title: Bouvet’nsaari

text: Bouvet’nsaaren ympäristön kalasto ei ole kovinkaan monipuolista. Pohjakaloja tunnetaan mannerjalustan ja mannerrinteen yläosan alueelta vain 17, kun niitä esimerkiksi Etelä-Georgian saaren vesissä on 42. Selvästi runsaslukuisin pohjakalalaji on jääahveniin kuuluva "Lepidonotothen larseni". Seuraavaksi eniten löytyy samoin jääahveniin kuuluvia "Lepidonotothen nudifrons-" ja "Gobionotothen gibberifrons -lajeja".


title: Bouvet’nsaari

text: Selkärangattomia eläinlajeja Bouvet’nsaarelta on löydetty vain seitsemän, neljä punkkilajia ja kolme hyppyhäntäislajia. Yleisimmät selkärangattomat ovat kuoripunkkeihin kuuluva "Alaskozetes antarcticus" ja hyppyhäntäisiin kuuluva "Cryptopygus antarcticus".


title: Bouvet’nsaari

text: Bouvet’nsaaren löysi 1. tammikuuta 1739 ranskalainen Jean-Baptiste Bouvet de Lozier, ja saari nimettiin hänen mukaansa. Bouvet merkitsi saaren sijainnin väärin, minkä takia eivät James Cook, James Clark Ross eikä Thomas Moore löytäneet sitä myöhemmin. Ross purjehti vuonna 1843 noin Bouvet’nsaaren pohjoispuolelta ja Moore vuonna 1854 noin sen itäpuolelta.


title: Bouvet’nsaari

text:
Brittiläiset hylkeenpyytäjät James Lindsay ja Thomas Hopper näkivat saaren 6. lokakuuta 1808. He luulivat löytäneensä uuden saaren, koska he olivat kaukana Bouvet’n antamasta koordinaateista. He nimesivät sen Lindsaynsaareksi. Yhdysvaltalainen hylkeenpyytäjä Benjamin Morrell lähetti 7. joulukuuta 1822 aliperämiehensä maihin. Se oli Bouvet’nsaaren ensimmäinen rekisteröity maihinnousu.
Brittiläinen hylkeenpyytäjä George Norris löysi 10. joulukuuta 1825 kaksi saarta. Ensimmäisen saaren hän nimesi Liverpoolinsaareksi ja toisen Thompsoninsaareksi. Hän nousi maihin Liverpoolinsaarelle, joka todennäköisesti oli Bouvet’nsaari, ja julisti sen kuuluvaksi Yhdistyneelle kuningaskunnalle. Britannian hallitus ei kuitenkaan missään vaiheessa noudattanut julistusta, eikä saarta ollut missään kartoissa merkitty Britannian omistukseksi. Thompsoninsaari on jäänyt mysteeriksi, sillä vaikka siitä on myös muita havaintoja (muun muassa yhdysvaltalaiselta Joseph J. Fullerilta vuodelta 1893), Carl Chun ei löytänyt siitä jälkiä 25. marraskuuta 1898. Chunin retkikunta oli ensimmäinen, joka kartoitti Bouvet’nsaaren.


title: Bouvet’nsaari

text: Norjalainen liikemies Lars Christensen päätti 1920-luvulla, että Bouvet’nsaari olisi otollinen paikka valaanpyyntiasemalle. Hänen päämääränään oli myös saada Norjan haltuun Antarktisia maita. Hän sai 31. elokuuta 1927 Norjan hallitukselta oikeuden ottaa Norjan haltuun kaikki maat, jotka eivät ole vielä muiden valtioiden omistuksessa. Tästä syystä Christensen keskittyi ja Bouvet’nsaareen. Hän lähetti tutkimusalus "Norvegian" tutkimaan seutua. Aluksen kapteeni Harald Horntvedt astui maihin 1. joulukuuta 1927 ja julisti saaren kuuluvan Norjalle. Hän rakensi sinne myös pienen vajan, joka kuitenkin tuhoutui pian myrskytuulessa. Vajan tarkoituksena oli toimia suojana mahdollisesti haaksirikkoutuvilla merimiehille. Vajan rakentaminen oli myös perinteinen norjalainen tapa julistaa maan omistajuutta. "Norvegian" miehistö tutki saarta kuukauden ajan.


title: Bouvet’nsaari

text:
Christensenin suunnitelmat Bouvet’nsaaresta olivat kaatua toiseen norjalaiseen valaanpyyntiyritykseen, joka kysyi Britannialta lupaa metsästää hylkeitä ja pyydystää valaita Bouvet’n- ja Thompsoninsaaren vesillä. Britannia antoi retkikunnalle luvan, mutta tämän tultua julkisuuteen Norja ilmoitti, että se oli jo vaatinut saarta itsellen ja aloittanut siellä metsästyksen. Britannia vastusti Norjan vaatimusta Bouvet’nsaaresta, koska Norris oli julistanut saaren jo kuuluvaksi Britannialle. Maat pääsivät pian yhteisymmärrykseen. Britannia tunnusti marraskuussa 1928 Norjan aseman Bouvet’nsaarella, ja vastapainoksi Norja tunnusti Britannian vaatimukset Antarktiksella.
"Norvegia" palasi Bouvet’nsaarelle vuonna 1928. Matkan tarkoituksena oli perustaa saarelle meteorologinen asema, mutta saarelta ei löytynyt sille sopivaa paikkaa. Sääaseman sijaan saarelle rakennettiin pieni vaja. "Norvegia" purjehti Bouvet’nsaarelle jälleen marraskuussa 1929, jolloin saaresta otettiin ensimmäiset ilmakuvat ja viereiselle pienelle Larsøyalle rakennettiin pieni vaja. Sekä Bouvet’nsaaren että Larsøyan vajat olivat tuhoutunet, kun Nils Larsen kävi maaliskuussa 1931 "Norvegialla" Bouvet’nsaarelle. Vuoden 1929 retkikunta otti saarelta myös ensimmäiset kivinäytteet, joiden ansiosta geologi Olaf Holtedahl määritteli saaren geologisia piirteitä.


title: Bouvet’nsaari

text: Norjalaiset eivät onnistuneet 1900-luvun alkupuoliskolla rakentamaan Bouvet’nsaarelle pysyvää tutkimusasemaa. Norjan lisäksi aseman rakentamista tutkivat myös Britannia (1939 ja 1964) ja Etelä-Afrikka (1955 ja 1966).


title: Bouvet’nsaari

text: Bouvet’nsaari ja sitä ympäröivät merialueet julistettiin 1971 luonnonsuojelualueeksi. Saaren luonto ja ympäristö ovat sen ansiosta ympärivuotisessa suojelussa. Julistuksen myötä saari on myös turvattu teiden ja rakennusten rakentamiselta ja monilta muilta toiminnoilta, joihin kuuluu maaston muokkaamista.


title: Bouvet’nsaari

text: Norjan Polaari-instituutti (NPI) rakennutti 1977 saarelle automaattisen säähavaintoaseman. NPI miehitti asemaa väliaikaisesti joulukuusta 1978 maaliskuulle 1979, jolloin saarella tehtiin biologisia ja geologisia tutkimuksia. Tutkimusryhmä jätti jälkeensä kaksi säähavaintoasemaa, kolme vajaa ja hätävaraston. NPI tutki saarta uudestaan maaliskuussa 1985 sekä joulukuun 1996 ja helmikuun 1997 välisenä aikana. NPI:n 1990-luvun puolivälin tutkimukset liittyivät Antarktiksen merielämää suojelevaan CCAMLR-sopimukseen. NPI:n tutkijat palasivat saarelle jälleen syksyllä 2007, jolloin he havaitsivat, että sekä tutkimus- että sääasema olivat molemmat syöksyneet mereen. Uusi ja paremmin varustettu asema vihittiin käyttöön tammikuussa 2014. Asemassa on kamera ja mittauslaitteita, joiden dataa pystyy lähettämään satelliitin kautta ympäri vuoden. Laitteet saavat virtaa tuulienergiasta.


title: Bouvet’nsaari

text: Bouvet’nsaari on Norjan territorio, ja sitä hallitsee suoraan Norjan oikeus- ja turvallisuusministeriön napa-alueiden osasto. Bouvet’nsaari sijaitsee Antarktiksen sopimuksen määrittelemän alueen ulkopuolella, joten Norjan omistusoikeutta siihen ei ole kyseenalaistettu, toisin kuin Norjan vaatimien Pietari I:n saaren ja Kuningatar Maudin maan asemaa.


title: Bouvet’nsaari

text: Vaikka saari on asumaton, sillä on kuitenkin Internetin ylätason verkkotunnus .bv. Tunnusta hallinnoi Norid, joka ei kuitenkaan ole avannut sitä rekisteröitäväksi. Sillä on myös radioamatööritoiminnassa oma maatunnuksensa 3Y/B, joka on DXCC:n listauksessa Pohjois-Korean jälkeen toiseksi etsityin kohde.


title: Bouvet’nsaari

text: Bouvet’nsaaren ympärillä on Norjan yksinomainen talousvyöhyke, jonka pinta-ala on 757 814 neliökilometriä. Talousvyöhykkeen alueella on jonkin verran kalastustoimintaa. Kalastus alueella alkoi noin 1970-luvun puolivälissä. Viralliset tiedot Bouvet’nsaaren vesillä tehdystä kalastuksesta ovat vähäisiä, ja CCAMLR:n tietokanta käsittelee laajempaa Antarktista merialuetta. CCAMLR:n saalistietojen mukaan Bouvet’nsaaren vesillä ei kalasteta ollenkaan troolaamalla, mutta Sea Around Us Projectin tutkijat epäilevät, että alueella on melko runsaasti laitonta kalastusta valvonnan puutteen takia. Tutkijat arvioivat, että vuosien 1977–2010 aikana Bouvet’nsaaren talousvyöhykkeen kokonaissaalis oli noin 2 400 tonnia. Toiminta alkoi pienimuotoisena vuonna 1977, mutta saalismäärät kasvoivat hiljalleen, kunnes vuosina 2005–2010 kasvu kiihtyi. Pitkäsiimakalastuksen tärkeimmät saalislajit olivat jääahveniin kuuluvat "Dissostichus eleginoides" ja "Dissostichus mawsoni" sekä jääkalalajit.


Kommunistinen Työväenpuolue – Rauhan ja Sosialismin puolesta (lyhenne KTP) on vuonna 1988 perustettu suomalainen marxilais-leniniläinen puolue. KTP:llä ei ole koskaan ollut kansanedustajia eikä sillä ole nykyisin yhtään kunnanvaltuutettua. Puolue poistettiin puoluerekisteristä eduskuntavaalien 2011 jälkeen kolmannen kerran, mutta rekisteröitiin uudelleen elokuussa 2012 sen kerättyä vaadittavat 5 000 kannattajakorttia.


title: Kommunistinen Työväenpuolue – Rauhan ja Sosialismin puolesta

text: Päätös KTP:n perustamisesta tehtiin syksyllä 1987 Matinkylän pirtillä pidetyssä seminaarissa, jossa perustettiin Kommunistien keskusneuvosto. Neuvosto alkoi alkuvuodesta 1988 julkaista äänenkannattajaansa Työkansan Sanomia ja puolue perustettiin toukokuussa 1988 Vantaalla. Perustajat olivat Suomen kommunistisessa puolueessa (SKP) ja sen opposition riveissä aiemmin toimineita, jotka riitautuivat Tiedonantaja-liikkeen enemmistön kanssa sen järjestäydyttyä nimellä Suomen Kommunistinen Puolue (yhtenäisyys) (SKPy) vuosina 1986–1987. KTP:n perustajien mielestä SKPy oli etääntynyt liian kauas marxilais-leniniläisistä aatteellisista periaatteista. Perustajat halusivat turvata itsenäisen marxilais-leniniläisen puolueen olemassaolon, kun SKPy nähtiin tähän kyvyttömäksi, ”gorbatšovilaisten ja kolmaslinjalaisten” virtausten, puolueeksi. Marxismi-leninismistä kiinni pitäneet kokivat tulleensa syrjityiksi SKPy:n Dipolin edustajakokouksesta (1987) alkaen.


text: KTP:n perustavaan kokoukseen osallistui 188 SKPy:hyn pettynyttä kommunistia, joista suurin osa edusti ä. Piirijärjestöä vuosina 1964–1986 johtanut entinen kansanedustaja Markus Kainulainen oli KTP-hankkeen keskeinen organisaattori. Puolueen jäseniä on kutsuttu kainuslaisiksi. KTP osallistui vuoden 1988 kunnallisvaaleihin Demokraattisen Vaihtoehdon listoilla.


text: 1990-luvun alussa KTP vastusti Saksojen yhdistymistä. Tammikuussa 1991 KTP antoi tukensa Neuvostoliiton asevoimien toimenpiteille Liettuassa.


text: Vuonna 2002 KTP hajosi kysymykseen liittolaissuhteista. Puolueen keskusneuvosto torjui äänin 18–9 siirtymisen uuteen Muutosvoimat Suomi -vaalijärjestöön, johon pyrittiin kokoamaan sekä oikeistolaisia että vasemmistolaisia EU:n vastustajia. Tappiolle jäänyttä linjaa kannatettiin erityisesti Helsingin piirijärjestössä, joka liittyi uuteen puolueeseen ja erotettiin kokonaan KTP:stä. Lähteä saivat muun muassa puoluesihteeri Heikki Männikkö, "Työkansan Sanomien" päätoimittaja Reijo Katajaranta ja entinen varapuheenjohtaja Pekka Tiainen. Erotetut perustivat 14. syyskuuta 2002 Kommunistit-yhdistyksen, jonka nimi myöhemmin muutettiin Kommunistien liitoksi.


text: KTP on pitänyt etäisyyttä entisiin tovereihinsa, jotka toimivat aluksi osin yhteistyössä SKP:n kanssa. Syksyllä 2006 Kommunistien liitto liittolaisineen perusti Suomen Työväenpuolueen. Eduskuntavaaleissa 2007 KTP oli STP:n kanssa vaaliliitossa yhdessä vaalipiirissä ja kunnallisvaaleissa 2008 yhdessä kunnassa.


text: Kunnallisvaaleissa 2004 KTP sai valtakunnallista julkisuutta, kun kävi ilmi, että puolueen Turun ja Raision osastot olivat tehneet vaaliliiton Olavi Mäenpään johtaman kansallismielisen ja äärioikeistolaiseksi väitetyn Suomen Kansan Sinivalkoiset -puolueen kanssa. KTP:n puheenjohtaja Hannu Harju piti tapauksia paikallisena ”sooloiluna”. Vaaliliitoista ei ollut keskusteltu puolueen keskuselimissä ja KTP irtisanoutui niistä olemalla mainostamatta kolmea ehdokastaan. KTP:n turkulaisaktiivi Esko Luukkonen sanoi vaaliliittoja vain teknisiksi. KTP sai Turussa 25 ja Raisiossa 16 ääntä. KTP:n kaikista vastuutehtävistä vaalien jälkeen pudotetun Luukkosen äänimäärä putosi edellisistä yrityksestä.


text: KTP:n perustajat olivat entisen Suomen Kommunistisen Puolueen opposition ja sen aatteellisesti jyrkimmän siiven kannattajia ja puolue on siten jatkoa niin kutsutulle taistolaiselle liikkeelle.


text: Neuvostoliiton loppuaikojen kritiikki on ollut osa puolueen retoriikkaa alusta alkaen. KTP:llä ei ollut perustettaessa virallisia suhteita Neuvostoliiton kommunistiseen puolueeseen (NKP). NKP vastusti KTP:n muodostamista. Alkuvuonna 1991 KTP arvioi, että Neuvostoliitossa oltiin luovuttu sosialismin tavoitteista, asemista ja päämääristä. KTP:n mielestä (1998) Neuvostoliitossa 1970–1980-luvuilla ”tehdyt arviot aikakauden luonteesta ja vallankumousprosessin etenemisestä” eivät olleet enää ”oikeita ja realistisia.” KTP kritisoi 1980-luvulla myös kommunistisen liikkeen liiallista sitoutumista opiskelijoihin, ja työväen ensisijainen asema tuotiin esiin puolueen nimessäkin.


