title: Asunto-osakeyhtiö

text: Varsinainen yhtiökokous kokoontuu vuosittain asunto-osakeyhtiölaissa määrättynä aikana. Yhtiökokouksen tehtävät on määritelty asunto-osakeyhtiölaissa ja yhtiöjärjestyksessä. Yhtiökokous hyväksyy asunto-osakeyhtiön seuraavan kauden talousarvion ja päättää yhtiön keräämistä vastikkeista. Se valitsee seuraavalle kaudelle hallituksen jäsenet, myös tilitarkastaja ja toiminnantarkastaja voidaan valita yhtiökokouksessa. Yhtiökokous hyväksyy myös edellisen kauden tilinpäätöksen ja päättää edellisen toimikauden hallituksen vastuuvapaudesta. Se päättää suuremmista korjauksista tai hankinnoista asunto-osakeyhtiön hallituksen esityksestä.


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Yhtiökokouksella on asunto-osakeyhtiössä ns. yleistoimivalta: yhtiökokous päättää kaikki ne asiat, joita ei ole erikseen laissa tai yhtiöjärjestyksessä määrätty hallituksen tehtäviksi. Hallitus ja isännöitsijä voivat ryhtyä epätavallisiin tai laajakantoisiin, taikka asumiseen tai asumiskustannuksiin olennaisesti vaikuttaviin toimiin vain yhtiökokouksen päätöksen nojalla.


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Osakkaalla on oikeus saada asia yhtiökokouksen käsiteltäväksi. Edellytyksenä on, että asia kuuluu yhtiökokouksen toimivaltaan ja että osakas tekee pyyntönsä riittävän ajoissa, jotta asia saadaan kokouskutsuun. Yhtiökokous ei voi tehdä päätöstä asioissa, joita ei mainita kokouskutsussa tai eivät kuulu yhtiöjärjestyksessä määrättyihin yhtiökokousasioihin.


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Osakas saa pyytää yhtiökokouksessa kokousasioiden arviointiin liittyviä tarkempia tietoja, jotka on hänelle annettava. Jos kysymykseen ei voida vastata kokouksessa, osakkaalle on vastattava kirjallisesti, kun asia on voitu selvittää. Vastausaikaa on kaksi viikkoa.


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Yhtiön hallituksen on esitettävä yhtiökokoukselle kirjallisesti selvitys sellaisesta seuraavan viiden vuoden korjaus- ja kunnostustarpeesta, joka vaikuttaa oleellisesti huoneistojen käyttöön tai asumiskuluihin. Selvitys on hallituksen näkemys ja annetaan tiedoksi. Hallitus selvittää yhtiökokoukselle myös jo tehdyt huomattavat korjaus- ja muutostyöt.


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Jos viiden vuoden aikana ei ole tarvetta edellä mainitun kaltaisille korjaustoimenpiteille, riittää, että tilanne todetaan selvityksessä. Taloyhtiön hallituksen voi olla tarpeen hankkia selvityksen tueksi asiantuntijalausunto, kuten kuntoarvio, kuntotutkimus tai pitkän tähtäimen suunnitelma. Selvityksen tarkoituksena on kiinnittää taloyhtiön hallinnossa toimivien henkilöiden (hallituksen jäsenet, isännöinti, tilin- tai toiminnantarkastaja sekä osakkeenomistajat) huomio pitkäjännitteiseen kiinteistönpitoon ja tulevien toimenpiteiden rahoituksen järjestämiseen. Kunnossapitotarveselvityksen ansiosta kiinteistön kunnon seuranta ja hoito on järjestäytyneempää ja määrätietoisempaa. Samalla myös osakas saa ajankohtaista tietoa omaisuutensa kunnosta ja voi varautua tuleviin menoihin.


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Asunto-osakeyhtiöllä pitää olla hallitus, joka huolehtii yhtiön hallinnosta sekä kiinteistön ja rakennusten pidon ja muun toiminnan asianmukaisesta järjestämisestä. Hallitus vastaa myös siitä, että yhtiön kirjanpidon ja varainhoidon valvonta on asianmukaisesti järjestetty.


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Taloyhtiön hallitus valitaan vuosittain varsinaisessa yhtiökokouksessa. Yleensä hallituksen jäsenet valitaan yhtiön osakkaista, mutta osakkuus ei ole välttämätön edellytys. Aiemmin asunto-osakeyhtiön hallitukseen voitiin valita vain Suomen kansalaisia, mutta nykyään riittää, että yhtiön vastuuhenkilöt asuvat ETA-alueella. Hallituksen yleisin kokoonpano on puheenjohtaja, kahdesta viiteen varsinaista jäsentä ja yhdestä kahteen varajäsentä. Isännöitsijä osallistuu hallituksen kokouksiin yleensä pöytäkirjanpitäjänä ja asioiden valmistelijana ja hänellä on kokouksissa puheoikeus. Isännöitsijä voi olla hallituksen varsinainen jäsen,mutta ei hallituksen puheenjohtaja.


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Varsinaisen yhtiökokouksen jälkeen vastavalittu hallitus pitää yleensä "järjestäytymiskokouksen", jossa hallitus valitsee keskuudestaan puheenjohtajan sekä mahdollisen varapuheenjohtajan ja muut erityisjäsenet seuraavaksi toimintakaudeksi eli seuraavan varsinaisen yhtiökokouksen loppuun saakka. Asunto-osakeyhtiön hallituksen tehtävänä on myös ilmoittaa hallitusten jäsenten tiedot Maistraatille, jonka kautta taloyhtiön yhtiöjärjestystiedot päivittyvät kaupparekisteriin.


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Taloyhtiön hallitus valitsee ja tarvittaessa myös erottaa isännöitsijän. Isännöitsijä yhdessä hallituksen kanssa huolehtii kiinteistön ja rakennusten pidosta ja hoitaa taloyhtiön päivittäistä hallintoa taloyhtiön hallituksen ohjeiden mukaisesti. Tavallisesti taloyhtiön hallitus tekee isännöintipalvelusta sopimuksen isännöintiyrityksen kanssa, mutta se ei ole välttämätöntä.


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Isännöintialan koulutuksesta löytyy kattavasti tietoa muun muassa Isännöintiliiton sivuilta. Alan järjestöt ovat perustaneet auktorisointijärjestelmän, jota hoitaa Isännöitsijöiden Auktorisointiyhdistys ISA ry. Auktorisoidut isännöintiyritykset käyttävät ISA-tunnusta.


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Asunto-osakeyhtiön tilintarkastuksen tarkoituksena on yhtiön kirjanpidon ja tilinpäätöksen tarkastaminen sen varmistamiseksi, että ne ovat asunto-osakeyhtiölain, kirjanpitolain ja -asetuksen sekä hyvän kirjanpitotavan mukaisia. Hallinnon tarkastamisessa varmistetaan, että yhtiön johdon toiminta on asunto-osakeyhtiölain ja yhtiöjärjestyksen mukaista.


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Asunto-osakeyhtiössä on valittava tilintarkastaja, jos:


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Ennen vuotta 2007 perustetuissa yhtiöissä voitiin käyttää maallikkotilintarkastajia tilikausille, jotka päättyivät viimeistään vuoden 2010 loppuun mennessä. Vuoden 2011 alusta, jos yhtiössä on oltava tilintarkastaja, tilintarkastajan pitää olla HTM- tai KHT-tilintarkastaja.


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Heinäkuussa 2010 voimaan tullut asunto-osakeyhtiölaki sallii tilintarkastajan korvaamisen maallikkotarkastajalla, jonka nimitys on "toiminnantarkastaja". Toiminnantarkastaja ei ole tilintarkastuslain tarkoittama tilintarkastaja eikä häneltä vaadita tilintarkastuslaissa säädettyä kelpoisuutta eivätkä hänen tehtävänsä rinnastu tilintarkastukseen. Toiminnantarkastuksesta säädetään asunto-osakeyhtiölain 9. luvun 6–12 §:issä.


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Asunto-osakeyhtiössä on valittava toiminnantarkastaja, jos:


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Erityisesti niissä pienissä alle 30 huoneiston taloyhtiöissä, joissa harkitaan pelkän toiminnantarkastajan valitsemista tilintarkastajan asemesta on otettava huomioon seuraavat seikat:


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Ylin päätösvalta asunto-osakeyhtiössä on yhtiökokouksella, jossa päätösvaltaa käyttävät yhtiön osakkaat. Yksi osake tuottaa yhden äänen. Yhtiöjärjestyksessä voidaan myös määrätä, että yksi "osakeryhmä" tuottaa yhden äänen.


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Yhtiöjärjestyksessä on säädetty yhtiövastikkeen määräytymisen perusteet ja myös se, kuka määrää vastikkeen suuruuden ja maksutavan. Kustannusten jakosuhde voi perustua osakemäärään tai huoneistoalaan. Ennen vuotta 1992 rakennetuissa yhtiöissä yhtiöjärjestykseen voi olla huoneistoille merkitty alaksi niin sanottu jyvitetty pinta-ala, jota sitten käytetään osakemäärän ja kustannusjaon perustana. Jyvitetyn pinta-alan tarkoitus on korjata keskenään samankokoisten huoneistojen eroja esimerkiksi asunnon sijainnin ja kerroksen mukaan. Jyvityksen avulla yhtiön osakepääoma ja osakkeet jaetaan halutulla tavalla yhtiön huoneistojen kesken. Usein esimerkiksi yhtiön mahdollisille liikehuoneistoille on jyvitetty asuinhuoneistoja suurempi osuus kustannuksista erillisellä kertoimella. Yhtiöjärjestykseen pinta-alat merkitään nykyisin suoraan huoneistoaloina, ja jokaiselle huoneistolle merkitään sen saama osakemäärä, "osakeryhmä".


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Kulujen jakotapa ilmenee yhtiöjärjestyksestä: eri menoja varten voi olla eri maksuperuste, kuten huoneiston pinta-ala, osakkeiden lukumäärä tai veden, sähkön tai muun hyödykkeen todellinen kulutus.


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Osakkaat maksavat yhtiölle "yhtiövastiketta", jolla katetaan yhtiön menot. Yhtiövastike voi sisältää hoito- ja rahoitusvastikkeen. "Hoitovastike" kattaa rakennuksen ylläpidon, pienet ennakoimattomat korjaukset ja juoksevat kulut. "Pääomavastike" kattaa vieraan pääoman kuten yhtiön ottaman lainan kulut. Yhtiössä voidaan myös periä "korjausvastiketta" johonkin suurempaan korjaukseen. Tavallisesti annetaan osakkaalle mahdollisuus maksaa pois oman huoneistonsa osuus yhtiölainasta yhdellä kertaa, jolloin hänen ei tarvitse maksaa kuukausittaista rahoitusvastiketta, johon sisältyy pääoman lyhennyksen lisäksi lainan korkokulut.


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Usein yhtiö perii yhtiökokouksen tai esimerkiksi hallituksen päätöksellä myös erillisiä kulutusperusteisia vastikkeita kuten vesimaksun tai erilaisia käyttökorvauksia, joista yleisimpiä ovat maksu autopaikasta, saunamaksu ja internet-yhteyden maksu.


title: Asunto-osakeyhtiö

text: Asunto-osakkeet ovat irtainta omaisuutta, joten niiden kauppaa eivät koske kiinteistökaupan muotosäännökset. Asunto-osakekauppaa säätelee asuntokauppalaki. Asunto-osakkeiden myynnistä peritään varainsiirtovero, jonka maksuvelvollisuus on ostajalla. Maaliskuusta 2013 alkaen vero on 2,0 % osakkeiden kauppahinnasta. Varainsiirtoveroa ei peritä ensiasunnonostajalta, joka on 18–39-vuotias ostohetkellä. Asunto-osakeyhtiön osakekirjoja voidaan käyttää lainan vakuutena. Asunto-osakkeita ei kiinnitetä kuten kiinteistöjä, vaan ne annetaan pantiksi. Asuntoa ja asunto-osakeyhtiötä koskevat tärkeät tiedot käyvät ilmi isännöitsijäntodistuksesta.


title: Indrit

text: Indrit ("Indridae", aiemmin "Indriidae") ovat puoliapinoita, jotka elävät Madagaskarin metsissä ja pensasalueilla. Niillä on lyhyt ja paljas kuono.


title: Lorit

text: Lorit ("Lorisidae") ovat Afrikassa ja Etelä-Aasiassa eläviä puoliapinoihin kuuluvia nisäkkäitä. Niillä on hitaat liikkeet ja häntä on joko lyhyt tai se puuttuu kokonaan. Lorien silmät ovat suuret ja eteenpäin suuntautuneet. Tarttumisraajat ovat tehokkaat. Kooltaan lorit ovat lajista riippuen noin 20–40 cm:n mittaisia ja painavat noin 0,3–2 kg. Lorien hidas liikkuminen johtuu käsien ja jalkojen voimakkaista, harkituista otteista.


title: Lorit

text: Lorit ovat aktiivisia päivisin ja elävät puissa. Lorien kantoaika on noin viisi kuukautta ja ne synnyttävät kerrallaan yhden tai korkeintaan kaksi poikasta, jotka pysyttelevät emonsa turkissa (tai pesässä piilossa emon hakiessa ruokaa), siihen asti kunnes tulevat omillaan toimeen. Lorit elävät yksikseen tai pareittain. Täysikasvuiset lorit eivät rakenna pesää, vaan ne nukkuvat yleensä puunonkaloissa tai oksanhaarukoissa.


title: Lorit

text: Lorien ruokavalio koostuu hyönteisistä, pienistä liskoista ja nisäkkäistä, linnunmunista, lehdistä ja hedelmistä.


title: Athenodoros Kordylion

text: Athenodoros Kordylion () oli varhaisella ensimmäisellä vuosisadalla eaa. vaikuttanut kreikkalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Tarsoksesta. Hän ylläpiti Pergamonissa sijainnutta kirjastoa. Hänen kerrottiin leikanneen stoalaista filosofiaa käsittelevistä kirjoista osia pois, jos ei ollut niiden kanssa samaa mieltä. Vanhalla iällä hän muutti Roomaan, jossa hän eli Cato nuoremman kanssa kuolemaansa saakka.


title: Loyd Jowers

text: Loyd Jowers (20. marraskuuta 1926 – 20. toukokuuta 2000) omisti Jim’s Grill -ravintolan motelli Lorrainen vieressä, missä Martin Luther King murhattiin 4. huhtikuuta 1968. Joulukuussa 1993 Jowers väitti ABC:n "Prime Time Livessa" kuuluneensa Kingin murhan suunnitelleeseen salaliittoon ja saaneensa 100 000 dollaria murhan järjestelyistä. Hän kertoi palkanneensa Kingin ampuneen murhaajan ja saaneensa murha-aseen mieheltä, jota kutsuttiin Raouliksi. Vuonna 1998 Kingin suku nosti kanteen Jowersia ja ”muita tuntemattomia salaliittolaisia” vastaan Memphisin siviilioikeudessa. 8. joulukuuta 12 henkilön valamiehistö totesi Jowersin syylliseksi ja katsoi että Jowersin lisäksi salaliittoon kuului myös valtiovallan edustajia.


title: Loyd Jowers

text: 26. elokuuta 1998 Yhdysvaltain oikeusministeriö käynnisti tutkinnan Jowersin väitteistä. Tutkinta valmistui kesäkuussa 2000. Jowersin väitteitä salaliitosta ei pidetty uskottavina.


title: Loyd Jowers

text: Jowers kuoli sydänkohtaukseen 20. toukokuuta 2000 73-vuotiaana.


