title: Temppeli

text: Roomalaisten kehittynyt holvaustekniikka mahdollisti suurten katettujen tilojen rakentamisen, jolloin sisätilan merkitys korostui, mikä näkyy parhaiten Pantheonin temppelissä. Useimmat roomalaiset temppelit olivat kuitenkin kansalaisilta suljettuja arvoesineiden tai vanhan kreikkalaisen kuvanveistotaiteen säilytyspaikkoja. Monet temppeleistä pystytettiin sotapäällikköjen ja keisareiden sotaretkien juhlistamiseksi (Mars Ultorin temppeli).


title: Temppeli

text: Juutalaisuudessa oli vain yksi temppelin asemassa ollut rakennus, Jerusalemin temppeli. Niitä oli historian aikana kolme samalla paikalla: Salomon temppeli eli niin kutsuttu Jerusalemin ensimmäinen temppeli, Jerusalemin toinen temppeli sekä Jerusalemin kolmas temppeli eli Herodeksen temppeli.


title: Temppeli

text: Muslimien pyhäkköä kutsutaan moskeijaksi. Moskeijalle on tyypillistä korkea ja kapea torni, minareetti. Minareetista "muessin" ilmoittaa, kun rukoushetki lähestyy. Moskeijassa ei ole kuvia, koska islam kieltää kuvainpalvonnan. Sen sijaan moskeija on koristeltu ei-esittävillä kuvioilla, arabeskeilla. Moskeijaan astuttaessa jalkineet on riisuttava. Moniin moskeijoihin ei päästetä vääräuskoisia eli muita kuin muslimeja.


title: Temppeli

text: Moskeijoiden arkkitehtuurin kehitykseen vaikutti paljon Konstantinopolin valloitus 1453. Ottomaanien valtakunnassa jatkettiin bysanttilaista arkkitehtuuriperinnettä valloittajan tunnustaman islamin hengessä. Moskeijaksi muutettu Hagia Sofia toimi esikuvana Sinanin suunnittelemalle Suleimanin moskeijalle ja myöhemmälle Siniselle moskeijalle.


title: Temppeli

text: Temppelit ovat olleet osa Myöhempien aikojen pyhien liikkeen uskonnonharjoitusta aina 1830-luvulta asti.


title: Temppeli

text: Myös Suomeen alettiin rakentaa suuria temppeleitä, kirkkoja, kristinuskon levittyä Suomeen. Nykyisin Suomessa on eniten luterilaisten kristittyjen omistamia kirkkoja ja toiseksi eniten ortodoksisten kristittyjen kirkkoja. Muita kuin kristillisten uskontokuntien pyhäkköjä Suomessa on vähän. Helsingin temppeli on mormoniuskonnon temppeli.


title: MRBM

text: MRBM (lyhenne sanoista "Medium Range Ballistic Missile") on keskimatkan ballistinen ohjus. Sen kantama on 1 000–3 000 kilometriä. MRBM- ja IRBM-ohjuksia sanotaan yhdessä useasti keskimatkan ohjuksiksi. Ohjuksella on tyypillisesti alueellista strategista merkitystä, esimerkiksi Pakistanin Ghauri-ohjukset lukeutuvat tähän ryhmään, kuten myös Intian Agni-II ja Kiinan DF-21 eli CSS-5. Iranin Shahab-3 ja Sejil ovat keskimatkan ohjuksia. MRBM-ohjukset poistettiin Euroopasta, koska 1987 solmittiin ne kieltävä INF-sopimus. Niitä on edelleen Israelilla, Pohjois-Korealla, Saudi-Arabialla, Kiinalla, Intialla, Pakistanilla ja Iranilla.


title: Orgiat

text: Orgiat (kr.) olivat antiikin Kreikassa alkujaan Dionysoksen palvelusmenojen yhteydessä suoritettuja salaisia riittejä. Näihin saattoi liittyä kohtuuttomaksi miellettyä käytöstä ja seksuaalista kanssakäymistä. Roomassa olivat vastaavasti Bacchukselle omistetut juhlat eli bakkanaalit.


title: Orgiat

text: Orgiat on nykyään yleinen puhekielen termi ryhmäseksijuhlille.


title: SRBM

text: SRBM (engl. "short-range ballistic missile") on lyhyen matkan ballistinen ohjus, joka kantaa alle 800 kilometriä. Varhaisimmat V-2-ohjukset lukeutuivat tähän luokkaan.


title: SRBM

text: Alle 200 km:n kantaman lyhyen matkan ohjuksista käytetään englanninkielistä lyhennettä BRBM ("battlefield-range ballistic missile" "taistelukentän ballistinen ohjus").


title: Oliiviöljy

text: Oliiviöljy on viljellyn öljypuun luumarjoista saatu ruokaöljy. Oliiviöljyä käytetään laajalti etenkin Etelä-Euroopassa, Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä. Oliiviöljy on Välimeren ruokavalion oleellinen rasvanlähde.


title: Oliiviöljy

text: Oliivipuu on lähtöisin Vähästä-Aasiasta, mistä se ihmisen avulla levisi Välimeren muillekin rannikkoalueille. Puuta levittivät esimerkiksi foinikialaiset, jotka olivat ensimmäisiä oliiviöljyn kauppiaita. Foinikialaisten arvellaan vieneen puun Espanjaan ja Pohjois-Afrikkaan, ja kreikkalaiset levittivät sen Italiaan.


title: Oliiviöljy

text: Arkeologisten todisteiden mukaan oliiviöljyä puristettiin jo 6000–4500 vuotta ennen ajanlaskun alkua. Oliivien tarhaaminen oliiviöljyn valmistamiseksi aktivoitui Kreetan minolaisen kulttuurin aikana, ja minolaisten amforien perusteella varsinaista oliiviöljyn tuotantoa oli jo 3500–4000 eaa. Kreetan saarelle oliivilehtoja perustettiin vilkkaasti noin vuodesta 2500 eaa. alkaen. Ensimmäinen kirjallinen kuvaus oliiviöljyn puristamisesta on heprealaisen Raamatun kuvauksessa israelilaisten paosta Egyptistä. Homeros kutsui oliiviöljyä ”kultaiseksi nesteeksi”, jonka mystinen loisto valaisi historian.


title: Oliiviöljy

text: Oliiviöljyä käytettiin ruoanlaiton lisäksi myös esimerkiksi valaistukseen. Oliiviöljyn polttaminen oli aina ajanlaskun alkuun asti kreikkalaisten ainoa valaisukeino, ja oliiviöljylamppuja käytettiin Kreetalla aina 1900-luvulle saakka.


title: Oliiviöljy

text: Rooman valtakunnan aikana oliivitarhoja perustettiin paljon uusille alueille ja oliiviöljyn tuotanto levisi. Iberiasta ja Pohjois-Afrikasta myytiin oliiviöljyä esimerkiksi Englantiin, Ranskaan, Italiaan ja Saksaan. Öljyn suosio perustui sen monikäyttöisyyteen: sitä käytettiin esimerkiksi monissa rituaaleissa, voitelussa, saippuan valmistusaineena, kauneudenhoidossa ja lääkkeenä.


title: Oliiviöljy

text: Oliiviöljy tehdään öljypuun eli oliivipuun luumarjojen eli oliivien hedelmälihasta. Sadonkorjuun aikaan aurinkoisena päivänä oliivipuiden alle levitetään verkot, joille kypsyneet oliivit ravistellaan. Verkoista oliivit kerätään tai haravoidaan verkkosäkkeihin tai muovilaatikoihin, entisaikaan vielä juuttisäkkeihin. Oliivit toimitetaan puristamoon mahdollisimman nopeasti, jotta oliivien omat entsyymit eivät pääse pilkkomaan rasvoja liikaa happamoittaviksi vapaiksi rasvahapoiksi. Laadukkainta öljyä saadaan ehjistä ja kypsistä oliiveista, jotka on käsitelty oikein.


title: Oliiviöljy

text: Oliivit huuhdotaan ensin kylmällä vedellä, joka poistaa oksan- ja kaarnanpalat, mullan, lehdet, etanat sekä muut mahdolliset roskat. Tämän jälkeen oliivit punnitaan ja kaadetaan myllyyn, jossa oliivien hedelmäliha rikotaan ja vaivataan massaksi. Aikanaan se tapahtui suurten kivisten pyörien avulla kivisessä maljassa, nykyään useimmin terästankeissa. Siemenet poistetaan myöhemmin. Tasaiseksi hierottu massa, josta öljy alkaa erottua, siirretään kuitumattojen väliin lempeään puristukseen tai nykyisin useimmiten sentrifugiin, joka erottelee kasvisnesteen, öljyn ja siemenet. Tätä kutsutaan kylmäpuristukseksi, massan lämpötila on korkeimmillaan noin 30 celsiusastetta. Tätä seuraa vielä viimeistelevä erottelu öljyseparaattorissa. Öljy varastoidaan ruostumattomiin terästankkeihin. Oliiviöljyä kuljetetaan pienistä puristamoista teräksisissä elintarvikkeiden kuljetukseen soveltuvissa tankkiautoissa. Niistä öljy suodatetaan paperisuodattimien läpi keskusvaraston terästankkeihin odottamaan pullotusta.


title: Oliiviöljy

text: Neitsytoliiviöljyn valmistuksessa saa käyttää vain mekaanisia menetelmiä. Puristamista, pesemistä ja siivilöimistä lukuun ottamatta öljyä ei ole käsitelty millään tavalla, eikä siihen ole sekoitettu muita aineita.


title: Oliiviöljy

text: Oliiviöljyn väri voi vaihdella vihreästä kullankeltaiseen. Väri ei itsessään riipu öljyn laadusta vaan oliivien substanssien sisällöstä. Klorofylli värjää öljyn vihreäksi, karoteeni keltaiseksi. Sadonkorjuun alussa kerätyistä oliiveista syntyvässä öljyssä klorofyllipitoisuus on korkea, joten öljyn värikin on vihreämpää.


title: Oliiviöljy

text: Oliiviöljyssä on monityydyttymättömiä, kertatyydyttymättömiä ja tyydyttyneitä rasvahappoja. Runsas monityydyttymättömien rasvahappojen määrä pitää oliiviöljyn nestemäisenä. Oliiviöljyn tyypillinen rasvahappokoostumus:


title: Oliiviöljy

text: Tokoferoleja oliiviöljyn painosta on 15–17 prosenttia. Oliiviöljyssä on runsaasti E-vitamiinia sekä esimerkiksi fenoleja, polyfenoleja, fenolihappoa, steroleja kuten Beeta-sitosteroleja, skvalaania, beetakaroteenia, terpeenejä, a-klorofylliä ja beetaklorofylliä.


title: Oliiviöljy

text: Oliiviöljyn virallisen luokituksen tekee Kansainvälinen Oliiviöljyneuvosto (IOOC). Laatuluokkia on perinteisesti neljä, mutta ylin "extra virgin" -öljy tullaan luokittelemaan jatkossa "Extrissimo"-laatuiseksi. Oliiviöljyn laadun merkittävin kriteeri on oliiviöljyn happamuuden määrä, mitä pienempi sen parempi. Happamuusprosentti ei saisi ylittää 3,3:a. Myös oliivien orgaaniset olosuhteet ja ominaisuudet vaikuttavat öljyn laatuun.


title: Oliiviöljy

text: Euroopan unioni jakaa oliiviöljyt seuraaviin luokkiin:Suurimmat oliiviöljyn tuottajamaat ovat Kreikka, Italia ja Espanja. EU:n ulkopuolella merkittäviä oliiviöljyn tuottajamaita ovat Tunisia, Turkki, Syyria ja Marokko, jotka tuottavat yhdessä noin 20 prosenttia maailman oliiviöljystä.


title: Oliiviöljy

text: Oliiviöljyä käytetään eniten Kreetalla, 31 litraa henkeä kohti vuodessa. Seuraavaksi suurimpia käyttäjiä ovat mannerkreikkalaiset, italialaiset, espanjalaiset, portugalilaiset ja kyproslaiset.


title: Oliiviöljy

text: Oliiviöljy on monikäyttöistä ja hyvin suosittua ruoanlaitossa etenkin Välimeren maissa. Oliiviöljyä käytetään paistamiseen, sillä se sietää korkeita lämpötiloja. Oliiviöljyn savuamislämpötila on noin 185–204 astetta, eikä se hapetu kuumennettaessa kuten useimmat siemenöljyt. Oliiviöljyä lisätään sellaisenaan monenlaisiin ruokiin, kuten salaatteihin, keittoihin ja muhennoksiin tai leivän päälle. Oliiviöljyllä voidaan korvata voi leivonnaisissa. Oliiviöljyä käytetään myös säilöntäaineena ja marinadina.


title: Oliiviöljy

text: Oliiviöljy säilyy parhaiten 10–15 celsiusasteen lämpötilassa. Jääkaappilämpötilassa oliiviöljy jähmettyy väliaikaisesti. Metallinen säilytysastia edesauttaa öljyn vahingollista oksidaatiota.


title: Oliiviöljy

text: Oliiviöljyn runsaat antioksidantit auttavat oliiviöljyä säilymään kauan käyttökelpoisena. Esimerkiksi Kreikassa oliiviöljypulloon painettava viimeinen myyntipäivä on noin 14 kuukautta pullotuksesta ja 18 kuukautta sadonkorjuusta. Avatussa pullossa säilytetty oliiviöljy on käyttökelpoista vielä vuoden kuluttua viimeisen myyntipäivän jälkeen, jos sitä on säilytetty huoneenlämmössä ja valolta suojattuna mutta korkki päällä.


title: Oliiviöljy

text: Oliiviöljyn sanotaan vähentävän haitallista LDL-kolesterolia ja triglyseridien määrää veressä sekä alentavan verenpainetta. Joidenkin tutkimustulosten mukaan oliiviöljyn käyttäminen päivittäisessä ruokavaliossa vähentää syövän riskiä. Yhdysvaltain ruoka- ja lääkevirasto on hyväksynyt terveysväitteen, jonka mukaan kaksi ruokalusikallista oliiviöljyä päivässä voi vähentää sydän- ja verisuonisairauksien riskiä, jos sillä korvataan samansuuruinen annos tyydyttynyttä rasvaa.


title: BRBM

text: BRBM ("battlefield-range ballistic missile") on taistelukentällä käytettävä ballistinen ohjus, jonka kantama on korkeintaan 200 kilometriä. Ohjus varustetaan tavanomaisella, kemiallisella tai ydinkärjellä ja se voi olla ohjaamaton, vapaasti lentävä raketti, ja ohjuksen tyyppiesimerkkejä ovat varhaiset 1950-luvun Neuvostoliiton vapaastilentävät FROG-ohjukset.


title: Amfora

text: Amfora ( < , molemmin puolin kannettava) on kaksikorvainen kuljetus- ja säilytysastia. Amfora oli usein leimattu erilaisin astian valmistajaa, sisältöä ja tilavuutta koskevin merkein, sekä seremonia- ja juhlakäytössä koristeltu myös maalauksin.


title: Amfora

text: Sitä käytettiin antiikissa viini- ja öljysäiliönä sekä hautauurnana. Amfora oli myös voittopalkintona Athenen kunniaksi Ateenassa pidetyissä kisoissa.


title: Amfora

text: Tavallisimmat amforatyypit olivat: vatsa-amfora, jonka profiili on yhtenäinen huulesta jalkaan, kaula-amfora, jonka kaulaosa on selkeästi erillinen astian vartaloon nähden ja kuljetusamfora, joka oli vartaloltaan huomattavasti näitä edellä mainittuja kapeampi.


title: Tuhka

text: Tuhka on orgaanisten aineiden, varsinkin kasvi- ja eläinsolukkojen mutta myös kivihiilen palaessa jäljelle jäävä jauhemainen palamisjäännös.


title: Tuhka

text: Puun tuhkaa voidaan käyttää lannoitteena. Sitä vastoin kivihiilen tuhka on kasveille myrkyllistä.


title: Tuhka

text: Myös vulkaanista tuhkaa kutsutaan tuhkaksi, mutta se koostuu kivi- ja lasihiukkasista, ei orgaanisista palamisjäänteistä. Tulivuoren tuhkasta syntynyttä kiveä sanotaan tuffiksi.


