title: Lihassolu

text: Poikkijuovainen lihassolu on jättisolu, jossa on useita tumia. Mikroskoopissa solun rakenteessa erottuu poikkijuovia, joista solutyyppi on saanut nimensä. Lihassolun supistuva osa muodostuu myofibrilleista, joiden perusrakenne muodostuu peräkkäin olevista sarkomeereista. Myofibrillin supistumiskyky perustuu kahden proteiinin, aktiini- ja myosiinifilamentin, toimintaan. Hermoimpulssi saa solun pitkien säikeiden aktiini- ja myosiinirihmat liukumaan toistensa lomaan, jolloin sarkomeeri lyhenee ja lihas supistuu. Aktiini näkyy solussa vaaleina juovina ja myosiini tummina. Poikkijuovaiset lihassolut liittyvät kiinni toisiinsa päistään kytkylevyjen avulla muodostaen poikkijuovaista lihaskudosta. Poikkijuovaisia lihassoluja hermottaa somaattinen eli tahdonalainen hermosto. Luurankolihakset muodostuvat poikkijuovaisista lihassoluista.


title: Lihassolu

text: Sileälihassolut ovat poikkijuovaisia lihassoluja pienempiä ja niissä on vain yksi tuma. Sileät lihassolut ovat kuitenkin poikkijuovaisia lihassoluja kestävämpiä. Niitä hermottaa autonominen eli tahdosta riippumaton hermosto. Sileälihassolut muodostavat sileää lihaskudosta sisäelinten seinämien lihaskerroksiin.


title: Lihassolu

text: Sydänlihassolu on erittäin kestävä ja se on rakenteeltaan poikkijuovaisten lihassolujen kaltainen. Nimensäkin mukaan sydänlihassolua löytyy vain sydämestä. Ne ovat haaroittuneita yksitumaisia soluja, jotka noin 50–150 mikrometriä pitkiä ja 10–20 mikrometriä paksuja. Sydänlihassolut ovat yhteydessä toisiinsa aukkoliitoksin, jotta aktiopotentiaali pääsisi nopeammin leviämään solusta toiseen. Sydänlihassoluille on myös ominaista, että niissä on paljon mitokondrioita, koska ne tarvitsevat toimiakseen runsaasti energiaa. Sydänlihassolut käyttävät energiantuotantoonsa


title: Lihassolu

text: Aiemmin sydänlihassolukon uudismuodostumista pidettiin mahdottomana ihmisellä aikuisiässä. 2000-luvulla useat tutkimusryhmät ovat kuitenkin osoittaneet sydänlihaskantasolujen olemassaolon sydänlihaksessa. Myös muualta ihmiskehosta, varsinkin luuytimestä, eristettyjä kantasoluja on käytetty onnistuneesti sydäninfarktin hoidossa.


title: Operaatio Hurrikaani (sota)

text: Operaatio Hurrikaani () oli Kroatian armeijan hyökkäys Kroatian sodassa 12. joulukuuta 1991 – 3. tammikuuta 1992 Jugoslavian kansanarmeijaa ja Länsi-Slavonian paikallispuolustusjoukkoja vastaan Savajoen laaksossa Länsi-Slavoniassa. Operaatio tapahtui Länsi-Slavoniassa Papukin vuorella ja sen ympäristössä. Kroaatit valtasivat merkittävän Pakrac–Požega-tien, joka vei Itä-Slavoniaan läntisestä Kroatiasta, ja turvasivat taemman Podravska magistralan rauta- ja maantien.


title: Operaatio Hurrikaani (sota)

text: Hyökkäys tapahtui monella alueella pitkin Länsi-Slavonian rintamaa. Papukin sektorilla kaksi joukko-osastoa teki pihtiliikeen serbien asemiin. Eräällä sektorilla kroaatit vapauttivat Vocinin ja humin 15. joulukuuta 1991, ja etenivät serbien tukialueelle Bučjeen. Slatina sektorilla kroaatit valtasivat Požegan alueella 15.–18. joulukuuta 1991 Novo Zvečevomin, Kamenskan ja muutamia muita kyliä. 19. joulukuuta serbit valtasivat Mašička Šagovinan kylän Nova Gradiškan sektorilla. 127. prikaati eteni edelleen ja valtasi Grahovljane ja Dragovićin kylät 24.–25. joulukuuta, ja sillä välin 104. Kroatian armeijan prikaati valtasi Kusonjen. 25. joulukuuta 1991 kroaatit olivat edenneet serbian tukialueella Bučjeen.


title: Operaatio Hurrikaani (sota)

text: Operaatio oli menestyksekäs, ja vain tulitauko esti kroaatteja etenemästä Savajoelle. Kroaatit valloittivat tässä hyökkäyksessä osan Länsi-Slavoniasta; kroaattiarmeija HV vapautti 170 neliökilometriä maata Kroatialle, ja valtasi 21 serbien linnoitettua asemaa.


title: Kondrati Rylejev

text: Kondrati Fjodorovitš Rylejev (; 29. syyskuuta 1795 Batovo – 25. heinäkuuta 1826 Pietari) oli venäläinen aatelinen, upseeri, runoilija ja yksi dekabristikapinan johtohenkilöistä.


title: Kondrati Rylejev

text: Rylejev palveli Venäjän armeijassa vuosina 1814-1818. Tämän jälkeen hänestä tuli siviilioikeuden asessori, jossa virassa hän palveli aikalaisten mukaan luotettavasti ja oikeudenmukaisesti. Hän myös kirjoitti sanomalehtiin arvostelevia runoja. Runoja lukeneet liberaalit salaliittolaiset kutsuivat hänet jäseneksi Venäjän Pohjoiseen salaseuraan.


title: Kondrati Rylejev

text: Dekabristikapinassa 14. joulukuuta 1825 Rylejev oli mukana tuomassa sotilaita Senaatintorille. Kapinan kukistuttua hänet vangittiin ja hirtettiin yhdessä neljän muun päätekijän kanssa.


title: Löyä

text: Löyä on suomalainen kylä, joka sijaitsee Kuortaneen kunnan kaakkoisosassa. Rajanaapureita ovat etelässä Alavus, idässä Lehtimäki ja Töysä. Löyän kylässä sijaitsee kylän mukaan nimensä saanut Löyänjärvi.


title: Kromosomi

text: Kromosomi on yhtäjaksoinen DNA-rihma, joka on kietoutunut "kromatiiniksi" histoniproteiinien ympärille. Kromosomit voivat sisältää geenejä kymmenistä tuhansiin. Kromosomien rakenne ja ulkonäkö vaihtelee huomattavasti solusyklin aikana. Mitoosin ja meioosin aikana kahdentunut kromosomi kiertyy tiiviiksi, yleensä X:n muotoiseksi rakenteeksi. Kromosomit kuvataan useimmiten juuri tämänkaltaisina metafaasikromosomeina.


title: Kromosomi

text: Kromosomit löysi yhtä aikaa vuonna 1842 sekä sveitsiläinen kasvitieteilijä Karl Wilhelmi von Nägeli että belgialainen tutkija Edouard Van Beneden. Ensimmäisen kromosomien värjäysmenetelmän kehitti Walther Flemming. Hän teki kokeita soluille erilaisilla värjäysaineilla ja huomasi, että väriaine imeytyy vain tiettyihin solun osiin. Erään väriaineen avulla hän löysi solun tumasta X:n muotoisia kappaleita. Ne nimettiin kromosomeiksi. Nimi syntyi kreikankielisistä sanoista "khroma" eli väri ja "soma" eli kappale tai ruumis.


title: Kromosomi

text: Suvullisesti lisääntyvillä eliöillä on sukusoluja lukuun ottamatta kaikissa soluissaan nk. diploidinen kromosomisto (2n), jossa jokaista vastinkromosomia on kaksi kappaletta. Solun, yksilön tai lajin tyypillistä kromosomien määrää ja rakennetta kutsutaan karyotyypiksi. Ihmisen somaattisissa soluissa kromosomeja on yhteensä 46 (2n = 46). Toinen vastinkromosomeista on aina peritty äidiltä ja toinen isältä. Sukusoluissa on aina haploidinen kromosomisto (n), joka ihmisellä on 23. Uusi yksilö saa hedelmöityksessä täyden, diploidisen kromosomiston vanhempien haploidien sukusolujen yhtyessä.


title: Kromosomi

text: Ihmisellä kromosomit 1–22 ovat autosomeja, eli niillä ei ole vaikutusta sukupuolen määräytymiseen. Sukupuolen määräävät X- ja Y-sukupuolikromosomit. Naisen sukupuolikromosomipari on XX ja miehen XY.


title: Kromosomi

text: Kromosomipoikkeavuudet ovat DNA-molekyylien rakenteen ja lukumäärän muutoksia, joilla voi olla hyvin erilaisia vaikutuksia yksilön kehitykseen. Kromosomipoikkeavuuksia voi esiintyä kromosomien lukumäärän poikkeavuutena eli "aneuploidina", tai kromosomin rakenteen poikkeavuutena eli "aneusomiana".


title: Kromosomi

text: Suurin osa kromosomipoikkeavuuksista johtaa ihmisellä spontaaniin aborttiin, joten ne ovat yleisin keskenmenon aiheuttaja. Tästä huolimatta kromosomiston poikkeavuuksia esiintyy noin viidellä tuhannesta elävänä syntyneestä lapsesta. Näistä 2/3 on sukupuolikromosomien poikkeavuuksia, ja 1/3 muiden kromosomien poikkeavuuksia.


title: Kromosomi

text: Autosomien poikkeavuudet aiheuttavat yleensä kehityksessä vaikeampia ja laaja-alaisempia häiriöitä kuin sukukromosomien poikkeavuudet. Esimerkiksi tunnetuimmassa kromosomistomutaatiossa eli Downin oireyhtymässä (21-trisomia), jossa kromosomia 21 on poikkeuksellisesti kahden sijasta kolme, yksilöllä esiintyy useita fyysisiä erityispiirteitä ja vaihtelevanlaatuista kehitysvammaisuutta. Sen sijaan ylimääräiset sukupuolikromosomit eivät yleensä aiheuta vaikeaa kehitysvammaisuutta. Niiden poikkeavuuksien vaikutukset voivat olla hyvin spesifejä ja fyysiset erityispiirteet ovat usein hyvin lieviä tai puuttuvat kokonaan. Naisella voi olla kolme, neljä, viisi tai kuusi X-kromosomia, miehellä sekä X- että Y-kromosomeja voi olla poikkeava määrä (esimerkiksi karyotyyppi XXY tai XYY).


title: Kromosomi

text: Rengaskromosomissa kromosomiparin päät ovat liimautuneet toisiinsa. Koska sekä pitkän että lyhyen varren päissä on häviämä, ja tärkeää perimäainesta saattaa puuttua, seuraa poikkeavuudesta muun muassa kehitysvammaisuutta.


title: Kromosomi

text: Trisomia on tila, jossa kromosomistossa on parin sijasta kolme kromosomia. Useimmat trisomeista aiheuttavat keskenmenon tai kuoleman nuorella iällä. Henkiin jääneillä saattaa esiintyä kehitysvammaisuutta ja muita ongelmia.


title: Kroatian asevoimat

text: Kroatian asevoimat () on jaettu kolmeen puolustushaaraan maavoimiin, merivoimiin ja ilmavoimiin ja ilmatorjuntaan. Sen vahvuus on rauhan aikana 17 500 aktiivipalveluksessa olevaa miestä ja 6 000 reserviläistä. Miespuolisen 16-49 vuotiaan väestön perusteella laskettuna Kroatiassa on noin 1 035 712 miehen reservi, josta 771 323 miestä on palveluskelpoisia. Kroatiassa oli aiemmin yleinen asevelvollisuus 19 vuotta täyttäneille miehille, mutta maa luopui siitä 1. tammikuuta 2008.


title: Kroatian asevoimat

text: Asevoimat taistelivat Kroatian sodassa ja tukivat myös Bosnian puolella taistelevaa Bosnian kroaattiarmeijaa.


title: Ruona (Kuortane)

text: Ruonan kylä sijoittuu Kuortaneen kunnan pohjoisosaan. Kylä on levittäytynyt pääasiassa Kuortaneenjärven pohjoisrannalle ja Nisosjärven ympärille. Lisäksi laajalla alueella olevassa kylässä on asutusta myös Haarajärven, Reunan ja Sauna-Ahon alueille. Kylä rajoittuu pohjoisessa Lapuan kaupunkiin, idässä Alajärven kaupunkiin, etelässä Kuortaneen kirkonkylään, lännessä Kuortaneenjärveen ja Salmen kylään.


title: Ruona (Kuortane)

text: Ruonan kylään muutti ensimmäinen asukas Simo Juhonpoika vuonna 1549 hyville kaski- ja pyyntimaille. Hän oli myös koko Kuortaneen ensimmäisiä asukkaita.


title: Ruona (Kuortane)

text: Lapuan hiippakunnan koulutuskeskus Haapaniemen hiippakuntakartano sijaitsee Ruonalla Kuortaneenjärven rannalla.


title: Ruona (Kuortane)

text: Suomen sodan ratkaisutaistelut käytiin Ruonan Nurminiemessä 31.8-1.9.1808.


title: Ruona (Kuortane)

text: Vuonna 2008 Ruona valittiin vuoden eteläpohjalaiseksi kyläksi.


title: Kemin veritorstai

text: Kemin veritorstai oli Kemissä 18. elokuuta 1949 tapahtunut poliisien ja työläisten välinen kahakka, jossa sai surmansa kaksi ihmistä. Tuolloin paikkakunnalla oli meneillään paikallisesta palkkariidasta alkunsa saanut Kemiyhtiön työntekijöiden lakko, joka nähtiin laajemmin Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP) ja Fagerholmin sosiaalidemokraattisen vähemmistöhallituksen välisenä voimainkoitoksena. Kemin veritorstai muistetaan Suomen historian toistaiseksi viimeisenä kuolonuhreja vaatineena poliittisena väkivaltaisuutena.


title: Kemin veritorstai

text: Kemin lakon taustalla oli ensimmäinen sodanjälkeinen laaja laskusuhdanne, joka iski voimakkaimmin puunjalostusteollisuuteen. Maaliskuussa 1949 kortistoissa oli yli 50 000 työtöntä ja saman vuoden syystalvella jo 60 000. Viennin kannattavuutta yritettiin parantaa kahdella devalvaatiolla, jotka lisäsivät kulutustavaroiden hintojen ja elinkustannusten nousua. Jo loppuvuodesta 1948 SAK oli vaatinut 5,5 prosentin yleistä palkankorotusta, mutta hallituksen painostuksesta SAK:n sosialidemokraattinen johto suostui myönnytyksiin. Keväällä 1949 seitsemän kansandemokraattista ammattiliittoa vaati palkkojen korottamista.


title: Kemin veritorstai

text: Palkkariita sai alkunsa 1. heinäkuuta, kun sosiaaliministeriön palkkaosasto vaati Kemi Oy:n Pajusaaren tehtaan 260 puunkäsittelijän urakkapalkkoja laskettaviksi 30–40 prosenttia. Lakkoon yhtyivät nopeasti läheisten Kemijokisuun erottelutyömaan, Karihaaran sahan ja Kemin sataman työntekijät, jolloin lakko koski jo tuhansia työntekijöitä.


title: Kemin veritorstai

text: Lakon kulkuun vaikuttivat monet tahot: SKP:n johto, joka kävi kovaa välienselvittelyä SAK:n vallasta SDP:n kanssa; Neuvostoliiton suurlähettiläs Grigori Savonenkov, joka kehotti jatkamaan lakkoa istuvan hallituksen kaatamiseksi; Karl-August Fagerholmin (SDP) hallitus, joka julisti erottelutyömaan vapaaksi työmaaksi ja sisäministeri Aarre Simonen, joka määräsi poliisit turvaamaan työrauhaa.


title: Kemin veritorstai

text: SKP:n piiritoimisto päätti, että torstaina 18. elokuuta lähdettäisiin hätistelemään työmaalla työskennelleitä rikkureita. Karihaaran työväentalon pihamaalta lähti kolmisen tuhatta lakkolaista mielenosoituskulkueena kohti Lautiosaarta, jossa aseistetut poliisit olivat odottamassa heitä.