title: Galagot

text: Galagot eli korvamakit ("Galagidae") ovat afrikkalaisia puoliapinoita. Heimoa pidettiin aiemmin lorien "Lorisidae"-heimon alaheimona. Siihen kuuluu noin kaksikymmentä lajia ja useita alalajeja, jotka jaetaan kolmeen sukuun:


title: Aleutit (kansa)

text: Aleutit, omankieliseltä nimeltään unangan, ovat alkuperäiskansa Yhdysvaltojen Alaskassa osissa manteretta ja Aleuttien saaristossa, sekä Venäjällä Komendöörisaarilla. Vuoden 2010 väestönlaskentojen mukaan aleuteja oli Yhdysvalloissa 19 282 ja Venäjällä 482. Aleuttien esi-isien uskotaan saapuneen Pohjois-Amerikkaan inuittien esi-isien kanssa noin 9 000–10 000 vuotta sitten ja he saivat elinkeinonsa esimerkiksi pyydystämällä merieläimiä. Venäjän keisarikunta hallitsi aikanaan aleuttien asuttamia alueita Alaskassa ja monet aluetit ovat Venäjän vallan ajan jäljiltä ortodokseja.


title: Aleutit (kansa)

text: Aleutien nykyinen nimi saattaa olla peräisin jostakin siperialaisesta kielestä ja tarkoittaa saaria. Nimen he saivat venäläisiltä. Aluetit itse käyttävät itsestään ihmistä tai kansaa tarkoittavaa sanaa "unangan", jota myös jotkin tutkijat ovat alkaneet käyttämään. Nykyisten intaanienesi-isien uskotaan saapuneen Pohjois-Amerikkaan Beringinsalmen yli vähintään 40 000 vuotta sitten, tai mahdollisesti jopa aikaisemmin. Aleutien ja inutitien eli esk-aleutien esi-isien uskotaan kuitenkin edustaneen myöhempää muuttoliikettä alueelle noin 9 000–10 000 vuotta sitten. Inuitit ja aleutit lasketaan tavallisesti intiaaneista erilliseksi ryhmäksi, minkä lisäksi aleutien katsotaan vielä muodostavan inuiteista erillisen ryhmänsä.


title: Aleutit (kansa)

text: Aleutien perinteiset asuinalueet kattoivat Aleuttien saariston, minkä lisäksi heitä on asunut osissa Alaskan mannermaata. 1700-luvun alussa aluetteja oli ehkä noin 16 000–20 000. Ensimmäiset eurooppalaiset tulivat alueelle Venäjältä. Vuonna 1741 alueella liikkui Venäjän palveluksessa olleet Vitus Jonassen Beringin ja Aleksei Tshirikovin tutkimusretket. Molemmat välttelivät alkuperäisasukkaita, mutta kohtasivat kuitenkin joitakin aleutteja. Beringin retkikunnan mukana ollut siperialainen korjakki kiinnosti erityisesti aleutteja. Venäläisiä alkoi kiinnostaa alueen runsaat turkiseläimet, kuten merisaukot, hylkeet ja ketut. Turkikset johti tutkimusretkien jälkeen suoranaiseen ryntäykseen alueelle. Venäläisten ja aluttien suhteet huononivat nopeasti ja osapuolten välillä käytiin väkivaltaisia yhteenottoja. Esimerkiksi vuonna 1762 aleutit surmasivat kymmenisen venäläistä eri puolilla saaristoa ja vuonna 1764 he upottivat neljä venäläistä laivaa. Venäläiset kostivat vuosina 1765–1766 toteutetulla hävitysretkellä, jota johtivat Ivan Soljov ja Stephan Glotov. Yhteensä surmattiin noin 3 000 aluettia. Vähitellen paikalliset alistettiin, vaikka suhteet pysyivätkin huonoina. Osa kastettiin jopa ortodoksiseen kirkkoonja heitä työskenteli venäläisten alaisuudessa pyynnissä ja nahkojen jälkikäsittelyssä. Venäläisten alaisuudessa aleutteja siirrettiin esimerkiksi Pribilofsaarille, Uuteen Arkangeliin ja edelleen etelämmäs.


title: Aleutit (kansa)

text: Venäjä myi Alaskan Yhdysvalloille vuonna 1867 ja suurin osa aluteista jäi näin Yhdysvaltojen alaisuuteen. Joitakin aluettiperheitä oli kuitenkin siirretty edelleen osana Venäjää säilyneille Komendöörisaarille. Alaskan rannikolla asuneet aleutit ja inuitit olivat omaksuneet venäläisiä tapoja, mutta Yhdysvallat alkoi soveltaa heihin sulauttamispolitiikkaa. Japani miehitti osan Aleuttien saarista toisen maailmansodan aikana. Yhdysvallat oli evakuoinut saaret, joiden asukkaat vietiin väliaikaisille sijoituspaikoille Alaskan mantereelle. Monet aleuteista kuolivat sijoituspaikkojen huonojen olosuhteiden takia. Kun he pääsivät palaamaan kotikyliinsä vuonna 1945, monet asunnot oli poltettu ja tuhottu.


title: Aleutit (kansa)

text: Kun Alaskasta tuli Yhdysvaltojen osavaltio vuonna 1959, sen sallittiin hallintonsa rahoittamiseksi valita 103 miljoonaa eekkeriä maata alueeltaan myyntiin. Vielä vuonna 1884 Alaskan siviilihallinnon laki esitti, ettei ”intiaaneilta viedä mitään heidän käyttämäänsä tai hallitsemaansa tai omakseen väittämäänsä maata”. Käytännössä Alaska valitsi myös alkuperäisasukkaiden kylien maita, vaikka niiden oli tarkoitus olla lain ulkopuolella. Aluetit perustivat Aleut-liiton (Aleut League) ajamaan omia oikeuksiaan ja vuonna 1966 perustettiin Alaskan alkuperäiskansojen liitto eli Alaska Federation of Natives. Lopulta joulukuussa 1971 solmittiin Alaskan alkuperäiskansojen maavaatimusten järjestelylaki, Alaska Native Land Claims Settlement Act eli ANCSA. Sen perusteella muodostettiin 12 alueellista ja 203 kyläkorporaatiota. Yhdysvaltojen vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan aleutteja oli yhteensä 19 282. lukuun sisältyvät myös ne, jotka ilmoittivat kuuluvansa aleuttien lisäksi johonkin muuhun heimoon tai rotuun. Pelkästään aleutiksi itsensä ilmoitti 61,8 % koko luvusta.


title: Aleutit (kansa)

text: Venäjällä Komendöörinsaarille perustettiin vuonna 1928 Aleuttien kansallinen piiri. Tuolloin Komendöörisaarilla oli noin 345 aleuttia ja he muodostivat saarten asukkaiden valtaosan. Vuonna 1969 kaikki alutit siirrettiin saariryhmän Nikolskojen saarelle. Venäjän vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan aleutteja oli yhteensä 482.


title: Aleutit (kansa)

text: Suurin osa alueteista on nykyisin ortodoksisen kirkon jäseniä. Heidän alkuperäiseen uskoonsa liittyi esimerkiksi usko hyviin ja pahoihin henkiin, jotka saattoivat vaikuttaa eri tavoin ihmisten elämään. Aleuttimiehet uhrasivat hengille erityisillä pyhillä paikoilla ja niiltä suojautumiseksi tehtiin erilaisia amuletteja. Henkien lepyttelemiseksi järjestettiin myös tansseja ja muita seremonioita. Aleutit uskoivat sieluun, joka liikkui kolmen eri maailman välillä. Eri maailmat olivat maanpäällinen maailma, ja sen ylä- ja alapuoliset maailmat. Henkimaailman kanssa yhteyttä pitivät šamaanit. Šamaaniksi ei päästy, vaan virkaan synnyttiin. Jotkin aleuttiryhmät muumioivat kuolleet yhteisönsä jäsenet.


title: Aleutit (kansa)

text: Aleutit jakautuivat vanhimman miehen johtamiin taloryhmiin, joista yhden johtaja toimi myös kunkin kylän päällikkönä. Asema periytyi isältä pojalle. Muuten aleuttien sukulinja lienee ollut Matrilineaarinen kuten muillakin alueen kulttuureilla. Yhteiskunnallisesti aleutit jakautuivat perinteisesti kolmeen luokkaan, yläluokkaan, tavalliseen kansaan ja orjiin. Aleuttien kylissä oli tavallisesti noin 200 asukasta, mutta niistä suurimmissa saattoi olla jopa 2 000 asukasta. Talot rakennettiin ajopuuta, valaanluuta ja turvetta käyttäen. Taloja tehtiin eri kokoisia ja samassa talossa asui useita toisilleen sukua olevia aleutteja.


title: Aleutit (kansa)

text: Aleutit saivat elinkeinonsa merestä. Pyydettävät saaliseläimet vaihtelivat hieman alueen mukaan. Metsästettäviin eläimiin lukeutuivat esimerkiksi merileijonat, mursut, muut hylkeet, merisaukot ja mustekalat. Etenkin aleuttien länsialueilla harjoitettiin myös valaanpyyntiä. Metsästyksestä vastasivat miehet kajakeillaan ja saaliseläimet pyydettiin harppuunoin nai nuijin. Itäalueilla käytettiin myös jousta. Metsästettyjen eläinten lisäksi harjoitettiin kalastusta ja kerättiin esimerkiksi linnunmunia, merilevää, marjoja, juuria ja simpukoita. Vaatteet tehtiin merisaukoista ja linnunnahoista. Kauppaa käytiin esimerkiksi tlingitien ja haidojen kanssa. Etenkin inuitien kanssa käytiin sotia, minkä lisäksi yhteenottoja tapahtui aleuttien eri ryhmien välillä. Vangiksi jäämneet viholliset saatettiin vapauttaa panttia vastaan tai pitää orjina.


title: Aleutit (kansa)

text: Aleutin kieli kuuluu esk-aleutilaisiin kieliin, joista se muodostaa toisen suurryhmän. Toinen ryhmä ovat eskimokielet. Kielellä on kaksi säilynyttä murretta, itäinen aleutti ja Atkanin aleutti. Kolmas murre Attun aleutti on säilynyt venäjän kanssa kreolisoituneena kielenä Komendöörisaarilla. Jotkin julkiset koulut Yhdysvalloissa tarjoavat aleutin kielen kursseja. Nykyisin kielellä on alle 100 puhujaa.


title: Luettelo Yhdysvaltain liittovaltion tunnustamista intiaaniheimojen entiteeteistä

text: Tämä on luettelo Yhdysvalloissa sijaitsevista liittovaltion Bureau of Indian Affairsin tunnustamista intiaanien entiteeteistä. Tällaisiksi lasketaan muun muassa liittovaltion tunnustamat intiaanireservaatit ja paikallishallinnot. ()


text: Näiden lisäksi on olemassa ainoastaan osavaltioiden tunnustamia entiteettejä.


title: Sääsket

text: Sääsket ("Nematocera") on kaksisiipisten alalahko, johon kuuluvat mm. polttiaiset, mäkärät, vaaksiaiset, hyttyset, surviaissääsket ja harsosääsket. Jotkin lajit ovat merkittäviä ihmisen ja muiden eläinten sairauksien levittäjiä. Usein varsinaisista hyttysistä ("Culicidae") käytetään puhekielessä nimitystä "sääsket", mutta tieteellisessä kielessä sääsket ovat paljon tätä laajempi hyönteisryhmä, jonka eräs alaryhmä hyttyset puolestaan ovat.


title: Sääsket

text: Sääskien koko vaihtelee runsaan millimetrin mittaisista polttiaisista useiden senttimetrien kokoisiin vaaksiaisiin. Ruumiinrakenne on yleensä hoikka ja hyönteinen on huomattavasti pituuttaan kapeampi. Tuntosarvissa on ainakin kuusi jaoketta ja koirasyksilöiden tuntosarvet ovat usein tuuhean sulkamaiset. Siivet ovat yleensä pitkät mutta voivat myös puuttua kokonaan. Siipisuonitus on harva ja muiden kaksisiipisten tapaan takasiivet ovat surkastuneet väristimiksi.


title: Sääsket

text: Monien sääskien toukat elävät vedessä elinympäristöjen vaihdellessa järvistä tilapäisiin lammikoihin ja veden täyttämiin onkaloihin. Toukka hengittää kiduksilla tai roikkuu vedenpinnasta hengitysputken varassa. Muita toukkien elinympäristöjä ovat esimerkiksi sienet ja lahoava kasviaines.


title: Aleutit

text: Aleutit tai "aleutti" voi viitata seuraaviin:


title: Suippopyrstösirri

text: Suippopyrstösirri ("Calidris acuminata") on Siperiassa esiintyvä pienikokoinen kahlaajalintu. Lajin nimesi ja kuvaili tieteelle Thomas Horsfield vuonna 1821.


title: Suippopyrstösirri

text: Suippopyrstösirrin pituus on 17–22 cm, siipien kärkiväli 42–48 cm ja paino 45–100 g.


title: Suippopyrstösirri

text: Suippopyrstösirri pesii Siperian tundralla Janajoelta itään ainakin Kolymalle saakka ja talvehtii Kaakkois-Aasiassa ja etenkin Kaakkois-Australiassa. Maailmanpopulaation koko on noin 160 000 yksilöä, ja lajin kanta on elinvoimainen. Syysmuuton aikana suippopyrstösirri saattaa harhautua Pohjois-Amerikkaan tai jopa Eurooppaan. Suomessa on tehty kaksi havaintoa: 23.–24.8.1984 Kotkassa ja 27.–30.8.2010 Maarin lintutornissa Espoon Otaniemessä.


title: Suippopyrstösirri

text: Pesimäaikana suippopyrstösirri elää arktisen tundran palsasoilla ja kuivemmilla lyhytkortisilla, jäkäläisillä ja sammaleisilla avoimilla alueilla.


title: Suippopyrstösirri

text: Pesä on maassa kasvillisuuden suojassa, ja munia on yleensä neljä.


title: Suippopyrstösirri

text: Suippopyrstösirrit syövät hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia mudasta ja maasta.


title: Valkoperäsirri

text: Valkoperäsirri ("Calidris fuscicollis") on pieni rantalintu, joka vierailee harvoin Suomessa. Lajin kuvaili ja nimesi tieteelle Louis Jean Pierre Vieillot 1819.


title: Valkoperäsirri

text: Kesäpuvussa selkäpuoli on tummanruskea ja vatsapuoli valkea. Talvipuvussa selkä on vaaleanharmaa. Siivet ovat pitkät, ulottuvat pyrstön takapuolelle, kun lintu on maassa. Lajin pituus on noin 15–20 cm, siipien kärkiväli 34–45 cm ja paino 25-50 grammaa.


title: Valkoperäsirri

text: Pesii Kanadan pohjoisilla saarilla ja paikoin myös mantereella, harvinaisena myös Alaskassa. Talvehtii Etelä-Amerikassa, pääosin Andien itäpuolella Paraguaysta Tulimaahan ja Falklandsaarille. Maailman populaation koko on noin 400 000 yksilöä ja lajin kanta on elinvoimainen. Suomessa valkoperäsirri on tavattu 5 kertaa vuoteen 2006 mennessä.


title: Valkoperäsirri

text: Pesimäaikana tundran kosteikot, kuten suot, lampien, järvien ja jokien rannat. Muuttomatkalla ja talvehtimisalueilla se viihtyy rannikoiden vuorovesirannoilla, laguuneissa ja kosteikoilla.


title: Valkoperäsirri

text: Pesä on maassa kasvillisuuden suojassa. Munia on 3 tai 4. Haudonta-aika on 21-22 päivää.


title: Valkoperäsirri

text: Syö maassa eläviä hyönteisiä, nilviäisiä, äyriäisiä ja myös hieman kasvien osia.


title: Pesto

text: Pesto ( < "pestato," 'murskattu') on italialainen jähmeähkö, lämmittämättömänä nautittava maustekastike tai maustetahna. Se on alkuaan Ligurian alueelta Pohjois-Italiasta, erityisesti Genovasta ("pesto genovese"). Sen juuret ovat roomalaisessa juusto-yrttikastikkeessa "moretumissa".


title: Pesto

text: Peston pääaineosia ovat jauhetut basilika, juusto, pinjansiemenet ja valkosipuli sekä oliiviöljy. Juustona käytetään normaalisti Parmigiano-Reggiano -juustoa tai pecorinoa, kaupallisessa versiossa käytetään usein myös parmesaania, joka on parmegianon kaltainen juusto. Pesto syödään yleensä leivän tai pastan kanssa, joskaan sen käyttö ei ole rajoitettu näihin. Kaupallisessa pestossa käytetään usein cashew-pähkinöitä pinjansiementen tilalla, koska ne ovat halvempia ja niillä on samankaltainen rakenne.


