title: Jackrussellinterrieri

text: Ensimmäisen virallisen rotumääritelmän laati Australia vuonna 1974 englantilaisen Jack Russell Terrier Club of Great Britainin rotukuvauksen perusteella. Suomessa rotu virallistettiin alkuvuodesta 2001, mutta koiria oli tullut Suomeen jo useiden vuosien ajan, esimerkiksi hevoskilpailujen mukana. Suomessa järjestetään edelleen rotuunottoja, joissa rekisteröimättömiä koiria voidaan ottaa Suomen kennelliiton rekisteriin.


title: Jackrussellinterrieri

text: Aitoja brittein Jack Russeleita on Suomessa harvakseltaan. Suomen kanta on alkuperäistä rotua huomattavasti lyhytjalkaisempi ja jalostetumpi luolakäyttöön. Alkuperäinen rotu on suhteellisen sopusuhtainen, erittäin terve ja valpas sekä kooltaan ja painoltaan hieman suurempi kuin Suomen kennelliiton määritteet. Workingjackrussel ja parsonrussel ovat kaksi pitkäraajaista kantaa.


title: Jackrussellinterrieri

text: Jackrussellinterrieriä on kaksi epävirallista pääryhmää. Englantilaisen ja australialaisen ryhmän erot voi huomata helposti. Englantilaiset ovat usein isompia ja sileäkarvaisia, australialaiset taas karkea- tai karheakarvaisia, lyhyempijalkaisia ja tavallisesti niillä on pigmenttipilkkuja jaloissaan ja pohjakarvassaan. Australialaisten vanhojen sukujen edustajat ovat usein ruskeaturkkisia tai tricoloreita, englantilaiset taas mustaturkkisia.


title: Jackrussellinterrieri

text: Pää on jämeräluinen, leuat voimakkaat, poskilihakset hyvin kehittyneet, purenta leikkaava. Silmät ovat mantelin muotoiset; pienet riippuvat, V:n muotoiset korvat ovat tiiviisti päänmyötäiset. Selkälinja on suora, häntä korkealle kiinnittynyt. Takaraajat vahvat ja hyvin kulmautuneet. Turkki on lyhyt ja sileä, mutta villava. Pohjaväri on valkoinen mustin tai punaruskein laikuin tai tyypillisin ajokoiran merkein.


title: Jackrussellinterrieri

text: Russelin karva voi olla sileää, karheaa tai karkeaa (broken). Valkoisen värin tulee olla vallitseva, ja siinä saa olla mustia, ruskeita tai molempia merkkejä (tricolour). Näyttelyihin muun muassa siistitään koiran häntä. Karkea koira nypitään muutaman kerran vuodessa, kun karva on ’kypsää’ irtoamaan. Karkeakarvaiset pärjäävätkin näyttelyissä yleensä paremmin, koska taitavalla trimmauksella voi pienet virheet piilottaa karvan alle.


title: Jackrussellinterrieri

text: Jackrussellinterrierin tulisi olla yhteiskuntakelpoinen, itsevarma, rohkea, ystävällinen, ja sen tulisi osoittaa riistaviettiä. Se ei saa olla pelokas tai aggressiivinen. Russeli on myös aktiivinen koira, joka tarvitsee päivittäistä puuhailua perheensä kanssa, oli se sitten seurakoira tai aktiiviseen harrastamiseen otettu kaveri. Ahkeralla harjoittelulla russelista saakin hyvän harrastuskoiran. Russeli tarvitsee myös runsaasti liikuntaa. Eri linjojen välillä eroja on nähtävissä muun muassa luonteen terävyydessä ja riistavietissä, vaikkakaan russeli ei ole varsinaisesti jakautunut käyttö- ja näyttelylinjoihin. Luonnetestattuja yksilöitä on hyvin vähän.


title: Jackrussellinterrieri

text: Rotu on nopeasti nostanut itsensä suosituimpien koirarotujen joukkoon, ja vuonna 2005 Jackrusseleita rekisteröitiin Suomessa 695 kappaletta ja rotu oli 16. suosituin sekä suosituin terrierirotu. Rekisteröityjen koirien lisäksi arveltiin, että Suomessa oli tuhansia rekisteröimättömiä yksilöitä vuoteen 2010 asti. Rodun pieni rekisterissä oleva kanta vaikeutti jalostusta, mutta ulkomailta tuodaankin lähes jatkuvasti uutta verta Suomeen. Jackrusselit on nyt rekisteröity pääosin typistämättömiä koiria lukuun ottamatta lähes kokonaan. Vuonna 2011 Suomessa rekisteröitiin 982 jakcrussellinterrieripentua, ja rotu pysyi jo toista vuotta yhdeksänneksi suosituimpana rotuna Suomessa. Pentumäärä on kasvanut kolminkertaiseksi kymmenessä vuodessa. Edelleenkään rotua ei ole virallistettu sen kotimaassa Englannissa. Australia ja Hollanti ovat merkittäviä maita Jackrusseleiden kehityksessä.


title: Jackrussellinterrieri

text: Suurin osa jackrussellinterriereistä on seura- ja harrastuskoirina. Koiranäyttelyissä ja agilitykentillä russeleita näkee hyvin paljon, sekä muutama koira on kilpaillut menestyksekkäästi TOKO:ssa. Rauniokoiraharrastusta on muutama russeli kokeillut, ja suoritettuja kokeitakin siitä löytyy.


title: Jackrussellinterrieri

text: Metsästyskäytössä on edelleen muutamia russeleita, vaikka sen sisarusrodut parsonrussellinterrieri ja Jack Russell terrieri eli ”wörkki” ovatkin siinä suositumpia. Vuosina 2001-2005 luolakoirien taipumuskokeeseen osallistui 22 jackrussellinterrieriä, mikä on niin vähän ettei sen perusteella voi antaa kuvausta rodun käyttöominaisuuksista. Myös verijälki (MEJÄ) on hyvä harrastus russelille.


title: Jackrussellinterrieri

text: Muissa maissa järjestetään jonkin verran Terrier Race -kilpailuja, eli omia ratajuoksukilpailuja russelisukuisille koirille.


title: Jackrussellinterrieri

text: Jackrusseli kuuluu Kennelliiton PEVISA-ohjelmaan (Perinnöllisten vikojen ja sairauksien vastustamisohjelma), joten jalostukseen käytettävillä koirilla on täytynyt tarkastaa polvet ja silmät. Muutamalta koiralta on kuvattu myös lonkat. Osa kasvattajista kuvauttaa jalostukseen käytettäviltä koirilta myös selät, koska niistä on löytynyt pieniä virheitä. Varsinkin kaihilöydöt ovat nopeasti yleistyneet nuoressa rodussa.


title: Harvest

text: Harvest on Neil Youngin vuonna 1972 julkaisema rockalbumi. Albumilla oli useita vierailevia artisteja, kuten Linda Ronstadt, Stephen Stills, Graham Nash, James Taylor ja Lontoon sinfoniaorkesteri. Albumilta julkaistu single ”Heart of Gold” pääsi listaykköseksi. Albumi äänitettiin vuonna 1971 ja julkaistiin 1. helmikuuta 1972. Vuonna 1998 brittiläisen "Q"-lehden lukijat äänestivät "Harvest"in kaikkien aikojen 64. parhaaksi albumiksi. Albumin kappaleet ”Heart Of Gold”, ”Old Man” ja ”The Needle And The Damage Done” lukeutuvat Youngin tutuimpien hittikappaleiden joukkoon. Viimeiseksi mainittu kappale kertoo Youngin Crazy Horse -yhtyeen Danny Whittenin heroiiniriippuvuudesta. Danny kuoli "Harvest"-albumin julkaisuvuonna 1972 heroiiniin.


title: Christoph Schneider

text: Christoph "Doom" Schneider (s. 11. toukokuuta 1966 Itä-Berliini, Itä-Saksa) on saksalainen rumpali. Hän on tullut tunnetuimmaksi industrial metal -yhtye Rammsteinin rumpalina.


title: Christoph Schneider

text:
Schneider syntyi vuonna 1966 ja hän on perheensä seitsemästä lapsesta vanhin. Hänen isänsä oli oopperanjohtaja. Schneider aloitti rumpujen soiton 14-vuotiaana kun hänen veljensä antoi Schneiderille rummun, joka oli tehty alumiinitölkistä. Schneider säästi kauan, että saisi rahaa oikeisiin rumpuihin. Vuonna 1984 hänen ollessaan 18, Schneider liittyi Saksan armeijaan. Hän on bändin ainoa jäsen, joka on palvellut armeijassa. 1985-86 Schneider lopetti työnsä tietoliikenneapulaisena ja ryhtyi opiskelemaan musiikkia. Hänen isänsä ei suostunut siihen, että Schneider opettelisi soittamaan rumpuja, vaan hän halusi tämän opiskelevan trumpetin soittamista. Schneider yritti päästä moniin yhtyeisiin ja kun hän oli 24, soitti hän paitsi Die Firma -nimisessä yhtyeessä, myös monissa muissa bändeissä. 1994 Till Lindemann, Richard Z. Kruspe, Oliver Riedel ja Christoph "Doom" Schneider osallistuivat "The Berlin Senate Metro Beat"- kilpailuun ja voittivat. Tämän seurauksena he tekivät neljän kappaleen demon. Schneider meni toukokuussa 2005 naimisiin venäläisen Regina Gizatulinan kanssa. Hänellä on kaksi lastaSchneider käyttää nykyään Sonor-merkkisiä rumpuja.
Nykyinen rumpusetti koostuu 22×17.5″ bassorummusta, 10×7″ ja 12×8-tuumaisista tomtomeista sekä 16×16″ ja 18×16″ lattiatomeista. Hänen virvelinsä ovat Artist sarjan 14×6″ Bronze malli AS 08 1406 BRB, 14×6″ Cottoonwood malli AS 07 1406 CM sekä Delite 12×5″ virveli. Rumpusetti on viimeisteltynä 600-sarjan telineillä, Gian Step -sarjan pedaaleille ja Basic Arm -sarjan lisävarusteilla. Symbaaleina hän käyttää nykyään Sabian-merkkiä.


title: Mausoleumi

text: Mausoleumi on hautarakennus, joka on pystytetty rikkaalle tai merkittävälle henkilölle, usein kansanjohtajalle. Sana tulee Kaarian kuninkaasta Mausolloksesta, jonka leski rakensi tälle hautamuistomerkin Halikarnassokseen. Mausoleumi voi olla oma rakennuksensa tai osa toista rakennusta, esimerkiksi kirkkoa.


title: Uuno Turhapuro (televisiosarja)

text: Uuno Turhapuro on vuonna 1996 MTV3:lla esitetty suomalainen televisiosarja.


title: Uuno Turhapuro (televisiosarja)

text: Sarjaa esitettiin kahdesti viikossa, tiistaisin ja torstaisin kello 19.30-20.00. Sarja kuvattiin lähes samoissa lavasteissa kuin Speden tuottama Blondi tuli taloon -sarja. Turhapurojen koti oli lähes täysin identtinen Hurmaloiden kodin kanssa. Eteiseen vaihdettiin vain eri väriset ovet ja yksi väliseinä purettiin. Turhapurojen kodista löytyi muun muassa sama sänky, kirjahylly, työpöytä ja -tuoli, ruokapöytä sekä jääkaappi jotka olivat Blondi tuli taloon -sarjassakin. Tämä on ainut Turhapuro, joka on kuvattu talviaikaan, alkukeväästä, sillä kaikki Turhapuro-elokuvat on kuvattu kesällä, touko-kesäkuussa.


title: Uuno Turhapuro (televisiosarja)

text: Spede käytti sarjassa jo Spede Show’ssa 1970-luvulla nähtyä Turhapuro-sketsiä, jossa Uuno esittää vaimolleen television puuttuessa tv-ohjelmia. Tv-sarjassa Uuno esitti sen aikaisia suosikkiohjelmia, kuten "Onnenpyörä", "Kauniit ja rohkeat", "Hyvät, pahat & rumat", "Haastattelijana Mirja Pyykkö", sekä parodioi Remontti-Reiskaa ja taikuri Iiro Seppästä.


title: Uuno Turhapuro (televisiosarja)

text: 23-osaisen sarjan esittäminen tv:ssä kesti kolme kuukautta, itse sarjan tapahtumat kestivät vain kaksi vuorokautta. Pitkä tv-sarja oli osasyy appiukkoa näytelleen Tapio Hämäläisen kyllästymiseen Turhapurojen kuvaamiseen. Seuraavassa elokuvassa Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies, häntä ei Tuuran roolissa nähty. Alun perin sarjasta piti tulla 26-osainen mutta tuotantoteknisten syiden vuoksi kolme viimeistä jaksoa jäivät kokonaan kuvaamatta. Täten toukokuun 23., 28. ja 30. päivinä esitettiin kolmelle viimeiselle jaksolle sovituilla ohjelma-ajoilla muuta uusintaohjelmaa. Lehtien tv-ohjelmatietoihin muutos ei ehtinyt ajallaan.


title: Uuno Turhapuro (televisiosarja)

text: Sarjaa ei ole toistaiseksi esitetty uusintana tai julkaistu vähittäismyyntiin.


title: Uuno Turhapuro (televisiosarja)

text: Tupajumit ja homesienet ovat tuhonneet Uuno Turhapuron appivanhempien kartanon, eikä siellä voi asua mittavan remontin aikana. Vuoristoneuvos ja vuoristoneuvoksetar Tuura ovatkin muuttamassa remontin ajaksi Turhapuroille asumaan. Appiukko Tuura inhoaa kuitenkin vävyään niin, että päättää mieluummin asua vaikka vankilassa. Matkalla Turhapurojen luo hän käy soittamassa puhelikopista poliisille ja ilmoittaa oman autonsa varastetuksi. Poliisi pysäyttää Tuurat ja pidättää appiukon autovarkaudesta.


title: Uuno Turhapuro (televisiosarja)

text: Elisabeth Turhapuro kauhistuu kuullessaan isänsä pidätyksestä. Uuno puolestaan alkaa epäillä appiukkoa murhamieheksi ja gangsteriksi ja pelkää mitä kaikkia rikollista tästä vielä paljastuukaan. Anoppi selittää kuitenkin tilanteen, Elisabeth soittaa poliisilaitokselle ja monien sähläyksien jälkeen appiukko lopulta vapautuu. Poliisit alkavat kuitenkin epäillä vuoristoneuvos Tuuraa hulluksi ja päättävät lähettää poliisilaitoksen psykiatrin tutkimaan hänet.


title: Uuno Turhapuro (televisiosarja)

text: Myös kodittomaksi joutunut Sörsselssön on muuttanut Uunon luokse. Uuno ja Sörsselssön järjestävät appiukolle vankilastavapautumisjuhlat ja nyhtävät häneltä rahaa muun muassa pääsymaksuilla ja arpajaisilla. Ohjelma etenee "gaala-iltaan" asti, ja appiukko sekä naisväki menee pukeutumaan juhlavaatteisiin. Sillä aikaa poliisilaitoksen psykiatri Kielo Nuppu tulee kotikäynnille. Uuno ihastuu heti tähän viehättävään blondiin ja ryhtyy iskemään tätä. Psykiatri kertoo tulleensa "sitä hullua hoitamaan", Uuno kertoo olevansa juuri se hullu, ja hoito alkaa. Uuno kertoo pelkäävänsä pimeää ja haluaa näyttää pelkonsa, joten hän ja psykiatri menevät istumaan sohvalle viltin alle. Appiukko ja naiset saapuvat juhlapuvuissaan ja löytävät kaksikon, mutta Uuno valehtelee naisen olevan esiintyjä ja suostuttelee hänet olemaan paljastamatta itseään.


title: Uuno Turhapuro (televisiosarja)

text: Poliisilaitoksella psykiatrille selviää, että hän on hoitanut väärää miestä, ja hän tekee uuden kotikäynnin, nyt Tuuraa hoitamaan. Pian kaikki miehet tavoittelevat kauniin psykiatrin huomiota ja kilpailevat siitä kuka on kaikken hulluin. Lopuksi kaikki saavat kuitenkin terveen paperit.


