title: Midlands

text: Midlands on alue keskisessä Englannissa. Se ulottuu itä-länsi-suunnassa koko saaren poikki. Midlandsiin katsotaan yleensä kuuluvan Derbyshiren, Herefordshiren, Leicestershiren, Lincolnshiren, Northamptonshiren, Nottinghamshiren, Rutlandin, Shropshiren, Staffordshiren, Warwickshiren, Länsi-Midlandsin ja Worcestershiren kreivikunnat. Midlands jaetaan usein Länsi- ja Itä-Midlandsiin. Midlandsin merkittävimpiä ja suurimpia kaupunkeja ovat lännen Birmingham, Wolverhampton ja Coventry sekä idän Leicester, Nottingham ja Derby.


title: Kahdeksas ihme

text: Kahdeksas ihme on suomalaisen rockyhtyeen Eppu Normaalin tunnetuimpia albumeita ja myös yhtyeen myydyin studioalbumi, edellään vain "Repullinen hittejä" -kokoelma. Albumin tuotti yhtyeen kitaristi Pantse Syrjä MSL-studiolla vuonna 1985.


title: Kahdeksas ihme

text: Levyn tunnetuimmat kappaleet ovat ”Vuonna '85” ja ”Kitara, taivas ja tähdet”, joita on soitettu radiossa aktiivisesti albumin ilmestymisestä lähtien. Levyllä on myös kolme muuta suomirockin klassikkoa, ”Voi kuinka me sinua kaivataan”, ”Elämän tarkoitus” ja ”Vihreän joen rannalla (kauan sitten)”.


title: Kahdeksas ihme

text: Levyn kaikki kappaleet on sanoittanut Martti Syrjä sekä säveltänyt Pantse Syrjä. Poikkeuksina kappale nimeltä ”Yöjuttu”, jonka ovat säveltäneet Juha Torvinen ja Martti Syrjä sekä kappaleet "Elämän tarkoitus" ja "Tihkumme seksiä", jotka ovat sanoittaneet Martti ja Pantse Syrjä.Levystä julkaistiin vuonna 2005 20-vuotisjuhlapainos, jonka mukana on myös "Video, taivas ja tähdet" -DVD (julkaistu aikaisemmin videokasettina), joka sisältää Tampereen Työväen Teatterissa syyskuussa 1985 äänitetyn ja kuvatun keikan ja kyseiseltä keikalta ennenjulkaisemattoman ääniraidan kappaleesta ”Vihreän joen rannalla”.


title: Kahdeksas ihme

text: Kappaleen ”Vuonna '85” päähenkilön on esitetty olevan oikea henkilö, mutta kappaleen tekstin kirjoittaja Martti Syrjä ei ole hahmon henkilöllisyyttä paljastanut. Häneltä on kysytty, oliko päähenkilö Hanoi Rocks -yhtyeen Andy McCoy. Syrjä vastasi: ”Päähenkilö ei ole Andy, sillä hän ei ole tarpeeksi sympaattinen.”


title: Nouna

text: Nouna on kaupunki Burkina Fasossa. Se sijaitsee Kossin provinssissa ja on tämän pääkaupunki. Nounassa oli vuoden 2006 väestönlaskennassa 70 010 asukasta.


title: Luettelo Yön singleistä

text: Tämä on luettelo Yö-yhtyeen julkaisemista singlelevyistä.


title: Luettelo Suomessa uhanalaisista putkilokasveista

text: Tämä on luettelo uhanalaisista putkilokasveista Suomessa, joka perustuu vuoden 2010 uhanalaisarviointiin. Aiempaan Suomen uhanalaisten putkilokasvien luetteloon verrattuna 12 lajia ja muuta taksonia on poistettu ja 29 uutta on lisätty luetteloon.


text: VU = vaarantunut


text: EN = erittäin uhanalainen


text: CR = äärimmäisen uhanalainen


text: + = lisätty uhanalaisten listalle vuonna 2010


title: Liliane Bettencourt

text: Liliane Bettencourt (21. lokakuuta 1922 – 21. syyskuuta 2017) oli kosmetiikkayhtiö L’Oréalin ranskalainen suuromistaja ja maailman varakkaimpiin ihmisiin kuuluva miljardööri.


title: Liliane Bettencourt

text: Talouslehti Forbes arvioi vuonna 2013 Neuilly-sur-Seinessä asuvan Bettencourtin omaisuuden arvoksi yli 37 miljardia Yhdysvaltain dollaria, millä hän oli maailman 8. rikkain ja Ranskan rikkain henkilö. Omaisuutensa, maailman johtavan kosmetiikkajätin L’Orealin, Bettencourt peri isältään Eugène Schuellerilta tämän kuoltua vuonna 1957. Liliane Bettencourt oli yksi harvoista miljardööreistä, jotka kuuluvat niin sanottuun "old money" -luokkaan.


title: Liliane Bettencourt

text: Bettencourt oli naimisissa ranskalaisen poliitikon André Bettencourtin kanssa tämän kuolemaan vuonna 2007 asti. Heillä oli tytär Françoise Bettencourt Meyers, joka kuuluu L’Orealin hallitukseen. Vuonna 2007 tytär syytti valokuvaaja François-Marie Banieriä äitinsä hyväksikäytöstä, kun kävi ilmi, että valokuvaaja oli saanut Bettencourtilta lahjoja noin miljardin punnan edestä. Bettencourt määrättiin perheensä holhoukseen. Hän sairasti dementiaa.


title: Liliane Bettencourt

text: Kesällä 2010 Bettencourt oli vaalirahoituskohun keskipisteessä, kun hänen entinen kirjanpitäjänsä väitti Bettencourtin rahoittaneen vuonna 2007 laittomasti Nicolas Sarkozyn vaalikampanjaa 150 000 eurolla. Rahat olisi ottanut vastaan tuleva työministeri Eric Woerth, jonka vaimo Florence oli Bettencourtin talousneuvonantaja.


title: Aino von Boehm

text: Aino Johanna von Boehm (o.s. "Zitting", 16. heinäkuuta 1892 Liperi – 30. marraskuuta 1939 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari. Hän maalasi useita, yleensä värikkäitä ja iloisia kuvia Saimaalta, jonka rannalla Joutsenossa hän vietti suurimman osan kesistään.


title: Aino von Boehm

text: Von Boehm opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa vuodet 1911–1914, 1921–1922, 1924 ja 1926. Hän opiskeli myös Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1928–1932. Ensinäyttelynsä hän piti Helsingissä vuonna 1933. Vuonna 1938 von Boehm voitti Helsingin Suomalaisen Yhteiskoulun seinämaalauskilpailun.


title: Aino von Boehm

text: Aino von Boehm sai surmansa Helsingin pommituksessa talvisodassa. Hänen puolisonsa oli tuomari Eero von Boehm, ja heidän lapsiaan olivat taidemaalari Tuomas von Boehm ja opettaja Carmen Tawaststjerna. Taidemaalari Eero von Boehm (1949–2012) oli hänen lapsenlapsensa. Von Boehmin suku on lahjoittanut Aino von Boehmin ja Tuomas von Boehmin tauluja Joutsenon kaupungille, ja kokoelma on Lappeenrannan taidemuseossa.


title: Mercurius

text: Mercurius () oli roomalaisessa mytologiassa kaupankäynnin ja kauppavoiton jumala. Kaupan lisäksi Mercuriusta pitivät suojelijanaan viestinviejät, matkamiehet ja varkaat. Mercuriuksen nimi on voitu johtaa latinan sanoista "merx" eli ”kauppatavara” ja "mercari" eli ”ostaa, käydä kauppaa”. Varhaisimmissa muodoissaan Mercurius muistuttaa etruskien Turms-jumalaa, mutta hahmo on pääasiassa syntyisin kreikkalaisen mytologian Hermeestä. Mercuriuksesta on johdettu planeetta Merkuriuksen nimi ja monta muutakin tieteellistä nimeä.


title: Mercurius

text: Taiteessa Mercuriuksen tunnistaa siivekkäästä sauvasta, caduceuksesta, jonka ympäri on kietoutunut kaksi käärmettä, sekä siivitetystä lakista ja kengistä. Mercuriuksen sauvat löytyvät myös Suomen tullin vaakunasta sekä merkonomilakista.


title: Venus (mytologia)

text: Venus oli tärkeä roomalainen jumalatar, joka yhdistettiin rakkauteen ja kauneuteen. Alun perin Venus oli kuitenkin kasvillisuuden jumalatar sekä viinitarhojen ja puutarhojen suojelija. Myöhemmin hänestä tuli kreikkalaisen kulttuurin vaikutuksesta roomalainen vastine Afroditelle, ja Venukseen liitettiin Afroditen piirteitä. Venus myös esitettiin kuvataiteissa samoin kuin Afrodite.


title: Venus (mytologia)

text: Venusta pidettiin Rooman legendaarisen perustajan Aeneasin kautta roomalaisten esiäitinä ja hän oli merkittävässä roolissa monissa Rooman uskonnollisissa juhlissa ja myyteissä. Julius Caesar piti Venusta sukunsa kantaäitinä, "Venus Genetrix", ja rakennutti jumalattarelle temppelin forumilleen. Venuksen mukaan on nimetty planeetta Venus.


title: Riobamba

text: Riobamba on Chimborazon provinssin pääkaupunki Ecuadorissa. Sen asukasluku on noin 130 000. Kaupunki sijaitsee 200 kilometriä Quitosta etelään. Riobamban historia juontaa juurensa vuoteen 1797.


title: Tomi Kallio

text: Tomi Kristian Kallio (s. 27. tammikuuta 1977 Turku) on uransa keväällä 2018 lopettanut suomalainen jääkiekkohyökkääjä, joka edusti SM-liigajoukkue Turun Palloseuraa sekä pelasi myös NHL:ssä ja Elitserienissä. Kallio on Ruotsin korkeimman sarjatason SHL:n kautta aikojen eniten pisteitä tehnyt suomalaispelaaja.


title: Tomi Kallio

text: Kallio aloitti uransa SM-liigassa TPS:ssä, jossa hän pelasi kaudet 1995–2000. Tuona aikana hän voitti kaksi Suomen mestaruutta vuosina 1999 ja 2000. Jälkimmäisenä vuotena hän muodosti TPS:n pelätyn ykkösketjun yhdessä Kai Nurmisen ja Kimmo Rintasen kanssa. Kauden päätteeksi Kallio sai Jari Kurri -palkinnon, joka annetaan pudotuspelien parhaalle pelaajalle.


title: Tomi Kallio

text: Colorado Avalanche varasi hänet NHL:ään varaustilaisuuden neljännellä kierroksella numerolla 81. Kallio aloitti NHL-uransa Atlanta Thrashersin rivissä syksyllä 2000. Kallio teki 5.11.2000 Boston Bruinsia vastaan NHL-uransa ensimmäisen hattutempun tehoin 3+1=4. Tulokaskausi sujui hyvin loukkaantumisista huolimatta. Hän kasasi 57 ottelussa 14 maalia ja 13 syöttöä. Toisenakin kautena Kallion riesana olivat loukkaantumiset. Kesken kauden 2002–2003 hänet siirrettiin ensin Columbus Blue Jacketsiin ja sitten Philadelphia Flyersiin. Lopulta hän palasi vielä saman kauden aikana takaisin Eurooppaan Ruotsin Frölunda HC -joukkueeseen.


title: Tomi Kallio

text: Ruotsissa Kallio nousi heti keväällä 2003 kannattajien suureksi suosikiksi. Hän pelasi tehokkaasti jo runkosarjassa, ja pudotuspeleissä hän voitti kaiken mahdollisen. Kallio voitti Ruotsin mestaruuden, pudotuspelien maali-, syöttö- ja pistepörssin sekä ampui mestaruuden ratkaisseen maalin jatkoajalla. Kallio olikin ensimmäisestä keväästä asti Frölundan ykköspelaajia ja median mielenkiinnon kohteena. Kaukalossa Kallio oli voittamassa Ruotsin mestaruutta myös vuonna 2005. Kaudella 2005–2006 Kallio voitti Elitserienin maalipörssin (26 maalia).


title: Tomi Kallio

text: Kallio siirtyi kaudeksi 2011–2012 sarjanousija Växjö Lakersiin ja johdatti seuran mestaruuteen keväällä 2015 joukkueen kapteenina.


title: Tomi Kallio

text: Kaudeksi 2015–2016 Kallio palasi kasvattajaseuraansa Turun Palloseuraan yksivuotisella sopimuksella, joka sisälsi myös option seuraavasta kaudesta.


title: Tomi Kallio

text: Heinäkuussa 2017 Kallio teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen TPS:n kanssa.


title: Tomi Kallio

text: NHL:ssä Kallion tehoiksi tuli 140 ottelussa 24 maalia ja 31 syöttöä eli yhteensä 55 tehopistettä. Hän on edustanut Suomen jääkiekkomaajoukkuetta 2002 talviolympialaisissa sekä vuosien 1999, 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006 ja 2007 MM-kisoissa. Saavutuksina on MM-hopea vuosilta 1999, 2001 ja 2007 sekä MM-pronssi vuosilta 2000 ja 2006.


title: Tomi Kallio

text: Kallio kertoi lopettavansa uransa kesäkuussa 2018.


title: Tomi Kallio

text: Kallio osti osakkuuden Turun suurimmasta kuntokeskuksesta, M&M Kuntotalosta vuonna 2000. Osakkaina M&M Kuntotalossa ovat myös jääkiekkoilijat Jani Hurme ja Sami Salo, jotka halusivat olla mukana rakentamassa Turkuun amerikkalaistyylistä liikuntakeskusta.


title: Portoviejo

text: Portoviejo on Manabín provinssin pääkaupunki Ecuadorissa. Se sijaitsee kolmenkymmenen kilometrin päässä Tyynen valtameren rannikolta. Kaupungissa on noin 250 000 asukasta.


title: Portoviejo

text: Espanjalainen kapteeni Francisco Pacheco perusti Portoviejon vuonna 1535. Kaupungin alkuperäinen nimi oli "Villa Nueva de San Gregorio de Portoviejo".


title: Luettelo Suomen kuntanumeroista

text: Luettelo Suomessa käytettävistä kuntanumeroista. Kuntanumerot esitetään nousevassa järjestyksessä.


title: Luettelo Suomen kuntanumeroista

text: Näitä numeroita käytetään monissa valtionhallinnon tietojärjestelmissä, ja ne kuuluvat myös osana kiinteistöjen tunnuksiin kiinteistörekisterissä. Kunnat on alkujaan numeroitu aakkosjärjestyksessä, mutta alkukirjaimen vaihtuessa jätettiin aina muutama numero käyttämättä. Näitä käyttämättömiksi jääneitä numeroita on myöhemmin annettu uusille kunnille, joita perustettiin vielä 1950-luvulla jakamalla kuntia ja myöhemminkin toisinaan kuntaliitosten yhteydessä. Kun lisäksi muutamien kuntien nimi on myöhemmin muutettu, numerointi poikkeaa nykyisin jonkin verran aakkosellisesta. Ainoat tapaukset, jolloin nimensä säilyttävän kunnan kuntanumero on vaihtunut kuntaliitoksessa, ovat vuodelta 1997, jolloin Heinolassa, Lohjalla ja Porvoossa ympäröivä maalaiskunta yhdistyi kaupungin kanssa.


title: Luettelo Suomen kuntanumeroista

text: Luettelossa ovat mukana myös lakkautettujen ja luovutettujen kuntien numerot. Niiden nimet ovat suluissa. Näitä numeroita ei ole myöhemmin otettu uudestaan käyttöön. Syyt tällaisiin poikkeamiin numerojärjestyksestä on myös ilmoitettu luettelon yhteydessä.


title: Rhoo

text: Rhoo (isona kirjaimena Ρ, pienenä ρ tai ϱ, , ) on kreikkalaisen kirjaimiston 17. kirjain. Sen äännearvo oli muinaiskreikassa tai ("rh") ja nykykreikassa [r]. Kreikkalaisissa numeroissa rhoon lukuarvo on 100.


title: Rhoo

text: Latinalaisessa kirjaimistossa rhoota vastaa kirjain R/r ja kyrillisessä kirjaimistossa kirjain Р/р. Suomen kieleen rhoo translitteroidaan sekä muinaiskreikasta että nykykreikasta "r".