text: KTP vastustaa Suomen jäsenyyttä Euroopan unionissa ja vaatii unionista eroamista. Jo vuoden 1988 perustavassa kokouksessa KTP ilmoitti vastustavansa eurooppalaisen integraation syventämistä ja Suomen jäsenyyttä Euroopan neuvostossa. KTP vastusti myös liittymistä Euroopan talousalueeseen. Vuonna 1992 KTP julkaisi Pekka Tiaisen kirjan "Miksi ei Euroopan yhteisö, Miksi ei Euroopan unioni?"


text: KTP pitää myös europarlamenttivaaleihin osallistumista tukena EU:lle ja se on boikotoinut kaikkia Suomessa järjestettyjä eurovaaleja. Vaaleissa 1999 KTP:n johtoon kuulunut Pekka Tiainen asettui ehdolle SKP:n listalla, mutta KTP tuomitsi menettelyn.


text: KTP:n mukaan nykyisen SKP:n periaatteet eivät vastaa tieteellisen sosialismin vaatimuksia, koska SKP:ltä puuttuu marxilais-leniniläinen teoria ja luokka-analyysi. KTP:tä perustettaessa SKP tuki Mihail Gorbatšovin uudistuksia eli perestroikaa, joka KTP:n käsityksen mukaan oli luonteeltaan sosialismin ja marxismi-leninismin vastaista. Eroista johtuen KTP ei pidä puolueiden yhdistämistä mahdollisena. SKP pyysi KTP:tä mukaan puolueen uudelleenrekisteröimiseen, mutta KTP torjui ajatuksen. Varauksista huolimatta KTP on tehnyt yhteistyötä SKP:n kanssa. Puolueet ovat solmineet teknisiä vaaliliittoja eduskunta-, kunnallis- ja osuuskuntavaaleissa.


text: KTP:n korkein päättävä elin on edustajakokous, joka kutsutaan nykyisin koolle kahden vuoden välein. Kokous valitsee puolueen johdon ja keskusneuvoston, joka valitsee poliittisen toimikunnan.


text: Puolueen puheenjohtaja on vantaalainen sähköasentaja Hannu Harju. Harju valittiin tehtävään KTP:n 9. puoluekokouksessa vuonna 1997, jolloin tehtävästä luopui perustavassa kokouksessa valittu Timo Lahdenmäki. Hän jätti tehtävän siirryttyään Ruotsiin töihin.


text: Puolueen jäsenten on osallistuttava säännöllisesti puoluetoimintaan. Vähäinen aktiivisuus voi olla peruste erottamiselle.


text: Puheenjohtaja Lahdenmäki kertoi vuonna 1991 KTP:llä olevan vajaa tuhat jäsentä ja 70 osastoa. Vuonna 1992 KTP ilmoitti jäsenmääräkseen yli tuhat. Helsingin Sanomat kertoi jäsenmääräksi noin 400 vuonna 2003.KTP ei kuulu mihinkään kansainväliseen järjestöön, mutta puolue pitää yhteyttä monien maiden kommunistisiin puolueisiin. KTP on tehnyt läheistä yhteistyötä varsinkin Viktor Tjulkinin johtaman Venäjän kommunistisen työväenpuolueen – Vallankumouksellisen kommunistien puolueen (VKTP-VKP) kanssa. KTP, ruotsalaisten SKP, norjalaisten NKP ja tanskalaisten KPiD ovat järjestäneet pohjoismaiden kommunistipuolueiden tapaamisia. KTP on osoittanut solidaarisuutta Belgian työväenpuolueen vuosittain järjestämille kommunistipuolueiden seminaareille.


text: KTP tukee Korean demokraattista kansantasavaltaa ja maassa kehitettyä juche-aatetta. Puolueen jäsenistö osallistuu Korea-toimintaan ja "Työkansan Sanomissa" julkaistaan Pohjois-Korean politiikkaa tukevia artikkeleita. KTP:n valtuuskunta on tehnyt Pohjois-Koreaan puoluetason vierailuja. KTP:n näkemyksiä julkaistaan usein kansantasavallan virallisen KCNA-tietotoimiston uutisissa. KTP on julkaissut Kim Jong-ilin kirjoituksia erillisinä kirjasina. KTP:n puheenjohtaja Hannu Harju vieraili maassa Korean työväenpuolueen kutsusta syyskuussa 2010. Käymiensä keskusteluiden yhteydessä hän ilmaisi puolueensa tuen Kim Jong-ilin songun- eli armeija ensin -politiikalle.


text: KTP on tukenut Filippiinien kommunistisen puolueen/Uuden kansanarmeijan taistelua Filippiinien hallitusta vastaan. Puolue on antanut tukensa myös Kolumbian FARC-EP-sissiliikkeelle.


text: KTP:n pää-äänenkannattaja on 15 kertaa vuodessa ilmestyvä "Työkansan Sanomat", joka sai nimensä SKP:n 1940- ja 1950-luvuilla ilmestyneeltä sanomalehdeltä. Lehden päätoimittaja on vuodesta 2003 alkaen ollut Hannu Tuominen, jota edelsivät Marja Eronen ja Reijo Katajaranta.


text: Pääkaupunkiseudulla kuultavassa Kansan radioliiton Lähiradiossa KTP:lla on keskiviikkoisin 20:00–20:30 "Työväen puolituntinen" -ohjelma (lukuun ottamatta kuukauden viimeistä keskiviikkoa).


text: KTP osallistuu omalla listallaan eduskunta- ja kuntavaaleihin. Puolue on osallistunut myös ammattiliitojen ja osuuskuntien vaaleihin. Puolue boikotoi europarlamenttivaaleja. KTP:llä ei ole enää nykyisin yhtäkään kunnanvaltuutettua. Kansanedustajan paikoista puolue on aina jäänyt kauas.


text: KTP osallistui vuoden 1994 presidentinvaaleihin asettamalla ehdokkaakseen Pekka Tiaisen. Eduskunnan ulkopuolisena puolueena KTP:n oli kerättävä 20 000 nimeä valitsijayhdistyksen perustamiseksi. Projekti toteutettiin EY:n vastaisen kansanrintaman tunnusten alla. Tiainen sai 7 320 ääntä (0,2 %) ja hän jäi viimeiseksi yhdentoista ehdokkaan joukossa. Vuoden 2006 presidentinvaaleissa KTP ei antanut tukeaan kenellekään ehdokkaista.


text: Eduskuntavaaleissa KTP on asettanut ehdokkaita kaikissa vaalipiireissä. Vuonna 2007 puolueella oli yhteensä 60 ehdokasta, joiden keski-ikä oli 55,6 vuotta. KTP on solminut vaaliliittoja EVY:n, EKA:n, Ekologisen puolueen SKP:n ja STP:n kanssa.


text: Kuntavaaleissa KTP on asettanut ehdokkaita parhaimmillaan 45 kunnassa (1992). Vuoden 2008 vaaleissa puolueen lista nähtiin 27 kunnassa. KTP:n edustajia on valittu Nokian (1992/1996), Ristijärven (1996/2000) ja Kemin (2000/2004) valtuustoihin. Historiansa korkeimman kannatusosuuden (7,3 %) puolue sai vaaleissa 2000 Ristijärvellä.


text: Pekka Tiainen toimi Elannon valtuustossa KTP:n listalta valittuna vuosina 1991–2003. Vuonna 1991 KTP sai edustajistoon kaksi paikkaa ja 1995 yhden. Vaaleissa 2008 puolue oli samalla listalla SKP:n kanssa. Tiainen oli myös Vantaan kaupunginvaltuustossa vuosina 1985–1992. Vaaleissa 1988 hänet valittiin Demokraattisen Vaihtoehdon listalta. Kunnallisvaaleissa 2000 Tiainen jäi 15 äänen päähän Helsingin valtuustopaikasta.


text: Vuonna 2000 KTP:n lista sai 2,2 prosenttia äänistä Kemianliiton liittovaaleissa. Tulos oikeutti yhteen edustajaan.


title: OpenTTD

text: OpenTTD on avoimen lähdekoodin kopio Chris Sawyerin pelistä Transport Tycoon Deluxe. Peliin on tosin kehitelty huomattavasti uusia ominaisuuksia ja vanhoja kehitetty alkuperäiseen peliin nähden. Se toimii ainakin Mac OS X-, Microsoft Windows-, FreeBSD- ja GNU/Linux-käyttöjärjestelmillä. Tällä hetkellä se käyttää suurimmaksi osaksi Transport Tycoon Deluxen grafiikoita ja ääniä, mutta beta-versio, jossa myös grafiikat ja äänet ovat vapaita, on julkaistu. OpenTTD on kirjoitettu lähes kokonaan C-ohjelmointikielellä, osin hyödyntäen Transport Tycoon Deluxesta disassembloitua ohjelmakoodia. OpenTTD on käännetty yli 50 eri kielelle, myös suomeksi.


title: OpenTTD

text: Ennen versiota 1.0.0 peli vaati alkuperäiset Transport Tycoon Deluxen grafiikat. Pelistä julkaistiin huhtikuussa 2010 versio 1.0.0, jossa myös kaikki grafiikka ja äänet on tehty uudelleen ja julkaistu samalla lisenssillä kuin OpenTTD. Tällöin koko peliä voidaan levittää vapaasti ja sitä pääsevät pelaamaan myös ne, jotka eivät ole hankkineet kopiota Transport Tycoon Deluxesta. Pelissä voidaan yhä käyttää alkuperäisen Transport Tycoon Deluxen datatiedostoja, joita ei voida levittää lisenssin perusteella OpenTTD:n mukana.


title: OpenTTD

text: Pelin alussa pelaajalla on ainoastaan rahaa käytettävissä, tosin sekin on lainattua. Pelaaja joutuu välittömästi aloittamaan rautateiden, linja-autoreittien, kuorma-autoreittien, laiva- tai lentoliikenteen rakentamisen kaupunkien tai teollisuuslaitosten välillä saadakseen yrityksen kannattavaksi. Peli aloitetaan tyypillisesti rautateiden tai linja-autoreittien rakentamisella (rautatiet ovat näistä yleensä tuottoisampia, mutta vaativat enemmän rahaa toiminnan alkuun saamiseksi). Reiteillä voi kuljettaa useita erilaisia rahtityyppejä, esimerkiksi matkustajia, postia, arvotavaroita, kivihiiltä, öljyä, tavaroita tai puutavaraa. Kunkin rahtityypin tuotto riippuu kuljetusetäisyydestä ja -nopeudesta. Erittäin lyhyet reitit eivät usein ole tuottoisia eivätkä myöskään erittäin pitkät, koska tällöin kuljetuksen liian pitkä kesto vähentää saatavaa rahaa. Eri rahtityypeillä on eri hinnat, eli kuinka paljon mistäkin saa rahaa. Kivihiili on kaikkein tuottoisin rahtityyppi. Rahdin tuotoissa tapahtuu usein muutoksia ja kaupungit saattavat yhtäkkiä sulkea tehtaitaan yms, mikä tuo lisää haastetta peliin.


title: OpenTTD

text: Tyypillisesti pelin kestettyä muutaman vuoden (vuosi kestää noin 15 minuuttia) pelaajalla on jo useita reittejä raaka-aineita tai matkustajia/postia kuljettavilla reiteillä. Toisaalta varsinkin vaikeammilla vaikeusasteilla alussa saattaa liiketoiminta olla heikosti tuottavaa, jolloin laajentuminen on miltei mahdotonta ja rahan kertymistä täytyy odottaa. Pelin edelleen edetessä uusia kulkuneuvoja tulee mahdolliseksi ostaa, joten reittejä joutuu rakentamisen jälkeen useinkin kehittämään. Vanhat kulkuneuvot myös lopulta saavuttavat käyttöikänsä (tämän voi tosin pelin asetuksista poistaa), jolloin ne on syytä vaihtaa paremman toimivuuden takaamiseksi. OpenTTD mahdollistaa myös vanhentuneiden kulkuneuvojen automaattisen uusiutumisen. Tämä kuitenkin vaatii rahaa.


title: OpenTTD

text: Pelissä on huomattavaa strategista syvyyttä varsinkin moninpelissä. Mikäli tavoite on saada kaikkein korkein tuotto, tulee kuljetettavien rahtimäärien olla suuria ja kulkuneuvojen melko nopeita. Tämä asettaa haasteita myös rautateiden rakentamiseen – mitä suorempi ja tasaisempi rata, sitä nopeammin juna pääsääntöisesti kulkee. Myös käytettävien kulkuneuvojen valinta vaatii strategista ajattelua – vaihtoehtoina ovat usein edullinen ja hitaahko sekä kallis ja nopea vaihtoehto, kuin myös useita ääripäiden välissä.


title: OpenTTD

text: Pelin ehkä haastavin osuus on reittien suunnittelu ja järjestäminen mahdollisimman toimiviksi. Esimerkiksi rautatien toteuttamiseksi on useita eri ratavaihtoehtoja – kaksiraiteinen rata (kallis rakentaa, mutta erittäin tehokas), yksiraiteinen rata (mahdollistaa käytännössä ainoastaan yhden junan liikennöimisen reitillä) sekä näiden yhdistelmä, kohtauspaikoilla varustettu yksiraiteinen rata. Rahtia on myös mahdollista siirtää kesken reitin kulkuneuvosta toiseen, esimerkiksi junasta laivaan.


title: OpenTTD

text: Omaa vaihtelua peliinsä tuo myös kaupunkien kasvu ja pelaajan yhtiön suhteet kaupunkiin. Huonoilla suhteilla esimerkiksi kaupungin alueelle rakentaminen voi muuttua mahdottomaksi. Tällöin tosin viranomaiset voidaan yrittää lahjoa.


title: Advance Australia Fair

text: Advance Australia Fair on Australian kansallislaulu, se esitettiin ensimmäisen kerran Sydneyssä 1878. Kansallishymni siitä tuli 1984, jolloin sanoitusta muutettiin vähemmän brittivaltaa korostavaksi. Laulun on säveltänyt ja sanoittanut skotlantilaissyntyinen Peter Dodds McCormick.


title: Australian dollari

text: Australian dollari (merkki: $; tunnus: AUD) on Australiassa käytettävä rahayksikkö. Se on myös Kiribatin, Naurun ja Tuvalun virallinen rahayksikkö. Vuonna 1996 siitä tuli maailman ensimmäinen rahayksikkö, jonka kaikki setelit on tehty polymeerimuovista paperin sijaan. Yksi dollari jakautuu 100 senttiin ("cent").


title: Australian dollari

text: Australian dollari on maailman 5. vaihdetuin valuutta (1. Yhdysvaltain dollari, 2. euro, 3. jeni, 4. Englannin punta).


title: Australian dollari

text: Australian dollari on ollut Australian rahayksikkönä vuodesta 1966, jolloin se korvasi aiemman rahayksikön, Australian punnan. Australian silloisen pääministerin Robert Menziesin tahdosta uuden rahayksikön nimeksi oli tulla "Royal". Joitakin koevedoksia "royaleista" ehdittiin painattaa, mutta erikoinen nimi osoittautui epäsuosituksi ja nimi vaihdettiin "dollariksi".


title: Kallio (Helsinki)

text: Kallio () on Helsingin 11. kaupunginosa itäisessä kantakaupungissa, Pitkänsillan pohjois- ja Töölönlahden itäpuolella. Kallion peruspiiriin kuuluu Kallion kaupunginosan lisäksi sen itäpuolella oleva Sörnäinen, joka on 10. kaupunginosa.


title: Kallio (Helsinki)

text: Kallio on aiemmin tunnettu työväestön asuinalueena. 1960-luvulle asti kaupunginosan pienissä yksiöissä ja kaksioissa asui lapsiperheitä, jotka muuttivat tuolloin varallisuuden salliessa muualle. Nykyään Kallio on profiloitunut erityisesti opiskelijoiden, nuorten aikuisten ja taiteilijoiden kaupunginosaksi. Tämä on pienten asuntojen saatavuuden, hyvän viihdetarjonnan, keskeisen sijainnin ja hyvien julkisten kulkuyhteyksien ansiota. Kalliossa, jossa asukkaiden vaihtuvuus on kaupungin suurinta, keskimääräinen asumisaika on noin 3,5 vuotta ja vain 23 prosenttia asukkaista on syntyjään helsinkiläisiä. Asunnon Kalliosta hankkivat yleensä ensiasuntoa tarvitsevat opiskelijat tai työn perässä Helsinkiin muuttavat yksineläjät.


