title: Oulun Kärpät (yritys)

text: Säätiö sai perustamisluvan 11.6.2002 Oulun Kärpät ry:n toimistolla. Kärppä-säätiön ensimmäisenä puheenjohtajana toimi teollisuusneuvos Seppo Arponen (2001–2009). Arposen niemeä kantava stipendirahasto ”Seppo Arposen stipendirahasto” myöntää stipendejä lahjakkaille junioreille, urheilumenestyksen tai jääkiekon hyväksi tehdyn merkittävän teon perusteella. Säätiön nykyinen puheenjohtaja on toimitusjohtaja Heikki Airio (2009–). Kärppä-säätiö myöntää tukea hakemuksen perusteella pääosin projektiluonteisiin kohteisiin. Käytännössä tuki on enintään puolet kuluista. Tukimuodot ovat avustus, apuraha, stipendi ja toiminnallinen tuki. Kärppä-säätiö lahjoitti vuonna 2007 kaikille Oulun ja Lapin läänissä junioritoimintaa harjoittaville jääkiekkoseuroille 108 maalivahdin varusteet varustekasseineen. Vuosina 2003–2010 säätiö on myöntänyt tukea noin 300 000 euroa.


title: Oulun Kärpät (yritys)

text:
Hallituksen jäsenet ovat Heikki Airio, pj. Jouni Kukkonen, vp. Sampo Anttila, Harri Martinmäki, Timo Heikkinen, Heikki Kontsas, Juha Juntunen, Timo Levo, Suvi Linden, Matti Pörhö ja Arto Ylimartimo. Säätiön asiamiehenä ja hallituksen sihteerinä toimii Pasi Hagman.
Tilikaudella 2007–2008 yhtiön liikevaihto jakaantui seuraavasti:


title: Oulun Kärpät (yritys)

text: Tilikaudella 2009–2010 yhtiön liikevaihto jakaantui seuraavasti:


title: Tchibanga

text: Tchibanga on eteläisessä Gabonissa sijaitsevan Nyangan provinssin pääkaupunki. Siellä on noin 15 000 gabonilaista asukasta, mutta myös huomattava määrä Kongon tasavallasta tulleita pakolaisia. Kaupunki sijaitsee Nyanga-joen rannikolla ja lähellä Ivelan putouksia. Kaupungissa on lentokenttä.


title: Nyanga

text: Nyanga tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Tenho Saurén

text: Tenho Tuure Saurén (1. syyskuuta 1926 Viiala, Akaa – 21. maaliskuuta 2001 Tampere) oli suomalainen näyttelijä. Tunnetuin Saurénin rooleista oli konstaapeli Reinikainen televisiosarjoissa "Tankki täyteen" ja "Reinikainen". Hänet valittiin vuoden 1982 Venla-gaalassa yleisöäänestyksessä vuoden parhaaksi esiintyjäksi, sekä Telvis-gaalassa vuoden suomalaiseksi hauskuuttajaksi. Saurén oli Tampereen Työväen Teatterin näyttelijöitä.


title: Tenho Saurén

text: Saurén esitti Niemen isäntää TV-sarjassa Rintamäkeläiset ja Mr. Blinkiä Pertsassa ja Kilussa. Saurén näytteli myös porilaisen ohjaajan Visa Mäkisen komediaelokuvissa "Mitäs me sankarit" (1980), "Kaikenlaisia karkulaisia" (1981), "Likainen puolitusina" (1982) ja "Agentti 000 ja kuoleman kurvit" (1983). Saurén vieraili myös lastenohjelma "Pelle Hermannissa" yhden jakson verran, reinikaismaisena poliisina. Reinikaisen kaltaisen poliisin roolissa hänet nähdään myös Spede Pasasen elokuvassa "Tup-akka-lakko" sekä Visa Mäkisen elokuvassa "Mitäs me sankarit".


title: Tenho Saurén

text: Saurén julkaisi myös "Yleisön pyynnöstä parhaat! Tunti perusteellista naurua" -äänitteen jossa hän kertoo vitsejä Reinikaisen roolissa. Myös "Blyysit läikkyy" -huumorikasetti oli Reinikaisen tai Saurénin soolo, mutta hän julkaisi useita c-kasetteja myös yhdessä Tauno Karvosen kanssa, joka näytteli Sulo Vilénin hahmoa "Tankki täyteen" -sarjassa. Visa Mäkisen tuottamat kasetit ylsivät myynniltään timantti- ja kultalevylukemiin. Kasettien lisäksi Saurén julkaisi yhden vitsikirjan nimeltä "Kovat piipussa".


title: Tenho Saurén

text: Saurénin isä Frans oli maalarimestari ja äiti Anna (o.s. Iwendorff) oli töissä Viialan viilatehtaalla. Perheessä oli Tenhon lisäksi lapset Tuula (s. 1924) ja Touko (s. 1925). Koulun jälkeen Saurén meni töihin Osuusliike Voiman liikkeeseen ja valmistui myymälänhoitajaksi. Hän aloitti näyttelemisen Viialan työväentalolla. 1950-luvun lopulla Saurén toimi Valkeakoskella leipomon autonkuljettajana näytellen joitakin rooleja Valkeakosken teatterissa. Hän oli tuolloin muutaman vuoden naimisissa Lea Kirkisen kanssa. Vuonna 1962 Saurén meni naimisiin Kaarina Kallionpään kanssa. Heillä oli kaksi lasta Kimmo (s. 1963) ja Marko (s. 1965). Avioliitto kesti vuoteen 1982.


title: Tenho Saurén

text: Vuonna 1965 Saurén sai ensimmäisen ammattikiinnityksensä Savonlinnan teatteriin, jossa hän näytteli miespääosia mm. näytelmissä "Ikiliikkuja" ja "Eilen syntynyt". Savonlinnasta hän siirtyi Lappeenrannan kaupunginteatteriin ja sieltä vuonna 1973 Tampereen Työväen Teatteriin. Ensimmäiset TV-roolit olivat Rintamäkeläiset-sarjassa. Tankki täyteen ja Reinikainen-sarjojen menestyksen myötä Saurén valittiin vuoden 1982 Venla-gaalan yleisöäänestyksessä vuoden parhaaksi esiintyjäksi ja Telvis-gaalassa vuoden suomalaiseksi hauskuuttajaksi. Menestyksen myötä hän kiersi eri puolella Suomea keikoilla esittäen Reinikaisen hahmoa. Saurén jäi eläkkeelle 1980-luvun puolivälissä. Hän sairastui sokeritautiin ja halvaantui osittain. Viimeiset vuotensa hän vietti palvelutalossa ja Ylöjärven terveyskeskuksen vuodeosastolla. Saurén on haudattu Ylöjärven hautausmaalle.


title: The Kids Aren’t Alright

text: The Kids Aren`t Alright on yhdysvaltalaisen The Offspring -yhtyeen kappale ja kolmas single albumilta "Americana". Se julkaistiin 31. elokuuta 1999. Vaikka single ei ilmestyessään ollut kovin suuri kaupallinen menestys, nykyisin se on Offspringin soitetuin kappale muun muassa Spotifyssa.


title: The Kids Aren’t Alright

text: Kappale kertoo nimensä mukaisesti nykynuorison muuttumisesta huonompaan suuntaan. Kappaleen nimi on viittaus The Whon kappaleeseen "The Kids Are Alright".


title: Victoria (Kanada)

text: Victoria on Kanadassa sijaitsevan Brittiläisen Kolumbian provinssin pääkaupunki. Se sijaitsee Vancouverinsaarella, ja on yksi Brittiläisen Kolumbian suosituimmista turistikohteista. Kaupungin väkiluku on noin 80 000 ja sitä ympäröivällä metropolialueella elää yli 360 000 ihmistä (2011).


title: Victoria (Kanada)

text: Victoriassa vallitsee lauhkea ilmasto, ja se on Kanadan aurinkoisimpia kaupunkeja. Talvet ovat leutoja ja sateisia – joulukuu on sateisin kuukausi – ja kesät hyvin kuivia. Suotuisan ilmastonsa vuoksi Victoria on saanut lempinimen ”City of Gardens” eli ”puutarhakaupunki”, sillä siellä menestyvät monet kasvilajit, jotka ovat harvinaisia muualla Kanadassa.


title: Victoria (Kanada)

text: Victorialla on neljä ystävyyskaupunkia: Napier Uudessa-Seelannissa, Suzhou Kiinassa, Habarovsk Venäjällä ja Morioka Japanissa.


title: Sei Shōnagon

text: Sei Shōnagon (, 966(?) – 1025(?)) oli japanilainen Heian-kauden hovinainen. Hänet tunnetaan "Tyynynaluskirjasta" (1002), muistikirjasta, jossa hän kuvailee hovin ja aikakautensa elämää, omia tuntemuksiaan ja ajatuksiaan sekä kuuluisimpana listaa ympäristöönsä kuuluneita asioita.


title: Sei Shōnagon

text:
Shōnagonin elämästä "Tyynynaluskirjaa" lukuun ottamatta ei tiedetä juuri mitään. Hän toimi keisarinna Fujiwara-no-Sadakon seuranaisena luultavasti vuodesta 990 ja tiettävästi lähti hovista keisarinnan kuoltua vuonna 1000.
Heian-kauden tapaan Sei Shōnagon ei ole oikea nimi, vaan eräänlainen lempinimi. ”Sei” viittaa Kiyowara-klaanin nimessä käytetyn "kanji"-merkin kiinalaiseen lukutapaan ja ”Shōnagon” alempaan neuvonantajaan, joka ilmeisesti oli miespuolisen sukulaisen virka hovissa.


title: Sei Shōnagon

text: Mia Kankimäki on kirjoittanut Sei Shōnagonista romaanin "Asioita jotka saavat sydämen lyömään nopeammin" (2013).


title: Sei Shōnagon

text: Peter Greenaway ohjaasi Sei Shōnagon kirjasta elokuvan "The Pillow Book" (1996).


title: Herman Lindqvist

text: Herman Lindqvist (s. 1. huhtikuuta 1943 Tukholma) on ruotsalainen populaarihistoriaan keskittyvä kirjailija. Hänen kirjojaan ovat muun muassa "Napoléon" ja "Ruotsin historia". Taitavana historian elävöittäjänä pidetty Lindqvist tunnetaan myös historia-aiheisista TV-ohjelmistaan.


title: Herman Lindqvist

text: Lindqvist vietti nuoruutensa Helsingissä ja nykyään hän asuu Ranskassa, Chambourcyssa. Hän on työskennellyt ulkomaankirjeenvaihtajana muun muassa Tokiossa, Madridissa ja Pariisissa. Hän on myös Aftonbladetin kolumnisti ja on usein Ruotsin mediassa tuonut Suomen ja suomalaisuuden esiin positiivisessa valossa. Hänen mielestään "Ruotsi-Suomi" ei ollut kaksi erillistä valtakuntaa yhdessä, vaan aidosti yksi valtakunta. Hän arvostaa paljon ruotsinsuomalaisia ja pitää heitä nyky-Ruotsin voimavarana.


title: Herman Lindqvist

text: Lindqvist herätti paljon huomiota kannattaessaan kolumnissaan Aftonbladetissa 1998 kuolemanrangaistusta esimerkiksi rikoksista ihmisyyttä vastaan (Adolf Hitler ja Jugoslavian sotarikokset). Häntä on kritisoitu hänen kehotettuaan ruotsalaisia olemaan ylpeitä kansakunnastaan ja osoittamaan tämän esimerkiksi Ruotsin kansallispäivänä 6. kesäkuuta. Hän on myös ollut surullinen siitä, että Ruotsi ei enää ole niin ruotsalainen kuin hän toivoisi sen olevan.


title: Pathétique

text: Pathétique (ranskaa, ) on lisänimi kahdelle kuuluisalle musiikkiteokselle:


title: Kiinankääpiöhamsteri

text: Kiinankääpiöhamsteri ("Cricetulus griseus" tai "C. barabensis") on pienikokoinen hamsterilaji, jota pidetään myös lemmikkieläimenä. Se eroaa ulkomuodoltaan selkeästi "Phodopus"-suvun kääpiöhamstereista: se on paljon kapeampi ja pitkulaisempi. Sen häntä on 2–3 senttimetrin pituinen. Pää on kolmion muotoinen, ja se kiinnittyy vartaloon lyhyellä kaulalla. Silmät ovat pyöreät. Korvat ovat pienet ja pyöreät, joiden reunat ovat valkoiset. Turkki on lyhyt ja tiheä. Vartalon pituus on n. 10-12 cm, paino n. 30-40 g. Olemukseltaan kiinankääpiöhamsteri on muihin hamstereihin verrattuna ketterämpi ja hiirimäisempi.


title: Kiinankääpiöhamsteri

text: Kiinankääpiöhamsteri on luonteeltaan kultahamsterin ja talvikon tavoin erakko. Tavallisesti se on myös ujo. Kiinankääpiöhamsterilla on tapana kiertyä mielellään ihmisen sormen ympäri hännällään ja vartalollaan.


title: Kiinankääpiöhamsteri

text: Kiinankääpiöhamstereita on vain kahden värisiä. Yleisimmästä värityksestä käytetään nimitystä "normaali". Normaalin värinen kiinankääpiö on vatsapuolelta luonnonvalkoinen ja muutoin kastanjanruskea. Lajilla esiintyy myös yhtä kuviotyyppiä, josta käytetään nimitystä "laikukas". Tällaisen kiinankääpiöhamsterin turkissa on normaali-värisiä laikkuja, mutta muutoin se on valkoinen. Kummassakin tapauksessa hamsterilla on selkäjuova silmien välistä hännän päähän.


title: Seppo Matela

text: Seppo Tapani Matela (s. 6. lokakuuta 1943 Oulu) on suomalainen entinen kestävyysjuoksija. Hän edusti seuratasolla huippuvuosinaan Oulun Pyrintöä ja sen jälkeen Oulun NMKY:n yleisurheilijoita ja Oulun Tarmoa.


title: Seppo Matela

text: Matela voitti Suomen mestaruuden 5 000 metrin juoksussa 1968 (aika 14.13,2) ja 10 000 metrillä 1972 (aika 28.54,0). Hän saavutti SM-pronssia 5 000 metrillä vuosina 1967 ja 1973 sekä 10 000 metrillä vuonna 1971.


title: Gurmat

text: Gurmat ovat Burkina Fason itäosassa Fada N'gourman kaupungin lähistöllä, Pohjois-Togossa sekä Ghanan, Nigerin ja Beninin rajaseuduilla asuva kansa. Läheisiä sukukansoja ovat kaselet, konkombat, tšambat ja mobot. Vuonna 1983 niitä arvioitiin olevan yhteensä yli miljoona henkeä.


title: Gurmat

text: Gurmat puhuvat gurilaista kieltä. Pääelinkeinoja ovat maanviljely ja karjanhoito. Monet käyvät ansiotöissä Togon ja Ghanan eteläosien plantaaseilla. Suurin osa kansasta harjoittaa perinteistä uskontoa, osa on muslimeita.


title: Koivisto (Leningradin alue)

text: Koivisto eli Primorsk () on kaupunki ja sitä ympäröivä kaupunkikunta Viipurin piirissä Leningradin alueella Venäjällä. Koiviston kaupunki sijaitsee Suomenlahden rannalla, Viipurinlahden suulla, 137 km:n päässä Pietarista luoteeseen. Aikanaan nykyisen kaupungin paikalla sijaitsi Suomelle kuulunut Koiviston kauppala.


title: Koivisto (Leningradin alue)

text: Koiviston kunta kattaa lisäksi osan entisen Koiviston maalaiskunnan aluetta, mukaan lukien kaupungin edustalla olevat suuret Koiviston saaret, sekä osan entisten Kuolemajärven ja Uudenkirkon kuntien alueista. Kunnan pinta-ala on noin 900 neliökilometriä, tästä Suomenlahden vesialuetta noin 400 ja metsämaata 400 neliökilometriä.


