title: Lesbo

text: Yleisissä kognitiivisissa testeissä lesbot suoriutuvat kuten heteronaiset, mutta verbaalista sujuvuutta (eng. "verbal fluency") mittaavassa testissä lesbot suoriutuvat kuten heteromiehet eli heteronaisia huonommin.


title: Lesbo

text: Lesbouden kehittymisen biologiset selitysmallit liittyvät androgeeneihin eli mieshormoneihin sekä kilpirauhasen toimintaan. Eräässä nuorisopsykiatrian potilaita koskeneessa tutkimuksessa 15 lapsen äideillä oli kilpirauhasongelmia raskausaikana. Nuorisopsykiatrian potilaista löytyi 16 homoseksuaalista nuorta. 12 tapauksessa homoseksuaalinen nuori oli kilpirauhasongelmista raskausaikana kärsineen naisen lapsi. Yhteys oli merkitsevä molemmilla sukupuolilla. Väestötasolla homoseksuaalisuuden ja kilpirauhasen vajaatoiminnan esiintyvyys ovat samaa luokkaa.


title: Lesbo

text: Lesbolaisuuden taustalla on arveltu olevan hormoniepätasapaino: kohonnut androgeenipitoisuus. Korkea androgeenipitoisuus sikiövaiheessa voi tehdä lesboksi. Tätä tukee se havainto, että lesboilla vasemman käden sormet ovat tyypillisesti korkeasta sikiövaiheen androgeenialtistuksesta kertovasti sellaiset, että etusormi on lyhyempi kuin nimetön sormi, jota altistus pidentää.


title: Lesbo

text: Naisilla liiallinen androgeenituotanto johtaa miehisten piirteiden ilmaantumiseen eli virilisoitumiseen.


title: Lesbo

text: Yleisin virilisoitumisen syy naisilla on munasarjojen monirakkulaoireyhtymä (PCOS), joka aiheuttaa parrankasvua ja hedelmättömyyttä. PCOS-sairauteen liittyy lisäksi aknea, kehon liikakarvoitusta (hirsutismi) , ylipainoa ja hyperinsulinemiaa. PCOS-sairaus on naisilla yleinen, ja liiallisesta androgeenituotannosta kärsivistä yli 80 prosentilla syynä on tämä sairaus. PCOS-naisilla lesbolaisuus on yli kaksi kertaa todennäköisempää. Eräässä tutkimuksessa hedelmällisyysklinikalla käyneistä 612 naisesta 254 kuvaili itseään lesboksi, ja näistä 80 prosentilla oli PCOS-sairaus.


title: Lesbo

text: Naisilla on testosteronia pieniä määriä tuottavat lisämunuaiset, joiden adrenogenitaalinen oireyhtymä (CAH) johtaa virilisoitumiseen. CAH-sairautta sairastavista naisista 37 prosenttia on lesboja tai biseksuaaleja. CAH-naisille on tyypillistä olla lesboja, hylätä äitiys ja valita maskuliininen ura. CAH-sairautta sairastava äiti voi ottaa deksametasonia, jotta tyttärestä ei tulisi lesbo.


title: Lesbo

text: Yksi erittäin harvinainen naisilla virilisoitumista sikiövaiheessa aiheuttava sairaus on aromataasin puutos, joka myös voi aiheuttaa myöhemmin PCOS-sairauden.


title: Lesbo

text: Hypotyreoosiin liittyvässä selitysmallissa epäillään äidin raskausajan aikaista kilpirauhasen vajaatoimintaa ja äidin kilpirauhasen autoimmuunisairautta. Tähän liittyvät kilpisrauhashormonien puute ja Hashimoton tauti. Raskaus vaatii äidin kilpirauhaselta tavallista suurempaa ponnistelua, mihin se tavanomaisesti vastaa kasvattamalla hormonituotantoa. Äidin kilpirauhasen toiminnalla on vaikutusta sikiön neurologiseen kehitykseen. Tässä selitysmallissa kilpirauhasen hormonitoiminta on riittämätön ja tietyt aivojen alueet jäävät kehittymättä.


title: Lesbo

text: Myös hypertyreoosi eli kilpirauhasen liikatoiminta vaikuttaa hormonitasoihin. Naisilla kilpirauhasen liikatoiminta, kuten Gravesin tauti, johtaa korkeampaan testosteronipitoisuuteen. Miehillä kilpirauhasen liikatoiminnan on todettu kasvattavan dihydrotestosteronin pitoisuutta 8–10-kertaiseksi normaaliin verrattuna.


title: Lesbo

text: Kilpirauhasen toimintaan liittyvää selitystä tukee löytö jossa äidin ottama kilpirauhaslääkitys on yhteydessä tyttären lesbolaisuuteen. Kilpirauhasen vajaatoimintaa lääkitään levotyroksiinilla, joka oli vuonna 2015 Yhdysvalloissa kaikkein eniten määrätty reseptilääke. Levotyroksiinia käytetään kilpirauhasen vajaatoiminnan hoitoon myös raskausaikana ja imetysaikana.


title: Lesbo

text: Mediassa ja populaarikulttuurissa lesbot esitetään usein stereotyyppisinä joko maskuliinisina naisina tai feminiinisinä ja perinteisesti kauniina. Mediassa näkyvät lesbot eivät kuitenkaan todenmukaisesti kuvasta lesboja ja lesbosuhteita.


title: Lesbo

text: Lesboutta on myös pidetty vain "ilona" miehille ja lesbo- sekä biseksuaalisia naisia seksuaalistetaan, mikä on haitallista lesboyhteisölle, sillä se vähentää lesbosuhteiden vakavuutta ja antaa uskoa, että lesboparit eivät ole niin vakavastiotettavia kuin heteroparit tai homoparit.


title: Lesbo

text: Lesbon stereotyyppi liittyy naisurheilijoihin. Erityisesti lesboja arvellaan olevan koripallossa ja jalkapallossa.


title: Lesbo

text: Lesbot kiintyvät nopeasti ja muuttavat nopeasti yhteen tuntematta toisiaan lähes lainkaan. Populaarikulttuurissa asia esitetään niin että toiseen deittikertaan sisältyy muuttoauto.


title: Lesbo

text: Lesbot ovat korkeammin koulutettuja kuin heteronaiset. Esimerkiksi eräässä tutkimuksessa aineistoon kuuluvista lesboista 54 prosentilla oli kandidaatin- tai maisterintutkinto, kun taas aineistoon kuuluvista heteronaisista 22,5 prosentilla.


title: Lesbo

text: Työntekijöinä lesbot ansaitsevat enemmän palkkaa kuin heteronaiset.


title: Lesbo

text: Yleisin ammatti lesboilla on psykologi.


title: Lesbo

text: Sana on lyhentymä ilmaisusta "lesbolainen rakkaus", joka juontuu Kreikan Lesbos-saaresta, jolla tytöillä ja naisilla oli merkittäviä oikeuksia, esimerkiksi erityisiä kouluja. Antiikin aikana tällaisessä koulussa nuoria tyttöjä opetti naisrunoilija Sapfo. Sapfon säilyneissä runoissa on eroottisia viittauksia naisiin ja monet hänen rakkausrunoistaan on omistettu naisille. Runot kertovat naisten päivittäisistä rituaaleista, suhteista sekä heidän kauneudestaan. Runojen keskeisimpiä aiheita oli kuitenkin Sapfon tuntema rakkaus ja halu naisia kohtaan sekä naisten erityinen viehkeys.


title: Lesbo

text: Päteviä todisteita Sapfon ja hänen oppilaidensa välisestä eroottisesta kanssakäymisestä ei kuitenkaan ole. Nykyään Sapfon kuitenkin laajalti arvellaan olleen tosiasiassa lesbo, vaikka kristinuskon uskotaankin yrittäneen salata asiaa, ja Sapfoa pidetään nykyyän usein naisten välisen rakkauden ja halun symbolina, ja häntä on myös epävirallisesti kutsuttu lesbojen pyhimykseksi.


title: Lesbo

text: Toisin kuin miesten homoseksuaalisia suhteita, lesbosuhdetta ei olla koskaan tuomittu historiassa niin rankasti, eikä siitä ole saanut rangaistuksia sillä naisten välistä suhdetta pidettiin harmittomana. Lesbosuhteita ei silloin pidetty yhtä vakavina kuin heterosuhteita, vaan ne ajateltiin enemmänkin ystävyyssuhteiden kaltaisina.


title: Lesbo

text: Naisten homoseksuaalisuudesta on kirjattu vain vähän tietoa ennen 1900-lukua, jonka seurauksena ei tiedä tarkkaan lesbojen roolista historiassa. Tiedon puutteen vuoksi 1800-luvun lopulla lesbous luokiteltiin mielisairaudeksi. Nykyään tiede ei luokittele minkäänlaista homoseksuaalisuutta sairaudeksi.


title: Lesbo

text: Kun homoseksuaalisuus oli luokiteltu mielisairaudeksi 1800-luvun lopulla, monet lesbot peittivät seksuaalisen suuntautumisensa. Toisen maailmansodan jälkeen Yhdysvalloissa homoseksuaalisuutta pidettiin rangaistavana, ja kehittyi verkostoja joiden avulla lesbonaiset tapasivat toisiaan ja valisti muita homoseksuaalisuudesta. Lesboutta pidettiin pahana, sillä uskottiin että sillon nainen alkaa käyttäytyä maskuliinisesti ja vaatia saada samanlaisen roolin kuin miehillä on yhteiskunnassa.


title: Lesbo

text: Monet naiset eivät halunneet tai halua tunnustaa olevansa lesboja tai biseksuaaleja sillä eivät halua luokitella itseään, tai pelkäävät että tieto asiasta haittaisi heitä ympäristön ollessa homofobinen. Toisaalta lesbous kiehtoi ja järkytti monia, sillä useat lesbonaiset vastustivat sukupuolirooleja ja naisten välistä rakkautta pidettiin jännittävänä.


title: Lesbo

text: Tunnettu eläinkunnassa lesboutta käsittelevä Huntin ja Huntin tutkimus on julkaistu vuonna 1977. Siinä tutkittiin Etelä-Kalifornian edustalla sijaitsevan Santa Barbaran saaren amerikanmerilokkien ("Larus occidentalis") käyttäytymistä. Tutkijat tutkivat lintuja kolme vuotta, yhteensä 1200 lintuparia, ja huomasivat sattumalta, että noin 14 prosenttia linnuista muodosti lesbopariskuntia. Tutkijat kutsuivat löytöä ensimmäiseksi linnuilla havaituksi homoseksuaalisuuden tapaukseksi. Vuonna 1984 Huntin ja muut julkaisivat toisen tutkimuksen merilokkien lesbopariskuntiin liittyen. Vuonna 1993 seksuaalitutkija Simon LeVay ei löytänyt todisteita merilokkien lesbopariskunnista. LeVayn tarkoituksena oli käyttää merilokkien lesbopariskuntia havainnollistamaan sitä että homoseksuaalisuus on luonnollista.


title: Lääke

text: Lääke on yhtä tai useampaa lääkeainetta sisältävä valmiste. Lääkeaineella tarkoitetaan synteettistä tai luonnosta saatavaa kemiallista yhdistettä tai alkuainetta, joka on lääkkeen vaikuttava osa. Lääkkeet jaetaan nykyisin synteettisiin ja biologisiin lääkkeisiin. Biologisiksi lääkkeiksi kutsutaan hormonien ja vasta-aineiden kaltaisia valkuaisaineita, joita tuotetaan elävien solujen kuten bakteerien ja hiivojen avulla.


title: Lääke

text: Lääkkeen käyttötarkoituksena on lievittää, parantaa tai ehkäistä sairautta tai sairauden oireita tai muuttaa potilaan elintoimintoja. Lääkkeitä ovat Suomessa lääkelain mukaisesti hyväksytyt lääkevalmisteet, luonnonaineet ja kemialliset valmisteet. Niihin luetaan myös esimerkiksi diagnostiset tuotteet, kuten röntgenvarjoaineet, ja sairauden ehkäisemiseen tarkoitetut valmisteet, kuten rokotteet. Lääkettä voidaan annostella suun kautta, injektiona ihon alle, lihakseen tai suoneen, iholle, suoleen tai nielun kautta keuhkoihin.


title: Lääke

text: Lääkkeiden teho ja niiden aiheuttamat haittavaikutukset ovat usein yksilöllisiä ja riippuvat esimerkiksi potilaan sukupuolesta. Käytettäessä samanaikaisesti kahta tai useampaa lääkettä voi lääkkeiden yhteisvaikutus ja etenkin niiden haittavaikutukset olla vaikeasti arvioitavissa.


title: Lääke

text: Joidenkin lääkkeiden lopettamisen tai annoksen vähentämisen yhteydessä voi ilmaantua vieroitusoireita, jotka saattavat kestää pitkään. Vieroitusoireiden ilmaantumisen riski ja niiden voimakkuus sekä kesto vähenevät yleensä silloin, kun lääkitys lopetetaan annosta asteittain pienentämällä. Etenkin hedelmällisessä iässä olevien naisten kannattaa ottaa selvää, aiheuttaako heille määrätty säännöllinen lääkitys vieroitusoireita. Jos vieroitusoireita aiheuttavaa lääkeainetta käytetään raskauden aikana, on vaarana, että sikiö tai syntyvä lapsi saa synnytyksen jälkeen voimakkaita vieroitusoireita.


title: Lääke

text: Lääkevalmistajien suuret katteet saattavat estää potilaita saamasta hoitoa sairauksiinsa, sillä lääkkeistä peritty hinta ylittää joissain tapauksissa jopa yli tuhatkertaisesti niiden valmistuskustannukset.


title: Lääke

text: Lääkityksen tarpeellisuuteen sekä valittavan lääkkeen tehoon, turvallisuuteen ja hintaan tulee kiinnittää erityistä huomiota hoitopäätöstä tehtäessä. Myös potilasta on informoitava etukäteen hoidon odotettavissa olevasta tehosta, hoitoon liittyvistä haitoista ja riskeistä sekä vaihtoehtoisista hoitomuodoista. Jos potilas ei kykene päättämään hoidostaan, on kuultava hänen lähiomaisiaan tai muuta läheistä.


title: Lääke

text: Potilaalla on oikeus kieltäytyä lääkehoidosta ja jos näin tapahtuu, hänellä on oikeus saada tarpeitaan vastaavaa hoitoa lääketieteellisesti perustellulla, vaihtoehtoisella tavalla. Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira valvoo Suomessa potilaiden oikeusturvan toteutumista, lääkäreiden toiminnan laatua ja potilasturvallisuutta.


title: Lääke

text: Lääkkeiden annostelun pitäisi olla yksilöllistä, koska lääkkeiden hajoamisnopeus saattaa vaihdella eri ihmisillä geneettisten erojen vuoksi suuresti. Hitaimmilla metaboloijilla elimistön pitoisuudet saattavat olla samalla annoksella jopa kaksikymmenkertaiset nopeisiin metaboloijiin verrattuna. Noin 7-10 prosentilta väestöstä puuttuu kokonaan entsyymi CYP2D6, joka vastaa useiden lääkeaineiden hajotuksesta. Pienikin annos lääkettä voi kasautua heillä nopeasti rajuksi yliannostukseksi. Vanheneminen aiheuttaa lisäksi usein tarpeen pienentää lääkeaineiden annostelua.


title: Lääke

text: Tabletti (kutsutaan myös "pilleriksi") on käytetyin ja myydyin lääkemuoto. Yleensä se sisältää yhtä tai useampia vaikuttavia lääkeaineita sekä side- ja täyteaineita. Tabletti voi olla myös käsitelty sokerilla tai kalvoilla helpottamaan lääkkeen nielemistä. Tabletti voidaan tarvittaessa jakaa helposti kahtia, jos siihen on puristusvaiheessa tehty jakouurre. Tabletti suositellaan käytettäväksi runsaan nestemäärän kera, jotta se ei juuttuisi ruokatorveen. Päällystämätön tabletti sulaa – ja sen lääkeaine vapautuu – nopeammin mahalaukussa kuin päällystettyä tablettia käytettäessä.


