title: Kari Lehtonen

text: Lehtonen teki kolmen vuoden sopimuksen Dallasin kanssa ennen kautta 2010–2011. Kauden aikana Lehtonen pelasi ensi kertaa NHL-urallaan ilman loukkaantumisia ja oli Dallasin tärkeimpiä pelaajia.


title: Kari Lehtonen

text: Kaudella 2011–2012 NHL:ssä jo kauan pelannut "Kärppä" Lehtonen teki viimein odotetun läpimurron maailman eliittiin. Lehtonen paransi tärkeimpiä tilastojaan, vaikka Dallasin puolustus ei ollut kovinkaan hyvä, eikä joukkue edennyt pudotuspeleihin. Lehtosen torjuntaprosentti oli erinomainen 92,2.


title: Kari Lehtonen

text: Syksyllä 2012 Lehtonen ja Dallas Stars solmivat viiden vuoden jatkosopimuksen. Kauteen 2017–2018 asti Lehtonen oli Dallas Starsin ykkösmaalivahti, mutta kesällä 2017 joukkueeseen hankittu Ben Bishop on syrjäyttänyt hänet. Joulukuun 11. päivään mennessä Lehtonen on ollut aloittavana maalivahtina vain kahdeksan kertaa ja lisäksi vaihdettu kesken ottelun maaliin kolmesti.


title: Kari Lehtonen

text: Lehtonen valittiin Suomen joukkueeseen vuoden 2003 MM-kotikisoihin. Suomi jäi kisoissa viidenneksi häviten puolivälierässä Ruotsille katastrofaalisesti 5–6 johdettuaan ottelua ensin 5–1. Lehtonen toimi Suomen kolmantena maalivahtina.


title: Kari Lehtonen

text: Lehtonen oli Suomen kakkosmaalivahti vuoden 2004 maailmancupissa. Lehtonen ei kuitenkaan ollut Suomen maalilla yhdessäkään ottelussa. Suomi sijoittui turnauksessa toiseksi häviten Kanadalle finaalissa 3–2.


title: Kari Lehtonen

text: Lehtonen valittiin 2006 Torinon talviolympialaisten kokoonpanoon, mutta joutui loukaantumisten takia jättäämään turnauksen sivuun.


title: Kari Lehtonen

text: Lehtonen valittiin vuoden 2007 MM-kilpailuihin Leijonien ykkösmaalivahdiksi. Hän johdatti Suomen finaaliin, jossa kuitenkin joukkue joutui taipumaan Kanadalle lukemin 4–2. Turnauksen päätteeksi Lehtonen valittiin Allstars-kentälliseen ja kisojen parhaaksi maalivahdiksi.


title: Kari Lehtonen

text: Lehtonen teki paluun maajoukkueeseen Tšekin EHT-turnauksessa 26.04.2012. Lehtonen pelasi nollapelin Suomen voittaessa Venäjän 0–2. Hän pelasi turnauksessa myös ottelun Ruotsia vastaan, jonka Suomi voitti 4–1.


title: Kari Lehtonen

text: Lehtonen valittiin Helsingissä ja Tukholmassa järjestettäviin MM-kilpailuihin 2012.


title: Kari Lehtonen

text: Ensimmäistä kertaa urallaan olympialaisissa Lehtonen nähtiin 2014 Sotšissa. Hän pelasi kaksi ottelua. Alkulohkon ottelun Norjaa vastaan, jonka Suomi voitti 6–1. Lehtonen keräsi ottelussa kaksi syöttöpistettä. Hän torjui myös välierän Ruotsia vastaan, kun Tuukka Rask sairastui flunssaan juuri ennen peliä. Ruotsi voitti ottelun 2–1. Suomi ja Lehtonen voittivat kuitenkin turnauksessa pronssia kaataen Yhdysvallat 5–0.


title: Kari Lehtonen

text: Lehtonen avioitui Abbe Lehtosen (o.s. Schutter) kanssa heinäkuussa 2011 ja heillä on toukokuussa 2013 syntynyt poika ja marraskuussa 2017 syntynyt Remi-niminen poika.Lehtonen on myös voittanut Kalen Kannun vuonna 2002.


title: Helsingin lääni

text: Helsingin lääni oli lyhytaikainen hallintoalue Uudellamaalla 1500-luvun puolivälissä.


title: Helsingin lääni

text: Vantaanjoen suulle perustettiin vuonna 1550 Helsingin kaupunki ja sen viereen Helsingin kuninkaankartano. Uutta asutusta hallitsi aluksi Porvoon kuninkaankartanon vouti Erik Spåre. Vuonna 1553 Spåre joutui jättämään virkansa ja Helsingin voudinvirkaan asettui Hans Larsson Björnram. Samana vuonna perustettiin kokonaan uusi voutikunta, Helsingfors län eli Helsingin lääni, jota johtava kuninkaan vouti asettui asumaan Helsingin kuninkaankartanoon. Tähän laajaan voutikuntaan (lääniin) kuului Raaseporin lääni (Espoo, Kirkkonummi, Siuntio, Karjaa) ja Porvoon läänistä Helsingin ja Sipoon pitäjät sekä Hämeen läänistä Loppi ja Vihti.


title: Helsingin lääni

text: Joulukuussa 1555 voudiksi tuli Anders Korp. Hän sai hallintaansa Helsingin kuninkaankartanon sekä Sipoon, Espoon ja Helsingin (kirkko)pitäjät. Espoo irrotettiin hänen hallinnastaan ja samalla Helsingin läänistä vuonna 1557.


title: Helsingin lääni

text: Hallintoalueen alamäki ja samalla alueen pieneneminen jatkui väliaikaisten johtajien kaudella. Erik Svensson tuli voudiksi 1559, mutta hän kuoli jo 1561. Alivouti Krister Söffringsson Jute alkoi hoitaa tehtävää hänen jälkeensä. Samana vuonna Sipoo irrotettiin Helsingin läänistä ja annettiin läänitykseksi Klaus Flemingille. Laajana hallintoalueena aloittaneesta läänistä oli jäljellä vain Helsingin pitäjä.


title: Helsingin lääni

text: Vuonna 1562 Helsingin ja Porvoon läänit yhdistettiin ja johtoon asettui Porvoon vouti Jöns Månsson. Helsinki pysyi Porvoon voutikunnan alaisuudessa vuonna 1634 toteutettuun hallintouudistukseen saakka. Silloin se liitettiin Uudenmaan ja Hämeen lääniin maaherran alaisuuteen.


title: Frederick Wiseman

text: Frederick Wiseman (s. 1. tammikuuta 1930 Boston, Massachusetts) on yhdysvaltalainen dokumenttielokuvaohjaaja. Häntä pidetään yhtenä maansa tärkeimmistä dokumentaristeista.


title: Frederick Wiseman

text: Ennen elokuvien tekoa Wiseman opiskeli lakia Yalen yliopistossa, opetti sitä Bostonin yliopistossa ja toimi lakimiehenä Pariisissa. Tämä on vaikuttanut suuresti hänen elokuviensa aiheisiin ja niiden käsittelytapaan: suurin osa Wisemanin dokumenttielokuvista käsittelee yhdysvaltalaisia julkisia instituutioita, kuten kouluja tai sairaaloita, ja oikeuden toteutumista niiden sisällä. Sen lisäksi että Wiseman on työskennellyt jonkin verran tämän aihealueen ulkopuolella, hän on ohjannut myös muutaman näytelmäelokuvan, kuten "La dernière lettre" (2002). Wiseman tunnetaan ehkä parhaiten ensimmäisestä elokuvastaan "Siilipäiden revyy" ("Titicut Follies", 1967), joka käsittelee vankimielisairaalan oloja. Vaikka elokuva saikin aikaan julkista keskustelua julkisten mielisairaaloiden olojen parantamisesta, kiellettiin elokuvan näyttäminen Massachusettsin osavaltiossa ja Wisemania syytettiin vankien yksityisyyden häirinnästä. Wiseman on sittemmin puolustellut elokuvaa oikeudella valvoa julkista rahoitusta nauttivien instituutioiden toimintaa.


title: Frederick Wiseman

text: Wisemanin dokumenttielokuvissa ei ole musiikkia, juontoa tai haastatteluja, vaan hän antaa katsojan toimia tarkkailijana ja tehdä itse johtopäätöksensä. Tämän takia Frederick Wiseman luetaan yleensä cinéma vérité- ja direct cinema -koulukuntiin, vaikka Wiseman itse pitääkin elokuviaan "todellisuus-fiktioina": vaikka yksittäiset kohtaukset esitetään elokuvissa yleensä leikkaamattomina, annetaan elokuvalle jonkinlainen rakenne leikatessa, eikä sitä voi täten pitää täysin totuudellisena esityksenä. Cinéma véritéstä selvästi kauimpana ovat Wisemanin kaksi ensimmäistä dokumenttielokuvaa, joissa Wiseman yrittää selkeästi tuoda jotain esiin: "Siilipäiden revyyssä" vangin pakkoruokinta rinnastetaan nopeilla leikkauksilla kuolleen ruumiin balsamointiin, ja "High Schoolissa" (1968) Wiseman paljastaa koulun vanhoillisen kasvatuksen kaksinaismoraalisuuden näyttämällä kuvia piukasti pukeutuneista tytöistä urheilemassa liikuntatunnilla.


title: Frederick Wiseman

text: Wiseman on voittanut elokuvillaan useita arvostettuja palkintoja, muun muassa kolme Emmyä ja yhden Peabodyn. Vuonna 2016 Wiseman saa Oscar-kunniapalkinnon.


title: Frederick Wiseman

text: Yle TV2 esitti tammikuussa 1993 Wisemanin kuusituntisen sairaaladokumentin "Lähellä kuolemaa" (1989).


title: Alexander Shulgin

text: Alexander ”Sasha” Shulgin (17. kesäkuuta 1925 Berkeley, Kalifornia – 2. kesäkuuta 2014 Lafayette, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen farmakologi ja kemisti, jonka erityisalana olivat fenetyyliamiinit ja tryptamiinit.


title: Alexander Shulgin

text: Shulginin vanhemmat olivat opettajia. Hänen isänsä oli syntynyt Venäjällä, ja äiti Yhdysvalloissa. Toisessa maailmansodassa Shulgin palveli Yhdysvaltain laivastossa, ja sodan jälkeen hän hakeutui Kalifornian yliopistoon, jossa väitteli biokemian tohtoriksi.


title: Alexander Shulgin

text: Vuonna 1981 Shulgin meni naimisiin Ann Gotliebin kanssa – avioliitto oli Shulginin toinen – ja yhdessä Annin kanssa he tekivät paljon yhteistyötä tutkiessaan kemikaaleja.


title: Alexander Shulgin

text: Vuosien terveysongelmien jälkeen Alexander Shulgin kuoli kotonaan läheistensä ympäröimänä 2. kesäkuuta 2014. Vaimonsa Annin mukaan Shulgin kuoli maksasyöpään.


title: Alexander Shulgin

text: Shulgin alkoi työskennellä Dow Chemicalsin palveluksessa, jossa kehitti muun muassa biohajoavan hyönteismyrkyn meksakarbaatin (kauppanimeltään Zectran), joka osoittautui tuottoisaksi. Lopulta Shulgin sai luvan toimia vapaasti ja tutkia mitä halusi, ja lopulta hän päätyi tutkimaan erilaisia psykoaktiivisia kemikaaleja.


title: Alexander Shulgin

text: Vuonna 1966 Shulgin irtisanoutui Dow Chemicalsilta, ja ryhtyi itsenäisesti tutkimaan kemikaaleja. Hän teki myös yhteistyötä DEA:n kanssa, piti luentoja ja laati raportteja psykoaktiivisista kemikaaleista.


title: Alexander Shulgin

text: Shulgin vaikutti MDMA:n eli ekstaasin tunnetuksi tekemiseen erityisesti terapeuttisessa käytössä 1970- ja 1980-luvuilla. Ekstaasi alkoi kuitenkin levitä katukaupassa, ja tämä oli kova isku Shulginille, joka piti löytöään terapeuttisessa käytössä merkittävänä. Hän kehitti myös uuden synteesin MDMA:lle.


title: Alexander Shulgin

text: Shulgin julkaisi kirjat PiHKAL (1991) ja TiHKAL (1997), jotka ovat hänen ja vaimonsa Ann Shulginin elämäkertoja ja samalla tieteellisiä oppaita erilaisiin päihdyttäviin kemikaaleihin ja niiden syntetisoimiseen. Teokset ovat saaneet negatiivista kritiikkiä osakseen, mutta toisaalta niitä pidetään myös tärkeiksi lähteiksi erilaisten psykoaktiivisten kemikaalien vaikutuksesta ihmiseen psyykkisesti ja fyysisesti; kuten myös psykedeelien käyttäjille ja niitä kokeileville henkilöille.


title: Alexander Shulgin

text: Uransa aikana hän syntetisoi ja henkilökohtaisesti testasi yli 230:tä nykyisin huumausaineiksi luokiteltavia yhdisteitä. Hän myös kehitti 2C- ja DO-ryhmien (kuten esimerkiksi DOM) kemikaaleja, jotka nykyisin luokitellaan suurimmalta osin huumausaineiksi.


title: Alexander Shulgin

text: Shulgin toimi myös konsulttina ja opetti yliopistoilla ja San Francisco General Hospital -sairaalassa. Ystävänsä Yhdysvaltain huumepoliisi DEA:n Western Laboratoriesin johtajan Bob Sagerin kautta Shulgin muodosti suhteen DEA:han ja piti heille farmakologian seminaareja, toimitti näytteitä ja toimi asiantuntijatodistajana oikeudessa. Hän myös kirjoitti lainvalvonnan opaskirjan laittomista huumeista ja sai useita palkintoja DEA:lta. Vuonna 2010 julkaistiin Shulginista kertova dokumenttielokuva "Dirty Pictures, "jossa häntä nimitetään psykedeelien kummisedäksi.


title: Alexander Shulgin

text: Vuonna 1993 Shulgin joutui tekemisiin virkavallan kanssa, ja hänen laboratorionsa tutkittiin, ja hänet tuomittiin 25 000 dollarin sakkoihin huumausaineiden hallussapidosta.


title: Alexander Shulgin

text: Shulgin jatkoi tutkimuksiaan vielä 2000-luvulla, kunnes vuonna 2010 sai vakavan sydänkohtauksen. Myös Shulginin dementia paheni, ja hän vetäytyi tutkimustyönsä parista viettämään viimeiset päivänsä Lafayettessä sijaitsevalle maatilalleen, jossa hänen vaimonsa toimi hänelle omaishoitajana tämän kuolemaan saakka.


title: Meteli

text: Meteli voi viitata seuraaviin:


title: Charles S. Peirce

text: Charles Sanders Peirce (10. syyskuuta 1839 Cambridge, Massachusetts, Yhdysvallat – 19. huhtikuuta 1914 Milford, Pennsylvania Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen filosofi, loogikko, tiedemies ja yleisnero. Hänet tunnetaan erityisesti filosofisen pragmatismin alullepanija, työstään matemaattisen logiikan saralla, semioottisista tutkimuksistaan (esimerkiksi trikotomisen merkin käsitteen kehittämisestä), fallibilistisesta ja realistisesta tieteenfilosofiastaan sekä saksalaisesta idealismista ja Darwinin evoluutioteoriasta vaikutteita saaneen objektiivista idealismia edustavan metafyysisen järjestelmän kehittäjänä. Peircen filosofian keskiössä on hänen kolmen kategorian oppinsa, jonka oikeuttamiseksi Peirce kehitti Edmund Husserlin fenomenologiaa muistuttavan niin ikään "fenomenologiaksi" ja myöhemmin "faneroskopiaksi" ("phaneroscopy") kutsumansa opin. Peircen tieteellinen työ kattoi kuitenkin filosofian ja logiikan lisäksi myös monia muita aloja, esimerkiksi luonnontieteitä, matematiikkaa ja psykologiaa, ja vaikka Peirce tunnetaan nykyään lähinnä filosofina ja loogikkona, hän ei koskaan toiminut palkkatyössä tai tutkijanvirassa näillä aloilla. Hänet tunnettiin omana aikanaan lähinnä luonnontieteilijänä. Tälläkin saralla hän oli innovatiivinen, esimerkiksi tehden uudistuksia tilastollisiin tutkimusmetodeihin.


