title: Selma Lagerlöf

text: Selma Lagerlöfin syntymän 150-vuotisjuhlapäivänä Ruotsin valtionpankki julkaisi kaksi muistorahaa, hopeisen kahdensadan kruunun kolikon ja kultaisen kahdentuhannen kruunun kolikon. Molempien kolikoiden etupuolella on sama muotokuva Selma Lagerlöfistä. Hopeisen kolikon takapuolella on lentäviä hanhia ja kultaisessa kolikossa auringonkukka. Rahat suunnitteli Jon Holm.


title: Selma Lagerlöf

text: Selma Lagerlöf on ollut kuvattuna ruotsalaisessa kahdenkymmenen kruunun setelissä vuodesta 1992.


title: Selma Lagerlöf

text: Venus-planeetan suurimmat kraatterit on nimetty kuuluisien naisten mukaan. Yksi niistä on nimeltään Lagerlöf juuri Selma Lagerlöfin mukaan.


title: Selma Lagerlöf

text: Lagerlöfin kuva on ollut maalattuna yhden Norwegian Air Shuttlen sittemmin käytöstä poistetun Boeing 737-800 -koneen pyrstöön.


title: Lehtivihreä

text: Lehtivihreä eli klorofylli on orgaaninen molekyyli, jonka avulla kasvit yhteyttävät. Tätä valon avulla tapahtuvaa yhteyttämistä kutsutaan fotosynteesiksi. Klorofylli on rakenteeltaan Mg-keskusatomillinen porfyriini. Se kykenee helposti kuljettamaan ylimääräiset elektronit keskusatomilta reunoille, joissa elektronit sidotaan kemiallisesti.


title: Lehtivihreä

text: Lehtivihreäksi voidaan myös kutsua kasvisolujen viherhiukkasia eli kloroplasteja, jotka ovat niitä soluorganelleja, jotka vastaavat itse yhteyttämisestä. Kehittyneemmillä kasveilla lehtivihreä on viherhiukkasissa, bakteereilla kalvojen rakenneosina. Näitä viherhiukkasia on runsaasti lähestulkoon kaikissa kasvin maanpäällisissä osissa, ja ne ovat lähinnä vastuussa kasvien vihreästä väristä. Yksisoluinen makean veden levä "Chlorella vulgaris" sisältää enemmän klorofylliä kuin mikään muu tunnettu organismi (3–5 %). Chlorella-nimi itsessään viittaa vihreään ja klorofylliin. Klorofyllimolekyylit, esimerkiksi p680, absorboivat hyvin valon sinisiä ja punaisia aallonpituuksia, mutta huonosti vihreitä, joita ne sen sijaan heijastavat ja siksi ne näkyvätkin vihreinä.


title: Lehtivihreä

text: Lehtivihreän rakenteen selvitti saksalainen Nobel-kemisti Richard Willstätter.


title: Lehtivihreä

text:
Lehtivihreää eli klorofylliä ja klorofylliiniä käytetään myös elintarvikkeiden lisäaineena E-koodilla E 140.
Myös näiden johdannaisia, klorofyllikuparikomplekseja ja klorofylliinikuparikomplekseja, käytetään elintarvikkeiden lisäaineena E-koodilla E 141.


title: Athletic Bilbao

text: Athletic Club, tunnetaan myös nimellä Athletic Bilbao, on espanjalainen jalkapalloseura, jonka kotikaupunki on Bilbao Baskimaan itsehallintoalueella.


title: Athletic Bilbao

text: Athleticin edustusjoukkue pelaa Espanjan korkeimmalla sarjatasolla Primera Divisiónissa. Kotiottelunsa joukkue pelaa San Mamésin stadionilla. Seuran ominaispiirre on perinne, jonka mukaan edustusjoukkueen pelaajisto koostuu vain seitsemän historiallisen baskimaakunnan alueella syntyneistä tai tämän alueen seurojen kasvattamista pelaajista.


title: Athletic Bilbao

text: Seuran perusti 33 bilbaolaisen urheiluharrastajan ryhmä vuonna 1898. Seuran virallinen perustamiskokous pidettiin vuonna 1901. Seuran menestyksekkääseen historiaan sisältyy kahdeksan Espanjan pääsarjamestaruutta, 24 Espanjan cup-mestaruutta ja Eurooppa-liigan (aik. UEFA-cup) toinen sija vuosilta 1977 ja 2012. Se on Real Madridin ja Barcelonan ohella yksi kolmesta seurasta, jotka eivät ole koskaan pudonneet Espanjan korkeimmalta sarjatasolta.


title: Athletic Bilbao

text: Athleticin edelliset merkittävät mestaruudet ovat 1980-luvun alkupuoliskolta, ja sittemmin seura on pääasiassa kamppaillut heikommista sijoituksista ja jopa putoamista vastaan. Kaudella 2006–2007 joukkue sijoittui sarjan 17:nneksi ja säilytti sarjapaikkansa vain yhden pisteen turvin. Vuonna 2009 Athletic ylsi Espanjan cupin Copa del Reyn loppuotteluun ensimmäistä kertaa 24 vuoteen, mistä alkoi menestyksekkäämpi aikakausi seuran historiassa.


title: Athletic Bilbao

text: Kaudella 2011–2012 Athletic eteni Marcelo Bielsan alaisuudessa jälleen Copa del Reyn finaaliin. Seura menestyi myös eurokentillä, kun Bielsa johdatti baskit UEFA-cupin korvanneen Eurooppa-liigan loppuotteluun 35 vuoden tauon jälkeen. Unelma mestaruudesta kaatui finaalitappioon Atlético Madridia vastaan maalein 3–0.


title: Athletic Bilbao

text: Kauden 2013–2014 päätteeksi Athletic saavutti neljännen sijan kotimaisessa sarjassa. Kausi oli kokonaisuudessaan menestyksellinen, mistä hyvä esimerkki on 1–0-kotivoitto Barcelonasta. Hyvät otteet toivat paikan Mestarien liigan play-off-kierrokselle kaudelle 2014–2015, jossa vastaan asettui Napoli. Hienon kauden jälkeen joukkueen tähtipelaajista, kuten Aritz Adurizista ja Ander Herrerasta, tehtiin lukuisia tarjouksia. Lopulta kesäkuussa 2014 Herrera siirtyi 36 miljoonan punnan kaupassa Manchester Unitediin. Athletic saavutti paikan Mestarien liigan lohkovaiheeseen kaudeksi 2014–2015.


title: Athletic Bilbao

text: Kaudella 2014–2015 Athletic sijoittui jälleen Copa del Reyn toiseksi. Elokuussa 2015 Athletic voitti Supercopa de Españassa Barcelonan, mikä oli seuran ensimmäinen mestaruus 31 vuoteen kansallisissa tai kansainvälisissä kilpailuissa.


title: Magnesium

text: Magnesium () on alkuaine, jonka järjestysluku on 12, kemiallinen merkki Mg ja CAS-numero 7439-95-4. Se on kevyt, kirkkaan hopeanvalkoinen maa-alkalimetalli, jota käytetään esimerkiksi alumiini-magnesium-seosmetallien valmistukseen.


title: Magnesium

text: Magnesium on kahdeksanneksi yleisin alkuaine maankuoressa. Sitä ei esiinny luonnossa vapaana alkuaineena vaan ainoastaan yhdisteinä, jotka yleensä ovat ioniyhdisteitä. Ioneina magnesiumia on paljon myös meriveteen liuenneena, etupäässä sulfaattina ja kloridina. Magnesiumia on myös useissa mineraaleissa, erityisesti dolomiitissa (sekakarbonaatti CaCO·MgCO) ja magnesiitissa (MgCO). Asbesti sekä talkki ovat myös magnesiumin yhdisteitä.


title: Magnesium

text: Maankuoressa magnesiumia on 23,3 kg/t ja merivedessä 1,35 kg/m. Magnesiumin merkittävimmät esiintymisalueet ovat Ukraina, Kiina, Pohjois-Korea, Venäjä ja Australia.


title: Magnesium

text: Magnesium on pehmeä ja yleisessä käytössä olevista metalleista kevyin. Magnesium painaa 30 prosenttia vähemmän kuin alumiini ja vain neljänneksen teräksestä. Magnesium on kemiallisesti aktiivinen – se reagoi helposti heikkojenkin happojen, jopa veden, muttei fluorivetyhappojen eikä emästen kanssa. Reaktio viileän veden kanssa on erittäin hidas, mutta kiehuvassa vedessä se tapahtuu nopeasti. Ilmassa magnesium peittyy oksidikerroksella. Sen elektronegatiivisuus on 1,31 ja ensimmäinen ionisoitumisenergia 736 kJ/mol.


title: Magnesium

text: Yhdisteinä magnesiumia on yhteyttämisen kannalta tärkeässä klorofyllissä, ja se on tärkeä myös ihmisen elintoiminnoille. Magnesium toimii eräiden entsyymien aktivaattorina fotosynteesissä, soluhengityksessä ja nukleiinihappojen valmistuksessa. Magnesiumia tarvitaan erityisesti sydän- ja verenkiertoelimistössä ja se edistää A- ja E-vitamiinien sekä muiden mineraalien ja hivenaineiden hyväksikäyttöä.


title: Magnesium

text: Magnesiumia valmistetaan teollisesti merivedestä. Kalsiumkarbonaatti (CaCO, kalkki) kuumennetaan kalsiumoksidiksi (CaO, poltettu kalkki), joka edelleen veden kanssa reagoi kalsiumhydroksidiksi (Ca(OH), sammutettu kalkki). Kalsiumhydroksidia tarvitaan luovuttamaan hydroksidi-ioni OH meriveteen liuenneille Mg-ioneille, jolloin muodostuu magnesiumhydroksidisakka Mg(OH). Magnesiumhydroksidi reagoi vetykloridihapon HCl kanssa magnesiumkloridiksi MgCl ja vedeksi. Vesi haihdutetaan ja kidevedellinen MgCl kuumennetaan n. 720 °C:een, jolloin kidevesi poistuu ja saadaan sulaa MgCl. Edelleen elektrolyysi:


title: Magnesium

text: Magnesiumia käytetään pelkistimenä valmistettaessa muita metalleja (titaani, zirkonium, hafnium, beryllium). Lisäksi se on ainesosana monissa metalliseoksissa kuten duralumiinissa, magnaliumissa ja elektronissa. Magnesium kestää korroosiota hyvin bensiinissä ja monissa öljyissä, mutta ei kloridipitoisissa liuoksissa eikä mineraalihapoissa. Myös magnesiumseosten korroosionkesto on heikko, joten ne on suojattava pinnoitteella. Muiden metallien rinnalla magnesiummetallit toimivat anodeina.


title: Magnesium

text: Seostamalla magnesiumin sekaan muita metalleja saadaan parannettua sen lujuusominaisuuksia. Hyvin magnesiumpitoisissa metalliseoksissa yhdistyvät lujuus ja keveys, ja siksi ne ovat tärkeitä esimerkiksi lentokoneteollisuudessa sekä monissa instrumenteissa. Magnesiumia on käytetty keveyttä ja lujuutta vaativissa rakenteissa, kuten etenkin 1950-luvun jälkeen nopeissa sotilaslentokoneissa ja ohjuksissa.


title: Magnesium

text: Seostamalla magnesiumiin piikarbidia on tutkimuksissa saatu aikaan metallinanokomposiitiksi kutsuttavaa seosta, jonka lujuus, jäykkyys, plastisuus ja lämmönkestävyys ovat huomattavasti parantuneet.


title: Magnesium

text: Valokuvauksen alkuaikoina magnesiumia käytettiin salamavalona, sillä nopeasti palaessaan se tuottaa hetkellisesti suuren valotehon. Samasta syystä sitä käytetään myös ilotulitusvälineissä.


title: Magnesium

text: Magnesiumin yhdisteistä tärkeimpiä ovat sulfaatit, oksidit ja karbonaatit. Kidevedellisistä magnesium- ja kalsiumkarbonaateista muodostuvaa dolomiittia käytetään jossain määrin ainakin maataloudessa maanparannusaineena. Kidevedellistä magnesiumsulfaattia, magnesiumoksidin vesilietettä ja magnesiumhydroksidia käytetään lääkeaineina.


title: Magnesium

text: Monet lannoitteet sisältävät magnesiumia, sillä se on tärkeä kasviravinne. Magnesiumin puute näkyy värin vähenemisenä kasvin lehtisuonten väleissä.


title: Magnesium

text:
Eläinlääkinnässä magnesiumilla on suuri merkitys. Sen puute aiheuttaa karjalle ja hevosille laidunhalvausta.
Magnesium on ihmisille ja eläimille välttämätön kivennäisaine:


title: Magnesium

text: Runsaasti magnesiumia saavilla on todettu vähemmän diabetesta, ilmenee 2011 julkistetusta meta-analyysitutkimuksesta. Rytmihäiriöiden ja astmakohtausten on tutkimusten mukaan todettu helpottuvan magnesiumruiskeilla.


title: Magnesium

text: Magnesiumin puutosta voi ilmetä esimerkiksi suoliston imeytymishäiriöiden, kuten vaikean keliakian, yhteydessä tai niillä diabeetikolla, joiden virtsaneritys on runsasta. Magnesiumin puutetta elimistössä mitataan helpoiten ja yleisimmin verikokeella. On olemassa kuitenkin viitteitä, että verikoe ei aina antaisi luotettavaa kuvaa mahdollisen puutoksen esiintymisestä. Verikokeella diagnosoinnin ongelmana on se, että vain noin 1 % elimistön magnesiumista on verenkierrossa, 60 % ollessa luissa, 20 % lihaksissa ja 19 % muissa pehmytkudoksissa. Tämän lisäksi keho pystyy siirtämään puutoksen aikana magnesiumia soluista verenkiertoon, joka voi estää puutteen havaitsemisen pelkällä verikokeella.


title: Magnesium

text: Edellä mainittujen seikkojen takia mm. tieteellisissä tutkimuksissa mitataan usein veren punasolujen magnesiumpitoisuus, sillä se antaa paremman kuvan magnesiumin pitoisuuksista solujen sisällä. Sekään ei kuitenkaan ole aina luotettava mittari, sillä tutkimuksissa on havaittu magnesiumin puutosta myöskin normaalit magnesiumin veren punasoluarvot omaavilla koehenkilöillä.


title: Magnesium

text: Puutosta voidaan etsiä myöskin muilla keinoin, mm. hiuksista ja hampaista, virtsanäytteestä, lihasten solunäytteistä sekä magnesiumin ioneja löytävillä elektrodeilla. Selvää ei kuitenkaan ole, mikä näistä testeistä olisi kaikkein luotettavin, sillä niissä kaikissa on omat sokeat kohtansa, jotka tekevät puutoksen havainnoimisesta varmasti hyvin haastavaa.


title: Magnesium

text: Valtion ravitsemusneuvottelukunnan suositus naisilla on keskimäärin noin 280 mg/vrk, miehillä 350 mg/vrk. Lapsilla tarve on pienempi ja riippuu iästä. Työikäiset suomalaiset saavat magnesiumia keskimäärin noin 340 mg/vrk (naiset) ja 428 mg/vrk (miehet), nuoret enemmän kuin vanhat.. Hyviä magnesiumin lähteitä ovat monet siemenet, pähkinät ja pavut sekä täysjyvävilja.


