title: Maolaisuus

text: Parhaimmillaan maolaisten toiminnassa oli mukana noin 100–200 ihmistä. Toimintaa leimasi suhde Suomen kommunistisen puolueen (SKP) oppositioon eli taistolaisiin, joilla oli 1970-luvulla hallitseva asema etenkin vasemmistonuorison keskuudessa. SKP kokonaisuudessaan tuomitsi maolaiset vasemmistolahkolaisina ja pyrki eristämään MLR:n kaikin mahdollisin keinoin. Varsinkin maolaisten Neuvostoliitto-kritiikki oli liikaa NKP:n johtoaseman tunnustaneille suomalaiskommunisteille. Vuonna 1968 maolaiset olivat esillä Neuvostoliittoa kritisoineissa mielenosoituksissa Helsingissä Tšekkoslovakian miehityksen jälkeen. Osa maolaisista vaikutti SDP:tä erkaantuneessa Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattisessa Liitossa.


title: Maolaisuus

text: Tutkija Kimmo Rentolan mukaan maolaiset olivat Suomessa vähälukuisuudestaan huolimatta ennätyksellisen voimakkaasti solutettu ryhmä: sekä suojelupoliisilla, SKP:n kaaderiosastolla, KGB:llä, nuortaistolaisilla että kiinalaisilla oli samanaikaisesti tiedottajansa heidän joukossaan.


title: Maolaisuus

text: Maolaisten toiminta kriisiytyi ja hiipui 1970-luvun lopulla. MLR:n lakkauttamisen jälkeen maolaiset kuitenkin jatkoivat toimintaansa perustamansa Vaihtoehtoliike Idun puitteissa sekä Uusi kapina -yhdistyksessä ja Ihmiskunta-seurassa.


title: Maolaisuus

text: Anti-revisionistinen marxismi-leninismi on 1990-luvun lopulta lähtien herättänyt kiinnostusta eräissä SKP:n ja erityisesti Kommunistisen nuorisoliiton aktiiveissa. Näiden vuonna 2005 perustama Marxilais-leniniläinen yhteiskuntatieteen seura (MLYS) sekä 2009 perustettu Eläköön Maoismi -opintopiiri ovat nykyään ainoita maolaisuuteen suuntautuneita järjestöjä Suomessa.


title: The Settlers

text: The Settlers () on strategiapelisarja. Pelit ovat saksalaisen Blue Byten (Ubisoft) tekemiä, ja ne yhdistelevät jumala-, reaaliaikastrategia- ja rakentelupelien aineksia.


title: The Settlers

text: Sarjan ensimmäinen osa "The Settlers" tehtiin alun perin Amigalle, sen jälkeen tulevat osat on julkaistu DOSille ja Windowsille. Yhdysvalloissa pelin julkaisija SSI antoi pelille nimeksi "Serf City". Myös Yhdysvalloissa pelin viralliseksi nimeksi muodostui "The Settlers", kun pelisarjan toinen osa "The Settlers II" julkaistiin.


title: Progressiivinen vero

text: Progressiivinen vero (asteittain kasvava vero) on vero, jossa veroprosentti nousee veron perusteena olevan rahasumman kasvaessa. Tuloverotuksessa progressiivinen vero tarkoittaa, että suurituloisilla on korkeampi veroprosentti kuin pienituloisilla.


title: Progressiivinen vero

text: Progressiivisen verotuksen keskeisenä ajatuksena on sovittaa verot veronmaksajien maksukykyyn. Progressiivista verotusta puolustetaan usein sen tulonjakoa tasaavan ominaisuutensa vuoksi sekä hyvinvointitaloustieteeseen nojaavilla argumenteilla.


title: Progressiivinen vero

text: Vero on progressiivinen, jos verokanta on köyhille pienempi kuin rikkaille. Rikkailla tarkoitetaan tuloveron tapauksessa eniten ansaitsevia, pääomaveron tapauksessa eniten pääomaa omistavia ja kulutusveron tapauksessa eniten kuluttavia.


title: Progressiivinen vero

text: Progressiivisen veron vastakohta on regressiivinen vero, jolloin tulonsaajan veroprosentti pienenee verotettavan summan noustessa. Jos veroprosentti ei riipu verotettavasta summasta, kyseessä on suhteellinen eli tasavero. Tasasummavero on kysymyksessä, kun kaikki verovelvolliset maksavat yhtä suuren summan.


title: Progressiivinen vero

text: Progressiivinen tulovero on saanut kannatusta monilta taloustieteilijöiltä ja muilta yhteiskuntatieteilijöiltä. Ensimmäisenä siihen viittasi taloustieteen isänä pidetty Adam Smith teoksessaan Kansojen varallisuus (1776). Vuonna 1848 Karl Marx ja Friedrich Engels esittivät teoksessa "Kommunistinen manifesti" korkean progressiivisen veron.


title: Progressiivinen vero

text: 1900-luvulla veroprogressio eteni pisimmälle anglosaksisissa maissa. Yhdysvallat siirtyi progressiiviseen tuloverotukseen 1913. Maa kulki veroprogression eturintamassa ja siellä nähtiinkin ensimmäiset yli 70 prosentin verokannat, aluksi tuloverotuksessa (1919) ja myöhemmin perintöverotuksessa (1937). Ylin tuloverokanta laski 1920-luvulla, mutta vuonna 1937 se korotettiin 79 prosenttiin, vuonna 1942 edelleen 88 prosenttiin ja vuonna 1944 peräti 94 prosenttiin. Toisen maailmansodan jälkeen ylin verokanta pysyi 90 prosentin tuntumassa 1960-luvun puoliväliin. Sen jälkeen se vakiintui 70 % paikkeille aina 1980-luvun alkuun asti. Vuosina 1932–1980 liittovaltion tuloveron ylin verokanta oli keskimäärin 81 %.


title: Progressiivinen vero

text: Britanniassa ylimpien tuloluokkien marginaalivero oli 1942–1952 ja 1974–1978 Yhdysvaltojakin korkeampi, 98 prosenttia. Se on tähänastisen verohistorian korkein.


title: Progressiivinen vero

text: Sekä Britannian että Yhdysvaltain korkeimmat verokannat koskivat pääomatuloja ("unearned income"). Ansiotulojen ("earned income") ylin verokanta oli varsinkin 1970-luvulla ajoittain hieman alhaisempi.


title: Progressiivinen vero

text: Manner-Euroopassa Britannian ja Yhdysvaltain kaltaisia korkeita veroprosentteja ei ole sovellettu kuin poikkeustilanteissa. Ranskassa ja Saksassa yllettiin 1940–1980 -luvuilla 50–70 prosenttiin. Saksassa ylin verokanta oli poikkeuksellisesti 90 % vuosina 1947–1949.


title: Progressiivinen vero

text: Progressiivisen perintöveron ylin veroprosentti on myös ollut korkea anglosaksisissa maissa. Yhdysvalloissa ylin verokanta oli 70–80 % aina 1930-luvulta 1980-luvulle. Britanniassa ylin verokanta oli vähintään 70-80 % vuosina 1940–1980. Ranskassa ja Saksassa maksimiverokanta oli 30–40 % lukuun ottamatta toisen maailmansodan jälkeisiä miehitysvuosia Saksassa.


title: Progressiivinen vero

text: Progressiivista veroasteikkoa noudatetaan Suomen henkilöverotuksessa mm. ansiotulo- ja pääomatuloverotuksessa, perintö- ja lahjaverotuksessa ja aiemmin myös varallisuusverotuksessa.


title: Progressiivinen vero

text: Valtion tuloverot peritään Suomessa progressiivisten veroasteikkojen mukaisesti. Tulot jaetaan pääoma- ja ansiotuloihin, joille määrätään erilliset, progressiiviset verot. Pääomatulojen veroprosentti vaihtelee 30:n ja 34:n välillä vuonna 2017. Ansiotuloista peritään vero valtiolle, kunnalle ja seurakunnalle. Ansiotulojen valtionvero vaihtelee verotettavien tulojen mukaan 0 ja 31,75 prosentin välillä. Tämän lisäksi ansiotuloista peritään kunnallis- ja mahdollinen kirkollisvero, joita progressiivinen veroasteikko ei koske.


title: Progressiivinen vero

text: Veronmaksajien keskusliiton laskelmien mukaan myös kunnallisverotus on käytännössä progressiivista. Tämä johtuu järjestön mukaan verovähennyksistä, joiden vuoksi kunnallisveron osuus nousee ansioiden kasvaessa.


title: Progressiivinen vero

text: Progressiivinen tulo- ja omaisuusvero otettiin Suomessa käyttöön vuonna 1920.


title: Progressiivinen vero

text: Progressiivisen tuloveron osuus kaikista Suomessa kannetuista veroista on laskenut jyrkästi viimeisten vuosikymmenten aikana ja on enää vajaa viidennes (18,6 prosenttia vuonna 2005). Myös progressiivisen tuloverotuksen piirissä olevien veronmaksajien määrä on vähentynyt. Kun 2,8 miljoonaa veronmaksajaa maksoi osan veroistaan progressiivisena tuloverona vuonna 1989, vuonna 2009 määrä oli pudonnut 1,75 miljoonaan.. Kokonaisverotuksen progressiota on vähentänyt käytännössä myös se, että työttömyys-, sairaus- ja äitiyspäivärahoista alettiin 1980-luvulla periä veroa.


title: Progressiivinen vero

text: Pääomatuloverotus muutettiin progressiivisesta tasaveroksi vuonna 1993. Vuodesta 2012 alkaen pääomatulojen verotus on lievästi progressiivinen.


title: Progressiivinen vero

text: Varallisuusvero (aiemmin "omaisuusvero") lakkautettiin vuoden 2006 alussa. Henkilöverotuksessa varallisuusvero määrättiin progressiivisen varallisuusveroasteikon mukaisesti. Progressiivisessa veroasteikossa oli ennen veron lakkautusta ainoastaan yksi porras, jonka alittavasta varallisuudesta veroa ei peritty.


title: Nikita Bergenström

text: Nikita Bergenström (alk. Juha Veikko Valjakkala, ent. Aslak Valdemar Ahonen, ent. Nikita Joakim Fouganthine; s. 13. kesäkuuta 1965 Pori) on suomalainen henkirikollinen. Valjakkala tuli osaksi Suomen ja Ruotsin rikoshistoriaa vuonna 1988, kun hän murhasi kolme perheenjäsentä nelihenkisestä Nilssonin perheestä pohjoisruotsalaisen Åmselen kylän hautausmaalla. Perheestä jäi eloon vain 11-vuotias poika, joka oli tapahtumahetkellä nukkumassa teltassa kotitalonsa pihalla. Juha Valjakkala ja hänen porilainen tyttöystävänsä ja rikoskumppaninsa Marita Routalammi (s. 1966 Pori) olivat heinäkuussa 1988 Pohjoismaiden etsityimmät henkilöt.


title: Nikita Bergenström

text: Juha Valjakkala syntyi vuonna 1965 Porissa ja asui myöhemmin myös Mikkelissä ja Ruotsissa. Koulunsa Valjakkala kävi Porissa, Ulvilassa ja Mikkelissä.


title: Nikita Bergenström

text: Valjakkala aloitti rikosuransa 15-vuotiaana Äänekoskella, jossa hän varasti viisi ajoneuvoa. Hän sai vuonna 1980 ehdollisen vankeustuomion näistä rikoksista. Myöhemmin Valjakkala varasteli autoja ainakin Lapualla, Jämsässä, Imatralla, Ulvilassa, Juvalla, Piikkiössä, Espoossa ja Helsingissä.


title: Nikita Bergenström

text: Huhtikuussa 1981 Valjakkala sai puolen vuoden ehdottoman vankeustuomion, jonka hän vietti Keravan silloisessa nuorisovankilassa.


title: Nikita Bergenström

text: Valjakkala vietti osan lapsuudestaan äitinsä kanssa Ruotsissa, jossa hän syyllistyi myös autovarkauksiin ja sai vankeustuomioita niistä.


title: Nikita Bergenström

text: Valjakkala tutustui Marita Routalammiin vuonna 1984. He tehtailivat rikoksia Ruotsissa ja saivat vankeustuomion.


title: Nikita Bergenström

text: Murhiin johtanut tapahtumasarja alkoi, kun 22-vuotias Valjakkala vapautui Turun vankilasta 1. toukokuuta 1988 ja lähti kiertelemään Ruotsissa ja Suomessa 21-vuotiaan Marita Routalammin kanssa.


title: Nikita Bergenström

text: He saapuivat Västerbottenin maakunnassa, Vindelnin kunnassa sijaitsevaan Åmseleen 3. heinäkuuta. Yöllä Valjakkala varasti polkupyörän. 49-vuotias Sten Nilsson ja hänen 16-vuotias poikansa Fredrik lähtivät ajamaan autollaan Valjakkalaa takaa. Ajojahti päättyi hautausmaalle, missä Valjakkala pakotti Stenin ja Fredrikin haulikolla uhaten polvistumaan. Ensin hän ampui Stenin, minkä jälkeen Fredrik yritti anoa armoa valehtelemalla ikänsä. Tästä huolimatta Valjakkala ampui hänetkin. Laukaukset kuuluivat kylään saakka. Perheen 42-vuotias äiti Ewa Nilsson lähti katsomaan, mitä oli tapahtunut. Hän näki, että Valjakkala istui Stenin autossa, ja koputti ikkunaan. Valjakkala tempaisi oven niin raivokkaasti auki, että Ewa kaatui, mutta tämä pääsi juoksemaan pakoon. Valjakkala sai hänet kiinni ja löi häntä haulikolla niin voimakkaasti, että se pirstoutui. Tämän jälkeen hän puukotti Ewan hengiltä viiltämällä tältä kaulan auki.


title: Nikita Bergenström

text: Valjakkala ja Routalammi otettiin kiinni 10. heinäkuuta Odensessa, Tanskassa, kun junan konduktööri tunnisti heidät. Kiinniotossa kumpikaan ei tehnyt vastarintaa.


title: Nikita Bergenström

text: Oikeudenkäynnissä Valjakkalan asianajajana toimi Pelle Svensson ja Routalammin asianajajana Gunnar Falk. Valjakkala ja Routalammi syyttivät toinen toistaan murhista, mutta oikeus uskoi Routalammin tarinaa. Psykiatrisessa tutkimuksessa todettiin kummankin olevan henkisesti ymmärryskykyisiä oikeudessa. Oikeuspsykiatri kuitenkin totesi, että Valjakkalalla oli psykopaattinen persoonallisuus ja että hän oli hyvin aggressiivinen.


title: Nikita Bergenström

text: Valjakkala sai elinkautisen vankeusrangaistuksen kolmesta murhasta sekä lisäksi ikuisen kiellon palata Ruotsiin. Valjakkala aloitti tuomionsa kärsimisen Uumajan vankilassa, mutta hänet siirrettiin kesällä 1989 Suomeen Turun vankilaan.


title: Nikita Bergenström

text: Routalammi sai kaksi vuotta vankeutta avunannosta törkeään pahoinpitelyyn. Hän oli aikaisemmista rikoksistaan saanut kiellon palata Ruotsiin ennen lokakuun 15. päivää 1997, eikä oikeus katsonut tarpeelliseksi muuttaa määräaikaa.


title: Nikita Bergenström

text: Routalammi vapautui vankilasta istuttuaan puolet tuomiostaan, jonka jälkeen hän vaihtoi nimensä ja muutti takaisin Poriin. Hän on myöntänyt vapautumisensa jälkeen Iltalehdelle kolme haastattelua; ensimmäisen kesällä 2003, toisen marraskuussa 2006 ja kolmannen 12. helmikuuta 2008.Valjakkala joutui pahoinpitelyn kohteeksi Helsingin keskusvankilassa 21. huhtikuuta 1998. Vankitoveri kävi Valjakkalan kimppuun tämän ollessa poistumassa vankilan ruokalasta. Valjakkala toimitettiin hoidettavaksi Töölön sairaalaan. Häneltä murtui pahoinpitelyssä poskiluu.


