title: RMS Lusitania

text: RMS Lusitania oli brittiläinen matkustajahöyrylaiva, jonka saksalainen sukellusvene "U-20" upotti torpedoimalla ensimmäisen maailmansodan aikana 7. toukokuuta 1915 Irlannin edustalla. Alus oli matkalla New Yorkista Liverpooliin.


title: RMS Lusitania

text: 1900-luvun alussa Cunard Linen alukset olivat tulleet vanhanaikaisiksi. Varustamo oli menettänyt asiakkaita erityisesti saksalaisille varustamoille, kuten Norddeutscher Lloydille (NDC) ja Hamburg America Linelle (Hapag). Niiden alukset olivat suurempia, nopeampia ja ylellisempiä kuin Cunard Linen.


title: RMS Lusitania

text: Cunard Line tilasi aluksen John Brown and Companyltä Clydebankistä Skotlannista. Aluksen suunnitteli Leonard Peskett. Aluksen köli laskettiin 6. kesäkuuta 1904, ja alus laskettiin vesille 7. kesäkuuta 1906. Aluksen kummina kastettaessa oli lady Mary Inverclyde. Valmistuessaan alus oli maailman suurin valtamerihöyrylaiva. "Lusitanialla" oli myös sisaralus RMS "Mauretania". Alus lähti neitsytmatkalleen 7. syyskuuta 1907.


title: RMS Lusitania

text: Alus oli 785 jalkaa (239,27 m) pitkä ja 88 jalkaa (26,82 m) leveä, ja sen bruttopaino oli 33 200 tonnia. Aluksen pääkoneina oli neljä Parsons-höyryturbiinia, jotka pyörittivät neljää pronssipotkuria. Aluksen normaali risteilynopeus oli 26,7 solmua (49,5 km/h), joten alus oli "Titanicia" nopeampi. Mastoja oli kaksi ja savupiippuja neljä.


title: RMS Lusitania

text: Matkustajapaikkoja laivalla oli seuraavasti:


title: RMS Lusitania

text: RMS "Lusitania" upposi Saksan keisarikunnan laivaston sukellusvene "U-20"":n" laukaistua torpedon laivan kylkeen toukokuussa 1915. Onnettomuudessa menehtyi 1 198 matkustajaa ja miehistön jäsentä. Alus upposi 18 minuutissa, ja pelastusveneitä ehdittiin laskea vain kuusi kappaletta. "Titanicin" haaksirikon jälkeen myös "Lusitanialle" oli lisätty pelastusveneitä. Viimeisellä matkallaan aluksella oli yhteensä 48 pelastusvenettä, joista 26 oli ns. laskosveneitä (kyljet purjekankaisia). Tilaa veneissä oli 2 605 hengelle. Lisäksi pelastusliivejä oli 2 325 kappaletta.


title: RMS Lusitania

text: Saksa väitti "Lusitanian" kuljettavan sotamateriaalia Yhdysvalloista Britanniaan ja piti siten aluksen upottamista oikeutettuna. Britannia kielsi sotamateriaalin kuljetuksen. Aluksen upotus käänsi Yhdysvaltain yleisen mielipiteen entistä myönteisemmäksi Britanniaa kohtaan ja oli osaltaan vaikuttamassa maan liittymiseen ensimmäiseen maailmansotaan ympärysvaltojen puolelle. Yli 90 vuotta uppoamisen jälkeen saksalaisten väitteet saivat tukea, kun sukeltajaryhmä löysi aluksen hylystä noin neljä miljoonaa kiväärinpatruunaa.


title: RMS Lusitania

text: Aluksen viimeisellä matkalla päällikkönä oli merikapteeni William Thomas Turner. Tutkinnassa hänestä yritettiin tehdä pääsyyllistä onnettomuuteen. Tutkintaa johtanut lordi Mersey huomasi kuitenkin ristiriitaisuuksia lausunnoissa ja vapautti kapteenin kaikesta vastuusta. Mersey lisäksi kieltäytyi tämän jälkeen kaikista oikeudenjakoon liittyvistä tehtävistä vastalauseenaan tapaukseen liittyville poliittisille juonitteluille.


title: RMS Lusitania

text: "Lusitanian" viimeisen matkan kuuluisimpia matkustajia olivat amerikkalaisen teräspohatan poika Alfred Vanderbilt, newyorkilainen teatterituottaja Charles Frohman, arkkitehti Theodate Pope, suffragetti lady Margaret MacWorth sekä tämän isä suurliikemies David Thomas.


title: RMS Lusitania

text: Vuonna 2007 sai ensi-illan brittiläis-saksalainen dokumenttidraamaelokuva "Lusitanian uppoaminen" ().


title: RMS Lusitania

text: Viimeinen "Lusitanialta" elossa selvinneistä, laivan upotessa vain parin kuukauden ikäinen Audrey Lawson-Johnston (s. helmikuussa 1915), kuoli 95 vuoden iässä 11. tammikuuta vuonna 2011.Koottavien pelastusveneiden vaikea käsiteltävyys, joka tuli nyt hyvin selväksi, lienee ollut eräs merkittävä tekijä sen takana, että niitä ryhdyttiin nopeasti korvaamaan Carley-lautoilla, jotka saatiin laskettua vesille huomattavan paljon yksinkertaisemmin ja joissa ei ollut erityisen hankalia koottavia osia.


title: Olkiluoto

text: Olkiluoto on saari Pohjanlahden rannikolla Eurajoen kunnassa. Sen erottaa mantereesta kapea "Karhukarinrauma"-niminen salmi, johon laskee myös Lapinjoki. Saaren yhdistää mantereeseen ja valtatie 8:an yhdystie 2176 eli Olkiluodontie.


title: Olkiluoto

text: Saaressa sijaitsevat Olkiluodon ydinvoimalaitokset. Kahden toiminnassa olevan laitosyksikön lisäksi kolmas laitosyksikkö on rakenteilla ja se valmistuu mahdollisesti vuonna 2018. Ydinvoimalaitoksen tuntumassa on myös yksi tuulivoimala, Rauno.


title: Olkiluoto

text: Suuren osan saaresta omistaa Teollisuuden Voima ja sinne on rakennettu ydinvoimalaitostyömaan takia uusi parakkikylä majoituskäyttöön, josta on sittemmin kiistelty hallinto-oikeudessa saakka. Voimalaitoksen lähistöllä sijaitsee myös vierailukeskus, jossa voi käydä tutustumassa ydinsähkön tuotantoon.


title: Olkiluoto

text: Olkiluotoon ollaan rakentamassa myös ydinjätteen loppusijoituksen tutkimusluolastoa, Onkaloa. Posiva Oy:n rakentaman luolaston syvyys on 520 metriä.


title: Olkiluoto

text: Ydinvoimayhtiö Fennovoima julkisti joulun alla 2007 hankkineensa vuokramaata Olkiluodosta 24 hehtaaria, joka rajoittuu TVO:n hallinnoimiin alueisiin. Vuokrasopimukseen kuuluu optio ostaa maat. Fennovoima pyrkii käynnistämään Posivan kanssa keskustelut tavoittelemansa ydinvoimalaitoksen polttoaineen loppusijoituksesta ja on valmis luovuttamaan vuokraamansa alueen osaksi loppusijoitusratkaisua.


title: Olkiluoto

text: Saaren pohjoisosassa Eurajoensalmen rannalla sijaitsee Olkiluodon satama.


title: Judith Butler

text: Judith Butler (s. 24. helmikuuta 1956) on yhdysvaltalainen filosofi ja feminismin teoreetikko. Hänen vaikutuksensa feminismin teoriaan on ollut huomattava. Butlerin kuuluisin teesi on, että sukupuoli ei ole olemista vaan tekemistä, se on performatiivi. Sitä tuotetaan sosiaalisissa käytännöissä, diskursseissa ja instituutioissa tiettyjä sääntöjä ja normeja toistamalla.


title: Judith Butler

text: Judith Butler syntyi amerikanjuutalaiseen perheeseen. Hän väitteli tohtoriksi Yalen yliopistossa G. W. F. Hegelin filosofiasta ja toimii nykyään Kalifornian yliopiston Berkeleyn kampuksen retoriikan laitoksen professorina. Butler on kertonut olevansa lesbo ja feministi; hänen seksuaalista avoimuuttaan voidaan pitää myös poliittisena ratkaisuna.


title: Judith Butler

text: Filosofian kentässä Butler määrittää kiinnostus jälkistrukturalistiseen filosofiaan, erityisesti ranskalaisiin nykyajattelijoihin, kuten Jacques Derridahan, Michel Foucault’hon, Luce Irigarayhin, Julia Kristevaan, Monique Wittigiin, Louis Althusseriin, sekä psykoanalyyttiseen teoriaan, kuten Sigmund Freudin, Jacques Lacanin ja Slavoj Žižekin kirjoituksiin.


title: Judith Butler

text: Suomessa Butlerista on kirjoittanut erityisesti filosofi Tuija Pulkkinen.


title: Judith Butler

text: Butlerin läpimurtoteoksena pidetään teosta "Hankala sukupuoli". Siinä hän kyseenalaistaa 1960-luvulta 1990-luvulle asti angloamerikkalaisessa feministisessä teoriassa vallinneen jaon biologiseen (engl. "sex") ja sosiaaliseen sukupuoleen (engl. "gender"). Hän väittää myös biologisen määrittyvän sosiaalisen kautta; biologia tieteenä on sosiaalista toimintaa, diskurssia. Niinpä erottelu sosiaalisen ja biologisen sukupuolen välillä on Butlerin mukaan mieletön. Butler ei kiellä ruumiillisia eroja, mutta esittää, että ne voitaisiin ymmärtää myös toisin. Esimerkiksi miksi korostetaan juuri nykyisin valittuja sukupuolieroja, miksi sukupuolieroa ei tehdä esimerkiksi vasenkätisyyden, silmien värin tai pituuden perusteella. Toisin sanoen anatomiset erot eivät sinänsä ole perusta niille eroille, jotka sosiaalisessa järjestelmässämme painottuvat sukupuolierona, binaarisena jaotteluna miehiin ja naisiin.


title: Judith Butler

text: Merkittävimpänä sukupuolta jäsentävänä käytäntönä Butler pitää heteroseksuaalista matriisia (myöhemmissä teoksissa Butler puhuu heteroseksuaalisesta hegemoniasta) ja heteronormatiivisuutta. Ei-heteroseksuaalisessa yhteiskunnassa sukupuolieroa ei välttämättä tarvitsisi koska halu ei määrittyisi sukupuolen mukaan. Käytännössä teos "Hankala sukupuoli" nosti valtavirtaan, osaksi naistutkimusta, marginaalissa olleen homo- ja lesbotutkimuksen ja synnytti uuden tutkimusalan: queer-teorian. Butlerin vaikutus ulottuu myös feministisen teorian ulkopuolelle: häntä seurataan kirjallisuudentutkimuksessa sekä kriittisessä teoriassa hänen kielifilosofisten ratkaisujensa vuoksi. Butler on myös innoittanut radikaaleja sukupuolipoliittisia liikkeitä, kuten ACT UPia.


title: Judith Butler

text: Butler esittää teoksessa "Hankala sukupuoli" ja tarkentaa näkemystään myöhemmissä kirjoituksissaan, että sukupuolta esitetään (engl. "perform") toistamalla tuttuja eleitä ja että sukupuolen voi ymmärrettävästi esittää (engl. "perform"), koska on kulttuurisesti vakiintunut eleistö, joka on matkittavissa ja toistettavissa. Kulttuurissa siis vallitsevat tietynlaiset sääntöjärjestelmät, jotka ovat omaksuttavissa. Tiettyyn sääntöjärjestelmään liitetään tietynlaisen ruumiin kanssa syntynyt henkilö. Tämä on performatiivisuutta, ja tämä tekojen korostaminen olemisen sijaan tulee kielifilosofi J. L. Austinilta. Radikaaliksi Butlerin ajattelun tekee, ettei hän oleta sukupuolen esittämisen taakse mitään alkuperäistä sukupuolta, vaan sukupuoli on kokonaisuudessaan tuotettua, esitettyä.


title: Judith Butler

text: Butlerin näkemykseen sukupuolesta ilman perustaa on vaikuttanut merkittävästi myös Foucault’n tapa tulkita Friedrich Nietzschen genealogian ideaa ja toisaalta Jacques Derridan idea performatiivisuudesta. Genealogia lähestyy aihettaan vallan käytön seurauksena rakentuneena eikä genealogia pyri löytämään tutkimuskohteen ”luonnollista” alkuperäistä tilaa. Tällä Butler mullisti tavanomaisen feministisen tehtävänasettelun, sillä se ei aseta naiseutta lähtökohdakseen, vaan kysyy, miten sukupuoli asiana on rakentunut näyttämään niin itsestään selvältä ja miten tätä itsestäänselvyyttä pidetään yllä. Näin Butler otti myös eroa feministeihin, jotka korostavat erityistä naiseuden kokemusta poliittisen toiminnan lähtökohtana.


title: Judith Butler

text: Judith Butler ”palkittiin” vuonna 1998 ensimmäisellä palkinnolla "Philosophy and Literature" -lehden ”Bad Writing” -kilpailussa. Palkittu virke kuului:


title: Judith Butler

text: Myös tutkija Martha Nussbaum on kirjoittanut Butlerin tyylistä. Nussbaum muun muassa väittää, että Butler pyrkii tietoisesti viittamaan mahdollisimman epämääräisesti useaan eri kirjoittajaan synnyttääkseen vaikutelman, että kirjoituksissa on jokin tärkeä ajatus, vaikka sellaista ei olekaan.


title: Judith Butler

text: Vuonna 1999 kirjallisuuslehti "The New Criterion" listasi Butlerin yhdeksi huonoimmin ja absurdeimmin kirjoittavista menestyskirjailijoista.Suomeksi


title: Lusitania

text: Lusitania oli Rooman provinssi likimain nykyisen Portugalin ja osittain Espanjan alueilla. Se nimettiin luultavasti alueen alkuperäisten asukkaiden, lusitaanien mukaan. Heidän alkuperänsä on epäselvä, mutta he saattaisivat olla kelttien ja ibereiden jälkeläisiä. Rooman provinssina oli vuodesta 25 eaa. alkaen Lusitania, joka aluksi käsitti Douron eteläpuolisen alueen. Sen pääkaupunki oli Emerita, nykyinen Espanjan kaupunki Mérida. Douron pohjoispuolta roomalaiset nimittivät Gallaeciaksi. Arkeologiset löydöt osoittavat, että roomalaisajan Lusitania oli vauras alue. Sen kehittyviä kaupunkeja olivat nykyiset Coimbra, Beja ja Évora.


title: Athene

text: Athene (), usein Pallas Athene (), oli kreikkalaisessa mytologiassa sotataidon, tiedon ja viisauden jumalatar sekä kaupunkien (etenkin Ateenan) ja valtioelämän vaalija. Muinaiset roomalaiset ja etruskit kutsuivat Athenea nimellä Minerva.


title: Athene

text: Athenen syntymästä on useita myyttejä. Athenen isä oli ylijumala Zeus ja äiti titaani Metis, jonka Zeus vietteli. Koska Zeus sai tietää Metiksen lapsen voivan olla häntä voimakkaampi, hän nieli Metiksen koska ajatteli poikavauvan syöksevän hänet vallasta. Zeukselle tuli päänsärky ja hän pyysi seppäjumala Hefaistokselta apua. Hefaistos iski Zeusta päähän kirveellä ja samalla täydelliseen sotavarustukseen pukeutunut Athene syntyi jumalten ihmetykseksi Zeuksen päästä.


title: Athene

text: Koska Athene oli syntynyt isänsä päässä, hänestä tuli viisauden ja tiedon jumalatar. Toisin kuin kuumapäinen sodanjumala Ares, Athene oli kärsivällinen ja suosi taisteluissa taktiikoita ja strategioita. Siksi Athene oli nimenomaan järjestäytyneen, saalista tuottavan taistelun jumalatar, kun taas Aresta pidettiin alkukantaisen, tuhoavan taistelun jumalana. Myyteissä Athenen joukot kohtasivat ainakin kaksi eri kertaa Areksen joukot, jotka jäivät kummallakin kerralla tappiolle.