title: Magnesium

text: Runsas kalkin, fosforin, sinkin ja valkuaisaineiden (proteiinin) ja kasvisten fytaattien, eläinrasvan ja kuitujen saanti vähentää magnesiumin imeytymistä ja hyväksikäyttöä. Kalkkia ja magnesiumia ei suositella siksi otettavaksi yhtä aikaa. Toisaalta runsas ylimääräisen magnesiumin saanti häiritsee muiden hivenaineiden imeytymistä. Siksi ravinnelisien runsasta ja pitkäaikaista käyttöä ei suositella.


title: Dark Tranquillity

text: Dark Tranquillity on Göteborgissa vuoden 1989 lopulla perustettu melodista death metalia esittävä ruotsalainen yhtye. Se on In Flamesin ja At the Gatesin ohella yksi tunnetuimmista niin sanotun Göteborg-soundin edustajista.


title: Dark Tranquillity

text: 1990-luvun keskivaiheilla Dark Tranquillity oli edelläkävijä melodisen death metallin kulttuurissa (niin sanottu Göteborg-soundi) ja seuratessaan kokeilujaan elektronisten elementtien ja alakuloisten hard rockin ja klassisen musiikin elementtien kanssa on yhtye omistautunut aggressiiviselle thrash metallille, kaava joka lopulta johti kaupalliseen menestykseen.


title: Dark Tranquillity

text: Dark Tranquillityn aikaisimmat vaiheet voidaan jäljittää kuitenkin jo vuoteen 1989, jolloin laulaja Anders Fridén, soolokitaristi Niklas Sundin, rytmikitaristi Mikael Stanne, basisti Martin Henriksson ja rumpali Anders Jivarp perustivat yhtyeen nimeltä Septic Broiler, joka nojasi tavalliseen thrash metalliin. Vuonna 1990 Septic Broiler teki ensimmäisen demonsa mutta piakkoin yhtye vaihtoi nimensä Dark Tranquillityksi ja musiikillinen tyyli vaihtui epälineaariseksi death metalliksi.


title: Dark Tranquillity

text: Dark Tranquillity nauhoitti ensimmäisen demonsa "Trail of Life Decayedin" vuonna 1991. Vuonna 1992 yhtye julkaisi "A Moonclad Reflection" -EP:nn, jolloin yhtyeen musiikki alkoi keskittyä kaksintaisteleviin kitaraharmonioihin ja monimutkaisiin kappalerakenteisiin yhdistettynä intensiiviseen auralliseen hyökkäykseen perustuen 1980-luvun thrash-perinteeseen, vaikkakin lähestyen elementtejä NWOBHMsta ja melodisesta death metallista, joka nimettiin melodeathiksi.


title: Dark Tranquillity

text: Vuonna 1993 yhtye julkaisi debyyttialbuminsa "Skydancerin", mutta laulaja Anders Fridén jätti yhtyeen jo seuraavana vuonna. Tämän seurauksena Mikael Stanne ryhtyi yhtyeen laulajaksi, ja yhtye otti riveihinsä toiseksi kitaristiksi Fredrik Johanssonin. Of Chaos and Eternal Night -mini-CD näki päivänvalon vuonna 1995 kuten myös yhtyeen toinen täysipitkä albumi, "The Gallery". Se oli suuri menestys underground-piireissä. Kesällä 1996 Dark Tranquillity nauhoitti ja miksasi Enter Suicidal Angels –mini-CD:n kolmannen studioalbuminsa sessioissa. Seuraavana vuonna julkaistu kolmas täysipitkä albumi, "The Mind’s I", saavutti myös menestystä.


title: Dark Tranquillity

text: Vuonna 1999 yhtye julkaisi "Projector"-albumin, joka kokeili elektronisilla elementeillä ja rinnasteisella etäisyydellä melodeathiin, Mikael Stannen satunnaisesti laulaessa myös puhtaasti. Projector kohtasi epäilystä yhtyeen omistautuneimmilta faneilta, mutta toi myös monia uusia faneja. Albumin jälkeen Fredrik Johansson jätti Dark Tranquillityn, basisti Michael Nicklasson ja kosketinsoittaja Martin Brändström värvättiin ja Martin Henriksson vaihtoi instrumentikseen kitaraan. Vuonna 2000 yhtye julkaisi viidennen studiolevynsä "Havenin", joka esitteli laajentunutta elektronisten elementtien käyttöä ja vieläkin pidempää etäisyyttä melodeathiin suosiessaan suoraviivaisempaa heavy metallia. "Haven" sai positiivisen vastaanoton niin lehdistöltä kuin faneiltakin.


title: Dark Tranquillity

text: Vuonna 2002 Dark Tranquillity julkaisi kuudennen studioalbuminsa "Damage Donen". Se on teknisempi ja intensiivisempi tunnelmaltaan; suora ja kiinteä soundi, unohtamatta lukuisia monimutkaisia kappalerakenteita. Albumi ei ole niin sanotusti ”paluu juurille” –albumi, osa yhtyeen aiemman tuotannon aggressiivisesta estetiikasta on tullut takaisin, synnyttäen nopeampia polkuja ja luonnostaan läpikotaisin tarttuvaa materiaalia. Syyskuussa 2003 Dark Tranquillity julkaisi Live Damage DVDn joka sisältää yli kolme tuntia livemateriaalia, promovideoita, haastattelun ja paljon muuta.


title: Dark Tranquillity

text: 24. toukokuuta 2004 julkaistiin tupla-CD "Exposures – In Retrospect and Denial", joka sisältää aiemmin vaikeasti saatavilla olleita nauhoitteita (ensimmäiset demot ja viimeisimpien studioalbumien sessioiden ylijäämäkappaleita). "Exposures – In Retrospect and Denial" sisältää laajan 20-sivuisen kansilehtisen täynnä valokuvia yhtyeen uran kaikilta vaiheilta.


title: Dark Tranquillity

text: 15. marraskuuta 2004 Dark Tranquillityn kolmas EP "Lost to Apathy" julkaistiin, tarjoten maistiaisen siitä mitä yhtyeen seitsemänneltä studiolevyltä, "Characterilta" tuli odottaa. 24. tammikuuta 2005 "Character" julkaistiin. Vaikka albumi on "The Mind’s I" -tyylinen, se ei ole millään tavalla askel taaksepäin yhtyeelle. Päinvastoin, se on iso loikka eteenpäin. ”Klassisen” soundin kanssa uusia, progressiivisia osia taittaen "Character" tarjoaa faneilleen yhtyeen parhaat puolet.


title: Dark Tranquillity

text: Dark Tranquillity julkaisi 25. huhtikuuta 2007 studioalbumin, joka kantaa nimeä "Fiction". Albumin miksasi Tue Madsen (Himsa, The Haunted) ja albumi sisältää kaikki ne elementit jonka varaan yhtye on rakentanut uransa: ajatuksia herättävät sanoitukset, repivä kitaratyöskentely, hurmaavat melodiat ja silkka brutaalius. "Fictionia" voinee parhaiten pitää nykypäivän versiona yhtyeen klassikoista "The Gallery" ja "The Mind’s I", vain suuremmalla voimakkuudella.


title: Dark Tranquillity

text: 24. helmikuuta 2010 Dark Tranquillity julkaisi albuminsa "We Are the Void" Ruotsissa. Suomen julkaisupäivä oli 3. maaliskuuta. Alkuvuodesta 2010 Dark Tranquillity oli kiertueella Yhdysvalloissa Killswitch Engagen ja Devil Wears Pradan lämmittelijänä. 23. helmikuuta yhtye ilmoitti syksyn 2010 kiertueesta, jolla se piti Suomessa viisi konserttia.


title: Dark Tranquillity

text: Yhtyeen kymmenes albumi "Construct" julkaistiin Euroopassa 27. toukokuuta 2013.


title: Dark Tranquillity

text: Vuoden 2016 alussa yhtyeen pitkäaikainen kitaristi Martin Henriksson ilmoitti lähteneensä yhtyeestä. Syyksi hän ilmoitti, ettei enää tunne intohimoa musiikin soittamiseen. Myöhemmin samana vuonna Anders Iwers liittyi yhtyeeseen basistiksi.


title: Dark Tranquillity

text: Albumi "Atoma" julkaistiin 4. marraskuuta 2016.


title: Viherhiukkanen

text: Viherhiukkanen eli kloroplasti on yksi kasvisoluissa ja eräissä levissä tavattavista soluelimistä, joissa tapahtuu eliölle energiaa valosta tuottava yhteyttäminen. Viherhiukkaset ovat semiautonomisia eli osittain itsenäisiä soluelimiä, joissa on oma genomi eli perimä ja oma proteiinisynteesikoneisto. Viherhiukkaset lisääntyvät bakteerien tapaan jakautumalla. Viherhiukkaset sitovat valoa ja tuottavat sen energian avulla vedestä ja hiilidioksidista sokeria, jota käytetään eliön energianlähteenä ja biomassan rakennusaineena. Kasvin yhteyttävässä pintasolussa on tyypillisesti 10–100 viherhiukkasta. Viherhiukkasten ansiosta kasvit ovatkin lähes ainoita omavaraisia elämänmuotoja maapallolla.


title: Viherhiukkanen

text: Kasvien ja viherlevien kehityslinjaan kuuluvien eliöiden viherhiukkaset ovat ilmeisimmin syntyneet niiden yksisoluisen kantamuodon sisäänsä ottamista endosymbioottisista sinibakteereista. Myös punalevillä tavattavat viherhiukkaset eli rodoplastit ovat ilmeisesti peräisin samanlaisesta endosymbioosista, joskin niissä on säilynyt sinibakteereille tyypillinen fykobiliiniväriaine. Ruskeat levät ovat saaneet viherhiukkasensa ilmeisesti varhaiselta endosymbionttiselta punalevältä, silmälevät puolestaan endosymbionttiselta viherlevältä.


title: Viherhiukkanen

text: Viherhiukkaset ovat värihiukkasista kookkaimpia ja tavallisesti kiekon muotoisia. Ne ovat yleensä 2–10 mikrometriä pitkiä ja 1–2,5 mikrometriä paksuja. Kasvisolun viherhiukkasta ympäröi kaksikerroksinen fosfolipidikalvo. Kalvoparin sisäistä tilaa nimitetään stroomaksi eli tukikudokseksi. Tarkasteltaessa viherhiukkasta mikroskoopilla tukikudoksessa näkyy päällekkäisiä kolikkopinoja muistuttavia, litteitä kelmupusseja, joiden pinnalle yhteyttämisväriaineet ovat sijoittuneet. Näitä pinomaisia rakenteita kutsutaan yhteyttämiskalvostoiksi ja niiden pinnalla tapahtuvat yhteyttämisen valoreaktiot. Tukikudoksessa sijaitsevat myös viherhiukkasen yksi tai useampi pieni rengasmainen DNA:sta koostuva bakteerikromosomi, jossa on 60–100 geeniä, sekä ribosomit viherhiukkasen oman valkuaisaineen valmistamista varten. Vaikka kehityshistoriansa vuoksi viherhiukkasilla on omasta DNA:sta koostuva perimä, osa viherhiukkasen toiminnalle tarpeellisista geeneistä on siirtynyt isäntäsolun tumaan. Vapaana eläviin sinibakteereihin verrattuna viherhiukkasen perimä onkin hyvin surkastunut, sillä sinibakteereilla on tyypillisesti noin 1 500 geeniä.


title: Viherhiukkanen

text: Kasvien viherhiukkasissa valoa sitovat pääasiassa lehtivihreä-a, mutta porkkanavärit eli karotenoidit ja lehtivihreä-b toimivat apuväriaineina ja ne sitovat eri aallonpituutta kuin lehtivihreä-a.


title: Viherhiukkanen

text: Kasvien ja viherlevien sekä punalevien viherhiukkasilla on kaksoiskalvot, ruskeiden levien viherhiukkasilla puolestaan on kaksinkertaisesta endosymbioosista johtuen nelinkertaiset kalvot. Liikenne viherhiukkasen ja isäntäsolun välillä hoidetaan pääasiassa siihen erikoistuneilla valkuaisaineilla. On myös havaittu, että kasvien viherhiukkaset voivat muodostaa toistensa välille ohuita putkimaisia yhteitä ("stromulus"), joiden avulla ne voivat kemiallisesti viestiä keskenään.


title: Viherhiukkanen

text: Aikaisemmin kaikki eliöt, joilla on viherhiukkasia, luokiteltiin kasveiksi. Koska sittemmin on selvinnyt, että eri eliöryhmillä tavattavat viherhiukkaset ovat syntyneet toisistaan riippumattomien endosymbioosien tuloksena, viherhiukkasten olemassaolo on samaa toimintaa varten kehittynyt ominaisuus. Tämän vuoksi viherhiukkasten olemassaolo ei välttämättä kerro mitään eliöiden kehityshistoriallisista sukulaisuussuhteista, eikä sitä siksi voida pitää eliöiden tieteellisen luokittelun perusteena.


title: Viherhiukkanen

text: Eri eliöryhmissä esiintyy kolmenlaisia viherhiukkasia:


title: Viherhiukkanen

text: Näiden lisäksi eräällä "Rhizaria"-kunnan piikuorellisella ameebamaisella eliöllä ("Paulinella chromatophora", pääjakson "Cercozoa" luokassa "Imbricatea") tavataan syanelleja, jotka eivät polveudu edellä luetelluista Archaeplastida-viherhiukkasista. Ne ovat tutkimusten mukaan kehittyneet itsenäisen primäärisen endosymbioosin tuloksena paljon myöhemmin kuin Archaeplastida-viherhiukkaset.


title: Viherhiukkanen

text: On olemassa eräitä merietanalajeja ("Elysia chlorotica" ja "Elysia viridis"), joka kykenevät siirtämään syömiensä levien viherhiukkaset ihonsa alaiseen kudokseen ja siten saamaan energiaa yhteyttämisen kautta kasvien tapaan. Osa yhteyttämisen edellyttämistä apugeeneistä on siirtynyt merietanoiden perimään, jolloin viherhiukkaset saavat tarvitsemiaan välttämättömiä valkuaisaineita. Evoluutio ei kuitenkaan ole edennyt niin pitkälle, että nämä merietanat kykenisivät siirtämään viherhiukkaset jälkeläisilleen, vaan niiden on saatava viherhiukkaset ravinnostaan.


title: Viherhiukkanen

text: Viherhiukkanen muuttaa valoreaktiossa vettä ja hiilidioksidia rypälesokeriksi tuottaen samalla ylimääräistä happea.


title: Viherhiukkanen

text: 6 CO + 6 HO → CHO + 6 O


title: Viherhiukkanen

text: Pimeäreaktiossa viherhiukkanen muuttaa hiilidioksidia sokereiksi.


title: Viherhiukkanen

text: 3 CO2 + 9 ATP + 6 NADPH + 6 H+ → CHO-phosphate + 9 ADP + 8 Pi+ + 6 NADP+ + 3 HO


title: Endosymbioositeoria

text: Endosymbioositeoria eli symbiogeneesi on teoria joka selittää kuinka aitotumaiset kehittyivät esitumallisista. Se käsittelee tiettyjen aitotumaisten soluelinten, kuten mitokondrioiden ja plastidien (erityisesti viherhiukkasten), alkuperää. Teorian mukaan nykyisiä eukaryootteja edeltäneet solut ottivat aikoinaan solusyönnillä sisäänsä erilaisia bakteereja, joista sittemmin endosymbioosin myötä kehittyi soluelimiä. Mitokondrioiden katsotaan kehittyneen proteobakteereista ja viherhiukkasten syanobakteereista.


