title: Speden Spelit

text: Speden Spelit oli vuosina 1988–2002 Kolmoskanavalla ja MTV3:lla esitetty kilpailuohjelma. Kolmoskanavalle ohjelmat tuotti Spede-Yhtiöt ja MTV3:lle Spede-Tuotanto Oy. Ohjelma siirtyi MTV3:lle vuonna 1993 kanavauudistuksen myötä. Speden Spelit kuului pitkään katsotuimpiin televisio-ohjelmiin.


title: Speden Spelit

text: Ohjelman lähtökohtana oli, että Spede Pasanen oli kyllästynyt omien sketsien kirjoittamiseen. Hän lopetti Spede Show’nsa ja antoi Vesa-Matti Loirille mahdollisuuden jatkaa sketsien tekoa, jolloin syntyi uusi sarja Vesku Show. Tämän jälkeen Spede keskittyi omaan pelisarjaansa.


title: Speden Spelit

text: Ohjelman nimi vaihtui kolme kertaa ennen kuin se vakiintui lopulliseen muotoonsa. Aluksi se oli "Spede Special" (1988–1989), seuraavaksi "Spedestroika" (1989–1990) ja sitten "Speden sallitut leikit" (1990–1992). Marraskuussa 1992 ohjelma uudistui, kun mukaan tuli Veikkauksen rahapeli. Samalla nimi vaihtui muotoon "Speden Spelit". Uusi nimi tuotti aluksi hankaluuksia, sillä eteläpohjalaisen Spelit-kansanmusiikkifestivaalin järjestäjät painostivat Spedeä vaihtamaan ohjelman nimeä. Nimi jäi kuitenkin pysyväksi. Vuosina 1988–1992 oli käytössä kesätauot, mutta kun Veikkaus tuli mukaan, ohjelma oli MTV3:n ohjelmistossa ympäri vuoden.


title: Speden Spelit

text: Ohjelmat juonsi lähes aina Pertti "Spede" Pasanen. Satunnaisesti Speden juontajasijaisina toimivat mm. Simo Salminen, Arja Koriseva sekä Linda Lampenius. Speden Pasasen spelityttöjen nimet ovat Pirre Pasanen, Nora Löfving, Saija Hakola, Alexandra Ounaskari ja Annika Metsäketo. Spede Pasasen menehdyttyä yllättäen 7. syyskuuta 2001 juontajaksi siirtyi 12. syyskuuta 2001 alkaen Saija Hakola, joka toimi ohjelman juontajana kunnes MTV3 lopetti ohjelman vuoden 2002 lopussa.


title: Speden Spelit

text: Viimeinen Speden Spelit esitettiin 27. joulukuuta 2002. Viimeisiä Pasasen juontamia jaksoja ei ehditty esittää ennen Pasasen kuolemaa. Ne hyllytettiin ja korvattiin Hakolan juontamilla jaksoilla.


title: Speden Spelit

text: Elokuussa 2001 Onnenpyörä-visailuohjelman päätyttyä Pasanen oli tarjonnut tämän juontajalle Janne Porkalle juontajan paikkaa Speden Speleihin, mutta kanavalta sanottiin, ettei Porkka voi hypätä Onnenpyörästä toiseen ohjelmaan. Olisi ollut pakko pitää taukoa.Speden Speleissä neljä julkisuudesta enemmän tai vähemmän tunnettua vierasta kilpaili keskenään studiossa erilaisissa peleissä ja leikeissä. Niitä kutsuttiin ohjelmassa nimellä "spelit".


title: Speden Spelit

text: Vakionumeroita olivat muun muassa hyppynarulla hyppiminen pareittain ja yksittäin, keilojen kaataminen potkupallolla, silmät kiinni yhdellä jalalla seisominen, tarkkuusammunta, hulavanteen pyörittäminen kaulan ympärillä, pingispallon piteleminen ilmassa hiustenkuivaajalla, nauharenkaan läpi pujottautuminen yksin ja pareittain, juoksumatolla juokseminen, ajan arvioiminen sekuntikellolla sekä erilaiset kilpailut pelikorteilla, esimerkiksi kortin värin arvaaminen. Keksijänä tunnettu Spede Pasanen myös kehitteli ohjelmaa varten omalaatuisia kilpailulaitteita, kuten jalalla poljettavan autoratapelin. Mukana oli myös nopeustesteri, jossa kilpailijan tuli painella neljää valonappia koneen määräämässä järjestyksessä kiihtyvällä nopeudella. Laitteesta tuli niin suosittu, että niitä ilmestyi 1990-luvulla huoltoasemien baareihin pajatsojen ja hedelmäpelien joukkoon.


title: Speden Spelit

text: Lajin voittajalle oli luvassa 1 000 markkaa ja viimeiseksi jääneelle 1 000 markkaa miinusta. Jos useampi henkilö jakoi viimeisen sijan, henkilöt saivat 500 tai 300 markkaa miinusta. Ohjelman juoneen kuului myös, että Spede haastoi voittaneen kilpailijan tietyissä lajeissa, kuten naruhypyssä ja nopeustesterissä, ja saattoi menettää malttinsa hävittyään. Haasteita oli olemassa 2 000, 3 000 ja 4 000 ja joskus 5 000 markan arvoisia, joissa ensin mainitussa voittaja sai pitää 1 000 markan voittonsa myös jos hävisi haasteen. 3 000 markan haasteessa häviöllä jäi nollille ja 4 000 markan haasteessa tuhat markkaa miinukselle ja 5 000 markan haasteessa 2 000 markkaa miinukselle.


title: Speden Spelit

text: Speden Spelien viimeisenä vuonna taas (euroihin siirtymisen takia) haasteet olivat joko 400, 500 tai 600 euron arvoisia. Häviöllä 400 euron haasteessa voitti 200 euroa, 500 euron haasteessa jäi nollille ja 600 euron haasteessa jäi 200 euroa miinukselle.


title: Speden Spelit

text: Todellisuudessa kilpailijat eivät saaneet voittamiaan rahasummia eivätkä joutuneet maksamaan miinukselle jäädessään, vaan jokainen sai esiintymispalkkion. Kilpailun voittaja sai muita suuremman palkkion.


title: Speden Spelit

text: Speden Speleissä oli mahdollista veikata voittavan kilpailijan numeroa Veikkauksen rahapelissä ja näin voittaa itsekin ohjelman avulla. Kilpailijoiden numerot tosin arvottiin vasta lähetyksessä. Oli myös toinen rahapeli, jossa oli mahdollista veikata jokaisen Spelin numeroa. Ohjelman lopussa kerrottiin Spelien oikeat numerot. Lisäksi ohjelmassa arvottiin joka viikko siihen lähetettyjen veikkauskuponkien avulla kaksi katsojaa, jotka pääsivät studioon kilpailemaan rahapalkinnosta ohjelman lopussa järjestetyssä korttipelissä. Jotta kuponki olisi kelvollinen lähetettäväksi ohjelmaan, siinä tuli olla kolme tv-tunnusta (tai Speden Spelien viimeisenä vuonna myös kolme euron symbolia). Pelissä oli seitsemän numeroita 1–7 vastaavaa rahasummaa (joista 7 oli erityinen, joka viikko kasvava "Casino-potti", ja 1–6 tavallisia summia, 1 suurin ja 6 pienin). Pelaajien valitsemien korttien numeroiden mukaiset rahasummat pudotettiin pois (ässä oli 1). Lopulta pelin voittaja sai jäljelle jääneen summansa sellaisenaan, ja häviäjä puolet omastaan. Tasapelin sattuessa kumpikin sai kyseisestä rahasummasta puolet.


title: Speden Spelit

text: Peliä pelattiin vuosien 1992–2002 aikana yhteensä 133,6 miljoonalla eurolla. Pelaajat saivat voittoja yli 52 miljoonan euron edestä. Veikkauksen edunsaajia tuettiin pelin tuoton avulla vuosien saatossa yhteensä noin 46 miljoonalla eurolla.


title: Julkisohjelma

text: Julkisohjelma (public domain -ohjelma tai PD-ohjelma) on tietokoneohjelma jonka tekijä on luopunut tekijänoikeuksistaan. Joidenkin maiden lainsäädäntö ei salli tekijän luopuvan kaikista oikeuksistaan, mutta ainakin ohjelman levittämisen ja muokkaamisen on oltava täysin vapaata, jotta ohjelma olisi julkisohjelma. Esimerkiksi ohjelman ja sen muokatun version myymisen pitää olla sallittua.


title: Julkisohjelma

text: Harhaanjohtavaa termiä maksullinen julkisohjelma käytetään joskus englannin termin "shareware" suomennoksena.


title: Lännen Pakaste

text: Lännen Pakaste Oy oli Lännen Tehtaat Oy:n tytäryhtiö, joka valmisti pakasteita. Se on nykyisin osa Apetit Oyj:tä. Lännen Pakaste Oy osti vuonna 1995 Apetit-tuotemerkin ja osia Apetit Pakaste Oy:stä Ingman Foods Oy:ltä.


title: Apokryfiset kirjat

text: Apokryfiset kirjat eli apokryfikirjat tai apokryfit ovat juutalaisia tai alkukristillisiä kirjoituksia, jotka on jätetty kaanonin eli ohjeellisen tekstikokoelman ulkopuolelle. Juutalaisuudessa kanonisoitu tekstikokoelma on heprealainen raamattu Tanak ja kristinuskossa Raamattu. Apokryfisiä kirjoja on eri tekstikokoelmissa vaihtelevasti eri aikoina ja eri kirkkokunnissa. Apokryfinen () tarkoittaa ”kätketty”. Nimitys juontuu siitä, ettei apokryfisiä kirjoja yleensä luettu kristillisissä jumalanpalveluksissa, vaikka ne olivat saatavilla.


title: Apokryfiset kirjat

text: Juutalaisuudessa apokryfisiä ovat kaikki tekstit, jotka eivät kuulu Tanakiin. Kristinuskon apokryfikirjoista puhuttaessa Vanhan ja Uuden testamentin apokryfikirjojen välillä on tehtävä selvä ero. Vanhan testamentin apokryfikirjat eli niin kutsutut deuterokanoniset kirjat ovat osa Raamattua, tosin varsinkaan protestanttisessa kristillisyydessä niitä ei tunnusteta muiden Raamatun kirjojen arvoisiksi. Sen sijaan Uuden testamentin apokryfeillä ei milloinkaan ole ollut tunnustettua asemaa kristinuskon piirissä, eivätkä ne ole koskaan kuuluneet minkäänkieliseen Raamattuun.


title: Apokryfiset kirjat

text: Katolinen kirkko nimittää apokryfisiksi pelkästään Raamatun kaanonin ulkopuolisia kirjoja. Niitä kirjoja, jotka kuuluvat kristilliseen Raamattuun, se nimittää deuterokanonisiksi kirjoiksi.


title: Apokryfiset kirjat

text: Toisen temppelin aikana juutalaisissa piireissä laadittiin useita tekstejä, jotka eivät päätyneet Vanhan testamentin kaanoniin. Ajallisesti ne sijoittuvat Vanhan ja Uuden testamentin väliseen aikaan. Kirjoitukset voidaan jakaa kahteen osaan. Osa kirjoista, niin sanotut deuterokanoniset kirjat eli (Vanhan testamentin) apokryfikirjat, ovat sellaisia, jotka jotkut kirkkokunnat lukevat tai ovat lukeneet osaksi Vanhaa testamenttia. Osa kirjoista on puolestaan juutalaista uskonnollista kirjallisuutta, joilla ei ole koskaan ollut tunnustettua asemaa. Näistä käytetään puolestaan nimitystä (Vanhan testamentin) pseudepigrafiset kirjat.


title: Apokryfiset kirjat

text: Deuterokanoniset kirjat ovat Vanhan testamentin apokryfisiä kirjoja, jotka luokitellaan katolisessa ja ortodoksisessa perinteessä osaksi Raamatun kaanonia, mutta protestanttisissa kirkoissa apokryfiksiksi. Deuterokanonisiksi katsotaan kirjat, jotka ovat mukana juutalaisen Raamatun vanhimmassa kreikankielisessä käännöksessä, mutta eivät juutalaisten nykyisin käyttämässä Raamatussa eli Tanakhissa. Kun Tanakhin kokoonpano ajanlaskumme ensimmäisellä vuosisadalla lopullisesti vakiintui, nämä kirjat jätettiin siitä pois, koska uskottiin, ettei profeettoja ollut esiintynyt enää Artakserkses II:n ajan jälkeen. Deuterokanonisilla kirjoilla on kuitenkin aina, myös protestanttisuudessa, ollut tunnustetumpi asema kuin Uuden testamentin apokryfeillä.


title: Apokryfiset kirjat

text: Hieronymus, joka laati Raamatun latinankielisen käännöksen, Vulgatan, piti näitä kirjoja toissijaisina eli deuterokanonisina, mutta otti ne kuitenkin mukaan käännökseensä erottamatta niitä omaksi ryhmäkseen. Katolinen kirkko vahvisti lopullisesti Trenton kirkolliskokouksessa vuonna 1546, että niillä on sama ohjeellinen arvo kuin muillakin Raamatun kirjoilla.


title: Apokryfiset kirjat

text: Protestanttisen suuntauksen reformoidut kirkot käyttävät apokryfisiä kirjoja tuskin lainkaan. Sen sijaan luterilaiset seuraavat Martti Lutherin neuvoa ja pitävät niitä hyödyllisinä, mutta eivät kanonisten kirjojen veroisina. Luther sijoitti apokryfiset kirjat Vanhan testamentin muiden kirjojen jälkeen otsikolla ”"Apokryfit. Toisin sanoen kirjat, joita ei tule pitää Pyhien Kirjoitusten vertaisina mutta jotka silti ovat hyödyllisiä ja hyviä lukea."” Niillä on Lutherin mukaan oma merkityksensä kirkossa ja Raamatussa, vaikkei niitä ole otettu juutalaisten hepreankieliseen Raamattuun.


title: Apokryfiset kirjat

text: Vanhan testamentin apokryfikirjoja, jotka katolinen kirkko ja ortodoksinen kirkko ovat hyväksyneet deuterokanonisiksi, ovat seuraavat. Ne sisältyvät myös apokryfisten kirjojen osastoon Lutherin Raamatussa ja sen mukaisesti muun muassa niissä suomenkielisissä painoksissa, joissa ne ovat mukana, sekä myös englanninkieliseen King James Bibleen.Seuraavat kirjat on Vulgata Clementinassa sijoitettu erilliseksi liitteeksi. Ne sisältyvät myös King James Bibleen, mutta Lutherin Raamatussa näistä on mukana vain Manassen rukous. Ortodoksisessa Raamatussa Kreikkalainen Esran kirja on nimellä Ensimmäinen Esran kirja. Lisäksi kirkko lukee kanoniseksi manassen rukouksen (osana Oodien kirjaa).Ortodoksinen kirkko käyttää katolisten deuterokanonisten kirjojen lisäksi myös seuraavia Septuagintaan kuuluvia kirjoja:Muutamat kirkkokunnat lukevat tai ovat lukeneet Raamattuun kuuluviksi myös seuraavat kirjat. Näitä ei ole Vulgatassa, Septuagintassa eikä Lutherin Raamatussa tai esimerkiksi King James Biblessä.Lisäksi Vanhan testamentin apokryfiseen kirjallisuuteen kuuluu joukko juutalaisia uskonnollisia kirjoituksia, joita rabbiininen juutalaisuus ei lue heprealaiseen raamattuun kuuluvaksi eikä mikään kirkkokunta Raamattuun kuuluvaksi.Ilmestyskirjallisuutta:


title: Apokryfiset kirjat

text: Testamentteja:


title: Apokryfiset kirjat

text: Aadamista ja Eevasta kertovaa kirjallisuutta:


title: Apokryfiset kirjat

text: Uuden testamentin apokryfiseen kirjallisuuteen kuuluu suuri joukko erilaisia varhaiskristillisiä kirjoituksia, jotka on jätetty Uuden testamentin ulkopuolelle. Suurin osa niistä on kirjoitettu vasta toisella vuosisadalla tai myöhemmin, jolloin varhaiskristillinen kaanonia on pidetty enimmäkseen vakiintuneena.


