title: Opintotuki

text: Opinnoissa edistyminen tarkoittaa, että opiskelijan on suoritettava tietty määrä opintoviikkoja, opintopisteitä tai kursseja saadakseen opintotukea. Esimerkiksi korkeakouluopiskelijoiden on lukuvuodesta 2014–2015 alkaen suoritettava lukuvuoden aikana vähintään 20 opintopistettä saadakseen opintotukea. Lisäksi jokaista opintotukikuukautta kohden on suoritettava vähintään viisi opintopistettä. Edistyminen tarkistetaan vuosittain lokakuussa. Jos ehdot eivät täyty, opiskelijalle lähetetään selvityspyyntö. Mikäli selvityspyyntöön ei vastaa tai opintojen hidastumiseen johtaneet syyt eivät ole hyväksyttäviä, opintotuki voidaan lakkauttaa. Opintotukea voidaan myös periä takaisin, jos opintosuorituksia on alle yksi opintotukikuukautta kohden.


title: Opintotuki

text: Valtion takaamia lainoja on myönnetty vuodesta 1959 alkaen, tosin silloin sitä myönnettiin harkinnanvaraisesti. Korkotukilainat tulivat käyttöön 1969 ja vuonna 1972 astui voimaan uusi opintotukilaki, josta sai alkunsa nykymuotoinen opintotuki. Korkojen noustessa ja pankkien osittain jopa kieltäytyessä myöntämästä lainaa opintotukeen lisättiin asumislisä vuonna 1977. Opintotuki säilyi pitkään opintolainapainotteisena, kunnes vuonna 1992 opintorahaa korotettiin tuntuvasti. Korkeakouluopiskelijoiden opintorahaa ei nostettu vuoden 1992 jälkeen ennen vuotta 2008, ja 1995 sitä laskettiin. Toisen asteen opiskelijoiden opintorahaa korotettiin 1994 ja laskettiin seuraavana vuonna. Vuonna 1992 korkotukilainat poistuivat. Opintolainan valtiontakauksen määrää korotettiin 100 eurolla ja opintorahan määrä sidottiin kansaneläkeindeksiin 1.8.2014.


title: Opintotuki

text: Opintotuen eri etuuksien reaaliarvo oli vuonna 1969 yhteensä vajaat 600 euroa kuussa vuoden 2015 hintatasossa, vuonna 2015 historian korkein, yli 900 euroa kuussa.


title: Opintotuki

text: Kelan maksama opintotuki koostuu opintorahasta, asumislisästä ja opintolainan valtiontakauksesta. Opintotuki on tukea opiskelujen ajaksi. Sitä saa myös ulkomailla suoritettavia opintoja varten. Jos opiskelija ei opiskele kesällä, hän ei saa opintotukea eikä siten myöskään asumislisää.


title: Opintotuki

text: Elokuun 2014 jälkeen opintonsa aloittanut itsenäisesti asuva 18 vuotta täyttänyt korkeakouluopiskelija saa opintorahaa 336,76 euroa kuussa (ennen 1.8.2014 aloittaneet 303,19 euroa kuussa) ja toisen asteen opiskelija 250,28 euroa kuussa. Itsenäisesti asuvilla alle 18-vuotiailla ja vanhempansa luona asuvilla opintoraha on pienempi. Korkeakoulututkinnon enimmäistukiaika riippuu tutkinnon laajuudesta ja siitä, milloin ensimmäiset korkeakouluopinnot on aloitettu.


title: Opintotuki

text: Opintolainan valtiontakauksen kuukausimäärät 1. elokuuta 2014 alkaen:


title: Opintotuki

text: Opintotuen tulovalvonta on toteutettu siten, että kalenterivuoden jokaista opintokuukautta kohden saa ansaita 660 euroa ja muina kuukausina 1 970 euroa. Jos tulot ylittävät tulorajan, opiskelijan on maksettava takaisin niin monta tukikuukautta, että tuloraja nousee yli veronalaisen tulon. Tulorajan voi kuitenkin ylittää 220 eurolla ennen kuin tukia peritään takaisin.


title: Opintotuki

text: Suomessa opiskelevan asumislisä on 80 % hyväksyttävistä asumismenoista. Asumismenoja ei oteta huomioon 252 euroa ylittävältä osalta. Jos asumismenot ovat alle 33,63 euroa kuukaudessa, asumislisää ei makseta. Asumislisän määrä on näiden ehtojen mukaan 26,90–201,60 euroa kuukaudessa. Ulkomailla opiskeleva voi saada asumislisää enintään 210 euroa.


title: Opintotuki

text: Verotuksessa saa 2500 euron ylittävästä lainasta 30 % vähennystä opintolainavähennyksenä valmistumisvuoden jälkeen. Maksimimäärään vaikuttaa opintojen laajuus, esimerkiksi 300 opintopisteen opinnoista vähennystä saa korkeintaan 4650 euroa. Lisäksi jos on aloittanut korkeakoulututkinnon 1.8.2014 jälkeen, ja suorittaa opinnot määräajassa, saa 2500 euron ylittävästä opintolainasta 40 % hyvityksen. Maksimimäärään vaikuttaa opintojen laajuus, esimerkiksi 300 opintopisteen opinnoista hyvitystä saa korkeintaan 6200 euroa.


title: Opintotuki

text: Syksystä 2017 alkaen opintotuki muuttui lainapainotteisemmaksi ja opintotuen oma asumislisä korvattiin yleisellä asumistuella. Yksityiskohtaisemmin muutoksia ovat:


title: Opintotuki

text: Sipilän hallituksen strategisessa hallitusohjelmassa (Liite 6, s.23) esitetään osana "julkisen talouden välttämättömiä sopeutustoimia", että opintotukeen kohdistuva säästötavoite on "70 milj. euroa vuoteen 2019 mennessä ja pitkällä aikavälillä 150 milj. euroa" ja että opintorahan, asumislisän ja lainan tason on oltava vähintään 1100 euroa. Lisäksi opintotukikuukausien määrää rajataan ja esitetään, että opintotuki voi olla yksi- tai useampiportainen.


title: Opintotuki

text: Lokakuussa 2015 opetus- ja kulttuuriministeri Sanni Grahn-Laasonen pyysi professori Roope Uusitaloa selvittämään korkeakouluopiskelijoiden opintotuen uudistamisen vaihtoehtoja. Uusitalon esityksessä asumislisä säilyisi, opintoraha olisi 250,28 euroa, opintolainaa saisi nostaa 400 euron sijaan 650 euroa ja tukea saisi 64 kuukauden sijaan 54 kuukautta. Opintolainahyvitys olisi 30 % eikä enää 40 %. Taloustieteilijät Hannu Karhunen, Niku Määttänen ja Roope Uusitalo arvioivat Sipilän hallituksen opintotukijärjestelmän uudistusten vaikutuksia. Heidän rakenteellisen mallinsa mukaansa uudistus pienentää opintotukimenoja pitkällä aikavälillä noin 20 prosenttia mutta pidentää hieman opiskeluaikoja.


title: Opintotuki

text: 1. elokuuta 2017 astuu voimaan laki, jonka mukaan korkeakouluopintoja varten voi saada opintotukea 54 kuukautta tai 57 kuukautta, jos tutkinnon laajuus on 360 opintopistettä. Opintorahan taso yhtenäistetään toisen asteen opiskelijoiden kanssa (max. 250,28 e/kk) ja opintolainan valtiontakaus kasvaa. Opiskelijat myös siirretään yleisen asumistuen piiriin joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta. Huhtikuussa 2017 hallitus antoi eduskunnalle opintotukilain muuttamiseksi esityksen, jonka mukaan opintotukeen liittyvät lakisääteiset tehtävät siirtyisivät korkeakouluilta Kelalle ja opintotukilautakunnat lakkautettaisiin 1. tammikuuta 2018 alkaen.


title: Opintotuki

text: Professorit Bengt Holmström, Sixten Korkman ja Matti Pohjola tekivät hallituksen Talousneuvostolle esityksen keinoista kasvun vauhdittamiseksi vuonna 2014. Sen mukaan opintotuki pitäisi maksaa takaisin, tosin tuensaajan tulojen mukaan, ja putki kandidaatin tutkinnosta maisteriohjelmiin pitää katkaista.


title: Opintotuki

text: Perhetaustan vaikutus opiskeluun ei vähentynyt, kun 1990-luvun alussa siirryttiin lainapainotteisesta opintorahapainotteiseen malliin. Suomessa vanhempien opinnot ennustavat lasten opiskelua voimakkaammin kuin Ruotsissa ja Norjassa, vaikka näissä on lainapainotteisempi opintotukimalli. Perhetaustan vaikutus ei siis näytä johtuvan opintolainoista vaan muusta, ehkä asenteista tai peruskoulusta. Plos Onessa julkaistun tutkimuksen mukaan perimä selittää suurimman osan koulumenestyksestä, perhetausta, koulut ja muu ympäristö yhteensä vain kolmanneksen.


title: Opintotuki

text: Opiskelijajärjestöt katsovat, että nykyisellään opintoraha ja asumislisä ovat riittämätön toimeentulon lähde opiskeluaikana. Opiskeluaikojen venyminen normiaikoja pidemmiksi johtuu opiskelijoiden työssäkäynnistä opintojen ohessa sekä halusta välttää velkaantumista.


title: Opintotuki

text: Järjestöt ovat halunneet korottaa opintotukea niin, ettei lainatakauksen osuutta kasvateta. Erityisiä kritiikin kohteita ovat olleet:


title: Opintotuki

text: Opintotukea ovat kritisoineet julkisuudessa muutamat ns. suurten ikäluokkien edustajat: Raimo Sailas, Lasse Lehtinen ja Aarno Laitinen. He ovat katsoneet opintorahan olevan kallis ja huono ratkaisu Suomen opiskelijoille.


title: Opintotuki

text: Opintotukea on kritisoitu myös siitä, että se pakottaa suomalaiset nuoret ottamaan markkinakorkoista pankkilainaa, vaikka ei ole varmaa, että he kykenevät suoriutumaan takaisinmaksusta. Opintolainan ottaminen voi johtaa taloudelliseen konkurssiin, mikäli velallinen ei onnistu hankkimaan riittävää toimeentuloa valmistumisen jälkeen. Opintolainan korot ja lyhennykset eivät kuulu toimeentulotuen piiriin, koska ne eivät ole korkeimman hallinto-oikeuden mukaan ”toimeentulon turvaamista” eikä henkilön voida olettaa hoitavan velkojaan, mikäli tämä vaarantaisi hänen toimeentulonsa. Opintolainan korkojen maksamatta jättäminen voi johtaa siihen, että pankki irtisanoo lainan ja Kela joutuu maksamaan lainan pankille ja perii lainan velalliselta seitsemän prosentin korolla tarvittaessa ulosoton kautta. Koron suuruudesta säädetään opintotukilaissa ja -asetuksessa. Opintolainan takaisinmaksusta voi saada työkyvyttömyyden vuoksi täysimääräisen maksuvapautuksen.


title: Myrskylän työväenyhdistys

text: Myrskylän työväenyhdistys on 1905 perustettu työväenyhdistys. Se on ylläpitänyt työväentaloaan, Myrskylän Kinoa Myrskylän kirkonkylässä. 2000-luvulla yhdistyksen kiinteistöä on käytetty bingona tilausajoilla saapuville pelaajille, mutta tilan paloturvallisuusmääräysten vuoksi sitä määrää pelaajia ei voitu vastaanottaa tiloihin, jolla toiminta olisi saatu riittävän kannattavaksi. Myrskylän Kinon osoite on Kylänpääntie 1, 07600 Myrskylä.


title: Myrskylän työväenyhdistys

text: Syksyllä 1917 porvoolaisten aloitteesta koolle kutsuttu Myrskylän palokunnan (suojeluskunnan) perustamiskokouksessa olevista oli puolet sosialidemokraatteja. Suojeluskunnan oli tarkoitus olla kunnallinen tasapainosuojeluskunta, mutta poliittinen kehitys sai aikaan sen, että sosialidemokraatit jättäytyivät pois sen toiminnasta.


title: Myrskylän työväenyhdistys

text: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue kehotti 1918 Suomen sisällissodan aikana paikallishallinnon perustamiseen. Myrskylässä ei oltu innokkaita, mutta Pukkilaan perustettiin kunnallishallituksen korvaavat hallintoelimet, mm. vallankumoustuomioistuin.


title: Myrskylän työväenyhdistys

text: Myrskylän punakaarti koki suurimmat tappionsa Orimattilan taistelussa osasto Brandensteinia vastaan 13. huhtikuuta 1918. Kaatuneita oli 13. On ilmeistä, että Orimattilan kirkon hautausmaalla käydyn taistelun jälkeen saksalaiset eivät juuri ottaneet vankeja.


title: Myrskylän työväenyhdistys

text: 1920- ja 1930-luvulla Myrskylän työväentalo ja Myrskylän työväenyhdistys olivat verrattain kaukana Kylmäsuolta. Niin kauppa-asioilla kuin koulupiirin suhteenkin pohjoisosasta kuntaa suuntauduttiin yleensä Orimattilan eteläisimmässä kylässä Pakaalla olevan Pakaan työväentalon urheilu- ja huvipalveluihin.


title: Raaka-aine

text: Raaka-aine on jalostuskelpoinen luonnonvara tai puolivalmiste, josta jalostetaan valmiita lopputuotteita tai materiaaleja. Laajempi taloudellinen termi on tuotannontekijä. Raaka-aineiden tuottamista sanotaan alkutuotannoksi mutta myös biosfäärin yhteyttämistä kutsutaan alkutuotannoksi.


title: Raaka-aine

text: Taloustieteissä voidaan ajatella, että raaka-aineet eivät luo hyötyä sellaisenaan. Ne eivät maksa osinkoja, vuokraa tai korkoa sijoittajille. Raaka-aine vain on. Tilastot osoittavat, että sijoituksena ajateltuna raaka-aineiden keskimääräinen tuotto on nolla; tuotolla tarkoitetaan reaalituottoa eli todellista arvonnousua inflaation jälkeen.


title: Raaka-aine

text: Yllä kuvattu lähestymistapa on hyvin teoreettinen, sillä varsinkin viime aikojen raaka-aineiden hintojen nousu on saanut yritykset huomaamaan, että raaka-aineiden hinnoilla voi olla suurikin vaikutus tulokseen. Hyvin usein raaka-aineille on suuremmissa projekteissa arvioitu joku kustannus, jota raaka-aineen hinnan muuttuessa ei pystytä siirtämään valmiin tuotteen myyntihintaan. Yritykset ovat kasvavassa määrin kiinnittäneet huomiota tuotannontekijöidensä (raaka-aineiden) arvon suojaamiseen markkinoilla. Tätä voi tehdä muun muassa raaka-ainepörsseissä sekä monien uusien raaka-aineisiin linkitettyjen rahoitusinstrumenttien avulla.


title: Raaka-aine

text: Samoin ovat vuosikausia toimineet muun muassa maanviljelijät, jotka ovat myyneet satonsa sopivaksi katsomaansa aikaan jo ennen sen kypsymistä. Chicagon raaka-ainepörssi (Chicago Mercantile Exchange) on yksi suurimpia raaka-ainepörssejä, jossa voi käydä kauppaa vaikkapa pakastetulla tuoremehulla (frozen orange juice), kuten Eddie Murphy teki elokuvassa "Vaihtokaupat".


