title: Manchester United FC

text: Dave Sexton nimitettiin uudeksi manageriksi kesällä 1977. Sextonin myötä Unitedin peli muuttui puolustavammaksi, mikä ei ollut Busbyn ja Dochertyn hyökkäävämpään peliin tottuneiden kannattajien mieleen. Sextonin ajan tärkeimmät hankinnat olivat Joe Jordan, Gordon McQueen, Gary Bailey ja Ray Wilkins. Puolustavammalla Unitedilla oli vaikeuksia nousta liigassa keskikastia ylemmäksi, ollen vain kerran kahden parhaan joukossa. FA Cupin loppuottelussa vuonna 1979 Arsenal voitti manchesterilaiset ja juuri menestymättömyyden vuoksi Sexton sai potkut vuonna 1981, vaikka United olikin voittanut seitsemän edellistä ottelua.


title: Manchester United FC

text: Ron Atkinson palkattiin uudeksi manageriksi kesäkuussa. Ennen Unitediin tuloaan hän oli valmentanut muun muassa West Bromwich Albionia. Atkisonin aikana United voitti FA Cupin kahdesti kolmen vuoden aikana (1983 ja 1985) ja Charity Shieldin vuonna 1983. Atkisonin ManU-uran alussa seura käytti runsaasti puntia uusien pelaajien hankintaan. Uusina miehinä joukkueeseen hankittiin muun muassa Frank Stapleton, John Gidman ja Bryan Robson, josta tuli Britannian kallein pelaaja kun United maksoi hänestä 1,5 miljoonalla puntaa. Liverpoolin hallitsemalla 1980-luvulla ManU ei pystynyt pitkään kaivattuun liigamestaruuteen, vaikka Atkinson pystyi johdattamaan joukkueen säännöllisesti neljän parhaan joukkoon.


title: Manchester United FC

text: Kausi 1986–1987 alkoi surkeasti ja United oli sarjan viimeisellä sijalla. Atkison erotettiin lokakuussa 1986.


title: Manchester United FC

text: Uudeksi manageriksi tuli skotlantilainen Alex Ferguson Aberdeen FC:stä. Skotlannissa Ferguson oli johdattanut Aberdeenin suureen menestykseen ja fanit uskoivatkin hänen olevan oikea mies ”punaisten paholaisten” managerin pallille. Hän valmensi joukkueen avauskaudella sijalle 11. Seuraavalla kaudella (1987–1988) United ylsi liigassa toiseksi, häviten 9 pistettä voittaneelle Liverpoolille. Brian McClairista tuli ensimmäinen ManU-pelaaja sitten George Bestin, joka onnistui tekemään 20 maalia kaudessa.


title: Manchester United FC

text: Kahden seuraavan kauden aikana United oli pienoisissa vaikeuksissa ja Ferguson ei vastannut kannattajien odotuksia. Lähellä potkuja käynyt Ferguson johdatti Unitedin hänen aikansa ensimmäiseen pokaaliin, kun seura juhli FA Cupin voittoa vuonna 1990. Kaudella 1990–1991 United voitti Cup-voittajien cupin, kaatamalla finaalissa Espanjan suurseuran Barcelonan. Seuraavalla kaudella huonon loppukauden takia Unitedin kilpailija Leeds vei mestaruuden. Kuitenkin vuonna 1991 Lontoon pörssissä ManU oli 47 miljoonan punnan arvoinen.


title: Manchester United FC

text: Eric Cantonan hankinta seuraan marraskuussa 1992 oli ratkaiseva kipinä mestaruustoiveisiin, koska hänen taitonsa sekoitettuna Gary Pallisteriin, Denis Irwiniin, Paul Inceen ja Ryan Giggsiin tuotti kaudella 1992–1993 pitkään kaivatun liigamestaruuden. Edellisestä mestaruudesta oli jo 26 vuotta. Kaudella 1993–1994 United voitti tuplamestaruuden (liiga ja FA Cup). Tärkeässä osassa mestaruudessa oli Nottingham Forestista hankittu Roy Keane. 20. tammikuuta 1994 seuran puheenjohtajana silloin toiminut Matt Busby kuoli.


title: Manchester United FC

text: Cantona kohautti jalkapallomaailmaa kaudella 1994–1995 vierasottelussa Crystal Palaceaa vastaan. Hän sai ottelussa punaisen kortin ja kävellessään pois kentältä potkaisi kung fu -tyylisellä potkulla hänelle katsomosta huudellutta kotijoukkueen kannattajaa Matthew Simmonsia rintakehään. Ranskalainen sai tempustaan seitsemän kuukauden pelikiellon ja 120 tuntia yhdyskuntapalvelua. ManU jäi liigassa toiseksi häviten pisteellä, voittaneelle Blackburn Roversille. FA Cupissakin seura jäi toiseksi, Evertonin vietyä 1–0 voitto loppuottelussa. Ferguson ilmoitti myyvänsä joitain avainpelaajiaan ja korvaavan heidät omilla junioreillaan, joihin kuului muun muassa David Beckham, Gary Neville, Phil Neville ja Paul Scholes. Uudet pelaajat pääsivät myös nopeasti pelaamaan nuorten maaotteluita Englannin paidassa. Kaudella 1995–1996 United juhli jälleen ”tuplaa”.


title: Manchester United FC

text: Kaudella 1996–1997 ManU voitti jälleen mestaruuden ja Eric Cantona ilmoitti lopettavansa pelaajauransa, ollen vasta 30-vuotias. Seuraavan kauden joukkue aloitti jälleen hyvin, mutta lopulta kauden tuplamestari Arsenal kiri ohi.


title: Manchester United FC

text: Manchester Unitedille kausi 1998–1999 on sen historian menestyksekkäin, sen voittaessa ensimmäisenä ja ainoana englantilaisjoukkueena triplamestaruuden – voittamalla Valioliigan, FA Cupin ja mestarien liigan. Todella jännittävällä liigakaudella United voitti pisteen erolla toiseksi tulleen Arsenalin. Viimeisellä kierroksella ManU voitti Tottenhamin numeroin 2–1. Alex Ferguson on sanonut liigan voittamisen vaikeimmaksi. FA Cupin loppuottelussa United voitti Newcastlen Teddy Sheringhamin ja Scholesin maaleilla 2–0. Mestarien liigan loppuottelussa taas englantilaiset olivat Bayern Munchenia vastaan lisäajalle mentäessä 1–0 tappiolla, mutta nousi dramaattisten vaiheiden jälkeen 2-1 voittoon lisäajalla Sheringhamin ja Solskjærin osumilla. Myöhemmin Ferguson lyötiin ritariksi, tekemästään työstä jalkapalloilun hyväksi.


title: Manchester United FC

text:
Manchester United voitti liigan vuosina 2000 ja 2001. Vuonna 2000 Unitedista tuli yksi 14 jäsenestä Euroopan johtavien jalkapalloseurojen yhteenliittymässä G-14:ssä. Puolustavammalla taktiikalla Ferguson yritti piestä joukkueen Euroopan huipulle, se ei onnistunut ja kaudella 2001–2002 sijoitus liigassa oli kolmas. Seuraavalla kaudella United voitti jälleen mestaruuden ja teki heinäkuussa 2002 Englannin uuden siirtoennätyksen, hankkimalla Rio Ferdinandin Leedsista 29:llä miljoonalla punnalla. Vuonna 2004 ManU juhli FA Cupin voittoa, kun finaalissa kaatui Millwall. Välierissä manchesterilaiset voittivat koko kauden liigaa täydellisesti hallinneen Arsenalin.
Kausi 2004–2005 oli luonteeltaan epäonnistunut maalienteon suhteen, Ruud van Nistelrooyn loukkaannuttua. United sijoittui kolmanneksi liigassa. Kauden päätteeksi uudeksi omistajaksi tuli yhdysvaltalainen Malcolm Glazer, joka osti osake-enemmistön seurasta.


title: Manchester United FC

text: Chelsean hallitsemalla kaudella 2005–2006 ManU sijoittui toiseksi. Keskikentän sielu ja yhteensä 458 ottelua joukkueessa pelannut Roy Keane siirtyi Celticiin. Mestarien liigassakin joukkue jäi lohkovaiheessa viimeiseksi. Kauden aikana useita avainpelaajia oli loukkaantuneena – Gabriel Heinze, Alan Smith, Ryan Giggs ja Paul Scholes. United voitti kuitenkin Liigacupin toisen kerran historiansa aikana. Nistelrooy jätti joukkueen kauden päätteeksi riitaannuttuaan Fergusonin kanssa ja siirtyi Real Madridiin.


title: Manchester United FC

text: Kauteen 2006–2007 United lähti taas hyökkäysvoittoisempaan peliin. Se oli myynyt maalitykki van Nistelrooyn ja seura oli hankkinut ainoastaan kaksi pelaajaa kesällä: maalivahti Tomasz Kuszczakin West Bromwich Albionista, josta tämä oli ollut jo edelliskaudella lainassa, ja Tottenham Hotspurissa loistavan kauden pelanneen keskikenttämies Michael Carrickin. Ennen kautta spekuloitiin olisivatko Wayne Rooney ja Cristiano Ronaldo sopineet edellisen kesän MM-kisoissa syntyneen riitansa ja kuinka se vaikuttaisi parin peliin. Kaksikko oli sopinut riitansa ja kauden avausottelussa Fulhamia vastaan Rooney teki kaksi maalia ja Ronaldo yhden, Unitedin voittaessa 5–1. ManU jatkoi läpi kauden vakuuttavia otteita ja oli jo pitkään tavoittelemassa historiansa toista triplaa. Mestarien liigan puolivälierissä United otti yhden turnauksen historian hienoimmista voitoista, kukistamalla AS Roman kotikentällään peräti 7–1. Välierissä englantilaiset joutuivat kuitenkin tunnustamaan AC Milanin paremmakseen, kun tulevat mestarit veivät finaalipaikan yhteismaalein 3–5. 6. toukokuuta 2007 ManU varmisti ensimmäisen liigamestaruuden neljään vuoteen, kun toisena ollut Chelsea jäi tasapeliin ottelussa Arsenalia vastaan. FA Cupissa Manchester United selvisi loppuotteluun Chelseaa vastaan. Chelsea voitti Didier Drogban jatkoaikamaalilla 1–0.


title: Manchester United FC

text: Kesällä 2007 United hankki riveihinsä uusia pelimiehiä isolla rahalla. Owen Hargreaves tuli Bayern Münchenistä 17 miljoonalla punnalla (25 milj. €) , Anderson FC Portosta ja Nani Sportingista yhteishinnalla 30 miljoonaa puntaa (44 milj. €). United hankki myös suurella kohulla Carlos Tévezin. Argentiinalaisen lainasopimus Manchesteriin West Hamista ei sujunut suunnitelmien mukaan, mutta lopulta siirrosta päästiin yhteisymmärrykseen juuri kauden kynnyksellä. Ennen kauden alkua uudet hankinnat näyttivät tuottaneen tulosta, kun seura voitti Chelsean Edwin van der Sarin ansiosta rangaistuspotkukilpailussa 3–0 FA Community Shieldissa. Valioliigakausi 2007–2008 lähti Unitedin osalta heikosti käyntiin, mutta pitkien voittoputkien ansiota United vakiinnutti paikkansa kärkitaistelussa. Joukkueen kauden kirkkaimpana tähtenä loisti Cristiano Ronaldo, joka teki huikeat 31 liigamaalia, voittaen valioliigan maalikuninkuuden. ManU vei lopulta liigamestaruuden kahden pisteen erolla Chelseaan. Manu ja Chelsea kohtasivat vielä Mestarien liigan ensimmäisessä englantilaisfinaalissa, joka muotoutui erittäin jännittäväksi kamppailuksi. Lopulta ManU voitti seitsemänsillä vedoilla 6–5 rangaistuspotkukilpailussa ja voitti täten myös Mestarien liigan.


title: Manchester United FC

text: ManU uusi mestaruutensa jälleen seuraavalla kaudella ja pääsi Mestarien liigassa finaaliin asti, jossa FC Barcelona kuitenkin osoittautui paremmaksi 2–0-lukemin.


title: Manchester United FC

text: Kesällä 2009 ManU myi suurimman tähtensä Cristiano Ronaldon Real Madridiin maailmanennätyshintaan 93,1 miljoonaa euroa (80 milj. puntaa). Seuraavalla kaudella uudeksi tähdeksi nousi Wayne Rooney, joka iski 26 liigamaalia ja oli tehokas myös Euroopan kentillä. Lopulta hän kuitenkin loukkaantui maaliskuun loppupuolella Mestarien liigan ottelussa Bayern Müncheniä vastaan ja ManU menetti otteensa niin Valioliigassa kuin Mestarien liigassakin, kun uusia maalintekijöitä ei löytynyt. Ainoaksi kannuksi kaudesta jäi liigacupin voitto.


title: Manchester United FC

text: Alex Fergusonin jälkeen kaudelle 2013–2014 seuran manageriksi tuli David Moyes. Heikon menestyksen seurauksena hän sai huhtikuun 2014 lopulla potkut. ManU sijoittui Valioliigassa seitsemänneksi; edellisen kerran se oli jäänyt pääsarjassa kolmen parhaan ulkopuolelle kaudella 1990–1991. Kaudeksi 2014–2015 seuran manageriksi tuli hollantilainen Louis van Gaal. Lähde: Transfermarkt


title: Manchester United FC

text: Ennen 1930-lukua:1930-luku:


title: Manchester United FC

text:
1940-luku:
1950-luku:


Manchester United FC


title: Manchester United FC

text:
2010-luku:
Seuraa edelleen edustavat pelaajat lihavoitu. Suluissa merkitty numero tarkoittaa, kuinka monta kertaa kyseinen pelaaja on tullut vaihdosta kentälle.


title: Väriavaruus

text: Väriavaruus on abstrakti matemaattinen malli, joka kertoo miten värit voidaan esittää lukujonoina, tyypillisesti kolmen-neljän perusvärin yhdistelmänä. Esimerkiksi RGB ja CMYK ovat värimalleja, joilla on useita väriavaruuksia. Väriavaruutta voidaan käyttää esimerkiksi värien tarkkaan määrittämiseen ja toistamiseen eri ympäristöissä.


title: Väriavaruus

text: Yleisimmät digitaaliseen tuotantoon, esimerkiksi tietokoneisiin, näyttöihin ja digitaalikameroihin tarkoitetut värimallit ovat RGB "(red, green, blue)" ja HSB "(hue, saturation, brightness)". Käyttötarkoituksiltaan yleisempiä malleja ovat muun muassa painotöissä käytettävä CMYK "(cyan, magenta, yellow, black)" ja yleismalli CIE L*a*b eli CIELAB. Rakennusalalla käytetään esimerkiksi NCS- ja RAL-malleja.


title: Väriavaruus

text: CIE:n kehittämä väriavaruusmalli, jonka pohjalta useimmat nykyiset väriavaruudet, kuten CIELAB ja CIELUV on johdettu. XYZ - kolmivärikomponentteihin perustuvia väriavaruuksia on CIE 1931 XYZ, joka perustuu CIE standardi 2° havaitsijan värinsovitusfunktioihin sekä CIE 1964 XYZ, joka perustuu CIE standardi 10° havaitsijaan.


title: Väriavaruus

text: Laajin vakiintunut värinkuvausmalli on CIE L*a*b. Standardin mukainen CIE-väriavaruus sisältää 36 miljoonaa teknisesti tunnistettavaa värisävyä. Tätä rajoittuneempi väriavaruuden kuvaus on Adobe RGB. Seuraavaksi rajoittunein on sRGB, joka Adobe RGB:n tapaan on digitaalikameroissa yleisessä käytössä. sRGB:ä rajoittuneempi väriavaruuden kuvaus on lähinnä painotöissä käytettävä CMYK. Ihminen voi kuitenkin erottaa toisistaan testiolosuhteista riippuen silmämääräisesti vertailemalla vain muutamasta sadasta muutamaan tuhanteen värisävyä.


