title: Juho Kusti Paasikivi

text: Paasikivi määritteli ulkopoliittisen linjansa itsenäisyyspäivänä 1944 pitämässään puheessa: ""Suomen ulkopolitiikassa on kaikkea hallitsevana maamme suhde suureen itäiseen naapuriinsa, Neuvostoliittoon. Se on meidän varsinainen ulkopoliittinen ongelmamme, jolle meidän on ratkaisu löydettävä ja josta kansamme tulevaisuus riippuu... Epäluulo on poistettava, ystävyys perustettava. Kansamme perusetujen mukaista on, että tulevaisuudessa Suomen ulkopolitiikkaa niin johdetaan, ettei se tule kulkemaan Neuvostoliittoa vastaan. Rauha ja sopu sekä luottamuksellinen naapuruussuhde suuren Neuvostoliiton kanssa on meidän valtiollisen toimintamme ensimmäinen ohje.""


title: Juho Kusti Paasikivi

text: Paasikiven toisen ja kolmannen hallituksen toimikausi osui välittömästi toisen maailmansodan jälkeisiin vuosiin, jolloin Suomen katsotaan siirtyneen niin sanottuun toiseen tasavaltaan. Erityisen paljon työtä aiheutti välirauhansopimuksen ehtojen täyttäminen ja valvontakomission painostus. Vaikeita pulmia, joita Paasikiven hallitukset joutuivat tuolloin selvittämään, olivat muiden muassa saksalaisten karkottaminen Lapista, sotasyyllisyysprosessi ja asekätkentä. Henkilökohtaisesti hankalin asia Paasikivelle oli sotasyyllisyyslaki, jonka hän joutui oikeusministeri Urho Kekkosen kanssa ja valvontakomission puheenjohtajan Andrei Ždanovin painostamana ajamaan hänelle erittäin vastenmieliseen lopputulokseen, kahdeksan sodanaikaisen johtavan poliitikon tuomitsemiseen pitkiin vankeusrangaistuksiin.


title: Juho Kusti Paasikivi

text: Pääministerin sihteeri Toivo Heikkilä kertoi muistelmissaan, että heti sen jälkeen, kun sotasyyllisiksi osoitetut henkilöt oli pidätetty marraskuussa 1945, hän vastaanotti Paasikivelle osoitetun kirjeen, jossa ei ollut lähettäjän nimeä. Kirjeen pituus oli yksi sana: ”Juudas.” Paasikivi itse ei kirjettä koskaan saanut, sillä Heikkilä kertoi heittäneensä sen paperikoriin.


title: Juho Kusti Paasikivi

text: Pääministerinä ollessaan Paasikivi käytti laajaa poliittista valtaa ja suurelta osin sellaisia valtaoikeuksia, jotka valtiosäännön mukaan kuuluivat tasavallan presidentille. Suomen ulkopolitiikan hoito oli vuosina 1944–1948 käytännössä täysin kolmen miehen, Paasikiven, ulkoministeri Carl Enckellin ja toisen ulkoministerin Reinhold Sventon käsissä, jolloin ulkoministeriön rooli rajoittui kauppapolitiikkaan. Enckellin ja Sventon asemaa Paasikiven lähimpinä avustajina ja neuvonantajina korosti kummankin täydellinen venäjän taito ja se, että molemmat olivat aikoinaan työskennelleet valtiosihteerinvirastossa Pietarissa. Molemmat hallitsivat moitteettomasti myös ruotsin, kun sen sijaan suomen kieli tuotti sekä Enckellille että Sventolle vaikeuksia.


title: Juho Kusti Paasikivi

text: Presidentti Mannerheim johti sotatoimia vuoden 1944 loppuun saakka ja oleskeli sen vuoksi enimmäkseen Päämajassa Mikkelissä. Poliittinen elämä oli Mannerheimille vierasta, minkä vuoksi hän hyväksyi pääministerin vahvan aseman. Paasikivi puolestaan ei ollut sanottavasti kiinnostunut Lapissa ja muualla maailmassa yhä käytävästä sodasta. Maaliskuussa 1945, muutamaa päivää ennen eduskuntavaaleja pitämässään radiopuheessa Paasikivi toivoi valittavaksi eduskuntaan ”uusia kasvoja”, mikä tarkoitti, että uuden eduskunnan myötävaikutuksella voitaisiin toteuttaa ja noudattaa sellaista politiikkaa, johon Neuvostoliitto ja läntiset liittoutuneet luottaisivat samalla kun sen pohjana olisi Suomen valtiollinen itsenäisyys ja kansallinen itsemääräämisoikeus. Vaalien jälkeisen hallituksen pääministeristä ei syntynyt mitään keskustelua, koska presidentti Mannerheim edellytti nimenomaan Paasikiven jatkavan tehtävässä.


title: Juho Kusti Paasikivi

text: Vuonna 1945 Paasikivi sai Kansallis-Osake-Pankin pääjohtajalta Mauri Honkajuurelta hyvityksen kymmenen vuoden takaisesta ulosajosta, kun Honkajuuri toi Paasikivelle uuden eläkekirjan ja KOP:n ylimääräisen lahjan ansiokkaasta palveluksesta.


title: Juho Kusti Paasikivi

text: Kun eduskunta elokuussa 1944 valitsi marsalkka Mannerheimin tasavallan presidentin virkaan, tämä oli jo vanha, väsynyt, huolien painama ja sairas mies. Virkakautensa aikana hän esiintyi vain harvoin julkisuudessa eikä jaksanut perehtyä päivänpolitiikkaan. Mannerheimilla ei ollut vaikutusvaltaisia poliittisia kannattajia, ja vaikka hänellä oli lähes myyttinen kansansuosio, hän oli yksinäinen ja eristäytynyt. Niinpä hän jäikin presidenttikaudellaan täysin Paasikiven varjoon.


title: Juho Kusti Paasikivi

text: Kun Mannerheim oli saanut varmuuden siitä, ettei häntä tultaisi asettamaan syytteeseen sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä, hän matkusti marraskuussa 1945 hoitamaan terveyttään Madeiralle Portugaliin. Tällöin Paasikivi alkoi valittaa, ettei hän – jo itsekin iäkäs mies – pystynyt hoitamaan yhtä aikaa presidentin ja pääministerin tehtäviä. Puoluejohtajat ymmärsivät yskän ja kulissien takana alkoivat neuvottelut presidentin vaihdoksesta.


title: Juho Kusti Paasikivi

text: Maaliskuussa 1946 presidentti Mannerheim erosi virastaan, jolloin Paasikivi valittiin hoitamaan virkaa Mannerheimin jäljellä olleelle kaudelle. Normaaleja valitsijamiesvaaleja ei pidetty, vaan vaalin suoritti poikkeuslain nojalla eduskunta. Paasikivi oli ensimmäinen myöntyväisyysmies presidenttinä. Hän voitti myös vuonna 1950 presidentinvaalit ylivoimaisesti; vaalit käytiin nyt normaalissa järjestyksessä ensimmäisen kerran sitten vuoden 1937.


title: Juho Kusti Paasikivi

text: Sotien ajan turvasäilössä ja ”maan alla” olleet ja syksyllä 1944 poliittiseen elämään palanneet kotikommunistit suhtautuivat Paasikiveen tilapäisenä liittolaisena, joka voitaisiin tarpeen vaatiessa syrjäyttää ylimenokauden jälkeen. Paasikivi olikin kommunisteille erittäin arvokas heidän julkisuuskuvansa kiillottajana. Otettuaan kommunistit hallitukseensa Paasikivi vakuutti näiden toimivan isänmaallisesti muiden hallitusryhmien tavoin. Vuosina 1985–1986 julkaistut Paasikiven päiväkirjat hänen pääministeri- ja presidenttikausiltaan osoittivat kuitenkin, että myös Paasikivi piti kommunisteja ainoastaan tilapäisinä liittolaisina. Sitä mukaa kuin hänen poliittinen asemansa vakiintui, hänen suhtautumisensa kommunisteihin kiristyi. Myös valvontakomissio antoi ymmärtää Paasikiven edustavan hallituspolitiikan huipputasoa, kun taas suomalaiset kommunistit olivat komissiolle ja Moskovalle tuntemattomia.


title: Juho Kusti Paasikivi

text: Kommunistien ”vaaran vuosina” harjoittama ulkoparlamentaarinen toiminta ja Pekkalan hallituksen huono sisäinen ilmapiiri murensivat Paasikiven luottamusta SKP:ta kohtaan ja lopullisena iskuna oli kommunistien – etenkin Suomen Moskovan-suurlähettilään Cay Sundströmin – vehkeily Suomen valtuuskunnan muiden jäsenten selän takana Pariisin rauhanneuvottelujen aikana. Tuohtunut Paasikivi sanoi kommunistien olevan ”suomea puhuvia venäläisiä.”


title: Juho Kusti Paasikivi

text: Vastavetona Trumanin opille ja Marshall-avulle Stalin halusi lujittaa otettaan laajentuneesta valtapiiristään, mihin liittyi hänen Suomelle tammikuussa 1948 tekemänsä ehdotus ystävyys-, yhteistyö- ja avunantosopimuksesta Unkarin ja Romanian kanssa jo solmittujen sopimusten mallin mukaan. Paasikivi vaikeni Stalinin kirjeestä viikon verran voidakseen rauhassa miettiä Kremlin todellisia aikeita. Hän kääntyi tässä asiassa ulkoministeriensä Enckellin ja Sventon sekä K. J. Ståhlbergin ja Urho Kekkosen puoleen ennen kuin paljasti asian eduskunnalle. Paasikivi johti ja valvoi henkilökohtaisesti Suomen neuvotteluvalmisteluja sekä valitsi Moskovaan lähtevän valtuuskunnan jäsenet puolueita kuulematta. Muodollisesti valtuuskuntaa johti pääministeri Mauno Pekkala, mutta Paasikiven todellisia luottomiehiä valtuuskunnassa olivat Urho Kekkonen ja Johan Otto Söderhjelm.


title: Juho Kusti Paasikivi

text: YYA-sopimuksen tullessa eduskunnan käsiteltäväksi Paasikivi rauhoitteli kansalaisten mieliä radiopuheellaan ja pani koko arvovaltansa peliin saadakseen eduskunnan hyväksymään neuvottelutuloksen. Sopimus meni läpi äänin 157–11. Äänestyksestä oli poissa peräti 31 kansanedustajaa. Paasikiven mielestä YYA-sopimuksen vastustus osoitti, kuinka työlästä demokraattisessa maassa on saada aikaan myönnytyksiä.


title: Juho Kusti Paasikivi

text: Samaan aikaan YYA-sopimuksesta käytyjen neuvottelujen kanssa huhuttiin kommunistien valmistelevan vallankaappausta Suomessa. Näiden huhujen kantauduttua Paasikiven korviin hän määräsi puolustusvoimain komentajan Aarne Sihvon nostamaan armeijan valmiustason äärimmilleen. Kauppatorin edustalle Kolera-altaaseen tuotiin tykkivene vartioimaan Presidentinlinnaa ja myös Helsingin poliisi oli tehostetussa hälytysvalmiudessa. Myöhemmin kommunistit kiistivät vallankaappaushuhut pitäen niitä porvaripuolueiden ja SDP:n provokaationa. Kaappauskohu näkyi osaltaan heinäkuun 1948 eduskuntavaalien tuloksessa. Kansandemokraatit kärsivät 13 eduskuntapaikan tappion ja kolmen suurimman puolueen hallitusyhteistyö tuli sillä kerralla tiensä päähän.


title: Juho Kusti Paasikivi

text: Varsinkin jälkimmäisen presidenttikautensa aikana Paasikivi keskittyi ulkopolitiikkaan jättäen sisä- ja talouspolitiikan sekä työmarkkinaongelmat hallitusten huoleksi. Koko virkakautensa aikana hän nimitti yhdeksän hallitusta, joista viiden pääministerinä oli Urho Kekkonen. Hallitusten suuri määrä ja lyhyt keski-ikä varsinkin Paasikiven jälkimmäisen kauden aikana kertoivat sisäpolitiikan rikkonaisuudesta ja Paasikiven seuraajasta käydystä kamppailusta niin puolueiden välillä kuin niiden sisällä. Paasikivi hajotti eduskunnan joulukuussa 1953, kun toisiinsa kyllästyneet maalaisliitto ja SDP eivät kyenneet sopimaan uudesta hallituksesta, ja RKP:n Ralf Törngren nousi pääministeriksi vuoden 1954 eduskuntavaalien jälkeen kompromissiratkaisuna. Pitkäaikainen ulkoministeri, puolueisiin sitoutumaton Paasikiven luottomies Carl Enckell kieltäytyi vuonna 1950 terveyssyihin vedoten enää jatkamasta tehtävässä, minkä jälkeen ulkoministerin salkku joutui puolueiden väliseksi kiistakapulaksi. Toinen ulkoministeri Reinhold Svento oli jo vuonna 1948 siirtynyt suurlähettilääksi Sveitsin Berniin.


title: Juho Kusti Paasikivi

text: Presidentille kuuluvien virkanimitysten suhteen Paasikivi kuitenkin käytti valtaoikeuksiaan niin laajasti kuin perustuslain säännökset antoivat myöten. Kun Suomen Pankin pääjohtaja Sakari Tuomioja siirtyi vuonna 1955 suurlähettilääksi Lontooseen ja ministerit esittivät omia ehdokkaitaan hänen seuraajakseen, Paasikivi sanoi päättäväisesti: ”Esittäkää ketä tahansa, mutta minä nimitän von Fieandtin.” Viimeisiä Paasikiven suorittamia virkanimityksiä oli oikeuskanslerin viran täyttäminen tammikuussa 1956. Virkaan olivat ilmoittautuneet hallintoneuvos, varatuomari Olavi Honka ja apulaisoikeuskansleri, lakitieteen tohtori Antti Hannikainen. Paasikivi katsoi ikävuodet oppiarvoa painavammaksi nimitysperusteeksi ja nimitti oikeuskansleriksi 45-vuotiaan Hannikaisen asemesta 61-vuotiaan Hongan.


title: Juho Kusti Paasikivi

text: Ulkopoliittisesti Paasikiven presidenttikauden loppuvuodet olivat sadonkorjuun aikaa. Paasikivi avasi Helsingin olympialaiset 1952. Olympialaisilla oli myös poliittinen ulottuvuus, koska Neuvostoliitto oli mukana ensimmäistä kertaa ja järjestävää maata pidettiin puolueettomana maaperänä, jossa uskonnot, rodut ja poliittiset näkökannat menettivät merkityksensä. Syyskesällä 1952 Suomi sai pitkän ja raskaan sotakorvausurakan päätökseen, millä oli suuri taloudellinen ja henkinen vaikutus. Vuonna 1954 Paasikivi sai ensimmäisen länsimaiselle valtionpäämiehelle myönnetyn Neuvostoliiton korkeimman kunnianosoituksen, Leninin kunniamerkin, mitä pidettiin Moskovan anteeksipyyntönä neuvostolehdistön hyökkäyksistä Paasikiveä vastaan vuoden 1950 presidentinvaalin alla. Vuonna 1955 Paasikivi teki valtiovierailun Moskovaan ja hänen seurueeseensa kuuluivat muun muassa pääministeri Urho Kekkonen ja suurlähettiläs Viktor Lebedev. Tällöin sovittiin Porkkalan vuokra-alueen palauttamisesta ja YYA-sopimuksen jatkamisesta. Radiopuheessaan Paasikivi totesi palanneensa Moskovasta kotiin ensi kertaa tyytyväisin mielin: ”Kynä on korjannut, mitä miekka on särkenyt.” Suomalaisten silmissä Porkkalan palautus kruunasi vanhan valtiomiehen elämäntyön.