title: Endosymbioositeoria

text: Endosymbioositeoriasta kiisteltiin 1900-luvulla vuosikymmeniä, mutta nykyään se hyväksytään tutkijoiden keskuudessa. Vankimpana näyttönä pidetään mitokondrioiden ja viherhiukkasten oman genomin selvittämistä sekä monien yksisoluisten levämäisten eliöiden solurakenteissa nykyäänkin tavattavia muita plastideja, jotka ovat enemmän tai vähemmän surkastuneita yhteyttäviä yksisoluisia eliöitä.


title: Intersukupuolisuus

text: Intersukupuolisuus on käsite, jolla voidaan viitata sekä siihen, ettei lapsen sukupuolta ole mahdollista määrittää hänen sukuelintensä ulkonäön perusteella, että lisäksi myös muunlaiseen sukupuoliominaisuuksien poikkeavuuteen. Intersukupuolisesta ihmisestä on vanhastaan käytetty myös nimitystä hermafrodiitti, mutta kyseistä sanaa ei enää käytetä ja se koetaan usein loukkaavaksi, sillä se viittaisi siihen, että henkilöllä olisi sekä mies- että naistyypilliset sukuelimet. Intersukupuolisella henkilöllä ei ole koskaan kaksia sukuelimiä.


title: Intersukupuolisuus

text: Intersukupuolisuuden käsite kattaa useita sukupuolen kehityksen häiriöitä ja sukupuolielinten anomalioita eli epämuodostumia, jolloin sukupuolielimet ovat ristiriidassa sukurauhasten tai sukupuolikromosomien määräämän sukupuolen kanssa.


title: Intersukupuolisuus

text:
Vuoden 2019 alusta Saksasta tuli ensimmäinen Euroopan maa, joka tunnustaa intersukupuolisten ihmisten kolmannen sukupuolen identiteetin.
Intersukupuoliset henkilöt voivat virallisissa dokumenteissa valita sukupuolekseen naisen tai miehen sijaan moninaisen. He tarvitsevat rekisteröitymistä varten lääkärintodistuksen. Lainmuutos johtui maan perustuslakituomioistuimen tekemästä päätöksestä.


title: Intersukupuolisuus

text: Sukuelinten ulkonäön perusteella määritelty intersukupuolisuus on melko harvinainen ilmiö. Suomessa syntyy vuosittain noin 20 intersukupuolista lasta. Jos Turnerin ja Klinefelterin oireyhtymän omaavat ihmiset lasketaan intersukupuolisiksi, intersukupuolisten osuus kasvaa puoleen promilleen.


title: Intersukupuolisuus

text: Kaikilla sikiöillä on aluksi naistyyppiset ulkoiset sukuelimet, jotka muuttuvat normaalisti poikasikiöillä miestyyppisiksi dihydrotestosteronin vaikutuksesta. Joskus sukuelinten kehitys poikkeaa tavanomaisesta, jolloin syynä saattavat olla esimerkiksi raskaudenaikaiset hormonitoiminnan muutokset, mutaatiot tai altistuminen vierasaineille. Yleisin syy sille, että sukuelimissä on sekä maskuliinisia että feminiinisiä piirteitä on se, että naistyypin XX-kromosomiston omaavalle sikiölle kehittyy lisämunuaisen liikakasvua, mikä saa lisämunuaisen tuottamaan liikaa androgeenejä. Tämä johtaa muun muassa siihen, että ulkoisiin sukuelimiin kehittyy miehisiä piirteitä. Osalla intersukupuolisista ihmisistä on naisen ulkoiset sukuelimet mutta ei kohtua eikä munasarjoja, jolloin intersukupuolisuus saatetaan havaita vasta murrosiässä.


title: Intersukupuolisuus

text: Moni intersukupuolinen aloittaa murrosiässä hormonihoidon.


title: Intersukupuolisuus

text: Intersukupuolisia pidetään joissakin kulttuureissa "kolmantena sukupuolena". Länsimaisessa kulttuurissa intersukupuolisia ihmisiä saatettiin vainota ja demonisoida. Antiikin Roomassa intersukupuoliset lapset oli tapana surmata heti synnyttyään. Myöhemmin asenteet muuttuivat ja intersukupuolisille lapsille saatettiin antaa varmuuden vuoksi sekä tytön että pojan nimi sekä oikeus mennä naimisiin kumman tahansa sukupuolen edustajan kanssa.


title: Intersukupuolisuus

text:
Intersukupuoliset voidaan rekisteröidä väestökirjanpidossa kolmannen sukupuolen edustajiksi nykyisin muun muassa Intiassa, Saksassa ja Australiassa, mutta Suomessa lapsi on rekisteröitävä lain mukaan mieheksi tai naiseksi viimeistään viikon kuluttua syntymästä.
1960-luvulta alkaen intersukupuolisille lapsille on tavattu tehdä länsimaissa leikkaus, jossa ulkoisten sukuelinten ulkonäköä muokataan muistuttamaan mahdollisimman paljon jommankumman sukupuolen elimiä. Menetelmän yleistymiseen myötävaikutti se, että intersukupuolisten lasten sukuelinkirurgi John Money julkaisi väärennettyjä tiedeartikkeleita, joiden mukaan poikalapselle kehittyy naisen identiteetti, jos häneltä poistetaan miehen sukuelimet, niiden tilalle muovataan naisen ulkoisia sukuelimiä muistuttavaa kudosta ja lasta kohdellaan sen jälkeen johdonmukaisesti tyttönä.


title: Intersukupuolisuus

text: Yhdeksän kymmenestä intersukupuolisesta vauvasta on leikattu tytöiksi, koska kivesten poisto ja häpykielen pienentäminen on helpompaa kuin häpykielen suurentaminen. Lapsen intersukupuolisuus on saatettu jopa salata lasten vanhemmilta. Vanhempia on saatettu myös painostaa suostumaan leikkauksiin esimerkiksi vedoten virheellisesti syöpäriskin merkittävään kasvuun taikka herättämällä epäilystä lapsen sopeutumisesta yhteisöön normeista poikkeavien sukupuolellisten piirteidensä vuoksi.


title: Intersukupuolisuus

text: Euroopan neuvosto on kehottanut jäsenmaitaan huolehtimaan siitä, ettei intersukupuolisten lasten sukuelinten ulkonäköä muuteta kirurgisesti. Häpykielen pienentämiseen liityy hermovaurion riski. Lisäksi liian nuorena ja lapsen mielipidettä huomioon ottamatta tehty leikkaus on johtanut usein vakavaan sukupuoli-identiteetin ristiriitaan, ja henkilöt ovat päätyneet transsukupuolisten tapaan sukupuolen korjausprosessiin.


title: Intersukupuolisuus

text: Sukuelinten ulkonäköä muuttavia leikkauksia voi tehdä missä elämänvaiheessa tahansa, minkä vuoksi eräiden mielipiteiden mukaan kannattaisi odottaa lapsen varttumista siihen ikään, että hän kykenee tiedostamaan ja ilmaisemaan muille, millaiseksi kokee sukupuolensa. Vain harva intersukupuolinen, jolle ei ole tehty lapsena leikkausta haluaa aikuisena sukuelimiä muuttavaan leikkaukseen.


title: Intersukupuolisuus

text: Intersukupuolisten lasten leikkaukset keskitettiin Suomessa Helsingin Lastenlinnaan ja Oulun yliopistolliseen keskussairaalaan, mutta nykyisin niitä tehdään enää Helsingissä.


title: Intersukupuolisuus

text: Intersukupuolisina syntyneiden pikkulasten sukupuolielinten ulkonäköä muuttavat kirurgiset toimenpiteet ovat laittomia Euroopan maista Maltalla ja Portugalissa (vuodesta 2018).


title: Jarno Trulli

text: Jarno Trulli (s. 13. heinäkuuta 1974 Pescara, Italia) on italialainen autourheilija. Hän on entinen Formula 1 -kuljettaja, joka ajoi sarjassa vuosina 1997–2011. Vuonna 2014 hän perusti Trulli GP -nimisen Formula E -tallin, jossa hän toimii myös toisena kilpakuljettajana.


title: Jarno Trulli

text: Trullin vanhemmat Enzo ja Franca olivat moottoriurheilun ystäviä ja nimesivät poikansa vuonna 1973 kilparadalla menehtyneen suomalaisen ratamoottoripyöräilijä Jarno Saarisen mukaan.


title: Jarno Trulli

text: Trullin autourheilu-ura lähti liikkeelle karting-harrastuksesta. Voitettuaan kartingissa Italian ja Euroopan mestaruudet hän voitti Saksan Formula 3 -sarjan mestaruuden vuonna 1996.


title: Jarno Trulli

text: Formula 1 -ura alkoi kaudella , jolloin Trulli ajoi Minardi-tallissa seitsemän osakilpailua, joiden jälkeen hän siirtyi Prost-talliin loukkaantuneen Olivier Panisin tilalle. Trulli teki vaikutuksen kolmannessa Prost-kisassaan ajamalla Saksan osakilpailussa neljänneksi ja jopa johtamalla vähän aikaa Itävallan osakilpailua. Hän oli Prost-tallin palveluksessa kaksi vuotta ja pääsi ensimmäisen kerran palkintosijoille Euroopan osakilpailussa kaudella .


title: Jarno Trulli

text: Trulli vaihtoi tallia kaudeksi ja siirtyi Jordan-tallin leipiin. Jordan ei kuitenkaan ollut enää yhtä hyvässä vedossa kuin 1990-luvun lopulla, eikä Trulli saavuttanut yhtään palkintosijaa. Managerinsa Flavio Briatoren tuella hän siirtyi kaudella Renault'lle, jonka tallipäällikkönä Briatore toimi. Ranskalaistallissa Trulli saavutti uransa ensimmäisen osakilpailuvoiton Monacossa, jossa maaliin pääsi vain yhdeksän autoa.


title: Jarno Trulli

text: Trulli joutui lähtemään Renault-tallista kun kautta oli ajamatta neljä osakilpailua. Trullin korvasi Jacques Villeneuve. Trulli oli ehtinyt tehdä Toyota-tallin kanssa sopimuksen kaudesta , ja Renault'lta poistuttuaan hän pääsi ajamaan kauden 2004 kaksi viimeistä osakilpailua Toyotalle Ricardo Zontan tilalle. Trullin parhaita suorituksia kaudella 2005 olivat kolme palkintopallisijaa.


title: Jarno Trulli

text: Parin Toyotalle vaikeamman kauden jälkeen Trulli ajoi kauden Ranskan osakilpailussa kolmanneksi ja koko kausi sujui muutenkin kahta edellistä kautta paremmin Toyotan ollessa melko kilpailukykyinen. Kauden Trulli aloitti vahvasti ajamalla heti kauden avauskilpailussa Australiassa kolmanneksi lähdettyään matkaan varikolta. Trulli sai kilpailun jälkeen 25 sekunnin aikasakon Lewis Hamiltonin ohittamisesta turva-auton ollessa radalla. Hän tippui kahdenneksitoista, mutta myöhemmin tuomaristo perui hänelle annetun aikasakon ja hän nousi takaisin kolmanneksi. Trulli jatkoi hyvää vauhtia ja oli tasaisesti pisteillä. Hänen parhaat sijoituksensa olivat toinen sija Japanissa sekä kolmannet sijat Australiassa ja Bahrainissa, jossa hän ajoi paalupaikan ja uransa ensimmäisen nopeimman kierroksen.


title: Jarno Trulli

text: Toyota ilmoitti aikeistaan jättää F1-sarjan hyvissä ajoin ja Trulli joutui etsimään uuden työpaikan. Kaudella uutena tallina F1-sarjassa aloittanut Lotus palkkasi kokeneen italialaisen talliinsa Heikki Kovalaisen tallikaveriksi. Lotus ei kuitenkaan ollut kilpailukykyinen verrattuna kärkitalleihin. Trullin parhaaksi sijoitukseksi jäi Japanin GP:n 13. sija. Trulli päihitti Kovalaisen aika-ajovertailussa 11/8.


title: Jarno Trulli

text: Trulli jatkoi Lotuksella kaudella . Hän hävisi kauden välisessä aika-ajovertailussa Kovalaiselle peräti 16-2. Saksan kilpailussa hänen tilallaan ajoi Karun Chandhok. Trullin parhaiksi sijoituksiksi jäivät Australian ja Monacon kilpailuista ajetut 13. sijat. Hänen oli tarkoitus jatkaa tallissa kaudella , mutta hänet korvattiin Vitali Petrovilla.


title: Jarno Trulli

text: Vuonna 2014 Trulli perusti oman tallin Trulli GP:n Francesco Guarnierinin kanssa. Trulli myös kilpailee oman tallinsa autolla Formula E -sähköautosarjassa. Hän ajoi neljänneksi Uruguayn osakilpailussa joka oli hänen ainoa pistesijoituksensa. Saksan kilpailussa Trulli ajoi paalupaikalle mutta tippui lopulta kilpailussa pois pistesijoilta. Hän sijoittui 15 pisteellään sarjassa lopulta 20:ksi. Kauden päätteeksi Trulli lopetti kilpauransa ja keskittyy oman tiiminsä johtamiseen.


title: Jarno Trulli

text: Jarno on naimisissa Barbaran kanssa ja heillä on kaksi poikaa; Enzo (s. 2005) ja Marco (s. 2006).


title: Jarno Trulli

text: Trulli omistaa isänsä ja viinialan asiantuntijan kanssa viinitarhan Italian Abruzzossa.


title: Kunto

text: Kunto on ihmisen olotilaa kuvaava käsite, johon sisältyvät fyysinen kunto, sosiaalinen kunto, psyykkinen kunto.


title: Kunto

text: Fyysisellä kunnolla tarkoitetaan muun muassa kestävyyskuntoa, lihasvoimaa ja liikehallintaa. Fyysinen kunto on käsitteenä suppeampi kuin fyysinen toimintakyky, johon luetaan kuuluvaksi edellä mainittujen asioiden lisäksi muun muassa aistien toiminta. Huono fyysinen kunto on suurin yksittäinen terveysriski molemmilla sukupuolilla. Fyysistä kuntoa voidaan ylläpitää liikunnalla, joka ylläpitää samalla myös psyykkistä kuntoa.


title: Kunto

text: Fyysisellä toimintakyvyllä tarkoitetaan kehon kykyä suoriutua fyysisistä ponnistuksista ja muista tavoitteista. Yksinkertaistettuna se tarkoittaa kykyä selviytyä arjen askareista, toiminnoista ja vaatimuksista vaivattomasti ja kivutta. Esimerkiksi kengännauhojen sitominen vaatii tiettyä notkeutta. Jos tällainen perustoiminto vaatii onnistuakseen erityistä ponnistelua tai erityisiä toimenpiteitä, esim. jalan nostoa tuolille tai jotain teknistä apuvälinettä, niin silloin fyysinen toimintakyky on rajoittunut. Iän myötä fyysinen toimintakyky heikkenee, mutta sitä voidaan kuitenkin merkittävästi pidentää toiminnan kautta edellyttäen luonnollisesti, etteivät terveydelliset seikat sitä rajoita. Terveys ja toimintakyky vaikuttavat toisiinsa.


