title: Lars Levi Laestadius

text: Laestadiuksen käsityksen mukaan pietismin teologia edustaa Lutherin opetuksen oikeaa tulkintaa. Hänen kritiikkinsä mukaan puhdas luterilainen oppi on kadonnut Ruotsin kirkon ajattelusta ja julistuksesta. Ollakseen oikea kirkko Ruotsin kirkon tulisi opettaa luterilaista oppia, johtaa ihmisiä uskon henkilökohtaiseen kokemiseen sekä edistää herätyksiä kirkossa. Historiallinen kirkko on olemassa elävän uskon herättämistä varten.


title: Lars Levi Laestadius

text: Vastustus voimistuu


title: Lars Levi Laestadius

text: Kapakanpitäjien taloudelliset tappiot laittoivat heidät kantelemaan Laestadiuksesta viranomaisille. Kun Laestadius puhui Pajalan kapakkavaltiosta, syntyi kanteluiden sarja. Kanteluista huolimatta Laestadius säilytti virkansa. Hänestä kirjoitettiin loukkaavia kirjoituksia Norbottens Posteniin, eikä hänen vastineitaan julkaistu lehdessä. Hän perusti oman lehden, jossa saattoi itse puolustautua vastustajia vastaan. Lehden nimeksi tuli Johannes Kastajaan viitaten: "Huutavan ääni korvessa". Lehti ilmestyi kerran kuussa, noin 16-sivuisena.


title: Lars Levi Laestadius

text: Vuonna 1852 tapahtui ns. Koutokeinon tragedia. Norjan Koutokeinoon syntyi tuolloin hurmoksellista liikehdintää. Kylässä asuvat saamelaiset lukivat Laestadiuksen saarnakarttoja ja tulkitsivat niitä omin päin, sillä kylässä ei ollut pappia. Raamattu jäi syrjään ja väkivalta tuli sallituksi "perkeleen omia vastaan". Myös tiedetään kautokeinolaisten saaneen käsiin Lutherin kirkkopostillan, jossa eräässä saarnassa Luther sanoo "Minä olen Kristus", josta kautokeinolaiset keksivät olevansa "kristuksia" ja siten oleva oikeutettuja tuomitsemaan ihmisiä helvettiin. Myös samaan aikaan tapahtuneet ankarat takaiskut ainoaa elinkeinoa poronhoitoa vastaan lisäsivät turhautuneisuutta. Piispa Juell vieritti syyn tapahtuneesta Laestadiukselle, mutta kuningas antoi vapauttavan lausunnon.


title: Lars Levi Laestadius

text: Laestadius harrasti luonnon tutkimista jo lukioaikoina. Hän kiersi reppu selässä pitkin Lapin maita Norjaa myöten keräten harvinaisia kasveja. Hän myi niitä kasvitieteilijöille ja ansaitsi näin varoja opiskeluaan varten. Kouluaikoinaan hän solmi tuttavuuksia Uppsalan kasvitieteilijöihin. Hänen ensimmäinen luonnontieteellinen julkaisunsa oli "Lapin yleisistä viljelymahdollisuuksista ja eduista". Nuoruusvuosinaan hän jopa haaveili ryhtymisestä päätoimisesti luonnontieteilijäksi. Katkelma omaelämäkerrasta kertoo hänen haaveestaan: ""- - sekä tulla kasvitieteen avulla tunnetuksi ja kasvitieteen harjoittajana korjatuksi iankaikkisiin majoihin"". Vuonna 1841 hän sai Ranskan kunnialegioonan ritarimerkin, lähinnä ansioistaan ranskalaisten tutkijoiden oppaana Lapissa, mutta oli arvostettu myös tutkimuksistaan ja pääsi jäseneksi sekä Uppsalan tiedeakatemiaan että Edinburghin kasvitieteelliseen seuraan.


title: Lars Levi Laestadius

text: Hän kuvitti Tiedeakatemian julkaisemaa teosta ""Svensk botanik"", ja hänen taitavia piirustuksiaan näkee vieläkin useassa kasvitieteellisessä kirjassa. Laestadiuksen mukaan nimettyjä kasveja ovat "Papaver radicatum" ssp. "laestadianum" (tromssantunturiunikko), "Epilobium laestadii" (turjanhorsma) sekä "Salix laestadiana" -paju ja "Carex laestadii" -sara. Laestadiuksen omaan kasvikokoelmaan sisältyi noin 6 500 kasvia. Nimenantajana eli auktorina hän on lukuisille kasvilajeille. Auktorilyhenteenä on tällöin Laest. tai (Laest.)


title: Lars Levi Laestadius

text: Laestadius opiskeli Uppsalan yliopistossa kasvitiedettä ja teologiaa, mutta päätyi papiksi. Kasvitieteestä tuli harrastus, ja hänen erikoisalaansa olivat pajut. Taitavana piirtäjänä hän myös kuvitti kasvitieteellisiä kirjoja. .


title: Lars Levi Laestadius

text: Laestadius keräsi kasveja itse ja keruutti niitä herätyskokouksien yhteydessä kylän pojilla, jotka hän lähetti etsimään näytteitä. Jyväskylän yliopistosta on löytynyt osa hänen kokoelmaansa, joka julkistettiin keväällä 2011. Kokoelman lahjoitti aikoinaan Jyväskylän seminaarille piirilääkäri Carl Erik Soldan, joka oli Laestadiuksen ystäviä. Kokoelma löytyi jo vuonna 1960, jolloin lehtori Eero Juhani Valovirta järjesti ja luetteloi kokoelman.


title: Lars Levi Laestadius

text: Professori Juha Pentikäinen on kirjoittanut Laestadiuksen elämäkerran, joka ilmestyi nimellä "Yksi mies, seitsemän elämää" (Kirjapaja 2011).


title: Lars Levi Laestadius

text: Lars Levi Laestadius oli ennen hengellistä heräystään ranskalaisten tutkijoiden oppaana ja kasvitieteellisenä asiantuntijana Ruotsin ja Norjan Lapissa 1830-luvun lopulla. Tutkimusretkikunnan johtajat pyysivät Laestadiukselta tutkielman saamelaisten uskomuksista, ja Laestadius suostui siihen. Tutkielma valmistui vuonna 1845. Laestadius lähetti ruotsinkielisen tutkielman osina Ranskaan, mutta helmikuun vallankumouksen ja uuden hallitsijan takia teosta ei painettu, eikä ole varmaa, ehdittiinkö sitä edes kääntää ranskaksi. Laestadius sai kuitenkin mainetta saamelaisten uskomusten tuntijana.


title: Lars Levi Laestadius

text: Laestadiuksen tutkielma oli ollut unohduksissa melkein sata vuotta, kun osa siitä löydettiin ranskalaisesta kirjastosta vuonna 1933 ja loppuosa vuonna 1946 Yalen yliopiston kokoelmista. Käsikirjoitus julkaistiin alkuperäiskielellä lyhennettynä nimellä "Fragmenter i lappska mythologien" vuonna 1959. Koko teos ilmestyi ruotsiksi 1997. Suomeksi käsikirjoituksen käänsi ja julkaisi Nilla Outakoski 1994.


title: Lars Levi Laestadius

text: Tutkielma käsittelee saamelaisten jumalia, uhrimenoja ja ennustuksia, ja lisäksi siinä on joitakin saamelaissatuja ja -taruja. Teoksessaan Laestadius myös kommentoi muiden saamelaistutkijoiden kirjoituksia. Käsikirjoituksen suomentajan Nilla Outakosken mukaan Laestadius oli kansanuskomusten tutkijana vuosikymmeniä aikaansa edellä. Laestadiuksen tutkijatausta näkyy myös hänen saarnoissaan, sillä hän käytti paljon saamelaisten uskomuksiin liittyviä vertauksia. Laestadius puhuu esimerkiksi jatunin eli jättiläisen hurtista.


title: Lars Levi Laestadius

text: Viimeisessä kirjeessä Laestadius kuvailee oloaan: ""Tässä minä makaan tuskien vuoteella odotellen, että kuoleman enkeli pian kirvoittaisi minut. Ja rakkaan veljeni, joka jää vielä minun jälkeeni eloon, ei pitäisi jättää rukoilematta esirukouksia minun puolestani, sillä minun uskoni on usein heikko ja toivo usein kaukana. Kuitenkin minä uskon, että suuri Sovittaja ja orjantappuroilla kruunattu kuningas ei ole hylkäävä minua"".


title: Lars Levi Laestadius

text: Juhani Raattamaan käydessä viimeistä kertaa hän lausui omista opetuksistaan: ""En ole opetuksistani löytänyt Raamatun vastaista, niitä en voi muuttaa. Vaan kyllä itseni tunnen suureksi syntiseksi, vaikka olenkin uskossa"". Laestadius kiitti Jumalaa onnellisesta avioliitosta ja he siunasivat toisiaan Jeesuksen nimessä ja veressä. Kolme päivää ennen kuolemaa Laestadius hyvästeli perheensä ja pyysi vaimoltaan kärsimättömyyttään anteeksi. Sen jälkeen hän ei enää pystynyt puhumaan.


title: Lars Levi Laestadius

text: Laestadiuksen tytär Sofia kirjoittaa viimeisistä hetkistä: ""Tyytyväisenä hän siinä makasi kaiken sen ajan katsellen ympärillä seisovia hymyhuulin iloisena ja onnellisena. Hän olisi halunnut ääneen puhua läsnä oleville, mutta ei ollut siihen voimaa. Loppuhetkensä oli keveä. Ainoastaan muutamia kertoja puhalsi hän syvempään henkeänsä ja niin siirtyi kuolematon osa tästä kuolevaisuudesta kuoleman portin sisäpuolelle"".


title: Lars Levi Laestadius

text: Hautajaisiin tuli ihmisiä yhdeksästä pitäjästä, kolmesta valtakunnasta ja neljästä eri kielikunnasta jättämään viimeisiä jäähyväisiä. Hautaansiunauksen toimitti Laestadiuksen vävy Pehr Stenborg.


title: Lars von Trier

text: Lars von Trier (oikealta nimeltään Lars Trier, s. 30. huhtikuuta 1956 Lyngby, Tanska) on tanskalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja sekä yksi Dogma 95 -julistuksen johtohahmoista.


title: Lars von Trier

text: Lars von Trier valmistui vuonna 1983 kööpenhaminalaisesta Den Danske Filmskole -elokuvakoulusta. Von Trierin opiskeluaikaisiin töihin lukeutuvat elokuvat "Nocture" (lyhytelokuva, 1980) ja "Befrielsesbilleder" (1982). Molemmat elokuvat voittivat parhaan elokuvan palkinnon Filmfest München -elokuvajuhlilla vuonna 1984. Lars von Trier voitti jälleen Münchenissä vuonna 1991 elokuvallaan "Europa", joka voitti myös Prix du Jury -palkinnon Cannesissa sekä lukuisia palkintoja muilla suurilla elokuvajuhlilla. Von Trierin vuoden 1987 elokuva "Epidemia" ("Epidemic") valittiin Cannesiin viralliseen kilpailusarjaan.


title: Lars von Trier

text: Televisioon von Trier on ohjannut elokuvan "Medea" (1988), joka voitti ranskalaisen Jean d'Arcy -palkinnon, sekä Suomessakin esitetyn minisarjan "Valtakunta" ("Riget", 1994, ja "Riget II", 1997), joka kuvattiin Kööpenhaminan yliopistollisessa keskussairaalassa Rigshospitaletissa (sarjan tanskankielinen nimi "Riget" tulee sairaalan nimestä). "Valtakuntaan" suunniteltiin kolmattakin osaa, mutta jatkosuunnitelmat peruuntuivat yhden pääosan esittäjän, Ernst-Hugo Järegårdin, kuoltua. "Valtakunta"-sarjan pohjalta tehtiin vuonna 2004 yhdysvaltalainen televisiosarja "Kingdom Hospital".


title: Lars von Trier

text: "Breaking the Waves" (1996) sai Grand Prix -palkinnon Cannesin elokuvajuhlilla. Elokuvan naispääosaa esitti Emily Watson, joka oli roolistaan ehdolla muun muassa parhaan naispääosan Oscarin saajaksi.


title: Lars von Trier

text: Vaikka von Trier inhoaa matkustamista, hän esitteli dogma-elokuvansa "Idiootit" ("Idioterne", 1998) henkilökohtaisesti Cannesin elokuvajuhlilla. Von Trier oli yksi Dogma 95 -julistuksen perustajista, jonka avulla tanskalaisista elokuvista tuli kansainvälisesti kiinnostavia. Von Trier onkin inspiroinut elokuvantekijöitä ympäri maailmaa. Julistuksen tavoitteena oli korostaa tarinan merkitystä elokuvakerronnassa ja pyrkiä tekniseen minimalismiin muun muassa kieltämällä erikoistehosteiden käyttö.


title: Lars von Trier

text: Vuonna 2000 tuli ensi-iltaan von Trierin musikaali "Dancer in the Dark", jonka pääosaa esitti islantilainen muusikko Björk. Elokuva sai samana vuonna Cannesissa Kultaisen palmun.


title: Lars von Trier

text: Von Trier sai USA-trilogiansa elokuvan toisen "Manderlayn" valmiiksi vuonna 2005. Trilogian ensimmäisessä osassa, "Dogville" (2003), pääosaa esitti Nicole Kidman. Norjassa vuonna 2011 tehtyjen iskujen jälkeen Trier vastasi kysyttäessä, katuuko hän "Dogvillen" tekemistä: "Kyllä, jos se todella on innoittanut häntä, olen pahoillani, että olen tehnyt sen."


title: Lars von Trier

text: Lars von Trierin seuraava hanke oli tanskalainen dogma-tyylinen komedia "Direktøren for det hele" (2007). USA-trilogian kolmannen osan, nimeltään "Wasington", tuotanto aloitettiin tämän elokuvan jälkeen.


title: Lars von Trier

text: Von Trierin elokuva "Melancholia" oli ehdolla Kultaisen palmun saajaksi Cannesin elokuvajuhlilla 2011. Melancholia-elokuvan tiedotustilaisuudessa Cannesissa von Trier kertoi ymmärtävänsä ja sympatisoivansa Adolf Hitleriä: ”Minusta hän teki joitakin vääriä asioita, ehdottomasti, mutta voin kuvitella hänet lopussa istumassa bunkkerissaan”. Hän myös vitsaili olevansa natsi, koska hänen perheensä oli saksalainen. Lausuntonsa johdosta von Trier suljettiin ulos tapahtumasta ja hänet nimettiin "persona non grataksi". Myöhemmin von Trier pyysi anteeksi provokaatiotaan ja kertoi pitävänsä juutalaisten kansanmurhaa pahimpana rikoksena ihmisyyttä kohtaan. "Melancholia"-elokuva ei saanut Kultaista palmua, mutta siinä esiintynyt Kirsten Dunst sai parhaan naisnäyttelijän palkinnon. Sen sijaan Euroopan elokuva-akatemia valitsi "Melancholian" vuoden 2011 parhaaksi eurooppalaiseksi elokuvaksi.


title: Lars von Trier

text: Lars von Trier lisäsi etuliitten ”von” nimeensä, koska opiskelijatoverit kutsuivat häntä lempinimellä ”von Trier”. Lars von Trier on myöhemmin todennut, että ”von” on myös kunnianosoitus Erich von Stroheimille.


title: Lars von Trier

text: Von Trieriin ovat voimakkaasti vaikuttaneet Carl Th. Dreyer ja Liliana Cavanin elokuva "Yöportieri". Monien elokuvaohjaajien tavoin von Trierkin käyttää useissa elokuvissaan samoja näyttelijöitä. Hänen viimeisimpiä usein käyttämiään näyttelijöitä ovat muun muassa Jean-Marc Barr, Udo Kier ja Stellan Skarsgård.


title: Lars von Trier

text: Haastattelussa vuonna 2003 Lars von Trier sanoi lopettaneensa elokuvien katselun, koska hänen kovalevynsä on täynnä. Mieluummin hän pelaa videopelejä. Von Trier intoili haastattelussa myös Prozacista ja pornografiasta.