title: Koivisto (Leningradin alue)

text: Koivistossa on 2000-luvun alussa rakennettu suuri Koiviston öljysatama, joka on Itämeren öljyputken päätepiste ja nykyään Venäjän suurin öljyn vientisatama. Terminaali sijaitsee noin 6 kilometrin päässä kaupungista kaakkoon, Karasevkan (Penttilän) taajaman kaakkoispuolella.Kaupunki perustettiin talvisodan jälkeen 1940, mutta palautui Suomelle jatkosodan ajaksi. Kaupungin venäjänkielinen nimi muutettiin Koivistosta Primorskiksi Venäjän SFNT:n korkeimman neuvoston puhemiehistön päätöksellä 1948. Nykyiset rajansa Koiviston kunta sai kuntauudistuksessa vuonna 2006, jolloin Koiviston kaupunkiin liitettiin Akkalan (Krasnaja Dolina) ja Humaljoen (Jermilovo) kylähallintoalueet.


title: Koivisto (Leningradin alue)

text: Koiviston kaupungissa asui Venäjän väestönlaskennan mukaan 6 122 henkeä (2010). Koiviston kunnassa oli noin 10 000 asukasta vuonna 2008. Kunnan hallintokeskuksen, Koiviston (ven. Primorskin) kaupungin, lisäksi siihen luetaan nykyään asutuskeskuksina 14 maaseututaajamaa ("selskije poselenije") ja kolme kylää ("derevnja"):


title: Konstantin Volkov

text: Konstantin Jurjevitš Volkov (s. 28. helmikuuta 1960 Irkutsk, Neuvostoliitto) on venäläinen seiväshyppääjä, joka edusti aktiiviuransa aikana Neuvostoliittoa.


title: Konstantin Volkov

text: Volkovin parhaat saavutukset olivat sisäratojen EM-kulta 1980 Sindelfingenistä, kaksi sisäratojen EM-hopeaa (1979 Wienistä ja 1982 Milanosta), olympiahopea Moskovasta 1980 ja ulkoratojen MM-hopea Helsingistä 1983.


title: Konstantin Volkov

text: Volkovin henkilökohtainen ennätys oli 5,85 metriä, jonka hän ylitti vuonna 1984.


title: Kanada-päivä

text: Kanada-päivä (, ) on Kanadan kansallispäivä, jota juhlitaan vuosittain 1. heinäkuuta. Kanada-päivä on kansallinen juhlapäivä, jota juhlitaan kaikissa provinsseissa ja territorioissa.


title: Kanada-päivä

text: Kanada-päivä juhlii kolmen brittiläisen territorion – Kanadan provinssin (eteläinen Ontario ja eteläinen Québec), Nova Scotian ja New Brunswickin – yhdistymistä liittovaltioksi 1. heinäkuuta 1867.


title: Kanada-päivä

text: Juhlapäivä otettiin virallisesti käyttöön vuonna 1879. Aluksi siitä käytettiin nimeä "Dominion Day" ("’dominiopäivä’"), joka viittaa – ajalla, jolloin valtioliiton alullepanijat eivät uskaltaneet käyttää sellaista nimeä kuten "Kanadan kuningaskunta" – poliittista liittoa tarkoittavaan sanaan "dominio". Nimi vaihdettiin Kanada-päiväksi 27. lokakuuta 1982.


title: Kanada-päivä

text: Dominiopäivänä vuonna 1923 pantiin toimeen suurimman osan kiinalaisten maahanmuutosta kieltävä laki. Monet kanadankiinalaiset käyttivät päivästä nimeä "nöyryytyspäivä" ja kieltäytyivät juhlimasta sitä, kunnes laki kumottiin vuonna 1947.


title: Kanada-päivä

text: Newfoundland ja Labradorissa päivä tunnetaan muistopäivänä ("Memorial Day"), jossa muistellaan Newfoundlandin rykmentin suuria menetyksiä Sommen taistelun ensimmäisenä päivänä ensimmäisessä maailmansodassa.


title: Kanada-päivä

text: Kanada-päivälle on tyypillistä isänmaalliset juhlamenot. Useimmat kaupungit järjestävät omat juhlansa, joissa esiintyy usein ilotulituksia. Ohjelmanumeroissa on yleensä kanadalainen teema. Monilla ihmisillä on juhlinnassa mukanaan Kanadan lippuja, ja jotkut jopa maalaavat naamansa Kanadan kansallisväreillä, punaisella ja valkoisella. Montreal tunnetaan suurimpana juhlakaupunkina. Erityisesti Ottawassa juhlintaan käytetään paljon rahaa. Siellä joka vuosi sadattuhannet juhlijat kokoontuvat parlamenttikukkulalle juhlimaan.


title: Kultapiisku

text: Kultapiisku ("Solidago virgaurea") on keski- ja myöhäiskesästä kukkiva, monivuotinen asterikasvi. Kultapiisku on kauppayrtti.


title: Kultapiisku

text: Toisinaan kultapiisku on vain vaaksankorkuinen ja kukinnoiltaan vaatimaton, mutta se voi kasvaa myös metrin korkuiseksi, komeasti kukkivaksi ja monivartiseksi pensaaksi. Kultapiiskun tyvilehdet ovat kapeansoikeita ja sahalaitaisia, kun taas varsilehdet ovat kapeat ja ruodittomat.


title: Kultapiisku

text: Kultapiisku viihtyy monenlaisissa kasvuympäristöissä, ja sen saattaa tavata esimerkiksi tienvierustalta, kangasmetsästä tai lettosuolta. Se esiintyykin yleisenä koko Suomessa.


title: Kultapiisku

text: Pohjois-Suomessa kasvaa yleisesti kultapiiskun alalajia eli pohjankultapiiskua ("Solidago virgaurea" ssp. "alpestris"), joka on matalampi ja suurikukkaisempi.


title: Pyhänpään kalliomaalaukset

text: Pyhänpään kalliomaalaukset sijaitsevat Kuhmoisten Lästilän kylässä, Päijänteen länsirannalla Judinsalonselän alueella, itään pistävän laajan Pyhänpää nimisen niemen itäkärjen tuntumassa. Kalliomaalaukset ovat pahoin haalistuneita, mutta kuviot voi erottaa huolellisella katsomisella. Digitaalikuvien vahvistaminen paljastaa muistakin kalliomaalauksista tuttuja merkkiyhdistelmiä. Merkit ajoitetaan kivikautisiksi.


title: Pyhänpään kalliomaalaukset

text: Pekka Kivikäs löysi ensimmäisen maalauksen vuonna 1992 . Vuonna 1996 Pekka Kivikäs, Seppo Kinos ja Timo Sepänmaa dokumentoivat ensimmäistä maalausta (nro I) tarkastusmatkalla, jolloin he havaitsivat toisen maalauksen (nro II) noin 10 metrin päässä ensimmäisestä. Tältä maalaukselta Kivikäs, Kinos, Sepänmaa ja Eero Siljander harjasivat seuraavana vuonna jäkäläkerroksen pois ja vaaitsivat kuvioiden korkeudet merenpinnasta. Mirja Miettinen tarkasti maalaukset myös vuonna 1997. Vuonna 2002 Petteri Pietiläinen suoritti vielä kuvioiden inventoinnin.


title: Pyhänpään kalliomaalaukset

text: Maalauskallio sijaitsee 120 metriä lounaaseen Pyhänpään niemen kärjestä ja se aukeaa kaakkoon. Kuuden metrin pystykallion alla on suurta louhikkoa. Kuvat sijaitsevat kallion alaosan tasanteen yllä noin 10 metrin etäisyydellä toisistaan. Paikalla on hieno näkymä yli Päijänteen suuren selän.


title: Pyhänpään kalliomaalaukset

text:
Pohjoisempi kuvakenttä (nro I) on rosoisella kalliopinnalla ja on osin tuhoutunut. Rosoisuus saattaa johtua pakkasrapautumisesta. Maalauskuviot sijaitsevat 90,16 − 90,70 metriä merenpinnan yläpuolella ja noin 9 metriä järven pinnan yläpuolella. Huonosti erottuvat maalaukset esittänevät kahta ihmishahmoa.
Eteläisempi kuvakenttä (nro II), joka on edellistä ylempänä, antaa katsojalle enemmän. Vaikka kuvat ovat jo haalistuneita, saadaan ne selvästi näkyviin vahvistamalla digitaalivalokuvan punaista väriä. Osa kuvioista voidaan erotta myös paljain silmin sopivan kostealla säällä. Ylinnä erottuu puolimetrinen vinoristi, jonka oikealla puolella on punaväriläiskiä. Näiden alla on kaksi yhtenäisellä tyylillä maalattua niin sanottua venekuviota. Niiden pohjalinja on voimakkaan kaareva ja "peräsimenä" on koukkumainen uloke, joka osoittaa alaspäin. Alempi venekuvio sattuu oikealle katsovan hirven päälaen kohdalle muodostaen ikään kuin sarvet. Tällaista kuvaparia kutsutaan venesarveksi. Venesarven pituus on 61 senttimetriä ja miehistöksi ajateltavia piikkejä on 12 kappaletta. Ylempi vene on 47 senttimetriä pitkä ja sillä on miehistönä 9 pystypiikkiä. Hirven pituus on 53 senttimetriä ja sen takajalkojen päällä erottuu ihmishahmo, mutta muut siinä olevat kuviot ovat vaikeasti hahmotettavia.


title: Pyhänpään kalliomaalaukset

text: Maalauksessa on tunnistettu kolme ihmishahmoa. Edellä mainittu ihminen hirven takajalan kohdalla voidaan pitää tahallaan kytketyksi hirveen. Tämän ihmisen pää on pistemäinen ja vartalo on maalattu tavallista paksummaksi. Sen kädet ojentuvat alaviistoon. Toinen ihmishahmo sijaitsee hirvestä katsoen alaoikealla. Se on 21 senttimetrinen tikku-ukko, jonka päänä on pyöreä rengas ja joka on nostanut vasemman kätensä ylöspäin jättäen oikean käden alas. Kolmas ihmishahmo sijaitsee tästä oikealle. Se on 35 senttimetriä pitkä. Koska se on jäkälän peitossa, sen muodoista on vaikeaa saada selvää. Hahmolla saattaa olla kädessään kaareva linja (jousi?).


title: Pyhänpään kalliomaalaukset

text: Maalaukset sijaitsevat 87,98 − 89,63 metriä merenpinnan yläpuolella. Vuonna 2001 eräällä kalliomaalausretkellä huomattiin vielä toinen maalaus, Pyhävuoren kalliomaalaus, puoli kilometriä etelään.


title: Jean-Jacques Lafon

text: Jean-Jacques Lafon (s. 5. lokakuuta 1955) on ranskalainen laulaja. Hänen tunnettuja kappaleitaan ovat muun muassa "C'est beaucoup mieux comme ça", "Toujours une place pour toi", "Le Géant de Papier", "Si tu pars avec moi", "Allume le soleil", "Je t'attendrai encore" ja "Mourir à Toulouse". Jean-Jacques Lafonilta on ilmestynyt useita levyjä, mm. Allume le soleililta löytyy monia tunnettuja kappaleita. Tyyliltään Jean-Jacques Lafonin musiikki on rauhallista pop-musiikkia.


title: Sound of Music

text: Sound of Music (tunnettu myös nimellä "Sound of Music – laulava Trappin perhe", ) on vuonna 1965 ensi-iltansa saanut musikaalielokuva. Sen ohjasi Robert Wise. Elokuva perustuu Richard Rodgersin ja Oscar Hammersteinin samannimiseen Broadway-musikaaliin, joka puolestaan perustuu tositarinaan itävaltalaisesta von Trappin perheestä. Elokuvan pääosia näyttelivät Julie Andrews ja Christopher Plummer. Lapsia näyttelivät Charmian Carr (Liesl), Nicholas Hammond (Friedrich), Heather Menzies (Louisa), Duane Chase (Kurt), Angela Cartwright (Brigitta), Debbie Turner (Marta) ja Kym Karath (Gretl). Elokuva on edelleen kaikkien aikojen katsotuin ja tunnetuin musikaalielokuva ja yksi kaikkein aikojen katsotuimmista elokuvista. Aikanaan se pelasti suurilla lipputuloillaan konkurssilta vararikon partaalla olleen tuotantoyhtiö 20th Century Foxin.


title: Sound of Music

text: Elokuva oli ensimmäinen MTV3:n edeltäjällä Kolmoskanavalla esitetty ohjelma 1. joulukuuta 1986.


title: Sound of Music

text: Nonnbergin luostarin postulantti Maria lähetetään itävaltalaisen leski-kapteeni Georg von Trappin seitsemän lapsen kotiopettajaksi. Perheen äidin kuoltua surun murtama isä on pitänyt lapsilleen yhtä tiukkaa kuria kuin alaisilleen laivastossa. Leikkejä ja musiikkia ei talossa suvaita. Helläsydäminen ja lempeä Maria ei suvaitse isän ankaraa suhtautumista lapsiinsa ja sinnikkyydellään saa kapteenin ymmärtämään miten väärin tämä lapsiaan kohtelee. Marian saapuessa taloon kapteeni seurustelee paronitar Elsa Schröderin kanssa, mutta lämmin ja rakastava Maria lumoaa vähitellen lasten lisäksi myös heidän isänsä. Kapteenin uudet, aiempaa pehmeämmät lastenkasvatusmenetelmät sulattavat myös Marian sydämen. Silti kapteeni ja Maria torjuvat tunteensa: kapteeni velvollisuudesta Elsaa kohtaan ja Maria tulevan nunnanvalansa vuoksi. Lopulta Maria pakenee tunteitaan luostariin, mutta luostarin abbedissa lähettää Marian takaisin Trappin taloon, sillä hänen mielestään Mariaa ei ole tarkoitettu nunnaksi.


title: Sound of Music

text:
Vastahakoisesti Maria palaa von Trappien luokse ja lopulta kapteeni ja Maria uskaltavat paljastaa toisilleen tunteensa. Maria avioituu kapteenin kanssa ja samalla hänestä tulee seitsemän lapsen äiti. Pian häiden jälkeen natsit haluavat kapteenin joukkoihinsa taistelemaan. Kapteeni, joka ei hyväksy natsien julmuutta ja ajatusmaailmaa, ei kestä ajatusta, että liittyisi Adolf Hitlerin joukkoihin. Kieltäytyminen olisi kuitenkin kohtalokasta, joten eräänä yönä perhe pakenee vuorten yli Sveitsiin kohti uutta elämää poissa natsien valloittamasta Itävallasta.
Ehdokkuudet:


title: Toronto Star

text: Toronto Star (edellisiltä nimiltään "Evening Star" ja "Toronto Daily Star") on noin 2,23 miljoonan viikkolevikillään (2015) Kanadan suurin sanomalehti, vaikkakin sen paperiversion levikki saadaan lähes yksinomaan Ontarion provinssista. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Toronton kaupungissa.


title: Toronto Star

text: Broadsheet-koossa julkaistavaa lehteä luonnehditaan Ontarion "paikalliseksi" päivälehdeksi. Se keskittyy laajemman Toronton alueen (GTA) uutisiin ja tarinoihin. Lehdessä on myös liike-elämään, kansainvälisiin uutisiin, viihteeseen, urheiluun ja horoskooppeihin paneutuvat osat. Verkkolehti on myös saatavilla. Levikkikilpailussa "Kanadan herruudesta" Toronto Starin kanssa kilpailee kansallinen The Globe and Mail (viikkolevikki 2,02 milj., 2015), joka ei kuitenkaan julkaise sunnuntainumeroa.


