title: Vara-amiraali

text: Vara-amiraali (lyhenne v-amir) on useiden maiden merivoimissa käytössä oleva korkea sotilasarvo, joka on amiraalia alempana, mutta kontra-amiraalia ylempänä. Vara-amiraali vastaa yleensä maa- ja ilmavoimien kenraaliluutnanttia.


title: Vara-amiraali

text: Vara-amiraali on puhuteltaessa amiraali (etuliitettä ei käytetä).


title: Kontra-amiraali

text: Kontra-amiraali (lyhenne kamir) on useiden maiden merivoimissa käytössä oleva korkea sotilasarvo, joka on vara-amiraalin alapuolella ja vastaa maa- ja ilmavoimien kenraalimajuria. Suomessa se oli 1990-luvulle saakka alin amiraalien arvoista, mutta tuolloin luotiin maa- ja ilmavoimien prikaatikenraalin arvon perustamisen yhteydessä uusi sitä vastaava lippueamiraalin arvo, joka sijoittuu kontra-amiraalin alapuolelle.


title: Kontra-amiraali

text: Kontra-amiraalia puhetellaan amiraalina, ilman etuliitettä.


title: Lippueamiraali

text:
Lippueamiraali (lyhenne lamir) on joidenkin maiden merivoimissa käytössä oleva sotilasarvo. Useimmissa maissa sitä vastaava arvonimi on kommodori tai kontra-amiraali. Suomen merivoimissa se on amiraalinarvoista alin ja sijoittuu kontra-amiraalin ja kommodorin väliin. Arvo luotiin 1990-luvulla maa- ja ilmavoimien prikaatikenraalin arvon perustamisen yhteydessä sitä vastaavaksi merivoimien arvoksi. Lippueamiraalia puhutellaan amiraalina, ilman etuliitettä.
Lippuemiraalin arvossa palvelleita upseereita ovat muun muassa arvoon 2003 ylennetty Bo Österlund (Turun ja Porin sotilasläänin komentaja -2006), 2006 arvoon ylennetty entinen Puolustusvoimien tiedustelupäällikkö Georgij Alafuzoff sekä Rajavartiolaitoksen esikunnan henkilöstöosaston päällikkö Erkki Uitti, joka ylennettiin arvoon 2007.


title: Uumajan kunta

text: Uumajan kunta () on Västerbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Västerbotteniin. Kunnan keskustaajama on Uumaja.


title: Uumajan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 2 317,12 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 120 777 henkeä (31.12.2015).


title: Uumajan kunta

text: Uumaja sijaitsee Ruotsin itärannikolla Merenkurkun tienoilla. Uumajassa asuu paljon ruotsinsuomalaisia, noin kuusi prosenttia, ja heillä on aktiivista kerhotoimintaa. Suomenruotsalaisia on muuttanut jonkin verran Suomen ruotsinkieliseltä rannikkoseudulta Vaasan ympäristöstä.


title: Uumajan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 129,05 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 5,5 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Uumajan kunta

text: Kunnan alueella sijaitsevat muinaisjäännöksiksi luokitellut Norrforsenin kalliopiirrokset.


title: Uumajan kunta

text: Norjasta Venäjän Karjalaan kulkeva matkailutie, Sininen tie, kulkee Uumajan kautta.


title: Uumajan kunta

text: Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan nykyisen Uumajan kunnat alueella sijaitsivat Uumajan kaupunki, Uumajan ja Sävarin maalaiskunnat ja osin myös Nordmalingin maalaiskunta. Vuonna 1914 muodostettiin Hörneforsin maalaiskunta erottamalla se Uumajan ja Nordmalingin maalaiskunnista. Loppuosa Nordmalingia on edelleen itsenäinen kunta. Vuonna 1918 Uumajan maalaiskunnasta erotettiin Holmsundin maalaiskunta ja vuonna 1925 osa Sävarin maalaiskunnasta erotettiin Holmönin maalaiskunnaksi. Holmsundin maalaiskunta muutettiin Holmsundin kauppalaksi vuonna 1947. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa aluejako ei muuttunut. Uumajan maalaiskunta liitettiin kaupunkiin vuonna 1965. Vuonna 1971 kaupunki, kauppala ja maalaiskunnat muutettiin kunniksi Ruotsin siirtyessä yhtenäiseen kuntamuotoon, mutta kuntaliitoksia ei tehty. Vuonna 1974 Uumajan kunta sai nykyiset rajansa, kun siihen liitettiin Holmsundin, Holmönin, Hörneforsin ja Sävarin maalaiskunnat.


title: Uumajan kunta

text: Kunnan alueella ovat sijainneet seuraavat taajaväkiset yhdyskunnat:


title: Uumajan kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Uumajan kaupungin vaakuna. Myös useimmilla maalaiskunnilla oli omat vaakunat.


title: Uumajan kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 2 085 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,8 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Uumajan kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 2 386 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,8 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Uumajan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 189 980 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 60 000 kruunua.


title: Uumajan kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Uumajan kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Uumajan kunta

text: Kunnassa on 22 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 88,4 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 13 423 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Uumajan kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Uumajan kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Uumajan kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista Tomtebo on sittemmin kasvanut yhteen Uumajan taajaman kanssa.


title: Uumajan kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Uumajan kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Uumajan kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Uumajan kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Uumajan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Uumajan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Uumajan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Uumajan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Konnevesi (järvi)

text: Konnevesi on Rautalammin reitin keskusjärvi, pinta-alaltaan 189 km². Se on pinta-alaltaan Suomen 23:nneksi suurin järvi. Järvi sijaitsee Konneveden, Rautalammin ja Vesannon kuntien alueella.


title: Konnevesi (järvi)

text: Konnevesi muodostuu pitkänomaisesta, kapeahkosta Pohjois-Konnevedestä ja leveämmästä, saarekkaasta Etelä-Konnevedestä. Etelä-Konnevesi on lukuisista saarista ja erillisistä syvänteistä koostuva rikkonainen järvi. Pohjois-Konnevesi on Rautalammin reitille tyypillinen pitkänomainen vähäsaarinen selkävesi. Konneveden eteläosa on lähes kaksi kertaa pohjoisosaa suurempi ja selvästi syvempi. Näitä kahta allasta yhdistää mm. Kivisalmi. Pohjois-Konnevedestä on yhteys Neiturin kanavan kautta Keiteleeseen ja Kiesimän kanavan kautta Kiesimään. Etelä-Konnevesi laskee länsipäästään Kellanvirtaa Liesveteen. Vuonna 2014 sen itäosaan perustettiin Etelä-Konneveden kansallispuisto.


title: Konnevesi (järvi)

text: Konnevesi on vedenlaatuluokitukseltaan erinomainen. Järven pohjoisosassa näkösyvyys on keskimäärin 5–6 metriä, joinakin talvina jopa 10–11 metriä. Näkösyvyys järven eteläosassa on noin 4–5 metriä.


title: Konnevesi (järvi)

text: Konnevesi on tunnettu muikustaan, jonka varassa on ammattikalastustakin. Järven kalakantoja on seurattu koekalastuksin ja kirjanpidon avulla 1970-luvun alusta lähtien osana Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksen sisävesien kalakantojen seurantahanketta. Vuonna 2008 Konneveden kalakannat olivat varsin hyvässä tilassa. Muikkuja oli runsaasti, mikä heijastui positiivisesti moniin muihinkin lajeihin. Ahventen keskikoko oli ennätyksellisen korkea, mistä kertoo 27-33 mm:n verkkojen yksikkösaalis. Verkkosiikojen yksikkösaalis oli korkea, mutta nuotalla siikoja ei juurikaan ole saatu muikun vallattua selkävedet. Lisäksi taimenet kasvoivat tutkimusaikana nopeasti.


title: Jetpack

text: Jetpack on Adam Pedersenin kehittämä "Lode Runner" -klooni ja aluksi Software Creationsin mutta myöhemmin Impulse Gamesin julkaisema tasohyppely. Peli julkaistiin MS-DOS:lle vuonna 1993.


title: Jetpack

text: Pelissä lennetään rakettirepulla keräilemässä smaragdeja. Peliä julkaistaan nykyään freeware-lisenssin alla julkaisutalojen (Software Creations ja Impulse Games) lopetettua toimintansa. Peli toimii hyvin myös nykykoneissa. "Jetpackin" mukana toimitetaan kenttäeditori ja siihen on saatavissa runsaasti fanien tekemiä lisäkenttiä.


title: Santiago

text: Santiago on pyhimyksenä pidetyn Jaakob vanhemman nimitys espanjan- ja portugalinkielisissä maissa. Nimi on espanjankielisissä maissa yleinen sekä etu- että sukunimenä, ja on myös useita Santiago -nimisiä paikkoja ja kirkkoja.


title: Santiago

text: Merkittävimpiä Santiago-nimisiä paikkoja:


title: Santiago

text: Muita paikkoja:


title: Volkswagen

text: Volkswagen (VW) on Volkswagen-konsernin valmistama automerkki.


title: Volkswagen

text: Vuonna 1933 Saksassa valtaan noussut Adolf Hitler oli luonut ajatuksen yksinkertaisesta ja ennen kaikkea jokaisen työtätekevän perheen ulottuvilla olevasta henkilöautosta. Automallin suunnittelulle määrättiin tarkat reunaehdot, muun muassa se että valmis auto sai maksaa enintään 1000 RM kappaleelta. Auton ostoon oli siis mahdollisuus jokaisella työtä tekevällä perheellä erityisen säästämisohjelman puitteissa tuon ajan Saksan taatuilla työsuhteilla ja palkkatasolla. Kansanautoajatukseen liittyi myös tavoite luoda maahan laaja autobahnien verkosto. Suunnittelija Ferdinand Porschella oli ollut mielessään samantyyppisen automallin luominen ja hän sai maassa valtaapitäneet kiinnostumaan ideastaan.


title: Volkswagen

text: Vuonna 1934 Porsche solmi Saksan autoteollisuusliiton kanssa sopimuksen Volkswagenin eli "kansanauton" kehittämisestä. Kolme vuotta myöhemmin valmistui ensimmäinen mallisarja VW 30.


title: Volkswagen

text: Vuonna 1938 aloitettiin ensimmäisen Volkswagen-tehtaan rakentaminen Fallerslebenin kylässä. Työ saatiin valmiiksi seuraavana vuonna, ja autojen valmistaminen tehtaassa voitiin aloittaa. Ensimmäinen malli oli Kdf-wagen, niin sanottu Kupla. Sodan syttyminen muutti alkuperäisiä suunnitelmia ja tehdas tuotti autoja ainoastaan armeijalle. Liittoutuneet pommittivat tehdasta sodan aikana ja se sai vaurioita.


title: Volkswagen

text: Vuonna 1945 britit nimesivät toisen maailmansodan loppuvaiheessa miehittämänsä kaupungin Wolfsburgiksi. Kaupungissa ollut Volkswagen-tehdas toimi vielä sodan lopulla englantilaisten joukkojen ajoneuvokorjaamona. Tehdas aloitti sodan jälkeen englantilaisten toimesta uudelleen VW kuplan valmistuksen. Hitlerin aikana säästämisohjelmassa mukana olleille maksettiin korvaus, ja lukuisa määrä sodan aikana tuotettuja Volkswagen Kübelwageneita ja Schwimmwageneita muutettiin Kupla-malleiksi vaihtamalla niihin tehtaalla kori.


title: Volkswagen

text: Vuonna 1972 kupla-mallista tuli historian myydyin automalli sen ohittaessa Fordin T-mallin. Pahoissa talousvaikeuksissa ollut Volkswagen esitteli uuden automallinsa Golfin vuonna 1974. Auto poikkesi tehtaan aikaisemmasta tuotannosta huomattavasti sillä siinä oli nestejäähdytteinen rivimoottori poikittain edessä ja etuveto. Vuotta aikaisemmin yhtiö oli jo esitellyt vastaavantyyppisen suuremman mallin Passatin, mutta Golfista tuli myyntimenestys. Kuudenteen sukupolveen ehtinyttä Golfia on valmistettu jo yli 25 miljoonaa kappaletta. Vuonna 1982 Volkswagen solmi yhteistyösopimuksen espanjalaisen Seatin kanssa. Myöhemmin se siirtyi kokonaan Volkswagenin emoyhtiön Volkswagen Groupin alaisuuteen.


title: Volkswagen

text: Vuonna 1996 Volkswagen esitteli uuden Kuplan – New Beetlen. Vuonna 2003 valmistettiin viimeinen vanhanaikainen kupla Meksikossa. Pian tämän jälkeen Volkswagen Golf ohitti kuplan valmistusmäärissä.


title: Volkswagen

text: Vuonna 2005 Volkswagen palasi aiempaan käytäntöönsä nimetä sedan-mallinen Golf Jetaksi, sen oltua välillä Vento ja sitten Bora. Vuodesta 2010 lähtien Jetta eriytettiin omaksi mallikseen eikä se perustu enää Golfiin.


title: Volkswagen

text: Saksalaisesta ”Kansanautosta” kirjoitettiin suomalaisessa lehdistössä jo 1930-luvun loppuvuosina. Volkswagenin tuonti Suomeen käynnistyi virallisesti vuonna 1950, mutta jo tätä ennen maahan oli tullut muutamia Volkswageneita niin sanottuina merimiesautoina parin vuoden ajan. Ensimmäisenä maahantuojana oli Autola Oy ja ensimmäiset sen maahantuomat 12 Volkswagen Kuplaa luovutettiin uusille omistajilleen Helsingin Senaatintorilla 9. kesäkuuta 1950. Autouutuudesta käytettiin parin ensimmäisen vuoden ajan nimitystä Kansanauto. Vuoden 1950 aikana Suomeen tuotiin yhteensä 119 Volkswagenia, joista oli Suomen ajoneuvorekisterissä 50 vuotta myöhemmin jäljellä enää yksi auto.


title: Volkswagen

text: Autola Oy:n auto-osastosta muodostettiin vuonna 1952 uusi yhtiö VW-Auto. Vuonna 1953 Autola aloitti Volkswagenin ohella brittiläisen Rootes-yhtymän valmistamien Hillman-, Sunbeam- ja Commer-autojen tuonnin ja vuonna 1958 mukaan tuli vielä alankomaalainen DAF. Autola Oy liitettiin Wihuri-yhtymään vuonna 1955. Volkswagen herätti välittömästi suurta kiinnostusta, mutta henkilöautojen tuontisäännöstelyn vuoksi länsieurooppalaisia autoja ei saatu Suomeen läheskään kysyntää vastaavasti ja moni Volkswagenia toivonut ostaja joutui tyytymään itäeurooppalaiseen autoon. Vuoden 1954 lopussa Suomessa oli rekisterissä kuitenkin jo 3 946 Volkswagenia ja se oli kolmanneksi yleisin henkilöautomerkki Fordin ja Chevroletin jälkeen.