title: Lars von Trier

text: Lars von Trierillä on lukuisia fobioita, ja yksi niistä on lentopelko. Hän on itsekin todennut, että ”periaatteessa pelkään kaikkea paitsi elokuvien tekemistä”. Von Trierin fobiat ovatkin panneet lujille hänen kykynsä tehdä elokuvia. Vaikka hänen elokuviensa tapahtumat sijoittuvatkin pääasiassa ulkomaille, ne on enimmäkseen kuvattu joko Tanskassa tai Ruotsissa. Vaikka von Trier on tehnyt Yhdysvalloista kertovia elokuvia, hän ei ole koskaan käynyt siellä. Kun von Trierin elokuva kilpailee Cannesissa, hän matkustaa Tanskasta Ranskaan ja takaisin autolla.


title: Linda Lovelace

text: Linda Susan Boreman (10. tammikuuta 1949 Bronx, New York – 22. huhtikuuta 2002 Denver, Colorado) oli yhdysvaltalainen pornonäyttelijä, joka tuli kuuluisaksi taiteilijanimellä Linda Lovelace elokuvassa "Syvä kurkku" (1972). Lovelace kertoi myöhemmin esiintyneensä elokuvassa aviomiehensä pakottamana. Hänen mukaansa filmillä nähdään käytännössä raiskauksia. Myöhemmin hänestä tuli tunnettu pornografian vastustaja.


title: Linda Lovelace

text: Hän loukkaantui pahoin auto-onnettomuudessa 3. huhtikuuta 2002. Hänet irrotettiin hengityskoneesta 22. huhtikuuta ja hän kuoli 53-vuotiaana Denverissä, Coloradon osavaltiossa.


title: Luettelo tietokoneohjelmoijista

text: Tämä on luettelo merkittävistä tietokoneohjelmoijista.


title: Laavalamppu

text: Laavalamppu on somistusvalaistukseen tarkoitettu lamppu, joka koostuu kahdesta osasta: lampusta ja säiliöstä, joka on tavallisesti tehty lasista ja sisältää nestettä (usein öljyä) sekä vahaa. Lampun tuottama lämpö kuumentaa säiliön pohjalla olevaa vahaa, kunnes sen tiheys alittaa nesteen tiheyden, jolloin se nousee ylös. Säiliön yläosassa vaha jäähtyy ja sen tiheys kasvaa, kunnes se vajoaa takaisin pohjalle. Laavalamput olivat suosittuja 1960-luvulla, tosin viime vuosina ne ovat taas yleistyneet.


title: Laavalamppu

text: Vuonna 1996 yhdysvaltalainen Landon Noll kehitti kahden kollegansa kanssa patentoidun Lavarand-menetelmän, jolla laavalamppujen muodostamista kuvioista otettuja kuvia käytettiin apuna satunnaislukujen luomisessa.


title: Luettelo suomalaisista radioasemista

text: Luettelo suomalaisista radioasemista. Näiden lisäksi on tilapäisellä luvalla toimivia radioasemia.


title: Luettelo suomalaisista radioasemista

text: Omalla toimiluvallaan lähettävät toisen radion kanssa ketjussa olevat asemat on mainittu erikseen. Paikallisradiot voivat olla lähetystehoiltaan sen suuruisia, että kattavat myös maakunnallisen alueradion lähetysaluetta tai lähetysalueen. Paikallisradioista jotkut ovat yhteisöradioita.


title: Luettelo kansainvälisistä järjestöistä

text: Kansainvälinen järjestö voi olla valtioiden tai erimaalaisten jäsenten perustama organisaatio. Useissa järjestöissä edustettuina ovat jäsenvaltioiden hallitukset, jolloin puhutaan valtioidenvälisistä järjestöistä ("intergovermental organisation", IGO). Kun jasenet ovat yksityishenkilöitä, puhutaan kansalaisjärjestöistä ("non-governmental organisation", NGO).


title: Litium

text: Litium on alkalimetalleihin kuuluva alkuaine. Muiden alkalimetallien tavoin litium kuuluu jaksollisessa järjestelmässä ensimmäiseen pääryhmään. Litiumin kemiallinen merkki on Li, järjestysluku on 3 ja atomimassa IUPACin standardin mukaisesti [6,938; 6,997] amu. Alkuaineen CAS-numero on 7439-93-2. Litium on kevyin kaikista metalleista, ja se jopa kelluu vedessä. Keveytensä vuoksi litiumia käytetään kovissa ja kevyissä metalliseoksissa, erityisesti lentokoneissa.


title: Litium

text: Litiumin tiheys on huoneenlämpötilassa pienin kaikista metallimaisista alkuaineista, 0,534 g/cm eli noin puolet veden tiheydestä. Metalli on pehmeää ja sitä voidaan leikata veitsellä. Litiumin lämpökapasiteetti on kiinteistä alkuaineista korkein ja sen vuoksi litiumilla on käyttöä lämmönsiirtimissä. Ongelmaksi muodostuu kuitenkin litiumin voimakas taipumus aiheuttaa korroosiota.


title: Litium

text: Litiumilla on kaksi eri kidemuotoa. Kuutiollinen litium on stabiili −180 °C:n lämpötilasta aina sulamispisteeseensä 180,5 °C saakka. Kuutiollinen alkeiskoppi muuntuu heksagonaaliseksi noin −190 °C:n lämpötilassa.


title: Litium

text: Litiumilla on kaksi luonnossa esiintyvää pysyvää isotooppia, jotka ovat Li, jonka osuus on 7,594 %, ja Li, jonka osuus on 92,414 %. Näiden lisäksi on valmistettu isotooppeja, joiden massaluvut ovat 3–5 ja 8–12. Nämä kaikki ovat radioaktiivisia. Kaupallisen litiummetallin atomimassa vaihtelee välillä 6,94–6,99 u, koska erotusprosessit vaikuttavat isotooppikoostumukseen ja litium-6-isotooppia erotetaan usein litiummetallista ydinteknologian tarpeisiin.


title: Litium

text: Litium on kemiallisesti erittäin reaktiivinen metalli, eli se reagoi voimakkaasti muiden aineiden kanssa. Muihin raskaampiin alkalimetalleihin verrattuna se on kuitenkin vähemmän reaktiivinen. Litium reagoi herkästi jo alhaisessa lämpötilassa hapen kanssa oksidiksi ja muiksi happea sisältäviksi yhdisteiksi sekä typen kanssa nitridiksi. Nitridin muodostuminen on poikkeuksellista, sillä vain harvat alkuaineet reagoivat typpimolekyylien kanssa ja alkalimetalleista ainoastaan litium muodostaa nitridin. Kuumennettaessa ilmassa noin 200 °C:ssa (itsesyttymislämpötila 179 °C) se syttyy palamaan. Kuumennettaessa litium reagoi myös voimakkaiden hapettimien, happojen sekä hiilivetyjen, halogeenien, betonin, hiekan ja asbestin kanssa, mikä saattaa aiheuttaa tulipalon tai räjähdyksen. Se reagoi voimakkaasti myös veden kanssa muodostaen litiumhydroksidia ja vetyä. Toisin kuin muiden alkalimetallien ja veden välisessä reaktiossa, vapautuva vety ei yleensä syty palamaan. Kylmä ammoniakki liuottaa litiumia ja litiumin ammoniakkiliuoksia voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä. Kuumennettaessa ammoniakin kanssa muodostuu litiumamidia.


title: Litium

text: Muiden alkalimetallien tavoin litium esiintyy yhdisteissään hapetusluvulla +I. Alkalimetalleja se muistuttaa muun muassa muodostamalla vahvasti emäksisen hydroksidin. Sillä on kuitenkin myös monia samankaltaisia ominaisuuksia magnesiumin kanssa, mitä kutsutaan diagonaaliseksi sukulaisuudeksi. Tästä esimerkkinä ovat veteen niukkaliukoiset litiumfosfaatti, litiumfluoridi ja litiumkarbonaatti, jotka ovat veteen niukkaliukoisia kuten myös magnesiumin vastaavat yhdisteet. Muiden alkalimetallien vastaavat suolat liukenevat veteen hyvin.


title: Litium

text: Magnesiumin ja muiden maa-alkalimetallien kaltainen on myös reaktio hapen kanssa. Litium muodostaa hapen kanssa oksidin, kun natrium reagoi muodostaen natriumperoksidia ja kalium ja raskaammat alkalimetallit superoksideita. Litiumilla on alkalimetalleista korkein varaustiheys ja monilla sen yhdisteillä on ioniluonteen lisäksi myös melko vahva kovalenttinen luonne. Litiumatomi on muita alkalimetalleja pienikokoisempi. Tämän vuoksi sen varaustiheys on suurempi ja lähellä magnesiumin varaustiheyttä. Tämä selittää myös osaltaan samankaltaisuudet magnesiumin kanssa. Monet litiumsuoloista, esimerkiksi litiumkloridi, liukenevat poolisten liuottimien, kuten veden, lisäksi myös poolittomiin orgaanisiin liuottimiin, muun muassa asetoniin.


title: Litium

text: Litium muodostaa monia organolitiumyhdisteitä, jotka ovat organometalliyhdisteitä. Alkyylilitiumyhdisteitä valmistetaan alkyylikloridien ja litiummetallin välisellä reaktiolla. Ne ovat erittäin voimakkaasti emäksisiä ja reagoivat helposti ilman sekä veden kanssa. Tämän vuoksi niitä säilytetään typpi- tai jalokaasuilmakehässä. Käytetyimpiä organolitiumyhdisteitä ovat n-, sek- ja tert-butyylilitiumit.Litiumin mineraaleista petaliitin ja spodumeenin löysi brasilialainen José Bonifácio de Andrada Utön saarelta Ruotsista tuoduista näytteistä 1700-luvun loppupuolella. Litiumin löysi ruotsalainen kemisti Johan August Arfwedson vuonna 1817 tutkiessaan petaliittimineraalia. Nimen litium alkuaineella antoi Jöns Jacob Berzelius vuonna 1818 ja se on johdos kreikan kielen kiveä tarkoittavasta sanasta "lithos". Metallina litiumia sai ensimmäisenä aikaiseksi Humphry Davy vuonna 1818 elektrolysoimalla litiumoksidia. Suunnilleen samaan aikaan suomalainen kemisti Johan Gadolin havaitsi litiumyhdisteiden värjäävän liekin karmiininpunaiseksi. Useampia grammoja metallista alkuainetta valmistivat ensimmäisinä Robert Bunsen ja Augustus Matthiesen vuonna 1854.


title: Litium

text: Ennen toista maailmansotaa litiumilla ja sen yhdisteillä oli vain vähäistä käyttöä erikoissovellutuksissa. Toisen maailmansodan jälkeen litiumia alettiin käyttää metalliseoksissa alumiinin ja magnesiumin kanssa sekä voiteluaineissa litiumstearaatin muodossa. Litiumin kysyntää on myös kasvattanut litiumioniakkujen kehittäminen.


title: Litium

text: Litium on maailmankaikkeudessa melko harvinainen alkuaine. Se on vedyn ja heliumin lisäksi yksi kolmesta ensimmäisestä alkuräjähdyksen jälkeen muodostuneista alkuaineista, mistä litiumin osuus oli noin 10. Vaikka litiumia syntyykin tähdissä se myös kuluu saman tien.


title: Litium

text: Litiumin esiintyminen ruskeissa kääpiöissä erottaa ne punaisista kääpiöistä. Skorpionin tähdistön Messier 4 -tähtijoukosta on löytynyt tähti, jonka suuri litiumpitoisuus on tieteelle arvoitus. Litiumin esiintyminen tähdissä voidaan todeta spektroskooppisin menetelmin. Litium on maankuoren alkuaineista 27. yleisin ja sen pitoisuus on noin 0,006 %.


title: Litium

text: Litiumia ei reaktiivisena alkuaineena löydy vapaana luonnossa, vaan se on aina yhdisteinä mineraaleissa, joita tunnetaan noin 150. Tärkeimmät sen mineraaleista ovat lepidoliitti K(Li, Al)(Al, Si)O(F, OH), spodumeeni LiAlSiO, petaliitti LiAlSiO ja amblygoniitti (Li, Na)Al(F, OH)PO. Litiummineraalit ovat tyypillisiä suola-aavikoille. Litiumia on myös melko runsaita määriä suolavesijärvissä, joita on muun muassa Chilessä, Yhdysvalloissa ja Argentiinassa.


title: Litium

text: Vuonna 2009 litiummineraaleja louhittiin yhdeksässä suurimmassa tuottajamaassa yhteensä noin 18 000 tonnia ja suurin malmintuottaja oli Chile, jonka osuus tästä oli noin 10 600 tonnia. Muita suuria litiummalmeja tuottavia maita ovat Yhdysvallat, Australia, Kiina ja Argentiina. Maailman jäljellä olevaksi litiumvarannon suuruudeksi on arvioitu noin 23 miljoonaa tonnia, josta Chilen osuus on noin 7,7 miljoonaa tonnia. Myös Boliviassa on suuret litiumvarannot, joiden arvioidaan olevan jopa puolet koko maailman varannoista, mutta ne ovat sopivan infrastruktuurin puutteen vuoksi suurelta osin hyödyntämättä. Suuria määriä litiummineraaleja, pääasiassa spodumeenia, on myös muun muassa Kongon demokraattisessa tasavallassa. Pienempiä määriä litiummineraaleja on myös Euroopassa, muun muassa Portugalissa. Suomessa spodumeenia on löydetty Tammelasta ja lepidoliittia maan keskiosista. Suomessa litiumkaivospiirejä on Kokkolan Ullavassa ja Kaustisella Keliber-hankkeeseen liittyen. Tavoitteena on nousta Euroopan suurimmaksi litiumin tuottajaksi. Keliber-hankkeen suurin omistaja on norjalainen kaivosyhtiö Nordic Mining.


title: Litium

text: Litiummineraalit sisältävät tyypillisesti noin 1–3 painoprosenttia litiumia ja erityisesti spodumeenimalmi rikastetaan vaahdottamalla. Tämän jälkeen mineraali liuotetaan rikkihappoon tai kuumennetaan kalsiumkarbonaatin kanssa ja muodostuva litiumsuola uutetaan vedellä tai käytetään ioninvaihtoprosessia. Ioninvaihtoprosessissa malmia kuumennetaan natrium- tai kaliumyhdisteen kanssa, jolloin muodostuu veteen liukenevia litiumyhdisteitä. Esimerkiksi kaliumsulfaattia käytettäessä muodostuu litiumsulfaattia. Ennen näitä prosesseja α-spodumeeni ja α-lepidoliitti muunnetaan kuumentamalla 1 100 °C:n lämpötilassa hauraammiksi β-muodoikseen.


title: Litium

text: Veteen liukeneva litium käsitellään natriumkarbonaatilla, jolloin saadaan niukkaliukoista litiumkarbonaattia, joka reagoi suolahapon kanssa muodostaen litiumkloridia. Litiumkloridi sulatetaan ja sen joukkoon on lisätty kaliumkloridia sulamispisteen alentamiseksi. Tyypillisesti litiumkloridia on 45–55 painoprosenttia, jolloin seoksen sulamispiste on 400–460 °C. Sulaa metallikloridiseosta elektrolysoidaan sähkövirralla, jolloin litium pelkistyy metalliksi.


title: Litium

text: Metallista litiumia käytetään lähinnä metalliseoksissa ja ensimmäisiä kaupallisesti merkittäviä käyttökohteita oli lyijyseosten kovuuden lisääminen litiumia käyttämällä. Ensimmäinen tällainen metalli oli Saksassa 1920-luvulla kehitetty Bahnmetall, joka sisälsi lyijyn lisäksi pieniä määriä litiumia, kalsiumia ja natriumia. Litiumin ja alumiinin seokset ovat hyvin kevyitä ja kovia ja niitä käytetään erityisesti lentokoneiden valmistuksessa. Litium lisää sekä alumiinin kovuutta että sen kimmomoduulia. Nämä seokset sisältävät tyypillisesti noin 2,5 % litiumia ja 95,3 % alumiinia ja näiden lisäksi myös kuparia, magnesiumia ja zirkoniumia.