title: Apokryfiset kirjat

text: Sisällöltään ja lajityypiltään kirjoituksia on hyvin monenlaisia, aidoista opetusten kokoelmista ja kirjeistä aina selviin väärennöksiin, taruihin ja setiläisen gnostilaisuuden kirjoituksiin saakka. Aitoja ja yleisesti arvostettuja opetustekstejä ovat muun muassa apostolisten isien kirjoitukset, jotka sijoittuvat ajallisesti apostolien ja Uuden testamentin ajan jälkeen. Suuri osa Uuden testamentin apokryfeistä on kuitenkin pseudepigrafisia eli ne on jälkikäteen pantu jonkun tunnetun henkilön, yleensä apostolin, nimiin. Monet Uuden testamentin apokryfeistä on myöhemmin arvioitu paitsi väärennöksiksi myös harhaoppisiksi, koska ne sisältävät muun muassa gnostilaisia näkemyksiä kristinuskosta.


title: Apokryfiset kirjat

text: Apokryfiset kirjoitukset ovat syntyneet yleensä selvästi Uuden testamentin kaanoniin kuuluvia kirjoituksia myöhemmin. Apostolisten isien kirjoitukset ovat yleensä peräisin ensimmäisen ja toisen vuosisadan vaihteen ja toisen vuosisadan loppupuolen väliltä ja esimerkiksi gnostilaiset kirjoitukset toisen vuosisadan puolen välin ja 300-luvun väliltä.


title: Apokryfiset kirjat

text:
Tunnetuimmat Uuden testamentin apokryfisistä kirjoista ovat Jaakobin, Nikodeemuksen, Pietarin ja Tuomaan evankeliumit, Paavalin ja Johanneksen teot sekä pienet kertomukset Jeesuksen lapsuudesta (muun muassa Tuomaan lapsuusevankeliumi) ja monet apokalyptisista kirjoista (muun muassa Pietarin ilmestys).
Teot, joiden kirjoittajana pidetään Leukiosta:Muita tekoja:


title: Apokryfiset kirjat

text: Nag Hammadin kirjaston tekstejä.Setiläisiä, valentinolaisia ja muita tekstejä (Nag Hammadi yms.) Tunnettujen apokryfisten kirjoitusten lisäksi on löydetty pieniä tekstikatkelmia muutoin tuntemattomista teoksista. Merkittävimpiä katkelmia ovat:Katso myös: Agrafa (kr. ”kirjoittamattomat”), neljän evankeliumin ulkopuolella säilyneet Jeesuksen sanat


title: Apokryfiset kirjat

text:
Tunnettujen kirjoitusten lisäksi antiikin ajan lähteet mainitsevat useita kirjoituksia, joista ei ole säilynyt yhtään kopiota, mutta jotka todennäköisesti laskettaisiin apokryfisiin kirjoituksiin:
Deuterokanoniset kirjat:Muu apokryfinen kirjallisuus:


title: Komentotulkki

text: Komentotulkki on tekstipohjainen tietokoneohjelma, jolla ohjataan käyttöjärjestelmää. Komentotulkissa ohjelmien käynnistys ja muut komennot suoritetaan kirjoittamalla ne komentoriville. Komentotulkit sisältävät myös rajoitetun ohjelmointimahdollisuuden ymmärtämällään komentosarjakielellä.


title: Komentotulkki

text: Esimerkkejä komentotulkeista:


title: Yle TV2

text: Yle TV2 (puhekielessä Kakkonen) on yksi Yleisradio Oy:n omistamista neljästä televisiokanavasta. Yle TV1:n tavoin TV2 on julkisen palvelun kanava, jolla ei esitetä mainoksia. Rahoitus tapahtuu verovaroin. TV2:n keskustoimitus sijaitsee Tampereen Ristimäessä Tohloppi-järven vieressä.


title: Yle TV2

text: Kanava sai alkunsa Yleisradion vuonna 1964 ostamasta Tesvisiosta. Suomi sai ensimmäisenä Pohjoismaissa toisen televisiokanavan, Ruotsissa SVT2 (silloinen TV2) aloitti vasta neljä vuotta myöhemmin, joulukuussa 1969. Norjassa ja Tanskassa säilyi vain yksi kanava vielä 1980–1990-luvun taitteeseen asti. TV2:n näkyvyysalue laajeni vähitellen ympäri Suomea, ja koko Suomen väestön kanava tavoitti vasta 1980-luvun loppupuolella. Tampereen radio- ja televisiokeskus valmistui vuonna 1974 Tohloppi-järven viereen. Nykyisin se lähettää ohjelmaa noin 4 200 tuntia vuodessa. Kanava työllistää noin 400 työntekijää. TV2:n ohjelmapäällikkönä on syksystä 2013 toiminut Riku Saaranluoma.


title: Yle TV2

text: Yle TV2 HD aloitti toimintansa 28. tammikuuta 2014.


title: Yle TV2

text: TV2:n ohjelmisto on enimmäkseen sisältänyt kanavan omatuotanteista kotimaisia draamasarjoja, musiikkiohjelmia, lastenohjelmia, urheilua, komediaa ja ajankohtaisohjelmia. Näiden lisäksi kanava on esittänyt myös kotimaisia ja ulkomaisia elokuvia sekä ulkomaisia TV-sarjoja.


title: Yle TV2

text: TV2:n kanavaprofiili uudistui vuoden 2012 alussa. Kanava kertoi panostavansa jatkossa erityisesti nuoriin ja nuoriin aikuisiin, kun aiemmin kanava oli tullut tunnetuksi keski-ikäisten ja sitä vanhempien kanavaksi.


title: Yle TV2

text: Ensimmäinen Kakkosen uuden profiilin mukaan tehty draamasarja oli syksyllä 2012 esitetty "Kimmo". Myös realitypohjaiset ohjelmat kuten "Teiniäidit" ja Pohjois-Karjalaan palanneista perheistä kertova "Paluumuuttajat" kuvastavat kanavan uutta ohjelmistoa. 2015 kanavan profiilia nuorennettiin entisestään, kun keskusteluohjelmat poistettiin kanavan ohjelmistosta.


title: Yle TV2

text: Sekä vuoden 2012 että 2015 TV2:n nuorennusleikkausten jälkeen katsojaluvut ja kanavan suosio laskivat merkittävästi. Uudistukset saivat paljon kritiikkiä katsojilta.Tammikuussa 2019 Yle siirsi TV2:n ainoan kanavalla esitetyn uutislähetyksen TV1-kanavalle. Muutosta perusteltiin sillä, että kanavalla esitettävät urheilulähetykset siirsivät usein uutisten alkamisaikaa.


title: Yle TV2

text: Kaikkien muutosten jälkeen tapahtumaurheilulla ja lastenohjelmilla on vahvin osuus TV2:n ohjelmistossa. Urheilun osuus kanavalla lisääntyy entisestään Ylen hankittua ralliautoilun MM-sarjan esitysoikeudet kaudelle 2019.


title: Yle TV2

text: Ylen ilmeen uudistumisen myötä TV2 luopui kuuluttajista helmikuussa 2012 ja siirtyi voice-over -juontoihin, joissa kuuluu vain henkilön puheääni. Viimeiset kaksi kuuluttajaa olivat Johanna Pirttilahti ja Tiia Hasa, joista Hasa on jatkanut voice over -juontajana. Aiemmin kuuluttajana ovat toimineet myös mm. Terhi Viianen, Sean Ricks, Manne Maalismaa, Piia Mikkola, Kirsti Lampila, Saara Karhu ja Riika Sillanpää (nyk. Rasilainen). 1970-luvun alussa kanavan pääkuuluttaja oli Tuula Rosenqvist.


title: Yle TV2

text:
TV2:n aloittaessa vuonna 1965 kanava näkyi vain Etelä-Suomessa ja kattoi 34 prosenttia koko Suomen väestöstä. Lahden lähetysasemalta TV2 alkoi näkyä 1966. Jyväskylästä ja Sippolasta lähetykset käynnistyivät vuonna 1970, jolloin TV2 peitti noin puolet Suomen väestöstä. 1970-luvun mittaan TV2:n näkyvyysalue laajeni yhä pohjoisemmaksi. Syksyllä 1981 TV2 alkoi näkyä Taivalkosken uuden lähetysaseman kautta Taivalkoskella, Pudasjärven, Puolangan ja Suomussalmen kunnissa ja kattoi 87 prosenttia maasta. Vuoteen 1987 mennessä saatiin lähetysasemat vielä Rukatunturille, Poriin, Värtsilään, Ähtäriin, Tammisaareen, Tervolaan ja Ylläkselle, jolloin TV2 kattoi lähes koko Suomen väestön.
Yle TV2:n suosio on pudonnut jyrkästi vuoden 2012 kanavauudistuksesta lähtien. Vuonna 2013 kanavan katseluosuus kaikesta televisiokatselusta oli 11,9 prosenttia, kun vuonna 2010 kanavaa katseli noin viidennes suomalaisista. Vuonna 2012 kanavan katseluosuus oli 13,2. Vuoden 2017 katsojaosuus oli 11,3 %.


title: Yle TV2

text: Kun TV-ohjelma 2 korvasi Tesvision maaliskuussa 1965, kanavan ensimmäinen tunnus oli väliaikaisessa käytössä ollut yhdenmukainen ruutu (samanlaista tunnusta käytettiin myös TV-ohjelma 1-kanavalla), jossa näkyy tummalla taustalla vaaleita viivoja ja mustan ympyrän päällä näkyy teksti "Yleisradio tv-ohjelma 2". Väliaikaisen tunnuksen taustalla soitettiin väliaikamerkkiä.


title: Yle TV2

text: Samana vuonna jouluaatosta vuoden 1991 loppuun asti TV2:n lähetykset alkoivat ja päättyivät samanlaisella joutsentunnuksella kuin mitä TV1:llä nähtiin. Vuoden 1992 alusta elokuuhun 1997 TV2:n lähetykset aloitti ja päätti Yleisradion rengastunnus, josta kerrotaan tarkemmin Yleisradion artikkelissa kohdassa Yhtiötunnukset.


title: Yle TV2

text: 1970-luvun alusta vuoteen 1987 TV2:n logossa olivat kirjaimet ”tv” ja niiden oikealla puolella neliö, jonka sisällä oli kakkonen. Varsinaista tunnusfilmiä ei TV2:lla ollut, vaan ennen MTV:n ohjelmaosuuksia ja niiden jälkeen näytettiin luontokuvaa, johon oli liitetty TV2:n logo. Kuvan aikana soi ote "Tammerkosken sillalla" -laulun sävelestä kellopelillä soitettuna.


title: Yle TV2

text: Vuonna 1987 kanava otti käyttöönsä tunnusanimaatiot ja logon, joka esitti sinistä leveää kakkosta. Vuosina 1987–1990 tunnusfilmissä oli valkeanharmaa tausta ja siinä kakkonen kasaantui. Logon alapuolella oli sininen soikio, jossa luki teksti YLE. Taustalla soi tunnussävel, joka oli osa Tammerkosken sillalla -kansanlaulua.


title: Yle TV2

text: Vuosina 1990–1992 käytössä olleessa tunnusfilmissä esiintyi sininen aaltoileva liina mustalla taustalla. Tunnuksesta oli kahdenlaista versiota. Toisessa versiossa liina lähestyy koko ajan katsojaa ja sen päälle ilmestyy sinisiä viivoja, jotka muodostavat edellisestä tunnuksesta tutun kakkosen. Toisessa tunnuksessa kakkonen hajoaa sinisiksi viivoiksi, jotka häivytetään ja liina katoaa lopulta taustalle. Näistä kahdesta tunnuksesta jälkimmäiseksi mainittua näytettiin ennen MTV:n ohjelmaosuuksia ja edellä mainittua niiden jälkeen. Tunnusten aikana liinassa näkyi paljon vesi- ja aaltoaiheisia kuvioita. Tunnussävelet olivat molemmissa tunnuksissa samat, mutta niissä oli erilainen sovitus.


title: Yle TV2

text: Vuoden 1993 alussa kanavan tunnukseksi tuli pyörivä, usein vihreänvärinen soikio, jonka sisällä oli leveä, valkoinen kakkonen. Tosin aivan samantyyppistä tunnusta ei käytetty esimerkiksi juontojen yhteydessä ruudun ylälaidassa, vaan logo oli paljon pienempi soikio, jonka toinen puoli oli sininen ja toinen punainen. Logon sisällä oli hieman leveähkö kakkonen. Logosta saatettiin käyttää toisinaan variaatiota, jossa soikion toinen puoli oli keltainen ja toinen vihreä. Tunnusta esitettiin ohjelmalähetyksen alussa ennen päivän ensimmäistä kuulutusta, ennen FST:n ohjelmaosuuksia ja niiden jälkeen sekä ohjelmalähetyksen lopussa ennen hyvän yön toivotuskappaletta ja Yleisradion tunnusta.


title: Yle TV2

text: Vuosina 1982–1994 TV2 (ja alkuvuoteen 1993 asti myös TV1) soitti illan viimeisten ohjelmien jälkeen jonkin rauhoittavan iskelmäkappaleen, jonka aikana näytettiin öistä luonto- tai kaupunkikuvaa (tosin satunnaisesti ei ole ihan näyttänyt kummaltakaan), johon oli liitetty kappaleen nimi sekä "Hyvää yötä". Toisinaan viimeisenä ohjelmana saatettiin esittää myös mietelause tai Teksti-tv:n uutiset ja sää. Illan päätti Yleisradion tunnus.


title: Yle TV2

text: TV2 siirtyi 11. elokuuta 1997 joutsentunnukseen, jossa näytettiin vedessä uiskentelevaa joutsenta, joka lopulta muuttui aiemmin nähdyksi, sinipunaiseksi soikioksi. Tunnuksen suunnitteli Hugo Kiekeben ja musiikin sävelsi Ile Kallio. Tunnuksen yhteydessä näytettiin paljon kuvia luonnosta ja esimerkiksi juontojen yhteydessä taustalla näytettiin myös useasti ajankohtaan sopivia luontokuvia. Elokuusta 1998 alkaen kakkoslogo näkyi myös ruudun oikeassa yläkulmassa ilman soikiota.


title: Yle TV2

text: 8. tammikuuta 2001 TV2 otti käyttöön tunnuksen, jossa oli sininen tausta ja sama kakkonen kuin aikaisemmissa tunnuksissa, mutta ilman soikiota. Tunnuksessa lensi joutsen ja kakkosen alle ilmestyi teksti ”Tervetuloa Kakkoselle!” ennen päivän ensimmäistä ohjelmaa tai ”Hyvää yötä Kakkoselta” illan viimeisen ohjelman jälkeen. Tunnuksen aikana kuului rauhallista musiikkia.


title: Yle TV2

text: TV2:n logosta tuli erinäköinen 7. lokakuuta 2002, mutta tausta oli edelleen sininen. Illan viimeisen ohjelman jälkeen näytettiin tunnus, jossa lukee "Hyvää yötä", ja sen päällä TV2:n logo. Tämän jälkeen TV2:n logo katosi ruudusta.


title: Yle TV2

text: Parin vuoden kuluttua, 30. toukokuuta 2005, ulkoasu vaihtui jälleen. Ruudun oikeassa yläkulmassa ei enää ole minkäänlaista kakkoslogoa, vaan teksti "|YLE|TV2". Ohjelmien välissä käytettiin tunnuksena viivoista muodostuvaa kakkosta. Kanavan tunnusvärit ovat keltainen, oranssi ja vihreä sekä valkoinen.


title: Yle TV2

text: Tunnus sai 3. syyskuuta 2007 osakseen pientä hienosäätöä, sillä enää siinä ei ollut taustalla pelkistettyä viivoista piirtyvää kakkosta. Kanavan tunnuksissa esiintyi kuutio, jonka sivuissa oli tuttu Kakkosen logo. Melko usein tämä kuutio myös avautui ja sisältä saattoi tulvia joskus esimerkiksi perhosia, nuotteja ja lintuja. Varsinainen logo pysyi uudistuksessa kuitenkin samana. Myös kanavan värit olivat edelleen samat. Vuoden 2007 uudistuksessa Kakkosen tunnukset muuttuivat myös digiajan myötä 16:9-kuvasuhteeseen.


