title: Suomenlinnan lautta

text: "Suomenlinna-Sveaborgin" ja "Ehrensvärdin" lisäksi saarille on ajanut myös muita aluksia. Näitä ovat olleet esimerkiksi Korkeasaaren lautta "M/S Korkeasaari-Högholmen" sekä yksityisten varustamoiden vesibussit, jotka ovat alihankkijoina ajaneet Kauppatorin ja Suomenlinnan välisen reitin hiljaisempien aikojen vuoroja. Vuonna 1992 Suomenlinnan Liikenteen alihankkijalle Sun Linesille valmistui vanhan satamahinaajan rungon päälle rakennettu "M/S Tor", joka ryhtyi hoitamaan reitin varhaisaamun- ja myöhäisillan vuoroja sekä talviliikennettä, jossa "Suomenlinna-Sveaborg" oli usein ollut vaikeuksia. Kesäisin saarten turistivirtojen ollessa suurimmillaan nämä alukset liikennöivät myös yhtaikaisesti tihentäen näin vuoroväliä.


title: Suomenlinnan lautta

text: 2000-luvun alussa jo puolen vuosisadan ikäiselle "Suomenlinna-Sveaborgille" ryhdyttiin suunnittelemaan korvaajaa. Uuden aluksen tie suunnittelupöydältä liikenteeseen oli kuitenkin monella tapaa kivikkoinen.


title: Suomenlinnan lautta

text: Ensimmäinen aluksesta järjestetty tarjouskilpailu riitautettiin, ja vasta vuonna 2002 ratkenneessa uudessa tarjouskilpailussa saatiin voittaja selville. Tällöin voiton vei tanskalainen Johs. Gram-Hanssen Product, joka rakennutti aluksen alihankintana puolalaisella Stocznia Marynarki Wojennej -telakalla. Telakka ei kuitenkaan pysynyt rakentamisaikataulussaan, ja uusi alus luovutettiin tilaajalleen vasta huhtikuussa 2004 useita kuukausia myöhässä, jolloin se sai kasteessa nimen "Suomenlinna II". Tämän jälkeen alus seisoi kaksi kuukautta tyhjän panttina Eteläsatamassa, kunnes sille saatiin neuvoteltua työehtosopimus, ja se pääsi liikenteeseen kesäkuussa 2004.


title: Suomenlinnan lautta

text: Liikenteen alku sujui kuitenkin sekin huonosti, kun tekniset ongelmat sekä miehistön tottumattomuus uuteen alukseen aiheuttivat useita liikennekatkoja sekä törmäyksiä laitureihin sekä karilleajon Valkosaaren luona. Alus oli myös lähellä törmätä satamasta lähteneeseen M/S Mariellaan. Alun lastentaudit saatiin kuitenkin korjattua, ja viime ajat alus on hoitanut liikenteen moitteettomasti.


title: Suomenlinnan lautta

text: "Suomenlinna-Sveaborgin" taru Suomenlinnan lauttana ei kuitenkaan päättynyt uuden lautan valmistumiseen, vaan se palasi toimeen kesällä 2005 alihankkija Sun Linesin väreihin myytynä "Suokki" -nimisenä. Alusta on käytetty erityisesti Kauppatori-Suomenlinna reitin kesäviikonloppuliikenteessä, jota on kesästä 2004 alkaen liikennöity kolmella aluksella samanaikaisesti.


title: Suomenlinnan lautta

text: Kesäkuun alussa vuonna 1971 lauttaliikenne siirrettiin kaupungin yhteistariffiin.


title: Suomenlinnan lautta

text: Suomenlinnan lautalla kelpaavat nykyään normaalit HSL:n liput. On olemassa myös erillinen Suomenlinna-lippu, joka oikeuttaa edestakaiseen matkaan lautalla. Liikennettä hoitaa tänäkin päivänä Suomenlinnan Liikenne Oy. On kuitenkin tehty suunnitelmia liikenteen kilpailuttamisesta pääkaupunkiseudun bussiliikenteen tapaan.


title: Hakassia

text: Hakassia on Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Etelä-Siperiassa. Sen rajanaapureina ovat pohjoisessa ja idässä Krasnojarskin aluepiiri, etelässä Tuva ja Altain tasavalta, lännessä Kemerovon alue.


title: Hakassia

text: Hakassian pinta-alasta noin 65 prosenttia on vuoristoa ja loput kumpuilevaa tasankoa. Hakassian korkein vuori on Karagoš, joka yltää 2 930 metrin korkeuteen. Tasangot keskittyvät maan itärajalla virtaavan Jenisein ja sen lisäjoen Abakanin laaksoihin. Muita merkittäviä jokia ovat Obin vesistöalueeseen kuuluvat Tom, Beliy, Iius ja Tšernyi Iius. Alueen järvistä suurimmat ovat makeavetiset Tšernoe, Fyrkal ja Itkul’ sekä suolajärvet Bele ja Šira. Tasankojen arokasvillisuus vaihtuu metsäksi vuoristoja kohti mentäessä. Yli 40 % maan pinta-alasta on metsien peitossa. Yleisimmät puulajit ovat sembramänty ja lehtikuusi.


title: Hakassia

text: Hakassian väkiluku on 586 000 (1996), joista alkuperäisväestöä hakasseja on vain 11,1 %. Maan suurin etninen ryhmä on venäläiset 79,5 %. Lisäksi on ukrainalaisia 2,3 %, saksalaisia 2,0 % ja muita 5,1 % (koostuu 113 etnisestä ryhmästä). Hakassit ovat viidestä heimosta koostuva turkkilais-tataarilainen kansa. Eri heimojen murteet eroavat toisistaan aika lailla,tästä huolimatta hakasseille on luotu yhteinen kirjakieli.


title: Hakassia

text: Suurin kaupunki on pääkaupunki Abakan, jossa asuu 166 500 ihmistä. Abakanin lisäksi maassa on vain 4 muuta kaupunkia, joista suurimmat ovat Tšernogorsk (79 300 as.) ja Sajanogorsk (56 200 as.).


title: Hakassia

text:
Hakassia on jaettu hallinnollisesti 5 kaupunkialueeseen ja 8 piiriin.
Hakassit ovat olleet perinteisesti paimentolaisia ja yhä vieläkin 2/3 heistä saa elantonsa maito- ja lihakarjan sekä lampaiden kasvatuksesta. Lisäksi Hakassiassa viljellään maata ja kasvatetaan siipikarjaa. Tasavallan metsävaroista johtuen pääteollisuudenalat ovat metsä- ja puunjalostusteollisuus. Lisäksi on elintarviketeollisuutta ja sähköenergian tuotantoa. Vuoriteollisuus tuottaa kivihiiltä, rautaa, värimetalleja ja marmoria. Lisäksi käsiteollisuus on säilynyt Hakasiassa hyvin.


title: Hakassia

text: Maan liikenteellisenä keskuksena on pääkaupunki Abakan, josta on hyvät tie- ja lentoyhteydet. Abakanista on rautatieyhteys pohjoiseen Atšinskiin, itään Taišetiin ja länteen Novokuznetskiin.


title: Hakassia

text: Hakassien esi-isien asuinalue oli kirgiisien vaikutuksen alaisena 500-luvulta lähtien. Kirgiisien valta oli kuitenkin vaihtelevaa. Kuten muutkin lähialueiden kansat, hakassitkin joutuivat mongolien valtaan 1200-luvulla. Turkkilais-tataarilaiset hakassit sekoittuivat mongolien kanssa ja näin syntyivät nykyiset hakassit, jotka jakaantuvat viiteen eri heimoon.


title: Hakassia

text: Venäjä otti tämän "Kirgiisien maana" tai "Khongorain" nimellä tunnetun alueen haltuunsa 1700-luvulla. Jonkun verran hakasseista luopui paimentolaiselämästään ja monet käännytettiin kristinuskoon. Alueelle perustettiin kultakaivoksia, jolloin alueelle alkoi muuttaa venäläistä väestöä. Hakasseja kutsuttiin "Abakanin" tai "Minusinskin tataareiksi", kunnes Neuvostoliiton alkuaikoina hakassien viidelle heimolle annettiin virallinen yhteisnimi hakassit.


title: Hakassia

text: Hakassien kansallinen piirikunta perustettiin 1923 ja siitä tuli Hakassien autonominen alue 20. lokakuuta 1930, joka oli hallinnollisesti osa Krasnojarskin aluepiiriä. Neuvostoliiton venäläistämispolitiikasta huolimatta paikallinen kulttuuri säilyi. Esimerkiksi šamaanit paransivat edelleen sairaita. Neuvostoliiton hajoamisprosessin käynnistyttyä Hakassian autonominen piirikunta julistautui tasavallaksi vuonna 1991. Tämän jälkeen Hakassia ei enää kuulunut Krasnojarskin aluepiiriin.


title: Ligatuuri

text: Ligatuuri on kahdesta tai useammasta kirjaimesta muodostettu yhdistelmä. Ligatuuri voi olla joko osa jonkin kielen merkistöä (esimerkiksi norjassa "æ", joka on yhdistelmä kirjaimista "a" ja "e"), tai kirjasimen mukana tuleva stilisointi kirjaimista, jotka ovat erillisinä kirjaimina esitettynä vaarassa osua toisiinsa (esimerkiksi ﬁ → ſi). Eräät erikoismerkit ovat myös syntyneet ligatuureista, esimerkiksi merkki "&" joka on tullut latinan sanasta "et".


title: Persianlahden oireyhtymä

text: Persianlahden oireyhtymä on yleisnimitys Persianlahden sodassa 1991 palvelleita sotilaita vaivaaville erilaisille psykologisille ja fysiologisille oireille. Tosin ei olla varmoja, liittyvätkö nämä oireet sotapalvelukseen tai yleensä toisiinsa. Oireiksi on esitetty muun muassa krooninen väsymys, kivut nivelissä ja lihaksissa, päänsärky, ripuli, muistinmenetykset, unihäiriöt, tasapainohäiriöt sekä ihottuma.


title: Persianlahden oireyhtymä

text: Syitä on esitetty useita: sotilaiden saamat rokotteet pernaruttoa vastaan, erilaiset virukset, köyhdytetty uraani, kemiallisten aseiden jäämät ja stressi ovat olleet ehdokkaina, kuten myös aspartaamimyrkytys, rakettipolttoaineet ja joukkohysteria.


title: Persianlahden oireyhtymä

text: Rokotteiden apuaineissa käytetyn skvaleenille elimistössä muodostuvien vasta-aineiden on virheellisesti epäilty liittyvän oireyhtymään. Skvaleenin vasta-aineita esiintyy osalla ihmisistä luonnostaan, ja erään tutkimuksen mukaan vasta-aineita esiintyy veteraaneilla yhtä usein kuin yleisessä väestössäkin eikä rokotteen skvaleeni muuta vasta-aineiden pitoisuuksia. Sotilaille annetuissa rokotteissa ei myöskään käytetty skvaleenia adjuvanttina vaan alumiinia.


title: Persianlahden oireyhtymä

text: Marraskuussa 2004 riippumaton brittiläinen tutkimus ehdotti, että sotaveteraaneilla oli kaksinkertainen mahdollisuus sairastua muualla palvelleisiin sotilaisiin verrattuna. Tutkimuksen johtopäätöksenä oli, että oireet johtuivat monien tekijöiden yhteisvaikutuksesta, mukaan lukien hyönteismyrkyt, köyhdytetty uraani ja hermokaasut.


title: Persianlahden oireyhtymä

text:
Tulane University School of Medicine julkaisi tutkimuksen helmikuun 2000 "Experimental Molecular Pathology" -lehden numerossa löydöksistään:
95 % potilaista, jotka kärsivät Persianlahden oireyhtymästä tunnistettavin oirein, kehitti vasta-aineita skvaleenille. Toisaalta kukaan oireettomista ei ollut kehittänyt vasta-aineita skvaleenille. Tutkimuksen metodeita on kuitenkin kritisoitu muiden tutkijoiden osalta, eikä muissa tutkimuksissa ole havaittu vastaavanlaista yhteyttä. Rotilla tehdyssä kokeissa injektoitu skvaleeni aiheutti eläimille immuunivälitteisen kroonisen nivelreuman. Yhteenvedon mukaan tutkimus herätti kysymyksiä adjuvanttien roolista kroonisissa tulehdustaudeissa.


title: Luettelo Suomen sadasta suurimmasta järvestä

text: Tämä on luettelo Suomen pinta-aloiltaan sadasta suurimmasta järvestä. Luettelo perustuu ympäristöhallinnon julkaisemiin luetteloihin ”Suomen järvet yli ” ja ”Suomen järvet ”.


text: Suomessa on vähintään viiden aarin kokoista järveä ja lampea. Näistä on alle hehtaarin kokoisia lampia. Järvistä on pinta-alaltaan yli yhden neliökilometrin , yli kymmenen neliökilometrin 326 ja yli sadan neliökilometrin 46. Yli kokoisia suurjärviä Suomessa on 17 eli enemmän kuin missään muussa Euroopan maassa Venäjää lukuun ottamatta, mutta järvet ovat suhteellisen matalia. Kaikki Suomen järvien vedet mahtuisivat esimerkiksi Ruotsin Vätterniin.


text: Tähdellä merkityt ovat Saimaan (Iso-Saimaan) selkiä, jotka ovat salmiyhteydessä keskenään ja joiden pinnat ovat lähes samalla korkeudella. Tämän vuoksi niitä toisinaan pidetään yhtenä ainoana suurjärvenä, mutta salmien kapeuden vuoksi muun muassa ympäristöministeriö on laskenut ne omiksi järvikseen.


text: Samaan tapaan voitaisiin myös esimerkiksi seuraavat vedenpinnaltaan samalla korkeudella olevat monialtaiset vesialueet lukea yhdeksi suurjärveksi:Luettelossa on mukana tekojärviä (Lokka ja Porttipahta). Padottuja merenlahtia kuten Luodonjärveä ja Uudenkaupungin makeavesiallasta ei ole otettu luetteloon.


title: Maputo

text: Maputo on Mosambikin pääkaupunki. Se sijaitsee valtion kaakkoisosassa ja Intian valtameren rannikolla. Vuonna 2016 kaupungissa oli 1 257 500 asukasta, sen metropolialueella yhteensä noin 1 782 400 asukasta.


title: Maputo

text: Jo Vasco da Gaman retkikunta vuonna 1502 havaitsi Maputonlahden luonnonsataman hyväksi rantautumispaikaksi, ja myöhemmin 1500-luvulla jokisuuhun perustettiin portugalilaisten kauppa-asema nimeltä "Lourenco Marques". Hollantilaiset rakensivat linnoituksen 1700-luvulla nykyisen Maputon paikalle, mutta hylkäsivät sen kymmenen vuoden kuluttua. Heidän jälkeensä myös britit ja Transvaal esittivät aluevaatimuksia alueella.


title: Maputo

text: Lourenco Marquesista tuli Mosambikin pääkaupunki vuonna 1898. Kaupungin nimi vaihdettiin Maputoksi Mosambikin itsenäistyttyä vuonna 1975.


title: Maputo

text: Maputon, ja koko Mosambikin, suurimpia hankkeita on Mozalin alumiinisulattamo, joka toimii 17 kilometrin päässä Maputosta. Mozalissa työskentelee vakituisesti yli tuhat ihmistä ja alihankkijoidensa kautta se työllistää välillisesti yli 10 000 ihmistä.


title: Maputo

text: Kaupungissa on Maputon kansainvälinen lentoasema ja Mosambikin suurin satama. Sataman palveluihin kuuluvat erityisterminaalit alumiinin, sitrushedelmien, sokerin, konttien ja tankkerien lastaamiseen. Kaupungin tärkeimmät vientituotteet ovat hiili, puuvilla, sokeri, kromi, sisal, kopra ja mahonki.