title: Kemin veritorstai

text:
Poliisi kehotti marssijoita pysähtymään, jolloin kulkueen alkuosa totteli. Väkijoukkoa kehotettiin kolme kertaa hajaantumaan lain ja hallituksen nimissä, poliisia ei kuitenkaan toteltu. Marssijoiden johtajat kiihotti väkeä huudoilla "maa on meidän, me menemme minne tahdomme". Kuului myös huuto, "käykää tuon poliisin päälle", tarkoittaen johdossa olevaa poliisia. Muutama marssija yritti käydä poliisin päälle, siinä onnistumatta. Samalla huudettiin "päälle vaan ja eteenpäin", jolloin väkijoukko oli jo aloittanut rynnäkön kohti poliiseja. Tästä syntyi kova käsikähmä, jossa poliisit alkoivat pamputtaa päälle rynnäköivää kulkuetta. Taaenpaa viskottiin poliisin niskaan kiviä ja pian kuului myös laukauksia. Paniikki oli valmis. Rynnäkkö saatiin loppumaan vasta, kun poliisi ampui konepistooleilla varoituslaukauksia taivaalle. Kahakka ei loppunut tähän, vaan väkijoukko perääntyi ja kokoutui useampaan kertaan pienemmiksi ryhmiksi jatkaen poliisin päälle käymistä ja kivittämistä.
Kahakan aikana sai kaksi lakkolaista surmansa ja moni loukkaantui joko pampusta, toisten kolhimana tai piikkilangoissa. Kolme poliisia loukkaantui vakavasti ja parisenkymmentä lievästi. Kahdesta surmansa saaneesta Felix Pietilä kuoli heti luotiin, joka meni vasemman keuhkon läpi. Vieläkään ei tiedetä varmasti, kuka Pietilän ampui – tutkimusten mukaan luoti ei tullut poliisin aseesta. Anni Kontiokangas puolestaan pakeni mellakkaa piiloon kuorma-auton alle. Kun auto lähti liikkeelle, hän ruhjoutui pahoin auton pyörien alle ja menehtyi kolme päivää myöhemmin sairaalassa(hautakiveen on virheellisesti merkitty tapaturman päiväys). Molemmat vainajat haudattiin 1.9.1949 Vapaa-ajattelijoiden Ristikankaan hautausmaalle.


title: Kemin veritorstai

text: Oikeuden päätöksellä poliisit vapautettiin vastuusta silloin voimassa olleen rikoslain 16. luvun (rikokset julkista viranomaista tai yleistä järjestystä vastaan) 6. pykälän nojalla. Kyseisen lainkohdan mukaan jos asevoimaa käytettäessä kapinan kukistamiseen "joku väkijoukosta siinä sai haavan tai surman, olkoon sinään".


title: Kemin veritorstai

text: Tapahtumapäivän iltana sisäministeri Aarre Simonen teki vakavin ilmein selkoa tapahtuneesta täpötäydelle salille Helsingin työväentalossa: "Tänään on tapahtunut suuri onnettomuus Kemissä. Syy ei kuitenkaan ole meidän vaan kommunistijohtajien. – – – Olen valmis paljastamaan pääni surmansa saaneiden hautakummun äärellä. – – – Tässä maassa ei tehdä vallankumousta kun minä olen sisäministerinä. – – – Hallituksen mahdollisuudet toimia ovat kuitenkin vähäiset, elleivät työpaikat kestä nyt alkavaa kommunistien rumputulitusta."


title: Kemin veritorstai

text:
Aarre Simosen isä, muurari Edvard Simonen oli Kemin tapahtumien aikana muuraamassa Työväen akatemian uutta päärakennusta Kauniaisissa ja seurasi tilannetta tarkoin radion ja sanomalehtien välityksellä. Muutama päivä Kemin veritorstain jälkeen hän pohti tapahtumia ja niiden seurauksia työtoveriensa kanssa ja totesi: ”Jos Aarre nyt selviää, hänellä on elämä edessä, ellei, on koulutus mennyt hukkaan.”
Kemin tapahtumien jälkeen SKP:n johtajiin kuulunut Hertta Kuusinen määräsi Moskovasta annetun käskyn perusteella lakkoliikkeet Suomessa lopetettaviksi. Kemin tapahtumista joutui syytteeseen 127 ihmistä, joista 63 tuomittiin eri mittaisiin kuritushuonerangaistuksiin kapinasta. Surmansa saaneen Felix Pietilän omaiset velvoitettiin korvaamaan valtiolle Pietilälle tehdystä ruumiinavauksesta aiheutuneet kulut. Myöhemmin kaikki tuomitut armahdettiin erillislailla, mutta lakkolaisten mainetta ei silti puhdistettu.


title: Kemin veritorstai

text: Hallitus määräsi 22. elokuuta Kemi Oy:n tuotantolaitoksissa noudatettaviksi ennen lakkoa voimassa olleet palkat.


title: Kemin veritorstai

text: Jälkeenpäin viranomaisten toimintaa on usein puolusteltu väittämällä, että poliisi ei ampunut ihmisiä kohti, vaan ainoastaan pelotelaukauksia ilmaan. Väite osoittautui myytiksi, kun Kemissä ilmestyvä Pohjolan Sanomat tutustui 60 vuotta salattuina olleisiin Suojelupoliisin arkistoihin aiheesta. Lehden mukaan vanhempi konstaapeli Viljo Kujanpää kertoi kuulusteluissa yrittäneensä ampua yhden lakkolaisen, joka oli juuri ruhjomassa toista poliisia suurella kivellä. Lataushäiriö Kujanpään pistoolissa pelasti lakkolaisen.


title: Kemin veritorstai

text: Kommunistit vaativat sisäministeri Aarre Simosen asettamista syytteeseen Kemin tapahtumista, koska heidän näkemyksensä mukaan Simonen oli yksin vastuussa Kemin veritorstaista. Laillista perustetta tähän ei kuitenkaan ollut, ja samoin epäonnistui kommunistien yritys kaataa Simonen epäluottamuslauseäänestyksellä eduskunnassa.


title: Kemin veritorstai

text: Kemin tapahtumien jälkeen seitsemän kommunistien hallitsemaa ammattiliittoa laajensivat lakkoliikkeen koko maahan. Syyskuun alussa 1949 kyseiset ammattiliitot erotettiin SAK:sta, ja muista järjestöistä erotettiin kansandemokraattisia toimitsijoita. Nämä toimet pakottivat kommunistit taipumaan ja tunnustamaan epäonnistumisensa ammattiyhdistysliikkeen valtaamisessa. SAK:sta erotetut ammattiliitot palasivat vähin äänin takaisin keskusjärjestöön loppusyksyn 1949 aikana.


title: Kemin veritorstai

text: Osa tapahtuman pöytäkirjoista tuhoutui 29. tammikuuta 1950 Kemissä sattuneessa tulipalossa. Kemin raastuvanoikeus antoi tapauksen tuomiot 27. helmikuuta 1950.


title: Kemin veritorstai

text: Kemin veritorstai saavutti välittömästi legendaariset mittasuhteet kommunistien tietoisuudessa. Sen mielestä tämä osoitti, että porvaristo oli valmis käyttämään väkivaltaa. SKP pyrki myös luomaan lakon uhreista ”työläismarttyyreita”; esimerkiksi hautajaispäivänä 1. syyskuuta 1949 Helsingin Suurtorilla järjestettiin mittava mielenosoitustilaisuus.


title: Kemin veritorstai

text: Kemin veritorstai nostettiin uudestaan esiin 1970-luvun alussa vasemmistolaisen poliittisen laululiikkeen käyttämässä retoriikassa. Tuolloin Agit Prop levytti Elvi Sinervon runot "Lintu mustasiipi lennä" ja "Sinä tiedät luokkasi lait", jotka kertovat tästä tapahtumasta.


title: Kemin veritorstai

text:
Vaikka Aarre Simonen tuli myöhemmin hyväksytymmäksi myös kommunistien keskuudessa, hänen osuuttaan Kemin tapahtumissa ei koskaan unohdettu. Simonen joutui tämän tästä vastaamaan hieman haastavasti esitettyyn kysymykseen: ”Tekisittekö samoin kuin vuonna 1949, jos Kemin tapahtumat olisivat nyt ratkaistavinanne?” Lokakuussa 1974 Simonen vastasi tähän kysymykseen Hymy-lehden haastattelussa:
Isohaaran sillan lähettyville pienelle aukiolle Akkunusjoen suulle on pystytetty muistomerkki vuonna 1984.. Sen tekstissä vääristellään räikeästi todellisia tapahtumia. Poliisi ei avannut tulta mielenosoittajia kohti, eikä siten surmannut ketään. Uhreista toinen kuoli laukaukseen, joka ammuttiin mielenosoittajien puolelta, toinen jäi kuorma-auton alle. Mielenosoitus ei myöskään ollut rauhallinen, vaan poliisia kivitettiin ja hyökättiin päälle.


title: HVO

text: HVO eli "Hrvatsko Vijeće Obrane" oli Kroatian puolustusneuvosto, kuvaavammin Bosnian kroaattiarmeija Bosnian sodassa. HVO oli Bosnian kroaattialueen Herceg-Bosnan armeija. Sitä johti Mate Boban.


title: HVO

text: Se perustettiin 8. huhtikuuta 1992 Hertsegovinassa.


title: HVO

text: Sodan alkuvaiheessa HVO taisteli Bosnia-Hertsegovinan armeijan (ARBiH)in rinnalla Bosnian serbejä vastaan, mutta kääntyi myöhemmin entistä liittolaistaan vastaan.


title: HVO

text: Daytonin sopimuksessa vuonna 1995 HVO tunnustettiin Bosnian kroaattien viralliseksi edustajaksi.


title: Länsiranta (Kuortane)

text: Länsiranta on Kuortaneen kylä ja sijaitsee kunnan länsiosassa Kuortaneenjärven länsirannalla rajoittuen pohjoisessa Salmen kylään, idässä Kuortaneenjärveen, etelässä Mäyryn kylään ja lännessä Nurmon ja Lapuan rajaan. Kylä on muodoltaan pitkänomainen sijoittuen kylää halkovan Länsirannantien ympärille. Kylän pituus Länsirannantietä pitkin on noin 7 kilometriä, asutusalueen pinta-ala noin 600 hehtaaria ja koko kylän pinta-ala metsä mukaan lukien noin 5 000 hehtaaria.


title: Länsiranta (Kuortane)

text: Länsiranta kuuluu yhdessä Kuhajärven ja Lapuanjokirantojen ohella Kuortaneenjärven valtakunnallisesti arvokkaaseen maisema-alueeseen. Länsirannan pohjalaistalot kuuluvat yhdessä Kuortaneen Ruismäen talojen kanssa Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.


title: Länsiranta (Kuortane)

text: Länsirannalla sijaitsee Kuortaneen ainoa malmikaivos, niin kutsuttu Ruukin runni, joka perustettiin vuonna 1724.


title: Kaaranka

text: Kaarangan kylä sijaitsee Kuortaneen itäosassa, Kaarankajärven ympäristössä Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Pohjoisessa rajakylänä on Ruonan kylä, lännessä Kirkonkylä, etelässä Leppälänkylä ja idässä Lehtimäen kunnan Länsikylä. Kuortaneen keskustaan on matkaa noin kahdeksan kilometriä.


title: Poliittinen laululiike

text: Poliittinen laululiike on yleisnimitys Suomessa 1970-luvun alussa kukoistaneesta vasemmistolaisesta poliittisesta laululiikkeestä. Se tunnetaan myös nimellä "Edistyksellinen laululiike". Liikkeen kantaviin voimiin kuuluivat muiden muassa säveltäjät Kaj Chydenius, ja Eero Ojanen, Toni Edelmann sekä Otto Donner. Suuri osa levyistä julkaistiin Love Records -levymerkillä.


title: Poliittinen laululiike

text: Tunnetuimpia poliittisen laululiikkeen edustajia olivat muun muassa Agit-prop-kvartetti, Koiton laulu, poliittishenkistä teatteria tehneen KOM-teatterin lauluryhmä, laulaja-näyttelijä Kristiina Halkola, ohjaaja-laulaja Kaisa Korhonen, runoilija-laulaja Aulikki Oksanen, laulaja Arja Saijonmaa sekä varsinkin vanhoja työväenlauluja esittänyt Reijo Frank.


title: Poliittinen laululiike

text: Laululiike sai paljon vaikutteita ja materiaalia Chilen sotilasvallankaappauksesta 1973. Laululiikkeen suosio laski 1970-luvun puolivälissä. 1970-luvun työväenlaulut nousivat uuteen suosioon 1990-luvulla, jolloin useista genren levyistä julkaistiin cd-painoksia ja maassa järjestettiin monia nostalgisia poliittisen musiikin konsertteja. Samaan aikaan Suomeen syntyi myös uusia nuorempien sukupolvien perustamia yhtyeitä, joiden tuotanto imi vahvasti vaikutteita 1970-luvun laululiikkeen tuotannosta. Tunnetuimpia näistä yhtyeistä ovat suureen kaupalliseen menestykseen yltänyt Ultra Bra sekä Varaque.


title: Poliittinen laululiike

text: Poliittisesta laululiikkeestä kertoo Jouko Aaltosen vuonna 2006 ensi-iltansa saanut elokuva "Kenen joukoissa seisot".


title: Yhdeksän mustaa joutsenta

text: Yhdeksän mustaa joutsenta -teos on kokoelma Swanin sisarusten kirjeitä vuosilta 1884–1917, ja sen on toimittanut Anni Swanin poika Antero Manninen. Carl Gustaf Swanin ja Emilia Malinin yhdeksän tytärtä olivat kaikki nuoruudessa tummahiuksisia, mistä nimi teokselle on saatu. Teoksen on julkaissut Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 1994.


title: Luhtala-Kivenmäki

text: Luhtalan ja Kivenmäen kylät sijoittuvat Kuortaneen lounaisosaan. Rajanaapureina ovat Mäyryn kylä pohjoisessa, Ylipään kylä idässä sekä Alavuden kaupunki lännessä ja etelässä. Vuonna 1999 kylissä asui 97 henkeä. Kylällä toimi Kuortaneen Polttoturve Oy (1940 luvulta - 1970 luvulle), jonka toimintaa VAPO Oy nykyään jatkaa.


title: Endodermi

text: Endodermi () on gastrulaation aikana syntyneen alkiosolumassan alin kerros, eli se sijaitsee mesodermin ja ektodermin alla. Lopullinen endodermi muodostuu, kun alku-uurteen tuottamat solut vaeltavat viskeraalisen endodermin solujen väliin levittäytyen ja samalla korvaten viskeraalisen endodermin solukon. Aluksi endodermin solut ovat litteitä, mutta myöhemmin ne muuttuvat pylväsmäisemmiksi.


title: Endodermi

text: Endodermi indusoi useiden mesodermaalisten elinten, kuten selkäjänteen, sydämen, verisuonten ja jopa koko mesodermaalisen alkiokerroksen syntyä. Vastavuoroisesti mesodermaalinen mesenkyymi ohjailee endodermin muodostumista ruoansulatuskanavan eri osiksi. Endodermi on yhteydessä myös ektodermiin muu muassa nielun, aivolisäkkeen ja peräsuolen muodostamisessa. Endodermin toinen tärkeä tehtävä on muodostaa ruoansulatuskanavan ja hengitysteiden sekä virtsarakon ja virtsaputken epiteelit.


title: Endodermi

text: Seuraavat epiteelit kehittyvät yksilönkehityksen edetessä endodermin soluista.