title: Rhoo

text: Rhoo on kehittynyt foinikialaisen kirjaimiston kirjaimesta ("reš").


title: Rhoo

text: Arkaaisissa kirjaimistoissa rhoo oli usein foinikialaisen esikuvan tapaan peilikuva nykyiseen nähden. Rhoo esiintyi kaikissa paikallisissa kreikkalaisissa kirjaimistoissa, mutta sen muodossa oli vaihtelua. Useissa kirjaimistoissa rhoossa oli lisäviiva, joka sai sen näyttämään nykyiseltä R-kirjaimelta latinalaisessa kirjaimistossa, johon se on kopioitunut juuri tässä muodossa. Joissakin kirjaimistoissa rhoo muistutti puolestaan nykyistä D-kirjainta.


title: Rhoo

text: Epigrafisissa lähteissä rhoosta esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja:


title: Rhoo

text: FysiikassaMuita merkityksiä


title: Óscar Berger

text: Óscar José Rafael Berger Perdomo (s. 11. elokuuta 1946 Ciudad de Guatemala) on guatemalalainen poliitikko, maansa presidentti 2004–2008.


title: Óscar Berger

text: Perdomo syntyi Ciudad de Guatemalassa (Guatemala City) ja opiskeli lakia. 1970-luvulla ja seuraavan vuosikymmenen alkupuolella hän työskenteli liike-elämässä keilahalliyhtiön johtajana.


title: Óscar Berger

text: Hän meni mukaan politiikkaan 1980-luvulla. Vuosina 1991–1999 hän toimi Ciudad de Guatemalan pormestarina. Hän oli presidenttiehdokkaana 1999, mutta hävisi silloin selvästi (68 % – 32 %) toisella kierroksella Alfonso Portillolle. Portilloa kuitenkin syytettiin myöhemmin korruptiosta ja hänen puolueensa menetti enemmistöä parlamentissa.


title: Óscar Berger

text: Perdomo voitti presidentinvaalit vuonna 2003 oikeistoliittouman ehdokkaana. Toisella kierroksella hän sai 54 prosenttia äänistä vasemmiston ehdokasta Álvaro Colomia vastaan ja astui virkaan 14. tammikuuta 2004. Bergerin presidenttikausi päättyi tammikuussa 2008. Colom valittiin seuraavaksi presidentiksi.


title: Mary T. Meagher

text: Mary Terstegge Meagher (s. 27. lokakuuta 1964 Louisville, Kentucky) on yhdysvaltalainen entinen uimari ja olympiavoittaja. Häntä pidetään usein kaikkien aikojen parhaana perhosuimarina ja häntä kutsuttiinkin lempinimellä ”Madame Butterfly”.


title: Mary T. Meagher

text: Mary T. Meagher aloitti kilpaurheilun jo nuorena tehden ensimmäisen perhosuinnin maailmanennätyksensä jo 14-vuotiaana vuonna 1979 Pan-Amerikan kisoissa. Olympiaboikotin vuoksi Meagher ei voinut osallistua Moskovan kisoihin 1980.


title: Mary T. Meagher

text: Vuoden 1981 Yhdysvaltojen mestaruuskilpailut Brown Deerissa, Wisconsinissa olivat Meagherin näytöstä. Hän rikkoi kisoissa sekä 100 metrin että 200 metrin perhosuinnin maailmanennätykset. 100 metrillä hän paransi omaa vuoden 1980 ME-aikaansa 59,26 peräti aikaan 57,93. Ennätyksen rikkoi vasta Jenny Thompson vuonna 1999 (57,88). 200 metrin perhosuinnissa Meagher ui 2.05,96 (vanhan ennätyksen 2.06,37 hän ui 1980). Tämän ennätyksen rikkoi Susie O'Neill vasta vuonna 2000 uimalla 2.05,81. Meagherin ennätyksiä on joskus verrattu jopa Bob Beamonin pituuden haamuhyppyyn 1968.


title: Mary T. Meagher

text: Vuoden 1984 olympialaisissa Meagher voitti kultaa sekä 100 että 200 metrin perhoisuinnissa. Kolmannen kultansa hän sai uituaan 4 × 100 metrin sekauintiviestissä perhosuintiosuuden Yhdysvaltojen voittaessa kultaa. Seuraavissa vuoden 1988 olympialaisissa Meagher ui pronssia 200 metrin perhosuinnissa. Meagherin lopettaessa uransa, hän oli voittanut 24 Yhdysvaltain mestaruutta. MM-kisoista 1982 ja 1986 hän voitti kaksi kultaa, neljä hopeaa ja yhden pronssin.


title: Mary T. Meagher

text: Meagher meni naimisiin pikaluistelija Mike Plantin kanssa ja he asuvat Peachtree Cityssä Georgiassa. Hänen siskonsa on republikaanipoliitikko Anne Northup, joka on edustajainhuoneen jäsen vuodesta 1997. Louisvillessä on Meagherin mukaan nimetty uimahalli ja Elizabethtownissa, Kentuckyssä katu.


title: Kymmenen virran maa

text: Kymmenen virran maa on Pohjois-Pohjanmaan ja Lapin maakuntalaulu. Sen on sanoittanut A. V. Koskimies ja säveltänyt Oskar Merikanto. Myös Leevi Madetoja on tehnyt tekstiin oman sävellyksensä.


title: Kymmenen virran maa

text: Ilmaus "kymmenen virtaa" on herättänyt keskustelua. Yleisesti ajatellaan, että Pohjanmaan jokiin luetaan Oulu-, Siika-, Pyhä-, Kala-, Lesti-, Perhon-, Ähtävän-, Lapuan- sekä Kyrönjoki, mutta onko kymmenes esimerkiksi Kemijoki, pidetään tulkinnanvaraisena. Toisaalta laulussa on säkeistö: "Kemi, Tornio, Ounas, Oulu ja Ii, olen nähnyt uomanne aavat. Ja mieleni laajeten lainehtii ja suoneni tarmoa saavat. Jokes uljahat syöntäni suurentaa, oi Kymmenen virran maa." Tästä voidaan päätellä, että laulu kuvaa myös Peräpohjolaa, joka oli historiallisen Pohjanmaan osa. Tämän vuoksi laulu on myös Lapin maakuntalaulu. Kymmenellä virralla ei välttämättä tarkoitetakaan joitakin tiettyjä jokia, vaan se on mahdollisesti kuvaannollinen ilmaisu. Ilmaus "Kymmenen, kymmenen virran maa" voidaan siis tulkita tarkoittavan kymmenien tai satojen virtojen maata.


title: Dawda Jawara

text: Dawda Kairaba Jawara (s. 16. toukokuuta 1924 Barajally) on gambialainen poliitikko. Hän opiskeli Britanniassa ja palasi Gambiaan vuonna 1957 ja osallistui sen poliittiseen elämään vuodesta 1960. Jawara toimi maansa pääministerinä vuosina 1965–1970, jolloin Britannian kuningatar oli maan valtionpäämies. Kun Gambia vuonna 1970 muutettiin tasavallaksi, Jawara nousi maan ensimmäiseksi presidentiksi. Hänet valittiin presidentiksi viisi kertaa, viimeksi vuonna 1992. Gambiassa tapahtui sotilasvallankaappaus vuonna 1994 ja Jawara pakotettiin eroamaan. Hän oli vuoteen 2002 asti maanpaossa.


title: Pekka Aikio

text: Veli Pekka Olavi Aikio (s. 21. syyskuuta 1944 Sodankylä) on saamelainen poliitikko ja filosofian maisteri. Hän oli Saamelaiskäräjien ensimmäinen puheenjohtaja vuosina 1996–2008 ja käräjiä edeltäneen Saamelaisvaltuuskunnan jäsen vuosina 1976–1995 toimien sen puheenjohtajana vuodet 1980–1981 ja 1988–1996. Aikio oli myös Saamelaiskomitean pääsihteerinä vuosina 1971–1973.


title: Pekka Aikio

text: Aikio on porosaamelaisen poika. Hän opiskeli biologiaa Oulun yliopistossa, josta valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1986. Hän työskenteli Oulun yliopiston Pohjois-Suomen tutkimuslaitoksen tutkijana Rovaniemellä vuosina 1986–1993 ja Norjan Koutokeinossa sijaitsevan Pohjoismaiden saamalaisinstituutin johtajana vuonna 1993. Aikio promovoitiin kunniatohtoriksi Oulun yliopistossa vuonna 2009.


title: Pekka Aikio

text: Aikio oli vihreiden ehdokas vuoden 2014 eurovaaleissa saaden 1 259 ääntä.


title: Loroum

text: Loroum on yksi Burkina Fason provinsseista. Sen pääkaupunki on Titao. Loroum sijaitsee Burkina Fason pohjoisosissa Nordin alueella. Loroumin väkiluku oli vuoden 2006 väestönlaskennassa 142 990 henkilöä.


title: Steve Redgrave

text: Sir Stephen Geoffrey Redgrave (KBE, CBE, MBE, s. 23. maaliskuuta 1962 Marlow) on brittiläinen soutaja ja olympiavoittaja. Hän on ainoa soutaja, joka on voittanut olympiakultaa viisissä peräkkäisissä olympiakisoissa. Samaan kaikki lajit huomioiden ovat pystyneet vain unkarilaiset miekkailijat Aladár Gerevich (kuudet kisat peräkkäin) ja Pál Kovács. Redgrave voitti myös yhden olympiapronssin ja yhdeksän MM-kultaa. Redgraven olympiamitalit tulivat vuosina 1984–2000.


title: Steve Redgrave

text: Redgraven uran neljän viimeisen vuoden saavutusten arvo nousee kun otetaan huomioon, että Redgrave kärsii paksusuolentulehduksesta ja vuodesta 1997 diabeteksesta.


title: Mahla

text: Mahla on lehtipuiden johtosolukoissa kasvukauden alussa virtaavaa maitiaisnestettä. Tärkeimpiä mahlan tuottajapuita ovat sokerivaahtera ja koivu. Koivumahlan keruuaika alkaa huhtikuussa, jolloin se virtaa koivun juurista oksiin ennen lehtisilmujen puhkeamista. Koivu tuottaa keväisin mahlaa keskimäärin viisi litraa vuorokaudessa. Mahla on ulkonäöltään ja tuoksultaan vedenkaltainen. Mahlan keruu ei kuulunut jokamiehen oikeuksiin 17.1.2013.


title: Mahla

text: Mahla koostuu enimmäkseen vedestä, sen kuiva-ainepitoisuus on noin 1 prosentti. Tuo prosenttiosuus koostuu enimmäkseen sokereista, minkä lisäksi mahla sisältää happoja, erityisesti hedelmähappoja, sekä hiven- ja valkuaisaineita ja entsyymejä. Mahlan sisältämiä hivenaineita ovat muun muassa kalium, kalsium, magnesium ja mangaani. Mahlan kivennäis- ja hivenaineiden kokonaismäärä on vähäinen: 10 litralla mahlaa voidaan tyydyttää kalsiumin ja magnesiumin päivittäinen tarve, mutta vain osa kaliumin tai raudan tarpeesta. Natriumia mahlassa on hyvin vähän, alle 0,1 mg/l. Myös proteiinipitoisuus on pieni, noin 1 g/l. Rasvaa mahlassa ei ole, eikä siten myöskään rasvaliukoisia vitamiineja. Tiamiinia tai riboflaviinia mahlasta ei alustavissa tutkimuksissa ole löytynyt eikä myöskään flavonoideja tai muita antioksidatiivisia yhdisteitä. Ravitsemuksellisesti haitallisia aineita mahlassa ei tiettävästi ole, jos koivun kasvupaikka on puhdas.


title: Mahla

text: Mahlan juoksuttaminen tapahtuu yleensä joko ripustamalla pullo katkaistun oksan kärkeen tai poraamalla runkoon reikä, josta neste juoksutetaan astiaan muoviletkun avulla. Pienistä (läpimitaltaan n. 15 cm) koivuista voi parhaimpaan aikaan juoksuttaa noin 5 litraa mahlaa vuorokaudessa. Suuremmista (läpimitaltaan n. 30 cm) voi mahlaa saada jopa 15 litraa vuorokaudessa. Kun vettä haihdutetaan mahlan väri muuttuu kellertäväksi makeantuoksuiseksi siirapiksi. Siirapinvalmistus mahlasta vaahterasiirapin tapaan ei ole kannattavaa, koska 10 litrasta mahlaa saadaan tiivistämällä vain noin 1 dl siirappia. Koivun mahlasta on alun perin saatu koivusokeria eli ksylitolia.


title: Mahla

text: Säilyminen on mahlankeruun suurimpia ongelmia. Koivunmahla säilyy vain noin 2−5 vrk jääkaapissa. Perinteisesti säilyvyyttä on parannettu joko pastöroimalla tai pakastamalla. Pastörointi eli kuumentaminen kuitenkin tuhoaa joitain ainesosia, ja saattaa muuttaa mahlan makua. Huonon säilyvyyden vuoksi myös puhtauteen on kiinnitettävä erityistä huomiota juoksuttamisprosessin aikana. Pakastettaessa mahla säilyy hyvin, eikä maku muutu juuri ollenkaan.


title: Ziro

text: Ziro on provinssi Burkina Fasossa Centre-Ouestin hallintoalueella. Provinssin pinta-ala on 5 139 km².


title: Ziro

text: Vuonna 2016 provinssissa arvioidaan olevan 245 400 asukasta.


title: Kriisinhallintalaki

text: Kriisinhallintalaki on 1. huhtikuuta 2006 Suomessa voimaan tullut laki, joka korvasi rauhanturvalain ja mahdollisti suomalaisten osallistumisen Euroopan unionin taistelujoukkoihin. Eduskunta hyväksyi lain 24. maaliskuuta 2006.


title: Kriisinhallintalaki

text: Eduskunnan perustuslakivaliokunnan tulkinnan mukaan tasavallan presidentin ei tarvitse osallistua suomalaisten joukkojen lähettämiseen EU-tehtävään.


title: Kriisinhallintalaki

text: Perustuslakivaliokunnan joidenkin jäsenten mielestä ongelman ratkaisuksi ei olisi poikkeuslaki käynyt. Hallitus vastasi tähän ehdottamalla perustuslain täydennystä, missä määriteltäisiin selvästi tasavallan presidentin asema ylipäällikkönä kaikkien suomalaisjoukkojen lähettämiseen toimeksiantajasta tai tehtävästä riippumatta. Perustuslain muutoksen sijasta päädyttiin poikkeuslakiratkaisuun, jottei tasavallan presidentin ylipäällikkyyttä tarvinnut vahvistaa valtiosääntöön tältä osalta.


title: Kriisinhallintalaki

text: Kriisinhallintalain säätäminen tarvitsi 5/6 enemmistön, jotta se voitiin julistaa kiireelliseksi ja säätää jo saman eduskunnassa aikana 2/3 enemmistöllä siten, että se tulee voimaan ennen 1. tammikuuta 2007, jolloin Saksan johtaman joukon, missä on myös hollantilaisia ja suomalaisia, päivystysvuoro alkaa.


title: Kriisinhallintalaki

text: Lopullisessa äänestyksessä 164 kannatti lakia, yhdeksän vastusti ja kaksi äänesti tyhjää. Vasemmistoliiton eduskuntaryhmästä viisi edustajaa vastusti lakia ja kaksi äänesti tyhjää mutta valtaosa kannatti lakia. Puolueelle oli ongelmallinen kriisinhallintalain mahdollistama suomalaisten joukkojen lähettämisen ulkomaille ilman Yhdistyneiden kansakuntien mandaattia. Osittain puolueen sisäisestä jakautumisesta johtuen puheenjohtaja Suvi-Anne Siimes erosi Vasemmistoliiton puheenjohtajan tehtävistä.


title: Kriisinhallintalaki

text: Kriisinhallintalakiin liittyvät Euroopan unionin taistelujoukot saivat kritiikkiä osakseen. Paavo Väyrynen ei pitänyt hyvänä sitä, ettei Euroopan unionilta vaadita selvitystä Euroopan unionin ulkorajojen turvaamisesta, vaan osallistutaan jopa kahteen taistelujoukkoon.