title: Yle TV2

text: 4. lokakuuta 2010 alkaen tunnukset olivat katsojien itse kuvaamia. Kuutiologo oli myös käytössä tunnuksissa. Illan ohjelmien lopuksi sekä kello 22 jälkeen alkaneiden ohjelmien alussa näytetty tunnus ei tosin ollut katsojien kuvaama. Näiden sijaan helmikuussa 2012 käytettiin väliaikaista, pastelliväreillä väritettyä kakkosnumeroa muistuttavaa logoa.


title: Yle TV2

text: Kanava sai 5. maaliskuuta 2012 uuden ilmeen. Uudistuksen myötä kanavalogo siirtyi oikeasta yläkulmasta vasempaan yläkulmaan. Marraskuussa 2017 ilmeen elementtien rakennetta muutettiin hieman, mutta ulkoasu ja musiikit säilyivät entisellään.


title: Yle TV2

text: Kanavailme uudistui jälleen 14. kesäkuuta 2018, jalkapallon MM-kisojen avauspäivänä. Uutena elementtinä tarjotaan suosituksia Yle Areenan sisällöistä ohjelmien välissä.


title: Yle TV2

text:
Yle TV2:lla oli johtaja vuosina 1965–1994.
1. huhtikuuta 1994 organisaatiouudistuksessa aiemmin erilliset ohjelmayksiköt TV1 ja TV2 siirtyivät televisiotoimialan johtajan Heikki Lehmuston alaisuuteen, muut yksiköt olivat uutis- ja ajankohtaistoiminta sekä Teksti-TV. Kanavaa johti nyt ohjelmajohtaja. Vuonna 2007 nimike muutettiin kanavapäälliköksi ja 2011 ohjelmapäälliköksi.


title: Yle TV2

text: Lähde:


title: Yle Radio Suomi

text: Yle Radio Suomi on Yleisradion ja koko Suomen kuunnelluin radiokanava 38 prosentin kanavaosuudella. Yle Radio Suomi koostuu 19 alueellisesta toimituksesta ja valtakunnallista ohjelmaa lähettävästä kanavatoimituksesta. Yle Radio Suomen tunnuslause on ”Aina suorana, aina läsnä”.


title: Yle Radio Suomi

text: Yle Radio Suomi on uutis-, palvelu-, ja kontaktikanava, jonka ohjelmistossa painottuu myös viihde. Musiikkitarjonta on kotimaista ja ulkomaista iskelmää, melodista aikuisrockia sekä nostalgiapoppia. Yle Radio Suomen taajuuksilla tulee öisin myös Yöradio. Yle Radio Suomen uutiset tulevat joka tunti kellon ympäri ja urheilu-uutiset tulevat klo 22 asti. Yle Radio Suomi lähettää myös viranomaistiedotteita, joita ovat esimerkiksi Merisää sekä liikenne- ja vaaratiedotteet.


title: Yle Radio Suomi

text: Yle Radio Suomen aluetoimitukset lähettävät omaa lähetystään arkisin kello 6.00–10.00, 14.02–18.00, (Ke klo 17.00 asti) ja lauantaisin klo 9-12. Muina aikoina lähetystä toimittaa Yle Radio Suomen kanavatoimitus Helsingin Länsi-Pasilassa. Yle Radio Suomi soi Yle TV1:n ja Yle TV2:n Uutisikkunan taustaäänenä.


title: Yle Radio Suomi

text: "Yle Radio Suomi" ei ole radiolähetysluvan mukainen nimi Radio Suomelle, vaan markkinointinimi. Radio Suomen viestintäviraston yleisradiolähetysluvan BC1113563 mukainen, 31.12.2021 voimassa oleva, radiolähetysluvan mukainen nimi on Radio Suomi.


title: Yle Radio Suomi

text: Yle Radio Suomen edeltäjinä oli "Rinnakkaisohjelma" (1963–1985) ja "2-verkko" (1985–1990) sekä aiemmin erillisenä radioasemina toimineet aluetoimitukset. Yleisradion ensimmäinen alueradio "Ylen aikainen" aloitti toimintansa 1975. Tämän jälkeen aloittivat toimintansa alueradiot Turussa ja Tampereella 1982.


title: Yle Radio Suomi

text: Ensimmäisiä alueradioita seurasivat muutaman vuoden sisällä toimitukset Oulussa, Lahdessa, Kuopiossa, Mikkelissä, Rovaniemellä ja Jyväskylässä. Tarkoituksena oli laajentaa näiden toiminta myöhemmin valtakunnalliseksi verkoksi. Se tapahtuikin 1990, kun kahden suomenkielisen kanavan rinnalle perustettiin kolmas kanava. Kolmas verkko avattiin jo vuonna 1989, jolloin sinne siirtyivät alueradioiden lähetykset.Radio Suomella on yleisradio-1:nä viranomaistehtäviä yleiseen vaaratiedottamiseen liittyen. Siksi sen lähetysverkossa on limittäisyyttä lähetysasemien kesken siten, että jollain alueella voi Radio Suomi kuulua kahdesta, joillain alueilla kuudestakin eri paikasta yleensä maakuntien raja-alueilla. Toinen viranomaistiedottamiseen liittyvä kanava on YleX, joka on yleisradio-2, joka voi toimittaa mm. ilmavalvontaselosteita.


title: Yle Radio Suomi

text: Radio Suomella on kolme lähetyspaikkaa, joista Digita lähettää Yleisradion kahden eri maakuntaradiotoimituksen ohjelmaa samasta radiomastosta. Kristiinankaupungin Pyhävuorella ovat lähettimet sekä Etelä-Pohjanmaan ruotsinkielisen rannikkoseudun, Pohjanmaan maakunnan Pohjanmaan radion että suomenkielisen Etelä-Pohjanmaan, Etelä-Pohjanmaan maakunnan, Etelä-Pohjanmaan radion, lähetyksiä varten. Samalla tavalla Savonlinnan kaupungin Kerimäellä on Yläkuonassa lähettimet niin Etelä-Savon maakuntaa varten kuin myös Pohjois-Karjalan maakuntaa varten. Edellisen, eteläsavolaisen, radion toimitus on Mikkelissä ja jälkimmäisen, pohjoiskarjalalaisen, Joensuussa. Kolmas samanlainen kahden maakunnan maakuntaradion ohjelman lähettäminen samasta radiomastosta toteutuu Taivalkoskelta, jossa on lähettimet niin oululaista Pohjois-Pohjanmaan maakunnan kuin myös kajaanilaista Kainuun maakunnan radiota varten.


title: Yle Radio Suomi

text: Kaikki Radio Suomen lähetysluvat ovat Yleisradion hakemia. Niiden numero viestintävirastossa on lupanumero BC1113563, joka on voimassa 31. joulukuuta 2021 saakka. Monet yksityisten radioasemien luvat samoilla lähetyspaikoilla ovat voimassa 31. joulukuuta 2019 saakka.


title: Yle Radio Suomi

text: Radio Suomen vähätehoisin Digitan lähetin on Enontekiön kunnan Kilpisjärvellä, jonka teho Norjan rajan läheisyydessä on vain 30:ia. Muita vähätehoisia lähettimiä ovat Utsjoen kunnan Nuvvuksessa oleva 50:n lähetin. Myös Inarin kunnan Kaunispään yleisradiolähetin on teholtaan vain 50.


title: Yle Radio Suomi

text: Suuritehoisimmat Radio Suomen radioitsemiseen käytettävät Digitan lähettimet ovat tehoiltaan 30 000, 50 000 ja 60 000.


title: Yle Radio Suomi

text: 7. tammikuuta 2016 Yleisradio nimesi maakuntaradiot toimitusten kaupunkeja vastaaviksi aikaisempien maakunnallisten nimien asemesta lukuun ottamatta Vaasassa ja Seinäjoella toimivaa Yle Pohjanmaata.


title: Yle Radio Suomi

text: Entiset, lähetykset päättyneet 2014 lopulla:


title: Yle Radio Suomi

text: Vuonna 2010 Suomen Metsäyhdistys myönsi Yle Radio Suomen aluetoimituksille tunnustuksen huomattavista ansioista Suomen metsäalan hyväksi.


title: Ilmestyskirjan ratsastajat

text: Ilmestyskirjan ratsastajat (myös "apokalyptiset ratsastajat" tai "neljä ratsumiestä") ovat neljä Johanneksen ilmestyksen kuudennessa luvussa mainittua vertauskuvallista hahmoa. Varsinkin keskiajalla niitä käytettiin aiheina taiteessa ruton, sodan, nälän ja kuoleman vertauskuvina.


title: Ilmestyskirjan ratsastajat

text: Joka tunnetaan myös maailmanlopun enteenä.


title: Kulta-Into Pii

text: Kulta-Into Pii () on sarjakuvataiteilija Carl Barksin vuonna 1956 luoma fiktiivinen henkilö, joka asustaa Disneyn sarjakuvamaailmassa ja kilpailee jatkuvasti Roope Ankan kanssa maailman rikkaimman ankan tittelistä. Pii on yksi Roopen tunnetuimmista vastustajista Karhukoplan, Milla Magian ja Kroisos Pennosen ohella.


title: Kulta-Into Pii

text: Kulta-Into esitetään viekkaana ja kunnianhimoisena liikemiehenä, jolla on samoja ominaisuuksia kuin Roopella, mutta kilpailijastaan poiketen hän ei kaihda rikollisia keinoja saavuttaakseen päämääränsä. Hän on lukuisia kertoja yrittänyt jopa tappaa Roopen sukulaisineen ja onkin tästä syystä yksi hänen vaarallisimmista vihollisistaan. Useimmista Roopen vastustajista poiketen Kulta-Into ei ole kiinnostunut Roopen suuresta omaisuudesta, vaan hän haluaa nähdä kilpailijansa tuhoutuvan, mikä tekisi hänestä itsestään maailman rikkaimman henkilön.


title: Kulta-Into Pii

text: Kulta-Into Piin ensiesiintyminen tapahtui Carl Barksin piirtämässä ja käsikirjoittamassa tarinassa "Maailman toiseksi rikkain ankka" ("The Second-Richest Duck"), joka on Suomessa aikaisemmin julkaistu nimellä "Roope-setä vaikeuksissa". Tarinan alussa Roope Ankka saa selville, että muuan afrikkalaismiljardööri on julistautunut maailman rikkaimmaksi henkilöksi. Roope matkustaa Etelä-Afrikkaan selvittääkseen asian ja tapaa Kulta-Innon, joka väittää olevansa Roopeakin vauraampi. Koska Roopen ja Kulta-Innon väliselle väittelylle ei näy loppua ja heidän omaisuutensa vaikuttavat yhtä suurilta, molemmat miljardöörit päättävät järjestää kilpailun, jonka voittaja saa laillisesti ottaa itselleen maailman rikkaimman miehen tittelin. Tämän jälkeen tarina seuraa Roopen ja Kulta-Innon kilpailua, kun he pyörittävät omaa purjelankakeräänsä pitkin Afrikan tasankoja ja samalla yrittävät jatkuvasti pysäyttää vastapuolen etenemisen. Tarinan loppuratkaisussa Roope voittaa ja Kulta-Into jää "vasta" maailman toiseksi rikkaimmaksi henkilöksi. Barks kuitenkin huomasi Kulta-Innon luomat mahdollisuudet tarinoissaan ja päätti käyttää hahmoa toistamiseen.


title: Kulta-Into Pii

text: Kulta-Into teki paluun vuonna 1959 ilmestyneessä tarinassa "Kova ottelu" ("The Money Champ"), jossa hän haastaa Roopen uuteen kilpailuun. Viime tarinasta poiketen kilpailu sijoittuu Roopen kotiseudulle Ankkalinnaan. Tarinassa Roope ja Kulta-Into myyvät kaikki öljylähteensä, kaivoksensa ja muun omaisuutensa, minkä jälkeen he kasaavat rahavaransa yhdeksi suureksi vuoreksi nähdäkseen, kumman kasa on korkeampi. Kulta-Into yrittää käyttää likaisia keinoja Roopen päihittämiseksi, mutta menettääkin mahdollisuutensa voittoon ja häviää Roopelle toistamiseen.


title: Kulta-Into Pii

text: Barks käytti Kulta-Intoa kolmannen ja viimeisen kerran vuoden 1966 tarinassa "Afäärisafari" ("So Far and no Safari"), joka Suomessa julkaistiin aiemmin nimellä "Kultakaivoksen tarina". "Afäärisafari" oli yksi Barksin uran viimeisimpiä kertomuksia, ja siinä Kulta-Into esitettiin paljon synkempänä ja murhanhimoisempana hahmona kuin kahdessa aikaisemmassa esiintymisessään. Tarinassa Roope suunnittelee matkustavansa Afrikkaan ostaakseen ehtyneen Kaffir de Gaffir -kultakaivoksen, sillä hän uskoo kaivoksessa olevan yhä kultaa. Kulta-Innolla on kuitenkin samat suunnittelmat kaivoksen suhteen, joten yrittää tappaa Roopen sukulaisineen ampumalla vastustajansa yksityiskoneen alas. Roope ja tämän sukulaiset kuitenkin selviytyvät hengissä, joten Kulta-Into yrittää estää Roopea pääsemästä kaivoshuutokauppaan erilaisilla keinoilla, joihin kuuluu jopa pommituslento Kalaharin autiomaan yllä. Kulta-Innon lentokone kuitenkin vaurioituu ja hän putoaa aavikolle, mutta hän onnistuu poppamieheksi naamioituneena pääsemään ankkojen kyytiin. Loppuratkaisussa sekä Roope että Kulta-Into pääsevät huutokauppaan, mutta tarina jättää epäselväksi, kumpi lopulta saa ostettua kaivoksen itselleen.


title: Kulta-Into Pii

text: Barksin tarinoiden mukaan Kulta-Into Pii on kotoisin Etelä-Afrikasta, ja Roopen tavoin hän aloitti tyhjästä ja ansaitsi omaisuutensa olemalla "ahkeraakin ahkerampi ja ovelaakin ovelampi". Roopesta eroten Pii kuitenkin käytti epärehellisiä keinoja omaisuutensa kasvattamiseksi. Roopen tavoin Kulta-Innolla on rahasäiliö, mutta siinä on kaksi huomattavaa eroa verrattuna kilpailijansa säiliöön: Piin säiliössä on kuvattuna dollarin tunnuksen sijasta punnan tunnus; ja siinä missä Roopen säiliö sijaitsee keskellä Ankkalinnan suurkaupunkia, Kulta-Innon rahasäiliö on Limpopon laaksossa luonnon ja villieläinten ympäröimänä. Toisinaan ahne ja jopa häijy Roope kykenee myötätuntoon ja hyväntahtoisuuteen, mutta Pii on aina luonteeltaan julma, säälimätön ja häikäilemätön. Hänellä ei myöskään vaikuta olevan perhettä eikä edes ystäviä. Kulta-Into elää kilpailijaansa ylellisemmin: hänellä on esimerkiksi palvelijoita ja komea kartano (Roope ei tuhlaa rahojaan tällaiseen "turhuuteen"). Häntä on monesti kuvailtu eräänlaiseksi Roopen "pimeäksi puoleksi" ja "pahaksi kaksoisolennoksi".


title: Kulta-Into Pii

text: Kulta-Into Piillä on huomattava rooli Don Rosan tarinoissa, jotka sisältävät lukuisia viittauksia Barksin klassikkokertomuksiin. Kulta-Into nähtiin jo Rosan kaikkien aikojen ensimmäisessä ankkatarinassa, "Auringon pojassa" ("The Son of the Sun") vuodelta 1987. Tarinan alussa Kulta-Into ilmestyy Ankallismuseoon, johon Roope on vienyt Barksin tarinoissa löytämiään aarteita museonäyttelyä varten. Hän pilkkaa Roopea ja toteaa, ettei hänen tarvinnut "alentua" metsästämään arvoesineitä luolista ja muinaisista temppeleistä, mutta samalla hän väittää olevansa kilpailijaansa etevämpi aarteenmetsästäjä. Pian tämän jälkeen Roope pääsee myyttisen inkakuningas Manco Capacin temppelin ja sen kätkemien kulta-aarteiden jäljille. Kulta-Into kuitenkin salakuuntelee temppelistä kertovaa keskustelua ja matkustaa Etelä-Amerikkaan löytääkseen temppelin ensimmäisenä. Tämän jälkeen tarina seuraa Roopen ja Kulta-Innon välistä kisailua Andien vuoristossa. Roope onnistuu löytämään ja rekisteröimään temppelin kulta-aarteet ensimmäisenä itselleen, mutta Kulta-Into löytää jalokivisen sädekehän ja julistaa sen omaisuudekseen (Roope rekisteröi vain temppelin kullan muttei itse rakennusta – kehässä ei ole kultaa ja se on arvokkain temppelistä löytyvä yksittäinen esine). Kulta-Into yrittää kuljettaa kehän pois temppelistä, mutta kompastuu ja kehä putoaa temppelin pihalla sijaitsevaan, vulkaanisia kaasuja syöksevään kuiluun. Kehä tukkii kuilun ja koska kaasu ei pääse kulkemaan, paine aiheuttaa valtaisan räjähdyksen ja koko temppeli lentää korkeuksiin. Ankat onnistautuvat selviytymään putoavasta rakennelmasta, mutta temppeli putoaa syvään järveen – Kulta-Innon epäonneksi Roope onnistuu ostamaan järven itselleen paikallisilta intiaaneilta ja täten omistaa laillisesti myös temppelin kaikkine aarteineen.