title: Lääke

text: "Depottabletti" vaikuttaa pitkään, koska lääkeaine vapautuu siitä hitaasti mahalaukussa ja ohutsuolessa. Useat depottabletit päällystetään veteen liukenemattomalla kalvolla. Depottabletti on nieltävä runsaan nesteen kera kokonaisena, jottei päällyste rikkoutuisi. Joissakin depottableteissa on myös uurre jakoa varten. Ellei jakouurretta ole, depottabletti niellään kokonaisena, sillä muuten sen lääkeaine ei ehkä vapaudu toivotulla tavalla.


title: Lääke

text: "Enterotabletti" on tabletti, jonka lääkeaine on tarkoitettu vapautumaan vasta suolessa. Tällaisen lääkemuodon käyttö tulee kyseeseen lähinnä, kun potilaan mahalaukku muutoin saattaisi ärtyä tai jos lääkkeen vaikuttavan aineen ei muusta syystä toivota hajoavan mahahapon vaikutuksesta. Myös enterotabletti on tarkoitettu nieltäväksi kokonaisena (ellei siinä ole jakouurretta) runsaan nesteen kera.


title: Lääke

text: "Imeskelytabletti" on tarkoitettu käytettäväksi suun seudun ja nielun hoitoon.


title: Lääke

text: "Poretabletti" liuotetaan veteen nautittavaksi nestemäisenä seoksena. Tällaisessa muodossa nautittavan lääkkeen vaikutus alkaa nopeasti eikä yleensä ärsytä mahaa samassa määrin kuin tavallinen tabletti. Jos suun limakalvot ovat ärsyyntyneet, poretabletin käyttöä tulisi välttää, koska sen lääkeaine saattaa lisätä ärsytystä entisestään.


title: Lääke

text: "Purutabletti" on nimensä mukaisesti tarkoitettu pureskeltavaksi ja nieltäväksi. Sen vaikuttava aine imeytyy suusta, mahasta ja ohutsuolesta.


title: Lääke

text: "Resoribletti" on tabletti, joka sijoitetaan kielen alle tai ikenen ja posken väliin sulamaan. Sille on tyypillistä vaikutuksen alkaminen nopeasti.


title: Lääke

text: Kapselissa lääkeaine on liivatteesta valmistetun kuoren sisällä. Kapseleita on kahta tyyppiä: pehmeitä ja kovia. Kapseli niellään runsaan nesteen kera, jotta se ei juutu ruokatorveen. Jos kapseli on päällystämätön ja se on kokonsa takia hankala nauttia, se voidaan avata ja nauttia vaikkapa ruokaan sekoitettuna. Pehmeää liivatekapselia käytettäessä näin ei yleensä voi toimia, koska niistä useimmat sisältävät liuoksia.


title: Lääke

text: "Depotkapseli" on valmistettu rakeistamalla lääke- ja apuaineet sekä päällystämällä ne veteen liukenemattomalla kalvolla. Rakeita kutsutaan depotrakeiksi. Tällaisesta kapselista lääkeaine vapautuu ja imeytyy hitaasti mahalaukussa ja suolessa.


title: Lääke

text:
"Enterokapseli" on myös valmistettu siten, että lääkeaine vapautuu hitaasti, mutta vasta suolessa. Se valmistetaan päällystämällä lääke- ja apuaineista valmistetut rakeet mahanesteeseen liukenemattomalla kalvolla. Rakeita kutsutaan enterorakeiksi. Ne on pakattu kapselikuoriin.
Mikstuura on nestemäinen lääke, joka nautitaan suun kautta. Koostumukseltaan mikstuura on liuos, liete, emulsio tai rohdostuote. Monet mikstuurat säilyvät vain lyhyen aikaa. Yleensä tällaista lääkettä noudettaessa lääke valmistetaan vasta apteekissa. Lääkeaine, jauhe, sekoitetaan veteen, ja se on sen jälkeen käyttövalmis heti. Mikstuura annostellaan millilitroina. Lietettä, joka on koostumukseltaan vahva mikstuura, ravistetaan ennen käyttöä, jotta lääkehiutaleet sekoittuvat pohjalta annokseen hyvin. Pullossa yleensä lukeekin "ravistettava". Mikstuura on tavallisesti makeutettu sokerilla eli sakkaroosilla. Tällöin ohjeessa usein kehotetaan huuhtelemaan suu käytön jälkeen.


title: Lääke

text: Tipat ovat suun kautta nautittavia nesteitä. Tippapullon suu on usein muotoiltu siten, että tipat voidaan nauttia siitä joko suoraan tai erillisen tiputuslaitteen avulla. Tipat voidaan nauttia myös esimerkiksi mehun tai ruoan seassa.


title: Lääke

text:
Annosjauhe on pulverimainen lääkeaine, joka nautitaan yleensä suoraan pakkauksestaan, joka usein on pussimainen. Se voidaan myös sekoittaa juomaan tai ruokaan.
Annosrakeet sisältävät lääke- ja apuaineita rakeistettuina. Ne myydään paperipussissa tai astiassa, josta ne annostellaan mitalla. Rakeita voidaan myös sekoittaa nesteeseen. Rakeita on myös entero- tai depotkapseleina.


title: Lääke

text: "Suuvoide" on lääkeaine, jota levitetään suun limakalvoille, missä se vaikuttaa paikallisesti.


title: Lääke

text: "Suuvesi" ja "kurlausvesi" on tarkoitettu suun ja nielun huuhteluun. Niitä ei yleensä pidä niellä, vaan ne syljetään käytön jälkeen pois.


title: Lääke

text: "Solutabletti" huuhtelee suun ja muun elimistön onteloita. Niistä valmistetaan käyttöön soveltuva liuos.


title: Lääke

text:
Voidaan antaa ihonalaiskudokseen (s.c), lihakseen (i.m), suoneen (i.v), epiduraalitilaan (epid.) sekä spinaalitilaan (i.t)
Itse injektoitavia lääkkeitä ovat esimerkiksi diabeteksen hoitoon tarkoitetut insuliinivalmisteet sekä esimerkiksi leikkauksen jälkeen käytettävä hepariinivalmiste, joka ehkäisee verisuonitukoksia.


title: Lääke

text: Esimerkiksi suppo tai rektioli, jollaista käytetään esimerkiksi epilepsiakohtauksen laukaisemiseksi.


title: Lääke

text: Lääkekasveja eli rohdoskasveja voi kutsua laajemmin terveyskasveiksi, jolloin niiden käyttö ei rajoitu vain lääkinnällisiin ominaisuuksiin, vaan niitä käytetään myös esimerkiksi terveyden- ja kauneudenhoitoon. Kasvirohdosvalmisteet ovat Suomessa Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimean luettelemia lääkevalmisteita, joiden vaikuttavat aineet ovat kasviperäisiä aineita tai kasvirohdostuotteita.


title: Lääke

text: Yhdistelmälääke tai lääkeyhdistelmä on lääke, jossa vaikuttavia aineita on kaksi tai useampia. Joitakin lääkeaineita käytetään yhdistelminä esimerkiksi siksi, että ne tehostavat toistensa vaikutusta, tai joidenkin yhdistelmälääkkeiden eri ainesosat vaikuttavat elimistön eri osissa, jolloin syntyy haluttu yhteisvaikutus.


title: Lääke

text: Lääkkeet ovat lähtökohtaisesti myrkyllisiä, mikäli niitä ei käytetä tarkoituksenmukaisesti käyttöohjeita noudattaen. Yliannostus saattaa aiheuttaa pahimmillaan elinvaurioita tai johtaa kuolemaan. Lääkemyrkytyksen oireet voivat olla tulosta joko pitkään jatkuneesta altistuksesta tai yksittäisestä lääkeannoksesta. Liian suuri kerta-annos voi aiheuttaa vakavia oireita lyhyessäkin ajassa. Mikäli yliannostus on tiedossa, ei ole syytä odottaa oireita vaan ensiaputoimenpiteisiin on ryhdyttävä välittömästi ottamalla yhteyttä joko Myrkytystietokeskukseen (puh. (09)-4711) tai yleiseen hätänumeroon 112. Oireet eivät välttämättä ole aluksi hälyttäviä, mutta lääkkeen imeytyessä verenkiertoon oireet voivat pahentua nopeasti. Myrkytysoireet ovat lääkekohtaisia. Monia lääkkeitä ei suositella yhteiskäyttössä alkoholin kanssa, joka voi aiheuttaa tai pahentaa myrkytysoireita.


title: Lääke

text: Ensiapuna lääkemyrkytyspotilaalle voidaan antaa lääkehiiltä. Se ei kuitenkaan sovi tajuttomalle myrkytyspotilaalle tukehtumisvaaran takia.


title: Lääke

text: Jos lääkemyrkytys on henkeä uhkaava, on aina ensin otettava yhteys lääkäriin. Tajuttoman potilaan ensiapuna saatetaan tarvita tekohengitystä ennen potilaan pääsemistä sairaalaan hoitoon. Keskimäärin alle yksi sadasta sairaalahoitoon hengissä ennättäneestä lääkemyrkytyspotilaasta menehtyy.


title: Lääke

text: Lääkevalmisteella on oltava voimassa oleva myyntilupa, ennen kuin valmiste voidaan tuoda markkinoille. Lääkevalmisteilta vaaditaan yleensä A-tason näyttöä eli myyntilupa myönnetään, jos lääkeyhtiöllä on osoittaa kaksi tutkimusta, joiden mukaan kyseinen lääkevalmiste on lumelääkettä tehokkaampi. Lääkevalmisteiden tehon ei tarvitse kuitenkaan olla suuri, vaan riittää, että lääke lievittää oireita jonkin verran ainakin osalla potilaita.


title: Lääke

text: Koska tutkimustuloksissa on usein satunnaista vaihtelua, lääkeyhtiöt teettävät toisinaan saman lääketutkimuksen yhtä aikaa monissa maissa ja käyttävät myyntilupahakemuksessaan vain niiden maiden tutkimuksia, joissa saatiin myönteinen tulos. Lääkeyhtiöiden on ilmoitettava viranomaisille kaikki aloittamansa tutkimukset, mutta myyntiluvan saa kahdella positiivisella tutkimuksella myös tapauksissa, joissa muu tutkimusnäyttö puhuu lääkevalmisteen tehoa vastaan. Yrityksillä ei ole myöskään velvoitetta julkaista niitä tutkimuksia, joiden tulokset ovat negatiivisia tai ristiriitaisia. Lääkeyhtiöt julkaisevatkin vain harvoin tällaisia tutkimuksia tai niiden tuloksia.


title: Lääke

text: Lääkevalmisteen luvassa yksilöidään, minkä sairauden hoitoon valmiste on tarkoitettu. Lääkevalmistetta saa markkinoida vain luvassa mainitun sairauden hoitoon. Lainsäädännön mainitaan, että potilaalle on annettava selvitys hoidon vaikutuksista ennen hoitopäätöksen tekoa.


title: Lääke

text: Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea eli entinen Lääkelaitos hoitaa Suomessa lääkealan lupa- ja valvonta- ja tiedotustehtäviä.


title: Lääke

text: Monet huumeet ovat alun perin olleet sairauksien hoitoon käytettyjä, mullistavan tehokkaiksi mainostettuja lääkkeitä. Myös monet nykyisin markkinoilla olevat keskushermostoon vaikuttavat lääkkeet on luokiteltu huumausaineiksi ja niitä väärinkäytetään päihteinä. Lääkkeet ovatkin kolmanneksi käytetyin päihde alkoholin ja tupakan jälkeen.


title: Lääke

text: Myydyimmät lääkkeet Suomessa 2010 tukkuhinnalla mitattuna olivat:


title: Luettelo maailman korkeimmista rakennuksista ja rakennelmista

text: Tämä on epätäydellinen luettelo maailman korkeimmista rakennuksista ja rakennelmista. Rakennelmat kursivoituina eivät enää ole pystyssä.


title: Liuotin

text: Liuotin on mikä tahansa aine, johon joko kiinteä aine, neste tai kaasu voi liueta. Jos liuottimeen liuennut kiinteä aine halutaan erottaa, voidaan käyttää tislausta tai vain haihduttaa liuotin kuumentamalla, ellei sitä haluta ottaa talteen.


title: Liuotin

text: Puhdas vesi on yksi maailmankaikkeuden monipuolisimpia sekä yleisimmin esiintyviä liuottimia. Se pystyy liuottamaan esimerkiksi mineraaleja kalkkikivestä ja muodostamaan luoliin tippukiviä.


title: Liuotin

text: Kemiassa liuotin-sanaa käytetään yleensä lähinnä "tapahtumaympäristönä", ei reagoivana aineena. Esimerkiksi suolan liukeneminen veteen tuottaa suolaliuoksen, mutta kuparin liukeneminen typpihappoon ei tarkalleen ottaen tuota "kupariliuosta", vaan "kuparisuolaa" liuottimessa. Monet kuparisuolat liukenisivat aivan yhtä hyvin veteen, joten liuotin sattuu vain olemaan happo. Kaikki korroosiota aiheuttavat aineet eivät välttämättä liuota syöpyvää ainetta. Esimerkiksi happipitoinen vesitippa ei liuota rautaa, mutta ruostuttaa sen kyllä. Siksi on eroteltava prosessi, jossa aine korrodoituu, sekä prosessi, jossa se liukenee.


title: Liuotin

text: Liuotin pystyy murtamaan aineen sisäiset sidokset, jolloin itse liuotinmolekyylit menevät liuotettavan aineen molekyylien väliin. Vastaavasti liuottimen omien sisäisten sidosten täytyy olla niin heikkoja, että liuotettava aine pystyy särkemään ne ja menemään väliin. Jos tämä ei onnistu, aine ei liukene. Esimerkiksi sokeri ei liukene bensiiniin, koska sokerin sisäiset voimat ovat "vetisiä" vetysidoksia, joita bensiinin sisäiset van der Waalsin voimat eivät pysty särkemään. Vastaavasti PE-muovi ei liukene veteen, koska veden sisäiset sidokset ovat niin voimakkaita, etteivät muovin heikot van der Waalsin voimat pysty rikkomaan niitä.


title: Liuotin

text: Liuottimet voidaan jakaa


title: Liuotin

text: Proottisissa liuottimissa on ionisoituva vety, aproottisissa ei ole.


title: Liuos

text: Liuos on seos jossa kaksi tai useampia aineita on sekoittunut toisiinsa muodostaen yhtenäisen faasin. Liuos on kyseessä silloin, kun ainehiukkaset eivät ole havaittavissa edes mikroskoopilla eivätkä saostu liuoksen seistessä suljetussa astiassa. Yleensä liuoksesta puhuttaessa tarkoitetaan nestemäisiä seoksia, jotka syntyvät jonkin aineen liuetessa nestemäiseen liuottimeen, mutta laajemmassa mielessä liuos voi olla myös kiinteä aine tai kaasu.


title: Liuos

text: Aineen liukoisuus johonkin liuottimeen voi olla rajallinen, tällöin muodostuu kylläinen liuos ja ylimääräinen aine erottuu omaksi faasikseen. Jotkin aineet kuitenkin liukenevat toisiinsa missä suhteessa tahansa. Tällöin sanotaan tavallisesti liuoksen runsainta komponenttia "liuottimeksi" ja muita aineita "liuenneiksi aineiksi".


title: Liuos

text: Liuos on homogeeninen seos. Liuenneen aineen hiukkasia ei siinä voi nähdä paljain silmin. Valo ei siroa liuoksessa olevista liuenneen aineen hiukkasista. Liuennutta ainetta ei voi eristää liuoksesta suodattamalla tai mekaanisesti.