title: Volkswagen

text: Henkilöautojen tuontisäännöstely päättyi Suomessa vuonna 1962, mikä tiesi hyviä aikoja Volkswagenille. Vuonna 1965 Suomessa rekisteröitiin ensimmäisen kerran yli 100 000 uutta henkilöautoa. Volkswagen Kupla muodosti tästä määrästä yksinään lähes viidenneksen runsaalla 17 000 kappaleella huolimatta siitä, että kyseessä oli jo melko vanhanaikainen ja suorituskyvyltään vaatimaton auto ja että Volkswagen oli esitellyt sen ohella jo muitakin henkilöautomalleja. Samaan aikaan Volkswagen Transporter oli Suomen toiseksi ostetuin pakettiauto Ford Transitin jälkeen. Suomalaiset osallistuivat Volkswageneilla menestyksekkäästi ralleihin ja rata-ajoihin, ja vuonna 1964 aloitti toimintansa Antti Aarnio-Wihurin ja Pauli Toivosen vetämä suomalainen Volkswagen-kilpatalli, joka toimi 1970-luvun alkuvuosiin saakka. Volkswagenin maahantuoja Autola Oy fuusioitiin Wihuri-yhtymään vuonna 1968. Vuoden 1969 lopussa Volkswagen oli Suomen yleisin henkilöautomerkki miltei 99 000 auton määrällään. Vuosina 1969–1970 Wihurin Heinolan tehtaassa koottiin yhteensä 48 Volkswagen Kuplaa, millä Wihuri osallistui tuolloin ajankohtaiseen keskusteluun suomalaisesta henkilöautotuotannosta.


title: Volkswagen

text: 1970-luku merkitsi Volkswagenille useita muutoksia Suomessa. Vanhojen ilmajäähdytteisten ja takavetoisten mallien tilalle esiteltiin uudet vesijäähdytteiset ja etuvetoiset mallit. Audi tuli Volkswagenin rinnalle Wihuri Oy:n Volkswagen-osaston tuontiohjelmaan vuonna 1975 ja maahantuojan nimi muutettiin Wihuri Oy Volkswagen-Audiksi. Samana vuonna päättyi perinteisen Kuplan maahantuonti, jolloin niitä oli tuotu Suomeen yhteensä runsaat 127 000 kappaletta. Volkswagenin uusiksi päämalleiksi tulivat vuonna 1973 esitelty Passat ja vuoden 1974 uutuus Golf, joiden myyntimäärät eivät kuitenkaan yhdessäkään nousseet lähellekään aikaisempia Kuplan suosiolukuja. Vuoden 1979 lopussa Fiat oli ohittanut Volkswagenin Suomen suosituimpana henkilöautomerkkinä, ja Volkswagen-henkilöautoja oli rekisterissä noin 103 000 kappaletta, mikä oli vain hieman enemmän kuin kolmantena olleen Toyotan määrä. Wihuri-yhtymä luopui Volkswagenin ja Audin maahantuonnista vuonna 1977 myydessään VW-auton Keskolle. Seuraavana vuonna yrityksen nimi muutettiin VV-Auto Oy:ksi. 2018 VV-Auto muuttui K-Auto OY:ksi.


title: Volkswagen

text: Vuonna 1980 VV-Auto Oy aloitti Volkswagenin tekniikkaan perustuvien kevyiden MAN-kuorma-autojen maahantuonnin. Vuoden 1988 lopussa Volkswagen oli Suomen kahdeksanneksi yleisin henkilöautomerkki 108 928 autolla. Sen edellä olivat Nissan-Datsun, Toyota, Ford, Opel, Lada, Saab ja Volvo. Vuoden 1999 lopussa Volkswagen-autoja oli Suomen ajoneuvorekisterissä yhteensä 211 966 kappaletta. Yleisimmät henkilöautomallit olivat Golf (59 078 kappaletta), Passat (28 096), Polo (27 407), Jetta (17 733), Vento (14 894) ja Kupla (12 492). Transporter-pakettiautoja oli rekisterissä 26 493 kappaletta. Kaikista Suomen automerkeistä Volkswagen oli viidenneksi yleisin Toyotan, Opelin, Nissan-Datsunin ja Fordin jälkeen. Yksittäisistä henkilöautomalleista Volkswagen Golf oli samoin viidenneksi yleisin Toyota Corollan, Nissan/Datsun Sunnyn, Ford Escortin ja Opel Kadettin jälkeen. Pakettiautojen tilastossa Volkswagen Transporterin edellä olivat Toyota Hiace ja Ford Transit.


title: Volkswagen

text: Volkswagen palkittiin Auto Bild -lehden tekemän Palvelu 1 -ostotutkimus 2010 kategoriassa "Paras palvelu". Perustelujen mukaan Volkswagen on "yleisvoittaja, joka on kokonaisuutena parhaiten uuden auton ostajaa palveleva automerkki vuonna 2010."


title: Volkswagen

text: Volkswagen Polo palkittiin vuoden 2010 New Yorkin autonäyttelyssä kategoriassa "World Car of the Year 2010" (). Polo päihitti kisassa Mercedes-Benzin E-sarjan ja Toyota Priuksen. Vuonna 2009 ja 2013 samaisen tunnustuksen sai Volkswagen Golf.


title: Volkswagen

text: Yhdysvalloissa paljastuneessa Volkswagen-dieselautojen päästöhuijauksessa oli kyse autoon asennetusta tietokoneohjelmasta, joka mittaustilanteessa alentaa moottorin päästöjä ja myrkyllisiä kaasuja. Autojen päästöt olivat todellisuudessa 35-40 kertaa ilmoitettuja suuremmat. Väärennoksessä on kyseessä dieselmallit Jetta, Beetle ja Golf vuosilta 2009–2015 ja Passat vuosimallia 2014–2015 sekä myös Audi A3 -malli vuosilta 2009–2015. Volkswagen on Saksan liikenneministerin mukaan manipuloinut myös paketti- ja avolava-autojensa päästötestien tuloksia. Volkswagen joutui myöntämään, että 11 miljoonassa sen valmistamassa diesel-autossa oli päästöjä väärentävä laite. Viranomaiset eri puolilla maailmaa ilmoittivat aloittaneensa tutkimukset päästöhuijauslaitteista ja uhkasivat yhtiötä oikeustoimilla. Yhtiötä vastaan on käynnistetty rikostutkimukset sekä Yhdysvalloissa että Saksassa. Pelkästään Yhdysvalloissa Volkswagen joutuu maksamaan sakkoa huijauksesta jopa 16 miljardia euroa ja maksamaan autojen korjauskulut. Volkswagenin maine luotettavana autovalmistajana on mennyttä, ja sen taloudellinen tilanne heikkenee. Volkswagenin pörssikurssi romahti sen jälkeen kun tieto väärennöksestä paljastui. Myös Volkswagenin dieselautojen myynti romahti Saksassa päästöskandaalin vuoksi. Volkswagenin toimitusjohtaja Martin Winterkorn ilmoitti eroavansa päästöskandaalin vuoksi. Volkswagen joutui myöntämään päästöhuijauksen tapahtuneen myös eurooppalaisissa päästötesteissä. Euroopassa päästöhuijaus koskee ainakin 1,2-, 1,6- ja 2,0-litraisia dieselmoottoreita.


title: Volkswagen

text: Volkswagen-konserniin kuuluva Audi on ilmoittanut päästöhuijauksen koskevan myös Audin A1-, A3-, A4-, A5-, A6-, TT-, Q3- ja Q5- malleja. Päästömittausten vääristelyohjelma on asennettu 2,1 miljoonaan Audiin ympäri maailmaa. Noin 1,42 miljoonaa näistä Audin ajoneuvoista on myyty Länsi-Eurooppaan. Volkswagen-konserniin kuuluva Skoda tunnusti, että myös Skodan valmistamissa autoissa on päästömittauksia vääristelevä ohjelma. Kaikkiaan ohjelma on asennettu 1,2 miljoonaan Skodaan. Päästöhuijaus koskee Skodan Fabia-, Octavia-, Superb-, Roomster-, Rapid- ja Yeti- malleja. Volkswagen-konserni on asentanut päästötuloksia vääristelevää ohjelmistoa myös Seat-merkin autoihin. Ohjelmisto on asennettu 700 000 Seatiin. Suomessa päästöhuijaus koskee 64 266 autoa. Näistä 26 215 on Volkswagen henkilöautoja, 4 612 Volkswagen hyötyajoneuvoja, 17 142 Skoda henkilöautoja, 13 896 Audi henkilöautoja ja 2 401 Seat henkilöautoja. Päästöhuijaus koskee myös Volkswagen-konserniin kuuluvaa Porschea. Yhtiö on vetänyt Porsche Cayenne-katumaasturinsa pois myynnistä Pohjois-Amerikassa. Päätös koskee dieselmoottorilla varustettuja vuosien 2014–2016 Cayenne-malleja.


title: Volkswagen

text: Konsernin toimitusjohtajaksi tuli Winterkornin jouduttua eroamaan Matthias Müller. Jo aiemmin oli Ferdinand Piech menettänyt konsernin hallituksen puheenjohtajan paikan valtataistelun seurauksena, mutta hän on yhä vaikutusvaltainen Porsche-Pier-suvun edustajana.


title: Volkswagen

text: Päästöhuijaus koskee myös Volkswagen konsernin bensiiniautoja. Huijaus koskee Volkswagen Poloa, Golfia ja Passatia sekä Audin A1 ja A3 -malleja, Skoda Octaviaa, Seat Ibizaa ja Seat Leonia. Volkswagenin mukaan autojen hiilidioksidipäästöt ja kulutus on ilmoitettu liian mataliksi. Yhtiön mukaan ne koskevat aiemmin ilmoitettujen 11 miljoonan ajoneuvon lisäksi 800 000 autoa. Päästöhuijaus koskee ainakin 1,4-, 1,6- ja 2,0-litraisia bensiinimoottoreita. Konserni kertoi myös vuosimallin 2016 autoistaan, joiden bensiinimoottoreita huijaus koskee. Kyseisiä autoja on yli 430 000. Näitä ovat muun muassa 1,0-, 1,2-, 1,4-, 1,8- ja 2,0 litran moottorit.


title: Volkswagen

text: Päästöhuijauksen jälkeen yhtiö on alkanut keskittyä sähköautoihin. Sähköautojen valmistus alkaa vuonna 2020 ja vuonna 2018 yhtiö antoi lausunnon, jonka mukaan yhtiö kykenee valmistamaan 50 miljoonaa sähköautoa.


title: Gmail

text: Gmail on Googlen maksuton webmail-pohjainen sähköpostipalvelu, joka julkistettiin 31. maaliskuuta 2004. Aluksi palveluun pääsi vain kutsulla, mutta 7. helmikuuta 2007 alkaen sinne on päässyt ilman kutsua. Yhdysvaltain hallitus on Bruce Schneierin mukaan vaatinut Gmailiin takaportteja, joista viranomaiset voivat tehdä "kotietsintöjä" käyttäjän tietoihin. Kiinalaiset krakkerit hyödynsivät näitä ominaisuuksia murtautuessaan Gmailiin.


title: Gmail

text: Gmailin tallennustilaa voidaan myös käyttää tietokoneen virtuaalisena kiintolevynä; esimerkiksi epävirallisen GMail Drive -ohjelman avulla. Google ei tätä kuitenkaan tue ja liiallisesta tiedonsiirrosta (esimerkiksi satojen megatavujen tiedostojen lähettämisestä) Google saattaa lukita tällaisen Gmail-tilin väliaikaisesti.


title: Gmail

text: Gmail julkistettiin 31. maaliskuuta 2004. Monet saivat kuitenkin tiedon siitä vasta 1. huhtikuuta ja luulivat sitä aprillipilaksi, sillä Gmailin lupaama gigatavun tallennuskapasiteetti oli erittäin suuri verrattuna toisiin silloisiin ilmaisiin webmail-palveluihin. Yhden viestin koko liitetiedostoineen voi Gmailissa kuitenkin olla enintään 25 megatavua. Google laski rajan välillä 10 megatavuun Gmailin varaan nousseen vertaisverkon torjumiseksi, mutta on sittemmin palauttanut sen ennalleen. Gmailin visio on, ettei käyttäjän koskaan tarvitsisi poistaa viestejään; ainoastaan etsiä ne "keskusteluiksi" kutsutuista aihepiireistä. Käyttäjä voi esimerkiksi etsiä kaikki viestit, joissa mainitaan sana ”auto”. Jos käyttäjä vastaanottaa ainoastaan tekstimuotoisia viestejä, tämä visio voi hyvinkin toteutua postilaatikon massiivisen, jatkuvasti kasvavan tilan vuoksi. Sitä on käytännössä mahdotonta saada täyteen normaalikäytössä.


title: Gmail

text: Gmail oli aluksi kokeiluasteella, jolloin uudet käyttäjät saivat palvelun käyttöön toisten kutsumina. Palveluun on päässyt ilman kutsua 7. helmikuuta 2007 alkaen. Alkuvaiheessa näitä kutsuja haluttiin jopa ostaa rahalla tai vaihtaa tavaraan. Tällä hetkellä jokainen uusi käyttäjä saa loputtomasti kutsuja, joilla voi kutsua uusia käyttäjiä mukaan palveluun. Rekisteröityä voi kuitenkin myös Google Accounts -palvelun kautta, sillä samaa tunnusta voi käyttää myös Gmailin kanssa.Gmailissa on oma kalenteriominaisuus, johon voi perustaa yhden tai useamman kalenterin yhdelle käyttäjälle ja jakaa sen sisältöä rajatulla määrälle käyttäjiä tai täysin julkisesti rajoittamattomasti.


title: Gmail

text: Gmailissa on valokuville oma osionsa, johon on integroitu Picasa-kuvankäsittelyohjelma.


title: Gmail

text: Gmailiin on liitetty myös taulukkolaskenta-, esitysgrafiikka- ja tekstinkäsittelyominaisuuksia. Gmailin ratkaisuissa on pyritty toisaalta yhteensopivuuteen Microsoft Wordin, Excelin ja PowerPointin kanssa teollisuusstandardina sekä toisaalta tämän kanssa kilpailevien kaupallisesta valmistajasta riippumattomien tiedostomuotojen kanssa, joita edustaa vahvimmin vain tietokoneella itsellään offlinena käytettävä OpenOffice.


title: Gmail

text: Google+ on Gmailiin liittyvä yhteisöpalvelu, jolla on samankaltaisia ominaisuuksia kuin Facebook:lla. Syyskuussa 2014 Google ei enää edellyttänyt uusilta käyttäjiltä sitä, että heidän Gmail-sähköpostipalveluunsa olisi pakollisena liitetty Google+ -palvelu, vaan kuten alun perin, sen saa liittää vapaaehtoisesti sähköpostiinsa.


title: Gmail

text: Gmailissa on liitetty ominaisuukseksi Google Page Creatorin sivuntekomahdollisuudet sen jälkeen kun erillinen googlepages-tila ei enää toimi. Gmailin nykyinenkin verkkosivumuokkain on verrattain yksinkertainen, mutta koska sivulle voi sisällyttää suoraan HTML-koodia sivunmuokkainohjelmasta riippumatta joko suoraan käsin koodaamalla tai kopioimalla toisella sivumuokkausohjelmalla tehtyä koodia, on mahdollista tehdä vakioasetuksin tuotettuja sivuja monipuolisempia sivukokonaisuuksia.


title: Gmail

text: Gmailissa on mahdollisuus pikaviestintään eli chattaukseen. Jos henkilön, jonka kanssa haluaa chatata, vieressä on vihreä, punainen tai oranssi pallo, hänen kanssaan voi chatata. Harmaa pallo tarkoittaa, ettei henkilö ole kirjautuneena Gmailiin. Hänelle voi viestitellä, mutta hän vastaanottaa ne vasta seuraavalla kerralla, kun kirjautuu sisään.


title: The Operational Art of War

text: The Operational Art of War on vuoropohjainen strategiapelisarja, jonka on kehittänyt Norm Koger ja julkaissut Talonsoft vuosina 1998–2000.


title: The Operational Art of War

text: Sarjaan kuuluvat seuraavat pelit:


title: The Operational Art of War

text: Sarjan ensimmäinen pelin sijoittui vuosiin 1939–1955, toinen osa taas vuosiin 1956–2000. "A Century of Warfare" kokosi kummatkin edelliset osat yhdeksi peliksi ja lisäsi samalla uusia ominaisuuksia.