title: Toronto Star

text: Lehden ensimmäinen numero ilmestyi 3. marraskuuta 1892 (nimellä "The Evening Star"). Lehti oli pitkään riippumattomasti omistettu. Vuonna 1977 Toronto Star Ltd. muutti nimensä muotoon Torstar Corporation. Vuonna 1999 Torstar hankki neljän muun päivälehden omistuksen Quebecorilta.


title: Kooveen jääkiekko

text: KOOVEE (Koovee ry, aik. Tampereen Kilpa-Veljet, TK-V, Koo-Vee, KOO-VEE) on vuonna 1929 perustettu tamperelainen urheiluseura. Seuran ensimmäinen jääkiekko-ottelu pelattiin vuonna 1945. Jääkiekossa seura on voittanut yhteensä seitsemän SM-mitalia, mukaan lukien Suomen mestaruuden vuonna 1968. Seuran edustusjoukkueella on takanaan 27 kautta SM-sarjassa ja SM-liigassa. Vuodesta 2015 alkaen jääkiekon edustusjoukkueen taustayhteisönä ei ole enää ollut Koovee ry vaan KOOVEE Hockey Oy.


title: Kooveen jääkiekko

text: Kooveen ensimmäinen virallinen jääkiekko-ottelu pelattiin vuonna 1945. Seuralla on joukkueet Mestiksessä pelaavan edustuksen lisäksi jokaisessa junioriluokassa A-nuorista G-junioreihin, miesten joukkue 3. divisioonassa sekä naisten ja miesten harrastekiekkojoukkue.


title: Kooveen jääkiekko

text: Seuralla on meriittinä seitsemän SM-mitalin ja Suomen Cup-mestaruuden sekä mainittujen pääsarjakausien lisäksi yhdeksän kautta Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla, Mestiksessä.


title: Kooveen jääkiekko

text:
Koovee aloitti kunnianumerokäytännön ensimmäisenä jääkiekkoseurana Suomessa. Kolmelle Koovee-legendalle myönnettiin kunnianumero 5. tammikuuta 2007 Urheilukanavan lähettämän TV-ottelun yhteydessä. Kunnianumerokäytäntö merkitsee sitä, että ansioitunut pelaaja saa tunnustuksena saavutuksistaan oman pelaajaviirin jäähallin kattoon. Sen sijaan pelaajan numeroa ei jäädytetä vaan se jää edelleen seuran käyttöön.
SM-sarja
SM-liiga
1. divisioona
Mestis
Suomi-sarja
2. divisioona


title: Kooveen jääkiekko

text: Pisin Suomi-sarjan jääkiekko-ottelu: 132.58 Kimmo Lisko (Suomi-sarjan playoffs, Koovee–Titaanit, 4–3, 10.3.2002, Hakametsä 2)Muuta mainittavaa: 29.12.1959 seura erotetaan TUL:sta


title: Kooveen jääkiekko

text: Muuta mainittavaa: 1960 Koovee SVUL:n jäseneksi. 1968 Koovee Suomen kolmas tuplamestari (SM-kultaa ja Suomen cupin voitto saman kauden aikana).


title: Kooveen jääkiekko

text: Muuta mainittavaa: 1975 Jääkiekon SM-liiga perustetaan


title: Kooveen jääkiekko

text: Muuta mainittavaa: 1983 Luopuminen 1. divisioonan sarjapaikasta ja jääkiekon edustusjoukkueen toiminnan lopettaminen, Kooveen sarjapaikka TuTolle.


title: Kooveen jääkiekko

text: 1984 2. divisioonan sarjapaikan hankkiminen HC Hilparalta.


title: Kooveen jääkiekko

text:
1. divisioonan karsinta 1998: Koovee–UJK 2–3 (2–4, 4–3, 1–0, 3–4ja, 4–5ja)
1. divisioonan karsinta 1999: Ahmat–Koovee 3–1 (4–3, 2–4, 7–2, 7–2)


title: Kooveen jääkiekko

text: Muuta mainittavaa: (*1994 Kesäkuussa Suomen Jääkiekkoliitto pudotti konkurssiin ajautuneet Kärpät ja Joensuun Kiekko-Pojat 2. divisioonaan. Vapautuneet sarjapaikat myönnettiin Järvenpään Haukoille ja Kooveelle. 1999 Suomi-sarja perustetaan.Muuta mainittavaa: 2000 Mestis perustetaanMestis-karsinta 2018


title: Zebda

text: Zebda on ranskalainen musiikkiyhtye. Se on kotoisin Toulousesta. Yhtyeeseen kuuluu seitsemän jäsentä: Pascal, Joël, Hakim, Magyd, Mouss, Rémi ja Vincent. Yhtye soittaa rap-rockia. Heidän tunnettuja kappaleitaan ovat muun muassa "Tomber la Chemise" ja "Motivé".


title: Risto Ala-Korpi

text: Risto Ensio Ala-Korpi (s. 17. elokuuta 1950 Ullava) on suomalainen yleisurheilija. Hän juoksi urallaan kestävyys- ja keskimatkoja, mutta kilpaili myös este- ja maastojuoksussa. Ala-Korven kasvattajaseura on Ullavan Kilpa, jota hän edusti aina vuoteen 1972. Sen jälkeen hän edusti kaksi seuraavaa kautta Viipurin Urheilijoita ja edelleen kaksi kautta Paimion Urheilijoita, jonka jälkeen hän palasi kasvattajaseuraansa Ullavaan. Uran lopuksi kaudesta 1981 lähtien seurana oli Kälviän Tarmo.


title: Risto Ala-Korpi

text: Ala-Korpi voitti 5 000 metrin juoksun Suomen mestaruuden Hyvinkäällä 1973 ajalla 13.53,6. Hopealla hän oli 1979 ja pronssilla 1978. Hallissa hän oli kaksi kertaa SM-pronssilla (1973 ja 1980). Maastojuoksussa hän on lyhyen radan (5 km, Kalajoki) Suomen mestari vuodelta 1974.


title: Risto Ala-Korpi

text: Ala-Korven 5 000 metrin ennätys oli 13.29,8 (1973) ja 10 000 metrin 28.41,0 (1974). Hän juoksi parhaimmillaan 3 000 metrillä alle kahdeksan minuutin ja 3 000 metrin esteissä alle yhdeksän minuutin aikoja. 25 km maantiekilpailussa hän juoksi vuonna 1973 ajan 1.17.39 .


title: Le Journal de Montréal

text: Le Journal de Montréal on noin 1,6 miljoonan lehden viikkolevikillään Kanadan ja koko Pohjois-Amerikan toiseksi laajalevikkisin ranskankielinen sanomalehti kilpailijansa La Pressen jälkeen. Sen pääkonttori sijaitsee Montréalissa, Québecin provinssissa.


title: Le Journal de Montréal

text: Päivittäin tabloid-koossa ilmestyvää sanomalehteä on luonnehdittu viihdepainotteiseksi ja usein sensaatiohakuiseksi. Tyyliltään sen katsotaan muistuttavan brittiläistä The Sun, saksalaista Bild ja yhdysvaltalaista US Variety -sanomalehtiä.


title: Le Journal de Montréal

text: Lehden perusti liikemies Pierre Péladeau (1925–1997) vuonna 1964. Lehden omistaa mediayhtiö Québecor Média, joka on puolestaan sijoitusyhtiö Les Placements Peladeau Inc -yhtiön omistaman Québecor Inc -yhtiön omistuksessa.


title: Kaarle Rohkea

text: Kaarle Rohkea (, 10. marraskuuta 1433 – 5. tammikuuta 1477) oli Burgundin herttua vuosina 1467–1477. Hän seurasi herttuana isäänsä Filip III Hyvää.


title: Kaarle Rohkea

text: Lisänimi "Hurja" ("Téméraire") liitettiin Kaarlen henkilöön romantiikan aikakaudella, mutta hänen omat aikalaisensa käyttivät hänestä lisänimiä "Suuri Leijona" ("Grand Lion"), "Sotaisa" ("Guerrier"), "Työteliäs" ("Travaillant"), "Kauhea" ("Terrible") tai "Rohkea" ("Hardi"). Kaarle Rohkea oli järjestyksessä toisen Kapetingi-suvun burgundilaisen haaran ruhtinas ja Ranskan kuninkaan Juhana II:n jälkeläinen neljännessä polvessa.


title: Kaarle Rohkea

text: Kaarle Rohkea oli Burgundin Marian (1457–1482) isä, joka isänsä kuoltua 1477 siirsi Burgundin herttuakunnan Itävallan Habsburg-suvulle avioiduttuaan Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Maximilian I:n (1459–1519) kanssa.


title: Kaarle Rohkea

text: Kaarle syntyi 10. marraskuuta 1433 Dijonissa Burgundin herttuoiden palatsissa. Hän oli Burgundin herttuan Filip III Hyvän (1396–1467) kolmas poika ja ainoa lapsi, jonka tämä sai kolmannen puolisonsa Portugalin Isabellen (1397–1471) kanssa. Isabelle oli Portugalin kuninkaan Juhana I:n ainoa lapsi ja kuului isänsä kautta myös Kapetingi-sukuun. Filip II Hyvän vanhemmat pojat olivat kuolleet hyvin nuorina.


title: Kaarle Rohkea

text: Kaarle kasvatettiin Alankomaiden Burgundissa (vastaa alueeltaan nykyisiä Benelux-maita). Alue kuului Burgundin herttuan valtapiiriin kuten myös Aroitsin kreivikunta ja Franche Comté. Myös Kaarlen varhain kuolleet veljet oli lähetetty samalle alueelle kasvatettaviksi:Kaarle Rohkea oli saanut erinomaisen kasvatuksen, hän oli älykäs ja hänellä oli poliittista kyvykkyyttä. Hän on kuitenkin tullut tunnetuksi väkivaltaisen ja impulsiivisen luonteensa tähden. Hän käytti mieluiten voimaa ja sotaa saadakseen tavoitteensa toteutettua.


title: Kaarle Rohkea

text: Ollessaan vasta 19-vuotias Charolais’n kreivi (Saône-et-Loire–departementti Burgundissa) Kaarle kukisti vuonna 1452 väkivaltaisesti flaamien kansannousun Burgundin Alankomaissa.


title: Kaarle Rohkea

text: Kaarle Rohkea pyrki laajentamaan alueitaan ja saavuttamaan itsenäisyyden suhteessa Ranskan kuninkaisiin. Hän kieltäytyi alistumasta kuningas Ludvig XI:n suvereniteettiin ja julisti tälle sodan, jossa pyrki liittoutumaan mahdollisimman vahvojen liittolaisten kanssa vähentääkseen lääninherransa valtaa. Hän yritti elvyttää Satavuotisen sodan taisteluja Ranskan ja Englannin välillä liittoutumalla Englannin kuninkaan Edvard IV:n kanssa Ludvig XI vastaan. Tämä tavoite ei toteutunut, sillä Picquignyn sopimus solmittiin 29. elokuuta 1475 Ranskan Ludvig XI:ta ja Englannin Edvard IV:n välillä. Sopimus lopetti viimein Satavuotisen sodan..


title: Kaarle Rohkea

text: Kaarle Rohkea perusti ja johti voimakasta Yleisen hyvän liittoa ("Ligue du Bien public") kuningas Ludvig XI:tä vastaan. Kaarlella on kuitenkin menestystä kapinoinnissaan. Hän saavutti Ludvig XI:n joukoista murskaavan voiton Pariisin eteläpuolella Montlhéryssä vuonna 1465. Lisäksi hän piiritti Pariisia ja pakotti Ludvig XI:n allekirjoittamaan Saint-Maur-des-Fossésin sekä Conflansin sopimukset, jossa hän sai takaisin itselleen Picardien ja Boulogne-sur-Merin kaupungin.


title: Kaarle Rohkea

text: Kaarlesta tuli Burgundin herttua 15. kesäkuuta 1467 34-vuotiaana, kun hänen isänsä Filip III oli kuollut. Hän perusti välittömästi vahvan burgundilaisen armeijan, joka pääosin koostui eri puolilta Eurooppaa kotoisin olevista palkkasotureista. Kaarlen tavoitteena oli Reinin vasemman puolen eli läntisen rannan Elsassin, Lothringenin, Champagnen, Luxemburgin, nykyisen Belgian sekä alueella olevien saksalaisten alueiden valloittaminen. Näin olisivat tulleet Burgundin herttuakunnan perinteiset alueet liitettyä yhteen Burgundin Alankomaiden kanssa, ja olisi syntynyt laaja Burgundin itsenäinen valtio, jonka kuningas olisi ollut Kaarle Rohkea. Näin Kaarle jatkoi isänsä Filip III:n politiikkaa.


title: Kaarle Rohkea

text: Kaarlen johtamat Burgundin joukot murskasivat 25. elokuuta 1466 Dinant’n kapinan ja hän salli kaupungin ryöstämisen ja hävityksen. Hävityksen tarkoituksena oli panna piste hänen serkkunsa Louis de Bourbonin, Liègen arkkipiispa-ruhtinaan karkotukselle läänityksiltään. Sen oli tarkoitus merkitä myös loppua Liègen ruhtinaskunnan itsenäisyydelle. Kaarle Rohkean isän kuoltua ja hänen saatuaan herttuakunnan hallintaansa 15. kesäkuuta 1467, aloittivat liègeläiset uudelleen kapinointinsa, mutta Kaarle voitti heidät Saint-Trondin taistelussa ja otti Liègen alueen haltuunsa.


title: Kaarle Rohkea

text: Itävallan herttua Sigismund von Habsburg tarjosi apuaan Kaarlelle vuonna 1469, sillä hän myi (panttasi) Elsassissa olevat alueensa sekä Saksassa Badenin kreivikunnassa sijainneen Brisgaun alueen Kaarlelle, joka näin saattoi kuroa umpeen kahta hänen valtakuntansa erillistä osaa, Brugundia ja Alankomaiden Burgundia.


title: Kaarle Rohkea

text: Kaarle Rohkea koki itsensä suvereeniksi hallitsijaksi Jumalan armosta, eikä jättänyt käyttämättä ainuttakaan tilaisuutta vähätellä ja nöyryyttää Ranskan kuningasta Ludvig XI:ta. Kaarle Rohkea oli ollut nuorena hyvissä väleissä Ranskan kruununprinssin eli dauphinin kanssa tämän ollessa maanpaossa Burgundissa, mutta myöhemmin Kaarlesta tuli Ludvig XI:n vastaisten kapinoiden johtohahmo ja tämän perivihollinen. Hän nöyryytti kuningastaan Peronnessa tapahtuneessa tapaamisessa, jossa vuonna 1468 solmittiin sopimus, jonka myötä Champagnen ja Brien maakunnat joutuivat burgundilaisten hallintaan. Koko Kaarlen hallitusaikaa leimasi jatkuva sotatila hänen ja Ludvig XI:n välillä. Kuitenkin kuningas oli itse yllyttänyt alueiden asukkaita kapinoimaan ja hän antoi niille tukensa. Kaarlen koko hallitusaika oli siis yhtä kapinaa Ludvig XI:ta vastaan ja hän koetti saada yhteistyöhön kanssaan Saksalaisen keisarikunnan hallitsijat Albrekt II:n ja Fredrik II:n sekä Englannin kuninkaan Edvard IV:n. Tämän lisäksi hän pyrki kasvattamaan jo ennestään laajoja alueita eritoten sveitsiläisten ja lothringeniläisten kustannuksella.


title: Kaarle Rohkea

text: Sotilaana Kaarle Rohkea koki kaksi karvasta tappiota ennen lopullista tuhoutumistaan. Näistä ensimmäinen tapahtui Beauvaisin kaupungin edustalla vuonna 1472, kun hän taisteli Jeanne Hachettea vastaan. Tarinan mukaan Hachette olisi kirveen kanssa puolustanut kaupunginmuuria burgundilaisia sotilaita vastaan. Näin 80 000 sotilaan joukko torjuttiin melkoisesti uhrautuvien naisten ansiosta ja Kaarlen sotaretki syvemmälle Ranskaan keskeytettiin. Toinen tappio tapahtui, kun Kaarle neuvotteli keisari Frederik III:n kanssa ja tämä pakotti hänet lopettamaan pienen reininmaalaisen Nessin kaupungin piirityksen.