title: Raaka-aine

text: Raaka-aineiden muokkausta valmiiksi tuotteiksi tai muiksi aineiksi kutsutaan jalostukseksi eli jalostamiseksi. Esimerkiksi puuraaka-aineesta voidaan jalostaa paperia, rakennuspuuta ja huonekaluja. Usein jalostusvaiheita on monia. Esimerkiksi raakamalmi voidaan ensin jalostaa metalliksi, joka on raaka-ainetta seuraaville jalostusvaiheille. Metalleja voidaan käsitellä ja seostaa seoksiksi, joista voidaan valaa valmiita esineitä.


title: Raaka-aine

text: Raaka-aineet ovat 1970-luvulta alkaen tuottaneet noin kaksinkertaisesti osakkeisiin nähden. Raaka-aineet ovat kuitenkin hyvin riskikäs sijoituskohde, koska niiden hinnat vaihtelevat voimakkaasti. Hintojen vaihteluun on viime aikoina vaikuttanut myös sijoittajien spekulointi.


title: Raaka-aine

text: Raaka-aineista kulta lienee vanhin sijoittamisen kohde ja väline. Kulta onkin siinä mielessä poikkeuksellinen raaka-aine, että sillä on historiallisestikin ollut valuuttaa korvaava arvo. Kultaan sijoitetaan epävarmoina aikoina, koska sen odotetaan tuovan vakautta, joka valuutoilta voi puuttua. Kultaharkkoihin sijoittamista helpompaa on nykyisin sijoittaminen kultaan linkitettyihin arvopapereihin. Myös Helsingin pörssissä voi sijoittaa kultaan sidottuun sertifikaattiin.


title: David Hungate

text: David Hungate on yhdysvaltalainen muusikko. Hän kuului Toton alkuperäiseen kokoonpanoon ja soitti yhtyeessä bassoa. Hän soitti yhtyeen neljällä ensimmäisellä levyllä, vuoteen 1982 saakka. David Hungate soittaa Toto IV-levyllä, mutta levyn Rosanna-kappaleen musiikkivideolla basistina esiintyy Mike Porcaro. Toton jälkeen Hungate on toiminut studiomuusikkona Nashvillessä.


title: Kiinni on ja pysyy

text: Kiinni on ja pysyy – Pekan ja Pätkän uusia seikkailuja on vuonna 1955 valmistunut Armand Lohikosken ohjaama "Pekka Puupää" -sarjan viides elokuva. Elokuvan on käsikirjoittanut Reino Helismaa ja tuottanut Suomen Filmiteollisuus.


title: Kiinni on ja pysyy

text: Köykäiseksi farssiksi luonnehdittua elokuvaa ei pääosan esittäjistä huolimatta alkujaan ollut tarkoitus tehdä Pekka ja Pätkä -sarjan jatkoksi.


title: Kiinni on ja pysyy

text: Kiinni on ja pysyy poikkeaa sekä nimeltään että tyyliltään muista Puupää-elokuvista. Reino Helismaa halusi vaihtelua Puupäihin ja kirjoitti tarinan kahdesta tohelosta keksijästä nimeltä Julius ja Jallu. Tuottaja T. J. Särkkä kuitenkin katsoi, että suosittuja hahmoja käytetään. Elokuvan nimi säilyi, mutta sille lisättiin päähenkilöihin viittaava alaotsikko ja käsikirjoitus muokattiin Pekka ja Pätkä -elokuvaksi. Koska tarinan juoni ei sallinut Justiinan tuomista mukaan, hän on ainoastaan kuvana seinällä. Talonmies Pikkarainenkaan ei kuulu elokuvan henkilöihin.


title: Kiinni on ja pysyy

text: Johtaja Kiivas on huonolla tuulella, koska hänen vuokralaisensa Pekka ja Pätkä eivät maksa vuokraansa ja terrorisoivat naapureita omituisilla keksinnöillään. Yksi elokuvan keksinnöistä on Pekan käkikello, joka aina jonkun paikalla olevan valehdellessa alkaa huutaa: "Pekka Puupää, Pekka Puupää". Kun johtaja ja hänen sihteerinsä neiti Soma Koivu saapuvat kovistelemaan Puupäitä, nämä ovat juuri keksineet ruudin ja räjäyttävät itsensä ulos talostaan. Lisäksi he liimaavat vahingossa johtajan kiinni tuoliin keksimällään superliimalla. Raivostunut johtaja erottaa sihteerinsä tämän nauraessa hänen kommelluksilleen ja marssii ulos. Pekka ja Pätkä palkkaavat neiti Koivun taloudenhoitajakseen, koska Justiina on lähtenyt maalle pakoon rottasotaa.


title: Kiinni on ja pysyy

text: Johtaja Kiivas usuttaa konstaapeli Kankaan Puupäiden kimppuun, mutta konstaapeli vain ihastuu heidän taloudenhoitajaansa. Pekka ja Pätkä keksivät aineen, joka tekee astioista särkymättömiä, menevät esittelemään sitä posliinikauppaan ja onnistuvat särkemään suuren osan kaupan sisällöstä. Pätkä ryhtyy katuvalokuvaajaksi ja kuvaa tietämättään kolme pankkirosvoa näiden poistuessa pankista. Rosvot yrittävät saada kuvan haltuunsa kutsumalla Pekan ja Pätkän luokseen, mutta nämä pääsevät karkuun liimaamalla rosvot kiinni lattiaan.


title: Kiinni on ja pysyy

text: Pekka ja Pätkä menevät Teräsmies-elokuvan koekuvauksiin. Pekka saa roolin Teräsmiehenä ja Pätkä gangsteripomona, heitä vaanivat pankkirosvot pestataan erehdyksessä gangsterirooleihin. Puupäät onnistuvat ajamaan kuvauspaikan kaaokseen, minkä seurauksena myös rosvot joutuvat kiikkiin, ja kaksikko saa sievoisen palkkion. Myös konstaapeli ja taloudenhoitaja saavat toisensa. Lopussa Pätkä paljastaa, ettei hänen kamerassaan edes ollut filmiä, koska hänellä ei ollut varaa siihen. Käsirautojen puutteessa rosvojen kädet liimataan superliimalla yhteen, johon kaverukset toteavat: "Kiinni on ja pysyy".


title: Kiinni on ja pysyy

text: Aikalaisarviossaan Kauko Peltola (Satakunnan Kansa) oli huolissaan siitä että "tällaiset elokuvat" ovat sarjakuvien tavoin kulttuurivaara lapsille. Myös Leo Nordbergin (Uusi Suomi) arviossa elokuva on "tällaista roskaa". Valma Kivitie (Elokuva-Aitta) ei kuitenkaan tyrmännyt elokuvaa: "Tällä kertaa Helismaan juttu on edellisiä hauskempi ja intoutuneemmin esitettykin".


title: Kiinni on ja pysyy

text: Televisioesityksen aikaan TV-maailman kriitikko Henri Waltter Rehnström arvioi, että elokuva on katkeamattoman vauhdikas ja juonellisesti eheä. Siten se on Helismaan käsikirjoittamista elokuvista paras. Myös Lohikosken ohjaus saa kiitosta sujuvana. Elokuvassa on Rehnströmin mukaan hauskoja yksityiskohtia ja herkullisia sivuhenkilöitä, kuten Ossi Elstelenän heikkohermoinen elokuvaohjaaja.


title: Kirjoituskone

text: Kirjoituskone on mekaaninen tai sähkömekaaninen kirjoituslaite, johon kuuluu näppäimistö. Eri kirjaimia kuvaavia näppäimiä painamalla tuotetaan tekstiä paperille kirjain kerrallaan. Vuosikymmenien ajan kirjoituskoneilla tehtiin helposti luettavaa tekstiä nopeammin kuin käsin tekstaamalla. Nykyisin tietokoneiden tekstinkäsittelyohjelmat ja erilliset tulostimet ovat korvanneet kirjoituskoneet lähes kokonaan, mutta joihinkin erikoistarkoituksiin käytetään edelleen kirjoituskoneita.


title: Kirjoituskone

text: Kirjoituskoneet ovat suurimman osan historiastaan olleet mekaanisia, mutta 1960-luvulla alkoivat yleistyä sähkökirjoituskoneet, joista edelleen kehittyivät tekstinkäsittelylaitteet.


title: Kirjoituskone

text: Kirjoituskoneen tarina alkaa vuodesta 1714 englantilaisen Henry Millin patentoitua laitteen, jonka kanssa kirjoitettu teksti näytti painetulta. Nykyaikaisen kirjoituskoneen kehittyminen alkoi Yhdysvalloissa typographerista vuonna 1829. Näppäimistön sijasta tässä oli pyöreä valitsin. Se oli vielä hitaampi kuin käsinkirjoittava ihminen. Italiassa esiteltiin vuonna 1855 "Cembalo scrivano". Se sai suopean vastaanoton, mutta siitä ei kuitenkaan tullut kaupallista tuotetta. Ensimmäinen kaupallinen tuote oli vuonna 1870 tanskalaisen pastorin Rasmus Malling-Hansenin (1835-1890) kehittämä kirjoituslaite, jossa näppäimet olivat metallisessa puolipallossa. Kirjoituskonemarkkinat aukesivat E. Remington and Sonsin vuonna 1873 kehittämälle "type-writerille". Koneen suunnittelija Christopher Latham Sholes otti käyttöön QWERTY-näppäimistön, jotta yleisesti käytetyt kirjaimet jakaantuisivat tasaisemmin näppäimistölle. Remingtonkin oli vielä puutteellinen, sillä ei kirjoittaja näki kirjoittamansa rivin vasta rivin valmistuttua siirtyessään seuraavalle riville. Vaihtonäppäimen puuttuessa Remingtonilla kirjoitettiin vain isoja kirjaimia. Vuonna 1897 markkinoille tullut Underwood No. 1 -kirjoituskone oli kehitykseltään edistynein ja muodostui rakenteeltaan vuosikymmeniä hallinneeksi standardiksi.


title: Kirjoituskone

text: On myös sanottu, että kirjoituskoneiden tulolla konttoreihin oli merkittäviä sosiologisia vaikutuksia yhteiskuntaan, sillä konttorikoneiden myötä naisetkin tulivat kodin ulkopuoliseen työelämään. "Typisti", konekirjoittaja oli uusi ammatti, jonka koettiin olevan asemaltaan korkeampi kuin tehtaantyttö. 1870-luvun puolivälissä konttorit olivat miesten työpaikkoja. Työssä käyvät naiset olivat tehtaissa tai myyjättärinä kaupoissa. Kirjoituskone loi uusia työpaikkoja sihteereille ja konekirjoittajille. Nämä olivat pääasiassa naisia, koska he hyväksyivät pienet palkat. Vuonna 1900 Yhdysvalloissa 75 prosenttia konttorien työpaikoista oli naisten hallussa.


title: Kirjoituskone

text: Suomen ensimmäinen kirjoituskone oli Remingtonin kakkosmalli, joka saapui Jyväskylään vuonna 1877 liikemies Heikki Helmiselle. Hän oli tutustunut koneeseen vuonna 1876 Philadelphian maailmannäyttelyssä, missä se oli esitelty.


title: Kirjoituskone

text: Mekaanisen kirjoituskoneen eräs etu on sen täydellinen riippumattomuus sähkövirrasta ja paristoista. Tietoturvaongelmat ovat nostaneet esiin vanhempaa kirjoituskonetekniikkaa.


title: Kirjoituskone

text: Kirjoituskoneet muuttuivat vähitellen sähkötoimisiksi, jolloin näppäilynopeus lisääntyi kun kirjasimen valinta ja kirjasinvasaran liikuttaminen erotettiin toisistaan niin, että vasaran liikuttamisesta huolehti sähkömoottori näppäimen ohjaamana, joko mekaanisen tai sähköisen kytkennän kautta. Ensimmäiset mallit muistuttivat ulkonäöltään ja toiminnaltaan mekaanisia kirjoituskoneita mutta niissä vasaran iskusta vastasi sähkömoottori. Näin tarvittava näppäinvoima pieneni, mikä mahdollisti kirjoitusnopeuden kasvattamisen. Myös teksti oli tasaisempaa kuin mekaanisella kirjoituskoneella tuotetussa tekstissä, jossa heikommilla sormilla lyödyt kirjaimet saattoivat jäädä himmeämmiksi kuin muut.


title: Kirjoituskone

text: Aluksi sähkökirjoituskoneissa oli tavallisen kirjoituskoneen kaltaiset kirjasinvarret, kunnes IBM keksi, että kirjasimet voidaan muotoilla teräksisen pallon pintaan. Kutakin lyöntiä varten pallo kääntyy asentoon, jossa valittu kirjasin tulee paperia vasten. Pallo voitiin myös helposti vaihtaa ja näin saatiin käyttöön erilaisia kirjasinlajeja ja kielikohtaisia kirjaimistoja. "Golfpallokirjoitin" IBM Selectric typewriter tuli markkinoille vuonna 1961.


title: Kirjoituskone

text: Pallokirjoituskoneen jälkeen Olivetti kehitti kiekkokirjoituskoneen. Siinä oli pyörivä muovikiekko, joka muodostui säteittäisistä kirjasinvarsista. Paperille painuvat kirjaimet vaihtuivat, kun kiekko kääntyi. Kiekko oli helposti vaihdettavissa, mikä mahdollisti useiden kirjasinlajien ja kirjaimistojen käytön samalla koneella.


title: Kirjoituskone

text: Pian kiekkokirjoituskoneita alettiin ohjata tietokoneilla RS-232-sarjaliikenneportin tai rinnakkaisliitännän (LPT) kautta ja niistä tuli kiekkotulostimia ja tekstin tuottaminen eriytyi sen tulostamisesta. Vähitellen myös kirjoituskoneisiin tuli muistia ja ne alkoivat saada puskurimuistilla varustetun tietokonetulostimen piirteitä, minkä vuoksi niitä alettiin kutsua tekstinkäsittelylaitteiksi. Varhaisissa tekstinkäsittelylaitteissa tekstiä pystyi muokkaamaan pienessä nestekidenäytössä ennen sen tulostamista paperille.


title: Kirjoituskone

text: Jotkut hinnaltaan halvat matkakirjoituskoneet tuottivat tekstin ilman metallisen tai muovisen kirjasimen mekaanista kosketusta lämpökirjoittimina.


title: Kirjoituskone

text:
Tekstinkäsittelylaitteet (tunnetaan myös nimellä sähkökirjoituskoneet) ovat asiakirjojen muokkaamiseen tarkoitettuja erikoistuneita tietokoneita, joissa teksti voidaan tallentaa massamuistiin (levykkeelle) ja sitä muokataan näytöllä. Lisäksi kokoonpanoon kuuluu integroitu tulostin. Tekstinkäsittelylaitteiden valtakautta oli 1980-luku.
1990-luvun aikana henkilökohtaiset tietokoneet tekstinkäsittelyohjelmineen ja tulostimineen käytännössä kokonaan syrjäyttivät kirjoituskoneet. Tietokoneiden näppäimistöt kuitenkin pohjautuvat edelleen kirjoituskoneiden näppäimistöön. Esimerkiksi yläreunan QWERTY-järjestys perustuu siihen, että mekaanisten kirjoituskoneiden aikana haluttiin välttää kirjainvarsien takertuminen toisiinsa englanninkielistä tekstiä naputeltaessa sijoittamalla harvemmin käytetyt näppäimet useammin käytettyjen väliin.


