title: Elinkelpoinen planeetta

text: Aurinkokuntamme varhaishistoriassa Jupiterilla oli jossain määrin vastakkainen rooli: se lisäsi asteroidivyön kappaleiden kiertoradan epävakautta saaden monet niistä törmäämään Maahan lisäten siten planeetan koostumukselle tärkeitten rakennusaineitten määrää. Ennen kuin Maa oli saavuttanut puolet nykyisestä massastaan, Jupiterin-Saturnuksen alueen ja asteroidivyön jääkasaumat toimittivat Maahan vettä suistuttuaan radoiltaan Jupiterin ja vähäisemmässä määrin Saturnuksen vaikutuksesta. Joten vaikka kaasujättiläiset ovat nyt hyödyllisiä suojelijoita, ne aikaisemmin auttoivat Maata saamaan elämän synnylle tärkeitä rakennusaineita. Soikeilla radoilla kiertävät jupiterit luovat epävakaita kiertoratoja ja heikentävät planeettojen elinkelpoisuutta. Nykyään on tehty tutkimuksia, joiden mukaan Jupiterin olemassaololla tai sijainnilla ei oliskaan käytännössä niin suurta merkitystä kuin olisi tähän asti luultu.


title: Elinkelpoinen planeetta

text: Tieteiskirjailijat ja jotkut tutkijatkin ovat esitelleet ajatuksen, että teknologian ja tieteen kehittyessä voitaisiin esimerkiksi naapuriplaneettoja Marsia ja Venusta koettaa muuttaa Maan kaltaiseksi. Tutkijat eivät ole täysin varmoja, voidaanko esimerkiksi Mars maankaltaistaa, ja he kiistelevät myös siitä, miten eettistä on tuhota aurinkokunnan alkuperäinen luonto.


title: Elinkelpoinen planeetta

text: Jos planeetta asutetaan tai sinne tuodaan bakteereita muualta, sen ominaisuuksien ei tarvitse olla täsmälleen Maan ominaisuuksia vastaavia kuten planeetoilla, joilla elämä kehittyy Maan tapaan. Asutuskelpoinen planeetta on maankaltainen planeetta, jonka massa on yli 0,4 Maan massaa ja ilmanpaine alle 0,05–8 atm. Planeetan pintalämpötilan olisi oltava yli -45 °C. Planeetan etäisyys Auringon tyyppisestä keskustähdestä saattaisi olla 0,65–1,35 AU. Tällaisen planeetan saattaisi jokin muualta tullut sivilisaatio helpostikin asuttaa.


title: Jugend

text: Jugend ( 'nuoruus') eli art nouveau ( 'uusi taide') on taiteen tyylisuuntaus, joka vallitsi Euroopassa 1880-luvulta ensimmäisen maailmansodan alkuun. Sille oli tyypillistä eri taiteenalojen välisten rajojen hävittäminen niin että ihmisen koko elinympäristö tuli taiteilijan ulottuville. Erityisesti jugend vaikutti arkkitehtuurissa ja taideteollisessa muotoilussa. Jugend on näkyvästi esillä monissa Euroopan kaupungeissa, kuten Budapestin arkkitehtuurissa.


title: Jugend

text: Tyylisuuntaa on kutsuttu eri nimillä eri puolilla Eurooppaa eri aikoina. Anglosaksisissa ja ranskankielisissä maissa se tunnetaan "art nouveauna", Italiassa sen nimitys on "Stile Liberty" ja Kataloniassa "modernisme" ja venäjäksi se on моде́рн (modern). Itävallassa, Unkarissa, Puolassa ja Tšekissä sitä kutsutaan "sesessionismiksi". Suomessa ja muissa Pohjoismaissa on yleisesti käytössä jugend-sana, koska arkkitehtuuri- ja muotoiluyhteydet suuntautuivat paljolti Saksaan, jossa tyylisuunta sai nimensä müncheniläisen Jugend-aikakauslehden mukaan. Nykyisin käytetään toisinaan "art nouveauta" tai molempia käsitteitä yhdessä.


title: Jugend

text: Taideteollisuuden uudistusliike Arts and Craftsia pidetään usein jugendtyylin anglosaksisena rinnakkaiskäsitteenä. Jugend oli kertaustyylien seuraaja ja edelsi 1900-luvun modernismia. Jotkut tutkijat lukevat jugendtyylin kuuluvan varhaiseen modernismiin sen ensimmäisenä suuntauksena.


title: Jugend

text: Jugendtyyliä seurannut ja sitä myös muistuttava, mutta modernistisempi art deco -tyyli oli hyvin suosittu 1920- ja 1930-luvulla.


title: Jugend

text: Tyylille on ominaista rytmikkäästi aaltoileva ja epäsymmetrinen muotokieli sekä luonnonläheiset aiheet. Hyperbelien ja paraabelien muotoiset kuviot olivat suosittuja. Tyylissä rytmittelevät yhtäältä jyrkän geometriset muodot ja toisaalta spiraalimaiset piiskaniskut. Aiheet kasvavat usein kasvimaisiksi muodoiksi, ja töiden viimeistely voi olla tarkoituksellisen keskeneräistä.


title: Jugend

text: Jugendiin vaikuttivat paljon Eurooppaan 1860-luvulta lähtien tuodut japanilaiset puupiirrokset, joiden kuvaustapaa käytettiin erityisesti julisteissa. Arkeologisten kaivauksien seurauksena yhä paremmin tunnettu kelttiläinen taide vaikutti myös osaltaan jugendiin.


title: Jugend

text: Jugend syntyi vastustamaan vanhoja tyylisuuntauksia kierrättäneitä kertaustyylejä ja 1800-luvulla syntynyttä elementtirakentamista, esimerkiksi Lontoon "Crystal Palacea" keksimällä oman, uuden ja yhtenäisen muotokielen. Sen alkulähteen voi jäljittää englantilaisen runoilija-taidemaalarin William Blaken (1757–1827) maalauksiin, joissa esiintyy jugendille tyypillinen muotokieli. 1800-luvun puolivälissä prerafaeliitit, ryhmä englantilaisia romantiikan aikakauden taiteilijoita innostui Blaken töistä ja välitti vaikutteet jugendaikakauden maalaustaiteeseen.


title: Jugend

text: Merkittävä vaikutus tyylisuunnan kehitykselle oli vuonna 1886 perustetulla Arts and Crafts -liikkeellä, joka vastusti periaatteesta teollisesti tuotettuja esineitä ja suosi sen sijaan keskiaikaisia, korkeatasoisia käsityöperinteitä. Ison-Britannian ulkopuolella Arts and Crafts -liike vaikutti paljon saksankielisissä maissa ja Yhdysvalloissa. Liikkeen tunnetuimpia edustajia olivat William Morris, Walter Crane (1845–1915), Arthur Mackmurdo (1851–1942) ja Charles Robert Ashbee (1863–1942).


title: Jugend

text: Jugendin ensimmäisiä tyylipuhtaita edustajia oli Arthur Mackmurdon suunnittelema tuoli vuodelta 1881, jonka selkänojan epäsymmetriset linjat olivat poikkeukselliset aiempaan nähden. Tyyliä alkoivat levittää useat englantilaiset aikakauslehdet, kuten "The Yellow Book" (1894–1895), "The Savoy" (1896–1898) ja "The Studio" (1893–). Isosta-Britanniasta jugend rantautui Belgiaan, jonne syntyneistä rakennuksista ensimmäinen merkittävä oli Victor Hortan (1861–1947) suunnittelema "Hôtel Tassel" (Tasselin talo). Toinen tunnettu belgialainen jugendkauden taiteilija oli Henry van de Velde (1863–1957), joka sai mainetta muun muassa abstrakteilla kasviornamentiikkatöillään.


title: Jugend

text: Ranskassa jugendin keskuksiksi kehittyivät Pariisi ja Nancy. Hector Guimard (1867–1942) suunnitteli muun muassa asuinrakennuksia ja Pariisin metroasemien sisäänkäyntejä. Henri de Toulouse-Lautrec (1864–1901) tuli tunnetuksi julisteiden suunnittelijana. Niin sanottu "Nancyn ryhmä" muodostui 1890-luvulla Emile Gallén (1846–1904) ympärille ja suunnitteli huonekaluja sekä taideteollisia esineitä. Gallé uudisti lasitaidetta värikkäillä kuvioilla, jotka tehtiin kaivertamalla lasin erivärisistä kerroksista tai liimaamalla lasin pintaan koristeita.


title: Jugend

text: Belgialais-englantilainen taidemaalari, graafikko ja keraamikko Alfred William Finch (1854–1930), oli nuoruudessaan mukana perustamassa Brysseliin kokeilevien taiteilijoiden ryhmää. Hän toi Suomeen taideteollisuuden uusia virtauksia ja muutettuaan maahan vaikutti myös tyylisuuntauksen kehitykseen.


title: Jugend

text: Jugendtyyli vaikutti Suomessa erityisesti arkkitehtuurissa vuosina 1895–1915. Silloin suunniteltiin Helsingin keskustaan lukuisia jugendtyylisiä rakennuksia, kuten Eliel Saarisen piirtämä Helsingin päärautatieasema. Suomalainen jugend yhdisteli kansallisromanttisia piirteitä kansainväliseen tyylisuuntaukseen. Saarisen lisäksi muita tunnettuja jugend-kauden arkkitehteja Suomessa olivat Selim A. Lindqvist, Lars Sonck, Onni Tarjanne ja Usko Nyström. Suuntauksen merkittävä keskus Suomessa oli Tampere. Usko Nyströmin piirtämä Imatran Valtionhotelli on Suomen tunnetuimpia jugendtyylisiä rakennuksia.


title: Jugend

text: Saksassa jugendin omaksuivat aikakauslehdet "Pan" (1895–1900) ja "Die Jugend" (1896–1940), joista koko suuntaus sai maassa nimensä jälkimmäisen mukaan. Münchenistä tuli suuntauksen keskus, ja siellä vaikuttivat kuvanveistäjä ja luonnontutkija Hermann Obrist (1863–1927), valokuvausateljee "Elviran" julkisivun uudistuksen suunnitellut August Endell (1871–1925), sisustusarkkitehtuuriin keskittyneet Bernhard Pankok (1872–1943) ja Richard Riemerschmid (1868–1957) sekä "Die Jugendin" koristelusta vastannut Otto Eckmann (1865–1902). Kataloniassa suuntausta kutsuttiin nimellä "modernisme" ja sen pääkaupungissa Barcelonassa tyylin huomattavin edustaja oli arkkitehti Antoni Gaudí. Pariisissa merkittävä edustaja oli taidemaalari ja kuvittaja Alfons Mucha.Saksalaisen, venäläisen ja latvialaisen ajan Riian art nouveau heijastaa saksalaisten, itävaltalaisten ja suomalaisten arkkitehtien vaikutteita. Art nouveau -kaudella Riika oli rikas satamakaupunki ja kauttakulkukaupan keskus, jonka tehtaissa rakennettiin lentokoneita, junavaunuja, polkupyöriä ja autoja. Kaupunki oli myös posliinituotannon, sekä aikansa arvostettujen tieteilijöiden ja kasvattajien keskus.


title: Jugend

text: Riiassa on yhteensä noin 800 art nouveau -rakennusta ja noin 40 prosenttia kaupungin keskustan rakennuksista on art nouveau -tyylisiä. Keskusta on luokiteltu Unescon maailmanperintökohteeksi. Art nouveau on keskittynyt varsinkin Riian vanhaakaupunkia kiertäville niin sanotuille kehäbulevardeille. Näistä näkyvin katu on Alberta ja sitä ympäröivät kadut. (Vilandes, Elizabetes, Strelnieku ja Antonijas kadut), jossa useat talot on myös restauroitu huolellisesti.


title: Henrich Focke

text: Henrich Focke (8. elokuuta 1890 Bremen – 25. helmikuuta 1979 Bremen, Länsi-Saksa) oli saksalainen lentokoneinsinööri, joka kehitti ensimmäiset helikopterit.


title: Henrich Focke

text: Hän rakensi liitokoneen vuonna 1909 ja moottorilentokoneen, joka oli Kolthoff-Focke A III, vuonna 1910. A III oli alitehoinen, mutta lentokelpoinen. Seuraava kone vuonna 1912 "A IV" oli se, jolla hän itse lensi ensi kerran moottorikoneella. Hän aloitti yhteistyön Georg Wulfin kanssa 1913 ja he suunnittelivat Focke-Wulf A VI -koneen.


title: Henrich Focke

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen he jatkoivat kehittelyä. Seuraava kone sai tunnuksen A VII.


title: Henrich Focke

text: Vuonna 1923 Wulf, tohtori Werner Neumann ja Focke perustivat Focke-Wulf-yhtiön, joka kehitti 1933–1945 Luftwaffelle suuren määrän lentokoneita.


title: Henrich Focke

text: Focke meni naimisiin Louise Meyerin kanssa vuonna 1926.


title: Henrich Focke

text: Focke-Wulf valmisti Juan de la Ciervan kehittämää autogiroa lisenssillä vuodesta 1933. Focke suunnitteli sen insipiroimana maailman ensimmäisen käyttökelpoisen helikopterin, Focke-Wulf Fw 61:n, jonka ensilento tehtiin 26. kesäkuuta 1936.


title: Henrich Focke

text: 1937 osakkaat pakottivat Focken eroamaan nimeään kantavasta yhtiöstä. Paine on voinut olla myös poliittista. Hän perusti Focke-Achgelis -yhtiön Gerd Achgelisin kanssa. Se erikoistui helikoptereihin.


title: Henrich Focke

text: Toisen maailmansodan jälkeen Focke työskenteli ranskalaisen SNCASE:n palveluksessa auttaen heitä SE-3000 matkustajahelikopterin kehityksessä, mikä perustui Focke-Achgelis Fa 223 Dracheen. SE-3000 teki ensilentonsa vuonna 1948.


title: Henrich Focke

text: Hän työskenteli myös brasilialaiselle sotilasilmailun kehitysyhtiö CTA:lle, jolle hän kehitti kiinteäsiipistä Convertiblano VTOL-konetta ja kaksipaikkaista BF-1 Beija-Flor -helikopteria. Bremenissä hän kehitti kolmipaikkaista Kolibri-helikopteria (ensilento 1958), mitä varten hän rakensi tuulitunnelin hylättyyn lentokonehalliin. Tuulitunneli löydettiin uudestaan vuonna 1997, entisöitiin toimivaksi, ja toimii nykyään Henrich Fockelle omistettuna museona.


title: Maankaltainen planeetta

text: Maankaltainen planeetta eli kiviplaneetta tai terrestrinen planeetta () on Maan, Venuksen, Marsin ja Merkuriuksen tyyppinen planeetta, jolla on enimmäkseen raudasta ja jossain määrin myös muista metalleista muodostunut ydin, kiviaineksesta muodostunut sula vaippa sekä kiinteä kuori.


title: Maankaltainen planeetta

text: Suurin osa maankaltaisten planeettojen aineesta on yleensä silikaattikiveä. Maankaltaiset planeetat kiertävät melko lähellä Aurinkoa, meidän Aurinkokunnassamme alle kahden AU:n päässä siitä. Aurinkokuntamme neljästä maankaltaisesta planeetasta kolmella (Venus, Maa ja Mars) on kaasukehä. Venus ja Maa ovat lähes samankokoisia, kun taas Merkurius ja Mars ovat huomattavasti näitä kahta pienempiä. Maankaltaisten planeettojen lisäksi Aurinkokunnassamme on myös suurelta osin kaasusta muodostuvia jättiläisplaneettoja sekä jäisiä kuita.