title: Athene

text: Athene oli aina Zeuksen lempilapsi ja auttoi useita kreikkalaisen mytologian sankareita, kuten Perseusta, Odysseusta ja Heraklesta. Hän oli kreikkalaisten puolella Troijan sodassa ja auttoi heitä lähettämällä kolme jättiläiskäärmettä surmaamaan troijalaisten ylipapin Laokoonin ja hänen poikansa, sillä Laokoon ymmärsi Troijan hevosen olevan kreikkalaisten salajuoni.


title: Athene

text: Athenen nimen eteen liitettiin usein sana Pallas. Erään tarinan mukaan Pallas oli Athenen isä, jonka Athene tappoi tämän yritettyä maata hänet väkisin. Suda kertoo epiteetin tulleen joko siitä, että Athene tappoi gigantti Pallaksen ja puki tämän nahan yllensä suojatakseen itseään, tai vaihtoehtoisesti kreikankielen keihästä tarkoittavasta sanasta (). Apollodoroksen kertomuksessa Pallas oli Athenen lapsuudenystävä, Tritonin tytär, jotka yhdessä harjoittelivat soturin taitoja. Kerran he kuitenkin riitaantuivat, ja Pallaksen aikoessa iskeä, Zeus peloissaan nosti aigiin heidän väliinsä. Hämmentyneenä Pallas nosti katseensa kilpeen ja kaatui kuolleena maahan. Suruissaan Athene otti kuolleen ystävänsä nimen epiteetikseen, valmisti palladionin ystävänsä muistoksi ja alkoi käyttää aigista rintapanssarinaan.


title: Athene

text: Athene on Ateenan kaupunkivaltion suojelija ja Ateena nimettiin Athenen mukaan. Ateenassa sijaitseva Parthenon-temppeli oli pyhitetty Athenelle. Parthenonia koristi valtava Athenea esittävä marmoripatsas. "Ateneum" tarkoittaa Athenen temppeliä tai pyhäkköä.


title: Athene

text: Käärme ja pöllö (nk. Athenen pöllö) ovat Athenelle pyhitettyjä eläimiä. Myös oliivipuu on hänelle pyhitetty.


title: Athene

text: Athenen epiteettejä eli lisänimiä olivat muun muassa seuraavat:


title: Athene

text: Lisäksi Athenella oli myös monia muita kaupunkien ja ihmisten suojeluun liittyneitä tehtäviä; hän oli mm. oikeudenmukaisuuden, käsityöläisten, seppien, pronssinvalajien, kankaankudonnan, laivanrakentajien, oliivipuun ja lähipiirin suojelija; Erekhtheionin salaisuuden varjelija; sankarien ystävä; sekä Gorgonkuvaisen aigis-kilven kantaja.


title: Katariina Sienalainen

text: Pyhä Katariina Sienalainen (25. maaliskuuta 1347 Siena – 29. huhtikuuta 1380 Rooma) oli italialainen mystikko ja dominikaanitertiaari. Hänen kirjallisesta tuotannostaan on säilynyt 26 rukousta ja yli 380 kirjettä. Pyhimystä kunnioitetaan katolisessa kirkossa, vanhakatolisessa kirkossa, anglikaanisessa kirkossa ja luterilaisuudessa. Eräs hänen tunnettu teoksensa on suomeksikin käännetty "Dialogi Jumalan kaitselmuksesta."


title: Katariina Sienalainen

text: Paavi Pius II kanonisoi Katariinan 29. kesäkuuta 1461. Katariina on yksi kuudesta Euroopan suojelupyhimyksistä pyhän Benedictus Nursialaisen, pyhän Kyrilloksen ja Methodioksen, pyhän Birgitan ja pyhän Edith Steinin kanssa. Hänet julisti yhdeksi nykyään 36 kirkonopettajasta autuas paavi Paavali VI 3. lokakuuta 1970. Hän on ruumiillisten vaivojen, sairauden, sairaiden ihmisten, keskenmenojen, hurskautensa takia pilkattujen ihmisten, seksuaalisten kiusauksien ja sairaanhoitajien suojeluspyhimys. Pyhä Katariina on tunnetusti yksi stigmaatikoista, vaikka jälkien kerrotaan muuttuneen näkymättömiksi hänen pyynnöstään.


title: Katariina Sienalainen

text: Katariina Benincasa syntyi 25. maaliskuuta 1347 Italian Sienassa. Hän oli 25-lapsisen perheen toiseksi nuorin lapsi; hänen vanhempansa olivat Giacomo Benincasa ja Lapa Piangenti – runoilija Nuccio Piangentin tytär. Dominikaaniveli Tommaso Fonte oli perheelle sukua ja kasvanut heillä kasvattipoikana.


title: Katariina Sienalainen

text: Katariinan kerrotaan nähneen uskonnollisia näkyjä jo pikkulapsena, ja seitsemänvuotiaana hän päätti pysyä koko elämänsä neitsyenä. Perhe ei pitänyt tästä, mutta dominikaaliveli Tommaso tuki Katariinan päätöstä.


title: Katariina Sienalainen

text: Katariina eli teini-iän erakkona vanhempiensa kodissa, omassa pienessä huoneessaan, paastosi, rukoili ja mietiskeli. Hän liittyi dominikaanien maallikkosisariin ja teki laupeudentyötä köyhien ja sairaiden parissa. Kerrotaan, että hän sai Kristukselta näkymättömän timanttisormuksen avioliiton merkiksi. Siitä alkaen Katariina toimi sulhasensa Kristuksen lähettiläänä. Hän puhui ja saneli kirjeitä sulhasensa nimissä senaikaisen Euroopan tärkeimmille henkilöille, niin hengellisille kuin maallisillekin. Hänen ympärilleen kerääntyi varsin suuri oppilaiden joukko, jolle hän oli hengellinen mestari ja johtaja.


title: Katariina Sienalainen

text: Katariinalla oli paljon vihollisia. Pidettiin ennenkuulumattomana, että nainen puhuu niin rohkeasti papeille, piispoille ja jopa paaveille Kristuksen nimessä ja julistautuu julkisesti hänen lähettilääkseen. Näiden epäilysten tähden hänet vietiin Firenzeen inkvisition kuultavaksi. Kirkollinen oikeudenkäynti tapahtui Santa Maria Novellan dominikaaniluostarissa helluntaina 21. toukokuuta 1374. Katariinalla ei ollut mukanaan vain syyttäjiä, vaan myös puolustajia. Inkvisitio ei löytänyt hänen puheistaan tai kirjoituksistaan mitään harhaoppia.


title: Katariina Sienalainen

text: Katariinan palattua Sienaan siellä puhkesi ruttoepidemia. Katariina palveli sairastuneita niin, että hänen kerrotaan saaneen 1. huhtikuuta 1375 Kristukselta palkkioksi stigmat (ei kuitenkaan haavojen, vaan verenpunaisten säteiden muodossa). Italiaa ja kirkkoa noihin aikoihin koetelleissa lukuisissa konflikteissa hän toimi rauhantuojana ja välittäjänä. Hän vaati peräkkäisiä paaveja (ensin autuasta Urbanus V:ttä ja sitten Gregorius XI:ta) palaamaan Avignonista Roomaan. Kun kirjeet eivät näyttäneet saavan mitään aikaan, hän lähti itse Avignoniin saadakseen Gregorius XI:n asumaan Ikuiseen kaupunkiin. Kun paavi sitten päätti palata, sitä pidettiin Katariinan ansiona. Gregorius XI:n kuoleman jälkeen kardinaalit valitsivat paaviksi Barin arkkipiispan, joka otti nimekseen Urbanus VI (1378–1389). Ankaruudellaan tämä kuitenkin suututti kardinaalit, joista osa nousi kapinaan ja valitsi vastapaavin, Klemens VII:n (1378–1394). Kirkko jakautui. Jonkin verran myöhemmin, vuonna 1409, ilmaantui vielä yksi vastapaavi, mikä aiheutti todellisen kaaoksen. Skisma kesti 39 vuotta. Kun Katariinan ponnistukset eivät tuoneet tulosta eikä vastapaavi tahtonut luopua asemastaan, Katariina teki kaikkensa kootakseen oikean paavin ympärille mahdollisimman paljon tukijoita ja kutsui ihmisiä rukoukseen tämän puolesta. Hän myös tuki innokkaasti Urbanus VI:n uudistuksia. Paavin kutsusta Katariina tuli Roomaan tehdäkseen siellä työtä kirkon hyväksi.


title: Katariina Sienalainen

text: Katariina kuoli uupumukseen 29. huhtikuuta 1380 Roomassa 33-vuotiaana. Hän jätti jälkeensä kolme teosta, jotka sisältävät hänen opetuksensa: "Dialogi Jumalan kaitselmuksesta", "Kirjeitä" ja "Rukouksia".


title: Katariina Sienalainen

text: Katariinan kultti alkoi heti hänen kuoltuaan. Häntä pidettiin yleisesti Jumalan valitsemana ja kirkolle kaitselmuksellisena naisena. Myös hänen hautaansa pidettiin ihmeitätekevänä. Jo vuonna 1383 autuas Raimundo Capualainen, dominikaanien senaikainen kenraali, siirsi Katariinan ruumiin apostolisen istuimen luvalla Rooman Santa Maria della Minervan dominikaanikirkkoon ja rakensi sille näyttävän hautamuistomerkin. Pius II julisti Katariinan pyhäksi pyhän Pietarin basilikassa 26. kesäkuuta 1461. Kiitokseksi työstä kirkon puolustamiseksi Pius IX julisti Katariinan vuonna 1866 Rooman toiseksi suojelijaksi pyhän Pietarin ohella. Vuonna 1939 Pius XII teki hänestä pyhän Franciscuksen ohella toisen Italian suojelijan ja Paavali VI julisti hänet 1970 kirkonopettajaksi. Johannes Paavali II valitsi vielä pyhän Katariinan yhdeksi Euroopan suojelijoista. Hän on myös ruumiillisten vaivojen, sairauden, sairaiden ihmisten, keskenmenojen, hurskautensa takia pilkattujen ihmisten, seksuaalisten kiusauksien ja sairaanhoitajien suojeluspyhimys.


title: Katariina Sienalainen

text: Ikonografia esittää pyhän Katariinan dominikaaninunnan habituksessa, piikkikruunussa, risti tai ruusukko kädessään. Hän pitää myös tiaraa. Häntä kuvataan myös Jeesus-lapsen kanssa, joka ojentaa hänelle sormusta merkiksi mystisestä kihlauksesta. Hänen tunnusmerkkejään ovat myös pääkallo, piru jalkojen juuressa, krusifiksi, lilja ja sydän.


title: Katariina Sienalainen

text: Pyhän Katariina Sienalaisen juhlaa vietetään nykyään 29. huhtikuuta ja aikaisemmin 30. huhtikuuta.


title: Kultalevy

text: Kultalevy on kolmanneksi korkein äänitteiden myyntilukujen perusteella myönnettävä palkinto. Muita palkintoja ovat hopea-, platina- ja timanttilevy. Palkintoon vaadittavat myyntimäärät vaihtelevat maittain sekä äänitetyypin perusteella (single, albumi, video), eivätkä kaikki palkinnot ole käytössä kaikissa niitä myöntävissä maissa. Palkinto on äänitekohtainen.


title: Kultalevy

text: Hopealevy on käytössä Britanniassa, jossa se myönnetään singlejulkaisulle 200 000 kappaleen ja albumille 60 000 kappaleen myynnistä.


title: Kultalevy

text: Ranskassa Syndicat National de l’Édition Phonographique (SNEP) -organisaation jakamista albumien ja singlejen hopealevyistä luovuttiin heinäkuussa 2009.


title: Kultalevy

text: Isossa-Britanniassa BPI myöntää kultalevyn 100 000 albumin ja 400 000 singlen myynnistä (2006).


title: Kultalevy

text: Yhdysvalloissa RIAA:n myöntämä palkinto perustettiin vuonna 1958. Sen raja sekä albumeille että singleille on 500 000 kappaletta (2016).


title: Kultalevy

text: Ensimmäinen suomalainen kultalevy nähtiin Suomessa vuonna 1955. Annikki Tähden levyä Muistatko Monrepos’n myytiin yli 30.000 kappaletta. Idea kultalevystä päätettiin, että raja on 30.000 kappaleen myynti. Musiikki alana oli 50-luvulla pieni ja levy-yhtiöitä vähän.


title: Kultalevy

text: Suomessa kultalevy on nykyään Musiikkituottajat ry:n myöntämä musiikkilevypalkinto, jonka koti- tai ulkomainen artisti tai yhtye voi saada Suomen single- tai albumimyyntinsä perusteella. Kultalevy lanseerattiin vuonna 1971, ja Suomessa ensimmäisen kulta-LP:n vastaanotti Tapani Kansa. Ensimmäisen ÄKT ry:n myöntämän singlekultalevyn vastaanottivat Danny ja Armi Aavikko levytyksestään ”Tahdon olla sulle hellä”.


title: Kultalevy

text: Jo ennen vuotta 1971 jaettiin kultalevyjä, mutta silloin asialla ei ollut ÄKT ry vaan suomalaiset levy-yhtiöt, jotka myönsivät omille artisteilleen kultalevyjä. Suomessa ensimmäisen vastaanotti vuonna 1955 Annikki Tähti, kun hänen singlensä ”Muistatko Monrepos’n” oli myynyt 30 000 äänitettä. Ensimmäinen kultalevyn saanut miesartisti oli Mauno Kuusisto vuonna 1961. Hänen laulunsa ”Kertokaa se hänelle” on 47 000 kappaleen myynnillä myydyin kotimainen single Suomessa.


title: Kultalevy

text: Kultalevyn, kuten muidenkin myyntilukupalkintojen, myöntämiseen oikeuttaa tukkumyynti, eli se, paljonko kauppiaat ostavat levyä varastoon. Esimerkiksi Popstars-yhtye INDX myi platinaa, vaikka asiakkaille ei siirtynyt edes kultalevyyn oikeuttavaa levymäärää.1. tammikuuta 2010 lähtien on laskettu myös digitaaliset lataukset. 1. tammikuuta 2014 jälkeen julkaistujen singlejen kohdalla mukaan lasketaan myös striimaukset. Sata striimausta vastaa yhtä myytyä kappaletta. Vuonna 2013 julkaistujen singlejen kohdalla striimaukset lasketaan takautuvasti eri kaavalla.1. tammikuuta 2010 lähtien mukaan on laskettu kokonaiset albumilataukset. 12. marraskuuta 2014 lähtien on mukaan laskettu myös albumien kappaleiden striimauksista lasketut määrät.


title: Kultalevy

text: Isossa-Britanniassa BPI myöntää platinalevyn 300 000 albumin tai 600 000 singlen myynnistä (2006).


title: Kultalevy

text: Yhdysvalloissa platinalevy-palkinto otettiin käyttöön vuonna 1976, ja sen raja sekä albumeille että singleille on miljoona kappaletta (2016). Vuonna 1984 maassa otettiin käyttöön kerrannaispalkinnot, eli tuplaplatina kahden miljoonan kappaleen myynnistä ja niin edelleen. Kymmenen miljoonan kappaleen myynnille Yhdysvalloissa on timanttilevy.


title: Kultalevy

text: Suomessa platinalevy ja sen kerrannaiset (tupla- ja triplaplatina) on korkein äänitteiden myyntilukujen perusteella myönnettävä palkinto. Palkinnon myöntää äänitetuottajien kattojärjestö Musiikkituottajat – IFPI Finland, ja sen voi saada mistä maasta tahansa kotoisin oleva artisti tai yhtye. Myyntinä huomioidaan sekä tallenne- että latausmyynti. Albumimyynnin platinaraja Suomessa on 20 000 kappaletta ja singlen, musiikkiraidan, DVD-levyn tai EP-levyn 10 000 kappaletta.


