title: Peräsmies

text: Peräsmies kuoli syksyllä 2000, kun rattijuoppo ajoi hänen päälleen. Hänet poltettiin myöhemmin jätteenpolttokeskuksessa ongelmajätteeksi luokiteltuna. Tämä tieto ilmoitettiin Pahkasian viimeisessä numerossa (3/2000).


title: Peräsmies

text: Peräsmiehen poika on jatkanut seikkailuja Koululainen-lehdessä vuoden 2003 alusta lähtien. Tarinat ovat aiheiltaan siistimpiä ja enemmän lapsille suunnattuja. Hahmo tunnetaan nimellä Peräspoika ja hänellä on samat voimat kuin isällänsäkin.


title: Sykloni

text: Sykloni on voimakas matalapaine, jonka ympärillä ilma virtaa pohjoisella pallonpuoliskolla vastapäivään ja vastaavasti eteläisellä pallonpuoliskolla myötäpäivään. Suurin osa lauhkean ilmastovyöhykkeen lumi- ja vesisateista tulee syklonien mukana.


title: Sykloni

text: Monet meteorologiset ilmiöt, kuten hurrikaanit ja tornadot, ovat luonteeltaan 'sykloneita'.


title: Sykloni

text:
Nimet riippuvat niiden maantieteellisestä sijainnista:
Syklonin voimakkuuden määrittävä asteikko ei valitettavasti ole sama ympäri maailman. Jokaisella trooppisia sykloneja tutkivalla ja niistä varoittavalla keskuksella on oma asteikkonsa, jonka kullakin luokalla on vielä omat rajatuulennopeutensa.


title: Sykloni

text:
Nämä luonnonilmiöt tarvitaan (tai lähes kaikki näistä), jotta trooppinen sykloni voisi syntyä:
Useimmat suomalaiset meteorologit pitävät sanaa sykloni ontuvana käännöslainana, ja puhuvat sen sijaan matalapaineesta tai tarvittaessa esim. 'liikkuvasta matalapaineesta'. Mm. Ilmatieteen laitos ei käytä sitä yksinään lainkaan, ainoastaan ilmauksissa "trooppinen sykloni" (eli Intian valtamerellä esiintyvä trooppinen hirmumyrsky) ja joskus "mesosykloni" (mieluummin mesomatalapaine).


title: Sykloni

text: Syklonit syntyvät napa- eli polaaririntamassa, joka sijaitsee Atlantin valtamerellä 35° ja 70° leveyspiirin välillä (talvella etelämpänä kuin kesällä). Polaaririntama on kylmän ja lämpimän ilmamassan kohtauspaikka. Siellä syntyy pyörteitä jotka ovat lähemmin tarkasteltuna aina samankaltaisia: Nopeasti liikkuva eteläinen lämmin ilmamassa pyrkii työntymään hitaan ja jähmeän kylmän ilmamassan puolelle tehden siellä eräänlaisen kielekkeen. Ilmanpaine-erot ovat erisuuruiset ilmamassojen välillä ja sen lisäksi länsituulet työntävät tämän kielekkeen liikkeelle. Raskaampi kylmä ilmamassa pyrkii pääsemään lämpimän ilmamassan alle samalla kun lämmin ilmamassa kohoaa ylöspäin loivasti. Kylmän ja lämpimän ilmamassa kohtauspaikassa on sateista. Ja koska lämmin kieleke kohoaa loivasti kylmän ilmamassan päälle, ovat sateet silloin laaja-alaisia. Kun sykloni lähtee liikkeelle itään päin, tuo se mukanaan sadetta ja samalla trooppista kosteutta ja lämpöä. Jossain vaiheessa kylmän ilmamassan vauhti hiipuu ja lämpimän ilman kielekkeen takana porskuttava kylmä ilmamassa tulee jyrkästi päin lämmintä ilmaa, joidenka kohtauspaikassa esiintyy usein puuskaista tuulta ja ukkosta kesäisin. Takaa tuleva kylmä ilma työntää lämpimän ilman kokonaan pois maan tuntumasta ja lämmin ilma sataa kosteutensa pois viimeistään siellä.


title: Sykloni

text: Ihmishenkien menetyksessä mitattuna pahin tunnettu trooppinen sykloni oli vuonna 1970 matalassa jokisuistossa sijaitsevaan Bangladeshiin iskenyt Great Bhola Cyclone, joka tappoi peräti 300 000 – 500 000 ihmistä.


title: Projekti

text: Projekti on tarkkaan suunniteltu hanke tietyn päämäärän saavuttamiseksi.


title: Projekti

text: Projekti poikkeaa monista muista toiminnan organisointitavoista erityisesti päämääräsuuntautuneisuutensa, väliaikaisuutensa ja ainutkertaisuutensa vuoksi. Projekteilla on tarkkaan määritelty alku, loppu ja aikataulu toteutusta varten. Projekteihin liittyy usein jotain monimutkaista, esimerkiksi vaikeasti ennakoitavia riskejä tai erityistä luovuutta ja erikoisosaamista vaativia tehtäviä. Projekteihin allokoidaan omat resurssinsa, jotka on joko irroitettu projektin toteuttajan muista resursseista tai hankittu varsinaisesti projektia varten. Onkin huomattava, että projekti ei ole mikä tahansa tehtävä vaan on olemassa paljon erilaisia tehtäviä ja työkokonaisuuksia joita ei voida kutsua projektiksi. Esimerkiksi julkishallinnossa ja yrityksissä tehdään paljon projektien kaltaista väliaikaista ja tavoitteellista työtä erilaisten työryhmä-, komitea- ja konsortiotyöskentelyn otsikoiden alla. Projektityöstä nämä eroavat esimerkiksi ainutkertaisten tavoitteiden puuttumisen takia, monimutkaisuuden puuttumisen takia tai yksinkertaisesti siksi, että työ on kausittain toistuvaa. Projektityö ei ole kuitenkaan kaikilla aloilla samanlaista. Rakennusalan ja teknologiasektorin projekteilla on sanottu olevan paljon yhteistä ja opittavaa toisiltaan, mutta esimerkiksi sosiaali- ja terveysalan järjestöissä projektityön on sanottu olevan niin nuorta, ettei kunnollisia projektityökäytäntöjä ja malleja ole vielä syntynyt.


title: Projekti

text: Kirjallisuudessa eri alojen projekteille on yleensä myös erilaisia ohjeistuksia johtuen juuri toimintaympäristöjen ja käsiteltävien haasteiden erilaisuudesta. Toimialaan erikoistunutta projektiohjeistusta ja kirjallisuutta löytyy ainakin seuraaville aloille :


title: Projekti

text: Usein erillinen projekti perustetaan hoitamaan jotain työkokonaisuutta sen sijaan, että projektitehtävät hoidettaisiin tavalliseen tapaan linjaorganisaatiossa. Tällöin muodostuu tilapäinen ja tavoiteorientoitunut organisaatio, jolla voidaan saavuttaa esimerkiksi seuraavia etuja:


title: Projekti

text: Erityisen tärkeitä projektityötä tekevien hyvinvoinnille ovat tiedon kulku ja aikatauluissa pysyminen. Jos yksi osa-alue projektista myöhästyy, se vaikuttaa pahimmillaan kaikkiin lamauttavasti. Projektityössä korostuukin itsensä johtaminen ja vuorovaikutus muiden kanssa. Esimerkiksi liian monta projektia yhtä aikaa voi aiheuttaa ongelmia ajanhallintaan.


title: Projekti

text: Useista projekteista muodostuvia, kestoltaan tai laajuudeltaan suurimittaisia kokonaisuuksia kutsutaan ohjelmiksi tai strategisiksi ohjelmiksi (esimerkiksi EU-alueen kehittämiseksi toimivat kansainväliset puiteohjelmat). Projektin kaltaisista, mutta mittakaavaltaan pienistä tehtäväkokonaisuuksista käytetään usein "kehitystehtävä"-termiä.


title: Projekti

text: Projektin kanssa hyvin läheisiä käsitteitä ovat esimerkiksi:Julkishallinnon projekteihin liittyviä käsitteitä ovat esimerkiksi ohjelma, rahasto, kumppanuus, sopimus ja arviointi.


title: Projekti

text: Projekteja on monenlaisia ja monen kokoisia. Ydinvoimalan rakennusprojekti on varmasti erilainen kuin vaikkapa puolen vuoden mittainen markkinointikampanja. Toisaalta esimerkiksi projektinhallinnan kannalta erityyppiset projektit eivät ole niin erilaisia. Perustehtävät, -osaamiset ja -mallit ovat hyvin samankaltaisia yli teollisuus- ja projektityyppirajojen.


title: Projekti

text: Yrityksissä tapahtuva projektiliiketoiminta voidaan jakaa kahteen eri lokeroon projektien merkityksen perusteella:


title: Projekti

text: Toimitusprojektissa toimittajan mielenkiinto kohdistuu asiakkaalle tuotettavaan hyötyyn sekä projektin kustannustehokkaaseen toteutukseen. Toimittajalle toimitusprojekti on yksi liiketoiminnan muoto ja siihen kohdistuu tuotto-odotuksia. Investointiprojektin toteuttajana oleva organisaatio, asiakas, odottaa projektilta merkittäviä hyötyjä. Tällöin huomio kiinnittyy tavoitemäärittelyihin, investointilaskelmiin, sopimusten neuvotteluun, sopimusten laatimiseen sekä toimitusten valvontaan.


title: Projekti

text: Tuotekehitys- ja tutkimusprojektit ovat etenkin yrityksien tuotekehityksessä tyypillisiä projekteja. Tutkimusprojekteilta ei odoteta yleensä mitään kovin selkeästi mitattavissa olevia tuloksia, vaan hyväksyttävä tulos saattaa olla pelkästään toteamus että jokin idea on tai ei ole kehityskelpoinen. Kehitysprojektit ovat hankkeita joilla pyritään parantamaan jonkun osa-alueen toimintaa, joita käytetään mm. julkishallinnossa. Kehitysprojektit pyrkivät yleensä laadullisiin parannuksiin, prosessinkehittämiseen, esimerkiksi kehittämällä jonkin uuden taidon hallintaa ja käyttöä.


title: Projekti

text: Julkishallinnon muutos tulosvastuullisempaan ja yhä enemmän kilpailuttamiseen perustuvaan toimintaan on lisännyt olennaisesti projektien roolia julkishallinnon hankkeissa. Projektiorganisaatioiden yleistyminen on nähty esimerkiksi politiikkaohjelmien tavoittelemana hallinnon tehostamisena. Toisaalta julkishallinnon tehtäviä on todettu hoidettavan usein tavoitteisiin nähden verrattain huonosti rahoitetuin tilapäisprojektein. Julkishallinnossa yleistynyt projektikulttuuri onkin osaltaan hämärtänyt projektin käsitettä, koska julkishallinnossa projekti-käsitteellä saatetaan viitata myös hankkeisiin jotka eivät ole tarkoin määriteltyjä, ainutkertaisia, saatikka monimutkaisia. Sjöblom (2006) on lisäksi painottanut, että julkishallinnossa projektien onnistumista arvioitaessa painottuvat usein laajemmat vaikuttavuusnäkökulmat kuin perinteiset projektien onnistumista mittaavat muuttujat (esimerkiksi aikataulu, kustannukset ja laatu).


title: Projekti

text: Vasta 1500-1700-luvulla aikataulun merkitys korostui. Esimerkiksi rakentamiseen liittyvät hankkeet alettiin organisoida tehokkaammiksi yritysverkostoiksi ja alkoi syntyä erilaisia projektitoiminnan ammattilaisia. Pitkälle 1900-luvulle asti projektinhallinnassa korostettiinkin lähinnä suunnitelmallista insinöörityötä ja projektitoimituksia tarkkoine sopimuksineen. Projektinhallinnan laajempi tieteellinen kehitys alkoi vasta 1950-luvulla jolloin aiheesta julkaistiin mm. ensimmäinen tieteellinen artikkeli. 1960-luvulla kehitettiin esimerkiksi CPM ("Critical path method") ja PERT ("Program evaluation and review technique") -menetelmät. 1970-luvulla erilaisten menetelmien rinnalla painotettiin mm. tiimiajattelua. 1980-luvulla projekteihin suhtauduttiin jo huomattavasti kokonaisvaltaisemmin ja esimerkiksi tietotekniset apuvälineet alkoivat yleistyä. Samanaikainen laadunhallinnan kehitys vaikutti myös osaltaan projektinhallinnan kehitykseen. 1990-luvulla projektinhallinnasta tuli keskeinen osa monien alojen yritystoimintaa. Projekteja alettiin toteuttaa myös yhä enemmän verkostoissa ja projektinhallinnassa alkoi tieto- ja viestintäteknologia näytellä yhä suurempaa roolia. 2000-luvulla virtuaalisista organisaatioista ja verkostoista on tullut arkipäivää ja huomio on keskittynyt mm. useiden samanaikaisten projektien hallintaan sekä projekteissa tapahtuvan innovoinnin ja luovan työn edistämiseen.


title: Bengtskär

text: Bengtskär on Turun saaristossa, noin 25 kilometriä Hangosta lounaaseen sijaitseva luoto. Se on myös Suomen eteläisin asuttu paikka. Luoto on pinta-alaltaan noin kaksi hehtaaria ja ainoastaan pieni osa siitä on kasvillisuuden peittämää ja loppuosa on paljasta graniittia. Luodolla sijaitseva Bengtskärin majakka rakennettiin 1906 valaisemaan luotoa ympäröivää karikkoista merialuetta. Jatkosodan aikana käydyssä Bengtskärin taistelussa se yritettiin räjäyttää. Majakka on ympäristöineen määritelty valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi, ja se on kesäisin suosittu matkailukohde. Bengtskärissä on myös hyvät mahdollisuudet tarkkailla lintuja varsinkin kevät- ja syysmuuton aikaan.


title: Bengtskär

text: Bengtskär sijaitsee Turun saaristossa ja kuuluu Kemiönsaaren kuntaan. Luoto on pinta-alaltaan noin 2 hehtaaria ja sijaitsee Saaristomerellä noin 25 kilometriä Hangosta lounaaseen. Bengtskär on Saaristomeren uloin luoto ja Suomen eteläisin asuttu paikka. Lähin saaristokylä Rosala sijaitsee noin 18 kilometriä Bengtskäriltä pohjoiseen, ja lyhin ja suojaisin reitti majakalle kulkee Hiittisten saariston halki.


title: Bengtskär

text: Bengtskärin kallioperä on vuosien saatossa joutunut ihmisen muokkauksen kohteeksi: luodolle rakennettua majakkaa varten kalliota madallettiin räjäyttämällä, ja majakkaan tarvittavat kivet louhittiin paikan päältä. Myös jatkosodan aikana käyty Bengtskärin taistelu on jättänyt kallioon jälkiä. Sodan jälkeen kalliota räjäytettiin ja louhittiin lisää konekivääripesäkkeitä, juoksuhautoja ja bunkkereita varten. Lisäksi kalliossa on myös satoja ihmisten, kuten majakan entisten asukkaiden, sotilaiden ja matkailijoiden, tekemiä kaiverruksia, joista vanhimmat ovat vuodelta 1896.


title: Bengtskär

text: Bengtskärin luoto sijaitsee ulkomerellä ja aallot pääsevät vyörymään suoraan rantaan, minkä vuoksi luodolla on historian aikana koettu voimakkaita myrskyjä. 1906 myrskyssä luodon dynamiittivarasto huuhtoutui mereen ja makeavesivarannot täyttyivät suolavedellä, mutta majakan rakennustyöntekijöiden asuinparakit säästyivät. Joulukuussa 1913 koetussa myrskyssä osa majakan kasvimaasta huuhtoutui mereen, ja joulukuun 17. ja 18. päivän välisenä yönä 1999 koettu myrsky tuhosi muun muassa ulkorakennuksia ja tukki sataman suurella kivenlohkareella. Merentutkimuslaitokselta mukaan Bengtskärin eteläpuolella oleva aaltopoiju oli mitannut korkeimmat Suomessa koskaan mitatut aallot; merkitsevä aallonkorkeus oli ollut 7,4 metriä ja korkeimmat yksittäiset aallot 13-metrisiä.