title: Liuos

text: Liuoksen homogeenisuus merkitsee sitä, että sen komponentit muodostavat yhden faasin. Sen olomuoto on sama kuin liuottimen. Kuitenkin aineen ominaisuudet kuten sulamis- ja kiehumispiste tyypillisesti muuttuvat, kun siihen sekoittuu muita aineita.


title: Liuos

text:
Jos liuotin on kaasu, siihen voivat yleensä liueta vain toiset kaasut. Esimerkkinä kaasumaisesta liuoksesta voidaan mainita ilma, jossa happi ja muut kaasut ovat liuenneet typpeen. Koska molekyylien välisillä vuorovaikutuksilla ei kaasuissa ole sanottavaa merkitystä, pieninä pitoisuuksina esiintyvät kaasut muodostavat varsin triviaaleja liuoksia. Usein niitä ei edes nimitetä
liuoksiksi vaan kaasuseoksiksi.


title: Liuos

text: Nestemäiseen liuottimeen voivat liueta sekä kiinteät aineet, nesteet että kaasut.


title: Liuos

text: Periaattessa kaikenlaiset nesteet voivat toimia liuottimina: nestemäiset jalokaasut, sulat metallit, sulat suolat, sulaneet kovalenttiset aineet ja molekyyleistä koostuneet nesteet. Käytännössä useimmat kemiassa ja biokemiassa merkittävät liuottimet kuitenkin ovat molekyyleistä koostuvia nesteitä. Ne voidaan jakaa poolisiin ja poolittomiin sen mukaan, onko niiden molekyyleillä pysyvä sähköinen dipolimomentti. Toisaalta ne voidaan jaotella sen mukaan, voivatko niiden molekyylit muodostaa vetysidoksia; tämän mukaisesti puhutaan proottisista ja aproottisista liuottimista. Yleisin liuotin, vesi, on poolinen, ja siinä on vetysidoksia.


title: Liuos

text: Suolat liukenevat poolisiin liuottimiin muodostaen positiivisia ja negatiivisia ioneja, joita liuottimen molekyylin negatiivinen ja positiivinen pää vetävät puoleensa. Tällaiset liuokset ovat elektrolyyttejä.


title: Liuos

text: Kun liukeneva aine ei ole ioniyhdiste, yleinen sääntö on: samanlainen liuottaa samanlaista.


title: Liuos

text:
Pooliset aineet liukenevat poolisiin liuottimiin. Esimerkiksi sokeri ja alkoholi ovat poolisia aineita ja liukenevat hyvin veteen. Sitä vastoin poolittomat aineet liukenevat paremmin poolittomiin liuottimiin. Esimerkiksi maaöljyssä olevat hiilivedyt liukenevat hyvin toisiinsa ja liuottavat myös kiinteitä hiilivetyjä, jotka eivät liukene veteen, kuten eivät myöskään maaöljyssä
olevat nestemäiset hiilivedyt. Tämän vuoksi öljyonnettomuuksissa öljy ei liukene meriveteen vaan jää kellumaan sen pinnalle.


title: Liuos

text:
Kaasuista esimerkiksi happea esiintyy liuenneena luonnonvesissä. Myös hiilidioksidi liukenee veteen, mutta ilmiö on tällöin hieman monimutkaisempi, koska tapahtuu kemiallinen reaktio, jossa syntyy pieniä määriä hiilihappoa ja sen happoluonteen vuoksi edelleen oksonium- ja vetykarbonaatti-ioneja. Hiilihappoisessa vedessä ja esimerkiksi virvoitusjuomissa olevat näkyvät kuplat eivät kuitenkaan ole liuennutta kaasua, vaan niissä oleva hiilidioksidi on jo erottunut liuoksesta omaksi
kaasumaiseksi faasikseen. Liuenneut kaasu itse ei ole näkyvää, koska se on liuennut molekyylitasolla.


title: Liuos

text: Maaöljy ja siitä valmistetut tuotteet kuten bensiini sekä kevyt ja raskas polttoöljy koostuvat pääasiassa toisiinsa liuenneista nestemäisistä hiilivedyistä.


title: Liuos

text: Etyylialkoholi eli etanoli ja vesi liukenevat toisiinsa missä suhteessa tahansa. Alkoholijuomat ovat pääasiassa etanolin vesiliuoksia, joskin ne tavallisesti sisältävät muitakin aineita.


title: Liuos

text: Sokeri liukenee veteen molekyyleinä.


title: Liuos

text: Natriumkloridi eli ruokasuola liukenee veteen ioneina kuten muutkin suolat, mikäli ne ovat vesiliukoisia. Tällaisten aineiden liuokset ovat elektrolyyttejä. Liuenneita suoloja, pääasiassa natriumkloridia, esiintyy luonnossa runsaasti merivedessä.


title: Liuos

text: Myös vesijohtovesi on liuos, koska se sisältää ioneja (mm. kalsium- ja magnesiumioneja, vetykarbonaatti-ioneja, kloridi- ja sulfaatti-ioneja) sekä liuennutta kaasua (mm. happea).


title: Liuos

text: Esimerkiksi kehon nesteet ovat liuoksia, joissa on monia liuenneita aineita. Monet niistä ovat elektrolyyttejä, sillä liuenneet aineet kuten kalium ovat ioneina. Lisäksi ne voivat sisältää molekyyleinä liuenneita aineita kuten sokeria ja ureaa. Liuenneella hapella ja hiilidioksidilla on myös suuri merkitys veren kemiassa, sillä huomattava muutos niiden pitoisuuksissa voi olla vakavan sairauden merkki.


title: Liuos

text: On olemassa myös nestemäisiä seoksia, jotka eivät ole homogeenisia, esimerkiksi kolloidit, suspensiot ja emulsiot. Sellaisia ei pidetä liuoksina. Myöskään esimerkiksi kahvi ei ole liuos, vaikka se vaikuttaa kirkkaalta. Kahvin seistessä astiaan jää ruskea saostuma kun liuoksessa olevat hiukkaset eroavat nesteestä. Suodatinkahvi on kolloidinen seos. Myöskään maito ei ole liuos vaan kolloidinen seos, sillä se sisältää valkuaisaineita ja rasvaa pieninä pallosina. Pallosia ei voi nähdä, mutta ne aiheuttavat valon hajoamista (punerrus) valonsäteen kulkiessa maitokerroksen läpi.


title: Liuos

text: Jos liotin on kiinteä aine, se saattaa liuottaa sekä kaasuja, nesteitä että toisia kiinteitä aineita.


title: Liuos

text: Kaasuista vety liuokenee varsin hyvin moniin metalleihin, etenkin palladiumiin. Ilmiö on saanut osakseen käytännön mielenkiintoa varsinkin, koska sitä voidaan käyttää vedyn varastointiin.


title: Liuos

text: Nesteistä esimerkiksi elohopea liukenee kultaan muodostaen amalgaamin. Nestemäinen heksaani liukenee parafiinivahaan.


title: Liuos

text: Kahden tai useamman kiinteän aineen keskenään muodostamista liuoksista esimerkkeinä ovat useat metalliseokset, esimerkiksi pronssi. Teräksessä sen sijaan hiili on liuenneena rautaan.


title: Liuos

text: Liuenneen aineen "pitoisuus" liuoksessa voidaan ilmoittaa esimerkiksi massaprosenttina, tilavuusprosenttina tai "konsentraationa".


title: Liuos

text: Esimerkkinä liuoksesta voidaan antaa tilanne jossa 5,0 g ruokosokeria (CHO) liuotetaan 100 ml:aan vettä, jolloin saadaan kirkas sokeriliuos.


title: Liuos

text: Massaprosentti: 5 g / (5 + 100 g) = 4,7 %


title: Liuos

text: Sokerin ainemäärä: n = m/M = 5 g / 342 g/mol


title: Liuos

text: Molaarinen konsentraatio: c = n/V = 0,15 mol/l


title: Liuos

text: Liuos on kylläinen, kun siihen ei enää liukene enempää ainetta, esimerkiksi sokeria. Kuitenkin vaikka liuos on tullut kylläiseksi sokerista, on mahdollista vielä liuottaa esimerkiksi suolaa. Useimpien aineiden liukoisuus riippuu liuottimen lämpötilasta siten, että kuumaan liuottimeen liukenee enemmän ainetta kuin kylmään.


title: Laajasalo

text: Laajasalo () on saari ja Helsingin 49. kaupunginosa Itä-Helsingissä. Kaupunginosan osa-alueita ovat Yliskylä, Jollas, Hevossalmi, Tullisaari ja Kruunuvuorenranta.


title: Laajasalo

text: Helsingin peruspiirin numero 603:n nimi on sama kuin kaupunginosan eli myös Laajasalo. Peruspiiriin kuuluvat Laajasalon kaupunginosan lisäksi Santahaminan, Vartiosaaren ja Villingin kaupunginosat.


title: Laajasalo

text: Laajasalo on ollut alkujaan lappalaisten ja hämäläisten kalastusaluetta. Paikannimien perusteella alueella on mahdollisesti ollut esihistoriallisella ajalla Hämäläisen Hauhon Vitsiälän Puupon vanhan kantatalon omistuksia. Alueella on saattanut sijaita myös pysyvää asutusta.


title: Laajasalo

text: Ruotsalaiset tulivat alueelle keskiajalla, jonka seurauksena myös alueen paikannimet ruotsalaistettiin. Muutamia suomalaisnimiä kuitenkin säilyi (esim. "Mustajärvi") ja osa jäi kertomaan alueen aiemmasta käytöstä, esimerkiksi lappalaisiin viittaava "Lappvik" ja suomalaisiin viittaava "Finsviks Ängen".


title: Laajasalo

text: Ruotsin vallan aikana saarelle perustettiin kartanoita, muun muassa Degerö (1600-luvun puolivälissä), Stansvik (erotettiin Degeröstä 1798) ja Turholm (oli olemassa ainakin jo 1500-luvulla). Stansvikin kartanon mailla toimi useaan otteeseen rautakaivos vuodesta 1776 alkaen, viimeksi vuonna 1839. Sieltä on löydetty muitakin arvokkaita mineraaleja kuten ametisteja. Kaitalahdessa toimi vuosina 1787–1789 pieni hopeakaivos, josta saatiin myös lyijyä ja sinkkiä. Jollaksen "kartano" ei ole koskaan ollut varsinainen säteritila, toisin kuin Uppbyn tila, jonka päärakennus on kuitenkin kartanoksi hyvin vaatimaton.


title: Laajasalo

text: Alkujaan Laajasalon erotti manteresta nykyisen Tammisalon kanavan kohdalla sijainnut salmi. Se kuitenkin maatui umpeen jo 1700-luvulla, jolloin alue tuli niemeksi. Kun etelämmäksi 1800-luvulla rakennettiin nykyinen Laajasalon kanava, Laajasalo tuli jälleen saareksi, mutta siihen alkujaan kuulunut Tammisalo jäi kanavan toiselle puolelle ja siten osaksi mannerta.


title: Laajasalo

text: Krimin sodan aikana Laajasalon lävitse Herttoniemestä Santahaminaan rakennettiin tie sotilaallisia tarkoituksia varten. Tällä tiellä oli myöhemmin ratkaiseva merkitys Etelä-Laajasalon huvila-asutuksen synnylle. Osa tiestä on nykyään nimeltään Vanha Sotilastie. 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa monilla varakkailla helsinkiläisillä oli kesähuviloita Laajasalossa. Kieltolain aikana saari oli yksi pirtun salakuljetusreiteistä Virosta Suomeen – paikalliset kalastajat käyttivät tähän tarkoitukseen veneitään. Jatkosodan aikana saarella toimi läheistä pääkaupunkia suojaamassa 101:s raskas ilmatorjuntapatteri "Itä", jolla oli neljä 75 millimetrin Škoda-ilmatorjuntatykkiä. Tykkiasemat ovat yhä näkyvissä Aake Pesosen puistossa. Ilmatorjuntapatteri osallistui mm. Helsingin puolustustaisteluun helmikuussa 1944.


title: Laajasalo

text: Laajasalo kuului Helsingin maalaiskuntaan, kunnes se liitettiin Helsinkiin vuoden 1946 alussa toteutetussa suuressa alueliitoksessa. Vuonna 1922 se oli muodostettu taajaväkiseksi yhdyskunnaksi. Alueliitokseen saakka saaresta käytettiin vain ruotsinkielistä nimeä "Degerö", mutta vuonna 1946 otettiin käyttöön suomennos Laajasalo (vanh. ruots. "deger" = suuri).


title: Laajasalo

text: Öljysataman perustamista tuolloiseen Degeröhön oli suunniteltu jo 1930-luvulla. S/S Viiri toi ensimmäisen lastin öljysatamaan 27. marraskuuta 1951. 1960-luvun lopulla ja 1970-luvun alussa saarelle rakennettiin runsaasti kerrostaloja. Vilkkain rakennustoiminta pääsi käyntiin, kun Uppbyn tilan omistaja myi noin sata hehtaaria maitaan rakennusliike Wuoriolle. Uppbyn tilan päärakennus tunnetaan nykyään Ylistalona.


title: Laajasalo

text: Lounaiskärjessä sijaitsee Helsingin öljysatama, jonka tilalle suunnitellaan uutta Kruunuvuorenrannan asuntoaluetta. Pienempää yritystoimintaa edustavat kaksi venealan yritysten keskittymää Sarvaston venesatamassa ja Puuskaniemessä.


title: Laajasalo

text: Julkinen liikenne hoidetaan metron liityntälinjoin Herttoniemen metroasemalle. Lisäksi Laajasaloon kulkee yöbusseja Rautatientorilta aikoina, jolloin metro ei kulje.


title: Laajasalo

text: Elokuussa 2016 päätettiin toteuttaa Kruunusillat-hanke, joka sisältää kymmenen kilometrin mittaisen raitiotieyhteyden ja kolme uutta siltaa Helsingin keskustan, Laajasalon ja Yliskylän välille. Siltojen rakennus alkaa vuonna 2018.


title: Laajasalo

text: Suurin osa Laajasalon kaupallisista palveluista on keskittynyt Yliskylään, jossa on myös kirkko ja terveyskeskus. Marraskuussa 2018 Yliskylään avattiin kauppakeskus Saari, jossa sijaitsee myös Helsingin ainoa kauppakeskuksen tiloissa toimiva kirjasto. Vanhan Yliskylän ostoskeskuksen paikalle rakennetaan asuinkerrostaloja.


title: Laajasalo

text: Laajasalossa on kaksi suomenkielistä peruskoulun ala-astetta (Tahvonlahden ja Poikkilaakson ala-asteet) ja yksi yhtenäinen peruskoulu (Laajasalon peruskoulu). Peruspiirissä on lisäksi Santahaminan ala-aste. Lukio lakkautettiin vuonna 2009, jolloin se yhdistettiin Etu-Töölön lukioon. Ruotsinkielinen ala-aste Degerö lågstadieskola on nimestään huolimatta Herttoniemessä, tosin erittäin lähellä Laajasalon siltaa. Helsingin kristillinen opisto, Suomen vanhin kristillinen kansanopisto, toimii saaren pohjoisosassa.


title: Lukujono

text: Lukujono tai yksinkertaisesti jono on luettelo tietyn joukon alkioita.


title: Lukujono

text: Lukujono on "äärellinen" eli "päättyvä", jos sen pituus on rajattu, ja se on puolestaan "ääretön" eli "päättymätön", jos siinä ei ole viimeistä jäsentä. Esimerkiksi (1, 2, 3, 4) ja (9, 66, 102, 9, 102) ovat päättyviä, (e, e, e, e...) ja (2, 4, 6...) päättymättömiä lukujonoja.


title: Lukujono

text:
Tarkemmin lukujonolla (a) tarkoitetaan kuvausta
missä formula_2 on luonnollisten lukujen joukko ja formula_3 mikä tahansa lukujoukko. Usein K=N, Q, R tai C.