title: Kultalevy

text: Platinalevy kehitettiin 23. elokuuta 1976 timanttilevyn palkinnon yläpuolelle. Aluksi titteli myönnettiin, jos äänitettä oli myyty yli 100 000 kappaletta. Vuonna 1989 timanttilevytitteli poistettiin, ja platinalevyn rajaa alennettiin. Suomen ensimmäinen platinalevy oli Erkki Junkkarisen "Ruusuja hopeamaljassa". Platinalevyn kuten muidenkin myyntilukupalkintojen myöntämiseen oikeuttaa pelkkä tukkumyynti eli se, paljonko kauppiaat ostavat levyä varastoon.Yhdysvalloissa palkinto otettiin käyttöön vuonna 1999, ja se myönnetään kymmenestä miljoonasta myydystä äänitteestä.


title: Kultalevy

text: Timanttilevy oli Suomen ääni- ja kuvatallennetuottajien (nykyinen Musiikkituottajat – IFPI Finland ry) myöntämä palkinto, jonka minkä tahansa maalainen artisti tai yhtye saattoi saada albumimyynnin perusteella. Timanttilevy lanseerattiin 1. lokakuuta 1975. ja se myönnettiin, mikäli äänite myi 50 000 kappaletta. Timanttilevyn palkinnon yläpuolelle otettiin käyttöön platinalevy 23. elokuuta 1976. Vuonna 1989 timanttilevyluokitus poistettiin, samalla kun platinalevyn myöntämisraja alennettiin 50 000 kappaleeseen. Ensimmäisen timanttilevyn vastaanotti Fredi albumistaan "Niin paljon kuuluu rakkauteen".


title: Kultalevy

text: Elvis Presleyllä on enemmän kultalevyjä (117), platinalevyjä (67) ja tuplaplatinalevyjä (27) kuin kellään muulla artistilla tai yhtyeellä.


title: Minsk

text: Minsk (, ) on Valko-Venäjän pääkaupunki ja asukasluvultaan maan suurin kaupunki. Minsk on hallinnollisesti suoraan tasavallan alaisuudessa tasavallan alueiden (maakuntien) tapaan.


title: Minsk

text: Kaupungissa asuu 1,8 miljoonaa ihmistä, siellä on 14 yliopistoa ja se on Valko-Venäjän opetuksen ja kulttuurin keskus sekä tärkeä teollisuuskaupunki. Vuonna 2012 kaupungin osuus oli noin neljäsosa koko maan bruttokansantuotteen kertymisessä.


title: Minsk

text: Minsk on myös Minskin alueen (ympäröivä maakunta) ja Minskin piirin keskus. Kaupungissa sijaitsee Itsenäisten valtioiden yhteisön päämaja.


title: Minsk

text: Minskin alueen asutushistoria alkaa viimeistään 800-luvulta. Se oli Kiovan Venäjän hallussa vuoteen 980 mennessä. Kaupungin nimi mainitaan historiallisissa dokumenteissa vasta vuonna 1067, mitä pidetään siksi kaupungin perustamisvuotena. Kronikan mukaan vuoden 1067 maaliskuussa kaupunki tuhottiin Kiovan ruhtinaan ja Polatskin ruhtinaan joukkojen välisessä taistelussa. Kaupungin väestö ja karja hävitettiin perinpohjaisesti myös 1084 ja 35 vuotta myöhemmin.


title: Minsk

text: Kiovan jälkeen kaupunkia hallitsivat liettualaiset ja puolalaiset. Vuonna 1654 Venäjän Aleksei Mihailovitšin joukot valloittivat Minskin. Puolalaiset kaappasivat sen takaisin 1667. Kaupunki kärsi pahoin sotatoimista. Myös suuri Pohjan sota teki tuhoja, kun Ruotsin Kaarle XII ja Venäjän Pietari Suuri valloittivat kaupungin vuosina 1708 ja 1709.


title: Minsk

text: Vuoden 1793 Puolan jaossa Minsk joutui Venäjälle. Venäjä perusteli alueen haltuuottoa ”vaarallisen vallankumouksen” torjumisella. 1800-luvun aikana kaupunkia ja sen kulkuyhteyksiä kehitettiin voimakkaasti. Maan itsenäistymisajatus tuli selkeästi esille joulukuussa 1917 pidetyssä Minskin konferenssissa, ja maaliskuussa 1918 itsenäisyysliike julisti Valko-Venäjän riippumattoman tasavallan syntyneeksi. Ajatus jäi kuitenkin haaveeksi ja alue liitetiin Neuvostoliittoon.


title: Minsk

text: Vuonna 1939 kaupungissa asui runsas 238 000 henkeä. Valkovenäläisiä oli 124 000 (runsas puolet) ja juutalaisia noin 71 000 (vajaa kolmannes). Vuosille 1937–41 ajoittuvat mittavat Stalinin puhdistukset kaupungissa; kymmenien tuhansien ihmisten teloituksista muistuttavat Minskin kehätien pohjoispuolella sijaitsevat Kurapatyn metsän ristit. Toisessa maailmansodassa koko kaupunki vaurioitui pahasti. Saksalaiset miehittäjät surmasivat suuren osan kaupungin väestöstä. Heti kaupungin eteläpuolella sijaitsi sodan aikana Maly Trastsjanets -tuhoamisleiri.


title: Minsk

text: Minsk sijaitsee Svislatsjoen varrella Minskin kukkuloiden kaakkoisrinteessä. Keskimääräinen korkeus merenpinnasta on 220 metriä.


title: Minsk

text: Lämpimin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 22,3 astetta. Heinäkuu on myös sateisin kuukausi. Kylmintä on tammikuussa, keskimääräinen alin lämpötila on −9,8 astetta.


title: Minsk

text: Lokakuun 2009 väestönlaskennan mukaan pääkaupunki Minskissä asui 1 836 808 ihmistä. Heistä miehiä oli 45,9 % (843 776) ja naisia 54,1 % (993 032).


title: Minsk

text: Kaupunki jakautuu hallinnollisesti yhdeksään piiriin (raion):


title: Minsk

text: Useilla Minskin asuinlähiöillä on oma täsmentävä nimensä (mikroalue).


title: Minsk

text: Minsk on merkittävä kauppa- ja teollisuuskaupunki, jossa on muun muassa kone-, auto-, traktori-, radio- ja työkaluteollisuutta.


title: Minsk

text: Teollisuustuotannon merkitys on pienentynyt Neuvostoliiton hajottua 1991 ja turvattujen sisämarkkinoiden pienennyttyä tämän seurauksena. Minskin autotehdas (MAZ) valmistaa raskaita ajoneuvoja, Minskin traktoritehdas tuottaa Belarus-traktoreita ja BelOMO optisia laitteita.


title: Minsk

text: Paikallisliikennettä hoitavat kahdeksan raitiovaunulinjaa ja yli 70 johdinautolinjaa. Minskin metro avattiin vuonna 1984 kahdeksalla asemalla; vuonna 2014 asemia oli 29 ja rataverkon pituus 37 km. Rakenteilla on poikittainen kolmas linja sekä suunnitteilla myös neljäs linja.


title: Minsk

text: Minskiä on viime vuosikymmeninä palvellut kaksi lentoasemaa: päälentokenttä Minskin kansallinen lentoasema vuodelta 1982 sijaitsee 42 kilometriä keskustasta itään. Vanhempi lentoasema eli Minsk-1 sijaitsee keskustan eteläpuolella; se perustettiin jo 1933. Kaupunkilentokentän alueelle on suunniteltu Minskin uutta liikekeskusta ja asuintaloja; lentoliikenne kentän kautta on jo hiipunut.


title: Minsk

text: Minskin keskusrautatieasemalta ja lukuisilta muilta Valko-Venäjän rautateiden Minskissä sijaitsevilta asemilta (esimerkiksi Minskin Kulttuuri-instituutin asema, Minsk-Läntinen, Minsk-Eteläinen, Minsk-Itäinen, Minsk-Pohjoinen) pääsee kätevästi Minskin ympäristöön ja muualle Valko-Venäjälle. Minskistä on hyvät rautatieyhteydet myös ulkomaille.


title: Minsk

text: Kaukoliikenteen linja-autoasemista tärkeimmät ovat päärautatieaseman vieressä sijaitseva Minskin keskuslinja-autoasema, kaupungin koillisosan Moskovan linja-autoasema ja Itäinen linja-autoasema.


title: Minsk

text: Toisessa maailmansodassa pahoin vaurioitunut Minsk on rakennettu suurelta osin sotavuosien jälkeen. Silti useita kirkkoja ja kansallisesti merkittäviä rakennuksia kuten arkkitehti Iosif Lanhbardin suunnittelemat Hallituksen talo (1934) ja Valko-Venäjän kansallisooppera ja -baletti (1939) säilyi melko ehjänä sotavuosien läpi. Useita sodassa tuhoutuneita tai sodan jälkeisenä neuvostoaikana rapistuneita rakennuksia on kunnostettu tai rakennettu jopa täysin uudestaan. Esimerkiksi Valko-Venäjän kirkot olivat neuvostovuosina miltei poikkeuksetta muussa käytössä. Keskustaan on uudelleenrakennettu jopa Venäjän keisarikunnan aikana hävitettyjä kohteita, kuten vanha raatihuone. Suurin syy koko Minskin rakennuskannan nuoruuteen on kuitenkin kaupungin väkiluvun moninkertaistumisen sotaa edeltävästä runsaasta 200 tuhannesta nykyiseen 1,9 miljoonaan kaupungistumisen seurauksena.Uudempaa, 2000-luvulla valmistunutta arkkitehtuuria edustavat esimerkiksi Minskin keskusrautatieasema (V. Kramarenka ja M. Vinahradau, 2000), Tasavallan palatsi (M. Pirogov, 2001), Valko-Venäjän kansalliskirjasto (M. Vinаhradаu ja V. Kramarenka, 2006) ja Minsk-Arena (V. Kutsko, 2010).


title: Minsk

text: Minskissä on yli 30 ylempää korkeakouluopetusta antavaa oppilaitosta, joista 14 on yliopistoa tai akatemiaa. Merkittäviä korkeakouluja ovat muun muassa :Kaupungissa on neljä jalkapallon liiga- tai divarijoukkuetta ja kolme jääkiekkojoukkuetta.


title: Minsk

text: Jalkapallojoukkueet:


title: Minsk

text:
Jääkiekkojoukkueet:
Minsk-Arena on uusi 15 000 katsojan monitoimihalli, joka toimii KHL:n kuuluvan Dinamo Minskin kotihallina. Rakennusta käytetään myös muihin tapahtumiin kuten vierailevien artistien konsertteihin. Minsk valmistautuu vähitellen jo vuoden 2014 jääkiekon maailmanmestaruuskisoihin (9.–25. toukokuuta 2014). MM-kisoja varten aiotaan vuosina 2012–2013 rakentaa myös pienempi urheilun monitoimihalli, vajaan 8 000 hengen Tšižovka-Arena.


title: Rotterdam

text: Rotterdam on Alankomaiden kunta ja toiseksi suurin kaupunki. Se sijaitsee Reinin pohjoisen suuhaaran, Nieuwe Maasin varrella Etelä-Hollannin provinssissa. 625 000 asukkaan kunta on osa yli kolmen miljoonan asukkaan taajamaa, joka ulottuu Haagiin ja Leideniin.


title: Rotterdam

text: Rotterdam alkoi kasvaa kaupungiksi 1270-luvulla, kun Rotte-jokeen tehtiin pato. Sitä ennen paikalla oli ollut pieni kalastajakylä. Se sai kaupunkioikeudet vuonna 1340.


title: Rotterdam

text: Renessanssifilosofi Erasmus Rotterdamilainen eli 1400- ja 1500-lukujen vaihteessa.


title: Rotterdam

text: Kaupungin keskiaikainen keskusta tuhoutui toisen maailmansodan pommituksissa. Luftwaffe pommitti kaupunkia raskaasti 14. toukokuuta 1940.


title: Rotterdam

text: Rotterdam on rakennettu patojen taakse, ja 90 prosenttia kaupungista on merenpinnan tason alapuolella, paikoin jopa viisi tai kuusi metriä merenpinnan alla.


title: Rotterdam

text: Nieuwe Maas -joki jakaa kaupungin pohjois- ja eteläosaan. Niitä yhdistävät neljä tunnelia ja neljä siltaa. Kaupungin keskusta sijaitsee joen pohjoisrannalla.


title: Rotterdam

text: Kaupungissa toimii Rotterdamin Erasmus-yliopisto. Siellä on myös monia museoita.


title: Rotterdam

text: Rotterdam oli vuonna 2001 Euroopan kulttuuripääkaupunki. Kulttuuripääkaupunkivuosi johti musiikkiteatterialan toimijoiden yhteistoimintaan. Kaupungissa on järjestetty oopperajuhlat vuodesta 2005 alkaen.


title: Rotterdam

text: Rotterdamissa sijaitsee Euroopan suurin ja maailman kolmanneksi suurin satama; vuoden 2010 tilastojen mukaan vain Shanghain ja Singaporen satamat ovat suurempia. Konttiliikenteen ohella satamassa käsitellään runsaasti raakaöljyä, hiiltä sekä malmia. Satama-alueelle ja sen läheisyyteen on sijoittunut runsaasti teräs- ja petrokemianteollisuutta.


title: Rotterdam

text: Monien suurten hollantilaisyritysten, kuten Royal Dutch Shellin, Unileverin ja Nedlloydin pääkonttorit ovat Rotterdamissa.


title: Rotterdam

text: Rotterdamiin matkalla olevat lentomatkustajat käyttävät yleensä Haagin lentoasemaa.


title: Rotterdam

text: Rotterdamista on hyvät rautatieyhteydet sekä muualle Alankomaihin että ulkomaille. Satamaan on vedetty erillinen rataosuus rahtiliikennettä varten, jota pitkin rahti pääsee kolmessa tunnissa Saksan rajalle.


title: Rotterdam

text: Rotterdamissa on hyvin toimiva joukkoliikennejärjestelmä, jota liikennöi kaupungin liikennelaitos RET ("Rotterdamse Elektrische Tram"). Liikennelaitoksen vastuulle kuuluu tällä hetkellä viiden metro-, yhdeksän raitio- ja 38 bussilinjan operointi Rotterdamin kaupungin ja sen ympäröivien kuntien alueilla.


title: Rotterdam

text: Rotterdamissa on myös toimiva vesitaksijärjestelmä. HNY-vesitaksi kulkee tiettyä reittiä aikataulun mukaan. Maastaxi on nopeampi ja vie minne haluaa, kuten tavallinenkin taksi. Vesitaksin voi myös vuokrata kiertoajelua varten.


title: Rotterdam

text: Rotterdamissa toimii useita sähkön, kaasun ja kaukolämmön toimittajia, mutta vesilaitoksia on vai yksi, Evides. Evides ottaa käyttämästään raakavedestä pääosan Maas-joesta, mutta se käyttää jonkun verran myös pohjavettä.


title: Rotterdam

text: Rotterdam on kolmen Eredivisiessä pelaavan jalkapalloseuran kotikaupunki. Nämä seurat ovat Feyenoord, Sparta (Schiedam-Spangen) ja SBV Excelsior. Maahockeyssä Rotterdamilla on Alankomaiden suurin seura, HC Rotterdam. Seuralla on yli 2 000 jäsentä. Kaupungissa on hyvin menestyvä seura myös baseballissa; Neptunus Rotterdam on voittanut eniten Euroopan seurajoukkueiden mestaruuksia.


title: Rotterdam

text: Vuodesta 1972 alkaen Rotterdamissa on järjestetty ABN AMRO World Tennis Tournament, joka on osa ATP:n maailmankiertuetta. Vuodesta 1981 lähtien kaupungissa on järjestetty maraton.


title: Laajakaista

text: Laajakaistaisella tietoliikenneyhteydellä tarkoitetaan joko laajakaistaista modulointitekniikkaa tai laajakaistaista Internet-yhteyttä.