title: Keltajalkaviklo

text: Keltajalkaviklo ("Tringa flavipes") on Eurooppaan harvoin eksyvä keskikokoinen kahlaajalintu. Suomessa se on nähty vuonna 1978 Oulussa, toukokuussa 2006 Köyliössä, kesäkuussa 2008 Lempäälässä sekä toukokuussa 2009 Kokkolassa ja Lempäälässä. Lajin nimesi Johann Friedrich Gmelin 1789.


title: Keltajalkaviklo

text: Pituus on 24 cm, paino 50–110 g. Linnulla on pitkät keltaiset jalat ja pitkä ohut tumma suunnilleen pään pituinen nokka. Vartalo on harmaanruskea päältä ja vaalea alta, niskassa ja rinnassa on tummia raitoja. Pyrstö on valkoinen.


title: Keltajalkaviklo

text: Pesii Alaskassa ja Kanadassa. Maailman populaation koko on 300 000–800 000 yksilöä. Lajin kanta on elinvoimainen. Talvehtii Meksikonlahden rannalla ja Etelä-Amerikassa. Harhautuu joskus muuttomatkoillaan Eurooppaan.


title: Keltajalkaviklo

text: Ruohostoiset niityt ja suot, harvapensaikkoiset avoimet metsät.


title: Keltajalkaviklo

text: Pesä maassa esimerkiksi puun tyvellä tai pensaan suojassa, tavallisesti lähellä vettä. Munia on 3 tai 4 ja haudonta-aika on 22-23 vrk.


title: Keltajalkaviklo

text: Liejussa elävät selkärangattomat, madot ja nilviäiset.


title: Zenon Tarsoslainen

text: Zenon Tarsoslainen (, n. 200 eaa.) oli kreikkalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli Khrysippoksen oppilas ja opiskeli yhdessä Diogenes Babylonialaisen ja Antipatros Tarsoslaisen kanssa. Diogenes oli myös Zenonin oppilaana jonkin aikaa, mutta ei tiedetä kuinka kauan. Zenon kuului keskivaiheen stoalaisuuteen ja vaikuttaa hyväksyneen kaikki stoalaiset opit, paitsi että hän kielsi lopussa koittavan suuren maailmanpalon.


title: Amerikansipi

text: Amerikansipi, aikaisemmalta nimeltään amerikanrantasipi ("Actitis macularius" tai "Actitis macularia") on kurppien heimoon kuuluva lintulaji, joka on nähty Suomessa kahdesti: vuonna 1982 Iissä ja vuonna 1989 Oulun seudulla. Lajin nimesi Carl von Linné vuonna 1766.


title: Amerikansipi

text: Amerikansipin pää ja selkä yksivärisen ruskeat, rinta ja vatsa muuten valkoiset, mutta niissä on harvakseltaan ruskeita pilkkuja. Sillä on tumma silmä, oranssinen nokka, melko pitkät keltaiset jalat. Amerikansipi on helpoin tunnistaa nyökkivästä, västäräkkimäisestä liikehdinnästään. Sen pituus 20 senttiä, siipien kärkiväli 35 senttiä ja paino noin 35–50 grammaa.


title: Amerikansipi

text: Amerikansipi pesii Alaskassa, Kanadassa ja Yhdysvalloissa lukuun ottamatta kaakkoa ja keskietelää. Maailman populaation koko on noin 250 000 yksilöä ja lajin kanta on elinvoimainen. Se talvehtii Keski- ja Etelä-Amerikassa, pieni osa Yhdysvaltain eteläosissa. Amerikansipi on pesinyt Skotlannissa vuonna 1975. Se elää samanlaisilla kivikkoisilla ja kallioisilla rannoilla kuin rantasipi.


title: Amerikansipi

text: Amerikansipin pesä on kuoppa maassa kasvillisuuden suojassa. Naaras munii neljä munaa, joita molemmat puolisot hautovat 21–22 päivää. Naaraalla on toisinaan kaksi koirasta, joista toinen joutuu itse hautomaan oman pesyeensä. Poikaset ovat pesäpakoisia ja etsivät itse ruokansa. Ne oppivat lentämään 18–21 päivän ikäisinä. Amerikansipi saavuttaa sukukypsyyden 1–2-vuotiaana.


title: Amerikansipi

text: Amerikansipi syö etupäässä maassa eläviä hyönteisiä, myös muita selkärangattomia.


title: Geminos

text: Geminos Rhodoslainen (; oli ajanlaskumme alun aikoihin elänyt kreikkalainen tähtitieteilijä, matemaatikko ja stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hänen elinajakseen on arvioitu 130 – 60 eaa. tai 10 eaa. – 60 jaa.


title: Geminos

text: Geminoksen katsotaan opiskelleen Rodoksen koulussa ja myöhemmin Poseidonioksen alaisuudessa. Hän kirjoitti uransa aikana johdantoteoksia matematiikkaan ja tähtitieteeseen, ja hänen nimiinsä laitetaan yleensä antikythera-mekanismin, eräänlaisen kellokoneen, keksiminen. Hänen tähtitieteelliset havaintonsa sisältävät muun muassa havainnon siitä, että päivän pituus vaihtelee eri puolilla maailmaa. Hänen teoksensa "Isagoge" perustui Hipparkhoksen teoksiin.


title: Geminos

text: Hänen matemaattiset teoksensa jakoivat matematiikan puhtaaseen ja sovellettuun matematiikkaan. Puhtaaseen matematiikkaan kuuluivat lukuteoria ja lukujen erilaiset ominaisuudet. Sovellettuun matematiikkaan kuuluivat maanmittaus, musikaalinen harmonia, optiikka, tähtitiede, mekaniikka ja kirjanpito.


title: Geminos

text: Kuussa oleva kraatteri "Geminus" on nimetty hänen mukaansa.


title: Yola

text: Yola eli "Forth and Bargy -kieli" oli englannin kielestä eriytynyt murre, oikeastaan erillinen kieli, jota puhuttiin Wexfordin kreivikunnassa Irlannissa 1800-luvulle asti. Yolan kieli (nimi "yola" on sama sana kuin englannin "old", vanha) oli periaatteessa keskienglannin murre, joka levisi Irlantiin 1100-luvulla ensimmäisten englantilaisten uudisasukkaiden mukana. Tämä asutus joutui kuitenkin ajan myötä erilleen Dublinin seudun englantilaisasutuksesta, ja suurin osa Wexfordin englantilaisten uudisasukkaiden jälkeläisistä sulautui iirinkielisiin, jotka olivat koko Irlannin väestön enemmistönä 1800-luvun nälkäkatastrofiin asti. Vain pieni joukko sinnitteli 1800-luvulle saakka sulautuakseen sitten nykyenglannin puhujiin.


title: Yola

text: Yolan kielen tärkeimpiä tunnusmerkkejä olivat soinnilliset hankausäänteet soinnittomien paikalla - esimerkiksi [z] standardienglannin [s]:n sijasta - sekä keskienglantilaisten vokaalien säilyminen muuttumattomina. Monikonpäätteenä "-(e)n" oli selvästi yleisempi kuin nykyenglannissa. Iirinpuhujien saartamina vuosisatoja eläneet yolan puhujat omaksuivat kieleensä runsaasti sanastoa ja vaikutteita myös iiristä. Esimerkiksi iirin diminutiivinpääte "-ín" esiintyy monissa yolan sanoissa.


title: Yola

text: Yolaa ei ole dokumentoitu kovin tarkasti: tallella on sanasto ja kourallinen kansanlauluja. Yksittäisiä sanoja on jäänyt elämään Rosslaren seudun nykymurteisiin, mutta erillisenä, englantilaisille vaikeasti ymmärrettävänä kielenä yola katosi 1870-luvulla, jolloin viimeinen yolaa puhunut vanhus, Martin Parle, kuoli Carnsore Pointissa.


title: Rogues Gallery

text: Rogues Gallery on vuonna 2001, MC Cannonballin pohjalle, muodostettu lahtelainen rikollisryhmä. Rogues Galleryn jäsenet ovat syyllistyneet mm. huumeiden (amfetamiinin, ekstaasin, hasiksen, yms.) maahantuontiin ja jakeluun mm. Lahdessa, Turussa, Tampereella, Jyväskylässä, Helsingissä, Äänekoskella, Kuopiossa ja Lieksassa sekä varkauksiin ja väkivaltarikoksiin. Ryhmään kuuluu noin 20 täysjäsentä, joista kaksi tuomittiin. Ryhmän organisoituminen ja kurinpitomenettelyt noudattavat "rikollisten moottoripyöräryhmien" tapoja, mutta kyseessä ei ole moottoripyöräkerho.


title: Rogues Gallery

text: Ryhmään kuuluu jäseniä (members), ehdokasjäseniä (prospects), kannattajia (hangarounds) ja halukkaita (wannabes). Jengiin ja sen lähipiiriin kuuluu arviolta 50-200 henkilöä . Halukkaiden ei sallita kantaa ryhmälle ominaista mustaa nahkaliiviä. Jotkut kahdeksasta keskeisestä jäsenestä ovat kuuluneet aikaisemmin Cannonball MC Lahti -ryhmään.


title: Rogues Gallery

text: 3. joulukuuta 1999 Kouvolan käräjäoikeus tuomitsi yhden räjähtämättömäksi jääneen palopommin kouvolalaiseen ravintolaan vieneen Cannonball MC:n jäsenen ehdottomaan kolmen vuoden ja kahdeksan kuukauden vankeusrangaistuksen ja toisen Cannonball MC:n johtohenkilöihin kuuluvan henkilön kahden vuoden ja kuuden kuukauden ehdottomaan vankeuteen. 4. huhtikuuta 1999 ravintolaan asetetun pommin ajastimena toimineen munakellon kahva oli juuttunut kiinni ennen aiottua räjäytyshetkeä. Kaiken kaikkiaan syytettyinä oli viisi MC Cannonballin henkilöä. Ravintola oli asettanut MC Cannonballin jäsenet porttikieltoon.


title: Rogues Gallery

text: 17. lokakuuta 1998 Lahden käräjäoikeudessa Boualem Benguerrah ja Toni Mauritz Vainio tuomittiin 2 vuodeksi 4 kuukaudeksi vankeuteen kiristyksen yrityksestä, törkeän ryöstön yrityksestä ja ampuma-aserikoksesta sekä Vainion myös teräaseen hallussapidosta. Djamel Benguerrah ja Pertti Ilmari Hämäläinen tuomittiin vankeuteen törkeän ryöstön yrityksestä ja ampuma-aserikoksesta.


title: Rogues Gallery

text: Kiristysyrityksen kohteeksi joutui Boualem Benguerrahille yrityksen välittänyt liikemies. Yrityksellä oli maksettavanaan 600 000 markan jälkiverot, joita ostaja yritti periä välittäjältä. Ostaja ei tiennyt, että saatava oli selvitetty kirjanpidon ulkopuoliselta tililtä. Elokuun puolessa välissä liikemies työnnettiin Lahden Kahvisaaressa veteen. Toiseen neuvotteluun liikemies meni aseenkantoluvan ja aseen hankkineena sekä 36 000 markkaa maksaneen kolmen aseistautuneen turvamiehen kanssa. Myös ostaja tuli kolmen muun kanssa aseistatuneena Jokimaan raviradalle neuvottelemaan, jolloin liikemiehen jalkaan osoitettiin aseella.


title: Rogues Gallery

text: Cannonball MC Lahden jäsenet kostivat vuonna 1999 tapahtuneen ampumatapauksen ampumalla Lahdessa Bandidos MC:n johtaja Björn Isakssonin, jäsenen Sakke Pirran sekä Black Rhinosin Juha Jalosen Lahdessa 18. tammikuuta 2000.


title: Rogues Gallery

text: Rautatienkadun ja Puistokadun risteyksessä sijaitsevan ravintolan eteen oli pysähtynyt kaksi autoa, joista juoksi sisälle ravintolaan kolme miestä. Ravintolassa alettiin ampua kello 12.18. Kolmen kuolleen lisäksi myös sivullisia haavoittui, joista yksi joutui sairaalahoitoon. Samana päivänä yhden kuolleista Bandidosin jäsenistä olisi pitänyt olla vastaamassa aikaisempia tekoja koskeviin syytteisiin Lahden käräjäoikeudessa. Jutussa otettiin kiinni kymmenen henkilöä, joista ketään ei iltaan mennessä pidätetty.


title: Rogues Gallery

text: Oikeudenkäynti, jossa yhden surmansa saaneista olisi pitänyt esiintyä syytettynä törkeästä pahoinpitelystä, liittyi vuoden 1998 lokakuussa Lounaankadulla Lahdessa sattuneeseen ampumatapaukseen, jossa Bandidosin jäsen ja kokelasjäsen olivat ampuneet entisiä Cannonballin jäseniä reiteen.


title: Rogues Gallery

text: 11. huhtikuuta 2001 Lahden käräjäoikeus tuomitsi Eikka Lehtosaaren ja Sami Koivulan syyllisinä kolmesta murhasta ja neljännen murhan yrityksestä elinkautiseen vankeuteen. Kolmannelle ampujalle Pertti Hämäläiselle tuomittiin kymmenen vuotta ehdotonta vankeutta ampuma-aserikoksesta, murhayrityksestä sekä vaaran aiheuttamisesta siksi, ettei hänen aseensa toiminut eikä hän voinut ampua. Esa Lampinen tuomittiin viideksi vuodeksi vankeuteen autonkuljettamisesta avunantona kolmeen murhaan. Ampujat käyttivät oikeuden ruokatauon hyväkseen, hakivat aseet ja menivät pizzeriaan, missä oli Bandidosin ja Rhinosin jäseniä ruokailemassa. Lehtosaaren haulikko lakkasi toimimasta ensimmäisen uhrin käteen osuneen laukauksen jälkeen. Koivula ampui kuudesti ja Lehtosaari kahdeksan kertaa. Pizzeriassa oli 23 henkeä, joista loukkaantuneita oli viisi, joista kaksi oli täysin sivullisia. Yksi ammutuista selvisi luotiliiviensä ansiosta. Kouvolan hovioikeus säilytti ampujien tuomiot elinkautisina.


title: Rogues Gallery

text: 29. heinäkuuta 2005 Bandidosin Suomen presidentin ja toisen jäsenen epäiltiin ampuneen Glock 17 -tyyppisellä pistoolilla kahta ravintola Iltakoulussa istunutta Rogues Galleryn jäsentä Vaasanaukiolla Helsingin Sörnäisissä, joista keskivartaloon haavoittunut on Rogues Galleryn presidentti Djamel Benguerrah.


title: Rogues Gallery

text: Viittä The Rogues Galleryn jäsentä epäiltiin 1,2 kg räjähdysaineen, nallien ja tulilangan kuljettamisesta Riihimäen vankilaan yhden jäsenen vapauttamiseksi törkeän tuhotyön yrittämisenä. Räjähde tuotiin korjattavaksi tarkoitetussa autossa, josta vartijat löysivät sen. Helmikuussa 2003 yrittivät ryhmän jäsenet kuljettaa räjähteitä vankilaan pyrkiäkseen vapauttamaan vangitun jäsenensä.


title: Rogues Gallery

text: 18. elokuuta 2005 Lahden käräjäoikeudessa Jake Benguerrahille tuomittiin törkeän tuhotyön yrityksestä ja dopingrikoksesta vankeutta. Jere Lehtinen tuomittiin kahdeksaksi vuodeksi vankeuteen törkeän tuhotyön yrityksestä ja törkeästä pahoinpitelystä. Jesse Rautio tuomittiin vankeuteen.


title: Rogues Gallery

text: Juha Kaunisjärvi tuomittiin vankeuteen. Samasta teosta törkeän tuhotyön yritysestä tuomittiin myös Jere Lehtinen (ent. 'Jone' Lehtinen).