title: Carolyn Keene

text: Carolyn Keene on pseudonyymi niille kirjailijoille, jotka kirjoittivat Stratemeyer Syndicate -kustantamon julkaisemia Neiti Etsivä ja Dana-tytöt -kirjasarjoja. Edward Stratemeyerin (1862–1930) perustama The Stratemeyer Syndicate -kustantamo olikin kuuluisa siitä, että se oli julkaissut kirjojaan keksityillä kirjailijanimillä, oli alkuperäinen kirjailija kuka tahansa. Kustantamo palkkasi kirjailijoita kirjoittamaan lyhyitä romaaneja kirjasarjaan. Heille maksettiin vain vaatimattomat 125 Yhdysvaltain dollaria tarinaa kohti ja heidän oli myös luovuttava kaikista oikeuksistaan kirjoittamaansa materiaaliin.


title: Carolyn Keene

text: Edward Stratemeyerin kuolinvuonna julkaistiin "Nancy Drew" -sarjan ensimmäinen kirja, "The secret of the Old Clock", joka myöhemmin suomennettiin nimellä Neiti Etsivä ja kadonnut testamentti. Vuotta tätä aikaisemmin The Stratemeyer Syndicate -kustantamo oli alkanut julkaista Hardy Boys -sarjaa. Kaikkia näitä nuorisosarjoja julkaistiin pseudonyymin alla - kustantajan mukaan jatkuvuussyistä esimerkiksi yhden kirjailijan kyllästyttyä sarjaan voitiin aina palkata uusi kirjoittaja.


title: Carolyn Keene

text: Edward Stratemeyerin tytär Harriet Adams on ollut yksi Neiti Etsivien kirjoittajista, hänen kirjoittamiaan on sarjasta 24 osaa. Toinen tuottelias haamukirjailija on Mildred Wirt Benson, joka kirjoitti sarjaan 23 osaa, myös sarjan kolme ensimmäistä osaa.


title: Carolyn Keene

text: Lisäksi kyseistä salanimeä ovat käyttäneet seuraavat henkilöt:Suomeksi Neiti Etsiviä on käännetty 105 kirjaa, englanniksi niitä on ilmestynyt 175 kirjaa. Muita Neiti Etsivä -tuotteita Amerikassa on muun muassa tietokonepelejä, kalentereita, elokuvia ja tv-sarja.


title: Detlef Michel

text: Detlef Michel (s. 13. lokakuuta 1955 Berliini) on entinen saksalainen keihäänheittäjä, joka aktiiviaikoinaan edusti kansainvälisellä tasolla Saksan demokraattista tasavaltaa. Hän oli ensimmäinen keihäänheiton maailmanmestari.


title: Detlef Michel

text: 188-senttinen ja 95-kiloinen Detlef Michel sijoittui 1978 EM-kisoissa Prahassa neljänneksi, ja neljä vuotta myöhemmin 1982 Ateenassa pronssille 20-vuotiaan maanmiehen Uwe Hohnin viedessä voiton. Vuonna 1981 Michel voitti sekä Euroopan että maailmancupin.


title: Detlef Michel

text: 1983 Helsingin MM-kisoja edeltävinä aikoina miesten keihäänheiton suurin ennakkosuosikki oli yhdysvaltalainen, samana vuonna maailmanennätyksen heittänyt Tom Petranoff. Aikaisemmin Michel ja Petranoff olivat kohdanneet kaksi kertaa voittojen ollessa 1-1. Vuonna 1982 Karl-Marx-Stadtissa käydyssä DDR-Yhdysvallat maaottelussa oli Michel heittänyt pitemmälle, kun taas ennen MM-kisoja pidetyssä maaottelussa Los Angelesissa oli Petranoff voittanut.


title: Detlef Michel

text: Michel heitti MM-kisavuonna 1983 kesäkuussa 96,72 metriä kantaneen heiton, mikä sivusi Unkarin Ferenc Paragin Euroopan ennätystä. Samassa kilpailussa hän heitti viisi kertaa yli 90 metriä (96,72 - 94,42 - 92,58 - 92,54 - 90,30). Tätä ennen hän oli kymmenen päivän aikana heittänyt kahdeksantoista kertaa yli yhdeksänkymmenen metrin. Helsingin MM-kisojen miesten keihäänheittoon osallistui vain 18 kilpailijaa. Karsinnassa paras oli Michel yli 90 metriä kantaneella heitollaan. Sateisessa säässä käydyssä loppukilpailussa Michel oli täysin ylivoimainen. Hän sai aikaan neljä onnistunutta heittoa: 88,96, 89,48 ja 86,70, joista hän kaikilla olisi voittanut Petranoffin, jonka paras heitto kantoi 85,60 ja riitti hopeasijaan.


title: Detlef Michel

text: 1984 Los Angelesin olympialaisiin ei Michel osallistunut itäblokin maiden boikotin takia. 1980 Moskovassa oli tie katkennut karsintoihin, ja niin kävi myös 1988 Soulissa.


title: Detlef Michel

text: 1986 EM-kisoissa Stuttgartissa Michel saavutti hopeaa tuloksella 81,90. Voiton vei tuolloin Saksan liittotasavallan Klaus Tafelmeier.


title: Putkenpuhdistusneste

text: Putkenpuhdistusneste on natriumhydroksidin vesiliuos, joka on vahvasti emäksinen. Siinä on 10 % lipeää, vettä ja väriainetta. Suomessa tunnetuin putkenpuhdistusainemerkki on "Kodin putkimies". Viemäreitä tukkivat tukokset sisältävät yleensä rasvaa: ruokaa, saippuaa ja hiuksia. Putkenpuhdistusneste hajottaa rasvan jolloin tukos lähtee yleensä liikeelle. Se ei toimi, jos tutkoksen syynä on esimerkiksi hiekka, terveyssiteet, kondomit tai muut kiinteät esineet.


title: Putkenpuhdistusneste

text: Tee-se-itse-nikkarit käyttävät putkenpuhdistusnestettä piirilevyjen syövyttämiseen.


title: Putkenpuhdistusneste

text: Moottoripyöräilijät ovat myös todenneet natriumhydroksidi-liuoksen avaavan hyvin moottoripyörien pakoputkia.


title: Viktoria Mullova

text:
Viktoria Jurjevna Mullova (, s. 27. marraskuuta 1959 Moskova) on Lontoossa asuva kansainvälisesti tunnettu venäläinen viulisti . Mullova voitti Kansainvälisen Jean Sibelius -viulukilpailun vuonna 1980
ja Kansainvälisen Tšaikovski-kilpailun vuonna 1982.


title: Viktoria Mullova

text: Viktoria Mullova on vuodesta 2000 tuntenut kiinnostusta tyylinmukaista esitystapaa kohtaan ja soittaa jopa Mendelssohnia suolikielillä ja ajanmukaisella viritystasolla. Mullova käyttää myös barokki- tai wieniläisklassista jousta.


title: Viktoria Mullova

text: 2. heinäkuuta 1983 Mullova oli esiintymässä Suomessa, jolloin hän loikkasi pianistinsa ja miesystävänsä, von Karajan-palkitun kapellimestari Vakhtang Jordanian kanssa Ruotsin kautta länteen. Jordania oli joutunut kiireesti opiskelemaan pianosäestykset Mullovan kappaleisiin, jotta kiertue olisi ollut uskottava. Kaksikko oli vähällä jäädä kiinni, kun suunnitelmasta tietämätön Helsingin Sanomien kriitikko Hannu-Ilari Lampila konserttiarviossaan ihmetteli säestäjän keskinkertaista pianistintaitoa, mutta KGB:n asettama "päällystakki" ei tätä huomannut. Mullova jätti Neuvostoliiton valtion omistaman Stradivariuksen Hotelli Kuusamon sängylle. Yleisradion toimittaja Jyrki Koulumies vei viulistin ja säestäjän vuokratulla henkilöautolla Luulajaan Ruotsiin. Sieltä Mullova, Jordania ja Yleisradion kuvaaja Caj Sundman lensivät Tukholmaan, jossa Mullova ja Jordania ilmoittautuivat Ruotsin poliisille ja anoivat poliittista turvapaikkaa Yhdysvaltain suurlähetystöstä.


title: Viktoria Mullova

text: Ensimmäisen haastattelunsa Suomesta poistumisensa jälkeen Mullova antoi Ilta-Sanomien ja MTV:n Tukholman-kirjeenvaihtajalle Terttu Levoselle kolme päivää myöhemmin. Myös Suojelupoliisin silloinen päällikkö Seppo Tiitinen sai tiedon loikkauksesta juuri Ilta-Sanomista. Ruotsin Säpo otti Mullovan ja Jordanian hoiviinsa näiden Ruotsissa oleskelun ajaksi, koska se pelkäsi Neuvostoliiton turvallisuuspalvelun KGB:n pyrkivän sieppaamaan kaksikon. Mullova ja Jordania matkustivat Yhdysvaltoihin. Myöhemmin Viktoria Mullova muutti Englantiin ja asuu nykyään Lontoossa. Jordania jäi Yhdysvaltoihin ja kuoli syöpään Washingtonissa vuonna 2005.


title: Viktoria Mullova

text: Koulumiehen osuudesta loikkauksessa liikkui huhuja jo aiemmin, mutta vasta jäätyään eläkkeelle hän katsoi voivansa kertoa loikkauksesta laajemmin. Hänen roolinsa paljasti vuonna 2000 "Ilta-Sanomien" päätoimittajana tapauksen aikoihin toiminut Martti Huhtamäki. Koulumies oli muutamaa päivää ennen loikkausta ottanut yhteyttä Huhtamäkeen ja kertonut tälle suunnitelmasta. Huhtamäen mukaan Koulumies pani asiassa peliin oman uransa, sillä sotkeutuminen tällaiseen asiaan olisi saattanut merkitä potkuja Suomen virallisen ulkopolitiikan linjalla uskollisesti olleesta Yleisradiosta. Suomessa herätti jonkin verran hämmästystä se, että Ilta-Sanomat oli tapauksesta muita lehtiä paremmin perillä, ja Neuvostoliiton Helsingin-suurlähetystö yritti turhaan saada Ilta-Sanomia paljastamaan uutislähteensä. Loikkauksessa oli mukana onnea myös siksi, että Suomen ja Ruotsin rajalla Torniossa ja Haaparannalla tullimiehet eivät kyselleet seurueen papereita. Tämän ansiosta Suomi välttyi siltä tilanteelta, että Neuvostoliitto olisi vaatinut loikkareiden palauttamista samaan aikaan kun länsimaissa olisi yhtä kiihkeästi vaadittu Suomea päästämään kaksikko menemään. Aiemmin Mullova selitti loikkauksen tapahtuneen niin, että hän itse ajoi säestäjänsä kanssa autolla Ruotsiin .


title: Viktoria Mullova

text: Loikkauksensa syyksi Mullova mainitsi opettajansa, viulutaiteilija Leonid Koganin kuoleman vähän ennen hänen Suomen-vierailuaan, mutta ennen kaikkea Neuvostoliitossa nousevien taiteilijoiden tielle asetetut byrokraattiset esteet sekä matkustamis- ja konsertointirajoitukset.


title: Bodrum

text: Bodrum on satamakaupunki Turkissa, muinaisen Halikarnassoksen paikalla. Siellä on 34 866 asukasta (2011). Se sijaitsee samannimisellä niemimaalla vastapäätä kreikkalaista Kosin saarta.


title: Bodrum

text: 1980-luvulta alkaen Bodrum on ollut merkittävä matkailukohde. Sen ilta- ja yöelämä on Turkin vilkkainta, ja houkuttelee nuoria lomanviettäjiä. Alue sopii myös sukeltajille. Bodrumin ympäristössä on paljon lomakyliä ja täysihoito-hotellikeskuksia.


title: Bodrum

text: Bodrumissa on pieni lentokenttä.


title: Spyrídon Loúis

text: Spyrídon ”Spýros” Loúis (, 12. tammikuuta 1873 Maroúsi, Kreikka – 26. maaliskuuta 1940 Maroúsi, Kreikka) oli kreikkalaismies, joka voitti Ateenassa järjestettyjen ensimmäisten nykyaikaisten olympiakisojen maratonjuoksun. Hän osallistui elämänsä aikana vain kahteen juoksukilpailuun: Kreikan olympiakarsintaan ja varsinaiseen olympiamaratonille. Hän eli koko elämänsä synnyinkylässään Maroúsissa ja työskenteli vedenkantajana, maanviljelijänä ja poliisina. Louisista tuli kotimaassaan juhlittu sankari, sillä kreikkalaiset odottivat olympialaisista erityisesti maratonjuoksun voittoa, ja hänen mukaansa on myöhemmin nimetty muun muassa Ateenan olympiastadion.


title: Spyrídon Loúis

text: Loúis syntyi vuonna 1873 Attikan Maroúsissa. Hän työskenteli isänsä mineraalivesikaupassa vedenkantajana.


title: Spyrídon Loúis

text: Ranskalaisen Michel Bréalin ideasta ensimmäisissä nykyaikaisissa olympiakisoissa järjestettiin sanansaattaja Feidippideksen vuonna 490 eaa. Marathonista Ateenaan tehdyn noin 40 kilometrin juoksun muistoksi maratonkilpailu. Kreikan olympiakarsinta oli ensimmäinen järjestetty maratonkilpailu.


title: Spyrídon Loúis

text: Loúisin esimiehenä tämän armeijapalveluksen ajan toiminut Papadiamantopoulos suostutteli Loúisin osallistumaan toiseen olympiakarsintaan. Loúis tunnettiin armeijassa kestävyydestään ja nopeudestaan. Hän sijoittui karsinnassa viidenneksi, mutta hänet valittiin olympiaedustajaksi.


title: Spyrídon Loúis

text: Olympialaisten maratonjuoksulle lähti 17 kilpailijaa; heistä 13 oli Kreikasta. Maratonia johti alkumatkasta ranskalainen Albin Lermusiaux, joka oli aiemmin jo sijoittunut 1 500 metrin juoksussa kolmanneksi. Hän keskeytti 32 kilometrin kohdalla, ja johtoon siirtyi 800 ja 1 500 metrin juoksun voittanut Edwin Flack. Hänen johtonsa ei kuitenkaan ollut varma, sillä Loúis saavutti häntä koko ajan. Flack keskeytti noin neljä kilometriä ennen maalia, ja Loúis pääsi kilpailun johtoon.


title: Spyrídon Loúis

text: Loúis saapui stadionille selvässä voitossa, ja kruununprinssi Konstantin ja prinssi Yrjö juoksivat hänen kanssaan viimeisen kierroksen. Loúisin loppuaika oli 2 tuntia 58 minuuttia ja 50 sekuntia. Hän voitti toiseksi tulleen Harilaos Vasilakosin yli seitsemällä minuutilla.


title: Spyrídon Loúis

text: Loúisin olympiajuoksuun liittyy myös useita anekdootteja. Erään tarinan mukaan hän olisi pysähtynyt matkalla juomaan viiniä, mutta Loúisin pojanpojan mukaan hän olisi saanut vain matkan aikana tyttöystävältään puolikkaan appelsiinin ja tulevalta apeltaan lasillisen konjakkia.


title: Spyrídon Loúis

text: Kreikkalaiset odottivat olympialaisista erityisesti maratonjuoksun voittoa. Lopputuloksen varmistuttua tulokset sähkötettiin Kreikan suurimpiin kaupunkeihin. Ympäri maata järjestettiin pian tämän jälkeen voitonjuhlia.


title: Spyrídon Loúis

text: Olympialaisten jälkeen Loúis palasi kotikaupunkiinsa eikä osallistunut enää juoksukilpailuihin. Hän jatkoi isänsä kaupassa vedenkuljettajana ja työskenteli myöhemmin myös maanviljelijänä ja poliisina.


