harventanut sen määrää joillain alueilla. Lajin kyky lisääntyä nopeasti auttaa kantojen säilymistä.


title: Kapybara

text: Kapybaroja metsästetään joillain alueilla niiden lihan ja turkin vuoksi, tai jos niiden laidunnuksen katsotaan vievän ravintoa karjalta. Etelä-Amerikassa kapybaroja kasvatetaan tiloilla niistä saatavan lihan ja turkkien vuoksi. Joillain alueilla niiden lihaa ei haluta syödä, kun taas joillain alueilla sitä pidetään tärkeänä proteiininlähteenä. Joissain osissa Etelä-Amerikkaa, erityisesti Venezuelassa, kapybaran liha on suosittua suuren paaston ja hiljaisen viikon aikaan, koska katolinen kirkko on antanut erityisen luvan syödä kapybaraa, kun taas muut liharuoat ovat yleensä ottaen kiellettyjä.


title: Kapybara

text: Kapybaroja pidetään Yhdysvalloissa joskus lemmikkeinä, vaikkakin se on joissain osavaltioissa laitonta.


title: Tornionlaakson taistelut

text: Tornionjokilaakson taistelut lokakuun 1944 alussa muodostivat Lapin sodan (1944–1945) aktiivisimman vaiheen. Ne merkitsivät käännekohtaa Suomen suhtautumisessa vanhaan aseveljeen Saksaan.


title: Tornionlaakson taistelut

text: Moskovan välirauhan ehtojen mukaisesti Suomen tuli karkottaa maassa olevat saksalaisjoukot. Suomalaiset ja saksalaiset joukot olivat kuitenkin tehneet salaisen sopimuksen ja aikataulun rauhanomaisesta vetäytymisestä, ja suomalaiset etenivät saksalaisten jäljessä sopimuksen mukaan. Lapissa saksalaiset eivät ryhtyneet toimiin suomalaista siviilihallintoa vastaan ja Lapin siviiliväestö päästiin evakuoimaan pääosin Ruotsiin ja Pohjanmaalle. Neuvostoliitto kuitenkin vaati aktiivisempaa toimintaa. Ensimmäinen Manner-Suomen alueella tapahtunut vakavampi kahakka sattui Sillankorvan maastossa 20 kilometriä Pudasjärveltä Oulun suuntaan 28. syyskuuta 1944 suomalaisosaston pyrittyä kohti Pudasjärveä. Saksalaisten jälkiosastosta kaksi sotilasta kaatui, neljä haavoittui ja kaksi joutui vangiksi.


title: Tornionlaakson taistelut

text: Neuvostoliiton tahtoa noudattaen suomalaiset ryhtyivät aktiiviseen sodankäyntiin. Kenraaliluutnantti Hjalmar Siilasvuon johdolla toteutettiin Oulusta käsin 1. lokakuuta 1944 maihinnousu Tornion Röyttään.


title: Tornionlaakson taistelut

text: Sotilaallisesti hyökkäys oli uhkapeliä, sillä laivat olivat avomerellä täysin suojattomia, eikä maihinnousulla ollut alussa lainkaan ilma- tai muuta tulitukea. 3. lokakuuta kolmannen hyökkäysjoukon suojaksi saatiin jo kolme Brewster BW -hävittäjää. Maihinnousujoukkojen ja materiaalin purku rahtilaivojen ruumasta tapahtui kuitenkin hitaasti tikkailla ja nostureilla: purku kesti tuntikausia. Neljännen aallon ollessa nousemassa maihin saksalaiset syöksypommittajat lopulta tuhosivat kaksi kauppalaivaa aiheuttaen noin 60 miehen tappiot. Suomalaisjoukot ehtivät kuitenkin ottaa sataman haltuunsa ja etenivät kaupunkiin. Kaikkiaan joukkoja lastattiin maihin yhteensä 12 500 miestä viidessä hyökkäysaallossa.


title: Tornionlaakson taistelut

text: Jo maihinnousua edeltävänä yönä Tornion seudulla oleilleet suojeluskuntalaiset ottivat haltuunsa kaupunginsaaren alueen. 250 miehen joukko muodostui pääosin Länsi-Pohjan liikennepiirin miehistöstä, ja 961. Ilmasuojelukomppaniasta. Joukko ei onnistunut valtaamaan Tornion rautatieasemaa, ja saksalaiset pitivät puolensa myös keskustan saksalaissairaalan luona sekä upseerikerholla. Vastassaan suomalaisilla oli 300–400 huoltojoukkojen miestä, ei varsinaisia taisteluosastoja.


title: Tornionlaakson taistelut

text: Pääjoukko suuntasi pohjoiseen Tornioon. Ensimmäisen taistelukosketuksen jälkeen vahvaa vastarintaa odottaneet suomalaisjoukot ryhmittyivät hyökkäysmuodostelmaa varten, jolloin yllätysiskun mahdollisuus menetettiin. Suomalaisjohdolla oli koko hyökkäyksen ajan käsitys huomattavasti voimakkaammista saksalaisjoukoista kuin vastassa todellisuudessa oli. Hyökkäyssuunnitelman vastaisesti kaikki yksiköt sitoivat itsensä taisteluihin etenemällä suoraan rautatieasemaa kohti. Hyökkäys jumiutui asema-alueelle. Saksalaiset pelasivat itselleen ja evakuoinnille lisäaikaa pitämällä useita neuvotteluja, joissa koettivat saada suomalaiset pitäytymään aikaisemmassa perääntymissuunnitelmassa. Samalla joukkojen ja kaluston evakuointi juniin jatkui keskeytymättä.


title: Tornionlaakson taistelut

text: Tornion rautatieasema ja Pikku-Berliini saatiin vallattua kiivaiden taistelujen jälkeen: saksalaiset peräytyivät sekasortoisesti jättäen haavoittuneet ja kalustonsa. Suomalaisia kaatui yli 40 miestä. Maihinnousujoukkojen saavuttua kaupungissa käytiin rajuja taisteluja. Kaupunkia ei oltu ehditty evakuoida, joten siviiliväestö jäi osin taisteluiden keskelle.


