title: Isosimppu

text: Itämeressä isosimppu kasvaa noin 30 senttimetrin pituiseksi. Kala on nopeakasvuinen, jo parivuotiaana 20-senttinen, viisivuotisena 30-senttinen. Atlantista on tavattu jopa 60-senttisiä simppuja. Ulkonäöltään isosimppu muistuttaa suuresti pienempää, myös Itämeressä esiintyvää piikkisimppua.


title: Isosimppu

text: Isosimppu elää Pohjois-Atlantin molemmilla rannikoilla ja myös siihen rajoittuvilla Jäämeren rannoilla sekä Itämeressä. Euroopassa levinneisyys ulottuu Biskajanlahdelta Huippuvuorille ja Vienanmereen ja Novaja Zemljalle, Amerikassa New Yorkista Grönlantiin ja Hudsoninlahdelle.


title: Isosimppu

text: Isosimppu elää yleensä kovilla kivi- ja hiekkapohjilla ja leväkasvillisuudens seassa. Se syö pikkukaloja ja äyriäisiä sekä muita pohjaeläimiä, esimerkiksi kilkkejä ja simpukoita.


title: Isosimppu

text: Isosimppu lisääntyy talvella. Naaras laskee joulu-helmikuussa mätinsä yhtenä möykkynä johonkin pohjan koloon, jossa koiras hedelmöittää sen. Mätimunia suurella naaraalla voi olla 30 000 kappaletta. Koiras jää vartioimaan mätiä, kunnes poikaset kuoriutuvat parin kuukauden kuluttua.


title: Isosimppu

text: Isosimppua voi saada sivusaaliina verkoilla ja pilkillä, mutta sillä ei ole taloudellista merkitystä, eikä sen lihaa pidetä hyvänä.


title: Fujian

text: Fujian (, lausutaan [fudzien]) on yksi Kiinan maakunnista. Nimestä käytetään joskus muotoja Fukien tai Foukien. Vanha suomalainen latinalaistus "Fukien". Maakunta sijaitsee Kiinan kaakkoisrannikolla.


title: Fujian

text: Naapurimaakuntina ovat Zhejiang luoteessa, Jiangxi koillisessa ja Guangdong lounaassa. Maasto on pääosin vuoristoista. Maakunnan lähisaaret Kinmen ja Matsu ovat Kiinan tasavallan (Taiwan) hallussa, ja ne kuuluvat teoriassa Fujian-maakuntaan, joten nimellä on olemassa kaksi maakuntaa eri valtioissa.


title: Fujian

text: Fujian siaitsee Kiinan kaakkoisrannikolla ja sen naapurimaakuntia ovat Guangdong lounaassa, Jiangxi idässä ja Zhejiang pohjoisessa. Fujiania vastapäätä Taiwaninsalmen toisella puolella on Taiwanin saari. Fujianista koilliseen sijaitseva merialue tunnetaan nimellä Itä-Kiinan meri. Pinta-alaltaan Fujian on Kiinan maakunnista yksi pienimmistä. Fujianissa vallitsee subtrooppinen ilmasto. Vuonna 2004 alueen keskimääräinen lämpötila vaihteli 15,3 ja 21,9 °C välillä. Sadetta alueella tuli samaan aikaan 930–1 843 mm, tehden Fujianista yhden Kiinan sateisimmista maakunnista. Alueen talvi on lyhyt ja kesät pitkiä. Säähän ja vuodenaikoihin vaikuttaa monsuunikausi. Luonnononnettomuudet kuten tulvat, kuivuudet ja myrskyt ovat suhteellisen yleisiä.


title: Fujian

text: Nimi Fujian tunnetaan prefektuurinimenä jo vuodelta 733. Se saatiin yhdistämällä ensimmäiset ideogrammit Fuzhoun ja Jianzhoun kaupunkinimistä. Koska "fú" on ’onni’ ja "jiàn" tarkoittaa ’perustaa, rakentaa’, voisi maakuntanimen merkitykseksi ajatella ’onnellinen perustus’. Nimitystä alettiin käyttää alueesta Tang-dynastian ajalla. Tätä aikaisemmin alue tunnettiin nimellä Minyue.


title: Fujian

text: Maataloudelle kelpaavan maan vähyys on historiallisesti ajanut muuttoliikkeitä Fujianista ulospäin. Alueella asuvat hakka- ja minnan-kiinalaiset ovat muuttaneet historian kuluessa sankoin joukoin muun muassa Taiwanille ja Kaakkois-Aasiaan. Alue on ollut aikanaan myös kaupan keskus. Tang-dynastian aikana Fujianin satamakaupunki Quanzhoussa kävi kauppalaivoja Lähi-idästä saakka. Sen merkitys kaupan keskuksena väheni ming-dynastian aikana. Ming-dynastia kielisi ulkomaankaupan ja kauppa saattoi jatkua vain merirosvojen ja salakuljettajien kautta. Kauppa väheni entisestään Koxingan valloitettua Taiwanin saaren 1600-luvulla. Lopullisesti Fujian menetti asemansa kärsittyään huomattavasti 1800-luvun lukuisissa sodissa.


title: Fujian

text: Kommunistien voitto Kiinan sisällissodassa syrjäytti Fujiania entisestään. Sen vanhojen Taiwanin yhteyksien takia aluetta pidettiin poliittisesti epäluotettavana, jonka lisäksi kommunistit pelkäsivät kansallismielisten maihinnousua alueella. Näiden tekijöiden takia alueelle ei tehty juuri investointeja, mutta se joutui silti elättämään suuria armeijan joukkoja. Talouden alettua vapautua Maon valtakauden jälkeen Fujian on kuitenkin pystynyt elpymään.


title: Fujian

text: Fujianin maakunnan bruttokansantuote oli 2 176,0 miljardia renminbia (Kiinan juan, CNY). Tämä vastasi 3,5 prosentin osuutta koko Kiinan BKT:stä. Henkeä kohti laskettuna se teki 57 856 CNY, eli noin 6 931 EUR. Tämä oli 138 % Kiinan tilastokeskuksen ilmoittamasta keskiarvotasosta 41 908 CNY (noin 5 021 EUR).


title: Fujian

text: Xiamen oli ensimmäisiä kaupunkeja Kiinassa, jotka saivat erityistalousalueen aseman. Koska alue on sekä maantieteellisesti että kulttuurisesti lähellä Taiwania, Fujian saa suuria sijoituksia Taiwanilta.


title: Fujian

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Fujianissa oli yhteensä 34 097 947 asukasta. Suurin osa Fujianin väestöstä on etniseltä taustaltaan han-kiinalaisia. Paikallisen kansanperinteeseen liitetään usein kertomukset muuttoaalloista Keski-Kiinasta. Nykyiset asukkaat lienevätkin han-kiinalaisten ja näihin sekoittuneiden alueen alkuperäisasukkaiden jälkeläisiä. Fujianin suurin etninen vähemmistö ovat shet, joiden noin 700 000:n kokonaismäärästä noin puolet asuu Fujianissa. Toinen selvästi erillinen ryhmänsä ovat hakka-kiinalaiset, joita ei kuitenkaan tunnusteta valtion taholta omaksi etniseksi ryhmäkseen. Quanzhoussa on myös pieni hui-kiinalainen vähemmistö.


title: Fujian

text: Fujianilla on erityinen gongfu-teeseremonia, eli tapa juoda teetä, erityisesti oolong-teetä. Lisäksi Fujian tuottaa mm. Lapsang souchong -teetä sekä jasmiiniteetä.


title: Fujian

text: Fujian on jaettu kahdeksaan prefektuuritason kaupunkiin sekä Xiamenin kaupunkiin, joka on suoraan maakunnan hallinnon alaisena.Kaupungit jakautuvat edelleen piirikuntiin sekä piirikuntatasoisiin kaupunkeihin.


title: Fujian

text: Mielenkiintoisia paikkoja:


title: Edmonton

text: Edmonton on Kanadassa sijaitsevan Albertan provinssin pääkaupunki ja toiseksi suurin kaupunki Calgaryn jälkeen. Kaupungin väkiluku on 812 200 ja sitä ympäröivällä suurkaupunkialueella asuu yli 1,1 miljoonaa ihmistä (2011).


title: Edmonton

text: Edmontonissa sijaitsee Pohjois-Amerikan suurin ja maailman viidenneksi suurin ostoskeskus West Edmonton Mall. Keskuksessa on yli 800 liikettä, vesipuisto ja huvipuisto, jossa on maailman suurin sisätiloissa oleva vuoristorata. Kaupungissa on myös Kanadan suurin historiallinen puisto Fort Edmonton Park.


title: Edmonton

text: Edmonton sijaitsee lähes 300 kilometriä Calgarystä pohjoiseen lähellä Albertan maantieteellistä keskipistettä North Saskatchewan -joen varrella.


title: Edmonton

text: Edmonton on Kanadan aurinkoisimpia kaupunkeja – auringonpaistetunteja kertyy keskimäärin 2 300 vuodessa ja kesäkuussa aurinko voi paistaa jopa 17 tuntia päivässä. Lumi sataa maahan yleensä marraskuussa ja sulaa pois maaliskuun aikana. Kylmin kuukausi on tammikuu, jonka keskimääräinen lämpötila on −14 °C, ja lämpimin kuukausi on heinäkuu, jonka keskimääräinen lämpötila on 16 °C.


title: Antonyymi

text: Antonyymi on sana, joka on jonkin toisen sanan vastakohta, esimerkiksi hyvä–paha, musta–valkoinen, sileä–rosoinen ja niin edelleen.


title: Antonyymi

text: Antonymia ilmaisee kielitieteessä merkitysten vastakkaisuutta.


title: Antonyymi

text: Antonymia voidaan lajitella viiteen alalajiin:


title: Synonymia

text: Synonymia (kreikan sananmukaisesti 'yhteisnimisyys') tarkoittaa sanojen samamerkityksisyyttä. Synonyymit ovat sanoja, jotka tarkoittavat samaa asiaa, esimerkiksi "iso ~ suuri, pieni ~ vähäinen, totinen ~ vakava, ilta ~ ehtoo". Synonyymeillä voi olla pieniä merkityseroja, mutta pääasiassa ne tarkoittavat lähes samaa asiaa. Useimmiten synonyymien välillä on tyyliero, joten synonyymeja voi varsin harvoin käyttää aivan samoissa asiayhteyksissä. Esimerkiksi "peti, sänky" ja "vuode" ovat synonyymeja, koska ne viittaavat samaan käyttötarkoitukseen, mutta niillä on kullakin oma tyyliprofiilinsa ja käyttökonventionsa:


title: Synonymia

text: Monilla tärkeillä riistaeläimillä on suomen kielessä samamerkityksisiä sanoja. Niitä käytettiin aikanaan varsinaisen nimen asemesta, koska siten uskottiin vältettävän huono metsästysonni. "Kettu" on tarkoittanut alun perin vain nahkaa, jonka hankkimiseksi "repoa" pyydettiin. "Karhulle" on annettu monta nimeä kuten "otso" ja "mesikämmen". Niiden avulla voitiin välttää lausumasta karhun oikeaa nimeä, joka oli entisaikaan "oksi".


title: Pallokalat

text: Pallokalat (Tetraodontidae) on kalaheimo, johon kuuluu sekä koralliriutoilla, murtovedessä että makeassa vedessä eläviä lajeja. Vuonna 2004 heimosta tunnettiin 187 lajia, joista jotkut elävät makeassa tai murtovedessä, jotkut taas viettävät osan elämästään murto- ja osan merivedessä.


title: Pallokalat

text: Pallokalat ovat saaneet nimensä siitä, että pelästyessään ne imevät itsensä täyteen vettä tai ilmaa ja pullistuvat palloiksi. Toinen pullistelevien kalojen heimo on siilikalat. Pallokalat ovat terävähampaisia petoja, jotka syövät muun muassa simpukoita, kotiloita ja muita kaloja. Pallokaloja voidaan pitää akvaariossa, mutta hoitajan tulee olla perehtynyt niiden hoitoon hyvin.


title: Pallokalat

text: Pallokalat ovat normaalitilassaan nuijan muotoisia. Niiden pienet evät törröttävät sivuille, ja selkäevä puuttuu kokonaan. Monien lajien pintaa peittävät pienet piikit, kuitenkin paljon lyhyemmät kuin siilikaloilla. Pää on iso, ja silmät sijaitsevat kaukana toisistaan. Monet lajit osaavat liikuttaa silmiään. Pallokaloilla ei ole suomuja eikä varsinaisia kiduskansia; kidukset ovat pehmeät aukot lähellä rintaeviä, ja hampaat ovat sulautuneet neljäksi kovaksi levyksi. Pallokalat liikkuvat yleensä vispaamalla rintaeviään ja heilauttavat pyrstöään vain syöksähtäessään pakoon tai ruoan kimppuun. Rintaeviensä avulla ne kykenevät uimaan myös taaksepäin.


title: Pallokalat

text: Eräillä pallokalalajeilla on vähemmän selkänikamia (16) kuin millään muulla kalalajilla. Nikamien pieni määrä tekee niiden liikkumisesta erikoista, ja tämän on ajateltu selittävän, miksi niille on kehittynyt puolustusmenetelmiä kuten myrkky, piikit ja pullistuminen.


title: Pallokalat

text: Suurimmat makean veden lajit, kuten kultapallokala, ovat yli 60 cm pitkiä, pienin kääpiöpallokala jää alle kolmesenttiseksi. Kaikkein suurin on merivedessä elävä, yli 120 cm pitkäksi kasvava tähtipallokala.


title: Pallokalat

text: Pallokalojen kasvot näyttävät ilmeikkäiltä. Niillä on voimakkaat leuat, ja leukoja liikuttavien lihasten takia sieraimet ja silmät mahtuvat vain pään yläpinnalle kuten sammakoilla. Niillä on lihaksikkaat huulet, joita ne mutristelevat syödessään. Koska kalan pääravintoa ovat kuorelliset selkärangattomat, sen on vaikea nähdä, onko ruoka pilaantunutta, ja sen täytyy luottaa makuaistiinsa.


title: Pallokalat

text: Useimpien pallokalalajien hampaat kasvavat koko niiden elämän ajan. Ne ovat sopeutuneet syömään kovakuorista ruokaa kuten simpukoita ja rapuja. Jos ne elävät akvaariossa liian pehmeällä ruoalla, hampaiden kasvusta tulee ongelma, ja jotkut akvaarioharrastajat lyhentävätkin lemmikkiensä hampaita säännöllisesti. Hampaiden leikkausta varten pienet pallokalat nukutetaan neilikkaöljyllä.


title: Pallokalat

text:
Pallokalat voivat pullistua täyttämällä itsensä vedellä tai ilmalla. Ilmalla täyttyminen on vaarallista, sillä varsinkaan pienet pallokalalajit eivät saa puserrettua ilmaa enää ulos, kun ympäröivä veden paine puristaa niiden hengitysaukot kiinni. Siksi akvaariossa olevia pallokaloja ei siirretä haavilla vaan vesiastiassa.
Pullistumiseen liittyy myös joidenkin pallokalalajien kyky tuottaa voimakkaita ääniä.


title: Pallokalat

text: Pallokaloja tavataan päiväntasaajan molemmin puolin 45. leveyspiirille asti kaikkien tälle vyöhykkeelle ulottuvien mantereiden rannikoilla. Merivedessä eläviä lajeja tavataan yleensä koralliriuttojen läheisyydestä. Murtovesilajit elävät tyypillisesti jokisuussa.


title: Pallokalat

text: Pallokalat voidaan luokitella saalistustapansa mukaan avoveden saalistajiin, hiipijöihin ja vaanijoihin. Avovedessä saalistavat lajit, kuten messinkipallokala, liikkuvat helikoptereiden lailla ylös ja alas ja hyökkäävät saaliseläintensä kimppuun avoimesti. Hiiviskelijät, kuten kääpiöpallokala, uivat luolissa ja kasvitiheiköissä, näykkivät simpukoita ja muita hitaasti liikkuvia selkärangattomia ja varovat itse tulemasta syödyiksi. Vaanijat, kuten pohjapallokala, piiloutuvat kasvien sekaan tai jopa kaivautumalla hiekkaan ja syöksyvät sieltä ohikulkevien saaliseläinten kimppuun.