title: Rogues Gallery

text: Toni Mauritz Vainio tuomittiin vankeuteen 2005. Jarna Petteri Rossi tuomittiin vankeuteen.


title: Rogues Gallery

text: Helsingin hovioikeus kovensi elokuussa 2005 Helsingin käräjäoikeuden puolentoista vuoden ehdottomia vankeustuomioita Jarna Petteri Rossille ja Ville Petteri Kivelälle helmikuussa 2004 Silja Symphonyllä tehdystä törkeästä pahoinpitelystä. Kivelä tunnusti pahoinpidelleensä hytissään ruotsalaismiestä ja Rossi tuomittiin teknisen näytön perusteella veritahrojen ja hyttiin liittyvän kulunvalvonnan perusteella.


title: Rogues Gallery

text: 17. lokakuuta 2004 poltettiin Kuusankoskella ravintola 3 Dragons, missä vahtimestari oli ampunut kuusankoskelaisen miehen kaksi ja puoli viikkoa aikaisemmin. Kuusankoskelaismies saattoi olla Rogues Galleryn kannattajajäsen. Poltosta epäiltiin kahta miestä, joista toisen hallussa olevaa Honda Accord OPK-712 oli ajettu rekisterikilvettömänä Kuusankosken keskustassa.


title: Rogues Gallery

text: The Rogues Galleryn liivejä päällään pitänyt jäsen tuomittiin elokuussa 2005 lokakuussa 2004 tehdystä törkeästä pahoinpitelystä ravintolassa. Pahoinpideltävä oli omien sanojensa mukaan kulkenut seurueen pöydän ohitse laulamalla iloisesti, minkä vuoksi hänet pahoinpideltiin. Tuomittu oli kaatanut pahoinpideltävän maahan ja muiden tunnistamattomiksi jääneiden henkilöiden tapaan kanssa potkinut pahoinpideltävää mm. päähän.


title: Rogues Gallery

text: 34-vuotias Rogues Galleryn jäsen tuomittiin Lahden käräjäoikeudessa 25. huhtikuuta 2006 kahdeksaksi kuukaudeksi vankeuteen huhtikuussa 2005 tehdystä pahoinpitelystä. Syytetty oli käynyt kahden veljeksen kimppuun ja löi nyrkillä toista. Lisäksi hän potki maassa maanneita päähän.


title: Rogues Gallery

text: 27. elokuuta 2005 ryhmään kuulumaton nastolalainen mieshenkilö laukaisi aseensa lahtelaisessa ravintola Mustassa Kissassa. Kukaan ei loukkaantunut välikohtauksessa. Asiakkaat yrittivät paeta ovesta ja lopulta varauloskäytävästä. Ao. henkilö ei ole Rogues Galleryn jäsen, mutta on täysjäsenen veli ja kuuluu kerhon lähipiiriin. Ravintolassa oli Rogues Galleryn lisäksi myös helsinkiläisen Bats-jengin jäseniä.


title: Bernard Freyberg

text: Bernard Cyril Freyberg (21. maaliskuuta 1889 Lontoo – 4. heinäkuuta 1963 Windsor) oli uusiseelantilainen kenraali ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa. Sodan jälkeen hän toimi kotimaansa seitsemäntenä kenraalikuvernöörinä.


title: Bernard Freyberg

text: Freyberg syntyi Lontoossa, mutta muutti vanhempiensa mukana Uuteen-Seelantiin kahden vuoden ikäisenä. Hän opiskeli Wellington Collegessa vuosina 1897–1904. Hyvänä uimarina hän voitti Uuden-Seelannin mestaruuden 100 jaardin uinnissa vuosina 1906 ja 1910. Hän valmistui hammaslääkäriksi 1911 ja pääsi upseeriksi Uuden-Seelannin territoriaaliarmeijaan 1912. Hän lähti Uudesta-Seelannista maaliskuussa 1914 ja hänen tiedetään oleskelleen San Franciscossa ja Meksikossa, jossa hän on saattanut osallistua meneillään olevaan sisällissotaan. Kuultuaan ensimmäisen maailmansodan syttymisestä Euroopassa elokuussa 1914 Freyberg matkusti Englantiin.


title: Bernard Freyberg

text: Vuonna 1914 Freyberg tapasi laivastoministeri Winston Churchillin ja pääsi upseeriksi Kuninkaallisen laivaston vastaperustettuun jalkaväkidivisioonaan Hood-pataljoonaan. Aluksi hän osallistui Antwerpenin puolustukseen, josta hänet divisioonan mukana siirrettiin Välimerelle, jossa divisioona osallistui Gallipolin taisteluun. Ensimmäisen maihinnousun aikana Freyberg suoritti yhden miehen harhautuksen uimalla laivalta laivalle ampuen valoammuksia vihollisen harhauttamiseksi, josta teosta hän sai ensimmäisen DSO-kunniamerkkinsä. Freyberg palveli Gallipolissa ympärysvaltojen vetäytymiseen asti.


title: Bernard Freyberg

text: Huhtikuussa 1917 hänestä tuli prikaatinkomentaja 58. divisioonassa ja täten myös Britannian armeijan nuorin kenraali. Sodan loppuessa hän oli haavoittunut yhdeksän kertaa.


title: Bernard Freyberg

text: Freyberg sai Viktorian risti -kunniamerkin ensimmäisessä maailmansodassa Sommen taistelussa vuonna 1916.


title: Bernard Freyberg

text: 13. marraskuuta 1916 Beaucourt sur Ancressa Ranskassa vihollisrintaman juoksuhautajärjestelmän lävitse tehdyn hyökkäyksen jälkeen everstiluutnantti Freyberg komentama pataljoona oli joutunut hajalle, mutta kerättyään ja järjestettyään omia ja muista yksiköistä olevia sotilaita, hän johti heidät onnistuneeseen hyökkäykseen toista tavoitetta vastaan. Vaikka hän haavoittui kahdesti, niin hän pysyi komentamassa ja piti vallatun alueen hallussa koko päivän ja sitä seuranneen yön. Saatuan vahvistuksia aamulla hän hyökkäsi ja valtasi joukkoineen vahvasti linnoitetun kylän ottaen 500 sotavankia. Hän haavoittui kahdesti lisää, joista toinen kerta oli vakava, mutta hän ei suostunut jättämään komentoa ennen kuin oli antanut ohjeet joukoilleen.


title: Bernard Freyberg

text: Freyberg oli määritelty armeijan aktiivipalvelukseen kelpaamattomaksi vuonna 1937. Kuitenkin toisen maailmansodan alettua syyskuussa 1939 hänet asettiin jälleen aktiivipalvelukseen. Aluksi hän toimi "Salisbury Plain" -alueen komentavana kenraalina, mutta kun Uuden-Seelannin 2. vapaaehtoisjoukot perustettiin, niin hallitus hyväksyi hänet sen ja 2. uusiseelantilaisdivisioonan komentajaksi.


title: Bernard Freyberg

text: Liittouneiden joukkojen vetäytymistä seuranneessa kaaoksessa hänet määrättiin Kreetalla olevien joukkojen komentajaksi 30. huhtikuuta 1941 ja hän toimi komentajana Kreetan taistelussa kunnes hänet evakuoitiin Egyptiin 30. toukokuuta. Freyberg jatkoi 2. uusiseelantilaisdivisioonan komentajana läpi lähes koko Pohjois-Afrikan ja Italia taisteluiden lukuun ottamatta lyhyitä jaksoja eri armeijakuntien komentajana ja hänen kahta haavoittumistaan. Hän oli erittäin suosittu komentaja sotilaidensa joukossa ja jättäessään divisioonan komennon 1945 hän oli arvoltaan kenraaliluutnantti.


title: Bernard Freyberg

text: Freyberg nimitettiin Uuden-Seelannin kenraalikuvernööriksi 17. kesäkuuta 1946, jossa virassa hän toimi vuoteen 1952 saakka. Hänestä tehtiin Wellingtonin ja Munsteadin paroni (perinnöllinen) vuonna 1951. Hänet nimitettiin Windsorin linnan apulaislinnanherraksi ja varakuvernööriksi 1. maaliskuuta 1953. Hän kuoli 4. heinäkuuta 1963 Windsorissa vanhan sotavammansa takia ja hänet haudattiin Guildfordiin Surreyssä.


title: Bund

text:
Bund eli Liettuan, Puolan ja Venäjän juutalaisten Yleinen Työväenliitto () oli sosialistinen juutalaisten poliittinen puolue, joka toimi monissa Euroopan maissa 1890-luvulta 1930-luvulle.
Se perustettiin 1897 juutalaisten sosiaalidemokraattisten ryhmien edustajakokouksessa Vilnassa. Se yhdisti etupäässä puoliproletaarisia aineksia, Venäjän läntisten alueiden juutalaisia käsityöläisiä. Bund oli sekulaari ja vastusti siionismia.


title: Damaskios

text: Damaskios (s. noin 480) oli kreikkalainen uusplatonilainen filosofi. Hänen katsotaan olleen viimeinen uusplatonikko ja Platonin akatemian johtaja, ja siten viimeinen antiikin kreikkalaisten filosofien pitkässä ketjussa.


title: Damaskios

text: Damaskos oli kotoisin Damaskosta. Varhaisessa nuoruudessaan hän muutti Aleksandriaan, jossa hän vietti kaksitoista vuotta osaksi Theonin oppilaana, osaksi retoriikan professorina. Tämän jälkeen hän palasi filosofian ja tieteen pariin, ja opiskeli Hermiaksen ja hänen poikiensa Ammonioksen ja Heliodoroksen alaisuudessa.


title: Damaskios

text: Myöhemmin hän muutti Ateenaan ja jatkoi opintojaan matemaatikko Marinoksen, Zenodotoksen ja dialektikko Isidoroksen alaisuudessa. Hänestä tuli Isidoroksen läheinen ystävä, ja hän seurasi tätä Ateenan koulun eli Platonin akatemian johdossa. Hän kirjoitti myös Isidoroksen elämäkerran, josta on säilynyt osa Fotioksen teoksessa "Bibliotheca".


title: Damaskios

text: Vuonna 529 keisari Justinianus I sulki Ateenan filosofikoulun. Vuonna 532 Damaskios etsi kuuden kollegansa kanssa turvapaikan Persian kuninkaan Khosrau I:n hovista. Olosuhteet osoittautuivat kuitenkin sietämättömiksi, ja kun Justinianus ja Khosrau solmivat seuraavana vuonna rauhansopimuksen, siihen sisältyi myös lupaus siitä, että filosofit voisivat palata. Uskotaan, että Damaskios palasi Aleksandriaan ja omistautui siellä teostensa kirjoittamiselle. Hänen kuolemansa ajankohtaa ei tiedetä.


title: Damaskios

text: Damaskioksen merkittävin tutkielma on nimeltään "Ensimmäisten prinsiippien ongelmat ja ratkaisut" ("ἀπορίαι καὶ λύσεις περὶ τῶν πρώτων ἀρχῶν"). Se tutkii luontoa ja Jumalan ja ihmissielun ominaisuuksia. Nämä tutkimukset ovat kahdellakin tavalla suuressa ristiriidassa muutamien muiden uusplatonilaisten kirjoittajien ajatusten kanssa. Ensinnäkin siitä puuttuu jostain syystä kokonaan kaikki se itämainen mystiikka, joka on hyvin tavallista myöhemmässä eurooppalaisessa pakanallisessa filosofiassa. Toisekseen se ei sisällä lainkaan polemiikkia kristinuskoa vastaan, eikä se edes sisällä mitään viittauksia kristinuskoon.


title: Damaskios

text: Damaskioksen tärkein johtopäätös on se, että Jumala on ääretön ja siten käsittämätön; että Jumalan hyvyyden, tiedon ja voiman ominaisuudet laitetaan hänen nimiinsä ainoastaan johtopäätöksenä niiden vaikutuksista; ja että tämä johtopäätös on loogisesti pätevä ja riittävä ihmisajattelulle. Hän piti tiukasti kiinni Jumalan ykseydestä ja jakamattomuudesta, kun taas Plotinos ja Porfyrios hyväksyivät ei ainoastaan kolminaisuutta vaan jopa enneadin eli yhdeksänosaisen persoonallisuuden.


title: Hypatia Aleksandrialainen

text: Hypatia Aleksandrialainen (, n. 355–415) oli kreikkalainen uusplatonilainen filosofi, matemaatikko ja opettaja. Hän oli kotoisin Aleksandriasta. Häntä pidetään ensimmäisenä naispuolisena matemaatikkona.


title: Hypatia Aleksandrialainen

text: Hypatia murhattiin vuonna 415 uskonnollisessa mellakassa, jolloin hän oli noin 60-vuotias. Surma liittyi tuolloisiin Aleksandrian uskonnollisiin levottomuuksiin. Hypatian raakaa ja julmaa murhaa pidetään klassisen sivistyksen loppuna Aleksandriassa.


title: Hypatia Aleksandrialainen

text: Hypatiaa koskevat tiedot ovat epävarmoja. Bysantissa vuoden 1000 vaiheilla koostetussa ja osin säilyneessä "Suda"-ensyklopediassa on ilmeisesti uusplatonisti Damaskiokselta, joka vaikutti Ateenassa vuoden 500 vaiheilla, periytyvä Isidoros Miletoslaisen elämäkerran katkelmassa oleva viittaus Hypatiaan.


title: Hypatia Aleksandrialainen

text: Hypatia oli Theon Aleksandrialaisen tytär. Isä Theon toimi Aleksandrian kirjaston museon (muusien temppelin) johtajana sen lakkauttamiseen saakka vuonna 391. ”Muusien temppelin” lakkautti patriakka Theofilus osana Aleksandrian pakanallisten palvontapaikkojen hävittämistä.


title: Hypatia Aleksandrialainen

text: Damaskioksen mukaan Hypatia oli älykkäämpi kuin isänsä, ja hän ei tyytynyt häneltä saamaansa matemaattiseen opetukseen. Hypatia perehtyi myös filosofiaan. Aikalaisensa kirkkohistorioitsija Sokrates Skolastikon mukaan Hypatia ”kävi Platonin ja Plotinoksen koulut”. Damaskioksen mukaan Hypatia tunsi myös Aristoteleen teokset.


title: Hypatia Aleksandrialainen

text: Damaskioksen mukaan Hypatiasta kehkeytyi erinomainen astronomi. Sokrates Skolastikko ylisti hänen olleen omana aikanaan ylittämätön filosofiassa ja tieteissä. Damaskios toisaalta vähätteli Hypatian filosofisia ansioita Isidorokseen verrattuina.


title: Hypatia Aleksandrialainen

text: Damaskioksen mukaan Hypatia kirjoitti "Astronomiseen kaanonin", ja kommentaareja Diofantoksen "Arithmetikaan" ja Apollonioksen "Konikaan". ”Astronominen kaanon” on luultavimmin Ptolemaioksen "Almagestin" tai hänen Almagestiin perustuvan taulukkoteoksensa editio, yhteistyö isän ja tyttären välillä.


title: Hypatia Aleksandrialainen

text: Yhtään hänen kirjoituksistaan ei ole säilynyt edes fragmentteina. Hänen oppilaansa Synesioksen kirjoittamia kirjeitä on sen sijaan säilynyt.


title: Hypatia Aleksandrialainen

text: Hypatian nimiin on laitettu useita luonnontieteellisiä saavutuksia, esimerkiksi astrolabi. Ainakin Synesios tukeutui opettajaansa hydroskooppia rakentaessaan. Astrolabin teoria esiintyy ainakin Ptolemaioksella, joten Hypatian kirjeenvaihdossa esiintyvät maininnat tästä kojeesta ovat pikemminkin osoitus Hypatian opettajantoiminnasta kuin viite siitä, että hän olisi ollut laitteen keksijä.