title: Charles S. Peirce

text: Nykyään Peirce tunnustetaan yleisesti yhdeksi suurimmista ellei suurimmaksi koskaan eläneeksi amerikkalaiseksi filosofiksi, ja jotkut ovat rinnastaneet hänet jopa Aristoteleeseen ja Leibniziin. Matemaatikko ja tieteen popularisoija Keith Devlin on kutsunut Peirceä yhdeksi suurimmista koskaan eläneistä filosofeista. Matemaattisen logiikan alalla häntä pidetään yhtenä merkittävimmistä koskaan eläneistä tutkijoista, ja Robert Burchin mukaan Peircen loogis-matemaattinen työ on "laajuudessaan ja omaperäisyydessään lähestulkoon vailla vertaistaan". Peirce esimerkiksi julkaisi kaksi vuotta ennen Gottlob Fregen Begriffsschrifin julkaisua artikkelin, jossa esitteli vahvuudeltaan Fregen järjestelmää vastaavan loogisen syntaksin. Lisäksi Peirceä pidetään yhtänä merkittävimmistä ellei kaikkein merkittävimpänä semiootikoista. Itse Peirce piti itseään ensisijaisesti loogikkona, ja logiikka oli hänelle enemmän tai vähemmän semiotiikan synonyymi. Matemaattista logiikkaa Peirce kutsui logiikan matematiikaksi.


title: Charles S. Peirce

text: Peirce syntyi 10. syyskuuta 1839 yliopistokaupunki Cambridgessä Massachusettsin osavaltiossa. Hänen vanhempiaan olivat Sarah ja Benjamin Peirce. Isä Benjamin oli matematiikan ja tähtitieteen professori Harvardin yliopistossa, oman aikansa merkittävin yhdysvaltalainen matemaatikko. Ollessaan vasta 12-vuotias Peirce luki vanhemman veljensä kopion Richard Whatelyn "Elements of Logic"-teoksen, joka oli aikansa johtava logiikan oppikirja, mistä sai hänen koko elämän kestänyt logiikkaan ja päättelyyn kohdistunut intohimonsa. Peirce kiinnostui myös luonnontieteistä ja filosofiasta hyvin nuorena ja luki esimerkiksi Friedrich Schilleriä ja Immanuel Kantia.


title: Charles S. Peirce

text: Peirce opiskeli Harvardissa ja suoritti tutkinnon kemiassa 1863. Harwardissa saivat alkunsa myös hänen elinikäiset ystävyytensä Francis Ellingwood Abbottin, Chauncey Wrightin ja William Jamesin kanssa. Peircen akateeminen ura kuitenkin kariutui, mihin vaikutti eräs Peircen yksityiselämään liittynyt skandaali, ja se, että Harvardin presidenttinä vuosina 1869-1909 toiminut Charles William Eliot oli muodostanut Peircestä hyvin kielteisen mielipiteen ja toistuvasti esti auktoriteetillaan kaikki ehdotukset Peircen työllistämiseksi yliopistolliseen toimeen.


title: Charles S. Peirce

text: Vuosina 1859-1891 Peirce työskenteli joukossa tieteellisiä tutkimuslaitoksia "United States Coast Survey"n palkollisena, nauttien vaikutusvaltaisen isänsä suojelua tämän kuolemaan saakka 1880, mitä kautta Peirce myös säästyi osallistumiselta Yhdysvaltojen sisällissotaan. Osana tutkimustyötään Peirce vieraili viidesti Euroopassa, ensimmäisen kerran vuonna 1871 osana auringon pimennystä havainnoimaan mennyttä ryhmää. Euroopassa Peirce tutustui henkilökohtaisesti Augustus de Morganiin, William Stanley Jevonsiin ja William Kingdon Cliffordiin, brittiläisiin matemaatikoihin ja loogikoihin, joiden ajatukset olivat lähellä hänen omiaan. Vuosina 1869 Peirce toimi assistenttina Harvardin astronomisessa observatoriossa, työskennelle tähtien kirkkauden ja linnunradan muodon määrittämisen ongelmien parissa. Huhtikuussa 1877 hänet äänestettiin jäseneksi National Academy of Sciences -akatemiaan.


title: Charles S. Peirce

text: 1880-luvulla Peircen välinpitämättömyys byrokratiaa kohtaan lisääntyi ja hänen aikataulunsa venyivät. Hän omisti yhä suuremman osan ajastaan filosofisille tutkimuksilleen ja kirjoitti vuosina 1883-1909 tuhansia artikkeleita filosofiasta, logiikasta ja tieteestä Century Dictionary -ensyklopediaan. Vuonna 1885 paljastui, että Coast Surveyn henkilökunta oli syyllistynyt julkisten varojen väärinkäyttöön. Peirce vapautettiin lopulta syytteistä, mutta laitoksen ylitarkastaja Julius Hilgard erotettiin virastaan. Peirce kuitenkin irtisanoutui ylitarkastaja Thomas Corwin Mendenhallin kehotuksesta. Peirce ajautui työttömäksi, eikä koko loppuelämänsä aikana saanut nauttia vakituisesta palkkatyöstä.


title: Charles S. Peirce

text: Vuonna 1879 Peirce sai toiminimityksen luennoidakseen logiikasta John Hopkins yliopistossa, missä Peircen työtä kohtaan osoitettiin suurta mielenkiintoa. Kyseessä oli Peircen uran ainoa toiminimitys yliopistomaailmassa. Peircen elämäkerran kirjoittaneen Brentin mukaan Peirce ei koskaan osannut epäillä, että hänen yrityksensä päästä osalliseksi apurahoista tai akateemisista viroista kariutuivat toistuvasti kanadalais-amerikkalaisen Simon Newcombin peitetyn vastustuksen vuoksi. Brent myös epäilee, että Peircen epäonneen vaikutti hänen vaikea persoonallisuutensa. Keith Devlin sitä vastoin katsoo, että Peirce oli liiaksi edellä aikaansa, jotta akateeminen valtavirta olisi kyennyt ymmärtämään ja arvostamaan hänen työtään.


title: Charles S. Peirce

text: Selvää kuitenkin on, että Peircen yksityiselämä vaikeutti hänen urakehitystään. Kun Peircen ensimmäinen vaimo Melusina Fay Peirce oli jättänyt hänet vuonna 1875, Peircellä ja hänen tulevalla toisella vaimollaan Juliette Peircellä oli suhde ensimmäisen avioliiton ollessa edelleen voimassa. Vaikka Peircen välit ensimmäiseen vaimoonsa olivat jo katkenneet ja vaikka hän nai Julietten saatuaan eron Zinasa vuonna 1883, Viktoriaanisessa Uudessa Englannissa tapaus oli huomattava skandaali. Newcomb sai aikaan Peircen irtisanomisen vuonna 1884 sillä perusteella, että tämä oli elänyt ja matkustanut yhdessä naisen kanssa, jonka kanssa ei ollut avioitunut, vieläpä entisen avioliiton ollessa voimassa.


title: Charles S. Peirce

text: Työskennellessään "Coast Survey"n palveluksessa, Peirce julkaisi joukon tieteellisiä ja tieteen metodologiaa käsitteleviä kirjoituksia muun muassa Coast Surveyn omassa julkaisussa että American Journal of Mathematics -lehdessä.


title: Charles S. Peirce

text: Vuonna 1870 Peirce julkaisi pitkän matemaattista logiikkaa käsittelevän artikkelin "Description of a Notation for the Logic of Relatives, Resulting from an Amplification of the Conceptions of Boole's Calculus of Logic" "Memoirs of the American Academy of Arts and Sciences" -julkaisussa. Artikkelissa Peirce esitteli ensimmäinä historiassa, kaksi vuotta ennen Fregen "Begriffschrift"iä, täydellisen syntaksin minkä hyvänsä paikkaluvun relaatioiden logiikalle.


title: Charles S. Peirce

text: Peirce kirjoitti ja julkaisi tänä valmistumistaan seuranneena ajanjaksona myös filosofisia tutkimuksiaan. Näistä vaikutusvaltaisin lienee ollut Popular Science Monthly -lehdessä julkaistu artikkeli "How to Make our Ideas Clear" (1878), jota voidaan pitää pragmatistisen filosofian perustavana kirjoituksena. Samassa lehdessä osana samaa "Illustrations of the Logic of Science" -julkaisusarjaa julkaistiin myös tieteenfilosofian kannalta merkittävät kirjoitukset "Fixation of Belief" (1877), "The Doctrine of Chances" (1878) ja "Induction, Deduction and Hypothesis" (1978).


title: Charles S. Peirce

text: Myös vuodet 1967-1969 olivat Peircen filosofisen uran kannalta merkittäviä. Peircen kirjoitukset "On a New List of Categories", jossa Peirce ensimmäisen kerran esitteli kolme kategoriaansa julkaistiin vuonna 1968, The "Proceedings of the American Academy of Arts and Sciences" (PAAAS) -lehdessä osana julkaisusarjaa, johon kuului yhteensä viisi artikkelia, joista useimmat käsittelivät matemaattista logiikkaa.


title: Charles S. Peirce

text: Niin ikään filosofisesti merkittävät kirjoitukset "Nominalism versus Realism", "Questions concerning certain Faculties claimed for Man" ja "What is Meant by 'Determined'", ja "Grounds of Validity of the Laws of Logic: Further Consequences of Four Incapacities" julkaistiin vuonna 1869. Kaikki tämän julkaisusarjan kirjoitukset julkaisi "Journal of Speculative Philosophy".


title: Charles S. Peirce

text: Suurin osa Peircen aikakauden filosofista ja muuta tuotantoa on kuitenkin julkaistu vasta postuumisti.


title: Charles S. Peirce

text: Vuonna 1887 viidettäkymmenettä ikävuottaan lähestyvä Peirce käytti osan perinnöstään ja osti Pennsylvaniasta läheltä Milfordin kaupunkia 8 neliökilometrin tilan, joka ei koskaan tuottanut hänelle taloudellista voittoa. Peirce muutti vaimoineen tilalla sijainneeseen 1854 rakennettuun suurikokoiseen maalaistaloon, joka remontoitiin ulkoasua myöten Peircen suunnitelmien mukaan. Peircet elivät Charlesin "Arisbeksi" nimeämällä tilalla lopun elämäänsä, toistuvasti köyhyydestä ja puutteesta kärsien; Peirce omistautui filosofisille tutkimuksilleen, eikä tilan taloudenpito mennyt lainkaan hänen epärealististen suunnitelmiensa mukaan, ja pian pariskunnalla ei ollut varaa kustantaa edes talonsa lämmitystä talvella, ja he joutuivat syömään paikallisen pankkiirin lahjoittamaa vanhaa leipää. Peircen veli James Mills Peirce, hänen naapurinsa ja muutamat muut ihmiset selvittivät lopulta Peircen omaisuusverot ja kiinnitykset. Peirce itse sai vähäisiä tuloja lähinnä muutamista insinööritieteellisistä konsultaatiotehtävistä ja kirjoittamistaan arvosteluista "The Nation"-lehteen. Peirce teki myös käännöksiä Smithsonian Institutionille.


title: Charles S. Peirce

text: Vaikka Peirce joutui kokemaan välillä kovia viimeisinä vuosikymmeninään, aikakausi oli kuitenkin samalla filosofisesti hänen tuotteliaintaan, vaikka Peirce ei saanutkaan ainuttakaan aloittamistaan kirjaprojekteista valmiiksi. Peircen Monist-lehdessä 1890-luvulla julkaisemansa esseesarja, samoin kuin suurin osa hänen semioottisista ja pragmatismia käsittelevistä kirjoituksistaan ja hänen kypsä diagrammaattinen logiikkansa syntyivät juuri Arisbessä.


title: Charles S. Peirce

text: Monist-lehden kaiken kaikkiaan neljästätoista artikkelista koostuneesta julkaisusarjasta on kiittäminen tuomari Francis C. Russellia, joka esitteli Peircen lehden toimittajalle Paul Caruselle ja omistajalla Edward C. Helelerille. Näiden kirjoitusten lisäksi Peirce julkaisi lukuisia artikkeleja Baldwinin "Dictionary of Philosophy and Psychology" -teokseen vuosina 1901-5. Tosin noin puolet Peircen nimissä olevista artikkeleista näyttäisivät olevan Christine Ladd-Franklinin käsialaa. Peirce myös anoi apurahaa kirjan kirjoittamista varten vastaperustetusta Carnegie instituutista, mutta anomus hylättiin, syypäänä tälläkin kertaa Newcomb.


title: Charles S. Peirce

text: Hänen vanha ystävänsä ja ihailijansa William James auttoi Peirceä suuresti hänen vaikeimpina vuosinaan. James muun muassa järjesti Peircelle tilaisuuden pitää kaksi luentosarjaa lähellä Harvardia (1898 ja 1903), mistä hänelle myös maksettiin. Ja mikä olennaisinta, James kirjoitti 1907-10 välillä joka vuosi ystävilleen Bostonin älymystöpiireissä pyynnön tukea Peirceä taloudellisesti. Syntyi rahasto, jota jatkettiin myös Peircen kuoleman jälkeen, sillä hänen leskensä jatkoi elämäänsä Arisbessä. James myös omisti kirjansa "Will to Believe" Peircelle, ja Peirce testamenttasi omaisuutensa Jamesin vanhimmalle pojalle, siltä varalta, jos hänen vaimonsa Juliette sattuisi kuolemaan ennen häntä.


title: Charles S. Peirce

text: Peirce kuoli Milfordissa Pennsylvaniassa 19. huhtikuuta 1914, kaksikymmentä vuotta ennen vaimoaan. Peircellä ei ollut lapsia kummassakaan avioliitossa.


title: Charles S. Peirce

text: Mitä tulee julkaistuun tuotantoon, Peircen myöhäisen kauden tunnetuimmat artikkelit ovat hänen "The Monist" -lehdessä vuosina 1891-3 julkaisemansa esseet, joissa Peirce esitteli "synekistisen" objektiivista idealismia edustavan hänen kolmen kategoriansa metafyysiselle tulkinnalle perustuvan oppinsa. Esimerkiksi esseet "The Architecture of Theories" (1891), "The Law of Mind" (1892), "Man's Glassy Essence" (1892) ja "Evolutionary Love" (1893) julkaistiin Monist-lehdessä. Monist-sarjan artikkelit on sittemmin uudelleenjulkaistu sellaisenaan esmerkiksi Essential Peirce I -artikkelikokoelmassa ja ne voi lukea ilmaiseksi verkosta esimerkiksi "internet archive" (archive.org) sivustosta.


title: Charles S. Peirce

text: Monist-lehti julkiaisi myöhemmin myös Peircen muita kirjoituksia, muun muassa logiikkaa käsittelevät "The Regenerated Logic" (1896) "The Logic of Relatives" (1897), ja pragmatismia käsittelevät "What Pragmatism Is" (1905), "Issues of Pragmaticism" (1905) ja "Prolegomena To an Apology For Pragmaticism" (1906).


title: Charles S. Peirce

text: Peirce julkaisi myös kuuden esseen sarjan viikoittain ilmestyvässä "uskonnon ja tieteen yhteensovittamiselle" omistetussa "Open Court" -lehdessä. Näissä vähemmän tunnetuissa kirjoituksissaan, jotka löytyvät archive.org -sivustolta, Peirce käsitteli paitsi logiikkaa ja metafysiikkaa, myös eettisiä, rikosoikeudellisia ja teologisia kysymyksiä.


title: Charles S. Peirce

text: Lisäksi Peirce julkaisi artikkeleita seuraavissa julkaisuissa: "Proceedings of the American Society for Psychical Research, The American Journal of Psychology, Educational Review, The New York Evening Post" ja "Popular Science Monthly."