title: Endodermi

text: - koko ruoansulatuskanavan epiteeli, lukuun ottamatta suuta ja peräsuolen terminaalipää, jotka muodostuvat ektodermistä


title: Endodermi

text: - ruoansulatuskanavan rauhasten pintasolut


title: Endodermi

text: - korvatorven epiteeli


title: Endodermi

text: - täryontelon epiteeli


title: Endodermi

text: - nielu-, kieli- ja kitarisojen epiteeli


title: Endodermi

text: - henkitorven, keuhkoputkien ja keuhkojen epiteeli


title: Endodermi

text: - virtsarakon ja virtsaputken epiteeli


title: Endodermi

text: Endodermistä silmukoituu myös haaroja, joista kehittyy alueen mesodermin kanssa aiheet kilpirauhaselle, lisäkilpirauhasille, kateenkorvalle, keuhkoille, maksalle ja haimalle.


title: Endodermi

text: Kynsisammakolla ("Xenopus") endodermi kehittyy varhaisalkion vegetaalisen puoliskon soluista, jotka vaeltavat gastrulaation aikana alkiopallon sisään. Vegetaalisen puoliskon solut sisältävät runsaasti äidin puolelta perittyä VegT-proteiinia, joka on tärkeä tekijä solujen määräytyessä endodermaalisiksi.


title: The Pertwillaby Papers

text: The Pertwillaby Papers on sittemmin Aku Ankka -piirtäjänä tunnetuksi tulleen Don Rosan 1970-luvulla piirtämä seikkailusarjakuva, joka kertoo fiktiivisen Lancelot ”Lance” Pertwillabyn ja tämän tuttavien seikkailuista ympäri maailmaa.


title: The Pertwillaby Papers

text: Rosa aloitti "The Pertwillaby Papersin" piirtämisen Kentuckyn yliopiston "Kentucky Kernel" -opiskelijalehdelle vuonna 1971. Sarjakuva muodostui alkuun viikoittain ilmestyneistä, neli- tai viisiruutuisista episodeista. Aluksi sarjakuva oli poliittista satiiria kuten lehden päätoimittaja halusi, mutta se muuttui seikkailusarjakuvaksi Rosan odotettua uuden päätoimittajan tuloa. Vuonna 1973 sarjakuva jäi tauolle.


title: The Pertwillaby Papers

text: Vuonna 1976 Rosa jatkoi sarjakuvan tekemistä episodista 128 The Rocket’s Blast Comicollector -fanzinelle. Hän kuitenkin muutti sitä niin, että sarjakuva ilmestyi noin kymmenen 8–12-ruutuisen sivun pituisissa episodeissa ja yksi kokonainen tarina muodostui viidestä tai kuudesta tällaisesta episodista. The Rocket's Blast Comicollectorilla ehtivät ilmestyä episodit 128–140, jotka muodostivat kaksi kokonaista tarinaa ja yhden keskeneräiseksi jääneen.


title: The Pertwillaby Papers

text: Rosa lopetti sarjan piirtämisen vuonna 1979, koska hän ei saanut siitä palkkaa ja hän oli ehtinyt kyllästyä siihen. 1980-luvun alussa hän piirsi vielä yhden episodin (numero 141) keskeneräiseksi jääneeseen tarinaansa, mutta sitä ei enää julkaistu lehdessä.


title: The Pertwillaby Papers

text: Yhtä tarinaa lukuun ottamatta Rosa käytti "The Pertwillaby Papers" -tarinoidensa perusjuonet myöhemmin uudelleen Disney-tarinoissaan. Lisäksi tarinoissa on muitakin kohtauksia, jotka voi löytää erinäisistä ankkatarinoista.Ensimmäisissä tarinoissa mainitaan kitkan poistava aine; sama idea esiintyy myöhemmin neutrakitkasäteenä Rosan Aku Ankka -tarinassa ”Rahavirta” (”Cash Flow”). Rosa muokkasi tarinasta ”Lost in (an Alternative Section of) the Andes” ensimmäisen Aku Ankka -tarinansa ”Auringon poika” (”Son of the Sun”). Tarinassa ”Sub-Zero” on sivu, jossa Lancelot putoaa pilvenpiirtäjästä; sivu on muokattu ankkatarinaan ”Nokanneulan tapaus” (”Incident at McDuck Tower”), ja Lancelotin kiirehtiminen ilmapalloon samassa tarinassa muistuttaa Akun yrityksiä tarinassa ”Lumikenttien kimallus” (”Last Sled to Dawson”). Tarina ”Vortex” on perusjuoneltaan muokattu ankkatarinaksi ”Matka Maan keskipisteeseen” (”The Universal Solvent”). Tarina ”Knighttime” puolestaan on muokattu löyhästi ankkatarinaksi ”Ankka kuningas Arthurin hovissa” (”The Once and Future Duck”) ja myös tarina ”Musta Ritari” (”The Black Knight”) on ottanut siitä ideoita.Lisäksi "The Pertwillaby Papersissa" esiintyy useita melko vakituisia sivuhenkilöitä, kuten Lancen paras kaveri ja naistenmies Freddie Kegg ja professori Artemis Phoebus. Jokaisella päähenkilöllä on oma erikoislaatuinen puhekupla.


title: The Pertwillaby Papers

text: 1970-luvun jälkeen "The Pertwillaby Papersia" ei julkaistu missään ennen kuin norjalainen Gazette Bok -kustantamo julkaisi maaliskuussa 2001 "The Don Rosa Archives" -nimen alla kaksi Rosan varhaisisten sarjakuvien kokoelmaa norjaksi ja englanniksi. Ensimmäinen osa sisältää "The Pertwillaby Papers" -sarjakuvat ja toinen supersankarisarjakuvan "The Adventures of Captain Kentucky". Kirjassa julkaistiin kaikki "The Pertwillaby Papersin" episodit mukaan lukien aiemmin julkaisematon numero 141. Lisäksi kirjassa on sekä Rosan että professori Nils Lid Hjortin esipuheet.


title: The Pertwillaby Papers

text: Kirjoista julkaistiin myös erikoispainos, johon kuuluvat molemmat kirjat Rosan nimikirjoituksella ja julisteella, jossa Pertwillaby ja Captain Kentucky tapaavat toisensa ensimmäistä kertaa. Myös juliste on Rosan signeeraama ja siitä otettiin vain 150 kappaleen painos. Molempia kirjoja tilattiin myös Suomeen.


title: Ektodermi

text: Ektodermi on yksi alkionkehityksen alussa määräytyvistä alkiokerroksista, joka sijaitsee alkiolevyssä endodermin ja mesodermin yläpuolella.


title: Ektodermi

text: Ektodermista muodostuu muun muassa keskushermoston aihe eli hermostoputki, ääreishermoston aihe eli hermostopiena ja ihon orvaskesi. Myös mesodermi, eli keskikerros, indusoituu varhaisen ektodermin soluista.


title: Hohenzollern

text: Hohenzollern on Svaabiasta kotoisin oleva saksalainen ruhtinassuku, jonka eri jäsenet hallitsivat Brandenburgia, Preussia ja Saksan keisarikuntaa sekä Romaniaa. Suku jakautui 1200-luvulla frankkilaiseen ja švaabilaiseen haaraan. Suvun kantalinna eli Hohenzollernin linna sijaitsee Hechingenin lähellä, nykyisessä Baden-Württembergin osavaltiossa.


title: Hohenzollern

text: Frankkilaisen (protestanttisen) haaran päämiehet olivat 1400-luvulta lähtien Brandenburgin rajakreivejä. Fredrik VI nousi 1415 Brandenburgin vaaliruhtinaaksi nimellä Fredrik I, minkä jälkeen Hohenzollernin suku kohosi Saksan mahtavimpien ruhtinaitten joukkoon. Vuodesta 1618 lähtien he hallitsivat Brandenburgin lisäksi myös Itä-Preussia. ”Suuri vaaliruhtinas” Fredrik Vilhelm laajensi Brandenburg-Preussin Westfalenin rauhassa 1648 yhdeksi Euroopan mahtivaltioista, ja hänen poikansa Fredrik I otti 1701 Preussin kuninkaan arvonimen. Preussin kuningas Vilhelm I kruunattiin 1871 yhdistyneen Saksan keisariksi. Sukuhaaran viimeinen hallitsija oli Vilhelm I:n pojanpoika Vilhelm II, joka luopui Saksan keisariudesta ja Preussin kuninkuudesta ensimmäisen maailmansodan lopussa 1918 vallankumouksen seurauksena. Frankkilaisen haaran nykyinen päämies on Georg Friedrich von Preussen (s. 1976).


title: Hohenzollern

text: Hohenzollern-suvun švaabilainen (katolinen) haara jakautui vuonna 1576 perinnönjaon seurauksena vielä kolmeen erilliseen haaraan, jotka olivat "Hohenzollern-Hechingen", "Hohenzollern-Sigmaringen" ja "Hohenzollern-Haigerloch". Jokainen sukuhaara hallitsi omaa kreivikuntaansa. Näistä kaksi ensimmäistä, Hohenzollern-Hechingen ja Hohenzollern-Sigmaringen, korotettiin ruhtinaskunniksi vuonna 1623 ja ne säilyivät itsenäisinä vuoteen 1849, jolloin niiden hallitsijat luopuivat kruunusta ja alueet yhdistettiin Sigmaringenin hallintopiirinä (, myös "Hohenzollernsche Lande") suvun frankkilaisen haaran hallitsemaan Preussin kuningaskuntaan 1850. Toisen maailmansodan jälkeen alue liitettiin osaksi ranskalaisen miehitysvallan perustamaa Württemberg-Hohenzollernin osavaltiota, joka puolestaan myöhemmin sulautui osaksi uutta Baden-Württembergin osavaltiota.


title: Hohenzollern

text: Hohenzollern-Hechingenin haaran sammuttua vuonna 1869 švaabilaisia Hohenzollerneita edustaa nykyisin ainoastaan Sigmaringenin haara, jonka tämänhetkinen päämies on Karl Friedrich von Hohenzollern (s. 1952). Hohenzollern-Sigmaringenin suku hallitsi myös Romaniaa ruhtinaina vuosina 1866–1881 ja kuninkaina vuosina 1881–1947.


title: Hohenzollern

text: "Brandenburgin vaaliruhtinaat"


title: Hohenzollern

text: "Preussin kuninkaat"


title: Hohenzollern

text: "Saksan keisarit ja Preussin kuninkaat"


title: X Multimedia System

text: X Multimedia System eli XMMS on ilmainen Winampia muistuttava mediasoitin Unix-tyylisille käyttöjärjestelmille.


title: X Multimedia System

text: Marraskuussa 1997 Peter ja Mikael Alm julkaisivat soittimen nimeltä "X11Amp", joka muistutti saman vuoden toukokuussa julkaistua Winamp-soitinta. Soittimesta löytyi jo ensimmäisestä julkaisusta lähtien tuki Winamp-soittimen ulkoasuille. Ohjelman lähdekoodia ei ollut alun perin saatavilla, mutta nykyisin se julkaistaan GNU GPL-lisenssin alaisena.


title: X Multimedia System

text: 10. kesäkuuta 1999 4Front Technologies ryhtyi sponsoroimaan "X11Amp":n kehitystä ja projekti uudelleen nimettiin "XMMS":ksi.


title: Ylijoki (Kuortane)

text: Ylijoki tai Ylipää on Kuortaneen eteläosassa sijaitseva kylä. Kylä rajautuu pohjoisessa Heikkilän kylään, idässä ja etelässä Alavuden kaupunkiin, lännessä Luhtalan ja Kivenmäen kyliin. Ylijoen kylä koostuu seuraavista kylän osista: Lentilä, Kaatialanpiha, Rintalanmäki, Palomäki ja Sarvikas.


title: Magneettivirta

text: Magneettivirta on erityisesti teosofiaan ja siihen liittyvään vegetarianismiin liittyvä käsite, joka juontuu ainakin 1800-luvulta. Magneettivirtojen katsottiin kulkevan niin sanotussa eetterissä, jonka katsottiin täyttävän tyhjän tilan ennen kuin sähkömagnetismin periaatteita opittiin ymmärtämään. Magneettivirroilla katsottiin olevan huomattava merkitys sairauksien synnyssä ja ehkäisyssä - koululääketieteen vastaisesti. Magneettivirtoja ei katsota kuvatussa mielessä olevan olemassa tieteellisenä käsitteenä.


title: Magneettivirta

text: Nykyaikanakin on tarjolla runsaasti erilaisia magneettisia amuletteja, joita voidaan pitää esimerkiksi rannerenkaina. Tällaisten teho on lumelääkkeen luokkaa, eli luja usko amulettiin voi lievittää oireita.


title: Rostock

text: Rostock on Itämeren rannalla sijaitseva satamakaupunki pohjoisessa Saksassa. Se on Mecklenburg-Etu-Pommerin osavaltion suurin kaupunki. Rostock sijaitsee keskellä Mecklenburgin pohjoisrannikkoa Warnow-joen ympärillä. Se on niin kutsuttu piiritön kaupunki (), eli se ei kuulu mihinkään Saksan piirikunnista ().


title: Rostock

text: Vuoden 2011 väestönlaskennassa Rostockissa oli 200 265 asukasta.


title: Rostock

text: Keskiajalla Rostock kuului Hansaliittoon. Rostockin vuonna 1419 perustettu yliopisto oli Pohjois-Euroopan ensimmäinen yliopisto.


title: Rostock

text: Rostock on Turun ystävyyskaupunki.


title: Rostock

text: Rostock sijaitsee Mecklenburg-Etu-Pommerin osavaltion pohjoisosan keskellä. Kaupunki levittäytyy Warnow-joen alajuoksun molemmille puolille. Noin 16 kilometriä pohjoiseen historiallisesta keskustasta sijaitsee merellinen Warnemünden kaupunginosa.


title: Rostock

text: Rostockin kaupunkiraja, lukuun ottamatta rannikkoa, on 92,9 kilometrin pituinen. Rantaviivaa kaupungilla on 18,5 kilometrin verran. Warnow-joki virtaa kaupungissa 16 kilometrin matkalla. Rostockin korkein kohta sijaitsee noin 49 metriä metriä merenpinnan yläpuolella Biestowin kaupunginosassa.


title: Rostock

text: 1000-luvulla vendit perustivat asutuksen Warnow-joen äärelle. He antoivat sille nimen Roztoc, josta juontuu kaupungin nykyinen nimi, Rostock. Tanskan kuningas Valdemar I sytytti asutuksen tuleen vuonna 1161. Myöhemmin alueelle saapuivat saksalaiset kauppiaat. Alue jaettiin kolmeen erilliseen kaupunkiin, Altstadtiin, Mittelstadtiin ja Neustadtiin.


title: Rostock

text: Rostockin nousu huomattavaksi kauppakaupungiksi sai alkunsa kaupungin liityttyä Hansaliittoon. 1300-luvulla kaupungista oli muodostunut tärkeä 12 000 asukkaan satamakaupunki. Rostock oli tuolloin Mecklenburgin suurin kaupunki ja siellä rakennettiin huomattava osa Itämerellä seilaavista laivoista. Vuonna 1419 kaupunkiin perustettiin pohjoisen Euroopan ensimmäinen yliopisto, Rostockin yliopisto.


title: Rostock

text: Myöhäisellä 1400-luvulla Mecklenburgin herttuoiden onnistui saattaa Rostock valtansa alle, joka aikaisemmin oli ollut käytännössä itsenäinen. Herttuat hyödynsivät nimellä "Domfehde" tunnettua epäonnistunutta kansannousua, jonka laittoivat alulle kaupungin vähäosaiset. Seuranneet kiistelyt herttuoiden ja kaupunginisien välillä johtivat Rostockin taloudellisen ja poliittisen voiman heikentymiseen.


title: Rostock

text: Rostockin strategisesti merkittävä sijainti ei jäänyt sen vihollisilta huomaamatta. Tanskalaiset ja ruotsalaiset miehittivät kaupunkia kahdesti, ensin kolmikymmenvuotisen sodan aikana (1618–48) ja myöhemmin vuosina 1700–1721. Napoleonin johtaman Ranskan noin vuosikymmenen kestänyt miehityskausi Rostockissa päättyi puolestaan vuonna 1813.