title: Maankaltainen planeetta

text: Vaikka niin kutsuttuja supermaapalloja jo tunnetaankin, toistaiseksi varmoja havaintoja varsinaisista maankaltaisista planeetoista muissa aurinkokunnissa ei ole. Helmikuussa 2009 julkaistu CoRoT-Exo-7b on kuitenkin suurella todennäköisyydellä ensimmäinen tällainen. Havaintojen puuttuminen on kuitenkin ennen kaikkea tekninen ongelma: maankaltaisten planeettojen pieni massa ja läpimitta tekevät toistaiseksi niiden havaitsemisen liian vaikeaksi. Tilanteen voidaan odottaa muuttuvan uuden sukupolven etsintäteleskooppien myötä.


title: Maankaltainen planeetta

text: Meidän tuntemamme maankaltaiset planeetat ovat silikaattipohjaisia. On teoreettisesti mahdollista, että olisi myös planeettoja, joiden maaperä muodostuisi hiilipohjaisista mineraaleista, kuten eräissä meteoriiteissa (nk. hiilikondriitit). Hiilipitoisia kappaleita esiintyy runsaasti asteroidivyöhykkeellä, mikä voidaan päätellä mm. tutkimalla asteroideista heijastunutta valoa sekä arvioimalla maahan syöksyneiden meteoriittien kiertoratoja. Hiilipitoisia planeettoja voisi kutsua myös karbidiplaneetoiksi tai peräti timanttiplaneetoiksi, sillä timanttikin on tietyllä tavoin kiteytynyttä hiiltä ja hyvin hiilipitoisen planeetan suurpaineiset sisäosat olisivat timanttia, jos planetan massa on kyllin suuri. Muilta osin hiili olisi enimmäkseen grafiittina. Myös hiiliplaneetan ytimenä olisi raskas rautaydin. Hiilen hapettumistaipumuksen vuoksi näillä planeetoilla ei luultavasti olisi happea yhtä runsaasti kuin silikaattiplaneetoilla.


title: Maankaltainen planeetta

text: Kuun, Vestan ja joidenkin kiviplaneettojen päiväntasaajasäteitä ja tiheyksiä.


title: Maankaltainen planeetta

text: Tyypillisesti planeetan ytimen tiheys on luokkaa 10 kg/dm, ja planeetan pinta-aines noin 3 kg/dm.


title: Maankaltainen planeetta

text: Aurinkokunnan muut kiviplaneetat paitsi Merkurius noudattavat tiheyslakia


Maankaltainen planeetta


title: Maankaltainen planeetta

text: Tässä "R" on planeetan säde kilometreinä, ja "ρ" planeetan tiheys g/cm eli kg/dm. Tämän säännön mukaan Maa on Aurinkokunnan kiviplaneetoista tihein, koska se on myös suurin. Merkuriuksen kokoonsa nähden suuren tiheyden arvellaan johtuvan siitä, että sen syntyvaiheessa suuri törmäys pyyhki siltä kivivaipan pois. Tällöin Merkurius olisi ollut alkujaan Marsin kokoinen.


title: Maankaltainen planeetta

text: Toisaalta maankaltaisen planeetan massan ja säteen välillä on suhde.


title: Maankaltainen planeetta

text: missä "R" on planeetan säde Maan säteinä, ja "M" massa Maan massoina. Suureet "a" ja "b" ovat vakioita. Planeetan säde kasvaa hieman hitaammin, kuin sen pysyminen saman tiheyksisinä lisättäessä massaa. Tämä johtuu siitä, että suuremmat planeetat puristuvat oman painonsa vaikutuksesta enemmän kokoon. Pienelle kuulle tai planeetalle, jonka massa on 0,01–1 Maan massaa, niin ylläolevassa skaalauslaissa "a" = 1 ja "b" = 0,306. Jos massa olisi Maan massaa suurempi, välillä 1–10 Maan massaa, niin likimain "a" = 1 ja "b" = 0,274.


title: Maankaltainen planeetta

text: Näiden relaatioiden avulla voidaan teoreettisesti arvioida tulevaisuudessa löydettävien Maan kokoluokkaa olevien tai suurempien eksoplaneettojen, supermaiden kokoja. Eräiden laskujen mukaan Maan tyyppisen kahden Maan massaisen planeetan säde on noin 7 800 km ja kolmen Maan massaisen 8 600 km.


title: Jättiläisplaneetta

text: Jättiläisplaneetta, kaasujättiläinen tai joviaaninen planeetta (Jupiteria muistuttava planeetta) on suuri planeetta, jossa on runsaasti kaasumaisia ainesosia. Jupiter on aurinkokunnan jättiläisplaneetoista suurin. Se on lähinnä jättimäinen vetypallo, joka oli kuitenkin aivan liian pienimassainen kehittyäkseen tähdeksi. Sen massa on noin 300 Maan massaa. Aurinkokunnan jättiläisplaneetat ovat Jupiter, Saturnus, Uranus ja Neptunus. Koska Uranuksen ja Neptunuksen arvellaan koostuvan enimmäkseen jäästä, niitä sanotaan joskus jääjättiläisiksi.


title: Jättiläisplaneetta

text: Maasta katsoen jättiläisplaneetat ovat huomattavan kaukana Auringosta. Niiden etäisyydet Auringosta ovat noin 5–30 AU (1 AU on Maan keskimääräinen etäisyys Auringosta). Jättiläisplaneetat ovat Maata paljon suurempia, niillä on usein suuri määrä niiden kokoon verrattuna pieniä kuita ja niillä on usein renkaita.


title: Jättiläisplaneetta

text: Huomattava osa jättiläisplaneetan materiasta koostuu niin sanotusta aurinkomateriasta, eli vedystä ja heliumista. Jättiläisplaneetan ulommat kerrokset ovat kaasumaisia. Sisempänä arvellaan olevan nestemäistä molekyylimuodossa olevaa vetyä, nestemäistä metallista vetyä, jäätä, kiveä sekä rautaa. On kiistelty siitä, kuinka suuri kiinteästä aineesta oleva ydin esimerkiksi Jupiterilla on. Ytimen massa lienee 10–50 Maan massaa.


title: Jättiläisplaneetta

text: Massiivisetkaan jättiläisplaneetat eivät ole tilavuudeltaan puoltatoista kertaa Jupiteria suurempia, koska kaasu puristuu helposti kokoon oman painonsa alla. Jättiläisplaneetan massan yläraja lienee 13 Jupiterin massaa, jota suuremmat kohteet ovat ruskeita kääpiöitä, joissa tapahtuu jonkin aikaa tähdille tyypillisiä ydinreaktioita.


title: Jättiläisplaneetta

text: Noin 3–13 Jupiterin massaiset planeetat ovat eräänlaisia ”megaplaneettoja”, joilla saattaa muissa aurinkokunnissa olla soikea rata. Jättiläisplaneetta voi syntyä tiivistymällä suoraan tiheästä kaasupilvestä tai siten, että riittävän suuri kivestä ja jäästä kostuva ydin kerää runsaasti kaasua ympärilleen.


title: Jättiläisplaneetta

text: Kaikilla aurinkokunnan jättiläisplaneetoilla tiedetään olevan renkaat. Saturnuksen renkaat näkyvät Maahan asti hyvin. Uranukselta löydettiin renkaat vuonna 1977. Jupiterin rengas on hyvin himmeä. Renkaat ovat suunnilleen 2–3 planeetan säteen päässä sen keskustasta. Lähellä renkaita kiertää pieniä, muutaman kilometrin kokoisia kuita, kauempana satojen kilometrien läpimittaisia suuria kuita ekvaattoritasossa. Vain Neptunuksen kuujärjestelmä on tästä poikkeus, mutta silläkin on pieniä kuita ja renkaat. Renkaat ja kuut ovat planeetan päiväntasaajan tasossa. Tämä ja planeettojen kuujärjestelmien samankaltaisuus viittaa yhtenäiseen syntytapaan.


title: Jättiläisplaneetta

text: Jupiter ja Saturnus koostuvat lähinnä vedystä ja heliumista, joten niitä kutsutaan kaasujättiläisiksi. Samaan tapaan Uranusta ja Neptunusta, joiden massasta huomattavan suuri osa koostuu astrofyysisistä jäistä, kuten vedestä, metaanista, rikkivedystä ja ammoniakista, voisi kutsua jääjättiläisiksi. Nämä ”jäät” eivät kuitenkaan ole kiinteässä muodossa vaan nesteenä. Voi myös olla että Uranus ja Neptunus koostuvat pääasiassa ”kiven” sekä vedyn ja heliumin seoksesta toisin kuin Jupiter ja Saturnus, joiden koostumuksesta pääosan täytyy niiden tiheyden vuoksi olla ainoastaan vetyä ja heliumia. Jupiteria ja Saturnusta vastaavien planeettojen massa on noin 30–300 Maan massaa. Uranusta ja Neptunusta vastaavien eksoplaneettojen massa on noin 10–30 Maan massaa.


title: Jättiläisplaneetta

text: Kaasukääpiöt eli mini-Neptunukset ovat Neptunusta pienempiä, mutta Maata paljon suurempia planeettoja, joilla on ympärillään paksu vetykaasukehä. Kaasukääpiöiden rakenne on tavallisimmin kiviytimen ympärillä jäätä ja vettä, ja uloinpana vetykaasukehä. Kaasukääpiöt ovat noin 2–4 Maan säteisiä. Niinpä niiden massa saattaa olla 2–20 Maan massaa, riippuen sisäisestä rakenteesta. Kaasukääpiöiden todennäköinen olemassaolo on johdettu teoreettisesti Uranuksesta ja Neptunuksesta ajattelemalla, että näitä pienempiä paksun vetykaasukehän omaavia planeettoja on eksoplanettojen joukossa. Noin 2,3 Maan massainen Kepler-11f on luultavasti kaasukääpiö.


title: Jättiläisplaneetta

text: Muilta tähdiltä on löydetty jupiteria noin 3–13 kertaa massiivisempia super-Jupitereita, muun muassa Kappa Andromedae b, jonka massa on 12–13 Jupiterin massaa, juuri ruskeaa kääpiötä pienempi.


title: Jättiläisplaneetta

text: Yleensä jättiläisplaneettojen uskotaan syntyneen siten, että noin 10–15 Maan massainen ydin kasautui ensin aurinkoa kiertävässä kiekkomaisessa kaasu- ja pölypilvessä. Kun ydin oli näin massiivinen, se keräsi kaasua itseensä. Prosessi olisi vienyt miljoonia vuosia. Uranuksen ja Neptunuksen varsinkin uskotaan vaellelleen kaasu- ja pikkuplaneettakiekossa ainakin muutaman AU:n verran synnyinsijoiltaan.


title: Jättiläisplaneetta

text: Yleisimmän teorian mukaan jättiläisplaneetat Jupiter, Saturnus, Uranus ja Neptunus ovat syntyneet niin, että alkuaurinkosumussa kivisiä ja jäisiä kappaleita sulautui törmäämällä toisiinsa pitkän ajan kuluessa noin 10–40 Maan massaiseksi ytimeksi, joka melko lyhyessä ajassa keräsi ympärilleen paksun vetyvaipan. Kilpaileva, mutta tutkijoiden piirissä melko epäsuosittu kiekkoepävakaisuusteoria väittää, että jättiläisplaneetat olisivat tiivistyneet suoraan alkuaurinkosumusta oman painovoimansa ansiosta. Aurinkokunnan jättiläisplaneetat ovat teorioiden mukaan vaeltaneet alkuperäisiltä syntymäpaikoiltaan joissain määrin ulospäin vuorovaikuttaessaan Aurinkoa ympäröivän kaasuista ja planetesimaaleista koostuvan sumukiekon kanssa, sekä häiritsemällä toistensa ratoja siihen asti, kun vakaa tila on saavutettu. Uranuksen ja Neptunuksen synty on nykyisten laskujen mukaan mahdotonta niillä etäisyyksillä, joilla ne nyt ovat. Näillä etäisyyksillähän on vain jäisiä pikkuplaneettamaisia Kuiperin vyöhykkeen kohteita. Jättiläisplaneettojen sisemmät kuut ovat syntyneet jättiläisplaneettoja kiertäneestä jäähitusia ja pölyä ja suurempia kappaleita sisältäneestä kiekosta.


title: Jättiläisplaneetta

text: Useimmat Aurinkokunnan syntyteoriat lähtevät nykyään liikkeelle siitä, että Aurinkoa ympäröi alussa kaasusta, pölystä ja jäähitusista koostunut esiplanetaarinen kiekko. Tässä alkuaurinkosumussa oli lumiraja, jonka sisäpuolella ei ollut jäähitusia korkean lämpötilan takia. Yleensä tutkijat ajattelevat jättiläisplaneettojen syntyneen kasautumalla pienemmistä osasista pitkän ajan kuluessa. Alussa oli pölyhituisia, jotka törmäilivät toisiinsa pienellä nopeudella tarttuen kiinni. Ajan kuluessa syntyi kiven kokoisia, pikkuplaneettojen kokoisia planetesimaaleja jne kappaleita, vaikka osa törmäyksistä saattoikin pilkkoa kappaleita alkkutekijöihinsä. Planetesimaalit kasautuivat keskinäisissä törmäyksissä lopulta planeettojen ytimiksi niin sanotussa karkaavassa kasvussa, jossa isot kappaleet keräsivät pienempiä kappaleita itseensä. Kun planeetan ytimen koko kasvoi kriittisen rajan yli, se alkoi kerätä ympäröivästä esiplanetaarisesta kiekosta kaasua, lähinnä vetyä ja heliumia. Kriittinen raja on 5–15 Maan massaa, mikä saavutettiin ennen karkaavan kasvun loppua. Noin viiden Maan massaisia ytimiä saattoi syntyä 3–8 AU:n etäisyydellä ja 10 Maan massaa 3–7,5 AU:n etäisyydellä. Alussa kaasun kertyminen oli hidasta, mutta tietyssä vaiheessa kertyminen alkoi ruokkia itseään ja kaasun kertyminen esimerkiksi jättiläisplaneettaan oli äärimmäisen nopeaa. Tämä alkoi noin 30 Maan massassa.


title: Jättiläisplaneetta

text: Jupiter ja Saturnus saattoivat syntyä siinä vaiheessa, missä esiplanetaarisessa kiekossa oli vielä runsaasti kaasua, tai sitä virtasi vielä kiekkoon sisään, toisin kuin pienemmät Uranus ja Neptunus. Tutkijoiden mukaan jättiläisplaneetat syntyivät vasta, kun esiplanetaarisen kiekon kaasu oli jo häviämässä ja sen alkuperäisestä määrästä oli jäljellä vain murto-osa. Alkujupiterin säde oli kaksi Jupiterin sädettä ja pintalämpötila 700 kelviniä. Teorian mukaan Jupiter loisti kasautuessa jopa 0,01 Auringon voimalla, mutta ainakin 1–6 Auringon voimalla. Jupiter avasi eräässä vaiheessa vetovoimallaan kaasusta ja planetesimaaleista koostuvaan esiplanetaariseen kiekkoon aukon, jossa ainakin alussa oli kaksi kaasun syöttövirtausta kohti Jupiteria. Tällöin Jupiterin kasvu hidastui.


title: Jättiläisplaneetta

text: Teoreetikot olettavat kasautumisteorian mukaisesti, että jättiläisplaneettojen muodostuminen olisi vaikeaa pienimaissaisille metalliköyhille tähdille. On väitetty, että jättiläisplaneettoja tuottaisi kaksi prosessia, joista toinen harvinaisempi ei riipu tähden metallipitoisuudesta. Nykyisen kasautumisteorian haastaa Gliese 876:n järjestelmä, jossa metallipitoisuus on alhainen. Tähden Fe/H −0,4–0,0 ja keskustähti on pienimassainen, 0,32 Auringon massaa. Tähdellä on kaksi Jupiterin massaista planeettaa.


title: Jättiläisplaneetta

text: Jotkut tutkijat kannattavat ajatusta, jonka mukaan Aurinkokunan jättiläisplaneetat syntyivät kiekossa olevian häiriöiden luhistuttua oman painovoimansa ansiosta nopeasti, korkeintaan muutaman sadan-tuhannen vuoden sisään kasaan. Tämän kiekkoepävakaisuusteorian ongelmana on yleensä ollut se, että se vaatii suuria ainetiheyksiä.


