title: Kalevan Pallo

text: KalPa () on kuopiolainen Liigassa pelaava jääkiekkoseura. KalPan kotiareena on Niiralan Monttu.


title: Kalevan Pallo

text: Seuran edustus- ja A-juniorijoukkue toimivat KalPa Hockey Oy -osakeyhtiön alaisuudessa, jonka suurimmat omistajat ovat seuran kasvatit Sami Kapanen ja Kimmo Timonen, sekä NHL-pelaaja Scott Hartnell. Muusta junioritoiminnasta vastaa Juniori-KalPa ry, joka valittiin tammikuussa 2009 Suomen urheilugaalassa maan parhaaksi urheiluseuraksi.


title: Kalevan Pallo

text: Vuonna 1929 yleisseura Sortavalan Virityksen palloilijajäsenet perustivat Sortavalan Palloseuran (SPS), tätä pidetään KalPan perustamisajankohtana. Vuonna 1930 SPS:n rinnalle perustettiin Sortavalan Palloilijat (SP). Seurojen lajivalikoimaan kuuluivat muun muassa pesäpallo, jääpallo, jalkapallo ja jääkiekko. Jatkosodan jälkeen Sortavala luovutettiin Neuvostoliitolle ja urheiluseurat päätyivät evakkoon Kuopioon. Vuonna 1945 Sortavalan Palloseura ja Sortavalan Palloilijat yhdistyivät Sortavalan Palloseuraksi ja seuraavana vuonna otettiin käyttöön nykyinen nimi Kalevan Pallo (KalPa). Muita nimiehdotuksia olivat ainakin Puna-Mustat, Susihukat ja Vaeltajat. Seuran viralliseksi urheilulajiksi vakiintui jääkiekko. Jalkapallo loppui KalPassa 1974, jolloin seura myös erosi Palloliitosta.


title: Kalevan Pallo

text: Vuonna 1956 kuopiolaisseura KuPS luopui jääkiekosta taloudellisista syistä, ja 1950-luvun alussa sen sisarseuraksi siirtynyt KalPa peri siltä sarjapaikan Suomen sarjaan, varusteet, pelaajat (muun muassa Juhani Wahlsten, Mauno Repo, Ossi Hyppönen ja pelaajauransa jälkeen erotuomarina toiminut maalivahti Raimo Sepponen) sekä pienehkön alkupääoman. KalPasta ja kolmatta kauttaan pelaava Kuopion Työväen Kiekkoilijat (KTK) ovat Kuopion ainoat jääkiekkoseurat..


title: Kalevan Pallo

text: Vuonna 1957 KalPa nousi ensimmäisen kerran mestaruussarjaan, jossa se pelasi viiden vuoden sisällä kolme kautta: 1957–1958, 1958–1959 ja 1961–1962. Ensimmäisellä kaudellaan joukkue sijoittui omassa lohkossaan kolmanneksi. Sen ykkösketju, "Pyörremyrskyketjuksi" nimetty Ossi Hyppönen – Lauri Helen – Juhani Wahlsten, oli kausina 1957–1958 ja 1958–1959 sarjan tehokkaimpia ketjuja. Hyppönen voitti molempina kausina mestaruussarjan maalikuninkuuden. Kauden 1958–1959 päätteeksi KalPa putosi mestaruussarjasta, koska sillä oli karsinnoissa huonompi maaliero kuin sarjaan nousseilla HJK:lla ja HPK:lla. Kahden vuoden päästä joukkue palasi pääsarjaan, mutta joukkue sai vain yhden pisteen 18 ottelussa ja putosi sarjasta.


title: Kalevan Pallo

text: KalPa pelasi läpi 1960- ja 1970-luvun Maakunta- ja Suomen sarjassa. Vuonna 1975 seura nousi II-divisioonaan saatuaan edellisenä syksynä tekojään kotikentälleen Niiralaan. Jäähalli valmistui vuonna 1979. Reino Ruotsalaisen valmennuksessa KalPa nousi I-divisioonaan keväällä 1982. Ensimmäisen kauden finaaleissa Matti Keinosen valmentama ja Veli-Pekka Ketolan pelaajana vahvistama KalPa hävisi Joensuun Jokipojille. Seuraavalla kaudella päävalmentajana oli Esko Nokelainen, ja pelaajistoon hankittiin seuraavina kausina muun muassa maalivahti Jari Paavola, maajoukkueessakin pelannut Jouni Rinne ja kanadalainen keskushyökkääjä Wayne Thompson. Kaudella 1985–1986 KalPa teki I-divisioonassa 276 maalia 44 ottelussa, voitti otteluistaan 37 ja rikkoi runkosarjan piste-ennätyksen kerättyään 75 pistettä. Wayne Thompson jäi pisteen päähän Henry Salevan I-divisioonan piste-ennätyksestä tehtyään 103 (58+45) pistettä. Jouni Rinne oli pistepörssin kakkonen. Joukkue nousi SM-liigaan.


title: Kalevan Pallo

text: Ensimmäisellä SM-liigakaudellaan 1986–1987 KalPa sijoittui kymmenen joukkueen sarjassa yhdeksänneksi. Sen miehistöön kuului kolme ulkomaalaispelaajaa: Wayne Thompson, Brent Sapergia ja Roberto Lavoie. Sapergian tehdessä 33 pelissä 25+13 hän rikkoi Lalli Partisen nimissä olleen yhden kauden jäähyminuuttiennätyksen ja sai kulttipelaajan maineen. Seura joutui vaikeuksiin hänen villin yksityiselämänsä takia. Ehkä kuuluisin tapaus oli valtakunnan lehdistössä otsikkoihin noussut Sapergian ja Jari Rättyän kapakkatappelu heidän kimppuunsa käyneen miehen kanssa. Sapergian aggressiivisesta pelityylistä kertoi se, että KalPalle tuli muilta seuroilta paljon huomautuksia ja pahimmillaan heitä kehotettiin antamaan hänelle maastakarkoitus. Thompson oli SM-liigan parhaita pelaajia ja teki 52 (22+30) pistettä. Lavoie teki 26 maalia mutta silmävamman vuoksi pelasi vain 33 ottelua. Jouni Rinne oli KalPan kolmanneksi paras pistemies tehoin 19+27. SM-liigakarsinnoissa KalPa säilytti liigapaikkansa. Kauden kotiottelujen katsojamäärä oli keskimäärin 4 903 henkeä ottelua kohden. Seuraavalla kaudella 1987–1988 pelasi edelliskauden ulkomaalaisvahvistusten tilalla neljä uutta kanadalaishankintaa, joista Wayne Groulx ja Pierre Rioux olivat merkittävä apu joukkueelle. Jouni Rinne teki kauden aikana 52 (26+26) pistettä, ja nuorista pelaajista Jari Pulliainen löi itsensä läpi maalintekijänä. Joukkueen pelaajahankintoja olivat muun muassa Ässistä tullut Jari Härkälä ja joukkueen kapteeniksi nostettu, TPS:stä tullut Petteri Lehto. Päävalmentaja Esko Nokelainen lähti seurasta kesken kauden ja hänen tilalleen tuli kauden loppupuolella Juha Junno. KalPa sijoittui kahdeksanneksi ja vältti liigakarsinnat.


title: Kalevan Pallo

text: Kaudeksi 1988–1989 KalPa hankki pelaajistoon muun muassa AHL:stä palanneen Wayne Thompsonin, NHL:ssä 137 ottelua pelanneen Dave Donnellyn sekä tehokkaaksi puolustajapariksi osoittautuneet Erik Hämäläisen ja Juha Tuohimaan. Hämäläinen oli 270 000 markan hinnalla SM-liigan vuoden kallein pelaajahankinta. Juha Junnon apuvalmentajaksi tuli Hannu Kapanen. KalPa sijoittui runkosarjassa viidenneksi ja pääsi ensimmäistä kertaa SM-liigan pudotuspeleihin. Puolivälierissä Tappara oli parempi otteluvoitoin 2–0. KalPan paras pistemies Jouni Rinne teki seuran syöttöennätyksen 42, ja Wayne Thompson oli joukkueen paras maalintekijä 26 maalilla.


title: Kalevan Pallo

text: Kaudeksi 1989–1990 KalPa hankki Tšekkoslovakiasta puolustaja Peter Slaninan ja keskushyökkääjä Dárius Rusnákin. He olivat SM-liigan historian ensimmäiset tšekkoslovakialaiset pelaajat. Rusnák teki KalPa:n seuraennätyksen 29 tehdyllä maalilla ja sijoittui liigan maalintekijätilastossa kolmanneksi. Muita tulokkaita olivat laitahyökkääjä Juha Jokiharju ja aiemmin II-divisioonassa seurassa pelannut Hannu Oksanen. KalPa teki runkosarjan 44 ottelussa 205 maalia, toiseksi eniten koko sarjassa, ja sijoittui kuudenneksi. Pudotuspeleissä KalPa voitti runkosarjassa kolmanneksi sijoittuneen Helsingin IFK:n ja pääsi välieriin TPS:ää vastaan. TPS voitti välierät otteluvoitoin 3–0, ja pronssiottelussa KalPa hävisi Tapparalle maalein 5–3. SM-liigan puolustajien pistepörssin 45 pisteellä (17 maalia + 28 syöttöä) voittanut Juha Tuohimaa valittiin liigan kakkostähdistökentälliseen.


title: Kalevan Pallo

text: Kaudella 1990–1991 KalPa sijoittui runkosarjassa toiseksi. Pelaajien loukkaantumisten myötä saivat peliaikaa muun muassa omat A-juniorit Sami Kapanen ja Marko Tuomainen. Dárius Rusnák teki seuran yhden kauden piste-ennätyksen 60 pistettä (22 maalia + 38 syöttöä) ja sijoittui pistepörssissä viidenneksi. Välierissä KalPa voitti JyP HT:n otteluvoitoin 3–0 ja varmisti seurahistoriansa ensimmäisen SM-mitalin. Loppuotteluissa KalPa:n vastustaja oli runkosarjan voittanut TPS, joka voitti ensimmäisen ottelun maalein 5–1. Kaksi seuraavaa ottelua TPS voitti maalein 4–3. Kuopiossa pelatun neljännen ottelun KalPa voitti maalein 6–2, mutta TPS vei mestaruuden voitettuaan viidennen ottelun Turussa maalein 7–2. Jari Pulliainen oli pudotuspelien kolmanneksi tehokkain pelaaja (6+4) ja voitti pudotuspelien maalikuninkuuden yhdessä TPS:n Jari Hirsimäen kanssa. Juha Jokiharju kokosi tehopsiteet 4+5. Puolustaja Peter Slanina valittiin sarjan kakkostähdistökentälliseen, KalPan joukkue voitti SM-Liigan Fair play -palkinnon ja päävalmentaja Juha Junno voitti parhaalle valmentajalle myönnettävän Lynces Academic -palkinnon.


title: Kalevan Pallo

text: Seuraavalla kaudella 1991–1992 KalPaa vahvistivat TPS:stä tullut Pekka Tirkkonen ja NHL:ssä vähälle peliajalle jäänyt Jarmo Kekäläinen, jota mainostettiin KalPan kaikkien aikojen kalleimpana suomalaispelaajahankintana. Joukkue sijoittui runkosarjassa seitsemänneksi ja kahden pisteen päähän viimeisestä pudotuspeleihin selvinneestä joukkueesta. Juha Jokiharju pelasi viimeisen kautensa KalPassa ja teki 44 ottelussa 48 (18 maalia + 30 syöttöä) pistettä. Hänet palkittiin SM-liigan Sisu-pelaaja-palkinnolla. Myös viimeistä kauttaan KalPa:ssa pelannut Erik Hämäläinen toimi kapteenina. Juha Tuohimaa oli tosen kerran urallaan sarjan tehokkain puolustaja 35 (16+19) pisteellä. Kimmo Timonen debytoi pääsarjatasolla ja Sami Kapanen teki 25 (15+10) pistettä. Edelliskauden kakkosmaalivahti Pasi Kuivalainen nousi ykkösmaalivahdiksi. Vuodesta 1959 lähtien toiminut ja KalPan alaisuudessa pelannut jääkiekkojoukkue Kuopion Kiekkokilpi lopetti toimintansa.


title: Kalevan Pallo

text: Kaudella 1992–1993 KalPan paras pistemies oli uusi hankinta Marko Jantunen (21 maalia + 27 syöttöä). Muita hankintoja olivat puolustaja Vesa Salo ja Ruotsista tullut joukkueen tuleva kapteeni Arto Sirviö. Apulaisvalmentajaksi valittiin entinen kapteeni Jari Härkälä. Joukkue sijoittui 12 joukkueen sarjassa kymmenenneksi, ja taloudellinen tilannekin oli huono. Toukokuussa 1993 KalPa teki konkurssin mutta sai sen jälkeenkin poikkeuksellisesti jatkaa SM-liigassa. Seuran uudeksi toimitusjohtajaksi valittiin päävalmentaja Juha Junno.


title: Kalevan Pallo

text: Kaudeksi 1993–1994 päävalmentajaksi tuli Hannu Kapanen, jonka poika Sami Kapanen oli liigan kolmanneksi paras pistemies tehoin 23+32 ja sai paikan liigan tähdistökentälliseen. KalPan tehokkaimmassa kentällisessä pelasivat Kapasen lisäksi keskushyökkääjä Pekka Tirkkonen, laitahyökkääjä Janne Kekäläinen sekä puolustajat Vesa Salo ja Kimmo Timonen. Neljästä venäläisvahvistuksesta ainoastaan Dmitri Zinin vakiinnutti paikkansa varsinaisessa kokoonpanossa. Kapasen lisäksi maalivahti Pasi Kuivalainen kuului vuoden 1994 olympiapronssimitali- ja MM-hopeamitalijoukkueisiin. KalPan uuden hallituksen ensimmäinen tilikausi oli satojatuhansia markkoja tappion puolella. Joukkue sijoittui SM-liigan runkosarjassa kymmenenneksi.


title: Kalevan Pallo

text: Kauteen 1994–1995 lähdettiin ulkomaalaisen valmentajan, venäläisen Anatoli Bogdanovin johdolla. Seuran uudeksi päätukijaksi Postin tilalle tuli Atria, ja pelipaitojen väritys vaihtui keltamustasta valkoviherpunaiseen. Jari Pulliainen palasi seuraan. NHL:ssä alkoi 100 päivää kestänyt työsulku, mutta kalliiden vakuutusmaksujen vuoksi KalPa ei hankkinut NHL-vahhvistuksia, ainoana liigajoukkueena Porin Ässien lisäksi. Uusia hankintoja olivat alemmista sarjoista tulleet Petri Matikainen, Kai Rautio ja Jarno Kultanen sekä MM-kultamitalisti Konstantin Astrahantsev ja tšekki Petr Kořínek. KalPa sijoittui runkosarjassa kahdeksanneksi päästen viimeisenä joukkueena mukaan pudotuspeleihin mutta hävisi puolivälierissä Jokereille suoraan kolmessa ottelussa. Taloudellisesti kausi oli 250 000 markkaa voitollinen ja katsojamääräkeskiarvo kotiotteluissa nousi edelliskauteen verrattuna yli viidelläsadalla. KalPa:n paras pistemies Petr Kořínek oli runkossarjan kahdeksanneksi tehokkain pelaaja 48 (14 maalia + 34 syöttöä) pisteellään ja myös pudotuspeleissä joukkueen tehokkain pelaaja. Nuorista pelaajista Tommi Miettinen ja Jussi Tarvainen tekivät läpimurron. Jari Pulliainen oli lopettaessaan seurahistorian maalipörssissä toinen 81 SM-liigamaalillaan. KalPan naisten joukkue saavutti SM-pronssia. Keväällä Ruotsissa pelatuissa miesten MM-kisoissa Suomen maajoukkue voitti ensimmäisen maailmanmestaruutensa, ja joukkueessa pelasi kaksi entistä KalPa-pelaajaa Erik Hämäläinen ja Sami Kapanen.


title: Kalevan Pallo

text: Kaudella 1995–1996 KalPassa herätti huomiota 14 runkosarjaottelua pelannut entinen NHL-pelaaja Reijo Ruotsalainen. Kauden aikana KalPa otti seurahistoriansa suurimman vierasvoiton kukistaessaan 12. lokakuuta Helsingissä HIFK:n maalein 1–10. A-nuorista nostettiin joukkueeseen hyökkääjä Olli Jokinen. Tammikuussa valmentaja Anatoli Bogdanov sai potkut ja hänen tilalleen tuli Pekka Hämäläinen. Joukkue sijoittui sarjassa viimeistä edelliseksi, ja nuorista lupauksista Jokinen siirtyi HIFK:hon. KalPan C-nuoret voittivat ikäluokassaan Suomen-mestaruuden, mikä oli seuran ensimmäinen SM-kulta kaikki ikäluokat huomioon ottaen. Joukkueessa pelasivat muun muassa Samuli Suhonen, Mikko Jokela ja Jukka Voutilainen. A-nuoret saavuttivat SM-hopeaa ja naisten joukkue jälleen SM-pronssia.