title: Juho Kusti Paasikivi

text: Pohjoismaiden neuvosto perustettiin vuonna 1952 ja Paasikivi toivoi myös Suomen voivan liittyä sen jäseneksi, mutta halusi edetä asiassa varovasti ja Neuvostoliittoa ärsyttämättä. Lokakuun alussa 1954 hän oli jo sitä mieltä, että Suomi menee mukaan neuvostoon heti kun sen työ pääsee täyteen vauhtiin. Porkkalan palautuksen varmistuttua pääministeri Urho Kekkonen otti aloitteen omiin käsiinsä ja ratkaisi asian kysymättä Moskovan mielipidettä. Näin Suomi huomasi miltei yllätyksekseen olevansa neuvoston täysivaltainen jäsen.


title: Juho Kusti Paasikivi

text: Suomen jäsenhakemus Yhdistyneissä Kansakunnissa oli pantu vireille jo Pariisin rauhansopimuksen solmimisen jälkeen, mutta se oli juuttunut suurvaltojen erimielisyyksiin. Paasikivi oli aluksi miltei hyvillään Suomen pysymisestä YK:n ulkopuolella, koska maailmanjärjestössä käsiteltiin monia sellaisia suurvaltaristiriitoja – muiden muassa Korean sota –, joista hän halusi Suomen pysyvän erossa. Aikaa myöten hän kallistui kuitenkin sille kannalle, että YK:n jäsenyydestä saattaisi sittenkin olla hyötyä Suomelle ja muille pienille valtioille. Alkuvuonna 1954 Paasikivi kirjoitti jo, että Suomelle olisi enemmän etua YK:n jäsenyydestä kuin järjestön ulkopuolella pysymisestä. Tilanne laukesi ”Geneven hengen” ansiosta loppuvuonna 1955, kun YK hyväksyi kaikki jonossa olleet jäsenhakemukset ja otti joukkoonsa Suomen ja 15 muuta valtiota.


title: Juho Kusti Paasikivi

text: Vuonna 1956 Paasikivi oli epävirallisena ehdokkaana, niin kutsuttuna mustana hevosena, presidentinvaalin toisella kierroksella, mutta ei tullut valituksi kolmannelle kaudelle. Hänen seuraajakseen valittiin silloinen pääministeri Urho Kekkonen.


title: Juho Kusti Paasikivi

text: Paasikivi puhui suomen lisäksi sujuvasti viittä eri kieltä: venäjää, ruotsia, ranskaa, saksaa ja latinaa.


title: Juho Kusti Paasikivi

text: Vaalin jälkeen Paasikivi aikoi keskittyä muistelmiensa kirjoittamiseen, mutta politiikka ei vieläkään jäänyt kokonaan sivuun, sillä Urho Kekkonen oli jo heti valituksi tultuaan pyytänyt saada kääntyä edeltäjänsä puoleen varsinkin ulko- ja turvallisuuspoliittisissa ongelmissa. Kekkonen kävi Paasikiven luona ainakin huhtikuussa 1956, jolloin Paasikivi arvioi Neuvostoliitossa käynnistyneen destalinisaation vähentäneen suursodan vaaraa maailmassa. Paasikivi ärsyyntyi kevään 1956 aikana ilmestyneestä Yrjö Soinin teoksesta "Kuin Pietari hiilivalkealla", joka antoi hänen mielestään yksinkertaistetun ja väärän kuvan sotasyyllisyysoikeudenkäynnistä; hän katsoi, että ”farssikirjailija” ei ollut pätevä henkilö käsittelemään vakavia asioita. Viimeisen kerran Paasikivi esiintyi julkisuudessa elokuun lopulla 1956 Neuvostoliiton presidentin Kliment Vorošilovin vieraillessa Suomessa. Silloisen puolustusministerin Emil Skogin mukaan Paasikivi oli Presidentinlinnassa järjestetyillä juhlapäivällisillä jo selvästi sivuroolissa Vorošilovin ja Kekkosen keskustellessa pääasiassa keskenään. Marraskuun lopussa Paasikivi joutui sairaalaan sydämen vajaatoiminnan ja siitä johtuneen väsymyksen vuoksi. Aamupäivällä 14. joulukuuta 1956 hän sai sydänkohtauksen, joka johti lääkärien ponnisteluista huolimatta kuolemaan. Paasikivi siunattiin valtiollisin kunnianosoituksin Helsingin tuomiokirkossa 23. joulukuuta 1956 ja haudattiin Hietaniemen hautausmaalle.


title: Juho Kusti Paasikivi

text: Vuonna 1958 Jan-Magnus Janssonin johdolla perustettu Paasikivi-seura pyrki erityisesti kylmän sodan aikana vaalimaan Paasikiven poliittista perintöä edistämällä tosiasioihin perustuvaa ulkopoliittista ajattelua Suomessa sekä tekemällä Suomen puolueettomuuspolitiikkaa kansainvälisesti tunnetuksi.


title: Juho Kusti Paasikivi

text: Vuonna 1959 Helsingin kaupunki muutti Taka-Töölössä sijainneen Espoonkadun nimen Paasikivenkaduksi. Paasikivi asui kyseisen kadun varrella ennen presidentiksi tuloaan ja viimeiset kuukautensa presidentin virasta luovuttuaan.


title: Juho Kusti Paasikivi

text: Vuonna 1980, jolloin oli tullut kuluneeksi 110 vuotta Paasikiven syntymästä, Helsingin keskustassa paljastettiin Harry Kivijärven veistämä Paasikiven muistomerkki "Itä ja länsi". Kohdalla on Paasikivenaukio, joka ei sijaitse kovin lähellä Paasikivenkatua.


title: Juho Kusti Paasikivi

text: Vuosina 1985–1986 WSOY julkaisi kahtena niteenä Yrjö Blomstedtin ja Matti Klingen toimittamat Paasikiven päiväkirjat vuosilta 1944–1956 niiden salassapitoajan umpeuduttua. Päiväkirjojen julkaisun katsottiin romuttaneen siihen saakka vallinneet käsitykset Paasikiven suhtautumisesta toisaalta Neuvostoliittoon ja toisaalta kotikommunisteihin. Paasikivi pitäytyi tiukasti Moskovan välirauhansopimuksen ja Pariisin rauhansopimuksen ehdoissa ja torjui kaikki niiden yli menneet Neuvostoliiton vaatimukset ja ehdotukset. Vuonna 1944 hän aloitti yhteistyön kommunistien kanssa ottamalla SKDL:n Yrjö Leinon toisen hallituksensa ministeriksi, mutta alkoi aikaa myöten pitää SKP:ta jopa Neuvostoliiton viidentenä kolonnana.


title: Juho Kusti Paasikivi

text: Kirjailija Matti Kurjensaari vertasi Paasikiveä saksalaiseen valtiomieheen Paul von Hindenburgiin: kummankin loistavin ura alkoi vasta sitten, kun se ikävuosien puolesta olisi oikeastaan jo päättynyt. Toisaalta Hindenburgissa ja Paasikivessä oli Kurjensaaren mukaan oleellinen ero, koska Hindenburg merkitsi erään aikakauden loppua ja Paasikivi uuden aikakauden alkua. Monet suomalaiset muistavat Paasikiven kiivaana oppimestarina, joka opetti sotien jälkeen kansalle tosiasioiden tunnustamista ja uutta ulkopolitiikkaa, mutta valoi samalla uskoa tulevaisuuteen. Paasikiven räjähtävää temperamenttia kuvasi, että Kansallis-Osake-Pankin pääjohtajan virkahuoneeseen rakennettiin kaksinkertaiset ovet. Alli Paasikivi valotti miehensä luonteen kääntöpuolta kertomalla, että tämä saattoi usein iltaisin nukkumaan mennessään itkeä sitä, että ”on ollut tänäänkin pakko haukkua niin pahasti monta kunnon ihmistä.” Suurlähettiläs Toivo Heikkilä, joka toimi Paasikiven sihteerinä tämän pääministerikaudella vuosina 1944–1946 ja pääsi tällöin seuraamaan läheltä myös Paasikiven perhe-elämää, talletti muistelmiinsa lukuisia esimieheensä liittyneitä kaskuja.


title: Juho Kusti Paasikivi

text:
Paasikivi totesi vuonna 1928 päiväkirjassaan suomalaisesta populismista näin: ""Puoluepolitiikassa ei ole vaikuttava se, mikä on oikein ja tosi, vaan se, mitä 'yleinen mielipide' luulee, pitää, katsoo oikeaksi ja todeksi. Sen vuoksi demokratiassa on ensin yleinen mielipide käännettävä oikean asian puolelle ja sitten vasta asia otettava esille. Haisteltava, mistä tuuli puhaltaa."" Samassa yhteydessä Paasikivi sanoi Suomea valtiollisen propagandan mallimaaksi.
Paasikivi kunnostautui erityisesti neuvottelijana useissa itsenäisen Suomen käännekohdissa:
Paasikivi oli kolmen hallituksen johdossa: autonomian aikana Senaatin varapuheenjohtajana, ja kahden hallituksen pääministerinä.


title: Engelbrektin kapina

text: Engelbrektin kapina oli vuosina 1434—1436 tapahtunut kapina Ruotsin kuningas Eerik Pommerilaista vastaan. Kapina on saanut nimensä sen johtajasta Engelbrekt Engelbrektinpojasta


title: Engelbrektin kapina

text: Kapina alkoi kesäkuussa vuonna 1434 Taalainmaalla. Korkeaan verotukseen kyllästyneet ja julmista voudeista kärsivät talonpojat marssivat Engelbrektin johdolla Tukholmaa kohti ja polttivat matkan varrella voutien linnoja. Talonpoikaisarmeija ei kuitenkaan mahtanut mitään Tukholman muureille. Engelbrekt sopi kaupungin pormestarin kanssa aselevosta. Tukholmassa hän esitti suunnitelman Eerik Pommerilaisen syöksemisestä vallasta ja Ruotsin erottamisesta Kalmarin unionista. Huhut kapinan saavutuksista saivat aikaan pienempiä kansannousuja kautta Ruotsin. Kuningas itse oli sotimassa Saksassa.


title: Engelbrektin kapina

text: Tukholmasta Engelbrekt jatkoi Örebron ja Nyköpingin kautta etelää kohti. Kummankaan kaupungin linnaa ei tosin pystytty valtaamaan, mutta niitä alettiin piirittää. Elokuun aikana kapinalliset valtasivat koko Itä-Götanmaan. Jäljellä olivat enää Småland ja Länsi-Götanmaa.


title: Engelbrektin kapina

text: Engelbrekt jakoi joukkonsa kolmeen osaan. Yhtä armeijaa johtamaan asetettiin Kaarle Knuutinpoika Bonde (tuleva kuningas), Bo Steninpoika ja Guse Nilsinpoika Båt, joiden tuli vallata Ruotsin itärannikko Kalmariin asti. Toisen armeijan johtajaksi tuli Herman Berman ja kolmatta johti Engelbrekt itse. Hän aikoi marssia Vänernin ja Vätternin välistä ja vallata Tanskalle kuuluvan Hallandin Falkenbergin. Ensimmäinen armeija ei päässyt pitkälle, mutta toinen ja kolmas yhtyivät Falkenbergissä vallattuaan pienempiä linnoituksia matkalla. Joukot jatkoivat matkaansa etelään ja saivat pian Smålandin, Värmlandin ja Länsi-Götanmaan liittymään kapinaan. Kapinaan oli myös liittynyt paljon rälssiratsuväkeä.


title: Engelbrektin kapina

text: Vuoden 1434 lopulla oli koko maa ja Hallanti kapinallisten vallassa. Ainoastaan Tukholma ja joitain muita linnoja oli valloittamatta. Suomessa Viipuria hallitsi kuninkaalle uskollinen Krister Niilonpoika Vaasa. Marraskuussa kuningas Eerik Pommerilainen saapui Tukholmaan sotajoukkoineen. Pian hän sai aikaan aselevon kapinallisten kanssa. Engelbrekt ei ilmeisesti ollut neuvotteluissa mukana. Aselevon tuli kestää vuoden 1435 syyskuuhun. Vuonna 1435 Arbogassa Engelbrekt valittiin herrainpäivillä Ruotsin valtionhoitajaksi ("rikshövitsman"). Tätä kokousta on pidetty Ruotsin ensimmäisinä valtiopäivinä jossa kaikki säädyt olivat koolla. Lokakuussa 1435 uudistuksiin sitoutunut Eerik Pommerilainen tunnustettiin uudelleen Ruotsin kuninkaaksi, mutta Engelbrekt säilytti edelleen valtionhoitajan asemansa.


title: Engelbrektin kapina

text: Heti Eerikin lähdettyä Tukholmasta kansan keskuudessa alkoi taas esiintyä tyytymättömyyttä. Kuningas ei pitänyt lupauksiaan uudistuksista. Engelbrekt ja Kaarle Knutinpoika Bonde marssivat joukkoineen takaisin Tukholmaan vuoden 1436 alussa ja kaupunki vallattiin yllätyshyökkäyksellä. Tämän jälkeen Engelbrekt valtasi taas parissa kuukaudessa melkein koko Ruotsin muutamaa linnaa lukuun ottamatta.


title: Engelbrektin kapina

text: Yllättäen Engelbrektin murhasi Maunu Pentinpoika ("Magnus Bengtsson Natt och Dag") Hjälmaren-järven saarella 4. huhtikuuta 1436. Teolla ei ilmeisesti ollut poliittista taustaa vaan sen taustalla oli henkilökohtaisia ristiriitoja.


title: Engelbrektin kapina

text: Engelbrektin kuoltua Eerik Pommerilainen tunnustettiin jälleen Ruotsin kuninkaaksi, mutta vuonna 1439 hänet erotettiin lopullisesti valtaistuimelta.


title: Charles Lindbergh

text: Charles Augustus Lindbergh II (4. helmikuuta 1902 Detroit, Michigan – 26. elokuuta 1974 Maui, Havaiji) oli yhdysvaltalainen ilmailun alkuaikojen lentäjä, joka on kuuluisa ensimmäisestä välilaskuttomasta Atlantin ylittävästä yksinlennosta.


title: Charles Lindbergh

text: Lindbergh syntyi Detroitissa Michiganissa. Hän kasvoi Little Fallsissa Minnesotassa. Isä Charles August Lindbergh oli lakimies ja myöhemmin Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsen, joka oli syntynyt Ruotsissa, mutta tullut jo sylivauvana vanhempiensa mukana Yhdysvaltoihin. C. A. Lindbergh vanhempi vastusti Yhdysvaltain liittymistä ensimmäiseen maailmansotaan. Äiti oli detroitilaissyntyinen kemian opettaja Evangeline Lodge Land Lindbergh.


title: Charles Lindbergh

text: Lindbergh osoitti jo varhain kiinnostusta koneisiin. Vuonna 1922 hän lopetti koneinsinöörin koulutuksen ja aloitti lentäjän ja mekaanikon koulutuksen Nebraska Aircraftissa, osti oman lentokoneen (Curtiss JN4 ”Jennyn”) ja ryhtyi taitolentäjäksi. Vuonna 1924 hän aloitti sotilaslentäjän opinnot Yhdysvaltain ilmavoimissa. Valmistuttuaan kurssinsa parhaana hän työskenteli siviilipuolella postilentäjänä St. Louisin reitillä 1920-luvulla.


title: Charles Lindbergh

text: 20. toukokuuta 1927 kello 7:52 aamulla Lindbergh nousi Rooseveltin lentokentältä Long Islandilta New Yorkissa maailman ensimmäiselle välilaskuttomalle Atlantin valtameren ylittävälle yksinlennolle ja laskeutui Le Bourget’n lentokentälle Pariisiin kello 22:22 seuraavana iltana. Lentokoneena hänellä oli yksimoottorinen "Spirit of St. Louis", jonka Ryan Airlines oli rakentanut San Diegossa Kaliforniassa hänen vaatimuksiaan noudattaen. Lento kesti 33,5 tuntia.


title: Charles Lindbergh

text: Tämä saavutus teki hänestä kansainvälisesti kuuluisan ja hän voitti sillä 25 000 dollarin palkinnon ("Orteig Prize"). 13. kesäkuuta 1927 hänen kunniakseen järjestettiin paraati New Yorkissa. Hänen julkinen asemansa teki hänestä ilmailun puolestapuhujan koko hänen loppuelämäkseen. Hän työskenteli lukuisissa kansallisissa ja kansainvälisissä johtokunnissa ja komiteoissa, mukaan lukien Yhdysvaltain kansallinen neuvoa-antava ilmailukomitea (National Advisory Committee for Aeronautics). 21. maaliskuuta 1928 hänelle myönnettiin Kongressin kunniamerkki Atlantin ylilennostaan.


