title: Kojootti

text: Suden näköinen ja värinen, mutta pienempi, alle 60 cm korkea. Korvat isommat kuin sudella ja kuono on pitkä ja kapea, merkkinä sopeutumisesta pienten saaliseläinten kuten hiirien ja myyrien syömiseen ja tappamiseen. Runko on suteen verrattuna melko lyhyt, ja jalat ovat myös hieman matalat, mutta rakenteeltaan jäntevät.


title: Kojootti

text: Kojootti on Pohjois- ja Keski-Amerikan laji. Sen levinneisyysalue ulottuu Pohjois-Alaskasta halki Yhdysvaltain ja Meksikon Costa Ricaan, El Salvadoriin, Guatemalaan, Hondurasiin ja Panamaan asti. Tavattiin alun perin vain läntisessä ja keskisessä Pohjois-Amerikassa Keski-Amerikan lisäksi, mutta niiden luontaisten vihollisten eli susien hävittämisen ja metsien kaatamisen myötä on Yhdysvalloissa levinnyt uusien elinympäristöjen avauduttua myös aivan itään asti, missä se on koettu uhaksi kojootin läsnäoloon sopeutumattoman erittäin uhanalaisen punasusipopulaation geneettiselle puhtaudelle.


title: Kojootti

text: Aavikot, puoliaavikot, preeriat sekä trooppiset ja lauhkean vyöhykkeen metsät. Tavataan myös paikoin hyvin kylmissä oloissa, kuten Kalliovuorten boreaalisissa metsissä, ei kuitenkaan juuri koskaan vuoristossa tai tundralla asti.


title: Kojootti

text: Kiima-aika kestää useita kuukausia. Naaras saattaa paritella silloin useiden urosten kanssa. Kun se on valinnut mieleisensä kumppanin, pari voi saalistaa ja elää muutenkin yhdessä vuosien ajan. Pari kaivaa jopa 7 metrin pituisen pesäkolon tai laajentaa mäyrän tai haisunäädän käyttämää vanhaa onkaloa.


title: Kojootti

text: Naaras synnyttää pesään keväällä 2-12 sokeaa, lurppakorvaista ja lyttykuonoista pentua. Kahden viikon imetyksen jälkeen poikasten silmät avautuvat ja korvat alkavat terhakoitua. Kuusiviikkoisina pennut vieroitetaan. Useimmat nuoret kojootit jättävät laumansa, kun ovat aikuistuneet 9 kuukauden ikäisinä. Osa niistä jää kuitenkin ryhmään odottamaan pääsyä alfapariksi tai lähteäkseen myöhemmin etsimään omaa elinkumppaniaan.


title: Kojootti

text: Luonnontilallisessa ekosysteemissä kojoottien kantaa tasapainottavat niiden lähisukulaiset, sudet, jotka kilpailevat niiden kanssa elintilasta ja ravinnosta. Ekosysteemissä kojootti onkin ns. mesopredator, pienempi saalistaja jonka määriä jokin suurempi petoeläinlaji verottaa. Susien lisäksi kojootteja tappavat myös joskus puumat tai ilvekset, etelämmässä jopa jaguaarit. Kojootin useista luontaisista vihollisista johtuen se on nopea lisääntymään, joten ekosysteemeissä, joista niiden viholliset ovat kuolleet sukupuuttoon, on kojoottien määrä kaksin- tai jopa kolminkertaistunut.


title: Kojootti

text: Kojootti käyttää tilanteet tarkoin hyväkseen ja syö kaikkea, mitä vain kiinni saa. Saalistaessaan se pystyy kiihdyttämään vauhtinsa hetkeksi jopa nopeuteen 65 km/h. Kojootti on pääasiassa lihansyöjä. Noin 90 % sen ravinnosta koostuu nisäkkäistä, pääasiassa kaniineista ja jyrsijöistä. Se pyydystää myös lintuja, käärmeitä ja hyönteisiä, joskus jopa kaloja.


title: Kojootti

text: Koska kojootit elävät usein lähellä ihmistä, suurkaupungeissa ja maatilojen liepeillä, ne käyttävät hanakasti ravinnokseen myös ihmisten tuomat ruoanlähteet. Kojootit tappavatkin paljon lampaita, ja kaupungeissa sekä tiheään asutuilla alueilla ne saavat ruokaa myös roska-astioista ja kaduilta.


title: Kojootti

text: Kojootti metsästää joskus myös paksusarvilampaita tai hanka-antilooppeja ja valkohäntäpeuroja. Se hyökkää erittäin harvoin ihmisen kimppuun.


title: Kastepiste

text: Kastepiste (kastepistelämpötila) on se lämpötila, jossa vesihöyryä sisältävän kaasun suhteellinen kosteus on 100 %. Tällöin kaasu (esimerkiksi ilma) on vesihöyryn kyllästämää, jolloin haihtuminen ja tiivistyminen ovat tasapainossa. Luonnossa lämpötilan laskeminen kastepisteeseen ja sen alle näkyy muun muassa pilvien ja pintasumujen muodostumisena, jolloin ilmassa oleva vesihöyry tiivistyy jäähtymisen seurauksena pilviä muodostaviksi pisaroiksi.


title: Kastepiste

text: Suhteellinen kosteus riippuu vesihöyryn (veden) absoluuttisesta pitoisuudesta kaasussa (eli absoluuttisesta kosteudesta, yksikkö kg/m³) sekä höyryn lämpötilasta. Kastepiste voidaan lausua myös vallitsevan vesihöyryn osapaineen ja samaa lämpötilaa vastaavan vesihöyryn kyllästysosapaineen suhteena.


title: Kastepiste

text: Lämpötilan laskiessa suhteellinen kosteus nousee ja vastaavasti lämpötilan noustessa suhteellinen kosteus laskee, vaikka vesihöyryn absoluuttinen määrä ei muuttuisikaan. Jos lämpötilaa lasketaan kastepisteeseen saakka, on suhteellinen kosteus 100 %. Jos lämpötilaa lasketaan alle kastepisteen, osa vesihöyrystä tiivistyy nesteeksi, koska ilman suhteellinen kosteus ei voi nousta luonnon epäpuhtaissa olosuhteissa yli 100 prosentin. Täysin kuivan ilman suhteellinen kosteus on 0 %.


title: Kastepiste

text: Huomionarvoista on että kastepiste ja suhteellinen kosteus ovat vesihöyryn aiheuttamia ilmiöitä ja riippumattomia siitä, mihin vesihöyry on sekoittunut. Ilmiöt säilyisivät samoina, jos vesihöyry sekoitettaisiin esimerkiksi ilmaan, typpeen, hiilidioksidiin tai pelkkään tyhjiöön. Arkielämässä suhteellisella kosteudella tarkoitetaan yleensä ilman suhteellista kosteutta.


title: Kastepiste

text: Kokeellisesti kastepiste voidaan määrittää kostutettuun kankaaseen kiedotun lämpömittarin avulla. Tällöin veden haihtuminen kankaasta jäähdyttää mittarin kastepisteen lämpötilaan. Suoraan kastepistettä mittaava kastepistemittari toimii jäähdytetyn peilin avulla.


title: Kastepiste

text: Likimääräisesti suhteellinen kosteus laskee 100 %:sta alkaen 5 % jokaista 1 °C:n lämpötilaeroa kohti. Ilman suhteellinen kosteus voidaan mitata kosteusmittarilla. Jos ilman suhteellinen kosteus tunnetaan ja se on yli 50 %, voidaan kastepistelämpötila laskea alle 1 °C tarkkuudella kaavalla


title: Kastepiste

text: jossa


title: Kastepiste

text: Jos kastepiste tunnetaan, voidaan suhteelliselle kosteudelle laskea likiarvo kaavalla


title: Kastepiste

text: Kastepiste voidaan laskea tarkemmin kaavalla


title: Kastepiste

text: ja


title: Kastepiste

text: Jos kastepiste on niinkin suuri kuin 15–20 °C, tulee useimmille ihmisille tukala olo, ja yli 21 °C on jo ankaran painostava. Helteen tukaluus riippuu mm. lämpötilasta, ilmankosteudesta, tuulesta ja yksilöllisistä tekijöistä.


title: Kastepiste

text:
20 °C Ankaran painostava
18 °C Tukala
16 °C Kostea
13 °C Mukava
10 °C Virkistävä


title: Flight Simulator Nordic

text: Flight Simulator Nordic eli FSnordic on suurin pohjoismainen siviili-ilmailu ja lentosimulaatio -Web-palvelu. FSnordic on perustettu vuonna 2000, ja se on tullut tärkeäksi lentosimulaattori- ja ilmailuharrastajien kohtauspaikaksi.


title: Flight Simulator Nordic

text: Sivuilta voi ladata Microsoft Flight Simulator -lentosimulaattoriin erityyppisiä lentokoneita, mukaan lukien matkustajalentokoneet lukuisten lentoyhtiöiden väreissä, yleisilmailukoneet ja sotilaslentokoneet. Lisäksi sivuilta on ladattavissa fotorealistisesti mallinnettuja lentokenttiä sekä Suomesta että maailmalta. Sivuilla on myös aktiivinen keskustelualue, uutisia ja muita artikkeleita.


title: Luukalat

text: Luukalat ("Osteichthyes") on suurin kalojen yläluokka, johon kuuluu yli 27 000 nykyisin elävää tunnettua lajia. Luukaloilla on yhteinen edeltäjä maalla elävien selkärankaisten kanssa. Suurin osa luukaloista kuuluu viuhkaeväisiin.


title: Luukalat

text: Ennen luukalat oli oma luokkansa, mutta nykyään se on nostettu yläluokaksi ja sen entiset alaluokat on korotettu luokiksi (varsieväiset ja viuhkaeväiset).


title: Luukalat

text: Suurin osa luukaloista on suomupeitteisiä ja niiden kidusten suojana on kiduskansi ("operculum"). Niiden selkäranka on luuta. Luukaloilla on keskenään melko samankaltaiset pään luut, hampaat ja alaleukaluuhun liittyvä alaleukaluu. Silmää tukee neljä pientä luuta, tosin tämä ominaisuus on muuttunut uudemmilla lajeilla. Aivokotelo, "neurocranium", jakaantuu kahteen osaan. Luukaloilla on ilmarakko tai keuhkot.


title: Luukalat

text: Luukaloilla on ulkoinen hedelmöitys. Ne saavat kerrallaan runsaasti poikasia, mutta myös poikaskuolleisuus on suuri.


title: Spelttivehnä

text: Spelttivehnä ("Triticum spelta"), jota kutsutaan toisinaan myös "koriste-" tai "alkuvehnäksi", on vanha perinteinen viljalaji. Se on heinäkasveihin ("Poaceae") kuuluva heksaploidinen vehnälaji, josta nykyinen vehnä polveutuu.


title: Spelttivehnä

text: Speltin alkukodin on arveltu olevan Etu-Aasiassa tai Lähi-idän – Kaakkois-Euroopan alueella. Arkeologisia havaintoja speltin käytöstä on yli 8 000 vuoden takaa. Kasvi tunnettiin Euroopassa viimeistään myöhäisneoliittisella kaudella (2500–1700 eaa.). Pronssikaudella speltti levisi laajoille alueille, ja rautakaudella (750–15 eaa.) se oli yksi tärkeimmistä viljelykasveista Keski-Euroopassa. Vuoteen 500 eaa. mennessä speltistä oli tullut yksi tärkeimmistä viljoista myös Britanniassa. Arkeologiset todisteet osoittavat, että speltti tunnettiin myös Rooman valtakunnassa. Keskiajalla sitä viljeltiin nykyisessä Sveitsissä, Tirolissa ja Saksassa, jolloin sen käyttö oli huipussaan. Se joutui kuitenkin väistymään heikompien mutta satoisampien vehnälajien kuten durumvehnän ja osin myös tavallisen leipävehnän tieltä. Speltin puinti oli myös hankalaa, sillä sen jyvä on lujan kuoren sisällä.


title: Spelttivehnä

text: Speltin korvasi suurempia satoja antava (leipä)vehnä ("Triticum aestivum") viimeistään 1800-luvulla. Spelttivehnän viljelypinta-ala ja saatavuus on viime vuosina parantunut merkittävästi lajin tultua suositummaksi. Sitä viljellään Etelä-Saksassa, Sveitsissä ja Belgiassa. Suomessa spelttivehnän viljely aloitettiin uudelleen 1990-luvulla. Speltin viljelyala Suomessa vuonna 2006 oli 860 hehtaaria. Spelttivehnän väitetään kestävän paremmin tuholaisia kuin vehnän, ja se sopisi siksi paremmin luomuviljelyyn. Siinä on runsaasti kuitua ja nykyvehnään verrattuna paljon proteiinia.


title: Spelttivehnä

text: Speltin kuorimiseen tarvitaan erityinen kone, jotta se ei vahingoitu. Tavallisessa vehnämyllyssä alkio vaurioituu ja saanto on selvästi pienempi.


title: Spelttivehnä

text: Speltti sisältää runsaasti B-vitamiineja sekä erilaisia kivennäis- ja hivenaineita ja kuitua. Speltissä on 13–18 prosenttia hyvälaatuista proteiinia.


title: Spelttivehnä

text: Speltti sopii joillekin vilja-allergisille ja FODMAP-ruokavalioon.


title: Spelttivehnä

text: Suomalaisia spelttituotteiden valmistajia ovat Birkkalan tila, Sunspelt ja Mooseksen vilja. Tuotteita vuoden 2013 paikkeilla olivat kokonaiset spelttijyvät, erilaiset jauhot, korput, spelttihelmet, pastat, puurohiutaleet, suurimot, rouheet, spelttilaku sekä speltistä valmistettu talkkuna.


title: Spelttivehnä

text: Sinebrychoff on tuonut markkinoille speltistä valmistetun IPA-tyylisen Karhu-oluen. Myös ainakin Malmgårdin Panimo valmistaa olutta speltistä.


title: Talkkuna

text: Talkkuna on nesteeseen sekoitetuista talkkunajauhoista tehty ruoka. Talkkunajauho on alun perin venäläisiltä sotilailta opittu perinteinen suomalainen jauhovalmiste, joka koostuu paahdetusta, yleensä melko karkeaksi jauhetusta viljasta. Viljana on ohra, ruis tai kaura, harvemmin vehnä. Valmistusaine vaihtelee paikan mukaan, joissain versioissa mukana on myös papuja. Suolaa saattaa olla mukana pieni määrä. Hämeessä käytetään kauraa, jonka lisänä ohraa, herneitä tai papuja. Karjalassa ja Savossa talkkuna on pääasiassa ohraa. Vilja keitetään padassa puolikypsäksi, valutetaan ja kuivataan riihessä tai nykyisin myös muussa sopivassa paikassa.


title: Talkkuna

text: Talkkunan syönti keskittyi vanhastaan Hämeeseen, Savoon, Kainuuseen ja Karjalaan. Pohjoisimmassa Suomessa sitä ei tunneta ja rannikoillekin se levisi vasta myöhään. Kainuussa on oma kainuulainen talkkuna.


title: Talkkuna

text: Talkkuna syödään Etelä- ja Länsi-Suomessa "pöperönä", jolloin sitä sekoitetaan veteen, marjoihin (esim. mustikkapöperö eli pöllöhillo), rasvaan tai kalaliemeen. Talkkunatahna tunnetaan myös nimellä "pepu" tai "mutti", ja niitä syödään leivän asemesta. Talkkunajauhon sijasta voidaan käyttää kypsentämätöntäkin viljaa ja leivänpaloja. Hämeessä ja Varsinais-Suomessa talkkunaa syödään myös viiliin tai piimään sekoitettuna, jolloin siitä käytetään nimitystä "piepo" tai "piapo". Talkkunajauhon nimitys samoilla alueilla on "piapojauho".