title: Hypatia Aleksandrialainen

text: Theon on viimeinen varmasti tiedetty Aleksandrian Museion-instituutin johtaja. Kuuluisa Aleksandrian kirjasto oli Museionin osa. Museionin lakkauttamisen jälkeen kaupungissa ei ollut kouluja. Hypatia opettikin omassa kodissaan ja kaupungin luentosaleissa. Oppilaita Hypatia sai ympäri helleenisen maailman, pitkien matkojen takaakin, kirjoittaa Sokrates Skolastikko. Oppilaita tiedetään tulleen Egyptistä, Syyriasta, Konstantinopolista ja Kyrenestä.


title: Hypatia Aleksandrialainen

text: Hypatian oppilaat tulivat yläluokasta, eliitistä. Tavallisella kansalla ei ollut mahdollisuutta saada opetusta. Moni Hypatian oppilaista sijoittui korkeaan asemaan joko kirkossa tai hallinnossa. Edellä mainitusta Synesioksesta tuli piispa.


title: Hypatia Aleksandrialainen

text: Damaskios kuvaa Hypatiaa selvä-ääniseksi, kaunopuheiseksi, harkitsevaksi ja kohteliaaksi. Sukupuoli väistämättä vaikutti hänen työhönsä. Sokrates Skolastikon mukaan hän ei kuitenkaan joutunut miesten seurassa hämilleen. Damaskios kertoo eräästä Hypatian oppilaasta, joka rakastui syvästi opettajaansa. Tällöin, Damaskioksen mukaan,


title: Hypatia Aleksandrialainen

text: Monien muiden filosofien tapaan Hypatia osallistui myös kotikaupunkinsa politiikkaan. Hypatialla ei ollut Aleksandriassa virkaa hoidettavanaan, mutta hän neuvoi monia sekä paikallisia että valtakunnallisia virkamiehiä. Vaikuttaisi siltä, että Hypatialla oli huomattava moraalinen auktoriteetti. Damaskios ylistää hänen kansalaishyveitään.


title: Hypatia Aleksandrialainen

text: Sokrates Skolastikon mukaan Hypatialla oli hyvät suhteet prefekti Oresteen kanssa. Kaupungin poliisituomari antoi Hypatian toimia Aleksandriassa vapaasti, vaikka hän ei ollutkaan kristitty.


title: Hypatia Aleksandrialainen

text: Hypatian kuolema liittyy Aleksandria poliittisiin ja uskonnollisiin levottomuuksiin. Aleksandriassa oli kireät välit niin ison juutalaisväestön, kristittyjen kuin pakanoiden kesken. Vuonna 412 patriarkka Teofiloksen kuoltua Aleksandriassa alkoivat poliittiset levottomuudet. Levottomuudet olivat saaneet alkunsa, kun juutalaiset polttivat kristillisen kirkon ja murhasivat pappeja. Uuden patriarkan valinta ei sujunut ongelmitta ja kaupunkiin saapunut uusi prefekti Orestes ei saanut vakiinnutettua valtaansa. Patriarkan vaali oli tiukka arkkidiakoni Timoteuksen ja Teofiluksen veljenpojan, pappi Kyrilloksen välillä. Kyrillos valittiin arkkipiispaksi.


title: Hypatia Aleksandrialainen

text:
Patriarkka Kyrilloksen ja prefekti Oresteen välille syntyi kiistaa, jota Hypatia yritti välittää helleenisiä arvoja korostaen. Orestes inhosi Kyrillosta, ja olisi halunnut, että patriarkaksi olisi valittu arkkidiakoni Timoteos. Kriisi syveni vuonna 414, kun Kyrillosta kannattaneet munkit yrittivät murhata Oresteen siinä epäonnistuen. Orestes kidututti munkkien johtajan Ammoniuksen kuoliaaksi.
Kyrillos johti valtuuskunnan Aleksandrian juutalaiseen kortteliin, jossa hän yritti saada oikeutta vääryyttä kärsineille kristityille. Kyrilloksen valtuuskunta hajosi kuitenkin mellakaksi, joka poltti kaksi synagogaa.


title: Hypatia Aleksandrialainen

text: Kristityistä koostunut väkijoukko, johtajanaan erään kirkon lukija Pietari, veti vuonna 415 Hypatian hänen vaunuistaan ja raahasi hänet kirkkoon, ilmeisesti käännyttääkseen hänet kristityksi. Kun Hypatia ei suostunut väkijoukon vaatimuksiin, he kivittivät hänet kuoliaaksi. Vaikka Kyrillos ei ollut henkilökohtaisesti vastuussa Hypatian kuolemasta, syyttävä sormi osoitti häntä.


title: Hypatia Aleksandrialainen

text: Aikalainen, kirkkohistorioitsija Sokrates Konstantinopolilainen kuvaa Hypatian kuoleman olosuhteita seuraavasti:


title: Hypatia Aleksandrialainen

text: 600-luvun lopulla vaikuttanut Nikean piispa Johannes "Kronikoissaan" liittää Hypatian murhan samaan aikaan Aleksandriassa tapahtuneeseen juutalaisten karkottamiseen ja synagogien muuttamiseen kirkoiksi. Piispa Johanneksen mukaan juutalaisten omaisuuden ryöstelyn jälkeen


title: Hypatia Aleksandrialainen

text: Hypatian kuoleman tuomitsivat niin pakanat, juutalaiset kuin kristitytkin. Rooman valtakunnan järjestämän tutkinnan jälkeen Kyrilloksen henkivartijoiden määrää vähennettiin ja patriarkkaa kiellettiin enää osallistumasta maallisiin asioihin.


title: Hypatia Aleksandrialainen

text: Uudella ajalla Hypatiasta on kasvanut legenda: humanismin, tieteiden ja feminismin varhainen esitaistelija. Muun muassa Voltaire ja Edward Gibbon ovat historioissaan nostaneet häntä esiin.


title: Hypatia Aleksandrialainen

text: Hypatia on päässyt myös kaunokirjallisuuteen. Suomeksikin on julkaistu Charles Kingsleyn "Hypatia eli uusia vihollisia vanhassa hahmossa" (WSOY 1908).


title: Hypatia Aleksandrialainen

text: Hypatia on pääosassa vuonna 2009 valmistuneessa elokuvassa "Agora". Elokuvassa hän keksii anakronistisesti planeettojen kiertävän elliptisillä radoilla 1 200 vuotta ennen Johannes Kepleriä ja päivää ennen omaa kuolemaansa.Biografista kirjallisuuttaMuita artikkeleita


title: Ranskan tasavallan presidentti

text: Ranskan tasavallan presidentti () on Ranskan valtionpäämies. Ensimmäinen presidentti valittiin jo 1848, joten Ranskan presidentin virka on Euroopan vanhin. Ranskan presidentti on kansainvälisesti ajatellen varsin vahva, erityisesti ulkopoliittisissa asioissa. Presidentin virkakauden pituus oli seitsemän vuotta ennen vuotta 2000, jolloin pituudeksi säädettiin viisi vuotta. Kausien määrää rajoitettiin vuonna 2008 kahteen peräkkäiseen.


title: Ranskan tasavallan presidentti

text: Espanjan Urgellin piispa ja Ranskan tasavallan presidentti toimivat muodollisesti yhdessä Andorran ruhtinaskumppanina.


title: Ranskan tasavallan presidentti

text: Ranskan presidentti valitaan nykyään suoralla kaksivaiheisella vaalilla. Ehdokkaaksi päästäkseen täytyy kerätä 500 vaaleilla valitun edustajan (esimerkiksi parlamentaarikko, kunnanjohtajan) julkista tuki-ilmoitusta. Lisäksi ehdokkaiden tulee olla vähintään 23-vuotiaita Ranskan kansalaisia.


title: Crow’t

text: Crow’t eli varisintiaanit ("apsaroke", "Apsáalooke", engl. "crow indians") ovat Pohjois-Amerikan alkuperäisiä asukkaita. He kuuluvat kielellisesti siouxien laajaan kieliperheeseen. Historiallisella aikakaudella crow’t kansoittivat Yellowstone-joen laaksoja eteläisessä Montanassa ja pohjoisessa Wyomingissa. Hevosia saatuaan crow’t ryhtyivät vaeltaviksi biisoninmetsästäjiksi. He omaksuivat tasankointiaanien aineellisen kulttuurin, johon kuului muun muassa tiipiiden käyttö. Vuonna 1780 crowien lukumääräksi on annettu 4 000 henkeä.


title: Crow’t

text: Vuonna 1868 Crow’t asettuivat vastustelematta laajaan reservaattiin, jonka Yhdysvallat osoitti heille Montanasta. Seuraavan vuosikymmenen aikana monet crow-tiedustelijat palvelivat Yhdysvaltain armeijan riveissä siouxeja, cheyennejä ja arapahoja vastaan käydyissä sodissa. Nykyään crow’t elävät reservaatiossa Billingsin kaupungin eteläpuolella Montanan eteläosassa.


title: Crow’t

text: Crowien alkuperäinen nimi "Apsáalooke" tarkoitti suurinokkaista sukupuuttoon kuollutta lintulajia. Nimen olivat antaneet hidatsat. Yleisesti sana apsaroke on kuitenkin käännetty "korppikansa" tai "korppien kansa". Esihistoriallisella ajalla crow’t ja hidatsat olivat asuneet vierekkäin, mahdollisesti yhtenä kansana, Minnesotassa tai Wisconsinissa. Muuttoliikkeen suuntautumisen syytä länteen ei ole tarkalleen pystytty selvittämään. Samoin heidän saapumisensa ajankohta Suurille tasangoille on kiistanalainen. Antropologit ja historioitsijat ovat sijoittaneet tapahtuman 1450–1700-lukujen välille. Hidatsojen suullisen perimätiedon mukaan crow’t saattoivat erkaantua kahdeksi ryhmäksi, joista niin kutsutut vuoristo-crow’t vaelsivat luoteisille tasangoille jo kaksi vuosisataa ennen joki-crowien muuttoa. Kuivuuden ja siitä aiheutuneen riistan vähenemisen on arveltu erääksi syyksi siirtyä ruohoisille preerioille, joiden biisonilaumoista crow-metsästäjät olivat tietoisia.


title: Crow’t

text: Oman perimätietonsa mukaan crow’t asettuivat ensin Albertaan, mutta todettuaan ilmaston liian kylmäksi he matkustivat eteläisemmille seuduille Isolle Suolajärvelle Utahiin. Täällä he tapasivat shoshoneita ja ostivat näiltä ensimmäisen hevosensa noin vuonna 1700. Etsiessään pyhää maata, joka sopisi tupakan viljelyyn he lopulta saapuivat Wyomingiin ja Montanaan, jonne pystyttivät kylänsä. Minnesotaan jääneet hidatsat ja joki-crow’t vaelsivat myöhemmin yhdessä Pohjois-Dakotaan. Hidatsojen asettuessa täällä ennestään asuneiden mandanien naapureiksi jatkoivat joki-crow’t matkaansa länteen.


title: Crow’t

text: 1700-luvun aikana crow’t nousivat merkittävään asemaan tasankojen kaupankäynnissä. Mandanien, hidatsojen ja arikarojen kylien toimiessa kauppakeskuksina Pohjois-Dakotan alueella liikkuivat crowien ryhmät läpi tasankojen helpottamassa kauppatavaran liikkumista. Vuoristojen crow’t kuljettivat tuotteita läntisille heimoille joki-crowien keskittyessä itään. Kauppakontaktien helpottavuutta lisäsi hevosten saapuminen tasangoille. Utet ja shoshonit aloittivat niiden kaupan lännessä, comanchet hieman etelämpänä. Crow’t kuljettivat suuria hevoslaumoja intiaanien kauppakeskuksiin, josta eläimet myytiin saman tien eteenpäin ympäristön kymmenille eri heimoille.


title: Crow’t

text: Saman vuosisadan aikana monet heimot aloittivat tunkeutumisensa tasangoille. Crow’t saivat naapureikseen kiowat, jotka heidän luvallaan saivat jäädä asumaan Black Hillsin ympäristöön. 1770-luvulla idästä tulleet cheyennet ja lakotat työnsivät kiowat kohti etelää ja painostivat croweja länteen. Kalliovuorten ja Montanan tasankojen reunamailla crow’t liittoutuivat shoshonien, flatheadien ja kutenaiden kanssa ja koettivat torjua Saskatchewanista Montanaan tunkeutuvia mustajalkoja, creitä ja assiniboineja, jotka edustivat pohjoista rautaliittoa. Vuosisadan loppuun mennessä flatheadit, ja lähinnä mustajalat olivat ajaneet kutenait Kalliovuorille. Tasangoille jääneet pienehköt shoshonien ryhmät asuivat crowien suojeluksessa. Kiitokseksi shoshonit välittivät crowien kauppatavaraa vuoriston uto-asteekinkielisille heimoille, joilla puolestaan oli yhteys New Mexicon espanjalaisiin.


title: Crow’t

text: Lakotat ja cheyennet tekivät 1800-luvun ensimmäisinä vuosikymmeninä toistuvia retkiä crowien maille riistan ja suurten hevoslaumojen houkuttelemina. Talvella 1819–1820 crow’t menettivät suuren talvileirinsä cheyennien ja lakotojen yhteishyökkäyksessä. Satoja croweja surmattiin tai otettiin vangeiksi. Saman vuosikymmenen aikana heidän oli siirryttävä Powder-joelta länteen cheyennien tieltä.


title: Crow’t

text: Crowien ystävyyssuhteet heidän läntisiin rajanaapureihinsa nez perceihin vahvistuivat. Heimot auttoivat toisiaan sodissa yhteisiä vihollisia vastaan tasangoilla, kiinteyttivät kauppasuhteitaan ja solmivat lukuisia seka-avioliittoja. Tämän lisäksi crow’t suostuivat antamaan tupakkapeltojaan nez percein hoidettaviksi.


title: Crow’t

text: Yhdysvaltain ja tasankointiaanien välisissä sodissa crow’t ansaitsivat mainetta Yhdysvaltain armeijan liittolaisina. Useat crow’t kunnostautuivat tiedustelijoina varsinkin 1870-luvulla käydyissä sodissa siouxeja, cheyennejä ja arapahoja vastaan. Crow-tiedustelijoiden päällikkö Plenty Coups rohkaisi sotureitaan tulevaisuuteen viittaavalla lauseellaan: ""Kun sodat ovat ohi, sotilaitten päälliköt muistavat miten crow’t auttoivat heitä päämääränsä saavuttamisessa!""


title: Crow’t

text: Vuonna 1877, kun tasankojen intiaanit olivat suostuneet palaamaan reservaatteihinsa, crow’t saivat ensimmäisen kerran ratsastaa asuinalueidensa läpi ilman pelkoa siouxien hyökkäyksistä. Mutta sodat eivät olleet vielä lopullisesti ohi. Kesällä 1877 crow’t joutuivat tekemään vaikean valinnan nez percein ajautuessa sotaan Yhdysvaltoja vastaan. Kun sotilaita pakenevat nez percein ryhmät hakivat suojaa crowien maaseudulta nämä käännyttivät vanhat ystävänsä takaisin. Crow’t uskoivat että nez percein suojeleminen olisi muodostanut heille liian suuren riskin tulevissa suhteissa Yhdysvaltoihin. Seuraavalla vuosikymmenellä tehdyt sopimukset osoittivat kuitenkin sen, että Yhdysvaltoja auttaneet crow’t eivät olleet erityisasemassa muihin heimoihin nähden. Vuonna 1887 nuori crow-soturi "Miekankantaja" näki voimakkaan näyn, jonka seurauksena hän alkoi levittää Yhdysvalloille vihamielistä hurmosliikettä. Hän teki sotureineen ryöstöretken mustajalkain kylään ja käyttäytyi uhkaavasti valkoisia kohtaan. Yhdysvaltain joukot ajoivat kapinoivat crow-ryhmät vuoristoon ja pidättivät heidät. Miekankantaja sai surmansa välikohtauksessa. Vuonna 1888 crow’t oli pakotettu luovuttamaan suurin osa maistaan Yhdysvalloille.