title: Aavekipu

text: Aavekipu, haamukipu tai aavesärky on kivun tunne amputoidussa raajassa (myös haamuliikkeen aistiminen on mahdollista). Tämä kipuaistimus johtuu luultavasti ärsykkeistä, jotka tulevat amputoitua raajaa huoltaneista hermoista. Potilas tuntee pystyvänsä liikuttavan amputoitua raajaansa aivan normaalisti, vaikka sitä ei enää ole. Uusimpien tutkimusten mukaan haamukipua voi esiintyä jopa silmässä silmäleikkauksen jälkeen.


title: Aavekipu

text: Toisinaan aavekipua voi esiintyä jopa vuosien ajan, mutta potilas tottuu niihin yleensä pian. Vakavissa tapauksissa tyngän hermoja voidaan leikata.


title: Kerto

text: Kerto eli toisinto on runoudessa jotain tiettyä asiaa koskevan ilmaisun toistaminen eri sanoilla. Kerto voi kertoa asiasta myös eri näkökulmasta tai jopa asian vastakohdan. Kertoa käytetään varsinkin kalevalamittaisessa runoudessa, jossa se on tärkeä tehokeino. Kalevalamittaisessa runoudessa kerto koskee peräkkäisiä säkeitä siten, että yksi säe on toisen toisinto. Esimerkiksi


title: Kerto

text: Toisintonimi on erisnimen kertona eli toisintona käytetty toinen erisnimi. Esimerkki toisintonimen käytöstä:


title: Myllymäki

text: Myllymäki tarkoittaa seuraavia:Myllymäki on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Myllymäki

text: Aiheeseen liittyvät läheisesti myös


title: AIK

text: Allmänna Idrottsklubben (lyh. AIK) on vuonna 1891 perustettu urheiluseura. Seuran kotipaikka on Solna. AIK on yksi Ruotsin suurimmista ja perinteikkäimmistä urheiluseuroista. Sen lajivalikoimaan kuuluvat muun muassa jalkapallo, jääkiekko, jääpallo, käsipallo, keilailu, golf ja pöytätennis. Seura tunnetaan myös lempinimellä "Gnaget".


title: AIK

text: Ajatus AIK:n perustamisesta alkoi, kun veljekset Isidor ja Paul Behrens olivat kävelyllä Hantverkargatanissa, Tukholman keskustassa. He kävelivät nopeasti ja huomasivat, että heidän takanaan oli kaksi muuta nuorta. Vieraat yrittivät kävellä Behrensien ohi, joten he alkoivat kävellä nopeampaa vieraitten tehdessä samoin. Pian he alkoivat juosta. Kun Behrensit olivat päässeet kauas vieraista, Isidor sanoi, että heidän pitäisi perustaa uusi urheiluseura ja alkaa kilpailemaan muiden kanssa.


title: AIK

text: Veljekset alkoivat keräämään ystäviään, joilla oli kiinnostusta urheilua kohtaan ja pitivät kokouksen 15. helmikuuta 1891. Isidor esitteli ideansa kaikille ja muut pitivät siitä. He kaikki päättivät yhdessä seuran nimeksi Allmänna Indrottsklubben, joka on suomeksi "Yleinen urheiluseura". Nimen valinnalla pyrittiin siihen, että seura olisi avoin kaikille urheilua harrastaville.


title: AIK

text: Seurassa harrastettiin monia urheilulajeja, joista jalkapallo tuli mukaan 1896 ja neljä vuotta myöhemmin AIK voitti ensimmäisen Ruotsin mestaruuden. Jääpallossa seura alkoi kilpailla 1905. Kuten jalkapallossakin seura voitti neljä vuotta myöhemmin Ruotsin mestaruuden. Keilailu tuli mukaan 1910 ja jääkiekko 1921. Jääkiekossa AIK voitti ensimmäisen Ruotsin mestaruuden 1934. AIK-voitti Ruotsin mestaruuksia 1940-60 -luvuilla käsipallossa, luistelussa, keilailussa, sulkapallossa ja tenniksessä. Naisjoukkueita perustettiin 1970-luvulla jalkapallossa, jääpallossa ja keilailussa. Viimeisimpänä suurena lajina on tullut mukaan salibandy, jonka jaosto perustettiin 1996.


title: AIK

text: Seuran lempinimi "Gnaget" (suom. jyrsijä) syntyi 1920-luvulla, kun mustat pelipaidat pesujen jälkeen olivat muuttuneet harmaiksi, joka yhdistettiin rotan väritykseen. Nykyisen AIK-merkin loi Fritz Carling 1898. Merkki voitti "Maailman kauneimman merkin" tittelin kilpailussa Lontoossa.


title: Sitra (rahasto)

text: Suomen itsenäisyyden juhlarahasto (vuoteen 1990 Suomen itsenäisyyden juhlavuoden 1967 rahasto) eli Sitra on julkisoikeudellinen eduskunnan valvoma rahasto, joka perustettiin vuonna 1967 Suomen Pankin yhteyteen Suomen itsenäisyyden 50-vuotisjuhlan kunniaksi. Sitran tehtävä on rakentaa huomisen menestyvää Suomea, ennakoida yhteiskunnan muutosvoimia ja niiden vaikutuksia, etsiä uusia käytännön toimintamalleja ja vauhdittaa kestävään hyvinvointiin tähtäävää liiketoimintaa.


title: Sitra (rahasto)

text: Sitran yliasiamiehenä toimii Mikko Kosonen ja hallituksen puheenjohtajana alivaltiosihteeri Martti Hetemäki. Lisäksi Sitralla on hallintoneuvosto, jonka tehtävänä on valvoa Sitran hallintoa ja päättää toiminnan periaatteista. Siihen kuuluvat eduskunnan asettamat Suomen Pankin pankkivaltuuston jäsenet.


title: Sitra (rahasto)

text: Sitran toiminta rahoitetaan peruspääoman ja pääomasijoittamisen tuotoilla. Sitrassa on noin 130 työntekijää.


title: Sitra (rahasto)

text:
Sitra siirtyi eduskunnan alaisuuteen vuonna 1991. Laki Sitrasta (24.8.1990/717) määrittelee Sitran tehtävän seuraavasti:
Sitra kuvaa tehtäväkseen kestävää hyvinvointia luovien systeemisten eli laaja-alaisten ja perinpohjaisten muutosten aikaansaamisen yhdessä kumppaneiden kanssa. Sitran toiminta on jakautunut kolmeen strategiseen teemaan, joiden kautta se pyrkii edistämään kestävää tulevaisuutta. Nämä teemat ovat: hiilineutraali kiertotalous, uudistumiskyky sekä uusi työelämä ja kestävä talous.


title: Sitra (rahasto)

text: Hiilineutraali kiertotalous-teema pyrkii rakentamaan kiertotalouteen pohjaavaa arkea, jossa hyvinvointi ei perustu ylikulutukseen tai fossiilisiin polttoaineisiin. Sitra on muun muassa julkaissut maailman ensimmäisen kiertotalouden kansallisen tiekartan vuonna 2016 ja sen ensimmäiset kokeilut ovat parhaillaan käynnissä. Sitra oli myös pääjärjestäjänä maailman ensimmäisellä kiertotalouden konferenssilla, World Circular Economy Forumilla, vuonna 2017. Tapahtuma keräsi Helsinkiin maailman johtavat liikkeenjohdon johtajat, politiikan tekijät, tutkijat ja innovaattorit 5.-7. kesäkuuta, jolloin esitellään maailman parhaimmat kiertotalouden ratkaisut.


title: Sitra (rahasto)

text: Uudistumiskyky-teeman tavoitteena on vahvistaa suomalaisen yhteiskunnan uudistumiskykyä ja –halua sekä suomalaisen yhteiskunnan kilpailuvalttina. Viime vuosina Sitra on edistänyt Suomen uudistumiskykyä esimerkiksi kehittämällä uraauurtavaa tiedonvälityskonseptia Palveluväylää, nuorten syrjäytymistä ehkäisevää Tajua mut! –toimintamallia ja ikäihmisille suunnattua Palvelutori-konseptia. Sitra on myös edistänyt kansallisen genomistrategian laatimista ja luonut kansainvälisestikin ainutlaatuisen virtuaaliklinikka-konseptin.


title: Sitra (rahasto)

text: Uusi työelämä ja kestävä talous -teema edistää työn ja talouden uusien ratkaisujen löytämistä, kokeilua ja käyttöönottoa. Sitra on esimerkiksi rakentanut vaikuttavuusinvestoimiselle ekosysteemiä Suomeen vuodesta 2014 lähtien ja ensimmäiset tulosperusteiset SIB-hankkeet ovat nyt käynnissä.


title: Sitra (rahasto)

text: Sitran hallinnon ytimen muodostavat hallintoneuvosto, hallitus ja johtoryhmä. Sitran hallintoneuvostoon kuuluvat eduskunnan asettamat Suomen Pankin valtuuston jäsenet. Hallintoneuvoston tehtävänä on valvoa Sitran hallintoa ja päättää toiminnan periaatteista.


title: Sitra (rahasto)

text: Sitran hallintoneuvostoon kuuluvat seuraavat kansanedustajat:


title: Sitra (rahasto)

text: Hallitukseen kuuluu kuusi jäsentä ja siinä ovat edustettuina valtiovarainministeriö, työ- ja elinkeinoministeriö ja opetusministeriö.


title: Sitra (rahasto)

text: Operatiivista toimintaa Sitrassa johtaa hallituksen nimittämä yliasiamies, joka vastaa Sitran hallinnosta ja kehittää organisaation toimintaa hallintoneuvoston ja hallituksen antamien ohjeiden ja määräysten mukaisesti.


title: Sitra (rahasto)

text:
Yliasiamiehet:
Johtoryhmän jäsenet:


title: Sitra (rahasto)

text: Syksyllä 2007 Helsingin Sanomien artikkeli nostatti keskustelun siitä, onko eettistä ongelmaa siinä, että Sitra on antanut riskisijoituksia hoidettavaksi entisille työntekijöilleen. Artikkelin mukaan Sitran johtajat olivat perustaneet yhtiöitä, joihin on sijoitettu kymmeniä miljoonia Sitran julkisia varoja. Artikkeli korosti, että sijoittaminen oli tehty ilman kilpailuttamista. Artikkeli nosti esiin erityisesti Bio Fund Management, Eqvitec Partners ja Korona Invest -yhtiöt. Myös MOT käsitteli asiaa.


title: Sitra (rahasto)

text: Sitran aiheesta julkaiseman tiedotteen mukaan rahastojen hallinnointia ei ole perustamisvaiheessa kilpailutettu, sillä yksityiset ja yksityisluonteiset sijoittajat muodostavat rahastossa enemmistön eikä virallisen kilpailuttamisen velvoitetta siksi synny. Tiedotteen mukaan perustettavien rahastojen kaupallinen luonne ja selkeä tuottotavoite huolehtivat siitä, että rahastojen hoito tulee kilpailutetuksi markkinaehtoisesti. Tiedotteen mukaan Sitran perustamiin hallinnointiyhtiöihin siirtyneet entiset Sitran toimihenkilöt ovat toimialaosaamisellaan huolehtineet, että sijoitusrahastot ovat toiminnallaan kehittäneet myös niitä toimialoja joille ne on perustettu.


title: Sitra (rahasto)

text: Eduskunnan Suomen Pankin pankkivaltuuston jäsenistä koostuva hallintoneuvosto totesi Sitralta asiasta saamansa selvityksen perusteella, että Sitralla on hallintoneuvoston luottamus.


title: Sitra (rahasto)

text: Syksyllä 2012 Sitra oli osallisena Himas-kohussa, jossa Valtioneuvoston kanslia tilasi filosofi Pekka Himaselta 700 000 euroa maksavan kansainvälisen tutkimuksen. Sitra oli tutkimuksen maksaja Tekesin ja Suomen Akatemian kanssa.


title: BCG

text: BCG-lyhenteellä voidaan tarkoittaa:


title: PostgreSQL

text: PostgreSQL on avoimena lähdekoodina jaettava olio-relaatiotietokantapalvelin (tietokannan hallintajärjestelmä), joka on lisensoitu joustavalla BSD-tyyppisellä lisenssillä. Se on vaihtoehto muille vapaan lähdekoodin tietokantajärjestelmille, kuten MySQL tai Firebird, sekä myös kaupallisille järjestelmille kuten Oracle, Sybase, IBM:n DB2 tai Microsoft SQL Server. PostgreSQL ei ole yksittäisen yrityksen tai henkilön kontrolloima, vaan perustuu kansainväliseen ohjelmoijien ja yritysten muodostaman yhteisön tekemään kehitystyöhön, samoin kuin esimerkiksi Apache ja BSD-variantit. Tätä kehitystyötä johtaa ydinryhmä, jolla on viime kädessä valta päättää siitä, otetaanko muutokset mukaan koodipuuhun.


title: PostgreSQL

text: Kun MySQL on tullut tunnetuksi helppona ja nopeana tietokantana, PostgreSQL on tullut tunnetuksi hieman hitaampana mutta ominaisuuksiltaan parempana ja luotettavampana tietokantana. Toistaiseksi se kattaakin suuremman osan SQL-2003-standardista kuin MySQL, joskin viimeksi mainittu on kuronut välimatkaa umpeen viime aikoina. PostgreSQL tukee kaikkia tyypillisiä ACID-ominaisuuksia, kuten muun muassa transaktioita ja viittauseheyden tarkistusta. PostgreSQL:n suuria hienouksia edustaa tyyppien määritteleminen; esimerkiksi datan muunto oliomallista relaatiomalliin ja takaisin on suuri ohjelmointitekninen ongelma, ja PostgreSQL helpottaa tätä hieman tarjoamalla mahdollisuuden rakentaa uusia monimutkaisia tietotyyppejä. Version 8.0 myötä myös replikointiominaisuuksiin on panostettu suuresti, joten useita palvelimia käyttämällä PostgreSQL voi selvitä hyvinkin suuresta käyttökuormasta.


title: PostgreSQL

text: PostgreSQL:n hankalahkon oloinen nimi saattaa aiheuttaa lausumisvaikeuksia, varsinkin jos SQL:n lausuu kuten sanan "sequel". PostgreSQL:n kehittäjät lausuvat sen "post-gres-Q-L". (lausuntaesimerkki, MP3). On myös yleistä että nimi lyhennetään yksinkertaisesti postgresiksi.


title: PostgreSQL

text: PostgreSQL toimii sekä Microsoft Windowsilla että useimmilla Unix-pohjaisilla ja Unixin kaltaisilla käyttöjärjestelmillä (mukaan lukien HP-UX, BSD-variantit, Solaris, Mac OS X ja Linux).