title: Bengtskär

text: Bengtskärissä on harvoin jäätä jäärajan kulkiessa yleensä Bengtskärin ja saariston välillä. Toisinaan meri kuitenkin jäätyy avomerelle asti, ja erittäin harvoin jääolosuhteet mahdollistavat saarelle kulkemisen esimerkiksi autolla tasaisen ja paksun jääpeitteen yli.


title: Bengtskär

text: Ainoastaan pieni osa luodosta on kasvillisuuden peittämää, sillä pääosa siitä on paljasta graniittia. Kasvisto on vahvasti ihmisen muokkaama, ja suurin osa luodon maa-aineksesta on ihmisen tuomaa. Myrskyt ovat kuitenkin ajan mittaan huuhtoneet mullan suurimmaksi osaksi veteen. Bengtskärillä ei esiinny luonnostaan puuvartisia kasveja, tosin sille on ajan saatossa yritetty istuttaa erilaisia pensaita ja puita vaihtelevalla menestyksellä. Kasvisto on ulkoluodoille tyypillistä. Merikaalia löytyy yksi kasvusto, meriputkea ja varsinkin merisauniota esiintyy runsaammin. Ruohosipuli, rantavehnä ja rantakukka ovat yleisiä. Majakan etu- ja takapihalla kasvaa jänöapilaa.


title: Bengtskär

text: Majakan pihoille on kylvetty nurmiseosta, jotta nurmikko kestäisi paremmin suuren turistimäärän. Rikkaruohoista juolavehnää esiintyy paljon ja juolavehnän juurikot sitovat maaperää kovien myrskyjen huuhtoessa saarta. Nokkosta esiintyy jonkin verran. Majakkatornin ulkokuoressa kasvaa vuosittain voi- ja rantakukkaa. Kallioilla kasvaa erilaisia saaristolle tyypillisiä jäkäliä kuten karttajäkäliä sekä erilaisia karveita.


title: Bengtskär

text: Paikallinen eläimistö on myös hyvin niukkaa. Saarella esiintyy muun muassa sammakkoeläimiä ja hyönteisiä sekä muutama nisäkäslaji. Luodolla on runsaasti erikokoisia meri- ja sadevesitäytteisiä kallioaltaita. Niissä elää erilaisia äyriäisiä sekä myrskyn tuomia pikkukaloja kuten kolmipiikkejä. Ne ovat tärkeitä myös sammakoille ja rupikonnille. Lintujen lajikirjo on runsaampi varsinkin muuttoaikaan.


title: Bengtskär

text: Saarelle ei esiinny käärmeitä, joskin yksittäisiä kyyhavaintoja on tehty. Kyiden arvellaan kulkeutuneen naapurisaarelta Dömmärskäriltä, jossa on pysyvä kyykanta. Ainoat pysyvät nisäkkäät ovat peltomyyrä ja lepakko. Koska peltomyyrillä ei ole vihollista lukuun ottamatta satunnaisia pöllöjä ja matkailijoiden tuomia koiria, kasvaa kanta toisinaan räjähdysmäisesti. Hylkeitä nähdään Bengtskärillä säännöllisesti ja toisinaan nuoria yksilöitä tavataan luodon rantakallioilla. Harmaahylje on yleisin ja norppa huomattavasti harvinaisempi. Halleja eli harmaahylkeitä näkee myös kaukoputkella kauempana sijaitsevalla Ytterlandilla.


title: Bengtskär

text: Bengtskärissä on 1970-luvulta lähtien havaittu vajaat 200 muuttolintulajia. Pesimälinnusto on vähäinen, ainoastaan neljä lajia. Yleisimmät pesimälinnut ovat haahka ja räystäspääsky. Bengtskärissä on hyvät mahdollisuudet tarkkailla lintuja varsinkin kevät- ja syysmuuton aikaan. Suomessa esiintyvistä pöllölajeista ainoastaan suopöllö ja sarvipöllö on havaittu Bengtskärissä.


title: Bengtskär

text: Vertaimeviä hyttysiä ei luodolla esiinny, mutta kesäisin majakkatornin ympärillä parveilee sulkasääskiä. Lisäksi luodolla tavataan kesäisin esimerkiksi erilaisia perhosia, ampiaisia, leppäkerttuja ja korentoja. Hämähäkkejä, kuten ristihämähäkkejä, esiintyy runsaasti.


title: Bengtskär

text: Bengtskärin luotoa ympäröivälle karikkoiselle merialueelle ehti ennen majakan rakentamista haaksirikkoutua lukuisia aluksia, tunnetuimpana niistä höyrylaiva "S/S Helsingfors", jonka uppoaminen antoi loppusysäyksen majakan rakentamiselle. Ennen vuotta 1906 rakennettua Bengtskärin majakkaa luodolla sijaitsi ”Bengtskärin saarnatuolina” tunnettu pooki eli tunnusmajakka, joka purettiin suuremman majakan tieltä. Jatkosodan aikana 1941 saarella käytiin Bengtskärin taistelu. Bengtskärin majakka oli tärkeä maamerkki toisen maailmansodan aikana ja sen jälkeen Virosta lähteneille kymmenille tuhansille venepakolaisille. Luodolla sijaitseva majakka kunnostettiin perusteellisesti 1990-luvulla, minkä jälkeen siitä on tullut merkittävä matkailukohde ja nähtävyys.


title: Bengtskär

text: Bengtskär on Suomen eteläisin matkailukohde, ja luodolla käy vuosittain noin 13 000–15 000 matkailijaa. Majakassa on muun muassa museo, majakkaposti, kahvila ja majakkahotelli.


title: Bengtskär

text: Bengtskärille kulkee kesäkaudella maksullisia laivavuoroja Kasnäsistä ja Rosalasta sekä Hangosta. Lisäksi majakalle ajetaan myös maksullisia tilausristeilyjä. Kesäkauden ulkopuolella majakalle voi päästä maksullisilla tilausveneillä sekä tarvittaessa helikopterilla. Venematka Kasnäsistä Bengtskäriin kestää taksiveneellä noin tunnin.


title: Itsenäisyyspäivän vastaanotto

text: Itsenäisyyspäivän juhlavastaanotto, epävirallisesti Linnan juhlat, on tasavallan presidentin vuosittain Suomen itsenäisyyspäivänä 6. joulukuuta järjestämä juhla, jonne kutsutaan valtion, kuntien, talouselämän ja järjestökentän edustajia sekä erinäisiä vuoden aikana ansioituneita henkilöitä, kuten taiteilijoita ja urheilijoita. Juhla järjestetään Presidentinlinnassa Helsingissä.


title: Itsenäisyyspäivän vastaanotto

text: Itsenäisyyspäivän juhlaperinne sai alkunsa vuonna 1919. Iltapäivävastaanoton isäntänä oli presidentti K. J. Ståhlberg, ja emäntänä oli hänen tyttärensä neiti Aino Ståhlberg. Vastaanotto kesti tunnin, ja vieraita oli noin 150. Tarjoilulla oli kahvia ja virvokkeita Goottilaisessa salissa.


title: Itsenäisyyspäivän vastaanotto

text: Ensimmäinen iltajuhlamuotoinen vastaanotto pidettiin vuonna 1922, jolloin ohjelmassa olivat myös kättelyseremonia ja tanssi. Ensimmäisellä kieltolain kumoamisen jälkeisellä vastaanotolla 1934 alettiin tarjoilla myös alkoholijuomia. Presidentti Kyösti Kallion aikaan uskonnollisuus näkyi juhlissa 1937 ja 1938, jolloin ei tanssittu eikä tarjoiltu alkoholia. Presidentti J. K. Paasikiven aikana juhlissa alettiin tarjota boolia, musiikkia ja tanssia. Juhlista tehtyjä lyhytelokuvia esitettiin elokuvateattereissa ennen varsinaista elokuvan esitystä.


title: Itsenäisyyspäivän vastaanotto

text: Toimittajat päästettiin raportoimaan itsenäisyyspäivän vastaanottoa ensimmäistä kertaa vuonna 1949. Ensimmäinen suora televisiolähetys Presidentinlinnasta nähtiin itsenäisyyspäivänä 1967.


title: Itsenäisyyspäivän vastaanotto

text: Presidentti Urho Kekkosen puolison Sylvin vaikutuksesta linnaan kutsuttiin vuonna 1966 kirjailijoita ja taiteilijoita, joiden kanssa hän keskusteli Keltaisessa salongissa. Linnan juhlissa oli kutsuvieraita parhaimmillaan jopa 2 300 henkeä. Vuonna 1968 juhlissa oli erikoisuutena letkajenkka. Kansaa kiinnosti erityisesti vuonna 1978, kenen kanssa neljää vuotta aiemmin leskeksi jäänyt presidentti Kekkonen tanssi (Satu Östring-Procopén).


title: Itsenäisyyspäivän vastaanotto

text: Mauno Koiviston tultua tasavallan presidentiksi vuonna 1982 linnan juhlia isännöi pitkästä aikaa pariskunta ja myös "tasavallan prinsessa", tytär Assi, joka aloitti muodissa olleen tiputanssin. Presidentin puoliso Tellervo olisi muuttanut iltajuhlan iltapäivän kahvihetkeksi, mutta antoi periksi kohdattuaan vahvaa vastarintaa.


title: Itsenäisyyspäivän vastaanotto

text: Presidentti Martti Ahtisaaren aikana Keltaiseen salonkiin tuli jazzmusiikki, tarjontaan tulivat suolapalat ja maakuntaruoat sekä viinit.


title: Itsenäisyyspäivän vastaanotto

text: Presidentti-instituution ohella eivät juhlatkaan olleet vakiintuneet vielä 1930-luvun alussa. Tästä on osoituksena, ettei vuonna 1931 järjestetty vastaanottoa samalle kuulle osuneen presidentti P. E. Svinhufvudin syntymäpäivän johdosta. Itsenäisyyspäivälle 1932 vuorostaan oli sovittu Ruotsin kruununprinssin vierailu. 1930-luvun lama esti vuonna 1933 juhlimisen tarjottaviksi aiottujen ainesosien niukkuuden vuoksi, vaikka samalla tulikin osoitettua solidaarisuutta laman kanssa kamppaileville tavallisille kansalaisille. Pisin katkos juhlaperinteeseen tuli toisen maailmansodan myötä, kun juhlat jäivät pitämättä seitsemästi 1939–1945. Risto Ryti ja Gustaf Mannerheim eivät koskaan isännöineet juhlia.


title: Itsenäisyyspäivän vastaanotto

text: Itsenäisyyspäivän vastaanotto Presidentinlinnassa on jäänyt pitämättä:


title: Itsenäisyyspäivän vastaanotto

text: Itsenäisyyspäivän vastaanotolle kutsutaan nykyisin noin 1 800 vierasta. Osa kutsutaan asemansa puolesta: jokavuotisen kutsun saavat valtioneuvoston jäsenet, kansanedustajat, diplomaatit, piispat, Euroopan parlamentin suomalaisjäsenet, yliopistojen kanslerit ja rehtorit, kenraalit ja oikeuslaitoksen ylimmät virkamiehet. Myös aiemmat presidentit, pääministerit ja eduskunnan puhemiehet kuuluvat vakiovieraiden listalle. Martti Ahtisaaren presidenttikaudella tuli tavaksi kutsua Mannerheim-ristin ritarit aina paikalle, aikaisemmin Mauno Koivisto oli kutsunut heidät vuonna 1987. Valtion ylimpien virkamiesten kohdalla kutsuvuorot kiertävät; kutsu saattaa osua kohdalle joka toinen tai kolmas vuosi.


title: Itsenäisyyspäivän vastaanotto

text: Joka vuosi noin kolmasosa vieraista saa kutsun ensimmäistä kertaa. Linnaan on ollut tapana kutsua esimerkiksi merkittävimmät elinkeinoelämän ja kulttuurin vaikuttajat sekä vuoden aikana menestyneet suomalaiset urheilijat ja taiteilijat. Viihdetaiteilijoiden määrä lisääntyi presidentti Tarja Halosen aikana huomattavasti.


title: Itsenäisyyspäivän vastaanotto

text: Vuonna 2009 kutsuihin liitettiin turvallisuussyistä siru, joka sisältää presidentinlinnan lausunnon mukaan kutsutun henkilötiedot.


title: Itsenäisyyspäivän vastaanotto

text: Tilaisuuden pukukoodi on hyvin juhlava: kutsukortissa kehotetaan pukeutumaan "frakkiin ja juhlapukuun". Kunniamerkkejä voi pitää alkuperäisessä koossaan. Miehillä tumma puku − ei kuitenkaan smokki − voi korvata frakin; naisilla "juhlapuku" etiketin mukaisesti tarkoittaa täyspitkää, juhlavasta materiaalista valmistettua leninkiä arvokoruin. Taiteilijoille on tavattu antaa vapauksia pukukoodissa. Papit, poliisit ja muut viranomaiset esiintyvät virka-asujensa juhlaversioissa.


title: Itsenäisyyspäivän vastaanotto

text: Sekä miehet että naiset voivat halutessaan pukeutua myös kansallispukuun. Pukeutumisasiantuntijoiden mukaan kansallispuku on itsenäisyyden juhlaan paras mahdollinen asu. Kansallispuku on sekä etiketin mukainen että Suomen kansallista identiteettiä korostava.


title: Itsenäisyyspäivän vastaanotto

text: Presidentti Urho Kekkonen otti vanhana urheilumiehenä tavaksi kutsua menestyneitä urheilijoita vuosittain itsenäisyyspäivän vastaanotolle. Kekkosen kaudella vieraina oli myös runsaasti eri alojen taiteilijoita. Vuodesta toiseen nähtyjä olivat muiden muassa näyttelijät Ella Eronen, Tauno Palo, Birgitta Ulfsson, Lasse Pöysti ja Eeva-Kaarina Volanen, kirjailijat Mika Waltari, Väinö Linna ja Christer Kihlman sekä kuvataiteilijat Tapio Wirkkala, Timo Sarpaneva, Kain Tapper ja Reidar Särestöniemi. Aikanaan suuri tapaus oli vuoden 1952 Miss Universumin Armi Kuuselan ja hänen puolisonsa Virgilio Hilarion vierailu vuoden 1962 vastaanotolla. Vuoden 1964 vastaanotolla tanssittiin ajan muotitanssia letkajenkkaa.


title: Itsenäisyyspäivän vastaanotto

text: Presidentti Mauno Koivisto halusi isännöimissään itsenäisyyspäivän juhlissa toisaalta korostaa jatkuvuutta, toisaalta sanoutua irti Kekkosen kauden epädemokraattisista tavoista. Koivisto ei halunnut luoda omaa seurapiiriä, eikä linnassa enää vuodesta 1982 lähtien juuri nähty Kekkosen "hoviin" kuuluneita. Vuoden 1982 vieraslistalta puuttuivat muiden muassa Lasse Pöysti, Timo Sarpaneva, Sylvi Salonen, Tarmo Manni ja Rauni Luoma. Koiviston kaudella luovuttiin myös Kekkosen aikana vakiintuneesta tavasta kutsua entiset ulkoministerit itsenäisyyspäivän vastaanotolle, eikä vieraiden joukossa myöskään enää nähty ulkoministeriössä vahvasti vaikuttanutta Anita Hallamaa. Tellervo Koivisto ehdotti vuonna 1983 pukukoodin keventämistä siten, että miesten juhlapukuna voisi olla smokki, mutta konservatiiviset herravieraat tyrmäsivät ajatuksen.


title: Itsenäisyyspäivän vastaanotto

text: Presidentti Martti Ahtisaari kutsui heti ensimmäiselle itsenäisyyspäivän vastaanotolleen vuonna 1994 40 työttömien edustajaa ja paljon maakuntamatkoillaan tapaamiaan henkilöitä. Kutsuja saivat Ahtisaaren kaudella myös pienten ja keskisuurten yritysten edustajat. Diplomaattitaustainen Ahtisaari kutsui linnaan myös entistä enemmän suurlähettiläitä, mikä aiheutti paineita tarjoilun parantamiseen. Lisäksi Ahtisaaren kaudella palasivat linnaan Kekkosen aikana karsitut musiikkiesitykset, ja esiintyjinä pienissä huoneissa nähtiin muiden muassa Jukka Perko, Severi Pyysalo ja Lenni-Kalle Taipale. 1990-luvun aikana linnan juhlien lieveilmiöksi muodostuivat "eliitin juhlia" vastustavien anarkistien mielenosoitukset Presidentinlinnan ulkopuolella.