title: Jättiläisplaneetta

text: Kasautumisteorioiden haasteena on ollut aika: monet teoriat vaativat Jupiterin synnyltä monia tai monia kymmeniä miljoonia vuosia, mutta muista tähdistä tehtyjen havaintojen mukaan jättiläisplaneettojen on täytynyt syntyä noin miljoonassa vuodessa.


title: Jättiläisplaneetta

text: Perinteisesti on ajateltu että jättiläisplaneettojen synty tapahtui jossain 5–10 AU:n etäisyydellä, missä oli tiheässä jäisiä, hiilivedystä koostuvia tervaisia ja kivisiä kappaleita noin 10–15 g/cm² pintatiheydellä. Kaasua saattoi olla 5×10 g/cm³. Erään laskelman mukaan pintatiheys ulkoplaneettojen kohdalla saattoi olla kaksi kertaa minimimassaisen aurinkosumun verran. Tällöin tietokonelaskelmat tuottavat miltei oikeanlaisia planeettoja lukuun ottamatta sitä, että Jupiterille tulee liian raskas ydin. Jupiterin kevyt ydin selitetään nykyään suurella oligarkkivaiheen törmäyksellä, joka tuhosi osan Jupiterin ytimestä. Nykyään Jupiterin väitetään niin sanotussa Grand Tack -mallissa syntyneen asteroidivyöhykkeellä, mutta Uranus ja Neptunus syntyivät 6–8 AU:n päässä Auringosta.


title: Hammaslanka

text: Hammaslanka on lanka, jolla puhdistetaan hampaiden välejä tavoitteena poistaa bakteeripeitettä eli plakkia sekä hammasväleihin mahdollisesti jääneitä ruoankappaleita hampaiden välipinnoilta ja ientaskuista. Hammaslangan materiaalina oli ennen lähinnä (vahattu) silkki, mutta nykyään sen ovat korvanneet keinomateriaalit, kuten nailon ja PTFE.


title: Hammaslanka

text: Suosituksen mukaan hammaslankaa tulisi käyttää huolellisesti kerran päivässä. Hammaslankaa kuljetetaan varovasti sahaavin liikkein hampaiden välissä. Lanka kuljetetaan ensin toisen hampaan pintaa pitkin ientaskun pohjaan ja aloitetaan edestakaiset puhdistusliikkeet, jolloin lankaa kuljetetaan ylös hampaan pintaa pitkin. Sen jälkeen kuljetetaan hammaslanka papillan eli iennystermän yli viereisen hampaan pinnalle, joka puhdistetaan samalla tavalla. Yhdessä hammasvälissä puhdistetaan molempien hampaiden ientaskut.


title: Hammaslanka

text: Hammaslangan käyttöön on myös suunniteltu erilaisia hammaslangoittimia ja langanviejiä, jotka helpottavat lankausta erityisesti suun takaosissa.


title: Hammaslanka

text: Siltalanka on lanka, joka on tarkoitettu hammassiltojen ja -rautojen puhdistukseen. Siltalangassa toinen langanpää on neulamainen sillan tai rautojen alle pujottamisen helpottamiseksi. Kun lanka on saatu läpi, lanka vedetään puoleen väliin, jossa on paksumpi päällystetty kohta, jolla puhdistetaan silta tai raudat plakista.


title: Ibn Fadlan

text: Ahmad ibn Fadlan (, "Aḥmad ibn al-ʿAbbās ibn Rāšid ibn Ḥammād ibn Faḍlān") oli arabimatkailija ja kronikoitsija. Hän teki Bagdadin kalifin lähetystön sihteerinä matkan Volgalle noin vuonna 921, ja kuvaili siellä näkemäänsä barbaarista kansaa, jota useimmat tutkijat pitävät ruseina eli viikinkeinä.


title: Ibn Fadlan

text: Michael Crichtonin kirja "13. soturi" (13th Warrior) perustuu löyhästi Ibn Fadlanin kertomuksiin sekä muinaisenglantilaiseen Beowulf-runoelmaan. John McTiernan ja Crichton ohjasivat kirjan pohjalta elokuvan vuonna 1999. Kirjan päähenkilönä on Ibn Fadhlan.


title: Valtameriplaneetta

text:
Valtameriplaneetta tai vesiplaneetta on teoreettinen planeetta, jonka koko pinta on veden peitossa. Meri voi olla satoja
kilometrejä syvä tai syvempikin. Yhtään löydettyä eksoplaneettaa ei ole varmistettu valtameriplaneetaksi.


title: Valtameriplaneetta

text: Valtameriplaneetan ytimessä saattaa olla Maan tapainen kivirautaydin, jonka päällä joskus ehkä jäätä.


title: Valtameriplaneetta

text: Eräs mahdollinen valtameriplaneetan syntytapa voisi olla jääplaneetan tai jättiläisplaneetan ajautuminen (ks. migraatioteoria) melko lähelle keskustähteä, jolloin jää sulaa vedeksi.


title: Valtameriplaneetta

text:
Valtameriplaneetan massan yläraja on 1,5-10 Maan massaa. Hieman tätä massiivisemmat planeetat ovat
mini-neptunuksia tai neptunuksia.


title: Valtameriplaneetta

text:
Maapallolla on vettä noin promille sen massasta. Merissä on vettä
noin 0,2 promillea maan massasta.
Ehkä prosentti Maan massasta vettä peittäisi sen pinnan kokonaan veteen. Ei tiedetä täsmälleen, miten paljon vettä on sitoutuneena kuumaan Maan vaipan kiveen. Erään arvion mukaan jos maan vaipan eräästä kerroksesta on 1 % ringwoodiitiksi kutsuttua vetistä oliviinikiveä, maan uumenissa olisi kolme kertaa niin paljon vettä kuin valtamerissä yhteensä. Jos Maan pinnalla olisi vettä viisinkertainen määrä nykyiseen nähden, Maa peittyisi kokonaan veteen. Veden paine ajaa vettä merien pohjan alla oleviin kivikerrostumiin ja ”kuivattaa” planeettaa. Maata massiivisempi supermaapallo voisi Michael Cowanin tekemien arvioiden mukaan sisältää vettä jopa 80x Maan vesimäärää enemmän.
Näin, koska massiivisemman supermaapallon suurempi painovoima valuttaa vettä merenpohjan aliseen kivikerrokseen enemmän kuin pienempipainovoimaisella maapallolla. Cowanin ja Abbottin mukaan planeetasta tulee valtameriplaneetta vasta, kun sillä on vettä yli 1/500 sen massasta.


title: Valtameriplaneetta

text: Valtameriplaneetan voidaan ajatella syntyvän ainakin kahdella tavalla. Ensimmäisessä tapauksessa jääpitoinen planeetta vaeltaa planeettakunnan ulko-osista planeettakunnan sisäosiin. Toisessa tapauksessa kiviplaneetta saa komeetoista tai muilla tavoin niin paljon vettä, että vesi peittää sen.


title: Valtameriplaneetta

text: Jos valtameriplaneetta on hyvin suuri ja vesipitoinen, satojen kilometrien paksuisen vesikerroksen alla on jäätä, koska jäätä syntyy alhaisten lämpötilojen lisäksi myös suurissa paineissa. Niinpä vesiplaneetan meren pohjalla voi esiintyä jään muotoja eli faaseja VII, X ja XI. Suuren valtameriplaneetan ydin on supermaa. Vesikerroksessa tapahtuu sisäisiä virtauksia samaan tapaan kuin Maan vaipassa.


title: Valtameriplaneetta

text: Valtameriplaneetan ilmasto olisi erittäin epävakaa. Vesihöyry toimii kasvihuonekaasuna, joten planeetan ilmasto olisi luultavasti melko lämmin. Koska hirmumyrsky saa energiansa lämpimästä merestä nousevasta kosteudesta, mantereiden puuttuessa mikään ei ”kuivata” päiväntasaajan seudulla muodostuvia hirmumyrskyjä. Tästä syystä valtameriplaneetalla raivoaisi jatkuvasti valtavia hirmumyrskyjä, joiden nostattamat jättiläisaallot vaeltaisivat rannattomilla ulapoilla.


title: Valtameriplaneetta

text: Planeetan pyöriminen synnyttää merivirtoja. Manneralueiden puuttuessa valtameriplaneetalla mikään ei kääntäisi merivirtaa itä-länsi-suunnasta. Tämän seurauksena planeetan napa-alueet eivät saisi trooppisten alueiden lämpöä samaan tapaan kuin Maassa (Etelämanner on juuri tällä tavalla merivirran eristämä). Tämä aiheuttaa valtameriplaneetan napa-alueiden ja päiväntasaajan välille lämpötilaeron ja sitä kautta painegradientin, joka puolestaan nostattaa voimakkaita tuulia.


title: Valtameriplaneetta

text: Jos jonkun planeetan massasta olisi 50 % vettä, Maan massaisen planeetan säde olisi 1,25 Maan sädettä. Sen säde ja massa noudattaisivat seuraavaa kaavaa


title: Valtameriplaneetta

text: missä "M" on planeetan massa Maan massoina ja "R" planeetan säde Maan säteinä. Skaalausparametrit "a" ja "b" ovat tapauskohtaisia vakioita:


title: Punaherukka

text: Punaherukka eli lännenpunaherukka ("Ribes rubrum"), jota kutsutaan usein myös punaviinimarjaksi, on herukkapensaslaji. Punaherukasta tunnetaan useita alalajeja. Suomessa pensasta esiintyy viljeltynä. Suomen suosituin viljelylajike on "Punainen hollantilainen". Punaviinimarja kestää kylmää paremmin kuin mustaherukka, joten sitä voidaan kasvattaa jopa Lapissa.


title: Punaherukka

text: Punaherukkaa kasvaa koko maassa luonnonvaraisena. Luonnonvarainen punaherukka on otettu viljelyyn jo varhain. Luonnonvaraisen muodon marjat ovat happamammat ja pienemmät kuin nykyisin viljellyllä lajikkeilla.


title: Punaherukka

text:
Marja on maultaan voimakkaan hapan ja hiukan makea. Raikkaan makunsa ansiosta se on suosittu mehumarja.
Sekä punaherukan marjat että lehdet ovat hyvin vitamiinipitoisia, ja niillä on todettu olevan joihinkin vaivoihin jopa terveyttävä vaikutus.


title: Punaherukka

text: Vaikka mustaherukka yhdistetään perinteisesti lääkkeelliseen käyttöön, englannin- ja saksankielisten yrttilääketieteen lähdeteoksien mukaan myös punaherukalla on kuumetta alentavia, hikoilua edistäviä, kuukautisvuotoa lisääviä, lievästi laksatiivisia, kutistavia, ruokahalua lisääviä, verta puhdistavia, diureettisia ja ruuansulatusta parantavia vaikutuksia. Jotkut näistä mainituista vaikutuksista ovat todennäköisiä, johtuen sen todistetusti korkeista C-vitamiinipitoisuuksista (80 mg per 100 g), hedelmähapoista sekä marjan sisältämistä kuiduista. Kuivatuista punaherukan lehdistä valmistetun teen on sanottu lievittävän kihdin ja reumatismin oireita sekä olevan hyödyksi heikosti parantuvissa haavoissa sekä kurlausnesteenä suun tulehduksissa.


title: Punaherukka

text: Punaherukka muistuttaa ulkonäöltään taikinamarjaa, johon sitä pitää varoa sekoittamasta. Punaherukan marjat kasvavat suurempina, roikkuvina terttuina.


title: Punaherukka

text: Valkoherukka ei ole oma lajinsa vaan punaherukan muunnos. Se on kasvitieteellisesti punaherukka, jonka marjoista puuttuu kokonaan punaisen värin aiheuttava geeni.


title: Roadrunner Records

text: Roadrunner Records on levy-yhtiö, jonka yhtyeet kuuluvat metal -luokkaan. Nykyään Roadrunnerin omistaa Warner Music Group.


title: Tähden metallipitoisuus

text: Tähden metallipitoisuus tai tähden metallisuus on vetyä ja heliumia raskaampien aineiden suhteellinen osuus tähdessä. Tähtitieteessä kaikkia heliumia raskaampia alkuaineita kutsutaan metalleiksi, vaikka ne eivät varsinaisia metalleja olisikaan.


title: Tähden metallipitoisuus

text: Jättiläisplaneettoja on huomattu löytyvän yleisemmin tähdiltä, joiden metallipitoisuus on korkea. Pienempien planeettojen esiintymisen ei sen sijaan ole todettu olevan riippuvainen tähden metallisuudesta.


title: Aurinkomateria

text: Aurinkomateria (engl, "gas") on tähtitieteessä käytetty termi jolla on aurinkokunta luokiteltu karkeasti eri materiatyyppeihin niiden sulamispisteen perusteella. Aurinkomateria sisältää vedyn, heliumin, neonin ja argonin ja se kiinteytyy vasta lähellä absoluuttista nollapistettä. Muita materiatyyppejä ovat jäämateria ja maamateria. Aurinkokunnan kappaleet koostuvat näistä eri suhteissa. Esimerkiksi Maa on 70 prosenttisesti maamateriaa ja 30 prosenttisesti jäämateriaa, kun taas jättiläisplaneetat koostuvat pääasiassa aurinko- ja jäämateriasta. Esimerkiksi Jupiter on 90 prosenttisesti aurinkomateriaa ja 10 prosenttisesti jäämateriaa.


title: Maamateria

text: Maamateria (engl, "rock") on tähtitieteessä käytetty termi jolla on jaoteltu aurinkokunnan rakennetta aineiden sulamispisteiden perusteella. Maamateria koostuu yhdisteistä, jotka pysyvät kiinteinä jopa lähes 2 000 °C lämpötiloissa. Näitä ovat pii, magnesium, alumiini, rauta, happiyhdisteet. Muita materiatyyppejä ovat jäämateria ja aurinkomateria. Aurinkokunnan kappaleet koostuvat näistä eri suhteissa. Esimerkiksi Maa on 70 prosenttisesti maamateriaa ja 30 prosenttisesti jäämateriaa.


title: Jäämateria

text: Jäämateria () on tähtitieteessä käytetty termi, jolla on jaoteltu aurinkokunnan rakennetta aineiden sulamispisteiden perusteella. Jäämateria koostuu yhdisteistä, jotka haihtuvat helpohkosti, mutta kiinteytyvät vielä suhteellisen korkeissa lämpötiloissa. Näitä ovat hapen, typen ja hiilen vety-yhdisteet. Muita materiatyyppejä ovat maamateria ja aurinkomateria. Aurinkokunnan kappaleet koostuvat näistä eri suhteissa. Esimerkiksi Maa on 70-prosenttisesti maamateriaa ja 30-prosenttisesti jäämateriaa, kun ulommat planeetat koostuvat pääasiassa jäämateriasta. Esimerkiksi Uranus on 80-prosenttisesti jäämateriaa, 10-prosenttisesti aurinkomateriaa ja 10-prosenttisesti maamateriaa.


title: Hannu Takkula

text: Hannu Tapani Takkula (s. 20. marraskuuta 1963 Ristijärvi) on suomalainen keskustapoliitikko. Hän on ollut europarlamentaarikko vuosina 2004–2014 ja uudelleen vuosina 2015–2018. Nykyään hän on Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäsen. Vuosina 1995–2004 Takkula oli Keskustan kansanedustaja Lapin vaalipiiristä.


title: Hannu Takkula

text: Takkula valmistui kasvatustieteiden maisteriksi Lapin yliopistosta vuonna 1993. Syksyllä 2016 hän väitteli kasvatustieteen tohtoriksi Lapin yliopistosta. Ennen nousemistaan eduskuntaan Takkula työskenteli luokanopettajana Posiolla (1992–1995) ja radiotoimittajana Rovaniemellä (1990–1991). Takkula on ollut aktiivinen kulttuurin saralla, ja toiminut muun muassa freelance-kulttuuritoimittajana sekä laulanut Tampereen oopperakuorossa. Hän on julkaissut monia kirjoja, artikkeleita ja äänitteitä.