title: Lukujono

text: Lukujonoa merkitään a(n) = a. Indeksoinnin ei välttämättä tarvitse alkaa nollasta, Katso esimerkiksi osajono. Lukuja a, a, a... nimitetään lukujonon jäseniksi. Jos lukujonon jäsenet ovat reaalilukuja, sanotaan, että (a) on reaalilukujono, jos taas jäsenet ovat rationaalilukuja, sanotaan, että (a) on rationaalilukujono, jne.


title: Lukujono

text: Jono on kasvava, jos kaikilla "n" pätee "x" ≤ "x" ja aidosti kasvava, jos kaikilla "n" pätee "x" < "x". Vastaavasti määritellään vähenevä ja aidosti vähenevä lukujono. Lukujono on monotoninen, jos se on joko kasvava tai vähenevä.


title: Lukujono

text: Aritmeettinen lukujono on sellainen lukujono, jonka peräkkäisten jäsenten erotus formula_4 on vakio. Aritmeettisen lukujonon yleinen termi on formula_5.


title: Lukujono

text: Geometrinen lukujono on sellainen lukujono, jonka peräkkäisten jäsenten osamäärä formula_6 on vakio. Jos formula_6 on esimerkiksi 1,1, tarkoittaa se sitä, että lukujonon seuraava jäsen on aina 10% edellistään suurempi. Esim. formula_8 .


title: Lukujono

text: Geometrisen lukujonon yleinen termi on formula_9.


title: Lukujono

text:
1. formula_10 tarkoittaa luonnollisten lukujen jonoa, joka on määritelty analyyttisesti ja jossa formula_11 ...
2. formula_13 tarkoittaa luonnollisten lukujen jonoa, jossa formula_14


title: Lukujono

text:
3. Fibonaccin luvut määritellään rekursiivisesti:
4. Kun määritellään


title: Lukujono

text: 5. Lukujono 1, 2, 3, 5, 7, 11, 15, 22, 30, 42... kuvaa sitä, kuinka monella tavalla postitiiviset kokonaisluvut 1, 2, 3... voidaan jakaa kokonaislukupartitioihin eli kokonaislukuihin, joiden summaksi tulee luku itse. Esim. luvulle viisi saadaan seitsemän erilaista ryhmää: 5, 4+1, 3+2, 3+1+1, 2+2+1, 2+1+1+1 ja 1+1+1+1+1.


title: Lukujono

text: 6. Lukujono 1, 2, 6, 19, 63, 216, 760, 2725, ... kuvaa ns. kiinnitettyjen (ts. esim. peilikuvat katsotaan erillisiksi tapauksiksi) polyominojen lukumäärää alkioiden lukumäärän n (1, 2, 3, ...) funktiona. Polyominoja voi tutkia myös piirtämällä ruutupaperille pisteitä viivojen risteyskohtiin siten, että mikään piste ei ole muusta kuviosta erillään. Esimerkiksi kolmen pisteen tapauksessa saadaan kuusi hahmoa:


title: Lukujono

text: Riippumatta äärellisen lukujonon jäsenten määrästä äärellisellä lukujonolla on aina olemassa maksimi ja minimi. Todistus:


title: Lukujono

text: Todistetaan väite induktiolla:


title: Lukujono

text: 1. Alkuaskel: Olkoon joukko "X" =: {"x"}, jolloin sen maksimi (ja minimi) ovat selvästi luku "x". Eli väite pätee, kun joukossa on yksi alkio.


title: Lukujono

text: 2. Induktio-oletus: Oletetaan, että mielivaltaisessa joukossa "A" on "n" alkiota eli #"A" = "n", ja että väite pätee eli joukolla "A" on maksimi, max "A".


title: Lukujono

text: 3. Induktioaskel: Olkoon mielivaltaisessa joukossa "B" "n" + 1 alkiota. Poistetaan joukosta "B" jokin joukon alkio "b". Nyt saadussa joukossa, "C" =: "B"\{"b"}, on "n" alkiota, joten sillä on olemassa kohdan 2. nojalla maksimi, max "C". Täten myös joukolla "B" on olemassa maksimi ja se on max {max "C", "b"}. Induktioaskel pätee, joten väite on todistettu.


title: Lukujono

text: Samalla tavoin todistetaan minimin olemassaolo.


title: Lukujono

text: Kun lukujonosta vähennetään nolla tai enemmän alkioita ja järjestys säilytetään, nimitetään tällaista lukujonoa osajonoksi.


title: Lukujono

text: Esimerkiksi


title: Lukujono

text: Olkoon ("a, a, a, a, a", ... ) (termejä äärettömän monta) jono "a".


title: Lukujono

text: Tällöin jono ("a, a, a", ...) (termejä silti äärettömän monta) on eräs jonon "a" osajono.


title: Lukujono

text: Huomioitavaa on, että lukujono on myös itse itsensä eräs osajono.


title: Lukujono

text: Osajonon indeksitkin muodostavat oman jononsa (osajono voidaan tällöin esittää muodossa: "a, a, a, a", ...) jota merkitään joskus esimerkiksi "y" = ("y, y, y", ...). Tällöin pätee aina: "y" ≥ "n".


title: Lukujono

text: Todistus induktiolla:


title: Lukujono

text: Alkuaskel: "n" = 1, jolloin "y" on minimissään (maksimista ei luonnollisesti tarvitse välittää) 1. Tällöin pätee 1 ≤ "y".


title: Lukujono

text: Induktio-oletus: "n" ≤ "y".


title: Lukujono

text: Induktio-askel: "n"+1 ≤ "y"+1. Koska indeksit ovat luonnollisia lukuja, niin pätee "y"+1 ≤ "y", mistä seuraa: "n"+1 ≤ "y", MOT.


title: Lukujono

text: Jokaisella lukujonolla on monotoninen (eli nouseva tai laskeva) osajono.


title: Lukujono

text: Todistus:


title: Lukujono

text: 1.) Joukossa "S" on ääretön määrä alkoita:


title: Lukujono

text: "S" = {"s, s, s, s, s", ... ), jossa siis "s" < "s" < "s" < ... < "s" < "s" < ... etc.


title: Lukujono

text: Jos "s" kuuluu joukkoon "S", niin "x" ≤ "x" eli osajono "x(s)" on nouseva.


title: Lukujono

text: 2.) Joukko "S" on äärellinen:


title: Lukujono

text: "i".) Jos joukko "S" on tyhjä, valitaan "r" = 1.


title: Lukujono

text: "ii".) Jos joukko "S" ei ole tyhjä, valitaan "r" =: max "S" + 1.


title: Lukujono

text: Koska "r" ei kuulu joukkoon "S", on olemassa "r" > "r" siten, että "x" > "x".


title: Lukujono

text: etc.


title: Lukujono

text: Saadaan siis osajono, jossa "x" > "x", joka on siis aidosti laskeva.


title: Matematiikka

text: Matematiikka on deduktiiviseen päättelyyn perustuva formaali eli käsitteellinen tiede. Matematiikassa tutkitaan muun muassa lukuja, määriä, rakenteita, muutoksia ja avaruuksia. Matemaattisen formalismin mukaan matematiikka on aksiomaattisesti määriteltyjen abstraktien rakenteiden tutkimista symbolisen logiikan ja matemaattisen merkintäjärjestelmän keinoin. Matematiikkaa käytetään fysikaalisten ja käsitteellisten suhteiden ilmaisemisen "kielenä", jonka kielioppi ja käsitteistö on määritelty äärimmäisen tarkkaan. Tämä mahdollistaa asioiden ilmaisemisen yksikäsitteisesti, kun oletetaan loogisten rakenteiden pysyvän muuttumattomina.


title: Matematiikka

text: Matematiikka ei tutki ympäröivää, fysikaalista todellisuutta, vaan käsitteellisiä riippuvuussuhteita. Tämän takia sitä ei yleensä lueta luonnontieteisiin, vaikka matematiikan ja matemaattisten menetelmien soveltaminen on tärkeä osa luonnontieteitä ja monet matematiikan tutkimusongelmat ovat peräisin luonnontieteistä, erityisesti fysiikasta. Esimerkiksi Isaac Newtonin kehittämä mekaniikka ja painovoimateoria vaikutti suuresti differentiaali- ja integraalilaskennan kehittymiseen.


title: Matematiikka

text: Matematiikalla on luonnontieteiden lisäksi paljon sovelluskohteita myös esimerkiksi tekniikan ja teknologian eri aloilla, yhteiskuntatieteissä ja taloustieteessä. Toisaalta matematiikassa tutkitaan myös puhtaasti matematiikan sisäisiä alueita, joille ei välttämättä ainakaan heti ole sovellusalueita millään muulla tieteenalalla. Nykyään matemaattinen tutkimus esimerkiksi korkeakouluissa usein jaetaankin tällaiseen puhtaaseen matemaatikkaan ja soveltavaan matematiikkaan, joka tutkii matematiikan soveltamista käytännön ongelmiin, mutta tarkkaa rajaa puhtaan ja soveltavan matematiikan välille on vaikea vetää.


title: Matematiikka

text: Sana "matematiikka" (, "’mathēmatiká’") tulee kreikan sanasta μάθημα ("máthēma"), joka tarkoittaa tiedettä, tietoa tai oppimista. Matemaatikkoa tarkoittava kreikankielinen sana μαθηματικός ("mathematikós") tarkoittaa ”halukas oppimaan”.


title: Matematiikka

text: Matematiikan pääalueet syntyivät käytännön tarpeista. Laskutaito oli tarpeellinen niin kaupankäynnissä, maanmittauksessa kuin tähtitieteellisten tapahtumien ennustamisessakin. Matematiikka on siis alun perin muiden tieteiden (lähinnä luonnontieteiden) työkalu ja tutkimustulosten tarkka ilmaisuväline. Matematiikan avulla voidaan teoreettisesti tarkastella käytännössä havaittuja asioita ja tehdä näistä tutkimustuloksista johtopäätöksiä.


title: Matematiikka

text: Matematiikan vanhimpia osa-alueita ovat aritmetiikka eli laskuoppi sekä geometria. Aritmetiikka käsittelee numeroita ja lukuja, joista ensimmäisenä on otettu käyttöön positiiviset kokonaisluvut eli luonnolliset luvut, sekä niillä suoritettavia laskutoimituksia. Lukukäsitteen myöhemmät laajennukset ovat johtaneet muidenkin lukulajien kuten reaalilukujen ja kompleksilukujen käyttöönottoon. Lukuteoria tutkii lukujen syvempiä ominaisuuksia. Yhtälöiden ratkaisemisessa tarvittavien menetelmien tutkimus johtaa algebraan.


title: Matematiikka

text: Avaruuksien tutkiminen saa alkunsa geometriasta. Ensin kehitettiin euklidinen geometria, josta trigonometria on eriytynyt omaksi erikoisalakseen. Myöhemmin osoittautui, ettei euklidinen geometria ole ainoa looginen mahdollisuus, ja sen ohella onkin kehitetty myös epäeuklidisia geometrioita.


title: Matematiikka

text: Nykyisen "korkeamman matematiikan" pääosiksi mainitaan tavallisesti abstrakti algebra, analyysi ja topologia, jotka jakaantuvat moniin osa-alueisiin. Matematiikan peruskäsitteiden tarkempi analysointi on johtanut joukko-opin kehittymiseen.


title: Matematiikka

text: Matemaatikot loivat lukuisia välttämättömiä käsitteitä tietokoneita kehitettäessä; näistä kehittyi edelleen informaatioteoria.


title: Matematiikka

text: Matematiikan historia on hyvin pitkä. Matematiikka on fysiikan ja tähtitieteen ohella vanhimpia tieteenaloja.


title: Matematiikka

text: Matematiikan ensimmäisten vaiheiden tarkka selvittäminen on mahdotonta, sillä ihmiskunta oppi laskemaan ennen kirjoitustaidon syntyä. Niinpä mitään kirjallisia dokumentteja ensimmäisistä laskusäännöistä tai geometrisista hahmotelmista ei ole jäljellä. Matematiikan varhaishistoriaa voidaan tutkia parhaiten arkeologisten löytöjen, kielitieteen ja eläinten tarkkailun avulla. On todettu, että monet eläimet kykenevät erottamaan ainakin viittä alkiota pienempien joukkojen kokoeron. Siten voidaan olettaa, että jonkinlainen luvun käsite on hyvin vanha. Tätä tukee myös monien kielten kieliopillisen luvun jaottelu yhteen ja moneen, jossain tapauksessa kahteen ja kolmeenkin.


title: Matematiikka

text: Siitä, että on ymmärretty kahden kiven ja kolmen kiven välinen ero, on ollut todennäköisesti pitkä matka siihen, että on ymmärretty abstraktin käsitteen ”kolme” liittävän yhteen kolme kiveä ja kolme puuta. Tätä ajatusta tukee se, että monet joukkojen kokoeroja hahmottavat eläimet eivät pysty tähän. Lisäksi ensimmäiset kieliin ilmaantuneet lukusanat ovat tarkoittaneet alun perin esimerkiksi kahta kiveä. Lukua on siis ollut vaikea hahmottaa yhteydestään irrallisena käsitteenä. Joidenkin teorioiden mukaan järjestysluvut olisivat syntyneet ennen kardinaalilukuja. Tätä on perusteltu sillä, että monissa rituaaleissa ja myyteissä tapahtumien ja henkilöiden järjestyksellä on ollut tärkeä osa. Kielet eivät kuitenkaan tue tätä käsitystä, sillä lähes kaikissa kielissä järjestysluvut muodostetaan kardinaalilukusanojen johdannaisina.


title: Matematiikka

text: Vanhimmat arkeologiset todisteet lukumäärien laskennasta ovat noin 30 000 vuotta vanhoja. Tšekistä löydetyssä luussa on yhteensä 55 lovea, jotka on jaoteltu viiden ryhmiin. Viisi on ollut luonnollinen valinta sopivaksi joukoksi, koska sormia on yhdessä kädessä viisi. Kymmenen (kahden käden sormet) ja kaksikymmentä (sormet ja varpaat) ovat olleet myös varhaisia lukujärjestelmien kantalukuja. Amerikan intiaaniheimoille tehdyssä tutkimuksessa kolmannes käytti viisijärjestelmää, kolmannes kymmenjärjestelmää, vajaa kolmannes binaarijärjestelmää ja loput kolmijärjestelmää. Kaksikymmenjärjestelmästä on todisteita lähinnä Euroopasta, missä sen jäänteitä näkyy yhä kielissä, ranskan 80 ("quatre-vingt") on suomeksi "neljä kahtakymmentä". Varhaisimmat kirjoitetut todisteet näyttävät suosineen viisijärjestelmää, mutta kielen saadessa selvän formaalisen muodon kymmenjärjestelmä on noussut yleisimmäksi.


title: Matematiikka

text: Geometrian varhaisvaiheita on lukujen syntyäkin vaikeampi selvittää. Kreikkalaiset sijoittivat geometrian synnyn muinaiseen Egyptiin, jossa sitä tarvittiin maanmittaukseen. On kuitenkin selvää, ettei kehittynyt geometrinen ajattelu ole syntynyt tuolloin tyhjästä, vaan jo paljon aiemmin on ollut jonkinlaista geometrista hahmotuskykyä. Monet muutkin eläimet, etenkin apinat, pystyvät hahmottamaan muodon abstraktina, tietystä esineestä irrallisena asiana ja ryhmittelemään eri esineitä muodon perusteella ryhmiin.


title: Matematiikka

text: Vanhimmat todisteet luovasta geometrisesta ajattelusta voidaan nähdä geometrisia kuvioita esittävissä luolamaalauksissa ja erilaisissa punostöissä. Jo niissä on nähtävissä esimerkiksi ajatus kuvioiden yhdenmuotoisuudesta ja symmetriasta.


title: Matematiikka

text: Matematiikan filosofia on filosofian osa-alue, joka tutkii matematiikan filosofisia perusteita, oletuksia ja seurauksia.


title: Matematiikka

text: Matematiikan filosofian teemoja ovat muun muassa:Seuraava lista antaa vain yhden mahdollisen näkemyksen.


