title: Niš

text:
Niš ("Ниш") on kaupunki Serbiassa. Vuonna 2004 kaupungissa oli 374 300 asukasta. Niš on Nišavan alueen hallinnollinen keskus. Kaupungissa sijaitsee kansainvälinen lentokenttä "Konstantin Veliki Aerodrom" (Konstantinus Suuren lentokenttä). Kaupunki on Konstantinus Suuren syntymäkaupunki.
Antiikin aikana kaupunki tunnettiin nimellä Naissus ja se sijaitsi Daakian provinssissa.


title: Anton Webern

text: Anton Webern (3. joulukuuta 1883, Wien – 15. syyskuuta 1945, Mittersill) oli itävaltalainen säveltäjä. Hän opiskeli sävellystä Arnold Schönbergin johdolla. Tämän ja Alban Bergin kanssa hänet luetaan ns. Toiseen Wienin koulukuntaan.


title: Anton Webern

text: Webern vietti lapsuutensa Wienin lisäksi Grazissa ja Klagenfurtissa. Hän opiskeli pianon- ja sellonsoittoa ja kirjoitti ensimmäiset sävellyksensä ennen vuosisadan vaihdetta. Vuonna 1902 hän aloitti musiikkitieteen opinnot Wienin yliopistossa opettajanaan muun muassa musiikkitieteilijä Guido Adler. Väitöskirjan Webern kirjoitti jo vuonna 1906 alankomaalaisen renessanssisäveltäjän Heinrich Isaacin musiikista.


title: Anton Webern

text:
Schönbergiin Webern tutustui vuonna 1904, ja tästä alkoi tiivis opettaja-oppilas -suhde.
Hän ystävystyi myös Schönbergin toisen oppilaan Alban Bergin kanssa. Vuonna 1908 valmistunut "Passacaglia" oli Webernin sävellysopintojen epävirallinen lopputyö. Hän aloitti teatterikapellimestarin työt turvatakseen toimeentulonsa ja työskenteli muun muassa Bad Ischlissä, Wienissä, Teplitzissä, Danzigissa, Stettinissä ja Prahassa.


title: Anton Webern

text: Webern avioitui helmikuussa 1911 serkkunsa Wilhelmine Mörtlin kanssa. Vuodet 1915–1917 hän palveli armeijassa. Webern asettui kesällä 1918 perheineen Mödlingiin Wienin eteläpuolelle, jossa myös Schönberg noihin aikoihin asui. Webern toimi Wienissä aktiivisesti uuden musiikin puolesta ja auttoi Schönbergiä tämän perustamassa ”Yksityisten musiikkiesitysten yhdistyksessä” ("Verein für Musikalische Privataufführungen"). Hän johti useita orkestereita Wienissä 1920-luvulla ja työskenteli wieniläiselle Universal Editionille, josta tuli vuonna 1921 hänen sävellystensä kustantaja. Webern tutustui vuonna 1926 runoilija-maalari Hildegard Joneen. Heidän ystävyytensä lujittui, ja Webern sävelsi siitä lähtien kaikki lauluteoksensa Jonen teksteihin.


title: Anton Webern

text: Kansallissosialismin nousu vaikutti myös Webernin asemaan: hänen musiikkinsa (kuten esimerkiksi toisen Wienin koulukunnan musiikki ylipäänsä) julistettiin kulttuuribolshevismiksi ja rappiotaiteeksi vuonna 1938. Sodan loppuaikoina 1945 Webern muutti Wilhelminen kanssa tyttärensä luo Mittersilliin lähelle Salzburgia. Samana vuonna 15. syyskuuta, neljä kuukautta saksalaisten antauduttua yhdysvaltalaissotilas ampui hänet vahingossa.


title: Anton Webern

text: Webernin teokset jaetaan usein kolmeen osaan. Varhaistuotanto (opukset 1–11), joista mainittakoon Passacaglia op. 1, jossa on vielä tonaalisia piirteitä ja Kuusi bagatellia jousikvartetille op. 9, vokaaliteokset (opukset 12–19), jotka olivat ratkaisu ilmaisun tiivistymiseen, sekä myöhäistuotanto (opukset 20–31), jotka noudattavat tiukkaa dodekafoniaa. Hänen teostensa kokonaiskesto vastaa yhtä Richard Wagnerin oopperaa, mikä kertoo hänen tiiviistä ilmaisustaan.


title: Anton Webern

text: 1950-luvulla hänen musiikkinsa löydettiin uudelleen, kun hänestä tuli Darmstadtin koulukunnan esikuva.


title: Avaruusboltsit

text: Avaruusboltsit on 24. heinäkuuta 1987 julkaistu yhdysvaltalainen komediaelokuva, jonka on käsikirjoittanut, ohjannut ja tuottanut Mel Brooks. Elokuvan pääosissa ovat Bill Pullman, John Candy, Daphne Zuniga, Rick Moranis, Mel Brooks, Lorene Yarnell, Joan Rivers ja George Wyners. Suomessa "Avaruusboltsien" ensi-ilta oli 18. joulukuuta 1987.


title: Avaruusboltsit

text: "Avaruusboltsit" parodioi enimmäkseen "Tähtien sotaa", mutta irvailee myös muiden muassa "Indiana Jonesille", "Star Trekille", "Ihmemaa Ozille", "Apinoiden planeetalle", "Taisteluplaneetta Galacticalle", "Alienille", "Kwai-joen sillalle", "" ja "Rambolle". Elokuva parodioi myös useita 1980-luvun ilmiöitä, kuten pikaruokaa ja toimintafiguureja. Elokuvan erikoistehosteet teki Industrial Light & Magic, joka kehitti myös "Tähtien sodan" erikoistehosteet.


title: Avaruusboltsit

text: Vuonna 2004 Mel Brooks kertoi suunnittelevansa "Avaruusboltseille" jatko-osaa. Jatko-osasta tuli samanniminen animaatiosarja, joka sai ensiesityksensä syyskuussa 2008, Suomessa syyskuussa 2011.


title: Avaruusboltsit

text: Planeetta Avaruusboltsin ilkeät johtajat ovat typerästi tuhlanneet kotiplaneettansa ilmakehän happivarat olemattomiin. Avaruusboltsin presidentti Skroob (anagrammi Mel Brooksin sukunimestä) lähettää Darth Vaderia parodioivan Lordi Kypärän ja eversti Sandurzin varastamaan Druidia-planeetan ilmakehän. Lordi Kypärä kaappaa prinsessa Vespan ja kiristää Druidian kuningasta Rolandia luovuttamaan planeetan ilmakehän avaruuboltseille. Mikäli kuningas Roland ei suostu Kypärän vaatimuksiin, Vespa joutuu plastiikkakirurgi Ville Välskärin, jonka tarkoitus antaa prinsessalle takaisin tämän vanha nenä, kidutettavaksi.


title: Avaruusboltsit

text: Kuningas Roland pyytää lentävällä asuntoautolla liikkuvia palkkionmetsästäjiä, Lone Starria ja Barfia (), pelastamaan prinsessa Vespan, jotta prinsessa voisi mennä naimisiin prinssi Valiumin kanssa. Lone Starr on veloissa gangsteri Pizza the Huttille, joten hän suostuu pelastamaan prinsessan, mikäli Roland luovuttaa hänelle suuren rahasumman (1 000 000 avaruustaalaa). Roland suostuu, ja Lone Starr ja Barf pelastavat prinsessan. Lone Starrin avaruusalus kuitenkin vaurioituu, ja päähenkilöt joutuvat Tatooinea muistuttavalle aavikkoplaneetalle. He kohtaavat Yodaa muistuttavan viisaan avaruusolennon, Yogurtin, joka opettaa Lone Starria käyttämään ”fjonga”-nimistä (myöhemmissä käännöksissä soinnutettu ”voiman” kanssa ”soimaksi” tai ”schwoimaksi”) salaperäistä voimaa (alkuperäisessä englanninkielisessä elokuvassa ”Schwartz”).


title: Avaruusboltsit

text: Kypärä ja eversti Sandurz kaappaavat Vespan uudelleen, ja Lone Starr ja Barf saapuvat planeetta Avaruuboltsille pelastamaan prinsessan. Pelastustehtävä onnistuu, ja päähahmot pakenevat Avaruuboltsilta. Samaan aikaan presidentti Skroob, Lordi Kypärä ja eversti Sandurz yrittävät imeä Druidian ilmakehän, mutta Lone Starrin ansiosta konnien suunnitelma epäonnistuu. Lone Starr soluttautuu Kypärän avaruusalukselle ja yrittää kytkeä sen itsetuhojärjestelmän, mutta joutuu valosapelitaisteluun Lordi Kypärää vastaan. Lone Starr voittaa vastustajansa, ja itsetuhojärjestelmä kytkeytyy päälle. Lone Starr pakenee ja Kypärän avaruusalus räjähtää kappaleiksi.


title: Avaruusboltsit

text: Yogurt paljastaa Lone Starrille, että tämä on prinssi ja voi mennä Vespan kanssa naimisiin. Lone Starr ja Vespa menevät naimisiin, mutta presidentti Skroob, Lordi Kypärä ja eversti Sandurz joutuvat apinoiden planeetalle.


title: Avaruusboltsit

text: Elokuvassa viljellään runsaasti viittauksia muihin tieteiselokuviin: mm. "Tähtien sodassa" esiintyneen "Millennium Falcon" -avaruusaluksen voi nähdä avaruuskuppilan pysäköintialueella. Miestä, jonka vatsan läpi tunkeutuu avaruushirviö, esittää John Hurt. John Hurtin esittämä hahmo kuoli samalla tavalla tieteiselokuvassa "Alien – kahdeksas matkustaja". Avaruusboltsien aluksen jäänteet rysähtävät planeetalle, jossa asustaa apinoita, viittaus Apinoiden planeetta-elokuvan loppukohtaukseen.


title: Avaruusboltsit

text:
Elokuvan keskeinen vitsi, jota ei pysty kääntämään kunnolla, liittyy Tähtien sota-elokuvien teemaan voima ("Force").
Avaruusboltseissa kyseinen teema on ”Schwarz”, joka ääntyy melkein samalla tavalla. Vitsi on mahdoton kääntää. Saksaksi ”schwarz” tarkoittaa mustaa; elokuvan suomennoksessa käytetään slangisanaa "fjonga". Mel Brooks, joka on juutalainen, lienee käyttänyt sanaa myös jiddišin merkityksessä ”huono onni”.


title: Avaruusboltsit

text:
Prinsessa Vespa on ”Druish princess”, satiiri termistä ”Jewish princess” – pilalle hemmoteltu, materialistinen ylemmän
keskiluokan yhdysvaltalainen juutalaistyttö, joka on unohtanut työväenluokkaiset juurensa.


title: Avaruusboltsit

text: Eversti Sandurz on parodia eversti Sandersista, Kentucky Fried Chicken -pikaruokaketjun perustajasta. Elokuvassa on lisäksi jatkuvana vitsinä viittaukset siihen itseensä. Hahmot päätyvät esimerkiksi Avaruusboltsit-elokuvan oheiskrääsää myyvään puotiin, ja elokuvan antagonistit saavat käsiinsä elokuvan videokasetin. Vatsasta tullut pikku alien esittää laulun "Hello! Ma Baby", parodia Tanssivan Sammakon esityksestä Looney Tunes -piirretyssä "One Froggy Evening".


title: Alois (prinssi)

text: Alois eli Hänen Korkeutensa prinssi Alois Philipp Maria von und zu Liechtenstein (s. 11. kesäkuuta 1968 Zürichissä) on Liechtensteinin ruhtinaan Hans Adam II:n ja ruhtinatar Marien vanhin poika ja siten maan kruununperijä. Hän on toiminut isänsä sijaishallitsijana vuodesta 2004.


title: Alois (prinssi)

text: Alois aloitti koulunkäynnin isänsä tavoin Vaduzissa Vaduz-Ebenholzin peruskoulussa, josta siirtyi Liechtensteinin lukioon 1979–1987 kirjallisuushistoriaan painottaen. Lukion jälkeen hän oli sotilaskoulutuksessa Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja palveli brittiarmeijassa puoli vuotta, ja sen jälkeen lokakuussa 1988 siirtyi Salzburgin yliopistoon opiskelemaan lakia. Hän päätti yliopistossa opiskelun 1993 maisterintutkinnon suoritettuaan, minkä jälkeen hän meni töihin lontoolaiseen tilintarkastusfirmaan. Hän palasi kotimaahansa Liechtensteiniin 1996 valmistautumaan tulevaan ruhtinuuteensa.


title: Alois (prinssi)

text: 3. heinäkuuta 1993 prinssi Alois meni naimisiin baijerilaisen herttuatar Sophien kanssa. Parilla on neljä lasta:


title: Arnold Schönberg

text: Arnold Franz Walter Schönberg (13. syyskuuta 1874 Wien, itävalta – 13. heinäkuuta 1951 Los Angeles, Yhdysvallat) oli itävaltalainen taidemusiikin säveltäjä. Hänen varhaisimmissa teoksissaan oli vaikutteita romantiikan musiikista, mutta hänestä tuli pian atonaalisuuden pioneeri. Schönberg kehitti 1910–1920-luvuilla 12-säveljärjestelmän, josta sittemmin kehittyi sarjallisuus. Schönberg muutti 1933 Yhdysvaltoihin Los Angelesiin, missä hän kuoli 1951.


title: Arnold Schönberg

text: Schönberg syntyi Wienissä juutalaiseen perheeseen. Hän oli kolmilapsisen perheen esikoinen, ja jo kahdeksanvuotiaana hän sävelsi ja soitti viulua. Hän oli säveltäjänä pitkälti itseoppinut. Schönbergin isä kuoli 1890, jolloin Schönberg joutui lopettamaan koulunkäynnin, ja hän ryhtyi pankkivirkailijaksi. Musiikki sai kuitenkin tärkeämmän aseman nuoren Schönbergin elämässä. Hän liittyi vuonna 1893 Polyhymnia-amatööriorkesterin sellistiksi ja tutustui sen johtajaan Alexander von Zemlinskyyn, josta tuli hänen läheinen ystävänsä ja opettajansa.


title: Arnold Schönberg

text: Pankki, jossa Schönberg työskenteli, meni konkurssiin 1895 ja Schönbergin kiinnostus musiikkiin vahvistui. Hän orkestroi ja teki pianosovituksia muiden säveltäjien teoksista. Schönbergin ensimmäinen julkinen teos, "jousikvartetto D-duuri", valmistui kesällä 1897, ja se sai huomiota Wienin musiikkipiireissä. Vuoden 1899 jousisekstetto "Verklärte Nacht" ('Kirkastunut yö') antoi jo viitteitä Schönbergin sävelkielen modernisoitumisesta: Wiener Tonkünstlerverein ei suostunut aluksi esittämään teosta, ja yhdistys kantaesitti sävellyksen vasta vuonna 1902, jolloin se sai ristiriitaisen vastaanoton.


title: Arnold Schönberg

text: Schönberg avioitui Zemlinskyn sisaren Mathilden kanssa 1901, ja pariskunta muutti Berliiniin. Siellä Schönberg aloitti sävellyksenopettajana Stern-konservatoriossa. Esikoistytär Gertrude syntyi 8. tammikuuta 1902. Kesällä 1903 perhe palasi Wieniin, missä säveltäjä jatkoi opetustyötään: muun muassa Alban Bergistä ja Anton Webernistä tuli hänen oppilaitaan vuonna 1904. Schönberg ystävystyi näihin aikoihin Gustav Mahlerin kanssa, josta tuli hänen musiikillinen ja toisinaan myös taloudellinen tukijansa.