title: Litium

text: Litiummetallia käytetään myös tritiumin tuottamiseen, mitä saadaan pommittamalla neutroneilla litiumin isotooppia litium-6:ta. Litiumia käytetään myös anodimateriaalina litiumakuissa, joista kehitetään lyijyakkujen korvaajia esimerkiksi liikennevälineisiin. Sitä käytetään myös alumiinin valmistuksessa poistamaan kryoliitista muodostuvaa fluoria. Sillä on myös käyttöä metallurgiassa kuparin, nikkelin ja teräksen deoksidoinissa ja ymppäyksessä. Litiumin ammoniakkiliuosta käytetään pelkistimenä orgaanisessa synteesissä, jolloin reaktiosta käytetään nimitystä Birch-pelkistys.


title: Litium

text: Yksi tärkeimmistä litiumin yhdisteistä on litiumkarbonaatti, jota käytetään muun muassa emalien valmistuksessa, metallurgiassa fluksina eli esimerkiksi alentamaan alumiinin sulamispistettä ja muiden litiumyhdisteiden valmistuksessa. Litiumoksidia hyödynnetään lasikeramiikassa. Teollisuudessa käytetään paljon litiumstearaattipohjaisia voiteluaineita, jotka kestävät korkeitakin lämpötiloja eivätkä kovetu kylmissä lämpötiloissa.


title: Litium

text: Litiumia käyttävä litiumioniakku on hyvin yleinen akkutekniikka. Siinä katodina on esimerkiksi litiumkobolttioksidi. Litiumioniakkuja käytetään muiden muassa kannettavissa laitteissa kuten tietokoneissa, matkapuhelimissa ja käsityökaluissa sekä autoissa ja varavoimanana sähköverkoissa. Litiumkloridi on yksi hygroskooppisimmista yhdisteistä, minkä vuoksi sitä voidaan käyttää kuivausaineena erityisesti kaasujen kuivaukseen. litiumhydroksidia käytetään litiumvoiteluaineiden valmistuksessa sekä absorboimaan hiilidioksidia muun muassa avaruusaluksissa ja sukellusveneissä. Litiumhydridiä käytetään vedyn varastoimiseen. Vety vapautuu, kun litiumhydridi reagoi veden kanssa.


title: Litium

text: Litiumin vaikutuksen eläinten käyttäytymiseen huomasi australialainen psykiatri John Cade vuonna 1938. Hän tutki orgaanisten anioneiden vaikutusta eläimiin ja tarvitsi hyvin vesiliukoisen yhdisteen, minkä vuoksi hän käytti litiumsuoloja. Litiumyhdiste aiheutti käyttäytymismuutoksia ja Cade arveli litiumin vaikuttavan jollain tavoin aivoihin. Vuonna 1949 hän kokeili litiumkarbonaattihoitoa vaikeasta kaksisuuntaisesta mielialahäiriöstä kärsivään potilaaseen. Potilas sai apua litiumlääkityksestä sairauteensa. Litiumin vaikutus sairauden hoidossa ei ole täysin tiedossa. Yhdeksi taudin syyksi on esitetty liian aktiivisesti toimivaa inositolimonofosfataasientsyymiä, mikä johtaa aivojen välittäjäaineiden epätasapainoon. Litium korvaa entsyymin rakenteessa magnesiumionit ja siten inhiboi sen toimintaa. Litiumkarbonaattihoidon huonona puolena ovat sen haittavaikutukset: muistiongelmat, käsien vapina ja voimakas janon tunne. Kaksisuuntaisen mielialahäiriön hoidossa käytettävä terapeuttinen annos on melko lähellä myrkyllistä annosta. Suomessa on lääkekäytössä lääketehdas Orionin litiumkarbonaattivalmiste "Lito".


title: Ludwig Wittgenstein

text: Ludwig Josef Johann Wittgenstein (26. huhtikuuta 1889 Wien, Itävalta – 29. huhtikuuta 1951 Cambridge, Englanti) oli itävaltalais-englantilainen filosofi, joka vaikutti 1900-luvun alkupuolella loogiseen empirismiin ja analyyttisen filosofian syntyyn.


title: Ludwig Wittgenstein

text: Wittgensteinin tuotanto jaetaan usein varhaiseen ja myöhäiseen kauteen. Vaikka hänen ajattelunsa muuttui ajan mittaan radikaalistikin, muutamat tutkijat ovat myös painottaneet hänen teostensa olennaisia jatkuvuuksia.


title: Ludwig Wittgenstein

text: Wittgenstein syntyi sivistyneeseen ja musikaaliseen perheeseen. Pianisti Paul Wittgenstein oli hänen isoveljensä. Hän oli kotiopetuksessa vuoteen 1903, jonka jälkeen hän aloitti Linzissä kolmivuotisen, teknisiin aineisiin erikoistuneen reaalikoulun.


title: Ludwig Wittgenstein

text: Wittgenstein siirtyi 1906 opiskelemaan tekniikkaa Berliinin teknilliseen korkeakouluun, jossa hän kiinnostui ilmailusta. Hän muutti 1908 Manchesteriin tekemään tekniikan tohtorintutkintoaan. Opiskellessaan Manchesterissa hän kiinnostui matematiikan perusteista, koska hän tarvitsi matematiikkaa propellien suunnittelussa. Näin hän tapasi modernin logiikan perustajan Gottlob Fregen ja näytti tälle erästä logiikka-aiheista kirjoitelmaansa. Tekstin luettuaan Frege ehdotti, että Wittgenstein voisi lähteä Cambridgen yliopistoon opiskelemaan Bertrand Russellin johdolla logiikkaa. Wittgenstein siirtyi Cambridgeen, teki pian suuren vaikutuksen Russelliin ja G. E. Mooreen ja alkoi työskennellä logiikan ja matemaattisen logiikan perusteiden parissa. Russell huomasi heti Wittgensteinin kyvykkyyden ja jätti logiikan perusteita koskevien ongelmien pohtimisen tälle.


title: Ludwig Wittgenstein

text: Wittgenstein ilmoittautui heti ensimmäisen maailmansodan puhjettua vapaaehtoiseksi Itävalta-Unkarin armeijaan, toisin kuin pasifisti Russell. Sodan aikana hän kirjoitti maineikkaimman teoksensa "Tractatus logico-philosophicuksen" eli "Loogis-filosofisen tutkielman". Teos pohjaa käsitykseen kielestä, jonka mukaan mielekkäät lauseet ovat maailman asiantilojen kuvia. Lauseet sanovat aina maailman olioiden olevan tavalla tai toisella, ja maailma voi joko vastata lausetta tai olla vastaamatta. "Tractatuksessa" Wittgenstein pohtii logiikan näkökulmasta kielen ja maailman välisen yhteyden edellytyksiä.


title: Ludwig Wittgenstein

text: Tämä käsitys lauseiden luonteesta sulkee kielenkäytön ulkopuolelle esimerkiksi etiikkaa tai estetiikkaa koskevat pohdinnat, kenties filosofian yleisemminkin, sillä niissä ei selvästikään ole kyse maailmassa olevien olioiden tilasta. Wittgenstein kuitenkin sanoo, että näitä asioita voi "näyttää" ("zeigen") kielen pohjalta, vaikka niitä ei varsinaisesti voikaan "sanoa" ("sagen"). Esimerkiksi olioiden olemassaolosta ei voi muodostaa väitelauseita, mutta olioista puhuminen kuitenkin viittaa niiden olemassaoloon.


title: Ludwig Wittgenstein

text: Saatuaan "Tractatuksen" valmiiksi Wittgenstein uskoi ratkaisseensa kaikki oleelliset filosofiset kysymykset. Hän päätti jättää filosofian ja ryhtyi opettajaksi Itävallan maaseudulle pieneen Trattenbachin kylään. Samaan aikaan "Tractatus" alkoi herättää kiinnostusta, ja niin sanotun Wienin piirin jäsenet olivat siitä erityisen innostuneita. Wienin piiri koostui filosofeista, joiden mielestä filosofian tulisi olla luonteeltaan luonnontieteitä muistuttavaa ja sen tärkeimpänä apuvälineenä olisi käytettävä modernia logiikkaa. Wieninpiiriläiset kokivat käyttökelpoiseksi etenkin "Tractatuksen" tieteeseen soveltuvan puolen, joka koskee väitelauseiden mielekkyyden rajoja ja suhdetta. Vaikka "Tractatus" ja looginen empirismi yhdessä muodostivat analyyttisen filosofian perustan, Wittgenstein suhtautui Wienin piirin toimintaan epäillen. Hänestä loogiset empiristit olivat enemmänkin jonkinlaisia tieteisuskovaisia kuin vakavasti otettavia filosofeja.


title: Ludwig Wittgenstein

text: Lyhyehkön opettajanuransa jälkeen Wittgenstein päätyi tutkimaan "Tractatusta" uudelleen. Hän huomasi tehneensä useita vakavia virheitä ja palasi jälleen filosofian pariin. Wittgensteinin myöhemmältä kaudelta on jälkipolville jäänyt paljon muistiinpanoja ja luentomateriaalia sekä muutamia vasta paljon myöhemmin julkaistuja kirjoja. Tärkein myöhäiskauden teos on "Filosofisia tutkimuksia", jossa hän esittelee pääajatuksensa hyvin selvästi. Vasta Wittgensteinin kuoleman jälkeen kirjaksi kootussa "Filosofisissa tutkimuksissa" hän esittää muun muassa paljon puhutun yksityisen kielen argumentin ja käsittelee siinä säännön seuraamisen ongelmaa.


title: Ludwig Wittgenstein

text:
Wittgenstein huomasi, että hänen luomansa kielen kuvateoria ei riitä kielen luonteen tutkimiseen, koska kielen tehtävä maailman kuvaajana on vain yksi sen käyttötarkoituksista ja on olemassa muitakin kielen käyttötapoja. Hän kutsui kielen käyttötapoja kielipeleiksi. Esimerkiksi rukoilulla, anteeksipyytämisellä, kiroilulla, tieteellisillä väittämillä ja muilla kielen käyttötavoilla on omat kielipelinsä. Vastaavasti esimerkiksi lääkäreillä, ralliautoilijoilla, katolilaisilla, luterilaisilla ja muilla kielen käyttäjillä on omat kielipelinsä. Kielipelit voivat olla toisilleen läheistä tai kaukaista sukua. Lääkärin ja ralliautoilijan puheet poikkeavat toisistaan enemmän kuin katolisen ja luterilaisen kristityn. Analogia on sama kuin pesäpallolla ja baseballilla verrattuna pesäpalloon ja nyrkkeilyyn. Wittgenstein korosti, poiketen perinteisestä kielianalyyttisesta tavasta etsiä jotain yhtä tiettyä yhdistävää tekijää joka niputtaa alleen jonkin tietyn sanan merkityksen, ettei tällaista yhdistävää piirrettä tarvitse olla olemassa, vaan saman sanan käytöt eri kielipeleissä muodostavat perheen jota yhdistää perheyhtäläisyys - samoin kuin tietyn perheen joillakin jäsenillä on samanlainen nenä, joillakin samanlainen kävelytyyli jne. ilman yhtä kaikkia yhdistävää piirrettä.
Wittgenstein säilytti edelleen näkemyksensä siitä, että filosofiset ongelmat johtuivat kielen väärinkäytöstä, mutta nyt hänen mukaansa kielen väärinkäyttöä on kahden tai useamman kielipelin sekoittaminen, muunlaista kielen väärinkäyttöä ei ole. Esimerkiksi kysymys ”Onko enemmän identtinen kuin epätosi vai maksalaatikko?” saattaisi olla aivan pätevä jossain kielipelissä, vaikkei sellaista tällä hetkellä tunnetakaan. On kuitenkin vaikeaa, ellei inhimillisesti mahdotonta, kuvitella sellaista aktuaalista tilannetta, yleisemmin "elämänmuotoa", jossa tämänkaltaisilla ilmaisuilla olisi varsinainen merkitys. Voidaan toki kehittää sketsi tai ajatella tosielämän tilanne, jonka komiikka perustuisi vastaavanlaisille epäkieliopillisille puheakteille. Wittgensteinin mukaan olisikin mahdollista, jopa toivottavaa, kirjoittaa filosofinen teos vitsien muotoon. Hämäräksi kuitenkin jää, "millainen" huumori edustaisi erityisesti "filosofisesti" arvokasta tyyppiä. Joka tapauksessa Wittgenstein kiteyttää näkemyksensä kielen hermeneuttisesta, ennalta loogisesti rajaamattomasta luonteesta viittaamalla radikaaliin "toiseuteen": hänen mukaansa emme ymmärtäisi leijonia vaikka ne osaisivat puhua.


title: Ludwig Wittgenstein

text: Wittgensteinin kielipeliajatus on vaikuttanut uskonnonfilosofiseen keskusteluun ja fideismin syntyyn, vaikka Wittgenstein itse ei yhdessäkään pääteoksistaan ole kovin eksplisiittisesti tarkastellut uskonnollista kieltä.


title: Levykeasema

text: Levykeasema on magneettisuutta hyväkseen käyttävä massamuistilaite. Levykeasemat olivat 1970–1990-luvuilla yleisesti käytössä tietokoneissa.


title: Levykeasema

text: Levykeasema lukee ja kirjoittaa levykkeitä ja siten mahdollistaa tiedon siirtämisen pysyvässä muodossa paikasta toiseen ja eri koneiden välillä sekä tiedon säilyttämisen senkin jälkeen kun kone sammutetaan. Tieto tallennetaan levyn pyöriessä levykkeen urille (engl. "track") siirtämällä luku-/kirjoituspäätä eri etäisyydelle levykkeen keskustasta. Urien sisältö koostuu sektoreista (engl. "sector"). Levykkeiden yleisimmät koot ovat 8″ (noin 203 mm), 5,25″ (noin 133 mm) ja 3,5″ (noin 89 mm) aikajärjestyksessä vanhimmasta uusimpaan. Koska 5,25″ levykkeitä on kutsuttu lerpuiksi ja 3,5″ levykkeitä korpuiksi, käytössä ovat olleet myös nimitykset lerppuasema ja korppuasema.


title: Levykeasema

text: Kotitietokoneissa käytettiin usein omaan koteloonsa asennettuja ulkoisia levykeasemia, jotka muun muassa Commodore 64:ssa kytkettiin koneeseen sarjakaapelilla. Uudemmissa 16/32-bittisissä koneissa kuten Amiga ja muissa saman sukupolven koneissa 3,5″ levykeasema oli vakiovaruste ja usein sijoitettu laitteen sivuun. Samaa järjestelyä käytettiin useissa kannettavissa tietokoneissa. Tornimallisissa PC-koneissa levykeasema asennetaan vapaaseen 3,5 tai 5,25 tuuman laajennuspaikkaan koneen kotelon etuosaan. Jollei laajennuspaikkaa voida käyttää, voidaan käyttää ulkoista levykeasemaa.


title: Levykeasema

text: Optiset asemat, jotka lukevat ja mahdollisesti myös kirjoittavat CD-, DVD- tai Blu-ray-levyjä, sekä USB-muistit ja muistikortit ovat käytännössä syrjäyttäneet levykeasemat. Myös optiset levyasemat asennetaan levykeasemista periytyviin 5,25 tuuman laajennuspaikkoihin.


title: Levyke

text: Levyke (arkikielessä myös ”disketti”) on magneettinen muistilevy, joka on kiinteässä suojakuoressa. Levykkeitä on käytetty erityisesti tietokoneiden siirrettävinä tiedontallennusvälineinä. Levykkeen kotelon sisällä on ohut rautaoksidilla pinnoitettu muovinen kiekko, joka on pakattu yleensä neliön muotoiseen suojakoteloon. 8 ja 5¼ tuuman levykkeiden (”lerppu”) kotelo on taipuisa ja 3½ tuuman levykkeiden (”korppu”) kotelo on jäykkä. Levykkeen lukemiseen ja sille tallentamiseen käytetään levykeasemaa.