title: Kalevan Pallo

text: Kolmella seuraavalla kaudella (1996–1997, 1997–1998 ja 1998–1999) KalPa oli SM-liigan huonoin joukkue: Se sijoittui runkosarjassa viimeiseksi ja teki kahdella jälkimmäisellä kaudella keskimäärin alle kaksi maalia ottelua kohden. Päävalmentajana toimivat muun muassa seuran entiset pelaajat Jari Härkälä ja Jouni Rinne. Talouspuolella seura kärsi miljoonien markkojen tappioita. Joukkueen logo vaihdettiin punaisesta kilpikuvasta suteen.


title: Kalevan Pallo

text: Lokakuussa 1996 toimitusjohtaja Juha Junno siirtyi Oulun Kärppiin ja hänen tilalleen tuli Risto Kerminen. Päävalmentaja Pekka Hämäläinen sai potkut ja hänen tilalleen palkattiin Jari Härkälä. Liigakarsinnoissa KalPa kohtasi Järvenpään Haukat ja Oulun Kärpät säilyttäen liigapaikkansa. Kauden jälkeen maalivahti Pasi Kuivalainen, paras pistemies Jussi Tarvainen ja toinen tehohyökkääjä Marko Ojanen lähtivät seurasta. Ulkomaalaisvahvistuksista Aleksandr Tšerbajev keräsi 113 jäähyminuuttia, ja puolustaja Dmitri Filimonov sai rattijuopumussyytteen ja jätti seuran. Joulukuun 7. päivänä KalPa jäädytti Jouni Rinteen pelinumeron 27. Seuran B-juniorit saavuttivat SM-hopeaa.


title: Kalevan Pallo

text: Kaudella 1997–1998 KalPa pelasi jälleen keltamustissa väreissä mutta vailla päätukijaa. Kauden aikana joukkue pelasi 13 peräkkäistä tappio-ottelua. Paras pistemies Aleksander Kuzminski keräsi vain 27 (11+16) pistettä. Karsinnoissa joukkue kohtasi Pelicansin ja Kärpät säilyttäen edelleen paikkansa liigassa. Kaudeksi 1998–1999 Pekka Tirkkosen palasi joukkueeseen ja valittiin kapteeniksi. Hän oli seuran paras pistemies 29 (9+20) pisteellä. Karsintasarjassa KalPa hävisi Pelicansille ja putosi liigasta. Seuran uudeksi toimitusjohtajaksi tuli Antti Eskelisen korvannut Kari Paldanius.


title: Kalevan Pallo

text: Pudottuaan sarjasta KalPa panosti joukkueeseen ja pestasi uudeksi valmentajaksi Jukka Jalosen. Kovat satsaukset tulevaa I-divisoonakautta varten olivat liikaa seuran taloudelle ja tuloksena oli seuran historian toinen konkurssi. Näin ollen KalPa putosi sarjaa alemmaksi Suomi-sarjaan. Uudeksi valmentajaksi valittiin entinen naisten joukkueen valmentaja Esa Torvinen.


title: Kalevan Pallo

text: Seuran otti haltuunsa yksityinen yritys. Joukkueen susilogo vaihtui kilpilogoon. Ensimmäisenä vuonna satsattiin enemmän A-nuorten joukkueeseen, jonka haluttiin säilyvän ikäluokkansa SM-sarjassa. Seuraavana vuonna valmentajiksi tulivat entinen KalPa-pelaaja Jukka Oksanen ja Anatoli Bogdanovin apuvalmentajana toiminut Jukka Korkiakoski. Keväällä 2001 seura voitti Suomi-sarjan mestaruuden ja nousi Mestikseen. Ensimmäisellä Mestis-kaudellaan joukkue saavutti pronssia. Seuraavalla kaudella 2002–2003 joukkue sijoittui runkosarjassa neljänneksi mutta hävisi pudotuspelien puolivälierissä Vaasan Sportille.


title: Kalevan Pallo

text: KalPan uusiksi omistajiksi tulivat omat kasvatit Kimmo Timonen, Sami Kapanen ja Pasi Kuivalainen, joista Kuivalainen liittyi seuraan myös pelaajana. Kapanen osti osakkeista 50,5 prosenttia. Entinen Oulun Kärppien juniorivalmentaja Mika Pieniniemi tuli valmentajaksi. Kauden 2003–2004 uusia pelaajia olivat myös SaiPan A-junioreissa Suomen mestaruuden voittanut Ville Hämäläinen sekä Kenigin veljekset Kasper ja Max. Runkosarjassa KalPa sijoittui toiseksi. Paras pistemies oli Ville Hämäläinen 46 (21+25) pisteellä ja Samuli Suhonen oli Mestiksen paras puolustaja 42 (11+31) pisteellä. Pudotuspeleissä KalPa voitti Kirkkonummen Salamat ja Kokkolan Hermeksen ja finaaleissa Jukurit voitoin 3–2 viimeisen ottelun päätyttyä jatkoajalla. Neljättä finaalipeliä seurasi Mestiksen ennätysyleisö 4 728 ihmistä. KalPan Sami Salonen oli pudotuspelien tehokkain pelaaja 20 (13+7) pisteellä.


title: Kalevan Pallo

text: NHL-kausi 2004–2005 peruuntui työsulun vuoksi. KalPa hankki NHL:stä vahvistuksiksi Sami Kapasen ja Kimmo Timosen sekä jälkimmäisen seuratoverin Adam Hallin, joiden myötä se voitti Mestiksen mestaruuden. KalPan Tomi Mustonen voitti Mestiksen pistepörssin 61 (23+38) pisteellä ja oli Hallin kanssa eniten maaleja tehnyt pelaaja. KalPa voitti 36 pelaamistaan 44 ottelusta. Pudotuspeleissä KalPa ei hävinnyt otteluakaan eikä päästänyt finaaleissa Vaasan Sportia vastaan maaliakaan. Kauden jälkeen Pasi Kuivalainen lopetti pelaajauransa ja siirtyi KalPa:n markkinointipäälliköksi. KalPa nostettiin takaisin SM-liigaan sen täytettyä sarjanousuun vaadittavat kriteerit ja liigan haluttua nostaa joukkuemääräänsä parilliseen lukuun (13:sta 14:ään).


title: Kalevan Pallo

text: Kaudella 2005–2006 KalPa jäi SM-liigassa viimeiseksi. Se voitti 56 ottelusta kuusi varsinaisella peliajalla sekä viisi jatkoajalla tai voittomaalikilpailussa. Liigakarsintaa ei tuolloin pelattu, joten KalPa säilytti liigapaikkansa. Joukkueen paras pistemies oli tšekki Tomáš Kůrka 34 (23+11) pisteellä. Puolustaja Kyle Rossiter teki seuran yhden kauden jäähyennätyksen 187 minuuttia. KalPa jäädytti maalivahti Pasi Kuivalaisen pelinumeron 1 tammikuussa 2006. Maaliskuussa 2006 KalPan kotipeleissä 30 vuotta kuuluttajana toiminut Kari Myllys kuoli sairauskohtaukseen. Hänen korvaajakseen tuli Tapani Miettinen.


title: Kalevan Pallo

text: Kaudella 2006–2007 valmentaja Mika Pieniniemi sai potkut ja tilalle tuli A-nuorten joukkuetta valmentanut Pekka Virta. Kapteenina toimi koko SM-liigan historian ensimmäisenä ulkomaalaiskapteenina Martin Sonnenberg. KalPa pelasi kauden päätteeksi liigakarsinnoissa Mikkelin Jukureita vastaan ja säilytti liigapaikkansa voitettuaan vaadittavat neljä ottelua. Toimitusjohtaja Arto Sirviö lähti seurasta kauden jälkeen ja tilalle tuli 12 vuotta Nokiassa työskennellyt Jukka Pennanen. Organisaatiouudistusten myötä urheilutoimenjohtajaksi valittiin Janne Kekäläinen.


title: Kalevan Pallo

text: Kausi 2007–2008, ensimmäinen täysi kausi Pekka Virran valmennuksessa, päättyi runkosarjan 13. sijaan. Tuomas Kiiskinen oli joukkueen paras pistemies tehoipistein 12+26. Tehokas hyökkääjä Jani Tuppurainen lähti loppukaudesta Ruotsin Elitserienissä pelaavaan Färjestadiin. KalPa:n A-nuoret voittivat ensimmäisen Suomen-mestaruutensa. Ratkaiseva viides ottelu käytiin loppuunmyydyssä Niiralan montussa, ja katsojia oli 5 004, mikä oli juniorisarjojen kaikkien aikojen katsojaennätys Suomessa. KalPa:n A-nuoret voittivat ratkaisuottelussa Ässät maalein 4–1. Joukkueen luottopelaajia olivat muun muassa Teemu Hartikainen, Mika Järvinen, Tommi Jokinen, Aatu Hämäläinen, Mikko Kukkonen, Joonas Riekkinen ja Iiro Pakarinen. Aiemmin KalPa oli yltänyt A-nuorissa SM-hopealle vuonna 1996, jolloin se hävisi finaalin Jokereille ja KalPa:n tärkein pelaaja oli Olli Jokinen. . Sitä ennen A-nuoret voittivat vuonna 1959 pronssia ja KuPS:in A-nuoret voittivat Suomen mestaruuden vuonna 1955, jolloin joukkueen tärkeimmät pelaajat olivat Juhani Wahlsten ja Ossi Hyppönen.


title: Kalevan Pallo

text: Sami Kapanen palasi NHL:stä SM-liigaan ja KalPaan kaudeksi 2008–2009. Hänet valittiin joukkueen kapteeniksi ja hän toimi samalla seuran hallituksen puheenjohtajana. Samin pikkuveli Kimmo Kapanen oli lopettanut uransa ja siirtyi joukkueen maalivahtivalmentajaksi. Veljesten isä Hannu Kapanen toimi myös seurajohdossa. Pelaajahankintoja olivat muun muassa Kalle Sahlstedt ja paluumuuttaja, Kimmo Timosen pikkuveli Jussi. Edelliskaudella joukkueeseen tullut maailmanmestari Mika Strömberg solmi jatkosopimuksen. Jukka Pennasen tilalle toimitusjohtajaksi tullut, vuodesta 1986 lähtien seurajohdossa työskennellyt Kari Penttilä teki töitä ilman palkkaa. Hän oli ollut mukana selvittämässä KalPa:n kahden konkurssin jälkiä ja maksoi joitakin velkoja oman yrityksensä rahoilla. Kauden 2008–2009 runkosarjassa KalPa sijoittui kuudenneksi ja pääsi ensimmäistä kertaa neljääntoista vuoteen liigan pudotuspeleihin. Joukkue oli keski-iältään liigan nuorin. Kokeneempia uusia pelaajia oli kesken kauden seuraan tullut SM-liigan kaikkien aikojen jäähytilaston kärkinimiin kuuluva Toni Mäkiaho. Puolivälierissä KalPa pudotti jatkosta HPK:n:n. Välierissä tuleva Suomen mestari JYP oli parempi otteluvoitoin 4–1. Pronssiottelussa KalPa voitti vieraissa Espoo Bluesin maalein 2–1 saavuttaen historiansa toisen mitalin. Voittomaalin teki Mäkiaho. Kauden päätteeksi Teemu Hartikainen palkittiin vuoden tulokkaana. Sami Kapanen valittiin vuoden herrasmiespelaajaksi ja SM-liigan tähdistökentälliseen. Hän oli myös joukkueen tehokkain pelaaja kerättyään runkosarjassa 44 (20+24) tehopistettä.


title: Kalevan Pallo

text:
Kaudella 2009–2010 KalPa sijoittui runkosarjassa toiseksi ja keräsi ensi kertaa kauden aikana yli 100 pistettä (109). Voittoprosentti oli seurahistorian paras (67,2 %). Seuran 80-vuotisen historian kunniaksi pelipaidan punainen kilpilogo vaihtui alkuperäiseen mustaan kilpilogoon. Puolustaja Adam Masuhr rikkoi puolustajien ylivoimamaalien SM-liigaennätyksen (15). Pudotuspeleissä KalPa voitti puolivälierissä Tapparan mutta hävisi välierissä HPK:lle voitoin 4–2 . Pronssipelissä KalPa hävisi JYPille maalein 4–0. KalPan kapteeni Sami Kapanen valittiin SM-liigan tähdistökentälliseen, ja kauden päätteeksi hän lopetti pelaajauransa ja siirtyi toimitusjohtajan tehtäviin. Uudeksi kapteeniksi valittiin Tommi Miettinen. Uransa lopettivat myös Mika Strömberg ja Kalle Sahlstedt. Pelaajista Teemu Hartikainen lähti seuraavaksi kaudeksi NHL-seura Edmonton Oilersiin.
Kaudella 2010–2011 KalPa sijoittui SM-liigan runkosarjassa viidenneksi 98 pisteellä. Joukkueen paras pistemies Sakari Salminen sijoittui sarjan pistepörssissä kymmenenneksi 45 (12+33) pisteellä. Paras maalintekijä oli Kalle Kerman (17 maalia), jolta jäi loukkaantumisen vuoksi pelaamatta yli 20 ottelua. Toista kautta seurassa pelannut Ari Ahonen oli SM-liigan toiseksi eniten otteluita voittanut maalivahti. KalPa pelasi ennätyksellisen, edellisenä kautena alkaneen kymmenen peräkkäisen jatkoaikavoiton putken. Pudotuspeleissä KalPa hävisi Lukolle otteluvoitoin 4–3. Viidennessä ottelussa jäähyminuutteja jaettiin yhteensä 237 minuuttia, joka on SM-liigan pudotuspelien jäähyennätys.


title: Kalevan Pallo

text: Kesällä 2011 KalPa:n päävalmentajaksi tuli A-nuorten joukkuetta valmentanut Tuomas Tuokkola. Uusia pelaajahankintoja olivat muun muassa Ässien entinen kapteeni Matti Kuparinen, JyP:stä tullut oma kasvatti Jasse Ikonen, Hannu Toivosen pikkuveli Juha Toivonen sekä Jukka Hentunen. Myös toimitusjohtaja Sami Kapanen palasi KalPan pelaajistoon ja joukkueen kapteeniksi. Kimmo Kapanen vaihtoi urheilutoimenjohtajan paikkansa toimitusjohtajan tehtäviin. Ennen liigakauden alkua joukkue pelasi kansainvälisessä European Trophyssa. Kahdeksasta ottelusta se voitti kolme varsinaisella peliajalla, hävisi kaksi varsinaisella peliajalla ja hävisi kolme voittomaalikilpailussa. Näin se ei selviytynyt lopputurnaukseen. Joukkueen kotihallin yleisökapasiteettia pienennettiin 220:llä paloturvallisuussyiden vuoksi.


title: Kalevan Pallo

text: Kauden 2011–2012 toisessa ottelussa Tapparaa vastaan Tuomas Kiiskinen ohitti KalPan syöttötilastoissa Jouni Rinteen ja nousi ykköseksi. Myöhemmin samalla kaudella hän ohitti Rinteen kaikkien aikojen pistepörssissä. Sami Kapanen taasen ohitti Rinteen kaikkien aikojen maalintekijätilastossa. Kiiskinen, Matti Kuparinen ja Sakari Salminen muodostivat joukkueen tehokkaimman ketjun. Maaottelutauolla ykkösmaalivahti Ari Ahonen siirtyi KHL-liigassa pelaavaan Metallurg Magnitogorskiin, mistä KalPa sai korvausta noin 500 000 euroa. Tilalle tuli NHL-joukkue New York Islandersin kokoonpanon ulkopuolelle jäänyt Mikko Koskinen. KalPa voitti SM-liigan runkosarjan ensimmäisen kerran historiansa aikana. Seuran uusi piste-ennätys oli 115 pistettä. Tuomas Kiiskinen ja Sakari Salminen keräsivät 47 tehopistettä. Puolivälierissä KalPa kohtasi Espoon Bluesin ja johti sarjaa jo otteluvoitoin 3–0, mutta Blues voitti seuraavat neljä ottelua ja nousi liigahistorian ensimmäisenä joukkueena 0–3-tappioasemasta 4–3-voittoon. KalPan pelaajista Tuomas Kiiskinen pelasi MM-kisoissa. Päävalmentaja Tuomas Tuokkola sai potkut, ja hänen tilalleen tuli apulaisvalmentajan paikalta Jari Laukkanen.