title: Tuhka

text: Kasvien tuhka sisältää kaliumin, natriumin, kalsiumin, magnesiumin ja raudan silikaatteja, fosfaatteja, sulfaatteja ja karbonaatteja.


title: Tuhka

text: Puun palaessa tuhkaa muodostuu puulajista riippuen 0,43–1,82 prosenttia puun painosta.


title: Tuhka

text: Puun tuhkan koostumus riippuu myös palamislämpötilasta. Jos lämpötila on noin 600 °C, tuhka sisältää runsaasti kalium- ja kalsiumkarbonaattia. Jos se on merkittävästi korkeampi, jopa 1 400 °C, tuhka sisältää näiden sijasta pääasiassa kalium- ja kalsiumoksidia, sillä tarpeeksi korkeassa lämpötilassa karbonaatit hajoavat vastaaviksi oksideiksi sekä hiilidioksidiksi, joka kaasumaisena aineena poistuu ilmaan. Lisäksi eräät tuhkan ainekset poistuvat korkeissa lämpötiloissa toisia herkemmin "lentotuhkana" savun mukana ilmaan, mikä sekin vaikuttaa osaltaan tuhkan koostumukseen.


title: Tuhka

text: Tärkeimpiä kasvien tarvitsemia ravinteita eri puiden sekä kivihiilen tuhka sisältää tyypillisesti seuraavina pitoisuuksina, prosentteina:


title: Tuhka

text: Vähäisessä määrin puun tuhka sisältää monia muitakin alkuaineita kuten rautaa, mangaania, booria, kuparia ja sinkkiä, usein myös raskasmetalleja. Typpeä tuhka ei sisällä, koska puun tai muun polttoaineen palaessa siinä oleva typpi poistuu vapaana typpikaasuna ilmaan.


title: Tuhka

text: Puun, turpeen tai eläinperäisten aineiden poltosta syntyvää tuhkaa voidaan käyttää lannoitteena. Puun tuhkaa käytetään myös maaperän kalkitsemiseen. Lannoitteeksi se sopii erityisen hyvin hedelmäpuille ja marjapensaille. Emäksisyytensä vuoksi se ei kuitenkaan sovi käytettäväksi lannoitteena siellä, missä maaperä muutoinkin on emäksistä, koska tällöin ravinteet sitoutuvat tiukemmin maaperään eivätkä kasvit kykene käyttämään niitä hyväkseen. Tuhka ei myöskään sovi lannoitteeksi sellaisille kasveille, jotka paremmin menestyvät happamessa maaperässä. Sellaisia ovat esimerkiksi peruna sekä jotkin koristekasvit kuten alppiruusut ja hortensiat.


title: Tuhka

text: Maakasvien tuhkasta voidaan myös valmistaa uuttamalla potaskaa, merikasvien tuhkasta soodaa. Tuhkaa voidaan käyttää soraan ja murskeeseen sekoitettuna myös tienrakennuksen materiaalina.


title: Tuhka

text: Teollisuusjätteiksi luokiteltavat tuhka ja kuona muodostavat lämpövoimaloiden jätteinä kokonaisjätteestä suuren osan erityisesti niissä maissa, joissa lämpövoimateollisuus käyttää suuria määriä heikkolaatuista hiiltä.


title: LRICBM

text: LRICBM ("Limited Range Intercontinental Ballistic Missile"), rajoitetun kantomatkan ballistinen mannertenvälinen ohjus, on nimitys pitkien kantomatkojen IRBM:ille ja lyhyiden kantomatkojen ICBM:ille. LRICBM:n kantomatka on 3 500-8 000 km. Monet sukellusveneestä laukaistavat ballistiset ohjukset lukeutuvat tähän ryhmään.


title: Hohkakivi

text: Hohkakivi, aikoinaan myös "pimpsikivi", on hohkainen, runsaasti kaasurakkuloita sisältävä, lasiksi jähmettynyt laava. Se on mineraalikoostumukseltaan tavallisesti lipariittia tai trakyyttiä, toisinaan myös andesiittia ja dasiittia.


title: Hohkakivi

text: Hohkakiveä on laavavirroissakin, mutta enemmän sitä on irtonaisissa, ilmaan viskautuneissa tulivuorenaineksissa. Hohkakivi on vettä keveämpää ja kelluvaa, siitä tehdään "hohkakivijauhetta" jota käytetään puupintojen hiomiseen ja metallien kiillotukseen.


title: Hohkakivi

text: Hohkakiveä käytetään ihon värjäytymien ja kovettumien poistamiseen hieromalla, pääasiallisesti jaloista ja käsistä.


title: SLBM

text: SLBM (Submarine Launched Ballistic Missile) on sukellusveneestä laukaistava ballistinen ohjus. Näillä ohjuksilla on usein pitkä kantomatka. Tunnetuin nykyisin käytössä oleva lienee Yhdysvaltojen Trident.


title: SLBM

text: Ohjuksilla oli merkittävä rooli kylmässä sodassa. Sukellusveneistä laukaistavat ohjukset toimivat osana kauhun tasapainoa; vaikka joku sodan osapuolista olisi tuhonnut vastustajansa yhteiskunnan ja ydinasetukikohdat ydinasein, olisivat valtamerillä piilossa seilanneet sukellusveneet pystyneet tekemään iskun hyökkääjävaltioon.Ranska otti omat sukellusveneistä laukaistavat MSBS-ydinohjuksensa käyttöön vuonna 1971. Ranskan ydinsukellusvenelaivasto käsittää 6 alusta, aluksi niitä oli 3-4. Nykyistä ohjusasetta käytettäneen aina 2040-luvulle saakka. Ranskan käyttämät SLBM-ohjukset olivat aluksi 2-vaiheisia, sittemmin 3-vaiheisia.


title: Napolin kuningaskunta

text: Napolin kuningaskunta oli 1200–1800-luvuilla Apenniinien niemimaan eteläosan ja ajoittain Sisilian käsittänyt valtakunta. Vuonna 1130 Roger II yhdisti Etelä-Italian normanneille kuuluneet alueet ja Sisilian yhdeksi kuningaskunnaksi. Rogerin suvun sammuttua Hohenstaufien keisarisuku hallitsi kuningaskuntaa vuodesta 1194 ja Anjou-sukuinen Kaarle I vuodesta 1266.


title: Napolin kuningaskunta

text: Sisilia erosi kuningaskunnasta vuoden 1282 kapinassa ja joutui Aragonialle. Napoli jäi Anjou-suvulle vuoteen 1435, mutta käytti edelleen nimeä Sisilian kuningaskunta. Napoli oli yhdistettynä sekä Sisiliaan että Aragoniaan 1442–1495, oli sitten Ranskan hallussa, kuului Ferdinand Katolilaisen valloitettua sen Espanjaan varakuningaskuntana 1504–1713, joutui Espanjan perimyssodassa Itävallalle, mutta Puolan perimyssodan aikana 1734 sekä Napoli että Sisilia (joka oli liitetty siihen 1720) joutuivat espanjalaisen Bourbonin sukuhaaran hallintaan.


title: Napolin kuningaskunta

text: Ranskalaiset karkottivat 1799 kuningas Ferdinand IV:n Sisiliaan ja tekivät Napolista tasavallan. Se sortui jo muutaman kuukauden jälkeen kardinaali Ruffon johtamaan vastavallankumoukseen, jota tuki brittiamiraali Horatio Nelsonin merioperaatio. Ferdinand palasi tämän jälkeen uudelleen koko valtakunnan hallitsijaksi vuosiksi 1801–1806, minkä jälkeen vallankumoukselliset saivat mantereen puoleisen osan itselleen ja sitä hallitsivat Joseph Bonaparte (1806–1808) ja Joachim Murat (1808–1815). Vuonna 1815 Ferdinand sai takaisin valtakuntansa ja julistautui Molempain Sisiliain kuninkaaksi. Hän ja hänen seuraajansa hallitsivat taantumuksellisen aatteen mukaisesti, kunnes Giuseppe Garibaldi vapautti Sisilian ja valloitti Napolin 1860, jolloin kuningaskunta liittyi yhtyneeseen Italiaan.


title: Johann Joachim Winckelmann

text: Johann Joachim Winckelmann (9. joulukuuta 1717 Stendal – 8. kesäkuuta 1768 Trieste) oli saksalainen taidehistorioitsija ja modernin arkeologian edelläkävijä. Hänestä käytetään luonnehdintaa länsimaisen taidehistorian isä.


title: Johann Joachim Winckelmann

text: Winckelmannin teoksia olivat muun muassa "Gedanken über die Nachahmung der griechischen Werke in der Malerei und Bildhauerkunst" (1755) ja "Geschichte der Kunst des Altertums" (1764), joiden vaikutusta oli suurelta osalta niin sanottu uusklassillinen taidesuunta.


title: Rae

text: Rae on kiinteä sadepartikkeli, joka syntyy kuuro- ja ukkospilvessä voimakkaan konvektion seurauksena.


title: Rae

text: Rakeita syntyy, kun alijäähtyneet pilvipisarat takertuvat kiinteään pintaan, tyypillisesti pölyhiukkaseen, suolakiteeseen tai jo muodostuneen pikku jääkiteeseen. Vesipisarat kertyvät ytimien ympärille huurteeksi. Rae voi matkustaa kuuropilven voimakkaissa nousu- ja laskuliikkeissä useita kierroksia ylös ja alas, niin että sen pinta vuoroin sulaa, vuoroin jäätyy, vuoroin kerää uutta huurretta. Tällaisen rakeen poikkileikkauksessa näkyy kerroksia, kuin sipulissa. Rae voi ilmeisesti myös kasvaa isoksi ”kellumalla” sopivissa olosuhteissa tarpeeksi pitkään, ilman ylös-alas-ulos-kierroksia. Lopulta rae on niin painava, ettei nousuliike jaksa sitä nostaa, tai se joutuu sellaiseen osaan pilveä, jossa ei ole nousuliikettä. Rae lähtee putoamaan kohti maanpintaa mutta saattaa sulaa matkan varrella.


title: Rae

text: Rakeiden tyypillinen halkaisija on muutamia millimetrejä, mutta ne saattavat olla halkaisijaltaan senttimetrejäkin. Isot rakeet rikkovat autoja, katuvaloja ja kasvihuoneita. Suomessakin sataa ajoittain useiden senttimetrien kokoisia rakeita.


title: Rae

text: Rakeiden maailmanennätys on Kansasin Coffeyvillessä Yhdysvalloissa 3. syyskuuta 1970 pudonneella 14,5-senttisellä rakeella, joka painoi 770 grammaa.


title: Rae

text: Rakeet voidaan jakaa lumirakeisiin, jotka muistuttavat raejuustoa tai styroksin palleroita ja muodostuvat usein pelkästä huurteesta, ja jäärakeisiin, jotka ovat kovia ja kiiltäviä, koska niiden pinta on sulanut ja jäätynyt.


title: Rae

text: Monesti rakeet ovat pieniä, muutaman millin läpimittaisia, eivätkä näin ollen ole vaarallisia.


title: Rae

text: Noin 3 cm:n läpimittainen rae vahingoittaa autojen peltejä, ja 5 cm:n rae särkee ikkunoita. Yli 5 cm:n rae on ihmisille vaarallinen.


title: Rae

text: Suurten rakeiden vaarallisuus perustuu niiden suureen massaan ja suureen putoamisnopeuteen. Koska ilmanvastus riippuu muun muassa massan ja pinta-alan suhteesta, suuri rae putoaa nopeammin, koska siinä on enemmän massaa pinta-alaan nähden. 2 cm:n läpimittainen rae putoaa vauhdilla 20 m/s. 7 cm:n rae putoaa vauhdilla 45 m/s.


title: Rae

text: Monesti rakeet ovat Suomessa ja muissa Pohjoismaissa ja muualla havumetsäilmaston alueella pieniä. Silti täälläkin on satanut joskus rakeita, jotka ovat rikkoneet autojen tuulilaseja.


title: Rae

text:
Vaarallisia raesateita esiintyy eniten keskileveysasteilla ja tropiikissa vuorten lähellä. Näillä alueilla rakeet saattavat tuhota satoja.
Kyseisiin alueisiin kuuluvat muun muassa Keski- ja varsinkin Etelä-Eurooppa, Yhdysvallat, Argentiina ja Kiina sekä Afrikan, Aasian ja Etelä-Amerikan trooppiset alueet. Euroopassa voimakkaita raesateita esiintyy usein alueilla, joissa vuorten vieressä sijaitsee tasanko. Näin ollen esimerkiksi Espanjassa, Italiassa, Kroatiassa ja Turkissa esiintyy usein vaarallisen voimakkaita raesateita. Yhdysvalloissa vaarallisia rakeita esiintyy eniten Coloradossa, Nebraskassa ja Wyomingissa, varsinkin Cheyennessä. Rakeita sataa siellä toukokuusta lokakuuhun joskus iltapäivisin tai iltaisin.


title: Rae

text: Vaarallisen voimakkaita rakeita luo voimakas, kostea nousu- ja laskuvirtauksen vuorottelu ukkospilvissä. Rakeet vaativat jäätymisrajan alas, alle 3 400 metriin. Rakeiden syntyä edistää kuivan ilman virtaus ukkospilveen. Tämän mukaan rakeiden syntyä edistää keskileveysasteiden mannertasanko. Tropiikissa ukkostaa usein, mutta siellä rakeet ovat harvinaisempia. Tropiikissakin voi kuitenkin sataa hyvin suuria rakeita vuorten lähellä.


title: Mosaiikki

text: Mosaiikki on pienistä palasista tehty sommitelma. Palaset voivat olla esimerkiksi kiveä, värillistä lasia tai keramiikkaa. Palat eli tesserat kiinnitetään toisiinsa ja alustaansa erityisellä sideaineella, kitillä tai sementillä.


title: Mosaiikki

text: Suppeammassa merkityksessä mosaiikilla ymmärretään (pienempien koruesineiden) seinien ja holvien koristamistapaa, jossa kappaleet ovat joko kuosin mukaan leikattuja (florentiininen mosaiikki) tai kolmio- ja neliömäisiä, monikulmaisia ja epäsäännöllisiä, suunnilleen samankokoisia kivi-, lasi- ja terrakottanastoja. Vaikutuksen lisäämiseksi käytetään usein emalia ja kultaa (bysanttilainen, roomalainen, venetsialainen mosaiikki).


title: Mosaiikki

text: Myös intarsiaa voidaan pitää mosaiikkina.


title: Mosaiikki

text: Mosaiikkitaide on kukoistanut Euroopassa, Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä sekä rajoitetusti myös Amerikan esikolumbialaisissa kulttuureissa.


title: Mosaiikki

text: Sana 'mosaiikki' tulee ranskan ("mosaïque"), latinan ("musi(v)um", 'pienistä neliönmuotoisista kivistä tehty koristelu') ja ehkä alun perin kreikan ("mousa", 'muusa') kautta.


title: Mosaiikki

text:
Varhaisimpien mosaiikkien jäännöksiä on säilynyt Mesopotamiassa, missä mosaiikit kuvasivat esimerkiksi eläimiä, maanviljelyyn liittyviä toimia, sodankäyntiä ja kuninkaallisia. Materiaalina Sumerissa käytettiin pilkottua kiveä.
Kreikassa tehtiin mosaiikkilattioita sileistä pikkukivistä. Kivet kiinnitettiin esimerkiksi sementtilaastilla. Joskus käytettiin värjättyjä pikkukiviä, ja Deloksen saarella mosaiikkilattioihin käytettiin värjättyä kiviä ja värillisiä lasitesseroita.