title: The Operational Art of War

text: Pelaajan kontrolloitavat yksiköt ovat yleensä rykmenttejä, prikaateja ja divisioonia, vaikkakin pelimoottori sallii vaikka yksittäisten ryhmien tai ajoneuvojen hallinnoimisen. Peli simuloi yksikköjen kaluston aina yksittäisiin ajoneuvoihin asti.


title: The Operational Art of War

text:
"The Operational Art of War" pohjaa alun perin lautapeleinä julkaistuihin strategiapeleihin, joissa kaksi pelaajaa ottivat mittaa toisistaan heksoihin jaetulla kartalla vuorotellen. Nämä pelit olivat tunnettuja monimutkaisista säännöistään eikä niiden pelaaminen onnistunut mikäli pelaaja ei tuntenut pelin aiheena olevia yksiköitä. "The Operational Art of War" ei myöskään päästä aloittelevaa pelaajaa helpolla. Pohjatiedot erilaisista asejärjestelmistä, taktisista merkeistä sekä taktisen ja operatiivisen tason sodankäynnistä on omattava. Peli ei sisällä lainkaan
tutoriaaleja, mutta sähköisen manuaalin avulla pääsee alkuun. Aloittelijoille sopiva skenaario on alkuperäinen Korean sota, pelattuna liittoutuneiden puolella. Skenaarion kartta ei ole järin suuri eikä joukkoja ole paljoa.


title: The Operational Art of War

text: Kokeneelle pelaajalle "The Operational Art of War" -pelisarja tarjoaa erinomaiset mahdollisuudet käydä lävitse erilaisia taisteluita ja sotia. Lisäksi pelit sisältävät skenaario-editorin, jonka avulla voi tehdä omia taisteluita. Internetissä onkin ilmaiseksi jaossa uusia taisteluita, muun muassa Neuvostoliiton hyökkäys Karjalankannakselle kesällä 1944 sekä Talvisota. Moninpelimahdollisuus on sekä Hotseat- että sähköpostin välityksellä.


title: The Operational Art of War

text: Matrix Gamesin toimitusjohtaja David Heath osti pelisarjan oikeudet Take-Two Interactivelta ja sarjaan on julkaistu kolmas osa "The Operational Art of War III" (2006).


title: The Operational Art of War

text: Peli sai arvosanan 9/10 Pelaaja-lehden arvostelussa.


title: Jorma Vanamo

text: Jorma Jaakko Vanamo (30. lokakuuta 1913 Mouhijärvi – 13. joulukuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen diplomaatti. Hän toimi Suomen suurlähettiläänä Varsovassa (1958–1963), Moskovassa (1963–1967), Roomassa, Vallettassa ja Nikosiassa (1970–1975) sekä Tukholmassa (1975–1980). Lähettiläänä hän oli Bukarestissa (1958–1960), Sofiassa (1958–1963), Kabulissa (1963–1966) sekä Ulan Batorissa (1963–1966).


title: Jorma Vanamo

text: Jorma Vanamon vanhemmat olivat apteekkari ja farmaseutti.


title: Jorma Vanamo

text: Vanamo kuului oikeustieteen opiskelijoiden ainejärjestön Pykälä ry:n ensimmäisiin jäseniin ja toimi sen kolmantena puheenjohtajana vuosina 1937–1938.


title: Jorma Vanamo

text: Valmistuessaan lainopin kandidaatiksi vuonna 1939 Jorma Vanamo oli toiminut ulkoministeriössä virkamiesharjoittelussa jo useamman kuukauden. Vanamo aloitti 1. päivänä helmikuuta vuonna 1939 ulkoasiainministeriössä aluksi palkattomana konekirjoittajana, ja 3. maaliskuuta 1939 hän astui virallisesti ulkoasiainhallinnon palvelukseen. Vanamo sai todistaa myös heti uransa alussa talvisotaan johtanutta kehitystä. Nimittäin, Baltian maiden saatua neuvottelukutsut liittyen Neuvostoliiton tukikohtavaatimuksiin, oli Jorma Vanamo sähkepäivystäjänä 5. päivänä lokakuuta 1939, kun Moskovasta tuli Aarno Yrjö-Koskisen salasähke. Sähkeen keskeisenä sisältönä oli Kremlin kutsu neuvottelemaan konkreettisista poliittisista kysymyksistä. Talvisodan alettua Vanamo lähetettiin kanslia-apulaiseksi Tukholmaan. Sodan loputtua hänet siirrettiin avustajaksi Moskovaan, missä Juho Kusti Paasikivi tuolloin toimi lähettiläänä.


title: Jorma Vanamo

text: Jatkosodan alussa Vanamo sai paikan Suomesta ulkoministeriön jaostosihteerinä. Hän toimi ulkoministeriön poliittisella osastolla, ja Vanamon tehtäviin kuului salasähkeet. Voidaankin sanoa, että Vanamon ura edennyt todella nopeasti, sillä vain vajaat kaksi ja puoli vuotta sen jälkeen, kun hän oli tullut ulkoasiainministeriöön, oli hänet jo nimitetty vakinaiseksi virkamieheksi. Kevättalvella 1942 Jorma Vanamo kävi salakirjoituskurssin, ja kurssin jälkeen hän kehittikin ulkoministeriön salakirjoitussysteemejä. Hän toimi tehtävässään jaostosihteerinä sodan loppuun asti. Vanomo käänsi myös YYA-sopimuksen ensimmäisen luonnoksen toukokuussa 1945. Kun Suomen ja Neuvostoliiton diplomaattiset suhteet palautuivat, palasi Vanamo Moskovaan elokuussa 1945. Hän jatkoi tehtävässään Moskovassa vuoteen 1948 asti. Tälle aikavälille sijoittuivat myös Suomen ja Neuvostoliiton YYA-neuvottelut. Vanamo ei henkilökohtaisesti osallistunut neuvotteluihin, mutta hänen vastuullaan oli lähetystön salasähkeiden lähettäminen, minkä johdosta hän oli hyvin perillä neuvottelujen kulusta. YYA-sopimus astui voimaan 6. huhtikuuta 1948.


title: Jorma Vanamo

text:
Vuonna 1948 Vanamo siirtyi jaostosihteeriksi ulkoasiainministeriöön ja yleni jaostopäälliköksi seuraavana vuonna.
Vuosina 1951–53 Vanamo lähetettiin jälleen Tukholmaan, nyt ensimmäiseksi lähetystösihteeriksi ja lähetystöneuvokseksi. Ruotsista hän siirty apulaisosastonpäälliköksi ulkoministeriöön kauppapoliittiselle osastolle vuonna 1953 tehtävänään kauppasopimusneuvottelut Neuvostoliiton kanssa. Vanamo siirtyi päällikön sijaiseksi Washingtoniin 1954. Toimialueeseen kuuluivat muiden muassa hallinnolliset asiat, konsulinvirastot sekä poliittiset erilliskysymykset. Toimittuaan Yhdysvalloissa kaksi vuotta Vanamo palasi ulkoministeriöön hallinnollisen osaston päälliköksi vuonna 1956.


title: Jorma Vanamo

text: Jorma Vanamosta tuli suurlähettiläs vuonna 1958 Varsovaan, mistä käsin hän hoiti myös Suomen Bulgarian- ja Romanian-suhteita. Varsovan-vuosia seurasi neljä vuotta Moskovassa 1963–67, tällä kertaa suurlähettilään tehtävissä. Tänä aikana toisena kautenaan presidenttinä toimiva Urho Kekkonen vakuuttui Vanamon pätevyydestä. 1967 hänet nimitettiinkin valtiosihteeriksi ulkoministeriöön. Valtiosihteerikaudellaan Vanamolla oli tärkeä rooli Neuvostoliiton suurlähettiläs Aleksei Beljakovin toimintaa koskevan tutkinnan hoidossa. Beljakov paljastui tuestaan Suomen Kommunistisen Puolueen stalinistiselle siivelle, mikä luonnollisesti vahvisti Neuvostoliiton ideologista roolia Suomen sisäpolitiikassa. Tapaus johti Beljakovin eroon virastaan ja paluuseen kotimaahansa keväällä 1971.


title: Jorma Vanamo

text: Suomessa vietetyn 1960-luvun lopun jälkeen Vanamo lähetettiin vuonna 1970 uuteen asemapaikkaan Roomaan. Suomella ja Italialla ei tähän asti ollut ollut keskinäistä vierailuvaihtoa, mutta nyt presidentti Kekkonen teki valtiovierailun Italiaan tammikuussa 1971. Ulkoministeri Aldo Moro teki vastavierailun Suomeen samana keväänä.


title: Jorma Vanamo

text: Tukholmaan Vanamo palasi suurlähettilääksi suoraan Roomasta 1975. Siellä hän toimi aina eläkkeellejäämiseensä asti, vuoteen 1980.


title: Jorma Vanamo

text: Jorma Vanamon puoliso Hanna o.s. Hongisto (1913–2000) edusti näkyvästi Suomea aviomiehensä rinnalla.


title: Kaija Saariaho

text: Kaija Anneli Saariaho (o.s. Laakkonen; s. 14. lokakuuta 1952 Helsinki) on tunnetuimpia suomalaisia nykysäveltäjiä. Hän on säveltänyt paljon vokaalimusiikkia, neljä oopperaa, kamarimusiikkia ja suuria teoksia sinfoniaorkesterille. Saariaho käyttää useissa teoksissaan elektronisesti tuotettuja tai muokattuja ääniä perinteisten instrumenttien rinnalla. Hän on saanut useita merkittäviä musiikkipalkintoja. Saariaho on asunut Pariisissa vuodesta 1984.


title: Kaija Saariaho

text: Kaija Saariaho, omaa sukua Laakkonen, kasvoi ja kävi koulua Helsingissä. Hän soitti viulua, kitaraa ja pianoa ja kävi muutaman vuoden Itä-Helsingin musiikkiopistoa. Hän kirjoitti ylioppilaaksi steinerkoulusta.


title: Kaija Saariaho

text: Ensimmäisinä opiskeluvuosinaan Saariaho opiskeli yhtaikaa graafista suunnittelua Taideteollisessa korkeakoulussa, pianonsoittoa Helsingin konservatoriossa ja musiikkitiedettä Helsingin yliopistossa. Muutaman vuoden kuluttua hän siirtyi Sibelius-Akatemiaan.


title: Kaija Saariaho

text: Saariaho opiskeli sävellystä Sibelius-Akatemiassa Paavo Heinisen johdolla vuosina 1976–1980. Sen jälkeen Saariaho on opiskellut muun muassa Freiburgissa Saksassa Brian Ferneyhough’n ja Klaus Huberin johdolla (sävellysdiplomi vuonna 1982) sekä IRCAM-instituutissa Ranskassa.


title: Kaija Saariaho

text: Saariaho kuuluu niin sanottuun suomalaisten modernistien kolmanteen sukupolveen. Tämän sukupolven töissä tekstuurimusiikki on jo korvannut eurooppalaisen modernismin äärimuodon, sarjallisuuden. Saariaho oli opiskelijaystäviensä kanssa perustamassa Korvat auki -yhdistystä, jonka tarkoitus oli tehdä tunnetuksi ja kehittää tätä nykymusiikkia Suomessa. Yhdistyksen jäseniin kuului Saariahon lisäksi muun muassa Magnus Lindberg, Jouni Kaipainen ja Esa-Pekka Salonen. Saariaho toimi yhdistyksen puheenjohtajana 1970–1980-lukujen taitteessa.


title: Kaija Saariaho

text: Korvat auki -yhdistyksen piirissä esiintyi kärkästä arvostelua oopperalaitosta kohtaan, jota pidettiin luutuneena ja vanhanaikaisena taidemuotona. Yhdistyksen piirissä syntyi alun perin halventavaksi tarkoitettu ilmaus ”karvalakkiooppera”, jolla viitattiin Joonas Kokkosen "Viimeisten kiusausten" ja Aulis Sallisen" Punaisen viivan" perinteiseen sävelkieleen ja aihevalintoihin. Saariaho ilmoitti vuonna 1982 "Synkooppi"-lehden haastattelussa, ettei koskaan tule säveltämään oopperaa tai sinfoniaa.


title: Kaija Saariaho

text: Saariaho on asunut Pariisissa vuodesta 1984, mutta poistunut sieltä pitkille säveltäjävierailuille Japaniin (Kioto 1993) ja Yhdysvaltoihin (San Diego 1988–1989) sekä Suomeen Sibelius-Akatemian vierailevaksi professoriksi 1997–1998.


title: Kaija Saariaho

text: Saariahon ensimmäinen ooppera "Kaukainen rakkaus" kantaesitettiin Salzburgissa Itävallassa vuonna 2000. "The New York Times" kuvaili teosta ”runolliseksi mestariteokseksi”, ja sekä se että "BBC Music Magazine" arvioivat tämän oopperan olevan paras uusi teos vuonna 2000. Vuonna 2003 säveltäjä sai oopperallaan Grawemeyer-palkinnon, 200 000 Yhdysvaltain dollaria. Ooppera sai Suomen ensi-iltansa syyskuussa 2004 Kansallisoopperassa.


title: Kaija Saariaho

text: Saariahon toinen ooppera "Adriana Mater" kantaesitettiin Pariisissa maaliskuussa 2006. Ooppera sijoittuu nimeämättömään sotaa käyvään maahan, jota voidaan pitää jonain Balkanin maana Jugoslavian hajoamissotien aikaan.


title: Kaija Saariaho

text: Kolmas ooppera "Émilie" kantaesitettiin Lyonissa maaliskuussa 2010 ja sai Suomen ensi-iltansa huhtikuussa 2015 Kansallisoopperassa. Oopperan nimihenkilö on ranskalainen markiisitar Émilie du Châtelet. Se on kirjoitettu Karita Mattilalle. Kaikkien kolmen oopperan libretisti on Amin Maalouf.


title: Kaija Saariaho

text: Neljäs ooppera "Only The Sound Remains" perustuu kahteen japanilaiseen Nō-näytelmään. Se esitettiin Alankomaiden kansallisoopperan 50-vuotisjuhlilla 2016.


title: Kaija Saariaho

text: Saariaho on naimisissa ranskalaisen säveltäjän Jean-Baptiste Barrièren kanssa. Barrière on toteuttanut visuaalisen ilmeen moniin Saariahon teosten esityksiin. Perhe, johon kuuluvat myös lapset Aliisa ja Aleksi, asuu Pariisissa.


title: Kaija Saariaho

text: Saariahon poika Aleksi Barrière on ohjaaja ja musiikkiteatteriryhmän perustaja, kääntäjä ja dramaturgi. Tytär Aliisa Neige Barrière on viulisti.


title: Kaija Saariaho

text: "Kansallisbiografiaan" Saariahosta artikkelin kirjoittaneiden Anne Sivuoja-Gunaratnamin ja Pirkko Moisalan mukaan Saariahon tuotantoa ei voi sijoittaa mihinkään sävellyskoulukuntaan, vaikka siitä on löydettävissä joitakin yhtymäkohtia ranskalaiseen spektrimusiikin koulukuntaan ja György Ligetin sävellyksiin.


title: Kaija Saariaho

text: Saariahon musiikkikieli asettuu instrumentaalisen ja elektronisen musiikin tai akusmaattisen musiikin välille. Sille on ominaista värien ja sävyjen rikkaus.