title: Hannu Takkula

text: Poliittisten tehtävien lisäksi Takkula on toiminut myös erilaisissa kansalais- ja urheilujärjestöjen luottamustoimissa, kuten Psoriasisliiton ja Napapiirin Pallokettujen puheenjohtajana sekä Oulun Palloseuran jalkapallo ry:n hallituksen puheenjohtajana. Hän on toiminut vuosina 2014-2016 Teosto ry:n hallituksen asiantuntijajäsenenä ja vuodesta 2015 alkaen Suomen lentopalloliiton varapuheenjohtajana.


title: Hannu Takkula

text: Takkula toimi Rovaniemen maalaiskunnan kunnanvaltuuston jäsenenä vuosina 2000-2004. Vuoden 2008 kuntavaaleissa hänet valittiin Rovaniemen kaupunginvaltuustoon. Rovaniemen vaalilautakunnan päätöksen pohjalta Takkula oli vaalikelpoinen, koska hän oli kirjoilla Rovaniemellä ja hänellä oli siellä asunto. Vuonna 2009 Rovaniemen hallinto-oikeus kuitenkin totesi Takkulan vaalikelvottomaksi, sillä hänellä ei ollut kiinteitä yhteyksiä Rovaniemelle. Oikeus korosti päätöksessään Takkulan kiinteitä perhesuhteita ja silloisen puolison kanssa yhteistä kotia Turussa. Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa Takkula valittiin Turun kaupunginvaltuustoon.


title: Hannu Takkula

text: Takkula nousi kansanedustajaksi vuoden 1995 vaaleissa. Hänet valittiin uudelle kaudelle vuoden 1999 ja vuoden 2003 vaaleissa. Hän oli Lapin vaalipiirin ääniharava 11 978 äänellä vuonna 1999 ja 10 938 äänellä vuonna 2003. Takkulan kolmas kausi eduskunnassa kuitenkin keskeytyi, kun hänet valittiin Euroopan parlamenttiin vuonna 2004. Hänen tilalleen eduskuntaan nousi Tatja Karvonen. Vuosina 2002–2003 Takkula toimi keskustapuolueen varapuheenjohtajana.


title: Hannu Takkula

text: Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Takkula oli ehdolla Oulun vaalipiiristä, muttei tullut valituksi.


title: Hannu Takkula

text: Takkula aloitti Euroopan parlamentissa kesällä 2004 ja uusi paikkansa vuoden 2009 eurovaaleissa. Hän oli europarlamentin kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan jäsen vuosina 2004–2014, joista vuosina 2007–2009 varapuheenjohtaja. Hän toimi valiokunnassa myös ALDE-ryhmän politiikkaa ohjaavana koordinaattorina vuodesta 2004. Vuosina 2004–2009 ja 2012–2014 Takkula kuului Australian ja Uuden-Seelannin suhteista vastaavaan valtuuskuntaan ja vuosina 2009–2014 Israel-suhteiden sekä Välimeren unionin parlamentaarisen edustajakokouksen valtuuskuntaan.


title: Hannu Takkula

text: Kesäkuussa 2009 Takkula esitti keskustan siirtymistä europarlamentin liberaalista ALDE-ryhmästä uuteen konservatiivien ja reformistien ryhmään, joka hänen mielestään edustaisi poliittiselta linjaltaan paremmin keskustan arvoja niin alue- kuin maatalouspolitiikan osalta. Keskustan puoluehallitus ei kuitenkaan halunnut ryhmänvaihdosta ja Takkula pysyi lopulta ALDE:ssa.


title: Hannu Takkula

text: Vuonna 2012 Takkula oli mukana perustamassa Euroopan parlamentin uskon ja uskonnonvapauden työryhmää.


title: Hannu Takkula

text: Takkula oli ehdolla myös vuoden 2014 EU-vaaleissa, mutta nousi varasijalta europarlamenttiin eduskuntaan valitun Olli Rehnin tilalle vuonna 2015. Hän on jäsen kansainvälisen kaupan valiokunnassa ja suhteista Yhdysvaltoihin vastaavassa valtuuskunnassa. Hän toimii myös varajäsenenä aluekehityksen valiokunnassa, maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnassa sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnassa. Lisäksi Takkula on Keskustan meppidelegaation puheenjohtaja.


title: Hannu Takkula

text: Takkulan vanhemmat ovat opettaja Esko Juhani Takkula ja luokanopettaja Marja-Leena Inkeri Repola. Takkula on ollut vuodesta 1982 naimisissa luokanopettaja Anne-Marie Viitalan kanssa. Myöhemmin eronnut. Heillä on kaksi lasta sekä viisi lastenlasta.


title: Kolibrit

text: Kolibrit ("Trochilidae") on pienten ja värikkäiden lintujen muodostama heimo, joka kuuluu kiitäjälintuihin. Kolibrit erottuvat muista linnuista kykenemällä lentämään paikallaan tai jopa taaksepäin (ainoina lintuina maailmassa) räpyttämällä siipiään kiivaasti 15–80 kertaa sekunnissa.


title: Kolibrit

text: Kolibrit ovat kaikkein pienimpiä lintuja. Niiden koko vaihtelee maailman pienimmästä linnusta, 5,7 senttimetrin kokoisesta ja vain 1,8 gramman painoisesta kimalaiskolibrista ("Mellisuga helenae") 21,5 senttimetrin pituiseen ja 20 gramman painoiseen jättikolibriin ("Patagona gigas"). Lintujen pituudesta suurin osa koostuu nokasta ja pyrstöstä, jotka monilla lajeilla ovat itse lintua pidempiä. Nokka on hyvin ohut ja pitkä, usein alaspäin käyrä, ja erikoistunut meden saamiseen tietynlaisista kukista.


title: Kolibrit

text: Pyrstö vaihtelee suuresti muodoltaan ja sisältää usein koristeellisia lisähöyheniä. Myös siivet ovat suhteessa linnun kokoon pitkät sekä kapeat mahdollistaen tiheän räpyttelyn, lähes jopa 80 kertaa sekunnissa. Rintalastan harja on suhteellisesti suurempi kuin muilla linturyhmillä ja siihen kiinnittyvät lihakset ovat erittäin voimakkaat. Monien kolibrikoiraiden höyhenpeite on huomiota herättävän värikäs ja värit metallisen kiiltäviä. Naaraat ovat vaatimattomamman värisiä, eikä niillä ole koristehöyheniä.


title: Kolibrit

text: Kolibrien aineenvaihdunta on vilkkaampaa kuin millään muulla eliöryhmällä hyönteisiä lukuun ottamatta, sillä siipien nopea räpyttely vaatii paljon energiaa. Siivet voivat räpyttää jopa 1200 kertaa minuutissa. Kolibrien sydämensyke saattaa olla 500 lyöntiä minuutissa. Ne kuluttavat päivässä tavallisesti omaa painoaan suuremman määrän ravintoa, jonka saadakseen niiden täytyy vierailla sadoissa kukissa. Ne ovat päiväsaikaan jatkuvasti vain muutaman tunnin päässä nälkään nääntymisestä. Yöllä tai ravinnon puutteessa ne pystyvät kuitenkin hidastamaan elintoimintojaan huomattavasti, jolloin ne vaipuvat horroksenomaiseen tilaan ja sydämenlyönnit sekä hengitys hidastuvat vähentäen ravinnontarvetta. Havaintojen mukaan rubiinikurkkukolibrit ("Archilochus colubris") pystyvät lentämään muuttomatkallaan tauotta 800 kilometriä Meksikonlahden yli. Ne kasvattavatkin monien muiden muuttolintujen tapaan painoaan 40–50 prosenttia ennen matkaa keräämällä rasvavaraston, joka toimii polttoaineena pitkälle matkalle.


title: Kolibrit

text: Kolibreja esiintyy lähes koko Amerikan mantereella sekä Länsi-Intian saaristossa eteläisestä Alaskasta ja Kanadasta aina Tulimaahan asti. Valtaosa lajeista on keskittynyt Keski- ja Etelä-Amerikkaan. Useimmat Pohjois-Amerikan kolibrit muuttavat talveksi lämpimämmille seuduille Keski-Amerikkaan tai vaipuvat talvihorrokseen. Patagoniassa ja Tulimaassa pesivä "tulipääkolibri" muuttaa talveksi pohjoiseen.


title: Kolibrit

text: Kolibrit imevät pitkällä nokallaan sokeripitoista mettä kukista. Ne suosivat erityisesti punaisia kukkia, kuten onnenkäpyä ("Justicia brandegeana"), verenpisaroita ("Fuchsia") sekä useita pipoja ("Penstemon") ja kämmekkäkasveja ("Orchidaceae"). Kolibrit ovat näiden kasvien tärkeitä pölyttäjäeläimiä. Useimmat lajit syövät myös hyönteisiä, joista ne saavat tarvitsemiaan muita ravintoaineita.


title: Kolibrit

text: Kolibrit ovat tavallisesti luonteeltaan erakkomaisia. Ne puolustavat reviiriään aggressiivisesti jopa niitä huomattavasti suurikokoisempia lintuja vastaan. Soidinmenojen aikana koiraat esittelevät näyttävästi naaraalle värikästä höyhenpukuaan ja koristehöyheniään. Naaraan rakentama pesä on kupin muotoinen ja se sijaitsee puun oksalla, palmun lehtiruodilla tai kalliolla. Naaras munii normaalisti kaksi munaa ja huolehtii yhtä lajia lukuun ottamatta haudonnasta ja poikasista ilman koiraan apua.


title: Kolibrit

text: Kolibreja on 325–340 lajia luokittelusta riippuen. Erakkokolibrien ("Phaethornithinae") alaheimoon kuuluu 34 lajia kuudessa eri suvussa ja varsinaisten kolibrien ("Trochilinae") alaheimoon muut lajit. Perinteisesti kolibrien on katsottu kuuluvan kiitäjälintujen ("Apodiformes") lahkoon, mutta modernissa "Sibleyn–Ahlquistin taksonomiassa" kolibrit muodostavat oman lahkonsa "Trochiliformes".


title: Kolibrit

text: Kolibrien arvellaan geneettisten analyysien perusteella kehittyneen 30–40 miljoonaa vuotta sitten. Ne levisivät syntysijoiltaan Etelä-Amerikasta vasta melko äskettäin pohjoisemmas Amerikan mantereella. Vuonna 2004 tunnistettiin kaksi noin 30 miljoonan vuoden ikäistä kolibrin fossiilia, jotka oli löydetty Saksasta läheltä Heidelbergiä jo aiemmin ja arkistoitu museoon Stuttgartissa. Fossiilinen kolibrilaji sai tieteellisen nimen "Eurotrochilus inexpectatus", ’odottamaton eurooppalainen kolibri’. Aiemmin oli löydetty vain korkeintaan miljoonan vuoden ikäisiä fossiileja.


title: Kolibrit

text: Seuraavassa listassa on lueteltu ne kolibrisuvut, joissa on vähintään kaksi lajia. Suvut, joissa on vain yksi laji, eivät ole tällä listalla.


title: Kurpat

text: Kurpat ("Scolopacidae") on runsaslajinen lintuheimo rantalintujen ("Charadriiformes") lahkossa, kahlaajien ("Charadrii") alalahkossa.


title: Kurpat

text: Lajeista suurin osa syö pieniä selkärangattomia eläimiä joita ne etsivät mudasta tai maaperästä. Lajien eripituiset nokat mahdollistavat ruokailun samassa elinympäristössä, kuten rannoilla, ilman että eri lajit kilpailevat suoraan ruuasta.


title: Kurpat

text: Kurppiin kuuluu BirdLife Suomen mukaan 16 sukua:


title: Narkolepsia

text: Narkolepsia (kreikan sanoista "narkē" ’lamaantuminen’ ja "lepsis" ’taudinkohtaus’) eli nukahtelusairaus on hypokretiinien vajauksesta johtuva aivosairaus. Narkoleptikko nukahtaa suoraan REM-uneen, jonka aikana lihasten perusjänteys eli lihastonus on täysin poissa. Narkolepsian esiintyvyys on noin 26 tapausta 100 000 suomalaista kohden. Narkolepsian oletetaan olevan perinnöllinen, mutta sitä ei ole todistettu. Narkolepsia on eri asia kuin unitauti, joka joskus on mainittu mediassa tässä yhteydessä. Sairauden kuvasi ensimmäisenä ranskalainen lääkäri Jean-Baptiste-Édouard Gélineau (1828–1906) vuonna 1880.


title: Narkolepsia

text: Uni voi tulla yllättäen ja vastustamattoman voimakkaana, ja nukahtaminen voi tapahtua yllättävissäkin tilanteissa, kuten kesken puheen, syödessä tai kävellessä. Narkoleptikon nukahtamisalttiutta on verrattu tilaan, jollaisessa terve ihminen on valvottuaan yhteen menoon 2–3 vuorokautta. Narkoleptikko tuntee olonsa virkeäksi lyhyenkin unen jälkeen seuraavaan nukahtamiseen asti. Narkoleptikko nukahtelee useasti jännityksen noustessa.


title: Narkolepsia

text: Lähes kahdella kolmesta narkoleptikosta oireet alkavat 15–30-vuotiaana, ja on mahdollista, että taudilla olisi yhteyttä aikuisiän alkuvaiheen stressin kanssa. Jatkuva väsymys vaikuttaa usein koulumenestykseen ja opiskeluun sekä myöhemmin pärjäämiseen työelämässä. Muutamien tutkimusten mukaan narkolepsia on hieman yleisempi miehillä kuin naisilla. Eliniän ennuste on normaali. Tarkkaa syytä narkolepsian syntyyn ei tiedetä. Nykykäsityksen mukaan oireet selittyvät merkittäviltä osin aivojen yhden välittäjäaineen (oreksiini- tai hypokretiinijärjestelmän) toiminnan heikkenemisellä.


title: Narkolepsia

text: Narkolepsiaan liittyy myös usein katapleksia, joka on tunnetilojen laukaisema äkillinen, ohimenevä lihasjänteyden menetys. On arvioitu, että kaikista narkolepsiatapauksista noin neljä viidestä olisi klassista muotoa (narkolepsia–katapleksia) ja ehkä kymmenesosa ilman katapleksiaa. Katapleksiakohtauksen laukaisee yleisemmin nauru; se alkaa yleensä asteittain ja on lyhytkestoinen (alle 2 min). Tavallisia ilmenemismuotoja ovat polvien notkahtaminen, yläraajojen voimattomuus, pään heilahtaminen niskalihasten voiman alentuessa, puheen muuttuminen epäselväksi, tunne silmien hallinnan heikentymisestä ja poskilihasten nykiminen. Katapleksiakohtauksen aikana tajunta säilyy, mutta kohtaus voi joskus johtaa nukahtamiseen. Kohtauksien esiintymistiheys on myös hyvin vaihteleva: joillakin narkoleptikoilla se voi ilmetä vain kerran koko elämän aikana, joillakin kohtauksia voi olla jopa kymmeniä päivässä. Katapleksian hoito voi edellyttää erillistä lääkitystä, ja samat lääkkeet tehoavat myös unihalvauksiin ja hallusinaatioihin.


title: Narkolepsia

text: Edellä mainittujen pääoireiden lisäksi voi esiintyä myös seuraavia:Narkolepsia–katapleksia-oireiston välitön syy on hypokretiinin puute. Hypokretiini on aivoissa sijaitsevan hypotalamuksen tuottama välittäjäaine, joka auttaa vireystilan ylläpidossa sekä estää REM-unen esiintymistä väärään aikaan. Eräiden HLA-antigeenien, erityisesti T-lymfosyytteihin vaikuttavien HLA DQ -varianttien, mutaatiot ovat yliedustettuina taudinkuvassa. Myös streptokokkibakteerien antigeenien vasta-aineita on tavattu narkolepsiaan sairastuneiden seerumista. Ruumiinavausten yhdeydessä tehdyt tutkimukset ovat osoittaneet, että aivojen hypotalamus on lievästi vaurioitunut narkolepsian yhteydessä.