title: Charles Lindbergh

text: Muita Lindberghin saavutuksia ilmailun alalla ovat napareittien tutkiminen ja kartoitus, korkealla lentämisen tekniikoiden kehittäminen sekä lentomatkan pidentäminen polttoainekulutusta vähentämällä. Nykyaikainen mannertenvälinen lentomatkustus perustuu pitkälti näihin kehitysaskeliin.


title: Charles Lindbergh

text: Vuonna 1929 Lindbergh meni naimisiin kirjailija Anne Morrow Lindberghin kanssa. Charles opetti hänet lentämään ja he tutkivat ja kartoittivat yhdessä ilmareittejä. He saivat kuusi lasta: Charles Augustus III (1930), Jon (1932), Land (1937), Anne (1940), Scott (1942) ja Reeve (1945).


title: Charles Lindbergh

text: Suurta huomiota herätti vuonna 1932 heidän 20 kuukautta vanhan lapsensa Charles Augustuksen kidnappaus ja murha. Lapsi siepattiin 1. maaliskuuta 1932 kotoaan. Hänet löydettiin kuolleena 12. toukokuuta 1932 Hopewellistä New Jerseyssä vain muutaman kilometrin päässä Lindberghien kotoa kymmenen viikkoa kestäneen maanlaajuisen etsinnän ja kaappaajien kanssa suoritettujen lunnasvaatimusneuvottelujen jälkeen. Kahden ja puolen vuoden päästä mediasirkus alkoi jälleen, kun murhasta syytetyn Bruno Hauptmannin oikeudenkäynti alkoi. Lindberghit muuttivat joulukuussa 1935 Eurooppaan sillä he olivat jo väsyneitä julkisuuteen ja surivat edelleen poikaansa. Koko ajan syyttömyyttään vakuuttanut Hauptmann tuomittiin murhasta ja teloitettiin 3. huhtikuuta 1936.


title: Charles Lindbergh

text: Euroopassa tapahtuneen totalitarismin nousun aikana Lindbergh vietti jonkin aikaa Saksassa, jossa hän tutustui Saksan ilmavoimiin. Lindbergh oli alkanut ihailla kansallissosialismia ja vuonna 1938 Hermann Göring tarjosi hänelle saksalaista kunniamerkkiä. Lindbergh vastaanotti sen, mikä aiheutti vastalauseita Yhdysvalloissa. Yhdysvalloissa Lindbergh edisti kansallissosialismia osallistumalla Yhdysvalloissa toimineen pienen äärioikeistolaisen ja saksalaismielisen puolueen toimintaan muun muassa puhujana tilaisuuksissa, osallistumalla sen marsseille. Lindbergh oli myös ystävänsä Henry Fordin tavoin jyrkän antisemitistinen.


title: Charles Lindbergh

text: Sodan uhan leijuessa Euroopan yllä, ja sodan jo alettuakin, Lindbergh kannatti puheissaan Yhdysvaltain eristäytymispolitiikkaa. 23. tammikuuta 1941 Lindbergh antoi lausunnon Yhdysvaltain kongressissa ja suositteli, että Yhdysvallat neuvottelisi Adolf Hitlerin kanssa puolueettomuussopimuksen. Hän erosi maavoimien ilmajoukkojen (United States Army Air Corps) palveluksesta näkökantaansa kohdistuneen kritiikin takia.


title: Charles Lindbergh

text: Vuonna 1941 tapahtuneen Pearl Harborin hyökkäyksen jälkeen hän kuitenkin otti osaa sotaponnistuksiin palvelemalla siviilikonsulttina ilmailuyrityksiä ja hallitusta, sekä lentämällä noin 50 taistelulentoa (edelleen siviilinä) vuonna 1944 Tyynellä valtamerellä. Häntä pidettiin niin epäluotettavana, ettei mikään aselaji ottanut häntä palvelukseensa.


title: Charles Lindbergh

text: Ennen Hiroshiman ja Nagasakin pommituksia Charles Lindbergh tapasi nuoren pilotin, joka oli testaamassa uutta raskasta strategista pommikonetta, Boeing B-29 Superfortressia. Tämä oli kapteeni Robert A. Lewis, jonka matkustajaksi Lindbergh pääsi tuolla mullistavalla koneella. Lewis oli varsin otettu kuultuaan lentäjälegendalta, olevansa kelpoisa kumppaniksi Atlantin ylityslennossa kanssaan. B-29 kärsi alkuvaiheissaan ”lastentaudeista”, ja sitä pidettiin jopa vaarallisena lentää lentäjien keskuudessa – muun muassa koneen koelentäjä oli saanut surmansa.


title: Charles Lindbergh

text: Jälkikäteen Lindbergh on väittänyt muun muassa Saksan vierailunsa tehtävänä olleen tietojen hankinnan Euroopassa tapahtuneista teknologian edistysaskelista, ja erityisesti varoittaa Yhdysvaltoja Saksan ilmavoimien kasvusta. Teoria siitä, että Lindbergh olisi ollut Yhdysvaltain tiedustelupalvelussa ei ole saavuttanut suosiota vaikka sitä on 1960-luvulta lähtien nostettu aika ajoin esiin.


title: Charles Lindbergh

text: Toisen maailmansodan jälkeen hän vietti hiljaista elämää Connecticutissa ja konsultoi sekä Yhdysvaltain ilmavoimien johtoa että Pan American World Airways -lentoyhtiötä.


title: Charles Lindbergh

text: Hänen vuonna 1953 ilmestynyt kirjansa "The Spirit of St. Louis", joka kertoo hänen Atlantin yksinlennostaan, voitti vuonna 1954 Pulitzer-palkinnon. Dwight D. Eisenhower rehabilitoi hänet täysin palauttamalla hänen ilmavoimien asemansa ja nimittämällä hänet prikaatikenraaliksi vuonna 1954. 1960-luvulla hänestä tuli luonnonsuojelun puolestapuhuja ja hän puhui valaidensuojelun puolesta ja vastusti yliäänennopeudella lentäviä kuljetuskoneita.


title: Charles Lindbergh

text: Marraskuussa 2003 paljastettiin, että DNA-testien mukaan Lindbergh oli siittänyt kolme Saksassa vuosina 1958–1967 syntynyttä lasta, joita hän ei ollut tunnustanut omakseen. Heidän äitinsä oli Brigitte Hesshaimer, 24 vuotta Lindberghiä nuorempi müncheniläinen hatuntekijä, jonka suhde Lindberghiin alkoi vuonna 1957 ja jatkui Lindberghin vuonna 1974 tapahtuneeseen kuolemaan asti. Lapset olivat Dyrk (1958), Astrid ja David (1967). Lasten vanhemmat pystyivät pitämään suhteensa täysin salassa. Lapsetkaan eivät tietäneet kuka heidän isänsä oli, vaikka he tapasivat häntä hänen satunnaisilla vierailuillaan. Tytär Astrid luki myöhemmin Lindberghiä käsittelevän lehtiartikkelin ja löysi valokuvia sekä yli sata Lindberghin hänen äidilleen kirjoittamaa kirjettä. Hän sai asian selville vuonna 2003, kaksi vuotta Birgitte Hesshaimerin kuoleman jälkeen – hän kuoli 74-vuotiaana vuonna 2001. Myöhemmin kävi myös ilmi, että Charles Lindbergillä oli ollut suhde myös Brigitten isosiskon Marietten kanssa. Suhteesta syntyi kaksi poikaa Vargo (1962) ja Cristoph (1966).


title: Charles Lindbergh

text: Charles Lindbergh vietti viimeiset vuotensa Havaijin Maui-saarella, missä hän kuoli syöpään 26. elokuuta 1974. Hänet haudattiin Palapala Ho’omau kirkon hautausmaalle. Muistokirjoitus siteeraa psalmia 139:9 seuraavasti: "Charles A. Lindbergh Syntynyt: Michigan 1902. Kuollut: Maui, 1974. ”Vaikka nousisin lentoon aamuruskon siivin tai muuttaisin merten taa” (If I take the wings of the morning, and dwell in the uttermost parts of the sea) -- CAL".


title: Charles Lindbergh

text: Lindberghin muistoksi nimettiin muun muassa Lindbergh Terminal Minneapolis-Saint Paulin kansainvälisellä lentoasemalla sekä San Diegon kansainvälinen lentoasema (entiseltä nimeltään Lindbergh Field).


title: Charles Lindbergh

text: Yhdysvaltalaiskirjailija Philip Rothin vaihtoehtohistoriallisessa romaanissa "Salajuoni Amerikkaa vastaan" vuodelta 2004 Lindbergh esiintyy Yhdysvaltain republikaanisen puolueen presidenttiehdokkaana vuoden 1940 presidentinvaaleissa, jotka hän voittaa yhdessä varapresidenttiehdokkaansa Burton K. Wheelerin kanssa 57 prosentin kannatuksella. Tultuaan valituksi Yhdysvaltain 33. presidentiksi Lindberghin hallinto, johon lukeutuu muun muassa Henry Ford sisäministerin asemassa, alkaa enenevässä määrin vainota Yhdysvaltain juutalaisväestöä. Lindbergh katoaa lopulta loppuvuonna 1942 lennollaan "Spirit of St. Louis" -koneellaan ja historian kulku palaa lopulta ennalleen.


title: Radiotoimilupa

text: Radiotoimilupa on lupakirja, jonka viestintävirasto myöntää radioasemille, joiden katsotaan täyttävän julkisen radioaseman vaatimukset. Toimilupia käytetään, koska radiotaajuudet ovat rajallisia eikä kaikkien halukkaiden voida antaa lähettää taajuuksilla. Radiotoimilupia myönnetään valtakunnallisina, paikallisina ja lyhytaikaisina. Lyhytaikaiset toimiluvat myöntää Viestintävirasto, pysyvät luvat Valtioneuvosto.


title: Radiotoimilupa

text: Lyhytaikaiseen analogiseen radiotoimintaan tarvitaan kaksi eri lupaa: radiotoimilupa eli ohjelmistolupa ja radiolupa eli tekninen lupa. Viestintäviraston on myönnettävä toimilupa, jos toimintaan on osoitettavissa radiotaajuudet eikä ole perusteltua syytä epäillä hakijan rikkovan televisio- ja radiotoimintalain tai muun televisio- ja radiotoimintaa koskevan lain säännöstä. Lyhytaikaista toimilupaa ei tarvita lähetyksiin oppilaitoksissa tai sairaaloissa, televerkoissa silloin kun ohjelmistoja voi seurata enintään 2000 liittymän kautta eikä silloin, kun enintään kolme kuukautta kestävän lähetystoiminnan lähetysteho on alle 50 wattia.


Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK (lyhenne SAK) on Suomen suurin ammatillinen keskusjärjestö. SAK edustaa noin miljoonaa suomalaista. SAK:hon kuuluu 20 teollisuuden, julkisen sektorin, kuljetusalojen, yksityisten palvelualojen ja kulttuurialojen ammattiliittoa. Sen edeltäjiä ovat Suomen Ammattijärjestö ja Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliitto.


title: Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

text: Järjestön puheenjohtaja on ollut vuodesta 2016 lähtien Jarkko Eloranta. SAK:n edustajiston puheenjohtaja on Ann Selin ja varapuheenjohtajat ovat Helena Nieminen ja Rauno Lehtinen. Hallituksen varapuheenjohtaja on Matti Huutola.


text: SAK on poliittisesti sitoutumaton organisaatio, joka osallistuu yhteiskunnalliseen vaikuttamiseen ennen kaikkea kolmikannan ja tulopolitiikan kautta. SAK on myös kampanjoinut vaalien alla ja julkaissut kannanottoja tärkeinä pitämistään asioista, kuten asuntorakentamisen kohtaanto-ongelmista ja työeläketurvan hoitamisesta


text: SAK julkaisee Löntagaren-lehteä ruotsinkielisille jäsenille. Suomenkielisen Palkkatyöläinen-lehden paperiversion julkaiseminen lopetettiin vuoden 2016 lopussa. SAK toimii yhteistyössä Suomen Ammattiin Opiskelevien Liitto – SAKKI ry:n kanssa.


text: SAK:n edeltäjä, Suomen ensimmäinen keskusjärjestö Suomen Ammattijärjestö SAJ perustettiin 15. huhtikuuta 1907 ja se oli läheisessä suhteessa Suomen Sosialidemokraattiseen puolueeseen. Suomen sisällissodan jälkeen SAJ:ssa saivat enemmistön kommunistit ja vasemmistososialistit, ja heinäkuussa 1930 viranomaiset lakkauttivat sen Lapuan liikkeen painostuksen takia. Uuden keskusjärjestön, Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliiton (SAK) perustajia 19. lokakuuta 1930 olivat lähinnä sosiaalidemokraatit. SAK:n jäsenmäärä ylitti vuoden 1944 lopussa 100 000, vuonna 1947 jäsenmäärä oli 341 600 henkilöä.


text: 1950-luvun lopulla sosiaalidemokraattien keskinäinen riita ulottui myös ammattiyhdistysliikkeeseen. SAK:n jäätyä TPSL:n kannattajien haltuun, osa SDP:n kannattajien hallitsemista liitoista erosi ja muodosti uuden Suomen Ammattijärjestön, osin CIA:lta saadun rahoituksen turvin. TPSL:n kuihduttua SAJ ja SAK yhdistyivät jälleen 1969 Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestöksi, eli nykyiseksi SAK:ksi.


text: SAK on ollut mukana kansainvälisessä toiminnassa perustamisestaan lähtien. Liitto kuuluu vuonna 2006 perustettuun Ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestöön (ITUC). Ennen ITUC:n perustamista SAK oli sen edeltäjän, Vapaiden ammattiyhdistysten kansainvälisen liiton (VAKL), jäsen. Eurooppa-tasolla SAK on vuodesta 1974 alkaen kuulunut Euroopan ammatilliseen yhteisjärjestöön (EAY). Pohjoismainen kattojärjestö on Pohjolan ammatillinen yhteisjärjestö (PAY), johon SAK on kuulunut vuodesta 1972.


text: Kansainvälisen ay-liikkeen yksi vaikutuskanava on myös ay-liikkeen neuvoa-antava komitea OECD:ssä (TUAC).


text: Vuonna 1991 SAK, STTK ja Akava perustivat yhteisen toimiston edunvalvontaan Euroopassa. Toimiston nimi oli aluksi Keskusjärjestöjen Eurooppa-yhteistyö (KEY) ja vuodesta 2006 se on toiminut nimellä Palkansaajajärjestöjen EU-edustusto FinUnions. Toimisto siirtyi Brysseliin 1. helmikuuta 1995. Akava irtautui FinUnionsin toiminnasta vuoden 2017 alussa. Samaan aikaan Akavan yksityisen sektorin neuvottelujärjestö Ylemmät Toimihenkilöt YTN liittyi toimiston ylläpitäjäksi .


text: SAK jäsenliittoineen on tulopolitiikan osapuoli. Se pyrkii vaikuttamaan siihen, että tehtäisiin tulopoliittisia kokonaisratkaisuja, jotka hillitsisivät inflaatiota estämällä suuret palkankorotukset, mutta samalla tukisivat tulonjaon tasaisuutta. Tästä seuraa, että SAK:lla on kantoja myös nettotuloihin vaikuttaviin asioihin, muun muassa verotukseen, veronalennuksiin jne. SAK:n pääekonomisti on Ilkka Kaukoranta.


text: SAK:n suurimmat jäsenliitot ovat suuruusjärjestyksessä: Palvelualojen ammattiliitto (PAM), Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL), Teollisuusliitto, Rakennusliitto, TEAM Teollisuusalojen ammattiliitto, Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT, Paperiliitto ja Sähköalojen ammattiliitto.