title: Levyke

text: Toisin kuin äänilevyllä ja CD-levyllä, tietolevykkeiden tietoa ei talleteta spiraalimuotoisesti vaan samankeskeisille renkaille, joita kutsutaan uriksi. Levykeaseman lukupää siirtyy sivusuunnassa askeleittain uralta toiselle levyn pyöriessä alla. Yksi ura on jaettu sektoreihin ja levyllä olevaan tietolohkoon viitataan sen ura- ja sektoriosoitteella. Tyypillisesti levyn alkuun (sopimuksenvarainen käsite) talletetaan käyttöjärjestelmän käyttämän tiedostojärjestelmän määrittelemällä tavalla kirjoitettu hakemisto, johon kirjataan tiedostojen nimet ja mistä sektoreista kyseessä oleva tiedosto koostuu.


title: Levyke

text: Nykyisin optiset levyt kuten CD-, DVD- ja Blu-ray-levyt, ulkoiset kiintolevyt sekä USB-muistit ja muistikortit ovat suurelta osin korvanneet levykkeet.


title: Levyke

text: Ensimmäiset levykkeet kehitti IBM:n tutkimuskeskus San Joséssa 1960-luvun lopussa. Ne oli tarkoitettu IBM Series/370 -keskustietokoneiden käyttöjärjestelmäpäivitysten siirtoon ja syrjäyttämään suuret ja hitaat nauha-asemat. IBM myös osti japanilaiselta Yoshirō NakaMatsilta patentin levyketeknologiaan, jonka hän väitti kehittäneensä jo 1950-luvulla. Kahdeksantuumainen levy tuli markkinoille 1971.


title: Levyke

text: Vaikka kahdeksan tuuman levykkeet ovat vanhentunutta tekniikkaa, jotkin tahot käyttävät niitä vielä, esimerkiksi Nasan avaruussukkulan varaosien tarkistamisessa käytetyt laitteistot, jotka toimivat 8086-suorittimella. Suomessa kahdeksan tuuman levykkeitä käytti ainakin IBM S/34 vielä 1980-luvulla.


title: Levyke

text: Vuonna 1976 markkinoille tuli 5¼ tuuman levyke, jonka asemat olivat kahdeksantuumaista halvempia ja syrjäyttivät pian kahdeksantuumaiset.


title: Levyke

text: Mikrotietokoneiden aikakaudella levykeasemat yleistyivät huomattavasti, etenkin CP/M-käyttöjärjestelmän yleistyessä. Vaikka levyjen fyysinen formaatti oli 5¼ tuumaa, eri valmistajien loogiset formaatit eivät olleet pääsääntöisesti yhteensopivia keskenään, mikä vaikeutti tiedon siirtoa tietokoneiden välillä.


title: Levyke

text: Harrastelija- ja kotikäyttöön levykeasema oli pitkään suhteellisen kallis lisälaite – usein kalliimpi kuin itse tietokone. Kotitietokoneet käyttivät 1980-luvulla usein vielä C-kasettia tallennusmedianaan. Muun muassa vuonna 1982 julkaistu, suuren suosion saavuttanut Commodore 64 käytti C-kasettia, mutta vaihtoehtona oli myös 5¼ tuuman levykeasema.


title: Levyke

text: Ensimmäinen Sonyn kehittämää 3,5-tuuman formaattia käyttänyt tietokone oli Sony SMC-70 (1982).


title: Levyke

text: Vuonna 1984 Apple valitsi Sonyn 90 × 94 millimetrin levykeformaatin käytettäväksi Macintosh-tietokoneissaan ja siten pakotti sen standardiformaatiksi Yhdysvalloissa. Formaattia oli käytetty jo Macintosia aiemmin Hewlett-Packardin HP-150:ssä (1983). Tuotetta markkinoitiin sittemmin tuumamitalla 3½, minkä oli tarkoitus painottaa levykkeen pienempää kokoa 5¼″-standardiin verrattuna. Myös IBM siirtyi 3½ tuuman levykkeisiin PS/2-tuotesarjassaan, kun IBM:n aiemmat PC ja AT-mikrotietokoneet olivat käyttäneet 5¼ tuuman levykkeitä.


title: Levyke

text: Microsoftin MS-DOS-käyttöjärjestelmään tuki 3½ tuuman levykkeille tuli versiossa 3.2. 3½ tuuman levykkeistä tuli keskeinen tallennusväline 1980-luvun jälkipuoliskolla PC-tietokoneissa sekä Amigassa ja Atari ST:ssä. Se oli myös MSX-kotitietokonestandardin virallinen levykoko. Vuonna 1989 3½ tuuman levykkeitä myytiin enemmän kuin 5¼-tuumaisia.


title: Levyke

text: Myöhemmin 3½ tuuman levykkeiden tallennuskapasiteetti alkoi jäädä riittämättömäksi. Esimerkiksi vuoden 1994 Microsoft Office 4.3 käsitti 31 levykettä. Myös jotkut tietokonepelit levittäytyivät yli kymmenelle levykkeelle. Tämä oli epäkäytännöllistä. Kaikilla 16-bittisten koneiden käyttäjillä ei ollut kovalevyjä, joihin pelin olisi voinut tallentaa, minkä vuoksi monet pelit vaativat toistuvaa levykkeiden vaihtelemista. Tästä syystä esimerkiksi Amigalla lisälevyasema olikin suosittu oheislaite.


title: Levyke

text: Levyke koostuu magneettisesti herkästä levypinnasta ja suojakotelosta. Levykkeen pyöreä tallennuspinta pyörii suorakaiteen muotoisessa suojakuoressa keskiakselinsa ympäri. Suojakuori suojaa vain kosketukselta; voimakkaita magneettikenttiä vastaan se ei suojaa.


title: Levyke

text: 8 ja 5¼ tuuman levykkeissä kuori on taipuisa. Taipuisuudesta johtuu levykkeen lempinimi ”lerppu” (engl. "floppy disk"). 3½ tuuman levykkeissä suojakuori on kova ja taipumaton, mistä johtuu tällaisen levykkeen lempinimi ”korppu”.


title: Levyke

text: Levykkeet luokiteltiin usein nelikirjaimisella merkinnällä, esimerkiksi DSDD. Merkinnän kaksi ensimmäistä kirjainta kertovat, onko levy tarkoitettu yksi- (SS, "single side") vai kaksipuoliseen (DS, "double side") tallennukseen. Kaksi viimeistä kirjainta kertovat tallennustiheyden: yksinkertainen (SD, "single density"), korkea (HD, "high density"), nelinkertainen (QD, "quad density") tai ekstra (ED, "extra density").


title: Levyke

text: Myöhemmin kaikki levykkeet olivat kaksipuolisia. Levykkeissä luki DS-merkinnän sijaan usein esimerkiksi MFHD ("micro floppy high density").


title: Levyke

text: Lerpun eli 8″:n tai 5¼″:n levykkeen pehmeässä kuoressa on aukko, joka paljastaa levyn pinnan lukupäätä varten.


title: Levyke

text: Kuoressa on myös pieni reikä levyn indeksointia varten, ja levykkeessä vastaavasti reikä (tai useampia). Levyasema voi käyttää tätä reikää kohdistamaan lukemisen tiettyyn kohtaan levyä. Kaikki järjestelmät eivät käyttäneet tätä ominaisuutta, vaan lukivat dataa levyltä kunnes synkronoituivat bittivirtaan (pehmeä sektorointi).


title: Levyke

text: Kuoren reunassa on kolo, joka toimii kirjoittamisen sallivana merkkinä. Levykkeen pystyy kirjoitussuojaamaan peittämällä tämän kolon teipinpalalla. Tyypillisesti levykepakkauksessa on otsikointitarrojen lisäksi kirjoitussuojateippejä. Johtuen valmistusprosessista myös yksipuolisina myydyissä levykkeissä on yleensä magneettinen media molemmilla puolilla. Leikkaamalla levyyn kirjoituskolo myös toiselle puolelle voidaan levykkeen kääntöpuoli hyödyntää yksipuolisessa pehmeää sektorointia käyttävässä levykeasemassa. Tämä oli yleistä 1980-luvulla.


title: Levyke

text:
Alla mainitut kapasiteetit ovat levykkeen vapaa tallennustila formatoinnin jälkeen.
Korpun eli 3½ tuuman levykkeen kovassa suojakuoressa on metallinen tai muovinen kirjoituspinnan suoja. Suoja siirtyy sivuun, kun levyke asetetaan levykeasemaan. Suojaan kiinnitetty pieni jousi palauttaa suojan takaisin paikoilleen, kun levyke poistetaan asemasta.


title: Levyke

text: Levykkeen suojakuoren etikettipuolelta katsoen oikeassa yläkulmassa on aukko, jossa on pieni liikkuva muovinpala. Kun aukko on peitetty muovinpalalla, levykkeelle voi kirjoittaa. Kirjoitussuoja otetaan käyttöön avaamalla aukko. Myös vasemmassa yläkulmassa voi olla vastaava aukko, jossa ei kuitenkaan ole liikkuvaa muovinpalaa. Aukko merkitsee, että levyke on kaksipuolinen. Puuttuva aukko merkitsee yksipuolista levyä. Edellä mainituista kolmesta merkittävimmästä koosta on myös olemassa paranneltuja versioita. Lisäksi on ollut käytössä erikoisempia levykekokoja, kuten Oricissa ja Amstrad CPC:ssä käytetyt 3 tuuman levykkeet.


title: Levyke

text: Mitsumin "Quick Disk" -formaatti oli käytössä useissa MIDI-yhteensopivissa laitteissa sekä Nintendon Famicom Disk System -laajennuksessa. Formaatti oli muokattavissa ja sitä oli eri kokoja niin fyysisesti kuin tallennuskapasiteetiltaan.


title: Levyke

text: Iomegan suuremman tallennuskapasiteetin levykkeet Zip 100 ja 250 olivat jossain määrin menestyksekkäitä 1990-luvun lopulla. Samoihin aikoihin esitelty kilpaileva tuote, Imationin LS-120 -levykejärjestelmä (”Superdisk”) ei koskaan yleistynyt siitäkään huolimatta, että sen lukuasema oli alaspäin yhteensopiva 3½-tuumaisten 1,44 Mt:n levykkeiden kanssa.


title: Levyke

text: Sony kehitti MiniDisc-levyistä tietokonekäyttöön soveltuvan MD Data -levyn (kapasiteetti 140 Mt), joita on käytetty tietokoneissa siirrettävinä tallennusvälineinä.


title: Leevi and the Leavings

text: Leevi and the Leavings oli suomalainen, vuonna 1978 perustettu poprock-yhtye. Yhtyeen merkittävin jäsen oli Gösta Sundqvist, joka teki melkein yksin kappaleiden sävellykset, sanoitukset ja sovitukset. Sundqvist oli myös yhtyeen laulaja. Muut jäsenet olivat Risto Paananen, Juha Karastie ja Niklas Nylund, ja he päättivät lopettaa yhtyeen Gösta Sundqvistin kuoltua vuonna 2003. Paananen, Karastie ja Nylund palasivat musiikkielämään keväällä 2011 Leavings-Orkesterina.


title: Leevi and the Leavings

text: Leevi and the Leavings tuli tunnetuksi myös siitä, ettei se tehnyt Euroviisujen alkukarsinnan 1981 lisäksi yhtään julkista esiintymistä. Siitä huolimatta yhtye keräsi laajan kuulijakunnan ja se oli suosittu koko uransa ajan. Yhtyeen menestyksen takana olivat pitkälti Gösta Sundqvistin kirjoittamat kappaleet. Sundqvist käsitteli niissä ihmissuhteita, yhteiskunnallisia asioita, alkoholismia, syrjäytyneisyyttä ja luonnonsuojelua, usein humoristisesti ja ironisesti. Yhtye sai vuonna 1995 vuoden kotimaisen yhtyeen Emma-palkinnon.


title: Leevi and the Leavings

text: Leevi and the Leavings julkaisi yhteensä kuusitoista studioalbumia. Yhtyeen tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa ”Mitä kuuluu, Marja-Leena?”, ”Raparperitaivas”, ”Unelmia ja toimistohommia”, ”Poika nimeltä Päivi”, ”Pohjois-Karjala”, ”Teuvo, maanteiden kuningas”, ”Vasara ja nauloja” ja ”Itkisitkö onnesta?”.


title: Leevi and the Leavings

text: Leevi and the Leavingsin perustamisajankohtaa ei tiedetä tarkasti. Gösta Sundqvist oli soitellut ystävänsä ”Jogin” kanssa Etelä-Espoon yhteiskoulun aikana jo 1970-luvun alussa. Syksyllä 1971 Jogi esitteli Sundqvistille Juha Partasen, ja kesäkuussa 1972 he soittivat ensimmäisen kerran yhdessä Reijo Innan kanssa tämän mökillä Iittalassa. Sittemmin Jogi jättäytyi pois yhtyeestä, jonka nimi oli silloin Funeral Procession. Mökin pihapiirissä navetassa oli urut, sähkökitara ja rummut, ja kappaleita nauhoitettiin kasettinauhurilla. Sundqvist oli jo tässä vaiheessa tuotteliain jäsen, ja hän kehitteli koko ajan uusia kappaleita ja sanoituksia. Sundqvist lauloi kappaleet englanniksi ja soitti usein niiden väliin huiluriffejä. Inna, Partanen ja Sundqvist soittivat viimeisen kerran yhdessä heinäkuussa 1974. Elokuussa Inna lähti vaihto-oppilaaksi Yhdysvaltoihin ja yhtye hajosi.


title: Leevi and the Leavings

text: Reijo Inna ja Risto Paananen tutustuivat suorittaessaan asepalvelusta Hämeenlinnan jääkäripatteristossa. Pari kuukautta myöhemmin Inna pyysi Paanasta soittamaan Iittalaan mökille, koska porukasta puuttui basisti, ja niin Paananen tapasi Gösta Sundqvistin ensimmäistä kertaa. Sundqvist ja hänen ystävänsä olivat jo pitkän aikaa tehneet "Stereogramofoni"-kasetteja, joissa he pilailivat eri radio-ohjelmien ja yhtyeiden kustannuksella. Kaseteilla esiintyviä kuvitteellisia yhtyeitä olivat muun muassa The Babyboys, Kyösti Salmenoksan kvintetti ja Leevi and the Leavings. Kasetteja tehtiin kymmenisen kappaletta ja niitä jaettiin ystäväpiirille. Sketseistä suurin osa oli Gösta Sundqvistin käsialaa. Sundqvist halusi pitää nämä omakustanteet noin 20 ihmisestä koostuneen pienen piirin sisällä, sillä hän koki, ettei hänen tarvinnut ”näyttää kenellekään mitään”. Juha Partaselle antamassaan haastattelussa 1978 Sundqvist sanoi, että Leevi and the Leavings syntyi varsinaisesti vuoden 1977 syksyllä.


title: Leevi and the Leavings

text: Yhtyeen nimi ”Leavings” valittiin, koska se sopi hyvin Leevin yhteyteen eikä se tuntunut vaikealta lausuttavalta. Leavings myös ”kuulosti kivalta”, ja oli helppo muistaa. Sundqvistin mukaan nimi oli myös kunnianosoitus yhtyeille, jotka tekivät ”60-luvun inhimillistä soundia”.


title: Leevi and the Leavings

text: Reijo Innan haaveena oli kuitenkin tehdä oikea levy. Kaseteilta valittiin kaksi kappaletta, ”Mitä kuuluu, Marja-Leena?” sekä ”Rakas Annika…”, jotka lähetettiin Atte Blomille Love Recordsiin kuunneltavaksi. Inna teki sen salassa Sundqvistilta, joka ei olisi halunnut tarjota kappaleita julkaistaviksi. Levy-yhtiö tarjoutui kustantamaan levyn, ja ensimmäinen single julkaistiin vuonna 1978. Esikoissingleä mainostettiin epätavallisesti muun muassa "Helsingin Sanomien" Henkilökohtaista-palstan ilmoituksilla, joissa etsittiin Marja-Leena-nimistä henkilöä. Kun single ilmestyi, sitä arveltiin Juice Leskisen tai Hectorin salanimellä levyttämäksi puolivitsiksi.