title: Narkolepsia

text: Neurolepsiaoireiden kehittymisen syynä on aivojen tulehdus, jonka taustasyynä on sille altistavat geenit ja joskus myös ympäristötekijät yhdistettynä altistaviin geeneihin. Esimerkiksi Pandemrix-rokotteen tehosteaine aiheutti narkolepsiaa tietyn geenivariantin omaaville henkilöille.


title: Narkolepsia

text: Muun muassa perinnöllisillä HLA-antigeenit näyttävät lisäävän riskiä sairastua narkolepsiaan. HLA DQ -molekyylit ovat markkereita vieraita soluja tuhoaville T-lymfosyyteille, jotka ovat elimistön valkosoluja. HLA DQ B1*0603 -alleeli näyttää suojaavan narkolepsialta.


title: Narkolepsia

text: Vuosina 2009–2010 käynnissä olleeseen sikainfluenssapandemiaan liittyi eräissä maissa lapsilla ja nuorilla tavallista suurempi narkolepsian ilmaantuvuus, jolla oli yhteys tietynlaisen influenssarokotteen ottamiseen sekä perinnölliseen alttiuteen. Pandemrix-rokotteen skvaleenipitoinen tehosteaine AS03 aiheutti vasta-ainemuodostusta ainoastaan henkilöille, joilla on perinnöllisesti HLA DQ B1*0602 -variantti.


title: Narkolepsia

text: Tästä syystä Pandemrixia ei enää suositella alle 20-vuotiaille, jos kausi-influenssarokotetta on saatavilla, mutta Pandemrix-rokotekampanjan hyödyt olivat silti huomattavasti haittoja suurempia sekä THL:n että Euroopan lääkeviraston mukaan.


title: Narkolepsia

text: Keskeistä narkolepsian hoidossa ovat säännölliset elämäntavat ja säännöllisen univalverytmin noudattaminen. Sairastuneen tulee välttää tekijöitä, jotka vaikuttavat päivävireyttä heikentävästi, kuten raskaita ja hiilihydraattipitoisia aterioita, liiallista kahvin käyttöä tai ylipainoa. On suositeltavaa ottaa yhdet tai kahdet 10–30 minuutin päiväunet. Torkahteluun ja katapleksiaan liittyvä tapaturmariski tulee huomioida ammatinvalinnassa. Henkilö voi saada yksityisajokortin, jos hänellä ei ilmene odottamatonta ja pakonomaista torkahtelua.


title: Narkolepsia

text: Väsymyksen ja nukahtelun lievittämiseen voidaan käyttää erilaisia piristeitä, muun muassa metyylifenidaattia (mm. Concerta ja Ritalin) tai amfetamiinia (Dexamfetamine Sulphate). Niiden vaikutus perustuu siihen, että ne pidentävät elimistön tuottaman noradrenaliinin vaikutusaikaa. Noradrenaliini toimii valveen ylläpitäjänä ylläpitämällä aivokuoren reaktiokykyä. Pakonomaista torkahtelua voidaan lievittää myös valvelääkkeillä (modafiniili, selegiliini).


title: Bože pravde

text: Bože pravde (Oikeuden Jumala) on Serbian kansallislaulu. Vuonna 1872 syntyneen laulun sanoittaja on Jovan Đorđević ja musiikin on säveltänyt Davorin Jenko. Bože Pravde oli Serbian kuningaskunnan kansallislauluna vuosina 1882–1918. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen se oli yksi osa Serbien, Kroaattien ja Sloveenien eli myöhemmän Jugoslavian kuningaskunnan (1918-45) kolmiosaista kansallislaulukokonaisuutta (muut olivat Kroatian ja Slovenian kansallislaulut). Nykyään Serbian kansallislauluna on versio, jossa alkuperäiset viittaukset kuninkaaseen ja kuningaskuntaan on poistettu.


title: Bože pravde

text: Bosnia-Hertsegovinan entiteetti Serbitasavalta käytti Bože pravdea alueen hymninä 1992–2007, kuninkaaseen ja kuningaskuntaan viittaavana sanoituksena. Vuonna 2007 Serbitasavallan parlamentti päätti, että laulun sanoitus on poikkeuksellinen ja että vastedes vain melodialla olisi virallisen hymnin asema. Kuitenkin samana vuonna Bosnia-Hertsegovinan perustuslakituomioistuin katsoi koko hymnin menettäneen lainvoiman, jonka seurauksena alue sai 16. heinäkuuta 2008 uuden hymnin "Moja republika" (Tasavaltani).


title: Julia Roberts

text: Julia Fiona Roberts (s. 28. lokakuuta 1967 Smyrna, Georgia, Yhdysvallat) on Oscar-palkittu yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa rooleistaan elokuvissa "Teräskukat", "Pretty Woman", "Notting Hill", "" ja "Erin Brockovich", josta hänet palkittiin parhaan naispääosan Oscarilla.


title: Julia Roberts

text: Julia Roberts syntyi Smyrnassa, Georgiassa 28. lokakuuta 1967. Hänen vanhempansa Walter ja Betty olivat kumpikin näyttelijöitä, jotka kouluttivat työkseen nuoria näyttelijöitä ja käsikirjoittajia. Hänellä on vanhempi veli Eric Roberts ja sisko Lisa, jotka ovat myös näyttelijöitä. Robertsin vanhemmat erosivat 1971. Äiti meni eron jälkeen uudelleen naimisiin. Hänen isänsä kuoli syöpään Robertsin ollessaan yhdeksänvuotias.


title: Julia Roberts

text: Lapsena Roberts halusi tulla eläinlääkäriksi, mutta pian valmistuttuaan lukiosta päätti seurata siskoaan New Yorkiin aloittaakseen näyttelijänuran. Julia teki mallisopimuksen Click-nimisen mallitoimiston kanssa New Yorkissa.


title: Julia Roberts

text: Julia Robertsin oikea nimi on Julie Roberts. Hän vaihtoi etunimensä Juliaksi, koska Julie Roberts -niminen näyttelijä oli jo näyttelijäliitossa.


title: Julia Roberts

text: Robertsin ensimmäinen elokuvaesiintyminen tapahtui vuonna 1986 elokuvassa "Blood Red", jossa hänellä oli sivurooli. Elokuvassa esiintyi myös hänen veljensä Eric elokuvan pääroolissa. Elokuva julkaistiin kuitenkin vasta vuonna 1989.


title: Julia Roberts

text: Hänen läpimurtoelokuvansa oli "Pretty Woman" vuodelta 1990, jossa hänen vastanäyttelijänä oli Richard Gere. Elokuva aloitti Robertsin uran yhtenä korkeimmin palkattuna näyttelijänä maailmassa. Roberts oli ensimmäinen naisnäyttelijä jolle on maksettu 20 miljoonaa dollaria yhdestä elokuvasta. Tällä hetkellä hän ja Cameron Diaz jakavat maailman parhaiten palkatun naisnäyttelijän tittelin. Roberts on yksi kolmesta näyttelijättärestä (tieto heinäkuulta 2005), jotka ovat saavuttaneet dollarin palkkiorajan yhdestä elokuvasta. Muut kaksi ovat Cameron Diaz ja Angelina Jolie. Robertsin kohdalla tämä tapahtui vuonna 2000 elokuvasta Erin Brockovich.


title: Julia Roberts

text: Vuonna 2000 Roberts palkittiin parhaan näyttelijän Oscarilla elokuvasta Erin Brockovich. Hän oli kaksi kertaa ehdokkaana parhaan näyttelijän kategoriassa 1990-luvulla.


title: Julia Roberts

text: 2000-luvulla hänet on nähty "Ocean’s Eleven -menestyselokuvissa", joissa hän näyttelee kasinovaras Danny Oceanin (George Clooney) vaimoa Tessiä. Myös elokuva "Mona Lisa Smile" saavutti jonkinmoisen suosion.


title: Julia Roberts

text: Roberts on myös esiintynyt broadway-näytelmässä "Three Days of Rain", jonka näytökset kestivät vuonna 2006 maaliskuusta kesäkuuhun.


title: Julia Roberts

text: Vuonna 2014 Roberts näytteli HBO:n televisioelokuvassa "The Normal Heart", josta hän sai Emmy-ehdokkuuden parhaasta naissivuosasta.


title: Julia Roberts

text: Robertsin ensimmäinen avioliitto oli muusikko Lyle Lovettin kanssa 1993–1995. Roberts tapasi nykyisen aviomiehensä, kameramies Danny Moderin "The Mexican" -elokuvan kuvauksissa vuonna 2000. Mies oli naimisissa, mutta erosi. Roberts ja Moder avioituivat 4. heinäkuuta 2002. Heillä on kolme lasta, 28. marraskuuta 2004 syntyneet kaksoset Phinnaeus Walter ja Hazel Patricia sekä 18. kesäkuuta 2007 syntynyt Henry Daniel.


title: Julia Roberts

text: Roberts on seurustellut muun muassa Jason Patrickin, Benjamin Brattin, Matthew Perryn, Liam Neesonin ja Kiefer Sutherlandin kanssa.


title: Julia Roberts

text: Roberts on valittu "People-lehden" äänestyksessä naisen joukkoon yhdeksän kertaa.


title: Julia Roberts

text: Emma Roberts on Julia Robertsin veljen Eric Robertsin tytär. Emma Roberts on ollut pienestä pitäen Robertsin elokuvien kuvauspaikoilla, ja itsekin on nyt näyttelijä.


title: Julia Roberts

text: Roberts kertoi vuonna 2010 olevansa uskonnoltaan hindulainen.


title: Punamultahallitus

text: Punamultahallitus on hallitus, jonka rungon muodostavat Suomen Sosialidemokraattinen Puolue ja Suomen Keskusta (aikaisemmin Maalaisliitto). Punamulta on talonpoikaisten rakennusten maalaamiseen käytetty maali. Poliittisena nimityksenä substantiiviattribuutti "puna" tarkoittaa sosialidemokraatteja, ja multa viittaa peltoon ja maaseutuun eli keskustan historiallisiin juuriin. Ensimmäinen punamultahallitus oli edistyspuolueeseen kuuluneen pääministeri A. K. Cajanderin hallitus.


title: Punamultahallitus

text: Mikäli hallitukseen on kuulunut runkona SDP:n sekä keskustan lisäksi SKDL on hallitusta kutsuttu kansanrintamahallitukseksi.


title: Punamultahallitus

text: Yleislänsieurooppalaisessa kielenkäytössä punamultaa tai kansanrintamaa vastaa nykyään lähinnä keskusta-vasemmistolainen hallitus.


title: Punamultahallitus

text: Vanhasen I hallitus oli punamultahallitus, sillä kokoomus ja Vasemmistoliitto olivat oppositiossa.


title: Punamultahallitus

text: Seuraavissa hallituksissa on ollut mukana sekä SDP että keskusta (Maalaisliitto), usein myös RKP ja Edistyspuolue/LKP, mutta ei Kokoomus eikä SKDL tai Vasemmistoliitto:


title: The Actors Studio

text: The Actors Studio on vuodesta 1947 toiminut elokuva- ja teatterinäyttelijöiden työpaja, joka sijaitsee New Yorkissa Yhdysvalloissa.


title: The Actors Studio

text: The Actors Studion perustivat Cheryl Crawford, Elia Kazan ja Robert Lewis vuonna 1947 New Yorkiin. Actors Studio ei ollut aluksi eikä ole nykyäänkään varsinainen koulu tai koulutusohjelma, vaan näyttelijöiden ja ohjaajien työpaja ja harjoituskenttä.


title: The Actors Studio

text: Studiossa työskentely kulminoituu Konstantin Stanislavskin ja Lee Strasbergin oppeihin metodinäyttelemisestä ja sen prosessista, jossa voidaan erottaa näyttämötaiteen eri elementit itse produktion tuottamisesta. Esimerkiksi näyttelijän ei tarvitse tällöin keskittyä lopullisen suorituksen hiontaan, vaan prosessiin, jolla etsitään ja löydetään luovan inspiraation tulos kuvattavasta henkilöhahmosta. Oleellinen osa prosessia ovat mielikuva-, tunnemuisti- ja assosiointiharjoitteet.


title: The Actors Studio

text: Actors Studion jäsenyys on ilmainen ja ikuinen. Jäseneksi pyrkivien näyttelijöiden on läpäistävä kaksi pääsykoetta, joista ensimmäinen esitetään rivijäsenille ja toinen kolmelle merkittävälle näyttelijäjäsenelle, jotka kuuluvat Actors Studion johtokuntaan. Actors Studion presidentit ovat näyttelijät Ellen Burstyn, Harvey Keitel ja Al Pacino.


title: The Actors Studio

text: Actors Studiolla oli vuosina 1994-2005 yhteistyösopimus New Yorkissa toimivan New School Universityn kanssa, joka tarjosi koulutusta maisteritasoiseen tutkintoon saakka näyttelijä-, ohjaaja- ja käsikirjoittajaopiskelijoille. The New School For Drama -opinto-ohjelman vierailevia luennoitsijoita ja kouluttajia olivat Actors Studion jäsenet, maailmankuulut näyttelijät, ohjaajat ja käsikirjoittajat. Kun sopimus New School Universityn kanssa raukesi toukokuussa 2005, kolmivuotinen The Actors Studio Drama School -koulutusohjelma siirtyi New Yorkin Pace Universityyn ja uusin tiloihin.


title: The Actors Studio

text: Yhdysvaltalaisen Bravo-televisiokanavan tuottama ja James Liptonin juontama ohjelma Tähdet kertovat kutsuu The Actors Studion jäseniä usean tunnin mittaisiin haastattelutuokioihin. Tästä haastattelusta ja yleisönä olevien näyttelijä-, käsikirjoittaja- ja ohjaajaoppilaiden kysymys/vastaus -osioista koostetaan alle tunnin mittainen televisio-ohjelma.


title: The Actors Studio

text: Ohjelman ensimmäinen vieras oli Paul Newman, joka toimi Actors Studion presidenttinä vuosina 1982-1994.


title: Sinipunahallitus

text: Sinipunahallitus on Suomen hallitus, jossa päähallituskumppanit ovat Kansallinen Kokoomus ja Suomen Sosialidemokraattinen Puolue.


title: Sinipunahallitus

text: Holkerin hallitus vuosina 1987–1991 oli ensimmäinen sinipunahallitus. Se muodostettiin presidentti Mauno Koiviston nimitettyä Harri Holkerin hallituksen muodostajaksi. Kokoomus meni SDP:n kanssa hallitukseen jättäen lopulta ottamatta huomioon puheenjohtajansa Ilkka Suomisen, RKP:n puheenjohtaja Ole Norrbackin sekä Keskustan puheenjohtaja Paavo Väyrysen ennen vaaleja allekirjoittaman kassakaappisopimuksen, jonka mukaan porvaripuolueet eivät käy hallitusneuvotteluja toisistaan riippumatta. Sopimuksen tarkoituksena oli muodostaa porvarihallitus, jolloin SDP olisi jäänyt oppositioon ja hallitus olisi ryhtynyt ajamaan teollisuutta suosivaa rakennepolitiikkaa. Tämä toteutui lopulta vasta 1991–1995, kun SDP vaalitappion vuoksi jättäytyi vapaaehtoisesti oppositioon ja perustettiin lyhytikäiseksi arveltu Esko Ahon hallitus.


title: Sinipunahallitus

text: Holkerin hallituksen lisäksi sinipunahallituksia ovat olleet Lipposen I hallitus, Lipposen II hallitus, Kataisen hallitus ja Stubbin hallitus, jotka olivat tosin myös niin sanottuja sateenkaarihallituksia.