title: Kriisinhallintalaki

text: Ensimmäinen toisen maailmansodan jälkeen ulkomaille lähtenyt suomalainen sotilasjoukko oli Suezin kriisin jälkihoitoa varten lähetetty rauhanturvajoukko 1956. Tuolloin päätös perustui tasavallan presidentti Urho Kekkosen, Karl-August Fagerholmin johtaman hallituksen ja eduskunnan päätöksin. Samaa käytäntöä noudatettiin myöhemminkin.


title: Kriisinhallintalaki

text: Kriisinhallintalaki mahdollistaa vaativiksi rauhanturvatehtäviksi kutsuttuja toimintoja, mitkä voivat sisältää rauhaanpalauttamista tai rauhaanpakottamista.


title: Konstantaani

text:
Konstantaani on metalliseos, joka sisältää noin 55 % kuparia ja 45 % nikkeliä.
Konstantaanin ominaisvastus on riittävän korkea, jotta sen avulla voidaan saavuttaa erittäin tarkkoja resistanssiarvoja. Seoksen resistanssi pysyy lähes vakiona lämpötilojen vaihdellessa paljonkin, koska seoksen ominaisvastuksen lämpötilakerroin on pieni. Konstantaania käytetään ominaisuuksiensa vuoksi venymäliuskoissa ja vastuslangoissa. Sitä käytetään myös lämpösähköpareissa esimerkiksi raudan parina. Konstantaanin resistiivisyys (20 °C) on 0,49·10 Ωm.


title: Ilmapistooli

text: Ilmapistooli on ilman- tai kaasunpaineella toimiva, yleensä pienikaliiperinen (yleisin kaliiperi .177 eli 4,5 mm) ja usein muotoilultaan pistoolia muistuttava kilpailu- ja harjoitusase. Ilmapistoolia käytetään myös olympialaisten tarkkuuslajeissa.


title: Ilmapistooli

text: Ilmapistooli on etenkin harrastelijapiireissä suosittu, koska sen rekyyli on lähes olematon ja tarjoaa täten hyvän pohjan opetella ampumatekniikka. Monet harrastajat käyttävät ilmapistoolia ruutiaseiden rinnalla harjoitusaseena. Ilmapistooli ei ole lelu. Suomen aselaki ei edellytä ilma-aseiden hallussapitoon hallussapitolupaaa, mutta ostajalta edellytetään 18 vuoden ikää.


title: Ilmapistooli

text: Ilmapistooleissa käytetään voimanlähteenä joko taittuvalla piipulla tai vivulla viritettävää jousikuormitteista kaasumäntää, pumpulla täytettävää paineilmasäiliötä tai vaihdettavia hiilidioksidikaasukapseleita. Piippua tai vipua taitettaessa pistoolin jousi virittyy ja laukaistaessa jousi pakottaa sylinterissä olevan paineen virtaamaan aseen piipun kautta, jolloin piipussa oleva luoti lähtee liikkeelle.


title: Ilmapistooli

text: Ilmapistoolilla kilpaillaan Kansainvälisen ampumaurheiluliiton (ISSF) kilpailuissa 10 metrin matkalla (katso 10 m ilmapistooli). Lajissa kilpaillaan naisten ja miesten olympiamitaleista.


title: Ilmapistooli

text: Ilmapistoolin luodin lähtönopeus on keskimäärin noin 120 metriä sekunnissa.


title: TUI Finland

text: TUI Finland on Suomen suurin matkanjärjestäjä, joka järjestää vuosittain noin 216 000 valmismatkaa. Yrityksen pääkonttori sijaitsee Helsingissä. TUI Finland toimi ennen marraskuuta 2016 nimellä Finnmatkat.


title: TUI Finland

text: Vingresor rekisteröitiin Suomessa vuonna 1964. Nimi muutettiin myöhemmin Finnmatkoiksi. Ensimmäiset matkat toteutettiin jatkolennoin Ruotsin kautta Vingresorin matkakohteisiin. Vingresorin ensimmäiset suorat lennot järjestettiin Helsingistä Mallorcalle, Rodokselle ja Riminiin vuonna 1966.


title: TUI Finland

text: Vuonna 1968 Vingresor vaihtoi yhtiön nimen suomalaisemmaksi: Oy Vingmatkat – Vingresor Ab. Kolme vuotta myöhemmin Vingmatkat – Vingresor perusti viime hetken lomamyyntiin erikoistuneen Paavonmatkat, jonka nimi myöhemmin vaihtui Matkapörssiksi. Finnair osti Vingmatkat – Vingresorin vuonna 1973. Seuraavana vuonna nimi vaihdettiin Oy Finnmatkat – Finntours Ab:ksi.


title: TUI Finland

text: Vuonna 2000 Fritidsresor Group osti Finnmatkat, Suomen toiseksi suurimman valmismatkajärjestäjän. Samana vuonna saksalainen Preussag AG osti Fritidsresor Groupin englantilaisen omistajan Thomson Travel Groupin. Kaupan myötä Finnmatkoista tuli osa Euroopan suurinta matkailukonsernia. Uusi kolmen brändin (Fritidsresor, Hassen Matkat ja Finnmatkat) juridinen ryhmänimi Suomessa oli Oy TIH Finland Ab (Thomson International Holidays).


title: TUI Finland

text: Vuonna 2002 Fritidsresor ja Hassen Matkat yhdistettiin Finnmatkoihin. Oy TIH Finland Ab nimi vaihdettiin samalla Oy Finnmatkat Ab:ksi, jolloin myös uusi hymy-logo ja kansainvälinen visuaalinen ilme julkaistiin. Samana vuonna avattiin Finnmatkojen online-myymälä.


title: TUI Finland

text: Vuonna 2005 yhtiö lanseerasi omilla väreillä ja hymy-logolla maalatut TUIfly Nordicin Finnmatkat Lomalennot Suomessa. Vuonna 2006 joka toinen Finnmatkojen asiakas varasi matkansa internetissä ja Finnmatkat.fi:stä tuli Suomen suurin internetlomakauppa. Samalla lentopetrolin kasvanut hinta toi kustannuspaineita, ja säästötoimenpiteenä jälleenmyyjistä päätettiin luopua, ja panostuksia lisättiin netti- ja puhelinpalveluun. Lentojen määrä maakuntalentokentiltä moninkertaistettiin, ja Thaimaahan alettiin lentää suosion kasvun myötä suurella Boeing Jumbo Jet B747 -koneella. Vuonna 2007 lomakohteissa otettiin käyttöön ympärivuorokautinen Guide Online -palvelukeskus, josta oppaan tavoittaa tekstiviestitse tai soittamalla.


title: TUI Finland

text: Vuonna 2009 TUIfly Nordic sai ISO 14001 -ympäristösertifikaatin ensimmäisenä lomalentoyhtiönä maailmassa. Saman vuoden aikana Finnmatkat ryhtyi palvelemaan asiakkaitaan myös Facebookissa. Vuonna 2011 Finnmatkojen sisaryritys, kansainvälisten risteilymatkojen järjestäjä WonderCruises aloitti toimintansa Suomessa.


title: TUI Finland

text: Vuonna 2014 Finnmatkat lanseerasi Minun lomani -sovelluksen, jonka avulla asiakkaat voivat ottaa suoraan yhteyttä oppaisiin lomakohteissa. Samana vuonna koko TUI Nordic sai ISO 14001 -sertifikaatin, ja brittiläinen omistajakonserni TUI Travel Plc ja saksalainen TUI AG yhdistyivät ja listautuivat Lontoon pörssiin nimellä TUI Group.


title: TUI Finland

text: Toukokuussa 2015 TUI Group päätti, että yrityksen maakohtaiset brändit, mukaan lukien Finnmatkat, vaihtavat nimensä TUIksi. Marraskuun alusta 2016 Finnmatkoista tuli TUI.


title: TUI Finland

text:
TUI Nordic
TUI Finland on osa TUI Nordicia, joka on Pohjoismaiden matkailumarkkinoiden johtava matkanjärjestäjä 20 prosentin markkinaosuudellaan. Vuonna 1961 perustettu TUI Nordic tarjoaa valmismatkoja, lentoja ja risteilyjä. TUI Nordiciin kuuluvat TUI Sverige, TUI Norge, TUI Danmark ja TUI Finland sekä Nazar, WonderCruises ja lentoyhtiö TUIfly.


title: TUI Finland

text: TUI Group


title: TUI Finland

text: TUI Nordic kuuluu saksalaiseen matkanjärjestäjäkonserni TUI Groupiin, joka on ollut maailman johtava toimija vuodesta 2000 lähtien. TUI Group toimii maailmanlaajuisesti noin 180 kohteessa. TUI-nimi kuvastaa yrityksen arvoja Trusted, Unique and Inspiring.


title: TUI Finland

text: Kohteet


title: TUI Finland

text: TUI Finland järjestää sekä valmismatkoja että räätälöityjä matkoja lukuisiin ranta- ja kaupunkikohteisiin. Suosituimpia lomakohteita ovat muun muassa Kanariansaaret, Kreikka, Meksiko, Montenegro ja Thaimaa.


title: TUI Finland

text: Hotellit


title: TUI Finland

text: TUIn hotellivalikoimasta löytyy useita hotellityyppejä eri kohderyhmille. Hotellityyppejä ovat aikuisille kohdennettu TUI Sensimar, sekä aikuisia että lapsia varten suunniteltu Blue Star, TUI Magic Life aktiivilomia varten, täyden palvelun SuneoClub sekä terveelliseen elämään ja hyvinvointiin keskittyvä Robinson. TUI Finlandin valikoimaan kuuluu myös myös TUI Family Life -perhehotelleja, joissa toimii lapsille suunnattu Bamse Club, RIU-ketjun hotellit sekä TUI Sensatorin viiden tähden hotellit.


title: TUI Finland

text: Risteilyt


title: TUI Finland

text: TUIn valikoimaan kuuluvat myös risteilyt sekä risteilypaketetit Karibialla ja Välimerellä. WonderCruises on yksi Pohjoismaiden johtavista risteilyasiantuntijoista ja osa TUI Groupia.


title: TUI Finland

text: TUI on laatinut kestävän kehityksen 2020 -strategian Better Holidays, Better World torjuakseen ilmastonmuutosta, suojellakseen ainutlaatuisia lomakohteitaan ja niiden paikallisia yhteisöjä sekä edistääkseen kestävien toimintamallien käyttöönottoa koko matkailualalla.


title: TUI Finland

text: TUIn tavoitteena on muun muassa vähentää hiilidioksidipäästöjä 10 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. TUI on myös sitoutunut investoimaan vuosittain 10 miljoonaa euroa matkailun myönteisten vaikutusten kehittämiseen vuoteen 2020 asti.


title: TUI Finland

text: Matkailualan hyviä vaikutuksia edistämään on perustettu myös hyväntekeväisyyssäätiö TUI Care Foundation, joka luo kestäviä kumppanuussuhteita paikallisten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa pyrkien pitkäaikaiseen ja merkittävään vaikutukseen.


title: Balé

text: Balé on yksi Burkina Fason provinsseista. Balé sijaitsee Boucle du Mouhounin alueella. Sen pääkaupunki on Boromo; toinen provinssin kaupungeista on Tapélara. Balén pinta-ala on 4 595 neliökilometriä ja asukkaita siellä on vuoden 2006 väestönlaskennan mukaan 213 897. Vuonna 2016 provinssissa arvioidaan olevan 280 500 asukasta.


title: Balé

text: Balé sijaitsee Ouagadougoun ja Bobo Dioulasson välisen päätien varrella. Se tunnetaan kansallispuistostaan, jossa voi nähdä laumoittain elefantteja.


title: Manganiini

text: Manganiini on metalliseos, joka koostuu kuparista, mangaanista ja nikkelistä. Seoksen sekoitussuhteet ovat yleensä noin 86 % kuparia, 12 % mangaania ja 2 % nikkeliä.


title: Manganiini

text: Manganiinia käytetään sähkötekniikassa vastuksissa sen matalan ominaisvastuksen lämpötilakertoimen ja kestävyyden vuoksi. Sitä käytetään myös muun muassa räjähdysten aiheuttamien paineaaltojen tutkimuksessa.


title: Mark Todd

text: Mark James Todd (s. 1. maaliskuuta 1956 Cambridge, Uusi-Seelanti) on uusiseelantilainen kenttäratsastaja ja olympiavoittaja.


title: Mark Todd

text: Charisma-hevosensa kanssa Todd voitti olympiakultaa Los Angelesissa 1984 ja Soulissa 1988. Lisäksi hän saavutti Soulissa joukkuepronssia, Barcelonassa 1992 joukkuehopeaa (hevosella Welton Greylag), Sydneyssä 2000 henkilökohtaista pronssia (hevosella Eye Spy II) ja Lontoossa 2012 joukkuepronssia (hevosella Campino). Soulissa ja Barcelonassa hän osallistui myös esteratsastukseen. Olympiamenestyksen lisäksi Todd saavutti joukkuemaailmanmestaruuden 1990 ja 1998.


title: Mark Todd

text: Toddin Charisma-hevonen jäi eläkkeelle heti Soulin kisojen jälkeen. Charisma oli rodultaan angloarabialainen. Charisma oli 16-vuotias kun se voitti toisen olympiakullan. Charisma oli toinen hevonen ikinä, joka voitti kaksi henkilökohtaista olympiakultaa. Charisma kuoli 30-vuotiaana.


title: Mark Todd

text: Fédération Equestre Internationale eli kansainvälinen ratsastajainliitto on valinnut Toddin 1900-luvun ratsastajaksi.


title: Mark Todd

text: Todd meni naimisiin Carolyn Berryn kanssa vuonna 1986. Parilla on kaksi lasta, Lauren ja James.


title: Mark Todd

text: Todd kasvattaa hevosia Uudessa-Seelannissa. Toddin kasvattamat täysiveriset hevoset ovat tuttu näky kilparadoilla ja ne ovat menestyneet hyvin laukkakilpailuissa.


title: Bam (provinssi)

text: Bam on yksi Burkina Fason provinsseista. Bam sijaitsee maan pohjoisosassa Centre-Nordin hallintoalueella. Sen pääkaupunki on Kongoussi (68 807 asukasta). Vuoden 2006 väestönlaskennan mukaan provinssissa oli 277 092 asukasta.


title: Musta orhi

text: Musta orhi eli Musta ori ("The Black Stallion") on Walter Farleyn kirjoittama nuorisoromaani, joka ilmestyi Yhdysvalloissa 1941. "Musta ori" oli Farleyn esikoisromaani, jota hän alkoi kirjoittaa jo kouluaikana. Romaani ilmestyi hänen ollessaan 26-vuotias. Vuosien myötä hän kirjoitti "Mustasta oriista" kokonaisen kirjasarjan. Saimi Tauben suomennos ilmestyi vuonna 1953 Nuorten toivekirjaston numerona 16.


title: Musta orhi

text:
"Mustan oriin" pohjalta on vuonna 1979 myös tehty Francis Coppolan tuottama ja Carroll Ballardin ohjaama elokuva "Musta ori". Se menestyi hyvin ja tavoitti romaanin taianomaisen tunnelman.
Lastihöyry Drakella Intiasta Amerikkaan kulkeva Alexander "Alec" Ramsay nuorempi tutustuu laivalla kuljetettavana olevaan arabialaiseen villioriin, Mustaan. Hän ehtii jo jonkin verran tutustua hevoseen, kunnes laiva joutuu hirmumyrskyyn Portugalin rannikolla ja kärsii haaksirikon. Kaikki muut matkustajat menehtyvät paitsi Alec, joka Mustan avulla pelastautuu autiolle saarelle. Päivien kuluessa ystävyys Mustan ja pojan välillä vähitellen vahvistuu. Lopulta ori antaa pojan ratsastaa sillä. Viimein Alecin majan tulipalon nähnyt laiva pelastaa pojan saarelta. Hevonen lähtee mukaan ja se on hyvin äksy ja vikuri kaikkia muita kohtaan. He matkaavat Rio de Janeiron kautta New Yorkiin.


