title: Kansainvälinen valuuttarahasto

text: Erilaisten kansalaisjärjestöjen lisäksi monet johtavat taloustieteilijät, muun muassa yhdysvaltalainen nobelisti Joseph Stiglitz, ovat kritisoineet IMF:n toimintaa ja vaatineet uudistuksia. Monet konservatiiviset taloustieteilijät katsovat, että IMF on jo olemassaolollaan tae ylivelkaantuneiden tahojen pelastukselle. Tämä luo moraalisen ongelman kannustaessaan kansainvälisiä finanssitoimijoita lainaamaan vastuuttomasti. Erityisesti Thaimaan ja Venäjän talouskriisien yhteydessä 1990-luvulla Kansainvälinen valuuttarahasto lainoitti valtioita valtavilla summilla tarkoituksenaan estää maiden valuuttakurssien devalvoituminen. Tämä ei kuitenkaan onnistunut ja valuuttakurssin devalvoiduttua maille jäi valtavat velat epäonnistuneesta valuutan tukemisyrityksestä. Stiglitzin mukaan IMF:n toteuttamista operaatioista ovat hyötyneet pääasiassa vain suuret länsimaiset rahoituslaitokset tai yksittäiset kohdemaiden rikkaat henkilöt, joille valuutan kurssin keinotekoinen ylläpitäminen antoi aikaa siirtää pääomansa pois ennen kurssiromahdusta. Kansainvälinen valuuttarahasto on myös tukenut moraalitonta velkaa muun muassa Argentiinassa, mikä tuhosi kohtuullisen rikkaan maan talouden.


title: Kansainvälinen valuuttarahasto

text: Kolmen riippumattoman yliopistotutkijan mukaan Kansainvälisen valuuttarahaston kehitysohjelmat ovat edistäneet tuberkuloosin leviämistä Itä-Euroopassa ja entisissä Neuvostoliiton maissa. Tutkimuksen mukaan usein lainoja saavat maat ovat supistaneet terveydenhoitomenojaan täyttääkseen lainoille asetetut ehdot. IMF:n vastineen mukaan tutkimuksessa oli useita puutteita, joista vakavimmat koskivat taloudellisten olosuhteiden huomioon ottamista ennen järjestön mukaantuloa.


title: Jongleeraus

text: Jongleeraus on sirkustaiteeseen kuuluva fyysinen taito, jossa esineitä heitellään rytmikkäästi ja näyttävästi ilmaan ja otetaan kiinni niin, että ilmassa on yhtä aikaa useita esineitä. Jonglööriksi kutsuttu esiintyjä käyttää esityksessä yleensä käsiään, mutta niin sanotut antipudistit eli jalkajonglöörit käyttävät jalkojaan. Heiteltäviä esineitä voivat olla pallot, renkaat, keilat tai mitkä tahansa arkiset esineet, tulijongleerauksessa palavat soihdut. Jonglöörit voivat esiintyä paitsi yksin myös pareittain tai isompana ryhmänä, jolloin osallistujat heittelevät esineitä myös toisilleen.


title: Jongleeraus

text: Varhaisimmat jongleeraukset tunnetaan hautapiirroksista muinaisesta Egyptistä noin 1900–1700-luvulta eaa. Myös muissa sivilisaatiossa, kuten Kiinassa, Intiassa, Kreikassa, asteekeilla ja Polynesiassa, on ollut samanlaista esitysperinnettä. Keskiajalla Euroopassa viihdyttäjät esiintyivät matkalaisille etenkin pyhiinvaellusreittien varsilla.


title: Jongleeraus

text: Vuonna 1768 avatussa Philip Astleyn sirkuksessa jonglöörit esiintyivät tiettävästi ensi kerran sirkusnäytöksen päänumerona.


title: Jongleeraus

text: Sana "jonglööri" on ilmeisesti peräisin latinan sanoista "iocus" ’vitsi’ ja "ioculor" ’pilailla’ tai ’ilvehtiä’. Niistä on muodostunut muinaisranskan "jogler" ja keskiajan englannin "jogelen".


title: Tatu Vanhanen

text: Tatu Vanhanen (17. huhtikuuta 1929 Vuoksenranta – 22. elokuuta 2015 Nurmijärvi) oli suomalainen politiikantutkija ja professori.


title: Tatu Vanhanen

text: Vanhanen syntyi Vuoksenrannassa Karjalankannaksella ja vietti nuoruutensa Someron Kaurakedossa, mihin hänen vanhempansa asettuivat sotien jälkeen.


title: Tatu Vanhanen

text: Vanhanen opiskeli Alkio-opistossa ja suoritti sanomalehtimiestutkinnon Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa vuonna 1955 ja työskenteli 1950- ja 1960-luvulla toimittajana mm. "Keskisuomalainen"-lehdessä ja päällikkönä Maalaisliiton sanomalehdille uutisia välittäneessä Sanomakeskuksessa sekä Keskustapuolueen tiedotus- ja tutkimusosaston päällikkönä. Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa hän suoritti myös yhteiskuntatieteiden kandidaatin tutkinnon 1958 ja lisensiaatintutkinnon 1963 ja oppilaitoksen muututtua Tampereen yliopistoksi väitteli siellä tohtoriksi vuonna 1968.


title: Tatu Vanhanen

text: Tieteellisellä urallaan hän toimi valtio-opin apulaisprofessorina Jyväskylän yliopistossa vuosina 1969–1972 ja Tampereen yliopistossa vuosina 1974–1992. Hän oli myös Helsingin yliopiston yleisen valtio-opin dosentti vuosina 1972–1995.


title: Tatu Vanhanen

text: Tatu Vanhasen poika on Suomen entinen pääministeri, kansanedustaja Matti Vanhanen.


title: Tatu Vanhanen

text: Vanhasen pääasiallisena tieteellisen mielenkiinnon kohteena oli 1970-luvulta 2000 luvulle demokratisoitumisen edellytysten tutkimus, josta hän julkaisi tänä aikana useita kirjoja englanniksi, viimeisimmät 2000-luvulla. Tästä aiheesta Vanhanen keräsi enimmillään parin sadan vuoden ajalle ulottuvan aikasarja-aika-aineiston, jossa oli laskettuna hänen kehittämänsä demokratisoitumisindeksin arvoja eri maista. Eräs hänen läheisistä tutkimuskohteistaan oli Intia.


title: Tatu Vanhanen

text: Vanhasen toinen, paljon kiistelyä herättänyt tutkimusaihe, johon hän keskittyi eläkkeellä ollessaan, oli sosiobiologian ja evoluutioteorian soveltaminen yhteiskuntatieteisiin. Tästä aihepiiristä hän kirjoitti yhdessä Yrjö Ahmavaaran kanssa teoksen "Geenien tulo yhteiskuntatieteisiin".


title: Tatu Vanhanen

text: Yhdessä Richard Lynnin kanssa Vanhanen julkaisi kaksi kirjaa "IQ and the Wealth of Nations" ja "IQ and Global Inequality", joissa esitetään erojen eri valtioiden vauraudessa selittyvän valtioiden väestöjen välisillä älykkyysosamäärän eroilla. Yhteiskuntatieteiden tutkimusmetodien professori Pertti Tötön mukaan Lynnin ja Vanhasen määrittämät valtioiden keskimääräiset älykkyysosamääräarviot ennustavat erittäin hyvin valtioiden menestystä kouluosaamista mittaavassa PISA-testissä, mikä hänestä viittaa siihen, että nämä valtioittaiset älykkyysosamääräarviot olisivat melko oikeita.


title: Tatu Vanhanen

text: Vanhasen mukaan myös Etelä-Euroopan maiden velkaongelmat selittyvät eteläeurooppalaisten muita eurooppalaisia matalammalla ÄO:lla. Hänen mukaansa korkeamman keskimääräisen ÄO:n maat ovat hoitaneet asiansa paremmin kuin matalamman ÄO:n maat. Vanhanen viittaa tässä Richard Lynnin kanssa kirjoittamaansa kirjaan "Intelligence: A Unifying Construct for the social Sciences" jonka mukaan Espanjan, Italian, Kreikan, Kyproksen ja Portugalin, ja 11 muun euromaan välillä on 3.7 pisteen ero. Välimeren maiden ÄO:n keskiarvo on 94.6 ja muiden 98.3.