title: Laajakaista

text: Laajakaistaisessa moduloinnissa viesti jakaantuu siirtotiessä laajalle taajuusalueelle. Laajakaistaisia modulointimenetelmiä ovat esimerkiksi CDMA (FHSS ja DSSS), OFDM sekä UWB.


title: Laajakaista

text: Suomessa käytettävän määritelmän mukaan laajakaistaiseksi Internet-yhteydeksi sanotaan kotiin saatavissa olevaa Internet-yhteyttä, jonka nopeus on yli 256 kbit/s ja jossa on kiinteä kuukausiveloitus aikaveloituksen sijaan.


title: Laajakaista

text: Kansallisen laajakaistatyöryhmän raportin mukaan laajakaistaisia tekniikoita ovat:


title: Laajakaista

text: Muita mahdollisuuksia ovat esimerkiksi langattomat tilaajajohtoratkaisut kuten WiMAX ja LMDS.


title: Laajakaista

text: Laajakaistainen modeemi käyttää puhelinlinjasta taajuuksia, jotka ovat tavallisen puheen taajuusalueen ulkopuolella (puhekanava toimii alle 3 300 Hz:n taajuusalueella ja esimerkiksi ADSL 138 kHz:stä ylöspäin.


title: Laajakaista

text: Laajakaistamodeemissa ei käytetä varsinaisesti laajakaistaisia modulointimenetelmiä vaan tyypillisesti PM-modulointimenetelmiä. Myös hitaammat modeemit (esimerkiksi 56 kbit/s) käyttävät samoja modulointimenetelmiä, mutta ne käyttävät ensisijaisesti puheen taajuuskaistaa.


title: Glasgow

text: Glasgow ([glaːsgou], , ) on Skotlannin suurin kaupunki Clydejoen varrella Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja vuodesta 1996 se on ollut yksi Skotlannin paikallishallintoalueista. Sen väkiluku on noin 592 820 (2010). Suur-Glasgow’n alueella elää yli 1,2 miljoonaa ihmistä ja koko metropolialueella noin 1,8 miljoonaa ihmistä. Kaupunki on tunnettu ulkopaikkakuntalaisille vaikeaselkoisesta murteestaan, joka juontuu skotin kielestä.


title: Glasgow

text: Glasgow sijaitsee Clydejoen molemmin puolin noin 30 km joen länsipäästä eli paikasta, missä joki laskee Atlanttiin. Tärkeimmät hallintorakennukset ovat kaupungin pohjoisosassa. Teollisuus ja telakat sijaitsevat jokivarressa keskustasta alavirtaan eli länteen.


title: Glasgow

text: Vuoden lämpimimpiä kuukausia ovat heinäkuu ja elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 19 asteen vaiheilla. Kylmintä on tammi- ja helmikuussa, keskimääräinen alin on silloin +1 aste. Sadetta saadaan joka toinen tai joka kolmas päivä: tammikuussa sadepäiviä on 17, kesäkuussa 12.


title: Glasgow

text: Kaupungin alkuvaiheista ei tiedetä juuri mitään. Perinteisesti uskotaan erään munkin perustaneen luostarin Clydejoen varteen noin vuonna 580. 1100-luvulta alkavat varmemmat tiedot: katedraali siunattiin käyttöön vuonna 1136 ja Glasgow sai kaupunkioikeudet vuonna 1178.


title: Glasgow

text: Kirkko oli tärkeä tekijä Glasgow’ssa vuoden 1580 reformaatioon asti. Glasgow’n katedraali säilyi reformaatiossa, mutta Paisleyn luostarille kävi huonommin. Paisleyn kaupunginosa on kehittynyt luostarin entisille maille.


title: Glasgow

text: 1700-luvulla kaupunki kasvoi tuottoisan Amerikan-kaupan ansiosta. 1800-luvun talouskasvua vauhdittivat Clyden varteen nousseet telakat. Telakat kärsivät lamasta 1930-luvulla ja näivettyivät 1960- ja 1970-luvuilla.


title: Glasgow

text: Glasgow’ssa on paljon teräs- ja rautateollisuutta sekä telakoita. Nykyisin kauppalaivoja tehdään enää yhdellä telakalla. Glasgow’ssa on myös runsaasti merkittäviä skotlantilaisia yrityksiä ja se onkin yksi Britannian tärkeistä taloudellisista keskuksista.


title: Glasgow

text: Glasgow’ssa on yli 168 000 opiskelijaa, enemmän kuin missään muussa Skotlannin kaupungissa, ja toiseksi eniten Britannian kaupungeista Lontoon jälkeen.


title: Glasgow

text: Vuonna 1451 perustettiin Glasgow'n yliopisto, joka on Skotlannin toiseksi vanhin ja Yhdistyneen kuningaskunnan neljänneksi vanhin. Se on yksi Britannian merkittävimpiä yliopistoja. Kaupungissa on lisäksi useita muita korkeakouluja, kuten University of Strathclyde, Royal Scottish Academy of Music and Drama ja Glasgow Caledonian University sekä taidekoulu Glasgow School of Art.


title: Glasgow

text: Vuonna 1990 Glasgow valittiin Euroopan kulttuuripääkaupungiksi. Kaupungissa onkin runsaasti museoita, teattereita, kulttuuritapahtumia ja arkkitehtuuria, tunnetuimpina näistä St. Mungon goottilaistyylinen katedraali sekä Kelvingrove Art Gallery.


title: Glasgow

text: Glasgow’lla on myös pitkä urheiluhistoria, ja siellä muun muassa järjestettiin maailman ensimmäinen kansainvälinen jalkapallo-ottelu vuonna 1872. Kaupunki toimii kotipaikkana Skotlannin Valioliigassa pelaaville Celtic FC:lle ja Rangers FC:lle. Joukkueiden välillä vallitsee suuri jännite, ja kaupunki onkin jakautunut seurojen kannatusalueisiin. Perinteisesti Celticin kannattajat ovat olleet katolilaisia, Rangersin protestantteja.


title: Glasgow

text: Glasgow'ssa on kaksi lentokenttää: Glasgow'n kansainvälinen lentoasema keskustan länsipuolella ja Prestwickin kansainvälinen lentoasema keskustan lounaispuolella. Glasgow’n kansainvälinen lentoasema palvelee yli 9 miljoonaa matkustajaa vuodessa 90 kohteeseen maailmalla.


title: Glasgow

text: Glasgow'n metro avattiin vuonna 1896 ja se on maailman kolmanneksi vanhin. Paikallisjunaverkosto on hyvin kehittynyt. Kaupungin keskustan läpi kulkee moottoritie M8.


title: Porttipahdan tekojärvi

text:
Porttipahdan tekojärvi, myös lyhyesti Porttipahta, on Kitisen latvoilla Sodankylässä sijaitseva tekojärvi. Järven pinnan säännöstelyväli on 9 metriä, mikä vastaa pinta-alan vaihtelua välillä 34–214 km². Tekojärven täyttö alkoi vuonna 1967 ja se valmistui vuonna 1970. Porttipahdan tekojärven ja sen itäpuolella sijaitsevan Lokan tekojärven yhdistävät Tankajoki sekä vuonna 1981 valmistunut Vuotson kanava, jonka kautta on sittemmin juoksutettu myös Lokan säännöstelyvesiä Kitiseen. Porttipahdan säännöstelypato sijaitsee järven eteläpäässä. Sen pudotuskorkeus on 30 m ja sen yhteydessä on 35 MW:n vesivoimalaitos.
Lokan ja Porttipahtaan tekojärvien alle on jäänyt kantoja ja muuta puumateriaalia, jota on etenkin 2000-luvulla alettu korjata pois. Pääsääntöisesti ranta-alueilta on kerätty pois puumateriaalia matalan vedenpinnan aikana. Syntyneet puu- ja kantokasat on poltettu paikan päällä, sillä puita ei ole voinut hyödyntää energiataloudessa niiden sisältämän hiekan ym. takia.


title: Manchester

text: Manchester on Lancashiressä Luoteis-Englannissa sijaitseva noin 514 417 asukkaan (2011) kaupunki. Koko metropolialueella, Suur-Manchesterin metropolikreivikunnassa, joka Manchesterin kaupungin lisäksi käsittää Boltonin, Buryn, Oldhamin, Rochdalen, Salfordin, Stockportin, Tamesiden, Traffordin ja Wiganin, asuu 2 556 000 ihmistä. Manchester tunnetaan historiallisesti maailman ensimmäisenä teollistuneena kaupunkina. Nykyisin se on taiteiden, median, korkeakoulutuksen ja talouden keskus, joka kilpailee Englannin kakkoskaupungin asemasta Birminghamin kanssa.


title: Manchester

text: Manchester sijaitsee noin 250 km Lontoosta luoteeseen Penniinien länsipuolisella jokien halkomalla tasankoalueella. Vaikka kaupungilla on maine sateisena paikkana, vuosittainen sademäärä jää keskimäärin 860 millimetriin. Alueen länsipuolelta tulevat merelliset ilmamassat tiivistyvät sateeksi vasta Lake Districtin ylängöllä, missä vuoden sademäärä nousee 3200 millimetriin.


title: Manchester

text: Kaupungin korkeus on noin 40 metriä merenpinnasta. Se on rakennettu jääkauden kasaaman soran ja moreenin päälle. Soratasangon alla on kivihiiltä, ja alueella on aikaisemmin harjoitettu kaivostoimintaa. Keskusta on rakennettu Irwell-joen itäpuolelle. 1930-luvun kuntaliitoksissa siihen liitettin alueita myös Merseyn eteläpuolelta. Salford ja Trafford kaupungin länsi- ja lounaispuolella muodostavat varsinaisen Manchesterin kanssa alueen työpaikkojen keskittymän. Lähiöt ovat levittäytyneet siitä länteen ja etelään. Idässä ja pohjoisessa on kyliä ja pieniä entisiä teollisuuskaupunkeja, jotka ovat kasvamassa yhteen.


title: Manchester

text: Merseyjoki virtaa kaupungin eteläosien läpi. Manchesterin sijainti joen, hiilikenttien ja Liverpoolin satamakaupungin lähellä vaikutti sen varhaiseen teollistumiseen.


title: Manchester

text: Manchesterin alueelta on löytynyt muutamia löytöjä, jotka viittaavat pronssikautiseen asutukseen. Kelttiheimo brigantit asuttivat seutua roomalaisten tuloon saakka, jolloin kenraali Agricolan käskyllä perustettiin vuonna 79 linnoitus nimeltään Mamucium nykyisen Manchesterin paikalle. Manchesterin keskustan alue on asutettu pysyvästi tuolloin.


title: Manchester

text: Roomalaiset jättivät Britteinsaaret 400-luvulla, jolloin keskus siirtyi paikallisten haltuun. Asutus oli siirtynyt Normannivalloituksen aikaan 1066 Irwell- ja Irkjokien yhdyskohtaan. Kaupunki kävi paljon kauppaa Pohjanmeren kaupunkien kanssa, ja mm. Hansaliittoon luotiin yhteydet. Flaamilaisten vaikutuksesta kaupunkiin alkoi kehittyä tekstiiliteollisuutta. Manchesteriin ilmestyi myös katedraali 1400-luvulla.


title: Manchester

text: Manchesterista tuli jo keskiajalla Englannin puuvillateollisuuden keskus. Manchesterilla oli merkittävä rooli teollisessa vallankumouksessa 1800-luvun alussa. Kaupunkiin perustettiin tuolloin runsaasti tekstiili- ja raskasta teollisuutta, ja sen väkiluku kasvoi huimasti vuoden 1717 kymmenestätuhannesta asukkaasta vuoden 1851 yli kolmeensataan tuhanteen asukkaaseen. Kaupunginoikeudet Manchester sai vasta 1853. Manchesterin yliopisto perustettiin vuonna 1903.


title: Manchester

text: Ensimmäinen maailmansota katkaisi Manchesterin puuvillan viennin ulkomaille, mikä merkitsi valta-aseman menettämistä maailmanmarkkinoilla. Muualla alettiin tuottaa tehokkaasti puuvillaa, usein Manchesterissa valmistetuilla koneilla. Suuri lama entisestään vähensi puuvillateollisuutta kaupungissa. Toisessa maailmansodassa kaupungin teollisuus valjastettiin sotateollisuudelle, mikä vuoksi saksalaiset pommittivat useaan otteseen kaupunkia. Suurimmat pommitukset tapahtuivat jouluna 1940, jolloin kaupunkiin pudotettiin arviolta 475 tonnia pommeja.


title: Manchester

text: Vuonna 1996 IRA räjäytti suuren pommin kaupungin keskustassa. 200 ihmistä loukkaantui. Isku oli tuhoisin IRA:n Britannian puolella tekemistä iskuista. Keskustan liikehuoneistoille aiheutuneet vauriot maksoivat vakuutusyhtiöiden arvion mukaan yli 400 miljoonaa puntaa. Monia rakennuksia piti purkaa ja rakentaa kokonaan uudelleen.


title: Manchester

text: 23. toukokuuta 2017 Salman Abedi räjäytti itse rakentamansa pommin poptähti Ariana Granden konsertin jälkeen Manchester Arenan lähistöllä, jolloin 22 ihmistä kuoli ja 59 loukkaantui. Vastuun iskusta otti Isis.


title: Manchester

text:
Manchester on jaettu 32:een vaalipiiriin, joista äänestetään kaupunginvaltuustoon yhteensä 96 jäsentä, kolme joka piiristä.
Vuonna 2013 Työväenpuolueella on ylivoimainen enemmistö, 87 paikkaa, kaupunginvaltuustossa. Liberaalidemokraateilla on 9 paikkaa.


title: Manchester

text: Vuoden 2010 parlamenttivaaleissa Suur-Manchesterin alueelta valituista 27 kansanedustajasta kaksi edusti konservatiivejä, kolme liberaalidemokraatteja ja 22 työväenpuoluetta.


title: Manchester

text: Manchesterin lentoasema palvelee koko Luoteis-Englantia, ja matkustajamäärissä se on seuraavaksi suurin Lontoon kenttien jälkeen.


title: Manchester

text: Junayhteydet ovat hyvät. Liverpoolin ja Manchesterin välinen rata avattiin 1830. Manchesterissä liikennöi myös pikaraitiotiejärjestelmä Manchester Metrolink.


title: Manchester

text: Manchesteria kiertää kehätienä moottoritie M60. Se kulkee kaupungin lähiöiden läpi ja palvelee poikittaisliikennettä, kun taas Lontoota kiertävä M25 on enemmänkin ohikulkutie. Muut tärkeät moottoritiet ovat M6 etelään Birminghamiin, M6 pohjoiseen Lancasteriin, M62 länteen Liverpooliin ja M62 itään Leedsiin ja sieltä Kingston upon Hulliin.


title: Manchester

text:
Kanavat rakennettiin aikoinaan teollisuuden kuljetustarpeisiin, mutta nykyisin ne palvelevat enimmäkseen huviveneilyä. Kanavien ja vanhojen teollisuusrakennusten yhdistelmä on tuonut Manchesterin keskustan ehdokkaaksi Unescon maailmanperintölistalle.
Manchesterista on tullut lukuisia tunnettuja yhtyeitä ja artisteja, joihin kuuluvat:1980-luvun lopulla Manchesterissa vaikutti Madchesterinä tunnettu musiikillinen viiteryhmä. Suuntauksen tunnetuimpia edustajia olivat Happy Mondays, Inspiral Carpets, 808 State ja The Stone Roses.


title: Manchester

text: Manchester on tunnettu jalkapallokaupunki. Kaupungin Valioliiga-seuroja ovat Manchester United ja Manchester City. Kaupungissa pitää majaansa myös Lancashire County Cricket Club.