title: Itsenäisyyspäivän vastaanotto

text: Perinteisesti kaikki juhlavieraat kättelevät presidenttiä sisään tullessaan. Sisääntulomusiikin aloittaa Sibeliuksen Jääkärimarssi. Ensimmäisenä saavutaan presidentinlinnan Mariankadun puoleisesta ovesta ja kättelyn aloittavat ritarijärjestyksessä sotaveteraanit. Presidenttiä kättelevät ensimmäisenä Mannerheim-ristin ritarit.


title: Itsenäisyyspäivän vastaanotto

text: Maanpuolustuskorkeakoulun kadettien kunniavartiosto seisoo miekkoineen rivissä. Sotaveteraanien jälkeen kättelyjärjestys on vapaa riippuen vieraiden saapumisesta: kansanedustajia, julkisuuden henkilöitä, urheilijoita, elinkeinoelämän vaikuttajia, erilaisten järjestöjen, tieteen ja taiteen edustajia jne.


title: Itsenäisyyspäivän vastaanotto

text: Sisääntulo jatkuu Pohjoisesplanadin puoleiselta ovelta, josta on saavuttu yleensä seuraavassa järjestyksessä:Kättelyn päätteeksi presidentit puolisoineen asettuvat yhteisvalokuvaan.


title: Itsenäisyyspäivän vastaanotto

text: Linnassa tarjottavan boolin sisältö on ollut salaisuus. Kättelyn ja kahvittelun jälkeen seuraa tanssit: ensimmäinen tanssi on perinteisesti valssi, jonka aloittaa presidentti. Tanssimusiikista tilaisuudessa on huolehtinut Kaartin Soittokunta.


title: Itsenäisyyspäivän vastaanotto

text: Tavallista on, että useita viikkoja ennen juhlia lehdistössä arvaillaan kutsuttujen julkisuuden henkilöiden nimiä, naisten iltapukuja ja sitä, kenen partnerin kanssa juhliin saavutaan. Naisten iltapuku voi olla teetetty suunnittelijalla erityisesti kyseistä juhlaa varten.


title: Itsenäisyyspäivän vastaanotto

text: Vuonna 1949 kuultiin ensimmäinen, Yleisradion tekemä suora radiolähetys juhlista. Ensimmäinen televisiolähetys tapahtui vuonna 1957 (nimellä "Itsenäisyytemme 40-vuotisjuhla"), mutta suoria lähetykset ovat olleet vuosina 1967 ja 1968 sekä vuodesta 1982 lähtien. Kaudella 1969–1980 järjestetystä kymmenestä vastaanotosta esitettiin vain leikattuja koosteita, sillä ajan ilmapiirin vuoksi ei haluttu korostaa eliitin juhlimista. Sen sijaan 2000-luvun suorissa televisioinneissa on usean televisiokameran välityksellä seurattu vieraana olevien, erityisesti julkisuuden henkilöiden, tunnelmia.


title: Itsenäisyyspäivän vastaanotto

text:
Esimerkiksi vuonna 2008 linnan juhlat olivat vuoden katsotuin televisio-ohjelma: lähetys keräsi yli puolitoista miljoonaa katsojaa, ja vuonna 2009 juhlat keräsivät yli 2,2 miljoonaa katsojaa.
Vuodesta 1960 alkaen juhlien esittäminen suorana tv-lähetyksenä vakiintui, kunnes 6.12.1967 tehtiin ensimmäinen televisiotaltiointi, samoin 1968 juhlat lähetettiin, ja niistä on tv-taltiointi. Vuosina 1969–1979 ei ollut suoria lähetyksiä linnasta. 1970-luvulta Linnan juhlista Yleisradiolla on materiaalia työnauhojen muodossa. Lähetetyt ohjelmat olivat ilmeisesti 15 minuutin mittaisia, mutta niitä ei ollut joka vuosi. Tällä ajanjaksolla juhlat ovat esiintyneet uutisissa.


title: Itsenäisyyspäivän vastaanotto

text: Vuonna 1980 Linnan juhlista lähetettiin 40 minuutin ohjelma kello 20.45–21.25 (selostajina Mirja Pyykkö ja Antero Kekkonen) ja vuonna 1982 45 minuutin katsaus kello 20.45–21.30 (selostajina Eva Polttila ja Antero Kekkonen, ohjaajana Ritva Kuusisto). Vuonna 1981 juhlia ei järjestetty lainkaan presidentti Kekkosen sairastumisen takia. Vuodesta 1983 alkaen Itsenäisyyspäivän vastaanotto tasavallan presidentin linnassa on lähetty vuosittain (lukuun ottamatta vuonna 1988, jolloin radio- ja tv-toimittajien lakko 30.11.–21.12.1988 esti lähetyksen). Vuosina 1993, 1994 ja 1998–2016 lähetettiin erillinen ruotsinkielinen lähetys "Fest på slottet" samanaikaisesti toisella kanavalla (vuosina 1993, 1994 ja 1998–2000 Yle TV2:lla osana FST:n ohjelmaosuutta, vuosina 2001–2006 sekä Yle TV2:lla että FST:n digikanavalla ja vuosina 2007–2016 pelkästään Yle FST5:llä/Femillä). Vuodesta 2017 alkaen juhlista lähetetään yksi kaksikielinen lähetys Yle TV1:ssä. Osa haastatteluista on suomeksi ja osa ruotsiksi, ja urheilulähetysten tavoin lähetykseen voi valita ruotsinkielisen selostuksen.


title: Itsenäisyyspäivän vastaanotto

text: 1990-luvun alusta vuoteen 2003 asti linnanjuhliin liittyi aina myös mielenosoitus nimeltä kuokkavierasjuhlat. Vuonna 2006 kuokkavierasjuhlat järjestettiin jälleen. Vuonna 2013 Tampereella järjestettiin anarkistien kiakkovierasjuhlat, joissa esiintyi väkivaltaista käyttäytymistä ja kymmeniä pidätettiin. Protestoijilla oli kommandopipoja ja Timo Jutila -naamareita. Tilaisuutta oli turvaamassa 300 poliisia ja 6 poliisihevosta.


title: Ferdinand von Wright

text: Ferdinand von Wright (19. maaliskuuta 1822 Kuopion pitäjä – 31. heinäkuuta 1906 Kuopion pitäjä) oli suomalainen taidemaalari. Hänet tunnetaan erityisesti lintumaalauksistaan ja maisemamaalauksistaan.


title: Ferdinand von Wright

text: Ferdinand von Wright syntyi 19. maaliskuuta 1822 Kuopion pitäjässä von Wrightin sukuun monilapsisen perheen kuopukseksi. Hänen vanhempansa olivat majuri Henrik Magnus von Wright ja Maria Elisabeth Tuderus. Von Wrightin taiteilijaveljessarjaan kuuluivat myös Ferdinandin isoveljet Magnus ja Wilhelm.


title: Ferdinand von Wright

text: Vuosina 1837–1844 Ferdinand von Wright oleskeli Ruotsissa isoveljensä Wilhelmin luona avustamassa tätä kuvitustöissä. Hän kävi Tukholman taideakatemian piirustusluokan ja aloitti opiskelun niin sanotulla antiikkiluokalla. Palattuaan Suomeen von Wright ryhtyi luomaan vapaan kuvataiteilijan uraa. Hän keskittyi öljymaalaukseen ja osallistui Suomen Taideyhdistyksen ensimmäiseen näyttelyyn vuonna 1846. Hänen varhaistuotantonsa Suomessa 1840-luvulla käsitti lintumaalauksia, muotokuvia, asetelmia, maisemia sekä kansanelämää, johon opastusta hän sai R. W. Ekmanilta.


title: Ferdinand von Wright

text: Von Wright asui Suomessa pääasiassa synnyinseudullaan Kuopion Haminalahdessa ja tyytyi siellä vaatimattomaan elämään läheisessä ja herkässä suhteessa savolaiseen kotiseutuunsa ja luontoon. Ulkomaailmaan hänellä oli yhteyksiä erityisesti taiteilijaveljiensä kautta.


title: Ferdinand von Wright

text: Vuosina 1860–1852 von Wright oleskeli jälleen Wilhelm-veljensä luona Ruotsissa, nyt Bohusin läänissä Orustin saarella maan länsirannikolla. Siellä hänen taiteensa kypsyi ja sai esteettisesti uuden, itsenäisen luonteen. Palattuaan Suomeen von Wright maalasi useita huomattavia maisemamaalauksia, joilla on keskeinen asema Suomen 1800-luvun taidehistoriassa, kuten "Näköala Haminalahdelta" (1850).


title: Ferdinand von Wright

text: Von Wright lähti vuonna 1858 opintomatkalle Dresdeniin, Saksaan. Sieltä palattuaan hän alkoi keskittyä lintumaalaukseen maisemamaalauksen sijaan. Hänen lintumaalauksiinsa tuli matkan seurauksena entistäkin kertovampi sisältö, ja hän tuli aiempaa tietoisemmaksi sommittelun merkityksestä. Tyypillinen dramaattinen ja monumentaalinen lintumaalaus tuolta ajalta on "Huuhkaja iskee jänikseen" (1860). Tällaisten teosten ohella von Wright maalasi tarkasti ja hienostuneesti myös intiimimpiä kohteita, kuten kesykyyhkyjään tai talvipukuisia riekkoja sekä merilintuja.


title: Ferdinand von Wright

text: 1870-luvulla Suomeen oli jo vakiintunut saksalainen taideihanne, ja myös alkava ranskalaiseen ulkoilmamaalaukseen liittyvä suuntaus erosi suuresti von Wrightin taidekäsityksestä. Hän ei enää kuulunut asiantuntijoita kiinnostavaan taide-elämän ytimeen, mutta suuren yleisön mielessä hän saavutti asemaa kuitenkin lukuisilla pienillä tilaustöillään ja isolla näyttelytaulullaan "Taistelevat metsot" (1886). Nuoremmille taiteilijoille ja yleisölle hän edusti uuden suomalaisen kuvataide-elämän syntyajan perinnettä.


title: Ferdinand von Wright

text: Von Wrightille myönnettiin vuonna 1885 valtion taiteilijaeläke. Edellisenä vuonna saamastaan halvauksesta huolimatta hän jaksoi jatkaa taiteellista työtään kuolemaansa asti. Hän kuoli naimattomana.


title: Ferdinand von Wright

text: Nuoremmista taiteilijoista von Wrightiä arvostivat erityisesti Hjalmar Munsterhjelm, Arvid Liljelund ja Eero Järnefelt. Hänen avustajansa ja oppilaansa Matti Karppanen jatkoi hänen perinnettään lintumaalauksen osalta.


title: Ferdinand von Wright

text: Ateneumin kokoelmissa ovat hänen maalauksistaan muun muassa "Huuhkaja iskee jäniksen" (1860), "Merikotka syömässä saalistaan" (1861), "Riiteleviä harakoita kuolleen koppelon ympärillä" (1867), "Kuollut sepelkyyhkynen" (n. 1867) ja "Taistelevat metsot" (1886).


title: Gentin rauha

text: Gentin rauha () solmittiin vuoden 1812 sodan päätteeksi 24. joulukuuta 1814 Yhdysvaltain ja Ison-Britannian välille. Rauhansopimus allekirjoitettiin Gentissä, Belgiassa.


title: Gentin rauha

text: Taistelut jatkuivat vielä joitakin viikkoja rauhansopimuksen allekirjoittamisen jälkeen, koska uutinen rauhasta ei heti tavoittanut Pohjois-Amerikkaa. Sota oli virallisesti ohi vasta kun Yhdysvaltain senaatti ratifioi rauhansopimuksen 16. joulukuuta 1815.


title: Gentin rauha

text: Rauhansopimusta allekirjoitettaessa Britanniaa edusti Henry Goulburn sekä Yhdysvaltoja Albert Gallatin, Henry Clay, John Quincy Adams ja John Holmes.


title: Gentin rauha

text: Rauhansopimus ei juurikaan tuonut muutosta sodan pääasialliseen syyhyn, joka oli Royal Navyn tapa kaapata amerikkalaislaivojen miehistöä omaan vahvuuteensa; siitä luovuttiin vasta Napoleonin sotien päätyttyä.


title: X-Men

text: X-Men voi tarkoittaa jotakin seuraavista:


title: Hannu Taanila

text: Hannu Matti Kusti Taanila (s. 10. toukokuuta 1939 Ylivieska) on suomalainen toimittaja, koulutukseltaan humanististen tieteiden kandidaatti.


title: Hannu Taanila

text: Taanila on työskennellyt erityisesti radiossa, ja hänet muistetaan kulttuuri- ja viihdeohjelmistaan sekä vasemmistolaisista mielipiteistään.


title: Hannu Taanila

text: Hannu Taanilan vanhemmat olivat maanviljelijä Kusti Taanila ja tämän kolmas puoliso Saima Emilia Hovila. Hän pääsi ylioppilaaksi 1957 ja valmistui humanististen tieteiden kandidaatiksi 1964. Taanila oli Turun ylioppilaslehden vakinaisena avustajana 1961–1966 ja Ylioppilaslehden avustajana 1965–1966. Hän toimi myös Paraisten ruotsalaisen seurakunnan kanttori-urkurina vuonna 1964.


title: Hannu Taanila

text: Taanila aloitti uransa Yleisradiossa TV1:n kulttuuriohjelmien freelance-toimittajana 1965–1975 ja toimi myös viihdeohjelmien freelance-toimittajana 1968–1972. Radio- ja televisiotyön lisäksi hänen toimintansa ulottui sanoma- ja aikakauslehtiin. Päätoimisesti hän työskenteli Suomen ylioppilaskuntien liiton kulttuurisihteerinä 1965–1967 ja Kustannusosakeyhtiö Tammen osastopäällikkönä 1967–1975. Taanila juonsi "Jatkoaika"-ohjelmaa vuosina 1968–1969 yhdessä muun muassa Lenita Airiston ja Aarre Elon kanssa.


title: Hannu Taanila

text: Taanila valittiin Radio 2:n kulttuuritoimituksen toimituspäälliköksi 1975. Hän toimi tässä tehtävässä 1975–1984, radion tiede- ja kulttuuriohjelmien toimituspäällikkönä 1985–1990 ja sen jälkeen Radio Ylen Ykkösen projektipäällikkönä ja erikoistoimittajana vuoden 2003 alkuun saakka, jolloin hän siirtyi eläkkeelle. Eläkkeellä ollessaan hän teki vielä freelancerina YLE Radio 1 -radiokanavalle ohjelmaa "Hannu Taanilan sävelradio" vuoden 2005 loppuun. Taanilalla oli keskeinen rooli Yleisradion latinankielisten uutisten ideoinnissa ja kaynnistämisessä.


title: Hannu Taanila

text:
Taanila on tunnettu puhetaidostaan, urkumusiikin harrastuksestaan sekä vasemmistolaisista mielipiteistään. J. P. Roos on luonnehtinut Taanilaa seuraavasti:
”Hän edustaa häikäilemättömästi Kekkosen ajan ihannointia, pilkkaa nyky-Suomen tekniskaupallista eliittiä ja mediakellokkaita, analysoi talouden kehitystä marxilaiselta kannalta, vastustaa jyrkästi NATO:a ja amerikkalaista imperialismia jne. Silti hän edustaa sellaista klassisen sivistyksen kunnioittamista, perinpohjaisuutta ja työteliäisyyttä että monet – – varmaan vasten tahtoaankin pitävät häntä jonkinlaisessa arvossa. – – hän ei ole aina pimeyden voimiin turvautuva Luihuinen vaan suoraan hyökkäävä Rohkelikko.”