title: Charles S. Peirce

text: Suurin osa Peircen filosofista ja tieteellistä tuotantoa jäi kuitenkin julkaisematta. Artikkelijulkaisujen lisäksi Peircelle tarjoutui silti mahdollisuus esitellä ajatuksiaan luentosarjoissa. Lokakuun 1892 ja tammikuun 1893 välillä Peirce piti kahdentoista luennon sarjan otsikolla "The History of Science" Massachusettsin Lowell-yliopistossa; vuonna 1898 Peirce piti luennon otsikolla "Reasoning and the Logic of Things" Cambridgessä pidetyssä konferenssissa; keväällä 1903 Peirce piti Harvardissa pragmatismia käsittelevän luentosarjan, ja saman vuoden marras- ja joulukuussa Peirce piti toisen luentosarjan Lowellin yliopistossa otsikolla "Some Topics of Logic bearing on Questions now Vexed"; vuonna 1905 Peirce piti Adirondack Summer School Lectures -nimikkeellä tunnetun luentosarjan; ja vuoden 1907 huhtikuussa esiintyi viimeisen kerran akateemiselle yleisölle Harvardissa Filosofisella klubilla pitäen "Logical Methodeutic"-nimellä otsikoidun sarjan esitelmiä. Esimerkiksi toisen Lowell-luentosarjan ja Harvardissa pidetyn pragmatismi-sarjan artikkelimuotoisia muistiinpanoja on julkaistu esimerkiksi "Essential Peirce 2" -kokoelmassa. Peirce esittelee näissä kirjoituksissaan muun muassa semioottisia käsitteitään, mitä kautta ne ovat varsin vaikutusvaltaisia semiotiikan piirissä.


title: Charles S. Peirce

text: Peirce julkaisu kuitenkin vain pienen osan tuotannostaan, ja esimerkiksi "Collected Papers" -kokoelma sisältää myös lukuisia aikaisemmin julkaisemattomia kirjoituksia. Peircen kaikkea tuotantoa ei edelleenkään ole julkaistu, mutta se tulee sisältymään edelleen keskeneräiseen "Writings"-kokoelmaan.


title: Charles S. Peirce

text: Huolimatta tuotantonsa hajanaisuudesta, Peirce oli ajattelijana systeeminrakentaja Aristoteleen tai Leibnizin tapaan. Eräs osoitus Peircen ajattelun systematisoivista pyrkimyksistä on hänen tieteiden luokittelujärjestelmänsä. Peirce jakoi tieteet ensinnäkin "tutkimuksellisiin" tieteisiin (sciences of discovery) ja kertauksellisiin tieteisiin (sciences of review). Näistä ensiksi mainittu jakautuu kahteen pääluokkaan: matematiikkaan ja positiivisiin tieteisiin. Positiiviset tieteet jakautuvat niin ikään kahteen pääluokkaan, toisaalta filosofiaan, toisaalta erityistieteisiin, jotka Peirce niin ikään jakoi kahteen pääryhmään, luonnontieteisiin (physics) ja hengentieteisiin (psychics).


title: Charles S. Peirce

text:
"Sciences of Discovery"
"Sciences of Review"


title: Charles S. Peirce

text: William James kutsui Peirceä pragmatismin isäksi. Jamesin kunniaksi Peirce lisäsi nimeensä etunimen Santiago ("pyhä Jaakob" eli "pyhä James" espanjaksi), niin että hänen koko nimensä kuului "Charles Santiago Sanders Peirce". Peirce suhtautui kuitenkin hyvin kriittisesti niihin lukuisiin pragmatismin ajattelun muotoihin, joita hänen ajattelunsa oli innoittanut, mukaan lukien ystävänsä Jamesin filosofia. Tämän vuoksi hän nimesi oman oppinsa uudelleen "pragmatisismiksi" vitsaillen, että näin ruma nimi suojelee nimeä kaappaajia vastaan.


title: Charles S. Peirce

text: Peirce kutsui pragmatismiaan myös abduktiologiikaksi. Abduktio eroaa induktiosta ja deduktiosta siten, että siinä syllogismin tulos on premissien perusteella tehtävä kohtuullinen olettamus, ei välttämätön tai todennäköinen johtopäätös.


title: Charles S. Peirce

text: Peirce on yksi ensimmäisistä suurista semiootikoista. Hän piti kaikkia filosofisia ongelmia semioottisina ja päätyi omintakeiseen merkkiteoriaan, jossa kolmijakoisuudella on keskeinen osa. Jaon perusteena ovat fenomenologiset kategoriat "ensiys" (), "toiseus" ("Secondness") ja "kolmannuus" ("Thirdness"). Ne kuvaavat fenomenologista kokemuksen rakennetta: ensiys on hetkellinen, välitön tunne; toiseus perustuu toiminnan ja vastavaikutuksen dynamiikkaan ja viittaa menneisyyteen; ja kolmannuus kohdistuu tulevaisuuteen ja mahdollistaa tulevaisuuden ennakoinnin. Päättelylajeista abduktio edustaa ensiyttä, induktio toiseutta ja deduktio kolmannuutta.


title: Charles S. Peirce

text: Merkin määrittelemiseen tarvitaan kolme aspektia: ulkoinen kohde ("object"), varsinainen merkki ("representamen") sekä tulkinnos ("interpretant"), eräänlainen toisen asteen merkki, joka viriää vastaanottajan tajunnassa ensimmäisen merkin vaikutuksesta. Jokainen näistä aspekteista jakaantuu edelleen kolmeen luokkaan: merkki voi olla suhteessa merkitsijään itseensä "laatumerkki" ("qualisign"), "yksmerkki" ("sinsign") tai "ohjamerkki" ("legisign"); suhteessa kohteeseensa se taas voi olla "ikoni" ("Icon"), "indeksi" ("Index") tai "symboli" ("Symbol"); tulkinnos voi olla "reema" ("Rheme"), "propositio" ("Dicent") tai "argumentti" ("Argument").


title: Charles S. Peirce

text: Peircen evolutiivinen metafysiikka on oleellisessa yhteydessä hänen kategoriaoppiinsa ja semiotiikkaansa. Peircen kategoriat ovatkin oleellisesti sukua Hegelin järjestelmälle. Peirce kutsuikin oppiaan myös objektiiviseksi idealismiksi. Hän kirjoitti artikkelissaan "Teorioiden arkkitehtuuri" (1891) seuraavasti:


title: Charles S. Peirce

text: "Ainut järjellinen teoria maailmankaikkeudesta on objektiivinen idealismi, jonka mukaan aine on lamaantunutta henkeä, piintyneitä tottumuksia, joista on tullut luonnonlakeja."


title: Charles S. Peirce

text: Virke tarkoittaa, että aine on "urautunutta" tai "kaavaan kangistunutta" mieltä, jossa "paatuneet" tavat muuttuvat luonnonlaeiksi ja että tuollaisen objektiivisen idealismin avulla maailmankaikkeutta voidaan ymmärtää järkevästi ja käsitettävästi.


title: Charles S. Peirce

text: Hänen käsityksensä maailmankaikkeudesta oli panteistinen, jonka hän sovitti Darwinin näkemykseen evoluutiosta.


title: Charles S. Peirce

text: Peirce esitti myös yleisellä tasolla matematiikkaan ja fysiikkaan liittyviä spekulaatioita, jotka olivat hieman samansuuntaisia kuin myöhemmin Ernst Machin ja Albert Einsteinin suhteellisuusteoriat. Ei ole osoitettu että Peircen ajatuksilla olisi ollut suoraa vaikutusta kumpaankaan, mutta niiden voidaan katsoa osoittavan että filosofinen pohja suhteellisuusteorialle oli "ilmassa" vuosisadan vaihteessa. Einstein sitten esitti suhteellisuusteoriasta matemaattisen muotoilun, joka osoittautui oikeaksi. Sittemmin fyysikko Lee Smolin on puolustanut näkemyksiä kosmisesta evoluutiosta ja luonnonlakien suhteellisuudesta (ne ovat evoluutioprosessin tulosta, eivät absoluutteja), ja tunnustanut Peircen tämän ajattelun isäksi.


title: Charles S. Peirce

text: Peircen laajaa kirjallista tuotantoa ei ole vieläkään julkaistu kokonaan. Aikaisempia osittaisjulkaisuja ovat mm. "Collected Papers" (lyh. CP) ja "Essential Peirce" (lyh. EP). Kriittisestä laitoksesta "Writings of Charles S. Peirce: A Chronological Edition" (1982–) on ilmestynyt tähän mennessä kuusi osaa. Laitosta valmistellaan Indianan yliopistossa.


title: Jotuni

text: Jotuni voi tarkoittaa seuraavia:


title: Jotuni

text: Skandinaavista alkuperää oleva sana "jotuni" on tarkoittanut yleensä isokokoisia hirviöitä, jättiläisiä. Sana on johdos syömistä tarkoittavasta muinaisskandinaavisesta verbistä. ("vertaa: syöjätär, ahma")


title: Shulgin

text: Shulgin on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Eduskuntavaalit 1999

text: Suomen 33. eduskuntavaalit järjestettiin 21. maaliskuuta 1999. Suurimpia voittajia olivat Kansallinen Kokoomus ja Suomen Keskusta. Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP) menetti 12 paikkaa mutta säilytti asemansa eduskunnan suurimpana puolueena. Sen neljä vuotta pääministerinä toiminut puheenjohtaja Paavo Lipponen sai jatkaa tehtävässään: vaalituloksen pohjalta muodostettiin Lipposen II hallitus, joka istui koko alkaneen vaalikauden.


title: Eduskuntavaalit 1999

text: Eduskuntavaaleissa käytti äänioikeuttaan 68,3 prosenttia Suomessa asuneista äänioikeutetuista, mikä oli yli kolme prosenttiyksikköä vähemmän kuin vuonna 1995. Suomalaisten äänestysaktiivisuus oli laskenut jo viisissä eduskuntavaaleissa peräkkäin. Suurimmat puolueet SDP, Kokoomus ja Keskusta olivat jo syksyllä 1998 olleet mielipidemittauksissa tasavahvoja, ja vaalien tulos oli odotusten mukainen.


title: Eduskuntavaalit 1999

text: Oppositiossa ollut Keskusta pyrki haastamaan päähallituspuolueet nostamalla vaaliteemoikseen työllisyyden ja muuttoliikkeen. SDP ja Kokoomus joutuivatkin myöntämään, ettei Lipposen ensimmäisen hallituksen tavoitetta työttömyyden puolittamiseksi ollut saavutettu, mutta korostivat hallituksen ansioita työllisyyden parantamiseksi ja valtiontalouden vakauttamiseksi. Keskusta arvosteli hallituspuolueita kasvukeskusten suosimisesta maaseudun kustannuksella ja sen mielestä muuttoliikettä maalta kaupunkeihin olisi ollut jarrutettava tehokkaammin.


title: Eduskuntavaalit 1999

text: Keskustan tavoitteena oli nousta suurimmaksi eduskuntapuolueeksi ja samalla päähallituspuolueeksi. Melko tuntuvasta vaalivoitosta huolimatta kumpikaan tavoite ei toteutunut. Puolue oli nostanut vaaliteemakseen ns. työreformin, jolla pyrittiin työllistämisen esteiden poistamiseen ja pienyrittäjien toimintamahdollisuuksien parantamiseen. Työreformi sai kuitenkin erittäin tylyn vastaanoton työntekijöiden keskusjärjestöiltä SAK:lta, STTK:lta ja Akavalta, jotka pelkäsivät sen heikentävän työsuhdeturvaa ja johtavan työpaikoilla työnantajien yksinvaltaan. Aivan vaalikamppailun loppumetreillä Kokoomus joutui hankalaan välikäteen, kun vakuutusyhtiö Pohjola ilmoitti laajoista irtisanomisista samalla kun se maksoi osakkeenomistajilleen suuria osinkoja. Pohjolan toimitusjohtaja, entinen kokoomuslainen valtiovarainministeri Iiro Viinanen puolusti voimakkaasti yhtiön ratkaisuja. Monet ammattiliitot uhkasivat siirtää vakuutuksensa pois Pohjolasta, mikäli irtisanomiset toteutettaisiin, ja pari päivää ennen vaaleja Viinanen ilmoitti lopulta Pohjolan peruvan irtisanomiset. Sosialidemokraateille oli puolestaan kiusallista koko vaalitaistelun ajan vellonut keskustelu SDP:n entisen puheenjohtajan ja entisen valtiovarainministerin Ulf Sundqvistin talousasioista.


title: Eduskuntavaalit 1999

text: Kaikkien kolmen suurimman puolueen puheenjohtajat – Paavo Lipponen (SDP), Sauli Niinistö (Kok.) ja Esko Aho (Kesk.) – olivat ensimmäisen kerran yhtä aikaa ehdokkaina Helsingissä, ja kaikki kolme ilmoittivat tavoitteekseen pääministerin paikan. Puheenjohtajien kilpailun voitti Niinistö muhkealla äänipotilla (30 000 ääntä), joka oli suurin henkilökohtainen äänimäärä vuodesta 1969 voimassa olleen vaalijärjestelmän aikana. Esko Ahon myötä Keskusta sai Helsingistä yhden eduskuntapaikan. Paavo Lipposen henkilökohtainen äänimäärä laski vuoden 1995 vaaleista ja hän joutui päästämään ohitseen ulkoministerinä toimineen Tarja Halosen. Vaalien äänikuningattareksi nousi Vasemmistoliiton puheenjohtajaksi kesällä 1998 valittu Suvi-Anne Siimes lähes 16 000 äänen saaliillaan.


title: Eduskuntavaalit 1999

text: Vaaleissa valittuja uusia kansanedustajia olivat mm. Leena Harkimo, Pertti Hemmilä, Jyri Häkämies, Kalervo Kummola, Esko Kurvinen, Olli Nepponen, Pekka Ravi, Sari Sarkomaa ja Lasse Viren (Kok.), Rakel Hiltunen ja Saara Karhu (SDP), Jari Leppä, Niilo Keränen ja Antti Rantakangas (Kesk.), Suvi-Anne Siimes (Vas.), Leena Rauhala (SKL) sekä Rainer Erlund (RKP). Eduskuntaan valittiin myös reilusti alle 30-vuotiaita. Heitä olivat Susanna Huovinen ja Heli Paasio (SDP), Tanja Karpela, Paula Lehtomäki ja Petri Neittaanmäki (Kesk.), Jyrki Katainen ja Marja Tiura (Kok.), Katja Syvärinen (Vas.) sekä Anni Sinnemäki (Vihr.).


title: Eduskuntavaalit 1999

text: Eduskuntapaikastaan luopuivat mm. SDP:n Reijo Lindroos, Keskustan Juhani Alaranta ja Mikko Pesälä, Kokoomuksen Minna Karhunen ja Kalevi Lamminen, Vasemmistoliiton Claes Andersson, sekä RKP:n Ole Norrback. Putoajiin taas kuuluivat SDP:n Markus Aaltonen, Arja Alho, Jukka Roos ja Kerttu Törnqvist, Keskustan Kauko Juhantalo, Aapo Saari ja Aino Suhola, Kokoomuksen Outi Siimes ja Anneli Taina, Vasemmistoliiton Terttu Huttu-Juntunen ja Jarmo Wahlström, RKP:n Raimo Tiilikainen, molemmat Nuorsuomalaisten edustajat Risto E. J. Penttilä ja Jukka Tarkka sekä Kirjavan puolueen Pertti "Veltto" Virtanen. Eduskuntaan palasivat mm. SDP:n Kari Urpilainen, sekä Keskustan Sirkka-Liisa Anttila, Markku Laukkanen, Markku Rossi ja Mirja Ryynänen. Neljä vuotta sitten pudonnut ympäristöministeri, Vihreiden Pekka Haavisto ei onnistunut paluuyrityksessään. Ehdokkaina olleita, valitsematta jääneitä julkisuuden henkilöitä olivat mm. Timo T. A. Mikkonen ja Satu Procopé (Kesk.), Jarkko Laine ja Aira Samulin (Kok.), Kerstin Campoy ja Miina Äkkijyrkkä (Rem.), Juha Föhr (RKP) ja Anna Tulusto (Vas.).