title: Väriavaruus

text: Painotekniikassa ja erilaisissa kuvantoistoympäristöissä väriavaruudella tarkoitetaan kaikkia niitä värejä, jotka voidaan toistaa, käsitellä ja siirtää tuotantoketjussa eteenpäin. Kuvantoistotekniikan käyttämät väriavaruudet ovat usein laite- ja järjestelmäriippuvaisia, toisin kuin yleiset väriavaruudet.


title: Väriavaruus

text: Jokaisella kuvatuotantoympäristön laitteella on rajallinen väriavaruutensa. Digitaalikameroihin, tietokoneisiin, kuvankäsittelyohjelmiin ja tulostimiin liittyviä väriasetuksia voidaan tarvittaessa muuttaa. Esimerkiksi digitaalikamera tallentaa vain osan silmin nähtävistä väreistä. Värien kirkkaudet, sävyt ja kylläisyydet muuttuvat, kun kamera prosessoi kuvaa, ja lopputulokseksi saaduista väreistä vain määrätty osa saadaan tulostettua, koska näiden värinmuodostusmenetelmät ovat hyvin erilaiset.


title: Väriavaruus

text: Digitaalisessa kuvantoistotekniikassa tuotantoketjun laitekohtaiset väriavaruudet eroavat toisistaan siinä määrin, että värit saattavat muuttua kuvatiedostoja laitteista tai sovellusohjelmasta toiseen siirrettäessä. Eroavaisuuksia tasoittava värinhallinta toteutetaan käytetyn laitteen ICC-profiilin () avulla. ICC-profiili on standardoitu laitteen väriavaruuden kuvaus, joka sisällytetään kuvatiedostoihin. ICC-profiileja käyttäen voidaan ICC-yhteensopivissa järjestelmissä siirtää, esittää ja tulostaa värejä tarkasti laite-eroavaisuuksista riippumatta. Määrityksen loi vuonna 1993 "International Color Consortium", johon kuuluivat muun muassa Adobe, Agfa, Apple, Fogra, Kodak, Microsoft, SGI, Sun Microsystems ja Taligent.


title: Akhaimenidit

text: Akhaimenidit olivat antiikin Persiaa vuosina 550 eaa. – 330 eaa. hallinnut suku. Mahtavimmillaan Akhaimenidien hallitsemaan Persiaan kuului koko Lähi-itä Vähästä-Aasiasta Intiaan. Akhaimenidit hallitsivat myös Egyptiä muutamaan otteeseen (27. dynastia ja 31. dynastia). Akhaimenidien Persia oli suurin valtakunta, joka siihen mennessä oli ollut olemassa.


title: Akhaimenidit

text:
Indoiranilaiset persialaiset oleilivat vielä 1000–800 eaa. Urmiajärven itäpuolella päätellen Assyrian teksteistä ja löydöistä jotka on tehty Hasanlusta. Assyrialaiset käyttivät tästä viholliskansastaan nimeä "Parsua". Se oli monesta eri heimosta koostuva hajanainen kooste.
Persialaiset vaelsivat sittemmin etelään vuoriselle alueelle, joka on Hormuzinsalmen ja Persianlahden pohjukan pohjoispuolisilla vuorilla.


title: Akhaimenidit

text: Akhaimenidien valtakunta alkoi syntyä, kun Teispes kaappasi Anshanin kaupungin elamilaislta Etelä-Iranissa. Teispes oli vielä Meedian vasalli. Ensimmäinen itsenäinen Persian kuningas oli Kyyros II, joka valtasi Meedian, Lyydian ja Babylonian. Persia oli melko suvaitsevainen valloittaja, joka ei yleensä tuhonnut valloittamiensa maiden kulttuureja.


title: Akhaimenidit

text: Kyyroksen poika Kambyses II valtasi Egyptin. Dareios I hyökkäsi Kreikkaan, mutta kreikkalaiset torjuivat hyökkäyksen Marathonin taistelussa. Hän rakennutti Persepoliin pääkaupungikseen ja loi satraappijärjestelmän, jossa maa jaettiin hallinnollisiin piireihin.


title: Akhaimenidit

text:
Xerxes I eteni myös sotajoukkoineen Kreikkaan, ja hän voitti Thermopylain taistelun, mutta kreikkalaiset voittivat Salamiin meritaistelun. Persialaiset kärsivät tappion myös Plataian taistelussa. Persia oli tästä huolimatta antiikin laajin suurvalta. Viimeisen akemenidin Dareios III:n kukisti Aleksanteri Suuri, jonka jälkeen Persiaa hallitsi seleukidien hallitsijasuku.
¹ Näiden kuninkaiden olemassaolo on kyseenalaistettu. Niiden epäillään olevan Dareios I:n keksimiä.


title: Matkakortti

text: Matkakortti on älykortti, jonka sisään on upotettu elektroniikkaa joukkoliikennematkan maksamista varten. Kortit ovat lukijaan työnnettäviä kontaktikortteja tai langattomasti toimivia RFID-kortteja. Kortille voidaan ladata aikaa (kautta, matkustuspäiviä), tietyn välin kulkemiseen (esimerkiksi pikavuorobussilla Helsingin ja Turun välillä) oikeuttavia matkoja tai arvoa (rahaa, jolla voi maksaa erihintaisia matkoja).


title: Matkakortti

text: Matkakortteja on käytössä paikallisesti eri puolilla Suomea: esimerkiksi pääkaupunkiseudulla, Oulussa, Turussa ja Tampereella. Matkahuolto otti omat matkakorttinsa käyttöön Kotkassa vuonna 1988 ja koko Suomessa 1997. Suomen hallitus on suunnitellut, että Suomeen pitäisi saada valtakunnallinen matkakorttijärjestelmä, joka toimisi riippumatta alueesta sekä busseissa että junissa.


title: Matkakortti

text: Matkakortti otettiin pääkaupunkiseudulla käyttöön vuonna 2001. Kortti korvasi Helsingin, Espoon, Vantaan ja Kauniaisten joukkoliikenteen pahviset matkaliput. Kerava liittyi HSL:n matkakorttialueeseen vuoden 2006 alussa kausilippujen osalta. Kirkkonummi liittyi järjestelmään vuoden 2007 alussa junaliikenteen ja Pohjolan Liikenteen linja-autojen osalta. Kortinlukijoita on pääkaupunkiseudulla yhteensä noin 3300. Kortin luku ja mahdollinen kirjoitus korttiin tapahtuu langattomasti radiotaajuudella. Matkakortti toimii RFID-tekniikalla. Matka maksetaan näyttämällä korttia lukijalaitteelle liikennevälineeseen noustessa. Arvolipun ostaminen vanhalla lukijalaitteella tapahtuu näyttämällä korttia lukijalaitteelle ja painamalla samalla numeronäppäintä. Kausilippua eli aikaa käytettäessä korttia pelkästään näytetään lukijalaitteelle. Kun järjestelmä oli uusi, matkakorttirekisterin yksityisyydensuojasta oltiin huolissaan. Uudella laitteella valitaan ensin lipputyyppi ja vasta sitten näytetään korttia lukijalle.


title: Simonkylä

text: Simonkylä () on Vantaan kaupunginosa Tikkurilan pohjoispuolella.


title: Simonkylä

text: Simonkylään kuuluvat 1960–1970-luvuilla rakennetut Simonmetsän, Simonkallion, Simonsillan ja Malminiityn kerrostaloalueet sekä niiden väliset omakotitaloalueet. Alueen huomattavimpia palveluita ovat Simonkylän ja Simonkallion ostoskeskukset, Simonkallion alakoulu ja Simonkylän yläkoulu, Simonmetsän erityispäiväkoti sekä vanhainkoti Simonkoti. Entinen Simonkylän lukio liitettiin vuonna 2001 Tikkurilan lukioon, ja alueella ollut Vantaan pääpelastusasema siirrettiin Helsinki-Vantaan lentoasemalle.


title: Simonkylä

text: Suurin virkistysalue on Simonkylänpuisto, jossa on talvisin laduksi aurattava lenkkipolku, Hiirilammet sekä Hiiriharjun tekomäki eli paikallisittain Möskäri (Hiiriharjun ruotsinkielisen nimen Mösskärr mukaan), joka on talvisin suosittu pulkkamäki. Simonmetsässä on jalkapallo- ja sulkapallokenttiä sekä 10-väyläinen frisbeegolf-rata.


title: Simonkylä

text: Vuosina 1965–1966 rakennettu Simonmetsän kerrostaloalue oli pääkaupunkiseudun ensimmäisiä aluerakennuskohteita ja se suunniteltiin jonkinlaiseksi mallilähiöksi suurine viheralueineen ja maastoon sovitettuine kerrostaloineen. Nykyään Simonmetsän alue on suojeltu. Tiheämmin rakennettu ja sosiaalista asuntotuotantoa edustanut Malminiityn kerrostalolähiö oli 1980-luvulla melko levoton alue, mutta nykyään alue on rauhoittunut. Esimerkiksi vuokra-asuntojen hintojen nousu on vaikuttanut siihen, että pienituloiset ja sosiaaliturvan varassa elävät ovat muuttaneet alueelta pois.


title: Simonkylä

text: Malminiityn pohjoispuolella Koivukyläntien varressa on modernimpaa arkkitehtuuria edustavia kerrostaloja, joihin asukkaat muuttivat vuonna 2014.


title: Ptolemaios

text: Ptolemaios () on antiikin kreikkalainen nimi, joka voi viitata seuraaviin henkilöihin tai sukuihin:


title: Accra

text: Accra on Ghanan pääkaupunki. Sen asukasluku vuonna 2010 oli runsaat kaksi miljoonaa, joten se on Ghanan suurin kaupunki. Se on myös maan hallinnollinen ja taloudellinen keskus.


title: Accra

text: Accra sijaitsee Guineanlahden rannalla. Kaupunki sijaitsee osittain on noin 10 m korkealla kallionkielekkeellä ja levittäytyy siitä pohjoiseen Accran tasangolle. Alue on lähellä murtumalinjaa ja siksi siellä on ajoittain maanjäristyksiä.


title: Accra

text: Accrassa päivän ylimmät lämpötilat vaihtelevat tyypillisesti 27 ja 31 asteen välillä. Eniten sataa touko-kesäkuussa.


title: Accra

text: Portugalilaisten asettuessa Ghanaan vuonna 1482, nykyisne Accran paikala oli useita Ga-heimon kyliä, joiden keskus oli Ayason kylä noin 25 km pohjoiseen.


title: Accra

text: Tämän päivän Accra kehittyi paikalle, jonka ympäristössä briteillä ja hollantilaisilla oli omia tukikohtiaan 1600-luvulta lähtien. Vuonna 1877 Accra korvasi Cape Coastin brittiläisen Kultarannikon siirtokunnan pääkaupunkina. Kun rautatie sisämaan kaivos- ja maanviljelyalueille valmistui, Accrasta tuli Ghanan taloudellinen keskus.


title: Accra

text: Kotokan kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin kymmenen kilometriä keskustasta pohjoiseen.


title: Optiikka

text: Optiikka eli valo-oppi (, "optikee", ’näkemistä koskeva’) on fysiikan valon tai yleisemmin sähkömagneettisen säteilyn käyttäytymistä ja ominaisuuksia sekä valon ja aineen vuorovaikutusta tutkiva osa-alue. Optiikka voidaan jakaa tutkimuksen näkökannan perusteella geometriseen optiikkaan ja fysikaaliseen optiikkaan. Geometrinen optiikka tutkii valon kulkua eri väliaineissa, sen kulkuun liittyviä geometrisia seikkoja sekä valon taittumista ja heijastumista esimerkiksi peileissä ja linsseissä, kun taas fysikaalinen optiikka tarkastelee valon todellista luonnetta, ominaisuuksia ja valoon liittyviä ilmiöitä (esim. valon intensiteetti, diffraktio). Fysikaalinen optiikka jakautuu edelleen sähkömagneettiseen optiikkaan, jossa valoa tutkitaan sähkömagnetismin näkökulmasta, ja kvanttioptiikkaan, joka syntyi 1900-luvulla kvanttimekaniikan vaikutuksesta. Sähkömagneettista optiikkaa voidaan sanoa myös "klassiseksi optiikaksi" ja kvanttioptiikkaa vastaavasti "moderniksi optiikaksi", samoin kuin kvanttifysiikka yleensäkin määritellään "moderniksi fysiikaksi" erotukseksi "klassisesta fysiikasta". Modernin optiikan osa-alueisiin kuuluu sen sovelluksia tutkiva fotoniikka.


title: Optiikka

text: Optiikka mielletään helposti muusta fysiikasta jossakin määrin erilliseksi alaksi. Tieteellisestä optiikan tutkimuksesta käytetään usein nimitystä "optinen tiede" tai "optinen fysiikka". Sovellettua optista tiedettä kutsutaan "optiseksi tekniikaksi". Valaistukseen liittyvien sovellutusten ollessa kyseessä puhutaan "valaistustekniikasta". Koska optiikalla on paljon käytännön sovellutuksia, optinen tiede ja optinen tekniikka ovat usein sidoksissa toisiinsa. Optiikalla on suuri merkitys myös esimerkiksi sähkötekniikassa ja lääketieteessä.


title: Optiikka

text: Henkilöä, joka tutkii optiikkaa sanotaan "optiikan tutkijaksi". Tätä ei pidä sekoittaa optikkoon eli optometristiin, joka on näkemisen asiantuntija.


title: Optiikka

text: Kreikan kielen sana merkitsee näkökykyä, missä merkityksessä optiikkaa alun perin tutkittiinkin.


title: Optiikka

text: Empedokles esitti, että kaikkeus koostui neljästä alkuaineesta: tulesta, vedestä, maasta ja ilmasta. Lisäksi hän väitti Afroditeen tehneen ihmisen silmän ja sytyttäneen silmän sisälle pienen tulen. Tämän pohjalta hän johti niin sanotun emissioteorian ("näkösädeteoria"), jonka mukaan kaikki näkökyky perustuu ”silmän sisäiseen tuleen”. Hänen mukaansa silmä lähetti valoa, joka sai kappaleet näkyviksi. Platon tuki tätä näkemystä. Hänen oppilaansa Aristoteles (noin 330 eaa.) ei kannattanut tätä teoriaa, sillä jos se pitäisi paikkansa, ihmisen pitäisi nähdä pimeässäkin. Aristoteles väitti valon nopeuden olevan ääretön, mikä käsitys säilyi tieteessä pitkään hänen jälkeensäkin. Noin vuosisata ennen Empedoklesta ja Platonia Pythagoras oli ehdottanut näkemisen syyksi niin sanottua vastaanottoteoriaa eli täysin päinvastaista teoriaa, jonka mukaan näköaistimus johtuu silmään heijastuneesta valosta. Platon sai aikalaistensa keskuudessa enemmän kannattajia, joten Pythagoras unohdettiin.


title: Optiikka

text: Ennen Aristotelesta oli myös Demokritos yrittänyt selittää näkemistä ja värejä. Atomiopin luojana tunnettu Demokritos yhdisti atomit optiikkaan; hänen mukaansa värit johtuivat atomien ominaisuuksista kuten esimerkiksi koosta. Demokritoksen mukaan päävärit olivat valkoinen, musta, punainen ja keltainen.