title: Hannu Taanila

text:
Taanila puolustaa yhtäläiseen hyvinvointiin perustuvaa sivistysvaltiota, jota hän itse oli rakentamassa 1960-luvulla. Jo tuolloin hänen sanomisensa ärsyttivät poliittista ja taloudellista eliittiä:
”’Ärsyttää porvareita’ tarkoitti tanssiin kutsumista: kutsumista avoimeen ja julkiseen keskusteluun, jossa kaikilla osapuolilla on yhtäläinen sanomisen vapaus, niin että syntyy dialogi, julkinen, avoin ja jatkuva. Ärtyminen on ainoastaan ylemmän oikeistolaisen keskiluokan etuoikeus ja ominaisuus. Köyhillä ei ole minkäänlaista yhteiskunnallista varaa ärtyä.”


title: Hannu Taanila

text: Retoriikan tutkija Juhana Torkki pitää Taanilaa yhtenä parhaista suomalaisista puhujista, sillä hän vetoaa sekä kuulijan älyyn että mielikuvitukseen. Pohjimmiltaan hän on surullinen hahmo, joka kantaa huolta sellaisista suurista uhista kuin köyhien köyhtyminen ja sivistyksen rapautuminen. Taanila rakentaa puhettaan kuin musiikkia, kehittelee teemoja kuin säveltäjä ja vetää eriparisia asioita yhteen kuin sinfoniassa ikään.


title: Hannu Taanila

text: Kesällä 2011 Taanila nousi otsikoihin, kun hän puhuessaan parin viikon välein urkukonsertissa Merimaskun kirkossa ja Lahden urkuviikkojen pakinakonsertissa herjasi muun muassa naispappeuden vastustajia ja Jyrki Kataisen hallitusta sekä esitti virren 542 säkeistöön laatimansa uudet, EU-kriittiset sanat.


title: Hannu Taanila

text: Taanila on naimisissa cembalisti-urkuri Kati Hämäläisen kanssa. Hänen siskonsa oli runoilija ja opettaja Katri Taanila.


title: Hannu Taanila

text: Yle Elävä arkisto: Hannu Taanilan radiopäiväkirjoissa liikuttiin maan ja taivaan välillä


title: Ulla Anttila

text: Ulla Mari Ainikki Anttila (s. 13. joulukuuta 1963 Helsinki) on suomalainen poliitikko. Hän oli vihreiden kansanedustaja Uudenmaan vaalipiiristä vuosina 1991–2007. Anttila oli myös Vantaan kaupunginvaltuuston jäsen 1985–1996 ja 2005–2008.


title: Ulla Anttila

text: Vuodesta 2011 Anttila on ollut Kansalaisjärjestöjen ihmisoikeussäätiön (KIOS) toiminnanjohtaja.


title: Ulla Anttila

text: Anttila valmistui ylioppilaaksi vuonna 1982 ja valtiotieteen maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1988. Vuosina 1988–1991 hän oli Helsingin yliopiston tutkija.


title: Ulla Anttila

text: Vuonna 2007 Anttila hyväksyttiin ensimmäisenä siviilinaisena Maanpuolustuskorkeakoulun jatko-opiskelijaksi. Hän väitteli sotatieteiden tohtoriksi vuonna 2012. Väitöskirjan aiheena oli kriisinhallinta.


title: Ulla Anttila

text: Anttila valittiin eduskuntaan vuoden 1991 vaaleissa. Hän oli kansanedustaja yhtäjaksoisesti vuoteen 2007 saakka, kunnes jättäytyi politiikasta.


title: Ulla Anttila

text: Vuosina 1999–2000 Anttila oli vihreän eduskuntaryhmän puheenjohtaja ja vuosina 2001–2003 puolueensa varapuheenjohtaja. Hän toimi vihreiden kansainvälisen työryhmän puheenjohtajana 2001–2003.


title: Ulla Anttila

text: Eduskunnassa Anttila oli neljän kautensa aikana jäsen sosiaali- ja terveysvaliokunnassa (1991–1995), valtiovarainvaliokunnassa (1995–1997, 1997–1999) ja ulkoasiainvaliokunnassa (1999–2007). Hän oli myös eduskunnan ihmisoikeusryhmän puheenjohtaja vuosina 1995–1996 ja 2003–2007 ja varapuheenjohtaja 1997–1998 ja 2001–2003. Lisäksi Anttila toimi eduskunnan vammaisasiain yhteistyöryhmän puheenjohtajana 1999–2007.


title: Ulla Anttila

text: Anttilan muita luottamustehtäviä ovat olleet muun muassa YK:n aseidenriisuntaviikon toimikunnan puheenjohtajuus (1993–1994), Autismi- ja Aspergerliiton varapuheenjohtajuus (1998–2001) ja Finnfundin hallintoneuvoston jäsenyys (2004–2007).


title: Ulla Anttila

text: Anttila on naimisissa ja hänellä on kaksi tytärtä.


title: Onobasulun kieli

text: Onobasulun kieli on Papua-Uudessa-Guineassa puhuttu kieli. Se kuuluu yleisuusiguinealaisen pääjakson ("Trans–New Guinea languages") bosavikielten haaraan, ja sillä on noin 700 puhujaa (vuonna 2000). Onobasulut asuvat Southern Highlands -maakunnan alueella Bosavivuoren ja Sisavuoren välimaastossa.


title: Onobasulun kieli

text: Kieli on elinvoimainen ja sitä käytetään kaikilla elämänaloilla. 43 prosenttia onobasulun puhujista osaa kirjoittaa omalla kielellään. Monet osaavat myös kalulin tai edolon kieltä tai tok pisiniä. Edolon puhujat käyttävät onobasulua myös toisena kielenään.


title: Makuan kieli

text: Makuan kieli (tunnetaan myös nimillä "macua" ja "makhuwa") on nigeriläis-kongolainen kieli. Sitä puhuu äidinkielenään noin 3 090 000 pohjoisessa Mosambikissa elävää makuaa. Makuan läheisin sukulaiskieli on lomwe. Kielelle ei ole ainakaan toistaiseksi vakiintunut mitään tiettyä kirjoitusjärjestelmää. Se on Mosambikin puhujamäärältään suurin alkuperäiskieli.


title: Taka-Intia

text: Taka-Intia voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Mihail Bulgakov

text: Mihail Afanasjevitš Bulgakov (; 15. toukokuuta 1891 Kiova – 10. maaliskuuta 1940 Moskova) neuvostoliittolainen toimittaja, romaani-, novelli- ja näytelmäkirjailija. Bulgakov syntyi Kiovassa ja kirjoitti venäjäksi.


title: Mihail Bulgakov

text: Bulgakov opiskeli lääketiedettä Kiovan yliopistossa vuosina 1909–1916, minkä jälkeen hän toimi sotilaslääkärinä. Hän luopui lääkärin ammatista siirtyessään vuonna 1921 Moskovaan ja keskittyi sen jälkeen kirjoittamiseen.


title: Mihail Bulgakov

text: Bulgakovin tunnetuin teos on postuumisti ilmestynyt romaani "Saatana saapuu Moskovaan" ("Master i Margarita"). Tämä ja monet muut Bulgakovin teoksista julkaistiin vasta hänen kuolemansa jälkeen 1960-luvulla. Teoksen tuorein versio ilmestyi Neuvostoliitossa 1989.


title: Mihail Bulgakov

text: Vuonna 1939 Bulgakov työskenteli libreton ja Stalinista kertovan näytelmän parissa. Ennakko-odotusten vastaisesti molemmat työt hyllytettiin. Kirjailija masentui ja hänen terveydentilansa huononi. Bulgakov ryhtyi sanelemaan puolisolleen viimeistä versiotaan "Saatana saapuu Moskovaan" -romaanista.


title: Mihail Bulgakov

text: Lääkärien diagnoosien mukaan häntä vaivasi perinnöllinen munuaissairaus, johon myös hänen isänsä oli kuollut.


title: Mihail Bulgakov

text: Helmikuusta 1940 alkaen Bulgakovin ystävät ja sukulaiset valvoivat hänen vuoteensa vierellä. Bulgakov kuoli 10. maaliskuuta 1940, ja hänen siviilimuistotilaisuutensa järjestettiin seuraavana päivänä Neuvostoliiton kirjailijaliiton talossa. Ennen sielunmessun alkua moskovalainen kuvanveistäjä Sergei Merkurov poisti tekemänsä kuolinnaamion Bulgakovin kasvoilta. Bulgakov haudattiin Novodevitšin hautausmaalle Moskovaan.


title: Kvartsi

text: Kvartsi eli ukonkivi on hyvin yleinen hohkasilikaattimineraali maankuoressa, ja se on tärkeä kivilajeja muodostava mineraali. Kemialliselta koostumukseltaan se on piidioksidia (SiO).


title: Kvartsi

text: Kvartsi on hyvin yleinen mineraali felsisissä syväkivissä. Hiekkakivi ja kvartsiitti ovat pääasiassa kvartsia, ja sitä esiintyy rakeina muiden mineraalien seassa myös muun muassa graniitissa, gneississä ja kiilleliuskeessa. Kivissä kvartsi esiintyy anhedrisinä eli vierasmuotoisina rakeina, joille tunnusomainen piirre on rasvakiilto. Kvartsi voi esiintyä euhedrisinä eli omamuotoisina kiteinä erilaisissa onkaloissa ja raoissa. Sana kvartsi on peräisin saksalaisilta kaivostyöntekijöltä.


title: Kvartsi

text: Kvartsi kuuluu hohkasilikaattien ryhmään, ja sillä on trigoninen kidejärjestelmä. Se koostuu pii-happi-tetraedrien muodostamasta verkkomaisesta rakenteesta. Rakenne on hyvin väljä, minkä vuoksi kvartsin tiheys on varsin alhainen (2,65 g/cm). Kvartsin sidokset ovat hyvin lujia, mikä antaa sille sen tyypillisen kovuuden (Mohsin kovuus 7) ja simpukkamurroksen. Kvartsin kirkkaus, lasimainen kiilto ja alhainen taitekerroin (n. 1,5) johtuvat myös sen kiderakenteesta. Kvartsin pietsosähköiset ominaisuudet johtuvat siitä, että sen rakenteesta puuttuvat peilitasot ja symmetriakeskus. Kvartsilla on myös pyrosähköisiä ominaisuuksia.


title: Kvartsi

text:
Kvartsia esiintyy monina erilaisina muunnoksina. Ideaali, puhdas kvartsi eli vuorikide tai vuorikristalli on kirkasta ja läpinäkyvää. Muinaiset kreikkalaiset uskoivat tällaisen kirkkaan ja puhtaan kvartsin olevan kovassa paineessa muodostunutta jäätä. Itse asiassa sana kristalli on peräisin kreikan kielen jäätä tarkoittavasta sanasta.
Valkoista muunnosta kutsutaan maito- eli lumikvartsiksi. Valkoisen värin aihettavat mikroskooppisen pienet fluidisulkeumat, jotka ovat jääneet kiteen sisään sen kasvaessa. Fe pitoiset muunnokset ovat väriltään joko violetteja (ametisti) tai keltaisia (sitriini). Sitriini on väriskaala, joka muuttuu keltaisesta kalpean ruskeaan. Luonnollisesti sitriinit ovat harvinaisia.


title: Kvartsi

text: Ruskeat muunnokset (savukvartsi ja morion) sisältävät epäpuhtauksina alumiinia. Näissä muunnoksissa osa kvartsin piiatomeista on korvautunut alumiinilla. Vihreä muunnos tunnetaan nimellä krysopraasi, ja sitä esiintyy muuttuneissa ultramafisissa eli ultraemäksisissä kivissä. Se sisältää sulkeumina pieniä määriä hapettunutta nikkeliä. Aventuriini puolestaan sisältää sulkeumina rutiilia. Vaaleanpunainen kvartsin muunnos on nimeltään ruusukvartsi, ja sen värin aihettaa hyvin pienikiteinen ja kuituinen materiaali, joka on sukua dumortieriitti-nimiselle mineraalille. Kalsedoni on yleisnimi kaikille krypto- eli piilokiteisille kvartsin muunnoksille. Nämä muunnokset ovat usein vyöhykkeellisiä ja raitaisia. Esimerkkejä erityyppisistä kalsedoneista ovat akaatti, onyksi, jaspis, aventuriinikvartsi ja karneoli.


title: Kvartsi

text: Kvartsilla on monia käyttötarkoituksia, sitä käytetään esimerkiksi lasin, optisten kuitujen ja pietsosähköisten kiteiden valmistuksessa. Kvartsin värikkäitä muunnoksia käytetään korukivinä.


title: Kvartsi

text:
Kivikaudella kvartsia on käytetty pienikokoisten työkalujen ja tarve-esineiden, kuten kaapimien, naskalien, nuolenkärkien yms. valmistamiseen. Tyypillisesti kvartsikappaleessa olevat säröt rajoittavat siitä valmistettavien esineiden kokoa. Kvartsia on käytetty myös tuluksissa yhdessä karkun l. tulusraudan kanssa – todennäköisesti tämä käyttö on antanut kvartsille sen vanhan, suomenkielisen nimen "ukonkivi" – "Iski tulta Ilmarinen, välähytti Väinämöinen...".
Eräs tärkeä puhtaan kvartsin lähde on Minas Geraisin alue Brasiliassa, jossa on paljon karkearakeisia pegmatiitteja. Yksi tärkeimmistä kvartsilähteistä sijaitsee Spruce Pine nimisessä kaupungissa Pohjois-Carolinassa Yhdysvalloissa, josta louhitaan lähes kaikki piikiekkoihin käytetty kvartsi.


title: Uuno Klami

text: Uuno Kalervo Klami (20. syyskuuta 1900 Virolahti – 29. toukokuuta 1961 Virolahti) oli suomalainen säveltäjä ja akateemikko. Klamin tunnetuimmat sävellykset ovat orkesteriteoksia ja hänen on sanottu olleen suomalaisista säveltäjistä taitavin orkesterin käyttäjänä. ”Kansalliseksi modernistiksi” luonnehdittu Klami otti vaikutteita varsinkin Maurice Ravelin ja Igor Stravinskyn musiikista.


title: Uuno Klami

text: Uuno Klami kuului virolahtelaiseen Klamin sukuun. Hänen vanhempansa olivat Virolahden Klamilan kylässä kauppa-apulaisena työskennellyt entinen merimies Anton Klami ja talollisen tytär Amalia Korpela. Suvussa oli ollut kansanpelimanneja. Isä kuoli Uunon ollessa nelivuotias ja hän jäi täysin orvoksi äidin kuollessa keuhkotautiin vuonna 1916. Klami pääsi aloittamaan kansakoulun vasta 11-vuotiaana, mutta osoitti jo nuorena musiikillista lahjakkuutta. On edelleen arvoitus, mistä nuori Klami sai ensimmäiset musiikilliset virikkeensä suhteellisen syrjäisellä Virolahdella.


title: Uuno Klami

text: Klami opiskeli musiikkia Helsingin musiikkiopistossa vuosina 1915–1917, 1920–1921 sekä 1922–1924, ja hankki lisätuloja kahvila- ja elokuvapianistina. Vuonna 1918 hän osallistui suojeluskuntalaisena Suomen sisällissotaan ja sen jälkeen vapaahtoisena Viron vapaussotaan sekä Aunuksen retkeen 1919. Sotimisen jälkeen Klami palasi musiikkiopistoon, jossa hänen pääaineenaan oli syksystä 1921 alkaen sävellys. Sitä opetti arvostettu säveltäjä Erkki Melartin. Helsingin opiskeluvuosina syntyivät ensimmäiset sävellykset. Klami opiskeli Pariisissa 1924–1925 ja Wienissä 1928–1929. Pariisin vuoden aikana hän oman kertomansa mukaan tutustui Maurice Raveliin, josta tuli sitten hänen tärkein musiikillinen innoittajansa. Pariisin aika oli Klamin säveltäjänuran kannalta ratkaiseva ja ranskalaiset vaikutteet tulivat keskeisiksi hänen musiikissaan.