title: Maputo

text:
Maputossa sijaitsee Mosambikin presidentin virallinen asumus Palácio da Ponta Vermelha. Kasvitieteellinen puutarha on vuodelta 1885.
Takorautarakenteistaan tunnettu ranskalainen arkkitehti Gustave Eiffel piirsi vuonna 1892 kuvernöörille palatsin, joka tunnetaan nimellä "The Iron House". Metallirakenteet tekivät talosta sopimattoman subtrooppiseen ilmastoon, eikä kuvernööri koskaan asunut talossa. Nyt talo on museona. Myös rautatieasema vuodelta 1910 on Eiffelin piirtämä, ja sen rautaa ja marmoria yhdistävät rakenteet ovat edelleen jäljellä. Suuri kupoli on suunniteltu päästämään asemalle valoa ja raitista ilmaa.


title: Maputo

text: Muihin nähtävyyksiin kuuluvat vallankumouksen museo, kansallinen taidemuseo, jossa on mosambikilaisten nykytaiteilijoiden teoksia, sekä Parcan vanha linnoitus.


title: Maputo

text: Kaupungin ulkopuolella matkailijaa houkuttelevat Maccanetan rantakohde ja norsujen suojelualue kaupungin eteläpuolella. Siellä on yli 200 norsua.


title: Maputo

text: Maput sijaitsee Maputonlahden pohjukassa Maputo-joen suussa, mihin muodostui suojaisa luonnonsatama. Inhacan saari sijaitsee lähellä Maputon rannikkoa, ja suojaa satamapaikkaa. Sen vieressä on pienempi Portugalinsaari. Molemmat ovat suosittuja ranta- ja sukelluskohteita.


title: Maputo

text: Koska Maputon 2400 tiestä ja kadusta vain 450:llä on nimi, osoitteita varten on kehitetty omaperäinen numerointijärjestelmä, jossa kadun numeroa kuvaa kaupunginosan numero, piste ja kadun kolminumeroinen järjestysnumero.


title: Maputo

text: Maputossa vallitsee subtrooppinen ilmasto. Sateita saadaan marraskuusta helmikuuhun. Kuumin kuukausi on helmikuu.


title: Maputo

text: Mosambikin vanhin yliopisto, Eduardo Mondlane -yliopisto, toimii Maputossa.


title: Maputo

text: Mosambikin kansallinen tanssiryhmä, "Companhia Nacional de Canto e Danca de Mocambique" harjoittelee ja esiintyy Kulttuuritalolla (Casa de Cultura.


title: Maputo

text: Portugalin pääkaupunki Lissabon on Maputon ystävyyskaupunki.


title: Dimebag Darrell

text: "Dimebag" Darrell Lance Abbott (20. elokuuta 1966 Dallas, Texas – 8. joulukuuta 2004 Columbus, Ohio) oli Panteran ja Damageplanin kitaristi. Hän oli myös David Allan Coen kanssa mukana Rebel Meets Rebel -projektissa. Darrell perusti Panteran Vinnie Paulin kanssa vuonna 1981.


title: Dimebag Darrell

text: Dimebag Darrell tunnettiin vuosina 1990–1993 myös nimellä Diamond Darrell. Hän on arvostettu kitaristi metallipiireissä, ja hän on luonut monta maailmanlaajuisesti tunnettua kitarariffiä (tunnetuimmat kappaleissa "Mouth For War", "Cowboys From Hell", "Walk", "5 Minutes Alone" ja "Domination"). Yksi metallinkuuntelijoiden piireissä tunnettu legenda Abbottin kitarataidoista tulee hänen nuoruusvuosiltaan: 16-vuotiaana häntä kiellettiin osallistumasta yhteenkään Texasin kitarakilpailuista ylivoimaisuutensa vuoksi. Myöhemmin hän oli mukana perustamassa Panteraa yhdessä isoveljensä Vinnie Paulin kanssa. Darrellin pystyi tunnistamaan pitkästä parrastaan, joka oli päästä punaiseksi värjätty.


title: Dimebag Darrell

text: Dimebag on vieraillut myös muun muassa Anthraxin ("Stomp 442", "" ja "We've Come for You All") ja King Diamondin ("Voodoo") albumeilla soittamassa soolon.


title: Dimebag Darrell

text:
Dimebag Darrell ammuttiin keskiviikkona 8. joulukuuta 2004 kesken Damageplanin konsertin Alrosa Villa -klubilla, Columbuksessa, Ohiossa.
Ampuja oli Nathan Gale, Dimebagia Panteran hajoamisesta syyttänyt mielenterveysongelmainen "fani". Gale ampui Darrellia neljästi, mukaan lukien laukaus päähän, joka tappoi miehen välittömästi. Tämän jälkeen Gale jatkoi ampumistaan tappaen kolme muuta ja vielä haavoittaen kolmea. Gale pysyi hiljaa koko ampumisepisodin ajan.


title: Dimebag Darrell

text: Muut kuolleet olivat Galen taklausta yrittänyt Jeff "Mayhem" Thompson, Damageplanin turvamies, Alrosa Villan työntekijä Erin Halk sekä yleisön jäsen Nathan Bray, joka yritti antaa elvytystä sekä Darrellille, että Mayhemille. John "Kat" Brooksia, Damageplanin rumputeknikkoa ammuttiin kolmesti kun hän yritti ottaa asetta pois, mutta hän päätyi Galen panttivangiksi. Kiertuemanageri, Chris Paluska, haavoittui tapauksessa myös.


title: Dimebag Darrell

text: Tilanne raukesi kun konstaapeli James D. Niggemeyer ampui Galea haulikolla päähän.


title: Dimebag Darrell

text: Dimebag Darrell oli kuollessaan 38-vuotias. Hänet haudattiin Kiss-aiheisessa ruumisarkussa (KISS Kasket), mukanaan Eddie Van Halenin keltamusta Frankenstrat-kitara, joka tunnetaan myös nimellä Bumblebee.


title: Dimebag Darrell

text: Dimebag Darrell oli pitkään kahden kitaranvalmistajan, Deanin (vuosina 1988–1994, 2004) sekä Washburnin (vuosina 1996–2004) sopimusartisti. Dean ja Washburn rakensivat useita kitaroita Dimebagin käyttöön. Viimeiset Dimebag Darrellin nimeä kantavat signature-kitarat valmistettiin vielä Dimebagin kuoleman jälkeen: Washburn vei sopimuksen mukaan viimeisen mallin työn päätökseen ja myöhemmin uudestaan toimintansa käynnistänyt Dean teki Dimebag Darrellin tribuuttimalliston vuonna 2006.


title: Dimebag Darrell

text: Dimebagin puoliso Rita Haney on lahjoittanut kuolleen miehensä kitaroita muun muassa Triviumin Matt Heafylle, Corey Beaulieulle ja Slayerin Kerry Kingille.


title: Nyrkkirauta

text: Nyrkkirauta on kädessä pidettävä lähitaisteluase, joka vahvistaa lyönnin tehoa. Useimmiten ase on valmistettu teräksestä, messingistä tai raudasta, mutta se voi olla myös puuta. Käden ympärille kiedottava metallilla vahvistettu nahkahihna, esimerkiksi niittivyö, on toiminnaltaan nyrkkiraudan kaltainen.


title: Nyrkkirauta

text: Nyrkkiraudassa on useimmiten renkaat neljälle sormelle ja tuki kämmenelle. Näin aseesta saadaan tukeva ote käden ollessa nyrkissä. Nyrkkiraudan metalliset ”rystyset” toimivat iskupintana henkilön lyödessä ja vahvistavat iskun tehoa merkittävästi. Nyrkkirauta myös suojaa lyöjää rystysten murtumiselta. Tehon lisäämiseksi nyrkkirautaan voidaan lisätä niittejä, piikkejä tai teriä.


title: Nyrkkirauta

text: Nyrkkiraudan tyyppinen vahvistettu nahkahihna tunnettiin "caestus"-nimellä jo roomalaisten gladiaattoreiden keskuudessa. Caestuksen muodostivat käsien ympärille kiedotut nahkahihnat, joissa saattoi olla niittejä. Mikäli areenalla oli muitakin gladiaattoreita, he saattoivat pitää taukoa seuratakseen nyrkkiottelua: caestuksin käytyä kamppailua pidettiin erityisen kiinnostavana. Myös monet afrikkalaiset heimot tunsivat nyrkkirautojen käytön.


title: Nyrkkirauta

text: Muussa kuin taistelukäytössä nyrkkirautaa käyttivät muun muassa japanilaiset. Heillä tekko-nyrkkirauta oli käytössä hevosten kannustamiseen. Okinawan kalastajat käyttivät sitä myös apuna verkkojen keräämisessä suojaamassa käsiään korallien aiheuttamilta haavoilta. Karatessa tecchu eli suomalaisittain ”tekko” otettiin käyttöön myös taistelutarkoituksiin. Karatessa sitä käytetään pareina ja niiden tarkoitus on lyöntitekniikoiden tehostus. Myös 1850-luvun New Yorkissa katujengit käyttivät nyrkkirautoja aseinaan. Toisessa maailmansodassa nyrkkiraudat ja nyrkkirautaveitset olivat melko suosittuja yhdysvaltalaisten ja brittien käytössä.


title: Nyrkkirauta

text: Nyrkkirauta lasketaan Suomen lainsäädännössä (Järjestyslaki 3 luku 9 §) vaaralliseksi esineeksi, jonka valmistus, maahantuonti ja kauppa on kielletty. Myös aseen hallussapito yleisellä paikalla ja yleisellä paikalla olevassa kulkuneuvossa on kielletty.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: Suomen ensimmäisestä tietokoneesta on erilaisia näkemyksiä, samoin kuin maailman ensimmäisestä tietokoneestakin. Yhtäältä ensimmäinen suomalaisvalmisteinen tietokone oli Teknillisessä korkeakoulussa tutkimusprojektina vuonna 1954 alkunsa saanut "ESKO", joka valmistui lopullisesti vuonna 1960. Toisaalta Suomen ensimmäinen toimiva tietokone oli kuitenkin Postisäästöpankille vuonna 1958 hankittu IBM 650, lempinimeltään "Ensi". ESKO ei myöskään ollut puhtaasti suomalainen, perusratkaisut sekä osa osista ja piirustuksista kopioitiin Saksasta.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: Tässä artikkelissa keskitytään lähinnä näiden kahden koneen historian ja tekniikan esittelyyn. Lisäksi selvitetään yleisemmin, mitä Suomessa tapahtui 1960-luvulla ja myöhemminkin tietokoneistamisen alueella. 1960-luvulla tietokoneistaminen käynnistyi laajalti niin yliopistoissa, teollisuudessa, suuryrityksissä kuin valtionhallinnossakin.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: Käytännön tietokonetoiminnan katsotaan siis alkaneen Suomessa vuonna 1954 eli 10–15 vuotta myöhemmin kuin Saksassa, Yhdysvalloissa ja Isossa-Britanniassa ja noin 5 vuotta myöhemmin kuin Ruotsissa.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: ESKOn, "Elektronisen SarjaKOmputaattorin", kehitti Teknilliseen korkeakouluun perustettu Matematiikkakonekomitea. Tuohon aikaan tietokoneista käytettiin suomeksi nimiä matematiikkakone ja sähköaivot.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: ESKO-projektin aloitti Tage Carlsson. Johtajana toimi TKK:n teknillisen fysiikan professori Erkki Laurila, ja rakentamisessa avustivat teknikko Veikko Jormo sekä diplomi-insinööri Hans Andersin, josta myöhemmin tuli TKK:n ensimmäinen tietojenkäsittelyn professori. Laurilan laboratoriossa oli jo 1950-luvun alussa tutkittu vastaavanlaisia laitteita, ja rakennettu mm. Suomen ensimmäinen analogiakone (analoginen laskulaite) sekä röntgenanalysaattorin laskulaite puhelinreleistä. Näin ollen ESKO ei ollut edes Suomen ensimmäinen automaattisen laskulaitteen rakennusprojekti.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: Laurilan aloitteesta Valtion luonnontieteellinen toimikunta asetti Matematiikkakonekomitean, jonka tehtävänä oli "selvittää Suomessa esiintyvää matematiikkakoneiden tarvetta ja mahdollisesti tehdä niiden hankkimista tai rakentamista koskevia ehdotuksia". Vaikuttajina toimivat Helsingin yliopiston kansleri P. J. Myrberg ja komitean puheenjohtajaksi valittu professori Rolf Nevanlinna. Valmistelevat toimenpiteet alkoivat huhtikuussa 1954.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: Darmstadissa Saksassa lokakuussa 1955 pidetty alan konferenssi antoi lopullisen sykäyksen, kun suomalaiset tutustuivat muissa maissa samaan aikaan käynnissä olleisiin hankkeisiin. Suomalaisilla oli rahaa niukasti, joten ainoa mahdollisuus oli jonkin jo olemassa olevan koneen kopiointi. Ruotsissa vastaavanlainen omatekoinen tietokone (BESK) valmistui vuonna 1955, Tanskassa (DASK) hieman myöhemmin. BESK oli jonkin aikaa jopa maailman nopein tietokone (16 000 yhteenlaskua/s), mutta sen kopiontimahdollisuus hylättiin, koska ajateltiin, että se olisi tullut kalliiksi. Sen sijaan päätettiin kopioida saksalainen G1a (20 yhteenlaskua/s). Tosiasiassa G1a oli niin kesken, että suomalaisten täytyi tehdä suurin osa työstä itse, ja korjata saksalaisten lähettämissä piirustuksissa olleet virheet. Valmiin koneen kopioinnin takia rakennustyöryhmä joutui myös unohtamaan kokeilunhalunsa ja hylkäämään monet omat ideansa koneen toteuttamiselle.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: Ongelmien takia projekti venyi, ja lopulta rahoilla olisi saanut tehokkaan ja nykyaikaisemman BESK-koneen kopion. ESKO rakennettiin kuitenkin sisukkaasti loppuun, Saksassa G1a:n rakennustyöt sen sijaan keskeytettiin.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: ESKO sai nimensä amerikkalaisen mallin mukaan siten, että ensin keksittiin hauska lyhennys ja sitten sille joku loogiselta kuulostava selitys. Koneelle ehdotettiin myös nimeä "Sampo". Tämä kuvaa hyvin niitä suuria odotuksia, joita tietokoneille tuona aikana asetettiin. Koneesta ei kuitenkaan tullut mitään loputonta onnea tuottavaa sampoa – se oli jo syntyessään auttamattoman vanhentunut ja myös teki laskutoimituksissa todella paljon virheitä.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: ESKO:a kuitenkin käytettiin ja ohjelmoitiin jonkin verran. Eräs ensimmäisiä käyttäjiä oli Puolustusvoimien ballistinen toimisto, joka laski koneella erilaisten ammusten lentoratoja. Ongelmien takia koneen käyttö jäi kuitenkin pian hyvin vähäiseksi.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: ESKO valmistui lopullisesti vasta vuonna 1960, ja siirtyi silloin muutamaksi vuodeksi Helsingin yliopiston hoitoon. Nykyään ESKO on sijoitettu Tekniikan museoon Helsingin Vanhaankaupunkiin.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: Tekniikaltaan ESKO edusti ensimmäisen sukupolven elektroniputkiteknologiaa. Se koostui: Kone oli mikro-ohjelmoitu käyttäen ferriittirengasketjuja käskyjen osatoimintojen ohjaamiseksi. Tämä teki uusien käskyjen lisäämisen joustavaksi. Itse ohjelmointi tapahtui suoraan konekielellä. Käskyvalikoimaan kuului 20 peruskäskyä, 11 aritmeettista ja loogista käskyä, sekä 9 syöttö, tulostus- ja järjestelykäskyä. Käskyt olivat joko yksi- tai kaksiosoitteisia. Koneessa oli myös laaja toimintojen testaus- ja virheiden paljastamislogiikka.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: Käsiteltävät luvut luettiin reikänauhalta tai 1840 sanaa sisältävästä magneettisesta rumpumuistista. Koneen nopeus oli 20 yhteenlaskua sekunnissa.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: Hitaus johtui lähinnä siitä, että suorituksen ohjaus ei tapahtunut muistiin talletetulla ohjelmalla, vaan lukemalla reikänauhalle lävistettyjä käskyjä. Kukin aliohjelma lävistettiin reikänauhalle, liimattiin renkaaksi ja asetettiin nauhanlukijaan. Näin aliohjelma oli suorituksen jälkeen jälleen alkukohdassaan seuraavaa kutsua varten. Kukin aliohjelma oli omalla nauhalukijallaan, lukijoita oli yhteensä 10 kpl.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: Vanhanaikaisuudestaan ja kaikista puutteistaan huolimatta ESKO:lla oli suuri merkitys Suomen tietokonehistoriassa. Projektin tehtävänä ei alun alkaenkaan ollut tehokkaan hyötykäyttöön tarkoitetun koneen valmistaminen, vaan pikemminkin "matematiikkakonetekniikan" harjoittelu, niin että edes jotkut suomalaiset pääsisivät paneutumaan uusimpaan teknologiaan. ESKO toimi kouluttajana, innoittajana, symbolina ja kokoavana hahmona niille henkilöille, jotka Suomessa olivat kiinnostuneita tietokoneista. Se myös kokosi yhteen asiasta kiinnostuneet organisaatiot Suomessa sekä levitti muutenkin tietoutta tietokoneista.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: ESKO:n myötä Suomessa myös ymmärrettiin tietokoneiden myötä kehittyneet uudet koulutustarpeet. Suomen ensimmäiset tietotekniikan kurssit pidettiin jo vuosina 1954–1955 yrityksille ESKO:sta järjestettyjen seminaarien yhteydessä.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: ESKO:n myötä syntyivät myös alan kontaktit ulkomaille, ja samalla maailmalle levisi ensimmäistä kertaa tietoutta siitä, että Suomikin on tietotekniikkamaa. Helsingin yliopistossa ESKO:n ympärille perustettiin matematiikan laitoksen laskentatoimisto, josta alkoi tietotekniikkatoiminta yliopistolla. Laskentatoimistosta kehittyi yliopiston laskentakeskus, joka on nykyisen keskushallinnon tietotekniikkatoimialan (tietohallinto ja tietotekniikkapalvelut) edeltäjä.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: Suomen ensimmäinen tuotannollisissa tehtävissä käytetty tietokone käynnistettiin Postipankissa vuonna 1958. Näin kaupallinen taho ennätti tieteellisen ESKO:n edelle. Postipankin tilaama kone oli tyyppiä IBM 650, ja se sai lempinimekseen Ensi.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: Ensi oli käytössä ainoastaan kaksi vuotta. Se korvattiin uudenmallisella transistorikoneella, IBM 1401:llä, vuonna 1961. Samalla luovuttiin osittain reikäkorteista ja tiedot alettiin tallentaa magneettinauhoille.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: Nykyään koneesta on jäljellä vain rumpumuisti, joka on tallessa Tekniikan museossa. Muu osa koneesta todennäköisesti romutettiin tai uudelleenkäytettiin jossain toisessa maassa.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: Koneen ohjelmointikielenä oli SOAP (Symbolic Optimum Assembly Program).