title: Spyrídon Loúis

text: Vuoden 1936 olympialaisten järjestelykomitea kutsui Loúisin Berliiniin kunniavieraaksi. Avajaisissa hän asteli stadionille ensimmäisenä Kreikan joukkueen kapteenin rinnalla. Loúis ojensi avajaisissa Adolf Hitlerille oliivipuun oksan Olympian lehdosta.


title: Spyrídon Loúis

text: Loúis kuoli sydänkohtaukseen 67-vuotiaana vuonna 1940.


title: Spyrídon Loúis

text: Ateenan vuoden 2004 kesäolympialaisissa käytetty Ateenan olympiastadion on nimetty Loúisin kunniaksi. Kreikassa monet urheiluseurat käyttävät samoin hänen nimeään.


title: Pauli Granfelt

text: Pauli Henrik Granfelt (9. heinäkuuta 1921 Helsingin mlk – 23. syyskuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen muusikko. Granfelt on eräs Suomen kaikkien aikojen käytetyimmistä sessiomuusikoista. Hänet tunnetaan erityisesti viulistina, mutta hän soitti myös mandoliinia, trumpettia, vetopasuunaa ja kitaraa lukuisia kertoja levytyksissä, elokuvissa, televisiossa, radiossa ja esiintymislavoilla.


title: Pauli Granfelt

text: Pauli Granfelt vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Helsingin mlk:n Tapanilassa, jossa hänen isänsä Gottfrid Granfelt toimi harrastajapelimannina mm. paikallisella Mosabackan lavalla. Myös Gottfrid Granfeltin velipuoli Gunnar Mård oli tunnettu pelimanni. Pauli Granfelt opiskeli vuodesta 1935 lähtien viulunsoittoa Leo Funtekin ja musiikin teoriaa Aarre Merikannon johdolla Sibelius-Akatemiassa (silloisessa Helsingin Musiikkiopistossa), josta hän valmistui 1939.


title: Pauli Granfelt

text: Granfeltin ura alkoi 1930-luvulla tanssikeikoilla Segno- ja White Swing Band -yhtyeissä, josta hän siirtyi sen ajan huippukokoonpanoon: Eugen Malmsténin johtamiin Rytmi-Poikiin. 1940-luvun alussa alkoivat työt elokuvamuusikkona (muun muassa "Kulkurin valssi", Pekka ja Pätkä -elokuvat, Suomisen perhe -elokuvat ja Eemeli-elokuvat). Sota-aikana Granfelt oli mukana viihdytyskiertueilla rintamalla yhdessä opiskelutoverinsa Joonas Kokkosen kanssa. Sotien jälkeen hän soitti trumpettia Erkki Ahon ja Ossi Aallon big bandeissä. 1946 Toivo Kärki kiinnitti Granfeltin omaan yhtyeeseensä, jota seurasi Olavi Virran yhtye. 1960- ja 1970-luvuilla Granfelt oli ajoittain mukana myös Kullervo Linnan Humppa-Veikoissa, mm. yhtyeen Amerikan-kiertueilla, sekä Dallapé-orkesterissa.


title: Pauli Granfelt

text: 1950-luvulta lähtien Granfeltia kuultiin lukuisten iskelmätähtien levyillä alkaen Henry Theelistä ja Tapio Rautavaarasta Laila Kinnuseen ja Esa Pakariseen. Jos iskelmälevyllä oli viuluosuus, sen soittaja oli luultavasti Pauli Granfelt. Granfelt on itse arvioinut olleensa muusikkona mukana kaikkiaan noin 12 000 levytyksessä.


title: Pauli Granfelt

text: 1950-luvulla Granfelt ja harmonikansoittaja Matti Viljasen olivat Olavi Virran yhtyeen kantavia voimia. Pitkillä keikkamatkoilla yhtyeen taitavimmat muusikot Granfelt ja Viljanen harjoittelivat esiintymisten lomassa myös konserttimusiikkia. Toisinaan Viljasen mieltymys alkoholiin koetteli miesten muutoin tiivistä ystävyyttä. Virran yhtyeen hajottua 1960-luvulla siinä soittaneet Granfelt, basisti Alvi Palho ja rumpali Tage Manninen siirtyivät Jorma Juseliuksen yhtyeeseen.


title: Pauli Granfelt

text: 1970-luvulla Granfelt esiintyi "Lauantaitanssit"-ohjelman studio-orkesterissa ja oli mukana tekemässä Erkki Junkkarisen albumia "Ruusuja hopeamaljassa". Tämän lisäksi hän opetti viulunsoittoa Vantaan musiikkiopistossa, keikkaili Jorma Juseliuksen yhtyeen kanssa ja sovitti PSO-levy-yhtiön iskelmiä. Yhtyeen solisteina esiintyivät Henry Theelin ja Erkki Junkkarisen lisäksi mm. Kauko Käyhkö, Arttu Suuntala, Veikko Tuomi, Mikko Järvinen ja Eija-Sinikka. Eri solistien kanssa yhtyeelle kertyi useita kymmeniä albumeja; esimerkiksi Granfeltin ja Junkkarisen yhteistyön tuloksena syntyi 15 albumia. Yhtye teki lisäksi muutaman albumin ilman laulusolistia sekä joitakin tallenteita myös Yleisradion kantanauhoille. Pauli Granfeltin pitkäaikaisia muusikkoystäviä ja yhteistyökumppaneja olivat edellä mainittujen lisäksi mm. harmonikansoittajat Aaro Kurkela ja Seppo Leino, rumpali Tage Manninen, trumpetisti ja kapellimestari Ossi Runne sekä kapellimestari Arthur Fuhrmann.


title: Pauli Granfelt

text: Pauli Granfelt oli mukana Aki Kaurismäen elokuvassa "Kauas pilvet karkaavat" vuonna 1996.


title: Pauli Granfelt

text: Presidentti Urho Kekkonen myönsi vuonna 1973 Granfeltille Director musices -arvonimen.


title: Pauli Granfelt

text: Granfelt on haudattu Malmin hautausmaalle kortteliin 104-5-51.


title: Pulkkinen (televisiosarja)

text: Pulkkinen on vuosina 1999–2002 Nelosella esitetty suomalainen Venla-palkittu sketsisarja, jonka pääosia näyttelivät Jari Salmi ja Antti Virmavirta. Sarjan on käsikirjoittanut Jari Salmi yhdessä Juha Jokelan kanssa. Ohjelma tunnetaan rohkeasta ja ronskista huumoristaan. Sarjan tunnetuimpia sketsejä on muun muassa Pulkkinen ja Radio. Sarjasta on tehty myös televisioelokuva "Loppiaispulkkinen: Don't Push The River", jossa sarjasta tuttu henkilö Kopiovastaava lähtee firmansa innoittamana patikkamatkalle erämaahan oppaan ja kahden työtoverinsa kanssa.


title: Pulkkinen (televisiosarja)

text: Sarjan nimihahmo Pulkkinen (Jari Salmi) on merkillinen mies, joka aiheuttaa naapurilleen Saulille (Antti Virmavirta) harmia usein ystävänsä Koposen kanssa. Sauli menee ensimmäisen ja toisen tuotantokauden joka jaksossa soittamaan Pulkkisen ovikelloa kysyäkseen, mitä tämä tietää jostakin hänelle koituneesta omituisesta ikävyydestä. Pulkkinen myöntää aina aiheuttaneensa kyseisen ikävyyden Saulille ja kun Sauli sanoo, ettei heillä ole oikeutta tehdä sellaista, Pulkkinen sanoo tavallisesti Saulin olevan "asian ytimessä". Pulkkinen sanoo usein Saulille myös tämän "häsläävän".


title: Pulkkinen (televisiosarja)

text: Kuten monesta suomalaisesta sketsisarjasta, myös "Pulkkisesta" on noussut erilaisia hokemia kansan suuhun kuten "Se on menoks, sano Annie Lennox", "Näin se homma etenee", "Wittu mä lähen helvettiin täältä", "Oisko sulla lainata seittemääkymppii", "Kato Sauli terve", "No wittu!" ja "Hetkinen, eikös tämä ole pikapalaverin paikka?". Moneen hokemaan liittyy niiden yleisen tavan mukaan tietynlainen sketsihahmoa mukaileva äänenpaino ja imitointi.


title: Pulkkinen (televisiosarja)

text: "Pulkkisen" ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin DVD:llä vuonna 2005 ja toinen tuotantokausi 2006. Kolmas ja viimeinen julkaistiin lokakuussa 2006. Sarjan uusinnat alkoivat Jim-kanavalla 30. tammikuuta 2012.


title: Pulkkinen (televisiosarja)

text: Näyttelijä-käsikirjoittaja Jari Salmi on kertonut sarjan hahmojen ja sketsien synnystä Jukka Annalan televisioaiheisessa tietokirjassa "Toopelivisio" (Teos, 2006).


title: Pulkkinen (televisiosarja)

text: Juha Jokela, Rike Jokela ja Jari Salmi aloittivat vuonna 1995 yhteistyön ja kuvasivat vuosina 1996–1997 sarjan nimeltä "Nahkiaiset", joka esitettiin TV2:ssa syksyllä 1998. Jari Salmi ja Juha Jokela tekivät samaan aikaan "Pulkkisen" demon radiokanaville, jotka eivät asiasta innostuneet. Samaan aikaan Nelonen-televisiokanava tilasi demon.


title: Pulkkinen (televisiosarja)

text: Juniper Films Oy valittiin sarjan tuotantoyhtiöksi. Vuoden 1998 lopussa näyttelijäkaartiin otettiin koekuvauksien perusteella mukaan Antti Virmavirta. Koekuvaus on julkaistu "Pulkkisen" ensimmäisen kauden DVD-extroissa. Jari Salmi teki Juha Jokelan kanssa käsikirjoituksen Nelosen tilaamaan demoon ja Rike Jokela toimi ohjaajana. Demonauha kuvattiin Juha Jokelan yksiössä 21. marraskuuta 1998, ja se sisälsi pelkistetyt versiot muun muassa sketsihahmoista Viihdetaiteilijasta, Osmosta, äänimies Eskosta ja Pulkkisesta. Nelosella demosta pidettiin niin paljon, että se tilasi sarjasta kymmenen jaksoa. Pilottijakso tehtiin vuoden 1999 alussa "Samaa sukua, eri maata" -sarjan lavasteissa. Syksyllä 1999 Nelonen esitti Pulkkisen ensimmäisen kauden, joka oli menestys. Sarja sai Venla-palkinnon vuoden parhaana komediasarjana. Vielä saman vuoden joulukuussa lähetettiin lyhyt joulujakso, joka on julkaistu toisen kauden DVD:llä.


title: Pulkkinen (televisiosarja)

text: Toinen kausi kuvattiin vielä 1999 ja se esitettiin syksyllä 2000. Samana vuonna sarja sai toisen Venlansa, tällä kertaa Yleisövenlan. Seuraavan vuoden alkupuolella esitettiin televisioelokuva "Don't Push the River".


title: Pulkkinen (televisiosarja)

text: Kolmas kausi esitettiin syyskuussa 2001. Alkuvuonna 2002 esitettiin vielä neljä lisäjaksoa fanien pyynnöstä ja viimeinen jakso esitettiin maaliskuussa. Sarjan näyttelijät Jari Salmi ja Antti Virmavirta päättivät sen jälkeen jättää sarjan, koska halusivat keskittyä omiin projekteihinsa. Saman vuoden syksyllä Nelonen näytti vielä ensimmäisen kauden jaksot uusintoina katsojien pyynnöstä.


title: Pulkkinen (televisiosarja)

text: Kaikki sarjan kaudet julkaistiin DVD-versioina 2005–2006 ja 2006 kaikki nämä julkaistiin yhdessä DVD-boxissa. 25. elokuuta 2016 alkaen kaikki jaksot ovat olleet katsottavissa Yle Areenassa.


title: Pulkkinen (televisiosarja)

text: Lihavoituna kauden uudet sketsit


title: Karatšai

text: Karatšai () on pieni järvi eteläisessä Uralvuoristossa Venäjän Tšeljabinskin alueella Ozjorskin suljetun kaupungin lähellä. Järven lähellä on Majakin ydinlaitos, jossa on 1940-luvulta lähtien tuotettu radioaktiivista plutoniumia ydinaseisiin. Järveä on käytetty ydinlaitoksen tuottaman radioaktiivisen jätteen kaatopaikkana.


title: Karatšai

text: Keväällä 1968 järvi alkoi kuivua, tuuli kuljetti mukanaan huomattavan määrän radioaktiivista pölyä ja puoli miljoonaa ihmistä altistui säteilylle. Vuosina 1978–1986 koko järvenpohja peitettiin betonielementeillä.


title: Karatšai

text: Worldwatch-instituutin mukaan Karatšai on maapallon saastunein paikka. Järven rannalla seisova ihminen saa tappavan määrän säteilyä tunnissa.


title: Charílaos Vasilákos

text: Charílaos Vasilákos (, 1877–1969) oli kreikkalainen juoksija.


title: Charílaos Vasilákos

text: Trípolista kotoisin ollut Vasilákos voitti vuonna 1896 kuukautta ennen ensimmäisia nykyaikaisia olympialaisia järjestetyn kautta aikojen ensimmäisen maratonin ajalla 3 tuntia ja 18 minuuttia.


title: Charílaos Vasilákos

text: Vasilákos sijoittui olympialaisten maratonjuoksussa toiseksi ajalla 3.06,03. Hän jäi kilpailun voittaneesta maanmiehestään Spyrídon Loúisista hieman yli seitsemän minuuttia. Kuukautta ennen juostussa kilpailussa Loúis oli jäänyt viidenneksi.


title: Legend of the Red Dragon

text: Legend of the Red Dragon (L.O.R.D.) on julkaistu, tietoverkossa pelattava roolipeli/seikkailupeli. Peli on tekstipohjainen ja se oli purkkien aikakaudella erittäin suosittu. Ideana on luoda itselle hahmo, jolla seikkailemalla kehittyy tasoja, kunnes lopulta on riittävän vahva kohtaamaan punaisen lohikäärmeen. Pelaajan mahdollisuudet vaikuttaa pelin kulkuun rajoittuvat varusteiden hankintaan ja päätökseen kohdata tai paeta metsässä vastaan tulevia hirviöitä. Mahdollisesti suurin syy L.O.R.D.in menestykseen on sen aiheuttama riippuvuus, joka jakautuu usealle viikolle: peliä saattaa pelata vain rajatun ajan päivässä.


title: Legend of the Red Dragon

text: Pelaaja voi tavallisesti aloittaa vain yhden L.O.R.D.-pelin kirjauduttuaan BBS-systeemiin. Pelihahmon kuolema vähentää hahmon kokemusta ja nollaa varat, joten hahmon hengissä pysyminen on keskeistä. Peli alkaa hahmon nimen ja ammatin (soturi, velho, varas) valinnasta. Hahmolla on päivittäin mahdollisuus käyttää kylän palveluja rajattomasti, mutta vain tietty määrä aikaa samoilla metsässä.


title: Legend of the Red Dragon

text: Pelin keskus on kylä, jossa pelaaja voi ostaa aseita ja panssareita, nostaa hahmon kokemustasoa tai viettää aikaa majatalossa. Kokemustaso nousee, jos voittaa kyseisen tason mestarin kaksintaistelussa. Mestarin haastamiseen tarvitaan tietty määrä kokemuspisteitä. Kylässä voi kohdata muutamia vakiohahmoja, joiden suhtautuminen pelaajahahmoon muuttuu kokemustason vaihtuessa.


title: Legend of the Red Dragon

text: Päivää kohden pelaaja voi tehdä rajatun määrän siirtoja metsässä. Käyttämättömät siirrot eivät jää talteen, joten nopein tapa saada peli loppuun on käydä pelaamassa peliä päivittäin. Metsässä voi samoilla tai kohdata parantajan. Samoiluliike vähentää kokonaissiirtoja yhdellä. Samoilemalla kohtaa jonkin sattumanvaraisen tapahtuman, tavallisesti hirviön. Hirviötä voi iskeä tai sitä voi paeta. Iskun jälkeen hirviö lyö takaisin, kunnes joko hirviö tai pelaaja häviää tai pakenee. Voitetuista hirviöistä saa rahaa ja kokemuspisteitä. Lopulta, saavutettuaan kokemustason 19 tai 20, satunnainen tapahtuma voi olla punaisen lohikäärmeen kohtaaminen. Lohikäärmeen voittaminen päättää pelin ja lisää pelaajahahmon nimen majatalon kunniakirjaan.