title: Kaarle Rohkea

text: Elsass myös kapinoi Kaarlea vastaan, eritoten syynä oli herttuan edustajan, bailli von Hagenbachin huono hallinto ja hänen kieltäytymisensä myymästä aluetta takaisin Sigismundille samasta hinnasta kuin hän oli itse maksanut. Etelässä berniläiset saivat tukea Sveitsin valaliittolaisilta, jotka toimivat Savoin herttuatar Yolandea vastaan ja valloittivat Vaud’n alueen linnakkeita. Kun Kaarle on saanut vasallien ja liittolaistensa valituksia alueen tilanteesta ja lähti kapinallisia vastaan suunnattuun sotaan. Hätiköidessään Kaarlelle tapahtui useita taktisia virheitä ja eritoten hän ylitti sveitsiläisten solidaarisuuden rajan. Näin Kaarle voitettiin Grandsonissa ja Morat'ssa, joissa hänen armeijansa tuhottiin vuonna 1476. Tällöin Ludvig XI oleili Lyonissa.


title: Kaarle Rohkea

text: Vuonna 1477 Kaarle oli koonnut uuden armeijan ja hänen sotajoukkonsa ryöstelivät Lothringeniä ja asettuivat piirittämään Nancyn kaupunkia. Kaarle Rohkea kohtasi kuoleman 5. tammikuuta ja mitä todennäköisimmin ritaristoon kuuluvan Tour du Mont’in linnanherran Saint-Dien kädestä. Eräs Kaarlen kenraaleista, napolilainen kondottieeri Campobasson kreivi, joka oli joutunut Kaarlen vihanpurkauksen kohteeksi muutamaa päivää aiemmin, petti hänet ja siirtyi Kaarlen vihollisten puolelle. Burgundin armeija vetäytyi kohden Bouxières-aux-Damesin kaupunkia, jotta se olisi päässyt Metzin kaupunkiin. Siellä Campobasso miehineen odotti kostaakseen. Kaarle oletti, että ritari oli pysynyt hänelle uskollisena ja että tämä miehineen varmisti vapaan kulun joen ylittävällä sillalla, jonka ylistykseen burgundilaiset kiiruhtivat. Kuitenkin Campobasso ja hänen takanaan olevat sveitsiläiset aloittivat pakenijoiden metsästyksen. Ja eräs Nancyn kasarmeista poistuneista joukoista saattoi loppuun burgundilaisten joukkojen hävityksen.


title: Kaarle Rohkea

text: Kolme päivää taistelun jälkeen Kaarle Rohkean ruumis löydettiin ja se oli osittain susien syömä. Löytöpaikka oli Saint-Jeanin lammen rannalla, paikalla jossa sijaitsi Burgundin risti Nancyssa. Kaarlen hevonen Moreau oli taistelussa kaatunut hänen vierelleen. Nykyisin paikalla on Lothringenin herttua René II:n muistoksi pystytetty monumentti. Ruumista ei jätetty löytösijalleen, vaan se kuljetettiin Georges Marqueix’n luokse. Tätä rakennusta ei kuitenkaan ole enää olemassa, mutta rakennuksen paikalla on mustasta ja valkoisesta marmorista tehty Lothringenin risti, johon on kaiverrettu yksinkertaisesti vain vuosiluku 1477. Kuollut Kaarle Rohkea haudattiin ensiksi Saint-Georgesin kollegiaalikirkkoon Nancyssa – kirkkoa ei enää nykyisin ole olemassa – ja sittemmin se kuljetettiin Bruggeen vuonna 1550.


title: Kaarle Rohkea

text: Burgundin viimeisen herttuan, Kaarle Rohkean, kuoltua vuonna 1477 Ranskan kuningas Ludvig XI saattoi todeta päässeensä eroon itsepäisestä vasallistaan ja vahvasta kilpailijastaan. Kuningas sai näin palautetuksi Ranskan valtioyhteyteen vanhan saalilaisen lain mukaisesti Ranskan vallan alle kuulunet maat: Burgundin herttuakunnan, Champagnen, Picardien ja Artois’n kreivikunnat. Palautus ei koskenut Franche-Comtén kreivikuntaa, joka kuului Saksan keisarikunnan maihin.


title: Kaarle Rohkea

text: Herttuatar Maria pakeni Ranskasta ja avioitui samana vuonna, 20 vuoden ikäisenä, Saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Habsburg-sukuisen Maximilian I:n (1459–1519) kanssa. Marien mukana Maximilianin haltuun tulivat Alankomaiden Burgundin (nykyiset Beneluxmaat) sekä keisarikuntaan kuuluneet muut Burgundin osat, joista keskeinen oli Franche-Comté eli Burgundin kreivikunta, jonka Ludvig XIV valloitti Itävallan Habsburgeilta Ranskalle 201 vuotta myöhemmin vuonna 1678.


title: Kaarle Rohkea

text: Kaarle Rohkean perintö aiheutti useiden sukupolvien ajan useita taisteluja Ranskan kuninkaiden sekä Espanjan ja Itävallan Habsburg-sukuisten hallitsijoiden välille.Kaarle Rohkealla oli lukuisten läänitystensä myötä myös lukuisia titteleitä. Kaikki oheiset titteli ovat ajalta 1467–1477, ellei toisin mainita.Kaarlen hallintavaltaa kuului myös alueita, joiden myötä ei tullut vastaavaa titteliä. Näitä alueita olivat:


title: Pussitiainen

text: Pussitiainen ("Remiz pendulinus") on pieni varpuslintu, jolla on musta naamari.


title: Pussitiainen

text: Pussitiainen on pienikokoinen ja luonnossa vaikeasti havaittava. Se on selkäpuolelta punertavanruskea ja alapuolelta vaaleampi. Sen harmaassa päässä on musta naamari, joka koiraalla on leveämpi kuin naaraalla. Koiraan rinnassa on punertavaa täplitystä. Nuori lintu on yksivärisemmän ruskea kuin aikuiset yksilöt. Lajin nokka on teräväkärkinen, vanhalla linnulla harmaa ja nuorella tumma. Pussitiaisen pituus 10–12 senttimetriä ja paino 8–9 grammaa.


title: Pussitiainen

text: Pussitiaisen äänet ovat korkeita. Yleisimmin kuultava ääni on korkea, venytetty, loppua kohti laskeva ”vsiiiyyyy”-kutsuääni. Lajin laulu muistuttaa hieman viherpeipon lurittelua. Pussitiaisen käyttäytyminen on tiaismaista, vaikka se ei kuulukaan varsinaisiin tiaisiin.


title: Pussitiainen

text: Keski- ja Itä-Euroopassa pesii n. 100 000 paria. Levinneisyysalue ulottuu suureen osaan Aasiaa aina Koreaan saakka. Virossa pesii n. 200, Latviassa n. 500 ja Ruotsissa n. 100 paria. Suomessa tavataan vuosittain joitakin yksilöitä, mutta pesintöjä on varmistettu vain muutama. Ensi kerran varmistui pesintä Suomessa vuonna 1985 Turussa. Havaintojen ennätysvuonna 1990 havaittiin 12 yksilöä pääasiassa Suomen etelärannikolla.


title: Pussitiainen

text: Pussitiaisen tyypillistä elinympäristöä ovat merenlahtien, järvien ja jokien veden vaivaamat rantametsät, pensaikot ja ruoikot.


title: Pussitiainen

text: Pussitiaisen pesä on taitavasti rakennettu huopamainen pussi, joka riippuu elävän puun, tavallisesti koivun tai pajun, oksan kärjessä. Umpinaiseen pussiin johtaa pyöreä putki. Pesän pintamateriaali on usein osmankäämen siemennukkaa. Kerrotaan, että pesiä on käytetty lasten töppösinä, ei kuitenkaan Suomessa. Koiras rakentelee pesiä, joista naaras valitsee yhden. Koiras on moniavioinen, eli sillä voi olla useita naaraita puolisoinaan. Pussitiainen munii kerralla 6–8 valkeaa munaa, joita joko koiras tai naaras hautoo 13–14 vuorokautta. Poikaset oppivat lentämään n. 16 vuorokauden ikäisinä.


title: Pussitiainen

text: Pussitiaisen ravintoa ovat hyönteiset ja muut niveljalkaiset, talvella lisäksi osmankääminsiemenet, ehkä myös järviruo'on siemenet. Keväisin linnut käyvät etenkin pajujen kukinnoissa etsimässä hyönteisiä.


title: Grigori Semjonov

text: Grigori Mihailovitš Semjonov (; 25. syyskuuta 1890 Kuranža – 30. elokuuta 1946 Moskova) oli venäläinen kenraaliluutnantti, kasakkapäällikkö ja valkoisen armeijan komentaja Venäjän sisällissodassa Taka-Baikaliassa ja lähialueilla vuosina 1917–1920.


title: Grigori Semjonov

text: Semjonov valmistui Orenburgin sotilasakatemiasta vuonna 1911. Hän otti osaa ensimmäiseen maailmansotaan. Kesäkuussa 1917 hänestä tuli Venäjän väliaikaisen hallituksen komissaari Baikalin alueelle. Lokakuun vallankumouksen aikana Semjonov järjesti bolševikkien vastaisen kapinan, mutta se kukistettiin, ja Semjonov pakeni Mantšuriaan. Elokuussa 1918 Semjonov onnistui ottamaan Taka-Baikalian alueen hallintaansa Tšekkoslovakian legioonan avulla. Niin kutsuttu Siperian väliaikaishallitus nimitti Semjonovin Tšitassa olleen erillisosaston johtajaksi.


title: Grigori Semjonov

text: Amiraali Aleksandr Koltšak kieltäytyi aluksi tunnustamasta Semjonovin määräysvaltaa alueella, mutta joutui myöhemmin myöntymään ja nimitti Semjonovin Tšitan sotilaspiirin komentajaksi. Vuonna 1919 Semjonov nimitti itsensä Taka-Baikalian kasakka-armeijan atamaaniksi seudulla vaikuttaneen Japanin keisarillisen armeijan tukemana.


title: Grigori Semjonov

text: Kärsittyään tappion sisällissodan itärintamalla ja luovuttuaan ylipäällikkyydestä tammikuussa 1920 Koltšak nimitti Semjonovin Kaukoidän valkoisen armeijan johtajaksi. Semjonov ei kuitenkaan saanut pidetyksi villiä kasakka-armeijaansa kurissa, ja tilanne riistäytyi siviiliasutuksen tuhoamiseksi ja ryöstelyksi. Heinäkuussa 1920 japanilaiset aloittivat vetäytymisensä alueelta Kaukoidän tasavallan kanssa tekemänsä sopimuksen mukaan, ja Semjonov jäi ilman tukea. Taka-Baikalian partisaanit yhdessä neuvostoarmeijan kanssa suuntasivat voimansa Tšitan valtaamiseen ja lokakuussa 1920 häätivät Semjonovin joukkojen rippeet Taka-Baikaliasta. Semjonov vetäytyi Primorjen alueelle ja yritti vielä puolustautua, mutta epäonnistui ja pakeni kokonaan maasta syyskuussa 1921.


title: Grigori Semjonov

text: Myöhemmin Semjonov oleskeli Koreassa, Japanissa, Yhdysvalloissa ja Pohjois-Kiinassa. Hänellä oli kontakteja Japanin tiedustelupalveluun, ja hänestä tuli valkoisten venäläisten emigranttien johtaja Kaukoidässä. Syyskuussa 1945 neuvostoliittolaiset miehittivät Mantšurian Japanilta. Semjonov pidätettiin, ja Neuvostoliiton korkein oikeus hirtätti hänet vuonna 1946.


title: Maria (Burgundi)

text: Maria (13. helmikuuta 1457 – 27. maaliskuuta 1482) oli Burgundin herttuatar, ja Burgundin herttuan Kaarle Rohkean ja Isabellan ainoa lapsi.


title: Maria (Burgundi)

text: Marian puoliso oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Maximilian I. Heidän poikansa oli Kastilian kuningas Filip I.


title: TS-Yhtymä

text: TS-Yhtymä on vuonna 1905 perustettu suomalainen mediakonserni, jonka päätoimialat ovat viestintä ja painopalvelut. Se julkaisee muun muassa Turun Sanomia ja "Salon Seudun" Sanomia.


title: Tippaleipä

text: Tippaleipä on vapun ruokaperinteisiin kuuluva makea leivonnainen, joka valmistetaan uppopaistamalla. Tippaleipä on syntynyt 1700-luvulla suomalaisissa säätyläiskodeissa vappujuhlissa tarjotuksi herkuksi.


title: Tippaleipä

text: Tippaleipää vastaava leivonnainen tunnetaan myös Itävallassa ja Etelä-Saksassa nimellä "Strauben" sekä Yhdysvalloissa nimellä "funnel cake".


title: Tippaleipä

text: Tippaleipä valmistetaan maidosta, vehnäjauhoista, kananmunista, sokerista, sitruunan kuoresta, kasviöljystä, suolasta ja muista mausteista. Taikina laitetaan pursotinpussiin tai suppiloon ja pursotetaan ohuena spagettimaisena nauhana kuumaan öljyyn asetettuun pyöreään muottiin. Muotiksi käy metallinen säilyketölkki, josta on poistettu pohja ja kansi. Taikina kypsyy öljyssä, ja tippaleivät nostetaan öljystä reikäkauhalla. Ylimääräinen rasva valutetaan pois, ja päälle sirotellaan tomusokeria. Tippaleivät ovat rapeita herkkuja, joita vappuna tarjoillaan siman kanssa.


title: Seppo Tuominen

text: Seppo Reijo Tuominen (s. 9. heinäkuuta 1943 Heinola) on suomalainen entinen kestävyys- ja maastojuoksija . Tuominen voitti kaikkiaan viisi henkilökohtaista Suomen mestaruutta ja teki useita kestävyysmatkojen Suomen ennätyksiä.


title: Seppo Tuominen

text: Tuominen voitti 5 000 metrin juoksun Suomen mestaruuden vuonna 1974 (aika 13.57,6), vuonna 1975 hän oli mestari 10 000 metrillä (aika 28.58,6a). Maastojuoksun pitkän radan mestaruuden Tuominen voitti 1969–1971.


title: Seppo Tuominen

text: Arvokisoissa Tuominen oli parhaimmillaan kahdeksas 10 000 metrillä Helsingin EM-kisoissa 1971. Tuomisen 5 000 metrin ennätys oli 13.34,8 (1971) ja 10 000 metrin 28.11,8 (1975).


title: Seppo Tuominen

text: Kalevan kisoissa 1974 Tuominen jäi kiinni norefedriini-piristeen käytöstä, mutta selvisi tapauksesta ilman rangaistusta.


title: Seppo Tuominen

text: "*" = 10 000 metrin juoksun aika


title: TSTV

text: TSTV (aiemmin Turku-TV) on nykyään Internetissä ja vuoteen 2012 asti Turussa ja sen lähikunnissa näkynyt paikallinen televisiokanava. Tärkeimpiä ohjelmia ovat uutiset, paikalliset urheiluottelut ja tapahtumat Turussa. TSTV teki yhteistyötä MTV3:n kanssa, joten ajoittain Turku TV:n tekemiä juttuja näkyi myös valtakunnallisissa uutislähetyksissä. Kanavan omistaa TS-Yhtymä. TSTV-kanavan toiminta kaapelissa päättyi vuoden 2012 lopussa.