text: SAK jäsenliittojen yhteenlaskettu jäsenmäärä oli vuoden 2017 alussa 966 354 henkilöä, joista miehiä on 522 264 (54,0 %) ja naisia 444 090 (46,0 %). Järjestöjen yhteenlaskettu jäsenmäärä on pysynyt viime vuosina suhteellisen vakaana − vuonna 2003 jäseniä oli yhteensä 1 049 259, joista miehiä 565 514 ja naisia 483 745. Kuitenkin vuonna 2018 SAK tilittää European Trade Union Confederationille jäsenmaksuja ainoastaan 627 322 palkansaajasta. Tästä luvusta on poistettu opiskelijajäsenet ja eläkeläiset.


text: Työttömyyskassoihin maksavia jäseniä on sen jäsenjärjestöissä arviolta yhteensä runsaat 800 000.


text: Vuonna 2005 keskimäärin SAK:laiset olivat 45-vuotiaita kunnan palveluksessa olevia naisia ja 42-vuotiaita metallialalla töissä olevia miehiä. SAK:laisilla ammattiliitoilla on yhteensä 170 000 alle 30-vuotiasta jäsentä.


text: SAK on julkisesti kannattanut muun muassa viidennen ydinvoimalan rakentamista ja Euroopan unionin jäsenyyttä. EU:n rahaliiton jäsenyyden edellytykseksi muodostettiin niin sanotut EMU-puskurit, joita SAK muiden työmarkkinajärjestöjen lailla piti jäsenyyden edellytyksinä.


text: Keskusliitto kampanjoi vaalien edellä (erityisesti oman jäsenkunnan) äänestysaktiivisuuden nostamiseksi. SAK:n lähtökohtana on, että mitä korkeampi äänestysprosentti eduskuntavaaleissa, sitä enemmän eduskuntaan tulee valituksi palkansaajien asioita ymmärtäviä kansanedustajia.


text: SAK:n jäsenet äänestävät selvästi muuta väestöä laiskemmin: esimerkiksi vuoden 2007 eduskuntavaalien edellä helmikuussa 2007 tehtyssä tutkimuksessa SAK:n jäsenistä 55 % ilmoitti äänestävänsä varmasti ja 26 % melko varmasti. Kaikkien suomalaisten äänestysikäisten vastaavat luvut olivat 63 % ja 22 %. Puhelimitse tehdyn tutkimuksen virhemarginaali oli 4 % suuntaansa.


text: Vuoden 2007 sensuroidussa televisiomainoksessa Oiva Lohtanderin esittämä öykkärimäinen johtaja mässäili ruualla ja pilkkasi työläisiä, jotka eivät edes vaivaudu äänestämään. Mainoksen tarkoituksena oli herätellä palkansaajia äänestämään. Vaalien jälkeen erityisesti SDP:n piirissä on arvioitu, että mainoskampanja heikensi vasemmiston suosiota.


text:
Mainos herätti ihmetystä muun muassa Perheyritysten liitossa ja Helsingin Sanomissa.
Vastalauseita tuli myös SDP:n piirissä –- muun muassa Jukka Gustafsson katsoi blogissaan SAK:n menneen mainonnassaan jo liian pitkälle. Vaikka aluksi SAK:n johto seisoi mainoksensa takana, luovuttiin mainoksen esittämisestä ennen ensimmäistä TV-esityskertaa.


text: Suomalaisissa medioissa SAK:n kampanjointia on useaan otteeseen pidetty vasemmiston tukemisena. Tämä ei ole mitenkään poikkeuksellista, sillä poliittisella työväenliikkeellä ja ammatillisella työväenliikkeellä on yhteistä työläisten elinolojen puolustaminen ja parantaminen.


text: Vuoden 1997 kampanjassa esiintyi mieshahmo, joka laukoi kärkkäitä mielipiteitä. Vuoden 1999 vaaleissa SAK kampanjoi televisiomainoksella, jossa öykkärimäisesti käyttäytyvät rikkaat mollasivat äänestämättä jättävää työväestöä.


text: SAK tuki avoimesti Tarja Halosta vuoden 2006 presidentinvaaleissa.


title: Rauman Pitsiviikko

text: Rauman Pitsiviikko on vuosittainen pitsiaiheinen kulttuuriviikko Raumalla. Alun perin pitsinäyttelyiden ympärille kudottu tapahtuma on vuosien saatossa kehittynyt kaupunkitapahtumaksi, joka vaalii edelleen pitsinnypläyksen ja käden taitojen perinnettä. Kulttuuriperinnön ystävien suosima viikko tarjoaa pitsiohjelman lisäksi laajan kirjon erilaisia näyttelyitä sekä musiikki - ja teatteriesityksiä.


title: Rauman Pitsiviikko

text: Raumalla on pitkät perinteet pitsinnypläyksessä. Historialliset lähteet mainitsevat Rauman pitsinnypläyksen ensi kertaa 1740-luvulla. Tällöin nypläys on ollut täällä jo täysin opittu taito. Vuonna 1754 mainitaan, että Rauman pitsinnypläystä on pidettävä teollisuutena.


title: Rauman Pitsiviikko

text: Suurin ansio pitsinnypläystaidon ylläpitäjänä on ollut paikallisilla voimilla. Raumalla on pidetty kursseja ja näyttelyitä, yritetty helpottaa lankojen ja välineiden saantia, julkaistu pitsimalleja ja oppikirjoja sekä edistetty pitsien markkinointia. Rauman Kansalaisopiston ohjelmassa pitsinnypläys on ollut lähes viisi vuosikymmentä. Vuodesta 1971 on Raumalla heinäkuun lopulla vietetty Pitsiviikkoa, jonka pitsinäyttelyt keräävät alan harrastajia ympäri Suomea ja kauempaakin.


title: Rauman Pitsiviikko

text: Tapahtuman alkuna pidetään matkailulautakunnan puheenjohtajan Pentti Jääskeläisen aloitetta. Taidemuseon intendentti Alpo Sarava järjesti raumalaiselle Nypläyksen Harrastajat ry:lle näyttelytilat ja osallistui monin tavoin tapahtumaviikon järjestelyihin. Ensimmäisen näyttelyn kokosivat Anna Palmu ja Eeva Hailio, sekä yhdistyksen puheenjohtaja John Östman.


title: Rauman Pitsiviikko

text: Pitsin lisäksi tapahtumaan oli järjestetty musiikki-, tanssi- ja lauluesityksiä taidemuseon pihalle ja turistiopastusta Vanhaan Raumaan. Pitsiviikko saavutti suuren suosion ja kävijöitä oli useita tuhansia. Nyplääjät saivat tilauksia vuodeksi eteenpäin. Toisen Pitsiviikon kävijämäärä kaksinkertaistui.


title: Rauman Pitsiviikko

text: Ensimmäisestä Pitsiviikosta tapahtumaa laajennettiin joka vuosi monipuolistamalla mm. ohjelmatarjontaa. Viidennen pitsiviikon avauksen suoritti Pyyrman rummuttamalla Vanhan Raatihuoneen portailla. Pyyrman rummuttaa edelleen Pitsiviikon avatuksi lauantaina kello 10.


title: Rauman Pitsiviikko

text: Pitsinnyplääjäpatsas paljastettiin Helsingintorilla vuonna 1976. Mirku Flika esittivät Pitsitanhun ensimmäistä kertaa vuonna 1977. Pitsiviikon uutuutena vuonna 1978 oli Pitsimissikilpailu, joka oli alun perin SPR:n järjestämä. Sen jälkeen kisaa järjesti Cassiopeia Collection ja vuodesta 2013 eteenpäin Dentelle Rauma. Neljäskymmenes Pitsimissi valittiin vuonna 2017. Pitsiseminaari ja pitsikilpailu järjestettiin vuonna 1986.


title: Rauman Pitsiviikko

text: Kävijämäärät ovat lisääntyneet vuosi vuodelta. 1990-luvulla yleisöä oli 80 000 henkeä. Kansansuosiota lisäsi erityisesti ensimmäistä kertaa vuonna 1990 järjestetty "Mustan Pitsin yö", joka toi Pitsiviikkoon karnevaali-ilmettä. Vanhan Rauman kaduille kerääntyi tuhansia juhlijoita, torilla oli erilaista ohjelmaa ja kauppiaat pitivät liikkeitään auki yli puolenyön.


title: Rauman Pitsiviikko

text: Oman värinsä Pitsiviikolle tuovat koti- ja ulkomaalaiset esiintyjät, kansainväliset tekstiilitaiteilijat näyttelyineen sekä historiallisen museon pitsinäyttelyt.


title: Popfinlandia

text: Popfinlandia oli Suomen itsenäisyyspäivän kunniaksi 2000-2003 Helsingissä järjestetty musiikkitapahtuma, jossa esiintyi tunnettuja ja vähän tuntemattomampiakin esiintyjiä. Sen järjestäjänä toimi Helsingin kaupungin nuorisoasiainkeskus sekä FBI Event Marketing Oy.


title: Kaivopuiston kesäkonsertti

text: Kaivopuiston kesäkonsertti on Helsinki-päivän (12. kesäkuuta) tienoilla Helsingin Kaivopuistossa järjestettävä ilmaiskonsertti, jolla on pitkät perinteet. Konserttien järjestäminen aloitettiin vuonna 1985. Ensimmäisellä kerralla esiintyjinä olivat Tuomari Nurmio, Eva Dahlgren, Bluesshakers ja Mezzoforte. Tapahtumapaikkoina ovat olleet vuosien varrella mm. Hietsu / Beach Partyt, Stadion sekä Auroran ja Sinebrychoffin puistot. Konsertti on järjestetty yleensä kesäkuun toisella viikolla.


title: Kaivopuiston kesäkonsertti

text: Vuonna 1995 Helsinki-päivän ilmaiskonsertti järjestettiin Töölönlahden rannalla Auroran kentällä, kun Kaivopuisto oli kaupungin puutarhaosaston kunnostettavana.


title: Kaivopuiston kesäkonsertti

text: Kaivarin konsertin järjestäjinä toimivat vuonna 2004 Helsingin nuorisoasiainkeskus, NRJ ja FBI Event Marketing Oy, ja konsertin televisioi Nelonen. Vuonna 2006 konsertin pääjärjestäjänä toimi FBI Event Marketing Oy ja Radio Nova, ja konsertin televisioi MTV3. Kuuntelijoita oli vuonna 2004 noin 25 000-30 000, parhaimpana vuonna 2002 kun Shakira esiintyi, kuuntelijoita oli epävirallisten arvioiden mukaan jopa noin 80 000. Vuonna 2006 arvioitiin, että paikalla olisi ollut yli 55 000 ihmistä.


title: Kaivopuiston kesäkonsertti

text: Vuonna 2004 eniten kohua herätti se, että Antti Tuisku ja Jonna Tervomaa savustettiin lavalta ulos heittelemällä lavalle olutpulloja, tämä harmitti faneja ja sai aikaan keskustelua konsertin turvajärjestelyistä.


title: Elämä lapselle

text: Elämä lapselle on Lastenklinikoiden Kummit ry:n vuosittain toimeenpanema ja järjestämä hyväntekeväisyyskampanja. Sen tarkoitus on kerätä varoja Suomen lasten auttamiseksi. Kampanjan näkyvin osa on syyskuussa Helsingissä Hartwall-areenalla järjestettävä Elämä lapselle -konsertti. Konserttia on järjestetty vuodesta 1995 lähtien ja se on televisioitu MTV3:lla. Aluksi konserttia kutsuttiin nimellä "Puhdas elämä lapselle", kunnes se muutettiin nykyiseen muotoonsa. Vuoteen 2003 asti konsertit järjestettiin Helsingin Olympiastadionilla ja se on vuosien varrella saanut sivukonsertteja myös Tampereelle.


title: Elämä lapselle

text: Esiintyjät eivät saa esiintymisestään palkkiota ja konsertin aikana ruudussa pyörii lahjoitusnumero, johon soittamalla tuetaan Lastenklinikoiden Kummien toimintaa. Eri vuosina esiintymässä on ollut joukko tunnettuja kotimaisia nimiä sekä ulkomaalaisia esiintyjiä.


title: Elämä lapselle

text: Konsertin lisäksi kampanjaan kuuluvat koulujen päivätyökeräys, Elämä lapselle -tuotteet, K-Ruokakauppojen järjestämä lipaskeräys sekä Radio Novan kampanja.


title: Konsertti

text: Konsertti on tilaisuus, jonka ohjelma muodostuu kokonaan tai pääasiallisesti musiikin esittämisestä. Tyypillisin konsertti on kaikille avoin mutta maksullinen yleisötilaisuus, mutta konsertiksi voidaan nimittää myös maksutonta tilaisuutta tai yksityistilaisuutta. Sen sijaan tallennetun musiikin toistamisesta muodostuvaa tilaisuutta ei nimitetä konsertiksi, vaan konsertissa on aina yksi tai useampi esiintyjä, joka soittaa tai laulaa yleisölle paikan päällä.


title: Konsertti

text: Käsitteenä konsertti vakiintui klassisen musiikin aikana, jolloin puhuttiin ”konsertoista” (italiaksi "concerto"). Myöhemmin populaarimusiikin synnyttyä ja yleistyttyä 1900-luvun puolivälin jälkeen alettiin puhua myös pop- sekä rock-konserteista.


title: Musiikkifestivaali

text: Musiikkifestivaali on yleisötilaisuus, jossa monta yhtyettä tai artistia esittävät vuorotellen ohjelmistojaan. Festivaalit kestävät usein monta päivää ja katsojat majoittuvat telttoihin. Ne järjestetään pääsääntöisesti kesäkuukausina.


title: Musiikkifestivaali

text: Suurten massatapahtumien haittapuolia ovat liikenneongelmat, hiilidioksidi- ja saastepäästöt, tallautuneet pellot ja metsiköt, pelästyneet eläimet, melu ja muu ympäristön asukkaiden kokema häiriö. Suurimpien tapahtumien kävijät eivät välttämättä ole tulleet paikalle pelkästään musiikin takia, vaan taustana voi olla myös esimerkiksi alkoholin käyttö.


title: George H. W. Bush

text: George Herbert Walker Bush (12. kesäkuuta 1924 Milton, Massachusetts – 30. marraskuuta 2018 Houston, Texas) oli yhdysvaltalainen poliitikko ja Yhdysvaltain 41. presidentti. Hänen virkakauttaan olivat vuodet 1989–1993. Aikaisemmin hän toimi Yhdysvaltain YK-suurlähettiläänä (1971–1973), CIA:n johtajana (1976–1977) ja Yhdysvaltain 43. varapresidenttinä Ronald Reaganin aikana 1981–1989.


title: George H. W. Bush

text: Hänen vanhin poikansa George Walker Bush oli Yhdysvaltain 43. presidentti ja kolmas lapsi Jeb Bush toimi Floridan kuvernöörinä. Sekaannuksen välttämiseksi George H. W. Bushiin viitattiin usein "vanhempana Bushina".


title: George H. W. Bush

text: George Bushin vanhemmat olivat Prescott Bush ja Dorothy Walker. Prescott Bush toimi Connecticutin osavaltion senaattorina ja oli osakkaana merkittävässä investointiyhtiössä Brown Brothers Harrimanissa.


title: George H. W. Bush

text: George Bush kävi koulunsa vuosina 1936–1942 Massachusettsin Andoverissa Phillips-akatemiassa, jossa hän osoitti johtajantaitojaan baseball-joukkueen kapteenina ja A.U.V.-veljeskunnan ("Auctoritas, Unitas, Veritas" – Auktoriteetti, yhtenäisyys, totuus) jäsenenä. Bush oli vielä Phillips-akatemiassa, kun hän kuuli hyökkäyksestä Pearl Harboriin ja valmistuttuaan 1942 kesäkuussa hän liittyi Yhdysvaltain laivastoon.


title: George H. W. Bush

text: Toisen maailmansodan aikana Bush toimi laivaston lentäjänä ja sai palveluksestaan Tyynenmeren rintamalla kunniamitalin ("Distinguished Flying Cross"). Kun Bush ohjasi torpedopommittajaa, japanilainen ilmatorjuntatuli ampui hänet alas ja yhdysvaltalainen sukellusvene USS Finback pelasti hänet merestä.