title: Arnold Schönberg

text: 1900-luvun alku oli Schönbergille tuotteliasta aikaa. Tuolloin valmistui monia merkittäviä teoksia, kuten "Gurrelieder" ('Gurre-lauluja'), "Pelleas und Melisande" ('Pelleas ja Melisande'), "Jousikvartetto d-molli" ja "Kamarisinfonia E-duuri". Perheen toinen lapsi Georg syntyi 22. kesäkuuta 1906. Musiikissaan Schönberg vei myöhäisromanttista sävelkieltään yhä pidemmälle. "Jousikvartettoa nro 2 fis-molli" (jousikvartetille ja sopraanoäänelle) vuodelta 1908 on pidetty tonaalisuuden ja atonaalisuuden rajapyykkinä, koska sen finaali on atonaalisesti sävelletty. Teoksen kantaesitys saman vuoden joulukuussa oli skandaali. Samana vuonna Schönbergin elämä oli ajautunut kriisiin: hän oli vaimonsa Mathilden kanssa alkanut ottaa maalaustunteja taidemaalari Richard Gerstliltä. Mathilde rakastui opettajaansa ja muutti asumaan Gerstlin luo. Schönberg anoi Mathildea tulemaan takaisin käyttäen Weberniä puhemiehenään. Mathilde palasikin Schönbergin luo, ja yksin jäänyt Gerstl teki itsemurhan marraskuussa 1908.


title: Arnold Schönberg

text: Henkilökohtaisista kriiseistä huolimatta Schönberg sävelsi ahkerasti. Seuraavana vuonna syntyivät "Das Buch der Hängenden Gärten" ('Riippuvien puutarhojen kirja'), "Erwartung" ('Odotus') sekä hänen ensimmäinen atonaalinen pianoteoksensa, "Drei Klavierstücke" ('Kolme pianokappaletta'). 1910-luvulla hänen taloudellinen tilanteensa kävi tukalaksi. Samoihin aikoihin hän joutui luopumaan opetustoimestaan juutalaisuustaustansa vuoksi; hän oli tosin kääntynyt luterilaiseksi vuonna 1898). Syksyllä 1911 perhe muutti Berliiniin. Seuraavana vuonna syntyi puhelaulu-tekniikkaa ("Sprachstimme") hyödyntänyt Albert Giraudin runoihin perustunut sävellys "Pierrot Lunaire", ja siitä tuli yksi Schönbergin esitetyimmistä teoksista. Ensimmäinen merkittävä atonaalinen orkesteriteos, "Viisi orkesterikappaletta", kantaesitettiin syksyllä Lontoossa.


title: Arnold Schönberg

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana monet Schönbergin oppilaista kutsuttiin palvelukseen, ja perhe palasi jälleen kesällä 1915 Wieniin. Schönberg joutui saman vuoden joulukuussa palvelukseen Itävallan armeijaan, mutta heikon terveyden vuoksi hänet vapautettiin palveluksesta lokakuussa 1916. Sodan loputtua Schönberg perusti "Verein für Musikalische Privataufführungen" (Yksityisten musiikkiesityksen yhdistys), joka otti esittääkseen muun muassa Webernin ja Bergin teoksia.


title: Arnold Schönberg

text: Sävellystyön suhteen Schönberg eli suvantovaihetta. Anekdootin mukaan hän heinäkuussa 1921 totesi oppilaalleen Joser Ruferille: "Olen tänään tehnyt keksinnön, joka takaa saksalaiselle musiikille ylivallan seuraavaksi sadaksi vuodeksi". Kyse oli dodekafoniasta, jota Schönberg käytti ensi kerran silloin vielä sävellysvaiheessa olleessa "Viidessä pianokappaleessa". Schönbergin vaimo Mathilde kuoli lokakuussa 1923, mutta jo seuraavana vuonna hän meni naimisiin Gertrud Kolischin kanssa. Perhe muutti Berliiniin 1926, ja Schönberg otti vastaan hänelle tarjotun Berliinin musiikkikorkeakoulun sävellyksen professorin toimen. Berliissä syntyivät muun muassa "Variationen für Orchester" ('Orkesterimuunnelmat') ja ooppera "Moses und Aron" ('Mooses ja Aaron').


title: Arnold Schönberg

text: Antisemitismi oli vähitellen saanut ideologiana jalansijaa Saksassa, ja kansallissosialistien noustua valtaan vuonna 1933 Schönbergit muuttivat heti samana vuonna ensin Ranskaan ja sieltä myöhemmin Yhdysvaltoihin, minne he saapuivat lokakuussa 1933.


title: Arnold Schönberg

text: Schönbergin Yhdysvalloissa vietettyjen vuosien aikana valmistuivat muun muassa "neljäs jousikvartetto", "viulukonsertto" sekä "toinen kamarisinfonia". Schönberg sävelsi dodekafonisen musiikin rinnalla tyylillisesti myös tonaalisempia teoksia. Hän asettui asumaan Los Angelesiin, jonne monet natsismia paenneet taiteilijat olivat muuttaneet. Hän sai Yhdysvaltain kansalaisuuden 1941. Schönbergin terveys järkkyi toisen maailmansodan loppuvuosina, ja elokuussa 1946 hän sai vakavan sydänkohtauksen. Schönberg kuoli 13. heinäkuuta 1951 Los Angelesissa.


title: Maximinus Daia

text: Gaius Valerius Galerius Maximinus (20. marraskuuta 270? – heinäkuu/elokuu 313) oli Rooman keisari 1. toukokuuta 305 – 313. Hän oli alkujaan illyrialainen paimen nimeltä Daia. Maximinuksen eno oli keisari Galerius.


title: Maximinus Daia

text: Maximinus Daia oli alkujaan paimen, mutta hän pestautui armeijaan ja eteni nopeasti urallaan. Hänen enonsa Galerius nousi vuonna 293 keisari Diocletianuksen apukeisariksi eli caesariksi. Kun Diocletianus ja hänen hallitsijakumppaninsa Maximianus erosivat vuonna 305 nousivat Galerius ja Maximianuksen apukeisari Constantius keisareiksi. Maximinus Daia nimitettiin Galeriuksen caesariksi ja Severus Constantiuksen caesariksi. Maximinus Daia ja Severus ohittivat Maximianuksen pojan Maxentiuksen ja Constantiuksen pojan Konstantinuksen, joita pidettiin luonnollisina seuraajina isilleen. Galerius hallitsi Itä-Roomaa ja Constantius Länsi-Roomaa. Maximinus Daialle Galerius antoi Syyrian ja Egyptin hallittavakseen, ja piti itse Balkanin ja Anatolian tärkeät alueet.


title: Maximinus Daia

text: Vuonna 307 Galerius teki ystävästään Liciniuksesta augustuksen ja Maximinus Daia alkoi vaatia itselleen samaa arvoa. Kun Galerius kuoli vuonna 311 Maximinus Daiasta tuli koko valtakunnan itäosan keisari. Kun Konstantinus ja Licinius liittoutuivat Maximinus Daia teki samoin Italiaa hallitsevan Maxentiuksen kanssa. Vuonna 313 Maximinus Daian ja Liciniuksen välille syttyi sota ja Maximinus Daia koki tappion 30. huhtikuuta Heraclea Pontican lähistöllä. Hän pakeni aluksi Nikomediaan ja myöhemmin Kilikian Tarsukseen, jossa hän kuoli.


title: Botswanalainen musiikki

text: Botswanalainen musiikki on Botswanan ulkopuolella melko tuntematonta. Siellä on silti sekä kansan- että populäärimusiikkia. Botswanalaisessa kansanmusiikissa kuorot ovat hyvin tärkeitä ja ne ovatkin yleisiä koko maassa. Populäärimusiikin yleisin tyylilaji on monen Afrikan valtion tapaan jazz.


title: Maailmanmusiikki

text: Maailmanmusiikki, myös etninen musiikki tai etno, on angloamerikkalaisesta valtavirtamusiikista poikkeavaa musiikkia tai eri maiden kansanmusiikista vaikutteita ottavaa kevyttä musiikkia. Markkinointiterminä käsite luotiin vuonna 1987 sellaiselle länsimaisen rockin, popin ja folkin ulkopuoliselle musiikille, jonka myyntiä luokittelun puuttuminen oli siihen asti vaikeuttanut.


title: Maailmanmusiikki

text: Maailmanmusiikin käsite (engl. "World music") luotiin kesäkuussa 1987 lontoolaisessa Empress of Russia -pubissa. Paikalla olivat muun muassa levy-yhtiön johtaja Roger Armstrong, tuottaja Ben Mandelson, levytuottaja Nick Gold, radiotoimittaja Charlie Gillett, kirjoittaja-tuottaja Joe Boyd ja toimittaja Ian Anderson. He kokoontuivat yhteen keksiäkseen nimen vaikeasti luokiteltavalle ulkomaiselle musiikille, jota ei brittiläisissä levykaupoissa ollut siihen asti voinut myydä omassa hyllyssään. Luokkaan kuului monenlaista vieraskielistä musiikkia, joka ei ollut länsimaista rockia, popia tai folkia. Monet asiakkaat olivat kiinnostuneita tällaisesta musiikista, mutta luokittelun puuttuminen vaikeutti sen löytämistä. Pubiin kokoontunut ryhmä valitsi äänestyksessä tällaiselle musiikille yleisnimen "maailmanmusiikki". Nimityksen katsottiin olevan sellainen, joka ei rajaisi mitään musiikkia ulos, kuten jotkin muut ehdotetut nimet, kuten "maailmanrytmit", "trooppinen" tai "juurimusiikki". Levymerkkien ehdotettiin alkavan käyttää uutta nimitystä kampanjoinnissaan ja luokittelussaan levyjen hyllysijoittelun helpottamiseksi. Ryhmä alkoi hankkia luomalleen käsitteelle julkisuutta ja julkaisi ilmaiskasetin "The World at One", joka esitteli maailmanmusiikkia Britannian suurimman musiikkilehden NME:n lukijoille. Ensimmäisiä maailmanmusiikin alla markkinoituja menestysartisteja olivat israelilainen Ofra Haza ja espanjalais-ranskalainen Gipsy Kings.


title: Maailmanmusiikki

text: Moni tunnettu länsimainen huippumuusikko teki ei-länsimaista musiikkia tunnetuksi jo ennen 1980-luvun loppua. The Beatlesin kitaristi George Harrison esitteli 1960-luvun lopulla länsimaisen musiikin yleisölle intialaisen sitarinsoittajan Ravi Shankarin. Peter Gabriel perusti World of Music, Arts and Dance (WOMAD) -festivaalin 1982. Merkittävä brittiläinen radio-DJ John Peel esitteli ohjelmissaan usein kansainvälistä musiikkia 1960-luvulta alkaen. Paul Simonin "Graceland" (1986) oli merkittävä ja hyvin menestynyt afrikkalaista musiikkia esille tuonut albumi.


title: Maailmanmusiikki

text: Suomalaisia kansanmusiikkitapahtumia, joissa maailmanmusiikki on esillä tärkeänä teemana:


title: Nuorempi dryas

text: Nuorempi dryaskausi oli viime jääkauden loppuvaiheen aikainen kylmä jakso, joka alkoi noin 12800 kalenterivuotta sitten. Ilmasto viileni tuolloin melko nopeasti. Jääkausi palasi laajoille alueille. Kun mannerjää alkoi vetäytyä, Suomeen syntyivät Salpausselät vetäytyvän mannerjään reunan pysähtyessä useaan otteeseen miltei paikalleen.


title: Nuorempi dryas

text: Pohjois-Euroopassa lapinvuokon ("Dryas octopetala") luonnehtima arotundrakasvillisuus valtasi laajoilla alueilla alaa metsiltä. Kun tämän kasvillisuusvyöhykkeen eteläraja oli aiemmin Belgiassa, se oli nyt Keski-Ranskassa. Lössimuodostumia alkoi taas kehittyä. Mammutti palasi Baltiaan.


title: Nuorempi dryas

text: Jonkin ajan kuluttua kylmenemisestä Euroopan ilmasto myös muuttui kuivemmaksi, ehkä tuulten suunnan muutosten takia. Kuivuus hävitti metsiä muun muassa Italiasta. Kuivuus ulottui Levanttiin, minkä takia ehkä ihmiset ryhtyivät siellä viljelemään maata.


title: Nuorempi dryas

text: Kesät viilenivät nimenomaan pohjoisessa, Atlantin lähellä ainakin 6 C ja Pohjois-Euroopassa 2-3 °C. Mutta jotkut tropiikin alueet hieman lämpenivätkin.


title: Nuorempi dryas

text:
Nuoremman dryaskauden aiheuttavana tekijänä pidetään yleensä sitä, että Pohjois-Atlanttiin tuli jostain äkkiä paljon makeaa vettä. Makea vesi salpasi lämpöä kuljettavan Golf-virran ja termohaliinikierron. Makean veden lähde liittyi jollain tavoin nykyisen Kanadan yllä olleeseen valtavaan Laurentiden jääkilpeen, joka oli tuolloin sulamassa. Makean veden lähteestä kiistellään. Se saattoi olla tyhjenevä Agassiz-jääjärvi, jonka Laurentiden jääkilpi oli padonnut. Usein väitetty makean veden lähde on mereen romahtava tai sulava Laurentiden jääkilpi. Erään näkemyksen mukaan Laurentiden jääkilven sulaminen muutti matalapaineiden kulkusuuntaa niin, että matalapaineet toivat sateineen makeaa vettä yhä pohjoisemmaksi. Jotkut ovat väittäneet kylmenemisen syyksi tulivuorenpurkausta tai asteroidi-iskua.
Kylmä kausi kesti noin 1 300 vuotta.


title: Nuorempi dryas

text: Dryaskausi päättyi ilmaston äkilliseen lämpenemiseen noin 11 600 vuotta sitten, kun Golfvirta käynnistyi uudestaan. Dryaskautta seurasi alkavan holoseenikauden preboreaalinen ilmasto.


title: Nuorempi dryas

text: Eri kielissä ja lähteissä käytetään kaudesta erilaisia nimityksiä ja lyhenteitäEnnen nuorempaa dryaskautta vallitsi melko lämmin Alleröd-kausi.


title: Nuorempi dryas

text: Jääkairausnäytteiden mukaan lämpötila putosi epätasaisesti noin 150 vuoden aikana 12 850–12 700 vuotta sitten neljässä portaassa. Enin kylmeneminen lienee tapahtunut muutamassa kymmenessä vuodessa, mutta oli ehkä nopeampikin. Kylmeneminen noin 12 800-12600 kalenterivuotta sitten näkyy eri alueiden lämpötiloissa selvästi.


title: Nuorempi dryas

text:
Viileneminen oli niin nopeaa ja laajaa, ettei vastaavaa ole koettu sen jälkeen. Se tuntui eniten Atlantin merialueitten rannikoilla ja yleisemmin pohjoisella pallonpuoliskolla.
Lumiraja siirtyi alemmaksi monin paikoin. Tundra levisi laajoille alueille varsinkin Etelä-Skandinaviassa.


title: Nuorempi dryas

text: Nimenomaan talvet kylmenivät, kesälämpötilan lasku oli hillitympää. Dryaskaudella talvilämpötila laski erityisen paljon pohjoisessa Keski-Euroopassa ja Skandinaviassa, jossa tammikuun keskilämpötila putosi laajoilla alueilla ainakin 10 °C. Monilla alueilla Euraasiassa talvet kylmenivät ainakin 5 °C. Pohjoisessa keski-Euroopassa kesät viilenivät yleensä 2-3 °C.


title: Nuorempi dryas

text: Lämpötila ei silti laskenut joka puolella maailmaa. uuden Seelannin jäätiköt jatkoivat vetäytymistään. Tropiikissa tapahtui joillain alueilla jopa hienoista lämpenemistä. Etelämantereella lämpötila nousi hitaasti nuoremman dryaskauden ajan, koska lämmön siietyminen etelästä pohjoiseen väheni. Pohjoisen monsuuni heikkeni. Hiilidioksidin määrä ilmakehässä jatkoi nuoremmalla dryaskaudellakin nousuaan. Ilmakehän metaanin määrä laski huomattavasti nuoremmala dryaskaudella. Grönlannin kairausnäytteiden pölymäärä kasvoi, samoin kalsiumin määrä.


title: Nuorempi dryas

text: Grönlanti oli nuoremmalla dryaskaudella 15 °C nykyistä kylmempi. Jääkauden kylmimpänä kautena nimittäin Grönlannin lämpötila laski 20 °C. Englannissa lämpötila laski 5 °C, Skandinavian eteläosassa ja Luoteis-Saksassa 4–5 °C ja suurimmassa osassa Eurooppaa vuoden keskilämpötila putosi 4–6 °C. Skotlannin kesälämpötila oli 9 °C alempi kuin nyt.. Norjanmerellä, Pohjois-Atlantilla ja Pohjois-Euraasiassa lämpötila laski 10–12 °C. Kanadassa lämpötila laski ainakin 5 °C, jopa 6–20 °C ja Uudessa Englannissa 3–4 °C.