title: Mosaiikki

text:
Rooman valtakunnassa mosaiikkitaide levisi temppeleihin, teattereihin, julkisiin laitoksiin, kylpylöihin, kauppoihin, katettuihin pylväskäytäviin ja toreille. Koristelutyylejä, tekniikoita ja aiheita oli monenlaisia. Mosaiikit valmistettiin paikallisesta tai Afrikasta tuodusta marmorista ja värjättiin täyteläisen värisiksi. Kaikissa Rooman kaupungeissa oli mosaiikkeja, mutta taiteellisesti arvokkaimmat on löydetty Pompejista, etenkin Faunien talosta.
Kristillisen taiteen myötä mosaiikkeja alettiin tehdä seinille lattian sijaan. Kirkkojen seiniin tehtiin henkilöhahmojen kuvia ja kupoleihin abstrakteja tai luontoaiheisia kuvioita ja Raamatun teemoja. Bysantin mosaiikeissa käytettiin läpikuultamattomasta lasista leikattuja tesseroita, ja mosaiikkien pinta oli tarkoituksella karkea ja epätasainen. Uudenlaisia valoefektejä saatiin aikaan yhdistelemällä hopealla ja kullalla silattuja tesseroita ja sijoittamalla palaset niin, että päivänvalo heijastui katsojaa päin. Bysantin tärkeimmät mosaiikkityöt sijaitsevat istanbulilaisessa Pyhän Sofian basilikassa, sisilialaisessa Monrealen katedraalissa ja venetsialaisissa Santa Maria in Torcellon kirkossa ja Pyhän Markuksen basilikassa.
600-luvulla mosaiikkitaide levisi Konstantinopolista islamilaisiin maihin Mekan, Medinan ja Damaskoksen moskeijoihin. Aiheina olivat maisemat, palatsit, temppelit sekä tyylitellyt luontoaiheet ja geometriset kuviot. Ihmishahmot sen sijaan jätettiin pois islamin määräysten johdosta. Esimerkiksi Jerusalemin Kalliomoskeijan ulkoseinät ovat mosaiikkien peitossa, ja niitä on myös esimerkiksi Damaskoksen suuressa moskeijassa ja Córdoban moskeijassa.


title: Mosaiikki

text: Kolumbusta edeltäneen ajan Amerikassa mosaiikkitöitä tehtiin hautajaisia ja uskonnollisia toimituksia varten. Kivinä käytettiin esimerkiksi turkoosia, jadea, korallia, malakiittia ja helmiäistä. Kivet leikattiin piikivellä pieniksi palasiksi ja kiinnitettiin alustalle luonnonliimalla. Oaxacan laakson Mitla-solan talojen seinät on päällystetty mosaiikein.


title: Mosaiikki

text:
Keskiajalla Euroopan mosaiikkikivilattioita teettivät yleensä kirkot, jotka tahtoivat halvalla koristeellisen lattian. Kuvituksena käytettiin raamatullisia kohtauksia, mytologiaa, eläinradan merkkejä, kirjainmerkkejä ja legendoja. Kaupunkien kadut kivettiin koristeellisin mukulakivin keskiajalta aina 1900-luvulle asti.
Mosaiikkitaide alkoi Euroopassa väistyä maalaustaiteen tieltä 1300-luvulta alkaen, ja se menetti asemansa itsenäisenä taidemuotona. Mosaiikkitöitä tehtiin kuitenkin vielä esimerkiksi Firenzen tuomiokirkkoon 1400-luvulla sekä Roomaan 1600-luvulla. Pietarissa valmistettiin paljon mosaiikkeja 1800-luvun puolivälissä. Katalonialainen arkkitehti Antoni Gaudí teki 1900-luvun alussa Barcelonaan paljon mosaiikkeja, jotka on sommiteltu suomujen tapaan. Monet tunnetut taiteilijat kuten Marc Chagall, Gustav Klimt, Oskar Kokoschka, Georges Braque, Fernand Léger, Gino Severini, Lucio Fontana ja Diego Rivera ovat tehneet 1900-luvulla mosaiikkitöitä rakennuksiin, lattioihin ja esineisiin.


title: Mosaiikki

text: Mosaiikin perinteinen valmistusmateriaali on kivi kuten pikkukivet, marmori ja graniitti. Myöhemmin alettiin käyttää myös lasimassaa ja puolijalokiviä, joilla mosaiikeista voitiin tehdä aiempaa värikkäämpiä.


title: Mosaiikki

text: Tesseroihin käytettävän kiven ei pitäisi vanheta ajan myötä, ja sen tulisi olla niin tiivistä, ettei se murru leikattaessa. Mosaiikeissa käytettyjä kivilajeja ovat esimerkiksi vulkaaniset kivet graniitti, syeniitti, dioriitti, gabro, basaltti, diabaasi, porfyyri ja obsidiaani; sedimenttikivet hiekkakivi, kalkkikivi, läpikuultava kipsikivi ja travertiini; sekä metamorfiset kivet saviliuske, marmori, steatiitti ja serpentiinikivi.


title: Mosaiikki

text: Lasimassasta tehtyjä värjätyn lasin palasia kutsutaan smaltiksi. Niiden ainesosista riippuu niiden lasittuminen, yhteensulautuminen ja lujittuminen. Smaltit tehdään levittämällä kuuma lasimassa levyn muotoon ja leikkaamalla jäähtynyt levy paloiksi.


title: Mosaiikki

text: Puolijalokivet kuten akaatit, jade, onyksi ja lasuurikivi, ovat näyttäviä mutta suhteellisen kalliita ja vaikeasti leikattavia.


title: Mosaiikki

text: Lasitettu keraaminen laatta on yleinen tesseroiden valmistusmateriaali. Siitä tehdyt tesserat ovat värikkäitä, helposti leikattavia ja edullisempia kuin marmori ja smaltti.


title: Mosaiikki

text: Mosaiikkityön pysyvänä pohjamateriaalina käytetään esimerkiksi puuta, sementtikuitulevyä, marmori- tai kivilaattoja tai poltettuja tiiliä. Pohja ei saa vääntyä, minkä vuoksi puulevyt eivät sovellu mosaiikkityön pohjaksi. Laminoidut puulevyt kuitenkin käyvät. Jos mosaiikin valmistamisessa käytetään epäsuoraa menetelmää, väliaikainen pohja voidaan valmistaa savesta, hiekasta tai muovailuvahasta. Kiinnityksessä käytään liimaa, kiinnityslaastia tai sementtilaastia. Vahvistamiseen voidaan käyttää hitsattua teräsristikkoa tai rautalankaa.


title: Mosaiikki

text: Mosaiikkitaiteilijan tärkeimpiä työkaluja ovat vasara, taltta, pihdit ja pienet alasimet. Kiveen voidaan nakutella aluksi taltalla ura kohtaan, josta se halutaan halkaista. Lasiin ja keraamiseen laattaan ura tehdään leikkurilla uurtamalla.


title: Mosaiikki

text: Tesseroihin käytettävät kivet voidaan särkeä mosaiikkivasaralla, jossa on yksi tai kaksi leikkuusärmää. Kivet voidaan särkeä myös moukarin ja taltan avulla. Alasimeen voidaan kiinnittää katkaisuterä, johon mosaiikkilaatta isketään sen halkaisemiseksi. Marmori- ja kivilaattoja voidaan pilkkoa leikkaavalla moukarilla. Pihtejä käyetään pienten kivien särkemiseen ja tesseroiden muotoiluun. Marmoria tai muita kovia kivimateriaaleja leikataan ja hiotaan sähköisellä pyöröleikkurilla. Keraamisia laattoja, marmoria ja graniittia leikataan sähköleikkurilla, jossa on sisäänrakennettu timanttileikkuri. Lasisia tesseroita leikataan timanttileikkurilla tai lasinleikkaajan työkaluilla kuten laattaleikkurilla.


title: Mosaiikki

text: "Suorassa menetelmässä" tessera kiinnitetään suoraan alustalle, jolle on sivelty liimaa tai laastia. Tätä menetelmää voi käyttää kaikenlaisissa ja kaikenkokoisissa mosaiikkitöissä.


title: Mosaiikki

text: "Epäsuorassa menetelmässä" on kaksi tekniikkaa: suora kiinnitys ja käänteinen kiinnitys. Suorassa kiinnityksessä tesserat asetellaan aluksi väliaikaiselle alustalle kuten kuivalle hiekalle, pehmeälle savelle tai muovailuvahalle, johon tesserat tarttuvat ilman liimaa. Sen jälkeen mosaiikkityö peitetään vesiliukoisella liimalla ja voimapaperilla. Kun pohja on täysin kuivunut, työ käännetään ympäri ja väliaikainen alusmateriaali irrotetaan. Sen jälkeen mosaiikkien päälle kaadetaan laasti. Käänteisessä kiinnityksessä mosaiikki kiinnitetään "väärältä" puolelta ja käännetään kahteen kertaan. Tämä tekniikka soveltuu vain tesseroille, jotka ovat molemmilta puoliltaan samanvärisiä.


title: Mosaiikki

text: "Suora kiinnitys seinään" on suhteellisen harvinainen tekniikka. Siinä seinälle levitetään laattalaastia, jonka päälle mosaiikki voidaan asetella suoraan tai esimerkiksi metalliverkkoon kiinnitettynä.


title: MIRV

text: MIRV (, "monta itsenäisesti ohjattavaa paluukärkeä") on ballististen ohjusten asejärjestelmä, jossa ohjuksen kärjen sisäpuolella on useita räjähtäviä taistelukärkiä, jotka lentomatkan aikana laukaistaan kohteeseen ohjuksen "paluulaitteesta" (). MIRV-järjestelmä keksittiin alun perin kylmän sodan asevarustelukilpailussa. START II-sopimus kielsi MIRV-järjestelmän käytön mannertenvälisissä ICBM-ohjuksissa. Sitä vastoin sukellusveneistä laukaistavissa SLBM-ohjuksissa MIRV-taistelukärjet ovat edelleen sallittuja.


title: MIRV

text: MIRV-järjestelmässä ohjus ei ole tavanomaisista ballistisista ohjuksista poiketen varustettu yhdellä räjähtävällä taistelukärjellä, vaan ohjus on pelkkä kantoraketti eli "bussi" useille taistelukärjille, jotka on asennettu ohjuksen kärjen paluulaitteen sisäpuolelle. Jokaisessa taistelukärjessä on oma navigaatiolaitteistonsa, johon ohjelmoidaan maalin koordinaatit. Kun ohjus on laukaistu, moottorijärjestelmät sammuvat vuorotellen ja irtautuvat ohjuksesta, kunnes jäljellä on pelkkä kärki. Kärki jatkaa kohteeseen, kunnes se paljastaa paluulaitteensa taistelukärjet, joiden oma moottorijärjestelmä käynnistyy automaattisesti ja kuljettaa taistelukärjet maaliin. MIRV-järjestelmä on paljon tuhovoimaisempi kuin tavanomainen ydinohjus, koska monessa taistelukärjessä on yhteensä enemmän tulivoimaa kuin pelkässä yhdessä aseessa. Taistelukärjet voidaan ohjelmoida erillisiin maaleihin, joten yhdellä ohjuslaukaisulla voidaan tuhota useita kohteita samanaikaisesti. MIRV-järjestelmä on myös asevoimien ohjusarsenaalin kannalta käytännöllisempi vaihtoehto, koska monen maalin eliminointi ei vaadi useita ohjuslaukaisuja.


title: MIRV

text: MIRV-järjestelmän ilmaantuminen 1970-luvulla muutti Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton välistä asevarustelua siten, että molemmat valtiot eivät enää yrittäneet valmistaa käyttöönsä valtavaa ydinohjusten arsenaalia, vaan pyrkivät aseistamaan yksittäiset ohjukset mahdollisimman suurella määrällä pienoistaistelukärkiä. MIRV-järjestelmä myös muutti kauhun tasapainon luonnetta, koska useilla taistelukärjillä varustetun ohjuksen laukaisu olisi aiheuttanut enemmän tuhoja ja molemmat valtiot alkoivat panostaa uusien ohjustorjuntajärjestelmien kehittämiseen. Sekä yhdysvaltalaiset että neuvostoliittolaiset huomasivat MIRV-järjestelmässä uudenlaisen tavan kiertää molempien valtioiden allekirjoittaman SALT II -sopimuksen vaatimat aserajoitukset, koska sopimus asetti rajan ydinohjusten määrälle, mutta taistelukärkien määrää ei ollut erikseen kielletty sopimuksessa. Yhdysvaltain laivasto asensi ydinsukellusveneiden SLBM-ohjuksiin MIRV-järjestelmät, minkä seurauksena ydinsukellusveneiden strateginen merkitys kylmässä sodassa muuttui olennaisemmaksi ja mannertenvälisten ICBM-ohjusten merkitys vaihtui ensisijaisesta ydinohjusten tyypistä toissijaiseksi.


title: MIRV

text: Yksityiskohtaiset tekniset tiedot MIRV-järjestelmien toiminnasta on pidetty sotilassalaisuuksina, joten ohjuksen toiminnasta ei ole tarkkoja tietoja, vaikka perustiedot laukaisun eri vaiheista on julkistettu. Oletuksen mukaan ohjukset suunnistavat lennon aikana maaleihinsa syöttämällä ohjelmoidut koordinaattinsa tiedustelusatelliitteihin, koska tehokkaaman navigaatiolaitteiston asentaminen pienoiskokoiseen taistelukärkeen vaatisi tilaa aseen räjähtävältä ydinkärjeltä. Taistelukärkien moottorijärjestelmistä ja osumatarkkuudesta on myös olemassa ristiriitaisia ja epäluotettavia tietoja. On väitetty, että kantoraketissa olisi myös harhautuslaitteita ohjustorjuntajärjestelmien hämäämiseksi.


title: Kipsi

text: Kipsi ("kalsiumsulfaattidihydraatti") on kivennäinen, vesipitoinen kalsiumsulfaatti (CaSO · 2 HO). Puhtaana kipsi on valkoista, väritöntä tai harmaata, joko läpinäkyvää tai läpikuultavaa. Kiderakenne on monokliininen eli kipsiä löytyy yksinkertaisina kiteinä, rakeisena ja massiivisena. Kipsiä esiintyy sedimenttisissä kerrostumissa samoissa paikoissa kuin kalkkikiveä, liuskeita ja savea. Puhtaanvalkoista ja hienorakeista kipsiä sanotaan alabasteriksi.


title: Kipsi

text: Kuumennettaessa eli poltettaessa kipsi menettää kidevetensä ja muuttuu jauheeksi. Kun poltettua kipsiä sekoitetaan veteen ja tämä seos valetaan muottiin, niin se kovettuu ja saadaan kipsivalos (kipsinvalanta). Täten valmistetaan kipsikuvia, koristeita ym. Kipsiä käytetään myös posliinin valmistukseen ja lannoitteena. Kipsistä voidaan tehdä naamioita. Kipsistä valmistetaan kipsilevyjä, joita käytetään laajasti rakentamisessa.


title: Kipsi

text: Kipsi on yksi kuvanveiston perusmateriaaleista, jota käytetään muottien tekemiseen ja veistomassaseoksiin. Kipsistä myös valetaan veistoksia.


title: Kipsi

text: Kipsiä voi ostaa rautakaupoista, keramiikkatukuista, taidetarvikeliikkeistä ja askarteluliikkeistä.


title: Kipsi

text: Kipsiä voidaan rakennuksissa sijoittaa niin ulos kuin sisällekin. Kipsiä voidaan laittaa lisäaineeksi myös sementtiin. Se ei pala ja on hajuton materiaali eikä se myöskään vääntyile tai lahoa. Materiaalina kipsi ei aiheuta ongelmia allergisille.


title: Kipsi

text: Kipsiä käytetään lääketieteessä kipsauksessa ja käyttöä maatalouden fosforipäästöjen hillitsemisessä tutkitaan.


title: Kipsi

text: Lisäksi kipsiä käytetään kipsivalulattioissa. Kipsivalulattiat ovat betonilattiaan nähden ohuempia ja tämänvuoksi toimivampia lattialämmityksen yhteydessä. Kipsivalulattia reagoi lämpötilansäätöön nopeammin. Kipsivalulattia on erittäin hyvä pinnoitusalusta niin parketeille, laminaateille, kuin laatoillekkin. Kipsivalulattia on kerralla suora eikä jälkikäteen oikomisia ammattitaitoisen pumppaajan jäljiltä tarvita. Kipsivalulattiaa suositellaan mm. puurakenteisten omakotitalojen yläkertoihin. Kipsivalulattia kuivuu betonia nopeammin sen ohuen kerrospaksuutensa vuoksi. Kipsivalulattia ei halkeile betonin tavoin ja on samalla myös elämätön materiaali. Kipsivalumassa on huomattavasti perinteistä kipsilevyä kovempi.