title: PostgreSQL

text: Funktiot mahdollistavat ohjelmakoodin ajon palvelimessa. SQL-kielen lisäksi funktioita voi kirjoittaa useilla eri proseduraalisilla kielillä. Joitain näistä ohjelmointikielistä voidaan käyttää myös herättimissä. PostgreSQL:an voidaan ohjelmoida funktioita seuraavilla kielillä:


title: PostgreSQL

text: Funktioita voidaan suorittaa kutsujan tai kyseisen funktion luoneen käyttäjän oikeuksilla. Funktioita kutsutaan silloin tällöin myös proseduureiksi tai tallennetuiksi proseduureiksi, vaikkakin näillä termeillä on pieni tekninen eroavaisuus.


title: PostgreSQL

text: PostgreSQL:ssä voidaan käyttää sisäänrakennettujen B-puu- ja R-puu-indeksien lisäksi myös käyttäjän määrittelemiä indeksejä. PostgreSQL:n indeksit tukevat seuraavia ominaisuuksia:PostgreSQL tukee herätteitä tauluissa, ja versiosta 9.1 alkaen myös INSTEAD OF -herätteitä näkymissä. Jos tapahtuma laukaisee useamman herätteen, ne käynnistetään aakkosjärjestyksessä. Natiivin PL/PgSQL:n lisäksi herätteet voivat myös kutsua PL/Perl tai muilla tuetuilla kielillä kirjoitettuja funktioita.


title: PostgreSQL

text: PostgreSQL hallitsee rinnakkaiset toiminnot käyttäen Multi-Version Concurrency Controliksi (MVCC) nimettyä järjestelmää, joka antaa jokaiselle käyttäjälle käyttöön tilannevedoksen tietokannasta. Tämä mahdollistaa muutosten tekemisen niin, että ne eivät näy muille käyttäjille ennen kuin tapahtuma on valmis ja hyväksytty. Tämä poistaa lukulukkojen tarpeen lähes kokonaan ja varmistaa kannan toiminnan tehokkaasti ACID-periaatteiden mukaan.


title: PostgreSQL

text: Säännöt sallivat kantaan tehdyn kyselyn kyselypuun uudelleenkirjoittamisen. Yleinen käyttötarkoitus tälle toiminnalle on päivitettävät näkymät.


title: PostgreSQL

text: Suuri valikoima sisäänrakennettuja tietotyyppejä mukaan lukien:


title: PostgreSQL

text: Lisäksi käyttäjät voivat määritellä omia tietotyyppejään, joista voidaan yleensä tehdä täysin indeksoitavia.


title: PostgreSQL

text: Lähes kaikista tietokannan sisäisistä olioista voidaan luoda uusia tyyppejä, mukaan lukien:


title: PostgreSQL

text:
Taulut voidaan asettaa perimään ominaisuutensa isältään. Vaikkakin data taulujen välillä ei ole yhteistä, sarakkeen lisääminen isään luo saman sarakkeen myös lapsitauluun. Tämä toiminnallisuus ei ole vielä täysin tuettu — ennen kaikkea taulujen rajoitteet eivät vielä periydy.
PostgreSQL:n pitkä evoluutio alkoi Ingres-projektista Berkeley:n yliopistossa. Projektin johtaja, Michael Stonebraker, lähti Berkeleystä tekemään Ingresin kaupallista versiota 1982, mutta palasi myöhemmin takaisin akateemiseen maailmaan. Palattuaan Berkeleyhin Stonebraker aloitti Ingres:in jälkiprojektin, joka kohdistettiin vastaamaan tuonaikaisten tietokantojen ongelmiin.


title: PostgreSQL

text: Tuloksena ollut projekti, nimeltään Postgres, tähtäsi minimimäärään ominaisuuksia, joilla voitiin antaa täysi tuki erilaisille tietotyypeille. Nämä ominaisuudet sisälsivät mahdollisuuden tyyppien luontiin, mutta myös täyden relaatioiden kuvailukyvyn – jo aikaisemmin laajalti käytetyn, mutta pelkästään käyttäjän ylläpitämänä ja määrittelemänä. Postgres:issa tietokanta ymmärsi relaatioita ja kykeni sääntöjen avulla hakemaan informaatiota toisiinsa liittyvistä tauluista luonnollisella tavalla. Postgresin ja Ingresin lähdekoodit olivat jo alusta alkaen täysin erilliset.


title: PostgreSQL

text: Alkaen vuodesta 1986 työryhmä julkaisi useita muistioita, joissa esiteltiin järjestelmän perusominaisuudet ja vuonna 1988 projektilla oli olemassa toimiva prototyyppi. Työryhmä julkaisi version 1 rajoitetulle käyttäjäkunnalle kesäkuussa 1989, jota seurasi versio 2 uusiksi kirjoitetulla sääntöjärjestelmällä kesäkuussa 1990. Vuoden 1991 versiossa 3 oli jälleen uusi sääntöjärjestelmä, mutta myös tuki useille tallennejärjestelmille ja paranneltu kyselyjärjestelmä. Vuoteen 1993 mennessä oli järjestelmälle kertynyt suuri määrä käyttäjiä jotka hukuttivat projektin tuki- ja ominaisuuspyyntöihin. Version 4 jälkeen — joka oli puhtaasti pelkästään olemassa olevan koodin siivous — projekti päättyi.


title: PostgreSQL

text: Vaikkakin projekti oli virallisesti päättynyt, BSD-lisenssi jolla Berkeley julkisti Postgresin mahdollisti itsenäisille avointa lähdekoodia hyödyntäville kehittäjille lähdekoodin hankinnan ja kehitystyön jatkamisen. Vuonna 1994 kaksi Berkeleyn yliopiston opiskelijaa, Andrew Yu ja Jolly Chen, lisäsivät SQL-tulkin korvaamaan vanhemman Ingres-pohjaisen QUEL-systeemin, luoden Postgres95:n. Koodi julkaistiin webissä ja sille annettiin mahdollisuus etsiä omaa kotiaan. 1996 tapahtui uudelleennimeäminen: uuden kyselykielen vuoksi Postgres95:tä tuli PostgreSQL.


title: PostgreSQL

text: Ensimmäinen PostgreSQL:n nimellä tapahtunut julkistus oli versio 6.0. Sittemmin joukko tietokantakehittäjiä ja vapaaehtoisia ympäri maailman ovat koordinoidusti ylläpitäneet ohjelmistoa Internetin välityksellä. Version 6.0 jälkeen on julkaistu useita uusia versioita, samalla jatkaen ohjelmiston parantelua ja kehitystä; 20. syyskuuta 2010 julkaistiin uusin versio, 9.0.


title: PostgreSQL

text: Vaikkakin lisenssi mahdollisti PostgreSQL:n kaupallistamisen, PostgreSQL:n kaupallinen kehitystyö ei ollut yhtä nopeaa kuin Ingresin – joka on sinänsä yllättävää ottaen huomioon PostgreSQL:n edut Ingresiin verrattuna. Ensimmäinen isompi kaupallinen projekti syntyi, kun Paula Hawthorn (alkuperäinen Ingres-työryhmän jäsen, joka siirtyi Ingresistä) ja Michael Stonebraker muodostivat Illustra Information Technologies:in tehdäkseen PostgreSQL:sta kaupallisen version.


title: PostgreSQL

text: Tammikuussa 2005 PostgreSQL sai ensimmäisen tukijansa tietokantatoimittajista. Pervasive Software, parhaiten tunnettu Btrieve:stä, joka oli hyvin suosittu Novell Netware ympäristössä, julkisti kaupallisen tuotetuen ja sitoutumisensa kehitysyhteisöön. Tuon tapahtuman jälkeen, EnterpriseDB on julkistanut vastaavanlaisen sitoutumislupauksen, keskittyen ennen kaikkea Oraclea varten tehtyjen sovellusten siirron helpottamiseen PostgreSQL-ympäristöön. Greenplum on sponsoroinut kehitysprojekteja tietovarastointi ja business intelligence -sovelluksia silmällä pitäen, etenkin BizGres-projektia.


title: PostgreSQL

text: Marraskuussa 2005, John Loiacono, Sun Microsystemsin "executive vice-president of software", kommentoi että "We're not going to OEM Microsoft but we are looking at PostgreSQL right now," vaikkakaan tarkempaa tietoa Sunin kiinnostuksen kohteesta ei ole vielä julkistettu.


title: Pelastakaa sotamies Ryan

text: Pelastakaa sotamies Ryan () on vuonna 1998 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen sotaelokuva, joka sijoittuu toiseen maailmansotaan. Elokuvan on ohjannut Steven Spielberg, ja sen pääosissa näyttelevät Tom Hanks, Tom Sizemore, Edward Burns, Barry Pepper, Adam Goldberg, Jeremy Davies, Vin Diesel, Giovanni Ribisi ja Matt Damon.


title: Pelastakaa sotamies Ryan

text: American Film Institute valitsi elokuvan vuonna 2007 sadan parhaan amerikkalaiselokuvan listalla sijalle 71. Vuonna 2014 se arkistoitiin Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Pelastakaa sotamies Ryan

text: Toisen maailmansodan veteraani (Harrison Young) käy perheineen Normandian maihinnousussa kaatuneiden amerikkalaisten sotilaiden hautausmaalla Colleville-sur-Merissä Ranskan Normandiassa. Elokuva jatkuu takaumana Normandian maihinnousun ensimmäiseen päivään 6. kesäkuuta 1944. Yhdysvaltalaiset ovat valmistautumassa maihinnousuun Omaha Beachille. He taistelevat saksalaista jalkaväkeä, konekiväärejä sekä tykistöä vastaan ja menettävät miehiä. Kapteeni John H. Miller (Tom Hanks), joka on 2. sissipataljoonan Charlie-komppanian komentaja, selviytyy maihinnoususta hengissä ja kerää joukon sotilaita, joiden on määrä tunkeutua saksalaisten puolustuksen läpi pois rannalta.


title: Pelastakaa sotamies Ryan

text: Tapahtumat siirtyvät Yhdysvaltoihin, missä kenraali George Marshall (Harve Presnell) saa kuulla, että Ryanin perheen pojista kolme on kaatunut miltei perätysten ja että poikien äiti (Kathleen Byron) saa kuulla asiasta vielä samana päivänä. Kenraali saa tietää, että perheen neljäs poika, sotamies James Francis Ryan, on kadonnut taistelussa jossain päin Normandiaa. Luettuaan henkilökunnalleen Abraham Lincolnin rouva Bixbylle kirjoittaman kirjeen kenraali määrää, että sotamies Ryan on etsittävä ja lähetettävä kotiin. Yhdysvaltain asevoimien toimintaperiaattena oli, että jos perhe on menettänyt sodassa muut poikansa, heillä on oikeus saada viimeinen eloonjäänyt poika kotiin.


title: Pelastakaa sotamies Ryan

text: Sillä välin Ranskassa maihinnousupäivästä on ehtinyt kulua kolme päivää. Miller saa käskyn etsiä Ryan, ja hän ottaa tehtävää varten komppaniastaan kuusi miestä, Horvathin (Tom Sizemore), Mellishin (Adam Goldberg), Reibenin (Edward Burns), Jacksonin (Barry Pepper), Waden (Giovanni Ribisi) ja Caparzon (Vin Diesel) sekä yhden sujuvasti ranskaa ja saksaa puhuvan miehen, Uphamin (Jeremy Davies), 29. jalkaväkidivisioonasta. Millerin osastolla ei ole tietoa Ryanin olinpaikasta, joten he suuntaavat kohti Neuvillea. Kaupungin laitamilla ryhmä tapaa 101. maahanlaskudivisioonaan kuuluneen joukkueen. Ryhmän saavuttua kaupunkiin Caparzo saa rintaansa tarkka-ampujan luodin ja kuolee verenhukkaan, sillä kukaan ei voi lähteä hakemaan apua tulematta ammutuksi. Jackson onnistuu tappamaan tarkka-ampujan Caparzon kuoltua. Ryhmä löytää Minnesotasta kotoisin olevan sotamies James Frederick Ryanin (Nathan Fillion), mutta käsittää sitten, ettei kyseessä ole heidän etsimänsä mies. He löytävät 506. laskuvarjojääkärirykmentin Charlie-komppaniaan kuuluvan miehen, joka kertoo heille, että hänet oli määrä pudottaa Viervilleen ja että sekä Baker- että Charlie-komppanioilla oli Viervillessä sama kokoontumispaikka. Kun ryhmä pääsee Viervilleen, Miller löytää Ryanin ystävän, joka paljastaa Ryanin olevan paraikaa puolustamassa Merdret-joen ylittävää, strategisesti tärkeää siltaa Ramellen kuvitteellisessa kaupungissa.


title: Pelastakaa sotamies Ryan

text: Matkalla Ramelleen Miller päättää käyttää hyväkseen tilaisuuden lamauttaa saksalaisten pienen konekivääriaseman, joka sijaitsee hylätyn tutka-aseman liepeillä. Millerin miehet eivät pidä ajatuksesta mutta tottelevat komentajaansa. Ryhmän lääkintämies Wade haavoittuu kuolettavasti ryhmän ja saksalaisten välille syntyneessä kahakassa. Viimeinen eloonjäänyt saksalaissotilas, ”Höyrylaiva-Ville” (Joerg Stadler), saa osakseen kaikkien ryhmäläisten vihat, lukuun ottamatta Uphamia. Upham ryhtyy vastustamaan Millerin päätöstä antaa miesten ampua saksalainen. Saksalainen anoo ryhmältä armoa, ja Miller päättää antaa tämän mennä tiehensä silmät sidottuina määräten tämän antautumaan ensimmäiselle kohtaamalleen liittoutuneiden partiolle. Ryhmän sotilaat eivät sen jälkeen enää luota Millerin johtamiskykyihin, ja Reiben julistaa aikovansa hylätä ryhmän ja koko tehtävän. Hänen ja Horvathin välille syntyy riita, joka käy yhä vakavammaksi, kunnes Miller laukaisee jännityksen paljastamalla olevansa alun perin ammatiltaan äidinkielenopettaja. Miehet ovat aiemmin lyöneet vetoa Millerin oikeasta ammatista. Vastahakoinen Reiben päättää jäädä ryhmään.


title: Pelastakaa sotamies Ryan

text: Ryhmä saapuu Ramellen laidalle ja kohtaa kolme laskuvarjojääkäriä, jotka ovat saartaneet saksalaisen puolitelavaunun. Yksi laskuvarjojääkäreistä on Ryan (Matt Damon). Sotilaiden saavuttua Ramelleen Ryan saa tiedon veljiensä kuolemasta ja siitä, että hänet on määrä lähettää kotiin. Miller ja hänen miehensä kertovat menettäneensä jo kaksi miestä häntä etsiessään. Ryan järkyttyy veljiensä kohtalosta mutta ei pidä reiluna sitä, että hän on veljiensä kuoleman vuoksi saanut luvan mennä kotiin. Hän pyytää Milleriä kertomaan hänen äidilleen, että ”kun löysit minut, olin täällä ainoiden jäljelle jääneiden veljieni kanssa”. Ryan viittaa puhuessaan pieneen sotilasjoukkoon, joka on saanut tehtävän puolustaa siltaa. Miller päättää ottaa komennon ja puolustaa siltaa vähillä jäljellä olevilla miehillä ja tarvikkeilla.