title: Legend of the Red Dragon

text: Peli julkaistiin 1989. Sen kirjoitti Seth Robinson Pascal-kielellä. Peliin saattoi purkin ylläpitäjä liittää itsekirjoitettuja lisäosia, moduleita. Pelin virallinen jatko-osa oli nimeltään Legend of the Red Dragon II: New World. Jatko-osa oli myös suosittu, siinä käytettiin samaa peli-ideaa kuin edeltäjässään, mutta tekstipohjaisuus muuttui ANSI-grafiikaksi ja pelihahmoa pystyi ohjaamaan karttaa pitkin haluamaansa paikkaan.


title: Paha maa

text: Paha maa on vuonna 2005 ensi-iltaan tullut suomalainen elokuva. Elokuvan on ohjannut Aku Louhimies ja tuottanut Markus Selin. Pääosissa esiintyvät muun muassa Jasper Pääkkönen, Mikko Leppilampi ja Pamela Tola.


title: Paha maa

text: Elokuvan tapahtumat saavat alkunsa väärennetystä 500 euron setelistä. Väärä raha aiheuttaa tapahtumaketjun, jossa päähenkilöt purkavat ahdistustaan panemalla pahan kiertämään, ja tapahtumien leikkauspisteessä kaikkien elämä muuttuu perusteellisesti.


title: Paha maa

text: Niko Smolanderin isä saa potkut opettajantyöstään ja alkaa juoda. Smolander palaa kotiin ja häätää Nikon asunnostaan, koska tämä vain makaa eikä ole hankkinut töitä. Niko väärentää kaverinsa Tuomaksen toisen kaverin juhlissa 500 euron setelin ja ostaa sillä antikvariaatista CD-soittimen. Nähdessään väärennetyn 500 euron setelin kaupan omistaja raivostuu ja lyö naista, jolle Niko oli maksanut väärällä rahalla.


title: Paha maa

text: Isto Virtanen myy laajakuvatelevisionsa samaan kauppaan, josta Niko osti mankkansa. Kaupan omistaja tarjoaa 510 euroa ja laittaa väärennetyn setelin mukaan. Isto pistäytyy strippiklubilla pyytämässä strippari Siljaa ulos, mutta tämä kieltäytyy. Isto laittaa pahan olon kiertämään ja maksaa ravintolassa väärennetyllä 500 euron setelillä ja joutuu yöksi putkaan. Kun Isto pääsee putkasta, hänen autonsa on päätynyt ilkivallan kohteeksi.


title: Paha maa

text: Isto murtautuu Matikaisen autoliikkeeseen, jonka hälytyslaitteet ovat epäkunnossa, joten hän pääsee matkoihinsa varastetulla autolla. Matikainen laittaa pahan olon kiertämään ja ottaa kiertävältä imurikauppiaalta Teuvo Hurskaiselta tämän auton pois, koska osamaksut ovat myöhässä. Teuvo kertoo asiasta AA-kerhossa. Illalla hän päätyy sattumalta samaan motelliin Iston kanssa. Rehvakaasti käyttäytyvä Isto alkaa baarissa pilkata Teuvoa koska tämä ei juo alkoholia. Teuvo antaa lopulta paineilleen periksi, ja rupeaa useiden vuosien jälkeen juomaan. Yhdessä he tuovat erään naisen Iston huoneeseen. Isto ja nainen päätyvät sänkyyn ja Teuvo tulee torjutuksi.Teuvo menettää itsehillintänsä ja lyö molemmat kuoliaaksi pölynimurillaan. Teuvo katuu aamulla tekoaan ja yrittää tehdä itsemurhan tukehtumalla pakokaasuihin, mutta joutuu luovuttamaan. Myöhemmin poliisi Hannele saapuu motellille ja löytää ruumiit Iston huoneesta.


title: Paha maa

text: Samana iltana, jona Tuomaksen kaverin juhlat ovat, Tuomas ja Niko murtautuvat Certum-yritykseen. Niko huomaa poliisien tulleen, mutta koska radioyhteys ei pelaa, ei hän saa yhteyttä Tuomakseen. Hän pakenee nopeasti pois paikalta. Tuomas jää paikalle ja saa poliisit peräänsä. Hän pakenee ratapihalle, missä poliisi Hannele jahtaa Tuomasta, mutta kaatuu raiteelle ja juna ajaa hänen päälleen. Tuomas tuomitaan kahdeksaksi vuodeksi vankeuteen.


title: Paha maa

text: Tuomas palaa kotiinsa Elinan luokse vapauduttuaan ja näkee poikansa vain kerran. Seuraavana päivänä Tuomas käy Hannelen aviomiehen, Antin luona. Tuomas yrittää vakuuttaa, ettei tehnyt henkirikosta. Tuomas ja Antti menevät järven rantaan missä Antti ampuu Tuomaksen.


title: Paha maa

text:
Elokuva päätty avauskohtaukseensa, eli Tuomaksen hautajaisiin, missä Niko puhuu.
Elokuva voitti kahdeksan Jussi-patsasta: paras elokuva, paras ohjaus, miessivuosa, naissivuosa, käsikirjoitus, äänisuunnittelu, leikkaus ja pukusuunnittelu.


title: Paha maa

text: Ohjaaja Aku Louhimies ja tuottaja Markus Selin (Solar Films) ajautuivat riitaan, koska Selin leikkasi Louhimiehen versiosta kaupallisemman version. Viisitoista näyttelijää tuki Louhimiestä, koska he pitivät ohjaajan taiteellista näkemystä tärkeämpänä kuin tuottajan kaupallisia näkökohtia. Lopullinen elokuva vastaa Louhimiehen näkemystä.


title: Esko Linnavalli

text: Esko Elias Linnavalli (4. syyskuuta 1941 Turku – 21. joulukuuta 1991 Helsinki) oli suomalainen muusikko ja orkesterinjohtaja. Linnavalli oli alun perin jazzpianisti, mutta alkoi sen ohella toimia 1960-luvun puolessa välissä Scandia-yhtiön sovittajana ja orkesterinjohtajana. 1970-luvulla hän jatkoi RCA-levymerkin tuotantopäällikkönä. Linnavalli toimi jo 1960-luvulla Radion tanssiorkesterin kapellimestarina. Hänet valittiin vuonna 1975 perustetun Uuden Musiikin Orkesterin johtajaksi. Yhtyeen taiteellisena johtajana hän toimi kuolemaansa asti. Lisäksi Linnavalli sävelsi orkesteriteoksia ja iskelmiä ("Kun kello käy") sekä elokuva- ja televisiomusiikkia.


title: Esko Linnavalli

text: Muun muassa monet Dannyn, Kirkan ja Tapani Kansan 1960- ja 1970-luvun hiteistä ovat Linnavallin sovittamia.


title: Esko Linnavalli

text: Suomen Big Band -yhdistys, Imatra Big Band Festival ja UMO Jazz Orchestra järjestivät ensimmäisen Esko Linnavalli big band -sävellyskilpailun Imatra Big Band -festivaaleilla kesällä 2005.


title: Esko Linnavalli

text: Suomen Jazzliitto myönsi Linnavallille vuoden 1990 Yrjö-palkinnon.


title: Gyula Kellner

text: Gyula Kellner (11. huhtikuuta 1871 – 28. heinäkuuta 1940) oli Unkaria edustanut juoksija, joka sijoittui kolmanneksi vuoden 1896 Ateenan olympialaisten maratonjuoksussa. Uskonnoltaan hän oli juutalainen.


title: Gyula Kellner

text: Kellner osallistui olympialaisten tasan 40 kilometrin mittaiselle maratonille yhdessä 16 muun kilpailijan kanssa. Hän oli neljästä ei-kreikkalaisesta ainoa, joka oli juossut matkan aiemmin. Kellner juoksi maaliin neljäntenä ajalla 3.06,35, mutta hänen edellään ollut Spiridon Belokas hylättiin tämän rikottua sääntöjä.


title: Off-line-paperikonelinja

text: Off-line-paperikonelinjalla tarkoitetaan yleisesti paperikonetta, jossa paperirata johdetaan katkeamattomana perälaatikolta viiraosan, puristinosan ja kuivatusosan läpi kiinnirullaimelle. Muut koneen osat ovat erillisiä yksiköitä, kuten päällystysosa, kalanterit ja leikkurit.


title: Asbestoosi

text: Asbestoosi on pölykeuhkosairaus eli pneumokonioosi ja aiheutuu useimmiten työperäisestä asbestille altistumisesta. Sairauden aiheuttavat eri asbestikuidut tavallisesti vuosien altistuksen jälkeen; se havaitaan tyypillisesti pitkän viiveen eli latenssin kuluttua. Asbestoosi lisää huomattavasti keuhkosyövän vaaraa.


title: Asbestoosi

text: Oireina ovat mm. hengenahdistus ja huonontunut fyysinen suorituskyky, keuhkotoimintojen restriktiivinen huononeminen ja röntgenkuvissa tai tietokonetomografiassa näkyvät fibroottiset muutokset keuhkojen alakentissä. Keuhkojen sidekudoslisä (fibroosi) on pysyvä muutos. Varsinaista hoitoa sairauteen ei ole, vaan altistus on lopetettava.


title: Asbestoosi

text: Asbestia käytettiin Suomessa rakennusteollisuudessa pitkään – 1920-luvulta vielä 1990-luvulle. Suurimmillaan asbestin käyttö oli 1960- ja 1970-luvuilla. Sittemmin käyttö on ollut kiellettyä, mutta vanhojen rakennusten saneerauksessa ja purkutöissä saattaa altistusta edelleen tapahtua suojatoimenpiteistä huolimatta. Asbestille altistus saattaa aiheuttaa myös keuhkopussin muutoksia (keuhkopussin ja vatsakalvon syöpää eli mesotelioomaa) tai keuhkosyöpää. Asbestille altistus yhdessä tupakoinnin kanssa lisää keuhkosyövän riskiä 50-kertaiseksi tupakoimattomaan ja asbestille altistumattomaan vertailuhenkilöön verrattuna.


title: Asbestoosi

text: Työterveyslaitoksen arvion mukaan Suomessa on elossa 50 000–60 000 pitkään asbestille altistunutta. Rakennusten purkutöissä asbestille altistuu nykyään noin 500–1 000 saneeraajaa. Suomessa todetaan vuosittain noin 100 uutta asbestoosia. Pääosa nykyisin ilmenevistä asbestisairauksista on seurausta altistumiselle 10–40 vuotta sitten.


title: Geisha

text: Geisha (芸者; suomeksi myös geiša, lausutaan /ˈgeiʃa/) on japanilainen naisviihdyttäjä, eräänlainen PR-emäntä ja taiteilija, jonka tehtävänä on saada vieraat tuntemaan olonsa mukavaksi. Nykyaikaisen geishan voi ymmärtää emännäksi, joka viihdyttää vieraita "ochayassa" eli teehuoneessa erilaisin taide-esityksin, pelaa seurapelejä tai vain keskustelee ja tarjoilee teetä. Vastoin yleistä harhaluuloa geishan ammattiin ei millään tavoin kuulu seksi asiakkaiden kanssa.


title: Geisha

text: Sana geisha tarkoittaa ”monitaitoista henkilöä”, eli taiteilijaa tai taiteiden tuntijaa. Kiotossa geishaa kutsutaan Kansain murteella "geiko"ksi (芸妓) erotuksena "onsen geisha"sta (’kylpylägeisha’), joka vivahtaa enemmän prostituoituun. Geishaharjoittelijasta käytetään nimitystä "maiko" (舞子 tai 舞妓). He ovat olleet suosittuja kuvien aiheita ja niinpä heidän ulkoasunsa on muovannut yleistä käsitystä geishasta.


title: Geisha

text: Geishat pukeutuvat työskennellessään ja usein myös vapaa-aikanaan perinteisiin kimonoihin. Työasu noudattaa tarkkaa kaavaa myös kampauksen, sen koristelun, asusteiden ja ehostuksen suhteen. Varsinkin iltatilaisuuksiin nuorempien geishojen kasvot ehostetaan perinteiselle valkealle pohjalle. Vanhemmat geishat käyttävät raskasta meikkiä vain erityistilanteissa.


title: Geisha

text: Uskotaan, että noin 1000-luvulla kaksi ylhäissyntyistä naista kehitti uuden tanssin viihdyttääkseen taistelijoita, "shōguneita". Tanssin ei ollut tarkoitus olla erityisen viehkeä ja naisellinen, vaan kertoa shōguneiden taisteluista ja urheudesta. Ilmentääkseen sotureiden pukuja tanssijat pukeutuivat valkoisiin vaatteisiin. Tanssijoilla oli korkeat hatut ja pitkät valkoiset kaavut sekä miekka kiinnitettynä vyötärölle. Tällainen asu kuvasi myös poliittisia päättäjiä, joiden tunnusmerkkinä oli juuri suippo hattu. Myöhemmin hatusta tuli musta ja kaavusta punainen hame. Sittemmin sekä hattu että miekka katosivat tanssiasusta.


title: Geisha

text:
Toisen teorian mukaan geishat olivat alun perin miehiä, jotka viihdyttivät 1600-luvulla prostituoituja ja näiden asiakkaita juhlissa. Näitä miehiä kutsuttiin nimityksillä "geisha" (taiteilija), "taikomochi" (rumpuniekka) ja "hōkan" (ilveilijä, vitsailija). He esittivät musiikkia ja kertoivat huvittavia juttuja. Ajan myötä alalle tuli naisia.
Geishainstituution juuret ovat Kiinan, Japanin ja Korean kulttuurien yhteisessä kulttuuripohjassa. Kun avioliiton tarkoitus oli kiinalaisessa yhteiskunnassa ensisijaisesti suvun jatkaminen, ei onni tai rakkaus, lempeä etsittiin ”liehittelijänaisilta”. Toisin kuin prostituoidut, liehittelijäneidot olivat kouluttautuneet arvostetuilla taiteen aloilla, kuten runoudessa, musiikissa tai maalaustaiteessa. Näiden neitojen suosioon pääsi ainoastaan taitavalla liehittelyllä. Tämä kulttuuri kulkeutui Koreaan, missä muodostui ammattimainen viihdyttäjäkunta ""gisaengit"". Myös he olivat perehtyneet taiteisiin, mutta tunsivat niiden lisäksi ajankohtaisia asioita ja osasivat ylläpitää henkevää keskustelua.


title: Geisha

text: Japanin ensimmäiset geishat olivat miehiä. Ensimmäiset varmat tiedot naisgeishoista ovat Kiotosta vuodelta 1751 ja Edosta 1762. Alalle tulevia naiset saivat nimen "onna geisha" (naisgeisha) erotukseksi miehistä, ja kun ala vähitellen muuttui naisvaltaiseksi, alettiin miesgeishoja kutsua nimellä "otoko geisha". 1800-luvulla sana geisha tarkoitti jo oletusarvoisesti naispuolista geishaa.


title: Geisha

text: Geishat olivat suosittuja ja tärkeitä Japanin kulttuurin murrosvaiheessa. Taidoistaan kuuluisat geishat alkoivat viihdyttää teetalojen asiakkaita ja jättivät näin jälkensä Japanin kulttuuriin. 1700-luvulla geishojen tuli toimia osoitetuissa huvikortteleissa, mutta heitä toimi myös määrätyn alueen ulkopuolella itsenäisinä. Myös monet muut asetukset koskivat geishoja: he saivat viihdyttää asiakkaitaan laulaen, soittaen ja tanssien, mutta eivät sellaisin keinoin, jotka olisivat asettaneet heidät kilpailuasemaan "muiden viihdyttäjien" kanssa. Myös geishojen loisteliasta pukeutumista rajoitettiin säädöksin. 1780-luvun alussa japanilaiset olivat katkeria geishoja kohtaan sillä heidän ei tarvinnut maksaa veroja tuloistaan. Samaan aikaan geishojen ammattikunta ja siihen liittyvät käytöskoodit vakiintuivat nykyiseen muotoonsa.