title: Tornionlaakson taistelut

text: Erikoispiirre neuvotteluissa oli sadan vangiksi jääneen saksalaisen sotavangin kohtalo. Saadakseen pontta vankien vapautusvaatimukselleen kenraalieversti Lothar Rendulic antoi käskyn panttivankien ottamisesta. Saksalaiset vangitsivat 1. lokakuuta lähtien 130 siviiliä Kemissä ja 132 Rovaniemellä. Kenraalimajuri Kräutler toimitutti Halstille kirjeen, jonka mukaan vangitut ammuttaisiin, jollei saksalaisia sotavankeja vapautettaisi. Siilasvuo kieltäytyi myönnytyksistä. Vastauksessaan saksalaisille Halsti ilmoitti, että yhdenkin siviilin teloitus aiheuttaisi kaikkien sadan sotavangin, sekä suomalaisten valtaamalla alueella olevan Tornion saksalaisen sotasairaalan henkilökunnan ja sen potilaiden ampumisen välittömästi. Saksalaiset eivät teloittaneet panttivankeja, vaan vapauttivat heidät myöhemmin Jaatilasta vetäytyessään.


title: Tornionlaakson taistelut

text: Suomalaisjoukoille koitui vakava ongelma Tornion Pikku-Berliiniin sijoitetuista Saksan Lapin armeijan elintarvikevarastoista, joihin sisältyi huomattava määrä alkoholijuomia. Suomalaisyksiköiden vallattua varastot alkoi juomien hamstraus ja juopottelu. Osittain juominkeihin itsekin osallistuneet upseerit eivät tiedottaneet asiasta ylimmälle johdolle. Tilanne Pikku-Berliinin alueella kehittyi nopeasti kaaosmaiseksi. Halsti sai tiedon muutaman tunnin kuluttua juominkien alkamisesta ja määräsi kaikki liikenevät upseerit rauhoittamaan tilannetta. Humalaisia oli niin paljon, että I ja II pataljoona olivat menettäneet taistelukykynsä. Selväpäiset auttoivat upseereja miesten rauhoittamisessa, pahimmat räyhääjät vangittiin. Myös II pataljoonan komentaja majuri Vaarla adjutantteineen vangittiin ja hänen tilalleen asetettiin uusi komentaja.


title: Tornionlaakson taistelut

text: Saksalaiset tekivät jo 1. lokakuuta puolen päivän aikaan vastaiskun, mutta pienellä joukolla. Saksalaisilla oli vielä käsitys, että levottomuudet oli aiheuttanut pieni paikallinen suomalaisjoukkio. Kenraali Kräutler lähetti vastaiskuun SS-yliluutnantti Schiffin johtaman motorisoidun osaston, joka käsitti raskaalla ilmatorjuntajaoksella vahvistetut jalkaväki- ja pioneerijoukkueet. Osasto joutui välittömästi suomalaisten väijytykseen, josta irtaannuttuaan iskujoukko motitettiin. Samassa yhteydessä saksalaiset saivat Raumon sillan luona ensimmäiset suomalaiset sotavankinsa: Jalkaväkirykmentti 11:n viisi miestä, joista yksi oli haavoittunut. Illan tultua saksalaiset teloittivat kaikki viisi sotavankia. Tapausta todisti muun muassa saksalaisten vankina ollut Kemijärven nimismies, ja joukko piiloutuneita suomalaissotilaita.


title: Tornionlaakson taistelut

text: Yöllä Schiffin motti tuhottiin, vangiksi jäi 30 miestä. Alueella oli kaksi muutakin saksalaismottia, mutta ne purkautuivat yön aikana. Rintama pysähtyi Kyläjoelle laajan peltoaukeaman saksalaisasemiin, joita vastaan ei voitu hyökätä alueelle määrättyjen yksiköiden taistelukyvyttömyyden takia.


title: Tornionlaakson taistelut

text: Saksalaisille selvisi vasta illansuussa, että Torniossa oli kokonainen suomalainen rykmentti, ja he ryhtyivät haalimaan vastajoukkoja alueelle. Kenraali Kräutler oli erittäin tukalassa tilanteessa, sillä hänen joukkonsa olivat hajallaan: osa jo Käsivarressa. Kräutlerin joukkoja sitoi etelässä Kemiä kohti hyökkäävä 15. Jalkaväkiprikaati, ja Kemin edustan saarille sijoittunut Osasto Pennanen. Suomalaisilla oli ylivoiman vuoksi mahdollisuus nopeaan ratkaisuun, mutta suunnitelmien mukaista sillanpääaseman laajentamista pohjoiseen ei voitu ajatella joukkojen humalatilan ja huonon kunnon vuoksi. Lisäksi vahvistukseksi tullut JR 53:n III pataljoona kuljetettiin erehdyksessä suoraan Pikku-Berliiniin ja viinan ryöstely toistui. Huolimatta siitä, että suomalaisjoukot ehtivät verottaa ja hamstrata varastoja raskaasti, jäi viralliseksikin sotasaaliiksi vielä 25 000 litraa alkoholia. Joukkojen juopottelun vuoksi jäi kuitenkin lopullinen isku vähälukuisempia saksalaisjoukkoja kohti suorittamatta, ja saksalaiset saivat vuorokauden lisäaikaa kuljettaa vahvistuksia alueelle.


title: Tornionlaakson taistelut

text: Saksalaisjoukkoja saapui 2. lokakuuta junakuljetuksina Rovaniemeltä Laurilan asemalle, aamulla ensimmäisenä Panssarivaunupataljoona 211 II komppania, jonka kalusto oli kuitenkin vähälukuista ja vanhentunutta: jäljellä oli 11 Ranskasta sotasaaliina saatua panssarivaunua. Iltapäivällä saapuivat krenatööri- ja vuoristojääkäripataljoonat (II/Kr.R 379 ja II/Vuor.JR.206), ja illalla vielä 139. Vuoristojääkäriprikaatin panssarintorjuntakomppania Alavojakkalaan. Lisäksi pikavauhtia alueelle lähetettiin erikoisyksikkö "MG-Ski-Brigaden F", konekiväärihiihtoprikaati Finnland, armeijakunnan nopeasti liikkuva ja erittäin tulivoimainen operatiivinen reservi joka oli ehtinyt jo Ivaloon, mutta josta puolet, kaksi konekivääripataljoonaa, KKP 13 ja 14 käännytettiin takaisin. Parintuhannen miehen osasto palasi etelään pikavauhtia: sille annettiin ehdoton etuajo-oikeus Jäämerentiellä, pohjoiseen marssiva pääarmeija komennettiin väistymään koko matkalla vastakkaiseen suuntaan ajavaa kolonnaa. Tornioon osasto saapui 3. lokakuuta.