title: Talkkuna

text: Savolainen talkkuna valmistettiin Pohjois-Savossa ohrasta, Etelä-Savossa taas kauran joukkoon saatettiin lisätä hernettä, ohraa, joskus tattariakin. Tavallisin tapa syödä ohratalkkunaa oli valmistaa siitä puuro "vispilöimällä kuumaan, hiukan suolalla maustettuun veteen talkkunajauhot". Talakkunapuuro tarjottiin joko voin tai tirripaistin kanssa. Koska ohratalkkuna on kypsennettyä, jauhettua ohraa, keittämistä ei tarvittu. Tirripaisti puolestaan valmistettiin suikaloidusta siansivusta, joka ruskistettiin pannulla rapeaksi. Suikaleet maustettiin suolalla ja pannulle lisättiin tilkka vettä. Savossa tunnetaan myös ohrasta valmistettu kourakas, koprakaenen, nyrkkitalakkuna, pöppi tai kopratalkkuna. Uuden talkkunan onnistuminen kokeiltiin keittämällä uusista talkkunoista veteen sekoitettu tiukka puuro, josta pyöritettiin kourassa (kopra) puristamalla pyöreä pallo, joka voitiin kastaa paistiin tai sen päälle laitettiin voita.


title: Talkkuna

text: Hieman erilaisena talkkuna tunnetaan myös Etelä-Pohjanmaalla. Siellä se valmistetaan paahtamalla kokojyväkaura-, ohra-, ja ruisjauhoa. Eteläpohjalaiseen talkkunaan ei käytetä papuja tai herneitä. Talkkunaa syödään viiliin tai piimään sekoitettuna vellinä, tai marjoihin sekoitettuna "tokerona". Nykyään on suosittua sekoittaa talkkunajauhoa myös jäätelöön. Myös talkkunamuroja on nykyisin saatavilla.


title: Talkkuna

text: Eri maakuntien talkkunajauhoja on nykyisin saatavana kaupallisesti tuotettuna ympäri Suomea.


title: Talkkuna

text:
Kirjailija Helvi Hämäläisen, jonka äidin suku oli Somerniemeltä Hämeestä, kyläromaaneissa esiintyy talkkunan hämäläinen variantti "piepo" joitakin kertoja. Lounaishämäläistä ja somerolaista "piapo"-perinnettä on tutkinut ja tehnyt tunnetuksi somerolaisen kotiseututyön vaikuttaja, filosofian tohtori Tapio Horila.
Uudemmassa populaarikulttuurissa talkkuna mainitaan Martti "Huuhaa" Innasen vuoden 1968 kappaleessa "Kumiteräsaappaat". Talkkunasta valmistetun mustikkapöperön hämäläinen rinnakkaisnimi pöllöhillo on antanut nimensä Helena Meripaasin vuonna 2007 ilmestyneelle nuortenromaanille "Pöllöhilloa".


title: Talkkuna

text: Jatkona somerolaiselle talkkunaperinteelle pilapiirtäjä Heikki Paakkasen pilapiirroksissa paikallislehti Somerossa on 1990- ja 2000-luvulla nähty muun muassa kunnanjohtajaehdokkaille järjestettävä "piapotesti" sekä konsultti, joka panee Somerolle muuttaneen Matti Nykäsen suuhun iskulauseen "Matti Nykänen: 'Pidän piaposta'".


title: Vesikauhu

text: Vesikauhu (myös raivotauti, ja kreikaksi "lyssa" tai "hydrofobia") on virusinfektio, joka johtaa aivotulehdukseen. Se voi tarttua suurimpaan osaan tasalämpöisistä eläimistä, mutta on kasvinsyöjillä harvinainen. Rokottamattomilla ihmisillä vesikauhu johtaa lähes varmasti kuolemaan, ellei virukselle altistunut henkilö saa rokotusta ennen oireiden puhkeamista. Vesikauhu on melko yleinen tauti monissa kehitysmaissa.


title: Vesikauhu

text: Vesikauhu siirtyy ihmiseen sairaan eläimen pureman välityksellä. Myös muu kontakti sairaan eläimen sylkeen aiheuttaa tautiriskin, koska virus voi esimerkiksi joutua ihmisen elimistöön silmien limakalvojen kautta eläimen nuollessa ihmisen kasvoja. Koirat, kissat, hevoset, ketut ja lepakot sekä muiden muassa näätäeläimet voivat sairastua ja näin levittää tautia. Jyrsijät eivät kuitenkaan korkeamman ruumiinlämpönsä takia ole yhtä herkkiä raivotautivirukselle. Tyypillisimmin virus leviää lihansyöjäeläimissä, mutta myös hevoset ja naudat voivat saada tartunnan. Raivotautisen eläimen syljessä elävä virus pääsee pureman synnyttämästä haavasta ihmisen vereen. Virus kulkeutuu uhrin hermoja pitkin aivoihin. Aivoihin ehtineen viruksen aiheuttamat oireet ovat lihasjäykkyys, kouristelut, ärtyvyys, tajunnan häiriöt ja raivonpuuskat. Tavallisimmin vesikauhu mielletään nimenomaan raivoisuutena, mutta hermoston lamaantuminen voi johtaa myös apaattiseen, passiiviseen tilaan.


title: Vesikauhu

text: Tuskallisen ja lähes väistämättömän kuoleman aiheuttava vesikauhu on yksi maailman pelätyimpiä ja vaikeimpia sairauksia. Ennen oireiden puhkeamista tauti voidaan estää rokotteilla ja seerumeilla. Jo puhjenneesta vesikauhusta parantuminen on hyvin harvinaista, ja aikaisemmin oli vallalla sellainen käsitys, että se olisi jopa täysin mahdotonta, mutta vuonna 2004 Milwaukeessa Wisconsinissa 15-vuotias tyttö parani oireisesta vesikauhusta sen jälkeen, kun hänet oli nukutettu viikon kestäneen antiviraalisen lääkehoidon ajaksi. Tätä kokeellista "Milwaukeen protokollaa" on sittemmin kokeiltu 35 oireiseen vesikauhutapaukseen, joista viisi parani. Tutkijat ovat kuitenkin pohtineet, että rabieksesta saattaa olla heikompia kantoja, joista voi parantua. Parantumisia ei siis varmuudella voida todeta Milwaukeen protokollan ansioksi.


title: Vesikauhu

text: Nimensä vesikauhu on saanut siitä, että jokainen yritys juoda vettä tai muuta nestettä aiheuttaa nielun lihaksissa erittäin kivuliaan kouristuksen. Tähän on syynä nielun lihashermoston lamaantuminen, jonka takia nestemäinen ravinto voi joutua henkitorveen ja synnyttää voimakkaan oksennusrefleksin. Myös syljen nieleminen käy mahdottomaksi, mistä johtuu raivotautisille koirille tyypillinen "vaahtosuu". Jos taudinkulkua ei estetä rokottamisella heti pureman jälkeen, kuolema on melkein varma jonkin ajan kuluessa oireiden alkamisesta. Tuoreet tutkimukset osoittavat, että pieni, mutta merkittävä osuus vesikauhuun sairastuneista selviää taudista ilman rokotusta. Vesikauhun itämisaika vaihtelee muutamasta päivästä kuukausiin – aikaan vaikuttaa merkittävästi se, kuinka lähellä aivoja puremakohta on.


title: Vesikauhu

text: Alueilla, joilla hygienia on huono, lääkintäpalvelut kaukana ja paljon eläimiä irrallaan, vesikauhu on vielä nykyäänkin melko merkittävä kuolinsyy. Kuolemaan johtavia vesikauhutapauksia esiintyy vuosittain noin 50 000–100 000, erityisesti Aasiassa ja Afrikassa, ja ehkäisevää hoitoa annetaan noin 10 miljoonalle ihmiselle vuosittain.


title: Vesikauhu

text: Vesikauhun aiheuttava lyssavirus on sylinterimäinen RNA-virus, joka kuuluu rhabdo-viruksiin. Sillä on useita erilaisia alamuotoja: eurooppalaisten vesikauhuvirusten lisäksi muiden muassa australialainen lepakkolyssavirus, Duvenhagen virus ja nigerialainen Lagosin lepakkovirus. Muodoltaan vesikauhuvirus muistuttaa pikemminkin kasvitauteja levittäviä viruksia kuin eläinten ja ihmisten taudinaiheuttajia.


title: Vesikauhu

text: Vesikauhurokotteen kehittäminen oli modernin tieteen suuria sankaritarinoita. Rokotteen kehitti 1880-luvun alkupuolella ranskalainen tiedemies Louis Pasteur. Ensimmäiset Pasteurin pelastamat potilaat olivat 9-vuotias elsassilainen pikkupoika Joseph Meister, joka joutui heinäkuussa 1885 raivotautisen koiran vaikeasti raatelemaksi, ja 15-vuotias paimenpoika Jean-Baptiste Jupille, joka oman henkensä vaarantaen pelasti saman vuoden lokakuussa joukon pienempiä lapsia raivotautisen koiran hyökkäykseltä ja joutui useita kertoja koiran puremaksi. Pojan rohkeus teki syvän vaikutuksen Pasteuriin, joka erityisesti mainitsi siitä esitelmässään Ranskan akatemialle.


title: Vesikauhu

text: Alkujaan Pasteur käytti rokotteen raaka-aineena kaniinin selkäydintä, jonka käyttöön liittyy monenlaisia riskejä kuten muiden virustautien tarttuminen. Vesikauhurokotteet ovat sittemmin kehittyneet, mutta vielä 1970-luvulla vesikauhurokotekuuri oli käytettyjen menetelmien ja niihin liittyneiden komplikaatioiden vuoksi niin rankka kokemus, että sen läpi käytyään potilas todella tunsi selvinneensä tappavasta taudista. Vesikauhurokotetta ei kuitenkaan tuolloinkaan ollut koskaan syytä jättää antamatta, sillä kyseessä oli – ja on edelleenkin – varsin selkeä valinta kuoleman ja elämän välillä: Jos tauti puhkeaa, se on melkein aina kuolemaksi, mutta ajoissa annettu rokote auttaa aina.


title: Vesikauhu

text:
Ensimmäinen suomenkielinen kirjallinen maininta vesikauhusta on 1700-luvun lopulla julkaistussa "Eläinten Tauti -kirja"ssa, jonka laati Christfrid Ganander. Hän käytti taudista nimitystä "vesikauhu", joka on käännös kansanomaisesta ruotsin sanasta "vattuskräck". Sittemmin myös Gustav Renvallin 1800-luvun puolella ilmestyneessä sanastossa käyttöön tuoma sana "raivotauti" on yleistynyt erityisesti lääketieteellisenä terminä, koska "vesikauhu" ei välttämättä ole riittävän yksiselitteinen ilmaus.
1800-luvulla tiedettiin jo suurin piirtein, mikä oli vesikauhun aiheuttaja; ajan käsitysten mukaan se oli "sairaan koiran syljen sisältämä hirvittävä myrkky". "Hirvittävän myrkyn" leviämistä ihmisiin pyrittiin hillitsemään karskiotteisin, mutta luultavasti ainakin jossakin määrin tehokkain menetelmin: 1860-luvun lääketiede suositteli polttamaan koiran puremaksi joutuneen henkilön vaatteet, "koska ovat ne niihin jääneen vaahdon tai kuolan takia tuiki vaaralliset koskea". Haava tuli puhdistaa ja saastunutta verta imeä kuppaussarvin, ja lääkäri saattoi polttaa haavan kalilipeää eli kaliumhydroksidia käyttäen. Jos tartunta pääsi leviämään, tilanteelle ei ollut mitään tehtävissä.


title: Vesikauhu

text: Koiravero otettiin 1800-luvun lopussa käyttöön nimenomaan vesikauhuriskin vähentämiseksi; jo aikaisemmin oli annettu koirien kytkettynä pitämistä ja kuonokoppapakkoa koskevia määräyksiä. Vesikauhun leviämistä koetettiin hillitä myös nimittämällä erityisiä virkamiehiä, rankkureita, huolehtimaan irrallaan olevien kissojen ja koirien kiinniottamisesta ja lopettamisesta.


title: Vesikauhu

text: 1880-luvulla tieto uudesta, tehokkaasta hoidosta levisi Suomeenkin, ja vuonna 1886 suomalainen lääkäri matkusti vesikauhutartunnan saaneiden potilaidensa kanssa Ranskaan hakemaan apua kuuluisalta Pasteurilta. Kaikki kuusi potilasta onnistuttiin pelastamaan. Samana vuonna avattiin Pietarissa paikallinen Pasteur-instituutti, josta suomalaiset potilaat vastedes hakivat apua tartuntoihinsa.


title: Vesikauhu

text: Suomeen perustettiin oma Pasteur-laitos vuonna 1916. Tarvetta olikin, sillä ensimmäisen maailmansodan aikana vesikauhutapaukset lisääntyivät huomattavasti. Tehokkaan hoidon ansiosta kuolemantapaukset saatiin kuitenkin lähes kokonaan estettyä, ja 1920-luvun lopussa aloitettiin myös koirien rokottaminen.


title: Vesikauhu

text: Suomesta raivotauti onnistuttiin 1930-luvulla hävittämään, joskin 1950-luvulla tautia taas esiintyi melko paljon rajaseudun koirissa. Ihmisten vesikauhukuolemat onnistuttiin vuosikymmenten ajan kokonaan estämään.


title: Vesikauhu

text: Vuonna 1985 sveitsiläinen lepakkotutkija kuoli raivotautiin Suomessa ollessaan. Tartunnan epäiltiin aluksi olleen peräisin Sveitsistä, mutta myöhemmissä tutkimuksissa on todettu, että virustyyppi oli Suomessa esiintyvää lajia. Asia varmistui, kun Turun Kakskerrasta löytyi syksyllä 2009 ensimmäisen kerran lepakko, vesisiippa, joka sairasti raivotautia. Virusta on ykkös- ja kakkostyyppiä, ja Kakskerran lepakolla oli samaa kakkostyyppiä kuin tutkijalla. Sitä ei juuri ole Keski-Euroopassa, jossa ykköstyyppi on yleisempi. Tutkimukset ovat jatkuneet vuonna 2010.


title: Vesikauhu

text: 1980-luvun lopulla taas puhkesi kaakkoisella rajaseudulla villieläinten mukana levinnyt raivotautiepidemia, joka kuitenkin viranomaisten tarmokkailla otteilla, muun muassa laajoilla rokotuksilla ja tartunnan saaneiksi epäiltyjen immunoglobuliinihoidolla, saatiin taltutetuksi ihmisuhreitta.


title: Vesikauhu

text: Vuonna 2003 tauti todettiin vesikauhu Virosta tuodussa hevosessa. Tälläkin kertaa selviydyttiin ihmisuhreitta. Vuonna 2007 elokuussa Helsingin yliopistollisesta keskussairaalasta ilmoitettiin vesikauhutapaus, jossa potilas, keski-ikäinen filippiiniläismies, oli saanut tartunnan ulkomailta ja itse sairaus oli edennyt pitkälle. Noin viikkoa myöhemmin tiedotettiin tartunnan saaneen kuolleen tautiin. Hän oli matkustellut Euroopan ja Aasian maissa, kunnes hakeutui hoitoon Suomeen taudin oireiden puhjettua. Hän ei ollut hakenut rokotusta, joka olisi ehkäissyt taudin puhkeamisen ja siihen menehtymisen.


title: Vesikauhu

text: Marraskuussa 2007 todettiin myös toinen raivotautitapaus, kun Virosta tuodulla koiranpennulla todettiin raivotauti. Koira oli tuotu Intiasta puutteellisilla asiakirjoilla. Eläinlääkäri lopetti koiran, koska sitä pidettiin huonokuntoisena.


title: Vesikauhu

text: Venäjän epävakaat olot häiritsevät myös maan riistanvartija- ja eläinlääkintätoimintaa, mikä on myös Suomessa johtanut lisääntyneeseen vesikauhuriskiin. Viime vuosina tautia onkin pyritty ehkäisemään yhdessä venäläisten viranomaisten kanssa. Tärkein ehkäisykeino on vesikauhurokotetta sisältävien syöttien levittäminen luontoon kettujen ja supikoirien keskuudessa leviävien tartuntojen pysäyttämiseksi.