title: Pallokalat

text: Pallokalat ovat aggressiivisia reviiriään puolustavia kaloja. Nuoret yksilöt saattavat elää parvina, mutta aikuiset pitävät välimatkaa toisiinsa. Tämä liittyy niiden ravinnonhankintaan: ne viettävät tuntikausia etsien ruokaa omalta alueeltaan, ja kun sitä löytyy, ne eivät halua jakaa sitä muiden lajitoveriensa kanssa. Jotkut lajit, kuten juovapallokala, tarvitsevat niin ison reviirin, ettei niiden kanssa mahdu suureenkaan kotiakvaarioon mitään muita kaloja, ja akvaarion hoitajan täytyy varoa omia sormiaankin. Rauhallisimmat lajit voivat elää lähellä toisiaan silloin, kun niillä ei ole kutuaika. Tällaisia ovat rengaspallokala ja "Carinotetraodon"-lajit. Sekä meressä että makeassa vedessä elävien pallokalojen on useita kertoja raportoitu purreen ihmisiä, katkoneen tytöltä varpaita ja miehiltä sukupuolielimiä.


title: Pallokalat

text: Pallokalat kutevat yleensä kiinteälle alustalle kuten kasvin lehdelle. Koiras vartioi mätiä sen kuoriutumiseen asti. Monet sellaisetkin lajit, jotka muuten viettävät koko elämänsä meressä, tulevat jokisuihin kutemaan makeassa tai murtovedessä.


title: Pallokalat

text: Vaikka pallokalat jaetaan yli kahteenkymmeneen sukuun, monissa on vain yksi tai kaksi lajia. Yli kymmenen lajin sukuja on vain kuusi. Pallokalalajien jakoa sukuihin on täsmennetty vielä 2000-luvulla, ja sukujen määrä vaihtelee edelleen eri lähteissä.


title: Pallokalat

text: Pallokaloissa symbioottisesti elävät useat bakteerilajit tuottavat kalaan myrkyllistä tetrodotoksiinia. Myrkky muistuttaa koostumukseltaan eräiden salamantereiden myrkkyä. Myrkkyä on eniten kalan silmissä ja sisäelimissä, etenkin maksassa ja munasarjoissa.


title: Pallokalat

text: Japanissa tietystä fuguksi kutsutusta pallokalalajista ("Takifugu rubripes") valmistetaan kallista ruokaa. Kala tarjoillaan raakana ja siitä on leikattu myrkylliset osat pois. Fugun valmistukseen tarvitaan lupa, sillä virheellisesti käsitellystä kalasta annokseen voi päätyä myrkkyä, joka voi aiheuttaa sairastumisen tai jopa kuoleman. Fugua pidetään Japanissa suurena herkkuna ja sen aiheuttamaa kihelmöintiä suussa arvostetaan. Viljellyissä kaloissa on myrkkyä tuottavia bakteereita vähemmän kuin villeissä kaloissa. Jos kalaa on ruokittu vain näitä bakteereita sisältämättömällä ruoalla tarpeeksi kauan, siitä voi syödä jopa maksan.


title: Pallokalat

text: Vuosisatoja vanhan kiellon mukaan Japanin keisari ei saa uhmata kuolemaa syömällä fugua. Viimeisen vuosikymmenen aikana Japanissa on kuollut fuguun keskimäärin noin kolme henkeä vuodessa. Kuolemien määrä on kuitenkin vähentynyt. Vielä 1950-luvulla fugun syönnistä saattoi kuolla 400 ja sairastua yli 31 000 henkeä vuosittain.


title: Pallokalat

text: Tunnetuimpia akvaariossa pidettäviä pallokaloja ovat murtovedessä pidettävät rengaspallokala "Tetraodon biocellatus", viherpallokala "Tetraodon fluviatilis" ja pantteripallokala "Tetraodon nigroviridis". Makean veden pallokaloista pidetään usein kääpiöpallokalaa, kimalaispallokalaa sekä monia "Carinotetraodon" "Auriglobus" ja "Tetraodon" -lajeja. Merivesilajeista yleisimpiä ovat "Arothron"- ja "Canthigaster"-sukujen lajit.


title: Pallokalat

text: Pallokalat ovat niin voimakkaasti reviiriä puolustavia kaloja, että vain harvoin voi pitää useita yksilöitä samassa akvaariossa. Silloinkin akvaariossa pitää olla paljon kasveja ja muita näköesteitä ja kaikki kalat pitää laittaa altaaseen yhtä aikaa. Valmiille reviirille tuotu uusi kala tapetaan lähes aina. Jotkin lajit voivat elää muiden lajien kuin pallokalojen kanssa, mutta ruokinnasta voi silloin tulla ongelma: pallokala liikkuu hitaammin kuin muut kalat, jotka helposti ahmivat kaiken ruoan. Jos kaloja ruokitaan niin paljon, että pallokaloillekin varmasti riittää ruokaa, liiat ravinteet voivat pilata veden laatua.


title: Pallokalat

text: Kahden pallokalalajin genomit selvitettiin ensimmäisten joukossa vuonna 2001. Tutkitut lajit olivat kaakkoisaasialainen murtovesilaji pantteripallokala ("Tetraodon nigroviridis") ja merivesilaji "Takifugu rubripes", jotka erosivat toisistaan noin 20–30 miljoonaa vuotta sitten. Näistä "T. rubripes" -lajin genomin sekvenssin selvittäminen aloitettiin jo vuonna 1989. Tutkimusten perusteella pantteripallokalan genomissa on 350 miljoonaa emäsparia, vähemmän kuin minkään muun tunnetun selkärankaislajin genomissa. Myös "T. rubripesin" genomi on eläinkunnan pienimpiä, sillä sen koko on vain 390 Mbp, yksi kahdeksasosa ihmisen genomista. Vaikka genomi on pieni, se sisältää silti useimmat ihmisen genomissakin sijaitsevat geenit ja säätelyelementit. Tämän vuoksi "T. rubripes" -lajia on käytetty hyvällä menestyksellä verrokkina myös vuonna 2003 julkaistun ihmisen genomin selvittämisessä ja esimerkiksi ihmisen geenimäärien arvioinnissa.


title: Pallokalat

text: Pallokalojen ruumiinrakenne on erikoistunut kovakuorisiin saaliseläimiin. Sekä niiden liikuntatapa että kovat hampaat ja voimakkaat leuat ovat osoitus tästä. Pallokalat kehittyivät varhaisella eoseenikaudella. Fossiileiden perusteella näyttää siltä, että useimmat muutkin simpukoita pääasiallisena ravintonaan syövät lajit ovat kehittyneet viimeistään tällöin, mitä käsitystä myös fylogenetiikka tukee.


title: Luettelo Kanadan provinsseista ja territorioista pinta-alan mukaan

text: Tämä on luettelo Kanadan provinsseista ja territorioista pinta-alan mukaan. Kanadaan kuuluu 10 provinssia ja kolme territoriota. Maa on maailman toiseksi suurin niin kokonais- kuin maapinta-alaltaan, ja maailman suurin makean veden pinta-alaltaan.


text: Pinta-alat on pyöristetty lähimpään neliökilometriin. Prosenttiluvut on ilmoitetty yhden desimaalin tarkkuudella. "Osuus" on provinssin tai territorion pinta-alan osuus vastaavasta koko Kanadan pinta-alasta.


text: Makean veden ala koostuu järvistä, joista ja keinotekoisista järvistä. Siihen ei lasketa Kanadan aluevesiä Atlantilla, Tyynellämerellä ja Pohjoisella jäämerellä. Kanadalla ei ole sisämaassa merkittäviä määriä suolavettä.


text: Kokonaispinta-alaan lasketaan sekä maa- että vesipinta-ala.


title: Luettelo Kanadan provinsseista ja territorioista väkiluvun mukaan

text: Tämä on luettelo Kanadan provinsseista ja territorioista väkiluvun mukaan. Tiedot perustuvat Kanadan tilastokeskuksen arvioon 1. tammikuuta 2008.


text: Kanadassa on kymmenen provinssia ja kolme territoriota. Kolme territoriota, Nunavut, Yukon ja Luoteisterritoriot, muodostavat yhdessä 39,2 % Kanadan pinta-alasta, mutta vain erittäin pienen osan väestöstä, noin 0,3 %. Kanadan väestö on keskittynyt kaupunkialueisiin ja Yhdysvaltojen vastaisen rajan läheisyyteen, missä väestötiheys on paljon suurempi kuin maan keskiarvo, 3,23 as./km².


text: Kokonaisuutena Kanadan väkiluku nousi vuosien 2007 ja 2008 laskentojen välillä 1,05 %. Myös yksittäisten territorioiden ja provinssien väkiluku oli kasvussa, lukuun ottamatta Newfoundland ja Labradorin provinssia. Suhteellisesti nopeimmin kasvava territorio oli Nunavut (2,0 %), provinsseista väkiluvun kasvu oli Albertassa (1,96 %), nopeimmin pienenevä Newfoundland ja Labrador (-0,12 %). Muutokset johtuvat syntyvyyden eroista, alueiden välisestä muuttoliikkeestä ja maahanmuutosta. Kanadan väkiluku on ollut kasvussa vuosien 2003-2016 välillä.


title: Gansu

text: Gansu () on Kiinan maakunta, joka sijaitsee maan luoteisosassa. Kiinalainen lyhennenimi Gān (myös Long). Vanha suomalainen latinalaistus Kansu.


title: Gansu

text: Gansussa on paljon hui-kiinalaisia. Gansu tunnetaan Kiinassa islamilaisesta ruokakulttuuristaan.


title: Gansu

text: Maakunnan pohjoispuolella sijaitsee Mongolia, sekä Kiinan maakuntatason alueista Sisä-Mongolia ja Ningxia. Idässä naapurina on Shanxi, etelässä Sichuan, lounaassa Qinghai ja luoteessa Sinkiang.


title: Gansu

text: Suurin osa Gansusta sijaitsee yli kilometrin korkeudella meren pinnasta. Se sijaitsee Sisä-Mongolian Qingzang- ja Huangtu-tasankojen välissä. Keltainenjoki kulkee maakunnan eteläosan halki. Osa Gobin autiomaasta sijaitsee Gansussa.


title: Gansu

text: Keskeisten Kiinaa koskevien tilastotietojen kirjavuutta kuvastaa hyvin Gansun maakunnasta esitettyjen pinta-alatietojen suuri vaihtelevuus. Esimerkiksi maakunta kertoo itse sivullaan pinta-alaksi 454 000 neliökilometriä, Kiinan kauppaministeriön antama on 425 800 km, Kiinan tilastoviranomaisen tietoihin lukunsa pohjaava citypopulation.de -sivusto 366 500 km ja toinen tilastoviranomaisten aineistoon nojautuva julkaisu 404 091 km.


title: Gansu

text: Gansussa vaikuttaa lauhkea monsuuni-ilmasto johon yhdistyy mannerilmaston selväpiirteisiä muutospiirteitä. Vuoden keskilämpötila on +9 °C. Vuoden lämpimin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskilämpötila on 20...24 °C ja kylmintä on tammikuussa, jonka keskilämpötila on -12...-2 °C. Keskimääräinen vuosisademäärä vaihtelee välillä 50–500 mm, ja pienenee länttä kohti.


title: Gansu

text: Maakunnan nimi "Gansu" on vuodelta 1281, Yuan-dynastian alkuvuosilta. Nimi on yhdistelmä kahden prefektuurin ensimmäisistä idiogrammeista "Gan"zhou ja "Su"zhou. Maakunnan nimen merkityksen voi ajatella olevan ’lempeä kunnioitus’, sillä "gān" tarkoittaa ’lempeää, miellyttävää’ ja "sù" ’kunnioitusta, vakavuutta’.


title: Gansu

text: 16. joulukuuta 1920 Gansun maakunnassa tapahtui maanjäristys, jonka voimakkuus oli 8,6 Richterin asteikolla. Maanjäristyksessä kuoli 180 000 ihmistä.


title: Gansu

text:
Suoraan Gansun hallinnon alaisuudessa on 14 hallintoaluetta: 12 prefektuuritason kaupunkia ja kaksi autonomista prefektuuria:Matkailun kannalta merkittäviä paikkoja ovat muun muassa:
Gansun maakunnan bruttokansantuote oli yksi maan pienimmistä: 626,8 miljardia renminbia (yuan, CNY) eli 75,1 miljardia euroa. Tämä oli 1,0 prosenttia koko Kiinan BKT:stä. Henkeä kohti laskettuna se teki 24 296 CNY, eli 2 911 EUR. Tämä oli 58 % Kiinan keskiarvotasosta ja Kiinan toiseksi alhaisin henkeä kohti laskettu BKT-arvo.


title: Gansu

text:
Gansun maakunnassa on kemian raaka-aineiden, energian ja muiden raaka-aineiden varantoja ja se toimii avainasemassa Länsi-Kiinan teollisessa tuotannossa. Maakunnassa on petrokemian, ei-rautametallien, koneenrakennuksen ja elektroniikan, rakennusmateriaalien, elintarvikkeiden, lääkkeiden, tekstiilien ja kevyen teollisuuden tuotantoa.
Maatalous tuottaa pääasiassa vehnää, puuvillaa, pellavaa ja sokerijuurikasta. Erityisesti pellavatuotanto on kansallisesti merkittävää.


title: Gansu

text: Maakunnassa on 33 ammattikorkeakoulua tai yliopistoa sekä yli 1500 tutkimuslaitosta.


title: Gansu

text:
Gansuun on rakenteilla maailman suurin tuulivoimala-alue, Gansun tuulipuisto. Tuotantoa on pystytetty laajalle alueelle vaiheettain, eri tuulivoimavalmistajan rakentamia tuulivoimalakenttiä yhteenliittämällä (esimerkki satelliitti/ilmakuvassa: ). Vuoden 2015 alussa tästä 20 GW:n megatuulivoimalahankkeesta raportoitiin pystytetyn jo 7,9 GW:n osuus. Hankkeen kustannusarvio oli 120 miljardia Kiinan yuania (€13,6 mrd). Kyseessä on yksi Kiinan monista megarakennusprojekteista.
Gansun maakunnalla oli vuonna 2012 yhteensä 23 maakuntatason "ystävyyskaupunkia". Lisäksi maakuntaan kuuluvilla kaupungeilla oli yhteensä 22 ystävyyskaupunkiaan.


title: Guangdong

text: Guangdong () lausutaan [guangdung tai kiinalaisittain kwangtung] on Kiinan maakunta. Sitä kutsutaan joskus myös "Kantonin maakunnaksi" sen pääkaupungin Kantonin mukaan. Kiinalainen lyhennenimi Yue (粤) on Guangdongissa aikoinaan eläneen etnisen ryhmän nimi. Vanha suomalainen latinalaistus Kuangtung.


title: Guangdong

text: Guangdongista ja sen naapurista Guangxista käytetään yhteisnimeä Kaksi Guangia (兩廣 liăng guăng).


title: Guangdong

text: Guangdongilla on 4 300 kilometriä Etelä-Kiinan meren rantaviivaa. Maakunnan kaakkoispäässä on Leizhou-niemimaa, jossa sijaitsee toimimattomia tulivuoria. Helmijoen suisto on kolme joen kohtauspaikka: Bei Jiang, Dong Jiang ja Xi Jiang. Jokisuistossa sijaitsee satoja pieniä saaria. Vuoristot, joita yhdessä nimitetään Eteläiseksi vuorijonoksi (南岭) erottavat maakunnan maan pohjoisosista. maakunnan korkein kohta on noin 1 600 metriä meren pinnasta.


title: Guangdong

text: Guangdongin naapurit ovat Fujian koillisessa, Jiangxi ja Hunan pohjoisessa, Guangxi lännessä ja Hongkong ja Macao etelässä. Hainanin maakunta on saari lähellä Leizhoun niemimaata.


title: Guangdong

text: Qin Shi Huangdi perusti Nanhai-alueen (南海郡) vuonna 214. Sen pääkaupunki oli Pan-alue (番禺) (nykyinen Guangzhou). Han-dynastian aikana siitä tehtiin Jiao-prefektuuri (交州). Tang-dynastia puolestaan teki siitä ja Guangxista Lingnan-piirin (嶺南道).