title: Tornionlaakson taistelut

text: Divisioonaryhmä Kräutler pystyi omista joukoistaan irrottamaan ainoastaan SS-Tiedustelupataljoona 6:n ja yhden jalkaväkipataljoonan, JP 3:n. Saksalaisjoukkoja oli näin koossa kuusi jalkaväkipataljoonaa, panssarivaunukomppania, kolme tykistöpatteristoa ja joitakin erityisjoukkoja. Tämä jäi saksalaisjoukkojen kokonaismääräksi taisteluissa. Tornion pohjoispuolelle joukoista muodostettiin kapteeni Wuttin johtama osasto, kolme pataljoonaa ja tykkipatteristo. Pääjoukoista muodostettiin kaupungin itäpuolelle "Taisteluosasto Tornio" majurin Krenzerin alaisuuteen. Verrattuna suomalaisjoukkojen lopputilanteen yhteensä kymmeneen pataljoonaan saksalaisjoukot olivat vähälukuisempia mutta huomattavasti tulivoimaisempia, erityisesti tykistön osalta.


title: Tornionlaakson taistelut

text:
Tiistaina 3. lokakuuta aloite siirtyi saksalaisille. He pyrkivät Kemin tien suunnassa kohti Torniota, mutta hyökkäys torjuttiin. Halsti pyrki koukkauksella hyökkäävien joukkojen selustaan, mutta suomalaisjoukot harhautuivat liian kauas. Iltapäivällä saksalaiset aloittivat tykistön ja panssarivaunujen tukeman laajan rintamahyökkäyksen ja murtautuivat suomalaislinjojen läpi. Joukot onnistuttiin kuitenkin vastahyökkäyksellä lyömään takaisin. Suomalaisille tuotti lisäongelmia huono sää, jonka vuoksi Röytässä ei illalla saatu tykistökuljetusta purettua laivoista, päivän aikana saatiin vahvistukseksi kuitenkin kaksi pataljoonaa jalkaväkeä sekä panssarivaunu-, tykki- ja pioneerikomppaniat.
Seuraavana päivänä Stuka-lentue upotti Röytän satamassa olleet kaksi laivaa lasteineen ja Laivaniemen it-patteristo tuhosi satamalaiturit. Materiaalin, erityisesti tykistön saanti rantaan vaikeutui huomattavasti. Saksalaiset pyrkivät ratkaisemaan tilanteen ja hyökkäsivät Kemin tien suunnassa länteen kahden vahvistukseksi saadun konekivääripataljoona voimin taisteluosasto Krenzerin ja tykistön tukemina. Tornion pohjoispuolella Alavojakkalassa olevia kahta suomalaispataljoonaa vastaan hyökkäsi pohjoisesta kolme saksalaispataljoonaa panssarivaunupataljoonan tukemina. Hyökkäykset mursivat puolustuslinjat nopeasti, ja suomalaiset vetäytyivät pohjoisesta sekasorron vallitessa kohti etelää ja Torniota. Pari päivää aikaisemmin hyökkäystä johtamaan saapunut kenraalimajuri Pajari määräsi pohjoisen joukoille uuden komentajan, joka onnistui kokoamaan joukot ja pysäyttämään saksalaisten etenemisen kolmen kilometrin päähän Torniosta. Kemin suunnassa vetäydyttiin Raumojokilinjalle.


title: Tornionlaakson taistelut

text: Tilanne kärjistyi 6. lokakuuta osapuolten voimasuhteiden ollessa lähes tasaväkiset. Suomalaisilla oli paikalla kymmenen pataljoonaa jalkaväkeä, saksalaisilla kuusi pataljoonaa jalkaväkeä ja tukena tykistöä. Aamulla suomalaiset saivat kuitenkin Röyttään yhden patteriston kenttätykistöä, joka iltapäivällä osallistui jo taisteluihin.


title: Tornionlaakson taistelut

text: Saksalaiset olivat ottaneet tiukasti haltuunsa alueelta johtavat tiet. Perjantaina 6. lokakuuta vahvistuksia saaneet suomalaisjoukot hyökkäsivät käyttäen hyväkseen teiden väliin jäävää maastoa, jo koukkasivat Tornion pohjoispuolelle Keropudasjoelle saksalaisten selustaan. Operaatio onnistui täydellisesti ja saksalaisjoukot joutuivat kolme kilometriä pitkään mottiin Tornionjoen rannalle. Kiivaiden ulosmurtautumisyritysten jälkeen saksalaiset onnistuivat yöllä murtamaan saartorenkaan ja osa joukoista pääsi Tornionjoen rantatörmää pitkin pakoon. Motista saksalaisia kaatui ainakin 400–500 sotilasta, vangiksi jäi 337 miestä.


title: Tornionlaakson taistelut

text: Kemin suunnassa taisteluosasto Krenzer aloitti kiivaan hyökkäyksen Raumojoelta kohti Torniota. Joukot pääsivät erittäin raskain tappioin lähes suomalaisasemiin asti, viimeiset miehet kaatuivat parin metrin päähän suomalaisasemista, kunnes hyökkäys lyötiin takaisin. Päivän aikana taistelu Torniosta oli ratkennut suomalaisten eduksi. Illalla saksalaisjoukot lähtivät vetäytymään kohti Kemiä ja Rovaniemeä.


title: Tornionlaakson taistelut

text: Tiedustelutietojen perusteella Torniossa arveltiin olevan pataljoona saksalaisia joukkoja. Todellisuudessa vajaa komppania huoltomiehiä piti puoliaan kaupungissa. Taisteluidenkin aikana saksalaisjoukkojen määrä yliarvioitiin. Oikea arvio vastustajasta olisi nopeuttanut ratkaisua. Saksalaisille maihinnousu oli yllätys, he olivat odottaneet maihinnousua Kemiin, mutta Tornioon hyökkäämistä ei pidetty todennäköisenä.


title: Tornionlaakson taistelut

text: Valtauksen onnistumisesta huolimatta taktiselta ja operatiiviselta kannalta maihinnousu oli osittainen epäonnistuminen. Saksalaisia joukkoja Tornion seudulla ei saatu kokonaan tuhottua eivätkä maihinnousujoukot pystyneet katkaisemaan Kemin–Rovaniemen tietä. Tämä mahdollisti Oulun pohjoispuolella olleiden vahvojen saksalaisjoukkojen perääntymisen Rovaniemelle ja sieltä Länsi-Lappiin.