title: Eduskuntavaalit 1999

text: Vasemmistoliiton kansanedustaja Jorma Vokkolainen kuoli kesken vaalikauden talvella 2001 ja hänen tilalleen tuli eduskunnasta pudonnut Iivo Polvi. Myös RKP:n ensimmäisen kauden kansanedustaja Rainer Erlund kuoli keväällä 2000 ja hänen tilalleen nousi varasijalta aikaisemman kansanedustajan ja ministerin Kristian Gestrinin tytär, maatalous- ja metsätieteiden maisteri Christina Gestrin. Tasavallan presidentiksi valitun SDP:n Tarja Halosen tilalle kansanedustajaksi tuli maaliskuun alussa 2000 aiemminkin eduskunnassa ollut Ilkka Taipale.


title: Eduskuntavaalit 1999

text: Vaalikauden lopulla Kokoomuksen Seppo Kanerva loikkasi Keskustaan ja siitä edelleen Liberaaliseen Kansanpuolueeseen, joka näin palasi eduskuntapuolueeksi.


title: Eduskuntavaalit 1999

text: Vaalien jälkeen, 12. huhtikuuta, puoluerekisteristä poistettiin neljä puoluetta, jotka eivät olleet saaneet yhtäkään ehdokastaan eduskuntaan kaksissa peräkkäisissä vaaleissa. Nämä puolueet olivat Liberaalinen Kansanpuolue, Luonnonlain puolue, Suomen Eläkeläisten Puolue ja Vapaan Suomen Liitto. LKP ja VSL palasivat myöhemmin rekisteriin uusilla nimillä Liberaalit ja Itsenäisyyspuolue. Nuorsuomalaiset lopettivat toimintansa ja puolue poistettiin omasta hakemuksestaan puoluerekisteristä kesällä 1999.


title: Eduskuntavaalit 1999

text: Remonttiryhmän puheenjohtaja ja ainoa kansanedustaja Risto Kuisma palasi vaalikauden aikana keväällä 2001 SDP:hen, josta hän oli eronnut vuonna 1997. Remonttiryhmä lopetti toimintansa ja poistettiin omasta hakemuksestaan puoluerekisteristä vuoden 2001 lopussa.


title: Ozzmosis

text: Ozzmosis on Ozzy Osbournen syksyllä 1995 julkaistu seitsemäs sooloalbumi. Levyn tunnetuimpia kappaleita ovat "Perry Mason" ja "I Just Want You". Albumi menestyi hyvin Pohjois-Amerikassa nousten Billboardin listalla sijalle 4. ja möi tuplaplatinaa. Albumin musiikkilinjaa on verrattu mm. Soundgardeniin ja tuohon aikaan muodissa olleeseen grunge-musiikkiin. Albumia on myös kritisoitu tämän johdosta. Kappaleiden teossa on käytetty paljon ulkopuolisia kirjoittajia ja tuottajana toimi Michael Beinhorn, joka oli toiminut monien alternative- ja grunge-yhtyeiden parissa.


title: Ozzmosis

text: Osbourne oli aikonut lopettaa musiikkiuransa vuoden 1992 "No More Tours" -kiertueen jälkeen, mutta tauko jäi kuitenkin lyhyeksi. Vuonna 1993 hän alkoi kirjoittaa uutta materiaalia kitaristi Steve Vain, basisti Bob Daisleyn ja rumpali Deen Castronovon kanssa. Tuottajana aloitti myös "No More Tears"-albumilla mukana ollut Michael Wagener, mutta linja päätettiin muuttaa modernimmaksi ja tuottajaksi vaihdettiin Michael Beinhorn. Myös yhtye koki muutoksia: kitaristiksi palasi Zakk Wylde ja basistiksi tuli Geezer Butler. Kosketinsoittimia albumilla soitti Yes-yhtyeestä tuttu Rick Wakeman.


title: Ozzmosis

text: Albumia seuranneen kiertueen nimi oli "Retirement Sucks" ja Wylden tilalle kitaristiksi tuli Joe Holmes.Vuoden 2002 versiossa on mukana seuraavat bonus-kappaleet:


title: Seututie 816

text: Seututie 816 on Kempeleen keskustaajamasta Hailuodon Marjaniemeen kulkeva seututie. Tien pituus on 56 kilometriä, johon sisältyy 6,9 kilometrin pituinen lauttamatka. Tie alkaa Kempeleen keskustan kiertoliittymästä, ja kulkee Oulun Oulunsalon kaupunginosan ohi Perämeren rannalle Riutunkarin lauttasatamaan, josta Merisilta- ja Meriluoto-lautat liikennöivät Hailuotoon Huikun lauttasatamaan. Huikusta tie jatkuu Ojakylän ja Hailuodon kirkonkylän läpi Marjaniemeen, saaren läntisimpään niemeen. Talvisin Riutunkarin ja Huikun välillä on käytössä myös jäätie. Tie on Hailuodon kunnan pääliikenneväylä.


title: Seututie 816

text: Kempeleen ja Oulun kunnanrajalle tien nimi on "Kempeleentie", kunnanrajalta seututien 815 kiertoliittymään "Oulunsalontie," kiertoliittymästä Riutunkarin lauttasatamaan "Hailuodontie", sekä Hailuodossa välillä Huikku–Kirkonkylä "Luovontie" ja välillä Kirkonkylä–Marjaniemi "Marjaniementie".


title: Seututie 816

text: Tieosuus Kempeleen kiertoliittymästä Sarkkirannan kiertoliittymään saakka on osa Vehmaan ja Tornion välistä Pohjanlahden rantatie-matkailutietä. Matkailutie jatkuu kiertoliittymästä Piriläntielle.


title: Seututie 816

text: Alkujaan maantie 816 alkoi Oulunsalosta maantien 815 risteyksestä, nykyisten seututeiden 815 ja 816 kiertoliittymän kohdalla. Kempeleen ja Oulunsalon välinen tieosuus tunnettiin aiemmin maantienä numero 8152. Maantien 8152 lakkautettua seututien 816 lähtöpiste siirtyi Kempeleeseen.


title: Seututie 816

text: Eritoten Hailuodossa tien liikenne on lauttaliikenteestä johtuen syklittäistä. Tien liikennemäärät vaihtelevat Hailuodossa välillä 325–1 100 ajoneuvoa vuorokaudessa, kun lautan käyttäjämäärät ovat noin 600 ajoneuvoa vuorokaudessa. Hailuodossa vilkkain osuus on Ojakylän ja Hailuodon kirkonkylän välinen osuus. Ojakylän ja lauttarannan välisen tieosuuden keskivertoliikenne on 584 ajoneuvoa vuorokaudessa. Kesäkaudella vuorokautisessa liikenteessä on noin 400 ajoneuvon lisäys.


title: Seututie 816

text: Kiinteän tieyhteyden rakentamista Riutunkarin ja Huikun välille on suunniteltu vuosikymmeniä, ja siitä on riidelty yhtä kauan. Kiinteän yhteyden kannattajat puolustavat hanketta liikenteellisillä ja taloudellisilla seikoilla. Vastustajat taas pelkäävät saaren omaleimaisuuden katoavan ja rikollisuuden lisääntyvän. Lisäksi hankkeen vaikutuksista ympäristöön ollaan erimielisiä.


title: Seututie 816

text: Kiinteä yhteys koostuisi 6,1 kilometrin pengertiestä sekä kahdesta sillasta: Huikun silta olisi 891 metriä pitkä, ja sen alikulkukorkeus olisi 18 metriä. Riutunkarin sillan pituus olisi 816 metriä ja alikulkukorkeus kymmenen metriä. Hankkeen alustava kustannusarvio on noin 50 miljoonaa euroa. Pienempien ylläpitokulujen vuoksi kiinteä yhteys olisi 30 vuoden tarkastelujaksolla kuitenkin 13 miljoonaa euroa lauttayhteyttä edullisempi. Rakennustyöt voisivat alkaa aikaisintaan vuonna 2015.


title: Itämerensuomalaiset kansat

text: Itämerensuomalaiset kansat ovat kansoja, jotka puhuvat muinaisesta kantakielestä eli kantasuomesta polveutuneita itämerensuomalaisia kieliä. Itämerensuomalaiset kansat asuvat nimensä mukaisesti lähellä Itämerta pääasiassa nykyisten Karjalan, Suomen, Viron, Inkerin, Pohjois-Norjan ja -Ruotsin sekä Luoteis-Venäjän alueella.


title: Itämerensuomalaiset kansat

text: Etelästä vastapäivään lueteltuna itämerensuomalaisia kansoja ovatEri itämerensuomalaisten kansojen välinen läheinen kielisukulaisuus on ollut tiedossa jo satoja vuosia, mutta ennen kansallisuusaatteen aikaa ja 1800-lukua ei näiden kansojen keskuudessa ollut mitään erityistä yhteenkuuluvuuden tunnetta.


title: Itämerensuomalaiset kansat

text: Kielitieteen kehittyessä itämerensuomalaisten huomattiin muodostavan erityisen ryhmän, johon saamelaiskielet eivät kuuluneet. 1800-luvulla ajatus itämerensuomalaisten erityisestä yhteenkuuluvuudesta muodostui ja alkoi levitä Suomessa ja Virossa niin sanotun kansallisen heräämisen myötä. Vähäisempää yhteenkuuluvuutta tunnettiin myös kaukaisempia suomalais-ugrilaisia kansoja kohtaan.


title: Itämerensuomalaiset kansat

text: Heimoaate pyrki itämerensuomalaisten kansojen vapauttamiseen ja olojen parantamiseen. 1900-luvun alkupuolella joillakin oli käytännön tavoitteena luoda Suur-Suomeksi kutsuttu valtio, johon kuuluisivat kaikki itämerensuomalaiset kansat tai ainakin suomalaiset ja karjalaiset. Heimoaate ei poliittisissa muodoissaan juuri ulottunut saamelaisiin tai muihin ei-itämerensuomalaisiin suomalais-ugrilaisiin kansoihin.


title: Itämerensuomalaiset kansat

text: Kylmän sodan aikana itämerensuomalaiset kansat jakoi rautaesirippu. Vain suomalaiset ja pieni osa karjalaisista olivat Neuvostoliiton rajojen ulkopuolella.


title: Itämerensuomalaiset kansat

text: Virolainen kirjailija ja myöhemmin Viron presidentti Lennart Meri otti käyttöön itämerensuomalaisista kansoista nimityksen "vesilinnun kansa", sillä itämerensuomalaisten kansojen mytologiassa vesilinnuilla on erityisen tärkeä osuus ("katso esim": joutsen itämerensuomalaisten kulttuurissa, kalliopiirrokset, maailman synty).


title: Mannerheimintie (Helsinki)

text: Mannerheimintie (; ent. "Heikinkatu", "Läntinen ja Itäinen Henrikinkatu", "Turuntie", "Läntinen Viertotie") on Helsingin pääkatu. Samalla se muodostaa osan Eurooppatietä E12 ja on valtatie 3:n jatke.


title: Mannerheimintie (Helsinki)

text: 5,5 kilometriä pitkä Mannerheimintie alkaa Erottajalta Helsingin kantakaupungin ytimestä ja loppuu Vihdintien ja Hakamäentien risteykseen, jossa se muuttuu Hämeenlinnanväyläksi. Se on yksi Helsingin kantakaupungin sisääntuloteistä, jonka kautta Turunväylän, Vihdintien ja Hämeenlinnanväylän liikenne ohjataan kaupunkiin.


title: Mannerheimintie (Helsinki)

text: Nykyisen Mannerheimintien alkuna oli 1600-luvulla syntynyt maantie, joka oli läntisempi kahdesta Helsingin kaupunkiin johtaneesta päätiestä. Tie johti kaupungista luoteeseen, Haagan ja Pitäjänmäen kautta kohti Espoota, jossa se alun perin liittyi suureen Turku–Viipuri-rantatiehen eli Kuninkaantiehen. Kartoissa tien nimi oli "Landsvägen till Åbo" (suom. Turun maantie) tai "Landsvägen till Esbo" (suom. Espoon maantie), yleiseksi nimeksi vakiintui myöhemmin "Turuntie". Itäisempi kahdesta tiestä oli koilliseen kohti Vanhaakaupunkia kulkenut Hämeentie.


title: Mannerheimintie (Helsinki)

text: Kun Johan Albrecht Ehrenström laati 1812 pääkaupungiksi korotetulle Helsingille uuden asemakaavan, kaupunki levisi yli Turuntien Kampin ja Punavuoren alueille. Turuntien alkupää Erottajalta Turun kasarmille (nykyisen Lasipalatsin kohdalle) kaavoitettiin kaduksi ja sai nimen "Henrikinkatu" () ministerivaltiosihteeri Robert Henrik Rehbinderin mukaan. 1830-luvulla Henrikinkadusta muokattiin leveä kaksiosainen puistokatu. Kadunpuolikkaat saivat nimet "Itäinen" ja "Läntinen Henrikinkatu" (), ja niiden väliin jäi kolminkertaisten lehmusrivien reunustama puistokujanne, "Henrikin esplandi", myöhemmin "Heikinpuisto" (). Vuonna 1928 kadunpuoliskot saivat virallisiksi suomenkielisiksi nimikseen "Läntinen" ja "Itäinen Heikinkatu" ja puisto nimettiin "Heikinpuistoksi" ("Henriksallén").


title: Mannerheimintie (Helsinki)

text: Henrikin esplanadi muuttui hieman Turun kasarmin pohjoispuolella Turuntieksi, joka nimensä mukaisesti oli alkuosa Turkuun johtaneesta maantiestä. 1850-luvulla Turuntien alkuosa Turun kasarmilta Töölön tullille saakka sekä Hämeentien alkuosa Pitkältäsillalta nykyisen Paavalinkirkon kohdalle saakka päällystettiin sepelillä ja muutettiin entistä huomattavasti leveämmiksi viertoteiksi. Samalla Turuntie sai uuden nimen "Västra Chaussén", suomennettuna "Läntinen Viertotie"; vastaavasti Hämeentiestä tuli "Itäinen Viertotie" ("Östra Chaussén"). Vuonna 1928 nimet Turuntie ja Hämeentie kuitenkin palautettiin takaisin käyttöön.


title: Mannerheimintie (Helsinki)

text: Maailmansotien välisenä aikana Henrikin esplanadi alkoi muodostua tulpaksi kasvavalle autoliikenteelle. Kaupunki päätti vuonna 1935 kaataa esplanadin satavuotiaat lehmukset ja yhdistää Läntisen ja Itäisen Heikinkadun toisiinsa. Raitiovaunut, jotka olivat aiemmin kulkeneet muun liikenteen seassa, saivat oman kaistansa uuden leveän kadun keskelle entisen lehmuskujanteen paikalle. Hävinneen lehmuskujan korvaukseksi kadun reunoille istutettiin puurivit. Paljon myöhemmin myös kadun keskellä kulkeva raitiovaunukaista reunustettiin puilla. Vuonna 1942 Heikinkatu ja Turuntien kantakaupungissa oleva osuus yhdistettiin, ja ne saivat nimen "Mannerheimintie" marsalkka Carl Gustaf Emil Mannerheimin 75-vuotispäivän kunniaksi.


title: Mannerheimintie (Helsinki)

text: Helsingin ensimmäiset liikennevalot eivät tulleet Mannerheimintielle vaan Aleksanterinkadulle vuonna 1951, mutta Mannerheimintielle asennettiin kaupungin ensimmäiset joukkoliikenne-ohjatut liikennevalot (1958 Tilkanmäkeen) risteävän raitiovaunuliikenteen takia ja ensimmäiset polkupyörävalot (1981 Tilkanmäkeen poikkeusluvalla).