title: Kunto

text: Fyysinen suorituskyky on alla olevan listan summa. Fyysisen suorituskyvyn osa-alueita tulee käsitellä kokonaisuutena sen sijaan, että keskityttäisiin vain yhteen tai muutamaan toisiaan täydentävään osa-alueeseen.Hyvän kunnon saaminen ja ylläpitäminen voi vaatia seuraavia asioita:


title: Lahko (uskonto)

text:
Lahko on nykyisessä päämerkityksessään vallitsevasta kirkosta eronnut uskonnollinen ryhmä. Laajemmassa merkityksessään lahko on mistä hyvänsä kirkko- tai uskontokunnasta irrottautunut ryhmä tai liike. Perinteisessä kristillisessä merkityksessään lahko on harhaoppisena pidetty liike, jonka ei katsota dogmissaan tunnustavan Jeesuksen statusta samalla tavalla kuin Kirkko.
Uskontososiologi Phil Zuckermanin mukaan lahkojen, kirkkojen ja kulttien välillä ei varsinaisesti ole eroa. Uskontososiologi Kimmo Ketola on todennut kirkko-lahko-luokittelun olevan ongelmallinen muiden kuin juutalais-kristillisen kulttuuripiirin suhteen.


title: Platonin kappale

text: Platonin kappale on säännöllinen monitahokas, jonka tahkot ovat keskenään yhteneviä säännöllisiä monikulmioita ja jonka jokaisesta kärjestä lähtee yhtä monta särmää. Platonin monitahokkaita on viisi erilaista (kuvattu alla). Niiden nimet on johdettu niiden tahkojen lukumääriä kuvaavista kreikan kielen lukusanoista ja sanasta εδρον, joka tarkoittaa muun muassa tahkoa.


title: Platonin kappale

text: Esteettisten ominaisuuksiensa ja symmetrisyytensä vuoksi säännölliset monitahokkaat ovat kiinnostaneet matemaatikkoja tuhansien vuosien ajan. Kreikkalainen filosofi Platon väitti dialogissaan "Timaios" klassisten alkuaineiden rakentuvan säännöllisistä monitahokkaista, ja niitä kutsutaan sen vuoksi hänen mukaansa Platonin kappaleiksi.


title: Platonin kappale

text: Viisi Platonin kappaletta tunnettiin jo muinaisina aikoina. Ei tiedetä, missä ne keksittiin ensimmäisenä, mutta antiikin kreikkalaiset epäilemättä tunsivat kaikki viisi kappaletta. On kuitenkin olemassa todisteita, että ne olisi tunnettu jo paljon ennen kreikkalaisten aikaa. Skotlannin neoliittisen kauden ihmiset tekivät kivimalleja kaikista viidestä kappaleesta ainakin tuhat vuotta ennen Platonin aikaa.


title: Platonin kappale

text: Mitä tulee kreikkalaiseen matematiikkaan, jotkin lähteet (kuten Proklos) antavat kunnian viiden säännöllisen monitahokkaan keksimisestä Pythagoraalle, kun taas osa todisteista viittaa siihen, että hän olisi tuntenut vain tetraedrin, kuution ja dodekaedrin, ja että oktaedrin ja ikosaedrin olisi keksinyt Platonin aikalainen Theaitetos. Joka tapauksessa Theaitetos kuvaili monitahokkaiden matemaattiset ominaisuudet ja oli ehkä myös ensimmäinen, joka todisti, ettei säännöllisiä monitahokkaita ole enempää kuin tunnetut viisi.


title: Platonin kappale

text: Säännölliset monitahokkaat ovat tärkeitä Platonin filosofiassa, minkä vuoksi niitä kutsutaan myös Platonin kappaleiksi. Platon kirjoitti niistä dialogissaan "Timaios", jossa hän yhdisti jokaiseen klassiseen alkuaineeseen – maahan, ilmaan, tuleen ja veteen – säännöllisen monikulmion, niin että maata vastasi kuutio, ilmaa oktaedri, vettä ikosaedri ja tulta tetraedri. Nämä yhteydet hän perusteli sillä, että tuli tuntuu terävältä ja pistävältä (aivan kuin pieniltä tetraedreilta); ilman pienet oktaedriosaset taas ovat niin pyöreitä, että niitä tuskin tuntee; vesi, joka koostuu ikosaedreista, valuu pois kädestä aivan kuin se koostuisi pienen pienistä palloista ja kulmikas kuutio tekee maasta murenevan ja hajoavan verrattuna veteen. Viidettä Platonin monitahokasta, dodekaedria, Platon toteaa jumalan käyttäneen tähdistöjen luomisessa. Aristoteles laajensi alkuaineiden luetteloa eetterillä, josta hän oletti taivaiden koostuvan mutta jota hän ei ollut kiinnostunut yhdistämään dodekaedriin.


title: Platonin kappale

text: Eukleides kuvaa säännöllisten monikulmioiden matemaattiset ominaisuudet kirjassaan Alkeet, jonka kolmastoista ja viimeinen kirja on omistettu niiden ominaisuuksien tarkasteluun. Kirjan XIII propositiot 13–17 kuvaavat tetraedrin, oktaedrin, kuution, ikosaedrin ja dodekaedrin konstruktiot. Eukleides myös ratkaisee jokaisen monitahokkaan ympäripiirretyn ympyrän halkaisijan pituuden suhteen sen sivun pituuteen. Propositiossa 18 hän perustelee, ettei ole olemassa muita säännöllisiä monitahokkaita. Suuri osa kirjan XIII sisällöstä on todennäköisesti johdettu Theaitetoksen töistä.


title: Platonin kappale

text: 1500-luvulla saksalainen astronomi Johannes Kepler yritti löytää yhteyden siihen aikaan tunnetun viiden planeetan (jos maata ei lasketa) ja viiden säännöllisen monitahokkaan välille. "Mysterium Cosmographicumissa" (1596) Kepler esitteli aurinkokunnan mallin, jossa viisi Platonin kappaletta on asetettu sisäkkäin ja erotettu toisistaan pallokuorilla. Jokainen kuudesta kuoresta vastaa yhtä planeetoista. Monitahokkaat oli järjestetty niin, että sisin oli oktaedri, sitten tulivat ikosaedri, dodekaedri, tetraedri ja uloimmaisena kuutio. Aurinkokunnan rakenteen ja planeettojen välisten etäisyyksien suhteet määrittivät säännölliset monitahokkaat. Kepler joutui lopulta hylkäämään mallinsa, mutta hänen tutkimuksensa poikivat Keplerin monitahokkaat, oivalluksen, etteivät planeettojen radat ole ympyränmuotoisia, sekä Keplerin lait.


title: Platonin kappale

text:
Kupera monitahokas on säännöllinen, jos ja vain jos
Jokainen säännöllinen monitahokas voidaan täten kuvata merkinnällä {"p", "q"}, jossa "p" on yksittäisen tahkon sivujen lukumäärä, ja "q" on yksittäisestä kärjestä kohtaavien tahkojen lukumäärä (tai kärjestä lähtevien särmien lukumäärä). Merkintää {"p", "q"} kutsutaan Schläflin symboliksi, ja se kuvaa monitahokkaan kombinatoriset ominaisuudet.


title: Platonin kappale

text: Kaikki monitahokasta koskeva kombinatorinen tieto, kuten tahkojen ("T"), särmien ("S") ja kärkien ("K") lukumäärä voidaan laskea luvuista "p" ja "q". Koska kahden kärjen tai kahden tahkon välissä on aina yksi särmä, seuraavan yhtälön täytyy toteutua:


title: Platonin kappale

text: Eulerin monitahokaslause tarjoaa toisen yhtälön särmien, tahkojen ja kärkien lukumäärien välille:


title: Platonin kappale

text: Tämän yleisen totuuden voi todistaa monin eri tavoin. (Algebrallisessa topologiassa se seuraa siitä, että pallon Eulerin karakteristika on 2.) Yhdessä nämä kaksi yhtälöä määräävät täysin "T":n, "S":n ja "K":n:


title: Platonin kappale

text: Huomaa, että jos "p":n ja "q":n arvot vaihdetaan keskenään, vaihtuvat myös "T":n ja "K":n arvot keskenään, mutta "S" pysyy samana (tämä voidaan tulkita geometrisesti; katso seuraava kappale).


title: Platonin kappale

text:
Jos säännöllisen monitahokkaan vierekkäisten tahkojen keskipisteet yhdistää, syntyy kappaleen sisään säännöllinen monitahokas.
Jokaisella monitahokasparilla on keskenään yhtä monta särmää, mutta kärkien ja tahkojen määrät vaihtuvat ristiin.


title: Polttopallo

text: Polttopallo on lasten suosima peli, jossa on tapana käyttää pehmeää palloa, koska ajatuksena on heittää pallolla muita pelaajia. Polttopalloa pelataan usein esimerkiksi koulujen alaluokkien liikuntatunneilla ja se kehittää muun muassa ketteryyttä ja tarkkuusheittoa.


title: Polttopallo

text: Yksi tai useampi pelaaja yrittää "polttaa" muita pelaajia osumalla pelaajiin heittämällään pallolla. Muut pelaajat asettuvat maahan piirretyn ympyrän sisäpuolelle ja yrittävät väistellä palloa. Kun pallo osuu ympyrän sisällä olevaan pelaajaan, hän siirtyy ympyrän ulkopuolelle ja hänestä tulee yksi heittäjistä. Peliä jatketaan, kunnes ympyrän sisällä ei ole enää pelaajia. Viimeinen sisällä oleva pelaaja on voittaja. Yleensä tapana on, että vain pään alapuolelle osuneet heitot hyväksytään. Pelistä on olemassa monimutkaisempia muunnelmia, kuten keinupolttopallo.


title: Polttopallo

text: Joissakin sääntömuunnelmissa ympyrän sisällä olevat pelaajat saavat ottaa pallosta kopin käsillään. Näin tehdessä viimeksi ympyrästä poistunut tai kopparin valitsema pelaaja saa palata ympyrään.


title: Polttopallo

text: Polttopalloa pelataan eri säännöillä ympäri maailmaa. Yhdysvalloista Suomeenkin levinnyt joukkuelajimuoto saa koko ajan uusia pelaajia myös Suomessa ja mm. SM-kisoja pelataan eri tasoilla Suomessa.


title: Polttopallo

text: Polttopallon tapainen toinen leikki on nimeltään Neljän tulen välissä. Siinä pelaajat jaetaan kahteen ryhmään ja heidän yhteinen liikkuma-alueensa jaetaan kahteen erilliseen, jolloin kummallakin joukkueella on oma puoli. Pelialue rajataan melko pieneksi. Kummastakin joukkueesta valitaan yksi tai kaksi polttajaa, myös palloja voi olla enemmän kuin yksi. Polttajien alue sijoittuu vastajoukkueen taakse ja heidän on tarkoitus polttaa mahdollisimman monta vastapelaajaa. Palaneesta pelaajasta tulee polttaja ja hänen on siirryttävä vastajoukkueen taakse, muiden omanpuolelaisten polttajien avuksi. Viimeinen palamaton voittaa. Joskus peliä vaikeutetaan monella pallolla ja palaneiden vapauttamisella. Mm. kun joku henkilö palaa itse, hänen polttamansa henkilöt vapautuvat.


title: New York (täsmennyssivu)

text: New York tarkoittaa seuraavia:


title: VNC

text: VNC "(Virtual Network Computing)" on protokolla tietokoneen graafisen käyttöliittymän etäkäyttöön, jonka kehitti ORL eli Olivetti Research Lab. Englannin Cambridgessa vuonna 1995. VNC:tä käytetään graafisen työpöydän esittämiseen verkon yli toisella työpöydällä. Tätä varten etäpisteellä tarvitaan VNC-palvelin ja toiseen päähän pääteohjelma.


title: VNC

text: Sekä palvelimia että pääteohjelmia löytyy yleisimmille käyttöjärjestelmille kuten Linux, Microsoft Windows ja BSD-muunnelmat kuten Mac OS X. VNC-protokolla on alustariippumaton, mutta kaikille käyttöjärjestelmille ei ole valmistettu tarvittavia ohjelmia.


title: VNC

text: VNC-pääteohjelma voi ottaa yhteyden eri käyttöjärjestelmällä varustettuun palvelimeen. Useamman pääteohjelman on mahdollista ottaa yhteys samaan palvelimeen. VNC on käytännöllinen vaikkapa etätyöskentelyyn. On olemassa myös Javalla tehty pääteohjelma, mikä teoriassa mahdollistaa järeänkin tietokoneen käyttämisen matkapuhelimen avulla.


title: VNC

text: Alkuperäinen VNC-koodi on avointa lähdekoodia.


title: VNC

text: VNC sai alkunsa ORL eli "Olivetti Research lab" -tutkimuskeskuksessa vuonna 1995. 1997 myös Oracle alkoi rahoittaa tutkimuskeskusta ja se nimeksi tuli "Olivetti & Oracle Research Lab". 1999 AT&T osti laboratorion mutta se lakkautettiin vuonna 2002.


title: VNC

text: Nimi VNC johdettiin sanoista "Very-thin-client ATM Network Computer" eli "Videotile", joka oli kynällä käytettävä nopealla ATM-yhteydellä varustettu LCD-kosketusnäyttö. Ohjelmallinen versio laitteesta sai nimen "Virtual Network Computing" eli VNC.


title: VNC

text: VNC:n parissa työskennelleet kehittäjät:


title: VNC

text: Koska VNC julkaistiin GPL-lisenssin alaisena, myöhemmin syntyi useita VNC-pohjaisia järjestelmiä.


title: Georg Simon Ohm

text: Georg Simon Ohm (16. maaliskuuta 1789 – 6. heinäkuuta 1854) oli saksalainen fyysikko. Hänet tunnetaan parhaiten nimeään kantavasta Ohmin laista. Ohm huomasi kokeissaan, että johtimeen syntyvä sähkövirta on suoraan verrannollinen johtimessa tapahtuvaan jännitehäviöön. Myös resistanssin yksikkö ohmi (Ω) kantaa hänen nimeään.


title: Georg Simon Ohm

text: Ohmista tuli matematiikan opettaja jesuiittojen koulussa Kölnissä 1817 ja polyteknisessä ammattikorkeakoulussa Nürnbergissä 1833. Koulu on myöhemmin nimetty hänen mukaansa. Hän sai arvostusta vasta vanhemmalla iällä, Copley-mitalin vuonna 1841 ja Torinon tiedeakatemian ja Royal Societyn jäsenyydet pian sen jälkeen.


title: Georg Simon Ohm

text: Hän sai professorin viran Münchenissä vuonna 1852, vain muutaman vuoden ennen kuolemaansa. Ennen tätä hän toimi monissa opetustehtävissä.


title: Georg Simon Ohm

text: Ohm julkaisi Ohmin lakia käsittelevät tutkimuksensa aluksi tiedejulkaisuissa 1826, mutta julkaisi jo seuraavana vuonna niitä käsittelevän kirjan, "Die galvanische Kette: mathematisch bearbeitet". Hän tutki myös atomeja, ääntä, polarisaatiota ym.


title: Uinti

text: Uinti on menetelmä, jolla ihmiset ja muut eläimet liikkuvat vedessä. Uimataitoa pidetään ihmisellä synnynnäisenä, mihin perustuu vauvauinti. Muista maaeläimistä muun muassa monet nisäkkäät, matelijat ja eräät linnut osaavat uida ja kaloille uiminen on pääasiallinen liikkumistapa.