title: Optiikka

text:
Ensimmäisenä todellisena valoa tutkineena kreikkalaisena voidaan pitää paremmin geometrisista ansioistaan tunnettua Eukleidesta, joka kirjoitti aiheesta kirjan, "Optiikka". Eukleides tutki valoa samaan tapaan kuten geometriaakin, esittämällä joukon aksioomia ja johtamalla niistä kaikki muut tuntemansa valon ominaisuudet. Hän kirjoitti yhteensä seitsemän aksioomaa, joista tärkeimpiä olivat seuraavat:
Eukleides tuki Empedokleen näkemystä. Eukleides tutki siis geometrista optiikkaa, mutta ei missään vaiheessa selventänyt valon fysikaalisia ominaisuuksia. Hänen jälkeen geometrisen optiikan teoriaa täydensi Heron Aleksandrialainen. Hän osoitti "Katoptiikka"-teoksessaan (oppi valon heijastumisesta) oivaltaneensa sen, että valo heijastuessaan rajapinnasta kulkee aina lyhintä mahdollista reittiä. Myös antiikin ensimmäisenä kokeellisena fyysikkona pidetty Arkhimedes tutki valon heijastumista sekä taittumista, mutta hänen kirjoituksensa ovat tyystin hävinneet. Eräänä esimerkkinä hänen rakentamana optiikan sovellutuksena on peilien käyttö valon kokoamiseen ja vihollislaivaston polttamiseen. Nykyään kuitenkin epäillään, oliko tällainen laitteisto mahdollinen.


title: Optiikka

text: Ajanlaskun taitekohdassa elänyt roomalainen konsuli, filosofi ja opettaja Seneca nuorempi tunnetaan myös siitä, että häntä epäiltiin keisari Neron salamurhayrityksestä, mutta hän teki merkittäviä keksintöjä myös optiikan alalla. Hän havaitsi nesteiden kuten veden saavan läpinäkyvässä astiassa olevan kappaleen näyttämään suuremmalta. Hän oli siis ensimmäinen, joka huomasi nesteiden optisen tiheyden poikkeavan ilmasta, vaikkei hän käsitettä tai siihen liittyvää teoriaa vielä tuolloin tuntenutkaan. Keisari Nero taas käytti ensimmäisenä monokkelia katsellessaan armeijansa taisteluita.


title: Optiikka

text: Nykyisen ajanlaskun alkamisen jälkeen ensimmäinen, ja samalla myös antiikin viimeiseksi jäänyt huomattava optiikan tutkija oli Klaudios Ptolemaios. Hän kirjoitti viisi optiikkaa käsittelevää kirjaa, mutta vain yksi on säilynyt. Hän tutki valon taittumista ja erityisesti sitä, kuinka suuri taitekulma vastasi mitäkin tulokulmaa. Lisäksi hän osoitti heijastuskulman olevan yhtä suuri kuin tulokulma. Ptolemaios arveli tähtien valon taittuvan ilmakehässä, mutta pidättäytyi sekaantumasta valoaistimuksen syyhyn liittyvästä teoriasta.


title: Optiikka

text: Keskiajalla tieteellistä tutkimusta ei Euroopassa juuri harjoitettu. Platonin Akatemiakin suljettiin vuonna 529. Sitä vastoin esimerkiksi Persiassa oli huomattavia tutkijoita, ja Bagdadiin perustettu Viisauden talo sai tieteellisen tutkimuksen keskuksena vastaavan merkityksen kuin Akatemialla oli aikaisemmin ollut. Arabien vaikutus oli myöhemmälle tieteen kehitykselle ensiarvoisen tärkeä, koska monet Arkhimedeen, Aristoteleen ja muidenkin antiikin kreikkalaisten kirjoituksista säilyivät ainoastaan arabiankielisinä käännöksinä. Kun ne sittemmin käännettiin Euroopassa latinaksi, eurooppalainen tiede nousi jälleen hallitsevampaan asemaan.


title: Optiikka

text: Al-Kindi oli varhaisimpia arabialaisia optiikan kehittäjiä. Aristoteleen ja Eukleideen ajatuksista vaikuttuneena hän esitti oman näkemyksensä näkökyvystä eli siitä miksi kappaleet ylipäänsä nähdään. Al-Kindi kirjoitti latinankielisenä versiona säilyneessä "De radiis stellarum" -teoksessa, että kaikki kappaleet lähettävät luonnostaan valosäteitä kaikkiin suuntiin. Hänen vaikutuksensa oli enemmän filosofinen kuin tieteellinen. Tieteellisen tutkimuksen kannalta häntä merkittävämpi oli kuitenkin matemaatikko ja fyysikko Ibn Sahl. Vuonna 984 kirjoittamassaan teoksessa "Polttavista peileistä ja linsseistä" () hän kertoo kaarevista peileistä, linsseistä ja valon fokusoinnista. Ibn Sahlin on väitetty ensimmäisenä keksineen Snellin lain, vaikka Ptolemaios oli jo satoja vuosia aikaisemmin ollut sen jäljillä.


title: Optiikka

text: Läntisessä kirjallisuudessa aikaisemmin Alhazenina tunnettu arabitieteilijä Abu al-Hasan ibn al-Haitham oli varhaiskeskiajan kaikkein suurin optiikan tutkija. Hänen teoksensa "Optiikan kirja" (Kitāb al-manāzir) oli myöhemmin Euroopassa kaikkein tärkein optiikan alan teos. Hänen tutkimusten tuloksena syntyivät geometrisen optiikan keskeisimmät peruskäsitteet kuten polttopiste ja keskussäteet. Tästä hän onkin saanut tieteenhistorian piirissä kunnianimen "optiikan isä". Kokeellisten tutkimustensa perusteella al-Haitham vihdoin todisti Empedokleen ja Platonin emissioteorian vääräksi osoittamalla näön perustuvan kappaleen eri kohdista heijastuviin valonsäteisiin. Läpimurron hän teki tutkiessaan valon taittumista: hän havaitsi taittumisen riippuvan väliaineista, mikä johti optinen tiheys- ja taitekerroin-käsitteiden syntymiseen. Hän havaitsi Ptolemaioksen taittumislain pätevän vain pienillä tulokulmilla, muttei itse pystynyt muodostamaan täydellisempää muotoa laille.


title: Optiikka

text: Abbas ibn Firnas keksi 800-luvulla menetelmän, jolla hiekasta voitiin valmistaa väritöntä lasia. Keksintö mahdollisti silmälasien valmistamisen ja teki myös mahdolliseksi rakentaa entistä parempia optisia kojeita, joita ilman tarkat tähtitieteelliset mittaukset olisivat olleet mahdottomia.


title: Optiikka

text: Euroopassa ei optiikan alalla tehty mitään tärkeitä keksintöjä ennen kuin uuden ajan alussa. Silloin optiikan kehitys liittyi läheisesti tähtitieteen kehitykseen.


title: Optiikka

text: Optisia välineitä oli keksitty jo aikaisemmin, mutta varsinaisesti uuden ajan optiikan tutkimuksen aloitti vasta nykyaikaisen valo-opin isänä pidetty Johannes Kepler. Vuoden 1604 ensimmäisenä päivänä Kepler esitteli keisarille "Astronomiæ Pars Optica" -teoksen käsikirjoituksen, jonka laatimiseen hän oli saanut aiheen aiemmin tapahtuneista auringon- ja kuunpimennyksistä. Teoksessaan hän väitti valon voimakkuuden olevan kääntäen verrannollinen valonlähteen etäisyyteen ja valonnopeuden olevan äärettömän suuri. Tässä samassa teoksessa Kepler selitti ensimmäisen kerran oikein kuvan muodostumisen verkkokalvolle: kuva on verkkokalvolla väärin päin, koska silmän etuosan linssi kokoaa silmään saapuvan valon ennen verkkokalvoa. Hän yritti selittää myös, miten taitekulma valon taittuessa riippuu tulokulmasta, mutta epäonnistui tässä. Paremmin tässä ongelmassa suoriutui hänen aikalaisensa Willebrord Snellius. Laki nimettiin hänen mukaansa Snellin laiksi, vaikka hän itse ei tulosta julkaissutkaan; sen julkaisi vasta myöhemmin Christiaan Huygens. Nykymuotoonsa lain johti vuonna 1644 filosofi René Descartes. Lopulta Pierre de Fermat täydensi lakia lisäämällä vuonna 1657 siihen yhteyden valon nopeuteen väliaineissa. Kepler auttoi Galileita tämän rakentaman kaukoputken parantamisessa.


title: Optiikka

text: Valon käyttäytymistä oli tutkittu jo kauan, mutta edelleen oli epäselvää, mitä valo on ja mistä se koostuu. Askeleen eteenpäin tässä asiassa otti bolognalainen tieteilijä ja jesuiitta Francesco Maria Grimaldi, joka teki tarkkoja mittauksia valon diffraktiosta. Hän myös otti käyttöön ilmiötä kuvaavan sanan. Ensimmäinen viittaus ilmiöön löytyy kuitenkin jo da Vinciltä. Diffraktio innostikin 1600-luvun fyysikkoja selittämään ilmiön syitä. Ensimmäisenä asiaa tutki Robert Hooke, jonka mukaan valoa pitäisi ajatella värähdyksenä. Tämä tiesi valon aaltoteorian syntyä. Sen ohella hän tutki interferenssivärejä, joiden hän uskoi syntyvän eri pinnoista heijastuneiden säteiden yhdistyessä.


title: Optiikka

text: Isaac Newton teki kokeita prismalla. Tällöin hän havaitsi, että valo voidaan, paitsi hajottaa spektriksi, myös koota uudelleen valkoiseksi valoksi. Havainnostaan Newton päätteli valon koostuvan pienistä hiukkasista. Optikkaan oli syntynyt ristiriita; toiset havainnot puolsivat hiukkasteoriaa ja toiset aaltoluonnetta. Newton keräsi matematiikan ja mekaniikan saavutuksillaan niin suuren suosion, että hänen uskottiin olevan oikeassa tässäkin asiassa. Aaltoteorian kannattajat olivat tiedemaailman radikaaleja ja selvä vähemmistö. Näihin radikaaleihin kuului hollantilainen Christiaan Huygens. Hän kannatti aaltoteoriaa ja havaitsi myös valon polarisaation.


title: Optiikka

text: Valon nopeutta ei vielä 1600-luvulle mennessä ollut kukaan mitannut. Ensimmäisenä sen sai mitatuksi tanskalainen Ole Rømer. Oli havaittu, että Jupiterin kuut joutuvat joka kierroksella Jupiterin varjoon, niin että tapahtuu pimennys. Kun nämä pimennykset eivät kuitenkaan toistuneet yhtä pitkin väliajoin, Rømer päätteli tämän johtuneen siitä, että Maan ja Jupiterin etäisyys vaihteli riippuen siitä, millä puolella Aurinkoa planeetat kulloinkin olivat, ja koska valolta kului tähän matkaan aikaa, pimennykset toisinaan vain näyttivät viivästyvän. Tällä perusteella hän sai lasketuksi, että valon nopeus oli noin 210 000 km/s. A.-H.-L. Fizeaun mittaukset 1800-luvun puolivälissä näyttivät valolle lähes yli 100 000 km/s suurempaa nopeutta. Myöhemmin nopeus saatiin määriteltyä sähköisten vakioiden avulla. Tämä saatiin ratkaisemalla James Clerk Maxwellin johtamien yhtälöiden avulla sähkömagneettisen säteilyn vaihenopeus: formula_1, jossa ε on tyhjiön permittiivisyys ja μ on tyhjiön permeabiliteetti. Léon Foucault oli aiemmin vuonna 1850 määrittänyt valon nopeuden ilmassa ja vedessä. Tulokset olivat hiukkasteorian kannalta hankalia: se ennusti vedessä kulkevan valon olevan nopeampi kuin ilmassa, mutta näin ei ollut. Sen myötä hiukkasteoriasta uskallettiin luopua.


title: Optiikka

text: 1700-luvulla optiikan tutkimus koki jonkinlaisen laman; optiikan perusteet oli luotu eikä suuria läpimurtoja tapahtunut. Käytännöllisellä puolella taas keksittiin akromaattiset linssit, joiden mahdollisuutta Newton vahvasti epäili. Linssityypin keksi ensin vuonna 1733 Chester Moor Hall ja vielä toisen kerran vuonna 1757 John Dolland. Toinen 1700-luvun havainto oli James Bradleyn havaitsema tähtien aberraatio eli tähden näennäinen paikan muutos Maan liikesuunnassa. Sen luultiin olevan viimein ehdoton todiste Newtonin hiukkasteorian paremmuudesta, mutta 1800-luvulla tapahtui käänne.


title: Optiikka

text: Brittiläinen yleisnero Thomas Young oli päätynyt tutkimaan valon ominaisuuksia. Hänen vuonna 1801 tekemänsä koejärjestely tunnetaan nykyään kaksoisrakokokeena, jossa valonsäde kulkee ensin yksittäisen raon läpi ja sen jälkeen kahden ohuen pystysuoran raon läpi muutoin valoa läpäisemättömissä levyissä, joiden takana olevan levyn (heijastin, varjostin) pinnalle syntyy interferenssikuvio. Kuvioon vedoten Young osoitti valon olevan todellisuudessa poikittaista aaltoliikettä, eikä koostu hiukkasista kuten Newton oli väittänyt. Aaltoteoria tarvitsi silti lisää tukea, koska useimmat ilmiöt kyettiin selittämään hiukkasteorian avulla. Koe sai kuitenkin aikaan, että aaltoteoriaa alettiin yleisemmin kannattaa.


title: Optiikka

text: Vuonna 1800 William Herschel mittasi, kuinka tehokkaasti spektrin eriväriset valot lämmittävät kohteita, joihin ne osuivat. Hän teki uskomattoman havainnon: lämpeneminen oli suurimmillaan kohdassa, jossa ei ollut väriä lainkaan. Tämä vastasi säteitä, joiden aallonpituus oli suurempi kuin punaisella valolla. Herschel oli löytänyt ”näkymättömän valon”, jota nykyisin kutsutaan infrapunaksi. Valoon tuntui kuuluvan aiempaa laajempi alue, jota ihminen ei voi silmin havaita. Sen vuoksi Johan Ritter päätti tutkia, jatkuisiko valo myös violetin alueen ulkopuolelle. Tämän testaamiseksi hän hankki hopeakloridia, jonka hän oli kuullut tummenevan nopeammin sinisen kuin punaisen valon vaikutuksesta. Hän hajotti prisman avulla auringonvalon spektriksi ja asetti hopeakloridia jokaisen värin kohdalle. Hän havaitsi kuulemansa pitävän paikkansa, joten nyt hän asetti hopeakloridia violetin värialueen toisellekin puolelle ja havaitsi hopeakloridin tummenevan siellä vielä nopeammin. Uuden valoalueen hän nimesi ”kemiallisiksi säteiksi”, mutta niitä kutsutaan nykyään ultraviolettisäteilyksi.


title: Optiikka

text: Siinä missä 1600-luvulla optiikka kehittyi tähtitieteen vaikutuksessa, niin 1800-luvun puolivälissä se sai vetoapua sähkö- ja magnetismitutkimuksista. Michael Faraday pani merkille, että lineaarisesti polarisoidun valon polarisaatiotaso kääntyy magneettikentässä. Tätä sanotaan Faradayn kiertymäksi. Koska magneettikenttä vaikutti valoon, valolla oli oltava yhteys sähköön ja magnetismiin. Skotti James Clerk Maxwell sittemmin selitti tämän yhtälöidensä avulla: valo oli kapea osa sähkömagneettista säteilyä, minkä todensi kokeellisesti lopulta Heinrich Hertz.