title: Kalevan Pallo

text:
Kaudella 2012–2013 KalPan kotiareenan nimi muutettiin markkinointisyistä Trust Kapital Areenaksi. Vanha tuttu nimi "Niiralan Monttu" säilyi kuitenkin hallin toisena nimenä. Yleisökapasiteettia nostettiin 60 paikalla. KalPa hankki muualle lähteneiden Tommi Jokisen, Jaakko Rissasen, Iiro Pakarisen ja KHL-seura Donbass Donetskiin siirtyneen Tuomas Kiiskisen tilalle muun muassa Artturi Lehkosen, Janne Kolehmaisen, Pauli Levokarin, Antti Kerälän, Antti Halosen ja seuran oman kasvatin Jukka Voutilaisen. Matti Kuparinen jätti seuran kesken kauden ja siirtyi KHL-seura Avangard Omskiin. NHL:n työsulun ansiosta KalPa sai lokakuussa riveihinsä Nashville Predatorsista Craig Smithin, joka seuraennätystä sivuten teki 6–2-voitto-ottelussa Tapparaa vastaan neljä (2+2) tehopistettä. Smithin lähdettyä tilalle tuli New York Rangersissa pelannut Derek Stepan, joka jätti joukkueen joulukuussa. Tulokas Artturi Lehkonen joutui Jokereiden Jarkko Ruudun taklaamana kolmen viikon sairauslomalle ja tapauksesta tehtiin lastensuojeluilmoitus sekä herätettiin keskustelua pelin fyysisyyden rajoista. Kauden aikana Samin poika Kasperi Kapanen teki debyyttinsä SM-liigassa ja muodosti isänsä kanssa liigahistorian ensimmäisen isä-poika-ketjukaksikon.
KalPa sijoittui runkosarjassa viidenneksi 97 pisteellä. Joukkueen paras pistemies oli Sakari Salminen 55 (26+29) pisteellä. Puolivälierissä KalPa hävisi Porin Ässille voitoin 4–1. Sakari Salminen palkittiin suorituksistaan Kultainen kypärä -palkinnolla ja hänet valittiin Suomen MM-joukkueeseen. KalPan kausi oli taloudellisesti tappiollinen, mikä johti muun muassa kannattajatuotteita ja ottelulippuja myyneen Sport Cafe Pelimies -myymälän lopettamiseen. Kauden jälkeen Tommi Miettinen lopetti uransa ja siirtyi seuran apuvalmentajaksi. Sakari Salminen siirtyi kolmen KalPassa pelaamansa kauden jälkeen KHL-joukkue Torpedo Nižni Novgorodiin. Kesällä pidetyssä palkintojenjakotilaisuudessa Artturi Lehkonen valittiin vuoden tulokkaaksi ja Salminen valittiin SM-liigan tähdistökentälliseen. Hänet myös valittiin kauden parhaaksi pelaajaksi Kultainen kypärä -palkinnolla. Kimmo Kapanen siirtyi toimitusjohtajan paikalta takaisin urheilutoimenjohtajaksi, ja toimitusjohtajaksi tuli Toni Saksman.


title: Kalevan Pallo

text: Runkosarjakaudella 2013–2014 KalPa oli sarjan viimeinen keräten 51 pistettä. Loukkaantumisten vuoksi joukkueessa pelasi paljon lainapelaajia. Artturi Lehkonen, Saku Kinnunen ja Kingston Frontenacs -joukkueessa pelannut KalPa-kasvatti Henri Ikonen kuuluivat alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden voittaneeseen joukkueeseen, josta Kasperi Kapanen jäi pois harjoituksissa tulleen loukkaantumisen vuoksi. KalPan yleisömäärä laski ja jäi monessa ottelussa alle 3000:n. Joukkueelle kirjattiin kaksi uutta SM-liigaennätystä: pelasi kauden aikana 14 ottelua, joissa se ei tehnyt maaliakaan ja maalientekokeskiarvo oli kaikkien aikojen matalin (1,68). Seura piti hallussa edellistä ennätystä, joka oli kaudelta 1998-99, jolloin se putosi SM-liigasta. Joukkueen tehottomuudesta kertoi myös se, että seuran paras pistemies oli Artturi Lehkonen 20 (7+13) pisteellä. Keväällä seura pyrki paikkaamaan taloudellisia tappioitaan myymällä useita pelaajiaan. Helmikuussa seura erotti päävalmentaja Jari Laukkasen, jonka tilalle tuli seuran A-junioreiden päävalmentaja Anssi Laine. Runkosarjan viimeisessä ottelussa Tapparaa vastaan koettiin historiallinen hetki, sillä se oli samalla Sami Kapasen uran viimeinen peli. Hän oli maininnut ennen kauden alkua, että kausi oli hänen pelaajauransa viimeinen. Junioripuolella koettiin onnistumista, sillä B-juniorit voittivat kautensa päätteeksi pronssimitalit voitettuaan Tampereen Ilveksen 4–3 jatkoajalla. Voittomaalin teki Kasperi Kapanen. Mitali oli ensimmäinen sitten vuoden 2008 A-junioreiden mestaruuden jälkeen. Tapparaan lainasopimuksella mennyt kapteeni Jukka Voutilainen voitti SM-hopeaa joukkueessa ja tuli takaisin KalPaan. Joukkue julkisti maaliskuussa uudeksi päävalmentajaksi tutun Pekka Virran ja hankki pelaajamarkkinoilta omat kasvatit Mikko Jokelan, Eero Kilpeläisen, Jaakko Rissasen ja Toni Hyvärisen. Muita kevään pelaajahankintoja olivat Ässistä Virran mukana tullut Sami Mutanen, pronssia Lukossa voittanut Janne Keränen ja Mestiksen tähtipelaaja Mikael Ruohomaa. Kun KalPan kasvatti Iiro Pakarinen siirtyi 2014 NHL-seura Edmonton Oilersiin, se sai korvauksena 52 000 €. Pakarinen oli siirtoaikana Helsingin IFK:n riveissä, joka sai 240 000 dollarin siirtosummasta 70 %. Korvausjakauma johtuu siitä, sillä eurooppalaispelaajan kolmen viimeisimmän vuoden seurat saavat osuudet 40–30–30 -jakaumalla. Jokavuotisessa NHL-varaustilaisuudessa Kasperi Kapasesta tuli korkeimmin varattu KalPassa pelannut pelaaja, kun Pittsburgh Penguins varasi hänet ensimmäisellä kierroksella ja 22. vuorolla. Myös ensimmäisen kauden pelannut puolustaja Joonas Lyytinen sai NHL-varauksen, kun Nashville Predators varasi hänet.


title: Kalevan Pallo

text: Runkosarjakaudella 2014–2015 KalPa yllätti pelaamalla niin hyvin, että sijoittui ensimmäisen kymmenen pelatun pelin jälkeen sarjan toiseksi. Erityisesti takaisin tullut kasvatti Eero Kilpeläinen, toimintansa lopettaneesta KHL-seura Lev Prahasta tulleet uudet hankinnat Michal Birner ja Tomas Kubalik sekä Tapparasta takaisin tullut Jukka Voutilainen olivat vastasivat joukkueen menestyksestä. Samalla korostettiin sitä, kuinka takaisin tullut Pekka Virta sai joukkueen toimimaan saaden sen pelaamaan kiekollista peliä, jota nähtiin viimeksi hänen aikaisemman KalPa-pestin aikana. Tämä oli se yksi vaikuttava tekijä, josta joukkue tuli aikoinaan tunnetuksi. Joukkue sai lokakuussa toivotun vahvistuksen, kun seuran oma kasvatti, huippulupaus Kasperi Kapanen ei mahtunut NHL-seura Pittsburgh Penguinsin kokoonpanoon ja palasi loppukaudeksi pelaamaan kasvattajaseurassa: seura oli ehdottanut, että kausi KalPassa valmistaisi häntä paremmin NHL:n haasteisiin. Tomas Kubalikin sopimuksessa oli ehto, joka salli sopimuksen purkamisen Kapasen tullessa. Tätä seura ei käyttänyt, vaan piti miehen hänen osoitettuaan olevansa hyvä vahvistus. Vastuumaalivahdiksi hankittu Eero Kilpeläinen loukkaantui kesken kauden menettäen yli 20 ottelua. Seura hankki toiseksi maalivahdiksi, Samu Perhosen rinnalle, Andy Chiodon siirtorajan umpeutuessa. Hänestä tuli seurahistorian ensimmäinen ulkomaalainen maalivahti. Seuralegenda Sami Kapanen sai näkyvää tunnustusta marraskuussa, kun hänet aateloitiin 7. marraskuuta 2014 Jääkiekkoleijonaksi pelaaja-kategoriassa, yhdessä Ville Peltosen, Janne Niinimaan, Anne Haanpään ja Sari Marjamäen kanssa.


title: Kalevan Pallo

text: KalPa sijoittui runkosarjassa kuudenneksi ja kohtasi puolivälierissä Lukon. Lukko johti sarjaa 2–0, mutta KalPa tuli tasoihin. Kuitenkin kaksi viimeistä peliä KalPa hävisi ja Lukko eteni välieriin voitoin 4–2. Kesäkuussa tapahtui historiallinen hetki, kun KalPa-kasvatti Kimmo Timosen Chicago Blackhawks voitti Stanley Cup -mestaruuden ja näin ollen Timosesta tuli ensimmäinen KalPa-taustainen Stanley Cup -mestaruuden voittanut pelaaja. Kaudella 2015–2016 KalPa sijoittui runkosarjassa sijalle 8 ja kohtasi villi kortti -kierroksella Pelicansin. KalPa voitti ensimmäisen pelin Kuopiossa, mutta Pelicans voitti kaksi ottelua perään ja KalPan kausi päättyi villi kortti -kierrokseen. Kauden aikana seura kunnioitti omistaja Sami Kapasta jäädyttämällä hänen pelaajanumeronsa 24 Niiralan montun kattoon.


title: Kalevan Pallo

text:
Kaudella 2016–2017 KalPa ei ollut monien urheilulehtien ja asiantuntijoiden suosikkina ja joukkoeen kausi uskottiin jo päättyvän runkosarjaan. KalPa yllätti monet ja oli runkosarjassa lopulta kolmas 112 pisteellä. Joukkueen paras pistemies oli Jaakko Rissanen tehoin 9+34. Janne Keränen oli 24 maalillaan sarjan parhaimpia maalintekijöitä. Seura teki uudelleen kunniaa omalle kasvatille, kun se jäädytti Kimmo Timosen pelinumeron 44.
KalPa sai vastaansa edellisen kauden villi kortti -kierroksen vastustajan Pelicansin. KalPa passitti Pelicansin lomalle voitoin 4–1 voitettuaan viimeisen ottelun Kuopiossa 6–0. KalPa eteni semifinaaleihin ensimmäisen kerran sitten kevään 2010. KalPa sai semifinaaleissa vastaansa JYPin. KalPa johti sarjaa 2–0, mutta JYP tasoitti voitot myöhemmin. KalPa otti heti kuskin paikan, ja sillä oli finaalipaikka katkolla kuudennessa pelissä. JYP voitti kuitenkin kuudennen ottelun 2–4, ja finaalipaikka ratkaistiin seitsemännessä pelissä Kuopiossa. KalPa voitti JYPin ratkaisevassa ottelussa 5–1 ja eteni finaaleihin ensimmäisen kerran sitten kevään 1991. KalPa sai finaaleissa vastaansa ennakkosuosikin ja edellisen kevään mestarin Tapparan. KalPa voitti kaksi ensimmäistä ottelua, mutta Tappara onnistui kääntämään sarjan edukseen ja voitti mestaruuden toista kertaa peräkkäin. KalPalle hopea oli seuran historian toinen, ja yhteensä mitaleja KalPa on saanut kolme. KalPan edellinen mitali oli keväältä 2009, jolloin KalPa voitti pronssia. Kausi 2016–2017 oli myös Pekka Virralle viimeinen kausi päävalmentajana, ja jatkaa päävalmentajauraansa Rauman Lukossa.


title: Kalevan Pallo

text:
Kausi 2017–2018 saattoi näyttää jääkiekon seuraajille, että KalPa ei menesty tällä kaudella. KalPan omistaja Sami Kapanen siirtyi valmentamaan entistä joukkuetta pelaajauraltaan. Hyviä pelaajia lähti pois, kuten Jaakko Rissanen KHL:ään, viime kauden kapteeni Jussi Timonen
Saksan liigaan, Jesse Mankinen Pelicansiin, Jyri Junnila ja Joonas Lyytinen Kärppiin, Arttu Ilomäki ja Janne Keränen Lukkoon ja tähtimaalivahti Eero Kilpeläinen Ruotsin Örebrohon.
Kauden aloitusottelu Jukureita vastaan Mikkelissä kääntyi KalPan 3–0 voittoon. 12 ensimmäisestä ottelusta KalPa voitti kolme ottelua. Loukkaantumisetkin olivat osa alkukautta: Konsta Mäkinen loukkaantui jo CHL:ssä, mutta pääsi nopeasti jo pelaamaan. Pahimmat loukkaantumiset sattuivat Mikkelissä nollapelin pitänyt Niko Hoviselle sekä CHL-pistemies Kai Kantolalle. Hovisen loukkaantumisen vuoksi KalPa hankki Jokereista lainavahdin, vuoden 2012 JYPissä mestaruuden voittanut Riku Heleniuksen, joka siirtyi myöhemmin jatkamaan kauttaan hänen kasvattajaseura Ilveksessä. Champion Hockey League-kausi ei tuottanut pudotuspelipaikkaa tällä kaudella. Seuraan tullut maalivahti Niko Hovinen oli tervehtyessään huippuvireessä pelaten neljä nollapeliä kuudessa pelissä. Joukkue teki seurahistoriaa, kun se rikkoi ennätyksen voittoputkessa saaden yhdeksännen voittonsa 5. joulukuuta HPK:ta vastaan. Edellinen ennätys oli kahdeksan ottelua kausilta 1988–1989 ja 2015–2016. KalPa oli lopulta runkosarjassa kuudes. Neljännesfinaaleissa vastaan asettui Tappara, jolle KalPa taipui voitoin 4–2 ja kausi päättyi.


title: Kalevan Pallo

text: Kaudella 2018–2019 KalPa selvisi Spengler Cupin loppuotteluun Kanadaa vastaan.


title: Kalevan Pallo

text: KalPa pelaa kotipelinsä yleensä keltamustilla paidoilla, mustilla housuilla, tummanharmailla sukilla sekä mustalla kypärällä. Vierasottelut joukkue pelaa keltamustalla paidalla. Joskus KalPa pelaa koti- ja vierasottelut mustakeltaisilla paidoilla. Kaudella 2012-2013 pelipaidoissa nähtiin pari muutosta: Kotijoukkuepaidassa hihamerkki on keltainen ja vieraspaidassa musta. Pelipaitaa koristava kuva on isompi kuin edellisessä paidassa.


title: Kalevan Pallo

text: KalPan kannattajalauman entinen nimi oli Supporters Club, joka perustettiin vuonna 1985. Se tuli kuuluisaksi kannatushuudoista, jotka olivat rumpujen säestämiä. Vuoden 1999 konkurssin jälkeen sen toiminta loppui. Vuodesta 2005 lähtien seuran kannattajoukko on kantanut nimeä ”Musta Verkosto”, joka edeltäjänsä tavoin kannustaa joukkuetta rumpujen säestämänä.


title: Kalevan Pallo

text: Vuonna 2010 KalPan hävittyä JYP:ille pronssiottelussa 0–4 antoi Musta Verkosto suuren kunnianosoituksen JYPin maalivahdille Sinuhe Wallinheimolle, jolle tämä ottelu oli viimeinen. Musta Verkosto on kaudesta 2008–2009 järjestänyt ”Suuri Savolainen Kokoontuminen” -tapahtuman, johon on yleensä osallistunut satoja KalPan kannattajia. Kaudella 2008–2009 ensimmäinen SSK järjestettiin Tampereella. Seuraavalla kaudella kokoontuminen järjestettiin Espoossa ottelussa Bluesia vastaan.