title: Nikita Bergenström

text: Valjakkala vaati vuonna 2004 Iisalmen käräjäoikeudessa Sukevan vankilan ylivartijalta ja valtiolta 1 500 euron korvausta kipuun ja särkyyn verrattavasta henkisestä kärsimyksestä, koska häntä ei viety vankilasta terveyskeskuslääkärin puheille tammikuussa 2004. Valjakkala olisi halunnut kriisiapua, koska hänen vaimonsa oli joutunut liikenneonnettomuuteen, jossa hän ei tosin loukkaantunut vakavasti. Päivystävä ylivartija ei suostunut sunnuntai-iltana esitettyyn pyyntöön.


title: Nikita Bergenström

text: Käräjäoikeus hylkäsi kanteen 3. kesäkuuta 2004 vedoten siihen, ettei Valjakkala enää seuraavana arkipäivänä hakeutunut lääkärinhoitoon. Mitään lääkärinlausuntoa Valjakkalalla ei ollut esittää väittämästään kärsimyksestä.


title: Nikita Bergenström

text: Valtio joutui maksamaan Valjakkalan oikeuskuluja vajaat 2 400 euroa.


title: Nikita Bergenström

text: Valjakkala anoi vankeutensa aikana armahdusta presidenteiltä useita kertoja, mutta tammikuuhun 2006 saakka korkein oikeus (KKO) katsoi, ettei anomusta tule hyväksyä. Lopulta tammikuussa 2006 KKO otti kannan, jonka mukaan anomus voitaisiin hyväksyä. Valjakkalan vapautuminen oli kiinni enää presidentti Tarja Halosen päätöksestä, jota KKO:n kanta ei sitonut millään tavoin. Ruotsin viranomaiset ja muun muassa oikeusministeri Beatrice Ask ilmaisivat tuolloin julkisesti vastustavansa Valjakkalan armahdusta. KKO:n kannanoton jälkeen Valjakkala pakeni jälleen vankilasta marraskuussa 2006. Tasavallan presidentti Tarja Halonen hylkäsikin Valjakkalan armahdusanomuksen 12. lokakuuta 2007.


title: Nikita Bergenström

text: Lokakuussa 2006 voimaantullut laki mahdollisti ehdonalaisen vapautuksen hakemista Helsingin hovioikeudelta. Valjakkala haki vapautusta kesäkuun 2007 alkupuolella ja asiaa puitiin oikeudessa saman vuoden marraskuussa. Hovioikeus ilmoitti 3. joulukuuta 2007, että Valjakkala päästetään ehdonalaiseen vapauteen 1. heinäkuuta 2008. Lain mukaan Rikosseuraamusvirastolla on kaksi kuukautta aikaa hakea muutosta päätökseen, mutta Rikosseuraamusviraston päällikkö, Vankeinhoitolaitoksen pääjohtaja Esa Vesterbacka ilmoitti että ei aio hakea muutosta.


title: Nikita Bergenström

text: Valjakkalan koevapaus alkoi 25. helmikuuta 2008. Saman vuoden toukokuun alussa poliisi etsintäkuulutti hänet. Häntä ei löytynyt asunnostaan, ja hänen valvontapuhelimensakin oli jäänyt asuntoon. Pian Valjakkala jäi kiinni Pohjois-Suomessa Inarissa 11. toukokuuta. Etelä-Suomen aluevankilan johtaja Marjatta Kaijalaisen mukaan karkaaminen ei kuitenkaan vaikuta ehdonalaiseen pääsemiseen, vaan päätös kumoutuu vain, jos Valjakkalaa epäillään niin vakavasta rikoksesta, että hänet vangitaan sen takia. Kesäkuun loppupuolella 2008 Helsingin hovioikeus kuitenkin perui Valjakkalan ehdonalaisen vapauden.


title: Nikita Bergenström

text: Valjakkala valitti päätöksestä korkeimpaan oikeuteen ja se päätti 17. joulukuuta 2008, että Valjakkala voidaan laskea ehdonalaiseen 2. helmikuuta 2009, koska hänen koevapaudellaan tekemät rikokset olivat lieviä.


title: Nikita Bergenström

text: 21. lokakuuta 2009 Valjakkala jäi vaimonsa kanssa kiinni näpistyksestä Kannelmäen Prismassa. He olivat kätkeneet lihatiskiltä ottamansa tuotteet kärryihin takin alle. Tapauksesta lankesi pariskunnalle sakot.


title: Nikita Bergenström

text: Heinäkuussa 2010 Valjakkala tuomittiin muun muassa törkeästä rattijuopumuksesta, rattijuopumuksesta sekä laittomasta uhkauksesta kolmeksi kuukaudeksi vankeuteen. Moninkertaisena lainrikkojana hän istuu siitä kaksi kolmasosaa. Saman kuun 5. päivä Helsingin käräjäoikeus hylkäsi Valjakkalan valtiota vastaan nostaman vahingonkorvauskanteen. Hän oli vaatinut 30 000 euron korvauksia, koska hänen ehdonalaiseen pääsynsä lykkääntyi puolella vuodella Rikosseuraamuslaitoksen aloitteesta.


title: Nikita Bergenström

text: Toukokuussa 2011 Fouganthine tuomittiin tammikuussa 2011 tapahtuneesta muun muassa kulkuneuvon kuljettamisesta oikeudetta ja törkeästä rattijuopumuksesta 90 tunniksi yhdyskuntapalveluun. Saman kuun 13. päivä Valjakkala syyllistyi tuhotyöhön sytytettyään tahallaan Helsingin Vallilan kaupunginosassa sijaitsevan kerrostaloasuntonsa palamaan. Asunto tuhoutui asuinkelvottomaksi. Kesäkuun alussa 2011 edelleen ehdonalaisessa vapaudessa oleva Fouganthine joutui jälleen poliisin kanssa tekemisiin ja poliisin kiinniottamiseksi heiluttuaan aseen kanssa baarissa. Ase paljastui pian leikkiaseeksi. 15. kesäkuuta Fouganthine tuomittiin törkeästä rattijuopumuksesta ja laittomasta uhkauksesta neljän kuukauden ja 20 päivän ehdottomaan vankeuteen.


title: Nikita Bergenström

text: Kesäkuussa 2012 Fouganthine tuomittiin kahdeksi vuodeksi vankilaan asuntonsa polttamisesta, tästä rikosnimike oli tuhotyö, kulkuneuvon kuljettamisesta oikeudetta, rattijuopumuksesta sekä kahdesta pahoinpitelystä. Tuomio tuli kesäkuulta 2011, jolloin hän pahoinpiteli kahden muun miehen kanssa ravintolasta raahaamansa miehen sekä sumutti kaasusumuttimella tätä auttanutta naista. Heinäkuussa 2013 hovioikeus alensi tuomion vuoden ja 10 kuukauden ehdottomaksi vankeudeksi.


title: Nikita Bergenström

text: Heinäkuussa 2014 Fouganthine tuomittiin vuosina 2012 ja 2014 tehdyistä yhdeksästä rikoksesta vuoden ja kahden kuukauden ehdottoman vankeusrangaistukseen. Rikosnimikkeitä oli muun muassa varkaus, pahoinpitely, törkeä liikenneturvallisuuden vaarantaminen ja moottorikulkuneuvon käyttövarkaus. Fouganthine valitti rangaistuksestaan Helsingin hovioikeuteen, joka vahvisti vankeusrangaistuksen toukokuussa 2015.


title: Nikita Bergenström

text: Tammikuussa 2019 Fouganthine jäi verekseltään kiinni murtautumisesta ravintola Kaisaniemeen, josta hän oli anastamassa alkoholia. Häntä vaadittiin rikosten jatkamisvaaran ja rikoskierteen katkaisun perusteella vangittavaksi, mutta Helsingin käräjäoikeus ei siihen suostunut.


title: Nikita Bergenström

text: Valjakkala on ollut useita kertoja naimisissa. Toukokuussa 2008 hän solmi seitsemännen avioliittonsa.


title: Nikita Bergenström

text: Vuonna 2012 Ruotsin poliisi alkoi tutkia onko Fouganthinella osuutta vuonna 1988 Ruotsissa tapahtuneeseen israelilaisen Yenon Levin murhaan. Thomas Quick oli tuomittu Levin murhasta, mutta oikeus purki tuomion vuonna 2010. Poliisin mukaan Fouganthine ja Routalammi liikkuivat tapahtuma-aikaan alueella, sillä mm. huoltoaseman valvontakamera oli tallentanut heidät tankkaamassa varastettua autoa. Suomen poliisi kuulusteli Fouganthinea Levin murhasta jo kesällä 1988, mutta näyttöä ei löytynyt.


title: Nikita Bergenström

text: Vuonna 1991 Jan Troell ohjasi Åmselen murhista elokuvan nimeltä "Il Capitano". Pääosaa esitti Antti Reini.


title: Nikita Bergenström

text: Ruotsalainen toimittaja David Lagercrantz kirjoitti murhista reportaasikirjan "Änglarna i Åmsele" (1998). Valjakkalan asianajajana toiminut Pelle Svensson puolestaan kirjoitti teoksen "Utan nåd" vuonna 2005. Kirjaan sisällytetyt ruumiinavauskuvat aiheuttivat Ilta-Sanomien mukaan järkytystä Ruotsissa. Vuonna 2014 ruotsalainen kirjailija Victoria Larsson julkaisi omaelämäkerrallisen teoksen "Ett norrländskt trauma", jossa hän kertoo muun muassa kirjeenvaihdostaan Valjakkalan kanssa.


title: Paleolibertarismi

text: Paleolibertarismi on älyllisesti tiukka libertarismin haara tai vaihtoehtoisesti libertarismin konservatiivinen haara (tai toisin päin). Paleolibertarismin käsite keksittiin ja sitä esiintyi lähinnä Yhdysvalloissa. Käsitettä ovat käyttäneet muun muassa, Lew Rockwell, Hans-Hermann Hoppe ja muut Ludwig von Mises -instituutti lähellä olevat tahot. Euroopassa käsite on tuntemattomampi. Amerikassa käsite tuli käyttöön, kun Mises-instituutin ympärille ryhmittyneet kulttuurikonservatiiviset libertaristit halusivat tehdä pesäeron poliittisia sovitteluratkaisuja hakevaan pragmaattiseen Cato-instituuttiin, henkilökohtaisia vapauksia ja vähemmistöjen oikeuksia taloudellisen vapauden kustannuksella painottaviin vasemmistolibertaristeihin (ks. ACLU) ja epäpoliittisiin elämäntapalibertaristeihin eli niin sanottuihin libertiineihin.


title: Paleolibertarismi

text: Paleolibertarismin käsitettä käyttävät lähinnä paleolibertaristit itse. Libertarismin sisällä he erottelevat itsensä niin sanotusta neolibertarismista eli uuslibertarismista, jonka edustajiksi he katsovat muun muassa Virginia Postrelin, David Friedmanin, Milton Friedmanin ja Cato-instituutin johtajan William Niskasen. Jälkimmäiset kuitenkin kutsuvat itseään libertaristeiksi, ilman etuliitteitä. Nykyisin myös monet entiset paleolibertaarit kuten Lew Rockwell ovat luopuneet termistä ja kutsuvat itseään vain libertaareiksi.


title: Paleolibertarismi

text: Paleolibertarismin konservatiivinen merkitys on saanut vaikutteita termistä paleokonservatismi, joka on konservatismin anti-interventionistinen haara ja oppositiossa uuskonservatismiin nähden. Paleolibertarismin ja paleokonservatismin idea on herättää henkiin toista maailmansotaa edeltänyt vanha oikeisto ja vastustaa Franklin Delano Rooseveltiin henkilöityvää sosiaaliliberalismia ja uuskonservatismia, jotka paleolibertaarien mielestä ovat luopuneet klassisen liberalismin ihanteista.


title: Marlon Brando

text: Marlon Brando, Jr. (3. huhtikuuta 1924 Omaha, Nebraska – 1. heinäkuuta 2004 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä, joka saavutti kulttimaineen kanonisoituaan metodinäyttelemisen Elia Kazanin elokuvissa "Viettelyksen vaunu" ja "Alaston satama". Hänen näyttelytyylinsä inspiroi koko länsimaisen populaarikulttuurin mieskuvaa, ja Robert De Niro, Paul Newman ja James Dean ovat kutsuneet Brandoa esikuvakseen. Brando on The Actors Studiossa opiskelleista näyttelijöistä nimekkäimpiä. Jotkut pitävät häntä 1900-luvun merkittävimpänä näyttelijänä.


title: Marlon Brando

text: Marlon Brando syntyi 3. huhtikuuta 1924 Omahassa, Nebraskassa. Brandon äiti oli harrastelijanäyttelijä ja sukujuuriltaan hollantilainen, ja isä ilmeisesti hollantilais-irlantilais-englantilainen. Suvun saksankielinen sukunimi kirjoitettiin alun perin Brandau.


title: Marlon Brando

text: Marlon oli kolmilapsisen perheen ainut poika ja nuorimmainen. Hän on kuvannut lapsuutensa olleen useimmiten onneton, sillä hänen isänsä oli alkoholisti ja äitikin ryhtyi juomaan. Hän kuvaa muistelmissaan isäänsä ”täysveriseksi mulkuksi” ja ”öykkäriksi”, joka joi paljon viinaa ja tappeli kapakoissa, eikä äiti ollut sitä paljoakaan parempi. Brando purki sitä usein kapinoimalla auktoriteetteja vastaan. Vuonna 1935, kun hän oli 11-vuotias, vanhemmat erosivat ja äiti muutti lapsensa kanssa Santa Anaan Kaliforniaan ja 1937 Libertyvilleen Illinois’hin. Brandon käytyä high schoolin loppuun isä lähetti hänet Shattuckin sotakorkeakouluun, josta hänet lopulta erotettiin huonon käytöksen vuoksi. Shattuckissa Brando sai ensikosketuksensa teatteriin näytelmäkerhon kautta.


title: Marlon Brando

text: Marlon Brando esiintyi ensimmäisen kerran valkokankaalla elokuvassa "Miehet" vuonna 1950, jossa hän näytteli vammautunutta sotaveteraania. Hän tavoitteli todenmukaisuutta ja valmistautui rooliin viettämällä kuukauden veteraanisairaalan vuoteessa.


title: Marlon Brando

text: Hänet noteerattiin vasta seuraavana vuonna Stanley Kowalskin roolissa elokuvassa "Viettelyksen vaunu". Hän sai parhaan miespääosan Oscar-ehdokkuuden. Ehdokkuus toistui seuraavina kolmena vuonna elokuvissa "Viva Zapata" (1952), "Julius Caesar" (1953) ja "Alaston satama" (1954).


title: Marlon Brando

text: "Alastomasta satamasta" Brando voitti vihdoin Oscar-palkinnon. Elia Kazanin taidokkaassa teatterimaisessa ohjauksessa Brando hyödynsi metodinäyttelyn opintojaan ja improvisointikykyjään ja loi roolisuorituksen, joka paljastaa jotain uutta joka kerta kun sen näkee. Hän improvisoi suurimman osan Rod Steigerin kanssa käymästään dialogista, jota esittäessään hän istuu taksin takapenkillä.