title: Tornionlaakson taistelut

text: Strategiselta kannalta Tornion maihinnousu kuitenkin onnistui. Tornion tärkeä rajakaupunki saatiin vallattua melko vähäisin vaurioin ja Suomelle tärkeät Ruotsiin johtaneet sillat säilyivät ehjinä. Lisäksi Tornionjokilaakson pohjoisosassa olleet saksalaisjoukot saatiin eristettyä Peräpohjolassa olleista. Samalla saarrostusuhka pakotti saksalaiset joukot vetäytymään koko Perämeren rannikolta Rovaniemen tien suuntaan, mikä antoi Kemin suomalaisiin käsiin. Lisäksi vältettiin vaara, että mahdollinen onnistunut neuvostohyökkäys Lapissa aiheuttaisi koko Lapin jäämisen neuvostoliittolaisiin käsiin.


title: Tornionlaakson taistelut

text: Tornion taisteluiden poliittiset vaikutukset olivat merkittäviä. Niiden jälkeen Suomi oli avoimessa sodassa Saksaa vastaan. Varjosota muuttui avoimeksi, raa’aksi sodankäynniksi, jossa saksalaiset noudattivat poltetun maan taktiikkaa. Toisaalta Neuvostoliitto vakuuttui suomalaisten tahdosta ja kyvystä pitää välirauhansopimus tältäkin osin.


title: Luettelo Suomen liikenteen opastusmerkeistä

text: Seuraavassa on lueteltu Suomessa käytössä olevat opastusmerkit. Moottoriteillä ja moottoriliikenneteillä opastusmerkit ovat vihreätaustaisia, muilla teillä sinitaustaisia.


text: Seuraavaa liikennemerkkiä koskeva tieliikenneasetuksen kohta on kumottu, ja merkki on määrä poistaa käytöstä vuoteen 2013 mennessä.


title: Hanna Rothman

text: Johanna Sofia ("Hanna") Rothman (10. syyskuuta 1856 – 29. kesäkuuta 1920) oli suomalaisen lastentarha-aatteen ja toiminnan uranuurtaja yhdessä Elisabeth Alanderin kanssa.


title: Hanna Rothman

text: Rothman valmistui 1880-luvun alussa Berliinin Pestalozzi-Fröbel-Hausin lastentarhaseminaarista. Hän perusti Helsinkiin ensin yksityisen lastentarhan ja alkeiskoulun. Vuonna 1890 hän perusti Elisabeth Alanderin kanssa Sörnäisten kansanlastentarhan sekä sen yhteyteen lastenkodin 1899 ja koululaisten päiväkodin 1901. Myöhemmin tarhan toimintaan kuului lisäksi kesäsiirtola ja pyhäkoulu. Rothman ja Alander aloittivat vuonna 1892 myös Suomen ensimmäisen lastentarhaseminaarin, joka oli aluksi ruotsinkielinen mutta laajeni vuonna 1905 kaksivuotiseksi suomen- ja ruotsinkieliseksi kansanlastentarhanopettajaseminaariksi.


title: Kotkan meripäivät

text: Kotkan meripäivät on Kotkassa heinäkuun viimeisenä viikonloppuna järjestettävä yleisömäärältään (yli 200 000) Suomen toiseksi suurin festivaalitapahtuma. Meripäivät kuuluu Finland Festivals -tapahtumiin. Meripäivät on järjestetty vuodesta 1962 alkaen. Tapahtuma alkaa virallisesti torstaina kello 18.00 alkavalla avajaisparaatilla, joka kulkee Kotkansaarella Keskuskatua pitkin. Joitakin tapahtumia järjestetään jo aikaisemmin torstaina. Meripäivät päättyvät sunnuntaina.


title: Kotkan meripäivät

text: Meripäivien tapahtumat sijoittuvat pääasiallisesti eri puolille Kotkansaarta. Tapahtuman ydinalueena on toiminut viime vuosina Kantasatama ja satamasta torille johtava Kauppakatu, jotka ovat toimineet markkina-alueena. Meripäivät ovat koko perheen tapahtuma ja lapsille järjestetäänkin samaan aikaan Lasten meripäivät Toivo Pekkasen koululla.


title: Kotkan meripäivät

text: Meripäiviä edelsi urheiluseurojen järjestämä "Kesäyön tempaus" -tapahtuma, jonka ohjelmassa oli muun muassa tanssia ja ilotulitusta. Kotkan kaupunginjohtaja Martti Viitanen toivoi Kesäyön tempaukseen lisää merellistä ohjelmaa, jolloin Kotkan Nuorkauppakamarin puheenjohtaja Arvo Aatos Viljami Mäki (1926–2012) suunnitteli kesätapahtuman nimeltä Meripäivät. Ensimmäiset Meripäivät järjestettiin vuonna 1962. Tapahtuman aiheiksi suunniteltiin meri, merenkulku, satamatoiminta, laivastovierailut, urheilu, kulttuuri ja talousalan luentotilaisuudet. Nuorkauppakamarin osuus oli suuri "Mitä Kotka tuo ja vie -näyttely". Mäen mielestä näyttely tarvitsi myös oluenmyyntiä. Suomessa oluenmyynti näyttelyiden yhteydessä oli kuitenkin uusi asia ja oluenmyyntiä anottiin suoraan Alkon pääjohtaja K.-A. Fagerholmilta, joka oli ensin penseä ehdotukselle, mutta myöntyi siihen kuultuaan, että ravintolan pito annettaisiin Sotainvalidien Veljesliiton Kotkan osastolle.


title: Kotkan meripäivät

text: Vuonna 2007 meripäivät olivat Suomen suurin festivaalitapahtuma 300 000 kävijällä; kävijämäärää kasvatti samaan aikaan Kotkassa vieraillut The Tall Ships' Races.


title: Kotkan meripäivät

text: Meripäivien yhteydessä julkistetaan Kotkan kaupungin valitsemat Kotkan meripäivien neuvoksetar ja neuvos. Arvonimen saa merkittävästä panoksesta kotkalaisuuden hyväksi.


title: Elisabeth Alander

text: Amanda Elisabeth ("Betty") Alander (22. huhtikuuta 1859 Helsinki − 16. kesäkuuta 1940 Helsinki) on Hanna Rothmanin ohella toinen Suomen lastentarha-aatteen ja -toiminnan uranuurtaja.