title: Manchester

text: Manchesterin elinkeinorakenne on muuttunut rajusti 1800-luvun puuvillakeskuksesta. Nykyään palveluala on suurin työllistäjä kaupungissa. Manchesterista on muodostunut Luoteis-Englannin taloudellinen keskus, joka vetää jatkuvasti uusia yrityksiä ja sijoituksia puoleensa. Kaupunkiin on rekisteröitynä Yhdistyneen kuningaskunnan toiseksi eniten yrityksiä Lontoon jälkeen.


title: Manchester

text: Teollisuus työllistää kaupungissa noin 300 000 ihmistä, ja teollisuudenalan vuosittaiset investoinnit ovat likimain 14 miljardia puntaa. Pankkialalla työskentelee noin 15 000 ihmistä, ja kaupungissa toimii noin 60 pankkia, minkä vuoksi Manchester on yksi Euroopan finanssikeskuksista. Kaupungissa kävi vuonna 1997 3,59 miljoonaa matkailijaa ja turismi toi Manchesteriin 463 miljoonaa puntaa.Manchesterissa on Lontoon jälkeen eniten ulkomaiden konsulaatteja Yhdistyneissä kuningaskunnissa. Seuraavat valtiot pitävät konsulaattejaan Manchesterissa:


title: Nizza

text: Nizza ( /nis/) on kaupunki Välimeren rannikolla Ranskan kaakkoisosassa. Se on Alpes-Maritimesin departementin pääkaupunki, ja sen väkiluku on noin 348 000 (2011) ja esikaupungit mukaan luettuina lähes miljoona.


title: Nizza

text: Nizza perustettiin 330 eaa. kreikkalaisena siirtokuntana, nimi "Nikaia" tarkoittaa voittoa. Myöhemmin alueelle saapuivat roomalaiset, joiden jäljiltä kaupungissa on muun muassa kylpylän jäännökset. Keskiajalla asutus vetäytyi rannan linnavuorelle. 1200-luvulla kaupunki joutui Provencen kreivien hallintaan. Vuodesta 1388 lähtien Nizza kuului Savoijiin, josta myöhemmin muodostettiin Sardinian kuningaskunta, ja Nizzasta tuli siihen kuuluneen Nizzan kreivikunnan pääkaupunki. Vuonna 1860 Nizza liitettiin Ranskaan.


title: Nizza

text: Italian yhdistäjä Giuseppe Garibaldi syntyi Nizzassa.


title: Nizza

text: Ranskan kansallispäivän juhlassa, torstaina, 14.7.2016 Nizzassa tapahtui terrori-isku, kun kuorma-auton kuljettaja ajoi suurta väkijoukkoa päin samalla ampuen ihmisiä. Iskussa kuoli ainakin 84 ihmistä, joista suuri osa oli lapsiperheitä. Yli 300 ihmistä loukkaantui.


title: Nizza

text: Nizza sijaitsee Ranskan Rivieralla, Välimeren rannalla, 32 km Italian rajalta. Kukkuloiden suojaamassa kaupungissa on miellyttävä ilmasto.


title: Nizza

text: Kaupungissa on säilynyt merkittävä keskiaikainen vanha kaupunki, jossa on hyväkuntoisia barokkirakennuksia. Vanha kaupunki on linnakukkulaksi, Le Château, kutsutun graniittikukkulan länsipuolella. Itse linna on tuhoutunut 1700-luvun alussa.


title: Nizza

text: Merenrantaa pitkin kulkee useiden kilometrien pituinen maineikas rantabulevardi Promenade des Anglais. Sen ajokaistoja erottavat kukkapenkit ja palmujen rivit.


title: Nizza

text: Nizza on Ranskan Rivieran tärkein matkailukohde. Vuonna 2011 Ranskan Rivieralla kävi 11 miljoonaa matkailijaa.


title: Nizza

text: Nizzassa on huomattavaa hajuvesi-, kone- ja elektroniikkateollisuutta.


title: Nizza

text: Nizzasta on yhteydet TGV-suurnopeusjunalla Pariisiin ja Ranskan pohjoisosiin. Kaupungin lentoasema kuuluu Ranskan vilkkaimpiin.


title: Nizza

text: Kaupunkiin valmistui vuonna 2007 raitiotielinja. Linjastoa laajennetaan 2010-luvulla.


title: Nizza

text: Kaupungissa toimivia oppilaitoksia:


title: Nizza

text: Jalkapallojoukkue OGC Nice pelaa Ranskan pääsarjassa. Nizza on tunnettu myös kuuluisan pyöräilykilpailun Pariisi–Nizza-ajon maalipaikkana.


title: Kaapelimodeemi

text: Kaapelimodeemi on kaksisuuntaisessa kaapelitelevisioverkossa toimiva päätelaite (modeemi). Yleisin kaapelimodeemin avulla toteutettava palvelu on laajakaistainen Internet-yhteys. Tällöin kaapelimodeemi kytketään palvelun tilaajan kotona kaapelitelevisioverkon antennirasiaan. Kaapelimodeemi muuntaa antennista tulevan signaalin tietokoneiden ja muiden oheislaitteiden käyttämään muotoon. Kaapelimodeemissa voi olla Ethernet-liitin ja langaton tukiasema muuntamaan kaapeliverkon tietoliikenteen yhteyskäytäntö Ethernet-yhteyskäytännöksi ja päinvastoin. Verrattuna esimerkiksi DSL-yhteyteen, kaapelimodeemiliittymä aktivoidaan asiakkaan verkkoalueelle heti ostovaiheessa. Myöskin nopeuden vaihto onnistuu poikkeuksetta välittömästi. Operaattorin palvelin tunnistaa kaapelimodeemin sen MAC-osoitteen perusteella ja antaa oikean määrän kaistaa.


title: Kaapelimodeemi

text: Suomessa kaapelimodeemiverkossa käytettäviä standardeja ovat euroDOCSIS 1.1, 2.0 ja 3.0 (). 100Mbit/s ja sen ylittäviä liittymiä tarjoavat suurimmat kaapelimodeemioperaattorit Kaisanet, Elisa, Telia ja DNA. Pienemmät operaattorit tuottavat yhteyksiä pääasiassa muilla tekniikoilla. Kaapelimodeemiliittymän nopeus on yleensä asymmetrinen. Paluusuunnan nopeus on yleensä merkittävästi hitaampi kuin latausnopeus. DNA:lla on 2013 vuodesta lähtien ollut nopein liittymä, 350/20Mbit/s. Nykyisin keskiluokan yhteyksillä on yleensä 10Mbit/s lähetyskaistaa . Käytännössä näin suuriin nopeuksiin päästään vain tehokkaalla laitteistokokoonpanolla ja Ethernet-kaapelilla suoraan modeemiin. Vaikka käytettävät verkkokortit ja mahdolliset kuluttajahintaiset kytkimet ja reitittimet tukisivatkin 1 Gbit/s nopeuksia, ei niiden suorituskyky välttämättä riitä 200 Mbit/s nopeuteen. Langattomalla verkolla huippunopeudet jäävät saavuttamatta, sillä nopeimmallakin 802.11n-standardilla ylletään käytännössä 100 Mbit/s nopeuteen. Uusimmilla 802.11ac-tekniikkaa tukevilla laitteilla voidaan päästä jopa 500Mbit/s nopeuteen.


title: Kaapelimodeemi

text: CMTS "(Cable Modem Termination System)" on kaapelitelevisioverkon laitetilassa oleva koaksiaali- ja kuitukaapelit päättävä keskitin. Yhteys kotoa Internetiin toteutetaan yhdellä paluusuuntaisella taajuuskaistalla ja yhteydet koteihin toisella myötäsuuntaisella kaapelimodeemikäyttöön varatulla taajuuskaistalla, joka vastaa yhden televisiokanavan käyttämää taajuuskaistaa. Samassa verkon haarassa on internet-liikennettä varten varattu yleensä useita myötä- ja paluusuunnan taajuuskanavia, joiden tarjoamaa tiedonsiirtokapasiteettia kaapelimodeemit jakavat.


title: Kaapelimodeemi

text: Aikaisemmin USA:ssa käytettiin standardia DOCSIS (nyt versio 2.0) ja Euroopassa standardia DAVIC. Eurooppalainen versio on kuitenkin saanut väistyä amerikkalaisen standardin eurooppalaistetun euroDOCSIS-version tieltä.


title: Kaapelimodeemi

text: euroDOCSIS-standardissa kehysrakenne on DVB-standardin mukainen, kanavanvarausmenetelmä on TDMA ja modulointimenetelmä kaapelissa on QPSK ja QAM.


title: Kaapelimodeemi

text: euroDOCSIS-määrittelyt ovat saatavissa tComLabs-sertifiointiyrityksen sivuilta. DOCSIS-määrittelyn ovat saatavissa DOCSIS-sivustolta.


title: Murasaki Shikibu

text: Murasaki Shikibu (, noin 973 – noin 1014) oli kirjailija, runoilija ja palveli hovinaisena Heian-aikakauden kuninkaallisessa Japanissa. Hänen tunnetuin kirjansa on 54-osainen "Genjin tarina", joka on kirjoitettu japanin kielellä noin vuosien 1000 ja 1008 välissä.


title: Murasaki Shikibu

text: Murasaki Shikibun oikeaa nimeä ei tunneta. Murasaki oli hänen lempinimensä hovissa Genjin tarinan hahmon mukaan. Shikibu tuli hänen isänsä asemasta ("shikibu-shō") opetusministeriö. Kirjailijan lempinimi on siis Opetusministeriön Murasaki/Purppura.


title: Murasaki Shikibu

text: Kun Murasaki Shikibu jäi leskeksi vuonna 1001, hän ryhtyi kirjoittamaan "Genjin tarinaa", jota pidetään maailmankirjallisuuden ensimmäisenä romaanina. Tarina kuvaa prinssi Hikaru Genjin elämän syntymästä kuolemaan. Tarina toi hänelle mainetta, ja kun hän meni keisarinna Shoshin (Akikon) hovin palvelukseen, hän ryhtyi kirjoittamaan päiväkirjaa "Murasaki Shikibu Nikki". Lisäksi hän kirjoitti runoja, joita on julkaistu suomeksi antologioissa "Kirsikankukkia" (WSOY, 1951) ja "Kuuntelen, vieras" (Otava, 1960). Genjin tarinasta on suomennettu neljä osaa.


title: Murasaki Shikibu

text: Tyylitelty kuva Murasaki Shikibusta on ollut 2000 jenin setelin kääntöpuolella vuodesta 2000 lähtien.


title: Classic (Mac OS X)

text: Classic on ohjelmistorajapinta, joka mahdollisti vanhojen Mac OS -ohjelmien käyttämisen Mac OS X:ssä. Classic poistui Mac OS X v10.5 Leopardissa, eikä se toiminut koskaan Intel-pohjaisissa Macintosh-koneissa.


title: Classic (Mac OS X)

text: Classic on ohjelmallinen ympäristötulkki, jonka juuret ovat Applen OS X:n kehitysversion (koodinimi Rhapsody) Blue Box -ohjelmatulkissa. Sen tarkoituksena on muuntaa ohjelman käyttämät vanhan järjestelmän API-kutsut uudemman järjestelmän mukaisiksi.


title: Classic (Mac OS X)

text: Classic tarkoittaa myös ohjelmointiympäristöä. Se on yksi Mac OS X:n viidestä ympäristöstä; muut ovat Carbon, Cocoa, BSD, ja Java.


title: Vergilius

text: Publius Vergilius Maro (15. lokakuuta 70 eaa. Andes – 21. syyskuuta 19 eaa. Brundisium) oli roomalainen runoilija. Hänen kolme tärkeintä teostaan olivat "Paimenlauluja" ("Bucolica", tunnetaan myös nimellä "Eclogae"), "Georgica" ja "Aeneis".


title: Vergilius

text: Vergiliuksen isä omisti pienen maatilan ja hänellä oli varallisuutta ainakin sen verran, että hänellä oli mahdollisuus lähettää poikansa koulutielle. Vergilius opiskeli ensiksi Cremonassa ja Mediolanumissa (nyk. Milano). Hän jatkoi opintojaan Roomassa ja päämääränä oli virkamiehen ura. Vergilius valmistuikin myöhemmin reettoriksi eli oikeuspuhujaksi. Reettorin ammatti ei kuitenkaan ollut oikea valinta Vergiliukselle, sillä hän oli luonteeltaan ujo, hiljainen ja syrjäänvetäytyvä. Hän aloitti runojen kirjoittamisen ja pääsi Maecenaan vaikutuspiiriin. Maecenas oli upporikas taiteilijoiden tukija, jonka nimestä on muodostunut termi "mesenaatti".


title: Vergilius

text: Rakkaus luontoon ja Italian maaseutuun on yksi Vergiliuksen runouden keskeisistä teemoista. Hänen läpimurtoteoksensa on vuosina 42–39 eaa. kirjoitettu "Paimenlauluja" ("Bucolica" eli "Eclogae"), jossa hän romantisoi maalaiselämää mutta käsitteli myös aikansa ongelmia, kuten maatilojen pakkoluovutusta sotaveteraaneille. Tämän myös Vergilius oli joutunut kokemaan. Sen neljännessä runossa hän ilmoittaa kohta syntyvän "jumalallisen poikalapsen" tuovan uuden rauhanajan maailmalle. Tämän runon johdosta varhaiset kristityt pitivät Vergiliusta profeettana. Nykyään sen uskotaan tarkoittavan Octavianusta (myöh. Augustus) ja hänen pyrkimyksiään sisällissotien lopettamiseksi.


title: Vergilius

text: Vuosina 36–29 eaa. Vergilius työskenteli seuraavan suurteoksensa "Georgican" parissa (suom. 1976 "Maanviljelijän työt"). Idean teokselle antoi Maecenas, joka halusi uuden runoteoksen tukemaan Octavianuksen maatalouspolitiikkaa. Esikuvana teokselle on kreikkalaisen Hesiodoksen teos "Työt ja päivät". "Georgica" jakaantuu neljään kirjaan, joista jokainen käsittelee omaa aihettaan. Ensimmäinen kirja käsittelee varsinaista peltoviljelyä, toinen puiden, pensaiden ja viiniköynnösten hoitoa, kolmas karjanhoitoa ja neljäs mehiläistenhoitoa. Teos ylistää Italian luontoa ja haluaa herättää kunnioitusta talonpoikaa ja hänen uurastustaan kohtaan. Se myös ylistää rauhanomaista elämää, ja "ahkera uurastus voittaa kaiken", toteaa runoilija.


title: Vergilius

text: Teoksen ilmestymisen jälkeen Vergilius joutui Roomassa kansalaisten kunnian- ja huomionosoitusten kohteeksi. Koska hän eli mieluiten syrjässä omissa oloissaan, hän muutti Napoliin. Hänen terveytensä alkoi horjua, ja Napolin ilmasto oli hänelle parempi. Hänen tiedetään olleen myös Siron, epikurolaiseen koulukuntaan kuuluneen filosofin oppilaana Napolin lähellä.


title: Vergilius

text: Augustus oli toivonut jonkun aikansa etevimmistä runoilijoista kirjoittavan roomalaisille kansalliseepoksen, joka tukisi hänen poliittista ohjelmaansa ja imperiumin rakennustyötään. Hän tarjosi tehtävää Horatiukselle, joka kieltäytyi tehtävästä. Vergilius otti harteilleen kyseisen jättiläistehtävän, johon hän uhrasi elämänsä yksitoista viimeistä vuotta. Augustus lienee toivonut lähihistoriaan sijoittunutta teosta. Vergilius päätyi toisenlaiseen ratkaisuun; "Aeneis"-eepos sijoittuu historian alkuhämäriin ja on tavallaan jatkoa Homeroksen "Ilias"-eepokselle. Eepoksen päähenkilö Aeneis selviää perheensä ja muutaman muun henkilön kanssa Troijan hävityksestä. Troijasta hän lähtee vanhaa roomalaisten legendaa mukaillen etsimään yhdessä pakolaisten kanssa uutta kotimaata. Myöhemmin hänen poikansa Askanios eli Julus, Caesarin ja Augustuksen suvun myyttinen kantaisä, perustaa Latiumiin Rooman emäkaupungin Alba Longan. Ideologisesti siinä käsitellään niitä vanhoja hyveitä, joilla Rooman imperiumi oli jumalien tahdosta noussut maailman valtiaaksi. Aeneis käy Italiassa voittoisan sodan ja on tunnollinen ja huolehtivainen maan isä ja pelastaja, muistuttaen täten Augustusta. Roomalaisten hyveiksi runoilija määrittelee neljännen kirjan säkeissä 847–853 seuraavat asiat: "Hallita, Rooman mies, alamaisia kansoja muista – siinä on taitosi: lait, tavat luoda ja määrätä rauha, säästää lannistetut, sotien taas korskeat voittaa."