title: Kipsi

text: Kipsiä syntyy myös voimalaitosten rikinpoistolaitoksissa.


title: MRV

text: MRV ("Multiple Re-entry Vehicle") on alkeellinen monikärkiohjus, jossa on monta paluukärkeä. Nämä eivät kuitenkaan kykene ohjautumaan itsenäisesti kohteisiinsa. MIRV on MRV:tä kehittyneempi varsinainen monikärkiohjus.


title: Faunus

text: Faunus oli muinaisitalialainen hedelmällisyyden ja metsän jumala, sekä samalla paimenten, laidunten ja luonnon äänien jumala. Se samaistettiin suhteellisen varhain kreikkalaisten Paniin. Faunuun kultti on keskittynyt Palatiumille.


title: Faunus

text: Myöhemmin Faunus samastettiin kreikkalaisiin satyyreihin, jonka takia ajateltiin, että oli olemassa useita "Fauneja", Faunuksen seuralaisia. Satyyrien tapaan ne olivat karvaisia pukinsorkkaisia olentoja. Faunit lienevät kristillisen saatanakäsityksen taustalla. Faunin erottaa satyyrista, koska faunien yläruumis on sarvia lukuun ottamatta inhimillinen.


title: MaRV

text: MaRV (MARV, MAnouverable Re-entry Vehicle) tarkoittaa ohjuksen kärkeä, jonka lentorataa voi muutella loppuvaiheessa. Näin voidaan harhauttaa torjuntajärjestelmiä tai mahdollisesti ohjata kärki esimerkiksi tutkan avulla kohteeseen. Niitä on kahta tyyppiä. Toinen on tarkoitettu Trident-ohjuksiin, toinen taas on lämpöohjautuva versio MGM-31C Pershing II -ohjuksiin.


title: Tasalämpöisyys

text: Tasalämpöinen eli homeoterminen eliö on eliö, joka pyrkii pitämään ruumiinlämpötilansa samana vaihtelevista ympäristöolosuhteista huolimatta. Toisin kuin vaihtolämpöisillä, tasalämpöisillä on tarvittava eristys esimerkiksi ihonalaisen rasvan tai karvapeitteen muodossa, jotta metaboliassa syntyvä lämpö ei karkaisi ympäristöön, vaan eliö pystyisi säilyttämään vakaan ruumiinlämpötilan. Varsinainen tasalämpöisyys on kehittynyt vain kahdelle ryhmälle: nisäkkäille ja linnuille.


title: Tasalämpöisyys

text: Tasalämpöisyydestä on monia etuja, mutta myös haittoja vaihtolämpöisyyteen verrattuna. Suurin etu on, että tasalämpöisten entsyymi- ja aineenvaihduntakoneisto voi erikoistua toimimaan suppealla lämpötila-alueella, jolloin niiden toiminta on tehokkaampaa. Tasalämpöiset eliöt pystyvät kehittyneemmän metaboliansa ansiosta kestämään rasitusta pidempään kuin vaihtolämpöiset eivätkä ne hidastu ilman kylmetessä. Haittana on, että tasalämpöiset eliöt tarvitsevat vaihtolämpöisiä enemmän ravintoa ja ovat alttiimpia kuolemaan paleltumiseen.


title: Tasalämpöisyys

text: Nisäkkäiden ruumiinlämpötila (ydinlämpötila) on yleensä 35–38 °C, lintujen 40–42 °C. Tasalämpöisyys ei tarkoita ruumiinlämpötilan pysymistä täysin vakaana. Ruumiinlämpötilassa on aina ajallista ja paikallista vaihtelua. Ruumiin ääreisosat ovat monesti viileämpiä kuin ydinosat ja niiden lämpötila vaihtelee enemmän. Ydinlämpötila on yleensä asteen–pari alempi lepoaikaan – myös ihmisellä. Molemmilla ryhmillä tavataan myös erilaisia horroksen muotoja, talvihorrosta etenkin nisäkkäillä ja lyhyaikaista (yöllistä) horrosta molemmissa ryhmissä. Horrostamalla eläimet voivat alentaa tasalämpöisyyden energiakustannuksia. Eräät suuret hyönteiset kuten kiitäjäperhoset ja kimalaiset tuottavat lentolihaksissaan niin paljon lämpöä, että ne voivat lennon aikana pitää yllä eräänalaista tasalämpöisyyttä. Ne myös joutuvat kylmällä säällä lämmittämään itseään lentolihasten supistuksilla, jotta lento olisi mahdollista. Niiden lentolihaksisto on siis itse asiassa sopeutunut toimimaan tasalämpöisten tavoin. Erona on se, että levossa ne toimivat kuten muutkin vaihtolämpöiset.


title: Liittolaissota

text: Liittolaissota tarkoittaa Rooman ja sen itaalisten liittolaisten sotaa vuosina 91 eaa.– 87 eaa. Rooman liittolaiset olivat vaatineet Rooman kansalaisoikeuksia. Kun Rooma kieltäytyi, nousivat liittolaiset kapinaan. Rooma voitti sodan, mutta joutui kuitenkin antamaan kansalaisoikeudet monille liittolaisistaan.


title: Liittolaissota

text: Sotapäällikkö Sulla tuli kuuluisaksi tässä sodassa.


title: Samnilaissodat

text: Samnilaissodilla viitataan kolmeen roomalaisten ja samnilaisten heimojen väliseen sotaan, jotka käytiin vuosien 343 eaa. ja 290 eaa. välillä. Samnilaiset olivat roomalaisten sitkeimpiä vihollisia Italiassa. He taistelivat vielä esim. liittolaissodassa Sullaa vastaan. Sotiin osallistuivat lähes kaikki Italian ryhmät, kuten etruskit, umbrit ja galleja.


title: Samnilaissodat

text: Varsinkin toisessa, pitkässä sodassa roomalaiset kärsivät raskaita tappioita ja häväistystä. Vasta sodat Pyrrhosta ja Karthagoa vastaan toivat yhtä vaikeita tilanteita. Toisaalta vaikeudet johtivat myös sotilaallisiin uudistuksiin, ja lopulta Rooma nousi voiton turvin keskisen Italian valtiaaksi. Tasavalta sai lisää alueita ja asukkaita (?) mikä vaikutti siihen, että Rooma alkoi käydä sotia muuallakin eikä vain paikallisia taisteluja.


title: Samnilaissodat

text: Apenniinien ylänköheimot, "sabiinit", olivat vanhastaan pyrkineet raivaamaan tiensä Latiumin kautta Tyrrhenanmerelle. Etruskit ja latinalaiset pureutuivat kuitenkin maihinsa, ja sadan vuoden aikana kulkijoiden muuttoliike oli kääntynyt etelään ja kaakkoon. Heitä oli virrannut Campaniaan, jossa he olivat sivistyneet ja heidän elintasonsa oli noussut, ja he olivat unohtamassa isiensä tavat. 300-luvulla ennen ajanlaskumme alkua vahvin vuoristolaiskansa, samnilaiset, alkoi muuttaa alas vuorilta Campanian sukulaistensa jäljissä. Kauempana etelässä bruttien ja lucaanien vuoristoheimot painostivat kreikkalaisia siirtokuntia "Magna Graeciassa".


title: Samnilaissodat

text: Campanialaiset vetosivat Roomaan, joka vastasikin avunpyyntöön. Roomalaisten lähettiläät tapasivat samnilaisten johtajat, mutta heitä kohdeltiin tylysti, ja siitähän seurasi sota.


title: Samnilaissodat

text: Ensimmäinen samnilaissota oli lyhyt. Sitä leimasivat Rooman voitot ja sotilaiden kapina, joka tukahtui rauhallisesti diktaattori Marcus Valerius Corvuksen avulla. Sota kesti kaksi vuotta ja päättyi, kun roomalaiset hylkäsivät campanialaiset kukistaakseen kapinan omien liittolaistensa ("socii") taholta Latiumissa. Latinalaiset oli vedetty sotaan ilman heidän omaa suostumustaan, ja heitä ärsytti riippuvuus Roomasta.


title: Samnilaissodat

text:
Huolimatta sodan lyhyydestä sai Rooma liitettyä alueisiinsa Campanian rikkaan pohjoisosan, johon kuului myös sen tärkein kaupunki Capua. Roomalaiset historioitsijat värittivät kuvaustaan sodan alusta lainaten Thukydidestä, mutta on kuitenkin uskottavaa että campanialaiset lopulta pyysivät apua.
Jos näin on, tämä voi olla ensimmäinen kerta, kun avunpyyntö on ollut syynä siihen, että Rooma ryhtyi sotaan. Oli miten oli, Campania oli tärkeä lisä Rooman resursseihin, ja sikäläisille on saatettu myöntää Rooman kansalaisuus ilman äänioikeutta ("civitas sine suffragio").


title: Samnilaissodat

text: Vuonna 327 eaa. rauha Campanian tasangon ja Samniumin vuoristolaisten välillä rikkoutui ja samnilaiset perustivat kreikkalaiseen Neapoliihin varuskunnan. Campanialaiset pyysivät jälleen apua Roomalta, joka vastasi tapansa mukaan - aggressiivisesti. Roomalaiset kohtasivat samnilaiset Liris-joen laaksossa ja aloittivat ""Suuren samnilaissodan"", joka kesti yli kaksikymmentä vuotta eikä siitä puuttunut roomalaisten tekemiä hyökkäyksiä. Sodan alkupuolella Rooma kärsi raskaita tappioita, mutta kuitenkin elpyi ja uudisti sodankäyntiään. Ilmeisesti näihin aikoihin roomalaiset vaihtoivat kreikkalaisten hopliittien falangin joustavampaan ja taktisesti lupaavampaan manipuliin, joka sopi paremmin vuoristoiseen maahan.


title: Samnilaissodat

text: Alkuun roomalaiset kunnostautuivat, ja samnilaiset tarjosivat rauhaa. Tasavallan ehdot olivat kuitenkin sietämättömiä, joten sota jatkui. Samana vuonna - 321 eaa. - samnilaiset saivat roomalaiset ansaan Kaudinan solassa. Armeijan mukana oli kumpikin, siis kaksi Rooman konsulia. Samnilaisten johtaja Gaius Pontius tarjosi roomalaisille kaksi vaihtoehtoa; kuolla, tai suostua rauhaan ja 'kulkea ikeen ali'. "Ies" oli roomalaisten keihäistä tehty portti. Elettä pidettiin todellisena nöyryytyksenä. Konsulit valitsivat lopulta jälkimmäisen. Myöhemmät roomalaiskirjoittajat ovat koettaneet kiertää häpeän väitteillä rauhan torjumisesta Roomassa ja kostosta samnilaisille.


title: Samnilaissodat

text: 600 roomalaista ritaria joutui panttivangiksi. Vangitut konsulit saivatkin solmittua rauhan viideksi vuodeksi, ja sota pysähtyi joksikin aikaa.


title: Samnilaissodat

text:
Vuosina 320 ja 319 eaa. roomalaiset lähtivät kostamaan ja palauttamaan kunniaa. He saivatkin samnilaiset kukistettua. Livius sanoo sitä erääksi Rooman historian suurimmaksi tapahtumaksi.
Voitosta huolimatta roomalaiset kärsivät pahan tappion Lautulaessa 315 eaa. Vuoteen 314 kohtalo näytti olevan samnilaisten puolella. Campania oli vähällä pettää roomalaiset, ja jotkin samnilaisten kaupungit olivat solmineet Rooman kanssa rauhan. Lisäksi etruskit päättivät sekaantua välienselvittelyyn 311 eaa. Tämä päätti 40 vuotta kestäneen rauhan.


title: Samnilaissodat

text: Ensišokin jälkeen roomalaiset kuitenkin ryhdistäytyivät. Sota muuntui kamppailuksi alueen herruudesta. Vuosien 311 ja 304 välillä Rooma sai useita voittoja niin etruskeista kuin samnilaisistakin. Vuonna 308 etruskit tarjosivat rauhaa, joka solmittiin raskain ehdoin. 304 rauhaa pyysivät myös samnilaiset. Ehdot olivat kovat, mutta eivät murskaavat. Rauha solmittiin, ja se kesti vuoteen 298 eaa.


title: Samnilaissodat

text: Kolmannessa sodassa samnilaisten liittolaisina olivat apulilaiset, etrurilaiset, umbrilaiset ja gallialaiset. Roomasta lähti neljä sotajoukkoa eri suuntiin vihollisia vastaan. Yksi niistä ryhtyi taisteluun samnilaisia ja heihin liittyneitä gallialaisia vastaan Sentinumin luona (295 eaa.). Kun gallialaiset tekivät ankaran hyökkäyksen sotavaunuillaan ja saattoivat roomalaiset epäjärjestykseen, näytti yleinen pako olevan tulossa. Sinä hetkenä konsuli Decius, niin kuin hänen isänsä eräässä latinalaissodassa juhlallisesti vihitti itsensä ja vihollisen manalan jumalille, peitätti päänsä ja ajatti hevosensa vihollisen tiheimpään ryhmään, jossa hän kuoli lukemattomista iskuista. Taistelu päättyikin Rooman vihollisen täydelliseen tappioon. Toisella kerralla Pontius itse otettiin kiinni, vietiin riemusaatossa Roomaan ja siellä mestattiin. Samnilaisten maa kärsi suuresta hävityksestä ja kansan täytyi tyytyä voittajan määräämiin koviin ehtoihin.


title: Samnilaissodat

text: Ensimmäinen samnilaissota (344 - 341 eaa.)Toinen eli Suuri samnilaissota (326 - 304 eaa.)Kolmas samnilaissota (298 - 290 eaa.)


title: Oskin kieli

text: Oskin kieli oli itaalinen kieli esiroomalaisella ajalla, jota puhuivat samnilaiset eli oskit. Kieli tunnetaan etenkin Campaniasta joistakin piirtokirjoituksista. Oski on läheistä sukua umbrille. Oskia kirjoitettiin kreikkalaisin, latinalaisin tai etruskiaakkosin.


title: Yuen Woo-ping

text: Yuen Woo Ping (s. 1945 Kanton) on kiinalainen elokuvaohjaaja ja koreografi.


title: Yuen Woo-ping

text: Yuen Woo-pingin isä oli näyttelijä ja toimintakoreografi Yuen Siu-tien, joka ohjasi Woo-pingin elokuvateollisuuteen, ja myöhemmin hänen kaikki kahdeksan sisarustaan seurasivat perässä. Yuen Woo-ping aloitti uransa stunttimiehenä, työskennellen muun muassa legendaariselle Shaw Brothers -elokuvastudiolle elokuvissa kuten "The Chinese Boxer" ("Long hu dou", 1970) ja "The Blood Fists" ("Dang kou tan", 1972). Hän nousi pian toimintakohtauksien ohjaajaksi elokuviin kuten "The Lizard" ("Bi hu", 1972) ja "The Bastard" ("Xiao za zhong", 1973), mutta lähti Shaw-studiolta ohjaamaan tuottaja/ohjaaja Ng See-yuenin Seasonal Filmsille.


title: Yuen Woo-ping

text: Ng See-yuenin ja Yuen Woo-pingin ensimmäiset yhteiset elokuvat olivat kung fu -klassikoiksi myöhemmin nousseet "The Secret Rivals" ("Nan quan bei tui dou jin hu", 1976) ja "The Snuff Bottle Connection" ("Shen tui tie shan gong", 1977). Tärkeämpiä tänä aikana syntyneitä elokuvia olivat kuitenkin Yuenin ohjaamat "Kotkan varjo" ("Se ying diu sau", 1978) ja "Kotkan kynnet" ("Jui kuen", 1978), jotka sekä nostivat hetkeä aiemmin täysin tuntemattoman Jackie Chanin maailmantähdeksi että popularisoivat komediallisen kung fu -elokuvan. Yuen Woo-ping jatkoi menestyksekkäästi ilman Chania muun muassa elokuvilla "The Magnificent Butcher" ("Lin shi rong", 1979) ja "The Miracle Fighters" ("Qi men dun jia", 1982).