title: Elisabeth Alander

text: Alanderin vanhemmat olivat tehtailija Johan Wilhelm Alander ja Amanda Maria Thunberg. Alander opiskeli Berliinissä Pestalozzi-Fröbel-Hausin lastentarhaseminaarissa vuosina 1891−1892. Myöhemmin hän perehtyi laajasti kasvatus- ja lastensuojelutoimintaan Saksassa, Tanskassa ja Ruotsissa.


title: Elisabeth Alander

text: Alander perusti Hanna Rothmanin kanssa Sörnäisten kansanlastentarhan vuonna 1890 sekä sen yhteyteen lastenkodin 1899 ja koululaisten päiväkodin 1901. Myöhemmin tarhan tomintaan kuului lisäksi kesäsiirtola ja pyhäkoulu. Alander oli näistä laitoksista muodostetun Ebeneserkodin johtaja 1908–1925. Rothman ja Alander aloittivat vuonna 1892 Suomen ensimmäisen lastentarhaseminaarin, joka oli aluksi ruotsinkielinen, mutta laajeni vuonna 1905 kaksivuotiseksi suomen- ja ruotsinkieliseksi kansanlastentarhanopettajaseminaariksi.


title: Elisabeth Alander

text: Alander puolusti saksalaisen kasvatuspedagogin Henriette Schrader-Breymannin näkemysten pohjalta kehittynyttä lastentarhatyötä. Alanderin mukaan lastentarhan tehtävä oli kotikasvatuksen tukeminen eikä hän kannattanut ajatusta, että kaikkien lasten tulisi käydä lastentarhaa. Lastentarhakasvatusta ei hänen mukaansa tullut rakentaa koulun vaan kodin lähtökohdista.


title: Friedrich Fröbel

text: Friedrich Wilhelm August Fröbel (tai Froebel) (21. huhtikuuta 1782 Oberweißbach/Thüringer Wald – 21. kesäkuuta 1852 Marienthal) oli saksalainen varhaiskasvatuksen sekä päiväkotitoiminnan varhaisia uranuurtajia.


title: Friedrich Fröbel

text: Fröbel kehitti Pestalozzin oppien pohjalta oman pedagogisen oppinsa. Fröbelin mukaan lapsi tuli käsittää aktiivisena olentona, jonka omatoimisuutta ja luonnollista kehitystä tuli tukea. Pienten lasten opetuksen tuli tapahtua lapsenomaisesti ja opetuksessa Fröbel korosti vuorovaikutusta lapsen ja kasvattajan välillä.


title: Friedrich Fröbel

text: Opetuksen tueksi Fröbel kehitti vuonna 1837 "Fröbelin lahjat", jotka sisälsivät leikki- ja työskentelymateriaalia, muun muassa kuuluisat "Fröbelin palikat". Hänen kehittämänsä materiaalin periaatteena oli, että lapselle ei anneta valmiita leikkivälineitä, vaan aineksia, joille lapsi saa itse antaa muodon ja hahmon.


title: Friedrich Fröbel

text: Fröbelin oppeihin perustuvat, uuden suunnan lastentarhat yleistyivät 1840-luvulla. Suomeen ensimmäiset Fröbelin lastentarha-aatetta käsittelevät kirjoitukset saapuivat 1850-luvulla.


title: Muppetit

text: Muppetit ovat Jim Hensonin luoma nukkeryhmä, jotka esiintyivät televisiosarjassa "The Muppet Show". Televisiosarjan lisäksi hahmot esiintyivät lukuisissa muissa televisiosarjoissa ja elokuvissa. Termi tulee sanojen "marionette" ja "puppet" yhdistelmästä.


title: Muppetit

text: Henson aloitti nukketeatterin jo lapsena. Hänen ensimmäinen Tv-sarjansa oli Sam ja Ystävät, jossa hän näytteli vaimonsa Jane Hensonin kanssa.


title: Muppetit

text:
Oz tunnetaan ehkä parhaimmin Miss Piggynä ja Muppettejen omana koomikkokarhuna Fozziena. Hän on yksi Muppettejen perustajajäsenistä. Oz on myös kuuluisa näyttelijä. Yksi muu kuin Muppet-rooli on Star Wars-elokuvien mestari Yodana.
Nelson on myös yksi vanhimmista Muppet-näyttelijöistä. Hän aloitti työnsä Jim Hensonille 1965.
Hänen ensimmäinen kunnon Muppet-roolinsa oli hovimestari Featherstone elokuvissa "Hei Tuhkimo" ja "Sammakkoprinssi". Nelson kuoli 23.8.2012 keuhkoahtaumatautiin.


title: Memphis Bleek

text: Memphis Bleek (oik. Malik Thuston Cox; s. 23. kesäkuuta 1978) on yhdysvaltalainen hiphop-artisti. Hän on kotoisin Brooklynistä, New Yorkista ja hänet tunnetaan ennen kaikkea Jay-Z:n oppipoikana.


title: Memphis Bleek

text: Ensiesiintymisensä suurelle yleisölle Memphis Bleek teki jo vuonna 1996, kun hän vieraili Jay-Z:n debyyttialbumilla (Reasonable Doubt). Pian tämä jälkeen hän sopi levytyssopimuksen Roc-A-Fella Recordsin kanssa. Vuonna 1999 julkaistiin Memphis Bleekin ensimmäinen albumi "Coming Of Age", jonka jälkeen on julkaistu albumit "The Understanding" vuonna 2001, "M.A.D.E." 2003 ja "534" 2005. Mikään levyistä ei ole kuitenkaan onnistunut saavuttamaan suurta suosiota vahvoista taustavoimista huolimatta. Memphis Bleek ei ole myöskään onnistunut luomaan imagoa täysin itsenäisestä artistista, vaan hänet nähdään usein ennen kaikkea Jay-Z:n suojattina. Memphis on myös esiintynyt monilla Jay-Z:n keikoilla ja hänen elokuvallaan Jay-Z: Fade To Black.


title: Chupacabra

text: Chupacabra on olento, jonka kerrotaan elävän Keski-Amerikassa ja Etelä-Amerikan pohjoisosassa. Sen espanjankielinen nimi on El Chupacabras, mikä tarkoittaa "vuohenimijää". Nimi johtuu sen väitetystä tavasta hyökätä kotieläinten, varsinkin vuohien, kimppuun ja imeä niiden veret viimeistä pisaraa myöten.