title: Leevi and the Leavings

text: Aluksi Gösta Sundqvist vastusti kokonaisen albumin tekoa ja halusi julkaista sen sijaan tuplasinglejä. Niitä ilmestyikin kaksi vuonna 1979. Samana vuonna yhtyeeseen liittyi kitaristi Juha Karastie, joka oli soittanut Sundqvistin kanssa yhdessä jo aikaisemmin. Samoihin aikoihin Inna päätti lähteä yhtyeestä, sillä hän halusi pitää yhtyeen anonyymina, singlejä julkaisevana ryhmänä. Innan mielestä yhtyeellä ei ollut tarpeeksi materiaalia kokonaista LP-levyä varten. Innan tilalle rumpaliksi tuli Risto Paanasen vanha koulukaveri Jarmo Leivo.


title: Leevi and the Leavings

text: Yhtyeen ensimmäinen albumi "Suuteleminen kielletty" ilmestyi vuonna 1980. Love Records oli mennyt konkurssiin kesällä 1979, joten albumin julkaisua varten perustettiin levymerkki Black Label Series Atte Blomin uuden kustantamon, Johannan, yhteyteen. Aluksi Sundqvist kaavaili Tauno Paloa levyn avaussanojen lausujaksi, mutta sen osoittautuessa mahdottomaksi Atte Blom kutsui tehtävään hyvin tuntemansa Jörn Donnerin. Levyn muista kappaleista merkittävästi poikennut instrumentaali ”Tuhannen markan seteli” soi aikanaan Urheiluruudun tunnuskappaleena noin kymmenen vuoden ajan. Kappale oli selvä suosikki vielä vuonna 2013 Ylen järjestämässä äänestyksessä Urheiluruudun kaikkien aikojen alkutunnukseksi.


title: Leevi and the Leavings

text: Myöhemmin, vuonna 1981 Leevi and the Leavings osallistui Euroviisujen Suomen alkukarsintaan kappaleella ”Sinisilmä, mansikkasuu”, mutta kappale karsiutui yleisöäänestyksen perusteella. Euroviisukarsinnoissa yhtye esiintyi julkisesti, mikä jäi ainoaksi kerraksi sen uralla. Yhtye ei koskaan levyttänyt kappaletta, mutta siitä on olemassa taltiointi Aarne Tenkasen esittämänä. Leavings alkoi myös valmistella seuraavaa albumiaan, joka ilmestyi vuonna 1981 nimellä "Mies joka toi rock ’n’ rollin Suomeen". Seuraavana vuonna Jarmo Leivo lähti yhtyeestä ja hänet korvattiin Markku Mattilalla. Mattila oli mukana albumilla "Kadonnut laakso", joka on yhtyeen tuotannon elokuvamaisin levy, aina villi länsi -henkisistä kansikuvasta ja kappalevalinnoista Ennio Morricone -viittauksiin asti.


title: Leevi and the Leavings

text: Vuonna 1983 yhtyeeltä ilmestyi neljän kappaleen EP "Jos taivaalta sataisi rahaa". Vuonna 1984 julkaistiin "Leevi and the Leavings" -kokoelmalevy ja seuraavana vuonna uusi studioalbumi "Raha ja rakkaus", jonka kansikuvassa parodioitiin sensaatiolehdistön lööppejä. Levyn menestyneimmäksi kappaleeksi osoittautui ”Poika nimeltä Päivi”. Studioalbumien välillä oli kulunut kolme vuotta, minä aikana esimerkiksi Sundqvist suoritti asepalveluksensa. Vuonna 1986 Leevi and the Leavings vaihtoi taas rumpalia, kun Markku Mattila jättäytyi pois. Mattilalle ei ehditty löytää korvaajaa, joten Sundqvist, Karastie ja Paananen ryhtyivät äänittämään seuraavaa albumia, "Perjantai 14. päivä", kolmistaan. Levyn tekeminen ilman rumpalia kesti lähes vuoden, ja albumista tuli edeltäjiään akustisempi ja folkhenkisempi. Kappale ”Pohjois-Karjala” nousi hitiksi, ja sitä pidetään edelleen yhtenä Leevi and the Leavingsin parhaimmista kappaleista.


title: Leevi and the Leavings

text: Leevi and the Leavings otti vuonna 1987 uudeksi rumpalikseen Niklas Nylundin, joka oli Risto Paanasen työkaveri.Luoto 2004, s. 80 Hänen mukaantulonsa oli yksi tekijä tiellä kohti tulevaa menestystä, sillä Paanasen mukaan ”hän soitti kuin oikea rumpali, ei niin kuin kaveri joka harrastaa rumpujen soittamista”. Heti vuonna 1988 yhtye julkaisi uudistuneella kokoonpanolla "Häntä koipien välissä" -albumin, josta tuli sittemmin yhtyeen myydyin, kokoelmalevyjä lukuun ottamatta. "Suosikin" lukijoiden vuosiäänestyksessä albumi pääsi kotimaisten albumien listalla kahdeksannelle sijalle, ja yhtyesarjassa Leevi and the Leavings oli 12. sijalla. Albumia pidetään Leevi and the Leavingsin varsinaisena läpimurtona, jonka myötä yhtye näytti löytäneen oman tyylinsä. Levyllä on myös yksi yhtyeen tunnetuimmista ja suosituimmista kappaleista, ”Teuvo, maanteiden kuningas”. Seuraava levy, "Musiikkiluokka", on tyyliltään edeltäjänsä kaltainen, mutta siltä ei noussut samankaltaisia kestohittejä.


title: Leevi and the Leavings

text: Yhtye kokeili rajoja myös joulumusiikissa ja äänitti vuonna 1990 albumin "Varasteleva joulupukki", johon saatiin idea alun perin vain muutamasta jouluaiheisesta, surkeita kohtaloita esittelevästä laulusta. Myöhemmin vuonna 1995 "Rakkauden planeetta" -albumin erikoispainoksessa julkaistiin vielä kappale ”Jouluaattona kännissä”. Vuonna 1991 ilmestyi albumi "Raparperitaivas", jonka yksi teema on luonnonsuojelu; voimakkaimmin kantaa luonnon puolesta otetaan kappaleessa ”Tikapuut taivaaseen”. Molemmilla albumeilla on Paanasen mukaan myös teemana se, kuinka ”helposti herkkiä asioita voidaan särkeä typerällä käyttäytymisellä”.


title: Leevi and the Leavings

text: "Raparperitaivaan" jälkeen yhtye piti parin vuoden tauon levyttämisestä, vaikka se julkaisikin vuonna 1992 kokoelmalevyn "Menestyksen salaisuus", jolla oli yksi uusi kappale, ”Paskaa lapsille”. Varsinaista studioalbumia saatiin odottaa kuitenkin seuraavaan vuoteen, kun "Turkmenialainen tyttöystävä" ilmestyi. Vuonna 1995 yhtye julkaisi yhden menestyneimmistä albumeistaan, "Rakkauden planeetan". Kestosuosikeiksi nousivat etenkin kappaleet ”Itkisitkö onnesta?” sekä ”Vasara ja nauloja”, jonka Rautia otti tunnuskappaleeksi televisiomainoksiinsa. Levyn kappaleista ”Rakkauden planeetta” ja ”Luonnollinen valinta” ottavat kantaa luonnon suojelemisen puolesta.


title: Leevi and the Leavings

text: 1990-luvun puolivälissä yhtye sai useita tunnustuksia. Hannu Puttosen ohjaama musiikkivideo ”Rakkauden työkalu” sai Hopeisen Muuvin vuonna 1994. Seuraavana vuonna Leevi and the Leavings sai vuoden kotimaisen yhtyeen Emma-palkinnon, ja vuonna 1996 Gösta Sundqvistille myönnettiin arvostettu Juha Vainio -palkinto. Vuonna 1988 Sundqvist alkoi tuottaa myös radiosarjoja, joista tunnetuimmaksi nousi vuodesta 1993 vuoteen 2002 tehty "Koe-eläinpuisto".


title: Leevi and the Leavings

text: Gösta Sundqvist ei ollut koskaan pitänyt esillä olemisesta, ja päätti vetäytyä julkisuudesta kokonaan vuonna 1996. Yhtye julkaisi yhä tasaiseen tahtiin uusia levyjä, mutta radio- tai lehtihaastatteluja Sundqvist ei enää antanut. Sundqvist ei muun muassa saapunut noutamaan voittamaansa sanoittajapalkintoa, vaan totesi viestissään ”ettei elämä julkisuudessa ole ihmisen arvoista elämää, vaikka se laulunaihetta antaisikin”. Hän oli koko yhtyeuran ajan vältellyt muutenkin julkisia huomionosoituksia, muutamaa kultalevytilaisuutta lukuun ottamatta.


title: Leevi and the Leavings

text: Seuraavan albumin "Käärmenäyttely" yhtye julkaisi vuonna 1996. Vuonna 1997 julkaistua kokoelmalevyä "Keskiviikko… 40 ensimmäistä hittiä" on myyty 149 497 kappaletta, ja se on 16. myydyin kotimainen albumi. Vuonna 1998 julkaistiin "Kerran elämässä", jonka paikallisradioiden musiikkitoimittajat valitsivat kuukauden levyksi. Yhtyeen 2000-luvun ensimmäinen albumi "Bulebule" poikkesi tyyliltään edeltäjistään, sillä kappaleet olivat sanoituksiltaan vieläkin rohkeampia kuin aiemmilla levyillä. Albumi ylsi lähelle kultalevymyyntiä lähinnä siksi, että Fazerin musiikkikerho oli valinnut "Bulebulen" kuukauden poplevyksi. Vuonna 2002 yhtye palasi sille ominaiseen tyyliinsä "Onnen avaimet" -albumilla. Seuraavana vuonna ilmestyi Leevi and the Leavingsin viimeiseksi jäänyt albumi "Hopeahääpäivä", joka nimensä mukaisesti oli yhtyeen 25-vuotisjuhlalevy. Vuonna 2001 julkaistiin kokoelmalevyt "Torstai… 40 seuraavaa hittiä" ja "Stereogramofoni – Sinkkuelämää vuosien varrelta", joilla on paljon harvinaisia kappaleita.


title: Leevi and the Leavings

text: Viimeisten seitsemän elinvuotensa aikana Sundqvist ei antanut haastattelua edes "Soundiin", joka oli julkaissut hänestä aikaisemmin laajojakin juttuja, mutta hän oli luvannut päätoimittaja Timo Kanervalle suostuvansa haastatteluun täytettyään 50 vuotta. "Ilta-Sanomat" julkaisi tosin viikko Sundqvistin kuoleman jälkeen haastattelun, joka perustui vain vähän aikaisemmin käytyyn keskusteluun. Sitä ei kuitenkaan ollut ollut tarkoitus julkaista haastatteluna, sillä Sundqvist oli halunnut välttää siitä seuraavia haastattelupyyntöjä. Juha Partasen mukaan Sundqvist piti näinä vuosina etäisyyttä myös muihin ihmisiin.


title: Leevi and the Leavings

text: Gösta Sundqvist kuoli 46-vuotiaana sydänkohtaukseen Espoossa 16. elokuuta 2003. Paananen oli puhunut Sundqvistin kanssa puhelimessa muutama päivä aikaisemmin; heidän suunnitelmissaan oli tehdä seuraavasta levystä ”iloista poppia”. Viimeisenä iltana he menivät studioon ja tekivät yhdestä edellisen albumin kappaleesta uuden version, joka jäi ”julkaisemattomaksi kappaleeksi”. Sundqvistin kuoleman jälkeen Risto Paananen, Juha Karastie ja Niklas Nylund päättivät yhdessä lopettaa yhtyeen toiminnan, sillä he eivät halunneet jatkaa ilman Sundqvistia. Kuitenkin vielä seuraavan vuoden syksyllä julkaistiin yhtyeen viimeiseksi jäänyt kokoelmalevy "Keskeneräinen sinfonia". Albumilla julkaistiin myös yli kaksikymmentä vuotta pimennossa ollut ”Haloo”-kappale.


title: Leevi and the Leavings

text: Syksyllä 2004 järjestettiin Sundqvistin muistoksi neljä Malja Göstalle -muistokonserttia. Konserteissa useat suomalaiset artistit, kuten Ismo ja Ilkka Alanko, Tuomari Nurmio, Maarit Hurmerinta, Timo Rautiainen, Samuli Putro, Marjo Leinonen ja Pauli Hanhiniemi, tulkitsivat Leevi and the Leavingsin kappaleita. Ohjelma lähetettiin myös televisiossa nimellä "Isälle Göstalta" marraskuussa 2004. Konserteista kaksi järjestettiin Helsingin juhlaviikkojen Huvilateltassa 30. ja 31. elokuuta 2004 ja kolmas Tampere-talon isossa salissa 11. syyskuuta 2004. Neljäs konsertti järjestettiin Lahdessa Sibeliustalossa.


title: Leevi and the Leavings

text: Leevi and the Leavingsin musiikki on suomirockia, joka rikkoo rockin ja iskelmän rajoja. Alkuvaiheessa yhtyeen iskelmällisyys oli ainakin osittain tarkoituksellista, sillä Sundqvist halusi pilkata ”turhantärkeitä kukkopoikia, mitkä kuvittelee et ne on jotain helvetin rokkenrolltähtiä”. Yhtye kokeili myös monia muita tyylilajeja heti alusta alkaen: toisella albumilla diskomusiikkia ja kolmannella rockabillya ja syntetisaattoripoppia. Tero Lietteen mukaan Sundqvistin tuotantoa määrittelee melodisuus ja brittiläisestä folkmusiikista omaksuttu akustisuus; myös Sundqvistin mukaan melodisuus oli hänelle tärkeää.


title: Leevi and the Leavings

text: Gösta Sundqvist oli nuorempana avannut c-kasetteja ja kääntänyt nauhat juoksemaan toiseen suuntaan kuullakseen musiikin takaperin. Sundqvistin mukaan ”se oli ihan toinen musiikkimaailma”, ja hän sai siitä paljon oivalluksia studiossa käytettäväksi. Sundqvistin suurimpia innoittajia olivat Jethro Tull, yhtyeen johtohahmo Ian Anderson ja Amazing Blondel. Progressiivisen rockin lisäksi Sundqvist piti myös klassisesta musiikista, erityisesti Sergei Rahmaninovista. Italoiskelmä nerokkaine sovituksineen oli myös tehnyt häneen lähtemättömän vaikutuksen.


title: Leevi and the Leavings

text: Yhtyeen rumpalin Niklas Nylundin mukaan musiikissa ei ollut taukoja, ja hänellä oli jatkuvasti vaikeuksia hahmottaa kappaleiden rakenteita: ”Tahdit eivät mene esimerkiksi 8/16, vaan siitä puuttuu tahti, tai sitten tulee yksi ylimääräinen.” Nylundin kollega Harri Ala-Kojola oli kerran joutunut hankkimaan projektiaan varten ”Teuvo, maanteiden kuningas” -kappaleen rumpukompit, mutta todennut ne liian epäloogisiksi. Nylundin mukaan kappaleet eivät ole soittoteknisesti hankalia, vain epäloogisia.


title: Leevi and the Leavings

text: Yhtyeen yksittäisten kappaleiden soittajatietoja ei ole tallella. Risto Paanasen mukaan yhtyeen jäsenet soittivat mitä osasivat. Juha Karastie soitti pääasiassa soolokitaraa, ja myös rumpali Niklas Nylund saattoi soittaa kitaraa. Paananen itse soitti komppikitaraa ja bassoa. Sundqvist puolestaan soitti usein kitarateemojen lisäksi kosketinsoittimia.