title: Kallio (Helsinki)

text: Kallion asunnot ovat pieniä, useimmat yksiöitä tai kaksioita. Suomen tiheimpiin kuuluva asutus ja väestörakenne mahdollistaa Helsingin parhaimpiin kuuluvan lähipalvelutarjonnan. Kivijalkakauppoja ja muita palveluja on lähes jokaisen talon alakerrassa. Liikenneyhteydet ovat hyvät. Kalliota palvelee kaksi metroasemaa (Hakaniemi ja Sörnäinen), kuusi raitiovaunulinjaa ja noin 60 Helsingin sisäistä ja seudullista linja-autolinjaa. Lisäksi Sturenkadulta Alppiharjusta pääsee Lahdenväylän ja Tuusulanväylän kaukobusseihin ja Junatieltä Vallilasta Itäväylän kaukobusseihin. Julkisia palveluja Kalliossa ovat kirjasto ja alakoulu sekä Helsingin Diakonissalaitoksen sairaala. Lisäksi alueella sijaitsee Metropolia Ammattikorkeakoulu, sekä kaksi lukiota, ilmaisutaitoon erikoistunut Kallion lukio ja kuvataideopetusta painottava Helsingin kuvataidelukio. Kallion kirkko on yksi Helsingin näkyvimmistä maamerkeistä. Kalliossa on lukuisia puistoja, Eläintarhanlahden rannalla olevan Tokoinrannan puistoalueen lisäksi muun muassa Tarja Halosen puisto, Ilolanpuisto, Karhupuisto, Matti Heleniuksen puisto, Torkkelinpuistikko, Pengerpuisto, Alli Tryggin puisto, Franzenin puistikko, Harjutorin puisto, Diakoniapuisto ja Tauno Palon puisto.


title: Kallio (Helsinki)

text: Helsingin kaupunginosajaon mukaan Kallion (11. kaupunginosan) rajoina ovat etelässä Siltavuorensalmi ja sen ylittävä Pitkäsilta sekä Kaisaniemenlahti, lännessä Töölönlahti, pohjoisessa Helsinginkatu, idässä Hämeentie, Näkinkuja ja Hakaniemen silta. Se jakautuu kolmeen osa-alueeseen, jotka ovat Siltasaari (vuoden 2014 alussa noin 2 400 as.), Linjat (noin 9 700 as.) ja Torkkelinmäki (noin 7 100 as.). Siltasaaren osa-alueeseen kuuluu Hakaniemen tori ympäristöineen. Linjojen osa-alueen nimi johtuu alueen kaduista, numeroiduista linjoista (Ensi-Viides linja), mutta niiden välisten kortteleiden lisäksi siihen kuuluu myös Töölönlahden rannalla oleva Linnunlaulun huvila-alue, joka eroaa kuitenkin luonteeltaan täysin muusta Kalliosta.


title: Kallio (Helsinki)

text: Kallio muodostaa Hämeentien itäpuolella olevan Sörnäisten eli 10. kaupunginosan kanssa Kallion peruspiirin, johon kuuluvat myös Merihaka, Hanasaari ja Sompasaari.


title: Kallio (Helsinki)

text: Puhekielessä Kalliolla tarkoitetaan usein virallista määritelmää laajempaa aluetta, johon ajatellaan kuuluvaksi myös Helsinginkadun toisella puolella sijaitseva, Alppiharjun kaupunginosaan kuuluva Harjun alue eli Vaasankadun ja Brahenkentän (Kallion urheilukentän) ympäristö.


title: Kallio (Helsinki)

text: Kallio on usein esiintynyt suomalaisessa populaarikulttuurissa. Kallio on tapahtumapaikkana muun muassa vuonna 1975 ilmestyneessä Pirkko Saision esikoisromaanissa "Elämänmeno". Teoksen päähenkilö asuu Fleminginkadulla ja kirjan tapahtumat sijoittuvat pitkälti Kallion ja Sörnäisten rajamaille. Tämä antaa kirjalle ”eräänlaisia kortteli- ja kaupunginosaromaanin piirteitä”.. Mikko Rimmisen vuonna 2004 ilmestynyt teos "Pussikaljaromaani" sijoittuu kokonaisuudessaan Kallion kaduille ja baareihin. Kirjaan perustuva Ville Jankerin ohjaama "Pussikaljaelokuva" sai ensi-iltansa 2. syyskuuta 2011. Juha Vuorisen "Juoppohullun päiväkirja" -teosten päähenkilö Juha asuu Kalliossa.


title: Kallio (Helsinki)

text: Kallio esiintyy myös suomalaisissa televisiosarjoissa ja elokuvissa. Kallion ideologinen merkitys helsinkiläisyydelle korostuu Aki Kaurismäen ohjaamassa elokuvassa Calamari Union (1985), jossa 15 Frank-nimistä henkilöä lähtevät matkalle Kalliosta Eiraan paremman elämän toivossa. Kallio on myös Pekka ja Pätkä -elokuvien taustamiljöö talomies pikkaraisineen. Tapio Piiraisen ohjaaman "Raid-"televisiosarjan tapahtumat sijoittuvat paljolti Kallioon ja erityisesti Linjoille. Draamasarja "Kotikadun" päähenkilöt muuttivat tuotantokauden 2004–2005 aikana Ullanlinnasta Kallioon lähelle Karhupuistoa.


title: Kallio (Helsinki)

text: Musiikissa Kallio mainitaan muun muassa useissa Tuomari Nurmion kappaleissa, Happoradion kappaleessa ”Pois Kalliosta”, Lapinlahden Lintujen kappaleissa ”Kalliossa” ja ”Tyttö huutaa hii!”, Plutonium 74:n kappaleessa ”Kallioon”, Junon kappaleessa "Hagiksesta pohjoiseen", sekä Fredin esityksessä ”Kolmatta linjaa takaisin”. Myös Jontin & Shakan kappaleessa ”Kolmatta linjaa” ja Heikki Kuulan useammassa kappaleessa käsitellään Kalliota. Tuomari Nurmion slangikappaleessa ”Tonnin stiflat” liikutaan Kalliossa, ”"luudataan Hesarilla ja dallataan Hagikseen"”. Useat Sir Elwoodin Hiljaiset Värit -yhtyeen kappaleiden sanoitukset liittyvät Kallioon (esimerkiksi ”Flemarilla tuulee”, ”Kaduilla Kallion” ja ”Ohut kosketus”). Kaija Koon kappaleen ”Yhtä kaikki” toisessa säkeistössä liikutaan Kalliossa. Säkeistössä mainitaan muun muassa Karhupuisto ja kalliolainen ravintola Cella. Laineen Kasperin sekä Julma-Henrin kappaleissa mainitaan myös Kallio. Pertti Kurikan nimipäivät -yhtyeen 2009 julkaistu kappale "Kallioon!" edustaa puolestaan punk-musiikkityyliä. Jazz-yhtye Dalindeon vuonna 2013 julkaistu albumi "Kallio" sisältää 12 Kalliosta kertovaa kappaletta. "Vain hullut asuu Kallios" on Vilma Alinan ensimmäinen single, jonka sanoitus nimestään huolimatta sijoittuu Alppiharjun kaupunginosassa sijaitsevalle Vaasankadulle.


title: Tietoliikennetekniikka

text: Tietoliikennetekniikka on tietotekniikkaan liittyvä aihealue, joka käsittelee tietoliikenteeseen tarkoitettujen verkkojen tekniikoita, suunnittelua ja ylläpitoa.


title: Oklahoma Cityn pommi-isku

text: Oklahoma Cityn pommi-iskuksi kutsutaan Yhdysvaltojen liittovaltion Alfred P. Murrah Federal Buildingiin Oklahoma Cityssä 19. huhtikuuta 1995 tehtyä pommi-iskua. Räjähdyksen seurauksena 168 kuoli ja yli 800 loukkaantui. Lisäksi rakennus koki osittaisen sortuman ja tulipalon.


title: Oklahoma Cityn pommi-isku

text: Virallisen tutkimusraportin mukaan tuhon aiheutti rakennuksen eteen pysäköidyssä Ryder-kuorma-autossa räjähtänyt noin 2 300 kg ammoniumnitraattipommi. Liittovaltion poliisin FBI:n mukaan syylliset olivat Timothy McVeigh ja Terry Nichols, joista McVeighillä oli kytkentöjä militanttiin äärioikeistoon. McVeigh tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin. Nichols tuomittiin eliniäksi vankeuteen ilman ehdonalaisen mahdollisuutta.


title: Oklahoma Cityn pommi-isku

text: McVeigh, Nichols ja Michael Fortier tapasivat toisensa maavoimissa Fort Benningissä. Miehiä yhdisti kiinnostus aseisiin ja liittovaltiota kohtaan tunnettu viha. McVeigh oli erityisen raivostunut liitovaltion agenttien toiminnasta Wacon piirityksessä, jossa kuoli kulttijohtaja David Koreshin lisäksi 82 ihmistä. Hän päätti tehdä pommi-iskun liittovaltion virastoon kostona Wacon tragediasta ja valitsi nimenomaan Alfred P. Murrah Federal Buildingin, koska uskoi että juuri sieltä annettiin käsky käyttää voimaa Wacossa.


title: Oklahoma Cityn pommi-isku

text: Rakennuksessa sijaitsivat Bureau of Alcohol, Tobacco, Firearms and Explosives, DEA, Salainen palvelu, Social Security Administration, ja useiden ministeriöiden toimipisteet ja maavoimien sekä merijalkaväen rekrytointitoimistot.


title: Oklahoma Cityn pommi-isku

text: McVeigh käytti Nicholsin kanssa useita kuukausia voimakkaan pommin rakentamiseen. Hän osti väärällä nimellä suuria määriä ammoniumnitraattia ja muita materiaaleja.


title: Oklahoma Cityn pommi-isku

text: 19. huhtikuuta 1995 kello 9.02 tapahtunut räjähdys tuhosi Alfred P. Murrah Federal Building -rakennuksen Oklahoma Cityssä. Pommi oli kuljetettu paikalle vuokratulla Ryder -kuorma-autolla. Se tuhosi pohjoisen julkisivun kokonaan ja jokainen kerros kärsi pahoja vaurioita. Rakennuksessa oli räjähdyshetkellä noin 600 työntekijää töissä ja 250 vierailijaa.


title: Oklahoma Cityn pommi-isku

text: Yhteensä räjähdyksessä kuoli 168. Menehtyneistä 19 oli lapsia, joista 15 oli hoidossa virastotalon päiväkodissa.


title: Oklahoma Cityn pommi-isku

text: Kuvernööri Frank Keating julisti hätätilan kello 9.45 ja määräsi kaupungin alueelta kaikki osavaltion työntekijät, joita ei tarvittu pelastustöissä, jäämään pois töistä turvallisuuden vuoksi. Presidentti Bill Clinton antoi kello 16.00 määräyksen liittovaltion tuesta ihmishenkien pelastamiseksi ja lisävahinkojen välttämiseksi.


title: Oklahoma Cityn pommi-isku

text: Viimeinen henkiin jäänyt pelastettiin rauniosta kello 22.05. Oklahoma Cityn palokunta lopetti kadonneiden etsinnän 5. toukokuuta, jolloin raunioissa arveltiin olevan vielä kolme ruumista, mutta turvallisuussyistä etsintää ei voitu jatkaa. Rakennus purettiin räjäyttämällä 23. toukokuuta, jolloin löydettiin viimeisetkin ruumiit.


title: Oklahoma Cityn pommi-isku

text: Kongressi ei myöntänyt taloudellista tukea, mutta kaupunki sai lahjoituksina yli 40 miljoonaa dollaria uhrien auttamiseen. Lahjoitusvaroista oli vuonna 2005 jäljellä noin 18 miljoonaa, millä kustannettiin college-koulutus jokaiselle toisen tai molemmat vanhemmat menettäneelle lapselle.


title: Oklahoma Cityn pommi-isku

text:
Tutkintaa johti kokenut FBI:n tutkija Weldon L. Kennedy.
FBI pääsi jäljille, kun he löysivät pommirekan akselin, joka oli säilynyt räjähdyksessä. Akselin tiedoista saatiin selville, että rekan oli vuokrannut Robert Kling, joka pian paljastui McVeighin käyttämäksi salanimeksi. Autovuokraamon myyjä pian kuvailikin poliisille Terry Nicholsin ja Timothy McVeighin tuntomerkit. Nichols pidätettiin pian ja samoin myös McVeigh, joka oli tuolloin jo muutenkin pidätettynä muista rikoksista.


title: Oklahoma Cityn pommi-isku

text: Iskun suunnitellut ja toteuttanut McVeigh pysäytettiin vain 90 minuuttia räjähdyksen jälkeen Oklahoma Cityn ulkopuolella, koska pakoautossa ei ollut ollenkaan rekisterikilpiä. Pysäyttämisen ohessa McVeighilta löydettiin ladattu laiton pistooli ja hänet pidätettiin epäiltynä autovarkaudesta ja laittoman aseen hallussapidosta. Hieman ennen hänen takuuoikeudenkäyntinsä alkamista, FBI pidätti hänet iskusta syytettynä.


title: Oklahoma Cityn pommi-isku

text: Oikeudenkäynti siirrettiin Oklahoma Citystä liittovaltion tuomioistuimeen Denveriin, jotta McVeighille voitiin taata puolueeton oikeudenkäynti. Todistusaineisto oli mittavaa. Häntä edusti kuuden asianajajan tiimi, jota johti Stephen Jones.


title: Oklahoma Cityn pommi-isku

text: McVeigh tuomittiin kuolemaan 14. elokuuta 1996, mutta oikeusministeri John Ashcroft lykkäsi teloitusta, koska FBI ei ollut luovuttanut kaikkia todisteita puolustusasianajajille. McVeigh pyysi joulukuussa 2000 liittovaltion tuomaria Richard Matschia hylkäämään hänen tuomiostaan tehdyt valitukset ja määräämään teloituspäivän, mihin tämä suostui. Hänet teloitettiin myrkkyruiskeella liitovaltion vankilassa Terre Hautessa 11. kesäkuuta 2001.


title: Oklahoma Cityn pommi-isku

text: Nichols todettiin 1997 syylliseksi kahdeksan liittovaltion agentin surmaan. 26. toukokuuta 2004 hänet todettiin erillisessä osavaltion oikeudenkäynnissä syylliseksi muiden 161 iskussa menehtyneen murhaan. FBI löysi kotietsinnässä räjähdysaineita hänen vanhasta kodistaan.


title: Oklahoma Cityn pommi-isku

text: Michael Fortier tuomittiin 12 vuodeksi vankeuteen ja 75 000 dollarin sakkoihin. Tuomioon vaikutti alentavasti Fortierin tekemä yhteistyö syyttäjien kanssa. Hänet vapautettiin hyvän käytöksen perusteella puolitoista vuotta etuajassa tammikuussa 2006.


title: Oklahoma Cityn pommi-isku

text: Useimmat salaliittoteoriat lähtivät liikkeelle mielikuvista, joiden mukaan hallinto on alistava ja pahantahtoinen uhka vapaudelle. Erään teorian mukaan pommi-iskulla olisi ollut Bill Clintonin hyväksyntä, koska entinen Salaisen palvelun agentti "tiesi liikaa" Clintonista. Toisaalta epäiltiin Yhdistyneiden kansakuntien sekaantuneen asiaan.


title: Oklahoma Cityn pommi-isku

text: Rakennuksessa olisi joidenkin mukaan räjähtänyt kaksi pommia, koska seismografilla havaittiin kaksi järistystä. Toisen aiheutti todennäköisesti itse rakennuksen sortuminen.


title: Lähdekoodi

text: Lähdekoodilla tarkoitetaan ohjelmoinnissa tietokoneohjelman tekstimuotoista ohjelmointikielistä listausta. Useimmilla ohjelmointikielillä työskennellessä ohjelman lähdekoodi on käännettävä kääntäjäksi kutsutulla tietokoneohjelmalla ensin suoritettavaan muotoon ennen kuin se voidaan ajaa. Ennen varsinaista suorituskelpoista ohjelmaa lähdekoodi käännetään objektimuotoiseksi ohjelmaksi. Tähän objektimuotoiseen ohjelmaan linkitetään valmiit kirjastomoduulit ja tuloksena syntyy suorituskelpoinen ohjelma.