title: Vesikauhu

text: Eläinlääketieteessä käytetään taudista nimitysti raivotauti tai rabies. Maailmalla rabiesta kantavat useimmiten lepakot, pesukarhut, haisunäädät ja ketut. Rokottamattomilla koirilla, varsinkin kulkukoirilla, rabiesriski on suuri. Intiassa 20 000 ihmistä kuoleekin rabiekseen suurimmilta osin kulkukoirien takia, mikä kattaa noin 36% koko maailman rabieskuolemista.


title: Vesikauhu

text: Eläimillä rabieksen kehittyminen seuraa kolmea vaihetta:


title: Vesikauhu

text: Tartunnan saaneet eläimet eivät oireineen pysty saalistamaan perinteiseen tapaan, ja tulevat siksi usein hakemaan ruokaa ihmisasumusten läheltä tunkioilta ja yrittävät pyydystää kesyjä kotieläimiä.


title: Vesikauhu

text: Tartunnan saanutta eläintä ei aleta hoitaa, vaan se lopetetaan ja tutkitaan. Eläimeen kontaktissa olleet ihmiset tutkitaan ja rokotetaan tarpeen mukaan. Rokotesuositukset vaihtelevat tautitilanteen mukaan.


title: Vesikauhu

text: Raivotautia vastustetaan eläimissä rokottamalla. Rokote annetaan yleensä muiden rokotteiden yhteydessä ja rokotepakko koskee näyttely- ja kilpailutoimintaa. Eläimellä pitää olla voimassa oleva rokote myös ulkomaan matkoilla. Säännökset matkustettaessa eri maihin vaihtelevat ja saattavat muuttua tautitilanteen muuttuessa. Matkustettaessa koiran, kissan tai fretin kanssa ulkomaille, pitää eläimellä olla ns. lemmikkieläinpassi, johon rokotukset ja muita terveystietoja on merkitty. Vaikka koira tai kissa ei osallistuisikaan näyttelyihin, sillä on syytä olla rokotus. Vain rokottamalla saadaan taudin leviäminen estettyä. Muilla eläinlajeilla rokotuskäytännöt vaihtelevat, ja tilanne arvioidaan tartuntariskin mukaan. Suomessa voidaan rokottaa laiduntavia eläimiä, jos niiden laitumet rajoittuvat metsäisille alueille ja alueella on raivotautia. Tuontihevosilla Baltian maista voi olla rabiesrokotuksia, koska alueella on raivotautia luonnonvaraisilla eläimillä.


title: Vesikauhu

text: Suomessa ja monissa muissa maissa pyritään estämään raivotaudin leviäminen levittämällä syöttirokotteita maastoon. Syöttirokotteet ovat rokotetta sisältäviä kapseleita, ja kun supikoira, kettu tai muu petoeläin puree sen rikki, se saa rokotteen. Syöttirokotteita levitetään lentokoneesta maastoon lähes vuosittain. Jos sellaisen löytää maastosta, niihin ei pidä koskea, jotta niihin ei tarttuisi ihmisen hajua. Jos koira puree sellaista, siitä ei ole vaaraa.


title: Vesikauhu

text: Pyhän Hubertuksen on uskottu voivan parantaa vesikauhun.


title: Riitta Uosukainen

text: Riitta Maria Uosukainen (o.s. Vainikka, s. 18. kesäkuuta 1942 Jääski) on entinen kokoomuksen pitkäaikainen kansanedustaja (1983–2003), opetusministeri 1991–1994 ja eduskunnan puhemies 1994–2003. Vuoden 2000 presidentinvaalissa Uosukainen oli kokoomuksen asettama presidenttiehdokas, saaden kolmanneksi eniten ääniä. Uosukainen jätti eduskunnan ja politiikan vuoden 2003 vaaleissa. Vuonna 2004 tasavallan presidentti myönsi hänelle valtioneuvoksen arvonimen.


title: Riitta Uosukainen

text: Riitta Maria Uosukainen (o.s. Vainikka) on syntynyt Jääsken Pelkolan kylän Ensossa. Hän on esiintynyt usein Jääsken kansallispukuun pukeutuneena. Uosukaisen vanhemmat ovat sähköasentaja Reino Vainikka ja rouva Aune Ruohonen. Uosukainen on ollut naimisissa vuodesta 1968 everstiluutnantti Toivo Verneri Uosukaisen kanssa. Heillä on yksi lapsi, vuonna 1974 syntynyt Antti.


title: Riitta Uosukainen

text: Uosukainen kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1961. Tämän jälkeen hän aloitti opinnot Helsingin yliopiston humanistisessa tiedekunnassa, jossa hänen aineyhdistelmäänsä kuuluivat suomen kieli, kotimainen kirjallisuus, kansanrunous, kansatiede, kasvatustiede ja käytännöllinen filosofia. Humanististen tieteiden kandidaatiksi hän valmistui vuonna 1964, filosofian kandidaatiksi vuonna 1969 ja filosofian lisensiaatiksi vuonna 1970. Hänen kotimaisen kirjallisuuden alaan kuuluvat pro gradu- ja lisensiaatintutkielmansa käsittelivät Minna Canthia vuosisadan lopun naisen kuvaajana. Opintoaikanaan hän toimi myös muun muassa kustannusosakeyhtiö Tammessa kustannusvirkailijana.


title: Riitta Uosukainen

text: Uosukainen toimi Imatrankosken lukion suomen kielen lehtorina vuosina 1969–1983. Hän toimi myös Joensuun korkeakoulun suomen kielen didaktiikan väliaikaisena lehtorina vuosina 1976–1977 ja Kymen läänin äidinkielen lääninkouluttajana vuosina 1976–1983.


title: Riitta Uosukainen

text: Riitta Uosukainen valittiin ensimmäisen kerran eduskuntaan vuoden 1983 vaaleissa. Tämän jälkeen hänet valittiin uudelleen kansanedustajaksi vaaleissa 1987, 1991, 1995 ja 1999. Hän edusti Kymen vaalipiiriä. Vuosien 1995 ja 1999 vaaleissa hän keräsi eniten henkilökohtaisia ääniä vaalipiirissään. Eduskunnassa hän oli jäsenenä suuressa valiokunnassa, sivistysvaliokunnassa ja puolustusvaliokunnassa.


title: Riitta Uosukainen

text: Uosukainen toimi opetusministerinä Ahon hallituksessa vuosina 1991–1994. Hänen aikanaan vuonna 1992 opetusministeriö ehdotti lukukausimaksuja käyttöönotettavaksi yliopistoissa, lukioissa ja ammattikouluissa. Hän luopui tehtävästä vuonna 1994, kun hänet valittiin eduskunnan puhemieheksi. Tässä tehtävässä hän oli Suomen historian ensimmäinen nainen. Hänet valittiin puhemieheksi myös vaalien 1995 ja 1999 jälkeen.


title: Riitta Uosukainen

text: Eduskunnan lisäksi Uosukainen toimi Imatran kaupunginvaltuustossa vuosina 1977–1992 ollen vuosina 1981–1986 sen varapuheenjohtaja.


title: Riitta Uosukainen

text: Presidentin valitsijamies hän oli presidentinvaaleissa 1982 ja 1988. Hän oli itse ehdokkaana vuoden 2000 presidentinvaaleissa, jossa hän sai ensimmäisellä kierroksella kolmanneksi eniten ääniä eikä näin päässyt toiselle kierrokselle.


title: Riitta Uosukainen

text: Yhdysvaltalainen Suomi College promovoi Uosukaisen vuonna 1997 filosofian kunniatohtoriksi ja Lappeenrannan teknillinen korkeakoulu promovoi hänet vuonna 1999 kauppatieteiden kunniatohtoriksi. Suomen puheopettajien liitto nimesi Uosukaisen Vuoden puhujaksi vuonna 1985. Tasavallan presidentti Tarja Halonen myönsi Uosukaiselle vuonna 2004 valtioneuvoksen arvonimen. Uosukainen on ensimmäinen valtioneuvoksen arvonimen saanut nainen ja järjestyksessä kahdeksas arvonimen saaja Suomen itsenäisyyden aikana. Harri Holkerin kuoltua vuonna 2011 Uosukainen on ainoa elossa oleva valtioneuvos.


title: Riitta Uosukainen

text: Riitta Uosukainen sai Suomalaisuuden liiton kunniajäsenyyden vuonna 2006.


title: Riitta Uosukainen

text: Uosukaiselle myönnettiin kunniarestonomin arvonimi vuonna 1994. Tapaseura valitsi Uosukaisen Vuoden käyttäytyjäksi vuonna 2002. Mauri Sariola -seura ry. myönsi Riitta Uosukaiselle Helsingin kirjamessuilla 28.10.2012 Vuoden Susikoski -arvonimen koskien vuotta 2013.


title: Valtioneuvos (Suomi)

text:
Valtioneuvos () on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu ensimmäiseen arvonimiryhmään yhdessä vuorineuvoksen arvonimen kanssa. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin Suomen itsenäisyyden aikana ensimmäisen kerran vuonna 1930 J. K. Paasikivelle. Vuosien 1918–2013 aikana valtioneuvoksen arvonimi on myönnetty kahdeksalle henkilölle.


title: Valtioneuvos (Suomi)

text: Aikajanalla on kuvattu ajanjaksot, jolloin valtioneuvoksen arvonimen haltijat ovat olleet valtioneuvoksina.


title: Jäkärlä

text: Jäkärlä on Turun kaupunginosa, lähiö ja taajama, joka sijaitsee noin 15 kilometriä kaupungin keskustasta pohjoiseen, lähellä Liedon rajaa. Jäkärlän ohi kulkevat Tampereen moottoritie ja Turku–Toijala-rata. Jäkärlän taajamassa on 3 665 asukasta (31.12.2011), joista 3 410 asuu Turussa ja 255 Liedon puolella kuntarajaa.


title: Jäkärlä

text: Jäkärlä sijaitsee Vähäjoen rannalla, ja sen eteläpuolella on Maarian allas. Jäkärlän keskusta sijaitsee mäen laella, ja sen ympärille on rakennettu pääosin kerrostaloja. Jäkärlässä on runsaasti myös rivitaloja ja omakotitaloja, etenkin alueen reunoilla kuten Haihussa.


title: Jäkärlä

text:
Jäkärlän nimi tulee alueella sijaitsevan tilan omistajan nimestä, joka mainitaan asiakirjoissa joko muodossa "Jäkärä" tai "Jäkärlä". Jäkärlä on ollut asutettua aluetta jo kivikauden aikana. Sen alueelta on löydetty runsaasti Jäkärlän keramiikkaa, joka muodostaa selvästi muista erottuvan kampakeramiikan haaran. Asutusta oli Tiilitehtaan maastossa, johon on myöhemmin tehty kivikaudenpolku.
Jäkärlä on ensimmäisiä paikkoja Turussa, jossa oli kivikaudella asutusta: Kun Turku itse oli vielä veden alla, Jäkärlän korkein kohta, joka sijaitsee Tiilitehtaan maastossa, oli vedenpinnan yläpuolella. Alueen nimistö pohjautuu osittain näihin historiallisiin löytöihin.


title: Jäkärlä

text: Jäkärlässä toimii Jäkärlän koulu. Lisäksi kaupunginosassa on kauppoja, baari, pizzeria, nuorisotalo, kirjasto, terveysasema, apteekki, seurakuntatalo, urheilukenttä, uimaranta sekä postin ja matkahuollon pisteet ja Nesteen kylmäasema.


title: Jäkärlä

text: Turun keskustan ja Jäkärlän välillä kulkevat Föli-bussilinjat 22, 22A, 22B ja 82 Paimalantietä sekä linjat 22M ja 22X moottoritietä. Linja 78 kuljettaa koululaisia Turun Lyseoon Runosmäkeen.


title: Jäkärlä

text: Jäkärlä on kuulunut Maarian kuntaan, mutta Maarian liityttyä Turkuun vuonna 1967 Jäkärlästä tuli osa Turkua.


title: Kohonnut verenpaine

text: Kohonnut verenpaine eli hypertensio (myös verenpainetauti) tarkoittaa, että verenpaine on tavallista korkeampi. Tarkalleen ottaen kyse on "hypertensiosta" silloin, kun sydän joutuu käyttämään enemmän energiaa kuin tavallisesti. Korkea verenpaine rasittaa sydäntä, jonka on pumpattava veri normaalia suurempaan paineeseen. Verenpainetauti onkin usein syynä sydämen vajaatoimintaan. Verenpainetauti altistaa myös muiden sairauksien, kuten sepelvaltimotaudin, valtimonkovettumataudin, aivohalvauksen ja munuaisten vajaatoiminnan, kehittymiselle. Tutkimukset ovat osoittaneet, että verenpaineen alentaminen asianmukaisella verenpainelääkityksellä vähentää edellä mainittujen seurannaissairauksien riskiä. Itse verenpainetauti on melko oireeton, ja sen haitat ovatkin seurannaissairauksissa.


title: Kohonnut verenpaine

text: Munuaissairaudet, valtimonkovettumatauti sekä muut verisuonisairaudet, lisämunuaiskasvaimet ja aivosairaudet saattavat aiheuttaa korkeaa verenpainetta. Verenpainetta kohottavat myös runsas suolan käyttö, korkean glykeemisen indeksin ruokavalio, stressi, ylipaino, alkoholi ja tupakointi. Useimmissa tapauksissa taudin perimmäinen syy jää kuitenkin epäselväksi, jolloin kyse on niin kutsutusta essentiellistä verenpainetaudista. Taipumus sairastua verenpainetautiin on osaksi myös perinnöllinen. Verenpaineen äkilliset kohoamiset voivat olla vaarallisia, vaikkei varsinaista jatkuvaa kohonnutta verenpainetta olisikaan.


title: Kohonnut verenpaine

text: Verenpainetasoon vaikuttavat sekä perimä että elämäntavat. Suolan liikakäyttö, ylipaino ja runsas alkoholinkulutus sekä vähäinen liikunta ovat tärkeimmät riskitekijät. Tupakoitsijoilla on itse asiassa jopa hieman matalampi verenpaine kuin muilla ilmeisesti, koska he painavat hiukan muita vähemmän, mutta tupakka kuitenkin lisää kohonneen verenpaineen aiheuttamia seuraamuksia, ja sen haitat siten selvästi ylittävät hyödyt. Tupakoinnin lopettaminen onkin kohonneesta verenpaineesta kärsivälle aina suositeltavaa.


title: Kohonnut verenpaine

text: Kulttuureissa, jossa suolaa saadaan niukasti, verenpaine on kaikenikäisillä seuraava: yläpaine: 100-110; alapaine: 60-70. Suomalaisten verenpainetaso on laskenut merkittävästi 1970-luvun alusta, mutta 2000-luvulla edullinen kehitys on pysähtynyt. Suomessa työikäisistä miehistä puolella ja naisista kolmasosalla verenpaine ylittää vähintään lievän hypertension rajan.


title: Kohonnut verenpaine

text: Sepelvaltimotauti- ja aivohalvauskuolleisuus kaksinkertaistuvat verenpaineen kohotessa 20/10 mmHg.