title: Geisha

text: Päästäkseen geishaksi tytön pitää olla joko vanhemman geishan tytär tai tulla hyväksytyksi okiyaan. Aikoinaan geisha-koulutukseen pääsivät helpoimmin sievät pikkutytöt, jotka olivat joko orpoja tai joiden vanhemmat olivat niin köyhiä, että joutuvat myymään lapsensa teehuoneeseen. Jälkimmäisessä tapauksessa vaadittiin yleensä jonkinlaista sukulaissuhdetta geishayhteisöön. Teehuoneet sijoittivat paljon rahaa tyttöjen koulutukseen ja erityisesti näiden kimonoihin. Kimonot maksavat etenkin nykyaikana suuria summia ja geisha tarvitsee niitä monta; esimerkiksi joka vuodenajalle useita erilaisia. Myös pieniin yksityiskohtiin kuten tabi-sukkiin kuluu paljon rahaa: geishat eivät voisi kuvitellakaan esiintyvänsä missään tapauksessa vähääkään kuluneissa asusteissa.


title: Geisha

text: Okiyan "okaasan" eli "äiti" on talon johtaja ja sen geishojen ja maikojen suojelija. Ottaessaan uuden tytön taloonsa hän tekee sijoituksen. Hän lähettää uudet kokelaat erityiseen geishakouluun ja ohjaa heitä niin, että he aikanaan tuottavat teehuoneelle voittoa saamalla asiakkaat viihtymään hyvin.


title: Geisha

text: Geishan perinteiseen koulutukseen kuuluu muun muassa japanilaista tanssia, laulua "uta", instrumenttien soittoa ("shamisen", "taiko" ja "tsuzumi"), kimonoon pukeutumista (着付 "kitsuke"), sekä keskustelutaitoa ja alkoholin tarjoilutapoja. Näiden lisäksi tarvitaan erinomaisia käyttäytymistapoja, yleissivistystä historiasta, kirjallisuudesta ja musiikista sekä tietoa maailman tapahtumista, jotta hän kykenisi esiintymään ja keskustelemaan useista aiheista asiantuntevasti. Jotkut geishat opiskelevat edellisten lisäksi kukka-asettelua (生け花 tai 生花 "ikebana"), teeseremoniaa (茶道 "sadō"), kalligrafiaa (書道 "shodō") tai maalaustaidetta. Geishat jatkavat usein opiskelua läpi uransa tavoitellen täydellisyyttä ja kauneutta kaikessa toiminnassaan.


title: Geisha

text: Geishakulttuuri säilyttää ja ylläpitää myös sellaisia taidemuotoja, jotka ovat Japanissa vähitellen katoamassa. Geishojen koulutus onkin perinteisten taiteiden osalta varsin korkeatasoista, mutta jotkut geishat ovat toivoneet myös parempaa "normaalia" koulutusta, kuten ulkomaisia kieliä tai matematiikkaa. Koulutuksen tavoitteena on mahdollisimman täydellinen naisen ihannekuva, jonka seurassa voi viettää mukavan illan.


title: Geisha

text: Jo geishojen ulkonäkö on taidetta. Sen symboliset merkitykset ja tarkat säännöt ovat monimutkaisia, eikä japanilainenkaan osaa aina tulkita niitä kaikkia, turistista puhumattakaan. Asiaa tuntemattoman on helppo sekoittaa geishat, maikot ja niin sanotut "henshin maikot" (maksusta maikoksi puetut turistit) toisiinsa. Asiaan perehtynyt taas voi päätellä geishan ulkoasusta paljonkin. Geishojen ulkoasussa erityisen tärkeä on punaisen värin symboliikka.


title: Geisha

text: Japanin kielessä on ilmaisu , joka sananmukaisesti kääntyy ”punainen kosketus”, mutta tarkoittaa yhtä naista miesseurueessa. Ilmaisua käytetään ystävällisenä, kohteliaana käsitteenä naisista, erityisesti geishoista. Punaisen värin käyttö puvuissa ja meikissä on hyvin merkittävä japanilaisessa kulttuurissa.


title: Geisha

text: Punainen symboloi värinä kauneutta, onnellisuutta ja erotiikkaa. Moniosaisen kimonon alimmaisten punaisten vaatteiden ajatellaan liittyvän naisen hedelmällisyyteen, kuukautisiin, neitsyyteen ja hyvään terveyteen. Geishat käyttävät karmiininpunaista vaatetta kimononsa alla. He käyttävät myös ohdakeuutteesta valmistettua kirkkaanpunaista huulipunaa ja punaista poskipunaa.


title: Geisha

text: Aikaisemmin, kun geishojen useimmat asiakkaat olivat shōguneita, myös geishojen asut olivat hyvin soturimaisia suurine päähineineen ja koristeellisine veitsineen. Kulttuurin muuttuessa muuttuivat myös geishojen puvut ja he alkoivat käyttää perinteisiä kimonoita.


title: Geisha

text: Kimonon pukeminen on erittäin hidas ja taitoa vaativa toimitus. Geisha tarvitsee pukeutuessaan apua, sillä suuria kankaita on vaikea käsitellä yksin. Pukijat ovat perinteisesti ainoita miehiä, joilla on oikeus tulla sisään okiyaan (tosin naispukijoitakin on). Puvun alla pidetään myös erilaisia tyynyjä, jotta saataisiin mahdollisimman tasapaksu vaikutelma. Naisellisia muotoja ei siis korosteta kuten länsimaisessa kulttuurissa on tapana, mutta naisellisuus näkyy monin symbolisin tavoin, kuten ehostuksessa niskaan ihonväriseksi jätettynä haarautuvana kolmiona.


title: Geisha

text: Obin leveys, pituus ja väritys riippuvat kantajansa arvosta ja tilaisuuden juhlallisuudesta. Hienoimmat obit ovat pitkiä ja leveitä. Obit tehdään erittäin koristeellisesta silkkikankaasta. Geishojen obi sidotaan useimmiten "rumpusolmulle" ("taiko musubi"), joka on maikon "darari obi"-malliin verrattuna hyvin vaatimaton. Kaikilla maikoilla on lähes maahan asti roikkuva obi, joka peittää lähes koko selän. Usein obin ympäri sidottavaan "obijime"-nyöriin kiinnitetään vielä eräänlainen koristeellinen solki, "obidome". Obidome kuuluu nuoren maikon jokapäiväiseen asuun.


title: Geisha

text: Kevätkimonoissa on kirkkaanpunainen vuori, jota ei ole muiden vuodenaikojen kimonoissa. Kesäkimonot ovat tyypillisesti kirkkaan värisiä, kevyempiä ja kirjailtuja. Kesäisin ei käytetä vuoritettuja kimonoita niiden kuumuuden tähden, mutta syksyisin niitä tarvitaan taas suojaksi tuulelta. Talvella geishan voidaan nähdä käyttävän käsinmaalattua, silkkistä ¾-pituista päällystakkia.


title: Geisha

text: Maikon kimono on huomattavasti värikkäämpi ja isokuvioisempi kuin geishan. Kimonon pitkät, liehuvat hihat ("furisode") ovat nuoren naimattoman naisen merkki ja siksi maikon kimonon hihat ovat pitkät. Furisode-hihojen symbolismia korostetaan erityisessä tanssiessa, ja monet tanssiliikkeet perustuvatkin tarinan kerrontaan pitkien hihojen avulla. Geishan kimonon hihat ovat lyhyemmät. Maikon kimonon alta näkyvä aluspuvun kaulus on punainen, joka vaihdetaan asteittain valkoiseen maikon edistyessä opinnoissaan. Geikon kaulus on kokovalkoinen.


title: Geisha

text: Ulkona kävellessään geishat käyttävät zōri-sandaaleja. Sisällä talossa he kävelevät avojaloin tai käyttävät valkoisia, silkkisiä "tabi-sukkia", joissa isovarpaalle on oma taskunsa. Huonolla säällä geishat käyttävät puisia, korkeapohjaisia "geta"-sandaaleja. Maikot käyttävät erityisiä korkeita, mustiksi maalattuja "okobo"-puukenkiä. Getojen ja okobojen korkeus riippuu tilanteen (ja asun) juhlallisuudesta.


title: Geisha

text: Geishojen hiustyylit ovat muuttuneet paljon historian saatossa. Ennen Kiinan Tang-dynastiaa geishat pitivät hiuksiaan auki kuten liki kaikki muutkin naiset. Tang-dynastian aikaan tuli muotiin kiinnittää hiukset ylös, ja näihin aikoihin perinteinen syntyi "shimada"-hiustyyli. Shimada tarkoittaa pitkien hiusten vetämistä taakse yhteen nippuun. Se oli muunnos miesten eteenpäin taitetusta poninhännästä. Shimadaa käyttävät nykyään vain geishat, mutta Edo-kaudella se oli yleinen nuorten naisten kampaus. Shimadassa on neljä perustyyppiä, joista tässä kuvattuna kolme:


title: Geisha

text: Maikon hiustyylit vaihtuvat hänen edetessään geishaksi, ja monimutkaisiin hiuslaitteisiin liittyy oma symboliikkansa:


title: Geisha

text: Maikon näyttävät hiustyylit muotoillaan hänen omista hiuksistaan, tosin nykypäivänä joudutaan usein turvautumaan lisäkkeisiin. Hiukset muotoillaan perinteisesti vahalla ja kammalla. Maiko käy huoltamassa kampauksensa parin viikon välein. Maikot tukevat niskansa nukkuessaan pieneen niskatukeen, jotta kampaus pysyisi siistinä. Ennen, kun maikon koulutus aloitettiin jo varhain, oikea nukkumistyyli opeteltiin levittämällä riisiä tyynyn ympärille, jolloin maikon siirtyessä väärään asentoon riisit tarttuivat kampauksen vahaan.


title: Geisha

text: Useimmat geishat käyttävät nykyään "katsura"-peruukkia. Ennen myös geishojen hiuslaitteet muotoiltiin heidän omista hiuksistaan, mutta nykyään tästä on käytännöllisyyssyistä luovuttu. Toinen syy siirtyä peruukin käyttöön on jatkuvan vahauksen aiheuttama rasitus päänahassa, joka ennen johti usein pitkään geishoina olleiden naisten osittaiseen kaljuuntumiseen. Joissain geisharyhmissä ja -kortteleissa sallitaan myös muiden perinteisten kampausten käyttö.


title: Geisha

text: Näyttävä, viehättävä ulkomuoto on näissä hiustyyleissä tärkeintä. Kampaukset koristellaan näyttävin hiuskoristein ("kanzashi"), jotka valmistetaan esimerkiksi puusta, lasista, silkistä, jalometalleista ja kilpikonnankuoresta. Hiuskoristeet noudattavat tiukasti erilaisia sääntöjä, jotka liittyvät asuun, ikään, tapahtumaan, hiustyylin ja erityisesti vuodenaikaan, päivään ja kuukauteen. Nuorten maikojen hiuskoristeet ovat erityisen näyttäviä, suuria ja värikkäitä. Ne tehdään useimmiten silkistä. Monet mallit perustuvat luonnonkukkiin. Kevät on erityistä juhla-aikaa geishoille ja maikoille, ja silloin aiheena sekä kimonoissa että hiuskoristeissa ovat tavallisesti kirsikankukkia ("sakura"). Maikojen hiuskoristeille erityispiirteisiä ovat runsaat taitelluista silkkikolmioista kootut koristeet ("tsumami kanzashi") ja hopeiset, kilisevät koristeet ("bira-bira kanzashi"), joiden ollaan sanottu tuovan onnea. Maikojen hiuskoristeet vähenevät ja muuttuvat hillitymmiksi ajan myötä, ja geishoilla koristeiden tyyli on hillitty. Tavallisimpia ovat puusta tai luusta tehdyt "kushi"-koristekammat. Eräs geishoille tyypillinen koru on korallipäinen hiusneula, jonka sanotaan suojelevan geishan asiakkaita, sillä korallin uskotaan räjähtävän jos sen lähellä on myrkkyä. Erilaisia tanssiesityksiä ja teeseremonioita varten on olemassa omat hiuskorunsa, jotka ovat yleensä näyttävämpiä, mutta kooltaan huomattavasti maikojen vastaavia hillitympiä. Iäkkäämpi, pitkään alalla työskennellyt geisha ei välttämättä käytä juuri ollenkaan koristeita.


title: Geisha

text: Geishojen perinteinen ehostus on todennäköisesti piirre, joka osataan yhdistää heihin Japanin ulkopuolellakin. Meikki on hyvin voimakas ja vastakohtainen, joten se painuu mieleen helposti ja toimii näin hyvänä tunnusmerkkinä. Tang-kauden Kiinan vaikutuksesta naiset maalasivat ennen vain kulmakarvansa kultaisiksi. 1500-luvun alussa valkoisen meikkivoiteen valmistuksessa käytetyn lyijyn haitat huomattiin ja voidetta alettiin valmistaa riisijauhosta.


title: Geisha

text: Meiji-kauteen asti geishat ja muut esiintyjät tunnettiin hampaistaan, jotka he maalasivat mustiksi noudattaakseen buddhalaista periaatetta, jonka mukaan ”on epäkohteliasta näyttää muille luuta”. Toinen syy hampaiden mustaukseen oli hampaiden luonnollisen värin keltaisuus ympäröivän valkoisen meikin rinnalla. Nykyään hampaat saavat olla luonnollisen väriset, mutta muut ehostuksen värit ja periaatteet ovat edelleen käytössä. Ehostuksen värit ovat valkea sekä harmaan ja punaisen sävyt vaaleasta tummaan. Se levitetään maalaamalla erikokoisilla sudeilla erityisen vahamaisen voiteen päälle. Kulmakarvat piirretään mustiksi (tämä tehtiin ennen puusta poltetulla hiilellä) punaisen värin päälle, jolloin kulmakarvat näyttävät punamustilta. Geisha maalaa huulensa punaiseksi lähes kokonaan. Silmät rajataan ohuelti punaisella ja mustalla, ja erityisesti silmäkulmien kohdat ovat punaiset. Noin kolmenkymmenen vuoden iässä geisha siirtyy käyttämään hillittyä länsimaalaistyyppistä ehostusta ja käyttää valkoista meikkiä vain esittäessään tanssia, johon se kuuluu. Vanhemmiten geishat luopuvat kaikesta meikistä.


title: Geisha

text: Maikon meikki poikkeaa hieman geishan meikistä. Koska maiko ei käytä peruukkia, hiusrajaan jätetään ohut maalaamaton raja, minkä tarkoituksena on myös saada ehostus muistuttamaan perinteistä nō-teatterin naamiota. Nuori, vasta-alkanut maiko maalaa vain osan alahuulestaan punaiseksi. Koulutuksessa edistymisen myötä myös huulien maalattu alue kasvaa. Ensimmäisenä kahtena vuotenaan maiko käyttää melko voimakasta vaaleanpunaista sävyä poskiensa ja silmiensä alueella, myöhemmin vähemmän ja vaaleampaa. Maikojen meikissä punaiset ovat enemmän vaaleanpunertavia, ”kirsikankukan sävyjä”.


title: Geisha

text: Sekä geishalle että maikolle jätetään maalaamaton kaksihaarainen alue niskaan. Nämä kapeat kaistat paljasta ihoa korostavat niskaa ja kiihottavat mielikuvitusta, luoden näin selkeän eroottisen vaikutelman. Juhlallisimpia tilaisuuksia ja aikoja varten maalaamaton alue tehdään kolmihaaraiseksi.


title: Geisha

text: Geishojen toimintaan liittyy monia tapoja ja toimituksia, joilla on kaikilla suuri merkityksensä. Maalamatonta kohtaa niskassa, jonka niskasta laskeva kimono paljastaa, omaa erityisen eroottisen merkityksen (ks. ehostus). Samaa asiaa symboloi nuoren maikon kampaustyyli ”halkaistu persikka”.