title: Kulta-Into Pii

text: Kulta-Innon luultavasti merkittävin esiintyminen Rosan tarinoissa on "Roope Ankan elämä ja teot" -sarjakuva-albumin kuudennessa osassa, "Transvaalin tuittupäässä" ("The Terror of the Transvaal"), joka sijoittuu vuosien 1886–1889 välille. Siinä nuori Kulta-Into yrittää varastaa timantteja kaivostyömaalta, mutta hänet otetaan kiinni ja häntä rangaistaan varkausyrityksestä sitomalla köysillä vesipuhveliin. Tämän jälkeen puhveli lähetetään savannille, mutta asiasta tietämätön nuori Roope ilmestyy paikalle ja pelastaa Kulta-Innon hengen. Kulta-Into kuitenkin ryövää pelastajansa yöllä ja pakenee Johannesburgiin, mutta Roope jäljittää hänet ja nöyryyttää Kulta-Innon julkisesti. Kulta-Into yrittää paeta ja ampua Roopen tämän vankkureissa olevalla kiväärillä, mutta joutuukin leijonan – jolla ratsastaen Roope saapui kaupunkiin – raatelemaksi. Roope pelastaa Kulta-Innon leijonalta, mutta vie tämän vankilaan. Vankisellistään Kulta-Into vannoo vaurastuvansa, mutta Roope toteaa omaisuuden olevan arvotonta, ellei sitä ansaitse rehellisin keinoin. On maininnan arvoista, ettei Roope saa selville Kulta-Into Piin nimeä "Transvaalin tuittupäässä", sillä "Maailman toiseksi rikkaimmassa ankassa" hän ei vielä tunne tätä nimeltä, vaikka ensiesiintymisessään Kulta-Into itse vaikuttaakin tavanneen kilpailijansa aikaisemminkin. Nimi paljastetaan vasta tarinan viimeisessä ruudussa, ja silloinkin vain lukijalle.


title: Kulta-Into Pii

text: Rosa suunnitteli alun perin käyttävänsä Kulta-Into Piitä myös "Roope Ankan elämien ja tekojen" yhdennessatoista luvussa, "Maailman rikkaimmassa ankassa", mutta lopulta hän hylkäsi idean. Tästä huolimatta Kulta-Into nähtiin kyseisen tarinan varhaisen käsikirjoitusversion kohtauksessa, joka sijoittui vuodelle 1906. Tässäkään tilanteessa Roopelle ei paljasteta Kulta-Into Piin nimeä.


title: Kulta-Into Pii

text: Rosan tarinoissa Kulta-Into on vähintäänkin yhtä murhanhimoinen kuin Barksin tarinoissa, sillä jo "Auringon pojassa" hän muiden muassa uhkaili Roopea pistoolilla. "Eldoradon viimeisessä valtiaassa" ("The Last Lord of Eldorado") hän vyöryttää valtaisan kivenjärkäleen alas syöstäkseen Roopen kuorma-auton syvään rotkoon, ja "Kaikkien mieluisimmassa lahjassa" ("A Little Something Special") hän liittoutuu Karhukoplan ja Milla Magian kanssa ryövätäkseen Roopen ja turmellakseen tälle järjestetyn 50 vuotta Ankkalinnassa -juhlan. Koska Rosa sijoittaa tarinansa 1950-luvulle, hänen epävirallisen aikajanansa mukaan Kulta-Into kuoli vuonna 1965.


title: Kulta-Into Pii

text: Muutkin ankkataiteilijat kuin Barks ja Rosa ovat käyttäneet Kulta-Into Piitä, mutta heidän tarinoissaan hahmo ei ole yleensä yhtä murhanhimoinen. Koska miltei jokaisella ankkapiirtäjällä ja -käsikirjoittajalla on oma näkemyksensä Roopen menneisyydestä, on olemassa eurooppalaisia tarinoita, joiden mukaan Roope ja Kulta-Into olivat alun perin ystävyksiä ja rikastuivat yhdessä Klondiken kultaryntäyksen aikana. Monissa tarinoissa Kulta-Into asustaa Ankkalinnassa ja on Miljardööriklubin jäsen – Aku Ankka -lehden antaman selityksen mukaan Kulta-Into asustaa toisinaan Yhdysvalloissa voidakseen tarkkailla Roopen liikeimperiumin kehittymistä.


title: Kulta-Into Pii

text: 1980-luvun loppupuolen suosituimpiin piirrosanimaatioihin kuulunut "Ankronikka" pohjautui pitkälti Barksin luomiin tarinoihin ja hahmoihin, joten myös Kulta-Into esiintyi siinä. Ankronikan suomenkielisessä versiossa äänen Kulta-Intolle antaa näyttelijä Risto Aaltonen. Koska Etelä-Afrikka oli sarjan ilmestymisen aikoihin poliittisesti arka paikka ja Disney-yhtiö halusi välttää viittauksia apartheidiin, Kulta-Innosta tehtiinkin Roopen tavoin syntyperältään skotlantilainen. Hänen skotlantilaisuutta korostetaan sillä, että hän pukeutuu kilttiin ja puhuu voimakkaalla skottilaisella aksentilla. Hän usein värvää Karhukoplan kätyreikseen suorittamaan erilaisia Roopea vastaan suunnattuja rikollisia tehtäviä. Kulta-Into myös tekee cameoroolin eräässä "Varjoankan" ja "Ankronikan" jaksossa.


title: Kulta-Into Pii

text: Kulta-Into Pii esiintyy myös kolmessa "Ankronikka"-TV-sarjaan pohjautuvassa tasohyppelypelissä. Kaksi peleistä on Capcomin kehittämiä ja ne julkaistiin sekä Nintendo Entertainment Systemille että Game Boylle. Vuonna 1989 julkaistussa "DuckTalesissa" Kulta-Into kamppailee Roopen kanssa aarteesta aivan pelin lopussa. Vuonna 1993 julkaistussa "DuckTales 2:ssa" hän on Roopen kintereillä havitellessaan Fergus MacAnkan aarretta, minkä lisäksi hänet nähdään pelin kannessa.


title: Kulta-Into Pii

text: Vuonna 1990 julkaistussa "issa" Kulta-Into haastaa Roopen kilpailuun, jossa nähdään, kumpi heistä on maailman rikkain ankka. Pelaajalla, eli Roopella, on 30 päivää aikaa kerätä aarteita kaikkialta maailmasta voidakseen voittaa Kulta-Innon. Pelin kehitti Incredible Technologies ja sen julkaisi Walt Disney Computer Software. Peli julkaistiin Amigalle, Apple II:lle, Commodore 64:lle sekä MS-DOS:ille.


title: Frankfurt–Hahnin lentoasema

text: Frankfurt–Hahnin lentoasema (, ) on kansainvälinen lentoasema Lounais-Saksassa, Rhein-Hunsrückin piirikunnassa, Rheinland-Pfalzin osavaltiossa. Nimestään huolimatta se ei sijaitse Frankfurtissa, vaan noin sata kilometriä kaupungista länteen. Muita suhteellisen lähellä olevia paikkoja ovat Koblenz, Mainz, Köln ja Luxemburg.


title: Frankfurt–Hahnin lentoasema

text: Hahnin lentokenttä oli alun perin amerikkalaisten lentotukikohta, joka muutettiin siviililentokentäksi 1990-luvun alkupuolella kun Yhdysvaltain ilmavoimilla ei enää ollut sille käyttöä. Yksi pääsijoittajista on Frankfurtin lentoaseman toiminnasta vastaava yhtiö, joka halusi vähentää ruuhkaisen päälentokenttänsä liikennettä. Frankfurt–Hahn on syrjäisen sijaintinsa takia edullinen liikennöidä, ja on siksi erityisesti halpalentoyhtiöiden käytössä.


title: Frankfurt–Hahnin lentoasema

text: Frankfurt–Hahn on tuttu monille suomalaisille siksi, että Ryanair lentää sinne Tampere-Pirkkalan lentoasemalta.


title: Pelicans

text: Pelicans on lahtelainen jääkiekkoseura, joka on pelannut SM-liigassa yhtäjaksoisesti vuodesta 1999 lähtien. Seuran juuret ulottuvat aina 1800-luvulle asti, sillä Pelicans on yksi Viipurin Reippaan jälkeläisistä. Joukkue tunnettiin kevääseen 1996 asti Reippaan eri nimiversioilla, mm. taloudellisten seikkojen takia, kunnes nimi vaihdettiin markkinointi- ja imagosyistä Pelicansiksi. Reipas voitti vuonna 1966 jääkiekon Suomen Cupin. Kaudella 2011–2012 Pelicans sai toistaiseksi ainoan mitalinsa SM-liigassa (hopea).


title: Pelicans

text: Reipas Lahti perustettiin keväällä 1992 toimittaja Kari Naskisen johdolla ja mukana oli lahtelaisia kiekkovaikuttajia, kun Kiekkoreippaalta periytynyttä edustusjoukkuetta kolme edellisvuotta hallinnoinut Hockey Reipas Oy ajautui konkurssiin 5,7 miljoonan markan velkojen seurauksena. Joukkue sinnitteli SM-liigassa vuodet 1990–1994 ja putosi I-divisioonaan keväällä 1994 jäätyään viimeiseksi liigakarsinnoissa.


title: Pelicans

text: Paluu ylimmälle sarjatasolle tapahtui keväällä 1999, kun Pelicans pudotti kuopiolaisen KalPan 1. divisioonaan suoraan otteluvoitoin 3–0. Joukkuetta valmensi tuolloin Kari Eloranta. Vaikka Pelicans hävisi liigakarsinnat Oulun Kärpille voitoin 1–3 keväällä 2000, joukkue säilytti liigapaikkansa, koska liiga laajennettiin 13 joukkueen suljetuksi sarjaksi.


title: Pelicans

text: Seuraavat kaksi kautta olivat joukkueen siihen mennessä menestyksekkäimmät, kun vuonna 2001 Pelicans sijoittui kahdeksanneksi ja seuraavana vuonna viidenneksi, joka on kautta aikojen toiseksi paras lahtelaiskausi SM-liigassa. Niiden jälkeen Eloranta siirtyi Sveitsiin valmentamaan Rapperswilin joukkuetta.


title: Pelicans

text: Kaudella 2004–2005 oli NHL:n työsulku, mikä aiheutti myös mielenkiintoa Lahdessa mahdollisten vahvistuksien kannalta. Lahdessa nähtiinkin lopulta kolme NHL-pelaajaa: yksi kautta aikain vihatuin jääkiekkoilija NHL:ssä, Sean Avery, keskinkertainen vahvistus Zdenek Blatny ja myöhemmin merkittävään osaan organisaatiossa noussut Pasi Nurminen. Heistä varsinkin Avery jätti Lahteen harvinaisen mielikuvan vahvistuksesta. Avery pelasi joukkueessa kaksi peliä tehoin 3+0, mukaan lukien 26 jäähyminuuttia, jättäen joukkueen yllättäen ilman mitään syytä ja myöhemmin haukkuen koko Pelicans-organisaation ja SM-liigan. Pasi Nurminen pelasi joukkueessa alkukauden ajan ollen yksi joukkueen parhaimpia, mutta joutui siirtymään pois 16 pelin jälkeen Suomen verotuskäytännön vuoksi.


title: Pelicans

text:
Kausi oli kuitenkin pettymys. Joukkueessa pelasi kauden aikana lukuisia eri pelaajia mikä sotki pelitapaa; joukkueessa vain
16 pelaajaa pelasi yli 45 ottelua kauden aikana.
Joukkueen ykkösketjuna toimi lopulta Tommi Hannus – Sami Salonen – Daniel Widing. Kyseisten pelaajien taitotaso oli kuitenkin työsulkukaudella auttamatta jäljessä vastustajien tehoketjuista: kolmikosta kukaan ei saanut yli 30 tehopistettä. Voittoja tuli lopulta vain seitsemän ja Pelicans sijoittui sarjassa viimeiselle sijalle.


title: Pelicans

text: Kaksi huonommin mennyttä kautta aiheuttivat lopulta aikaisemman velkataakan kanssa sen, että Pelicans hakeutui yrityssaneeraukseen keväällä 2005. Yrityssaneeraus aiheutti paljon keskustelua koskien SM-liigan myöntämää 400 000 euron pääomalainaa, jonka myöntäminen nähtiin epäreiluna muita heikossa taloustilanteessa olleita seuroja kohtaan.


title: Pelicans

text: Uudet omistusjärjestelyt saatettiin lopulta päätökseen huhtikuussa 2005, kun seuran uudeksi pääomistajaksi tuli entinen NHL-ammattilainen Pasi Nurminen. Kaudelle 2005–2006 Pelicans uudistui johtoporrastasoa myöten täysin, mistä merkittävimpänä muutoksena voidaan mainita Ilkka Kaarnan tulo Pelicansin toimitusjohtajaksi ja Hannu Aravirran tulo päävalmentajaksi epäonnistuneen Jami Kaupin tilalle 7. tammikuuta 2006 alkaen.


title: Pelicans

text:
Pelaajarintamalle saatiin myös vahvistuksena yksi Pelicansin edellisen menestyskauden tehokkaimmista pelaajista: Tommi Turunen. Turunen oli kuitenkin yhtä suuri pettymys kuin epäonnistunut valmentajakokeilu. Turusen 15 pistettä 55 pelissä eivät täyttäneet ennakkoon asetettuja osoituksia. Vastaavasti yksi Pelicansin kautta historian parhaista pistemiehistä, Toni Saarinen, poistui joukkueesta Itävaltaan. Aravirran tulo nosti Pelicansin pelaamisen uudelle tasolle, ja joukkue oli yksi kevätkauden menestyneimmistä joukkueista piste per ottelu -mittarilla mitattuna.
Pelicansin menestys ja Aravirran tulo näkyivät myös rahallisesti, sillä Pelicans teki nykyisen nimen alla yhtiön historian parhaan tilikauden kaudella 2005–2006, vaikka sarjasijoitus oli vasta 12:s. Voitollinen tulos oli 103 651 euroa . Merkittävin tekijä voitolliseen tulokseen oli liikevaihto, joka kasvoi edellisestä kaudesta lähes 40 prosenttia.


title: Pelicans

text: Kauden loputtua nähtiin myös lahtelaisten juniorimyllyn ensimmäisiä helmiä pitkään aikaan, kun joukkueen parhaat pistemiehet olivat jo aikaisemmin A-junioreissa pisteitä tehtailleet Tuomas Santavuori ja Jesse Saarinen.


title: Pelicans

text: Pelicans sai kauden alussa monille lahtelaisille mieluisen vahvistuksen, kun yksi kautta aikain parhaista lahtelaisista kasvateista, Marko Jantunen, palasi kahden vuoden sopimuksella Lahteen. Joukkueeseen siirtyi myöhemmin Pelicansissa suureen rooliin nouseva kauden 2005–2006 hopeamitalisti, Leo Komarov. Kauden aikana joukkue hankki myös Tapparasta ylijäämäpuolustajaksi jääneen Anssi Salmelan paikkaamaan puolustuspään loukkaantumisia. Salmela pelasikin vastoin odotuksia loistokauden Lahdessa, pääsi kauden aikana maajoukkueleiritykseen ja myöhemmin siirtyi kaudeksi 2008–2009 New Jersey Devilsin organisaatioon.