title: George H. W. Bush

text: Sodan jälkeen Bush lähti opiskelemaan Yalen yliopistoon, jossa hän liittyi Delta Kappa Epsilon -veljeskuntaan ja myöhemmin "Skull and Bones" -salaseuraan.


title: George H. W. Bush

text: George H. W. Bush meni naimisiin Barbara Piercen kanssa 6. tammikuuta 1945. Avioliitosta syntyi kuusi lasta, neljä poikaa ja kaksi tytärtä. Vanhin tytär, Pauline Robin, kuoli kolmen vuoden ikäisenä leukemiaan. George Walkerin lisäksi politiikassa on menestynyt Floridan kuvernöörinä toiminut Jeb Bush.


title: George H. W. Bush

text: Sodan jälkeen Bush osallistui öljybisnekseen vaihtelevin tuloksin. Hän kuitenkin varmisti paikan Dresser-yhtiössä käyttäen apunaan isänsä investointipankkisuhteita. Hänen poikansa Neil Mallon Bush on nimetty Dresserin työnantajan Neil Mallonin mukaan, joka on Bushien läheinen perheystävä. Vuosikymmeniä myöhemmin Dresser fuusioitui Halliburtonin kanssa, joiden entisiin toimitusjohtajiin kuuluu muun muassa Dick Cheney, ensimmäisen Bushin hallinnon puolustusministeri ja entisen hallinnon varapresidentti. Bush johti myös yhtiötä nimeltä Zapata Oil.


title: George H. W. Bush

text: Bush siirtyi tavanomaisen politiikan pariin vuonna 1964 kilpailemalla demokraattista senaattori Ralph Yarboroughia vastaan. Vaalien kynnyskysymys oli Yarboroughin epäsuosittu puoltoääni kansalaisoikeustaistelun tuloksena 1964 säädetystä laista, jota lähes kaikki etelävaltioiden poliitikot vastustivat. Hän kutsui Yarboroughia radikaaliksi ja vasemmiston demagogiksi. Yarborough vastaavasti syytti Bushia yrityksestä ostaa senaattipaikka. Bush hävisi 1964 demokraattien murskavoitossa.


title: George H. W. Bush

text: Myöhemmin Bush valittiin 1966 ja 1968 Teksasin 7. alueelta Yhdysvaltain edustajainhuoneeseen. Hän menetti paikan senaatissa 1970 demokraatti Lloyd Bentsenille. 1970-luvun aikana Bush toimi Nixonin ja Fordin hallintojen alaisuudessa useassa virassa, muiden muassa republikaanien kansalliskomitean puheenjohtajana, Yhdysvaltain YK:n suurlähettiläänä, Yhteysviraston päällikkönä Kiinan kansantasavallassa ja CIA:n johtajana.


title: George H. W. Bush

text: Bush pyrki presidentiksi vuonna 1980 mutta hävisi republikaanipuolueen ehdokkuuden Ronald Reaganille, entiselle Kalifornian kuvernöörille. Reagan valitsi Bushin varapresidenttiehdokkaakseen. Bush edusti sellaista, mitä Reaganilta puuttui: hän oli sotaveteraani, elinikäinen republikaani ja tunnettu nimi kansainvälisillä kentillä suurlähettiläsvirkojensa takia, kun taas Reagan oli viettänyt sodan kotirintamalla, kääntynyt demokraatista republikaaniksi ja oli huonosti tunnettu Yhdysvaltain ulkopuolella.


title: George H. W. Bush

text: Reagan ja Bush voittivat toistamiseen 1984 vaaleissa. Iran-Contra-skandaali ravisteli pahemman kerran Reaganin hallintoa toisella kaudella. Myös Bushin osallisuutta siihen tutkittiin, mutta häntä ei katsottu voitavan syyttää.


title: George H. W. Bush

text: Kahdeksan vuoden varapresidenttiyden jälkeen vuonna 1988 Bush kampanjoi presidentiksi varapresidenttiehdokkaanaan tuntematon senaattori Dan Quayle. He voittivat demokraattien vastaehdokkaat Michael Dukakisin ja Lloyd Bentsenin vuoden 1988 vaaleissa.


title: George H. W. Bush

text: Toisena varapresidenttikautenaan Bush oli päässyt jo toimimaan presidentinvirassa, kun 13. heinäkuuta 1985 presidentti Reaganilta poistettiin leikkauksessa pahanlaatuisia polyyppeja umpisuolesta.


title: George H. W. Bush

text: Heti kautensa aluksi Bush joutui selvittämään maassa riehunutta säästöpankkikriisiä (). Veronmaksajat järkyttyivät kerrottaessa sen maksavan jopa 50 miljardia dollaria. Todellisuudessa kriisi oli ohi vasta 1995 ja tuli maksamaan 150 miljardia.


title: George H. W. Bush

text: Päätavoitteekseen nostamassa ulkopolitiikassa Bush jatkoi uskollisesti edeltäjänsä linjaa. Kiinan Taivaallisen rauhan aukion tapahtumat 1989 ja Itä-Euroopassa alkanut reaalisosialismin romahdus nostivat Yhdysvaltojen mallin arvostusta kansainvälisesti. Vallinneessa ilmapiirissä Bush esiintyi rauhan ja vaurauden puolestapuhujana ja kehittää suhteita yhteiskunnallisesti ja taloudellisesti vapautuneeseen Neuvostoliittoon.


title: George H. W. Bush

text: Bush rakensi jo varapresidenttikaudellaan vuodesta 1985 alkaen keskusteluyhteyttä Neuvostoliiton puoluejohtaja Mihail Gorbatšovin kanssa. Näiden keskustelujen ansiosta Gorbatšov ja presidentti Ronald Reagan tapasivat huippukokouksissa ja tasoittivat kylmän sodan päättymistä. Sama käytäntö jatkui Bushin presidenttikaudella joulukuussa 1989 pidetyllä Maltan tapaamisella. Tätä kokousta Gorbatšov luonnehti seuraavin sanoin: "Maltan tapaaminen oli vedenjakaja. Siitä tuli 1990-luvun jälkipuolen käännekohta. Malta lopetti kylmän sodan." Syyskuussa 1990 samat valtionjohtajat tapasivat Helsingissä.


title: George H. W. Bush

text: Samaan aikaan kun liennytystä Neuvostoliiton suuntaan yhä syvennettiin, kamppailu muita "vihollisia" vastaan Yhdysvaltojen "takapihalla" jatkui kiihkeänä. Vuonna 1989 Yhdysvallat teki maihinnousun Panamaan ja syrjäytti entisen liittolaisensa Manuel Noriegan. Nicaraguan contra-sissien tuesta jouduttiin kongressin tuen puuttuessa luopumaan, mutta Nicaraguassa järjestetyt vaalit 1990 johtivat sandinisti-hallinnon kaatumiseen.


title: George H. W. Bush

text: Parhaiten George H. W. Bush muistetaan kuitenkin YK:n liittouman johtamisesta 1990–1991 Persianlahden sodassa. Irakin johtajan Saddam Husseinin johtamat joukot valtasivat 1990 pienen mutta öljyvaroiltaan rikkaan naapurimaansa Kuwaitin. Laajan liittouman tavoite oli poistaa Irakin joukot Kuwaitista ja varmistaa, ettei Irak hyökkäisi Saudi-Arabiaan.


title: George H. W. Bush

text: Presidentti Bushin suosioluvut nousivat huimasti menestyksekkäiden sotilasoperaatioiden seurauksena, mutta romahtivat vähän ennen seuraavia presidentinvaaleja. Tähän oli syynä muun muassa lievä taloudellinen laskusuhdanne vuosina 1990–1991 ja Bushin kuuluisa "Read my lips" -puhe, jossa hän vakuutti, ettei uusia veroja enää tulisi.


title: George H. W. Bush

text: Bush peri edeltäjältään Reaganilta veroleikkausten ja asevarustelun paisuttaman budjettivajeen, joka oli 200 miljardia dollaria vuonna 1990. Republikaanit kannattivat sen vähentämistä menojen leikkauksilla, mutta kongressia hallitsevat demokraatit näkivät veronkorotukset pakollisiksi. Kun Bush sitten suostui demokraattien ajamiin veronkorotuksiin, monet Bushin konservatiivisista tukijoista hylkäsivät hänet. Suosion romahdus vaalien alla ja teksasilaisen monimiljonäärin Ross Perot’n ehdokkuus, jota monet republikaanitkin tukivat, johti Bushin tappioon vuoden 1992 presidentinvaaleissa demokraattien ehdokkaalle Bill Clintonille. Kun Perot sai jopa 19 % annetuista äänistä, saattoi Clinton, suhteellisen tuntematon nimi, voittaa vaalit.


title: George H. W. Bush

text: Hävittyään vaalit Bush vetäytyi julkisesta elämästä eläkkeelle. Bushit asuivat Houstonissa Teksasissa, ja heidän kesäasuntonsa sijaitsi Kennebunkportissa Mainessa.


title: George H. W. Bush

text: Bushin vieraillessa Kuwaitissa huhtikuussa 1993 juhlistamassa Persianlahden sodan voittoa Kuwaitin viranomaiset pidättivät 17 henkilöä syytettynä yrityksestä murhata Bush autopommilla. Tämä johti siihen, että presidentti Clinton määräsi 26. kesäkuuta 1993 Tomahawk-ohjusiskusta Irakin tiedustelupalvelun päämajaan (Operation Southern Watch).


title: George H. W. Bush

text: Vuonna 1995 Bush erosi Kansallisesta kivääriyhdistyksestä sen jälkeen kun yhdistyksen varapresidentti Wayne LaPierre oli puolustanut Oklahoma Cityn pommi-iskun tekijää ja syyttänyt ATF:n ja Yhdysvaltain salaisen palvelun agentteja Al Whicheria, John Magawia ja Steve Willisia piilonatsisympatioista. Molemmat agentit palvelivat Bushia tämän presidenttikauden aikana ja Bush torjui väitteet heidän natsisympatioistaan.


title: George H. W. Bush

text: George Bushin presidentinkirjasto ja -museo sijaitsevat Teksasin A&M-yliopiston kampuksella. Kymmenes Nimitz-luokan lentotukialus nimettiin "USS George H. W. Bushiksi", kun se laskettiin vesille 2009. George Bushin kansainvälinen lentokenttä Houstonissa nimettiin entisen presidentin mukaan 1997. Hän jäi leskeksi huhtikuussa 2018.


title: George H. W. Bush

text: Bush kärsi eräästä Parkinsonin taudin muodosta, minkä vuoksi hän menetti kävelykykynsä ja käytti pyörätuolia. Tammikuussa 2017 hän joutui sairaalaan keuhkokuumeen aiheuttamien hengitysongelmien takia. Jo ennen sairaalaan joutumistaan Bush oli ilmoittanut, ettei terveyssyistä pysty osallistumaan Donald Trumpin virkaanastujaistilaisuuteen 20. tammikuuta. Hän oli sairaalassa noin kaksi viikkoa, osan ajasta tehohoidossa. Bush kuoli 94-vuotiaana kotonaan Houstonissa, Texasissa 30. marraskuuta 2018.


title: Halliburton

text: Halliburton Energy Services on monikansallinen yritys, jonka päämaja sijaitsee Houstonissa, Texasissa. Se on maailman toiseksi suurin öljykenttäpalveluiden toimittaja Schlumbergerin jälkeen. Se perustettiin 1919 ja sen keskeisimmät toiminta-alueet ovat energia- ja öljyteollisuus, vaikka sillä on monia muitakin haaratoimintoja muilla alueilla. Halliburtonin alkuperäinen päämaja oli Dallasissa, Texasissa, mutta päämaja siirrettiin Houstoniin 2003.


title: Halliburton

text: 1990-luvun alussa Halliburtonin todettiin rikkoneen Yhdysvaltain liittovaltion kauppaesteitä Irakissa ja Libyassa. Yritys oli myynyt maihin öljynporausvarusteita ja tytäryrityksensä Halliburton Logging Servicesin kautta kuusi generaattoria Libyaan. Tunnustettuaan syyllisyytensä yritystä sakotettiin 1,2 miljoonalla dollarilla ja päälle 2,61 miljoonan dollarin rangaistukset.


title: Halliburton

text: 2001 Wall Street Journalissa paljastettiin, että Halliburtonin sisaryritys Halliburton Products and Services Ltd. oli avannut toimiston Teheranissa, Iranissa. Yritys (HPS) toimi lehden mukaan "merkitsemättömän oven takana yhdeksännessä kerroksessa pohjoisen Teheranin uudessa toimistotalokorttelissa." HPS perustettiin 1975 Caymansaarten veroparatiisissa.


title: Halliburton

text: Vaikka yritys täten ei ollut amerikkalainen sanan varsinaisessa merkityksessä, sillä on kuitenkin sama nimi ja logo kuin Halliburton Energy Servicesillä ja Dow Jones Newswiren mukaan tarjoaa palvelua Halliburtonin yksiköiltä maailmanlaajuisesti Teheranin toimistostaan. Tällainen toiminta, aikana jolloin entinen varapresidentti Dick Cheney oli toimitusjohtajana, saattaa olla rikkonut Yhdysvaltain Trading with the Enemy-lakia, jonka tarkoitus on estää taloudellisen toiminnan viholliseksi julistettujen maiden kanssa. Halliburtonin puhemies kuitenkin kiistää tämän, määritellen HPS:n ulkomaiseksi yritykseksi, jonka toimintaan amerikkalaiset henkilöt eivät osallistu ja siten Halliburton ei toimi suoraan Iranissa.


title: Halliburton

text: Vuonna 2004, Halliburton toimi edelleen Iranissa. CNN totesi raportissaan Halliburtonin puhemiehen kertoneen uutistoimistolle, että HPS auttaa Irania rakentamaan öljylauttoja maan eteläiseen osaan.


title: Halliburton

text: Halliburtonin tytäryhtiö Kellogg, Brown and Root (KBR) sai huhtikuussa 2002 seitsemän miljoonan dollarin sopimuksen, joka koski teräsrakenteiden toimittamista Guantanamo Bayn vankileirin Camp X-Ray -leiriin. Myöhemmin Halliburton sai myös kilpailuttamattoman sopimuksen toimia öljylähteiden tulipalojen sammutustöissä Irakissa, arvoltaan arviointien mukaan noin miljardi dollaria. Toukokuussa 2003 Halliburtonin roolia Irakin öljylähteillä laajennettiin kattamaan "tuotantolaitosten operoiminen ja tuotteiden jakelu".


title: Halliburton

text: Myös huhtikuussa 2003, Halliburton paljasti yhdysvaltalaiselle taloustutkintakomissiolle KBR:n maksaneen Nigerian viranomaiselle 2,4 miljoonaa dollaria lahjuksina saadakseen suotuisan verokohtelun.


title: Halliburton

text: Halliburtonia tutkitaan myös epäilyksistä voittosummien suurentelusta lisäämällä kulujen ylijäämät voittona osakkeenomistajien raportteihin. Halliburtonin mukaan tämä käytäntö on yleisesti hyväksytty kirjanpidollinen käytäntö.


title: Halliburton

text: Halliburtonin hallituksen tämänhetkinen puheenjohtaja ja toimitusjohtaja on David J. Lesar, joka otti paikan vastaan entiseltä varapresidentiltä Dick Cheneyltä. Cheney valittiin puheenjohtajaksi ja toimitusjohtajaksi 1995 ja vetäytyi virasta vuoden 2000 presidentinvaaleissa, saaden kultaiseksi kädenpuristukseksi 36 miljoonan dollarin eropaketin.


title: Halliburton

text: Viime vuosina yrityksen yhteydet Bushin hallintoon ja Irakin sodan epäselvyydet ovat nostaneet sen arvostelevan keskustelun kohteeksi.


title: Halliburton

text: Halliburton on ainoa yritys, jonka Osama bin Laden mainitsee huhtikuun 2004 nauhassa, jossa hän sanoo, että "Tämä on sota [Irakissa], joka hyödyttää suuryrityksiä miljardeilla dollareilla."