title: Chupacabra

text: Chupacabra on verrattain uusi ilmestys, sillä ensimmäinen kirjattu havainto siitä on vasta keväältä 1995. Tuolloin Puerto Ricosta löytyi kuolleita kissoja, kalkkunoita, koiria, lehmiä, hevosia ja varsinkin vuohia, jotka oli tapettu oudolla tavalla. Ne oli nyljetty ja niillä oli terävien hampaiden jäljet kaulassa tai rinnassa. Toisen version mukaan kuolleita vuohia löytyi aluksi varsinkin Meksikosta, ja puremajäljet olivat niskassa. Kummankin tarinan mukaan eläimissä ei ollut jäljellä lainkaan verta. Joulukuuhun mennessä vuohenimijä oli tappanut jo yli 1 000 eläintä, ja karjankasvattajat olivat peloissaan. Yhä useammat ilmoittivat nähneensä hirviön. Vuoden 1996 alussa chupacabra-havainnoista kerrottiin jo Meksikossa ja Yhdysvalloissa latinalaisamerikkalaisväestön asuttamilla alueilla. 2000-luvulle mennessä tapettuja kotieläimiä oli löydetty jo tuhansia, myös Miamissa, Nicaraguassa ja Chilessä.


title: Chupacabra

text: Yleisimpien havaintojen mukaan chupacabra on apinaa muistuttava, 1-1,5 metriä pitkä peto, jolla on mustanharmaa turkki, suuret ja soikeat punaiset silmät ja pitkät torahampaat. Joidenkin silminnäkijöiden mukaan sillä olisi kuitenkin paljas, sininen iho, selässä piikkejä ja lepakkomaiset siivet ja se kävelisi kahdella jalalla. Kolmannen kuvauksen mukaan se näyttää pantterilta, jolla on pitkä ja käärmemäinen kieli. Chupacabran kerrotaan liikkuvan yliluonnollisen nopein ja äänettömin askelin ja sen väitetään löyhkäävän rikinkatkua, joka lamauttaa saaliseläimet.


title: Chupacabra

text: Olennon alkuperästä on erilaisia teorioita. Yliluonnollisiin asioihin uskovat väittävät sen olevan paholainen tai avaruusolento, toisten mukaan se on karannut jostakin laboratoriosta. Jotkut ovat arvelleet, että kyseessä voisi olla "Desmodus draculae" -jättivampyyri, joka nykytietojen mukaan kuoli sukupuuttoon muutama tuhat vuotta sitten. Tiedeyhteisö on sitä mieltä, että väitetty eläin on vain olematon, paniikin synnyttämä taruolento. Viranomaisten mukaan kotieläinten kuolemat ja raatelut selittyvät villikoirien tai muualta peräisin olevien, luontoon päästettyjen vieraiden petoeläinten saalistuksella.


title: Maria Montessori

text: Maria Montessori (s. 31. elokuuta 1870 Chiaravalle, Italia – 6. toukokuuta 1952 Noordwijk, Hollanti) oli italialainen pedagogi, joka kehitti montessoripedagogiikan 1900-luvun alussa. Montessori keskittyi erityisesti varhaiskasvatukseen. Hän korosti lapsen omaehtoisuutta ja luontaista uteliaisuutta, ja hän perusti kehittämänsä menetelmät lapsen havainnointiin. Hän määritteli ihmisille neljä kuuden vuoden mittaista herkkyyskautta, joiden aikana heille opetetaan niitä asioita, joita heidän on helpointa omaksua.


title: Maria Montessori

text: Montessori syntyi Chiaravallessa, Anconan maakunnassa Italiassa varakkaaseen keskiluokkaiseen perheeseen. Isä Alessandro oli sotilas ja äiti Renilde paljon kirjallisuutta lukenut, koulutettu ja poliittisesti aktiivinen nainen. Montessorin setä oli runoilija, luonnontieteilijä ja yliopiston geologian professori. Montessorista kasvoi ajatuksiltaan liberaali ja luonnontieteellisesti orientoitunut nainen, joka pyrki löytämään yhteyden uskonnon ja luonnontieteiden välille.


title: Maria Montessori

text: Perheen muutettua isän työn perässä Roomaan Maria meni siellä tekniseen kouluun sen ainoaksi naispuoliseksi oppilaaksi. Sen jälkeen hän aloitti Rooman yliopistossa matematiikan, fysiikan ja luonnontieteiden opiskelun. Hän kiinnostui kuitenkin lääketieteestä ja sai monien vaiheiden jälkeen vastustuksesta huolimatta lääketieteen opiskeluluvan, vaikka se oli silloin naisilta kielletty ala. Montessori väitteli vuonna 1896 Italian historian ensimmäisenä naisena lääketieteen tohtoriksi. Hän työskenteli kahden vuoden ajan useissa Rooman sairaaloissa ja usein mieleltään vaurioituneiden lasten parissa. Järkyttyneenä lasten kohtelusta Montessori päätti omistautua lasten olojen parantamiselle. Montessori näki kehitysongelmaisten lasten kasvatuksen pedagogisena eikä lääketieteellisenä ongelmana ja alkoi työskentelynsä ohessa kehittää uudenlaista pedagogiikkaa.


title: Maria Montessori

text:
Montessori valittiin mielenterveysongelmista kärsiville lapsille perustetun instituutin johtajaksi. Vuonna 1904 hänet nimitettiin antropologian ja terveysopin professoriksi. Montessori yhtyi Jean Marc Gaspard Itardin ja Édouard Séguinin näkemykseen lasten aistien harjoittamisen tärkeydestä ja kokeili Seguinin opetusmateriaaleja käytännössä. Hän kehitti myös itse erityislapsille välineistöä, joka stimuloi aisteja oppimisen edistämiseksi. Tätä välineistöä alettiin myöhemmin käyttää normaalienkin lasten opetuksessa. Kirjoituksissaan Montessori siteerasi paljon esimerkiksi Comeniuksen, Rousseaun, Pestalozzin, Ellen Keyn ja John Deweyn filosofisia ja pedagogisia ajatuksia.
Varsinainen pedagoginen ura Montessorille avautui, kun hän vuonna 1907 avasi Rooman San Lorenzon slummialueella Case dei Bambini -nimisen koulun 3–6-vuotiaille niin sanotusti normaaleille lapsille. Hänestä tuli koulun johtaja, ja hän alkoi soveltaa opetuksessa omia ajatuksiaan kasvatuksesta. Siten hänellä oli myös mahdollisuus saada havaintoihin perustuvaa tietoa menetelmiensä toimimisesta käytännössä.