title: Guangdong

text: Guangdong nimettiin Song-dynastian aikana 971 uudelleen Guangnandong-alueeksi (廣南東路). Yuan-dynastian aikana alue kuului Jiangxihin. Nykyisen nimensä maakunta sai Qing-dynastian aikana vuonna 997. Tuolloin Guangdong ja sen länsipuolelle jäävä Guangxi erotettiin toisistaan. Maakuntanimi on yhdistelmä sanoista "guǎng" ’laaja, suunnaton’ ja "dōng" ’itä’. Guangdong merkitsee siis ’itäiset laajuudet, suuret itäiset alueet’.


title: Guangdong

text: Yamenin taistelu 1279, joka päätti Song-dynastian, käytiin Guangdongissa. Eurooppalaiset saapuivat Kiinaan 1500-luvulla, ja heidän toimintansa keskittyi varsinkin alkuaikoina Guangdongin maakuntaan. Portugalilaiset perustivat sinne Macaon siirtokunnan, ja myöhemmin britit oopiumisotien seurauksena Hongkongin.


title: Guangdong

text: Kun Kiinasta lähti suuri joukko työläisiä ulkomaille, varsinkin 1800-luvulla rakentamaan rautateitä Pohjois-Amerikkaan, suurin osa heistä oli peräisin Guangdongista, minkä vuoksi ulkomaisten kiinalaiskaupunkien väestö onkin ollut pitkälti guangdongilaisia.


title: Guangdong

text: Aloittaessaan 1920-luvulla valtaannousuaan Guomindang-puolue otti lähtöpaikakseen Guangdongin ja perusti sinne useampaan otteeseen separatistihallituksen.


title: Guangdong

text: 1980-luvulla irrotettiin Hainan Guangdongista omaksi maakunnakseen.


title: Guangdong

text: Talousuudistusten alettua Guangdongin talous on kasvanut erittäin nopeasti, osittain vieressä olevan Hongkongin ansiosta.


title: Guangdong

text: Vuonna 2003 liikkeelle lähtenyt SARS-epidemia sai ilmeisesti alkunsa Guangdongista.


title: Guangdong

text: Guangdongin talous oli retuperällä Kansantasavallan perustamisen jälkeen ennen Deng Xiaopingin aloittamia talousuudistuksia 1978. Talouspolitiikka ajoi tuolloin teollisuuskehitystä sisämaan maakunnissa, ja Maon alueellisen omavaraisuuden politiikka teki Guangdongin rannikkoasemasta merkityksettömän.


title: Guangdong

text: Kun talous sitten avautui, maakunnan talous muuttui nopeasti, koska sieltä oli pääsy valtamerelle, Hongkong oli aivan vieressä ja ulkomailla asuvilla kiinalaisilla oli historiallinen yhteys maakuntaan. Lisäksi maakunta hyötyi pienestä veroprosentista aiempien talousvaikeuksiensa vuoksi, kunnes verojärjestelmää uudistettiin 1990-luvulla.


title: Guangdong

text: Nykyään Guangdong on Kiinan rikkain maakunta. Siellä on kolme erityistalousaluetta: Shenzhen, Shantou ja Zhuhai. Maakunta tuottaa noin kolmanneksen Kiinan viennistä ja siellä on paljon siirtotyöläisiä. Vaikka tehtaiden työoloissa ja -ehdoissa on todettu edistysaskelia, selvitysten mukaan parantamisen varaa on vielä paljon. Epäkohtia on todettu esimerkiksi työntekijöiden järjestäytymisoikeuksissa, työturvallisuudessa sekä palkkatasossa.


title: Guangdong

text: Vuonna 2013 Guangdongin maakunnan osuus Kiinan bruttokansantuotteesta (BKT) oli 9,9 prosenttia (6 216,4 mrd. Kiinan yuania (CNY) eli noin 744,7 mrd euroa). Suuri BKT-osuus tarkoittaa, että taloudellisesti Guangdong on Kiinan merkittävin maakuntatason alueyksikkö. Kutakin maakunnan asukasta kohden kansantuotetta kertyi 58 540 CNY eli 7 013 EUR. Taso on 140 % Kiinan keskiarvosta.


title: Guangdong

text: Maakunnan väestö koostuu pääosin han-kiinalaista. Maakunnan pohjoisosassa on pieni yao-vähemmistö, joiden lisäksi maakunnassa asuu miaoja, litä ja zhuangeja.


title: Guangdong

text: Vaikka virallinen kieli on mandariinikiina, maakunnan yleisimmin puhuttu kieli on kantoninkiina. Lisäksi siellä puhutaan minnan-kiinaa ja hakka-kiinaa. Koska kouluissa opetetaan mandariinia, suurin osa väestöstä osaa sitäkin sujuvasti.


title: Guangdong

text: Koska Guangdongin talous on menestynyt viime aikoina hyvin, siellä on nykyisin paljon "kelluvaa väestöä" pohjoisemmista maakunnista. Suuren väestötiheytensä ja eläinten läheisyydessä asumisen vuoksi Guangdongista on lähtenyt useita hengitysteiden sairauksia, kuten SARS.


title: Guangdong

text:
Guangdong on jaettu 19 prefektuuritasoiseen kaupunkiin ja kahteen suoraan maakunnan hallinnon alaiseen kaupunkiin (Kanton ja Shenzhen). Nämä jakautuvat edelleen piirikuntiin, kaupunkipiireihin ja piirikuntatasoisiin kaupunkeihin. Guangdongin prefektuuritason yksiköt ovat (numerointi kuten oheisessa kuvassa):
Guangdongissa on ainakin kuusi kansallista yliopistoa ja kymmeniä maakunnallisia yliopistoja tai korkeakouluja. Kansallisia yliopistoja ovat Sun Yat-sen -yliopisto (on kuulunut maansa kärkikymmenikköön), Etelä-Kiinan tekninen yliopisto, Jinan yliopisto, Etelä-Kiinan maatalousyliopisto, Guangdongin ulkomaanopintojen yliopisto ja Guangzhoun kiinalaisen lääketieteen yliopisto.


title: Guizhou

text: Guizhou () on maakunta eteläisessä Kiinassa. Kiinalainen lyhennenimi on Qian. Maakuntanimen vanha suomalainen latinalaistus Kueitšou. Maakuntanimen syntyhistoriaa ei tunneta, mutta sen muodostavat ideogrammit "guì" ’kallisarvoinen’ ja "zhōu" ’alue, prefektuuri’, jolloin merkitys voisi olla ’kallisarvoinen alue’. Maakuntaa pidetään maisemallisesti kauniina, mutta eräänä Kiinan köyhimmistä.


title: Guizhou

text: Guizhoun naapurit ovat Sichuanin maakunta ja Chongqingin itsehallinnollinen kunta pohjoisessa, Yunnan lännessä, Guangxi etelässä ja Hunan idässä. Guizhoun pääkaupunki on Guiyang, muita merkittäviä kaupunkeja ovat Anshun ja Zunyi.


title: Guizhou

text: Guizhoun ilmasto on subtrooppinen ja kostea. Vuodenaikojen vaihtelu ei näy erityisen merkittävänä ilmastossa.


title: Guizhou

text: Guizhoussa oli Qing-dynastian aikana Guizhoun kapina (1854–1873), jonka yhteydessä suurin osa Kiinan miao-kansasta tapettiin.


title: Guizhou

text: Guizhou jakautuu kuuteen prefektuuritason kaupunkiin ja kolmeen autonomiseen prefektuuriin, jotka jakautuvat edelleen piirikuntatasolla 88 kaupunkipiiriin, piirikuntatason kaupunkiin, tai piirikuntaan. Nämä jakautuvat yhteensä 1 543 kunnallistason yksikköön. Prefektuuritason kaupungit ja autonomiset prefektuurit ovat:Vuonna 2013 Guizhoun maakunnan osuus Kiinan bruttokansantuotteesta (BKT) oli 1,3 prosenttia (800,7 mrd. Kiinan yuania (CNY) eli noin 95,9 mrd euroa). Henkeä kohti kansantuotetta kertyi 22 922 CNY eli 2 746 EUR. Taso on 55% Kiinan keskiarvosta, koko Kiinan alin maakunnallinen arvo. Tällä kansantaloudellisella mittarilla vertailleen Guizhou on Kiinan köyhin maakunta.


title: Guizhou

text: Guizhoussa asuu huomattavasti enemmän vähemmistökansallisuuksien edustajia kuin useimmissa muissa maakunnissa. Väestöstä yli 37 prosenttia kuuluu johonkin vähemmistöryhmään, joita maakunnassa ovat mm. yaot, miaot, yit, qiangit, dongit, zhuangit, buyit, bait, tujiat, gelaot ja shuit. Maakunnan pinta-alasta 55,5 prosenttia koostuu eri kansallisuuksille määritellyistä autonomisista alueista.


title: Guizhou

text: Maakunnassa on paljon katettuja siltoja, joita kutsutaan "tuuli- ja sadesilloiksi". Ne on rakentanut dong-kansa.


title: Guizhou

text: Kiinan suurin vesiputous, jolla on korkeutta 78 metriä ja leveyttä 101 metriä, sijaitsee Huangguoshun kansallispuistossa. Suurimman osan vuodesta veden virtaus vesiputouksessa on melko vähäinen (9–10 kk/vuosi virtaus luokkaa 20 m/s), mutta suuren virtauksen (luokkaa 1500 m/s) aikaan vesiputous on näyttävä.


title: Guizhou

text: Usean maakunnan alueelle jakautuva Danxia on Unescon maailmanperintölistalle päässyt omaperäisten, punaisista kerroskivilajeista ajan saatossa kehittyneiden maastonmuotojen sarja. Kaikkiaan 1700 kilometriä pitkälle alueelle sijoittuva hajanaisten kalliomuodostelmien ketju alkaa lännessä Guizhoun maakunnasta ja jatkuu idässä Zhejiangiin.


title: Piikkisimppu

text: Piikkisimppu ("Taurulus bubalis") on 10–15 senttimetrin mittainen kallioisten ja kivikkoisten merenpohjien kalalaji. Se esiintyy Suomessa Sipoon ja Kaskisten välisellä rannikolla sekä Ahvenanmaalla. Suolapitoisuuden väheneminen rajoittaa sen leviämistä pohjoisemmas Pohjanlahdelle.


title: Piikkisimppu

text: Piikkisimppu on selvästi isosimppua harvalukuisempi laji. Se elää kallioisissa ja kivikkoisissa rannikkovesissä levävyöhykkeen alemmissa osissa. Piikkisimppu on myrkyllinen kidusten päällä olevista piikeistä.


title: Piikkisimppu

text: Piikkisimppu kutee Suomessa maalis-toukokuussa. Koiraan vatsan voimakkaan punainen kutuväri alkaa kehittyä jo myöhäissyksyllä. Mätimunien halkaisija on 1,5–1,8 millimetriä ja ne ovat useimmiten väriltään oranssinpunaisia tai joskus sinivihreitä.


title: Piikkisimppu

text: Pyydykseen joutunut piikkisuimppu voi äännellä kurnuttavasti.


title: Kirjoeväsimppu

text: Kirjoeväsimppu ("Cottus poecilopus") on simppujen heimoon kuuluva kalalaji.


title: Kirjoeväsimppu

text: Kirjoeväsimppu on yleensä 5–8 senttiä, enintään 12 senttiä pitkä, mustan, harmaan ja ruskean kirjava kala. Se muistuttaa paljon kivisimppua, mutta sen voi erottaa varmimmin vatsaevistä, joissa kirjoeväsimpulla on poikkijuovia. Kirjoeväsimpun voi myös sekoittaa härkäsimpun järvimuotoon.


title: Kirjoeväsimppu

text: Kirjoeväsimppua tavataan Tanskassa, Norjassa, Ruotsissa, Suomessa ja Pohjois-Venäjällä, Puolassa, paikoin Pohjois-Saksassa ja Karpaattien alueella jokien Tonava, Dniestr, Vistula ja Odra vesistöissä.


title: Kirjoeväsimppu

text: Suomessa kirjoeväsimppua tavataan Peräpohjolasta ja Lapista Inaria ja Utsjokea lukuun ottamatta, sekä Järvi-Suomesta Saimaalta, Virmasvedestä, Kallahdesta sekä Päijänteen eteläosista. Se havaittiin Suomessa ensimmäisen kerran vuonna 1901.


title: Kirjoeväsimppu

text: Kirjoeväsimppu elää matalassa kivikkopohjilla viileissä, hapekkaissa vesissä. Sitä tavataan erityisesti virtaavista vesistä, mutta sitä löytyy myös järvien rannoilta.


title: Kivisimppu

text: Kivisimppu ("Cottus gobio") on pieni, Euroopassa esiintyvä sisävesien rantojen pohjakala. Lajia tavataan myös pohjoisen Itämeren vähäsuolaisessa murtovedessä.


title: Kivisimppu

text: Kivisimppua on kutsuttu myös "kivikalaksi". Yleensä kivikalalla tarkoitetaan kuitenkin velhokalaksikin sanottua lajia.


title: Kivisimppu

text: Täysikasvuiset kivisimput ovat 2–3 vuoden ikäisinä yleensä 6–8 senttimetriä pitkiä, harvemmin tavataan yli kymmensenttisiä. Suurimmillaan kivisimppu kasvaa Euroopassa 10–18 cm pitkäksi. Koiraat ovat samanikäisiä naaraita suurempia.


title: Kivisimppu

text: Kivisimppu on leveä- ja litteäpäinen pohjakala. Kylkiviiva ulottuu pyrstöevän tyveen. Vatsaevät ovat melkein valkoiset, ja niiden sisin ruoto on pidempi kuin puolet pisimmästä eväruodosta.


title: Kivisimppu

text: Laji muistuttaa suuresti lähilajia kirjoeväsimppua ("Cottus poecilopus").


title: Kivisimppu

text: Kivisimppu on Euroopassa laajalti esiintyvä sisävesikala. Sitä tavataan Manner-Euroopassa Pyreneiltä itään aina Kaspianmerelle ja Uralin vuoristoon saakka. Pohjoisessa levinneisyysalue ulottuu Ruotsiin, Suomeen ja Venäjän pohjoisosien havumetsävyöhykkeelle. Etelässä levinneisyysalue ulottuu Keski-Italiaan, Pohjois-Balkanille, Etelä-Ukrainaan ja Kaukasuksen alueelle. Lisäksi kivisimppua tavataan Englannissa.


title: Kivisimppu

text: Suomessa kivisimpun luontainen levinneisyys kattaa lähes koko maan Pohjois-Lappia lukuun ottamatta. Ihmisen tuomana se on kuitenkin levinnyt myös Tenojoen vesistöön.


title: Kivisimppu

text: Kivisimppu viihtyy virtaavien vesien kivikkopohjilla sekä kirkkaiden järvien ja Itämeren matalilla kivikkorannoilla. Elinympäristön happipitoisuus pitää olla lajille riittävän korkea. Näiltä vesiltä se löytää niin kutu-, saalistus- kuin suojapaikkansa.


title: Kivisimppu

text: Kivisimppu on paikallinen pohjakala, joka liikkuu öisin ja piileskelee päivisin paikoillaan kivien koloissa. Laji liikkuu vähän ja se on huono uimari. Se tekee vain pieniä pyrähdyksiä, koska sillä ei ole uimarakkoa. Kesällä se voi vaihtaa piilopaikkaansa mutta vain muutamia metrejä, talveksi se hakeutuu syvempiin vesiin.


title: Kivisimppu

text: Kivisimppu kutee Keski-Euroopassa helmi-maaliskuussa ja Pohjois-Euroopassa maalis-toukokuussa. Koiras valmistaa kiven alle pesäkolon, jonka kattoon naaras asettaa mätimöykyn. Mätimöykky sisältää noin sata, 2–2,5 millimetrin kokoista mätimunaa, joita koiras jää vartioimaan. Poikaset kuoriutuvat 3–5 viikon kuluttua. Vastakuoriutuneet poikaset pysyttelevät liikumatta 10–12 päivää, jonka aikana ne käyttävät ravinnokseen suurta ruskuaispussiaan. Sukukypsiksi kivisimput tulevat tulevat toisena elinvuotenaan. Lajin elinikä on todennäköisesti 3–5 vuotta.