title: Sinipunahallitus

text: Suomessa sinipunahallitusta pidetään niin ulko- kuin talouspoliittisestikin mahdollisena hallitusratkaisuna, mutta enemmistöparlamentarismin omaksuneissa Länsi-Euroopan maissa se on poikkeus, jota pidetään enemmistöparlamentarismin vastaisena siksi, että sosiaalidemokraattien ja kristillisdemokraattien (konservatiivien) välinen kaksipuoluejärjestelmään kuuluva kilpailu ei toteudu, ja äänestäjät menettävät valinnanmahdollisuuksiaan suurten puolueiden sopiessa asioista keskenään vaalituloksista riippumatta. Saksassa neuvoteltiin vuonna 2005 kristillisdemokraatti Angela Merkelin johtamasta hallituksesta, jossa myös SPD olisi mukana. Tämänkaltaista kokoomushallitusta, jollaista Suomessa on alettu 1980-luvun lopulta pitää SDP:n ja Kokoomuksen rungolle perustuvana luonnollisena vaihtoehtona, on Saksan liittotasavallassa kokeiltu ennen Angela Merkelin liittohallitusta viimeksi kristillisdemokraatti Kurt Georg Kiesingerin johtamana vuosina 1966–1969.


title: Sinipunahallitus

text: Myös brittiläisen enemmistöparlamentarismin omaksuneessa Israelissa pidetään Mapain ja Likudin hallituskoalitiota poikkeuksellisena. Myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa toisen maailmansodan aikana toteutui yhteishallitus, missä olivat pääministeri Winston Churchillin johtamassa hallituksessa myös Labourin edustajat, muun muassa Clement Attlee. Toisen maailmansodan jälkeen ei Yhdistyneessä kuningaskunnassa ole kokeiltu vastaavaa, koska se ei periaatteessa sovi kaksipuoluejärjestelmän enemmistöparlamentarismiin.


title: Sinipunahallitus

text: Keskieurooppalaisen käsityksen mukaan kyseessä on punamusta järjestelmä, jossa sosiaalidemokraatit edustavat punaista sosialismia ja kristillisdemokraatit mustaa konservatismia.


title: Sinipunahallitus

text: Punamusta on toisen maailmansodan jälkeen ollut luonnollinen poliittinen valinta Itävallassa, jossa konsensuksella, valtionyhtiöpolitiikalla ja vuorottelevilla virkanimityksillä pyrittiin rakentamaan poliittisesti vakaa pohja, jolta ponnistaa.


title: Sinipunahallitus

text: Suomessa kokoomuslaisten ja sosiaalidemokraattien yhteistyöstä, josta keskustalaiset ja kansandemokraatit tai kommunistit ovat syrjässä, on käytetty myös nimeä aseveliakseli. Se juontaa juurensa talvisodan jälkeen perustetulle Suomen aseveljien liitolle sekä niille sosiaalidemokraateille, jotka vierastivat kansanrintamayhteistyötä kansandemokraattien joukossa vaikuttavien kommunistien ja Maalaisliiton pitkälle menevän YYA-henkisyyden vuoksi.


title: Porvarihallitus

text: Porvarihallitus on hallitus, joka muodostuu vain porvarillisista puolueista.


title: Porvarihallitus

text: Suomalaisessa poliittisessa historiassa porvaripuolueilla tarkoitetaan Kansallista Kokoomuspuoluetta, Maalaisliittoa eli nykyistä Suomen Keskustaa, Kansallista Edistyspuoluetta ja Ruotsalaista Kansanpuoluetta. Voidaan katsoa, että porvarihallituksen synty poliittisessa historiassa on edellyttänyt Kokoomuksen mukana oloa, koska esimerkiksi 1920- ja 1930-luvuilla Maalaisliitto, Edistyspuolue ja RKP profiloituivat keskustahallituksia muodostaviksi porvarillisiksi "keskustapuolueiksi", jotka pyrkivät yhteistyöhön vasemmiston eli Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen kanssa. Nämä keskustahallitukset hallitsivat Suomea käytännössä koko 1920-luvun, kunnes 1930-luvulla tuli yleisporvarilliset hallitukset, jotka tarkoittivat porvarillisen keskustahallituksen täydentämistä Kokoomuksella. Näissä yleisporvarillisissa hallituksissa keskustapuolueiden edustajat kuuluivat pääasiassa puolueidensa oikeistosiipiin.


title: Porvarihallitus

text: Muita historiassa olleita porvaripuolueita ovat olleet Isänmaallinen Kansanliike, joka edusti eduskunnassa Kokoomuksesta eronnutta radikaalimpaa oikeistoa, sekä Edistyspuolueen kahtia hajoamisesta syntyneet Suomen Kansanpuolue ja Vapaamielisten liitto, joiden jälleenyhdistymisestä syntynyt Liberaalinen Kansanpuolue lasketaan myös porvaripuolueeksi. Jos porvaripuolueen kriteerinä on ei-sosialistisuus, myös muista historiallisista hallituspuolueista Suomen Maaseudun Puoluekin kuuluu porvareihin.


title: Porvarihallitus

text: Lisäksi porvaripuolueita ovat olleet on vielä Kokoomuksesta ja RKP:stä lohjennut suurimmillaan kahden edustajan Perustuslaillinen Oikeistopuolue sekä Nuorsuomalaisen puolue, mutta niillä ei ole merkitystä porvarihallitusten historiassa, koska ne olivat koko olemassaoloaikansa oppositiossa.


title: Porvarihallitus

text: Uusiksi nykyajan porvaripuolueiksi voidaan laskea Kristillisdemokraatit. Sen sijaan Vihreän liiton sijoittuminen on vaikeampi tarkasteltava. SMP:n seuraaja Perussuomalaiset on profiloitunut aikaisemmin oikeistolaishenkisenä, mutta nykyisin kannattaa selkeästi vasemmistolaista talouspolitiikkaa.


title: Porvarihallitus

text: Näin ollen nykyään suomalaisessa politiikassa porvarihallituksen katsotaan syntyvän, kun SDP ja Vasemmistoliitto jäävät oppositioon ja hallituksessa on vain porvarillisia puolueita.


title: Porvarihallitus

text: Kokoomuksen ja Keskustan porvariyhteistyölle haettiin uutta käsitettä, kun sitä alettiin herätellä vuoden 2006 presidentinvaalin toiselle kierrokselle Halosen uudelleenvalinnan estämiseksi. Tällöin Kokoomuksen puheenjohtaja Jyrki Katainen alkoi käyttää porvaripohjasta nimitystä "sinivihreä". 28. tammikuuta 2007 myös Ben Zyskowicz käytti radiolähetyksessä Euroopan unionissa käytettävää nimitystä keskusta-oikeistohallitus. Hän tosin eduskuntavaalivoiton varmistuttua tammikuun 29. päivän iltana sanoi Isossa Pajassa, että "porvarihallitusta pukkaa". "Sinivihreä" kuvaa myös samalla Vihreiden mukana oloa hallituksessa. Uutta nimitystä on katsottu Kokoomuksen ja Keskustan johdon piirissä tarpeelliseksi, koska osa keskustalaisista vierastaa käsitteitä porvari ja porvarihallitus.


title: Porvarihallitus

text: Suomen tähänastistista hallituksista seuraavissa on ollut mukana sekä Kokoomus että Maalaisliitto tai Keskusta, usein myös RKP, Edistyspuolue ja eräitä muitakin puolueita, mutta ei vasemmistoa:1920-luvulla Suomen hallitukset olivat periaatteessa porvarihallituksia, koska ne koostuivat pääasiassa Maalaisliiton ja Kansallisen Edistyspuolueen yhdessä tai yksin muodostamista vähemmistöhallituksista, joihin mukaan otettiin joskus myös Ruotsalainen Kansanpuolue. Näitä hallituksia kuitenkin kutsuttiin porvarihallitusten sijaan "keskustahallituksiksi", koska oikeistoa edustanut Kansallinen Kokoomuspuolue puuttui niistä. Näiden keskustahallitusten politiikan tukena eduskunnassa oli koko ajan oppositiossa yhtä hallitusta lukuun ottamatta oleva SDP, mikä sai Kokoomuksen käytännössä aina vastustamaan näitä hallituksia. Näin ollen 1920-luvun ainoiksi porvarihallituksiksi jäivät Rafael Erichin (15.3 1920 – 9.4 1921), Ingmanin toinen sekä Tulenheimon hallitus (31.5 1924 – 31.12 1925), joita voidaan myös nimittää kokoomushallituksiksi.


title: Porvarihallitus

text: Syksyllä 1929 alkoi aktivistien ja porvaripuolueiden oikeistosiipien taholta tulla kovempia vaatimuksia "yleisporvarillisen hallituksen" perustamisesta. Yleisporvarillisella hallituksella tarkoitettiin Kansallisen Kokoomuksen, Maalaisliiton, Edistyspuolueen ja RKP:n yhteishallitusta. Aktivistit ja oikeisto katsoivat muun muassa, että lyhytikäiset SDP:hen nojaavat keskustahallitukset olivat liian heikkoja ja muodostivat uhkan vapaussodan saavutuksille sekä valtakunnan turvallisuudelle. Nämä keskustahallitukset olivat "rämettyneen parlamentarismin" ytimessä. Pitkin 1920-lukua erinäiset järjestöt olivat ajaneet yleisporvarillista hallitusta. Tällaisia olivat esimerkiksi Karjalan kansalaisliitto sekä kenraali Gustaf Mannerheimin ja Svinhufvudin siunauksella perustettu Suomen Suojelusliitto.


title: Porvarihallitus

text: Marraskuun lopulla 1929 Karjalassa ja Savossa pidettiin yleisporvarillista hallitusta vaativia kansalaiskokouksia, mutta tunnetuin näistä tapahtui joulukuussa Etelä-Pohjanmaalla Lapualla, jonka kokouksesta katsotaan kommunisminvastaisen kansanliikkeen Lapuan liikkeen saaneen alkunsa. Jatkuvasti maanviljelijä, jääkäriaktivisti Vihtori Kosolan johdolla radikalisoituvan kansanliikkeen paine kohdistui Kallion III hallitusta vastaan. Lopulta useiden ulkoparlamentaaristen ja poliittisten painostuskeinojen jälkeen presidentti Lauri Kristian Relander nimitti kesäkuussa 1930 Svinhufvudin hallituksen muodostajaksi. Erotessaan heinäkuun alussa Kallion hallitus jätti eduskunnalle ehdotuksen tasavallan suojelulaista, joka olisi antanut poikkeustilassa presidentille laajat valtaoikeudet rajoittaa kansalaisvapauksia, ja viisi ns. ""kommunistilakia"", jotka lopettaisivat kommunistisen ja äärivasemmistolaisen toiminnan maassa kokonaan.


title: Porvarihallitus

text: Kallion hallituksen tilalle tuli yleisporvarillinen Svinhufvudin II hallitus, joka on siinä suhteessa poikkeus Suomen poliittisessa historiassa, etteivät eduskuntaryhmät saaneet osallistua hallitusneuvotteluihin. Sen sijaan Lapuan liikkeellä oli valtaa päättää hallitusohjelman sisällöstä ja ministeristön kokoonpanosta. Hallitukseen tuli lisäksi kolme ammattiministeriä.


title: Porvarihallitus

text: Eduskunta kuitenkin äänesti osan kommunistilaeista lepäämään yli vaalien, mikä aiheutti maassa jälleen sisäpoliittista kiristymistä. Lopulta Relander hajotti eduskunnan ja määräsi uudet eduskuntavaalit pidettäviksi 1. – 2. lokakuuta 1930. Porvaripuolueet, erityisesti Kokoomus, joka nosti 14 paikalla paikkalukunsa 42:een, voittivat vaalit ja lokakuun lopulla kommunistilait ja tasavallan suojelulaki hyväksyttiin sellaisinaan. Tosin SDP kasvatti paikkalukemaansa seitsemällä kuuteenkymmeneenkuuteen kommunistien kadotessa puoluekentältä kokonaan.


title: Porvarihallitus

text: Lapuan Liike Ry:ksi muuttunut huomattavasti radikalisoitunut Lapuan liike alkoi menettää reilusti kannatustaan saatuaan päätavoitteensa läpi. Kansanliikkeen "imago" kärsi lopullisen kolauksen lapualaismielisten upseerien lokakuussa 1930 toteuttaman K. J. Ståhlbergin kyydityksen jälkeen. Se kuitenkin vielä aktivoitui maaliskuun 1931 presidentinvaaliin ja omalla vaikutuksellaan onnistui keräämään voitokkaasti vielä kerran osittaisen yleisporvarillisen rintaman Svinhufvudin taakse SDP:n, Edistyspuolueen ja RKP:n vähemmistön ehdokasta Ståhlbergiä vastaan. Ajan poliittisten tapojen mukaan uusi presidentti nimitti uuden hallituksen. Tässä tilanteessa se oli pakollistakin, koska pääministeri Svinhufvud siirtyi presidentiksi.


title: Porvarihallitus

text: Maaliskuun lopulla astui virkaansa uusi Svinhufvudin nimittämä maalaisliittolaisen J. E. Sunilan enemmistöhallitus, joka oli myös luonteeltaan yleisporvarillinen. Näin ollen sisäpoliittisen kriisin jälkeen yhteiskuntajärjestys vakiintui ja palattiin takaisin parlamentaariseen käytäntöön. Lapualaisten syleilivät tavoitteidensa läpisaamisella itsensä kuoliaiksi. Radikalismin kannatusta kavennettiin entisestään myös sillä, että Gustaf Mannerheim palautettiin päivän politiikkaan, kun Svinhufvud nimitti Mannerheimin puolustusneuvoston puheenjohtajaksi ja sotatilanteessa maan ylipäälliköksi. Suurin osa lapualaismielisistä ja muista porvareista tyytyi tilanteeseen ja katsoi valkoisen Suomen olevan pelastettu. Sen sijaan pienen radikaalin lapualaisvähemmistön mielissä siinsi uudet radikaalimmat tavoitteet, joihin kuului muun muassa sosiaalidemokratian kieltäminen.


title: Porvarihallitus

text: Uusi Sunilan hallitus otti tavoitteekseen maan taloudellisen tilanteen kohentamisen sekä laillisuuden, kurin ja järjestyksen palauttamisen. Hallitusohjelmassaan hallitus vaati viimeistenkin "kommunististen virtausten tukahduttamista" ja lain kunnioituksen palauttamista. Se myös vaati vieläkin kommunismin vastustamisen nimissä tapahtuneiden laittomuuksien kitkemistä.


title: Porvarihallitus

text: Vaikka Sunilan hallituksen tavoitteet olivat porvarilliset ja maan keskustahallitusten aika näytti olevan ohi, uusi laillisuutta korostava yleisporvarillinen hallitus ajautui kapinamielialassa olevien lapualaisten kanssa vastatusten. Lapuan Liike Ry syytti, ettei hallitus toteuttanut hallitusohjelmansa lupausta kommunismin tukahduttamisesta, koska sosiaalidemokraatit saivat vielä toimia maassa laillisesti. Se myös väitti, että kommunistit toimivat sosiaalidemokraattisten yhdistysten suojissa.


title: Porvarihallitus

text: Syksyllä 1931 Sunilan hallitus joutui vaikeuksiin, kun lapualaiset alkoivat naulata maassa kiinni sosiaalidemokraattisia työväentaloja. Varsinainen kriisi alkoi syyskuussa 1931, kun lapualaiset naulasivat jälleen avatuksi määrätyn Lapuan työväentalon umpeen. Lopulta tilanne johti avoimeen kapinaan Mäntsälässä, kun lapualaismieliset suojeluskuntalaiset keskeyttivät puhetilaisuuden Ohkolan työväentalolla. Hallitus toimi nopeasti kapinan tukahduttamiseksi ja määräsi Lapuan Liikkeen johdon pidätettäväksi. Lopulta kapina päättyi heiveröisesti Lapuan Liikkeen osalta ja johti järjestön kieltämiseen tasavallan suojelulain perusteella. Porvarillinen laillisuus osoittautui vahvemmaksi.