title: Merkurius

text:
Merkurius (symboli:) on aurinkokunnan pienin ja Aurinkoa lähin planeetta. Sen kiertoaika Auringon ympäri on planeetoista lyhyin: 88 vuorokautta. Akselinsa ympäri se pyörähtää 59 vuorokaudessa. Merkurius on kuiva, kuollut ja käytännössä kaasukehätön maankaltainen kiviplaneetta. Sen törmäyskraatterien täyttämä pinta muistuttaa Kuun pintaa. Kaasukehän puutteen takia planeetan lämpötilan vaihtelut ovat suuria: ne vaihtelevat noin 100 K:n (−173 °C) yölämpötiloista 700 K:n (427 °C) päivälämpötiloihin.
Merkurius on taivaan kirkkaimpia kohteita ja se on tunnettu esihistoriallisesta ajasta lähtien. Sen nimi tulee roomalaisen mytologian Mercuriuksesta, joka oli varkaiden ja kauppiaiden jumala sekä jumalten sanansaattaja.


title: Merkurius

text: Merkuriuksen kiertoaika Auringon ympäri on 88 vuorokautta, ja sen pyörähdysaika on 59 vuorokautta. Pyörähdysajan ja kiertoajan suhde on siis 2:3 eli Merkuriuksen sanotaan pyörivän kiertoaikansa suhteen 2:3-resonanssissa. Vuorokaudenaikojen vaihtelu on 176 vuorokautta. Merkuriuksen akselikallistuma on vain 0,01 astetta eli planeetta on lähes pystyasennossa ratatasonsa suhteen.


title: Merkurius

text: Pitkään luultiin planeetan pitävän aina saman puolen Aurinkoa kohti, koska harvat mahdolliset havaintohetket sattuivat planeetan ollessa samassa asennossa keväällä ja syksyllä.


title: Merkurius

text: Merkuriuksen kiertorata Auringon ympäri poikkeaa huomattavasti ympyräradasta. Radan eksentrisyys eli soikeus vaihtelee välillä 0,0–0,47 miljoonien vuosien aikana. Nyt soikeus on 0,206 ja Merkuriuksen etäisyys Auringosta vaihtelee välillä 0,31 AU ja 0,47 AU. Planeetan keskietäisyys on 0,387 AU.


title: Merkurius

text: Auringon läheisyys vaikuttaa Merkuriuksen rataan niin voimakkaasti, että radan laskemisessa tarvitaan yleistä suhteellisuusteoriaa. Radan perihelikiertymä tunnettiin jo 1800-luvulla. Suurimmaksi osaksi kiertymä johtuu muiden planeettojen aiheuttamista häiriöistä, mutta sen todettiin olevan vuosisadassa 43 kaarisekuntia suurempi kuin niiden perusteella voitiin laskea. Ennen suhteellisuusteoriaa tämän poikkeaman arveltiin johtuvan Merkuriuksen radan sisäpuolella kiertävän tuntemattoman planeetan, Vulkanuksen, vaikutuksesta.


title: Merkurius

text: Merkuriuksella ei ole kuita.


title: Merkurius

text: Merkuriuksen kaasukehä on äärimmäisen ohut, ja sen magneettikenttä on hyvin heikko. Kaasukehä on syntynyt aurinkotuulen irrottamasta pintamateriaalista. Kaasukehässä on enimmäkseen heliumia, natriumia ja happea sekä pieniä määriä vetyä ja kaliumia. Merkuriuksella on myös pitkä avaruuteen ulottuva natriumpyrstö, joka havaittiin vuonna 2001. Kaasukehän paine on noin kaksi miljoonasosaa Maan vastaavasta.


title: Merkurius

text: Merkurius on hitaasti pyörivä sisäplaneetta. Pitkän pyörähdysajan ja kaasukehän puutteen johdosta lämpötila Merkuriuksen pinnalla vaihtelee satoja asteita sen mukaan, ollaanko päivä- vai yöpuolella. Pintalämpötila vaihtelee 90–740 kelvinin eli −173 – +467 °C välillä ja on keskimäärin 452 kelviniä eli 179 °C. Aurinko on Merkuriuksesta katsoen keskimäärin 2,5 kertaa niin suuri kuin Maasta katsoen, mutta tämä Auringon näennäinen läpimitta vaihtelee huomattavasti, koska Merkuriuksen rata on soikea. Aurinko on Merkuriuksesta katsottuna 6,5 kertaa kirkkaampi kuin Maassa ja Auringon säteilyintensiteetti on siellä 9,13 kW/m². Aurinko aiheuttaa Merkuriukseen vuorovesivoiman, joka on 17 % suurempi kuin Kuun aiheuttama vuorovesivoima Maassa.


title: Merkurius

text: Merkuriuksen pinnasta on ennen vuotta 2008 kartoitettu vain noin 45 %. Kraatterit ovat Merkuriuksen pinnan silmiinpistävin piirre. Niitä on pinnassa eri kokoisia. Törmäyskraattereista suurin, 1 500 km:n läpimittainen "Caloriksen allas" on Kuun laavakenttiä, "meriä", muistuttava rengasmainen muodostuma. Sen reunusvuoret kohoavat 2 km:n korkeuteen. Caloriksen altaan vastakkaisella puolella kuori on rikkoutunut törmäyksen shokkiaaltojen heijastuttua planeetasta, noin 100 km:n läpimittaiselta alueelta. Merkuriuksessa on myös vuoria, laaksoja, harjanteita, jyrkänteitä ja tasankoja sekä eri tavoin heijastavia alueita. Kraattereista lähtee monesti säteittäisiä viiruja. Harjanteiden pituus on jopa satoja kilometrejä ja vuorten korkeus jopa noin 3 km. Tämän mukaan Merkurius on melko tasainen paikka. Vuorten oletetaan syntyneen Merkuriuksen kutistuessa 0,1 %. Merkuriuksessa on saattanut olla tulivuoria, mutta tämä ei ole varmaa. Jotkut tutkijat väittävät havainneensa Merkuriuksen napa-alueilta merkkejä jäästä, jota olisi kraatterien pohjalla.


title: Merkurius

text:
Merkurius on halkaisijaltaan vain 1,4 kertaa Maan Kuun kokoinen, ja se on nykyään pienin virallinen planeetta Pluton pudottua pois planeettojen joukosta. Sen massa on 6 % Maan massasta. Planeetta on esimerkiksi Saturnuksen kuuta Titania pienempi. Merkuriuksen tiheys on 5,43 g/cm eli se on yksi tiheimmistä planeetoista. Merkuriusta muistuttavan Kuun tiheys on vain 3,34 g/cm. Vertailun vuoksi Maan tiheys olisi kokoonpuristumattomana 4,0 g/cm.
Merkuriuksella uskotaan olevan valtava rautaydin, joka aiheuttaa magneettikentän, voimakkuudeltaan noin 1 % Maan magneettikentästä. Kentän kaltevuus pyörähdysakselia vastaan on 7 %. Toinen magnetismin lähde voi olla jäännemagnetismi. Rautaydin muodostaa 60–70 % planeetan massasta ja silikaattikuori ja vaippa yhdessä 30 %. On arvioitu, että Merkuriuksen ytimen säde on 1 800–1 900 km ja silikaattivaipan paksuus 500–600 km. Näin rautaytimen säde on 75 % planeetan säteestä.


title: Merkurius

text: Rautaydin kattaa 42 % planeetan tilavuudesta, kun Maalla vastaava luku on 17 %. Maa on Merkuriusta hieman tiheämpi, koska se on 20 kertaa suuremman massansa takia puristunut enemmän kasaan. Merkuriuksen suuri rautaydin saattaa johtua siitä, että Aurinkokunnan syntyvaiheessa suuri kappale törmäsi planeettaan suurella nopeudella ja heitti osan planeetan silikaattivaipasta pois. Tämän törmääjän massa olisi ollut arviolta kuudesosa Merkuriuksen massasta. Toisten tutkijoiden mukaan alkuaurinko olisi kuumentanut Merkuriuksen korkeaan lämpötilaan ja höyrystänyt siitä osia pois.


title: Merkurius

text: Merkuriuksesta on laadittu jo 1800-luvulla karttoja, mutta nämä ovat epätarkkoja.


title: Merkurius

text: Merkuriukseen oli suhteellisen vaikeaa lähettää avaruusluotainta, koska se on vielä lähempänä Aurinkoa kuin Venus. Tämä aikaansaa avaruusluotaimelle lämpösuunnitteluongelmia ja niiden elektroniikalle säteilynsieto-ongelmia. Merkuriuksen sijainti on haasteellinen myös tutkimusluotaimen rataa ajatellen. Planeetta ei ole kiinnostanut tutkijoita eikä rahoittajia yhtä paljon kuin vaikkapa Mars, Venus ja Saturnus.


title: Merkurius

text: Nasan avaruusluotain Mariner 10 lensi kolme kertaa Merkuriuksen ohi vuosina 1974–1975. Epäonneksi ohitus tapahtui aina Merkuriuksen ollessa suunnilleen samassa asennossa Aurinkoon nähden, ja pinnasta saatiin valokuvattua vain 40–45 %.


title: Merkurius

text: Nasa laukaisi vuonna 2004 Messenger-nimisen avaruusluotaimen, joka lensi kolme kertaa planeetan ohi vuosina 2008–2009 ja asettui suunnitelmien mukaisesti kiertämään sitä 2011. Messengerin tehtäviin kuuluu muun muassa planeetan aikaisemmin kuvaamattomien alueiden valokuvaaminen.


title: Merkurius

text: ESA on kehittämässä yhdessä Japanin avaruusjärjestön kanssa BepiColombo-luotainta, joka laukaistiin vuonna 2018 ja saapuu Merkuriukseen loppuvuodesta 2025.


title: Merkurius

text: Suomessa Merkuriuksen voi havaita neljään-viiteen otteeseen vuoden aikana, mutta hyvin vain yhteen tai kahteen kertaan keväällä iltataivaalla ja syksyllä aamutaivaalla planeetan sattuessa olemaan kauimmillaan Auringosta, samalla kun ekliptika muodostaa suurimman kulman horisonttiin nähden. Merkuriuksen ns. suurin elongaatio on noin 20 astetta, ja tällöin planeetta näkyy noin kolmen viikon ajan. Merkuriuksen ollessa kauimmissa elongaatioissaan kesällä tai talvella se näkyy huonosti, koska ekliptika on pienessä kulmassa suhteessa horisonttiin. Jos planeetta sattuu keväällä läntiseen tai syksyllä itäiseen elongaatioon, se ei näy Suomesta lainkaan, koska Aurinko joko nousee aamulla ennen planeettaa tai planeetta laskee illalla ennen Aurinkoa. Näin tapahtuu, vaikka Merkurius olisikin Suomesta katsottuna sillä puolella Aurinkoa, että se kulkee illalla Auringon "jäljessä" ja aamulla "edellä".


title: Merkurius

text: Näennäinen kirkkaus muuttuu voimakkaasti näkymisjakson kuluessa. Itäisessä elongaatiossaan Merkurius on kirkkaampi näkyvyyskautensa alussa ja läntisessä päinvastoin. Merkurius näkyy paljain silmin, mutta helpoimmin se näkyy kiikarilla. Kaukoputkella näkyvät Merkuriuksen vaiheet. Kaukoputkella on myös mahdollista havainnoida planeettaa päivätaivaalta. Tällöin päästään eroon ilmakehän häiriöistä, jotka normaalisti haittaavat planeetan havainnointia matalalta ilta- tai aamutaivaalta, sekä tietenkin Merkuriuksen elongaation aiheuttamista rajoituksista sen näkyvyydessä. Toisin kuin Venus, Merkurius on kuitenkin hyvin vaikea löytää valoisalta päivätaivaalta. Löytämisessä tietokoneohjattu ns. goto-kaukoputki on hyvin suureksi avuksi.


title: Myöhempi Liang-dynastia

text: Myöhempi Liang-dynastia (后梁 [hòu liáng]) hallitsi osaa pohjois-Kiinasta 907 – 923. Se kuuluu aikakauteen, jota nimitetään Viiden dynastian kaudeksi.


title: Myöhempi Zhou-dynastia

text: Myöhempi Zhou-dynastia (后周 [hòu zhōu]) hallitsi osaa pohjois-Kiinasta 951 – 960. Se kuuluu aikakauteen, jota nimitetään Viiden dynastian kaudeksi.


title: Myöhempi Han-dynastia

text: Myöhempi Han-dynastia (perint.: 后漢, yksink.: 后汉, pinyin: hòu hàn) hallitsi osaa pohjois-Kiinasta 947 – 950. Se kuuluu aikakauteen, jota nimitetään Viiden dynastian kaudeksi.


title: Myöhempi Jin-dynastia

text: Myöhempi Jin-dynastia (perint.: 後晉, yksink.: 后晋, pinyin: hòu jìn) hallitsi osaa pohjois-Kiinasta 936 – 946. Se kuuluu aikakauteen, jota nimitetään Viiden dynastian kaudeksi.


title: Myöhempi Tang-dynastia

text: Myöhempi Tang-dynastia (后唐 [hòu táng]) hallitsi osaa pohjois-Kiinasta 923 – 936. Se kuuluu aikakauteen, jota nimitetään Viiden dynastian kaudeksi.


title: Ming-dynastia

text:
Ming-dynastia (明朝 [Míng cháo]) hallitsi Kiinaa 1368–1644. Se oli Kiinan viimeinen kotimaista alkuperää oleva dynastia, ja sen perusti Zhu-perhe. Sitä edelsi mongolien Yuan-dynastia ja seurasi mantšujen perustama Qing-dynastia.
Voimakas "ulkomaisten" hallitsijoiden vastustus kansan keskuudessa lopulta johti talonpoikaiskapinaan, joka ajoi Yuan-dynastian takaisin Mongolian aroille ja aloitti Ming-dynastian 1368. Dynastian alkuaikoina kulttuuri kukoisti jälleen. Taiteet, erityisesti
posliiniesineiden teko, nousi aiemmin saavuttamattomalle tasolle. Kiinalaiset kauppiaat kulkivat pitkin Intian valtamerta, ja Zheng He kulki matkoillaan Afrikkaan saakka.
Rakennettiin valtava laivasto, johon kuului nelimastoisia aluksia, jotka saattoivat kuljettaa 1500 tonnin lastia. Armeijassa oli yli miljoona sotilasta. Pohjois-Kiinassa tuotettiin yli 100 000 tonnia rautaa vuodessa. Kirjapainot painoivat suuria määriä kirjallisuutta. Monien mielestä Kiina oli Ming-dynastian alkuvaiheissa silloisen maailman edistynein valtio. Mongolien Yuan-dynastiaa vastustavat talonpoikaiskapinat vähitellen ajoivat mongolit takaisin Mongolian aroille. Tätä seurasi han-kiinalaisten ryhmien vuosikausia kestänyt valtakamppailu, jonka lopulta voitti Zhu Yuanzhangin johtama kapinallisryhmä. Hän julistautui keisari Hongwuksi ja aloitti Ming-dynastian 1368. Hän oli täten toinen talonpoikien luokasta noussut dynastian perustaja, edellinen oli Han-dynastian Han Gaozu. Myöhemmin tästä väestöryhmästä löytyi "dynastian" perustaja Mao Zedongin ja Kiinan kansantasavallan muodossa.


title: Ming-dynastia

text: Keisari Hongwu valitsi pääkaupungiksi Nanjingin. Vaikka hän muuten puolustikin kungfutselaisuutta, hän ei tunnustanut sotilaita ala-arvoiseksi yhteiskuntaluokaksi, vaan halusi pitää voimakkaan armeijan mongolien hyökkäyksen uhan varalta. Song- ja Yuan-dynastioiden suuret maatilat takavarikoitiin valtiolle, pilkottiin pienemmiksi ja vuokrattiin pienviljelijöille. Yksityisorjuus kiellettiin, ja pian Kiinan maataloutta hallitsivat itsenäiset maanviljelijäperheet. Keisari Hongwun aikana Kiinassa otettiin käyttöön Song-dynastian ajalta tuttu paperiraha. Hän ei kuitenkaan huomioinut inflaatiota, ja rahan arvon laskettua 1/70 alkuperäisestä 1425 palattiin kuparirahan käyttöön.