title: Nuorempi dryas

text: Alankomaiden heinäkuun keskilämpötila oli dryaskauden kylmimmällä kaudella 10 950–10 550 radiohiilivuotta sitten noin 12,5 ja tammikuun keskilämpötila -20 astetta, ja vuoden keskilämpötila -4 astetta. Tämä tarkoittaa sen olleen ikiroudan vyöhykkeellä ja puurajaa vastaava. Vuoden keskilämpötila on noin -1 °C.


title: Nuorempi dryas

text: Jatkuva ikirouta ulottui Etelä-Englantiin ja epäjatkuva Pohjois-Ranskaan.


title: Nuorempi dryas

text: Merijään talvinen reuna oli Etelä-Englannin tasalla. Suihkuvirtaus ja matalapaineet kulkivat suunnilleen tätä reunaa pitkin, ja Pohjois-Saksan sisämaahan syntyi länsituulen aiheuttamina dyynejä. Mutta kesällä sula alue ulottui Norjan rannikolle..


title: Nuorempi dryas

text: Vaikka lämpötila viileni, kausi oli alussa hyvin kostea, mutta ilmasto kuivui ajan myötä. Eniten kasvillisuuden muutoksia aiheutti kuivuus, eikä nuorempi dryaskausi ollut keskimäärin niin kylmä kuin sen kylmimmistä kausista voisi luulla. On epäilty, että nuoremman dryaskauden ilmastomuutokset olisivat aiheuttaneet maanviljelyn synnyn Natuf-kulttuurissa.


title: Nuorempi dryas

text: Jääkauden aikoina laaja osa Euroopasta oli puutonta, mutta lämmin Bölling-Alleröd-kausi muutti tilanteen. Peura hävisi Belgiasta, ja aro metsä valtasi alaa Pohjois-Saksassa ja Tanskassa. Ennen dryaskautta metsä oli ehtinyt edetä idässä melkein Äänisen eteläosiin, ja lännessä Keski-Hollantiin, mistä alkoi Skooneen asti ulottuva aro.


title: Nuorempi dryas

text: Dryaskaudella ilmasto kylmeni ja kuivui niin, että tundran ja aron raja eteni 45–46,5° pohjoisten leveysasteiden väliin Keski-Ranskan ja Alppien tienoille. Arotundra ulottui dryaskaudella Keski-Ranskaan ylängön etelälaidalle 45 leveysasteelle ja Alppien pohjoispuolelle noin 47 leveysasteelle, Dneprin mutkaan Dnepropetrovskiin ja Kaspianmeren pohjoispuolella 47,5 leveysasteelle. Metsää oli vasta Keski-Italiassa. Skandinaviassa metsä korvautui dryaskaudella tundralla. Irlannin ylämailla oli pieni jäätikkö ja jäätä oli Penniineillä. Alpeilla ja Suomesta itään oli polaariaavikkoa. Jäätikkö oli Vätternin keskiosan kohdalla eteläisessä Keski-Ruotsissa. Ikirouta ulottui noin 54 leveysasteelle, Pohjois-Irlantiin ja Etelä-Tanskaan, -8 °C heinäkuun keskilämpötilalla, ja epäjatkuva ikirouta noin 50 leveysasteelle eli Belgian eteläosiin ja pohjoisimpaan Ranskaan.


title: Nuorempi dryas

text: Kylmä arokasvillisuus ja peura palasivat Belgiaan, mutta peuraa ei enää tavattu Etelä-Saksassa kuten aiemmin jääkaudella. Dryaskautta luonnehti jäätikön ulkopuolisilla kuivilla mailla lapinvuokko, kääpiöpaju ja hapro ("Oxyria digyna") ja myös marunat ("Artemisia") ja "Ephedra" ja typpiköyhyyden takia kurjenherneet ("Astragalus").. Baltiaan levis kuivilla alueilla tyypillinen päivännoutoa "Helianthemum nummularum"ia. Virossa kasvoi maruna, savikka, vaivaiskoivu. Marunaa ("Artemisia") oli Etelä-Virossa 27-78%, Pohjois-Virossa yleensä yli 70%, saroja 30-45%, heiniä 20%, vaivaiskoivua 20-25%.


title: Nuorempi dryas

text: Alleröd-kaudella poissa ollut mammutti palasi Eestiin ja Latviaan nuoremmalla dryskaudella ympäristöön, missä hajanaisia kuusia kasvoi kylmällä arotundralla.


title: Nuorempi dryas

text: Lounais-Suomesta Tenholasta on löydetty nuorammalta Dryaskaudelta peräsin oleva naalin leukaluu.


title: Nuorempi dryas

text: Dryaskauden jälkeen noin 11500 vuotta sitten hävisivät Viron mammutit ja villipeurat.


title: Nuorempi dryas

text:
Dryaskaudella ihmisasutusta oli laajahkosti noin tuhat kilometriä jään reunasta. Noin 55,5 leveysasteen eteläpuolella olivat Ahrensburgin kulttuuri ja Swidryn kulttuuri. Ahrensburgin kulttuurin peuraa metsästäviä ihmisiä oli Pohjois-Saksassa, Etelä- ja Keski-Tanskassa ja aivan Ruotsin eteläkärjessä. Idempänä Puolassa oli myös peuran metsästyksestä elänyt Swidryn kulttuuri. Dryaskausi hävitti Norjan rannikon asutuksen, mutta pohjoisimman Norjan Komsan kulttuuri säilyi. Noin 12 200 vuotta sitten asui Äänisen itäpuolella ihmisiä Butovon kulttuurin piirissä.. Pohjois-Amerikan Clovisin kulttuuri hävisi kauden alkuun mennessä.
Lähi-idässä ilmasto kuivui huomattavasti nuoremmalla dryaskaudella. Tällöin elettiin Natuf-kautta ja epipaleoliittisen kauden loppua. Asutus muuttui monilla alueilla vaeltelevammaksi. Tell Abu Hureyrassa, joka oli harvoja tuohon aikaan kasvavia keskuksia, saatettiin viljellä ruista.


title: Nuorempi dryas

text: Alla on lueteltu kulttuureja 13 000–11 000 vuotta sitten:Nuorempaa dryaskautta pidetään useimmiten tyypillisenä jääkauden aikaisena kylmänä jaksona, stadiaalina.


title: Nuorempi dryas

text: Stadiaalien syistä on eri teorioita. Stadiaalin aiheuttaa yleisimmän näkemyksen mukaan mukaan suuri makean veden määrän vapautuminen Pohjois-Atlanttiin. Tämä salpaa Golf-virran. Eri teorioissa makean veden lähde on joko luhistuva tai sulava jäätikkö, tyhjenevä jääjärvi tai matalapaineiden kuljettama sadevesi.


title: Nuorempi dryas

text: Monesti sanotaan, että Kanadan yllä olleesta Laurentian mannerjäätiköstä romahti suuri osa äkkiä mereen kasautuneen jäätikön sisäisen painon takia. Tätä sanotaan Heinrichin tapahtumaksi. Atlanttiin vapautui suuri määrä jäävuoria, joista suli makeaa vettä. Näin syntynyt makean veden pulssi pysäytti pohjoiseen Golfvirran haaran, joka on osa Atlantin termohaliinikiertoa. Toinen sulaveden lähde on voinut olla jäätiköstä suoraan sulanut vesi. Kolmas mahdollinen makean veden lähde on saattanut olla suuren jääjärven tyhjeneminen.


title: Nuorempi dryas

text: Toisen näkemyksen mukaan sulava ja vetäytyvän Laurentiden jääkilven reunan muutos siirsi suihkuvirtausta. Niinpä suihkuvirtausta pitkin kulkevat matalapaineet kulkivat aiempaa pohjoisemmaksi tuoden sadetta ja suolatonta vettä pohjois-Atlantille. Tämä sadevesi lopulta salpasi Golf-virran.


title: Nuorempi dryas

text: Pohjois-Atlantin polaaririntama siirtyi etelään leveysasteelle 45. leveysasteelle, joka on vain 5–10 astetta pohjoiseen jääkauden huipun aikaisesta asemasta. Merijään raja ja merivirtausten polaaririntama siirtyi Islannin seuduilta Pohjois-Espanjan seuduille, mutta ei aivan niin etelään kuin jääkauden kylmimpänä jaksona. Kun Pohjois-Atlantilla oli merijää etelämpänä, se ohjasi kylmän ilman Eurooppaan.. Meren jäätyminen ohjasi lännestä tulevan lämpimän ilmavirtauksen etelämmäs ja viilensi sitä. Kylmentävä vaikutus tuntui tietokonelaskujen mukaan eniten Huippuvuorten ja Islannin välillä, mutta myös Länsi- ja Pohjois-Euroopassa ja lievänä lähes koko pohjoisella pallonpuoliskolla.


title: Nuorempi dryas

text: Länsi-Saksassa näkyy Meerfelder maarin kerrostumissa merkkejä syksy-talvi-kesäajan myrskyisyyden äkillisestä lisääntymisestä ennen vuotta 12679 BP. Tämä on päätelty vetyisotoopeista.


title: Nuorempi dryas

text: Eräs dryaskauden aiheuttava tekijä olisi voinut olla Auringon säteilymäärän muutos. Joidenkin tutkijoiden mukaan Auringon säteilymäärässä tapahtuva pienehkö muutos olisi laukaissut merivirtojen muutoksen, joka olisi viilentänyt ilmastoa voimakkaasti. Merivirtojen suunta olisi muuttunut, merijää levinnyt etelään ja sen mukana kylmän arktisen ilmamassan raja. Monesti puhutaan noin 1500 vuoden jaksosta Auringon aktiivisuudessa.


title: Nuorempi dryas

text: Nuoremman dryaskauden aloittajaksi on myös ehdotettu asteroidin törmäystä johon liittyy muun muassa hiilipitoinen kerrostuma Clovis-kulttuurin löytöpaikoissa. On myös spekuloitu tulivuorenpurkausta, mutta tätä ei kyetä todistamaan.


title: Nuorempi dryas

text: Skandinaviassa ja muualla maailmassa syntyi Nuoremman Dryaskauden aikana moreenimuodostumia.


title: Nuorempi dryas

text: Suomessa Salpausselille syntyi deltoja, sandureita, jäätikköjokikerrostumia, pohjakerrostumia, rantakerrostumia ja päätemoreeneja .


title: Nuorempi dryas

text: Suomessa mannerjäätikön reuna lienee ollut kauden alussa Heinolan tasalla, mutta se eteni takaisin ensimmäiselle Salpausselälle. Salpausselkiä syntyi kaksi noin 15–25 kilometrin välein. 200 vuoden sisään jään reuna pysytteli miltei paikoillaan muutaman kilometrin sisällä.Achim Bauerin ryhmä on tutkinut Saksan länsiosien Meerfelder-järven ("Meerfelder Maar", MFM) kerrostumia. Niissä näkyy kuinka Grönlanti ja Eurooppa kylmenivät 12850 vuotta sitten. Sitten 170 v myöhemmin tuulet muuttivat suuntaansa, ja niinpä Euroopan ilmasto kuivui noin 12690 v sitten. Tällä ajalla Meerfelder-järven sedimenteissä näkyy muutama kylmä vuosi, joiden jälkeen lämpimämpi ilmasto palasi ja kylmä kausi alkoi syksyllä ja talvella 12 679 vuotta sitten. Kasvisto muuttui 20 vuoden viiveellä. Kesälämpötilat eivät laskeneet juurikaan, mutta sää viileni syksyllä, talvella ja keväällä. Ilmakehään levisi Keski-Aasian lössiaroilta enemmän pölyä, niin kuin jääkauden kylminä aikoina.


title: Nuorempi dryas

text: Ns. vanhempi dryaskausi (OD) tai vanha tundrakausi oli nuorempaa dryasta edeltänyt kylmä jakso, joka sijoittui lämpimämpien Bölling- ja Allerødkausien väliin ja kesti 150–300 vuotta. Lauhkean vyöhykkeen puut ja eläimet hävisivät Pohjois-Ranskasta, Ardennien tasanko oli jälleen kerran kuivuuden tai maan routimisen takia joutomaata. Pariisin altaan ihmiset kaikkosivat, asutuksen painopiste siirtyi Morvaniin.


title: Nuorempi dryas

text: Allerödin lopuilla noin 13275-13000 kalenterivuotta sitten hieman ennen nuorempaa dryasta koettiin lyhyehkö kylmä ajanjakso, Allerödin kylmä kausi (IACP "Inter Alleröd Cold period"). Kausi oli kylmempi kuin vanhempi dryas, muttei niin kylmä kuin nuorempi dryas. kausi tunnetaan myös nimellä GI-1b.


title: Nuorempi dryas

text: Nuorempi dryaskausi päättyi asteittaiseen, nopeaan lämpenemiseen noin 11600-11500 vuotta sitten. Pleistoseeniin ajoittuva kylmä nuorempi dryas päättyi noin 70 vuodessa.


title: Nuorempi dryas

text: Jossain määrin on eri tietoja siitä, milloin nuorempi dryas päättyi ja jääkauden jälkeinen lämpimämpi holoseeni alkoi. Eri lähteistä koottujen tietojen mukaan tämä olisi saattanut tapahtua 11900-11200 vuotta sitten, keskimäärin noin 11500 kalenterivuotta sitten.


title: Nuorempi dryas

text: Yleensä ajatellaan Grönlannin näytteiden pohjalta, että kylmä dryaskausi päättyi noin 11 640-11550 kalenterivuotta sitten noin 7 °C:n nopeaan lämpenemiseen suunnilleen 50–75 vuodessa, kolmessa 5 vuoden portaassa. Siirtyminen saattoi viedä alle 20 vuotta pölynäytteiden mukaan. Tällöin Grönlannissa alkoi sataa lunta aiempaa enemmän. Novaja Zemljan viimeinen jään eteneminen on ajoitettu aikaan 10550+-160 BP ja Jamalin niemimaan eteläosien turva alkoi syntyä 10 700 BP. Taimyrin niemimaan itäosissa puuraja siirtyi 10 500 BP 600 km pohjoiseen. Keski-Siperiassa napapiirin seuduilla syntyivät viimeiset jääkartiot 11650+-90 BP.


title: Nuorempi dryas

text: Saksassa Hollzmaar-järvestä tehtyjen tutkimusten mukaan angervot yleistyivät 11608 vuotta sitten. Puiden siitepölyt yleistyivät Saksassa nopeasti 11590-11522 vuotta sitten. Puolassa tehtyjen Gosciaz-järven kerrostumista tutkimusten mukaan ensimmäiset merkit lämpenemisestä olivat noin 11580 kalenterivuotta sitten. Tämän mukaan kylmän pleistoseenin ja lämpenevän preboreaalin raja oli noin 11530-11460 vuotta sitten ja kesti noin 70-80 vuotta. Ensimmäiset merkit ilmaston lämpenemisestä olivat 11580 vuotta sitten. 11550 vuotta sitten satoi talvella enemmän, kesällä vähemmän 30 vuoden ajan. Ennen varsinaista suurta lämpenemistä oli kostea lyhyt kausi noin 11525 vuotta sitten. Nopea lämpeneminen alkoi noin 11520 vuotta sitten, kun talvet lämpenivät ja kostuivat, mutta kesät kuivuivat. Alun kosteuden jälkeen kuivui pian uudelleen. Erityisen nopea hyppäys tapahtui noin 11510 vuotta sitten, mutta haapa, korte ja agervo yleistyivät. Heinämäiset kasvit yleistyivät jo 11550 vuotta sitten. Toisessa n. 11500-11460 vuotta sitten olleessa nopeassa lämpenemisvaiheessa myös kesät lämpenivät ja ilmasto kostui. Varsinaisen preboreaalin alussa moin 11460-11390 vuotta sitten oli melko lämmintä ja kuivaa, ja tämän jälkeen lämmintä ja kosteaa. Ehkä jääjärven tyhjenemisen luoman merivirtamuutoksen aiheuttama Preboreaalin kylmä heilahdus noin 11400-11250 vuotta sitten kylmensi ja kuivatti ilmastoa vielä hetkeksi.