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: 1960-luvulle tultaessa Suomessa oli edellä mainitut pari tietokonetta, mutta vuosikymmenen kuluessa tietokoneet levisivät Suomessa kaikkiin suurempiin yrityksiin ja laajalti valtionhallintoonkin. Vuodesta 1960 käytettiin nimitystä "tietokoneistamisen hullu vuosi." Vuoden lopussa maassa oli tietokoneita jo kahdeksan ja tilauksessa parikymmentä. Ensimmäisten hankkijoiden joukossa olivat Kansaneläkelaitos ja Elanto, teollisuudessa Suomen Kaapelitehdas ja Valmetin Rautpohjan tehtaat. Samalla koneissa siirryttiin toisen sukupolven transistoriteknologiaan.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: Vuoden 1961 alussa Suomen Kaapelitehdas hankki Englannista pienehkön Elliott 803A tietokoneen, joka oli ensimmäinen kokonaan transistoreilla toiminut tietokone Suomessa. Se myytiin Teknilliselle korkeakoululle saman vuoden huhtikuussa. Sinä vuonna kansalle esiteltiin tietotekniikan rajattomia mahdollisuuksia ensimmäistä kertaa televisiossa. Tällöin Suomen Kaapelitehtaan Siemens 2002-tietokonetta käytettiin Ounasvaaran mäkikisan tulosten laskemiseen. Siemens oli aloittanut koneen valmistamisen vuonna 1958, ja se oli ensimmäinen massatuotettu kokonaan transistoreilla toiminut tietokone.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: Puolustusvoimat hankki ensimmäisen oman tietokoneen vuonna 1963. Kone oli mallia IBM 1410 ja se oli hankinta-ajankohtana Suomen tehokkain. Aiemmin Puolustusvoimat oli saanut tietokoneaikaa jo ESKO:sta sekä Ensi-koneesta. Kone oli käytössä 1970-luvun alkuun saakka.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: Valtiovarainministeriön alaisuuteen perustettiin vuonna 1964 Valtion tietokonekeskus (VTKK) hoitamaan julkisen hallinnon tietojenkäsittelyä ja suuria rekistereitä. Laitoksen ensimmäinen tietokone oli IBM 1410. Myöhemmin VTKK:n yhteyteen perustettiin Tieteellisen laskennan palvelu tarjoamaan laskentapalveluja yliopistoille. Samana vuonna perustettiin myös Tietosavo Oy seitsemän kuopiolaisen yrityksen yhteiseksi atk-keskukseksi. Tietosavon ensimmäinen tietokone GE-415 oli Bull General Electricin valmistama ns. kolmannen sukupolven tietokone. Laitteisto asennettiin yhtiön toimitiloihin huhtikuussa 1966. Tietosavo (nykyisin Enfo Oyj) oli ensimmäinen pääkaupunkiseudun ulkopuolella toimiva atk-palvelukeskus ja atk-palveluliiketoiminnan pioneereja Suomessa.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: Suomen ensimmäinen teollisuuden prosessiohjaukseen käytetty tietokone oli Enson Kaukopään tehtaiden IBM 1620, joka saatiin käyttöön vuonna 1963.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: Sääennusteiden laskeminen on yleensä ollut suurten koneiden ensimmäisiä tehtäviä. Suomessa Ilmatieteen laitos sai ensimmäisen oman tietokoneensa vasta vuonna 1969. Kone oli malliltaan SAAB D 21. Sitä käytettiin säärintamien leviämismallien laskemiseen. Ensimmäinen leviämismalli oli saatu Ruotsista koneen mukana, 1970-luvulla laitos alkoi kehittää omia leviämismallejaan.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: 1960-luvun päättyessä Suomessa oli hieman vajaat parisataa tietokonetta.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: Vuonna 1970 Strömberg Oy:llä suunniteltiin ja valmistettiin kokonaan suomalainen ja sarjavalmisteinen Selco 1000 (Strömberg 1000) prosessitietokone. Konetta varten kehitettiin myös reaaliaikainen Algol 60- kääntäjä. Konetta valmistettiin 9 kappaletta, ja niitä käytettiin mm paperikoneiden ohjauksessa, sähköverkkojen valvomoissa ja Teknillisessä korkeakoulussa opetuskäytössä. Viimeinen kone oli toiminnassa vuoteen 1992 asti.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: Teollisuudessa oli käytössä myös Teuvo Kohosen (myöhemmin professori ja akateemikko) suunnittelema S-ODA prosessitietokone.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: Vuonna 1972 Suomessa laskettiin olevan yli 200 tietokonetta. Tietokonepäätteitä, jotka oli yhdistetty suurempiin tietokoneisiin, arvioitiin olevan noin tuhat.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: Vuonna 1970 Suomen korkeakouluille ja tutkimukselle hankittiin ensimmäinen yhteinen keskustietokone, Univac 1108. Suomen Pankilla oli 20 miljoonan markan ylijäämäsumma, joka haluttiin käyttää jotenkin tieteen hyväksi. Idea tietokoneen hankkimisesta keksittiin Suomen itsenäisyyden juhlarahaston Sitran syyspalaverin saunassa.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: Aluksi Univacia käytettiin lähettämällä tieteelliset työt reikäkorteilla tavallisessa postissa Otaniemeen. Korkeakouluihin saatiin kuitenkin pian päätteitä, jotka kytkettiin puhelinyhteyksillä isäntäkoneeseen. Näin alkoi tietokoneiden verkottuminen Suomessa. Laitteet olivat askeettisia, mutta kilometrien päässä sijaitsevan tietokoneen reagointi näpyttelyyn tuntui käyttäjistä tietysti maagiselta. Univac oli käytössä vuoteen 1982 asti.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: Mikrotietokoneiden valmistuksessa suomalaiset olivat liikkeellä samaan aikaan kuin muuallakin maailmassa. Suomen ensimmäisen mikrotietokoneen, Telmac 1800/Oscomin lanseerasi vuonna 1977 insinööri Osmo Kainulainen. Telmacin ympärille muodostui hyvin aktiivinen käyttäjäkerho.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: 1970-luvun lopulla useat suomalaiset elektroniikkayritykset (mm.Strömberg ja Ahlström) valmistivat ja toimittivat teollisuudelle prosessinohjaukseen suunniteltuja mikrotietokoneita. Näistä koneista on jäljellä niukasti tietoja, koska niitä ei markkinoitu tuotemerkeillä.


title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: Nokian ensimmäinen MikroMikko ilmestyi syksyllä 1981, samoihin aikoihin kuin IBM:n ensimmäinen PC. MikroMikon ensimmäinen malli toimi CP/M-käyttöjärjestelmällä. Myöhemmin PC-yhteensopivuutta lisättiin ja käyttöjärjestelmäksi tuli DOS.


title: Lykon Troaslainen

text: Lykon Troaslainen (, n. 270–226 eaa.) oli antiikin kreikkalainen peripateettiseen kouluun kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Troaksesta. Jotkut halusivat korostaa hänen kaunopuheisuuttaan ja lisäsivät hänen nimensä eteen gamma-kirjaimen, jolloin nimestä tuli "Glykon" ("suloinen").


title: Lykon Troaslainen

text: Straton testamenttasi Lykeionin peripateettisen koulun Lykonille. Hän toimi koulun johdossa 44 vuotta. Hän ei kuitenkaan ollut kovin kiinnostunut itse filosofiasta eikä tieteellisestä tutkimuksesta, vaan oli enemmänkin vain puhuja, joka arvosti enemmän puheen ulkoista muotoa kuin sen sisältöä. Siksi hänestä katsotaan alkaneen peripateettisen koulun taantumisen.


title: Demetrios Faleronlainen

text: Demetrios Faleronlainen (, kuoli n. 280 eaa.) oli antiikin kreikkalainen puhuja ja yksi ensimmäisistä peripateettisen koulukunnan filosofeista. Ateenan esikaupungista Faleronista kotoisin oleva Demetrios oli Aristoteleen seuraajan Theofrastoksen oppilas. Hän kirjoitti laajasti historiasta, politiikasta ja retoriikasta sekä kirjallisuuskritiikkiä varsinkin runoudesta. Hän kokosi myös Aisopoksen tarinoita.


title: Demetrios Faleronlainen

text: Vuodesta 317 eaa. vuoteen 307 eaa. hän toimi Kassandroksen sijaisena Ateenan yksinvaltiaana. Hän sai aseman hyvien puhujanlahjojensa ansiosta. Kun makedonialainen Demetrios I valtasi Ateenan, Demetrios Faleronilainen syrjäytettiin, ja hän pakeni Egyptiin. Egyptissä hän tapasi Ptolemaios I:n, ja toimi Aleksandrian kirjaston varsinaisena suunnittelijana. Hän joutui toisen kerran maanpakoon Ptolemaios II Filadelfoksen noustua valtaan. Hän kuoli pian tämän jälkeen.


title: Herakleides

text: Herakleides (, n. 387 – 312 eaa.) oli antiikin kreikkalainen peripateettiseen koulukuntaan kuulunut filosofi.


title: Herakleides

text: Herakleides oli kotoisin Pontoksesta (Heraklea Pontika), nykyisen Turkin Ereglistä. Hänen ylhäinen ja varakas isänsä lähetti hänet Ateenaan opiskelemaan Platonin Akatemiaan sen perustajan Platonin ja tämän seuraajan Speusippoksen alaisuuteen. Hän oli kuitenkin myös Aristoteleen oppilaana.


title: Herakleides

text: "Sudan" mukaan Platon jätti koulunsa ja oppilaansa Herakleideen johtoon toisen ja kolmannen Sisilian-matkansa ajaksi. Speusippos oli määrännyt Ksenokrateen Akatemian johtoon kuolemansa jälkeen, mutta äänestyksessä Ksenokrates voitti Herakleideen ja Menedemoksen vain hiuksenhienosti.


title: Herakleides

text: Diogenes Laertios, joka on Herakleideen elämäkertatietojen päälähde, katsoo Herakleideen ennen kaikkea peripateettisen koulukunnan edustajaksi. Taustansa vuoksi hänet voidaan kuitenkin laskea myös akatemialaiseksi. Akatemian ja Aristoteleen lisäksi hän sai vaikutteita myös pythagoralaisilta. Näiden vaikutteiden seurauksena hänen filosofiansa sisälsi mystisiä piirteitä ja opin sielunvaelluksesta.


title: Herakleides

text: Herakleideen nimestä tehtiin usein sanaleikkejä, joissa häntä kutsuttiin Herakliden "Pompikokseksi". Tämä saattaa viitata turhamaisuuteen ja mahtipontisuuteen, ja siksi hän olisi ollut pilkanteon kohde. Hän vaikuttaa kuitenkin olleen monipuolinen ja tuottelias filosofinen kirjailija.


title: Herakleides

text: Herakleides kirjoitti etiikasta, matematiikasta, fysiikasta, historiasta, grammatiikasta, retoriikasta, runoudesta ja musiikista. Osan teoksistaan hän kirjoitti komedian tyylilajissa, osa oli puolestaan tragedioita. Hän kirjoitti myös dialogeja.


title: Herakleides

text: Herakleides harrasti myös tähtitiedettä. Hän selitti ensimmäisenä Auringon ja planeettojen liikkeet sillä, että maapallo pyörii akselinsa ympäri kerran vuorokaudessa. Hänen merkittävin yksittäinen havaintonsa on huomio, että Venus ja Merkurius kiertävät auringon ympäri. Jotkut ovat katsoneet tämän vuoksi, että hän olisi kannattanut aurinkokeskistä maailmankuvaa jo ennen Aristarkhos Samoslaista ja Nikolai Kopernikusta. Nykyisin katsotaan kuitenkin, että hänen mallinsa oli oleellisilta osiltaan maakeskinen sekamalli, jossa Merkurius ja Venus kiersivät kyllä aurinkoa, mutta aurinko puolestaan maata kuun tavoin. Myöhemmin tämän teorian herätti uudelleen henkiin Tyko Brahe.


title: Herakleides

text: Historiantutkimuksen kannalta erityisen mielenkiintoinen on hänen lausuntonsa, jonka mukaan Rooma oli 300-luvulla eaa. kreikkalainen kaupunki.


title: Lentokenttä (täsmennyssivu)

text: Lentokenttä voi tarkoittaa seuraavia:


title: Lentoasema

text: Lentoasema on säännöllistä lentoliikennettä varten rakennettu alue, jota käytetään ilma-alusten lentoonlähtöön ja laskuun. Virallisen määritelmän mukaan lentoasema on lentopaikka, jossa ilmaliikennepalvelu on pysyvästi järjestetty.