title: Marlon Brando

text: Brando jatkoi uraansa rooleilla, jotka uhmasivat ennakko-odotuksia: "Enkeleitä Broadwaylla" -elokuvassa hän esitti laulavaa Sky Mastersonia, "Elokuun teehuone" -elokuvassa hän esitti japanilaista tulkkia nimeltä Sakini, "Sayonarassa" hän oli ilmavoimien lentäjä, ja "Nuoret leijonat" -elokuvassa hän teki natsiupseerin roolin. Vaikka hän saikin vielä Oscar-ehdokkuuden "Sayonarasta", 1950-luvun alun jälkeen parhaat vuodet olivat ohi.


title: Marlon Brando

text: Brandon uran hiipuminen jatkui 1960-luvun vaisujen roolisuoritusten takia, kun hän esiintyi oudoissa komedioissa ja lännenelokuvissa, "Kapina laivalla" -elokuvan näyttäessä tietä. Koska Brandoa yleisesti pidettiin vaikeana näyttelijänä, oli hänen uransa vuosikymmenen loppuun mennessä lähes ohi. Hän esiintyi lähinnä marginaalisissa tai ylibudjetoiduissa elokuvissa. Omaelämäkerrassaan "Songs My Mother Taught Me" (1994) hän kuitenkin kirjoittaa tehneensä mielestään parhaan roolisuorituksen vuoden 1969 elokuvassa "Queimada".


title: Marlon Brando

text: Marlon Brandon rooli Vito Corleonena "Kummisetä"-elokuvassa nosti hänet takaisin Hollywoodin luonnenäyttelijöiden ehdottomalle huipulle. Francis Ford Coppola innostui välittömästi Brandosta mafiaperheen päänä, mutta joutui taistelemaan tuotantoyhtiön kanssa saadakseen tahtonsa läpi. Brandolta vaadittiin koekuvaus, hänen piti esiintyä ilmaiseksi, ja tuotantoyhtiölle vaadittiin vastuuvapaus hänen mahdollisten kommenttiensa varalta. Coppola onnistui tekemään koekuvauksen selittämällä Brandolle tekevänsä maskeeraustestin elokuvaa varten, ja koekuvauksen nähtyään tuotantoyhtiö hyväksyi Brandon elokuvaan. Roolistaan Brando voitti toisen Oscar-palkintonsa.


title: Marlon Brando

text: Brando oli toinen näyttelijä, joka on kieltäytynyt Oscar-palkinnosta (ensimmäinen oli George C. Scott). Hän ei vastaanottanut palkintoa, vaan lähetti amerikanintiaani Sacheen Littlefeatherin puolestaan lavalle, ja tämä kertoi buuausten saattelemana siitä, kuinka Hollywood kuvasi hänen kansaansa. Lopulta Oscar-patsas toimitettiin Brandon kotiin. Kohtauksesta huolimatta Brando sai Oscar-ehdokkuuden vielä seuraavanakin vuonna "Viimeinen tango Pariisissa" -elokuvasta.


title: Marlon Brando

text: Brandon uran viimeiset merkittävät roolisuoritukset olivat elokuvissa "Teräsmies" (1978, Brando esitti Jor-Elia, Teräsmiehen isää) ja "Ilmestyskirja. Nyt" (1979, eversti Kurtzin roolissa). 1980-luvulla Brando nähtiin ainoastaan kahdessa elokuvassa: "Salainen kaava" (1980) ja "Valkoinen kuiva kausi" (1989), josta hän sai Oscar-ehdokkuuden. 1990-luvulla hänet nähtiin muutamissa elokuvissa, kuten Johnny Deppin "Soturi"-elokuvassa (1997).


title: Marlon Brando

text: Brandon viimeiseksi elokuvaksi jäi vuonna 2001 valmistunut "Valtikka". Elokuvassa hän näytteli yhdessä Robert De Niron ja Edward Nortonin kanssa. Samana vuonna hän esiintyi myös Michael Jacksonin musiikkivideolla "You Rock My World".


title: Marlon Brando

text: 2. heinäkuuta 2004 Brandon asianajaja ilmoitti, että Brando oli kuollut edellisenä päivänä. Asianajaja piti kuolinsyyn salattuna perheen tahdosta ja näin jatkoi Brandon valitsemaa, julkisuudesta ja juorulehdistä pidättäytyvää linjaa. Myöhemmin paljastui, että Brando oli kuollut keuhkojen toimintahäiriöön. Paino-ongelmat leimasivat hänen elämänsä ja uransa loppuvaiheita.


title: Marlon Brando

text: Aivan uransa lopussa Brando ääninäytteli Vito Corleonen "Kummisetä"-tietokone- ja videopeleihin. Ohjaaja Bryan Singerin mukaan "Superman Returns" -elokuvassa (2006) käytettiin Brandon filmistä "Teräsmies" ylijäänyttä materiaalia. Myös Richard Donnerin viimeistelemässä "Teräsmies II" -elokuvan uudessa versiossa (2006) käytettiin lähes kolmekymmentä vuotta vanhoja, ennen näkemättömiä kohtauksia, joita ei ollut mukana Richard Lesterin ohjaamassa teatteriversiossa (1980). Näin ollen Brandon filmografiaan tuli kaksi elokuvaa lisää hänen kuolemansa jälkeen.


title: Marlon Brando

text: Brando nai näyttelijä Anna Kashfin vuonna 1957. He erosivat vuonna 1959. He saivat yhden pojan, Christian Brandon. Vuonna 1960 Brando nai meksikolaisen näyttelijän Movita Castanedan. He saivat kaksi lasta, Miko Brandon ja Rebecca Brando Kotlinzkyn. Myöhemmin Brando meni naimisiin tahitilaisen kaunottaren Tarita Teriipian kanssa. He saivat kaksi lasta, Teihotu Brandon ja Cheyenne Brandon.


title: Marlon Brando

text: Brando halusi pitää yksityiselämänsä yksityisenä ja antoi harvoin haastatteluja. Hän vietti usein pitkiäkin aikoja erakkona omalla saarellaan. Yksityiselämässään hän kunnostautui kuitenkin erilaisten vähemmistöryhmien puolustajana, etenkin intiaanien.


title: Marlon Brando

text: Marlon Brando (Martin Brandeaux) oli myöhempinä vuosina myös radioamatööri. Tahitilla hänen radioamatööritunnus oli FO5GJ ja Californiassa, Beverly Hills KE6PZH.


title: Marlon Brando

text: Brando vieraili syksyllä 1967 Suomessa Unicefin Helsingin Kaupunginteatterissa järjestämässä hyväntekeväisyysjuhlassa. Gaala televisioitiin kolmeentoista maahan. Brandon vierailun lähtökohtana oli hänen Intian Biharissa näkemänsä nälänhätä, ja hän esitti siellä kuvaamansa elokuvan lehdistölle ja kutsuvieraille. Hän puhui kehitysmaiden lasten oikeuksien ja kehitysavun puolesta.


title: Marlon Brando

text: Vierailusta on valmistunut vuonna 2011 televisiossa joulukuussa 2011 esitetty dokumentti "Marlon Brando tuli Suomeen", jonka ohjasivat Jukka Kuosmanen, J. P. Pulkkinen ja Nina Stenros.


title: Lento-osasto Kuhlmey

text: Lento-osasto Kuhlmey () oli komentajansa everstiluutnantti Kurt Kuhlmeyn mukaan nimetty toisen maailmansodan aikainen Saksan ilmavoimien (Luftwaffen) väliaikainen osasto, joka oli koottu Kuhlmeyn komentaman Schlachtgeschwader 3:n ympärille. Osasto osallistui jatkosodan kesän 1944 puna-armeijan suurhyökkäyksen torjuntataisteluihin.


title: Lento-osasto Kuhlmey

text: Immolan kentälle pystytettiin muistokivi 23. heinäkuuta 1994 osaston muistoksi.


title: Lento-osasto Kuhlmey

text: Osastoon kuului kerralla noin 70 lentokuntoista konetta, mutta sen tarkka vahvuus vaihteli taisteluissa koettujen menetysten, täydennysten ja joukkojen siirtojen mukaan. Sen kokoonpanon sekavuus selittyy Luftwaffen konekannan uudelleenjärjestelyllä, jossa vanhentuneita Junkers Ju 87 (”Stuka”) -syöksypommittajia korvattiin hävittäjäpommittajiksi varustelluilla Focke-Wulf Fw 190 -koneilla. Tämän mukaisesti II/SG 3 oli uudelleenkoulutuksessa Jēkabpilsissa, 2./I/SG 5 Porissa, sekä III ja IV/JG 54 Illesheimissa, eivätkä ne pystyneet osallistumaan Kannaksen taisteluihin. Suomessa ollut I/SG 3 sai uudet Fw 190 -koneet heti poistuttuaan Suomesta Tarttoon. Käytännössä Immolassa vain 1.lentue, 1./SG5 osallistui Kannaksen taisteluihin. Hävittäjäsuojana toimineesta II./JG54 vain 4. ja 5.lentue (staffeln), siis 4./JG54 ja 5./JG54 osallistuivat Kannaksen taisteluihin ja jopa niistäkin osa lensi sotalentoja välillä Baltian suunnalla.


title: Lento-osasto Kuhlmey

text:
Osasto Kuhlmeyhin kuuluivat Suomessa seuraavat osastot ja koneet:
Lisäksi sitä tuki kuljetuslentolaivue TGr.10, johon kuului 35 kpl Savoia Marchetti SM.81/AR -koneita ja erinäinen määrä kuljetus-, yhteys- ja tiedustelukoneita.


title: Lento-osasto Kuhlmey

text: Hyökkäyksen alettua 9. kesäkuuta 1944 marsalkka Mannerheim pyysi Saksalta lisäapua. Adolf Hitler lähetti osaston Suomeen 12. kesäkuuta. Se saapui Immolan lentokentälle 17. kesäkuuta, jonka jälkeen kenttä oli kokonaan osaston käytössä. Osasto teki 1 242 taistelulentoa ja pudotti 577 tonnia pommeja. Se tuhosi 151 vihollisen konetta, vähintään 200 panssarivaunua sekä kymmeniä siltoja ja huoltokuljetuksia . 23 osaston lentäjää kuoli ja 24 haavoittui taisteluissa. Osasto menetti taistelutoiminnassa 27 konetta. Suomen ilmavoimien lisänä osasto kaksinkertaisti hävittäjävahvuuden Karjalankannaksella ja auttoi siten haastamaan Neuvostoliiton ilmaherruuden. Immolassa olonsa aikana osasto teki myös muutaman sotalennon Viroon Narvan rintamalle.


title: Lento-osasto Kuhlmey

text:
Venäläistutkijoiden tekemät yleiset tutkimukset ilmahyökkäysten vaikutuksista eri rintamayhteenotoissa olivat antaneet syyn suhtautua Osasto Kuhlmeyn väitteisiin esimerkiksi panssarivaunujen tuhoamisista hyvinkin kriittisesti. Nämät tutkimukset, koottuna sekä itä- että länsirintamalta, ovat osoittaneet että maataisteluosastojen väitteet tuhotuista vihollisen panssarivaunumääristä paljastuivat kriittisissä tutkimuksissa vahvasti liioitelluiksi. On esitetty kriittinen arvio että vain 2% itärintaman panssarivaunujen tuhoutumisista aiheutui ilmahyökkäyksistä. Lentäjien väitteiden ja todellisuudessa ilmahyökkäyksissä tuhottujen panssarivaunujen määrän välillä näytää olleen valtava kuilu. Esim Luftwaffe Kurskissa onnistui tuhoamaan vain 40-100 vihollispanssaria 27 000 sotalennolla.
Osasto Kuhlmey suoritti Kannaksella vain 1/10 noista lentomääristä (2 690).


title: Lento-osasto Kuhlmey

text: Osasto Kuhlmeyhin kuuluneen hävittäjäosaston (Stab./JG54, 4./JG54 ja 5./JG54) ilmavoittoväitteistä (n.120) on osaston toimintaan perehtynyt Hannu Valtonen todennut vuonna 1997:


title: Lento-osasto Kuhlmey

text: "Uudempi tutkimus tulee luultavasti suhtautumaan ilmavoittoilmoituksiin jakamalla luvuin noin kolmella."


title: Lento-osasto Kuhlmey

text: Neuvostoarkistojen perusteella esim. 9.6-30.6.44 Leningradin Rintaman tappiot olivat: 89 hävittäjien pudottamaa, 35 ilmatorjunnan pudottamaa ja 36 kadonnutta. Itämeren Laivaston Ilmavoimien tappiot olivat 48 lentokonetta mutta käsittää kesäkuun lisäksi myös heinäkuun ja Baltian alueella tapahtuneet menetykset. Suomalaisten lentäjien ja Osasto Kuhlmeyn lentäjien ilmavoittoväittet ajalta 9.-30.6.44 olivat sen sijaan 397. Hävittäjälentäjien ilmavoittoväitteet olivat varsin tyyppillisesti 2-3 suuremmat kuin mitä pudotuksia oikeasti oli.


title: Lento-osasto Kuhlmey

text: Neuvostoarkistojen avautuminen 2010-luvulla ei ole ainoastaan varmistanut Osasto Kuhlmeyn raportoiman pommitustoiminnan vihollisen selustassa oikeaksi, vaan se on ylittänyt Suomessa aikaisemmin tehdyt arviot sen aikaansaamista tuhoista. Näitä tietoja ei ollut aikaisemmin varmistettavissa mm.venäläisten reservien ja rintamalle toimituksen alaisissa kolonnissa tuhottujen panssarivaunujen osalta, jotka eivät olleet vielä merkitty taisteluvahvuuteen. Täten Osasto Kuhlmeyn tuki Kannaksen torjuntataisteluissa sen viiden viikon komennuskauden aikana voidaan todeta erityisen merkittäväksi. Pääosa osastosta poistui Suomesta 23. heinäkuuta, mutta I/SG 5 jäi maahan 13. elokuuta asti.


title: New Deal

text: New Deal oli joukko Yhdysvaltain presidentin Franklin D. Rooseveltin vuosina 1933–1937 toimeenpanemia lainsäädännöllisiä uudistuksia, joiden tarkoitus oli pelastaa Yhdysvallat ja sen talous 1920-luvun lopulla alkaneen suuren laman kourista. Uudistusten tarkoituksena oli helpottaa työttömien ja köyhien asemaa, eheyttää lamassa rapistunutta yhteiskuntaa ja uudistaa Yhdysvaltojen taloutta uusien talouslamojen välttämiseksi.


title: New Deal

text: Käytännössä New Deal tarkoitti keynesiläistä talouspolitiikkaa, jossa liittovaltio pyrki luomaan talouskasvua tukemalla työllistymistä julkisilla investoinneilla. Investoinnit rahoitettiin pääasiassa velkarahalla. Liittovaltio myönsi 500 miljoonan dollarin (nykyrahassa noin 9,25 miljardia) helpotuspaketin osavaltioiden ja kaupunkien työllisyysohjelmiin. Välttääkseen uusia lamoja Rooseveltin hallinto lisäsi merkittävästi talouden sääntelyä, etenkin pankkisektorille. Näistä kuuluisin oli ns. "Glass–Steagall Act", joka kielsi pankkeja riskeeraamasta asiakkaiden talletuksia pörssissä.


title: New Deal

text: New Deal koostui kahdesta lainsäädäntöpaketista, joista ensimmäinen keskittyi taloudellisiin investointeihin ja toinen sosiaalisiin uudistuksiin. "Toisen New Dealin" keskeisintä sisältöä oli työväestön järjestäytyneisyyden lisääminen ja ammattiyhdistysten toiminnan helpottaminen. Köyhyyttä pyrittiin suitsemaan sosiaaliturvan käyttöönotolla, pakollisella työttömyysvakuutuksella ja minimipalkan käyttöönotolla.