title: Lähdekoodi

text: Lähdekoodia voidaan suorittaa myös "tulkkausperiaatteella". Tulkkauksessa lähdekoodia luetaan ja suoritetaan yksi lauseke kerrallaan. Tämä tapa on huomattavasti hitaampi suorituksessa, mutta etuna on aikaavievän käännöksen poisjäänti. Tulkkaavaa suoritusta voidaan käyttää ohjelman kehitystyössä ja protoilussa, jossa tärkeintä on valmiin toimivan prototyypin nopea kokeilutestaus kehityksen lomassa.


title: Lähdekoodi

text: Tyyppiesimerkki C-kielisestä ohjelmasta:


title: Lähdekoodi

text: Alla esimerkki lyhyestä Java-kielisestä lähdekoodista:


title: Lähdekoodi

text: PHP-lähdekoodin tarkasteleminen ei onnistu kuin muokatessa tiedostoa, koska PHP on kieli joka suoritetaan palvelimen puolella, joten lähdekoodia ei missään vaiheessa lähetetä käyttäjälle. PHP tulostuu lähdekoodiin HTML-kielenä.


title: Lähdekoodi

text: Esimerkki PHP-kielisestä lähdekoodista:


title: Lähdekoodi

text: Lähdekoodia muokataan yksinkertaisella "editoriksi" kutsutulla tekstitoimittimella. Editorin tärkeimpiä ominaisuuksia on, että se ei lisää tavallisen tekstinkäsittelyohjelman ohjauskoodeja tekstin sekaan (joita kääntäjä ei osaa käsitellä).


title: Lähdekoodi

text: Ohjelmakoodia kirjoitetaan myös ohjelmankehitysympäristöissä. Niissä on monia ohjelmointia helpottavia ja nopeuttavia automatisoituja rutiineja. Tällaisia ovat esimerkiksi virheiden paikallistaminen, kirjastomoduulien ennakoiva kirjoitus, debuggaus, versionhallinta ja suoritusnopeuden profilointi.


title: Metodinäytteleminen

text: Metodinäytteleminen tarkoittaa joukkoa menetelmiä, joilla pyritään vahvaan roolihenkilöön eläytymiseen ja mannerismien karsimiseen. Näyttelijät pyrkivät näillä menetelmillä kehittämään itsessään roolihenkilön ajatuksia ja tuntemuksia, jotta esitys olisi todenmukaisempi. Metodinäyttelemistä voi verrata klassisempiin näyttelemisen muotoihin, joissa näyttelijät simuloivat ajatuksia ja tunteita ulkonaisempien keinojen, kuten äänenkäytön ja ilmeiden avulla. Kaikessa metodinäyttelemisessä ei sovelleta samaa lähestymistapaa, mutta metodinäyttelemisellä viitataan usein Lee Strasbergin luomiin käytäntöihin, joiden avulla näyttelijät hyödyntävät omia tunteitaan ja muistojaan rooleissa. He käyttävät apunaan harjoituksia, jotka liittyvät tunne- ja liikemuistiin.


title: Metodinäytteleminen

text: Suuntauksen kehittäjä, amerikkalainen teatterinjohtaja Lee Strasberg opetti ryhmäänsä keskittymään luonnollisuuteen ja eläytymään rooliin omien tunteiden kautta. Venäläisen teatteriteoreetikon Konstantin Stanislavskin mukaan roolihahmon tunnetiloja tuli johtaa näyttelijän omista kokemuksista. Alun perin teatterimaailman ilmiönä syntynyt metodinäytteleminen tuli suuren yleisön tietoisuuteen teatteriohjaajana toimineen Elia Kazanin siirryttyä elokuvaohjaajaksi. Metodinäyttelemistä teki tutuksi hänen Actors Studio -oppilaistaan etenkin Marlon Brando.


title: Metodinäytteleminen

text: Jack Nicholson on tunnettu neuroottisista roolihahmoistaan, ja hän onkin opettanut metodinäyttelemistä. Muita tunnettuja metodinäyttelijöitä ovat muun muassa Robert De Niro, Al Pacino, Dustin Hoffman ja Daniel Day-Lewis.


title: Metodinäytteleminen

text: Jouko Turkan soveltamana metodi perustui emotionaalisesti ja fyysisesti raskaisiin harjoituksiin, joilla näyttelijä pyrki yhdentymään roolihahmonsa kanssa tuottaakseen mahdollisimman luonnollisen tulkinnan, jossa roolihahmon eleet ja puhetapa tulevat hänestä esiin.


title: Metodinäytteleminen

text: James Dean käytti metodinäyttelemisen tekniikoita kaikissa tärkeimmissä elokuvissaan eli Eedenistä itään, Nuori kapinallinen ja Jättiläinen. Tähän hän sai oppia mm. ihailemaltaan Marlon Brandolta. Metodinäyttelemisessään James Dean yhdisti omat varhaiset kokemuksensa kuhunkin roolihahmoonsa.


title: Portage

text: Portage on Gentoo Linuxin paketinhallintajärjestelmä (ohjelma, jolla asennetaan järjestelmään muita ohjelmia). Sen toiminta-ajatus vastaa BSD:n ports-puuta: kaikki (avoimen lähdekoodin) ohjelmat käännetään itse (automatisoidusti) lähdekoodista. Portagea on kiitelty siitä, että se välttää riippuvuussuhteen, johon monissa Linux-jakelupaketeissa usein törmätään.


title: Gentoo Linux

text: Gentoo Linux on edistyneille harrastajille suunnattu GNU/Linux-käyttöjärjestelmän jakelupaketti. Gentoon paketinhallintajärjestelmä on nimeltään Portage. Gentoo eroaa monista Linux-jakeluista siinä, että sen ohjelmat asennetaan kääntämällä ja optimoimalla ne suoraan lähdekoodista vaikkakin binääripakettejakin on saatavilla.


title: Gentoo Linux

text: Gentoon hyviin puoliin kuuluu sen joustavasta pakettienhallinnasta seuraava järjestelmän muokattavuus ja säädettävyys. Gentoon epävirallisena tunnuslauseena onkin "Gentoo is all about choice", Gentoossa on kyse valinnan mahdollisuudesta. Paketinhallinta tukee kääntäjäoptioiden eli CFLAGien sekä linkittäjäoptioiden eli LDFLAG:ien asettamista globaalisti ja pakettikohtaisesti. Tästä syystä Gentoo onkin saanut suosiota virittelijöiden keskuudessa.


title: Gentoo Linux

text: Näitä ehkä merkittävämpänä säätövarana on ns. USE-flagit. Näillä optioilla valitaan asennettavista paketeista ominaisuuksia käyttöön tai jätetään niitä pois. USE-flageja voi asettaa niin globaalisti kuin pakettikohtaisestikin. Esimerkiksi USE-flagilla "xvid" otetaan käyttöön tuki XviD-videokoodekille. Vastaavasti lipulla "-xvid" määrätään paketinhallinta jättämään kyseinen tuki pois.


title: Gentoo Linux

text: Säädettävyydellä on tietenkin haittansa. Ilmeisin niistä on se, että ohjelmien kääntämisessä kuluu huomattavan paljon aikaa myös nykytietokoneilla: suurohjelmistojen kuten OpenOffice.orgin kääntäminen voi viedä lähes kymmenen tuntia, mutta suurimmille ohjelmistoille on olemassa myös valmiiksi käännettyjä binääripaketteja.


title: Gentoo Linux

text: Itse Gentoolla ei ole erillistä versionumerointia, vaan jokainen asennettava ohjelma päivittyy omaa tahtiaan. Joskus versiota määrittämään käytetään niin sanotun profiilin versiota (samat kuin asennus-CD-levyjen versionumerot), mutta järjestelmän kannalta oleellisempia ovat Portagen tai Baselayoutin versiot. Profiilin valinta vaikuttaa lähinnä oletuksena aktiivisiin USE-flageihin ja epävakaaksi merkittyjen pakettien määrään.


title: Gentoo Linux

text: Kun tietokoneen Gentoo-järjestelmä päivitetään uusimpaan versioon, järjestelmää ei tarvitse asentaa tyhjästä uudestaan. Verkosta päivittämisen lisäksi on erityisiä asennus-CD:itä, jotka perustuvat Gentoon suurempiin julkaisuihin.


title: Gentoo Linux

text: 20. joulukuuta 2008 lähtien on Gentoon peilipalvelimilla jaettu edellä mainittujen julkaisujen lisäksi myös viikoittaisia automaattisesti tehtyjä julkaisuja minimaalisesta asennuslevystä sekä asennuksessa tarvittavasta niin sanotusta stage3-paketista. Julkaisut on tehty tuoreimpien vakaaksi merkittyjen pakettien mukaan. Niiden hyödyntäminen asennuksessa vähentää versioiden merkitystä entisestään.


title: Gentoo Linux

text: Yksi melko suurehko Gentoohin perustuva jakelu on italialainen Sabayon Linux, jossa on useita eri työpöytäohjelmistoja perusratkaisuna toimivan KDE:n lisäksi.


title: Gentoo Linux

text: Funtoo Linux on Gentoon kehittäjän Daniel Robbinsin myöhemmin Gentoohon perustuva Linux-jakeluversio.


title: Gentoo Linux

text: SystemRescueCD ei sinänsä ole oma jakeluversionsa vaan Live CD, jonka pääasiallinen tarkoitus on järjestelmän korjaaminen tai tietojen palauttaminen esimerkiksi levyrikon, viruksen tai muun ongelman sattuessa. Levyllä on tuki niin Linuxin kuin Windowsin huoltotoimille.


title: Paintball

text: Paintball eli värikuulapeli on urheilulaji. Paintballissa ammutaan merkkaimella värikuulia. Vastustajat pyritään eliminoimaan pelistä merkkaamalla heidät värikuulan osumalla.


title: Paintball

text: Peliformaatteja on useita: juonellisia eli niin sanottuja skenaariopelejä, erilaisia lipunryöstöpelejä, kilpailumuoto/turnauksia. Jokaisessa pelaajat joutuvat juoksemaan, liikkumaan ja väistelemään pysyäkseen merkkaamattomina samalla, kun yritetään joko saavuttaa määrätty tavoite tai merkitä vastustajan pelaajat.


title: Paintball

text: Nykyaikainen kilpapaintball poikkeaa voimakkaasti metsäpeleistä, vaikka kisapuolenkin juuret ovat metsäkentillä. Paintballin SM-liigan ensimmäinen kausi pelattiin 1994. Turnausmuotoinen pelaaminen on kehittynyt viime vuosina voimakkaasti.


title: Paintball

text: Paintball sai alkunsa 1970-luvulla, jolloin kehitettiin ensimmäiset värikuulamerkkaimet. Ne oli suunniteltu metsureiden ja karjankasvattajien avuksi puiden ja eläimien merkkaamiseen. Ensimmäisessä paintball-pelissä käytetty merkkain oli James Halen keksimä sekä kehittämä.


title: Paintball

text: Ensimmäinen paintball-peli pelattiin vuonna 1981 sen jälkeen, kun Hayes Noel ja Charles Gaines ideoivat miten pystyttäisiin mittaamaan, kenellä on paras taistelutilanteessa tarvittava hiiviskely- ja paineensietokyky sekä ahdingossa tarvittava kylmähermoisuus. Heidän kaverinsa George Butler näki eräässä maatalouslehdessä Nelspot 007 -merkkaimen mainoksen, ja se valittiin aseeksi peliä varten.


title: Paintball

text: Suomeen paintball saapui 80-luvun puolivälissä, jolloin 12 gramman hiilidioksidikapseleilla toimivia merkkaimia tuotiin Suomeen ulkomailta. Ensimmäinen suomenmestaruus (Survival Game -nimen alla) ratkottiin vuonna 1988 Imatralla 15-henkisin joukkuein. Turnauksen voitti Jyväskylän joukkue, joka pelasi loppuottelussa Helsingin joukkuetta vastaan.


title: Paintball

text: Kilpapaintball poikkeaa harrastepelistä vain ulkoisin osin. Vastustajat pyritään poistamaan pelistä eliminoimalla heidät siten että osuneesta värikuulasta jää jälki. Tämän lisäksi käytetään myös lippuja, vaikkakin niiden pelillinen merkitys on ajan myötä pienentynyt huomattavasti. Ottelu ratkeaa, kun vastapuolen pelaajat on eliminoitu.


title: Paintball

text: Vuoden 2008 alusta alkaen SM-liiga ja 1. ja 2. divisioonan ottelut on pelattu ns. X-Ball -monieräformaatilla. Aikaisemmin käytössä olleesta yhden erän ottelusta on siirrytty viiden minuutin eräajan tai kolmen pisteen rajoittamaan monieräotteluun. Kisoissa peli on huomattavasti nopeatempoisempaa kuin harrastepuolella, esimerkiksi SM-liigassa yhden erän pituus on yleensä vain muutamia minuutteja.


title: Paintball

text: Pelityyppejä on monenlaisia. Peruspelissä yritetään eliminoida kaikki vastakkaisen joukkueen pelaajat merkkaamalla heidät värikuulalla. Lipunryöstössä yritetään viedä lippu vastustajan päädystä ja samalla puolustaa oman päädyn lippua. Keskilipussa lippu pitää hakea kentän keskeltä ja viedä vihollisjoukkueen päätyyn. Päätylippupelissä pyritään pääsemään vastustajan päätyyn lippulle. Ensin lipulle päässyt voittaa erän.


title: Paintball

text: Paintball voidaan jakaa kahteen kategoriaan:


title: Paintball

text: Paintballia pelataan metsämaastossa ja sille tarkoitetuilla kentillä. Suomen ensimmäinen paintball-rata avattiin Oulussa 2008. Lähes kaikki turnaukset järjestetään tasaisella nurmella, jolle kootaan yleensä ilmatäytteisistä esteistä erimuotoisia kenttiä eli niin sanottuja Sup Air -kenttiä, jotka ovat saaneet nimensä esteen tuotemerkistä Sup'Air. Kenttien koko on myös pienentynyt kovasti: nykyisin normaalia on, että käytännössä kaikista suojista on mahdollista ampua kaikkiin suojiin etäisyyden vuoksi.


title: Paintball

text: Sisäpeliareenoilla pelataan kiinteällä ns. reball-kuulalla. Reball-hallit mahdollistavat pelaamisen ympäri vuoden


title: Paintball

text: Merkkain eli värikuula-ase toimii joko paineilmalla tai hiilidioksidilla. Varhaisimmat merkkaimet, joilla lajia USA:ssa pelattiin, oli tarkoitettu puiden ja lehmien merkkaamiseen, kunnes maanviljelijät alkoivat pelata toisiaan vastaan. Nykyiset merkkaimet ovat erityisesti lajia varten suunniteltuja, ja markkinoilla on runsaasti merkkejä ja malleja.


title: Paintball

text: Merkkaimet jakaantuvat pumpputoimisiin, mekaanisiin puoliautomaatteihin ja sähkötoimisiin. Pumppumerkkaimet ladataan erillisestä kahvasta, minkä jälkeen merkkain on valmis laukaistavaksi. Ensimmäiset merkkaimet olivat pumpputoimisia, mutta ne vähenivät paljon puoliautomaattien tultua kentille. Mekaaniset puoliautomaatit ovat itselataavia, minkä vuoksi ne ovat uudelleen laukaistavissa heti laukaisun jälkeen. Elektropneumaattisissa kuula-aseissa laukaisu tapahtuu sähköllä toimivan pneumaattisen solenoidin avulla. Koska elektroniikka ohjaa toimintaa, voidaan laukaisuun lisätä erilaisia toimintoja, kuten kauden 2009 alkaessa kilpailuissa käytössä ollut ampumatiheyden raja 10 kuulaa sekunnissa (bps).


title: Paintball

text: Kilpailuissa käytettävistä merkkaimista käytännössä kaikki ovat elektropneumaattisia, eikä pumpputoimisia tai puoliautomaattisia merkkaimia näe kuin niin sanotuissa metsäpeleissä.