title: Vergilius

text: "Aeneis"-eepos tarjoaa paljon muutakin sisältöä kuin roomalaisuuden yleviä periaatteita ja oman aikansa valtiollista propagandaa. Juno-jumalatar vainoaa Aeneista ja päähenkilön äiti Venus-jumalatar puolestaan auttaa. Myrskyävällä merellä retkikunta ajautuu Karthagon ystävällisen Dido-kuningattaren hoviin. Didolle Aeneis kertoo takautuvasti seikkailuistaan ja romanssi puhkeaa kukkaan. Aeneis kuitenkin seuraa jumalten määräyksiä ja hylkää Didon. Suruissaan tämä käy roviolle kiroten ennen sitä Aeneiksen heimon. Tämä ennustaa Rooman ja Karthagon myöhempiä katkeria sotia. Sankari käy myös Manalassa kysymässä vainajilta tulevia tapahtumia. Lopussa käydään kiivas kaksintaistelu Aeneiksen ja Turnuksen välillä. Turnus oli surmannut sankarin parhaan ystävän Pallaan.


title: Vergilius

text: Homeroksen sankari Odysseus on ovela valehtelija, mutta Vergiliuksen Aeneis on rehti ja suora. Vergiliuksen teos on surumielisen traaginen, sodan vastainen ja kärsiviä kohtaan myötätuntoinen eepos, joka näin heijastelee tekijänsä omia eettisiä periaatteita. Teos ei koskaan valmistunut lopullisesti. Matkallaan Kreikkaan Vergilius sairastui vakavasti ja kotimatkallaan hän joutui pysähtymään Brundisiumiin (nyk. Brindisi), missä hän kuolinvuoteellaan rukoili ystäviään hävittämään tekeillä olevan eepoksen. Käsikirjoitus julkaistiin Augustuksen määräyksestä ja siitä poistettiin ne osat, mitkä Vergilius oli merkinnyt poistettaviksi. Eepoksen keskeneräisyys näkyy muun muassa eräiden osien irrallisuutena ja jäsentymättömyytenä kokonaisuuteen. Lisäksi jotkut henkilöt saattavat kuolla alkupuolen taisteluissa, mutta olla jälleen mukana lopun tapahtumissa.


title: Vergilius

text: Vergilius on vaikuttanut eurooppalaiseen kulttuuriin. Hänen teoksiaan on luettu kouluissa kymmeniä sukupolvia ja näin ollen antaneet vaikutteita tulevien hallitsijoiden ja virkamiesten ajatusmaailmaan. Keskiajalla Homeros oli huonosti tunnettu, mutta Vergiliusta pidettiin suuressa arvossa. Ei ole sattumaa, että Dante Alighieri valitsi juuri hänet oppaaksi "Jumalaisessa näytelmässä".


title: Mary Wollstonecraft

text: Mary Wollstonecraft (27. huhtikuuta 1759 Lontoo, Ison-Britannian kuningaskunta – 10. syyskuuta 1797 Lontoo, Ison-Britannian kuningaskunta) oli englantilainen kirjailija, filosofi ja varhainen naisasianainen. Hänen tunnetuin teoksensa oli naisten oikeuksia ja koulutusta puolustanut "Naisten oikeuksien puolustus", mutta hän kirjoitti sen lisäksi myös muita filosofisia sekä historiallisia teoksia sekä romaaneja ja matkakirjan. Wollstonecraft oli perustamassa myös lyhyen aikaa toiminutta tyttökoulua.


title: Mary Wollstonecraft

text: Mary Wollstonecraft syntyi vuonna 1759 Lontoossa Spitalfieldsin alueella. Hän oli Edward ja Elizabeth Dixon Wollstonecraftin toinen lapsi. Perheeseen syntyi yhteensä seitsemän lasta.


title: Mary Wollstonecraft

text: Edward Wollstonecraft peri isänsä omaisuuden ja alkoi tämän jälkeen maanviljelijäksi. Hän osti tilan Essexistä, mutta maanviljely ei Edwardilta onnistunut. Perhe muutti tästä syystä useasti. Edward oli taloudellisesti vastuuton, juopottelevainen ja usein väkivaltainen. Mary alkoi jo varhain suojella äitiään isänsä pahoinpitelyltä.


title: Mary Wollstonecraft

text: Mary Wollstonecraft ei saanut muiden aikalaisnaisten tavoin virallista koulua, mutta hän kävi todennäköisesti muutamia vuosia päiväkoulua. Beverleyssä Wollstonecraft tutustui Jane Ardeniin tämän isän pitämilla yleisöluennoilla. Luennot koskivat muun muassa sähköä, tähtitiedettä ja optiikkaa. Wollstonecraftin ja Ardenin kirjeenvaihto alkoi vuonna 1773, ja kirjeistä kävi ilmi Woolstonecraftin varhainen kiinnostus kirjoittamiseen. Wollstonecraftin toinen tärkeä nuoruuden ystävä oli Fanny Blood, jonka hän tapasi vuonna 1775. Wollstonecraft hankki Bloodin innoittamana itsenäisen elannon ja muutti vuonna 1778 Bathiin leskirouvan seuraneidiksi.


title: Mary Wollstonecraft

text: Wollstonecraft perusti vuonna 1784 Lontoon Newington Greeniin sisartensa ja Fanny Bloodin kanssa tyttökoulun. Se kaatui kuitenkin pian taloudellisiin ongelmiin. Koulu sai kuitenkin lyhyen olemassaolonsa aikana hyvän maineen, ja sieltä Wollstonecraftin ajatteluun tuli idea miesten ja naisten välisen koulutuksen tasa-arvosta. Hän tutustui tuolloin myös radikaaliin filosofiin ja vapaakirkolliseen saarnaajaan Richard Priceen, joka tuli vaikuttamaan Wollstonecraftin ajatteluun.


title: Mary Wollstonecraft

text: Fanny Blood muutti vuonna 1785 Lissaboniin mennäkseen naimisiin. Wollstonecraft matkusti pian ystävänsä perään tukeakseen tätä raskausaikana. Blood kuolee kuitenkin pian synnytyksen jälkeen, ja Wollstonecraft palaa takaisin Lontooseen. Sieltä hän jatkaa Irlantiin, missä hän oli 1786-1787 aatelisperheen kotiopettajana.


title: Mary Wollstonecraft

text: Wollstonecraftin palattua jälleen Lontooseen hän aloitti kirjallisen uransa kustantaja Joseph Johnsonin kanssa. Wollstonecraftin esikoisteos oli "Thoughts on the Education of Daughters" (1787). Seuraavana vuonna häneltä ilmestyi omaelämäkerrallinen romaani "Mary: A Fiction", jossa hän käsitteli ystävyyttä, Lissaobonin-matkaa ja ystävänsä kuolemaa. Wollstonecraft kirjoitti vuonna 1788 myös moraalisia tarinoita lapsille ja ensimmäisen käännöstyönsä.


title: Mary Wollstonecraft

text: Wollstonecraftin ajatteluun tuli poliittisia piirteitä Ranskan vallankumouksen ansiosta. Hänen ensimmäinen poliittinen teoksensa oli vuonna 1790 julkaistu "A Vindication of the Rights of Men", joka oli vastaus Edmund Burkelle, joka oli pamfletissaan arvostellut vallankumousta ja sen englantilaisia puolustajia. "A Vindication of the Rights of Men" oli pohjatyö vuonna 1792 julkaistulle teokselle "Naisten oikeuksien puolustus" ("A Vindication of the Rights of Woman"), jossa Wollstonecraft esitti, että järki ja rationaalisuus ovat sekä miesten että naisten ominaisuuksia ja että naisten tulisi olla mahdollista toimia miesten tavoin yhteiskunnassa. Tämän saavuttamiseksi naisillakin pitäisi olla yhtäläinen oikeus koulutukseen.


title: Mary Wollstonecraft

text: Wollstonecraft muutti vuonna 1792 Pariisin seuraamaan vallankumousta läheltä. Siellä hän tutustui englantilaisiin radikaaleihin ja aloitti suhteen yhdysvaltalaisen kirjailija-liikemies Gilbert Imlayn kanssa. Wollstonecraft ja Imlay eivät avioituneet, mutta heidän tyttärensä Fanny syntyi vuonna 1794 Le Havressa. Wollstonecraft kirjoitti vallankumouksesta teoksen "An Historical and Moral View of the Origin and Progress of the French Revolution", joka julkaistiin Lontoossa vuonna 1794.


title: Mary Wollstonecraft

text: Wollstonecraft palasi vuonna 1795 Lontooseen, missä hän yritti itsemurhaa kuultuaan Imlayn aloittaneen uuden suhteen. Wollstonecraft lähti kesäkuussa tyttärensä ja ranskalaisen lastenhoitajan etsimään Imlayn kadonnutta kauppalaivaa. Hänen matkansa kulkee Norjan, Ruotsin, Tanskan ja Saksan kautta takaisin Englantiin. Kadonnutta alusta ei kutienkaan löytynyt. Wollstonecraftin matkakirjeistä koostunut teos "Kirjeitä Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa vietetyltä ajalta" julkaistiin vuonna 1796.


title: Mary Wollstonecraft

text: Wollstonecraft tapasi huhtikuussa 1796 William Godwinin, ja heidän suhteestaan tuli pian intiimi. Wollstonecraft ja Godwin avioituivat maaliskuussa 1797, mikä aiheutti kohun kahdesta syystä. Sen myötä paljastui, ettei Wollstonecraft ollut koskaan naimisissa Imlayn kanssa. Godwinia syytettiin puolestaan petturiksi, koska hän oli aiemmin tuominnut avioliittoinstituution. Wollstonecraftin toinen tytär Mary Wollstonecraft Godwin, joka tunnetaan paremmin nimellä Mary Shelley ja "Frankensteinin" kirjoittajana, syntyi 30. elokuuta 1797. Wollstonecraft ei toivu synnytyksestä ja kuolee 10. syyskuuta synnytyksen jälkeisiin kompilaatioihin.


title: Mary Wollstonecraft

text: Wollstonecraft oli kirjoittamassa romaania, jonka Godwin julkaisi vuonna 1798 nimellä "The Wrongs of Woman, or Maria". Godwin julkaisi vaimoltaan romaanin lisäksi myös joitakin lyhyempiä fragmentteja.


title: Mary Wollstonecraft

text: Wollstonecraft kirjoitti naisasiaa käsittelevän teoksen "Naisten oikeuksien puolustus" ("A Vindication of the Rights of Woman") vuonna 1792. Teoksessaan hän esittää, että oikeuksien, jotka koskevat miehiä, tulee koskea myös naisia. Jo vuoden 1790 teoksessa "A Vindication of the Rights of Men" Wollstonecraft oli puolustanut Ranskan suuren vallankumouksen arvoja, erityisesti ajatusta tasa-arvosta ja ihmisten yleisistä oikeuksista, jotka käyvät yli kuninkaiden ja aatelin perittyjen oikeuksien. Näiden oikeuksien tuli hänen mukaansa koskea paitsi miehiä myös naisia, koska molemmat ovat järjellisiä olentoja; näin Wollstonecraftia voidaan pitää yleispätevien ihmisoikeuksien muotoilijana. Osa Ranskan vallankumouksen aatteiden kannattajista piti Wollstonecraftin järkeilyä pitävänä, mutta monille vallankumouksellisillekin hänen ajatuksensa naisten aseman parantamisesta olivat liian pitkälle meneviä.


title: Mary Wollstonecraft

text: Wollstonecraft oli toiminut erityisesti kasvattajana, niin yksityisopettajana kuin perustamalla koulun Islingtoniin, sekä kirjoittamalla ja toimittamalla erityisesti tytöille suunnattua oppimateriaalia. Wollstonecraft esittääkin, että juuri naisten koulutuksen ja itsenäistymisen kautta yhteiskunta voi kehittyä. Suuri epäkohta on epätasa-arvoinen koulutus, joka pitää naiset tietämättöminä ja muista riippuvaisina, jotta he pysyisivät kotona ja kiinnittäisivät huomiota vain ulkonäköönsä. Wollstonecraftin mukaan käsitys naisista romanttisina rakkauteen ja tunteisiin suuntautuvina olentoina on miehisen vallankäytön tulosta; niinpä naisten on vapauduttava oman järkensä avulla. Wollstonecraft piti avioliittoa esteenä naisten oikeuksien toteutumiselle, koska avioliitossa naisesta tuli ajan lainsäädännön mukaan miehen omaisuutta; kuuluisa on Wollstonecraftin lausahdus, jonka mukaan ”avioliitto on laillistettua prostituutiota”.


title: Zeami Motokiyo

text: Zeami Motokiyo (, n. 1363 – n. 1443), jota kutsuttiin myös nimellä Kanze Motokiyo, oli japanilainen näyttelijä ja näytelmäkirjailija. Näytelmien ja tärkeimmän teoreettisen kirjansa "Fūshikaden" lisäksi Zeami kirjoitti käytännöllisiä ohjeita näyttelijöille ja perusti nō-teatterin yhdessä isänsä Kan’amin kanssa.


title: Zeami Motokiyo

text: Zeamin näyttelijäisä koulutti poikansa. Kun Kan’amin teatteri esitti näytelmän Japanin shōgun Ashikaga Yoshimitsulle, pojan isä pyysi, että Zeami pääsisi hoviin opiskelemaan taiteita. Shōgun suostui tähän ja otti pojan rakastajakseen, niin kuin tapa oli vuonna 1374.


title: Zeami Motokiyo

text: Opiskeltuaan ja tultuaan teatteriin töihin isänsä paikalle hän jatkoi esittämistä ja kehitti oman tyylinsä, joka nykyään tunnetaan nimellä "nō". Tyyli on sekoitus pantomiimia ja vokaalista akrobatiaa, ja se on kiehtonut japanilaisia satoja vuosia.


title: Zeami Motokiyo

text: Melkein 50 näytelmää on kirjoitettu Zeamille. Näiden mukana ovat mestariteokset Izutsu ja Takasago. Takasagossa esiintyvää lausetta ”tuhannen syksyn nautinnot” käytetään sumokilpailuiden viimeisen päivän nimenä.


title: Sima Qian

text: Sima Qian (司馬遷, n. 145 eaa. – 90 eaa.) oli historioitsija ja astrologi. Häntä pidetään Kiinan historiankirjoituksen isänä. Hänen tunnetuin teoksensa on Shiji (史記, "Muistiinmerkintöjä historiasta"), joka oli ensimmäinen yleiskatsaus Kiinan historiaan.


title: Sima Qian

text: Sima Qianin isä Sima Tan (司馬談) palveli Han-dynastian keisari Wudin hovissa kirjastonhoitajana ja Sima Qian luki jo lapsuudessaan laajalti. Hän sai myös muodollisen koulutuksen kungfutselaisten oppineiden johdolla. Noin 20-vuotiaana Sima Qian aloitti laajan matkustelun mm. aikaisempien hallitsijoiden hautapaikoille ja muihin historiallisesti merkittäviin kohteisiin. Palattuaan pääkaupunkiin Sima Qian nimitettiin hovivirkaan, ja isänsä toivomuksesta hän aloitti laajan historiateoksen kirjoittamisen.