title: Uuno Klami

text: Klami alkoi saada suosiota säveltäjänä 1920- ja 1930-lukujen vaihteessa. Runsaasti huomiota herätti hänen ensimmäinen sävellyskonserttinsa vuonna 1928. Vuodesta 1929 alkaen hän työsti Kalevala-aiheista musiikkiteosta, josta myöhemmin kehkeytyi kuulu "Kalevala-sarja". Klami työskenteli 1929–1932 Sivistysjärjestöjen kansankonservatorion opettajana sekä vuosikymmeniä lehtien musiikkiarvostelijana, pisimpään (1932–1959) Helsingin Sanomissa. Klami oli Suomen Säveltäjät Ry:n johtokunnan jäsen 1945–1947 ja 1958–1961.


title: Uuno Klami

text: Talvisodan aikana Klami palveli lääkintätehtävissä ja avusti Finlandia Uutistoimistoa. Jatkosodassa hän palveli postimiehenä Karjalankannaksella helmikuuhun 1942 saakka. Sota-aikana hänen musiikkinsa sai enemmän kansallis-konservatiivisia sävyjä. 1949–1950 hän teki vielä uuden opintomatkan Pariisiin. Klami nimitettiin Suomen Akatemian jäseneksi Yrjö Kilpisen seuraajana vuonna 1959. Hän kuitenkin kuoli 1961 sydänkohtaukseen venematkalla Klamilasta Kujaholmiin.


title: Uuno Klami

text: Hyvin tärkeä innoituksen lähde hänelle oli meri. Meren äärellä hän vietti useimmat kesänsä, ja Suomenlahdelle, Virolahden Kujaholmin saarelle, hän myös rakennutti itselleen vuonna 1945 kesäasunnon, jonka on suunnitellut Lars Sonck. Kymmenen vuotta myöhemmin rakennetun venevajan, joka toimi kesäisin myös Klamin työhuoneena, sai suunniteltavakseen puolestaan Aulis Blomstedt. Virolahden Klamilassa voi käydä katsomassa myös Uuno Klamin lapsuudenkotia ja Klamilan kirkon pihalla hänen patsastaan.


title: Uuno Klami

text: Uuno Klami -seura perustettiin vuonna 1987.


title: Uuno Klami

text: Klami avioitui Toini Nykäsen (1908–1976) kanssa Kymin kirkossa 24. heinäkuuta 1932. Siinä missä Uuno oli syrjäänvetäytyvä, ujo ja erittäin hiljainen, oli kauppakoulun käynyt Toini vilkas, eloisa ja seurallinen. Klamit muuttivat asumaan Helsingin taiteilijakoti Lallukkaan kesällä 1933 ensimmäisten asukkaiden joukossa.


title: Uuno Klami

text: Läpimurrostaan alkaen Klamin musiikissa kiinnitettiin huomiota kansainvälisiin vaikutteisiin ja irtautumiseen romanttisesta tyylisuunnasta. Häntä luonnehditiin "eurooppalaiseksi säveltäjäksi", mutta samalla myös "kansalliseksi modernistiksi". Hänen tyyliään orkesterisäveltäjänä on kutsuttu ranskalais-venäläiseksi. Ensikonsertissa 1928 herättivät huomiota primitivistisiä piirteitä ja lainauksia kansanmusiikista sisältänyt "Karjalainen rapsodia" sekä jazz-vaikutteinen pianokonsertto "Yö Montmartrella". Varsinkin tulenkantajien piirissä ihastuttiin Klamin moderniin tulkintaan suomalaisuudesta ja tämän varhaisessa musiikissa ilmenneeseen eksotismiin. Sävellyksessään "Tšeremissiläinen fantasia" Klami yhdisti eksotismin ja heimoaatteen.


title: Uuno Klami

text: Klami sai vaikutteita ranskalaisten säveltäjien, kuten Maurice Ravelin, musiikista sekä Igor Stravinskyn venäläisen kauden teoksista. Klamin Pariisissa valmistunut 1. pianokonsertto "Une nuit à Montmartre" (1925) toi jo pelkästään mondeenilla lisänimellään kokonaan uuden säväyksen 1920-luvun suomalaiseen musiikkielämään. Kolmiosaisen teoksen Boston-valssia jäljittelevässä keskimmäisessä osassa soi saksofoni, mitä Suomessa siihen aikaan pidettiin lähes ennenkuulumattomana. Klamin musiikille onkin ominaista Ravel-tyylinen hienostuneisuus ja säkenöivä orkestraatio, joka tulee esille varsinkin "Sinfonie enfantinessä". Hienostuneisuuden vastapainoksi hänen musiikistaan löytyy myös runsaasti maanläheistä huumoria. Siitä hyvänä osoituksena on vuonna 1932 valmistunut "Kuvia maalaiselämästä".


title: Uuno Klami

text: Monet Klamin teokset liittyvät aihepiiriltään Kalevalaan. Klami kävi rohkeasti kiinni Sibeliuksen siihen asti dominoimaan aihepiiriin, ja hänen onnistui tuoda suomalaiseen Kalevala-aiheiseen musiikkiin uusi, raikas ja modernimpi ote, joka rytmikkyydessään, värikkyydessään ja dissonoivuudessaankin poikkesi merkittävästi ajan kansallisromanttisesta valtavirrasta. Klamin tunnetuin Kalevala-aiheinen teos on viisiosainen sinfoniaorkesterille sävelletty "Kalevala-sarja", jota hän luonnosteli jo 1930-luvulla, mutta jonka lopullinen versio valmistui vasta 1943. Teoksen osat ovat "Maan luominen", "Kevään oras", "Terhenniemi", "Lemminkäisen kehtolaulu" ja "Sammon taonta". Orkesterille sävelletty "Lemminkäisen seikkailut saaressa" (1934) oli alun perin tarkoitettu "Kalevala-sarjaan" nimellä "Lemminkäinen", mutta laajuutensa takia se olisi turhaan paisuttanut teoksen kokonaisarkkitehtuuria ja Klami päätti irrottaa sen itsenäiseksi orkesteriteokseksi. Klamin kolmas Kalevalan maailmaan kuuluva teos on baritonisolistille, mieskuorolle ja orkesterille sävelletty "Vipusessa käynti" (1938), joka palkittiin mieskuoro Laulu-Miesten sävellyskilpailussa. Myös keskeneräiseksi jääneen baletin "Pyörteitä" oli määrä sivuta aiheessan Kalevalaa. Klami sävelsi balettia viimeisinä elinvuosinaan, muttei saanut sitä koskaan valmiiksi.


title: Uuno Klami

text: Edellä mainittujen sävellysten lisäksi Klamin tunnetuimpiin teoksiin kuuluvat oratorio "Psalmus" (1932–1936), viulukonsertto (1943/1954), 2 pianokonserttoa (1925 ja 1951), "Kymenlaakson laulu" (1934), orkesteriteoksista "Suomenlinna-alkusoitto" (1940), "Karjalainen rapsodia" (1927), "Merikuvia" (1930–1932, sen päätösosa "3 Bf" myös itsenäinen konserttikappale 1928), "Revontulet" (1946), "Kuningas Lear-alkusoitto" (1944), "Karjalainen tori" (1947), "Nummisuutarit-alkusoitto" (1936), baritonille ja orkesterille Yrjö Jylhän tekstiin sävelletty "Laulu Kuujärvestä" (1956) ja keskeneräiseksi jäänyt (Kalevi Ahon täydentämä) baletti "Pyörteitä" (1957–1961).


title: Uuno Klami

text: Klami sävelsi musiikin lisäksi kolmeen elokuvaan: "Ne 45000" (1933), "Jumalan myrsky" (1940) ja "Yli rajan" (1942).


title: Richard Bach

text: Richard Bach (s. 23. kesäkuuta 1936 Oak Park, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kirjailija. Hänen vanhempansa ovat Ronald Robert Bach ja Ruth Helen Bach (o.s. Shaw). Hän on sukua säveltäjä Johann Sebastian Bachille suoraan alenevassa polvessa.


title: Richard Bach

text: Bach työskenteli Yhdysvaltojen ilmavoimissa ja taitolentäjänä, minkä jälkeen hän ryhtyi vapaaksi kirjailijaksi. Hänen kirjoistaan useimmat liittyvät jollakin tavalla lentämiseen.


title: Richard Bach

text: Bach sai kuusi lasta ensimmäisen vaimonsa kanssa ja erosi sitten jättäen perheensä, koska ei uskonut avioliittoon. Toisen kerran hän oli naimisissa näyttelijä Leslie Parrishin kanssa. Kolmas puoliso, Sabryna Nelson-Alexopoulos, oli yli 30 vuotta Bachia nuorempi.


title: Richard Bach

text: Bach oli vakavassa lento-onnettomuudessa vuonna 2012. Toivuttuaan hän kirjoitti jatko-osat 1970-luvun menestysteoksiinsa Illuusio ja Lokki Joonatan.


title: Interaktiivinen palvelu

text: Interaktiivinen palvelu on järjestelmä, jossa katsoja antaa sisältöjen kulkuun vaikuttavia komentoja tai ohjeita. Perinteisesti interaktiivisuutta eli vuorovaikutteisuutta sisältääkseen järjestelmän tai sen osapalvelun sellaiseksi muuntuakseen ei välttämättä oleteta tuottavan välitöntä kaksisuuntaisuutta interaktiivisuutta käytetyltä välineeltä vaan on sitä myös jo teksti-TVn sisältöjä selattaessa. Toisaalta varsinaiseksi aktiiviseksi palveluksi käyttö muuttuu vasta, jos palvelulla pääsee vaikuttamaan esimerkiksi sen äänestyksiin muiden käyttäjien ohella.


title: Einar Englund

text: Sven Einar Englund (17. kesäkuuta 1916 Ljugarna, Ruotsi – 27. kesäkuuta 1999 Visby, Ruotsi) oli suomalainen säveltäjä ja pianisti. Hänen musiikkinsa edustaa uusklassismia.


title: Einar Englund

text: Einar Englund syntyi Gotlannissa ruotsalaisen äidin ja suomalaisen isän pojaksi. Pian hänen synnyttyään perhe muutti Suomeen, aluksi Ouluun ja sitten Helsinkiin. Englund opiskeli pianonsoittoa Helsingin musiikkiopistossa Ernst Lingon ja Martti Paavolan johdolla, soitinnusta Leo Funtekin ja sävellystä Selim Palmgrenin ja Bengt Carlsonin johdolla. Hän opiskeli myös Yhdysvalloissa opettajanaan säveltäjä Aaron Copland. Säveltäjänä Englund sai vaikutteita lähinnä Igor Stravinskylta, Béla Bartókilta ja Dmitri Šostakovitšilta. Englund toimi Sibelius-Akatemian lehtorina vuosina 1957–1981. Hän sai professorin arvonimen vuonna 1976.


title: Einar Englund

text: Vaikka Englundia pidetään ensi sijassa orkesterisäveltäjänä, hänen läpimurtoteoksensa oli vuonna 1941 valmistunut pianokvintetto. Englundista tuli suosittu 1940-luvulla muun muassa ensimmäisen sinfoniansa eli "Sotasinfonian" (1946) ansiosta. Toisen sinfoniansa, joka tunnetaan lisänimellä "Mustarastas", Englund sävelsi vuonna 1947. Hänen orkesterialkusoittonsa "Epinikia" saavutti Suomen suurkisojen 1. palkinnon vuonna 1947 sekä Lontoon olympialaisten sävellyskilpailun kunniamaininnan.


title: Einar Englund

text: Englundin teoksille tyypillisiä tunnuspiirteitä ovat muun muassa tanssillinen rytmiikka ja suhteellisen kirpeät harmoniat, jotka auttoivat Suomen musiikkielämää irti 1940-luvulla vallinneista kansallisromanttisista tendensseistä.


title: Einar Englund

text: Englund vaikeni sinfonikkona koko 1960-luvun vastalauseeksi ajalle tyypillisille yltiömodernistisina ja tekotaiteellisina pitämilleen ”lastenkamarikonserteille”, mutta sävelsi runsaasti kamarimusiikkia. Lisäksi hän toimi tällä ajanjaksolla vuosina 1957–1976 muun muassa "Hufvudstadsbladetin" musiikkikriitikkona.


title: Einar Englund

text: Sinfonikoksi Englund palasi vuonna 1971 valmistuneella kolmannella sinfoniallaan. Vuonna 1986 valmistunut kuudes sinfonia on sävelletty kuorolle ja orkesterille Pentti Saarikosken suomentamiin Herakleitoksen aforismiteksteihin. Englund sävelsi kaiken kaikkiaan seitsemän sinfoniaa, joista viimeinen valmistui 1988.


title: Einar Englund

text: Myöhempiin teoksiin kuuluu myös esimerkiksi konsertto 12 sellolle vuodelta 1981. Näiden teosten lisäksi Englund sävelsi muun muassa kaksi pianokonserttoa sekä sello-, viulu-, huilu- ja klarinettikonsertot.


title: Einar Englund

text: Erik Blombergin elokuvassa "Valkoinen peura" (1952) on Einar Englundin säveltämä musiikki. Englund palkittiin työstään Jussi-patsaalla vuonna 1953, ja elokuva palkittiin samana vuonna myös Cannesin elokuvajuhlilla. Hän sai 1961 Pro Finlandia -mitalin. Vuonna 2002 Englundin levytys "Kiinan muuri" voitti ensimmäisen palkinnon Cannes Classical Awards -festivaaleilla.


title: Einar Englund

text: Englund osallistui talvi- ja jatkosotaan. Traumaattiset sotakokemukset ovat vaikuttaneet hänen sävellystyyliinsä.


title: Einar Englund

text: Englundin ensimmäinen puoliso (1941–1956) oli musiikinopettaja Meri Mirjam o.s. Gyllenbögel. Vuodesta 1958 Englund oli naimisissa laulaja Maynie Sirénin kanssa. Sorella Englund ja Irina Milan ovat hänen tyttäriään ensimmäisestä avioliitosta. Einar Englundin veljiä olivat Kaj ja Dag Englund.


title: Allokaatio

text: Allokaatio voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Sarvikuonot

text: Sarvikuonot ("Rhinocerotidae") ovat kavioeläimiin kuuluvia suurikokoisia nisäkkäitä, joita elää luonnonvaraisina Afrikassa ja Aasiassa. Sarvikuonojen heimoon kuuluu viisi elossa olevaa lajia: isosarvikuono, pensassarvikuono, sumatransarvikuono, intiansarvikuono ja jaavansarvikuono. Näistä neljä on uhanalaisia.


title: Sarvikuonot

text: Sarvikuonojen hartiakorkeus on 150–185 senttimetriä, ruumiinpituus voi olla 420 senttimetriä, häntä 50–70 senttiä. Painoa sarvikuonolla voi olla jopa 1 800–3 600 kilogrammaa. Urokset ovat suurempia kuin naaraat. Sarvikuonot ovat norsujen jälkeen suurimpia maanisäkkäitä.


title: Sarvikuonot

text: Sarvikuonoille ominainen piirre on niiden kuonossa oleva sarvi. Heimon tieteellinen nimi "Rhinocerotidae" tuleekin kreikan kielen sanoista "rhino" (kuono) ja "keras" (sarvi). Nykyisin suurin uhka sarvikuonoille on niiden salametsästys sarvien vuoksi.


title: Sarvikuonot

text: Sarvikuonojen näkö on heikko: ne eivät pysty näkemään ihmistä yli 30 metrin päästä. Sen sijaan niiden kuulo- ja hajuaisti ovat hyvin tarkat.


title: Sarvikuonot

text: Sarvikuonojen kaltaiset eläimet ilmestyivät maapallolle ensimmäistä kertaa eoseenikaudella. Niistä kehittyi muun muassa mioseenikaudella elänyt "Indricotherium", joka painoi 15 tonnia ja on suurin koskaan maan päällä elänyt nisäkäs. Plioseenikaudella sarvikuonot kuolivat sukupuuttoon Pohjois-Amerikasta ja pleistoseenikaudella Euroopasta sekä Pohjois-Aasiasta. Muinaisista sarvikuonoista tunnetuin lienee viimeisimmän jääkauden aikana elänyt villasarvikuono, josta on löydetty ikiroudassa säilyneitä jäänteitä.