title: Mannerheimintie (Helsinki)

text: Mannerheimintie on nelikaistainen ja niiden keskellä kulkee kaksi raitiovaunukaistaa, kadun leveys on 47 metriä. Mannerheimintietä pitkin kulkevat monet Helsingin raitiovaunuista. Lisäksi bussiliikenteen määrä on suuri: HKL:n sisäisen liikenteen lisäksi monet Espooseen ja Vantaalle menevät seutulinjat sekä muualle Suomeen kulkevat kaukoliikenteen bussit kulkevat katua pitkin. Katu on ollut Esplanadien ja Arkadiankadun välillä kuusikaistainen, mutta kavennettiin vuosituhannen vaihteessa nelikaistaiseksi rakentamalla pysäköintitaskut ja suojatieulokkeet.


title: Mannerheimintie (Helsinki)

text: Helsingin kaupungin tekemien laskelmien mukaan Mannerheimintien alkupäässä keskustassa liikkuu päivittäin 12 400 ajoneuvoa ja loppupäässä 42 900, lukeman ollessa korkeimmillaan Meilahden kohdalla 51 300. Jalankulkijoita liikkuu keskustassa 50 000 henkilöä vuorokaudessa. Keskustassa katu on nupukivipäällysteinen.


title: Mannerheimintie (Helsinki)

text: Vaikka Mannerheimintie on varsin pitkä, liikenteen sujuvuuden takia vain harvasta risteyksestä saa kääntyä vasemmalle, mikä pätee molempiin suuntiin kuljettaessa. Mannerheimintien kanssa risteävät kadut jatkuvat aina eri nimisinä sen toisella puolella, ainoat poikkeukset ovat Nordenskiöldinkatu ja kadun alittava Tilkanvierto.


title: Mannerheimintie (Helsinki)

text: Mannerheimintie on pitkä, lähes koko Helsingin kantakaupungin läpäisevä katu. Tämän ansiosta sen varrella on lukuisia eri aikaan rakennettuja kaupunginosia ja paljon erityyppistä kaupunkirakentamista. Lisäksi sillä sijaitsevat monet Helsingin nähtävyydet ja historialliset rakennukset.


title: Mannerheimintie (Helsinki)

text: Mannerheimintien länsipuoli on suurelta osin rakennettu paljon tiiviimmin kuin itäpuoli, jossa sen varrella on muun muassa Hesperian puisto. Tämän vuoksi parilliset talonnumerot ovat läpi koko tien suurempia kuin vastapäätä olevat parittomat, ja ero kasvaa sitä suuremmaksi, mitä pohjoisemmaksi mennään: länsipuolen viimeinen talonnumero on Mannerheimintie 172 ja itäpuolen vain Mannerheimintie 117.


title: Mannerheimintie (Helsinki)

text: Mannerheimintien eteläisin osa Erottajalta Kiasman kohdalle on Helsingin vilkkaimpia liikekatuja ja edustaa tiiviisti rakennettua korttelikaupunkia. Tämä katuosuus on entinen Heikinkatu eli Henrikin esplanadi, joka sai kaupunkimaisen ilmeen jo 1800-luvulla. Kadun länsipuolta reunusti alun perin 1800-luvun lopulla rakennettujen uusrenessanssityylisten liikerakennusten sarja, mutta 1960- ja 1970-luvuilla useimmat näistä purettiin ja tilalle nousi moderneja liiketaloja. Tähän rakennusrivistöön kuuluvat muun muassa sanomalehti Hufvudstadsbladetin toimitalo (1923) ja Kauppakeskus Forum (1985) sekä sisällissodassa tuhoutuneen Turun kasarmin paikalle rakennettu Lasipalatsi (1935).


title: Mannerheimintie (Helsinki)

text: Kadun itäpuolella on sarja historiallisia rakennuksia:Suunnilleen nykyisen Kiasman kohdalla sijaitsi alkuperäinen Espoon tulli, ja 1900-luvun alkuun asti sen kohdalla kulki kaupunkialueen raja, jossa umpikorttelien ympäröimä Henrikin esplanadi muuttui hajanaisen huvila-asutuksen reunustamaksi Läntiseksi Viertotieksi. Kaupunki levisi tämän rajan pohjoispuolelle vasta 1900-luvun alussa, kun Töölöä ryhdyttiin rakentamaan. Tässä kohdassa katu tekee pienen mutkan ja muuttuu kapeammaksi. Kadun osuus Kiasmalta Finlandia-talolle on ilmeeltään ratkaisevasti erilainen kuin edellinen: sitä reunustavat 1900-luvulla rakennetut monumentaalirakennukset, jotka on sijoiteltu väljästi.Finlandia-talon jälkeen Mannerheimintien luonne muuttuu jälleen. Länsipuolella alkaa 1920-ja 1930-luvuilla rakennettu Töölön kaupunginosa, joka on tiheää korttelirakentamista. Mannerheimintieltä länteen johtava puistovyöhyke Hesperian esplanadi, jota reunustavat Eteläinen ja Pohjoinen Hesperiankatu, erottaa toisistaan Etu-Töölön ja Taka-Töölön. Itäpuolella ovat Töölönlahden rannalla Hakasalmen puisto ja Hesperian puisto. Hesperian puistossa aivan Mannerheimintien varressa on Larin Parasken patsas.


title: Mannerheimintie (Helsinki)

text: Hieman Hesperiankaduista pohjoiseen Mannerheimintien varressa länsipuolella ovat hotellit Scandic Park ja Crowne Plaza (ent. InterContinental ja Hesperia). Kadun itäpuolella sijaitsee Oopperatalo. Tällä kohdalla Mannerheimintien eri puolilla vastakkaisten talojen osoitenumeroissa on noin 40 numeron ero. Esimerkiksi Kansallisoopperan katunumero on 15 ja vastapäisen talon 56. Suuremmat numerot kuuluvat läntisille taloille.


title: Mannerheimintie (Helsinki)

text: Helsinginkadun pohjoispuolella Mannerheimintiestä oikealle sijaitsee Töölön kisahalli, entinen Messuhalli, joka valmistui 1935 monikäyttöhalliksi. Siellä pidettiin konsertteja, juhlia ja urheilutilaisuuksia. Vuoden 1952 olympialaisia varten sitä laajennettiin niin sanotulla pikkumessuhallilla. Näissä suoritettiin kisojen voimistelu-, paini-, nyrkkeily- ja painonnostokilpailut sekä koripallon loppuottelut. Hallit palvelivat alkuperäisessä tarkoituksessaan vuoteen 1975, minkä jälkeen ne siirtyivät Helsingin kaupungin omistukseen ja liikuntatoimen hallintaan. Vasta Kisahallin jälkeen Mannerheimintien varrella on rivi asuinkortteleita myös itäpuolella.


title: Mannerheimintie (Helsinki)

text: Humaliston- ja Linnankoskenkadun rajaamassa korttelissa sijaitsee Esson huoltoasema, joka avattiin vuonna 1936 Helsingin vuoden 1940 suunniteltuja olympialaisia varten. funkistyylinen huoltoasemarakennus purettiin vuonna 1977 tontin avartamiseksi.


title: Mannerheimintie (Helsinki)

text: Huoltoasemaa vastapäätä sijaitsee niin kutsuttu Gripenbergin kortteli eli kymmenestä yksityisestä taloyhtiöstä koostuva umpikortteli (1925–1929), joka on kokonaisuudessaan arkkitehti Ole Gripenbergin kädenjälkeä; talot on helppo tunnistaa saman arkkitehdin työksi. Klassismia henkivät kuusikerroksiset kerrostalot ympäröivät avointa, symmetristä korttelipihaa, joka on taloyhtiöiden yhteisessä käytössä. Korttelin paraatijulkisivu on Urheilukadun puolella, ja kokonaisuuden kruunaa kattospiira, joka on sijoitettu Urheilukatu 20:n katolle.


title: Mannerheimintie (Helsinki)

text: Stenbäckinkadun–Reijolankadun ja Tukholmankadun–Lääkärinkadun risteysten väliselle katuosuudelle, molemmin puolin ajorataa, on historialliseksi muistomerkiksi jätetty vanhan Töölön tullin puomin kivipylväät.


title: Mannerheimintie (Helsinki)

text: Töölön tullin pohjoispuolella Mannerheimintien varressa on pitkä rivi Laakson kaupunginosaan kuuluvia, vuosina 1949–1952 rakennettuja kahdeksankerroksisia aravataloja, joiden tontit toisella puolella rajoittuvat suoraan Keskuspuistoon. Vuonna 1949 valmistunut Mannerheimintie 81:n talo oli tiettävästi Suomen ensimmäinen aravatalo.


title: Mannerheimintie (Helsinki)

text: Mannerheimintien pohjoispäätä hallitsi pitkään Tilkan sotilassairaalan ylväs funkkistalo. Nyt se on menettänyt näkyvyytensä, kun viimeisten vuosikymmenten aikana sen pohjoispuolelle on kohonnut monia korkeita rakennuksia, muun muassa Pikku Huopalahden tornitalo ja sitä vastapäätä VVO:n pääkonttori sekä 2005 rakennusliike NCC:n pääkonttori vanhalle raitiovaunun kääntöpaikalle Mannerheimintie 103:een. Myös Tilkan pohjoispuolelle suunnitellaan monumentaalisia toimistotaloja.


title: Mannerheimintie (Helsinki)

text: Kadusta on vain harvoja lauluja. Juliet Jonesin Sydän on nimennyt erään kappaleensa kadun mukaan. Hector laulaa "Asfalttiprinssissä": ”"Luona Sipoon kirkon seison ja katsomaan jään..."”. Sipoon kirkko ei ollut kirkko, vaan kerrostalo Mannerheimintie 76:ssa. Hectorin lapsuudenkoti oli parin korttelin päässä Mannerheimintien toisella puolella, Mannerheimintie 45:ssä, jonka naapurikortteliin sijoittuvat "Ake, Make, Pera ja mä" -laulun vauhdikkaat tapahtumat. Hector mainitsee Mannerheimintien myös kappaleessaan "Cocktail-sukupolven Satyricon". Myös esimerkiksi Ultra Bran laulussa "Helsinki" mainitaan Mannerheimintie raitiovaunuineen. Mainittakoon myös kappale "Mä vielä palaan Helsinkiin" (levyttäneet mm. Maarit Hurmerinta ja Eino Grön), jossa on tekstinpätkä "...Espa, Freda, Mannerheimintie/on siellä tunnelmaa...".


title: Mannerheimintie (Helsinki)

text: Mannerheimintie on toiseksi kallein tonttiruutu "Monopoly"-lautapelin suomenkielisessä painoksessa. Kallein on Erottaja. Disneyn sarjakuvien suomennoksissa esimerkiksi Ankkerheimintie tai Ankenheimintie viittaavat Mannerheimintiehen.


title: Valtatie 8

text: Valtatie 8 on Turusta Rauman, Porin, Vaasan ja Kokkolan kautta Oulun eteläpuolelle Liminkaan johtava valtatie. Tien pituus on 626 kilometriä, ja se johtaa viiden maakunnan, Varsinais-Suomen, Satakunnan, Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan sekä Pohjois-Pohjanmaan halki. Tie on koko pituudeltaan myös osa E8-tietä, joka jatkuu Limingasta edelleen Norjan Tromssaan.


title: Valtatie 8

text: Vaikka tie seuraileekin Pohjanlahden rannikkoa, näkymiä merelle ei juuri ole. Merelle näkyy kahdessa kohdassa Vaasan koillispuolella tien kulkiessa Vassorfjärdenin ja Oravaisfjärdenin rantaa Kyrönjoen suulla.


title: Valtatie 8

text: Tie on suurimmalta osaltaan tavanomaista yksiajorataista, kaksikaistaista valtatietä. Turun ja Nousiaisten välillä, vajaan 20 kilometrin matkalla, tie on moottoritietä, samoin Vaasan eteläpuolella on yhteinen moottoritieosuus valtatien 3 ja valtatien 18 kanssa. Lisäksi Vaasan pohjoispuolella sekä Kokkolan kaupungin kohdalla on lyhyet nelikaistaiset osuudet.


title: Valtatie 8

text: Vilkkaimmillaan valtatie 8 on Turun ja Porin välillä. Tämä osuus sekä sekä Uudenkaarlepyyn (valtatien 19 liittymän) ja Kokkolan väliset osuudet kuuluvat liikenne- ja viestintäministeriön työryhmän ehdottamaan runkotieverkkoon.


title: Valtatie 8

text: Valtatie 8 kulkee seuraavien maakuntien kautta: Varsinais-Suomi – Satakunta – Pohjanmaa – Keski-Pohjanmaa – Pohjois-Pohjanmaa.


title: Valtatie 8

text: Valtatie 8 kulkee seuraavien kuntien kautta: Turku – Raisio – Masku – Nousiainen – Mynämäki – Laitila – Mynämäki (uudelleen) – Laitila (uudelleen) – Pyhäranta – Laitila (uudelleen) – Pyhäranta (uudelleen) – Rauma – Eurajoki – Pori – Merikarvia – Kristiinankaupunki – Närpiö – Maalahti – Mustasaari – Vaasa – Mustasaari (uudelleen) – Vöyri – Uusikaarlepyy – Pedersören kunta – Kruunupyy – Kokkola – Kalajoki – Pyhäjoki – Raahe – Siikajoki – Lumijoki – Liminka.


title: Valtatie 8

text: Valtatie 8 on yksi merkittävimpiä, ellei merkittävin, Suomen sisäisistä teistä, joka ei johda Helsinkiin. Tien varrella asuu yli 850 000 asukasta ja sijaitsee noin 400 000 työpaikkaa, neljä yliopistoa, neljä maakuntakeskusta ja seitsemän ammattikorkeakoulukeskusta. 8-tien satamien välityksellä kuljetetaan lähes puolet Suomen tuonnista ja viennistä ja sen varrella olevan teollisuuden tuotannosta yli puolet menee vientiin. Merkittävä osa Suomen energiasta tuotetaan myös 8-tien varrella.


title: Valtatie 8

text: Turun ja Oulun välinen reitti määriteltiin valtatie 8:ksi vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä, ja tien linjaus on ollut jokseenkin muuttumaton siitä asti. Tie on rakennettu uudelleen koko matkalta vähintään kertaalleen. Nykyreitin ja vuoden 1938 reitin suurimmat poikkeamat ovat tien oikaisu ohi Uudenkaarlepyyn sekä Siikajoen ja Lumijoen kautta kulkeneen reitin korvaaminen Revonlahden kautta kulkevalla reitillä.


title: Valtatie 8

text: Vuonna 2002 eurooppatie E8:n reittiä jatkettiin Torniosta Turkuun, ja koko 8-tie numeroitiin tuolloin myös E8:ksi.


title: Valtatie 8

text: Nelostien moottoritien valmistuttua Oulusta Limingan Haaransillalle asti vuonna 2003 tien 8-numerointi muuttui päättymään tähän noin 25 kilometriä Oulun eteläpuolella sijaitsevaan kiertoliittymään.


title: Valtatie 8

text: Vanhan Turun ja Porin välisen maantien eteläosa Turusta Mynämäkeen kuului Suureen Postitiehen ja pohjoisosa Pohjanlahden rantatiehen. Vuonna 1938 tämä olemassa oleva tie liitettiin lähes sellaisenaan osaksi valtatietä 8; pahimpia mutkia tosin oiottiin autoliikenteen takia. Lisäksi Turun pään sisääntuloväylä Satakunnantie modernisoitiin ja kestopäällystettiin.


title: Valtatie 8

text: Vielä 1950-luvulla maantie Turusta Satakuntaan oli alkupäätään lukuun ottamatta kapea soratie, joka kulki kirkonkylien kautta. Alkuperäinen tieura oli syntynyt hevosliikennettä varten, joten se ei sopinut kovinkaan hyvin autoliikenteen käyttöön. Maantietä alettiin rakentaa uudestaan työllisyystöinä. Yhtenä suurimmista haasteista oli Valkojärven pehmeikön ylittäminen Laitilassa. Porin ja Raision välinen osuus vihittiin käyttöönsä lokakuussa 1961.