title: Rostock

text: 1800-luvun ensimmäisellä puoliskolla Rostock otti takaisin menettämäänsä taloudellista vaikutusvaltaa. Sen keinoja olivat vilkas vehnäkauppa ja laivanrakennus. Kaupunki kasvoi niin asukasluvullisesti kuin pinta-alallisesti. Vuoden 1900 tienoilla kaupunkiin rakennettiin kaksi uutta huomattavaa asuinaluetta kasvavan väestön tarpeisiin, Steintor-Vorstadt ja Kröpeliner-Tror.


title: Rostock

text: 1900-luvulla Rostockiin perustettiin merkittäviä lentokonetehtaita, kuten Ernst Heinkelin Heinkel Flugzeugwerke -tehdas vuonna 1922. Lentokoneenrakennus loppui kaupungissa toisen maailmansodan lopussa.


title: Rostock

text: Suuria osia kaupungin keskustasta tuhoutui toisen maailmansodan liittoutuneiden suorittamissa ilmapommituksissa vuosina 1942 ja 1945. Jälleenrakentamisen ja laajentumisen johdosta Rostockista muodostui tärkeä teollinen keskus Saksan demokraattisessa tasavallassa eli DDR:ssä. Kaupungin satama oli DDR:n pääsatamia.


title: Rostock

text: Saksan jälleenyhdistymisen jälkeen 1990-luvulla Rostock menetti etuoikeudellisen satamakaupunkiasemansa ja siitä tuli yksi monista yhdistyneen Saksan satamista. Huolimatta suurista infrastruktuuriponnisteluista, kaupungin talous hiipui 1990-luvulla. Rostockin asukasluku myös putosi vuoden 1989 noin 260 000 asukkaasta vuoden 2006 noin 200 000 asukkaaseen.Rostockista ovat mm. seuraavat urheiluseurat:


title: Neutraali mutaatio

text: Neutraali mutaatio on genomissa tapahtuva muutos, joka ei vaikuta sen kantajan kelpoisuuteen. Neutraaleja mutaatioita esiintyy todennäköisimmin genomin niissä osissa, jotka eivät koodaa proteiineja tai rakenteellista RNA:ta tai muuten osallistu geenitoiminnan säätelyyn. Näitä voivat olla esimerkiksi introneissa tapahtuvat muutokset ja hiljaiset mutaatiot proteiinia koodaavissa geeneissä. Aminohappomuutoksenkin aiheuttava pistemutaatio voi olla neutraali, jos aminohappo vaihtuu kemiallisesti samankaltaiseksi toiseksi aminohapoksi niin, ettei syntyvän proteiinin toimivuus muutu oleellisesti.


title: Hiljainen mutaatio

text: Hiljainen mutaatio on pistemutaatio, jossa tiettyä aminohappoa koodaava kodoni DNA-ketjussa muuttuu toiseksi samaa aminohappoa koodavaksi kodoniksi. Hiljaisia mutaatioita pidetään usein evolutiivisesti neutraaleina, koska syntyvä proteiini on DNA:n informaation muuttumisesta huolimatta täsmälleen samanlainen kuin ennenkin. Tämä ei välttämättä kuitenkaan pidä paikkaansa, sillä useilla organismeilla tiettyjä synonyymisiä kodoneita käytetään toisia samaa aminohappoa koodaavia kodoneita useammin ().


title: Račakin välikohtaus

text: Račakin välikohtaus oli taistelu albaanisissien ja Jugoslavian turvallisuusjoukkojen välillä Račakin kylässä 15. tammikuuta 1999. Välikohtauksen jäljiltä löytyi 43 siviilivaatteisiin pukeutuneen albaanin ruumiit kylän läheltä. Albaanien ja yleisesti lännessä hyväksytyn käsityksen mukaan serbien poliisi ja terrorisminvastaiset joukot pahoinpitelivät ja tappoivat vangitsemansa siviilit tarkoituksella kostoksi UCK:n toimista serbiviranomaisia vastaan.


title: Račakin välikohtaus

text:
Koska ampumalla surmattujen ruumiista ei voi päätellä ampujaa, jäi alussa tilaa molempien osapuolten esittämille väitteille. Esimerkiksi serbihallituksen silloisten lausuntojen mukaan surmatut olivat albaaniterroristeja.
Vaihtoehtoisten tulkintojen mukaan joukkomurha on väärennetty tarkoituksella ulkomaiden mielipiteen kääntämiseksi serbejä vastaan, ja muutenkin tapauksesta levitelty länsimaissa vääriä tietoja. Näiden mielipiteiden mukaan mm. albaaniaktivistit olisivat kuljettaneet tarkoituksella siviilien ruumiita muualta Račakiin, tarkoituksena saada Natolle syyt ilmaiskuihin.


title: Račakin välikohtaus

text:
Etyj ja Nato levittivät tapahtumien jälkeen maailmalle pian tietoa, että serbit tappoivat harkiten 45 siviiliä tarkoituksenaan etninen puhdistus, mainitsematta ensimmäisissä lausunnoissaan käytyä taistelua
ja albaanisissien aiempaa aktiivista toimintaa alueella. Mutta jälkikäteen tehdyt tutkimukset viittaavat serbipoliisien surmanneen luultavasti ensin vangitsemiaan aseettomia pakenevia siviileitä.
Joka tapauksessa tämä tapaus johti Naton kannan jyrkkenemiseen ja Kosovon sotaan.


title: Račakin välikohtaus

text: Račak sijaitsee Stimljen alueella Etelä-Kosovossa. Albaanissit (UÇK) alkoivat toimia alueella vuonna 1998. Račakissa oli 2 000 asukasta, joista suurin osa siirrettiin pois Jugoslavian armeijan hyökätessä sissejä vastaan kesällä 1998. Paikalle jäi noin 350 ihmistä.


title: Račakin välikohtaus

text: UÇK toimi alueella aktiivisesti Račakissa. 8. tammikuuta ja 10. tammikuuta 1999 UÇK hyökkäsi serbipoliisia vastaan Račakin naapurikylissä, Suva Rekassa ja Uroševacissa.


title: Račakin välikohtaus

text: Kostoksi serbipoliisit ja armeija hyökkäsivät Račakiin pian 10. päivän jälkeen, tarkoituksenaan puhdistaa kylä vastarinnasta.


title: Račakin välikohtaus

text:
Račakin kylän tapahtumista on erilaisia tietoja eri serbi- ja albaanilähteissä.
Serbijoukot valtasivat kylän 15. tammikuuta taistelun jälkeen.
Albaanien mukaan panssaroiduin ajoneuvoin aseistettu serbipoliisi tai armeija tulitti ensin ympäröiviltä kukkukoilta Račakin kylää. Serbien mukaan kylään suojaan linnoittautuneet tulittivat ensin serbejä, ja serbien ajoneuvot saapuivat kylään albaanitaistelijoiden tulituksessa.
Taisteluissa kuoli ehkä 9-15 kylää puolustanutta UÇK:n sissiä.


title: Račakin välikohtaus

text:
Erään tapauksesta selvinneen albaanitodistajan mukaan siniasuinen serbipoliisi ja mustahuppuinen mustiin pukeutunut terrorismin vastainen yksikkö alkoivat haravoida kylää talo talolta. Mustahuppuiset näyttivät johtavan toimintaa. Miehet eroteltiin naisista ja lapsista.
Serbit vangitsivat 20 miestä, jotka surmattiin samalla paikalla. Todistajan mukaan serbit alkoivat ampua vangittuja kyläläisiä.


title: Račakin välikohtaus

text: Kuolleet olivat siviilejä, joista osaa oli ammuttu Helena Rannan tutkimuksen mukaan läheltä ja osaa paetessaan. Kuolleista 43:sta kolme oli naisia ja yksi oli 12-vuotias lapsi.


title: Račakin välikohtaus

text: Pariakymmentä pidätettyä oli päästetty tarkoituksella juoksemaan karkuun mäkeen ja ammuttu. Albaanitodistajan mukaan poliisi ja terrorismin vastainen yksikkö olisivat tappaneet kyläläisiä kuuden tunnin ajan. Serbien mukaan albaanit tulittivat kylässä olleita serbejä vielä varsinaisen taistelun jälkeenkin. Serbien mukaan Racakin kuolleet olivat univormupukuisia UCK-terroristeja.


title: Račakin välikohtaus

text: ETYJin muodostama tutkimusryhmä, mukanaan mm. Helena Ranta lähetettiin alueelle samalla viikolla kun surmatut löydettiin. On huomioitava että kutsu tuli sekä kansainväliseltä yhteisöltä että Miloševićin hallitukselta.


title: Pistemutaatio

text: Pistemutaatio on mutaatio, jonka seurauksena yksi emäs vaihtuu toiseksi RNA- tai DNA-ketjussa. Virhe voi syntyä esimerkiksi jakautumisen yhteydessä, kun jakautumista hoitavat entsyymit korjaavat molekyylin väärin. Pistemutaatioita ovat transitiomutaatiot ja transversiomutaatiot. Edellisissä puriiniemäs (adeniini, guaniini) vaihtuu toiseksi puriiniemäkseksi tai pyrimidiiniemäs (tymiini, sytosiini) toiseksi pyrimidiiniemäkseksi, jälkimmäisissä puriiniemäs vaihtuu pyrimidiiniemäkseksi tai päinvastoin.


title: Pistemutaatio

text: Jos pistemutaatio tapahtuu geeniä koodaavalla alueella, se voi olla tyypiltään joko hiljainen mutaatio, joka ei aiheuta mutatoituneen kodonin koodaaman aminohapon muutosta, neutraali mutaatio, joka muuttaa aminohapon toiseksi, ominaisuuksiltaan samankaltaiseksi aminohapoksi, missense-mutaatio, joka muuttaa aminohapon joksikin toiseksi aminohapoksi tai nonsense-mutaatio joka muuttaa aminohappokodonin lopetuskodoniksi.


title: Eksarkki

text: Eksarkki on piispa, joka johtaa eksarkaattia.


title: Eksarkki

text: Eksarkilla voi olla arvonimenä myös metropoliitta ja alaisenaan useampia hiippakuntapiispoja.


title: Pakkasukko

text: Pakkasukko () on muun muassa venäläinen satuhahmo, joka vastaa jotakuinkin joulupukkia. Pakkasukko voi olla punaisissa, sinisissä, harmaissa tai kullanvärisissä vaatteissa, ja koristeltu muun muassa hopeanvärisin lumihiutalein.


title: Pakkasukko

text: Pakkasukko liittyy uuteenvuoteen, jota Venäjällä vietetään kuusi päivää ennen Venäjän ortodoksisen kirkon käyttämän juliaanisen kalenterin mukaista joulua 25. joulukuuta eli Venäjälläkin maallisesti käytettävän gregoriaanisen kalenterin mukaan 7. tammikuuta. Pakkasukko on myös pukeutunut venäläisittäin – pitkään turkkiin, joka on vyötetty kankaisella vyöllä. Turkki voi olla melkein minkä värinen tahansa. Päässään Pakkasukolla on pyöreä venäläinen lakki, jonka reunat ovat turkista. Pakkasukon parta on valkoinen, pitkä ja tuuhea.


title: Pakkasukko

text: Pakkasukko kulkee tyypillisellä venäläisellä kolmivaljakolla eli troikalla (kolmen hevosen vetämä reki) ja mukanaan hänellä on lapsenlapsensa Lumityttö (). Uudenvuodenyönä Pakkasukko ja Lumityttö tuovat lapsille lahjoja sekä toteuttavat ihmisten salaisia toiveita.


title: Pakkasukko

text: Venäläisen Pakkasukon sanotaan asuvan Luoteis-Venäjällä Veliki Ustjugin kaupungissa, mutta Valko-Venäjällä Pakkasukko asustaa Belavežskajan aarniometsän kansallispuistoon perustetulla Pakkasukon tilalla (Pakkasukon talon sijainti ). Neuvostoliiton vaikutusvallan aikana myötä Pakkasukko oli liitettynä uudenvuoden juhlintaan myös joissakin itäisen Keski-ja Etelä-Euroopan maissa. Neuvostoaikana Pakkasukon rooli oli erityisen tärkeä, koska uusivuosi jäi ainoaksi juhlaksi, jota oli vietetty jo ennen bolsevikkivallankaappausta 1917 ja koska joulu oli kielletty kristillisenä, siis uskonnollisena juhlana. Neuvostovaltaa seuranneen Venäjän aikana uusivuosi Pakkasukkoineen on paljolti ottanut kristillisenkin joulun aseman, sillä se seuraa ajankohdaltaan ei-venäläistä joulua aiemmin kuin venäläis-ortodoksinen joulu.


title: Eksarkaatti

text: Eksarkaatti on kirkko ('kirkkokunta') sellaisella alueella, jossa ko. kirkolla ei ole autonomiaa eli itsemääräämisoikeutta kirkollisissa asioissa.


title: Eksarkaatti

text: Eksarkaattia johtaa piispa, jonka arvonimi on eksarkki.


title: Ivica Račan

text: Ivica Račan (24. helmikuuta 1944 – 29. huhtikuuta 2007) oli kroatialainen vasemmistopoliitikko. Hän toimi Kroatian pääministerinä vuosina 2000–2003 ja edustamansa Kroatian sosiaalidemokraattisen puolueen johdossa 1990–2007. Kroatian kommunistien liiton johtajaksi Račan valittiin vuonna 1989.


title: Ivica Račan

text: Račan syntyi Ebersbachissa Saksassa, jonne hänen perheensä oli lähetetty työpalvelukseen, ja jossa hänen isänsä kuoli. Äitinsä kanssa hän selvisi Dresdenin pommituksesta 1945.


title: Ivica Račan

text: Račan nousi Kroatian kommunistipuolueen tehtävissä Kroatian kevään jälkeisten puhdistusten jälkeen. 1980-luvulla hänestä tuli yksi sen johtajista ja johtaja 1989.


title: Ivica Račan

text: Račan johti Kroatian valtuuskuntaa Jugoslavian kommunistipuolueiden kokouksessa tammikuussa 1990. Serbialaisen Slobodan Miloševićin tukijat hallitsivat kokousta: Sloveenien ja kroaattien edustajien ehdotukset äänestettiin aina nurin. Sloveenien edustajat päättivät lopulta erota Jugoslavian kommunistipuolueesta. Milošević yritti painostaa Račania jäämään kommunistipuolueeseen, mutta tämä vastasi, ettei Jugoslavian kommunistipuolue ilman sloveeneja käy hänelle. Hän sanoi myös: "Kroatia ei enää syötä Serbiaa!" – kroaatit olivat jo pitkään vastustaneet sitä, että Kroatia joutui maksamaan veroa köyhemmän Serbian tukemiseksi.


title: Ivica Račan

text: Račan rikkoi ensimmäisenä vanhan kommunistipuolueen julistaman tabun julistamalla jouluna 1989 joulun sallituksi Kroatiassa ja määräsi ensimmäiset vapaat vaalit vuodeksi 1990. Račanin mielestä Franjo Tuđmanin johtama HDZ, joka voitti Kroatian vaalit vuonna 1990, oli "vaarallisten aikeiden puolue". Kommunismin romahdettua Itä-Euroopassa Račan muutti Kroatian kommunistipuolueen nimeksi Kroatian kommunistien liitto – Demokraattisten muutosten puolue. Vuonna 1994 puolue liittyi Kroatian sosiaalidemokraatteihin (SDH) ja otti SDP-nimen.


title: Ivica Račan

text:
Račan toimi Kroatian pääministerinä vuosina 2000–2003 erilaisten hallitusliittoumien turvin. Hänen hallituksensa johtivat tuolloin Kroatian Euroopan valtavirran politiikan tielle Tuđmanin pitkän valtakauden jälkeen. Tuona aikana Kroatia mm. allekirjoitti lähestymissopimuksen Euroopan unionin kanssa.
Račan erosi kaikista asemista sosiaalidemokraattisessa puolueessa huhtikuussa 2007 sairauden vuoksi ja kuoli myöhemmin samassa kuussa munuaissyöpään.