title: Paintball

text:
Värikuulat ovat värikuulamerkkaimen ammuksia. Ne koostuvat elintarvikeväristä, limettihedelmästä, liivatteesta, polyetyleeniglygolista (PEG) ja vedestä. Kuulat ovat täten periaatteessa jopa syömäkelpoisia, ne eivät vain ole erityisen hyvänmakuisia. Kuula on halkaisijaltaan n. 17 mm eli kaliiperi on .68. Haljennut värikuula hajoaa kokonaan luonnossa noin kuukaudessa. Ehjäksi jäänyt kuula voi sitä vastoin säilyä luonnossa jopa puoli vuotta. Värikuulan "maali" on vesiliukoista ja lähtee pesussa pois vaatteista.
Osa edullisemmista, lähinnä Aasiassa valmistetuista kuulista on myös niin sanottuja öljypohjaisia.


title: Paintball

text: Kuulavaihtoehtoja on useita erikokoisia, joista kannattaa valita omalle merkkaimen piipulle parhaiten sopiva koko eli bore. Jos piipun ja kuulan boren sopivuutta ei tiedetä voi sen todeta helpolla puhalluskokeella. Kokeessa kuula pudotetaan irrotettuun piippuun. Jos kuulan bore on liian pieni, kuula tipahtaa suoraan piipun läpi. Boren ollessa liian suuri kuula ei tule piipusta läpi edes puhaltamalla piippuun. Kuulien laadussa on eroja, ja yleensä laadukkaimmissa kuulissa kokoerot ovat mahdollisimman pieniä.


title: Paintball

text: Kiinteästä reball-kuulasta ei tule maalia sisähallin rakenteisiin eikä lattiaan, jolloin hallin ylläpito helpottuu huomattavasti. Osuman rekisteröinti tosin jää pelaajan varaan.


title: Paintball

text: Tärkein ja pakollinen suojavaruste on maski. Maski suojaa silmät, kasvot ja korvat. Maskia pidetään aina päässä kentällä ollessa, eikä sitä saa ottaa pois missään tilanteessa. Maskeina ei saa käyttää aurinkolaseja, suojalaseja, motocrosslaseja, taktisia laseja tai muitakaan kasvosuojia, jotka eivät ole varta vasten suunniteltu paintball-käyttöön. Aina ennen peliä on hyvä tarkistaa linssin kunto, maskin kireys sekä suoritettava mahdollinen huurteenesto. Jos on syytä epäillä maskin soveltuvuutta paintball-käyttöön, voi tarkistaa standardin ASTM F-1776 mukaan hyväksytyt tuotteet tai kysyä paintball-kauppiailta.


title: Paintball

text: Paintball-käyttöön on tarjolla myös muita suojavarusteita. Näitä ovat muun muassa alasuoja, kaulasuoja, kengät, hansikkaat, kyynärsuojat, polvisuojat, alussortsit (sliding pants), rintasuojukset sekä erilaiset päähineet. Alasuoja, kaulasuoja sekä hansikkaat suojaavat tehokkaasti kehon arkoja paikkoja. Polvisuojat, kyynärsuojat ja kengät suojaavat iskuilta, ruhjeilta sekä naarmuilta. Alussortsit suojaavat pesäpallosyöksyissä lonkkaa ja ulkoreittä kevyillä toppauksilla. Rintasuojuksilla taas pyritään suojaamaan rinta ja selkä mustelmilta. Suojat tuovat paintball-lajiin mukavuutta sekä vähentävät pelissä syntyvien mustelmien ja naarmujen määrää.


title: Paintball

text: Suomen suurin pelialue sijaitsee Jämsässä Keski-Suomessa. Se sisältää 12 ha erilaisia maastoja ja yhdeksän pelialuetta. Jämsän Paintballista löytyy rakennettu kaupunki, Isometsä, Röllikylä, Lentokenttä, Alametsä, Välimetsä, Konttikenttä, Vajanmäki ja Kuivurin Lehto. Näillä pelialueilla saadaan toteutettua kymmeniä erilaisia pelivariaatioita. Yksi kentistä on kilpakenttä. Koko pelialueen ottaa käyttöönsä joka vuosi Suomen ja Pohjoismaiden suurin pelitapahtuma "Suurpeli", joka pelataan elokuussa. Jämsän Paintball on kehittänyt peliä vuodesta 2002 eli koko toimintansa ajan. Suurpeliin saapuu osallistujia Pohjoismaista, Virosta, Venäjältä ja Keski-Euroopasta. Useisiin satoihin noussut pelaajamäärä mahdollistaa pelin, jossa eri joukkueilla on rintaman takana omat kapteenit ja pelinjohtaja sekä joukkueiden vetäjinä joukkueenjohtajat. Peli kestää koko päivän ja siinä kerätään pisteitä. Suurpelin voittaa eniten pisteitä saanut joukkue.


title: Paintball

text: Virossa järjestettiin vuoteen 2017 asti Vironpelit eli Estonian BigGames.


title: Digital Millennium Copyright Act

text: Digital Millennium Copyright Act (DMCA) on Yhdysvalloissa 28. lokakuuta 1998 voimaan tullut laki, joka muun muassaElectronic Frontier Foundation (EFF) ja monet muut kansalaisjärjestöt ovat kritisoineet lakia siitä, että se antaa sisällöntuottajille ja -levittäjille täydet oikeudet määrätä, kuinka kuluttaja voi tuotettaan käyttää, ja että laki sisältää monia kilpailua haittaavia kohtia.


title: Kääntäjä

text: Kääntäjä voi tarkoittaa


title: Lähdeviittaus

text: Lähdeviittaus ja siihen liittyvä lähdeluettelo määrittelevät tieteellisessä tai sellaiseen rinnastettavassa tekstissä käytetyn lähdemateriaalin. Lähteiden nimeäminen tapahtuu listaamalla ne lähdeluettelossa, joskus myös tekstin alaviitteissä. Lähteiden käyttö ja merkitseminen liittyvät sekä tieteellisen tutkimuksen jäljitettävyyden että toistettavuuden vaatimuksiin ja tieteen edistyvyyteen. Muussakin tekstissä voi olla tarpeen ilmoittaa kirjoittajan käyttämät lähteet, jotta lukija voi halutessaan etsiä häntä kiinnostavan aineiston käsiinsä. Lähteestä onkin kerrottava niin tarkat tiedot, että lukija pystyy löytämään sen saamiensa tietojen perusteella.


title: Lähdeviittaus

text: Käytetyt lähteet ilmoitetaan tekstissä lähdeviitteinä (tekstiviitteinä). Esimerkiksi tutkimuskirjallisuudessa lähdeviite on tekstissä oleva lyhyt viittaus lähdeluettelossa mainittuun täydellisempään viitteeseen. Lähdeviittausten tarkoituksena on ilmoittaa lukijalle kenen tekstiin tai ajatuksiin viitataan. Viittaukset on merkittävä sekä referoidun että sanasanaisen (ns. suoran) lainauksen yhteyteen. Tekstissä pitää käydä ilmi, mikä osa on tekijän omaa ja mikä toiselta lainattua, olipa tämä lainaus sitten suora sitaatti, tiivistävää referointia (katso referaatti) tai toisen tekstin omin sanoin sanomista (parafraasi). Ne tekstin osat, joihin ei ole merkitty viittausta mielletään kirjoittajan omiksi päätelmiksi.


title: Lähdeviittaus

text: Lähteiden merkintätavat ovat sopimuksenvaraisia ja niitä on käytössä varsin monia. Yleisiä tapoja lähdeviitteiden merkitsemiseen ovat nimi-vuosijärjestelmä (Harvard-järjestelmä) ja numerojärjestelmä (Vancouver-järjestelmä). Nimi-vuosijärjestelmässä viitteessä käytetään tekijän sukunimeä ja julkaisuvuotta sekä mahdollisesti sivunumeroa, esimerkiksi (Einstein 1912, 25–26). Numerojärjestelmässä viittaukset merkitään numeroilla, esimerkiksi [25].


title: Lähdeviittaus

text: Lähdeviittaus tekstissä voidaan ilmoittaa myös numeroin yläindeksissä. Viitenumero sijoitetaan tekstissä siihen kohtaan, johon lähteestä hankittu tieto päättyy, yleensä virkkeen tai kappaleen loppuun. Viitenumero voidaan sijoittaa myös virkkeen sisään, jolloin se viittaa edelliseen sanaan tai lauseen lopussa edeltäneeseen lauseeseen. Lähdeviitteen sisältö sijoitetaan kunkin sivun loppuun numerojärjestyksessä alaviitteeksi. Tämän viittausjärjestelmän etuna on varsinaisen tekstin luettavuus, mutta tarvittaessa viittaukset lukija voi saada helposti selville alaviitteistä.


title: Lähdeviittaus

text: Kaikessa tieteellisessä tekstissä on erittäin tärkeää, että lähteet, joita tekstiä kirjoitettaessa on käytetty, mainitaan asianmukaisesti. Lähteiden käytön pääasiallisen merkityksen eli käsiteltyyn asiaan liittyvien tai sen perustana olevien tekstien löytämisen ohella lähdeviittauksilla on huomattava tekijänoikeudellinen merkitys. Moraaliset ja usein taloudellisetkin tekijänoikeudet jäävät automaattisesti tekstin tuottajalle. Viittaamatta jättäminen voi siksi pahimmillaan johtaa plagiointisyytöksiin eli toisen oikeuksien loukkaamiseen.


title: Firefox

text: Firefox voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Mozilla Firefox

text: Mozilla Firefox on Mozilla-projektin tekemä vapaa, avoimen lähdekoodin verkkoselain, joka on saatavilla Windowsille, Linuxille, macOS:lle ja Androidille. Yhteensopiva sähköpostiohjelma on Mozilla Thunderbird. Firefox on saatavilla myös suomeksi. Firefox käyttää Gecko-selainmoottoria.


title: Mozilla Firefox

text: Mozilla Firefox tunnettiin aiemmin nimillä "Phoenix" ja "Mozilla Firebird".


title: Mozilla Firefox

text: Ohjelman kehitys alkoi, kun Dave Hyatt ja Blake Ross alkoivat karsia mielestään turhia ominaisuuksia Mozilla Suitesta. Ensimmäinen julkinen testiversio julkaistiin syyskuussa 2002 nimellä Phoenix. 14. huhtikuuta 2003 ohjelman nimi vaihdettiin Mozilla Firebirdiksi, koska BIOS-valmistaja "Phoenix Technologies" näki nimen rikkovan heidän tavaramerkkiään. Lopulta 9. helmikuuta 2004 nimi sai lopullisen muotonsa Mozilla Firefox, tai lyhyemmin vain Firefox. Nimenmuutos johtui siitä, että monet pelkäsivät Firebird-nimen sekoittuvan Firebird-tietokantaohjelmistoon. Näiden tapausten takia ja tarpeesta suojella selaimen brändiä Firefox on nykyisin Mozilla Foundationin tavaramerkki.


title: Mozilla Firefox

text: Firefoxia kehittävät Mozilla Foundation ja monet vapaaehtoiset.


title: Mozilla Firefox

text: ESR-versiot ovat yrityksille ja organisaatioille tarkoitettuja pidennetyn tuen versioita, joihin julkaistaan vain tietoturvapäivityksiä julkaisun jälkeen ja vakauskorjauksia Mozillan harkinnan mukaan. Näitä ovat olleet versiot 10, 17, 24, 31, 38, 45 ja 52. Seuraava julkaisu on poikkeuksellisesti versio 60 eikä 59. Muutos tehtiin, koska siten Mozilla sai lisäaikaa kehitykseen, siirtymäaika organisaatioiden versiopäivityksessä pidentyi ja suurimmat muutokset olivat versiossa 57.


title: Mozilla Firefox

text: Osaa ilmoitetuista ominaisuuksista ei välttämättä ole kaikissa beetaversioissa. Firefox päivittyy uuteen versioon kuuden viikon välein. Käyttöjärjestelmien mukana tulleet versiot ovat tuettuja niin kauan, kuin itse järjestelmä (esimerkiksi Linux-jakelupaketeissa).Firefoxin lisäosat jaetaan kuuteen luokaan: laajennukset, teemat, liitännäiset, hakutyökalut, oikolukusanastot ja kielipaketit sekä sovellukset.


title: Mozilla Firefox

text: Lisäosat tuovat selaimeen uusia toimintoja, kuten kirjainmerkkien hallinnoinnin, muokattuja työkalurivejä, FTP- ja sähköpostiohjelmia tai kehittäjien työkaluja.


title: Mozilla Firefox

text: Osa lisäosista muuttaa nettisivun ulkonäköä. Esimerksiksi Adblock Plus estää osan mainoskuvista ja Greasemonkey sallii käyttäjien tekemien makrojen ("script") ajamisen sivuilla.Teemat (alussa "persoonat") olivat alun perin Firefoxin lisäosia, mutta niiden tuki lisättiin selaimeen versiosta 3.6 lähtien.Yleisimpiä liitännäisiä ovat Adobe Reader, Flash Player, Java, Shockwave ja Silverlight.


title: Mozilla Firefox

text: Firefox mahdollistaa usean hakutyökalun käytön nopeasti. Context Search laajennus lisää listan käyttäjän hakutyökaluista valitun kohteen viereen.


title: Mozilla Firefox

text: Suomenkielinen sanakirja ja oikoluku olivat alkuun saatavilla vain Voikko-liitännäisen avulla. Nyt Firefoxiin on saatavilla suomenkielen kielipaketti, mutta oikolua ei ole saatavilla kuin laajennuksena.


title: Mozilla Firefox

text: Firefox OS:n julkaisun jälkeen luotiin Mozilla Marketplace, jolla mobiilisovelluksia voi suorittaa Firefoxin pc-versiossa.


title: Mozilla Firefox

text: Selain saavutti huomattavaa suosiota jo kehitysvaiheessaan. Se saavutti 200 miljoonan latauksen rajapyykin 31. heinäkuuta 2006.


title: Mozilla Firefox

text: Lokakuussa 2011 Firefoxin maailmanlaajuisen markkinaosuuden arvioitiin olevan noin 22 prosenttia. Suurin markkinaosuus selaimella on Suomessa, jossa se on noin 45,9 prosenttia (maaliskuun 2008 tilanne). Puola seuraa heti perässä 44,0 prosenttia. Firefoxin markkinaosuus on toiseksi suurin heti Microsoftin Internet Explorerin jälkeen, jonka markkinaosuus oli lokakuussa 2011 noin 52 prosenttia.


title: Mozilla Firefox

text: Maaliskuussa 2008 Firefoxia käyttää Euroopassa 28,8 ja Oseaniassa 31,2 prosenttia useampi kuin muualla.


title: Mozilla Firefox

text: Firefox 3:n virallinen julkistamispäivä oli 17. kesäkuuta 2008. Vuorokauden aikana yritettiin tehdä uusi ohjelmatiedoston lataamisen maailmanennätys. Tarkoituksena oli, että mahdollisimman moni noutaisi Firefox 3 -selaimen 24 tunnin sisällä 17.6.–18.6.2008. Ennätykseksi tuli eri koneilta loppuun suoritettua latausta. Ennätys kirjattiin Guinnessin ennätysten kirjaan.


title: Mozilla Firefox

text: Joulukuussa 2011 Firefox menetti toisen sijansa Googlen Chromelle. Vuoden aikana ero pysyi pienenä, ja marraskuussa 2011 Chromen markkinaosuus oli 25,7 prosenttia ja Firefoxin 25,2 prosenttia.


title: Mozilla Firefox

text: StatCounterin mukaan Firefoxilla oli 20,82 prosenttin markkinaosuus vuonna 2013. Seuraavan vuoden helmikuussa markkinaosuus oli 18,3 prosenttia pitäen kolmannen sijan selainmarkkinoilla.


title: Mozilla Firefox

text: Net Applicationsin mukaan 2015 maaliskuussa IE:n markkinaosuus oli 55,83 Chromen 25,68 ja Firefoxin 11,70 prosenttia.