title: Optiikka

text: Koko fysiikan alalla tapahtui läpimurto vuonna 1900, kun Max Planck esitteli tiedepiireille energian kvanttiluonteen. Se merkitsi, että myös valo oli kvantittunut eli sillä oli sittenkin hiukkasluonne. Asian varmensi Albert Einstein selittäessään valosähköisen ilmiön. Jo neljä vuosisataa kestänyt kiista valon rakenteesta päättyi vuonna 1924, kun ranskalainen fyysikko Louis de Broglie osoitti valolla ja muilla hiukkasilla olevan aaltohiukkasdualistinen rakenne: valolla oli sekä hiukkas- että aaltoluonne. 1900-luvun ensimmäisinä vuosikymmeninä myös materiaalin rakenne alkoi selvitä fyysikoille.


title: Optiikka

text: Lääketieteen ja biologian kannalta merkittäväksi keksinnöksi osoittautui Frits Zerniken vaihekontrastimikroskooppi, jolla paitsi saadaan erittäin tarkkoja kuvia soluista niin myös väriaineita ei tarvita. Kuvausmenetelmän ansiosta biologit onnistuivat ensimmäistä kertaa seuraamaan solusykliä. Yhdysvaltalainen Charles Townes ja hänen neuvostoliittolaiset kollegat Nikolai Basov ja Aleksandr Prohorov saivat vuonna 1964 Nobelin fysiikanpalkinnon keksittyään ja rakennettuaan toimivan laserin. Dennis Gabor taas voitti palkinnon yhdeksän vuotta myöhemmin keksittyään hologrammit.


title: Optiikka

text: Valoa tutkittaessa sen on havaittu olevan aaltoliikettä, joten se käyttäytyy rajapinnoissa samaan tapaan kuin mekaaninen aaltoliikekin.


title: Optiikka

text: Valonsäteen kohdatessa kappaleen pinnan osa siitä heijastuu. Heijastuminen tarkoittaa fysiikassa aaltoliikkeen kahden eri faasin rajapinnalla tapahtuvaa vuorovaikutusta, jossa aaltoliike muuttaa suuntaansa ja jatkaa liikettään samassa faasissa. Heijastuminen voidaan jakaa kahteen tyyppiin heijastavan pinnan ja materiaalin mukaan; spekulaariseen heijastumiseen tasaiselta pinnalta sekä diffusiiviseen eli hajaheijastukseen rosoiselta pinnalta.


title: Optiikka

text: Heijastuneen valon määrään vaikuttavat kappaleen tasaisuuden lisäksi myös materiaali; väliaineen ja heijastavan kappaleen taitekertoimien suhde on määräävässä asemassa. Osa valosta absorboituu heijastavan kappaleen materiaaliin, jonka vuoksi uskottiin, ettei täydellisesti heijastavaa peiliä ole mahdollista valmistaa. Vuonna 1998 MIT:n tieteilijät kuitenkin onnistuivat valmistamaan dielektrisen peilin pinoamalla pieniä telluuri- ja polystyreenitasoja päällekkäin. Näin saatu peili heijastaa kaiken siihen osuvan valon.


title: Optiikka

text: Heijastumiseen liittyvissä ongelmissa on kiinnostuttu yleisimmin valonsäteen kulmista. Valonsäteelle voidaan ilmoittaa kaksi kulmaa: tulokulma ja heijastuskulma. Tulokulma ilmoittaa sen kulman, jossa valonsäde saapuu kappaleen pintaan pinnan normaalin suhteen. Heijastuskulma taas ilmoittaa heijastuneen valonsäteen ja heijastaneen kappaleen normaalin välisen kulman. Kulmien suhdetta kuvaavan heijastuslain mukaan heijastuskulma on yhtä suuri kuin tulokulma materiaalista riippumatta. Tulo- ja heijastussäteet ovat samassa normaalin suuntaisessa tasossa, "tulotasossa". Heijastuslaki pätee, kun pinnan rosoisuus on pienempi kuin valon aallonpituus, rosoisilla pinnoillakin eli diffusiivisessa heijastuksessa yksittäisten säteiden tapauksissa. Laki voidaan johtaa Huygensin periaatteesta.


title: Optiikka

text:
Heijastuessaan valo muuttaa kulkusuuntaansa pysyen kuitenkin samassa väliaineessa. Sen sijaan taittuminen tarkoittaa kulkusuunnan muutosta, kun aalto siirtyy väliaineesta toiseen. Snellin laki eli taittumislaki ilmoittaa, mihin suuntaan valo kulkee taittuessaan kahden väliaineen rajapinnalla. Se voidaan ilmaista kaavalla:
formula_2.
Laista huomataan myös taittumisen ja valon aallonpituuden yhteys; aallonpituus muuttuu taittumisessa, mutta sen taajuus pysyy samana, minkä vuoksi aallon nopeuskin muuttuu.


title: Optiikka

text: Laista huomataan myös se, että jos valo saapuu optisesti harvemmasta aineesta (n) optisesti tiheämpään aineeseen (n) niin valon taitekulma β on tulokulmaa α pienempi. Päinvastaisessa tapauksessa taitekulma on suurempi. Tilanteessa, jossa valonsäde saapuu optisesti tiheämmästä aineesta optisesti harvempaan – aine on optisesti tiheämpi, jos taitekerroin on toista suurempi – on mahdollista, että tapahtuu kokonaisheijastuminen eli tiettyä kulmaa, kokonaisheijastuksen rajakulmaa α, suuremmilla kulmilla kaikki valo heijastuu, eikä taitu lainkaan. Eri rajapinnoille tämä kulman suuruus on suoraan laskettavissa Snellin lain avulla.


title: Optiikka

text: Valon taitekerroin formula_3 kuvaa sitä, kuinka valon nopeus muuttuu eri väliaineissa. Tyhjiön taitekerroin on 1. Väliaineilla taitekerroin on aina sitä suurempi; ei koskaan nollan tai ykkösen välissä. Vuonna 2001 Sheldon Schultz kollegoineen valmistivat Kalifornian yliopistossa metamateriaalia, jonka taitekerroin on negatiivinen. Negatiivinen taitekerroin aiheuttaa valon taittumisen tavallisesta suunnasta vastakkaiseen suuntaan (ts. säde ei ylitä pinnan normaalia).


title: Optiikka

text: Geometrian avulla voidaan todeta, että jos valo läpäisee jonkin aineen, esimerkiksi ohuen lasinpalasen tai ikkunalasin, jota molemmilta puolilta rajoittavat keskenään yhdensuuntaiset tasot, niin tämä kahdesti taittunut valonsäde on yhdensuuntainen alkuperäisen säteen (ja sen jatkeen) kanssa, mutta säde on vaakatasossa tarkasteltuna siirtynyt tietyn verran. Tässä tapauksessa puhutaan yhdensuuntaissiirtymästä.


title: Optiikka

text: Taittumiseen liittyvä ilmiö on myös dispersio eli valonsäteen hajoaminen spektriin. Ilmiö johtuu siitä, että aineen taitekerroin riippuu valon aallonpituudesta, jolloin eri värit taittuvat eri tavalla. Punainen valo taittuu vähemmän kuin violetti, mistä johtuu sateenkaaren säännöllinen värijärjestys. Dispersio osoittaa sen, että tavanomainen valkoinen valo koostuu useista eri aallonpituuksista.


title: Optiikka

text: Aaltoliikkeen interferenssi tarkoittaa eri aaltojen yhdistymistä superpositioperiaatteen mukaisesti. Valoaaltojen vaihe-erosta riippuu mitä näiden ”summalle” käy. Jos aallot ovat vastakkaisissa vaiheissa, ne heikentävät toisiaan interferoidessaan ja voivat jopa sammuttaa toisensa. Puhutaan "destruktiivisesta interferenssistä". Jos aallot ovat samassa vaiheessa, ne vahvistavat toisiaan ("konstruktiivinen interferenssi"), jolloin valon intensiteetti kasvaa. Koherentissa säteilyssä vaihe-ero on jakuvasti vakio. Tällaista säteilyä tuottavat esimerkiksi laserit ja maserit. Interferenssi ilmenee parhaiten nimenomaan laserin valolla, joka on koherenttia ja monokromaattista eli sen tuottama valo on yksiväristä (aallonpituus sama).


title: Optiikka

text: Diffraktio eli valon taipuminen on ilmiö, jossa esimerkiksi rako vaikuttaa valon kulkuun. Taipumista tapahtuu jatkuvasti valon kohdatessa kappaleen. Arkielämässä diffraktiota ei tosin voi helposti huomata, koska valaistus on polykromaattista (valkoista valoa) ja eri aallonpituuksien diffraktoituessa ne interferoivat eikä mitään selvää kuviota voi havaita. Diffraktio jaetaan tavallisesti Fresnelin diffraktioon ja Fraunhoferin diffraktioon. Fresnelin diffraktio tapahtuu, kun aaltorintama on kaareva, ja Fraunhoferin diffraktio, kun aaltorintama on selvästi tasomainen. Diffraktio rajoittaa geometrisen optiikan pätevyysaluetta.


title: Optiikka

text: Valon tai yleisemmin sähkömagneettisen säteilyn polarisaatiolla tarkoitetaan valoaaltoon liittyvän sähkökentän värähtelysuuntaa. Valoa kutsutaan täysin polarisoituneeksi, jos siinä on vain yhteen suuntaan värähtelevää valoa. Valo polarisoituu aina sen saapuessa rajapintaan vinossa kulmassa. Näin ollen heijastunut ja taittunut valo ovat aina osittain polarisoituneita, ei kuitenkaan kokonaisheijastunut valo. Brewsterin lain mukaan heijastunut valo on täysin polarisoitunutta, kun samasta pinnasta heijastunut ja taittunut säde ovat toisiaan vastaan kohtisuorassa eli kun heijastus- ja taitekulman summa on 90 astetta. Brewsterin laki ei koske metalleja, koska niiden pinnasta heijastunut valo polarisoituu huonosti. Tämä on luonnollista, kun otetaan huomioon, että metallit ovat "valoa läpäisemättömiä". Kun mikään osa tulevasta valosta ei taitu metallin sisään, seuraa siitä, että kaikki valo kaikkine polarisaatiosuuntineen heijastuu.


title: Optiikka

text: Geometriseksi optiikaksi eli sädeoptiikaksi kutsutaan sitä optiikan tutkimusta, joka tutkii yksittäisiä valonsäteitä. Geometriseksi sitä kutsutaan sen vuoksi, että monet sen ongelmat voidaan ratkaista geometrian avulla. Malli on toimiva kun tarkastellaan kuvien ja valekuvien muodostumista linsseissä ja peileissä sekä valon kulkua. Geometrinen optiikka pohjautuu neljään perusaksioomaan: heijastus- ja taittumislakiin, siihen, että valo kulkee homogeenisessä väliaineessa suoraviivaisesti ja että jos valonsäde kulkee pisteestä A pisteeseen B pisteen C kautta, niin myös pisteestä B lähetetty valonsäde kulkee pisteeseen A pisteen C kautta. Kaikki aksioomat ovat seurausta Fermat'n periaatteesta.


title: Optiikka

text: Linssit ja peilit ovat keskeisiä tutkimuskohteita geometrisessa optiikassa. Geometrinen optiikka rajoittuu ilmiöihin, joissa ei tarvitse ottaa huomioon interferenssiä tai diffraktiota.


title: Optiikka

text: Fysikaalinen tai joskus myös aalto-optiikka tutkii valon luonnetta ja siitä johtuvia ominaisuuksia. Tästä syystä fysikaalisen optiikan tutkimuskohteet ovat moninaisempia.


title: Optiikka

text: Kvanttioptiikka tutkii fysikaalisen optiikan tavoin valon rakennetta, mutta kvanttifysiikan näkökulmasta.


title: Optiikka

text: Tilastollinen eli statistinen optiikka on suhteellisen uusi optiikan ala. Se syntyi kvanttimekaniikan tilastollisen tulkinnan seurauksena, mutta sen tutkimus lähti kunnolla alkuun vasta laserin löydön jälkeen.


title: Optiikka

text: Valo-opissa käytetään mittauksiin ja laskelmiin mm. seuraavia suureita ja yksiköitä:


title: Hehkulamppu

text: Hehkulamppu on sähkölaite, joka tuottaa valoa sähkövirrasta hehkulangan avulla. Hehkulamppu kehitettiin 1800-luvun lopulla kaupalliseksi tuotteeksi, ja 2000-luvun alkuun se oli laajasti käytössä valaisimissa. Halogeenilamppu on hehkulamppu, jossa on pieni määrä halogeenikaasuja reagoimassa hehkulampusta irtoavan volframin kanssa, mikä pidentää käyttöikää ja pitää lasin kirkkaana. Verrattain alhaisen hyötysuhteen (noin 3–5 %) vuoksi hehkulamppujen myyntiä on rajoitettu Euroopan unionin alueella.


title: Hehkulamppu

text: Humphry Davy esitteli hehkulampun toimintaperiaatteen 1802. Tämän jälkeen 1800-luvulla sähköllä hehkuvaa lankaa esitteli useampikin henkilö, esimerkiksi William Grove 1840 ja Joseph Swan. Saksalaisen Heinrich Göbelin väitetään myös esitelleen hehkulamppua. Ongelmana oli hehkulankojen lyhytikäisyys materiaalin hapettuessa ilmassa tai metallin sulaminen. Ratkaiseva keksintö toimivan hehkulampun valmistuksessa oli Hermann Sprengelin 1870-luvun alussa esittelemä elohopeapumppu, jolla pystyttiin kehittämään riittävän hyvä tyhjiö. Yleisesti kunnia hehkulampun keksimisestä annetaan Thomas Alva Edisonille, koska hän järjestelmällisesti etsi sopivaa lankamateriaalia, aloitti lamppujen valmistuksen ja luodakseen lampulleen markkinoita kehitti koko sähköntuotantojärjestelmän. Edisonin lampussa oli tyhjiössä hiililanka, jonka käyttöikä oli kuitenkin rajallinen. Unkarilainen yritys Tungsram esitteli 1904 wolframi-hehkulangan, jolla saavutettiin pitkä käyttöikä, ja se viimeisteli hehkulampun menestyksen valaisimissa.


title: Hehkulamppu

text: Ensimmäiset hehkulamput olivat kookkaita ja paksulasisia ja siksi kalliita. Hinnan vuoksi muun muassa Suomessa hehkulamppuja korjattiin.


title: Hehkulamppu

text: Pisimpään palanut hehkulamppu on palanut vuodesta 1901 asti. Lampun paksu hehkulanka selittää pitkän kestoiän.


title: Hehkulamppu

text: Ensimmäinen hehkulamppu Pohjoismaissa otettiin käyttöön Finlaysonin tehtaalla Tampereella vuonna 1882. Airam aloitti hehkulamppujen tuotannon vuonna 1925. Hehkulamppu oli pitkään ainoa koti- ja toimistokäyttöön sopiva sähköinen valonlähde.


title: Hehkulamppu

text: Verrattain alhaisen hyötysuhteen (n. 3–5 %) vuoksi hehkulampun ovat toisen maailmansodan jälkeen monin paikoin syrjäyttäneet sitä monta kertaa tehokkaammat loistelamput (hyötysuhde noin 10 %), joita myös energiansäästölamput ovat, sekä purkauslamput, joita käytetään ulkovaloissa, autojen ajovaloissa ja somistusvaloissa. Nämä korvikkeet eivät tosin pääse lähellekään hehkulampun tuottamaa luonnollista ”mustan kappaleen säteilyn” spektrijakaumaa. 1990-luvulta lähtien myös loistediodit eli ledit ovat kehittyneet yleisiksi valonlähteiksi valaisinkäyttöön, ja ne ovat syrjäyttäneet hehkulamppujen käytön, myös sähkölaitteiden merkkivalolamppuina.