title: Maria Montessori

text: Montessori julkaisi ensimmäisen pedagogisen teoksensa "Il metode della pedagogia scientifica" ("Tieteellisen kasvatusopin menetelmä") vuonna 1909. Muutamaa vuotta myöhemmin julkaistu "The Montessori Method" keskittyi varhaiskasvatuksen alueelle, kuten Montessorikin aina 1920-luvulle asti.


title: Maria Montessori

text: Italian lisäksi Montessori asui Englannissa ja Hollannissa, joka oli vapaamielisempi ja koulun uudistamiselle suopeampi kuin fasistinen Italia, joka näki Montessorin ideologian poliittisena kasvatuskeinona. Kun montessorilaiset eivät suostuneet fasistisen propagandan levittäjiksi, diktaattori Mussolini lakkautti montessorikoulut ja Montessori joutui maanpakoon. Toisen maailmansodan ajan Montessori asui Intiassa. Sodan jälkeen hän matkusteli eri puolilla maailmaa ja osallistui kansainvälisiin kongresseihin.


title: Maria Montessori

text: Montessori kuoli vuonna 1952 Hollannissa. Hänellä oli avioton poika erään lääkärikollegansa kanssa. Poika kasvatettiin lastenkodissa, ja Montessori tunnusti hänet vasta toisen maailmansodan aikana Intiassa saadakseen hänet vapautettua uhkaavalta vankilalta.


title: Maria Montessori

text: Maria Montessori kehitti montessoripedagogiikan, joka on lapsilähtöistä. Montessori alkoi nähdä lapsen oman persoonallisuutensa luojana. Hän korosti lapsen havainnointia ja kehitti uusia opetusvälineitä ja menetelmiä nimenomaan tekemällä tarkkoja havaintoja lapsista.


title: Maria Montessori

text: Montessoripedagogiikkaan kuuluu vapaavalintaisuus ja ohjattu vapaus. Kasvatus tapahtuu tarkkaan mietityssä ympäristössä, joka ohjaa lapsia käsillä tekemiseen, rakenteluun ja omaehtoiseen tutkimiseen. Aikuinen puuttuu suhteellisen vähän lapsen tekemiseen. Lapsen oppiminen pohjautuu lapsen luontaiseen uteliaisuuteen ja tiedonhaluun.


title: Maria Montessori

text: Montessori puhui lapsen ja nuoren yksilöllisistä herkkyyskausista, jotka määrittävät sen, milloin hänelle tulee opettaa tiettyjä asioita. Herkkyyskausia on neljä, jokainen kuuden vuoden mittainen.


title: Maria Montessori

text: Montessoripedagogiikka on levinnyt eri puolille maailmaa. Suomeen se juurtui 1980-luvulla.


title: Maria Montessori

text: Montessorin kuva oli Italian 200 liiran kolikossa ja tuhannen liiran setelissä ennen maan siirtymistä euroon.


title: The Mars Volta

text: The Mars Volta oli yhdysvaltalainen Grammy-palkittu rockyhtye El Pasosta, Texasista. The Mars Voltaa pidetään taiteellisesti kunnianhimoisena yhtyeenä, jonka musiikissa on progressiiviselle rockille tyypillisiä vaikeasti avautuvia piirteitä. Sen sanoitukset ovat usein arvoituksellisia. Yhtye tunnetaan villeistä ja energisistä live-esiintymisistään.


title: The Mars Volta

text: The Mars Voltan perustivat At the Drive-In -yhtyeen entiset keulakuvat laulaja Cedric Bixler-Zavala ja kitaristi Omar Rodriguez-Lopez heti yhtyeen hajottua vuonna 2001. Myöhemmin vuonna 2005 At the Drive-Inin entinen basisti Paul Hinojos liittyi The Mars Voltaan.


title: The Mars Volta

text: The Mars Volta julkaisi uransa aikana kuusi studioalbumia: "De-Loused in the Comatorium" (2003), "Frances the Mute" (2005), "Amputechture" (2006), "The Bedlam in Goliath" (2008), "Octahedron" (2009) ja "Noctourniquet" (2012). Näiden lisäksi yhtye on julkaissut kaksi EP:tä ("Tremulant" (2002) ja "Live EP" (2003), rajoitettu painos) sekä yhden konserttialbumin ("Scabdates" (2005)). Toisin kuin monet luulevat, "A Missing Chromosome" -nimellä tunnettu, lähinnä single-julkaisujen b-puolista koottu levy ei ole yhtyeen virallinen julkaisu.


title: The Mars Volta

text: The Mars Volta on esiintynyt Suomessa Red Hot Chili Peppersin lämmittelijänä vuonna 2003, Provinssirockissa vuonna 2005, The Circuksessa Helsingissä heinäkuussa 2011 sekä Ruisrockissa vuonna 2012.


title: The Mars Volta

text:
23.1.2013 Cedric Bixler-Zavala ilmoitti Twitterissä jättävänsä The Mars Voltan johtuen Omar Rodríguez-Lópezin vähäisestä panostuksesta yhtyeeseen sekä hänen päätöksestä jättää yhtye määrittämättömän pituiselle tauolle.
The Mars Voltan muodostivat Omar Rodríguez-López ja Cedric Bixler-Zavala. Muut muusikot olivat osa The Mars Volta Groupia.


title: Imelda Marcos

text: Imelda Remedios Visitacion Romualdez-Marcos (s. 2. heinäkuuta 1929 Tacloban City, Filippiinit) on Filippiinien entisen yksinvaltiaan, Ferdinand Marcosin, leski ja poliittinen vaikuttaja, josta käytettiin nimitystä "teräsperhonen". Marcos on kiistelty persoona kotimaassaan. Hän on kuuluisa muun muassa kenkäkokoelmastaan, jossa oli ainakin 2 700 paria kenkiä.


title: Imelda Marcos

text: Imelda Romualdez oli missi, joka meni vuonna 1954 naimisiin silloisen kansanedustaja Ferdinand Marcosin kanssa. Heillä oli neljä lasta: Imee Marcos, Ferdinand "Bongbong" Marcos, Jr., Irene Marcos ja adoptoitu tytär Aimee Marcos.