title: Kivisimppu

text: Kivisimppu syö erilaisten vesihyönteisten toukkia ja pohjaeläimiä, kuten vesisiiroja, sekä jonkin verran muiden kalojen mätiä. Jokiympäristössä kivisimppu on lohikalojen tärkeä ruokakala, mutta toisaalta se voi aiheuttaa vahinkoa arvokalojen kasvatukselle syömällä niiden mätiä ja poikasia.


title: Kivisimppu

text: Kivisimppu on myös yksi uhanalaisen vuollejokisimpukan väli-isännistä.


title: Vaskikala

text: Vaskikala ("Spinachia spinachia") on piikkikaloihin kuuluva kala ja on sukunsa ("Spinachia") ainoa laji. Se elää merialueiden rantavesissä. Se on ainoa piikkikalalajeista, joka ei elä suolattomassa vedessä.


title: Vaskikala

text: Vaskikalan tunnistaa selän 14–15 piikkiruodosta sekä pitkänomaisesta päästä. Se voi kasvaa 22 cm pitkäksi. Itämeressä suurimmatkin yksilöt ovat olleet alle 15-senttisiä.


title: Vaskikala

text: Lajia esiintyy pääasiassa Luoteis-Euroopassa, mutta sitä esiintyy harvalukuisena myös Suomen merialueilla, lähinnä Suomenlahden ulkosaaristossa, Ahvenanmerellä sekä Selkämeren rannikolla. Vaskikalan suosimia olinpaikkoja ovat kesällä rakkoleväkasvustot ja meriajokaspohjat. Kolmi- ja kymmenpiikkiin verrattuna se suosii hieman syvempiä vesiä.


title: Vaskikala

text: Kutuaika on touko–kesäkuussa. Koiras rakentaa pesän levästä ja merenpohjan jätteistä. Naaras laskee 150–200 mätimunaa pesään, jota koiras puolustaa. Poikaset varttuvat aikuisiksi vuodessa.


title: Kymmenpiikki

text: Kymmenpiikki ("Pungitius pungitius") on pieni kala, joka on saanut nimensä lajille tunnusomaisista selkäpiikeistä. Nimestä huolimatta piikkien lukumäärä vaihtelee 7–12 välillä, useimmiten piikkejä on yhdeksän. Englanniksi kymmenpiikkiä kutsutaankin ”yhdeksänpiikiksi” (Nine-spined stickleback). Selän ja rinnan piikit sekä kyljissä olevat luukilvet toimivat puolustusrakenteina saalistajia vastaan, mutta niiden merkityksen oletetaan olevan pienempi kuin sukulaislajilla, kolmipiikillä.


title: Kymmenpiikki

text: Kymmenpiikkien ruumiin väritys on useimmiten vihertävänruskea ja kyljet ovat usein raidalliset, mutta värityksessä esiintyy suurta vaihtelua. Kymmenpiikin kokovaihtelu on myös suurta, keskimääräinen koko on noin 3–7 cm, mutta kooltaan huomattavasti isompia kaloja on löydetty erityisesti lammista, joissa kymmenpiikit elävät ainoana kalalajina. Suomen suurin kymmenpiikki (11,5 cm) on pyydystetty Kuusamosta.


title: Kymmenpiikki

text: Kymmenpiikkien levinneisyys on sirkumboreaalinen, niitä tavataan laajasti pohjoiselta pallonpuoliskolta. Suomessa kymmenpiikit elävät kaikentyyppisissä makeissa vesissä, järvissä, joissa, pikku lammissa sekä murtovedessä Itämeren rannikkoalueilla. Kymmenpiikki käyttää ravinnokseen lähinnä eläinplanktonia ja pieniä pohjaeläimiä. Se suosii elinympäristönään rehevämpää kasvillisuutta ja sietää myös vähähappisempaa vettä kuin kolmipiikki.


title: Kymmenpiikki

text: Kutuaikana koiras saa komean kutuasun, jossa ruumis muuttuu mustaksi ja vatsapuolen piikit kirkkaan valkoisiksi. Koiras rakentaa pesän vesikasvillisuuden sekaan ja houkuttelee naaraan sinne kosiotanssilla. Naaraan laskettua mätimunat koiras hedelmöittää ne ja jää sitten vartioimaan pesää.


title: Kymmenpiikki

text: Sopeutuessaan erilaisiin elinympäristöihin Fennoskandian alueen kymmenpiikit ovat erilaistuneet muutamassa vuosituhannessa niin kooltaan kuin käyttäytymiseltäänkin. Meressä ja järvissä elävät kymmenpiikit ovat jääneet pieniksi ja solakoiksi, kun taas pienissä lammissa elävä muoto on kehittynyt suureksi ja tanakaksi. Meressä elävät pienet kymmenpiikit ovat arkoja parvikaloja, kun taas lampien suuret kymmenpiikit ovat epäsosiaalisia ja pelottomia. Myös aivoissa on muotojen välillä eroa.


title: Kymmenpiikki

text: Lammissa, joissa ei ole petokaloja, kymmenpiikkiin kohdistuva predaatio on pienempää. Näin ne voivat lisääntyä myöhemmin, jolloin ne ovat suurempikokoisia ja tuottavat enemmän kooltaan suurempaa mätiä kuin meressä tai järvissä elävät lajikumppaninsa. Tällaisissa lammissa kasvaneet kalat voivat myös ruokailla aggressiivisemmin, jolloin lammen rajalliset resurssit ovat paremmin hyödynnettävissä.


title: Kymmenpiikki

text: Toisistaan eristyksissä olevat lampipopulaatiot ovat kehittyneet konvergentisti eli toisistaan riippumatta samankaltaisiksi sopeutumiksi.


title: Kolmipiikki

text: Kolmipiikki, jota usein kutsutaan kansanomaisilla nimillä rapatuikki ja rautakala, ("Gasterosteus aculeatus") on 4–7 cm pitkä kalalaji, jolla on selässään nimensä mukaisesti kolme piikkiruotoa. Sen vartalo on hopean värinen. Kolmipiikki on pohjoisen pallonpuoliskon kala, jota esiintyy monenlaisissa suolapitoisuuksissa. Kolmipiikki elää kolmivuotiaaksi.


title: Kolmipiikki

text: Kolmipiikki elää lauhkean vyöhykkeen vesissä pohjoisella pallonpuoliskolla. Atlantin ja Tyynenmeren rannikkovesien ohella sitä tavataan muun muassa Juutinraumassa ja Itämeressä sekä järvissä ja lammissa. Suomessa kolmipiikkejä esiintyy kaikkialla merenrannikolla ja lisäksi pohjoisen Lapin suurissa järvissä. Aikoinaan kolmipiikillä oli kaupallista arvoakin: siitä saatavasta öljystä valmistettiin vernissaa ja puristusjätettä käytettiin kanojen ravinnoksi. Kolmipiikillä on, piikkisyydestään huolimatta, suuri merkitys ahvenen ravinnossa.


title: Kolmipiikki

text: Kutuaikana kolmipiikkikoiras rakentaa pesän. Se kaapii pohjalle kuopan kantamalla paikalta pois hiekkaa suussaan. Painauman kala täyttää levärihmoilla, jotka se punoo yhteen munuaisistaan erittyvällä lankamaisella liimalla. Sitten se poraa tunnelin kiemurtelemalla kummun läpi. Kumppanin houkuttelemiseksi koiraan kurkku punastuu ja silmät muuttuvat sinisiksi. Kilpakosijat koiras häätää tiehensä mutta piirittää naarasta poukkoillen (ns. zig zag -tanssi, jota käytetään usein esimerkkinä kosintamenoista eläinten käyttäytymistä tutkivassa tieteessä, etologiassa) ja johdattaa sen pesäänsä. Koiras tökkii naaraan pyrstön tyveä saadakseen sen laskemaan mätimunansa. Munat hedelmöitettyään koiras karkottaa naaraan ja odottaa uutta kumppania. Saman koiraan pesään saattaa käydä munimassa liki kymmenenkin naarasta. Jos pesän aukaisee, eri naaraiden munimat mädit voi erottaa toisistaan jopa paljain silmin.


title: Kolmipiikki

text: Kolmipiikin mätimunat hautuvat 2–3 viikkoa. Koko ajan koiras vartioi niitä tiiviisti. Se myös huolehtii munista leyhyttelemällä rintaevillään vettä pesätunnelin läpi. Se tuo hapekasta vettä munien ulottuville ja poistaa hengityksessä syntyvää hiilidioksidia. Vajavaisesti kehittyvät munat koiras poistaa pesästä.


title: Kolmipiikki

text: Pienet läpikuultavat poikaset ovat ensimmäisen elinviikkonsa ajan koiraan huolenpidon kohteena. Koiras karkottaa viholliset ja ohjaa pesästä kauas harhautuneet jälkeläiset takaisin turvaan. Tarvittaessa se imaisee karkulaisen varovasti suuhunsa ja siirtää muiden joukkoon. Aluksi poikanen elää ruskuaispussinsa ravinnon turvin. Kun ruskuaispussi on kulunut loppuun, koiras häätää poikaset luotaan ja ne joutuvat selviytymään omin päin.


title: Kolmipiikki

text: Kolmipiikit ovat varsin suosittuja evoluutiobiologian tutkimuskohteita niiden mielenkiintoisen morfologian vuoksi. Kaloilla on vaihteleva määrä suojarakenteita kuten luukilpiä tai piikkejä ja joiltain populaatioilta suojarakenteet saattavat puuttua kokonaan. Suomestakin löytyvät kolmipiikin kolme erilaista morfologista muotoa: Leiurus, semiarmatus ja trachurus. Niiden erottaminen toisistaan ei onnistu paljain silmin. Uudenaikaisilla molekyylibiologisilla menetelmillä pystytään tunnistamaan geenejä, jotka säätelevät suojarakenteiden syntyä ja voidaan tutkia minkälaisissa olosuhteissa suojarakenteita syntyy ja milloin ei.


title: Kolmipiikki

text: Usein heinäkuun lopulla ja elokuussa matalilta merenrannoilta löytyy runsaasti kuolleita kolmipiikkejä. Kuolleet ovat vanhoja koiraita, jotka kuolevat rasittavan poikasten hoidon päätyttyä. Hyvin yleinen kuolinsyy on myös kolmipiikkimato eli lokkilapamato ("Schistocephalus solidus"). Heisimatoihin kuuluva loinen on suurimmillaan yli viisisenttinen leveä, valkea ja jaokkeinen mato. Mato käyttää kolmipiikkiä väli-isäntänään. Kalan vatsaontelossa elävä mato kasvaa niin, että kalan vatsa pullistuu voimakkaasti ja sen uiminen on vaikeaa. Infektoitunut kala on veden pinnalla räpiköidessään helppo saalis tiiroille, jotka ovatkin madon pääteisäntiä.


title: Särmäneula

text: Särmäneula ("Syngnathus typhle") kuuluu siloneulan ohella putkisuukalojen lahkoon. Suomessa tämä meri- ja murtovedessä viihtyvä matomainen kala kasvaa 15–25 cm:n pituiseksi. Särmäneula on väritykseltään tumman ruskea, joskus punertava. Se pystyy muuttamaan värinsä vajaassa tunnissa ympäristöstään mahdollisimman vähän erottuvaksi. Nimensä mukaisesti sillä on ihon alla jäykkiä pitkittäissuuntaisia luulevyjä, jotka tekevät sen olemuksesta särmikkään. Ravinnokseen särmäneula käyttää hankajalkaisia ja vesikirppuja sekä pieniä nopealiikkeisiä halkoisjalkaisia (Neomysis). Särmäneulat kutevat kesällä, jonka jälkeen koiras hautoo mätimunia vatsapuolellaan olevassa pussissa.


title: Siloneula

text: Siloneula ("Nerophis ophidion") on lieromainen kala. Se on 20-30 cm pitkä mutta vain noin puolen sentin levyinen. Väriltään siloneula on viherä ja vatsasta kellertävä. Naaraalla on myös vaaleansinistä kirjailua kyljissä. Siloneulan ainoa evä on pieni selkäevä, jonka avulla kala pystyy liikkumaan hitaasti. Uidessaan se kiemurtelee koko ruumiillaan. Rantavesien suurlevät ja muukin vesikasvillisuus tarjoaa suojaisia paikkoja hidasliikkeisille siloneuloille.


title: Siloneula

text: Siloneulat kutevat heinäkuussa. Värikkään kutuasun omaava naaras kiinnittää mätimunat monimutkaisten kutumenojen saattelemina koiraan huolehdittavaksi sen vatsaan.


title: Siloneula

text: Siloneulaa tavataan kaikilla Suomen rannikoilla Oulun korkeudelle asti. Se piileskelee usein levien, varsinkin rakkolevän joukossa, josta se saattaa joutua vahingossa kalastajan verkkoon. Siloneula syö eläinplanktonia ja muita pikkueläimiä. Talveksi siloneulat siirtyvät syvänteisiin.


title: Nokkakala

text: Nokkakala eli nokkahauki ("Belone belone") on pitkä ja kapea merikala, jolla on pitkä, nokkamainen leuka.


title: Nokkakala

text: Nokkakala on väriltään hopeanhohtoinen. Kylkiviiva on kyljen alaosassa. Evät ovat ruumiin takaosassa, minkä takia kala jotenkin muistuttaa haukea, vaikkei ole sille sukua. Nokkakala on tavallisesti 50-70 cm pitkä ja painaa noin kilon. Nokkakalan luut ovat vihreät. Suurin Suomessa tavattu yksilö pyydystettiin rysällä Paraisilla toukokuussa 2009 ja se painoi 1,07 kiloa.


title: Nokkakala

text: Nokkakala elää Itä-Atlantissa Kap Verdeltä Norjaan, sekä Välimeressä, Mustassameressä ja Itämeressä lukuun ottamatta Perämeren vähäsuolaista takaosaa. Osa Itämeren kaloista vaeltaa edestakaisin Pohjanmeren ja Itämeren välillä. Suomessa kalaa tavataan lähinnä kesäaikaan, mutta sen yleisyys on vaihdellut paljon vuosikymmenten kuluessa. Runsaasti sitä esiintyi 1940-luvulla ja 1970-1980 -lukujen vaihteessa. Vaihtelut liittyvät todennäköisesti Itämeren suolapitoisuuden muutoksiin.


title: Nokkakala

text: Nokkakala liikkuu parvissa pinnan lähellä ja syö kalaa, Itämeressä etupäässä silakkaa, kilohailia, tuulenkaloja ja kolmipiikkejä.


title: Nokkakala

text: Nokkakala kutee touko-heinäkuussa matalassa rantavedessä. Mätimunat kelluvat tai takertuvat esimerkiksi ajelehtiviin vesikasveihin. Kutevia nokkakaloja on tavattu Virossa muttei Suomessa; lisääntymistä Suomessakin kuitenkin pidetään mahdollisena.


title: Nokkakala

text: Itämeren eteläisemmissä osissa nokkakalaa pyydetään ravinnoksi. Kala on rasvainen, ja arvostettu erityisesti savustettuna.


title: Halli (eläin)

text: Halli eli harmaahylje ("Halichoerus grypus") on suurikokoinen hyljelaji, jota tavataan Pohjois-Atlantin läntisten ja itäisten rannikkojen läheisyydessä sekä Itämeressä. Itämeren hallien katsotaan kuuluvan omaan alalajiin "H. grypus macrorhynchus" (aiemmin "H. grypus balticus"). Uros saattaa olla 2,5–3,3 metriä pitkä ja painaa jopa 300 kg. Naaraat ovat tavallisesti pienempiä, 1,6–2 metrin pituisia ja 100–150 kg:n painoisia. Hallin poikasta kutsutaan kuutiksi, ja se on syntyessään valkoinen. Emolla ja poikasella on vahva suhde, joka syntyy ensimmäisen vuorokauden aikana. Jos poikanen eksyy emostaan, ja sidettä ei synny, niin emo hylkää poikasensa.