title: Kohonnut verenpaine

text:
Hypertensio aiheuttaa harvoin oireita, joten ainut luotettava tapa diagnosoida se on verenpaineen mittaus. Kun verenpainemittauksen suorittaa lääkäri tai muu terveydenhuollon työntekijä, ovat arvot tavallista korkeampia, mistä käytetään nimitystä valkotakkiverenpaine. Syy sille todennäköisesti jännittäminen mittaustilanteessa. Tämän vuoksi verenpaine mitataan tavallisesti useaan otteeseen, jotta saataisiin luotettava arvo. Mittaukset suoritetaankin mieluummin kotona tai hoitajan kanssa valkotakkiverenpaineen välttämiseksi. On myös olemassa edellistä harvinaisempi piilevä hypertensio, jolla tarkoitetaan että lääkärin vastaanotolla paine on normaali mutta muuten kohonnut. Perusdiagnostikkaan kuuluu EKG, virtsan liuskakoe ja verikokeista ainankin kalium, natrium ja kreatiini.
Sukuanamneesi on tärkeä, ja potilaan muut sairaudet selvitetään huolella. Muiden sairauksien hoito vaikuttaa usein lääkkeen valintaan. Elintavat kartoitetaan muun muassa alkoholin ja suolan käytön, tupakoinnin sekä liikunnan osalta. Joskus voidaan tehdä kotona 24 tunnin verenpainerekisteröinti. Siinä potilaalle asetetaan laite, joka mittaa verenpainetta jatkuvasti esimerkiksi 15 minuutin välein. Näin saadaan tarkempi kuva verenpaineen vaihteluista.


title: Kohonnut verenpaine

text: Essentiaali verenpainetauti on kysymyksessä silloin, kun sen taustalla ei ole mitään erityistä syytä tai sen on aiheuttaneet elintavat tai perintötekijät. Sekundaarisella verenpainetaudilla tarkoitetaan muun sairauden aiheuttamaa verenpainetautia:Eksogeeninen verenpainetauti tarkoittaa jonkun aineen (esimerkiksi lääkkeen tai huumeen) aiheuttamaa hypertensiota.


title: Kohonnut verenpaine

text: Suolan vähentäminen ruokavaliossa. Matalan glykeemisen indeksin ruokavalio.


title: Kohonnut verenpaine

text: Mikäli verenpainetaudin syy saadaan selvitetyksi, hoito kohdistetaan siihen. Myös yllä mainittujen riskitekijöiden vähentäminen kuuluu perushoitoon. Myös liikunnalla on jonkin verran verenpainetta alentavaa vaikutusta. Tupakointi ja runsas suolan sekä alkoholin käyttö nostavat verenpainetta, joten niitä tulee vähentää. Mitä korkeampi verenpaine on, sitä nopeammin siirrytään lääkehoitoon.


title: Kohonnut verenpaine

text: Verenpainelääkkeitä on monenlaisia, ja niiden vaikutus on yksilöllistä. Usein joudutaan hakemaan sopiva lääke tai lääkeyhdistelmä kokeilemalla. Yleensä verenpainetaudin hoito vaatii pysyvää lääkitystä. Jos lääkitys lopetetaan, verenpainearvot nousevat tavallisesti varsin pian liian korkeiksi. Lääkärin määräämät verenpainelääkkeet ovat vähintään peruskorvattavia (35 % myyntihinnasta), mutta osalla potilaista on mahdollisuus saada verenpainelääkkeisiin erityiskorvaus. Erityiskorvaus vaatii lääkäriltä B-lausunnon, jonka perusteella Kansaneläkelaitos päättää erityiskorvauksen myöntämisestä. Oikeus erityiskorvaukseen ilmenee Kela-kortin takana olevasta numerosta 205, jolloin korvauksen suuruus on 65 % lääkkeen myyntihinnasta.


title: Verkottuminen

text: Verkottuminen on systeemin yhteyksien kasvamista. Systeemi voi olla ihminen, yritys, valtio tai organisaatio yleensä. Siinä on kyse kahden tai useamman toimijan välille muodostuvista vuorovaikutussuhteista. Tällöin yhä useampi asia vaikuttaa systeemiin ja se tulee yhä kompleksisemmaksi. Verkottuminen on pitkälti myös tiedon jakamista.


title: Verkottuminen

text: Arkikielessä verkottuminen ymmärretään ihmisten välisenä vuorovaikutuksena ja keinona menestyä siinä. Syvemmässä merkityksessä on kyse rakenteellisesta, organisaatioiden välisestä yhteistoiminnasta. On esitetty, että nämä kaksi merkitystä erotettaisiin nimittämällä ihmisten välistä kontaktien rakentamista nimellä verkkoutuminen.


title: Verkottuminen

text: Sosiologi Manuel Castells esittää, että olemme siirtymässä kohti verkostoyhteiskuntaa, siis yhteiskuntaa, johon vaikuttavat yhä useammat asiat. Asevoimissa siirrytään 1990-luvun informaatiosodankäynnin jälkeen 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen verkostokeskeiseen sodankäyntiin. Myös yritystoiminnassa (ulkoistaminen) ja hallinnossa (viranomaisyhteistyö) verkottuminen on kasvava trendi.


title: Verkottuminen

text: Verkottumisen taustalla ovat muun muassa


title: Verkottuminen

text: Verkottuminen on myös siirtymistä hierarkioista (harvat yhteydet) täysin kytkettyjen verkkojen suuntaan (yhteyksien lisääntyminen). Verkottuminen on edellisen perusteella myös siirtymistä peräkkäisyydestä rinnakkaisuuteen ja yksinkertaisuudesta kompleksisuuteen.


title: Verkottuminen

text: Paitsi nykyhetkeä, verkottumisen käsitteen kautta voidaan lähestyä myös koko ihmiskunnan historiaa. Näin on tehnyt kanadalainen historioitsija William McNeill vuonna 2005 suomeksi ilmestyneessä teoksessaan "Verkottunut ihmiskunta" (englanninkielinen alkuteos: "The Human Web: A Bird's-Eye View of World History", 2003).


title: Verkottuminen

text: Tiedon jakamista tapahtuu jo valtioiden välillä ja valtioiden sisällä viranomaisyhteistyössä, yrityselämässä muun muassa ostajien, myyjien, valmistajien, huoltajien ja alihankkijoiden välillä sekä sodankäynnissä verkostokeskeisen sodankäynnin termin sisällä.


title: Verkottuminen

text: Internet on globaalia tiedon jakamista kaikkien kanssa ja merkittävin uusi tiedonjakamisen tapa. Nykyaikaista toimintaa ei voi kohta tarkastella tarkastelematta samalla internetin käyttöä. Aasian maanjäristys joulukuussa 2004 oli tästä hyvä esimerkki.


title: Verkottuminen

text: Verkottuminen vaatii:


title: Verkottuminen

text: Kaiken kaikkiaan verkottuminen on laaja ja monta ulottuvuutta käsittävä muutos, jossa uusi tietotekniikka on vain mahdollistaja.


title: Ménièren tauti

text: Ménièren tauti on sisäkorvassa esiintyvä sairaus, jonka keskeiset oireet ovat kuuloaistin heikkeneminen, kohtauksittainen huimaus ja tinnitus. Ménièren taudin riski on kohonnut keski-iässä, noin 40–50-vuotiaana, ja alle 20-vuotiailla henkilöillä se on hyvin harvinainen. Sukupuolella ei uskota olevan sairastumisen kannalta merkitystä.


title: Ménièren tauti

text: Taudin kuvasi ranskalainen Prosper Ménière vuonna 1861. Sen perussyitä tai oleellisia riskitekijöitä ei vielä tunneta. Joillakin potilailla on Ménièren tautiin perinnöllistä taipumusta, ja virustulehdusten historia saattaa vaikuttaa sen syntyyn. Oletetaan, että Ménièren taudin syynä on paineennousu sisäkorvassa. Aiemmin pidettiin psyykkisten tekijöiden osuutta taudin synnyssä merkittävänä, mutta uudempien tutkimusten mukaan näin ei ole. Tauti saattaa olla hyvinkin kiusallinen, mutta se ei ole hengenvaarallinen.


title: Ménièren tauti

text: Taudille ovat tyypillisiä huimauskohtaukset, joihin liittyy silmävärve, kuulon huononeminen ja korvien suhina. Lisäksi on usein pahoinvointia ja oksentelua. Kohtaukset vaihtelevat hyvin lievistä voimakkaisiin ja pitkäaikaisiin. Kohtauksilla on taipumus uusiutua, ja seurauksena on usein kuulon asteittainen huononeminen. Kohtauksen saanutta ei saa jättää pariin tuntiin yksin.


title: Ménièren tauti

text: Ménièren taudin aiheuttama kuulonalenema on niin merkittävää, että monesti potilas joutuu lopuksi turvautumaan kuulokojeeseen. Täyttä kuuroutta sen ei tiedetä aiheuttaneen.


title: Ménièren tauti

text: Ménièren taudissa tyypillisesti vain toinen korva sairastuu, mutta tauti voi siirtyä edetessään myös toiseen korvaan.


title: Ménièren tauti

text: Oireiden lievittämiseen käytetään muun muassa betahistiinia ja muita verisuonia laajentavia lääkkeitä sekä nesteenpoistolääkkeitä. Kohtausten ehkäisyssä on rauhallisella ympäristöllä suuri merkitys. Usein on myös rauhoittavien lääkkeiden käyttö aiheellista. Tautia sairastavien on syytä luopua kokonaan tupakan käytöstä, koska tupakka voi aiheuttaa tai pahentaa kohtauksia. Tupakointi supistaa verisuonia, ja hyvä sisäkorvan verenkierto on potilaille tärkeää. Lisäksi suositellaan vähäsuolaista ruokavaliota, koska suolan natrium voi kerryttää nestettä kehoon. Myös kofeiinin käytön rajoittamisen on todettu vähentävän oireita. Alkoholin vaikutuksesta sairauteen ei löydy yksimielistä näkökantaa .


title: Lentosimulaattori

text: Lentosimulaattori on laitteisto tai tietokoneohjelma, jolla harjoitellaan lentokoneen ohjausta, laskeutumista ja muita tilanteita. Lentosimulaattoria käytetään lentokoulutuksessa. Etuna on muun muassa se, ettei simulaattori ja miehistö tuhoudu onnettomuustilanteissa kuten oikean lentokoneen kohdalla voi käydä. Lentosimulaattoria käytetään myös tietokonepelien tapaan vapaa-ajan viettotapana.


title: Lentosimulaattori

text: Ensimmäinen lentosimulaattori oli yhdysvaltalainen 1930-luvun Link-simulaattori. Sittemmin lentosimulaattori on heittynyt tarkaksi jäljitelmäksi oikeasta lentokoneen ohjaamosta. Simulaattoriin voidaan ohjelmoida vaaratilanteita, esimerkiksi äkillinen moottorin sammuminen. Tällaisilla simulaattoreilla koulutetaan liikennelentäjiä.


title: Lentosimulaattori

text: Lentokoulutuksen simulaattorissa laitteistoon nykyään on asennettu hydraulisia nostimia oikean lentotuntuman saamiseksi. Hydraulijärjestelmä liikuttelee simulaattoria lentotapahtumien mukaan ja vaikka simulaattorin liike luonnollisesti on varsin rajoittunutta, yhdistettynä simulaattorin ikkunoista näkyvään tietokoneen heijastamaan maisemaan lopputulos on erittäin todentuntuinen. Tällaisia simulaattoreita käytetään myös ilmataistelun opettamiseen. Pääkäyttö on kuitenkin liikennelentäjien koulutus, jossa esim. siirtyminen eri konetyyppiin tulee paljon halvemmaksi kuin oikealla lentokoneella lentäminen. Simulaattorin etu on se, että opettaja voi tarkkailla hyvin tarkkaan koulutettevan toimia.


title: Lentosimulaattori

text: Suomessa koulutuskäytössä olevia pienempiä, ei-liikkuvia lentosimulaattoreita on lähinnä ammattilentäjäkoulutusta tarjoavilla yrityksillä ja oppilaitoksilla kuten Patria Pilot Training, Salpauslento ja Suomen Ilmailuopisto. Suurempia, liikkuvia simulaattoreita on yleensä lentoyhtiöillä, Suomessa ainakin Finnairilla.


title: Lentosimulaattori

text: Koska pienempien lentoyhtiöiden ei kannata panostaa omiin simulaattoreihin, lentäjiä koulutetaan valmistajan tai muiden lentoyhtiöiden simulaattoreissa. Esimerkiksi Finnairin koulutuskeskuksessa simulaattorit ovat käytössä lähes kellon ympäri ja noin puolet niiden kapasiteetista myydään kilpaileville lentoyhtiöille.


title: Lentosimulaattori

text: Lentäjän lentolupakirjaan tähtäävät lentosimulaattorit ovat usein oltava jonkin lentoturvallisuusviraston tähän käyttöön tyyppihyväksymiä kuten ICAO, EASA tai Federal Aviation Administration (FAA). Kotikäyttöön tarkoitetut simulaattorit eivät yleensä näitä kriteerejä täytä.


title: Lentosimulaattori

text: Muita käyttökohteita simulaatio-ohjelmille ovat mm. huolto- ja vianetsintäsimulaattorit ja avioniikan opettamiseen tähtäävät "Desk Top Trainer" (DTT) ohjelmat.


title: Lentosimulaattori

text: Simulaattorilentämistä voi harjoittaa myös tavallisella kotitietokoneella ja siihen asennetulla tietokoneohjelmalla. Lentosimulaattoriohjelmat jakautuvat kahteen ryhmään, ns. siviilisimulaattoreihin, joista yleisin on Microsoft Flight Simulator ja lentosotasimulaattoreihin, kuten "IL-2 Sturmovik". Osassa ohjelmista kuten Google Earthin lentosimulaattorissa maastot ovat oikeita. Näin lentokokemuksesta tulee todenmukaisempi.


title: Lentosimulaattori

text: Kotikäyttöön saatavasta simulaattorista "X-Plane" on myös FAA:n hyväksymä versio, jota voidaan käyttää osana sertifioitua järjestelmää. FAA:n sertifiointi myönnetään vain kokonaiselle järjestelmälle (ohjelmisto ja laitteisto yhdessä), joten koulutuskäyttöön pelkkä ohjelmalisenssin hankkiminen ei vielä riitä.


title: Lentosimulaattori

text: Jalkaohjaukseen on saatavilla polkimia, jolloin ohjauksen voi toteuttaa kolmella akselilla oikeaa vastaavalla tavalla. Etenkin helikopterilentämisessä jalkapolkimet ("anti-torque pedals" tai "rudder pedals") voivat olla tarpeen realistisen lentotuntuman saamiseksi, johtuen tarpeesta kompensoida roottorin luomaa kiertomomenttia eri lentotilanteiden mukaan.


title: Lentosimulaattori

text: Kotioloissa innostunut lentämisen harrastelija voi sisustaa huoneen tietokonenurkkauksensa lentokoneen ohjaamon näköiseksi autenttisen pelikokemuksen saamiseksi. Harrastajalla on luonnollisesti muutakin oikeaa rekvisiittaa simulaattorissaan.


title: Lentosimulaattori

text: 1990-luvulta alkaen simulaattorilentämistä on voinut harrastaa monen pelaajan voimin internetissä. Suomessa Virtualpilots on alan suurin yhdistys.


title: Lentosimulaattori

text: Suomen Ilmailumuseolla Vantaalla on simulaattori jolla voi kokeilla lentämistä suihkukoneella ilman eri korvausta ja kolmea eri konetta maksua vastaan.


title: Lentosimulaattori

text: Simulaatio-ohjelman toteutustavat vaihtelevat pelimäisestä arcadesta realistisempaan.


title: Lentosimulaattori

text: Useat simulaatiot jäljittelevät vain suorituskykyä tietyissä olosuhteissa. Käytännössä yksinkertaisemmassa simulaatiossa ovat käytössä ns. scriptatut tapahtumat, esim. lentokone siirtyy sakkaukseen tiettyjen parametrien ylittyessä. Useat tietokonepelit, joissa usein keskitytään ilmataisteluun, ovat tämän tyyppisiä.


title: Lentosimulaattori

text: Kehittynein tavalliselle kuluttajalle saatava lentomallinnus löytyy nykyisin Digital Combat Simulator -pelistä.