title: Musta orhi

text: New Yorkin satamassa reportteri Joe Russo "Daily Telegramista" kiinnostuu tapauksesta ja auttaa pojan sekä hevosen kuljettamisessa kotiin. Alecin vanhemmat antavat luvan pitää Mustaa eräässä vanhassa ladossa, jossa majailee kulkukauppias Tonyn vanha Napoleon-hevonen. Napoleonilla on rauhoittava vaikutus Mustaan. Ladon omistaja Henry Dailey huomaa Mustan kyvyt. Henry on entinen mestarijockey, joka aikoinaan Chang-hevosellaan voitti mestaruuksia ja rikkoi ennätyksiä. Chang kuoli maaliviivan jälkeen veritulppaan. Henry totuttaa Mustan ensin satulaan ja suitsiin, sitten hän alkaa valmentaa Mustaa öisin kilparadalla Alecin ollessa jockeynä. Koska Mustalla ei ole täysiverisen papereita, se ei voi osallistua kilpailuihin.


title: Musta orhi

text: Mutta reportteri Joe saa kolumnisti Jim Nevillen avulla Mustalle kutsun osallistua Chicagossa kirjaimellisesti "mustana hevosena" erikoiskisaan, jossa on mukana kaksi sen hetken parasta hevosta: Pyörremyrsky, idän ylpeys, ja Päivänkorento, länsirannikon mestari. Kilpailun alussa Päivänkorento potkaisee Mustaa, joka loukkaa jalkansa. Mutta Musta kirii ja juoksee nopeammin kuin mikään hevonen koskaan ja aivan loppusuoralla puristautuu voittoon maailmanennätystuloksella. Yleisö huutaa eläköötä, kuvernööri ojentaa kultaisen kunniamerkin ja pitää puhetta, isä ja äiti ylistävät Alecia. "Alec hymyili Henrylle, äidille ja isälle. Hän taputti Mustan turpaa ja talutti sitten uljaan oriin joukon läpi - voittokaurojen ääreen."


title: Musta orhi

text: Romaaniin pohjautuvassa elokuvassa Alec on kirjasta poiketen matkalla isänsä kanssa, joka menehtyy muiden matkustajien mukana laivan upotessa.


title: Hassiba Boulmerka

text: Hassiba Boulmerka (s. 10. heinäkuuta 1968 Constantine) on algerialainen keskimatkojen juoksija ja olympiavoittaja.


title: Hassiba Boulmerka

text: Boulmerkan läpimurtovuosi oli 1991, jolloin hän voitti Golden Galassa Roomassa 800 metriä. Kuukautta myöhemmin yleisurheilun MM-kisoissa hän voitti maailmanmestaruuden 1 500 metrin juoksussa. Boulmerkasta tuli ensimmäinen afrikkalainen nainen, joka on voittanut yleisurheilun maailmanmestaruuden. Kotimaassaan fundamentalistimuslimien painostuksen vuoksi hän joutui muuttamaan Eurooppaan harjoittelemaan.


title: Hassiba Boulmerka

text: Seuraavana vuonna Barcelonan olympialaisissa 1992 hän voitti olympiakultaa 1 500 metrin juoksussa. Hänestä tuli ensimmäinen algerialainen olympiavoittaja.


title: Hassiba Boulmerka

text: Seuraavat kaksi kautta eivät sujuneet Boulmerkalta kovin hyvin, mutta siitä huolimatta hän voitti pronssia vuoden 1993 MM-kisoissa Stuttgartissa. Vuonna 1995 hän ei ollut voittanut yhtään kilpailua, mutta siitä huolimatta hän voitti 1 500 metrin maailmanmestaruuden Göteborgissa. Se oli hänen kauden ainoa voittonsa ja viimeinen arvokisoissa.


title: Hassiba Boulmerka

text: Boulmerka oli mukana välierissä Atlantan olympialaisissa 1996, mutta venäytti nilkkansa. Vuonna 1997 hän ei osallistunut MM-kisoihin ja lopetti uransa kauden jälkeen. Myöhemmin Boulmerka on toiminut muun muassa KOK:n urheilijajäsenenä.


title: Ison-Britannian kuningaskunta

text: Ison-Britannian kuningaskunta (, virallisesti "Great Britain") oli Ison-Britannian saaren käsittävä perustuslaillinen monarkia Länsi-Euroopassa vuodesta 1707 vuoteen 1800. Se muodostui, kun Englannin kuningaskunta ja Skotlannin kuningaskunta solmivat unionisopimuksen vuonna 1707. Valtiota hallitsi uusi yhteinen parlamentti ja hallitus, jotka sijaitsivat Lontoon Westminsterissä. Kahdella kuningaskunnalla oli ollut sama hallitsija siitä lähtien, kun Skotlannin kuningas Jaakko VI kruunattiin Englannin kuningas Jaakko I:ksi vuonna 1603.


title: Ison-Britannian kuningaskunta

text: Kuningaskunnan motto oli Englannissa "Dieu et mon droit", Skotlannissa "In My Defens God Me Defend".


title: Ison-Britannian kuningaskunta

text: Vuonna 1800 Ison-Britannian kuningaskunta ja Irlannin kuningaskunta solmivat liittosopimuksen, ja Ison-Britannian ja Irlannin yhdistynyt kuningaskunta muodostettiin 1. tammikuuta 1801.


title: Sallan–Kuusamon alue

text: Sallan–Kuusamon alue on yksi niistä luovutetuista alueista, jotka Suomi menetti Neuvostoliitolle talvisodan päättäneessä Moskovan rauhassa 1940. Alue käsitti Kuusamon ja Sallan kuntien silloiset itäosat. Jatkosodassa Pohjois-Suomessa toimineet, Saksan armeijan alaisuudessa olleet suomalaisjoukot valtasivat alueen 1941, josta ne kuitenkin joutuivat vetäytymään Moskovan välirauhansopimuksen mukaan 1944.


title: Sallan–Kuusamon alue

text: Kuusamosta luovutetun osan maapinta-ala oli 1 638 km² ja asukkaita oli noin 2 100. Alueella sijaitsivat Enojärvi, Kenttikylä, Paanajärvi, Pukari, Tavajärvi ja Vatajärvi. Näistä Paanajärvi oli silloisen Kuusamon merkittävimpiä kyliä. Luovutuksen myötä valtaosa asukkaista asutettiin jäljelle jääneelle Kuusamon kunnan alueelle.


title: Sallan–Kuusamon alue

text: Sallasta luovutetun osan maapinta-ala oli 5 834 km² ja asukkaita oli noin 3 330. Alueella sijaitsivat Kuolajärvi eli Sallan kirkonkylä sekä Alakurtin, Korjan, (itäisemmän) Kuolajärven, Lampelan, Sallansuun, Sovajärven, Tuutijärven, Vuorijärven ja Yläkurtin kylät. Alueella oli myös Kutsan luonnonpuisto ja Leipätunturi.


title: Sallan–Kuusamon alue

text: Alue on osa Venäjää ja siellä on noin 7 200 asukasta (2005). Kuusamon entinen itäosa ja Sallan entisen itäosan eteläisin reuna kuuluvat lähestulkoon asumattomina Kiestingin maaseutuasutukseen Louhen kuntapiirissä Karjalan tasavallassa. Muu Sallan entinen itäosa, jossa asutus on keskittynyt Alakurttiin, muodostaa Alakurtin maaseutuasutuksen Kantalahden kuntapiirissä Murmanskin alueella.


title: Bazèga

text: Bazèga on yksi Burkina Fason provinsseista. Se sijaitsee Centre-Sudin hallintoalueella. Bazégan pääkaupunki on Kombissiri (66 342 asukasta). Vuoden 2006 väestönlaskennassa provinssissa asui 238 202 asukasta.


title: Julien Offray de La Mettrie

text: Julien Offray de La Mettrie (25. joulukuuta 1709 Saint-Malo, Bretagne, Ranska – 11. marraskuuta 1751 Potsdam, Preussi) oli ranskalainen fyysikko ja filosofi, varhaisimpia ja tunnetuimpia valistusajan materialistikirjailijoita.


title: Julien Offray de La Mettrie

text: Parhaiten La Mettrie tunnetaan teoksesta "Ihmiskone" ("L’homme machine"), jossa hän hylkäsi kartesiolaisen mieli-aine-dualismin ja käytti konetta ihmisolennon metaforana. René Descartes oli pitänyt eläimiä "koneina", mutta La Mettrien mukaan myös ihmiset ovat koneita.


title: Julien Offray de La Mettrie

text: Teoksia ei ole suomennettu.


title: Varpaisjärven kirkko

text: Varpaisjärven kirkko on Josef Stenbäckin suunnittelema kirkko Varpaisjärven taajamassa Lapinlahdella. Kirkko on rakennettu 1904 ja materiaalina on käytetty harmaagraniittia. Kirkossa on tiiliholveja. Varpaisjärven kirkko on Josef Stenbäckin suunnittelemista luonnon kivikirkoista toiseksi suurin. (Nykyisen Suomen alueella.) Suurin Stenbäckin suunnittelemista luonnonkivikirkoista on Nilsiän kirkko. (Nykyisen Suomen alueella)


title: Varpaisjärven kirkko

text: Muodoltaan kirkko on toisvartinen tornillinen ristikirkko. Kirkon päädyissä on pyöreät, jugendille tyypilliset paraabelikaariset puoliympyrän muotoiset ikkunat. Kansallisromantiikkaan viittaa taas epäsymmetrinen pohjakaava sekä kotimaasta saatu rakennusmateriaali.


title: Varpaisjärven kirkko

text: Takaosassa kirkkosalia on urkulehteri. Urut ovat Kangasalan urkutehtaan 1936 rakentamat 19+3-äänikertaiset kaksisormioiset pneumaattiset urut. Istumapaikkoja on 1100 ja pinta-alaa 390 neliömetriä.


title: Englanti ja Wales

text: Englanti ja Wales ovat Yhdistyneen kuningaskunnan osia, jotka Englannin kuningaskunnan perillisinä jakavat saman lakijärjestelmän, joten ne muodostavat tässä mielessä yhteisen oikeudellisen kokonaisuuden. Tämä kokonaisuus muistuttaa jossakin määrin osavaltiota, joskaan Yhdistynyt kuningaskunta ei varsinaisesti ole liittovaltio. Lakien osalta Englanti ja Wales on vuonna 1707 unionisopimuksella Ison-Britannian kuningaskuntaa perustettaessa lakkautetun Englannin kuningaskunnan seuraaja.


title: Englanti ja Wales

text: Yhdistyneen kuningaskunnan muilla osilla, kuten Skotlannilla ja Pohjois-Irlannilla, on oma lakijärjestelmänsä.


title: Englanti ja Wales

text: Wales ja Englanti yhdistyivät saman monarkin alle Rhuddlan-asetuksen myötä vuonna 1284. Tuolloin Walesin lakijärjestelmä muokattiin yhteensopivaksi Englannin kanssa (niin sanottu "Laws in Wales Acts 1535–1542"). Lainsäädännössä viittaus Englantiin ei kuitenkaan käsittänyt Walesia. Myöhemmin tämä muutettiin (niin sanottu "Wales and Berwick Act 1746") siten, että kaikki viittaukset Englantiin käsittävät myös Walesin ja Berwick-upon-Tweedin alueet. Vuonna 1967 tämäkin muutettiin ja nykyiset lait käyttävät sanamuotoa ”Englanti ja Wales” yhtenä kokonaisuutena.


title: Englanti ja Wales

text: Englannin ja Walesin yhtenäisyys tulee esille myös siinä, että mailla on esimerkiksi yhteinen krikettimaajoukkue, mutta Skotlannilla on urheilussa yleensä oma joukkueensa. Englannilla ja Walesilla on kuitenkin omat jalkapallo- ja rugby union -maajoukkueensa.


title: Bougouriba

text: Bougouriba on yksi Burkina Fason provinsseista. Se sijaitsee Burkina Fason lounaisosassa, Sud-Ouestin hallintoalueella. Bougouriban pääkaupunki on Diébougou (41 348 asukasta). Vuoden 2006 väestönlaskennan mukaan provinssissa oli 102 507 asukasta.


title: Pekka ja Pätkä pahassa pulassa

text: Pekka ja Pätkä pahassa pulassa on Armand Lohikosken ohjaama komediaelokuva vuodelta 1955. Se on kaikkiaan 13-osaisen Puupää-elokuvasarjassa kuudes.


title: Pekka ja Pätkä pahassa pulassa

text: Elokuvan ensi-ilta oli 2. joulukuuta 1955 Helsingissä elokuvateatteri Rexissä ja Tuulensuussa. Elokuvatarkastamo määräsi aluksi elokuvalle 30 prosentin veron, minkä syyksi arveltiin siinä vilahtavaa Kalle-lehden numeroa. Kyseinen kohtaus kuvattiin uudestaan, ja uusintatarkastuksessa veroksi määrättiin 15 prosenttia.


title: Pekka ja Pätkä pahassa pulassa

text: Kaverukset joutuvat töihin, ja Pätkän Pekan nimissä laatiman kirjeenvaihtoilmoituksen vuoksi naiset jahtaavat heitä.


title: Pekka ja Pätkä pahassa pulassa

text: Pekka on jälleen työnhaussa Justiinan patistamana. Hän kokeilee puutöitä, joista ei taaskaan tule mitään, sillä Pätkä onnistuu naulaamaan johtajattaren hameen helman lattiaan. Pätkä ryhtyy katulaulajaksi Pekka säestäjänään, kunnes hänen leukansa menee sijoiltaan. Se loksahtaa takaisin, kun hän näkee lääkärin hänelle ojentaman laskun hoidosta. Justiina saa käsiinsä nipun kirjeitä, jotka ovat vastauksia Pekan kirjeenvaihtoilmoitukseen. Ilmoituksen takana on kuitenkin salanimellä esiintynyt Pätkä, ja vastattuaan kaikille naisille hän joutuu pakenemaan heitä Pekan kanssa.


title: Pekka ja Pätkä pahassa pulassa

text: He päättävät paeta Argentiinaan ja piiloutuvat yöllä Helsingistä lähtevään laivaan. Laiva on kuitenkin Korkeasaaren lautta, joka ajaa edestakaista reittiään saaren ja mantereen välillä. Argentiinaan ei siis päästäkään, vaan paljastuttuaan kaverukset joutuvat monen edestakaisen maksamattoman matkan vuoksi töihin eläintarhaan. Pekka kunnostautuu niin hyvin, että pääsee puhtaanapitolaitokselle töihin. Pätkäkin saa töitä, tuuraamaan apinahäkkiin "pikkuserkkuja". Kaupungin rajalla Pekka toteaa Espoon puolen olevan likainen, ja samalla ohi ajava hevosajoneuvo järjestää Pekalle lisää puuhaa.


title: Pekka ja Pätkä pahassa pulassa

text: Aikalaisarvioissa pidetään elokuvaa jokseenkin yksimielisesti ala-arvoisena. Tomira Savtschenko (Työkansan Sanomat) pitää ikävänä, että "lapsille jatkuvasti tyrkytetään tämänkaltaisia tekeleitä". Myös Valma Kivitie (Elokuva-Aitta) ihmettelee, että elokuvaa tarjotaan nimenomaan lapsille: "Pahinta on, että kun nämä Pekka ja Pätkä filmit kerran tuottajankin taholta tahdotaan leimata lapsi-filmeiksi (jota ne eivät suinkaan ole), niiden käsikirjoitukseen kuitenkin sijoitetaan naimailmoituksia ja höökiviä, miehenkipeitä vaimonpuolia."Juha Nevalainen (Ilta-Sanomat) on samalla linjalla: "Se epäesteettinen porsastelu, jota Pekka ja Pätkä on pantu valkokankaalle esittämään, ei voi vilpittömästi ilahduttaa yhtäkään


title: Pekka ja Pätkä pahassa pulassa

text: Myöhemmissä kritiikeissä eräässä todetaan, että elokuvasta paistaa liukuhihnatekniikka, kuten muistakin sarjan elokuvista. Elokuvia tehtiin jopa kolme vuodessa, eivätkä tuotanto-olosuhteet olleet ihanteellisia, joten lopputulos oli väistämättä mekaaninen. Myönteistäkin on nähty: irralliset kohtaukset onnistuvat huvittamaan, ja Masa Niemi osoittaa, että kaatuminen on hauskinta komiikkaa.