title: Kaija Saariaho

text: Musiikkiarvostelija Hannu-Ilari Lampilan mukaan Saariaho oli ensimmäisissä teoksissaan, kuten "Bruden" (Morsian, 1977) ja "Jing" (1979), herkkävireinen lyyrikko ja melodikko. Sointiväri nousi keskeiseen osaan ensin teoksessa "Im Traume" (Unessa) vuonna 1980. Saariaho käytti ensi kertaa live-elektroniikkaa muokkaamaan sointivärejä teoksessa "...sah den Vögeln" (1981). "Study II for Life" (1981) oli ensimmäinen nauhasävellys.


title: Kaija Saariaho

text: Vuonna 1982 Saariaho osallistui IRCAM:ssa järjestetylle tietokonemusiikin kurssille. Hänen ensimmäinen tietokoneella toteutettu sävellyksensä oli IRCAM:ssa viimeistelty nauhateos "Vers le blanc" (Kohti valkeutta, 1982). Tästä lähtien tietokoneilla ja elektronisella musiikilla on ollut merkittävä asema Saariahon tuotannossa, esimerkiksi teoksissa "Six Japanese Gardens" (Kuusi japanilaista puutarhaa, 1993/1995) lyömäsoittimille ja elektroniikalle sekä "Lonh" (1996) sopraanolle ja elektroniikalle.


title: Kaija Saariaho

text: Saariahon atonaalinen musiikki on perustunut säveltäjän koko tuotannon ajan pääasiassa musiikin tekstuuriin ja sointiväriin. Erityisen keskeistä on ollut soivan äänen ja hälyn välinen jännite, jota säveltäjä on käyttänyt samalla tavalla kuin konsonanssin ja dissonanssin vaihtelua käytetään tonaalisessa musiikissa. Esimerkki tästä on Saariahon ensimmäinen ammattimainen teos, ääninauhalle ja orkesterille kirjoitettu "Verblendungen" (Häikäistymisiä, 1984). Siinä alkuräjähdystä seuraa vähittäinen hiljentyminen sekä hälyn ja puhtaan soinnin välinen liukuma – ääninauha kirkastuu vähitellen orkesterin kaltaiseksi, kun taas orkesteri alkaa kohista. Melodinen elementti Saariahon teoksissa on ollut mukana on 1990-luvun puolivälistä alkaen. Se luo koko musiikille uuden, modaalisen vivahteen.


title: Kaija Saariaho

text: Saariaho on kirjoittanut vokaalimusiikkia koko uransa ajan, ja tähän mennessä lauluteoksia on syntynyt yli kolmekymmentä. Vokaaliteokset muistuttavat kamarimusiikkia, ja vokaalitekstuuri muistuttaa instrumentteja. Suurin osa lauluista on kirjoitettu sopraanolle. 1990-luvulla Saariaho alkoi säveltää yhä suurempia lauluteoksia, kuten teokset "Château de l’âme" (Sielun linna, 1995) ja "Oltra Mar" (Meren poikki, 1998-99).


title: Kaija Saariaho

text: Saariahon teoksien nimissä esiintyy paljon luonnonilmiöitä, kuten "Lichtbogen" (Valokaaria tai Revontulet) ja "Ciel étoile" (Tähtitaivas), sekä viittauksia kuvataiteisiin ja kirjallisuuteen. Esimerkiksi "Verblendungen" viittaa Elias Canettin romaaniin.


title: Kaija Saariaho

text: "Jardin secret I" (Salainen puutarha, 1985) ja "Jardin secret II" (1986) ovat Saariahon 1980-luvun suosituimpia sävellyksiä. Ensimmäinen on nauhateos, toinen duo cembalolle ja nauhalle. "Lichtbogenin" (1985–86) lähtökohtana ovat sellon flageleottiäänet, jotka murtuvat painettaessa jousta voimakkaammin kieliä vasten. Tietokoneen tekemä analyysi äänistä muodostaa mallin teoksen harmoniselle rakenteelle. "Jardin secretin" kolmas osa "Nymphea" on laaja sävellys jousikvartetille ja elektroniikalle (1987). Teoksen esitti Kronos Quartet New Yorkin Lincoln Centerissä.


title: Kaija Saariaho

text: Saariaho on säveltänyt sinfoniaorkesterille suurimuotoisia teoksia, kuten kaksiosainen teoksen "Du cristal...à la fumée" (Kristallista savuksi, 1990) sekä BBC:n tilauksesta tehdyn viulukonserton "Graal theatre" (Graalin teatteri, 1997), jonka kantaesittivät kapellimestari Esa-Pekka Salonen ja viulisti Gidon Kremer.


title: Kaija Saariaho

text: Oratorio "Simonen kärsimys" ("La Passion de Simone") kantaesitettiin Wienissä marraskuussa 2006. Sen ohjasi Peter Sellars.


title: Kaija Saariaho

text: Vuonna 2007 kantaesitettiin Bostonin sinfoniaorkesterin tilaama "Notes on Light" -sellokonsertto (Muistiinpanoja valosta). Se on omistettu solisti Anssi Karttuselle, joka soitti myös Euroopan ensiesityksen Helsingin Musica nova -festivaalilla Radion sinfoniaorkesterin kanssa. Karttunen on yksi Saariahon luottomuusikoista, joiden kanssa hän on tehnyt paljon yhteistyötä.


title: Kaija Saariaho

text: Kamariteos "Laterna magican" kantaesitti Berliinin filharmonikot avauskonsertissaan elokuussa 2009 Simon Rattlen johdolla. Teoksen nimi on saanut herätteen Ingmar Bergmanin omaelämäkerrallisesta teoksesta "Laterna Magica", jossa Bergman kertoo pyörittäneensä laterna magica -konetta niin nopeasti, että syntyi liikkeen illuusio. Saariaho heräsi pohtimaan mahdollisuutta musiikillisten ajatusten hahmottamista eri tavalla eri tempoissa ja konteksteissa.


title: Kaija Saariaho

text:
Saariahon teosluettelossa on kaikkiaan 119 sävellystä.
Vuonna 2008 Saariaho palkittiin Michael Ludwig Nemmers -palkinnolla, jonka myöntäjä on chicagolainen Northwestern University School of Music. Palkinnon suuruus on 100 000 Yhdysvaltain dollaria. Vuonna 2003 Saariaho sai maailman suurimman sävellyspalkinnon, Grawemeyer-palkinnon, oopperallaan "Kaukainen rakkaus". Hän on saanut myös vuonna 2000 Pohjoismaiden neuvoston musiikkipalkinnon. Keväällä 1997 hän sai Ranskassa Chevalier de l’Ordre des Arts et Lettres -arvonimen. Saariaho toimi taiteilijaprofessorina vuosina 2005–2010.Deutsches Symphonie-Orchester Berlinin levytys Saariahon oopperasta "L’amour de loin" palkittiin Grammyllä vuonna 2011.


title: Kaija Saariaho

text: Säveltäjän 60-vuotispäivän kunniaksi järjestettiin Helsingissä lokakuussa 2012 pienimuotoinen Saariaho-festivaali, johon liittyi Saariaho-tutkijasymposio.


title: Ludvig XVI

text: Ludvig XVI (23. elokuuta 1754 Versailles – 21. tammikuuta 1793 Pariisi) oli Ranskan kuningas vuosina 1774–1792. Hän oli edeltäjänsä Ludvig XV:n pojanpoika ja maansa viides kapetingien hallitsijasuvun Bourbon-haaraan kuulunut hallitsija. Hänen valtakaudelleen ajoittuivat Yhdysvaltain vapaussota, johon Ranska osallistui, ja Ranskan suuren vallankumouksen ensimmäiset vuodet. Vuonna 1791 Ranskasta tehtiin perustuslaillinen monarkia. Seuraavana vuonna monarkia lakkautettiin, ja myöhemmin Ludvig XVI vangittiin ja mestattiin.


title: Ludvig XVI

text: Ludvig Augustus oli Ranskan kruununperillisen, dauphin Ludvigin (1729–1765) poika. Hänen äitinsä, dauphinin toinen puoliso, oli Maria Josepha von Sachsen (1731–1767), jonka isä oli Saksin vaaliruhtinas Fredrik August II (Puolan kuninkaana August III) ja äiti Maria-Josepha von Habsburg. Näin Ludvig Augustus oli Ranskan kuninkaan Ludvig XV:n ja tämän puolison Maria Leszczyńskan pojanpoika.


title: Ludvig XVI

text: Syntyessään hän sai Berryn herttuan aatelisarvon, jota hän kantoi aina isänsä 20. joulukuuta 1765 tapahtuneeseen kuolemaan saakka. Tämän jälkeen hänestä tuli kruununperillinen, sillä hänen vanhempi veljensä Burgundin herttua Ludvig Josef (1751–1761) oli kuollut jo aiemmin. Ludvig Augustuksesta tuli kuningas Ludvig XVI 10. toukokuuta 1774, ja Reimsin arkkipiispa-herttua Mgr. De La Roche-Aymon suoritti perinteen ja riittien mukaisen kuninkaan virkaan voitelemisen Reimsin tuomiokirkossa sunnuntaina 11. kesäkuuta 1775.


title: Ludvig XVI

text: Ludvig Augustus avioitui 16. toukokuuta 1770 Versaillesissa, Reimsin arkkipiispa-herttuan toimittamassa seremoniassa Itävallan arkkiherttuattaren Maria Antoinetten (1755–1793) kanssa. Hänen vanhempansa olivat Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Frans I ja keisarinna Maria Teresia, joka oli myös Unkarin, Böömin kuningatar sekä Itävallan hallitseva arkkiherttuatar.


title: Ludvig XVI

text: Avioliitosta syntyivät lapset


title: Ludvig XVI

text: Ludvig XVI on usein esitetty yksinkertaisena ja neuvonantajiensa manipuloimana hallitsijana. Käsitys pienestä ja onnettomasta lukkoseppämarionetista on kuitenkin paljolti seurausta Ludvig XVI:n asenteesta hovin toimintaan ja tekoihin.


title: Ludvig XVI

text: Todellisuudessa Ludvig XVI oli ehkä edellä omaa aikaansa, sillä hän oli tiedonhaluinen ja opinhaluinen sekä intohimoisesti kiinnostunut merenkulusta, historiasta ja tieteistä. Toinen kulunut sanonta mainitsee hänet ”pienenä kuninkaana”, vaikka hän tosiasiassa oli yli 190-senttinen.


title: Ludvig XVI

text: Ludvig XIV:n hallinnon aikana aatelisto oli kotiutettu osaksi hovin elämää. Periaatteet ja etiketit hallitsivat hovin elämänmenoa, ja kuningasparista tehtiin hovielämän tiukkojen seremonioiden keskipiste. Tämä Ludvig XIV:n rakennelma oli luotu aristokratian ollessa kriisissä, sillä Fronde-kapina oli järkyttänyt perusteellisesti nuorta kuningasta. Ludvig XVI peri järjestelmän, ja juuri hovielämän ansiosta aatelisto koki roolinsa ja osallistumisensa kansakunnan elämään hyväksytyksi. Aristokratia palveli kuningasta ja auttoi siten kruunua, vaikka enemmistöllä aristokratiasta ei ollut varallisuutta elää hovissa. Aikakauden kirjoittajat osoittavat kuitenkin maakuntien aateliston olleen hyvin läheisessä suhteessa hovin rooliin. Tämä hoviaatelisto, joka muodosti hovin kapean eliitin, edusti kuitenkin koko säätyä.


title: Ludvig XVI

text: Ludvig XVI ei oppinut koskaan ymmärtämään tätä yhteiskunnallista logiikkaa. Kyse ei ollut kuninkaan kasvatuksen puutteista, sillä olihan hän ensimmäinen ranskalainen monarkki, joka puhui sujuvasti englantia ja oli saanut kasvatuksensa valistusfilosofien hengessä. Kuva yksinkertaisesta monarkista on kuitenkin periytynyt aina meidän aikoihimme saakka. Tämä liitettiin useinkin yhteen valistuksen filosofien, kuten Preussin Fredrik II:n kanssa ja kovin Ludvig XVI:n epäedullisessa valossa.


title: Ludvig XVI

text: Kieltäytyminen osallistumasta hovietiketin monimutkaiseen leikkiin selittää kuninkaan erinomaisen huonon maineen aateliston piirissä. Kun kuningas poisti hovietiketin seremoniat, hän tavallaan poisti aateliston mielestä jopa ainoan yhteiskunnallisen olemassaolon oikeutuksensa. Näin toimien Ludvig XVI halusi myös suojella itseään. Jos alun perin oli tarkoituksena ollut hovin mahdollisuus kontrolloida tiukan etiketin ja yhdessä asumisen avulla aristokratiaa, niin tilanne oli muuttunut. Nyt kuningas tunsi olevansa tämän kuninkaiden rakentaman järjestelmän vanki. Jotta kuninkaalla olisi ollut mahdollisuus kontrolloida tapahtumia, hänellä olisi pitänyt olla aktiivinen rooli oman itsensä ympärillä pyörivän hovin etikettiin, mutta Ludvig XVI:lla ei juuri ollut halua tämän tarpeellisen asian toteuttamiseen. Ludvig XIV ja Ludvig XV sallivat itselleen joinakin hetkinä tällaisia vapauksia. Eritoten näin tapahtui metsästysretkien jälkeen, jolloin kuningas kutsui pöytäänsä haluamiaan henkilöitä ohi tiukan hoviprotokollan. Näin he loivat itselleen vapaan alueen, jonka herroina he saattoivat toimia.


title: Ludvig XVI

text: Ludvig XVI toimi huonosti tämän hovinsa hallinnassa eikä ollut kiinnostunut jo Ludvig XIV:n ajoista lähtien hyvin toimineesta järjestelmästä. Tämä aiheutti lukemattomia pilakirjoituksia, joissa hänen henkilöään pilkattiin. Kirjoituksissa ja pamfleteissa ei ainoastaan tehty hänestä yksinkertaista kuningasta, jota hän eittämättä oli, vaan jopa heikkolahjainen ja vähä-älyinen.


title: Ludvig XVI

text: Kuningas itse oli hyvin kiinnostunut merenkulusta, maantieteestä ja lukkosepän työstä. Hän valtuutti La Pérousen tekemään maailmanympärysmatkan ja kartoittamaan matkansa. Luonnollisesti häntä kiinnosti ennättää tekemään tuo suuri urakka ennen brittejä.


title: Ludvig XVI

text:
Hallituskauden alusta asti Ludvig XVI:n hallinto oli vakavissa taloudellisissa vaikeuksissa. Turgot’n ja Malesherbesin radikaalit uudistukset herättivät suurta tyytymättömyyttä aristokratiassa sekä sen johtamassa Pariisin parlamentissa. Turgot erotettiin ja Malesherbes tuli erotetuksi ja hänet korvattiin Jacques Neckerillä vuonna 1776. Ludvig XVI tuki Yhdysvaltojen vallankumousta vuodesta 1778, mutta Pariisin rauhassa 1783 hän saavutti hyvin vähäisiä tuloksia, paitsi lisäämällä valtakunnan valtionvelkaa. Necker erotettiin vuonna 1781 ja korvattiin Charles Alexandre de Calonnella sekä Étienne Charles de Loménie de Briennellä, kunnes hän palasi vuonna 1788.
Vuonna 1789 Ludvig XVI määräsi pidettäväksi säätyvaltiopäivien vaalit, jotka olivat ensimmäiset sitten vuoden 1614 pidettyjen vaalien. Säätyjen tarkoituksena oli paneutua valtakunnan talousongelmiin. Nämä vaalit olivat yksi niistä tapahtumista, jotka muodostivat eräänlaisen askeleen kohden Ranskan suurta vallankumousta, jonka katsotaan alkaneen kesäkuussa 1789. Kolmas sääty eli porvaristo julistautui itse kansalliskokoukseksi. Ludvig XVI yritti kontrolloida vaalien tulosta ja seurauksena oli ns. pallohuoneen vala 20. kesäkuuta 1789 sekä hieman myöhemmin 9. heinäkuuta säädyn julistautuminen perustuslakia säätäväksi kansalliskokoukseksi. Seurauksena oli myös Bastiljin linnoitusvankilan valloittaminen 14. heinäkuuta 1789. Lokakuussa kuningas ja hänen perheensä pakotettiin muuttamaan Versailles’n palatsista Pariisissa sijaitsevaan Tuileries’n palatsiin.