title: Leevi and the Leavings

text: Leevi and the Leavingsia on pidetty yhtyeenä, joka kuvaa ensisijaisesti suomalaisuutta. Yhtyeen rumpali Nylund on sanonut, että hänen mielestään Sundqvist halusi osin leikitellä näillä mielikuvilla ja dramatisoida niitä: ”Tämä luuserimiehen tarina löytyy kuitenkin myös vaikka Ahmed Ahneesta ja Aku Ankasta, se on niin yleispätevä.” Sundqvist ei itse pitänyt hänelle annetusta ”suomalaisuuden sanansaattajan” asemasta vaan piti itseään ajatusmaailmaltaan enemmän belgialaisena kuin suomalaisena. "Jee jee jee: suomalaisen rockin historia" -kirjassa yhtyeen sanoitusten tyyliä kutsutaan ”surkuhupaisaksi”, sillä se on sekoitus ironiaa ja empatiaa, tragediaa ja komiikkaa. Vaikka Sundqvist tarkasteli hahmojaan komiikan avulla, hän käsitteli silti elämän perusasioita usein syvemmältä kuin monet, jotka yrittivät tehdä sitä vakavissaan. Kolmas nainen -yhtyeen Sakari Pesola kommentoi Leavingsin tyyliä ”kansallisromanttis-parodiseksi”. Tero Valkosen mukaan sanoituksille on ominaista absurdit tarinat ja se, ettei laulaja ota kantaa henkilöiden toimintaan.


title: Leevi and the Leavings

text: "Soundin" toimittaja Jarkko Fräntilä totesi "Onnen Avaimet" -albumin arvostelussaan, että ”joistakin Gösta Sundqvistin hengentuotteista on tullut osa suomalaista identiteettiä”, ja kutsui joitakin tunnetuimpia kappaleita ”laulun muotoon puetuiksi mininovelleiksi”. Toinen "Soundin" toimittaja, Pertti Ojala, kiitti "Torstai… 40 seuraavaa hittiä" -kokoelman arvostelussaan Sundqvistin tarkkanäköisyyttä ”suomalaisen arjen, machouden ja äärimmäisen junttiuden kuvaajana”. Hän antoi myös tunnustusta kappaleiden kaksimielisistä sanoituksista. Juha Vainio -palkinnon myöntäneen raadin perusteluissa mainittiin, että sanoituksista piirtyy esiin ”viisaan talonmiehen” näkemä ”suomalainen sielunmaisema”. Samoin laulujen sanottiin auttavan ”meitä suomalaisia ymmärtämään toisiamme ja ehkä myös hiukan itseämme”. "Länsi-Savon" toimittaja Anssi Mehtälä kutsui Sundqvistia ”suureksi suomalaiseksi kertojaksi” ja ”suomalaisen kansanluonteen kiteyttäjäksi”.


title: Leevi and the Leavings

text: Gösta Sundqvist vastusti tulkintoja, joiden mukaan laulujen sanoitukset viittaisivat hänen omaan elämäänsä. Hän ei myöskään tahtonut tulkita sanoituksiaan edes yhtyeen jäsenille. Ekologiset teemat olivat hänelle tärkeitä, ja hän otti ne esille myös haastatteluissa. Sundqvistilla ei esimerkiksi ollut ajokorttia, koska hänen mielestään autoa saisi ajaa vain, jos kyydissä olisi vähintään kolme ihmistä. Kannanotot ympäristön puolesta tulevat hyvin ilmi "Raparperitaivas"-albumilla, jonka nimikkokappaleessa lauletaan: ”Kun on ihminen pelkästään tuskaa tuoden tuhonnut maapalloaan.” "Raparperitaivasta" seurannut "Turkmenialainen tyttöystävä" on tunnelmaltaan iloisempi, mutta "Rakkauden planeetta" taas yhteiskunnallisesti kantaa ottava. Sundqvist olisi halunnut julkaista "Rakkauden planeetan" pahvikansissa, mutta ne eivät olisi sopineet suurten markettien varkaudenestojärjestelmiin.


title: Leevi and the Leavings

text: Sundqvist oli saanut sanoitustekniikkaansa vaikutteita Reino Helismaalta ja Sauvo Puhtilalta, ja hän tunnusti vuonna 1996 tärkeimmäksi esikuvakseen Juha Vainion. Lempikirjailijakseen hän mainitsi Anton Tšehovin, jonka tragikomiikasta hän sai inspiraatiota tekstintekijänä. Sundqvist tuli harvoin äänitysstudioon valmiiden tekstien kanssa, vaan hän viimeisteli ne useimmiten vasta sitten, kun kappale oli muuten jo valmis. Toisinaan hän saattoi käskeä muut kahville voidakseen kirjoittaa sanoitukset loppuun rauhassa. Tämä ei tarkoita, etteikö Sundqvist olisi jo etukäteen miettinyt laulujen teemoja tai tarinoita; hän ei vain halunnut kertoa niistä etukäteen muille. Paanasen mukaan Sundqvist piti tarinat pimennossa myös siksi, ettei loppuratkaisu olisi paljastunut soitossa.


title: Leevi and the Leavings

text: Leevi and the Leavings oli tunnettu siitä, että se ei esiintynyt koskaan julkisesti. Yhtye ei kertonut sille mitään keskeistä syytä, mutta aluksi kyse oli ilmeisesti vain Leevi-mytologialla leikittelystä. Alkuvaiheessa yhtyeen oli tarkoitus julkaista vain singlejä ja sen julkikuvaan kuului faktan ja fiktion sekoittaminen, mihin levy-yhtiö antoi vapaat kädet. Atte Blom ja Gösta Sundqvist vetäytyivät muutaman viikon ajan päivittäin luomaan kansissa esiintyviä hahmoja ja tapahtumia, joiden myötä alkoi syntyä Leavings-maailma ja -mytologia. Esikoissinglen kannessa esittäjäksi mainitaankin pelkkä ”The Leavings”.


title: Leevi and the Leavings

text: Gösta Sundqvist vertasi ensimmäisessä Leavings-haastattelussa vuonna 1978 yhtyettä Pink Floydiin: Jos Leevi and the Leavings olisi esiintynyt, Sundqvist olisi halunnut samanlaisen lavashow’n kuin Pink Floydilla. Keikoista olisi pitänyt tulla unohtumattomia ja kerta kerralta parempia. Sundqvistin nuoruudenystävän Juha Partasen mukaan yhtyeelle oli helpompaa rakentaa mainetta muiden keinojen, kuten videoiden avulla.


title: Leevi and the Leavings

text: Yhtyeen kappaleita olisi ollut vaikea soittaa keikalla täysipainoisesti, sillä levyillä kappaleissa on useita päällekkäisäänityksiä ja trikkejä. Kappaleet olisi pitänyt sovittaa uudelleen, eikä Sundqvistin ääni myöskään kuulostanut luonnossa samanlaiselta kuin levyllä. Sovitustyyli johti ennen pitkää tilanteeseen, jossa keikoille olisi pitänyt palkata lukuisia lisämuusikoita. Yhtye ei halunnut myöskään käyttää taustanauhoja, sillä se olisi tuntunut ”huijaukselta”.


title: Leevi and the Leavings

text: Lisäksi Sundqvist ei pitänyt suurista väkijoukoista tai matkustamisesta. Koska hän oli myös tinkimätön ja halusi tehdä asiat oman päänsä mukaan, konserttijärjestelyistä olisi todennäköisesti tullut hankalia. Sundqvist viihtyi parhaiten perheensä parissa, mitä esiintyminen olisi rajoittanut. Päätös keikkailemattomuudesta ei ollut yksinomaan Sundqvistin, vaikka toisinaan yhtyeen muut jäsenet kaipasivatkin keikoilta saatavaa suoraa yleisöpalautetta. Tarjouksia kuitenkin tuli jatkuvasti, ja Sundqvist kertoi niistä yleensä jälkikäteen – esimerkiksi eräs suomalainen merkittävä rockfestivaali tarjosi 600 000 markan esiintymispalkkiota 1980–90-lukujen vaihteessa.


title: Leevi and the Leavings

text: Sundqvist totesi myös useaan otteeseen yhtyeen olevan sen jäsenille vain harrastus, ja hän kertoi suhtautuvansa esimerkiksi jalkapalloon paljon vakavammin kuin musiikin tekemiseen. Vuoden 1984 haastattelussa Yleisradiolle hän totesi, että yhtye esiintyisi, jos se ei olisi niin epäkaupallinen ja harrastelijamainen. Sundqvist myös epäili vuoden 1990 haastattelussaan "Soundissa", että keikkailu olisi todennäköisesti ”polttanut hänet loppuun”.


title: Leevi and the Leavings

text: Leevi and the Leavings teki kuitenkin kaksi ”keikkaa” Äimärock-festivaaleilla Iittalassa kesällä 1978 nimillä "Rife Paananen & Kyytipojat" ja "Tarmon Dynamo". Väliaikamusiikkina soitettiin jo studiossa äänitetyt ”Mitä kuuluu, Marja-Leena?” ja ”Rakas Annika…”, jotka julkaistiin singlenä myöhemmin kesällä. Leevi and the Leavingsin ainoa julkinen esiintyminen tapahtui Suomen vuoden 1981 Euroviisu-alkukarsinnassa, jossa yhtye putosi jatkosta yleisöäänestyksen perusteella. Ylen "Mediakomppania"-ohjelmassa vuonna 1990 yhtye esitti livenä kappaleensa ”Matkamuistoja”.


title: Leevi and the Leavings

text: Marraskuussa 2007 ilmestyi tribuuttialbumi "Melkein vieraissa", jonka julkaisi suomalainen musiikkiyhtiö Elements Music. Levyllä kuullaan Leevi and the Leavingsin suurimpia menestyskappaleita muun muassa Happoradion, Maija Vilkkumaan, Viikatteen ja Egotripin esittäminä. Jokainen esiintyjä teki itse sovitukset. 22. lokakuuta 2008 julkaistiin viiden CD:n ja yhden DVD:n kattava kokoelmaboksi "Matkamuistoja – kaikki singlet 1978–2003". Kokoelmassa on 98 kappaletta, ja sen mukana julkaistiin 36-sivuinen kirjanen, joka sisältää haastattelumateriaalia.


title: Leevi and the Leavings

text: Cover-yhtye LeeWings on soittanut Leevi and the Leavingsin kappaleita keikoillaan vuodesta 1998. Ohjaaja Jussi Parviainen teki televisioon keväällä 1999 minisarjan "Elina, mitä mä teen?", joka perustui yhtyeen lauluihin. Sarjassa näyttelivät muun muassa Ismo Apell, Kari Sorvali ja Outi Alanen. Leevi and the Leavingsin lauluihin perustuva musikaali "Teuvo" sai kantaesityksensä Hämeenlinnan Kaupunginteatterissa helmikuussa 2006. Esitys oli teatterin vuoden suosituimpia ja sai lähes 20 000 katsojaa. Musikaalia on esitetty sen jälkeen myös muualla, esimerkiksi Vaasan ylioppilasteatteri Rampissa kesällä 2010. Yhtyeen musiikin kautta kerrottu sanaton näytelmä "Finnhits" sai ensi-iltansa Espoon kaupunginteatterissa syyskuussa 2010. Näytelmä on sukukronikka, joka kertoo yhden perheen tarinan kolmen sukupolven ajalta.


title: Leevi and the Leavings

text: PMMP:n vuoden 2006 albumilla "Leskiäidin tyttäret" julkaistu kappale ”Henkilökohtaisesti” on kunnianosoitus Leevi and the Leavingsille. Yhtye on ollut innoittaja sekä PMMP:n sanoituksille että musiikille; musiikkitoimittaja Ilkka Mattilan mukaan ”sundqvistmaiset tarinat ja melodiat ovat olleet suurelle yleisölle tarttumapinta PMMP:n kappaleisiin”. YUP-yhtyeen Jarkko Martikainen on kertonut, että on yrittänyt ”omaksua häneltä (Sundqvistilta) sitä asennetta, että laulussa ei välttämättä pidä esittää vahvoja väitteitä”. Apulannan Sipe Santapukki on sanonut, ettei löydä ”tarpeeksi hienoja sanoja” kertoakseen yhtyeestä, joka muutti hänen elämänsä ja joka edustaa hänelle täydellisyyttä. Arttu Wiskarin vuoden 2014 kappale ”Sirpa” sai "Rumban" arvostelussa moitteita Leevi and the Leavings -vaikutteista: ”Se ei ole tribuutti, se ei ole edes pastissi, vaan historian hävyttömin plagiaatti”.


title: Leevi and the Leavings

text: Radiomafian top 500 -äänestyksessä vuonna 1995 haettiin kaikkien aikojen parasta kappaletta. Ainoa Leevi and the Leavingsilta listalle päässyt kappale oli ”Teuvo, maanteiden kuningas”, mutta se jäi kauas kärjestä. "Rumban" Suomirockin parhaat biisit -kriitikkoäänestyksessä 1998 sama kappale pääsi 22. sijalle. Listalla oli kahdeksan Leevi and the Leavingsin kappaletta, joista toiseksi korkeimmalle, 37:nneksi, sijoittui ”Pohjois-Karjala”.


title: Leevi and the Leavings

text: Vuonna 2001 Helsingin Sanomien Nyt-liite järjesti äänestyksen parhaista suomalaisista albumikansista. Leevi and the Leavingsin albumi "Suuteleminen kielletty" pääsi 18:nneksi ja "Perjantai 14. päivä" 32:nneksi. "Soundi" listasi 50 parasta suomalaista rock-albumia vuonna 2005, jolloin "Häntä koipien välissä" valittiin 19. sijalle. "Helsingin Sanomat" järjesti Sata rakkainta suomirockia -äänestyksen lukijoilleen vuonna 2007. Leevi and the Leavingsiltä äänestettiin yhteensä 17:ää kappaletta, joista lopulliselle listalle valittiin kolme: ”Mitä kuuluu Marja-Leena?”, ”Pohjois-Karjala” ja ”Teuvo, maanteiden kuningas”. Yhtye ei kuitenkaan päässyt lopullisessa äänestyksessä kymmenen parhaan joukkoon. Yhtyeen kappale ”Jos Helsinki on kaunis” sijoittui kolmannelle sijalle Nyt-liitteen Kaunein Helsinki-aiheinen kappale -verkkoäänestyksessä 2010.


title: Leevi and the Leavings

text: Yhtyeen vanhat jäsenet Risto Paananen, Juha Karastie ja Niklas Nylund ilmoittivat huhtikuussa 2011 palaavansa Leavings-Orkesteri-nimisenä yhtyeenä. Leavings-Orkesteri julkaisi "Arpapeliä"-nimisen albumin 25. toukokuuta. Levyn sisältö on kokonaan orkesterin omaa käsialaa. Leavings-Orkesteri kiertää uuden levyn myötä myös esiintymässä. Tammikuussa 2012 yhtye julkaisi videon uuden kappaleen ”Tänäänkin” studiosessioista ja kesäkuussa 2015 uuden singlen ”Siellä missä toisetkin”.


title: Leevi and the Leavings

text:
1978–1979
1979–1982


title: Leevi and the Leavings

text:
1982–1986
 1986–1987


Leevi and the Leavings


title: Laika

text: Laika (, ”Haukkuja”) oli ensimmäinen elävä olento Maan kiertoradalla.


title: Laika

text: Laika oli Moskovan kadulta löytynyt sekarotuinen narttukoira, joka painoi noin kuusi kiloa. Noin kolmevuotiasta kadulla kylmään ja koviin olosuhteisiin tottunutta koiraa pidettiin sopivana avaruuskoiraksi. Muitakin koiria koulutettiin tähän tehtävään, mutta Laika sai olla ensimmäinen avaruuteen matkaava elävä olento, kun Neuvostoliitto lennätti sen marraskuussa 1957 Maan kiertoradalle. Aluksi Laikan nimi oli "Kurdrjavka" (”Pikku kippura”), ja sitä kutsuttiin lempinimillä "Žutška" (”Pikku kirppu”) ja "Limontšik" (”Sitruuna”). Yhdysvalloissa lehdistö kutsui Laikaa nimellä "Muttnik" ("mutt" + "Sputnik", jossa "mutt" tarkoittaa sekarotuista koiraa). Monirotuisen Laikan on arveltu olleen huskyn ja terrierin sekoitus.