title: Lentosimulaattori

text:
DCS pystyy mallintamaan käytöksen ja lentotilan korjauksen ääritilanteissa ja muut olosuhteet kuten:
Lisäksi simulaattorissa on yksityiskohtainen järjestelmämallinnusta kuten elektroniikan ja asejärjestelmien toiminta.


title: Koria-Roll

text: Koria-Roll oli Kouvolassa, silloisessa Elimäen kunnassa järjestetty suomalainen rockfestivaali, joka järjestettiin kesäisin Korian kaupunginosassa. Koria-Roll aloitti toimintansa 1990-luvun puolivälissä. 1994 Koria-Rollin järjesti Emu ry, alkuperäinen Koria-Roll oli ensimmäisen kerran järjestetty jo 1976, Korian Kallioniemessä, paikka oli loppuun asti sama. Vuodesta 2002 lähtien Koria-Rollia on järjestänyt Hotokki Ry. Vuoden 2008 Koria-Roll jäi järjestäjien ilmoituksen mukaan toistaiseksi viimeiseksi.


title: Koria-Roll

text: Vuonna 2010 Korialla vietettiin ensimmäistä kertaa kaksipäiväistä Pioneerifestivaalia, joka järjestetään Pioneeripuiston entisellä varuskunta-alueella.


title: Prosopagnosia

text: Prosopagnosia (kreik. "prosopon", ’kasvot’ + "a"- kr. ’ei’ + "gnosis",kr." ’"tieto’) eli kasvosokeus tarkoittaa vaikeutta tunnistaa ihmisiä kasvojen perusteella. Noin 2,5% prosenttia väestöstä on perinnöllisesti kasvosokeita. Tunnistamatta saattaa jäädä esimerkiksi luokkatoveri, joka tuleekin yllättäen vastaan kaupassa tai opettaja, joka on värjännyt ja leikannut hiuksensa. Pahimmassa tapauksessa ihminen ei tunnista edes läheisimpiä ihmisiään nähdessään näiden kasvot, vaan tarvitsee muunlaisen vihjeen, esimerkiksi äänen, tunnistamisen avuksi. Usein kasvosokea ei itse tiedä olevansa kasvosokea, koska hän on oppinut lukemaan toissijaisia vihjeitä. Kasvosokeus aiheuttaa monenlaista sosiaalista hankaluutta kantajalleen, minkä vuoksi se olisi syytä havaita jo lapsena. Usein kasvosokeuteen liittyy myös vaikeus suunnistaa.


title: Prosopagnosia

text: Prosopagnosia voi aiheutua myös oikean aivopuoliskon ohimolohkon vauriosta esimerkiksi aivoinfarktin tai -verenvuodon seurauksena. On raportoitu myös harvinaisia tapauksia, jossa potilas aivojen pienen vaurion seurauksena menettää kykynsä tunnistaa tietyn ihmisen, esimerkiksi isoäitinsä, vaikka muiden ihmisten havaitseminen sujuu.


title: Prosopagnosia

text: Prosopagnosian kaltaisia oireita esiintyy toisinaan myös kehityksellisissä neurologisissa häiriöissä, kuten Aspergerin oireyhtymässä (AS). AS-henkilöillä saattaa olla vaikeuksia tunnistaa tuttua henkilöä ilman ympäristöstä saatavia vihjeitä. Tällainen kasvosokeuden kaltainen häiriö liittyy usein keskittymiskykyyn eikä ole periytyvä eikä myöskää ole kytköksissä suuntien havaitsemiseen.


title: Prosopagnosia

text: Kasvosokeus on ilmiönä tunnettu kauan, mutta se virallistettiin vasta vuonna 1947, kun saksalainen neurologi Joachim Bodamer raportoi kasvosokeista henkilöistä. Hän kehitti termin ”prosopagnosia” kreikan kielen sanoista prosopon (kasvot) ja agnosia (tunnistamattomuus). Ominaisuutta on tutkittu perusteellisemmin vasta 2000-luvulla.


title: Budō

text: Budō () on yhteisnimitys japanilaisille itsepuolustus- ja taistelutaidoille. Budolajeissa pyritään kehittämään harjoittelijan fysiikkaa ja kehollisia taitoja mutta myös harjoittelijaa henkisesti ja sosiaalisesti. Tässä budōn harjoittelu eroaa länsimaisesta kilpaurheilukäsitteestä, jossa harjoittelijan fyysistä suorituskykyä kehitetään kilpailussa pätemiseksi. Budōssa saatetaan kilpailla, mutta budōa ei harjoitella kilpailua varten, vaan kilpailu budōssa on vain yksi budōn harjoittelumuoto muiden joukossa, eikä edes tärkein niistä. Kaikissa budōlajeissa ei kilpailla, edes harjoittelumielessä. Budōn harjoittelua ei myöskään mielletä ikäsidonnaiseksi, vaan sitä on mahdollista harjoitella kuolemaan asti taidossa jatkuvasti kehittyen.


title: Budō

text: Usein budōkoulukunnat jaotellaan "perinteisiin" eli "kobudo"-koulukuntiin (ennen Meiji-restauraatiota perustetut koulukunnat) sekä "moderneihin" koulukuntiin ("gendai budō"). Perinteisellä budōlla tarkoitetaan bujutsuun kuuluvia taistelutaitokoulukuntia "koryū" , joita ovat esimerkiksi aseeton taistelu ("jujutsu") , jousiammunta ("kyūjutsu") ja miekkataidot ("kenjutsu"). Perinteinen budō oli tarkoitettu ensi sijassa taistelukentän taidoiksi. Modernia budoa edustavat tuoreemmat perinteet eli ("gendai budō") kuten kendo, judo, jōdō, kyudō, iaido, aikido ja Shorinji Kempo, joista osassa on omia urheilullistettuja piirteitä.


title: Budō

text:
Sana "budō" rakentuu japanilaisista sanoista "bu" (sota-, soturi) sekä "dō" (tie, polku). Sananmukaisesti se voidaan siis tulkita "soturin tie". Budō merkitsee sitä kurinalaista soturin tietä, jonka japanilainen taistelija on elämäntavakseen ottanut.Meiji-kauden koittaessa perinteisten bujutsu- ja taistelutaitojen tulevaisuus oli veitsenterällä. Japanin siirtyessä feodaaliajasta nykyaikaan kertarysäyksellä bujutsutaidot koettiin osaltaan tarpeettomiksi ja hallituksen kannalta vaarallisiksikin. Sekä hallituksen sisällä että ulkopuolella valikuttavat kiihkokansalliset ja militaristiset voimat pyrkivät käyttämään hyväkseen vanhojen perinteiden saavutuksia. Toisaalta monisatavuotista perinnettä ei haluttu kadottaa eikä tärvellä. Perinteisissä soturiluokan hyveissä ("bushidō") koettiin olevan kansaa laajemmaltikin jalostava vaikutus.
Bujutsuharjoittelun ydinarvot feodaaliajan Japanissa olivat


title: Budō

text: Meiji-kauden koittaessa bujutsutaidoista pudotettiin pois aiemmin tärkeimpänä vallinnut "realistiset taistelukentän taidot" ja vallitseviksi tavoitteiksi tulivat


title: Budō

text: Klassisen budōn ydinarvot taasen olivat


title: Budō

text: Nakamura Taisaburon (syntynyt 1912, Toyama-ryū kenjutsu tyylin mestari, opetti Toyaman sotilasakatemiassa), mukaan budolajeja ei voi verrata vanhoihin koryū bujutsun taistelutaitoihin vaan budolajit, kuten esimerkiksi moderni iaido, ovat etäytyneet iaijutsusta niin, että ne ovat käytännössä hyödyttömiä harjoitettaessa taistelutaitoa. Sen sijaan ne toimivat hänestä erinomaisina kehon ja mielen harjoituksen välineinä ja ovat edistyneiden harjoittelijoijen hyvin tekeminä vielä kaunista katseltavaa, mitä tehokkuutta hakevat bujutsutekniikat eivät useinkaan ole.


title: Budō

text:
Japanilaisen kulttuurin piirteet ovat erittäin vaikeasti – jos ollenkaan – erotettavissa budōlajeista. Tekniikan ja fysiikan harjoittelun lisäksi myös lajikulttuuri sekä historialliset piirteet ja kehityskulut ovat budōlajeissa opiskelun kohteina.
Japanin budōliiton laatimassa Budōn peruskirjassa mainitaan seuraavaa: (kääntänyt suomeksi Jukka Helminen):


title: Budō

text:
Suurimmassa osassa budōlajeja tarkoituksena on tekniikkaa hiomalla kehittää yhtäaikaisesti niin harjoittelijan kehoa kuin mieltäkin.
. Tässä mielessä budōn harjoittelu muistuttaa Jungin teorioita individuaatio prosessista, jolloin budōlajeilla olisi vain välinearvo itsensä kehittämisessä ja kypsyttämisessä. Varsinkin kata-harjoittelussa kahden harjoittelijan keskinäinen vuorovaikutus toimii sosiaalisena vuoropuheluna, joka pakottaa harjoittelijan paitsi tutustumaan omaan itseensä, motiiveihinsa ja arvoihinsa myös kanssaharjoittelijan vastaaviin ominaisuuksiin ja samaistumaan myös tämän toimintaa johtaviin tunnetiloihin.


title: Budō

text: Budon harjoittelu katsotaan yleisesti toiminnaksi jonka alettua vain kuoleman tulisi lopettaa harjoittelu. Kyseessä on siis koko elämä kestävä oppimistapahtuma, jossa opittava aines muotoutuu yhä uudestaan ja lähestyy täydellisyyttä sitä kuitenkaan saavuttamatta.


title: Budō

text: Budon harjoittelun voi aloittaa periaatteessa missä iässä ja kunnossa tahansa. Teini- tai esiteini-iässä harjoittelu on kuitenkin hedelmällisintä, koska tuolloin sekä mieli että keho ovat vielä muovautumassa. Nishioka Tsuneo sensei (menkyo kaiden Shindō Musō-ryūssa) kertoo haastattelussa, miten budon oppiminen on erilaista ikäkausien vaihtuessa. Ennen kahtakymmentä ikävuotta mieli on taipuisa ottamaan vastaan opetusta, joka tapahtuu kehon muistin kautta. Sen jälkeen mielen on "hyväksyttävä" oppi, jotta edistystä tapahtuisi ja tekniikat toimisivat sulavasti ja oikealla hengellä ja ajoituksella.


title: Budō

text: Budon harjoittelu (keiko) voidaan jakaa kolmeen osa-alueeseen:


title: Budō

text: Budōn harjoittelija pyrkii tietoisesti budōharjoituksen avulla kehittämään maailmankuvaansa ja eheyttämään minäkuvaansa. Budōharjoituksen tarkoituksena on parantaa elämänlaatua ja -taitoa. Länsimaissa tätä muistuttaa C.G.Jungin elämänkaariteoria "Individuaatio". Budōharjoittelussa on viisi keskeistä käsitettä: keho Tai, tekniikka Gi, etäisyydet Ma-ai, sydän/mieli Kokoro ja elämänvoima Ki. Budōharjoittelulla pyritään kehittämään näiden käsitteiden sisältämiä taitoja sekä kykyä käyttää saavutettuja taitoja mielekkäästi ja tehokkaasti.


title: Budō

text: Budōlajeja pystyy harjoittamaan aktiivisena meditaationa. Tässä ei tarkoiteta vain harjoittelua edeltävää ja sen päättäävää mietiskelyä, "mokusoa", vaan myös kovaa tekniikkaharjoitusta, jonka kuluessa pyritään tietoisesti pääsemään eroon mieleen tulevista häiritsevistä ajatuksista.


title: Budō

text: Budōharjoittelussa on mukana myös periaate, että harjoitteluasenne tulee pitää yllä myös harjoittelusalin, "dōjōn", ulkopuolella, ja että harjoittelun tulokset on voitava tuoda mukaan jokapäiväistä elämää helpottamaan.


title: Kaukila

text: Kaukila (vuodesta 1948 ) on entiseen Suomen Äyräpään kuntaan kuulunut kylä ja nykyisen Viipurin piirin Gontšarovon eli Kähärin kuntaan kuuluva maaseututaajama Venäjän Leningradin alueella, Karjalankannaksella.


title: Kaukila

text: Kaukila sijaitsi Äyräpään kunnan lounaisosassa. Ennen Äyräpään kunnan muodostamista vuonna 1925 Kaukila kuului Muolaan kuntaan.


title: Kaukila

text: Kaukila oli myös rautatiepysäkki Viipuri–Valkjärvi-radalla.


title: Mahajana

text: Mahajana ("suuri vaunu)" on yksi kolmesta suurimmasta buddhalaisuuden koulukunnasta. Mahajana viittaa bodhisattvan polkuun eli haluun saavuttaa valaistuminen kaikkien olentojen hyödyksi.


title: Mahajana

text: Mahajanassa tavoitteena on pienen vaunun (Hinajanan) päämäärän eli henkilökohtaisen vapautumisen sijaan täydellinen valaistuminen kaikkien olentojen hyväksi. Tämä altruistinen asenne on suurella polulla keskeisessä asemassa olevan bodhisattva-asenteen ydin.


title: Mahajana

text: Suurella polulla edetäänkin pitkälti kehittämällä valaistumismieltä eli motivaatiota valaistua kaikkien hyväksi. Tämä tapahtuu kehittämällä viisautta ja myötätuntoa. Suuren polun opetuksia kutsutaankin joissakin yhteyksissä "sisäisiksi opetuksiksi" (vastaavasti pienen polun opetuksia kutsutaan "ulkoisiksi opetuksiksi" ja timanttipolun opetuksia "salaisiksi opetuksiksi").


title: Mahajana

text: Tunnetuimpia mahajanasta kehittyneitä koulukuntia ovat zen ja Puhtaan maan buddhalaisuus sekä Japanissa syntynyt Nichiren-buddhalaisuus. Mahajanaa harjoitetaan pääosin Kiinassa, Japanissa, Koreassa ja Vietnamissa.


title: Mahajana

text: Mahajana-buddhalaisuuden oppi koostuu enimmiltään Mahajana-sutrista ja Āgama-kirjoituksista. Mahajanan harjoittajat mieltävät koulukuntansa ajatukset syvällisempinä Buddhan Dharman selityksinä kuin Mahajanaa aikaisemmin perustetut suuntaukset.


title: Rahapeli

text: Rahapeli tarkoittaa arpajaisia, joissa pelaaja voi voittaa rahaa. Suosittuja rahapelejä ovat muun muassa lotto, arpajaiset, bingo, urheiluvedonlyönti, pokeri, blackjack, ruletti ja onnenpyörä.


title: Rahapeli

text: Rahapelin erikoistapaus on uhkapeli, jossa mahdollinen voitto tai tappio on epäsuhteessa pelaajan varallisuuteen.


title: Rahapeli

text: Rahapelejä pelataan perinteisesti kasinoilla ja nykyisin myös Internetin nettikasinoilla, missä pelaajan on helpompi löytää itselleen sopiva pelikumppani. Pelaaminen voi tapahtua joko muiden pelaajien kanssa tai yksin esimerkiksi pelikoneen tai henkilökunnan avustuksella.


title: Rahapeli

text: Rahapelien historia ulottuu aina niin kauas kuin rahaa tai muuta siihen verrattavaa on ollut olemassa ja lähes kaikissa sivilisaatioissa on harrastettu pelaamista, jossa panoksena on erinäisiä hyödykkeitä. Esimerkiksi Kiinassa jäänteitä rahapeleistä on löydetty 4000 vuoden takaa. Myös esimerkiksi Kreetalta, Intiasta ja Egyptistä on löydetty yli tuhat vuotta ennen ajanlaskun alkua hautautuneita arpakuutioita ja pelilautoja. Nykyisen Turkin alueen heettiläiset kansat järjestivät vedonlyöntejä hevoskilpailuissa jo 4000 eaa. Kreikan ja Rooman armeijan legioonissa erilaiset rahapelit olivat myös suosittu tapa viettää aikaa.