title: Crow’t

text: Vuonna 1921 crowien vanha päällikkö Plenty Coups sai erityisen kunnian historiallisessa kansallistilaisuudessa. Hänet valikoitiin edustamaan kaikkia intiaaneja "Tuntemattoman Sotilaan haudan" vihkiäistilaisuudessa Washingtonissa. Seremonian lopuksi crow-päällikkö laski haudalle sodissa käyttämänsä sulkapäähineen ja coup-kepin. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen crowien heimoneuvosto onnistui luomaan hyvät suhteet Yhdysvaltain intiaanivirastoon. Vaikka tämä antoi croweille mahdollisuuden moniin itsenäisiin päätöksiin se ei kuitenkaan taannut heidän maittensa säilymistä. 1950-luvulla liittovaltio painosti crow’t myymään kaikki oikeutensa Bighorn-joen kanjoniin, jonne rakennettiin pato. Rakennelma nimettiin crowien heimoneuvoston johtajan Robert Yellowtailin mukaan, vaikka hän oli jyrkästi ollut vastustamassa hanketta. Croweille luvatusta viidestä miljoonasta dollarista maksettiin vain puolet. Jokainen heimon jäsen sai 600 dollaria.


title: Crow’t

text: Crow-reservaatio on Yhdysvaltain intiaanireservaatioista viidenneksi suurin, 37 665 km². Vuonna 2001 astui voimaan crowien uusi perustuslaki. Sen mukaan crowien yleisneuvosto on heimon hallintoelin, vaikkakin valta jakaantuu vallan kolmijaon mukaisesti. Sitä edeltäneessä vuoden 1948 perustuslaissa sekä toimeenpano-, lainsäädäntö- että tuomiovalta olivat heimon yleisneuvostolla, johon kuuluivat kaikki yli 18-vuotiaat naiset ja yli 21-vuotiaat miehet. Hallintojärjestelmä oli suora demokratia, jollaista tiettävästi edellisen kerran oli käytetty antiikin Kreikassa.


title: Crow’t

text: Teoriassa heimoneuvosto on yhä hallitseva elin, vaikkakin se ei ole kertaakaan kokoontunut sitten vuoden 2001 perustuslain voimaanastumisen jälkeen. Toimeenpanevassa elimessä on neljä viranomaista: puheenjohtaja, varapuheenjohtaja, sihteeri sekä varasihteeri. Samat henkilöt ovat myös viranomaisia heimon yleisneuvostossa. Lakia säätävässä elimessä on kolme jäsentä kustakin kuudesta intiaanireservaatin alueesta. Lainkäyttöelimessä on oikeuden presidentti (""Chief Justice""). Tällä hetkellä virkaatekevänä crow-kansakunnan oikeuden presidenttinä toimii Angela Russell. Vuonna 2009 crow’t ottivat osaa presidentti Barak Obaman virkaanastujaisiin.


title: Crow’t

text: Crowien hallinnollinen päämaja sijaitsee Crow Agencyssä Montanan Big Horn Countyssä, ja heimoneuvoston virkaatekevänä puheenjohtaja toimii Carl Venne. Lainkäyttöelimessä on oikeuden presidentti (""Chief Justice""). Tällä hetkellä virkaatekevänä crow-kansakunnan reservaattioikeuden presidenttinä toimii Angela Russell.Crowt olivat alun perin maanviljelijöitä. Muuttaessaan tasangoille he säilyttivät vanhoista viljelykasveistaan ainoastaan tupakan, jonka voimaan he uskoivat yhtä lailla sodankäynnissä kuin rituaaleissakin. Tasankojen metsäisillä länsilaidoilla asuvien crowien ryhmille majavanpyynti oli tärkeä elinkeino itäisemmän kansanosan metsästäessä biisoneita. Kaupankäynti oli tärkeässä osassa kaikkien crowien keskuudessa. Kalastus ei sen sijaan kuulunut merkittävänä osana crowien elinkeinoihin.


title: Crow’t

text: Crowt jakaantuivat eksogaamisiin klaaneihin, joiden jäsenyys tuli äidinpuolelta. Klaanien päällikköinä toimivat ansiokkaat soturit. Crowien keskuudessa oli myös naissotureita, joista kuuluisin gros ventreiltä siepattu Pine Leaf toimi myös heimonsa päällikkönä. Nuoret miehet pääsivät soturiseuroihin ensimmäisen sotaretkensä jälkeen. Nuorimpien ja vanhempien soturien seurat perustuivat ikäryhmitykseen, muiden valitessa jäsenensä vapaasti.


title: Crow’t

text: Crowt olivat tunnettuja silmiinpistävästä ulkonäöstään. Naisten asut koostuivat lampaan tai peuran nahasta valmistetuista mekoista, jotka oli koristeltu hirven hampailla. Varsinkin juhlatilaisuuksissa pidettävät vaatteet oli koristeltu geometrisin kuvioin, kirkkain värein ja piikkisian piikein. Jalassa pidettiin säärystimiä ja mokkasiineja. Toisin kuin miehillä, naisilla oli lyhyet hiukset. Miehet pukeutuivat paitaan, säärystimiin, vyöhön, lannevaatteeseen ja mokkasiineihin. Kylmällä säällä ympärille kietaistiin puhvelinvuota. Miesten hiukset olivat pitkät, toisinaan niitä oli jatkettu takaa erilaisin hiuslisäkkein kuten hevosenjouhin. Miehet omaksuivat näyttävän pompidou-kampauksen, jossa hiukset kohotettiin edestä ja jäykistettiin rasvalla. Talvisin molemmat sukupuolet käyttivät turkishattuja. Osa miehistä ja naisista tatuoi itsensä.


title: Pekka Pitkänen

text: Pekka Pitkänen (9. lokakuuta 1927 Turku – 5. huhtikuuta 2018 Turku) oli suomalainen arkkitehti. Hänelle myönnettiin professorin arvonimi.


title: Pekka Pitkänen

text: Pitkänen tutki jo lapsena rakennusalalla toimineen isänsä piirustuskopioita ja lainasi kirjastosta kaikki "Arkkitehti"-lehdet. Ylioppilaaksi päästyään hän aloitti arkkitehtuuriopinnot vuonna 1946 Helsingissä ja työskenteli harjoittelijana Erkki Huttusen ja Erik Bryggmanin toimistoissa. Hän valmistui 1953 ja perusti seuraavana vuonna oman toimiston Turkuun yhdessä Olli Vahteran kanssa. Monet Pitkäsen kohteista olivat asuntorakentamista, kuten koko Suikkilan lähiön suunnittelu.


title: Pekka Pitkänen

text: Pitkäsen päätyö on Pyhän Ristin kappeli (1967) ja sitä ympäröivä Turun hautausmaan laajennus (1964–1983). Hänen töitään ovat myös Iisalmen kulttuurikeskus (1989) ja Turun oikeustalo (1997) sekä siihen liittyvä korkkitehtaan saneeraus (1994).


title: Pekka Pitkänen

text: Arkkitehtitoimisto Pitkänen, Laiho & Rauniolla Pitkänen suunnitteli yhdessä Ola Laihon ja Ilpo Raunion kanssa Eduskuntatalon ensimmäinen laajennuksen (1978) ja peruskorjauksen (1984) sekä Turun tuomiokirkon peruskorjauksen (1979).


title: Pekka Pitkänen

text: Pitkänen suunnitteli useita kirkollisia rakennuksia, kuten Turun Hirvensalon kirkon (1962), Säkylän seurakuntatalon (1966), Turun Pallivahan kirkon (1968), Kurikan seurakuntakeskuksen (1969) ja Harjavallan kirkon (1984).)


title: Tipi (intiaaniteltta)

text: Tipi eli tiipii oli perinteisesti Suurilla tasangoilla elävien intiaanien käyttämä, alun perin biisonin nahoista rakennettu teltta. Se oli kehitetty vastaamaan lähinnä vaeltavaa elämää viettäneiden metsästäjä-keräilijöiden tarpeita. Stereotypioissa kaikkien Pohjois-Amerikan intiaanien otaksutaan asuneen tipeissä, vaikka metsäalueen kansojen maja oli todellisuudessa paljon alkeellisempi wigwam.


title: Tipi (intiaaniteltta)

text: Tipi-termi tulee lakotankielen sanasta "thi pi", joka tarkoittaa ”he asuvat”. Sana yleistyi tarkoittamaan kaikkien tasankointiaanien käytössä ollutta telttatyyppiä. Tasankojen tipit olivat ulkonäöltään paljon vaikuttavampia kuin lappalaisten kodat tai siperialaisten käytössä olleet vastaavat asumukset.


title: Tipi (intiaaniteltta)

text: Nykyään tipit ovat vanhan tasankojen heimokulttuurin tärkeitä symboleita. Ne muistuttavat Amerikan tasankointiaanien rikkaasta elämäntavasta ja jakavat tietoa tipin rakentamisesta ja maalaamisesta.


title: Tipi (intiaaniteltta)

text: Tipin tarkka alkuperä on tuntematon, mutta ilmeisesti sen esi-astetta on käytetty jo varhain 1000-luvulla. Ensimmäinen eurooppalaisten kuvaus tipistä on vuodelta 1598, jolloin espanjalaisen tutkimusmatkailija Juan de Oñaten retkikunta tapasi intiaaneja eteläisillä tasangoilla. Kuvauksen mukaan nahoista tehdyt teltat olivat punaisia ja valkoisia. Espanjalaiset ihailivat muokattuja biisoninnahkoja, jotka säilyttivät pehmeytensä kastuttuaankin. Nämä tipit kuvattiin melko pienikokoisiksi, jos niitä vertasi myöhemmän ajan vastaaviin asumuksiin. Tipin kehitys lienee hevosten saapumisen ohella ollut tärkein tekijä, joka johti tasankointiaanien paimentolaisuuteen 1700-luvun aikana.


title: Tipi (intiaaniteltta)

text: Tipien valmistelusta, pystyttämisestä ja purkamisesta vastasivat naiset, ja heitä pidettiin yleisesti asumusten omistajina. Cheyenneillä ja arapahoilla oli ompeluseuroja, jotka erikoistuivat tipiden tekoon. Alun perin tipien päällys tehtiin aivoparkitusta biisoninnahasta, myöhempinä aikoina purjekankaasta, palttinasta tai pellavakankaasta. Peitteiden painavuuden vuoksi yhteistyö oli välttämätöntä, ja samalla pystyi hoitamaan sosiaalista kanssakäymistä. Kun yksi tipi oli ommeltu, siirryttiin uuden kohteen pariin. Tipien omistajat maksoivat työstä pitojen muodossa. Kun aikansa palvellut tipin biisonipeite poistettiin käytöstä tummumisen vuoksi, se leikeltiin mokkasiininahoiksi.


title: Tipi (intiaaniteltta)

text: Tipin rakentamisen ensimmäinen vaihe oli pystyttää kolme tai neljä riittävän tukevaa salkoa toisiaan vasten ja sitoa ne yhteen yläosastaan. Loput 14–30 salkoa lisättiin tukemaan rakennelmaa niin, että ne olivat yhtä kaukana toisistaan. Rakennusmateriaalina käytettiin kontortamäntyä. Jos sitä ei ollut saatavilla turvauduttiin keltamäntyyn tai kanadanlehtikuuseen. Näin muodostunut kartion muotoinen kehys päällystettiin katteella. Päällys vedettiin yhteen oviaukon yläpuolelta ja sen päät yhdistettiin kiinnitystikuilla tai kiiloilla.


title: Tipi (intiaaniteltta)

text: Keskikokoisen perhekäytössä olleen varhaisen tipin läpimitta ja korkeus olivat noin 4,5 metriä. Tällaisen asumuksen peitteeksi riitti kahdeksan biisoninnahkaa. Hevosten mukana tullut tasankokulttuurin vaurastuminen lisäsi huomattavasti tipien kokoa. Mustajalkojen ja crow'tten tipit vaativat jopa 20 biisonintaljaa peittämään yli 8 metriä pitkien salkopuiden muodostaman kehikon. Tasankojen kukoistuskauden ollessa suurimmillaan pystytettiin yli 10 metriä korkeita tipiä uskonnollisia tilaisuuksia varten. Tipien takaosa rakennettiin yleensä vallitsevaa länsituulta kohti, jolloin oviaukko osoitti itään. Laaja pohja ja viistot seinät antoivat tarvittavan tukevuuden tuulenpuuskia vastaan.


title: Tipi (intiaaniteltta)

text: Tasankojen paimentolaiskansat asuivat tipeissä läpi vuoden. Heille tipi on kodin lisäksi pyhättö. Tipin lattia edusti maata, seinät taivasta ja tukisalot polkuja, jotka veivät henkien maailmaan. Suoraan tulisijan takana oleva pieni paljas alue oli alttari, jota käytettiin rituaalien yhteydessä. Alttarilla poltettiin eri kasveista koostuvia suitsukkeita henkien kunniaksi.


title: Tipi (intiaaniteltta)

text: Preeriavyöhykkeen puolittaiset maanviljelijät kuten arikarat ja omahat käyttivät tipiä vain kesäisillä metsästysmatkoillaan. Myös monet Kalliovuorten heimot siirtyivät kausittaisten tipien käyttäjiksi siirtyessään Montanan tasangoille biisoninpyyntiin.


title: Tipi (intiaaniteltta)

text: Tipeille ominaista olivat savuaukon molemmin puolin sijaitsevat ”savuläpät”, jotka erottivat sen muista yleismaailmallisista kartion muotoisista asumuksista. Läppiä voitiin liikutella tuulen mukaan niin, että teltan yläosaan saatiin hyvä veto savulle. Tämän ansiosta sisätiloissa oleskelevat ihmiset voivat tehdä ruokaa ja lämmitellä avotulen lämmössä. Makuualustoinaan intiaanit käyttivät eri eläinten nahkoja. Joillakin heimoilla oli käytössään myös pajuista punottu selkätuki, jota hyödynnettiin nukkuessa. Arapahot käyttivät erillistä matalaa makuualustaa.


title: Tipi (intiaaniteltta)

text: Sateella tipin avonaisen yläosan salkojen päälle asetettiin nahasta tehty suoja. Tasankojen intiaanit käyttivät tähän tarkoitukseen nahkaista ”härkävenettä” (bullboat). Myrskyn aikana tipit ankkuroitiin sisäpuolelta yhdellä tai useammalla nahkaliealla, jotka nostettiin ylös salkojen yhtymäkohtaan ja kiinnitettiin maahan tappien avulla. Jos tipi oli erityisen iso, se ankkuroiriin myös ulkopuolelta.


title: Tipi (intiaaniteltta)

text: Monet tipit koristeltiin erilaisin symbolein ja kuvin. Maalaukset tehtiin nahkaan tai kankaaseen ennen asumuksen pystyttämistä. Kuvissa esiintyi oikeita ja mytologisia eläimiä, joilla oli uskonnollinen merkitys. Maalaukset saattoivat kertoa myös henkilökohtaisista menestyksistä tai heimon voitokkaista taisteluista. Lakotat olivat mieltyneet geometristen ja realististen kuvien käyttöön. Kiowat ja mustajalat olivat erityisen tunnettuja maalatuista tipeistään.


title: Tipi (intiaaniteltta)

text: Joillakin heimoilla oli tipien maalauksiin erikoistuneita ryhmiä. Värien hankkiminen oli oma liiketoimensa, ja niitä kerättiin maaperästä tai hankittiin kaupankäynnillä. Maalaukseen käytetyt kynät oli tehty biisoninluista, jotka olivat niin huokosia, että väri voitiin imeyttää niihin.


title: Tipi (intiaaniteltta)

text: Tipien purkamisen helppous mahdollisti nopean siirtymisen paikasta toiseen. Muutto saattoi tapahtua biisonien perässä tai vihollisen uhan alla. Salkopuut ja muut rakennustarpeet kuljetettiin koirien tai hevosten vetämissä purilaissa, joiden vetäminen oli vaivatonta erityyppisissä maastoissa. Jos purilaita ei ollut valmiina ne tehtiin salkopuista.