title: Pioneerilaji

text: Pioneerilaji on eliö, joka saapuu ensimmäisten joukossa tuhoutuneelle alueelle. Pioneerilaji aloittaa esimerkiksi metsän sekundaarisukkession metsäpalon tai hakkuiden jälkeen. Pioneerilajille tyypillistä on tehokas lisääntyminen ja levittäytyminen, koska olosuhteet ovat muuttuneet sille edullisiksi tai lajilla on muuten taipumus selvitä hyvin. Pioneerit tarvitsevat runsaasti valoa. Myöhemmin olosuhteet voivat muuttua lajille epäedullisiksi (yleisin syy on riittävän valon puuttuminen) ja laji väistyy esimerkiksi lehtimetsän tieltä.


title: Pioneerilaji

text: Tunnettuja pioneerilajeja ovat ilmaplanktonissa leijuvat hämähäkit, jotka ovat usein pioneereja uusien saarien synnyttyä tulivuorenpurkausten tai maanjäristyksen seurauksena. Pioneerilajeina esiintyviä puulajeja sanotaan pioneeripuiksi.


title: Peter Odemwingie

text: Peter Osaze Odemwingie (s. 15. heinäkuuta 1981 Taškent, Uzbekistanin SNT, Neuvostoliitto) on nigerialais-venäläinen jalkapalloilija, joka edustaa englantilaista Stoke Cityä. Vaikka hänellä on myös Venäjän kansalaisuus, hän edustaa Nigeriaa. Odemwingie on 182 senttimetriä pitkä.


title: Peter Odemwingie

text: Odemwingie aloitti uransa TsSKA Moskovassa, josta hän siirtyi Nigeriaan vuonna 1999, Bendel Insurancen riveihin. Vuonna 2002 Odemwingie muutti Belgiaan pelatakseen maan pääsarjassa pelaavassa La Louvièren joukkueessa. Lilleen hän siirtyi vuonna 2004 esiinnyttyään edukseen Afrikan Cupissa ja herätettyään monen suuremman seuran kiinnostuksen. Lillestä Odemwingie siirtyi Lokomotiv Moskovaan.


title: Peter Odemwingie

text: Odemwingie pelasi Nigerian joukkueessa 2010 MM-kisoissa. Kisojen jälkeen, elokuussa 2010, Odemwingie siirtyi Valioliigaan West Bromwichiin, jonka kanssa hän solmi kaksivuotisen sopimuksen, jossa on optio yhdestä lisävuodesta.


title: Pekka ja Pätkä ketjukolarissa

text: Pekka ja Pätkä ketjukolarissa on Armand Lohikosken ohjaama "Pekka Puupää" -sarjan seitsemäs elokuva. Se tuli ensi-iltaan vuonna 1957. Puupää-sarjaan tehtiin kaikkiaan 13 elokuvaa.


title: Pekka ja Pätkä ketjukolarissa

text: "Ketjukolari"-elokuva oli ensimmäinen Puupää-elokuva, jonka käsikirjoitus pantiin Armand Lohikosken nimiin. Elokuvaa tehtiin Yyterin hiekkarannoilla, ja käsikirjoitus valmistui vähin erin kuvausten edetessä, minkä huomaa helposti elokuvaa katsoessa. Saluunakohtauksessa esiintyy statistina Spede Pasanen, joka näyttelee kolmessa "Pekka Puupää" -elokuvassa. Elokuvan ensi-ilta oli 1. maaliskuuta 1957 Helsingissä Tuulensuussa ja Turussa Bio-Bio-teatterissa.


title: Pekka ja Pätkä ketjukolarissa

text: Justiina patistaa jälleen Pekkaa töihin. Pekka ottaa itselleen henkivakuutuksen ja yrittää järjestää onnettomuuden korvausrahojen toivossa. Ennen vakuutuksen ottoa kaveruksille sattuu monta onnettomuutta, mutta sen jälkeen tahallisestikaan aiheutetut vahingot eivät ota onnistuakseen. Lopulta Pekka ja Pätkä liukastuvatkin banaaninkuoreen ja hourekuvitelmissaan vierailevat Afrikassa ihmissyöjien padassa, luutakomppaniassa ja Villissä lännessä. Kaverusten maatessa näissä houreunissaan lääkäri vaihtaa heille uudet sahajauhot päähän. Elokuvan lopussa Justiina heittää kurinpidossa käyttämänsä kaulimen ikkunasta, jolloin putoava kaulin osuu talonmies Pikkaraista päähän.


title: Pekka ja Pätkä ketjukolarissa

text: Aikalaisarviossaan Valma Kivitie ei ymmärrä elokuvan huumoria vaan toteaa: "Pekka ja Pätkä -sarja jatkuu ja tekisi mieli sanoa: huononee." Leo Nordberg (Uusi Suomi) näkee villin lännen kohtauksessa ansioita.


title: Pekka ja Pätkä ketjukolarissa

text: Eräiden myöhempien kriitikoiden mukaan hurttia huumoria sisältävä elokuva on sarjan parhaimpia . TV-maailman Henri Waltter Rehnströmin mielestä elokuva on Puupää -sarjan absurdein teos, ja kirjoittaa, että Pekan ja Pätkän "pään sisäinen maailma on kuin aste asteelta syvenevä helvetin kehä, jossa kaverukset joutuvat tekemisiin eri hahmoissa esiintyvien riivaajiensa (Justiina, talonmies Pikkarainen) kanssa". Ilja Rautsi (Helsingin Sanomat) puolestaan toteaa toteaa, että elokuva "menee siitä, missä aitaa ei ole lainkaan".


title: Keith Mitchell

text: Keith Claudius Mitchell (s. 12. marraskuuta 1946) on grenadalainen poliitikko. Hän palasi Grenadan pääministeriksi 20. helmikuuta 2013. Aikaisemmin hän toimi maansa pääministerinä 22. kesäkuuta 1995 – 9. heinäkuuta 2008. Mitchell on johtanut konservatiivista NNP-puoluetta (New National Party) vuodesta 1989 ja johdatti puolueen parlamenttivaalien voittoon vuosina 1995, 1999, 2003 ja 2013. Vuoden 2008 vaalit voitti NDC-puolue (National Democratic Congress), jonka johtaja Tillman Thomas seurasi Mitchelliä pääministerinä. Mitchell opiskeli Länsi-Intian yliopistossa ja Washington DC:n Howard Universityssä sekä American Universityssä.


title: Antonio Notario

text: Antonio Notario Caro (s. 19. marraskuuta 1972 Mataró, Barcelonan maakunta, Espanja) on espanjalainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa Espanjan pääsarjassa Primera Divisiónissa pelaavaa Real Murciaa.


title: Antonio Notario

text: 180 senttimetriä pitkä Notario aloitti ammattilaisuransa vuonna 1992 Granadan riveissä. Jo seuraavana vuonna hän siirtyi Valenciaan, mutta sai peliaikaa vain B-joukkueessa. Vuosina 1994–2000 hän edusti Real Murciaa, Almeríaa, Guadixia ja toiseen otteeseen Granadaa. Vuonna 2000 hän siirtyi Sevillaan, jota edusti kuusi kautta ennen siirtymistään nykyiseen seuraansa ennen kautta 2006–2007. Sevillassa hän oli mukana kaudella 2000–2001 varmistamassa nousua pääsarja Primera Divisióniin ja kauden 2005–2006 UEFA Cup -voitossa.


title: Persoona

text: Persoona tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Erkki Saarinen

text: Erkki Saarinen (18. kesäkuuta 1906 Pälkäne – 2. huhtikuuta 1988 Vantaa) oli suomalainen jääkiekkopuolustaja, -valmentaja ja taustavaikuttaja. Hän oli Suomen maajoukkueen valmentaja 1939 MM-kisoissa Suomen osallistuessa ensimmäiseen arvoturnaukseensa.


title: Erkki Saarinen

text: Saarinen pelasi uransa HJK:ssa ja voitti kolme Suomen mestaruutta ja yhteensä kymmenen SM-mitalia. SM-sarjassa hän pelasi kaiken kaikkiaan 53 ottelua tehoin 11+5. Maajoukkueessa Saarinen esiintyi pelaajana kolmessa ja valmentajana yhdeksässä ottelussa.


title: Erkki Saarinen

text: Saarinen toimi Jääkiekkoliiton liittohallituksessa 1934–1936 ja 1940–1953.


title: Hiidenportin kansallispuisto

text: Hiidenportin kansallispuisto Sotkamon kunnassa Kainuun maakunnassa Oulun läänissä Suomessa sijaitseva kansallispuisto. Puiston nimi tulee Hiidenportin rotkosta. Puiston pinta ala on 44 km² ja tunnusomaista sille on soiden ja kankaiden pirstoma maisema. Alue on alkuperäistä aarnimetsää. Alue on erotettu Puistometsäksi ja Aarnimetsäksi jo 1940-luvulta saakka. Aluetta laajennettiin 1970-luvulla. Puiston pohjoisosassa on Palolammen opastuskeskus. Kansallispuiston ydin on Hiidenportin rotko. Aluetta kutsutaan myös Portinsaloksi. Siellä on tehty viimeiset hakkuut 1900-luvun alussa. Retkeilijöitä palvelee tiheä polkuverkosto laavuineen ja nuotiopaikkoineen.


title: Hiidenportin kansallispuisto

text: Pohjoisessa on opastuskeskus ja pysäköintipaikka Palolammilla, noin kilometrin päässä Hiidenportin rotkosta. Idässä kansallispuistoon pääsee huonokuntoista tietä pitkin Urpovaaraan, retkeilypolun lähtöpisteeseen, jossa Urpolammen rannalla on myös laavu. Kaakosta puistoon pääsee patikoiden retkeilyreittiä Valtimo–Kuhmo-tieltä Käärmesärkän pysäköintialueelta Portinjoen vartta pitkin ja etelästä Valtimolta päin kulkija voi saapua Autiojärven ja Syrjän kautta toista retkeilyreittiä puistoon.


title: Hiidenportin kansallispuisto

text: Hiidenportin rotkolaakso on kilometrin pituinen. Koko puisto on saanut siitä nimensä. Se on jyrkkä rotko kallioseinämineen. Kallioseinämät ovat paikoin jopa 20 metriä korkeita. Rotkon pohjalla on pieniä nevareunaisia lampia.


title: Hiidenportin kansallispuisto

text: Kansallispuiston metsät ovat ainutlaatuinen näyte aarnimetsistä kilpikaarnaisine aarnimäntyineen ja hopeisine keloineen. Viimeiset hakkuut alueella on tehty 1900-luvun alussa. Metsät ovat keskimäärin 100–150-vuotiaita mänty- ja kuusimetsiä. Vaarojen lakialueilla kasvaa yleensä mäntyvaltaisia kangasmetsiä ja niiden rinteet ovat kuusivaltaisia. Puiden oksilla riippuu naavaa.


title: Hiidenportin kansallispuisto

text: Puiston komeimmat metsät kasvavat Urpovaaran rinteillä. Kuusien joukossa kasvaa haapoja. Urpovaaran vanhaan metsään pääsee helpoimmin tutustumaan kulkemalla Urpovaaralta Hiidenportille vievää viitoitettua polkua. Varpukerros on yllättävän tiheää, kun se on saanut kasvaa rauhassa metsissä. Kovasinvaaran rinteillä kasvaa paikoin runsaasti koivua, kaskeamisen merkkinä, jota siellä lienee harjoitettu vielä 1900-luvun alussa. Lehtomaisten kaskimetsien kasvillisuus on rehevää ja monilajista. Hiidenportin yhtenäinen metsäalue muodostaa jyrkän vastakohdan ympäristön talousmetsille.


title: Hiidenportin kansallispuisto

text: Puiston suot ovat ojittamattomia ja luonnontilaisia. Niitä on tasaisesti Portinjoen mäkisiä varsia lukuun ottamatta kaikkialla puistossa ja ovat yleensä suhteellisen pienehköjä. Yleisin suotyyppi on räme, joka reunustaa suon nevakeskustaa. Suurimmat suot ovat Kortesuo ja Urposuo puiston pohjoisosissa. Paikoin on myös rehevämpiä korpisoita, joissa kasvaa kuusen ja hieskoivun lisäksi harmaaleppää ja raitaa. Karuilta soilta löytyy myös yllättävän reheviä lähteikköjä, tihkupintoja ja pieniä lettosoita. Niillä kasvaa muun muassa harvinaisia kämmeköitä ja sammalia.


title: Hiidenportin kansallispuisto

text: Kansallispuistossa on kymmeniä pieniä lampia, joitain pieniä järviä sekä puroja. Suurimmat järvet ovat Iso-Oravijärvi, Porkkajärvi ja Syrjä. Hiidenportin rotkosta lähtee kaakkoon päin virtaamaan Porttijoki, joka muodostaa joitain pieniä koskia ja lampimaisia laajennuksia matkallaan. Sitä reunustaa jyrkähköt rinteet, joissa on lohkareikkoja ja kallioita. Karujen, ruskeavetisten järvien vesi- ja rantakasvillisuus on niukkaa ja rannat ovat suo- tai kangasreunaisia. Lammilla kasvaa lummetta ja ulpukkaa. Luontaisen kalakannan muodostavat pääasiassa ahven, hauki ja särki.


title: Hiidenportin kansallispuisto

text: Kovasinvaaran entisen erämaatalon pihaniityt ovat arvokas perinnemaisemakohde. Kovasinvaaran niityt ovat pääosin korkeakasvuisia, ja niiden keskellä on kiviraunioita, metsäsaareke ja yksittäisiä kuusia. Katajia on runsaasti. Kasvilajistoa Kovasinvaaralla ovat muun muassa nurmitatar, ruusuruoho ja ketonoidanlukko sekä ahdekaunokki ja ahonoidanlukko. Myös peurankello ja vuohenkello kuuluvat Kovasinvaaran kasvillisuuteen. Niittyjä ympäröivät koivikot, joiden sekaan on noussut muun muassa kuusia. Metsät ovat olleet laitumina kaskeamisen loputtua. Kovasinvaaran niittyjen hoito on aloitettu vuonna 1999.


title: Hiidenportin kansallispuisto

text: Suurpedoille alue on sopivan erämaista ja rauhallista seutua. Karhu, ahma ja ilves asuvat vakituisesti salolla ja susia liikkuu alueella. Majavia elää Porttijoessa ja niiden jälkiä näkee joen varsilla. Linnustossa pohjoiset lajit, kuten järripeippo ja pohjansirkku ovat yleisiä, myös kuukkelin tapaa alueelta. Metson ja pyyn kannat ovat kanalinnuista runsaimmat. Harvinaisia lajeja ovat muun muassa metsähanhi, kurki, kalasääksi ja kuikka, lapinpöllö ja sinipyrstö. Lapinpöllö on kuvattu myös puiston tunnukseen.


title: Hiidenportin kansallispuisto

text: Hiidenportin kansallispuisto ja sen lähialueet ovat mielenkiintoisia perhosten kannalta luonnontilaisuutensa vuoksi. Vuonna 1992 tehdyssä perustutkimuksessa havaittiin yhteensä 164 suurperhoslajia ja 186 pikkuperhoslajia. Kainuulle uusia lajeja löydettiin 16. Hiidenportissa tavattiin muun muassa idänritariyökkönen, pikkuriikinkukkokehrääjä sekä uhanalainen vaaleaharmoyökkönen.


title: Hiidenportin kansallispuisto

text: Vuonna 1992 tehdyssä kovakuoriaistutkimuksessa tavattiin muun muassa pohjanharvekiitäjäinen ja siemenkiitäjäislaji. Uhanalaisiksi luokiteltuja kovakuoriaisia löydettiin kahdeksan, muun muassa liekohärkä ja idänkukkajäärä.


title: Hiidenportin kansallispuisto

text: Aikaisemmin alueella on harjoitettu kaskeamista ja tervanpolttoa. Palolammen tien varressa onkin entisiä tervahautoja. Sen jälkeen on metsiä hakattu 1900-luvun alkuun saakka. Metsät ovat sen jälkeen saaneet kasvaa rauhassa ja luonnontilassa. Kovasinvaara on jäänne entisestä asutuksesta. Siellä olleet viljelykset kasvavat nykyään lehtipuuvaltaista metsää. Ennen Kovasinvaaralla pidettiin myös tansseja, jonne vaellettiin kymmenien kilometrien päästä.