title: Rahapeli

text: Ensimmäisiä uhkapeleistä johtuvia ongelmia on jäljitetty keskiajalle. Englannin kuningas Rikhard I kielsi miehiltään uhkapelit ristiretkien aikaan niiden liiallisen suosion vuoksi. Rahapelien potentiaali kuitenkin huomattiin hallinnollisella tasolla jo melko varhain, ja jo 1500-luvulla erinäisiä isompia hankkeita rahoitettiin arpajaisten ja lottojen avulla. Käytäntö oli suosittu sekä Euroopassa, jossa mm. Kuningatar Elisabet I rahoitti lottotulojen avulla vesivarantojen ylläpitoa, että Pohjois-Amerikassa, jossa esimerkiksi silta- tai muihin rakennushankkeisiin haettiin rahoitusta arpajaisten avulla.


title: Rahapeli

text: Kaikissa sivilisaatioissa rahapelaamisella ei ole kuitenkaan ollut merkittävää ekonomista vaikutusta, vaan se on nähty lähinnä sosiaalisena ajanvietteenä tai uskontokuntien järjestäminä tapahtumina, joissa lopputulos kertoo jumalten tahdosta. Tällaista rahapelaamista on löydetty mm. Indonesian Balin kansojen ja Australian aboriginaalien keskuudesta. Kapitalistisissa yhteiskunnissa rahapeleihin on kuitenkin kautta aikain liittynyt vahvasti haave äkkirikastumisesta, ja yhteishyvällisiä lottoja ja arpajaisia lukuun ottamatta auktoriteettien suhtautuminen niihin on ollut kielteistä uhkapelaamisesta koituvien ongelmien vuoksi. Myös auktoriteettien järjestämät arpajaiset ovat olleet vilpin kohteena.


title: Rahapeli

text: Suomessa rahapelaamisen varhaisin organisoitu muoto oli monen muun maan tapaan lotto jo 1600-luvulla. Lottojen suosio kuitenkin hälveni yleisen moraalisen tuomitsevuuden myötä 1800-luvulla, ja laki määritti loton erityiseksi luvanvaraiseksi toiminnaksi 1889. Joitakin lottoja hyväntekeväisyystarkoituksiin kuitenkin sallittiin. 1920-luvulla laki muuttui, määrittäen loton lailliseksi ainoastaan viranomaisten järjestämänä, ja vuonna 1926 lakimuutos mahdollisti ensimmäisen laillisen rahapanoksella pelattavan loton sitten 1889 vuoden lakimuutoksen. 1920-luvulla Suomeen saapuivat myös ensimmäiset rahapeliautomaatit. 1940-luvulla perustetulle Veikkaukselle myönnettiin monopoli lottoon 1976. 1970-luvulla myös bingo saapui Suomeen ja sai välittömästi valtaisan suosion. Näihin aikoihin myös ensimmäiset ruletit saapuivat yökerhoihin, ja myöhemmin rahapelitoimintaa sai järjestää vain erityisluvan kanssa.


title: Rahapeli

text: Rahapelit organisoituna ja kaupallisena toimintana on suhteellisen tuore ilmiö, joka alkoi maailmanlaajuisesti 1960-luvulla.


title: Rahapeli

text: Jo tuhansia vuosia sitten erilaisia arpoja ja niiden kaltaisia välineitä käytettiin yhteiskunnissa päätöksenteon tukena. Arvonnat liittyivät uskonnollisiin rituaaleihin, ja arvonnan lopputuloksen uskottiin edustavan jumalten tahtoa. Rahapelejä arvonnoista tuli, kun niiden osanottajat tai niitä seuranneet ihmiset alkoivat lyödä rahapanoksin vetoa lopputuloksesta. Lähes kaikissa tunnetuissa yhteiskunnissa on ollut jonkinlaista raha- tai uhkapelaamista. Sallittujen ja suosittujen pelien laatu voi kertoa yleisemminkin pelejä ympäröivästä yhteiskunnasta ja kulttuurista.


title: Rahapeli

text: Rahapelien suorat ja epäsuorat yhteiskunnalliset vaikutukset voidaan jakaa kuuteen ryhmään:Yhteiskunnissa rahapelaajia on aina yritetty hallita muun muassa kansallisten monopolien kautta, mutta se on nykyään vaikeaa Internetissä toimivien rahapelejä tarjoavien kansainvälisten yritysten takia. Rahapeliteollisuus on maailman nopeimmin kasvavien teollisuudenalojen joukossa. Rahapelaamista markkinoidaan ”turvallisena riskinä”. Tietoisuus ja huoli pelien aiheuttamista riippuvuuksista ja rikoksista on kuitenkin kasvussa. Yhteiskunnallisesti suhtautuminen rahapeleihin vaikuttaa tutkijoiden mukaan vaihtelevan syklisesti hyväksynnästä kiihkoon, kieltämiseen, laittomaksi leimaamiseen ja taas hyväksyntään. Rahapelin laillistaminen edesauttaa rahapeliyritysten monopoliasemien syntymistä. Yrityksen olemassaolo ja toiminta puolestaan lähentävät rahapelauksen ja valtion suhdetta.


title: Rahapeli

text: Islamin pyhässä kirjassa Koraanissa kielletään selkeästi uhkapelaaminen. Koraani 4:43 sanoo "Te, jotka uskotte! Päihdyttävät juomat ja uhkapelit ja (uhripalvelus) pystytettyjen kivien edessä sekä nuolilla arpominen ovat pelkkää riettautta, paholaisen aikaansaamaa; karttakaa kaikkea tätä, jotta olisitte onnelliset."


title: Rahapeli

text: Kristinuskon pyhässä kirjassa Raamatussa mainitaan onneen tai sattumaan perustuvat pelit, ja kirjasta löytyy useita kohtia, joissa asioista päätetään arpomalla. Snl. 16:33 sanoo: ”Helmassa arpaa ravistellaan, tuloksen ratkaisee Herra.” Rahanhimoa ja nopeita rikastumiskeinoja kehotetaan kuitenkin välttämään.


title: Rahapeli

text: Ongelmapelaamiseksi määritellään pelaaminen, joka vahingoittaa pelaajan sosiaalisia suhteita tai työssäkäyntiä tai aiheuttaa fyysisiä tai psyykkisiä ongelmia. Yhteiskunta pyrkii hoitamaan rahapeliongelmia, muun muassa rahapelimonopolien ja Internetin rahapelitarjonnan rajoittamisen esitetään ehkäisevän pelaamisen sosiaalisia ongelmia. Muita yhteiskunnassa käytettäviä peliongelmien torjuntakeinoja ovat esimerkiksi peleille asetettavat ikärajat ja mainontaa koskevat rajoitukset. Suomessa Sosiaali- ja terveysministeriön tavoitteena on peliriippuvuuden vähentäminen, uuden teknologian mukanaan tuomien uusien riippuvuuksien tunnistaminen ja niiden hoidon kehittäminen. Tutkimusten perusteella suomalaisista pelaajista 1-3 % arvioidaan kärsivän peliongelmista. Valtakunnallinen puhelinpalvelu Peluuri on Suomessa tunnetuin peliongelmaisille apua tarjoava organisaatio. Peliriippuvuuden lisäksi toinen huolta aiheuttava tekijä on uhkapeleihin liittyvä rikollisuus.


title: Rahapeli

text: Läheisellä ei ole mitään keinoja puuttua pelaamiseen. Peliautomaatit sijaitsevat usein esimerkiksi lähikaupan aulassa. Pelaamisen suurimmat ongelmat kasaantuvat pienituloisille ja heidän läheisilleen.


title: Rahapeli

text: Veikkaus Oy, Raha-automaattiyhdistys (RAY) ja Fintoto Oy olivat kolme suomalaista rahapelimonopoliyritystä, kunnes ne yhdistettiin vuoden 2017 alussa yhdeksi rahapeliyritykseksi nimeltä Veikkaus Oy. Useaan otteeseen uudistettu ja tarkennettu arpajaislaki ohjaa rahapelitoimintaa Suomessa. Valtion kokonaan omistamalla Veikkaus Oy:lla on yksinoikeus rahapelien toimeenpanemiseen Suomessa. Pelitoimipisteiden henkilökunnan tulee valvoa, ettei alle 18-vuotiaat pelaa rahapelejä.


title: Rahapeli

text: Veikkaus Oy saa tietyin ehdoin myös markkinoida rahapelejä. Markkinointi ei saa edistää ongelmapelaamista, eikä sitä saa kohdistaa alaikäisiin. Markkinoinnissa ei myöskään saa kuvata runsasta pelaamista myönteisesti eikä pelaamattomuutta tai kohtuullista pelaamista kielteisesti.


title: Rahapeli

text: Rikoslakiin lisättiin vuonna 2010 uudeksi rikosnimikkeeksi rahapelirikos. Rahapelirikoksesta voidaan tuomita, jos on esimerkiksi harjoittanut rahapelitoimintaa toimiluvatta, myynyt tai välittänyt arpoja tai voittoja ilman asianmukaista lupaa taikka myynyt tai välittänyt arpoja laittomaan rahapeliin. Rangaistuksena seuraa sakko tai korkeintaan kahden vuoden vankeusrangaistus. Arpajaislaissa on säädetty arpajaisrikkomus, johon syyllistyy, jos on esimerkiksi elinkeinonharjoittajana antanut alaikäisten pelata rahapelejä tai on sijoittanut peliautomaatteja puutteellisesti valvottuun tilaan. Arpajaisrikkomuksesta tuomitaan sakkoon.


title: Rahapeli

text: Tutkimusten perusteella rahapelin pelimotivaatioita voivat olla raha, pelaamisen jännitys ja etenkin verkkoympäristössä syntyvät sosiaaliset suhteet pelien ympärille rakentuneiden yhteisöjen jäseniin eli muihin pelaajiin. Potentiaalisten taloudellisten voittojen ja älyllisten haasteiden lisäksi siis myös pelipaikkojen sosiaalisuus toimii pelaamisen houkuttimena. Pelaajien välinen yhteisöllisyys vaikuttaa kuitenkin myös ehkäisevän ongelmapelaamisen etenemistä taloudelliseen tappioon. Taitopelisivustot, joilla pelaajat pelaavat esim. pasianssia tai sanapelejä rahapanoksista toisiaan vastaan, yleistyvät netissä - suomenkielisistä sivustoista esimerkkinä Topkani. Netin taitopelisivustot pelaajineen muodostavat uudenlaisen rahapelikulttuurin muodon. Verkossa on jo 2500-3000 rahapelisivustoa (2011-2014).


title: Rahapeli

text: Tampereen yliopiston informaatiotutkimuksen ja interaktiivisen median laitoksella on tehty tutkimuksia rahapelaamisesta, mm. kaksi tutkimusta verkkopelaamisesta, joista toinen käsittelee nettipokeria ja toinen verkkopelaamisen nopeaa kehitystä. Tutkimusta tehdään mm. haastattelujen ja kyselylomakkeiden muodossa. Verkkorahapelaamisen muodonmuutos on vuosina 2008-2009 Suomessa toteutettu tutkimus, josta Suomen Terveyden- ja hyvinvoinnin laitos julkaisi verkossa nähtävillä olevan raportin vuonna 2010. Tutkimuksen kohteena olivat uudenlaisten rahapelien ja pelaamisen muodot, joita Internetiin on viime vuosina syntynyt, ja perinteisempien rahapelien asema verkkoympäristössä.


title: Rahapeli

text: Tutkijoiden mukaan tuuri- ja rahapeleihin liittyvät uskomukset, kuten ajatus Onnettaren, Kohtalo tai jonkin muun korkeamman voiman vaikutuksesta pelin lopputulokseen, ovat jokseenkin pysyneet samoina onnenpelien syntysijoilta nykypäivään asti.


title: Sidney Sheldon

text: Sidney Sheldon (alkup. nimi Sidney Schechtel) (11. helmikuuta 1917 Chicago, Yhdysvallat – 30. tammikuuta 2007 Rancho Mirage, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen käsikirjoittaja ja kirjailija. Sheldon on Guinnessin ennätysten kirjan mukaan kaikkien aikojen käännetyin kirjailija, Raamatun kirjoittajien jälkeen. Hänen teoksiaan on myyty yli 300 miljoonaa kappaletta 150 maassa.


title: Sidney Sheldon

text: Sheldon aloitti uransa editoimalla televisio-ohjelmien ja B-elokuvien käsikirjoituksia. Toisen maailmansodan jälkeen hän kirjoitti musikaaleja Broadwaylle ja jatkoi käsikirjoittajana. Kirjoihin hän siirtyi vasta 1970-luvulla. Hän sai Oscarin käsikirjoituksesta elokuvaan "The Bachelor and The Bobby Soxer" ("Minä näin hänet ensin") 1947, Tony-palkinnon musikaalista "Redhead" 1959 ja Emmy-palkinnon hän sai televisiosarjasta "I Dream of Jeannie".


title: Sidney Sheldon

text: Vuonna 1969 ilmestyi Sheldonin ensimmäinen romaani "The Naked Face", josta hän sai Edgar Allan Poe -palkinnon. Myös hänen kaikki romaaninsa ovat olleet menestyksiä hänen muiden tekstiensä tapaan.


title: Sidney Sheldon

text: Sheldon kuoli 89-vuotiaana keuhkokuumeen jälkiseurauksiin Rancho Miragessa.


title: Psykiatria

text: Psykiatria on lääketieteen erikoisala, joka tutkii sairauksia ja häiriöitä, jotka aiheuttavat mielenterveyteen, käyttäytymiseen, tiedonkäsittelyyn tai motorisiin toimintoihin taikka seksuaalitoimintoihin liittyviä oireita ja monesti myös elimellisiä muutoksia aivoissa. Tällaisia sairauksia ja häiriöitä ovat esimerkiksi ADHD, alkoholismi, anoreksia, Aspergerin oireyhtymä, erektiohäiriö, lukihäiriö, matematiikan erityisvaikeus, masennus, pakko-oireinen häiriö, paniikkihäiriö, skitsofrenia, Touretten oireyhtymä, vaskulaarinen dementia, älyllinen kehitysvammaisuus ja ääntämishäiriöt.


title: Psykiatria

text: Alkoholismiin, kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön, pakko-oireiseen häiriöön, ahdistuneisuushäiriöön ja skitsofreniaan liittyy kognitiivisia ongelmia aiheuttavaa harmaiden aivosolujen katoa muun muassa pihtipoimun etuosassa sekä oikeassa ja vasemmassa aivosaaressa.


title: Psykiatria

text: Myös somaattisiin sairauksiin liittyy usein psykiatrisia oireita. Esimerkiksi keliakia voi aiheuttaa lapsilla ahdistusta, masennusta tai aggressiivisuutta.


title: Psykiatria

text: Sana "psykiatria" tulee kreikan sanoista "psykhē" 'mieli' ja "iatreia" 'parantaminen'. Aikaisemmin Suomessa on käytetty psykiatriasta nimitystä mielitautioppi.


title: Psykiatria

text: Keskiajalla ja vielä uudella ajallakin Suomessa ajateltiin mielenterveyden häiriöiden johtuvan siitä, että paholaiset ovat riivanneet ihmisen sielun.


title: Psykiatria

text: Suomen ensimmäinen psykiatrian professuuri perustettiin Helsingin yliopistoon 15. kesäkuuta 1906. Christian Sibeliusta (1869–1922) pidetään varsinaisen suomalaisen tieteellisen psykiatrian alullepanijana. Hän vaikutti muun muassa alan koulutukseen ja yliopistollisen klinikan perustamiseen sekä psykiatrisen hoidon sisältöön. Kuitenkin vielä Suomen itsenäistymisen jälkeenkin lääketieteessä hyljeksittiin psykiatriaa.