title: TSTV

text: TSTV näkyi paikallisissa kaapeli-tv-verkoissa, ja vuosina 2004–2011 se näkyi myös antennitalouksissa Turun lähettimen alueella. TSTV oli Kristiinankaupungin, Närpiön ja Tampereen tv-kanavien ohella ainoa paikallis-tv -kanava, joka näkyi myös maanpäällisessä verkossa. Kanava tavoitti päivittäin yli 104 640 taloutta ja näkyi noin 50 kunnassa.


title: Robert II (Flanderi)

text: Robert II (n. 1065 – 5. lokakuuta 1111) oli Flanderin kreivi ja yksi ensimmäisen ristiretken johtohahmoista. Ristiretken aikana hän sai lisänimen "Robert Hiérosolymitain" tai "Robert II Jerusalemilainen".


title: Robert II (Flanderi)

text: Hän oli kreivi Robert I:n ja Gertrude Saksilaisen poika. Hän oli Flanderin kreivi vuosina 1093–1111 ja isänsä kanssahallitsija vuodesta 1087 lähtien.


title: Toyota FJ Cruiser

text: Toyota FJ Cruiser on retrotyylisesti muotoiltu maastoauto. Se esiteltiin konseptina Chicago Auto Show’ssa vuonna 2003, mutta myyntiin tuloa saatiin odotella vuoteen 2006 asti. FJ Cruiser on muotoiltu vanhojen 60-luvun Toyota Land Cruiser FJ:n tyylisesti ja se perustuu Toyota Hiluxin alustaan, jota käyttävät myös Toyota 4Runner ja Toyota Land Cruiser. FJ Cruiser on suunnattu kilpailemaan Nissan Xterran, Jeep Wranglerin ja Honda Elementin kanssa samassa luokassa. Muista Toyotan malleista poiketen keulalla ei ole Toyotan merkkiä vaan TOYOTA-teksti 60-luvun tyylin mukaan (Tätä on tosin käytetty myöhemmin 4Runnerin ensimmäisen sukupolven malleissa ja Hiacen neljännen sukupolven malleissa.).


title: Toyota FJ Cruiser

text: FJ Cruiserista on olemassa sekä takaveto- että nelivetomallit, ja vaihteistovaihtoehdot ovat 6-vaihteinen manuaali ja 5-portainen automaatti.


title: Toyota FJ Cruiser

text: FJ Cruiserin lisävarustevalikoimaan kuuluu pyöränkuljetuskattotelineet, etupanssari, helmasuojat, vararengaskotelo, hinauskoukku, GPS-järjestelmä, tehoputkisto, erikoispyöränpultit (saadaan auki vain pulttien omalla avaimella), satelliittiradio ja R3200 plus -varkaudenesto.


title: Hansaprint

text: Hansaprint Oy on suomalainen painotalo ja markkinointiviestinnän palveluita tarjoava yhtiö. Yritys on osa TS-Yhtymää, sen toinen merkittävä omistaja on Sanoma. Toimipisteet sijaitsevat Turussa, Vantaalla, Tukholmassa ja Malmössä (Ruotsi).


title: Hansaprint

text: Hansaprintin palveluita ovat:


title: Hansaprint

text: Painopalvelut ovat Hansaprintin toiminnan ydin. Hansaprintin painopalveluita ovat muun muassa aikakauslehdet, asiakas- ja järjestölehdet, erilaiset markkinointimateriaalit, esitteet ja kuvastot.


title: Aivotärähdys

text: Aivotärähdys () on päähän kohdistuneen iskun aiheuttama aivojen lievä vaurio.


title: Aivotärähdys

text: Aivotärähdyksen tavallisia oireita ovat hetkellinen tajunnan menetys ja/tai lyhyt muistinmenetys tapaturman yhteydessä (kumpaakaan ei välttämättä ilmene) sekä tapaturman jälkeen normaalia voimakkaampi väsymys, päänsärky, silmien ympärysalueen tummuminen, pahoinvointi, oksentelu ja huimaus. Myös keskittymisen ja muistin häiriöt tapaturman jälkeisinä tunteina ja päivinä ovat tavallisia. Aivotärähdyksen määritelmä on epätarkka, eikä voida tehdä selvää rajaa aivotärähdyksen ja vakavamman aivovamman välille. Lähtökohtaisesti aivotärähdystä pidetään ohimenevänä aivojen toimintahäiriönä ilman pysyviä kudosvaurioita, mutta tutkimusten perusteella aivotärähdyksessäkin tapahtunee vähäisiä soluvaurioita. Aivotärähdyksen oireiden tulisi korjaantua tuntien tai muutaman päivän aikana. Jos oireet jatkuvat pitkään, yli viikon, kyseessä saattaa olla pahempi aivovamma kuin aivotärähdys. Silloin lääkäriin hakeutuminen on aiheellista.


title: Aivotärähdys

text: Aivotärähdyksestä on olemassa erilaisia luokituksia, jotka perustuvat tajunnan menetyksen olemassaoloon, muistiaukon pituuteen sekä jälkioireiden voimakkuuteen ja kestoon. Nykyiset hoitosuositukset suosittavat aivojen tietokonekuvausta päivystysluonteisesti, jos tapaturmaan on liittynyt tajunnan tai muistin menetys. Jos näitä ei ole ollut, ei lääkäriin hakeutuminen ole yleensä välttämätöntä. Kuitenkin, jos tapaturman jälkeen ilmenee seuraavia oireita, tulee hakeutua lääkäriin kiireellisesti:


title: Aivotärähdys

text: Urheilijoiden aivotärähdyksien tunnistamista helpottamaan on kehitetty SCAT3 (Sport concussion assessment tool) kaavake.


title: Aivotärähdys

text: Päähän kohdistuneen vamman aiheuttaessa edellä kuvattuja aivotärähdykseen viittaavia oireita henkilön ei tulisi olla seuraavaa vuorokautta yksin, ja hänen tajunnantilansa tulee seuraavana yönä tarkastaa herättämällä kahdesti yön aikana. Oireenmukaisena hoitona päänsärkyyn voidaan käyttää reseptivapaita särkylääkkeitä, joista suositeltavimpia ovat parasetamolia sisältävät.


title: Aivotärähdys

text: Aivotärähdyksen jälkeen on syytä välttää liian runsaita ärsykkeitä tai aivojen kuormittamista, kunnes vointi on normalisoitunut. Tämän takia potilas saattaa tarvita lääkärikontaktia sairauslomaa varten. Myös esimerkiksi autolla ajoa, television katselua, tietokonepelien pelaamista, alkoholin tai muiden päihteiden nauttimista ja kovaa fyysistä rasitusta tulee välttää, kunnes vointi on normalisoitunut. Koe-eläiminä käytetyt hiiret, jotka aivotärähdyksen jälkeen sijoitettiin mahdollisimman neutraaliin ympäristöön, palautuivat selvästi paremmin aivotärähdyksestä kuin ärsykkeille altistetut lajikumppaninsa. Samankaltaisia, liian varhaisen kuormituksen aiheuttamia vaikutuksia toipumiseen on todettu myös urheilijoilla.


title: Matti Rönkä

text: Matti Rönkä (s. 9. syyskuuta 1959 Kuusjärvi) on suomalainen toimittaja ja Yle TV1:n uutisankkuri. 2000-luvulta lähtien hän on tullut tunnetuksi myös kirjailijana.


title: Matti Rönkä

text: Rönkä opiskeli toimittajaksi Sanoman toimittajakoulusta ja valtiotieteiden maisteriksi Helsingin yliopistosta. Vuonna 2013 Yhteiskunta-alan korkeakoulutetut valitsi hänet Vuoden yhteiskuntatieteilijäksi.


title: Matti Rönkä

text: Yleisradiossa Rönkä aloitti uransa vuonna 1990 ja on toiminut muun muassa uutispäällikkönä. Vuonna 2003 Rönkä korvasi eläkkeelle jääneen Arvi Lindin "Suomen äänenä" eli Yle TV1:n "Puoliyhdeksän uutisten" pääuutisankkurina. Ennen Yleä hän työskenteli muun muassa Mainostelevisiossa ja eri lehdissä.


title: Matti Rönkä

text: Röngän esikoisromaani "Tappajan näköinen mies" ilmestyi vuonna 2002. Se valittiin saksalaisella KrimiWelt-dekkarilistalla vuoden 2007 kolmanneksi parhaaksi rikosromaaniksi kansainvälisessä luokassa. Vuonna 2003 ilmestyi Röngän toinen romaani "Hyvä veli, paha veli" ja syksyllä 2005 kolmas teos nimeltään "Ystävät kaukana". Suomen dekkariseura palkitsi sen Vuoden johtolanka -palkinnolla. Vuonna 2007 Rönkä sai teoksesta myös parhaalle pohjoismaiselle dekkarille myönnettävän Lasiavain-palkinnon.


title: Matti Rönkä

text: Neljäs Kärppä-romaani, "Isä, poika ja paha henki" ilmestyi vuonna 2008 ja viides romaani, "Tuliaiset Moskovasta", vuonna 2009. Vuonna 2009 Gummerus myönsi Röngälle Kalle Päätalo -palkinnon tunnustuksena kansainvälisestä menestyksestä.


title: Matti Rönkä

text: Röngän kirjojen käännösoikeuksia on myyty kymmeneen maahan, ja 15 saksalaistoimittajan ryhmä matkusti helmikuussa 2010 Suomeen Viktor Kärpän jalanjäljillä. Röngän romaaneja on kääntänyt saksaksi Gabriele Schrey-Vasara.


title: Matti Rönkä

text: Rönkä on osuuskuntamuotoisen kustantamo Crime Timen perustajajäsen.


title: Matti Rönkä

text: Röngän entinen puoliso on Helsingin Sanomien kulttuuritoimittaja ja kirjallisuuskriitikko Suvi Ahola. Heillä on kolme lasta, joista Otto Rönkä ja Reetta Rönkä ovat myös toimittajia.


title: Hannu Okkola

text: Hannu Tapani Okkola (s. 23. tammikuuta 1954 Kuopio) on suomalainen entinen kestävyysjuoksija .


title: Hannu Okkola

text: Okkola voitti 5 000 metrin juoksun Suomen mestaruuden vuosina 1979 (aika 13.44,76) ja 1984 (aika 13.51,06) . Hallissa Okkola voitti SM-kultaa 3 000 metrillä 1985 ja 5 000 metrillä 1979–1981, 1983 ja 1985 .


title: Ziniaré

text: Ziniaré on kaupunki Burkina Fasossa noin 35 kilometrin päässä Ouagadougousta koilliseen. Kaupungissa oli vuoden 2006 väestönlaskennassa yhteensä 62 026 asukasta. Kaupunki on Oubritengan provinssin ja Plateau-Centralin alueen pääkaupunki.


title: Polytypos

text: Polytypos on suomalainen lomakkeisiin erikoistunut painotalo. Se kuuluu TS-Yhtymään. Polytypos Oy:n lomakeryhmän varsinainen tuotantolaitos sijaitsee Turengissa. Se on erikoistunut A4-irtolomakkeiden ja settilomakkeiden tuotantoon.


title: Ali Baba

text: Ali Baba on "Tuhannen ja yhden yön tarinoissa" esiintyvä taruhenkilö, joka on luultavasti Aladdinin ohella kirjan tunnetuin hahmo. "Tuhannen ja yhden yön tarinoissa" hän on tarinassa ”Ali Baba ja neljäkymmentä rosvoa” esiintyvä köyhä puunhakkaaja. Hän löytää rosvojen piilopaikkana toimivan luolan, johon on kätketty rosvojen aarteet. Ali Baba saa luolan avautumaan taikasanoilla ”Seesam aukene”. Rosvot kuitenkin tulevat ja yrittävät tappaa Ali Baban, mutta Ali Baban uskollinen orjatyttö pelastaa hänet ja Ali Baba antaa hänelle poikansa, jotta hän pitäisi salaisuuden aarteesta.


title: Ali Baba

text: Ali Baba esiintyy vuoden 1981 videopelissä Quality Software.


title: Kirkonväki

text: Kirkonväki on yleensä joukkona esiintyviä taruolentoja suomalaisessa tarustossa. Osassa tarinoista kirkonväki on eläviä kuolleita, eli haudastaan nousseita ruumiita. Kirkonväki muistuttaa usein kalman väkeä ja joskus tarkoittaa samaa. Osa tarinoista kertoo vainajien yöllisistä jumalanpalveluksista, jotka yleisimmin tapahtuivat jouluyönä. Vainajien kerrottiin nousevan silloin haudoistaan ja pitävän jumalanpalvelusta kuolleen papin johdolla. Juhlakansan homehtunut ulkomuoto, paha haju ja ontosti kumiseva lauluääni kuvataan usein inhorealistisen yksityiskohtaisesti. Kertomuksissa vainajat eivät ole pahansuopia eivätkä vainoa eläviä, mutta elävien oli silti syytä jättää heidät rauhaan. Asiansa osaava tietäjä saattoi valvoa ja ohjata kirkonväen käyttäytymistä. Kirkonväkeä ei tavattu koko maassa: suurin osa kertomuksista on Lounais-Suomesta ja itäisiltä metsäseuduilta ne puuttuvat lähes kokonaan.


title: Kirkonväki

text: Kirkonväestä pro gradun kirjoittaneen Kaarina Kosken mukaan kertomuksissa yhdistyvät keskieurooppalainen ja suomalais-ugrilainen kansanperinne. Käsitys kuolleista, jotka yhtenä päivänä vuodessa nousevat haudoistaan, levisi Suomeen vähitellen keskisestä Euroopasta lähinnä Ruotsin kautta. Ruotsalainen kirkonväki oli sekin aktiivista jouluyönä. Kertomuksen mukaan Engsön kartanon valtiatar Brita Bååt eksyi vainajien jumalanpalvelukseen ja selvisi juuri ja juuri kahden miesvainajansa käsittelystä hengissä. Tuon jouluyön muistona säilytetään kirkossa muistona kappaletta rouva Britan hunnusta ja hänen peräänsä singottua kivenmurikkaa.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Antiikin Kreikan kirjallisuus viittaa antiikin aikana kreikan kielellä kirjoitettuihin kirjallisiin tuotteisiin. Ne sijoittuvat ajallisesti yli tuhannen vuoden ajanjaksolle, Kreikan kirjallisen kulttuurin alkuhämäristä 700-luvulta eaa. Bysantin valtakunnan syntyyn 300-luvulle jaa. Maantieteellisesti kreikankielistä kirjallisuutta on kirjoitettu koko itäisen Välimeren alueella.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Alfred North Whitehead sanoi kerran, että kaikki myöhempi filosofia on vain alaviitteitä Platonin teoksiin. Olisi varmaankin liioittelua sanoa, että kaikki länsimainen kirjallisuus on vain alaviitteitä antiikin Kreikan kirjallisuuteen, mutta on kuitenkin totta, että kreikkalainen ajatusmaailma on vaikuttanut länsimaiseen kirjallisuuteen ja muuhun kulttuuriin huomattavasti, ja useat kirjallisuuden tyylilajit ovat saaneet alkunsa Kreikasta.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Antiikin kreikkalaisen kirjallisuuden historia voidaan jakaa seuraaviin ajanjaksoihin:Toisaalta antiikin kreikkalaisen kirjallisuuden historia voidaan jakaa päätasolla kahteen osaan, Homeroksesta Aleksanteri Suureen, ja Aleksanteri Suuresta antiikin ajan loppuun. Ensimmäistä ajanjaksoa kuvaa vahva yhteisöllisyys, suullinen perinne ja se, että kirjallisuus oli tarkoitettu pitkälti esitettäväksi. Tuona aikana syntyivät suuret teokset, jotka ovat edelleen länsimaisen kulttuurin ytimessä. Aiheet olivat usein jaettuihin kertomusaiheisiin perustuvia. Kirjallista luomistyötä ("poiesis") ei voitu erottaa jäljittelystä ("mimesis").