title: Kroatian demokraattinen liitto

text: Kroatian demokraattinen liitto (, lyh. HDZ) on kroatialainen konservatiivipuolue ja maan merkittävin keskusta-oikeistoa edustava puolue. HDZ hallitsi Kroatiaa vuosina 1990–2000 ja on ollut koalitiohallituksessa vuodesta 2003. HDZ on Euroopan kansanpuolueeen täysjäsen.


title: Kroatian demokraattinen liitto

text: Bosnia ja Hertsegovinassa toimii HDZ:n sisarpuolue HDZ BiH.


title: Kroatian demokraattinen liitto

text: HDZ:n perustettiin kesäkuussa 1989 toisinajattelija Franjo Tuđmanin johdolla. Franjo Tudjman oli Jugoslaviassa ensin armeijan kenraali, joka erosi armeijasta vuonna 1961 ryhtyen historiantutkijaksi. Tudjman väitteli tohtoriksi tutkimuksillaan sotien välisen Jugoslavian kriisin syistä, ja istui kroaattikansallisten mielipiteidensä takia vankilassa yhteensä neljä vuotta 1970- ja 1980-luvuilla.


title: Kroatian demokraattinen liitto

text: HDZ laillistettiin vuonna 1990. Puoluetta pidetään joskus alkuaan vastareaktiona Slobodan Miloševićin serbinationalismiin. Alkuaikoinaan se oli äärinationalistinen ja jotkut jäsenet kannattivat jopa fasistisen Ustašan aatteita ja Suur-Kroatian luomista "historiallisten ja luonnollisten rajojen mukaan.". Puolueen on väitetty ajaneen etnisesti puhdasta Kroatiaa. Puolueen äärisiipi kannattikin Suur-Kroatiaa joka olisi ulottunut Bosnia-Hertsegovinaan. Joka tapauksessa alussa Tudjmanin kaudella puolue itsevaltaisesti Tujdmanin johtama, vanhoillinen ja hyvin kansallismielinen. Tudjman myös suosi sukulaisiaan, rajoitti sananvapautta ja poliittista elämää sekä ainakin syrji Kroatian serbejä, eikä puuttunut paikalliseen serbeihin kohdistettuun väkivaltaan.


title: Kroatian demokraattinen liitto

text: Ennen vuoden 1990 vaaleja hallitseva kommunistinen puolue oli muuttanut vaalijärjestelmää suosimaan kahta suurinta puoluetta, kommunistisen puolueen olettaessa äänestäjien äänestävän mieluummin kommunistista puoluetta kuin kiihkomielistä HDZ:aa. Tudjmanin pääosin ulkomaisten kroaattien rahoittama vaalikampanja oli avoimen kroaattikansallismielinen ja serbivastainen, mikä ärsytti serbejä. Äänestäjät näkivät kuitenkin HDZ:ssa vähiten huonoimman vaihtoehdon – mahdollisuuden kommunismista eroon pääsemiseen ja vastapainon Jugoslavian serbinationalismille. HDZ voitti ylivoimaisesti ja Kroatiasta tuli kommunistien yksipuoluevallan sijaan yksi harvoista entisen itäblokin maista, jossa kommunistipuolueen yksinvallan korvasi toisen puolueen yksinvalta. HDZ:n valtaantulopäivää 30. toukokuuta 1990 juhlittiin Kroatiassa yleisenä juhlapäivänä.


title: Kroatian demokraattinen liitto

text: Vuoden 1992 presidentinvaaleissa Tuđman, puolueen kiistämätön johtaja kuolemaansa 1999 saakka, valittiin presidentiksi. Kroatia julistettiin itsenäiseksi 1991 ja tunnustettiin 1992 ja sai takaisin sotaa edeltävän alueensa 1998. HDZ voitti uudelleen vaalit 1992 ja 1995.


title: Kroatian demokraattinen liitto

text: Kroatian serbivähemmistö vastusti kroaattinationalistisen HDZ:n valtaa ja olisi halunnut jäädä Jugoslavian yhteyteen, mikä johti tunnustamattoman Krajinan serbitasavallan julistamiseen, mikä puhdistettiin etnisesti ei-serbeistä ja jäi Kroatian armeijan valloittamaksi 1995 ja liitettiin uudelleen Kroatiaan 1998.


title: Kroatian demokraattinen liitto

text: HDZ:n alaisuudessa maa siirtyi kapitalismiin Jugoslavian ajan sosialistisesta markkinataloudesta. Tuđman ilmoitti julkisesti tavoitteekseen luoda "200 perhettä" jotka hallitsisivat pääosaa maan vauraudesta. Ideologialtaan HDZ oli aluksi oikeistolainen ja Tuđman ilmoitti saaneensa vaikutteita thatcherismistä. Myöhemmin puolue ilmoitti itsensä keskusoikeistolaiseksi ja kristillisdemokraattiseksi.


title: Kroatian demokraattinen liitto

text: Tuđmanin kuolemalla joulukuussa 1999 oli merkittävä vaikutus tammikuun 2000 vaaleihin. Vaikka HDZ jäi suurimmaksi puolueeksi (26,66 % äänistä, 30,46 % paikoista), kuusi keskustavasemmistolaista puoluetta löivät sen perusteellisesti. Saman vuoden presidentinvaaleissa HDZ:n ehdokas Mate Granić jäi kolmanneksi, eikä päässyt toiselle kierrokselle. Vaalit voitti kansanpuolueen Stjepan Mesić.


title: Kroatian demokraattinen liitto

text: Vuosina 2000–2003 useat HDZ:n aikana rikastuneet liikemiehet tuomittiin väärinkäytöksistä, mutta yksityistämisprosessi jäi voimaan. HDZ:n ei uskottu toipuvan alamäestään. Tilanne kuitenkin muuttui kun entisen Jugoslavian kansainvälinen rikostuomioistuin alkoi syyttää kroaattikenraaleja. Kansallismielisille tämä oli häväistys ja johti joukkoprotesteihin hallitusta vastaan ja HDZ:n kannatuksen kasvuun.


title: Kroatian demokraattinen liitto

text: Vuonna 2002 Ivić Pašalić, joka oli Tuđmanin kovan linjan kannattajia haastoi Ivo Sanaderin johtajataistoon ja syytti tätä Tuđmanin nationalistisen perinnön pettämisestä. Sanader voitti viimein vapaamielisempien tuella ja Pašalić jätti puolueen ja perusti oman kansallisoikeistolaisen "Hrvatski blokinsa", joka ei kuitenkaan ole päässyt parlamenttiin.


title: Kroatian demokraattinen liitto

text: Sanader saattoi nyt johtaa puolueen uudelle linjalle ja vakuuttaa äänestäjät, että sen valtaannousu ei johtaisi demokratian vaarantumiseen. HDZ saavuttikin suosiota tehottomaksi, korruptoituneeksi ja ristiriitojen repimäksi syytetylle Ivica Račanin hallitukselle. Parlamenttivaaleissa marraskuussa 2003 HDZ sai 33,9 % äänistä ja 66 paikkaa 151:stä ja muodosti hallituksen itsenäisen demokraattisen serbipuolueen ja Kroatian eläkeläisten puolueen kanssa.


title: Kroatian demokraattinen liitto

text: Pääministerinä Sanaderin tärkein tehtävä oli johtaa maa Euroopan unionin ja Naton jäseneksi. Lokakuussa 2005 hän oli vielä maan suosituin poliitikko, mutta päätös korvata Itävallan kansalaisille toisen maailmansodan jälkeen kansallistettu omaisuus johti tiukkaan vastustukseen ja suosion laskuun. Vuoden 2005 paikallisvaaleissa oppositio otti voiton ja Ante Gotovinan pidätys joulukuussa 2005 Kanarialla laski suosiota.


title: Munkkidiakoni

text: Munkkidiakoni on Suomessa käytetty muoto nimestä hierodiakoni (kreik. "ιεροδιάκονος", ven. "иеродиакон"), joka tarkoittaa diakoniksi vihittyä munkkia.


title: Rusalka

text: Rusalkat ovat slaavilaisessa mytologiassa naispuolisia aaveita, vesinymfejä, viettelijättäriä tai merenneitomaisia demoneita, jotka asustavat järvissä. Aave-rusalka käsitettiin nuoren naisen sieluna, joka on kuollut joko järvessä tai sen läheisyydessä (monet rusalkat kuolivat rakastajiensa tappamina) ja palasi myöhemmin vainoamaan kyseistä järveä. Tämäntapainen epäkuollut ei ole säännönmukaisesti pahansuopa olento, ja sen sallitaan siirtyä haudan lepoon, jos sen kuolema kostetaan. Useimmissa tapauksissa rusalka on kuitenkin epäkuollut pahuuden olento, joka ei pääse kaipaamaansa lepoon ja on siksi rauhaton. Eräiden teorioiden mukaan tietyt ihmiset, kuten vaikkapa rakastajiensa pettämiksi joutuneet nuoret naiset tai avioliiton ulkopuolella raskaana olleet naiset, jotka kuolevat väkivaltaisesti ennen aikojaan, joutuvat elämään jäljelle jääneen aikansa maanpäällisinä henkinä. Toinen teoria pitää mahdollisena, että rusalkat ovat epäpyhien kuolemien tulosta. Tällaisia ovat esimerkiksi itsemurhat, kastamattomina kuolleet lapset ja ne, jotka ovat jääneet ilman viimeistä voitelua. (Sen sijaan kyseisellä tavalla kuollut mies muuttuu kuolemansa jälkeen olennoksi nimeltä vodjanoi.)


title: Rusalka

text: Rusalka voi myös syntyä kastamattomasta lapsesta – usein sellaisesta, joka on syntynyt avioliiton ulkopuolella ja jonka hänen oma äitinsä on hukuttanut sen vuoksi. Kyseiset vauvarusalkat vaeltelevat usein metsissä anomassa, että heidät kastettaisiin saadakseen siten rauhan. Ne eivät kuitenkaan välttämättä ole niin viattomia kuin voisi luulla, ja ne voivat yrittää surmata sellaisen ihmisen, joka on kyllin typerä lähestyäkseen niitä.


title: Rusalka

text: Siitä huolimatta, että rusalkojen varsinaisen asuinpaikka on heidän kuolinvesistönsä, ne voivat nousta ylös vedestä öisin, kiivetä puuhun istumaan ja laulamaan, istua laiturilla kampaamassa hiuksiaan tai liittyä muiden rusalkojen joukkoon tanssimaan piiritansseja pelloilla. Vaikka jotkut myytit kertovat näiden olentojen silmien loistavan vihreän tulen lailla, jotkut tarinat kuvailevat silmiä hyvin vaaleiksi vailla näkyviä pupilleja, kuten kuuluisassa Ivan Bilibinin piirroksessa. Rusalkojen hiuksia kuvataan joskus vihreiksi ja hyvin usein veden kostuttamiksi. Joidenkin legendojen mukaan rusalkan hiusten kuivuminen johtaa sen kuolemaan.


title: Rusalka

text: Rusalkat viekoittelevat mielellään miehiä. Ne voivat houkutella näitä paikalle lumovoimaisella laulullaan, minkä jälkeen ne yleensä hukuttavat saaliinsa. Sikäli rusalkat muistuttavat esimerkiksi näkkejä. Miehet voivat myös kuolla maatessaan rusalkojen käsivarsilla, ja joissakin versioissa rusalkojen naurulla on surmaava voima.


title: Rusalka

text: Puolalaisessa mytologiassa rusalkat asustavat veden alla syksystä kevääseen; joissain traditioissa tosin väitetään ajanjakson olevan kesästä syksyyn. Tarinoissa heidän kerrotaan muuttuvan taivasnaisiksi, kun he palaavat vesistöistään. Heitä kutsutaan silloin ”keijujen kuningattariksi”. Kerrotaan myös, että vain noidat rohkenevat uida rusalkojen kanssa. Mytologian mukaan rusalkat toimivat kosteuden tuojina metsissä ja pelloilla. Kerrotaan myös, että kevään ukkosmyrskyt johtuvat taivasnaisten rakastelusta ukkosjumalien kanssa. Toinen puolalainen traditio väittää rusalkojen olevan puunhenkiä, jotka voi löytää öisin, uuden kuun aikaan, tanssimassa avoimilla aukeilla Puolan metsissä.


title: Rusalka

text: Ukrainassa rusalkat ovat kalaihmisiä, jotka asustavat jokien pohjilla. Öisin ne saattavat nousta joenpenkoilla ja lähteä tanssimaan niityillä. Jos ne näkevät näillä matkoillaan kauniin miehen, ne hurmaavat tämän laululla ja tanssilla. Huumattuaan uhrinsa tällä tavalla ne vievät tämän mukanaan asumaan joenpohjukoihin.


title: Rusalka

text: Nimi rusalka on annettu järvelle Puolassa, ja sitä kantaa myös Mustanmeren rannalla sijaitseva suosittu virkistysalue Bulgariassa.


title: Teritorijalna obrana

text: Teritorijalna obrana oli Jugoslaviaan vuonna 1968 luotu aluepuolustus. Jokaisella tasavallalla oli paikallinen puolustus aseineen. Josip Broz Tito loi TO:n, koska halusi tehostaa Jugoslavian puolustusta Tšekkoslovakian kriisin takia. Hieman ennen Jugoslavian hajoamissotia Serbian johtaja Slobodan Milošević eliminoi TO:n: Jugoslavian liittoarmeija keräsi suurimman osan aluepuolustuksen aseista pois vuonna 1990.


title: Rg

text: Rg tarkoittaa seuraavia:


title: Ylidiakoni

text: Ylidiakoni on arvonimi, jonka diakoni voi saada.


title: Ylidiakoni

text: Luostaripapistossa olevalle diakonille vastaava arvonimi on "arkkidiakoni". Arvonimen myöntää piispa. Käytössä on slaavilaisessa perinteessä myös nimitys "protodiakoni", joka on yleensä katedraalin eli hiippakunnan pääkirkon vanhin diakoni ja jolla on erityinen asema silloin, kun palveluksessa on mukana muitakin diakoneja.


title: Arkkidiakoni

text: Arkkidiakoni on useissa kristillisissä kirkkokunnissa käytössä oleva nimike, joka tarkoittaa usein piispan alapuolella olevaa henkilöä, joka johtaa arkkidiakonikuntaa eli hiippakunnan osaa. Katolisessa kirkossa nimike oli käytössä keskiajalla, mutta on sittemmin jäänyt pois.


title: Arkkidiakoni

text: Ortodoksisessa kirkossa arkkidiakoni on arvonimi, jonka diakoni voi saada luostarissa. Arvonimen myöntää piispa. Luostarin ulkopuolella seurakunnissa vastaava nimitys on ylidiakoni. Käytössä on slaavilaisessa perinteessä myös nimitys protodiakoni, joka on yleensä katedraalin (hiippakunnan pääkirkon) vanhin diakoni ja jolla on erityinen asema silloin kun palveluksessa on mukana muitakin diakoneja. Nimityksestä hierodiakoni, joka on siis munkki ja samalla diakoni, käytetään Suomessa muotoa munkkidiakoni.


title: Arkkidiakoni

text: Anglikaanisessa kirkossa arkkidiakoni ei ole arvonimi vaan kirkollinen virka. Arkkidiakonin alla on useampia rovastikuntia.


title: Glukoosi

text: Glukoosi eli rypälesokeri (CHO), on yksi yleisimmistä sokereista. Se on monosakkaridi ja kuuluu aldooseihin sisältämänsä aldehydiryhmän vuoksi. Glukoosi taipuu vesiliuoksessa rengasmaiseksi rakenteeksi, jossa aldehydiryhmän happi liittyy toiseksi viimeisen hiilen OH-ryhmään. D-glukoosista käytetään usein nimeä dekstroosi.


title: Glukoosi

text: Glukoosilla on erilaisia isomeerejä. L-glukoosissa asymmetriseen hiiliatomiin kiinnittyvä hydroksyyliryhmä on vasemmalla puolella, D-glukoosissa oikealla. Rengasrakenteisessa glukoosissa ensimmäisen hiiliatomin hydroksyyliryhmä voi olla joko α- tai β-asennossa.