title: Lentoasema

text: Lentoasemia on olemassa matkustaja- ja rahtiliikennettä, siviili-ilmailua ja sotilaskäyttöä varten. Lentoasemat jaetaan alueellisiin ja kansainvälisiin sen mukaan, tapahtuuko kentältä valtioiden välisiä lentoja. Lentoaseman on myös täytettävä useita kriteerejä muun muassa lennonjohdosta ja kiitoteiden pituuksista saavuttaakseen kansainvälisen lentoaseman statuksen.


title: Lentoasema

text: Lentoasema koostuu useasta eri osa-alueesta. Osa-alueet riippuvat lentokentän käyttötarkoituksesta. Pelkkään sotilaskäyttöön tarkoitetulla lentoasemalla ei esimerkiksi ole matkustajaterminaalia.


title: Lentoasema

text: Lentokenttäalue on lentoaseman keskeisin alue, johon kuuluvat lentokoneiden lentoonlähtöön ja laskuun käyttämät kiitotiet, rullaustiet, asematasot sekä maasto ja rakennukset tai rakennusten osat, joihin yleisöllä ei ole vapaata pääsyä. Hieman epätarkemmin ilmaistuna lentokenttä tarkoittaa turva-aidan sisäpuolella olevaa aluetta.


title: Lentoasema

text: Liikennealue (lentoliikennealue) on lentoaseman osa, jota ilma-alukset käyttävät lentoonlähtöön, laskuun ja rullaukseen. Asemataso ei kuulu liikennealueeseen.


title: Lentoasema

text: Matkustajaterminaali on näkyvä osa lentoasemaa, sen lähtöaulassa tehdään lähtöselvitys, turvatarkastus, rajatarkastus ja sieltä aulakuormaajat siirtävät matkatavarat lentokoneen ruumaan. Muita terminaalin osia ovat tuloaulat, matkatavaroiden luovutusalueet, VIP-huoneet ja yleiset tilat. Porttialueelle pääsevät vain matkustajat lentokoneeseen siirtymistä tai koneesta poistumista varten.


title: Lentoasema

text: Matkustajaterminaalin yhteydessä on usein kauppoja (esimerkiksi tax-free), ravintoloita, kahviloita ja muita palveluja.


title: Lentoasema

text: Liikelentoterminaalissa palvellaan matkustajia, jotka käyttävät liikelentoyhtiöiden, ilmavoimien tai valtion ilma-aluksia, yksityis- tai yleisilmailukoneita tai ambulanssilentoja.


title: Lentoasema

text: Rahtiterminaalissa tapahtuu lentokoneiden kuljettaman rahtitavaran ja postin vastaanotto, käsittely ja luovutus.


title: Lentoasema

text: Maaliikennealue käsittää lentoasema-alueen tiet, pysäköintialueet, linja-autopysäkit, taksiasemat ja huoltoväylät.


title: Lentoasema

text: Lentoasemalla on myös tiloja lentokoneiden huoltoa varten, pelastusasema, lennonjohtotorni, usein myös hotelli sekä tiloja monenlaista muuta tarvittavaa palvelua varten.


title: Lentoasema

text: Vuoden 2016 ACI:n lopulliset koko vuoden tilastot ovat seuraavat


title: HammerFall

text: HammerFall on vuonna 1993 perustettu ruotsalainen power metal -yhtye. Yhtyeen johtohahmo ja perustajajäsen on kitaristi Oscar Dronjak.


title: Montezuma II

text: Montezuma II (myös esimerkiksi Moctezuma II tai Moteuczomah Xocoyotl ) (1466–1520) oli asteekkien yhdeksäs ja samalla viimeinen itsenäinen hallitsija. Hän hallitsi Asteekkivaltakuntaa vuosina 1502–1520 ja sai surmansa espanjalaisvalloituksen yhteydessä.


title: Montezuma II

text: Montezuma oli asteekkihallitsija Axayacatlin poika ja menestyksekäs sotilas myöhemmän hallitsijan ja setänsä Ahuitzotlin armeijassa. Hän kunnostautui etenkin asteekkien sotaretkillä Tehuantepeciin ja Xoconochcoon. Kun Ahuitzotl kuoli vuonna 1502, Montezumasta tuli asteekkien ehdoton uskonnollinen ja poliittinen johtaja eli "tlatoani".


title: Montezuma II

text: Kruunajaissodassaan Montezuma johti armeijansa Nopallaniin 640 kilometrin päähän asteekkien pääkaupungista Tenochtitlánista. Hän valloitti linnoitetun kaupungin ja toi mukanaan suuren sotasaaliin ja joukon sotavankeja uhrattavaksi.


title: Montezuma II

text: Montezuma laajensi tlatoanin valtaa vähentämällä sisäministerin valtaa, minkä seurauksena hänestä tuli koko Kolmiliiton kiistaton johtaja. Montezuma myös nosti ylimystön statusta erottamalla heidät muusta yhteiskunnasta korostamalla arvonimiä, asuja, arvomerkkejä ja hovietikettiä.


title: Montezuma II

text: Montezuman hallitsema valtakunta ulottui Meksikon pohjoisosista nykyajan Guatemalaan asti. Hän laajensi valtakuntaansa edelleen ja kävi neljä suurta sotaa. Vain idän taraskit ja lännen tlaxcalanit onnistuivat vastustamaan asteekkien valloituspyrkimyksiä.


title: Montezuma II

text:
Montezuman suuressa palatsissa Tenochtitlánissa oli riippuvia puutarhoja, kymmenen huoneen lintutalo vesialtaineen sekä yksityinen eläintarha, jonka satojen eläinten joukossa oli jaguaareja, kotkia, puumia, kettuja ja käärmeitä. Palatsissa asui myös kääpiöitä, kyttyräselkiä ja albiinoja. Asteekkikuningasta palveli 3000 avustajaa. Kuninkaalla oli tapa syödä ylelliset ateriansa kultaisen sermin takana yksin jonglöörien ja akrobaattien viihdyttämänä. Hän piti lintujen metsästämisestä puhallusputkella ja oli kiinnostunut taiteesta, astrologiasta ja filosofiasta. Kuninkaalla oli myös tapana käydä useita kertoja pyhiinvaellusmatkalla Teotihuacánin kaupungissa.
Montezuma oli huolissaan asemastaan, sillä asteekkien valta oli huteralla pohjalla ja alistetut heimot aloittivat kapinoita. Hän tarkkaili jatkuvasti enteitä ja kyseli ennustajilta neuvoja. Kun Montezuma kuuli muukalaisten, espanjalaisen Hernán Cortésin johtamien konkistadorien saapuneen suurilla laivoillaan rannikolle, hän yritti ensin lahjoa espanjalaisia. Arvokkaat lahjat kuitenkin vain ruokkivat kullanhimoisten espanjalaisten nälkää. Cortés marssi Tenochtitlániin elokuussa 1519. Montezuma päästi hänet kaupunkiinsa, ja aluksi johtajien välit olivat ystävälliset. Kaksi viikkoa myöhemmin espanjalaiset kuitenkin vangitsivat Montezuman ja määräsivät tämän julistamaan kuuliaisuuttaan Espanjan kuninkaalle. Cortésin poistuttua väliaikaisesti kaupungista siellä puhkesi taisteluita ja asteekit valitsivat uudeksi johtajakseen Cuitláhuacin. Espanjalaiset määräsivät Montezuman lepyttämään kansaansa, mutta hän sai kiven päähänsä ja kuoli. Elokuussa 1521 käytiin viimeinen taistelu, jossa espanjalaiset ja heidän intiaaniliittolaisensa kukistivat asteekit ja tuhosivat Tenochtitlánin.


title: Alfredo de la Fé

text: Alfredo de la Fé (s. 6. helmikuuta 1954, Havanna) on kuubalainen salsa-viulisti. Hän on soittanut muun muassa Santanassa ja Tipica 73:ssa.


title: Alfredo de la Fé

text: De la Fé aloitti viulun soittamisen seitsemän vuoden iässä. 9-vuotiaana hän pääsi opiskelemaan Varsovaan. Vuonna 1976 Alfredo de la Fé muutti San Franciscoon ja sieltä vuonna 1977 New Yorkiin. Hänellä on ollut sooloura 1970-luvun lopulta lähtien. De la Fén uusin sooloalbumi on vuonna 2000 julkaistu "Latitudes".


title: Amr Diab

text: Amr Diab (, koko nimeltään Amr Abdel Basset Abdel Aziz Diab, s. 11. lokakuuta 1961 Port Said, Egypti) on ollut yksi arabimaailman menestyneimmistä laulajista 1990-luvulta alkaen.


title: Amr Diab

text: Amr Diab syntyi taiteelliseen perheeseen. Hänen isänsä Abdul Basset Diab työskenteli Suezin kanavalla laivanrakennuksessa. Hän oli tunnettu taitavasta lauluäänestään ja rohkaisi nuorta Amr Diabiakin laulamaan. Kun Amr Diab oli vain 6-vuotias, hänen isänsä vei hänet heinäkuun 23. päivän festivaaleille Port Saidiin, jossa he vierailivat paikallisella radioasemalla. Tuolloin Amr Diab esiintyi ensimmäisen kerran Egyptin radiossa laulaen maan kansallislaulun Bilady, Bilady, Bilady. Port Saidin kuvernööri palkitsi hänet suorituksesta kitaralla.


title: Amr Diab

text: Amr Diab opiskeli musiikkia Kairon taideakatemiassa ja valmistui sieltä vuonna 1986. Jo ennen valmistumistaan hän julkaisi ensimmäisen albuminsa nimeltä "Ya Tareeq" vuonna 1983. Se toi hänelle välittömän menestyksen. Siitä lähtien Amr Diab on ollut jatkuvasti myyntitilastojen kärjessä albumeillaan, jotka ovat tehneet hänestä Egyptin ja arabimaailman supertähden. Arabimaailman lisäksi Diab on esiintynyt Australiassa, Kanadassa, Yhdysvalloissa ja Euroopassa.


title: Amr Diab

text: Levyjen ja konserttien lisäksi Diab on esiintynyt useissa elokuvissa, mukaan lukien Tarek Al Telmasanin ohjaaman elokuvan "Deah We La'ab", joka avasi Egyptin elokuvafestivaalit vuonna 1993. Elokuvassa Diabin vastanäyttelijänä oli Omar Sharif. Khairi Bisharan ohjaamassa elokuvassa "Ice Cream fi Gleem" Diab esitti puolestaan pääosan roolin.


title: Amr Diab

text: Diab on kuuluisa ns. uudesta musiikkityylistään, jonka Lähi-idän ja Välimeren asukkaat tuntevat "Välimeren musiikkina". Siinä yhdistetään sekä länsimaisia että Lähi-idän ja Egyptin musiikkirytmejä.


title: K. M. Wallenius

text: Kurt Martti Wallenius (käytti Saksassa peitenimeä Walle), (25. heinäkuuta 1893 Kuopio – 15. toukokuuta 1984 Helsinki) oli suomalainen jääkärikenraalimajuri ja yleisesikunnan päällikkö sekä kirjailija. Hänet muistettaneen kuitenkin parhaiten toimimisestaan Lapuan liikkeessä, syytteestä presidentti K. J. Ståhlbergin kyydityksen järjestämiseen ja osallisuudestaan Mäntsälän kapinaan.


title: K. M. Wallenius

text: Kurt Martti Walleniuksen vanhemmat olivat luutnantti, pankinjohtaja Ossian Alexis Wallenius ja Augusta Emilia Enwald. Wallenius kirjoitti ylioppilaaksi Kuopion klassillisesta lyseosta vuonna 1912. Wallenius kirjoittautui 1912 Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteelliselle osastolle ja liittyi Savolaiseen osakuntaan. Filosofian kandidaatin ja maisterin paperit hän sai vuonna 1915.


title: K. M. Wallenius

text: Wallenius liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 7. lokakuuta 1915. Hän laati yhdessä luutnantti Holbornin kanssa suomalaisille joukoille suomalais-saksalaisen sotilaskäsikirjan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, josta hänet komennettiin 18. elokuuta 1916 Ruotsiin ja edelleen Suomeen, tarkoituksena toimia värväys- , tiedustelu- ja etappitehtävissä. Suomessa ollessaan hän toimi niin sanotulla itäisellä etapilla muun muassa zugführer Friedel Jacobssonin kuriirina. Wallenius palasi takaisin Saksaan pataljoonan yhteyteen ja hänet sijoitettiin nyt pataljoonan 3. komppaniaan 27. maaliskuuta 1917 alkaen. Hän osallistui Polangenissa vuonna 1917 järjestetyille erikoiskursseille (pommarikurssi). Saksasta hänet lähetettiin tammikuussa 1918 Berliiniin ja sieltä edelleen erikoistehtäviin Suomeen, minne hän matkusti aluksi Stettiniin, missä hän pestautui merimieheksi ja jatkoi matkaansa Tukholmaan. Tukholmassa hän liittyi samaan aikaan paikalle osuneeseen Oberzugführeriksi ylennetyn Jacobsonin komennuskuntaan, jonka mukana hän matkasi Haaparantaan.


title: K. M. Wallenius

text: Wallenius palasi Suomeen vuonna 1918. Suomen sisällissodassa hän palveli valkoisten puolella joukkueenjohtajana Tervolan ja Tornion taisteluissa. Helmikuussa Wallenius vangitsi Ruotsiin matkalla olleen Neuvosto-Venäjän rajakomissaari Svetslitšin, vaikka tämä kulki samassa seurueessa romanialaisen diplomaatin Constantine Diamandin kanssa ja omasi myös itse Romanian diplomaattipassin. Diamandin vastalauseista huolimatta Wallenius teloitti kylmäverisesti Svetslitšin sekä neljä muuta venäläistä.


title: K. M. Wallenius

text: Sisällissodan jälkeen hänet komennettiin Kuolajärvelle ja Kuusamoon koottujen joukkojen päälliköksi. Wallenius järjesti koillisrintaman joukoista Sallan rykmentin toimien sen, Lapin I Rajavartiopataljoonan sekä Lapin rajavartioston komentajana 1918–1921. Hän johti Vienan retkikunnan Neuvosto-Venäjälle ja toimi Petsamon retkikunnan ylipäällikkönä 1920..


title: K. M. Wallenius

text:
Tällä retkikunnalla hän valtasi Petsamon Suomelle 11. helmikuuta 1920, jonka johdosta häntä onnittelivat sähkeitse muun muassa ulkoministeri Rudolf Holsti ja puolustusvoimain komentaja kenraalimajuri Karl Fredrik Wilkama. Petsamosta Walleniuksen joukot luopuivat illalla 22. maaliskuuta 1920.
Kesäkuussa alkaneissa Tarton rauhaneuvotteluissa Walleniuksen joukojen kerrotaan vallanneen Petsamon vasta 14. helmikuuta 1920, mikä myös kirjattiin Tarton rauhansopimukseen.


title: K. M. Wallenius

text: Lapin I rajavartiopataljoonan komentajana Wallenius osallistui Itä-Lapissa vuonna 1918 tapahtuneen rauhoittamiseen, mikä liittyi osin Neuvosto-Venäjältä tulleiden kolttalappalaisten porovarkauksien lopettamiseen ja punaisten vastarintamiesten toiminnan lopettamiseen. Itä-Lapissa Wallenius ystävystyi poromies Aleksi "Mosku" Hihnavaaran kanssa.