title: Pelastakaa sotamies Ryan

text: Taistelu alkaa yli 50-miehisen saksalaisen taisteluosaston saapuessa. Vaikka amerikkalaiset onnistuvat tappamaan useita saksalaissotilaita, moni heistäkin – muun muassa Jackson, Mellish ja Horvath – saa surmansa. Yrittäessään räjäyttää sillan Miller saa osuman luodista ja haavoittuu kuolettavasti. Juuri ennen kuin Tiger I -panssarivaunu on ylittämässä siltaa vaunu räjähtää amerikkalaisen P-51 Mustang -lentokoneen tuhoamana. Koneen perässä saapuu lisää Mustangeja sekä amerikkalainen M4 Sherman -panssarivaunujen tukema jalkaväkiosasto, joka tuhoaa jäljelle jääneet saksalaiset. Upham, joka joutui taistelun aikana eroon omista miehistään ja piiloutui kuoppaan aivan saksalaissotilaiden viereen, teloittaa ”Höyrylaiva-Villen” huomattuaan tämän olevan yksi antautuneista saksalaisista ja nähtyään tämän ampuvan Milleriä. Ryan, Reiben ja Upham ovat ryhmänsä ainoat taistelusta henkiin jäävät jäsenet. Ryan asettuu kuolevan Millerin viereen tämän sanoessa viimeiset sanansa: ”James… ansaitse tämä. Ansaitse se.”


title: Pelastakaa sotamies Ryan

text: Elokuva siirtyy takaisin nykyhetkeen, ja yleisölle selviää, että elokuvan alussa nähty iäkäs veteraani on Millerin haudalla seisova Ryan. Ryan pyytää vaimoaan (Amanda Boxer) vahvistamaan sen, että hän on elänyt hyvän elämän, ollut ”hyvä mies” ja Millerin ja muiden sotilaiden uhrausten arvoinen. Sitten hän tekee Millerin haudalle kunniaa, ja kamera kääntyy kuvaamaan hautausmaalla tyynesti liehuvaa Amerikan lippua.


title: Ruby on Rails

text: Ruby on Rails, yleensä lyhyesti Rails tai RoR, on Ruby-ohjelmointikieleen pohjautuva ohjelmistokehys (framework). Se on avointa lähdekoodia.


title: Ruby on Rails

text: Rails pohjautuu MVC-arkkitehtuuriin, ja on tarkoitettu lähinnä WWW-pohjaisten sovellusten luomiseen.


title: Ruby on Rails

text: Muista WWW-kehyksistä Rails erottuu lähinnä tarvittavan ohjelmakoodin pienestä määrästä ja konfigurointitarpeen puutteesta. "Malli," eli ohjelmointikielen näkemys tietokannan tauluista, rakennetaan lähes kokonaan automaattisesti: Ohjelmoija luo tyhjän luokan, ja Rails löytää automaattisesti samannimisen taulun tietokannasta ja päättelee mitä sarakkeita siinä on. "Näkymä", eli HTML jonka käyttäjä näkee, luodaan suoraan HTML-paloista. "Ohjain", eli luokka joka vastaa käyttäjän antamiin komentoihin, määritellään luokkana jonka metodiksi koodi kirjoitetaan - ja Rails tukee myös tyypillisten tietueiden luonnin, lukemisen, päivittämisen ja tuhoamisen mahdollistavien metodien automaattista määrittelyä.


title: Ruby on Rails

text: Rails tukee myös muita toimintoja, kuten asynkronisia JavaScript-toimintoja (ns. Ajax-toiminnot), sähköpostin lähettämistä ja vastaanottamista, sekä Web Services -toimintoja.


title: Ruby on Rails

text: Rails toimii lähes kaikissa käyttöjärjestelmissä missä Rubykin. Web-palvelimeksi sopii niin Rubyn mukana tuleva pieni WebRICK-palvelin kuin myös Apache tai Lighttpd. Tietokannaksi sopii myös moni; niin MySQL, PostgreSQL kuin SQLite ovat tuettuina, kuten myös moni kaupallisista palvelimista, kuten Oracle ja DB2.


title: Boston Consulting Group

text: Boston Consulting Group (BCG) on kansainvälinen konsultointiyritys. Nimensä mukaisesti sen ensimmäinen toimisto sijaitsi Bostonissa. Se perustettiin vuonna 1963. Yrityksellä on nykyään 85 toimistoa 48 maassa. Helsingin toimipiste perustettiin vuonna 1995.


title: Boston Consulting Group

text:
Yritys teki Guggenheim Helsinki -suunnitelmaa varten arvion tulevan museon kävijämääristä. Yhtiön kansainvälisiä toimintoja johtaa Jason Guggenheim.
Laajimalle levinneitä BCG:n strategiatyökaluja ovat:


title: Vastaluku

text:
Vastaluku liittyy käsitteenämatematiikassa kahden luvun yhteenlaskuun, jonka tulokseksi saadaan nolla
Tällöin sanotaan, että "molemmat luvut" formula_2 ja formula_3 ovat toistensa vastalukuja ja ne sijaitsevat lukusuoralla yhtä kaukana nollapisteestä.


title: Vastaluku

text: Edellinen esitys on koulumatematiikassa monelle tutuksi tullut määritelmä. Matematiikassa lukua nolla pidetään yhteenlaskuun liittyvänä kokonaislukujoukon neutraalialkiona eli 0-alkiona. Koska matematiikan neutraalialkion käsite on paljon laajempi, käytetään nimitystä 0-alkio vain luvuille ja sellaisille binäärioperaatioille, jotka ovat luonteeltaan additiivisia.


title: Vastaluku

text: Luonnollisilla luvuilla ei ole vastaluvun käsitettä, sillä kahden luonnollisen luvun summa ei koskaan tule nollaksi, joka on lukujoukon pienin luku (jos se luetaan luonnolliseksi luvuksi). Binäärioperaatiossa summan arvo on aina suurempi kuin kumpikaan operandi.


title: Vastaluku

text: Jossakin vaiheessa matematiikan historiaa otettiin käyttöön negatiiviset luvut, jotta vähennyslaskua voitiin soveltaa rajoituksetta luonnollisille luvuille. Jos vähennettävä on suurempi kuin vähentäjä, tulee erotukseksi positiivinen luku. Näin on, kun lasketaan esimerkiksi formula_4. Jos vähentäjä on suurempi kuin vähennettävä, merkitään erotukseksi "vastaluku". Näin käy esimerkiksi, kun formula_5. Vastaluvun merkkinä oleva miinus (-) lienee vähennyslaskusta peräisin.


title: Vastaluku

text: Kokonaislukujen joukko on muodostettu lisäämällä luonnollisiin lukuihin negatiiviset luvut. Negatiiviset luvut sisältävät jokaisen luonnollisen luvun vastaluvun eli negaation. Kokonaislukujen joukko onkin yksinkertaisin lukujoukko, jossa vastaluvut ovat olemassa. Jos kokonaislukuja kuvataan lukusuoralla olevilla pisteillä, sijoittuvat vastaluvut nollapisteestä katsottuna yhtä etäälle positiivisten- tai negatiivisten lukujen puolille. "Luvun etäisyys nollasta" kutsutaan luvun itseisarvoksi, jolloin positiivisuus ja negatiivisuus ovat luvun itseisarvoon liitettäviä erottelevia lisämääreitä.


title: Vastaluku

text: Positiivisesta luvusta voidaan tehdä negatiivinen liittämällä sen eteen miinusmerkki. Etumerkkiä voidaan pitää unaarioperaationa, jolla positiivinen luku muutetaan vastaluvukseen (formula_6). Kun negatiivisen luvun vastaluku on sen positiivinen itseisarvo, toimii miinusmerkki negatiivisen luvun eteen laitettuna vastalukuoperaationa (formula_7). Tämä voidaan ilmaista yleisesti positiiviselle kokonaisluvulle formula_2, joka ei ole nolla. Tällöin merkintä


title: Vastaluku

text:
Alkuperäisen määritelmän mukaan toisilleen vastalukuina olevien lukujen summa on nolla
johtaa tulokseen, että vastaluku on aina luvun negaatio
ja luvulla on vain yksi vastaluku.


title: Vastaluku

text: Nolla on oma vastalukunsa.


title: Vastaluku

text: Jotta kokonaislukujen jakolasku olisi aina laskettavaissa, laajennettiin kokonaislukujen joukkoa kaikilla kokonaislukujen suhteilla. Näin muodostettiin rationaaliluvut. Osamäärään voitiin valita sekä negatiivisia että positiivisia lukuja, joten on sovittava rationaaliluvun merkki. Jos osamäärässä jaettava ja jakaja ovat molemmat positiivisia tai molemmat negatiivisia, tuli luvusta positiivinen. Jos taas osamäärä muodostettiin erimerkkisistä luvuista, tuli osamääräksi negatiivinen.


title: Vastaluku

text: Myös rationaaliluvut muodostuvat positiivisista luvuista ja näiden vastaluvuista. Mukana on lisäksi nolla, jolla ei ole vastalukua.


title: Vastaluku

text: Reaaliluvut saadaan täydentämällä rationaaliluvut irrationaaliluvuilla. Jokaisella irrationaaliluvulla on myös vastalukunsa, joten reaaliluvut ovat vastalukujen suhteen samantyyppinen lukujoukko kuin rationaaliluvut.


title: Vastaluku

text:
Kompleksiluvut muodostettiin täydentämällä reaaliluvut imaginaariluvuilla muodostetuilla kompleksiluvuilla.
Kompleksiluvun formula_13, missä formula_2 ja formula_3 ovat reaalilukuja ja formula_16 on imaginaariyksikkö, vastaluku on:
Määritelmä ehto toteutuu, koska
Jos kompleksiluku on esitetty polaarimuodossa Eulerin kaavan avulla, eli
niin sen vastaluku on


title: Wieferichin alkuluku

text:
Wieferichin alkuluku on sellainen alkuluku formula_1, joka toteuttaa kongruenssin
formula_2 formula_3.


title: Wieferichin alkuluku

text:
Fermat'n pienen lauseen mukaan jokainen pariton alkuluku formula_1 toteuttaa ehdon
formula_2 formula_6.
Siis luku formula_1 jakaa tasan luvun formula_8, joten luku formula_9 on aina kokonaisluku.
Luku formula_1 on Wieferichin alkuluku, jos tämäkin kokonaisluku on tasan jaollinen
luvulla formula_1.


title: Wieferichin alkuluku

text: Wieferich osoitti vuonna 1909, että jos ns. Fermat'n suuren lauseen ensimmäisellä tapauksella on olemassa vastaesimerkki eksponentilla formula_1, niin tämä eksponentti on Wieferichin alkuluku.


title: Wieferichin alkuluku

text:
Wieferichin alkulukuja on pyritty systemaattisesti etsimään tietokonetta apuna käyttäen.
Toistaiseksi ainoat tunnetut Wieferichin alkuluvut ovat formula_13 ja formula_14.
Laajamittaisten tietokoneajojen avulla on saatu selville, että muita lukua formula_15 pienempiä Wieferichin alkulukuja ei ole olemassa.


title: Vaneri

text: Vaneri (aikaisemmin faneeri) on vähintään kolmesta ohuesta puuviilusta ristiin yhteen liimaamalla valmistettu levymäinen puutuote. Vaneri oli ensimmäinen teollinen puujaloste. Vaneri on aina peilikuva keskilinjan suhteen, vierekkäiset viilut voivat olla samansuuntaisia kuitenkin niin että vanerin rakenne on sama keskilinjan suhteen.


title: Vaneri

text: Suomalainen vaneri valmistetaan ohuista ristiinliimatuista viiluista. Koivu- ja kuusiviilun nimellispaksuus on 1,4 mm. Paksuviiluisen havuvanerin viilunpaksuudet ovat 1,8–3,5 mm.


title: Vaneri

text: Koivuvanerilla on erinomaiset lujuus- ja jäykkyysominaisuudet sekä hyvä virumisen kestävyys. Koska sillä on myös hyvä tasoleikkauslujuus, se on raskaassa lattiakäytössä muita vanerituotteita oleellisesti parempi ratkaisu. Myös pintakovuus ja kolhunkestävyys on hyvä.


title: Vaneri

text: Koivuvanerin tyypillisiä käyttökohteita ovat betonointilevyt, kuljetusvälineiden lattiat, konttien lattiat, seinät ja katot, liikennemerkit, opastetaulut, huonekalut ja kalusteiden sidelistat.


title: Vaneri

text: Myös kuusivanerin lujuus- ja jäykkyysominaisuudet ovat hyvät. Kuusivanerin pinta on koivuvaneria pehmeämpää ja oksaisempaa. Syykuvio on voimakas ja hieman koholla. Kuusivaneri on toisaalta suhteellisen kevyttä ja sitä on helppo työstää ja naulata.


title: Vaneri

text: Kuusivanerin tyypilisiä käyttökohteita on vesikattorakenteet, rakennusten lattiat, seinät ja katot, ajoneuvoissa piiloon jäävät rakenteet, pakkaukset ja laatikot, työmaarakenteet, aitaukset ja suojat sekä vähäisten valukertojen betonoimislevyt. Paksuviiluista kolmikerros/viisikerros-havuvaneria käytetään myös tuulensuojalevynä rakennuksissa hengittävyytensä ja jäykkyytensä ansiosta.


title: Vaneri

text: Mäntyvanerit ovat käytännössä ohuita ja niitä käytetään lähinnä sisustustarkoituksissa.


title: Vaneri

text: Yhdistämällä koivun kovuus ja kuusen keveys ja halpuus (saatavuus) saadaan aikaan sekavaneri, jossa pintaviiluina ovat koivuviilut ja sisällä olevat viilut ovat kuusta. Vanerin kayttöön ja lujuuteen vaikuttavat voimakkaimmin pintaviilut, jotka ottavat vastaan pintarasituksen ja ison osan mekaanista rasitusta.


title: Vaneri

text: Lastulevy ja muut puristusmenetelmällä valmistetut puulevyt ovat korvanneet vanerin käyttöä rakennus- ja huonekalumateriaalina. Silti vaneri on säilyttänyt vankan aseman käyttökohteissa, joissa levymateriaalilta vaaditaan rakenteellista ja kosteuden kestävyyttä, iskunkestävyyttä tai näyttävää ulkoasua.


title: Vaneri

text: Puuviilun raaka-aineena käytetään lehti- ja havupuuta. Lehtipuista koivu on yleisin vanerin raaka-aine, jolloin on kyse koivuvanerista. Havupuista mänty ja kuusi soveltuvat havuvanerin raaka-aineeksi, joista kuusi on yleisempi pitkien kuitujen antaessa paremmat vanerin rakenteelliset ominaisuudet. Mikäli käytetään eri puulajeja eri viilukerroksissa, saadaan niin sanottua sekavaneria.


title: Vaneri

text: Itse puuviilu on ohut levy, joka leikataan yhdellä kertaa pyörivän sorvipölkyn pinnasta.


title: Vaneri

text: Perusvaneri liimataan nykyään kosteuden kestävällä, ruskealla fenolihartsiliimalla, kuumapuristuksena. Ennen käytettiin termiä vesivaneri, joka tarkoittaa juuri fenolihartsiliimattua, säänkestävästi liimattua vaneria. Fenolihartsin ruskea väri tulee, kun hartsin sisältämä fenoli muuntuu ilman ja hapen vaikutuksesta. Alkujaan fenolihartsi on läpikuultava.