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Jälkimmäistä ajanjaksoa kuvaa puolestaan vahvemmin kirjoitettu kulttuuri; kirjailijat kirjoittivat yhä enemmän lukijoille, ei kuulijoille. Yleisö oli hellenistisenä aikana maantieteellisesti hajallaan, mutta kulttuurisesti yhtenäinen. Hellenistisen ajan kirjallisuuskritiikin seurauksena varhaisemmista teksteistä muodostettiin standardilaitoksia ja kaanoneita.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Suurin osa antiikin kirjallisuudesta on kadonnut. Tähän vaikuttivat toisaalta hauras materiaali, papyrus, jonka vuoksi teosten säilyminen oli usein läpi vuosisatoja jatkuvan kopioinnin varassa; toisaalta teosten katoamiseen saattoi vaikuttaa jääminen esimerkiksi opetuskäyttöön tarkoitetun kaanonin tai myöhemmin pergamenttikoodekseiksi koottujen kokoelmien ulkopuolelle.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Varhaisimmat kreikkalaiset kirjoitukset ovat mykeneläisiä savitauluihin lineaari-B-järjestelmällä tehtyjä kirjoituksia. Nämä kirjoitukset ovat kuitenkin enimmäkseen kauppaa käsitteleviä proosamuotoisia tekstejä, kuten kirjanpitoa ja luetteloita; varsinaista kirjallisuutta tuolta ajalta ei ole löydetty. Tätä on selitetty muun muassa sillä, että mykeneläinen kirjallisuus olisi välittynyt eeppisen runouden tavoin suullisesti, tai että se kirjoitettiin varakkaammille suunnattuna hienommalle materiaalille, joka ei ole säilynyt nykyaikaan.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Tämän vuoksi tämän kreikkalaisen kirjallisuuden ajanjakson katsotaan useimmin alkavan Homeroksesta, 700-luvulta eaa., ja sen voidaan katsoa kestäneen Aleksanteri Suuren aikaan ja hellenismin syntyyn, 300-luvulle eaa., saakka.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Varsinainen kreikkalainen kirjallisuus sai alkunsa Homeroksen kahdesta monumentaalisesta teoksesta, "Iliaasta" ja "Odysseiasta". "Ilias" käsittelee Troijan sotaa, ja keskittyy Akhilleuksen hahmoon, joka edusti perikreikkalaista sankaria, ja hänen vihaansa. "Odysseia" käsittelee Odysseuksen ja tämän miehistön seikkailuja sodan jälkeen. Homeroksen hahmo itse peittyy historian hämärään. Vaikka teokset on laitettu hänen nimiinsä, on varmaa, että niiden juuret ovat satoja vuosia varhaisemmissa legendoissa. Teosten tyyli heijastelee niiden suullista alkuperää. Homeroksen teokset voidaan nähdä myös kreikkalaisen draaman taustalla. Siinä missä "Ilias" on puhdas tragedia, "Odysseia" on sekoitus tragediaa ja komediaa.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Toinen arkaaisen ajan suuri runoilija oli Hesiodos. Päinvastoin kuin Homeros, Hesiodos mainitsee itsensä teoksissaan. Hänestä ei kuitenkaan tiedetä mitään niiden ulkopuolelta. Hesiodos oli kotoisin Boiotiasta, keski-Kreikasta, ja hänen katsotaan eläneen ja kirjoittaneen 700-luvun eaa. loppupuolella. Hänen kaksi tunnetuinta teostaan ovat "Jumalten synty" ja "Työt ja päivät". "Jumalten synty" on kuvaus kreikkalaisten jumalten syntyhistoriasta. "Työt ja päivät" puolestaan on kuvaus ankarasta ja yksinkertaisesta maalaiselämästä, jonka Hesidos tunsi hyvin. Se sisältää myös muun muassa kuvauksen ihmiskunnan historian aikakausista, alkaen kauan sitten menneestä kulta-ajasta


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Yhdessä Homeroksen ja Hesiodoksen teokset muodostivat kreikkalaisen mytologian kirjallisen perustan. Siinä missä Homeros kertoi kertomuksen sankarillisesta menneisyydestä, Hesiodos keskittyi enemmän perinteiden, sekä mytologisten että arkipäiväisten, kuvaamiseen.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Lyyrinen runous sai nimensä siitä, että se esitettiin yleensä lyyran säestyksellä joko yksilön tai kuoron laulamana. Lyyristä runoutta kutsuttiin myös meeliseksi runoudeksi. Ensimmäinen lyyrisistä runoilijoista oli Arkhilokhos, joka eli noin vuonna 650 eaa. Arkhilokhos kirjoitti jambirunoutta. Jambeja kirjoittivat myös 600-luvulla eaa. elänyt Semonides Amorgoslainen, jonka tunnetuin runo on misogyyninen "Naisista" ("Kata gynaikōn"); sekä 500-luvulla eaa. elänyt Hipponaks. Jambirunous oli eeppiseen runouteen verrattuna realistista ja usein luonteeltaan satiirista.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Myöhempinä aikoina muodostui yhdeksän lyyrisen runoilijan kaanon, johon lukeutuivat Alkman, Sapfo, Alkaios, Anakreon, Stesikhoros, Ibykos, Simonides, Pindaros ja Bakkhylides. Alkaios, Sapfo ja Anakreon tunnettiin monodioista eli yksiäänisistä lauluista, muut puolestaan kuorolyriikastaan eli kuoron ("khoros") laulamalla ja tanssimalla esittämistä oodeista. Ensin mainittuun kuului muun muassa rakkaus- ja juomalauluja; jälkimmäiset käsittelivät usein myyttisiä kertomuksia. Kuorolyriikkaan luetaan myös epinikion-oodit, joita laulettiin Olympian kisojen voittajien kunniaksi.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Mainittujen lajityyppien lisäksi lyyriseen runouteen luetaan myös elegia, joka oli sodan ja politiikan runoutta. 600-luvulta eaa. tunnetuimpia lajityypin edustajia ovat Kallinos ja Tyrtaios, 500-luvulta Mimnermos ja Theognis, sekä Solon, joka tunnetaan ennen kaikkea poliitikkona ja yhtenä Kreikan seitsemästä viisaasta.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Suurimmalta osalta lyyrisistä runoilijoista on säilynyt vain katkelmia; kokonaisia runoja tunnetaan enemmän vasta Pindarokselta, jonka runous muodostaa myös kreikkalaisen lyyrisen runouden huippukohdan; hänen jälkeensä erillinen kuorolyriikka menetti suosionsa, ja se siirtyi osaksi tragediaa.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Eeppisen ja lyyrisen runouden lisäksi kreikkalaiset kehittivät draaman, joka voidaan jakaa tragediaan ja komediaan. Persialaissotia seuranneena aikana Ateenan nouseva kansallishenki ilmeni tragedioissa, jotka perustuivat menneisyyden sankariteemoihin ja legendoihin. Tragedioissa vaihtelivat näyttelijöiden vuorosanat ja kuoron laulamat osuudet.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Kreikan kolme suurinta tragediakirjailijaa ovat Aiskhylos, Sofokles ja Euripides, ja koko kreikkalaisen tragedian huippukausi sijoittuu heidän ajalleen, Aiskhyloksen "Persialaisista" vuodelta 472 eaa. Sofokleen "Oidipukseen" vuodelta 401 eaa. Tragedioita kirjoitettiin kuitenkin vielä ensimmäisellä vuosisadalla eaa., ja säilyneistä katkelmista tunnetaan yli kahdensadan tragediakirjailijan nimet. Näihin lukeutuvat muun muassa Frynikhos, Ion Khioslainen ja Agathon.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Tragedianäytelmät saivat alkunsa yksinkertaisista kuorolauluista ja dialogeista, joita esitettiin Dionysia-juhlilla. Varakkaiden kansalaisten joukosta valittiin koregeja, jotka kustansivat kuorojen koulutuksen ja asut kansalaisvelvollisuutena. Näytelmiin osallistuminen oli osa jumalille suunnattuja palvelusmenoja. Näytelmiä järjestettiin suurissa ulkoilmateattereissa, kuten Ateenan Dionysoksen teatterissa. Kaikki suurimmat näytelmäkirjailijat osallistuivat näytelmäkilpailuihin, joissa paras näytelmä palkittiin.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Kuten tragedia, myös komedia sai alkunsa Dionysoksen kunniaksi pidetyistä rituaaleista. Ateenassa komedioista tuli virallinen osa juhlallisuuksia vuonna 486 eaa., ja myös parhaat komediat palkittiin näytelmäkilpailuissa. Myös suurimmilta komediakirjailijoilta on säilynyt vain vähän teoksia. Varhaisimmista kirjailijoista vain Aristofaneelta on säilynyt muutamia näytelmiä, tarkemmin sanoen 11 kappaletta. Komediakirjailijat pilkkasivat kaikki henkilöitä ja instituutioita; muun muassa Aristofanes arvosteli "Linnuissa" Ateenan demokratiaa, "Pilvissä" filosofi Sokratesta, ja "Lysistratessa" peloponnesolaissotaa.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Kreikkalainen komedia jaetaan yleensä vanhaan komediaan, keskikomediaan sekä hellenistisen ajan uuteen komediaan. Vanhaa komediaa edustavat Aristofaneen parhaan kauden teokset, sekä häntä edeltäneet komediakirjailijat, kuten Magnes, Kratinos, Krates, Ferekrates, Frynikhos ja Eupolis. Keskikomediaa edustavat Aristofaneen kaksi viimeistä komediaa, "Naishallitus" ja "Rikkaus", sekä muun muassa Antifanes, Anaksandrides, Kalliades ja Epikrates Ambrakialainen.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Historiankirjoitus sai nykymuodossaan alkunsa Kreikassa. Merkittävimpiä klassisen ajan historioitsijoita olivat Herodotos ja Thukydides. Herodotosta on usein kutsuttu historiankirjoituksen isäksi. Ennen häntä kreikkalaiset olivat tyydyttäneet historiaa koskevat tarpeensa myyteillä. Varhaiset ”historioitsijat” kirjoittivat teoksensa jatkaen eeppisten runojen aiheita. Tunnetuin heistä on Hekataios Miletoslainen, joka kirjoitti teokset "Ges periodos" ja "Genealogiai". Hän pyrki muodostamaan tarujen sankarien ajalle historiallisen kronologian.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Herodotoksen "Historiateos" oli ensimmäinen, joka esitti historian tapahtumia proosamuodossa, ei eepos- tai kronikkamuodossa. Teos käsitteli ennen kaikkea persialaissotia ja siihen liittyen useiden itäisten valtakuntien historiaa. Herodotos pyrki ymmärtämään ja analysoimaan erilaisten tapahtumien, tärkeimpänä kreikkalaisten ja barbaarien välisten vihollisuuksien, syitä.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Thukydides käsitteli teoksessaan "Peloponnesolaissota" rajatumpaa tilannetta: hänen kotikaupunkinsa Ateenan hänen elinaikanaan käymää sotaa. Thukydides suoritti paljon tutkimusta, käytti lähteitä kriittisesti ja pyrki sijoittamaan tapahtumat tiukkaan aikajärjestykseen. Hän pyrki vielä Herodotosta voimakkaammin muodostamaan tapahtumien välisiä syy-seurausketjuja sekä ymmärtämään ihmisten toiminnan yhtä lailla rationaalisia kuin epärationaalisiakin perusteita.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Klassisen kauden kolmas merkittävä historioitsija oli Ksenofon. Hänen teoksensa "Hellenika" alkaa siitä, mihin Thukydides lopetti: se käsittelee vuosien 411–362 eaa. välistä aikaa. Thukydideehen verrattuna hänen teoksensa on pinnallinen, mutta hänen teoksissaan näkyy asiantuntemus sotilaallisten asioiden suhteen. Siksi Ksenofon on parhaimmillaan teoksessa "Kyyroksen sotaretki", joka on kuvaus hänen osallistumisestaan palkkasoturina sotaretkelle, joka pyrki auttamaan Kyyros nuorempaa syrjäyttämään veljensä valtaistuimelta. Ksenofon kirjoitti Sokrateen oppilaana myös filosofisista aiheista ("Sokrateen puolustuspuhe", "Pidot" ja "Muistelmia"). Vaikka sekä Ksenofon että Platon tunsivat Sokrateen, heidän antamansa kuva tästä on kuitenkin hyvin erilainen.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Ensimmäiset kreikkalaiset esisokraattiset filosofit esittivät ajatuksiaan pääasiassa opetusrunoina ja aforismeina. Monia heistä yhdisti se, että he pyrkivät selittämään kaikkeuden alkuperää ja luonnetta ilman Hesiodoksen "Jumalten synnyn" mytologioita. Esisokraatikoista Anaksimandros oli ensimmäinen, joka kirjoitti tutkielman, nimeltään "Luonnosta" ("Peri fyseos"). Esisokraattisten filosofien kirjoituksista on säilynyt vain erinäisiä katkelmia. Hermann Alexander Diels kokosi nämä 1800-luvulla teokseensa "Die Fragmente der Vorsokratiker".


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Klassisen ajan filosofien joukosta kolme nimeä erottuvat yli muiden: Sokrates, Platon ja Aristoteles. Sokrates itse ei kirjoittanut teoksia, mutta Platonin varhaisten sokraattisten dialogien uskotaan antavan kuvan hänen ajattelustaan. Platon oli tyyliltään kaunokirjailija, ja hän kirjoitti nuorempana runoutta. Nykyään hänet tunnetaan lukuisista vaikutusvaltaisista dialogeistaan, kuten "Faidon", "Valtio" ja "Pidot".


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Aristoteles kirjoitti opettajansa tavoin dialogeja, joista yksikään ei ole säilynyt kokonaisena. Nykyaikana hänet tunnetaan tutkielmista, jotka kuvaavat todennäköisesti hänen Lykeionissa pitämiensä luentojen sisältöä. Ne käsittelevät suurta joukkoa erilaisia filosofisia ja luonnontieteellisiä aiheita; tunnetuimpiin kuuluvat "Organon", "Metafysiikka" ja "Nikomakhoksen etiikka". Aristoteleen teoksella "Runousoppi" on ollut suuri vaikutus kirjallisuusteoriaan ja erityisesti tragedian teoriaan; teoksen komediaa käsitellyt osa on kadonnut.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Kaupunkivaltion politiikkaan osallistuminen vaati kansalaisilta koulutusta ja puhetaitoa. Kaupungista toiseen kierrelleet sofistit ottivat tehtäväkseen vaaditun koulutuksen tarjoamisen. Sofistit olivat ennen kaikkea retoriikan taitajia. Gorgias korosti puheen muodon merkitystä. Hän ylisti puheen mahtia taivutella kenet tahansa teoksessaan "Helenan ylistys". Toinen hänen tunnettu teoksensa on "Palamedeen puolustus". Protagoras oli kiinnostuneempi dialektiikasta. Pääteoksessaan "Antilogiai" hän esitti, että mistä tahansa asiasta voidaan esittää päinvastaisia argumentteja, ja niistä heikompi voidaan aina puhua voittoon.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Kaupunkivaltiossa kansalaisten tuli myös kyetä puolustamaan itseään oikeudessa tarvittaessa. Mikäli joku katsoi, etteivät hänen kykynsä riittäneet, hän saattoi palkata "logografin" eli ammattimaisen puheiden kirjoittajan. Monet tunnetut puhujat kirjoittivat puheita myös muiden käyttöön. Antifon oli ensimmäinen, joka julkaisi oikeuspuheitaan kirjallisena. Hän kirjoitti muun muassa kolme tetralogiaa ("Tetralogiai"). Ne olivat oikeuspuheita, jotka koostuivat vastakkaisista puheista, kahdesta syytös- ja kahdesta puolustuspuheesta, samaa asiaa koskien.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Lysias oli 400-luvun eaa. merkittävimpiä puhujia. Hänen nimissään tunnettiin 233 puhetta; nykyaikaan niistä on säilynyt noin 30. Tunnetuin puheista on "Eratosthenestä vastaan". Lysias otti puheissaan huomioon sen henkilön persoonan, jonka esitettäväksi tai jota puolustamaan puhe oli tarkoitettu.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Isokrates vaikutti pitkäikäisenä 300-luvun eaa. jälkimmäiselle puoliskolle saakka. Hän asettui toisaalta sofisteja, toisaalta sellaisia filosofeja kuin Platon vastaan, ja pyrki kasvattamaan hyviä johtajia ja kansalaisia ennen kaikkea retoriikan kautta. Hän perusti merkittävän puhujakoulun, jonka vaikutus länsimaisen koulutuksen rakenteeseen on ulottunut kauas. Isokrateen tunnettuja puheita ovat "Sofisteja vastaan", "Antidosis" ja "Busiris".