title: Hehkulamppu

text: Hehkulamppujen korvaamista on harkittu useissa paikoissa niiden heikon energiatehokkuuden vuoksi. Kuubassa ja Venezuelassa on jaettu energiansäästölamppuja sähkön käytön vähentämiseksi, ja Kaliforniassa harkittiin hehkulamppujen kieltämistä vuoteen 2009 tai 2012 mennessä. Australia kielsi ensimmäisenä maailmassa uusien hehkulamppujen myynnin. EU:n alueella kotitalouksien huonevalaistukseen tarkoitettujen yli 7 watin hehkulamppujen valmistus ja maahantuonti kiellettiin 1.9.2012 alkaen.


title: Hehkulamppu

text: Irlanti siirtyi energiasäästölamppuihin ensimmäisenä maana Euroopassa. Irlanti kielsi vanhat hehkulamput tammikuusta 2009. Vaihto säästi Irlannin sähkökustannuksissa 185 miljoonaa euroa vuodessa ja vähensi hiilidioksidipäästöjä 700 000 tonnia vuodessa. Esimerkiksi Australiassa on arvioitu hiilidioksidipäästöjen laskevan yli 800 000 tonnia vuodessa, kun hehkulamput vaihdetaan energiaa säästäviin lamppuihin. Suomessa ja muissa pohjoisissa maissa ilmastolliset olosuhteet kuitenkin vähentävät hehkulampun korvaamishyötyä, koska hehkulamppujen lämpöhukka tulee osittain hyödyksi lämmityksessä sekä toisaalta esimerkiksi monimetallilamput ja niiden vaatimat valaisimet ovat verrattain kalliita. Lisäksi hehkulampuilla on lukuisia erikoiskäyttökohteita, joihin korvaavien ratkaisujen kehittäminen on yhä kesken.


title: Hehkulamppu

text: Hehkulamppu koostuu ilmatiiviistä, yleisimmin päärynänmuotoisesta, lasisesta kuvusta, joka sulkee sisäänsä hehkulangan sekä johtimet, joiden väliin hehkulanka on ripustettu päistään. Kupu on joko kirkasta lasia tai pintakäsiteltyä. Yleisin pintakäsittelymenetelmä on syövyttää kuvun sisäpinta hapolla epätasaiseksi, jolloin hehkulanka ei näy lampun ulkopuolelta, ja valo on tasaisempi. Kupu voidaan myös opaloida, mutta tämä menetelmä absorboi valosta 5–15 %.


title: Hehkulamppu

text: Lampussa on tavallisimmin metallinen, messingistä tai alumiinista valmistettu kanta, joka on kiinnitetty lasikupuun kohdasta, jossa johtimet läpäisevät sen. Yleisin kantatyyppi on niin sanottu Edison-kanta, joka on ruuvimainen kierrekanta. Kierrekannassa lampun johtimista toinen on yhdistetty kannan kierteeseen ja toinen sen kärjessä sijaitsevaan kontaktinastaan.


title: Hehkulamppu

text: Hehkulanka on volframia. Volframilla on metalleista korkein sulamispiste (3 410 °C), ja se säilyttää lujuutensa muita metalleja paremmin korkeissa lämpötiloissa: se ei löysty eikä sula ja pystyy tuottamaan hyvin kirkasta valoa. Lanka valmistetaan tietyn käyttöjännitteen (useimmiten 230 V) ja nimellispolttoiän mukaan.


title: Hehkulamppu

text: Lanka on yleensä kierretty spiraalin muotoiseksi ja tavallisimmissa lampuissa (15–300 W) kaksoisspiraalin muotoon (ks. alempi kuva). Kaksoiskierteinen hehkulanka valmistetaan kiertämällä erittäin ohut volframilanka ensin ohuen kuparikaran ympärille, minkä jälkeen kara kierretään kertaalleen toisen kuparikaran päälle, minkä jälkeen karat syövytetään pois ja jäljelle jää kaksoiskierteinen volframilanka.


title: Hehkulamppu

text: Johtimet valmistettiin aiemmin alumiinioksidilla dispersiolujitetusta kuparista, mutta nykyään on siirrytty halvempaan kuparipäällysteiseen teräslankaan. Näiden materiaalien kuumalujuus on huomattavasti parempi kuin puhtaan kuparin, mutta sähkönjohtavuus pysyy yhä hyvänä.


title: Hehkulamppu

text: Kupu voi olla tyhjiöity, kuten varhaisissa lampuissa, tai se on täytetty inertillä kaasulla tai kaasuseoksella, tavallisimmin typen ja argonin seoksella. Erikoislampuissa käytetään myös ominaisuuksiltaan parempia jalokaasuja, kryptonia ja ksenonia. Tyhjiöinnillä estetään kuuman hehkulangan hapettuminen ja täytekaasu myös hidastaa volframin höyrystymistä ja siitä johtuvaa hehkulangan ohenemista ja kuvun tummumista. Hapen kanssa kosketuksiin joutunut kuuma hehkulanka kirjaimellisesti palaa keltaisella liekillä volframitrioksidiksi jättäen jälkeensä valkoista savua.


title: Hehkulamppu

text: Lampun tuottaman valon spektriin voidaan vaikuttaa seostamalla lampun lasiin jotakin metallia, esimerkiksi neodyymioksidia. Täytekaasulla ei ole suoraa vaikutusta valon värilämpötilaan ja sen kautta koettuun valon sävyyn.


title: Hehkulamppu

text:
Tavallisista hehkulampuista saadaan kellertävää valoa, jonka värilämpötila on noin 2 700 K. Hehkulampun valo saadaan aikaan johtamalla sähkövirta hehkulankaa pitkin, jolloin se lämpenee 2 650–2 750 kelvinin lämpötilaan. Koska lanka on hyvin ohut ja pitkä, sen resistanssi on suuri. Langan kuumetessa volframin resistanssi myös nousee entisestään. Hehkulanka toimii siis vastuksena ja kuumetessaan alkaa hehkua sähkövirran kulkiessa sen lävitse. Langan kuumentuessa metalliatomien lämpöliike voimistuu, ja atomit virittyvät. Kun jonkin atomin viritystila purkautuu, syntyy valokvantti.
Hehkulampun toiminnan päättyminen, ”palaminen” ehjän lasikuvun sisällä, ei johdu hapen ja hehkuvan metallin välisestä reaktiosta vaan hehkulangan katkeamisesta, joka aiheutuu hehkulangan höyrystymisestä, jota tapahtuu aina langan hehkuessa. Hehkulangan ohuemmat kohdat kuumenevat enemmän kuin paksummat, jolloin niistä haihtuu enemmän metallia, mikä ohentaa niitä entisestään. Seurauksena on lopulta langan katkeaminen. Katkeamiseen voi vaikuttaa myös energiatilan muutos: yleisimmin hehkulanka katkeaa valoa sytyttäessä tai sammuttaessa. Lanka katkeaa myös lampun lasikuvun särkyessä, jolloin suojakaasu karkaa ja langalle pääsee happea, joka polttaa hehkuvan langan poikki.


title: Hehkulamppu

text: Hehkulamppu ja halogeenilamppu olivat kotikäytössä yleisiä 2000-luvun alkupuolelle saakka pienen kokonsa, teknisen yksinkertaisuutensa ja muihin lamppuihin verrattuna edullisen hankintahintansa vuoksi. Lisäksi hehkulampun värintoistoindeksi on erinomainen, eikä sen valo välky, joten sillä oli käyttöä kuvausvalona, varsinkin kun värintoistokyvyltään ja valon vakaudeltaan vastaavat purkauslamput olivat huomattavasti kalliimpia.


title: Hehkulamppu

text: Hehkulampun käyttöikä on vuosien saatossa vaihdellut. 1900-luvun alussa hehkulamppujen käyttöiän mainostettiin olevan 1 500, jopa 2 500 tuntia kuluttajille suunnatuissa lampuissa. 1900-luvun lopulla käyttöikä oli harvemmin yli 2 000 tuntia samaisessa ryhmässä. Syynä oli 1920-luvulla syntynyt kartelli, jonka tehtävänä oli rajoittaa hehkulampun käyttöikä enimmillään 1 000 tuntiin. Hehkulampulle on haettu patentteja, jotka toteutuessaan saisivat hehkulampun kestämään 100 000 tuntia (~11,5 vuotta yhtäjaksoista palamista). Hehkulampun kestoiän kasvattaminen heikentää lampun valotehoa ja tekee valosta punertavampaa. Koska lampun käyttökustannuksista suurin osa muodostuu sähköstä, on noin tuhannen tunnin kesto kuluttajalle edullisin.


title: Hehkulamppu

text: Hehkulampulla on useita etuja.


title: Hehkulamppu

text: Energiatehokkaaseen Eurooppaan tähdätessä hehkulamppujen suurin ongelma on korkea virrankulutus. Verrattuna muihin valaisintekniikoihin hehkulamput kuluttavat valoa tuottaakseen moninkertaisen määrän sähköä.


title: Hehkulamppu

text: Hehkulampuista kehitettiin vuosikymmenten varrella erilaisia versioita valon suunnan ja värin vaihtelemiseksi.


title: Hehkulamppu

text: Kirkas hehkulamppu. Hehkulampun perustyyppinä pysyi kirkkaalla lasikuvulla varustettu päärynänmuotoinen lamppu, jonka hehkulanka on selvästi näkyvissä lasikuvun sisällä. Kirkkaat hehkulamput sopivat parhaiten valaisimiin, joissa lamppu kätkeytyy valaisimen rakenteisiin tai peittyy varjostimella niin, ettei hehkulangan kirkasta valopistettä näe suoraan.


title: Hehkulamppu

text: Himmeäkupuinen hehkulamppu on muuten samanlainen, mutta sen lasikupu on himmennetty valoa hajottavaksi niin, ettei hehkulanka näy kuvun läpi. Himmeät hehkulamput sopivat kirkkaita paremmin valaisimiin, joiden varjostin puuttuu tai hajottaa valoa huonosti. Himmeät hehkulamput ovat valoteholtaan kirkkaita vastaavia.


title: Hehkulamppu

text: Opaloitu hehkulamppu hajottaa valoa himmeäkupuistakin paremmin maidonvalkoisesta opaalilasista valmistetun kupunsa ansiosta. Opaloituja lamppuja valmistettiin myös normaalia isompikupuisina, jolloin valonhajotus oli vielä parempaa.


title: Hehkulamppu

text: Neolux- tai Neodymlite-lamput ovat värintoistoltaan tavallisia hehkulamppuja parempia, sillä niiden lasikupu on sävytetty neodyymioksidilla haalean purppuranväriseksi. Neolux-hehkulampun keksi vahingossa Teknillisen korkeakoulun professori Olavi Erämetsä. Hän laittoi ruokailun ajaksi vahingossa päähänsä neodyymioksidilla käsitellyt silmälasit ja havaitsi ruoan näyttävän väreiltään tavallista herkullisemmalta. Airam toi Neolux-hehkulamput markkinoille 1967. Niitä markkinoitiin tuomaan kodin sisustuksen värit iltaisinkin paremmin esiin. Neodyymivärjättyjä hehkulamppuja on käytetty myös kasvilamppuina ja päivänvalolamppuina.


title: Hehkulamppu

text: Heijastinlamppu eli ”kohdelamppu” on hehkulamppu, jonka kannan puoleinen kuvun osa on käsitelty hopeanvärisellä metallilla niin, että valo suuntautui pääosin lampunkannasta poispäin. Heijastinkäsitelty kuvun osa saattaa myös läpäistä hieman valoa niin, ettei valaisimen valoa läpäisevä varjostin jää täysin pimeäksi. Heijastinlampun kupu on yleensä muotoiltu päärynämuotoa leveämmäksi niin, että hehkulangasta tuleva valo heijastuu hopeoidusta pinnasta mahdollisimman yhdensuuntaisena valaisusuuntaan. Tarkimmin yhdensuuntainen kohdevalo saadaan paraboloidin muotoisella heijastimella varustetulla PAR-lampulla ().


title: Hehkulamppu

text: Pääpeililamppu on tavallaan heijastinlampun vastakohta. Siinä kuvun yläosan puolipallopinta on metalloitu niin, että valtaosa valosta heijastuu kannan suuntaan. Pääpeililamppuja käytetään esimerkiksi lattiavalaisimissa estämässä valon suuntautuminen kattoon. Pääpeililampuille on suunniteltu omia valaisintyyppejään, etenkin kohdevalaisimia, joissa pääpeili heijastaa valonsäteet lampunkannan ympärille levittäytyvälle heijastuspinnalle. Pääpeililampun saa laittaa vain sille suunniteltuun valaisimeen, koska lampun kantaa kohti suuntautuva lämpö voi aiheuttaa tulipalon tavalliselle hehkulampulle tarkoitetussa valaisimessa.


title: Hehkulamppu

text: Kynttilälamppu on pitkulainen E14-kantainen kirkas- tai himmeäkupuinen lamppu, jota käytetään kristallikruunuissa tai muissa kynttilälampulle sopivissa valaisimissa.


title: Hehkulamppu

text: Ompelukone-, mainos- tai jääkaappilamppu tarkoittaa E14-kantaista kirkas- tai himmeäkupuista hehkulamppua, joka pienen kupunsa ansiosta mahtuu ompelukoneen, mankelin, jääkaapin tai muun kodinkoneen työvalaisimelle varattuun koloon. Uunilamppu voi lisäksi olla rakennettu erityisen lämmönkestäväksi käytettäväksi sähköuunien sisävalona.


title: Hehkulamppu

text: Koristelamput ovat eri tavoin muotoilluilla tai käsitellyillä lasikuvuilla varustettuja lamppuja valaisimiin, jossa lampun ulkonäöllä on merkitystä. Suomessa tunnettuja esimerkkejä ovat Tapio Wirkkalan muotoilemat ”Wir-lamppu” sekä hänen Ultima Thule -lasiastiasarjaa muistuttavalla rosoisella lasipinnalla varustettu ”Kristallilamppu”. Koristelampuiksi kutsutaan nykyisin myös pienitehoisia hehkulamppuja, joiden punertavana loistava hehkulanka voi olla koristeellisesti muotoiltu.


title: Hehkulamppu

text: Putkihehkulamppu on pitkänomainen hehkulamppu, jonka suora hehkulanka ulottui lamppuputken päästä päähän. Niiden kiinnitystapana voi olla putken toisessa päässä oleva E14- tai E27-kierrekanta tai molemmista päistä kiinnitettävä erityiskanta.


title: Hehkulamppu

text: Erikoishehkulamppuja ovat muun muassa värillistä valoa tuottavat koristelamput, valokuvien vedostuksessa pimiössä tarvittavat suojavalolamput ja lämpöhoidossa käytettävät infrapunalamput.


title: Hehkulamppu

text: Pienjännitehehkulamput ovat esimerkiksi 12 voltin jännitteellä käytettäviä pieniä hehkulamppuja, joiden kantana on usein E10 tai bajonetti- eli nastakiinnitys. Näitä käytetään muun muassa moottoriajoneuvoissa, veneissä, polkupyörien ajovaloissa ja taskulampuissa.


title: Deklinaatio (tähtitiede)

text: Deklinaatio ja rektaskensio muodostavat tähtitieteessä käytetyn ekvatoriaalisen koordinaattijärjestelmän koordinaatit. Jos ajatellaan pallo, jonka pyörimisakseli on Maan akselin suuntainen ja jaetaan se akseliin nähden kohtisuoralla tasolla kahteen yhtä suureen puolipalloon, nimitetään tasoa ekvaattoritasoksi. Deklinaatio kertoo kohteen kulmaetäisyyden taivaanpallolla ekvaattoritasosta ja vastaa siten leveysastetta maapallolla, kun taas rektaskensio vastaa pituusastetta. Pohjoisen taivaannavan deklinaatio on 90° ja eteläisen taivaannavan vastaavasti −90°. Pohjantähden deklinaatio on lähes 90°. Deklinaatiosta käytetään usein symbolia δ.