title: Ludvig XVI

text: Ludvig XVI itse oli hyvin suosiollinen ja ei mitenkään välinpitämätön henkilö sosiaalisten, poliittisten ja taloudellisten reformien vallankumoukselle. Uusin tutkimus on todennut, että Ludvig kärsi masennuksesta, joka esti häntä usein osallistumasta tärkeiden päätösten tekemiseen, ja tällöin hänen vaimonsa, epäsuosittu kuningatar Maria Antoinette kantoi vastuun päätöksistä ja toimi kruunun puolesta.


title: Ludvig XVI

text: Vallankumouksen periaatteet kansan suvereniteetista sekä ajatukset demokraattisista periaatteista merkitsivät selkeää katkosta itsevaltaisen hallinnon periaatteisiin. Tämän seurauksena vallankumous oli vastakohtainen kaikelle aiemmalla hallinnolla, josta käytetään ranskankielistä nimitystä "Ancien régime". Se oli vastakohtainen aiemman eliitin hallitsemalle Ranskalle, ja samalla se on lähes kaikkia Euroopan valtioiden hallitsevia eliittejä vastaan.


title: Ludvig XVI

text: Ludvig XVI ei ollut missään niin voimakkaasti vastentahtoinen tapahtumille kuin olivat hänen hyvin konservatiiviset veljensä Artoisen kreivi ja Provencen kreivi, ja hän lähetti useita yksityisiä ja julkisia viestejä, joissa hän pyysi näitä lopettamaan suunnitelmansa vastavallankumoukseksi. Hän ei kuitenkaan ollut jäsenenä uudessa hallituksessa.


title: Ludvig XVI

text: Keskusteltuaan lainvalmistuksesta ja siinä tarvittavista toiminnoista Kansalliskokous () sääti 10. lokakuuta 1789, että kuningas olisi vastedes: ”Ludvig, Jumalan armosta & valtakunnan perustuslain mukaan, Ranskalaisten kuningas, olevien ja tulevien, tervehdys” ("Louis, par la grâce de Dieu & la loi constitutionelle de l’État, Rois des Français à tous présents et à venir, salut"). Useille tutkijoille tämä päivämäärä merkitsee arvonimen Ranskalaisten kuningas käyttöönottoa. Mikään ei siis ollut epätavallista, että 6. marraskuuta 1789 lähtien Ludvig XVI käytti tätä pitkää titteliään esimerkiksi vahvistaessaan lakeja ja antaessaan lakiesityksiä. Samoin uusi, helmikuussa 1790 käyttöön otettu kuninkaallinen sinetti sisälsi tuon pitkän tekstin.


title: Ludvig XVI

text: Joidenkin tutkijoiden näkemyksen mukaan Ludvig XVI ei ollut määritelty ranskalaisten kuninkaaksi kuin 3. syyskuuta 1791 säädetyn perustuslain mukaan. Tämän perustuslain kuningas ”hyväksyi” allekirjoituksellaan 13. syyskuuta 1791. Lain mukaan kuninkaan valtaoikeudet olivat rajoitetut tarkoin määritellyt.


title: Ludvig XVI

text: Ludvig XVI ei ollut enää kuningas Jumalan armosta, vaan juuri ranskalaisten kuningas. Hän ei ollut hallitsija jumalaisen oikeuden perusteella, vaan hän oli eräänlainen johtaja, joka oli Ranskan kansan ensimmäinen edustaja, Toisaalta perustuslaki määritteli myös arvonimen dauphin muutettavaksi muotoon kuninkaallinen prinssi. Tämä muutos tehtiin 14. elokuuta 1791. Ludvig XVI vannoi uskollisuutta hänen valtaansa vähentäneelle perustuslaille 14. syyskuuta 1791.


title: Ludvig XVI

text: Kuninkaan pakoyritys ja pidätys Varennesin kaupungissa on kuuluisa tapahtuma. Kuningatar laati pakosuunnitelman jo vuonna 1790. Pakomatkan keskeisenä suunnittelijana väitetään toimineen ruotsalaisen kreivin Hans Axel von Fersenin. Pakosuunnitelman toteuttaminen tuli ajankohtaiseksi huhtikuussa 1791. Kuningasta kiellettiin asetuksella poistumasta pääkaupungista, ja se koski myös kuninkaan mahdollista matkaa Versailles’hin. Lisäksi oli koko vallankumouksen jälkeisen ajan ollut puhetta kuninkaan mahdollisesta pakenemista hänelle uskollisten armeijan yksiköiden turvaan johonkin valtakunnan hyvin turvalliseen linnoitukseen.


title: Ludvig XVI

text: Kesäkuussa mielenosoittajat estivät kuningasta osallistumasta erään vastavallankumouksellisen papin pitämään messuun Saint-Cloudessa. Näin syntyi lopullinen päätös paosta pois Pariisista. Pakomatkalle Ludvig XVI lähti vaimonsa kuningatar Maria Antoinetten, sisarensa prinsessa Elisabetin ja kahden lapsensa, Marie-Thèrèsen ja Louis-Charlesin kanssa. Pakomatka päättyi onnettomasti, ja kuninkaallinen saattue pidätettiin Varennesin kylässä 21. kesäkuuta 1791, vaikka matkassa oli 60 husaarin saattue. Julistus, jonka Ludvig XVI oli jättänyt Pariisiin kaupungista poistuessaan, syytti jakobiineja. Tämä dokumentti ei herättänyt vallankumouksellisissa kovin lämpimiä tunteita. Pilapiirtäjät saivat kuitenkin nauttia tapahtumista sydämen kyllyydestä.


title: Ludvig XVI

text: Kuninkaan lähtö synnytti kansanliikkeen. Fransiskaanit kirjoittivat useita kuninkaan vastaisia valituskirjeitä, ja heidän toimintaansa tukivat useat sanomalehdet, kuten "Le Républicain" (suom. 'Tasavaltalainen'). Myös jakobiinit päättivät seurata fransiskaanien esimerkkiä, mutta tämä seikka aiheutti voimakasta rakoilua heidän riveissään. Nämä maltilliset perustuslailliset perustivat oman klubinsa, joka kokoontui vanhassa sistersiläisluostarissa. Luostarin kuuluminen Feuillantien alaorganisaatiolle antoi klubille nimeksi Feuillantit. Näissä olosuhteissa aiemmin mainittu perustuslaki julistettiin hyväksytyksi 13. syyskuuta 1791.


title: Ludvig XVI

text: Vuoden 1792 aikana käyty hyvin monimutkainen poliittinen peli johti kuninkaan oikeuksien menettämiseen. Ranskaa koettelivat useat vahvat jännitystilanteet. Maaseudulla sato oli ollut hyvä, mutta kansalliskokouksen harjoittama liberaali talouspolitiikka aiheutti huolta elintarvikkeiden riittävyydestä ja aiheutti useita mellakoita. Näin tapahtui, vaikka Ranskan elintarvikevarastot olivat erittäin ylijäämäiset. Tämän lisäksi maassa oli sosiaalisia jännitteitä. Sota oli ollut keskeinen syy monarkian suuriin vaikeuksiin. Ranskan armeijan kokemat tappiot aiheuttivat yhä radikaalimpia asetuksia, joita kuningas säännöllisesti vastusti veto-oikeuttaan käyttämällä. Seurauksena oli kiistoja kansalliskokouksessa, ja lopulta ne johtivat kuninkaan tehtävän lakkauttamiseen.


title: Ludvig XVI

text: Kansanjoukon vallattua Tuileries’n palatsin kansalliskokous julisti Ludvig XVI:n erotetuksi valtaistuimelta 10. elokuuta 1792. Monarkia lakkautettiin ja kuningas pantiin viralta. Tämä oli uuden kansalliskonventin ensimmäisen istunnon aihe, josta se sääti lain 21. syyskuuta 1792. ”Kuninkuus poistettiin Ranskasta”, ja samasta päivästä lähtien alkoi ”Ranskan Tasavallan vuosi I”.


title: Ludvig XVI

text: Kuningas julistettiin syylliseksi ”salaliittoon yleistä vapautta ja valtion yleistä turvallisuutta vastaan”. Julistajana oli konventti, joka oli itse itseään täydentävä tuomioistuin. Pienellä enemmistöllä konventti julisti kuolemantuomion kuninkaalle Tuileries’n palatsin maneesissa, yleisistunnossa, joka kesti keskiviikosta 16. tammikuuta torstaihin 17. tammikuuta 1793 välisen ajan. Äänestys toteutettiin 18. tammikuuta. On esitetty näkemyksiä, että äänestystulosta olisi manipuloitu ja että todellisuudessa ei-äänet olisivat voittaneet. Tästä ei kuitenkaan ole mitään todisteita. On myös esitetty väite, että kuningasta olisi kutsuttu prosessin aikana nimellä ”Ludvig Viimeinen”.


title: Ludvig XVI

text: Kuningas Ludvig XVI:n teloitus tapahtui 21. tammikuuta 1793, kun Antoine Joseph Santerre, Dominique Joseph Garat ja Pierre Henri Lebrun saapuivat kuninkaan vankilana käytettyyn Tour du Templeen, jossa he ilmoittivat Ludvig XVI:lle tämän kuolemantuomion, jonka oli julistanut kansalliskonventti.


title: Ludvig XVI

text: Ludvig XVI teloitettiin 21. tammikuuta 1793 Pariisissa Vallankumouksen aukiolle ("Place de la Révolution") pystytetyllä giljotiinilla. Aukio nimettiin sittemmin Ludvig XIV:n aukioksi, nykyisin se on nimeltään Place de la Concorde. Giljotiinin terä suhahti kello 10.22, ja todistajina oli viisi ministeriä väliaikaisesta toimeenpanevasta neuvostosta ja muutamia muita merkkihenkilöistä. Heidät oli kutsunut tilaisuuteen meriministeri, jonka toimistosta he katselivat toimitusta.


title: Ludvig XVI

text: Kuningas haudattiin Madeleinen hautausmaalle Rue d'Anjou Sainte-Hinorén varrelle. Tammikuussa 1815 hänen ja kuningattaren maalliset jäännökset siirrettiin Ranskan kuninkaiden perinteiseen hautapaikkaan Saint-Denis’n basilikaan, jossa suoritettiin uusi hautaus 21. tammikuuta 1815.


title: Ludvig XVI

text: Ranskan kuningas Kaarle X laski ensimmäisen peruskiven Ludvig XVI:n tulevalle monumentille, joka ei kuitenkaan koskaan valmistunut. Vuodesta 1836 lähtien perustus on ollut Luxorin obeliskin jalustana.


title: Lauri Törni

text: Lauri Allan Törni (vuodesta 1954 Larry A. Thorne; 28. toukokuuta 1919 Viipuri – 18. lokakuuta 1965 Kham Ducin alue, Vietnam) oli kolmen maan armeijassa palvellut suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari. Hän palveli Suomen armeijassa kapteenina, kansallissosialistisen Saksan Waffen-SS-joukoissa 1941 Untersturmführerinä ja 1945 Hauptsturmführerinä (kapteeni) sekä Yhdysvaltojen armeijassa kapteenina vuodesta 1960. Näin Törni tuli elämänsä aikana saavuttaneeksi taistelukentillä kolmen eri maan armeijassa kapteenin arvon. Hän kuoli helikopterionnettomuudessa Vietnamin sodassa ja hänet ylennettiin kuolemansa jälkeen postuumisti Yhdysvaltain armeijan majuriksi.


title: Lauri Törni

text: United States Army Special Forces nimesi Törnin vuonna 2010 1. rykmentin kunniajäseneksi. Joulukuussa 2006 Törni valittiin "Suomen Sotilas" -lehden lukijaäänestyksessä rohkeimmaksi Mannerheim-ristin ritareista. Ruotsalainen metalliyhtye Sabaton on tehnyt laulun "Soldier of 3 Armies", joka kertoo Lauri Törnistä.


title: Lauri Törni

text: Lauri Törnin vanhemmat olivat laivuri Hjalmar (Jalmari) Törni ja Rosa Maria, o.s. Kosonen. Perheen esikoispoika oli kuollut vuoden 1918 kesäkuussa isorokkoon. Perheeseen syntyi Laurin jälkeen kaksi tytärtä, Salme Kyllikki (1920–2010) ja Kaija Iiris (1922–2001).


title: Lauri Törni

text: Isä Jalmari toimi Suomen Sokerin pienten rahtialusten kapteenina. Törnit asuivat Viipurissa Hiekan kaupunginosassa vaunumestari Hägglundilta ostamassaan talossa. Vaunumestari oli jääkärikenraali Woldemar Hägglundin isä ja kenraali Gustav Hägglundin isoisä. Kolmikerroksisessa talossa oli 16 huonetta, joista osan Törnit vuokrasivat ulkopuolisille. Yhtenä vuokralaisena oli olympianyrkkeilijä Sten Suvion veli, taiteilija Aira Samulinin isä.


title: Lauri Törni

text: Lasseksi kutsuttu Lauri liittyi Viipurin suojeluskuntapoikiin, sisaret Salme ja Kaija taas partiotyttöihin. Aluepäällikkö ja kapteeni Erich Arnickenin suojeluskunnassa pojille annettiin sotilaskoulutuksen lisäksi urheilu- ja liikuntakasvatusta. Lasse pääsi Viipurin reaalilyseoon ja työskenteli loma-aikoina Starckjohannin rautakaupassa. Vuonna 1936 hän kirjoittautui Kauppa-apulaiskouluun, mutta oppiaineet eivät kuitenkaan kiinnostaneet ja hän sai tarpeekseen vuoden kuluttua.


title: Lauri Törni

text: Törni ilmoittautui vuoden 1938 kutsunnoissa vapaaehtoisena armeijaan ja astui palvelukseen saman vuoden syyskuun 3. päivänä. Hän palveli konekiväärikomppaniassa ja vannoi sotilasvalansa 8. lokakuuta. Joulukuussa Törni pääsi aliupseerikouluun ja huhtikuun 1. päivästä alkaen hänet komennettiin eläinlääkintäaliupseerikouluun. Varusmiesaika Jääkäripataljoona 4:ssä päättyi 16. marraskuuta 1939, mutta sodan uhan vuoksi talousalikersantti Törni joutui astumaan uudelleen palvelukseen seuraavana päivänä.


title: Lauri Törni

text: Talvisodassa Törni palveli everstiluutnantti Martti S. Nurmen Jääkäripataljoona 4:ssä, jota sanottiin Hiipijäksi. Pataljoona siirrettiin Laatokan pohjoisrannalle 13. divisioonan alueella hyökkääväksi yksiköksi. Se kärsi raskaita miehistötappioita vuoden 1940 tammikuussa, ja pataljoonan komentaja menehtyi auto-onnettomuudessa sodan alussa. Seuraava komentaja haavoittui ja menehtyi verenhukkaan kenttäsairaalassa. Uudeksi komentajaksi määrättiin majuri Matti Aarnio, joka myöhemmin sai lempinimen Motti-Matti.