title: Ming-dynastia

text: Perinteinen virkatutkintojärjestelmä palautettiin mongolivallan jälkeen. Valtion virkamiesten ja armeijan upseerien piti täten taas tenttiä Kiinan kirjallisuuden klassikot ennen kuin heitä voitiin nimittää virkoihinsa.


title: Ming-dynastia

text: 1405 – 1433 Ming-dynastian keisarit lähettivät matkaan seitsemän löytöretkeä etelän merille ja yli Intian valtameren. Vaikka keisarit pelkäsivätkin kapinointia ja pitivät kiinni kungfutselaisuudesta, maa ei eristäytynyt vaan ulkomaanyhteyksiä lisättiin tuntuvasti, erityisesti välit Japaniin lähenivät ja ulkomaankauppa lisääntyi. Keisari Yongle pyrki levittämään Kiinan valtaa pidemmälle. Annam vallattiin uudelleen ja mongolien laajennuspyrkimykset pysäytettiin, kiinalaiset laivat purjehtivat pitkin Afrikan itärannikkoa ja he saivat Turkestanin jossain määrin vaikutusvaltansa alle. Kaikki merenkulkua harrastaneet Aasian maat lähettivät tribuuttivaltuuskuntia Kiinaan. Maan sisäinen kauppa kukoisti kun Suuri kanaali laajennettiin pidemmälle kuin koskaan.


title: Ming-dynastia

text: Huomattavimmat aikakauden matkoista ovat kuitenkin Zheng Hen seitsemän matkaa merten yli. Zheng He oli eunukki, mongolialkuperää olevasta muslimiperheestä. Vuonna 1403 hänet nimitettiin mertakyntävän laivaston johtajaksi. Ensimmäisellä matkallaan 1405 hän sai komentoonsa 62 laivaa ja 28 000 miestä, eli se oli tuolloin historian suurin merellinen löytöretki. Moninkertaisesti Kolumbuksen laivoja suuremmat monikantiset laivat kuljettivat yli 500 miestä sekä suuren määrän lastia. Ulkomaille vietiin pääasiassa silkkiä ja posliinia, takaisin tuotiin mm. mausteita ja trooppisia puita.


title: Ming-dynastia

text: Matkoilla oli varmasti tärkeitä taloudellisiakin syitä, monissa laivoista oli suuria yksityishyttejä kauppiaita varten. Kuitenkin päätavoite matkoilla oli todennäköisesti poliittinen. Matkojen myötä saatiin lisää maita tribuuttiasemaan eli veronalaisiksi, ja samalla osoitettiin kiinalaisen imperiumin paluuta ja voimaa lähes sadan vuoden "barbaarihallinnon" jälkeen. Laivaston voimakkuudesta huolimatta (se oli suurempi kuin kaikkien Euroopan maiden tuonaikuiset laivastot yhteenlaskettuna) Zheng Hen matkojen tavoitteena ei ollut valloittaa uusia maita Kiinan hallintaan, toisin kuin eurooppalaisilla tutkimusmatkoilla noin sata vuotta myöhemmin.


title: Ming-dynastia

text: Kungfutselaiset oppineet virkamiehet vastustivat ankarasti Zheng Hen matkoja - jopa niin paljon että he yrittivät piilottaa matkat dynastian virallisesta historiankijoituksesta. Arvellaan että mongolien hyökkäykset kallistivat vaa'an kungfutselaisen eliitin kannalle. 1400-luvun lopussa Kiinan alamaisilta oli kielletty valtamerilaivojen rakentaminen ja jopa maasta poistuminen. Historioitsijat arvelevat tämän johtuneen merirosvouksesta. 1600-luvun puoliväliin mennessä rajoitukset maastamuuttoon ja laivanrakennukseen oli purettu.


title: Ming-dynastia

text: Kauppayhteydet siirtyivät siten ulkomaisiin käsiin. Portugalilaiset loivat ensimmäisinä eurooppalaisina suoran kauppayhteyden Kiinaan, ja hallitsivat pitkälti Kiinan ja Japanin välistä kauppaa lähes vuosisadan ajan, 1543-1639. He perustivat myös Macaon siirtokunnan, jota hollantilaiset yrittivät moneen otteeseen vallata 1600-luvun alkupuolella, siinä kuitenkaan onnistumatta.


title: Ming-dynastia

text:
Pitkät sodat mongoleja vastaan ja Japanin hyökkäykset Koreaan sekä Kiinan rannikkokaupunkeihin heikensivät Ming-dynastiaa 1500-luvun lopulta lähtien.
Sisäinen tyytymättömyys hallinnon joustamattomuuteen muun muassa väestönkasvun aiheuttamissa kysymyksissä nostattivat kapinoita 1600-luvun alussa. Näistä Li Zichengin (李自成) johtamat joukot onnistuivatkin kaatamaan Ming-dynastian ja luomaan siten tilan mantšujen ja Qing-dynastian nousulle. Ming-dynastian viimeinen keisari Chongzhen teki itsemurhan 25. huhtikuuta 1644.


title: Metri

text: Metri (tunnus m) on SI-järjestelmän ja sen edeltäjän metrijärjestelmän mukainen pituuden yksikkö. Alun perin metri oli kymmenesmiljoonasosa Maan Pohjoisnavan ja ekvaattorin välimatkasta. Metri määritellään nykyään pituudeksi, jonka valo kulkee tyhjiössä sekunnissa. Ennen nykyistä, vuonna 1983 vahvistettua määritelmää valonnopeus oli mittausten mukaan likimain 299 792 458 m/s, mutta nykyisin tämä on metrin määritelmään perustuva tarkka arvo.


title: Metri

text: Ensimmäisen tiedossa olevan esityksen pituudessa desimaalipohjaisen mittayksikön käyttöönotosta teki englantilainen filosofi John Wilkins vuonna 1668. Hänen ehdottamansa yksikkö oli nimeltään "universal measure" (). Vuonna 1675 italialainen tieteilijä Tito Livio Burattini käytti teoksessaan "Misura Universale" nimitystä "metro cattolico" (kirjaimellisesti "yleinen mitta"), joka oli johdettu kreikan sanoista "μέτρον καθολικόν" ("métron katholikón", ). Tähän nimitykseen pohjautui sanan "metri" alkumuoto, ranskan kielen sana "mètre", joka otettiin mittayksikön nimeksi Ranskassa vuonna 1799, kun maa siirtyi ensimmäisenä maailmassa metriseen järjestelmään.


title: Metri

text: Metri otettiin mittayksikkönä käyttöön ensin Ranskassa vuonna 1799. Aluksi metrin pituuden määrittelemistä varten tehtiin platinan ja iridiumin seoksesta palkki, jonka pituus määriteltiin tarkalleen metriksi. Tätä "metrin prototyyppiä" säilytetään edelleen Pariisissa Mittojen ja painojen museossa. Metri määritettiin kymmenenesmiljoonasosaksi maapallon meridiaaniympyrän neljänneksestä, joka kulki päiväntasaajalta Pariisin läpi pohjoisnavalle. Toisin sanoen etäisyydeksi päiväntasaajalta Pohjoisnavalle olisi näin tullut tasan 10 000 kilometriä. Ensimmäinen prototyyppi perustui vuoden 1790 mittauksiin, mutta se poikkesi määritelmästä jonkin verran ja jäi hiukan liian lyhyeksi. Tämä johtui siitä, ettei laskelmissa otettu huomioon maapallon litistymistä navoilta.


title: Metri

text: Koska mittalaitteet ja alemmanasteiset mittanormaalit oli säädetty metrin prototyypin mukaan, metrin määritelmäksi vahvistettiin tämän metrin prototyypin pituus. Vuonna 1889 valmistettiin platinan ja iridiumin seoksesta uusi metrin prototyyppi, johon oli kaiverrettu kaksi toisistaan metrin päässä olevaa viivaa. Vuonna 1927 määritelmää tarkennettiin niin, että metri oli näiden viivojen välinen etäisyys 0 °C:n lämpötilassa.


title: Metri

text: Metrin määritelmä uusittiin vuonna 1960 vastaamaan jo 1900-luvun alussa käyttöön otettua interferometristä määritelmää, joka perustui valon aallonpituuteen. Vuonna 1960 vahvistetun määritelmän mukaan metri oli 1 650 763,73 kertaa sen oranssinvärisen säteilyn aallonpituus tyhjiössä, joka syntyy krypton-86-atomin siirtyessä kvanttitilasta 2p10 tilaan 5d5.


title: Metri

text: Myöhemmin mittaustekniikan kehityttyä ajan mittaus saavutti suuremman suhteellisen tarkkuuden kuin pituuden mittaus. Tämän vuoksi metrille vahvistettiin sen nykyinen määritelmä Pariisissa pidetyssä Yleisessä paino- ja mittakonferenssissa (CGPM, "Conférence Générale des Poids et Mesures") vuonna 1983.


title: Metri

text: Hyvin lyhyille mitoille on aikaisemmin käytetty muun muassa yksikköä ångström (1 Å = 10 m).


title: Metri

text: Tuuma on vanha Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytetty pituuden yksikkö (25,4 mm).


title: Metri

text: Aikaisemmin metrijärjestelmään kuului myös kerrannaisyksikkö myriametri, joka oli 10 000 metriä eli 10 kilometriä Se ei kuitenkaan koskaan ole ollut kovin yleisesti käytössä, eikä myria-etuliite enää kuulu nykyiseen SI-järjestelmään.


title: Metri

text: Suomessa on käytetty etäisyyksien mittayksikkönä myös peninkulmaa, joka metrijärjestelmän käyttöönoton jälkeen määriteltiin tasan 10 kilometriksi. Nykyisessä mittayksikköasetuksessa ei sitä kuitenkaan enää ole.


title: Metri

text: Joillakin erikoisaloilla käytetään metrijärjestelmästä poikkeavia pituusmittoja. Merenkulussa ja ilmailussa käytetään yksikkönä meripeninkulmaa, joka on 1852 metriä, merenkulussa aikaisemmin myös sen kymmenesosaa kaapelinmittaa. Tähtitieteessä käytettyjä pituusyksiköitä ovat tähtitieteellinen yksikkö, valovuosi ja parsek.


title: Maa

text: Maa eli maapallo tai Tellus (symboli: ) on aurinkokuntamme kolmas planeetta Auringosta lukien. Se on tunnetun maailmankaikkeuden ainoa planeetta, jolla tiedetään olevan elämää. Maan keskietäisyys Auringosta on noin 149,6 miljoonaa kilometriä eli noin yksi astronominen yksikkö. Maan arvioitu ikä on noin 4,5 miljardia vuotta, ja se on aurinkokuntamme tihein sekä sen viidenneksi suurin planeetta niin läpimitaltaan kuin massaltaankin.


title: Maa

text: Maapallolla elää arvioiden mukaan yli 400 000 kasvilajia ja jopa 30–100 miljoonaa eläinlajia. Maapallolla elävien ihmisten väkiluku ylitti seitsemän miljardia lokakuun lopussa 2011.


title: Maa

text: Maa on niin sanottu kiviplaneetta, jolla on metalleista muodostunut ydin, kiviaineksesta muodostunut sula vaippa sekä kiinteä kuori. Maalla on myös ilmakehä, ja se on Marsin lisäksi ainoa aurinkokunnan planeetta, jolla esiintyy varmistetusti nestemäistä vettä. Muilla planeetoilla vettä voi olla jään, tai kaasun muodossa.


title: Maa

text: Maan kiertoaika Auringon ympäri ympäröivien tähtien suhteen eli "sideerinen vuosi" on 365,2564 vuorokautta (365 vuorokautta, 6 tuntia, 9 minuuttia ja 9,76 sekuntia). Maan pyörähdysaika oman akselinsa ympäri on yksi päivä eli 23 tuntia 56 minuuttia ja 4,1 sekuntia. Koska Maa ehtii jo yhden vuorokauden aikana kulkea jonkin matkaa pitkin kaarevaa rataa, kestää kuitenkin noin 4 minuuttia kauemmin, ennen kuin sama maapallon pituuspiiri on kääntyneenä kohti Aurinkoa, eli aurinkovuorokausi on tämän verran pitempi kuin tähtivuorokausi ja tunnin alkuperäisen määritelmän mukaan tasan 24 tuntia. Maapallon pyörimisen hidastuessa vuorokausi pitenee jatkuvasti, ja siinä esiintyy myös millisekunnin suuruusluokkaa olevia epäsäännöllisyyksiä.


title: Maa

text:
Maalla on yksi suuri pitkäaikainen kiertolainen, Kuu. Kuumme on emoplaneettaansa verrattuna suhteellisesti suurempi kuin yksikään toinen aurinkokuntamme kuu. Maan kiertorata Auringon ympäri ei ole täysin ympyrämäinen, vaan likimain ellipsi, jonka toisessa polttopisteessä on Aurinko. Maa on lähinnä Aurinkoa tammikuun alussa, kun pohjoisella pallonpuoliskolla on talvi , ja vastaavasti kauimpana heinäkuun alussa, kun pohjoisella pallonpuoliskolla on kesä.
Vuodenaikojen vaihtelu johtuu akselikallistumasta, eli siitä, että Maan akseli on 23,44 astetta kallellaan ratatason normaaliin nähden. Maan akseli on sen napojen kautta kulkevaksi kuviteltu suora. Tällä hetkellä akseli osoittaa lähelle Pohjantähteä. Auringon ja Kuun vaikutuksesta akseli kuitenkin kiertyy hitaasti, ja esimerkiksi 12 000 vuoden kuluttua pohjoinen taivaannapa sijaitsee Vegan lähistöllä. Ilmiötä kutsutaan prekessioksi. Täyteen prekessiokierrokseen kuluu 25 725 vuotta.


title: Maa

text: Maa alkoi syntyä 4,7 miljardia vuotta sitten, kun Auringon syntyessä ylijääneestä materiaalista syntyneet planetesimaalit alkoivat vetää puoleensa hiukkasia ympäröivästä avaruudesta ja muodostaa planeettoja. Maapallo syntyi 4,6 miljardia vuotta sitten ja se alkoi vähitellen lämmetä. Noin 4,5 miljardia vuotta sitten arvellaan Marsin kokoisen kappaleen törmänneen Maahan. Kiertoradalle irronneesta materiaalista syntyi Kuu, ja samalla maapallon akseli kääntyi 23 asteen inklinaatiokulmaan.


title: Maa

text: Muutaman sadan miljoonan tai ehkä jopa miljardin vuoden kuluttua Maan synnystä sen sisäosat olivat niin kuumia, että rauta alkoi sulaa ja valua kohti maan keskiosia. Näin Maasta tuli kerroksellinen planeetta, jossa on sisäydin, ulkoydin, vaippa ja kuori, jonka muodostavat kevyimmät yhdisteet. Vanhimmat merkit maankuoresta löytyvät lähes neljän miljardin vuoden takaa. Noin 3,8 miljardia vuotta sitten alkoi maankuoresta muodostua protomantereita, nykyisten mannerten edeltäjiä. Maassa on ollut kolme niin sanottua supermannerta: Pangea (500 miljoonaa vuotta sitten), Rodinia (1000 miljoonaa vuotta sitten) ja Columbia (1,9 miljardia vuotta sitten).


title: Maa

text: Tulivuorista maan pinnalle purkautuneesta laavasta vapautui vetyä ja happea, jotka muodostivat yhdessä muiden kaasujen kanssa vesihöyryä, synnyttäen alkuilmakehän. Kun maapallo jäähtyi, vesihöyry tiivistyi vedeksi ja satoi Maahan. Vesi kerääntyi altaisiin, jolloin syntyivät ensimmäiset valtameret.