title: Ivan Hlinka

text: Ivan Hlinka (26. tammikuuta 1950 Most, Tšekkoslovakia – 16. elokuuta 2004 Karlovy Vary, Tšekki) oli tšekkiläinen jääkiekkoilija ja valmentaja. Häntä pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista tšekkiläiskiekkoilijoista ja hänet on valittu IIHF:n Hall of Fameen vuonna 2002.


title: Ivan Hlinka

text: Hänen saavutuksiinsa pelaajana kuului kolme maailmanmestaruutta vuosina 1972, 1976 ja 1977. Olympialaisissa hän saavutti pronssia vuonna 1972 ja hopeaa vuonna 1976. NHL:ssä hän pelasi Vancouver Canucksissa. Hän lopetti pelaajauransa Sveitsissä.


title: Ivan Hlinka

text: Valmentajana Hlinka voitti olympiakultaa Naganon talviolympialaisissa 1998. Hän oli Alpo Suhosen jälkeen toinen eurooppalaisvalmentaja NHL:ssä. Siellä hän valmensi Pittsburgh Penguinsia kaudella 2000–2001. Penguins-pestin jälkeen Hlinka valmensi Tšekin jääkiekkomaajoukkuetta.


title: Ivan Hlinka

text: Hlinka kuoli auto-onnettomuudessa vuonna 2004. Vuodesta 2007 lähtien U-18 Junior World Cupin nimi on ollut Ivan Hlinkan muistoturnaus.


title: Strukturalismi

text: Strukturalismi on useissa – varsinkin humanistisissa ja yhteiskunnallisissa – tieteissä vaikuttanut lähestymistapa, joka korostaa rakenteen merkitystä kokonaisuuden ymmärtämisessä. Strukturalismissa huomio kiinnitetään peruselementteihin, joista korkeamman tason kielellisten, sosiaalisten tai kulttuuristen rakenteiden voidaan ajatella muodostuvan. 1900-luvun strukturalismin lähtökohtana pidetään monesti sveitsiläisen kielitieteilijän Ferdinand de Saussuren postuumissa, vuonna 1916 ilmestyneessä kirjassaan "Yleisen kielitieteen kurssi" ("Cours de linguistique générale") esittämiä ajatuksia.


title: Strukturalismi

text: Esimerkiksi psykologiassa strukturalistit yrittävät hajottaa psyykkiset prosessit joihinkin peruselementteihin, jotka sitten muodostavat monimutkaisempia mentaalisia rakenteita. Aikanaan psykologeja innosti tähän fyysikkojen ja kemistien menestys, kun nämä pystyivät analysoimaan monimutkaisten molekyylien atomirakennetta. Kirjallisuudentutkimuksessa strukturalismi on tekstin rakennetta korostava tutkimussuunta. Strukturalismi on vaikuttanut voimakkaasti myös kulttuuriantropologiassa, jossa suuntausta edustaa muun muassa Claude Lévi-Strauss. Arkkitehtuurissa strukturalismi tarkoitti sitä, että tukirakenteita tai esimerkiksi ilmastointia ei yritetty peittää vaan jätettiin ulkoasuun luomaan ilmettä. Taloustieteessä strukturalismi oli valtavirran ulkopuolella ollut suuntaus, joka oli lähestymistavaltaan valtavirtaa selvästi vähemmän matemaattinen, historiallisempi ja sosiologisempi, poliittisesti radikaalimpi, ja enemmän yhteiskunnan rakenteisiin keskittyvä.


title: Metsämaa

text: Metsämaa oli Varsinais-Suomessa sijainnut Suomen kunta. Se erotettiin aikoinaan omaksi kunnakseen Loimaan pitäjästä, mutta liitettiin Loimaan maalaiskuntaan 1. tammikuuta 1976. Loimaan kunnan liityttyä Loimaan kaupunkiin vuoden 2005 alussa Metsämaasta tuli osa Loimaan kaupunkia.


title: Metsämaa

text: Metsämaan naapurikunnat olivat ennen kunnan lakkauttamista Alastaro, Humppila, Loimaan kunta, Punkalaidun ja Ypäjä.


title: Metsämaa

text: Metsämaa kuului entiseen Turun ja Porin lääniin ja sijaitsi entisten Hämeen läänin ja Turun ja Porin läänin rajalla. Aiempina vuosisatoina Metsämaa - kuten koko muukin Loimaan seutu - katsottiin kuuluvaksi Ala-Satakuntaan. Turun vaikutuksen lisäännyttyä 1800- ja 1900-luvuilla alue sulautui kuitenkin osaksi Varsinais-Suomea.


title: Metsämaa

text: Metsämaan läpi virtaa Kojonjoki (puhujasta riippuen joko Koijoki, Koenjoki tai Kojonjoki), joka saa alkunsa Koijärvestä. Joki yhtyy Loimijokeen lähellä Alastaron kirkonkylää. Alueen asutus on tiheintä juuri Kojonjoen varrella. Metsämaa on pinnanmuodoiltaan vaihtelevaa ja vähäjärvistä seutua. Alueelle ovat tyypillisiä ennen muuta lukuisat kalliomäet ja harjut.


title: Metsämaa

text: Vuonna 1969 Metsämaalla asui 1430 henkeä, ja kunnan tärkein elinkeino (60 %) oli maa- ja metsätalous. Alueen nähtävyyksiä ovat vuonna 1777 valmistunut puinen Metsämaan kirkko Metsämaan kirkonkylässä sekä Leppijärvet valtatie 2:n varrella.


title: Metsämaa

text:
Metsämaata halkoo Valtatie 9 ja alueen pohjoislaitaa pitkin kulkee valtatie 2. Entisen kunnan etelärajaa sivuaa Toijala–Turku-rata ja lähimmät rautatieasemat ovat Loimaalla ja Humppilassa.
Metsämaa lienee saanut pysyvän asutuksensa keskiajan lopulla. Uuden ajan alussa Metsämaan, Kallion ja Korven kylät kuuluivat Loimaan pitäjän Kojon neljännekseen. Vuoden 1571 hopeaveroluettelon mukaan Metsämaan kylässä oli kolme, Kalliossa neljä ja Korvella neljä taloa. Vuonna 1810 taloluku oli 28. Vuonna 1910 Metsämaalla oli yhteensä 212 viljelmää, joista suurin osa oli vuokramaalla; torppia oli 75 ja mäkitupia 92.


title: Metsämaa

text: Anottuaan Turun tuomiokapitulilta turhaan lupaa oman saarnahuoneen rakentamiseen, metsämaalaiset ryhtyivät vuonna 1776 omin päin rakentamaan puukirkkoa, joka valmistui seuraavana vuonna. Metsämaasta tehtiin Loimaan kappeli vuonna 1778 ja ensimmäinen kappalainen astui virkaansa vuonna 1799. Senaatin päätöksellä Metsämaa määrättiin itsenäiseksi seurakunnaksi vuonna 1914. Metsämaan osuusmeijeri perustettiin vuonna 1903 ja säästöpankki vuonna 1919. Metsämaan ensimmäinen kansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1879. Metsämaalle asutettiin jatkosodan jälkeen Kurkijoen siirtoväkeä.


title: Metsämaa

text: Kallio, Korpi, Majanoja ja Metsämaa.


title: Metsämaa

text: Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajausten mukaan Metsämaalla oli yksi taajama: kirkonkylä, jossa oli 314 asukasta vuonna 1960 ja 265 asukasta vuonna 1970. Sitä ei enää nykyään luokitella taajamaksi.


title: Metsämaa

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Metsämaan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.


title: Olof Eriksson

text: Olof Werner William Eriksson () oli suomalainen heraldikko. Hän suunnitteli useita suomalaisia kunnallisvaakunoita ja yhteisöjen tunnuksia sekä piirsi nykyisin käytössä olevan Suomen vaakunan vuodelta 1978, joka perustuu Kustaa Vaasan hautamuistomerkissä olevaan vaakunaan. Eriksson suunnitteli myös vuoden 1964 markan kolikon vaakunapuolen. Hänet palkittiin vuonna 1965 Pro Finlandia -mitalilla.