title: New Deal

text: New Dealin myötä Yhdysvaltojen talous elpyi ja työttömyys kääntyi laskuun. Rooseveltille New Deal merkitsi vakiintunutta kansansuosiota ja hän pysyi maan presidenttinä aina kuolemaansa saakka. Roosevelt valittiin presidentiksi ennätykselliset neljä kertaa.


title: New Deal

text: New Deal määritteli Yhdysvaltojen talous- ja sosiaalipolitiikkaa pitkälle 1900-lukua ja monet sen aikaisista ohjelmista ovat käytössä vieläkin, joskin useat tunnetaan nykyään eri nimellä. Rooseveltin seuraaja Dwight D. Eisenhower jätti New Dealin suurimmilta osin voimaan ja vielä 1960-luvulla Lyndon B. Johnsonin ""Great Society"" -ohjelma perustui suurilta osin New Dealin esimerkkiin. Vasta 1970-luvulla Richard Nixonin ollessa presidenttinä talouden sääntelyä alettiin merkittävissä määrin purkaa. Kuitenkin jopa Ronald Reagan ja George H.W. Bush pitivät osaltaan kiinni joistain New Dealin pankkisääntelyä koskevista säädöksistä. "Glass-Steagall" hylättiin vasta Bill Clintonin hallinnon toimesta 1990-luvulla.


title: New Deal

text: Demokraattien vuoden 2016 presidenttiehdokas ja senaattori Bernie Sanders pitää New Dealia talouspoliittisen ajattelunsa perustana. Toisin kuin 30-luvulla, Sanders haluaa huomioida julkisissa investoinneissa myös ympäristönäkökohdat, minkä vuoksi hänen tavoitteisiinsa viitataan joskus ""vihreänä New Dealina"".


title: New Deal

text: Myös yleiseurooppalainen demokratiaa vaativa DiEM25-kansanliike on vaatinut uutta 2008 alkaneen talouskriisin jälkeistä ympäristön kestävän kehityksen huomioivaa "eurooppalaista New Dealia".


title: New Deal

text: Taloustieteilijöiden keskuudessa on huomattava vähemmistö, joka uskoo, että elvytystoimet pahensivat lamaa. Talouden heikon ja pitkään kestäneen toipumisen taustalla nähdään olevan valtion toimet. Osa taloustieteilijöistä uskoo, että ilman New Dealin tuomia valtion toimia, kuten sosiaaliturvaa, työttömyysvakuutusta, pakollista minimipalkkaa ja erityisiä valtion myöntämiä etuoikeuksia ammattiyhdistyksille, liikeyritykset olisivat pystyneet palkkaamaan enemmän työntekijöitä, jolloin New Dealin vuosien työttömyysprosentti olisi ollut 6,7 % sen sijaan että se oli 17,2 %. Näkökulma ei kuitenkaan ota huomioon toimenpiteillä saavutettua positiivista yhteiskunnallisen yhteenkuuluvuuden parantumista eli sosiaalista koheesiota. Väitetään myös, että 1940-luvulla alkanut voimakas taloudellinen toipuminen johtui joidenkin New Dealin aikaisten politiikkojen hylkäämisestä 1940-luvulle tultaessa. Todennäköisempänä syynä 1940-luvun taloudelliselle kasvulle pidetään kuitenkin sotateollisuuden tuomaa merkittävän laajaa kysyntää tuotteille ja työvoimalle.


title: Uuskonservatismi

text: Uuskonservatismi tai neokonservatismi () on yhdysvaltalainen vasemmistolaisuudesta vaikutteita ottanut konservatistinen suuntaus, jossa korostetaan etenkin Yhdysvaltain roolia demokratian viemisessä muualle maailmaan, tarvittaessa sotilaallisin keinoin.


title: Uuskonservatismi

text: Monet uuskonservatiivit ovat lähtöisin Yhdysvaltojen 1960-luvun liberaaleista demokraateista, jotka siirtyivät rebublikaanien leiriin.


title: Uuskonservatismi

text: Uuskonservatiivisuuden käsite vakiintui poliitikan sanastoon 1980-luvulla. Uuskonservatiivit saavuttivat 1990-luvulla ja etenkin 2000-luvun alussa George W. Bushin presidenttikaudella vahvan aseman republikaanisessa puolueessa.


title: Uuskonservatismi

text: Termin ”uuskonservatiivi” (engl. "neoconservative") otti käyttöön demokraattinen sosialistiajattelija Michael Harrington, ja hän halusi sillä leimata demokraattien oikeistosiiven. Hän käytti nimitystä vuonna 1973 haukkumanimenä niille entisille liberaaleille ja sosialisteille, jotka olivat alkaneet tehdä yhteistyötä konservatiivien ja kapitalistien kanssa ja Harringtonin mukaan myyneet aatteensa ja muuttuneet luokkapettureiksi. Harringtonin leimaamat henkilöt eivät vielä tuolloin ottaneet nimitystä itse käyttöön. Kaikki heistä eivät vielä 1970-luvulla tunnustautuneet konservatiiveiksi eivätkä lähteneet republikaanien mukaan. He tekivät kuitenkin yhteistyötä uuden oikeiston kanssa ja liittoutuivat heidän kanssaan Ronald Reaganin presidenttikaudesta alkaen 1980-luvulla. He olivat antikommunisteja ja uusvasemmistolaisen kulttuuriradikalismin kriitikoita. He olivat siirtyneet oikealle mutta säilyttivät suuria osia alkuperäisestä vasemmistolaisuudestaan.


title: Uuskonservatismi

text: Katolilaisen uuskonservatiivin George Weigelin mukaan uuskonservativismi on vasemmistolainen aatekokonaisuus, joka on erkaantunut modernin poliittisen liberalismin valtavirrasta, koska ajatteli liberalismin ”tulleen hulluksi”.


title: Uuskonservatismi

text: Journalisti, kustantaja ja professori Irving Kristol on mainittu usein uuskonservatiivisen liikkeen kummisetänä. Hän oli myös ensimmäinen, joka alkoi kutsua itseään uuskonservatiiviksi. Kristol kehitti uuskonservatiivin määritelmäänsä vuodesta 1979 alkaen. Hänen mukaansa uuskonservatiiveja ovat entiset liberaalit, jotka olivat menettäneet uskonsa sellaiseen liberalismiin, joka tukeutui vahvaan valtiolliseen pakottamiseen. He ovat myös säilyttäneet uskonsa kapitalistiseen järjestelmään mekanismina, jonka kautta inhimilliset tarpeet tyydyttyivät parhaiten. Nämä liberaalit pitävät markkinataloutta vapaiden yhteiskuntien ennakkoehtona, mutta sen rinnalle he haluavat hyvinvointivaltion palveluita. Talouskasvua he pitävät välttämättömänä yhteiskuntien vakauden ja hyvinvoinnin takaajana, kunhan koko ajan pidetään mielessä yhteinen hyvä eikä lähdetä puhtaan itsekkään voitontavoittelun tielle. He lukevat hyvinvoivien perheiden, perinteisten moraaliarvojen ja uskonnollisuuden kuuluvan vakaan, tasapainoisen ja sisäisesti yhtenäisen yhteiskunnan keskeisiin tuntomerkkeihin. Itse he eivät kuitenkaan ole erityisen uskonnollisia, jotkut heistä eivät lainkaan uskonnollisia. Yhteisiä uskontopohjaisia moraaliarvoja he pitävät yhteiskunnallisesti hyödyllisinä, minkä vuoksi valtion on tuettava niitä. He uskovat myös siihen, että säilyttääkseen Amerikan oikeanlaisena, muun maailman on estettävä luisumasta sellaisten valtioiden käsiin, jotka olivat eri meiltä uuskonservatiivien uniikeista amerikkalaisista arvoista, joita he pitävät universaaleina.


title: Uuskonservatismi

text: Uuskonservatistisesta aatemaailmasta itse 2000-luvulla irtisanoutunut Francis Fukuyama nimeää teoksessaan "America at Crossroads" (2006) uuskonservatiiveja kylmän sodan aikana yhdistäneiksi tekijöiksi seuraavia: 1) huoli demokratiasta ja laajemmin ymmärrys hallintomuotojen vaikutuksista inhimillisen elämän muotoihin 2) käsitys Yhdysvaltain voimankäyttämisestä moraalisesti oikeiden päämäärien saavuttamiseksi 3) skeptisismi kansainvälisen lainsäädännön ja toimielimien mahdollisuuksista ratkaista vaikeita turvallisuusongelmia ja 4) käsitys yhteiskunnan sosiaalipoliittisen muokkaamisen rajoituksista.


title: Uuskonservatismi

text: Kulttuuri- ja moraalikäsityksiltään uuskonservatiivit ovat hyvin konservatiivisia. Tämä sai heidät irtautumaan poliittisen liberalismin kentästä 1960- ja 1970-lukujen vastakulttuurin ja kulttuuriradikalismin aikoina. He karsastivat arvorelativistisia, monikulttuurisia, postmoderneja kulttuurintulkintoja, arvostivat perinteistä estetiikkaa ja taistelivat taiteen ja tieteen politisoitumista vastaan. He usein myös vastustivat pornografiaa ja sen vapaata levitystä.


title: Uuskonservatismi

text: Uuskonservatiivit eivät vastusta sitä, että autetaan diktatuureissa tapahtuvia sisäisiä vallankumouksia tai jopa "tuodaan demokratia" ulkoapäin sotilaallisesti "roistovaltioihin".


title: Uuskonservatismi

text: Uuskonservatiivit kannattavat avoimia rajoja ja vapaakauppaa toisin kuin kuin perinteistä konservatismia kannattavat paleokonservatiivit, jotka taas ovat tahtoneet yleensä pystyttää tullimuureja etenkin teräs-, paperi- ja lentokoneteollisuuden suojaksi.


title: Uuskonservatismi

text: Uuskonservatiivien lailla ajattelevia on ollut oikeiston riveissä jo 1920- ja 1930-luvuilta lähtien, ja heillä on ollut sen jälkeen huomattavaakin vaikutusta konservatiivis-oikeistolaiseen ajatteluun ja toimintaan.


title: Uuskonservatismi

text: Uuskonservatismin isänä voidaan pitää Leo Straussia (1899–1973). Straussin mukaan liberaali demokratia sisälsi tuhon siemenet: nihilismin ja individiualismin. Individualismin ja nihilismin ajatukset johtivat rikkomaan yhteisiä sääntöjä ja heikentämään yhteiskuntaa. Straussin mukaan tämä uhka voitaisiin torjua, jos ihmiset saataisiin uskomaan myytteihin, kuten kansakunnan yhteiseen kohtaloon taistelussa hyvyyden puolesta pahaa vastaan. Strauss esitti ajatuksensa 1950-luvulla ja hänen seuraajiaan kutsuttiin uuskonservatiiveksi.


title: Uuskonservatismi

text: Johtavat uuskonservatiivit George Gilder ja Michael Novak lähentyivät omissa kirjoissaan 1980-luvulla valtavirran konservatiivien käsitystä kapitalismista.


title: Uuskonservatismi

text: Ulkopolitiikasta oli tullut uuskonservatiivien näkyvin ja vaikuttavin politiikanteon alue 1980-luvun alkuun mennessä. Uuskonservatiivit vastustivat kaikenlaista totalitarismia, joita 1980-luvulla kylmän sodan aikana edusti kommunismi ja myöhemmin ”islamofasismi”. Uuskonservatiivit pitivät Yhdysvaltoja erityisenä ja muita ylempänä maana, jolla oli maailmanmissio. Uuskonservatiiveista tuli vaikutusvaltaisia Yhdysvaltain sisä- ja ulkopolitiikassa 1980-luvulla republikaanipresidentti Ronald Reaganin kaudella. He tukivat republikaanipresidenttien Reaganin ja hänen seuraajansa George H. W. Bushin aggressiivista ulkopolitiikkaa Neuvostoliittoa kohtaan.


title: Uuskonservatismi

text: Uuskonservatiiveilla oli kristillisen oikeiston kanssa merkittävä vaikutus modernin yhdysvaltalaisen ”Great Society” -hyvinvointivaltion uudistamiseen demokraattipresidentti Bill Clintonin kaudella 1990-luvulla. Nämä ryhmät laativat yhdessä sen lakialoitteen, jolla työttömyysetuisuuksien myöntämistä rajoitettiin. Ne osat uuskonservatiivien hyvinvointivaltion reformista, joita Clinton ei suostunut toteuttamaan, toteutettiin hänen jälkeensä George W. Bushin kaudella.


title: Uuskonservatismi

text: Uuskonservatiivit ja kristillinen oikeisto saivat Bushin kanssa läpi esimerkiksi Medicare-sairasvakuutusjärjestelmän laajennuksen, uuden liittovaltion koulureformin sekä joukon abortin- ja seksivalistuksen vastaisia lakeja. Liittovaltion valta lisääntyi niin paljon, että minimaalista valtiota vaatineet libertaristiset konservatiivit leimasivat Bushin ja uuskonservatiivit ”oikean konservatismin pettäjiksi”.


title: Uuskonservatismi

text: Uuskonservatiivit nousivat republikaanisen puolueen ulko-, sota- ja maailmanpoliittisen linjan pääasiallisiksi muokkaajiksi Bushin kaudella. Käännekohtia olivat vuoden 2001 terroristihyökkäys New Yorkiin, Bushin päätös aloittaa sen seurauksena terrorisminvastainen sota ja Irakin sota vuonna 2003. Bushin hallinnossa vaikuttaneiden uuskonservatiivien kuten Dick Cheneyn, Donald Rumsfeldin ja Paul Wolfowitzin tavoitteena oli Project for the New American Century -hankkeessa hahmotellusti Yhdysvaltain pitäminen maailman ehdottomasti sotilaallisesti vahvimpana maana. He vaativat myös Yhdysvalloilta proaktiivisia, tarvittaessa sotilaallisia, toimia syrjäyttää kaikki ne vallat, jotka uhkasivat Yhdysvaltain edustamia demokraattisia arvoja, jotka he näkivät ylimpinä muihin yhteiskuntajärjestelmiin nähden. Uuskonservatiivien perusteena Irakin sotaan lähtemiselle oli ”kolmen T:n yhtälö”, jonka mukaan terrorismi, tyrannit ja joukkotuhoaseteknologia muodostivat eksistentiaalistisen uhan. Heidän toinen tavoitteensa oli levittää demokratiaa Irakiin ja muualle Lähi-itään.


title: Uuskonservatismi

text: Bushin kausien jälkeen uuskonservatiivit ovat menettäneet valtaansa republikaanisen puolueen sisällä. He asettuivat vastustamaan paleokonservatiivisia ajatuksia ajanutta Donald Trumpia tämän esivaalikampanjassa 2016. Presidenttikautensa toisena vuonna Trump nimitti Bushin kaudella näkyvässä asemassa olleen kovan linjan uuskonservatiivin John Boltonin kansallisen turvallisuuden neuvonantajakseen.


title: Paleokonservatismi

text: Paleokonservatismi on yhdysvaltalainen konservatismin muoto, joka pyrkii palauttamaan mielestään ”oikean” konservatismin ja vastustaa etenkin uuskonservatismia, jota se pitää vasemmistolaisten petoksena konservatismia vastaan. Paleokonservatiivit kannattavat protektionistista talouspolitiikkaa ja ei-valkoisen maahanmuuton rajoittamista. Paleokonservatiivit vastustavat globalismia, ja heidän mielestään Yhdysvaltain pitäisi eristäytyä muusta maailmasta ja lakata sotimasta ulkomailla demokratiaa levittääkseen.


title: Paleokonservatismi

text: Paleokonservatiivinen liike syntyi 1980-luvulla. Seuraavalla vuosikymmenellä se liittoutui paleolibertaristien kanssa ja osallistui presidentinvaaleihin reformipuolueen kautta. Liike hiipui 2000-luvulla, mutta sen kannatus säilyi. Vuonna 2016 Yhdysvaltain presidentiksi valittu Donald Trump on noudattanut politiikassaan paleokonservatiivista ideologiaa.