title: George Bush

text: George Bush voi viitata useisiin ihmisiin ja asioihin:


title: George Bush

text: IhmisetMuut merkitykset


title: Rosa Luxemburg

text: Rosa Luxemburg (; 5. maaliskuuta 1871 Zamość – 15. tammikuuta 1919 Berliini) oli puolalais-saksalainen vasemmistopoliitikko, sosialistinen filosofi ja vallankumouksellinen. Hän perusti yhdessä Karl Liebknechtin kanssa marxilaisen ryhmän, joka 1. tammikuuta 1919 tuli tunnetuksi nimellä Saksan kommunistinen puolue (KPD).


title: Rosa Luxemburg

text: Rosa Luxemburg syntyi juutalaiseen perheeseen Zamośćissa, lähellä Lublinia nykyisessä Puolassa. Paettuaan uhkaavaa pidätystä Sveitsiin, hän opiskeli Zürichin yliopistossa muiden ajan sosialististen vaikuttajien, kuten Anatoli Lunatšarski ja Leo Jogiches, kanssa. Vuonna 1897 Luxemburg väitteli Zürichissä tohtoriksi tutkimuksellaan "Polens industrielle Entwicklung" (Puolan teollinen kehitys).


title: Rosa Luxemburg

text: Luxemburg perusti yhdessä Leo Jogichesin ja Julian Marchlewskin kanssa 1893 lehden "Sprawa Robotnicza" (Työläisen asia) vastustamaan Puolalaisen sosialistipuolueen PPS:n nationalismia. Hän uskoi, että Puola voi itsenäistyä ainoastaan, mikäli Saksassa, Itävalta-Unkarissa ja Venäjällä tehdään vallankumous. Kuitenkin Luxemburg piti taistelua kapitalismia vastaan itsenäisyyttä tärkeämpänä. Lenin katsoi kansallisen vapautusliikehdinnän sosialismin esiasteena ja sen vuoksi tuettavana. Luxemburg puolestaan katsoi kansojen itsemääräämisoikeuden voivan toteutua vasta sen jälkeen kun monarkia ja kapitalismi on voitettu koko Euroopassa.


title: Rosa Luxemburg

text: Luxemburg perusti yhdessä Karl Liebknechtin kanssa internationalistisen ryhmän, josta tuli vuonna 1915 Spartakistiliitto. Se oli ensin sosiaalidemokraattisen puolueen (SPD) ja myöhemmin itsenäisen sosiaalidemokraattisen puolueen (USPD) vasen siipi, ennen muuttumistaan kommunistisen puolueen ytimeksi.


title: Rosa Luxemburg

text: Luxemburg ja Liebknecht tuomittiin 28. kesäkuuta 1916 kahden vuoden vankeusrangaistukseen. Tuomionsa aikana hän kirjoitti useita artikkeleita, mukaan lukien Venäjän vallankumouksesta. Huolimatta bolševikkeihin kohdistamastaan arvostelusta Luxemburg pysyi uskollisena Leninin ja bolševikkien kannattajana.


title: Rosa Luxemburg

text: Luxemburg oli aktiivinen 1918 saksalaisessa vallankumouksessa, mutta hän vastusti niin sanottua spartakistikapinaa, koska piti sitä uhkarohkeana yrityksenä. Hän vastusti myös kommunistisen puolueen perustamista 1. tammikuuta 1919, sillä hänestä se oli ennenaikaista, vaikka puolue tulikin Liebknechtin ja Luxemburgin johtoon ja Luxemburg luonnosteli sen ohjelman 31. joulukuuta 1918.


title: Rosa Luxemburg

text: Hallitsevan sosiaalidemokraattisen puolueen johtaja Friedrich Ebertin ja puolustusministeri Gustav Nosken käskystä sotaveteraaneista koostuvat vapaajoukot (Freikorps) kukistivat marxilaisten spartakistikapinan ja surmasivat sen johtajat, Karl Liebknechtin ja Rosa Luxemburgin 15. tammikuuta 1919 kuulusteltuaan ja pahoinpideltyään heidät.


title: Rosa Luxemburg

text: Kommunistisen Itä-Saksan hallitus nimitti Rosa Luxemburgin mukaan Berliinin historiallisessa keskustassa sijaitsevan aukion Rosa-Luxemburg-Platziksi. Saksalaisen Vasemmisto-puolueen taustasäätiö kantaa hänen nimeään.


title: Rosa Luxemburg

text: Samoin Neuvostoliitossa nimettiin mm. laivoja hänen mukaansa. Malliesimerkki on Petroskoissa vuonna 1942 haltuunotettu matkustajalaiva "Rosa Luxemburg" joka suomalaisten hallussa kantoi nimeä "Äänislinna".


title: Rosa Luxemburg

text: Margarethe von Trotta on ohjannut vuonna 1986 valmistuneen palkitun elämäkertaelokuvan "Rosa Luxemburg".


title: Rosa Parks

text: Rosa Louise McCauley Parks (4. helmikuuta 1913 Tuskegee, Alabama, Yhdysvallat – 24. lokakuuta 2005 Detroit, Michigan, Yhdysvallat) oli afroamerikkalainen ihmisoikeusaktivisti, jota on luonnehdittu yhdysvaltalaisen kansalaisoikeusliikkeen äitihahmoksi. Hän tuli kuuluisaksi jouduttuaan pidätetyksi Alabaman pääkaupungissa Montgomeryssa 1. joulukuuta 1955, koska oli kieltäytynyt luovuttamasta istumapaikkaansa linja-autossa valkoiselle miehelle. Parks tuomittiin häiriköinnistä, mutta hän valitti tuomiosta, minkä tuloksena Yhdysvaltain korkein oikeus päätyi toteamaan rotuerottelun linja-autoissa perustuslain vastaiseksi.


title: Rosa Parks

text: Parksista tuli keskeinen kansalaisoikeustaistelun symboli, ja hänen tapauksestaan käynnistyi Montgomeryssa yli vuoden kestänyt linja-autoboikotti, jonka johtajana julkisuuteen nousi myös Martin Luther King. Tapaus innoitti muitakin rotuerottelun vastaisia protesteja. Parks itse jatkoi työtä kansalaisoikeuksien puolesta ja rasismia vastaan koko ikänsä.


title: Rosa Parks

text: Parks ei ollut ensimmäinen afroamerikkalainen, joka oli saanut tuomion kansalaistottelemattomuuden vuoksi kieltäydyttyään luovuttamasta paikkaansa linja-autossa. Kun vuonna 1944 Irene Morgan oli pidätetty samasta syystä Virginiassa, korkein oikeus oli jo todennut rotuerottelun perustuslain vastaiseksi. Tämä päätös koski kuitenkin vain osavaltioiden välistä linja-autoliikennettä.


title: Rosa Parks

text: Osavaltioiden sisäisessä liikenteessä rotuerottelu sai jatkua, mutta sielläkin se synnytti vastarintaa. Kansalaistottelemattomuus johti esimerkiksi 15-vuotiaan Claudette Colvinin pidätykseen Montgomeryssa 2. maaliskuuta 1955. Colvinille langetettu pieni sakko oli kuitenkin huomattavasti ennakoitua lievempi rangaistus, ja kun aviotonta lasta odottanut teinityttö ei olisi ollut kovin otollinen keulakuva rotuerottelun vastaisessa taistelussa, hänen tukijansakaan eivät pitäneet tarkoituksenmukaisena jatkaa tapauksen käsittelyä ihmisoikeuskysymyksenä.


title: Rosa Parks

text: Myös eräissä muissa tapauksissa kansalaisoikeusjärjestö National Association for the Advancement of Colored People (NAACP) oli arvioinut, että syrjinnän kohteiksi joutuneilla henkilöillä ei olisi ollut edellytyksiä menestyksekkääseen oikeustaisteluun. Järjestön paikallisosaston sihteerinä toiminut Parks sen sijaan oli lähes ihanteellinen keulakuva: mustan työväestön oli helppo samaistua 42-vuotiaaseen osa-aikaiseen ompelijaan, joka oli samalla riittävän hyvätapainen ja kaunopuheinen tehdäkseen suotuisan vaikutuksen keskiluokkaan ja valkoihoisten miehittämään tuomioistuimeen.


title: Rosa Parks

text: Rosa McCauley sai sukuperintönä moniulotteisen näkökulman rotukysymyksiin, sillä afrikkalaisten sukujuurtensa lisäksi hänessä oli isänsä puolelta sekä irlanninskottilaista että intiaaniverta, ja perheen vaaleaihoisimpia jäseniä saatettiinkin joskus luulla intiaaneiksi tai kiinalaisiksi. Isoisä pystyi jopa esiintymään valkoisena ja käytti usein tilaisuutta hyväkseen pilkatakseen valkoisia ja rotuerottelusääntöjä. Toisaalta vaalean ihonvärin takia isoisää ei kelpuutettu mustien liikkeeseen, joka valmisteli paluumuuttoa Afrikkaan, vaikka hän oli pikkupoikana itse ollut orja.


title: Rosa Parks

text: Rosa joutui keskeyttämään koulunkäyntinsä nuorena perheenjäsenen sairauden vuoksi. Kun hän oli avioitunut Raymond Parksin kanssa, mies kannusti häntä käymään koulun loppuun ja myös liittymään kansalaisoikeusliikkeeseen.


title: Rosa Parks

text: Menestyksellisen oikeustaistelun jälkeen Rosalle ei enää ollut töitä tarjolla Montgomeryssa, ja pariskunta muutti Detroitiin, jossa Rosa työskenteli kansanedustajan avustajana 20 vuotta. Jäätyään eläkkeelle vuonna 1988 hän keskittyi nuorten kansalaisoikeuksia edistämään perustetun Rosa ja Raymond Parks -instituutin asioihin. Raymond oli kuollut kurkkusyöpään vuonna 1977, eikä pariskunnalla ollut lapsia.


title: Rosa Parks

text: Rosa Parksille myönnettiin toiminnastaan Yhdysvaltain kaksi korkeinta siviilikunniamerkkiä: presidentin vapaudenmitali vuonna 1996 ja kongressin kultamitali vuonna 1999. Lisäksi hänen mukaansa on muun muassa nimetty kirjasto ja museo, jotka keskittyvät kansalaisoikeustaistelun perintöön. Asteroidi 284996 Rosaparks on nimetty hänen mukaansa. Maarit Hurmerinnan levyttämä kappale ”Rosa” kertoo Rosa Parksista.


title: Rosa Parks

text: Vanhoilla päivillään dementiasta kärsinyt Rosa Parks kuoli 92-vuotiaana 24. lokakuuta 2005 nukkuessaan. Alabaman osavaltion lainsäädäntöelin armahti hänet postuumisti 18. huhtikuuta 2006, yli 50 vuotta kansalaistottelemattomuuden vuoksi langetetun tuomion jälkeen.


title: Rosa Parks

text: Vuonna 2018 "Doctor Who" -TV-sarjan 11. kauden kolmas jakso nimeltä "Rosa" kertoo Rosa Parksista.


title: Lapuan liike

text: Lapuan liike (joskus lapuanliike) oli vuosina 1929–1932 vaikuttanut suomalainen oikeistoradikaali kommunisminvastainen kansanliike. Alkuvaiheessaan liike oli luonteeltaan yleisporvarillinen, mutta saavutettuaan ensisijaisen tavoitteensa, kommunistisen toiminnan kieltämisen, liike radikalisoitui ja menetti maalaisliiton ja maltillisen oikeiston tuen. Lapuan liike lakkasi epäonnistuneen Mäntsälän kapinan (27. helmikuuta – 6. maaliskuuta 1932) jälkeen, kun se oli epäonnistunut laillisen hallituksen kaatamisessa. Liikkeen poliittista ohjelmaa jatkoi Isänmaallinen kansanliike (IKL) vuosina 1932–1944.


title: Lapuan liike

text: Liikkeen mukaan nurkkakuntainen puoluepolitikointi oli myrkyttänyt valtiollisen ilmapiirin ja saanut puolueet unohtamaan isänmaan ja suomalaisten edut. "Rämettyneen" parlamentarismin tilalle oli otettava luja hallitusvalta, jonka mahdollistajaksi Lapuan Liike Ry ehdotti muun muassa enemmistövaaleja. Dosentti Jussi Niinistön mielestä Lapuan liike oli Suomen poliittisen historian voimakkain kansanliike, ellei jopa koko Suomen historian voimakkain, koska se sai läpi kaikki alkuperäiset vaatimuksensa vuosien 1929–1930 välillä.


title: Lapuan liike

text: Alun perin kansanliike oli hallituksen tueksi suunnattu "ryhtiliike", mutta muuttui pian protestiliikkeeksi. Lapuan liikkeellä oli useita eri vaikutuskeinoja. Kansalaiskokoukset, kansalaislähetystöt, valtuuskunnat, joukkovoiman osoitukset ja eri kirjelmät olivat kansanliikkeen rauhallisia toimintamuotoja. Vaikutuskeinoja olivat myös työväentalojen kiinninaulaukset ja kunnanvaltuustojen "puhdistamiset", joissa kommunisteiksi tunnettuja kunnanvaltuutettuja painostettiin ja peloteltiin eroamaan luottamustehtävistään. Lapuan liike ei kaihtanut voimakeinoja, mikä johti myös lakien rikkomiseen. Tunnetuin toimintamuoto oli kommunistien ja muiden vasemmistolaisten "muilutukset" (kyyditykset), jotka olivat enemmän tai vähemmän väkivaltaisia. Osa kyyditetyistä päätyi itärajan yli Neuvostoliittoon. "Lapuan lain" nojalla lapualaiset syyllistyivät laittomien kyyditysten lisäksi lukuisiin pahoinpitelyihin ja jopa muutamiin murhiin.


title: Lapuan liike

text: Lapuan liike toimi vuoden 1929 lopulta vuoden 1930 loppuun spontaanina kansanliikkeenä, jonka vankkana kannatusalueena oli Pohjanmaa ja ideologisena johtajanaan karismaattinen maanviljelijä, aktivisti ja talonpoika Vihtori Kosola. Aluksi kansanliikkeen ydinjärjestö oli Suomen Lukko, jonka johtajana toimi Artturi Leinonen. Yleensä kirjoitusasulla "lapuanliike" tarkoitetaan juuri tätä kansanliikkeen vaihetta. Omana aikanaan kansanliikettä kuitenkin kutsuttiin yleisesti vain Lapuan liikkeeksi. Marraskuussa 1930 liike järjestäytyi järjestöksi nimellä "Lapuan Liike Ry", joka kuitenkin säilytti edelleen 30 000 aktiivijäsenensä ansiosta kansanliikkeen mittasuhteet. Tämä järjestö lakkautettiin epäonnistuneen "Mäntsälän kapinan" (27. helmikuuta – 6. maaliskuuta 1932) jälkeen 24. maaliskuuta 1932. Lapuan liikkeen ja Lapuan Liikkeen tärkein ero oli jälkimmäisen vaatimus sosiaalidemokraattisen eli kaiken jäljelle jääneen marxilaisen toiminnan kieltämisestä.


title: Lapuan liike

text: Alkuperäinen kansanliike nojasi ns. valkoiseen työväkeen eli ei-sosialistisiin työläisiin, erityisesti körttiläisiin talonpoikiin sekä muuhun maalaisväestöön, papistoon, virkamiehistöön ja muuhun koulutettuun sekä sivistyneeseen keskiluokkaan. Lapuan Liike Ry sen sijaan syntyi kansanliikkeen asteittaisen radikalisoitumisen myötä. Sen aktiiviseen kannattajakuntaan kuului niin sanottua ylempää keskiluokkaa eli korkeita virkamiehiä, varakkaampaa sivistyneistöä, arvovaltaisempaa papistoa, vaikutusvaltaisia sotilasjohtajia sekä teollisuusjohtajia ja muita yritysmaailman edustajia.