title: Olof Eriksson

text: Olof Eriksson on suunnitellut myös useita sukuvaakunoita, exlibriksiä ja liike- ja järjestömerkkejä. Hän piirsi postikortteja Suomen Punaiselle Ristille sekä muille järjestöille. Partiolaisten rantasipi-aiheinen lippu on tehty Erikssonin partiolaisille antaman taulun pohjalta.


title: Olof Eriksson

text: Olof Eriksson oli taidemaalari Verner Thomén poika.


title: Olof Eriksson

text: Olof Erikssonin kirjallisia teoksia:


title: Olof Eriksson

text: Olof Eriksson suunnitteli Suomessa yhteensä 80 maalaiskunnan, 16 kaupungin ja 10 kauppalan vaakunat ja oli siten Suomessa eniten kuntien vaakunoita suunnitellut heraldikko. Hän piirsi muun muassa seuraavien kuntien vaakunat:Lisäksi Olof Eriksson on suunnitellut seuraavat käytöstä poistuneet vaakunat:


title: Koillisväylä

text: Koillisväylä eli Pohjoinen meritie () on Aasian pohjoispuolitse Atlantin valtamerestä Tyyneenmereen johtava avomeritie, pituudeltaan noin 6 500 kilometriä. Suurimman osan vuotta meritie on jäässä, ja koko väylä ollut historiassa auki vain tavallisesti kaksi kuukautta vuodessa, koska Laptevinmeri on ollut jäässä lokakuulta heinäkuun loppuun. Nykyään Koillisväylä on kuitenkin auki yli kaksi kuukautta vuodessa. Jäämerellä on vähiten jäätä syyskuussa.


title: Koillisväylä

text:
Vuonna 2012 Koillisväylän jääpeite oli jo niin ohut heinäkuun kolmannella viikolla, että laivaliikenne voitiin aloittaa ja vuoden aikana reitin kautta kulki 33 alusta. Ilmaston lämpeneminen pienentää arktisen alueen jääpeitettä ja Koillisväylän ennustetaan olevan auki pidempään vuodessa kuin historiallisesti. Koillisväylän taloudellisen merkityksen ennustetaan kasvavan tämän seurauksena, koska sitä käyttämällä on mahdollista lyhentää Aasian ja Euroopan välistä laivaliikenteen etäisyyttä 5 000–8 000 kilometriä. Koillisväylää käytetään jäänmurtajien avulla heinäkuulta marraskuulle asti.
S/Y Lena purjehti Koillisväylän ensimmäisenä suomalaisena purjealuksena vuosina 2011-2012, ja s/y Sarema purjehti väylän ensimmäisenä suomalaisena purjealuksena yhden kauden aikana vuonna 2013.
Koillista meritietä etsivät turhaan mm. alankomaalainen Willem Barents (antoi nimensä Barentsinmerelle) 1596. Hän pääsi Novaja Zemljalle asti, mutta joutui sääolojen vuoksi palaamaan. Tanskalainen Vitus Bering (Beringinsalmi) lähti vastakkaiseen suuntaan Kamtšatkasta 1725, mutta ei menestynyt sen paremmin.


title: Koillisväylä

text: Väylän läpi purjehti ensimmäisenä suomalaissyntyinen Ruotsiin muuttanut Adolf Erik Nordenskiöld 1878-1879, joka kulki lännestä itään. Hänen aluksensa Vega pääsi syyskuuhun 1878 mennessä melkein Beringinsalmelle saakka, mutta juuttui siellä jäihin ja pääsi jatkamaan vasta seuraavana kesänä. Vegan päällikkönä toimi luutnantti Louis Palander.


title: Koillisväylä

text: Toisena koko Koillisväylän läpi purjehti vasta vuosina 1914-1915 venäläinen Boris Vilkitski. Hän kulki meritien idästä länteen, Vladivostokista Arkangeliin. Kolmantena sen teki norjalaisen Roald Amundsenin retkikunta vuosina 1918-1920. Nordenskiöldin tavoin hekin joutuivat pysähtymään matkan varrella talveksi ja pääsivät jatkamaan vasta seuraavana vuonna. Neljäntenä, ja samalla ensimmäisenä talvehtimatta, koko väylän läpi purjehti neuvostoliittolainen Otto Schmidt jäänmurtajalla 1932.


title: Koillisväylä

text: Saksan valtakunnan Kriegsmarinen 3. heinäkuuta 1940 Gotenhafenista kommodori Robert Eyssenin johdolla lähtenyt apuristeilijä Komet kulki koillisväylän läpi neuvostoliittolaisen jäänmurtajan avustamana 270 henkilön vahvuisella miehistöllä. Norjan rannikolla alus väärennettiin neuvostoliittolaiseksi Semjon Dežnjov -nimiseksi jäänmurtajaksi ja Teriberkanlahdella heinä-elokuussa odotuksen aikana Donau-nimiseksi neuvostoliittolaiseksi alukseksi. Elokuussa Kometia avusti jäänmurtaja Lenin ja myöhemmin jäänmurtaja Josif Stalin. Syyskuun 1940 alussa Komet saavutti Beringinsalmen ja Tyynen valtameren. Neuvostoliitto peri avusta 950 000 Reichsmarkia. Lokakuun puolessa välissä Komet saavutti japanilaisella Lamutrikin saarella kaksi muuta saksalaista apuristeilijää, Orionin ja Kumerlandin. Kometista tuli japanilainen Manyo Maru ja Kulmerlandista Tokyo Maru. Alukset ryhtyivät sotatoimiin liittoutuneiden aluksia vastaan.


title: Koillisväylä

text: Koillisväylä lyhentää Euroopan ja Itä-Aasian välistä merimatkaa huomattavasti. Esimerkiksi matka Hampurista Tokioon on Koillisväylän kautta noin 8 000 kilometriä lyhyempi kuin reitti Suezin kanavan ja Malakan salmen kautta.


title: Koillisväylä

text: Vuonna 2011 Koillisväylä aukeni elokuun puolivälissä. Matkan lyhentyminen säästää aikaa ja polttoainetta. Lisäksi vältetään Suezin kanavan käyttömaksu. Vuonna 2012 Koillisväylän jääpeite oli jo niin ohut heinäkuun kolmannella viikolla, että laivaliikenne voitiin aloittaa ja vuoden aikana reitin kautta kulki 33 alusta.


title: Koillisväylä

text: Vuodesta 1935 lähtien neuvostoliittolaiset käyttivät reittiä kesäisin tavaran kuljetuksiin jäänmurtajien avustuksella ja perustivat sen varrelle yli sata sää- ja jäähavaintoasemaa. Wärtsilän Helsingin telakalla rakennettiin 1970- ja 1980-luvuilla Neuvostoliiton tilauksesta muutamia Koillisväylälle tarkoitettuja jäänmurtajia.


title: Koillisväylä

text: Jääesteiden, Venäjän asettaman väylätariffin ja venäläismurtajan käyttöpakon vuoksi pitkän matkan rahtilaivaliikenne Euroopan ja Itä-Aasian välillä ei vielä kulje Koillisväylän kautta suuressa määrin edes kesäkaudella. Merimatka olisi Koillisväylää pitkin kuitenkin selvästi lyhempi kuin Suezin kanavan kautta tai Afrikan ympäri kiertäen.


title: Koillisväylä

text: Vuonna 2009 saksalainen Beluga Shipping kertoi kuitenkin aloittavansa liikenteen Koillisväylällä, mikä lyhentää matkaa Vladivostokista Murmanskiin 5 000 kilometriä. Vuonna 2010 kahdeksan kauppa-alusta käytti Koillisväylää kesäkaudella. Vuonna 2011 aluksia oli kymmeniä, muiden muassa kaksi Neste Oilin alusta.


title: Koillisväylä

text: Venäjällä on arvioitu tarvittavan jopa 1 500 uutta alusta Koillisväylän hyödyntämiseen. Ensimmäisiä tähän lukumäärään kuuluvia aluksia valmistetaan Arctech Oy:n Helsingin telakalla..