title: Paleokonservatismi

text: Paleokonservatiivinen katsantokanta, asennoituminen ja poliittinen ohjelmisto on ollut olemassa jo Yhdysvaltain modernin konservatismin alusta alkaen. Liikkeen juuret ovat 1920-luvun ”Amerikka ensin” -ajattelussa, jolloin konservatiivipresidenttien johtama maa suhtautui torjuvasti sotkeutumiseen ulkomaiden asioihin ja vapaakauppaan sekä alkoi rajoittaa maahanmuuttoa. Liike jäi kuitenkin republikaaneissa vähemmistöön Rooseveltin New Dealin, toista maailmansotaa seuranneen ulkomaailmaan avautumisen ja antikommunismin nousun seurauksena, ja vanhaa populistis-nationalistista konservatismia alettiin kutsua nimellä ”vanha oikeisto” ("Old Right").


title: Paleokonservatismi

text: Järjestäytyneenä ryhmänä ja nimityksenä paleokonservatismi syntyi 1980-luvulla. Nimityksen taustalla oli tarkoitus haastaa uuskonservatismi ja korostaa liikkeen ideologiaa ”alkuperäisenä” konservatismina.


title: Paleokonservatismi

text: Liikkeen synnyssä tärkeä tapaus oli vuonna 1980 perinteisten konservatiivien ja uuskonservatiivien välillä käyty kiista liittovaltion humanististen tieteiden rahoitusorganisaation National Endowment of Humanitiesin johtopaikasta. Johtajaksi valittiin aluksi perinteinen etelävaltiolainen konservatiivi Mel Bradford, mutta uuskonservatiivit onnistuivat saamaan hänen nimityksensä peruttua. Tämä konservatiiviliikkeen sisäinen taisto aiheutti liikkeen sisälle pysyvän haavan, ja Bradfordin puolella olleet alkoivat kutsua itseään ”paleoiksi” korostaakseen oman konservatiivusuutensa alkuperäisyyttä.


title: Paleokonservatismi

text: Paleokonservatiiviseen liikkeeseen kuului 1980-luvulla etelävaltiolaisten traditionalistien lisäksi myös Keskilännen traditionalisteja. Etelävaltiolaiset paleokonservatiivit ihailivat sisällissotaa edeltänyttä ”Vanhaa Etelää”, sen yhteisöllisyyttä, maahan juurtumisen arvostamista, kunnia- ja perhekäsityksiä, perinteistä kristillisyyttä sekä hajautettua vallankäyttöä. Etelävaltioiden perinteistä rasismia ja rotuerottelua ei korostettu mutta ei myöskään vastustettu. Pahana etelän paleokonservatiivit näkivät teollistuneen ja kaupallistuneen pohjoisen, joka oli tuhonnut Vanhan Etelän. Myös kapitalismi, vapaa markkinatalous ja edistysusko nähtiin ongelmallisina, epävakauttavina sekä yhteisöllisyyttä ja perinteitä tuhoavina asioina. Keskilännen paleokonservatiivit olivat etelän paleokonservatiivien kanssa samaa mieltä kaikista asioista vaikka olivatkin eri kulttuurialueelta.


title: Paleokonservatismi

text: Keskilännen näkyvä paleokonservatiivi Samuel T. Francis profiloitui vuoden 1965 lainmuutoksen seurauksena voimakkaasti lisääntyneen ei-valkoisten maahanmuuton vastustajana ja alkoi 1980-luvulla johtaa kampanjoita sen lopettamiseksi. Ei-valkoisten maahanmuutto nähtiin uhkana Yhdysvaltain sydänmaisen kulttuuriperinnölle ja elämäntavalle. Francisista tuli lopulta valkoisen etnovaltion ajatuksen kannattaja. Muiden konservatiivien näkökulmasta paleokonservatismissa on äärioikeistolaisia, rasistisia ja antisemitistisiä ulottuvuuksia.


title: Paleokonservatismi

text: Paleokonservatiivit alkoivat vastustaa Yhdysvaltain uutta aktiivista globaalia roolia ja vaativat paluuta toista maailmansotaa edeltäneeseen nationalistiseen ja eristäytyvään ulkopolitiikkaan, ”isolationismiin”. Paleokonservatiivien mielestä oikeassa konservativismissa pyritään keskitetyn vallankäytön vähentämiseen paitsi sisäpolitiikassa, myös ulkopolitiikassa. Heidän mielestään Yhdysvaltain tulisi vain suojella kansallista suvereniteettiaan ja välittömiä etujaan, eikä liberaalien tapaan lähteä ”parantamaan maailmaa”.


title: Paleokonservatismi

text: Paleokonservatiivien kolmas tavoite oli vähintäänkin osittainen paluu protektionistiseen kauppapolitiikkaan, jolla suojeltaisiin keskilännen ”Ruostevyön” teollisuusosavaltioiden yhteisöjä. Vapaakauppa ja muu globaalisuus nähtiin ihmisluonnon ja muiden luonnonlakien vastaisena kilpailutilana.


title: Paleokonservatismi

text: Uuskonservatiivien ja liberaalien ohella paleokonservatiivit alkoivat vastustaa myös republikaanisen puolueen valtaeliittiä ja kristillistä oikeistoa, jonka he katsoivat unohtaneen oikean tehtävänsä eli kristillisen kulttuurin ja raamatullisen maailmankuvan iskostamisen yhdysvaltalaisiin. Paleokonservatiivien mielestä konservatiinen liike oli etääntynyt todellisesta konservatismista niin kauas, että he itse ottivat etäisyyttä sanaan ja kutsuivat itseään pelkiksi ”paleoiksi” tai radikaaleiksi.


title: Paleokonservatismi

text: Paleokonservatiivit katsoivat, ettei puoluepolitiikka tai lainsäädäntötyö riitä ongelmien poistamiseen, sillä puoluepolitiikasta oli tullut pelkkää opportunistista äänten ostamista ja sitä kautta kuuliaista valtaeliitille. Paleokonservatiivit näkivät hitaan, ruohonjuuritason vastakulttuurisen keskustelun ainoana kestävänä muutoksen tienä. Sen he toivoivat synnyttävän ihmisissä uuden syvällisen luokka- ja ryhmätietoisuuden, joka johtaisi transnationalistien eliitin ja ”muka-konservatiivien” haastamiseen. Tämä 1990-luvulla noussut tavoite on nähty valkoisen identiteettipolitiikan varhaisena ilmentymänä.


title: Paleokonservatismi

text: 1990-luvulla paleokonservatiivit liittoutuivat toisen konservatiivisen ryhmittymän, libertaristeista syntyneen paleolibertaristien kanssa. Nämä paleoliikkeet alkoivat toimia yhdessä vuonna 1995 perustetussa reformipuoluessa, joka asetti presidenttiehdokkaakseen vuoden 2000 vaaleissa paleokonservatiivi Pat Buchananin. Paleokonservatiivien ja paleolibertaristien liitto sekä reformipuolue kuitenkin romahtivat 2000-luvun alussa, kun voimistuneet uuskonservatiivit, "National Review" -lehti ja kristillinen oikeisto aloittivat vastakampanjan Buchanania ja tämän antisemiittisiä puheita vastaan.


title: Paleokonservatismi

text: Paleokonservatiivisen eristäytymispolitiikan ja talouspolitiikan kannatus kasvoi jälleen presidentti George W. Bushin epäsuositun Irakin-sotaretken sekä vuoden 2008 talouskriisin seurauksena. Lisäksi valkoisten ennustettu jääminen vähemmistöksi Yhdysvaltain väestössä lisäsi liikkeeseen kuuluvan valkoisen identiteettiajattelun kannatusta.


title: Paleokonservatismi

text: Liikemies Donald Trump aloitti poliittisen uransa reformipuolueen riveissä. Hän harkitsi presidenttiehdokkuutta jo vuoden 2000 vaaleissa ja uudelleen vuoden 2012 vaaleissa. Hän omaksui vuosien varrella selkeästi paleokonservatiivisen linjan, siirtyi republikaaneihin ja voitti vuoden 2016 presidentinvaalit. Yhdysvaltain presidenttinä Trump on ollut paleokonservatiivien tapaan isolationistinen, protektionistinen, maahanmuuttokriittinen ja populistisen eliitinvastainen.


title: Vankeus

text: Vankeus on rikoksesta tuomitulle määrättävä vapausrangaistus. Vankeus tuomitaan joko ehdollisena tai ehdottomana. Näistä rikoksentekijä joutuu vankilaan vain ehdottoman vankeuden tapauksessa.


title: Vankeus

text: Tutkintavankeus on turvaamistoimi, joka toteutetaan ennen oikeudenkäyntiä ja sen aikana. Tutkintavanki muuttuu vankeusvangiksi, kun ehdoton vankeusrangaistus tulee mahdollisen muutoksenhaun jälkeen täytäntöönpanokelpoiseksi eli rangaistuksen suorittaminen alkaa.


title: Vankeus

text: Suomen rangaistuskäytäntö keskittyy lähinnä vapaus- ja varallisuusrangaistuksiin. Vapausrangaistuksista käytössä ovat vankeus ja sakon muuntorangaistus. Yhdyskuntapalvelu ja nuorisorangaistus ovat vapaudessa suoritettavia rangaistusseuraamuksia.


title: Vankeus

text: Vankeusrangaistus on toisaalta tehokas keino eristää rikoksentekijöitä ja antaa yhteiskunnalle signaali jonkin toiminnan epäsuotavuudesta, toisaalta vankeus helpottaa rikoskierteeseen suistumista, kun vankiloissa rikoksentekijät tapaavat muita rikollisia ja muodostavat verkostoja. Näin ollen vankeus ei yleensä edistä rikollisten paluuta takaisin normaaliyhteiskuntaan. Sen sijaan tapahtuu sitoutumista rikolliseen alakulttuuriin, ja rikoksettoman elämäntavan ylläpitämistä edistävät sosiaaliset sidokset heikkenevät. Lisäksi vankilassa pito on kallista (vuonna 2011 keskimäärin 205 €/päivä/vanki).


title: Vankeus

text: Vankeutta ei ole ongelmistaan huolimatta voitu korvata muillakaan rangaistusmuodoilla. Sen käyttöä on kuitenkin viime aikoina painotettu siten, että kun ennen omaisuusrikokset olivat merkittävä kalterien taakse vievä syy, nykyisin vankiloissa kärsitään pääasiassa väkivalta- ja huumausainerikoksista tuomittuja rangaistuksia. Osavaikutuksensa vähäiseen vankilukuun (vuonna 1999 noin 2 800) oli yhdyskuntapalvelun ja nuorisorangaistuksen kaltaisilla vaihtoehtorangaistuksilla. Vuoden 2000 jälkeen vankiluku on kasvanut voimakkaasti; vuonna 2005 saavutettiin jo 4 000 vangin raja. Valvontarangaistus otettiin Suomessa käyttöön 2011.


title: Vankeus

text: Määräaikaisen vankeusrangaistuksen (yksittäisen rikoksen rangaistuksen) pituus on 14 päivän ja 12 vuoden välillä. Useista samalla kertaa tuomittavista rikoksista voidaan antaa yhdistetty rangaistus, enintään 15 vuotta vankeutta. Useista eri kerroilla tuomituista vankeusrangaistuksista yhteen laskettava jäljellä oleva vapaudenmenetysaika voi olla enintään 20 vuotta.


title: Vankeus

text: Elinkautiseen vankeusrangaistukseen sisältyvät kaikki vangille määrätyt määräaikaiset vankeusrangaistukset, arestirangaistukset ja sakon muuntorangaistukset, mutta ei hänen maksettavikseen mahdollisesti tuomittuja vahingonkorvauksia, jotka eivät ole varsinainen rangaistus, vaan taloudellinen hyvitys vääryyttä kärsimään joutuneelle osapuolelle. Elinkautiseen tuomitun rikollisen tapaus otetaan käsittelyyn Helsingin hovioikeudessa hänen suoritettuaan rangaistusta 12 vuotta (21 vuotta nuorempana tehdystä rikoksesta 10 vuotta). Tällöin hänet voidaan päästää ehdonalaiseen vapauteen, mikäli se elinkautiseen vankeusrangaistukseen johtaneen rikoksen tai rikosten laatuun, tuomitun mahdolliseen myöhempään rikollisuuteen, vankilassa mahdollisesti esittämiin uhkauksiin ja käytökseen nähden on kohtuullista. Jos vankia ei vapauteta, hänen tapauksensa otetaan uuteen käsittelyyn aina kahden vuoden välein. Elinkautisesta rangaistuksesta ehdonalaiseen vapautetun vangin koeaika on kolme vuotta, samoin jäännösrangaistus, joka hänelle tuomitaan mahdollisten uusien rikosten yhteydessä.


title: Vankeus

text: Elinkautista vankeusrangaistusta koskeva yleinen väärinkäsitys on, että sen pituus olisi 12 vuotta. Todellisuudessa tämän määräajan jälkeen Helsingin hovioikeus "ottaa käsittelyyn" elinkaudeksi tuomitun vangin ehdonalaiseen vapauttamista koskevan asian. Edellä on kerrottu vapauttamisen edellytyksistä. Mitään yksiselitteistä, sitovaa ehdonalaiseen vapauteen päästämisen määräaikaa ei siis ole, vaan se on harkinnanvarainen. Tähän saakka pisin yhtämittainen vankeusaika myös elinkautisvangeilla on ollut noin 15 vuotta, mutta uuden lain mukainen käytäntö ei ole vielä muodostunut. Pisimpään Suomessa vankilassa ollut elinkautisvanki on Nikita Fouganthine (entinen Juha Valjakkala), joka vangittiin vuonna 1988 hänen surmattuaan Ruotsissa pariskunnan ja heidän poikansa. Fouganthine vapautui elinkautisesta koevapauteen helmikuussa vuonna 2008.


title: Vankeus

text: Ennen 1. lokakuuta 2006 voimaan astunutta vankeuslakia armahdusoikeus on ollut tasavallan presidentillä. Uudistuksessa kumottujen säädösten mukaan armahdus voitiin myöntää vain anomuksesta eikä mitään automaattista käsittelyä ollut. Tasavallan presidentin armahdusoikeus säilyy edelleen, Helsingin hovioikeuden rinnalla.


title: Vankeus

text: Joissain maissa vankeusrangaistukset voivat ylittää syytetyn todennäköisen eliniän. Esimerkiksi Filippiineillä on tuomittu 14 000 vuoden vankeusrangaistukseen.


title: Vankeus

text: Suomessa vankeusrangaistus määrätään usein ehdollisena. Tämä on tarkoituksellista rikospolitiikkaa, koska tällöin rikoksentekijä ei joudu kärsimään rangaistusta vankilassa, vaan voi jatkaa normaalia elämää, ellei syyllisty uusiin rikoksiin. Ehdollisen vankeuden ideana on estää rikoksentekijän altistuminen vankilan haittavaikutuksille; ehdollinen vankeusrangaistus on siis tavallaan pelote.


title: Vankeus

text: Korkeintaan kahden vuoden vankeusrangaistus voidaan tuomita ehdollisena. Jos henkilö on tuomittu rikosta edeltäneinä kolmena vuotena vähintään vuodeksi vankeuteen, ei ehdollinen rangaistus ole mahdollinen. Yleensä ensikertalaiset (joiksi lasketaan myös rikolliset, jotka eivät ole rikoksensa tekopäivää edeltäneiden kolmen vuoden aikana olleet vankilassa) tuomitaan ehdolliseen, ellei kyse ole hyvin vakavasta rikoksesta.