title: Yuen Woo-ping

text: Yuen löysi seuraavan tähden Donnie Yenistä, jonka ensimmäinen päärooli oli Yuen Woo-pingin ohjaamassa elokuvassa "Drunken Tai Chi" ("Xiao tai ji", 1984). Yen näkyi sittemmin kaikissa Yuenin tärkeimmissä 1980–1990-lukujen elokuvissa: komediassa "Mismatched Couples" ("Qing feng di shou", 1985), poliisidraamoissa "Tiger Cage" ("Te jing tu long", 1988), "In the Line of Duty 4" ("Huang jia shi jie zhi IV: Zhi ji zheng ren", 1989), "Tiger Cage 2" ("Xi hei qian", 1989) ja Tsui Harkin tuottamassa, 1800-luvun Kiinaan sijoittuvassa kung fu -elokuvassa "Iron Monkey" ("Siu nin Wong Fei Hung ji Tit Ma Lau", 1993).


title: Yuen Woo-ping

text: Yuen Woo-ping elvytti aiemman uransa toimintakohtauksien ohjaajana uudelleen Tsui Harkin elokuvassa "Once Upon a Time in China – Olipa kerran Kiinassa" ("Wong Fei Hung", 1991), johon hän auttoi nuorempaa veljeään Yuen Cheung-yania ohjaamaan elokuvan viimeisen, Jet Lin ja Yam Sai-kwoonin välisen tappelukohtauksen. Elokuvasta tuli valtava menestys, ja Yuen Woo-ping ohjasikin sen jatko-osan – jonka pääosassa nähtiin jälleen Donnie Yen – toimintakohtaukset kokonaan itse. Tämän kokemuksen myötä Yuen pääsi ohjaamaan Hongkongin tärkeimpiä tähtiä: Michelle Yeohia elokuvassa "Wing Chun" ("Yong Chun", 1994), Jet Litä elokuvassa "Fist of Legend" ("Jing wu ying xiong", 1994), ja Jackie Chania Tsui Harkin elokuvassa "Twin Dragons" ("Shuang long hui", 1992).


title: Yuen Woo-ping

text: Yuen Woo-ping yritti luoda uusia kung fu -tähtiä näyttelijöistä kuten Kenny Ho ja Jacky Wu, siinä kuitenkin epäonnistuen. Kungfu-buumin laannuttua Yuen ei enää löytänyt laisinkaan töitä Hongkongin elokuvateollisuudesta, ja joutui ohjaamaan televisioelokuvia Manner-Kiinassa. Yuenin onni kuitenkin vaihtui, kun Hollywoodissa toimintaohjaaja John Chang erotettiin elokuvan "The Matrix" (1999) tuotannosta. Elokuvan ohjaajat Andy ja Larry Wachowski ihailivat jo ennestään Yuen Woo-pingin työtä, ja palkkasivat hänet Changin tilalle ohjaamaan elokuvan toimintakohtaukset. Elokuvasta tuli jättimenestys, ja Yuenista tuli kysytty toimintaohjaaja myös Hollywoodissa.


title: Yuen Woo-ping

text: Yuenin seuraava tärkeä työ oli Ang Leen ohjaamassa elokuvassa "Hiipivä tiikeri, piilotettu lohikäärme" ("Wo hu cang long", 2000), joka menestyi erinomaisesti myös kotimaansa ulkopuolella. Yuen palasi tämän jälkeen kotimaahansa Hongkongiin, missä hän työskenteli jälleen Tsui Harkin kanssa. Kaksi tästä yhteistyöstä syntynyttä elokuvaa – "The Legend of Zu" ("Shu shan zheng zhuan", 2001) ja "Black Mask 2" (2002) – olivat kuitenkin floppeja.


title: Yuen Woo-ping

text: Yuen on sittemmin jatkanut työskentelyä Hollywoodissa: Wachowski-veljekset palkkasivat hänet toimintaohjaajaksi myös "Matrix"-elokuvan jatko-osiin "The Matrix Reloaded" (2003) ja "The Matrix Revolutions" (2003). Myös Quentin Tarantino on tehnyt Yuenille kunniaa palkkaamalla hänet "Kill Bill" -elokuviinsa toimintaohjaajaksi. Eurooppalaisissa elokuvissa Yuen Woo-pingin kädenjälki on näkynyt lähinnä Luc Bessonin tuottamassa elokuvassa "Danny the Dog" (2005).


title: M. Night Shyamalan

text: Manoj Nelliyattu (M. Night) Shyamalan (s. 6. elokuuta 1970 Puducherry, Intia) on yhdysvaltalainen, intialaissyntyinen elokuvaohjaaja, -käsikirjoittaja ja -tuottaja. Shyamalanin läpimurtoelokuva oli "Kuudes aisti" (1999). Shyamalanin elokuvia yhdistävät yliluonnolliset piirteet ja juonenkäänteiden käyttö tehosteena elokuvan lopussa.


title: M. Night Shyamalan

text: Shyamalan syntyi Puducherryssa Intiassa ja varttui Philadelphian vauraassa esikaupungissa Penn Valleyssa. Hän sai kipinän jännityselokuvien tekemiseen Steven Spielbergin "Kadonneen aarteen metsästäjistä" (1981) ja oli tehnyt 17-vuotiaana jo 45 kotifilmiä. Hän kävi New Yorkin yliopiston taidekoulua ja otti niihin aikoihin toiseksi etunimekseen "Night".


title: M. Night Shyamalan

text: Shyamalan teki ensimmäisen elokuvansa "Praying with Anger" vuonna 1992; se esitettiin Toronton elokuvajuhlilla. Hän saavutti menestystä kolmannella elokuvallaan "Kuudes aisti" (1999), josta hän sai parhaan ohjaajan ja käsikirjoituksen Oscar-ehdokkuudet sekä useita muita palkintoja ja ehdokkuuksia.


title: M. Night Shyamalan

text: Shyamalan torjui tarjoukset käsikirjoittaa neljäs Indiana Jones -elokuva ja ohjata kolmas Harry Potter -elokuva.


title: M. Night Shyamalan

text: Shyamalan on filmannut kaikki elokuvansa ensimmäistä lukuun ottamatta Pennsylvaniassa, usein Philadelphiassa.


title: M. Night Shyamalan

text: Shyamalan avioitui psykologi Bhavna Vaswanin kanssa 1993, ja hänellä on kolme tytärtä. Perhe asuu Pennsylvaniassa.


title: Jean Michel Jarre

text: Jean-Michel André Jarre (s. 24. elokuuta 1948 Lyon, Ranska) on ranskalainen elektronisen musiikin säveltäjä ja esittäjä. Hän on Oscar-palkitun säveltäjän Maurice Jarren poika. Jarren taiteilijanimi on Jean Michel Jarre, joka on vuodesta 1991 kirjoitettu ilman yhdysmerkkiä.


title: Jean Michel Jarre

text: Monet pitävät Jarrea yhtenä elektronisen musiikin edelläkävijöistä Wendy Carlosin, Vangeliksen, Kraftwerkin, Isao Tomitan, Tangerine Dreamin, Yellon ja muiden alan kuuluisuuksien ohella. Jarren levyjä on myyty maailmalla yli 80 miljoonaa kappaletta, ja hän on myös noussut levylistoille muutamilla singleillään.


title: Jean Michel Jarre

text: Jarre löi itsensä läpi kolmannella levyllään "Oxygène" (1976). Levyltä singlenä julkaistu ”Oxygène Part 4” on yksi hänen tunnetuimmista melodioistaan.


title: Jean Michel Jarre

text: "Oxygène" () oli ensimmäinen Jarren monista konseptialbumeista, joilla numeroin nimetyt kappaleet seuraavat toisiaan muodostaen teossarjan yhden teeman ympärille. Muita ovat esimerkiksi "Équinoxe" (, 1978) ja ajan mittaamista tulkitseva "Chronologie" (1993).


title: Jean Michel Jarre

text: Elektronisen musiikin muihin tunnettuihin nimiin verrattuna Jarren musiikki on varsin melodista, ollen näin esikuvana monille 1980-luvun synthpopin tekijöille. Tarttuvien melodioiden lisäksi Jarre pyrkii usein rakentamaan musiikkiaan myös elektronisten ”äänimaisemien” varaan. Erityisesti vuoden 1984 "Zoolook"-albumiaan varten hän kiersi maailmaa esimerkiksi Laurie Andersonin, Marcus Millerin ja Yogi Hortonin kanssa saadakseen etnoperäistä vaikutusta kappaleilleen.


title: Jean Michel Jarre

text: Vuonna 1986 ilmestyneellä "Rendez-Vous"-levyllä oli tarkoitus olla kappale, jonka saksofoniosuuden astronautti Ronald McNairin piti nauhoittaa avaruudessa. McNair ei kuitenkaan päässyt tuolla matkallaan avaruuteen asti vaan menehtyi Challenger-sukkulan tuhouduttua 28.1.1986. Levy omistettiin kuolleille astronauteille. Vuonna 1988 Jarre omisti "Revolutions"-albumin 1800-luvun teollisen vallankumouksen lapsille, jotka kärsivät jouduttuaan tehtaisiin raatamaan. Vuonna 1990 Jarre omisti "Waiting For Cousteau" -albumin Jacques Cousteaulle ja yhteistyö tämän kanssa jatkui 1991 Jarren sävellettyä kappaleita tämän "Palawan"-dokumentille.


title: Jean Michel Jarre

text: Jarren musiikki on pääosin instrumentaalipainotteista. "Metamorphoses"-albumilla (2000) lauluosuudet saivat ensimmäistä kertaa pääroolin.


title: Jean Michel Jarre

text: Uutta ja uudelleensoitettua Jarrea sisältävä albumi "Aero" (2004) on maailman ensimmäinen 5.1-kanavaiselle surround-äänelle suunniteltu albumi.


title: Jean Michel Jarre

text: Jarre tunnetaan musiikkinsa ohella spektaakkelimaisista ulkoilmakonserteistaan ja niiden vaikuttavista valo- ja muista efekteistä. Jo hänen ensimmäistä, Ranskan kansallispäivän kunniaksi järjestettyä konserttiaan Pariisin La Concordella seurasi noin miljoona ihmistä, jolloin Jarre myös pääsi Guinnessin ennätysten kirjaan. Säveltäjä esiintyi ensimmäisenä länsimaisena poptähtenä Kiinassa syksyllä 1981. Seuraavan ennätyksensä hän rikkoi Houstonin konsertilla vuonna 1986, johon saapui 1,3 miljoonaa katsojaa. Tämän jälkeen hän paransi ennätystään vuonna 1990 noin 2,5 miljoonan ihmisen saavuttua hänen konserttiinsa Pariisin La Défense -korttelissa. Jarren onnistui saada myös 3,5 miljoonan ihmisen yleisö Moskovan 850-vuotisjuhlapäiväkonserttiin vuonna 1997, mutta tällöin hänen ennätyksensä oli täsmälleen sama kuin Rod Stewartilla vuonna 1994. Tämän jälkeen hän on konsertoinut muun muassa vuoden 2000 uutena vuotena Gizan pyramideilla sekä 2001 hyväntekeväisyyskonsertissa Ateenan Akropoliilla. Vuonna 2004 hän palasi Kiinaan esiintyen Pekingin Kielletyssä kaupungissa. 2005 Jarre kutsuttiin juhlistamaan "Space of Freedom" -konsertillaan Puolan solidaarisuusliikkeen 25 vuotta Gdańskiin.


title: Jean Michel Jarre

text: Suomessa Jarre on esiintynyt neljästi: 16. kesäkuuta 1997, 16. toukokuuta 2009 Helsingin Hartwall-areenalla ollessaan In doors -kiertuellaan, 22. lokakuuta 2011 Turussa HK-areenalla ja 31. lokakuuta 2016 Helsingin jäähallissa osana Electronica World Tour euroopan kiertuettaan.


title: Jean Michel Jarre

text: Rautalankakitaristi Hank Marvin esiintyi vuonna 1988 vierailevana tähtenä "Revolutions"-albumilla sekä "Destination Docklands" -konserteissa. Vuonna 1998 Jarre teki yhteistyötä japanilaisen Tetsuya ’TK’ Komoron kanssa, minkä tuloksena syntyivät jalkapallon maailmanmestaruuskisojen teemakappaleet ”Rendez-Vous ’98” ja ”Together Now”. Seuraavan kerran Jarre työskenteli Komuron kanssa vuonna 2001, jolloin he järjestivät yhteistyössä Arthur C. Clarken kanssa "Rendez-Vous in Space" -konsertin. Tässä konsertissa soitetut uudet kappaleet oli määrä julkaista myöhemmin vuonna 2001, mutta näin ei kuitenkaan tapahtunut.


title: Meleguettapippuri

text: Meleguettapippuri ("Aframomum melegueta") on mauste, joka keskiajalla oli varsin suosittu Euroopassa. Se on inkiväärin ja kurkuman sukulaiskasvi ja kotoisin Länsi-Afrikasta. Keskiajalla sitä käytettiin varsin yleisesti korvaamaan pippuria, koska se on ilmeisesti ollut paljon edullisempi ja mausteen polte on hyvin pippurimainen. Aromi muistuttaa muuten melkoisesti pippuria, mutta sen maku on raaempi ja jälkipolte on pitkä ja kitkerähkö. Nykyään maustetta saatetaan käyttää kardemumman korvikkeena. Maustetta on ollut hyvin vaikea löytää Suomesta, mutta ulkomailta tätä maustetta voi tuoda Suomeen.


title: Meleguettapippuri

text: Mausteen englantilaiset nimet ovat alligator-pepper, grains of paradise, Guinea grains, ranskalaiset nimet graines de paradis, maniguette, poivre de Guinée, espanjalainen nimi malagueta ja saksalainen nimi Malagettapfeffer. Suomessa mauste tunnetaan nimillä amomum ja meleguettapippuri.


Yhteinen tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö (NUTS) on Euroopan unionin käyttämä alueluokitusjärjestelmä. Lyhenne tulee ranskan kielen lauseesta ”Nomenclature des Unités Territoriales Statistiques”, mutta samat kirjaimet löytyvät englanninkielisestä käännöksestä ”Nomenclature of Territorial Units for Statistics”.


title: Yhteinen tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö

text: NUTS-tilastoluokituksen perusteella Euroopan unioni seuraa sosiaalista ja taloudellista kehitystä ja sen perusteella hyväksyy jäsenmaiden esitykset aluetueksi neuvotteluissa. Aluetukia maksetaan mm. ESR-, EAKR-, EMOTR- ja KOR-rahastoista ohjelmakaudeksi sovittavin kriteerein, minkä jakamiseksi säädetään EU-ohjelmakauden alkuun kansalliset lait yritystuista ja muista ohjelmista. Suomen ensimmäinen ohjelmakausi oli 1995–1999 ja toinen 2000–2006. Kolmas ohjelmakausi käsittää vuodet 2007–2013. EU:n laajentuessa tuet suuntautuvat pääasiassa kansantuloltaan uusien köyhien maiden alueille rikkaiden maiden kehitysalueiden sijasta, koska EU:n budjettiosuutta jäsenmaidensa kansantulosta ei haluta kasvattaa.


text: NUTS-järjestelmässä on kolme tasoa, NUTS 1, NUTS 2 ja NUTS 3. Niiden sisällön nimitykset vaihtelevat jonkin verran maittain. Periaate on, että isompi alue jaetaan aina pienempiin seuraavan tason NUTS-alueisiin.


text: Aikaisemmin tasoja oli viisi, mutta sittemmin kaksi viimeistä tasoa korvattiin paikallisilla hallinnollisilla yksiköillä ("Local administrative unit", LAU). NUTS 4 -tason tilalle muodostettiin LAU 1 -taso ja NUTS 5 -tason tilalle LAU 2 -taso. LAU 1 -taso ei ole käytössä jokaisessa Euroopan unionin maassa.


text: Suomessa Manner-Suomi ja Ahvenanmaa muodostavat NUTS 1 -tason. NUTS 2-tason muodostavat suuralueet ja NUTS 3 -tason maakunnat. NUTS 3 -tasoa seuraa LAU 1 -taso, jonka Suomessa muodostavat seutukunnat. Viimeinen taso on LAU 2 -taso, joka muodostuu Suomen kunnista.