title: K. M. Wallenius

text: Sisällissodan jälkeen Wallenius jatkoi sotilasuralla. Hän suoritti hyökkäysvaunukurssin vuonna 1922 ja Berliinissä sotakorkeakoulussa yleisesikuntaupseerikurssin vuosina 1923-1925, minkä jälkeen hänet nimitettiin Suomen armeijan yleisesikunnan päälliköksi 1925–1930. Wallenius suoritti myös Ilmavoimien tähystäjäkurssin vuonna 1929 ja teki tutustumis- ja opintomatkoja muun muassa seuraavien maiden armeijoihin: Jugoslaviaan ja Turkkiin vuonna 1924, Latviaan 1922, Viroon 1926, Italiaan 1928, Ruotsiin 1929, Puolaan, Tšekkoslovakiaan ja Saksaan 1930. Kenraalimajuriksi hänet ylennettiin vuonna 1930.


title: K. M. Wallenius

text: 1930-luvun alussa Wallenius oli oikeistoaktivisti ja Lapuan liikkeen kannattaja. Häntä syytettiin käskyn antamisesta presidentti K. J. Ståhlbergin kyyditykseen lokakuussa 1930. Kyyditysidea oli yleisesikunnan päällikön jääkärikenraalimajuri Walleniuksen alaisen jääkärieverstiluutnantti Eero Kuussaaren huonosti suunniteltu hanke, ja Wallenius otti Kuussaaren esimiehenä vastuun tapahtuneesta. Julkisuudessa spekuloitiin suoranaisesta käskyn tai ohjeiden antamisesta, toisaalta puhuttiin pelkästään toisten ylitulkitsemasta juopuneen uhittelusta. Wallenius oli kahdesti tutkintovankeudessa yhteensä puolentoista vuoden ajan, mutta syytteet häntä vastaan kaatuivat ylemmissä oikeusasteissa. Kihlakunnanoikeus katsoi kenraalin syyllistyneen tahalliseen yllytykseen, hovioikeuden mukaan hän oli syyllistynyt vain avunantoon ravintolapöydässä "lausumallaan kehotuksella sekä muutenkin Kuussaaren tekoa edistämällä". Korkein oikeus puolestaan ei katsonut näytetyn toteen, että Wallenius olisi ymmärtänyt Kuussaaren olevan tosissaan Ståhlbergin kyyditysaikeiden kanssa ja vapautti hänet syyttömänä heinäkuussa 1931. Hänen uransa puolustusvoimissa kuitenkin katkesi tähän tapaukseen ja hänet erotettiin yleisesikunnan päällikön paikalta.


title: K. M. Wallenius

text: Työtön Wallenius otti vastaan työn Lapuan liikkeen pääsihteerinä, jonka (so. Lapuan liike ry:n) viralliseksi puheenjohtajaksi hänet valittiin vuoden 1931 syksyllä. Hän toi pian uutta eloa jo nuupahtaneeseen liikkeeseen, jonka linja kääntyi entistäkin selkeämmin äärioikealle. Walleniuksen puheenjohtajakaudelle ajoittui liikkeen uusi, nyt sosiaalidemokraattisen työväenliikkeen murskaamiseen tähdännyt esiinmarssi, joka alkoi Lapuan työväentalon ikkunoiden umpeennaulaamisesta syyskuussa 1931 ja huipentui Mäntsälän kapinaan helmikuussa 1932. Liikkeen vastustajat spekuloivat pitkin talvea suunniteltavasta vallankaappauksesta, jonka johdossa Walleniuksen väitettiin olevan. Todellisuudessa kunnon suunnitelmia ei ollut, mutta kun yli-innokas Artturi Vuorimaa julisti kapinan Mäntsälässä Ohkolan työväentalolla sattuneen välikohtauksen jälkeen, kutsui Wallenius Lapuan liikkeen johdon koolle. Kokouksessa päätettiin ryhtyä johtamaan kapinaa ja osanottajat siirtyivät pian itsekin Mäntsälään. Vihtori Kosola oli kapinan keulakuva ja Wallenius sotilaallinen päällikkö Vuorimaan toimiessa sen äänitorvena ja varsinaisena organisaattorina.


title: K. M. Wallenius

text: Kapina kuitenkin epäonnistui, minkä jälkeen suojeluskuntien päällikkö Lauri Malmberg kävi sopuisasti pidättämässä Walleniuksen. Tämä kuitenkin muuttui pahennusta herättäneeksi ryyppyreissuksi Helsingissä. Wallenius sai Kosolan tavoin keskeisestä osallisuudestaan kapinaan lopulta vain yhdeksän kuukauden tuomion, joka sekin muutettiin ehdolliseksi. Hän ei enää tämän jälkeen osallistunut politiikkaan.


title: K. M. Wallenius

text: Vuosina 1935–1937 Wallenius toimi Ragnar Nordströmin omistaman Petsamon Kala Oy:n ja Petsamon öljy- ja kalajauhotehdas Oy:n johtajana Liinahamarissa. Vuonna 1937 hän matkusti sotakirjeenvaihtajaksi Kiinaan, josta palasi seuraavana vuonna.


title: K. M. Wallenius

text: Talvisodan alkaessa vuonna 1939 Wallenius jätettiin reserviin. Sodan kestettyä yli viikon C. G. E. Mannerheim nimitti Walleniuksen Lapin ryhmän komentajaksi tämän omasta vaatimuksesta ja päämajoitusmestari Aksel Airon painostuksesta. Wallenius otti komentajuuden vastaan 13. joulukuuta 1939.


title: K. M. Wallenius

text: Pelkosenniemen taistelussa 17.–19. joulukuuta Wallenius käytti ensimmäisenä niin sanottua mottitaktiikkaa, joskin tuo nimitys tuli käyttöön vasta myöhemmin. Kolme pataljoonaa saartoi ja pilkkoi venäläisen jalkaväkirykmentin JR 273:n. Taistelun jälkeen eloonjääneet neuvostosotilaat pakenivat sekasorron vallassa ilman raskasta kalustoaan. Tällä taistelulla pysäytettiin puna-armeija pohjoisessa. Mannerheim muisteli myöhemmin: "Voitto oli hyvin tärkeä koko Lapin puolustukselle. Joukkoja voitiin nyt irrottaa Kemijärven suunnalle, missä kaksi rykmenttiä sitten sitoi kahta divisioonaa sodan loppuun asti.


title: K. M. Wallenius

text: Wallenius toimi talvisodan aikana myös Sallassa ja Petsamossa. Ruotsalaisten vapaaehtoisten liityttyä Lapin Ryhmään hänen tilalleen Lapin Ryhmän komentajaksi nimitettiin kenraali Ernst Linder. Koska Wallenius ei suostunut jäämään Linderin alaisuuteen, Mannerheim siirsi hänet komentajaksi 28. helmikuuta 1940 Viipurinlahden puolustusta varten perustettuun Rannikkoryhmään, joka Walleniuksen paikalle saapuessa oli täydessä kaaoksessa ilman esikuntaa, viestiyhteyksia ja tykistöä. Tästä kenraaliluutnantti Harald Öhquist sai syyn Mannerheimin epäsuosiossa olevan Walleniuksen erottamiseen komentajan tehtävästä jo 3. maaliskuuta 1940. Hänen tilalleen nimitettiin Yleisesikunnan päällikkö kenraaliluutnantti Lennart Oesch ja Wallenius siirrettiin reserviin. Tämän jälkeen hänelle tarjottiin muun muassa linnoitustöiden johtamista Kymijoella, mutta hän kieltäytyi ja pyysi rintamakomennusta, mutta turhaan.


title: K. M. Wallenius

text: Wallenius oli ollut Mannerheimin epäsuosiossa jo kansalaissodasta lähtien, mikä vaikeutti hänen upseerinuraansa. Talvisodan aikana tilannetta heikensi entisestään se, että entisenä lehtimiehenä hän tuli hyvin toimeen ulkomaisten lehtimiesten kanssa, toisin kuin nuivasti mediaan suhtautunut ylipäällikkö. Tämän vuoksi ulkomaisessa lehdistössä kirjoitettiin Walleniuksesta huomattavasti enemmän kuin Mannerheimista, eikä tämä seikka ollut Päämajan mieleen.


title: K. M. Wallenius

text: Jatkosodan aikana Walleniusta ei määrätty palvelukseen hänen lukuisista yrityksistään huolimatta. Hän hankki jopa lääkärintodistuksen, jonka perusteella hänet vapautettiin armeijasta ja poistettiin upseeriluettelosta. Tämän jälkeen hän ilmoittautui vapaaehtoisena rintamalle, mutta hänet käännytettiin ikänsä vuoksi. Talvisodan jälkeen Wallenius asui vaimonsa kanssa tukkikämpässä Marrasjärvellä Rovaniemen maalaiskunnassa ja kirjoitti kirjoja. Wallenius kuoli Helsingissä 90 vuoden iässä.


title: K. M. Wallenius

text: Hänellä oli kolme tytärtä avioliitostaan (1920-1981) kirjailija Anni Walleniuksen (o.s. Joensuu) kanssa: Leena Peltola oli kuvataiteen alan vaikuttaja.


title: Mosku

text: Mosku eli Aleksi (Aleksander) Hihnavaara (21. marraskuuta 1882 Sodankylä – 9. tammikuuta 1938 Sodankylä) oli savukoskelainen poronomistaja Koilliskairassa, Sompiossa. Moskusta tuli kiistelty hahmo Lapin historiassa, kun hän osallistui Itä-Lapissa vuoden 1918 sisällissodan aikaisiin ja jälkeisiin "rauhoitustoimiin". Tässä yhteydessä Mosku ystävystyi Lapin rajavartioston komentajaksi nousseen jääkärikapteeni Kurt Martti Walleniuksen kanssa. Wallenius kuvasi sittemmin Moskua kirjassaan "Ihmismetsästäjiä ja erämiehiä" (1933).


title: Mosku

text: Hihnavaara vietti lapsuutensa isänsä Pekka Lakelan uudistilalla Savukosken Hihnavaarassa. Nuoruudessaan hän metsästi paljon ja toimi muun muassa poropaimenena ja metsätyömiehenä. Luku- ja laskutaitoisena hänet laitettiin pitämään metsätyömaan kanttiinia. Tästä sai alkunsa kauppiastoiminta, jota hän harjoitti elämänsä loppuun asti. Ennen maailmansotaa Mosku toimi myös väliaikaisena poliisikonstaapelina Sodakylässä. Lisänimensä hän peri äidinisältään, joka oli vauras tilallinen Sodankylän Moskuvaarassa: nuoremmasta Moskusta tuli aikaa myöten kuitenkin paljon tunnetumpi. Myöhempinä aikoina, kun tarinat Hihnavaaran häikäilemättömyydestä alkoivat kiertää, lisänimi muuttui muotoon "Paha-Mosku".


title: Mosku

text: Yksi osa "rauhoitustoimia" oli punaisten vastarintamiesten toiminnan estäminen. Toimiin liittyi myös Suomen puolella asuneiden poromiesten ja Neuvosto-Venäjällä asuneiden kolttasaamelaisten välisten poroja koskevien omistusriitojen tai porovarkauksien ratkominen. Mosku toimi oppaana kapteeni K. M. Walleniusksen yli 10-miehiselle sotilasosastolle vuonna 1919, kun se teki kostoretken Suonikylän koltta-alueelle. Retken aikana kolttia kidutettiin ja heiltä vietiin poroja. Asiakirjojen, silminnäkijäkuvausten ja oman kertomansa perusteella Mosku surmasi porokahakoiden yhteydessä ainakin neljä ihmistä: kolme punaista porovarasta vuonna 1918 sekä Hirvas-Mitriksi kutsutun koltan vuonna 1919. Myöhempinä vuosinaan Mosku väitti tappaneensa yhteensä kuusi porovarasta. Kansanperinteen mukaan hän tappoi tuntemattomaksi jääneen koltan Kemihaarassa Walleniuksen ja Moskun kolttaretken jälkeen 1919, mutta mahdollisesta kuudennesta kuolonuhrista on vain ylimalkaisia tarinoita.


title: Mosku

text: Porovarkauksien luonteesta on esitetty erilaisia tulkintoja. Sakari Kännön "Mosku"-elämäkerrassa (1992) annetaan kuva, jonka mukaan nimenomaan kolttasaamelaiset olivat porovarkaita. Veli-Pekka Lehtolan Wallenius-elämäkerrassa omistuskiista tulkitaan molemminpuoleiseksi varasteluksi. Kolttien puolelta se liittyi vakiintumattomaan käsitykseen yksityisesta omistusoikeudesta. Irrallaan kulkevat porot koettiin eräänlaiseksi metsänriistaksi, jota saattoi "lainailla". Lisäksi ennen paliskuntajärjestelmää ja poroaitojen rakentamista porot saattoivat kulkea vieraille maille omia aikojaankin, eivätkä kaikki olleet kovin tarkkoja niiden palauttamisessa. Lainausriidat hoidettiin lainaamalla takaisin, eikä virkavaltaa ollut sopivaa sotkea asiaan. Lehtolan mukaan voidaan puhua suoranaisesta porovarkausinstituutiosta. Myös Moskua syytettiin porovarkaaksi, koska hänellä oli ns. valtamerkki poromerkkinä. Valtamerkki tarkoittaa merkkiä, joka on muutettavissa toisesta merkistä tai toiseksi merkiksi. Lisäksi Mosku muista suomalaisista poromiehistä poiketen vietti myös kesällä ja syksyllä pitkiä aikoja metsässä poroja vahtimassa. Nämä salamyhkäiset retket olivat omiaan nostattamaan pahansuopia huhuja Moskun toimista.


title: Mosku

text: Vuonna 1920 Mosku osallistui oppaana Walleniuksen retkikuntaan Petsamon valtaamiseksi. Retken tappiollisia loppuvaiheita hän ei ollut todistamassa, sillä hän oli jo palannut Sompioon hoitamaan porotokkaansa.


title: Mosku

text: Olojen rauhoituttua Mosku vaurastui ja nousi porojen suuromistajaksi. Vuonna 1929 hänellä oli jo 300 poroa, ja 30-luvun puolivälissä poroluku nousi yli tuhannen. Tämä teki Moskusta yhden alueen suurimmista poronomistajista.


title: Mosku

text: Mosku eli avoliitossa Mari Tanhuan (1900–1985) kanssa. Mosku ei elänyt metsäläiselämää, vaan hankki Chevrolet-auton, tietosanakirjoja ja puhelimen. Hän teki myös ulkomaanmatkoja. Huonot välit kolttiin parantuivat normaalin liiketoiminnan tasolle. Moskulla oli kuitenkin vihamiehiä, mistä syystä hän kulki usein aseistettuna. Moskun elämän loppuvaihetta synkensi alkoholismi. Talvella 1936 Mosku sairastui pahasti kaupantekoretkellä Koltanmaalle ja alkoi kärsiä sydämen vajaatoiminnasta. Tämän seurauksena hän ryhtyi myymään porokarjaansa vähemmäksi ja muutti Savukoskelle. Hän kuitenkin kuoli sydänvikaan 55-vuotiaana .


title: Mosku

text: Moskun toiminta on herättänyt ristiriitaisia tunteita vielä vuosikymmeniä hänen kuolemansa jälkeenkin. Tiedotusvälineissä, fiktiossa ja perimätiedoissa Moskua on kuvattu sekä sankarihahmona että pahantekijänä. Mosku oli luonteeltaan omapäinen, mitä kuvastaa muun muassa taksiautoilija Vallivaaran kanssa käyty oikeudenkäynti. Mosku oli särkenyt sivuikkunan Vallivaaran pirssistä ja suostunut korvaamaan vahingon vaatien kuitenkin lasin kappaleita itselleen. Kun Vallivaara ei toimittanut niitä hänelle, Mosku haastoi hänet käräjille. Mosku voitti oikeudessa, mutta korvaussumma oli vain murto-osa oikeudenkäyntikuluista.


title: Mosku

text: Moskun ja Mari Tanhuan vuonna 1935 syntynyt poika Lauri Hihnavaara on kirjoittanut myönteisiä arvosteluita keränneen romaanin "Luiron laulu" (2002).