title: Uinti

text: Ihmisen harjoittamana uinti on suosittu kuntoilu- ja kilpaurheilumuoto. Urheilun ohella uintia on kautta ihmiskunnan historian harjoitettu myös muissa tarkoituksissa, joita ovat muun muassa erilaiset työtehtävät tai liikkuminen veden yli.


title: Uinti

text: Krooli () on nopein ilman apuvälineitä suoritettava uintitekniikka, ja siksi se on kilpailutilanteen vapaauinnissa () käytetyin tekniikka. Kroolin käsiveto koostuu veto- ja palautusvaiheista. Vetovaiheen alussa käsi on kurkotettuna suoraan eteen, mistä se pyritään mahdollisimman suuri vetopinta-ala ylläpitäen siirtämään vastakkaiseen ääriasentoonsa reiden sivulle. Krooliuinnin potkuna käytetään vuoropotkua. Uinnin aikana kasvot pidetään vedessä.


title: Uinti

text: Selkäuinti on periaatteessa kroolia selällään. Se on yleinen kuntouintitekniikka, jossa uidaan selällään. Selkäuinnin potku on lähes samanlainen kuin krooliuinnissa. Käsivedossa voidaan erottaa samat vaiheet kuin krooliuinnissa, eli palautusvaiheessa käsi tuodaan veden pinnan päällä eteen ja vetovaiheessa se viedään veden alla reidelle asti. Selkäuinnin käsivedossa on erityisen tärkeää ns. rullaus. Tällä tarkoitetaan hartialinjan kiertymistä käsivetojen rytmissä. Esimerkiksi oikean käden ollessa palautusvaiheessa oikea hartia nousee vedestä ja vasen painuu alas. Rullauksella minimoidaan veden vastus palautuvan käden osalta ja maksimoidaan vetopinta-ala vetävän käden osalta.


title: Uinti

text: Rintauintia kutsutaan joissakin yhteyksissä myös sammakkouinniksi, koska sen potku muistuttaa sammakon takajalkojen liikettä vedessä. Rintauinti on hyvin yleinen kuntoilumuoto, ja ehkä juuri siksi sitä uidaan hyvin monilla eri tavoilla. Se on fyysisesti melko helppo laji. Selkäuintia ja alkeisselkäuintia voi pitää rintauintiakin vähemmän vaativina, mutta rintauinti on yleisempää ehkäpä juuri siksi, että toisin kuin selkäuinnissa, rintauinnissa on helppo nähdä eteenpäin. Harrastusuimareilla on usein käytössä tyyli, jossa päätä pidetään jatkuvasti pinnan yläpuolella, etteivät hiukset kastuisi tai siitä syystä, että uimari ei hallitse hengitystekniikkaa. Tässä tyylissä on vaarana niskan rasittuminen.


title: Uinti

text: Rintauinnin potku alkaa tilanteesta, jossa jalat ovat suorina nilkkoja myöten. Jalat koukistetaan yhtäaikaisesti niin, että polvet kiertyvät lievästi ulospäin. Veden vastuksen minimoimiseksi pyritään välttämään polvien tuomista liikaa "mahan alle". Nilkat koukistetaan ja jalat potkaistaan suoriksi leveälle. Potkun loppuvaiheessa jalkapohjat viedään yhteen ja ojennetaan.


title: Uinti

text: Rintauinnin käsiveto voidaan synkronoida potkun kanssa niin, että kädet työnnetään yhtäaikaisesti eteen samalla hetkellä kuin aletaan potkaista jalkoja suoriksi. Tätä kutsutaan liukuvaiheeksi. Liukuvaiheessa pää painetaan vedenpinnan alle, jotta potkun teho pystyttäisiin hyödyntämään virtaviivaisessa asennossa.


title: Uinti

text: Käsiveto alkaa, kun kädet ovat suorina edessä yhdessä kämmenet alaspäin. Aluksi käsiä viedään 10–15 senttiä suorina ulospäin. Veto jatkuu pyöreänä liikkeenä taaksepäin niin, että kyynärpäitä kohottaen vedetään suunnilleen rintakehän kohdalle ja kierretään kämmenet lähes yhteen. Tästä tilanteesta puristetaan kyynärpäät lähes yhteen ja työnnetään samalla kädet nopeasti eteen veden pinnan suuntaisesti. Käsivedossa on tärkeää pitää veto riittävän lyhyenä. Rajana voidaan pitää hartialinjaa. Jos kämmenet tai kyynärpäät valuvat vetovaiheessa hartialinjan alapuolelle, vedosta menetetään tehoa palautusvaiheen vastuksen vuoksi.


title: Uinti

text: Perhosuintia pidetään usein vaikeimpana ja fyysisesti raskaimpana uintitekniikkana. Tekniikkana perhosuinti on hitaampi kuin krooli, mutta nopeampi kuin rintauinti, ja alkujaan se eriytettiin rintauinnista omaksi kilpailulajikseen kilpailijoiden hylättyä varsinaisen rintauinnin. Lyhyellä 25 metrin radalla perhosuinti on nykyään selkäuintia aavistuksen hitaampi laji, mutta pitkällä (50m) radalla perhosuinti on nopeampi.


title: Uinti

text: Perhosuinnin potkuna käytetään ns. delfiinipotkua, jossa voimakkaasti lantion liikettä hyödyntäen suoritetaan krooliuinnin potkua muistuttava liike niin, että jalat toimivat yhtäaikaisesti. Käsiveto on sama kuin vapaauinnissa, tosin paria seikkaa lukuun ottamatta. Kädet heitetään eteen hartialinjalle ja siitä jatketaan kuten vapaauinnissa; pieni koukkaus, sivulle(ote), ja työnnetään käsiä vatsan kautta reisien puolväliin. Sen jälkeen suoritetaan palautus heittämällä kädet yhtäaikaisesti eteen. Potkurytmi vaihtelee jonkin verran. Yhtä käsivetoa kohti suoritetaan kaksi potkua, joista toinen potkaistaan suunnilleen käsien osuessa edessä veteen ja toinen käsivedon lopputyönnön aikana.


title: Uinti

text: Alkeisselkäuinti on uimaopetuksessa käytettävä selkäuinnin yksinkertaistettu versio. Alkeisselkäuinnissa kädet pidetään vartalon sivuilla ja kyynärvartta liikuttamalla työnnetään vettä taaksepäin samalla uintia tasapainottaen ja vartaloa pinnassa kannatellen.


title: Uinti

text: Vesipallokroolin tekniikka on muuten hyvin samanlainen kuin kroolissa, mutta pää pidetään vedenpinnan yläpuolella. Vesipallokrooli (tai vesipallouinti) eroaa tavallisesta krooliuinnista hieman myös vartalon asennossa. Vesipallokroolissa vartaloa pidetään hieman pystysuoremmassa, ja vartaloa täytyy jännittää enemmän. "Tarzanissa" pyritään kauhomaan eteenpäin niin nopeasti kuin suinkin pääsee ja unohtamaan kroolin tekniikan. Uimista helpottaa myös käsivedon pitäminen lyhyempänä kuin kroolissa. Tekniikka tunnetaan myös nimellä Tarzan. Nimitys on perua Johnny Weissmullerin uintitekniikasta, joka tuli suurelle yleisölle tutuksi Tarzan-elokuvista.


title: Uinti

text: Koirauinnissa jaloilla polskutetaan kuten kroolissa ja käsillä kauhotaan vettä kuten räpyläjalkaiset linnut jaloillaan. Koirauinti ei ole tehokasta tai nopeaa, mutta se on helppo oppia. Käsipohjauinti on koirauinnin muoto, jossa kädet ulottuvat pohjaan. Silloin käsillä voi ohjata tehokkaammin kulkusuuntaa.


title: Uinti

text: Sculling tai scalling on käsillä tehtävä sivuttainen, hidas etenemisliike. Liikkeessä maataan vatsallaan tai selällään vedessä ja kädet ovat suorana tai hieman koukussa pään edessä tai takana, josta vedetään kroolin käsivedon otevaihe. Joskus käsien alle kehotetaan kuvittelemaan tynnyrit, jotta käsien asento olisi oikea. Aluksi kädet siirretään eteen, jonka jälkeen niitä liikutetaan ulospäin, kämmenet lähes täysin ulospäin käännettyinä. Liikkeen ääriasentoon tultaessa kämmenet käännetään jälleen ja ne työnnetään lähes yhteen. Aina scullingia uidessa ei potkita ja joskus käytetään pullaria (jalkoja kelluttava apuväline), mutta useammin potkitaan, koska sculling itsessään on hyvin hidasta. Scullingia uitaessa tavoitteena on mahdollisimman hyvä ote veteen, sillä se on uinnin tärkeimpiä asioita.


title: Uinti

text: Uinti on kuntoilumuotona erittäin monipuolinen liikuntalaji, koska se harjoittaa sekä ylävartaloa että alavartaloa. Koska uinnissa tuki- ja liikuntaelimiin ei kohdistu vastaavanlaisia iskuja kuin esimerkiksi juostessa, uintia ja usein myös vesijuoksua voidaan käyttää vammoista kuntoutumisen apuna. Vedessä on myös mahdollista tehdä liikkeitä, jotka maalla ovat fyysisen vaativuutensa takia mahdottomia.


title: Uinti

text: Useimmissa uintilajeissa suurin rasitus kohdistuu hartiaseudun lihaksiin. Tyypillinen aktiiviuimarin rasitusvamma onkin olkapään kipu, jota kutsutaan yleisnimityksellä uimarin olkapää. Vaiva esiintyy erityisesti krooliuinnin yhteydessä kilpauimarin pyrkiessä saamaan käsivedosta mahdollisimman tehokkaan. Toinen uimareita uhkaava rasitusvamma kohdistuu polviin ja esiintyy erityisesti rintauimareilla. Yleensä nämä vammat vaivaavat vain runsaasti harjoittelevia kilpauimareita, ja kuntouimarit kärsivät vammoista erittäin harvoin.


title: Uinti

text: Uinti soveltuu liikuntamuotona hyvin myös astmaatikoille uimahallien kostean ja pölyttömän ilman takia. Lisäksi uintia pidetään hyvänä harjoituksena hengityselimille. Joskus on epäilty uimahallien kloorin ja voimakkaan rasituksen altistavan nuoria kilpauimareita astmaoireille. Toisaalta astma on nykyään yleinen vaiva kaikkien hengityselimistöä rasittavien urheilulajien kohdalla, ja harjoitteluolosuhteiden osalta uinti soveltuu astmaatikolle paremmin kuin ulkolajit.


title: Uinti

text: Suomessa, aivan kuten Ruotsissa ja Tanskassakin, on periaate, että kaikkien lasten tulee oppia uimaan yhtä hyvin kuin oppia toimimaan hätätapauksissa veden lähellä. Usein uimataidon määritelmänä on, että henkilö pystyy uimaan 200 metriä (220 jaardia), josta vähintään 50 metriä (55 jaardia) selällään, ensin kuitenkin hypättyään veteen niin, että pääkin on ollut veden alla. Vaikka 95 % Ruotsin kouluikäisistä lapsista osaa uida, hukkuminen on kolmanneksi yleisin syy kuolemaan.


title: Uinti

text: Alankomaissa ja Belgiassa uimaopetus koulupäivän aikana on hallitusten tukema. Useimmat koulut tarjoavat mahdollisuuden uimaopetukseen.


title: Uinti

text: Useissa maissa on uimaopetusta tarjolla paikallisissa uimahalleissa. Uintia opettaa yleensä paikallinen vapaaehtoinen tai yksityiset yritykset.


title: Uinti

text: Isossa-Britanniassa "Top-ups scheme" tarjoaa koululaisille, jotka eivät osaa uida vielä 11 vuoden iässä, mahdollisuutta päivittäiseen intensiiviseen opetukseen. Ne lapset, jotka eivät ole saavuttaneet Ison-Britannian suositusta eli 25 metrin uintitaitoa ennen perusopetuksen päättymistä, pääsevät koulutukseen, joka kestää kaksi viikkoa, joka päivä puoli tuntia.


title: Uinti

text: Kilpauintilajit ovat:


title: Uinti

text: Olympialaisten ohjelmassa olevat matkat:


title: Uinti

text: Muiden arvokisojen ohjelmassa on olympiamatkojen lisäksi seuraavia matkoja:


title: Uinti

text: Lyhyen radan MM- ja EM-kisoissa ei uida 200 metrin sekauintiviestiä. EM-kisoissa ei myöskään 100 metrin seka- eikä vapaauintiviestejä. Lyhyen radan kisoissa ei myöskään uida avovesimatkoja. MM-kisoissa (ns. pitkän radan MM-kisat) kilpaillaan varsinaisen uinnin lisäksi myös uimahypyissä, taitouinnissa ja vesipallossa.


title: Uinti

text: Uima-altaan pituus kilpauinnissa on 25 tai 50 metriä. Molemmilla altaanmitoilla mitataan ennätykset erikseen, koska käännöksessä säästyy aikaa ja näin ollen 25 metrin altaan ajat ovat nopeampia kuin 50 metrin altaan. Vertailtaessa lyhyellä ja pitkällä radalla saavutettuja aikoja käytetään laskennallista hyvitystä, jonka avulla voidaan esimerkiksi asettaa samantasoinen aikaraja kummallekin altaalle. Menetelmä on käytössä esimerkiksi uinnin Suomen Mestaruuskilpailujen osallistumiseen oikeuttavien aikarajojen laskennassa. Hyvitys on lajista riippuen: 1 sekunti/50 m, eli esimerkiksi 50 metrin radalla uitu vapaauinti aika 30,00 sekuntia vastaa 25 metrin radalla 29,00 sekuntia. Poikkeuksen muodostavat rintauinti, jossa hyvitys on 1,5 sekuntia/50 m, ja sekauinti, jossa hyvitys on 1,25 sekuntia/50 m, sekä 4 × 100 metrin sekauintiviesti, jossa hyvitys on yhteensä 5 sekuntia. Käytännössä hyvitykset ovat sopimuksenvaraisia, ja eri uimarit menestyvät lyhyellä altaalla hieman eri tavoin kuin pitkällä altaalla. Yleisesti ottaen voidaan sanoa, että pienikokoinen uimari ei saa lyhyestä altaasta yhtä suurta hyötyä kuin pitkä uimari. Kansainvälinen Uimaliitto on luonut oman pistelaskujärjestelmänsä helpottamaan eri uintitekniikoilla ja matkoilla uitujen kilpailutulosten vertailua.


title: Uinti

text:
Kansainväliset kilpailut uidaan 25 tai 50 metrin altaassa, jossa on vähintään kahdeksan rataa. Ulompien ratojen ulkoreunassa täytyy olla vähintään puolen metrin kaistale tasaamassa ratojen eroja.
Kilpauinnissa on hyödynnetty uusinta teknologiaa mm. uimapuvuissa. Teknologian kehityksen tulokset on nähtävissä Pekingin olympialaisissa vuonna 2008, jossa tehtiin 25 maailmanennätystä. Tulokset eivät ole parantuneet ainoastaan sadasosia, vaan jopa sekunteja, mikä on kilpauinnissa todella kova saavutus. Eniten menestystä saavutti Michael Phelps kahdeksalla kultamitalillaan. Uimareiden huima menestys perustuu uuteen tietokonemallinnukseen, jossa mitataan veden virtausta uimarin liukuessa vedessä. Virtausta on tutkittu mm. videoimalla ilmakuplien liikettä uimarin ympärillä. Mallinnuksen avulla on kehitetty uintitekniikkaa mahdollisimman sujuvaksi tuloksena vartalon ja raajojen tehostunut liikerata vedessä. Vuonna 2009 tulivat käyttöön uuden teknologian kelluttavat uimapuvut, joiden ansiosta Rooman MM-kisoissa tehtiin 43 ME:tä. Nämä uimapuvut kiellettiin kuitenkin 2010. Maailmanennätykset jäivät silti voimaan..