title: Vankeus

text: Ehdolliseen vankeuteen liittyy aina koeaika, jonka pituus vaihtelee yhdestä kolmeen vuoteen. Mikäli tuomittu elää koeajan ilman uusia rikoksia, rangaistusta ei panna täytäntöön. Mikäli vanki koeaikana syyllistyy uuteen samankaltaiseen rikokseen, tuomioistuin harkitsee uutta rangaistusta määrätessään, onko lisäksi myös entinen ehdollinen rangaistus pantava täytäntöön. Myös tuomion lieventäminen on mahdollista.


title: Vankeus

text: Ehdotonta vankeutta käytetään silloin, kun teko on ollut hyvin vakava tai kun rikoksentekijä on syyllistynyt ehdollisen rangaistuksen aikana uusiin rikoksiin. Ensikertalaiset pääsevät ehdottomassakin vankeudessa helpommalla: käytännössä he pääsevät vapaiksi kärsittyään puolet rangaistuksesta. Ehdonalaiseen vapauteen on normaalisti mahdollista päästä, kun 2/3 rangaistusajasta on kulunut. Vankeinhoidollinen ensikertalaisuus tarkoittaa sitä, että vanki ei ole vapautumistaan seuranneiden kolmen vuoden aikana syyllistynyt uusiin, vankeustuomioon johtaneisiin rikoksiin. Vankeinhoidollisesti ensikertalaiseen sovelletaan laitosajan pituuden suhteen samaa sääntöä kuin tosiasiallisesti ensimmäistä kertaa vankilassa olevaankin.


title: Vankeus

text: Hyvin lyhytkin vankeusrangaistus voidaan tuomita ehdottomana, mikäli tuomittu on osoittanut piittaamattomuutta lain kielloista ja käskyistä tai on ollut tarkoituksenmukaista estää tai keskeyttää rikollisen toiminnan jatkaminen.


title: Vankeus

text: Ehdoton vankeusrangaistus suoritetaan joko suljetussa vankilassa tai avolaitoksessa. Avovankiloihin sijoitetaan henkilöitä, joiden katsotaan sinne soveltuvan ja joiden ei voida olettaa poistuvan sieltä ilman lupaa. Avolaitoksissa voidaan tehdä työtä tai opiskella. Työstä maksetaan palkkaa, josta menee kuitenkin ennakonpidätyksen lisäksi ylläpitokustannuksia. Avolaitokset eroavat huomattavasti suljetuista vankiloista.


title: Vankeus

text: Vuodesta 1998 lähtien on ollut mahdollista myös sijoittaa vanki tarkasti valvottuna johonkin ulkopuoliseen yksikköön, jossa hän saa päihdehuoltoa tai vastaavaa apua. Tavoitteena on parantaa vangin selviytymistä normaalielämässä. "Valvottu koevapaus" otettiin käyttöön 1. lokakuuta 2006.


title: Maailmankartta

text: Maailmankartta on Maapallon pintaa esittävä kartta. Se voi olla kolmiulotteinen karttapallo tai jonkin karttaprojektion avulla kaksiulotteiselle pinnalle projisoitu kartta. Koska kolmiulotteista pintaa ei voi kuvata tarkasti kaksiulotteisella pinnalla, karttaprojektiot ovat aina tavalla tai toisella epätarkkoja.


title: Maailmankartta

text: Maailmankarttoja on poliittisia, joissa näkyvät valtioiden rajat, ja temaattisia, joissa voidaan esittää esimerkiksi kasvillisuusvyöhykkeitä, asukastiheyksiä tai muuta tilastollista tietoa. Maailmankarttoja on laadittu jo tuhansien vuosien ajan, ja ensimmäinen kartta, jossa näkyivät kaikki maanosat Amerikka ja Australia mukaan lukien, laadittiin vuonna 1633.


title: Maailmankartta

text: Maailmankartassa pohjoinen on yleensä ylhäällä ja etelä alhaalla. Eteläisellä pallonpuoliskolla käytetään joskus karttoja, joissa etelä on ylhäällä. Euroopassa ja Afrikassa suositaan karttoja, joissa Eurooppa on leveyssuunnassa kartan keskellä, mutta Amerikassa ja Itä-Aasiassa oma maanosa sijoitetaan usein kartan keskelle.


title: Maailmankartta

text: Maapallo on kolmiulotteinen pallo, joten sen pinnan voi esittää aidosti vain kolmiulotteisessa kartassa, kuten fyysisessä tai virtuaalisessa karttapallossa. Ongelmaa on verrattu appelsiinin kuoren litistämisen vaikeuteen. Maailmankartan piirtäminen kaksiulotteiselle pinnalle vaatii siksi jonkin karttaprojektion käyttöä. Siihen liittyy aina kompromissi, jossa joko alueiden muodot tai pinta-alat, tai suuntien väliset kulmat vääristyvät. Kaksiulotteisissa karttaprojektioissa Maapallon pinta on esitetty monenlaisessa muodossa, kuten suorakulmiona, ympyränä, puoliympyränä, soikiona tai sydämenä.


title: Maailmankartta

text: Maailmankartan projektiot pyrkivät kuvaamaan mahdollisimman totuudenmukaisesti mutta ne painottavat seuraavia piirteitä:


title: Maailmankartta

text: Joitain tunnetuimpia karttaprojektioita ovat:Poliittisessa kartassa näkyvät valtioiden rajat ja valtioiden alueet on usein eroteltu eri värein. Kartassa ovat yleensä myös pääkaupungit ja suurimmat kaupungit. Teemakartassa voidaan esittää symbolisesti monenlaista laadullista tietoa ja määrällistä tilastotietoa.


title: Maailmankartta

text: Antiikin maailmassa, eli muinaisessa Babyloniassa, Persiassa, Kreikassa ja Roomassa karttojen tärkein tehtävä ei vielä ollut matkojen ja matkareittien suunnittelussa. Koska maailmasta tiedettiin vain vähän, karttojen mittakaava ja yksityiskohdat olivat vielä puutteellisia. Kartoilla sen sijaan yleisemmin ilmennettiin keisarillista maailmankatsomusta, selitettiin maailman syntyä, kuvailtiin taivasta tai havainnollistettiin uskonnollisia uskomuksia. Kuitenkin jo Platonin aikana tiedettiin, että maapallo oli pyöreä, ja Eratosthenes määritti maapallon ympärysmitan lähes oikein jo toisen vuosisadan eaa. alussa. Vain harvoja antiikinaikaisia karttoja on säilynyt.


title: Maailmankartta

text: Babylonialainen maailmankartta (600-luku eaa.) on vanhin tunnettu maailmankartta. Sen uskotaan pohjautuvan vielä kaksi tuhatta vuotta vanhempaan karttaan. Hektaioksen kreikkalainen maailmankartta (500-luku eaa.) käsitti antiikin kreikkalaisten tunteman maailman Gibraltarista Kaspianmerelle. Roomalainen maailmankartta (12 eaa.) sisälsi Välimeren alueen lisäksi Britannian ja Germanian, idässä Intian, Sri Lankan ja Kiinan sekä etelässä Saharan autiomaan ja Etiopian.


title: Maailmankartta

text: Klaudios Ptolemaioksen maailmankartta vuodelta 150 jaa. oli ensimmäinen maailmankartta, jossa käytettiin suorakulmaisia pituus- ja leveyspiirejä. Kartta oli pohjois- ja Välimeri-keskeinen, ja siinä näkyivät Eurooppa, Pohjois-Afrikka sekä Länsi- ja Keski-Aasia. Ptolemaioksen karttaa käytettiin 1600-luvulle asti.


title: Maailmankartta

text: Al-Idrisin maailmankartastossa "Tabula Rogerianassa" (1154) etelä oli ylhäällä ja Afrikka kuvattiin kokonaan meren ympäröimänä. Pohjolaa kuvasi pieni saaristo.


title: Maailmankartta

text: Herefordin "Mappa Mundi" (1300) kuvasi Maapalloa keskiajan kristittyjen näkökulmasta, ja siinä maailman keskus oli Jerusalem. Tuntemattomille alueille, kuten Afrikkaan, piirrettiin pelottavia hirviöitä. Monet muutkin varhaiset kartantekijät täyttivät tuntemattomat alueet usein kuvilla erikoisista eläimistä ja kannibaaleista. Keskiajan kartoissa itä (’orientti’) oli yleensä ylhäällä, mistä tulee termi "karttaorientaatio".


title: Maailmankartta

text: Keskiaikaisissa kartoissa Välimeri sekä suuret joet Niili ja Don, joita pidettiin maanosien rajoina, oli usein kuvattu liioitellun leveiksi. Ne yhdessä muodostivat kartalle ison T:n muotoisen kuvion, kun taas karttaa reunustava valtameri kuvattiin ympyränä, O:n muotoisena. Tällaisista kartoista käytetään nimitystä T-O-kartta.


title: Maailmankartta

text: Löytöretkien aikana maailmankarttojen tekijät alkoivat hyödyntää uusia tieteellisiä menetelmiä alueiden mittaamiseen, ja kartantekotaito kehittyi suurin harppauksin. Teologisesta katsantokannosta luovuttiin ja alettiin käyttää geometrisiä karttaprojektioita ja alueellisia mittausmenetelmiä. Karttojen tarkoitukseksi tuli omistajiensa auttaminen valloittamaan, hallitsemaan tai puolustamaan niiden kuvaamia alueita.


title: Maailmankartta

text: "Katalaani-Atlas" (1375) oli katalonialainen kokoelma maailmankarttoja ja navigointiohjeita. Karttojen kuvaukset Kiinasta perustuvat Marco Polon kertomuksiin, mutta Intia puuttuu kokonaan. Paratiisi on siirretty Aasiasta Etiopiaan.


title: Maailmankartta

text: Martin Waldseemüllerin "Universalis Cosmographia" (1507) oli ensimmäinen kartta, jossa Amerikat olivat mukana ja jossa maailma kattaa 360 astetta pituuspiirejä. Waldseemüller nimesi uuden maanosan itse ”Amerikaksi”, vaikka yrittikin itse myöhemmin turhaan vaihtaa nimen "Atlantikseksi" tai "Columbianaksi". Etelä-Amerikkaan Waldseemüller piirsi kannibaaleja ja jättiläisiä. Kartassa näkyy Japani, ja myös Tyynimeri esiintyy siinä ensimmäistä kertaa eurooppalaisessa kartassa. Afrikan rannikko on ensimmäistä kertaa kuvattu kokonaisuudessaan.


title: Maailmankartta

text: Kiinalaisissa maailmankartoissa 1500- ja 1600-luvuilla maailma oli neliömäinen ja Kiinaa ympäröi neljä barbaarista kansaa eri ilmansuunnissa. Japanilaisessa maailmankartassa 1645 Japani on keskellä ja itä ylhäällä.


title: Maailmankartta

text: Diego Ribeiron maailmankartta (1529) otti kantaa Portugalin ja Espanjan kiistaan siirtomaista. Ribeiro pyrki edistämään Espanjan oikeuksia Molukkien Maustesaarien hallintaan sijoittamalla ne tarkoituksella väärään paikkaan.


title: Maailmankartta

text: Alankomaalainen kartografi Gerhardus Mercator laati "Mercatorin maailmankartan" vuonna 1569. Hänen keksintönsä oli projektio, jossa pituus- ja leveyspiirit kuvataan matemaattisen tarkasti suorina. Mercatorin projektiosta tuli 1800-luvulla maailmankartoissa yleisimmin käytetty karttaprojektio. Etelämanner jätettiin kartasta kuitenkin pois, mikä korosti Euroopan asemaa. Yhdysvalloissa otettiin käyttöön amerikkakeskeinen versio kartasta ja 1900-luvulla Neuvostoliitossa neuvostoliittokeskeinen, jossa Pohjois-Amerikka jouduttiin piirtämään kartan kumpaankin reunaan.


title: Maailmankartta

text: Abraham Orteliuksen "Theatrum Orbis Terrarum" -karttakokoelma ilmestyi 1570. Henricus Hondiuksen maailmankartta (1633) oli ensimmäinen, jossa näkyy Australian manner. Kartassa myös maanosat on selkeästi eroteltu toisistaan, ja Euroopan ja Aasian rajana on Ob-joki. Muutoin tuon ajan kartoissa Euroopan ja Aasian rajalinja vaihteli usein. Joan Blaeun "Atlas maior" (1662) jakoi Maapallon kahteen pallonpuoliskoon, itäiseen ja läntiseen.


title: Maailmankartta

text: Saksalainen Arno Peters laati vuonna 1973 James Gallin vuonna 1855 suunnittelemaan projektioon perustuvan projektion, jossa maanosien pinta-alat olivat totuudenmukaisia toisiinsa nähden. Projektion varjopuolena oli maanosien muotojen vääristyminen. Gall–Petersin projektiosta tuli tasapuolisuutensa vuoksi suosittu etenkin Yhdistyneissä kansakunnissa.


title: Maailmankartta

text: Nykyisin käytetyin maailmankartta on sähköinen ja ilmainen karttapalvelu Google Maps. Google Earth (2005–) on virtuaalinen karttapallo.


title: Karl Popper

text: Sir Karl Raimund Popper (28. heinäkuuta 1902 Wien, Itävalta-Unkari – 17. syyskuuta 1994 Lontoo, Britannia) oli itävaltalais-brittiläinen tieteenfilosofi, jonka näkemyksiä pidetään eräinä vaikutusvaltaisimmista myös 1900-luvun yhteiskuntafilosofiaan.


title: Karl Popper

text: Hänen suurin saavutuksensa tieteenfilosofian saralla oli falsifioinnin painottaminen induktivismin sijaan tieteellisten teorioiden todellisena tunnusmerkkinä. Popper vaikutti merkittävästi analyyttisen filosofian kehitykseen. Hänen tietoteoreettinen kantansa on instrumentalistinen, vaikka sen pohjana onkin vahva tieteellinen realismi.


title: Karl Popper

text: Karl Raimund Popper syntyi Wienissä 28. heinäkuuta 1902 Simon ja Jenny Popperin kolmantena ja nuorimpana lapsena. Varakkaan lakimiehen perhe oli juutalaista alkuperää, mutta kääntynyt protestanttiseen uskoon, mikä oli Habsburgien keisarikunnassa sangen tavallista. Isän suku tuli Böömistä, kun taas äidin juuret olivat Sleesiassa ja Unkarissa.


title: Karl Popper

text: Vuonna 1918 Popper lopetti koulun ja kirjoittautui ulkopuolisena opintojen suorittajana Wienin yliopistoon.


title: Karl Popper

text: Ensimmäisen maailmansodan seurauksena Itävalta-Unkarin keisarikunta hajosi, uusi valtio Itävalta sai tasavaltalaisen valtiomuodon. Talouden romahdus köyhdytti myös Popperit. Karl näki väkivaltaisia yhteenottoja kotikaupunkinsa kaduilla ja muutti pois kotoa.


title: Karl Popper

text: 1920-luvun alussa Popper harrasti musiikkia ja liittyi Arnold Schönbergin johtamaan yhdistykseen.


title: Karl Popper

text: Hän sai opettajan diplomin vuonna 1924, ja aloitti työt vähäosaisten lasten parissa. Opinnot jatkuivat Wienin pedagogisessa oppilaitoksessa.


title: Karl Popper

text: Popperin väitöskirja musiikin, filosofian ja psykologian historiasta hyväksyttiin vuonna 1928 parhain arvosanoin. Hän pätevöityi vielä opettamaan matematiikkaa ja fysiikkaa. Samalla hän tutustui Wienin piirin jäseniin, mutta häntä ei kuitenkaan kutsuttu piirin tilaisuuksiin. Eräs syy saattaa olla kriittinen suhtautuminen Wittgensteiniin, joka piiriin kuulumattomanakin nautti suurta arvonantoa.