title: Lapuan liike

text: Lapuan liike otti vaikutteita Euroopan eri äärioikeistolaisilta puolueilta, erityisesti Italian fasisteilta. Mussolinin valtaannousua ja toimintaa Italiassa ihailtiin avoimesti lapualaisten parissa. Vaikka Lapuan liike yhdistyikin aikansa yleiseurooppalaiseen kommunisminvastaiseen, oikeistoradikaaliin ja porvarilliseen liikehdintään, ei sitä aina lasketa varsinaisesti oikeistoradikaaliksi. Oikeistoradikalismi syntyi sittemmin jälkiaktivismin perinnöstä ja sitä edustivat myöhemmät 1930-luvun puolivälistä alkaen vaikuttaneet pienemmät järjestöt, jotka olivat yleensä syntyneet korkeasti koulutetun ja monesti Lapuan liikkeessä aikanaan vaikuttaneen sivistyneistön sisäpiiristä. Puoluepoliittisella päätöstasolla eräänlaista suomalaista oikeistoradikalismia edusti lähinnä Isänmaallinen Kansanliike (IKL), joka perustettiin lakkautetun Lapuan Liike Ry:n jatkajaksi 5. kesäkuuta 1932 Hämeenlinnassa.


title: Lapuan liike

text: Koko kansanliikkeen ideologisena pohjana ja historiallisena taustana oli Suomen sisällissota ja muut vuosien 1917–1918 tapahtumat. Sodan jälkeen näytti siltä, että äärimmäinen vasemmisto oli pyyhitty pois Suomen poliittiselta kartalta, eikä Suomen porvarillista demokratiaa uhattu. Kuitenkin Neuvostoliitossa perustettu Suomen Kommunistinen Puolue (SKP) alkoi toimia Suomessa 1920-luvulla Suomen Sosialistisen Työväenpuolueen (SSTP) (1920-1923) ja sen seuraajan Sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden vaalijärjestön (STPV) (1924–1930) kautta. Kommunistit saivat eduskuntavaaleissa vuonna 1922 27 paikkaa, vuonna 1924 18 paikkaa, vuonna 1927 20 paikkaa ja vuonna 1929 23 paikkaa.


title: Lapuan liike

text: Jo 1923 Kallion I hallitus oli toteuttanut niin sanotun "Kallion leikkauksen" ja lopettanut SSTP:n toiminnan sekä pidättänyt kommunistiaktiivit. Äärivasemmiston aktivoituminen näkyi siinä, että niin sanotut valkoiset työmiehet, jotka olivat olleet aikanaan jääkäreitä, heimosotureita tai sodassa valkoisten joukoissa palvelleita, joutuivat pyytämään anteeksi työväenlehdissä näitä "rikoksiaan". Anteeksipyyntö tapahtui julkisesti yleensä kommunistien kontrolloimassa työväenlehdessä. Jollei katunut, joutui maksamaan sakkoja tai painostettiin eroamaan työpaikalta. Dosentti Jussi Niinistön mukaan työmaaterroriin kuului myös työtapaturmaksi esitettyä väkivaltaa. Hän kuvailee asiaa näin:


title: Lapuan liike

text: Samoin professori Juha Siltala on todennut väitöskirjassaan vuonna 1985, että kommunistit antoivat työmaaterrorillaan tehokkaan propaganda-aseen porvarillisille piireille. Erityisesti valkoista Suomea kannattaville nöyrtyminen "Moskovan kätyreiden" edessä oli karvas isku. Tutkija Pekka Vanhala tutki aikanaan gradutyössään vuonna 1967 482 anteeksipyyntötapausta, joista 40 % oli poliittisia. 93 % poliittisissa tapauksissa anteeksipyyntö johtui työläisen kuulumisesta suojeluskuntaan. Etelä-Pohjanmaalla kaikista julkisesti esitetyistä anteeksipyynnöistä peräti 73 % oli entisten suojeluskuntalaisten ja sisällissodan veteraanien esittämiä. Lapuan liike ottikin myöhemmin yhdeksi tavoitteekseen tämän työmaaterroriksi kutsutun ilmiön kitkemisen.


title: Lapuan liike

text: Lisäksi kommunistit järjestivät lakkoja sellaisilla tehtailla ja telakoilla, joissa tuotettiin hyödykkeitä valtion tarpeisiin. Esimerkiksi puolustusteollisuus joutui lakkotoiminnan kohteeksi. Erityisesti kymmenen kuukautta kestänyt sukellusvenevalmistaja Crichton-Vulcanin lakko Turussa vuonna 1927 kuumensi tunteita. Kommunistit saivat Neuvostoliitosta lakko-ohjeita rahallisten lakkoavustusten kera.


title: Lapuan liike

text: Kommunisminvastaisen kansanliikkeen syntymiseen myös porvaripuolueiden välisillä riidoilla oli suuri merkitys. Lapuan liikkeen silmissä sisällissota ja sen jälkeinen tila eli Valkoinen Suomi oli ollut yleisporvarillisuuden ja kansallisen olemassaolon ihannetila. Porvarit olivat yhteisesti olleet kukistamassa idästä suuntautuvaa punaista vaaraa, jonka torjuminen oli jäänyt puolitiehen. Lapuan liikkeelle tuo Valkoinen Suomi oli tavoiteltava ihanneolotila, kun taas keskustapuolueille se oli vain väliaikainen siirtymävaihe.


title: Lapuan liike

text: Sisällissodan voitonparaatissa Gustaf Mannerheim oli vaatinut lujaa hallitusvaltaa ja kansallisen olemassaolon eli Valkoisen Suomen säilyttämistä, mutta tulevan kansanliikkeen kannattajien mielestä näistä kumpikaan ei ollut toteutunut. Hallitusmuototaistelun, Mannerheimin poliittisesta elämästä syrjäyttämisen, punavankien armahdusten, keskustapuolueiden vähemmistöhallitusten ja erinäisten kriisien, kuten suojeluskuntaselkkauksen, jälkeen käytännössä kokonaan hallituksista poissuljettu Kokoomus oli riidoissa keskustapuolueiden (Maalaisliitto, Kansallinen Edistyspuolue) kanssa.


title: Lapuan liike

text: Aiemmin vankasti porvarillinen Ruotsalainen kansanpuolue taas teki kielipoliittista yhteistyötä SDP:n kanssa ja SDP taas tuki keskustan vähemmistöhallituksia. Tämä porvarillinen hajaannus, etu-, luokka- ja ryhmäpyyteistä syntyneet ristiriidat yhdistettynä kommunistien toiminnan aktivoitumisesta syntyneeseen vaaran tunteeseen ja vapaussotahenkeen synnytti Lapuan liikkeen, vaikka itse asiassa kansanliikkeen syntyessä 1929 kommunistivaara oli asiallisesti vähäisimmillään ja sosiaalidemokraatitkin olivat jo käytännössä sopeutuneet ja sitoutuneet porvarilliseen demokratiaan.


title: Lapuan liike

text: Yhtenä Lapuan liikkeen pohjana olivat lakonmurtajajärjestöt. Näistä tunnetuin oli Martti Pihkalan johtama "Yhtymä Vientirauha". Lakon puhjettua Vientirauhan kortiston työmiehet tuotiin tekemään työt ja työtaistelu saatiin murrettua. Pohjalaisilla oli aktiivinen merkitys lakonmurtamistoiminnassa, esimerkiksi Vientirauhan vaikeimpina aikoina valtakunnallisen satamalakon vuosina 1928–1929 lakonmurtajista suurin osa oli pohjalaisia. Etelä-Pohjanmaalla lakonmurtajien värvääjänä toimi jo aikaisemminkin jääkäreitä, heimosotureita ja sisällissodan valkoisia värvännyt maanviljelijä Vihtori Kosola.


title: Lapuan liike

text: Vientirauhan lisäksi tunnettu järjestö oli Gustaf Mannerheimin ja P. E. Svinhufvudin perustama "Suomen Suojelusliitto", joka jakoi lehdistölle antikommunistisia tiedotteita. Lisäksi kommunisminvastaista valistustyötä harjoittivat Akateeminen Karjala-Seura ja siitä irronnut "Itsenäisyyden Liitto". Ehkä merkittävin Lapuan liikkeen syntyyn vaikuttanut järjestö oli "Vapaussodan Rintamamiesten Liitto", jonka tavoitteena oli kommunismin kitkeminen ja työmaaterrorin poistaminen.


title: Lapuan liike

text: Marraskuussa 1929 Suomen Ammattijärjestö (SAJ) julisti maahan epäonnistuneesti yleislakon sillä seurauksella, että maassa asenneilmapiiri kääntyi nopeasti kommunisminvastaiseksi.


title: Lapuan liike

text: Suomen kommunistisen nuorisoliiton jäsenet olivat alkaneet härnätä porvareita kiertämällä pitkin kyliä punaisissa sirppi ja vasara -paidoissa ja pilkaten itsenäistä Suomea ja kristillisiä arvoja. Nuorisoliike oli SKP:n virein ja puhdasoppisin osa, joka ulotti vuoden 1929 kuluessa Kominternin VI kongressin suosittaman näyttävän toiminnan myös "valkoisen Suomen" ydinalueelle, Etelä-Pohjanmaalle. Esimerkiksi Kurikassa järjestetyssä juhlassa Jeesusta kutsuttiin "huoranpenikaksi" ja Lapuan työväentalolle pystytettiin iso Neuvostoliiton lippua kuvannut kyltti, jossa luki: ""Tämän lipun alle pyrkikäämme"".


title: Lapuan liike

text: Lapualla kommunistinen "Lapuan Nuorten Työläisten Opintoyhdistys" järjesti SKP:n Vaasan päämajan toimeksiannosta 23.–24. marraskuuta 1929 "Lapuan haastejuhlat", jonka ohjelmistossa pilkattiin Mannerheimia ja itsenäistä Suomea. Jo 23. marraskuuta paikalliset koulupojat olivat heittäneet tilaisuuteen hajupommeja ja rynnänneet raastamaan punaisia paitoja esiintyjien päältä. Poliisi keskeytti juhlan ennen kuin tilanne oli muuttumassa ilmitappeluksi. Iltajunalla 23. marraskuuta saapuneita kommunisteja ei päästetty laskeutumaan junasta ja työväentalon luota kuului laukauksia. Lopulta seuraavana päivänä 24. marraskuuta noin tuhat ihmistä ympäröi työväentalon. Lapualaiset marssivat taloon sisälle Vihtori Kosolan johdolla ja lausuivat: ""Täällä on jo tarpeeksi pilkattu Jumalaa, harjoitettu maanpetoksellista toimintaa ja halvennettu isänmaata, nyt se leikki loppuu tähän kerta kaikkiaan!"" Ilmoituksen jälkeen lapualaiset riisuivat väkivaltaisesti kommunistien punaiset paidat ja heittivät paikalle saapuneen kansanedustajan ja punaupseerin Emil Tabellin ankaran ripityksen jälkeen ulos. Lopulta välikohtaus muuttui joukkotappeluksi, jonka rauhoittivat vasta paikalle tulleet poliisit. Kahakassa mm. revittiin työväentalon seiniltä kyltit "Jumala auttakoon porvareita" ja "Jumala on valtuuttanut kapitalistit ryöväreiksi". Lopulta kommunistit ajettiin pois Lapualta koulupoikien kepposten ja pilkkausten saattelemana.


title: Lapuan liike

text: Kommunistien hallussa ollut Lapuan työväentalo naulattiin kiinni. Kun se piti jälleen avata olosuhteiden muututtua syyskuussa 1931, syntyikin uusi sisäpoliittinen kriisi.


title: Lapuan liike

text: Maalaisliittolainen maanviljelijä Kustaa Tiitu otti yhteyttä sanomalehti Ilkan päätoimittajaan Artturi Leinoseen kansalaiskokouksen kutsumiseksi. Ilkassa ja Vaasa-lehdessä julkaistiin ilmoitus: ""Etelä-Pohjanmaan käsittävä kansalaiskokous Lapuan Seurahuoneella ensi sunnuntaina joulukuun 1. päivänä alkaen kello 13. Kokouksen käsiteltäväksi esitetään kommunistien yhä yltyvä kiihotustoiminta. Joukko lapualaisia"".


title: Lapuan liike

text: Kansalaiskokoukseen tuli lopulta yli 2 000 henkeä ja muistakin maakunnista, lisäksi lehtimiehiä oli paljon ja sen järjestäneeseen toimikuntaan kuuluivat Tiitun, Leinosen ja Kosolan lisäksi kokoomuslaiset rehtori Hilja Riipinen ja Lapuan kirkkoherra K. R. Kares. Lapuan kokous kesti yli kolme tuntia ja sen aikana käytettiin yli 80 puheenvuoroa. Leinonen ilmaisi puheessaan, että kansan yhteinen tahto oli murskata kommunismi ja kysyi, voiko sen toteuttaa laillisin keinoin. Kosola viittasi vuoden 1925 korkeimman oikeuden päätökseen lakkauttaa kommunistien peitejärjestö ja arvosteli, etteivät kommunistit "kunnioita Suomen kansan pyhänä pitämää uskontoa ja yhteistä isänmaata, Suomen lakeja, eikä muuta, mikä on pyhänä pidetty meillä sukupolvesta toiseen". Kaikki puheenvuorot eivät kuitenkaan myötäilleet Leinosen ja Kosolan tapaan laillisuutta, esimerkiksi helsinkiläinen aktivisti Ahto Sippola kehotti kokouksen osallistujia ottamaan aseet mukaan ja marssimaan Helsinkiin.


title: Lapuan liike

text: Kansalaiskokouksen yhdeksi merkittäväksi puhujaksi nousi ylistarolainen herännäisjohtaja Vihtori Herttua, joka sanoi: ""On vallalla itsekkäät pyyteet ja niitä eivät ymmärrä vuoden 1918 miehet. Ei eduskunta meitä pelastanut 1918, oli vain juonitteluja ja lörpöttelyjä. Kenet Jumala tahtoo hukuttaa, sen hän lyö sokeudella"". Kokouksessa ilmaistiin pettymys epävakaisen sisäpoliittiseen tilanteeseen ja siihen, että puolueet, erityisesti porvaripuolueet, toistensa kanssa kilpaillessaan eivät välittäneet, minne suuntaan Suomi oli menossa. Lopulta kokous päätti yksimielisesti, että kaikki SKP:n toimintamuodot oli lakkautettava tai muuten syttyisi sisällissota. Loppulausunnossaan se ei ymmärtänyt, "miksi sananvapautta voi käyttää kaiken sen herjaamiseksi ja häpäisemiseksi, mikä Suomen kansan siveellisen ja oikeudellisen tietämisen pohja ja perustus". Lisäksi se ihmetteli, miten maanpetollisen puolueen annettiin noin vapaasti toimia kaiken sen järjestelmän purkamiseksi, mikä mahdollisti koko tämän maanpetollisen puolueen olemassaolon. Kokous antoi kuitenkin kaiken tukensa valtiovallalle kommunismin hävittämiseksi.


title: Lapuan liike

text: Vaikka Lapuan kokous 1. joulukuuta 1929 olikin vaikuttavin, ei se suinkaan ollut ainut, eikä ensimmäinenkään. Ilmeisesti yleisporvarillista rintamaa tavoitellut "Karjalan Kansalaisliitto" järjesti ensimmäisen kansalaiskokouksen 29. marraskuuta 1929 Sortavalan Seurahuoneella. Viipurin seudulla toiminut vuonna 1917 perustettu Karjalan Kansalaisliitto oli suunnitellut jo syksyllä 1929 kommunisminvastaista kansalaistoimintaa ja oli saanut tehtäväkseen järjestää kansalaiskokouksia. Kokous yhdisti alkavan liikehdinnän vuoden 1918 taisteluun ja ilmaisi kaiken tukensa pohjalaisille: ""Toivoton olisi kansamme tulevaisuus, ellei suomalainen veri kuohahtaisi nähdessään isänmaan rienaajien kataluuksia. Tammikuussa 1918 sykkivät Pohjanmaan ja Karjalan miesten sydämet voimakkain yhteistunnoin. Niin vieläkin. Kunnian laki on miehen laki"".