title: Geisha

text: Aikanaan, kun geisha oli lähdössä geishatalosta teehuoneeseen, hänen takanaan iskettiin yhteen kahta piikiveä, joiden aikaansaamat kipinät tuottivat onnea. Kilisevien bira-bira-hiuskoristeiden on sanottu myös tuovan onnea. Japanilaiseen kulttuuriin kuuluivat muinoin myös vahvasti horoskoopit ja erilaiset ennustukset, joiden ohjeita tulkittiin ja noudatettiin säntillisesti. Erityisesti geishojen hanamachi-perinteessä taikauskoisuus säilyi voimakkaana ja pitkään.


title: Geisha

text: Kun nuori maiko liitetään yhteen häntä opastavan vanhemman geishan kanssa, maiko saa oman erityisen ”geishanimensä”, jota hän tulee käyttämään koko uransa ajan. Nimessä osa on tavallisesti otettu "onee-sanin" (isosisko) nimestä. Ennen nimi vaihtui virallisestikin geishanimeksi, nykyään se on vain eräänlainen taiteilijanimi. Nimien perinne on elänyt jo kauan.


title: Geisha

text: Kioto ja jotkin suurimpien kaupunkien alueet ylläpitävät suurimman määrän geishoista ja geishakulttuurista. Tunnettuja Kioton geisha-alueita ovat muun muassa Gion ja Pontochō. Tokiossa asuu toiseksi eniten geishoja, mutta Tokion geishat ja teetalot tapaavat olla vähemmän perinteisiä.


title: Geisha

text: Geishakortteleissa ("hanamachi") geishat ja varsinkin maikot harjoittavat eri taidemuotoja, kuten klassisia tansseja (), perinteisten instrumenttien soittoa ja erilaisia laulutyylejä. Heidän varsinainen työnsä on kuitenkin vieraiden viihdyttäminen. He tarjoilevat juomia, keskustelevat vieraiden kanssa, pelaavat pelejä heidän kanssaan ja esiintyvät heille. Nykyään geishat saattavat olla myös malleja tai osallistua esimerkiksi kansainvälisiin matkoihin. Kun asiakas keskustelee geishan kanssa, hän voi olla hyvinkin avoin ja luottaa siihen, ettei puhuttu leviä ovien ulkopuolelle. Terapeuttien ja lääkäreiden tapaan geishoilla on vaitiolovelvollisuus asiakkaidensa suhteen.


title: Geisha

text: Geishoilla on esiintyessään yleisesti kaksi erilaista pääesitystä: "tachikata", joka on yleensä maikojen esittämää perinteistä tanssia, ja "jikata", jossa on laulua ja soittoa tai vain jompaakumpaa. Jikatan esittävät yleensä geishat. Erityisesti shamisen on vanhempien geishojen soitin, koska se vaatii paljon harjoitusta. Esityksen tarkoituksena on huomioida, kunnioittaa ja viihdyttää vierasta.


title: Geisha

text: Geishojen esittämä tanssi on yleensä "nihon buyō"ta (), jossa saatetaan käyttää yhtä tai kahta viuhkaa, paperista sateenvarjoa tai esimerkiksi puun oksaa. Tanssin merkitys Japanin yleisessä kulttuurissa ja geishaperinteessä on todennäköisesti peräisin muinaisista uskonnollisista palvontamenoista. 1800–luvulta alkaen monet ovat kehittyneet tansseista, jotka nyt ovat miltei poikkeuksetta nähtävissä vain geishojen esityksissä oli kyseessä sitten yksityisjuhla tai yleinen tapahtuma kuten festivaali. Jokakeväinen "Miyako odori" -tanssi on esimerkki geishojen ja maikojen harvoista julkisista esiintymisistä. Tanssia säestetään laululla, taiko-rummuilla ja shamisenilla.


title: Geisha

text: Geishojen soittamat taiko-rummut ovat varsin pieniä. Ne muistuttavat puutelineessä riippuvia tai seisovia kehärumpuja, joita lyödään säännöllisen sylinterin muotoisilla, päistään pyöristetyillä puukapuloilla. Geishat soittavat rumpuja samoin kuin muitakin soittimia "seiza"ssa (), japanilaisten polvi-istunnassa.


title: Geisha

text: Juoman tarjoileminen on japanilaisessa kulttuurissa yleisesti kunnianosoitus vieraalle, oli tämä geishan asiakas tai kotona vieraileva ystävä. Niinpä juhlissa geishojen tehtäviin kuuluu juomien tarjoilu, mutta ei ruoan valmistus tai tarjoileminen. Kaikkein tärkein juomista on vihreä tee, joka tarjoillaan kauniista kupeista erityisen teeseremonian mukaan. Vapaammissa tilaisuuksissa nautitaan myös usein alkoholia ja jo 1900-luvun alussa leikittiin jopa erilaisia juomapelejä. Sake on vanha, perinteinen alkoholijuoma, vaikka myös olut on saanut vakaata kannatusta erityisesti miesten keskuudessa.


title: Geisha

text: Ennen geishat saattoivat järjestää asiakkaidensa tyttärien häät. Tätä ei enää nykyään juurikaan tapaa, mutta edelleen geishat ovat kuin lahja tärkeiden asiakkaiden hautajaisissa. He saattavat johtaa hautajaisten järjestelyjä tai sitten hoitavat itse kaikki valmistelut perheen kanssa. Yleensä tämä on suuri apu perheelle ja apu otetaan useimmiten kiitollisena vastaan.


title: Geisha

text: Geishojen palvelut ovat hyvin kalliita. Laskutus toimii vielä nykyäänkin suitsuketikkujen mukaan: tunnissa palaa noin neljä tikkua, mikä on myös pienin saatavilla oleva aika. Asiakas maksaa geishan kanssa viettämästään ajasta, ruoasta, juomista ja käytetystä tilasta. Geishan palkka lähetetään tämän välitystoimistoon, jossa palkasta erotetaan verot (noin 10 %) ja toimiston osuus (noin 3 %). Geisha saa lisäksi juomarahaa, joka saattaa olla jopa suurempi kuin varsinainen palkka. Geishojen palkat ovat yleensä japanilaisnaisten tulojen keskiarvoa suurempia, mutta edes korkeahko palkka ja okiyan tuoma turva eivät houkuttele nuoria naisia ryhtymään geishoiksi. Geishojen lukumäärä onkin vähentynyt valtavasti. 1900-luvun alkupuolella geishoja oli 80 000, mutta nyt heitä on enää vain 8 000. Asukkaita Japanissa on 127 miljoonaa.


title: Geisha

text: Geishojen suosion perusta on kauneuden esittely, kunnia, esiintymistaito, kyky viehättää, moitteeton käytös ja sivistyneisyys. Kuten muuallakin, nuoret aikuiset ja lapset ovat irtautuneet perinteisistä tavoista. Kuitenkin ochayaan päästäkseen vieraalla tulee olla hyvät ja luottamukselliset suhteet, jotka eivät synny hetkessä. Teehuoneiden ylläpitäjät eivät yleensä ota uusia asiakkaita ilman tarkkaa taustatutkimusta ja henkilökohtaista tutustumista.


title: Geisha

text: Geishojen maailma on kulttuurin osa, joka antaa japanilaisille naisille mahdollisuuden itsenäisen ja taloudellisesti omavaraisen elämän, vaikka he eivät olisi naimisissa. Se on todennäköisesti ainoa ammatti Japanissa, jossa naiset on vakaasti nostettu ammattimaisuudessa miesten yläpuolelle. Geishana oleminen antaa naiselle mahdollisuuden työskennellä vanhanakin ja koska se on kulttuurissa korkeasti arvostettua perinteisen taiteen vaalimista, kulttuuri antaa naiselle suuren arvon ja kunnian, jota hän ei muuten voisi saavuttaa.


title: Geisha

text: Geishat eivät japanilaisessa kulttuurissa ole uhka avioliitolle. Miehiä, joilla on suhteita teehuoneisiin, arvostetaan enemmän kuin paheksutaan. Perinteisesti vaimo ja geisha ovat täysin erilliset osat yhteiskunnassa. Yleensä suhde miehen ja geishan välillä ei perustu rakkauteen ja näin ollen se ei häiritse naimisissa olevaa miestä ja vaimoa. Tämä käytäntö on kuitenkin järkkymässä länsimaistumisen myötä.


title: Geisha

text: Vaimot tietävät lähes poikkeuksetta, ketkä ovat heidän miestensä geishoja. Joskus vaimo ja geisha jopa tapaavat toisensa. Obon-festivaalin aikaan ja uudenvuodenjuhlissa geishat yleensä vierailevat tärkeiden asiakkaiden kodeissa ja tuovat lahjoja näiden vaimoille. He voivat myös ajoittain esittää tanssia erityisten asiakkaiden vaimoille ja tyttärille. Yhteistyötä voidaan tehdä joskus, jos vaimo ei voi puhua miehelleen esimerkiksi halutessaan miehensä muuttavan tapojaan. Vaimo voi silloin pyytää geishaa suostuttelemaan miestään.


title: Geisha

text: Kuten vaimot, myös geishat voivat antaa neuvoja liiketoimintaan. Vaitiolovelvollisuuden turvin hänelle voidaan myös kertoa yksityiskohtia tapauksista tai liiketoiminnan tilanteista. Joskus geisha saattaa myös rohkaista miestä arvostamaan taitojaan ja tuomaan niitä esiin, vaikka geishan onkin hyvin sopimatonta liiaksi esittää omia taitojaan. Geishat ovat ja voivat olla paljon omavaraisempia ja suorempia kuin vaimot ja äidit.


title: Geisha

text: Japanissa on vasta hiljattain luovuttu käytännöstä, jossa perheet sopivat keskenään naimaikäisten lastensa avioliitoista. Näissä ajateltiin enemmän arvoasemaa kuin nuorten henkilökohtaista onnea. Järjestettyjen avioliittojen takia japanilaisella miehellä oli tyypillisesti kaksi naista elämässään: vaimo ja rakastajatar. Oli hyvin tyypillistä, että normaalilla varakkaalla ja vaikutusvaltaisella miehellä oli jonkinlainen suhde geishan kanssa. Viehättäville tytöille, joilla ei perheen aseman takia ollut toivoa päästä hyviin naimisiin, tämä järjestely saattoi olla hyvä vaihtoehto. He saattoivat elää varakkaampina ja omavaraisempina kuin jos olisivat menneet naimisiin. Geishana he saivat päättää, kenet hyväksyivät suojelijakseen.


title: Geisha

text: Käsitys geishojen prostituutiosta on harhaluuloa. Yoshiwaran huvittelukortteleiden oiran-naiset olivat korkealuokkaisia kurtisaaneja, joiden toimenkuvaan kuului prostituution lisäksi asiakkaiden liehittely ja viihdytys moninaisin taiteenlajein ja juhlin. Ulkoiselta olemukseltaan he olivat erityisen näyttäviä. Yoshiwarassa työskenteli myös geishoja, joille prostituutio oli ehdottoman kiellettyä oiranien aseman suojelemiseksi. Geishat päätyivät omaksumaan oiranien pröystäilystä selkeästi poikkeavan asutyylin, joka oli verrattain varsin vaatimaton ja muistutti enemmän säätyläisnaisten siveää ja hillittyä asua.


title: Geisha

text: Nykyisin osa geishoista kustantaa elämisensä ja kimononsa pelkästään seuralaisina, ja jotkut tutustuvat lähemmin kanta-asiakkaaseen, josta saattaa tulla pitkäaikainen suojelija eli "danna". Usein suojelija on kiinnostunut japanilaisesta kulttuurista ja sen ylläpitämisestä. Dannalla ja geishalla saattaa olla suhde niin tunne-, talous- kuin intiimielämän puolellakin. Siitä huolimatta geisha saa itse päättää, mitä hän haluaa tehdä ja mitä ei. Mikään ei estä geishaa seurustelemasta tai olemasta naimisissa. Muutamat geishat menevät myöhemmin naimisiin suojelijansa kanssa, vaikka usein iltatilaisuuksissa vieraina olevat miehet ovat itsekin tahollaan naimisissa. Japanilaiseen kulttuuriin kuuluu geisha-tilaisuuksien salliminen myös aviomiehille. Kaikkein varakkaimpien miesten perheetkin saattavat osallistua tilaisuuksiin. Geishat voivat viihdyttää esityksillään myös naisia.


title: Geisha

text: Aitojen geishojen lisäksi Japanissa on ollut ja on edelleen geishoiksi itseään kutsuvia prostituoituja. Heidän toimenkuvaansa ei ole kuulunut muuta kuin asiakkaan seksuaalinen tyydyttäminen. Harhakäsitys geishojen prostituutiosta johtuukin pitkälti heidän toiminnastaan. Toisen maailmansodan jälkeen monet geishatalot ajautuivat konkurssiin, ja useat geishat joutuivat muihin ammatteihin, pääasiallisesti prostituoiduiksi.


title: Geisha

text: Suurin tekijä saattaa silti olla länsimainen naiskäsitys, johon geishat eivät sellaisenaan sovi, ja jossa intiimit yksityistilaisuudet miesten ja naisten kesken on helppo ymmärtää väärin.


title: Geisha

text: Perinteisesti geishat elävät erillään kaikesta muusta yhteiskunnasta. "Ihanne on, että geisha tuo pitohuoneeseen hienostuneisuutta ja on on aistikas kuin harvinainen kukka. 'Kuin kukka omassa ympäristössään keskellä pajujen maailmaa.' Se, mikä tekee geishoista erikoisia ja verhoaa heidät tietynlaisella mystisyydellä on on eristyneisyys kaikesta muusta maailmasta. Tämän päivän seinät ovat heidän maailmassaan taide ja kuri." (ote kirjasta Dalby).


title: Geisha

text: Ennen perheet toivat tyttäriään geishoiksi teetaloille. Mikäli tarjokas hyväksyttiin, perhe saattoi saada rahasumman ja tytär elatuksen ja mahdollisuuden ammattiin. Vain kaikkein lahjakkaimmat tytöt etenivät geishoiksi, osa sai tyytyä lähinnä palvelijattaren asemaan. Nykyisin tämänkin ammatin valintaan vaikuttavat vähemmän taloudelliset syyt, se valitaan vapaaehtoisesti. Teetalojen johtajat joutuvat houkuttelemaan tyttöjä ammattiin ja suorastaan hemmottelemaan shikomi-kokelaita ja maikoja, jotta nämä ihastuisivat alaan eivätkä jättäisi koulutustaan kesken.


title: Geisha

text: Jos geisha ennen sai tyttäriä, heidät kasvatettiin ja koulutettiin geishoiksi kuten äitinsä. Nyt geishan lapset käyvät tavallista koulua kuten kaikki muutkin lapset. Tämä on yksi syy siihen, miksi geishat ovat viime aikoina tulleet lähemmäksi muun maailman arkea.


title: Geisha

text: Geishojen määrä on laskenut huolestuttavasti. Nykyään on jäljellä vain muutama alkuperäinen geishasuku. Monet japanilaiset miehet menevät emännöityihin klubeihin, kun he haluavat käydä ulkona ja pitää hauskaa muiden kuin perheenjäsenten tai työpaikan naisten kanssa. Japanilaiselle tytölle on paljon helpompaa tulla nykyaikaiseksi länsimaiseksi viihdyttäjäksi kuin käydä läpi geishan kova koulutus.


title: Geisha

text: On mahdollista, että geishojen määrä pienenee tulevaisuudessa entisestään ja että heidän perinteensä väistyvät uusien tieltä. Turistien ja liikemiesten kiinnostus Japanissa vierailulle pitää luultavasti geishakulttuuria yllä, ehkä jopa perinteisessä muodossaan. On myös mahdollista, että japanilaiset naiset, jotka ennen ryhtyivät geishoiksi, tavoittelivat itsenäisyyttä ja tahtoivat eroon vaimon/äidin perinteisestä roolista, voivat löytää mahdollisuuden menestyä. Näin Japanin kulttuurin eräs kiinnostusta herättävimmistä perinteistä voisi säilyä.