title: Lauri Törni

text: Tammikuun lopulla taisteltiin Koivuselän maastoa hallitsevan Pukitsanmäen omistuksesta. Vihollinen oli saarrettu Rykmentin ja Kitelän motteihin. Sen linjojen takaa taistelupaikkaa lähestyi myös jääkärikapteeni Artturi Nikulan Erillinen pataljoona 8, peitenimeltään "Seinälukki", johon piti saada yhteys.


title: Lauri Törni

text: Törni ilmoittautui vapaaehtoiseksi ensimmäiseen partioonsa vihollisen linjojen taakse. Linjat olivat kenttälinnoitetut ja alueella partioi myös vihollisen hyökkäysvaunuja. Törnin partio pääsi yön pimeydessä vihollisasemien läpi ja saapui Seinälukin tukikohtaan pataljoonan komentotelttaan asti. Kapteeni Nikula ihmetteli, miten he olivat päässeet pataljoonan omien vartiomiesten ohitse. Törni palasi partioineen takaisin aamukahdeksalta ja ilmoitti vihollisasemien ja ErP 8:n sijainnin. Vihollinen sai tykistö- ja kranaattiryöpyn niskaansa.


title: Lauri Törni

text: Seuraavana iltana suomalaiset lähtivät hyökkäykseen. Kykynsä osoittanut Törni komennettiin harhautuspartion johtajaksi. Tämän jälkeen hänet määrättiin Reserviupseerikouluun (RUK). Ennen RUK:n alkua majuri Aarnio määräsi Törnin ruotsinkielisen Erillinen pataljoona 18:n komppanian päälliköksi Länsi-Lemetin motin valtauksen yhteydessä, koska komppanian upseerit olivat haavoittuneet. Törnin sotilasarvo oli arvovaltasyistä upseerioppilas. Suomalaisten hyökkäykset läntisen Lemetin tuhoamiseksi olivat olleet tuloksettomia, mutta nyt motti paloiteltiin kahtia ja vihollinen tuhottiin. Näistä taisteluista Törnin maine sai sotakirjeenvaihtajien ansiosta alkunsa.


title: Lauri Törni

text: Törni komennettiin 5. helmikuuta RUK:n kurssille 45 Niinisaloon. Siellä hänet määrättiin konekiväärijoukkueeseen. Talvisota päättyi 13. maaliskuuta Törnin ollessa vielä RUK:ssa. Upseerikokelaana Törni palveli Jalkaväkirykmentti 12:ssa Virolahdella ja 9. toukokuuta hänet ylennettiin vänrikiksi.


title: Lauri Törni

text: Lauri Törni löysi Virolahdelta ensirakkautensa, rykmentin kanttiinissa työskentelevän ylioppilaan ja lotan Ilona Oeschin, kenraali Lennart Oeschin veljentyttären.


title: Lauri Törni

text: Suomesta värvättiin vuoden 1941 keväällä SS-pataljoonaan taistelemaan Saksan riveihin SS-divisioona Wikingissä. Törni oli 6. kesäkuuta 1941 alkaen kirjoilla Waffen SS:n suomalaispataljoona Nordostissa. Törni ei puhunut saksaa eikä paikalla olleiden mukaan myöskään arvostanut saksalaistyyppistä ylenmääräistä ja turhaa "pokkuroimista". Upseerinvakanssin puute johti siihen, että hän palasi Suomeen 30. heinäkuuta 1941.


title: Lauri Törni

text: Törni pyrki ja pääsi 8. elokuuta 1941 joukkueenjohtajaksi ratsumestari Lars Rönnquistin johtamaan kovan joukko-osaston maineen saaneeseen Kevyt Osasto 8:aan. Osasto kuului kenraalimajuri Frans Uno Fagernäsin 1. divisioonaan, joka taisteli Aunuksessa. Törni sai johdettavakseen ensin konekivääri- ja sitten panssarivaunujoukkueen. Karjalan armeijan yleishyökkäys alkoi 4. elokuuta kohti Petroskoita.


title: Lauri Törni

text: Törnin panssarivaunujoukkue ja myös Saksasta palanneen vänrikki Kosti Paukkalan johtama panssariautojoukkue raivasivat tietä ajamalla hyökkäävän osaston edessä. Panssarivaunut eivät kuitenkaan huonon maastoliikkuvuutensa vuoksi kyenneet seuraamaan osaston liikkeitä. Törnin joukkue alistettiin everstiluutnantti Paavo Susitaipaleen Jalkaväkirykmentti 29:lle, joka kuului eversti Kaarlo "Kylmä-Kalle" Heiskasen 11. divisioonaan. Divisioona eteni kohti Prääsän taisteluita, ja sieltä Matrossan kautta Petroskoihin johtavan päätien tuntumaan. Törnin panssariosasto avusti jalkaväen etenemistä tuhoamalla vihollispesäkkeitä.


title: Lauri Törni

text: Suomalaisten valtaamassa Petroskoissa Törni tapasi uudelleen vanhan ihastuksensa Ilona Oeschin, joka toimi muonituslottana. Tapaaminen jäi lyhyeksi suomalaisten jatkaessa hyökkäystä Kontupohjan kautta Karhumäelle. Karhumäen taistelujen aikana Törni joutui luovuttamaan vaununsa 1. jääkäriprikaatille, jota komensi kenraalimajuri Ruben Lagus.


title: Lauri Törni

text: Suomalaiset olivat Aunuksessa saavuttaneet tavoitteensa ja asemasota alkoi. Tammikuussa 1942 Törni määrättiin everstiluutnantti Motti-Matti Aarnion Jalkaväkirykmentti 56:n joukkueenjohtajaksi. Törni haavoittui vakavasti hiihdettyään partioretkellä miinaan yöllä 23.3.1942 Malussa. Hän sai sirpalevammoja eri puolille ruumistaan ja hän halvaantui osittain. Maaliskuussa 1942 hänet ylennettiin luutnantiksi. Hän palasi Seinäjoen sotasairaalasta ylennettynä juhannuksen jälkeen 1942 entiseen osastoonsa 1. komppanian päälliköksi.


title: Lauri Törni

text: Törni oli innokas partiomies. Maaliskuun lopulla 1942 Törni lähti vänrikki Urho Mölsän ja konepistoolimies Asser Uusi-Jaakkolan kanssa omavaltaiselle sieppausmatkalle, koska vihollisvangeista oli luvassa ylimääräisiä lomapäiviä. Sieppaus ei onnistunut, mutta paluumatkalla Törni hiihti lumipyryssä suomalaisen putkimiinan ansalankaan ja haavoittui. Haavoittumattomina selvinneet Mölsä ja Uusi-Jaakkola siirsivät Törnin ahkioon ja vetivät hänet takaisin suomalaisten puolelle.


title: Lauri Törni

text: Törni pääsi neljässä tunnissa kenttäsairaalaan. Sirpaleita löydettiin oikeasta reidestä, oikeasta kädestä ja kyynärseudusta. Hänet siirrettiin Vaasan sotasairaalaan, jossa hän toipui lähes juhannukseen asti.


title: Lauri Törni

text: Törni pääsi toipumislomalle, jolta hän ei palannut. Viranomaiset ilmoittivat Jalkaväkirykmentti 56:een, että luutnantti Törni oli kadonnut lomallaan. Rykmentin esikunnasta vastattiin, että Törni on ollut etulinjassa jo pitemmän aikaa. Törni oli karannut lomalta rintamalle. Tapaus herätti hilpeyttä rintamalla ja muuallakin. Rykmentti oli asemissa Maaselän kannaksella ja sen kulki Äänisen pohjoisrannalta Poventsasta alkavaa Stalinin kanavaa pitkin.


title: Lauri Törni

text: Vuoden 1943 tammikuussa päätettiin perustaa 1. divisioonaan kaksi sissikomppaniaa, joita salaamistarkoituksessa kutsuttiin jääkärikomppanioiksi. Törni määrättiin toisen sissikomppanian päälliköksi. Seurasi tiukka koulutusvaihe.


title: Lauri Törni

text: Keväällä Törnin sissit tekivät useita lyhyitä partiomatkoja vihollisen puolelle. Vihollista yritettiin härnätä ulos tukikohdista yleensä siinä onnistumatta. Huhtikuussa sissikomppaniat hajotettiin ja kesäkuussa 1. divisioonaan perustettiin partisaanintorjuntaosasto, jonka komentajaksi Törni määrättiin. Osasto teki partioretkiä, järjesti väijytyksiä ja rakensi miinoituksia, etsi desantteja ja varmisti linjojen takaista maastoa.


title: Lauri Törni

text: Joulukuussa Törni sai määräyksen perustaa vapaaehtoisista taistelijoista noin 150–160 miestä käsittäneen hyökkäystehtäviin koulutetun jääkärikomppanian, jonka rungoksi tuli kesäkuussa perustettu desanttientorjuntaosasto partisaanintorjuntaosastossa ja aikaisemmissa 1 D.:n jääkärikomppanioissa (JR 35 ja JR 56) palvelleet miehet. Näin syntyi Osasto Törni ja sen virallisena perustamispäivä oli 3. joulukuuta 1943. Jääkärikomppanian tunnukseksi tuli Törnin jääkäri Olavi Mannosen suunnittelema tunnus, jossa on sinisessä kolmiossa punaisen T-kirjaimen läpi iskevä keltainen salama.. Osasto Törnistä tuli eräänlainen divisioonan komentajan "operatiivinen nyrkki", jonka miehistöltä edellytettiin hyvää fyysistä kuntoa, valioluokan sotilastaitoja ja henkistä kestävyyttä. Törnin maine oli kova Suomessa ja Neuvostoliitossakin. "Tuokaa Törni elävänä tai kuolleena, maksamme hänestä kolme miljoonaa Suomen markkaa", Moskovan Tiltu kuulutti eetteriin.


title: Lauri Törni

text: Vuoden vaihteessa komppania majoittui Jouhivaaraan Seesjärven etelärannalle. Helmikuussa komppaniaan saapui pitkä mies Turusta, Mauno Koivisto, tuleva tasavallan presidentti. Seesjärven pohjoisrannalle oli sijoitettu Neuvostoliiton 33. hiihtoprikaati ja Jalkaväkirykmentti 55. Neuvostoliittolaiset lähettivät jatkuvasti vahvoja partioita häiritsemään suomalaisia.


title: Lauri Törni

text: Maaliskuun 16. ja 17. päivien välisenä yönä puna-armeijan joukot hyökkäsivät pataljoonan vahvuisella osastolla Seesjärven etelärannalle ja piirittivät suomalaisten tukikohtaa. Paikalle hälytettiin Osasto Törni, joka vastaiskullaan selvitti tilanteen. Noin kolmensadan hengen vihollisosastosta kaatui 82 miestä ja 32 joutui vangiksi. Sotasaaliiksi tuli 58 konepistoolia, viisi liekinheitintä, kaksi pikakivääriä ja muun muassa 115 paria suksia.


title: Lauri Törni

text: Toisen Degtjarev "Emma" -pikakiväärin sai hyökkäykseen osallistunut jääkäri Koivisto. Törnin miehistä kahdeksan kaatui ja 11 haavoittui. II armeijakunnan komentaja, kenraaliluutnantti Paavo Talvela, välitti ylipäällikkö Mannerheimin ja omat kiitoksensa joukoille. Kiitokset kohdistuivat erityisesti jääkärikomppanialle ja luutnantti Lauri Törnille.


title: Lauri Törni

text: Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua kesäkuussa Törnin jääkärikomppania joutui ottamaan vastuun koko Jouhivaaran lohkosta, kun Erillinen pataljoona 14 siirrettiin Karjalankannakselle. Eräässä vastaiskussa komppania tuhosi 60 vihollista.Hurmerinta, Viitanen 2004: 419.


title: Lauri Törni

text: Osasto Törniä tarvittiin 5. kesäkuuta etelämpänä Säämäjärven pohjoispuolella torjumaan kaksi etenevää vihollisrykmenttiä. Lähes kahden vuorokauden taistelujen aikana Törnin osasto tuotti viholliselle satojen miesten tappiot. Jääkärikomppania menetti näissä taisteluissa haavoittuneina, kaatuneina ja kadonneina 31 miestä, joista kolme upseeria.Brantberg 2000: 258.


title: Lauri Törni

text: Törni nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi numero 144 heinäkuun 9. päivänä 1944. "Luutnantti Törni on luontainen johtajakyky, kylmäverinen ja neuvokas", kirjoitti 1. Divisioonan komentaja kenraalimajuri Uno Fagernäs Mannerheim-risti esityksessään 23. maaliskuuta 1944. Sanoo perusteluissaan. "Talvisodassa ja nykyisessä sodassa hän on useasti osoittanut erityistä urhoollisuutta, taitoa ja neuvokkuutta. Rohkeutensa ja intonsa ansiosta hän on saanut juurrutetuksi koko osastoonsa loistavan taisteluhengen ja on siten vaikuttanut henkilökohtaisesti huomattavasti taistelun edellytyksiin.


title: Lauri Törni

text: Fagernäsin esitys ritariksi ei tuottanut vielä toivottua tulosta. Uusintaesityksen ritariksi nimittämiseen teki II Armeijakunnan komentaja kenraalimajuri Einar Mäkinen 8. heinäkuuta 1944. Perusteluissaan hän viittaa Fagernäsin esitykseen joiltain osin lisättynä, sekä toteaa: ""toivottavaa on, että luutnantti Törni saisi kantaa Mannerheim-ristiä, sillä hänen tarumainen onnensa ei voine aina jatkua"." Vasta tämän uusintaesityksen jälkeen ylipäällikkö nimitti Törnin ritariksi jo seuraavana päivänä. Ylipäällikkö perusteli nimityspäätöstään: "Luutnantti Törni on kunnostautunut tämän sodan aikana jääkärijoukkueen ja -komppanian päällikkönä monilla taistelu- ja kaukopartioretkillä sekä kahden viime vuoden aikana osoittanut omaavansa mitä parhaimmat taistelijan ja neuvokkaan sissipäällikön ominaisuudet."


title: Lauri Törni

text: Törni ylennettiin kapteeniksi 28. elokuuta 1944. Aselepo Suomen ja Neuvostoliiton välillä astui voimaan 4.–5. syyskuuta. Törni kotiutettiin 4. joulukuuta 1944.


title: Lauri Törni

text: Törni piilotti lokakuussa 1944 asealiupseeri Arvo Männistön kanssa joukon aseita Enon korpimetsiin siltä varalta, että venäläiset olisivat miehittäneet Suomen välirauhansopimuksen jälkeen. Törnin–Männistön asekätkö tehtiin Törnin aloitteesta, ilman yhteyttä varsinaiseen asekätkentäjuttuun. Miehet veivät metsään kolme laatikollista aseita, kahdeksan ammuslaatikkoa ja 36 käsikranaattia. Mukana oli Mauno Koiviston henkilökohtainen ase, Degtjarev-pikakivääri. Arvo Männistö paljasti asekätkön viranomaisille vuonna 1993. Kätköstä löytynyt Mauno Koiviston käyttämä pikakivääri päätyi Sotamuseoon.


title: Lauri Törni

text: Kotiutuksen jälkeen hän asui aluksi vanhempiensa luona Vaasassa, missä tapasi yhden SS-joukoissa palvelleen toverinsa, Jalo Solmu Korpelan. Suomalaisia SS-miehiä ei kelpuutettu Lapin sotaan Saksalle antamansa sotilasvalan vuoksi – mikä tosin oli Törniltä jäänyt vannomatta. Saksan 20. Vuoristoarmeija oli lopulta ajettava Lapista taistellen ja takaa ajaen, ja viimeiset saksalaiset poistuivat Kilpisjärveltä Norjan puolelle 27. huhtikuuta 1945.