title: Vaneri

text: Yleensä päällekkäiset viilut liimataan syyt ristikkäin. Näin muodostunutta vaneria kutsutaan ristiin liimatuksi vaneriksi. Viiluja on useimmiten pariton määrä, jolloin syysuunta on sama molemmissa pinnoissa tai vaneri on ns. mirror-vaneria, jonka rakenne on peilattu keskilinjan suhteen. Mirror-vanerissa on usein kaksi keskimmäistä viilua samansuuntaisia. Erikoistarkoituksiin valmistetaan samansuuntaisista viiluista valmistettuja vanerilevyjä, riippuen tavoitelluista jäykkyysominaisuuksista vanerin eri suuntiin.


title: Vaneri

text: Vanerilevyjen valmistuskoot on standardoitu. Vanerin enimmäispaksuus on noin 50 mm ja paksuudet vaihtelevat 3 mm portain välillä 3–30 mm. 3 mm ohuempia vanereita kutsutaan "ohutviiluvanereiksi" tai "lentokonevaneriksi" yleisen käyttökohteen mukaan. Paksuimmista viiluista valmistetut levyt soveltuvat myös runkorakenteisiin. Toisaalta on huomioitavaa että myös paksuja vanereita valmistetaan ohuista viiluista, myös näitä kutsutaan ohutviiluvanereiksi.


title: Vaneri

text: Vanerin pintaominaisuuksia voidaan parantaa erilaisilla pinnoitteilla. Yleisin jaloste on pinnoittaa vaneri fenolifilmillä, jolloin puupinnasta saadaan kova ja kosteutta hyvin kestävä. Vaneria voidaan pinnoittaa käyttökohteen erityisvaatimusten mukaisesti erityyppisillä pinnoitusratkaisuilla esim. kertamuovilla, kestomuovilla, maalilla, lakalla, paperilla, metallilla, kankaalla tai kumilla. Vanerin väliin voidaan myös liimata erilaisia funktionaalisia kerroksia, jotka toimivat esim. värähtelyn vaimentajina (esim. kaksi vanerilevyä ja kumimatto väliin).


title: Vaneri

text: Havuvanerin paras kilpailija on varsinkin Pohjois-Amerikassa OSB, joka on valmistettu suunnatuista suurlastuista. OSB:llä saavutetaan useita havuvanerin ominaisuuksia halvemmalla raaka-aineella ja yksinkertaisemmalla tuotantoprosessilla.


title: Gordianus

text: Gordianus voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Sydneyn oopperatalo

text: Sydneyn oopperatalo on vuonna 1973 valmistunut rakennus Sydneyssä Australiassa. Rakennus sijaitsee hyvin näkyvällä paikalla Bennelong Pointissa Sydneyn satamassa lähellä Sydney Harbour Bridgeä.


title: Sydneyn oopperatalo

text: Sydneyn oopperatalo on yksi 1900-luvun omaperäisimmistä ja kuuluisimmista rakennuksista. Se valittiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 2007 merkittävänä 1900-luvun monumenttina, joka edustaa luovuutta sekä arkkitehtoniselta että rakennussuunnittelun kannalta.


title: Sydneyn oopperatalo

text: Sydneyn oopperatalossa toimivat Australian ooppera, Australian kamariorkesteri, Sydneyn teatteri, Sydneyn sinfoniaorkesteri ja Australian baletti. Rakennus on yksi maailman aktiivisimmista esittävän taiteen keskuksista. Siellä järjestetään vuosittain jopa 2500 esitystä, joihin tulee noin 1,5 miljoonaa katsojaa. Vierailijoita rakennuksessa käy vuosittain neljä miljoonaa, ja opastetuille kiertokäynneille osallistuu 200 000 vierailijaa.


title: Sydneyn oopperatalo

text: Uuden Etelä-Walesin osavaltion hallitus järjesti vuonna 1956 avoimen kansainvälisen suunnittelukilpailun ja nimitti siihen itsenäisen tuomariston. Kilpailussa haettiin suunnitelmaa kahdesta esityssalista, toinen oopperaa ja toinen sinfoniakonsertteja varten. Suunnittelurajoituksia tai kulujen ylärajaa ei määritelty. Kilpailun voitti tanskalainen arkkitehti Jørn Utzon, joka nimettiin projektin ainoaksi arkkitehdiksi.


title: Sydneyn oopperatalo

text: Yleisen käsityksen mukaan myöhässä nelihenkisen tuomariston kokoukseen saapunut Eero Saarinen pelasti Utzonin kilpailutyön hylättyjen joukosta ja sai muutkin tuomarit hyväksymään sen voittajaksi.


title: Sydneyn oopperatalo

text: Osavaltion parlamentti myönsi projektille 3,5 miljoonan Australian punnan eli 7 miljoonan Australian dollarin rahoituksen. Rakennuksen oli tarkoitus valmistua tammikuussa 1963.


title: Sydneyn oopperatalo

text: Rakennustyöt aloitettiin 1957, ja rakennus valmistui lopulta 1973. Sen rakensi insinööriyritys Ove Arup and Partners, ja urakoitsija oli australialainen M R Hornibrook. Rakennusprojektin kulujen voimakas kasvu aiheutti vuonna 1966 sen, että osavaltion hallitus lopetti projektin rahoittamisen. Sen seurauksena Utzon jätti projektin, ja hallitus nimitti siihen uudet arkkitehdit. He tekivät suuria muutoksia rakennuksen sisätilojen suunnitelmiin. Työn valmistumista valvoi arkkitehtiyritys Hall, Todd and Littlemore. Rakennuskustannukset olivat lopulta 102 miljoonaa Australian dollaria.


title: Sydneyn oopperatalo

text: Rakennuksen avasi virallisesti Australian kuningatar Elisabet II 20. lokakuuta 1973. Televisioitu avajaisseremonia sisälsi muun muassa ilotulituksen ja Ludwig van Beethovenin 9. sinfonian esityksen. Utzonia ei ollut kutsuttu, eikä hänen nimeään mainittu tapahtumassa. Oopperatalon ensiesitys oli Sergei Prokofjevin "Sota ja rauha".


title: Sydneyn oopperatalo

text: Rakennuksen tulotietä ja etupihaa paranneltiin vuosina 1986–1988. Utzon palkattiin vuonna 1999 kehittämään rakennukselle suunnitteluperiaatteet, joita noudatettaisiin kaikissa myöhemmissä rakennustöissä rakennuksen arkkitehtonisen eheyden turvaamiseksi. Utzonin ensimmäinen toimenpide oli uudistaa vastaanottosali, joka nimettiin vuonna 2004 Utzon Roomiksi.


title: Sydneyn oopperatalo

text: Vuonna 2006 valmistui Utzonin johtama ulkotilojen muutostyö. Sen yhteydessä rakennuksen länsipuolelle lisättiin lasi-ikkunat, joiden läpi teatterin aulasta pystyi näkemään Sydneyn satamaan. Sisätilojen kunnostuksen yhteydessä rakennukseen sijoitettiin ensimmäinen hissi ja liukuportaat. Utzon uusi myös vanhentunutta ja riittämättömäksi käynyttä oopperasalia.


title: Sydneyn oopperatalo

text: Sydneyn oopperatalo on mitoiltaan 185 × 120 metriä. Siinä on noin tuhat huonetilaa. Huonetiloihin sisältyy viisi teatterisalia, viisi harjoitustilaa, kaksi pääeteistä, neljä ravintolaa, kuusi baaria sekä useita matkamuistomyymälöitä.


title: Sydneyn oopperatalo

text: Esityskäytössä olevat salit istumapaikkoineen:


title: Sydneyn oopperatalo

text: Konserttisalissa sijaitsevat oopperatalon suuret urut, jotka ovat maailman suurimmat mekaaniset urut. Uruissa on yhteensä 10 244 pilliä.


title: Sydneyn oopperatalo

text: Oopperatalon ulkokatossa on yli miljoona valkoista keraamista laattaa, jotka on valmistettu Ruotsissa. Vaikka laatat on viimeistelty itsepuhdistuviksi, niitä on ajoittain huollettava ja vaihdettava.


title: Björkhagen (Tukholma)

text: Björkhagen on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu hallinnollisesti Skarpnäckin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Kärrtorpin, Hammarbyhöjdenin ja Södra Hammarbyhamnenin kaupunginosat sekä Nackan kunta.


title: Björkhagen (Tukholma)

text: Alue kuului Nackan kunnalle vuoden 1930 alkuun saakka. Aluetta alettiin asuttaa vuosina 1946–1950. Suurin osa Björkhagenin kaduista on nimetty skånelaisten tai blekingeläisten kaupunkien ja taajamien mukaan. Kaupunginosan keskus Björkhagsplan vihittiin käyttöön 1. lokakuuta vuonna 1959.


title: Eugene McCarthy

text: Eugene McCarthy () oli yhdysvaltalainen poliitikko. Hän toimi pitkään Minnesotan senaattorina. McCarthy oli demokraattisen puolueen jäsen ja kuuluisa Vietnamin sodan vastustaja. Hän pyrki demokraattien presidenttiehdokkaaksi vuonna 1968 rauhanehdokkaana. McCarthy kuitenkin hävisi esivaalin silloiselle varapresidentille Hubert Humphreylle. Luovuttuaan politiikasta McCarthy julkaisi vanhoilla päivillään useita kirjoja.


title: Hubert Humphrey

text: Hubert Horatio Humphrey II () oli yhdysvaltalainen poliitikko. Hän kuului demokraattiseen puolueeseen ja toimi Lyndon B. Johnsonin varapresidenttinä 1965–1969. Humphrey valittiin vuonna 1968 demokraattisen puolueen presidenttiehdokkaaksi. Hän kuitenkin hävisi vaalit republikaanien ehdokkaalle Richard Nixonille. Humphrey yritti uudestaan 1972, mutta hävisi jo demokraattien esivaaleissa George McGovernille. Hän kuoli syöpään kotonaan Minnesotassa alkuvuodesta 1978.


title: Hubert Humphrey

text: Humphrey toimi Minneapolisin pormestarina vuodesta 1945 sekä Minnesotan senaattorina 1949–1964 ja 1971–1978.


title: Kielitoimisto

text: Kielitoimisto on yleisessä käytössä oleva nimitys Kotimaisten kielten keskuksen kielenhuolto-osastolle, jonka tehtävänä on huolehtia suomen kielen huollosta. Osasto palvelee yleisöä kielenhuoltoon liittyvissä asioissa ja vastaa suomen kieleen ja suomenkielisiin nimiin liittyviin kysymyksiin. Se tarjoaa muun muassa puhelinneuvontaa, tekstinhuoltoa ja koulutusta. Kielenhuolto-osaston johtajana toimii Salli Kankaanpää. Tätä ennen johtajana oli Pirjo Hiidenmaa.


title: Kielitoimisto

text: Kotimaisten kielten keskuksella on lakiin perustuva velvollisuus kehittää ja huoltaa kotimaisia kieliä ilmaisuvälineinä, ja kielenhuolto-osasto vastaa tästä tehtävästä suomen kielen osalta. Kielitoimisto toimii kielenhuoltoviranomaisena, joka ohjaa ja kehittää suomen yleiskieltä.


title: Kielitoimisto

text: Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran yhteydessä oli toiminut jo vuodesta 1903 kolmimiehinen kielitieteellinen valiokunta. Vuonna 1927 sitä laajennettiin Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kielivaliokunnaksi, ja sen oli määrä ohjata kaikkia suomalaisia oikeakielisyysasioissa. Vuonna 1945 valiokunnan yhteyteen perustettiin kielitoimisto, ja vuonna 1949 kielivaliokunta eli tuolloin kielilautakunta siirrettiin valtion ja Suomen Akatemian alaisuuteen. SKS:n Nykysuomen laitos siirtyi Suomen Akatemian suojiin vuonna 1960 ja kielitoimisto 10 vuotta myöhemmin. Vuonna 1976 perustettiin opetusministeriön alaisuuteen Kotimaisten kielten tutkimuskeskus (Kotus), johon Nykysuomen laitos siirrettiin Suomen Akatemiasta. Keskuksen nimi lyheni vuonna 2012 Kotimaisten kielten keskukseksi.


title: Pylväs

text: Pylväs eli kolonni on vapaasti seisova, poikkileikkaukseltaan pyöreä pystytuki tai koristeellinen elementti arkkitehtuurissa. Rakennusteknisesti todellista painoa kantava pystysuora rakenneosa on pilari. Pylväiksi sanotaan myös muistopylväitä, jotka ovat irrallisia muistomerkkejä, eivät rakenteen osia.


title: Pylväs

text: Varsinaisissa pylväissä on tavallisesti erotettavissa kolme osaa, jalusta eli baasi, varsi ja pylvään pää eli kapiteeli. Pylväitä käytetään usein tukemaan kaaria tai parvekkeita. Vanhimmat tunnetut pylväät ovat arkkitehti Imhotepin käsialaa Egyptissä noin vuodelta 2600 eaa. Muinaisen Persian pääkaupungissa Persepoliissa ovat antiikin ajan kenties komeimmat pylväät.


title: Pylväs

text: Klassisia pylväitä on kolmea tyyppiä:


title: Postipankki

text: Postipankki (PSP), aiemmin Postisäästöpankki, myöhemmin Leonia Pankki ja Sampo Pankki, oli Suomessa vuodesta 1887 toiminut valtio-omisteinen pankki. Vuonna 2006 tuolloinen omistaja Sampo-konserni myi pankin. Pankki toimii nykyisin nimellä Danske Bank tanskalaisen "Danske Bankin" tytäryhtiönä.


title: Postipankki

text: Postipankki teki yhteistyötä Postin kanssa siten, että pankkipalveluja sai postikonttoreista. Postipankilla oli myös omia pankkikonttoreitaan.


title: Postipankki

text: Postisäästöpankin (PSP) historia alkaa vuodesta 1887. Valtion perustaman Postisäästöpankin tarkoitus oli edistää säästämistä.


title: Postipankki

text: Postisäästötoiminta oli kansainvälinen ilmiö, joka oli jo otettu käyttöön Isossa-Britannissa 1861 ja Ruotsissa 1884. Postisäästöpankki perustettiin säästöpankkien kilpailijaksi. Perustamisen taustalla oli "säästöpankkiaate". Perustamista pohtinut "postisäästöpankkikomitea" piti ongelmana, että ruumiillisen työn tekijät, päivätyöläiset ja palkolliset eivät voineet säästää, koska ei ollut saatavilla luotettavia säästöjen talletuspaikkoja. Olemassa olleiden säästöpankkien ongelmiksi nähtiin tuolloin harvat aukioloajat, pankkien puute maaseudulla sekä huono hoito. Postisäästöpankki tarjosi lähes koko maan kattavan konttoriverkoston postitoimipaikoissa sekä paremmat aukioloajat. Talletuskorko kuitenkin jäi selvästi alhaisemmaksi kuin säästöpankeilla, sillä kaikki talletusvarat sijoitettiin valtion obligaatioihin. Aluksi Postisäästöpankki huolehtikin muihin pankkeihin verrattuna kaikkein pienimpien talletusten keräämisestä.