title: Uinti

text: Lisäksi uinti kuuluu osana vesipallon, taitouinnin, nykyaikaisen viisiottelun ja triathlonin kilpailusuoritukseen. Taitouinti tunnettiin 1960-luvulle asti Suomessa nimellä kuviokellunta, mutta vakavaa kilpailutoimintaa kehitettäessä nimi muutettiin kuvaavammaksi.


title: Uinti

text: Seuraavia termejä käytetään erityisesti kilpauinnissa.Suomessa kuolee nykyään vuosittain hukkumalla noin 150-180 henkilöä. Näistä hukkumistapauksista kuitenkin vain hyvin pieni osa liittyy varsinaisesti uimisen harrastamiseen. Hukkumisonnettomuudet tapahtuvat tyypillisesti vesiliikenteessä, uidessa tai pudotessa veteen tai jäihin. Miesten kuolleisuus hukkumistapaturmiin vuonna 2000 oli 4,5/100 000 ja naisten 0,8/100 000 vuodessa. Suomalaisten miesten hukkumiskuolleisuus on kansainvälisesti katsottuna erittäin suuri, ja merkittävä osa hukkumisista tapahtuu humalassa.


title: Uinti

text:
Hukkuminen tarkoittaa määritelmällisesti henkilön kuolemista hukuksiin joutumisen seurauksena. Hukuksiin joutuminen aiheuttaa kehossa hapenpuutteen ja asidoosin, jotka pitkään kestäessään johtavat sydänpysähdykseen. Aivot kestävät hapenpuutetta vain noin 4-5 minuuttia vaurioitumatta. Suomessa hukkuminen tapahtuu lähes aina kylmään veteen, mikä aiheuttaa nopeasti kehon hypotermian. Likaisen veden ja vierasesineiden aspiroiminen keuhkoihin saattaa johtaa hengitysvajaukseen. Hukuksiin joutumisesta hengissä selvinneillä voi esiintyä esimerkiksi aivo-, keuhko- ja kaularankavaurioita.
Kloori on uima-altaiden puhtaanapidossa yleisesti käytetty kemikaali, joka voi aiheuttaa silmien ja keuhkojen ärsytystä. Kloori voi myös johtaa hiusten väri- ja rakennemuutoksiin; erityisesti vaalennetut hiukset voivat liiasta altistuksesta muuttua vihertäviksi. Silmien ärsyyntymistä voi hillitä käyttämällä uimalaseja.
Vammariskin suhteen uinti on yksi turvallisimmista liikuntalajeista. Uinnissa sattuu vuonna 2004 tehdyn suomalaisen tutkimuksen mukaan 1 vamma tuhatta harrastettua tuntia kohti; vaarallisimmissa lajeissa vammoja sattuu moninkertaisesti. Kolme vaarallisinta lajia tutkimuksessa olivat squash (18,3/1000), judo (16,3/1000) ja suunnistus (13,6/1000). Rasitusvammojen osuus uinnissa tapahtuneista vammoista on noin kolmasosa.


title: Uinti

text:
Veden laadusta ja tyypistä riippuen vedessä voi elää bakteereja, parasiitteja, sieniä ja viruksia, jotka saattavat aiheuttaa ihmisille infektioita. Suomen vesistöissä kasvaa usein myrkyllisiä sinileväbakteereja, jotka voivat aiheuttaa uimareille iho- ja keuhko-oireita.
Vedessä elää monenlaisia ihmiselle vaarallisia tai haitallisia eläimiä. Tällaisia eläimiä ovat muun muassa rauskut, meduusat, merisiilit, sähköankeriaat, hait, käärmeet ja ravut. Suomessa ei kuitenkaan ole vaaraa kuin korkeintaan ankeriaista, ravuista ja käärmeistä. Näitäkin lajeja tapaa vain harvoin. Suomessa elää vain yksi meduusalaji: korvameduusa, eikä senkään pistos kuin korkeintaan nipistä.
Virtaukset luonnonvesistöissä saattavat vetää uimarin pinnan alle ja johtaa hukkumiseen. Suomen olosuhteissa kylmässä vedessä pitkään oleileminen voi johtaa hypotermiaan. Vesi heijastaa auringonvaloa ja voi johtaa suojaamattoman ihon palamiseen auringossa. Vammautumisriski on suuri sukellettaessa tuntemattomaan veteen, jolloin uimarin kaularanka voi vaurioitua pään osuessa pohjaan. Uinti voi olla kielletty myös muun veteen liittyvän syyn takia, esimerkiksi sataman alueella tai vaarallista veneenlaskupaikan lähellä.


title: Mitokondrio

text: Mitokondrio on soluelin, jossa soluhengitys tapahtuu. Mitokondrioiden määrä solussa vaihtelee solun energiatarpeesta riippuen. Runsaasti energiaa kuluttavissa soluissa, kuten lihaksissa, mitokondrioita on runsaasti. Mitokondriossa on omaa DNA:ta. Mitokondriot periytyvät aina äidiltä, ja niitä voidaankin käyttää apuna yksilöntunnistuksessa. Punasoluissa ei ole mitokondrioita.


title: Mitokondrio

text: Mitokondrioilla on happiradikaalien tuottajana rooli myös vanhenemisessa. Mitokondriosairaudet aiheuttavat mitokondrioiden toimintahäiriöitä. Mitokondrioihin vaikuttavia toksiineja on tutkittu muun muassa sian siittiötestien avulla.


title: Mitokondrio

text: Mitokondrio muodostuu sileästä ulkokalvosta ja poimuttuneesta sisäkalvosta. Kalvojen rakenteen vuoksi mitokondriossa on viisi funktioltaan ja kemiallisilta ominaisuuksiltaan erilaista osastoa: ulkokalvo, sisäkalvo, ulko- ja sisäkalvon välinen tila, sisäkalvon poimut eli kristat ja sisäkalvon sisäpuoli eli matriksi.


title: Mitokondrio

text: Ulkokalvoa peittää samanlainen amfipaattisten molekyylien muodostama kalvo kuin soluakin. Kalvo on muodostunut pääasiassa vastakkain asettuneista fosfolipideistä, joissa glyserolimolekyylin jokaiseen hydroksyyliryhmään on esterisidoksella kiinnittynyt happo. Kalvoon on kiinnittynyt useita poriineiksi kutsuttuja proteiineja, jotka päästävät kaikki alle 5000 daltonin kokoiset molekyylit lävitseen.


title: Mitokondrio

text: Mitokondrion sisäkalvoproteiineja on neljää eri tyyppiä:


title: Mitokondrio

text: Sisäkalvon poimuja kutsutaan kristoiksi. Ne laajentavat huomattavasti kalvon kokonaispinta-alaa ja mahdollistavat siten ATP:n entistä tehokkaamman tuotannon.


title: Mitokondrio

text: Sisäkalvon sisäpuolta kutsutaan yleisesti matriksiksi. Sen sisäpuolella on muun muassa sitruunahappokierron entsyymejä, mitokondrion oma genomi ja sen säätelyyn ja kopioitumiseen vaadittavia proteiineja.


title: Mitokondrio

text: Koska mitokondriolla on käytössään oma DNA-sekvenssinsä ja sillä on työkalut proteiinisynteesiin, uskotaan mitokondrion olleen viherhiukkasen ohella alun perin itsenäinen solu. Tumallisten solujen mitokondrioiden ajatellaan polveutuneen endosymbioosin välityksellä aerobisista bakteereista ja kloroplastien syanobakteereista.


title: Mitokondrio

text: mtDNA on ihmisellä noin 16 600 emäksen mittainen rengasmainen DNA-molekyyli. Jälkeläinen saa hedelmöityksessä mtDNA:n vain äidiltä (uniparentaalinen periytyminen), toisin kuin tuman DNA:n, joka saadaan molemmilta vanhemmilta. MtDNA:ssa tapahtuu paljon mutaatioita, jotka eivät korjaannu korjausmekanismien tehottomuuden vuoksi, joten mutaatiot jäävät mtDNA:han. Mutaatioita käytetään esimerkiksi ihmisgenetiikassa äitilinjojen määrittämisen apuna. Yhden emäksen muutosta (single nukleotide polymorphism SNP) pidetään yleensä mutaation merkkitekijänä.


title: Mitokondrio

text: Koska isän perimä ei ole vaikuttanut mitokondrion DNA:han eikä näin ollen sen mutaatioihin ja mutaatioiden on katsottu tapahtuneen suhteellisen säännöllisesti, ovat tutkijat voineet määrittää yksilöiden mitokodrioiden DNA:n avulla, miten kauan sitten kaikkien ihmisten kantaäiti on elänyt. Äitilinjan kantaäitinä pidetään noin 200 000 vuotta sitten Afrikassa elänyttä naista, jota kutsutaan Mitokondrio-Eevaksi.


title: Mitokondrio

text: Mitokondriot ovat solujen voimaloita, joissa energiaa muodostetaan kemiallisesti, ja se varastoidaan korkeaenergiaisiin fosfaatteihin, yleensä ATP:hen eli adenosiinitrifosfaattiin.


title: Mitokondrio

text: Erilaiset kemialliset reaktiot kuluttavat tai tuottavat energiaa, riippuen reagoivista aineista. Kun ATP:stä irtoaa fosfaattiryhmä, se luovuttaa runsaasti energiaa, jota solu käyttää erilaisiin toimintoihinsa. ATP on siis kompakti energiavarasto, jota solu osaa käyttää esimerkiksi vaikkapa lihassupistuksen vaiheissa. Solussa energia pyrkii päätymään yhteen, ATP, lopputuotteeseen, ja energiaa tuottavat ravintoaineet, kuten rasvat, glukoosi ja proteiinit muokataan yhteen välituotteeseen, joka pystyy muodostamaan mitokondrion reaktiosarjassa ATP:tä.


title: Mitokondrio

text: Välituote on nimeltään aktiivinen etikkahappo, eli asetyyli-CoA, jossa etikkahappo on tioesterisidoksella kiinni koentsyymi A:ssa, joka ei kulu reaktion aikana. Etikkahapon hiiliatomit pelkistyvät hiilidioksidiksi ja vedyt vedeksi, jonka muodostamiseen tarvitaan happea. Aktiivisen etikkahapon hiilien pelkistymistä hiilidioksidiksi ja vetyjen hapettumista vedeksi sitruunahappokierrossa ja oksidatiivista fosforylaatiota kutsutaan yhteisnimellä soluhengitys.


title: Mitokondrio

text: Kaiken kaikkiaan mitokondrio on dynaaminen soluorganelli, jonka reaktiot ovat mitä hienovaraisimmin järjestäytyneet keskenään. Reaktiot voivat myös vaihtaa suuntaansa, jolloin energiaa pyritään varastoimaan pitkäaikaisempaan käyttöön, kuten esimerkiksi maksassa glykogeenina tai rasvapisaroina.


title: Mansikat

text: Mansikat ("Fragaria") on ruusukasveihin ("Rosaceae") kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu yli 21 lajia ja monia risteymiä ja lajikkeita. Mansikoita kasvaa lauhkeassa ilmastossa eri puolilla maapalloa. Puutarhamansikan ("Fragaria" × "ananassa") pohjushedelmä on kaupallisesti merkittävä viljeltävä marja.


title: Mansikat

text: Mansikat ovat monivuotisia rönsyjä kasvattavia ruohovartisia kasveja. Lehdet kasvavat ruusukkeisesti, ja lehtilapa on kolmisorminen. Kukkien teriö on valkoinen.


title: Mansikat

text: Mansikoiden kukkapohjus paisuu hedelmöittymisen jälkeen pohjushedelmäksi eli pohjusmarjaksi, jota myös sanotaan mansikaksi. Tavallisessa kielenkäytössä sitä pidetään marjana, mutta kasvitieteessä yleisesti käytetyn määritelmän mukaan se on epähedelmä, koska hedelmällä tarkoitetaan vain sikiäimestä muodostunutta solukkoa. Tässä mielessä mansikoiden varsinaisia hedelmiä ovat pähkylät eli pienet siemenet pohjusmarjan ulkopinnalla. Mansikat leviävät siementen lisäksi myös rönsyjen avulla.


title: Mansikat

text: Mansikassa on C-vitamiinia enemmän kuin appelsiinissa. 100 grammassa mansikoita on C-vitamiinia 60 milligrammaa, eli kahdessa desissä mansikoita on päivän C-vitamiiniannos. C-vitamiini säilyy pakastettunakin melko hyvin. Kahdessa desissä mansikoita on yhtä paljon kuitua kuin palassa ruisleipää. Mansikan kuitupitoisuus on 2,4 prosenttia tuorepainosta. Mansikka sisältää runsaasti fenoliyhdisteitä, jotka vahvistavat elimistön suojamekanismeja, toimivat antioksidantteina ja estävät haitallisten mikrobien kasvua. Sadassa grammassa eli noin kahdessa desilitrassa mansikoita on 43 kilokaloria.


title: Kalle (nimi)

text: Kalle on suomalainen miehen etunimi, alkujaan ruotsinkielinen lempinimimuoto nimestä Karl. Kalle kuuluu Suomen tavallisimpiin miesten etunimiin. Väestörekisterikeskuksen mukaan nimi Kalle on annettu Suomessa vuoden 2015 loppuun mennessä 38 679 miehelle ja alle 13 naiselle.


title: Melissa (tietokonevirus)

text: Melissa on tietokonevirus, tarkemmin sanottuna mato, joka sai nimensä erään strippaajan mukaan 1999. Se oli ensimmäisiä laajalti levinneitä sähköpostiviruksia. Melissa-mato ja sen variantit käyttävät hyväkseen tiettyjen Microsoftin tuotteiden (Microsoft Word 97 ja 2000; Outlook) tietoturva-aukkoja.


title: Melissa (tietokonevirus)

text: Erityisen merkittävän Melissasta tekee se, että sen lähdekoodi julkaistiin heti viruksen levittyä, ja siitä lähtien lähdekoodia on hyödynnetty muissa mainetta niittäneissä ja ehkä hieman tuntemattomammissakin viruksissa. Tartunnan aiheutettuaan virus keräsi käyttäjän koneelta sähköpostiosoitteita ja lähetti itsestään kopion eteenpäin.


title: La Bayamesa

text: La Bayamesa on ollut Kuuban kansallishymni vuodesta 1959. Kuubalaiset ovat eri mieltä, sillä se tuli maanhymniksi jo Kuuba-Espanjan sodan aikana. Aluksi se oli pitempi. Osa, joka jäi pois, kertoi taistelusta joka oli jo päättynyt. "Mehän olemme aina taistelemassa", sanoi joku. Sanojen kirjoittaja oli Perucho Figueredo, runoilija Bayamo-kaupungista((Itä-Kuuba, Oriente)). Musiikki hymnille oli jo olemassa, mutta kansa pyysi häneltä sanoja musiikille. Hän kirjoitti ne heti, ollessaan ratsun päällä.