title: Mozilla Firefox

text: Elokuussa 2016 NetMarketShare kertoi Firefoxin työpöytäkoneiden markkinaosuudeksi 7,69 prosenttia. StatCounterin mukaan vuoden 2017 tammikuussa Firefoxin työpöytä-, tabletti-, ja mobiililaitteiden markkinaosuuden olevan 6,75 prosenttia.


title: Mozilla Firefox

text: Mozilla on julkaissut Firefoxista myös oman versionsa mobiililaitteille. Firefox Mobile päivittyy samoihin versionumeroihin kuin työpöytäversio. Firefox Mobile on julkaistu Googlen Androidille sekä Nokian MeeGolle. Lisäksi selain on upotettuna Mozillan kehittämään Firefox OS-mobiilikäyttöjärjestelmään. Selaimen mobiiliversio muistuttaa työpöytäversiota, sillä ominaisuudet ovat pitkälti samat. Firefox Mobilen ominaisuuksiin lukeutuvat muun muassa synkronointi työpöytä- sekä mobiiliselaimen välillä (Firefox Sync), lisäosat ja hakuja helpottava älykäs osoitepalkki.


title: Mozilla Firefox

text: Nimi Firefox on Mozilla-säätiön rekisteröity tavaramerkki, ja ohjelman logon käyttöä koskevat tietyt ehdot. Firefoxin logoa ja nimeä saa käyttää vain lähdekoodiltaan muuttamattomissa versioissa ja Mozilla-säätiön virallisella luvalla. Levittäjä voi muuttaa selaimen nimen helposti vaihtamalla kääntämisvaiheessa asetuksia. Esimerkiksi Debian-projekti tekee Firefoxiin useita omia päivityksiään ja näki että he eivät voineet käyttää alkuperäistä kuvaketta sen käyttörajoitusten takia. Mozilla-säätiö pyysi heitä myös lopettamaan tämän takia Firefox-nimen käytön, sillä logoa ja nimeä saa käyttää vain yhdessä. Nykyisin Debianin Firefox-selain on nimeltään Iceweasel. Vastaavasti Debianiin perustuva Ubuntu käyttää vain uudelleenpaketoitua versiota, joten he saavat käyttää alkuperäistä nimeä ja logoa. Selaimissa ei kuitenkaan ole merkittäviä käytännön eroja.


title: Gecko

text: Gecko on Mozilla-projektin avoimen lähdekoodin selainmoottori. Netscape aloitti sen kehityksen vuonna 1997, ja kun Mozilla-projekti perustettiin vuonna 1998, sen lähdekoodi julkaistiin MPL 2.0:n lisenssin alaisuudessa.


title: Gecko

text: Gecko on kirjoitettu C++-kielellä ja toimii useissa käyttöjärjestelmissä, kuten Windowsissa, Linuxissa ja Mac OS X:ssä.


title: Perho

text: Perho tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Internet-käyttäjät ikuisesti

text: Internet-käyttäjät ikuisesti IKI ry on keväällä 1995 perustettu suomalainen aatteellinen yhdistys, joka tarjoaa jäsenilleen pitkäaikaisia sähköposti- ja kotisivuosoitteita. Pääideana on tarjota pysyvä sähköpostiosoite eli nk. "ikiosoite", joka pysyy samana, vaikka jäsen vaihtaisikin sähköpostipalvelunsa tarjoajaa.


title: Internet-käyttäjät ikuisesti

text: Yhdistys ei tarjoa sähköpostipalvelua tai kotisivutilaa itse. Se ei myöskään operoi palveluidensa tarvitsemia tietoliikenneyhteyksiä. IKI tarjoaa omilla palvelimillaan vain sähköpostin ja kotisivujen uudelleenohjausta.


title: Internet-käyttäjät ikuisesti

text: IKI antaa jäsenelleen kaksi tai useampia sähköpostialiaksia tyyppiä esimerkiksi etunimi.sukunimi@iki.fi tai tunnus@iki.fi. Käyttäjän on annettava toimiva sähköpostiosoite, johon IKI ohjaa ikiosoitteella saapuneet sähköpostit. Mikäli jäsen vaihtaa sähköpostipalveluaan, riittää vain ilmoitus uudesta sähköpostiosoitteesta IKI:lle, niin saapuneet viestit ohjataan uuteen osoitteeseen ikiosoitteen pysyessä samana. Jäsen voi ohjata ikiosoitteella tulleet sähköpostit myös useampaan sähköpostiosoitteeseen. Vastaavasti IKI tarjoaa kotisivuosoitteelle aliaksen, tyyppiä www.iki.fi/etunimi.sukunimi/ tai www.iki.fi/tunnus/ (myös linkit muotoa www.iki.fi/~tunnus/ toimivat), joka ohjautuu jäsenen haluamaan WWW-osoitteeseen.


title: Internet-käyttäjät ikuisesti

text: IKI:n jäsenmäärä ylitti 10 000 vuonna 2003, 15 000 vuonna 2006 ja yli 20 000 vuonna 2011. Vuoden 2012 alussa IKI ry:llä oli yli 22 000 jäsentä. Yhdistyksen puheenjohtaja vuonna 2017 on Hannu Aronsson.


title: IKI

text: IKI voi tarkoittaa:


title: Nintendo Entertainment System

text: Nintendo Entertainment System (yleisesti NES, alkup. nimi Nintendo Family Computer (), yleisesti Famicom ()) on Nintendon kehittämä ja alun perin 1983 julkaisema 8-bittinen videopelikonsoli. Pelikonsoli julkaistiin 1985 Pohjois-Amerikassa ja 1987 Euroopassa. Pelikonsolia myytiin maailmanlaajuisesti yli 60 miljoonaa kappaletta, ja se auttoi palauttamaan henkiin Yhdysvalloissa vuoden 1983 videopelilaman seurauksena romahtaneet videopelimarkkinat. NES asetti standardin senaikaisille pelikonsoleille aina pelisuunnittelusta (ensimmäinen nykyaikainen tasohyppely "Super Mario Bros." oli laitteen ensimmäinen suurmenestys) liiketoimintaratkaisuihinsa asti. Nintendo tuki virallisesti vuoteen 1995-saakka ja valmisti sitä Japanissa vielä vuoteen 2003. Vuonna 2016 Nintendo uudelleenjulkaisi NES-pelikonsolin miniversiona nimellä Nintendo Classic Mini.


title: Nintendo Entertainment System

text: Nintendon menestyttyä kolikkopeleissä 1980-luvun alussa yritys suunnitteli kehittävänsä pelikonsolin, jonka pelit olisivat vaihdettavilla moduuleilla. Tämä ominaisuus puuttui Nintendon aikaisemmista Color TV Game -konsoleista. Uuden konsolin suunnittelusta vastasi Masayuki Uemura, ja laite julkaistiin Japanissa 15. kesäkuuta 1983 14 800 jenin hintaan. Julkaisun yhteydessä laitteelle julkaistiin kolme kolikkopelikäännöstä, jotka olivat "Donkey Kong", "Donkey Kong Jr.", ja "Popeye". Nintendo Family Computer saavutti suosionsa hitaasti: ensimmäisen vuotensa aikana sitä kritisoitiin epäluotettavaksi, sillä se oli altis ohjelmointivirheille ja jatkuvalle jähmettymiselle. Tästä syystä myymättömät laitteet vedettiin myynnistä ja niiden viallinen emolevy vaihdettiin. Suosio kasvoi, ja Famicomista tuli vuoden 1984 loppuun mennessä Japanin parhaiten myyvä pelikonsoli. Menestyksen myötä Nintendo suuntasi katseensa Pohjois-Amerikan markkinoille.


title: Nintendo Entertainment System

text: Nintendo aloitti neuvottelut Atarin kanssa Famicomin julkaisusta ulkomailla nimellä "Nintendo Enhanced Video System". Sopimus kuitenkin kariutui, ja Atari päätti keskittyä tulevaan 8-bittiseen Atari 7800 -konsoliinsa. Seuraava, myös epäonnistunut suunnitelma oli julkaista laite nimellä "Nintendo Advanced Video System"; muunneltuun Famicomiin olisivat kuuluneet muun muassa langaton peliohjain, näppäimistö ja BASIC-ohjelmointityökalu.


title: Nintendo Entertainment System

text: Viimein kesäkuussa 1985 Nintendo paljasti Yhdysvaltojen version Famicomista Consumer Electronics Show -messuilla. Laitteen ulkonäköä oli muutettu täysin ja nimi oli vaihtunut Nintendo Entertainment Systemiksi. NES osoittautui samanlaiseksi menestystuotteeksi Yhdysvalloissa kuin Japanissakin ja näytteli suurta osaa yhdysvaltalaisten videopeliteollisuuden elvytyksessä. Aluksi laite julkaistiin lokakuussa 1985 New Yorkissa vain 50 000 yksikön voimin; menestyksen myötä maanlaajuinen julkaisu koitti 1986. Julkaisun yhteydessä markkinoille tuli samanaikaisesti 18 julkaisupeliä: "10-Yard Fight", "Baseball", "Clu Clu Land", "Donkey Kong Jr. Math", "Duck Hunt", "Excitebike", "Golf", "Gyromite", "Hogan's Alley", "Ice Climber", "Kung Fu", "Mach Rider", "Pinball", "Stack-Up", "Super Mario Bros.", "Tennis", "Wild Gunman", ja "Wrecking Crew".


title: Nintendo Entertainment System

text: Nintendo oli vuosikymmenen loppuun asti markkinajohtaja Yhdysvaltojen ja Japanin markkinoilla ja yrityksen pelit rikkoivat myyntiennätyksiä. Konsoli ei kuitenkaan saavuttanut samanlaista suosiota muualla läntisessä maailmassa. Euroopassa ja Australiassa NES julkaistiin kahdella markkinointialueella A ja B. B-alueen jakelusta vastasivat useat yritykset, Nintendon hoitaessa useimpien peliensä julkaisun; suurin osa alueen maista saivat NES:n markkinoille vuonna 1986. Mattel hoiti laitteen jakelun A-alueella, mutta vasta seuraavana vuonna B-alueen julkaisusta. Vasta vuonna 1990 Nintendon luoma Euroopan jaosto hoiti koko Euroopan kattavan julkaisun, mikä antoi Nintendon kilpailijalle Segalle mahdollisuuden suoriutua paremmin Master System -konsolinsa kanssa monissa maissa.


title: Nintendo Entertainment System

text: 1990-luvun alkaessa NESin menestyksen tie oli kuitenkin tulossa päätepisteeseensä, sillä markkinoille oli tullut kehittyneempiä, 16-bittisiä kilpailijoita, kuten Sega Mega Drive. NES jäi myös Nintendon seuraavan konsolin Super Nintendo Entertainment Systemin varjoon, ja seurauksena laitteen käyttäjäkunta kapeni. Nintendo kuitenkin jatkoi laitteen tukemista Yhdysvalloissa vuosikymmenen puoliväliin saakka ja julkaisi jopa uuden version konsolista, NES 2:n. Uusi versio korjasi lähes kaikki aikaisemmassa konsolissa olleet suunnitteluvirheet. Jatkuvien alennusmyyntien ja uusien pelein puutteessa NES:n tukeminen lopetettiin vuonna 1995. Silti Japanin Nintendo jatkoi NES:n tuottamista aina vuoteen 2003 asti, kunnes tuotantolinja lopetettiin. NES:llä näkivät päivänvalon useat nykyisinkin suositut pelisarjojen avaukset, kuten Nintendon omat "Super Mario Bros.", "The Legend of Zelda" ja "Metroid", Capcomin "Mega Man" -pelisarja, Konamin "Castlevania"-pelisarja ja Square Enixin "Dragon Quest" ja "Final Fantasy" -pelisarjat.


title: Nintendo Entertainment System

text: Vaikka japanilainen Famicom ja maailmanlaajuinen NES olivat laitteistoltaan yhteneväiset, konsoleiden välillä oli joitain tärkeitä eroja:


title: Nintendo Entertainment System

text: Sekä Famicomissa että NES:ssä käytettävässä peliohjaimessa on tiilimäinen muotoilu ja neljä painiketta: kaksi pyöreää "A"- ja "B"-painiketta sekä "Start"- ja "Select"-painikkeet. Lisäksi molemmissa ohjaimissa on ristiohjain. Ristiohjaimen oli kehittänyt Nintendolla työskennellyt Gunpei Yokoi Game & Watch -pelejä varten korvatakseen aikaisemmissa peleissä käytetyn joystickin.


title: Nintendo Entertainment System

text:
Alkuperäisessä Famicomissa on kaksi laitteen taakse pysyvästi kiinnitettyä ohjainta. Toisesta ohjaimesta puuttuvat "Start"- ja "Select"-painikkeet mutta se sisältää sisäänrakennetun mikrofonin. Vain harva peli käytti tätä ominaisuutta hyväkseen. Varhaisimmissa Famicomin ohjaimissa on neliönmuotoiset A- ja B-painikkeet. Nämä vaihdettiin pyöreisiin, sillä neliönmuotoiset painikkeet jäivät alas painettaessa kiinni aukkojensa reunoihin. NES:n ohjaimet ovat irrotettavia. Niitä varten laitteen etuosassa on kaksi 7-pinnistä ohjainporttia. NES:n ohjaimet ovat kuitenkin keskenään samanlaiset, sillä toisessa Famicomin ohjaimessa oleva mikrofoni on jätetty pois; sen paikalla on "Start"- ja "Select"-painikkeet.
Laitteelle julkaistiin useita erikoisohjaimia, tosin vain harva niistä menestyi. Näihin lukeutuivat muun muassa NES Zapper (valopyssy), Power Pad, R.O.B. ja Power Glove. Alkuperäisessä Famicomissa on DA-15-laajennusportti laitteen edessä, johon useimmat oheislaitteet kiinnitetään. NES:ssä oheislaitteet kiinnitetään yleensä toiseen laitteen etuosassa sijaitsevista ohjainporteista.


title: Nintendo Entertainment System

text: AV Famicomin ja NES 2:n julkaisun yhteydessä ohjainten ulkoasua muokattiin hieman. Vaikka alkuperäisten painikkeiden paikat säilytettiin, ohjaimen kotelon ulkoasu muuttui tiilimäisestä koiranluun muotoiseksi, joka muistuttaa Super Nintendo Entertainment Systemin ohjainta. Lisäksi AV Famicom seurasi ulkomaisen versionsa jalanjälkiä jättäen pysyvästi kiinnitetyt ohjaimet pois. AV Famicomin ohjainten johdot ovat kuitenkin kaksi kertaa lyhyemmät kuin NES:n ohjainten.


title: Nintendo Entertainment System

text:
NES:n tiilimäisestä ohjaimesta on tullut laitteen tunnistetuimpia symboleita. Nintendo on käyttänyt ohjaimen muotoilua hyväkseen muutamissa mainonnallisissa tuotteissaan ja Game Boy Advance SP - ja Game Boy Micro -käsikonsolien rajoitetuissa erikoisjulkaisuissa.
NES (Myös "Nintendo", "8-bittinen" tai molemmat yhdistettynä "8-bittinen Nintendo") saapui Suomeen vuonna 1987. NESin suureen suosioon vaikuttivat monet syyt – pelien laatu, hyvä markkinointi sekä vuokratoiminta (konsolia oli mahdollista kokeilla vuokraamalla sellainen peleineen).


title: Nintendo Entertainment System

text: Nintendo Entertainment System -emulaattorit mahdollistavat kyseisen koneen pelien pelaamisen muilla koneilla, kuten PC:llä. NES-emulaattorit ovat suosittuja, koska niitä voi ladata internetistä ilmaiseksi ja laillisesti. Tosin niiden käyttämät ROM-tiedostot eli pelit ovat laittomia, koska ne rikkovat tekijänoikeuksia.


title: Nintendo

text: Nintendo Co., Ltd. () on japanilainen monikansallinen pääosin videopelikonsolien valmistamiseen sekä videopelien kehittämiseen ja julkaisuun keskittynyt yritys.


title: Nintendo

text: Ensimmäinen Nintendon videopelikonsolituote oli erillisiä pelimoduuleja käyttämätön Color TV Game, joka julkaistiin 1970-luvun lopulla Japanissa. Pohjois-Amerikan ja Euroopan markkinoille Nintendo lähti 1980-luvulla ensimmäisellä erillisillä pelimoduuleihin perustuvalla konsolillaan, NES:llä, joka saavutti suuren suosion maailmanlaajuisesti. Sitä seurasivat konsolit SNES, Nintendo 64, Nintendo GameCube, Wii ja Wii U. Nintendon uusin pelikonsoli vuonna 2017 on Nintendo Switch.