title: Pelicans

text: Kokonaisuutena kausi 2006–2007 oli Pelicansille tuloksellisesti paras moneen vuoteen. Joukkue eteni SM-liigan pudotuspelien karsintakierrokselle runkosarjasijalla 10. Karsintakierroksella vastaan tuli Pelicansille tilastojen valossa vaikea vastustaja, TPS. Lahtelaiset kuitenkin voittivat turkulaiset otteluvoitoin 2–0 ja etenivät puolivälieriin Kärppiä vastaan. Kärpät oli kuitenkin liian kova vastus edeten 4–0-voitoin välieriin. Taloudellisesti kausi oli positiivinen, mistä yhtenä osoituksena oli kasvanut yleisömäärä; 4 042, joka ylitti selvästi budjetoidun 3 400:n. Kasvua edelliseen kauteen oli 587 katsojaa.


title: Pelicans

text: Kauden 2007–2008 Pelicansin joukkue kärsi vain vähän pelaajamuutoksista; pitkälti edellisen kauden hyvän menestyksen ja jo aikaisemmin sovittujen pidempien sopimusten ansiosta. Merkittävimmät muutokset joukkueessa tapahtuivat puolustukselle, josta poistuivat Sami Helenius ja Anssi Salmela. Paluun joukkueeseen teki Pelicansin edelliseltä menestysajalta tuttu Jan Latvala, jonka kanssa solmittiin kaksivuotinen sopimus.


title: Pelicans

text: Sopimuksen julkistamisen yhteydessä Pelicans ilmoittikin etsivänsä aktiivisesti enää yhtä kovan tason hyökkääjää Latvalan ja aikaisempien hankintojen lisäksi. Tämä hankinta toteutui myöhemmin kanadalaisena Evan Schwabena. Pelicansin toimitusjohtaja Ilkka Kaarna totesi Etelä-Suomen Sanomien 3. toukokuuta 2007 julkaistussa haastattelussa kuitenkin, että joukkue on täysin valmis vasta 1. tammikuuta 2008.


title: Pelicans

text: Kausi päättyi lahtelaisittain hyvin lopullisen runkosarjasijoituksen oltua kuudes. Playoffseissa Pelicansia vastaan asettui Jokerit, joka oli kuitenkin parempi vieden voitot lukemin 4–2 helsinkiläisille. Playoffsit eivät kuitenkaan muuttaneet merkittävästi lopullista sarjataulukkoa, joten Pelicansin lopullinenkin sijoitus oli kuudes. Sijoitus oli paras sitten kauden 2001–2002, jolloin Kari Eloranta luotsasi Pelicansin sijalle viisi.


title: Pelicans

text: Ennen kauden 2008–2009 alkua Pelicans esiintyi hillitysti pelaajamarkkinoilla noudattaen pienen pelaajavaihtuvuuden taktiikkaa. Merkittävimpinä menetyksinä voidaan pitää maalivahti Antti Niemen siirtymistä NHL-seura Chicago Blackhawksin organisaatioon ja viime kauden joukkueen parhaimmistoon kuuluneenMatias Lopin paluuta kasvattajaseuraansa (HIFK:iin). Vastaavasti uusina pelaajina Lahteen tulivat Ruotsista kaksikko Lasse Pirjetä ja Jari Kauppila, joista Kauppila oli jo entuudestaan lahtelaisille tuttu kasvo. Maalivahtikaksikkokin uusiutui kokonaan Tommi Nikkilällä ja Jokereiden junioriorganisaatiosta tulleelta Niko Hovisella.


title: Pelicans

text: Alkukausi 2008–2009 oli Pelicansin osalta aikaisempiin vuosiin verrattuna murheellinen. Pelicans sijoittui joulutauolle mentäessä sijalle 12. Aikaisempiin vuosiin verrattuna SM-liiga oli kuitenkin tasaisempi, joten 12. sija ei ollut kovinkaan kaukana kärjestä, sillä 6. ja 13. sija olivat vain kahdeksan pisteen päässä toisistaan. Merkittävänä tekijänä heikkoon sijoitukseen olivat muun muassa Lasse Pirjetän loukkaantuminen vain seitsemän pelin jälkeen ja Toni Koivusen loukkaantuminen lokakuun puolivälissä.


title: Pelicans

text: Keskushyökkääjien loukkaantumisia paikkaamaan Pelicans hankki joulutaukoon saakka vuokralle Tapparasta Arsi Piispasen, joka oli pettymys monelle Pelicansin fanille. Piispasen tehot olivatkin heikot vahvistukselle; 12 peliä tehoin 1+1. Vastauksena Pelicans-fanien toivomuksiin kunnollisista hankinnoista, seura hankki tšekkihyökkääjät Michal Birnerin ja Jakub Sindelin marras-joulukuun vaihteessa. Vahvistuksista Sindel oli lahtelaiselle yleisölle mielenkiintoinen, koska hänen isänsä Jaromír Šindel oli Pelicansin edeltäjän Hockey Reippaan maalivahti vuosina 1989–1992 ja myöhemmin osa Pelicansin A-nuorten valmennusta vuonna 2006.


title: Pelicans

text: Pelicansin epäonni pelaajarintamalla kuitenkin jatkui, kun vahvistukseksi hankittu Michal Birner loukkaantui joukkueen harjoituksissa SM-liigan joulutauon aikana 18. joulukuuta. Pari viikkoa tämän jälkeen Pelicans teki yllättävän ilmoituksen, kun vuokralla olleen Arsi Piispasen vuokrasopimus muutettiin loppukauden kestäväksi ja samalla kattamaan myös kauden 2009–2010 . Jatkosopimus herätti samanlaisen keskustelun fanien joukossa kuin mitä ensimmäinen ilmoitus Piispasen liittymisestä joukkueeseen aiheutti.


title: Pelicans

text:
2. helmikuuta 2009 otettiin ensimmäiset askeleet seuraavalle kaudelle, kun Pelicans julkisti tulevien kahden seuraavan kauden päävalmentajan olevan Mika Toivola . Toivolan saapuminen Lahteen oli kiertänyt pitkään huhuna, varsinkin kun Hannu Aravirran poistuminen Pelicansin organisaatiosta oli ollut pitkään tiedossa. Samassa yhteydessä Pelicans ilmoitti myös, että nykyisen valmennustiimin jäsenet Pasi Räsänen ja Pasi Nurminen jatkavat samoissa rooleissa myös Toivolan valmennuskaudella. Pelaajarintamalla ilmoitettiin yksivuotiset jatkosopimukset maalivahti Tommi Nikkilän ja hyökkääjä Leo Komarovin kanssa.
Runkosarjan päätyttyä Pelicansin sijoitus oli yhdeksäs, mikä tarkoitti joukkueen pääsemistä "Villi kortti" -kierroksena tunnetulle pudotuspelien ensimmäiselle kierrokselle. Vastaan asettui runkosarjassa paremmin sijoittunut Ilves. Ensimmäinen osaottelu alkoi masentavasti Pelicansin osalta, kun Ilves siirtyi kahdesti johtoon Masi Marjamäen tekemillä maaleilla. Pelicans kuitenkin kokosi rivinsä kolmannessa erässä ja nousi lopulta voittoon Henri Heinon tekemällä voittomaalilla ajassa 51.48.


title: Pelicans

text: Toinen osaottelu pelattiin Lahdessa. Ottelusta muodostuikin maalivahtien taistelu, kun Ilveksen Hannu Toivonen nollasi lahtelaiset ja siirsi ottelun jatkoajalle, missä Ilves teki lahtelaisittain katkeran jatkoaikamaalin. Kolmas osaottelu oli sarjan ratkaiseva ottelu, ja se näyttikin olevan lahtelaisten hallussa, kun Pelicans pääsi 0–2-johtoon ennen toisen erän loppua. Ilves tasoitti kuitenkin pelin ja siirsi ottelun jälleen kerran jatkoajalle. Tällä kertaa lahtelaiset olivat kuitenkin parempia, kun Olli Julkunen laukoi ajassa 74.34 "200 000 euron" maalin ja hankki voiton Pelicansille.


title: Pelicans

text: Puolivälierissä Pelicansia vastaan asettui runkosarjassa toiseksi sijoittunut Espoon Blues. Ottelusarjan piti olla "läpihuutojuttu" Bluesin osalta ja ottelusarjan piti katketa suoraan 4–0. Lahtelaiset olivat kuitenkin toista mieltä jo heti ottelusarjan alkaessa, kun Pelicans voitti ensimmäisen ottelun maalein 0–1.


title: Pelicans

text: Ottelusarjasta muodostui tiukka vierasvoittojen sarja, jossa kumpikaan seuroista ei saanut kotivoittoa. Ensimmäinen mahdollisuus sarjan katkaisemiseen tuli Pelicansille sarjan kuudennessa ottelussa. Ottelu alkoi taas kerran Pelicansin osalta hyvin, kun lahtelaiset pääsivät 2–1 johtoon ottelun puolivälissä. Tämän jälkeen alkoikin Pelicansin alamäki. Ottelu päättyi playoffs-tasolla harvinaisiin lukemiin 2–7. Seuraavassa ottelussa sama tahti jatkui, kun Blues teki ensimmäisessä erässä peräti seitsemän maalia. Ottelun lopullinen tulos 8–2 varmisti Pelicansin kauden päättymisen ja lopullisen sarjasijoituksen (7.).


title: Pelicans

text: Kautta 2009–2010 koskevat ensimmäiset ilmoitukset saatiin jo 7. huhtikuuta, kun Pelicans tiedotti neljän pelaajan jatkosopimukset. Kaksivuotiset jatkosopimukset tehtiin Jan Latvalan, Kari Sihvosen ja Henri Heinon kanssa. Lahtelaisikoni Toni Koivusen sopimusta jatkettiin vuodella. Pelicansilla oli kasassa 22 pelaajasopimusta, mikä tarkoitti samalla, että vaihtuvuus pelaajistossa jäi edellisten kausien tapaan hyvin pieneksi.


title: Pelicans

text: Samassa yhteydessä Pelicans uutisoi, että se juhlistaa neliosaisella juttusarjalla 10 vuotta aiemmin tapahtunutta (11.4.1999) nousuaan SM-liigaan.


title: Pelicans

text: Ennen kauden alkua Pelicans teki pari merkittävää pelaajasopimusta. Yksi kärkihankinnoista oli paluun SM-liigaan tehnyt Dwight Helminen, joka pelasi viimeksi kaudella 2007–2008 JYP:issä. Lisäksi joukkueeseen palasi kahden välivuoden jälkeen Matias Loppi. Hän siirtyi kuitenkin myöhemmin kauden aikana HPK:hon. Myös Jakub Sindel teki paluun joukkueeseen. Kolmen edellä mainitun pelaajan lisäksi joukkueeseen saapui pitkään NHL:ssä pelannut Mike York. York oli kuitenkin kauden alussa muutaman ottelun sivussa loukkaantuneena.


title: Pelicans

text: Päävalmentaja Mika Toivola vapautettiin valmentajanvastuustaan 24. lokakuuta 2010 ja hänen tilalleen tuli ennen joukkueen apuvalmentajana toiminut Pasi Räsänen. Toivolan potkujen hetkellä Pelicans oli hävinnyt kuusi ottelua peräkkäin ja vajonnut liigassa viimeiseksi ottelupistekeskiarvolla 1,07.


title: Pelicans

text: Tammikuussa 2011 Pasi Räsänen ilmoitti, että hän ei jatka Pelicansissa enää kauden 2010–2011 jälkeen.. Pelicans julkisti maaliskuussa tiedon, että se oli tehnyt HIFK:n valmentaja Kari Jalosen kanssa suullisen sopimuksen Pelicansin valmentamisesta. Jalonen kuitenkin siirtyi KHL-seura Torpedo Nižni Novgorodiin. Pelicans sai tämän jälkeen solmittua yksivuotisen sopimuksen TPS:n mestaruuteen vuonna 2010 luotsanneen ja syksyllä 2010 KHL:n Lokomotivista potkut saaneen Kai Suikkasen sekä TPS:n valmentajana toimineen Riku-Petteri Lehtosen kanssa.


title: Pelicans

text: Pelicans sijoittui runkosarjassa viimeiseksi joukkueeksi jääden yhden pisteen päähän toiseksi viimeiseksi sijoittuneesta TPS:stä. Näin ollen Pelicans joutui liigakarsintaan, jossa joukkue kohtasi Mestiksen mestaruuden voittaneen Vaasan Sportin. Kausi oli joukkueen huonoin yli viiteen vuoteen. Joukkue oli viimeksi runkosarjan viimeinen kaudella 2004–2005.


title: Pelicans

text: Joukkueen kauden valopilkuiksi voidaan laskea muun muassa maalivahti Niko Hovinen, joka pelasi kauden torjuntaprosentilla 92,40 ja maalikeskiarvolla 2,59 maalia/ottelu. Torjuntaprosenttitilastossa Hovinen oli koko liigan yhdeksänneksi paras. Myös Antti Tyrväinen pelasi kokonaisuutena kelpo kauden. Hän johti kauden alussa koko liigan maalipörssiä ja sijoittui Pelicansin sisäisessä pistepörssissä kuudenneksi tehoin 14+9. Toisaalta hän myös "voitti" liigan jäähypörssin otettuaan 186 jäähyminuuttia.


title: Pelicans

text: Huippuhankintoina pidetyt pelaajat eivät kuitenkaan pelanneet tasolla, jota heiltä odotettiin. Helminen teki yhteensä 28 pistettä, mikä oli pettymys verrattuna siihen, miten monta pistettä hän teki edellisellä liigakaudellaan. Myös Lopin pisteet jäivät odotetusta. Hän teki joukkueessa ollessaan 36:ssa ottelussa yhteensä 19 pistettä, mikä jäi paljon hänen edellisen Pelicans-kautensa saldosta. Yorkin alkukausi oli tahmea liigavauhtiin totutellessa. Loppukautta kohti tehot paranivat, mutta 27 pistettä 52:ssa ottelussa olivat "NHL-pelaajalle" vaatimattomat. Liigakarsinnassa syntyi neljässä ottelussa seitsemän pistettä. Voidaan sanoa, että Mike Yorkista tuli lopulta Pelicansin pelastaja. Sindel oli ainoa, joka "jatkoi siitä, mihin oli jäänyt". Hän kantoi suurimman osan kaudesta joukkueen kultakypärää ja teki kauden aikana lopulta 33 pistettä.


title: Pelicans

text: Pelicans voitti liigakarsinnan suoraan neljässä ottelussa ja säilytti liigapaikkansa. Pelicans voitti ottelut Sportia vastaan luvuin 4–0, 3–4 ja., 8–3 ja 0–2.