title: Sima Qian

text: 99 eaa. Sima Qian joutui keisarin epäsuosioon puolustettuaan sotaretkellään epäonnistunutta kenraali Li Lingia. Sima Qian tuomittiin kuolemaan, mutta tuomio vaihdettiin kastrointiin ja vankeusrangaistukseen. Sima Qian vietti vankilassa kolme vuotta, mutta sieltä vapauduttuaan jatkoi teoksensa kirjoittamista entistä suuremmalla tarmolla. Shiji valmistui 91 eaa.


title: Sima Qian

text: Sima Qianin teos on toiminut mallina myöhemmälle kiinalaiselle historiankirjoitukselle. Aikaisemmat historiankirjat olivat olleet virallisia, miltei luettelomaisia dynastisia historiota. Sima Qianin teos on järjestetty aihepiireittäin ja siihen sisältyy annaaleiden lisäksi artikkeleita mm. uskonnosta ja hovimusiikista sekä merkittävien henkilöiden elämäkertoja. Sima Qian pyrki mahdollisuuksien mukaan varmistamaan tietojensa todenperäisyyden ja esitti teoksessa myös omia teorioitaan ja johtopäätöksiään sen sijaan, että olisi tyytynyt vain kirjaamaan ylös keräämäänsä tietoa. Teosta pidetään myös kaunokirjallisesti merkittävänä, erityisesti elämäkerroissa on elävää, tarkkanäköistä kuvausta. Tyylillisesti Shiji on vaihtelevaa ja sujuvaa kieltä, kaukana aiempien historiankirjojen jäykästä ja muodollisesta tekstistä.


title: Akbar

text: Jalaluddin Muhammad Akbár eli Akbar Suuri (15. lokakuuta 1542 Umarkot – 27. lokakuuta 1605 Agra) oli kolmas Intian suurmogulihallitsija. Hän hallitsi vuosina 1556–1605.


title: Akbar

text: Akbarin isä Humayun oli vallasta syöstynä maanpaossa kaksitoista vuotta, mutta nousi valtaan pari kuukautta ennen kuolemaansa. Kolmetoistavuotiaan Akbarin saadessa valtakunnan perinnöksi se käsitti vain pienen osan aikaisemmasta mahtavasta mogulivaltiosta. Akbar otti tavoitteekseen valloittaa vanhat alueet takaisin, ja saikin valtaansa muun muassa Kabulin, Bengalin ja Kashmirin. Hän asetti jokaiselle valtaamalleen alueelleen itselleen uskollisen kuvernöörin.


title: Akbar

text: Akbar ei halunnut pitää hoviaan liian lähellä Delhin juonittelijoita, vaan siirsi pääkaupungin ensin Agran lähistölle. Myöhemmin hän siirsi hoviaan kaupungista toiseen pysyäkseen paremmin perillä laajan valtakuntansa asioista. Akbar pyrki edistämään kauppaa ja järkeistämään veronkantoa.


title: Akbar

text: Akbarin aikana mogulivaltiossa oli sekä hinduja että muslimeita: hindut lukumääräisenä enemmistönä, mutta muslimit hallitsevana luokkana. Hän pyrki edistämään uskonnollista suvaitsevuutta ja loi jopa sekauskonnon, joka yhdisteli molempia oppeja sekä zarathustralaisuutta ja kristinuskoa. Uskonnosta muotoutui vain eräänlainen Akbarin henkilökultti, ja se katosi hänen kuoltuaan. Islaminuskoinen Akbar otti vaimoikseen myös useita hinduprinsessoita, mutta tähän oli ilmeisesti lähinnä poliittiset syyt.


title: Akbar

text: Akbarilla on loistelias mausoleumi Sikandrassa lähellä Agraa.


title: Simón Bolívar

text: Simón José Antonio de la Santísima Trinidad Bolívar y Palacios Ponte y Blanco (24. heinäkuuta 1783 Caracas, Uusi-Grenada, Venezuela – 17. joulukuuta 1830 Santa Marta, Kolumbia) oli venezuelalainen vallankumousjohtaja. Hän johti taisteluja, jotka johtivat nykypäivän itsenäisten Venezuelan, Kolumbian, Ecuadorin, Perun ja Bolivian syntyyn. Viimeksi mainitulle hän on antanut nimensäkin.


title: Simón Bolívar

text: Hän oli Suur-Kolumbian (Kolumbia, Ecuador ja Venezuela) presidentti 1819–1830, Venezuelan 1813–1814, Bolivian 1825 ja Perun 1824–1827. Hänen tavoitteensa eräänlaisen "Etelä-Amerikan Yhdysvaltojen" luomisesta ei kuitenkaan toteutunut.


title: Simón Bolívar

text: Bolívar oli ideologisesti liberaali, valistusajan perillinen, vaikka hänen puhdasoppisuuttaan pidetäänkin epäselvänä. Hän piti Amerikan vallankumousta suurena esikuvanaan ja kritisoi voimakkaasti Ranskan suurta vallankumousta. Kirjoituksissaan hän kuvaa itseään liberaaliksi ja vapauden puolustajaksi. Hän halusi Etelä-Amerikan vapautuvan siirtomaavallasta yhtenäisenä, roturajat ylittävänä valtiona.


title: Simón Bolívar

text: Bolívaria pidetään koko Etelä-Amerikassa laajalti sankarina, ja hänen patsaitaan löytyy ympäri maailmaa, myös Washingtonista ja Helsingistä.


title: Simón Bolívar

text: Nuorena Bolívaria innoittivat valistusajattelijat Thomas Jeffersonista Voltaireen, ja kirjeissään hän monesti kutsui itseään klassiseksi liberaaliksi ja "vapaan markkinatalouden puolustajaksi". Vuodesta 1819 alkaen Kolumbian presidenttinä hänen yrityksensä yhdistää maanosa "Etelä-Amerikan Yhdysvalloiksi" epäonnistui eri tahojen kapinoidessa ja eräiden liberaalien vastustaessa yhden keskusvallan pystyttämistä, minkä seurauksena Bolívar alkoi suhtautua liberalismiin kielteisemmin – tämä näkyi myös hänen laatimassaan perustuslaissa – ja lopulta julistautui diktaattoriksi.


title: Simón Bolívar

text: Bolívar oli 1500-luvulla Etelä-Amerikkaan muuttanutta vaurasta baskiaatelissukua, Kastilian kuningas Fernando III:n jälkeläinen, ja vapaamuurari. Hän kouluttautui Espanjassa 1799 alkaen, meni 19-vuotiaana naimisiin vuonna 1802 María Teresa del Toro Alayzan kanssa, mutta vaimo kuoli seuraavana vuonna ja Bolívar jäi lapsettomaksi. Venezuelaan hän palasi 1807.


title: Simón Bolívar

text: Bolívar osallistui moniin hankkeisiin siirtomaavalta Espanjaa vastaan, ja kirjoitti manifestinsa maanpaossa vuonna 1812. Samana vuonna Espanjassa liberaalit pääsivät valtaan ja säätivät Espanjan vuoden 1812 perustuslain. Konservatiiviset serviilit pääsivät pian niskan päälle, mutta tämä heikensi emämaan otetta siirtomaistaan.


title: Simón Bolívar

text: Vuonna 1813 Bolívar vapautti Caracasin kahdesti, perusti jälkimmäisellä kerralla "Venezuelan toisen tasavallan" ja sai liikanimensä "Vapauttaja" (El Libertador). Vuonna 1814 hän vapautti Bogotán mutta joutui pakenemaan seuraavana vuonna Haitille, jonka tuella hän saattoi jatkaa taisteluaan 1817 alkaen Venezuelasta.


title: Simón Bolívar

text: Hän sai lopulta ajettua espanjalaiset pois suuresta osasta mannerta ja perusti 7. syyskuuta 1821 Suur-Kolumbian, jonka presidentti hänestä tuli. 1822–1825 hän vapautti myös Ecuadorin ja Perun, ja Bolivia perustettiin.


title: Simón Bolívar

text: Bolívar halusi Yhdysvaltojen mallin mukaisesti liittovaltiomuodon, jossa keskushallinto turvaisi ihmisten vapauden, ihmisoikeudet, mutta osavaltioillakin olisi merkittävästi valtaa. Väitetään kuitenkin erityisetuja tavoittelevien tahojen pyrkineen hajottamaan liittovaltiota, mikä johti kapinoihin mm. Venezuelassa ja sai Bolívarin tavoittelemaan "väliaikaisesti" vahvempaa keskushallintoa. Hän julistautui "tilapäisesti" diktaattoriksi 27. elokuuta 1828 pelastaakseen tasavallan, selvisi vammoitta murhayrityksestä muttei saanut (etenkin konservatiivien) kapinointia loppumaan ja erosi 27. huhtikuuta 1830. Vuoden lopussa hän oli aikeissa lähteä Eurooppaan mutta kuoli tuskallisesti tuberkuloosiin 17. joulukuuta 1830.


title: Simón Bolívar

text: Vaikka Bolívar ei saavuttanut tavoittelemaansa liberaalia koko mantereen liittovaltiota, hänen liberaali perintönsä jäi elämään, koko manner vähitellen itsenäistyi, ja moni sen presidentti hakeutui liberaalien filosofien, etenkin Jeremy Benthamin oppilaiksi. Toisaalta aate jäi vähitellen vain nimelliseksi ja politiikan määrääjiksi tulivat luokkaerot.


title: Simón Bolívar

text: Aku Ankan koiran nimi Pulivari () on johdettu Simón Bolívarin nimestä.


title: Simón Bolívar

text: Simón Bolívarin nimeä on lainattu lisäksi kuubalaisen Bolívar-sikarimerkin nimeksi.


title: Kastelholman linna

text: Kastelholman linna () on linna Ahvenanmaan Sundissa. Sitä alettiin rakentaa 1300-luvun loppupuolella, ja siitä tuli Ahvenanmaan hallintokeskus 1400-luvun alussa. Linna piti asemansa vuoteen 1634, jolloin Ahvenanmaa liitettiin lääniuudistuksessa Turun lääniin. Tämän jälkeen linna rappeutui nopeasti, ja vuoden 1745 tulipalon jälkeen linnaa käytettiin enää viljavarastona. Raunioiden ensimmäiset konservoinnit tehtiin 1890-luvulla ja tieteelliset dokumentoinnit 1960-luvulla. Museoksi varastona toiminut pohjoissiipi otettiin jo 1930-luvulla.


title: Kastelholman linna

text: Kastelholmaa alettiin rakentaa puolustuslinnakkeeksi 1300-luvun loppupuolella, ja se on Ahvenanmaan ainoa keskiaikainen linnoitus. Tarkkaa rakentamisaikaa ei tiedetä, mutta ensimmäinen maininta linnasta on vuodelta 1388. Maininta on Bo Joninpoika Gripin testamentin toimeenpanijoilta, jotka luovuttivat kuningatar Margareetalle joitakin Suomen linnoja, kuten Kastelholman. Neljä vuotta aiemmin Grip oli luetellut testamentissa linnoja, mutta vielä tällöin Kastelholmaa ei mainittu. Tästä esimerkiksi historioitsija Reinhold Hausen on päätellyt, että linna perustettiin vuoden 1384 jälkeen, mutta viimeistään Gripin kuolinvuonna 1386. Kivilinnaa aiemmin paikalla oli kuitenkin ollut jo puukastelli.


title: Kastelholman linna

text: Kun Kastelholma siirtyi kuningatar Margareetan haltuun, Ahvenanmaasta tuli oma hallintoalueensa ja Kastelholma oli sen keskus. Ahvenanmaasta tehtiin 1418 itsenäinen läänitysalue, joka annettiin tanskalaiselle Bengt Pogwischille. Pogwischin kuoltua tämän leski Ida Königsmarck sai pitää läänin, mikä närkästytti "Kaarlenkronikan" mukaan ruotsalaisia. Engelbrektin kapinan aikana Engelbrektin miehet piirittivät linnaa Erik Puken puolesta. Linna onnistuttiin valtaamaan syyskuussa 1434, ja Puken tarkoituksena oli pitää Kastelholma omana läänityksenään. Puke mestattiin kevättalvella 1437.


title: Kastelholman linna

text: Sten Sturen aikana Kastelholman merkittävyys näkyi siinä, että vuosien 1470–1520 aikana kaikki linnan päälliköt olivat valtaneuvoston jäseniä. Linnan asema vaihteli kuitenkin huomattavasti, sillä välillä se oli läänitettynä ja välillä se kuului kruunun tilitettäviin. Erik Johaninpoika ja Sten Turenpoika olivat 1500-luvun alussa vaikeuksissa Itämerellä riehuneiden tanskalaisten kaappareiden kanssa. Søren Norby valtasi sen 1507, ja tämän jälkeen Sten Turenpoika vietiin vankina Tanskaan. Tanskalaisten lähdettyä linna siirtyi kruunulle. Hemming Gadh sai Kastelholman 1514 tai 1515. Hän viipyi linnassa neljä vuotta ja omien sanojensa mukaan ”rakensi” linnan. Todennäköisesti hän korjautti vuonna 1507 syntyneet vauriot. Gadh menetti läänityksensä vuonna 1518 kritisoituaan Sten Sture nuorempaa. Tanskalaisille linna siirtyi jälleen syyskuussa 1520, ja Kristian II asetti Lyder van Offensen Kastelholmaan. Tanskalaiset pitivät Ahvenanmaata otteessaan kesään 1523, kun Lyder van Offense päätti antautua havaittuaan, että ruotsalaiset valmistelivat suurta sotaretkeä Suomeen. Hän purjehti väkineen Tukholmaan ja antautui 18. heinäkuuta. Ruotsalaiset miehittivät tämän jälkeen tyhjän linnan.


title: Kastelholman linna

text: Kustaa Vaasasta tuli Ruotsin kuningas 1523, ja hän päätti läänittää Ahvenanmaan Ivar Flemingille, joka pystyisi rauhoittamaan takaisinvoitetun alueen. Fleming oli virassa vuoteen 1537, ja hän oli Kastelholman viimeinen lääninhaltija, sillä hänen jälkeensä Kustaa Vaasa siirsi oman fatabuurinsa alaisuuteen. Jatkossa Kastelholmaa johtivat voudit. Ensimmäisen voudin Olof Trottenpojan aikana linnaa korjattiin. Olof Trottenpoika oli ilmoittanut Kustaa Vaasalle 1543, että linna oli pahasti vahingoittunut. Kustaa Vaasa kehotti voutia korjauttamaan ja parantamaan linnaa niin hyvin kuin mahdollista. Korjaustyöt jatkuivat todennäköisesti 1550-luvulle saakka. Ahvenanmaa kiinnosti Kustaa Vaasaa, ja hän vietti kevättalvella 1556 muutaman kuukauden Kastelholmassa. Samana vuonna kuninkaan pojasta Juhanasta tuli Suomen herttua. Juhana oleskeli linnassa 1557, 1559 ja 1561 ja piti siellä syksyllä 1571 vankina veljeään Eerik XIV:ttä ja tämän vaimoa Kaarina Maununtytärtä. Eerikin vankikamarina ollaan pidetty Kuretornin pientä huonetta sen kolmannessa kerroksessa.


title: Kastelholman linna

text: Juhana III läänitti Kastelholman Katariina Stenbockille eliniäksi vuonna 1569. Arvid Stålarm lähti tammikuussa 1599 18 reen ja 40 miehen kanssa jäiden yli Ahvenanmaalle, kun Kaarle-herttuan käskynhaltija Hans Klaunpoika oli lähtenyt Tukholmaan. Stålarm valtasi Kuningas Sigismundin puolesta Kastelholman taisteluitta ja asetti käskynhaltijaksi Salomon Illen. Kaarle-herttua pyrki valtaamaan linnan takaisin Sigismundilta ja lähetti huhtikuussa 1599 Hans Klaunpojan Ahvenanmaalle 400 miehen kanssa. Kastelholman piiritys epäonnistui täysin, kuten kävi myös seuraavallekin yritykselle heinäkuun puolivälissä. Ratkaiseva taistelu Kastelholmasta käytiin 31. heinäkuuta, kun herttuan hyökkäystä johti amiraali Joakim Scheel, joka oli edellisenä päivänä ilmoittanut Illelle tuoneensa mukanaan neljä järeää tykkiä. Kastelholma antautui taisteluitta. Upseerit vietiin Turkuun mestattaviksi.