title: Nintendo

text: Nintendo on myös julkaissut useita käsikonsoleita, joista tunnetuimmat ovat Game Boy -sarja ja uusimpana Nintendo 3DS. Yrityksen konsoleita on myyty maailmanlaajuisesti yli 470 miljoonaa yksikköä ja pelejä noin 2,7 miljardia kappaletta 2. lokakuuta 2008 mennessä. Nintendo on tullut tunnetuksi laitteittensa lisäksi monista pelinimikkeistään, kuten "Mario", "Donkey Kong", "Kirby", "Metroid", "Pokémon" ja "The Legend of Zelda".


title: Nintendo

text: Fusajirō Yamauchi perusti Nintendon 23. syyskuuta 1889 nimellä "Nintendō koppai". Nimi ”Nintendo” on japania ja tarkoittaa suomeksi ”jätä onni taivaaseen”. Yritys perustettiin Kiotoon, Japaniin, ja se tuotti sekä markkinoi Hanafuda-pelikortteja. Japanilaisen mafian Yakuzan otettua kortit käyttöönsä peliluolissaan korttien suosio kasvoi, ja pian yritykseen palkattiin lisää väkeä. Nintendosta tuli ensimmäinen menestynyt länsimaisia pelikortteja valmistanut yritys Japanissa.


title: Nintendo

text: Vuonna 1929 Yamauchi vetäytyi yhtiöstä päästäen vävynsä Sekiryō Yamauchin johtajaksi. 1933 Yamauchi toteutti yhdistymisen toisen firman kanssa, ja uudeksi nimeksi tuli "Yamauchi-Nintendō"; myös päämaja siirrettiin toiseen rakennukseen. Myöhemmin vuonna 1947 Yamauchi järjesti "Marufuku"n levittämään Hanafuda-kortteja sekä useita muita korttimerkkejä, jotka Nintendo oli esitellyt.


title: Nintendo

text: Sekiryō Yamauchin lapsenlapsi, Hiroshi Yamauchi, tuli Nintendon johtajaksi vuonna 1949. Hän vaihtoi yrityksen nimeksi jälleen "Nintendō koppai". Myös Marafukun nimi vaihdettiin, ja nimeksi tuli "Nintendō Karuta". Vuonna 1959 Nintendo teki sopimuksen Disneyn kanssa mahdollistaakseen Disneyn hahmojen käyttämisen Nintendon korteissa. Sopimus oli tuottoisa, ja kortteja myytiin yhdessä vuodessa ainakin 600 000 kappaletta.


title: Nintendo

text: Vuonna 1963 yrityksen nimi yksinkertaistui muotoon "Nintendō", ja Nintendo alkoi toimia myös muilla osa-alueilla vaihtelevalla menestyksellä. Vuosina 1963–1968 Nintendo perusti taksifirman sekä ”rakkaushotellin”, valmisti leluja ja pelejä sekä useita muita hyödykkeitä, kuten pikariisiä. Pikariisistä ei tullut odotetunlaista hittituotetta, eivätkä myöskään taksifirma ja "rakkaushotelli" menestyneet, joten niiden toiminta lopetettiin.


title: Nintendo

text: Vuonna 1965 yritykseen palkattiin Gunpei Yokoi, joka tunnetaan nykyään muun muassa Game Boyn sekä "Metroid"-pelisarjan luojana.


title: Nintendo

text: Nintendolla alkoi uusi aikakausi. Gunpei oli kokeillut uutta leluteknologiaa ja kehitti 1960–1970-lukujen vaihteessa mekaanisen lelun nimeltä Ultra Hand, josta tuli yli miljoonan kappaleen myynneillä Nintendon ensimmäinen menestynyt lelu. Yamauchi huomasi Gunpein potentiaalin ja siirsi hänet pois liukuhihnalta: Gunpei sai tästä lähtien kertoa ideansa suoraan Yamauchille. Pian hän kehitti lisää menestyneitä leluja, kuten "Love Tester" -laitteen ja Baseball-heitto-syöttö-pelin.


title: Nintendo

text: Yokoi askaroi iltaisin elektronisten komponenttien parissa, ja yksi harrastuksen tuloksista oli "Love Tester" -kone (Rakkauden testauskone). Laite mittasi epätieteellisin keinoin vastakkaisten sukupuolten välillä olleen rakkauden, kun pari piti kiinni laitteeseen kiinnitetyistä metallisista palloista, vapaiden käsien ollessa yhdessä. Yksi laitteen menestyksen syistä oli juuri kädestä kiinnipitäminen, joka fyysisydessään oli japanilaisten nuorten keskuudessa tabu.


title: Nintendo

text: Eräänä päivänä Gunpein luokse tuli Masayuki Uemura Sharpista. Hän halusi esitellä Gunpeille Sharpin kehittämiä aurinkokennoja, ja keskustelun myötä he saivat uusia ideoita missä teknologiaa voitaisiin käyttää hyödyksi. Pian tästä Uemura palkattiin Sharpilta Nintendolle. Yokoin ideana oli käyttää kennojen valontunnistusta hyväksi ammuntapeleissä; valopistoolilla ammuttaessa kohteeseen tapahtuisi erinäisiä asioita, kuten kuuluisi leijonan karjuntaa. Ideasta syntynyttä "Beam Gun Games" -peliä myytiin yli miljoona kappaletta. Yokoi jalosti ideaansa kiekkoammuntaan, ja Nintendo hankki tyhjiä keilaushalleja kiekkoammuntaa varten. Oikeiden kiekkojen sijasta käytettiin simuloituja kiekkoja, jotka havaitsivat aurinkokennojen avulla osuman. "Laser Clay Range" esiteltiin menestyneesti vuonna 1973 , mutta sen suosio kuitenkin taantui Japanin öljypulan vuoksi. Yamauchi tarvitsi uutta läpimurtotuotetta. .


title: Nintendo

text: Yamauchi huomasi, kuinka Atarin "Pong" ja Magnavoxin kotikonsoli Odyssey menestyivät Yhdysvaltain markkinoilla, ja onnistui tekemään sopimuksen Magnavoxin kanssa Odysseyn jakelusta Japanissa. Sopimuksen synnyttyä Nintendo aloitti yhteistyön Mitsubishi Electronicsin kanssa tuottaakseen oman videopelikonsolinsa. Vuonna 1977 julkaistiin Color TV Game 6, joka sisälsi kymmenen eri muunnelmaa "Pongista". Se myi Japanissa menestyksekkäästi, ja sitä seurasivat Color TV Game 15 ja myöhemmin muita versiota. Othellon sisältänyt Computer TV Game oli viimeinen näistä moduuleja käyttämättömistä pelikonsoleista, ja se julkaistiin vuonna 1980.


title: Nintendo

text: 1980 Nintendo perusti Yhdysvaltoihin "Nintendo of American", joka vastaisi Nintendon liikeasioista meren toisella puolen. 1980-luvun alussa Amerikan Nintendo tarvitsi kipeästi uutta kolikkopeliä taantuneille markkinoille. "Radar Scopen" piti olla ratkaisu ongelmaan, mutta innostus pelin ympärillä laantui pitkän toimitusajan vuoksi. Tarvittiin taas uutta peliä. 1970-luvulla yritykseen oli palkattu Shigeru Miyamoto, josta myöhemmin tuli yksi Nintendon tärkeimmistä videopelikehittäjistä. Yamauchi päätti antaa uuden pelihankkeen Miyamoton huostaan ja määräsi Gunpein hänen ohjaajakseen. Miyamoton työn tuloksena syntyi "Donkey Kong", ja parin vuoden päästä markkinoille tuli "Mario Bros."; molemmat olivat menestyksiä ja julkaistiin sekä pelihalleissa että usealla kotikonsolilla. Tämän lisäksi Nintendo kokeili myös elektroniikkapelimarkkinoita Game & Watch -peleillään.


title: Nintendo

text: Heinäkuussa 1983 Nintendo julkaisi Japanissa Famicom-järjestelmänsä ("Family Computer"), joka oli yrityksen ensimmäinen pelimoduuleita käyttänyt videopelikonsoli. Famicom oli erittäin suosittu ja myi 500 000 kappaletta kahdessa kuukaudessa. Konsoli oli myös teknisesti parempi ja edullisempi verrattuna kilpailijoihinsa. Kuitenkin muutaman kuukauden jälkeen julkaisusta Nintendo sai valituksia konsolien jähmettymisestä joitakin pelejä pelatessa. Vika löytyi toimintahäiriöisestä mikrosirusta, ja Nintendo päätti vetää vielä hyllyissä olevat laitteensa pois myynnistä, mikä maksoi yritykselle melkein puoli miljoonaa dollaria


title: Nintendo

text: Vuoteen 1984 mennessä Famicom oli yhä erittäin suosittu Japanissa. Yllättävä suosio kuitenkin toi Nintendolle ongelmia, sillä resursseja ei ollut tarpeeksi vastaamaan pelien kysyntään. Sen vuoksi Yamauchi jakoi työntekijänsä kolmeen ryhmään: Research & Development 1:een (R&D 1), R&D 2:een ja R&D 3:een. Näitä ryhmiä käyttäen Yamauchi toivoi Nintendon tuottavan pienen määrän hyviä pelejä sen sijaan että se tuottaisi suuren määrän keskinkertaisia.


title: Nintendo

text:
Tällä ajanjaksolla Nintendo oli ilmaissut toivomuksensa julkaista Famicomin Yhdysvalloissa. Koska Nintendolla oli niin vähän kokemusta Yhdysvaltojen markkinoista, yritys yritti solmia sopimuksen Atari'n kanssa konsolin jakelusta. Jakelusopimus piti allekirjoittaa vuoden 1984 Consumer Electronics Show -messuilla, mutta Atarin nähtyä ColecoVisionille lisensoidun "Donkey Kong" -pelin Coleco ADAMilla yritys kieltäytyi tukemasta Nintendon konsolia. Ongelma selvitettiin, mutta sopimus jäi tekemättä, kun Atari alkoi kohdata taloudellisia ongelmia. Syynä oli vuosien 1983 ja 1984 vaihteessa tapahtunut videopelilama, joka vei suuren osan Yhdysvaltojen videopelimarkkinoista. Nintendo jäi omilleen ilman Atarin apua.
Atari ei ollut kontrolloinut tarpeeksi pelikehittäjiänsä eikä laitteelle julkaistavia pelejä. Tämä johti valtavaan surkeiden videopelien tulvaan Yhdysvalloissa ja lopulta muiden tekijöiden ohella videopelilamaan. Nintendo ei halunnut tehdä samaa virhettä kuin Atari. Tästä syystä Nintendo asetti peleilleen laatuvaatimukset, jotka niiden pitäisi täyttää. Luotiin Nintendo Seal of Quality (laadun sinetti), ja 10NES-mikrosirun avulla lisensoimattomia pelejä estettiin toimimasta Famicomilta. Nintendo myös rajoitti kolmannen osapuolen yritysten vuosittaisen pelimäärän viiteen kappaleeseen.


title: Nintendo

text: Nintendo ilmoitti vuoden 1985 CES-messuilla julkaisevansa Famicomin Yhdysvalloissa – tosin nimellä Nintendo Entertainment System (NES) ja erilaisella ulkoasulla. Markkinoille NES sukelsi ensi kertaa joulukuussa 1985, kun Nintendo myi ja markkinoi laitetta koemielessä New Yorkin alueella. Suuren suosion saavuttelemana konsolia ruvettiin myymään maanlaajuisesti vuonna 1986 20:n eri pelin voimin. 1985 julkaistiin myös "Super Mario Bros." Famicomille Japanissa, ja se nautti suurta suosiota. Muita nykyisin menestyneiden pelisarjojen avauksia olivat vuoden 1986 "Metroid" ja "The Legend of Zelda".


title: Nintendo

text: 1989 Nintendo julkaisi Game Boy -käsikonsolinsa, jonka mukana tuli "Tetris". Game Boy menestyi markkinoilla kilpailukykyisellä hinnalla, suosituilla peleillä ja kilpailijoita alhaisemmalla virrankulutuksella. Myöhemmin laitteelle julkaistiin "Super Mario Land", jota myytiin 14 miljoonaa kappaletta maailmanlaajuisesti. Vuonna 1989 Nintendo myös paljasti Famicomin seuraajan, jota kutsuttiin nimellä Super Famicom.


title: Nintendo

text: Yritysten oli usein vaikea noudattaa Nintendon tiukkoja julkaisusääntöjä. Konami, yksi NESille pelejä julkaisseista kolmannen osapuolen yrityksistä, kiersi sääntöä luomalla sivuyhtiön nimeltä Ultra Games voidakseen julkaista lisää pelejä vuodessa. Toinen tunnettu sääntöjä kiertänyt yritys oli Atarin luoma sivuyritys Tengen. Tengen tuotti NESille lisensoimattomia pelejä, mutta Nintendo ei pystynyt lopettamaan sen toimintaa.


title: Nintendo

text: Super Famicom julkaistiin Japanissa marraskuussa 1990, ja se myytiin kolmessa päivässä loppuun. Elokuussa 1991 laite julkaistiin Yhdysvalloissa nimellä Super Nintendo Entertainment System (SNES). SNES seurasi edeltäjänsä jalanjälkiä edullisella hinnallaan ja hyvällä suorituskyvyllä aikalaisiinsa nähden, vaikkakin SNES:n keskussuoritin oli hitaampi kuin Sega Mega Driven Motorola 68000 . Japanissa SNES otti helposti johtoaseman videopelimarkkinoilla, mutta Yhdysvalloissa myöhäisen julkaisun sekä Segan voimakkaan kampanjoinnin vuoksi SNES jäi Mega Drivelle aluksi alakynteen. Vaikka SNES lopulta myikin maailmanlaajuisesti paremmin, ei sen kokonaismyynti Euroopassa yltänyt Mega Driven tasoihin. Mariosta oli kuitenkin ehtinyt muodostua Yhdysvalloissa erittäin tunnettu: valtakunnallinen tutkimuksen mukaan yhdysvaltalaiset lapset tunnistivat Marion useammin kuin Mikki Hiiren. Vuonna 1993 Mariosta tehtiin Hollywood-elokuva, jonka pääosassa oli Bob Hoskins.


title: Nintendo

text: 1992 Gunpei Yokoi alkoi R&D1:n kanssa suunnitella uutta konsolia nimeltä Virtual Boy. Samana vuonna Hiroshi Yamauchi osti baseball-joukkue Seattle Marinersin osakkeita; nykyisin Amerikan Nintendolla on joukkueesta osake-enemmistö. Samana vuonna SNES julkaistiin myös Euroopassa.


title: Nintendo

text: 1990-luvun alussa Nintendo alkoi kehitellä SNES:lle SNES CD-ROM -lisäosaa. Ensimmäinen yhteistyökumppani hankkeessa oli Sony, jonka kanssa Nintendo oli tehnyt jo vuonna 1988 sopimuksen äänen ohjainpiirin tuottamisesta NES:lle. Samassa sopimuksessa sovittiin, että Sony saa oikeuden kehittää Nintendolle CD-ROM-aseman ja että SNES-pelit tulevat toimimaan Sonyn tulevalla CD-pohjaisella konsolilla. Kun Nintendolla tajuttiin että sopimus takasi Sonylle kontrollin kaikkiin julkaistaviin CD-peleihin, Nintendo vaihtoi yhteistyökumppaninsa Philipsiin. Samalla Philips sai lisenssin Nintendon pelihahmoihin, ja Philipsin CD-i:lle ilmestyikin muun muassa "Mario"- ja "The Legend of Zelda" -pelejä. Pelejä sanottiin huonolaatuisiksi, eivätkä ihailijat laske niitä kuuluvaksi pelisarjoihin.