title: Koillisväylä

text: Yhä useampi merenkulkuvaltio on jo kokeillut väylää. Esimerkiksi elokuussa 2012 ensimmäinen kiinalaisalus, jäänmurtaja "Jäälohikäärme" kulki Koillisväylän läpi.


title: Koillisväylä

text: Vuoden 2012 purjehduskausi oli aiempia vuosia pidempi. Vielä marraskuussa 2012 nesteytettyä maakaasua kuljettava norjalainen jäävahvistettu LNG-alus "Ob River" kulki ydinjäämurtajien avustamana Norjasta Pohjoista meritietä pitkin Japaniin. Suomalaisaluksista Koillisväylän läpi purjehti kesäkaudella 2012 kaksi Neste Shippingin 1A-jääluokan tankkeria ("Palva" ja "Stena Poseidon") sekä Alaskan tehtävistä palanneet Arctia Shippingin jäänmurtajat "Fennica" ja "Nordica".


title: Antero Laine

text: Antero Laine (s. 10. toukokuuta 1935 Kotkassa) on toimittaja ja ammattiyhdistysjohtaja. Hän oli myös journalistiliiton puheenjohtaja vuosina 1974 – 1992 ja hän on työskennellyt myös Hymyn päätoimittajana, toimittajana Yleisradiossa ja Eteenpäin-lehdessä sekä myös UPOn tiedotuspäällikkönä.


title: Antero Laine

text: Laine on ollut kansainvälisen lehtimieskomitean jäsen sekä pohjoismaisen toimittajajärjestön NJS:n puheenjohtaja 1974 – 1979 ja 1985 – 1987.


title: Tilutus

text: Tilutus on musiikkiin liittyvä slangisana, jolla viitataan pääasiassa sähkökitaran nopeaan soittamiseen, joskin termi pätee myös muihin soittimiin. Tilutus on käsitteenä ristiriitainen; osa musiikin harrastajista pitää termiä halventavana ilmaisuna, kun taas monen mielestä termi on luonteeltaan neutraali, eikä ilmaise muuta kuin soiton nopeutta. Nimi "tilutus" on onomatopoeettinen, ja kuvaa korkealta kitaran ylänauhoilta soitettua hyvin nopeatempoista melodiajuoksutusta, joka kuulostaa ihmisäänenä kuin "ti-lu-li-lu".


title: Tilutus

text: 1960-luvun jälkipuolisko tunnetaan jälkikäteen kitarasankarien aikakautena. Vaikka tilutus oli tuohon aikaan vielä varsin varhaisessa asteessa, muutamien kitaristien kuten Jimi Hendrixin musiikissa oli kuultavissa varhaista tilutusta. 1970-luvun alussa Genesiksen Steve Hackett aloitti "täppäämisen" (katso "Tilutustekniikka" jäljempänä).


title: Tilutus

text: Tilutus nykyisin tunnetussa muodossaan ilmaantui vasta 1970-luvun loppupuolella. Tärkeitä nimiä tässä kehityksessä ovat Al Di Meola ja Eddie Van Halen. Di Meola on jazz-koulutuksen saanut kitaristi, joka tuli kuuluisaksi liittyessään 18-vuotiaana fuusion keskeisiin yhtyeisiin kuuluneeseen Return to Foreveriin. Jo Return to Foreverin vuoden 1975 julkaisulla ja varsinkin vuotta myöhemmin julkaistulla levyllä kuultiin merkittävää tilutusta. Di Meola sanoi uransa alkuvaiheessa yrittäneen tarkoituksella olla maailman nopein kitaristi. Myöhemmin hän on muuttanut suhtautumistaan tilutukseen. Toinen jazz-taustainen 1970-luvun varhainen tiluttaja oli Allan Holdsworth, joka on yhdistänyt myöhemmillä soololevyillään pitkälle kehitettyä jazz-improvisointia tilutukseen särösoundilla.


title: Tilutus

text: Paljon Di Meolaa kuuluisampi varhainen tiluttaja on rockin suosituimpiin kuuluvan Van Halen -yhtyeen kitaristi Eddie Van Halen. Yhtyeen ensimmäinen levy ilmestyi vuonna 1978. Di Meolan ja Van Halenin tärkeinä vaikuttajina voidaan pitää niin ikään teknisesti hyviä aiempia rock-kitaristeja kuten vaikka Deep Purplen Ritchie Blackmorea. Myös Jimmy Pagen kitarasoolon Led Zeppelinin kappaleessa "Heartbreaker" vuodelta 1969 on joskus katsottu ennakoineen tilutusta, ja Eddie Van Halen on kertonut saaneensa siitä sysäyksen tyylinsä kehittämiseen. 1980-luvulla heavy metalia soittanut Yngwie Malmsteen sai paljon mainetta nopealla ja taitavalla soitollaan. Hänestä on tullut yksi tilutuksen keskeisistä hahmoista. Toinen keskeinen 1980-luvulla tunnetuksi noussut henkilö tilutuksessa on Joe Satriani. Hänellä on ollut oppilaanaan tilutuksen myöhempiä keskeisiä henkilöitä, kuten Steve Vai sekä Kirk Hammett. 1980-luvulla uransa aloittaneen kitaristi Steve Vain läpimurtolevy oli "Passion & Warfare" (1990).


title: Tilutus

text: Tilutuksessa kitaristi voi periaatteessa soittaa erikseen plektralla jokaisen yksittäisen sävelen, mutta useimmiten monet sävelet soitetaan pelkällä otelaudan käden liikkeillä (mikä on muutenkin yleinen tekniikka sähkökitaran soitossa). Tilutuksessa käytetään lähes aina plektraa. Lisäksi käytetään runsaasti legatomaista sävellinjaa tuottavia "hammer on – pull-off" -yhdistelmiä, joilla voi soittaa varsin nopeaa tilutuksenomaista soittoa ilman plektraa. Tällaisessa soittotekniikassa pelkkä otelaudan käsi voi tuottaa ääniä painamalla kieliä alas ja ottamalla sormi pois jostain kohtaa hieman nykäisten (myhtäisten), jolloin kieli jää soimaan. Akustisessa kitarassa näin tuotetut äänet jäävät usein voimakkuudeltaan liian heikoiksi.


title: Tilutus

text: Ilman plektraa voi soittaa myös tapping-tekniikalla eli täppäämällä. Siinä plektrakäden sormella tai sormilla painetaan kitaran kieliä samalla tavoin kuin edellä mainitussa legato-tekniikassa. Eddie Van Halenia pidetään tappingin keksijänä, vaikka Genesiksen Steve Hackett käytti tekniikkaa ennen Van Halenia. Steve Vai ja Michael Romeo ovat tunnetusti Eddie Van Halenin lisäksi taitavia täppääjiä. Tilutuksessa pyritään useimmiten välttämään "demppaamista" eli soivien kielten vaimentamista plektraa pitävällä kädellä, mutta esimerkiksi Al Di Meola on soittanut nopeita sooloja, joissa dempataan tasaisesti kaikki sävelet plektran kädellä. Teknisesti haastava tilutus vaatii useamman vuoden harjoittelun, johtuen tekniikan äärimmäisen tarkasta, sekä melko haastavasta, tyylistä.


title: Tilutus

text: Heavy metalin lisäksi jazz-improvisaation intensiivisyyttä saatetaan värittää nopeilla juoksutuksilla. Myös taidemusiikissa ja flamencossa on tilutuksenomaisia nopeita ja vaikeita soittokuvioita. Tällöin instrumenttina kuitenkin on lähes aina akustinen nailonkielinen kitara. Tilutus mahdollistaa nopeiden kosketinsoittimille sävellettyjen teosten soittamisen kitaralla, ja tiluttajat ovat soittaneet ja jäljitelleet muiden muassa Johann Sebastian Bachin sävellyksiä. Malmsteen taas ihaili 1800-luvulla mainetta niittänyttä viulisti Niccolò Paganinia.


title: William Lawes

text: William Lawes (1602–1645) oli englantilainen säveltäjä, joka vaikutti Kaarle I:n hovissa.