title: Mosku

text: Moskusta on vuonna 2003 julkaistu Sakari Kännön edellä mainittuun kirjaan pohjautuva elokuva "Mosku – lajinsa viimeinen". Elokuvan on ohjannut Tapio Suominen ja sen pääosassa esiintyy Kai Lehtinen. Elokuva käsittelee Moskun elämää tavalla, jota on luonnehdittu ihannoivaksi ja romantisoivaksi. Elokuva nosti Moskun yleiseen tietoisuuteen. Se herätti myös kommentteja, joiden mukaan Mosku oli varsinkin kolttien näkökulmasta katsottuna brutaali ja väkivaltainen hahmo.Ala-Ponku, Moskun asuinpaikka


title: Johnny Cash

text: John R. "Johnny" Cash (26. helmikuuta 1932 Kingsland, Arkansas – 12. syyskuuta 2003 Nashville, Tennessee) oli suosittu yhdysvaltalainen countrylaulaja ja lauluntekijä. Hänen suurimpiin hitteihinsä kuuluvat ”"I Walk the Line"”, ”"Ring of Fire"”, ”"Folsom Prison Blues"”, ”"Ghost Riders in the Sky"”, ”"Sunday Morning Coming Down"”, ”"Big River"” ja Nine Inch Nails -cover ”"Hurt"”. Hän levytti myös humoristisia kappaleita, joista tunnetuimpia lienevät ""One Piece at a Time"", ""A Boy Named Sue"" sekä vaimonsa June Carterin kanssa tehty ""Jackson"". Cashin albumeita on myyty yli 90 miljoonaa kappaletta. Hän kuuluu kantrin Hall of Fameen, rock 'n' rollin Hall of Fameen ja laulunkirjoittajien Hall of Fameen.


title: Johnny Cash

text: Cash tunnettiin myös nimellä "The Man in Black" (), mikä viittaa hänen tummaan pukeutumistyyliinsä. Konserttinsa hän aloitti tavallisesti sanomalla ”Hello, I'm Johnny Cash” ().


title: Johnny Cash

text: Cash oli naimisissa kahdesti: vuosina 1955–1966 Vivian Liberton ja vuodesta 1968 June Carterin kanssa.


title: Johnny Cash

text: Cashin ystävän ja yhtyekaverin Marshall Grantin mukaan Cashin kasvoja ei tarvinnut nähdä hänen tunnistamisekseen, sillä hänet tunnisti jo pelkästä varjokuvasta.


title: Johnny Cash

text: Cash esiintyi ensimmäistä kertaa Suomessa 28. lokakuuta 1983 Lahden suurhallissa.


title: Johnny Cash

text: Cash syntyi 26. helmikuuta 1932 Kingslandissa Arkansasissa Ray ja Carrie Cashin lapseksi. Hänet kastettiin J. R. Cash -nimiseksi. Lapsuutensa hän vietti Dyessissä Arkansasissa. Erikoisen nimensä ”J. R.” hän sai, koska hänen vanhempansa eivät päässeet yksimielisyyteen nimestä. He päättivät antaa nimeksi pelkät nimikirjaimet. Yhdysvaltain ilmavoimissa palvellessaan Cash kuitenkin muutti lailliseksi nimekseen John R. Cashin, koska armeija ei hyväksynyt pelkkiä nimikirjaimia nimeksi. Myöhemmin hän vaihtoi taiteilijanimekseen Johnny Cash, mutta ystävät kutsuivat häntä nimellä John ja sukulaiset J. R. -nimellä.


title: Johnny Cash

text: Cashillä oli kuusi sisarusta: Reba Hancock, Jack, Joanne Cash-Yates, Tommy, Roy, ja Louise Cash Garrett. Viisivuotiaana J. R. lauleskeli muun perheensä kanssa puuvillapellolla samalla, kun he tekivät töitä (tästä muistosta Cash teki aikuisena kappaleen "Daddy Sang Bass"). Erityisen läheinen Cash oli kaksi vuotta vanhemman Jack-veljensä kanssa. Jack kuitenkin kuoli jo vuonna 1944 sirkkelionnettomuudessa saamiinsa vammoihin. Cashin pikkuveljestä Tommy Cashistä tuli myöhemmin menestyksekäs countrylaulaja.


title: Johnny Cash

text: Cashin perhe oli varsinkin laman aikana köyhä. Tilannetta ei parantanut heidän tilansa tulviminen. Taloudelliset ja henkilökohtaiset vaikeudet vaikuttivat monella tavalla häneen ja inspiroivat häntä myöhemmin kappaleita kirjoittaessa. Lapsuudessaan Cash kuuli paljon gospel-musiikkia, jota hänen äitinsä usein kitaran säestyksellä lauloi. Hän alkoi opetella soittamaan kitaraa ja kirjoittikin pian omia lauluja. Lisäksi hän kuuli paljon musiikkia radiosta.


title: Johnny Cash

text: Myöhemmin Cash värväytyi Yhdysvaltain ilmavoimiin. San Antoniossa järjestettyjen koulutuksien jälkeen hänet määrättiin turvallisuusjoukkoihin Landsbergiin Saksaan. Hän kotiutui kersanttina.


title: Johnny Cash

text: Cash tapasi Vivian Liberton vuonna 1950 ollessaan vielä ilmavoimissa. Kuukausi ilmavoimista lähdettyään, 7. elokuuta 1954, hän meni Liberton kanssa naimisiin. Heille syntyi neljä tytärtä: Rosanne (1955), Kathleen (1956), Cindy (1959) ja Tara (1961). Avioliitto kuitenkin joutui koetukselle Cashin jatkuvien kiertueiden ja huumeiden käytön takia. He erosivat vuonna 1966.


title: Johnny Cash

text: Vuonna 1954 Cash muutti Liberton kanssa Memphisiin Tennesseehen, jossa Cash myi ovelta ovelle erilaisia laitteita. Vapaa-aikanaan hän soitti yhdessä basisti Marshall Grantin ja kitaristi Luther Perkinsin kanssa. Grant ja Perkins tunnettiin nimellä Tennessee Two.


title: Johnny Cash

text: Cash ystävineen pääsi koe-esiintymään Sun Records -levy-yhtiön Sam Phillipsille, ja he esittivät gospel-kappaleita. Phillips ei esityksestä kuitenkaan pitänyt, vaan halusi jotain parempaa. Esitettyään Phillipsille Cashin kirjoittaman kappaleen yhtye sai levytyssopimuksen. Ensimmäiset levytetyt kappaleet olivat ”Hey Porter” ja ”Cry Cry Cry”, jotka julkaistiin vuonna 1955. Kappaleet menestyivät melko hyvin.


title: Johnny Cash

text: Seuraavat levytykset olivat ”Folsom Prison Blues” ja ”I Walk the Line”, joista jälkimmäinen ylsi kantrilistojen ykköseksi.


title: Johnny Cash

text: Cash oli mukana niin sanotussa "Miljoonan dollarin kvartetissa", johon kuuluivat lisäksi Carl Perkins, Elvis Presley ja Jerry Lee Lewis.Myöhemmin Cash kuitenkin myönsi olleensa vaimonsa kanssa jouluostoksilla varsinaisten nauhoituksen aikana vaikka olikin paikalla valokuvien ottamisen aikana.


title: Johnny Cash

text: Cashin ura oli 1960-luvun alussa nousussa, mutta hän alkoi juoda paljon ja käyttää muun muassa amfetamiinia. Vakavin ja tunnetuin kiinnijääminen aineiden hallussapidosta tapahtui El Pasossa Texasissa vuonna 1965, kun huumeryhmä löysi hänen kitaralaukustaan aineita, joita epäiltiin huumeiksi. Aineet olivat kuitenkin reseptilääkkeitä, eivätkä laittomia huumeita. Aineiden hallussapidon vuoksi ilman reseptiä hän sai vain pienen rangaistuksen.


title: Johnny Cash

text: Hänet pidätettiin myös 11. toukokuuta 1965 Starkvillessa Mississippissä, kun hän myöhään yöllä käveli luvatta yksityiselle alueelle poimimaan kukkia. Cash joutui elämässään seitsemän kertaa yöksi putkaan, mutta hän ei saanut koskaan vankilatuomiota.


title: Johnny Cash

text: Johnny Cash teki vuosina 1968 ja 1969 kaksi merkittävää konserttitaltiointia, "At Folsom Prison" ja "At San Quentin", jotka äänitettiin kalifornialaisissa vankiloissa. Levytykset jäivät musiikin historiaan sekä erityislaatuisen yleisön että Cashin yleisöön tehoavan esiintymisen vuoksi. Yleisön Cash sai San Quentinin konsertissa vuonna 1969 puolelleen ja sai suuret aplodit, kun hän haukkui kappaleessaan San Quentinin vankilaa. Cash oli jo ennen kyseisiä levytyksiä esiintynyt paljon vankiloissa jo 1950-luvun lopulta lähtien. Vankiloissa jotkut pitkäaikaisvangit eivät joskus tunteneet häntä. Kolmannen vankilakonserttialbuminsa "På Österåker" Cash teki 1973 Österåkerin vankilassa, Ruotsissa.


title: Johnny Cash

text: David Allan Coe ja Merle Haggard lähtivät muusikon uralle Cashin vankilakonserttien innoittamana.


title: Johnny Cash

text: Cash meni naimisiin June Carterin kanssa vuonna 1968. Carter oli tunnetun Carter Family -yhtyeen jäsen. Heille syntyi yksi poika, John Carter Cash, vuonna 1970. Cash ja Carter tekivät useita duettoja, myös ennen avioliittoa. Tunnetuimpia heidän yhdessä esittämiään kappaleita ovat muun muassa Jackson ja Darlin' Companion.


title: Johnny Cash

text: Cash myös näytteli jonkin verran, muun muassa tv-sarjoissa Pieni talo preerialla ja Columbo. Jälkimmäisessä hän esitti murhaajaa jaksossa "Joutsenlaulu" ("Swang Song"). Läpi jakson kuullaan hänen esittämänsä Hank Williamsin kappale ""I Saw the Light"", jota Cash ei kuitenkaan itse koskaan levyttänyt, vaan kyseessä on livetaltiointi.


title: Johnny Cash

text: Johnny Cash kuului myös The Highwaymen -yhtyeeseen yhdessä Willie Nelsonin, Kris Kristoffersonin ja Waylon Jenningsin kanssa. Yhtye teki kolme studioalbumia: "Highwayman" (1985), "Highwayman 2" (1990) ja "The Road Goes on Forever" (1995).


title: Johnny Cash

text: 1990-luvulla Cashin ura heräsi uuteen eloon. Hän sai uusia faneja country-musiikkipiirien ulkopuolelta, kun indie-rockin ja hip-hopin ystävät innostuivat Cashistä. Cash lauloi U2:n Zooropa-levyllä 1993 kappaleen "The Wanderer". Vuonna 1994 hän aloitti yhteistyönsä tuottaja Rick Rubinin kanssa, American Recordings -merkille. Yhteistyö poiki neljä albumia Cashin elinaikana. "American Recordings" -sarjana tunnetuilla levyillä Cash tulkitsi eri musiikkityylejä edustavia lauluja. Muun muassa Nine Inch Nails -coverista "Hurt" muodostui hitti samoin kuin Depeche Mode -lainasta "Personal Jesus". Näillä levyillä Cash ylitti musiikillisia raja-aitoja. Cashin tulkinnat saivat sekä kriitikoiden että suuren yleisön suosion.


title: Johnny Cash

text: Cash kuoli 12. syyskuuta 2003 vain muutama kuukausi vaimonsa kuoleman jälkeen diabetekseen liittyviin komplikaatioihin.


title: Johnny Cash

text: Johnny Cashin elämästä kertova elokuva "Walk the Line" (2005) sai ensi-iltansa Suomessa 3. helmikuuta 2006. Cashia ja June Carteria näyttelevät elokuvan pääosissa Joaquin Phoenix ja Reese Witherspoon. Elokuvan ohjasi James Mangold. Elokuva voitti Golden Globe -palkinnon ja parhaan naispääosan Oscarin.


title: Johnny Cash

text: Cashin kuoleman jälkeen vuonna 2005 julkaistiin levy "", joka ei kuoleman jälkeisestä julkaisusta huolimatta ole kokoelma löydetyistä nauhoista, vaan tavallinen albumi. American-sarjan kuudes osa, "American VI", julkaistiin 26. helmikuuta 2010. Keväällä 2006 Cashin poika löysi kotinsa ullakkoa siivotessaan isänsä vanhoja kappaleita, joita ei ollut vielä julkaistu missään. Näistä ennen kuulemattomista kappaleista julkaistiin "Personal File" -nimeä kantanut albumi.


title: Bo Diddley

text: Bo Diddley (Ellas Bates, Ellas McDaniel; 30. joulukuuta 1928 McComb, Mississippi – 2. kesäkuuta 2008 Archer, Florida) oli yhdysvaltalainen rhythm and blues -laulaja ja kitaristi, joka tunnettiin parhaiten persoonallisesta rytmistään ja monista säveltämistään rock-klassikoista.


title: Bo Diddley

text: Bo Diddley syntyi Mississippin osavaltiossa, mutta varttui Chicagossa, jossa sodanjälkeinen Chicago-blues teki häneen suuren vaikutuksen. Hän aloitti pikkupoikana viulunsoiton, mutta ryhtyi myöhemmin soittamaan kitaraa. Diddley toimi myös jonkin aikaa nyrkkeilijänä ennen päätymistään vakavasti otettavaksi muusikoksi.


title: Bo Diddley

text: Hän oli blues-kitaristi Chuck Berryn ikä- ja ”tallitoveri”, sillä molemmat levyttivät chicagolaiselle Chess Recordsille.


title: Bo Diddley

text: Diddleyn kappaleisiin kuuluvasta persoonallisesta rytmistä tuli hänen tavaramerkkinsä, ja sitä on usein jäljitelty. Monet myöhemmät muusikot ovat tehneet hänen kappaleitaan uudelleen tunnetuksi. Klassikoihin kuuluvat muun muassa ”Bo Diddley”, ”Who Do You Love”, ”Mona” ja ”Roadrunner”, joista viimeksi mainitusta esimerkiksi suomalainen Hurriganes-yhtye teki oman version.


title: Bo Diddley

text: Diddley soitti harvoin tyypillistä 12-tahdin bluesia, vaan pitkitti laulujensa säkeistöjä ja pysytteli yhdessä soinnussa vaihtaen sitä ainoastaan kertosäkeessä. Diddleyn omaperäiseen ”viidakkorytmiin” vaikuttivat hänen sodanjälkeisestä Chicago-bluesista saamansa vaikutteet, ja erinomaisessa yhteistyössä Diddleyn kanssa toimiva yhtye täydensi kokonaisuutta.


title: Bo Diddley

text: Suomessa Bo Diddley esiintyi Järvenpään Puistobluesissa 29. kesäkuuta 1991.


title: Bo Diddley

text: Diddley lisäsi lavashow’hunsa visuaalisia tehokeinoja: hän teetti Gretsch-kitarayhtiöllä joukon psykedeelisenmuotoisia ja -värisiä kitaroita, joukkoon kuului jopa joitakin turkiksella päällystettyjä soittimia. Tunnetuin Diddleyn teettämistä kitaroista lienee niin sanottu ”laatikkomalli”, suorakulmion muotoinen kitara, jota Diddley käytti eniten uransa aikana.


title: Bo Diddley

text: Toukokuussa 2007 Diddley sai aivoinfarktin lavalla kesken esityksen ja joutui sairaalahoitoon teho-osastolle. Hänellä oli myös pitkään ollut sydänvika ja diabetes, ja kokeiden perusteella aivoinfarktin todettiin aiheuttaneen vaurioita oikeaan aivopuoliskoon ja aiheuttaneen puhevaikeuksia.


title: Bo Diddley

text: Bo Diddley kuoli 79-vuotiaana sydänkohtaukseen kotonaan Archerissa, Floridassa 2. kesäkuuta 2008.