title: Pelicans

text: Pelicans yllätti median ja muun kiekkokansan, kun joukkue pelasi vahvaa syksyä, ja oli runkosarjassa sijoilla 1-3. Pelicans kerkesi käydä runkosarjan piikkipaikalla, mutta lopulta KalPa vei ykkössijan takaisin. Pelicansin avainpelaajaksi muodostui yhdysvaltalainen Ryan Lasch. Pelicansin lopullinen sijoitus runkosarjassa oli toinen, joka oli lahtelaisjoukkueelle historian paras. Runkosarjavoittaja KalPa oli edellä muutamalla pisteellä. Pelicans kohtasi playoffeissa Oulun Kärpät. Pelicans voitti ensimmäisen ottelun puhtaasti 5-0. Sarja uskottiin olevan Pelicansille läpihuutojuttu, mutta Kärpät paransi peliään edellisestä enemmän, ja tasoitti voitot luvuin 4-3 jatkoerässä, Raksilassa. Kurssi vaihtui selvästi, kun Kärpät voitti kolmannen kohtaamisen Lahdessa luvuin 1-4, ja neljännen kohtaamisen Oulussa myös 4-1. Pelicansin vahva kausi oli jo muuttua keväällä painajaiseksi, kun sarja oli katkolla Lahdessa Kärppien johtaen sarjaa 1-3. Pelicans ei kuitenkaan luovuttanut, vaan otti tahtovoiton kotiyleisön edessä luvuin 4-2. Joukkueet kohtasivat jo seuraavana päivänä Oulussa, jossa Kärpillä oli mahdollisuus lähettää lahtelaiset kesälomille kotiyleisönsä edessä. Ottelusta muodostui valtava trilleri, kun Kärpät johti ottelua 2-0 Joonas Komulaisen ja Joonas Donskoinin maaleilla. Lahtelaiset tulivat kuitenkin rinnalle ja ohi, kun ensin Tero Koskiranta kaventaa 1-2:een. Tämän jälkeen Radek Smolenak iski tasoituksen, ja vain 16 sekuntia myöhemmin Marko Pöyhönen vie lahtelaiset johtoon. Kärpät onnistui kuitenkin tasoittamaan pelin reilu miinutti ennen päätössummeria Jari Viuhkolan iskettyä tasoituksen ilman maalivahtia. Jatkoerää ehdittiin Oulussa pelata viisi minuuttia, kun Smolenak iski voittomaalin, ja tasoitti ottelusarjan 3-3:een. Pelicans ja Kärpät kohtasivat legendaarisessa "game sevenissä", Lahdessa. Pelicans teki sen, mitä monet lahtelaiset toivoivat, ja eteni SM-liigan väliereihin voitettuaan viimeisen ottelun 3-2, ja sarjan 4-3. Samalla Espoo Blues teki historiaa, kun se pudotti KalPan jatkosta, vaikka kuopiolaiset johtivat ottelusarjaa jo selvästi voitoin 3-0. Tällaisesta tilanteesta ei aiemmin oltu noustu tasoihin, eikä voittoon koko liigahistorian aikana.


title: Pelicans

text: Pelicans kohtasi semifinaaleissa Espoo Bluesin. Pelicans voitti ensimmäisen kohtaamisen Lahdessa luvuin 5-3, ja toisen kohtaamisen Espoossa 1-3. Blues kavensi sarjan 2-1:een voitettuaan jatkoerässä kolmannen kohtaamisen luvuin 1-2. Pelicans voitti kuitenkin neljännen pelin Espoossa 4-6, ja finaalipaikka oli lahtelaisille ensi kertaa katkolla Lahdessa. Pelicans huudatti täyttä Lahden Isku-Arenaa, kun se eteni historian ensimmäistä kertaa finaaleihin, ja varmisti seurahistoriansa ensimmäisen mitalin. Pelicans sai vastaansa finaalissa JYPin.


title: Pelicans

text: Finaali alkoi Pelicansille loistavasti, kun se voitti JYPin Lahdessa 2-0. JYP kuitenkin kovettui ja löylytti Pelicansin Jyväskylässä peräti 6-2. Kolmas kohtaaminen Lahdessa oli Pelicansille yhtä tuskaa, kun JYP porskutti jälleen selvään 1-4-voittoon. Neljäs kohtaaminen Jyväskylässä tarjosi huikeaa finaaliviihdettä. Radek Smolenak ja Ilkka Pikkarainen veivät Pelicansin 0-2 johtoon, mutta JYP onnistui nousemaan tasoihin. Pelicans koki takaiskun, kun joukkueen playoffien ykkösmaalivahti, Niko Hovinen loukkaantui, ja tilalle luisteli nuori 17-vuotias, Janne Juvonen, joka osottautui huikeaksi maalivahdiksi. Olli Malmivaara onnistui kuitenkin ampumaan läpiajosta kiekon Juvosen taakse, mutta Pelicans iski vielä ja tasoitti ottelun 27 sekuntia ennen loppua. JYPin Harri Pesonen iski lopulta voittomaalin, ja JYPillä oli mahdollisuus voittaa seurahistoriansa toinen Suomen mestaruuden. Viides (ja ratkaiseva) kohtaaminen käytiin Lahdessa, jossa kotijoukkue onnistui iskemään avausosuman Joonas Järvisen avustuksella. Harri Pesonen tasoitti kuitenkin pelin, ja voittaja haettiin jälleen kerran jatkoaerässä. Pelicansin huikea kausi päättyi lopulta hopeajuhlaan, kun Eric Perrin iskee JYPin voittomaalin ajassa 66.58, ja samalla jyväskyläläiset voittivat JYPin seurahistorian toisen Suomen mestaruuden. Kai Suikkanen nosti Lahteen suuren kiekkobuumin.


title: Pelicans

text: Pelicans lähti kauteen 2012-2013 täysin uusilla pelaajahankinnoilla, eikä Lahdessa osattu odottaa samanlaista menestystä kuin viime kaudella. Pelicans aloitti kauden vahvasti oltuaan sijoilla 2-5, mutta syksyn edettyään joukkue tippui aina liigan häntäpäähän. Joukkueesta on lähtenyt kauden mittaan nippu pelaajia. Ryan O'Marra sai lähteä omasta toivomuksestaan, Danny Richmond siirtyi Itävaltaan ja Radek Smolenak Venäjälle, ja kaksikko Lee Goren ja Angelo Esposito saivat kenkää joukkueesta. Kai Suikkanenkaan ei jatka menevän kauden jälkeen Lahdessa, vaan siirtyy todennäköisesti takaisin TPS:ään, missä mies oli voittamassa Suomen mestaruuden kaudella 2009-2010. Pelicans kävi ajoittain kovaa jumbotaistelua Tampereen Ilvestä vastaan, mutta tammikuun tasauskierroksen jälkeen Pelicans onnistui repimään Ilvekseen tukevan piste-eron. Pelicans jahtasi koko kevätkauden vimmatusti pudotuspeliviivaa ja lahtelaiset säilyttivät ohuet mahdollisuudet vielä runkosarjan päätöskierrokselle asti. SaiPan tuli hävitä varsinaisella peliajalla, vastaavasti Pelicansin oli voitettava. Homma meni kuitenkin päinvastoin, ja näin ollen Pelicans jäi playoff-viivasta kolmen pisteen päähän ja mutkikas kausi hopeakevään jälkeen päättyi pettymyksellisesti runkosarjaan.


title: Pelicans

text: Arkipäivien kotiottelunsa Pelicans pelaa turkoosi-musta-valko raidallisella paidalla, mustilla housuilla, turkoosi-musta-valko raidallisilla sukilla sekä musta-turkoosilla kypärällä.


title: Pelicans

text: Vierasotteluissa joukkueen peliasuna toimivat valko-musta-turkoosi raidallinen paita, mustat housut, musta-turkoosi kypärä ja valko-musta-turkoosi raidalliset sukat.


title: Pelicans

text: Pelicans pelaa kaikki lauantaiset kotiottelunsa mustilla "Saturday Night Fever" eli ns. Lauantai paidalla. Ne ovat mustat, ja niissä on turkoosi raita jossa lukee PELICANS. Pelicans oli Liigan ensimmäinen seura, joka otti käyttöönsä tämän NHL:stä tutun kolmannen pelipaidan.


title: Pelicans

text: 20-vuotisjuhlavuoden kunniaksi teetätetty, Lahden Pelicansin nykyinen tunnus, julkaistiin ensimmäistä kertaa kesäkuussa 2016. Logo-uudistuksella joukkueen brändistä pyrittiin luomaan "virtaviivaisempi, modernimpi ja sopivalla tavalla ilkeämpi" vaikutelma. Silloinen toimitusjohtaja, Tomi-Pekka Kolu korosti, että Pelicansissa haluttiin kunnioittaa perinteitä, mutta nykyaikaistaa tunnusta vastaamaan Pelicansin aggressiivista sekä itsevarmaa imagoa. Mainostoimisto Ilmeen suunnittelujohtaja, Markus Heinonen, vastasi logon suunnittelusta. Hänen mukaansa Pelicansin tunnus haluttiin nykyaikaistaa, mutta pitää samalla tunnistettavana.


title: Pelicans

text: Pelicansin kannattajatoiminnasta vastaa nykyisin Lahen Turkoosi -kannattajayhteisö, jonka toiminta alkoi syyskuussa 2014. Yhteisö vastaa kotiotteluiden katsomotoiminnasta Isku Areenan Kannattajakatsomossa, vieraspelimatkojen järjestämisestä, tifojen tekemisestä ja muusta toiminnasta, kuten kannattajien Kuukauden Pelaajan valitsemisesta.


title: Pelicans

text: Flying Pelicans on Pelicansin virallinen kannattajayhdistys, joka perustettiin vuonna 1999.


title: Pelicans

text: Ääriliike Lahti on Lahden Pelicansin epävirallinen ja itsenäinen kannattajaryhmä, joka perustettiin toukokuussa 2005. Pelicans perusti vuoden 2013 syksynä Lahti-kiekon Hall of Famen kunnioittaakseen lahtelaisia jääkiekkoilun uranuurtajia, pelaajia sekä vaikuttajia. Siihen nimettiin 22.11.2013 ensimmäiset 15 henkilöä. Siihen voidaan jatkossa lisätä enintään kaksi pelaajaa ja yksi vaikuttaja vuodessa. Nimettävän pelaajan aktiiviurasta tulee olla kulunut vähintään viisi vuotta.


title: Pelicans

text:
Jäsenet:
Pelicansin (Lahden Pelicans Oy) pää omistaja on Pasi Nurminen
Pelicansin hallituksen puheenjohtaja on Pentti Matikainen ja varapuheenjohtaja Nuorisosäätiön hallituksen puheenjohtaja Perttu Nousiainen.


title: Pelicans

text: "O = Pelatut ottelut, V = Voitot, JA-V = Jatkoaika-voitot, JA-H = Jatkoaika-häviöt T = Tasapelit, H = Häviöt, TM = Tehdyt maalit, PM = Päästetyt maalit, P = Pisteet, SR = Sijoitus runkosarjassa, LS = Lopullinen sijoitus mahdollisen loppusarjan tai pudotuspelien jälkeen"


title: Pelicans

text: "Kausina 2001–2004 yksi piste jatkoaikatappiosta. Kaudesta 2004–2005 lähtien kolme pistettä varsinaisen peliajan voitosta, kaksi pistettä rangaistuslaukauskilpailu- tai jatkoaikavoitosta, yksi piste rangaistuslaukauskilpailu- tai jatkoaikatappiosta."


title: Panama

text: Panaman tasavalta eli Panama on noin 4 miljoonan asukkaan valtio Keski-Amerikassa. Sen rajanaapurina on lännessä Costa Rica ja idässä Kolumbia. Panama sijaitsee Karibianmeren ja Tyynenmeren välisellä kannaksella, joka yhdistää Etelä- ja Pohjois-Amerikan. Maan halki kulkeva Panaman kanava puolestaan yhdistää Tyynenmeren ja Atlantin. Maan strategisen sijainnin takia Yhdysvallat on ollut kiinnostunut maan asioista, ja vuonna 1989 se hyökkäsi maahan syrjäyttääkseen entisen liittolaisensa Manuel Noriegan. Panamassa on Amazonin jälkeen läntisen pallonpuoliskon suurimmat sademetsät. Se tuottaa vientiin kahvia, sokeria, banaaneita ja katkarapuja.


title: Panama

text: Panama sijaitsee Väli-Amerikan kapeimmalla osalla, ja sen pinta-ala on 75 420 km². Maa on venytetyn S-kirjaimen muotoinen valtio Karibianmeren ja Tyynenmeren välisellä kannaksella. Kapeimmillana kannas on noin 50 kilometriä leveä. Tyynenmeren rannikko on erittäin matala, ja siksi vuorovesi on poikkeuksellisen raju, yli seitsemän metriä, kun taas Karibianmeren puolella se on vain kymmenesosan tästä.


title: Panama

text: Panaman jakaa kahteen rannikkoon sen halki kulkeva vuoristoketju ja toisaalta länsi- ja itäosaan Panaman kanavan alueella oleva vajoama. Läntistä osaa hallitsee Serranía de Tabasará- ja itäistä osaa Cordillera de San Blas. Suurin osa maasta sijaitsee alle 700 metrin korkeudessa.


title: Panama

text: Tyynenmeren rannikkotasangolla on Azueron niemimaa. Tyynenmeren rannikko on muutenkin rikkonaisempi kuin Karibianmeren rannikko. Panaman yli 1 600 saaresta suurin osa sijaitsee Tyynellämerellä. Panamaa halkovat useat joet, mutta niistä suurin osa on lyhyitä. Karibianmereen laskevista joista merkittävin on Chagresjoki, josta patoamalla muodostunut Gatunjärvi on tärkeä osa Panaman kanavaa. Muita merkittäviä jokia ovat Tyynenmereen laskevat Chepo ja Tuira.


title: Panama

text:
Ilmasto on Karibianmeren ja Tyynenmeren rannikoilla erilainen, sillä Karibianmeren rannikko saa huomattavasti enemmän sateita pasaatituulten ansiosta kuin Tyynenmeren rannikko. Lämpötilaltaan Panama jakautuu kolmeen vyöhykkeeseen. Noin 90 prosenttia maasta on alle 700 metrissä kuumalla vyöhykkeellä, jossa lämpötila harvoin laskee alle 26 asteen. Keskikorkeuksissa (700–1500 metriä) on lauhkeampaa ja yli 1 500 metrissä kylmää. Vuoriston länsiosissa esiintyy jopa pakkasia.
Panaman luonnon monimuotoisuus liittyy sen geologiseen historiaan: Etelä- ja Pohjois-Amerikka ovat olleet vuoroin yhdessä, vuoroin erossa toisistaan. Alueella on kehittynyt endeemisiä lajeja. Omaperäisiin lintuheimoihin kuuluvat tukaanit ja kolibrit. Endeemisiä lintulajeja on 12, ja Keski-Amerikan kotoperäisiä lajeja on yli sata.


title: Panama

text: Panaman alue on ollut asutettu jo ainakin 12 000 vuotta. Alueella ennen eurooppalaisten tuloa asuneen väestön määrästä on hyvin erilaisia arvioita. Kolme suurta kansaa olivat kunat, guaymít ja chocót. He viljelivät maissia, puuvillaa, kaakaota, juureksia ja hedelmiä. He asuivat ruokokattoisissa majoissa ja nukkuivat riippumatoissa. He olivat taitavia keramiikan, kiven ja kullan työstämisessä ja käyttivät paljon kultakoruja, mikä tuki myyttiä Eldoradon kultakaupungista.


title: Panama

text: Ensimmäinen Panamankannasta tutkinut eurooppalainen oli espanjalainen Rodrigo de Bastidas, joka etsi alueelta kultaa vuonna 1501. Kristoffer Kolumbus tutki sitä seuraavana, ja Vasco Núñez de Balboa matkasi ensimmäisenä Panamankannaksen yli Tyynenmeren rannikolle 1513. Espanjalaiset alistivat pian maata asuttaneet chibcha- ja chocó-kansat ja tuhosivat suurelta osin näiden kulttuurin.


title: Panama

text: Espanjalaiset perustivat vuonna 1519 Panamán kaupungin, josta tuli ensimmäinen eurooppalainen asutuskeskus Tyynenmeren rannalla. Siitä tuli myös merkittävä välietappi Perun valloittamisessa. Panamá ja Karibianmeren rannikolla sijaitseva Portobelo olivat tärkeitä kauppakeskuksia. Ne houkuttelivat myös englantilaisia merirosvoja, sillä Henry Morgan tuhosi Panamán 1671 ja Edward Vernon Portobelon 1739. Samana vuonna alue siirrettiin Uuden-Granan varakuningaskunnan alaisuuteen.


title: Panama

text: Maa oli Espanjan siirtomaana vuoteen 1821, jolloin se liittyi osaksi Simón Bolívarin johtamaa Suur-Kolumbiaa. Panamalla oli jonkin aikaa oma kuvernööri, mutta vuoden 1843 perustuslaki siirsi vallan Bogotáan. Pian tämän jälkeen Panamasta tuli Kolumbian osavaltio.


title: Panama

text: Panaman kanavaa oli suunniteltu ensimmäistä kertaa jo 1500-luvulla, ja vuosina 1880–1889 ranskalainen kanavayhtiö teki Ferdinand de Lessepsin johdolla ensimmäisen yrityksen kanavan rakentamiseksi. Hankkeen kaaduttua kanavayhtiön konkurssiin Yhdysvaltain presidentti Theodore Roosevelt käynnisti sen uudelleen 1902. Yhdysvaltain hallitus katsoi kuitenkin Kolumbian asettamat ehdot liian vaativiksi ja käynnisti suunnitelman Panaman irrottamiseksi Kolumbiasta. Yhdysvaltain tukemana Panama itsenäistyi 3. marraskuuta 1903 ja luovutti Yhdysvaltain hallintaan Panaman kanavavyöhykkeen.