title: Jouko Autero

text: Jouko Autero (2. helmikuuta 1915 Kotka – 29. lokakuuta 1981 Tampere) oli suomalainen urheilutoimittaja. Hän oli Suomen Jääkiekkomuseon ensimmäisenä aateloima median edustaja.


title: Jouko Autero

text:
Jatkosodan aikana hän toimi Karjalan Viesti -rintamalehden toimittajana. Nimimerkillä ”Jou” pakinoinut Autero ehti työskennellä toimittajana Tampereen ja Savon Sanomissa ennen siirtymistään Aamulehteen. Autero toimi Aamulehden urheilutoimituksen päällikkönä vuosina 1949–1978.
Auteroa pidetään ensimmäisen suomalaisena toimittajana, joka erikoistui jääkiekkoon. SM-liiga jakaa vuosittain Jouko Autero -palkintoa, joka myönnetään kauden jääkiekkotoimittajalle. Autero on Suomen Jääkiekkoleijona #18.


title: Severina Vučković

text: Severina Vučković (s. 21. huhtikuuta 1972 Split, Jugoslavia) on kroatialainen pop/folk-laulaja. Levyillään hän käyttää nimeä Severina. Hän on maansa suosituimpia artisteja. Hänen tunnetuimpia laulujaan ovat muun muassa "Kad si sam", "Dalmatinka", "Djevojka sa sela", "Ja samo pjevam", "Paloma Nera", "Virujem u te", "Ante", "Adio ljube", "Hrvatica", "Adam i Seva", "Moja štikla" ja "Krivi spoj".


title: Severina Vučković

text: Vuonna 2004 Severina aiheutti kotimaassaan skandaalin, kun internetissä levisi video, jossa Severina harrasti kiihkeää seksiä silloin naimisissa olleen miehen kanssa. Severina haastoi tiedoston julkaisseen internet-portaalin oikeuteen, mutta Zagrebin paikallinen tuomioistuin hylkäsi syytteen.


title: Severina Vučković

text: Maaliskuussa 2006 Severina valittiin edustamaan Kroatiaa kappaleella "Moja štikla" Euroviisuihin Ateenassa Kreikassa sijoittuen kahdenneksitoista saaden 56 pistettä.


title: Saunakallion rautatieasema

text: Saunakallion rautatieasema (, ) sijaitsee Järvenpäässä 39 kilometriä Helsingistä pohjoiseen Järvenpään ja Jokelan asemien välissä.


title: Saunakallion rautatieasema

text: Asemalla on kolme laituria, joista keskimmäinen on keskikorokkeella. Helsinkiin liikennöidään raiteelta 1 ja Riihimäelle raiteelta 4. Aseman ohittavat kaukojunat käyttävät raiteita 2 ja 3.


title: Saunakallion rautatieasema

text: Asema sijaitsee osittain Ristikadun ylittävällä sillalla. Aseman pohjoispuolelta kääntyy pistoraide koilliseen Wärtsilän teollisuusalueelle.


title: Saunakallion rautatieasema

text: Saunakallion asema toimi vuosina 2007–2011 liikennöineen G-junan pääteasemana. Se käytti asemalla raidetta 4 (nyk. raide 5), joka ei ole nykyisin henkilöliikenteen käytössä lainkaan.


title: Vanuatun lippu

text: Vanuatun lippu on Vanuatun tasavallan virallinen lippu. Sen värit ovat samat kuin Vanuaaku-puolueen lipussa. Lippu otettiin virallisesti käyttöön 13. helmikuuta 1980.


title: Vanuatun lippu

text: Lipun Y-kirjain kertoo Vanuatun saarten muodostavan y:n muotoisen kuvion. Mustassa kolmiossa, joka kuvaa melanesialaisia ihmisiä, on maan kansallistunnus, villisian torahammas ja ristikkäiset "namele"-saniaisen lehdet. Torahammas kuvaa maan rikkauksia ja saniaisen lehdet saarelaisten perinteistä elämäntapaa. Keltainen väri symboloi kristinuskon tuomaa rauhaa ja valoa sekä myös auringonpaistetta. Punainen kuvaa verta, perinteiden voimaa ja kaikkien kansojen yhteyttä. Vihreä symboloi maan saaria.


title: Kultainen leijona

text: Kultainen leijona () on joka vuosi jaettava Venetsian elokuvajuhlien merkittävin palkinto. Palkinto perustettiin 1954, ja nykyään se on yksi elokuva-alan arvostetuimmista palkinnoista. Se jaetaan kilpailun parhaalle elokuvalle.


title: Kultainen leijona

text: Vuosina 1949–1953 vastaava palkinto tunnettiin nimellä "Leone di San Marco" ("Pyhän Markuksen leijona") ja vuosina 1947–1948 nimellä "Gran Premio Internazionale di Venezia" ("Venetsian suuri kansainvälinen palkinto").


title: Isojärven kansallispuisto

text: Isojärven kansallispuisto on Kuhmoisten kunnassa, Keski-Suomen maakunnassa, Suomessa sijaitseva kansallispuisto. Sen pinta-ala on noin 23 neliökilometriä ja se on perustettu vuonna 1982. Puiston maisema on korkokuvaltaan vaihtelevaa ja kasvillisuus on paikoin lehtomaista. Aluetta laajennetaan lähiaikoina noin 480 hehtaarilla, kun osa puistoon liittyvästä valtionmaasta liitetään siihen. Tällöin puisto kasvaa noin 28 km laajuiseksi. Puiston tuntumassa sijaitsee lisäksi valtion ns. moniarvometsä, johon sisältyy runsaan 100 hehtaarin verran täysin suojeltuja alueita. Puiston tuntumassa on myös useita yksityisiä luonnonsuojelualueita.


title: Isojärven kansallispuisto

text: Isojärveltä on löydettävissä paitsi erämaista luontoa, myös metsätalouden, asutuksen ja viljelyksen jälkiä. Isojärven kansallispuistossa elää säännöllisesti kanadanmajavia. Niiden jäljiltä puistossa on laajoja tulvien tappamia metsäalueita, jotka lisäävät lahopuustoisina luonnon monimuotoisuutta. Isojärvellä on toteutettu useita metsänpolttoja ja täytetty suo-ojia, niin ikään luonnonmetsän palauttamista ajatellen. Isojärven kansallispuistossa on monipuoliset retkeilyreitistöt ja levähdyspaikkojen verkosto virkistyskäyttöä varten. Opastuskeskus sijaitsee entistetyllä Heretyn kämpällä. Luutsaaren perinnetilalla hoidetaan lampaita ja Huhtalan perinnetilalla ylläpidetään mm. niittyjä.


title: Ravintoketju

text: Ravintoketju kuvaa aineen ja energian kulkua trofiatasolta toiselle eliöyhteisössä. Todellisuudessa ravintoketju on lähes aina yksinkertaistus todellisesta tilanteesta, koska eliöt käyttävät ravinnokseen useita eri lajeja. Paremmin aineen ja energian kulkua kuvaa ravintoverkko.


title: Ravintoketju

text: Tuottajat sitovat fotosynteesissä auringon energiaa orgaanisiin yhdisteisiin. Kasvinsyöjät saavat energiansa kasveilta ja niiden kautta se siirtyy pedoille, jotka käyttävät kasvinsyöjiä ravintonaan. Hajottajat saavat oman energiansa kuolleista eliöistä tai elävien eliöiden jätöksistä ja osista.


title: Ravintoketju

text: Etenkin puhuttaessa vieraiden aineiden kertymisestä käytetään usein termiä ravintopyramidi. Tämä kuvaa sitä, että esim. rasvaliukoiset aineet kuten DDT kertyvät ravintoketjussa ylöspäin siirryttäessä yhä suuremmiksi pitoisuuksiksi. Se johtuu siitä, että DDT:n eliminoituminen pilkkoutumalla tai erityksen avulla on paljon hitaampaa kuin saaliin rasvojen ja muiden komponenttien.


title: Irlanninmeri

text: Irlanninmeri on meri, joka erottaa Ison-Britannian ja Irlannin saaret. Pyhän Yrjön kanaali Irlannin tasavallan ja Walesin välissä yhdistää meren Atlantin valtamereen etelässä ja pohjoisessa sen yhdistää valtamereen Skotlannin ja Pohjois-Irlannin välissä sijaitseva Pohjoiskanaali. Keskellä Irlanninmerta sijaitsee Mansaari. Merellä on suuri taloudellinen merkitys paikalliselle kaupankäynnille, laivanvarustukselle ja laivaliikenteelle, kalastukselle sekä energiantuotannolle tuulivoiman ja ydinvoiman tuotannon muodossa. Paljon on myös keskusteltu rautatietunnelista, joka liittäisi Irlannin ja Ison-Britannian saaret. Tunneli olisi noin 80 kilometriä pitkä. Kahden saaren välillä kulkee vuosittain yli kaksitoista miljoonaa matkustajaa ja 17 miljoonaa tonnia kauppatavaraa.


title: Malekula

text: Malekula (myös "Malakula") on Vanuatun toiseksi suurin saari. Saaren pinta-ala on 2 043,62 neliökilometriä ja siellä on vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan 22 934 asukasta.


title: Malekula

text: Malekulalla puhutaan yhteensä noin kolmeakymmentä eri kieltä, joista monet ovat uhanalaisia. Asukastiheys on suurin rannikolla. Maanjäristys vuonna 1965 vaurioitti osaa saaresta pahoin.


title: Pulkkilan kirkko

text: Pulkkilan kirkko on Josef Stenbäckin suunnittelema kirkko Pulkkilassa Pohjois-Pohjanmaalla. Kirkko rakennettiin 1908–1909 ja sitä peittää laudoitus, jossa on käytetty hyväksi koristeellisia muotoja. Muodoltaan kirkko on tasavartinen ristikirkko ja keskellä kirkkoa on avorakenteinen torni. Istumapaikkoja lehtereineen 570 ja pinta-alaa 445 neliömetriä. Kirkossa on satulakatto ja korkeat päädyt. Tyylisuunta on uusgotiikka ja jugend. Kirkkoa on korjattu vuosina 1928, 1962 ja 1975.


title: Pulkkilan kirkko

text: Kirkon erillinen kellotapuli on rakennettu jo vanhan kirkon aikoihin vuonna 1843. Sen on suunnitellut Carl Ludvig Engel Suomen intendentinkonttorissa.


title: Pulkkilan kirkko

text: Pneumaattiset urut on rakentanut Kangasalan urkutehdas 1949 ja niissä on 13+2 äänikertaa ja kaksi sormiota. Alttaritaulun "Ristiinnaulittu" on maalannut Mikael Toppelius. Kellot ovat vuosilta 1830 ja 1845. Vanhempi kello on tunnetun kellonvalajan Mikael Rostedtin tekemä.


title: Pulkkilan kirkko

text: Ensimmäinen kirkko lienee rakennettu Pulkkilaan jo vuonna 1671. Toisen kirkon rakensi Jaakko Suonperä vuosina 1768–1769. Tyyliltään Suonperän suunnittelema kirkko oli tyypillinen pohjalainen ristikirkko. Nykyisessä kirkossakin esillä oleva alttaritaulu valmistui toiseen kirkkoon vuonna 1770. Kirkon niin ikään Toppeliuksen maalaama saarnastuoli on siirretty Raahen museoon.


title: Pulkkilan kirkko

text: Toinen kirkko purettiin Senaatin suostumuksella 1908 uuden kirkon tieltä. Vanhan vaatimattoman näköisen kirkon tilalle haluttiin vuosisadan vaihteen koristeellisia muotoja. Heikki Klemettiä vanhan kirkon repiminen närkästytti, ja hän kuvaa muutosta seuraavasti: "Sankeyn sävel körttinuotin tilalle, purjehdusseuran paviljonki herranhuoneen raunioille."


title: Järvenpään rautatieasema

text: Järvenpään rautatieasema (, ) sijaitsee Helsingin ja Riihimäen välisen radan varrella 37 kilometriä Helsingistä pohjoiseen Järvenpään kaupungin keskustassa, ja se on yksi vuonna 1862 valmistuneen Helsinki–Hämeenlinna-radan alkuperäisistä asemista. Asemarakennus valmistui jo 1858 yhtenä ensimmäisistä Helsinki-Hämeenlinna radan asemarakennuksista. Asemarakennuksen suunnittelijana pidetään lääninarkkitehti Carl Albert Edelfeltiä. Aseman eteläpuolella on Ainolan ja pohjoispuolella Saunakallion asema, molemmat myös Järvenpäässä.


title: Järvenpään rautatieasema

text: Asemarakennusta on vuonna 1999 siirretty radan rakennus- ja parannustöiden yhteydessä noin 25 metriä ratalinjasta poispäin.


title: Järvenpään rautatieasema

text: Järvenpään rautatieasemalla on kolme laituria, joista 3 ja 4 sijaitsevat keskikorokkeella. Laitureille pääsee etelästä ja pohjoisesta portaita pitkin sekä keskeltä kulkevan jalankulkutunnelin kautta portaita tai hissillä.


title: Järvenpään rautatieasema

text: Asemalla pysähtyvät pääkaupunkiseudun lähiliikenteen R-, D- ja T-junat. Helsinkiin liikennöidään raiteelta 1 ja Riihimäelle raiteelta 4. Aseman ohittavat kaukojunat käyttävät raiteita 2 ja 3.


title: Järvenpään rautatieasema

text: Vuonna 2004 Järvenpään seisakkeilta nousi yhteensä 1,55 miljoonaa junamatkustajaa, joista 81 % käytti Järvenpään rautatieasemaa. Matkustajamäärissä oli kasvua edellisvuodesta 4 %.


title: Järvenpään rautatieasema

text: Rautatieaseman vieressä sijaitsi vuoteen 2018 asti taksiasema, joka purettiin asemanmäen muutostöiden yhteydessä. Uusi taksiasema tulee sijoittumaan aseman ja Scandic-hotellin väliselle paikoitusalueelle asemanmäen jäädessä yksinomaan linja-autoliikenteelle. Järvenpään nykyinen linja-autoasema sijaitsee välittömästi rautatieaseman pohjoispuolella Postikadun toisella puolella.


title: Järvenpään rautatieasema

text: Aseman sisätiloissa on VR:n lippumyymälä, kahvila ja WC. Radanpuoleisella seinustalla on VR:n lippuautomaatti. Lisäksi vuoden 2011 lippu-uudistuksen yhteydessä asematunneliin asennettiin lippuautomaatti.


title: Edward Albee

text: Edward Franklin Albee (12. maaliskuuta 1928 Virginia – 16. syyskuuta 2016 Montauk, New York) oli yhdysvaltalainen näytelmäkirjailija, jonka tunnetuin teos on näytelmä "Kuka pelkää Virginia Woolfia?" vuodelta 1961. Hänen työnsä tarkastelivat nykyajan ilmiöitä rehellisesti ja joskus vailla myötätuntoa. Hänen varhaiset työnsä olivat amerikkalaista absurdismia, joka rakentui eurooppalaisten Samuel Beckettin, Jean Genet’n ja Eugene Ionescon pohjalle.


title: Edward Albee

text: Albee jatkoi uraansa liki viisikymmentä vuotta. Hänen teoksensa "Vuohi, eli kuka on Sylvia" sai Tony-palkinnon vuonna 2000. Vuonna 2010 ilmestynyt "Me Myself and I" avasi New Yorkin "Playwrights Horizon" -tapahtuman vuonna 2010.


title: Edward Albee

text: Näytelmän "Kuka pelkää Virginia Woolfia" kuuluisan elokuvaversion pääosissa näyttelevät Richard Burton ja Elizabeth Taylor.


title: Edward Albee

text: Albee kuoli 88-vuotiaana kotonaan Long Islandin Montaukin kylässä 16. syyskuuta 2016.


Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuisto on Kauhajoen ja Karvian kunnissa, Etelä-Pohjanmaan ja Satakunnan maakunnissa sijaitseva kansallispuisto.


title: Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuisto

text: Sen pinta-ala on ja kansallispuisto on perustettu vuonna 1982. Puisto muodostuu hajallaan olevista suoalueista, joista suurin on 1 630 hehtaarin kokoinen Kauhaneva. Toinen suuri alue sijoittuu Pohjankankaan harjujaksolle. Kansallispuistoon saatiin maisemallisesti merkittävä lisä, kun Katikankanjoni liitettiin osaksi kansallispuistoa 2010-luvulla. Kansallispuisto soveltuu päiväretkikohteeksi, ja sitä hoitaa Metsähallitus.


text: Vuonna 2004 kansallispuisto sisällytettiin Ramsarin sopimuksen piiriin, johon kuuluu maailman arvokkaimpia kosteikkoja. Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuisto on lisäksi Natura 2000 -verkoston piirissä. Kansallispuisto kuuluu alueeseen, jolle ollaan hakemassa Unescon alaista Geopark-statusta.


text: Kansallispuistossa sijaitsevan Kauhanevan soistuminen alkoi suuren metsäpalon seurauksena sitten, jolloin alueella vallitsi kostea atlanttinen kausi. Toisen lähteen mukaan soistuminen alkoi 9 000 vuotta sitten. Kauhanevan laajeneminen jatkuu yhä. Kauhaneva on muodostunut Pohjankankaan ja Nummikankaan länsipuolella sijaitsevaan altaaseen, jonka pohjalle on kerääntynyt rantasedimenttejä. Altaassa sijaitsi aikoinaan matala vesistö, joka väistyi Kauhanevan keskiosien tieltä. Suon pohjasta on löydetty ohut liejukerros, jossa on säilynyt paljon osmankäämien ja järvikortteen jäännöksiä. Lisäksi on saatu selville, että muinaisessa matalassa vesistössä kasvoi hetekuirisammalta ja lettolierosammalta. Molemmat kuuluvat rehevien järvien rantojen kasveihin. Kauhaneva muodostui nopeasti. Aluksi se oli rehevä rimpineva, josta vähitellen tuli saraneva. Suunnilleen kolmen metrin syvyydessä turpeessa on havaittavissa muutos, jossa karuille soille tyypillisten lajien lukumäärä alueella kasvoi. Vastaavasti 2,5 metrin syvyydestä on huomattu, että aapasoiden lajit hävisivät kokonaan. Esimerkkejä hävinneistä lajeista ovat pullosara ja raate. Tämä tapahtui arviolta 5 000 vuotta sitten. Samoihin aikoihin Kauhaneva saavutti keidassuovaiheen. Kauhanevalla on kasvanut koko sen keidassuovaiheen ajan kalvakkarahkasammalta, joka on joissain lähteissä mainittu aapasoiden lajiksi.


text: Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuiston läpi kulkee Kyrönkankaan kesätie, joka on tunnettu keskiajalta lähtien. Kesätietä pitkin ovat kulkeneet esimerkiksi Kankaanpään seudulta Kauhajoelle tulleet eränkävijät. Talviaikaan käytössä oli Kyrönkankaan talvitie, joka kulki Jalasjärven kautta Kyrönjoelle saakka.


text: Ruotsin kuningas Kustaa Vaasan sihteeri Jaakko Teitti teki vuosina 1555–1556 valitusluettelon, johon kuuluvassa Suomen yleisten teiden ja kulkureittien luettelossa on maininta "Kyröskankaan tiestä". Luettelo mainitsee tien kulkeneen Pohjankangasta pitkin Hämeestä Korsholmaan eli nykyiseen Mustasaareen. Tiestä tuli maantie sekä merkittävä kauppa- ja postireitti 1600-luvulla. Kyrönkankaan kesätie on nykyisin Tiehallinnon virallinen museotie.


text: Kauhanevan reuna-alueita ojitettiin jonkin verran 1960- ja 1970-luvuilla. Myös suurten nälkävuosien aikana eli vuosina 1866–1868 Kauhanevalla kaivettiin ojaa. Nykyisin ojia tukitaan soiden ennallistamiseksi. Joissain paikoissa tukkimisen ovat tehneet hankalaksi ojien pohjista löytyneet hiekkadyynit, joiden kautta vesi on paennut alueelta. Myös ojituksen seurauksena kasvaneet puut kaadetaan. Näin Kauhanevaa yritetään saada takaisin luonnontilaan, ja sen vedenpintaa alkuperäiseen korkeuteen. Osa suon alkuperäisestä kasvillisuudesta on hävinnyt ja sen toivotaankin palaavan ennallistamistoimilla. Valtion liikelaitos Metsähallitus rauhoitti osan Kauhanevasta aarnialueeksi 1960-luvun lopulla, toisen lähteen mukaan 1970-luvulla, ja alkoi ostaa maata alueelta tulevaa kansallispuistoa varten. Näiden toimien ansiosta Kauhaneva säästyi suurimmaksi osaksi ojituksilta. Metsähallituksen omistamista maista perustettiin vuonna 1982 kansallispuisto Suomen valtioneuvoston vuonna 1978 tekemän päätöksen mukaisesti.


text: Läheltä Kauhanevaa, Nummikankaalta, suunniteltiin 1900-luvun loppupuolella pohjavedenottoa. Koepumppausten perusteella arvioitiin pohjaveden pinnan alenevan noin puolella metrillä kuivien kausien aikana. Kauhanevalla on alueita, jotka tihkuva pohjavesi on soistuttanut. Näillä alueilla pohjaveden alenemisella olisi ollut haitallisia vaikutuksia Kauhanevan suokasvillisuudelle. Uhkana oli kuivumisen leviäminen myös muualle Kauhanevan minerotrofisille nevoille. Näin nevoista olisi tullut melko kuivia saranevoja. Kauhanevan reunamilla, missä on vain ohut turvekerros, puusto olisi saattanut lisääntyä.


text: Kauhanevan–Pohjankankaan alue on osa Suomenselän vedenjakajaseudun lounaisosaa. Kansallispuistossa sijaitseva Kauhaneva-niminen suoalue kuuluu pääasiassa Kyrönjoen vesistöalueeseen. Suoalueen suurimmalla lammella, Kauhalammilla on muodostumassa Viljo Tolvasen vuonna 1917 tekemän väitöskirjan mukaan toinen lasku Karvianjoen vesistöön Pohjankankaan läpi. Sittemmin lammesta on kaivettu oja Kauhaluomaan Kauhasillan kohdalta ja näin nopeutettu kehitystä. Kauhaluoman lisäksi Kauhalammin ja sen lähellä sijaitsevien allikoiden vedet laskevat myös Aunesluoman kautta Karvianjokeen. Karvianjoen ja Kyrönjoen vesistöalueiden raja kulkee Kampinkeidas- ja Kivijärvenneva-nimisten suoalueiden halki. Kampinkeitaalla sijaitsevat Kakkurinlammet ovat alun perin kuuluneet Karvianjoen vesistöön, mutta nykyisin jotkin lampia sivuavista ojista kuuluvat Kyrönjoen vesistöalueeseen. Suomenselän vedenjakajaseudun lounaisosalle tavallisia ovat suuret keidassuot sekä karut ja kuivat mäntymetsät. Alueen maaperästä suurin osa on turvetta. Kallioperä puolestaan muodostuu porfyyrisestä graniitista, ja se on osa Keski-Suomen syväkivialuetta. Kauhaneva on Etelä-Pohjanmaan maakunnan laajin keidassuoalue. Kauhanevan pohjoispuolella sijaitsee vaikeakulkuinen ja vetinen Kampinkeidas-niminen keidassuo. Kampinkeitaan luoteispuolella sijaitsee pienikokoinen soistunut Kivijärvi-niminen lampi.


text: Kauhaneva on pohjoisosastaan merenpinnan yläpuolella. Suoalueen etelä- ja länsiosat ovat puolestaan suunnilleen 160 metrin korkeudessa merenpinnasta. Korkeuseroa eteläreunasta pohjoisreunaan kertyy siis noin 15 metriä. Pohjois–eteläsuunnassa Kauhanevan suurin pituus on miltei yhdeksän kilometriä ja leveys noin viisi kilometriä.


text: Kansallispuiston länsiosassa sijaitsevasta lähteestä saa alkunsa Kyrönjoen vesistöalueeseen kuuluva Katikanluoma, joka on alajuoksullaan uurtanut hienohiekkakerroksiin Katikankanjonin. Kauhanevan eteläosasta saa alkunsa myös Aunesluoma.


text: Länsi-Suomen harjujaksoon lukeutuva, jääkauden muodostama moreenimuodostuma Pohjankangas alkaa Hämeenkankaana ja vaihtuu Pohjankankaaksi pohjoisen suuntaan käännyttyään. Pohjankangas jatkuu Etelä-Pohjanmaan rajaseudulle saakka. Pohjankankaan ympäristössä on rehevän kasvillisuuden, lähdelettojen ja korpipuskien ympäröimiä lähteitä.


text: Kauhanevan–Pohjankankaan yleisin metsätyyppi on kanervatyypin kuiva kangas. Kauhanevalla on rajattavissa kymmenen erillistä keidassuota sekä neljä aapasuota. Kaikkiaan Kauhanevalla on suomalaisen suotyyppiluokituksen mukaisesti laskettuna ainutlaatuiset 45 erilaista suotyyppiä. Kauhaneva ja Kampinkeidas yhdessä muodostavat suoalueen, joka on kansainvälisestikin merkittävä. Keidassoiden keskusta on tavallisesti joitain metrejä reuna-alueitaan ylempänä ja keskusta-alueen ravinne- ja vesitalous on täysin sadeveden varassa eli alueet ovat ombrotrofisia. Nämä keskiosat ovatkin juuri sadeveden ansiosta karuja kasvillisuudeltaan. Keidassuot ovat irronneet kivennäismaasta, kun turve on kasvanut.


text:
Keidassoilla on märkiä ja upottavia painumia eli "kuljuja", avovetisiä "allikoita" ja kuivia mättäitä eli "kermejä". Kauhanevan alueella on sadoittain avovesiallikoita, joissa on kirkas vesi. Suolla on kaikkiaan kolme keidaskeskusta. Kauhanevan keitaat ovat nevan ympäröimät. Kauhaneva muuttuu etelään päin mentäessä suureksi aapamaiseksi avosuoksi, joka on keidassuota ravinteikkaampi, sillä se saa keväisin tapahtuvien tulvien seurauksena ravinteita läheisiltä kivennäismailta virtaavista pohja- ja pintavesistä. Kauhanevan alueella sijaitsi vuonna 1999 myös 0,1 hehtaaria myös lettoa. Kauhaneva on näin ollen yksi Kauhajoen kolmesta alueesta, joilla on yhä tätä suotyyppiä.
Kauhanevan reunamilla on suuria, pääasiassa minerotrofisia räme- ja neva-alueita, joiden vesitalous riippuu Kauhanevan eteläosan tavoin myös kivennäismailta virtaavista pohja- ja pintavesistä. Esimerkiksi Kauhanevan pohjoispuolella sijaitsevan Nummikankaan länsipuolella pohjavesi tihkuu maanpinnalle turpeen ja hiekan alta. Tästä seuraa alueen hyvin ainutlaatuinen suokasvillisuus. Tällä Kauhanevan pohjoispuolella maa viettää kohti etelää, minkä ansiosta vesi pääsee virtaamaan voimakkaammin. Kauhanevan eteläpuolella sijaitsevan suuren avosuon vesitalous on luultavasti tihkuvien pohjavesien varassa. Tämän alueen läpi virtaa lisäksi Nummikankaan länsipuolen räme- ja neva-alueilla purkautuvia pohjavesiä.


text: Kauhanevan letolla kasvaa esimerkiksi kaarlenvaltikkaa, joka on harvinaistunut entisen Oulun läänin eteläpuolella. Yhteensä Kauhanevalta on löydetty putkilokasvilajia, kuten harvinaistuneet ja alueellisesti jopa uhanalaiset rimpivihvilä ja ruskopiirtoheinä. Lajeista suon kasvistoon kuuluvia. Lehtisammalia on löydetty lajia, joista rahkasammalia. Sammalista merkittävin on maailmanlaajuisesti harvinainen nummirahkasammal. Laji suosii merellistä ilmastoa. Suomessa nummirahkasammalen runsain esiintymisalue on juuri Kauhaneva. Kauhanevan kermien lajistoon lukeutuvat esimerkiksi vaivaiskoivu, mänty, kanerva, variksenmarja ja suopursu. Kermien pohjakerroksessa kasvaa ruskorahkasammalta sekä jäkälää. Alueen kuljut ovat vetisiä ja kooltaan suuria. Kuljuissa kasvaa esimerkiksi silmäkerahkasammalta, kuljurahkasammalta, mutasaraa sekä leväkköä. Kauhanevalta löytyy myös roudan, jäätymisen ja suokaasujen purkausten aiheuttamia niin kutsuttuja ruoppakuljuja, joissa ei ole juurikaan kasvillisuutta. Lämpiminä kesinä ruoppakuljujen pinta kuivaa, minkä jälkeen se alkaa halkeilla. Valkopiirtoheinä leviää toisinaan ruoppakuljujen päälle. Kauhanevalla kasvaa lisäksi muun muassa suomenlummetta, pohjanpalpakkoa, pohjannurmikkaa, äimäsaraa, liereäsaraa, lähdesaraa ja konnanliekoa.


text: Pohjankankaan metsät ovat kuivia ja karuja kangasmetsiä, joissa kasvaa mäntyä. Metsien pohjakerroksen tyypilliset lajit ovat seinäsammal ja poronjäkälä. Pohjankankaalla kasvaa lisäksi muun muassa sianpuolukkaa ja kanervaa.


text: Metsokanta on taantunut koko maassa. Kauhanevalla ja alueen toisessa kansallispuistossa Lauhanvuorella se oli kuitenkin ainakin 1990-luvun lopulla säilynyt muuta Kauhajokea vakaampana, sillä alueen luontoa on muokattu vain vähän. Myös riekkoja elää alueella edelleen. Kauhanevan allikoissa pesivät muun muassa kuikka sekä laulujoutsen. Myös harvinaistuneen mustakurkku-uikun tiedetään kuuluvan Kauhanevan linnustoon. Metsähanhen pesintään viittaavia havaintoja tehtiin 1970-luvulla, ja nykyisin laji kuuluukin suon linnustoon.


text: Punajalkaviklo saapui Kauhajoen keidassoille 1970-luvulla, ja nykyisin joitakin pareja elää muun muassa Kauhanevan ja Kampinkeitaan alueilla. Myös mustaviklo ilmeisesti pesi Kauhanevalla 1970-luvulla, mutta laji ei kuitenkaan vakiintunut alueen pesimälinnustoon. Kuovin ohella Kauhanevalla on 1970-luvulta lähtien pesinyt pikkukuovi. Kauhanevan–Punttukeitaan alueella tavattiin 1990-luvun lopulla pesimässä yli 15 kurkiparia. Kurki kuuluu nykyisinkin alueen linnustoon. Kansallispuiston aiemmin vahva suokukkokanta on vähentynyt voimakkaasti lajin yleisen tilanteen mukaisesti. Taivaanvuohia Kauhanevalla pesii vuosittain joitakin pareja, samoin kuin liroja.


text: Kiuru pesi Kauhanevalla vielä 1970-luvulla, mutta nykyisin laji on kadonnut alueelta. Reheville järville tyypillinen pikkulokki saapui pesimään Kauhanevalle ensimmäisen kerran 1980-luvun alkupuolella ja nykyisin se on levinnyt muillekin soille. Pesiviä harmaalokkeja Kauhanevalla oli ainakin 1990-luvun lopulla vuosittain. Kanta on pysynyt melko tasaisena vuosikaudet. Lisäksi ainakin 1990-luvun lopulla suolla pesi kalalokkeja ja pieni naurulokkien yhdyskunta. Aiemmin suon linnustoon kuulunut merilokki on kadonnut pesimälajistosta. Kauhanevalla on tavattu pesimässä jopa variksia, vaikka ne pesivät soilla vain harvoin.