title: Bo Diddley

text: Diddley sai Grammy-palkinnon elämäntyöstään vuonna 1999, ja hänelle on myönnetty tähti Hollywood Walk of Famelle.


title: Day of Defeat

text: Day of Defeat (lyhyesti DoD) on Valve Corporationin kehittämä ja Activisionin julkaisema toiseen maailmansotaan sijoittuva, realismiin pyrkivä "Half-Lifen" modifikaatio. Pelistä on tehty myös uudistettu versio, "", joka käyttää Source-pelimoottoria.


title: Day of Defeat

text: Pelissä taistelua käyvät akselivallat ja liittoutuneet toisen maailmansodan aikaisilla aseilla. Mukana ovat vain Yhdysvallat, Iso-Britannia ja Saksa. Pelaaja voi valita kummallakin puolella 5–8 hahmoluokasta mieleisensä (briteillä viisi, yhdysvaltalaisilla kuusi ja saksalaisilla kahdeksan) ja hahmoluokka määrittää mitä aseita pelaaja kantaa mukanaan. Modista löytyy 22 erilaista kenttää ja monella palvelimella voi pelata pelaajien itse tekemiä kustomikenttiä.


title: Day of Defeat

text: Pelin päätavoitteena on vallata kaikki kentässä olevat lipulla merkityt alueet. Joissakin kentissä on mahdollisesti kohteita, jotka toisen puolen täytyy tuhota ja toisen vastaavasti puolustaa.


title: Day of Defeat

text: Hahmoluokka määrittää millä aseistuksella pelaaja aloittaa ja miltä hahmo näyttää.


title: Day of Defeat

text:
Jalkaväen sotilas, kevyesti varustettu perushahmoluokka, joka sopii joka tilanteeseen.
Hyökkääjä, tämän hahmoluokan erikoisase on konepistooli ja savukranaatti.
Toimii kevyen tulituen antajana ja toimii myös hyökkääjänä.
Tarkka-ampuja, tarpeellinen hahmoluokka joukkueen etenemisen turvaamiseksi.
Konekiväärimies, raskaan tulituen antaja.
"Parakentissä" laskuvarjojoukoilla on valittavissa kaikki hahmoluokat.


title: Day of Defeat

text: "Day of Defeatissa" on monta erilaista asetta. Useimmat aseet ovat hahmoluokkakohtaisia. Aloituspisteiden lähellä voi löytyä kuitenkin löytyä Bazooka, panssarikauhu tai PIAT. Kentissä on myös tuliasemaan asennettuja kranaatinheittimiä. Pelaajilla on myös amerikkalainen M1911, saksalainen Luger tai brittiläinen Webley-revolveri käsiaseenaan. Pelaajien varustuksista löytyy myös kranaatteja ja puukko tai lapio. Source-versiossa aseistusta on karsittu ja muutettu joiltakin osin, esimerkiksi kiväärimiehillä ei ole enää käsikranaatteja tai pistoolia.


title: Day of Defeat

text: Liittoutuneiden aseistuksena on M1 Garand ja M1 Carbine -kiväärit, Thompson- ja M3-konepistoolit, Springfield M1903 -kivääri ja Browning Automatic Rifle -pikakivääri, .30-kaliiperinen konekivääri sekä Bazooka. Briteillä pelatessa aseistukseen kuuluvat Lee-Enfield-kivääri, Sten-konepistooli, Bren ja PIAT.


title: Day of Defeat

text: Akselivaltojen aseistuksesta löytyy: Karabiner 98k ja Gewehr 43 -kiväärit, MP-40-konepistooli, Sturmgewehr 44 -rynnäkkökivääri, FG-42-automaattikivääri, MG-34- ja MG-42-konekiväärit sekä panssarikauhu.


title: Day of Defeat

text: "Day of Defeatissa" on mukana 22 virallista pelikenttää. Kentät jakautuvat valtaus- ja tehtäväkenttiin. Tehtäväkentissä toinen joukkueen täytyy tuhota toisen joukkueen kohteet. Tällainen on esimerkiksi Normandian maihinnousuun sijoittuva "dod_charlie", jossa amerikkalaisten tehtävänä on tuhota saksalaisten rannikkotykit ja radiokeskus. Valtauskentissä joukkueen on vallattava kaikki lipuilla merkityt alueet ennen vastapuolta. Modiin on ladattavissa paljon fanien työstämiä kenttiä.


title: Day of Defeat

text: Modin alkuperäinen tiimi julkaisi ensimmäinen version "Beta 1.0" 12. tammikuuta 2001. Viimeinen alkuperäisen tiimin luoma versio "Day of Defeat Beta 3.1" julkaistiin 8. elokuuta 2002. Vuonna 2003 alkuperäinen DoD-tiimi liittyi Valve Corporationin riveihin ja työsti valmiiksi "Day of Defeat 1.0", jonka julkaisi Activision. Ensimmäinen Steam-versio modista julkaistiin 14. marraskuuta 2003. Uusin versio on modista "Day of Defeat 1.3", joka julkaistiin 7. heinäkuuta 2004.


title: Day of Defeat

text: Modista julkaistiin 27. syyskuuta 2005 Valve Corporationin kehittämälle Source-pelimoottorille työstetty virallinen versio "".


title: Šokki

text: Šokki (myös sokki tai shokki < ) on lääketieteen termi, jolla on useita toisistaan eroavia merkityksiä. Yleisimmin šokilla tarkoitetaan verenkiertošokkia, mutta sanalla tarkoitetaan myös esimerkiksi reaktiota äkilliseen henkiseen iskuun. Yhteistä kaikille šokkityypeille on, että ne suojaavat elimistöä äkillisen kriisin (joko fyysisen tai psyykkisen) sattuessa kohdalle. Sähköiskun aiheuttamaa sähköšokkia käytetään hoitokeinona.


title: Šokki

text: Yleiskielessä šokilla tarkoitetaan järkyttymistä.


title: Šokki

text: Verenkiertošokilla tarkoitetaan verenkierron vakavaa häiriötilaa, jossa kiertävä veren määrä on joko riittämätön verisuoniston tilavuuteen nähden tai verenkierto on heikentynyt. Seurauksena on riittämätön verenkierto kudoksissa, jolloin solut eivät saa riittävästi happea ja ravinteita eikä kuona-aineita ja hiilidioksidia saada poistettua soluista.


title: Šokki

text: Verenkiertošokki voidaan jakaa useisiin eri tyyppeihin, joista tässä yleisimmin käytetyt:


title: Šokki

text: Hypovoleeminen šokki johtuu yleensä verenhukasta, joskus myös vakavasta nestehukasta, joka voi olla seurausta esimerkiksi voimakkaasta oksentelusta tai ripulista. Tällöin verisuonistossa kiertävän veren määrä on liian pieni verisuoniston tilavuuteen nähden, jolloin verenpaine laskee ja kudosten hapensaanti heikkenee. Yleensä šokissa ihminen on menettänyt jopa viidenneksen verestään. Sekä ulkoiset että sisäiset verenvuodot voivat johtaa šokkiin.


title: Šokki

text: Oireita ovat yleinen tuskaisuus, hikoilu, hengityksen tihentyminen ja kalpea iho; myös sekavuus ja tajunnan hämärtyminen ovat mahdollisia. Yleistä on myös janoisuus, mutta sitä ei voi helpottaa juomalla, sillä se johtaa oksenteluun suoliston lamaantumisen vuoksi. Syke on nopea ja heikko, raajojen kärkiosat aluksi viileät ja myöhemmin kylmänhikiset.


title: Šokki

text: Šokkipotilaan verenvuodot on tyrehdytettävä, on peiteltävä potilas lämpimästi ja asetettava potilaan jalat koholle. Samalla on varmistuttava siitä, että potilaan hengitystiet pysyvät avoimina – tajuton potilas on käännettävä kylkiasentoon. Loukkaantunutta potilasta on käsiteltävä varoen, sillä kipu pahentaa oireita. Sisäisten verenvuotojen tapauksissa vaaditaan välitöntä sairaalahoitoa. Menetetty veritilavuus korvataan mahdollisimman pian antamalla suonensisäisesti nesteitä.


title: Šokki

text: Vasodilatorinen šokki johtuu verisuonten laajenemisesta, jolloin kiertävä verimäärä ei riitä ylläpitämään riittävää verenpainetta. Seuraukset ovat samat kuin hypovoleemisessa šokissa. Syitä verisuonten laajenemiseen on useita. Tyypillinen esimerkki on anafylaktinen šokki, jossa allerginen reaktio vaikkapa hyönteisen pistolle tai ruoka-aineelle saa aikaan verisuonia laajentavien välittäjäaineiden (muun muassa histamiini) vapautumisen. Muita mahdollisia aiheuttajia ovat verenmyrkytys tai endotoksemia vaikean infektion yhteydessä.


title: Šokki

text: Tavallisia oireita anafylaktisessa šokissa ovat hengitysvaikeudet sekä kasvojen, suun ja nielun turpoaminen. Lisäksi nokkosrokon tyyppinen ihottuma on mahdollinen. Muuten matalavastuksisen šokin oireet muistuttavat hypovoleemisen šokin oireita, mutta iho on yleensä lämmin ja sen verenkierto on kohtalaisen hyvä.


title: Šokki

text: Anafylaktisen šokin oireita helpottaa kortisoni (esimerkiksi kyypakkaus), mutta se ei korvaa jatkohoitoa. Jos potilaalla on mukana oma ensiapulääke, hänelle pitää antaa adrenaliinia. Muuten ensiapu on sama kuin hypovoleemisessa šokissa.


title: Šokki

text: Kardiogeeninen šokki johtuu sydämen toimintahäiriöstä kuten sydäninfarktista: sydänlihas ei syystä tai toisesta jaksa pumpata riittävästi verta kudoksille. Oireet ja ensiapu kuten hypovoleemisessa šokissa.


title: Šokki

text: Diabeettinen šokki johtuu verensokerin pitoisuuden laskemisesta liian alas joko elimistön itse tuottaman tai (tavallisemmin) ruiskeena annetun insuliinin liian suuren määrän vuoksi. Verensokeria alentavia tekijöitä voivat olla aterian poisjäänti tai viivästyminen, liian suuri insuliiniannos tai alkoholinkäyttö. Tällainen šokki saattaa olla hengenvaarallinen, sillä glukoosi toimii aivojen lähes ainoana energianlähteenä ja niiden on saatava glukoosia jatkuvasti verenkierron kautta.


title: Šokki

text: Alkuvaiheessa oireita ovat voimattomuus ja väsymys. Potilas saattaa myös valittaa päänsärkyä. Muita tyypillisiä oireita ovat kalpeus ja huonovointisuus, heikotus ja vapina, hikoilu ja kouristukset sekä sekavuus tai joskus aggressiivisuus. Puhe voi muistuttaa humalaisen sammallusta. Lopulta šokki johtaa ilman hoitoa tajuttomuuteen ja jopa kuolemaan.


title: Šokki

text: Ensiapuna sairastuneelle tulee välittömästi antaa sokeripitoista syötävää tai juotavaa, jos hän on siinä määrin tajuissaan, että pystyy itse syömään tai juomaan. Tajuttomalle ei saa laittaa mitään kiinteää suuhun tukehtumisriskin vuoksi, mutta hänen suunsa limakalvoille ja ikeniin voidaan sivellä hunajaa tai vastaavaa sokeripitoista seosta. Tajuton potilas on käännettävä kylkiasentoon ja on varmistettava hengitysteiden avoimuus. Tämän jälkeen on soitettava hätänumeroon. Hoitamaton diabeettinen šokki aiheuttaa vakavia aivovaurioita tai jopa kuoleman.


title: Šokki

text: Kipušokki on tila, jossa ihminen kokee niin voimakkaan kivun tunteen, että menee šokkiin tai pyörtyy.


title: Šokki

text: Psyykkisiä traumoja voivat olla äkilliset elämäntilanteet, kuten läheisen odottamaton kuolema tai joutuminen onnettomuuden tai rikoksen kanssa tekemisiin (ei välttämättä uhrin ominaisuudessa; myös silminnäkijät ja auttajat saavat monesti psyykkisiä traumoja). Suuret luonnonkatastrofit voivat aiheuttaa psyykkisen trauman suurelle joukolle ihmisiä.


title: Šokki

text: Šokki on traumaattisen psyykkisen kriisin ensimmäinen vaihe, joka alkaa heti laukaisevan tilanteen tapahduttua. Se on suojareaktio, joka auttaa suojautumaan yllättävältä ja järkyttävältä tiedolta, jota mieli ei sillä hetkellä pysty käsittelemään. Vaihe voi kestää jopa muutaman vuorokauden ajan. Šokissa ihminen ei pysty käsittämään tapahtunutta tai kieltää sen. Ihmisten reagointi tilanteeseen vaihtelee – moni lamaantuu ja näyttää ulospäin tyyneltä, osa (noin 10–20 % ihmisistä) taas joutuu sekavuustilaan, joka ilmenee esimerkiksi huutona ja itkuna. Jälkeenpäin monet eivät pysty muistamaan vaiheen tapahtumia, mutta usein tyypillistä šokille on, että onnettomuustilanteesta jää aivoihin vahva muistijälki pienimpiä yksityiskohtia myöten, jotka myöhemmin saattavat palautua mieleen takaumina. Tietoisuuden tasossa saattaa tapahtua muutoksia; esimerkiksi aika voi tuntua hidastuvan. Tunteet saattavat šokkitilanteessa kytkeytyä ”pois päältä”, jolloin ihminen kyllä havainnoi ympärillään tapahtuvat järkyttävätkin asiat mutta ne eivät aiheuta esimerkiksi surua tai kauhua. Olo voi tuntua epätodelliselta ja unenomaiselta.


title: Šokki

text: Šokkivaiheen psyykkistä hoitamista on konkreettisen suojan ja turvan saaminen. Tällaisena toimii esimerkiksi kokemus siitä, että auttajat hallitsevat tilanteen ja käyttäytyvät asianmukaisesti. Konkreettisia auttamistoimenpiteitä ovat vaikkapa ensiapu ruumiillisiin vammoihin, lämpimän huovan ojentaminen ja asiallinen tiedottaminen.


title: Šokki

text: Šokkivaihe muuttuu vähitellen reaktiovaiheeksi osana psyykkisen kriisin luonnollista kulkua.


title: Alberto Mula

text: Alberto Mula on mosambikilainen muusikko. Laulamisen lisäksi hän soittaa muun muassa mbilaa. Mula aloitti uransa vuonna 1959 ja hänen katsotaan olevan yksi varhaisimmista marrabenta-artisteista.


title: Ratsuväki

text: Ratsuväki tarkoittaa sotajoukkoja, jotka liikkuvat ja taistelevat ratsain. Ratsuina käytetään yleensä hevosia tai kameleita. Jalkaväkeä, joka siirtyy hevosilla ja taistelee jalkaisin, kutsutaan rakuunoiksi.


title: Ratsuväki

text: Nykyaikaiset ratsuväkiyksiköt eivät enää käytä hevosia kuin juhlatilaisuuksissa. Taistelutilanteessa ne liikkuvat panssaroiduilla ajoneuvoilla, helikoptereilla tai lentokoneilla.


title: Ratsuväki

text: Ratsuväkiperinnettä ylläpitävät Suomessa mm. Ratsumieskilta RY ja Reserviratsastajat ry.


title: Ratsuväki

text: Ennen rautakautta ratsuväen tehtävää taistelukentillä suorittivat kevyet sotavaunut. Liikkuvuuden vahvuudet huomattiin varsin varhain, mutta sen hyödyntämistä rajoittivat vaikeudet värvätä suuria joukkoja sekä silloisten pienikokoisen hevosten kykenemättömyys kantaa raskaita haarniskoja.