title: Nuorempi dryas

text: Saman suuntaisia ajoituksia antavat myös muita järvistä tehdyt tutkimukset. Gerzenseessä nopein lämpeneminen tapahtui 11526-11501 vuotta sitten.


title: Nuorempi dryas

text: On väitetty, että koko lämpeneminen olisi tapahtunut muutamassa vuodessa, ja nopean lämpenemisen uskotaan olleen paikallista. Monissa kohdin vuoden keskilämpötila nousi melko nopeasti 5 °C. Koko maapallon alueella lämpötilan nousu lienee ollut hitaampaa. Tällöin jääkauden ankarat ilmasto-olot päättyivät, mutta jää pysyi Suomessa vielä ainakin 1 000 vuotta.


title: Nuorempi dryas

text: Nuorempaan dryaskauteen liittyy yhä arvoituksia. Etelä-Amerikka jäähtyi ensin 550 vuotta (400–700 vuotta) ennen muun maailman jäähtymistä. Tätä jäähtymistä kutsutaan nimellä HMCR, Huelmo/Mascardi Cold Reversal. HMCR päättyi samaan aikaan kuin nuorempi dryas. Silti tämän jakson ajoituksessa on vaikeuksia. Sen oletetaan olleen 14 000–14 700. Pohjois-Atlantin merivirtojen muutokseen nojaava teoria ei selitä, miksi Etelä-Amerikka jäähtyi ensin HMCR-tapahtumassa.


title: Nuorempi dryas

text: Dryaskaudella oli ilmastossa vaihtelua ja havaitaan muun muassa 500 vuoden jaksollisuutta ja kylmyyshuippuja 11 810, 12 220 ja 12 640 vuotta sitten. Jääkairausnäytteistä saatuja vuosilukuja:


title: Balalaikka

text: Balalaikka () on Venäjältä peräisin oleva kielisoitin. Sen kaikukoppa on kolmionmuotoinen ja siinä on tavallisesti kolme tai kuusi kieltä. Sitä käytetään lähinnä venäläisessä kansanmusiikissa. Balalaikkoja tehdään eri kokoisina. Nykyisin käytössä ovat korkeimmasta matalimpaan piccolobalalaikka, primabalalaikka, secondobalalaikka, alttobalalaikka, bassobalalaikka ja kontrabassobalalaikka. Yleisin on primabalalaikka, jonka kielet viritetään sävelille e-e-a eli kaksi alinta kieltä ovat samassa vireessä. Balalaikkaa soitetaan joko sormin tai plektralla.


title: Balalaikka

text: Balalaikkaa soitetaan monesti eräänlaisissa balalaikkaorkestereissa, joihin kuuluu useita erilaisia balalaikkoja. Balalaikkaorkesterien historia juontaa juurensa 1880-luvulle, jolloin venäläinen Vasili Andrejev esitteli balalaikkasoitinyhtyeen Pietarissa. Vuonna 1897 Andrejev perusti balalaikoista, domrista ja gusleista koostuvan orkesterin. Siitä lähtien on ollut olemassa balalaikkaorkestereja, jotka soittavat sekä kansan- että taidemusiikkia.


title: Balalaikka

text: Eduard Tubin sävelsi balalaikalle konserton.


title: Balalaikka

text: Tunnetuimpia suomalaisia balalaikansoittajia on ollut venäläissyntyinen Ivan Putilin. Helsingissä toimii vuonna 1910 perustettu Helsingin balalaikkaorkesteri, joka soittaa alkuperäisillä venäläisillä kansansoittimilla venäläistä kansanmusiikkia, romansseja sekä viihde- ja klassista musiikkia sekä antaa alan koulutusta.


title: Balalaikka

text: Suomalaisen laulaja-lauluntekijä Litku Klemetin instrumentti on balalaikka.


title: D-A-D

text: D-A-D on tanskalainen rock-yhtye, joka perustettiin vuonna 1982. Ensimmäinen albumi ilmestyi vuonna 1986. Sen jälkeen he ovat julkaisseet kymmenen albumia, joista uusin "Dic.nii.lan.daft.erd.ark" ilmestyi vuonna 2011. Alkujaan yhtye toimi nimellä Disneyland After Dark.


title: D-A-D

text: Yhtyeen kansainvälinen läpimurto tapahtui "No Fuel Left for the Pilgrims" -albumilla (1989), minkä myötä yhtye lyhensi nimensä D.A.D:ksi välttääkseen Disney-yhtiön kanteen. Vuonna 1995 se muutti kirjoitusasun D:A:D:ksi ja vuonna 2000 D-A-D:ksi. Jokainen lyhenne kuvaa ajanjaksoa yhtyeen historiassa.


title: D-A-D

text: 1980-luvun alkuvuosina D-A-D aloitti soittamisen Tanskassa alkuperäisellä nimellään Disneyland After Dark. Yhtyeen basisti Stig Pedersen keksi yhtyeen nimen. Nimen ideana on, että kun Disneylandiin on tullut pimeä, mitä tahansa voi tapahtua. Pedersenin mielestä nimi kuvasti hyvin yhtyeen musiikkiaan. Ensimmäisessä kokoonpanossa soittivat Jesper Binzer, Stig Pedersen, Peter Lundholm Jensen ja Stigin tyttöystävä Lene Glumer. Yhtyeen ensimmäinen konsertti oli nuorisoklubilla Kööpenhaminassa. Joulukuussa 1982 muut pakottivat Lene Glumerin lähtemään yhtyeestä, koska katsoivat ettei hän sopinut yhtyeeseen. Glumerin lähdön jälkeen yhtye jatkoi kolmijäsenisenä, kunnes 3.3.1984 Jesperin nuorempi veli Jacob liittyi yhtyeeseen. Muut jäsenet pitivät hänen liittymistään hyvänä ja ajanmyöden hän tuli osaksi yhtyettä. Koska Jacob oli jo liittyessään yhtyeeseen taitava kitaristi, nosti hän musikaalista tasoa merkittävästi.


title: D-A-D

text: Yhtye halusi levyttää, joten he alkoivat nauhoittaa demonauhoja treenihuoneessaan. Yhtyeen läheinen ystävä omisti levykaupan ja auttoi heitä etsimään sopivat kontaktit musiikkibisneksessä. Yhtye julkaisi ensimmäisen levyn nimeltään "Call of the Wild" vuonna 1986. 1989 ilmestyi levy "No Fuel Left for the Pilgrims", joka julkaistiin yhtyeen viisivuotispäivänä. Levy oli menestys ja toi heille miljoonaan dollarin sopimuksen Warner Brosin kanssa. Yhtye luotti saavansa menestystä Yhdysvalloissa, mutta läpimurto jäi haaveeksi. Single "Sleeping My Day Away" sai soittoaikaa, mutta loppujen lopuksi he luopuivat toivosta saavuttaa menestystä Yhdysvalloissa ja päättivät keskittyä Euroopan musiikkimarkkinoille. D-A-D julkaisi 11. studioalbuminsa lokakuun 31. päivä 2011. Uusimman levyn tuottaja on aikaisimmilta levyiltä tuttu Nick Foss.


title: Virustorjunta

text: Virustorjunta käsittää sellaisia tietokoneohjelmia, joilla etsitään ja tuhotaan paikallisesta järjestelmästä tai etäpisteestä haitallisia prosesseja, niiden tarvitsemia tiedosto tai ajettaviin ohjelmatiedostoihin tarttunutta haittakoodia. Virustorjunnan tehtäviin kuuluu työaseman puhdistamisen lisäksi estää virustartunnan leviäminen muille koneille verkossa tai massamuistien kautta. Useimmat virustorjuntaohjelmat perustuvat tarkistelaskentaan.


title: Virustorjunta

text: Jotkut yritykset myyvät virustorjuntaa nimikkeellä tietoturvaohjelmisto. Tällöin mukana saattaa olla lisätoimintoja, kuten palomuuri ja urkintasivustojen tunnistus.


title: Virustorjunta

text: Käyttäjä voi itse vaikuttaa virusten leviämiseen omaksumalla oikeita työtapoja. UNIX-ympäristössä virusten toiminta hankaloituu, kun kirjautuu sisään pääkäyttäjän sijasta peruskäyttäjänä. Jotkut tietokonevirukset pystyvät kääntämään virustorjunnan pois päältä tai osaavat muulla tavoin häiritä toimintaa. Kiintolevyn sisältämistä työtiedostoista kannattaa pitää varmuuskopiot, sillä virukset voivat hetkessä tehdä niistä käyttökelvottomia.


title: Virustorjunta

text: Tunnettuja virustorjuntaohjelmistojen valmistajia ovat mm. F-Secure, Kaspersky Lab, Norman, Panda ja Symantec. Ilmaisia virustorjuntaohjelmistoja yksityiskäyttöön ovat mm. AntiVir, AVG Free, Avast! ja Windows Defender.


title: Allerød-kausi

text: Allerød-kausi tai Alleröd-kausi oli viime jääkauden päättymisen aikainen lämmin kausi, jota seurasi kylmä nuorempi dryas-kausi. Kausi oli noin 13 450–12 600 kalenterivuotta sitten. Tänä aikana mannerjäätikkö vetäytyi Suomessa Salpausselille asti. Alleröd-kautta luonnehtivat Euroopassa Federmesserin ja Azilin myöhäispaleoliittiset metsästäjäkulttuurit.


title: Allerød-kausi

text: Noin 14 700 eaa. maapallon ilmasto alkoi lämmetä nopeasti, mikä tiesi viimeisen Veiksel-jääkauden päättymisen alkua. Tämä oli Bölling-kausi. Koettiin lyhyt, kylmä vanhempi dryaskausi, jonka jälkeen tuli taas lämmin kausi Eurooppaan, tosin ei niin lämmin kuin Bölling. 13 450 vuotta sitten alkanut lämmin Allerød-kausi päättyi nuoremman dryas-kauden nopeaan viilenemiseen noin 12 600 vuotta sitten. Grönlannista kairatuista näytteistä on havaittu, että lämpeneminen on ollut lähes hyppäyksenomaista ts. alle sadassa vuodessa 10 °C luokkaa. Ensimmäistä lämmintä kautta jääkauden päätösvaiheessa sanotaan Bölling-Allerød-interstadiaaliksi.


title: Allerød-kausi

text: Alleröd-kaudella metsä valtasi suuren määrän ennen aroa ja muita avoimia kasvillisuusvyöhykkeitä käsittäviä alueita Euroopassa. 13 000 vuotta sitten oli metsää Etelä-Espanjassa ja Itä-Euroopassa. Keski- ja Länsi-Eurooppa olivat metsättömiä. Etelä-Ruotsi oli jäätön, jään raja kulki Äänisen eteläpuolella. Alpeilla jäätikkö oli yhä olemassa, samoin Pohjois-Irlannissa oli pieni jäätikkö. Jää vetäytyi tällä kaudella Ruotsissa hieman, Vänernin eteläosista järven pohjoisosiin. Jää vetäytyi Pohjois-Virosta Suomenlahden yli suunnilleen Jyväskylä-Turku-linjalle. Laatokka vapautui jäästä, ja jään raja kulki kauden lopussa Karjalassa jossain Joensuun seuduilla. Laaja Laatokasta Vienanmereen ulottuva alue vapautui jäästä. Kauden lopussa jäätikön reuna oli Vienanmeren rannoilla jossain Belomorskin seuduilla. Etelä-Norjan rannikolla suuri alue vapautui jäästä, nyt myös eteläisin Norjan rannikko ja jää vetäytyi Pohjois-Norjassakin. Jää vetäytyi Karjalan - Suomenlahden seuduilla noin 300 km laajalla alalla..


title: Allerød-kausi

text: Jää oli vetäytynyt Norjassa sisämaahan ja sen reuna kulki Ruotsissa Vänernin poikki, Vätternin pohjoispuolelta Tukholman seuduille sekä Suomessa Turun ja Lahden, Savonlinnan sekä Joensuun seuduilla. Metsänraja kulki aivan Pohjois-Saksassa ja idempänä Laatokan ja Äänisen eteläpuolella eli Britteinsaarten seuduilla 45 leveysasteella, Pohjois-Saksassa 50 leveysasteella ja Laatokan seudulla 60 leveysasteella sekä Uralilla 63 leveysasteella. Alpeilla kasvoi pensastoa. Suomessa Alleröd-kauden lopulla ennen suurta kylmenemistä oli jo vaivaiskoivikoita.


title: Allerød-kausi

text: Alleröd-kaudella Pohjois-Ranska oli avoimen, harvapuisen metsämaan peitossa. Joillain alueilla oli eniten koivua, toisilla mäntyä. Molempien seassa kasvoi lauhkeamman vyöhykkeen lajeja, mm. poppelia ja hasselpähkinäpensasta. Peura ja muut kylmän vyöhykkeen eläimet levisivät pohjoiseen, mutta kylmää sietämättömät hevoset ja sarvekkaat eläimet jäivät. Kasvien ja eläinten biomassan määrä kasvoi. Usein väitetään jääkauden päättymisen olleen ekokatastrofin, vaikka asia voidaan nähdä päinvastoin.


title: Allerød-kausi

text: Alleröd oli Böllingin kautta kylmempi. Heinäkuun keskilämpötila oli Alleröd-kaudella arvioiden mukaan Melekhovossa ja Virustissa lähellä nykyistä, vain 0-2 astetta alempi ja Schwarzes Moorissa jopa asteen verran korkeampi. Tammikuun keskilämpötilat olivat näissä paikoissa 6-14 astetta alempia. Puolan tammikuun keskilämpötila oli 4 °C. Sekä Ranskassa että Latviassa näkyy kerrostumissa kolme Allerödin alikautta. Ranskassa Allerödin varhaisvaihe oli kostea ja kohtalaisen lämmin, keskivaihe hyvin kylmä ja kostea ja loppuvaihe lämmin ja kostea. Latviassa varhais-Allerödin aikana kasvoi mäntyä ja hieman koivuakin, keskivaiheilla puusto väheni ja pensaat yleistyivät. Samoihin aikoihin mannerjäätikön reuna pysähtyi joksikin aikaa suunnilleen paikoilleen tai jopa hieman eteni. Tämä kylmä kausi oli radiohiiliajoitusten mukaan noin 11 100-11 300 +/-350 radiohiilivuotta sitten. Allerödin loppuvaiheessa mänty yleistyi uudestaan ja koivu ja ruohot harvinaistuivat. Siperiassa Allerödin viimeinen lämpimähkö vaihe oli kylmempi kuin lämmin alkuvaihe.


title: Allerød-kausi

text:
Mammuttia ei enää tavattu suuressa osaa Eurooppaa Alleröd-kaudella, koska se oli hävinnyt laajoilta Euroopan alueelta 14000 kalenterivuotta sitten, mikä vastaa
12000 radiohiilivuotta.


title: Allerød-kausi

text: Täysin mammutti ei vielä tällöinkään Euraasian mantereelta hävinnyt. On kiistelty siitä, johtuiko mammutin häviäminen enemmän kasvillisuuden muutoksista vai lisääntyneestä ihmisen harjoittamasta metsästyksestä. Siperian Baralehkh-joen mammuttihautausmaan viimeiset mammutit ajoittuvat eräiden tietojen mukaan Allerödiin.


title: Allerød-kausi

text:
Nykyisessä Saksassa 40 kilometriä nykyisestä Bonnista etelään ollut Laacher See -tulivuori purkautui rajusti noin 12900 vuotta sitten. Purkaus autioitti laajan alueen. Tuhka ulottui sellaisille alueille asti, jotka kuuluvat nykyisiin Italiaan, Ruotsiin, Belgiaan ja Puolaan. Yli 1 m:n paksuinen tuhka kerros syntyi Pinatubon purkausta vastaavassa kuukausia kestäneessä vulkaanisessa tapahtumassa noin 1400 km2 alalle. Arkeologien mukaan Federmesser-kulttuuriin liittynyt ihmisasutus hävisi tuhkan kohdalta. Purkauksen jälkeen nousi pohjoisessa Brommen kulttuuri, jossa ei joidenkin mukaan tunnettu jousta ja nuolta, vaan käytettiin keihäänheitintä. Koillis-Euroopassa alkoi Perstunian kulttuuri.
Tulivuoren lähellä asuttiin taas 500-600 vuotta myöhemmin.