title: Tipi (intiaaniteltta)

text: Tasankointiaanien kulttuurin tuhoutuminen 1800-luvun lopulla johti tipien käytön jyrkkään vähenemiseen. Seuraavan vuosisadan alussa amerikkalainen kirjailija Ernest Thompson Seton elvytti tipi-perinnettä partiopoikaliikkeen keskuudessa. Setonin opit levisivät myös Amerikan ulkopuolelle ja ensimmäinen eurooppalainen tipii-leiri pystytettiin Itävalta-Unkariin 1913.


title: Tipi (intiaaniteltta)

text: Varsinaiseksi modernin tipin isäksi voidaan kutsua kirjailija Reginald Laubinia, jonka teos "The Indian Tipi" (1957) antoi standaarit ja mitat nykyaikaiselle tipille. Vaikka Laubinin tiedot perustuivat vanhanajan tipiin, niin hänen tarkat kuvauksensa tekivät sen rakentamisesta ja yksityiskohtien suunnittelusta paljon helpompaa. Samalla tipin muoto muuttui pyöreästä ovaaliin. 1960-luvun hippiliike ja seuraavina vuosikymmeninä yleistyneet pow-wow-tilaisuudet lisäsivät tipin suosiota.


title: Tipi (intiaaniteltta)

text: Modernissa tipissä pyritään sisäverhoilun (kastevaatteen) avulla varmistamaan vedoton kulku korvausilmalle. Materiaaleina käytetään lähinnä kangasta tai erilaisia synteettisia valmisteita. Kastevaate on lähtöisin lakotojen kulttuurista, jossa se tunnettiin nimellä "ozan". Se muodostuu tipin tukisalkoihin kiinnitettävästä verhosta, joka on kiristetty yläosastaan ja on noin metrin korkuinen. Kastevaate asetetaan tiiviisti maata vasten niin, että ulommaisen katteen alta tuleva ulkoilma jää sen taakse. Verhoilu pitää sisätilojen kosteuden loitolla ja mahdollistaa vakaan ilmavirran tulelle ja tipissä olijoille. Kastevaatteen yläreunan ohitettunaan ilmavirta kuljettaa nuotion palokaasuja sisältävän ilman mukaansa tipiin yläosan savuaukkoon. Näin saadaan sisätilan alaosaan riittävän puhdas ilmatila. Tipin savuläpät suunnataan aina tuulen myötäsuuntaan, ja näin ne aiheuttavat alipaineisen tilan savuaukon kohdalle. Tämä tehostaa savun poistumista hyvin kevyelläkin tuulella.


title: Tipi (intiaaniteltta)

text: Tipien verhoilu toimii myös hyvänä eristeenä, joka pitää asumuksen kesäisin viileänä ja talvisin lämpimänä. Makuualusta on tipin ilmanvaidon kannalta tärkeää rakentaa huolellisesti. Joskus makuualustojen alle rakennetaan risupohja, jonka päälle lisätään havuista tehty tasainen kerros. Havutuksen päälle asetetaan nahkavuodat ja niiden päälle taitetaan kastevaatteen alareuna. Usein alustana käytetään vanhoja mattoja, ryijyjä ja synteettisiä muovipressuja. Kastevaatteen ja ulkokatteen välistä tyhjää tilaa käytetään säilytystilana ruokia ja muita tarvikkeita varten.


title: Tipi (intiaaniteltta)

text: Nykypäivän suurimpana tipi-tapahtumana pidetään Montanassa vuosittain järjestettäviä crow-intiaanien markkinoita (Crow fair). Elokuisin pidettävässä ja viikon kestävässä kokoontumisessa on käytössä yli tuhat tipiä. Vastaavia, joskin mittasuhteiltaan hieman pienempiä kokoontumisia, järjestetään myös useissa muissa Yhdysvaltain osavaltioissa.


title: Tipi (intiaaniteltta)

text: Euroopassa tipi-kulttuuri on saanut paljon julkisuutta eritoten Saksassa ja Ranskassa, joissa vietetyissä alan tapahtumissa pystytetään useita satoja tipiitä. Näihin tilaisuuksiin kaikki ovat tervetulleita ja eri puolilta maailmaa tulleet intiaaniharrastajat pääsevät vertailemaan omia taitojaan ja tietojaan. Joistakin Euroopan maista löytyy myös vähemmän ystävällisiä tipi-yhteisöjä, jotka asuvat eristäytyneinä muusta maailmasta. He eivät halua jakaa tietoaan ja elämäntapaansa ulkopuolisten kanssa, vaan pysyttelevät syrjäisissä metsissä ja vuoristoissa.


title: Tipi (intiaaniteltta)

text: Japanissa ja Koreassa intiaanien kulttuuria jäljitteleviä tipiä on alettu käyttää jopa vakituisina asuntoina. Japanissa on perustettu myös tipien tekoon erikoistunut yritys. Myös Etelä-Amerikassa ja Afrikassa kiinnostus tipiä kohtaan on kasvanut 2000-luvun aikana ja sikäläisten valmistajien tuotteita myydään useissa maissa.


title: Puerto Rico (lautapeli)

text: Puerto Rico on Andreas Seyfarthin vuonna 2002 suunnittelema lautapeli, jonka Alea on julkaissut saksaksi ja Rio Grande Games englanniksi. Suomeksi ja ruotsiksi (kaksikielinen versio) pelin on julkaissut Lautapelit.fi. Pelissä pelaajat asettuvat johtamaan siirtokuntaa Puerto Ricossa tarkoituksenaan kerätä mahdollisimman paljon pisteitä rakentamalla rakennuksia ja laivaamalla tuotteita vanhaan maailmaan.


title: Puerto Rico (lautapeli)

text: Pelissä käytetään erilaista alkuasetelmaa eri pelaajamäärillä. Aluksi kuitenkin on syytä arpoa istumajärjestys ja aloittaja, joka saa itselleen kuvernöörilaatan.


title: Puerto Rico (lautapeli)

text: Kolme pelaajaa


title: Puerto Rico (lautapeli)

text: Neljä pelaajaa


title: Puerto Rico (lautapeli)

text: Viisi pelaajaa


title: Puerto Rico (lautapeli)

text: Lisäksi ennen pelin alkua on syytä laittaa rakennukset paikoilleen pelilaudalle ja sekoittaa plantaasit. Plantaaseja tulee kääntää tämän jälkeen näkyville yksi pelaajien määrää enemmän. Jokainen pelaaja saa oman pelilautansa, jolle mahtuu yhteensä 12 rakennusta ja 12 plantaasia.


title: Puerto Rico (lautapeli)

text: Yksi kierros Puerto Ricossa tarkoittaa sitä, että jokainen pelaaja on ehtinyt valita itselleen ammatin. Kierroksen päätteeksi kuvernööri luovuttaa työnsä myötäpäivään seuraavalle pelaajalle ja koska ammatteja on aina tarjolla kolme enemmän kuin pelaajia, ei kaikkia ammatteja tulla valitsemaan joka kierroksella. Valitsemattomien ammattien päälle laitetaan yksi dubloni pankista houkutusrahaksi. Kuvernööri aloittaa aina kierroksen, mutta muuta virkaa tittelillä ei ole.


title: Puerto Rico (lautapeli)

text: Pelissä on erilaisia ammatteja, joita kukin pelaaja vuorollaan voi valita. Kun jokin ammatti valitaan, suoritetaan siihen liittyvät toimenpiteet myötäpäivään valitsijasta alkaen.


title: Puerto Rico (lautapeli)

text: Pelissä on viittä erilaista tuotetta: maissia, indigoa, sokeria, tupakkaa ja kahvia. Tuotteet eroavat toisistaan vain myyntihinnaltaan – maissin myyntihinta on 0, kun taas kahvin hinta on 4. Muut tuotteet sijoittuvat näiden välille. Toisaalta maissin tuottamiseen ei tarvitse muuta kuin pellon, kun taas muut tuotteet vaativat plantaasin lisäksi tuotantolaitoksen.


title: Puerto Rico (lautapeli)

text: Kolonistien sijoittelu on yksi pelin olennaisimpia asioita. Ilman kolonisteja mistään plantaaseista, tuotantolaitoksista tai rakennuksista ei ole hyötyä. Tuottaakseen tynnyreitä käsityöläis-vaiheen aikana pelaajalla tulee olla yksi kolonisti sekä tuotantolaitoksessa että plantaasilla jokaista tynnyriä kohden, tosin maissin tuottamiseen tarvitaan vain pelto, jolla on kolonisti.


title: Puerto Rico (lautapeli)

text: Peli etenee kunnes kolonisteja ei riitä Pormestari-vaiheen jälkeen kolonistilaivaan, joku pelaaja rakentaa kaupunkinsa täyteen tai voittopisteitä ei enää ole jäljellä. Tällöin peli päättyy kyseisen kierroksen jälkeen ja voittaja on se, joka on ehtinyt kerätä eniten pisteitä. Jos peli päättyy voittopisteiden loppumiseen, kaikki pelaajien keräämät pisteet lasketaan, vaikka heille ei riittäisikään voittopisteitä. Kannattaa myös huomioida, että rakennuksista saadut voittopisteet kerätään vasta pelin päätyttyä eikä pelin aikana.


title: Puerto Rico (lautapeli)

text: Ryhmän 1 rakennuksia rakennettaessa on miehitettyjen kivilouhosten avulla mahdollista saada korkeintaan yhden dublonin alennus, ryhmän 2 rakennuksista kahden dublonin alennus, jne. Kyseiset rakennukset ovat myös numeronsa arvoisia pisteissä. Ryhmän 4 rakennukset ovat kahden rakennuksen kokoisia, eli niitä ei voida rakentaa kaupunkiin, jossa on jo 11 rakennusta. Jokaiseen rakennukseen suuria tuotantolaitoksia lukuun ottamatta mahtuu vain yksi kolonisti, joka on välttämätön rakennuksen toiminnan kannalta.


title: Puerto Rico (lautapeli)

text: Ryhmän 1 rakennukset


title: Puerto Rico (lautapeli)

text: Ryhmän 2 rakennukset


title: Puerto Rico (lautapeli)

text: Ryhmän 3 rakennukset


title: Puerto Rico (lautapeli)

text: Ryhmän 4 rakennukset


title: Puerto Rico (lautapeli)

text: Pieniä strategisia ja taktisia vinkkejä:


title: Puerto Rico (lautapeli)

text: San Juan on Andreas Seyfarthin kehittämä, vuonna 2004 julkaistu korttipeliversio Puerto Ricosta. Lautapelistä tuttu teema ja pelin kulku on toteutettu korttipakan avulla. Pelimekaniikka on alkuperäistä yksinkertaisempi, San Juan ei sisällä kolonisteja eikä kauppatavaran kuljetusvaihetta, tuotteita voi tuottaa ja myydä tavallisesti yksi kerrallaan ja toisten pelaajien kaupankäyntiin ei voi vaikuttaa. San Juanin kortit kuvaavat Puerto Ricon rakennuksia ja tuotantoalueita. Kädessä olevia kortteja voi rakentaa tai niillä voi maksaa muiden rakennusten pystyttämisen. Peli päättyy, kun jollakin pelaajalla on 12 korttia rakennettuna. Tavallinen peli San Juania kestää 30–45 minuuttia ja siihen voi osallistua 2–4 pelaajaa.


title: Vapaasukellus

text: Vapaasukellus on sukellusta ilman hengityslaitteita. Vapaasukelluksessa käytetään useimmiten räpylöitä ja maskia. Vapaasukellusta on muun muassa kilpavapaasukellus sekä snorklaaminen, jos siihen liittyy sukeltamista syvemmälle hengitystä pidättäen. Oikeilla harjoitteilla sukeltaja voi saavuttaa merkittäviäkin parannuksia omiin sukellusaikoihin. Vapaasukellus sopii siten hyvin vedenalaisen maailman tutkimiseen tai vaihtoehtoiseksi kilpaurheiluksi. Kilpalajien kansainvälisenä kattojärjestönä toimii AIDA - Association Internationale Pour Le Developpment De L'Apnee. Suomen vapaasukellusseura on Freediving Team Of Finland. Vapaasukellus kuuluu myös useiden paikallisten sukellusseurojen toimintaan. Vapaasukellus voi olla laitesukelluksen tapaan hengenvaarallista, jos lajin turvallisuusohjeita ei noudateta. Keskeinen turvallisuusohje on: Älä sukella yksin! Kilpasukelluksessa ja harjoituksissa käytetään henkilökohtaista turvasukeltajaa, joka seuraa suoritusta ja on valmiina auttamaan sukeltajaa välittömästi tarpeen vaatiessa. Jos harjoittelutilanteessa ei ole turvasukeltajaa mukana, yksittäisen sukelluksen pituus ei saa ylittää 25 metriä. Se on myös uimahallien säännöissä sukelluksen enimmäispituus ilman erityisjärjestelyjä.


title: Vapaasukellus

text: Vapaasukelluksessa hukkumisvaara syntyy, jos sukeltaja menettää tajunnan vedessä (BO = Black Out). BO voi tapahtua sekä pituus- että syvyyssukelluksessa, tyypillisimmin sukelluksen pintautumisvaiheessa. Ellei kukaan ole auttamassa tajunnan menettänyttä ylös vedestä, yleensä noin 1-2 minuutin kuluttua tajunnan menetyksestä keuhkoihin alkaa mennä vettä kurkunpään lihasjännityksen lauetessa ja seurauksena on hukkuminen. Tajunnan menetys voi tulla täysin yllättäen ilman ennakkovaroitusta, erityisesti syvyyssukelluksessa pintaan tullessa. Vaaraa lisää olennaisesti ylihengitys (hyperventilointi) ennen suoritusta, koska veren happipitoisuus voi silloin laskea liian alas ilman kohonneen hiilidioksidipitoisuuden elimistölle antamaa ennakkovaroitusta. Kilpasukeltajat eivät käytä hyperventilointia, vaan täyttävät keuhkot hitaasti sisään hengittämällä n. 15 sekunnin aikana ennen sukellusta.


title: Vapaasukellus

text: Jännitys, hätäily ja liian kova vauhti lisäävät huomattavasti hapen kulutusta sukellettaessa, jolloin myös riskit lisääntyvät. Kilpasukeltajat pyrkivät rentoon ja liikeradoiltaan tarkoin harkittuun suoritukseen hapenkulutuksen minimoimiseksi. Rennossa suorituksessa varoittavat merkit veren hiilidioksitason noususta on myös helpompi havaita, mutta se ei kuitenkaan poista yllättävän tajunnanmenetyksen vaaraa.


title: Vapaasukellus

text: Aivojen hapensaanti on elimistön omassa säätelyssä hyvin varmistettu. Tajunnanmenetyksen hetkellä veren maksimihappipitoisuudesta on jäljellä noin 50 % ja aivojen verenkierrossa selvästi tätä enemmän. Aivot alkavat vaurioitua hapenpuutteen vuoksi vasta noin 10 minuutin kuluttua tajunnanmenetyksestä, jos hengitys ei toimi. Vedessä tässä vaiheessa myös hukkuminen on jo tapahtunut. Näin ollen turvamääräysten mukaisessa vapaasukelluksessa ei aivojen vaurioitumista tapahdu hapenpuutteen vuoksi, koska pahimmillaankin (BO) on jäljellä noin 10 min aikamarginaali aivoja vaurioittavaan hapenpuutteeseen. Ilman turvasukeltajaa/sukellusparia tilanne on tietysti toinen, jos tajuton jää yksin veteen pidemmäksi aikaa.


title: Vapaasukellus

text: Syvyyssukelluksessa käytetään syvyysköyttä, johon vapaasukeltaja on kytketty köyttä pitkin liukuvalla turvavaijerilla (lanyard).