title: Lauri Törni

text: Solmu Korpela pyysi Törniä tapaamaan kanssaan Arthur Björklundin, joka oli aseveljeyden rikkoonnuttua saksalaisten Suomeen perustaman vastarintaliikkeen edustaja. Törni ja Korpela tapasivat Björklundin Vaasassa ravintola Centralissa. Vastarintaliike pyrki vaivihkaa värväämään suomalaisia upseereita, tarkoituksena oli antaa miehille sabotaasi- ja vastarintakoulutusta Saksan tiedustelupalveluun kuuluvan Sonderkommando Nordin tukikohdassa Saksassa. Mikäli Neuvostoliitto miehittäisi Suomen vastarintaliike nousisi aseisiin Saksan avustamana. Törnin oli tarkoitus toimia koulutuksen jälkeen muiden vastarintamiesten kouluttajana Suomessa. Tuolloin Suomi kävi Saksaa vastaan Lapin sotaa, joten tarjous tarkoitti vihollisen puolelle siirtymistä.


title: Lauri Törni

text: Törni otti tarjouksen vastaan ja nousi saksalaiseen sukellusveneeseen 22. tammikuuta 1945 yöllä Kristiinankaupungin edustalla avomerellä, jonne he matkasivat kalastusveneellä Blacksnäsin pikkukylästä. Saksaan Heringsdorfiin Törni saapui 28. tammikuuta 1945.Alava 1978, s. 172-173. Koulutuksen esijakso alkoi jo seuraavana päivänä ja kesti lähes viikon 14-tuntisine oppijaksoineen jotka jatkuivat Stettinissä järjestetyllä kaksiviikkoisella tuhotöihin suunnatulla johtajakoulutuksella. Stettinistä Törni palasi takaisin Heringsdorffiin, missä hän sai opetusta esikuntaupseerin apulaiseksi yhdessä neljän muun suomalaisen SS-upseerin kanssa. Opintojaan Törni jatkoi yhdessä muiden suomalaisten SS-upseereiden kanssa huhtikuun alussa SS-Jagd Verband täydennyskurssilla Neu-Strelizissä, joka kesti yllättäen vain viikon.


title: Lauri Törni

text: Neu-Strelizistä Heringsdorfiin palattuaan suomalaisille kerrottiin, että heidät lähetettäisiin toiminta-alueilleen Ruotsiin, Suomeen ja Neuvostoliittoon. Jatkotoimenpiteitä odotellessaan he jatkoivat vakoilu- ja tiedusteluopintojaan, jotka keskeytyivät, kun perääntyviä saksalaisia joukkoja rupesi sulloutumaan Usedomin saarelle. Sonderkommando Nordin Golf Casinon tilat Heringendorfissa oli luovutettava rintamajoukkojen esikunnalle ja Törni evakuoitiin muiden mukana Flensburgiin lähelle Tanskan rajaa.Alava 1978, s. 175. Ennen lähtöä suomalaisille jaettiin uudet passit, jossa Törnin nimeksi oli merkitty "Auli Haapalainen".


title: Lauri Törni

text: Sonderkommando Nordin evakuointi Heringendorfista Flensburgiin kesti junalla viisi vuorokautta, jotka Törniltä kumppaneineen sujuivat ryypiskelyn merkeissä, sillä samaan vaunuun oli lastattu esikunnan viinavarasto. Miehet jäivät juopottelustaan kiinni, mutta selvisivät rankaisematta. Flensburgista komentajakapteeni Alexander Cellarius määräsi suomalaiset vaihtamaan siviilipuvut ylleen ja matkustamaan Tanskan kautta Norjaan, missä heidän tuli ilmoittautua Marinestadt Stadtspolizein Suomi-osastolla SS-Hauptsturmführer Jouko Itälälle tai luutnantti Arvid Ojastille (entinen Valpon ylietsivä). Ennen matkalle lähtöään suomalaiset osallistuivat pikahäihin, jossa heidän esimiehensä Cellarius vihittiin vakoiluesikunnan kanslistin neiti Helsingiuksen kanssa.


title: Lauri Törni

text: Ryhmän matka Norjaan ei sujunut suunnitellusti vaan he joutuivat väistelemään Tanskasta Saksaan palaavia joukkoja ja lopulta Cuxhavenin ja Hassumin väliselle alueelle maihinnousseita liittoutuneiden joukkoja. He joutuivat palaamaan Kielin kanavalle, josta aloittivat uuden matkan kohti Norjaa. Kohdatessaan brittiläisiä laskuvarjojoukkoja, suomalaiset kertoivat peitetarinansa, jonka mukaan he olivat työskennelleet Saksassa sotateollisuuden palveluksessa ja karanneet juuri Flatowin kokoamisleiriltä. Lisäksi miehet kertoivat haluavansa liittyä britteihin taistellakseen saksalaisia vastaan, mutta tähän brittikomentaja ei suostunut, sillä Britannia oli sodassa Suomen kanssa. Suomalaisjoukko määrättiin jatkamaan matkaansa Tanskaan ja ilmoittautumaan paikalliselle sotilaspoliisille. Ryhmä totteli määräystä ja tanskalaiset sotapoliisit kuljettivat heidät Åbenråhon, jossa luovuttivat miehet Tanskan valtiolliselle poliisille. Kuulusteluiden jälkeen heidät siirrettiin Kööpenhaminaan, jossa he saivat yhteyden Suomen konsulaattiin ja tarvittavat asiapaperit siirtyäkseen Ruotsin puolelle Malmöhön. Malmöstä he matkustivat edelleen Osloon, missä ilmoittautuivat Cellariukselta saamansa käskyn mukaisesti Marinestadt Stadtpolizein tukikohdassa. Täältä miehet komennettiin Norjassa toimineeseen suomalaisista muodostettuun SS-komppaniaan, jonka esikuntaan Törni sijoitettiin.


title: Lauri Törni

text: Valtiollisen poliisin suorittaman kuulustelukertomuksen mukaan Törni ei ollut mukana Osloon matkustaneessa ryhmässä. Sen sijaan Törni kuuli asiasta SS-mies Kaj Laurellilta, joka kertoi miesten myös piilottaneen SS-Politzein kassasta otetut yli kymmenen miljoonaa silloista Suomen markkaa Ruotsin ja Norjan rajalle.


title: Lauri Törni

text: Törnin väitteen mukaan hän halusi Saksasta koulutusta toimiakseen tarvittaessa hallitusvallan puolesta, ja kun saksalaiset vaativat häneltä vakoilutoimintaa, hän kieltäytyi ja hänet pakotettiin rintamalle, jolloin hän hankkiutui liittoutuneiden vangiksi. Törni kertoi pyrkineensä brittien joukkoihin taistelemaan.


title: Lauri Törni

text: Törnin loppuvaiheista Saksan palveluksessa on erilaisia kertomuksia. Erään epätodennäköiseksi arvioidun version mukaan Törni olisi lähtenyt Venäjän-rintamalle johtamaan saksalaista merijalkaväen pataljoonaa ja taisteltuaan siellä olisi lopulta antautunut amerikkalaisille ja brittiläisille joukoille miehineen. Toisen kertomuksen mukaan Törni ei olisi saanut tilaisuutta taistella, vaan amerikkalainen sotilas olisi pidättänyt hänet ja hänen suomalaisen toverinsa, ja että hän olisi karannut brittiläiseltä vankileiriltä viikko sodan loppumisen jälkeen ja lähtenyt hakeutumaan Tanskan kautta Norjaan ja lopulta Suomeen.


title: Lauri Törni

text: Tuoreemman selvityksen mukaan Törni, joka oli saanut Hauptsturmführerin arvon 15.4.1945, kohtasi Pohjois-Saksassa SS-aseveljiensä Solmu Korpelan ja Juhani Sarasalon kanssa kenraali Wilhelm Steinerin joukot. Länsiliittoutuneet ja Neuvostoliitto olivat jo kohtaamassa toisensa. Taisteluissa Juhani Sarasalo joutui erilleen kaksikosta. Törni kokosi saksalaisista sotilaista osaston taistelemaan Hagenown sotilaslentokentän lähistöllä puna-armeijaa vastaan, ja saatuaan joukon yhteen Törni antautui yhdysvaltalaisille neuvostoliittolaisten protestoinnista huolimatta. Viikon kuluttua Törni ja Korpela luovutettiin briteille, joille alueen hallinta oli annettu. Lopulta Törni ja Korpela yksinkertaisesti kävelivät ulos vartioimattomasta vankileiristä ja palasivat Suomeen väärillä henkilötiedoilla heinäkuussa 1945.


title: Lauri Törni

text: Anu Vertasen opinnäytetyön mukaan Valpo selvitti Törnin palanneen Saksan sabotaasi- ja vakoilukoulutuksesta vielä Suomeen, mutta Saksan romahtaessa olleen jälleen Saksassa, jossa joutui brittiläiselle vankileirille. Törni karkasi leiriltä ja pakeni Tanskaan, josta hänet palautettiin Ruotsin kautta Suomeen kesällä 1945. Kallosen ja Sarjasen teosten mukaan on mahdotonta, että Törni olisi matkustanut edestakaisin Saksan ja Suomen välillä.


title: Lauri Törni

text:
Törni palasi Suomeen kesällä 1945. Punainen Valpo pidätti Törnin Turussa, mutta hän karkasi kuljetuksen aikana. Valpo pidätti Törnin hänen asunnoltaan Helsingistä kotitarkastuksen yhteydessä 12.4.1946. Törni asetettiin turvasäilöön ja myöhemmin syytteeseen. Törni todettiin syylliseksi maanpetokseen ja laittomaan rajan ylitykseen sekä menettämään kansalaisluottamuksensa neljäksi vuodeksi. Vaikka Valpo oli kommunistien soluttama, Turun hovioikeus saatikka korkein oikeus eivät olleet. Turun hovioikeus tuomitsi hänet 10.1.1947 maanpetoksesta kuudeksi vuodeksi kuritushuoneeseen, mikä oli minimiaika maanpetoksesta. Korkein oikeus vahvisti tuomion 21.5.1947. Tuomion perusteena oli värväytyminen vihollisen palvelukseen sen jälkeen, kun Suomen ja Saksan välillä alkoi sotatila (15.9.1944), sekä osallistuminen asiamiehenä saksalaismielisen vastarintaliikkeen luomiseen Suomessa. Vuoden 1947 heinäkuussa Törni pääsi pakenemaan vartijan avustamana Turun lääninvankilasta, mutta joutui värikkään pakomatkan jälkeen kiinni Oulussa 31. heinäkuuta ollessaan matkalla Ruotsiin. Hänet pidätettiin yhdessä entisen SS-kaverinsa Uuno Veli Korpelan kanssa.
Törni vapautui jo 1948 koeajalle, jota olisi kestänyt vuoteen 1953 ellei presidentti Paasikivi olisi armahtanut häntä 23. joulukuuta 1948 ehdonalaiseen vapauteen.


title: Lauri Törni

text: Tasavallan presidentti J. K. Paasikivi poisti Törnin 6. lokakuuta 1950 upseeriluettelosta Puolustusvoimien komentaja kenraali Aarne Sihvon esityksestä. Kunniamerkkejä ei kuitenkaan peruutettu. Tapaus on herättänyt keskustelua. Sotilasarvo voitiin menettää RL 2. luvun 14a§:n mukaan tilanteessa, jossa syytetty tuomittiin menettämään kansalaisluottamuksensa. Törnin maanpetostuomion osa oli kansalaisluottamuksen menettäminen, johon tuon ajan lainsäädännön mukaan sisältyi automaattisesti myös sotilasarvon menettäminen. Törni oli saanut kansalaisluottamuksensa takaisin kahta vuotta aiemmin armahduksen yhteydessä. Sotilasarvoa ei tuomiossa tai armahduksessa mainita erikseen. Oikeusministeriön mukaan Törnille ei ollut palautettu armahduksessa sotilasarvoa, sillä tätä olisi pitänyt anoa erikseen. Poistaminen upseeriluettelosta oli oikeusministeriön näkemyksen mukaan vain käytännön toimenpide, jolla ei ollut oikeudellista merkitystä.


title: Lauri Törni

text: Törni päätti lähteä Ruotsiin, jonne ennen häntä useat asekätkentämiehet olivat paenneet. Heitä on myöhemmin kutsuttu Marttisen miehiksi heidän nokkamiehensä, eversti Alpo Marttisen mukaan. Rajan Törni ylitti Torniossa toisen henkilön merimiespassin turvin vanhan upseeritoverinsa, luutnantti Holger Pitkäsen, kanssa. Matka jatkui rautateitse kohti Tukholmaa, jonka lähistöllä upseeritoverit asuivat mm. kreivitär Wera von Essenin huomassa Skoklosterin linnassa.


title: Lauri Törni

text: Ruotsissa Törni kihlautui Marja Kopsin kanssa 1. tammikuuta 1950. Edellä mainittuun tilaisuuteen Törnin asepuvun Suomesta Ruotsiin salakuljetti hänen tuleva vaimonsa. Sittemmin Marja Kops oli erittäin alla päin Törnin matkustettua hieman häiden jälkeen Göteborgista S/S Bolivialla ensin Venezuelaan, josta hän matkusti edelleen Yhdysvaltoihin. Odoteltuaan aikansa hän lopulta avioitui espanjalaisen lääkärin kanssa. Marja Kops kuoli vuonna 2000 traagisesti auto-onnettomuudessa. Hän oli jo saanut kuulla vuoden 1999 etsinnöistä Vietnamissa helikopterin maahansyöksypaikalla ja oli kirjoittanut muistokirjoituksen entisen kihlattunsa mahdollisia hautajaisia varten. Osasto Lauri Törni Perinnekillan edustaja luki muistokirjoituksen Marjan toiveen mukaisesti 26. kesäkuuta 2003 Arlingtonissa (Virginia, USA) tapahtuneessa hautajaistilaisuudessa.


title: Lauri Törni

text: Törni saapui Venezuelaan La Guairaan Caracasin ulkosatamaan, missä häntä vastassa oli eversti Motti-Matti Aarnio.


title: Lauri Törni

text: Caracasissa Törni sai loppukesällä 1950 pestin norjalaiseen rahtilaivaan M/S Libre Villaan, jonka määränpää oli Yhdysvallat. Meksikonlahdella Mobilen kaupungin edustalla Alabamassa hän hyppäsi mereen ja ui rantaan. Törni hankkiutui New Yorkiin, jossa asuvien suomalaisten avulla hän sai töitä muun muassa kirvesmiehenä ja siivoojana.


title: Lauri Törni

text: Vuoden 1953 elokuussa Törni sai oleskeluluvan ja seuraavan vuoden tammikuussa hän värväytyi Yhdysvaltain armeijaan. Hän oli 35-vuotias alokas. Törni sai peruskoulutuksen Fort Dixissä New Yorkin osavaltiossa, vuoristo- ja kylmän sään koulutuksen Fort Carsonissa Coloradossa ja syyskuussa 1954 laskuvarjokoulutuksen Fort Benningissä Georgiassa.


title: Lauri Törni

text: Erikoisjoukkojen peruskoulutuksen Törni sai Fort Braggin varuskunnassa Pohjois-Carolinassa. Vuoden 1955 huhtikuussa Törni ylennettiin korpraaliksi ja heinäkuun 26. päivä hänestä tuli Yhdysvaltain kansalainen. Lauri Allan Törni muutti nimensä Larry A. Thorneksi. Marraskuussa hänet ylennettiin kersantiksi.