title: Allerød-kausi

text: Bölling-Alleröd-kauden kulttuureja noin 15 000–13 000 vuotta sitten.Kautta edelsi vanhin dryaskausi


title: Matelijat

text: Matelijat ("Reptilia") on nelijalkaisten selkärankaisten luokka, johon kuuluvat nykyiset kilpikonnat, krokotiilieläimet, liskot, käärmeet, matoliskot, tuatara ja niiden sukupuuttoon kuolleet sukulaiset. Matelijoita on noin 10 000 lajia, ja niitä tutkiva tieteenala on herpetologia.


title: Matelijat

text: Ensimmäiset matelijat kehittyivät Reptiliomorpha-kladin matelijamaisista sammakkoeläimistä noin 312 miljoonaa vuotta sitten kivihiilikaudella. Varhaisimmat matelijat lienevät "Hylonomus" ja "Paleothyris". Nykyisten matelijoiden lisäksi permikaudella ja mesotsooisella maailmankaudella eli lukuisia sukupuuttoon kuolleita suuria matelijaryhmiä, esimerkiksi dinosaurukset, lentoliskot, kalaliskot, joutsenliskot, mosasaurit, Aetosauria ja pareiasaurit. Niiden valtakausi päättyi liitukauden lopulla, kun liitukauden joukkosukupuutto tapahtui. Nykyään matelijoiden luokassa on enää neljä lahkoa: Testudines (kilpikonnat; 350 lajia), Rhynchocephalia (tuatara Uudesta-Seelannista), Squamata (suomumatelijat eli liskot, käärmeet ja matoliskot; yli 10 200 lajia) ja Crocodylia (krokotiilieläimet eli krokotiilit, alligaattorit, kaimaanit ja gaviaalit; 24 lajia). Nykyisten matelijoiden koko vaihtelee "Sphaerodactylus ariasae"-gekkolajista (17 mm) suistokrokotiiliin (6 metriä ja 1 000 kilogrammaa).


title: Matelijat

text: Koska toiset matelijat ovat kladistisesti läheisempää sukua linnuille kuin toisille matelijoille, luokka ""Reptilia"" on nykyään parafyleettinen ryhmä eli se ei sisällä kaikkia esi-isän jälkeläisiä. Sen sijaan luokan "Reptilia" tilalla voidaan käyttää kladia Sauropsida, joka sisältäisi matelijat ja linnut. Sauropsidit olisivat siten yksi kahdesta vesikalvollisten pääkehityslinjasta; toinen on synapsidit (nisäkkäät ja niiden sukupuuttoon kuolleet sukulaiset). Kaikki nykyiset sauropsidit kuuluvat diapsidien Sauria-kladiin (myös kilpikonnat, jotka tosin yhä luetaan perinteisesti anapsideihin).


title: Matelijat

text: Matelijat on ensimmäinen eläinryhmä, joka sisältää selkeästi maaelämään sopeutuneita lajeja. Toisin kuin niitä edeltäneillä sammakkoeläimillä, matelijoilla on kuoriutumisestaan asti keuhkot. Ne eivät myöskään muni veteen ja niiden alkiota suojaa vesikalvo. Matelijoiden iho ei ole myöskään kostea, vaan se on sarveissuomujen tai -levyjen peittämä. Sisäisen tukirangan rakenne vaihtelee eri lahkoissa. Kilpikonnan kylkiluut ovat sulautuneet selkäkilpeen ja krokotiileilla on vatsakylkiluita. Käärmeet ovat raajattomia ja niiden kylkiluiden ja nikamien määrä on huomattavasti suurempi kuin muilla matelijoilla. Ulkoisia korvia matelijoilla ei ole, sillä ääni välittyy niiden pään sisään suoraan tärykalvon ja kuuloluiden kautta. Silmät ovat hyvin kehittyneet ja näköaisti on matelijoille tärkeä. Useimmilla matelijoilla on melko hidas aineenvaihdunta ja ne ovat siitä syystä pitkäikäisiä; galápagoksenjättiläiskilpikonna voi elää jopa 170-vuotiaaksi. Linnuista ja nisäkkäistä poiketen matelijat ovat vaihtolämpöisiä, eli ne eivät itse pysty säätelemään lämpöään.


title: Matelijat

text: Matelijat ovat vaihtolämpöisiä, jonka takia niitä esiintyy eniten trooppisella ja subtrooppisella vyöhykkeellä. Kylmässä matelijoiden elintoiminnot hidastuvat ja ne vaipuvat horrokseen. Matelijoita elää kaikkialla muualla paitsi Antarktiksella.


title: Matelijat

text: Lisääntymisessä hedelmöitys tapahtuu sisäisesti. Yleensä matelijat munivat, mutta jotkin liskot ja käärmeet synnyttävät nisäkkäiden tapaan eläviä poikasia. Toiset matelijat tekevät pesän ja hautovat muniaan, mutta toiset kaivavat ne maahan ja antavat Auringon lämmittää munat.


title: Matelijat

text: Matelijat jaetaan perinteisesti näihin kolmeen ryhmään:Suomessa luonnonvaraisina eläviä matelijalajeja ovat sisilisko, vaskitsa, kyy ja rantakäärme eli tarhakäärme sekä vain Ahvenanmaalla tavattava kangaskäärme eli kanervakäärme. Lisäksi 2000-luvulla Lounais-Suomessa on havaittu hietasisiliskoja. Kyytä ja hietasisiliskoa lukuun ottamatta kaikki nämä lajit ovat Suomen luonnonsuojelulain mukaan rauhoitettuja.


title: Väinö Hakkila

text: Väinö Pietari Hakkila (aiemmin Tippa; 29. kesäkuuta 1882 Lempäälä – 18. heinäkuuta 1958 Orivesi) oli yksi merkittävimmistä Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikoista maailmansotien välisenä aikana, ja hänet muistetaan parhaiten toiminnasta eduskunnan puhemiehenä sotavuosina. Hän oli myös yksi pitkäaikaisimmista kansanedustajista. Hakkila oli K. J. Ståhlbergin ja Eino Pekkalan ohella yksi tunnetuista Lapuan liikkeen muiluttamista poliitikoista.


title: Väinö Hakkila

text: Väinö Hakkilan vanhemmat olivat maanviljelijä Juha Hakkila ja Wilhelmiina Pukkila. Hän oli lähtöisin lempääläläisestä talonpoikaissuvusta, jossa perinteisesti oli kannatettu vanhasuomalaisia. Laukon torpparihäädöt 1906–1907 vaikuttivat siihen, että hänestä tuli SDP:n kannattaja, mutta vielä niin sanotun vanhan työväenliikkeen aikana hän ei kohonnut näkyviin asemiin puolueessa. Vuonna 1906 hän piilotteli Vladimir Leniniä kotonaan Vuorimiehenkadulla Helsingissä. Hakkila kirjoitti ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1903, valmistui Helsingin yliopistosta 1907 filosofian sekä 1914 lakitieteen kandidaatiksi ja perusti sitten Työväen lakiasiaintoimiston, johon työllisti itsensä. Kun virkakuntaa keväällä 1917 puhdistettiin helmikuun vallankumouksen jälkeen, nimitettiin Hakkila vankeinhoitolaitoksen ylitirehtööriksi, minkä aseman hän kuitenkin menetti alle vuoden kuluttua sisällissodan myötä. Hän pyrki uudistamaan vankilaoloja humaanimpaan suuntaan, joskin huonolla menestyksellä. Sisällissotaan hän ei osallistunut, ja saattoi siten toimia sodan jälkeen useiden valtiorikosoikeuden eteen joutuneiden punaisten asianajajana.


title: Väinö Hakkila

text: Hakkila kuului niihin oikeistososiaalidemokraatteihin, jotka käynnistivät puolueen toiminnan uudelleen vuoden 1918 katastrofin jälkeen. Hän kohosi nopeasti SDP:n puoluetoimikuntaan ja hänet valittiin eduskuntaan ensi kerran keväällä 1919 yhteensä 18 797 äänellä. Hakkila jatkoi eduskunnassa sen jälkeen lähes yhtäjaksoisesti liki neljänkymmenen vuoden ajan. Eduskunnassa hän tuli tunnetuksi ahkerana täysistuntojen välihuutajana, mistä tavasta ei luopunut edes varapuhemiesaikoinaan. Hän oli lyhyen aikaa myös Helsingin kaupunginvaltuutettuna, mutta muutti Tampereelle saatuaan uuden viran; Hakkilasta tuli näet Suomen ensimmäinen ”punainen” pormestari, kun hänet valittiin Tampereen kaupungin kunnallispormestariksi vuonna 1920. Hän pysyi virassa vuoteen 1952. Viran valtaoikeudet tosin kapenivat vuonna 1930 voimaanastuneen lainmuutoksen jälkeen.


title: Väinö Hakkila

text: Hakkilan poliittista uraa auttoi se, että hän oli puolueensa poliitikoista harvoja korkeakoulututkinnon suorittaneita ja SDP:n vahvan miehen Väinö Tannerin linjan kannattaja. Tannerin hallituksessa 1926–1927 hän oli oikeusministerinä ja sai kunnian valmistella armahduslain, jolla viimeiset vankilassa olleet tai kansalaisluottamuksensa menettäneet sisällissodan punaiset armahdettiin enemmästä rangaistuksesta. Hakkila ei myöhemmin ollut enää ministerinä, mutta toimi puolueensa hallitusneuvottelijana 1936 ja vielä 1948. Hän oli myös presidentin valitsijamiehenä kaikissa presidentinvaaleissa 1925–1956.


title: Väinö Hakkila

text: Johdettuaan jo useasti laki- ja talous- sekä suurta valiokuntaa Hakkila nousi eduskunnan ensimmäiseksi varapuhemieheksi vuoden 1929 toisilla valtiopäivillä. Kun heinäkuussa 1930 eduskunta lykkäsi SDP:n määrävähemmistön voimin Lapuan liikkeen vaatimat kommunistilait lepäämään yli vaalien, joutui varapuhemies Hakkila muilutuksen uhriksi.


title: Väinö Hakkila

text: Hänet siepattiin matkalla Tampereelta Teiskon kesähuvilalleen ja kyyditettiin Lapuan kautta Kuortaneelle 17.–18. heinäkuuta 1930. Kyydityksen järjesti ja ideoi äärioikeistolaisen tamperelaisen tehtailija Rafael Haarlan poika Eino Haarla, toteutuksesta vastasi jääkärikapteeni Arvi Kalsta. Lapuan liikkeen johtaja Vihtori Kosola oli antanut hyväksyntänsä muilutukselle, mutta halusikin pestä kätensä jutusta, minkä vuoksi Hakkila luovutettiinkin Lapualla paikallisen "iskujoukon" haltuun, joka vei hänet kuortanelaiselle metsätielle. Siellä häntä pahoinpideltiin ja pakotettiin istumaan muurahaispesässä, minkä lisäksi hänelle luettiin uhkauksena "kuolemantuomio", mikäli hän ei luopuisi politiikasta. Kalsta sai tapauksesta myöhemmin vankeustuomion, mutta muut sieppaajat selvisivät ehdollisella, eikä lapualaisia pahoinpitelijöitä tai teon suunnittelijoita selvitetty aikanaan lainkaan. Varapuhemiehen kyyditys tuomittiin ankarasti julkisuudessa sekä kotimaassa että ulkomailla. Jälkeenpäin on esitetty arvioita, että juuri sieppausten ulottaminen Hakkilaan, kommunisteja vastustaneeseen maltilliseen sosiaalidemokraattiin – ja myöhemmin jopa porvarilliseen presidenttiin K. J. Ståhlbergiin – lopulta käänsi yleisen mielipiteen Lapuan liikettä vastaan.


title: Väinö Hakkila

text: Väinö Linnan "Täällä Pohjantähden alla" -sarjan kolmannessa osassa tapahtuva sosiaalidemokraattisen kunnallispoliitikon Janne Kivivuoren muilutus on tehty monilta yksityiskohdiltaan muistuttamaan Hakkilan muilutusta.


title: Väinö Hakkila

text: SDP:n kärsittyä tappion syksyn 1930 vaaleissa Hakkila pudotettiin toiseksi varapuhemieheksi, mutta hän palasi ensimmäiseksi varapuhemieheksi vaalien 1933 jälkeen ja kohosi lopulta varsinaiseksi puhemieheksi vuonna 1936. Puhemiehenä hän ei suvainnut aiemmin itse harrastamiaan välihuutoja. Hän jatkoi puhemiehenä vuoteen 1945, halki sotavuosien. Hakkila oli asemansa vuoksi Tannerin ohella toinen sosiaalidemokraattien johtaja, jota informoitiin etukäteen sotavuosien ratkaisevista päätöksistä, jotka tehtiin hyvin pienessä sisäpiirissä. Hänelle kerrottiin etukäteen mm. Mannerheimin miekantuppipäiväkäskystä. Hakkila olikin sodanjohdon kannalta poliittisesti luotettava, sillä muista puolueensa kansanedustajista poiketen hän ilmaisi avoimesti kannattavansa valloitussotaa Itä-Karjalassa ja meni jatkosodan alkuvaiheita leimanneen isänmaallisen hurmoshengen myötäilyssä Tanneriakin pidemmälle. Erityisesti eräs hänen kesällä 1941 pitämänsä puhe sinetöi hänen maineensa sotapoliitikkona, vaikkei hän varsinaisesti ollut vastuussa harjoitetusta politiikasta. Hallituksen vaihtuessa keväällä 1943 presidentti Risto Ryti tosin tarjosi hänelle hallituksenmuodostajan tehtävää, mutta hän luopui päivän kuluttua Maalaisliiton vastustuksen vuoksi, ja pääministeriksi tuli Edwin Linkomies. Tarjouksen toisti Mannerheim presidentiksi noustuaan elokuussa 1944, mutta silloin Hakkila kieltäytyi suoralta kädeltä. Hänellä ei ollut enää oman puolueensa täyttä tukea, sillä puhemiehen vaalissa vuoden 1944 valtiopäivien alussa osa SDP:n ryhmästä (rauhanopposition kannattajat) oli äänestänyt hänen sijaansa Väinö Voionmaata tai Mauno Pekkalaa.


title: Väinö Hakkila

text: Kevään 1945 eduskuntavaaleissa Hakkila luopui vapaaehtoisesti ehdokkuudesta, vaikka olikin vielä saanut kannatusta puolueen jäsenäänestyksessä. Hänet oli mainittu jopa yhtenä sotasyyllisistä, joten hän oli sillä hetkellä liian suuri rasite puolueelleen. Keväällä 1946 SKDL:n kannattajien mielenosoituksissa vaadittiin Hakkilan eroa myös Tampereen pormestarin virasta "taantumuksellisuuden" vuoksi, mutta siihen hän ei taipunut. Sen sijaan hän palasi eduskuntaan vaaleissa 1948 vielä kymmeneksi vuodeksi, joista ensimmäiset kolme vuotta SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtajana. Hänen asemansa puolueessa ei kuitenkaan ollut enää entisensä ja häntä pidettiin menneen maailman miehenä. 1950-luvun alussa Hakkilan kielteinen asennoituminen Urho Kekkoseen alkoi muodostua ongelmaksi puolueelle, ja Kekkosen kohottua lähes jatkuvaksi pääministeriksi Hakkilaa ei enää valittu eduskuntaryhmän johtoon, ettei SDP jäisi oppositioon. Hän jätti eduskunnan lopulta vapaaehtoisesti 76-vuotiaana vuoden 1958 vaaleissa. Hän kuoli vain 11 päivää näiden vaalien jälkeen.


title: Väinö Hakkila

text: Delawaren amerikansuomalaisen siirtokunnan 300-vuotisjuhlan yhteydessä vuonna 1939 Hakkila sai Philadelphian Templen yliopiston kunniatohtorin arvon. Nuoruudessaan Hakkila oli ahkera amatöörivalokuvaaja.


title: Afganistanilainen musiikki

text: Afganistanilainen musiikki on Afganistanin ulkopuolella jokseenkin tuntematonta. Tärkein soitin afganistanilaisessa musiikissa on luuttua muistuttava rubab. Afganistanilaisen musiikin yleisin tyylilaji on klasik. Afganistanilainen populäärimusiikki alkoi kehittyä 1950-luvulla. 1970-luvulta alkaen perinteiseen musiikkiin sekoitettiin länsimaalaisia vaikutteita. 1990-luvulla Taliban-liike kielsi Afganistanissa kaikenlaisen instrumentaalimusiikin. Vuoden 2001 jälkeen kiinnostus musiikkiin on kasvanut jälleen.


Teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunta (TKY) oli Teknillisen korkeakoulun opiskelijoiden ylioppilaskunta ja palvelu- ja etujärjestö jossa oli n. 10 500 jäsentä lakkauttamishetkellään vuoden 2009 lopussa.


TKY:n historian lasketaan alkaneen Teknologföreningenin perustamisesta vuonna 1872, ja se on Suomen toiseksi vanhin ylioppilaskunta. Vuonna 1884 Teknologföreningen jakaantui ruotsinkieliseen Teknologföreningeniin ja suomenkieliseen Polyteknikkojen Yhdistykseen, josta myöhemmin muodostui Teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunta. TKY ylläpiti TKY:n Polyteekkarimuseota, joka on Suomen vanhin opiskelijoiden kulttuurihistoriaa esittelevä museo.


title: Teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunta

text: Aalto-yliopiston perustamisen myötävuoden 2010 alusta TKY yhdistyi Helsingin kauppakorkeakoulun ylioppilaskunnan (KY) ja Taideteollisen korkeakoulun ylioppilaskunnan (TOKYO) kanssa Aalto-yliopiston ylioppilaskunnaksi. TKY lakkasi näin olemasta, ja teekkarikulttuurin ylläpitäminen siirtyi AYY:n teekkarijaostolle ja entistä voimakkaammin teekkarikilloille.


text: TKY omistamissa asunnoissa Espoon Otaniemessä asui vuonna 2009 noin 2300 opiskelijaa. TKY omisti vuonna 1966 valmistuneen Dipoli-talon.


text: Ylioppilaskunnan toiminnot jakaantuivat järjestötoimintaan, asuntolatoimintaan sekä sijoitustoimintaan. Ylintä päätäntävaltaa käytti 45-henkinen edustajisto, joka valitsi hallituksen, pääsihteerin, ylioppilaskunnan Polyteekkari-lehden päätoimittajan ja taloustoimikunnan toimintaa toteuttamaan.


text: Järjestötoiminta sisälsi teekkarien edunvalvontaa erityisesti koulutus-, opinto- ja sosiaalipoliittisissa asioissa sekä palvelujen tarjoamista ja tapahtumien järjestämistä. TKY tarjosi palveluja jäsenistölle suoraan sekä TKY:n jäsenten muodostamien yhdistysten kautta. Järjestötoiminnan henkilöstön esimiehenä toimi pääsihteeri.


text: Asuntolatoiminta vastasi TKY:n omistamien opiskelija-asuntojen vuokraamisesta ja ylläpidosta. Asuntolatoiminnan osa-alueeseen sisältyivät myös Polyteekkari-lehti sekä kaapelitelevisioasema OUBS. Asuntolatoiminta toimi kyläsenaatin ja taloustoimikunnan ohjauksessa ja talousjohtaja oli henkilöstön esimies.


text: Sijoitustoiminnan tehtävänä oli huolehtia ylioppilaskunnan omaisuuden turvatusta hoidosta. Sijoitustoimintaa johti talousjohtaja taloustoimikunnan antamien suuntaviivojen mukaan.


text: Edustajistoon valittiin suhteellisilla vaaleilla 45 jäsentä joka toinen vuosi. Edustajistolla oli kaksi pysyvää toimikuntaa: sääntövaliokunta ja yleisvaliokunta. Ennen vuonna 1953 toimintansa aloittanutta edustajistoa ylioppilaskunnan ylin päättävä elin oli ylioppilaskunnan kokous.


text: Hallinto- ja toimeenpanovaltaa käytti yhdeksän jäseninen hallitus. Jokaisella hallituksen jäsenellä oli yleensä oma vastuualueensa, jonka toiminnasta hän vastasi yhteistyössä kyseisen vastuualueen sihteerin kanssa.


text: TKY:n jäseniä olivat kaikki Teknillisessä korkeakoulussa tekniikan kandidaatin, diplomi-insinöörin, arkkitehdin tai maisema-arkkitehdin tutkintoa suorittavat opiskelijat eli teekkarit.


text: Ikiteekkarin arvonimi ja ketjun käyttöoikeus oli ylioppilaskunnan arvokkain kunnianosoitus. Ikiteekkarin arvonimi ja ketju sai olla korkeintaan yhdellä henkilöllä kerrallaan. Edustajisto saattoi myöntää Ikiteekkarin arvonimen ja ketjun ylioppilaskunnan entiselle jäsenelle erityisistä ansioista. TKY:n yhdistyttyä Aalto-yliopiston ylioppilaskuntaan Ikiteekkarin arvonimen ja ketjun käyttöoikeuden myöntäminen siirrettiin Pyöreän Tornin Kilta ry:n (PTK) vastuulle.


text: Ikiteekkarin arvonimi on kautta aikojen myönnetty vain kolme kappaletta. TKY myönsi arvon vuonna 1956 Bernhard Wuolteelle ja vuonna 2002 Björn 'Nalle' Westerlundille. Vuonna 2012 Ikiteekkarin arvonimi myönnettiin Krister Ahlströmille.


text: Edustajisto saattoi kutsua ylioppilaskunnan luottamustoimessa olleen tai muuten ylioppilaskunnan toimissa erittäin ansioituneen ylioppilaskunnan silloisen tai entisen jäsenen ylioppilaskunnan kunniajäseneksi.


title: Laulu

text: Laulu on ihmisäänellä aikaansaatua musiikkia. Sen erottaa puheesta äänen pysyminen tarkoituksellisesti valituissa sävelkorkeuksissa. Muusikkoa, joka laulaa eli käyttää omaa ääntään musiikinteon ja -esittämisen instrumenttina, kutsutaan laulajaksi.


title: Laulu

text: Laulu on aina ollut kiinteässä yhteydessä sanojen tuottamiseen, ja se on myös usein rajoittunut kielellisiin ominaisuuksiin. Laulaminen voi tapahtua esimerkiksi yksinlauluna ja monofonisena tai polyfonisena kuorolauluna. Laululla voidaan myös tarkoittaa laulamalla esitettyä taideteosta.


title: Laulu

text: Laulajat voidaan jakaa äänialan ja äänen värin mukaan useampaan alaluokkaan, kuten sopraanoihin, alttoihin, tenoreihin, baritoneihin ja bassoihin.


title: Laulu

text: Laulaja voi esiintyä yksin tai osana yhtyettä tai kuoroa. Laulajaa kutsutaan myös yhtyeen solistiksi tai englannin lainana vokalistiksi. Levyllä laulajasta saatetaan käyttää nimitystä esittäjä. Kokonaan esiintymällä itsensä elättävät Suomessa vain harvat laulajat, mutta osa-aikaisesti tai muun työn ohella laulamalla itsensä elättäviä on paljon.


title: Laulu

text: Laulu on todennäköisesti ollut olemassa niin kauan kuin musiikkikin, esihistoriallisista ajoista lähtien. Se tunnetaan kaikissa kulttuureissa, ja sen synty on ilmeisesti yhtä väistämätön tapahtuma kuin puhekielenkin kehitys. Länsimaisessa musiikissa laulu oli merkittävin osa musiikkiesityksiä keskiajalta renessanssiin, jonka jälkeen soitinten kehitys johti instrumentaalisuuden nousuun vähintään yhtä merkitykselliseksi sävelten tuottamisen tavaksi.


title: Laulu

text: Keskiajalla laulumusiikki oli aluksi monofonista (yksiäänistä) ja usein kiinteässä yhteydessä uskonnollisiin toimituksiin kirkon ollessa vallitsevassa asemassa kulttuurissa. Jo 400–600-luvulla vakiintui Gregoriaaninen laulu, jonka sävelmistö säilyi useiden vuosisatojen ajan lähes muuttumattomana. Koska kirkkomusiikin säveltäjillä ei ollut juuri mahdollisuuksia käyttää luovuuttaan sävelissä, lisäsivät he niihin uudenlaisia sanoja ja tekstiosia, kuten "trooppeja" ja "sekvenssejä". 1200-luvulla alkoi kehittyä myös polyfoninen laulu, jossa gregoriaanisten sävelten pohjalta luodussa melodiassa yksi tai useampi ääni liikkui kontrapunktisesti melodian yläpuolella. Maallisessa musiikissa yksinkertaisia, usein kertosäkeellisiä lauluja esittivät Ranskassa trubaduurit ja truveerit sekä Saksassa minnelaulajat ja myöhemmin mestarilaulajat.


title: Laulu

text: Renessanssin aikana laulumusiikin ääniala laajentui huomattavasti, ja samalla melodiat vuoroin yksinkertaistuivat ja monimutkaistuivat tyylien muuttuessa. Tunnetuimpia ajan laulumusiikin säveltäjiä olivat Giovanni Pierluigi da Palestrina ja Josquin des Prez. 1550–1610-luvuilla Venetsiassa syntyi polykoraalinen musiikkityyli, joka oli aikansa kehittyneintä musiikkia ja levisi vähitellen muuallekin Eurooppaan merkiten samalla barokkiin siirtymistä musiikissa. 1600-luvulla puhdas tai laulun säestämä soitinmusiikki alkoi olla vallitseva tyyli maallisessa musiikissa lukuun ottamatta oopperoita, jotka olivat kehittyneet renessanssin aikana suosituiksi viihdetapahtumiksi ja joita muun muassa Händel ja Alessandro Scarlatti kehittivät edelleen. Kirkkomusiikissa vokaaliteokset, kuten oratoriot, messut, motetit ja kantaatit jatkoivat suosiotaan erityisesti Bachin ja Händelin myötä.


title: Laulu

text: Klassismin suuret säveltäjänimet Haydn, Mozart ja Beethoven sävelsivät myös vokaaliteoksia, joista tunnetuimpia ovat Haydnin oratoriot "Luominen" ja "Vuodenajat", Mozartin oopperat ja "Requiem" sekä Beethovenin "yhdeksännen sinfonian" finaaliosa. Taidemusiikissa pelkistä vokaaliosista koostuvat teokset olivat jo hyvin harvinaisia. Romantiikan aikana laulumusiikin merkitys kasvoi monien säveltäjien tuotannossa, erityisesti Franz Schubertin "liedeissä", joita hän sävelsi useita satoja. Myös oopperoiden suosio jatkui suurena esimerkiksi Wagnerin ja Verdin myötä. Sitä vastoin suuressa osassa musiikista laulusta oli luovuttu kokonaan.


title: Laulu

text: Kun musiikkiala alkoi teollistua vuoden 1887 jälkeen, ensimmäisten savikiekkojen tullessa myyntiin, myös laulun merkitys tasavertaisena musiikin osana soitinten kanssa korostui. Eri musiikkityyleissä, kuten popmusiikissa ja rockissa, selvänä enemmistönä ovat juuri soitetut kappaleet, joissa laulu johdattelee melodian kulkua.


title: Markku Veijalainen

text: Markku ”Mape” Veijalainen (s. 2. maaliskuuta 1947 Hämeenlinna) on suomalainen radio- ja tv- sekä lehtitoimittaja. Hän tuli tunnetuksi 1960-luvulla, jolloin hän juonsi suosittua "Popsävel-65" -radio-ohjelmaa sekä esimerkiksi vuonna 1969 lähetettyä "Jälkipuintia"-nimistä popmusiikkiohjelmaa. Hän myös pyöritti jonkin aikaa Vexi Salmen kanssa "mv-production" -ohjelmatoimistoa, joka myi muun muassa Irwin Goodmania.


title: Markku Veijalainen

text: Veijalainen työskenteli 1960-luvulla myös toimittajana mm. Apu-lehdessä ja nuortenlehti Introssa, jonka kustantajana myös toimi. Samalla vuosikymmenellä hän toimitti Yleisradiossa radio-ohjelmien lisäksi televisiolle ohjelmia nimeltä "Ohimennen", "Syrjähyppy", "Kertaheitolla" ja "Antaa soittaa", yleensä yhdessä Jyrki Hämäläisen kanssa. 1970-luvun puolivälissä Veijalainen käsikirjoitti Mainos-TV:lle komediasarjaa "Sämpy" yhdessä pääosaa esittäneen Seppo Laineen kanssa. Pekka Parikka ohjasi Veijalaisen romaanin "Kivisydän" (1974) neliosaiseksi tv-sarjaksi vuonna 1985.


title: Markku Veijalainen

text: Sittemmin Veijalainen toimi vuonna 1985 perustetun helsinkiläisen paikallisradioyhtiön (Radio Ykkönen Oy - Radio Ettan Ab) toimitusjohtajana ja päätoimittajana liki kymmenen vuoden ajan. 1990-luvun puolestavälistä vuoteen 2005 hän päätoimitti Apu- ja Katso-lehtiä. Markku Veijalainen siirtyi huhtikuun 2005 alusta Naantaliin vetämään ”Footsteps Of Elvis” -näyttelyprojektia joka avattiin kesäkuussa 2005. Veijalainen on toiminut myös Suomen UNICEF-järjestön hallituksen jäsenenä vuosina 1998–2008. Vuosina 2009–2016 Veijalainen työskenteli toimittajana MTV3:n "Studio 55" -tv-ohjelmassa yhdessä mm. Pirjo Haapojan kanssa.


title: Pu Yi

text: Pu Yi, koko nimeltään Aisin Gioro Puyi (7. helmikuuta 1906 – 17. lokakuuta 1967), oli kymmenes ja viimeinen mantšujen Qing-dynastian keisari ja samalla Kiinan viimeinen keisari. Hänet kruunattiin keisariksi nimellä Xuantong (宣統皇帝) kaksivuotiaana vuonna 1908. Hän toimi muodollisena hallitsijana vuoteen 1912 asti ja säilytti vuoteen 1924 Kiinan keisarin arvon. Myöhemmin vuosina 1932–1945 hän hallitsi Japanin perustamaa nukkevaltiota Mantšukuon keisarikuntaa. Tällöin hän käytti hallitsijanimeä Kangde (康德皇帝, myös Kang-te).


title: Pu Yi

text: Xinhai-vallankumouksen jälkeen Pu Yi sai ystävällismielisen kohtelun kommunistien johtajalta Mao Zedongilta. Hän osallistui Kiinan kansantasavallan neuvoa-antavan konferenssin (中国人民政治协商会议) toimintaan vuodesta 1964 kuolemaansa asti kiinalaisella nimellään Aixinjueluo Puyi.


title: Pu Yi

text: Pu Yin isoisoisä oli Daoguang-keisari 1820–1850. Häntä seurasi hänen neljäs poikansa, josta tuli Xianfeng-keisari 1850–1861. Pu Yin isoisä oli prinssi Chun (eli 1840–1891), joka oli Daoguang-keisarin poika ja Xianfeng-keisarin velipuoli. Xianfengia seurasi hänen ainoa poikansa, josta tuli Tongzhi-keisari (hallitsi 1861–1875). Tongzhi kuoli ilman poikaa, jolloin prinssi Chunin pojasta tuli Guangxu-keisari (hallitsi 1875–1908), jolta leskikeisarinna Cixi riisti vallan 1898. Guangxu myrkytettiin arsenikilla 1908, eikä hänellä ollut perijää, jolloin häntä seurasi prinssi Chun ja Lady Lingiyan pojan, toisen prinssi Chunin (1883–1951) poika Pu Yi.


title: Pu Yi

text: Pu Yin sukuhaaralla oli läheiset suhteet leskikeisarinna Cixiin. Hänen kuolinvuoteellaan valitsemansa Pu Yi nousi valtaistuimelle kahden vuoden ja 10 kuukauden ikäisenä. Hänen isänsä, nuorempi prinssi Chun hallitsi valtionhoitajana 6. joulukuuta 1911 asti, jolloin leskikeisarinna Longyu otti vallan Xinhai-vallankumouksen aikana.