title: Postipankki

text: Postisäästöpankki tavoitteli lasten, koululaisten, opiskelijoiden ja työväestön pieniä säästöjä. 1880-luvun lopussa sillä oli jo 253 toimipistettä postitoimipaikoissa. Tallettajien määrä kasvoi nopeasti. Vuonna 1889 tallettajia oli jo yli 20 000. Vertailun vuoksi kaikissa säästöpankeissa oli tuolloin yhteensä 65 000 säästötiliä.


title: Postipankki

text: Postisäästöpankki toimi läheisessä yhteistyössä Postin kanssa niin, että osasta postikonttoreita sai myös pankkipalveluita. Omia konttoreita Postisäästöpankeilla oli vain muutama. Sen toiminta oli lainsäädännön rajoitusten takia alkuvuosina vaatimatonta ja voimakas kasvu alkoi vasta 1940-luvun taitteessa, kun pankki otti postisiirron maksujärjestelmäkseen talvisodan alkaessa vuonna 1939.


title: Postipankki

text: Vuonna 1970 pankin nimi lyhennettiin muotoon "Postipankki". Vuonna 1988 siitä tuli liikepankkeihin rinnastettava "Postipankki Oy".


title: Postipankki

text: Pankkiliikenteessä pankin tunnuksena säilyi PSP aina vuoteen 1997 asti.


title: Postipankki

text: Postipankin palveluita sai pankin omien konttoreiden lisäksi edelleen myös postikonttoreista. 1990-luvun loppupuolella yhteistyötä Postin kanssa kuitenkin supistettiin. Pankkipalveluita tarjoavien postikonttorien määrä laski voimakkaasti. Kun vuoden 1996 alussa Postipankin palveluita sai vielä 938 postista, määrä oli kahden vuoden kuluttua enää 514.


title: Postipankki

text: Joulukuussa 1997 pankki muutettiin julkiseksi osakeyhtiöksi ("Postipankki Oyj") ja se yhdistyi niin ikään valtion omistaman, vuonna 1956 perustetun Suomen Vientiluotto Oyj:n kanssa. Uusi konserni otti nimekseen "Leonia" 23. huhtikuuta 1998. Postipankin nimeksi tuli nyt "Leonia Pankki". Uuden nimen lähtökohta oli sana leijona ("leo" tai "leon"), joka oli asiakkaille tuttu muun muassa säästökirjan kannesta.


title: Postipankki

text: Leonia-konserni muodostui holding-yhtiönä toimineesta "Leonia Oyj":stä (aluksi "PV Yhtymä Oyj") ja sen kahdesta tytäryhtiöstä "Leonia Pankki Oyj":stä ja "Leonia Corporate Bank Oyj":stä. Leonia Corporate Bank muodostui entisen Vientiluoton organisaatiosta täydennettynä Postipankin suurasiakastoiminnolla. Se keskittyi palvelemaan suuryritysasiakkaita tarjoamalla myös vientiluottoja. Leonia Pankki ja Leonia Corporate Bank yhdistyivät marraskuussa 2000 osana tulevaa suurfuusiota.


title: Postipankki

text: Vuonna 1998 Leonia Pankilla oli yhteensä 63 henkilöasiakaskonttoria ja 22 yrityskonttoria. Lisäksi pankkipalveluita sai 477 postista. Postin ja pankin tiet erkanivat Sampo-fuusion myötä vuonna 2000. Yli 100 vuotta kestänyt pankin yhteistyö Postin kanssa päättyi, kun pankkipalveluiden tarjoaminen postin kautta lopetettiin kannattamattomana.


title: Postipankki

text: Vuoden 2000 viimeisenä päivänä valtion omistama Leonia Oyj yhdistyi vakuutuskonserni Sammon kanssa "täyden palvelun finanssikonserniksi". Konsernin emoyhtiö toimi lyhyen aikaa nimellä "Vakuutusyhtiö Sampo-Leonia Oyj", mutta se vaihdettiin pian "Sampo Oyj":ksi. Valtion omistusosuus jäi alle 50 prosentin.


title: Postipankki

text: Leonia Pankin nimeksi vaihdettiin "Sampo Pankki Oyj" helmikuussa 2001. Samaan aikaan konserniin liittyi Mandatum-pankki. Mandatumin liiketoiminta oli alkanut elokuussa 1998 Interbank Osakepankin ja Mandatum & Co:n fuusiosta. Mandatum-pankki tarjosi yksityishenkilöiden varainhoitopalveluita, ja Sampo-pankki erikoistui sijoittamiseen ja säästämiseen.


title: Postipankki

text: Vuoteen 2006 mennessä pankki toimi Suomen lisäksi kaikissa Baltian maissa.


title: Postipankki

text: Sampo-konserni Oyj myi vuonna 2006 Sampo-pankin ulkomaan yksiköineen tanskalaiselle Danske Bankille 4,05 miljardilla eurolla. Kauppa vahvistettiin 2007. Kauppaan kuului myös Mandatum- ja Sampo-nimillä toimineita sijoituspalveluyrityksiä.


title: Postipankki

text: Pankin toiminta jatkui Sampo Pankki -nimellä vuoteen 2012 asti. Tuolloin pankin nimeksi muutettiin emoyhtiön mukaisesti Danske Bank.


title: Postipankki

text: Kultapossu oli lapsille suunnattu pankin kanta-asiakasohjelma vuosina 1958–2003, johon sisältyi Kultapossukerhon jäsenyys, Kultapossulehti ja kullanvärinen (alkuaikoina lehtikullalla päällystetty) säästöpossu. Suurimmillaan siinä oli 300 000 jäsentä. Mottona oli ""on hienoa olla Kultapossukerhon jäsen"".


title: Postipankki

text: Kultapossukerhon alkuperäisten sääntöjen mukaan sen tarkoituksena oli hauska ja hyödyllinen askartelu, tervehenkinen vapaa-ajanvietto ja säästäminen, joiden avulla oli tarkoitus kehittää Suomen lapsissa säästäväinen uutteruuteen kannustava mielenlaatu. Askarteluun ohjasivat ensin kerhokirjeen, myöhemmin kerholehden ja lopulta kerhon verkkosivujen ohjeet. Kerholaiset kilvoittelivat pisteiden hankkimisessa. Ensimmäiset pisteet sai säästämällä omalle tilille pankkiin ja lisää pisteitä lehdessä olleista palkintotehtävistä. Kuudella pisteellä sai onnenrahan, 18 pisteellä pääsi kerhon suurmestariksi. Kultapossukerholaisille tehtiin vuonna 1998 myös oma CD-ROM -peli, "Kultapossu ja Leo Leijona: Sateenkaarivarkaat".


title: La Renaissance

text: La Renaissance on Keski-Afrikan tasavallan kansallislaulu. Sen sanoituksen kirjoitti Keski-Afrikan tasavallan entinen pääministeri Barthélemy Boganda. Musiikin sävelsi Herbert Pepper, joka sävelsi myös Senegalin kansallislaulun, Pincez Tous vos Koras, Frappez les Balafonsin. La Renaissancea on käytetty Keski-Afrikan tasavallan kansallislauluna vuodesta 1960 lähtien.


title: Pheng Xat Lao

text: Pheng Xat Lao on Laosin kansallislaulu. Sen sävelsi Thongdy Sounthonevichit vuonna 1941. Kappale valittiin kansallislauluksi vuonna 1947. Alkuperäiset sanoitukset ovat laon kielellä.


title: L-Innu Malti

text: L-Innu Malti on Maltan kansallislaulu. Sen sanoitukset kirjoitti Dun Karm Psaila ja musiikin sävelsi Robert Sammut. Kappale soitettiin ensimmäistä kertaa 3. helmikuuta 1923 ja se valittiin Maltan kansallislauluksi vuonna 1945. Sanoitukset ovat maltan kielellä.


title: Dun Karm Psaila

text: Dun Karm Psaila (18. lokakuuta 1871 – 13. lokakuuta 1961) oli Maltan kansallisrunoilija ja pappi. Hän kirjoitti sanoitukset muun muassa Maltan kansallislauluun, L-Innu Maltiin. Dun Karm Psaila syntyi Żebbuġin kaupungissa.


title: Opiskelijalaulu

text: Opiskelijalaulu on ylioppilaspiirien illanistujaisissa laulettava laulu, joka kertoo opiskelusta, yliopisto-opiskelijaelämästä tai muutoin sopii tilanteeseen. Monilla opiskelijajärjestöillä on yleensä virallinen laulukirja, jossa ovat yhteisön tärkeimmät laulut, mutta myös kirjoihin merkitsemättömiä lauluja lauletaan.


title: Opiskelijalaulu

text: Isänmaalliset laulut ovat edelleenkin tärkeä osa ylioppilaslauluperinnettä. Isänmaallisiin lauluihin kuuluvat myös sotilaalliset laulut ja maakuntalaulut. Sotilaallisten laulujen historiallinen asema opiskelijoiden laulukirjoissa johtuu siitä, että ylioppilaista suuri osa on asevelvollisuutensa käyneitä miehiä.


title: Opiskelijalaulu

text: Juomalaulut kuuluvat osana opiskelijalauluihin. Juomalaulut voidaan jakaa nautittavien juomien mukaan. "Snapsilauluja" lauletaan usein paljon, sillä ne ovat lyhyitä ja reippaita, usein laajalti tunnettuja ja helppoja oppia. "Viini- ja olutlaulut" ovat pidempiä, koska nautittavaa juomaakin on enemmän. Joskus myös laulunaihe on yksinkertaisesti "vesi": "Aqua vera – lauletaanpas vedestä".


title: Opiskelijalaulu

text: Juomalauluihin liittyvät myös juomaleikit, joissa laulun aikana voidaan liikkua, kuten nousta tuolille tai taputtaa käsiä tahdin mukaan.


title: Opiskelijalaulu

text: Käännöslaulut ovat suosittuja kappaleita, joihin on sanoitettu uudet sanat. Joskus tapana on myös ex tempore keksiä uusia sanoja lauluihin ilman ennakkosuunnittelua. Perinteinen esimerkki käännöslaulusta on teekkarien suosima "Lauletaanpas vedestä", joka lauletaan saksalaisen kansanlaulun "Alle Vögel sind schon da" sävelellä.


title: Opiskelijalaulu

text: Teekkarilaulut juontavat juurensa tekniikan ylioppilaiden keskuuteen. Teekkarilauluista kuvastuu hyvä yhteishenki ja aktiivinen laulukulttuuri. Teekkarilauluja voivat olla teekkarien itsensä sepittämät sävellykset ja sanoitukset, juomalaulukilpailujen aikaansaannokset ja muut elämään jääneet käännökset jostain tunnetuista kappaleista. Tuttujen laulujen uudelleen sanoittaminen on aina kuulunut teekkarilaulujen syntyhistoriaan.


title: Opiskelijalaulu

text: ”Ikuisen teekkarin laulu” on yksi vanhimpia teekkarilauluja, joka on vieläkin suosittu. Kappaleen melodia on karjalaisesta kansanlaulusta ”Kun minä kotoani läksin.” Teekkarisanat on riimitelty joskus 1920-luvulla. Teekkariylioppilaskunnat ovat puolestaan antaneet virallisen aseman "Teekkarihymnille", jonka sanat ovat väännös 1910-luvulla suositusta kupletista.


title: Opiskelijalaulu

text: Tutustumislauluja ovat yksinkertaiset kappaleet sekä sanoiltaan, että säveleltään, joihin kaikki voivat osallistua. Laulujen tavoitteena on tutustuttaa kaikki toisiinsa. Tyypillisiä esimerkkejä ovat "Ken on syntynyt tammikuussa" muunnelmineen ja 1990-luvun lopulla syntynyt Homonaama-laulu.


title: Opiskelijalaulu

text: Ylioppilaslaulut ovat arvokkaasti esitettäviä lauluja. Ylioppilaslaulut keskiajalta viime vuosikymmeniin käsittelevät opiskelua ja ylistävät yliopistoa, mutta myös nuoruutta ja opiskelijaelämää käsitellään. Ylioppilaslauluja esitetään myös ruotsiksi, saksaksi ja viroksi. Ehdottomasti juhlallisin ylioppilaslaulu on latinankielinen "Gaudeamus igitur" ("Riemuitkaamme, vielä on suonissamme tulta"), joka on saanut puolivirallisen aseman yliopistoyhteisön juhlalauluna.


title: Lesotho Fatse La Bontata Rona

text: Lesotho Fatse La Bontata Rona on Lesothon kansallislaulu. Sen sanoitukset kirjoitti ranskalainen lähetyssaarnaaja François Coillard. Musiikin sävelsi Ferdinand-Samuel Laur. Kappaletta on käytetty Lesothon kansallislauluna vuodesta 1967 lähtien.


title: Väinö Penttala

text: Väinö Verner Penttala (myöh. Vaissalo, 16. tammikuuta 1897, Isokyrö − 28. helmikuuta 1976, Isokyrö), oli suomalainen painija ja olympiamitalisti.


title: Väinö Penttala

text: Seuratasolla Penttala edusti Kyrön Voimaa ja valittiin myöhemmin sen kunniapuheenjohtajaksi. Hänet tunnettiin lempinimellä "Kyröön pantteri".


title: La Dessalinienne

text: La Dessalinienne (Haitin kreoliksi "Ladesalinyèn") on Haitin kansallislaulu. Laulu on nimetty maan ensimmäisen johtajan, keisari Jean Jacques Dessalinesin kunniaksi. Sanoitukset kirjoitti Justin Lhérisson ja musiikin sävelsi Nicolas Geffrard. Kappale valittiin Haitin kansallislauluksi vuonna 1904. Kappaleen sanoitukset ovat ranskan ja haitin kielillä. Haitinkielinen versio ei ole suora käännös ranskankielisestä, vaan oma laulunsa.


title: The Tears

text: The Tears oli brittiläinen pop/rock -yhtye. Sen perustivat vuonna 2004 edellisvuonna hajonneen Sueden muusikot Brett Anderson ja Bernand Butler. Yhtyeen ainoa albumi "Here Come The Tears" ilmestyi 6. kesäkuuta 2005. Vuonna 2006 yhtye hajosi Andersonin siirryttyä soolouralle ja Butlerin keskittyessä musiikin kirjoittamiseen ja tuottamiseen.


title: Aš al-Malik

text: Aš al-Malik (, ) on Saudi-Arabian kansallislaulu. Sen sanoituksen kirjoitti Ibrahim Khafaji vuonna 1935 ja musiikin sävelsi Abdul Rahman al-Khatib. Kappale valittiin Saudi-Arabian kansallislauluksi vuonna 1950.


title: Aš al-Malik

text: "Arabiaksi:"


title: Aš al-Malik

text: "Translitteraatio:"


title: Aš al-Malik

text: "Suomeksi:"


title: Kelmien kerho

text: Kelmien kerho ("Hustle") on Tony Jordanin luoma brittiläinen draamasarja. Jordan on myös vastannut monien jaksojen käsikirjoituksesta. Sarjassa seurataan Lontoossa toimivaa huijariryhmää, joka huijaa rahaa uhreiltaan. Kopla huijaa vain niiltä, jotka ansaitsevat heidän mielestään tulla huijatuksi. Huijaamisen ensimmäinen sääntö onkin: "Rehellistä miestä ei voi huijata", sillä rehellinen mies ei halua ansaitsematonta hyötyä.