title: Geisha

text: Nykyään geishojen merkitys piilee viihteessä, estetiikassa ja politiikassa. Geishat ovat koulutettuja liiketoimintaan ja talouselämään, mikä saattaa yllättää. Kun geisha tuntee näitä aloja, hän voi keskustella asiakkaansa kanssa myös tämän työasioista. Miehille avautuu usein uusia mahdollisuuksia ulkopuolisesta näkökohdasta ja geishojen vaitiolovelvollisuus varmistaa, ettei ongelmien pohtimisesta voi mitenkään seurata mahdollista kasvojen menetystä.


title: Geisha

text: Jos asiakas haluaa kutsua geishan tai maikon juhliinsa, hänen pitää kysyä teehuoneen johtajalta, "okaasan"ilta, lupaa tähän, minkä jälkeen tämä antaa pyynnöstä tiedotteen päätoimistoon, "yakataan". Yakata toimittaa tiedon geishoille tai maikoille, jotka saapuvat oikeaan paikkaan, kuten okiyaan, ravintolaan, hotelliin tai japanilaiseen majataloon asiakkaan pyynnöstä riippuen. Asiakas voi myös vuokrata huoneen teehuoneesta päivällisjuhlia varten, mutta tällöin hän joutuu hankkimaan ruoan tilaisuuteen itse. Geishojen ohjaajaa tällaisessa tilanteessa kutsutaan nimellä "ohanadai".


title: Geisha

text: Teehuoneet hyväksyvät yleisesti asiakkaikseen vain vakioasiakkaita sekä näiden vieraita. Yleensä asiakkaat valitaan suurella huolella, mutta kaikki näihin liittyvät tiedot ja tekemiset ovat ehdottoman yksityisiä, ja talon työntekijöillä on täysi vaitiolovelvollisuus. Laskut lähetetään perinteen tapaan myöhemmin maksettavaksi. Monet japanilaiset majatalot ovat luoneet yhteyksiä ja suhteita ochayaihin Kiotossa, jotta asiakkaiden palveleminen olisi helpompaa. Teehuoneet tutkivat tarkoin kaikki paikat, joihin lähettävät geishojaan tai maikojaan.


title: Geisha

text: Amerikkalaista antropologi Liza Dalbya pidetään ensimmäisenä länsimaalaisena, joka on työskennellyt geishana. Hän ei kuitenkaan käynyt läpi perinteistä koulutusta, ja osallistui geishajuhliin geishakulttuuria koskevan tutkimuksensa tueksi.


title: Geisha

text: Joulukuussa 2007 hyväksyttiin geishaksi Fiona Graham, taiteilijanimeltään Sayuki. Hän on ensimmäinen länsimaalainen, joka on hyväksytty geishaksi perinteiseen tapaan maikokoulutuksen saatuaan. Graham työskentelee Tokion Asakusassa, joskin Asakusan geishajärjestö on pyytänyt häntä lopettamaan uransa geishana sen jälkeen, kun hän oli herättänyt pahennusta muun muassa työskentelemällä Asakusan ulkopuolella ja kieltäytymällä perinteen vastaisesti jatkamasta koulutustaan. Grahamin oman näkemyksen mukaan hänet erotettiin vain siksi, ettei hän ole japanilainen, ja hän on kertonut aikovansa jatkaa uraansa, mahdollisesti jollakin toiseella geisha-alueella.


title: Geisha

text: Grahamin lisäksi geishoina toimivat nykyään myös unkarilaissyntyinen Ibu Anjossa ja romanialainen Isabella Onou (Fukutarō) Shizuokan Izu-Nagaokassa.


title: On-line paperikonelinja

text: On-line paperikonelinjalla tarkoitetaan paperikonetta, jossa perälaatikolta tuleva paperirata kulkee katkeamattomana päällystyskoneen ja kalantereiden läpi kiinnirullaimelle. Vain pituusleikkuri on erotettu muusta konelinjasta.


title: Rebecca Piekkari

text: Rebecca Piekkari (s. 1967) on suomalainen tutkija ja professori. Hän on Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun varadekaani, joka vastaa tutkimuksesta ja kansainvälisestä yhteistyöstä. Hän on toiminut Kauppakorkeakoulussa kansainvälisen liiketoiminnan professorina vuodesta 2004. Piekkari väitteli vuonna 1996 tutkimuksellaan "New Structural Forms and Inter-Unit Communications in Multinationals," jossa hän analysoi muun muassa horisontaalista viestintää monikansallisissa yrityksissä. Hän on tutkinut suomalaisten yritysten kansainvälistymistä.


title: Rebecca Piekkari

text: Piekkari on valittu Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi 2016.


title: Viiniköynnökset

text: Viiniköynnökset ("Vitis") on viiniköynnöskasveihin ("Vitaceae") kuuluva kasvisuku, johon kuuluu noin 60 lajia. Muutamia lajeja, etenkin viiniköynnöstä eli aitoviiniä ("Vitis vinifera") viljellään laajalti hedelmiensä eli viinirypäleiden vuoksi, joita käytetään viinin valmistukseen mutta syödään myös sellaisenaan. Viiniköynnöksiin aiemmin luokiteltuja lajeja:Hybridit eli aitoviinin ja amerikkalaisten lajien risteymät ovat suosittuja, koska ne kestävät tuholaisia ja pohjoisimmilla viljelysalueilla myös hallaa paremmin kuin puhtaat lajit.


title: Martela

text: Martela Oyj on Suomen suurin ja yksi Pohjoismaiden suurimmista toimisto- ja koulukalusteiden valmistajista. Lisäksi Martela tekee muun muassa työympäristösuunnittelua, kalustekierrätystä ja muuttopalveluita. Vuonna 2010 Martela oli Suomen suurin huonekaluvalmistaja.


title: Martela

text: Yritys on perustettu vuonna 1945 nimellä "Tehokaluste Oy". Perustaja oli hallituksen nykyisen puheenjohtajan Heikki Martelan isä. Tuolloin toimistopapereissa oli päädytty A-sarjan standardikokoihin (A4 ym.), ja myös uudet toimistokalustemallistot mitoitettiin uudestaan näiden mukaisesti. Tehokaluste otti käyttöön myös uudenlaisen tavan myydä toimistokalusteita suoraan asiakasyrityksille eikä huonekaluliikkeiden välittäminä.


title: Martela

text:
Heikki Martela siirtyi toimitusjohtajan paikalta yhtiön hallituksen puheenjohtajaksi lokakuussa 2015, jolloin Martelan toimitusjohtajana aloitti Matti Rantaniemi.
Yhtiö listautui Helsingin pörssiin vuonna 1986.


title: Martela

text: Konsernin emoyhtiö on Martela Oyj, tuotantolaitokset sijaitsevat Nummelassa, Kiteellä, Ruotsissa Bodaforsissa ja Puolassa Varsovassa. Tytäryhtiöt sijaitsevat Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Puolassa ja Venäjällä. Martelalla on laaja valtuutettujen jälleenmyyjien verkosto useassa maassa. Yhtiön valmistamia kalusteita on palkittu useilla kansainvälisillä arvostetuilla muotoilupalkinnoilla, kuten useammalla IF Design Awardilla, Red Dot Awardilla ja ADEX Design Awardilla.


title: Martela

text: Martela on laajentanut tarjontaansa huonekaluvalmistuksen lisäksi yrityksille tarjottaviin kalusteita, tiloja, toimistokokonaisuuksia ja muotoilua koskeviin palveluihin. Kesäkuussa 2010 yritys otti käyttöön uuden visuaalisen ilmeen ja uusitun logon, jossa mukana yrityksen brändilupaus ""Inspiring spaces"". Vuoden 2011 lopulla yhtiö tiedotti ostaneensa muuttopalveluja tarjoavan Grundell Oy:n. Alallaan Grundell oli suurimpia toimijoita Suomessa. Grundellin nimi muuttui Martelaksi vuoden 2015 aikana.


title: Martela

text: Martela kierrättää käytettyjä kalusteita. Kunnostuksen jälkeen ne myydään.


title: Michel Théato

text: Michel Johann Théato (22. maaliskuuta 1878 Luxemburg – 1919 Pariisi, Ranska) oli vuoden 1900 Pariisin olympialaisten maratonjuoksun voittaja.


title: Michel Théato

text: Pariisin maratonille lähti 19 juoksijaa, joista seitsemän pääsi maaliin saakka. Helle oli kyseisenä päivänä voimakas, mittari näytti varjossa 39 lämpöastetta. Reitti, joka kulki Boulognen metsän halki ja kiemurteli sitten Pariisin reuna-alueiden pikkukujia pitkin, oli 40,260 kilometriä pitkä. Reitti oli epäselvästi merkitty, mutta Michel Théato tunsi kujat kuin omat taskunsa, ja voitti kilpailun ylivoimaisesti ajalla 2.59.45. Onkin esitetty väitteitä, että hän olisi matkan varrella oikaissut. Théaton voittoa auttoi myös se, että järjestysmies neuvoi, tahallaan tai vahingossa, ruotsalaisen ennakkosuosikin Ernst Fastin väärään suuntaan.


title: Michel Théato

text: Théaton elämästä tiedetään muuten hyvin vähän. Häntä on pidetty ranskalaisena leipurinpoikana, mutta 1900-luvun loppupuolella kerrotaan löytyneen todisteita, joiden mukaan hän oli lähtöisin Luxemburgista.


title: Blackbox

text: Blackbox on kevyt ja nopea ikkunointiohjelma X Window System:lle. Blackbox on kehitetty unix-pohjaisille käyttöjärjestelmille, mutta siitä on saatavissa versio myös Microsoft Windowsiin ("BB4Win"). Blackbox on ohjelmoitu C++:lla ja se ei perustu mihinkään toiseen ikkunointiohjelmaan. Blackbox on tiedostokooltaan hyvin pieni, mutta lisätoimintoihin tarvitaan erillisiä ohjelmia. Blackboxiin onkin saatavilla paljon lisäohjelmia, joilla sen toimintoja saadaan lisättyä, suosituimpina luultavasti on Dockapps-ominaisuus, jolla työpöydälle voidaan lisätä erilaisia mittareita ja apuohjelmia, toiminto on verrattavissa esimerkiksi OS X:n Dashboard-ominaisuuteen.


title: Blackbox

text: Fluxbox pohjautuu Blackboxin versioon 0.61.1.


title: Blackbox

text: Fluxbox sisältää enemmän ominaisuuksia kuin Blackbox ja on vastaavasti hieman raskaampi ohjelma. Ohjelmien teemat olivat yhteensopivia, kunnes Blackbox muutti teemojensa rakennetta 0.70.0-versiossa.


title: Blackbox

text: Openbox muistuttaa Blackboxia, mutta sen tavoitteena on olla vieläkin nopeampi. Sen ominaisuudet eivät vielä täysin vastaa sisarprojektiensa tasoa.


Robin Hood ja hänen iloiset vekkulinsa Sherwoodin pusikoissa on 4. helmikuuta 1974 MTVllä lähetetty suomalainen televisio-ohjelma, joka oli Spede Pasasen käsikirjoittama ja Inkeri Pilkaman ohjaama. Ohjelma perustui osittain samoille hahmoille kuin Pasasen vuoden 1968 elokuva "Noin 7 veljestä".


title: Robin Hood ja hänen iloiset vekkulinsa Sherwoodin pusikoissa

text: Spede Pasanen suunnitteli ohjelmasta 10-osaisen tv-sarjan, mutta se lopetettiin ensimmäisen osan jälkeen. Saman kohtalon koki Yle TV1:llä näytetty Ile Jokisen ja Remu Aaltosen viihdeohjelma "Kumiankka Klubi" vuonna 1997.


text: Ohjelmasta ei ole säilynyt tallennetta MTV3:n arkistoissa.


title: Laakiobasaltit

text: Laakiobasaltit ovat valtavien laavapurkausten jäänteitä, jotka peittävät alleen hyvin suuria alueita sekä mantereilla että valtamerten pohjissa.


title: Laakiobasaltit

text: Laakiobasalttimuodostumat lasketaan kuuluviksi suuriin magmaprovinsseihin (): niiden kattama pinta-ala on vähintään 100 000 km ja suurin osa kivisulien tilavuudesta on purkautunut maapallon pinnalle alle viidessä miljoonassa vuodessa, joka on geologisesti varsin lyhyt aika. Suurimmat laakiobasalttimuodostumat ovat alkuperäiseltä tilavuudeltaan jopa useita miljoonia kuutiokilometrejä.


title: Laakiobasaltit

text: Laakiobasalttien jäänteitä tunnetaan jo yli kahden miljardin vuoden takaa arkeeiselta ajalta ja nuorimmat laakiobasalttimuodostumat löytyvät Yhdysvalloista (Columbia-joen laakiobasaltit, ikä n. 6–17 milj. vuotta). Varsinaisia laakiobasaltteja ei tunneta purkautuneen historiallisella ajalla: Islannin rakopurkaukset (esim. Laki vuosina 1783–1784) ovat purkausmekanismiltaan samankaltaisia, mutta tilavuudeltaan ja purkaustiheydeltään verrattaen pienempiä.


title: Laakiobasaltit

text: Laakiobasalttien purkautumisella on ollut suuri vaikutus elämän ja ilmaston kehitykseen läpi maapallon historian, mutta niille ei ole olemassa yksittäistä hyväksyttyä syntymallia: laakiobasalttipurkausten on arveltu liittyvän mm. jättiläismantereen eristämän vaipan yläosan kuumenemiseen, impakteihin sekä vaipan pluumeihin. Muutamia suuria laakiobasalttipurkauksia on seurannut mannerlaatan repeäminen ja uuden valtameren muodostuminen.


title: Laakiobasaltit

text: Monia suuria laakiobasalttipurkaksia on esitetty useiden esihistoriallisten maa- ja merieliöstöjen joukkosukupuuttojen aiheuttajiksi. Laakiobasalttien kanssa samanikäisistä sedimenttikivistä on löydetty fossiililajiston harventumisen lisäksi todisteita myös eloperäisen hiilen määrän vaihteluista, ilmastonmuutoksista sekä merien hapenpuutteesta. Näiden muutosten aiheuttajiksi on epäilty laakiobasalttipurkausten suurissa määrin ilmakehään vapauttamia kasvihuone- ja muita myrkyllisiä kaasuja.


title: Laakiobasaltit

text: Tunnetuimmat joukkosukupuuttoihin yhdistetyistä purkauksista ovat Siperian laakiobasalttipurkaukset, jotka olivat osallisena permi-triaskauden joukkosukupuutossa n. 250 milj. vuotta sitten. Emeishan-laakiobasalttipurkaukset nykyisen Kiinan alueella n. 260 milj. vuotta sitten aiheuttivat mahdollisesti hieman aiemmin permikaudella tapahtuneen Guadalupe-epookin joukkosukupuuton.


title: Laakiobasaltit

text: Muita merkittäviä joukkosukupuuttoihin yhdistettyjä laakiobasaltteja ovat mm. (1) Keski-Atlantin laakiobasaltit (Triaskauden lopun joukkosukupuutto n. 200 milj. vuotta sitten), joiden purkautumista seurasi Atlantin valtameren avautuminen ja joiden jäänteitä löytyy neljältä eri mantereelta (Pohjois- ja Etelä-Amerikka, Eurooppa ja Afrikka), (2) Karoo-Ferrarin laakiobasaltit eteläisessä Afrikassa ja Etelämantereella (jurakauden Toarcian-joukkosukupuutto n. 180 milj. vuotta sitten), (3) Deccan-laakiobasaltit Intiassa (liitukauden lopun joukkosukupuutto n. 66 milj. vuotta sitten; sukupuuton pääsyyllinen kuitenkin todennäköisesti Jukatanin niemimaan asteroiditörmäys) sekä (4) Pohjois-Atlantin laakiobasaltit Britteinsaarilla ja Grönlannissa (paleoseenin lopun joukkosukupuutto n. 55 milj. vuotta sitten).