title: Halli (eläin)

text: Itämerellä esiintyvän alalajin kanta on arvioitu noin 26 000 yksilön suuruiseksi. Halli voi Itämeressä hyvin ja kanta lienee viime vuosina kasvanut noin kymmenen prosenttia vuodessa. 1900-luvun alussa kanta on ilmeisesti ollut vieläkin suurempi. Tuolloin laji oli tavallinen myös meren eteläosissa. Kanta romahti vain muutaman tuhannen kokoiseksi tapporahan kannustaman pyynnin ja ympäristömyrkkyjen aiheuttamien lisääntymishäiriöiden takia. Suomessa halli luokiteltiin vuonna 2000 silmälläpidettäväksi ja vuonna 2010 elinvoimaiseksi.


title: Halli (eläin)

text: Harmaahyljekannan säilymisen kannalta on ratkaisevan tärkeää, että niillä on sopivia makoilupaikkoja, joissa ne saavat olla rauhassa. Tällaisia "makuupaikkoja" olivat aiemmin pääasiassa suurikiviset rannikkoalueet, jotka ovat vähentyneet siirtolohkareiden merestä ottamisen sekä satamapaikkojen ja kivisuojavallien rakentamisen myötä. Nykyään mahdollisia makoilupaikkoja ovat hiekkasärkät ja käyttämättömät rantaosuudet (esim. Saksan Vorpommersche Boddenlandschaftin kansallispuiston ydinalueella). Itämeren harmaahylkeen esiintymistiheys riippuu todennäköisesti muiden tekijöiden ohella myös jäänpeitteen suuruudesta. Vedessä niiden esiintymistiheys riippuu luonnollisesti käytettävissä olevan ravinnon määrästä.


title: Halli (eläin)

text: Halleja on eniten näkyvillä touko-kesäkuun vaihteessa karvanvaihdon aikaan, jolloin ne makaavat uloimmilla luodoilla isoina ryhminä. Yhdellä luodolla voi olla satoja halleja kylki kylkeen pakkautuneina. Suomessa näkyvissä olevat hallit lasketaan luodoilta kuvaamalla ne ilmasta.


title: Halli (eläin)

text: Halli on Suomessa riistaeläin. Harmaahylkeen metsästykseen ei enää edellytetä pyyntilupaa, vaan harmaahyljettä voidaan metsästää metsästysaikana alueellisen kiintiön puitteissa. Alueellisen kiintiön vahvistaa maa- ja metsätalousministeriö Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksen tuottaman kanta-arvion pohjalta. Vuosittaisen kiintiön täyttymistä seurataan saaliin ilmoitusvelvollisuudella. Jos kiintiö täyttyy ennen metsästysvuoden päättymistä, Suomen riistakeskus määrää metsästyksen päättymään. Suomi myönsi metsästyskaudelle 2004–2005 635 pyyntilupaa ja Ahvenanmaa (jossa on oma metsästyslainsäädäntönsä) 350 lupaa. Lisäksi halleja pyydetään Ruotsissa (170 lupaa), mutta Venäjä ja Viro eivät toistaiseksi ole aloittaneet hallinpyyntiä.


title: Katalyytti

text: Katalyytti on aine, joka nopeuttaa kemiallista reaktiota tietyssä lämpötilassa, kuitenkaan itse kulumatta reaktiossa. Se osallistuu kemialliseen reaktioon, mutta ei ole reaktion alku- tai lopputuote.


title: Katalyytti

text: Katalyytit luovat reaktiolle vaihtoehtoisen reaktioreitin, jolla on pienempi aktivoitumisenergia. Aktivoitumisenergia on energia, joka vaaditaan, jotta reaktio voisi tapahtua. Katalyytti ei kuitenkaan voi aikaansaada reaktiota, joka ei tapahdu ilman katalyyttia. On kuitenkin huomattava, että on tilanteita, joissa ilman katalyyttia tapahtuva reaktio on niin hidas, ettei sen käytännössä voida katsoa tapahtuvan.


title: Katalyytti

text: Katalyytti madaltaa kineettistä kynnystä madaltamalla energiaeroa lähtöaineiden ja siirtymävaiheen välillä. Se ei kuitenkaan madalla termodynaamista kynnystä, eli katalyytin käyttäminen reaktiossa ei muuta systeemin energian eroa alkuaineiden ja lopputuotteiden välillä.


title: Katalyytti

text: Inhibiittori on katalyytin vastakohta eli se hidastaa kemiallisen reaktion kulkua. Inhibiittoreita ovat esimerkiksi säilöntäaineet ja korroosionestoaineet. Biologiassa inhibiittori on aine, joka estää entsyymin toiminnan.


title: Katalyytti

text: Katalyyttien ansiosta reaktiot voivat tapahtua nopeammin ja matalammissa lämpötiloissa, koska ne aiheuttavat muutoksia reaktion kulkuun. Katalyyteillä onkin merkittävä rooli teollisuudessa, sillä niiden avulla reaktioita voidaan tehdä energiatehokkaammin. On arvioitu, että jopa 90% kemikaaleista on tuotettu jollakin katalyysiprosessilla.


title: Katalyytti

text: Katalysoituja reaktioita suositaan ympäristöystävällisessä kemiassa, sillä katalyytin käyttäminen vähentää syntyvän hukkaosuuden määrää. Katalyytin avulla on mahdollista saavuttaa tilanne, jossa kaikesta lähtöaineesta saadaan reaktion seurauksena haluttua tuotetta tilanteissa, joissa ilman katalyyttia syntyisi myös muita yhdisteitä.


title: Katalyytti

text: Katalyytit jaetaan homo- ja heterogeenisiin katalyytteihin. Näiden erona on, että homogeeninen katalyytti on samassa faasissa kuin reagoivat aineet. Heterogeeninen katalyytti puolestaan on eri faasissa kuin reagoivat aineet. On lisäksi huomioitava, että faasit eivät tässä tapauksessa rajoitu ainoastaan aineiden jakoon kiinteisiin, nestemäisiin ja kaasumaisiin aineisiin, vaan myös esimerkiksi sekoittumattomattomien nesteiden katsotaan olevan eri faasissa.


title: Katalyytti

text: Homogeeniset katalyytit ovat samassa faasissa kuin reagoivat aineet. Homogeenisen katalyysin ongelmana on, että katalyytin ja reaktiotuotteiden saman faasin takia katalyyttiä on vaikea erottaa reaktiotuotteista. Homogeenisen katalyysin etuna kuitenkin on, että reaktiomekanismin säätely on hallittavissa paremmin kuin heterogeenisessa katalyysissa.


title: Katalyytti

text: Tyypillisiä homogeenisesti katalysoituja reaktioita ovat happojen ja emästen katalysoimat reaktiot. On tyypillistä, että homogeeninen katalyysi tapahtuu nestefaasissa. On kuitenkin olemassa myös kaasufaasissa tapahtuvia katalyyseja.


title: Katalyytti

text: Entsyymit ovat biologisia proteiinipohjaisia homogeenisiä katalyyttejä. Suurin osa biokatalyyteistä on entsyymejä, mutta on myös olemassa ei-proteiinipohjaisia biomolekyyliluokkia, joilla on katalyyttisiä ominaisuuksia.


title: Katalyytti

text: Heterogeeninen katalyysi on teollisuudessa merkittävämpi. Suurin osa heterogeenisistä katalyyteistä on kiinteitä aineita ja reagoivat aineet kaasuja tai nesteitä. Heterogeenisten katalyyttien käytännöllisyys perustuu siihen, että ne ovat helppoja kierrättää, koska ne eivät sekoitu reagoivien aineiden kanssa.


title: Katalyytti

text:
Tyypillisesti heterogeeninen katalyysi koostuu seuraavista vaiheista:
Hyvän katalyytin pitää adsorboida reagoivia molekyylejä niin vahvasti, että ne reagoivat, mutta ei kuitenkaan niin vahvasti että molekyylit tarttuvat pysyvästi katalyytin pintaan. Hopea on esimerkki katalyytista, joka ei vuorovaikuta reagoivien aineiden kanssa tarpeeksi vahvasti ollakseen hyvä katalyytti, kun taas volframi adsorboi liian vahvasti. Esimerkiksi bensiinimoottoristen autojen pakokaasujen katalysaattorissa käytetään platinaa hapetusreaktioiden ja rodiumia pelkistysreaktioiden katalyyttinä.


title: Soul (kaupunki)

text: Soul tai Sŏul ( ) on Korean tasavallan pääkaupunki. Soul on nykyisin erityiskaupungin asemassa. Kaupunki sijaitsee maan luoteisosissa, demilitarisoidun alueen eteläpuolella, Hanjoella. Kaupungin väkiluku on yli 10 miljoonaa ja Soulin metropolialueella asuu noin 25,5 miljoonaa ihmistä eli noin puolet Korean tasavallan väestöstä.


title: Soul (kaupunki)

text: Soul sijaitsee Hanjoen varrella, ja joella on ollut kauppareittinä suuri merkitys kaupungin historiassa. Kaupungin keskusta sijaitee noin 60 km päässä paikasta, jossa joki laskee Keltaiseenmereen. Varsinaisen kaupungin pinta-ala on noin 600 km, ja se muodostaa pyöreähkön alueen, jonka säde on noin 15 km ja jonka joki jakaa etelä- ja pohjoisosaan.


title: Soul (kaupunki)

text: Soul jaetaan 25 kaupunginosaan, joista yksitoista on joen eteläpuolella. Väkiluvultaan suurimmat ovat Nowon-gu, Songpa-gu, Gangseo-gu, Gwanak-gu ja Gangnam-gu, joissa on yli puoli miljoonaa asukasta kussakin.


title: Soul (kaupunki)

text: Kaupungin historiallinen keskusta on Jung-gun kaupunginosassa joen pohjoispuolella. Sen halki virtaa Hanjoen sivujoki nimeltään Cheonggyecheon. Cheonggyecheon oli vuosia betonikansien alla mutta on avattu 2000-luvulla keskustan keskeiseksi vesiaiheeksi, jossa on monia putouksia ja puronvarsi-istutuksia. Joenvarsi muodostaa Soulin keskuspuiston. Hanjoessa sijaitsevalla Yeouido-saarella sijaitsevat mm. parlamenttitalo, televisiokeskus ja paljon toimistoja. Olympiastadion on Songpa-gussa joen eteläpuolella. Gangnam-gu taas on kaupan ja liike-elämän sydän, ja siellä järjestetään monet kaupungin messuista.


title: Soul (kaupunki)

text: Soulissa on meren läheisyydestä huolimatta varsin mantereinen ilmasto: kesän kuumin kuukausi on elokuu, jolloin lämpötila käy lähellä 30 astetta, kylmimpiä joulu–helmikuu, jolloin on usein pakkasta. Lunta on maassa keskimäärin 28 päivänä vuodessa. Suurimmat sademäärät kertyvät kuitenkin kesällä: heinä-ja elokuussa sataa yhteensä yli 600 mm.


title: Soul (kaupunki)

text: Soulin alueelta Hanjoen varrelta on löydetty jäänteitä ihmisasutuksesta 4 000 vuotta ennen ajanlaskun alkua. Keskuspaikaksi Soul nousi jo varhain. Ensimmäinen historiallinen maininta paikkakunnasta on ensimmäiseltä vuosisadalta eaa. Kolmen kuningaskunnan aikakaudella Soul sijaitsi Baekjen, Sillan ja Goguryeon strategisella raja-alueella, josta valtiot kamppailivat. Baekjen pääkaupunki Wiryeseong rakennettiin alun perin nykyisen Soulin koillisosaan, mutta siirrettiin pian Hanjoen eteläpuolelle. Tältä paikalta on löydetty kaupungin jäänteitä, kuten maavalleja ja hautakammioita.


title: Soul (kaupunki)

text: Merkittävä asutuskeskus nykyisen Soulin paikalle syntyi kuitenkin vasta 1000-luvun loppupuolella, kun Goryeon kuningas Munjong rakennutti sinne kesäpalatsinsa. Kun Joseon-dynastia perustettiin vuonna 1394, Soulista tuli sen pääkaupunki. Joseon-kaudella kaupunki tunnettiin nimellä ”Hanyang” (, hanja 漢陽) tai ”Hanseong” (, hanja 漢城) ja se kasvoi nopeasti. Kaupunki ympäröitiin muureilla, ja Joseon-kuninkaiden hallintopalatsina vuoteen 1592 saakka toimineen Gyeongbokin rakennustyöt aloitettiin jo vuonna 1392. Myöhemmin hallintopaikaksi vaihtuivat Deoksun palatsi (vuosina 1593–1611) ja Changdeokin palatsi (1611–1872), minkä jälkeen kuningas muutti takaisin Gyeonbokiin.


title: Soul (kaupunki)

text: 1800-luvun lopulla Joseon-dynastia ei enää kestänyt länsimaiden aiheuttamaa painetta avautua: diplomaattisuhteet länsimaihin solmittiin lopulta vuonna 1876. Soul alkoi vähitellen modernisoitua: sinne rakennettiin raitioteitä, länsimaisia kouluja, puhelinlinjoja ja rautatie. Ensimmäinen nykyaikainen sairaala avautui vuonna 1885. Korea joutui kuitenkin asteittain Japanin siirtomaaksi vuosina 1905–1910. Japanilaiskaudella kaupungin nimeksi vaihtui ”Gyeongseong” (, ) ja sen rajoja muutettiin, mutta se toimi edelleen maan hallintokeskuksena. Kaupunkia modernisoitiin voimakkaasti: sen katuja päällystettiin, raitiotieverkostoa laajennettiin, vanhoja muureja purettiin ja sinne rakennettiin uusia länsimaalaistyylisiä rakennuksia.


title: Soul (kaupunki)

text: Kun kaupunki vapautui japanilaismiehityksestä, sen nimeksi muutettiin Soul 15. elokuuta 1945. Siitä tehtiin erityisasemassa oleva kaupunki, joka oli suoraan maan keskushallinnon alaisuudessa. Pääkaupunki siitä tehtiin virallisesti vuonna 1948. Vuonna 1950 alkaneessa Korean sodassa kaupunki tuhoutui kuitenkin pahoin, ja pääkaupunkitoiminnot piti siirtää vuosiksi 1951–1953 etelään Busaniin. Sodan jälkeen Soul jäi Etelä-Korean pääkaupungiksi. Kaupungin aluetta laajennettiin Hanjoen eteläpuolelle vuonna 1963 sen kasvun mahdollistamiseksi, ja uusia alueita kehitettiin 1970-luvulla voimakkaasti. Vähitellen sodan runtelemasta kaupungista kasvoi moderni metropoli.


title: Soul (kaupunki)

text: Etelä-Korean voimakasta talouskasvua sodan jälkeen kutsuttiin "Hanjoen ihmeeksi": maa teollistui nopeasti 30–40 vuoden kuluessa. Myös pääkaupunki kasvoi voimakkaasti, mikä aiheutti suuria haasteita kaupunkisuunnittelulle. Etelä-Korean talous laajeni kuitenkin tarpeeksi ripeästi, jotta kaupungin perustarpeet kyettiin täyttämään. Vuonna 1988 kaupungissa järjestettiin kesäolympialaiset, minkä jälkeen sen kansainvälinen profiili on noussut. 600-vuotisjuhliaan Soul vietti vuonna 1994. Etelä-Korea on kehityspolitiikallaan keskittynyt houkuttelemaan kaupunkiin kansainvälistä yritystoimintaa ja korkeateknologian yrityksiä, jotta Soul nousisi merkittäväksi liikenteen, politiikan, talouden ja kulttuurin kansainväliseksi keskukseksi.


title: Soul (kaupunki)

text: Vuonna 2002 Soulissa pidettiin jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen otteluita, ja suuret punaisiin vaatteisiin pukeutuneet kannattajajoukot kerääntyivät tukemaan kaupungin aukioille maan jalkapallomaajoukkuetta. Vuonna 2010 Soul toimi maailman designpääkaupunkina.