title: Carl Philipp Emanuel Bach

text: Carl Philipp Emanuel Bach (8. maaliskuuta 1714 Weimar – 14. joulukuuta 1788 Hampuri) oli saksalainen klaveerinsoittaja ja säveltäjä. Häntä pidetään yhtenä varhaisimmista klassismin edustajista. Hän oli Johann Sebastian Bachin ja tämän ensimmäisen puolison Maria Barbara Bachin toiseksi vanhin poika.


title: Carl Philipp Emanuel Bach

text: Carl Philipp Emannuel opiskeli isänsä johdolla ja myös opetti nuorempaa veljeään Johann Christiania. Hän aloitti varsinaiset opintonsa kymmenen vanhana Tuomaskoulussa Leipzigissa, josta hänen isänsä oli saanut kanttorinviran vuonna 1723. Hän aloitti vuonna 1731 lakiopinnot Leipzigin ja vuonna 1735 Frankfurt an der Oderin yliopistossa, mutta valmistumisensa jälkeen vuonna 1738 hän hylkäsi lakimiehen uran ja astui kruununprinssi Frederickin (myöhemmin Fredrik II Suuri) palvelukseen. Vuonna 1767 hänestä tuli kummisetänsä Georg Philipp Telemannin seuraaja "Kapellmeisterin" virkaan Hampuriin.


title: Carl Philipp Emanuel Bach

text: C. Ph. E. Bach oli yksi aikansa arvostetuimmista kosketinsoitintaitureista. Hänen suosionsa säveltäjänä perustuu suurimmilta osin sonaatteihin. Lisäksi hän sävelsi muun muassa kantaatteja sekä sinfonioita.


title: Nimeni on Dingo

text: Nimeni on Dingo on Dingo-yhtyeen vuonna 1984 julkaisema debyyttialbumi. Se oli yhtyeen läpimurtolevy ja nykyisin sitä on myyty yli 109 000 kappaletta. Albumi ei kuitenkaan sisällä samannimistä kappaletta, joka julkaistiin myöhemmin ”Autiotalo”-singlen b-puolena. Albumin tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa ”Levoton Tuhkimo”, ”Sinä ja minä”, ”Pistoolisankari” ja ”Lähetyssaarnaaja”.


title: Nimeni on Dingo

text: Albumi julkaistiin CD-muodossa vuonna 1994 ja vuonna 2006 osana "Kunnian päivät 1983–1986"-kokoelmalevyä. Albumista julkaistiin uusi CD-painos vuonna 2012.


title: Nimeni on Dingo

text: Kaikki kappaleet on säveltänyt, sanoittanut ja laulanut Neumann, ellei toisin mainita.


title: Richard Sternberg

text:
Richard Sternberg on evoluutio- ja systeemibiologi. Hän työskentelee nykyisin "Staff Scientistinä" Smithsonianin luonnonhistoriallisessa museossa, sekä National Center for Biotechnology Information-GenBankissa. Hän vastaa kaikesta selkärangattomien ja kalojen DNA-systematiikasta NCBI-GenBankille, Euroopan molekylääribiologiselle laboratoriolle ja Japanin DNA-data-pankille. Sternberg on myös Tennesseessä sijaitsevan Bryan Collegen "Baraminology Study Groupin" editori. BSG on tutkimusryhmä, joka on vakuuttunut baraminologiasta, mutta on kriittinen nuoren maan kreationismille.
Sternberg oli myös esitelmöijänä luentosarjassa ""Biology - Tackling Ultimate Complexity."", joka pidettiin Teknillisellä korkeakoululla 22. elokuuta 2004.
Esitelmäsarjan mukaan luonto ei ole voinut kehittää monimutkaisia organismeja evoluutioteorian esittämällä tavalla ja esitteli, kuinka tunnistamme älykkyyden merkkejä normaalielämässä. Luentosarja sai Skepsiksen Huuhaa -palkinnon. Syynä oli "Kreationistisen opin esittämisestä luonnontieteellisenä seminaarina." Sternberg on tehnyt julkisuudessa pesäeroa kreationisteihin.


title: Richard Sternberg

text: Richard Sternberg ilmoittaa itse olevansa prosessistrukturalisti ja hän tutkii nykyisin muun muassa toistuvan DNA:n funktionaalisuutta ja kehittymistä. Esimerkiksi James A. Shapiron kanssa Sternberg on tutkinut sitä, kuinka toistuva DNA on tärkeää genomin funktion kannalta. Hän on tutkinut myös makroevolutiivisten siirtymien kausaalisia seurauksia ("kompleksisia esteitä").


title: Richard Sternberg

text: Sternberg herätti runsaasti huomiota ja keskustelua ollessaan toimittajana "Proceedings of the Biological Society of Washington" -lehdessä, joka vuonna 2003 vastasi Stephen C. Meyerin artikkelin "The origin of biological information and the higher taxonomic categories" julkaisemisesta. Tämä artikkeli oli ensimmäinen vertaisarvioidussa tiedelehdessä julkaistu älykästä suunnittelua puolustava artikkeli. Julkaisu oli "älykkään suunnittelun" kannalta täyttynyt tavoite.


title: Richard Sternberg

text: Meyerin artikkeli sai kritiikkiä. Sen esitettiin olevan puutteellinen, ja että sen aihepiiri ei ollut edes kyseisen lehden julkaisualaa, ja että väitteet oli jo aikaisemmin esitettyjä ja vääriksi osoitettuja. Discovery Institute, jonka johtoportaaseen artikkelin kirjoittanut Meyer kuului, puolusti julkaisua lyhyesti. Kiistan seurauksena lehden julkaisija veti artikkelin pätevyyden kyseenalaiseksi ja ilmoitti, että Sternberg ei noudattanut sen tarkastamisessa normaalia menetelmää. Sternberg kiisti tämän ja väitti, että vain sen takia että aihe herätti ristiriitoja nimeämättömät tahot painostivat lehteä kohdistamaan kritiikki Sternbergiin. Hänestä heillä oli tavoitteenaan mitätöidä hänen roolinsa "Smithsonian Institution's National Museum of Natural History"n palveluksessa. Sternberg on väittänyt että häntä on vainottu Smithsonian-instituutissa Meyerin tutkimuksen julkaisemisen vuoksi ; Sternbergiltä oli viety avaimet ja hänen toimistonsa paikkaa vaihdettiin. Tosin avainten poisto koski suurta osaa muitakin ja koski instituutin turvallisuusjärjestelmän muutokseen, eikä häneltä ole koskaan evätty lupaa työskennellä rakennuksessa. Myös Sternbergin toimiston paikan vaihtaminen on totta, ja tällöin se liittyi museon remonttiin ja uudelleenjärjestelyyn, eikä Sternberg ollut ainoa, joka joutui muuttamaan. Lisäksi museo rakensi Sternbergiä varten uuden toimiston.


title: Arnold Rüütel

text: Arnold Rüütel (s. 10. toukokuuta 1928 Laimjala, Saarenmaa) oli Viron presidentti vuosina 2001–2006. Hän oli vuonna 1991 uudelleenitsenäistyneen Viron tasavallan toinen presidentti. Rüütelillä oli merkittävä rooli Viron itsenäisyysjulistuksen valmistelussa ja vahvistamisessa.


title: Arnold Rüütel

text: Käytyään maatalousopiston Rüütel työskenteli jaostonjohtajana Saarenmaan maatalousosastossa. Hänestä tuli vuonna 1957 Viron karjanhoito- ja eläinlääketieteen tutkimuslaitoksen koetilan karjatalouden pääasiantuntija ja sen jälkeen koko tutkimuslaitoksen johtaja. Vuosina 1963–1969 hän oli Tarton valtiontilan johtaja. Rüütel valittiin 1969 Viron maatalousakatemian rehtoriksi, mutta samalla hän harjoitti myös aktiivista tieteellistä tutkimustyötä. Vuodesta 1977 alkaen hän oli eri tehtävissä valtion viroissa ja lainsäädäntöelimissä. Rüütel valittiin Neuvosto-Viron korkeimman neuvoston puheenjohtajaksi 1983.


title: Arnold Rüütel

text: Rüütel toimi 1981–1988 luonnonsuojelua ja ympäristökasvatusta edistävän Viron luonnonsuojeluliiton puheenjohtajana. Hänet valittiin sivistyselämää edistävän Forselius-seuran puheenjohtajaksi vuonna 1989. Rüütelistä tuli maailmanlaajuisen Vihreä risti -liikkeen Viron kansallisen järjestön presidentti 1993. Järjestö on toiminut sen puolesta, että Viron alue saataisiin puhdistetuksi neuvostoarmeijan maahan jättämistä saasteista ja että Viro säilyisi jälkipolville puhtaana ja luontoystävällisenä. Niin ikään sen tehtävä on Viron yli 3 500 kilometriä pitkän rantaviivan kunnostaminen sekä pienten satamien kunnostaminen ja perustaminen.


title: Arnold Rüütel

text: 16. marraskuuta 1988 julkistettu asiakirja pani alulle Neuvostoliiton murenemisen. Rüütel tuli maailmalla tunnetuksi Viron itsenäisyyden puolustajana selkkauksessa Moskovan keskushallinnon kanssa. Maaliskuussa 1990 hänet valittiin taas korkeimman neuvoston jäseneksi ja neuvoston ensimmäisessä istunnossa myös sen puheenjohtajaksi. Viron silloinen korkein valtaelin hyväksyi päätöksen Viron uudesta valtiollisesta asemasta. Toukokuussa 1990 maan uudeksi viralliseksi nimeksi tuli "Viron tasavalta", ja Rüütel oli Viron korkeimman neuvoston puheenjohtaja lokakuuhun 1992 asti.


title: Arnold Rüütel

text: Rüütelin aloitteesta perustettiin 12. toukokuuta 1990 Baltian maiden neuvosto, jolla oli itsenäisyystaistelun kannalta merkittävä rooli Baltian maiden yhteisrintaman luomisessa. Viron korkein neuvosto teki 20. elokuuta 1991 päätöksen Viron itsenäisyydestä, ja jo 17. syyskuuta Viro hyväksyttiin YK:n täysivaltaiseksi jäseneksi.


title: Arnold Rüütel

text: Viron itsenäisyyteen johtaneina vuosina Rüütel oli käytännössä Viron valtion johtaja. Hänellä oli merkittävä rooli kansan keskittämisessä taisteluun yhteisen päämäärän puolesta. Valtion johtamisen ohella Rüütel jatkoi tieteellistä tutkimustyötään, jonka tuloksena oli tohtorinväitöskirja vuonna 1991. Rüütel on yhdysvaltalaisen Bentley Collegen kunniatohtori. Häneltä on ilmestynyt sekä Virossa että ulkomailla yli sata tieteellistä artikkelia.


title: Arnold Rüütel

text: Vuonna 1992 Rüütel oli ehdolla Viron presidentiksi ja sai 43 prosenttia äänistä. Hänet valittiin vuoden 1995 vaaleissa ennätyksellisellä äänimäärällä Riigikogun jäseneksi ja sen jälkeen Riigikogun varapuhemieheksi. Vuosina 1994–2001 hän oli keskustaoikeistolaisen Maakansan puolueen puheenjohtaja. Puolueen nimi muuttui 1999 Viron kansanliitoksi.


title: Arnold Rüütel

text: Hallituspuolueet ja myös entinen presidentti Lennart Meri varoittivat valitsemasta entistä kommunistia Arnold Rüüteliä maan presidentiksi. Entisten kommunistien nousu takaisin valtaan oli ollut suhteellisen yleinen ilmiö entisissä Itäblokin maissa ja Viron hallinto ajatteli ulkomaiden reaktioita, jos Rüütel valittaisiin. Kuitenkin 21. syyskuuta 2001 valitsijamiesraati valitsi Rüütelin Viron presidentiksi. Ratkaisevalla toisella kierroksella Rüütel sai 186 valitsijamiestä, mikä oli kaksi tarvittua enemmän. Hänen vastaehdokkaansa, Riigikogun puhemies Toomas Savi sai 155 ääntä


title: Arnold Rüütel

text: Presidenttinä Rüütel lupasi maan ulkopoliittisen linjan jatkuvan ja hän kannatti Viron viemistä sekä Euroopan unionin että Naton jäseneksi.


title: Arnold Rüütel

text: Arnold Rüütelin puoliso Ingrid Rüütel on humanististen tieteiden tohtori, kansainvälisesti tunnettu folkloristi ja Baltica-folkloreliiton presidentti. Perheessä on kaksi tytärtä ja kuusi lastenlasta.


title: Arnold Rüütel

text: Rüütel puhuu viron lisäksi sujuvasti venäjää. Uskonnoltaan hän on ortodoksi.


title: Kerjäläisten valtakunta

text: Kerjäläisten valtakunta on Dingon vuonna 1985 julkaisema albumi, joka on yhtyeen menestynein levy (myyntimäärä 190 900 kpl) ja Suomen neljänneksi myydyin levy.


title: Kerjäläisten valtakunta

text: Albumilla Dingo siirtyi edellistä albumia rockimpaan suuntaan. Sen tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa ”Autiotalo”, ”Valkoiset tiikerit”, ”Rio Ohoi”, ”Nahkatakkinen tyttö”, ”Kirjoitan” ja nimikappale ”Kerjäläisten valtakunta”.


title: Kerjäläisten valtakunta

text: Kerjäläisten valtakunta oli Suomen myydyin kotimainen albumi vuosina 1985–1988. Albumi julkaistiin CD-formaatissa sen alkuperäisenä ilmestymisvuonna. Albumi julkaistiin uudelleen CD-muodossa vuonna 1994 ja vuonna 2006 osana "Kunnian päivät 1983–1986" -kokoelmalevyä. Albumin CD-versiosta julkaistiin uusi painos vuonna 2012.


title: Kerjäläisten valtakunta

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Neumann sekä sovittanut Dingo ja Pave Maijanen.


title: Pyhä klaani

text: Pyhä Klaani on Dingon vuonna 1986 julkaisema studioalbumi. Albumia on myyty 77 400 kappaletta ja sitä arvosteltiin epäonnistuneeksi, samalla kun suomalaisten iskelmätähtien 25 000:n ennätyksiä ihasteltiin. "Pyhä klaani" on teemaltaan ja musiikiltaan Dingon raskain albumi.


title: Pyhä klaani

text: Albumi julkaistiin CD-muodossa vuonna 1994 ja vuonna 2006 osana "Kunnian päivät 1983–1986"-kokoelmalevyä.


title: Via Finlandia

text:
Via Finlandia on Dingon vuonna 1994 julkaisema albumi, joka myi 13 000 kappaletta. Myyntimäärä oli vaatimaton verrattaessa suosiota aiempiin Dingon levyihin. Via Finlandia julkaistiin 30. huhtikuuta 1994. Sen jälkeen yhtye vaipui hiljaiseloon, jota kesti vuoteen 1998 asti.
Koskettimia levyllä soittaa Pave Maijanen.


title: Jarkko Eve

text:
Jarkko Juhani Eve (s. 6. heinäkuuta 1963 Pori) on suomalainen muusikko. Eve tuli tunnetuksi Dingon basistina vuosina 1983-1984, mutta jätti yhtyeen vuonna 1984. Dingon jälkeen Eve aloitti soolouransa. Eve palasi Dingoon vuosiksi 2002–2008.
Eve on tehnyt yhteistyötä muun muassa Remu Aaltosen, Dave Lindholmin ja Tommi Läntisen kanssa.


title: Jarkko Eve

text: 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa Jarkko Eve soitti useissa porilaisissa yhtyeissä, joista tunnetuin oli Jeve kelaa. Vuonna 1981 Eve soitti MAC-yhtyeessä yhdessä Pepe (kitara) ja Jippo Laaksosen (rummut) kanssa, mutta erosi yhtyeestä samana vuonna. Hänen tilalleen MAC-yhtyeeseen liittyi Pertti Neumann, joka myöhemmin perusti Dingon. Vuonna 1983 Eve liittyi Dingon basistiksi.