title: William Lawes

text: Hänen musiikkiaan pidetään hyvin hämmästyttävänä monella tavalla. Rakenteellisesti hänen musiikkinsa ei noudata ajan sääntöjä ja ilmaisua. Melodisesti hän oli aikaansa edellä ja toteutti hyvin monimutkaisia sävelkulkuja ja yhdisti sävellajeja epäsovinnaisella tavalla.


title: William Lawes

text: Lawesin tuotanto on laajaa ja hyvin dokumentoitua, mutta sitä esitetään hyvin harvoin. Syitä tähän on muun muassa säveltäjän tuntemattomuus suurelle yleisölle, sitä pidetään hyvin vaikeana soittaa sekä senaikaisten soittimien harvinaisuus (esimerkiksi luuttu ja gamba) ja soittajien vähäisyys.


title: William Lawes

text: Lawes kuoli 1645 taistelukentällä taistellessaan Oliver Cromwellin joukkoja vastaan.


title: Jan Hammer

text: Jan Hammer (s. 17. huhtikuuta 1948) on tšekkiläinen jazzpianisti, kosketinsoittaja ja säveltäjä.


title: Jan Hammer

text: Hammer loikkasi Tšekkoslovakiasta Amerikkaan 1960-luvulla. Hammer pääsi mukaan John McLaughlinin perustamaan Mahavishnu Orchestran ensimmäiseen kokoonpanoon. Hammer soittaa Mahavishnu Orchestran kahdella ensimmäisellä levyllä, joita pidetään rock-vaikutteisen fuusio -musiikin klassikoina ("Inner Mounting Flame", 1971 ja "Birds of Fire", 1972).


title: Jan Hammer

text: Mahavishnun jälkeen Hammer soitti rumpali Billy Cobhamin tunnetuimmalla levyllä, "Spectrum" (1973) ja muun muassa Niemenin albumilla "Mourner's Rhapsody" (1974). Hammer julkaisi 1970-luvulla myös soololevyjä, jotka julkaistiin CD-painoksina vasta 2000-luvulla. Yksi Hammerin tavaramerkeistä 1970-luvulla oli Moog-syntetisaattorin soittaminen särkijän läpi ja ääntä liu'uttaen. Lopputulos kuulosti sähkökitaralta (esimerkiksi Mahavishnu Orchestran kappaleessa ”Birds of Fire”).


title: Jan Hammer

text: 1980-luvulla hän sävelsi uransa tunnetuimmat kappaleet, TV-sarja Miami Vicen tunnuskappaleen ja sarjassa käytetyn ”Crockett's Themen”. Miami Vicen tunnusmusiikista tuli ensimmäinen listaykköseksi noussut TV-sarjan kappale. Usein Hammer tunnetaankin juuri näistä kappaleistaan.


title: Jan Hammer

text: Jazzhistorioitsija Joachim-Ernst Berendt mainitsi 1980-luvun alussa Hammerin yhtenä tärkeimmistä fuusiojazzpianisteista.


title: Eurocorps

text: Eurocorps (Eurooppa-armeijakunta) on Ranskan ja Saksan 59. huippukokouksessa (21. ja 22. toukokuuta 1992) perustettu eurooppalainen armeijakunta. Eurocorpsiin on liittynyt myös Belgia (1993), Espanja (1994) ja Luxemburg (1996). Se aloitti toimintansa 30. marraskuuta 1995 Pegasus-95-sotaharjoituksen päätteeksi. Armeijakunnan vahvuus on tällä hetkellä noin 60 000 sotilasta.


title: Eurocorps

text: Vuonna 2001 Eurocorps muutettiin EU:n ja Naton alaisuudessa toimivaksi nopeantoiminnan iskuryhmäksi. Eurocorps on myös osa Länsi-Euroopan unionin (WEU) joukkoja. Se voi toimia WEU:n (V artikla) tai Naton (5. artikla) aloitteesta. Sitä käytetään humanitaarisiin tehtäviin, kuten väestön evakuoimiseen sekä rauhan turvaamiseen kriisialueella Yhdistyneiden Kansakuntien tai ETYJin alaisuudessa.


title: Eurocorps

text: Eurocorpsin esikunnassa Strasbourgissa on edustajia Italiasta, Kreikasta, Puolasta ja Turkista.


title: Gepardi

text: Gepardi ("Acinonyx jubatus") on sirorakenteinen kissaeläin ja maailman nopein maanisäkäs, joka juoksee yli 90 km/h. Gepardi elää Afrikassa uhanalaisena ja Aasiassa erittäin uhanalaisena. Suvun nimi "Acinonyx" juontuu kreikan kielestä ja viittaa kynsien liikkumattomuuteen. Lajinimi "jubatus" taas on latinaa ja tarkoittaa 'harjaista', viitaten gepardin pentujen pieniin harjoihin. Suomen (ja muun muassa saksan) kielen gepardia merkitsevä sana periytyy keskiajan latinan termistä "gattus pardus ("kissaleopardi")".


title: Gepardi

text:
Gepardin ruumiin pituus on 110–160 cm ja hännän pituus 60–80 cm. Säkäkorkeus on 67–94 cm. Gepardi painaa 45–65 kg. Gepardi on harvoja kissaeläinlajeja, jotka eivät kykene vetämään kynsiään kokonaan sisään. Taakse vedettynäkin osa kynnestä jää näkyville, mikä auttaa eläintä kiihdyttämisessä ja tunnetusti vauhdikkaan juoksunsa ohjailussa. Gepardin ruumiinosat soveltuvat suuren nopeuden saavuttamiseen. Pitkä häntä pitää yllä tasapainoa juoksussa. Juostessa gepardin selkä liikkuu kuin jousi. Myös sydän, keuhkot, maksa ja jopa sieraimet ovat hyvin suuret; niiden avulla hapen saanti ja hyväksikäyttö on mahdollisimman tehokasta.
Eteläisessä Afrikassa tavattavaa poikkeuksellisen tummaa, niin kutsuttua kuningasgepardia pidettiin aiemmin omana lajinaan "Acinonyx rex". Sen selän täplät ovat yhtyneet läikikkäiksi juoviksi. Jotkut arvelivat että se olisi leopardin ja gepardin jälkeläinen, hybridi. Sittemmin 1980-luvun alussa on todettu sen olevan vain geneettinen värimuunnelma.


title: Gepardi

text: Gepardi on suhteellisen sosiaalinen päiväeläin. Urosten muodostamat ryhmät ovat melko yleisiä. Emon jätettyä pentunsa, pennut pysyvät yhdessä vielä puolisen vuotta, veljekset voivat pysyä yhdessä pitempäänkin. Naaras tulee sukukypsäksi kaksivuotiaana.


title: Gepardi

text: Gepardi ei saalista vaanimalla, vaan luottaa nopeuteensa. Nopean hyökkäyksensä jäljiltä se on kuitenkin usein hyvin hengästynyt, eikä pysty nauttimaan mahdollista saalistaan heti. Kun sen hengitys on tasaantunut, gepardin on nopeasti hotkittava saaliinsa ennen muiden petojen ilmaantumista.


title: Gepardi

text: Gepardi on huomattavasti vähemmän aggressiivinen kesytettäessä kuin muut isot kissaeläimet, joten sen pentuja myydään usein maailmalla laittomasti kotieläimiksi. Sitä on myös antiikin ajoista lähtien käytetty metsästyseläimenä.


title: Gepardi

text: Joissakin eläintarhoissa gepardeja kasvatetaan yhdessä koirien kanssa. Koirat, jotka ovat tottuneet olemaan tekemisissä ihmisten kanssa, rauhoittavat gepardeja omalla esimerkillään.


title: Gepardi

text: Gepardin kaikki alalajit ovat uhanalaisia. Gepardikanta on hupenemassa elinympäristön muutosten, saaliseläinten vähenemisen sekä lajia heikentävän sisäsiittoisuuden vuoksi. Aasiassa elää nykyisin alle 60 gepardia. Afrikassa kannan koko on noin 7100 yksilöä, joista puolet levittäytyvät kuuden eteläisen Afrikan maahan eläen yhdessä populaatiossa. Gepardi on rauhoitettu Namibiassa. Monet yksilöt oleskelevat maatalousalueilla aiheuttaen vahinkoa karjalle, minkä vuoksi niitä pyydetään ja muutoin surmataan. 1990-luvun alussa perustettiin afrikkalaisen gepardin ja sen elinympäristön suojeluun keskittyvä järjestö Cheetah Conservation Fund. Vuonna 2001 Iranissa käynnistettiin ohjelma aasialaisen gepardin pelastamiseksi.