title: Panama

text: Panaman ensimmäinen perustuslaki antoi Yhdysvalloille mahdollisuuden puuttua sotilaallisesti Panaman sisäisiin asiohin, jos maassa oli levottomuuksia. Yhdysvallat käyttikin oikeuttaan vuosina 1908, 1912, 1918 ja 1925. Panama oli vuosina 1903–1968 varakkaan oligarkian hallitsema perustuslaillinen demokratia. Omar Torrijosin johtama sotilasjuntta syrjäytti siviilit vallasta 1968. Torrijosin populistinen hallinto jatkui hänen kuolemaansa 1981. Torrijosin kaudella 1977 tehdyssä Torrijosin-Carterin sopimuksessa Yhdysvallat lupasi luovuttaa kanava-alueen Panaman hallintaan 31. joulukuuta 1999 mennessä.


title: Panama

text: Torrijosin jälkeen Panaman tosiasialliseksi johtajaksi nousi Manuel Noriega, jonka Yhdysvallat syrjäytti sotilaallisella hyökkäyksellä joulukuussa 1989. Noriegan jälkeen Panamaan palautettiin demokratia, ja presidentiksi nousi opposition Guillermo Endara. Vuoden 1994 presidentinvaaleissa voittoon nousi kuitenkin jälleen Torrijosia ja Noriegaa tukeneen PRD-puolueen Ernesto Pérez Balladares. PRD:n ehdokas hävisi 1999 presidentinvaalissa Mireya Moscosolle, mutta toukokuun 2004 presidentinvaaleissa voittajaksi nousi jälleen PRD:ta edustanut Omar Torrijosin poika Martín.


title: Panama

text: Vuonna 2009 presidentiksi valittiin konservatiivisen allianssin ehdokas Ricardo Martinelli. Vuoden 2014 presidentinvaali voitti El Pueblo Primero -vaaliliiton ehdokas Juan Carlos Varela. Panama sai huhtikuussa 2016 kansainvälistä huomiota, kun niin sanotut Panaman paperit paljasti monien poliitikkojen, virkamiesten ja julkisuuden henkilöiden käyttävän Panamaa veroparatiisina.


title: Panama

text: Panama on presidentillinen tasavalta. Pääministerin virkaa ei ole. Presidentti myös nimittää hallituksen. Presidentti ja yksikamarinen parlamentti (71 edustajaa) valitaan viiden vuoden välein, presidentti ja varapresidentti suoralla kansanvaalilla. Eduskuntavaaleissa osassa vaalipiireistä valitaan yksi ja osassa useampi ehdokas. Yhden edustajan vaalipiireissä edustaja valitaan suoralla vaalitavalla, mutta useamman ehdokkaan piireissä suhteellisella valaitavalla.


title: Panama

text: Vaikka Panaman perustuslaki perustuu vallan kolmijakoon, presidentin valta on suuri. Politiikkaa hallitsee niin sanottu "personalismo", jossa äänestäjät sitoutuvat vahvoihin johtajiin. Suurimmalla osalla puolueista ei ole selvä ideologiaa, ja niiden suuntaa määrittelevät useimmin muutama merkittävä johtaja. Sotilasjuntan kaatumisen jälkeen johtavat puolueet ovat olleet demokraattinen vallankumouspuolue ja Partido Panameñista. 2000-luvulla näiden rinnalle on noussut Ricardo Martinellin ympärille kasattu Cambio Democrático.


title: Panama

text: Panama on jaettu yhdeksään maakuntaan (provincias) ja kolmeen maakuntatasoiseen erityisalueeseen (comarcas). Erityisalueilla pääosa asukkaista on intiaaneja. Panamassa on myös kaksi muuta erityisaluetta, jotka ovat pienempiä maakuntahallinnon alaisia yksiköitä.


title: Panama

text: Maailmanpankki luokittelee Panaman ylemmän keskiluokan maaksi. Panaman talous on 2000-luvulla ollut maailman nopeimmin kasvavien talouksien joukossa. Vuosien 2001–2013 aikana maan talous on kasvanut keskimäärin 7,2 prosenttia vuodessa. Kasvu jatkuu Maailmanpankin arvion mukaan seuraavien vuosien aikanakin nopeammin kuin muualla latinalaisessa Amerikassa. Panaman taloutta on 2000-luvulla vauhdittanut erityisesti Panaman kanavan laajentaminen. Laajennustöiden valmistumisen jälkeen vuonna 2016 talouskasvu oli enää 4,9 prosenttia. Panaman rahayksikkö balboa on Yhdysvaltain dollarin kanssa suhteessa 1:1 vaihdettava valuutta ilman omia seteleitä (vain kolikoita on Yhdysvaltojen painattamien dollarien ohella käytössä).


title: Panama

text: Panaman taloutta hallitsee palvelusektori, joka on latinalaisen Amerikan suurin. Sen suurimma tosa-alueet ovat offshore-pankkitoiminta ja kanavaliikenne. Panaman valtio on vuodesta 1999 hallinnoinut kanavaa, sen tulovirtoja sekä ylläpito- ja kehittämistoimintaa itsenäisesti ilman Yhdysvaltojen välittävää roolia. Kanava mahdollistaa merkittävän ajansäästön merenkulussa. Useat maailmassa rakennettavat valtamerilaivat mitoitetaan niin sanottuun Panamax-kokoon siten, että ne kykenevät läpäisemään kanavan sulut ja portit. Yksittäisen laivan keskimääräinen maksu Panaman valtiolle on 54 000 Yhdysvaltain dollaria ja laivoja kanavan läpi kulkee vuodessa 14 000.


title: Panama

text: Panaman talouspolitiikkaa on keskittynyt selvästi vapaakauppaan. Maailmanpankin vuoden 2015 tilastojen mukaan Panamassa on yhdeksänneksi helpointa tehdä rajat ylittävää kauppaa. Sillä on toistakymmentä vapaakauppasopimusta latinalaisen Amerikan maiden kanssa sekä vapaakauppasopimus Yhdysvaltain kanssa. Yhdysvallat onkin sen suurin kauppakumppani. Tärkeimpiin vientituotteisiin kuuluvat banaanit, katkaravut, kahvi ja vaatteet. Colónin vapaakauppa-alue Panaman kanavan pohjoispäässä toimii samalla tavalla kuin "maquiladorat" monissa muissa Keski-Amerikan maissa. Siellä on satoja tehtaita, jotka tuottavat raakamateriaalista tai puolivalmiista tuotteista valmiita tuotteita.


title: Panama

text: Panaman inhimillisen kehityksen indeksi on korkea latinalaisen Amerikan maaksi, mutta valtio on kuitenkin todella voimakkaasti jakautunut. Vauraus on keskittynyt suurimmaksi osaksi pääkaupunki Panamáan, mutta monet maaseudun alueet elävät köyhyydessä. Äärimmäisessä köyhyydessä elää kaupunkialueilla alle 4 prosenttia väestöstä. Maaseudulla lukema on noin 27 prosenttia. Alkuperäisasukkaiden erityisalueilla köyhyydessä elää yli 70 prosenttia ja äärimmäisessä köyhyydessä yli 40 prosenttia asukkaista. Lisäksi niiden alueiden monet peruspalvelut ovat todella puutteelliset.


title: Panama

text: Panamassa on noin 11 000 kilometriä teitä. Tärkeimmät maantiet ovat kannaksen poikki kulkeva valtatie Panamásta Colóniin ja Costa Rican rajalta maan halki kulkeva Panamericana-valtatie, joka päättyy Yavizan kaupunkiin 40 kilometrin päähän Kolumbiasta. Maan ainoa rautatielinja kulkee Panamásta Colóniin.


title: Panama

text: Panamassa on neljä kansainvälistä lentoasemaa. Niistä suurin on Tocumenin kansainvälinen lentoasema, joka sijaitsee 35 kilometrin päässä Panamán keskustasta.


title: Panama

text: Panama on yksi maailman suurin mukavuuslippumaa. Vuonna 2010 Panaman lipun alla purjehti 6 379 alusta, eniten maailmassa.


title: Panama

text: YK:n arvion mukaan Panamassa oli vuonna 2016 4 034 119 asukasta. Vuoden 2010 väestönlaskennassa asukasluku oli 3 405 813. Mestitsit ovat Panaman suurin väestönryhmä, ja heitä asuu erityisesti maan länsi- ja keskiosissa. Alkuperäisasukkaiden osuus väestöstä oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 12,3 prosenttia. Suurimmat ryhmät ovat ngäbet (260 058 asukasta), gunat (80 526 asukasta), emberát (31 284 asukasta) ja buglét (24 912 asukasta). Alkuperäisasukkaita asuu laajalla, mutta hajanaisella alueella. Ngäbeja on maan länsiosissa ja gunia San Blasin saarilla ja sen läheisellä rannikolla. Afrkkalaistaustaisia Panaman väesöstä on noin 9,2 prosenttia.


title: Panama

text: Panaman yleisin kieli on espanja, mutta noin 14 % asukkaista on englanninkielisiä. Tämän lisäksi maassa puhutaan lukuisia intiaanikieliä. Vuoden 2017 Latinobarometri-kyselyssä 55 % väestöstä ilmoitti olevansa katolilaisia, 24 % protestantteja, 1 % muita uskontoja. Uskonnottomia oli 16 % väestöstä ja 4 % ei kertonut vakaumustaan.


title: Panama

text: Panamassa on oppivelvollisuus 6–15-vuotiaille. Korkeakoulutusta tarjoavat muun muassa valtio-omisteinen Panamán yliopisto ja yksityinen Santa María la Antiguan katolinen yliopisto.


title: Panama

text: Vaikka Panaman talous on kasvanut voimakkaasti ja maa luokitellaan keskituloisten joukkoon, sen koulujärjestelmä on toimimaton. Koulun jättää kesken iso osa kansasta, varsinkin maaseudulla. Tähän ovat syynä muun muassa vaikeasti saavutettavissa olevat koulut ja toisaalta vanhempien tarve laittaa lapsensa töihin. OECD:n tilastojen mukaan vuonna 2016 yli viidennes 15–29-vuotiaista nuorista oli ilman toisen asteen todistusta eivätkä olleet kirjoilla missään oppilaitoksessa. Osassa maakunnissa ja erityisalueilla yli 90 prosenttia väesöstä oli käynyt maksimissaan vain peruskoulun.


title: Panama

text: Panamalaisessa kulttuurissa on mukana vaikutteita afrikkalaisilta, intiaaneilta, pohjoisamerikkalaisilta ja espanjalaisilta. Erityisesti kanava-alueella, jolla asuu yli puolet asukkaista, on sekoitunut monia erilaisia kulttuureita. Karibialaisia vaikutteita on erityisesti Karibianmeren rannikolla ja yhdysvaltalaisia kaupunkien ylemmän luokan väestössä.


title: Panama

text: Toisin kuin muissa Espanjan siirtomaissa, Panamassa maissi ei koskaan muodostunut omatarveviljelyn perustaksi. Proteiinia on aina saatu kalasta ja riistasta, ja maissia on syöty vain eräänlaisina kakkuina. Kunat käyttävät myös keittobanaaneita. Kaikissa suuremmissa kaupungeissa on kiinalaisia ravintoloita muistona kiinalaisista, jotka tulivat rakentamaan rautatietä 1850-luvulla.


title: Panama

text: Kuvataiteet ovat Panamassa suosiossa. Pankit tukevat taidegallerioita, ja koulujärjestelmä ja kulttuuri-instituutti tukevat kuvataiteen koulutusta. Guna-intiaanien perinteistä käsityötaidetta ovat applikaatioilla koristellut kangaspaneelit. Musiikissa yhdistyy muun muassa salsa, kuubalainen son, kolumbialainen cumbia, argentiinalainen tango sekä Karibianmeren saarilta tulevat ska, reggae ja soca. Latinalaisen Amerikan tunnetuimpia muusikoita on panamalainen salsamuusikko Rubén Blades.


title: Panama

text: Panamassa on viisi Unescon maailmanperintökohdetta. Luontokohteita ovat Coiban kansallispuisto, Dariénin kansallispuisto ja Costa Rican kanssa yhteinen La Amistadin suojelualue. Kulttuurikohteita ovat Karibianmeren puoleiset linnoitukset: Portobelo ja San Lorenzo sekä Panamán historiallinen alue eli Panamá Viejo.


title: Panama

text: Yhdysvaltalaisvaikutteet näkyvät Panamassa harrastetuissa urheilulajeissa, sillä koripallo ja baseball ovat suosittuja. Monet baseballin pelaajista ovat pelanneet ammattilaisina Yhdysvalloissa. Kuuluisin pelaajista lienee baseballin kunniagalleriaan valittu Rod Carew, jonka mukaan on nimetty myös Panaman kansallisstadion. Monet nyrkkeilijät ovat voittaneet maailmanmestaruuksia. Roberto Duránia pidetään jopa yhtenä historian parhaista nyrkkeilijöistä.


title: Panama

text: Panama on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1928 alkaen. Se on saanut kolme mitalia: vuonna 1948 miesten 100 ja 200 metrin juoksussa ja 2008 pituushypystä.


title: Panama

text: Panaman jalkapallomaajoukkue oli tammikuussa 2018 FIFA-rankingissa sijalla 53. Panama selvisi ensimmäistä kertaa vuoden 2018 MM-kisoihin, ja se on pelannut neljästi CONCACAF Gold Cupissa, jossa se sijoittui toiseksi 2013 ja 2005. Panamassa on 52 600 rekisteröityä pelaajaa sekä 588 jalkapalloseuraa.


title: Dhaka

text: Dhaka, "Dacca," on Bangladeshin pääkaupunki ja maan suurin kaupunki. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 12 043 977 asukasta. Dhaka kuuluu myös maailman tiheimmin asuttujen kaupunkien joukkoon.


title: Dhaka

text: Dhaka sijaitsee Bangladeshin keskiosassa, Buriganga-joen pohjoispuolella. Ympäristö on laaja tasanko, jota rajaavat Meghna, Padma ja Jamuna. Tasangolla virtaa lukuisten jokien verkosto, suurimpina Dhaleswari, Buriganga ja Sitalakhya.


title: Dhaka

text: Kaupunki on 3-7 metriä merenpinnan yläpuolella. Normaaleinakin vuosina jotkin kaupungin osat ovat tulvan peitossa n. neljä kuukautta vuodesta, ja suuremmat tulvat koettelevat koko kaupunkia ajoittain.


title: Dhaka

text: Vuoden keskimääräinen sademäärä on 2540 mm, ja neljä viidesosaa siitä saadaan toukokuusta syyskuuhun kestävän sadekauden aikana.


title: Dhaka

text: Dhaka sijaitsee perinteisesti tiheään asutulla alueella, jolla on ollut keskeinen aseman Bengalin historiassa. Hinfulaisten dynastioiden pääkaupunkinaan käyttämä Vikramapura sijaitsee Dhaleshwarijoen varrella ja paikan vanhat rauniot ovat edelleen olemassa. Huomattavampi historiallinen kohde on vuonna 1483 rakennettu muslimipyhimys Baba Adamin moskeija ja hauta. Varhaisten muslimihallitsijoiden pääkaupunki oli Sonargaon Meghnajoen varrella. Alue on täynnä moskeijoita ja hautoja. Suurmogulien valtakuntaa vastaan kapinoinut Isa Khan teki Sonargaonista pääkaupunkinsa, mutta kapinan kukistaneet mogulit tuhosivat sen vuonna 1608. Mogulisotilaiden käyttämä leiri oli Dhakabazun vanhan thanan alueella ja siitä tehtiin lopulta mogulien alaisen Bengalin pääkaupunki. Kaupunki sai nimen Jahangirnagar mogulihallitsija Jahangirin valtakauden jälkeen. Mogulien alaisuudessa kaupunki levittäytyi käsittämään ympäristön hindulaisia asuinalueita ja sinne rakennetut moskeijat, puutarhat, palatsit, torit ja minareetit saivat tyypillisesti nimensä moguliupseerien mukaan.