title: Wendy Carlos

text: Wendy Carlos (syntynyt 14. marraskuuta 1939 Pawtucket, Rhode Island, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen elektronisen musiikin esittäjä ja säveltäjä.


title: Wendy Carlos

text: Wendy Carlosin keskeisenä ansiona voidaan pitää, että hän osoitti syntetisaattoreilla tehdyn musiikin mahdollisuudet ja teki elektronisen musiikin suosituksi suuren yleisön keskuudessa. Carlos julkaisi vuonna 1968 levyn "Switched-on Bach", jossa hän soittaa J. S. Bachin musiikkia Robert Moogin kehittämällä Moog-syntetisaattorilla (levyn nopeat kohdat on nauhoitettu hidastettuna Moogin kömpelön koskettimiston takia). Levystä tuli huikea myyntimenestys ja samalla ensimmäinen platinalevyyn oikeuttavan määrään myynyt klassisen musiikin levy. Se sai niin ikään kolme Grammy-palkintoa. Monia klassisen musiikin puristeja Bachin soittaminen syntetisaattorilla ei miellyttänyt, mutta esimerkiksi arvostettu pianisti Glenn Gould piti Carlosin toisella levyllä ollutta Bachin neljättä "Brandenburgilaista konserttoa" kyseisen teoksen parhaana levytyksenä. Levyt innoittivat myös Isao Tomitaa, josta tuli sittemmin Carlosin ohella tunnetuin klassista musiikkia syntetisaattorille sovittanut artisti.


title: Wendy Carlos

text: Seuraavana vuonna ilmestynyt "Well-Tempered Synthesizer" -levy jatkoi ensimmäisen levyn linjalla. Siinä oli mukana myös Domenico Scarlattin, G. F. Händelin ja Claudio Monteverdin kappaleita. "Well-Tempered Synthesizer" -levyllä syntetisaattoria käytetään paljon edeltäjäänsä monipuolisemmin, vaikkei se ole yhtä tunnettu julkaisu. 1970-luvun alussa Carlos julkaisi vielä kaksi uutta Bach-levyä. Hän olisi halunnut siirtyä jo ensimmäisen levynsä jälkeen pois Bachista ja muista vanhoista säveltäjistä muunlaisten projektien pariin, mutta yleisön pyynnöstä Bach-levytyksiä tehtiin lisää.


title: Wendy Carlos

text: Näiden levyjen menestys vauhditti myös Moog-syntetisaattoreiden myyntiä, mutta monet ostajat olivat pettyneitä siihen, etteivät saaneet laitteesta irti yhtä hienoja ääniä kuin Carlosin levyillä, joissa äänen muokkaamiseen oli käytetty runsaasti aikaa ja vaivaa. Carlosin levyillä kuullaan esimerkiksi Bachin "Brandenburgilaisia konserttoja", joiden jokaista soitinta varten on luotu oma äänensä (kolmannen "Brandenburgilaisen konserton" toinen osa on tarkoitettu improvisoitavaksi ja Carlosin levyillä kuultava raita on siis hänen oma sävellyksensä). Moogeilla ei pystynyt soittamaan kuin yhtä ääntä kerrallaan, joten myös alun perin cembalolle sävelletyt kappaleet jouduttiin nauhoittamaan useammalle raidalle.


title: Wendy Carlos

text: Vuonna 1971 Carlos teki kaksi merkittävää projektia, ääniraidan Stanley Kubrickin elokuvaan "Kellopeliappelsiini" sekä myöhemmin ambient -musiikin klassikkona pidetyn "Sonic Seasonings" -levyn. "Kellopeliappelsiinin" musiikki koostuu pääasiassa klassisen musiikin sovituksista. "Sonic Seasonings" on tupla-LP:nä julkaistu teos, jossa on kullakin LP:n puoliskolla yhtä vuodenaikaa kuvaava 20 minuuttia pitkä raita. Tämä selvästi aikaansa edellä ollut teos edustaa jonkinlaista minimalistista lähestymistapaa, jossa luonnosta nauhoitettujen äänien päälle on lisätty yksinkertaisia syntetisaattorin melodioita tai efektejä. Myöhemmistä Carlosin projekteista mainittakoon Disneyn "Tron"-elokuvan (1982) musiikki, kunnianhimoiset digitaalista syntetisaattoria käyttävät projektit "Digital Moonscapes" (1984) ja "Beauty in the Beast" (1986), joista jälkimmäistä varten Carlos kehitti monia synteettisiä sävelasteikkoja, sekä jazz-, pop- ja taidemusiikista vaikutteita saanut "Tales of Heaven and Hell" (1998).


title: Wendy Carlos

text: Wendy oli alun perin nimeltään Walter. Ennen vuotta 1979 julkaistut levyt julkaistiin Walterin nimissä, koska ajateltiin, että klassisen musiikin levyt otetaan vakavammin, jos tekijä on mies. Kaikki nykyisin julkaistavat painokset ovat Wendy-nimellä. Wendy oli todellisuudessa elänyt naisena jo ennen levytysuransa alkua. Hän oli sukupuolenkorjausleikkauksessa vuonna 1972 ja oli ollut hormonihoidossa ennen sitä. Hän muistelee pitäneensä itseään tyttönä viisi- tai kuusivuotiaasta alkaen, mutta sai tietää transsukupuolisuus-ilmiöstä enemmän vasta 22-vuotiaana New Yorkissa vuonna 1962.


title: Wendy Carlos

text: Carlos on kokenut auringonpimennysten valokuvaaja. Tietokoneen käyttäjänä Carlos suosii tehokkaammaksi väitettyä Dvorak-näppäimistöä yleisemmän Qwerty-näppäimistön sijaan.


title: Soutu

text: Soutu on ikivanha veneen kuljetustapa pitkin vesistöjä. Vesistöjen välisillä taipaleilla ja koskipaikoissa soutamisen sijaan on käytetty veneen työntöä ja hinaamista. Soutuvene on usein muita kulkuvälineitä käytännöllisempi vesistöisellä alueella liikkumiseen. On ollut pitkiä kirkkoveneitä, joita soutamaan on tarvittu useita airoparillisia väkeä. Vielä enemmän soutajia on käytetty antiikin kaleerilaivoissa, joita käytettiin sota-aluksinakin. Tuulivoima on ollut iät ja ajat soutajien apuna. Varsinaisen uhan soutuperinteelle vesiliikenteessä on aiheuttanut ensin suurilla merillä höyrykone ja sittemmin pienveneilyssäkin polttomoottori.


title: Soutu

text: Urheilussa soutu jaetaan tavallisesti ns. olympialuokkien soutuun, sisäsoutuun ja puuvenesoutuun.


title: Soutu

text: Olympialuokkien soudussa kilpaillaan kevytrakenteisilla veneillä 2 000 metrin matkalla ja 500 metrin sprinteillä.


title: Soutu

text: Nykyiset miesten luokat ovat yksikkö 1x, pariairokaksikko 2x "eli kaksi soutajaa ja molemmissa käsissä airo", perämiehetön kaksikko 2- "kaksi soutajaa ja vain yksi airo soutajaa kohden kädessä", pariaironelonen 4x, perämiehetön nelonen 4- ja kahdeksikko (8+) sekä kevyessä luokassa, jossa keskipaino on tasan tai alle 70 kilogrammaa kevyt perämiehetön nelonen (LM4-) sekä kevyt pariairokaksikko (LM2x).


title: Soutu

text: Nykyiset naisten luokat ovat yksikkö 1x, pariairokaksikko 2x, perämiehetön kaksikko 2-, pariaironelonen 4x ja kahdeksikko (8+), sekä kevyessä sarjassa, jossa soutajien keskipaino on alle 57 kilogrammaa, kevyt pariairokaksikko (LW2x).


title: Soutu

text: Myös perämiehellissä kaksikossa (2+) ja perämiehellisessä nelikossa (4+) on ennen kilpailtu olympialaisissa, mutta nämä luokat on sittemmin lakkautettu.


title: Soutu

text: Soutu on ollut olympialaisten ohjelmassa 1900 Pariisin kesäolympialaisista lähtien. Maailmanmestaruuskilpailut järjestetään joka vuosi. Eräs merkittävimmistä yksittäisistä soutukilpailuista on Cambridge–Oxford-soutukilpailu Thamesjoella.


title: Soutu

text: Suomalaisia olympiakilpaveneluokan kilpaseuroja:Puuvenesoutua on Suomessa harjoitettu iät ja ajat myös kilpailumielessä, mutta lajia alettiin toden teolla kilpailumielessä laajamittaisesti harjoittaa Sulkavalla 1970-luvulla. Vuosittainen Sulkavan soudut onkin maailman suurin yksittäinen soututapahtuma. Puuvenesoudussa kilpailumatkat vaihtelevat kahden ja 58 kilometrin välillä. SM-kisat järjestetään kahden, kymmenen, 30:n ja 58:n kilometrin matkoilla. Soutuluokat ovat yksinsoutu, vuorosoutu, jossa toinen soutaa ja toinen meloo, sekä parisotu, jossa kaksi soutaa yhtä aikaa. Veneet ovat vanerisia, enintään 6,5 metriä pitkiä. Liikkuva penkki on sallittu.


title: Soutu

text: Kirkkoveneet ovat 12-metrisiä, vanerisia, kilpailukäyttön tarkoitettuja veneitä. Venekunnassa on 14 soutajaa ja perämies. Veneissä on liikkuvat penkit. Kirkkoveneitä käytetään myös retkisoutuun. Tällöin veneissä on useimmiten kiinteät, perinteisen malliset penkit.


title: Soutu

text: Sisäsoutu on soutu-urheilun lajeista nuorin. Sisäsoutukilpailuissa käytetään Concept 2 -soutulaitetta, joka näyttää soutajan soututehon vauhtina 500 metriä kohden, kalorien kulutuksena tai watteina. Sisäsoutu on tavallinen harjoitusmuoto, mutta myös kilpailutoimintaa on. Lajin normaali kilpailumatka on olympialuokkien veneiden mukaisesti 2 000 metriä, myös muilla matkoilla on kilpailuja. MM-kilpailut järjestetään vuosittain Bostonissa.


title: Motocross

text: Motocross (lyhennetään MX) on Isossa-Britanniassa moottoripyörätrialkilpailuista kehittynyt moottoripyöräilyn kilpaurheilumuoto. Kilpailutoiminta motocrossissa on laajaa. Ammattilaiset kisaavat vuosittain maailman- ja kansallisista mestaruuksista Australiassa, Yhdysvalloissa, Japanissa, Kiinassa, Brasiliassa, Etelä-Afrikassa, Suomessa jne. Motocrosskulttuuri on myös vuosien saatossa muodostanut monia alalajeja, jotka nykyään ovat vähintäänkin yhtä suosittuja kuin itse motocross. Niitä ovat hallissa tai stadionilla ajettavat supercross-kilpailut (sx), Freestyle motocross -kilpailut (fmx), joissa hypitään rampeilta ja hyppyreistä ja kisataan siitä, kuka osaa tehdä hienoimmat liikkeet ilmalennon aikana ja hieman vähemmän suosittu Minimx, jossa ajetaan motocross-pyöriä huomattavasti pienemmillä crossipyörillä. Enduro on motocrossin sukulaislaji, jossa kilpaillaan kestävyydessä. Kilpailut ajetaan yleensä metsissä ja vuoristoissa, vaativalla radoilla, missä on kiviä, tukkeja, renkaita ja vettä. Ne kestävät jopa useita päiviä. Uusin motocross-johdannainen laji on motocrossin ja ratamoottoripyöräilyn sekoitus, jota kutsutaan nimellä supermoto.


title: Motocross

text: Motocross-kisoissa osallistujat on perinteisesti jaettu eri luokkiin pyörien kuutiotilavuuden mukaan ja ajajien iän perusteella. Mitä enemmän kuutioita, sitä enemmän tehoa – vaikka ei ehkä suoranaisesti vauhtia. Tätä asetelmaa kuitenkin sotkevat nykyisin hyvin yleisesti käytetyt nelitahtiset motocross-pyörät. Kaksitahtimoottoriin verrattuna nelitahtimoottoreissa sallitaan samassa luokassa lähes kaksinkertainen kuutiotilavuus, sillä moottorin rakenteesta johtuen tämä moottorityyppi tuottaa huomattavasti vähemmän tehoa kuutiosenttimetriä kohti, ja luokkajaossa pyritään nimenomaan sallimaan kilpailu samantehoisilla moottoripyörillä. Vuonna 2006 markkinoilta löytyy pääasiassa seuraavan kokoisia pyöriä: 2-tahtisia 50, 65, 85, 125, 250 ja 500 cm³ ja 4-tahtisia 50, 80, 150, 250, 450, 510, 525, 550 ja 610 cm³. Yleisesti ottaen 125-kuutioiset ja sitä suuremmat 2-tahti- ja 250-kuutioiset ja sitä suuremmat 4-tahtipyörät on mitoitettu pyörien ja rungon osalta täyskasvuisilla kuljettajille ja sitä pienemmät vielä kasvuiässä oleville junioreille. Aina 2002-vuoteen asti Suomessa ajettiin 4-tahtisten Suomenmestaruudesta ja tämän luokan valloitti kolmesti Antti Rannikko KTM 620:llä(v. 1997, 1998 ja 1999). Viimeisenä vuonna (2002) Jarno Mattila (KTM) voitti 4-tahtisten Suomenmestaruuden, jolloin sarja lopetettiin, koska 4-tahtisia motocross-pyöriä alkoi olla niin paljon.


title: Motocross

text: Vuonna 2004 kansainvälinen moottoripyöräliitto (FIM) ja MM-sarjan oikeudet juuri Dornalta ostanut Youthstream nimesivät MM-sarjan luokat uusiksi, niin että yleisön olisi helpompi seurata kilpailuja. Uudet luokat olivat nimeltään MX1, MX2 ja MX3. MX1-luokasta tuli kovatasoisin pääluokka, ja siinä ajavat 250 cm³ kaksitahtiset ja 450 cm³ nelitahtiset pyörät. MX2-luokasta tuli karkeasti sanottuna nuorten luokka. Siinä ajavat 125 cm³ 2-t- ja 250 cm³ 4-t-pyörät. MX3-luokka, entinen motocrossin kuninkuusluokka, jossa ajavat kaikki yli 250 cm³ 2-t pyörät ja yli 450 cm³ 4-t, koki jonkinlaisen arvonalennuksen. MX3-luokan kilpailut ajetaan nykyään muista MM-luokista erillään 125 cm³-luokan Euroopan-mestaruuskilpailujen yhteydessä. Useat Euroopan maat seurasivat FIM:in esimerkkiä luokkajaossa, mutta Suomessa ajettiin edelleenkin motocrossia luokissa SM A 125 ja SM A Avoin aina vuoteen 2005 asti, minkä jälkeen luokkajako vaihtui ja se vaihtui hiukan vielä 2007 seuraavasti. Eli MXC 85, MXC/A 85, MXJ, MXB, MXV, MX2 ja MX1. Kaudella 2009 MX1 luokka muuttui avoimeksi luokaksi, johon voi osallistua 125–500 cm³:n kaksitahtisella tai 250–650 cm³:n nelitahtisella motocross-pyörällä. Lisäksi Supercross palasi suomalaiseen motocross-kenttään kolmen osakilpailun voimin.


title: Motocross

text: Heikki Mikkola:


title: Motocross

text: Pekka Vehkonen:


title: CRI

text: CRI voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Granaattiomena

text: Granaattiomena ("Punica granatum") on rantakukkakasvien heimoon kuuluva lehtipuu, jonka hedelmät ovat syötäviä. Se on kotoisin Keski-Aasiasta ja sitä on viljelty Kaukasuksen ja Välimeren seuduilla jo useiden vuosituhansien ajan. Kasvista käytetään myös nimeä karthagonomena. Sen hedelmä on useissa kulttuureissa ollut hedelmällisyyden symboli lukemattomien siementensä vuoksi.


title: Granaattiomena

text: Granaattiomena on pensas tai pieni puu, 2–3 metriä korkea. Sen oksat ovat poikkileikkaukseltaan nelikulmaisia. Lehdet ovat kiiltäviä ja soikeita 2–9 cm pitkiä ja 1–2 cm leveitä. Lehtiruoti on 2–10 mm pitkä.