title: Gepardi

text: Gepardia pidetään eläinkunnan nopeimpana juoksijana, mutta se voi pitää huippuvauhtia yllä vain muutaman sadan metrin matkan.


title: Gepardi

text: Gepardin huippunopeudeksi on ilmoitettu 114 km/h 650 metrin matkalla. Lähtiessään juoksuun se saavuttaa kahdessa sekunnissa 72 km/h:n nopeuden. Myöhemmin nopeudeksi on ilmoitettu noin 90 km/h, ja joidenkin lähteiden mukaan huippunopeus olisi noin 50 – 80 km/h. Englannissa on järjestetty vinttikoirien ja gepardien juoksukilpailuja, jotka gepardi on voittanut. Gepardin nopeudeksi saatiin mitattua 72 km/h, koska gepardi ei ollut kiinnostunut juoksemaan itseään väsyksiin.


title: Gepardi

text: Vuonna 2013 Naturessa julkaistussa tutkimuksessa gepardien liikkumista seurattiin luonnollisissa oloissa radiopantojen avulla. Suurin mitattu nopeus oli 95 km/h.


title: Gepardi

text: Gepardi jaettiin aiemmin vain kahteen alalajiin, afrikan- ja aasiangepardiksi, mutta nykykäsityksen mukaan eri alalajeja on kaikkiaan kuusi:


title: Musée Picasso

text: Musée Picasso on Pariisissa sijaitseva taidemuseo, joka esittelee espanjalaisen taidemaalari Pablo Picasson tuotantoa. Museossa on yli 3 000 Picasson taideteosta. Kokoelmassa on piirroksia, keramiikkaa ja maalauksia. Museossa on myös Picasson henkilökohtainen taidekokoelma, joka sisältää muun muassa Cézannen ja Matissen töitä.


title: Musée Picasso

text: Kokoelma on aikajärjestyksessä alkaen toisesta kerroksesta, jossa esitellään Picasson sinistä ja vaaleanpunaista kautta sekä kubismia ja klassismia. Esillä on myös Picasson tunnetuimpia maalauksia, muun muassa "Veljekset", "Kaksi naista juoksee rannalla" ja "Suudelma".


title: Musée Picasso

text: Museorakennuksena toimii Hôtel Salé -niminen barokkityylinen kaupunkipalatsi, joka on rakennettu vuosina 1656–1661 suolaveronkerääjä Pierre Aubert de Fontenayn asunnoksi. Talon suunnitteli arkkitehti Jean Boullier. Porraskäytävää koristavat Martin Desjardinsin veistokset. Palatsi takavarikoitiin Ranskan valtiolle vallankumouksen jälkeen, ja se toimi 1800-luvulla muun muassa poikakouluna. Pariisin kaupunki osti rakennuksen vuonna 1962, ja se peruskorjattiin vuosina 1976–1979 Picasso-museon käyttöön. Museo avattiin vuonna 1985.


title: Joe Pesci

text: Walter Joseph ”Joe” Pesci [peʃi] (s. 9. helmikuuta 1943 Newark, New Jersey) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko. Hänet tunnetaan parhaiten mafioson rooleistaan Martin Scorsesen elokuvissa Mafiaveljet (1990) ja Casino (1995) sekä murtovaras Harryn roolista Chris Columbuksen perhekomedioissa Yksin kotona (1990) ja Yksin kotona 2 – Eksynyt New Yorkissa (1992).


title: Joe Pesci

text: Newarkissa New Jerseyssä syntynyt amerikanitalialainen Pesci työskenteli ennen näyttelijänuraansa parturina. Hän julkaisi 1960-luvulla myös musiikkialbumin nimeltä "Little Joe Sure Can Sing" taiteilijanimellä Joseph Richie. Yksi levyllä esiintyneistä soittajista oli Frank Vincent, joka sittemmin loi Pescin tavoin näyttelijänuran ja on esiintynyt tämän kanssa monissa samoissa elokuvissa.


title: Joe Pesci

text: Pesci teki ensimmäiset elokuvaesiintymisensä 1960-luvulla ilmestyneissä elokuvissa "Twistin hurmaa" (avustajana) ja "Out of It" ja ensimmäisen isomman roolinsa hän sai vuonna 1976 ilmestyneestä elokuvasta "Kuoleman rahastaja". Läpimurtonsa suuren yleisön tietoisuuteen hän teki vuonna 1980 Robert De Niron vastanäyttelijänä elokuvassa "Kuin raivo härkä". Hän sai Joey La Mottan roolistaan ehdokkuuden sekä Golden Globen että Oscarin saajaksi kategoriassa paras miessivuosa. Vuonna 1991 hän sai parhaan miessivuosan Oscarin ja oli ehdolla Golden Globen saajaksi roolistaan Tommy DeVitona elokuvassa "Mafiaveljet", jonka pääosassa esiintyi niin ikään De Niro. De Niro ja Pesci ovat esiintyneet yhteensä kuudessa samassa elokuvassa.


title: Joe Pesci

text: Edellä mainittujen elokuvien lisäksi Pesci tunnetaan myös muun muassa kolmesta "Tappava ase" -elokuvasta ja kahdesta "Yksin kotona" -elokuvasta. Hän on näytellyt myös monissa muissakin arvostetuissa elokuvissa kuten "Once Upon a Time in America" (1984), "JFK – avoin tapaus" (1991) ja "Casino" (1995). 2000-luvun alussa Pesci piti pitkän tauon näyttelemisestä, mutta vuonna 2006 hän teki kahdeksan vuoden tauon jälkeen paluun elokuvassa "The Good Shepherd", jonka ohjasi Robert De Niro.


title: Joe Pesci

text: Pesci asuu nykyään Lavalettessa New Jerseyssä. Hän oli naimisissa vuosina 1988–1992 Claudia Harron kanssa, jonka kanssa hänellä on yksi yhteinen lapsi.


title: Joseph Conrad

text: Joseph Conrad (3. joulukuuta 1857 – 3. elokuuta 1924) oli puolalais-englantilainen kirjailija.


title: Joseph Conrad

text: Joseph Conrad eli Józef Teodor Nałęcz Konrad Korzeniowski syntyi 1857 Berdytšivissä nykyisen Ukrainan Žytomyrin alueella, joka tuohon aikaan kuului Venäjään. Hänen isänsä oli maaton puolalainen aristokraatti ja runoilija-kääntäjä. Venäläiset vangitsivat Józefin isän vuonna 1861 syytettynä vallankumoussuunnitelmista ja karkottivat hänet Vologdaan Pohjois-Venäjälle, jonne perhe häntä seurasi. Vuonna 1865 perheen sallittiin muuttaa Ukrainan Tšernihiviin, mutta pian muuton jälkeen Józefin äiti kuoli tuberkuloosiin. Isä kuoli vuonna 1869 Krakovassa, jolloin Józef muutti enonsa luokse. Eno päästi Józefin lähtemään Marseilleen, jossa tämä ryhtyi 16-vuotiaana merimieheksi. Józefin nuoruusvuodet olivat täynnä seikkailuja, ja hän sekaantui muun muassa aseiden salakuljetukseen Espanjaan.


title: Joseph Conrad

text: Epäonnistuneen itsemurhayrityksen jälkeen Józef pestautui 1878 englantilaislaivaan. Vuonna 1886 hänellä oli komennossaan oma laiva ja hän oli saanut Britannian kansalaisuuden. Tässä vaiheessa hän muutti nimensä Joseph Conradiksi. Seuraavat kahdeksan vuotta hän purjehti eri puolella maailmaa kartuttaen kokemuksia, jotka vaikuttivat voimakkaasti hänen myöhempään kirjalliseen tuotantoonsa.