title: Kastelholman linna

text: Kastelholman merkitys valtakunnan puolustuksessa väheni 1630-luvun alussa, mutta sitä käytettiin jonkin aikaa vankilana ja sen sijainnin ansiosta siellä vieraili kuninkaita ja muita mahtimiehiä. Kastelholmaan karkotettiin muun muassa Linköpingin verilöylystä tuomittu Claes Bielke. Kastelholman viimeinen merkittävä rakennusvaihe alkoi, kun Kustaa II Aadolf kehotti Ahvenanmaan käskynhaltijaa Stellan Otto von Mörneriä kunnostamaan loppusyksyllä 1619 tulipalossa vahingoittunutta linnaa. Työn johtoon palkattiin rakennusmestari Hans Esslinger, ja rakennustöitä kesti tilien mukaan vuoteen 1631.


title: Kastelholman linna

text: Jälleenrakennettu linna menetti kuitenkin pian merkityksensä, kun vuonna 1634 Ahvenanmaa liitettiin lääniuudistuksessa Turun lääniin. Kastelholman linna menetti näin asemansa hallintokeskuksena. Linna rappeutui nopeasti tämän jälkeen, ja vuonna 1642 korkein vastuu linnasta oli yhden kirjurin ja vahtimestarin harteilla. Kaarle XI vieraili kuitenkin linnassa vuonna 1672 leskikuningatar Hedvig Eleonooran kanssa. Ei ole kuitenkaan tiedossa yöpyivätkö he linnassa vai Kastelholman kuninkaankartanossa. Vierailu antoi kuitenkin aiheen Fredrik Paciuksen ja Zachris Topeliuksen oopperaan "Kaarle-kuninkaan metsästys".


title: Kastelholman linna

text: Isonvihan aikana Kastelholman puolustusvalmiutta nostettiin puupaalutuksilla vielä kerran, mutta linna ei joutunut kohtaamaan vihollisia. Linna vaurioitui pahoin vuoden 1745 tulipalossa. Parhaiten tulipalosta selvinneestä pohjoissiivestä tehtiin viljavarasto.


title: Kastelholman linna

text: Kastelholmasta alettiin kiinnostua uudelleen 1800-luvulla, mistä oli merkkinä historioitsija Karl Bomanssonin vuonna 1856 julkaisema kirja linnasta. Vuonna 1884 perustettu Muinaistieteellinen toimikunta otti Kastelholman toimenpideohjelmaansa, ja raunioita konservoitiin 1890-luvulla. Pohjoissiipeä käytettiin viljavarastona 1930-luvulle saakka, jolloin siitä tehtiin Ahvenanmaan ensimmäinen kulttuurihistoriallinen museo. Tieteellinen dokumentointi aloitettiin kuitenkin vasta 1960-luvulla. Maakuntahallinto aloitti entistämisohjelman vuonna 1979.


title: Kastelholman linna

text: Kastelholman linna muodostuu päälinnasta ja sen pohjoispuolella sijaitsevasta esilinnasta. Esilinna on noin kaksi kertaa päälinnan levyinen. Päälinnan mitat ovat noin 30×20 metriä, esilinnan noin 45×25 metriä. Linna perustettiin alkujaan saarelle (noin 1,7 hehtaaria), jonka rantalinjan ulkopuolella linnaa kiersi kaksi tai kolme paaluriviä maihinnousun estämiseksi. Linnan erottuvin osa on korkea Kuuritorni, joka seisoo linnan keskellä. Kuuritornissa sijaitsee myös esilinnaan johtava portti. Aikoinaan portin ulkopuolella on luultavasti sijainnut laskusilta. Päälinnassa sijaitsee lisäksi kolmikerroksinen siipirakennus, niin sanottu palatsi. Linnassa on ollut myös kappeli, mutta sen sijainti ei ole enää tiedossa.


title: Liittoutuneiden valvontakomissio

text: Liittoutuneiden valvontakomissio oli vuosina 1944–1947 Suomessa toiminut toisen maailmansodan voittajavaltioita edustanut elin, joka valvoi jatkosodan päättäneen Moskovan välirauhansopimuksen toimeenpanoa. Sen asettamisesta oli määrätty 19. syyskuuta 1944 allekirjoitetun sopimuksen 22. artiklassa. Komissiota hallitsivat Neuvostoliiton edustajat ja sen puheenjohtajana toimi Andrei Ždanov, mutta mukana oli myös brittejä. Neuvostoliiton johtoasemaa komissiossa korosti vahvasti se, että sen nimi kirjoitettiin virallisissa yhteyksissä aina muotoon "Liittoutuneiden (Neuvostoliiton) valvontakomissio". Valvontakomissio painosti Suomen hallitusta useissa kysymyksissä, jos katsoi että suomalaiset eivät täyttäneet välirauhansopimuksen ehtoja. Tunnetuin painostuksen aihe lienee sotasyyllisyyskysymys. Valvontakomissio poistui Suomesta Pariisin rauhansopimuksen astuttua voimaan vuonna 1947.


title: Liittoutuneiden valvontakomissio

text: Valvontakomission vaikutusvaltaisen roolin pelättiin vahvistavan Neuvostoliiton otetta Suomesta ja hyödyttävän sisäpolitiikassa kommunisteja. Myöhemmässä suomalaisessa historiankirjoituksessa ajanjaksosta 1944–1948 on usein – muissa kuin äärivasemmiston piireissä – käytetty nimitystä vaaran vuodet; termin otti käyttöön historioitsija Lauri Hyvämäki.


title: Liittoutuneiden valvontakomissio

text: Valvontakomission pääosa saapui Suomeen 22. ja 23. syyskuuta 1944. Ensimmäisenä päivänä tuli 15 virkailijaa ja seuraavana päivänä 70 lisää; kaikki nämä olivat neuvostoliittolaisia.


title: Liittoutuneiden valvontakomissio

text: Liittoutuneiden valvontakomissiossa oli kaikkiaan 160 jäsentä ja sillä oli alakomissioita Helsingin ulkopuolella kaikkiaan 15 kaupungissa. Komissio koostui pääosin neuvostoliittolaisista jäsenistä, mutta siihen kuului myös brittejä. Noin 15 brittiä saapui marraskuun lopulla Suomeen, mutta heidän roolinsa komission toiminnassa oli passiivinen. Valvontakomission puheenjohtajana toimi Stalinin luottomies Andrei Ždanov, joka tässä tehtävässä esiintyi kenraalieverstinä. Ždanov itse kävi Suomessa vain harvoin, mutta miltei joka kerta, kun jotakin tärkeää oli tapahtumassa antaakseen läsnäolollaan painoa asioiden etenemiselle. Näin tapahtui muun muassa lokakuussa 1944 välirauhansopimuksen täytäntöönpanon alkaessa, joulukuussa 1944 sotakorvaussopimusta allekirjoitettaessa ja syyskuussa 1945 eduskunnan käsitellessä sotasyyllisyyslakia; suurimmaksi osaksi hänen käyntinsä ajoittuivat juuri vuosille 1944 ja 1945. Käytännössä valvontakomission puheenjohtajuutta hoiti sen varapuheenjohtaja kenraaliluutnantti Grigori Savonenkov, joka oleskeli Helsingissä miltei koko komission toiminta-ajan. Komission poliittisena neuvonantajana oli neuvostoliittolainen diplomaatti, myöhempi Neuvostoliiton Helsingin-suurlähettiläs Pavel Orlov.


title: Liittoutuneiden valvontakomissio

text: Brittiläisen osaston poliittisena johtajana toimi Francis Shepherd, joka oli ennen Suomeen tuloaan toiminut muun muassa Ison-Britannian pääkonsulina Reykjavikissa ja Leopoldvillessä Belgian Kongossa. Virallisesti Shepherd toimi Britannian ”poliittisena edustajana” Helsingissä siihen saakka, kunnes maat elokuussa 1945 solmivat diplomaattisuhteensa uudelleen ja Shepherd nimitettiin suurlähettilääksi. Vuonna 1947 Shepherd siirtyi Britannian suurlähettilääksi Teheraniin Iraniin. Brittiläisen osaston sotilaallisena asiantuntijana oli suomea hyvin puhunut eversti James H. Magill, joka oli asunut ja työskennellyt Suomessa jo 1930-luvulla ja saanut suomalaisilta ystäviltään lempinimen "Janne Mäkelä". Komission toiminnan päätyttyä Magill jatkoi Britannian sotilasasiamiehenä Helsingissä.


title: Liittoutuneiden valvontakomissio

text: Myös Yhdysvallat olisi halunnut valvontakomissioon edustajansa. Salainen palvelu OSS esitti Rooseveltille asiasta ehdotuksen. Neuvostoliiton tiukat otteet olisivat kuitenkin estäneet Yhdysvaltojen vaikutusmahdollisuudet, vaikka se olisi saanut edustajan. Asiaa on selvittänyt historioitsija Hannu Rautkallio teoksessaan "Mannerheim vai Stalin" (Otava 2014).


title: Liittoutuneiden valvontakomissio

text: Valvontakomission neuvostoliittolaiset jäsenet sijoittuivat Hotelli Torniin Helsingissä. Sen sijaan komission puheenjohtaja Andrei Ždanov asui Suomessa käydessään entisessä Viron lähetystössä Kaivopuistossa ja komission brittiläiset jäsenet eri puolilla Helsinkiä Suomen ulkoministeriön heitä varten vuokraamissa asunnoissa. Valvontakomissio sai käyttöönsä myös Malmin lentokentän.


title: Liittoutuneiden valvontakomissio

text: Valvontakomissio valvoi, että Suomi toteutti tarkasti ja määräaikaan mennessä välirauhansopimuksen määräykset. Komissiota on luonnehdittu "varjohallitukseksi", jonka määräyksiä tuli noudattaa. Tätä käsitystä vahvisti se, että komission puheenjohtajalla Andrei Ždanovilla oli Stalinin luottomiehenä suora yhteys Neuvostoliiton korkeimpaan johtoon, mikäli jollekin asialle tarvittiin Kremlin hyväksyntä. Toisaalta tämä yhteys oli Suomelle myös eduksi, koska suomalaiset pystyivät esittämään Ždanovin välityksellä omia ehdotuksiaan neuvostojohdolle. Komission jäsenillä oli esteetön pääsy kaikkien Suomen viranomaisten puheille ja oikeus saada näiltä kaikki tähdellisenä pitämänsä tieto. Lisäksi kaikki komission jäsenet nauttivat diplomaattista koskemattomuutta.


title: Liittoutuneiden valvontakomissio

text: Suomen hallituksen ministereistä valvontakomission kanssa joutuivat eniten asioimaan pääministeri, ulkoministeri, sisäministeri ja oikeusministeri, jossakin määrin myös kulkulaitosministeri, muut ministerit vain satunnaisesti. Komission työskentelytapojen vuoksi suomalaiset ministerit saivat varautua käynteihin Hotelli Tornissa usein myöhään iltaisin tai jopa yöllä. Valtiotieteen tohtori Jukka Tarkan mukaan valvontakomissio oli Suomelle poliittisesti ja henkisesti raskas taakka, mutta ei läheskään sellainen riippakivi kuin Neuvostoliiton valtapiiriin joutuneiden Itä-Euroopan maiden kannettaviksi tulleet kokonaiset miehitysarmeijat.


title: Liittoutuneiden valvontakomissio

text: Valvontakomission toimia edelsivät usein Neuvostoliiton alueelta käsin toimineen "Suomen vapausradion" esittämät kannanotot, joita suomalaiset kommunistit toistivat omassa propagandassaan. Tästä syntyi vaikutelma, että komissio toimi kommunistien ilmiantojen perusteella. Kiinteää yhteydenpitoa komission ja suomalaisten kommunistien välillä ei kuitenkaan ollut.


title: Liittoutuneiden valvontakomissio

text: Suomen tiedusteluelimet eivät luottaneet valvontakomissioon ja pyrkivät hankkimaan salaa tietoja sen toiminnasta ja organisaatiosta. Suomen ulkoministeriön sotilastoimisto järjesti valvontakomissiolle tulkkeja, jotka raportoivat kaikesta näkemästään ja kuulemastaan salaa ulkoministeriölle. Puolustusvoimien pääesikunnan tiedusteluosasto salakuunteli hotelli Tornista lähteneitä komission puhelinlinjoja joulukuusta 1944 maaliskuun 1945 loppuun saakka (loppuvaiheessa vastuu toiminnasta siirtyi pääesikunnan muille osastoille). Kertoman mukaan jopa Ždanovin ja Stalinin välisiä puhelinkeskusteluja onnistuttiin kuuntelemaan. Myös valtiollinen poliisi keräsi salaa tietoja valvontakomissiosta siinä vaiheessa, kun se itse ei vielä ollut kommunistien hallussa. Suomalaisten keräämät tiedustelutiedot viittasivat kaikki siihen, että valvontakomission pyrkimyksenä ei ollut järjestää tai tukea pelättyä kommunistien vallankaappausta Suomessa.


title: Liittoutuneiden valvontakomissio

text: Ensimmäiseksi komissio kiinnitti huomiota liian hitaasti ja sopuisasti tapahtuneeseen saksalaisjoukkojen vetäytymiseen Lapissa. Suomalaiset ja saksalaiset joukot olivatkin tehneet keskenään salaisen sopimuksen rauhanomaisesta vetäytymisestä. Komissio vaati oikeita taisteluja, vankeja ja sotasaalista. Venäläiset uhkasivat Suomen miehityksellä, elleivät suomalaiset ryhtyisi todellisiin taisteluihin saksalaisia vastaan.


title: Liittoutuneiden valvontakomissio

text: Välirauhansopimuksen 21. artikla velvoitti Suomea lakkauttamaan fasistiset ja liittoutuneiden sekä Neuvostoliiton vastaista propagandaa harjoittaneet järjestöt. Urho Castrénin hallitus lakkautti välittömästi melko pienen määrän järjestöjä, lähinnä avoimen kansallissosialistisia pienryhmiä sekä Isänmaallisen kansanliikkeen ja Akateemisen Karjala-Seuran. Valvontakomissio kuitenkin vaati myös muun muassa Suojeluskuntajärjestön, Lotta Svärdin ja hieman myöhemmin Suomen Aseveljien Liiton lakkauttamista, mikä sitten jouduttiin toteuttamaan.


title: Liittoutuneiden valvontakomissio

text: Valvontakomissio painosti Suomea myös täyttämään välirauhansopimuksen ehdot ja tuomitsemaan "sotasyylliset". Muussa tapauksessa Suomea uhattiin jopa miehityksellä. Pääministeri Juho Kusti Paasikivi ja oikeusministeri Urho Kekkonen olivat pakon edessä. Sotasyylliset tuomittiin sitä varten säädetyn lain nojalla. Lakiehdotus käsiteltiin valtiopäiväjärjestyksen 67 §:n mukaisessa perustuslain säätämisjärjestyksessä, sillä se sääti taannehtivasti rikoksiksi teot, jotka eivät olleet olleet tekohetkellä rikoksia. Sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä 20. helmikuuta 1946 Suomen entinen presidentti Risto Ryti sekä seitsemän muuta poliitikkoa tuomittiin vankeuteen. Pisimmän tuomion, 10 vuotta kuritushuonetta, sai Ryti.


title: Liittoutuneiden valvontakomissio

text: Valvontakomission ajan kolmas vakava kriisi oli asekätkentäjuttu, joka selvästi rikkoi välirauhansopimuksen ehtoja. Kysymys oli Päämajan operatiivisen osaston upseerien johtamasta laajamittaisesta aseiden hajasijoitusoperaatiosta. Kätkentään osallistui tuhansia henkilöitä, pääasiassa upseereita ja aliupseereita, jotka kätkivät aseita eri puolille Suomea sissisotaa varten siltä varalta, että Neuvostoliitto miehittäisi maan.