title: La Bayamesa

text: Espanjankieliset sanat:


title: Open Directory Project

text: Open Directory Project eli dmoz oli Time Warnerin omistama avoimen lähdekoodin hankkeiden hengessä perustettu täysin ilmainen linkkikirjasto. Sitä ylläpiti valtaisa määrä vapaaehtoisia toimittajia ympäri maailmaa.


title: Open Directory Project

text: 5. kesäkuuta 1998 kaksi Sun Microsystemsin insinööriä, Rich Skrenta ja Bob Truel, perustivat ODP:n nimellä Gnuhoo. Myöhemmin Gnuhoo nimettiin uudelleen Newhooksi, kun Slashdotin artikkeli väitti Gnuhoon olevan pelkkä GNU:n nimellä ratsastava kaupallinen yritys.


title: Open Directory Project

text: Lokakuussa 1998 Netscape osti Newhoon, joka oli välissä ehtinyt vaihtaa nimensä ODP:ksi. AOL osti myöhemmin Netscapen ja sen mukana ODP:n. ODP:ssä oli yli neljä miljoonaa linkkiä.


title: Open Directory Project

text: ODP:n sisältö oli peilattu useisiin satoihin portaaleihin ympäri verkkoa joka onkin ollut ratkaiseva tekijä ODP:n menestykselle. ODP:n avoin suhtautuminen omaan linkkitietokantaan erottikin sen useimmista kilpailevista projekteista. Esimerkiksi Google Hakemisto hyödynsi ODP:n linkkitietokantaa.


title: Open Directory Project

text: 28. helmikuuta 2017 ODP ilmoitti lopettavansa toimintansa 14. maaliskuuta 2017.


title: Suuntanumero

text: Puhelinliikenteen suuntanumero on telealuekohtainen koodi, joka liitetään varsinaisen puhelinnumeron eteen toiselta alueelta soitettaessa. Samalta alueelta soitettaessa suuntanumero ei ole tarpeellinen, muttei myöskään estä puhelun perille menoa. Suomessa ja monissa muissa maissa suuntanumero alkaa aina kaukotunnuksella 0 (nolla). Ulkomailta soitettaessa kaukotunnus jää pois ja korvautuu ulkomaantunnuksella ja kansainvälisellä suuntanumerolla.


title: Suuntanumero

text: Suomen alkuperäinen suuntanumerojako oli peräisin vuodelta 1954, jolloin kaukopuheluita ryhdyttiin automatisoimaan. Kaukopuheluista vastasi Posti- ja lennätinlaitos. Paikallispuheluista vastasivat joissakin kunnissa yksityinen puhelinlaitos ja joissakin PLL. Yksityisten laitosten toimialueella oli 1970-luvulla 68 prosenttia väestöstä, kun taas valtio toimi lähinnä harvaan asutuilla alueilla. Maa oli jaettuna 78 eri "verkkoryhmään", joiden tunnukset alkoivat numerolla 9. Kaukopuhelut kulkivat yleensä eri verkkoryhmien kaukopuhelukeskusten kautta, vaikka ne olisivat olleet vierekkäisten paikkakuntien välisiä.


title: Suuntanumero

text: Nykyiset telealueet suuntanumeroineen otettiin käyttöön vuoden 1996 suuntanumerouudistuksessa 12. lokakuuta 1996, ja ne vastaavat suunnilleen vielä silloin, ennen vuoden 1997 lääniuudistusta voimassa ollutta läänijakoa sillä poikkeuksella, että silloinen Uudenmaan lääni jaettiin Uudenmaan ja Helsingin telealueisiin. Lisäksi esim. Mikkelistä entisen Suomenniemen alue entisestä Kymen läänistä kuuluu Mikkelin telealueeseen (015), Kuhmoinen entisestä Keski-Suomen läänistä Hämeen telealueeseen (03), Joroinen entisestä Mikkelin läänistä Kuopion telealueeseen (017), Iitin Vuolenkoski entisestä Kymen läänistä Hämeen telealueeseen (03), Ypäjä entisestä Hämeen läänistä Turun ja Porin telealueeseen (02) ja Loppi, Riihimäki, Hausjärvi sekä osa Janakkalaa entisestä Hämeen läänistä Uudenmaan telealueeseen (019).


title: Suuntanumero

text: Ennen suuntanumerouudistusta nykyiset telealueet jakautuivat pienempiin "verkkoryhmiin", joista kullakin oli oma suuntanumeronsa. Silloiset suuntanumerot alkoivat 9:llä.* 932 oli ainoa verkkoryhmän suuntanumero, joka ulottui kahden nykyisen telealueen alueelle.


title: Kippari-Kalle

text: Kippari-Kalle (engl. Popeye the Sailor Man) on yhdysvaltalaisen Elzie Segarin luoma sarjakuvahahmo, joka on esiintynyt myös animaatioelokuvissa.


title: Kippari-Kalle

text: Kippari-Kalle on supersankari, jolle pinaatti antaa yli-inhimilliset voimat. Kippari-Kallen tyttöystävä on Olga ja verivihollinen Brutus, joka yrittää kaapata Olgan. Kippari-Kallen tunnusmerkkejä ovat erikoinen puhetapa, merimiesasu, maissipiippu ja ankkuritatuoinnit hänen molemmissa käsivarsissaan.


title: Kippari-Kalle

text: Kippari-Kalle teki ensiesiintymisensä "Thimble Theatre" -nimisessä sarjakuvassa 17. tammikuuta 1929. Hän oli aluksi pelkkä statisti, muriseva karskiotteinen merimies, joka vain puuhaili piippunsa kanssa. Kippari-Kalle katosi sarjasta takaisin merille viiden kuukauden jälkeen, mutta palasi lukijoiden vaatimuksesta takaisin 5. elokuuta jäädäkseen. Hahmon luoja Elzie Segar piirsi Kippari-Kallea kuolemaansa 1938 saakka, minkä jälkeen hahmoa alkoi piirtää hänen assistenttinsa Bud Sagendorf.


title: Kippari-Kalle

text: Max Fleischerin animaatiostudio alkoi tehdä Kippari-Kalle-lyhytanimaatioita vuonna 1933 ja 20-minuuttisia väripiirrettyjä vuonna 1935.


title: Kippari-Kalle

text: Robert Altman ohjasi vuonna 1980 oikeilla näyttelijöillä musikaalielokuvan "Kippari-Kalle", jossa Kippari-Kallea esitti Robin Williams. Elokuva kuvattiin Maltalla, jonne rakennettiin lavastekylä. Nykyään Kippari-Kallen kylä toimii teemapuistona.


title: Kippari-Kalle

text: Kippari-Kalle-sarjakuvien hahmoja ovat:


title: Lerumin kunta

text: Lerumin kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Lerum.


title: Lerumin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 258,55 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 40 181 henkeä (31.12.2015).


title: Lerumin kunta

text: Kunnassa on kolme keskustaa: Lerum, Floda ja Gråbo.


title: Lerumin kunta

text: Kunnan vaakunassa on kuvattuna härkä. Wikipediassa vaakuna on vaakunan sanallisen kuvan mukainen, mutta näyttää vähän erilaiselta kuin "oikea" kunnan vaakuna ja siksi se on kuohuttanut tunteita kunnassa.


title: Lerumin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 20,90 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 8,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Lerumin kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin Stora Lundbyn "suurkunta" yhdistämällä aiemmat Stora Lundbyn, Bergumin ja Östadin maalaiskunnat. Lerumin ja Skallsjön maalaiskunnat jäivät tässä uudistuksessa ennalleen. Vuonna 1969 Lerumin maalaiskuntaan liitettiin Skallsjön maalaiskunta ja osa Stora Lundbyn maalaiskunnasta (Stora Lundby ja Östad). Bergum liitettiin Göteborgin kaupunkiin, joka on osa nykyistä Göteborgin kuntaa. Vuonna 1971 maalaiskunta muutettiin nykyiseksi Lerumin kunnaksi ilman rajamuutoksia.


title: Lerumin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 443 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,2 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Lerumin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 398 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Lerumin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 222 265 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 127 000 kruunua.


title: Lerumin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Lerumin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Lerumin kunta

text: Kunnassa on 9 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 88,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 418 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Lerumin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Norsesundin taajamassa on 274 asukasta, ja se kuuluu myös Alingsåsin kuntaan.


title: Lerumin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Lerumin kunta

text: Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Nolhagen kuuluu osin myös Alingsåsin kuntaan.


title: Lerumin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Lerumin kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Lerumin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Lerumin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Lerumin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Lerumin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Lerumin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Napoli

text: Napoli (, napolin kielellä "Nàpule", etymol. , ”Uusi kaupunki”) on Etelä-Italian suurin kaupunki ja Campanian pääkaupunki. Siellä on noin miljoona asukasta ja esikaupungit mukaan luettuina 3,7 miljoonaa asukasta. Kaupunki sijaitsee Napolinlahden rannalla Vesuviuksen ja Campi Flegrein, toisen tuliperäisen alueen, puolivälissä.


title: Napoli

text:
Napoli eli Neapolis oli alun perin kreikkalainen siirtokunta. Sen perustivat varhaisemman, hieman lännempänä sijainneen Kymen siirtokunnan asukkaat noin vuonna 470 eaa. Kaupungin lähellä oli varhaisempi, 600-luvulla eaa. perustettu kaupunki nimeltä Parthenope, jota alettiin kutsua nimellä Palaiopolis (”Vanha kaupunki”), siinä missä uusi kaupunki sai nimen Neapolis (”Uusi kaupunki”). Kaupungit muodostivat yhden kaupunkivaltion viimeistään 300-luvulla eaa. Tärkeämmäksi kahdesta asutuksesta muodostui Neapolis, mikä selittää nykyisen kaupungin nimen.
Myöhemmin Neapolis jäi paikallisen heimon samnilaisten vallan alle. Rooman vallan alle se tuli vuonna 326 eaa. Kaupungista tuli Rooman liittolainen ja ajan kuluessa kukoistava roomalainen kaupunki. Roomalaisella ajalla kreikan kieli ja kreikkalaiset tavat säilyivät Neapoliissa muita alueen kreikkalaiskaupunkeja pidempään. Antiikin ajan kaupungista on säilynyt suhteellisen vähän jäänteitä, koska myöhempi kaupunki on aina sijainnut samalla paikalla. Tunnetuimpiin kuuluvat muun muassa Dioskuurien temppelin (Castorin ja Polluxin temppeli) jäänteet ja Crypta Neapolitana. Jäänteitä on näkyvissä myös muun muassa Napoli sotterraneassa eli ”maanalaisessa Napolissa”.


title: Napoli

text: Myöhemmin Neapolis vaikuttaa säästyneen pahimmilta goottien ja vandaalien aiheuttamilta tuhoilta, ja sen kuvataan kukoistaneen edelleen ostrogoottien kuninkaan Teoderikin aikana. Belisarius valtasi kaupungin Itä-Roomalle eli Bysantin valtakunnalle pitkän piirityksen jälkeen vuonna 536. Totila valtasi kaupungin takaisin gooteille vuonna 542, ja Narses puolestaan takaisin Bysantille. Tämän jälkeen se säilyi Ravennan eksarkaatin vallassa, mutta omien herttuoidensa hallitsemana ainakin 700-luvulle saakka.


title: Napoli

text: Napoli oli itsenäinen Napolin herttuakunta vuosien 840–1137 välisenä aikana. Vuonna 1137 kaupungin valtasivat normannit. Myöhemmin kaupunkia hallitsivat Anjoun herttuat eli Angevinit (1266–1442), Aragonit (1442–1501), ranskalaiset (1501–1504) ja Habsburgit (1501–1713). Vuodesta 1284 kaupunki oli Napolin kuningaskunnan keskus. Sisilian kuningaskunta erosi alueesta, ja sen keskuksena toimi Palermo, jolloin Napoli jäi pienemmän Napolin kuningaskunnan keskukseksi. Wienin kongressissa Napolista tuli Molempain Sisiliain kuningaskunnan pääkaupunki. Tämän asemansa se menetti Italian yhdistymisen myötä 1800-luvulla.


title: Napoli

text: Benito Mussolinin johtamat fasistit aloittivat marssin Roomaan Napolista lokakuussa 1922. Marssin seurauksena kuningas Viktor Emanuel III nimitti Mussolinin pääministeriksi ja fasistit saivat vallan Italiassa.


title: Napoli

text: Kaupungin museoita ovat muun muassa Napolin arkeologinen museo, joka on Italian merkittävimpiä, sekä Certosa di Santa Martino. Merkittävin taidemuseo on Museo di Capodimonte, jossa on Michelangelon, Botticellin, Rafaelin ja Caravaggion töitä.Napolin seudun tärkeimpiä nähtävyyksiä kaupungin ulkopuolella ovat Pompeji, Herculaneum ja Vesuvius. Pompejin ja Herculanaeumin merkittävimmät esinelöydökset ovat Napolin arkeologisessa museossa. Napolinlahdella ovat muun muassa Ischian ja Caprin saaret sekä Sorrento ja Pozzuoli.


title: Napoli

text: Napolissa sijaitsee Napolin kansainvälinen lentoasema.


title: Napoli

text: Napolista on hyvät tieyhteyden muualle Italiaan. Autostrada A1 kulkee Milanosta Napoliin Bolognan, Firenzen ja Rooman kautta. A3 taas menee Napolista etelään, Salernoon, josta pääsee Reggio Calabriaan ja sieltä edelleen A16:ta Canosaan.


title: Napoli

text: Napolin paikallisliikennettä hoitavat raitiovaunut, bussit ja funikulaarit eli rinteitä pitkin kulkevat köysijunat sekä Napolin metro, "Metropolitana di Napoli".


title: Napoli

text: Perimätiedon mukaan pizza on kotoisin Napolista. Kaupunkilaisten mukaan kahvi ja jäätelö ovat Napolissa maailman parhaita. Kaupunki on kuuluisa myös pastaruoistaan, joista esimerkkinä "spaghetti con sugo di pomodoro", spagettia tomaattikastikkeessa, joka valmistetaan Campanian rinteillä kypsyneistä San Marzano -tomaateista.


title: Napoli

text: Napoli on ollut yksi mafian keskeisistä toiminta-alueista. Napolin mafia, "Camorra" on Italian vanhin järjestäytyneen rikollisuuden syndikaatti.


title: Napoli

text: Eräs sen aiheuttamista ongelmista on ollut pitkäkestoinen jäteskandaali. Mafia on haudannut Napolin seuduille suuret määrät eri puolilta Eurooppaa tuotuja myrkkyjätteitä, muun muassa Saksasta tuotua ydinjätettä. Myrkkyjä on myös karjan laidunalueilla. Syöpätapausten määrä on lisääntynyt seudulla hälyttävästi. Asian paljasti syksyllä 2013 entinen mafiapomo Carmine Schiavone.


title: Ulkomaantunnus

text: Ulkomaantunnus valitaan ensimmäisenä soitettaessa puhelimella ulkomaille. Yleisiä ulkomaantunnuksia ovat 00 (yleisin), 011 (pohjoisamerikkalainen), 810 (venäläinen) ja 001 (kaukoitäinen).