title: Glukoosi

text: Glukoosi on osana monissa muissa sokereissa kuten sakkaroosissa ja laktoosissa sekä varasto- että rakennepolysakkarideissa (glukaanit) kuten tärkkelys, glykogeeni, selluloosa ja kalloosi.


title: Glukoosi

text: Glukoosi on kasvien yhteyttämisen tärkein lopputuote ja useimpien eliöiden soluhengityksen raaka-aine.


title: Glukoosi

text: Glukoosi on ihmisen elimistössä elintärkeä sokeri. Kaikki ravinnosta saatavat hiilihydraatit muutetaan glukoosiksi, joka imeytyy verenkiertoon ja varastoidaan tarpeen mukaan glykogeeniksi maksaan ja lihaksiin.


title: Glukoosi

text: Glukoosi ja sen fosfaatit ovat keskeisessä asemassa energialähteenä soluaineenvaihdunnassa, jossa se metaboloituu glykolyysissä ja sitruunahappokierrossa vedeksi ja hiilidioksidiksi, tuloksena adenosiinitrifosfaatti (ATP). Yhdestä glukoosista vapautuu energiaa normaalisti 26–38 ATP-molekyylin verran.


title: Glukoosi

text: Glukoosin moolimassa on 180,2 g/mol, sulamispiste 146 °C, tiheys 1,56 g/cm (vesi = 1,0 g/cm) ja CAS-numero 50-99-7.


title: Apulaispiispa (ortodoksinen)

text: Apulaispiispa on yleensä ortodoksisen kirkon päämiehen (Suomessa arkkipiispan) tai ikääntyneen hiippakuntapiispan avuksi vihitty piispa, jolla ei ole omaa hiippakuntaa.


title: Apulaispiispa (ortodoksinen)

text: Suomen ortodoksisen kirkon apulaispiispana toimii vuonna 2004 (asetettu virkaan vuonna 2005) valittu KS Joensuun piispa Arseni toimipaikkanaan Kuopio.


title: Apulaispiispa (ortodoksinen)

text: Kaikki Suomen itsenäisyyden aikaiset ortodoksiset piispat ovat aloittaneet uransa apulaispiispana. Vain Venäjän vallan aikana kaksi arkkipiispaa, Nikolaj ja Sergij, nimitettiin suoraan Suomen hiippakunnan arkkipiispoiksi. Myös Viipurin piispa Aleksanteri (Karpin) oli virallisesti apulaispiispa, itsenäisen hiippakunnan johtaja hänestä tuli vasta sodan jälkeen.


title: Baltasar Kormákur

text: Baltasar Kormákur Samper (s. 27. helmikuuta 1966, Reykjavík) on islantilainen elokuvaohjaaja, -näyttelijä, -tuottaja sekä käsikirjoittaja. Hän on elokuvien lisäksi ohjannut kymmenen teatterinäytelmää, muun muassa Islannin kansallisteatterissa sekä ulkomailla.


title: Gastrulaatio

text: Gastrulaatio on alkionkehityksen vaihe, jossa alkiokerroksista endodermi ja mesodermi vaeltavat alkusuun kautta alkiopallon sisälle. Kolmen alkiokerroksen katsotaan muodostuneen täydellisesti gastrulaation lopulla. Solujen vaelluksen mekanismeja ja signalointiteitä ei tunneta tarkkaan.


title: Gastrulaatio

text: Gastrulaatiossa eliölle muodostuu alkusuoli, josta nimi 'gastrulaatio' juontaa juurensa (gaster=maha). Gastrula-vaiheen alkion ulkonäkö saattaa vaihdella huomattavasti eliöittäin, johtuen lähinnä ruskuaisen vaihtelevasta määrästä. Parhaiten gastrulaatio tunnetaan kynsisammakolla ("Xenopus").


title: Gastrulaatio

text: "Xenopuksen" gastrulaatio alkaa alkiota ympäröivällä mesodermaalisella vyöhykkeellä. Tässä varhaisessa mesodermissa on erityinen alue nimeltä Spemann-organisoija, josta endodermin erityiset pullosolut alkavat vajota alkion sisään. Pullosoluilla on ilmeisesti sisäänrakennettu taipumus vajota kudokseen. Mekanismia ei tunneta tarkkaan, mutta Spemann-organisoijan alueella ilmenevillä "Brachyury" ja "goosecoid" -geeneillä on tutkimusten mukaan gastrulaatiota helpottava vaikutus.


title: Gastrulaatio

text: Alkion sisään vaeltava endodermi muodostaa alkusuolen rajat. Sisään vaeltavasta mesodermaalisesta endodermista muodostuu selkäjänne ja somiitit, joista myöhemmin irtoaa soluja muodostamaan lihaksia, ihon verinahkaa ja selkärangan nikamia. Ektodermin solut puolestaan vaeltavat alkion päällä, peittäen sen lopulta liki kokonaan. Ektodermista muodostuu myöhemmin ihon ylin kerros ja hermosto.


title: Gastrulaatio

text: Gastrulaatiota seuraa neurulaatio.


title: Elvenking

text: Elvenking on italialainen folk/power metal -yhtye, joka on ollut toiminnassa vuodesta 1997. Elvenkingin tarina alkoi, kun kitaristit Aydan ja Jarpen perustivat yhtyeen vuonna 1997, ja vuonna 1998 yhtyeellä oli toimiva kokoonpano.


title: Elvenking

text: Elvenkingin perustivat kaksi kitaristia – Aydan ja Jarpen – lokakuussa 1997. Yhtye koki alkukuukausinaan useita ongelmia kokoonpanonsa kanssa, joka haittasi yhtyeen aktiivisuutta projektin parissa. Maaliskuussa 1998 yhtyeeseen liittyi laulaja Damnagoras, ja vasta kun saman vuoden syyskuussa yhtyeeseen liittyi myös rumpali Zender, oli yhtye saanut toimivan ja vakaan kokoonpanon.


title: Elvenking

text: Elvenkingin tarkoituksena on heti alusta lähtien ollut luoda power metalin ja kansanmusiikin yhdistelmä. Vuonna 2000 yhtye julkaisi "To Oak Woods Bestowed" -nimisen promon nelihenkisenä Damnagorasin sekä laulaessa että soittaessa bassoa, koska basisti oli jättänyt yhtyeen. Saksalainen levy-yhtiö AFM kiinnostui yhtyeestä heti saatuaan promon, ja solmi Elvenkingin kanssa levytyssopimuksen. Yhtye sai myös uuden jäsenen, kun keikkabasisti Gorlan liittyi siihen.


title: Elvenking

text: Elvenkingin ensimmäinen albumi "Heathenreel" julkaistiin 23. heinäkuuta 2001 ja se sai hyvää palautetta kriitikoilta, minkä vuoksi yhtye alkoikin keikkailla Euroopassa. Elokuussa 2002 Damnagoras joutui jättämään yhtyeen terveydellisistä syistä ja hänen tilalleen tuli Kleid. Koska Elvenking halusi luoda musiikilleen kansanmusiikkimaisen piirteen, liittyi yhtyeeseen myös viulisti ja kosketinsoittaja Elyghen. Tällä kokoonpanolla Elvenking julkaisi 19. huhtikuuta 2004 toisen albuminsa nimeltä "Wyrd".


title: Elvenking

text: Vuoden 2004 loppupuolella Damnagoras palasi Elvenkingiin ja yhtye alkoi työstää kolmatta albumiaan, joka on tarkoitus nauhoittaa vuonna 2005. Helmikuussa 2005 perustajajäsen kitaristi Jarpen jätti yhtyeen, koska hän oli kyllästynyt sen soittamaan musiikkityyliin.


title: Elvenking

text: Vuonna 2006 yhtye julkaisi "The Winter Wake" albumin, joka saavutti enemmän suosiota kuin 2 edeltävää albumia.


title: Elvenking

text: 14. syyskuuta 2007 Elvenking julkaisi uuden "The Scythe" nimisen albumin. Se oli yhtyeen ensimmäinen konseptialbumi; kappaleet kertovat kuolemasta. Se sai ristiriitaista palautetta faneilta. Joidenkin mielestä Elvenking oli ajautunut pois juuriltaan.


title: Elvenking

text: 14. huhtikuuta 2008 yhtye ilmoitti työstävänsä uutta, täysin akustista albumia. Jäsenet ilmoittivat sen olevan heille mahdollisuus tutkia folk-musiikin juuriaan. Myöhemmin albumin nimeksi paljastui Two Tragedy Poets (...and a Caravan of Weird Figures). Albumi sisältää myös akustisia versioita vanhoista kappaleista. Levy julkaistiin 14. marraskuuta 2008.


title: Elvenking

text: Elvenking kertoi jo vuoden 2009 puolella nauhoittaneensa joitakin demoversioita uusista kappaleista. Helmikuussa 2010 yhtye ilmoitti aloittavansa pikapuoliin varsinaisen levytyksen amerikkalaistuottaja Dennis Wardin johdolla. Maalis-huhtikuussa levytetty albumi miksattiin kesän aikana ja 22. heinäkuuta yhtye julkaisi levyn nimen, kansikuvan ja kappalelistan. Elvenkingin kuudes studioalbumi on nimeltään Red Silent Tides ja se julkaistaneen loppuvuodesta 2010 eri versioina.


title: Elvenking

text: Elvenking on itse ilmoittanut olevansa yhtye, johon on vaikuttanut kansanmusiikki ja -tanssit ympäri maailmaa, mutta erityisesti metalliyhteisöt ja ""kaikki cool, oli se sitten punkia, poppia tai mitä hyvänsä"". Yhtyeistä suurin vaikuttaja Elvenkingin tyyliin on Skyclad.


title: Henkiolento

text: Henkiolento tai henki tarkoittaa yliluonnollista, varsinaiselta olemukseltaan aineetonta olentoa. Moni henkiolento voi kuitenkin ottaa aineellisen hahmon, usein ihmistä tai muuta eläintä muistuttavan. Sana "henki" on sukua sanalle "hengitys", joka viittaa myös johonkin aineettomaksi ja "ilmavaksi" koettuun. Henkiolentoja on lukemattomia erilaisia eri kansojen uskonnoissa, mytologioissa ja saduissa


title: Henki

text: Henki tarkoittaa ihmisen tai eläimen elämää, vanhoissa uskomuksissa myös yliluonnollista elämänvoimaa. Elävä ihminen on hengissä eli hänellä on henki. Joillakin eläimillä, kuten kissalla, on nykyaikaistenkin, tosin leikillisten uskomusten mukaan monta henkeä eli elämää. Filosofiassa hengen käsitteellä viitataan oletettuun aineettomaan substanssiin aineen vastakohtana. Kristinusko määrittelee vanhassa testamentissa hengen ilmaksi joka puhallettiin syntyessään ihmiselle suuhun. Jeesus kristinuskossa määritteli hengen "sanoiksi, jotka olen teille puhunut", eli kaikki se mikä ohjaa ruumista ajatuksina on kunkin ihmisen henkiolento.


title: Henki

text: Henki tarkoittaa myös erilaisia uskomusolentoja ja taruolentoja, jotka eivät ole ruumiillisia ainakaan pääasialliselta olemukseltaan. Tällaisia ovat esimerkiksi luonnonhenget.


title: Henki

text: "Henkinen" tarkoittaa yksilön omien tekojen arviointia ikään kuin ulkoapäin ja kykyä eettisiin kannanottoihin. Hengellinen viittaa lähinnä uskonnolliseen aineettomaan ja siihen suuntautuvaan toimintaan ja ajatteluun.


title: Henki

text: Henki tarkoitti muinaissuomalaisille ihmisen tai eläimen elämänvoimaa, jonka läsnäolo ilmeni muun muassa hengityksenä. Henki oli kuitenkin eri asia kuin sielu eli persoonallisuus. Henkensä menettänyt ihminen oli kuollut, kun taas sielunsa menettänyt saattoi jatkaa ruumiillista elämäänsä, tosin hyvin masentuneena, halvautuneena tai muuten vakavasti sairaana. Karanneen sielun saattoi tietäjä palauttaa ruumiiseen niin kauan, kuin ruumis oli hengissä. Sielu saattoi palata myös yksinään, ilman ruumista, jolloin kyseessä oli esimerkiksi kummitus tai suojelushaltija.


title: Henki

text: Henki virtasi hengityksen mukana. Henkeä saatettiin suunnata esimerkiksi puhaltamalla. Puhallus oli eräs tapa taikoa. Merenkävijät puhalsivat nostaakseen tuulta. Tarinoissa puhallettiin esimerkiksi kyitä ilmestymään aseista, tai luotiin sopiva taistelukenttä vihollisen kohtaamiseen.


title: Silumiini

text:
Silumiini on metalliseos, jossa on alumiinia tavallisimmin 87 ja piitä vastaavasti 13 prosenttia. Piipitoisuus voi kuitenkin olla 3 - 25 %. Silumiini on helpompi valaa kuin puhdas alumiini, koska se on sulana puhdasta alumiinia juoksevampaa.
Silumiinista tehdään muun muassa sähköasennustarpeita ja -komponentteja, kiinnikkeitä, auton moottorin osia ja putkia.


title: Alasaksa

text: Alasaksa eli alasaksi on pohjoisessa Saksassa sekä Alankomaiden koillisosissa puhuttava kieli. Vaikka useat saksalaiset maallikot uskovat nykyalasaksin olevan saksan murre tai murreryhmä, sillä on huomattavasti enemmän yhteisiä piirteitä hollannin ja friisin kanssa. Yläsaksasta poiketen alasaksissa, hollannissa ja friisissä ei ole esimerkiksi toteutunut niin sanottua toista germaanista äänteensiirtymää .


title: Alasaksa

text: Muinaissaksista on kirjallisia merkintöjä 800-luvulta 1100-luvun alkuun. Tältä ajalta on säilynyt pääosin uskonnollisia tekstejä. Noin 150 vuoden katkon jälkeen kirjallinen perinne alkaa taas keskialasaksalaisena 1200-luvulla. Kirjoituksessa käytettiin standardina enimmäkseen Lyypekin kansliakieltä.


title: Alasaksa

text: Keskiajalla alasaksin puhujia asui paitsi Pohjois-Saksassa lähes koko Itämeren alueella sekä Hollannissa. Alueen "lingua francana" keskialasaksa jätti huomattavia jälkiä kaikkiin Itämeren seudun kieliin; muun muassa suomesta on tunnistettu useita alasaksilaisia lainasanoja. Etenkin mannerskandinaavisissa kielissä vaikutus on silmiinpistävä: Suuri osa ruotsin arkikielisestä sanastosta on alun perin lainattu alasaksista. Esimerkkejä tästä ovat "språk" 'kieli', "alltid" 'aina', "byxa" 'housu(t)', "besluta" 'päättää', "stolt" 'ylpeä', "fråga" 'kysyä', "kunst" 'taide', "vetenskap" 'tiede', "klok" 'älykäs' ja "köpa" 'ostaa'.


title: Alasaksa

text: Uskonpuhdistuksen aikaan Raamattu käännettiin erikseen alasaksaksi. Hansaliiton heikkenemisen myötä alasaksan merkitys väheni, ja se väistyi virallisissa yhteyksissä yläsaksan tieltä vaiheittain noin 1500-luvun puolestavälistä alkaen. Saksan yhdistyessä 1870-luvulla yläsaksasta tuli Saksan virastokieli.


title: Alasaksa

text: Nykyalasaksalle ei ole kehitetty yleiskieltä tai vakiinnutettu yhteistä kirjoitusjärjestelmää. Kieltä kirjoitetaan vaihtelevasti hollannin tai saksan kirjakielen oikeinkirjoitussääntöjä soveltaen. Kielelle on kuitenkin laadittu ehdotus uudeksi yhtenäiseksi kirjoitustavaksi.