title: Valtatie 8

text: Turun Satakunnantie osoittautui autoliikenteen laajentuessa pullonkaulaksi. Tämän johdosta valtatielle ryhdyttiin rakentamaan uutta sisääntuloväylää, joka kulkisi Pitkämäen kautta. Hanke valmistui vuonna 1963, ja tie on järjestyksessään Suomen toiseksi vanhin moottoritie. Tätä nelikaistaista osuutta jatkettiin vuonna 2004 Raision Marjamäkeen saakka. Moottoritietä jatkettiin edelleen Nousiaisiin saakka vuonna 2014 alkaneella tiehankkeella, joka valmistui vuoden 2016 loppupuolella. Näin ollen Turun seudulle sijoittuu valtatien 8 pisin moottoritieosuus, pituudeltaan noin 19 kilometriä.


title: Valtatie 8

text: Valtatie 8:lla on melko hyvä kaukoliikenteen vuorotarjonta. Turusta Raumalle ajetaan arkisin noin 20 vuoroa suuntaansa aamusta iltaan, viikonloppuisin noin 15. Turun ja Porin välillä kulkee suuntaansa arkisin noin 15 vuoroa, viikonloppuisin noin 10. Turun ja Vaasan välillä ajetaan puolenkymmentä vuoroa päivässä suuntaansa. Vaasan ja Kokkolan välillä tarjonta on vähäisempää, muutamia vuoroja päivässä suuntaansa. Kokkolan ja Oulun välillä on puolenkymmentä vuoroa yhteen suuntaan päivässä. Koko valtatien 8:n pituudelta kulkee molempiin suuntiin vuoden jokaisena päivänä sekä päivä- että yöpikavuoro Turun ja Oulun välillä.Turun ja Porin välillä valtatie 8 kuuluu ehdotettuun runkotieverkkoon. Turun seudun moottoritieosuutta lukuun ottamatta tie on tällä osuudella kaksikaistaista tietä, jolla on paljon tasoliittymiä. Tiehallinnon tavoitteena on että vuonna 2030 yhteysväli muodostuu jatkuvasta keskikaiteellisesta ohituskaistatiestä ja sen nelikaistaisista osista. Hankkeen toteutuksesta tai rahoituksesta ei ole tehty päätöstä.


title: Valtatie 8

text: Turun tiepiiri on laatinut tiesuunnitelman valtatien 8 parantamiseksi moottoritieksi välillä Raisio-Nousiainen. Suunnittelun lähtökohtana oli vuonna 2006 valmistunut yleissuunnitelma, jonka Liikenne- ja viestintäministeriö hyväksyi päätöksellään 23. elokuuta 2007. Rakennettavan tien pituus oli noin 12 kilometriä. Moottoritien linjaus sijaitsee noin 2 kilometrin osalta uudessa maastokäytävässä vanhan valtatien länsipuolella. Hankkeeseen sisältyi myös kolme uutta eritasoliittymää. Moottoritiehankkeen kokonaiskustannusarvio oli 72 miljoonaa euroa. Sen rakentaminen aloitettiin alkuvuonna 2014 ja se valmistui joulukuussa 2016.


title: Valtatie 8

text: Turun ja Porin välinen valtatien osuus kuuluu Liikenneviraston Vt 8 Turku-Pori -hankkeeseen, josta uusi moottoritieosuus muodostaa merkittävimmän osan. Lisäksi Nousiaisten ja Porin välillä on käynnissä useita pienempiä tienparannushankkeita, kuten liittymäjärjestelyjä, tievalaistuksen parantamista, uusia eritasoliittymiä sekä ohituskaistojen, keskisaarekkeiden ja riista-aitojen rakentamista. Osa hankkeista on valmistunut vuonna 2016 ja osa valmistuu vuoden 2017 aikana.


title: Valtatie 8

text: Vaasan pohjoispuolella valtatie 8 kulki Sepänkylän taajaman läpi palvellen sekä lyhyt- että pitkämatkaista liikennettä. Tien liikennemäärät olivat tien tasoon nähden suuret ja liikenneturvallisuus huono. Tiehallinto rakensi 7,3 kilometrin pituisen ohitustien nykyisen tien pohjoispuolelle. Uusi tie on kapea nelikaistainen keskikaiteellinen tie, jolla on neljä eritasoliittymää. Hankkeen kustannusarvio oli 37,9 miljoonaa euroa. Uusi tieosuus valmistui syyskuussa 2014.


title: Valtatie 8

text: Porin kantakaupungin yleiskaavassa 2025 on varauduttu valtatie 8:n rakentamiseen nelikaistaiseksi Porin kaupungin alueella sekä uuteen linjaukseen Hyvelän ja Söörmarkun välillä.


title: Valtatie 8

text: Kaavoituksessa on varauduttu uuden ohikulkutien rakentamiseen Kokkolan kaupungin eteläpuolitse.


title: Valtatie 8

text: Lisäksi valtatie 8:lla on käynnissä tai suunnitteilla joitain pienempiä tiehankkeita.


title: Valtatie 8

text: Osana koko päätieverkkoa koskevia kehittämissuunnitelmia Tiehallinnon tavoitteena on, että vuonna 2025 valtatie 8 olisi nelikaistainen Turun ja Mynämäen välisellä osuudella sekä Vaasan seudulla. Lisäksi Mynämäen ja Porin välinen osuus olisi jatkuvaa ohituskaistatietä sekä osuudet Pori–Merikarvia ja Vaasa–Liminka kaksikaistaista tietä, jolla on säännöllisesti ohituskaistoja. Nämä suunnitelmat ovat kuitenkin alustavia ja edellyttäisivät vuosittain tieinvestointeihin käytettävien määrärahojen kaksinkertaistamista nykyisestä.


title: Amelie

text: Amelie on naisen etunimi, alkuperältään Amalia-nimen muunnos. Ranskassa nimi esiintyy kirjoitettuna "Amélie".


title: Amelie

text: Suomessa Amelie-nimisiä henkilöitä oli ennen vuotta 1980 alle 40. Vuoden 1980 alusta toukokuuhun 2014 mennessä nimi on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu 818 henkilölle. Vuodesta 2015 lähtien Amelien nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 19. toukokuuta.


title: Wolofit

text: Wolofit ovat wolofin kieltä puhuva kansa Senegalissa, Gambiassa, Mauritaniassa ja naapurimaissa. He ovat Senegalin suurin etninen ryhmä. Wolofien pääelinkeino on maanviljely. Uskonnoltaan he ovat muslimeja.


title: Wolofit

text: Suurin osa kansasta asuu Senegambian luoteisosassa Senegal- ja Gambiajokien välisellä alueella. Wolofit ovat Senegalin suurin ja vaikutusvaltaisin etninen ryhmä, johon sulautuu myös muiden kansojen edustajia. He muodostavat 43,3 prosenttia maan väestöstä.


title: Wolofit

text: Gambiassa wolofit ovat mandinkojen ja fulbejen jälkeen maan kolmanneksi suurin etninen ryhmä. Vuoden 2003 väestönlaskennan mukaan heitä oli lähes 180 000 henkeä eli 14,5 prosenttia maan väestöstä.


title: Wolofit

text: Mauritaniassa wolofin puhujia on noin seitsemän prosenttia. He asuvat etupäässä Trarzan alueella ja Rosson rajakaupungissa. Pieniä wolofiryhmiä on myös Malissa, Guineassa ja Guinea-Bissaussa.


title: Wolofit

text: Wolofin kieli kuuluu nigeriläis-kongolaisten kielten maantieteellisin perustein erotettuun atlanttiseen ryhmään. Sen sukukieliä ovat serer ja fulani. Wolofia on kirjoitettu arabialaisella ja 1970-luvun alusta lähtien latinalaisella kirjaimistolla. Wolof toimii Senegalin kansojen yhteisenä kielenä. Sitä puhuu äidinkielenään noin puolet maan väestöstä ja toisena kielenään 20–30 prosenttia.


title: Wolofit

text: Wolofien alaryhmänä voidaan pitää lebuja, jotka asuvat Kap Verden niemellä ja sen eteläpuolisella rannikolla. Heidän pääelinkeinonsa on kalastus.


title: Wolofit

text: Kansa on muodostunut Senegaljoen keskijuoksulla eri etnisten ryhmien sulautumisen tuloksena. 1100-luvun lopusta lähtien wolofit muodostivat Jolofin valtakunnan, joka hajosi 1500-luvun puolivälissä pieniksi osiksi.


title: Wolofit

text: Ranskalaiset alkoivat valloittaa wolofien kuningaskuntia 1800-luvun puolivälissä. Sitkeästä vastarinnasta huolimatta he onnistuivat alistamaan ne vuosisadan loppuun mennessä. Siirtomaa-aikana wolofien keskuuteen levisi islaminusko ja kaupungistuminen ja länsimaistuminen saivat alkunsa.


title: Wolofit

text: Perinteinen elinkeino on kaskeamiseen perustuva kuokkaviljely, joka on muuttumassa kyntöviljelyksi. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, pavut ja puuvilla sekä kasvimailla maissi, vihannekset, tupakka, kurpitsa, mukulakasvit ja hedelmät. Maapähkinästä tuli 1900-luvun alussa tärkein rahakasvi. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Wolofien naudat annetaan yleensä fulbejen laidunnettavaksi. Lisäksi harjoitetaan kalastusta, metsästystä ja keräilyä. Käsityöammatteja ovat metallin, puun ja nahkan käsittely sekä kultasepäntyöt. Naiset tekevät saviastioita ja kehräävät, miehet kutovat kankaita. Wolofit muodostavat suurimman osan Senegalin teollisuustyöväestä, virkamiehistä ja kauppiaista.


title: Wolofit

text: Wolofien hajanaiset tai moskeijan ympärille tiiviisti rakennetut kylät ovat yleensä pieniä. Perinteinen asumus on hirssinvarsista tai savesta pystytetty pieni pyöreä maja, jossa on maalattia ja kartiomainen olkikatto. Nykyään yleisempiä ovat neliskulmaiset talot, jotka varakkaammalla väellä on rakennettu sementistä ja varustettu tiili- tai peltikatolla. Taloja, eläinsuojia ja talousrakennuksia ympäröi hirssinvarsista tehty aita. Maaseudulla miehet pitävät leveitä housuja ja pitkiä paitoja, naiset hameita, puseroita ja leninkejä. Ruokavalio koostuu puuroista, keitoista ja kakkaroista, joita syödään maidon, lihan tai kalan kanssa. Hirssin ohella toinen peruselintarvike on riisi, joka yleensä ostetaan muualta.


title: Wolofit

text: Perinteinen yhteiskunta perustuu patrilokaalisiin suurperheisiin. Sukujärjestelmä on patrilineaarinen, mutta siinä on myös matrilineaarisia piirteitä. Polygynia ja serkusaviolitot ovat yleisiä, ja myös sororaattia ja leviraattia esiintyy.


title: Wolofit

text: Wolofien yhteiskuntajärjestys on hierarkkinen. Sen huipulla ovat ”jalosukuiset” ja talonpojat, heidän alapuolellaan käsityöläiset ja griotit ja alimpana orjien jälkeläiset. Kastijakoa muistuttava järjestelmä on olennainen osa maaseudun elämää ja sillä on merkitystä myös kaupungeissa.


title: Wolofit

text: Lähes kaikki wolofit ovat muslimeja. He kuuluvat etupäässä suufilaisiin Tijaniyya ja Muridiyya -veljeskuntiin. Islamin rinnalla elävät perinteiset uskomukset ja tavat. Kaupungeissa on jonkin verran katolisia.


title: Wolofit

text: Monista muista Länsi-Afrikan kansoista poiketen wolofeilla ei ole puuveistoksia tai naamioita. Naiset esittävät tansseja ja kiertävät näyttelijät järjestävät satiiririsia esityksiä. Soittimia ovat rummut, kitaran kaltainen kielisoitin "xalam", huilut ja ksylofonit. Suulliseen kansanperinteeseen kuuluu historiallisia kertomuksia, sananlaskuja ja eläinsatuja.


title: Drottninggatan

text: Drottninggatan on yksi Tukholman keskustan keskeisimmistä kaduista, jonka varrella on monia lähikauppoja, pubeja ja ravintoloita. Se alkaa Ruotsin valtiopäivätalon kohdalta, Strömmenin varresta, Norrmalmin kaupunginosasta, ja jatkuu Vasastadenissa sijaitsevalle Observatoriekullenille asti. Yhdessä Helgeandsholmenin poikki johtavan Riksgatanin kanssa se muodostaa jatkeen Tukholman vanhassakaupungissa olevalle Västerlånggatanille. Suuri osa kadusta on kävelykatua. Pohjoisessa Drottninggatanin jatkeena on Norrtullsgatan, joka johtaa Tukholman kantakaupungin rajalla sijaitsevalle Norrtull -nimiselle aukiolle saakka.


title: Drottninggatan

text: Drottninggatan rakennettiin 1600-luvun puolivälissä, ja sillä on edelleen sen alkuperäinen linjaus ja leveys. Regeringsgatanin ja Götgatanin ohella se on yksi kolmesta Tukholman vanhaankaupunkiin johtaneesta historiallisesta tiestä.


title: Drottninggatan

text: Ennen 1600-luvulla toteutettua uudisrakentamista Drottninggatan oli päätie, joka kohti "Mamltorget"ilta eli nykyiseltä Gustav Adolfs torgilta Klaaran kirkon ohi pohjoiseen. Anders Torsstenssonin vuonna 1636 laatimassa suorakulmaisessa asemakaavassa se sai ensin nimen "Stoore Konnungzgatan" ("Suuri kuninkaankatu") ja vuonna 1639 nimen "Drotningegathon", johon sen nykyinen nimi ("Kuningattarenkatu") perustuu. Katu nimettiin todennäköisesti silloin vielä alaikäisen kuningatar Kristiinan mukaan. Katu muodosti pääakselin silloin vielä ylipääsemättömänä esteenä pidetyn Brunkebergsåsenin länsipuolella ("Västra malmen"), kun taas Regerinsgatan oli vastaavana akselina sen itäpuolella ("Östra malmen").


title: Drottninggatan

text: Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1637, ja vuonna 1641 Drottninggatan oli kivetty Hötorgetin pohjoispuolella sijainneelta tulliportilta Malmtorgetille saakka. Rakennuskanta sen varrella muodostui pääasiassa keskenään yhtäläisistä tiilirakennuksista. Ne olivat kolmikerroksisia ja niissä oli kadun puolella viisi ikkunaa kerrosta kohti, ja niiden ensimmäisessä kerroksessa oli usein pieniä kauppoja. Tätä rakennustyyppiä edustaa edelleen "Kannunvalajamestarin talo" osoitteessa Drottinggatan 8.


title: Drottninggatan

text: Klaran suuri tulipalo vuonna 1751 tuhosi rakennukset kadun länsipuolelta ja johti rakennuskannan laajaan uusiutumiseen. Kadun alkupäähän lähelle Norrströmiä Rosenbadin kortteliin rakennettiin 1700-luvun lopulla komea Bondeska palatset ja Hildebrandska huset. Siihen aikaan Norrströmin yli ei ollut siltaa, vaan Drottninggatan päättyi eteläpäässään "Roddaretrappaniin", josta soutajanaiset kuljettivat matkustajia virran yli Vanhaankaupunkiin.