title: Granaattiomena

text: Granaattiomenan hedelmä on suunnilleen omenan kokoinen. Sen kuori on punertava, kova ja hieman nahkamainen.


title: Granaattiomena

text: Granaattiomenan tärkeimmät viljelyalueet ovat Egypti, Israel, Saudi-Arabia, Irak, Iran, Afganistan, Pakistan, Intia, Bangladesh, Myanmar ja eteläinen Kiina. Euroopassa viljelyä on ainakin Ranskassa, Espanjassa ja Kreikassa. Yhdysvalloissa sitä viljellään Kaliforniassa ja Arizonassa.


title: Granaattiomena

text: Granaattiomenasta käytetään sisus eli malto ja siemenet, sillä hedelmälihan väliseinät sisältävät pahanmakuista happoa. Hedelmän voi esimerkiksi puristaa mehuksi, se sopii muun muassa smoothieihin ja muihin juomiin. Punaiset siemenet puolestaan sopivat hyvin salaatteihin, rahkoihin ja koristeeksi esimerkiksi leivonnaisiin. Puun lehdistä ja kaikista kuoriosista saadaan myös runsaasti tanniineja, joita on käytetty nahan parkitsemisessa. Granaattiomenapuun kukista ja hedelmän kuoresta valmistetaan väriaineita ja kaarnasta hyönteismyrkkyjä.


title: Granaattiomena

text: Punaisena elintarvikeväriaineena käytettävä grenadiini tehdään granaattiomenasta.


title: Granaattiomena

text: Kuivatut granaattiomenan siemenet ovat hieman tahmeita ja väriltään mustia tai punaisia. Siemenet on murskattava huhmareessa, sillä ne ovat niin tahmeita, että jäävät kiinni tehosekoittimen terään. Murskattuja siemeniä sirotetaan joskus mausteeksi puuroon.


title: Granaattiomena

text: Granaattiomenan siemeniä käytettiin antiikin Kreikassa raskauksien ehkäisyyn ja keskeytykseen.


title: Granaattiomena

text: Granaattiomenan siementen rubiinimainen, syvänpunainen, väri on merkki niiden sisältämästä antioksidanttien suuresta määrästä. Antioksidantit ovat yhdisteitä, jotka estävät vapaiden radikaalien aiheuttamia soluvaurioita, antioksidanttipitoista ruokaa voidaankin pitää hyvänä ennaltaehkäisijänä moniin sairauksiin ja ainakin joihinkin ikääntymisen mukanaan tuomiin muutoksiin. Esimerkiksi granaattiomenamehun antioksidanttinen kapasiteetti on 2 860 yksikköä 100 grammaa kohti ja näin ollen se asettuu samaan kategoriaan luumumehun, goji-marjojen ja melonimehun kanssa. Lisäksi granaattiomena sisältää monia vitamiineja, kuten C, B9, B5, ja K, mineraaleja, kuten kaliumia ja sinkkiä sekä mikroravinteita.


title: Granaattiomena

text: Kreikkalaisessa mytologiassa granaattiomena oli pyhitetty Afroditelle, joka istutti sen ensimmäisenä Kyproksen saarelle. Se symbolisoi naisen hedelmällisyyttä.


title: Granaattiomena

text: Demeterille kirjoitetussa Homeerisessa hymnissä kerrotaan, miten Haades, Manalan hallitsija, olisi huijannut Persefonea ja saanut tämän syömään granaattiomenan siemeniä. Tämän johdosta Persefone oli pakotettu viettämään aina osan vuodesta Haadeksen kanssa Manalassa. Tämä oli myös saanut aikaan Persefonen steriiliyden.


title: Sérgio Vieira de Mello

text: Sérgio Vieira de Mello (15. maaliskuuta 1948 – 19. elokuuta 2003) oli brasilialainen diplomaatti, joka työskenteli Yhdistyneissä kansankunnissa yli 30 vuotta. Vieira de Mello syntyi Rio de Janeirossa, opiskeli filosofiaa Sorbonnen yliopistossa Pariisissa, ennen kuin aloitti uransa YK:ssa 21 ikäisenä.


title: Sérgio Vieira de Mello

text: Hän aloitti työskentelynsä YK:n pakolaiskomissiossa ("UNHCR") 1969 ja oli Bangladeshissa sen itsenäistyessä 1971. Hän toimi Kyproksella 1974 Turkin miehityksen jälkeen ja vietti kolme vuotta Mosambikissä UNHCR:n toiminnoista vastaavana maan itsenäistymistä 1975 seuranneen sisällissodan aikana. Seuraavat kolme vuotta hän oli Perussa.


title: Sérgio Vieira de Mello

text: Vieira de Mello toimi YK:n erityislähettiläänä Kamputseassa, ja on ainoa YK:n edustaja, joka on neuvotellut Puna-khmerien kanssa. Hänestä tuli YK:n tilapäinen poliittinen neuvonantaja Libanonissa 1981–1983, jonka jälkeen hän palasi UNHCR:hen. 1990-luvun alussa hän oli järjestämässä miinojen raivausta Kamputseassa ja sen jälkeen Jugoslaviassa ja pakolaisavussa Keski-Afrikassa.


title: Sérgio Vieira de Mello

text: Vuonna 1996 hänestä tuli YK:n pakolaisavun varakomissaari ja humanitaarisen ja hätäavun varapääsihteeri kaksi vuotta myöhemmin. Hän oli YK:n erikoislähettiläs Kosovossa sodan jälkeen 1999. Joulukuusta 1999 toukokuuhun 2002 YK:n väliaikainen hallintojohtaja Itä-Timorilla.


title: Sérgio Vieira de Mello

text: Toukokuussa 2003 Vieira de Mello nimitettiin YK:n erityislähettilääksi Irakiin. Hän sai surmansa hyökkäyksessä Canal-hotelliin Bagdadissa 19. elokuuta 2003. Irakin al-Qaida ilmoitti tehneensä itsemurhaiskun.


title: Sérgio Vieira de Mello

text: Vieira de Mellon kuolemaa surtiin Brasiliassa virallisella kolmen päivän suruajalla. Itä-Timorin pääkaupungissa hänelle omistettiin katu. Vieira de Mello oli naimisissa ja hänellä on kaksi poikaa. Hänet haudattiin Geneven "Cimetière des Rois"'lle (Ritarien hautausmaa).


title: Hundertwasserhaus

text: Hundertwasserhaus on vuosina 1983–1986 rakennettu, taiteilija Friedensreich Hundertwasserin ja arkkitehti Joseph Krawinan suunnittelema persoonallinen asuinkerrostalo Wienissä. Yhdeksi Itävallan pääkaupungin maamerkeistä muodostunut rakennus sijaitsee Wienin 3. kaupunginosassa osoitteissa Kegelgasse 34-38 ja Löwengasse 41-43.


title: Hundertwasserhaus

text: Hundertwasser oli modernin arkkitehtuurin teräväsanainen kriitikko. Hänen mukaansa koti oli ihmisen "kolmas iho" varsinaisen ihon ja vaatteiden jälkeen, ja sen tuli mukautua elämään ja uudistua ihmisen mukana. Sen sijaan "viivoittimella murhattu" moderni arkkitehtuuri tukahduttaa ihmisen luovuuden. Hundertwasser sai ainutlaatuisen tilaisuuden toteuttaa persoonallisia ideoitaan, kun Wienin kaupunki antoi hänen suunniteltavakseen suuren tontin aivan keskustassa. Hän ei ottanut suunnittelustaan maksua, koska halusi näin estää "jonkin ruman" rakentamisen samalle paikalle.


title: Hundertwasserhaus

text: Hundertwasserhaus sisältää 52 huoneistoa, neljä toimistoa sekä 16 yksityistä ja kolme yhteistä terassia, jotka ovat kaikki pohjapiirustuksiltaan erilaisia. Talon huoneet ovat eri muotoisia kuten kolmi- ja vinokulmaisia, sen lattiat ja käytävät ovat epätasaisia ja käyriä. Rakennuksen ulkoseinässä eri huoneistot on maalattu eri väreillä, ja asukkailla on "ikkunaoikeus" eli lupa koristella talon julkisivua niin pitkälle kuin he omasta ikkunastaan ylettyvät. Rakennuksen katolla on multaa ja siellä kasvaa ruohoa, lisäksi talossa on yhteensä 250 puuta ja pensasta; Hundertwasser halusi antaa puille ja pensaille takaisin sen tilan, joka niiltä oli viety kun tontti rakennettiin. Lisäksi paikalla aiemmin sijainneesta talosta on jätetty yksi kulma osaksi Hundertwasserhausia, jotta kummitukset voisivat muuttaa vanhasta talosta uuteen.


title: Hundertwasserhaus

text: Hundertwasserhaus on Wienin kaupungin vuokratalo.


title: Hundertwasserhaus

text: Samantyyppisiä rakennuksia on rakennettu ainakin Plochingeniin (1992), Wittenbergiin (1999), Darmstadtiin (1999) ja Magdeburgiin (2004).


title: Galantti tyyli

text:
Galantti tyyli on taidemusiikin eräs tyylikausi. Aikakausi sijoittuu ajanjaksolle n. 1720–1775.
Rokokoota musiikissa vastannut galantti tyyli sai alkunsa Ranskasta. Tyylille on tunnusomaista muodon kepeys, vapautuneisuus, laulavuus ja kuulijan tunteisiin vaikuttaminen. Barokin tyyliin verrattuna galantti tyyli ei ollut enää sidonnainen kenraalibassoon eikä polyfonisiin rakenteisiin. Galanttia tyyliä esiintyi yhtäaikaa perinteisen barokin kanssa, sekä myös koko siirtymäkauden klassismiin asti.


title: Lukija-asiamies

text: Lukija-asiamies toimii sovittelijana sanomalehden ja sen lukijoiden välisissä lehden journalistista sisältöä koskevissa kiistoissa.


title: Lukija-asiamies

text: Suomessa ensimmäisen lukija-asiamiehen (läsarombudsman) nimitti Hufvudstadsbladet, lähinnä ottamaan vastaan palautetta lehden ulkoasu-uudistuksesta. Hufvudstadsbladetin lukija-asiamies nimitettiin lehden toimituksen sisältä. Suomen ensimmäinen lehden toimituksesta riippumaton lukija-asiamies oli Keskisuomalaisen vuoden 1999 alussa nimittämä Kalevi Kivistö. Nyt Keskisuomalaisen lukija-asiamiehenä toimii Arvi Lind.


title: Lukija-asiamies

text: Maailmalla lukija-asiamiehiä ovat nimittäneet mm. ruotsalainen Dagens Nyheter, brittiläinen Guardian ja yhdysvaltalainen New York Times.


title: Kirchhoffin piirilait

text: Kirchhoffin piirilait ovat sähködynamiikan peruslakeja yhdessä Ohmin lain kanssa. Kirchhoffin lakeja on kaksi: Kirchhoffin virtalaki ja Kirchhoffin jännitelaki. Kirchhoffin lait kertovat, miten sähkövarauksen ja energian säilymislakeja voidaan soveltaa virtapiirien suunnitteluun. Kirchoffin ja Ohmin lakien perusteella voidaan periaatteessa ratkaista jokainen virtapiirejä koskeva tehtävä.


title: Kirchhoffin piirilait

text: Preussilainen fyysikko Gustav Kirchhoff esitteli virtapiirejä koskevat lauseet vuonna 1845. Hän esitti ensimmäisenä tavan analysoida sähköisiä virtapiirejä käyttäen solmupisteitä ja virtasilmukoita sellaisissa monimutkaisissa tilanteissa, joissa Ohmin laki ei riitä. Kirchhoffin piirilakeja on kaksi: virta- ja jännitelaki. Kummatkin niistä pätevät sekä vaihto- että tasavirtapiireille.


title: Kirchhoffin piirilait

text: Kirchhoffin virtalakia kutsutaan myös nimellä Kirchhoffin ensimmäinen laki. Kirchoffin virtalain mukaan sähkövirtaa ei tule mihinkään pisteeseen enempää kuin sieltä poistuu. Virtapiirin johtimet muodostavat verkon, jonka haarat liittyvät toisiinsa haaroitus- eli solmupisteissä. Näin ollen Kirchhoffin virtalain mukaan sähkövirtaa ei häviä eikä synny johtimien risteyskohdissa.


title: Kirchhoffin piirilait

text: Täten missä tahansa sähköjohtimien liitoskohdassa toteutuu:


title: Kirchhoffin piirilait

text: Eli solmupisteeseen tulevien ja siitä poistuvien virtojen erotus on nolla.


title: Kirchhoffin piirilait

text: Kirchhoffin jännitelaki tunnetaan myös nimellä Kirchhoffin toinen laki. Jännitelaki perustuu energian säilymislakiin. Sähkövarauksen jännitelähteestä saama potentiaalienergia kuluu sähkövirran kulkuun kaikkien virtapiirin vastusten läpi. Tästä seuraa, että kuljettaessa täysi kierros virtapiirin ympäri potentiaalierojen summan pitää olla nolla.


title: Kirchhoffin piirilait

text: Kirchoffin jännitelain mukaan jokaiselle suljetulle silmukalle on toteuduttava:


title: Kirchhoffin piirilait

text: Eli suljetussa virtapiirissä lähdejännite on yhtä suuri kuin jännitehäviöiden summa.


title: Kirchhoffin piirilait

text:
Kirchhoffin piirilakeihin perustuu laskentamenetelmä, jolla voidaan ratkaista monimutkaisempienkin virtapiirien virtoja sekä myös impedansseja. Menetelmässä hyödynnetään sekä Kirchhoffin virta- että jännitelakia.Esimerkissä on esitetty vaihtovirtapiiri, mutta menetelmä pätee myös tasavirtapiireissä.
formula_3
formula_4


Kirchhoffin piirilait


title: Ampèren laki

text: Ampèren laki on André-Marie Ampèren (1775–1836) havaitsema fysiikan laki. Laki kuvaa sähköjohtimessa kulkevan sähkövirran ja johtimen ympärille muodostuvan magneettikentän matemaattista yhteyttä. Käytännössä, Ampèren lain mukaan, sähkövirta muodostaa kulkiessaan ympärilleen magneettikentän, jonka suunta voidaan määrittää niin sanotun oikean käden säännön mukaan. Muodostuvan magneettikentän suunta riippuu siis sähkövirran suunnasta.


title: Ampèren laki

text: Laki yhdistää suljetun silmukan läpi kulkevan virran ja magneettivuon tiheyden polkuintegraalin silmukan ympäri yhtälöllä. Ampèren laista voidaan päätellä, että virran kasvaessa magneettivuo kasvaa. Ampèren laki on Gaussin sähkökenttälaille analoginen fysiikan laki. Yleistetty Ampèren laki on yksi Maxwellin yhtälöistä.


title: Ampèren laki

text: missä


title: Ampèren laki

text: Ampèren laki voidaan esittää myös differentiaalimuodossa yhtälöllä


title: Ampèren laki

text: missä siis formula_11 on magneettivuon tiheyden roottori ja formula_12 on virtatiheys.


title: Ampèren laki

text: James Clerk Maxwell havaitsi loogisen ristiriitaisuuden soveltaessaan Ampèren lakia varautuvaan kondensaattoriin ja siten päätteli tämän lain olevan puutteellinen. Ratkaistakseen ongelman hän keksi kenttämuutosvirran (siirtymävirran) käsitteen ja loi näin yleistetyn version Ampèren laista, joka sisällytettiin Maxwellin yhtälöihin. Yleistetty yhtälö tyhjiössä on:


title: Ampèren laki

text:
missä formula_14 on sähkövuo mielivaltaisen, käyrän "C" rajoittaman pinnan läpi (eli sähkövuon tiheyden pintaintegraali).
Stokesin lausetta sekä virrantiheyden ja sähkövuon määritelmää käyttäen laki voidaan kirjoittaa muodossa
missä "A" on käyrän "C" rajoittama pinta, formula_16 on virrantiheys ja
formula_11 on magneettivuon tiheyden roottori. Koska integraalimuoto pätee "kaikille" suljetuille pinnoille, "Ampére-Maxwellin" laki voidaan kirjoittaa osittaisdifferentiaalimuodossa


title: Ampèren laki

text: missä yhtälön oikean puolen toinen termi kuvaa kenttämuutosvirtaa. Sen pois jättäminen antaa alkuperäisen Ampèren lain differentiaalisen muodon. Yleensä laki kirjoitetaan magneettikentän voimakkuuden H ja sähkövuon tiheyden D avulla muodossa


title: Ampèren laki

text: Magneettikentänvoimakkuuden pyörre aiheutuu virrantiheydestä ja sähkövuontiheyden muuttumisesta.