title: Alasaksa

text: Vuonna 1994 Euroopan unioni tunnusti alasaksin alueelliseksi kieleksi. Saksassa alasaksi on virallisesti tunnustettu alueellinen kieli kahdeksassa pohjoisessa osavaltiossa, jotka ovat: Schleswig-Holstein, Hampuri, Ala-Saksi, Bremen, Nordrhein-Westfalen, Mecklenburg-Etu-Pommeri, Saksi-Anhalt sekä Brandenburg, kun taas Alankomaista ei ole mainittu alueellisia rajoituksia. Lisäksi Schleswig-Holsteinissa sillä on toisen virallisen kielen asema pohjoisfriisin ja tanskan kanssa. Kieltä puhutaan myös Hessenin pohjoisosassa.


title: Kontinkieli

text: Kontinkieli on leikkikieli, jossa jokaisen sanan jälkeen lisätään sana ’kontti’, ja suoritetaan samanlainen kirjainten tai tavujen vaihdos kuin sananmuunnoksessa. Tätä on käytetty jo ainakin 50-luvulla.


title: Kontinkieli

text: Esimerkiksi sanan ’lamppu’ jälkeen lisätään sana ’kontti’ (’lamppu-kontti’), jonka jälkeen syntyy sananmuunnoksena ’komppu-lantti’. Lause ”Minä osaan puhua suomea” muuttuu muotoon ”Konämintti kosaanontti kohuapuntti koomeasuntti” ja ”Koletkotuntti koillementti? Kolentuntti!” tarkoittaa ”Tuletko meille? Tulen!”.


title: Kontinkieli

text: Kosäintti koidänmentti kokajontti koletontti koivaassatantti.


title: Kontinkieli

text: Kohitettupyntti kolkoonontti konunsintti komesinintti.


title: Kontinkieli

text: Kolkoontuntti konunsintti koltakuntasivantti.


title: Kontinkieli

text: Kopahtukoontantti konunsintti kohtositantti,


title: Kontinkieli

text: koösmyntti koanmantti koälläpäntti koinnintti koinkuntti koivaassatantti.


title: Kontinkieli

text: Konnaantti koillementti konätäntti koivänäpäntti


title: Kontinkieli

text: koidänmentti kokapäiväinenjontti koipämmelentti.


title: Kontinkieli

text: Kojantti konnaantti koillementti koidänmentti kontimmesyntti konteeksiantti,


title: Kontinkieli

text: koonnintti koinkuntti kokinmentti konteeksiantti konnammeantti koollenintti,


title: Kontinkieli

text: kotkajontti kovatontti koitämentti kostaanvantti kokkoneetrintti.


title: Kontinkieli

text: Koläkääntti kootasantti koitämentti koisaukseenkintti,


title: Kontinkieli

text: koonvantti koostäpäntti koidä-mentti kohastapantti.


title: Kontinkieli

text: Kolläsintti konunsintti konontti koltakuntavantti


title: Kontinkieli

text: kojantti koimavontti kojantti konniakuntti koänkaikkisestiintti.


title: Kontinkieli

text: Koomenantti.


title: I-kieli (sanaleikki)

text: I-kieli on sanaleikki, jossa sanan jokainen vokaali muutetaan [i]-äänteeksi.


title: I-kieli (sanaleikki)

text: Esimerkiksi lause ”Osaatko puhua i-kieltä?” muuttuu muotoon ”Isiitki pihii i-kiilti?”


title: I-kieli (sanaleikki)

text: Leikkiä voi kokeilla melkein mihin tahansa kieleen, mutta parhaiten se toimii vokaalipainotteisissa kielissä, kuten suomen kielessä. Leikki tunnetaan myös Ruotsissa.


title: Transvision

text: Transvision tai TransVision on World Transhumanist Associationin ja sen yhteistyöjärjestöjen vuosittain järjestämä kansainvälinen transhumanistinen konferenssi. Konferenssin ajankohta sijoittuu yleensä heinä-elokuulle.


title: Terveysmerkintä

text: Terveysmerkintä on Euroopassa käytössä oleva elintarvikemerkintä, jolla voidaan jäljittää tuote sen valmistajaan.


title: Terveysmerkintä

text: Merkintä on elintarvikepakkauksessa oleva soikio, jonka sisällä on merkintä EY XX ja EY-hyväksytyn laitoksen koodinumero. Esimerkiksi Suomen maakoodi (XX) on FI. Koodinumeroita vastaavat suomalaisten laitoksien nimet ja paikkakunnat selviävät Elintarvikeviraston sivuilta.


title: Terveysmerkintä

text: Merkintä paljastaa myös kaupan omien merkkien sen hetkisen valmistajan.


title: Terveysmerkintä

text: EU-maat


title: Terveysmerkintä

text: ETA-maat


title: Terveysmerkintä

text: EFTA-maa


title: World Transhumanist Association

text: World Transhumanist Association (WTA) on vuonna 1998 perustettu voittoa tavoittelematon järjestö, joka kannattaa geeniteknologian, kybernetiikan, nanoteknologian ja muiden edistyneiden teknologioiden käyttöä ihmisen ominaisuuksien laajentamiseksi. Järjestön perustivat Nick Bostrom ja David Pearce.


title: World Transhumanist Association

text: Järjestöllä on paikallisosastoja useissa maissa. Maailmanlaajuinen jäsenmäärä on tällä hetkellä noin 3000.


title: Elvi Sinervo

text: Elvi Aulikki Sinervo-Ryömä (4. toukokuuta 1912 Helsinki – 28. elokuuta 1986 Pernaja) oli suomalainen työväenluokkainen kirjailija, runoilija ja suomentaja. Hänen tuotteliain kautensa osui ajalle 1931–1956. 1950-luvulta alkaen Sinervo teki myös suomennoksia. Hän oli selkeän vasemmistolainen ja toi vakaumuksensa ilmi myös teksteissään sekä toimi sotien jälkeen pitkään Suomen Kommunistisessa Puolueessa (SKP).


title: Elvi Sinervo

text: Sinervo kuului Helsingin Vaasankadulla kasvaneeseen perheeseen, jonka muita lapsia olivat kansanedustaja Sylvi-Kyllikki Kilpi ja kirjailija Aira Sinervo. Hänen vanhempansa olivat levyseppä Edvard Sinervo ja Alma Wallenius. Sinervo kävi Vaasan suomalaista tyttökoulua ja Tyttönormaalilyseon. Hän oli naimisissa lääkäri-kansanedustaja-päätoimittaja Mauri Ryömän (1911–1958) kanssa. Vuonna 1933 solmittu liitto päättyi Ryömän kuolemaan liikenneonnettomuudessa. Suomentajat Ilkka Ryömä ja Liisa Ryömä ovat heidän lapsiaan.


title: Elvi Sinervo

text: Sinervo kuului miehensä kanssa Suomen-Neuvostoliiton rauhan ja ystävyyden seuran perustajiin ja toimi seuran varasihteerinä 1940. Kun valtiojohto katsoi seuran uhkaavan Suomen turvallisuutta, se kiellettiin ja sen johto pidätettiin. Sinervo tuomittiin heinäkuussa 1941 kolmeksi vuodeksi kuritushuoneeseen valtiopetoksen valmistelusta. Hän vapautui kesäkuussa 1944. SKP:n toimintamuotoihin pettynyt Sinervo erotettiin puolueesta marraskuussa 1959, mutta hän piti itseään tämän jälkeenkin kommunistina ja jatkoi toimintaansa Rauhanpuolustajat-järjestössä.


title: Elvi Sinervo

text: Sinervo kuului vuonna 1936 perustetun kulttuuriyhdistys Kiilan kantaviin voimiin alusta lähtien. Hänen lisäkseen Kiilan ydinryhmään kuuluivat Jarno Pennanen, Arvo Turtiainen, Viljo Kajava ja Otto Varhia. Varsinaisesti Kiilaan hyväksyttiin vain kirjailijat, mutta ryhmässä toimi aktiivisesti myös kriitikoita ja elokuvaohjaajia. Jo tunnustusta saaneista kirjailijoista Kiilaan liittyivät Katri Vala ja Pentti Haanpää. Sodan jälkeen Kiilan toiminta virisi nopeasti uudestaan, ja se jatkui aina 1970-luvulle saakka.


title: Elvi Sinervo

text: Sinervon tunnetuimpiin runoihin kuuluva "Natalia" on vankeusajalta. Muista Sinervon poliittisista teksteistä muistetaan mm. SKP:n 30-vuotisjuhliin 1948 kirjoitettu "Kivinen laulu" sekä vuoden 1949 Kemin veritorstain innoittamat "Lintu mustasiipi lennä" ja "Sinä tiedät luokkasi lait". Nämä ja monet muut hänen runonsa saivat uutta julkisuutta lauluiksi sävellettyinä vasemmistolaisen poliittisen laululiikkeen nousun myötä 1970-luvun alussa.


title: Elvi Sinervo

text: Sinervo suomensi 1950-luvulta alkaen lukuisia teoksia saksasta, ruotsista ja englannista, muun muassa monia Bertolt Brechtin ja Henrik Tikkasen teoksia.Sinervolle myönnettiin Eino Leinon palkinto 1980 ja Mikael Agricola -palkinto 1973 Bertolt Brechtin näytelmän "Teurastamojen Pyhä Johanna" sekä Per Olov Enquistin romaanin "Ihmeparantajan viides talvi" suomennoksista.


title: Luonnonhenki

text: Luonnonhenki on henkiolento, joka asuu luonnossa tai on osa luontoa, ja vaikuttaa luontoon. Moni luonnonhenki on henkiolentona pidetty luonnonvoima. Jotkut luonnonhenget ovat ainakin alun perin olleet palvottuja esi-isien sieluja. Moni luonnonhenki on myös palvottu jumala.


title: Luonnonhenki

text:
Muinaisihmiset ovat usein lepyttäneet tai miellyttäneet luonnonhenkiä ja luonnossa asuvia jumalia esimerkiksi uhraamalla niille saadakseen paremman sään, kalaa tai riistaa. Luonnonhenget voidaan jakaa karkeasti sen mukaan, mihin luontoympäristöön tai paikkaan ne liittyvät.
Esimerkiksi Tapio, Artemis


title: Luonnonhenki

text: Vedenhaltijoiden asuinaluetta on kaikki märkä: meri, järvet, kaivot, lähteet, joet ja jopa lätäköt. Vedenhaltioita ovat esimerkiksi Ahti, Veen emonen, Poseidon, Neptunus


title: Luonnonhenki

text:
Esimerkiksi Ilmattaret, Tuulettaret, Ukko, Zeus
Esimerkiksi Maaemo
Joskus tontut


title: Luonnonhenki

text: Esimerkiksi Peikot, jättiläiset ja vuoren väki


title: Jinni

text: Jinni, djinni, džinni tai dzinni (; suomen kirjoitusasu ei ole vakiintunut) on arabialaisessa tarustossa ja islaminuskossa esiintyvä henkiolento. "Tuhannen ja yhden yön tarinoiden" suomennoksissa tällaisesta olennosta käytetään vain nimitystä "henki". Esimerkiksi "lampun henki" ja "pullon henki" ovat tällaisia henkiä, ja ne on lisäksi taikavoimin sidottu lamppuun tai pulloon.


title: Jinni

text: Islamin mukaan Jumala teki nämä henget eräänlaisesta tulesta (ja ihmiset maasta). Yleisimmän tulkinnan mukaan Iblis eli Paholainen ei ole langennut enkeli vaan jinni. Myös pirut ovat tällaisia henkiä. Jinnit eivät kuitenkaan ole välttämättä pahoja, vaan saattavat ihmisten tapaan olla hyviä (eli muslimeja). Muhammad lähetettiin profeetaksi sekä ihmisille että jinneille.


title: Jinni

text: Jinnejä on useita eri tyyppejä, joita kutsutaan myös suvuiksi. Tarinoiden mukaan niitä on mahdollista maagisesti orjuuttaa ja vangita erilaisiin esineisiin. Tuhannen ja yhden yön tarinoissa jinni on suljettu esimerkiksi lamppuun ja sinetöityyn ruukkuun, joka on heitetty mereen. Mutta näin ei tapahdu pelkästään pakolla, vaan jinni voi mennä ruukkuun tai vaikkapa muovipulloon omasta halustaan. Kyseisessä kertomuskokoelmassa henki nousee lampusta, kun sitä hierotaan, tai ruukusta, kun se avataan, ja se joutuu täyttämään vapauttajansa toiveita — lähes poikkeuksetta kolme kappaletta. Jinnit eivät ole enkeleitä eivätkä demoneita. Joissakin tarinoissa heidät esitetään maapallon onnen vartijoiksi.


title: Jinni

text: Esimerkiksi Jonathan Stroudin teoksessa "Samarkandin amuletti" (ja sen jatko-osissa) on hahmoina jinnejä. Tässä kirjassa maagikko manaa jinnin palvelijakseen tottelemaan käskyjään, ja jos jinni ei tottele, sitä voidaan rangaista.


title: Jinni

text: Toinen esimerkki nykyajan kirjallisuudessa on P. B. Kerrin nuortenkirjasarja "Lampun lapset", jossa kuvataan jinnien elämää nykyaikaisessa maailmassa.


title: Kuusiston piispanlinna

text: Kuusiston piispanlinna () oli Suomen katolisten piispojen linna Piikkiönlahden rannalla Kuusistossa, nykyisen Kaarinan kaupungin alueella. 1200-luvun lopulla tai 1300-luvun alussa perustettu linna oli käytössä uskonpuhdistukseen asti. Linna purettiin Kustaa Vaasan käskystä vuonna 1528.


title: Kuusiston piispanlinna

text: Läheisessä Kuusiston kartanossa toimii kesäisin Kuusiston Taidekartano, joka järjestää aikalaistaidenäyttelyitä ja kulttuuritapahtumia.


title: Kuusiston piispanlinna

text: Piispoilla oli Kuusistossa jonkinlainen tukikohta viimeistään 1200-luvun lopulta alkaen, sillä piispa Maunu I päiväsi yhden säilyneen kirjeensä Kuusistossa vuonna 1295. Ei kuitenkaan ole tiedossa, sijaitsiko tuolloinen tukikohta myöhemmän linnan paikalla. Ruotsin kruunun ja katolisen kirkon hallintokeskusten tueksi tuotiin Ruotsista luultavasti ruotsalaista asutusta myös Kuusiston piispanlinnalle, mutta tämä ruotsalaisasutus on ajan saatossa hävinnyt.


title: Kuusiston piispanlinna

text: Paavali Juusten kertoo 1570-luvulla kirjoitetussa piispainkronikassaan, että Kuusiston linnan rakentaminen ajoittui Maunu I:n seuraajan Ragvald II:n kaudelle (1308–1321). Ragvald II:n aikana linnoitus saattoi olla pääasiassa puinen, mutta kivilinnan rakentaminen aloitettiin joka tapauksessa hänen tai hänen seuraajiensa Pentin ja Hemmingin aikana. 1300-luvun lopulla linna oli jo saavuttanut lähes lopullisen pinta-alansa, mutta rakennukset ja varustukset olivat vielä vaatimattomia ja matalia.


title: Kuusiston piispanlinna

text: 1400-luvulla piispa Maunu Tavast varusti linnaa tukikohdaksi kauppaa ja puolustusta varten. Sitä alettiin kutsua linnaksi, ei enää kartanoksi.Kuusiston viimeinen piispa oli Arvid Kurki. Hän pakeni tanskalaisia Ruotsiin vuonna 1522, mutta hukkui pakomatkalla.


title: Kuusiston piispanlinna

text: Kukoistuksensa päivinä linna oli Suomessa ainutlaatuinen. Maaperätutkimusten mukaan linna on rakenteellisesti epäedullisessa paikassa. Sen rakenteet ovat kallistuneet ja halkeilleet vedenpinnan vaihteluiden ja huonon maaperän johdosta.


title: Kuusiston piispanlinna

text: Uloimpana puolustuslinjana olleen vedenalaisen paalutuksen jäänteet löytyivät vasta vuonna 1992. Paalutus on ajoitettu 1400-luvun alkuun. Paalutus havaittiin lopulta mudan ja rantakaislikon alta, kun merivesi oli pitkään poikkeuksellisen alhaalla. Kaiken kaikkiaan paaluja on löytynyt runsaat 3 000.