title: Kelmien kerho

text: Sarjan on BBC Onelle tuottanut Kudos Film & Television. Suomessa sarjaa ovat esittäneet MTV3 ja Sub. Kelmien kerhon tunnusmusiikin on säveltänyt Simon Rogers. Sarjasta on olemassa myös dokumenttipohjainen spin-off-sarja "Mestarihuijarit" (), jota Suomessa on esittänyt TV2 ja Discovery Channel.


title: Kelmien kerho

text: Sarja kertoo huijariryhmästä, joka huijaa rahaa ihmisiltä, jotka ovat tehneet jotain moraalisesti väärin. Usein huijauksen kohteeksi valitaan joku, joka on aiheuttanut ongelmia ryhmäläisille tai heidän ystävilleen. Jokaisella ryhmän jäsenellä on oma tehtävänsä huijauksessa. Yksi etsii uhrin ja lyöttäytyy hänen ystäväkseen. Sillä aikaa muut valmistelevat huijauksen teknistä puolta, kuten tekevät Internet-sivuston tai toimiston keksitylle yritykselle. Lopulta osa ryhmästä käyttää hyväkseen näyttelijäntaitojaan ja saa uhrin lopullisesti lankaan.


title: Kelmien kerho

text: Vaikka perusjuoni on aina sama, on jokaisen jakson käsikirjoitus usein monipuolinen ja joukkoon on saatu mahtumaan useita yllättäviä käänteitä. Sarjassa on pyritty myös tiettyyn vuorovaikutukseen katsojien kanssa. Näyttelijät saattavat sanoa jotain kameralle tai keskeisiä tapahtumia näytetään monesta kuvakulmasta, jolloin katsoja tajuaa miten tarkasti jokainen huijaus on suunniteltu. Mitään ei koskaan jätetä epäselväksi, vaan viimeistään onnistuneen keikan jälkeen katsojalle paljastetaan mitä todella tapahtui.


title: Kelmien kerho

text:
Kuvakulmat ja kuvauspaikat ovat tarkoin valittuja, myös värimaailmaan on kiinnitetty paljon huomiota. Sarja sijoittuu Lontooseen, joten usein taustalla näkyy tunnettuja nähtävyyksiä ja kaupunkimaisemia.
Kaudet 1–8 on julkaistu DVD:llä. Vain ensimmäinen tuotantokausi on julkaistu Suomessa.


title: Alfred Moisiu

text: Alfred Spiro Moisiu (s. 1. joulukuuta 1929 Shkodër, Albania) on albanialainen sotilasjohtaja ja poliitikko, joka toimi Albanian presidenttinä 24. heinäkuuta 2002 – 23. heinäkuuta 2007.


title: Rexhep Meidani

text: Rexhep Kemal Meidani (s. 17. elokuuta 1944) on albanialainen poliitikko. Hän syntyi Elbasanin kaupungissa, Keski-Albaniassa ja toimi Albanian presidenttinä vuosina 1997–2002. Hänen edeltäjänsä oli Sali Berisha ja hänen seuraajansa oli Alfred Moisiu.


title: Rexhep Meidani

text: Meidani on opiskellut fysiikkaa ja toiminut ensin opettajana, myöhemmin luonnontieteellisen tiedekunnan dekaanina.


title: Kalevankankaan hautausmaa

text: Kalevankankaan hautausmaa sijaitsee Tampereella Kalevankankaan harjulla, Kalevantien ja Hautausmaankadun varsilla, Tampereen yliopistosta itään. Hautausmaa on perustettu 25. heinäkuuta 1880, ja sen pinta-ala on noin 17 hehtaaria.


title: Kalevankankaan hautausmaa

text: Sisällissodan lopulla Tampereen valtauksen aikana hautausmaan maastossa käytiin 28. maaliskuuta 1918 ankaria taisteluita. Hautausmaalla sijaitsee nykyisten sankarihautojen läheisyydessä sijaitsevalla kukkulalla myös näköalapaikka, jolla toimi toisen maailmansodan aikana ilmatorjuntayksikkö.


title: Kalevankankaan hautausmaa

text: Hautausmaan kappeli vihittiin käyttöön vuonna 1912, ja sen suunnittelivat W. G. Palmqvist ja Einar Sjöström. Kappelin uusi, pieni kappeli, jonka suunnitteli arkkitehtitoimisto Antero Sirviö, valmistui vuonna 1984. Hautausmaan vuonna 1937 rakennetun pääportin piirsi kaupunginarkkitehti Bertel Strömmer, joka suunnitteli myös hautausmaan aidat ja valtaosin alueen kaavoituksen. Korkokuvan pääporttiin teki Gunnar Finne.


title: Kalevankankaan hautausmaa

text: Vuonna 1967 kappelin yhteyteen valmistui krematorio. Krematorio suljettiin vuonna 2016, koska se ei enää täyttänyt nykyaikaisia ympäristönormeja. Kalevankankaalle haudattavat vainajat tuhkataan Vatialan hautausmaan krematoriossa. Siunaukset ja toimitukset tapahtuvat edelleen Kalevankankaan kappelissa.


title: Kalevankankaan hautausmaa

text: Hautamuistomerkki sijaitsee kappelin eteläseinän tuntumaan ja sen suunnitellut on kuvanveistäjä Evert Porilan. Ensimmäiset vainajat haudattiin heti punaisten antautumisen jälkeen 6.4.1918. Tällöin haudattiin 30 valkoisen puolen vainajaa. Myöhemmin haudattiin lisää sisällissodassa kaatuneita valkoisia ja myös Viron vapaussotaan osallistuneita suomalaisia sekä yksi Aunuksessa kaatunut taistelija. Vainajia on yhteensä 66 ja heidän nimensä on kaiverrettu kivitauluihin kappelin seinässä.


title: Kalevankankaan hautausmaa

text: Joukkohautaan on haudattu sisällissodan taisteluissa Tampereella kaatuneet sekä taistelujen jälkeen teloitetut ja vankileirillä tauteihin kuolleet punaiset puolen vainajia. Vainajia on vähintään 2751 henkilöä. Muistomerkki on pystytetty keväällä 1941 Tampereen Työväenyhdistykset Tampereen kaupungin avustamana ja se on suunnitellut kuvanveistäjä Jussi Hietasen.


title: Kalevankankaan hautausmaa

text: Talvisodan sytyttyä Kalevankankaalta varattiin yhteinen hautapaikka rintamalla kaatuneille sekä niille, jotka olivat menehtyneet maanpuolustustehtävissä rintaman takana. Talvi-, jatko- ja Lapin sodan aikana tälle yhteiselle hauta-alueelle haudattiin 756 vainajaa ja muistolaatan sai lisäksi 149 rajan taakse jäänyttä vainajaa. Sankarihautojen muistomerkin ovat suunnitelleet arkkitehti Viljo Rewell ja kuvanveistäjä Arvi Tynys.


title: Kalevankankaan hautausmaa

text:
Veteraanilehto valmistui 1995 ja sen on suunnitellut arkkitehti Pentti Turunen. Veteraanilehto sijaitsee sankarihautojen tuntumassa ja se tarkoitettu sotaveteraaneille ja heidän puolisoilleen.
Tampereen Karjala-Seura pystytti 1955. Muistokivi valmistettu graniitista ja siihen on kiinnitetty kuvanveistäjä Unto Hietasen muotoilema Karjalan vaakuna.


title: Kalevankankaan hautausmaa

text:
Kalevankankaan pohjoisella uurna-alueella on oma muistolehto syntymättömille lapsille. Muistolehto avattiin pyhäinpäivänä 2002 ja sen on suunnitellut arkkitehti Pentti Turunen.
Muualla haudattujen muistelupaikka perustettiin 1990-luvulla. Paikka sijaitsee kappelin lähistöltä.


title: Kalevankankaan hautausmaa

text: Elokuvateatteri Imatran palon vaati 21 ihmisen hengen. Heistä 18 lepää Kalevankankaalla yhteishaudassa. Muistomerkin on suunnitellut arkkitehti Veikko Kallio.


title: Kalevankankaan hautausmaa

text: Höyrylaiva Kurun haaksirikossa menehtyi 138 ihmistä. Kalevankankaalle haudattiin 32 uhria, joista 14 yhteishautaan. Heille pystytettiin Kirsti Liimataisen suunnittelema Kurun harmaasta graniitista veistetty muistomerkki.


title: Gävlen kunta

text: Gävlen kunta () on Gävleborgin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Gästriklandiin. Kunnan keskustaajama on Gävle.


title: Gävlen kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 613,84 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 98 877 henkeä (31.12.2015).


title: Gävlen kunta

text: Gävle on Rauman ystävyyskaupunki.


title: Gävlen kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 50,97 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 3,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Gävlen kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistus ei muuttanut kuntajakoa alueella. Vuonna 1969 Hamrången, Hedesundan ja Hillen maalaiskunnat yhdistettiin Gävlen kaupunkiin. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa kaupunkiin liitettiin vielä Valbon maalaiskunta. Samalla kaupunki muuttui Gävlen kunnaksi, sillä Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon.


title: Gävlen kunta

text: Nykyinen kuntavaakuna on Gävlen kaupungin vanha vaakuna. Myös Hamrången, Hedesundan, Hillen ja Valbon kunnilla oli omat vaakunat.


title: Gävlen kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 625 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,7 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Gävlen kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 2 240 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Gävlen kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 191 022 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 51 000 kruunua.


title: Gävlen kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Gävlen kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Gävlen kunta

text: Kunnassa on 19 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 92,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 125 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Gävlen kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Skutskärin taajamassa on 6 075 asukasta, ja se kuuluu pääosin Älvkarlebyn kuntaan.


title: Gävlen kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Gävlen kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Gävlen kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Gävlen kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Gävlen kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Gävlen kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Gävlen kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Gävlen kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Gävlen kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Loma Roomassa

text: Loma Roomassa ("Roman Holiday") on menestyneimpiä romanttisia komedioita. William Wylerin ohjaama elokuva ilmestyi vuonna 1953. Se sai kymmenen Oscar-ehdokkuutta, ja palkittiin kolmessa kategoriassa. Elokuvan miespääosaa näytteli Gregory Peck ja naispääosaa Audrey Hepburn, joka sai roolistaan Oscarin. Tärkeimmässä sivuroolissa esiintyi Eddie Albert.


title: Loma Roomassa

text: American Film Institute on valinnut "Loman Roomassa" kaikkien aikojen neljänneksi romanttisimmaksi elokuvaksi heti "Casablancan", "Tuulen viemän" ja "West Side Storyn" jälkeen.


title: Loma Roomassa

text: "Loma Roomassa" valittiin vuonna 1999 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Loma Roomassa

text: Romanttiselle komedialle poikkeuksellista on elokuvan haikeamielinen loppu. Elokuva edusti uudenlaista ajattelua myös ulkokuvausten autenttisuuden suhteen ja aloitti kaukokaipuisten matkailufilmien sarjan. Elokuva tallensi filmille Rooman 1950-lukulaisen nousukauden sykkeen ja toimi katalysaattorina varsinaiselle Vespa-huumalle myös Yhdysvalloissa. Elokuva oli myös Audrey Hepburnin läpimurtorooli, ja hänestä tuli elokuvan myötä yksi 1950- ja 1960-lukujen suurimmista naistähdistä ja muoti-ikoneista.


title: Loma Roomassa

text: Elokuvan on käsikirjoittanut Dalton Trumbo, joka ei voinut kuitenkaan toimia elokuva-alalla omalla nimellään, sillä hänet oli Hollywoodissa julistettu pannaan epäamerikkalaista toimintaa tutkineen komitean (House Un-American Activities Committee, HUAC) leimattua hänet kommunistiksi. Hänen sijaansa alkuteksteissä luki Ian McLellan Hunter, joka vastaanotti myös parhaan elokuvakäsikirjoituksen Oscar-palkinnon Trumbon sijaisena. Trumbon nimi palautettiin elokuvaan vasta vuoden 2003 DVD-painoksessa.


title: Loma Roomassa

text: Audrey Hepburn on prinsessa Ann, nimeämättömän eurooppalaisen maan kruununperijätär, joka kiertää Euroopan metropoleja edustamassa maataan. Kulissien takana Ann kuitenkin kärsii prinsessan aikataulutetusta elämästä. Eräänä iltana Roomassa hän saa hysteerisen kohtauksen, johon perheen lääkäri antaa rauhoittavan piikin. Hetken mielijohteesta prinsessa päättää karata palatsista päästäkseen tutustumaan kaupunkiin. Lääkkeen vaikutuksen alaisena hän päätyy unisena ja humalansekaisen oloisena yöksi erään lehtimiehen, Joe Bradleyn (Gregory Peck), asunnolle nukkumaan päänsä selväksi. Ann esittelee itsensä ”Anyaksi”.


title: Loma Roomassa

text: Aamulla työpaikallaan lehtimies tunnistaa prinsessan ja tajuaa saavansa siitä jymyjutun. Hän lyö pomonsa kanssa vetoa, että saa tehtyä tarkoin varjellusta prinsessasta kuvareportaasin. Joen onnistuu houkutella prinsessa viettämään päivää Rooman kaupungin ravintoloissa, Vespa-ajelulla ja tanssilavalla Tiberin rannalla yhdessä Joen valokuvaajaystävän Irvingin (Eddie Albert) kanssa, joka kuvaa prinsessaa salaa tupakansytytinkamerallaan. Illan tullen Joe ja Ann ovat jo ilmiselvästi rakastuneita toisiinsa. Ann ilmoittaa, että hänen on lähdettävä, eikä Joe yritä estää häntä tietäessään, ettei heillä ole tulevaisuutta. Joe ajaa Annin lähelle palatsia, ja he suutelevat autossa viimeisen kerran, minkä jälkeen Ann poistuu palatsiin. Sen jälkeen Joe ilmoittaa Irvingille, ettei juttua voi julkaista.


title: Loma Roomassa

text: Seuraavana päivänä Joe ja Irving tapaavat prinsessa Annin lehdistötilaisuudessa. Joe saa Annin vakuuttumaan, että heidän päivänsä pysyy heidän välisenään salaisuutena, ja Irving antaa ottamansa kuvat Annille muistoksi. He luovat toisiinsa vielä viimeiset merkitsevät katseet, minkä jälkeen Ann poistuu tilaisuudesta. Joe lähtee haikeana kävelemään pois palatsin juhlasalin halki.


title: Break the Cycle

text: Break the Cycle on yhdysvaltalaisen rock-yhtye Staindin kolmas albumi. Albumi äänitettiin vuonna 2000 ja julkaistiin 22. toukokuuta 2001. Break the Cyclestä tuli yhtyeen myydyin albumi. Viisi albumin kappaletta julkaistiin myös singleinä: "It's Been Awhile", "Fade", "Outside", "For You" ja "Epiphany". Kyseisistä kappaleista tehtiin myös videot.


title: Barbara Bel Geddes

text: Barbara Bel Geddes (31. lokakuuta 1922 – 8. elokuuta 2005) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.