title: Maa

text: Maapallon ilmasto on vaihdellut koko maapallon olemassaolon ajan. Neljä miljardia vuotta sitten ilmakehän koostumus poikkesi huomattavasti nykyisestä, sillä hiilidioksidi oli toiseksi yleisin kaasu. Kasvihuoneilmiön ansiosta maapallon pintalämpötila olikin tuolloin korkea. Kun hiilidioksidin määrä väheni happea tuottavien eläinten yleistymisen myötä, maapallon ilmasto kylmeni runsaat kaksi miljardia vuotta sitten jäätikkövaiheeseen. Ensimmäisen jäätiköitymisen loputtua elämän kehitys jatkui jälleen lämpimissä oloissa. Viimeisten 50 miljoonan vuoden aikana maapallon ilmasto on jälleen kylmentynyt. Nykyisin maapallolla eletään jääkausien välistä aikaa, ja seuraavan jääkauden huippu tullee muutaman kymmenen tuhannen vuoden kuluttua.


title: Maa

text: Elämä syntyi maapallolle noin 3,5 miljardia vuotta sitten, vaikka varhaisimpien elonmerkkien on arveltu olevan jopa 3,7–4,2 miljardin vuoden takaa. Aluksi elämää oli vain veden alla. 800 miljoonaa vuotta sitten kehittyivät ensimmäiset alkueläimet, jotka käyttivät ravintonaan muita eliöitä. Ne kehittyivät 120 miljoonan vuoden kuluessa monimutkaisiksi ja monisoluisiksi eläimiksi. Selkärangattomien eläinten perusryhmät ilmestyivät proterotsooisen kauden lopulla ja paleotsooisen kauden alussa noin 540 miljoonaa vuotta sitten. Ensimmäiset maakasvit kehittyivät noin 450 miljoonaa vuotta sitten. Sammakkoeläimiä alkoi nousta maalle devonikaudella. Triaskaudella 245–200 miljoonaa vuotta sitten ilmestyivät nisäkkäät, sisiliskot, dinosaurukset, kilpikonnat ja krokotiilit. Dinosaurusten valtakausi kesti 160 miljoonaa vuotta. Kädelliset kehittyivät viimeistään 75 miljoonaa vuotta sitten. Varhaisin ihmisten kehityshaaraan kuulunut kädellisten muoto tunnetaan noin viiden miljoonan vuoden takaa. Nykyihminen kehittyi Afrikassa yli 100 000 vuotta sitten.


title: Maa

text: Maan kiinteä kuorikerros koostuu paristakymmenestä mannerlaatasta, jotka kelluvat vaippaa raskaamman kiviaineksen päällä. Laatat liikkuvat alituisesti toistensa suhteen, aiheuttaen maanjäristyksiä ja tulivuoritoimintaa, lähinnä laattojen reunoilla, jossa ne törmäävät tai työntyvät toisensa alle. Toisaalta uutta laattamateriaalia eli merenpohjaa muodostuu valtamerten keskellä, kuten Islannissa, jossa kiviainesta työntyy esiin Maan vaipasta. Laattaliikkeen energianlähde on radioaktiivinen hajoaminen.


title: Maa

text: Maan sisäinen koostumus on meille elintärkeä. Planeetalla on nimittäin jatkuvan radioaktiivisen hajoamisen ansiosta sula rauta-nikkeli-ydin, joka saa aikaan voimakkaan magneettikentän, ja se suojaa elämää vaaralliselta säteilyltä sekä Auringosta tulevalta suurienergiseltä hiukkaspommitukselta. Lähellä napa-alueita hiukkaspommitus voidaan nähdä paljain silmin öiseen aikaan värikkäinä revontulina. Magneettikentän vangitsemat Auringosta tulevat hiukkaset koostavat van Allenin vyöhykkeet.


title: Maa

text: Maan magneettikenttä, jonka voimakkuus on 25–65 mikroteslaa, heikkenee aika ajoin ja vaihtaa napaisuuttaan. Samanapaisuus kestää yleensä satojatuhansia vuosia.


title: Maa

text: Maa voidaan jakaa kerroksiin, pinnalta keskipisteeseen, koostumuksen perusteella (kemiallinen jako) ja mekaanisten ominaisuuksien (aineen olomuoto, mekaaninen toiminta) mukaan.Maan ympärysmitta on noin 40 000 km ja säde hieman alle 6400 km.


title: Maa

text: Porauksilla on päästy kymmenen kilometrin syvyyteen maankuoren sisälle, mutta Maan vaippa kuoren alla on yhä koskematon. Epäsuoraa tietoa Maan sisäosista saadaan tutkimalla maanjäristysten ja ydinräjäytysten yhteydessä syntyviä seismisiä aaltoja. Uusimpina keinoina ovat nousseet esiin maan sisällä olevien uraanin, toriumin ja kalium-40:n radioaktiivisessa hajoamisessa syntyvien neutriinojen havaitseminen ja keinotekoisella neutriinosuihkulla luotaaminen.


title: Maa

text: Maa on ainoa aurinkokunnan planeetta, jonka pinnalla on nestemäistä vettä; se peittää noin 71 % koko pallon pinnasta. Tästä onkin syntynyt kutsumanimi "sininen planeetta". Maapallon kuivan maan pinta-ala on lähes täsmälleen sama kuin halkaisijaltaan puolet pienemmän Marsin koko ala.


title: Maa

text: Maan ilmakehä koostuu pääasiassa typestä (78 %) ja hapesta (21 %). Ihmiselämän kannalta tärkeää on, että hiilidioksidia ilmassa on alle yksi prosentti. Planeetan ja ilmakehän paksuuksien suhde on samaa luokkaa kuin omenan ja sen kuoren. Pinnalta katsottuna ilmakehän näkyvin ominaisuus on sen sinisyys, joka syntyy, kun valo siroaa kaasumolekyyleistä (Rayleigh-sironta). Valon spektrin sinisen pään aallonpituudet siroavat eniten. Ilman sirontaa taivas näyttäisi mustalta. Saman ilmiön vuoksi Aurinko näyttää keltaiselta tai punaiselta valon ilmakehässä kulkeman matkan pituuden mukaan. Ilmakehä päästää lävitseen vain osan Auringon säteilystä, ja esimerkiksi haitallinen ultraviolettisäteily kilpistyy suurelta osin monen kymmenen kilometrin korkeudella sijaitsevaan otsonikerrokseen.


title: Maa

text: Maa on tällä hetkellä ainoa planeetta maailmankaikkeudessa, jolla varmasti tiedetään olevan elämää. Tämänkaltaisen elämän esiintymisen mahdollistavat mm. nestemäinen vesi ja Auringon jatkuva valoenergiavirta. Ilmakehässä oleva suurehko happimäärä sen sijaan on Maan kasviston aikaansaama ja on eläinten, myös ihmisten, elinehto.


title: Maa

text: Merissä tapahtuvalla termohaliinikierrolla ja sen häiriöillä on oma osansa jääkausien synnyssä, vaikka niiden pääsyy onkin mannerliikunnat ja Maan akselikallistuman vaihtelut.


title: Maa

text: Maan ilmasto vaihtelee huomattavasti eri paikoissa, ja niin syntyneet ilmastovyöhykkeet luovat osaltaan erilaisia biomeja, kasvillisuusvyöhykkeitä. Aurinko ylläpitää ilmakehän kiertoliikettä, joka puolestaan pyrkii fysiikan lakien mukaisesti tasoittamaan lämpöeroja tropiikin ja napa-alueiden välillä. Suomen säähän vaikuttavat polaaririntaman syklonit (matalapaineet) ovat suuren luokan lämpöpumppuja, jotka kuljettavat pohjoiseen lauhaa ilmaa ja vetävät perässään kylmän arktisen ilman etelään.


title: Maa

text: Maapallon radan elliptisyys ja muut rata-arvot vaihtelevat jonkin verran kymmenien tuhansien vuosien kuluessa. Muutokset johtuvat muiden aurinkokunnan planeettojen heikosta vetovoimavaikutuksesta. Maapallon akseli tekee 25 725 vuoden jaksossa vaappuvan hyrrän tapaista prekessioliikettä. Se ja nutaatio ovat etupäässä muiden taivaankappaleiden aiheuttamia häiriöitä. Lisäksi pohjoisnapa siirtyy lyhyemmällä, parinkymmenen vuoden luokkaa olevalla jaksolla epäsäännöllisesti muutaman kymmenen metriä ympyrämäisesti. Ilmiötä kutsutaan napavariaatioksi. Maapallon pyöriminen hidastuu pääasiassa Kuun vetovoiman aiheuttaman vuorovesi-ilmiön vuoksi keskimäärin 1,6 millisekuntia vuosisadassa, mutta muiden syiden kuten tuulten, maanjäristysten ja mannerliikuntojen vuoksi tämä hidastuminen ei ole tasaista. Korallitutkimusten mukaan 370 miljoonaa vuotta sitten Maan pyörähdysaika oli 22,7 tuntia. Noin 600 miljoonaa vuotta sitten kambrikauden lähestyessä Maan vuorokausi oli 21 h, ja vuodessa siis 423 vuorokautta. Eräs arvio väittää Maan pyörähtäneen synnyttyään noin 4 600 miljoonaa vuotta sitten kierroksen kuudessa tunnissa, toinen 14 tunnissa. Suomessa maapallon pyörimisnopeus suhteessa akseliinsa on Helsingissä 835 km/h, Oulussa 707 km/h ja Nuorgamissa 571 km/h.


title: Maa

text: Maailmankartta on kartta maapallon pinnasta. Maasta on kuitenkin mahdotonta saada täysin todenmukaista karttaa tasaiselle pinnalle. Ainoa oikea kartta on karttapallossa. Maapallosta on olemassa erilaisia karttaprojektioita. Esimerkiksi Petersin sovelletussa projektiossa alueiden ja valtioiden pinta-alat ovat oikeat toisiinsa verrattuna, mutta muodot ovat vääristyneet. Mercatorin oikeakulmaisessa karttaprojektiossa muodot ovat oikeat, mutta päiväntasaajalla sijaitsevat valtiot ovat liian pieniä ja pohjoisessa ja etelässä sijaitsevat liian suuria. Yhdistämällä erilaisia projektioita virheitä saadaan pienennettyä.


title: Meri

text: Meri on mantereiden ympärillä oleva laaja ja yhtenäinen suolavesikerros, joka peittää noin 381 miljoonaa neliökilometriä eli 70,8 prosenttia maapallon pinta-alasta. Meriksi kutsutaan myös eräitä suuria laskujoettomia järviä, kuten Kaspianmerta. Meriä tutkii meritiede. Maa on Aurinkokunnan ainoa planeetta, jonka pinnalla on nestemäistä vettä. Maapallolla voidaan katsoa olevan kolmesta viiteen valtamerta: Tyynimeri, Atlantin valtameri ja Intian valtameri sekä usein mukaan luetut Pohjoinen ja Eteläinen jäämeri. Lisäksi mannerten välissä on välimeriä, kuten Välimeri, saariryhmien erottamina reunameriä (esimerkiksi Pohjanmeri) sekä syvälle mannerten sisäosiin ulottuvia sisämeriä (esimerkiksi Itämeri).


title: Meri

text: Maailman merien keskimääräinen syvyys on 3 795 metriä.


title: Meri

text: Valtameret ovat maapallon suurimpia meriä. Jokaisella niistä on lukuisia reunameriä.Merissä on vettä noin 1 350 miljoonaa kuutiokilometriä, mikä on 96,8 prosenttia kaikesta maapallon vesivarastosta.


title: Meri

text: Valtamerten keskilämpötila on 3,9 °C. Pintavesien lämpötila on keskimäärin 17,4 °C; tropiikissa se on 27–28 °C ja napaseuduilla −1...−2 °C. Meriveden pohjaveden lämpötila on noin 0 °C. Meriveden jäätymispiste on noin −1,9 °C.


title: Meri

text: Valtamerten suolaisuus vaihtelee 33 ja 37 promillen välillä. Itämeren pohjoisosien ja sen lahtien murtovedessä suolaa on kuitenkin vain 3–7 promillea. Merivedessä on liuenneena kaikkia maapallolla luonnossa esiintyviä alkuaineita. Suoloista eniten on kloridia (55,0 % suoloista) ja natriumia (30,6 %).


title: Meri

text: Merenpohja on veden peittämää maata meren pohjassa. Mannerjalusta on matalaa vettä, jolta laskeutuu jyrkästi mannerrinne. Sen alaosassa on usein loivasti kumpuilevaa maastoa, joka viettää syvänmeren tasangolle, joka on hyvin tasainen. Valtameren pohjaa peittää tavallisesti ohut mutainen sedimenttikerros, joka muodostaa merenalaisten vuorten ja ylänköjen erottamia syvänmeren tasankoja. Tasangon syvyys voi vaihdella kolmen ja viiden kilometrin välillä. Sitä syvemmällä on kapeita syvänmeren hautoja, joista syvimmät ovat yli kymmenen kilometriä syviä.


title: Meri

text: Atlantin keskellä, Intian valtameressä ja eteläisellä Tyynellämerellä sijaitsevat laajat ja lähes yhtenäiset vuoristoketjut, valtamerten keskiselänteet. Niiden keskustassa ovat murroslaaksot, uuden basalttisen merenpohjan syntyalueet.


title: Meri

text: Meret vaikuttavat suunnattomasti alueen luontoon ja ihmisiin. Meristä aiheutuva ilmiö on vuorovesi, joka paikallisesti voi olla erittäin merkittävä muutos. Merivirrat vaikuttavat ilmastoon vielä kaukana merestäkin. Tunnetuin merivirta lienee Golfvirta. El Niño on ilmiö, joka vaikuttaa laajalti eteläisen pallonpuoliskon sääoloihin.


title: Meri

text: Vuorovedeksi kutsutaan Kuun ja Auringon vetovoiman aiheuttamaa merenpinnan laskua ja nousua. Todellisuudessa tällainen malli ei selitä havaittuja vuorovesiä, vaan mukaan on otettava muita tekijöitä. Paikalliset maantieteelliset tekijät voivat johtaa jopa yli kymmenen metrin vuorovesivaihteluun. Vedenpinnan korkeinta vaihetta kutsutaan vuokseksi ja matalinta vaihetta luoteeksi.


title: Meri

text: Merivirta on pysyvä tai tilapäinen valtameressä tapahtuva virtaus. Monet merivirrat ovat suuria ja melko pysyviä. Golfvirta on lämmin merivirta. Muita tunnettuja virtauksia ovat kylmä Labradorinvirta Grönlannin lähellä sekä lämmin Kuroshio (Kuroshivo) Tyynellämerellä sekä kylmä Ojashio (Ojashivo). Myös Etelämannerta kiertää lännestä itään kylmä virtaus.


title: Meri

text: Merissä on monia erityyppisiä elinympäristöjä: koralliriuttoja, jokisuiden murtovesialueita, vuorovesirannikkoa, mangrovemetsiä, levämetsiä, hiekka- ja kivikkorantoja, meriruohoniittyjä, vedenalaisia vuoria ja syvän veden sienieläinyhteisöjä.


title: Meri

text: Koralliriuttoja voi muodostua vain alueilla, joissa merivesi ei ole pitkiä aikoja kylmempää kuin 18 astetta. Useiden korallien kanssa elää symbioosissa leviä, jotka voivat yhteyttää vain lähellä pintaa, missä valoa on tarpeeksi. Tämän takia useimmat riuttoja muodostavat korallilajit pärjäävät vain alle 70 metrin syvyydessä. Koralliriutoilla elää korallien lisäksi miljoonia muita eläinlajeja.


title: Meri

text: Mangrovemetsissä elää erityisiä nousevaan ja laskevaan vedenpintaan sopeutuneita puita ja niiden joukossa omia lajejaan. Sen lisäksi ne suojaavat rannikoita eroosiolta ja esimerkiksi tsunameilta.