title: Kalevan Pallo

text: Kaudella 2010–2011 ”Suuri Savolainen Kokoontuminen” järjestettiin Helsingissä IFK vastaan. Kaudella 2011–2012 kokoontuminen järjestettiin Lahdessa Pelicansia vastaan. Paikalla oli tuolloin 400 KalPan kannattajaa. Kauden 2012–13 kokoontuminen oli helmikuussa 2013, jolloin KalPa pelasi Jokereita vastaan. Paikalla tässä ottelussa oli noin 1000 KalPan kannattajaa. Kaudella 2013–2014 tapahtuma oli joulukuussa 2013, jolloin KalPa pelasi TPS:ää vastaan. Kauden 2014–2015 kokoontuminen oli Espoossa maaliskuussa, jolloin vastaan asettui Espoo Blues. Paikan päällä oli noin 300 fania.


title: Kalevan Pallo

text: Kaudella 2015–2016 Suuri Savolainen Kokoontuminen oli tammikuussa 2016 Helsingissä, jolloin vastaan asettui HIFK.


title: Kalevan Pallo

text: Muualla Suomessa asuvien KalPan kannattajien kerhon nimi on ”Susiklubiyhdistys”, jonka perustivat vuonna 1997 Etelä-Suomessa asuvat KalPan kannattajat.


title: Kalevan Pallo

text: Kaudella 2014–2015 17.tammikuuta 2015 KalPa – Ilves -ottelussa debytoi uusi kannattajaryhmä Veljmiehet.


title: Kalevan Pallo

text:
Kaudella 2017-2018 Suuri Savolainen Kokoontuminen järjestettiin lokakuussa 2017 Turussa, jossa vastaan tuli TPS. TPS voitti ottelun 3-2.
"Runkosarjassa (tilanne 13.12.2017)"


title: Kalevan Pallo

text: Huom! Kauden 2003-04 jälkeen SM-liigassa tilastoihin ei enää laskettu tasapelejä"Pudotuspeleissä"


title: Kalevan Pallo

text:
Yhdeksän kertaa pudotuspeleissä
Nämä numerot eivät ole käytössä: 19 (Tuomas Kiiskinen) ja 70 (Teemu Hartikainen)


title: Kalevan Pallo

text: Jollain tavalla KalPan toiminnassa mukana olleet Jääkiekkoleijona-kunniamaininnan saaneet henkilöt. Suluissa jääkiekkoleijonanumero, aatelointivuosi ja kategoria.


title: Kalevan Pallo

text: Pelasi SM-sarjaa vuosina 1957-59. 26 ottelua, 26+14=40, 6 jäähyminuuttia.Päävalmentajana 1. divisioonakaudella 1982-83


title: Kalevan Pallo

text: Pelasi SM-sarjaa vuosina 1957-59. 23 ottelua.


title: Kalevan Pallo

text: Pelasi 1. divisioonakaudella 1982-83. 6 ottelua, 4+8=12, 6 jäähyminuuttia


title: Kalevan Pallo

text: Pelasi SM-liigakaudella 1986-87. 8 ottelua, 4+0=4, 30 jäähyminuuttia


title: Kalevan Pallo

text: Pelasi SM-liigakaudella 1995-96. 16 ottelua, 3+5=8, 4 jäähyminuuttia


title: Kalevan Pallo

text: Toimi seurassa juniorivalmennuspäällikkönä, apuvalmentaja ja päävalmentajana SM-liigavuosina 1988-94, 1999 SM-liigan karsinnoissa ja kaudella 2006-07. Vuodesta 2003 lähtien toiminut muun muassa Mestiksessä apuvalmentajana, hallituksen jäsenenä ja Hannes-Klubi -nimisen VIP-aition isäntänä.


title: Kalevan Pallo

text: Pelasi seurassa vuosina 1984-90 ja yhden SM-liigaottelun kaudella 1998-99 sekä 1. divisioonaa että SM-liigaa. Toimi SM-liigakaudella 1998-99 seuran päävalmentajana 14. joulukuuta lähtien.


title: Kalevan Pallo

text: 1. divisioona: 82 ottelua, 73+105=178, 49 jäähyminuuttia. SM-liiga: 163 ottelua, 84+122=206, 56 jäähyminuuttia.


title: Kalevan Pallo

text: Pelasi seurassa SM-liigakaudella 1993-94. 40 ottelua, 11+12=23, 32 jäähyminuuttia.


title: Kalevan Pallo

text: Pelasi naisten SM-sarjajoukkueessa vuosina 1994-96.Pelasi seurassa vuosina 1988-92. 175 ottelua, 42+59=101, 102 jäähyminuuttia.Pelasi seurassa vuosina 2007-10. 129 ottelua, 13+49=62, 179 jäähyminuuttiaPelasi seurassa Liigaa vuosina 1990-94, 2008-10 ja 2011-14 sekä Mestistä 2004-05. Seuran pääomistaja vuodesta 2002 lähtien, kaudella 2010-11 toimitusjohtajana ja juniorijoukkueiden henkilökohtaisena valmentajana.


title: Kalevan Pallo

text: Liiga: 353 ottelua, 105+145=250, 187 jäähyminuuttia. Mestis: 10 ottelua, 6+3=9, 4 jäähyminuuttia.


title: Kalevan Pallo

text: Juha Tuohimaa (1990) ja Peter Slanina (1991)


title: Kalevan Pallo

text: Juha Jokiharju (1992)


title: Kalevan Pallo

text: Sami Kapanen (tammikuu 1994 ja lokakuu 2008), Tuomas Kiiskinen (syyskuu 2009) ja Matti Kuparinen (lokakuu 2011)


title: Kalevan Pallo

text: Sami Kapanen (1994, 2009 ja 2010), Sakari Salminen (2013), Eero Kilpeläinen (2017), Jaakko Rissanen (2017)


title: Kalevan Pallo

text: Teemu Hartikainen (2009) ja Artturi Lehkonen (2013)


title: Kalevan Pallo

text: Sami Kapanen (2009)


title: Kalevan Pallo

text: Sakari Salminen (2013)


title: Kalevan Pallo

text: Eero Kilpeläinen (2017)


title: Kalevan Pallo

text: Pekka Virta (2017)


title: Mihail Fjodorovitš Orlov

text: Mihail Fjodorovitš Orlov (1788–1842), kreivi Fjodor Grigorjevitš Orlovin poika ja ruhtinas Aleksei Fjodorovitš Orlovin veli, oli venäläinen kenraali Napoleonin sodissa ja sai kenraalimajurin arvon palattuaan Venäjälle 1814.


title: Mihail Fjodorovitš Orlov

text: Hän oli Aleksandr Puškinin ystävä ja vakaumukseltaan vapaamielinen. Hän keskitti huomionsa maaorjien vapauttamiseen ja tasavaltalaisen hallituksen muodostamiseen. Vuodesta 1818 hän oli Kišinjovin dekabristien johtaja. Kapinayrityksen epäonnistuttua hänet pidätettiin mutta vapautettiin takuumaksua vastaan veljensä välityksellä. Hän asettui Moskovaan ja julkaisi uraauurtavan tutkimuksen valtion luototuksesta.


title: Nikolai Aleksejevitš Orlov

text: Ruhtinas Nikolai Aleksejevitš Orlov (27. huhtikuuta 1827 Moskova – 17. maaliskuuta 1885 Fontainebleau), ruhtinas Aleksei Fjodorovitš Orlovin ainoa poika, oli ansioitunut venäläinen diplomaatti ja kirjailija. Hän lähti ensin sotilasuralle, ja haavoittui vakavasti Krimin sodassa. Tämän jälkeen hän siirtyi diplomaattisiin tehtäviin ja edusti Venäjää Brysselissa (1860–1870), Pariisissa (1870–1882) ja Berliinissä (1882–1885).


title: Nikolai Aleksejevitš Orlov

text: Kirjailijana hän oli uudistusten etulinjassa. Hänen kuolemanrangaistusta vastustavat, "Russkaja Starinassa" vuonna 1881 ilmestyneet artikkelinsa johtivat kuolemanrangaistuksen lakkauttamiseen. Hän kannatti myös suvaitsevaisuutta toisinajattelijoita kohtaan.


title: Aleksei Fjodorovitš Orlov

text: Ruhtinas Aleksei Fjodorovitš Orlov (1787–1862), kreivi Fjodor Grigorjevitš Orlovin poika ja Mihail Fjodorovitš Orlovin veli, syntyi 19. lokakuuta (8.10. vanhaa lukua) Moskovassa ja otti osaa kaikkiin Napoleonin sotiin vuodesta 1805 Pariisin valtaukseen. Palvelustaan kaartin ratsuväkirykmentin komentajana vuoden 1825 kapinan aikana hänet aateloitiin kreiviksi. Turkin sodassa 1828–1829 hän yleni kenraaliluutnantiksi.


title: Aleksei Fjodorovitš Orlov

text: Tämän jälkeen alkoi Orlovin loistelias ura diplomaattina. Hän oli Venäjän edustajan neuvoteltaessa Adrianopolin rauhaa, ja 1883 hänet nimitettiin Venäjän lähettiläänä Konstantinopoliin samaan aikaan kun hän oli Mustanmeren laivaston komentaja. Hän oli yksi Nikolai I:n luotetuimpia avustajia ja seurasi tätä ulkomaanmatkalle 1837. 1844–1856 hän oli pahamaineisen sisäministeriön kolmannen osaston, santarmiston päällikkö.


title: Aleksei Fjodorovitš Orlov

text: Vuonna 1854 Orlov lähettiin Wieniin taivuttelemaan Itävaltaa Venäjän puolelle Krimin sodassa, kuitenkin tuloksetta. Vuonna 1856 hän oli yksi neuvottelijoista, jotka solmivat rauhan Pariisissa. Samana vuonna hänet korotettiin ruhtinaaksi ja nimitettiin keisarillisen valtioneuvoston ja ministerikonsiljin johtoon. Vuonna 1857 hän oli keisarin poissa ollessa puheenjohtajana komissiossa, joka neuvotteli maaorjien vapauttamisesta. Orlov vastusti asiaa jyrkästi. Hän kuoli 21. toukokuuta (9.5.) 1862 Pietarissa.


title: Antonio Vivaldi

text: Antonio Lucio Vivaldi (4. maaliskuuta 1678 Venetsia, Venetsian tasavalta – 28. heinäkuuta 1741 Wien, Itävalta) oli italialainen säveltäjä, joka kuuluu barokkimusiikin suurimpiin nimiin, vaikka painuikin kuoltuaan unohduksiin. Hänet löydettiin uudestaan vasta 1900-luvulla. Vivaldi oli erittäin tuottelias säveltäjä. Hänen tunnetuin teoksensa on viulukonserttojen sarja "Neljä vuodenaikaa". Tuotantoon sisältyy konserttojen lisäksi myös kuoromusiikkia, kuten suosittu "Gloria" (RV 589), sekä kymmeniä oopperoita.


title: Antonio Vivaldi

text: Vivaldin elämänvaiheista säilyneet tiedot ovat varsin puutteellisia. Tärkeimpiä tietolähteitä on säveltäjän kirjeenvaihto Guido Bentivoglion kanssa.


title: Antonio Vivaldi

text:
Vivaldi syntyi esikoisena kuusilapsiseen perheeseen, jonka isä toimi viulistina Venetsian San Marco -kirkon orkesterissa. Antonio sai todennäköisesti nuorena isältään viulunopetusta. 25-vuotiaana, vuonna 1703 hänet vihittiin papiksi, ja hän sai lempinimen "il prete rosso" (punainen pappi) hiustensa värin takia. Huonon terveytensä vuoksi hän lopetti messujen toimittamisen jo kahden vuoden kuluttua. Samana vuonna Vivaldi sai paikan viulunsoiton opettajana venetsialaisessa yhdistetyssä lastenkodissa ja musiikkioppilaitoksessa, "Ospedale della Pietàssa". Hän sävelsi, johti orkesteria ja opetti lastenkodin tyttöjä, joiden taso nousi niin korkeaksi, että laitos tuli tunnetuksi taidokkaista viulunsoittajistaan.
Vivaldin 1700-luvun ensimmäisenä vuosikymmenenä säveltämät viulusonaatit ja -konsertot tulivat tunnetuiksi muualla Euroopassa nuottien ansiosta, jotka kaikki julkaistiin Amsterdamissa ja joita uudelleenpainettiin Lontoossa ja Pariisissa. Hänen musiikkiaan levisi paljolti myös käsikirjoitusten muodossa.


title: Antonio Vivaldi

text: Vuonna 1713 sai ensiesityksensä Vivaldin ensimmäinen ooppera "Ottone in villa", ja säveltäjä alkoi keskittyä lähinnä oopperoiden tuottamiseen. Viisi vuotta myöhemmin Venetsiassa oli esitetty ainakin kahdeksan Vivaldin oopperaa. Hänen maineensa oli kiirinyt myös Saksaan, jossa hän sai paikan Hessen-Darmstadtin maakreivin kapellimestarina vuonna 1718. Hänen tehtäviinsä kuului muun muassa oopperoiden esittäminen kolmen vuoden ajan Mantovassa ja lisäksi muissa kaupungeissa, kuten Firenzessä, Vicenzassa ja kotikaupungissaan Venetsiassa.


title: Antonio Vivaldi

text: Vuonna 1723 Vivaldi palasi La Pietàan, jossa hänen työsopimukseensa lisättiin sopimus matkoista muualle Eurooppaan. Säveltäjän nimi säilyi oppilaitoksen kirjoissa vuoteen 1735 asti, mutta vakinaisesti hän pysyi toimessaan vain vuoteen 1725 asti. Jo vuonna 1723 hän teki pitkäkestoisen matkan Roomaan, jossa esitettiin muun muassa oopperat "Ercole su'l Termodonte" ja "Il Giustino". Vuosina 1725–1729 hän oleskeli jälleen suurimmaksi osaksi Venetsiassa, jossa esitettiin useita hänen tuoreita oopperoitaan. Amsterdamissa julkaistiin konsertot opus 8, joihin kuuluu myös "Neljä vuodenaikaa". Lisäksi hän omisti vuonna 1727 konserttosarjan opus 9 keisari Kaarle VI:lle, joka löi tämän jälkeen Vivaldin ritariksi.


title: Antonio Vivaldi

text: Oopperoita esitettiin Prahassa vuosina 1730–1732, vuonna 1732 Veronassa ja Mantovassa sekä vuosina 1733–1735 Venetsiassa. Vuonna 1735 hän toimi konserttimestarina La Pietàssa ja sävelsi useita vokaaliteoksia, kuten "Kyrie", "Dixit Dominus", "Beatus vir" ja "Salve Regina", sekä luultavasti osan konsertoistaan. Samana vuonna hänen mainitaan lisäksi toimineen Lothringenin herttuan kapellimestarina.


title: Antonio Vivaldi

text: Viimeisinä elinvuosinaan Vivaldi oli kotikaupungissaan maineikas säveltäjä. Vuoteen 1739 mennessä Italiassa esitettiin ainakin kymmentä hänen säveltämäänsä oopperaa. Vuonna 1738 hänet kutsuttiin Amsterdamiin kaupunginorkesterin satavuotisjuhlakonserttiin, jossa esitettiin myös eräs hänen teoksensa (RV 562). Hän sävelsi neljä teosta esittääkseen ne Puolan kruununprinssi Fredrik Christianin Venetsian-vierailun kunniaksi vuosina 1739–1740. Vivaldi matkusti Wieniin vuoden 1740 loppupuolella. Syyksi arvellaan hänen halunsa tavata hänen musiikkinsa suuri ihailija Kaarle VI. Keisari kuoli kuitenkin pian hänen saapumisensa jälkeen, ja Vivaldi jäi ilman taloudellista tukea. Hän joutui myymään käsikirjoituksiaan, kuten oli jo aiemmin tehnyt rahoittaakseen matkansa Wieniin. Vivaldi kuoli lyhyen ajan sisällä, eräiden lähteiden mukaan unohduksessa ja köyhyydessä. Omien sanojensa mukaan Vivaldi oli koko elämänsä kärsinyt huonosta terveydestä ja rintasairaudesta (mahdollisesti astma).


title: Antonio Vivaldi

text: Vivaldi oli ensimmäinen barokin kauden suuri säveltäjänimi. Hän jätti suuren vaikutuksen Bachiin, joka teki muun muassa cembalo- ja urkusovituksia tämän teoksista. Juuri muuta Vivaldin musiikki ei merkinnytkään lähes kahteen vuosisataan säveltäjän kuoleman jälkeen, sillä 1700-luvun ailahtelevissa muotivirtauksissa hänen nimensä unohtui nopeasti ja 1800-luvullakin Bachin arvostuksen noustessa vain edellä mainitut sovitukset saivat huomiota.