title: Laakiobasaltit

text: Fanerotsooisen eonin suurimmat mantereiset laakiobasaltit purkautuivat Siperiassa n. 251-249 milj. vuotta sitten. Purkauskeskukset sijaitsivat nykyisen Keski-Siperian tasangolla suurten Ob- ja Lenajokien välissä, maantieteellisen keskuksen sijaitessa noin 500 kilometriä Norilskin kaupungista etelään. Laavavirrat kattoivat kooltaan Euroopan pinta-alaa vastaavan alueen, n. 50°–75° pohjoista leveyttä ja 60°–120° itäistä pituutta, ja kivisulan kokonaistilavuuden on arveltu olleen kahdesta viiteen miljoonaan kuutiokilometriä, joka vastaa n. 100–200-kertaisesti Itämeren vesitilavuutta. Aktiiviseen vaiheeseen liittyi myös pyroklastisia räjähdyspurkauksia, jotka levittivät vulkaanista tuhkaa vielä laavavirtojakin laajemmalle alueelle. Aikojen saatossa vulkaaniset kerrostumat ovat rapautuneet ja kuluneet pois ja alkuperäisistä muodostumista on jäljellä enää vain noin kolmasosa (2 milj. kmalueella).


title: Laakiobasaltit

text: Samaan ajanjaksoon ajoittuu myös monisoluisen elämän historian suurin joukkosukupuutto, jossa yli 90% merieläinlajeista ja yli 70% maaeläinlajeista hävisi maapallolta permikauden lopulla. Siperian laakiobasalttien oliviinikiteiden sisältämissä sulasulkeumissa on havaittu epätavallisen korkeita rikki-, kloori- ja fluoripitoisuuksia. Näiden alkuaineiden rikastumisen suliin on arveltu johtuneen siitä, että laakiobasalttien kantasulat tunkeutuivat myöhäis-proterotsooisiin/kambrikautisiin Tunguskan rikkipitoisiin sedimenttikiviin, joita löydetään laakiobasalttien alapuolelta niitä vanhemmista kerrostumista. Ilmakehään vapautunut hiilidioksidi lämmitti ilmastoa, rikkiyhdisteet muodostivat maaperän köyhdyttäneitä happosateita ja halogeeniyhdisteet ohensivat otsonikerrosta altistaen organismit Auringon ultraviolettisäteilylle. Ilmaston voimakas lämpeneminen on voinut myös vapauttaa metaania syvänmeren metaanihydraattikerrostumista, joka olisi entisestään kiihdyttänyt kasvihuoneilmiötä.


title: Laakiobasaltit

text: Todennäköisimpänä selitysmallina Siperian laakiobasalttipurkauksille pidetään yleisesti epätavallisen kuumaa vaipan nousuvirtausta eli pluumia. Myös maapallon kivikehän romahtamista ja kosmista impaktia on ehdotettu purkausten käynnistäjäksi, joskaan vakuuttavasti todennettua törmäyskraatteria tältä aikakaudelta ei tunneta. Jos impakti tapahtui, se oli luonnollisesti osaltaan tehostamassa joukkosukupuuttoa.


title: Laakiobasaltit

text: Lueteltu laakiobasalttimuodostuman nimi, nykyinen esiintymisalue, päävaiheen ikä (Ma = milj. vuotta sitten) sekä purkautuneen kivisulan tilavuusarvio


title: Laakiobasaltit

text: Mantereiset:


title: Laakiobasaltit

text: Merelliset:


title: Matti Bergström

text: Matti Harri Björn Bergström (17. helmikuuta 1938 Helsinki – 8. lokakuuta 1994 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä, muusikko ja sovittaja. Yhdessä vaimonsa Pirjo Bergströmin kanssa hän oli suomalaisen musiikin monipuolisimpia ja keskeisiä tekijöitä ja taustavaikuttajia 1960-luvulta lähtien.


title: Matti Bergström

text: Bergström soitti muun muassa Cumuluksen ensimmäisillä levyillä ja niiden jälkeen sovitti vaimonsa kanssa Hectorin levyt "Nostalgiasta" "Hectorock I" -albumiin. Bergströmien kädenjälki näkyi laajalti erilaisten artistien levyillä: näitä olivat niin iskelmälaulajat Paula Koivuniemi ja Tuulikki Eloranta kuin oopperalaulaja Matti Salmisen Georg Malmstén -levytyskin. 1970-luvun puolivälin jälkeen he tekivät myös balettimusiikkia ja aloittivat yhteistyön tanssija Jorma Uotisen kanssa. 1980-luvun lopulla he toimivat paikallisradio Etelän äänessä ja pitivät omaa musiikkistudiota.


title: Matti Bergström

text: Matti Bergströmin isä oli pianisti Harry Bergström.


title: Matti Bergström

text:
Matti Bergström on haudattu Malmin hautausmaalle. Haudan osoite on 61-15-188.
Häneltä jäi kaksi tytärtä: Tiina Bergström ja Carita Mäkelä.


title: Ryhmäteatteri

text: Ryhmäteatteri on helsinkiläinen ammattiteatteri, joka on perustettu vuonna 1967. Teatterilla on näyttämö Kalliossa keväästä 2007 alkaen Kino Helsingin entisissä tiloissa Urheilutalossa Helsinginkadun varrella. Ryhmäteatteri luopui pitkäaikaisesta näyttämöstään Pengerkadulla Helsingin Kalliossa kesällä 2014. Lisäksi teatterilla on kesäteatteri Suomenlinnassa. Ryhmäteatteri tuottaa vuosittain kolme ensi-iltaa, yhden kullekin näytäntökaudelle. Teatterin tavoitteena on tuottaa monipuolisia, haasteellisia ja ennakkoluulottomia esityksiä.


title: Ryhmäteatteri

text: Toiminta alkoi Che Guevara -tuotannolla vuonna 1968. Vuonna 1969 syntyi Ryhmäteatteri ry, jonka perustajajäsenet olivat Petra Frey, Riitta-Liisa Helminen, Tiia Louste, Tarja Markus, Hannu Kahakorpi, Irma ja Timo Martinkauppi, Leena Uotila, Henri Kapulainen, Sirkka Hiltunen, Kim Kuusi, Ilkka Vanne ja Taisto-Bertil Orsmaa.


title: Ryhmäteatteri

text: Vuonna 2013 teatterin vakituista henkilökuntaa olivat muun muassa ohjaaja Esa Leskinen sekä näyttelijät Juha Kukkonen, Minna Suuronen ja Robin Svartström.


title: Ryhmäteatteri

text: Aiemmin näyttelijäkuntaan ovat kuuluneet mm. Pertti Sveholm ja Vesa Vierikko. Taiteellisena johtajana Leskisen rinnalla toimi pitkään Mika Myllyaho.


title: Vihreä viini

text: Vihreä viini () on Luoteis-Portugalissa valmistettava viinityyppi. Yleisin ja tunnetuin vihreistä viineistä on valkoviini, mutta Portugalissa valmistetaan myös vihreää puna- ja roséviiniä.


title: Vihreä viini

text: Vihreät viinit ovat maultaan kevyitä, pehmeän happoisia ja usein hieman poreilevia, väriltään hieman keltaiseen tai vihreään vivahtavia. Ne nautitaan nuorina, yleensä noin vuoden ikäisinä ja tarjoillaan erittäin kylminä. Alkoholipitoisuus on alhaisempi kuin viinien yleisesti. Vihreä viini sopii erityisen hyvin salaattien ja muiden kevyiden ruokien kanssa sekä seurustelujuomaksi.


title: Vihreä viini

text: Nimensä vihreä viini on saanut siitä, että rypäleet poimitaan hieman raakoina. Portugalinkielinen nimi, "vinho verde", tarkoittaakin suomeksi sekä vihreää että raakaa viiniä.


title: Vihreä viini

text: Vuodesta 1908 vihreän viinin valmistus on lain nojalla rajoitettu luoteiseen Portugaliin. Viinialue ulottuu Porton kaupungin eteläpuolelta ylös pohjoiseen Minho-jokeen asti. Comissão de Viticultura da Região dos Vinhos Verdes (”Vihreän viinin alueen viinikomissio”) valvoo vihreän viinin tuottamisen alueellisia rajoja, laatuvaatimuksia ja viinin ominaispiirteitä sekä kauppasäädöksiä. Aidon vihreän viinin tunnistaa viinipullon Denominação de Origem -tarrasta.


title: Vihreä viini

text: Vihreän viinin alueella viininviljelyllä on pitkät perinteet. Jo 1100-luvulla viinistä tuli tärkeä alueen vientituote, ja se olikin ensimmäinen Euroopan markkinoille myyty portugalilainen viini.


title: The Stadium Techno Experience

text: The Stadium Techno Experience on saksalaisen dance-yhtye Scooterin yhdeksäs studioalbumi. Albumi julkaistiin 31. maaliskuuta 2003 Saksassa. Albumista on julkaistu myös kahden CD:n erikoispainos.


title: The Stadium Techno Experience

text: CD 1


title: The Stadium Techno Experience

text: CD 2


title: Mamo Wolde

text: Demisse ”Mamo” Wolde (s. 12. kesäkuuta 1932 Diri Jille – 26. toukokuuta 2002 Addis Abeba) oli oromo-heimoon kuulunut etiopialainen juoksija, jonka paras saavutus oli vuoden 1968 Meksikon olympialaisten maratonjuoksun kultamitali.


title: Mamo Wolde

text: Ruuminrakenteeltaan Wolde oli hyvin pieni ja erityisen laiha, ja luonteeltaan ujo. Hän kilpaili jo 1956 Melbournen olympialaisissa Etiopian joukkueessa 4 × 400 metrin viestissä, joka juoksi ajan 3.39,9, sekä 1 500 metrillä, jossa hän jäi omassa alkuerässään viimeiseksi.


title: Mamo Wolde

text: Vuoden 1964 Tokion olympialaisissa Wolde osallistui 10 000 metrille. Hän sinnitteli pitkään kärkiryhmässä ja sijoittui lopputuloksissa neljänneksi.


title: Mamo Wolde

text: Kesän 1968 olympialaisissa Méxicossa Wolde saavutti 10 000 metrillä hopeaa Kenian Naftali Temun takana. Ohut vuoristoilma koitui kympillä monen eurooppalaisen ennakkosuosikin kohtaloksi, ja niin myös maratonilla. Belgialainen Gaston Roelants, joka oli voittanut esikisojen maratonin ajalla 2.19,37,4, juoksi tällä kertaa lähes kymmenen minuuttia hitaamman ajan ollen lopulta vasta yhdestoista. Wolden maanmies, kaksien edellisten olympiamaratonien voittaja Abebe Bikila, kärsi kipeästä polvesta ja vilustumisesta, ja jätti matkan kesken. Wolde juoksi lopulta kilpailun voittoon ajalla


title: Mamo Wolde

text: Wolde saavutti pronssia vielä vuoden 1972 Münchenin olympialaisten maratonilla ollessaan jo 40-vuotias.


title: Mamo Wolde

text: Vuonna 1993 Wolde pidätettiin 127 maanmiehensä kanssa epäiltynä niin sanotun terrorikomitean jäsenenä osallisuudesta kansanmurhaan ja vallankumouskampanjoihin Mengistu Haile Mariamin valtakaudella. Vuoden 2002 alkupuolella alkaneessa oikeudenkäynnissä Wolde tuomittiin kuuden vuoden vankeusrangaistukseen, mutta hänet vapautettiin hänen istuttua vankilassa tätä ennen jo yhdeksän vuotta. Pian tämän jälkeen, 26. toukokuuta 2002, Wolde kuoli sairauteen.


title: Rullain

text: Rullain on paperikonelinjaan kuuluva kone, jolla koneelta tuleva paperiraina rullataan rullalle tai avataan rullalta jatkokäsittelyä tai käyttöä varten.


title: Rullain

text:
Kiinnirullainta käytetään paperirainan käärimiseen suureen konerullaan. Kiinnirullaus hallittavana prosessina on myös vaativa. Säädettäviä parametrejä ovat kireys, viivakuorma rullaussylinteriä vasten sekä rullausmomentti. Lisäksi paperin paksuusprofiilin tulee olla tasainen, koska käytännössä suuri paksuusprofiiliero samassa kohdassa voi käytännössä "räjäyttää" kiinnirullattavan konerullan loppuvaiheessa.
Muut kolme parametriä huonosti viritettynä voivat aiheuttaa niin sanottua kreppirynkkyä, ilmapussia ja muita samanlaisia ongelmia.


title: Rullain

text: Huonosti kiinnirullattu konerulla on lähes mahdotonta ajaa pituusleikkurilla.


title: Rullain

text: Aukirullainta käytetään Off-line konelinjassa, konerullan aukirullaukseen päällystyskoneella, kalanterilla, välirullaimella tai pituusleikkurilla.


title: Panu Tuomi

text: Panu Tuomi (s. 30. kesäkuuta 1968 Tampere) on suomalainen runoilija. Tuomi debytoi runoilijana 1995 kokoelmalla "Iris", ja häneltä on vuoteen 2005 mennessä ilmestynyt kuusi runoteosta kahden vuoden välein. Tuomi opiskeli Tampereen yliopistossa 1991–1995 yleistä kirjallisuutta, filosofiaa ja taidehistoriaa, mutta jättäytyi "Iriksen" ilmestyttyä vapaaksi kirjailijaksi. Tuomi mainitsee hengenheimolaisikseen Eeva-Liisa Mannerin, Anna Ahmatovan, Dylan Thomasin ja Franz Kafkan.


title: Saija Hakola-Tikanoja

text: Saija Hakola-Tikanoja (o. s. Hakola, s. 1961) on suomalainen kiinteistönvälitysalan ammattilainen ja osakas Kahdeksas Päivä -nimisessä yrityksessä.


title: Saija Hakola-Tikanoja

text: Hakola tunnettiin 1980- ja 1990-luvuilla maskeeraajana sekä juontajana. Hän toimi maskeeraajana Spede Pasasen elokuvissa ja tv-sarjoissa vuosina 1984–1999. Hän tuli myös tunnetuksi näyttelijänä pienissä sivurooleissa Speden elokuvissa. "Ihmeidentekijät"- ja "Parhaat vuodet" -sarjoissa Saijalla oli yksi keskeisistä rooleista sairaanhoitaja Suvi Kettusena. Spede Pasasen yllättävän kuoleman jälkeen vuonna 2001 Saijasta tuli Speden Spelien juontaja, mikä oli Speden tyttären Pirre Pasasen toivomus. Vuosina 1992–1995 Saija ja Pirre olivat Speden Spelien pallotytöt, jotka arpoivat numerot kilpailijoille.


title: Pluumi

text: Pluumi on geologiassa Maan vaipassa tapahtuva, vaipan yläpintaa kohti nouseva, ympäristöä kuumemman sitkaan suurpaineisen kiviaineksen jatkuva virtaus tai nouseva muodostelma, valtava "pisara". Pluumi-sanan merkityksestä ei olla yhtä mieltä.


title: Pluumi

text: Laattatektoniikan mukaan Maan sisällä laattoja liikuttava virtaus tapahtuu leveänä vyöhykkeenä. Pluumeilla selitetään pistemäistä ns. kuuman kohdan ("hot spot") toimintaa. Maankuoressa pluumin kohdalla sijaitsevassa kuumassa kohdassa on tyypillisesti toimiva tulivuori. Pluumi voi olla myös maankuoren alla ilman näkyvää vulkaanista toimintaa. Se voi olla laatan keskellä ja myös laattojen reunavyöhykkeellä.


title: Pluumi

text: Pluumien uskotaan osallistuneen laakiopurkauksiin.


title: Pluumi

text: Seismologisilla menetelmillä on Islannin alla havaittu 200 km halkaisijaltaan oleva pluumi, joka ulottuu ainakin 450 km:n syvyyteen. Varsinkin voimakkaiden pluumien oletetaan ulottuvan 2 900 km:n syvyyteen vaipan ja ytimen rajalle.