title: Meri

text: Eräät suurikokoiset "Laminariales"-lahkon ruskolevät muodostavat ”metsiä”, jotka kuuluvat maapallon tuottavimpiin ekosysteemeihin. Niitä on ennen kaikkea lauhkeissa ja viileissä vesissä, mutta vuonna 2007 myös Ecuadorin trooppisilta vesiltä löytyi ruskolevämetsä.


title: Meri

text: Meriruohoniityt näyttävät etäältä hyvin samoilta kuin merilevämetsät, mutta meriruohot eivät ole leviä vaan putkilokasveja. Ne ovat taustaltaan kuivalla maalla kehittyneitä kasveja, jotka ovat sopeutuneet vedenalaiseen elämään pölytystä myöten. Meriruohoniityt tarjoavat tärkeän suojapaikan kalojen ja muiden merieläinten poikasille. Ruohojen juuret sitovat sedimenttiä paikalleen. Meriruohoniityt sitovat noin 15% maailman hiilivarastoista.


title: Meri

text: Sienieläimet muodostavat koralliriuttojen kaltaisia yhteisöjä syvempään veteen, tyypillisesti yli 20 metrin syvyyteen. Niissä elää sienieläinten lisäksi monia muita selkärangattomia.


title: Meri

text:
1400- ja 1500-lukujen löytöretket olivat ennen kaikkea uusien meriteiden etsimistä. Löytöretkeilijät loivat yhteyden kaikkien mannerten välille. Matkat valtamerten yli olivat mahdollisia, kun keksittiin parannuksia sekä itse laivojen rakenteeseen että navigointimenetelmiin. Vähitellen merenkulkijat oppivat tuntemaan valtamerillä vallitsevat tuulijärjestelmät: pasaatituulet ja monsuunit, ja hyödyntämään niitä reittisuunnittelussa. Kauppareittien lyhentämiseksi on rakennettu Panaman kanava ja Suezin kanava. Mannertenväliset merimatkat ovat tuhansia kilometrejä nykyistä lyhempia, jos käytetään Luoteisväylää Kanadan ympäri ja Koillisväylää Siperian pohjoisrannikolla. Nykyään jääpeite estää niiden käytön talvipuolella vuotta. Ilmaston lämpenemisen myötä pohjoisten reittien käytön odotetaan lisääntyvän.
Meret ovat edelleen tärkeä ihmisten ja tavaroiden kulkuväylä. 90 prosenttia maailman kauppatavarasta kulkee meriteitse.


title: Meri

text: Maailman kymmenen vilkkainta satamaa vuonna 2012 olivat Singapore, Shanghai, Hongkong, Shenzhen, Busan, Ningbo, Kanton, Dubai, Qingdao ja Rotterdam.


title: Meri

text: Kalastus ja kalanviljely ovat tärkeitä elinkeinoja etenkin kehitysmaissa. Ne työllistivät maailmassa 44,9 miljoonaa ihmistä vuonna 2008. Noin 53 prosenttia maailman merten kalaresursseista hyödynnetään täysimääräisesti, lisäksi 32 prosenttia kärsii tai on toipumassa ylikalastuksesta.


title: Meri

text: Merivesi on niin suolaista, että sitä ei voida käyttää talous- ja kasteluvetenä. Makean veden tuottaminen merivedestä on kemiallisesti mahdollista mutta varsin kallista. Merisuolaa on sen sijaan helppo tuottaa merivedestä haihdunta-altaiden avulla kuivilla ja lämpimillä ilmastovyöhykkeillä.


title: Maantiede

text: Maantiede (kreik. "geografia", ’maan piirtäminen’) on tieteenala, joka tutkii Maan pintaa ja maan pinnalla esiintyviä sekä ihmisen että luonnon aikaansaamia ilmiöitä. Maantiede etsii näiden ilmiöiden säännönmukaisuuksia ja syitä sekä eri ilmiöiden välisiä vuorovaikutussuhteita. Maantieteen tutkimuskohteita ovat esimerkiksi Maan elollisen ja elottoman luonnon prosessit, niiden historia, väestö, kulttuuri, asutus, talous ja ympäristö sekä ympäristönmuutokset kaikissa ajan ja alueiden mittakaavoissa.


title: Maantiede

text: Maan pinnan lisäksi maantieteessä käsitellään myös maan rakennetta ja maapalloa ympäröivää avaruutta, mutta näiden tarkempi tutkiminen kuuluu tähtitieteen ja geologian piiriin. Yhteistä näille moninaisille tutkimusnäkökulmille on alueellinen tarkastelutapa.


title: Maantiede

text: Maantieteelle ominaista on ilmiöiden spatiaalinen eli tilaan liittyvä ja temporaalinen lähestymistapa, tämä korostus erottaa sen muista lähitieteistä. Alueet ja paikat ovat maantieteessä keskeisiä. Tärkeitä työvälineitä ja toimintamenetelmiä maantieteessä ovat esimerkiksi kartat, GIS eli paikkatietojärjestelmä, kaukokartoitus, satelliittipaikannus ja kenttätutkimus.


title: Maantiede

text: Maantieteeseen kuuluviin ilmiöihin aletaan Suomessa tutustua peruskoulun ensimmäisillä luokilla, missä sitä opetetaan osana ympäristöoppia; sen jälkeen se on omana oppiaineenaan (viidenneltä luokalta lähtien), jonka nimenä on "maantieto". Lukiossa, kun opetus on jo lähempänä tieteellistä näkökulmaa, oppiaine on nimeltään "maantiede". Puhekielessä oppiaine tunnetaan kuitenkin vielä erittäin laajalti vanhalla nimellään myös lukioissa. Oppiaine kuuluu ympäristö- ja luonnontieteellisten aineiden joukkoon.


title: Maantiede

text: Yliopistotasoista opetusta maantieteessä annetaan Suomessa Helsingin, Turun, Oulun ja Itä-Suomen yliopistoissa. Maantieteen kanssa läheisessä yhteydessä on aluetiede, jota on mahdollista opiskella edellisten lisäksi myös Tampereen ja Vaasan yliopistoissa. Yliopistossa maantiede kuuluu matemaattis-luonnontieteelliseen tiedekuntaan. Poikkeuksena kuitenkin Itä-Suomen yliopisto, jossa maantiede kuuluu yhteiskuntatieteiden ja kauppatieteiden tiedekuntaan. Maantiedettä opiskelleet voivat työskennellä useissa ammateissa ja tehtävissä, esimerkiksi opettajina, tutkijoina, suunnittelijoina, ympäristöasiantuntijoina tai paikkatietoasiantuntijoina.


title: Maantiede

text:
Maantiede jaetaan yleismaantieteeseen ja aluemaantieteeseen. Yleismaantiede jakautuu edelleen luonnonympäristöä ja myös avaruutta tutkivaksi luonnonmaantieteeksi ja maapalloa ihmisen toiminnan kenttänä tutkivaksi kulttuurimaantieteeksi. Yleismaantieteessä keskitytään etsimään syy- ja riippuvuussuhteita eri ilmiöiden välille. Aluemaantiede taas tutkii tietyin perustein hahmottunutta rajattua aluetta kuten valtiota, kuntaa tai tiettyä kulttuuripiiriä. Nämä tutkimusalueet haarautuvat edelleen tarkemmiksi kokonaisuuksiksi. Maantieteen tutkimusalue on laaja: Sillä on yhteisiä tutkimuskohteita muun muassa biologian, sosiologian, yhteiskuntatieteiden ja fysiikan kanssa.
Alla olevaan osa-alueiden luetteloon on merkitty sulkeisiin mahdollinen muu sivuava tieteenala. Jakoa fyysiseen maantieteeseen ei aina tehdä erikseen. Tällöin klimatologia, hydrogeografia ja geomorfologia tulevat eliömaantieteen rinnalle erillisiksi luonnonmaantieteen haaroiksi. Kulttuurimaantiede jaotellaan useampiin osa-alueisiin kuin tässä on esitetty, mutta jaottelukäytäntö vaihtelee.Maantieteellä on pitkät perinteet, joskin sen sisältö on aikojen saatossa kehittynyt ja muuttunut huimasti. Maapallon uskottiin pitkään olevan litteä, mikä käsitys pysyi vallalla pitkälti keskiajalle asti, vaikka jo 500-luvulla eaa. matemaatikko Pythagoras uskoi maapallon olevan todellisuudessa pyöreä. Myös antiikin ajan kuulut filosofit Platon ja Aristoteles jakoivat saman ajatuksen. Aristoteles perusteli kantaansa sillä, että Maan varjo Kuun pinnalla oli pyöreä. Lisäksi hän havainnoi, kuinka Pohjantähti sijaitsi pohjoisemmissa maissa korkeammalla kuin etelämmissä.


title: Maantiede

text: Ensimmäisen tunnetun kartan teki niin ikään 500-luvulla eaa. vaikuttanut kreikkalainen Anaksimandros. Maantieteen isäksi nimetään kuitenkin usein Aleksandrian kirjaston ylikirjastonhoitaja, Eratosthenes (noin 275–194 eaa.), joka laski maapallon koon melko tarkasti (sai tulokseksi 250 000 stadionia, mikä on lähellä 40 000 km) ja käytti ensimmäisenä nimeä "geografia". Hän myös piirsi kartan silloin tunnetusta maailmasta. Eratostheneen nimeäminen maantieteen isäksi on kuitenkin osin arveluttavaa, sillä muun muassa inuiitit, intiaanit ja useat Tyynenmeren saarilla asuvat kansat olivat jo aiemmin piirtäneet karttoja. Kreikkalaiset olivat lisäksi omaksuneet kartanteon perusteet Lähi-idästä.


title: Maantiede

text: Kreikkalaiset olivat myös ensimmäisiä maantieteellisten teoksien kirjoittajia. Erityiset periplus- ja periegesis-teokset kuvaavat antiikin ajan maantiedettä. Niitä käytetään nykyään muun muassa arkeologian apuna. Periplus-teoksissa kuvattiin rannikoita satamasta satamaan, ne olivat siis välimatkojen kuvauksia ja toimivat apuna muun muassa kauppiaille. Periegesis-teokset puolestaan kuvasivat eri paikkojen erikoisuuksia ja olivat tavallaan oman aikansa matkaoppaita.


title: Maantiede

text: Rooman kasvattaessa valtaansa sotilaallisella taholla myös sen tieteellinen vaikutus kasvoi. Valtion alueen kasvaessa yhä uusia alueita saatiin tarkastelun kohteiksi. Rooman ajan huomattavin maantieteilijä ja historioitsija oli Strabon (noin 60 eaa. – 20 jaa.). Hän matkusti laajalti muun muassa Armeniassa, Etruriassa (Italia), Etiopiassa sekä Mustanmeren alueella. Strabon kirjoitti vanhan ajan maantieteen tärkeimmän lähdeteoksen Geographica, jossa hän kuvasi matkojensa kohteita ja johon hän oli kirjannut lukuisia lainauksia vanhojen oppineiden teoksista, jotka muuten olisivat hävinneet. Lisäksi Strabon laski muun muassa Välimeren pituuden ja havainnoi jokien kulutustoiminnan: Hän totesi muun muassa Bosporinsalmen olevan joen puhkaisulaakso. Strabon myös erotteli ylängöt ja alangot, ymmärsi eksposition merkityksen ja havainnoi lämpötilan laskun korkeammalle kuljettaessa.


title: Maantiede

text: Toisella vuosisadalla vaikutti Klaudios Ptolemaios, joka otti käyttöön pituus- ja leveyspiirit ja piirsi kuuluisan ”maailmankarttansa”, joka tosin oli sisällöltään melko niukka; muun muassa asutusta ei ollut merkitty. Hänen tärkein teoksensa oli pääasiassa kartografiaa käsittelevä Geographike hyphegesis.


title: Maantiede

text: Keskiajalla maantiede muuttui monien muiden tieteiden ohella Euroopassa. Rooman valtakunnan hajoamisen jälkeen roomalaiskatolisen kirkon kasvava valta vaikutti myös tieteiden harjoittamiseen. Kartografiassa tärkeäksi nousi karttojen symbolinen arvo niiden luonnontieteellisen eksaktiuden kustannuksella. Mappamundi-nimiset kartat keskittyivät Välimeren ympäristöön.


title: Maantiede

text: Nämä kartat on jaettavissa neljään erilaiseen tyypiin. Ensimmäinen on T-O -malli, jossa itä on kartan yläosassa ja Välimeri, Niili ja Tonava muodostavat T:n mallisen vesistön kartan keskelle. Maa jakautuu siis kolmeen osaan, Aasiaan, Afrikkaan ja Eurooppaan. Näitä maa-alueita kiertää O:n muotoinen valtameri.


title: Maantiede

text:
Toinen karttatyyppi oli vyöhykemalli, jossa maailma jakautui erilaisiin lämpövyöhykkeisiin pohjoisesta etelään. Keskellä oli valtameri tai kaksi valtamerta. Kolmas malli yhdistää T-O -mallin ja vyöhykemallin, siinä Afrikan eteläpuolella on valtameri, jonka toisella puolella on jokin uusi manner. Neljäs malli on aiempia tarkempi maantieteellisesti ja keskittyy selkeämmin Välimeren ympäristöön.
Ajatus siitä, että keskiajalla maa olisi ajateltu litteäksi ei pidä paikkaansa. Jo antiikin aikana oli ajateltu että maa on pallon muotoinen ja useat oppineet ajattelivat niin myös keskiajalla. Myös esimerkiksi Danten "Jumalaisessa näytelmässä" on huomattavissa ajatus pallon muotoisesta maasta.


title: Maantiede

text: Keskiajan alussa tiede kukoisti Bagdadissa. Kreikkalaisia teoksia käännettiin arabiaksi, tähtitiedettä ja matematiikkaa harrastettiin laajalti. Lisäksi kauppiaat toivat jatkuvasti uutta tietoa muun muassa Kiinasta, Mongoliasta, Afrikan sisäosista ja Madagaskarilta. Maantieteellinen määrittäminen oli lisäksi muslimeille hyvin tärkeää, sillä Mekan suunta oli määriteltävä oikein. Vaikka arabialaisia karttoja syntyi lukuisia, vain yhdellä oli todellista merkitystä maantieteen kehitykselle. Aikakauden merkittävimmän maailmankartan, Tabula Rogerianan, loi Muhammad al-Idrisi vuonna 1154.


title: Maantiede

text: On tärkeää huomata, että maantiede oli pitkään lähes yksinomaan kartan piirtämistä. Lisäksi kartat olivat tietosisältönsä ohella taiteellisia tuotoksia, eikä niitä yleisesti edes pyritty piirtämään mittakaavaan. Arabialaiset kartat olivat useimmiten pyörökarttoja, joissa etelä oli kartan yläosassa ja pohjoinen alaosassa.


title: Maantiede

text: 1200-luvulla Polon veljekset tekivät kauppamatkoja itään, muun muassa Mongoliaan. Vuonna 1271 Marco Polo lähti matkoille mukaan ja kirjoitti kokemuksistaan matkakertomuksen, joka saavutti suuren suosion Euroopassa aiheuttaen suoranaisen Kiina-buumin. Lisäksi tietoa alkoi hiljalleen siirtyä arabimaista takaisin, kun luostareissa alettiin tehdä käännöksiä arabien kirjoittamista kirjoista.


title: Maantiede

text: Myös muualla harrastettiin keskiajalla maantiedettä. Muun muassa kiinalaiset liikkuivat merillä runsaasti jo 100- ja 200-luvuilla. Kiinalaiset tunsivat magneettineulan ja suunnistivat kompassin avulla. Kompassi tunnettiin Euroopassa vasta 1100-luvun lopulla. Lisäksi viikingit tekivät löytöretkiä, he muun muassa saavuttivat Pohjois-Amerikan vuonna 1003.