title: Imelda Marcos

text: Vuonna 1965 aviomies Ferninandista tuli Filippiinien presidentti. Vuonna 1969 hänet valittiin uudelleen ja vuonna 1972 hän julisti maahan poikkeustilan. Tämän poikkeustilan vallitessa Imelda Marcos nousi maansa johtoon miehensä rinnalle, ja Ferdinand Marcos nimitti vaimonsa useihin korkeisiin virkoihin, muun muassa kuvernööriksi ja erikoislähettilääksi. Hänen tuhlailevainen elämäntyylinsä tuli tunnetuksi koko maailmassa. Poliittisena toimijana Imelda Marcos edisti vihreää vallankumousta, perusti kulttuurikeskuksia ja järjesti perhesuunnitteluohjelmaa, mikä on vaikeaa voimakkaasti katolisessa maassa.


title: Imelda Marcos

text: Vuonna 1986 tapahtui vallankaappaus, ja Marcosin perhe pakeni Havaijille. Ferdinand Marcos kuoli maanpaossa vuonna 1989.


title: Imelda Marcos

text: Leskeksi jäätyään Imelda Marcos on ollut presidenttiehdokkaana 1991, mutta vetäytyi vuoden 1998 vaaleista. Kaksi Marcosin lapsista on kansanedustajia.


title: Mahdi

text: Mahdi (, myös mehdi; "johdatettu") on islamilaisessa perinteessä odotettu ""vapahtaja"", ""messias"". Mahdin odotetaan perustavan maanpäälle todellisen islamilaisen yhteiskunnan ennen ylösnousemusta. Tulkinta mahdista vaihtelee šiiojen ja sunnien välillä. Yleensä Mahdi on samastettu šiialaisuuteen ja erityisesti 12-šiialaisuuden "kätkeytyneeseen imaamiin", ja šiialaisuudessa mahdilla onkin tärkeämpi asema.


title: Mahdi

text: Historian tunnetuin itseään mahdiksi väittänyt henkilö lienee ollut Sudania 1885-1898 (Mahdiyya) hallinnut Muhammad ibn Abdalla. Britit kuitenkin lopulta voittivat hänet ja liittivät Sudanin imperiumiinsa.


title: Mahdi

text: Islamilaisista valtioista erityisesti Iran on korostanut mahdin odotettua tulemista politiikassaan. Innokkaimmat pitivät aikanaan Iranin islamilaisen vallankumouksen johtajaa Ajatollah Khomeinia mahdina, mitä käsitystä hän itse ei ruokkinut, mutta ei myöskään kieltänyt. Tämä ajatus lienee hiipunut Khomeinin kuoltua. Iranin presidentti Mahmoud Ahmadinejad on viitannut puheissaan mahdin jälleentulemiseen. Tällä hetkellä tunnetuin mahdin mukaan nimetty poliittinen liike ja aseellinen järjestö on Irakissa toimiva "mahdin armeija" , jota johtaa šiiajohtaja Moqtada al-Sadr.


title: Mahdi

text: Mahdia ei mainita itse Koraanissa, mutta se mainitaan tärkeissä hadith-kokoelmissa. Ensimmäisen kerran kirjallisissa lähteissä mahdi mainitaan poliittisena henkilönä, kun Al-Mukhtar kapinoi umaijadien kalifaattia vastaan vuonna 686. Al-Mukhtar väitti neljännen kalifin pojan, Ibn al-Hanifiyan (k. 700 jaa.), olevan mahdi, joka pelastaisi muslimit umaijadien epäoikeudenmukaisesta vallasta.


title: Mahdi

text: Sunnalaisessa perinteessä mahdi tulee esiin muutama päivä ennen tuomionpäivää ja taistelee yhdessä Jeesuksen kanssa Dajjalia vastaan. Dajjal on eräänlainen väärä Messias tai antikristus.


title: Mahdi

text: Šiialaisessa perinteessä mahdi tulee messiaan (Jeesus) ja Khutr-niminen profeetan kanssa. Jeesus ja Khutr eivät tule profeetan roolissa, sillä Profeetta Muhammad oli viimeinen profeetta. Mahdi tulee voittamaan Dajjalin ja hän tuo maailmalle rauhan ja vapauden sekä "oikean islamin". Eri hadithien mukaan elämä jatkuu mahdin jälkeen pitkään.


title: Mahdi

text: Mahdista on kuitenkin erilaisia tulkintoja ja ne vaihtelevat eri islamilaisissa perinteissä ja kulttuureissa. Vuosisatojen aikana moni imaami, uskonnollinen johtaja tai hallitsija on julistanut poliittis-uskonnollisessa mielessä olevansa itse mahdi – muiden muassa bahai-uskonnon esimuodon luonut Bab.


title: Tepui

text: Tepuit () ovat sedimenttikivistä eroosion kautta muodostuneita, tasalakisia pöytävuoria, joita esiintyy Guyanan ylängöllä, Etelä-Amerikan pohjoisosassa.


title: Tepui

text: Vuorten monivaiheinen syntyhistoria alkoi sedimentaatiovaiheella, jolloin varhais-proterotsooiseen mereen kerrostui noin 1,8–1,7 miljardia vuotta sitten useita kilometrejä paksu muodostuma klastisia sedimenttejä: rantahiekkoja ja jokien kuljettamaa soraa. Sedimenttien metamorfoituessa niistä muodostui vähitellen hiekkakiviä, kvartsiitteja ja konglomeraatteja, jotka peittivät laajoja alueita muinaista Gondwanamannerta. Tämän mantereen repeämisen yhteydessä, noin 200–150 miljoonaa vuotta sitten, maankuoressa vallitsevat tektoniset jännitystilat pilkkoivat alkuaan yhtenäisen metasedimenttikerrostuman tepuivuorten ”alkioiksi”. Syntyneisiin siirroslaaksoihin muodostui jokisysteemi, joka kuljetti mukanaan rapautuvaa kiviainesta syventäen laaksoja ja muodostaen siten vähitellen Guyanan ylängölle tyypilliset tasalakiset, pystyseinämäiset tepuit.


title: Giorgio Napolitano

text: Giorgio Napolitano (s. 29. kesäkuuta 1925 Napoli) on entinen Italian presidentti. Hänen virkakautensa alkoi 15. toukokuuta 2006 ja hän erosi virasta 14. tammikuuta 2015. Poliittisella urallaan Napolitano on toiminut myös Italian parlamentin puhemiehenä 1992–1994, sisäministerinä 1996–1998 ja Euroopan parlamentin jäsenenä 1999–2004.