title: Soul (kaupunki)

text: Soul jakautuu 25 suuralueeseen (, hanja 區). Niillä on itsehallinto virkamiehineen ja omat pormestarit, jotka valitaan nelivuotiskausiksi. Suuralueet jakautuvat yhteensä 423 kaupunginosaan tai naapurustoon (, hanja 洞), jotka tarjoavat hallinnon palveluita asukkailleen. Väkirikkaimmilla suuralueilla on yli 600 000 asukasta; naapurustojen määrä vaihtelee 10:stä yli 20:een. Seuraavassa taulukossa on esitetty suuralueiden väkiluvut ja pinta-alat:


title: Soul (kaupunki)

text:
Suuria korealaisia yrityksiä, joiden pääkonttori on Soulissa, ovat LG Group, Hyundai, Kia ja SK Group.
Samsungilla on laajat tuotantolaitokset noin 20 km Soulin eteläpuolella.


title: Soul (kaupunki)

text: Soulia palvelee kaksi kansainvälistä lentoasemaa. Incheonin kansainvälinen lentoasema on Etelä-Korean suurin ja yksi Aasian suurimmista lentoasemista. Se sijaitsee Incheonin kaupunkiin kuuluvalla saarella, noin 50 kilometriä Soulista länteen. Vanha Gimpon lentoasema 1960-luvulta oli maan päälentoasema vuoteen 2001. Se palvelee nykyisin lähinnä kotimaanlentoja, mutta sieltä on yhteydet myös Tokioon ja Shanghaihin.


title: Soul (kaupunki)

text: Kaupungista on rautatieyhteydet kaikkiin muihin Korean suuriin kaupunkeihin. Soulin metrolla on kolmetoista linjaa, joilla pääsee kaupunginosista toisiin. Metroa käyttää päivittäin yli kahdeksan miljoonaa matkustajaa.


title: Soul (kaupunki)

text: Soulissa on käytössä ”6–3–3–4”-muotoinen koulutusjärjestelmä, joka jakautuu peruskouluun, keskiasteen kouluun, lukioon ja korkea-asteen koulutukseen. Perusasteen koulujen rinnalla toimii erilaisia ammatti-, teknillis- ja erityiskouluja. Kouluvuosi jakautuu kahteen lukukauteen, joista ensimmäinen kestää maaliskuun alusta elokuun loppuun ja toinen syyskuusta helmikuuhun. Ennen perusasteen koulua kaupunki tarjoaa 3–5-vuotiaille lapsille lastentarhoja: Soulin yli 870 lastentarhassa käy noin 79 000 lasta. Peruskoulu alkaa 6 vuoden iässä. Soulissa on yli 587 peruskoulua, joissa opiskelee 566 200 lasta. Erityiskouluja Soulissa on 29 kappaletta, ja niissä opiskelee noin 5 000 lasta. Lisäksi kaupunki tarjoaa lukuisissa kouluissa erityisen ohjelman lahjakkaille lapsille.


title: Soul (kaupunki)

text: Noin puolet Etelä-Korean tärkeimmistä yliopistoista ja tutkimuslaitoksista sijaitsee Soulissa. Merkittävimpiin yliopistoihin lukeutuvat esimerkiksi Soulin valtionyliopisto, Yonsei-yliopisto, Korean yliopisto, Kyung Hee -yliopisto, Sunkyunkwan-yliopisto, Hanyang-yliopisto, Ewhan naisten yliopisto, Sogang-yliopisto, Inha-yliopisto ja Chung-Ang-yliopisto. Soulin kansallinen yliopisto on kansainvälisissä vertailuissa Korean parhaiten sijoittunut yliopisto; kaupungin yliopistoista 10 muuta on top 300:ssa. Opiskelijakaupunkina Soul tunnetaan vilkkaasta yöelämästään.


title: Soul (kaupunki)

text: Soulin suurkaupunkialueella on viisi Unescon maailmanperintökohdetta: Changdokkungin palatsiryhmä, Chongmyon temppeli, Joseon-dynastian kuninkaalliset haudat, Hwasongin linnoitus ja Namhansanseong.


title: Soul (kaupunki)

text: Kaupungissa on yli sata museota. Usein parhaimpina pidetään Korean kansallismuseota, Leeum - Samung taidemusota, Korean kansatieteellistä museota, Sotamuistomerkkiä, Palatsimuseota ja Soulin historiallista museota.


title: Soul (kaupunki)

text: Lotte World on maailman suurin sisähuvipuisto.


title: Soul (kaupunki)

text: Soulin alueella ei tuoteta juurikaan maataloustuotteita, joten soulilainen keittiö muodostuu raaka-aineista, joita tuodaan eri puolilta maata. Soulin keittiö kuuluukin Korean paikalliskeittiöiden monipuolisimpiin. Soul oli Joeson-dynastian pääkaupunki lähes 500-vuoden ajan ja paikallinen keittiö on säilyttänyt monia dynastian aikana omaksuttuja tapoja. Paikallinen ruoka ei esimerkiksi ole erityisen tulisesti maustettua tai suolattua. Suuri painoitus on ruuan esillepanolla. Paikallisia ruokalajeja ovat esimerkiksi "Sinseollo", "gujeolpan", "seolleontang", "yukgaejang" ja "galbi jjim".


title: Soul (kaupunki)

text: Taekwondo on Korean kansallisurheilua, ja maailman Taekwondoliiton (WTF) päämaja on Soulissa. Kaupungissa on kolme pääsarjan baseball-joukkuetta ja yksi ammattimainen jalkapallojoukkue, FC Seoul, joka pelaa K-liigassa.


title: Soul (kaupunki)

text: Soulissa järjestettiin Aasian kisat 1986, kesäolympialaiset vuonna 1988 ja jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut vuonna 2002.


title: Soul (kaupunki)

text: Soulilla on yhteensä 23 sisarkaupunkia eri puolilla maailmaa. Ensimmäinen sisarkaupunkisuhde solmittiin Taipein kanssa vuonna 1968. Lisäksi Soul on solminut 18 muun kaupungin kanssa yhteistyösopimuksen. Sisarkaupunkisopimus Soulilla on seuraavien kaupunkien kanssa:


title: Otaniemi

text: Otaniemi () on kaupunginosa ja yliopisto- eli kampusalue Espoossa.


title: Otaniemi

text: Otaniemi sijaitsee Laajalahden etelärannalla, Tapiolan naapurina lähellä Helsingin rajaa. Se kuuluu Suur-Tapiolan suuralueeseen. Otaniemen ja Tapiolan rajana on Kehä I. Otaniemen metroasema Aalto-yliopiston metroasema otettiin käyttöön vuonna 2017.


title: Otaniemi

text: Otaniemessä sijaitsee Aalto-yliopiston pääkampus, johon kuuluvat insinööritieteiden, kemian tekniikan, perustieteiden ja sähkötekniikan korkeakoulut (ent. Teknillinen korkeakoulu), taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu ja kauppakorkeakoulu (2019). Otaniemen kampusalueen asemakaava, Harald Herlin -oppimiskeskus ja TKK:n päärakennus, Otaniemen ostoskeskus sekä liikuntakeskus Otahalli ovat arkkitehti Alvar Aallon suunnittelemia. Aalto-yliopiston päärakennuksen Dipolin ovat suunnitelleet Reima Pietilä ja Raili Pietilä. Otaniemen teekkarikylässä opiskelija-asuntoja tarjoavat AYY, Otaniemen asuntosäätiö OAS sekä Helsingin seudun opiskelija-asuntosäätiö. Alueella on erilaisia asuntoja: isompia huoneistoja avio- ja avopareille ja kaveruksille perhekylässä ja pienempiä (yksiöitä ja soluja) niin sanotussa poikamieskylässä.


title: Otaniemi

text: Varhaisimmat merkit ihmistoiminnasta Otaniemen alueella löytyvät nykyisen Jämeräntaival 3:n (niin sanotun kesähotellin) sisäpihan edustalta: pronssikautinen hiidenkiuas (myös ”alkuteekkarin haudaksi” kutsuttu), ikää arviolta 3000 vuotta. Tuollaisia hautoja rakennettiin ilmeisesti myös kadonneille muistomerkiksi, koska tästä hiidenkiukaasta ei vainajan luita ole löydetty. Haudat rakennettiin tyypillisesti luodoille, jollainen tämä Jämeräntaipaleen kukkulakin aikoinaan oli. Muinaiset kalastajat liikkuivat alueella muun muassa siksi, että Vantaanjoen pääuoma laski tuolloin vielä Laajalahden pohjukkaan, Isoon Huopalahteen.


title: Otaniemi

text: Paikannimen ”Otaniemi” kantasanasta ei ole varmaa tietoa. On arveltu sen olevan ”oka” (keihään kärki, niemen terävähkön muodon takia) tai ”ohto” (otso l. karhu, mihin viittaavat muut lähistön paikannimet, kuten esimerkiksi Otsolahti ja Karhusaari) tai saamelaisten ”outa” (metsäinen, alava maa). Tämä viimeksi mainittu voisi hyvinkin olla oikea vaihtoehto, koska myöhäiskeskiajan kirjallisissa lähteissä Otaniemi esiintyy muodoissa Outnäs/Owttenes/Outenesby (myöhemmin Otnäs). Ruotsin kielelle vieraan diftongin ”ou” perusteella voidaan päätellä, että alueella on liikkunut jo varhain (etelä)saamelaisia tai hämäläisiä. Espoossa on muitakin saamelaisperäisiä nimiä, huomattavimpana varmaankin Nuuksio.


title: Otaniemi

text: Otaniemen kylä (jossa verokirjojen mukaan oli 1540-luvulla kolme taloa) kuului aikoinaan Helsingin pitäjään, jonka käräjillä kylän isännät useammankin kerran toimivat lautamiehinä. Pitkän vihan aikaan, kovana jäätalvena 1577 tataarit hyökkäsivät suomenlahden yli Espoon rannikolle ja polttivat muun muassa koko Otaniemen kylän. Vuonna 1602 maat siirtyivät sodissa kunnostautuneelle vänrikki Daniel Golovatshev'ille. Turun linnan päällikkö Anders Nilsson (Hyttner) sai 1630-luvulle tultaessa Otaniemen talot haltuunsa ja niistä muodostui tuolloin ensimmäistä kertaa yksi kokonainen tila, ratsumiesvarustelusta vapautettu säteri.


title: Otaniemi

text: Helsingin pormestari Gabriel Tavast osti Otaniemen vuonna 1653 ja vajaa kymmenen vuotta myöhemmin (1662) se siirtyi valtiolle kruunun säteriksi. Rustholliksi Otaniemi hyväksyttiin vuonna 1695. Sitä ennen alue oli jo siirretty kuulumaan Espooseen. Isovihan jälkeen Otaniemen maat osti Kaarle XII:n armeijassa palvellut eversti Henrik Wright. Tämä tapahtui vuonna 1734, ja samalla syntyi kaksi uutta torppaa, Otsolahden itärannan Björnholm (Karhusaari) ja Otaniemen kärjen Lakör. Viaporin (Suomenlinnan) valtaisan rakentamisurakan käynnistyessä Otaniemen tila siirtyi vuonna 1746 Karl von Numersin omistukseen.


title: Otaniemi

text: Viaporin rakentajat ja varusväki tarvitsivat runsaasti majoitustilaa ja myös Otaniemen alueelle pystytettiin uusia asumuksia. Eräästä tällaisesta niin sanotusta sotilastorpasta kehittyi myöhemmin Hagalundin kartano, joka edelleen on paikallaan, Otaniemen vesitornin lähellä. Vuonna 1810 tila jaettiin kahtia Karl von Numersin pojanpoikien kesken. Toinen heistä sai Hagalundin kartanon alueen ja toinen itse kantatilan päärakennuksineen. Otaniemen kartano myytiin vuonna 1832 pankinjohtaja Johan Norrmanille, joka puolestaan 25 vuotta myöhemmin myi kaiken oluttehtailija Pavel Sinebrychoffille. Tämä laajensi omistuksiaan ja osti vuonna 1859 myös Hagalundin kartanon.


title: Otaniemi

text: Kun tehtailija kuoli 1883, siirtyi koko alue vanhemmalle pojalle, Nikolaille, joka kuitenkin lähti jo kolme vuotta myöhemmin ulkomaille terveyttään hoitamaan. Ohjat otti tällöin Nikolain pikkuveli, isänsä mukaan Paul nimeltään, joka oli mennyt naimisiin näyttelijätär Fanny Grahnin kanssa. Pariskunta muutti Otaniemen kartanoon vuonna 1904. Avioliitto oli lapseton. Paul kuoli 1917 ja Fanny neljä vuotta myöhemmin. Testamentin myötä alue jaettiin 1922. Pienemmän osan (nykyisen kampusalueen ja Teekkarikylän) sai Fannyn veljentyttären aviomies, johtaja Carl af Forselles ja suuremman osan, muun muassa Hagalundin kartanon, peri Fannyn veljenpoika, lääkärinä ja tenniksenpelaajana - ja myös Westendin ”isänä” - myöhemmin tunnettu Arne Grahn.


title: Otaniemi

text:
Af Forsellesit myivät Otaniemen 1927 kolmelle yksityishenkilölle, jotka perustivat alueelle osakeyhtiön Ab Otnäs Gård. 1930-luvulla yhtiön omistus siirtyi Kansallispankille ja sen nimeksi tuli Otaniemi Oy.
Vuonna 1949 valtio osti edellä mainitulta yhtiöltä, Teknillisen korkeakoulun aloitteesta, ”Vanhan tykkitien” eli Lehtisaarentien pohjoispuolisen noin 107 hehtaarin alueen. Samanaikaisesti hankki korkeakoulun ylioppilaskunta noin kaksi hehtaaria maata Otaniemestä tulevaa Teekkarikylää varten.


title: Otaniemi

text: Otaniemen kartano ja sen lähiympäristö esiintyvät Nyrki Tapiovaaran elokuvassa "Varastettu kuolema" (1938), jossa eräässä kohtauksessa kasakat ajavat aktivisteja takaa ja karauttavat hevosillaan suoraan kartanon pihaan.


title: Otaniemi

text: Teknillisen korkeakoulun muuttoa Helsingin Hietalahdentorilta ryhdyttiin valmistelemaan 1940- ja 1950-lukujen vaihteessa. Jo vuonna 1950 alkoi niemellä sijaitsevan Teekkarikylän rakentaminen. Sen ensimmäiset talot valmistuivat Heikki ja Kaija Sirenin suunnittelemina toukokuussa 1952. Rakennusmateriaalina oli käytetty muun muassa tiiliä, joita saatiin Helsingin pommituksissa tuhoutuneen Neuvostoliiton lähetystön raunioista. Samojen arkkitehtien suunnittelema kappeli valmistui vuonna 1957. Teekkarikylän talot toimivat heti tuoreeltaan Helsingin olympialaisten urheilijoiden majoitustiloina. Teekkarikylän rakentaminen sekä teekkarien näyttävä tempaus vuonna 1956 vauhdittivat korkeakoulun muuttoa Otaniemeen Helsingin kantakaupungin ahtaista tiloista. Korkeakoulun päärakennuksen pystyttäminen aloitettiin vuonna 1961, jolloin myös purettiin sen paikalla sijainnut, 1700-luvun lopulla tai 1800-luvun alussa rakennettu vanha kartano. Päärakennus valmistui vuonna 1964 ja vihittiin virallisesti käyttöön 1966. Samaan aikaan korkeakoulun kanssa Helsingistä siirrettiin Otaniemeen myös Valtion teknillinen tutkimuskeskus (VTT).


title: Otaniemi

text: Otaniemen Teekkarikylä toimi vuosina 1983 ja 2005 Helsingissä järjestettyjen yleisurheilun MM-kilpailujen kisakylänä. Vuoden 2005 kisojen ansiosta uusien opiskelija-asuntojen rakentaminen vauhdittui ja kisojen alla Teekkarikylään valmistui kuusi uutta rakennusta Jämeränaukiolle ja Otarantaan.


title: Otaniemi

text: Otaniemessä sijaitsee kongressikeskus Dipoli, Technopolis Innopoli, useita VTT:n yksiköitä, CSC – Tieteen tietotekniikan keskus, Geologian tutkimuskeskus GTK sekä kemiallisen metsäteollisuuden tutkimuskeskus KCL, jonka tutkimus- ja laboratoriotominta on liitetty VTT:hen vuonna 2009. VTT:llä on Otaniemessä maanalaista laboratoriotilaa lähes 6000 kuutiota ja 15 000 neliömetriä louhittuna yli 20 metrin syvyydessä.