title: Dhaka

text: Mogulien hallinnollinen keskus siirrettiin vuonna 1706 Murshidabadiin, mutta Dhaka ei menettänyt merkitystään, vaan jatkoi alueen musliinien ja muiden tuotteiden tuotannon keskuksena. Tämä puolestaan houkutteli alueelle ulkomaalaisia kauppiaita Britit, Ranska ja Alankomaat perustivat kaupunkiin omat kauppa-asemansa. Britit ottivat kaupungin kokonaan haltuunsa vuonna 1765 ja siitä tehtiin oma kuntansa vuonna 1865. Vuonna 1905 Intian varakuningas George Curzon jakoi suuren Bengalin maakunnan uusiin Itä- ja Länsi-Bengalin maakuntiin. Dhakasta tuli samalla Itä-Bengalin ja Assamin maakunnan pääkaupunki. Hindunationalistit vastustivat jakoa, koska se näytti suosivan muslimeja ja Curzonin seuraaja Charles Hardinge yhdisti maakunnat jälleen vuonna 1911 Dhakan menettäessä samalla asemansa pääkaupunkina Kalkutalle. Muslimiliitto oli perustettu Dhakassa vuonna 1906 ja tällä kaudella rakennettiin myös useimmat Ramnan kaupunginosan tyypillisistä punaisen julkisivun omaavista rakennuksista. Dhakan yliopisto perustettiin vuonna 1921 ja kaupungista kehittyi näin Bengalin muslimien koulutuksen keskus ja monien muslimipolitiikkojen opinahjo.


title: Dhaka

text: Intia jaettiin Intiaan ja Pakistaniin vuonna 1948. Dhaka ja nykyinen Bangladesh muodostivat Pakistanille kuuluneen Itä-Pakistanin. Dhaka kärsi mittavia vaurioita Bangladeshin itsenäisyyssodan aikana, jonka jälkeen Itä-Pakistan itsenäistyi Pakistanista vuoden 1971 lopulla nykyisenä Bangladeshina.


title: Dhaka

text: Shah Jalalin kansainvälinen lentoasema sijaitsee 17 km Dhakan keskustasta. Sitä käyttää vuosittain neljä miljoonaa matkustajaa ulkomaanlennoilla ja miljoona kotimaanlennoilla.


title: Dhaka

text: Dhakan päärautatieasema on Kamplapurin asema, mutta monet junat pysähtyvät myös Bananin ja Lentoaseman asemilla.


title: Dhaka

text: Kaupungin linja-autot ovat halpoja ja ruuhkaksi asti suosittuja. Ne on merkitty pelkästään bengalilaisilla numeroilla, joten vain harvat ulkomaalaiset matkustavat niissä. Rikshoja on liikenteessä edelleen runsaasti.


title: Dhaka

text: Kaupunkiin on pitkään suunniteltu pikatietä, joka kulkisi pilarien päällä muiden katujen yläpuolella ja helpottaisi ruuhkia. Työt aloitettiin 2011, tien piti valmistua 2014 mutta sen tiedetään myöhästyvän. Ruuhkiin toivotaan helpotusta myös Dhakan metrosta, jonka rakennustyöt aloitettiin 2013. Sen ensimmäisen osan pitäisi valmistua 2019.


title: Dhaka

text: Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Dhakan asukasluku oli 12 043 977 ja vuoden 2016 ennusteen mukaan 13 142 000. Syntyvyys koko Bangladeshissa on laskenut, mutta Dhakan väkilukua on lisännyt erityisesti muuttoliike maaseudulta kaupunkiin. Osa heistä asuu Dhakassa vain väliaikaisesti, mikä tekee Dhakan koko väkiluvun arvioimisesta hankalaa. Dhaka kuuluu maailman tiheimmin asuttuihin kaupunkeihin, mutta sen tarkka sijaluku vaihtelee eri lähteissä, koska kaupungin pinta-ala määritellään eri tavoin.


title: Dhaka

text: Kaupungissa toimii useita yliopistoja, joista menestyneimpiä ovat Dhakan yliopisto (perustettu 1921), Bangladeshin teknillinen yliopisto (1962), ja Jahangirnagarin yliopisto (1970).


title: Nieminen & Litmanen

text: Nieminen ja Litmanen on Hammond-urkuri Sami Niemisen ja rumpali Juha Litmasen muodostama kahden miehen yhtye. Se sai päivänvalonsa syksyllä 2001, ensiesiintyminen oli Lasse Mårtenson-tribuuttikeikalla ravintola Mocambossa Helsingissä. Ohjelmassa oli yksi kappale joka oli Mårtensonin "Marraskuu." Yhtye on siitä lähtien esiintynyt säännöllisesti eri puolilla Suomea, mm lukuisilla festivaaleilla ja klubeilla. Satunnaisia ulkomaan keikkoja on ollut Venäjällä, Yhdysvalloissa, Ranskassa, Saksassa ja Ruotsissa. Niemisen ja Litmasen musiikkia kuullaan myös Mika Kaurismäen elokuvassa "Veljekset".


title: Nieminen & Litmanen

text: Yhtyeen musiikkia ei niinkään voi kuvailla millään olemassa olevalla tyylillä. Sen esikuvana oli kuitenkin ruotsalainen duo Hansson & Karlsson. Ohjelmisto joka on lähes kokonaan omaa käsialaa sisältää hyvinkin erilaisia elementtejä, vaikutteita on niin jazzista, monenlaisesta rytmimusiikista, rockista, elokuvamusiikista, vanhasta iskelmämusiikista kuin muualtakin. Enemmänkin leimaavaa on soitinvalikoima eli aitojen Hammondien vahva ja maanläheinen soundi lisättynä jazzahtavilla rummuilla. Improvisaatiolla on myös keskeinen osa musiikissa.


title: Nieminen & Litmanen

text: Molemmat jäsenet soittavat myös Hypnomen-yhtyeessä ja toimivat freelance-muusikoina.


title: Jiang Zemin

text: Jiāng Zémín (yksink.: 江泽民, s. 17. elokuuta 1926) oli Kiinan kansantasavallan "kolmannen sukupolven" merkittävimpiä poliittisia johtajia. Jiang toimi Kiinan kommunistipuolueen pääsihteerinä vuosina 1989–2002, Kiinan keskussotilaskomitean puheenjohtajana vuosina 1990–2004 ja Kiinan kansantasavallan presidenttinä vuosina 1993–2003. Häntä pidetään kommunistipuolueen "kolmannen sukupolven johtajien ytimenä"; hänen teoriansa "kolmesta edustuksesta" on omaksuttu puolueen ja valtion perustuslakeihin. Hänen hallintonsa aikana Kiina koki uudistusten ansiosta ällistyttävän taloudellisen kasvun ja paransi suhteitaan ulkomaailmaan, samalla kun kommunistipuolue säilytti tiukan otteensa valtiosta.


title: Jiang Zemin

text: Vuonna 1943, valmistuttuaan Yangzhoun lukiosta, hän alkoi käydä yliopistoa Nanjingissa. Vuonna 1946 hän vaihtoi Shanghain Jiao Tong -yliopistoon ja valmistui sieltä vuonna 1947. Jiangista tuli maanalaisen kommunistiopiskelijaliikkeen jäsen osallistuttuaan maanlaajuiseen yliopistoliikehdintään; puolueen jäsen hänestä tuli vuonna 1946. Jiang sai koulutuksensa koneinsinööriksi moskovalaisessa Stalinin autotehtaassa vuonna 1950. Jiang toimi Romanian suurlähettiläänä ja Shanghain pormestarina, ja puhuu siten sujuvaa venäjää ja romaniaa, ja on kykenevä vastaanottamaan ulkomaalaisia merkkihenkilöitä pohjatiedoillaan japanista, ranskasta ja englannista sekä kirjallisuudesta.


title: Jiang Zemin

text: Jiang oli Deng Xiaopingin, Li Pengin, Chen Yunin ja eläkkeelle siirtyneiden puoluevanhimpien 27. maaliskuuta 1993 valitsema kompromissiehdokas korvaamaan liberaalimpi Zhao Ziyang, jota arveltiin liian lempeäksi opiskelijamielenosoittajia kohtaan. Vaikkei Jiang ollut suoranaisesti sekaantunut välienselvittelyyn, hän kohosi puolueen keskeisiin asemiin vuoden 1989 Tiananmenin aukion mielenosoitusten jälkeen roolistaan vastaavanlaisten mielenosoitusten ehkäisemisessä Shanghaissa. Jiang käynnisti vuonna 1999 Falun Gong -menetelmän harjoittajiin kohdistuvan vainokampanjan, ja sekä espanjalainen että argentiinalainen tuomioistuin ovat haastaneet hänet kansainvälisen rikoslain nojalla oikeuteen kansanmurhasta ja rikoksista ihmisyyttä vastaan.


title: Jiang Zemin

text: Jiang sai kiinalaisten keskuudessa suosiota, kun hänen kaudellaan onnistuttiin Macaon palauttamisessa 1999, maailman kauppajärjestöön liittymisessä 2002 ja vuoden 2008 olympiakisojen saamisessa Pekingiin. 76-vuotias Jiang valittiin uudelleen Kiinan keskussotilaskomitean puheenjohtajaksi 16. puoluekokouksessa vuonna 2002, jolloin Hu Jintao otti Jiangin paikan puolueen johtajana, nousten uudeksi kommunistipuolueen pääsihteeriksi. Maaliskuussa 2003 Hu seurasi Jiangia Kiinan kansantasavallan presidenttinä. Jiang luopui 19. syyskuuta 2004 kommunistipuolueen keskuskomitean korkean tason kokouksen yhteydessä Kiinan keskussotilaskomitean puheenjohtajuudesta.


title: Jiang Zemin

text: Käytännössä Jiang on luopunut kaikista tärkeistä viroistaan, mutta omaa silti vaikutusvaltaa Kiinan politiikassa.


title: Kainuun prikaati

text: Kainuun prikaatin pääosat sijaitsevat Kajaanissa noin kolme kilometriä kaupungin keskustasta etelään. Sen vastuualueena on kolmasosa koko Suomen alueesta ja se on varusmiesmäärältään Suomen suurimpia joukko-osastoja. Prikaatin tehtäviin kuuluvat toimialueensa maapuolustuksen valmiuden ylläpitäminen ja varusmies- ja reserviläiskouluksen antaminen.


title: Kainuun prikaati

text: Kainuun prikaatiin kuuluvat myös asevelvollisten asioita hoitavat aluetoimistot, jotka sijaitsevat Oulussa, Kuopiossa ja Joensuussa. Prikaatin alue kattaa Pohjois-Karjalan, Pohjois-Savon, Kainuun ja Pohjois-Pohjanmaan maakunnat.


title: Kainuun prikaati

text: Kainuun prikaati vastaa toimialueensa maapuolustuksen suunnittelusta ja toimeenpanosta. Prikaatissa koulutetaan maavoimien alueellisia joukkoja ja aselajijoukkoja sekä Rajavartiolaitoksen joukkoja. Prikaati vastaa toimialueensa maanpuolustustyöstä, antaa viranomaisapua sekä hoitaa toimialueensa asevelvollisuusasiat. Prikaatin erityispiirteenä on vastata lumilajien urheilukoulutoiminnasta (yhteistoiminnassa Urheilukoulun kanssa), jossa on saavutettu kansainvälistä huippumenestystä. Prikaatissa on palvellut usea maailmanmestaritason urheilija.


title: Kainuun prikaati

text: Kainuun prikaatin visio on olla ajassaan edistyksellinen ja haluttu asevelvollisten palveluspaikka.


title: Kainuun prikaati

text: Prikaatia johtaa komentaja apunaan apulaiskomentaja sekä esikunta, joka on jaettu huolto-, henkilöstö-, koulutus-, operatiiviseen osastoon.


title: Kainuun prikaati

text: Esikunnan lisäksi rauhanajan organisaatiossa on viisi joukkoyksikköä sekä kolme aluetoimistoa, jotka ovat Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun aluetoimisto Oulussa, Pohjois-Karjalan aluetoimisto Joensuussa ja Pohjois-Savon aluetoimisto Kuopiossa.


title: Kainuun prikaati

text: Prikaatin harjoitus- ja ampuma-alueina ovat Kassunkuru Kajaanissa, Vuosanka Kuhmossa, Sotinpuro Nurmeksessa, Hiukkavaara Oulussa ja Rovajärvi Rovaniemellä.


title: Kainuun prikaati

text: Kainuun jääkäripataljoonaan kuuluu kolme jääkärikomppaniaa (1JK, 2JK ja 3JK) ja Valmiusyksikkö. Pataljoona kouluttaa johtajia jalkaväkijoukkoihin ja taistelijoita vaativiin Pohjois-Suomen olosuhteisiin. Pataljoonaan kuuluvat myös lentotiedusteluosasto ja lumilajien huippu-urheilijoiden yksikkö. Pataljoona viettää perinnepäivänään 13. syyskuuta 1941 pidetyn Rukajärven valtausparaatin päivää ja sen perinnemarssina on Jean Sibeliuksen Jääkärimarssi.


title: Kainuun prikaati

text: Kuopion huoltopataljoonaan kuuluvat Huoltokomppania (HK) ja 1. erillinen autokomppania (1. ERAUTOK) sekä materiaalikeskus ja kuljetuskeskus. Huoltopataljoona kouluttaa huollon ja kuljetusalan erikoisosaajia ja antaa yhdistelmäajoneuvokoulutusta. Koulutusta annetaan kaikille pohjoisen Suomen joukoille Ilmavoimat ja Rajavartiolaitos mukaan lukien.


title: Kainuun prikaati

text: Kainuun tykistörykmentti perustettiin 1. tammikuuta 1990 Kainuun prikaatin kenttätykistöpatteristosta (PSTO/KAIPR). Rykmenttiin kuuluu kaksi tuliasemapatteria (1TASPTRI ja 2TASPTRI) ja kranaatinheitinkomppania (KRHK). Rykmentti kouluttaa tykki- ja kranaatinheitinmiehiä tukemaan jalkaväen taistelijoita.


title: Kainuun prikaati

text: Pohjan pioneeripataljoonaan kuuluvat Teknillinen komppania (TEKNK) ja 1. pioneerikomppania (1PIONK). Pioneeripataljoonassa annetaan aselajin erikoiskalustokoulutusta sekä taistelupioneerin koulutusta.


title: Kainuun prikaati

text: Pohjois-Suomen viestipataljoonaan kuuluvat esikuntakomppania (EK) ja kaksi viestikomppaniaa (1VK ja 2VK). Pataljoonassa koulutetaan johtajia esikunta- ja viestijoukkoihin sekä taistelijoita viestijärjestelmien osaajiksi, johtamispaikkojen tukitehtäviin ja sotilaspoliiseiksi. Pataljoona kouluttaa myös tarvittavat partioradistit sekä vastaa prikaatin sotakoiraosaston toiminnasta. Pataljoonan vuosipäivänä pidetään viestiaselajin vuosipäivää 5. maaliskuuta, jolloin vuonna 1918 perustettiin Suomen ensimmäinen viestijoukko-osasto Mikkelissä. Perinnemarssina on Conrad Greven säveltämä Suomalainen sotilaslaulu, joka oli aiemmin 1. erillisen viestikomppanian kunniamarssi.Prikaatin kantajoukkona, millä tarkoitetaan yhtäjaksoisesti periytyvää historiaa, on välirauhan ajan 12. prikaati, joka oli muodostettu talvisodan Lapin Ryhmän joukoista vuonna 1940. Prikaatin esikunta, tukiyksiköt ja I pataljoona olivat Kemijärvellä, II pataljoona Savukosken Saunakankaalla ja erillinen polkupyöräkomppania Karhujärvellä. Prikaatin III pataljoona, joka lakkautettiin vielä samana syksynä, oli Ivalossa. Tukiyksikköinä olivat kolmipatterinen kevyt patteristo, (pst)tykkikomppania, viestikomppania sekä huolto.


title: Kainuun prikaati

text: Jatkosodan alkaessa kesällä 1941 prikaatin palveluksessa olleista varusmiehistä muodostettiin 6. divisioonaan jalkaväkirykmentti 12:n I ja II pataljoona. Rykmentin III pataljoona (Sallana pataljoona) perustettiin reserviläisistä Tohmon kansakoululla Kemijärvellä.