title: Antonio Vivaldi

text: Vuonna 1922 Wilhelm Altmann julkaisi ensimmäisen luettelon silloin tunnetuista Vivaldin teoksista. Vain neljä vuotta myöhemmin käsitys säveltäjästä kuitenkin mullistui. Vuonna 1926 erään luostarin johtaja Montferatossa päätti myydä lukuisia pölyttyneitä käsikirjoituksia kirjaston kokoelmista rahoittaakseen remontoinnin luostarin rakennuksissa. Torinon kansalliskirjaston johtaja Alberto Gentili tunnisti käsikirjoitusten seasta Vivaldin teoksia, jotka näyttivät kuuluvan laajempaan kokoelmaan. Erinäisten vaiheiden ja sattumusten kautta kirjaston onnistui hankkia kaikki kokoelman käsikirjoitukset, joita siellä yhä säilytetään. Ne sisältävät satoja konserttoja, 22 oopperaa ja useita kirkollisia vokaaliteoksia. Torinon käsikirjoitusten ansiosta kuvamme Antonio Vivaldista muuttui muutaman Bachia innoittaneen teoksen säveltäjästä itsenäiseksi ja tuotteliaaksi mestariksi, jonka vaikutus länsimaisen musiikin historiassa on kiistaton.


title: Antonio Vivaldi

text: Vivaldin musiikki edustaa tyyliltään italialaista myöhäisbarokkia. Hän uudisti erityisesti konserttoja, jotka hänen säveltäminään olivat tavallisesti kolmiosaisia (nopea–hidas–nopea). Ne toimivat pitkään esimerkkeinä tuleville säveltäjille kaikkialla Euroopassa. Hän kehitti usein harmonisia ja teemallisia kontrasteja (esimerkiksi orkesterin ja soolosoittimen välinen kontrasti) yhdistettynä tonaalisesti määrättyyn rakenteeseen. Esimerkiksi "ritornelloissa" (samana toistuva jakso, joka vuorottelee konsertoivien jaksojen kanssa) toisiaan kontrastoivat aiheet esiintyvät uudella tavalla yhdisteltyinä. Säveltoistot, murretut kolmisoinnut ja asteikot yhdistyvät vaihteleviin rytmeihin antaen mahdollisuuden lukemattomiin muunteluvaihtoehtoihin. Musiikin ilmauksellisuus ja tunteellisuus enteilivät jo romantiikan syntyä. Toisin kuin muut aikansa italialaissäveltäjät, Vivaldi antoi teoksilleen erityiset nimet, jotka kuvastivat teosten luonnetta tai musiikillista sisältöä.


title: Antonio Vivaldi

text: Vivaldi oli musiikin historian tuotteliaimpia säveltäjiä. Hänen säilyneeseen tuotantoonsa kuuluu 46 oopperaa (säveltäjän mukaan peräti 94), 512 konserttoa, 19 sinfoniaa ja 108 sonaattia; lisäksi kirkollista ja maallista vokaalimusiikkia (messuja, motetteja, oratorioita, kantaatteja, psalmeja, serenataa ynnä muita) yli 60 teosta. Teoksen "Neljä vuodenaikaa" jälkeen Vivaldin suosituin työ on vuonna 1708 sävelletty noin puoli tuntia pitkä kuoroteos, "Gloria" (RV 589), joka on ollut yleisön suosikki 1950-luvulta alkaen.


title: Antonio Vivaldi

text: RV ja numero Vivaldin teosten perässä viittaa Peter Ryomin laatimaan teosluetteloon (Ryom-Verzeichnis; 1974, uudistettu painos 1986). Aikanaan Vivaldin teokset julkaistiin myös opusnumeroilla, joista ei kuitenkaan käy ilmi lukuisia muunneltuja versioita, joita Vivaldi monesti valmisteli erityistilaisuuksia varten.


title: Antonio Vivaldi

text:
Vivaldin mukaan on saanut nimensä asteroidi 4330 Vivaldi.
Lisäksi Op. 13: "Il pastor fido" (Uskollinen paimen), 6 sonaattia säkkipillille, kampiliiralle ja viola d'amorelle (1737, todellinen säveltäjä Nicolas Chédeville)


title: Antonio Vivaldi

text: yli 60 teosta, kuten:Vivaldi antoi nimen "Le quattro stagioni" opuksen 8 neljälle ensimmäiselle konsertolle. Ne kuvaavat sävelten kielellä eri vuodenaikojen tunnelmaa. Esimerkiksi talvi on synkkä ja hyytävä, kesässä taas voi kuulla lintujen laulua ja hyönteisten lentoa muistuttavia säveliä. Konsertot ovat Vivaldille tyypillisiä siten, että jokainen niistä on kolmiosainen ja hidas osa on kahden nopeamman välissä. Vivaldi kirjoitti konserttoja varten erityisen sonetin luettavaksi musiikin tahdissa. "Neljää vuodenaikaa" pidetään yhtenä ensimmäisistä sävelrunoista. Teos tuli kunnolla esille vasta 1950-luvulla, jolloin siitä julkaistiin ensimmäiset äänitteet. Nykyään se on Vivaldin muita sävellyksiä selvästi suositumpi ja samalla taidemusiikin tunnetuimpia ja tärkeimpiä teoksia.


title: Jatimatic

text: Jatimatic (alkuperäinen kirjoitusasu JaTiMatic) on suomalaisen Jali Timarin 1970-luvulla suunnittelema 9 × 19 mm patruunaa käyttävä konepistooli, niin sanottu yhden käden rekyylitön massasulkuase. Jatimaticista tekee erikoisen sen rakenne, joka ehkäisee tehokkaasti rekyylistä johtuvaa piipunsuun nousemista: laukaistessa lukon palautusjousi liikkuu taakse yläviistoon, seitsemän asteen kulmaan piippuun nähden.


title: Jatimatic

text: Konepistooli syntyi sivutuotteena Timarin suunnitellessa pistoolia. Koelaukauksia ammuttaessa JAT-pistooli ampui jostain syystä sarjan.


title: Jatimatic

text:
Asetta valmisti Tampereen Asepaja Oy vuosina 1980–1987. Vuonna 1995 Oy Golden Gun Ltd aloitti Jatimaticin valmistamisen uudelleen GG-95 PDW -nimellä. Ase ei saavuttanut suurta menestystä.
Vuonna 1984 Tampereen Asepajan tiloihin tehtiin murto, jonka seurauksena 22 konepistoolin erä päätyi pimeille markkinoille.Tarkkaa valmistusmäärää ei tiedetä. Ase esiintyy myös Sylvester Stallonen vuoden 1986 elokuvassa Cobra.


title: M18 Claymore

text: M18A1 Claymore Antipersonnel Mine on yhdysvaltalaisvalmisteinen viuhkamiina. Panos on litteä, hieman kaareva levy, jossa on räjähdepanos ja satoja metallihauleja. Panos räjäytetään tavallisesti tähysteisesti, jolloin haulit sinkoutuvat 60° viuhkassa panoksen etupuolelle. Claymoren kuolettava teho on 50 metriä 60° kulman sisäpuolella ja vaarallinen yli 250 metrin sisäpuolella. Miina koostuu kovamuovikuoresta, 650 gramman C3- tai C4-räjähdekerroksesta ja 700 teräshaulista. Miina on tehokas ihmisiä ja panssaroimattomia ajoneuvoja vastaan.


title: M18 Claymore

text: Osa aikaisemmista Claymore M18 -miinoista toimitettiin langattomalla käsilaukaisimella, mutta kyseinen järjestelmä poistettiin pian käytöstä häiriöherkkyyden vuoksi. Nykyisin laukaisulaitteena käytetään M57 johdollista käsilaukaisinta.


title: M18 Claymore

text: M18-miinasta käytetään nykyisin kahta versiota, jotka ovat identtisiä lukuun ottamatta tähtäinlaitetta, jota käytetään miinan suuntaukseen.


title: M18 Claymore

text: Suomen puolustusvoimilla on käytössä kaksi eri kokoista viuhkapanosta. Ottawan sopimus sallii Claymore-miinan sekä muiden viuhkapanosten käytön. Claymore-miinoja ei ole ollut käytössä sellaisissa maissa kuten Angolassa, jossa 10–20 miljoonaa henkilömiinaa on levitetty vastuuttomasti muun muassa pelloille, kylien läheisyyteen ja teiden varsille.


title: Helinä

text: Helinä on suomalainen naisen etunimi. Helinän nimipäivä on 20. helmikuuta.


title: Helinä

text: Nimi saattaa polveutua kreikan jumalatar Helenasta, viisauden jumalattaresta. Toisaalta se on myös monta sataa vuotta vanha perinteinen suomalainen nimi, jonka suosio on pikkuhiljaa lisääntymässä.


title: Helinä

text: Suomessa nimi Heinä on Väestörekisterikeskuksen nimipalvelun mukaan annettu 1900-luvun alusta vuoden 2015 loppuun mennessä kaikkiaan 11 375 henkilölle, jotka ovat kaikki olleet naisia.


title: The Black Keys

text: The Black Keys on yhdysvaltalainen rock-duo, joka perustettiin Akronissa, Ohiossa vuonna 2001. Yhtyeen musiikissa on vaikutteita bluesista ja rockista. Yhtyeeseen kuuluvat laulaja-kitaristi Dan Auerbach ja rumpali Patrick Carney. Ensimmäinen albumi, "The Big Come Up" ilmestyi vuonna 2002. Vuonna 2003 yhtyeen kappale ”Set You Free” soitettiin elokuvassa "School of Rock".


title: Kasper

text: Kasper on miehen etunimi, joka juontuu persiankielisestä rahastonhoitajaa tai kalleuksien vartijaa tarkoittavasta sanasta "kansbar" Suomessa nimestä on käytössä myös muoto "Kasperi". Keskiaikaisen perimätiedon mukaan yksi Jeesukselle lahjoja tuoneista itämaan tietäjistä oli nimeltään Kaspar, vaikkei heidän nimiään Raamatussa mainitakaan; muut olivat saman perimätiedon mukaan Melchior ja Balthasar.


title: Kasper

text: Suomessa nimi Kasper on annettu lokakuuhun 2016 mennessä 6 137 henkilölle. Muodossa Kasperi nimi on annettu 5261 henkilölle. Kasperin nimipäivä on 20. lokakuuta. Suomenkielisessä almanakassa tällä päivällä ovat vuodesta 2015 lähtien sekä Kasper että Kasperi. Ruotsinkielisessä almanakassa näistä on vain muoto Kasper.


title: Mestis

text: Mestis eli jääkiekkoliiton mestaruussarja on Suomen toiseksi korkein jääkiekkosarja, joka perustettiin keväällä 2000 korvaamaan jääkiekon I-divisioona. Vuosina 2000–2008 mestisjoukkueiden ei ollut käytännössä mahdollista nousta vuonna 2000 suljettuun SM-liigaan, mutta putoaminen alemmas Suomi-sarjaan oli sen sijaan mahdollista. KalPa tosin nostettiin keväällä 2005 SM-liigaan, kun liigan joukkuemäärää kasvatettiin 13 joukkueesta 14 joukkueeseen kaudeksi 2005–2006. Kaudeksi 2008–2009 SM-liigakarsinnat palautuivat muutaman kauden ajaksi, mutta kaudella 2013–2014 karsinnat poistuivat uudelleen. Kuitenkin kaudella 2014–2015 kabinettipäätöksellä Vaasan Sport nostettiin Liigaan paikkaamaan KHL:ään lähtenyttä Jokereita. Kaudeksi 2015–2016 KooKoo nousi Liigaan voitettuaan Mestiksen kaudella 2013–2014, Jukurit puolestaan nousi Liigaan kaudeksi 2016–2017 oltuaan Mestiksen mestari 2014–2015.


title: Mestis

text: Mestiksen mestarilla oli vuosina 2008–2013 mahdollisuus nousta SM-liigaan voittamalla liigan viimeiseksi tullut joukkue sekä lunastamalla tältä ”liigaosake”, jonka hinta julistettiin salaiseksi, mutta myöhemmin paljastettiin olevan noin 1,5 miljoonaa euroa 2009. 2016 kerrottiin Sportin ja KooKoon maksavan liigaosakkeestaan 1,8 miljoonaa euroa. Liigaosakkeen arvo riippuu TV- ja muista yhteistyösopimuksista, joten sen arvo vaihtelee vuodesta toiseen.


title: Mestis

text: Vuoteen 2009 asti televisioinnista vastasi Urheilukanava. Tämän jälkeen televisioinnista on vastannut Canal+ ja myöhemmin Elisa. Kaudella 2016–2017 otteluita näytetään Elisa Viihteen ja Fanseatin lisäksi Yle TV2:lla ja Yle Areenassa.


title: Mestis

text: Mestisjoukkueiden sisäisen pistepörssin kärkisijalla olevan pelaajan tunnistaa pelitilanteessa eri värisestä kypärästä. Kuten SM-liigassakin, tällä hetkellä käytetään kultaiseksi värjättyä kypärää.Ensimmäinen Mestiksen sarjakausi pelattiin 2000–2001, jolloin mestaruuden voitti Jukurit. Jukurit kukisti viidennessä loppuottelussa runkosarjan voittaneen TuTon Kupittaalla pelatussa ottelussa.


title: Mestis

text: Kaudella 2001–2002 mestaruuden ja runkosarjan voitti Jukurit.


title: Mestis

text: Kaudella 2002–2003 mestaruuden ja runkosarjan voitti Jukurit.


title: Mestis

text: Kaudella 2003–2004 mestaruuden voitti KalPa. Myös virolaisen Golden Lionsin piti osallistua tällä kaudella Mestikseen, mutta se joutui luopumaan suunnitelmista taloudellisten ongelmien vuoksi.


title: Mestis

text: Mestiksen 5. kaudella pelattiin 12 joukkueen nelinkertainen sarja. KalPa uusi mestaruutensa ja nostettiin SM-liigaan liigaporttien ollessa väliaikaisesti auki. Mikään liigajoukkue ei pudonnut Mestikseen, vaan SM-liigan joukkuemäärä kasvoi 13:sta 14:een kaudeksi 2005–2006. Runkosarjan pistepörssin voitti KalPan Tomi Mustonen. NHL:n työsulun myötä Mestiksessä nähtiin NHL-pelaajia kuten Kimmo Timonen, Sami Kapanen ja Adam Hall. Juhani Tamminen aloitti Sportin valmentajana.


title: Mestis

text: Mestiksen sarjamuoto muuttui viime kausista. KalPan noustua liigaan joukkueita oli jäljellä vain 11. Mestiksen runkosarjassa pelattiin yhdentoista joukkueen nelinkertainen sarja, yhteensä 40 ottelua. Lisäksi kahdessa kolmen joukkueen välisarjassa pelattiin kaksinkertainen sarja sekä yhdessä viiden joukkueen lohkossa yksinkertainen välisarja.


title: Mestis

text: Välisarjalohkossa A pelasivat Jokipojat, Jukurit ja KooKoo. Lohkon B muodostavat Kokkolan Hermes, Hokki ja Sport. Viiden joukkueen lohkossa C pelasivat FPS, Haukat, K-Vantaa, Salamat ja TuTo.


title: Mestis

text: Tämän lisäksi kukin mestisjoukkue pelasi yhden kotiottelun Suomen 20-vuotiaiden maajoukkuetta vastaan. Näin runkosarjan otteluiden kokonaismääräksi tuli 45 ottelua.


title: Mestis

text: Jukurit voitti runkosarjan ja mestaruuden. TuTon Tero Forsell voitti runkosarjan pistepörssin.


title: Mestis

text: Edellisen kauden joukkueista Haukat luovutti sarjapaikkansa, ja Hermes putosi Mestis-karsinnoissa. Joukkuemäärä nostettiin takaisiin vanhaan kahteentoista, ja uusina joukkueina mukaan Suomi-sarjasta nousivat Heinolan Kiekko Heinolasta, KOO-VEE Tampereelta sekä SaPKo Savonlinnasta. Tasamäärä joukkueita tarkoitti, että joukkueet pelasivat keskenään nelinkertaisen sarjan, ja välisarjasta luovuttiin. Kukin mestisjoukkue pelasi viime kauden tapaan vielä yhden kotiottelun nuorten maajoukkuetta vastaan, joten runkosarjan otteluiden kokonaismäärä oli 45.


title: Mestis

text: Toisin kuin SM-liigassa, Mestiksessä sai voitosta edelleen kaksi pistettä ja häviöstä nolla. Pelin päätyttyä tasan varsinaisen peliajan jälkeen kumpikin joukkue sai yhden pisteen, jonka jälkeen seurasi neljällä kenttäpelaajalla pelattu viiden minuutin jatkoaika. Mikäli toinen joukkue teki maalin jatkoajalla, kyseinen joukkue sai ylimääräisen pisteen.