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Demosthenes taisteli ennen kaikkea Makedonian kasvavaa uhkaa vastaan. Hänen tunnettuja puheitaan ovat useat Filippos II:ta vastaan suunnatut puheet, kuten "Ensimmäinen", "Toinen" ja "Kolmas filippolainen puhe", "Olynthiakos" sekä "Rauhasta". Demosthenestä pidetään Kreikan suurimpana puhujana: antiikin aikana häneen viitattiin 'Puhujana' siinä missä Homerokseen 'Runoilijana'.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Hellenistisenä aikana aleksandrialaisten tekstikriitikkojen parissa syntyi kymmenen attikalaisen puhujan kaanon, johon kuuluivat Antifonin, Lysiaan, Isokrateen ja Demosthenen lisäksi Andokides, Isaios, Aiskhines, Lykurgos, Hypereides ja Deinarkhos. Hypereides ja Lykurgos kuuluivat Demostheneen tapaan makedonialaisvastaiseen puolueeseen; Aiskhines ja Deinarkhos puolestaan kuuluivat makedonialaismyönteiseen puolueeseen ja kirjoittivat puheita Demosthenestä vastaan.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Hippokrates, joka eli 400-luvulla eaa., nähdään usein lääketieteen isänä. Hänen nimissään on säilynyt noin 60 lääketieteellistä tutkielmaa. Niistä käytetään nimitystä Corpus Hippocraticum. Ei ole tietoa, mitkä tutkielmista ovat peräisin Hippokrateelta itseltään. Hippokraattisissa teoksissa voidaan nähdä samaa rationaalista ja humanistista henkeä kuin esisokraatikoilla ja sofisteilla: yliluonnolliset selitykset hylättiin lääketieteessä, ihminen katsottiin osaksi luontoa ("fysis") ja hänestä tuli kaikkien asioiden mitta.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Vuoteen 338 eaa. mennessä Filippos II oli alistanut kaikki kreikkalaiset kaupunkivaltiot Spartaa lukuun ottamatta Makedonian vallan alle. Hänen poikansa Aleksanteri Suuri laajensi valloituksia merkittävästi. Tältä pohjalta sai alkunsa myös hellenistiseksi ajaksi kutsuttu kausi, jolloin kreikkalainen kulttuuri levisi uusille alueille itään, ja sai vastavuoroisesti uusia vaikutteita. Ateena menetti johtoasemansa kreikkalaisessa kulttuurissa filosofiaa lukuun ottamatta, ja tämä asema siirtyi Aleksandrialle, josta tuli 200-luvulta eaa. alkaen kreikkalaisen kulttuurin merkittävin keskus.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Ptolemaios I perusti Aleksandrian Museionin, muusien pyhätön. Siihen kuului myös suuri kirjasto, tunnettu Aleksandrian kirjasto. Kirjastoon pyrittiin kokoamaan kaikki liikkeellä olleet teokset, ja lopulta se sisälsi yli puoli miljoona teosta, enimmäkseen kreikan kielellä. Aleksandriassa suoritettiin paljon kirjallista tutkimustyötä sekä kommentointia. Aleksandria houkutteli myös paljon juutalaisia oppineita, ja siitä tuli antiikin ajan merkittävin juutalaisen oppineisuuden keskus. Myöhemmin siitä tuli myös merkittävä varhaiskristillisen ajattelun keskus. Näin Aleksandriaa voidaan kuvata aikansa kulttuuriseksi sulatusuuniksi.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Muutos kaupunkivaltioista kohti laajaa valtakuntaa vaikutti paljon filosofisiin ajatuksiin. Huomio kiinnittyi poliittisista teorioista yksilöetiikkaan. Myöhemmin kirjallisuudesta ja retoriikasta kiinnostuneet roomalaiset ottivat kreikkalaisen kulttuurin esikuvakseen, ja kreikankielistä kirjallisuutta luettiin ja tuotettiin yhtä lailla vanhastaan kreikkalaisessa kulttuuripiirissä kuin roomalaistenkin keskuudessa. Hellenistisellä ja roomalaisella ajalla kirjallisuus oli tarkoitettu yhä enemmän luettavaksi, ei esitettäväksi, ja se oli suunnattu pitkälti ajan kulttuurilliselle eliitille, joka oli maantieteellisesti hajallaan, mutta jakoi saman kulttuurillisen taustan.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Keisariajalla kirjallisuudessa palattiin yhä enemmän klassisismiin, vanhojen esikuvien jäljittelyyn. Tämä näkyy muun muassa toisessa sofistiikassa sekä attikismissa, vanhan attikalaisen kreikan suosimisessa. Eräs huomiota herättävä piirre hellenistis-roomalaisella kaudella on kirjallisuuskritiikin synty ja kehittyminen. Sitä edustavat muun muassa Pseudo-Demetrios Faleronlainen (teos "Tyylistä"), Pseudo-Longinos (teos "Korkeasta tyylistä") sekä Dionysios Halikarnassolainen (muun muassa teokset "Muinaisista puhujista", "Demostheneestä", "Thukydideestä" ja "Jäljittelystä"), joiden teosten nimet kertovat ajan esikuvista ja pyrkimyksestä näiden tyylien jäljittelyyn.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Uuden komedian aika ulottuu 300-luvulta eaa. 100-luvulle eaa. Sen tunnetuin edustaja on Menandros. Muita uuden komedian edustajia olivat muun muassa Apollodoros Karystoslainen, Makhon ja Poseidippos Kassandreialainen. Uusi komedia ei tehnyt pilaa poliitikoista tai muista merkkihenkilöistä, vaan enemmänkin tietynlaisista ihmistyypeistä. Komedioiden tyypillisiä henkilöitä olivat mahtaileva sotilas tai kokki, vanha kitupiikki (kuten Menandroksen "Ärmätin" päähenkilö), loinen sekä neuvokas hetaira tai orja. Myös komedioiden juoni oli yleensä samankaltainen: nuori mies rakastuu neitoon, mutta avioliitolla on jokin este, kuten raha tai neidon alhainen syntyperä. Lopulta ongelmat kuitenkin ratkeavat, usein orjan neuvokkuuden ansiosta; lopussa vietetään häitä.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Hellenistinen runous oli luonteeltaan oppinutta: se lainasi kielen ja runomitan Homerokselta tai arkaaisen kauden runoudesta, ja viittasi klassisen runouden teemoihin ja muunteli niitä. Lukijoille tuttuja teemoja käsiteltiin usein kuitenkin odottamattomalla tavalla. Monet runoilijat toimivat Ptolemaiosten hovissa. Hellenistisen ajan merkittävimpiä runoilijoita olivat Theokritos, Kallimakhos ja Apollonios Rhodios.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Hellenistinen aika oli myös epigrammirunouden kulta-aikaa, ja epigrammista tuli tuolloin oma lajityyppinsä. Epigrammit käsittelivät teemansa muutamalla säkeellä. Suurin osa "Kreikkalaisen antologian" (myös "Anthologia Palatina") epigrammien kirjoittajista on hellenistisen ajan runoilijoita. Kokoelma sai alkunsa Meleagros Gadaralaisen "Anthologiasta".


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Theokritos, joka eli noin vuosina 310-250 eaa., oli paimenrunouden eli idyllien tai bukolisen runouden kehittäjä. Runot olivat "miniatyyrimuotoista epiikkaa" ja käsittelivät monenlaisia aiheita. Roomalainen Vergilius sovelsi tyyliä myöhemmin teoksessaan "Bucolica" ("Eclogae"). Theokritos kirjoitti myös mimiikkaa, maalle sijoitettuja runollisia näytelmiä sekä eeppistä ja lyyristä runoutta. Theokritosen lisäksi paimenrunoutta kirjoittivat myös Moskhos ja Bion Smyrnalainen.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Kallimakhos, joka eli samaan aikaan kuin Theokritos, työskenteli koko aikuisuutensa Aleksandriassa, jossa hän kokosi kirjaston teosten hakemiston ("Pinakes"). Hänen runoudestaan on säilynyt vain katkelmia. Runoudessa hänet tunnetaan elegioistaan. Tunnetuin teos oli "Aitia" (”Syyt”), joka selvittää neljässä kirjassa erikoisten tapojen, juhlien ja nimien alkuperiä. Sen rakenne tuli myöhemmän roomalaisen runoilijan Ovidiuksen teosten malliksi. Sen osittain säilyneisiin osiin kuuluu hoviruno "Bereniken hiukset" ("Koma Berenikes"), jota roomalainen Catullus käytti myöhemmin esikuvanaan. Kallimakhos kirjoitti myös eeppisiä runoja; näitä olivat "Hekale" sekä "Ibis", joka oli suunnattu hänen aikaisempaa oppilastaan Apolloniosta vastaan.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Apollonios Rhodios syntyi noin vuonna 295 eaa. Hänet muistetaan parhaiten eeppisestä teoksestaan "Argonautika", joka kertoo Iasonin ja tämän miehistön seikkailuista heidän etsiessään kultaista taljaa. Teos on paradoksaalinen ja kokeellinen, ja sitä on luonnehdittu anti-eepokseksi, joka kyseenalaistaa oman lajityyppinsä. Apollonios opiskeli Kallimakhoksen oppilaana, mutta he riitautuivat myöhemmin. Hän toimi myös Aleksandrian kirjaston hoitajana noin 13 vuotta. "Argonautikan" lisäksi hän kirjoitti kaupunkien perustamista käsitelleitä runoja sekä epigrammeja. Vergilius omaksui paljon vaikutteita "Argonautikasta" kirjoittaessaan teostaan "Aeneis".


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Vähemmän tunnettuihin 200-luvun eaa. runoilijoihin lukeutuvat Aratos, Nikandros Kolofonlainen ja Herodas. Aratos kirjoitti teoksen "Fainomena", joka oli runollinen versio 300-luvulla eaa. eläneen Eudoksoksen tähtiä käsittelevästä tutkielmasta. Myös Nikandros kirjoitti tieteellistä aiheista heksametrimuodossa: teos "Aleksifarmaka" käsitteli vastamyrkkyjä ja teos "Theriaka" eläinoppia. Herodas kirjoitti mimiikan ja jambirunouden yhdistelmiä ("Mimiambes") Theokritoksen tyyliin. Hänen teoksensa antavan hyvän kuvan aikansa huveista — mimiikka ja pantomiimit olivat merkittäviä huvitusmuotoja Rooman valtakunnan aikana.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Myöhemmän antiikin runoutta, joka jäljitteli ja jopa kopioi voimakkaasti klassisia teoksia, edustavat muun muassa Quintus Smyrnalaisen teos "Posthomerica", joka pyrki täyttämään "Iliaksen" ja "Odysseian" välisen aukon; Nonnoksen heksametrirunoelma "Dionysiaka"; sekä Agathiaan epigrammikokoelma "Kyklos". Epigrammeja kirjoittivat myös Palladas ja Gregorios Nazianzilainen.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Aleksanteri Suuren jälkeistä aikaa seuranneista historioitsijoista merkittävimpiä ovat Timaios, Polybios, Diodoros Sisilialainen, Dionysios Halikarnassolainen, Appianos, Arrianos ja Plutarkhos. Heidän kattamansa aika ulottuu 300-luvun lopulta eaa. 100-luvulle jaa.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Timaios syntyi Sisiliassa, mutta eli suurimman osan elämästään Ateenassa. Hänen historiateoksensa on kadonnut, mutta se on merkittävä siksi, että Polybios sai siitä vaikutteita; hän myös ymmärsi ensimmäisenä kreikkalaisena historioitsijana Rooman kasvavan merkityksen. Timaioksen teos sisälsi 38 kirjaa, ja kattoi Sisilian ja Italian historian vuoteen 264 eaa. saakka; Polybios puolestaan aloitti teoksensa tästä vuodesta. Timaios kirjoitti myös teoksen "Olympionikai", joka oli arvokas kronologinen tutkielma Olympian kisoista. Aleksanteri Suuresta kirjoitettiin 300-luvulla eaa. lukuisia teoksia; häntä lähellä olleista niitä kirjoittivat muun muassa Kallisthenes, Kleitarkhos ja Ptolemaios.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Polybios syntyi noin vuonna 200 eaa. Kolmannen makedonialaissodan jälkeen hänet vangittiin makedonialaismielisyydestä syytettynä ja vietiin Roomaan panttivangiksi. Siellä hän ystävystyi kenraali Scipio Aemilianuksen kanssa, ja vapauduttuaan todennäköisesti seurasi tätä Hispaniaan ja Pohjois-Afrikkaan Karthagoa vastaan käytyihin sotiin. Hän oli Scipion seurassa, kun roomalaiset tuhosivat Karthagon vuonna 146 eaa. Hänen historiateoksensa käsitti 40 kirjaa; niistä viisi on säilynyt joidenkin katkelmien lisäksi. Teos kuvaa Rooman nousua maailmanvallaksi. Kadonnut teos "Taktika" käsitteli sotilaallisia asioita.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Diodoros Sisilialainen eli ensimmäisellä vuosisadalla eaa., Julius Caesarin ja Augustuksen aikana. Hän kirjoitti teoksen "Bibliotheka historika" (”Historian kirjasto”), joka oli 40 kirjaa käsittänyt maailmanhistoria. Siitä ovat säilyneet kirjat I-V sekä XI-XXII. Teos pyrki muodostamaan eri valtioiden historiankirjoituksista yhtenäisen kuvauksen. Dionysios Halikarnassolainen eli ensimmäisen vuosisadan eaa. loppupuolella. Hänen teoksensa "Rhōmaikē arkhaiologia" oli Rooman historia sen synnystä ensimmäiseen puunilaissotaan (264-241 eaa.). Teos oli kirjoitettu roomalaisesta näkökulmasta, mutta pyrki esittelemään Rooman varhaisempaa historiaa kreikankieliselle yleisölle. Dionysios kirjoitti myös muita tutkielmia, mukaan lukien "Peri mimēseōs" (”Jäljittelystä”), "Peri tōn Attikōn rhētorōn" (”Attikalaisista puhujista”) sekä "Peri syntheseōs onomatōn" (”Sanojen asettelusta”).


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Flavius Josephus eli ensimmäisellä vuosisadalla ja kirjoitti muun muassa teokset "Juutalaissodan historia" sekä "Juutalaisten muinaisajat", jolla hän pyrki esittelemään juutalaisten historiaa roomalaiselle yleisölle. Appianos ja Arrianos elivät kumpikin 100-luvulla jaa. Appianos kirjoitti Roomasta ja sen valloituksista, kun taas Arrianos muistetaan Aleksanteri Suuren sotaretkiä käsitelleistä teoksistaan. Arrianos palveli Rooman armeijassa, ja siksi hänen teoksensa keskittyy Aleksanterin elämän sotilaalliseen puoleen. Arrianos kokosi myös filosofisen tutkielman "Keskusteluja" ("Diatribai"), joka perustui hänen opettajansa Epiktetoksen opetuksiin, sekä Epiktetoksen opetuksia sisältävän "Käsikirjan" ("Enkheiridion").