title: Lapuan liike

text: 1. joulukuuta 1929 järjestettiin satojen osanottajien kansalaiskokoukset Lapuan lisäksi aktivisti, maisteri Antti Sarven ja neuvosmies Eero Hämäläisen johdolla Kuopiossa, varatuomari K. A. Raevaaran ja asessori Onni Heinonkosken johdolla Mikkelissä, maanviljelijä, kansanedustaja Evert Nukarin ja Etelä-Hämeen suojeluskuntapiirin päällikkö Ernesti Suolahden johdolla Hämeenlinnassa, johtaja K. Brofeldtin johdolla Kotkassa sekä piirilääkäri W. Vartiovaaran johdolla Savonlinnassa. Kaikki kokoukset ilmoittivat tukevansa kaikkia päätöksiä, mitä ikinä Lapualla tultaisiin tekemäänkään. Ilmeisesti kansalaiskokouksia oli suunniteltu jo paljon aiemmin niiden yhtaikaisuudesta päätellen. Lisäksi kokousten asioiden käsittelyjärjestys oli kaikilla paikkakunnilla sama.


title: Lapuan liike

text: Lapuan kokous päätti lähettää Helsinkiin 20-henkisen Artturi Leinosen johtaman lähetystön pyytämään hallitusta toimimaan kommunistien kiihotustyön lopettamiseksi. Aamulla, itsenäisyyspäivänä 6. joulukuuta 1929 Helsingin rautatieasemalla lähetystöä vastassa oli tuhat ihmistä ja varapuheenjohtaja Vilho Helasen johdolla Akateeminen Karjala-Seura (AKS). 7. joulukuuta lähetystö antoi Lapuan kokouksen päätökset Kallion vähemmistöhallituksen tietoon. Lähetystön ottivat vastaan kaikki eduskuntaryhmät, paitsi kommunistit. Lisäksi lähetystö kävi tasavallan presidentti Lauri Kristian Relanderin luona. Presidentti liikuttui kyyneliin, kun puhemiehenä toiminut Hilja Riipinen ilmoitti kansan vaativan valtiovallalta enemmän tekoja kuin puheita. Relander antoi kaiken tukensa kansanliikkeelle ja kirjoitti, että kansanliike "on ollut siunaukseksi tälle maalle ja kansalle, siitä olen varma". Saman päivän iltana lähetystö kutsuttiin AKS:n järjestämiin itsenäisyyspäivän juhliin. AKS antoi liikkeelle täyden tukensa ja Urho Kekkonen ilmoitti tukensa järjestön äänenkannattajassa "Suomen Heimo"ssa. Kekkonen ilmoitti, että työläisten olojen parantamista kannatetaan, mutta Neuvostoliiton myötäilyä ei. Osa lähetystöstä kävi vielä itsenäisyystaistelija, valtioneuvos J. R. Danielson-Kalmarin luona, joka samoin ilmaisi tukensa liikkeen tavoitteille.


title: Lapuan liike

text: Lapuan lähetystön jälkeen Helsinkiin alkoi saapua lähetystöjä eri maakunnista ja uusia kokouksia järjestettiin. Tilanne kehittyi joulukuun 1929 alussa todella nopeasti. Valtiovalta otti tämän kansanliikkeen ensimmäisen vaiheen vastaan erittäin mielellään ja piti sitä valtiollista elämää tervehdyttävänä sekä ryhdistävänä aavistaessaan samalla sen voiman. Tuolloin reilusti sosialistisia olleet sosiaalidemokraatitkin hyväksyivät kommunisminvastaisen liikehdinnän, eivätkä pitäneet sitä haittana, vaan pikemmin hyötynä.


title: Lapuan liike

text: Lähetystöjen vaatimukset tuottivat kansanliikkeen ensimmäisen voiton. Juuri ennen joulua 1929 hyväksyttiin uusi yhdistyslaki, joka kielsi uuden yhdistyksen perustamista lakkautetun tilalle. Tällä perusteella kommunistien opintoyhdistykset voitiin lakkauttaa.


title: Lapuan liike

text: Lapuan Seurahuoneella järjestettiin toinen suuri kansalaiskokous 15. maaliskuuta 1930. Kokous oli virallisesti valtakunnallinen ja muutenkin virallisempi, koska kokous oli sallittu vain muiden järjestöjen ja kansalaiskokousten valtuutetuille. Yleisö pääsi pääsymaksua vastaan parvelle. Puheenjohtajina toimivat Artturi Leinosen lisäksi tehtailija H. A. Koristo Turusta, pankinjohtaja Isak Kaitera Oulusta ja maanviljelysneuvos Aatos Schildt Jyväskylästä. Sihteereinä olivat varatuomari Lauri Halme ja kauhajokelainen konsulentti M. E. Harja. Kokouksen ilmapiiri oli huomattavasti jännittyneempi ja radikalisoitunut marraskuun lopulta. Vaikka liikkeen johtomiehiksi muodostuneet Artturi Leinonen ja Vihtori Kosola korostivat maltillista linjaan, kokouksen kenttäväki oli kyllästynyt poliitikkoihin ja muihin vallanpitäjiin suuntautuen pikkuhiljaa yhä enemmän ulkoparlamentaarisen suoran toiminnan kannalle. Radikaalin linjan johtohenkilöiksi olivat muodostumassa kauppaneuvos Rafael Haarla, Lapuan kirkkoherra K. R. Kares ja jääkärimajuri Gunnar von Hertzen. Pohjois-Uudenmaan suojeluskuntapiirin valistusohjaaja, vapaaherra Lauri Yrjö-Koskinen vaati "tekoja valistuksen sijaan", mutta tarkoitti lähinnä tiukempien kommunisminvastaisten lakien säätämistä.


title: Lapuan liike

text: Liikkeen ilmapiiri oli radikalisoitunut, koska kommunistien toimintaa ei poliitikkojen lupauksista huolimatta lakkautettu. Suoran toiminnan linjaa kannattaneet perustelivat mielipidettään sillä, että "isänmaallinen kapina" oli parempi kuin "isänmaaton laillisuus". He myös perustelivat historiallisilla seikoilla; olivathan jääkäritkin aluksi toimineet vastoin silloista lakia, mutta silti heidän merkityksensä oli ollut Suomelle suuri. Kommunisteiksi tunnettuja kansanedustajia oli eri valiokunnissa, jossa he pääsivät käsiksi myös arkaluontoisiin ja salaisiin maanpuolustusta koskeviin tietoihin. Kokous käsitteli pääasiassa kommunistista lehdistöä, jota ei saatu tukahdutetuksi, koska eduskunnassa sosiaalidemokraatit, RKP ja kommunistit vastustivat painovapauslain rajoituksia. Lapualla ärsytti erityisesti Vaasassa ilmestyvä kommunistinen "Työn Ääni" (1924–1930), joka julisti ateismia ja maailmanvallankumousta.


title: Lapuan liike

text: Vaikka kokouksen perusteella näytti siltä, että kansanliike oli jo nyt hajoamassa kahtia, kokous pääsi yksimieliseen päätökseen: Päätettiin perustaa kommunismin- ja työmaaterrorinvastainen kansalaisjärjestö, jonka oli tarkoitus koota kattojärjestönä kaikki kommunisminvastaiset tahot. Syntyi yhdistys nimeltään "Suomen Lukko", jonka 32-jäsenisen valtuuskunnan koollekutsujaksi valittiin Vihtori Kosola. Myöhemmin Kosolan ehdotuksesta Suomen Lukon puheenjohtajaksi tuli Artturi Leinonen. Talousasioista vastasi Martti Pihkala avustajanaan ylioppilas Mikko Jaskari. Järjestön kotipaikaksi nimettiin Lapua, mutta toimisto sijoitettiin Helsinkiin.


title: Lapuan liike

text: Suomen Lukon jäsenistö oli pääasiassa puoluekannaltaan maalaisliittolaista ja kokoomuslaista, suoran aktiivisen toiminnan kannattajia oli vain muutama. Suomen Lukko kannatti kommunisminvastaisessa taistelussa valistusta ja laillisia toimintatapoja. Maalaisliitossa toivottiin ja uskottiin, että kansanliike kanavoituisi vain hallituksen tueksi, mutta suoran toiminnan kannattajat eivät innostuneet Suomen Lukon hitaasta yhdistystoiminnasta.


title: Lapuan liike

text: Lapuan liikettä ärsytti se, että vasemmisto ja Ruotsalainen kansanpuolue (RKP) vastustivat painovapauslain muutosta, jota ei hyväksytty sen toivomuksen mukaisesti eduskunnassa alkukeväällä 1930. Liikkeen pyrkimyksenä oli siirtää painovapauslain valvonta tasavallan presidentin nimittämälle oikeuskanslerille oikeusministeriltä, jolloin tämä olisi voinut päättää valtioneuvostossa asiasta keskustelematta painovapauslain mukaisesti sen rikkoneeksi katsottujen kirjapainojen sulkemisesta.


title: Lapuan liike

text: Näennäistä kansanliikkeen yhtenäisyyttä ehti kestää vain 13 päivää Suomen Lukon perustamiskokouksesta. Liikkeen johdossa päätettiin ryhtyä häiritsemään kommunistien toimintaa, ja kohteeksi valittiin lähellä Lapuaa Vaasassa painettava Työn Ääni -sanomalehti kirjapainoineen. Kustaa Tiitu oli kannattanut pientä päiväsaikaista häirintää kirjapainossa, mutta hän vastusti painokoneiden tuhoamista. Vaikka asia tuntui jääneen lepäämään, jatkoi silti Lapuan entinen nimismies ja Etelä-Pohjanmaan Pankin johtaja Yrjö Nikula iskun suunnittelua. Mikäli osallistujat jäisivät kiinni teostaan, oli kauppaneuvos Rafael Haarla luvannut maksaa heille mahdollisesti tuomittavat vahingonkorvaukset.


title: Lapuan liike

text: Yöllä 28. maaliskuuta 1930 alkoi suora toiminta. Vaasan satama-alueella maanviljelijä Pentti Alasaari ampui Mauser M1916 -pistoolillaan pari laukausta ilmaan hämätäkseen poliisia ja antaakseen näille alibin. Samaan aikaan Vaasan sisäisiä puhelinyhteyksiä häirittiin, ja 13 lapualaismiestä "Etelä-Pohjanmaan Pankin" johtajan ja Lapuan entisen nimismiehen Yrjö Nikulan sekä ylistarolaisen autoilijan Kustaa Vannaksen johdolla murtautui sisään ja hajotti "Työn Äänen" kirjapainon. Teko oli ilmeisesti Nikulan johdolla tarkkaan suunniteltu. Tekijät tulivat pian ilmi, sillä poliisi löysi kirjapainon lattialta kauhavalaispuukon, jossa oli Lapuan patruunatehtaan työntekijän Kullervo Leskisen nimi.


title: Lapuan liike

text: 3. huhtikuuta Lapualla pidettiin kolmas kansalaiskokous Työn Äänen kirjapainon hajottamiseen liittyen. Kosolan johdolla kokous valmisteli sähkösanoman, joka lähetettiin pääministeri Kyösti Kalliolle. Sähkösanoma vahvisti Lapuan kansanliikkeen ja Kosolan taipuneen laittomaan toimintaan, mutta tekstin mukaan liike ei kuitenkaan ollut asettunut hallitusta vastaan:


title: Lapuan liike

text: Eduskunta oli teosta yllättynyt ja nuortasavaltalaiset Kyösti Kallion sekä Helsingin Sanomien johdolla vaativat tekijöiden ankaraa rankaisua. Edustajat ymmärsivät, että isku oli lapualaisten epäluottamuslause eduskunnan toimia kohtaan.


title: Lapuan liike

text: Teko herätti ristiriitoja myös lapuanliikkeen keskuudessa. Osa mukana olleista ei voinut hyväksyä laittomuuksia. Kun Suomen Lukko Artturi Leinosen ja Kustaa Tiitun johdolla sanoutui irti teosta ja tuomitsi sen rikoksena, kansanliike hajosi kahtia.


title: Lapuan liike

text: Vihtori Kosola ei ollut kannattanut suunnitelmaa sen laatimisvaiheessa, mutta asettui tukemaan tekoa ja ilmoitti, että tekoon vastuullinen oli itse asiassa eduskunta, joka ei ollut aloittanut kommunismin kitkemistä. Artturi Leinonen, joka oli kieltänyt tekemästä iskua sekä Kustaa Tiitu ja Suomen Lukko menettivät keskuspaikkansa kansanliikkeessä ja suoran toiminnan aloittanut liike otti johtajakseen Vihtori Kosolan, joka ei itse ollut pyrkinyt näkyvään asemaan. Hänen kotitalostaan "Kosolasta" tuli Lapuan liikkeen keskuspäämaja.


title: Lapuan liike

text: Lapualaiset ilmoittautuivat julkisesti suurella joukolla iskuun syyllisiksi ja teon kannattajiksi. Työn Äänen hajotustyön tekijöiksi ja tukijoiksi ilmoittautui Kosolan, Yrjö Nikulan, Vihtori Herttuan ja ilmajokelaisen pankinjohtajan Iivari Koiviston johdolla 72 miestä. Lopulta varsinaiseksi rikkojiksi ilmoittautuivat lapualaiset maanviljelijä Jussi Muilu, harjoittelija Yrjö Hissa, sekä talonpojat Simo Lahdensuo ja Jussi Perämäki. Kauppaneuvos Rafael Haarla lupautui maksamaan kaikki tuomittujen sakot. Lapuan liikkeen pää-äänenkannattajan "Aktivisti"n ensimmäisessä numerossa teon kannattajaksi ilmoittautui 650 henkilöä. Lehdestä tuli suosittu ja sitä myytiin peräti 10 000 kappaletta. Lehden ilmoittama journalistinen linja oli voimakkaasti kommunisminvastainen.


title: Lapuan liike

text: 4. kesäkuuta 1930 Vaasan raastuvanoikeudessa alettiin käsitellä Työn Äänen kirjapainon särkemisjuttua. Esivalta tiesi, että päivä aiheuttaisi lapualaisliikehdintää, mutta kansanliike kieltäytyi peruuttamasta mielenosoitusta. Aikaisin aamulla 1 800 lapualaista saapui Vaasaan 200 Suomen lipuin koristellulla autolla. Mielenosoituksellisesti autokulkue pysähtyi ensin hajotetun kirjapainon kohdalle ja maaherran virka-asunnon eteen. Tämän jälkeen miehet tekivät kunniakäynnin Vaasan sankarihaudoille, jonka aikana laulettiin virsiä ja isänmaallisia lauluja sekä pidettiin puheita.


title: Lapuan liike

text: Oikeudenkäynnin ollessa kesken lapualaiset pahoinpitelivät todistajana toimineen Työn Äänen faktori Eino Niemisen, jonka Etsivä Keskuspoliisi (EK) väitti olevan punaupseeri ja SKP:n organisaattori. Oikeustalon toisen kerroksen eteisessä Eino Nieminen joutui suukopuun hänet ympäröineiden talonpoikien kanssa. Sanaharkan jälkeen Lapuan liikkeen kannattajat kuljettivat Niemisen portaita alas oikeustalon ulkopuolelle, repivät hänen vaatteensa ja pahoinpitelivät Niemisen. Väkijoukko seurasi tekoa sivusta, eikä poliisi puuttunut asiaan. Lehtikuvaaja Paavo Poutiainen yllytti tekijöitä, ja saikin otetuksi yhdet Suomen lehdistöhistorian tunnetuimmat kuvat. Lapualaiset pahoinpitelivät myös noin kymmenen muuta vasemmistolaista, näiden joukossa vaasalaisen sosiaalidemokraattisen lehden "Nya Folkbladetin" toimittajan Allan Asplundin. Lisäksi lapualaisten uhreiksi joutui myös porvarillisesti ajattelevia kansalaisia, jotka yrittivät estää pahoinpitelyjä oikeusvaltioon vedoten.


title: Lapuan liike

text: Poliisimestari Gunnar Tallroth pelasti kuitenkin lopulta pahoinpidellyn Niemisen ja vei hänet poliisiasemalle. Nieminen ehti poistua poliisiasemalta juuri ennen kuin lapuanliikkeen kannattajat tunkeutuivat rakennukseen ja tarkastivat sen sellejä myöten poliisien voimatta tai haluamatta tätä estää.