title: Psykiatria

text: 1940-luvulla oli vallalla yleinen käsitys, että mielisairautta ei voitu parantaa sen perinnöllisyyden vuoksi. Mielisairaita hoitavien laitosten tarkoituksena oli lähinnä potilaiden säilyttäminen ja vahinkojen ehkäiseminen. Suomalainen psykiatria perustui 1940- ja 1950-luvulla somaattiseen lääketieteeseen. Tyypillistä ajan ajattelulle oli psyykkisesti sairastuneiden rinnastaminen rikollisiin. Kuitenkin jo 1940-luvulla oli myös näkemyksiä holistisuudesta, psykosomatiikasta ja mielisairauksien ja nerouden liittymisestä toisiinsa. Jotkut suomalaiset lääkärit (mm. Veikko Tähkä, Martti Siirala) kävivät 1950-luvulla ulkomailla opiskelemassa psykoanalyysia, ja tämän opetus kehittyi Suomessakin.


title: Psykiatria

text: Psykiatria on ollut ainoa lääketieteen erikoisala, jonka rahoitus on pysynyt 1990-luvun alusta alkaen ennallaan muiden alojen rahoituksen lisääntyessä.


title: Psykiatria

text: Ensimmäinen neurolepti (klorpromatsiini) otettiin käyttöön 1950-luvulla, trisykliset masennuslääkkeet 1960-luvulla, atyyppinen neurolepti klotsapiini 1980-luvulla, SSRI-masennuslääkkeet (serotoniinin takaisinoton estäjät), uudet masennuslääkeryhmät ja lisää atyyppisiä neuroleptejä 1990- ja 2000-luvulla. Useimmat tällä hetkellä (2006) käytössä olevat psyykenlääkkeet ovat tulleet markkinoille vuoden 1990 jälkeen.


title: Psykiatria

text: Suomessa oli pitkään vallitsevana saksalaisella kielialueella suosittu psykodynaaminen teorianmuodostus. Suomalaiset psykiatrit kouluttautuivat psykodynaamisiksi psykoterapeuteiksi. Perheterapeuttinen - systeeminen ajattelu voimistui 1970-luvulta alkaen. Erilaisten teoreettisten lähtökohtien monipuolistuessa myös hoitomuodot ovat monipuolistuneet. Psykodynaamisen yksilöpsykoterapian lisäksi käyttöön otettiin 1970-luvulla ryhmä- ja perheterapeuttinen hoito, 1980-luvulla verkostohoito ja lyhytpsykoterapeuttinen hoito, 1990-luvulla kognitiivis-behavioraaliset terapia. Samanaikaisesti on kehitetty ja hyödynnetty toimintaterapiaa, taideterapiaa, kirjallisuusterapiaa, musiikkiterapiaa ym. Moniammatillista yhteistyötä on korostettu. Nykyisin vallitsevin terapianmuodostus on lähinnä edellä mainittuja integroiva biopsykososiaalinen.


title: Psykiatria

text: Aivotutkimuksessa suomalaiset ovat pärjänneet hyvin ja Suomessa on monia kansainvälisesti arvostettuja tutkijoita.


title: Psykiatria

text: Perusteellinen psykiatrinen tutkimus on aikaa vievä ja laaja-alainen. Parhaimmillaan se sisältää ensin fyysisten sairauksien poissulkemisen. Sen jälkeen huolellinen haastattelu, jossa pyritään kartoittamaan eri elämänalueet sekä potilaan elämänhistoria. Huomiota on kiinnitettävä myös perhe-, suku-, ja verkostotaustaan sekä geneettiseltä että vuorovaikutuksen kannalta. On selvitettävä mikä on ollut potilaan toimintakyky parhaimmillaan, millaiset ihmissuhdetaidot hänellä on, potilaan kognitiivinen suorituskyky, nykyhetken häiritsevät oireet. Oirehistoria, mahdolliset aiemmat oireet, hoidot ym.


title: Psykiatria

text: Mielellään olisi käytettävä myös strukturoituja haastattelumenetelmiä (esimerkiksi puolistrukturoitu DSM-IV psykiatriseen diagnoosiluokitukseen pohjautuva SCID-I ja -II haastattelu)


title: Psykiatria

text: Koska psykiatrien erikoistumiskoulutus antaa valmiudet lähinnä mielenterveysongelmien diagnosointiin, vaatii esimerkiksi ADHD:n, oppimisvaikeuksien ja autismikirjon häiriöiden diagnostiikka lääkärin suorittaman tutkimuksen lisäksi neuropsykologin suorittaman neuropsykologisen tutkimuksen, jossa mitataan kognitiivista toimintakykyä kuten tarkkaavaisuutta, muistia ja näönvaraista havainnointia. Jos kyse on neuroositasoa vakavimmista tai neuropsykiatrisista häiriöistä olisi tutkimusta syytä täydentää myös haastattelua potilaan lähiverkoston haastattelulla.


title: Psykiatria

text: Psykiatrinen tutkimus vaatii hyvän vuorovaikutussuhteen ja haastattelijalta valmiuden aktiiviseen empaattiseen haastatteluun. Tärkeää on tutkia myös transferenssia - tunteensiirtoa. Millaisia tunteita ja tuntemuksia haastattelija tutkittavassa herättää ja mitä vastatunteita haastattelija kokee.


title: Psykiatria

text: Tutkimuksen ja oireiden perusteella haastattelija pyrkii tekemään johtopäätöksen ja diagnoosin. Nykyisin käytetään lähinnä kliinisiä eli oirediagnooseja. Mielenterveyden häiriöiden diagnosointi on monia muita lääketieteen piirissä käsiteltyjä ilmiöitä riippuvaisempi sanojen merkityksistä ja lauseiden tulkinnoista. Kerran asetettu psykiatrinen diagnoosi on usein pysyvä osa ihmisen elämää, joka kulkee mukana esimerkiksi vakuutusta hakiessa, somaattisten syiden vuoksi lääkärillä käydessä tai vaikkapa adoptiolupaa hakiessa.


title: Psykiatria

text: Virallisesti diagnoosi tehdään ICD-10 kriteereiden mukaisesti, mutta DSM-IV on paljon psykiatriassa käytetty, sillä sitä on käytetty useimmissa tutkimuksissa, joissa on tutkittu hoitojen vaikuttavuutta.


title: Psykiatria

text: Diagnoosien määrä on viimeisen sadan vuoden aikana kasvanut räjähdysmäisesti. Siinä missä 1900-luvun alussa diagnooseja oli tusinan verran, Diagnostiset kriteerit (DSM-IV) vuodelta 1997 kirjaa niitä lähes kolme sataa.


title: Psykiatria

text: Psykiatrinen diagnosointi on viime aikoina saanut paljon kritiikkiä intellektuellien keskuudessa uusien diagnoosien tehtailun takia. Tähän on ehdotettu syyksi mielenterveyslääkkeitä tuottavien yritysten taloudelliset intressit.


title: Psykiatria

text: Osa somaattisia sairauksia sairastavista potilaista saa psykiatrisen puolen diagnoosin sen vuoksi, että lääkärikunnassa kehittyi 1980-luvulla perinne, jossa etiologialtaan tuntematonta sairautta sairastaville annetaan psykiatrinen diagnoosi. Huonosti tunnettujen sairauksien oireita saatetaan pitää myös harha-aistimuksina.


title: Paikantamisjärjestelmät

text: Paikantamisjärjestelmät ovat teknisiä järjestelmiä tietyn kohteen, esimerkiksi rakennuksen, lentokoneen, laivan, ajoneuvon tai sodankäynnissä yleisesti maalin paikan (sijainnin) määrittämiseen maalla, merellä tai ilmassa.


title: Paikantamisjärjestelmät

text: Paikantamisjärjestelmiä tai niiden osia ovat:Elektronisia paikantamisjärjestelmiä ovat tai ovat olleet muun muassa:


title: Paikantamisjärjestelmät

text: Nykyisin merkittävimmät elektroniset paikantamisjärjestelmät ovat globaaleja ja satelliitteihin perustuvia. Näitä ovat amerikkalainen GPS, venäläinen Glonass ja tulossa oleva eurooppalainen Galileo.


title: Paikantamisjärjestelmät

text: Monissa sotilaallisissa järjestelmissä kohteen, erityisesti maalin tarkka paikantaminen on aivan keskeistä. Lentokoneessa tai erikoisjoukkojen maalinosoituslaitteessa voi olla pohjana jatkuva GPS-paikannus. Laserilla osoitetun maalin koordinaatit lasketaan lavetin (lentokone, erikoisjoukkojen maalinosoituslaite) paikan sekä maaliin mitatun etäisyyden ja suunnan perusteella.


title: Paikantamisjärjestelmät

text: Maalien paikantamiseen käytetään myös maassa olevia tutkia, ilmassa olevia tutkia (AWACS, JSTARS), valtamerien osalta myös avaruudessa olevia tutkia, suunnan mittaamista maalien elektromagneettiseen säteilyyn (radiot, tutkat) maasta, ilmasta tai avaruudesta ja maalinosoituslaitteita (ks. edellinen kappale).


title: Paikantamisjärjestelmät

text: Hajaspektrijärjestelmät sisältävät mahdollisuuden paikantamisjärjestelmän käyttöön. Esimerkiksi USA:n merijalkaväen PLRS ja maavoimien EPLRS radiojärjestelmä mahdollistaa siinä olevien radioiden suhteellisen paikantamisen. Yhdellä maantieteelliseen koordinaatistoon paikannetulla radiolla kaikkien toisiinsa yhteydessä olevien PLRS ja EPLRS-radioiden paikka voidaan laskea myös maantieteellisessä koordinaatistossa.


title: Domain

text: Domain voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:Katso myös domeeni.


title: Kauppis-Heikki

text: Kauppis-Heikki, oik. Heikki Kauppinen (7. kesäkuuta 1862 Iisalmi – 3. syyskuuta 1920 Lapinlahti), oli suomalainen kirjailija ja kansakoulunopettaja. Hänen äitinsä oli leskiemäntä Tiina Kristiina Loviisa Remes (o.s. Kauppinen). Heikki Kauppisen puoliso vuodesta 1890 oli Johanna (Hanna) Korhonen (k. 1927).


title: Kauppis-Heikki

text: Kauppisen lapsuusvuodet aviottomana lapsena olivat vaikeat. Köyhä äiti hankki elatusta palvelijana ja myymällä vaatteita. Isä ei osallistunut pojan elatukseen. Kauppinen eli kodittomana, ja äidin mentyä naimisiin vuonna 1873 Samuli Partasen kanssa Kauppisen elämä isäpuolen talossa ei juuri kohentunut, vaan hän joutui jo 11-vuotiaana tekemään kovasti töitä. Äiti kuoli lavantautiin vuonna 1877, kun Kauppinen oli 15-vuotias.


title: Kauppis-Heikki

text: Kauppinen oli käynyt rippikoulun ja pääsi rengiksi Iisalmen pappilaan, missä hän palveli seitsemän vuotta. Pappina oli Juhani Ahon isä, rovasti Henrik Gustaf Theodor Brofeldt. Kauppinen oli siihen asti lukenut vain hartauskirjoja ja oppinut vasta vain kirjoittamisen ja laskemisen alkeet, mutta pappilan nuoret miehet, Juhani Aho veljineen, antoivat runoja ja romaaneja luettavaksi. Kauppinen innostui runoista ja alkoi itsekin sepitellä niitä. Juhani Ahon tekstit ja henkilökohtainen opastus saivat hänet kokeilemaan myös suorasanaisten kertomusten kirjoittamista.


title: Kauppis-Heikki

text: Kauppisen ensimmäinen kirjoitus "Äidin kuoltua" julkaistiin vuonna 1884 "Valvoja"-lehdessä. Samoihin aikoihin hän pääsi ensin kiertokoulunopettajan sijaiseksi 1884–1887 ja sen jälkeen vakinaiseksi opettajaksi kotikuntaansa. Kauppinen jäi kuitenkin tehtävästä joksikin aikaa pois saatuaan kauppa-apulaisen paikan Minna Canthin kaupassa Kuopiossa mutta oli siellä vain muutaman kuukauden, sillä työ ei soveltunut hänen luonteelleen. Hän palasi opettajaksi. Minna Canth, johon Brofeldtin veljekset olivat Kauppisen tutustuttaneet, pyrki auttamaan Kauppista eteenpäin. Canth yritti saada tälle työpaikkaa teatteristakin, jossa olisi tarvittu kulissien hoitajaa, mutta kun Kauppista ei voinut puotipoikavaiheenkaan aikana kehua kovin vikkeläksi, paikka jäi saamatta. Kauppinen oli myös kesätoimittajana sanomalehdessä Jyväskylässä 1886 ja Kuopiossa 1887.


title: Kauppis-Heikki

text: Kauppinen aikoi vuonna 1886 pyrkiä Jyväskylän seminaariin, mutta kun eräs lehtori arveli, että kirjoittaminen jäisi sivuseikaksi, hän jätti asian sikseen. Kauppinen kuitenkin suoritti kansakoulunopettajan tutkinnon 20 vuotta myöhemmin Leppävirran yksityisessä seminaarissa. Kauppinen oli myös kunnanvaltuutettuna ja eduskuntaehdokkaana.


title: Kauppis-Heikki

text: Kauppinen otti vuonna 1893 vastaan Kuopiossa sijainneen Kehvon kasvatuslaitoksen johtajan viran. Työ Kehvossa oli rasittavaa, ja saatuaan oikeuden kansakoulunopettajan virkaan hän siirtyi vuonna 1908 Iisalmen maalaiskuntaan Ulmalan kansakoulun opettajaksi, missä hän oli 12 vuotta kevääseen 1920 saakka.


title: Kauppis-Heikki

text: Kauppinen sairasteli paljon erityisesti Ulmalan vuosina. Häneltä amputoitiin toinen jalka, ja viimeiset vuodet hänellä oli tekojalka. Vuonna 1919 hän sai aivohalvauksen. Vähän ennen kuolemaansa hän muutti omaan mökkiin Lapinlahdelle.


title: Kauppis-Heikki

text: Kauppinen kuoli 3. syyskuuta 1920 Lapinlahdella. Hänet haudattiin Iisalmen Vanhan Kirkon hautausmaalle, ja muistokiven hänelle teki Eemil Halonen. Vuonna 1921 Kauppisen läheinen ystävä Juhani Aho haudattiin samalle hautausmaalle.


title: Kauppis-Heikki

text: Kauppis-Heikki ryhtyi jo nuorena kirjoittamaan kertomuksia ja runoja. Minna Canth kiinnostui Kauppis-Heikin kirjoitustyylistä ja tarjosi tälle jopa työtä. Heidän välilleen kehittyi vähitellen vilkas kirjeenvaihto ja he vierailivat toistensa luona usein. Minna Canth kirjoitti esimerkiksi maaliskuussa 1888 Kauppis-Heikille: "Mutta kesällä tulette? Silloin on poikien kamari taas vapaa, ja silloin me huvittelemme. Soutelemme järvellä, kävelemme Alavalle ja muuanne ja – pelaamme vistiä toisinaan." Juhani Ahosta oli tullut Kauppisen hyvä ystävä ja sieluntoveri.


title: Kauppis-Heikki

text: Heikki Kauppinen oli toimittajana kesät 1886 ja 1887. Kauppis-Heikin kirjallinen tuotanto alkoi lyhyillä kertomuksilla ja kuvauksilla, joita julkaistiin ja vuodesta 1886 alkaen neljä vihkosta nimellä "Tarinoita ja tapahtumia". Kirjallisissa töissään Kauppinen kuvasi Pohjois-Savon maalaisihmisiä, erityisesti naisia milloin vakavasti, milloin leikkisästi, mutta sangen suopealla ymmärtämyksellä. Hän halusi ajaa heikomman sukupuolen asiaa. Pitempiä kertomuksia Kauppis-Heikki alkoi kirjoittaa 1880-luvun lopulla. Niitä olivat Mäkijärveläiset, Vilja, Kirottua työtä, Laara, Aliina, Uranaukaisijat, Anaski ja Savolainen soittaja.