title: Karl Popper

text: Popper meni naimisiin Josefina Anna Henningerin eli "Hennien" kanssa vuonna 1930. Hän alkoi kirjoittaa tieteenfilosofista teosta "Die beiden Grundprobleme der Erkenntinstheorie".


title: Karl Popper

text: Oikeistolaisten valtaannousu vuoden 1933 jälkeen kiristi poliittisen tilanteen Itävallassa. Juutalaisvastaisuus kasvoi ja sosialidemokraatteja vainottiin.


title: Karl Popper

text: Popperin teos julkaistiin joulukuussa 1934 lyhennettynä ja nimettynä "Logik der Forschung"iksi. Englanninkielinen "The Logic of Scientific Discovery" ilmestyy vasta vuonna 1959.


title: Karl Popper

text: Vuosina 1935-36 Popper vieraili Britanniassa solmien suhteita ajan filosofiseen eliittiin Mooresta Russelliin. Hän osallistui tieteellisiin kokouksiin Lontoossa, Oxfordissa ja Cambridgessa pitäen itsekin esitelmän Moral Science Clubissa. Hän tapasi myös Niels Bohrin Kööpenhaminassa.


title: Karl Popper

text: Popper anoi Englannin Academic Assistance Councililta avustusta voidakseen lähteä antisemitismin riivaamasta kotimaastaan. Vihdoin vuonna 1937 Popper sai valita tilapäisen toimen Cambridgessa tai vakinaisen viran Christchurchissa, Uudessa-Seelannissa. Popper tarttui jälkimmäiseen.


title: Karl Popper

text: Sodan aikana Popper kirjoitti pääteoksensa "Avoin yhteiskunta ja sen viholliset". Se valmistui vuonna 1943, ja julkaistiin Englannissa kahta vuotta myöhemmin.


title: Karl Popper

text: Vuoden 1946 alussa Popper saapui Britanniaan, sai kansalaisoikeudet, ja aloitti opettajana London School of Economicsissa.


title: Karl Popper

text: 25. lokakuuta Popper luennoi Cambridgen Moral Science Clubilla, jossa tapahtui filosofipiireissä legendaksi muodostunut yhteenotto Ludwig Wittgensteinin kanssa. Tämä heilutti uunin reunalta sieppaamaansa hiilihankoa kiihkeän argumentointinsa tueksi. Kun Popperilta tivattiin esimerkkiä moraalisesta periaatteesta, tämä vastaa: "Ei pidä uhkailla vierailevaa luennoitsijaa hiilihangolla." Ovi läimähti kiinni Wittgensteinin perässä.


title: Karl Popper

text: Vuonna 1949 Popper nimitettiin logiikan ja tieteellisen metodin professoriksi ja hän sai aatelisarvon vuonna 1960.


title: Karl Popper

text: Popper vieraili Yhdysvalloissa Harvardissa ja Princetonissa Albert Einsteinin vieraana. Kirjoja ilmestyi aina 1990-luvulle saakka.


title: Karl Popper

text: Popperin vaimo Hennie kuoli vuonna 1985, ja Karl syyskuun 17. vuonna 1994.


title: Karl Popper

text: Popper vastaanotti eläessään palkintoja ja kunnianosoituksia Euroopasta, Amerikasta ja Japanista, mukaan lukien kunniatohtorin arvon parissakymmenessä yliopistossa.


title: Karl Popper

text: Talousnobelisti, filosofi Friedrich Hayek oli Popperin pitkäaikainen läheinen ystävä. Popper omisti tälle kirjansa "Conjectures and Refutations". Kirjeessään Hayekille vuonna 1944 Popper sanoi: "Luulen oppineeni sinulta enemmän kuin keltään muulta elävältä ajattelijalta kenties Alfred Tarskia lukuun ottamatta".


title: Karl Popper

text: Unkarilaissyntyinen miljardööriksi kivunnut liikemies George Soros kunnioitti entistä opettajaansa perustamalla Avoimen yhteiskunnan säätiön edistämään tiedonkulkua Itä-Euroopan sosialistimaissa.


title: Karl Popper

text: Popperin ihailijoihin kuului kansainvälisen politiikan eliittiä; niinkin erilaisia henkilöitä kuin Helmut Kohl, Margaret Thatcher, Václav Havel ja Dalai Lama.


title: Karl Popper

text: Teoksessaan "Logik der Forschung" (1934, 'Tutkimuksen logiikka') Popper arvosteli loogisen empirismin käsitystä tieteestä induktiivisena toimintana. Popper kannatti itse niin kutsuttua hypoteesi-deduktio -mallia: tieteelliset teoriat ovat hypoteeseja eli oletuksia, joista johdetaan uusia ennusteita.


title: Karl Popper

text: Falsifikaatioperiaatteen pohjalla on Popperin havainto siitä, että tieteellisiä selitysjärjestelmiä on mahdotonta todistaa aukottomasti oikeiksi, koska induktiivisen eli yksityistapauksista, esimerkiksi tieteellisistä kokeista, yleistävän päättelyn pohjalta voidaan päätellä itse asiassa vain se, että "tähän mennessä" ei ole tullut vastaan yksittäistapausta, joka kumoaisi esitetyn selityksen tai teorian. Sen sijaan falsifikaatioperiaatteen mukaisesti teorian aukottomasti vääräksi todistaminen on mahdollista. Sen vuoksi tieteellisestä teoriasta on oltava mahdollista johtaa ennuste tai seuraamus, jota voidaan kokeellisesti testata. Näin voidaan tieteellisten kokeiden avulla löytää alkuperäisen teorian heikkoja kohtia tai virheellisyyksiä.


title: Karl Popper

text: Falsifikaatioperiaate on vanhan kokemusperäisen koeteltavuuden vaatimuksen uusi muoto. Muita tieteellisen teorian kriteerejä ovat esimerkiksi looginen ristiriidattomuus. Popper määritteli muun muassa astrologian, freudilaisuuden (psykoanalyysi) ja marxilaisuuden näennäistieteiksi, koska niitä ei voi (edes teoriassa) todistaa vääriksi.


title: Karl Popper

text: Yhteiskunnallisesti falsifiointi edellyttää avointa keskustelua, joka on mahdollista vain avoimessa yhteiskunnassa (The Open Society and its Enemies (1945), suom. "Avoin yhteiskunta ja sen viholliset" (2000)). Popperin mielestä avoimen yhteiskunnan vihollisia olivat varsinkin Platon, Hegel ja Marx. Yhteiskuntafilosofiassa Popper perusteli käytännöllisesti liberalistista kansanvaltaa ja yhteiskuntakritiikkiä "avoimen yhteiskunnan" perustana.


title: Karl Popper

text: Popper ei pitänyt evoluutiota testattavana ja falsifioitavissa olevana teoriana, vaan tautologiana, jossa väitettiin että "ne organismit jotka jättävät eniten jälkeläisiä jättävät eniten jälkeläisiä". Myöhemmin Popper kuitenkin kumosi kannanottonsa: Hän myönsi että luonnonvalinta oli falsifioitavissa ja että kyseessä oli hänen erehdyksensä ja että luonnonvalinta, kuten muutkin historialliset tieteet ovat testattavia vaikka ne kuvaavatkin ainutlaatuisia tapahtumia. Testaus onnistuu jos niistä voidaan johtaa testattavia ennusteita.


title: Karl Popper

text: Myöhemmin Popper yritti määritellä myös totuudenkaltaisuuden ("truthlikeness") käsitettä (Conjectures and refutations, 1963, suom. "Arvauksia ja kumoamisia", 1995; "Objective Knowledge", 1972). Popperin myöhempi filosofia ei miellyttänyt kaikkia hänen oppilaitaan. Ilkka Niiniluoto on jatkanut totuudenkaltaisuuden ongelman käsittelyä. Totuudenkaltaisuuden sijaan nykyisin puhutaan myös karkeistuksesta.


title: Karl Popper

text: Popper tunnetaan myös niin sanotusta kolmen maailman ontologiastaan, jota Suomessa on tehnyt tunnetuksi Ilkka Niiniluoto. Teoria edustaa niin kutsutta emergenttiä materialismia. Aineellista todellisuuskäsitystä edustavat vastustajat ovat arvioineet, että popperilaisen ontologian ottaminen vakavasti tuottaa tuskin parempia tuloksia kuin emergenssin luonnontieteelliseltä pohjalta karkeistuksena määrittelevä palauttava aineellinen todellisuuskäsitys eli reduktiivinen materialismi. Popperin oppilaana tunnettu Paul Feyerabend kritisoi opettajaansa hyväksymällä tieteeksi kaiken.


title: Karl Popper

text: Historisismi on Karl Popperin määrittelemä, mutta hänen itsensä kritisoima yhteiskuntafilosofinen oppi, jonka kannattajien mukaan yhteiskuntatieteiden ensisijainen tarkoitus on historiallisten ennustusten tekeminen. Historisismi pyrkii tähän etsimällä "rytmejä" tai "kuvioita", löytäen "lakeja", "trendejä" tai "välttämättömyyksiä" historian kehityksestä. Näillä "laeilla" historisistit pyrkivät oikeuttamaan harvainvaltaisia yhteiskuntajärjestyksiä.


title: Karl Popper

text: Historisismin alullepanijaksi Popper osoittaa Platonin, jonka näkemyksiä hän kritisoi armottomasti pääteoksessaan "Avoin yhteiskunta ja sen viholliset".


title: Karl Popper

text: Uudempia historisismista oikeutuksensa ammentavia poliittisia suuntauksia ovat kansallissosialismi ja kommunismi. Vaikutusvaltaisia historisisteja ovat Platonin lisäksi historiallisen materialismin isät Hegel ja Marx. Heidän ajattelunsa ei täytä Popperin mielestä luotettavan tieteellisen tutkimustyön kriteerejä, falsifioitavuudesta objektiivisuuteen. Hän käsittelee aihetta kirjassaan "Poverty of Historicism" sekä jatkaa omalla vaihtoehdollaan kirjassa "Avoin yhteiskunta ja sen viholliset". Jälkimmäisessä hän tiivistää vastauksensa historisismille: "Tulevaisuus riippuu meistä itsestämme, ja me emme ole riippuvaisia mistään historiallisesta välttämättömyydestä."


title: Karl Popper

text: Popper näkee historisismin haitallisena, koska se on hänen mielestään pohjavire ja perimmäinen syy lähes aina totalitarismiin ja autoritarismiin. Se perustuu hänen mukaansa vääränlaisiin oletuksiin luonnontieteellisten lakien ja ennustamisen suhteesta. Koska ihmisten tieto on kausaalinen tekijä ihmiskunnan historian kehityksessä ja koska "yksikään yhteiskunta ei voi tieteellisesti ennustaa tulevaa tietoaan", ei myöskään ihmiskunnan tulevaisuutta ennustavaa tiedettä voi olla olemassa.


title: Karl Popper

text: Popperilla metafyysinen ja historiallinen indeterminismi kulkevat käsi kädessä.


title: Karl Popper

text: Kuten yllä on kuvattu, Popperin mielestä yhteiskunnan tuli olla avoin keskustelulle, eli avoin yhteiskunta. Valtion ei pitäisi toteuttaa mitään utopiaa ylhäältäpäin vaan antaa kansalaisten elää elämiään ja tavoitella onneaan haluamallaan tavalla, ja tehdä ainoastaan pieniä korjausliikkeitä, joilla yritetään lievittää kärsimystä aiheuttavia ongelmia. Nämäkin päätökset tulee alistaa tarkastelulle ja kritiikille - falsifioitavuudelle.


title: Karl Popper

text: Vuonna 1947 Popper perusti avoimen yhteiskunnan hengessä klassista liberalismia puolustavan Mont Pelerin Society -ryhmän yhdessä ystäviensä Friedrich Hayekin, Milton Friedmanin, Ludwig von Misesin ym. kanssa.


title: Karl Popper

text: Popperilainen tieteenteoria joutui Thomas Kuhnin sekä postmodernististen filosofien (Michel Foucault ja Jacques Derrida) hyökkäyksen kohteeksi 1960-luvulla. Osa arvostelusta oli selkeästi poliittista. Popperin ajattelu sai osakseen myös rakentavampaa arvostelua. Popper joutui peräytymään yleistävän päättelyn vastaisuudessaan. Tilastotieteen kehitys teki mahdolliseksi kokemusperäisten tutkimusten aikaisempaa luotettavamman tekemisen, ja myös induktiologiikka kehittyi. Filosofi Adolf Grünbaum puolestaan arvosteli Popperin psykoanalyysikritiikkiä.


title: Avustaja

text: Avustaja eli statisti on elokuvassa tai näytelmässä taustalla esiintyvä näyttelijä. Avustajilla ei useimmiten ole vuorosanoja eikä välttämättä teatterialan koulutusta, mutta heidän on näyteltävä muun muassa ”keskustelemalla”, nauramalla, tanssimalla tai kasvojen ilmeillä sitä, millaisesta tilanteesta elokuvassa tai televisiosarjassa on kysymys. Heidän tarkoituksensa on tehdä tapahtumapaikoista todentuntuisia ja tukea muiden näyttelijöiden suoritusta.


title: Luettelo X Window Systemin työpöytä- ja ikkunointiympäristöistä

text: Tämä on luettelo X Window Systemin alaisista työpöytä- ja ikkunointiympäristöistä.


text: Unix-tyylisillä järjestelmillä on kautta aikain ollut graafisia käyttöliittymiä ja työpöytäympäristöjä laidasta laitaan. Suosituimmaksi graafisten käyttöliittymien pohjaksi muodostui ajan myötä "X Window System", joka ei kuitenkaan sisältänyt itsessään varsinaista käyttöliittymää vaan jättää sen toteuttamisen sovellusohjelmille (käytännössä käyttöliittymäkirjastoille) sekä erilliselle "ikkunanhallintaohjelmalle".


text: 1990-luvun alussa kaupallisten unix-järjestelmien valmistajat päättivät standardoida yhden käyttöliittymä- ja työpöytämallin, josta jokainen unix-valmistaja teki toteutuksen omalle käyttöjärjestelmälleen. Tämän työpöytästandardin nimeksi annettiin Common Desktop Environment. Avoimella lähdekoodilla on saatavilla OpenCDE, joka pyrkii olemaan CDE-standardin mukainen, sekä XFCE, joka on erittäin kevyt ja nopea, muttei täysin CDE-yhteensopiva (vaikka näyttääkin kovasti CDE:ltä).


text: Perinteisesti X-ikkunoinnin yhteydessä ei ole käytetty varsinaista työpöytäympäristöä vaan pelkkää ikkunanhallintaohjelmaa, ja nykyisinkin monet käyttäjät tyytyvät pelkkään ikkunanhallintaohjelmaan. Työpöytäympäristöt tuovat kuitenkin mukanaan mm. ohjelmistojen yhteistoimivuuden. Monet ohjelmat on nimenomaisesti suunniteltu käytettäväksi tietyssä työpöytäympäristössä.


text: Kolme käytetyintä varsinaista työpöytäympäristöä ovat


text: Lisäksi työpöytäympäristöinä voidaan käyttää myös itsenäisiä ikkunanhallintaohjelmia, joita ovat:


title: Valtiojohtoisuus

text: Valtiojohtoisuus, etatismi tai statismi kuvaa yhteiskunnallista tai poliittista järjestelmää, jossa valtion väliintulolla on iso rooli. Se kuvaa myös mitä tahansa valtiota, jonka politiikkaan kuuluu taloudellinen suunnittelu tai ohjailu.