title: Pu Yi

text: Leskikeisarinna Longyu allekirjoitti vallastaluopumisen ja Hyväntahtoisen asiakirjan 12. helmikuuta 1912 keisarillisen hovin ja etelä-Kiinan tasavaltalaisten välillä. Kiinan tasavallan syntyessä Pu Yi sai pitää keisarillisen arvonimensä, ja tasavalta kohteli häntä ulkomaisen monarkin tavoin. Pu Yi ja keisarillinen hovi saivat jäädä Kielletyn kaupungin pohjoisosan tiloihin ja kesäpalatsiin. Tasavalta myönsi hoville neljän miljoonan hopeadollarin vuosittaisen tuen, jota ei kuitenkaan koskaan maksettu täysin, ja se lopetettiin muutaman vuoden kuluttua. Vuosina 1919–1924 Pu Jilla oli skotlantilainen opettaja Reginald Johnston. Johnston on kirjoittanut kirjan elämästään keisarin opettajana nimellä "Twilight in the Forbidden City". Johnston on ensimmäinen eurooppalainen, joka on käynyt palatsin hallinnollisella alueella koko Qing-dynastian aikana. Hän oli myös ensimmäinen ulkopuolinen, joka asui Kielletyssä kaupungissa. Johnston palasi Britanniaan vuonna 1931 ja oli Lontoon yliopiston itämaisen osaston johtaja.


title: Pu Yi

text: Vuonna 1917 kenraali Zhang Xun (張勛) palautti Pu Yin valtaan kahdentoista päivän ajaksi 1. heinäkuuta – 12. heinäkuuta 1917. Kahdentoista päivän aikana tasavaltalaisten lentokone pudotti yhden pientä tuhoa aiheuttaneen pommin Kiellettyyn kaupunkiin. Restauraatio herätti laajaa vastustusta eri puolilla Kiinaa, ja toinen sotaherra Duan Qirui puuttui tilanteeseen.


title: Pu Yi

text: Vuonna 1922 16-vuotias Pu Yi naitettiin kahdelle naiselle. Hänen ensimmäinen valintansa oli Wen Xiu (1907–1950/51), jota hovi ei pitänyt tarpeeksi kauniina keisarinnaksi. Hänestä tuli jalkavaimo, ja hän erosi miehestään 1931. Toisesta vaimosta, Wan Rongista tuli keisarinna Gobulo. Hän kuoli kiinalaisessa vankilassa 1946.


title: Pu Yi

text: Lokakuun 1924 lopussa tasavaltalainen sotaherra Feng Yuxiang saapui joukkoineen Pekingiin ja järjesti vallankaappauksen, jossa presidentti Cao Kun syrjäytettiin. Feng Yuxiangin hallitus uudisti 4. marraskuuta 1924 hyväntahtoisen asiakirjan ja riisti Pu Yilta hänen keisarin arvonimensä ja hänestä tuli tavallinen Kiinan tasavallan kansalainen. Seuraavana päivänä armeija piiritti Kielletyn kaupungin yksityistilat ja pakotti Pu Yin allekirjoittamaan sopimuksen. Samana päivänä hänet karkotettiin Kielletystä kaupungista.


title: Pu Yi

text: Pu Yi siirtyi isänsä huvilalle lähelle Kiellettyä kaupunkia. Vuoden 1925 alussa hän pakeni Fengin sotilaiden huomaamatta ja haki turvaa Japanin lähetystöstä. Japanilaiset kuljettivat hänet hallitsemalleen alueelle Tianjiniin.


title: Pu Yi

text: Pu Yi asetettiin 1. maaliskuuta 1932 japanilaisten hallussa olleen Mantšukuon nukkevaltion johtoon arvonimellä Datong (大同). Vuonna 1934 hänet kruunattiin virallisesti keisariksi nimellä Kangde (康德). Pu Yi vastusti japanilaisia yksityisesti, mutta julkisesti alistui japanilaiskomentoon. Hän oli katkera, koska hänet esiteltiin Mantšukuon valtionpäämiehenä ja keisarina, eikä hän saanut takaisin Kiinan keisarin asemaansa. Japanilaiset pitivät Pu Yitä tarkasti silmällä japanilaistaessaan Mantšukuoa jo hallitsemansa Korean mallin mukaan.


title: Pu Yi

text: Näinä vuosina Pu Yi alkoi kiinnostua buddhalaisuudesta. Japanilaiset kuitenkin määräsivät Mantšukuon valtionuskonnoksi šintolaisuuden. Pu Yin tukijat puhdistettiin hallinnosta japanilaismyönteisten ministerien tieltä. Pu Yin osaksi jäi vahvistaa japanilaisten laatimat lait. Pu Yi avioitui kolmannen vaimonsa Tan Yulingin kanssa vuoden 1939 paikkeilla. Tämä kuoli salaperäisesti kuusi vuotta myöhemmin. Vuonna 1943 Pu Yi nai neljännen vaimonsa, 15-vuotiaan opiskelijan Li Yuqinin. He erosivat 1958.


title: Pu Yi

text: Toisen maailmansodan lopussa vuonna 1945 Pu Yi joutui Neuvostoliiton armeijan vangiksi. Kun Mao Zedongin johtamat kommunistit ottivat vallan Kiinassa 1949, Pu Yi kirjoitti kirjeitä Josif Stalinille, joissa hän vakuutti sisäistäneensä kommunismin ja pyysi asuinpaikkaa Neuvostoliitosta. Stalin kuitenkin luovutti Pu Yin kiinalaisille vuonna 1950. Sitä ennen Pu Yi oli ollut todistajana Tokion kansainvälisessä sotarikostuomioistuimessa. Hän vietti kymmenen vuotta uudelleenkoulutusleirillä Fushunissa, ja sen jälkeen hänen ilmoitettiin uudistuneen ja ryhtyneen kommunismin kannattajaksi. Vapautuksensa jälkeen hän työskenteli Pekingin kasvitieteellisessä puutarhassa ja vuodesta 1964 Kiinan kansan neuvoa-antavan poliittisen konferenssin jäsenenä. Pu Yin viides vaimo oli Li Shuxian, jonka kanssa hän avioitui 1962. Li kuoli 1997.


title: Pu Yi

text: Pu Yi kirjoitti 1960-luvulla muistelmansa "Olin Kiinan keisari – taivaanpojan tie lohikäärmevaltaistuimelta Pekingin puutarhatyöläiseksi" (ilmestynyt suomeksi 1974). Hän kuoli syöpään vuonna 1967 kulttuurivallankumouksen aikana.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-15

text: Mikojan-Gurevitš MiG-15 (МиГ-15) () oli Neuvostoliitossa Mikojan-Gurevitš OKB:n kehittämä ensimmäisen sukupolven suihkuhävittäjä. Se oli eräs ensimmäisistä onnistuneista nuolisiipisistä suihkuhävittäjistä ja lentokone saavutti mainetta Korean sodassa, jossa se oli sodan alussa ylivoimainen suorasiipisiin länsihävittäjiin verrattuna. Sitä valmistettiin useina eri versioina yhteensä yli 12 000 kappaletta ja lisenssivalmistus kasvattaa valmistusmäärän yli 18 000:een. Koneen pohjalta valmistettiin myös sen seuraaja MiG-17.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-15

text: MiG-15-hävittäjäkoneen 2-paikkainen MiG-15UTI-koulutuskone oli Suomen ilmavoimien käytössä 1960- ja 70-luvulla.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-15

text: Mikojan ja Gurevitš (MiG-suunnittelutoimisto) käytti MiG-suihkuhävittäjän suunnittelussa apunaan Saksasta toisen maailmansodan lopulla hankittua tietotaitoa. Monet maat, muun muassa Ranska ja Ruotsi, suunnittelivat toisen maailmansodan jälkeen suihkuhävittäjiä, joissa oli suuria yhtäläisyyksiä Saksan sodan lopussa kehittämien suihkuhävittäjäluonnosten ja prototyyppien kanssa.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-15

text: Siipi oli 35 astetta viistetty nuolisiipi, kun amerikkalaiset vielä pitäytyivät suoraan siipeen. Englannin Clement Attleen (työväenpuolueen) hallitus myi 1947 Neuvostoliitolle Rolls-Royce Nene -suihkumoottoreita, joiden pohjalle Neuvostoliitto rakensi omat suihkumoottorinsa. Niiden avulla MiG-15 saavutti Mach 0,934 nopeuden.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-15

text: Ensimmäinen koneen prototyyppi I-310 lensi joulukuussa 1947. Sen suorituskykyä testattiin Lavotškin La-15-hävittäjää vastaan.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-15

text: MiG-15-tuotanto alkoi heti ja kone tuli Neuvostoliiton ilmavoimien käyttöön 1949. Sillä olivat hyvät lento-ominaisuudet, ja amerikkalaiset F-86 Sabre-lentäjät kunnioittivat sitä Korean sodassa. Siellä osaa MiG-15-koneista lensivät toisen maailmansodan johtavat neuvostoässät, toisaalta myös amerikkalaisten lentäjien joukossa oli suuri määrä hävittäjäveteraaneja. USAF veti potkurikoneet pois hävittäjäkäytöstä ja joutui pohtimaan raskaiden B-29-pommikoneiden suojausta ja siirsi ne yötoimintaan.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-15

text: MiG-15 oli suunnilleen tasaveroinen suorituskyvyltään Sabren kanssa. MiG oli hieman parempi nousukyvyltään ja ketteryydeltään, kun taas Sabre oli nopeampi ja parempi syöksymään. MiGissä oli raskaampi aseistus, kun taas Sabren tulinopeus ja tähtäin oli parempi. Taistelun lopputuloksen ratkaisi yleensä lentäjien taito.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-15

text: Vuodesta 1950 alkaen noin 7 500 MiG-15-konetta on rakennettu Neuvostoliitossa, Tšekkoslovakiassa, Puolassa ja Kiinassa.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-15

text: Konetta on käytetty myös Lähi-idän ja Itä-Aasian sodissa.Suomen ilmavoimien käyttämä versio Aseistus yksi 12,7mm UBK-Je -konekivääri tai yksi 23 mm NS-23 -tykki


title: Mikojan-Gurevitš MiG-15

text: Neuvostoliitto luovutti 1957 kolme MiG-15UTI-konetta Afganistanin ilmavoimille, jossa ne palvelivat MiG-17F-lentäjien koulutuksessa.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-15

text: Albania aloitti MiG-15-koneiden vastaanoton 1950. Maan ilmavoimissa palveli ainakin kaksi laivuetta MiG-15-koneita, jotka muodostivat Valonan lentotukikohtaan sijoitetun 5818. hävittäjärykmentin. Hävittäjäversion lisäksi maa vastaanotti myös joitakin MiG-15UTI-koulukoneita. Albanian ja Neuvostoliiton suhteiden katketessa 1962 koneiden varaosatoimitukset siirtyivät Kiinalle (F-2 eli MiG-15bis:n kopio).


title: Mikojan-Gurevitš MiG-15

text:
Vuoden 1963 alussa Algerian ilmavoimat vastaanottivat Neuvostoliitosta ensimmäiset MiG-15- ja MiG-15UTI-koneet, jotka muodostivat kolmelaivueisen hävittäjäpommittajarykmentti. Maa vastaanotti myöhemmin Egyptistä lisää vastaavia koneita.
Angolan ilmavoimat vastaanotti Neuvostoliitosta MiG-15UTI-koneita ja vuonna 1976 kolme konetta Kuubasta.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-15

text: Armenian ilmavoimilla oli vielä 1995 käytössään joitakin Neuvostoliitolta perimiään MiG-15-koneita.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-15

text: Australiaan ostettiin toistakymmentä Puolan ilmavoimien ylijäämävarastoista myymää SBLim-2- ja 2A- sekä MiG-15UTI-konetta, jotka siirrettiin siviilirekisteriin.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-15

text: Bulgarian ilmavoimat vastaanotti 1952 Neuvostoliitosta MiG-15- sekä MiG15UTI- ja jo seuraavana vuonna MiG-15bis-koneita. Koneista muodostettiin 19. hävittäjärykmentti Graf Ignatievin lentotukikohtaan ja toinen hävittäjärykmentti Dobrichin lentotukikohtaan sekä 26. erilliseen tiedustelurykmenttiin yksi laivue.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-15

text:
2-paikkainen MiG-15UTI on hävittäjän koulutusversio (NATO-koodi "Midget"). Se seurasi Neuvostoliiton perinnettä kehittää palveluksessa olevan
hävittäjäkoneen koulutusmalli.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-15

text: Suomeen hankittiin neljä kaksipaikkaista MiG-15 UTI -harjoitushävittäjää vuonna 1962 välityypiksi auttamaan siirtymistä Fouga Magister -suihkuharjoituskoneesta suorituskykyisiin MiG-21 -suihkuhävittäjiin. Lentäjille muutos oli silti hyvin vaativaa ja tilanteen ratkaisi varsinaisesti vasta MiG-21- koneen UTI-versio.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-15

text: Konetta pidettiin lento-ominaisuuksiltaan erittäin hyvänä. Sen varustus oli kuitenkin vanhentunut ja kone vaati paljon huoltoa. Jarrut olivat vaikeakäyttöiset tehden rullauksesta hankalaa. Lempinimen "Mukelo" saanut kone oli käytössä vuoteen 1977.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-15

text:
1954 Neuvostoliitto teki koneen hävittäjäversiosta tarjouksen oma-aloitteisesti. Tarjousta ei ollut toivottu ja asia oli molemmille sotilasosapuolille yllättävä.
Lauri Pekuri teki UTI-versiolla tutustumislennon. Hän ja Ilmavoimien esikunnan diplomi-insinööri Leo Piippo eivät puoltaneet hankintaa, koska malli oli vanhenemassa ja hävittäjien kehitys nähtävissä. Tyypin käyttö olisi myös ollut kallista suuren polttoaineenkulutuksen ja huoltotarpeen vuoksi. Lisäksi tuossa vaiheessa koulutus suihkukoneisiin oli tärkeämpää, mihin De Havilland Vampire soveltui paremmin. Kävi ilmi, että hankinta oli sovittu osana kahdenkeskistä clearing-kauppaa ilman tarkempaa informointia kummallakaan puolella.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-15

text: Esimerkiksi presidentti Paasikiveä ei oltu informoitu, mikä luonnollisesti raivostutti hänet.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-15

text: 25. tammikuuta 1954 Neuvostoliiton ilmeisesti eksynyt MiG-15 putosi Rautjärvelle - tämä oli ehkä MiG-suihkuhävittäjien ensiesiintyminen Suomen ilmatilassa. Aiempi käyttö voi olla mahdollista, koska Neuvostoliiton vuokra-alueelta Porkkalasta lensi myös suihkuhävittäjiä, jotka todennäköisesti olivat MiG-15-koneita.


title: Apoptoosi

text: Apoptoosi eli ohjelmoitunut solukuolema on solujen jakautumista säätelevien geenien määräämä solujen ohjelmoitu kuoleminen, joka on normaali osa yksilönkehitystä ja kudosten uusiutumista.


title: Apoptoosi

text: Tuman kromatiini tiivistyy ja kasautuu tumakotelon reunoille ja DNA hajoaa. Tuma hajoaa osiksi joita tumakotelo yhä ympäröi. Solun tukiranka hajoaa ja solukalvo poimuuntuu. Solu hajoaa solukalvon ympäröimiksi rakkuloiksi. Fagosytoiva solu tuhoaa solun ottamalla sen sisäänsä. Kaikki makromolekyylit tuhoutuvat. Joskus kuitenkin nämä kutistuneet solut/rakkulat voivat säilyä pitkiäkin aikoja tehtävässään, sillä esimerkiksi silmän linssi koostuu lähinnä kuolleista soluista.


title: Apoptoosi

text: Solun pinnalla on reseptoreita, joiden aktivoituminen käynnistää apoptoosiin. Reseptorit aktivoituvat välittäjäaineiden sekä tulehdussolun vastinreseptorien avulla. Jos solu on vaurioitunut se voi sisältäkäsin käynnistää apoptoosin. Mitokondriolla on iso osa apoptoosin säätelyssä. Mitokondriot voivat tunnistaa solussa stressitekijöitä jolloin apoptoosi käynnistyy. Myös DNA:n vaurio voi johtaa apoptoosiin säätelyproteiinin välityksellä. Jos solulta puuttuu elonjäämistä edistäviä tekijöitä apoptoosi käynnistyy. Aiheuttajana voi olla esimerkiksi solulle vieras ympäristö tai solun väärä kiinnittyminen.