title: Malin kuningaskunta

text: Malin kuningaskunta perustettiin 1200-luvun alussa ja 1300-luvun puolivälissä se oli suurvalta, jonka alue poikkesi huomattavasti nykyisen Malin valtion rajoista. Mandinkat polveutuvat Malin kuningaskunnan asukkaista. Maasta tuli kuuluisa Välimerenkin alueella erityisesti Timbuktun ja Walatan kaupunkien kautta Saharan yli käydyn kaupan ansiosta. Kuuluisa marokkolainen tutkimusmatkailija ibn Battuta kävi Malin kuningaskunnassa vuosina 1352 ja 1353, ja hänen matkakertomuksensa ovat tärkeä tietolähde kuningaskunnan asioista.


title: Malin kuningaskunta

text: Mansa Kankan Musa I:n hallituskaudella 1312–1337 puolet maailman kullantuotannosta oli Malin alueella. Musa oli vakaumuksellinen muslimi ja hänen aikanaan islamilainen oppineisuus kukoisti. Timbuktun yliopisto kehittyi mahtavimmilleen, ja sinne virtasi opiskelijoita muista islamilaisista valtioista. Musa teki pyhiinvaelluksen Mekkaan 1324, ja ajan perinteen mukaisesti jakoi matkallaan kultalahjoituksia. Musan lahjoitukset olivat niin suuria että valtiontalous häiriintyi, mutta vastaavasti tieto retkestä ja sillä jaetusta kullasta toi Timbuktun maailmankartoille niin islamilaisessa kuin kristityssäkin maailmassa.


title: Malin kuningaskunta

text: Malin suurvalta jakaantui pian Malin ja Songhain valtakunniksi. Malin suurvalta hajosi lopullisesti 1500-luvun lopussa.


title: Malin kuningaskunta

text: Malin perustaminen tunnetaan lähinnä perimätiedon ja joidenkin kirjoitettujen arabilähteiden perusteella. Guinealaisen historioitsijan Souleyman Kantén mukaan Mali perustettiin 1200-luvun alkupuolella, mahdollisesti vuosien 1235–1236 välillä. Valtakunnan perustajana pidetään Sundiataa. Arabihistorioitsija Ibn Khaldun kirjoitti hänestä vuosisata myöhemmin. Hän kutsui Sundiataa nimellä "Mari Jata" ja kertoi tämän hallinneen 25 vuotta. Mandejen suullisissa tarinoissa eli "jeliweissä" Sundiata yhdisti aiemmin hajanaiset mandeheimot oman valtansa alle. Sundiata myös kukisti Ghanan kuningaskunnan valloittaneen Sumangurun ja Souleyman Kanté ajoitti Malin varsinaisen perustamishetken voiton jälkeen pidettyyn neuvostoon.


title: Malin kuningaskunta

text: Malin voitto avasi tien valtakunnan laajentumiselle kohti pohjoista, mikä puolestaan mahdollisti Malin hallita Saharan ylittävien kauppareittien toista päätä. Näin Mali sai myös hallintaansa tärkeät Taghazan suolakaivokset ja Takeddan kuparikaivokset. Mali laajeni myös länteen edelleen hallitakseen kauppareittejä. Itään ja etelään laajennuttiin ilmeisesti lähinnä maanviljelyn takia. Nigerjoesta ja sen varren kauppakaupungeista, kuten Djennéstä, Timbuktusta ja Gaosta, kehittyi Malin keskus. Malista tuli myös Länsi-Afrikan voimakkain ja suurin mahti. Malin kultakausi koettiin Mansa Musan valtakaudella 1300-luvun alussa.


title: Malin kuningaskunta

text: 1400-luvulta alkaen Mali joutui kahden eri paimentolaiskansan, maurien ja tuaregien, hyökkäysten kohteeksi. Samoihin aikoihin tähän asti Malin vallan alla olleet songhait kapinoivat Malia ja sen mande-eliittiä vastaan. Mali menetti muun muassa Timbuktun hallinnan tuaregeille vuonna 1433, mutta vielä vakavammaksi asiaksi osoittautui Songhain valtakunnan Sonni Alin valtaannousu – Sonni Ali karkotti tuaregit ja valtasi Nigerjoen kauppakeskukset oman valtansa alle. Mali joutui näin vetäytymään länteen. Uutta kauppaa syntyi portugalilaisten kanssa Atlantin rannikolla. Tämäkin kauppa osoittautui kuitenkin lopulta vahingolliseksi, sillä se kasvatti Malin vasallihallitsijoiden omaa valtaa rikastuttamatta koko valtakuntaa.


title: Malin kuningaskunta

text: 1400-luvun loppupuolella fulanit kapinoivat Malia vastaan Futa Djallonin päällikkö Tenguellan johtamina. Fulanit valloittivat muun muassa Wolofin ja Futa Tooron kuningaskunnat jättäen Malin hallintaan vain pienen maakaistaleen Gambiajoen varrella. Joelta oli kuitenkin yhteys Atlantille ja Malin oli mahdollista jatkaa kauppaa Portugalin kanssa. Portugali ei kuitenkaan suostunut myymään malilaisille heidän erityisesti haluamiaan tuliaseita. Portugalilaiset päätyivät myös auttamaan paikallisia hallitsijoita Malia vastaan, mikä johti usean pienen kuningaskunnan itsenäisyyteen Malista. 1500-luvun loppupuolella Malin hallitsija Mansa Mahmud IV yritti vielä laajentaa valtakuntaansa hyökkäämällä Marokon kimppuun. Marokko oli tuolloin vallannut Songhain valtakunnan alueita. Marokkolaisten tuliaseet veivät kuitenkin voiton. Mansa Mahmud IV:n kuoltua hänen viisi poikaansa jakoivat valtakunnan jäljellä olleet alueet ja 1600-lukuun mennessä Mali oli hävinnyt Afrikan kartalta.


title: Meedia

text: Meedia oli muinainen kuningaskunta, jonka keskus sijaitsi nykyisen Iranin kohdalla. Meedian valtakunta ulottui laajimmillaan aina Keski-Aasiaan ja Afganistaniin asti. Meedian alue kattoi Teheranin ja Hamadanin kaupungit, Azerbaidžanin Esfahanista pohjoiseen, Zanjanin ja Kurdistanin. Tärkein Meediasta ja sen asukkaista kertova lähde on kreikkalainen historioitsija Herodotos.


title: Meedia

text: Assyrialaisissa kirjoituksissa mainitaan meedialaiset "amadai"-heimot jo 836 eaa., jolloin Assyriaa hallitsi Salmanassar III. Meedian valtakunta syntyi noin 750–700 eaa. Meedia mainitaan assyriankielisissä lähteissä nimellä Mada tai Manda, kreikankielisissä nimellä Madai. Meedialaiset olivat luultavasti indoeurooppalaisia tai skyyttien iranilaisten tai uralilais-kaukasuslaisten sukuisia. Skyytit hallitsivat maata 653–625 eaa. Madiuksen johdolla. Suuri meedialainen valloittaja oli Kyaxares. Meedialaiset tuhosivat Assyrian valtakunnan ja jakoivat sen yhdessä babylonialaisten kanssa.


title: Meedia

text: Persia oli alkujaan Meedian vasalli. Kyyros II Suuren aikana Persia riistäytyi Meedian vallasta ja hän teki siitä Persian maakunnan.


title: Rektaskensio

text:
Deklinaatio ja rektaskensio muodostavat tähtitieteessä käytetyn ekvatoriaalisen koordinaattijärjestelmän koordinaatiston. Jos ajatellaan pallo, jonka pyörimisakseli on Maan akselin suuntainen ja jaetaan se akseliin nähden kohtisuoralla tasolla kahteen yhtä suureen puolipalloon, nimitetään tasoa ekvaattoritasoksi. Rektaskensio kertoo kohteen kulmaetäisyyden ekvaattoritasolla jostakin kiinteästi valitusta suunnasta. Suunnaksi on valittu kevättasauspiste.
Rektaskensiosta käytetään usein symbolia α.


title: Rektaskensio

text: Rektaskensio ilmoitetaan tähtitieteessä tunteina (h), minuutteina (m) ja sekunteina (s). ”Tunti” tarkoittaa tässä yhteydessä täydestä ympyrästä eli 15°; ”minuutti” on tuntia eli 15 kulmaminuuttia; ”sekunti” on minuuttia eli 15 kulmasekuntia. Koska maapallon pyöriessä kohde liikkuu taivaalla, sen suunta (tuntikulma) on helppo laskea seuraavasti: tuntikulma = tähtiaika − rektaskensio.


title: Rektaskensio

text: Tähtitieteellisessä navigoinnissa rektaskensiota ei käytetä; sen korvaa sideerinen tuntikulma (SHA), joka ilmoitetaan asteina.


title: Krateros

text: Krateros (kuoli 320 eaa.) oli yksi Aleksanteri Suuren kenraaleista ja hänen seuraajistaan, eli diadokeista.


title: Krateros

text: Granikosjoen taistelussa Krateros oli yhden falangiyksikön päällikkö. Krateros oli ilmeisesti taitava komentaja, koska Issoksen ja Gaugamelan taisteluissa hän komensikin jo koko vasemman siiven jalkaväkeä. Kuuluisan tarinan mukaan Krateros rakasti Aleksanteria, koska hän oli kuningas; Hefaistion taas rakasti häntä, koska hän oli Aleksanteri. Krateros ja Hefaistion olivatkin kilpailijoita ja jopa vihamiehiä.


title: Krateros

text: Toinen Krateroksen vihamiehistä oli Parmenionin poika Filotas. Krateros syytti Filotasta siitä ettei tämä ollut paljastanut salaliittoa, joka oli tullut tämän tietoon. Filotas tuomittiin kuolemaan.


title: Krateros

text: Hydaspesjoen taistelussa Krateros johti joukkoja, jotka Aleksanteri jätti joen toiselle puolelle. Aleksanterin marssiessa joukkoinensa Industa pitkin Intian valtamerelle Krateros johti sitä armeijan puolikasta, joka marssi joen länsirannalla. Vuonna 325 eaa. Aleksanteri lähetti Krateroksen takaisin länteen samalla, kun osa armeijasta jatkoi matkaa merelle.


title: Krateros

text: Kun Aleksanteri palasi Susaan vuonna 323 eaa., hän halusi että hänen johtavat upseerinsa menisivät naimisiin persialaisten naisten kanssa. Krateros meni naimisiin Dareioksen veljen Oksyathresin tyttären Amestrisin kanssa. Krateros oli Aleksanterin ja Hefaistionin lisäksi ainut joka sai vaimokseen Akemenidien hallitsijasukuun kuuluvan naisen.


title: Krateros

text: Ennen kuolemaansa Aleksanteri lähetti Krateroksen ja Polyperkhonin Makedoniaan mukanaan 11 500 veteraania jotka saivat palata kotiin. Kilikiassa ollessaan Krateros sai kuulla että Aleksanteri oli kuollut. Krateros jäi osatta kun Aleksanterin valtakunta jaettiin diadokkien kesken. Hän ei tosin heti osoittanut tyytymättömyyttään, vaan lähti auttamaan Antipatrosta Lamian sodassa.


title: Krateros

text: Vuonna 322 eaa. alkaneessa Ensimmäinen diadokkisodassa Krateros auttoi Antipatrosta, joka kapinoi Perdikkasta vastaan Ptolemaios I kanssa. Krateros meni myös naimisiin Antipatroksen tyttären Filan kanssa.


title: Krateros

text: Samalla kun Perdikkas lähti kukistamaan Egyptiä, hän lähetti kreikkalaisen Eumenesin Kraterosta ja Antipatrosta vastaan. Eumenes oli Aleksanterin entinen sihteeri eikä hänellä ollut kokemusta sodankäynnistä. Kaikkien suureksi yllätykseksi Eumenes kukisti vihollisensa ja Krateros kuoli taistelussa.


title: The Star-Spangled Banner

text: The Star-Spangled Banner () on Yhdysvaltain kansallislaulu.


title: The Star-Spangled Banner

text: Laulun sotaisat sanat kirjoitti 1814 Francis Scott Key, 35-vuotias lakimies ja amatöörirunoilja, joka oli todistanut brittiläisten laivojen pommitusta vuoden 1812 sodassa (kts. Napoleonin sodat). Hän kirjoitti sen runoksi nimeltään "Defense of Fort M'Henry", koska hän näki pommitusten jälkeen Yhdysvaltainlipun yhä pystyssä, josta tuli kuuluisat sanat "And the rocket’s red glare, the bombs bursting in air, Gave proof through the night that our flag was still there.” kansallislauluun. Siitä tuli suosittu patrioottien laulu, kun se sovitettiin englantilaiseen juomalauluun "To Anacreon in Heaven". The Star-Spangled Bannerista tuli Yhdysvaltain kansallislaulu kongressin päätöksellä 3. maaliskuuta 1931, jos kohta armeija ja laivasto olivat käyttäneet sitä kansallislaulun omaisesti jo kauan sitä ennenkin.


title: The Star-Spangled Banner

text: Kansallislaulu alettiin lauluu urheilutapahtumissa noin vuonna 1918 World Seriesin aikana. Laulua yleensä lauletaan NFL-pelien alussa toisen maailmansodan päätyttyä.


title: The Star-Spangled Banner

text: Laulua pidetään yleisesti haastavana laulettavana, sillä se sisältää sekä matalia että korkeita säveliä ja vaikeita sanoja. Useimmat kuorotkaan eivät osaa laulaa laulua hyvin ja, jotkut ihmiset kieltäytyvät laulamaan sitä sen vaikeuden vuoksi. Populäärimusiikin laulajilla on tapana esittää laulusta oma tulkintansa.


title: The Star-Spangled Banner

text: The Star-Spangled Banneria Yhdysvaltojen kansallislauluina toimivat "My Country, 'Tis of Thee" joka tunnetaan myös nimellä "America" sekä "Hail, Columbia". "My Country, 'Tis of Thee":n melodia on identtinen Yhdistyneen kuningaskunnan "God Save the Queen":n kanssa.


title: The Star-Spangled Banner

text: O say, can you see, by the dawn’s early light,


title: The Star-Spangled Banner

text: What so proudly we hailed at the twilight’s last gleaming,


title: The Star-Spangled Banner

text: Whose broad stripes and bright stars, through the perilous fight,


title: The Star-Spangled Banner

text: O’er the ramparts we watched, were so gallantly streaming?


title: The Star-Spangled Banner

text: And the rockets’ red glare, the bombs bursting in air,


title: The Star-Spangled Banner

text: Gave proof through the night that our flag was still there;


title: The Star-Spangled Banner

text: O say, does that star-spangled banner yet wave


title: The Star-Spangled Banner

text: O’er the land of the free and the home of the brave?


title: The Star-Spangled Banner

text: On the shore, dimly seen thro’ the mist of the deep,


title: The Star-Spangled Banner

text: Where the foe’s haughty host in dread silence reposes,


title: The Star-Spangled Banner

text: What is that which the breeze, o’er the towering steep,


title: The Star-Spangled Banner

text: As it fitfully blows, half conceals, half discloses?


title: The Star-Spangled Banner

text: Now it catches the gleam of the morning’s first beam,


title: The Star-Spangled Banner

text: In full glory reflected, now shines on the stream


title: The Star-Spangled Banner

text: ’Tis the star-spangled banner. Oh! long may it wave


title: The Star-Spangled Banner

text: O’er the land of the free and the home of the brave!