title: Laika

text: Neuvostoliitto lähetti Laikan sunnuntaina 3. marraskuuta 1957 kello 22:28 avaruuteen osana Sputnik-ohjelmaa. Ohjelman ensimmäinen satelliitti, Sputnik 1, oli ensimmäinen keinotekoinen Maata kiertävä satelliitti. Seuraava avaruusalus oli yli kymmenen kertaa raskaampi ja varustelultaan selvästi miehitettyjä lentoja valmisteleva lento. Laikaa kuljettava Sputnik 2 ei kuitenkaan voinut palata takaisin Maahan. Laikan moduulissa oli televisiokamera ja muita tunnistimia, jotka mittasivat sen verenpainetta ja sydämen lyöntitiheyttä. Alus kiersi radalla yhteensä viisi kuukautta.


title: Laika

text: Jo ennen Laikaa eläimiä oli laukaistu avaruuteen, mutta ballistisille radoille, jolloin kappale palaa saman tien Maan pinnalle Maan vetovoiman vaikutuksesta. Laika laukaistiin ensimmäisenä Maan kiertoradalle. Osa näistä eläimillä tehdyistä kokeista onnistui, eli raketin laukaisu tapahtui oikein ja kapselin palaaminen Maahan laskuvarjon avulla tapahtui turvallisesti. Tällöin kapselissa matkustanut eläin palasi elävänä maahan, mutta myös epäonnistumisia sattui.


title: Laika

text: Vuosina 1960–1966 vielä kahdeksan koiraa kävi Laikan lisäksi avaruudessa. Ensimmäiset kiertoradalta elävinä palautetut koirat olivat Strelka ja Belka. Kaksikon kerrotaan suorittaneen matkansa Sputnik 5:llä elokuussa 1960. Tshernushka, eli Musti, kiersi maapallon kertaalleen Sputnik 9:llä maaliskuussa 1961, juuri ennen Juri Gagarinin 12. huhtikuuta 1961 miehittämää avaruuslentoa. Tshernushkan lennolla kokeiltiin, miten astronauttia esittävä nukke selviäisi laskuvarjolla hätälaskusta.


title: Laika

text: Laikan todellista kuolinsyytä ei julkistettu moniin vuosiin lennon jälkeen, vaan Neuvostoliiton viranomaiset kertoivat Laikan joko myrkytetyn ruoalla tai kuolleen hapenpuutteeseen. Vasta lokakuussa 2002 projektissa mukana ollut tiedemies Dmitri Malašenkov paljasti, että Laika kuoli jo 5–7 tuntia laukaisun jälkeen kuumuuteen ja stressiin. Laikan yllä oli päätä lukuun ottamatta avaruuspuku, joka helpotti syke-, verenpaine- ja hengitysmittauksia, mutta se on voinut myös lisätä eläimen kokemaa kuumuutta.


title: Laika

text: Venäjän kosmonauttien keskukseen pystytettiin muistomerkki Laikan kunniaksi 50 vuotta uroteon jälkeen vuonna 2008.


title: Lynx (selain)

text: Lynx on klassinen tekstipohjainen ja monipuolisesti konfiguroitavissa oleva verkkoselain. Se on maailman vanhin yhä kehitettävä WWW-selain (1992–), ja ensimmäinen joka levisi laajalti julkiseen käyttöön. Se on tarkoitettu käytettäväksi yksinkertaisilla tekstipohjaisilla päätteillä tai niitä matkivilla pääteohjelmilla, mutta sitä voi käyttää myös komentorivikäskyillä. Lynx kuuluu useimpien Unix-käyttöjärjestelmien perusohjelmistoon. Alun perin selaimen kehittivät Kansasin yliopistossa opiskelleet Lou Montulli, Michael Grobe ja Charles Rezac vuonna 1992.


title: Lynx (selain)

text: Lynx käyttää värejä informaation tyypin ilmaisemiseen. Oletusarvoisesti esimerkiksi lihavoitu teksti näkyy punaisena, kursivoitu teksti sinisenä, hyperlinkit vihreinä ja tietyllä hetkellä korostettu linkki keltaisena. Lynx ei itse osaa näyttää kuvia eikä videoita. Se ei myöskään tue Flashia tai JavaScriptia. Lynx on kuitenkin mahdollista säätää käyttämään jotakin ulkopuolista ohjelmaa kuvien näyttämiseen ja videoiden esittämiseen.


title: Lynx (selain)

text: Eräs Lynxin käyttömuoto on sellainen, että järjestelmään liitetty puhesyntetisaattori lukee ääneen Lynxin esittämän tekstin; tämä on melko alkeellinen mutta hinnaltaan edullinen tapa saada Web-sivut myös näkövammaisten ulottuville. Näkövammaiset voivat käyttää Lynxiä myös pistekirjoitusnäytön avulla.


title: Lynx (selain)

text: Lynxissa on nykyisin myös TLS-tuki.


title: Lynx (selain)

text: Lynx näyttää verkkosivuston sisällön kuten hakukoneet sen näkevät, joten selaimen avulla voidaan tutkia sivustojen indeksointiongelmia.


title: Lynx (selain)

text: Lynxin lisäksi on olemassa useita muita tekstipäätepohjaisia WWW-selaimia, kuten w3m ja Links ja siitä edelleen kehitetyt versiot kuten eLinks. Myös Emacs-editorille on oma lispillä kirjoitettu selain Emacs/W3.


title: Luettelo lentokoneista valmistusvuosien ja käyttötarkoituksen mukaan

text: Tämä on luettelo lentokoneista valmistusvuosien ja käyttötarkoituksen mukaan.


title: Luettelo lentokoneista

text:
Luettelo lentokoneista tyypin, valmistajan ja prototyypin ensilennon vuoden, tai jossain tapauksissa käyttöönottovuoden mukaan järjestettynä.
Suomi


title: Luettelo lentokoneista

text: Venäjä/Neuvostoliitto


title: Luettelo lentokoneista

text: Berijev


title: Luettelo lentokoneista

text: Yhdistynyt kuningaskunta


title: Luettelo lentokoneista

text: Yhdysvallat


title: Luettelo lentokoneista

text: Tämä osio sisältää toisen maailmansodan aikaiset kevyet, keskiraskaat ja raskaat pommikoneet, syöksypommittajat, torpedopommittajat, rynnäkkökoneet ja uudenaikaisemmat pommittajat.


title: Luettelo lentokoneista

text: Maat on luetteloitu aakkosjärjestyksessä. Kansainvälisenä yhteistyönä toteutut on luetteloitu viimeisinä. Maakohtaisesti koneet on luetteloitu aakkosjärjestyksen ja ajan mukaan.


title: Luettelo lentokoneista

text: Italia Toinen maailmansota


title: Luettelo lentokoneista

text: Kylmä sota


title: Luettelo lentokoneista

text: Neuvostoliitto/Venäjä


title: Luettelo lentokoneista

text:
Japani
Toinen maailmansota


title: Luettelo lentokoneista

text: Puola


title: Luettelo lentokoneista

text: Ranska


title: Luettelo lentokoneista

text:
Saksa
Toinen maailmansota


title: Luettelo lentokoneista

text:
Toinen maailmansota
Kylmä sota


title: Luettelo lentokoneista

text: Toinen maailmansota


title: Luettelo lentokoneista

text: TyynimeriKansainvälisetTämä luettelo sisältää torjuntahävittäjät, raskaat hävittäjät, yöhävittäjät ja suihkuhävittäjät. Monista näistäkin on tehty malleja, joita on käytetty rynnäköintiin.


title: Luettelo lentokoneista

text:
Alankomaat
Ensimmäinen maailmansota, jolloin Fokker toimi Saksassa
Sotien välinen aika
Toinen maailmansota


title: Luettelo lentokoneista

text: Intia


title: Luettelo lentokoneista

text: Israel


title: Luettelo lentokoneista

text: Japani Toinen maailmansota


title: Luettelo lentokoneista

text: Kanada


title: Luettelo lentokoneista

text: Kiina


title: Luettelo lentokoneista

text: Korea


title: Luettelo lentokoneista

text:
Ranska
Ensimmäinen maailmansota
Toinen maailmansota
Toisen maailmansodan jälkeinen aika


title: Luettelo lentokoneista

text:
Ruotsi
Toisen maailmansodan jälkeinen aika


title: Luettelo lentokoneista

text: Saksa


title: Luettelo lentokoneista

text:
Suomi
Toinen maailmansota


title: Luettelo lentokoneista

text: Taiwan


title: Luettelo lentokoneista

text: Tšekkoslovakia/Tšekki


title: Luettelo lentokoneista

text: Neuvostoliitto/Venäjä


title: Luettelo lentokoneista

text: Yhdysvallat


title: Luettelo lentokoneista

text: Yhdistynyt kuningaskuntaKansainväliset


title: Luettelo lentokoneista

text: Ennätyskoneita


title: Luettelo lentokoneista

text: X-lentokoneet, mm.


title: Luettelo lentokoneista

text: Miehittämättömiä lentokoneita


title: Luettelo lentokoneista

text: Sarjatuotantoon pyrkineiden koneiden prototyyppejä


title: Lauseke

text: Lauseke voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Lukumuisti

text: Lukumuisti eli ROM () on suoritinta käyttävän laitteen, esimerkiksi tietokoneen pysyväismuisti, johon ei voi tehdä muutoksia normaalikäytön aikana. Sen tiedot säilyvät silloinkin, kun koneesta kytketään virta pois. Varsinaisen, tehtaalla ohjelmoitavan, ROM:n tilalla on usein ohjelmoitava PROM, EPROM, EEPROM tai Flash-muisti, joista nykyään käytetään yleensä viimeksi mainittua.


title: Lukumuisti

text: Lukumuistia käytetään automaatiossa, tietokoneissa ja sulautetuissa järjestelmissä (esimerkiksi pesukoneet ja auton lukkiintumattomat jarrut).


title: Lukumuisti

text: ROM sisältää yleensä ohjelman, jolla laitteisto alustetaan ja mahdollinen käyttöjärjestelmä ladataan. Joissakin tietokoneissa ROM sisältää myös käyttöjärjestelmän, jolloin sitä ei tarvitse erikseen ladata massamuistilaitteelta.


title: Lukumuisti

text: Aidon ROM:n sisältöä ei pysty muuttamaan, mutta nykyisin käytetään tämän sijaan usein Flash-piirejä, joiden sisältöä pystyy vaihtamaan ohjelmallisesti. Tietokoneen laitteistoasetukset tallennetaan nykyisissä tietokoneissa yleensä paristovarmennettuun SRAM-muistiin.


title: Lukumuisti

text: IBM PC-yhteensopivien tietokoneiden ROM:ssa on BIOS-ohjelma (), joka sisältää määritykset siitä, kuinka esimerkiksi levyasemia, näyttöä ja virhetilanteita käsitellään. Tavallisesti ROM-BIOS sisältää myös Setup-ohjelman, jolla voidaan määritellä tietokoneen alku- ja laitteistoasetukset. Näitä asetuksia voi muuttaa Setup-ohjelmassa, joka täytyy käynnistää tietokoneen alustusvaiheessa. Monilla PC:n lisäkorteilla on omat BIOS-piirinsä, joiden sisältämä ohjelmakoodi toimii varsinaisen BIOS-ohjelman jatkeena.


title: Lautapeli

text: Lautapeli on yhden tai useamman pelaajan peli, jota pelataan tyypillisesti pelilaudan ja pelinappuloiden tai muiden pelimerkkien avulla. Osassa uusia lautapelejä on satunnaisesti arvottu pelilauta, ja joissakin pelilauta itsessään voi muuttua pelin aikana. Perinteisellä 52 kortin pakalla pelattavia korttipelejä ei kuitenkaan pidetä lautapeleinä silloinkaan, kun niissä käytetään korttien lisäksi muita pelimerkkejä; jako on siis oikeastaan totunnainen pikemmin kuin luonnollinen. Useimmiten lautapelejä kuvaa se, että pelimerkkien sijainti pelilaudalla (absoluuttisesti tai suhteessa toisiinsa) on pelin kannalta tärkeässä asemassa.


title: Lautapeli

text: Lautapelit voidaan jakaa luokkiin esimerkiksi pelien pelaajamäärän, pelien iän, satunnaistekijöiden mukanaolon ja pelisyvyyden perusteella.


title: Lautapeli

text: Heitä ja liiku -peleissä heitetään noppaa ja liikutaan pelilaudalla reittejä pitkin. Tuurin merkitystä voidaan vähentää, jos pelissä käytetään yhden nopan sijaan useita tai erilaisia noppia, tai useita liikutettavia nappuloita, jolloin pelaaja voi valita miten jakaa nopanheiton tulokset. Vanhat lautapelit kuuluvat usein tähän luokkaan, kuten egyptiläinen "Senet", backgammon, amerikkalainen "Monopoly", ja suomalainen "Afrikan tähti". Moni heitä ja liiku -peli on kilpa-ajopeli, jossa simuloidaan esimerkiksi autokilpailua, hevoskilpailua tai pyöräilykilpailua.


title: Lautapeli

text: Osakepeleissä käydään kauppaa osakkeilla ja johdetaan omaa yhtiötä. Esimerkkejä ovat hotellipeli "Acquire" ja rautatieyhtiöpelit kuten "18xx"-sarja.


title: Lautapeli

text:
Sotapeleissä johdetaan omia sotajoukkoja. Pelinäyttämönä on usein jokin todellinen sotanäyttämö, kuten ensimmäinen tai toinen maailmansota. Joissain sotapeleissä pelaajat näkevät vastapelaajien armeijat, mutta joissakin peleissä ne on piilotettu muilta pelaajilta. Peleihin saattaa liittyä neuvottelua toisten pelaajien kanssa, kuten "Diplomacyssa". Sotapelien kukoistuskausi oli 1970-luvulla.
Abstrakteissa peleissä ei ole teemaa, ja nappulat ovat abstrakteja muotoja. Perinteisiä abstrakteja lautapelejä ovat esimerkiksi shakki ja backgammon. Kombinatoriaaliset pelit, kuten shakki, ovat puhtaita strategiapelejä, sillä niissä sattumalla ei ole sijaa, vaan pelaajat tekevät vuorotellen siirtonsa nähden koko ajan kaiken informaation. Monet strategialautapeleistä ovat tuhansia vuosia vanhoja. Shakin ja gon ohella afrikkalaista gebetaa on sanottu maailman vanhimmaksi peliksi. Iranista on löydetty 5 000 vuotta vanha backgammon-pelilauta. Muita perinteisiä kahden hengen strategiapelejä ovat esimerkiksi tammi, mylly, kiinalainen xiangqi, japanilainen shōgi sekä mancala. Nykyaikaisia kahden pelaajan puhtaita strategialautapelejä ovat esimerkiksi Othello, Pentago ja Kris Burmin kehittämät Gipf-sarjan pelit. Maailman suosituin nykyaikainen kahden pelaajan peli on Twilight Struggle.


title: Lautapeli

text: Lautapeleiksi tehtyjä seurapelejä ovat esimerkiksi suomalainen sanapeli "Alias" ja yhdysvaltalainen tietovisapeli "Trivial Pursuit".


title: Lautapeli

text: Sivilisaatiopelit nousivat suosituiksi 1980-luvulla "Civilizationin" myötä. Sivilisaatiopeleissä pelaajat kehittävät kukin omaa korkeakulttuuriaan rakentamalla kaupunkeja, tuottamalla resursseja, käymällä kauppaa ja sotimalla.


title: Lautapeli

text: Alue-enemmistöpeleissä ja aluehallintapeleissä pelilauta jakautuu alueisiin, joita pelaajat hallitsevat tai joiden hallinnasta he taistelevat.


title: Lautapeli

text: Nouda ja toimita -peleissä toimitetaan erilaista tavaraa paikasta toiseen esimerkiksi rakentamalla rautateitä.


title: Lautapeli

text: Huutokauppapelien perusosa on huutokauppa, jossa pelaajat tekevät tarjouksia kohteista. Huutokauppaaminen on myös sivuosassa monessa muun lajityypin edustajassa.