title: Otaniemi

text: Otaniemen kaupunginosaan kuuluu myös Keilaniemi, jossa sijaitsevat muun muassa Fortumin, Nesteen ja Koneen pääkonttorit. Keilaniemeen valmistui joulukuussa 2007 Swing Life Science Centerin viides talo, joka saattaa keskuksen rakennustyöt valmiiksi. Swing Life Science Centerissä on tällä hetkellä kolmisenkymmentä yritystä yhteensä neljässä, toisiinsa yhteydessä olevissa taloissa.


title: Otaniemi

text: Otaniemessä sijaitsee Raja- ja merivartiokoulu. Vuoteen 2008 asti Poliisiammattikorkeakoulun päällystökoulu sijaitsi myös Otaniemessä.


title: Otaniemi

text: Tilastokeskuksen tekemän selvityksen mukaan Otaniemi on Suomen köyhin postinumeroalue. Otaniemen asukkaiden mediaanitulo vuonna 2012 oli vain 11 062 euroa vuodessa.


title: Otaniemi

text: Otaniemen ohi kulkee Kehä I, ja alue sijaitsee lähellä sen Länsiväylän puoleista päätä. Siitä erkanee Otaniemeen johtava lyhyt yhdystie 1142 (Karhusaarentie, Otaniementie). Otaniemestä Helsingin puolelle Munkkiniemeen johtaa saariketjun kautta kulkeva tie, joka suurimmalta osaltaan on nimeltään Kuusisaarentie.


title: Otaniemi

text: Otaniemen Teekkarikylässä on useiden Espoon bussien päätepysäkki, lisäksi alueen ohi kulkee useita seutulinjoja.


title: Otaniemi

text: Vuonna 2017 valmistuneen Länsimetron Aalto-yliopiston metroasema sijaitsee Otaniemessä yliopiston päärakennuksen lounaispuolella.


title: Buenos Aires

text: Buenos Aires (virallisesti espanjaksi "Ciudad Autónoma de Buenos Aires" erotuksena samannimisestä maakunnasta, johon kaupunki ei kuulu) on Argentiinan pääkaupunki sekä myös suurin kaupunki ja tärkein satama. Se on maan osavaltioihin kuulumaton itsehallinnollinen liittopiirikunta. Itse kaupungin asukasluku on noin 2,9 miljoonaa ja koko metropolialueen 13,4 miljoonaa (2010), eli Buenos Aires on yksi Etelä-Amerikan suurimmista väestökeskittymistä.


title: Buenos Aires

text: Suomeksi kaupungin nimi tarkoittaa ’hyvät ilmat’.


title: Buenos Aires

text: Kaupungin perusti Pedro de Mendoza vuonna 1536. Intiaanit tuhosivat sen, jonka jälkeen Juan de Garay rakennutti kaupungin uudelleen vuonna 1580. Vuonna 1776 siitä tehtiin La Platan varakuningaskunnan pääkaupunki. Sen satamakaupungin asema toi lisäpanostusta sen kehittämiseen, usein sisämaan kustannuksella.


title: Buenos Aires

text: Yksi kaupungin osista muutettiin Argentiinan valtion pääkaupungiksi maan itsenäistyessä vuonna 1816.


title: Buenos Aires

text: Kaupunki alkoi vaurastua 1880-luvulta alkaen. Se alkoi teollistua ja sataman kautta kulki Argentiinan elintarvikevienti. Kaupunkia verrattiin Euroopan metropoleihin ja sinne rakennettiin leveitä puistokatuja. Kaupungissa aloitti liikennöinnin Etelä-Amerikan ensimmäinen metro vuonna 1913.


title: Buenos Aires

text: Toisen maailmansodan aikana Buenos Airesiin virtasi köyhiä maaseudulta työnhakuun. Kaupungin väkiluku kolminkertaistui, ja siellä asui kolmannes koko maan väestöstä. Tämän kaupunkilaisen työväenluokan tuella Juan Perón nousi presidentiksi vuonna 1946.


title: Buenos Aires

text: Perón kuoli vuonna 1974. Vuonna 1976 vallan otti asevoimien muodostama juntta Jorge Rafael Videlan johdolla. Juntan valtakaudella surmattiin tai katosi arviolta 10 000–30 000 argentiinalaista. Argentiinassa tätä vaihetta nimitetään likaiseksi sodaksi. Siviilivaltaan siirryttiin vuonna 1983. Sitä seurasi ennennäkemätön talouskriisi. 2000-luvulla Argentiina maksoi ulkomaanvelkansa.


title: Buenos Aires

text: Buenos Airesin väestö on pääosin Espanjasta, Italiasta ja Saksasta saapuneiden siirtolaisten jälkeläisiä. Lisäksi kaupungissa on huomattavia muualta tulleiden yhteisöjä – muun muassa arabeja, juutalaisia, armenialaisia, kiinalaisia, korealaisia, bolivialaisia ja perulaisia. Italialaisvaikutteet näkyvät muun muassa alueella puhuttavassa espanjan kielenmurteessa. Valtaosa ihmisistä on uskonnoltaan katolisia.


title: Buenos Aires

text: Buenos Airesista kotoisin olevia henkilöitä (ja asioita) kutsutaan nimellä "porteño".


title: Buenos Aires

text: Buenos Aires sijaitsee Atlanttiin laskevan Río de la Platan etelärannalla. Río de la Plata on Uruguay- ja Paranájoen yhteinen suistoalue. Estuaari muodostaa kaupungin kohdalla leveän lahden, jonka toisella rannalla on Uruguay ja sen pääkaupunki Montevideo.


title: Buenos Aires

text: Kaupunkialue on varsin tasaista, ja se sijaitseekin pampaksi kutsutun suuren ruohotasangon koillisreunalla.


title: Buenos Aires

text: Kaupunki on jaettu 47 kaupunginosaan ("barrios").


title: Buenos Aires

text: Buenos Airesin ydinkeskustassa on säilynyt siirtomaa-aikainen ruutukaava.


title: Buenos Aires

text: Buenos Airesin suurkaupunkialueella tuotetaan puolet Argentiinan bruttokansantuotteesta.


title: Buenos Aires

text: Alue käyttää 42 prosenttia maan energiasta. Sähköä tuotetaan lähinnä kuudella polttovoimalalla, jotka käyttävät maakaasua, dieseliä ja polttoöljyä. Kaupunki ottaa valtakunnanverkosta enemmän energiaa kuin tuottaa.


title: Buenos Aires

text: Buenos Airesia palvelee kaksi lentoasemaa. Useimmat kansainväliset lennot tulevat Ezeizan lentoasemalle, kun taas kotimaanlennot käyttävät yleensä Jorge Newberyn lentoasemaa. Kaupunkiin on säännöllistä lauttaliikennettä Uruguayn puolelta Coloniasta ja Montevideosta. Pitkän matkan linja-autot käyttävät massiivista ja nykyaikaista Retiron linja-autoasemaa aivan kaupungin keskustassa.


title: Buenos Aires

text: Buenos Airesin metro, "subte", on vuodelta 1913. Paikallisjunat kuljettavat työmatkaliikennettä lähiöihin ja naapurikaupunkeihin. Vuonna 2007 kaupungissa otettiin käyttöön myös kevytraitiotie, jota aiotaan laajentaa.


title: Buenos Aires

text: Kaupungissa on lukuisia jalkapallojoukkueita, muun muassa San Lorenzo de Almagro, Independiente, Racing, Velez Sarsfield, Argentinos Juniors, Nueva Chicago, Banfield ja Huracan. Kaupungin tunnetuimmat joukkueet ovat kuitenkin River Plate ja Boca Juniors. Näiden joukkueiden kohtaaminen ottelussa on aina merkittävä tapaus, ja sitä kutsutaan nimellä "Superclásico". Eräs maineikkaista joukkueista, jolla on oma stadion, on Atlanta (sinikeltaiset paidat).


title: Buenos Aires

text: Buenos Airesin lähellä sijaitsee moottorirata nimeltä Autódromo Oscar Alfredo Gálvez. Siellä on ajettu muun muassa Formula 1 -sarjan Argentiinan osakilpailuja vuoteen 1998 asti.


title: Buenos Aires

text: Formula E -sarjan osakilpailuja on ajettu Puerto Maderon katuradalla kaudesta 2014–2015 asti.


title: Buenos Aires

text: Nuorten kesäolympialaiset 2018 järjestetään Buenos Airesissa syyskuussa 2018 ja olympiastadionina toimii Estadio Monumental.


title: Rautatie

text: Rautatie on liikenneväylä, jonka kulkualustana on yleensä kaksi rinnakkaista teräksistä "kiskoa". Kiskot on useimmiten altapäin tuettu poikittaisilla ratapölkyillä, jotka lepäävät sepelistä tehdyllä tukikerroksella. Rautatiellä kuljetetaan junilla rahtia ja matkustajia, ja liikenne on yleensä aikataulunmukaista.


title: Rautatie

text: Rautatie tarkoittaa koko raideliikenneväylää kaikkine siihen kuuluvine raiteineen, laitteineen ja järjestelmineen, kuten asemat, ratapihat, opastimet, sähköistys ja turvalaitteet.


title: Rautatie

text: Raide tarkoittaa kahden kiskon ja pölkytyksen muodostamaa yksittäistä väylää, jolla voi kulkea vain yksi juna kerrallaan. Junat ohjautuvat itsestään kiskojen mukaan, ja raiteelta toiselle siirryttäessä junan on kuljettava "vaihteiden" kautta.


title: Rautatie

text: Rata on hallinnollinen nimitys suunniteltavalle tai toteutettavalle rautatielle, joka valmistuttuaan yhdistää kaupunkeja, risteysasemia tai muita tärkeitä kohteita. Esimerkiksi suomalaisia ratoja ovat Vaasan rata (Tampere–Haapamäki–Vaasa), Savon rata (Kouvola–Kuopio) ja Lahden "oikorata" "(Kerava–Lahti)."


title: Rautatie

text: "Rataosat" ovat rautatien osuuksia tiettyjen rautatien solmukohtien välillä. Ne voivat muodostua yhdestä tai useammasta "raiteesta". Myös asemilla on yleensä useita rinnakkaisia raiteita, jolloin alueesta käytetään nimitystä "ratapiha".


title: Rautatie

text: Rautatien edeltäjänä voidaan pitää niitä puisia raideteitä, joita jo 1500-luvulla käytettiin muun muassa Keski-Euroopassa Harzin ja Tirolin vuorikaivoksissa, jotta kaivosvaunut kulkisivat helpommin. Kulumisen välttämiseksi käytettiin mutkapaikoissa rautaisia suojakiskoja tai kiskot päällystettiin rautalevyillä.


title: Rautatie

text: Kun raudan hinta laski tuntuvasti vuonna 1767, alettiin eräässä Englannin tehtaassa käyttää raiteina puun sijasta litteitä valurautaharkkoja, mikä osoittautui hyväksi valinnaksi. Vuoden 1808 jälkeen valurauta vaihtui kiskojen valmistusaineena takorautaan, ja vuonna 1820 siirryttiin valssilaitoksissa valmistettujen kiskojen käyttöön. Ensimmäiset rautatiet olivat suhteellisen epätasaisia, ja niitä pitkin vedettiin kolisevia rattaita ihmis- ja eläinvoimilla, kunnes höyryvoima otettiin käyttöön. Aluksi käytettiin kiinteitä höyrykoneita, jotka köysien avulla saattoivat vetää vaunuja esimerkiksi mäkeä ylös.


title: Rautatie

text: Liikkuvan höyrykoneen eli veturin rakentaminen oli mahdollista, kun höyrykone oli kehittynyt riittävän tehokkaaksi korkeapaineen käytön avulla. Richard Trevithick rakensi ensimmäisen käytössä olleen höyryveturin, joka vuonna 1804 veti 10 tonnin teräskuorman noin 16 km:n matkan Pennydaren teollisuusradalla Walesissä. Laajempaa käyttöä höyrykäyttöisillä vetureilla oli korvata hevoset Newcastlen ympäristön hiilikaivosten radoilla, joilla hiiltä siirrettiin satamaan. Siellä hiili oli halvempaa kuin hevosten rehu. Vuoden 1815 jälkeen muuallakin Englannissa tuli hiilestä rehua halvempaa, kun parlamentti sääti tuontiviljalle tullin, jolloin vilja hinta nousi korkeuksiin.


title: Rautatie

text: George Stephenson (1781–1848) esitti ratkaisun, jossa voimaa antava höyrysylinterin mäntä pyörittää kiertokangen avulla suoraan vetävää pyörää, mikä sitten säilyikin menetelmänä höyryvetureissa. George Stephensonin poika Robert Stephenson rakensi "Rocket"-veturin, jolla hän voitti vuonna 1829 kilpailun Liverpoolin ja Manchesterin välisestä liikenteestä. Kilpailussa "Rocket" veti viisinkertaisesti oman painonsa edestä kuormaa ja saavutti yhdellä täydellä henkilövaunulla 33 km/h keskinopeuden. Tästä alkoi rautateiden nopea leviäminen, ja jo vuonna 1840 Englannissa oli 3 000 kilometriä rautateitä.


title: Rautatie

text: Kiskojen avulla rautatieliikenteessä minimoidaan niin pyörien kitka kuin maaston muodoista tulevat mäet, kun ratalinja vedetään mäkien leikkauksissa ja rotkot ylitetään silloilla. Täydellinen tie on sileä, tasainen, kova ja suora. Autoteiden päällystäminen betonilla ja asfaltilla toi ne vasta 1900-luvulla tasolle, jolla rautatiet oli jo 1800-luvulla. Saksassa 1930-luvulla rakennettuja moottoriteitä alettiin kutsumaan sanalla ”Autobahn” (rautatie on saksaksi ”Eisenbahn”) ja ne olivat Saksan valtiorautateiden alaisuudessa.


title: Rautatie

text: Englannissa maa oli kallista, mutta työvoima halpaa, minkä vuoksi radat vedettiin suorinta tietä ja tehtiin paljon kaivantoja. Tästä oli seurauksena se, etteivät matkustajat juurikaan päässeet ihailemaan maisemia. Tämän vuoksi rautatieasemille syntyi jo 1840-luvulla kirjakauppoja ja kirjojen lainaustoimintaa tarjoamaan viihdykettä matkustajille.


title: Rautatie

text: Yhdysvalloissa teollinen vallankumous oli maanviljely- ja liikennevetoista. Rautatiet rakennettiin siellä usein ennen kuin teitä oli olemassa. Ensimmäinen manteren poikki johtanut rautatie valmistui vuonna 1869. Kun työvoima oli kallista, mutta maa halpaa, niin rautatiet rakennettiin kiertämään luonnon esteet. Ennen rautateitä tärkein kuljetusväline Yhdysvalloissa oli ollut joissa ja kanavissa kulkevat laivat. Rautatievaunutkin saivat vaikutteita kanavalaivoista, kun Yhdysvalloissa alettiin käyttää pitkiä teleillä olevia vaunuja, joissa oli keskikäytävä, penkit samaan suuntaan ja ovet vaunun päissä. Euroopassa vaunut olivat lyhyitä ja hevosvaunuista mallia saaneissa rautatievaunuissa oli erillinen uloskäynti jokaisesta hytistä, joissa istuttiin penkeissä vastakkain. Euroopassakin kävi ilmeiseksi, että matkustajien pitää pystyä vaunun kulkiessa pidemmillä matkoilla liikkumaan vessaan tai ravintolavaunuun. Tämä johti sivukäytävävaunujen kehittymiseen, jolloin vastakkain istuttavat hytit säilyivät.


title: Rautatie

text: Manner-Euroopan ensimmäinen rautatie rakennettiin vuonna 1832 Ranskaan, seuraavat vuosina 1835 Belgiaan ja Saksaan sekä 1838 Venäjälle. Rautatiet yhdistivät monilla alueilla kansakuntia taloudellisesti, poliittisesti, kulttuurisesti ja yhteiskunnallisesti. Afrikassa ja Aasiassa rautatiet palvelivat yleensä kolonialistisia tarkoitusperiä sekä edistivät vientikauppaa, ja kiskot vedettiinkin usein plantaaseilta ja kaivoksilta lähimpään satamaan.