title: Drottninggatan

text: 1830-luvun puolivälistä lähtien kaupungin keskusta alkoi vähitellen siirtyä Vanhasta kaupungista Norrmalmille. Drottninggatanin varrelle tuli suuri joukko muodikkaita liikkeitä, ja kadusta tuli myös porvariston suosima kävelypaikka, jota kansan suussa nimitettiin "snobien kujaksi" (). Hildebrandin talossa Drottninggatan 3 avattiin vuonna 1832 Tukholman ensimmäinen yläluokkainen hotelli, Hôtel Garni. Ylempänä kadun varressa, vastapäätä nykyistä Centralbadetia Svenska Trädgårdsföreningenin puistossa avasi kondiittori Wilhelm Davidson suositun huvittelupaikan, jota sanottiin Davidsonin paviljongeiksi. Sen kahdesta rakennuksista eteläisemmässä oi kahvila, pohjoisemmassa esitettiin näytelmiä ja järjestettiin juhlia. Vuonna 1857 alueelle rakennettiin hieno hotelli Fenix.


title: Drottninggatan

text: Monien liikkeiden lisäksi kadun varrelle sijoittuvat 1800-luvun viimeisinä vuosina ja 1900-luvun alussa myös joukko pankkipalatseja, varsinkin kadun eteläosan varrelle lähelle Fredsgatania. Kulkuyhteydet paranivat, kun vuonna 1907 valmistui Riksbron, joka yhdisti Norrmalmin Helgeandsholmeniin ja muodosti Drottningsgatanille luontevan jatkeen Vanhan kaupungin Mynttorgetille saakka. Klaran kaupunginosan kadut Drottninggatanin varrella sekä sen ja läheisen Tukholman keskusrautatieaseman välisellä alueella muodostivat 1900-luvun alkupuolella Tukholman liike-elämän vilkkaimman keskuksen.


title: Drottninggatan

text: Suuri osa kadun vanhasta rakennuskannasta kuitenkin purettiin 1950- ja 1960-luvuilla Norrmalmin uudelleenjärjestelyn yhteydessä, ja tilalle rakennettiin suuria liike- ja konttoritaloja. Lisäksi alueelle muodostettiin uusi keskusaukio, Sergelin tori, jonka länsireunaa pitkin myös Drottninggatan nykyisin kulkee.


title: Drottninggatan

text: Tukholman keskusta-alueelle laadittiin vuonna 1977 uusi yleiskaava, joka mukaisesti suurin osa Drottninggatania muutettiin kävelykaduksi.


title: Drottninggatan

text: Katu on edelleen tärkeä liikekatu, jonka varrella on vähittäiskauppoja, tavaratloja kuten Åhlens ja PUB, nykyaikaisia kauppakeskuksia sekä monia ravintoloita ja kahviloita. Se on myös turistien suosiossa.


title: Drottninggatan

text: Vuonna 2017 kadun myös Drottninggatanin pohjoisin, Tegnérgatanin ja Kungstensgatanin välinen osuus muutettiin kävelykaduksi.


title: Drottninggatan

text:
Joulukuussa 2010 itsemurhapommittaja räjäytti auton Drottninggatanilla haavoittaen kahta sivullista. Hetken päästä hän räjäytti itsensä muutaman sadan metrin päästä auton räjäytyspaikasta. Vuoden 2017 huhtikuussa kadulla tehtiin terroristi-isku ajamalla kuorma-autolla väkijoukkoon.
Åke Holmbergin kirjoissa kuvitteellisen yksityisetsivä Totte Svenssonin () toimisto sijaitsee Drottninggatanilla. Drottninggatanin ja Jakobsgatanin risteykseen kiinnitettiin vuonna 2000 muistolaatta, jossa on teoksesta "Yksityisetsivä Totte Svensson" () lainaus, joka kirjan suomennoksessa kuuluu seuraavasti:
Osoitenumeroiden mukaisessa järjestyksessä:


title: Chris Evert

text: Christine Marie "Chris" Evert (s. 21. joulukuuta 1954) on yhdysvaltalainen entinen tennispelaaja. Evert voitti ammattilaisurallaan 18 Grand Slam -turnausta kaksinpelissä ja kolme nelinpelissä. Evertin ammattilaisuran voittotilasto, 1309–146, on parempi kuin kellään muulla ammattilaispelaajalla koskaan.


title: Chris Evert

text: Evert alkoi pelata tennistä viisivuotiaana isänsä, tennisvalmentaja Jimmy Evertin opastuksella. Vuonna 1969 hänet rankattiin Yhdysvaltain parhaaksi tyttöpelaajaksi alle 14-vuotiaiden sarjassa. Vuonna 1970 tuolloin vasta 15-vuotias Ever herätti huomiota voittamalla Margaret Smith Courtin, joka oli saavuttanut hiljattain Grand Slamin (voittanut kaikki kauden Grand Slam -turnaukset), Pohjois-Carolinassa pelatussa pienessä turnauksessa suoraan kahdessa erässä. Evert teki Grand Slam -debyyttinsä vuoden 1971 Yhdysvaltain avoimissa, joissa hän eteni semifinaaleihin asti. Hän voitti turnauksessa kovia nimiä, kuten Mary Ann Eiselin, Francoise Durrin ja Lesley Huntin, mutta joutui lopulta taipumaan semifinaaleissa maannaiselleen Billie Jean Kingille.


title: Chris Evert

text: Vuonna 1973 Evert eteni sekä Ranskan avointen että Wimbledonin loppuotteluun. Hän hävisi kuitenkin Ranskan avointen loppuottelussa Margaret Smith Courtille ja Wimbledonin loppuottelussa Billie Jean Kingille. Vuotta myöhemmin hän sen sijaan voitti molemmat turnaukset kaataessaan kummankin loppuottelussa Olga Morozovan suoraan kahdessa erässä.


title: Chris Evert

text: Evert hallitsi seuraavina vuosina naistennistä lähes suvereenisti. Marraskuussa 1975 alkaneella WTA:n maailmanlistalla Evert pysyi kärkipaikalla 140 peräkkäistä viikkoa, heinäkuuhun 1978 asti, mikä on kolmanneksi pisin aika listan historiassa. Hän voitti Ranskan avoimet toistamiseen vuonna 1975 ja otti ensimmäisen neljästä peräkkäisestä Yhdysvaltain avointen turnausvoitostaan voittamalla australialaisen Evonne Goolagongin kolmieräisessä loppuottelussa. Hän kohtasi Goolagongin myös vuoden 1976 Wimbledonin loppuottelussa ja voitti hänet tuolloinkin kolmen erän kamppailun jälkeen. Evertin ja Goolagongin kilpailuasetelma oli vahvimmillaan 1970-luvun puolivälissä. Evert voitti 21 heidän 33 kohtaamisestaan.


title: Chris Evert

text: Evertin valta-asemalle ilmestyi 1970-luvun lopulla uusi haastaja, Martina Navratilova. Evert hallitsi useimpia heidän varhaisista kohtaamisistaan, mutta Navratilova nousi niskan päälle 1980-luvulla. He kohtasivat toisensa yhteensä 80 ottelussa, joista Evert voitti 37 ja Navratilova 43. Grand Slam -turnausten kaksinpelin loppuotteluissa he kohtasivat 12 kertaa, joista Evert voitti neljä ja Navratilova kahdeksan. Kummankin pelaajan uran loppusaldoksi tuli sama määrä Grand Slam -voittoja kaksinpelissä, 18.


title: Chris Evert

text: Vaikka Evert menestyi kaikilla alustoilla, hänen pelinsä oli kaikkein hallitsevinta massakentällä. Hän voitti vuosien 1973 ja 1979 välisenä aikana ennätykselliset 125 peräkkäistä massakentällä pelattua ottelua. Putki päättyi vuoden 1979 Italian avoimissa, joissa hän hävisi Tracy Austinia vastaan pelatun semifinaaliottelun. Austin voitti Evertin samana vuonna myös Yhdysvaltain avointen loppuottelussa. Evert voitti ainoan massakentällä pelattavan Grand Slam -turnauksen, Ranskan avointen, kaksinpelin ennätykselliset seitsemän kertaa. Kolme näistä voitoista tuli Martina Navratilovaa vastaan, ensimmäinen jo vuonna 1975 ja toiset kaksi kymmenen vuotta myöhemmin, vuosina 1985 ja 1986. Vuoden 1985 Ranskan avointen voitto nosti Evertin kesäkuussa 1985 kolmen vuoden tauon jälkeen naisten kaksinpelin maailmanlistan kärkeen ja hän pysyi listan kärkessä 18 peräkkäistä viikkoa. Viimeisen kerran hän oli maailmanlistan kärjessä loka-marraskuussa 1985, neljä viikkoa. Yhteensä Evertille kertyi viikkoja WTA:n maailmanlistan kärjessä 260, kolmanneksi eniten Steffi Grafin ja Navratilovan jälkeen. Näistä viikoista 158 oli 1970-luvun puolella ja 102 1980-luvulla.


title: Chris Evert

text: Evert lopetti ammattilaisuransa vuonna 1989. Hän voitti urallaan 154 WTA-tason kaksinpeliturnausta ja kahdeksan nelinpeliturnausta. Hän voitti vuosien 1974 ja 1986 välisenä aikana vähintään yhden Grand Slam -turnauksen vuotta kohti. Evert eteni 52 kertaa vähintään semifinaaleihin Grand Slam -turnausten kaksinpelissä. Hän voitti International Tennis Federationin maailmanmestaruuden vuosina 1978 ja 1980–1981, WTA-kiertueen mestaruusturnauksen mestaruuden neljä kertaa, ja hän auttoi Yhdysvallat kahdeksan kertaa Fed Cupin, naisten arvostetuimman joukkueturnauksen, voittoon. Evert äänestettiin neljä kertaa AP-uutistoimiston äänestyksessä vuoden naisurheilijaksi ja vuonna 1976 Sports Illustrated -lehti valitsi hänet vuoden naisurheilijaksi. Vuonna 1995 hänet valittiin yksimielisesti International Tennis Hall of Fameen.


title: Chris Evert

text: Evertin romanssi toisen yhdysvaltalaisen tennistähden Jimmy Connorsin kanssa herätti julkista huomiota 1970-luvulla, erityisesti heidän kummankin voittaessa Wimbledonin kaksinpelin vuonna 1974. He menivät myös kihloihin, mutta suhde ei lopulta kestänyt.


title: Chris Evert

text: Vuonna 1979 Evert meni naimisiin brittiläisen tennispelaajan John Lloydin kanssa ja Evert käyttikin pitkään nimeä Chris Evert-Lloyd. Heidän avioliittonsa päättyi kuitenkin eroon vuonna 1987.


title: Chris Evert

text: Vuonna 1988 Evert meni naimisiin kaksiin olympialaisiin osallistuneen syöksylaskijan Andy Millin kanssa. Heillä on kolme poikaa – Alexander James (s. 1991), Nicholas Joseph (s. 1994) ja Colton Jack (s. 1996). Evert ja Mill erosivat vuonna 2006.


title: Chris Evert

text: Vuonna 2008 Evert meni naimisiin australialaisen golf-pelaaja Greg Normanin kanssa, mutta he erosivat jo seuraavana vuonna.


title: Chris Evert

text: Vuosi Turnaus Finaalivastustaja Lopputulos


title: Saaristokunta

text: Saaristokunta on Suomen kunta, joka täyttää saaristolain mukaiset olosuhteet. Alueille kohdistetaan saaristopoliittisia toimenpiteitä, ja niille maksetaan muun muassa saaristolisiä. Saaristolaki ei koske Ahvenanmaata. Saaristokunnat ja saaristo-osakunnat sijoittuvat 13 maakuntaan.


title: Saaristokunta

text: Saaristokunta määriteltiin ensi kerran lainsäädännössä vuonna 1981, kun laki saariston kehityksen edistämisestä astui voimaan. Lailla haluttiin valtion ja kuntien toimin turvata saariston vakinainen asutus luomalla väestölle riittävät mahdollisuudet toimeentuloon ja peruspalveluihin. Laissa saaristoon katsottiin kuuluviksi sellaiset merialueen ja sisävesistöjen saaret, joihin ei ole kiinteää tieyhteyttä, sekä saaret ja alueet, joiden olosuhteet ovat saaristoon verrattavia. Valtioneuvoston tehtäväksi annettiin määrätä saaristokunniksi ne kunnat, joissa saaristo-olot ovat esteenä kunnan kehitykselle.Varsinaisten saaristokuntien lisäksi on nimetty erityisiä saaristo-osakuntia, jossa osa kunnan alueesta täyttää saaristolain mukaiset olosuhteet.


title: Saaristokunta

text: Saaristokuntien ja saaristo-osakuntien lisäksi on määritelty maa- ja puutarhatalouden kansallisissa tuissa saaristoksi luettavia kuntien osa-alueita.


title: Bernoullin laki

text: Bernoullin laki on fysiikan laki, joka liittyy nesteen ja kaasun virtauksiin. Lain mukaan virtauksessa nopeuden kasvaessa paine alenee.


title: Bernoullin laki

text: Suljetussa putkessa virtauksen kokonaisenergia on vakio. Energia esiintyy potentiaalienergiana, joka riippuu staattisesta paineesta, ja kineettisenä energiana, joka riippuu aineen liikkeestä, dynaamisesta paineesta. Koska kokonaisenergia on vakio, kineettisen energian kasvua seuraa staattisen paineen lasku ja päinvastoin. "Virtauksen staattisen ja dynaamisen paineen summa on vakio".


title: Bernoullin laki

text: Käytännön sovelluksia laille ovat esimerkiksi venturiputki tai kaasutin. Lain avulla voidaan myös selittää purjeen toiminta.


title: Bernoullin laki

text: Oletettaessa virtaavan aineen tiheyden pysyvän vakiona paineesta riippumatta voidaan tilannetta yksinkertaistaa, jolloin saadaan kokoonpuristumattoman virtauksen Bernoullin laki. Kokoonpuristumattoman virtauksen Bernoullin laki voidaan ilmaista yhtälöllä


title: Bernoullin laki

text:
missä
Kokoonpuristumattomuusoletus on useimpiin tarkoituksiin melko hyvin voimassa virtausnopeuden ollessa pienempi kuin 0,3Ma (ks. Mach-luku). Tätä suuremmilla virtausnopeuksilla on syytä käyttää kokoonpuristuvan virtauksen Bernoullin yhtälöä.
Bernoullin laki on nimetty hollantilais-sveitsiläisen matemaatikko Daniel Bernoullin mukaan, vaikkakin periaatteen oli ymmärtänyt aiemmin muun muassa Leonhard Euler.


title: Taifuuni Tip

text: Taifuuni Tip oli kaikkien aikojen voimakkain ja suurin havaittu trooppinen hirmumyrsky. Se aiheutti laajoja tulvia suuressa osaa Japania lokakuussa 1979.


title: Taifuuni Tip

text: Sykloni muodostui Tyynellämerellä 5. lokakuuta 1979 trooppisesta matalapaineesta. Se voimistui trooppiseksi myrskyksi seuraavana päivänä ja taifuuniksi 9. lokakuuta. Liikuttuaan hyvin suotuisaan ympäristöön Tip voimistui "supertaifuuni Tipiksi" 11. lokakuuta ja sen keskustan ilmanpaine laski 996:sta 898 mb:iin. Tässä vaiheessa Tipin halkaisija oli 2 170 km ja trooppisen myrskyn tuulet ulottuivat 1 085 kilometrin päähän myrskyn keskuksesta. 12. lokakuuta Tip jatkoi voimistumistaan ja sen kovimmat yhtämittaiset tuulet puhalsivat 85 m/s (305 km/h) ja myrskyn keskuksen ilmanpaine laski 870 mb:iin. Molemmilla mittareilla Tip oli voimakkain havaittu trooppinen hirmumyrsky.


title: Taifuuni Tip

text: Tämän jälkeen Tip heikkeni hitaasti liikkuessaan kohti Japania. Se iski maihin Honshun saarella 19. lokakuuta heikkona taifuunina, mutta aiheutti kuitenkin merkittävää vahinkoa. Tip aiheutti 68 ihmisen kuoleman enimmäkseen tulvien johdosta sekä miljoonien dollarien vahingot Japanin maataloudelle ja kalastukselle.