title: Ratsuväki

text: Aluksi sotavaunuja käyttivät sivistyneiden alueiden reunoja asuttavat paimentolaiset yhteenotoissa sivistyneiden kansojen kanssa. Vakiintunut väki omaksui nopeasti sotavaunut sekä sotilasteknologiana että juhlatilaisuuksien arvostettuna kulkuvälineenä. Egyptin faarao ajoi sotavaunuilla taisteluun, samoin kuin aurinko ajoi sotavaunuilla taivaan halki egyptiläisessä mytologiassa. Myös Raamatun Vanha testamentti on täynnä kuvauksia sotavaunujen käytöstä taistelukentällä - sekä Juuda että Israel olivat ainakin Raamattuun kirjattujen tarinoiden mukaan sotavaunuarmeijoiden varustajia.


title: Ratsuväki

text: Sotavaunut korvattiin pian ratsuilla kun ruokinnan kehityttyä saatiin kasvatettua hevosia, jotka pystyivät kantamaan haarniskoidun sotilaan painon. Vaunut säilyivät seremoniakäytössä esimerkiksi kuljettamaan voittoisaa kenraalia roomalaisessa triumfissa. Ensimmäisenä todellista ratsuväkeä hyödynsivät assyrialaiset 600-luvulla eaa.


title: Ratsuväki

text: Kreikan ja Rooman armeijoissa ratsuväki esitti aluksi varsin pientä osaa(tosin roomalaisilla ratsuväellä oli suurempi merkitys) – molempien kansojen konfliktit ratkaistiin haarniskoidulla jalkaväellä. Hellenistisenä aikana ratsuväki (hippeis) nousi falangin ohelle toiseksi pääaselajiksi, ja Aleksanteri Suuri oli ensimmäinen todellinen ratsuväkikomentaja. Rooman tasavallan ratsuväki jäi suojelemaan varakasta maanomistajaluokkaa.


title: Ratsuväki

text: Rooman armeijoissa ratsuväen merkitys alkoi korostua 200-luvulla jaa. Myöhäisroomalaisella ajalla ratsuväki (equites) osoittautui merkittävämmäksi kuin legioonat. 300-luvulla ratsuväki oli jo roomalaisarmeijoiden tärkein aselaji, ja jalkaväki esitti enää toisarvoista osaa. Ratsuväki oli tällöin jo jakautunut kevyeen ratsuväkeen (equites sagittarii), joiden tehtävänä oli vihollisen häirintä, nopeat saartoliikkeet ja manööverit, keskiraskaaseen ratsuväkeen (equites alares), joka oli eräänlainen yleisjoukko, ja raskaaseen ratsuväkeen (equites clibanarii sekä equites catafractarii), jonka tehtävä oli vihollisen lyöminen taistelukontaktissa. Bysanttilaisissa armeijoissa ratsuväki oli alusta alkaen pääaselaji.


title: Ratsuväki

text: Historiallisesti ratsuväki jaettiin kevyeen ja raskaaseen ratsuväkeen; ratkaisevin ero näiden välillä oli käyttöperiaatteissa. Raskaan ratsuväen ensisijainen tarkoitus oli murtaa vihollismuodostelma rynnäköllä ja lyödä se hajalle. Kevyttä ratsuväkeä käytettiin etupäässä tiedusteluun, takaa-ajoon ja kahakointiin.


title: Ratsuväki

text: Raskaan ratsuväen käyttötarkoituksesta johtuen se joutui taistelemaan vihollisen ankarinta torjuntaa vastaan. Tämän takia raskas ratsuväki oli usein raskaasti haarniskoitu ja aseistettu, mikä edellytti myös keskivertoa isompia hevosia.


title: Ratsuväki

text: Tuliaseiden yleistyessä 1500- ja 1600-luvuilla raskaan ratsuväen haarniskoinnista alettiin asteittain luopua. Perusero raskaan ja kevyen ratsuväen välillä – eli käyttötarkoitus – säilyi kuitenkin ainakin ensimmäiseen maailmansotaan saakka.


title: Ratsuväki

text: Sittemmin panssarisodankäynnin kehittyessä ero ”kevyiden” ja ”raskaiden” joukkojen välillä on noudattanut samaa jakoa. Kevyitä panssarivaunuja sekä panssariautoja on käytetty tiedustelurooliin, kun taas keskiraskaita ja raskaita panssarivaunuja on pidetty ratkaisevina iskujoukkoina.


title: Ratsuväki

text: 1900-luvulla parempien moottorien ja panssaroinnin kehitys tarjosi mahdollisuuden korvata hevosten liikkuvuus ajoneuvoilla. Muutos tuli yhä välttämättömämmäksi, sillä konekiväärin ja muiden aseiden kehitys helpotti ratsuväkimuodostelmien tuhoamista.


title: Ratsuväki

text: Luopuminen ratsuväestä taistelukentän ratkaisevana joukkona tapahtui ensimmäisessä maailmansodassa, kun ratsuväkijoukot tuhottiin niiden yrittäessä strategista läpimurtoa länsirintamalla. Ne esittivät siitä huolimatta tärkeää osaa sodan useilla muilla rintamilla, pääsiassa Lähi-idän taisteluissa. Tärkein syy ratsuväestä luopumiseen oli kuitenkin logistiikka. Moottoriajoneuvojen huolto, korjaus ja ylläpito vaatii vain murto-osan siitä resurssimäärästä, minkä ratsuväki vaatii. Moottoriajoneuvojen päivittäin vaatima polttoainemäärä on vain noin kymmenesosa hevosen tarvitsemasta rehusta.


title: Ratsuväki

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen teollistuneet vallat asteittain hylkäsivät ratsuväen merkittävänä taisteluaseena. Viimeiseksi suureksi ratsuväkitaisteluksi jäi Komarówin taistelu vuonna 1920. 1920- ja 1930-luvuilla useimmat teollisuusmaat joko muunsivat ratsuväkensä ratsain liikkuvaksi jalkaväeksi tai moottoroiduksi jalkaväeksi. Viimeiset pienimuotoiset ratsuväkihyökkäykset modernissa sodankäynnissä nähtiin toisessa maailmansodassa. Näistä parhaiten muistettaneen puolalaisten ratsuväkiyksiköiden epätasainen kohtaaminen Saksan moottoroidun sotavoiman kanssa 1939.


title: Ratsuväki

text: Vaikka ratsuväkeä onkin sittemmin käytetty 1900- ja 2000-luvun sissisodissa huonojen kulkuyhteyksien alueilla, yksiköt ovat toimineet ennemminkin ratsastavana jalkaväkenä kuin ratsuväkenä.


title: Ratsuväki

text: Anglosaksisissa maissa osa panssarijoukoista kantaa ratsuväen perinteitä ja käyttää sen perinteisiä tunnuksia. Yhdysvaltain asevoimissa kevyitä ilmakuljetteisia joukkoja kutsutaan ilmaratsuväeksi ("air cavalry").


title: Ratsuväki

text: Suomen ratsuväki aselajina lakkasi toisen maailmansodan aikana sen taistellessa talvisodan alusta asti jalkautettuna. Toisin kuin anglosaksisissa maissa, joissa ratsuväen motorisointi aloitettiin jo sotien välisenä aikana, Suomessa motorisoitujen joukkojen sijasta käytettiin polkupyörin varustettuja kevyitä polkupyörä- eli jääkärijoukkoja. Ratsuväki sulautui sodan jälkeisenä aikana hiljalleen näihin joukkoihin, joiden sodan ajan tehtävät kuuluvat nykyään jääkäriprikaateille. Organisaatiomuutoksissa ratsuväki joutui siis kilpailemaan samoista tehtävistä jalkaväen kanssa ja lakkasi olemasta. Nykyään Suomen ratsuväen perinteitä kantaa Hämeen Ratsujääkäripataljoona, Rakuunasoittokunta sekä Maasotakoulun Rakuunaeskadroona, joka kantaa Uudenmaan rakuunarykmentin perinteitä. Molemmat ovat lähinnä huoltoyksiköitä. Aiemmin Urheilukoulussa palvelevat alokkaat ylennettiin ratsumiehiksi, nykyään jääkäreiksi.


title: Einojuhani Rautavaara

text: Einojuhani (Eino Juhani) Rautavaara (9. lokakuuta 1928 Helsinki – 27. heinäkuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen taidemusiikin säveltäjä. Hän oli yksi kansainvälisesti tunnetuimmista suomalaissäveltäjistä.


title: Einojuhani Rautavaara

text: Musiikki kuului Rautavaaran elämään lapsuudesta alkaen. Hänen isänsä oli oopperalaulaja Eino Rautavaara. Oopperalaulaja Aulikki Rautawaara ja sellisti Pentti Rautawaara olivat hänen serkkujaan. Rautavaaran lapsuus oli dramaattinen. Hän menetti isänsä 10-vuotiaana ja äitinsä 16-vuotiaana. Nuoruutensa hän vietti kasvatusäitinsä hoivissa Turussa. Vuosina 1948–1952 Rautavaara opiskeli Helsingin yliopistossa musiikkitiedettä (filosofian kandidaatti 1952 ja maisteri 1954) sekä Sibelius-Akatemiassa sävellystä Aarre Merikannon johdolla. Rautavaara voitti vuonna 1954 amerikkalaisen Thor Johnson Contest -sävellyskilpailun vaskiteoksellaan "A Requiem in our Time", mikä herätti runsaasti huomiota niin Suomessa kuin ulkomailla. Seuraavana vuonna hän pääsi opiskelemaan Juilliardiin, New Yorkiin sekä Tanglewoodin kesäkursseille itsensä Jean Sibeliuksen nimeämänä stipendiaattina. Stipendinluovutustilaisuudessa Rautavaara tapasi Sibeliuksen. Tanglewoodissa Rautavaaran opettajana toimi muun muassa Aaron Copland. Yhdysvalloissa vietettyjen vuosien jälkeen Rautavaara opiskeli myös Sveitsissä Vladimir Vogelin johdolla sekä Kölnissä.


title: Einojuhani Rautavaara

text: Rautavaara solmi 1950-luvulla myrskyisäksi osoittautuneen avioliiton laulaja Mariaheidi Rautavaaran (o.s. Marjatta Suovanen) kanssa. Liitto päättyi eroon 1982. Kaksi vuotta myöhemmin säveltäjä solmi avioliiton itseään 29 vuotta nuoremman laulajan ja pedagogin Sinikka (Sini) Rautavaaran (o.s. Koivisto) kanssa. Säveltäjä korosti uuden avioliiton tasapainottavaa vaikutusta sekä luonteeseensa että musiikkiinsa. Kuin sinetiksi päättyneelle elämänvaiheelle Rautavaara asetti monet ensimmäiselle vaimolleen sävelletyistä teoksista esityskieltoon, esimerkiksi sopraanolle ja orkesterille sävelletyn "Meren tyttären".


title: Einojuhani Rautavaara

text: Säveltäjäntyönsä ohella Rautavaara toimi muun muassa Ilta-Sanomien musiikkikriitikkona ja Käpylän musiikkiopiston rehtorina. Sibelius-Akatemian sävellyksen professorina Rautavaara toimi 1976–1990, ja hänen tunnetuimpiin oppilaisiinsa kuuluvat muiden muassa Kalevi Aho, Magnus Lindberg, Olli Mustonen ja Esa-Pekka Salonen. Jäätyään eläkkeelle Sibelius-Akatemiasta Rautavaara keskittyi säveltämiseen. Hän sai vakavan sairauskohtauksen alkuvuodesta 2004 mutta toipui lähes puolen vuoden sairaalajakson jälkeen ja kykeni jatkamaan työtään.


title: Einojuhani Rautavaara

text: Hänen poikansa on muusikko Markojuhani Rautavaara.


title: Einojuhani Rautavaara

text: Rautavaara vaihteli tyylisuuntaustaan vuosikymmenten saatossa ja sittemmin pyrki yhdistelemään eri vaikutteitaan. Hän aloitti uusklassikkona, mutta 1950- ja 1960-luvun taitteessa hän alkoi siirtyä kohti sarjallisuutta ja avantgardismia. Suuntaus huipentui 4. sinfoniassa lisänimeltään "Arabescata". Teos on säveltäjänsä radikaalein ja edelleen ainoa suomalainen sarjallinen sinfonia. 4. sinfonian jälkeen Rautavaara kyllästyi ankaran systemaattiseen avantgardismiin, ja hänen musiikkinsa alkoi avautua kohti romantiikkaa.


title: Einojuhani Rautavaara

text: Rautavaaran viimeisille teoksille oli ominaista romanttinen, vahvasti tonaalisuuteen viittaava sävelkieli, jossa melodisella ja varsinkin harmonisella ilmeikkyydellä on suuri merkitys. Rautavaaran tuotannossa on havaittu merkkejä myös postmodernismista. Tyylivaihteluista huolimatta Rautavaara säilytti musiikissaan tietyt peruspiirteet halki vuosikymmenien. Näitä ovat muun muassa viehtymys mystisiin, metafyysisiin aiheisiin ja polyharmonisten sointukulkujen runsas käyttö. Hän hyödynsi usein 12-säveltekniikkaa, jolla hän ei välttämättä kuitenkaan tavoittele täyskromaattisuutta tai atonaalisuutta. Hän käytti rivejä liittääkseen perinteiset harmoniat dodekafonisiin rakenteisiin luodakseen siten modernien ja perinteisten keinovarojen hedelmällisen synteesin.


title: Einojuhani Rautavaara

text: Rautavaara sävelsi useita oopperoita, kahdeksan sinfoniaa ja lisäksi muun muassa orkesteri- ja vokaalimusiikkia. Yksi säveltäjän suosituimmista oopperoista lienee taiteilija Vincent van Goghin elämästä kertova "Vincent". Muita Rautavaaran oopperoita ovat Unkarin kansannousuun vuodelta 1956 pohjautuva, 1962 valmistunut "Kaivos" (esitettiin Suomessa ensimmäisen kerran 1963 televisio-oopperaversiona, mutta poliittisista syistä sijoitettiinkin tapahtuneeksi Francon valtakauden Espanjassa) sekä muun muassa "Thomas", "Auringon talo", "Aleksis Kivi" ja "Rasputin".


title: Einojuhani Rautavaara

text: Rautavaara kohosi 1990-luvulla huomattavaan kansainväliseen kuuluisuuteen 7. sinfoniansa, alaotsikoltaan "Angel of Light" (1994) myötä. Teos sai erinomaisen vastaanoton sekä kriitikoiden että nykymusiikin harrastajien keskuudessa ja myönteisimmissä arvioissa Rautavaaran merkitys rinnastettiin jopa Sibeliukseen. Ulkomaisten tilausteosten määrä kasvoi jyrkästi ja Rautavaarasta on tullut esitetyin suomalainen klassisen musiikin säveltäjä Sibeliuksen jälkeen. Vladimir Ashkenazy tilasi omalla kustannuksellaan 3. pianokonserton "Unien lahja" ja maailman parhaisiin orkestereihin kuuluva Philadelphia Orchestra 8. sinfonian "The Journey" 100-vuotisjuhliinsa kevääksi 2000. Hänen Cantus arcticus -teoksensa on yksi kansainvälisesti esitetyimpiä suomalaisia orkesteriteoksia. Rautavaaran viimeisiin kansainvälisiin tilausteoksiin kuuluivat Minnesotan sinfoniaorkesterin tilaama 2. sellokonsertto sekä Missa a cappella.Rautavaara sävelsi muun muassa seitsemän kokoillan oopperaa ja kahdeksan sinfonian sarjan, joka kuuluu suomalaisen musiikin huomattavimpiin saavutuksiin. Se myös tarjoaa hyvän läpileikkauksen säveltäjän tyylillisestä kehityksestä, joka kulki uusklassismin kautta modernismiin ja myöhemmin postmodernismia sivuavaan omaan persoonalliseen tyylisynteesiin.