title: Joseph Conrad

text: 36-vuotiaana vuonna 1894 Conrad lopulta asettui maihin Englantiin. Hän meni naimisiin, sai kaksi lasta ja matkusteli edelleen satunnaisesti. Enimmän aikaa hän kuitenkin kirjoitti, ja ensimmäinen teos, "Almayer’s Folly", ilmestyi 1895. Conrad jatkoi kirjoittamista elämänsä loppuun asti, ja hänen viimeinen romaaninsa, "The Nature of Crime", ilmestyi 1924. Joseph Conrad kuoli vuonna 1924 sydänkohtaukseen.


title: Joseph Conrad

text: Conrad kirjoitti englanniksi, vaikka se oli vasta hänen kolmas kielensä puolan ja ranskan jälkeen. Sen on sanottu näkyneen Conradin kielen erityislaadussa.


title: Joseph Conrad

text: Conrad yhdistelee romantiikkaa ja realismia moraalisiin pohdintoihin. Afrikka-kuvaus "Heart of Darkness" (1902), suom. "Pimeyden sydän", kertoo miehestä, joka tunkeutuu jokilaivalla syvälle Afrikkaan tavatakseen mielessään myyttiset mittasuhteet saaneen norsunluukauppias Kurtzin. Francis Ford Coppolan kuuluisa elokuva "Ilmestyskirja. Nyt." pohjautuu löyhästi "Pimeyden sydämeen".


title: Joseph Conrad

text: "Nostromo" (1904, ilmestynyt kahtena suomennoksena "Nostromo" ja "Hopealaiva") kertoo Etelä-Amerikan erään kuvitteellisen pikkuvaltion ja sen keskiössä olevan hopeakaivoksen vaiheista sekä siitä, miten jalonakin pidetty mies sortuu houkutusten edessä. Teos kuvaa tarkasti 1900-luvun alun Etelä-Amerikan taloutta ja politiikkaa, sekä ulkomaalaisten vaikutusta siihen.


title: Joseph Conrad

text: "The Secret Agent" (1907) suomeksi "Anarkistit", sai aiheensa eräästä traagisesta tositapauksesta. 15. helmikuuta 1894 käveli ranskalainen Martial Bourdin kohti Greenwichin observatoriota mukanaan pommi sekä huomattava summa rahaa. Pommi räjähti ja silpoi Bourdinin, joka kuoli vammoihinsa vajaan tunnin kuluttua räjähdyksestä. Lehdistö leimasi pommimiehen anarkistiksi, mutta poliisin tutkimuksissa selvisi, että kyseessä oli ajan kielenkäytön mukaan ”heikkomielinen”, joka oli houkuteltu järjettömään tekoon.


title: Joseph Conrad

text: Conrad huomasi miettivänsä tapausta paljon ja tunsi, että hänen oli kirjoitettava asiasta kirja. Hän halusi selvittää surulliseen tapaukseen johtaneen tapahtumakejun. Conradin teoksessa anarkismi näyttäytyy päämäärättömänä ja harhaisena ajatussuuntana. Anarkistit ovat puolestaan hermoilevia töpeksijöitä, jotka mahtipontisista puheistaan huolimatta sotkevat asiansa.


title: Joseph Conrad

text: Teoksen arvostelijat epäilivät Conradia itseäänkin anarkistiksi. Järkeiltiin ettei kukaan voi kuvailla maanalaista toimintaa uskottavasti, ellei ole itse ollut mukana. Conradin lähiystäviin kuului poliittisia kiihkoilijoita niin äärivasemmalta kuin -oikealtakin.


title: Joseph Conrad

text: Kun Yhdysvaltojen liittovaltion poliisi vuonna 1995 teki rynnäkön Theodore Joseph Kaczynskin eli Unabomberin asuntoon, sieltä löytyi riekaleiksi luettu kappale Conradin "Anarkisteja".


title: Joseph Conrad

text: Teosta "Under Western Eyes" (1911) on usein verrattu Fjodor Dostojevskiin kirjaan "Rikos ja rangaistus". Se on Dostojevskin kirjan tavoin tutkielma syyllisyydentunnosta. Kirja sijoittuu osittain Pietariin ja osittain Geneveen, ja teoksen toinen pääteema onkin 1900-luvun alun Itä- ja Länsi-Euroopan poliittisen elämän ja kansanluonteiden vertailu. Conrad rinnastaa moneen otteeseen tsaarinajan Venäjän autokraattisen yhteiskuntajärjestyksen ja läntisen Euroopan ihanteellisena koetun liberaalin demokratian, mutta epäilee kuitenkin toimisiko demokratia Venäjällä. Teoksessa voikin nähdä yhteneväisyyksiä Conradin omaan elämään, sillä Conrad muutti nuorena Venäjän vallassa olleesta Puolasta ensin Ranskaan ja sitten Englantiin.


title: Balikpapan

text: Balikpapan on Itä-Kalimantanin provinssin toiseksi suurin kaupunki Borneon saarella, Indonesiassa. Vuoden 2000 väestönlaskennassa kaupungin väkiluku oli 396 909, vuoden 2010 arvio oli 458 934. Balikpapan on tärkeä raakaöljyn ja puutavaran tuotannon keskus. Kaupungissa on myös jonkin verran turismia.


title: Perl 6

text: Perl 6 on Perl-ohjelmointikielen kehitysversio. Kehitystyö alkoi vuonna 2000. Perl 6:n suunnittelussa on lähdetty Perl 5:stä, mutta kyse on koko kielen ja sen tulkin uudelleenkirjoittamisesta.


title: Perl 6

text: Perl 6:ssa on monia muutoksia verrattuna Perl 5:een. Se ei ole taaksepäin yhteensopiva, mutta siellä tulee olemaan yhteensopivuustila. Larry Wall, Perlin luoja, on kutsunut Perl 6:tta yhteisön uudelleenkirjoittamaksi Perliksi, koska hänen suunnitelmansa perustuu 361:een yhteisön jäsenten tekemään ehdotukseen. Ehdotukset on julkaistu vuonna 2000. Wall on kirjoittanut suunnitelmansa pitkiin esseisiin, joita hän kutsuu nimellä Apocalypse. Esseiden numerointi vastaa lukuja kirjassa "Programming Perl" ("The Camel Book"). tärkeimpiin Apocalypse-esseisiin liittyy myös Damian Conwayn Exegesis-artikkeli, joka antaa ominaisuuksista käytännön esimerkkejä. (Nimet selittyvät sillä, että apokalypsi tarkoittaa ilmestystä tulevista asioista ja eksegeesi on selitys tekstistä.)


title: Perl 6

text:
Perl 6:tta varten on kehitetty alustariippumatonta tavukoodia ajava virtuaalikone nimeltä Parrot, mutta joka on suunniteltu myös muiden kielten tarpeisiin.
Perl 6:stä on olemassa toteutus Rakudo Perl, joka tuottaa Parrot ja MoarVM -virtuaalikoneiden tavukoodia,
sekä Haskell-kielellä kirjoittu Pugs.
Perl 6 on myös toteutettu Perl 5:n codice_1-moduulina. Mikään toteutus ei ole toistaiseksi täydellinen tai täysin toimiva.


title: Perl 6

text: Perl 5:n ja Perl 6:n välillä on satoja, ellei tuhansia muutoksia, yleisenä ajatuksena on ollut: "keep Perl 6 Perl" ("pidetään Perl 6 Perlinä"). Useat muutokset normalisoivat kieltä; tekevät oppimisen helpoksi ja tehdäkseen "helppoja asioita helposti ja vaikeita mahdolliseksi".


title: Perl 6

text: # Perl 5


title: Perl 6

text: Mutta Perl 6:ssa se näyttää hieman erilaiselta


title: Perl 6

text: Tämä helpottaa lukemista, koska yleensä codice_2 on yleensä codice_3.


title: Perl 6

text: Perl 5 tukee olio-ohjelmointia "siunauksen" ("blessing") avulla. Minkä tahansa viittauksen voi siunata luokan olioksi:


title: Perl 6

text: Siunatulla oliolla voi sen jälkeen olla metodeita, joita käytetään nuolisyntaksilla (->):


title: Perl 6

text: Tämä saa Perlin löytämään metodi-nimisen aliohjelman ja kutsumaan sitä niin, että codice_4 on ensimmäinen parametri ja muut parametrit tulevat sen jälkeen.