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Myöhemmistä kreikkalaisista historioitsijoista nykyajan lukijoille tunnetuin on Plutarkhos, joka kuoli noin vuonna 119. Hänen merkittävien kreikkalaisten ja roomalaisten johtajien elämää käsittelevä teoksensa "Kuuluisien miesten elämäkertoja" on ollut suosittu nykypäiviin saakka. Plutarkhoksen muut säilyneet kirjoitukset on koottu teokseksi "Moralia", joka sisältää tutkielmia muun muassa eettisistä, poliittisista, uskonnollisista, luonnontieteellisistä ja kirjallisista aiheista. Dio Cassius (Dion Kassios) kirjoitti 80 kirjaa käsittäneen annalistisen historiateoksen Rooman valtakunnasta. Herodianos kirjoitti 200-luvulla kahdeksan kirjaa käsittäneen teoksen Marcus Aureliuksen seuraajista Gordianus III:een saakka.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Myöhäisantiikin historioitsijoista Zosimos katsoi jatkavansa Polybioksen työtä; siinä missä Polybios oli kuvannut Rooman nousun, hän kuvasi sen rappeutumisen. Eusebios Kesarealainen puolestaan tunnetaan "Kirkkohistoriastaan".


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Eratosthenes, joka kuoli noin vuonna 194 eaa., kirjoitti tähtitieteestä, maantieteestä ja fysiikasta, mutta hänen teoksensa, joista tunnetuin on "Geografia", tunnetaan lähinnä myöhemmistä yhteenvedoista. Häntä pidetään ensimmäisenä, joka mittasi Maan ympärysmitan. Eukleideen ja Arkhimedeen matemaattisista teoksista tunnetaan osa. Eukleides tunnetaan teoksestaan "Alkeet" ("Stoikheia"), joka sai sisällöstään suuren osan Eudoksokselta. Teos on geometrian alan tutkielma, joka on vaikuttanut matematiikan opetukseen kauan. Arkhimedeeltä on säilynyt useita tutkielmia. Näihin kuuluvat muun muassa "Ympyrän mittaaminen" ("Kyklou metrēsis"), joka käsittelee piin arvoa, sekä "Hiekanjyvien laskija" ("Psammites"). Viime aikoina on tutkittu 1900-luvun alussa esille tullutta Arkhimedes-palimpsestia.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Hellenistiseltä ajalta tunnetaan lukuisia matkakuvauksia ja muunlaisia maantieteellisiä kuvauksia. Näihin lukeutuvat Pytheaksen "Valtamerestä" ("Peri tou okeanou"); Aleksanteri Suuren amiraalin Nearkhoksen kronikka; Megastheneen "Indika"; Agatharkhides Knidoslaisen "Punaisesta merestä" sekä Artemidoros Efesoslaisen "Geografia". Polemon Ilionlainen ja Demetrios Skepsisläinen kirjoittivat kummatkin kuvauksen Troaksesta.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Strabon, joka kuoli noin vuonna 23, oli maantieteilijä ja historioitsija. Hänen 47 kirjaa käsittänyt historiateoksensa on kadonnut lähes kokonaan; hänen teoksensa "Geografika" on ainoa antiikin ajalta säilynyt teos, joka kattaa kaikki kreikkalaisten ja roomalaisten Augustuksen aikana tuntemat maat ja kansat. Myös 100-luvulla elänyt Pausanias oli maantieteilijä. Hänen teoksensa "Kreikan kuvaus" ("Hellados periēgēsis") oli Ateenasta alkava Kreikan matkakuvaus, ja se on tärkeä lähde koskien monia paikkoja, jotka ovat nykyään raunioina. Arkeologiset löydökset ovat vahvistaneet hänen kuvaustensa tarkkuuden.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Klaudios Ptolemaios on roomalaisen ajan tieteilijöistä vaikutusvaltaisimpia. Hän eli 100-luvulla. Hänen pääteoksensa tunnetaan nykyään nimellä "Almagest", mikä on seurausta siitä, että arabitähtitieteilijät käänsivät sen tällä nimelle. Ptolemaios esitti yksityiskohtaisen kuvauksen maakeskisestä maailmankuvasta, joka hallitsi tähtitieteellistä ajattelua hänen jälkeensä vielä yli 1300 vuotta, kunnes aurinkokeskinen maailmankuva syrjäytti sen. Galenos oli merkittävin antiikin ajan lääketieteilijöistä Hippokrateen, alan perustajan, jälkeen. Myös hän eli 100-luvulla. Galenos suoritti anatomisia tutkimuksia, ja hänen teoksillaan oli suuri vaikutus lääketieteessä seuraavan 1400 vuoden ajan. Hän kirjoitti myös filosofisista aiheista.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Hellenistiseltä ajalta on säilynyt vain vähän filosofisia teoksia, eivätkä ne ole olleet yhtä merkittäviä filosofian historiassa kuin klassisella kaudella eläneiden Platonin ja Aristoteleen teokset. Roomalaiselta ajalta tunnetaan enemmän teoksia.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text:
Aristoteleen oppilaan Theofrastoksen teos "Luonnonfilosofien käsityksistä" ("Fysikōn doksai"), josta ainoastaan tutkielma "Aisteista" on säilynyt, on ensimmäinen varsinainen doksografia. Teos "Luonteita" on humoristinen kuvaus ihmisluonteista. Stoalaisen koulukunnan perustajan Zenonin teos "Valtio" on eräs tunnetuista kadonneista teoksista. Stoalaisilta säilyneisiin kreikankielisiin teoksiin lukeutuvat muun muassa Kleantheen "Hymni Zeukselle", Epiktetoksen "Käsikirja" ja "Keskusteluja" sekä Marcus Aureliuksen teos "Itselleni", joka oli kirjoitettu kreikaksi, vaikka kirjoittaja oli Rooman keisari. Stoalaisten tekstifragmenttien kokoelma "Stoicorum veterum fragmenta" sisältää paljon erityisesti Khrysippokselta säilyneitä katkelmia.
Epikurolaisen koulukunnan teoksista on säilynyt muun muassa joukko Epikuroksen kirjeitä sekä hänen "Pääoppinsa". Kyynikot loivat kaksi lajityyppiä, "diatribe"-keskustelun sekä satiirin. Ensin mainitun lajityypin popularisoi Bion Borysthenesläinen, jälkimmäistä edusti puolestaan Menippos (tästä saivat alkunsa menippolaiset satiirit). Pyrrhonististä skeptisismiä edustanut Timon Fleiuslainen kirjoitti parodisen ja satiirisen teoksen "Pilkkarunot" ("Silloi"), ja saman koulukunnan Sekstos Empeirikos puolestaan Pyrrhonin opin yleisesityksen "Pyrrhonismin pääpiirteet".


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Filon Aleksandrialainen edusti keskiplatonismia, joka sai vaikutteita stoalaisuudesta ja pythagoralaisuudesta. Hänet tunnetaan erityisesti "Septuagintan" eli kreikankielisen Vanhan testamentin allegorisista tulkinnoista. Athenaioksen teos "Deipnosofistai" esittelee kirjoittajansa monipuolista oppineisuutta ja on merkittävä lähde muun muassa ajan ruokakulttuuriin sekä keski- ja uuteen komediaan. Plotinos oli myöhemmän keisariajan merkittävimpiä filosofeja. Hän muunsi Platonin ajatukset uudeksi oppisuunnaksi, jota kutsutaan uusplatonismiksi. Plotinoksen teos "Enneadit" vaikutti laajalti eurooppalaiseen ajatteluun 1600-luvulle saakka. 200-luvulla elänyt Diogenes Laertios kirjoitti teoksen "Merkittävien filosofien elämät ja opit", joka on merkittävä antiikin filosofian lähdeteos.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Ajan ajattelussa näkyvät myös irrationaaliset piirteet. Artemidoros Daldislainen tunnetaan unien selityksistään teoksessa "Suuri unikirja" ("Oneirokritika"). Uusplatonilainen Porfyrios kirjoitti muun muassa Plotinoksen ja Pythagoraan elämäkerrat, jotka esittävät näillä olleen yliluonnollisia kykyjä. Nykyisin Porfyrios tunnetaan erityisesti teoksestaan "Isagoge", joka oli johdanto Aristoteleen "Kategorioihin". Samoin uusplatonilainen Iamblikhos kirjoitti Porfyrioksen teurgiaa koskevia näkemyksiä vastaan teoksen "Egyptiläisistä mysteereistä" ("Theurgia"). Vielä edellä mainittuja elämäkertoja enemmän yliluonnollisia piirteitä sisältävät Marinoksen kirjoittama Prokloksen elämäkerta ja erityisesti Filostratoksen kirjoittama "Apollonios Tyanalaisen elämä".


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: 300- ja 400-lukujen uusplatonilaiset filosofit olivat Porfyrioksen ja Iamblikhoksen uskollisia seuraajia. Näille uusplatonilaisille filosofia oli uskonnollista toimintaa, ja heidän teoksensa sisälsivät usein rukouksia. Filosofiset teokset ja niiden kommentaarit oli järjestetty lukujärjestykseksi, jonka tarkoituksena oli johdattaa sielu kohti jumalallista. Eräs merkittäviä teoksia oli Prokloksen "Platonilainen teologia", joka teki Platonista teologin ja oppaan todellisiin mysteereihin.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Termi ”toinen sofistiikka” on peräisin Filostratokselta, hänen teoksestaan "Sofistien elämä". Sillä viitataan ensimmäisten vuosisatojen kreikkalaisiin Roomassa esiintyneisiin puhujiin, jotka jäljittelivät klassista sofismia pitämällä kreikankielisiä puheita klassisista aiheista. Termi viittaa historiaan, alkuperäisiin sofisteihin, mutta yhteydet ovat melko pinnallisia: kumpaankin ”liikkeeseen” kuuluneet reetorit kiertelivät paikasta toiseen pitäen puheita, mutta sekä konteksti että sofistien rooli olivat muuttuneet. Puheita pidettiin näytösluontoisesti teattereissa tai tarkoitukseen suunnitelluissa auditorioissa, ja niiden ensisijaisena tarkoituksena oli kreikkalaisen ja roomalaisen kulttuurin yhteensaattaminen ylistämällä toisaalta Kreikan loisteliasta historiaa ja sen kulttuuria, joka oli tullut myös roomalaisten osaksi; ja toisaalta Rooman mahtia ja sen mukanaan tuomaa vakautta.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Toisen sofistiikan edustajat toivat esille ja puolustivat kreikkalaista kulttuuria, ja pitivät klassisten kirjailijoiden muistoa elossa. He jopa pyrkivät muodostamaan klassisen kauden kirjailijoista homogenista traditiota, esimerkiksi katsomalla Homeroksen ja Platonin puhuneen loppujen lopuksi samasta asiasta, inhimillisestä hyveestä ja paheesta. Filostratoksen ohella toisen sofistiikan kauden merkittävimpiin puhujiin kuuluvat Aelius Aristides, Dion Khrysostomos, Herodes Atticus ja Maksimos Tyroslainen. Dion oli yhtä hyvin reetori kuin filosofikin; samoin Maksimos kirjoitti sekä keskiplatonilaisesta filosofiasta kuin retoriikastakin.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Lukianos oli toisen vuosisadan monipuolisimpia kirjailijoita. Hänen nimiinsä on laitettu 86 teosta; niihin kuuluu usein satiirisia dialogeja, runoja, puheita, ylistyksiä, kirjeitä, pamfletteja ja kaksi elämäkertaa. Hän pilkkasi myös aikansa attikistien ylilyöntejä. Lukianoksen teoksia on usein vaikea sijoittaa mihinkään tiettyyn lajityyppiin, eivätkä sen enempää reetorit kuin filosofitkaan lukeneet häntä joukkoonsa. Myös hänet voidaan kuitenkin lukea löyhästi toisen sofistiikan yhteyteen.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Kreikkalainen romaani kehittyi keisariajalla, vaikka saattoikin olla syntyjään varhaisempi. Sitä edustavat muun muassa Kharitonin "Kallirhoe", Ksenofon Efesoslaisen "Efesoslainen kertomus", Akhilleus Tatioksen "Leukippe ja Kleitofon", Heliodoros Emesalaisen "Aithiopika" eli "Etiopialainen kertomus" sekä Longoksen "Dafnis ja Khloe". Kharitonin teosta pidetään näistä vanhimpana, ja se on myös länsimaisen kirjallisuuden vanhin säilynyt romaani. Musaios Grammatikoksen "Hero ja Leandros" on myöhempi romaani, mahdollisesti peräisin 500-luvulta.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Kreikkalainen romaani oli yleensä rakkausromaani: sen juoni kertoi tyypillisesti rakastuneesta nuoresta parista, joka saa toisensa, mutta joutuu sitten erilleen. Lukuisten seikkailujen ja vaikeuksien jälkeen nuoret löytävät jälleen toisensa. Romaanit olivat lukijoilleen eskapistisia sekä ajan että paikan suhteen: tapahtumat sijoittuivat usein menneeseen aikaan ja vieraisiin maihin. Romaaneissa on nähty vaikutteita yhtä lailla epiikasta, historiankirjoituksesta ja etnografiasta, idyllirunoudesta, tragediasta kuin uudesta komediastakin.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Uusi testamentti sai alkunsa roomalaisella ajalla kristinuskon synnyn myötä. Se on useiden kirjoittajien koinee-kreikalla kirjoittama kokonaisuus. Uuden testamentin merkittävimpiä osia ovat evankeliumit sekä Paavalin kirjeet. Muuta varhaiskristillistä kirjallisuutta edustavat esimerkiksi apostolisten isien ja kirkkoisien teokset.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Varhaiskristilliset teokset kuuluvat kuitenkin paljolti erilaiseen kulttuuriin kuin muun antiikin ajan kreikkalainen kirjallisuus. Kreikkalainen ja kristillinen kirjallisuus kohtasivat toden teolla vasta sitten, kun kristinusko levisi laajemmin hellenistisen kasvatuksen omaksuneiden ihmisten pariin, ja se jouduttiin esittämään ja sitä jouduttiin puolustamaan uudella tavalla. Tällaista kirjallisuutta edustavat muun muassa apologiat eli kristinuskon puolustukset. Tunnetuimpia apologisteja on Justinos Marttyyri, joka kirjoitti muun muassa teokset "Ensimmäinen" ja "Toinen apologia" sekä "Dialogi Tryfonin kanssa". Hän oli ensimmäinen, joka pyrki sovittamaan kristillistä ajattelua ja antiikin filosofiaa yhteen.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Varhaisempiin kreikkalaisiin kirkkoisiin kuuluvat lisäksi muun muassa Irenaeus (Eirenaios), Klemens Aleksandrialainen ("Protreptikos", "Stromata"), Origenes ("Heksapla", "Kelsosta vastaan") ja Johannes Krysostomos. Myöhemmin muun muassa Athanasios Aleksandrialainen ja Gregorios Nazianzilainen kirjoittivat poleemisia teoksia kristinuskosta luopunutta keisari Julianus Apostataa (”Luopio”) ja pakanallisia uusplatonilaisia filosofeja vastaan.


title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Varhaisia pyhimyselämäkertoja edustavat Athanasioksen teos "Antonius Suuren elämä" sekä Gregorios Nyssalaisen kirjoittamat Gregorios Ihmeidentekijän ja Makrinan elämäkerrat. Synesios Kyreneläinen oli uusplatonilainen kristitty, joka kirjoitti filosofisia teoksia ja jäljitteli toisen sofistiikan mestareita. Hän hyödynsi teoksissaan myös klassisia myyttejä.