title: Mestis

text: Pudotuspelit eli play offsit pelattiin vanhaan tapaan, eli kahdeksan parasta joukkuetta jatkoi paras viidestä -pelisarjoista ensin puolivälieriin, sitten välieriin ja lopulta finaaleihin ja kerrasta poikki -pronssipeliin. Kauden lopuksi järjestettiin myös liigakarsinnat. Neljä joukkuetta, TuTo, Sport, Jukurit ja Kiekko-Vantaa, jättivät alkavan kauden aluksi liigakelpoisuusselvityksen, joka oli edellytys SM-liigaan nousemiseen. Kiekko-Vantaa tosin veti pois selvityksensä kesken kauden.


title: Mestis

text: Pudotuspelien rinnalle Mestiksessä otettiin käyttöön ensimmäistä kertaa Suomessa niin sanottu play out -pelisarja. Pudotuspelien puolivälierävaiheen pudonneet joukkueet pelasivat runkosarjan sijoille 9–12 sijoittuneita joukkueita vastaan siten, että sijoitettu kohtasi huonoiten sijoittuneen. Paras viidestä -pelisarjojen voittajien kausi päättyi, häviäjät jatkoivat seuraavalle play out -kierrokselle. Tämän kierroksen voittajien kausi päättyi, kahden häviäjän pelit jatkuivat Mestis-karsinnoissa Suomi-sarjan parhaiden kanssa.


title: Mestis

text: Liigakarsintojen ja play out -pelien takia Mestis päättyi tällä kaudella aiempaa selvästi aikaisemmin, ja runkosarja päättyy jo helmikuussa 2007. Runkosarjan voitti Sport ja runkosarjan pistepörssin jälleen Tero Forsell. Hokki voitti Jukurit finaaleissa suoraan voitoin 3–0. Koska Hokki ei ollut jättänyt ennen kauden alkua liigakelpoisuusselvitystä, SM-liiga karsinnoissa pelasi heidän sijastaa Mestiksessä hopeaa saavuttanut Jukurit. Jukurit hävisi ottelusarjan KalPalle voitoin 0–4. Vaikka Jukurit olisi voittanut KalPan, heidän liigapaikkansa olisi ratkaistu vasta 31.3. kokouksessa. Karsintaa kutsuttiin SM-liigan tasonmittaukseksi.


title: Mestis

text: Edelliskauden Mestis-karsinnoissa Kotkan Titaanit ja Lempäälän Kisa nousivat täksi kaudeksi Mestikseen, ja FPS ja KOO-VEE putosivat.


title: Mestis

text: Kaudella 2007–2008 Mestiksessä otettiin käyttöön sama pistelaskujärjestelmä kuin SM-liigassakin, eli tasapelejä ei enää ollut. Jos peli päättyi varsinaisen peliajan jälkeen tasan, pelattiin viiden minuutin jatkoaika siten, että kummallakin joukkueella on neljä kenttäpelaajaa. Jos jatkoaikakin päättyi tasan, suoritettiin rangaistuslaukauskilpailu. Varsinaisella peliajalla saavutetusta voitosta joukkue sai kolme pistettä, jatkoaika/rangaistuslaukauskisan voitosta kaksi pistettä ja jatkoaika/rangaistuslaukauskilpailun häviöstä yhden pisteen.


title: Mestis

text: Jo sovitut liigakarsinnat peruttiin ennen kauden alkua. Play out -järjestelmä poistui, ja sarjan kaksi viimeistä joukkuetta joutui Mestis-karsintaan Suomi-sarjan kahden parhaan joukkueen kanssa.


title: Mestis

text: TuTo voitti ensimmäisen mestaruutensa, Hokki oli toinen ja kolmas oli Jukurit. Mestiksen pistepörssin voitti jälleen TuTon Tero Forsell, ja maalipörssin TuTon Jouni Virpiö.


title: Mestis

text: Edelliskauden Mestis-karsinnoissa D Team nousi täksi kaudeksi Mestikseen ja Kirkkonummen Salamat putosi.


title: Mestis

text: Kaudeksi 2008–2009 SM-liigakarsinnat palautuivat ja Mestiksen mestarilla oli mahdollisuus nousta SM-liigaan voittamalla SM-liigan karsijajoukkue sekä lunastamalla tältä "liigalisenssi". Runkosarjan voitti Jokipojat, joka kuitenkin hävisi finaaleissa Sportille. Sport kohtasi liigakarsinnoissa Ässät, joka piti liigapaikkansa otteluvoitoin 4–3. Mestis-karsinnoissa Titaanit putosi ja Mestikseen nousi RoKi.


title: Mestis

text: Uutena joukkueena sarjaan lähti edelliskeväänä noussut RoKi. Runkosarjan voittanut KooKoo sai pronssia, kun finaaleihin pääsivät Jokipojat ja D Team. Finaalit voitti Jokipojat otteluvoitoin 3–0. 16 ottelun voittoputken tehnyt Jokipojat kohtasi SM-liigakarsinnassa Ilveksen, joka säilytti liigapaikan otteluvoitoin 4–1. Mestiskarsinnoissa oululainen Kiekko-Laser pudotti uusintaottelussa Rovaniemellä sarjatulokkaan RoKin ja nousi Mestikseen.


title: Mestis

text: Uutena joukkueena sarjaan lähti edelliskeväänä noussut Kiekko-Laser. Runkosarjan voittanut Jukurit sai hopeaa, kun se hävisi finaaleissa Vaasan Sportille. Sport voitti finaalisarjan otteluvoitoin 3–2. Pronssille sijoittui D Team, joka voitti pronssiottelussa KooKoon. Sport kohtasi SM-liigakarsinnoissa Pelicansin, mutta hävisi sille voitoin 4–0.


title: Mestis

text: Sarjaan ei lähtenyt uusia joukkueita. Kiekko-Laser ajautui konkurssiin kesken kauden ja lopetti toimintansa. Vaasan Sport voitti finaaleissa Jokipojat voitoin 3–0. Pronssiottelussa KooKoo voitti runkosarjan voittaneen Jukurit 2–1 jatkoajalla. Liigakarsinnassa Sport hävisi Ilvekselle voitoin 4–1. Mestiskarsinnan voitti LeKi, mutta koska Kiekko-Laser lopetti toimintansa, toiseksi tullut HC Keski-Uusimaa nousi seuraavaksi kaudeksi Mestikseen.


title: Mestis

text:
Sarjaan lähti uutena joukkueena keravalainen HC Keski-Uusimaa. Vahvaa peliä läpi kauden pelannut Jukurit voitti runkosarjan ilman minkäänlaisia vaikeuksia. Parhaimmillaan ero toisena olevaan joukkueeseen oli lähes 20 pistettä. TUTO Hockey kukisti pronssiottelussa tasaisen väännön jälkeen Jokipojat maalein 6–4. Huikean vireen pudotuspeleissä ja etenkin TUTO Hockey:a vastaan saavuttaneen KooKoon peli tyrehtyi kuitenkin kuin seinään, kun finaalissa vastaan asettui kivenkova Jukurit, joka oli selviytynyt finaaliin ilman tappioita.
Finaalissa Jukurit voitti vaisun KooKoon suoraan voitoin 3–0 ja saavutti seurahistoriansa viidennen mestaruuden.


title: Mestis

text: Kautta spekuloitiin ennakkoon paljon. Mestis-lisenssin hakemista harkitsivat korealainen Anyang Halla sekä tallinnalainen HC Panter. Seitsemän seuraa uhkasi poistua sarjasta, mikäli joukkueet olisivat saaneet lisenssin ilman muiden seurojen mielipiteen kuulemista. Tämä aiheutti suurta keskustelua ja mediakohun, jonka myötä "kapinaliikkeen" huhuttiin jopa perustavan Mestiksen kanssa kilpailevan sarjan. Suomen jääkiekkoliitto myönsi Hallalle luvan hakea Mestis-lisenssiä kaudelle 2013–14, mutta hakemusta ei jätetty. Joukkueen omistava samanniminen yhtiö osti kuitenkin puolet Kiekko-Vantaan osakkeista ja pääsi tätä kautta vaikuttamaan suomalaiseen jääkiekkoon.


title: Mestis

text: KooKoo voitti mestaruuden otteluvoitoin 4–1. Toiseksi sijoittunut Jukurit eteni loppuotteluihin runkosarjan 7. sijalta voittaen ensin kauden päätteeksi SM-liigaan nousseen Sportin ja sitten runkosarjan voittaneen TUTO Hockeyn.


title: Mestis

text: Sarjaan nousi uutena joukkueena keuruulainen KeuPa HT. Kyseessä oli Mestiksen ensimmäinen kausi, jolla Vaasan Sport ei pelannut. Sport nousi jääkiekon SM-liigaan, kun Jokerit siirtyi KHL-liigaan. Vahvaa peliä läpi kauden pelannut Jukurit voitti Mestiksen runkosarjan 112 pistellä. Toiseksi tuli KooKoo, joka keräsi 109 pistettä. Kolmanneksi tuli TuTo Hockey, joka keräsi 99 pistettä. 25. maaliskuuta pelattu välieräottelun Hokki–Jukurit ratkaissut jatkoerämaali syntyi ajassa 151.31, mikä teki ottelusta kaikkien aikojen pisimmän Suomessa pelatun jääkiekko-ottelun. Hokki voitti pronssiottelussa TuTo Hockeyn maalein 5–2. Finaaleissa Jukurit voitti KooKoon voitoin 4–1 ja saavutti seurahistoriansa kuudennen mestaruuden. Voiton myötä Jukurit sai hakea liigapaikkaa kaudelle 2016–2017.


title: Mestis

text: KooKoo siirtyi pelaamaan SM-liigaan, ja Suomi-sarjasta nousivat Hermes, Jokipojat sekä RoKi. Hallitsevana mestarina kauteen lähtenyt Jukurit oli alkukaudesta viimeisten joukossa, mutta voitti lopulta runkosarjan 118 pisteellä, 20 pisteen erolla toiseksi tulleeseen Hokkiin. Sarjanousija Jokipojat oli kolmas 90 pisteellä.


title: Mestis

text: Pudotuspeleissä K-Vantaa oli jo lähellä pudottaa Jukurit puolivälierissä tasoitettuaan otteluvoitot 3–0-tilanteesta, mutta Jukurit onnistui voittamaan ratkaisevan 7. ottelun ja etenemään lopulta loppuotteluihin voitettuaan KeuPa HT:n välierissä. Loppuotteluissa kohtasivat Jukurit ja Hokki, joka voitti puolivälierissä TUTO Hockeyn 4–3 ja välierissä Jokipojat 4–2. Jukurit voitti mestaruuden otteluvoitoin 4–0, siirtyen mestarina SM-liigaan.


title: Mestis

text: Jukurit siirtyi SM-liigaan, ja Suomi-sarjasta nousi IPK. Lisäksi konkurssiin joutuneen Espoo Bluesin tilalle perustettu Espoo United sai paikan Mestikseen, joten kaudella pelasi 13 joukkuetta. JYP-Akatemia putosi kauden päätteeksi Suomi-sarjaan. Kauden mestaruuden voitti SaPKo.


title: Mestis

text: Ennen kauden alkua Hokki ajautui konkurssiin, ja tilalle nousi karsintasarjassa kolmanneksi sijoittunut Imatran Ketterä. Runkosarjan voitti KeuPa HT 97 pisteellä ja hallitseva mestari SaPKo oli toinen 96 pisteellä. Sarjanousija Ketterä oli kolmas runkosarjassa, mutta hävisi puolivälierissä Jokipojille voitoin 0-4. KeuPa HT voitti LeKin 4-1, SaPKo IPK:n 4-2 ja TUTO Hockey K-Vantaan 4-1.


title: Mestis

text: Välierissä KeuPa HT voitti Jokipojat suoraan voitoin 4-0. TUTO Hockey ja SaPKon välinen sarja ratkesi vasta 7. ottelussa, jonka TUTO voitti. Pronssiottelussa SaPKo voitti Jokipojat maalein 3-1. KeuPa HT saavutti ensimmäisen Mestis-mestaruutensa voittamalla TUTOn loppuotteluissa 4-2. Kauden päätyttyä Espoo United hakeutui konkurssiin talousongelmien vuoksi.


title: Mestis

text:
Suomen jääkiekkoliiton mestarit (Mestiksen aikana):
Mitalitaulukko:


title: Mestis

text: Runkosarjan voittotaulukko:


title: Konstantinopolin piiritys

text: Konstantinopolin piiritys alkoi 2. huhtikuuta 1453 ja loppui Bysantin valtakunnan pääkaupungin, Konstantinopolin valtaukseen 29. toukokuuta. Tästä hetkestä lähtien valtakunta lakkasi olemasta. Osmanien sulttaani Mehmed II siirsi osmanien valtakunnan pääkaupungin läheisestä Edirnen kaupungista vallattuun Konstantinopoliin.


title: Konstantinopolin piiritys

text: Konstantinopoli oli viimeinen kristinuskon linnake idässä. Konstantinopolin ja Bysantin valtakunnan olemassaolon aikana kaupunkia oli piiritetty moneen kertaan. Se oli vallattu vain kerran aikaisemmin, neljännen ristiretken aikana vuonna 1204. Vaikka Bysantin valtakunta valtasi kaupungin takaisin vuonna 1261 se ei toipunut saamastaan iskusta koskaan. Ajan myötä valtakunnan hallitsemat alueet pienenivät, erityisesti osmanien vuoksi. Vuonna 1453 ”valtakunta” käsitti vain Konstantinopolin kaupungin ja osan Peloponnesoksen niemimaata. Valtakunnalle kuuluva Trebizondin keisarikunta oli todellisuudessa täysin itsenäinen pikkuvaltio Mustanmeren rannikolla.


title: Konstantinopolin piiritys

text: Mehmed lisäsi painetta rakennuttamalla Konstantinopolin lähistölle linnoituksen Rumeli Hisarin jonka avulla turkkilaiset pystyivät valvomaan Bosporinsalmea ja katkaisemaan pohjoisesta tulevat viljakuljetukset osana piiritysvalmisteluja. Konstantinos XI yritti lahjoa Mehmediä, mutta yritys ei tuottanut tulosta. Kun Konstantinos sulki Konstantinopolin pienen moskeijan ja painosti kreikkalaisia muslimeja kääntymään kristinuskoon, Mehmed sai tarvitsemansa tekosyyn sodan aloittamiseen.


title: Konstantinopolin piiritys

text: Konstantinos lähetti avunpyynnön länteen, mutta paavi Nikolaus V ei ollut kiinnostunut auttamaan. Suuren skisman jälkeen roomalaiskatolinen ja ortodoksinen kirkko olivat olleet huonoissa väleissä. Paavi ilmoitti, että apua tulisi, jos kirkot yhdistyisivät. Tätä oli yritetty ennenkin, mutta Bysantin kansa oli aina vastustanut sitä.


title: Konstantinopolin piiritys

text: Piiritys alkoi 2. huhtikuuta 1453. Mehmedin armeijaan kuului 200 000 sotilasta , joista 20 000 oli janitsaareja. Mehmed oli myös rakennuttanut laivaston, jotta kaupungin piiritys olisi täydellinen.


title: Konstantinopolin piiritys

text: Konstantinopolin suojana oli noin 10 000 sotilasta , joista noin 2 000 ulkomaisia palkkasotureita. Kaupunkia suojasi myös yli 20 km pitkä muuri.


title: Konstantinopolin piiritys

text: Osmaneja avusti unkarilainen nimeltä Urban, joka oli tykkien valmistuksen asiantuntija. Tykit olivat vielä tähän aikaan uusia aseita. Urban rakensi valtaisan, yli 8 metriä pitkän ja 75 cm leveän tykin jolla voitiin ampua yli 500 kg:n painoisia kuulia. Tykin kantama oli ehkä noin 2 km, ja sillä oli vaikea osua edes Konstantinopolin kokoiseen maalitauluun. Tykin lataaminen kesti kolme tuntia, ja lopulta se hajosi kuuden viikon käytön jälkeen. Kanuunan saamiseksi paikalle tarvittiin jopa 60 härkää ja 200 miestä . Bysanttilaisillakin oli tykkejä, mutta ne olivat paljon pienempiä, eikä niitä voitu käyttää tehokkaasti, koska niiden rekyyli vaurioitti kaupungin muureja.


title: Konstantinopolin piiritys

text: Mehmedin tykit moukaroivat kaupungin muureja viikkokausia, mutta koska tykit ampuivat niin hitaasti, kaupungin asukkaat ehtivät välillä korjata syntyneet vauriot.