title: Staattinen paine

text: Staattinen paine tarkoittaa ilmakehässä yläpuolella olevan ilmamassan painosta johtuvaa painetta. Nesteen yhteydessä puhutaan hydrostaattisesta paineesta. Ilmakehän paine vaihtelee sääilmiöiden mukaan noin välillä 950 hPa–1050 hPa ja standardi-ilmakehän paineeksi on sovittu 1013,25 hPa merenpinnan tasolla.


title: Craig Mottram

text: Craig Mottram (s. 18. kesäkuuta 1980 Frankston, Victoria, Australia) on australialainen keski- ja pitkien matkojen juoksija.


title: Craig Mottram

text: Juniorina Mottram harrasti triathlonia ja voitti lajissa Australian juniorimestaruuden. Hän kuitenkin halusi hoitaa myös opiskelunsa, eikä täyspainoinen harjoittelu ollut mahdollista, minkä johdosta hän päätti keskittyä pelkästään juoksuun ja otti yhteyttä valmentaja Bruce Scriveniin. Muutamassa kuukaudessa hänestä tuli Australian paras juniorijuoksija 3 000 metrillä ja helmikuussa 1999 hän juoksi alle 20-vuotiaiden maailmanennätyksen samaisella matkalla ajalla 8.02,77. Samana vuonna Mottram sai haavan jalkaansa, mikä pakotti hänet pitämään taukoa harjoittelusta, mutta seuraavana vuonna hän jo alitti 5 000 metrillä Sydneyn olympialaisten tulosrajan ja juoksi oman ennätyksensä. Mottramin kehitys eteni tehokkaasti. Vielä vuonna 2004 hän ei kyennyt haastamaan afrikkalaisjuoksijoita, ja oli Ateenan olympialaisissa 5 000 metrillä kahdeksas. Hän oli kuitenkin juossut samana kesänä 5 000 metrillä huippuajan 12.55,76 joka on kaikkien aikojen toiseksi paras ei-afrikkalaissyntyisen juoksijan juoksema tulos. Vuonna 2005 hän sai ajat putoamaan säännöllisesti alle 13 minuutin, ja Helsingin MM-kisoissa hän juoksi pronssille ajalla 13.32,96. Vuoden 2006 Kansainyhteisön kisoissa kevättalvella hän juoksi ajan 12.58,19 ja sijoittui hopealle. Osakan MM-kilpailuissa 2007 Mottram sijoittui 5 000 metrillä kolmanneksitoista. Valencian MM-hallikisoissa 2008 hän sijoittui 3 000 metrillä viidenneksi. Pekingin olympialaisissa samana vuonna hän karsiutui 5 000 metrin loppukilpailusta juostuaan alkuerässä ajan 13.44,39. Daegun MM-kilpailuissa 2011 Mottram karsiutui niin ikään 5 000 metrin loppukilpailusta. Istanbulin sisäratojen MM-kilpailuissa 2012 hän oli yhdestoista 3 000 metrillä ajalla 7.48,23.


title: Craig Mottram

text: Mottram on 188 senttimetriä pitkä ja painaa 71 kilogrammaa. Hän asuu Melbournessa.


title: Mestitsi

text: Mestitsi () on määritelmän mukaan europidin ja intiaanin tai kahden mestitsin jälkeläinen erityisesti Latinalaisessa Amerikassa. Nykyään sanalla tarkoitetaan yleisesti kaikkia ihmisiä, joilla on sekä valkoihoisen että intiaanin perimää. Aiemmin käytössä oli myös tarkentavia nimityksiä eri sekoitussuhteille.


title: Mestitsi

text: Useissa Latinalaisen Amerikan maissa mestitsit muodostavat suurimman osan väestöstä, näitä maita ovat Kolumbia (58 %), Ecuador (65 %), El Salvador (90 %), Honduras (90 %), Meksiko (60 %), Nicaragua (69 %), Panama (70 %), Paraguay (95 %) sekä Venezuela (68 %).


title: Mestitsi

text: Yhdysvaltain noin 40 miljoonasta latinalaisamerikkalaisesta puolet on mestitsejä. Näiden lisäksi eri ryhmäksi (”mixed-blood”) luokitellaan ei-latinalaisperäiset europidin ja intiaanin jälkeläiset. Kanadassa intiaanien ja eurooppalaisten jälkeläisistä polveutuvan väestön nimitys on "métis", ja heillä on virallinen alkuperäiskansan asema; métis-väestön määrä on noin 300 000.


title: Mestitsi

text: Hondurasissa ja pienissä määrissä myös Meksikossa mestitsiväestöllä on perimässään myös negridisiä perintötekijöitä, ja yleisimmän luokituksen mukaan he ovat enemmänkin mulatteja (europidin ja negridin jälkeläinen) tai zamboja (intiaanin ja negridin jälkeläinen).


title: Mestitsi

text: Filippiineillä nimitystä ”mestiso” käytetään perinteisesti malaijilaisen ja espanjalaisen jälkeläisestä, mutta käsite on myöhemmin laajentunut käsittämään kaikkia perimältään sekoittuneita, jotka muodostavat väestöstä noin kaksi prosenttia.


title: Da Vinci -koodi (elokuva)

text: Da Vinci -koodi ("The Da Vinci Code") on Dan Brownin vuonna 2003 julkaistuun samannimiseen menestysromaaniin pohjautuva elokuva, jonka ensi-ilta oli toukokuussa 2006 Cannesin elokuvajuhlilla. Virallisen maailman ensi-iltansa elokuva sai 19. toukokuuta. Elokuva sai kritiikkiä jo ennen ilmestymistään erityisesti katoliselta kirkolta.


title: Da Vinci -koodi (elokuva)

text: Elokuva jakoi etenkin aluksi kriitikoiden mielipiteet, mutta tuotti silti ensimmäisenä viikonloppunaan maailmanlaajuisesti noin 224 miljoonaa dollaria, ja pelkästään Yhdysvalloissa noin 77 miljoonaa dollaria. Suomessa elokuvan näki ensimmäisenä viikonloppuna noin 60 000 ihmistä. Elokuva oli vuoden 2006 toiseksi katsotuin, ja sen kokonaistuotot olivat yli 756 miljoonaa dollaria. "Da Vinci -koodi" oli vuoden 2007 Golden Globe -ehdokkaana parhaasta musiikista, jonka sävelsi Hans Zimmer.


title: Da Vinci -koodi (elokuva)

text: Elokuva julkaistiin DVD:nä 14. marraskuuta 2006 pidennettynä versiona. Teatteriversiota tuli myös myyntiin mutta harvana painoksena.


title: Da Vinci -koodi (elokuva)

text:
Öinen murha Louvressa, Pariisin taidemuseossa, vie professori Robert Langdonin tutkimaan Jacques Saunièren murhaa ja hänen kuolinpaikallensa jättämää viestiä. Viesti on monimutkainen ja salakirjoitettu, ja ainoastaan Langdon pystyy murtamaan koodin. Hänen avukseen saapuu Sophie Neveu, Ranskan poliisin kryptologi. Viestin salaisuus vie heidät vaaralliseen ajojahtiin Ranskassa ja Britanniassa.
He yrittävät ratkaista koodin, joka sisältää yhden kristinuskon varjelluimmista salaisuuksista: salaisuuden paljastumisen estääkseen katolinen kirkko on valmis jopa murhaamaan.


title: Da Vinci -koodi (elokuva)

text: Elokuvan oikeudet ostettiin kirjailija Dan Brownilta 6 miljoonalla dollarilla. Elokuvan kuvaukset aloitettiin kesäkuun 30. päivänä vuonna 2005, noin kuukauden alkuperäistä aikataulua myöhässä.


title: Da Vinci -koodi (elokuva)

text: Louvre antoi luvan kuvata kirjan kuvaamilla paikoilla museossa, mutta elokuvassa nähtävä Mona Lisa on kopio, sillä maalauksen valaisemiseen ei annettu lupaa. Westminster Abbey ja Saint-Sulpice kielsivät kuvaamisen, joten niiden asemasta käytettiin Englannin kirkolle kuuluvia Lincolnin katedraalia ja Winchesterin katedraalia.


title: Da Vinci -koodi (elokuva)

text: Lincolnin kerrottiin saaneen 100 000 puntaa kuvausoikeuksista. Kuvaaminen siellä tapahtui 15.–19. elokuuta 2005 välisenä aikana. Katedraalin kello "Great Tom", joka lyö tasatunnein, oli hiljaa ensimmäistä kertaa sitten ensimmäisen maailmansodan. Kuvausten aikana 61-vuotias katolinen nunna sisar Mary Michael protestoi katedraalin ulkopuolella rukoillen 12 tuntia polvillaan; hänen mielestään pyhän paikan käyttäminen kerettiläisenä pitämänsä kirjan kuvauksiin oli jumalanpilkkaa.


title: Da Vinci -koodi (elokuva)

text: Winchester vastasi kritiikkiin, että se käyttää kuvauspalkkion näyttelyyn ja Da Vinci koodi -kirjan ja elokuvan vastaisen luentosarjan rahoitukseen. Paavin kesäasunnon Castel Gandolfon kuvaukset suoritettiin Leicestershiressä Belvoirin linnalla. Elokuvan muut kuvauspaikat olivat Isossa-Britanniassa (muun muassa Fairfield Hallsissa Croydonissa, Temple Churchissa ja Burghley Housessa), Ranskassa ja Saksassa.


title: Da Vinci -koodi (elokuva)

text: Elokuvan kohtauksia kuvattiin myös Pinewoodin studioilla Buckinghamshiressa.


title: Aérospatiale

text: Aérospatiale oli ranskalainen ilmailualan yritys, joka valmisti pääasiallisesti sekä siviili- että sotilaslentokoneita ja raketteja. Yrityksen pääkonttori sijaitsi Pariisin 16. arrondissementissa.


title: Aérospatiale

text: Yhtiö muodostettiin vuonna 1970, kun valtion omistamat Sud Aviation, Nord Aviation ja "Société d'études et de réalisation d'engins balistiques" (SÉREB) yhdistyivät.


title: Aérospatiale

text: Vuonna 1992 Daimler-Benz Aerospace AG (DASA) ja Aérospatiale yhdistivät helikoptereiden valmistaneet osansa muodostaen Eurocopter Groupin. Vuonna 1999 Aérospatiale fuusioitui Matra Hautes Technologiesin kanssa lukuun ottamatta satelliitteja valmistavia toimintojaan muodostaen Aérospatiale-Matran. Tämä yksikkö valmistaa ohjuksia osana MBDA-yhtymää. Aérospatiale-Matra fuusioitui 10. heinäkuuta 2000 muiden eurooppalaisten yritysten kanssa muodostaen EADS-konsernin.


title: Mulatti

text: Mulatti on vanhentunut nimitys kaukasoidin ja negridin jälkeläisestä. Sanan alkuperän uskotaan olevan peräisin espanjan muulia merkitsevästä sanasta "mula", joka alkujaan tarkoittaa yleisesti mitä tahansa hybridiä.


title: Mulatti

text: Ihonväri on polygeeninen ominaisuus. Kahden ihonväriltään äärimuodon (musta ja valkoinen) jälkeläisen ihonväri on lähes poikkeuksetta täsmälleen keskiarvo tummanruskean negridin ja vaaleanpunertavan europidin ihonväreistä, sillä polygeenisessä periytymisessä mikään geeni tai alleeli ei ole toiseen nähden dominoiva, vaan vaikutus on summautuvaa. Kun kaksi ääripään tyyppiä lisääntyy keskenään, syntyy yksilöitä, jotka edustavat keskiarvotyyppiä.


title: Mulatti

text: Mulatin ja valkoihoisen jälkeläinen on "tertseroni", ja tertseronin sekä europidin jälkeläinen "kvarteroni". Näiden ryhmien ihonväri sen sijaan vaihtelee suuresti. Tämä aiheutuu siitä, että ihonväriin vaikuttavia geenejä on ainakin neljä.


title: Mulatti

text: Varsinkin väestökirjanpidossa mulateiksi lasketaan monissa maissa muun muassa myös tertseronit ja kvarteronit. Latinalaisessa Amerikassa mulatit muodostavat valtaosan väestöstä Dominikaanisessa tasavallassa (73 %) ja Kuubassa (51 %). Muita merkittäviä mulattiväestönosuuksia on Brasiliassa (n. 38 %), Kolumbiassa (14 %) ja Panamassa (14 %). Meksikossa ja Hondurasissa mulatit ja jopa täysveriset negridit luokitellaan yleisesti mestitseiksi, vaikka sana varsinaisesti tarkoittaa europidin ja intiaanin jälkeläistä.


title: Mulatti

text: Haitissa mulatit, jotka siellä olivat pääasiassa ranskalaisten kartanonherrojen ja mustien sisäorjatyttöjen jälkeläisiä, muodostivat itsenäistymisen jälkeen eräänlaisen eliittiryhmän, joka kohteli erittäin huonosti alempina pitämiään mustia maatyöläisorjien jälkeläisiä. Tästä tilanteesta johtui lopulta maaorjasukua olleen lääkäri François Duvalierin valtaannousu, joka lopulta suistui terroriin koska mulattieliitti ei hevin suostunut luopumaan etuoikeuksistaan.


title: Mulatti

text: Rodulliseen perimään perustuvina nämä luokittelevat termit koetaan usein loukkaaviksi, etenkin niiden rasistisen historian vuoksi. Erityisesti Yhdysvalloissa tertseronin ja kvarteronin kaltaisia termejä käytettiin historiallisesti määrittämään, kuinka paljon negridiperimä oli ”puhdistunut” ja montako sukupolvea vielä tarvittiin, ennen kuin jälkeläisten voitiin katsoa olevan ”riittävän valkoisia” tullakseen luokitelluiksi valkoihoisiksi edes teoriassa. Rajapyykkien saavuttaminen ei ollut tae orjuudesta vapautumiselle, ja eräiden luokitusten mukaan valkoihoisuutta ei voitu koskaan saavuttaa. 1700-luvun lopulla termiin mulatti liitettiin myös väitteitä hedelmättömyydestä ja mahdollisten jälkeläisten elinkelvottomuudesta tukemaan ja oikeuttamaan rotuerottelua sekä todistamaan musta- ja valkoihoisten ihmisten kuulumisesta eri lajeihin. Vastakkaisista todisteista ja argumenteista huolimatta näillä teorioilla oli Yhdysvalloissa runsaasti kannatusta vielä 1900-luvulla.


title: Muinaiskirkkoslaavi

text: Muinaiskirkkoslaavi eli muinaisbulgaria on vanhin slaavilaisen kirjakielen muoto. Sen kehittivät 800-luvulla veljekset Kyrillos ja Methodios, jotka harjoittivat kristillistä lähetystyötä slaavien keskuudessa.


title: Muinaiskirkkoslaavi

text: Muinaiskirkkoslaavia on kirjoitettu kahdella kirjoitusjärjestelmällä, ns. glagoliittisella kirjoituksella eli glagolitsalla ja kyrillisellä kirjoituksella eli kyrillitsalla. Näistä glagoliittinen kirjoitusjärjestelmä on vanhempi, Kyrilloksen kehittämä - myöhempi kyrillitsa on vain nimetty hänen kunniakseen. Suurimmassa osassa slaavilaista kielialuetta glagolitsa syrjäytyi varhain kyrillisen tai latinalaisen aakkoston tieltä, mutta se säilyi pitkään eteläslaavin alueella, erityisesti Dalmatiassa hengellisten tekstien ja salakirjoitusten kirjoitusjärjestelmänä.


title: Muinaiskirkkoslaavi

text: Kyrilliset aakkoset, jotka pohjautuvat kreikkalaisiin kirjaimiin ja joiden nimitys on johdettu Kyrilloksen nimestä ovat nykyään myös muassa venäjän, bulgarian, serbian, ukrainan, mongolian ja monien Venäjällä puhuttujen kielten kirjoituksen perusta. Kirjaimistoa on kuitenkin sittemmin kehitetty eri maissa ajan ja kunkin kielen ääntämisen tarpeita vastaavaksi.