title: Apoptoosi

text: On useita tilanteita, joissa soluista on päästävä eroon. Vaurioituneet tai virusten infektoimat solut saadaan apoptoosin avulla tuhottua. Yksilönkehityksen aikana muun muassa sormien synty on apoptoosin ansiota. Sormet muotoutuvat tarpeettomien solujen kuollessa sormien välistä. Myös auringonvalon vaikutuksesta vaurioituneet ihosolut tuhoutuvat apoptoottisesti. Apoptoosi ei aiheuta tulehdusta. Apoptoosilla on myös keskeinen merkitys immuunipuolustuksessa, ja syöpään liittyy usein apoptoosin estyminen.


title: Aristarkhos

text: Aristarkhos Samoslainen (, noin 310 – 230 eaa.) oli antiikin kreikkalainen tähtitieteilijä. Hän oli ensimmäinen tunnettu tähtitieteilijä tai filosofi, joka ehdotti heliosentristä eli aurinkokeskistä aurinkokuntaa. Aristarkhoksen idea aurinkokeskisestä maailmankaikkeudesta on säilynyt selvimmin Arkhimedeen teoksessa "Hiekanjyvien laskija", jossa Arkhimedes käyttää Aristarkhoksen hypoteesia esimerkkinä maailmankaikkeudesta, joka olisi valtavasti oman aikansa arvioita suurempi. Aristarkhoksen mahdollinen oma teos ko. hypoteesistä ei ole säilynyt.


title: Aristarkhos

text: Aristarkhoksen ajatukset jäivät geosentristä eli maakeskistä aurinkokuntamallia kannattaneiden filosofien kuten Klaudios Ptolemaios (Almagest, n. 150 jaa.) ja Aristoteleen varjoon. Heliosentrisen mallin keksi uudelleen lähes 2000 vuotta myöhemmin Nikolaus Kopernikus, minkä vuoksi Aristarkhosta kutsutaan joskus nimellä ”Kreikkalainen Kopernikus”.


title: Aristarkhos

text: Lisäksi hän määritti tarkemman arvon aurinkovuodelle ja laski geometrian avulla Auringon ja Kuun koot, jotka ovat epätarkkoja puutteellisista havainnoista johtuen.


title: Aristarkhos

text: Aristarkhos on antanut nimensä kraatterille Kuussa.


title: Fokker F.27

text:
Fokker F.27 Friendship on hollantilaisen Fokkerin valmistama liikenne- ja kuljetuskone. Kaksimoottorisen potkuriturbiinikoneen suunnittelu alkoi 1950-luvun alussa, ja prototyypin ensilento tapahtui 24. marraskuuta 1955. Koneen sarjavalmistus alkoi vuonna 1958. 100-sarjan koneita valmistettiin 85 kappaletta. Eri versiota on 700-sarjaan asti. Fairchild Aircraft valmisti lisenssillä Yhdysvalloissa 206 konetta nimellä Fairchild FH-227. Yhteensä koneita valmistettiin 786 kappaletta.
Finnair Oy:n luopuessa 1970-luvun lopussa Convair 440 Metropolitan koneista havaittiin, että yhtiö tarvitsi lyhyitä lentoreittejään varten DC-9-14/15-suihkukoneita pienempiä potkurikoneita. Tähän tarkoitukseen Finnair päätyi ostamaan Icelandairilta Islannista kolme käytettyä Fokker F.27 Mk. 200 -matkustajakonetta.


title: Fokker F.27

text: 1970-luvun lopussa Ilmavoimat pyrki löytämään Douglas DC-3-koneilleen korvaajan. Tätä päätöstä nopeutti DC-3-koneella tapahtunut Rissalan lentoturma, jossa kuoli suomalaisia yritysjohtajia ja poliitikoita. Korvaajaa etsittiin seuraavasta ryhmästä: Antonov An-32, Fokker F.27, CASA 212 ja De Havilland Canada DHC-7. Näistä An-32 ja CASA 212 on varustettu perärampilla ja olivat eniten laskuvarjojääkärien tarpeisiin sopivia. Väliaikaisratkaisuna Ilmavoimat päätti vuonna 1980 vuokrata Karair Oy:ltä kaksi Fokker Friendship Mk. 100 -kuljetuskonetta (FF-1 ja FF-2). Koska Finnair Oy oli aiemmin päätynyt tähän konetyyppiin, katsottiin valinta taloudellisesti edullisimmaksi. Vuonna 1982 Ilmavoimat lunasti koneet itselleen ja tilasi laivaston vahvistukseksi tehtaalta uuden Fokker F.27-400M Troopship -kuljetuskoneen (FF-3). Kone toimitettiin Ilmavoimille vuonna 1984.


title: Fokker F.27

text: Fokker F.27 Mk 100 Friendship on ensimmäinen Karairin islantilaiselta Iceland Air-yhtiöltä ostama kone, joka saapui islantilaislentäjien ohjaamana Helsinki-Vantaan lentoasemalle 18. maaliskuuta 1980. Kone rekisteröitiin Karair Oy:lle tunnuksella OH-KFA. Katsastuksen jälkeen sillä aloitettiin Finnairin ohjaajien koulutuslennot. Kone vuokrattiin syksyllä 1980 Suomen ilmavoimien käyttöön tiedustelu- ja kuljetuskoneeksi. Vuonna 1982 Ilmavoimat lunasti koneen itselleen. Konetta käytettiin aluksi ilmavoimissa rahdin kuljetukseen ja laskuvarjohyppyihin Kuljetuslentolaivueessa Utissa. Vuodesta 1997 kone on ollut silloisen Tiedustelulentolaivueen (nykyinen Tukilentolaivue) käytössä Tikkakoskella. Kone on varustettu elektronisen tiedustelun laitteistoilla ja pääasiassa sitä operoi Viestikoelaitos.


title: Fokker F.27

text: Fokker F.27 Mk 100 Friendship on valmistunut vuonna 1965. Kone lensi aluksi matkustajakoneena Iceland Airin riveissä Islannissa. Iceland Airilla kone lensi 23 265 tuntia ja laskuja kertyi 27 988. Karair osti sen käytettynä Islannista vuonna 1980. Konetta ei koskaan rekisteröity Suomeen, mutta sille varattiin rekisteritunnus OH-KFB. Lyhyen varastoinnin jälkeen Karair Oy vuokrasi koneen Ilmavoimille syksyllä 1980 ja kone sai tunnuksen FF-2. Vuonna 1982 Ilmavoimat lunasti koneen itselleen. Konetta käytettiin ilmavoimissa rahdin kuljetukseen ja laskuvarjohyppyihin aluksi Kuljetuslentolaivueessa Utissa ja vuodesta 1997 Tiedustelulentolaivueessa, nykyinen Tukilentolaivue Tikkakoskella. Kone poistettiin käytöstä vuonna 2004, koska valmistajan tuotantotuki moottorille oli päättynyt ja varaosien saanti vaikeutunut. Ilmavoimissa FF-2 lensi yhteensä noin 11 700 tuntia. Laskujen määrä oli noin 14 100. Kone luovutettiin 30.3.2004 Porin tekniikkaopistolle lentomekaanikkojen harjoituskoneeksi. Koneen lempinimi ilmavoimissa oli "Vanha rouva".


title: Fokker F.27

text: Fokker F.27 Mk 400M Troopship on ostettu Ilmavoimille uutena vuonna 1984. Konetta on käytetty ilmavoimissa rahdin kuljetukseen ja laskuvarjohyppyihin aluksi Kuljetuslentolaivueessa Utissa ja vuodesta 1997 Tukilentolaivueessa Tikkakoskella. Ilmavoimien Materiaalilaitos luovutti koneen WinNovalle Poriin lentokonetekniikkakoulutusta varten. Kone siirtolennettiin Poriin 28. toukokuuta 2013.


title: Fokker F.27

text: Fokker F.27 Mk 200 Friendship -kone OH-LKA ostettiin Finnairille Islannista. Koneella korvattiin Finnairin laivastostaan poistamia Convair Metropolitan -koneita kotimaan reiteillä. Finnairin laivastossa kone oli 1980–1988 ennen kuin se korvattiin ATR 42-200 -koneilla.


title: Fokker F.27

text: Fokker F.27 Mk 200 Friendship -kone OH-LKB hankittiin käytettynä Islannista ja se oli Finnairin käytössä 1980-1986.


title: Fokker F.27

text: Fokker F.27 Mk 200 Friendship -kone OH-LKC oli Finnairin käytössä 1982–1988.Kokometallinen kuljetuskone, ylätaso.


title: Fokker F.27

text: Koneessa ei ole lainkaan hydraulijärjestelmää vaan toiminnot on korvattu pneumatiikkajärjestelmällä (jarrut, laskutelineet, nokkapyöräohjaus) tai sähkömekaanisella toiminnolla (laskusiivekkeet).


title: Patria Land & Armament

text: Patria Land & Armament Oy on Patria-konsernin yksi osa, joka suunnittelee ja valmistaa panssaroituja ajoneuvoja sekä asejärjestelmiä. Yritys toimii Tampereella, Hämeenlinnassa ja Sastamalassa.


title: Patria Land & Armament

text: Maaliskuussa 2008 Patria Weapon Systems sulautui Patria Vehiclesiin. Tällöin Patria Vehicles Oy vaihtoi toiminimekseen Patria Land & Armament Oy.


title: Attika

text: Attika () eli Attikan alue (Περιφέρεια Αττικής, "Periféreia Attikís") on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Attikan hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Ateena. Alueen pinta-ala on 3 808 neliökilometriä ja asukasluku 3 827 624 (vuonna 2011).


title: Attika

text: Attika on myös Kreikan NUTS 1 -alue (EL3) sekä samalla NUTS 2 -alue (EL30).


title: Attika

text: Attika oli yksi antiikin Kreikan maakunnista. Sen asukkaat olivat joonialaisia. Ateenan kaupunkivaltiosta tuli viimeistään geometrisella kaudella Attikan johtava kaupunki ja muut kaupungit tulivat sen vallan alle. Kreikkalaisessa mytologiassa tapahtuma sijoitettiin jo varhaisempaan aikaan, ja Attikan yhdistäjänä ja kansallisena heeroksena pidettiin Theseusta.


title: Attika

text: Klassisella kaudella Attikan väestö oli jaettu kymmeneen fyleen eli ”heimoon” ja 139 demokseen, jotka olivat Ateenan kaupunginosia tai Attikan maaseudun kyliä tai kyläkuntia. Tärkeitä keskuksia antiikin aikana Ateenan ohella olivat muun muassa mysteereistään tunnettu Eleusis, Ateenan satamakaupunki Pireus, hopeakaivoksistaan tunnettu Laurion sekä Marathon, jonka alueella käytiin kuuluisa Marathonin taistelu vuonna 490 eaa. Attikaan kuuluivat myös saaret Salamis ja Aigina.


title: Attika

text: Keskiajalla Attika oli muun Kreikan tavoin osa Bysantin valtakuntaa. 1200-luvulla ristiretkeilijät perustivat Ateenan herttuakunnan, joka käsitti Attikan ja alueita aina Makedonian rajalle asti.


title: Attika

text: Vuoden 2011 alusta lähtien alue on jaettu alueyksiköihin ja kuntiin seuraavasti:


title: Villakoira

text: Villakoira (caniche), puhekielessä myös "puudeli", on koirarotu, joka kuuluu FCI:n ryhmään 9. Villakoirat jaetaan neljään kokomuunnokseen säkäkorkeuden perusteella: toyvillakoira 24–28 senttiä (ihanne 25 cm, 1 cm:n alitus sallitaan), kääpiövillakoira yli 28–35 senttiä, keskikokoinen villakoira 35–45 senttiä ja isovillakoira 45–62 senttiä. FCI:n jäsenmaissa villakoirista hyväksytään kaikki neljä kokoa, mutta muun muassa Yhdysvalloissa, Englannissa ja Irlannissa villakoirat jaetaan kolmeen kokoluokkaan: ”isovillakoira” ("standard"), ”kääpiövillakoira” ("miniature") ja toyvillakoira ("toy"). Keskikokoista villakoiraa ei tunneta tässä jaossa, vaan sitä vastaavat koot jakautuvat miniature- ja standard -luokkiin.


title: Villakoira

text: Rodun juuret ovat Euroopasta, missä villakoira ja sen edeltäjät ovat olleet suosiossa jo vuosisatoja. Nykymuotoisen rodun alkuperämaana pidetään yleensä Ranskaa, missä sitä käytettiin noutavana koirana vesilintujen metsästyksessä. Saksan kielen sanaa "pudeln", joka merkitsee loiskuttamista, pidetään villakoiran kansainvälisen nimen "poodle" kantasanana.


title: Villakoira

text: Villakoiraa on käytetty vartiointiin ja vesilintujen metsästykseen. Villakoiria käytetään edelleenkin metsästykseen, jonkin verran myös Suomessa.


title: Villakoira

text: Villakoiria on pitkään käytetty sirkusesityksissä.


title: Villakoira

text: Rodun suosio on kasvanut Suomessa alkuajoista, jolloin rekisteröintimäärät pyörivät sadan yksilön ympärillä vuosittain. Villakoiria rekisteröidään nykyään noin 1 000 yksilöä vuodessa (vuonna 2008 rekisteröitiin yhteensä 1 090). Nykyään villakoiria käytetään hyvin vähän alkuperäisissä tehtävissään ja ne ovat enimmäkseen seurakoiria.


title: Villakoira

text: Villakoira on kevytrakenteinen, sopusuhtainen ja erittäin villava koira. Se tunnetaan eräänä maailman älykkäimmistä koiraroduista. Villakoiran tuuhea ja kihara turkki kasvaa jatkuvasti, eikä siinä ole erillistä aluskerrosta. Rotua kasvatetaan FCI-maissa neljänä, Iso-Britanniassa ja Yhdysvalloissa kolmena kokomuunnoksena, jotka vaihtelevat kooltaan noin 25 senttimetriä korkeasta ja kolmisen kiloa painavasta toyvillakoirasta reilut puoli metriä korkeaan ja jopa 40 kilogrammaa painavaan isovillakoiraan. Rotumääritelmä vaatii muiden muunnosten vastaavan mittasuhteiltaan ja muilta ominaisuuksiltaan keskikokoista villakoiraa.


title: Villakoira

text: Villakoiran säkäkorkeuden ja rungon pituuden tulisi olla osapuilleen sama ja sivuprofiilin (asennossa seisottaessa) neliömäinen. Selän tulisi olla suora, takajalkojen kulmauksiltaan hillityt, hännän korkealle kiinnittynyt ja suora, ei selän päälle kaartuva. Koiran tulisi kantaa häntänsä tyvestä katsoen pystyssä. Häntä tavattiin perinteisesti typistää ennen typistyskiellon voimaantuloa useissa Euroopan maissa, mistä syystä ei-ihanteelliset hännät ovat vielä varsin yleisiä rodussa. Niissä maissa, joissa typistys sallitaan, on rodun typistysmuoti muuttunut pidemmäksi, jopa typistämättömän näköiseksi. Villakoiran liikkeet ovat kevyet, eloisat ja ketterät.


title: Villakoira

text: Kaikenkokoiset villakoirat tunnetaan eräänä maailman älykkäimmistä koiraroduista. Se ei kuitenkaan ole välttämättä helpoimmin koulutettavia rotuja, sillä se oppii tilaisuuden tullen manipuloimaan ohjaajaansa ja voi käyttää kekseliäisyyttään ei-toivottuihin tarkoituksiin.


title: Villakoira

text: Villakoira on tyypillisesti myös vilkas, energinen, leikkisä ja miellyttämisenhaluinen. Hyvin ihmiskeskeisenä rotuna villakoira kiintyy helposti ihmisiin ja on usein avoimen seurallinen myös tuntemattomien seurassa, mutta tähän voi liittyä myös taipumus eroahdistukseen.


title: Villakoira

text: Villakoira on energinen ja se vaatii kohtalaisesti liikuntaa ja etenkin ajattelua vaativaa aktivointia kuten temppujen harjoittelua tai hajutyöskentelyä. Hyväkuntoinen mutta turhautunut villakoira voi kehittää huonoja tapoja.


title: Villakoira

text: Villakoira sopii liikunnallisena ja älykkäänä koirana hyvin esimerkiksi agilityyn ja tokoon. Rodussa esiintyy paikoitellen myös metsästyskäyttöön sopivaa noutajaviettiä. Joitain villakoiria on koulutettu suojeluskoiriksi ja palveluskoiriksi.