title: Jarkko Eve

text: Jarkko Eve soitti Dingon esikoisalbumilla "Nimeni on Dingo" (1984) ja laulaa albumilla kappaleen "Lähden taas", jonka oli myös säveltänyt ja sanoittanut. Dingon menestyksestä huolimatta Eve erosi yhtyeestä heinäkuussa 1984 musiikillisten erimielisyyksien vuoksi ja lähti soolouralle.


title: Jarkko Eve

text: Vuonna 1985 Eve julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa "Eve", joka myi kultaa. Albumin julkaisun myötä Eve aloitti soolokiertueen ja hänen taustayhtyeessään soittivat Hombre Lampinen (kitara) ja Seppo Suhonen (rummut). Samana vuonna Eve muutti Porista Helsinkiin.


title: Jarkko Eve

text: Vuonna 1986 julkaistiin albumi "Laulava muukalainen". Vuosien 1986–1987 kiertuekokoonpanossa vaikuttivat Ming Sumen (koskettimet), Marko Kainulainen (rummut), Stenu Määttänen (basso) ja Hombre Lampinen (kitara). Yhtye oli kiertueella pitkään, kunnes yhtyeen jäsenet Eveä ja Sumenia lukuun ottamatta perustivat Boycottin yhdessa Tommi Läntisen kanssa.


title: Jarkko Eve

text: Even kolmas sooloalbumi "Saura" julkaistiin vuonna 1987. Keikkakokoonpanossa soittivat Jari Paulamäki (basso), Markku Petander (kitara), Kai Koski (rummut) sekä Puke Kataja (kosketinsoittimet). Keväällä 1988 soitettiin viimeinen keikka Vanhalla Ylioppilastalolla, Helsingissä. Samana vuonna Eve lähti kiertämään Aasiaa. Suomeen palattaessaan Eve perusti siirtomaatavarakaupan Porvooseen. Kesällä 1992 Eve ystävystyi Remu Aaltosen kanssa, ja vuotta myohemmin Remu perusti Remu plays Hurriganes -yhtyeen, joka julkaisi vuonna 1994 "Roadrunner Tour" -livelabumin. Kiertue alkoi 1993 ja kokoonpanossa Eve soitti kitaraa Tatu Mannbergin kanssa. Yhtye keikkaili niin Suomessa kuin Ruotsissakin, kunnes vuonna 1994 Eve lähti jälleen Intiaan.


title: Jarkko Eve

text: Vuonna 1994 Eve muutti Porvoosta Tampereelle. Vuonna 1995 ilmestyi uusi albumi "Kuun poika Luca". Keikoilla soittivat Hombre Lampinen (kitara), Ari Toikka (rummut), Sami Ruusukallio (basso), Satu Pohja (taustalaulu) sekä Tapio Siitonen (koskettimet). Yhtyeen hajottua 1996 Eve keikkaili perulaisen Mike Ortizin kanssa "Eve Duo" -nimellä vuoteen 1998. Samana vuonna Even "20 Suosikkia - Rankkasateessa" -kokoelmalevy julkaistiin. Kokoelmalevy sisälsi musiikkia hänen neljältä studioalbumiltaan vuosilta 1985–1995.


title: Jarkko Eve

text: Vuonna 2002 Eve aloitti duo-keikat Pertti Neumannin kanssa. Vuonna 2004 Dingo teki uuden paluun Neumannin ja Even johdolla. Vuonna 2005 julkaistiin Dingon uusi albumi "Purppuraa". Albumilla on kaksi Even tekemää ja laulamaa kappaletta.


title: Jarkko Eve

text: Heinäkuussa 2008 Eve ilmoitti eroavansa Dingosta ja keskittyvän jatkossa soolouraansa. Viimeisen keikkansa Dingon kanssa Eve soitti 27. heinäkuuta Nokialla Tapsan tahdit -tapahtumassa. Even tilalle yhtyeeseen liittyi Vesa Kuhlman.


title: Jarkko Eve

text: Dingolle tehtyjen kappaleiden ja oman soolotuotannon lisäksi Jarkko on tehnyt kappaleita myös mm. Boom-yhtyeelle


title: Jarkko Eve

text: Jarkko Even isä on Charme Asserdalin omistajana tunnettu ravimies Timo Eve. Jarkko Even mukaan hän oli "isätön lapsi, yhden yön seikkailun tulos". Hänen velipuolensa on urheilutoimittaja Matti Eve.


title: Victorian putoukset

text: Victorian putoukset () tai Mosi-oa Tunya on suuri vesiputous Afrikassa, Sambesi-joessa, Zimbabwen ja Sambian rajalla. Putous on noin 1 600 metriä leveä ja noin 107 metriä korkea. Tulvakaudella maalis-huhtikuussa putousten voima on suurimmillaan. Victorian putoukset kuuluvat UNESCO:n maailmanperintökohteisiin.


title: Victorian putoukset

text: David Livingstone, skotlantilainen löytöretkeilijä, löysi ensimmäisenä eurooppalaisena putoukset 17. marraskuuta 1855 ja nimesi ne kuningatar Viktorian mukaan. Paikalliset asukkaat tunsivat toki putouksen entuudestaan ja käyttivät siitä nimeä Mosi-oa-Tunya (). Vuonna 1860 Livingstone palasi toisen löytöretkeilijän, John Kirkin, kanssa tutkimaan putouksia tarkemmin.


title: Victorian putoukset

text: Cecil Rhodes määräsi 1900 putousten yhteyteen rakennettavaksi näköalasillan, joka saatiin valmiiksi elokuussa 1905, tosin aivan ensimmäisen suunnitelman mukaan se olisi ollut rautatiesilta. Putousten alapuolelle rakennettiin 1960 Kariban voimala ja sen yhteyteen laaja Kariban tekojärvi.


title: Koroinen

text: Koroinen () on nykyisen Turun itäiseen osaan kuuluva kaupunginosa, pieni niemi Aurajoen oikealla rannalla Aurajoen ja Vähäjoen haarassa noin kahden kilometrin päässä Turun keskustasta. Sen asukasluku on 15 (2016).


title: Koroinen

text: Koroistenniemi on toiminut varhaisessa vaiheessa kaupan ja kulttuurisuhteiden keskuksena, ja siellä on säilynyt useita muinaisjäännöksiä. Paikka on toiminut piispanistuimen ja piispankirkon paikkana vuodesta 1229 Turun tuomiokirkon valmistumiseen noin vuonna 1300. Itse niemellä on näkyvissä vain kirkon perustuksia sekä Aurajoen puolella piispantaloon kuuluneiden rakennusten nelikulmaisia perustuksia. Paikalla on myös valkoinen muistoristi ja nähtävyydestä kertova laatta. Museovirasto on määritellyt Koroistenniemen yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.


title: Koroinen

text: Koroistenniemestä muodostui jo varhain kauppapaikka, sillä Halistenkoski oli esteenä laivojen kulkemiselle sisämaahan päin. Kauppapaikasta tuli myös maallisen ja hengellisen vallan keskus, kun Suomen piispanistuin siirrettiin Nousiaisista sinne vuonna 1229. 1200-luvulla meri oli useita metrejä nykyistä korkeammalla, joten Koroistenniemi oli ehkä myös mereltä tavoitettava kauppapaikka.


title: Koroinen

text:
Aluksi paikalla lienee ollut puinen kirkko, joka rakennettiin jo piispanistuimen siirtämisen aikaan. Saman vuosisadan puolivälissä rakennettiin laajempi kirkko sekä piispan hallintorakennuksia. Kahta muuta rakennusta nimitetään piispan palatsiksi ja puolustustorniksi.
Koroistenniemien ympärille oli rakennettu puinen puolustusaita. Aluetta oli helppo puolustaa etelästä, lännestä ja pohjoisesta, josta se oli veden ympäröimä. Sen itäpuolelle rakennettiin valli ja kaivettiin vallihauta, joka oli ylitettävä laskusiltaa pitkin.


title: Koroinen

text: Koroinen menetti maankohoamisen vuoksi 1300-luvun kuluessa keskusasemansa. Piispanistuin oli siirretty nykyisen Turun tuomiokirkon kohdalle jo vuonna 1290. Uuden kirkon käyttöönoton jälkeen Koroisten piispankirkko toimi kuitenkin vielä Räntämäen piispankirkkona lähes koko 1300-luvun. Lopulta vitaaliveljet tuhosivat sen vuonna 1396.


title: Koroinen

text: Myöhemmin Koroinen toimi piispojen palkkatilana ja 1600-luvun alusta lähtien lampuotitilana. Vuonna 1898 paikalla aloitettiin arkeologiset kaivaukset. Hjalmar Appelgrenin aloittamat työt saivat jatkajakseen maisteri Juhani Rinteen, jonka johdolla työskentely jatkui vuoteen 1902 saakka. Koroistenniemi rauhoitettiin vuonna 1905 muinaismuistoalueeksi. Maarian kunta, johon Koroinen kuului, liitettiin Turkuun vuonna 1944. Kunta on saanut nimensä Koroisten piispankirkon nimikkopyhimyksestä Neitsyt Mariasta.


title: Volframi

text: Volframi on hopeanvalkea metallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on W () ja CAS-numero 7440-33-7. Volframin atomimassa on 183,85, järjestysluku 74, tiheys 19,3 g/cm, sulamispiste 3 420 °C ja kiehumispiste 5 555 °C. Volframilla on viisi pysyvää isotooppia. Volframi ei ole kovin myrkyllistä, tosin metallipöly ärsyttää ihoa ja silmiä.


title: Volframi

text:
Volframin englanninkielinen nimi on tungsten, joka tulee ruotsin kielen sanoista tung = raskas, sten = kivi. Volframi on yksi tiheimmistä metalleista, minkä ansiosta se on yleinen materiaali panssarintorjunta-ammuksissa.
Ominaisuuksiltaan volframi on kova ja tiheä. Kovuutensa takia sitä käytetään paljon metalliseoksissa. Puhtaana alkuaineena se on sitkeä, mutta alhaisissa lämpötiloissa se on kuitenkin hauras. Väriltään volframi on hopeanvalkoinen, mutta tummuu ilmassa, koska se muodostaa suojaavan oksidikerroksen. Jauheena se on harmaata. Volframilla on kaikista metalleista korkein sulamispiste ja suurin vetolujuus. Tämän lisäksi sillä on myös korkea lämmönjohtokyky ja korroosion kestokyky.


title: Volframi

text: Yhdisteissä se on kaikkein yleisimmin hapetusluvulla VI. Volframi on yksi viidestä tärkeimmästä tulenkestävästä metallista (muut ovat niobium, molybdeeni, tantaali ja renium). Näitä metalleja yhdistävät suuri kulumisen ja lämmön kestokyky.


title: Volframi

text: Sen lisäksi, että volframi on haurasta alhaisissa lämpötiloissa, käyttöä rajoittavat uudelleenkiteytymisestä johtuva hauraus ja säteilyn aiheuttamat vauriot. Seostamalla voidaan kuitenkin parantaa volframin ominaisuuksia. Esimerkiksi tantaalia, titaania, vanadiumia ja molybdeenia käytetään parantamaan volframin mekaanisia ominaisuuksia.


title: Volframi

text: Vuonna 1781 Carl Wilhelm Scheele keksi, että uutta volframihappoa voisi tehdä scheliitistä. Scheele ja Torbern Bergman ehdottivat, että happoa pelkistämällä voisi löytyä uusi metalli. 1783 veljekset Juan José ja Fausto Elhuyar analysoivat tinakaivoksesta otettua wolframiittinäytettä ja huomasivat sen olevan uuden hapon rauta- ja mangaanisuola. Veljekset huomasivat wolframiitista tehdyn hapon olevan samanlaista volframihapon kanssa. Myöhemmin samana vuonna veljekset onnistuivat valmistamaan puhdasta volframia pelkistämällä tätä happoa kivihiilellä.


title: Volframi

text: 1847 Robert Oxlandille myönnettiin patentti, johon sisältyi natriumvolframaatin valmistaminen, volframihapon muodostuminen ja metalliseen muotoon pelkistäminen öljyllä, tervalla tai hiilellä. Tämä merkitsi suurta askelta modernissa volframikemiassa ja avasi ovia teollistumiseen.


title: Volframi

text: Toisen maailmansodan aikaan volframia tuottavat valtiot joutuivat molempien sodan osapuolien painostuksen alaiseksi, sillä volframikarbidi oli kovuutensa ansiosta laajalti käytössä leikkuutyökaluissa. Volframilla vahvistettu teräs oli myös tärkeä hyödyke.


title: Volframi

text: Volframia esiintyy volframiitissa (Fe,Mn)WO, joka on ferberiitin FeWO ja hübneriitin MnWO kiinteä seos, sekä scheliitissä CaWO. Luonnossa volframi ei esiinny puhtaana alkuaineena vaan se on aina yhdisteenä. Malmeista volframi saadaan pelkistämällä niissä esiintyvä volframioksidi vedyn ja hiilen avulla. Volframilla on 33 isotooppia. Isotooppien massaluvut ovat väliltä 158–190.


title: Volframi

text: Luonnossa esiintyvä volframi on sekoitus viidestä näistä isotoopeista seuraavien suhteiden mukaan: W (0,1 %), W (26,5 %), W (14,3 %), W (30,6 %) ja W (28,4 %).


title: Volframi

text: Volframia tuotetaan maailmalla yhteensä vuosittain noin 60 000–80 000 tonnia, esimerkiksi vuonna 2012 maailman volframin tuotanto oli 76 400 tonnia. Ylivoimaisesti suurin volframia tuottava valtio on Kiina, joka tuottaa vuosittain yli 80 prosenttia tuotetusta volframista. Lisäksi volframia tuottavat esimerkiksi Venäjä, Kanada, Bolivia, Vietnam ja Portugali. Myös Kongossa tuotetaan volframia, minkä vuoksi volframimineraaleja pidetään konfliktimineraalina. Myös Yhdysvallat tuottavat volframia, mutta tuotannon määrää ei tiedetä.


title: Volframi

text: Volframia tuotetaan louhituista malmeista ja prosessi vaatii monta vaihetta, jotka on eritelty kuvassa 2.


title: Volframi

text: Aluksi louhittu malmi murskataan ja jauhetaan. Saadusta jauheesta erotetaan fotometrisesti tai UV-fluoresenssin ja paineilman avulla ensin enimmät kuona-aineet pois. Sen jälkeen on lisärikastusvaihe, jonka seurauksena seoksen volframipitoisuus on 65–75 %. Lopuksi käytetään hydrometallurgiaa ja pyrometallurgiaa, joiden seurauksena saadaan joko puhdasta volframia tai sen seoksia, esimerkiksi volframitrioksidia tai -karbidia. Metallurgioissa käytetään hyväksi erilaisia hiilen ja vedyn pelkistysreaktioita. Volframia voidaan valmistaa myös pelkistämällä volframitrioksidia.


title: Volframi

text: Lisäksi volframia kierrätetään paljon, sillä se on hyvin arvokasta ja sen tuottaminen on pitkä prosessi. Kierrätyksessä käytetään apuna sinkkiä.


title: Volframi

text: Suurin käyttökohde volframille ovat kovametallit, joissa volframikarbideja käytetään materiaalin lujittamiseen. Volframia käytetään myös seosaineena teräksissä sekä sitä hyödynnetään erilaisissa elektroniikan ja kemian sovelluksissa.


title: Volframi

text: Volframikarbidi (WC) on yksi kovimmista karbideista ja se onkin käytetyin materiaali kovametallien valmistuksessa. Kovametalleissa volframikarbidi on partikkeleina matriisissa, joka koostuu tyypillisimmin koboltti- tai nikkeliseoksesta. Karbidipartikkelit tuovat materiaalille suuren lujuuden ja kovuuden, metallinen matriisi sitkeyden. Kovametalleita käytetään erityisesti työstökoneiden terissä niiden hyvien mekaanisten ominaisuuksien takia. Volframikarbideja voidaan käyttää myös kovien, kulutuksenkestävien pinnoitteiden valmistuksessa. WC-pinnoitteet ovat termisesti hyvin stabiileja ja suojaavat materiaalia hapettumiselta.