title: Lautapeli

text: Työläistenasettelupeleissä pelaajat asettelevat laudan ruuduille omia työläisiään tekemään asioita. Työläiset ovat töissä väliaikaisesti, ja heitä on rajoitettu määrä. Tämä on uusi peligenre, jonka ensimmäinen varsinainen edustaja oli "Caylus" (2005). Suosittu työläistenasettelupeli on Uwe Rosenbergin suunnittelema "Agricola".


title: Lautapeli

text:
Yhteistyöpeleissä kaikki pelaajat toimivat yhtenä joukkueena peliä vastaan, ja voittavat tai häviävät yhdessä. Yhteistyöpelien kategorioita ovat ongelmanratkaisupelit, kuten "Pandemia"; petturipelit, joissa pelaajien joukossa on yksi petturi; sekä puhtaat yhteistyöpelit, joissa ympäristö vaihtuu joka peliin.
Europeleiksi kutsutaan Saksassa syntynyttä nykyaikaista peligenreä, jonka pelimekaniikka on hiottu mutta teema melko pinnallinen. Europelit kestävät noin 45–90 minuuttia, ja kaikki pelaajat ovat koko pelin ajan mukana kamppailemassa voitosta. Pelaajat ovat usein vuorovaikutuksessa keskenään, mutta harvoin konfliktissa tai sodassa toisiaan vastaan. Europelit ovat usein suosittuja perhepelejä. Suosittuja europelejä ovat esimerkiksi "Catan" ja "Carcassonne".


title: Lautapeli

text: Uusimpia lautapeligenrejä on pakohuonepelit, jotka jäljittelevät fyysisiä pakohuonepelejä. Jotkin niistä ovat kertakäyttöisiä, sillä kortteja leikellään ja taitellaan pulmien ratkonnassa, mutta toiset ovat uudelleenpelattavia. Yksi ensimmäisiä pakohuonelautapelejä oli vuoden 2016 "Escape the Room – Arvoitus tähtitieteilijän kartanossa." "Unlock!" palkittiin Ranskan vuoden peli- eli As d’Or -palkinnolla 2017.


title: Lautapeli

text: On olemassa myös paljon lautapelejä, joita voi pelata yksin. Kyseessä voi olla puhtaasti yksinpeliksi suunniteltu peli tai moninpeli, jossa pelaajat pelaavat yhdessä pelimekaniikkaa vastaan. Tällöin peliä voi pelata usein yksinkin. Eräs esimerkki moninpelistä, jota voi pelata yksinkin, on Reiner Knizian Taru sormusten herrasta, jossa pelaajat ohjaavat hobittejaan yhteistyössä Sauronia eli pelimekaniikkaa vastaan. Toinen esimerkki on suosittu Ignacy Trzewiczekin , jossa pelaajat taistelevat selviytymisen puolesta saarta vastaan. Myös monia sotapelejä on mahdollista pelata yksin, ja vain yhden pelaajan pelattavaksi tarkoitettuja sotapelejä on runsaasti.


title: Lautapeli

text: Vuoden 2015 pelaajabarometrin mukaan aktiivisia lautapelaajia, jotka pelaavat vähintään kerran kuussa tai useammin, oli 25,9 prosenttia suomalaisista. Kerran viikossa pelasi 5,6 prosenttia. Suosituinta pelaaminen oli 20−39-vuotiaiden keskuudessa. Naiset olivat hieman miehiä aktiivisempia pelaajia.


title: Lautapeli

text: Ennen 1980-lukua suomalainen lautapelikulttuuri perustui suurelta osin peleihin, jotka oli suunnattu lapsille ja heidän vanhemmilleen. Suosittuja pelejä olivat erilaiset korttipelit sekä klassikkolautapelit kuten "Afrikan tähti", "Kimble" ja "Monopoly".


title: Lautapeli

text: Uuden aikakauden saksalaispelit, niin sanotut europelit, saapuivat Suomeen 2000-luvulla. Silloin Suomeen alkoi syntyä pelikerhoja, ja pelien maahantuonti ja kääntäminen alkoi muuttua kannattavaksi. Vuonna 2004 perustettiin Suomen lautapeliseura, joka oli aloittanut toimintansa viisi vuotta aiemmin nimellä Suomen Diplomacy Seura.


title: Lautapeli

text: Tunnettuja lautapelialan palkintoja ovat saksalainen vuoden pelin palkinto Spiel des Jahres, ranskalainen Cannesin pelifestivaaleilla jaettava vuoden parhaan pelin palkinto As d'Or, saksalainen Deutscher Spiele Preis sekä suomalainen Vuoden peli. Maailman suurin lautapelitapahtumia on Essenin "Spiel"-messut,


title: Lyndon B. Johnson

text: Lyndon Baines Johnson (tunnettiin myös lyhenteellä LBJ; 27. elokuuta 1908 Stonewall, Texas, Yhdysvallat – 22. tammikuuta 1973) oli Yhdysvaltain 36. presidentti vuosina 1963–1969. Hän astui virkaan John F. Kennedyn salamurhan jälkeen. Johnson jatkoi Kennedyn aloittamia sosiaalipoliitikan ja kansalaisoikeuslainsäädännön uudistuksia. Vietnamin sotaan Yhdysvallat kuitenkin sekaantui yhä syvemmin hänen kaudellaan. Johnson ei enää asettunut ehdolle vuoden 1968 presidentinvaaleissa, jotka voitti republikaanien ehdokas Richard Nixon.


title: Lyndon B. Johnson

text: Johnson oli syntynyt köyhään texasilaiseen maanviljelijäperheeseen. Alue oli Yhdysvaltain etelän köyhälistön asuinaluetta. Perheessä oli neljä lasta. Johnson kävi kansakoulun ja valmistui Johnson City High Schoolista vuonna 1924. Hän teki töitä muun muassa kengänkiillottajana, maatalous- ja betonityöläisenä, hissinkuljettajana, autonpesijänä ja talonmiehenä. Hän jatkoi opiskelua Lounais-Texasin opettajainopistossa ja valmistui opettajaksi vuonna 1927. Opiskeluaikoina Johnson toimi aktiivisesti opiskelijapolitiikassa ja toimitti koulun sanomalehteä.


title: Lyndon B. Johnson

text: Johnson toimi opettajana Houston High Schoolissa. Pian hän alkoi kuitenkin toimia politiikassa. Hänet valittiin kongressiedustajainsihteeriksi vuonna 1931. Johnson toimi presidentti Franklin D. Rooseveltin lähimpänä miehenä.


title: Lyndon B. Johnson

text: Johnson valittiin kongressiin (edustajainhuoneeseen) Texasin edustajana Austinista vuonna 1937. Hän kuului demokraattisen puolueen uudistussiipeen. Hän oli toteuttamassa presidentti Rooseveltin uudistusohjelmaa New Deal. Johnson ei tullut valituksi senaattiin vuonna 1941. Hän palveli komentajana Yhdysvaltain laivastossa toisen maailmansodan aikana. Hänet palkittiin sotilaallisista ansioista Hopeatähdellä, Aasia-Tyynenmeren taistelujen mitalilla ja toisen maailmansodan II Viktorian mitalilla.


title: Lyndon B. Johnson

text: Vuonna 1949 Johnson valittiin senaattiin, jossa oli aikanaan ollut myös hänen köyhä isoisänsä. Johnson valittiin demokraattisten senaatinedustajain johtajaksi vuonna 1953. Demokraattinen puolue sai enemmistön senaatissa vuonna 1955. Johnson toimi senaatin lainsäädäntötyön johtajana. Hänellä oli kyky käsitellä senaattoreita. Tästä kyvystä oli hyötyä myöhemmin presidenttinä.


title: Lyndon B. Johnson

text: Presidentti John F. Kennedy hyväksyi Johnsonin nimittämisen varapresidentiksi vuonna 1960. Johnson joutui syrjään senaatin enemmistöjohtajan paikalta. Suhteet John F. Kennedyyn olivat hyvät, mutta Johnsonin ja Robert Kennedyn välit olivat huonommat. Varapresidentti Johnson vieraili Suomessa syyskuussa 1963.


title: Lyndon B. Johnson

text: Lyndon Johnsonista tuli Yhdysvaltain presidentti John F. Kennedyn murhan jälkeen. Lyndon Johnson vannoi virkavalan välittömästi murhan jälkeen Air Force One -lentokoneessa Dallasin lentokentällä 23. marraskuuta 1963.


title: Lyndon B. Johnson

text: Johnsonin puhe "suuresta yhteiskunnasta" toukokuussa 1964 ennakoi kansalaisoikeuksien laajentamista Yhdysvaltain mustalle väestönosalle. Lyndon Johnson jatkoi John F. Kennedyn aloittamia uudistuksia ja sai kongressin suostumaan näihin. Kennedy ei ollut saanut kongressia puolelleen. Lyndon sai suuren vaalivoiton presidentinvaaleissa syksyllä 1964.


title: Lyndon B. Johnson

text: Johnson allekirjoitti kansalaisoikeuslain 2. heinäkuuta 1964. Laki kielsi rotuerottelun hotelleissa, ravintoloissa ja muissa julkisissa tiloissa. Laki antoi liittohallituksen oikeusministeriölle mahdollisuuden puuttua syrjintään. Laki kielsi työnantajia ja ammattiliittoja harjoittamasta rotuerottelua. Lain käytännön toteutumista valvomaan perustettiin komissio. Sairausvakuutuslaki (Medicare) säädettiin vuonna 1965. Yliopistokoulutukselle myönnettiin suurempi määräraha. Johnson allekirjoitti äänioikeuslain 6. elokuuta 1965.


title: Lyndon B. Johnson

text: Johnson nimitti Saigonin suurlähettilääksi kenraali Maxwell Taylorin kesäkuussa 1964. Johnson sai kongressilta valtuudet toimia Vietnamin sodan suhteen 7. elokuuta 1964. Yhdysvallat alkoi suorittaa pommituksia ja lähettää lisää joukkoja Vietnamiin vuonna 1965.


title: Lyndon B. Johnson

text: Kuuden päivän sodan aikana Israel hyökkäsi erehdyksessä USS Libertyn kimppuun 8. kesäkuuta 1967. Libertyn radiomiehet pystyttivät hätävara-antennin ja saivat Israelin radiohäirinnästä huolimatta yhteyden Yhdysvaltain kuudennen laivaston lentotukialuksiin USS Americaan ja USS Saratogaan, jotka olivat lännempänä Välimerellä. Lentotukialukset lähettivät Libertyn avuksi suihkuhävittäjiä, jotka istuva presidentti Lyndon B. Johnson kuitenkin komensi jostakin syystä takaisin ennen kuin ne ehtivät Libertyn avuksi.


title: Lyndon B. Johnson

text: Presidentti Lyndon Johnson ja Neuvostoliiton pääministeri Aleksei Kosygin neuvottelivat huippukokouksessa New Jerseyssä kesäkuussa 1967. Lähi-idän tapahtumat olivat neuvottelujen kohteena, ja molemmat osapuolet olivat yksimielisiä suhteiden ylläpitämisestä.


title: Lyndon B. Johnson

text: Johnson ilmoitti luopuvansa ehdokkuudesta presidentinvaaleissa keväällä 1968. Presidentinviran jälkeen Johnson lähti kotiin ranchilleen Johnson Cityyn, Texasiin vuonna 1969 ja julkaisi muistelmansa "Etuasemassa" ("Vantage Point") vuonna 1971. Lyndon Baines Johnsonin kirjasto ja museo avattiin samana vuonna. Kirjastosta tuli suosituin presidentinkirjasto Yhdysvaltain historiassa.


title: Lyndon B. Johnson

text: Johnson kuoli sydänkohtaukseen 64-vuotiaana kotitilallaan Johnson Cityssä 22. tammikuuta 1973.


title: Lesbo

text: Lesbo on naispuolinen homoseksuaali eli nainen, joka kokee seksuaalista tai tunnepohjaista vetovoimaa ainoastaan naisiin. Kinsey-instituutin tekemän tutkimuksen mukaan sukupuoli-nonkonformistisuus lapsuudessa on homoseksuaalisuuden tärkein ennusmerkki. Tämä liittyy poikatytön käsitteeseen.


title: Lesbo

text: Toisin kuin miesten homoseksuaalisuutta, naisten homoseksuaalisuutta on dokumentoitu heikosti. Naisten homoseksuaalisuuteen ei ole kiinnitetty historiassa huomiota, eikä se ole koskaan ollut rikos. Oman ongelmansa historian jäljittämisessä muodostaa se, että lesbo- ja homoseksuaalisuus-käsitteitä ei ole tunnettu vielä kauan.


title: Lesbo

text: Ihmisen seksuaalisuutta tutkittaessa huomio on kiinnitetty miespuolisiin homoseksuaaleihin, ja naiset ovat jääneet paljolti huomiotta. Lesbolaisuuden syitä ei ole selvitty, koska selvinä syinä on pidetty epäviehättävyyttä ja dominoivuutta, jotka johtavat siihen että nainen ei onnistu saamaan miestä. Naisten seksuaalisuutta pidetään myös joustavampana kuin miesten, mikä tarkoittaa että nainen joka harrastaa seksiä naisen kanssa ei olisi niin vahvasti homoseksuaalinen kuin vastaavasti homomies.


title: Lesbo

text: Lesbolaisuus sai huomiota osana feminismiliikettä 1960-luvulta alkaen. Toisen aallon feminismi käynnistyi ilman lesbolaisuuden sisältymistä siihen, mutta se tuli pian osaksi sitä. 1970-luvulla radikaalit feministiaktivistit kannustivat kaikkia feministejä poliittiseen lesbouteen, joka on ideologian käytännöllinen vastakappale.


title: Lesbo

text: Ensimmäinen tieteellinen merkintä naisen homoseksuaalisuudesta on psykologi Sigmund Freudin vuodelta 1920, kun hänellä oli itsemurhaa yrittänyt potilas. Freud katkaisi hoitosuhteen potilaan miesvihan vuoksi.


title: Lesbo

text: Tutkimuksen mukaan 22 prosenttia lesbonaisista on ollut lapsuudessa naisen taholta tulevan (homo)seksuaalisen hyväksikäytön uhreja, kun taas heteronaisilla prosentti on vain yksi. Lapsuudessa ja nuoruudessa 30 prosenttia lesbonaisista on ollut ruumiillisen väkivallan uhreja.


title: Lesbo

text: Lesbosuhteissa kumppaniin kohdistettu lähisuhdeväkivalta on melko yleistä. 17–45 prosenttia lesboista on joutunut naiskumppanin vähintään yhden väkivallanteon kohteeksi. 30 prosenttia lesboista on tullut naiskumppaninsa seksuaalisesti hyökkäämäksi tai raiskaamaksi.


title: Lesbo

text: Erään tutkimuksen mukaan lesboista 79,7 prosenttia on ollut psykoterapiassa tai sentyyppisessä ammattiavussa. Heteronaisilla prosentti oli 31,5. Lesbojen käyttämät psykologipalvelut eivät kuitenkaan ole yhteydessä lapsuudessa koettuun seksuaaliseen hyväksikäyttöön.


title: Lesbo

text: Vuonna 1988 psykoanalyytikko Elaine Siegel tutki 12 lesboa, joilta hän löysi sankan joukon henkisiä ongelmia: kehonkuvan vaillinaisuutta, vakaiden objektisuhteiden puuttumista, heikosti kehittynyttä sukupuoli-identiteettiä, itsemurhayrityksiä, sadomasokistista interpersonaalista vuorovaikutusta ja mikropsykoottisia episodeja. Siegel spekuloi että homoseksuaalinen suuntautuminen on näillä naisilla vakavan psykopatologian seurausta.


title: Lesbo

text: Lesboilla esiintyy läheisriippuvuutta.


title: Lesbo

text: Aivojen kuvausten perusteella tiedetään, että lesbojen ja heteromiesten aivojen rakenteet muistuttavat toisiaan. Lesbojen ja heteromiesten oikea aivopuolisko on vasempaa suurempi, ja hermoyhteyksiä on enemmän oikeassa mantelitumakkeessa.


title: Lesbo

text: Lesbonaiset pärjäävät spatiaalisessa tietoisuudessa paremmin kuin heteronaiset.