title: Ulkomaantunnus

text: Suomessa valitaan 00 ennen maan numeroa, suuntanumeroa ja puhelinnumeroa.


title: Ulkomaantunnus

text: Matkapuhelimissa voidaan käyttää ulkomaantunnuksena valintaa ”+”, joka korvautuu matkapuhelinoperaattorin oletusarvoisella kansainvälisen teleliikenteen operaattoritunnuksella.


title: Émile Durkheim

text: David Émile Durkheim [emil dyʁkɛm] (15. huhtikuuta 1858 Épinal – 15. marraskuuta 1917 Pariisi) oli ranskalainen sosiologi ja antropologi. Hän syntyi juutalaiseen perheeseen, jossa hänen isänsä, isoisänsä että hänen isoisoisänsä olivat olleet rabbeja. Hänet tunnetaan Auguste Comten ohella nykyaikaisen sosiologian perustajana, sillä suurelta osin hänen ansiostaan sosiologiasta tuli yliopistollinen oppiaine ja itsenäinen tieteenala. Hänellä oli Pariisissa ensimmäinen sosiologian professorin virka.


title: Émile Durkheim

text: Durkheim oli myös ensimmäisen yhteiskuntatieteille omistetun aikakausjulkaisun "Année Sociologiquen" perustaja. Kyseistä nimitystä käytetään myös viittaamaan joukkoon Durkheimin koulukuntaan kuuluneita opiskelijoita, jotka kehittivät hänen sosiologista ohjelmaansa.


title: Émile Durkheim

text: Durkheimin mukaan jokainen tieteenala tarvitsee oman tutkimuskohteensa. Sosiologian tutkimuskohteena olivat hänen mukaansa yhteiskunnalliset tosiasiat, joita sosiologin tuli pitää esineinä. Sosiologian tehtävä on tutkia yhteiskunnallisia tosiasioita sekä selittää yhteiskunnallisia ilmiöitä yhteiskunnallisilla seikoilla, tällöin luonnontieteelliset ja psykologiset selitykset tulee sulkea ulkopuolelle. Durkheimin mielestä sosiologia tuli käsitteidensä selkeydessä ja menetelmiensä täsmällisyydessä kehittää luonnontieteiden tasolle.


title: Émile Durkheim

text: Malliesimerkin yhteiskunnallisten ilmiöiden yhteiskunnallisesta selittämisestä Durkheim tarjosi laajassa itsemurhatutkimuksessaan. Siinä Durkheim osoittaa laajoja tilastollisia menetelmiä käyttäen itsemurhien johtuvan pääosin yhteiskunnallisista tekijöistä. Esimerkiksi yhteisön kiinteydellä sekä yhteisön toiminnalla on suora yhteys itsemurhien määrään.


title: Émile Durkheim

text:
1. Egoistinen itsemurha
2. Anominen itsemurha
3. Altruistinen itsemurha
4. Fatalistinen itsemurha


title: Émile Durkheim

text: Vaikka Durkheimin itsemurhatutkimukseen on vuosien varrella kohdistunut runsaasti arvostelua, se oli ilmestyessään malliesimerkki yhteiskunnallisten tekijöiden vaikutuksesta yksilöiden elämään. Sitä kautta tutkimus loi pohjaa sille työlle, mitä sosiologit nykyisinkin tekevät.


title: Émile Durkheim

text: Durkheim käsitteli uskontoa yhteiskunnallisena ilmiönä teoksessaan" ". Yleisesti ottaen sen mukaan ihmisten palvomat jumalat ovat kuviteltuja olentoja, jotka yhteiskunta on tiedostamattomasti luonut välineiksi, joilla valvotaan yksilön ajattelua ja toimintaa.


title: Émile Durkheim

text: Durkheimin malli on seuraavanlainen. Monilla ihmisillä on uskonnollinen tunne, jonka mukaan he ovat alaisina yliluonnollisille olennoille, jotka antavat heidän toiminnalleen käskyjä. Durkheimilaisen käsityksen mukaan he tuntevat tällöin yliluonnollisen mahdin sijaan heitä voimakkaamman luonnollisen yhteiskunnan voiman. Yksilön sisäänsä sulkeva yhteiskunta synnyttää jäsentensä mieliin ajatuksen jumalasta, joka on tosiasiassa heijastus yhteiskunnasta.


title: Émile Durkheim

text: Yhteiskunta kohdistaa Durkheimin mukaan jäseniinsä ehdottoman tottelevaisuuden vaatimuksen, ja tämä heijastuu ihmisten käsityksenä pyhistä asioista sekä jumalasta, joka koetaan pyhäksi asettamisen vaatimuksen lähteeksi. Alkukantaisissa yhteiskunnissa tämä tunne yhteisön vaatimuksesta ehdottomaan kuuliaisuuteen on Durkheimin mukaan hyvin voimakas. Heimon käsityksillä ja tavoilla on ehdoton valta yli yksilöiden. Myös kehittyneissä yhteiskunnissa tämä alkukantainen ykseyden tuntu palaa osittain henkiin esimerkiksi sodan aikana, jolloin tunne kansallisesta yhteenkuuluvuudesta saa yksilöihin lähes rajattoman vaikutusvallan.


title: Émile Durkheim

text: Jumala koetaan myös yksilön viimeiseksi avunantajaksi. Ihminen on Durkheimin käsityksen mukaan olemukseltaan yhteisöllinen, riippuvainen laumastaan ja onneton joutuessaan siitä eroon. Yhteisö on ihmisen henkisen elinvoiman tärkein lähde. Durkheimin mukaan yksilö vahvistuu suorittaessaan ryhmän toisten jäsenten kanssa samaa ryhmää yhdistävän uskonnon palvontamenoja. Esimerkiksi latinan sanan "religio" kantana on "ligare", joka tarkoittaa sitomista tai yhteenliittämistä.


title: Émile Durkheim

text: Jumala on siis Durkheimin mielestä vertauskuva yhteiskunnalliselle todellisuudelle, tekijälle joka on ollut olemassa kauan ennen yksilöä ja joka säilyy kauan hänen jälkeensä. Yhteiskunnan luonnollinen paine muuttuu käsityksesi jumalan yliluonnollisesta läsnäolosta, koska ihmisen mielellä on yleinen taipumus luoda mielteitä ja vertauskuvia. Jumala on tämän käsityksen mukaan "homo sapiens" -eläimen luomus, jonka tarkoituksena on säilyttää tämän olennon yhteiskunnallinen olemassaolo.


title: Tiedonsiirtonopeus

text: Tiedonsiirtonopeus on suure, joka kuvaa tiedon siirtymisen nopeutta. Tiedonsiirtonopeus on jossain tietyssä ajassa siirretyn tiedon määrä ja sen yksikkö on tiedon määrän yksikkö (bitti) jaettuna ajan yksiköllä (sekunti), bittiä sekunnissa. Yksikkö lyhennetään b/s, myös bit/s tai bps ("bits per second").


title: Tiedonsiirtonopeus

text:
Toisinaan siirtonopeus määritellään myös tavuissa
sekunnissa (t/s, B/s, byte/s). Näin menetellään erityisesti
puhuttaessa tietokoneen sisäisistä väylistä, joilla siirretään yksi tai useampi tavu kerrallaan.


title: Tiedonsiirtonopeus

text:
Tietoliikenteessä käytetään apuna SI-järjestelmän kerrannaisyksiköitä puhuttaessa suurista
siirtonopeuksista. Puhuttaessa tiedonsiirron nopeudesta bitteinä sekunnissa kerrannaisyksiköt pohjautuvat kymmenjärjestelmään.


title: Tiedonsiirtonopeus

text: Taulukko yleisesti käytössä olevista kerrannaisyksiköistä:


title: Tiedonsiirtonopeus

text: Puheen siirtämiseen tarvitaan minimissään noin 1 kb/s siirtonopeus. CD:n äänen siirtämiseen tarvitaan hieman yli 1,4 Mb/s, mutta nykyaikaisilla koodekeilla laadukkaan stereoäänen siirtämiseen riittää 100 kb/s siirtonopeus.


title: Tiedonsiirtonopeus

text: Kuvasignaalin (video) siirtämiseen tarvitaan noin 16 kb/s siirtonopeus. Televisiolaatuisen videokuvan siirtämiseen tarvitaan noin 10 Mb/s siirtonopeus.


title: Tiedonsiirtonopeus

text: Tiedonsiirron nopeudesta on väärinkäytetty kansanomaisesti nimeä "baudi" () ranskalaisen Émile Baudot'n mukaan. Se tarkoittaa kuitenkin modulointi- tai signalointinopeutta eli signaalin muutosten määrää sekunnissa. Varsinainen tiedonsiirtonopeus riippuu tämän lisäksi käytettävästä modulointitekniikasta. Esimerkiksi 2 400 b/s modeemi toimii 600 baudin nopeudella, jos se siirtää neljä bittiä yhden kantoaallon muutoksen aikana.


title: Tiedonsiirtonopeus

text: Tiedoston siirtonopeus voidaan ilmoittaa kibitavuina tai mebitavuina sekunnissa:


title: Elektronisieppaus

text: Elektronisieppaus eli K-sieppaus on radioaktiivisen alkuaineen hajoamismuoto, jossa ydin sieppaa elektronin muuntamalla protonin neutroniksi. Ilmiötä esiintyy, kun atomiytimessä on protoniylijäämä sekä liian vähän energiaa positronin lähettämiseen ytimestä.


title: Elektronisieppaus

text: Ilmiön ennusti Gian-Carlo Wick vuonna 1934 ja sen havaitsi ensimmäisen kerran Luis Alvarez vuonna 1937.


title: Elektronisieppaus

text: Elektronisieppauksessa yksi atomin ydintä elektronipilven K- tai harvemmin L-kuorella kiertävistä elektroneista joutuu ytimeen. Tällöin ytimessä olevasta ylimääräisestä protonista muodostuu neutroni ja elektronin neutriino. Koska neutronilukumäärä kasvaa yhdellä ja protonilukumäärä pienenee vastaavasti, ei massaluvussa tapahdu muutosta. Protonimäärän muuttuminen elektronisieppauksen vuoksi aiheuttaa kuitenkin alkuaineen muuntumisen toiseksi alkuaineeksi. Reaktiossa muodostuva uusi atomiydin on järjestysluvultaan aikaisempaa yhtä pienempi.


title: Elektronisieppaus

text: Esimerkkejä elektronisieppauksesta ovat mm.


title: Luettelo puhelinverkon ulkomaantunnuksista

text: Tämä on luettelo puhelinverkon ulkomaantunnuksista. Jokaisella maalla on sekä maan suuntanumero soitettaessa puhelimella ulkomaanpuhelu kyseiseen maahan ja ulkomaantunnus soitettaessa ulkomaanpuhelu kyseisestä maasta.


text: Kansainvälinen televiestintäliitto (ITU) on hyväksynyt yleiseksi ulkomaantunnukseksi valinnan 00, jota kaikki maat eivät vielä ole ottaneet käyttöön.


text: Seuraavilla mailla tai alueilla on ulkomaantunnus, joka poikkeaa valinnasta 00:


title: Solmu (nimi)

text: Solmu on suomalainen miehen etunimi.


title: Solmu (nimi)

text: Nimi luotiin Kansanvalistusseuran kalenteria varten suomalaiseksi vastineeksi ruotsalaiselle nimelle Knut (ruotsin "knut" ’solmu’). Tätä on pidetty käännösvirheenä, sillä Knut on lyhentymä nimestä Kanutus ja vain sattumalta osuu yksiin ruotsin "knut"-sanan kanssa, jota vastaa suomessa "solmu".


title: Solmu (nimi)

text: Solmu sai oman nimipäivän almanakasta, 19. huhtikuuta, vuonna 1929. Nimi ei saanut tarpeeksi kantajia, joten se poistettiin 1949.


title: Solmu (nimi)

text: Vuoden 2012 loppuun mennessä Väestörekisterikeskuksen mukaan Solmu-nimen on saanut noin 140 henkilöä, joista ainakin viisi on naisia.


title: Raiskaus

text: Raiskaus on toisen henkilön pakottamista sukupuoliyhteyteen. Raiskaus on yksi seksuaalirikoksista. Raiskauksesta voidaan tuomita, vaikkei kyseiseen seksuaaliseen kanssakäymiseen, johon tekijä on uhrinsa pakottanut, olisi sisältynyt nimenomaan yhdyntää. Kesällä 2008 Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto määritteli raiskaukset konfliktialueilla mahdolliseksi sotarikokseksi.


title: Raiskaus

text: Suurimmassa osassa raiskauksista tekijä ja uhri tuntevat entuudestaan. Esimerkiksi Suomessa noin joka neljännessä tapauksessa tekijä on uhrille entuudestaan tuntematon.


title: Raiskaus

text: Amnesty Internationalin mukaan raiskauksesta on tullut osa sodankäyntiä. Sitä on käytetty muun muassa etniseen puhdistukseen, Lääkärit ilman rajoja järjestö raportoi kohdanneensa ilmiön ensimmäisen kerran Bosniassa 1990-luvulla.


title: Raiskaus

text: Sodissa miesten joukkoraiskaaminen ja kovempi seksuaalinen väkivalta ovat yhä yleisiä. Esimerkiksi Sarajevon keskitysleirissä 80 % haastatelluista miehistä oli raiskattu. El Salvadorissa 76 % poliittisista miesvangeista oli kidutettu seksuaalisesti ja Ugandassa kapinalliset joukkoraiskaavat vankejaan. Tästä puhutaan hyvin harvoin, koska raiskattu mies joutuisi usein vaimon, suvun ja ystävien hylkäämäksi.


title: Raiskaus

text: Suomessa raiskauksista tuomituista oli 34 % ulkomaalaisia vuosina 2006–2009, vaikka heidän väestöosuutensa oli vain 3 %, etenkin Lähi-idästä tulleita. Esimerkiksi vuonna 2011 irakilaisia epäiltiin 5 %:sta raiskauksista, vaikka heidän väestöosuutensa on 0,1 %. Oikeuspoliittisen tutkimuslaitoksen erikoissuunnittelija Hannu Niemi arvioi syyksi, että ongelmaryhmien kotimaissa vähäpukeisia humalaisia naisia pidetään toisenlaisina kuin Suomessa.


title: Raiskaus

text: Fiktiossa raiskaukset ovat usein nopeita, mutta todelliset raiskaajat haluavat yleensä jäljitellä rakkaussuhteeseen perustuvaa yhdyntää esileikkeineen, suudelmineen ja molemminpuolisine suusekseineen. Uhri usein tottelee, jotta raiskaus päättyisi nopeammin. Tämän vuoksi alan tutkija pitää suostumuksen puutetta ratkaisevana. Raiskaaja voi kysyä, rakastaako uhri häntä tai pitääkö uhri siitä, mitä hän tekee.


title: Raiskaus

text: Puskaraiskauksissakin väkivalta rajoittuu yleensä siihen, että uhri pitää saada suojaisaan paikkaan raiskausta varten.


title: Raiskaus

text: Ilmoittaessaan raiskauksesta poliisille uhri ei välttämättä ole tunteiden vallassa vaan saattaa esiintyä neutraalisti. Poliisin väärien luulojen vuoksi voi herätä turhia epäilyjä ilmoituksen aitoudesta. Vastaavasti poliisit erehtyvät toisinaan pitämään tekaistua ilmoitusta aitona väärien ennakkoluulojensa vuoksi.