title: Konstantinopolin piiritys

text: Kaupungin puolustuksen heikoin lenkki oli ns. Kultainen sarvi, Konstantinopolin kupeeseen työntyvä merenlahti. Isot kettingit sulkivat lahden Bosporinsalmesta, mutta Mehmedin joukot onnistuivat kiertää ketjut vetämällä aluksensa maitse Galatan kaupunginosan lävitse.


title: Konstantinopolin piiritys

text: Mehmed lupasi lopettaa piirityksen, jos kaupunki maksaisi lunnaat, jotka olivat niin suuret, ettei niitä pystytty mitenkään maksamaan. Lopulta hän päätti hyökätä muureja vastaan ja murtaa puolustuksen pelkällä miesylivoimalla.


title: Konstantinopolin piiritys

text: Mehmed päätti hyökätä kaupungin ainoaa puolta, joka ei ollut meren suojaama, Theodosiuksen muureja, vastaan. 22. toukokuuta oli kuunpimennys, jonka on täytynyt olla kaupungin asukkaiden mielestä huono enne. Itse hyökkäys alkoi 29. toukokuuta. Ensimmäisenä hyökkäsivät huonosti aseistetut ja koulutetut joukot. Heidän tehtävänään oli vain tappaa mahdollisimman paljon puolustajia ja heikentää siten puolustusta kokonaisuutena ennen päähyökkäystä. Seuraavaa hyökkäys kohdistui kaupungin luoteisosaa, Blachernaea kohtaan. Sen kaupunginosan muurit olivat osittain vaurioituneet ja muita muureja heikommat. Osmanien onnistui murtautua muurien läpi, mutta heidät lyötiin pian takaisin. Bysanttilaiset löivät takaisin vielä kolmannenkin hyökkäyksen, jota johtivat janitsaarit. Kun genovalaisten kenraali ja muurien puolustuksesta vastannut Giovanni Giustiniani haavoittuivat taistelussa, alkoi yleinen paniikki.


title: Konstantinopolin piiritys

text:
Osmanit huomasivat, että Blachernaeen johtava Kerkoporta-portti oli jäänyt vahingossa lukitsematta. Ylivoimaiset joukot purkautuivat portista kaupungin kaduille. Bysantin valtakunnan viimeinen keisari Konstantinos XI, kuoli katutaistelussa hyökkääjiä vastaan. Kaupunkia ryöstettiin kolme päivää, kuten tuolloin oli tapana tehdä kaupungeille, jotka oli vallattu piirityksen jälkeen. Mehmed teki Konstantinopolista uuden pääkaupunkinsa, ja kaupungin suurimmasta kirkosta Hagia Sofiasta tuli moskeija.
Kaupungin valtauksella oli tärkeä taloudellinen merkitys osmaneille sillä se sijaitsi erittäin tärkeiden kauppareittien solmukohdassa. Piirityksen jälkeen alkoi osmanien valtakausi, joka kesti aina Turkin tasavallan perustamiseen asti. Kaupungiin ryhdyttiin rakentamaan moskeijoita, palatseja, kouluja ja sairaaloita.


title: John Holt

text: John Holt (11. heinäkuuta 1947 Kingston, Jamaika – 19. lokakuuta 2014 Lontoo) oli jamaikalainen reggaelaulaja. Hän aloitti uransa jo 1960-luvun alussa. Vuonna 1964 hän liittyi The Paragons -nimiseen yhtyeeseen. Yhtyeestä ehti tulla Jamaikalla melko suosittu ennen vuoden 1970 tienoilla tapahtunutta hajoamistaan. Sen jälkeen Holt lähti soolouralle. Hän oli suosionsa huipulla 1970–1980-luvuilla.


title: Tuomiovuori

text: Tuomiovuori () on kuvitteellinen tulivuori J. R. R. Tolkienin luomassa Keski-Maan fantasiamaailmassa, keskellä mustan ruhtinaan Sauronin hallitsemaa Mordorin maata. "Tarun sormusten herrasta" juonen keskiössä on hobitti Frodo Reppulin tehtävä viedä Sauronin havittelema Valtasormus Tuomiovuorelle, jonka uumenissa se ammoin taottiin ja missä se – ainoana paikkana maailmassa – voidaan tuhota.


title: Tuomiovuori

text: Haltiat kutsuivat Tuomiovuorta nimellä "Orodruin" (”Liekehtivä vuori”). Gondorilaiset nimittivät Tuomiovuorta joskus nimellä "Amon Amarth" (”Tuomiovuori”).


title: Tuomiovuori

text: Peter Jackson kuvasi "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogiassaan osan Tuomiovuori-kohtauksista uusiseelantilaisella Mount Ngauruhoe -tulivuorella. Vuoren huippu toteutettiin kuitenkin tietokoneanimaatiolla, sillä huippu on maorien pyhä paikka.


title: Tuomiovuori

text: Sauronin uskottiin valinneen Mordorin valtakunnakseen juuri Tuomiovuoren vuoksi. Vuonna 1600 Toista Aikaa Sauron takoi Suurimman Sormuksen Tuomiovuoren uumenissa. Myöhemmin Viimeisen Liiton joukot löivät Sauronin ja Tuomiovuori oli sammuneena lähes kolme vuosituhatta, kunnes se puhkesi jälleen liekkeihin kolmannen ajan vuonna 2954.


title: Tuomiovuori

text: Sormuksen Sodassa Sauron lähetti Tuomiovuoresta savupilven peittääkseen Gondorin ja Rohanin maat pimeyteen. Savupilvi peitti auringon ja auttoi aurinkoa pelkääviä örkkejä ja peikkoja marssimaan Pelennorin kenttien taisteluun. Gondor ja Rohan kuitenkin voittivat taistelun ja savupilvi katosi.


title: Tuomiovuori

text: Morannonin taistelun riehuessa Mustalla Portilla Frodo ja Sam pääsivät Sormuksen kanssa Tuomiorotkoon. Frodo ei enää kuitenkaan kyennyt vastustamaan Sormusta, vaan laittoi sen sormeensa. Sauron lähetti Nazgûlit Tuomiovuorelle hakemaan Sormusta. Klonkku puraisi Frodon sormen irti ja sai Sormuksen, mutta putosi sen kanssa Tuomiorotkoon ja sai surmansa. Sormus tuhoutui Tuomiovuoren ytimessä ja Sauron lyötiin. Tuomiovuori purkautui valtaisalla voimalla ja Sormusaaveet tuhoutuivat sen edustalla. Frodo ja Sam pakenivat pienelle kielekkeelle ja kotkat veivät heidät turvaan Gandalfin kanssa.


title: Fondue

text: Fondue tai fondyy (, sula, sulanut) on ruokalaji, jonka tärkein pääkomponentti on sulatettu kuuma juusto. Ruokalaji on peräisin ranskankielisen Sveitsin sekä Savoijin alueilta, ja se syödään perinteisesti kastamalla kuumaan juustoviinisekoitukseen leipäpaloja.


title: Fondue

text: Fonduekattila asetetaan tarjolle pöytään telineeseen, jonka alla pieni spriiliekki pitää seosta lämpimänä. Juustoon kastetaan vaaleita leipäpaloja ja vihanneslohkoja, kuten kukkakaalia, porkkanoita sekä herkkusieniä, pitkillä fonduehaarukoilla.


title: Fondue

text: Syömiseen voi liittää seuraleikin: Jos joku pudottaa leipäpalansa, seuraa ryhmän määräämä rangaistus. Perinteisesti palansa pudottanut saa suudella vierustoveriaan.


title: Fondue

text: Sveitsiläinen perusfondue valmistetaan juustosta ja valkoviinistä sekä maustetaan vahvalla Kirsch-viinalla, mutta ruoasta on maailmalla kehitelty lukuisia versioita. Fonduella tarkoitetaan enemmänkin valmistustapaa kuin tiettyjä ruoka-aineita. Fondueta on tarjolla niin pääruoaksi kuin makeaksi jälkiruoaksikin.


title: Fondue

text: Perinteisessä lihafonduessa lihapaloja kastetaan kypsymään padassa kiehuvaan öljyyn. Lihafonduen kevytversiossa kiehuu lihaliemi, joka voidaan maustaa punaviinillä. Lihaliemeen kastetaan kypsymään hyvin ohueksi leikattuja viipaleita esimerkiksi naudan sisäfileestä. Kypsynyt lihanpala voidaan lopuksi dipata voimakkaaseen maustekastikkeeseen ja nauttia vaikkapa riisin kera, jolloin ateriasta tulee jo hieman itämainen.


title: Suonigneissi

text: Suonigneissi eräs yleinen gneissin tyyppi. Gneissien mineraalikoostumus ratkaisee, mitä lisämääreitä gneissin nimeen tulee. Suonigneississä on yleensä liuskeisuuden suuntaisia vaaleita graniittisuonia ja tummempia gneissiliuskeita.


title: Suonigneissi

text: Suonigneissi voidaan laskea kuuluvaksi myös migmatiitteihin eli seoskiviin. Migmatiitteja ovat kivet, joissa vanhempaan kiviainekseen on tunkeutunut nuorempaa kivisulaa. Suonigneississä graniittiset suonet vaihtelevat tummemman, gneissimäisen aineksen kanssa joko kerrosmaisesti tai vaihtelevissa suunnissa.


title: Synoptiset evankeliumit

text: Synoptisiksi evankeliumeiksi kutsutaan Uuden testamentin kolmea ensimmäistä evankeliumia:Kaikki nämä kolme evankeliumia kertovat Jeesuksen elämäntarinan samanlaisesta näkökulmasta, sisältävät monia samoja kertomuksia ja käyttävät usein samoja sanojakin, monesti kertoen joitakin tapahtumia jopa sanasta sanaan samoin. Tästä voidaan päätellä, että ne on kirjoitettu käyttäen lähteenä samaa tai samoja alkutekstejä.


title: Synoptiset evankeliumit

text: Evankeliumien kirjoitusajankohdasta on käyty pitkään kiivasta väittelyä. Kaikki kolme näyttäisivät kuitenkin olleen viimeistään olemassa toisen vuosisadan alussa.


title: Synoptiset evankeliumit

text: Synoptinen tulee kreikan kielen sanoista συν ("syn", "yhdessä") ja οψις ("opsis", "näkeminen"). Tämä kuvaa hyvin sitä, että niitä voi helposti lukea rinta rinnan, koska ne etenevät samassa järjestyksessä ja kertovat samat asiat.


title: Synoptiset evankeliumit

text: Neljäs evankeliumi, Evankeliumi Johanneksen mukaan, puolestaan kertoo Jeesuksen elämästä hyvin poikkeavalla tavalla ja poikkeavasta näkökulmasta, joten sitä ei lasketa mukaan synoptisiin evankeliumeihin. Se on myös kirjoitettu selvästi myöhemmin kuin muut evankeliumit.


title: Synoptiset evankeliumit

text: Markuksen evankeliumi sisältää 661 jaetta, Luukas 1149 jaetta ja Matteus 1068 jaetta. Markuksen 661 jakeesta 606 toistuu Matteuksen evankeliumissa ja 320 Luukkaan evankeliumissa. Ainoastaan 24 jaetta Markuksessa on sellaisia, joita ei löydy Matteukselta eikä Luukkaalta. Näiden yhtäläisyyksien lisäksi Luukkaalla ja Matteuksella on 200 keskenään yhtenevää jaetta, jotka ovat mahdollisesti peräisin Q-lähteestä.


title: Synoptiset evankeliumit

text: Lisäksi sekä Luukas että Matteus yleensä seuraavat Markuksen evankeliumissa esitettyä tapahtumien järjestystä. Joissakin kohdissa joko Luukas tai Matteus poikkeaa järjestyksestä, mutta eivät koskaan yhtenevästi eli jokaisessa kohdassa vähintään toinen seuraa Markuksen järjestystä.


title: Synoptiset evankeliumit

text: Eräs viite siitä, että Markus on synoptisista evankeliumeista vanhin, on se, että monissa kohden Matteus ja Luukas näyttävät parantelevan tai silottavan Markuksen kertomusta muun muassa lisäten Jeesuksen ihmetekojen voimaa tai piilottaen Markuksen esittämiä Jeesuksen inhimillisiä tunteita kuten vihaa. Esimerkiksi kertomuksessa Pietarin anopista ja muista sairaista, Markuksen mukaan Jeesus paransi useita sairaita, kun taas Luukkaan ja Matteuksen mukaan Jeesus paransi kaikki sairaat.


title: Synoptiset evankeliumit

text: Onkin esitetty, että vanhempi Markuksen evankeliumi vielä esittää yksinkertaisen ja suoran kuvauksen Jeesuksen elämästä, mutta Luukkaan ja Matteuksen evankeliumeihin ovat jo vaikuttaneet ajan doktriiniset ja teologiset mielipiteet.


title: Synoptiset evankeliumit

text:
Evankeliumeiden synoptisuus voi johtua joko suorasta lainaamisesta, jolloin joku evankelistoista kopioi suoraan joltain toiselta, tai
epäsuorasta lainaamisesta, jolloin jotkut evankelistoista kopioivat jostain yhteisestä lähteestä tai lähteistä. Nämä lähteet ovat saattaneet olla suullisia tai kirjallisia, ja osa niiden tiedoista ei ehkä ole koskaan päätynyt evankeliumeihin.


title: Synoptiset evankeliumit

text: Seuraavia selityksiä on esitetty, alkaen kaikkein yleisimmin hyväksytystä:


title: Jorvas

text: Jorvas on Kirkkonummen kunnanosa, joka sijaitsee Masalan lounaispuolella n. 25 km Helsingistä länteen. Jorvaksen halkoo kantatie 51, jonka itäosa Helsingistä Kirkkonummelle tunnettiin aikaisemmin nimellä Jorvaksentie. Jorvakseen pääse helpoiten joko junalla (Masalasta seuraava seisake) tai bussilla Länsiväylää pitkin. Alueen suurimmat työllistäjät ovat LM Ericsson ja Mesvac Oy, ja kuuluisin nähtävyys lienee ortodoksinen Pokrovan yhteisö, joka järjestää vuosittain erilaisia tapahtumia kiinnostuneille. Näitä ovat mm. erilaiset myyjäiset keittojen ja piirakoiden ystäville sekä viikoittain jumalanpalveluksia.


title: Jorvas

text: Vuonna 2011 kylässä oli 1003 asukasta.


title: Jorvas

text: Alueella on myös Ingvalsbyn ratsastuskoulu, vesihuoltolaitos, sekä useita pienempiä päiväkoteja. Jorvaksessa on aikoinaan ollut myös jääkiekkokaukalo, mutta nykyään se on lähes kokonaan kasvillisuuden peitossa. Jorvaksessa toimivat aikoinaan myös Shell-huoltamo ja Kirkkonummen paloasema, mutta näistä edellinen jouduttiin purkamaan kantatie 51:n parannuksen takia ja jäljempi siirtyi keskustan lähelle.


title: Jorvas

text: Jorvaksen kyläyhdistyksen sivut


title: Q-lähde

text: Q-lähde (saksan sanasta "die Quelle", "lähde") eli Logia-lähde on hypoteettinen Jeesuksen puheiden kokoelma, joka sisältyy synoptisten evankeliumien syntyhistoriaa selittävään nk. kaksilähdeteoriaan. Q-lähteen käsikirjoituksia ei ole säilynyt, mutta Matteuksen ja Luukkaan evankeliumien kirjoittajien oletetaan käyttäneen sitä lähteenään. Q-lähde on edelleen rekonstruoitavissa Matteuksen ja Luukkaan evankeliumien avulla. Uusimmassa tutkimuksessa Q-lähteestä käytetään myös nimitystä "Q-evankeliumi".


title: Q-lähde

text: Q-lähde on voinut olla joko kirjallinen dokumentti tai pelkästään suullista perimätietoa. Nykyään tutkijat arvioivat pääsääntöisesti Q-lähteen kirjalliseksi ja kreikankieliseksi. Aramea ei selittäisi Matteuksen ja Luukkaan kreikankielisiä yhtäläisyyksiä riittävästi. Suullinen perimätieto ei selittäisi kreikankielissä yhtäläisyyttä evankelistojen välillä ja entisöidyn Q-lähteen tekstin sommittelun useita yksityiskohtia. Sen on usein esitetty olevan Tuomaan evankeliumin kaltainen puheiden kokoelma. Q-lähteen käsikirjoituksia ei ole löydetty, mutta eksegetiikan asiantuntijat ovat jälkeenpäin rekonstruoineet tämän lähteen Matteuksen ja Luukkaan evankeliumeiden yhteisestä aineistosta.