title: The Star-Spangled Banner

text: And where is that band who so vauntingly swore


title: The Star-Spangled Banner

text: That the havoc of war and the battle’s confusion


title: The Star-Spangled Banner

text: A home and a country should leave us no more?


title: The Star-Spangled Banner

text: Their blood has washed out their foul footstep’s pollution.


title: The Star-Spangled Banner

text: No refuge could save the hireling and slave


title: The Star-Spangled Banner

text: From the terror of flight, or the gloom of the grave,


title: The Star-Spangled Banner

text: And the star-spangled banner in triumph doth wave


title: The Star-Spangled Banner

text: O’er the land of the free and the home of the brave.


title: The Star-Spangled Banner

text: Oh! thus be it ever, when freemen shall stand


title: The Star-Spangled Banner

text: Between their loved homes and the war’s desolation,


title: The Star-Spangled Banner

text: Blest with vict’ry and peace, may the Heav’n-rescued land


title: The Star-Spangled Banner

text: Praise the Pow’r that hath made and preserved us a nation!


title: The Star-Spangled Banner

text: Then conquer we must, when our cause it is just,


title: The Star-Spangled Banner

text: And this be our motto: "In God is our trust."


title: The Star-Spangled Banner

text: And the star-spangled banner in triumph shall wave


title: Tiiviste (tietotekniikka)

text: Tiiviste eli hajautusarvo () on tietotekniikassa termi, joka tarkoittaa tiedon tiivistämistä pienempään tilaan sitä varten, että alkuperäistä tietoa voidaan vertailla vertailemalla niiden tiivisteitä. Tiivisteestä ei voi palauttaa alkuperäistä tietoa kuten pakkaamisessa. Tiivistämiselle on useita erilaisia käyttötarkoituksia: tiiviste- eli hajautustaulusta tiedot voidaan löytää nopeasti ja digitaalinen allekirjoitus perustuu "kryptograafiseen tiivisteeseen". Tiivistettä voidaan käyttää tarkistussummana, jonka avulla voidaan myös todeta onko tiedonsiirtovirhe tai virus muuttanut tiedostoa.


title: Tiiviste (tietotekniikka)

text: Tiivistefunktiota ei käytetä varsinaisen tiedon salaukseen koska siitä ei voida palauttaa alkuperäistä tietoa, mutta se liittyy läheisesti menetelmänä tarkistaa tiedon eheys, muuttumattomuus tai "identtisyys".


title: Tiiviste (tietotekniikka)

text: Ei-tietoteknisessä mielessä tiedon tiivistäminen voisi olla seuraava: lasketaan henkilön etu- ja sukunimien kirjaimet yhteen niin, että kirjaimille on annettu lukuarvo (a = 1, b = 2 jne.), ja lisäksi kerrotaan näin saatu summa viimeisen kirjaimen lukuarvolla. Näin saatu luku (esim. 1110) on algoritmin tuottama tiiviste. Tiivisteestä ”1110” ei ole mahdollista saada selville henkilön nimeä. Todellisuudessa tiivistealgoritmit ovat paljon monimutkaisempia.


title: Tiiviste (tietotekniikka)

text: Normaalisti käyttäjän salasana tallennetaan vain tiivisteenä, josta ei voida palauttaa alkuperäistä tietoa. Käyttäjän syöttämä salasana ajetaan tiivistefunktion läpi ja saatua tiivistettä vertaillaan tallennettuun tiivisteeseen.


title: Tiiviste (tietotekniikka)

text: Ennen tiedoston lähettämistä verkon yli siitä luodaan tiiviste tehtävään soveltuvalla algoritmilla. Tämän jälkeen kohteeseen lähetetään tiiviste ja tiedosto. Kohde varmentaa tiedon siirron jälkeen tiedoston eheyden luomalla uuden tiivisteen ja vertaamalla sitä vanhaan. Jos tiivisteet ovat erilaiset, informaatio joudutaan siirtämään uudestaan ainakin osittain.


title: Tiiviste (tietotekniikka)

text: Koska kuka tahansa voi jakaa ja muokata avointa lähdekoodia, valtaosasta tunnettuja avoimen lähdekoodin ohjelmistoja on muodostettu MD5-tiiviste, ja näitä tiivisteitä jaetaan kyseisten ohjelmapakettien virallisissa lähteissä Internetissä.


title: Tiiviste (tietotekniikka)

text: Vertaisverkot käyttävät hyvin usein tiivisteiden kehittyneimpiä muotoja kuten hajautettua tiivistettä. Vertaisverkkojen usein hakiessa tiedon palasia usealta käyttäjältä ovat vertaisverkkojen tiedonsiirrot olleet hyvin ongelmallisia. Useat tahot ovat kehittäneet tekniikoita, joilla he voivat lähettää korruptoituneita tiedoston osasia, joiden hajautustaulut ovat yhteneviä alkuperäisen tiedoston hajautustaulun kanssa (ks. syntymäpäiväongelma) vertaisverkkoihin. Nykyään vertaisverkoissa tarkastetaan tiedoston osaset erikseen sekä koko tiedosto tiedonsiirron jälkeen vieläpä usealla eri algoritmilla.


title: Tiiviste (tietotekniikka)

text: Usein käytettyjä tiivistefunktioita ovat MD5 ja SHA-1.


title: Tiiviste (tietotekniikka)

text: Tiiviste on usein kiinteämittainen käytetystä algoritmista riippuen. Esimerkiksi SHA-1:n tuottama tiiviste on aina 160-bittinen.


title: Tiiviste (tietotekniikka)

text: SHA-3-standardissa on mukana SHAKE-algoritmit, joiden luomien tiivisteiden pituus voi vaihdella.


title: Tiiviste (tietotekniikka)

text: Konfliktit tai "törmäykset" ovat tilanteita, joissa kaksi eri syötettä antavat saman tiivisteen.


title: Tiiviste

text: Tiiviste tarkoittaa:


title: Merovingiaika

text: Merovingiaika on esihistorian aikakausi Suomessa vuosien 550/600-800/825 välillä. Se on kronologinen käsite, joka viittaa sekä Länsi-, Keski- että Pohjois-Euroopan esi- ja varhaishistoriaan. Käsitteen merkitys vaihtelee riippuen siitä, mistä alueesta puhutaan. Nimensä se on saanut frankkien merovingi-hallitsijasuvulta.


title: Merovingiaika

text: Länsi- ja Keski-Euroopassa merovingiajalla tarkoitetaan varhaiskeskiajan vaihetta, joka vallitsi Frankkien valtakunnassa ja sen lähialueilla noin vuosina 480–720 jaa. Tällöin merovingien suku hallitsi kyseistä valtakuntaa, josta myöhempi Ranskan valtio katsoo juuriensa juontuvan. Kuuluisin merovingikuningas oli Klodvig, joka teki 400- ja 500-lukujen taitteessa menestyksekkäitä valloitusretkiä ja käännytti frankit kristinuskoon. Merovingisuvun keskinäiset valtataistelut kuitenkin toivat valtakuntaan hajaannusta. 600-luvun lopulle tultaessa merovingit olivat enää nimellisiä hallitsijoita. Frankkien todellinen hallitsija, Kaarle Suuren isä Pipin Pieni, syrjäytti viimeisen merovingin vuonna 751 ja otti valtaistuimen itselleen.


title: Merovingiaika

text: Norjassa ja Suomessa merovingiajaksi kutsutaan rautakauden jaksoa, joka vallitsi noin vuosina 550/600–800/825. Suomalaisessa tutkimuskirjallisuudessa on varsinkin aiemmin käytetty myös ajoituksia 575– tai 600–800. Norjan ja Suomen arkeologiaan merovingiajan käsite on lainattu Keski-Euroopan saksankielisestä terminologiasta. Ruotsissa puhutaan tyypillisesti "Vendel-ajasta", Tanskassa "nuoremmasta kansainvaellusajasta" tai "nuoremmasta germaanisesta rautakaudesta", Virossa "esiviikinkiajasta", Latviassa ja Liettuassa "keskisen rautakauden" (400–800/900) jälkipuoliskosta.


title: Merovingiaika

text: Merovingiaika tunnetaan etupäässä kalmistoissa eli hautapaikoilla suoritettujen arkeologisten kaivausten perusteella. Asuinpaikkoja on toistaiseksi tutkittu melko vähän.


title: Merovingiaika

text: Varsinais-Suomessa, Satakunnassa, Pirkanmaalla, Etelä-Pohjanmaalla, Länsi-Uudellamaalla ja Ahvenanmaalla merovingiaika on hyvin runsaslöytöinen ajanjakso. Näillä alueilla hautoihin laitettiin runsaasti aseita ja muita metalliesineitä. Pienempi määrä hautalöytöjä tunnetaan myös Kanta-Hämeestä ja Päijät-Hämeestä. Jonkin verran hautalöytöjä on myös Etelä-Savossa (Mikkeli), Etelä-Karjalassa (Rautjärvi), Karjalankannaksella (Sakkola) ja mahdollisesti Lapissakin (Kemijärvi). Muillakin Suomen alueilla on ollut asutusta tai säännöllistä ihmistoimintaa (eränkäyntiä), joka kuitenkin on jättänyt vain hyvin heikkoja arkeologisia jälkiä itsestään. Lounais-Suomessa ja Etelä-Pohjanmaalla maanviljelyllä ja karjanhoidolla oli suuri merkitys elinkeinoina. Syrjäisemmillä seuduilla korostui kalastuksen ja metsästyksen merkitys.


title: Merovingiaika

text: Asesepän taidot olivat korkealle kehittyneitä. Yhteyksiä pidettiin yllä sekä Skandinaviaan, Länsi-Eurooppaan, Baltiaan että Venäjällä asuvien suomensukuisten väestöjen suuntaan. Viimeksi mainittuun ryhmään kuuluivat varsinkin permiläiset Kama-joen laaksossa Itä-Venäjällä. Vilkkaiden ulkomaanyhteyksien rinnalla Suomen alueella kehitettiin myös omintakeisia ase- ja korutyyppejä.


title: Merovingiaika

text: Yleisin hautaustapa oli polttohautaaminen. Hautarovion jäännökset kätkettiin kiviröykkiöön tai polttokenttäkalmistoon. Euraan ja Köyliöön Ala-Satakunnassa ilmaantui kuitenkin merovingiajan alussa polttamatta hautaaminen eli ruumishautaus. Arkeologi Nils Cleve on verrannut näitä ruumiskalmistoja Länsi-Euroopan varhaiskristillisiin rivihautakalmistoihin. Hän on arvellut, että uuden hautaustavan toivat tullessaan germaaniset maahanmuuttajat tai kenties "paluumuuttajat", jotka palasivat Suomeen palveltuaan mannermaalla sotureina. Kysymystä ei ole kuitenkaan vielä selvitetty lopullisesti.


title: Merovingiaika

text: Rikkaat hautalöydöt viittaavat jonkinlaiseen yhteiskunnalliseen hierarkiaan. Eräät paikalliset päälliköt Lounais-Suomesta ja Etelä-Pohjanmaalta ovat ehkä palvelleet Keski-Ruotsin ja Etelä-Skandinavian kuninkaiden hoveissa aseistettuina seuruemiehinä. Tähän viittaavat miekat, joiden kahvat on koristeltu ns. Salinin tyylillä II.


title: Merovingiaika

text: Tunnettuja tämän vaiheen muinaisjäännöksiä Suomessa ovat polttokenttäkalmistot (esimerkiksi Laitilan Vainionmäki, Turun Ristimäki, Uudenkaupungin/Kalannin Kalmumäki, Vesilahden Kirmukarmun mäki, Isonkyrön Pukkila) ja ruumiskalmistot (esimerkiksi Euran Luistari ja Pappilanmäki sekä Köyliön Köyliönsaari). Merovingiaikaan ajoittuu myös Isonkyrön Leväluhta, joka on tulkittu joko uhrilähteeksi tai suokalmistoksi.


title: Merihirviö

text: Merihirviö tarkoittaa tieteelle tuntematonta suurikokoista merieläintä tai myyttiä sellaisesta. Merenkulkijat ovat pelänneet merihirviöitä jo ammoisista ajoista. Niitä lisättiin usein karttoihin koristeiksi. Alkujaan myös jotkin valaat, airokalat ja jättiläiskalmarit olivat merihirviöitä, sillä niistä ei tiedetty juuri mitään. Jättiläismustekalat saattoivat upottaakin pienikokoisia laivoja ja valaiden syöksemä höyrypatsas toi mieleen lohikäärmeen.


title: Merihirviö

text: Nykyajan suosituimpia merihirviöitä ovat joutsenliskot. Tällaisia asuu kansanperinteen mukaan sisämaavesistöissäkin, esimerkiksi Loch Nessin hirviö.


title: Merihirviö

text:
Muutamia merihirviöitä:
kraken, Iku-turso, hippokamppi, Skylla ja Kharybdis, valaskala eli cetus, merimunkki tai -piispa, merenneito, merikäärme, Leviatan, Ceto eli Keto, Cadborosaurus willsi eli Caddy.


title: Merihevoset

text: Merihevoset ("Hippocampus") ovat kalasuku, jota tavataan lämpimissä ja trooppisissa vesissä ympäri maailman. Merihevosten koko vaihtelee 16 millimetristä aina 35 senttimetriin asti.


title: Merihevoset

text: Merihevoset ovat ainoita kaloja, joiden pää on suorassa kulmassa muuhun ruumiiseen nähden. Ne uivat pystyasennossa. Ne liikkuvat eteenpäin värisyttämällä selkäeväänsä, ja ylöspäin tai alaspäin värisyttämällä rintaeviään tai pyrstöään.


title: Merihevoset

text: Merihevosten lisääntymisessä on erikoista se, että uros kantaa ja "synnyttää" poikaset. Parittelussa naaras asettaa erityisellä munanasettimella munia uroksen pussiin, jossa ne hedelmöittyvät. Poikaset kehittyvät uroksen pussissa, kunnes se ponnistaa ne ulos pyrstöään heiluttamalla.


title: Merihevoset

text: Kun merihevonen nyökyttelee päätään kuuluu vedenalaista kilinää ja raksahtelua. Näitä ääniä kuuluu varsinkin parittelun ja syömisen aikana, mutta myös muun aktiivisen liikkumisen aikana.


title: Merihevoset

text: Lajeja tunnetaan noin 35:


title: Kalle Palander

text: Kalle Markus Palander (s. 2. toukokuuta 1977 Tornio, Suomi) on suomalainen uransa lopettanut alppihiihtäjä ja vuoden 1999 pujottelun maailmanmestari. Kaudella 2002–2003 hän voitti pujottelun maailmancupin. Palander on Suomen menestynein miesalppihiihtäjä. Hän edusti pitkään Ounasvaaran Hiihtoseuraa, mutta vaihtoi lokakuussa 2005 Ruka Slalomiin.


title: Kalle Palander

text: Palander väläytti ensimmäisen kerran taitojaan maailmalle ollen Sestrieressä alppihiihdon MM-kisoissa 1997 pujottelun 16:s. Tuolloin hän osallistui kaikkiin lajeihin, myös supersuurpujotteluun ja syöksylaskuun. Naganon olympialaisissa 1998 Palander oli pujottelun 9:s, mikä oli tuohon mennessä suomalaisten paras alppihiihtosijoitus olympialaisissa.


title: Kalle Palander

text: Kausi 1998–1999 oli Palanderin läpimurto. Laskut alkoivat maailmancupissakin tuottaa kymmenen kärjen sijoituksia, ja parhaimmillaan Palander laski kahdesti kuudenneksi pujottelussa. Vailin MM-kisoissa hän voitti yllätyksellisesti pujottelun maailmanmestaruuden. Avauslaskun jälkeen Palander oli seitsemäntenä, mutta toisen kierroksen nappisuoritus nosti hänet Suomen ensimmäiseksi alppihiihdon maailmanmestariksi ja arvokisamitalistiksi.