title: Rautatie

text: Suomen ensimmäinen rautatie rakennettiin jo vuonna 1836 Taipaleen kanavan rakennustyömaalle lähellä Varkautta. Suomen ensimmäinen henkilöliikenteen rautatie rakennettiin Helsingistä Hämeenlinnaan 1858–1862. Seuraavaksi valmistuivat rataosuudet Riihimäki–Pietari 1869–1870, Hyvinkää–Hanko-rata 1873, Kerava–Porvoo 1874, Hämeenlinna–Tampere 1876 ja Turku–Toijala 1876. Savon rata avattiin 1889.


title: Rautatie

text: Vuonna 1924 rautateitä oli koko maailmassa 1 215 878 kilometriä, josta Euroopassa 374 415 kilometriä, Pohjois- ja Etelä-Amerikassa 601 914 kilometriä, Aasiassa 135 067 kilometriä, Afrikassa 55 520 kilometriä ja Australiassa 48 962 kilometriä. Vuonna 1923 oli rautateitä Yhdysvalloissa 404 513 kilometriä, Saksassa 57 245 kilometriä, Venäjällä 55 978 kilometriä, Ranskassa 52 737 ja Britteinsaarilla 38 287 kilometriä, Ruotsissa 15 502 kilometriä, Tanskassa 4 968 kilometriä, Suomessa 4 595 kilometriä, Norjassa 3 456 kilometriä, Latviassa 2 824 kilometriä ja Virossa 1 067 kilometriä.


title: Rautatie

text: Liikennettä rautateillä ohjataan opastimilla sekä radiopuhelimitse annettavilla suullisilla luvilla. Rautatieliikennepaikan eli yleiskielessä aseman sisäistä liikennettä nimitetään vaihtotyöksi, ja kahden liikennepaikan välistä liikennettä junaliikenteeksi riippumatta siitä, minkälainen yksikkö liikkuu.


title: Rautatie

text: Liikenneohjaaja huolehtii tarvittavan kulkutien muodostamisesta kääntämällä radan vaihteet, varmistamalla raiteiden käytön ja asettamalla opastimet vaadittavaan asentoon. Tässä työssä liikenneohjaajalla on yleensä käytössään turvalaitejärjestelmä, joka automaattisesti estää junaa tai vaihtotyöyksikköä joutumasta vaaralliselle, toiselle yksikölle varatulle raidealueelle.


title: Rautatie

text: Vaihtotyötä johtaa vaihtotyönjohtaja, ja sen suorittamiselle tulee olla liikenteenohjauksen lupa. Junan päällikkönä toimii veturinkuljettaja. Tavarajuna voi lähteä liikennepaikalta toiselle silloin, kun sillä on lähtölupa. Matkustajajunan lähtö edellyttää aikatauluaikaa, ja liikenneohjaajan annettua lähtöluvan kuljettajan on odotettava vielä konduktöörin antamaa ”valmis lähtöön” -opastetta.


title: Rautatie

text: Rautatiet voidaan jakaa tärkeytensä ja käyttötarkoituksensa mukaan pääratoihin, yhdysratoihin eli poikkiratoihin, rinnakkaisratoihin, sivuratoihin ja pistoratoihin. Kaupunkirata on ainoastaan kaupungin lähiliikenteeseen käytetty rautatien osuus, jossa ei kulje kaukoliikennettä, kuten tavara- tai pikajunia. Metrorata on yleensä yleisestä rautatieliikenteestä täysin erillinen, suurten kaupunkien sisäiseen matkustajaliikenteeseen suunniteltu ja rakennettu rautatie. Metrorataa käyttävä liikennejärjestelmä on yleisnimeltään metro.


title: Rautatie

text: Maaston mukaan rautatiet voidaan jakaa tasanko-, mäkimaa-, vuoristo- ja vuoriratoihin. Rakenteen perustella erotetaan tartunta- eli adheesioradat ja hammasradat. Suurkaupunkien alueella kulkevat radat rakennetaan usein joko tunneleihin (maanalainen rata) tai maan pintaa ylemmäksi (ilmarata tai korkorata).


title: Rautatie

text: Rautatielinjan suunnan määräämiseksi tehdään ensin taloudellinen ja tekninen tutkimus, jossa selvitetään rautatien kannattavuus ja rakennustöissä huomioon otettavat ympäristöseikat. Sen jälkeen seuraa linjan avaaminen ja raivaaminen, ojittaminen ja kuivaaminen, tasaus- ja pengerrystyöt, sepelöinti, kiskotus, siltojen ja tukimuurien rakennus sekä asemarakennusten, laiturien ja muiden rautatien käyttöön liittyvien rakennusten rakentaminen. Radan alusrakenne koostuu väli- ja eristyskerroksesta sekä mahdollisista suodatinkerroksesta ja routalevystä. Radan päällysrakenne koostuu tukikerroksesta sekä raiteesta. Raide koostuu ratapölkyistä, ratakiskosta, kiinnitys- ja jatkososista sekä vaihteista ja muista erikoisrakenteista. Ratapenger sisältää radan rakennekerroksien lisäksi mahdollisen pengertäytteen.


title: Rautatie

text: Yksiraiteisen rautatien rakentaminen vaatii kiskoihin noin 108–120 tonnia terästä kilometriä kohden raiteen jykevyydestä riippuen (UIC-54- ja UIC-60-kiskot). Sata kilometriä pitkään yksiraiteiseen rautatiehen tarvitaan siis 10 800–12 000 tonnia terästä kiskoja varten ja kaksiraiteiseen rautatiehen luonnollisesti kaksinkertainen määrä. Terästonnin tuotanto kuluttaa energiaa noin 21,6 GJ eli 6 MWh. Yksiraiteisen rautatien kiskoihin kuluu näin energiaa 648–720 megawattituntia kilometriä kohden ja sataan kilometriin 64,8–72 GWh. Ratapölkkyjen tiheys vaihtelee, mutta yleensä ne asennetaan noin 60 senttimetrin välein. B70-malliset ratapölkyt ovat betonia ja painavat 300 kilogrammaa kappale. Kilometrin pituiselle yksiraiteiselle rautatielle kyseisiä ratapölkkyjä menisi siis 1 667 kappaletta, ja ne painaisivat yhteensä 500 tonnia. Betonitonnin valmistus kuluttaa energiaa noin 1,4 GJ eli 389 kWh. Ratapölkyt kilometrin matkalle kuluttaisivat energiaa siis noin 194 MWh ja sadan kilometrin matkalle noin 19,4 GWh.


title: Rautatie

text: Radan poikkileikkausmuodot eli normaaliprofiilit riippuvat radan pölkytyksestä, tukikerrosmateriaalista ja nopeudesta. Tukikerros tehdään yleensä sepelistä, mutta soratukikerroksellisia raiteita on yhä käytössä. Sepelitukikerroksen paksuus on puupölkyillä 450 millimetriä ja betonipölkyillä 550 millimetriä. Tukikerroksen leveys riippuu nopeudesta ja siitä, onko kyseessä jatkuvakiskoraide vai lyhyt- tai pitkäkiskoraide. Lyhyt- ja pitkäkiskoraiteissa kiskot liitetään toisiinsa sidekiskoin.


title: Rautatie

text: Radan kaarteet ovat ympyrän kaaria, jotka yhtyvät siirtymäkaarilla suoraan osuuteen tai toiseen ympyräkaareen. Pääraiteen kaarteissa käytetään yleensä raiteen kallistusta. Kallistus ilmoitetaan millimetreinä, ja sillä tarkoitetaan sisä- ja ulkokiskon välistä korkeuseroa. Kallistusta ja siirtymäkaaria käytetään harvoin sivuraiteissa. Kaarresäde riippuu mitoitus- tai tavoitenopeudesta. Esimerkiksi 50 km/h tavoitenopeuden mukainen suositeltava kaarresäde on 300–500 m. Tavoitenopeuden ollessa 250 km/h suositeltava kaarresäde on 4 500–9 000 m. Raideleveyttä kasvatetaan kaarresäteen ollessa pienempi kuin 220 m. Pienet kaarresäteet voivat rajoittaa liikennöintiä, liikennöintinopeutta tai lisätä kunnossapitotarvetta. Radalla käytettävään suurimpaan sallittuun nopeuteen vaikuttavat raidegeometrian lisäksi muun muassa akselipaino, turvalaitetekniikka, tasoristeykset ja laituripolut.


title: Rautatie

text: Suomessa raiteen suurin sallittu pituuskaltevuus on 15 promillea pelkän matkustajaliikenteen radoilla sekä sivuraiteilla ja 12,5 promillea muilla radoilla. Liikennevirasto voi tapauskohtaisesti myöntää luvan jopa 35 promillen pituuskaltevuudelle. Suurin käytössä oleva pituuskaltevuus on 22,5 promillea (Huopalahti–Vantaankoski). Liikennepaikat pyritään rakentamaan alle 1,5 promillen kaltevuuteen. Suuret pituuskaltevuudet vaikeuttavat junan kulkua, pysäyttämistä sekä liikkeellelähtöä.


title: Paikallisjuna

text: Paikallisjuna on henkilöliikenteen juna, joka palvelee paikallista julkista liikennettä pysähtyen tiheästi sijoitetuilla pysäkeillä, seisakkeilla ja asemilla. Paikallisjunia voi kulkea kaikenlaisilla yleisen liikenteen rautateillä. Kaupunkiseudulla kulkeva paikallisjuna on kaupunkiraideliikenteen yksi muoto. Paikallisjuna on nykyisin yleensä sähkö- tai dieselkäyttöinen. Usein käytetään moottorivaunuja. Paikallisjuna kulkee yleensä yleisen liikenteen rautatiellä, mutta myös pelkästään paikallisjunien käyttöön on rakennettu ratoja.


title: Paikallisjuna

text: Paikallisjunaliikennettä on toteutettu useilla eri perusratkaisuilla.Yksi kehityssuunta erityisesti kaupunkiraideliikenteessä kulkee eri raideliikenteen muotojen yhdistämiseen yhteen järjestelmään. Metro- ja paikallisjunaliikenne on yhdistetty muun muassa Tokiossa ja Lontoossa, raitiotie ja paikallisjunaliikenne duoraitiovaunuperiaatteella muun muassa Karlsruhessa ja muissa Saksan kaupungeissa.


title: Paikallisjuna

text: Paikallisjunaliikenne kattoi alun perin koko Suomen rautatieverkon. 1800-luvun lopulta toiseen maailmansotaan asti paikallisjunaliikenne oli Suomen tärkein henkilöliikenteen muoto. Pääosa kaikista henkilöjunista oli paikallisjunia, pikajunia oli vähän. Paikallisjunaliikennettä liikennöitiin alun perin vanhentuneella kalustolla. Myöhemmin otettiin käyttöön nimenomaan paikallisjunaliikenteeseen tarkoitettuja höyryveturityyppejä, kuten Pr1. 1920-luvun lopussa alettiin kokeilla bensiini- ja dieselmoottorivaunulla.


title: Paikallisjuna

text: 1950-luvulla ja 1960-luvun alussa koko Suomen paikallisjunaliikennettä kehitettiin voimaperäisesti uusilla Dm7 ”Lättähattu” -moottorivaunujunilla, nopeuttamalla aikatauluja, lisäämällä junatarjontaa ja pysäkkejä. Lukuun ottamatta eräiden pienien teollisuusratojen paikallisjunaliikennettä Suomen paikallisjunaliikenneverkosto säilyi kattavana noin 1960-luvun puoleenväliin. Kaikilla rataosilla oli 1960-luvun alkuun asti junaliikennettä, joka palveli työmatkoja, koulumatkoja, asiointimatkoja kaupunkiin sekä vapaa-ajanmatkoja. Junien aikataulut oli sovitettu risteysasemilla toisiinsa.


title: Paikallisjuna

text: 1960-luvun puolessavälissä Valtionrautatiet teki periaateratkaisun, jonka mukaan paikallisjunaliikenne lukuun ottamatta pääkaupunkiseudun lähiliikennettä oli kannattamatonta ja se tulisi pääosin lakkauttaa. Paikallisjunaliikennettä alettiin karsia. Lakkautukset kohtasivat kovaa kritiikkiä, jonka seurauksena vuonna 1973 päätettiin että VR sai valtion tukea kannattamattoman paikallisliikenteen ylläpitoon. Paikallisliikenteen vuorojen, reittien ja asemien lakkauttaminen on jatkunut tähän päivään asti. Vuoden 1964 1 501 henkilöliikennepaikasta on jäljellä nykyisin 198.


title: Paikallisjuna

text: 1960-luvun lopulla tehtiin myös päätökset pääkaupunkiseudun lähiliikenteen kehittämistestä Saksan S-Bahn-järjestelmien, Espanjan Cercaniasin (Barcelonassa Rodalies), Kööpenhaminan S-Togin ja Tukholman Pendeltåg-järjestelmän kaltaiseksi nopean kaupunkiliikenteen sähköradaksi. Ensimmäinen modernisoitu ja sähköistettu rataosuus, Helsinki–Kirkkonummi valmistui 1969.


title: Paikallisjuna

text: VR-Yhtymä liikennöi nykyisin paikallisjunaliikennettä vain yhteiskunnan ostoliikenteenä. Liikenteen ostajina ovat Liikenne- ja viestintäministeriö ja HSL.


title: Paikallisjuna

text: VR Oy:n nimikkeet nykyisin liikennöitäville paikallisjunille ovat.


title: Paikallisjuna

text: Pääkaupunkiseudun lähiliikennettä liikennöidään rataosilla:


title: Paikallisjuna

text: Helsingistä lähteviä paikallisjunia liikennöidään näiden linjojen jatkeina:


title: Paikallisjuna

text:
Muussa Suomessa paikallisjunia liikennöidään lähinnä kaukoliikenteen liityntäyhteyksinä reiteillä
Lisäksi joillakin rataosilla kuten Vaasa–Seinäjoki, Pori–Tampere tai Iisalmi–Ylivieska on ”taajamajuna”-nimikkeellä liikennöitäviä pikajunien liityntäjunia, joita voi myös pitää paikallisjunina.


title: Paikallisjuna

text: Pääkaupunkiseudun lähiliikenteessä ja sähköistetyillä radoilla käytetään kalustona Sm1-, Sm2-, Sm4- ja Sm5-sähkömoottorijunia sekä veturijunakalustoa. Muun Suomen paikallisjunaliikenteessä käytetään Dv12-vetureista ja sinisistä vaunuista koostuvia veturijunia ja Dm12-moottorivaunuja. VR Oy:llä ei ole kevyeen paikallisjunaliikenteeseen esimerkiksi keskisuurilla kaupunkiseudulla soveltuvaa kevyttä moottorijunakalustoa.


title: Paikallisjuna

text: Turun ja Tampereen kaupunkiseuduilla on useaan otteeseen vaadittu paikallisjunaliikenteen palauttamista eri rataosille ja tehty tästä useita selvityksiä. Myös muutamilla muilla rataosilla on esitetty paikallisjunaliikenteen palauttamista tai sen kehittämistä.


title: Paikallisjuna

text: YTV, Valtiovarainministeriö sekä paikallisjunaliikenteen kehittämistä vaatineet alueet ovat olleet tyytymättömiä VR Oy:n ostoliikenteen hintatasoon, jota ne pitävät suhteettoman korkeana verrattuna HKL:n metroliikenteeseen ja linja-autoliikenteeseen. Ratkaisuksi on esitetty paikallisjunaliikenteen kilpailuttamista.


title: Paikallisjuna

text: EU:n komissio teki 20. heinäkuuta 2005 esityksen joukkoliikenteen julkisia palveluita koskevaksi asetukseksi. Asetusesitys esittää kaupunkiseudullisen paikallisjunaliikenteen kilpailuttamista. Mikäli asetusesitys astuu voimaan ja/tai Suomen lainsäädäntöä muutetaan sen hengessä, alueelliset joukkoliikenneviranomaiset voivat kilpailuttaa paikallisjunaliikenteen.