title: Lauri Törni

text: Vuonna 1956 Thorne komennettiin Alpo Marttisen suosituksesta viestiupseerikurssille Fort Gordoniin Georgiaan. Valmistuttuaan kurssilta hänet ylennettiin luutnantiksi. Larry Thorne toimi keväästä 1957 alkaen 11. maahanlaskudivisioonan upseerina Bad Tölzissä Saksan liittotasavallassa. Hän jatkoi sotilasuraansa Saksassa 10th Special Forces Groupin riveissä, suoritti Italian alppijääkärikoulun ja esitteli erikoisjoukkojen toimintaa koulutuselokuvassa "Phantom Soldiers".


title: Lauri Törni

text: Vuonna 1962 tammikuussa Pohjois-Iranin vuoristoon syöksyi Yhdysvaltain armeijan de Havilland Otter -lentokone, jossa oli tiedustelulaitteita. Ensisijainen tehtävä oli käskyn mukaan löytää koneen miehistö. Zagros-vuoristossa 4300 metrin korkeudessa sijaitsevalle maahansyöksypaikalle lähetettiin kaksi vuorikiipeilyryhmää, iranilainen ja länsisaksalainen, jotka epäonnistuivat. Kesäkuussa oli Yhdysvaltain armeijan erikoisjoukkojen ja kapteeneiden Larry Thornen sekä Herbert Schandlerin vuoro, kahden A-joukkueen johtajina.


title: Lauri Törni

text: Thorne pääsi paikalle kahdeksan miehen kanssa. Thornen miehet löysivät hylyn ja lähistöltä kahden miehistön jäsenen ruumiit. Osa laitteistosta oli kadonnut, Thorne otti talteen loput ja räjäytti koneen hylyn. Myöhemmin paikalta löydettiin vielä kolmas ruumis.


title: Lauri Törni

text: Vietnamissa Thorne taisteli kahteen otteeseen. Ensimmäisellä komennuksella Thorne sijoitettiin ensin Chau Langin tukikohtaan, jossa perusti uuden tukikohdan Tinh Bieniin. Nämä sijaitsivat Vietnamin eteläosassa lähellä Kamputsean rajaa niin kutsutun "Seitsemän vuoren" -alueella ja olivat Thornen johtaman tehokkaan toiminnan ansiosta "piikki Vietnamin kansallisen vapautusrintaman Vietkongin lihassa".


title: Lauri Törni

text: Vuoden 1964 joulukuussa Thorne palasi Vietnamiin palvellen Phuoc Vinhissä, Phu Quocin saarella ja Nha Trangissa. Seuraavan vuoden lokakuussa Thorne osallistui salaiseen "Shining Brass" -operaatioon, jonka tarkoituksena oli paikantaa Vietkongin sissien käyttämä Hồ Chí Minhin huoltotie. Alkuperäistä lähtöpäivää siirrettiin, koska sää oli sateinen, sumuinen ja vuoret olivat pilvien peitossa. Sään parannuttua hetkeksi aloitettiin operaatio ja kersantti Charles Petryn johtama partio laskettiin toiminta-alueelle. Törniä kuljettanut CH-34 Kingbee -helikopteri jäi odottamaan alueelle partion kuittausta. Kuittauksen saatuaan kopteri suuntasi paluumatkalle. Iltahämärässä ja erittäin huonon lentosään vallitessa Thornen helikopteri törmäsi vuoren seinään ja tuhoutui. Etsinnät olivat tuloksettomia, ja Larry Thorne todettiin kadonneeksi päivämäärällä 18. lokakuuta 1965. Kuolleeksi Thorne julistettiin 19. lokakuuta 1966.


title: Lauri Törni

text: Törniä ei julistettu kuolleeksi Suomessa, mutta hänen isänsä ja kaksi sisartaan järjestivät hänelle muistotilaisuuden Helsingissä ravintola Laulumiehissä 12.2.1967. Tuolloisessa muistotilaisuudessa seisoivat kunniavartiossa Osasto Törnin aseveljet, jotka järjestivät aseveli-iltoja myöhemminkin. Kerrotaan, että Mauno Koivisto oli kerran JR 56:n juhlista lähtenyt muiden Törnin miesten kanssa jatkoille ja vastannut muiden uteluun: "Ei Törnin porukka ole ennenkään ilmoittanut muille, minne se lähtee."


title: Lauri Törni

text: Lentoreitin säätä tiedustelemassa ollut "forward air controller" -kone (FAC) O-1E "Birddog" katosi myös paluulennollaan Danangiin kahden hengen miehistöineen.


title: Lauri Törni

text: Tinh Bienin tukikohdassa vieraili myös erikoisjoukkojen koulutuksen läpi käynyt kirjailija Robin Moore, jonka menestyskirjan "Green Beret" päähenkilön "Sven Kornien" esikuvana pidetään Lauri Törniä. Kirjasta on tehty elokuva "Vihreät baretit" (1968), jossa John Wayne esittää päähenkilöä, eversti Mike Kirbyä. Toteutunut käsikirjoitus on varsin kaukana kirjan tekstistä. Törnin osastoon Vietnamissa kuulunut James Whitener on puolestaan vakuuttanut Mooren kirjan olevan erittäin lähellä totuutta.


title: Lauri Törni

text: Yhdysvaltain Joint Task Force Full Accounting -osaston tehtävänä on etsiä kadonneita sotilaita. Pelkästään Vietnamin sodan jäljiltä on edelleen kateissa toistatuhatta amerikkalaissotilasta. Vuonna 1998 Törnin sisaret saivat tiedon, jonka mukaan Full Accounting -osasto oli mahdollisesti löytänyt paikan, jossa Larry Thornen helikopteri tuhoutui.


title: Lauri Törni

text: Phuoc My -kylän erään metsästämässä olleen asukkaan mukaan ylhäällä vuorilla, vaikeakulkuisessa maastossa, oli tuntematon helikopterihylky. Heinäkuussa 1999 Full Accounting -osasto lähetti paikalle retkikunnan, johon osallistui myös viiden hengen suomalaisryhmä, joukossa Lauri Törnin sisarenpoika lohjalainen Juha Rajala. Onnettomuuspaikka on viidakkovuorella, lähellä Laosin rajaa. Retkikunta joutui lentämään paikalle helikopterilla, ja laskeutumispaikka oli muutaman sadan metrin päässä onnettomuuspaikasta.


title: Lauri Törni

text: Tutkimustyötä johti antropologi Dennis Danielson, jonka mukaan helikopteri on syöksyttyään jyrkkään rinteeseen räjähtänyt ja syttynyt palamaan. Paikalta löytyi kovassa kuumuudessa sulanutta alumiinia, ikkunapleksin palasia, patruunoita, luoteja ja erilaisia kopterin osia, joista isoimpana tähtimoottori. Roottorin lavan sarjanumeroista selvisi, että kyseessä oli Törnin helikopteri. Savisesta maaperästä löytyi myös Törnin henkilökohtainen ase, Yhdysvalloissa Swedish K -nimellä kutsuttu ruotsalainen Carl Gustav m/45 -konepistooli. Seulonnassa löytyi myös satoja luun kappaleita ja eurooppalaisittain paikattu hammas.


title: Lauri Törni

text: Miehistön jäännökset kuljetettiin Yhdysvaltoihin ja tunnistettiin keväällä 2003. Törni tunnistettiin hammaskartan, kopterin etelävietnamilais-miehistöstä tunnistettiin kaksi DNA:n ja yksi tuntolevyn perusteella. Koska vainajien kaikkia jäännöksiä ei pystytty erottamaan toisistaan, suoritettiin heille yhteishautaus. Tapaus 0174 eli Larry A. Thornen kohtalo oli viimein selvinnyt.


title: Lauri Törni

text: Lauri Törni haudattiin sotilaallisin huomionosoituksin 26.6.2003 Arlingtonin sotilashautausmaahan. Hautakivi sijaitsee alueella ("section") 60 ja kiven numero on 8136. Törnin muistotilaisuus Suomessa järjestettiin 17.7.2003 Säkylässä, Huovinrinteen varuskunnassa. Hänen nimensä ja syntymä- ja kuolleeksijulistamispäivänsä on myös hakattu Malmin hautausmaalla olevan sukuhaudan hautakiveen.


title: Lauri Törni

text: Osasto Lauri Törni Perinnekilta ry:n retkikunta vei Törnin helikopterin onnettomuuspaikalle 3.3.2004 teräksisen muistolaatan suomalaisen sotasankarin kunniaksi. Laatta on kiinnitetty kallioon parinkymmenen metrin päähän maahansyöksykohdasta, noin 830 metrin korkeuteen.


title: Lauri Törni

text: Onnettomuuspaikan koordinaatit ovat MGRS-koordinaateissa 48P YB 9455 8960, normaalikoordinaatein ilmaistuna . Paikka sijaitsee Vietnamissa Danangista lounaaseen, Valtatie 14:n varrella, Dak Pecin ja Kham Ducin puolivälissä, noin 12,5 km Laosin rajalta.


title: Lauri Törni

text: Samassa Shining Brass -operaatiossa paluulennollaan lähellä Danangia kadonneen, forward air controller -tehtävissä olleen (FAC) O-1E "Birddog" -koneen onnettomuuspaikka löydettiin jo 1992 paikallisen asukkaan avulla. Paikka tutkittiin 1993 ja miehistö tunnistettiin kesällä 2001 (tapaus 0171).


title: Lauri Törni

text: Teoksessaan "Tuntematon Lauri Törni" dosentti Juha Pohjonen ja tutkijatohtori Oula Silvennoinen sanovat tuovansa esille uutta tietoa Törnistä. Heidän mukaansa Törnistä on Suomessa annettu virheellinen kuva. Tutkijat kritisoivat eri kirjoittajia siitä, että he ovat rakentaneet Törnistä omien ihanteidensa mukaista sankarimyyttiä ja lakaisseet Törnin kielteisiä piirteitä piiloon. Teoksessa tuodaan esiin Törnin kaksijakoinen luonne: selvin päin hän oli pidetty, sävyisä ja sulkeutunut, mutta alkoholin vaikutuksesta aggressiivinen, arvaamaton ja jopa ympäristölleen vaarallinen. Kyseisten tutkijoiden mukaan Törniä ei ajanut isänmaanrakkaus tai ihanteellisuus, vaan Törni itsekin kertoi motiiveikseen toiminnanhalun ja sotimisen.


title: Lauri Törni

text: Diplomaatti ja kirjailija J. Michael Cleverley, joka on kirjoittanut Törnistä teoksen "Lauri Törni, syntynyt sotilaaksi" (2003), kritisoi Pohjosen ja Silvennoisen teosta vähän uutta tietoa esittävänä, virheitä sisältävänä ja asenteellisen valikoivana. Cleverleyn mukaan teos jättää kertomatta senkin, että Yhdysvaltain armeijan komentajat arvioivat Törnin kaikissa puolivuotisarvioissa parhaiden upseeriensa joukkoon ja häntä luonnehdittiin erittäin älykkääksi, korrektisti käyttäytyväksi sekä synnynnäiseksi johtajaksi. Jussi Niinistön mielestä Pohjosen ja Silvennoisen kirja ei tuo esiin mitään uutta Törnistä. Hänen mukaansa ikäviä asioita, kuten Törnin alkoholinkäyttöä tai maanpetostuomiota, ei ole aikaisemmin siloiteltu.


title: Lauri Törni

text: Mauno Koivisto kertoo Törnissä olleen hyvät ja huonot puolensa. Hän oli pidetty esimies, joka ei vaatinut alaisiltaan mitään, mitä ei olisi itse tehnyt, ja hän osallistui kaikkeen toimintaan kuten muutkin komppaniassa. Hän oli myös sulkeutunut, vähäpuheinen ja ajoittain riidanhaluinen. Muodollisen kurin puute oli myös ongelma. Koiviston mielestä Törni johti komppaniaa "aika huonosti", toinen sotamies kertoi ihmetelleensä "johdettiinko meitä ollenkaan".


title: Lauri Törni

text: Suomen armeija


title: Lauri Törni

text: Kunniamerkit:


title: Lauri Törni

text: Saksa, Waffen-SS


title: Lauri Törni

text: Yhdysvaltain armeija


title: Deweyn kymmenluokitusjärjestelmä

text: Deweyn luokittelu () on maailman käytetyin aineiston luokittelujärjestelmä. Sen kehitti 1870-luvulla Melvil Dewey ja se perustuu niin sanottuun kymmenluokitukseen. Kymmenluokituksessa on 10 pääluokkaa (0–9) ja kullakin pääluokalla 10 alaluokkaa. Deweyn luokituksen pohjalta on tehty monia erilaisia sovelluksia eri tarpeisiin, Suomen yleisissä kirjastoissa on käytössä yleisten kirjastojen luokitusjärjestelmä YKL. Tieteellisissä kirjastoissa ja oppilaitoskirjastoissa on käytössä yleinen kymmenluokittelu UDK.


title: Deweyn kymmenluokitusjärjestelmä

text: Deweyn luokitus perustuu suurelta osin Francis Baconin tieteiden järjestelmään, mutta siinä on myös nähty viitteitä Hegeliin. Deweyn luokituksen myötä luovuttiin kiinteästä hankintajärjestyksen mukaisesta hyllyjärjestyksestä ja siirryttiin suhteelliseen hyllyjärjestelmään.


title: Deweyn kymmenluokitusjärjestelmä

text: Melvil Dewey ehdotti uutta kymmenjärjestelmään perustuvaa luokitustaan vuonna 1873, koska hän ei ollut tyytyväinen kiinteään hyllyjärjestykseen. Hänen kehittelemänsä luokkiin ja alaluokkiin perustuvan luokituksen rakenne mahdollisti teosten joustavan sijoittelun. Deweyn lähestymistapa luokitukseen oli käytännöllinen.


title: Deweyn kymmenluokitusjärjestelmä

text: Deweyn luokituskäytännöt tulivat käyttöön Suomen yleisissä kirjastoissa A. A. Granfeltin ja William Sippolan vaikutuksesta 1900-luvun alkupuolella. Yhdysvalloista alkunsa saanut Public Library Movement toi uusia menetelmiä yleisille kirjastoille, esimerkiksi hyllyt haluttiin avata yleisölle. Tämä vaati uusia käytäntöjä, kuten esimerkiksi yhteinen luokittelujärjestelmä. Kansanvalistusseura palkkasi Granfeltin ajanmukaistamaan kirjastonhoidon käytäntöjä ja kirjoittamaan kirjastonhoidon oppaan. Granfeltin apuna toimi Sippola, joka oli Deweyn ja amerikkalaisten kirjastokäytäntöjen ihailija. Vuonna 1905 ilmestyneessä Granfeltin kirjoittamassa kirjastonhoidon oppaassa tuotiinkin voimakkaasti esiin amerikkalaisia kirjastonhoidon käytäntöjä ja siinä esitettiin luokitukseksi Deweyn kymmenluokitusta. Deweyn luokituksen valinta yleisille kirjastoille ei kuitenkaan ollut aivan selvä asia. Vasta perustetussa Kirjastolehdessä käytiin paljon keskustelua luokituksesta ja Deweyn luokitukselle esitettiin kritiikkiä ja vaihtoehtoja. Lopulta valtion kirjastotoimikunta päätti valita Deweyn kymmenluokituksen yleisten kirjastojen luokitusjärjestelmäksi ja ensimmäinen varsinainen luokitusopas valmistui vuonna 1925.