title: Ampèren laki

text: Amperén laista on johdettu Biot-Savartin laki, joka kuvaa virta-alkioiden välistä voimavaikutusta. Biot-Savartin lakia voidaan käyttää esimerkiksi kahden virtajohtimen välisen voiman laskemiseen. Käytännössä lakia on sovellettu muun muassa solenoidin ja toroidin käyttöön.


title: Walesinspringerspanieli

text: Walesinspringerspanieli on keskikokoinen ja väriltään punavalkoinen lintukoira, jota nykyisin pidetään pääasiassa koti- ja harrastuskoirana.


title: Walesinspringerspanieli

text: Walesinspringerspanieli on keskikokoinen ja sopusuhtainen koira. Se on tiivisrakenteinen, ei korkearaajainen, rakenteeltaan hyvin kestävä ja rankkaan työskentelyyn soveltuva. Walesinspringerspanieli on nopea ja aktiivinen liikkuja, jonka liikkeissä on tehoa ja työntövoimaa.Uroksen säkäkorkeus keskimäärin 48 cm, nartun 46 cm. Väreinä hyväksytään ainoastaan syvänpunainen ja valkoinen. Silmät ovat ruskeat ja mantelin muotoiset. Turkki on tuuhea, suora ja silkkimäisen sileä. Melko pienet ja viinilehden muotoiset luppakorvat kiinnittyvät alas.


title: Walesinspringerspanieli

text: Welshi on luonteeltaan vilkas, eloisa ja erittäin sosiaalinen. Se tulee yleensä hyvin toimeen muiden koirien ja lasten kanssa. Welshi haluaa viettää aikaa perheensä kanssa ja osallistua perheen toimiin. Welshi tarvitsee aktiivisen kodin, jossa liikutaan paljon luonnossa. Se sopii hyvin myös kerrostaloon, kunhan vain huolehditaan riittävästä liikunnasta ja aktiviteeteista.


title: Walesinspringerspanieli

text: Rotu ei ole yleensä kovinkaan herkkähaukkuinen, ja monipuolisuutensa ansiosta se soveltuu erittäin moneen toimintaan, erityisesti liikunnallisiin lajeihin, metsästykseen, mejään (metsästyskoirien jäljestyskoe), agilityyn ja näyttelyihin. Rotu soveltuu moniin palveluskoiralajeihinkin, mutta kilpailuoikeuksia sillä ei niissä ole. Spanielien metsästyskokeissa (SPME) walesinspringerspanieleita starttaa harvakseltaan. Käyttövalion tittelin on Suomessa saavuttanut aikojen kuluessa yhteensä 6 walesinspringerspanielia.


title: Walesinspringerspanieli

text:
Welshi on toiminnanhaluinen, miellyttämisenhaluinen ja nopeasti oppiva, mutta vilkkaana koirana sen keskittymiskyky ei ole paras mahdollinen. Sen kouluttaminen vaatii johdonmukaisuutta ja selkeitä rajoja pennusta alkaen. Usein jotkut urokset ovat taipuvaisia dominointiin, mutta siitä huolimatta pehmeitä luonteeltaan. Welshi voi antaa itsestään joskus etäisen kuvan spanieille tyypillisellä surullisella ilmeellään, mutta se on aina valmis hauskanpitoon, juoksuun ja telmimiseen. Welshin ei tulisi koskaan olla hermostunut tai aggressiivinen. Rotu säilyttää usein vanhanakin leikkisyytensä.
Welshillä on yleensä hyvä ja monipuolinen ruokahalu.


title: Walesinspringerspanieli

text: Walesinspringerspanieli on vanha englantilainen rotu. Tiettävästi samoja rotupiirteistä tunnistettavia koiria on ollut Britteinsaarilla jo 1700-luvulla, jolloin niitä käytettiin ylösajavina ja noutavina lintukoirina. Virallisesti rotu tunnustettiin Englannin kennelliitossa vuonna 1902, mutta jo sitä ennen ensimmäiset walesinspringerspanielit olivat esiintyneet näyttelykehissä walesincockerspanieleina. Pian rodun tunnustamisen jälkeen perustettiin The Welsh Spaniel Club, mutta sen toiminta lakkasi ensimmäisen maailmansodan puhjetessa. Kiinnostusta rotua kohtaan oli kuitenkin runsaasti erityisesti Etelä-Walesin alueella, ja vuonna 1923 perustettiin The Welsh Springer Spaniel Club. Ensimmäiseen ensimmäisen maailmansodan jälkeen pidettyyn Cruftin näyttelyyn vuonna 1924 ilmoitettiin 19 welshiä. Toinen maailmansota keskeytti The Welsh Springer Spaniel Clubin toiminnan, mutta järjestö pysyi kuitenkin pystyssä.


title: Walesinspringerspanieli

text: Rodun laajamittainen jalostus alkoi vasta sotien jälkeen. Aluksi toiminnan painopiste oli käyttöominaisuuksissa, mutta vähitellen käyttökokeen suosio laski ja kokeita jouduttiin jopa peruuttamaan osallistujien vähyyden vuoksi. Pitkään aikaan kokeita ei järjestety lainkaan. Käyttöpuolen koirat menestyivät kuitenkin myös näyttelyissä, ja rotu soveltuukin yhä sekä näyttely- että metsästyskäyttöön. Käyttökokeen suosio on sittemmin kasvanut.


title: Walesinspringerspanieli

text: Welshien rekisteröintimäärä on Englannissa nykyisin keskimäärin 600 yksilöä vuodessa. Suomeen ensimmäiset walesinspringerspanielit tuotiin Ruotsista vuonna 1967, ja ensimmäiset pennut syntyivät 1968. Rotu on vähitellen lisännyt suosiotaan, ja vuonna 2004 Suomessa rekisteröitiin 189 welshiä.


title: Walesinspringerspanieli

text: Walesinspringerspanieli on suhteellisen terve ja pitkäikäinen koira. Rotu kuuluu PEVISA-ohjelmaan, ja pentueen rekisteröinnin ehtona on vanhempien silmä-ja lonkkatutkimukset. Lonkkanivelen dysplasiaa esiintyy jonkin verran, mutta muihin rotuihin verrattuna tilanne on hyvä. Perinnöllisistä silmäsairauksista tutkitaan PRA, RD ja HC, joita rodussa tavataan kuitenkin harvemmin. Liikaripset ovat yleistyneet viime vuosina. Suomessa on tavattu yksittäisiä tapauksia muun muassa epilepsiaa ja kilpirauhanen vajaatoimintaa. Iho- ja korvatulehduksia esiintyy keskimäärin saman verran kuin muilla saman karvanlaadun omaavilla roduilla.


Kansandemokraattiset opiskelijajärjestöt (KOJ) oli vuosina 1971–1981 toiminut Suomen kansan demokraattisen liiton ja Suomen kommunistisen puolueen enemmistöä kannattaneiden opiskelijoiden maanlaajuinen yhteistyöjärjestö.


title: Kansandemokraattiset opiskelijajärjestöt

text: KOJ sai opetusministeriön nuorisojärjestöille tarkoitettua valtionapua 10 000 markkaa vuonna 1976, 40 000 markkaa vuonna 1977 ja 47 000 markkaa vuonna 1978.


text: Keväällä 1971 pidettiin Sosialistisen opiskelijaliiton (SOL) 7. liittokokous Virroilla. Kokouksesta alkoi kansandemokraattisen opiskelijaliikkeen kymmenen vuotta jatkunut kahtiajako, kun SKP:n opposition (ks. taistolaisuus) liittolaisekseen valinneet saivat SOL:n haltuunsa mahdollisimman pienellä erolla (42–38). Taistelu järjestön hallinnasta oli alkanut jo vuotta aiemmin mm. Helsingin Akateemisessa Sosialistiseurassa (ASS), joka oli yksi SOL:n jäsenjärjestöistä. SOL puolestaan oli SKDL:n yhteisöjäsen.


text: SKDL:n ja SKP:n enemmistön kannalla olleet jättäytyivät pois SOL:n toiminnasta menetettyään sen hallinnan. SOL:n liittokokousvähemmistöllä oli kuitenkin hallussaan kolme isoa jäsenjärjestöä: Turun akateeminen sosialistiseura (TuASS), Tampereen opiskelevat sosialistit (TOS) ja Oulun sosialistiset opiskelijat (OSO). Nämä aloittivat oman itsenäisen toimintansa. Vappuna 1971 ilmestyi ensimmäinen numero lehdestä "Yhteisrintama" (YR 1971–1981), jossa hyökättiin SOL:n ”revisionistista” johtoa vastaan.


text: Syksystä 1971 lähtien kiistan molemmat osapuolet alkoivat perustaa rinnakkaisjärjestöjä niille paikkakunnille, joilla olivat jääneet tappiolle. Liittokokousvähemmistö perusti esimerkiksi 22. elokuuta 1972 ASS:n kilpailijaksi Helsingin opiskelevat kansandemokraatit (HOKA). Alkuvuodesta 1974 Yhteisrintamaa julkaisi jo kymmenen kansandemokraattista opiskelijajärjestöä.


text: SOL:n kahtiajakoa ei haluttu heti virallistaa rekisteröimällä uutta yhdistystä. 18. kesäkuuta 1972 perustettiin kuitenkin Kansandemokraattisten opiskelijoiden maata käsittävä neuvottelukunta (KOMN), josta muodostui järjestöjen yhteistyön keskus kahdeksi seuraavaksi vuodeksi. KOJ perustettiin virallisesti vasta 6. lokakuuta 1974 eikä siitä vielä silloinkaan haluttu pitää suurempaa meteliä. Edelleen korostettiin, ettei KOJ:n luominen merkitse uuden liiton perustamista. Tässä vaiheessa se oli kuitenkin helpommin perusteltavissa, sillä SOL oli edellisvuonna ottanut jäsenikseen omat rinnakkaisjärjestönsä Tampereella (TYMR), Turussa (TuMO) ja Oulussa (OuMO).


text: 1970-luvun puolivälissä KOJ:hin kuului noin 1 600 jäsentä.


text: KOJ lopetettiin vuonna 1981, kun siihen kuuluneet järjestöt yhdistyivät takaisin Sosialistiseen Opiskelijaliittoon. Vasemmistolainen opiskelijaliikehdintä oli kuitenkin jo kriisissä eikä yhdistyminen kääntänyt kansandemokraattien kannatusta nousuun.


text: KOJ:n ideologia oli marxismi-leninismi. KOJ tarkoitti käsitteellä SKP:n enemmistöläistä tulkintaa erotuksena taistolaisten tiukasta brežneviläisyydestä, eli Neuvostoliiton kommunistisen puolueen linjan seuraamisesta. KOJ haki yhteyksiä myös Länsi-Euroopan kommunisteihin ja eurokommunistiset ajatukset saivat tukea järjestön piirissä. Toisaalta KOJ argumentoi taistolaispaineessa hyvin samanlaisella retoriikalla kuin SOL. 1960-lukulainen uusvasemmistolaisuus ja maolaisuus tuomittiin KOJ:ssa jyrkästi ja ne rinnastettiin taistolaisten revisionismiin.


text: KOJ:n toimintaa leimasi sen suhde taistolaiseen SOL:ään ja SKDL:ään, jota se koki edustavansa. SKDL/SKP:n enemmistöjohto tuki KOJ:ta sanoissa, mutta tuki jäi vaisuksi KOJ:n puoliksi epävirallisen aseman vuoksi. KOJ joutui jatkuvasti torjumaan taistolaisten syytöksiä rinnakkaistoiminnasta ja järjestö jäi SOL:n varjoon julkisuudessa. KOJ pystyi paikoin kilpailemaan tasaväkisestikin SOL:n kanssa, mutta se jäi kuitenkin huomattavasti sitä pienemmäksi kannatuksella tai jäsenmäärällä mitaten. Ylioppilaskuntien edustajistovaaleissa KOJ ylsi valtakunnallisesti noin puoleen SOL:n tuloksesta.


text: Kamppailun käydessä kuumana SOL pyrki muun muassa syrjäyttämään KOJ:n ylioppilaskuntien hallituksista. Välillä osapuolet muodollisesti neuvottelivat yhtenäisyydestä pyrkien noudattamaan SKP:n edustajakokouspäätöksiä rinnakkaistoiminnan lopettamisesta.


title: Pujottelu (alppihiihto)

text: Pujottelu (joskus käytetään myös norjalaisperäistä sanaa slalom) on alppihiihdon kilpailumuoto, jossa tarkoituksena on suoriutua kepein merkitystä radasta mahdollisimman nopeasti. Porttien vuoksi urheilijan reitti radalla ei ole suoraviivainen.


title: Pujottelu (alppihiihto)

text: Pujottelu mainittiin ensimmäisen kerran norjalaisen Ry Florensin artikkelissa vuonna 1879. Kuusi vuotta myöhemmin Husebyssä järjestettiin ensimmäiset pujottelukilpailut. Mathias Zdarsky järjesti ensimmäiset pujottelukilpailut Itävallassa vuonna 1905. Pujottelun toi vuonna 1934 Suomeen, Kuopion Puijolle - jossa järjestettiin Suomen ensimmäiset pujottelukilpailut samana vuonna, Kanadasta urheilu- ja liikemies, alppihiihdon pioneeri Erkki U. Penttilä.


title: Pujottelu (alppihiihto)

text:
Pujottelu on alppihiihdon kilpailulajeista teknisin. Siinä kilpailija pyrkii tulemaan mahdollisimman nopeasti läpi vuorotellen kahden punaisen ja kahden sinisen pujottelukepin muodostaman portin. Portteja on miehillä 55-75 ja naisilla 45-65 ja ne eivät saa olla 75 senttimetriä lähempänä toisiaan eikä kahden portin välimatka saa olla yli 13 metriä: portinvälit on alppihiihtolajeista lyhyimmät. Nykyiset carving-tyyppiset pujottelusukset, joissa on enemmän leikkausta, mahdollistavat nopeamman käännösrytmin ja suuremman laskunopeuden.
Kilpailulasku kestää yleensä 50 sekunnista minuuttiin. Kilpailussa on kaksi kierrosta, joiden yhteisaika ratkaisee voittajan.


title: Pujottelu (alppihiihto)

text: Pujottelusukset ovat useimmiten 155–165 senttimetrin mittaiset. Niissä on alppilajien kilpailuissa käytettävistä suksista eniten sivuleikkausta. Suksien malli nykyiseen leikkaavaampaan tapahtui kausien 1997/1998 ja 1999/2000 välisenä aikana. Joillekin laskijoille siirtyminen vanhasta, suoremmasta suksesta, uuteen leikkaavaampaan on teettänyt ongelmia.


title: Pujottelu (alppihiihto)

text: Suomalaisista Kalle Palander on voittanut pujottelun maailmanmestaruuden vuonna 1999 ja pujottelun maailmancupin kokonaiskilpailun kaudella 2002–2003 sekä Tanja Poutiainen pujottelun maailmancupin kokonaiskilpailun kaudella 2004–2005.


title: Qui-Gon Jinn

text: Qui-Gon Jinn on kuvitteellinen hahmo "Tähtien sota" -saagassa. Hän on yksi vuoden 1999 elokuvan "" päähenkilöistä ja häntä näytteli Liam Neeson.


title: Qui-Gon Jinn

text: Qui-Gon oli yksi esiosatrilogian ensimmäisen elokuvan, "", päähenkilöistä. Hän on jedimestari sekä Obi-Wan Kenobin opettaja. Hän kapinoi jedineuvoston vanhoillisia sääntöjä vastaan eikä siksi koskaan päässyt jedineuvoston jäsenksi, mutta on silti yksi voimakkaimmista jedeistä.