title: Nintendo

text: Yhteistyö Philipsinkin kanssa kariutui, mutta Nintendo, Sony ja Philips yrittivät vielä kehittää lisälaitetta uudestaan yhdessä. Lopulta vuonna 1993 Nintendo kertoi lopettaneensa SNES-CD:n kehityksen. Syihin hankkeen hylkäämiseen voi laskea muun muassa Sega Mega-CD:n kaupallisen tappion sekä sen, että Nintendo ansaitsi pelimoduuleillaan hyvin. Sony lopulta kehitti PlayStationin, mutta konsolin rakenteella ei ollut mitään tekemistä aikaisempien versioiden kanssa.


title: Nintendo

text: SNES-CD-projektin hylkäämisen jälkeen Nintendo kertoi suunnitelmistaan kehittää uusi 64-bittinen konsoli koodinimeltään "Project Reality", joka pystyisi näyttämään henkilöt ja ympäristön täysin 3D-grafiikalla. 1994 Nintendo ilmoitti konsolin tulevan Yhdysvaltojen markkinoille nimellä "Ultra 64". Pian Nintendo huomasi antaneensa konsolille väärän nimen, sillä oikeudet siihen olivat Konamilla. Niinpä vuonna 1995 Nintendo kertoi konsolin uudeksi nimeksi tulevan Nintendo 64 ja konsolin julkaistavan vuonna 1996. Vuonna 1995 Nintendo myös hankki osan Rareware-yhtiöstä, mikä myöhemmin osoittautui viisaaksi teoksi. Rareware kehitti yksiä Nintendon tunnetuimpia pelejä, kuten "Donkey Kong" -sarjan uusia osia.


title: Nintendo

text: Vuonna 1995 Nintendo julkaisi Virtual Boyn Japanissa, mutta vastoin odotuksia se myi huonosti. Nintendo silti jatkoi pelien tekemistä sille ja julkaisi laitteen Yhdysvalloissa, mutta sitä ei mennyt kaupaksi juuri ollenkaan. Virtual Boyta ei lopulta julkaistu heikon myyntinsä takia ollenkaan Euroopassa. Syitä kaupalliseen tappioon oli monia: Silmillä pidettävän Virtual Boyn grafiikat olivat punamustia, ja laitteeseen lisätyt varoitukset aiheuttivat pelkoa silmävahingoista; laitteella oli myös kova hinta verrattuna sen pelien laadukkuuteen. Samana vuonna Nintendo oli joutunut kilpailutilanteeseen; Sega oli julkaissut 32-bittisen Sega Saturnin sekä Sony 32-bittisen PlayStationin.


title: Nintendo

text: Nintendo 64 julkaistiin Japanissa kesäkuussa 1996, ja se myi yli 500 000 kappaletta ensimmäisenä päivänä. Pohjois-Amerikkaan laite ehti saman vuoden syksyksi, mutta Eurooppaan vasta vuotta myöhemmin. Nintendo päätti jatkaa pelimoduulien aikakautta vielä N64:llä, vaikka kilpailijat olivat jo siirtyneet pelien tallennuksessa CD-ROM-aikakauteen. Usea kolmannen osapuolen kehittäjä valitsi mieluummin Sonyn PlayStationin julkaisualustakseen, sillä CD-ROM:lle mahtui paljon enemmän dataa. Nintendo perusteli päätöstään lyhyillä latausajoilla, sillä data oli tallennettu suoraan moduulille. Esimerkiksi Square Enix on myöntänyt, että CD-ROM:n suurempi tallennuskapasiteetti sai pelitalon vaihtamaan "Final Fantasy VII:n" julkaisun PlayStationille.


title: Nintendo

text: Nintendo 64:n julkaisuvuonna Nintendo julkaisi Game Boy Pocketin, joka oli pienempi versio alkuperäisestä Game Boysta. Noin viikko julkaisun jälkeen Nintendolla vuosia työskennellyt Gunpei Yokoi erosi tehtävästään. Hän auttoi eron jälkeen kilpailevan käsikonsolin WonderSwanin valmistuksessa käyttäen hyödyksi Game Boyn valmistuksesta tulleita taitoja. Nintendo 64:lle julkaistiin vuonna 1999 lisäosa nimeltä Nintendo 64DD, mutta se ei menestynyt kaupallisesti. Suuri osa vielä sille vielä kehitteillä olleista peleistä julkaistiin joko Nintendo 64:lle tai Nintendo GameCubelle, ja joitakin keskeneräisiä ideoita hyödynnettiin muun muassa "Nintendogsin" kehityksessä . 64DD:tä ei julkaistu Japanin ulkopuolella, ja siitä tulikin Virtual Boyn ohella yksi Nintendon heikoimmin menestyneistä tuotteista.


title: Nintendo

text: Vuonna 1996 Japanissa julkaistiin menestyneesti "Pokémon" (Japanissa Pocket Monsters). Satoshi Tajirin luoma "Pokémon" on ollut todella suosittu ja sarjan pelejä on myyty maailmanlaajuisesti 23. huhtikuuta 2008 mennessä yli 175 miljoonaa kappaletta. Lokakuussa 1998 julkaistiin Game Boy Color Euroopan ja Yhdysvaltojen julkaisujen tullessa kuukautta myöhemmin. "Pokémon" auttoi Game Boyta pysymään käsikonsolimarkkinoiden huipulla ja Game Boyn eri variaatioiden myynti on ylittänyt maailmanlaajuisesti 200 miljoonaa yksikköä . Noin vuosi ennen Game Boy Colorin julkaisua Gunpei Yokoi, alkuperäisen Game Boyn suunnittelija, menehtyi 57-vuotiaana auto-onnettomuudessa.


title: Nintendo

text: Vuonna 2001 Nintendo hankki paljastamattoman osuuden liikkeentunnistimiin erikoistuneesta Gyration Inc. -yhtiöstä. Saman vuoden maaliskuussa Game Boy Advance julkaistiin Japanissa, ja Eurooppaan sekä Yhdysvaltoihin käsikonsoli ehti kesäkuuksi. Samana vuonna julkaistiin myös Nintendo GameCube, Nintendon neljäs kotikonsoli. Euroopassa GameCube julkaistiin vasta vuonna 2002. 6. sukupolven konsolisodassa Xboxin ja PlayStation 2:n kanssa GameCube piti kolmatta sijaa PS2:n ollessa ensimmäisellä sijalla, kun verrataan konsoleiden myyntilukuja. Maaliskuun 31. päivään 2007 mennessä GameCubea oli myyty maailmanlaajuisesti 21,59 miljoonaa kappaletta.


title: Nintendo

text: 2002 Hiroshi Yamauchi luopui johtajuudestaan luovuttaen paikkansa Satoru Iwatalle. Tänä vuonna myös Nintendo ja amerikkalais-kiinalainen tiedemies, tohtori Wei Yen, perustivat iQue-yhtiön, joka tuottaa ja markkinoi Nintendon konsoleja iQue-merkin nimellä Kiinan markkinoille. Samana vuonna Nintendo myi omistamansa osakkeet Rarewaresta Microsoftille, sillä yrityksen pelit eivät enää nauttineet tarpeeksi suurta suosiota.


title: Nintendo

text: Vuonna 2002 Nintendon Euroopassa toteuttama aggressiivinen liiketaktiikka kävi yritykselle kalliiksi. Euroopan unioni päätti, että Nintendo oli harjoittanut kilpailuhengen vastaista hintatason ylhäällä pitämistä jakelijoidensa välityksellä seitsemässä unionin maassa. Toimintaa oli tapahtunut aina 1990-luvun alusta lähtien vuoteen 1998. Tämän vuoksi Nintendolle määrättiin 149 miljoonan euron sakot.


title: Nintendo

text: Toukokuussa 2004 Nintendo paljasti suunnitelmansa julkaista uudenlainen käsikonsoli, jolla ei olisi mitään tekemistä Game Boyn kanssa. Kosketusruudullisen Nintendo DS:n loppuvuoden 2004 julkaisu sai yli miljoona ennakkovarausta. Seuraavan vuonna Nintendo julkisti ilmaisen Nintendo Wi-Fi Connection -verkkopalvelun, jonka kautta voi pelata DS:n nettimoninpelejä. Tammikuussa 2006 Nintendo julkaisi Japanissa Nintendo DS:stä uuden version, DS Liten, johon oli suunniteltu kevyempää rakennetta ja kirkkaampaa näyttöä. Lite julkaistiin Yhdysvalloissa ja Euroopassa saman vuoden kesäkuussa. DS Liten seuraaja DSi julkaistiin Japanissa 2008 ja muualla maailmassa 2009. Nintendo ilmoitti 23. maaliskuuta 2010 tuovansa maaliskuussa 2011 markkinoille 3D-version Nintendo DS:stä, jonka kolmiulotteisen kuvan tuottamiseen ei tarvita erillisiä laseja. Laite paljastettiin saman vuoden E3-messuilla nimellä 3DS. Nintendo kertoi laitteen tulevan myyntiin tilikaudella 2010–2011.


title: Nintendo

text: Seuraavan kotikonsolin Wiin prototyyppi ”Revolution” paljastettiin puolestaan vuoden 2005 E3-messuilla. Wii julkaistiin loppuvuodesta 2006, ja se on myynyt joulukuun 2009 loppuun mennessä yli 67 miljoonaa kappaletta, enemmän kuin kilpailijansa Xbox 360 ja PlayStation 3. Nintendo pitää myös käsikonsolimarkkinoita hallussaan Nintendo DS:llä yli 125 miljoonalla myydyllä kappaleella. Satoru Iwata on kertonut, että Nintendo ei ajattele kilpailevansa Sonyn kanssa vaan pyrkii saamaan uusia ihmisiä kohdeyleisökseen. Wii on onkin vedonnut perheisiin, naisiin ja vanhuksiin, jotka ovat aiemmin pääasiassa jääneet videopelikohderyhmien ulkopuolelle. Wiin seuraaja Wii U julkistettiin vuoden 2011 E3-messuilla ja sen valmistus loppui tammikuussa 2017.


title: Nintendo

text: Vuonna 2016 esitelty Nintendo Switch sanotaan olevan suunnattu yleisölle, joilla ei ole televisiota siihen liittyvän tilan ja kustannuksen vuoksi.


title: Nintendo

text: Nintendon kehitysyksikköjen rakenne koki muutoksen Hiroshi Yamauchin jäätyä eläkkeelle vuonna 2002. Satoru Iwata jakoi vuonna 2005 kehitysyksiköt neljään jaostoon; sitä ennen vuonna 2000 jaostoja oli yhteensä kuusi kappaletta. Iwata halusi keskittää mahdollisimman paljon resursseja Shigeru Miyamotolle, ja hänen johtama EAD-tiimi saikin siipiensä alle kaikki pelikehittäjät. Research & Development 1, Research & Development 2, ja Nintendo-Special Planning & Development lakkasivat jaostouudistuksen myötä olemasta; jaostojen kehittäjät sulautettiin EAD-tiimiin, joka puolestaan jakaantui moneen yksikköön. Vuodesta 2005 jaostot ovat jakautuneet neljään pääjaostoon: Nintendo Integrated Research & Development, Nintendo Technology Development Ltd, Nintendo Software Production & Development ja Nintendo Entertainment Analysis & Development. Näiden lisäksi toimii on myös jaosto Nintendo Licensing Business.


title: Nintendo

text: Vuoteen 2017 asti Genyo Takedan johtama Nintendo Integrated Research & Development (IRD) on vastuussa pääasiassa laitteiston kehityksestä. IRD tunnettiin aiemmin nimellä Research & Development 3. Nintendo Technology & Development keskittyy laitteiston suunnitteluun ja kehitykseen, ja se koostuu entisistä Research & Development 2:n laitteistopuolesta ja Nintendo Research & Engineeringstä. Takeda siirtyi eläkkeelle vuonna 2017, jonka seuraajaksi nousi Ko Shiota.


title: Nintendo

text: Shigeru Miyamoton ja Takashi Tezukan yhdessä johtama Nintendo Entertainment Analysis and Development jakautuu viiteen ryhmään joista jokaisella on oma vastuualueensa. Kaikki ryhmät ovat keskittyneet videopelien kehitykseen. Ryhmistä profiloituinein on "The Legend of Zelda" -pelisarjaa kehittävä numero kolme, jota johtaa Eiji Aonuma. Näiden ryhmien lisäksi Tokiossa sijaitsee Nintendo EAD Tokio, joka on kehittänyt muun muassa "Super Mario Galaxyn". Nintendo Software Production & Development (SPD) vastaa erityisesti videopelien kehityksestä Japanin ulkopuolella, ja sille on alistettu ensimmäisen osapuolen kehittäjistä muun muassa Retro Studios, Kuju Entertainment ja n-Space. SPD jakautuu kolmeen ryhmään, joista ryhmät 1 ja 2 tekevät yhteistyötä japanilaisten ensimmäisen osapuolen kehittäjien kanssa. Yoshio Sakamoton johtama ryhmä 1 tekee yhteistyötä Intelligent Systemsin kanssa ja Hitoshi Yamagamin johtama ryhmä 2 Tosen kanssa. Kensuke Tanaben johtama ryhmä 3 tekee yhteistyötä ulkomaisten ensimmäisen osapuolen kehittäjien kanssa.


title: Nintendo

text: Näiden jaostejen lisäksi usea pelitalo tekee pelejä Nintendon laitteille; yritykset ovat joko Nintendon omistuksessa tai tekevät pelejä Nintendon pelinimikkeistä sopimuksen mukaan. Tunnettu kokonaan Nintendon omistuksessa oleva pelitalo on yhdysvaltalainen Retro Studios, joka on kehittänyt "Metroid Prime" -trilogian Nintendon konsoleille. Toinen tunnettu talonsisäinen pelikehittäjä on "Paper Mario" -peleistä tunnettu Intelligent Systems, joka myös Gunpei Yokoin johdolla kehitti Game Boyta. Sopimuksen alaisista toisen osapuolen kehittäjistä HAL Laboratory on kehittänyt suositut "Super Smash Bros." - ja "Kirby" -pelisarjat, Game Freak "Pokémon"-pelit ja Camelot Software Planning "Mario"-urheilupelit.


title: Nintendo

text: Nintendon hallituksen sisäpiiriin ovat kuuluneet toimitusjohtaja Satoru Iwatan (edesmennyt) lisäksi Tatsumi Kimishima, Genyo Takeda, Shigeru Miyamoto, Yoshihiro Mori, Shinji Hatano, Masaharu Matsumoto, Nobuo Nagai ja Eiichi Suzuki. Muita hallituksen jäseniä ovat Kazuo Kawahara, Takao Ohta, Kaoru Takemura ja Koji Yoshida sekä tilintarkastajat Ichiro Nakaji, Minoru Ueda, Yoshiro Kitano, Katsuo Uamada ja Naoki Mizutani. Maaliskuussa 2009 päättyneen tilikauden aikana hallitus kokoontui yhteensä 13 kertaa. Hallituksen jäsenet valitaan vuosittain. Vuonna 2018 Nintendo on ilmoittanut Shuntaro Furukawan nousevan yhtiön johtoon Tatsumi Kimishiman tilalle, joka jää neuvoa-antavaan rooliin.


title: Nintendo

text: Vuonna 2018 johtoon kuuluvia henkilöitä ovat Shuntaro Furukawa, Satoru Shibata, Shinya Takahashi, Ko Shiota ja Shigeru Miyamoto, sekä Naoki Mizutani, Katsuhiro Umeyama, Naoki Noguchi ja Masao Yamazaki.


title: Nintendo

text: Nintendo listautui Osakan ja Kioton pörsseihin tammikuussa 1962.


title: Nintendo

text: Nintendon liikevaihto maaliskuun lopussa 2009 päättyneellä tilikaudella oli 1 838 622 miljoonaa jeniä (n. 16 455 miljoonaa euroa). Liikevaihdosta 37 % (675 596 miljoonaa jeniä) tuli ohjelmistomyynnistä (videopelit) ja 63 % (1 159 748 miljoonaa jeniä) laitteistomyynnistä (pelikonsolit ja muut laitteet). Nintendo myy myös pelikortteja, mutta niiden osuus liikevaihdosta oli häviävän pieni, vain 3 277 miljoonaa jeniä. Vuonna 2004 liikevaihto oli 515 292 miljoonaa jeniä, joten kasvua on tullut viiden vuoden aikana 257 %.