title: Volframi

text: Volframia käytetään seosaineena työkaluteräksissä, sillä se tekee materiaalista kovempaa ja sallii suuremmat kierrosnopeudet. Volframia käytetään kuuma- ja kylmätyöstöteräksissä sekä pikateräksissä ja seosmäärät vaihtelevat 0,5 %:sta  jopa 20 %:iin. Volframi kestää myös erittäin hyvin virumista ja se on termisesti stabiili, joten sitä käytetään seosaineena teräksissä, joiden tulee kestää korkeita lämpötiloja. Volframia käytetään seosaineena myös joissakin ruostumattomissa teräksissä.


title: Volframi

text: Volframin hyvien sähköisten ominaisuuksien ansiosta sitä käytetään laajasti erilaisissa sovelluksissa. Volframia on käytetty pitkään hehkulamppujen hehkulankoina, koska sillä on korkea sulamispiste sekä matala höyrystymispaine, korkea lujuus ja hyvä virumisenkesto korkeissakin lämpötiloissa. Nykyisin hehkulamput on pitkälti korvattu energiansäästölampuilla, joissa voidaan käyttää volframia elektrodeina.


title: Volframi

text: Volframia käytetään elektronilähteinä mm. elektronimikroskoopeissa. Alhainen höyrystymispaine korkeissakin lämpötiloissa tarjoaa lisäksi edellytykset moniin sovelluksiin. Teollisuudessa volframia käytetään muun muassa uuneissa kuumennuskäämeinä ja varauksenkuljettajina.


title: Volframi

text: Aurinkokennoissa voidaan käyttää volframidiselenidi-ohutkalvopinnoitteita (WSe). Volframia käytetään myös ns. älyikkunoissa. Ikkunassa on ohut volframikerros, joka aktivoituu, kun sähkövirta kytketään päälle. Ilman virtaa ikkuna näyttää kirkkaalta, mutta kun virta on päällä volframikerros tummentaa ikkunan. Älyikkunoilla voidaan saavuttaa huomattavia energiasäästöjä erityisesti lämpimissä maissa, joissa niitä voidaan käyttää ilmastointilaitteiden sijasta.


title: Volframi

text: Tyypillisin kemian alan käyttökohde volframille ovat katalyytit. Öljyteollisuudessa volframikatalyyttejä hyödynnetään useissa eri tuotantovaiheissa. Lisäksi volframia käytetään väri- ja voiteluaineissa.


title: Mendelevium

text: Mendelevium () on alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Md, järjestysluku 101 ja CAS-numero 7440-11-1. Se on metallinen, aktinoideihin kuuluva aine. Radioaktiivisuutensa ja lyhyen puoliintumisaikansa vuoksi sitä ei esiinny luonnossa. Keinotekoisesti sitä voidaan valmistaa pommittamalla einsteiniumia alfahiukkasilla. Nimensä se sai venäläisen kemistin Dmitri Mendelejevin mukaan. Mendeleviumilla ei ole tunnettuja käyttötarkoituksia tieteellisen tutkimuksen ulkopuolella.


title: Mendelevium

text: Ensimmäisenä mendeleviumia valmisti vuonna 1955 Albert Ghiorso ryhmänsä kanssa, johon kuuluivat lisäksi Glenn T. Seaborg, Bernard Harvey ja Greg Choppin. He valmistivat isotooppia Md atomi kerrallaan pommittamalla Es-kohdetta alfahiukkasilla. Pommitus tehtiin Lawrence Berkeley National Laboratoryn 60 tuuman syklotronilla.


title: Mendelevium

text: Mendelevium oli yhdeksäs syntetisoitu transuraaninen alkuaine.


title: Mendelevium

text: Mendeleviumille tunnetaan 16 isotooppia, joiden massaluvut ovat 245–260 välillä. Kaikki ovat radioaktiivisia. Vaikka Md, jonka puoliintumisaika on 51 päivää, on pitkäikäisin isotooppi, Md isotooppia (puoliintumisaika 76 minuuttia) käytetään useimmiten kemiallisissa kokeissa, koska sitä on helpoin tuottaa tarvittavia määriä.


title: Mendelevium

text: Lähde:


title: Mauno Pekkala

text: Mauno Pekkala () oli suomalainen Metsähallituksen pääjohtaja ja vasemmistolainen poliitikko. Hän oli ainoa Suomen Kansan Demokraattista Liittoa (SKDL) edustanut Suomen pääministeri. Pekkalan hallitus istui 26. maaliskuuta 1946 – 29. heinäkuuta 1948. Ministeripäiviä hänelle kertyi kaikkiaan 2 625.


title: Mauno Pekkala

text: Mauno Pekkalan vanhemmat olivat metsätyönjohtaja Johan Oskari Pekkala ja Amanda Matilda Grönroos. Hän pääsi ylioppilaaksi 1909, suoritti metsänhoitajan tutkinnon 1913 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1921.


title: Mauno Pekkala

text: Pekkala oli Pellervo-seuran metsäosaston toimistossa konsulttina 1914–1917 ja sitten metsähallituksessa vt. metsänhoitajana 1917–1919, metsänmyyntiasiain esittelijänä 1919–1920, vt. yksityismetsien ylitarkastajana 1920–1921, metsäneuvoksena ja maankäyttöosaston päällikkönä 1921–1932 sekä vt. ylijohtajana 1928–1929 ja vuodesta 1932. Viimeksi Pekkala oli metsähallituksen pääjohtajana vuosina 1944–1952.


title: Mauno Pekkala

text: Pekkala toimi Metsätaloudellisen aikakauskirjan vastaavana toimittajana 1917–1921, Suomen metsänhoitoyhdistyksen sihteerinä 1919–1920, Suomen metsätieteellisen seuran varapuheenjohtajana 1925–1926 sekä puheenjohtajana 1926–1927, Pienviljelijäin liiton liittotoimikunnan jäsenenä ja puheenjohtajana vuodesta 1927 ja Keskusmetsäseura Tapion hallintoneuvoston ja johtokunnan jäsenenä sekä johtokunnan varapuheenjohtajana vuodesta 1928.


title: Mauno Pekkala

text: Pekkala valittiin eduskuntaan vuoden 1927 vaaleissa Suomen sosialidemokraattisen puolueen (SDP) listoilta. Hän oli silloin jo valmiiksi Väinö Tannerin hallituksen maatalousministerinä. Hän nousi myös SDP:n puoluetoimikuntaan. Puolueessa Pekkala oli ennen sotia vahvasti Väinö Tannerin linjan kannattaja.


title: Mauno Pekkala

text: Vuodet 1939–1942 Pekkala toimi valtiovarainministerinä kolmessa eri hallituksessa. Hän vastusti voimakkaasti jatkosotaa edeltänyttä armeijan liikekannellepanoa. Pekkala meni jopa niin pitkälle, että varoitti Helsingissä Neuvostoliiton tiedustelupäällikkönä toiminutta Jelisei Jelisejeviä Saksan hyökkäyksestä ja Suomen osallistumisesta siihen. Pekkala luovutti Jelisejeville tiedot presidentti Risto Rytin hallitukselle 31. toukokuuta 1941 esittämästä tilannekatsauksesta. Josif Stalin ei kuitenkaan uskonut Jelisejevin hänelle välittämiä tietoja tai pitänyt saksalaisten aiheuttamaa uhkaa tarpeeksi vakavana, eikä siksi ryhtynyt tarvittaviin toimiin hyökkäyksen varalta.


title: Mauno Pekkala

text: Jatkosodan aikana hän kuitenkin riitautui puolueensa ja Tannerin kanssa Saksaan nojaavasta sotapolitiikasta, erosi hallituksesta ja siirtyi niin sanotun rauhanopposition linjoille. Tämän vuoksi häntä ei myöskään nostettu esiin sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä, vaikka hän oli ollut puolueensa korkein ministeri jatkosodan alkaessa. Jatkosodan jälkeen Pekkala nousi esiin puolueensa sotavuosien politiikan arvostelijana ja hänestä tuli salkuton ministeri Paasikiven II hallitukseen. Kun SDP ei Pekkalan toiveiden mukaan tehnyt vuoden 1945 eduskuntavaaleissa vaaliliittoa SKDL:n kanssa, hän meni eduskuntaan SKDL:n eikä SDP:n ehdokkaana, mistä seurasi puoluetoimikunnasta ja lopulta koko SDP:stä erottaminen. Vaalien jälkeen hän tuli puolustusministeriksi Paasikiven III hallitukseen "sosialidemokraattina", vaikka liittyi pian SKDL:n jäseneksi. Tämä herätti pahaa verta vanhassa puolueessa. Myöhemmin Pekkala liittyi alkuvuodesta 1946 perustettuun Sosialistiseen yhtenäisyyspuolueeseen, joka toimi SKDL:n sisällä.


title: Mauno Pekkala

text: Paasikiven noustua presidentiksi Mauno Pekkalasta tuli pääministeri. Pekkala johti pääministerinä muun muassa Suomen valtuuskuntaa Pariisin rauhanneuvotteluissa vuosina 1946–1947 samoin kuin neuvoteltaessa YYA-sopimuksesta, jonka hän myös allekirjoitti Vjatšeslav Molotovin kanssa Moskovassa 6. huhtikuuta 1948. Jälkimmäisissä neuvotteluissa Pekkala jäi kuitenkin Urho Kekkosen ja J. O. Söderhjelmin varjoon. Keväällä 1948 hän johti ministerivaliokuntaa, joka tutki väitteitä kommunistien kaappaushankkeista.


title: Mauno Pekkala

text: Pekkalan epäsäännölliset elämäntavat ja niin sanottu häilyväisyys herättivät aikanaan kritiikkiä. Paheksuntaa on herättänyt erityisesti se, että Pariisin rauhanneuvotteluissa hän oli puoluetoveriensa neuvosta antanut Suomen valtuuskunnan puheen etukäteen Molotovin tarkastettavaksi, minkä seurauksesta siitä jouduttiin poistamaan aluepalautustoiveisiin viitanneet kohdat. Hän vältteli muulloinkin Neuvostoliiton edustajien ärsyttämistä.


title: Mauno Pekkala

text: Kuitenkin Pekkalan hallitus toteutti kaudellaan useita merkittäviä lakeja. Se paitsi hoiti sotien aiheuttamat korvaus-, maahankinta- ja rauhansopimus- ym. asiat, myös käsitteli sotavuosina lykättyjä uudistuksia kuten sosiaalisen lainsäädännön – varsinkin työlainsäädännön – kehittäminen, ja antoi esitykset työntekijän vuosilomalaista, työaikalaista, työtuomioistuimesta ja työehtosopimuslaista. Vuonna 1948 hallitus teki esityksen lapsilisästä. Lisäksi on arvioitu, että Pekkalan, kuten myös sisäministeri Yrjö Leinon, maltillisuus ja verkkaisuus päätöksenteossa estivät kommunisteja johtamasta kehitystä Suomessa samaan suuntaan kuin kansandemokratioiksi kehittyneissä Itä-Euroopan maissa.


title: Mauno Pekkala

text: Pääministerikautensa jälkeen Pekkala oli vielä SKDL:n ehdokas presidentinvaaleissa 1950 ja jatkoi kansanedustajana kuolemaansa asti. Myös Mauno Pekkalan vanhempi veli Eino Pekkala osallistui aktiivisesti politiikkaan ja oli oikeusministerinä veljensä johtamassa hallituksessa.


title: Tiger II

text: Tiger II eli Panzerkampfwagen VI Ausf. B eli Tiger B eli Sonderkraftfahrzeug 182 (Sd. Kfz. 182) tai Königstiger oli toisen maailmansodan aikainen saksalainen raskas panssarivaunu. Panssarivaunu perustui osittain Tiger-vaunuun, mutta muotoilunsa osalta se oli saanut eniten vaikutteita Panther-vaunulta. Sen taistelupaino oli 69,8 tonnia ja panssarointi oli 180 mm tornin etuosassa ja 150 mm rungon etuosassa. Vaikka raaka-ainepulan vuoksi panssariteräksen laatu olikin huonompaa kuin Tiger I:ssä, ei Tiger II:n etupanssaria taisteluraporttien mukaan pystytty kertaakaan läpäisemään taistelutilanteessa. Pääaseena oli 88 mm KwK 43 L/71. Tämä erittäin tehokas panssarivaunukanuuna pystyi tuhoamaan liittoutuneiden käyttämien vaunujen päätyypit, M4 Sherman-, T-34- ja Cromwell-vaunut pitkiltäkin taisteluetäisyyksiltä ja käytännössä minkä tahansa sodanaikaisen vaunun normaaleilta taisteluetäisyyksiltä. Tuhannen metrin etäisyydeltä yksi panssarikranaatti, melko pienilläkin iskukulmilla, riitti yleisimpien vihollispanssarien tuhoamiseen.


title: Tiger II

text: Vaunun suunnittelusta järjestettiin tarjouskilpailu, johon osallistuivat Henschel ja Porsche. Krupp valmisti tornit molempiin malleihin. Henschel voitti kilpailun, mutta Porsche oli kuitenkin voitonvarmana jo valmistuttanut omaan ehdotelmaansa kuuluneita, niin sanottuja Porsche-torneja ainakin 50 kappaletta. Porschen tornit olivat kalliimpia valmistaa, sillä niissä oli muun muassa sähköinen kääntömekanismi. Vaikka Porschen vaunu ei päässyt tuotantoon, asennettiin kuitenkin jo valmistetut tornit 50 ensimmäiseen Tiger II:een.


title: Tiger II

text: Vaunua tilattiin 1 500 kappaletta mutta kokonaisvalmistusmääräksi jäi 485–489 vaunua, riippuen siitä lasketaanko lukuun mukaan vaunun prototyypit. Vuonna 1943 valmistettiin kolme vaunua, 1944 377 ja 1945 107 kappaletta. Lähes kaikki valmistuneet vaunut annettiin Wehrmachtin ja Waffen-SS:n raskaille panssarivaunupataljoonille, joiden oli määrä siirtyä Tiger II-kalustoon. Vaikkakin valmistusmäärä jäi lopulta vaatimattomaksi, Tiger II:ta valo- ja elokuvattiin runsaasti sen propaganda-arvon takia.


title: Tiger II

text:
Raskas panssarointi ja tykki tekivät vaunusta yhden toisen maailmansodan tehokkaimmista ja pelätyimmistä. Monet vaunulla varustetuista pataljoonista saavuttivat hyvin suuria tuhoamislukemia erityisesti Saksan itärintamalla vuosina 1944 ja 1945 käydyissä taisteluissa. Sen suorituskyky osoittautui kuitenkin osittain pettymykseksi, pääosin siksi, että vaunulle ei saatu kehitetyksi suuren painon edellyttämää tarpeeksi voimakasta voimansiirtojärjestelmää tai moottoria. Tämän vuoksi vaunuissa oli lukuisia mekaanisia ongelmia; ohjausjärjestelmä ja vaihteisto saattoivat hajota vaunun painon alla, eivätkä sivuvälityskoneistotkaan kestäneet toivotulla tavalla. Lisäksi moottori ylikuumeni ja vaurioitui helposti tai syttyi pahimmassa tapauksessa jopa tuleen.
Nimi "Königstiger" tarkoittaa tarkasti suomennettuna "kuningastiikeriä", mutta merkitsee bengalintiikeriä. Britit kutsuivat sitä nimellä "Royal Tiger" eli kuninkaallinen tiikeri.Ensimmäinen luku kertoo panssarilevyn paksuuden milleinä ja toinen luku sen
kaltevuuden vaakatasosta mitattuna.


title: Pius IX

text: Pius IX, alkuperäiseltä nimeltään Giovanni Maria Mastai-Ferretti, (13. toukokuuta 1792 – 7. helmikuuta 1878) oli katolisen kirkon johtaja eli paavi 16. kesäkuuta 1846 – 7. helmikuuta 1878. Pius IX:n virkakausi paavina on ollut – mikäli Pyhän Pietarin kiisteltyä paaviutta ei oteta huomioon – toistaiseksi pisin eli 31 vuotta.