title: Q-lähde

text: Q-evankeliumissa on viitteitä alkuseurakunnan ääriasenteista. Juha Molarin mukaan Q-evankeliumi velvoitti kuulijansa Jeesuksen kiusauskertomuksesta alkaen "alistuvaan ryhmäorjuuteen". Lahkon johtajat tekivät kertomuksen avulla Jumalan Pojasta absoluuttisen ihanteen, jotta ihmiset valitsisivat nälissäänkin Jumalan sanan, so. ryhmään kuulumisen.


title: Q-lähde

text:
C. H. Weisse oivalsi vuonna 1838, että niin sanotut synoptiset evankeliumit (Matteus, Markus ja
Luukas) eivät ole syntyneet Matteuksen evankeliumin pohjalta, vaan Raamatun kaanoniin liitetyistä evankeliumeista Markuksen evankeliumi on vanhin, ja sekä ”Matteus” että ”Luukas” ovat käyttäneet sitä lähteenään. Tämän lisäksi Matteuksen ja Luukkaan evankeliumeissa on yhteistä aineistoa, jota ei löydy Markuksen evankeliumista. ”Matteus” ja ”Luukas” eivät kuitenkaan ole toisistaan riippuvaisia. Tämän perusteella syntyi Weissen oivallus kadonneesta lähteestä, jota Matteus ja Luukas ovat käyttäneet lähteenään. Tätä lähdettä kutsutaan yleensä Q-lähteeksi tai Logialähteeksi. Historiallisesti merkittäviä tutkijoita kaksilähdeteorian muotoutumisessa ovat olleet mm. H. J. Holtzmann 1863 (käytti lähteestä L-kirjaimen kreikankielistä muotoa sanasta ”logia”); A. von Harnack 1907 (Q-lähde oli kirjoitettu kreikaksi, koska Mt:n ja Lk:n samankaltaisuudet ovat merkittävät kreikan kielessä); B. H. Streeter 1924. Nimityksellä Q-evankeliumi ilmaistaan joidenkin nykyisten tutkijoiden keskuudessa käsitystä, jonka mukaan Q-lähdettä on pidettävä itsenäisenä dokumenttina, jolla on oma kirjallinen profiilinsa.


title: Q-lähde

text: Kansainvälinen Q-projekti (IQP) on rekonstruoinut Q-lähteen tekstin kreikaksi (The Critical Edition of Q; CEQ). Vakiintuneen käytännön mukaan Q-lähde voidaan ilmaista kirjaimella Q (=Quelle, lähde). Tämän lisäksi on myös vakiintunut käytäntö numeroida Q-lähde Luukkaan luku- ja jaejärjestyksen mukaan. Merkintä Q 3:2 tarkoittaa, että tarkastelussa on se Q-lähteen kohta, joka löytyy Luukkaan evankeliumista kohdasta Lk. 3:2. On kuitenkin huomattava, että Q-lähteen rekonstruoitu teksti voi poiketa Luukkaan tekstin sanamuodosta, jolloin Q 3:2 ja Lk. 3:2 eivät ole enää välttämättä identtiset.


title: Q-lähde

text: Hypoteettisessa Q-evankeliumissa Jeesus on Jumalan Poika ja Ihmisen Poika, jonka kuolemasta ei suoranaisesti kerrota mitään. Jeesuksen kuoleman sovittavasta merkityksestä tai ylösnousemuksesta Q-lähde ei myöskään puhu mitään. Mahdollisesti kohta Lk. 14:27/Mt. 10:38 ilmaisee kuitenkin tietoisuutta Jeesuksen ristinkuolemasta: jakeessa edellytetään myös opetuslasten alttiutta kuolemaan. Kuolemaa olisi tällöin tarkasteltu pikemmin esimerkkinä opetuslasten kohtalolle kuin sovitus- ja sijaiskuolemana.


title: Q-lähde

text: Osa tutkijoista hylkää olettamuksen Q-lähteestä. Enemmistö kuitenkin uskoo, että Q-lähde on ollut olemassa, mutta kaikki eivät hyväksy sen varaan rakennettuja teorioita (ehkä galilealaisesta) Jeesuksen toimintaa jatkaneesta yhteisöstä. Q-tutkijat eivät liitä olettamuksiaan Q-yhteisöstä pelkästään Galileaan, myös Jerusalemia ja Syyriaa on pohdittu. Jonkinasteista yhteisöllisyyttä on nähty Q-evankeliumin synnyssä, koska teksti kuvailee sanansaattajien toimintaa (Lk. 10:2b/Mt. 9:37b-38). Evankeliumi päättyy myös kuvaukseen uuden yhteisön palkasta: Q 19:12–26, 22:28.


title: Seinäjoen Yrittäjät

text: Seinäjoen Yrittäjät ry on Seinäjoen kaupungissa toimivien yrittäjien ja yksityisessä omistuksessa olevien yritysten yrittäjä- ja elinkeinopoliittinen etujärjestö. Se kuuluu Suomen Yrittäjät -keskusjärjestöön. Yhdistys sai alkunsa vuonna 1930, jolloin perustettiin Seinäjoen Vähittäiskauppiasyhdistys. Yhdistys on Suomen toiseksi vanhin yrittäjäyhdistys.


title: Seinäjoen Yrittäjät

text: Yhdistyksen perustava kokous oli 20. helmikuuta 1930 Rautatieläisten talossa Seinäjoella. Paikalla oli kolmisenkymmentä yrittäjää. Vuonna 1936 yhdistys otti nimekseen Seinäjoen Liikemiesyhdistys. Sodan aikana yhdistys liittyi Yksityisyrittäjien Liiton jäseneksi. Nimi vaihtui jälleen vuonna 1943 ja nimeksi tuli Seinäjoen Yksityisyrittäjät. Seinäjoen Yrittäjät -nimi otettiin käyttöön vuonna 1963. Yhdistys on vaikuttanut aloitteentekijänä muun muassa Etelä-Pohjanmaan Kauppakamariyhdistyksen, Seinäjoen kauppakoulun, Rengonharju-Säätiön ja vuonna 1947 perustetun Seinäjoen Yrittäjänaiset -yhdistyksen syntymiseen. Vuonna 1951 tehtiin päätös Etelä-Pohjanmaan Kauppakamarin perustamisesta.


title: Seinäjoen Yrittäjät

text:
Seinäjoki muuttui kauppalasta kaupungiksi vuonna 1960, ja tuolloin käynnistyi kaupungin ja yrittäjien yhteistyö kaupungin kehittämisessä. 1980-luvulle tultaessa yhdistyksen jäsenmäärä kasvoi Etelä-Pohjanmaan suurimmaksi. Vuonna 1981 alettiin jakaa vuotuisia yrittäjäpalkintoja. Vuosituhannen lopussa jäsenmäärä laski tilapäisesti, mutta lähti nopeaan nousuun vuosituhannen vaihteen lähestyessä. Vuonna 1983 yhdistyksen nimeksi tuli Seinäjoen-Nurmon Yrittäjät. Yhdistyksessä on 2000-luvun alussa yli tuhat jäsentä. Seinäjoen-Nurmon Yrittäjät luovuttivat Yrittäjäjyyden monumentti patsaan Seinäjoen kaupungille vuonna 2005. Vuonna 2009 yhdistyksen nimeksi tuli jälleen Seinäjoen Yrittäjät.
Puheenjohtajat


title: Suomen Yrittäjät

text: Suomen Yrittäjät on jäsenmäärältään Suomen suurin ja jäsenyritysten työllistävällä vaikutuksella mitattuna toiseksi suurin elinkeinoelämän järjestö. Sen jäsenenä on 115 000 yritystä, joista työnantajana toimii 53 000. Suomen 88 000 työnantajayrityksestä lähes 60 prosenttia kuuluu Suomen Yrittäjiin. Järjestö rakentuu yli 400 paikallisyhdistyksestä, 20 aluejärjestöstä ja 63 toimialajärjestöstä.


title: Suomen Yrittäjät

text: Suomen Yrittäjät ry perustettiin 1995 Helsingissä ja aloitti toimintansa vuoden 1996 alussa. Se syntyi Suomen Yrittäjäin Keskusliiton ja Pienteollisuuden Keskusliiton yhdistyttyä.


title: Suomen Yrittäjät

text: Suomen Yrittäjät haluaa parantaa yrittäjien asemaa ja yrittämisen edellytyksiä. Tavoitteena on, että menestyviä yrityksiä ja yrittäjiä on enemmän ja yrittäjien taloudellinen ja sosiaalinen asema paranee. Vain yritykset takaavat kuntien ja siten myös valtion elinvoiman. Yrittäjät näkyvät ja kuuluvat myös kuntien valtuustoissa: tällä valtuustokaudella joka viides valtuutettu on yrittäjä.


title: Suomen Yrittäjät

text: Suomen Yrittäjien puheenjohtajana toimii Jyrki Mäkynen (2014–) ja toimitusjohtajana Mikael Pentikäinen (2016–). Järjestön keskuspaikka sijaitsee Mannerheimintiellä Helsingissä.


title: Suomen Yrittäjät

text: Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Suomen Yrittäjien vaikuttamisen teema on Kasva Suomi! Suomen Yrittäjät julkaisee Yrittäjäsanomia, Yrittäjä-lehteä ja Yrittäjät.fi-sivustoa.


title: Suomen Yrittäjät

text: Marraskuussa 2014 nousi kohu kun Suomen Yrittäjien julkaisussa työskennelleen toimittajan työsuhde purettiin koeajalla. Toimittaja haastatteli keskustan puheenjohtaja Juha Sipilää Yrittäjäpäivillä. Yrittäjät.fi-sivustolla lauantaina 25. lokakuuta 2014 julkaistussa haastattelussa Sipilä sanoi, että kuntien ja valtion virkamiesten määrää voi vähentää kymmenillätuhansilla eläköitymisen kautta. Lausunto levisi mediassa. Sipilän esikunnan pyynnöstä juttuun lisättiin sana suhteellinen kohtaan, jossa Sipilä puhui julkisen sektorin koosta. Suomen Yrittäjien kustannusyhtiö Sypoint Oy purki toimittajan työsuhteen kuukausi ennen koejan päättymistä. Yhtiön mukaan irtisanomisen taustalla olivat muut syyt, mutta Journalistiliiton lakimies epäili väitettä, sillä toimittaja oli saanut töistään aiemmin kiitosta.


title: Suomen Yrittäjät

text: Suomen Yrittäjät jakaa vuosittain Valtakunnallisen yrittäjäpalkinnon sekä vuoden Nuori Yrittäjä -palkinnon.


title: Suomenlapinkoira

text: Suomenlapinkoira on hieman keskikokoa pienempi pitkäkarvainen ja pystykorvainen paimenkoira. Se on toinen kahdesta suomalaisesta lappalaiskoirarodusta lapinporokoiran lisäksi. Rotua on käytetty alun perin porojen paimentamiseen, mutta nykyään sitä käytetään lähinnä seura- ja harrastuskoirana poronhoitoalueen ulkopuolella. Suomenlapinkoira kuuluu pystykorvaisten ja alkukantaisten koirien FCI-roturyhmään 5.


title: Suomenlapinkoira

text: Suomenlapinkoiralla on avoin rekisteri, eli rotuun voidaan rekisteröidä koiria, joiden vanhemmat eivät ole rekisteröityjä. Rotuunottokäytäntö koskee kuitenkin lähinnä vain poronhoitoalueen käyttökoirakantaa, jota ei ole vielä rekisteröity. Rotuunotto lisää rodun geneettistä monipuolisuutta.


title: Suomenlapinkoira

text: Suomenlapinkoiran rotumääritelmä on varsin väljä, minkä vuoksi rotu on säilynyt moni-ilmeisenä. Tämä ominaisuus halutaan myös säilyttää rodussa. Jalostuksen tavoiteohjelmassa sanotaankin, että ”rodun rikkaus on siinä, että kahta samanlaista suomenlapinkoiraa ei ole olemassa.” Suomenlapinkoira on keskikokoa hieman pienempi, voimakasrakenteinen ja korkeuttaan hieman pidempi paksuturkkinen koira. Uroksen ihannesäkäkorkeus on 49 cm ja nartun 44 cm; kolmen senttimetrin poikkeama molempiin suuntiin sallitaan. Tyyppi on kuitenkin kokoa tärkeämpi. Suomenlapinkoiran ihanteellinen eturaajan liike on hieman ahmamainen.


title: Suomenlapinkoira

text: Pitkän, suoran ja karkean peitinkarvan alla on runsas, pehmeä ja tiivis pohjavilla, ja varsinkin uroksilla on näyttävä kaulus. Suomenlapinkoira voi olla minkä värinen tahansa, kunhan pääväri on hallitseva. Yleisimmät värit ovat musta ja parkki merkeillä tai ilman, soopeli, riistanvärinen ja vehnä. Häntä on usein tuuhea ja pitkäkarvainen, ja koiran liikkuessa se on kiertyneenä selän päälle. Suomenlapinkoiralla saa olla sekä taitto- että pystykorvat.


title: Suomenlapinkoira

text: Suomenlapinkoiraa on alun perin käytetty poronhoitotyössä paimen- ja vahtikoirana, mutta nykyisin suurinta osaa koirista pidetään seura- ja harrastuskoirina. Suosittuja suomenlapinkoirien kanssa harrastettuja lajeja ovat muun muassa toko ja agility. Suomenlapinkoiralla on myös ollut oikeus osallistua palveluskoirakokeisiin vuodesta 1997 lähtien. Lapinkoiria on edelleen paimenkoirina nauta- ja lammastiloilla.


title: Suomenlapinkoira

text: Suomenlapinkoira on ystävällinen, rohkea, älykäs, uskollinen ja yhteistyöhaluinen. Se on säänkestävä rotu, joka sopeutuu varsin helposti erilaisiin ympäristöihin. Suomenlapinkoira on myös hyvä perhekoira, joka viihtyy aktiivisessa perheessä ja osallistuu mielellään yhteisiin harrastuksiin. Rodulle on ominaista vahtia reviiriä ja lapinkoira ilmoittaakin vieraiden tulosta haukkumalla. Osalla suomenlapinkoirista on edelleen luontainen taito ja tarve paimentaa. Porojen lisäksi lapinkoiran voi suhteellisen helposti opettaa paimentamaan myös muita kotieläimiä.


title: Suomenlapinkoira

text: Koiratutkija Hannes Lohen käyttäytymiskyselyn alustavien tulosten mukaan 46 % suomalaisista suomenlapinkoirista on ääniarkoja, 24 % pakko-oireisia, 17 % alusta- ja paikka-arkoja, 15 % yliaktiivisia-impulsiivisia, 13 % arkoja, 3 % eroahdistuneita ja 2 % aggressiivisia. Tutkimukseen osallistui 372 suomenlapinkoiraa. Vuonna 2015 julkaistut alustavat tulokset saattavat muuttua vastausmäärien kasvaessa.


title: Suomenlapinkoira

text: Suomenlapinkoira on varsin terve, ja muihin nykyrotuihin verrattuna sen terveystilanne on hyvä. Lappalaiskoirat elävät keskimäärin 10 vuotta, mutta monet koirat elävät noin 15-vuotiaiksi. Lonkkanivelten kasvuhäiriötä ja perinnöllisiä silmäsairauksia esiintyy jonkin verran. Muita perinnöllisiä sairauksia rodulla ovat esimerkiksi epilepsia ja kilpirauhasen vajaatoiminta. Rotu kuuluu Suomen Kennelliiton perinnöllisten sairauksien vastustamisohjelmaan PEVISAan, joka vaatii suomenlapinkoirien osalta silmien ja lonkkien tutkimisen ennen kuin niiden pentuja rekisteröidään.


title: Suomenlapinkoira

text: Lapinkoiran tyyppisen koiran uskotaan eläneen Suomessa jopa jo 10 000 vuotta sitten. Ensin koiria käytettiin metsästys- ja vahtikoirina, 1600–1700-luvulta pääasiallisesti apuna porojen paimennuksessa. Ensimmäiset kirjalliset maininnat lappalaiskoirista ovat Olaus Magnuksen kirjasta "Pohjoisten kansojen historia", joka julkaistiin vuonna 1555.


title: Suomenlapinkoira

text: Suomenlapinkoiran ja lapinporokoiran historia on yhteinen, sillä molemmat nykyrodut polveutuvat yhteisistä kantavanhemmista. Rotujen merkittävämpänä erona oli pitkään lähinnä turkin pituus. 1960-luvulla lapinporokoira ja lapinkoira erotettiin omiksi roduikseen. Molemmat rodut saivat tarkemmat rotumääritelmät, joissa rotujen eroja perusteltiin turkin sijaan rakenteellisilla eroilla, kuten rungon muodolla.