title: Porvarihallitus

text: Lopulta Sunilan hallitus kaatui 14. joulukuuta 1932 pankkikoron sääntelystä syntyneeseen riitaan. Svinhufvud nimitti porvarillisen enemmistöhallituksen muodostajaksi Sunilan hallituksen oikeusministerin, Edistyspuolueen T. M. Kivimäen. Kokoomus vierasti kuitenkin Kivimäkeä, eikä Maalaisliittokaan ollut innostunut. Lopulta päädyttiin nykyaikana katsottuna eriskummalliseen ratkaisuun: Edistyspuolue ja RKP muodostivat hallituksen, johon tuli lisäksi viisi kokoomuslaista ja kaksi maalaisliittolaista ammattiministeriä. Hallituksen parlamentaarinen pohja oli kapea, vain 32 paikkaa. Näin ollen se oli samaan aikaan yleisporvarillinen, mutta vähemmistön muodostama. Silti Kivimäen hallitus säilyi Suomen poliittisessa historiassa pitkäikäisimpänä aina vuoteen 1987 asti. Hallitus olisi kaatunut nopeasti aiempien hallitusten tyyliin, jollei SDP olisi tukenut sitä katsoessaan, että yleisporvarillinen suuntaus oli maan vakaudelle parempi vaihtoehto kuin vuoden 1930 kaltainen sisäpoliittinen kriisi.


title: Porvarihallitus

text: Kivimäen hallitus pysyi pystyssä, mutta porvaririntaman yhtenäisyys alkoi nakertua. Ensimmäinen isku oli jo SDP:n voitto kesän 1933 eduskuntavaaleissa sekä IKL:n ja Kokoomuksen isänmaallisen vaaliliiton kokema paha vaalitappio. SDP sai 12 lisäpaikalla paikkaluvukseen 78. Isänmaallinen vaaliliitto sai 32 paikkaa ja se kävi Kokoomukselle kalliiksi, kun siitä 14 edustajaa erosi muodostaen Isänmaallisen kansanliikkeen eduskuntaryhmän. Näin ollen Kokoomukselle jäi ennätyksellisen pieni eduskuntaryhmä, vain 18 edustajaa. Juho Kusti Paasikiven johdolla Kokoomus pani välinsä poikki entisiin lapualaisiin, jolloin oikeisto jakautui kahtia enemmistöön ja vähemmistöön. Myös Kivimäen hallitus aloitti toimensa Isänmaallista kansanliikettä vastaan ja sääti ensi töikseen painovapauslain muutoksen eli niin sanotun ""kiihotuslain"", jolla estettiin hallitusta ja eduskuntaa loukkaava kirjoittelu. IKL oli sanomalehdissään arvostellut ja hyökännyt kärkevästi hallitusta vastaan. Lisäksi huhtikuussa 1933 oli jo ilmestynyt laki, joka kielsi sotilaallisesti järjestäytyneiden poliittisten yhdistysten perustamisen sekä puolue- ja järjestöunivormujen käytön julkisissa tehtävissä. Huhtikuussa 1934 säädettiin niin sanottu "puserolaki", joka kielsi poliittisten pukujen ja puvunosien käytön kokonaan. Tämä kaikki johtui siitä, että IKL marssi eduskunnan istuntoihin mustissa puoluepaidoissaan.


title: Porvarihallitus

text: Oikeiston ja porvarikentän rakoilusta kertoi myös Tampereella toukokuussa 1933 tapahtunut niin sanottu ""lippuselkkaus"". Tampereen kaupunki oli kieltänyt liputtamisen Vapaussodan muistopäivänä 16. toukokuuta, mutta sallinut sosiaalidemokraattien liputuksen puoluekokouksen aikana pari viikkoa myöhemmin. Piiripäällikkö Arno Pajarin johtama suojeluskuntaosasto repi punaiset liput alas saloistaan. Hallitus kielsi punaisten lippujen käytön toistaiseksi ja huhtikuussa 1934 rajoitettiin poliittisten lippujen käyttöä ulkosalla pidetyissä juhlatilaisuuksissa ja mielenosoituksissa.


title: Porvarihallitus

text: Yleisporvarillista rintamaa repi myös uudelleen puhjennut kieliriita, joka oli unohtunut vuosiksi 1929–1932, kun Lapuan liike oli jäädyttänyt sen kootessaan kansakuntaa kommunismia ja sosialismia vastaan. Vuosien 1933–1934 aikana Maalaisliitto, IKL ja Kokoomus muodostivat "Aitosuomalaisen rintaman", joka otti tavoitteekseen Helsingin Yliopiston täydellisen suomalaistamisen. Edistyspuolue ja luonnollisesti RKP muodostivat SDP:n kanssa tälle rintamalle oman oppositionsa. Aitosuomalaiset jarruttivat hallituksen tekemää lakiesitystä tammikuussa 1935, mutta lopulta 1937 se hyväksyttiin sellaisena kuin aitosuomalaiset olivat sitä vastustaneet.


title: Porvarihallitus

text: Ulkopolitiikassa, kuten Sunilan hallituskin, Kivimäen hallitus luotti rauhanomaisiin suhteisiin ulkovaltojen kanssa. Suomen oli tarkoitus pysyä puolueettomana ja luottaa mahdollisissa kansainvälisissä ongelmissa Kansainliittoon. Kivimäen hallitus yritti ottaa myös pohjoismaisen yhteistyön hallituksen ulkopoliittiseksi tavoitteeksi, mutta käytännössä tämä julistuksen muodossa esitetty tavoite ei tarkoittanut mitään.


title: Porvarihallitus

text: Kivimäen hallitus alkoi vetää viimeisiään helmikuun lopulla 1936, jolloin hallituksella oli eduskunnassa enää tukenaan 11 Edistyspuolueen edustajaa, kun Ruotsalaisen kansanpuolueen ministerit erosivat siitä. Hallituksen parlamentaarinen pohja kutistui heinäkuun 1936 vaalien jälkeen seitsemään kansanedustajaan Edistyspuolueen kärsittyä vaalitappion. SDP sen sijaan kasvatti paikkalukuaan taas aina 83 edustajaan. Kokoomus sai vain kaksi lisäpaikkaa ja se oli vielä kaukana vuoden 1930 paikkamäärästään. IKL söi edelleen Kokoomuksen kannatusta ja se piti 14 paikkaansa.


title: Porvarihallitus

text: Syyskuussa 1936 julkisuuteen vuoti Etsivän Keskuspoliisin niin sanottu "kansanrintamamuistio", jossa selvitettiin Moskovasta johdetun kansanrintamapolitiikan mahdollisuuksia Suomessa. Muistiossa mainittiin useita kulttuurielämän, hallituksen ja julkisen elämän vaikuttajia. Kivimäki oli halunnut päästä selville, kuinka laajasti kommunistit olivat onnistuneet soluttautumaan viattomilta näyttäviin kansalaisjärjestöihin. SDP suunnitteli tekevänsä välikysymyksen asiasta, mutta hallitus teki luottamuskysymykseksi rikoslain ja sotaväen rikoslain muutokset, joissa olisi säädetty maan- ja sotapetoksesta annettavat kuolemanrangaistukset. Edes hallituspuolue ei kannattanut esitystä, joten esitys hylättiin äänin 94-93 edistyspuolueen kahden kansanedustajan ollessa poissa. Kivimäen hallitus kaatui 7. lokakuuta 1936 oltuaan vallassa 3 vuotta 9 kuukautta ja 21 päivää.


title: Porvarihallitus

text: SDP:llä oli haluja kaataa jo heiveröisesti pystyssä ollut hallitus, koska sen välit Maalaisliiton kanssa olivat lämmenneet. Punamullan vuoro ei vielä ollut, koska Svinhufvud ilmoitti Kokoomuksen painostamana, ettei hänen presidenttikaudellaan sosiaalidemokraatit istu hallituksessa. Kokoomus ehdotti Maalaisliitolle laajapohjaista porvarillista enemmistöhallitusta, mutta Maalaisliitto ei ollut innoissaan ajatuksesta.


title: Porvarihallitus

text: Lopulta Svinhufvud antoi hallituksen muodostamisen Kyösti Kalliolle. Yleisporvarillisella suuntauksella yritettiin vielä jatkaa ja muodostettiin Kallion IV hallitus, joka oli vahvasti maalaisliittolainen kymmenellä ministerillään. Kokoomuksesta ja Edistyspuolueesta oli kummastakin kaksi ministeriä.


title: Porvarihallitus

text: Kevään 1937 presidentinvaaleissa yleisporvarillisuus oli täydellisesti menetetty. Vielä onnistuttiin saamaan IKL:n, Kokoomuksen ja osasta RKP:n edustajista laaja oikeistorintama Svinhufvudin taakse vastaehdokkaina ollessa Ståhlberg, Kallio ja Tanner, mutta lopulta toisella kierroksella Sosiaalidemokraatit, Maalaisliitto ja Edistyspuolue nostivat Kallion presidentiksi. Presidentinvaihdos lopetti täysin yleisporvarillisen suuntauksen ja aloitti punamultapolitiikan ajan. Syntyi Maalaisliiton ja SDP:n punamultahallitus, jossa Edistyspuolueen A. K. Cajanderilla oli pääministerin paikka.


title: Porvarihallitus

text: Vuoden 1937 jälkeen SDP:tä ei enää jätetty pois hallituksesta, joten porvarihallitusten aika loppui. Cajanderin hallituksen seuraajaksi talvisodan sytyttyä tuli Edistyspuolueen Risto Rytin johtama kansallisen yhtenäisyyden hallitus, jossa olivat edustettuina kaikki puolueet Isänmaallista Kansanliikettä lukuun ottamatta. Samalla linjalla jatkoi talvisodan jälkeinen, 27. maaliskuuta 1940 valtaan tullut, Rytin II hallitus. Näissä kummassakin hallituksessa oli johtavina puolueina SDP ja Maalaisliitto.


title: Porvarihallitus

text: Rytin presidentiksi valinnan jälkeen tammikuussa 1941 virkaan astui Rangellin hallitus, johon otettiin myös IKL. Näin ollen hallitus koostui kaikkien eduskuntapuolueiden edustajista. Hallituksen porvarillisuus siis lisääntyi, mutta punamullan pohjalla nojautuvasta kaikki puolueet kattavasta enemmistöhallituksesta ei luovuttu. Maaliskuussa 1943 valtaan tulleessa Linkomiehen hallituksessa SDP:n valta kasvoi yhdellä paikalla hallituksen suurimmaksi puolueeksi, ja IKL jätettiin ulkopuolelle. Elokuussa 1944 valtaan tullut Hackzellin hallitus jatkoi samalla linjalla RKP:n yhden paikan vähennystä lukuun ottamatta, mutta lopulta syyskuussa 1944 Castrénin hallituksessa Kokoomuksen paikkaluku jäi yhteen Neuvostoliiton kanssa solmitun rauhan jälkeen.


title: Porvarihallitus

text: Sodan jälkeen syksyllä 1944 Kokoomus muuttui "ulkopoliittisesti kestämättömäksi" ja porvarihallitusten järjestäminen katsottiin mahdottomuudeksi. Paasikiven II hallituksesta Kokoomus jätettiin kokonaan pois vasemmiston kasvattaessa valtaansa. Paasikiven III hallituksessa huhtikuussa 1945 maan johto siirtyi reilusti vasemmalle kommunistien noustua SKDL:n riveissä hallituksen pääpuolueeksi.


title: Porvarihallitus

text: Koko 1940-luvun loppupuoliskon ja 1950-luvun alun hallitukset koostuivat punamullasta. Vuoden 1948 jälkeen tuli SDP:n yksipuoluehallitus äärivasemmiston jäädessä hallitusten ulkopuolelle. Kekkosen hallitukset I, II ja III suosivat punamultaa. Kekkonen yritti saada neljännestä hallituksestaan porvarihallitusta heinäkuussa 1953 ratkaistakseen kustannuskriisin. Maalaisliiton ja SDP:n edustamat tuottajajärjestöt olivat ajautuneet niin pahoihin eturistiriitoihin, että maan talous oli kriisissä. Lopulta syntyi Maalaisliiton ja RKP:n vähemmistöhallitus, jota oli täydennetty kolmella ammattiministerillä. Se ei ollut täysi porvarihallitus, koska Kokoomus ei ollut mukana, mutta se oli ensimmäinen ainoastaan porvaripuolueiden muodostama hallitus sitten Kallion IV hallituksen vuonna 1936.


title: Porvarihallitus

text: Syksyllä 1953 kiihtyi Suomen sisäpolitiikassa Kekkosen vastainen kampanja. Kekkosen katsottiin käyttävän liian avonaisesti idänkorttia. Neuvostoliitossa myös arvosteltiin Kekkosta siitä, että tämä käytti idänsuhteita omien valtapyrkimystensä edistämiseen. Presidentti Paasikivikin huolestui siitä, että Neuvostoliitto lupasi Suomelle pitkäaikaista lainaa ja kaupassa länsivaluuttoja, jos Kekkonen pysyisi pääministerinä. Paasikivi pelkäsi Kekkosen lisäävän maan talouden ja siten koko Suomen riippuvuutta Neuvostoliitosta. Näin ollen hän antoi Vapaamielisten liiton (VL) Sakari Tuomiojalle tehtäväksi enemmistöhallituksen luomisen. Vapaamielisten liitto oli syntynyt hajonneen Edistyspuolueen vähemmistösiivestä, jonka johtajana Tuomioja tunnettiin. Tuomiojan hallitus tuli valtaan 17. marraskuuta 1953 ja se oli virallisesti luonteeltaan sitoutumaton toimitusministeristö. Tosiasiassa se oli oikeistosuuntainen ja ensimmäinen täysi porvarihallitus sitten 1930-luvun. Sen muodostivat Vapaamielisten liiton Tuomiojan lisäksi Edistyspuolueen enemmistöstä syntyneen Suomen Kansanpuolueen (SK), Kokoomuksen ja RKP:n edustajat. Tosin RKP:n eduskuntaryhmä ei tunnustanut sen edustajia olevan hallituksessa, joten hallituksen enemmistöluonne muuttui. Maalaisliitto jättäytyi Tuomiojan hallituksen kaavailuista pois jo alkuvaiheessa.


title: Porvarihallitus

text: Talouden asiantuntijoista koostuneen hallituksen oli tarkoitus ratkaista kustannuskriisi. Epävirallisesti hallituksen tehtävänä oli myönteisellä talouspolitiikalla kaventaa Kekkosen suosiota ja siten katkaista "Kekkosen kuningasjuoksu". Koska hallitus oli heikolla pohjalla, sen oikeastaan tärkeimmiksi päätöksiksi jäivät säännöstelytalouden purku ja ennenaikaisten vaalien järjestäminen maaliskuussa 1954. Säännöstelytalouden purku nosti kylläkin positiivista suhtautumista porvareihin ja pohjusti Tuomiojan asemaa Kekkosen vastaehdokkaana vuoden 1956 presidentinvaalissa. Porvaripuolueiden tappioksi tämä ei kuitenkaan muodostunut kannatukseksi maaliskuun 1954 eduskuntavaaleissa ja keskustaryhmiin (Maalaisliitto, Kansanpuolue, RKP) nojannut punamultalinja jatkui. Ainoita poikkeuksia olivat Sukselaisen I hallituksen sotkut, joissa välillä hallituksen muodostivat vain Maalaisliitto, Kansanpuolue ja RKP.


title: Porvarihallitus

text: Ellei Tuomiojan hallitusta lueta mukaan, Kokoomus tuli toisen maailmansodan jälkeen ensimmäisen kerran hallitukseen vuonna 1958, jolloin muodostettiin Fagerholmin III hallitus. Siinä olivat mukana sekä Kokoomus, Maalaisliitto että SDP. Tämä hallitus joutui kuitenkin jo seuraavan vuoden alussa eroamaan ulkopoliittisisten ongelmien, yöpakkaskriisin vuoksi. Tämän jälkeen SDP joutui yhtäjaksoisesti oppositioon vuoteen 1966 saakka.