title: Valtiojohtoisuus

text: Sosialismi ja kommunismi luokitellaan usein valtiojohtoisiksi, vaikka mm. marxisti-leniniläiset uskovatkin, että kommunistisen vallankumouksen päätteeksi valtiosta voitaisiin luopua kokonaan. Jo tosin venäläinen anarkisti ja Karl Marxin kilpailija Mihail Bakunin kirjoitti kirjan "Gosudarstvennost i anarhia" (engl. "Statism and Anarchy"), jossa hän syytti bolševikkien aateisää Karl Marxia saksalaisen etatismin edustajaksi. Valtiojohtoinen malli oli käytössä erityisesti fasismissa ja kansallissosialismissa.


title: Valtiojohtoisuus

text: Englannin kielestä lainattu termi "statismi" tarkoittaa samaa. Sitä käytetään useimmiten poleemisesti tai provosoivasti valtiollisen väliintulon vastustajien puolelta. Usein statismisyytteeseen liittyy väite, että yksilön oikeuksia rikotaan "yhteisen hyvän" nimissä.


title: Valtiojohtoisuus

text: Erään näkemyksen mukaan valtiojohtoisuudessa syntyy yhteisö, joka pakottaa yhteistyöhön eikä ole vapaaehtoinen.


title: Valtiojohtoisuus

text: Valtiojohtoisuuden kannattajia löytyy niin oikeistosta kuin vasemmistostakin.


title: Valtiojohtoisuus

text: Statismin täydellinen vastakohta on anarkismi, mutta myös yksilökeskeisyyttä painottavat libertaarit ja liberaalit vastustavat valtion puuttumista ihmisen elämään, ainakaan ilman painavia perusteita.


title: Electronic Frontier Finland

text: Electronic Frontier Finland ry eli EFFI on vuonna 2001 perustettu suomalainen yhdistys, jonka perustivat kolme teknologialakimiestä Herkko Hietanen, Ville Oksanen ja Mikko Välimäki. Yhdistyksen tavoitteena on puolustaa kansalaisten oikeuksia erityisesti Internetissä ja muutenkin tietotekniikkaan liittyvissä asioissa. Sen esikuvana on vuodesta 1990 lähtien toiminut yhdysvaltalainen Electronic Frontier Foundation (EFF). EFFIn hallitukseen ja aktiivijäseniin lukeutuu useita tietotekniikan ja juridiikan asiantuntijoita. Yhdistyksellä oli vuoden 2017 lopulla noin 1 600 jäsentä ja sen puheenjohtajana toimii Leena Romppainen.


title: Electronic Frontier Finland

text: EFFI on ottanut kantaa muun muassa ohjelmistopatentteihin, Internetin yksityisyys-, tekijänoikeus- ja sananvapauskysymyksiin, sähköiseen äänestykseen, CD-levyjen kopiosuojaukseen ja roskapostiin. Esimerkiksi EFFIn ohjelmistopatentteja vastustava vetoomus keräsi viikon aikana runsaat 2 000 allekirjoitusta ja se luovutettiin eduskunnalle marraskuussa 2003. Teletietojen tallennusvelvollisuutta vastustanut vetoomus keräsi puolestaan yli 8 000 allekirjoitusta ja luovutettiin syyskuussa 2004.


title: Electronic Frontier Finland

text: EFFI myöntää yksityisyyden loukkaajille Suomessa vuosittain jaettavat Isoveli-palkinnon. Palkinto on kansallinen versio ihmisoikeusjärjestö Privacy Internationalin vuotuista Big Brother -palkinnosta. Samassa yhteydessä Suomessa jaetaan myös Winston Smithin mukaan nimetty palkinto yksityisyyden suojaa ja demokratian toteutumista edistäneelle taholle tai henkilölle.


title: Electronic Frontier Finland

text: Effi on yksi European Digital Rights -yhdistyksen ("EDRI") perustajajäsenistä.


title: Kairo

text: Kairo (, "al-Qāhira" eli ’voittoisa’) on Egyptin pääkaupunki. Se sijaitsee Niilin itärannalla Pohjois-Egyptissä. Kaupungin väkiluku on lähes 8 miljoonaa ja sitä ympäröivällä metropolialueella elää arviolta 16–20 miljoonaa ihmistä. Puhuttaessa Kairosta, viitataan usein suur-Kairoon, joka käsittää myös esimerkiksi länsirannalla sijaitsevan Gizan. Kairo on lähi-idän suurin ja Afrikan toiseksi suurin kaupunki Lagosin jälkeen. Se on myös arabimaiden kulttuurinen, taloudellinen ja poliittinen keskus. Asukkaat käyttävät Kairosta yleensä nimitystä "Misr", joka tarkoittaa ’Egyptiä’. Kairo on UNESCO:n maailmanperintökohde.


title: Kairo

text: Kairo sijaitsee Niilin laakso- ja suistoalueen rajalla ja levittäytyy joen itärannalle ja saarille. Kaupungin länsipuolella Niilin vastarannalla sijaitsee Gizan kaupunki. Kaupungin itäpuolella kohoavat Muqattamvuoret, jotka suojasivat aikaisemmin kaupunkia hyökkääjiltä mutta estävät nykyään sitä laajenemasta itään. Kairosta on matkaa etelään Sudanin vastaiselle rajalle 850 km ja pohjoiseen Välimeren rannikolle 200 km.


title: Kairo

text: Kaupungin kohdalla on Niilissä kaksi saarta, Gezira ja Ar Rawda. Geziran saari on 1,5 km leveä ja 3 km pitkä ja siellä on Zamalekin hienostoalue, jossa sijaitsee useita edustustoja (myös Suomen suurlähetystö), residenssejä, hotelleja, ravintoloita sekä pankkeja. Toinen ulkomaalaisten ja varakkaiden egyptiläisten asuttama alue on Etelä-Kairossa sijaitseva Maadi, joka on enemmän lapsiperheiden suosiossa.


title: Kairo

text: Kairon ilmasto on lämmin ja kuiva ja se sijaitsee subtrooppisella vyöhykkeellä, kuten koko Egypti. Kaupungissa sataa vettä vain 6–10 päivänä vuodessa ja silloinkin kuuroittain, noin viisi minuuttia kerrallaan. Kesä–lokakuussa lämpötila on yli 30 °C päivällä ja 15–20 °C yöllä ja joulu–maaliskuussa keskimäärin 20 °C päivällä ja alle 10 °C yöllä. Maalis–toukokuussa Egyptissä on hiekkamyrskyjä, jotka lennättävät Saharan hiekkaa myös Kairoon.


title: Kairo

text: Kairo on maailman saastuneimpia suurkaupunkeja: kaupungin ilmansaasteiden pitoisuudet ylittävät suositellut raja-arvot kymmen–satakertaisesti.


title: Kairo

text: Kairon alueella oli asutusta jo 6 000 vuotta sitten. Nykyinen kaupunki perustettiin kuitenkin vasta vuonna 969, kun seutu joutui šiialaisten fatimidien haltuun. Heidän valtakaudellaan Kairoon rakennettiin Al Ahzarin moskeija islamin keskukseksi. Vuonna 1171 Egyptin sulttaaniksi nousi Saladin, joka muutti Al Ahzarin moskeijan sunnalaiseksi ja rakensi Muqattamvuorille linnakkeen, Kairon sitadellin. Hänen perustamansa hallitsijasuku aijubidit hallitsi Kairoa seuraavat sata vuotta ja laajensi kaupunkia, kunnes mamelukit syrjäyttivät heidät 1250.


title: Kairo

text: Mamelukkien valtakaudella 1200–1500-luvulla Kairosta kehittyi idän ja lännen välisen kaupan merkittävä solmukohta ja yksi silloisen maailman rikkaimmista kaupungeista. Kaupungissa eli lopulta noin 600 000 ihmistä. Mamelukit rakensivat kaupunkiin kauniita moskeijoita ja siitä tuli islamilaisen kulttuurin tärkeä keskus.


title: Kairo

text: Vuonna 1517 Egypti joutui Konstantinopolista käsin hallinneiden osmanien haltuun kolmeksisadaksi vuodeksi, joiden aikana maa köyhtyi ja Kairo rappeutui. Lopulta Napoleon Bonaparte valloitti kaupungin 1798 Ranskalle. Ranskalaisten miehitys päättyi kuitenkin jo 1801, kun osmanit ja britit kukistivat heidät.


title: Kairo

text: Ranskalaisten jälkeen Egyptin käskynhaltijaksi nousi makedonialainen Muhammad Ali, joka surmasi 470 mamelukkijohtajaa sitadelissa 1811 ja vakiinnutti siten asemansa Egyptin johtajana. 1800-luvulla Kairo kohentui jälleen ja sen väkiluku alkoi kasvaa nopeasti, kun Suezin kanava rakennettiin. Siitä tuli johtava Euroopan, Aasian ja Afrikan välisen kaupan keskus.


title: Kairo

text: Britit alkoivat ohjata Egyptin taloutta 1800-luvun puolessavälissä ja maa joutui käytännössä heidän valtaansa, vaikka se säilyi nimellisesti Turkin provinssina. Britit rakensivat Kairoon uuden eurooppalaistyylisen keskuksen. Tyytymättömyys Englannin ylivaltaa kohden kasvoi ensimmäisen maailmansodan aikana ja britit joutuivat tunnustamaan Egyptin itsenäisyyden vuonna 1922. Egypti pysyi kuitenkin brittien ohjauksessa Gamal Abdel Nasserin valtaannousuun saakka vuonna 1954. Toisen maailmansodan aikana pidettiin Kairon toinen konferenssi ("SEXTANT"), jossa käsiteltiin Turkin mahdollista osallistumista sotaan liittoutuneiden puolella.


title: Kairo

text: Vuonna 1964 Kairossa pidettiin Arabiliiton kokous, jonka myötä sovittiin rahoituksesta Palestiinan vapautusjärjestön perustamiseksi. Nasserin jälkeen Egyptin johtajaksi nousi vuonna 1970 Anwar Sadat, jonka ääri-islamistit salamurhasivat lokakuussa 1981. Sadatin seuraaja Hosni Mubarak oli Egyptin presidentti 11. helmikuuta 2011 asti. Hänen hallituskaudellaan Arabiliiton päämaja siirtyi takaisin Kairoon vuonna 1989.


title: Kairo

text: Viime vuosikymmeninä Kairon väkiluku on kasvanut nopeasti, eikä kaupungin asuntotuotanto vastaa tarvetta. Kaupungissa syntyy joka vuosi yli 350 000 lasta, ja lähes 50 % väestöstä on alle 20-vuotiaita. Kairon ahtauteen, saasteisiin ja väestönkasvuun vedoten Egyptin hallitus ilmoitti maaliskuussa 2015 aikeestaan rakentaa Egyptille uuden pääkaupungin.


title: Kairo

text: Kairon (kuten koko Egyptin) väestöstä arviolta 10 % on koptilaisia, loput ovat muslimeja.


title: Kairo

text: Kairon merkittävimmät elinkeinot ovat julkiset palvelut, turismi, elintarvike- ja juomateollisuus, tekstiili-, nahka- ja vaateteollisuus, kemianteollisuus, tupakkateollisuus, muoviteollisuus, rakennusteollisuus, kiinteistökauppa sekä pankki- ja vakuutuslaitos.


title: Kairo

text: Kairossa on tällä hetkellä kolme metrolinjaa ja neljäs linja on rakenteilla. Kolmannen metrolinjan ensimmäinen vaihe avattiin helmikuussa 2012 ja toinen vaihe on suunniteltu avattavaksi lokakuussa 2013. Metrot ovat nopeita, kulkevat säännöllisesti ja yksi käynti laiturialueella (rajaton määrä vaihtoja) maksaa yhden Egyptin punnan. Metro on yleensä erittäin täynnä ja naisille on varattu pari omaa vaunua.


title: Kairo

text: Kairon liikenne on kaoottista ja ihmisiä kuolee onnettomuuksissa usein. Liikennelakia uudistettiin syksyllä 2008, mutta sillä oli hyvin vähän vaikutusta liikenteeseen, joten Kairon kaduilla liikkuessa on syytä noudattaa erityistä varovaisuutta.


title: Kairo

text: Kairon kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin 15 kilometriä keskustasta koilliseen.


title: Kairo

text: Kairon tunnetuimpia turistikohteita ovat islamilainen kaupunginosa, koptilainen kaupunginosa, Egyptiläinen museo, Citadelin linnake ja Khan el-Khalilin basaarialue. Egyptiläisessä museossa on yhdentoista egyptiläisen kuningattaren ja kuninkaan muumiot sekä laaja kokoelma Tutankhamonin hauta-aarteita.


title: Kairo

text: Zamalekin saaren eteläosassa, Gezirassa, on kansallinen kulttuurikeskus, johon kuuluu myös vuonna 1988 valmistunut Kairon oopperatalo. Aikaisempi Khedivial-oopperatalo tuhoutui tulipalossa vuonna 1971.


title: Kairo

text: Naapurikaupungissa Gizassa sijaitsevat Gizan pyramidit. Muinaisen Egyptin vanhan valtakunnan pääkaupunki Memfis sijaitsi myös lähellä nykyistä Kairoa.


title: Kairo

text: Kairolla on useita ystävyyskaupunkeja, muun muassa:


title: Siivetönruokki

text:
Siivetönruokki, jota on kutsuttu myös nimillä jättiläisruokki ja isoruokki, ("Pinguinus impennis", aiemmin "Alca impennis") on sukupuuttoon kuollut, ruokkien heimoon kuulunut suurikokoinen lintulaji. Pingviinit ovat saaneet nimensä siivetönruokin kymrinkielisen nimen "pen gwyn" (sananmukaisesti käännettynä 'valkea pää' viitaten sen pään näkyvään valkoiseen laikkuun) mukaan.
75–90 senttimetrin pituinen ja 5 kilogramman painoinen lentokyvytön siivetönruokki oli ruokeista suurin. Nimestään huolimatta se ei ollut täysin siivetön, mutta sen surkastuneet siivet olivat vain noin 17 senttimetrin mittaiset.


title: Siivetönruokki

text: Siivetönruokki ja pingviinit ovat esimerkki konvergentista evoluutiosta, jossa eliöt jotka eivät ole toisilleen läheistä sukua kehittävät samantapaisia piirteitä samankaltaisen elinympäristönsä ja ekologisen lokeronsa ansiosta. Lentokyvyttöminä, kalaa syövinä viileän ilmanalan merilintuina siivetönruokit elivät vastaavassa ekologisessa lokerossa kuin eteläisen pallonpuoliskon pingviinit, mikä johti myös niiden elintapojen ja ulkonäön samankaltaisuuteen.


title: Siivetönruokki

text: Siivetönruokkia esiintyi aikoinaan runsaslukuisesti Pohjois-Atlantin alueella eli Kanadan itärannikon saarilla, Grönlannissa, Islannissa, Norjassa, Britteinsaarilla ja Itämerellä.


title: Siivetönruokki

text:
Ruotsin Uddevallasta on löydetty eräästä sorakuopasta siivetönruokin luuranko, jonka arvioidaan olevan 3 000–4 000 vuotta vanha. Löydön perusteella on päätelty, että laji olisi esiintynyt viime jääkauden jälkeisenä aikana myös Ruotsin länsirannikolla. Siivetönruokin mahdollisesta pesimisestä siellä ei kuitenkaan ole tietoa. Vielä historiallisella ajalla laji oli säännöllinen vieras eteläisen Ruotsin rannikolla. Tästä on olemassa jopa kirjattu havainto, joka on tehty 18. joulukuuta 1783 Bohusläänin Mollösundissa.
Siivetönruokki eli yhdyskunnissa. Se oli erinomainen uimari ja käytti lyhyitä siipiään uidessaan veden alla. Toisin kuin muut ruokit, siivetönruokki ei kyennyt lentämään, mikä teki siitä helppoa riistaa ihmisille.