title: Vapaasukellus

text: AIDA-vapaasukelluskursseja on eritasoisia ja niillä käydään läpi mm. sukellustekniikkaa ja turvallisuusasioita ja harjoitellaan altaassa ja yleensä myös avovedessä. Perustason AIDA* Introkurssi ja AIDA** kurssi kestävät yleensä yhden viikonlopun. Introkurssille ei vaadita mitään ennakkokokemusta. AIDA** kurssille ennakkovaatimuksena on joko Intro-kurssi tai aikaisempaa kokemusta jostain veteen liittyvästä lajista, esim. laitesukelluksesta, vapaasukelluksesta, uppopallosta tai kilpauinnista. Suomessa järjestettävistä kursseista saa tietoa Freediving Team Of Finland -yhdistyksen kautta.


title: Tipi

text: Tipi () on kuvitteellinen piirroshahmo Warner Bros.-tuotantoyhtiön Looney Tunes ja Merrie Melodies -animaatiosarjoissa. Suomessa Tipi tunnetaan myös sarjakuvahahmona Nakke Nakuttaja -lehdestä.


title: Tipi

text: Bob Clampett loi Tipin alkuhahmon vuonna 1942 lyhytanimaatioon "A Tale of Two Kitties", jossa sillä oli vastassaan kaksi nälkäistä kissaa nimeltä Babbit ja Catstello (pilanimet kuuluisista koomikoista Abbott ja Costello). Tipi oli aluksi vaaleanpunainen ja paljon ärhäkämpi kuin myöhempi keltainen kanarialintu. Clampett väitti veijarimaisesti Tipin hahmon pohjautuvan omaan alastomaan vauvakuvaansa. Tipillä ei ollut vielä omaa nimeä, mutta animaattorit kutsuivat häntä Orsoniksi. Piirretyssä "Birdy and the Beast" vauvalintu sai virallisen nimen.


title: Tipi

text: Monilla Mel Blancin äänen saaneista hahmoista on jokin puhevika. Tipi puhuu todellakin kuin lintu nokallaan ilman huulia ja hampaita. "Pussy cat" on sen sanomana "putty tat". Suomenkielisessä versiossa siinä sanotaan "kisu- tai kissimirri", mutta ässävika muuttuu ainakin t:ksi sanomalla "kitu- tai kittimirri".


title: Tipi

text: Myöhemmin Friz Freleng rauhoitti Tipin luonnetta ja teki hänestä söpömmän isoilla sinisillä silmillä ja keltaisella höyhenasulla. Vuonna 1947 tehtiin "Tweetie Pie", jossa ensimmäistä kertaa oli mukana Tipi ja Thomas-kissa, joka myöhemmin sai nimen Sylvesteri. Animaatio voitti Oscarin sen vuoden parhaana lyhytanimaationa. Joidenkin huhujen mukaan kyseisen piirretyn tekemisen aloitti Bob Clampett, mutta siitä ei ole täyttä varmuutta.


title: Tipi

text: Piirretyn suosiosta johtuen Freleng ohjasi monia muitakin Tipi ja Sylvesteri -piirrettyjä. Yksi niistä, "Birds Anonymous", voitti vuonna 1957 Oscarin. Vuonna 1995 Warner Bros. Television Animation teki uuden televisiosarjan nimeltä "" ("Sylvester & Tweety Mysteries"), jota myös Suomessa esitettiin TV:ssä ja julkaistiin videolla. Vuonna 2001 Tipi sai oman videoelokuvansa "Tipin matka maailman ympäri" ("Tweety's High-Flying Adventure").


title: Tipi

text: Tipi ja Sylvesteri ovat yksi tunnetuimmista taistelupareista animaation historiassa.


title: Luettelo kielistä puhujamäärän perusteella

text: Tämä on luettelo kielistä kieltä äidinkielenään puhuvien määrän perusteella. Luettelo sisältää myös tietoa kielen käytöstä toisena kielenä. Luetteloon sisältyvät ainoastaan kielet, joita puhuu yli miljoona ihmistä. Kieltä käyttävistä maista on lueteltu ne, joissa vähintään yksi prosentti väestöstä puhuu kieltä.


text: Kaikki luetellut kielet eivät ole yksittäisiä kieliä sanan tiukassa merkityksessä, koska niiden eri murteet eivät ole keskinäisesti ymmärrettävissä (esimerkiksi kiina ja arabia), kun taas monissa tapauksissa eri maissa puhutut keskinäisesti ymmärrettävissä olevat kielet, joilla on selviä kansallisia erikoispiirteitä, on lueteltu erikseen (esimerkiksi skandinaaviset kielet, hindustani ja malaiji). Kaikki tiedot eivät ole ajan tasalla.


title: Venäjän liberaalidemokraattinen puolue

text: Venäjän liberaalidemokraattinen puolue (, ЛДПР, LDPR) on Venäjän federaatiossa toimiva poliittinen puolue, joka on perustettu vuonna 1989 Neuvostoliiton liberaalidemokraattisen puolueen nimellä. Puolueen puheenjohtajana on sen perustamisesta saakka toiminut Vladimir Žirinovski.


title: Venäjän liberaalidemokraattinen puolue

text: LDPR kuvaa itseään liberaaliseksi demokraattiseksi puolueeksi. Puoluetta on kuvattu myös "räyhäkansalliseksi" ja sen perustajan ja johtajan fanaattis-populistiset lausunnot ovat herättivät 1990-luvulla huomiota ulkomaillakin.


title: Venäjän liberaalidemokraattinen puolue

text: Puolueen tavoitteisiin kuuluu revansismi, entisten neuvostotasavaltojen uudelleen liittäminen Venäjään, Venäjän liittovaltiosysteemin kumoaminen viidestätoista nimitettyjen kuvernöörien hallitsemasta provinssista koostuvalla järjestelmällä, kuolemanrangaistus terrorismista ja murhasta, ei-perinteisten ja fanaattisten uskonlahkojen kieltäminen, sekä kommunismin ja marxismin vastustaminen.


title: Venäjän liberaalidemokraattinen puolue

text: Puolueen ohjelma sanoo puolueen tavoittelevan demokratiaa ja sosiaaliliberalismia. Kuitenkin länsimaissa katsotaan laajalti, että puolue on epäliberaali ja sitä pidetään yleisesti äärinationalistisena puolueena . Puolueen itsensä mukaan sen päävastustajat ovat liberaali Jabloko sekä kommunistinen Venäjän kommunistinen puolue.


title: Venäjän liberaalidemokraattinen puolue

text: Entinen NKP:n politbyroon jäsen Aleksandr Jakovlev väittää puolueen olevan NKP:n ja KGB:n yhteisprojekti. Muistelmissaan Jakovlev kertoo, että KGB:n johtaja Vladimir Kriuzhkov esitteli tämän "nukkepuoluehankkeen" tapaamisessaan Mihail Gorbatšovin kanssa ja informoi tätä puoluejohdon valikoimisesta. Jakovlevin mukaan puolueen nimen keksi KGB-kenraali Philipp Bobkov. Bobkov tosin sanoo vastustaneensa tätä "Zubatov-tyyppistä nukkepuoluetta, joka on KGB:n kontrollissa ja ohjailee tiettyjen sosiaalisten ryhmien mielenkiintoa ja tuntemuksia".


title: Länsi-Ukrainan kansantasavalta

text: Länsi-Ukrainan kansantasavalta () oli lyhytaikainen valtiomuodostuma Ukrainassa 1918–1919. Se julistettiin 1. marraskuuta 1918 sen jälkeen kun Itävallan keisari Kaarle I oli 16. lokakuuta 1918 julistanut niin sanotun kansainmanifestin (”"Völkermanifest zur föderativen Neugliederung des Staates"”), jonka mukaan Itävalta-Unkarin kaksoismonarkiasta tuli liittovaltio. Itävalta-Unkarin valtiopäivien ukrainalaiset edustajat olivat ilmoittaneet 18. lokakuuta 1918 muodostavansa Ukrainan kansallisneuvoston, joka edusti Itä-Galitsian, Bukovinan ja Transkarpatian ukrainalaisia.


title: Länsi-Ukrainan kansantasavalta

text: Länsi-Ukraina ja Ukrainan kansantasavalta julistivat tammikuussa 1919 yhdistyvänsä, mutta Länsi-Ukraina joutui sotaan Puolaa vastaan, joka valtasi koko maan heinäkuuhun 1919 mennessä.


title: Länsi-Ukrainan kansantasavalta

text: 1. marraskuuta 1918 Lvivissä kapteeni Dmytro Vitovskin johtama sotilaskomitea otti vallan ensin kaupungissa, ja muutamien päivien kuluessa myös muualla Itä-Galitsiassa ja Bukovinassa. Samana päivänä puolalaiset hyökkäsivät Itä-Galitsiaan ententen kannattamina ja romanialaiset aloittavat etenemisensä Bukovinassa. Romania oli ympärysvaltoihin kuuluvien Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan liittolainen, kun taas Puola oli juuri itsenäistymässä Venäjästä. Puola halusi pitää Itävalta-Unkarin hallitseman Galitsian itsellään sen puolalaisväestön vuoksi.


title: Länsi-Ukrainan kansantasavalta

text: 5. marraskuuta 1918 Länsi-Ukrainan kansallisneuvosto antoi julistuksen, jossa määriteltiin Länsi-Ukrainan kansantasavallan periaatteet. 9. marraskuuta Länsi-Ukrainan kansallisneuvosto muodosti hallituksekseen valtiosihteeristön, johon tui 14 jäsentä Kost Levytskyin johdolla.


title: Länsi-Ukrainan kansantasavalta

text: 13. marraskuuta 1918 julkaistiin väliaikainen laki Länsi-Ukrainan kansantasavallan itsenäisyydestä sekä määriteltiin 16. marraskuuta. Länsi-Ukrainan alue- ja paikallishallinnon periaatteet. Ne perustuivat edustukselliselle demokratialle kansalliskokouksessa ja paikallisissa elimissä.


title: Länsi-Ukrainan kansantasavalta

text: 22. marraskuuta 1918 puolalaiset onnistuivat valtaamaan Lvivin ja hallituksena toimiva valtiosihteeristö siirtyi Ternopiliin. 22.–25. marraskuuta 1918 järjestettiin ukrainalaisten hallussaan pitämällä alueella kansallisneuvoston vaalit 150 kansanedustajan valitsemista varten. Kansallisilla vähemmistöille, kuten puolalaisille, juutalaisille ja muille oli varattu noin 1/3 edustajanpaikoista. Puolalaiset boikotoivat vaaleja, kun taas juutalaiset osallistuivat niihin saaden noin 10 prosenttia paikoista. Vuoden 1919 alussa 1.–2. tammikuuta hallitus siirtyi Stanislaviviin.


title: Länsi-Ukrainan kansantasavalta

text: Ukrainan kansallisneuvosto muodosti 2. kokouksessaan 3. tammikuuta itselleen puhemiehistön Jevhen Petruševytšin johdolla ja samalla valittiin Sidir Holubovytšin johtama kokoomushallitus. Hallitus ryhtyi toteuttaa muun muassa maareformia ja diplomaattisuhteiden solmimisia Brasilian, Itävallan, Tšekkoslovakian, Saksan, Unkarin, Yhdysvaltain kanssa. Kaiken kaikkiaan näitä maita oli 15.


title: Länsi-Ukrainan kansantasavalta

text: Sodan aikana Länsi-Ukrainan kansantasavalta piti yllä ilmoituksensa mukaan tilapäisesti Itävallan lait sekä itävaltalaisen verotuksen. Sodan vuoksi verokertymä oli vähäinen. Valtio sai tulonsa öljyn ja suolan viennistä.


title: Länsi-Ukrainan kansantasavalta

text: 15. helmikuuta 1919 säädettiin laissa valtion kieleksi ukraina, mutta vähemmistöillä oli oikeus asioida hallinnon kanssa omalla kielellään. Länsi-Ukrainan kansantasavalta ryhtyi myös maareformiin takavarikoimalla tilanomistajilta maita maattomille talonpojille jaettavaksi.


title: Länsi-Ukrainan kansantasavalta

text: Länsi-Ukrainan alue jaettiin kahteentoista sotilaspiiriin, joiden päälliköillä oli velvollisuus myös asevelvollisten oton järjestämiseen alueellaan. Teoriassa Länsi-Ukrainan kansantasavalta kykeni käskemään armeijaan 100 000 sotilasta, mutta heikon varustetilanteen vuoksi taisteluvalmiiksi saatiin vain 40 000.


title: Länsi-Ukrainan kansantasavalta

text: Kansankokouksia, joissa keskusteltiin Länsi-Ukrainen liittämisestä Ukrainan kansantasavaltaan, järjestettiin eri puolilla Länsi-Ukrainaa mm. Bukovinassa ja Transkarpatian Hustissa. Kansankokouksissa länsiukrainalaiset kannattivat Länsi-Ukrainan kansantasavallan ja Ukrainan kansantasavallan yhdistymistä Ukrainaksi. 3. tammikuuta 1919 Stanislavivissa istuva kansallisneuvosto hyväksyi Ukrainoiden yhdistymisen ja valtuutti hallituksen aloittamaan siitä neuvottelut Ukrainan kanssa.


title: Länsi-Ukrainan kansantasavalta

text: 16. tammikuuta 1919 saapui 65 parlamentaarisesti edustavaa Länsi-Ukrainan kansallisneuvoston jäsentä yhdessä valtiosihteereiden kanssa lähetystönä Kiovaan ilmoittamaan yhdistymisaikeesta. 21. tammikuuta Ukrainan kansantasavallan kansallisneuvosto hyväksyi Länsi-Ukrainan kansallisneuvoston 3. tammikuuta tekemän päätöksen Länsi-Ukrainan ja Ukrainan yhdistymisestä. Päätös julkistettiin seuraavana päivänä Kiovassa Sofian aukiolla. 23. tammikuuta julistuksen hyväksyi työväenkongressi, joka koostui muun ”Dneprin Ukrainan” 377 talonpojasta, 118 työläisestä ja 33 älymystöön kuuluvasta.


title: Länsi-Ukrainan kansantasavalta

text: Keväällä 1919 Länsi-Ukrainan armeijassa oli noin 60 000 sotilasta, jotka olivat jakautuneet kolmeen osaan. Tämä voima riitti kesään 1919 asti Romanian vastustamiseen Bukovinassa ja Puolan torjumiseen Itä-Galitsiassa. Koska Ranska kuitenkin osallistui Neuvosto-Venäjän vastaiseen interventioon voimakkaasti, tarjosi se puolalaisten tueksi 90 000 sotilaan vahvuiset ranskalaisjoukot saamaan aikaan, kun Romania hyökkäsi Podoliasta. Länsi-Ukrainan hallitus joutui pakenemaan 26. toukokuuta Stanislavivista Kamenets-Podolskiin. Länsi-Ukrainan armeija joutui vetäytymään Ukrainan puolelle 16.–17. kesäkuuta 1919 välisenä aikana ja näin Länsi-Ukrainan kansantasavallan hallitus menettää alueensa hallinnan.


title: Länsi-Ukrainan kansantasavalta

text: 9. kesäkuuta 1919 Ukrainan kansallisneuvoston puhemiehistö ja valtiosihteeristö uskoi toimeenpanovallan Jevhen Petruševytš]ille, joka sai diktaattorina nimittää Länsi-Ukrainan kolmannen hallituksen. Länsi-Ukrainan valtiosihteeristö siirsi 100 000 sotilasta käsittävän armeijansa Ukrainaan ja toivoi, että se hyökkäisi Kiovasta Lviviin puolalaisia vastaan.


title: Länsi-Ukrainan kansantasavalta

text: Ukrainan pääsihteeristö piti Neuvosto-Venäjää ja Denikinin Krimiltä operoimaa Etelä-Venäjän armeijaa itselleen vaarallisempana ja pyrkii siksi tekemään rauhan Puolan kanssa. Puola oli valmis rauhaan Ukrainan pääsihteeristön kanssa, mikäli Puolalle annetaan Länsi-Ukrainan Itä-Galitsia, joka sille oli kuulunutkin ennen vuoden 1772 Puolan ensimmäistä jakoa, jossa se siirtyi Itävalta-Unkarin Itävallan keisarikunnan hallitsemaan osaan.