title: Kalle Palander

text: Seuraavalla kaudella Palander laski MC:ssa parhaimmillaan viidenneksi, mutta kausi 2000–2001 oli tuskien taivalta. Pujottelussa hän sijoittui parhaimmillaan yhdeksänneksi, mutta laskut päättyivät yleensä ulosajoihin - varsinkin kakkoslajissaan suurpujottelussa, jossa hän pääsi vain kerran toiselle kierrokselle ollen 25:s. Myös St. Antonin MM-kisat päättyivät sekä pujottelun että suurpujottelun osalta keskeytyksiin, ja Palander ehti jo uhata lopettavansa kilpailunsa suurpujottelussa kokonaan.


title: Kalle Palander

text: Kausi 2001–2002 näytti jo valoa tunnelin päässä. Vaikka suurpujottelukilpailut päättyivätkin maailmancupissa yhtä lukuun ottamatta keskeytyksiin ja Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002 pujottelukin tuotti keskeytyksen, pujottelun maailmancup sujui Palanderilta jo loistavasti. Ensimmäinen palkintokoroketila oli lähellä Adelbodenissa, jossa Palander oli neljäs. Palander laski kaikissa pujottelun MC-kisoissa pisteille ollen huonoimmillaankin 14:s. Pujottelucupissa hän sijoittuikin kuudenneksi.


title: Kalle Palander

text: Kausi 2002–2003 nosti Palanderin takaisin alppihiihdon kärkeen, tällä kertaa pysyvästi. Kauden avauksessa Park Cityssä Palander oli 20:s, mutta jo seuraavissa kolmessa pujottelussa hän oli lähellä palkintokorokepaikkaa ollen kahdesti neljäs. Arvostetussa Kitzbühelin pujottelussa Palander avasi maailmancupin palkintokoroketilansa voittamalla kilpailun. Tämä oli myös suomalaisten ensimmäinen alppihiihdon MC-voitto. Alkuun päästyään Palander voitti myös kolme seuraavaa MC-pujottelua ja kun hän MC-kauden päätöksessä sijoittui toiseksi, voitti Palander historiallisesti arvostuksessaan jopa MM-kilpailut ohittavan pujottelun maailmancupin. Kokonaiscupissa Palander oli neljäs. St. Moritzin MM-kilpailuissa Palander väläytti jo suurpujottelussakin olemalla kuudes, pujottelussa hän sijoittui seitsemänneksi. Joulukuussa hän sijoittui toiseksi vuoden urheilija -äänestyksessä.


title: Kalle Palander

text: Kausi 2003–2004 jatkoi Palanderin menestystä. Hän kantoi hetken maailmancupin johtajan punaista liiviä sekä pujottelussa että suurpujottelussa, mutta joutui lopulta taipumaan molemmissa lajeissa kakkoseksi. Palanderin epäonneksi molempien lajien päätösosakilpailut jouduttiin huonon sään vuoksi perumaan. Suomen joukkue haki vielä protestilla Palanderia pujottelun ykköseksi, sillä kauden voittaja, Itävallan Rainer Schönfelder oli saanut kyseenalaisesti uusia kauden avauksessa Park Cityssä avauslaskunsa ulosajettuaankin, sillä radanpuhdistaja oli ollut liian lähellä rataa. Protesti ei mennyt läpi ja Schönfelder sai pitää kyseisen kilpailun kakkostilansa ja pujottelucupin ykköstilansa. Palander voitti kaudella jälleen neljä pujotteluosakilpailua ja suurpujottelussakin kaksi. Palkintokorokkeelle hän pääsi yhdeksän kertaa. Kokonaiscupissa hän sijoittui kuudenneksi.


title: Kalle Palander

text: Kausi 2004–2005 oli edelliskauteen verrattuna vaatimaton. Kalle Palander oli pujottelussa kerran osakilpailun kolmas ja suurpujottelussa kolmesti kolmas. Palander oli suurpujottelucupin 6., pujottelucupin 10. ja maailmancupin kokonaiskilpailun 9. Bormion MM-kilpailuissa oli tyytyminen suurpujottelun neljänteen sijaan. Pujottelussa tuli keskeytys ensimmäisellä kierroksella.


title: Kalle Palander

text: Kaudella 2005–2006 Palander saavutti osakilpailuissa seitsemän palkintokorokesijoitusta; suurpujottelussa kerran toinen ja kahdesti kolmas, pujottelussa kaksi voittoa, kerran toinen ja kerran kolmas. Palander on pujottelucupissa toinen, suurpujottelucupissa viides ja kokonaiskilpailussa seitsemäs. Palander sivusi Torinon talviolympialaisten suurpujottelussa uransa parasta olympiasuoritusta olemalla kisan yhdeksäs. Maailmancupin finaaleissa Åressä Palanderilla oli vielä mahdollisuus voittaa pujottelun maailmancup mutta hän loukkasi ennen pujottelukilpailua käydyssä suurpujottelussa vasemman polvensa. Polven eturistisidevamma vaati leikkaushoitoa.


title: Kalle Palander

text: Kauden 2005–2006 jälkeen Palander vaihtoi suksimerkkiä Atomicilta Fischerille. Atomiceilla Palander ehti laskea neljän vuoden ajan.


title: Kalle Palander

text: Kaudella 2006–2007 Palander voitti yhden suurpujottelukilpailun ja oli kerran kolmas. Hän sijoittui suurpujottelun maailmancupissa neljänneksi, pujottelucupissa yhdeksänneksi sekä kokonaiskilpailussa kymmenenneksi.


title: Kalle Palander

text: Kaudella 2007–2008 Palander voitti jälleen yhden suurpujottelun osakilpailun ja oli kerran kolmas. Pujottelussa hän oli parhaimmillaan toinen. Kausi jäi kuitenkin Palanderilta kesken loukkaantumisen vuoksi. Kaudella 2008–2009 Palander ei päässyt kilpailemaan lainkaan, koska hänen jalassaan ollut säärivamma ehti pahentua ennen kauden alkua, ja hän joutui uuteen leikkaukseen. Häneltä jäivät väliin myös Val d'Iseren MM-kilpailut. Kaudella 2010–2011 Palander palasi säärivamman aiheuttaman lähes kolmen vuoden tauon jälkeen jälleen kilpailemaan. Kolme kertaa leikattu jalka ei ollut kuitenkaan vieläkään kunnossa.


title: Kalle Palander

text: 20. syyskuuta 2012 pitämässään lehdistötilaisuudessa Palander ilmoitti lopettavansa uransa.


title: Kalle Palander

text: Timo Kangasluoman toimittama ja Docendon julkaisema, 192-sivuinen kirja "Kalle – suoraa puhetta" julkaistiin syyskuussa 2016 (ISBN 978-952-291-293-0).


title: Kalle Palander

text: Kallen vanhemmat ovat Elvi ja Jouni Palander (k. 2009). Isä toimi Kallen valmentajana ja äiti on toiminut mentaalivalmentajana.


title: Kalle Palander

text: Palander on naimisissa Riina-Maija Palanderin (o.s. Salminen) kanssa. Heidät vihittiin Kuusamon Pyhän Ristin kirkossa 8. huhtikuuta 2007. Heillä on vuonna 2007 syntynyt tytär sekä vuonna 2012 syntyneet kaksoset. Palanderilla on myös vuonna 1999 Norjassa syntynyt tytär. Palander asuu perheineen Kivistössä Vantaalla.


title: Kalle Palander

text: Palander on sijoittanut tulojaan Halti Oy:n osakkeisiin ja tekee yhtiön kanssa tuotekehitys- ja markkinointiyhteistyötä.


title: Kalle Palander

text: Palander esiintyi ensimmäistä kertaa näyttelijänä Napapiirin sankarit 3 -elokuvassa, joka sai ensi-iltansa 23. elokuuta 2017.


title: Kalle Palander

text: Palander perusti yhdessä Toni Niemisen kanssa elokuussa 2017 henkisen valmentautumisen konsultaatiota antavan yrityksen, nimeltään "Herkät herrasmiehet."


title: Kalle Palander

text: Palander oli mukana Nelonen-kanavan Selviytyjät Suomi -tosi-tv-sarjassa vuonna 2018.


title: Kalle Palander

text: Maailmancupin kokonaiskilpailussa parhaimmillaan 4. (2002–2003)


title: Honiara

text: Honiara on Tyynenmeren lounaisosassa sijaitsevan Salomonsaarten pääkaupunki, ja väkiluvultaan maan ylivoimaisesti suurin kaupunki. Sen asukasluku vuoden 2009 väestönlaskennassa oli 64 602 ja arvio vuodelle 2017 oli 84 520. Kaupungin pinta-ala on noin 22 neliökilometriä. Kaupungissa on satama, lentoasema, uudelleenrakennettu hallitustalo ja kansallismuseo.


title: Honiara

text: Kaupunki sijaitsee Guadalcanal-saaren pohjoisrannalla Mataniko-joen suulla. "Honiara" on gharinkielinen nimitys nykyisen Honiaran alueella sijaitsevalle Point Cruzille, joka on pieni, kaupungin ainoa, luonnollinen satama sen rannikkoalueella. "Naho-ni-ara" puolestaan tarkoittaa "Kohti koillistuulta".


title: Honiara

text:
Honiarassa on trooppinen ilmasto, vuorokauden kuukausikeskilämpötila on ympäri vuoden noin 26–27 °C. Korkein kaupungissa mitattu lämpötila on 35 °C ja matalin 17 °C. Sadekausi kestää marraskuusta huhtikuuhun ja sen aikana kuukauden keskisademäärä on lähes 300 millimetriä. Toukokuun ja syyskuun välisenä aikana Honiarassa on kuiva kausi, jonka aikana kuukaudessa sataa keskimäärin 100 millimetriä. Vuosittainen sademäärä on noin 2 000–2 500 millimetriä. Suurin vuosittainen sademäärä on ollut 2 970 mm. Trooppiset hirmumyrksyt eivät ole tavallisia Honiarassa, mutta niitä esiintyy jossain määrin.
Honiarassa tuulee pääsääntöisesti lounaasta ja etelästä.


title: Honiara

text:
Ennen eurooppalaisten tuloa nykyisen Honiaran alue oli osa Ndi-Nggain territoriota ja sen alueella sijaitsi kaksi kylää, joiden nimet olivat Mataniko ja Kakambona. 1800- ja 1900-luvuilla eurooppalaiset kauppiaat aloittivat alueen vuokraamisen ja vuonna 1893 alue tuli osaksi Brittiläistä Salomonsaarten protektoraattia.
Alueella sijaitsi toisen maailmansodan aikana Yhdysvaltojen sotilastukikohta ja Honiaran kaupunki perustettiin sodan jälkeen. Sodan aikana rakennettua infrastruktuuria, kuten sairaalaa, teitä ja siltoja, käytettiin hyväksi kaupungin kehittämisessä. Saaren vallanneet japanilaiset olivat myös rakentaneet kaupungin läheisyyteen lentokentän, joka toimii yhä Honiaran lentökenttänä. Vuonna 1952 Honiara korvasi entisen pääkaupungin, Tulaghin, Brittiläisen protektoraatin pääkaupunkina, ja säilytti pääkaupunkiasemansa myös maan itsenäistyessä.


title: Honiara

text: Honiara muodostaa oman hallintoalueensa eli pääkaupunkialueen. Honiaran kaupunginvaltuusto on Salomonsaarten ainoa paikallishallinto, jolla on laajat valtuudet esimerkiksi nostaa veroja, ja joka on yksin vastuussa alueen kaupankäynnistä.


title: Honiara

text: Honiaran talous alkoi kehittymään huomattavasti 1960-luvulla, ja ensimmäiset monikerroksiset talot rakennettiin 1980-luvulla. Honiaran tärkeitä kauppatavaroita ovat esimerkiksi kookospähkinät, puutavara, kala ja kulta.


title: Honiara

text: Vuoden 2023 Tyynenmeren kisat tullaan järjestämään Honiarassa.


title: Pojanluoma

text: Pojanluoma on Ilmajoen kunnan kylä Etelä-Pohjanmaalla vajaan 20 kilometrin päässä Seinäjoesta. Kylällä sijaitsee mm. Neiron koulu ja Pojanluoma-seuran kylätalo Seurala. Pojanluoman asukasluku on yli 400. Pojanluoman vanhalla koululla toimii kansainvälinen laulukoulu. Luomuliitto on valinnut vuoden 2008 luomuyrittäjäksi Ilmajoen Makkaramestarit, joka toimii Pojanluoman kylässä. Pojanluomalta on alle 5 kilometriä Seinäjoen lentoasemalle.


title: Pojanluoma

text: Kylän nimessä esiintyvä luoma-sana on maastotermi, joka tarkoittaa jyrkkäreunaista puroa tai notkelmaa.


title: Ampumahautakuume

text: Ampumahautakuume oli ensimmäisen maailmansodan ja toisen maailmansodan aikana esiintynyt infektiotauti, johon sairastui yli miljoona sotilasta.


title: Ampumahautakuume

text: Tauti levisi vaatetäin levittämänä. Sen aiheuttaja on organismi "Bartonella quintana", joka elää täiden vatsaseinämissä. Leviäminen tapahtuu hierottaessa infektoituneen täin ulosteita silmiin tai rikkoontuneelle iholle. Taudille ovat ominaisia viiden päivän korkeat kuumejaksot, voimakkaat pään-, selkä- ja jalkasäryt sekä ihottuma ja huonovointisuus. Toipuminen kestää yli kuukauden.


title: Ampumahautakuume

text: Tautia on ilmennyt kodittomien ja suonensisäisten huumeiden käyttäjien keskuudessa Seattlessa, Baltimoressa, Marseillessa ja Burundissa.


title: Ayrton Senna

text: Ayrton Senna da Silva (21. maaliskuuta 1960 São Paulo, São Paulo, Brasilia – 1. toukokuuta 1994 Imola, Italia) oli brasilialainen kilpa-autoilija, joka voitti F1-sarjan mestaruuden kolmesti urallaan. Hän kuoli San Marinon Grand Prix'ssä onnettomuudessa saamiinsa vammoihin vuonna 1994. Monet uskolliset kannattajat pitävät Sennaa yhä kaikkein parhaimpana kuljettajana. Myös F1-kuljettajat arvostavat Sennan kaikkien aikojen parhaimmaksi kuljettajaksi. Hän ajoi urallaan kolmanneksi eniten paalupaikkoja F1-sarjassa. Tässä tilastossa hänen edellään on vain Michael Schumacher sekä Lewis Hamilton. Senna on voittanut urallaan eniten kilpailuja ei-eurooppalaisista kuljettajista. Senna oli kausia 1984 ja 1994 lukuun ottamatta joka vuosi neljän parhaan joukossa MM-pisteissä.


title: Ayrton Senna

text: Senna osallistui ensimmäisiin karting-kilpailuihinsa 13-vuotiaana.


title: Ayrton Senna

text: Vuonna 1977 Sennan ura moottoriurheilun saralla lähti toden teolla käyntiin, kun hän voitti Etelä-Amerikan mestaruuden kartingissa. Hän osallistui tuon jälkeen useita kertoja kartingin maailmanmestaruuskisoihin, muttei ikinä onnistunut voittamaan.


title: Ayrton Senna

text: Vuonna 1981 hän siirtyi kilpailemaan Eurooppaan ja voitti tulokaskaudellaan Ison-Britannian Formula Ford 1600 -sarjan mestaruuden. Seuraavana vuonna 1982 hän nousi luokkaa ylemmäs ja voitti sekä Ison-Britannian että Euroopan Formula Ford 2000 -sarjan mestaruuden.