title: Kauppis-Heikki

text: Hänelle myönnettiin Valtion kirjallisuuspalkinto 1904 ja valtion kirjailijaeläke 1918.


title: Pölynimuri

text: Pölynimuri on kodinkone, joka imee ilmavirran avulla sisäänsä pölyä ja pieniä roskia. Imurin sisällä oleva puhallin muodostaa ilmavirran joka imee mukanaan suuttimen lähellä olevaa irtonaista ainetta imurin sisälle. Kiinteä aine ja pääosa pölystä jää imurin sisälle koska ilmavirta suodatetaan. Lopuksi suodatettu ilma poistetaan imurista. Imuputken päähän voidaan kiinnittää erilaisia suuttimia esimerkiksi paljaan lattian, vaatteiden tai ahtaiden paikkojen imuroimiseksi.


title: Pölynimuri

text: Vuonna 1865 kehitettiin Yhdysvalloissa ensimmäinen myyntikelpoinen pölynimuri. Laite oli käsin pumpattava. Sen käyttö vaati kaksi ihmistä, joista toinen pumppasi eräänlaisia isoja palkeita ja toinen käytti letkua.


title: Pölynimuri

text: 1800-luvun lopulla "John Thurman" kehitti bensiinikäyttöisen lakaisijan, joka ei tosin imenyt pölyä, vaan käytti paineilmaa pölyn ja lian nappaamiseen.


title: Pölynimuri

text: Vuonna 1900 "Corinne Dufour" keksi sähköllä toimivan laitteen, joka käytti märkiä sieniä pölyn pyyhkimiseen.


title: Pölynimuri

text: Vuonna 1901 Englannissa aloitti toimintansa kaupallinen yritys "British Vacuum Company". Se perustui H. Cecil Boothin keksintöön, joka oli hevosvaunuilla vedettävä imulaite. Imuroitavassa kohteessa letkut vedettiin ovesta tai ikkunasta sisään rakennukseen. Tämä soveltui lähinnä suuriin kohteisiin.


title: Pölynimuri

text: Vuonna 1908 alkoi sähköisten pölynimureiden aika Yhdysvalloissa, kun ensimmäinen "Hoover" valmistui. Se perustui allergiasta kärsineen James Murray Spanglerin patentoimaan keksintöön, joka koostui luudanvarresta, keksilaatikosta, tyynyliinasta ja sähkötuulettimen moottorista. Laite oli metallikuorinen ja raskas. Toimivan tekniikan ja hyvän myyntistrategian avulla Hooverista tuli suosittu ja sanaa "Hoover" käytetään englanninkielessä pölynimureiden yleisnimenä.


title: Pölynimuri

text: Vuonna 1912 ruotsalainen Axel Wenner-Gren esitteli lampputehdas AB Luxin johdolle kehittämänsä sähkökäyttöisen pölynimurin. Tätä 14 kiloa painanutta pystymallista imuria, "Lux I", ruotsalaiset pitävät ensimmäisenä oikeana kotipölynimurina. Siinä oli koteloitu tuuletin, jolla luotiin imuvaikutus. Vuonna 1921 Lux-imurit kääntyivät vaakatasoon. Malli muuttui sylinterimäiseksi ja perässä jalasten varassa vedettäväksi. 1950-luvulla imureihin tulivat teleskooppiputki ja paperinen pölypussi, joka korvasi kankaisen pölypussin. 1960-luvulla imureihin tulivat pyörät, automaattisesti sulkeutuva pölypussi sekä sisään kelautuva sähköjohto.


title: Pölynimuri

text: Pölypussillisen pölynimurin sisällä on pölypussi johon imetyt roskat jäävät. Ilmavirta kulkee ensin letkun läpi, sitten pölypussin läpi ja vielä ilmansuodattimen läpi ennen moottoriin päätymistä.


title: Pölynimuri

text: Moottorisuodatin suojaa moottoria liian isolta pölyltä. Ilman moottorisuodatinta pölynimuria ei saa käyttää.


title: Pölynimuri

text: Pölynimuri puhaltaa ilmaa ulos hienosuodattimen läpi, joka suodattaa poistoilmasta hienopölyn. Hienosuodattimia on kahdenlaisia: mikrosuodattimia ja hepa-suodattimia. Mikrosuodatin on perussuodatin, joka löytyy useimmista pölynimureista. Hepa-suodatin taas on tehokkaampi, ja se suodattaa yli 99,9 % ilman epäpuhtauksista. Hepa-suodattimia on pestäviä ja kertakäyttöisiä.


title: Pölynimuri

text: Pölypussittomat pölynimurit hyödyntävät keskipakoisvoimaa. Pöly, lika ja muut lattialta siivottavat roskat imeytyvät laitteen sisään, ja keskipakoisvoima ajaa ne sylinterin reunoille. Roskien osuessa seinämiin ne alkavat pudota alas ja kerääntyvät säiliöön.


title: Pölynimuri

text: Keskuspölynimuri tarkoittaa rakennukseen kiinteästi sijoitettua laitetta johon kuuluu varsinaisen imurilaitteen lisäksi kiinteästi asennettu runkoputkisto, jossa on useampia imupisteitä. Imupisteeseen kytketään imurointiletku varusteineen, kytkentä käynnistää imurin tai se käynnistetään letkun kahvassa olevasta kytkimestä. Imuriosassa on säiliö, johon ilmavirrasta erotetaan roskat syklonin avulla. Hienojakoisin pöly puhalletaan rakennuksesta ulos poistoilman mukana. Keskuspölynimurin etuna tavalliseen imuriin verrattuna pidetään hiljaisempaa ääntä imurointipaikassa sekä hienojakoisimmankin pölyn saamista pois huoneilmasta.


title: Pölynimuri

text: Keskuspölynimurit ovat käytössä myös uudisrakentamisessa. Niinkutsutut rakennusimurit asennetaan usein rakennusprojektin ajaksi ja poistetaan projektin edettyä loppuvaiheeseen.


title: Pölynimuri

text: Tunnettuja pölynimurimerkkejä ovat muun muassa AEG, Kärcher, Allaway, Bosch, Daewoo, Dyson, Electrolux (Volta), Hoover, LG, LUX, Miele, Nilfisk, Philips, Samsung ja Siemens.


title: Vesitorni

text: Vesitorni on torni, jonka yläpäässä on vesisäiliö. Vesitornilla on kaksi pääkäyttötarkoitusta, varastoida vettä ja pitää yllä painetta vesijohtoverkossa.


title: Vesitorni

text: Vesitornin säiliön tilavuus voi olla yli 10 000 kuutiometriä. Tornilla voi samalla olla myös muuta käyttöä, esimerkiksi näkötorni, teleliikenteen "masto" tai kuten Varkaudessa, jossa vesitorni on samalla kerrostalo. Useisiin vesitorneihin on rakennettu myös tähtitorni. Pohjoismaissa vesitornit ovat kaupungeissa yleensä suurempia kuin Keski-Euroopassa, mutta ne palvelevat suurempaa aluetta ja niitä on harvemmassa.


title: Vesitorni

text:
Vesitorni on usein rakennettu korkealle mäelle, jolloin itse tornin ei tarvitse olla niin korkea. Korkeutta tarvitaan ylläpitämään hydrostaattista painetta, joka saa veden virtaamaan putkissa maan vetovoiman vaikutuksesta. Koska vesi virtaa ylemmästä astiasta alempaan, vesitornin säiliön vedenpinnan täytyy olla korkeammalla kuin korkeimmalla olevan hanan ja itse asiassa vielä korkeammalla, koska hanasta täytyy saada vettä riittävällä paineella ulos. Vedenpaine jollain syvyydellä on suoraan verrannollinen vedenpinnan ja syvyyden väliseen korkeuseroon. Paine ei ole riippuvainen altaan muodosta. Kotiin tuleva vesijohto ja vesitornin säiliö ovat periaatteessa samaa allasta ja paine riippuu säiliön vedenpinnan ja vesijohdon korkeuserosta. Paine ei toisaalta saa olla liian suuri etteivät putkistot vaurioidu.
Vaihtoehtoisesti vedenpainetta voidaan pitää yllä ilman vesitorneja pelkästään pumpuilla. Joissain korkeissa taloissa käyttövesi saatetaan pumpata ylös erillisillä paineenkorotuspumpuilla. Joissain pilvenpiirtäjissä on katolla omat vesisäiliöt.


title: Vesitorni

text:
Tarpeeksi suuri paine on tarpeen vesijohtoverkon toiminnan vuoksi. Liian matalalla paineella voi olla useita vaikutuksia:
Vedenkulutus on laskenut 1980-luvulta alkaen vähemmän vettä käyttävien kodinkoneiden ja wc-pönttöjen kehityksen sekä kylpyammeiden vähenemisen takia. Tämän vuoksi useita vesitorneja on poistettu käytöstä. Osa torneista on purettu, mutta monelle on mietitty uusiokäyttöä. Monet poistetut tornit ovat olleet kaupunkikuvallisesti merkittäviä ja tämän takia rakennussuojeltuja. Helsingin Alppilan eli Linnanmäen suurempaan vesitorniin, joka on poistettu jo käytöstä, mutta suojeltu, on suunniteltu mm. hotellia ja konserttisalia.


title: Vesitorni

text: Nilsiän vanha vesitorni on muutettu asuinkäyttöön.


title: Vesitorni

text: Höyryveturien aikakautena monilla rautateillä oli erillisiä vesitorneja vetureita varten. Suomessa niitä jäi jonkin verran jäljelle varsinaisen höyryveturikauden päätyttyä. Vesitornista vesi meni veturiin joko vesiviskurin kautta tai vesitornissa oli radan puoleisessa kyljessä erillinen laskuputki, jonka alle veturin vedentäyttöaukko voitiin ajaa. Vesitornista vesiviskur(e)ille menevä putki oli isokokoinen, jotta veden virtaus oli riittävän suuri nopeaan vesitykseen. Vesiviskurilla on voitu vesittää myös Dr12 dieselveturin höyrynlämmityksen vesisäiliö.


title: Vesitorni

text: Suomalaiset rautateiden vesitornit olivat pääsääntöisesti tiilirakenteisia ja rautainen vesisäiliö oli erillisenä rakenteena tornin sisällä. Vesitornia on voitu lämmittää talvella. Vesitorni sijaitsi veturitallin yhteydessä tai se oli erillinen rakennus. Viimeisimmät vesitornit rakennettiin 50-luvulla mm. Riihimäelle ja Toijalaan. Vesitornit sijoitettiin rautateillä 30-50 km välein.


title: Vesitorni

text: Yksi harvoista Suomessa aktiivikäytössä olevista höyryveturien vesitorneista sijaitsee Minkiön asemalla. Se valmistui rautatien satavuotisjuhlaan kesäksi 1998. Muut vesitornit eivät ole enää aktiivikäytössä. Yleisen rataverkon nostalgialiikenteen höyryveturit vesitetään tankkiautoilla tai paloletkulla vesijohtoverkosta.


title: Control Denied

text: Control Denied oli Chuck Schuldinerin vuonna 1996 sivuprojektina perustama yhtye, joka soittaa progressiivista metallia. Schuldiner halusi tuottaa musiikkia, joka oli vieläkin teknisempää ja melodisempaa kuin mikä hänen omalle yhtyeelleen Deathille yleensä sopi.


title: Control Denied

text: Projekti keskeytyi vuonna 1998, kun Deathin albumi "The Sound of Perseverance" julkaistiin, mutta Control Deniedin debyyttialbumi "The Fragile Art of Existence" ilmestyi 1999. Julkaisun lähestyessä Schuldinerin aivoista löytyi pahanlaatuinen kasvain, mikä romutti kiertuesuunnitelmat.


title: Control Denied

text: Toinen levy, työnimeltään "When Machine And Man Collide", ehdittiin nauhoittaa kitaroiden osalta ja sävellystyökin oli valmista, mutta Schuldiner menehtyi aivokasvaimen aiheuttamiin komplikaatioihin 13. joulukuuta 2001 ennen kuin levy saatiin kokonaan valmiiksi.


title: Control Denied

text: Toisen levyn tuotanto keskeytyi lopullisesti juridisiin kiistoihin levy-yhtiön, Chuck Schuldinerin äidin ja Control Deniedin elossaolevien soittajien välillä (jotka ovat julkisesti ilmoittaneet olevansa julkaisun puolella). Osa vieläkin keskeneräisistä kappaleista julkaistiin raakakopioina ja ilman lauluraitoja "Zero Tolerancella", kaksiosaisella kokoelmalevyllä, joka sisältää lisäksi Schuldinerin varhaisia b-puolia ja muita aiemmin julkaisemattomia kappaleita.


Sveriges Fridsföreningars Centralorganisation (SFC) on Ruotsissa toimivien vanhoillislestadiolaiseen herätysliikkeeseen kuuluvien rauhanyhdistysten keskusyhdistys. Siihen kuuluu viisi rauhanyhdistystä Ruotsista ja yksi Norjasta: Taalainmaan rauhanyhdistyksellä on toimitalo Bodarnassa, Gagnefin kunnassa. Tukholman rauhanyhdistyksen toimitalo sijaitsee Tungelstassa. Muut SFC:n rauhanyhdistykset järjestävät seuroja kodeissa ja seurakuntien tiloissa.


title: Jääkaappi

text: Jääkaappi on kodinkone, jonka tehtävä on pitää sen sisältö kuten elintarvikkeet tai lääkkeet viileänä, jotta sisältö säilyisi paremmin. Se on yksi yleisimpiä sähköisiä kodinkoneita maailmassa. Jääkaapin toiminta perustuu kompressoriin, joka paineistaa kylmäainetta kylmäprosessia varten ja jäähdyttää jääkaapin sisälämpötilaa höyrystimen avulla. Jääkaappia, jossa on pieni pakastinosa, nimitetään "jenkkikaapiksi".


title: Jääkaappi

text: Ennen muinoin jäähdyttäminen tapahtui ympäröimällä jäähdytettävä aines kastelluilla vaatteilla, joista haihtuva neste sitoi lämpöä. Toinen jäähdytyskeino oli jää, jota tuotiin pitkienkin matkojen takaa. Jään myynti oli tuolloin kannattavaa liiketoimintaa. Jääkaappi-nimityskin on peräisin tuosta jään suurkulutuksesta. Jäätä saatettiin sahata talvella järvistä ja säilyttää sitten suuria määriä kesäksi sahanpurukasan suojassa. Suomessa jäätä käytettiin maidon jäähdyttämiseen maitotiloilla ennen sähköistyksen etenemistä syrjäseuduille.


title: Jääkaappi

text: 1800-luvulla alettiin valmistaa myös jäälohkarekaappeja elintarvikkeiden säilytystä varten. Puiset sisältä vuoratut ja eristetyt kaapit jäähdytettiin kaappiin erityiseen lokeroon sijoitettujen jääpalojen avulla. Jäätä täytyi lisätä muutaman päivän välein samalla kun sulamisvesiastia tyhjenettiin kaapista. Ensimmäiset jäälohkarekaapit tulivat Suomeen 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa muun muassa Auran Rautateollisuus Oy valmisti "Temperator"-merkkisiä jäälohkarekaappeja.


title: Jääkaappi

text: Ensimmäinen tunnettu jäähdytyskoe tehtiin vuonna 1748. Kokeen suoritti keksijä nimeltä William Cullen Glasgow'n yliopistossa, mutta hän ei keksinyt tälle mitään käytännön hyötyä. Vuonna 1805 amerikkalainen keksijä Oliver Evans suunnitteli ensimmäisen jäähdytyskoneen, ja vuonna 1834 Jacob Perkins rakensi ensimmäisen jäähdytyskoneen, joka käytti eetteriä höyryn tiivistymisjärjestelmässä. Saksalainen insinööri Carl von Linde patentoi vuonna 1876 menetelmän, jolla höyrystetään kaasu, mistä käynnistyi nykyaikainen kylmätekniikka.