title: Porvarihallitus

text: Yöpakkaskriisin jälkeen vuoteen 1966 saakka monissa hallituksissa olivat mukana vain Maalaisliitto, Ruotsalainen kansanpuolue ja Suomen kansanpuolue. Sekä SDP että edelleen myös SKDL olivat koko tämän ajan oppositiossa. Kokoomus sen sijana oli mukana Karjalaisen I hallituksessa 13.4. 1962 – 18.12 1963 ja Virolaisen hallituksessa 12.9. 1964 – 27.5. 1966. Näistä kuitenkin oikeastaan vain Virolaisen hallitus oli porvarihallitus, sillä Karjalaisen I hallituksessa oli suurimman osan sen toimikaudesta mukana myös skogilaisia eli SAK:n edustajia, jotka kuitenkin erosivat hallituksesta joka kuitenkin erosi hallituksesta 18.10. 1963.


title: Porvarihallitus

text: Karjalaisen II hallituksen erottua vuoden 1963 lopulla muodostettiin Lehdon virkamieshallitus, joka toimi, kunnes seuraavan vuoden syyskuussa muodostettiin Virolaisen hallitus. Sen muodosti seitsemän Maalaisliiton, kolmen Kokoomuksen, kahden Kansanpuolueen, kahden Ruotsalaisen Kansanpuolueen edustajan lisäksi yksi ammattiministeri. Kaikki hallituksen avainpaikat olivat Maalaisliiton hallussa lukuun ottamatta Kokoomuksen valtiovarainministerin salkkua. Porvarihallituksella, kuten yleensä ennenkin, pyrittiin ratkaisemaan maan talousvaikeudet.


title: Porvarihallitus

text: Virolaisen hallitus kaatui 27. toukokuuta 1966 vasemmiston suuren vaalivoiton jälkeen. Entisten skogilaisten Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattinen Liitto sai seitsemän paikkaa ja vasemmistolaistuneet sosiaalidemokraatit 17 lisäpaikkaa. Vaalitulos oli protesti porvarihallituksen epäonnistuneista talousuudistuksista. Alkoi kansanrintamapolitiikan eli SDP:n, Keskustapuolueen, SKDL:n ja TPSL:n yhteishallitusten aika kansanpuolueiden ja Kokoomuksen vastustuksesta huolimatta. Tilanne kertoi myös vasemmistoradikalismin noususta ja yhteiskunnan yleisestä vasemmistolaistumisesta.


title: Porvarihallitus

text: 1960-luvun loppupuoli oli "Kepun värisuoran" aikaa. Värisuoralla tarkoitettiin sitä, että parhaimmillaan Maalaisliitolla eli vuodesta 1965 alkaen Keskustapuolueella oli tasavallan presidentti, hallitus, eduskunnan puhemies, korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden presidentit sekä puolustusvoimain komentaja. Kekkosen presidentinvaalivoiton jälkeen vuonna 1956 Keskustapuolueen valtahegemonian vakiintui. Tasavallan presidentti Urho Kekkonen antoi käytännössä vain Keskustapuolueelle oikeudet johtaa maan politiikkaa yhteistyössä SDP:n skogilaisen opposition ja SKDL:n sekä Kansanpuolueen ja RKP:n kanssa. Perinteinen aiempi politiikan jako porvareihin ja vasemmistoon oli mennyt täysin sekaisin, kun Kekkos-vastaisuutta ja antikommunismia edustivat vain Kokoomus ja virallinen tannerilainen SDP, kun taas Keskustapuolue oli läheisessä yhteistyössä radikaalimman vasemmiston kanssa. Esimerkiksi Kokoomus oli siirtynyt tukemaan historiallisesti SDP:n ehdokasta, Karl-August Fagerholmia, Kekkosta vastaan vuoden 1956 vaaleissa.


title: Porvarihallitus

text: Kokoomus jäi historiansa pisimpään paitsioon ja pääsi hallitukseen vasta 1987, jolloin muodostettiin sen johtama Harri Holkerin sinipunahallitus. Ennen vuotta 1991 ei ollut kuin ainoastaan yksi porvaripuolueiden edustajista koostuva hallitus nimittäin Keskustapuolueen, RKP:n ja Liberaalisen Kansanpuolueen muodostama Miettusen III hallitus, joka toimi 29. syyskuuta 1976 – 15. toukokuuta 1977.


title: Porvarihallitus

text: Vuoden 1991 eduskuntavaalien jälkeen, jossa Keskusta sai "veret seisauttavan vaalivoiton" ja 55 paikkaa, muodostettiin keskustavetoinen, porvarillinen Ahon hallitus, joka oli toiminnassa 26. huhtikuuta 1991 – 13. huhtikuuta 1995. Hallituksen muodostivat Keskusta, Kansallinen Kokoomus, Ruotsalainen kansanpuolue sekä Suomen kristillinen liitto. Hallitus toimi kovan lama-ajan ja taloustaantuman aikaan ja joutui tekemään vaikeita päätöksiä, joilla Suomi lopulta saatiin nousuun. Ahon hallitus muistetaan myös hallituksena joka vei Suomen Euroopan unionin jäseneksi vuonna 1994 järjestetyn kansanäänestyksessä saadun enemmistön johdosta.


title: Porvarihallitus

text: Suomessa oli sinivihreä porvarihallitus vuosina 2007–2011, kun 19. huhtikuuta 2007 virkaan astui Vanhasen II hallitus, Keskustan, Kokoomuksen, RKP:n ja Vihreän liiton muodostamana. Sitä seurasi 22. kesäkuuta 2010 Kiviniemen hallitus, joka toimi vuoteen 2011 Jyrki Kataisen johtaman kuuden puolueen sateenkaarihallituksen aloittamiseen asti. Eduskuntavaalien 2015 jälkeen muodostettiin Sipilän hallitus, jossa vasemmisto ei ole edustettuna. Sipilän hallituksen muodostavat porvarillisiksi laskettavat Keskusta, Kokoomus sekä ensi kertaa hallitusvastuussa oleva Perussuomalaiset kesäkuuhun 2017 saakka, jolloin Keskusta ja Kokoomus päättivät Perussuomalaisten puoluekokouksen jälkeen, että hallitus ei voi toimia puoluekokouksen muutosten jälkeen silloisella kokoonpanolla. Ennen pääministerin eroanomusta Perussuomalaisten ryhmästä irtaantui joukko kansanedustajia, jotka muodostivat Uusi vaihtoehto-ryhmän, joka on nykyiseltä nimeltään Sininen eduskuntaryhmä. Tämän ryhmän kanssa muut hallituspuolueet katsoivat voitavan jatkaa hallitusyhteistyötä, minkä myötä muuttunut mutta sama hallitus jatkaa samalla ohjelmalla ilman uusia hallitusneuvotteluja.


title: Porvarihallitus

text: Ruotsin porvaripuolueet neuvottelivat yhteisen vaaliohjelman vuoden 2006 eduskuntavaaleihin tarjoten näin selkeän vaihtoehdon sosiaalidemokraattien pitkään jatkuneelle valtakaudelle. Porvariston tärkein vaalilupaus oli täystyöllisyys. Koalitio saavutti vaalivoiton ja muodosti hallituksen, joka on mm. alentanut pieni- ja keskituloisten verotusta, avannut terveydenhoito-, sairaanhoito- ja sosiaalialoja kilpailulle, korottanut työssä käyvien työttömyysvakuutusmaksuja, lyhentänyt sosiaaliturvajaksoja ja helpottanut nuorten ja pitkäaikaistyöttömien työllistämistä alentamalla työnantajamaksuja.


title: Nidavellir

text: Nidavellir on skandinaavisessa mytologiassa kääpiöiden asuttama maailma. Toisinaan käytetty nimi "Svartalfheim" viittaa mustiin haltioihin, ja tätä nimitystä käytetään samasta rodusta kuin kääpiöt. Nidavellirin kerrottiin olevan muuten samanlainen kuin ihmisten maailma Midgård, mutta se sijaitsi peilikuvana maan alla. Mytologian mukaan maailma oli jakautunut yhdeksään maailmaan, joista Asgårdin kerrottiin sijaitsevan ylimpänä. Maailmoja yhdisti elämänpuu Yggdrasil.


title: Le Mansin 24 tunnin ajo

text: Le Mansin 24 tunnin ajo () on autourheilukilpailu, jossa tavoitteena on vuorokauden yhtämittaisessa ajossa ajaa pisin mahdollinen matka. Kilpailu ajetaan Circuit de la Sarthen radalla Sarthen departementissa Ranskassa, lähellä Le Mansin kaupunkia.


title: Le Mansin 24 tunnin ajo

text: Le Mansin 24 tunnin kilpailu järjestettiin ensi kertaa 26.–27. toukokuuta vuonna 1923, ja on sen jälkeen järjestetty vuosittain kesäkuussa lukuun ottamatta vuotta 1956, jolloin ajettiin heinäkuussa, ja 1968 syyskuussa maan poliittisen kuohunnan takia. Vuonna 1936 kilpailua ei taloudellisten vaikeuksien vuoksi järjestetty, eikä toisen maailmansodan vuoksi vuosina 1940–1948. Kilpailun järjestävä seura on "Automobile Club de l’Ouest".


title: Le Mansin 24 tunnin ajo

text: Vuoden 1955 kisassa tapahtui historian suurin moottoriurheiluonnettomuus, jossa sai surmansa kuljettajan lisäksi 82 ihmistä, kun palavan auton kappaleet lensivät yleisön joukkoon. Kisat saivat kuitenkin jatkua keskeytymättä. Kilpailuissa on tapahtunut useita muitakin kuolonkolareita.


title: Le Mansin 24 tunnin ajo

text: Kilpailu ajetaan 13,6259 kilometriä (8,4667 mailia) pitkällä radalla, jossa on osia sekä yleisistä teistä että varsinaisesta kilparadasta. Myös aikaisemmin yleisestä tiestä koostuneisiin osioihin on jouduttu tekemään turvallisuusparannuksia.


title: Le Mansin 24 tunnin ajo

text: Kilpailussa kilpailevat sekä yksinomaan kilpailukäyttöön suunnitellut prototyypit (nykyisin LMP1 ja LMP2), että sarjatuotantoautoihin pohjautuvat GT-autot ( tai ) joihin kuuluvat amatööriluokka GT-Am ja ammattilaisluokka GT-Pro. Nykyään kussakin autokunnassa on kolme vuorotellen ajavaa kuljettajaa.


title: Le Mansin 24 tunnin ajo

text: Vuoden 1955 onnettomuudesta on Ranskassa tehty Ylen kanssa yhteistuotantona sarjaan Arkistojen salat dokumentti "Le Mansin onnettomuus 1955", jonka Teema esitti 30. maaliskuuta 2012.


title: Le Mansin 24 tunnin ajo

text: Dokumenttien lisäksi kilpailusta on Lee H. Katzin ohjannut fiktiivinen elokuvan "Le Mans". Elokuva valmistui vuonna 1971, ja sen pääosassa on Steve McQueen.


title: Mikko Erich

text: Mikko Erich (alun perin Michael Wilhelm Erich, 6. joulukuuta 1888 Turku – 28. joulukuuta 1948 Vihti) oli sosiaalidemokraattinen kansanedustaja, alkuaan puoluekannaltaan kokoomuslainen.


title: Mikko Erich

text: Mikko Erichin vanhemmat olivat rehtori Teodor Valdemar Erich ja Berta Fredrika Mannelin. Hän valmistui ylioppilaaksi 1905 ja suoritti seuraavat tutkinnot: filosofian kandidaatti 1907, filosofian maisteri 1908, filosofian lisensiaatti 1913, filosofian tohtori 1913, ylempi oikeustutkinto 1924, lakitieteen kandidaatti 1924.


title: Mikko Erich

text: Erich toimi Itä-Hämeen kansanopiston johtajana Hartolassa 1908–1912, Porvoon naisopiston opettajana 1912–1918 ja Viipurin työväenopiston johtajana 1918–1924. Vuodesta 1925 alkaen hän toimi asianajajana Helsingissä. Erich oli myös Työväen akatemian opettajana 1924–1941 sekä Helsingin suomalaisen työväenopiston opettajana ja luennoitsijana 1925–1948. Vuonna 1929 hän toimi eduskunnan oikeusasiamiehen varamiehenä.


title: Mikko Erich

text: Erich oli kokoomuksen kansanedustajana 1919–1922 (Viipurin läänin itäinen vaalipiiri) ja sosialidemokraattien kansanedustajana 1930–1933 (Hämeen läänin eteläinen vaalipiiri) sekä 1939–1945 (Turun läänin eteläinen vaalipiiri). Hän oli myös presidentin valitsijamiehenä vuoden 1931 presidentinvaaleissa.


title: Mikko Erich

text: Erich tuli puhumaan 27. helmikuuta 1932 Ohkolan työväentalolle Mäntsälään aikaansaaden suojeluskuntalaisten reaktion, mistä oli seurauksena Mäntsälän kapina. Paikallisulottuvuutta asialle antoi se, että Mäntsälän suojeluskunnan päällikön Richard de la Chapellen vaimo Anni oli Mikko Erichin entinen aviopuoliso.


title: Mikko Erich

text: Vuosina 1945-1946 käydyssä sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä Mikko Erich toimi Väinö Tannerin puolustusasianajajana.


title: Mikko Erich

text: Mikko Erichin veli oli lakimies, diplomaatti ja pääministerinäkin toiminut Rafael Erich.


title: Vanaheim

text: Vanaheim (muinaisnorjaksi "vanaheimr" "vaanien koti") on Skandinaavisessa mytologiassa jumalien toisen suvun, vaanien, asuinpaikka. Se sijaitsi Asgårdissa, joka taas on ylimpänä universumin maailmoista. Vaanit olivat maanviljelyn, luonnon ja hedelmällisyyden jumalia, kun taas aasojen mielenkiinto kohdistui sotaan ja intohimoon. Vanaheim lasketaan yleensä omaksi maailmakseen, koska se mainitaan Runo-Eddan runossa Alvíssmál.


title: CD-rekisterikilpi

text: CD-rekisterikilpi on diplomaattista koskemattomuutta nauttiville henkilöille (yleensä diplomaateille) myönnettävä auton rekisterikilpi. CD on lyhenne ranskan sanoista "corps diplomatique" (). Suomalaisissa CD-kilvissä pohjaväri on sininen; kirjaimet ja numerot ovat valkoiset. Alun perin maiden numerointi määräytyi sen mukaan, monentenako aakkosjärjestyksessä maan ranskankielinen nimi on Suomessa olevista suurlähetystöistä. Numerointi aloitettiin luvusta 10. (esimerkiksi "”Saksa”" = "”Allemagne”"). Myöhemmin Suomeen avatuille suurlähestystöille tai muille organisaatioille on annettu numero listan loppupäässä olevista vapaista numeroista.


title: CD-rekisterikilpi

text: Kilven kaksi ensimmäistä numeroa kertovat, minkä maan diplomaatista on kyse, viimeiset numerot yleensä auton omistajan arvoasemasta. Niinpä esimerkiksi CD-1001 on Saksan suurlähettilään auto. CD-kilvillä varustetuilla autoilla on sekä virallisia että käytännön sanelemia erioikeuksia. Diplomaattiautoille on esimerkiksi Helsingissä varattu omia pysäköintipaikkoja. Virheellisestä pysäköinnistä määrätään diplomaattiautoille sakkoja kuten muillekin autoille, mutta diplomaattien erioikeuksien takia maksamattomia sakkoja ei ole mahdollista periä normaalein tavoin, ja osa sakoista jääkin vuosittain siksi maksamatta.