title: Kuusiston piispanlinna

text: Tutkimusten mukaan linnassa käytettiin kaikkia Suomessa viljeltyjä viljalajeja: ohraa, ruista, kauraa ja vehnää. Hamppua käytettiin karkeimpien kankaiden, verkkojen ja narujen valmistukseen. Linnan olut maustettiin humalalla. Lisäksi linnan maanäytteistä on löydetty jälkiä muun muassa palsternakasta, hullukaalista, keltamosta, suomyrtistä, pähkinästä, mansikasta, mustikasta, vadelmasta, puolukasta, juolukasta ja karpalosta.


title: Kuusiston piispanlinna

text: Kuusiston linna eli loistokauttaan piispa Maunu Tavastin aikana 1400-luvun alussa. Hänen sanotaan rakennuttaneen linnasta suurimman osan.


title: Kuusiston piispanlinna

text: Noin vuonna 1485 suuri tulipalo tuhosi osia linnasta, mutta vauriot korjattiin. Linnan varustamista jatkoi vuosina 1489–1500 Maunu Särkilahti. Hänen kuitenkin sanotaan valittaneen korkeita rakennuskustannuksia.


title: Kuusiston piispanlinna

text:
Linnan vahvistaminen jatkui 1500-luvun alkupuolelle. Keskiaikaisen Suomen viimeinen katolinen piispa Arvid Kurki yritti paeta vuonna 1522 Ruotsiin. Linna joutui sinne hyökänneiden tanskalaisten käsiin. Linnan tykit oli jo aiemmin viety Turkuun tukemaan ruotsalaisten yritystä valloittaa tanskalaisten hallussa ollut Turun linna.
Kustaa Vaasan joukot valloittivat linnan uudelleen vuonna 1523. Kruunu ei kuitenkaan tuntenut kiinnostusta linnaan ja kuninkaan käskystä Turun linnan päällikkö Maunu Sveninpoika joukkoineen tuhosi linnan vuonna 1528. Katolisen kirkon ei haluttu saavan linnasta uudelleen tukikohtaa.


title: Kuusiston piispanlinna

text: Kuusistosta purettua materiaali on ehkä käytetty Turun linnan esilinnan rakennustöissä. Lisäksi Piikkiön kirkon rakentamisessa on saatettu käyttää Kuusistosta purettua kiveä. Kuusiston linnan lähistöltä on löydetty kivilastissa ollut proomu. Niinkin myöhään kuin 1800-luvun lopulla linnan alueelta purettiin suuria määriä tiiliä ja kuljetettiin Ahvenanmaalle Kastelholman linnan korjaustöihin.


title: Kuusiston piispanlinna

text: Tutkimus- ja restaurointityöt aloitettiin vuonna 1891 nykyisen Museoviraston edeltäjän, Muinaistieteellisen toimikunnan johdolla.


title: Kuusiston piispanlinna

text: Museoviraston vuonna 1985 käynnistämä korjaus- ja tutkimusvaihe on tuonut runsaasti lisätietoa linnan vaiheista. Tutkimuksiin on ”perinteisen” antikvaarisen tutkimuksen lisäksi osallistunut muun muassa geologeja sekä kasvi- ja eläintieteilijöitä.


title: Kuusiston piispanlinna

text: Linnan vanha mereltä päin tuleva portti on löytynyt kaivaustöissä. Myöhemmin linnaan kuljettiin kartanon suunnasta. Portti muurattiin umpeen ja linnan osa sai muuta käyttöä.


title: Kuusiston piispanlinna

text: Museovirasto on määritellyt Kuusiston piispanlinnan rauniot ja Kuusiston kartanon yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Meripartiolippukunta Kuusiston Linnanyrjänät on nimetty Kuusiston piispanlinnan mukaan.


title: Enewetak

text: Enewetak eli Eniwetok on atolli Marshallinsaarilla. Se koostuu noin 40 saaresta, jotka yhteensä ovat pinta-alaltaan alle 6 neliökilometriä. Saarten asukasluku oli 664 vuonna 2011. Alueella on tehty myös ydinkokeita. Maailman ensimmäinen vetypommin koeräjäytys tehtiin tällä atollilla 1952.


title: Kosrae

text: Kosrae, jonka vanhoja nimiä ovat Kusaie, Kushai, Kuschai ja Ualan, on tuliperäinen saari Mikronesiassa, Karoliinien saaristossa Tyynellämerellä. Se on Karoliinien itäisin saari ja yksi Mikronesian liittovaltion osavaltioista. Sen pinta-ala on noin 110 km². Saaren asukasluku on noin 7 700. Saarella puhutaan kosraen kieltä.


title: Kosrae

text: Osavaltion pääkaupunki Tofol sijaitsee pääsaaren itäosassa. Kosraen luoteisrannikolla on lentokenttä. Saarta ympäröivällä merialueella puolestaan on koralliriuttoja.


title: Kosrae

text: Saarella elää muutamia kotoperäisiä eliölajeja, kuten "Pteropus ualanus" -lepakkolaji (joka toisinaan luokitellaan mariaanienlentävänkoiran ("Pteropus mariannus") alalajiksi). Kosraenhuitti ja kosraenkottarainen kuolivat sukupuuttoon jo 1800-luvun puolivälissä, saarelle laivojen mukana saapuneiden rottien takia.


title: Kosraen kieli

text: Kosrae on austronesialainen kieli, jota puhutaan Kosraen saarella Mikronesian liittovaltiossa. Sen lähimpiin sukulaiskieliin kuuluu muun muassa ponape, jonka kanssa 26 % sanastosta on yhteistä. Kieltä äidinkielenään puhuvia oli vuonna 2001 noin 9060, joista 8000 asui Mikronesiassa.


title: Euran lentokenttä

text: Euran lentokenttä sijaitsee Säkylän Pyhäjärven koillispuolella noin neljä kilometriä Euran kunnan keskustasta itään seututien 204:n varressa. Kentällä toimii pääasiallisesti Kauttuan ilmailukerho toimintamuotoinaan moottorilento ja ultrakevyet lentokoneet. Lentopaikalta on 1,5 kilometrin matka Kauttuan keskustaan.


title: Euran lentokenttä

text: Euran lentokenttä rakennettiin vuonna 1972. Öljysoralla päällystetty kiitotie oli aluksi 600 metriä pitkä. 1980-luvun alussa kiitotie pidennettiin 1 100 metriin. Lentopaikalla on kaksi konesuojaa. Euran lentokenttä on niin sanottu korpikenttä, jossa ei ole vakituista lennonjohtopalvelua. Kenttä on kuitenkin valaistu yö-VFR toimintaa varten.


title: Euran lentokenttä

text: Kentällä on sääasema, ATIS taajuus 123,800 MHz.


title: Eris (plutoidi)

text: Eris (virallisesti 136199 Eris) on Neptunuksen radan ulkopuolella kiertävä kääpiöplaneetta ja plutoidi, jonka halkaisijaksi on laskettu 2 326 km. Kohteen löytäjät kuvailivat sitä "kymmenenneksi planeetaksi". Se sijaitsee tällä hetkellä 97 astronomisen yksikön etäisyydellä Auringosta ja sen kiertorata on erittäin eksentrinen ja kalteva. Yksi kierros Auringon ympäri kestää 557 vuotta. Eris tunnettiin aluksi väliaikaisella nimellä 2003 UB313 eli ”Xena”.


title: Eris (plutoidi)

text: Eristä pidettiin aluksi huomattavasti Plutoa suurempana planeettana. Vuonna 2011 Erikselle tehtyjen tarkempien mittausten jälkeen kuitenkin todettiin, että Eris ja Pluto ovat kooltaan likimain yhtä suuria. Vuonna 2015 New Horizons -luotaimen Plutolle tekemien mittausten myötä Pluto osoittautui hieman luultua suuremmaksi, minkä jälkeen sitä on jälleen pidetty Eristä suurempana kääpiöplaneettana.


title: Eris (plutoidi)

text: Eriksen havaitsivat ensimmäisen kerran Michael Brown, Chad Trujillo ja David Rabinowitz 5. tammikuuta 2005 kuvista, jotka oli otettu 21. lokakuuta 2003. Löydöstä tiedotettiin 29. heinäkuuta 2005. Samana päivänä kerrottiin myös kahden muun kohteen, Haumean () ja Makemaken () löydöstä. Sama ryhmä on aikaisemmin löytänyt myös Quaoarin ja Sednan.


title: Eris (plutoidi)

text:
Kohteelle annettiin aluksi tilapäinen nimi . Havainnosta kertovalla internetsivulla kohteesta on käytetty nimeä ”Planet Lila” (erään havaitsijan vastasyntyneen tyttären mukaan). Tutkijat ovat myös kertoneet käyttäneensä kohteesta keskenään nimeä ”Xena” ( päähenkilön mukaan). Kumpikaan nimi ei kuitenkaan ole se, jota virallisesti esitettiin IAU:lle. Lopulta 13. syyskuuta 2006 taivaankappale nimettiin kreikkalaisen eripuraisuuden jumalattaren Eriksen mukaan ja se sai virallisen nimen 136199 Eris. Samalla Eriksen kuulle annettiin nimeksi Dysnomia laittomuuden jumalattaren Dysnomian mukaan. Nimiin sisältyy viittaus kohteen aiempiin lempinimiin, sillä Dysnomia on Eriksen tytär ja Xenaa esittäneen näyttelijättären Lucy Lawlessin sukunimi tarkoittaa suomeksi laitonta.
Eriksen rakennetta ei tunneta tarkasti. Tiedetään kuitenkin, että sen pinnalla on metaanijäätä, jonka Auringon säteily on saanut punertamaan.


title: Eris (plutoidi)

text: Eriksen on, sen peittäessä tähden taakseen, laskettu olevan halkaisijaltaan noin 2326 km. Aiempi, selvästi suurempi arvio perustui kappaleen heijastaman valon määrään. Pinta heijastaa valoa paremmin kuin vastasatanut lumi.


title: Eris (plutoidi)

text: Kesäkuussa 2007 California Institute of Technology julkaisi tiedotteen, jonka mukaan Eriksen massa on saatu mitattua seuraamalla Dysnomian liikettä kääpiöplaneetan ympäri. Tulosten mukaan Eris on 27 % Plutoa massiivisempi, mikä tekee siitä selvästi suurimman tällä hetkellä tunnetun kääpiöplaneetan.


title: Eris (plutoidi)

text: Eriksen kuu Dysnomia löydettiin vuonna 2005, kun Mauna Kea Observatoryn Keck-teleskoopit Havaijilla tutkivat neljää kirkkainta Kuiperin vyöhykkeen kohdetta (Pluto, Makemake, Haumea ja Eris). 10. syyskuuta otetuissa kuvissa havaittiin kuu Eriksen kiertoradalla. Kuu sai väliaikaiseksi nimekseen S/2005 (2003 UB) 1. ”Xena”-lempinimen mukaan kuun löytäjät kutsuivat sitä nimellä ”Gabrielle”, TV-sarjan Xenan kumppanin mukaan. Kuu on 60 kertaa Eristä himmeämpi ja sen arvioidaan olevan noin kahdeksan kertaa pienempi. Kuun kiertoajaksi on arvioitu noin kaksi viikkoa. Myös Plutolla ja Haumealla tiedetään olevan kuu.


title: Empiirinen tutkimus

text: Empiirinen tutkimus () eli kokemusperäinen tutkimus perustuu tutkimuskohteen havainnointiin tai mittaamiseen. Se eroaa siis teoreettisesta tutkimuksesta, jossa tutkimuksen kohteeseen perehdytään ajatusrakennelmien ja niiden tarkastelun avulla. Useimmiten käytännön tutkimuksessa yhdistetään kumpaakin: käytännön esimerkit sitovat teoreettisen tarkastelun todellisuuteen ja aiheen teoreettinen tarkastelu puolestaan vahvistaa empiirisen aineiston käyttökelpoisuutta.


title: Empiirinen tutkimus

text:
Tieteenalojen suuri enemmistö pyrkii pohjaamaan empiiriseen tutkimukseen.
Muun muassa matematiikka, teoreettinen fysiikka sekä filosofian jotkin osa-alueet rakentuvat teoreettisen tutkimuksen varaan.


title: Empiirinen tutkimus

text: Tutkimuksen empiria voi syntyä monella tavalla. Usein toisistaan erotellaan kvalitatiivinen ja kvantitatiivinen tutkimus. Erilaiset empiiriset tutkimukset poikkeavat toisistaan myös sen mukaan, kuinka tarkasti tutkimuskohteeseen vaikuttavia tekijöitä yritetään kontrolloida mm. erilaisilla koejärjestelyillä. Empiirinen tutkimus kohdistuu sekä toistettaviin että ainutkertaisiin tapahtumiin; edellisiä tutkitaan usein luonnontieteessä, jälkimmäisiä käyttäytymistieteissä.


title: Pahkasika

text: Pahkasika "(Phacochoerus africanus)" on Afrikan savanneilla elävä sikojen heimoon kuuluva nisäkäslaji.


title: Pahkasika

text:
Pahkasian tunnistaa kahdesta parista ulkonevia torahampaita, joita se käyttää aseena puolustautuessaan petoja vastaan. Pahka-nimi tulee kahdesta sarvennysästä. Pahkasian pituus on 0,9–1,5 metriä ja paino 50 ja 150 kilon välillä.
Naaraan tunnistaa kahdesta pahkasta ja uroksen neljästä. Vaarallisimmat torahampaista ovat alimmat joten niitä on yhteensä neljä kappaletta.


title: Pahkasika

text: Pahkasika asuttaa suurta osaa Saharan eteläpuolista Afrikkaa. Se elää pääasiassa avoimilla ja puoliavoimilla alueilla: ruohostoilla, tasangoilla sekä puuttomilla ja harvapuustoisilla savanneilla.


title: Pahkasika

text: Pahkasika syö ruohoa, marjoja, puun kuorta, juuria sekä hyönteisiä.


title: Pahkasika

text: "Leijonakuningas"-elokuvista tunnettu Pumba on pahkasika.


title: Mihail Miloradovitš

text: Kreivi Mihail Andrejevitš Miloradovitš (; 12. lokakuuta 1771 Pietari − 27. joulukuuta 1825 Pietari) oli venäläinen kenraali, joka keräsi mainetta Napoleonin sodissa.


title: Mihail Miloradovitš

text: Serbialaista alkuperää oleva Miloradovitš palveli Suvorovin alaisena Turkkia ja Puolaa vastaan, ja myöhemmin sotaretkillä Italiaan ja Sveitsiin 1799. Vuonna 1805 hän toimi kenraaliluutnanttina Kutuzovin alaisuudessa Austerlitzin taistelussa, ja 1807 Giurgevossa hän taisteli menestyksekkäästi Turkkia vastaan.


title: Mihail Miloradovitš

text: Miloradovitš ylennettiin jalkaväenkenraaliksi vuonna 1810. Hän johti venäläistä armeijakuntaa Borodinon taistelussa, ja voitti Muratin, Napolin kuninkaan Tarutinossa 18. lokakuuta 1812. Hänen armeijakuntansa jahtasi säälimättä Napoleonin vetäytyvää Suurta armeijaa; se otti osaa Leipzigin taisteluun ja lopulta Ranskan murskaamiseen vuonna 1814.


title: Mihail Miloradovitš

text: Vuonna 1818 Miloradovitš nimitettiin Pietarin kenraalikuvernööriksi. 14. joulukuuta 1825 hän meni rauhoittelemaan Senaatintorille kerääntyneitä dekabristikapinallisia. Kapinalliset upseerit olivat melkein jo tottelemassa maineikkaan sotasankarin käskyä palata kasarmeihinsa, kun yksi radikaaleimmista upseereista, Pjotr Kahovski, ampui Miloradovitšin, joka kuoli välittömästi. Kahovski hirtettiin, kun kapina oli kukistettu.


title: Pjotr Kahovski

text: Pjotr Grigorjevitš Kahovski (; 1797 Smolenskin kuvernementissä – 25. heinäkuuta 1826 Pietari) oli venäläinen upseeri ja dekabristikapinallinen.