text: Muita kansallispuiston linnustoon kuuluvia lajeja ovat esimerkiksi jänkäsirriäinen, leppälintu, töyhtöhyyppä, västäräkki, keltavästäräkki, kapustarinta, mustapyrstökuiri, niittykirvinen ja kaakkuri. Pohjankankaalla tyypillisiä pesimälajeja ovat karuilla kankailla viihtyvät leppälintu, kulorastas, käki sekä monet yleiset metsälinnut kuten tiaiset, kirjosiepot ja metsäkirviset. Kesäöisin liikkeellä oleva kehrääjä keskeinen osa kankaiden tunnelmaa. Laji on kansallispuistossa esiintymisalueensa pohjoisrajoillaan.


text: Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuistossa tavataan hirviä, ja hirvenajo on kansallispuistossa sallittua Metsähallituksen luvalla. Natura-selvityksen mukaan alueella eläviä suojeltuja nisäkkäitä ovat euroopanmajava, karhu, liito-orava, metsäjänis, saukko ja susi sekä ahma.


text: Kauhalammin pohjoispuolella, Nummikankaan laidalla, sijaitsee luontotorni, josta on mahdollista tarkkailla lintuja. Puiston alueella on ainoastaan Kauhalammista sallittua kalastaa ja sielläkin vain pilkillä ja mato-ongella. Kauhalammin rannassa sijaitsee laituri, jolta voi mennä uimaan. Viralliset uimarannat kansallispuistosta puuttuvat. Marjastus on sallittua kaikkialla puistossa rajoitusosat pois lukien. Näissä rajoitusosissa ei myöskään saa liikkua 1. huhtikuuta – 15. syyskuuta, jolloin linnut pesivät. Talvisin puiston alueella voi hiihtää, mutta alueella ei ole ylläpidettyjä latuja.


text: Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuistossa kulkee kaksi rengasreittiä. Toinen niistä on Kauhalammin luontopolku, jolla on mittaa noin viisi kilometriä. Reitille pääsee Salomaan ja Nummikankaan pysäköintialueilta. Talvella pysäköintialueille vievä tie aurataan vain hiihtoloman aikana. Kauhalammin luontotorni sijaitsee reitin varrella. Reitti on merkitty viitoin risteyksissä.


text: Toinen rengasreiteistä on Katinkankierros, jonne lähdetään Katinkanjonin pysäköintialueelta. Reitin varrella on kolmen tuulen laki sekä laavu.


text:
Valtakunnallinen pyöräilyreitti numero kansallispuiston läpi Kyrönkankaan kesätietä pitkin. Pyöräilyreitti numero 47 johtaa puolestaan läheiseen, Isojoen ja Kauhajoen rajalla sijaitsevaan Lauhanvuoren kansallispuistoon. Karvian Kanttissa reitti numero 47 yhdistyy reittiin Pyöräilyreitit tunnistaa ruskeista Tielaitoksen kylteistä.
Kansallispuistossa asiakaspalvelusta vastaa vuoden ympäri Metsähallituksen Seitsemisen luontokeskus. Metsähallituksen kanssa alueella tekevät yhteistyötä ruokailu-, opastus- ja majoituspalveluja tarjoavat esimerkiksi Lauhatuotanto Oy ja Loma RA-Iso. Opastus- ja retkeilypalveluja Kauhanevalla tarjoaa esimerkiksi Taikapolku. Ruokailupalveluja tarjoaa muun muassa Marian Luontoateriat. Näiden palvelujen tarjoajat noudatavat kestävän luontomatkailun periaatteita.


text: Kansallispuistossa on kaksi tulentekopaikkaa: toinen Salomaan telttailualueella ja toinen Kauhalammin luontotornin läheisyydessä. Kummallakin tulentekopaikalla on kaivo ja kuivakäymälät. Kansallispuiston alueella ei ole jäteastioita, joten retkeilijöiden on vietävä itse jätteensä pois puistosta.


text:
Liikuntaesteisille ei ole kansallispuistossa palveluita, eikä pitkospuupolku kapeutensa vuoksi sovellu heille. Sen sijaan Kyrönkankaan kesätiellä on lankkupolku, jolla on helppo kulkea pyörätuolilla.
Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuisto oli vuonna 2015 kävijämäärältään Suomen pienin kansallispuisto.


text: Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuistoon on matkaa Karviasta 11 kilometriä, Seinäjoelta 90 kilometriä, Porista 105 kilometriä ja Tampereelta 130 kilometriä. Kansallispuistoon pääsee pohjoisesta, Kauhajoen Aronkylästä alkavaa kantatietä 44 pitkin kohti Honkajokea. Kantatieltä kääntyy tie 6700 Nummijärvelle ja Karviaan. Nummijärveltä on opastus puistoon Kyrönkankaan kesätietä pitkin. Tämä tie loppuu Nummikankaan pysäköintialueelle. Etelästä tultaessa puistoon pääsee ajamalla Karvian keskustasta tietä 274 pitkin kohti Kauhajoen Kauhajärven kylää. Kahdeksan kilometrin päässä Karvian keskustasta pohjoiseen tieltä kääntyy kansallispuistoon johtava Kyrönkankaan kesätie, joka päättyy Salomaan pysäköintialueelle. Kansallispuiston sisällä tie on suljettu puomeilla.


text: Julkisilla kulkuneuvoilla eli linja-autoilla pääsee Karviaan Porista ja Tampereelta. Matkaa Salomaan pysäköintialueelle Karviasta kertyy 11 kilometriä.


title: Ignisious Gaisah

text: Ignisious Gaisah (s. 20. heinäkuuta 1983) on ghanalaissyntyinen, nykyään Alankomaita edustava pituushyppääjä.


title: Ignisious Gaisah

text: Rotterdamissa, Alankomaissa elävä ja harjoitteleva Gaisah nousi kansainväliselle huipulle 2000-luvun alkuvuosien aikana. Hän voitti kultaa Abujan Afrikan kisoissa 2003. Saman vuoden Pariisin MM-kisoissa hän oli neljäs (813) ja 2004 Ateenan olympialaisissa kuudes (824). Myöhemmin samana vuonna hän voitti pituushyppykilpailun tuloksella 832. 2005 MM-kisoissa Gaisah sijoittui hopealle maansa ennätystuloksella 834. Helmikuussa 2006 hän hyppäsi Tukholmassa uuden Afrikan halliennätyksen 836. Kuukautta myöhemmin Moskovan MM-hallikisoissa hän voitti maailmanmestaruuden tuloksella 830. 11 päivää myöhemmin hän voitti Kansainyhteisön kisoissa kultaa tuloksella 820. Myöhemmin samana vuonna hän teki Roomassa ennätyksensä ja Ghanan ennätyksen 843 ja voitti Afrikan-mestaruuden tuulituloksella 851.


title: Ignisious Gaisah

text: Dohan sisäratojen MM-kilpailuissa 2010 Gaisah oli seitsemäs. Delhin Kansainyhteisön kisoissa 2010 hän sai pronssia tuloksella 812. Seuraavana vuonna hän karsiutui Daegun MM-kilpailuissa ja sai hopeaa Maputon Afrikan kisoissa tuloksella 786. Istanbulin sisäratojen MM-kilpailuissa 2012 Gaisah sijoittui seitsemänneksi. Hän sai pronssia Afrikan mestaruuskilpailuissa Porto-Novossa tuloksella 773. Lontoon olympialaisissa hän karsiutui loppukilpailusta.


title: Ignisious Gaisah

text: Gaisah sai Alankomaiden edustusoikeuden heinäkuussa 2013. Hän sai Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hopeaa hypättyään neljännellä kierroksella Alankomaiden ennätyksen 829. Seuraavana vuonna hän karsiutui loppukilpailusta Sopotin MM-hallikilpailuissa, oli kuudes Zürichin EM-kilpailuissa ja voitti pituushypyn maanosien cupissa Marrakechissa. Hän karsiutui loppukilpailusta Pekingin MM-kilpailuissa 2015. Hän sai pronssia Amsterdamin EM-kilpailuissa 2016 tuloksella 793.


title: Jean Genet

text: Jean Genet (19. joulukuuta 1910 Pariisi – 15. huhtikuuta 1986 Pariisi) oli ranskalainen kirjailija ja varsinkin myöhempinä vuosinaan poliittinen aktivisti.


title: Jean Genet

text: Nuoruudessaan Genet oli kiertolainen ja pikkurikollinen; myöhemmin hän kirjoitti romaaneita, näytelmiä, runoja ja esseitä. Genet kuvaa rikollisten, homoseksuaalien, poikaprostituoitujen, sutenöörien ja syrjäytyneiden maailmaa. Hänen näytelmänsä ovat absurdin teatterin perusteoksia.


title: Jean Genet

text: Rainer Werner Fassbinderin elokuva "Querelle" (1982) perustuu Genet'n samannimiseen romaaniin.


title: Brittiläinen II armeijakunta

text: Brittiläinen II armeijakunta oli Yhdistyneen kuningaskunnan ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa perustettu maavoimien sotatoimiyhtymä, joka lisäksi oli toiminnassa lyhyen aikaa Waterloon taistelussa.


title: Brittiläinen II armeijakunta

text: Koottaessa Napoleonin vastaista armeijaa Belgiaan keväällä 1815 Wellingtonin herttua perusti armeijakunnan, joka koostui brittien alaisuudessa palvelevista hannoverilaisista, hollantilais-belgialaisista sekä saksalaisista joukoista. Muodostamisen syynä oli sijoittaa heikompien joukkojen täydennykseksi sotakokemusta omaavia joukkoja. Armeijakunnan komentajaksi määrättiin lordi Hill.


title: Brittiläinen II armeijakunta

text: Armeijakuntaa ei käytetty kuitenkaan yhtymänä, vaan divisioonittain tai jopa pienempinä osastoina. Vasta Waterloon taistelun päätyttyä ja aloitettaessa marssi syvemmälle Ranskaan armeijakunnat olivat yhtyminä.


title: Brittiläinen II armeijakunta

text: Komentajana kenraaliluutnantti lordi Hill


title: Brittiläinen II armeijakunta

text: Elokuun 1914 liikekannallepanossa päätettiin siirtoarmeijasta muodostaa Ranskan mallin mukaisesti kaksi divisioonaisia armeijakuntia, mutta armeijaan kuului ainoastaan yksi armeijakunnan esikunta. Kaksi puuttuvaa armeijakunnan esikuntaa luotiin.


title: Brittiläinen II armeijakunta

text: II Armeijakunta lähti vielä elokuussa Ranskaan komentajanaan Sir James Grieson, joka kuoli jo 17. elokuuta junassa matkalla rintamalle. Uudeksi komentajaksi määrättiin Sir Horace Smith-Dorrien, joka vastaanotti uuden yhtymänsä 21. elokuuta Bavaissa.


title: Brittiläinen II armeijakunta

text: Yhtymä osallistui ensimmäisen kerran sotatoimiin Monsin taistelussa 23. elokuuta, minkä jälkeen se palveli länsirintamalla koko sodan ajan osallistuen muun muassa Sommessa käytyyn Bazentinin laakson taisteluun 14.–17. heinäkuuta 1916.


title: Brittiläinen II armeijakunta

text: Armeijakunnan ensimmäinen tehtävä toisessa maailmansodassa oli osallistua Ranskaan lähetettyyn Brittiläiseen siirtoarmeijaan komentajanaan kenraaliluutnantti Alan Brooke. Ranskassa armeijakuntaan kuuluivat 3., 4. ja 5. jalkaväkidivisioona sekä myöhemmin myös 50. (Northumbrian) jalkaväkidivisioona. Armeijakunta osallistui muiden mukana etenemiseen Belgiaan, mutta saksalaisten onnistuttua saarrostuksessa, se evakuoitiin Dunkerquesta. Armeijakunta toimi kotisaarella vuoden 1944 alkuun, jolloin se lakkautettiin, mutta sitä käytettiin nimellisenä organisaationa sodan loppuun saakka eri operaatioissa.


title: Bernie Geoffrion

text: Bernard Joseph André ”Boom Boom” Geoffrion (14. helmikuuta 1931 Montreal, Kanada – 11. maaliskuuta 2006 Atlanta, Georgia, Yhdysvallat) oli kanadalainen jääkiekkoilija, joka muistetaan Montreal Canadiensin huippujoukkueesta 1950-luvulta.


title: Bernie Geoffrion

text: Geoffrion aloitti NHL-uransa Montrealissa kaudella 1950–1951, mutta ei esiintynyt vasta kuin 18 ottelussa. Seuraavalla kaudella Geoffrion teki läpimurtonsa ja voitti Calder Trophyn parhaana tulokkaana. Geoffrion sai lempinimensä ”Boom Boom” urheilutoimittaja Charlie Boirelta pelatessaan vielä juniorisarjassa hänen kovan laukauksensa takia. Geoffrionin sanotaankin keksineen lyöntilaukauksen.


title: Bernie Geoffrion

text: Geoffrion muodosti Maurice Richardin ja Jean Béliveaun kanssa Montrealin ykkösketjun, joka johdatti joukkueen kuuteen Stanley Cupiin, joista viisi tuli perättäin vuosina 1955–1960. Calder Trophyn seuraksi Geoffrion voitti Hart Memorial Trophyn liigan arvokkaimpana pelaajana 1955 ja Art Ross Trophyn pistepörssin voittajana sekä 1955 että 1961.


title: Bernie Geoffrion

text: Ensimmäisen kerran Bernie Geoffrion lopetti uransa 1964. Hän palasi kuitenkin kaukaloihin kahden vuoden päästä joukkueena New York Rangers, jossa pelasi kaksi kautta ennen todellista lopettamistaan. Tämän jälkeen hän siirtyi Rangersin valmentajaksi, mutta joutui jättäytymään pois vatsavaivojen takia. Vuonna 1972 Geoffrionista tuli Atlanta Flamesin ensimmäinen valmentaja. Hän nousi 1979 Montrealin valmentajaksi, mutta vatsasairaus uusiutui jo kauden puolessa välissä.


title: Bernie Geoffrion

text: Geoffrionin vaimo Marlene on jääkiekkoilija Howie Morenzin tytär. Pariskunnan poika Dan Geoffrion pelasi myös kaksi kautta NHL:ssä. Lapsenlapsi Blake Geoffrion on pelannut NHL:ssä Nashville Predatorsin joukkueessa.


title: Bernie Geoffrion

text: Bernie Geoffrionilla diagnosoitiin 8. maaliskuuta 2006 mahasyöpä. Leikkauksesta huolimatta Geoffrion kuoli aamulla 11. maaliskuuta – samana päivänä, jolloin Montreal Canadiens jäädytti Geoffrionin pelipaidan.


title: POP Pankki

text: POP Pankki (ent. Paikallisosuuspankki) -ryhmään kuuluu 26 paikallista osuuspankkia, "POP Pankkia", jotka sijaitsevat eri puolilla Suomea. Ryhmän pankkeja kutsutaan koivunlehtitunnuksen vuoksi myös "koivunlehtipankeiksi".


title: POP Pankki

text: POP Pankit ovat osuuskuntamuotoisia pankkeja, joiden omistajia ovat pankkien jäsenet. Pankkiryhmä keskittyy erityisesti yksityisasiakkaisiin, pienyrityksiin sekä maaseutuyrityksiin kuten maa- ja metsätalousyrityksiin. Vuoden 2016 lopussa POP Pankeilla oli 250 000 asiakasta.


title: POP Pankki

text: Ryhmällä on yhteensä 85 pankkikonttoria ja palvelupistettä vuonna 2017. Maantieteellisesti ryhmän toiminta painottuu Länsi-Suomeen. Itä- ja Pohjois-Suomessa konttoreita on vain vähän.


title: POP Pankki

text: Pankkiryhmä ilmoittaa panostavansa henkilökohtaiseen asiakaspalveluun. Pankin mukaan sillä oli Pohjoismaiden pankeista tyytyväisimmät asiakkaat vuonna 2016.


title: POP Pankki

text: "Paikallisosuuspankki"-ryhmä syntyi vuonna 1997, kun 44 osuuspankkia erosi Osuuspankkiryhmästä (nyk. OP). Ryhmä toimi nimellä Paikallisosuuspankit vuoteen 2010, jolloin nimeksi vaihdettiin "POP Pankki".