title: Perl 6

text:
"Helpot asiat helposti ja vaikeat mahdolliseksi" -hengessä Perl 6 pitää vanhan siunausmallin, mutta ottaa käyttöön paljon selvemmän olio-ohjelmointimallin. Esimerkiksi jos halutaan tehdä luokka, joka sisältää sisällään pisteet x ja y:
Ja sitä käytetään näin:


title: Perl 6

text: Perl 6 käyttää siis monista muista kielistä, esimerkiksi C++:sta, Javasta, Python (ohjelmointikieli)Pythonista ja Rubysta, tuttua pistenotaatiota olion sisältämien muuttujien tai metodien kutsumisessa.


title: Jollas

text: Jollas () on Helsingin 49. kaupunginosaan eli Laajasaloon kuuluva vajaan 3000 asukkaan merellinen osa-alue Itä-Helsingissä.


title: Jollas

text: Jollas oli pitkään väljää omakotialuetta, mutta 1980-luvulta alkaen on alueelle rakennettu tiiviimmin. Siellä on myös vanhoja puuhuviloita. Lisärakentamista on tekeillä Itä-Jollaksessa Tonttuvuorella. Jollaksen asukasluku on noin 3 000 (1.1.2013).


title: Jollas

text: Jollaksen historia alkaa kartanosta vuodelta 1798. Nykyinen kartanon päärakennus on vuodelta 1919 ja on Robert Tikkasen piirtämä. Kartanopuistossa kasvaa vanhoja saarnia, vaahteroita ja lehtikuusia. Veikko Leisténin suunnittelema Jollaksen kappeli purettiin vuonna 2005. Se oli rakennettu vuonna 1962. Kaupunginosassa on ala-asteen koulu.


title: Jollas

text: Jollaksen luonto edustaa eteläsuomalaista sisäsaaristovyöhykettä kallio- ja hiekkarantoineen, kuivine kallioineen ja rehevine notkoineen. Tonttuvuorella on jääkauden jälkiä: kaksoishiidenkirnu ja siirtolohkare. Toinen hiidenkirnu on Furuvikin rannassa. Furuvikin lähellä on myös pieni 2 ha laajuinen luonnonsuojelualue nimeltä "Jollaksen räme".


title: Jollas

text: Jollakseen pääsee Herttoniemen metroasemalta busseilla 85 ja 85B. Öisin ajaa bussi 85N Rautatientorilta. Bussilla on aamuyölähtöjä viikonloppuisin.


title: Kivikko

text: Kivikko () on Mellunkylän kaupunginosan osa-alue Itä-Helsingissä, Kehä In kupeessa. Kontulan ja Kurkimäen länsipuolella sijaitsevalla alueella asuu noin 5 000 asukasta.


title: Kivikko

text: Kivikon asuinalue on 2,5 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä asuintalojen vyöhyke. Kivikkoa on rakennettu Kontulan ja Kurkimäen jatkeeksi vuodesta 1992 lähtien. Alueen palvelut on sijoitettu paljolti vanhan ja uuden kaupunkirakenteen saumaan. Kivikon etelä- ja itäosaa hallitsevat enimmäkseen kerrostalot, kun taas pohjoisempana on rivi- ja omakotitaloja.


title: Kivikko

text: Kivikossa asuu etenkin lapsiperheitä. Alueella on myös opiskelija-asuntoja. Maahanmuuttajataustaisia on 28 prosenttia asukkaista; prosenttiluku on Helsingin suurimpia. Pienalueista eniten vieraskielisiä asuu Kivikossa, jossa joka kolmas asukas puhuu muuta kuin kotimaisia kieliä äidinkielenään. Kivikko on kuitenkin hiljaisempaa ja pientalovaltaisempaa kuin viereinen Kontula.


title: Kivikko

text: Alueella toimi ennen ampumarata (tunnettiin nimellä Malmin Ampumarata). Lahdenväylän (Lahden moottoritien) ja rakenteilla olevan Kivikon liikuntapuiston väliin rakennetaan työpaikka-alue.


title: Kivikko

text: Kivikko on nimetty alueella sijainneen, asiakirjoissa jo 1700-luvun alussa mainitun Stensbölen tilan mukaan. Alue kuului alun perin Helsingin maalaiskuntaan ja liitettiin Helsinkiin suuressa alueliitoksessa vuoden 1946 alussa.


title: Kivikko

text: Kivikossa sijaitsee muun muassa K-Market, pizzeria ja useita päiväkoteja. Lisäksi siellä on Keinutien ala-asteeseen kuuluva Nallin sivukoulu, Kivikon liikuntapuisto, jossa on hiihtohalli, sekä Kivikon palvelukeskus Kivitasku, jossa on Kivikon terveysasema ja nuorisotalo.


title: Alan Shearer

text: Alan Shearer (s. 13. elokuuta 1970 Gosforth) on ammattilaisuransa lopettanut englantilainen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa oli hyökkääjä. Hän on Valioliigan ja Newcastle Unitedin kaikkien aikojen paras maalintekijä ja hän on toiminut muun muassa Englannin maajoukkueen kapteenina.


title: Alan Shearer

text: Shearer siirtyi Newcastleen vuonna 1996 maailmanennätyksen rikkoneella 15 miljoonan punnan siirtosummalla.


title: Alan Shearer

text: Pelaajauransa jälkeen hän on työskennellyt BBC:n jalkapallokommentaattorina.


title: Alan Shearer

text: Newcastlen seudulta kotoisin oleva Shearer pelasi nuoruudessaan paikallisessa amatöörijoukkueessa, Wallsend Boys Clubissa. Hän siirtyi Newcastle Unitedin kiinnostuksesta huolimatta etelään Southamptonin junioriakatemiaan, josta hän nousi seuran edustusjoukkueeseen 17-vuotiaana. Shearer teki heti debyytissään hattutempun Arsenalia vastaan. Shearer pelasi Southamptonissa viisi kautta vuoteen 1992 asti.


title: Alan Shearer

text: Kesällä 1992 Shearer oli yksi halutuimmista pelaajista Englannissa. Lopulta Blackburn Rovers osti hänet 3,3 miljoonalla punnalla, joka oli silloin Englannin ennätyssumma. Shearerin ensimmäinen kausi, 1992–1993, vasta perustetussa Valioliigassa jäi vajaaksi loukkaantumisen vuoksi. Seuraavien kolmen kauden aikana hän teki jokaisena yli 30 maalia. Kaudella 1994–1995 Shearer voitti ainoan liigamestaruutensa ja hänet valittiin ksi.


title: Alan Shearer

text: Shearer pelasi uransa viimeiset kymmenen vuotta Newcastle Unitedin joukkueessa, jonne hän siirtyi vuonna 1996 Blackburnista 15 miljoonalla punnalla, mikä oli senhetkinen maailmanennätyssiirtosumma. Kiinnostusta osoittivat myös muun muassa Barcelona ja Juventus, mutta Shearer valitsi mieluummin kotikaupunkinsa seuran. Newcastle ei kuitenkaan Shearerin aikana saavuttanut pokaaleja. Parhaimmillaan se ylsi Valioliigassa toiseksi ja FA Cupissa kahdesti finaaliin. Shearer valittiin jälleen pelaajayhdistyksen vuoden pelaajaksi 1997. Shearer oli kertonut jo aikaisemmin lopettavansa uransa kauden 2005–2006 päätteeksi, mutta huhtikuussa 2006 hän sai polvivamman, joka päätti hänen jäähyväiskautensa.


title: Alan Shearer

text: Newcastle Unitedissa Shearer kohosi eräänlaiseen seuraikonin asemaan. Hän on yksi seuran suosituimmista pelaajista ja seuran kaikkien aikojen paras maalintekijä. Shearer nousi tilaston kärkeen tehtyään Portsmouthia vastaan 201. maalinsa. Hänen lopulliseksi maalimääräksi Newcastlessa tuli 206.


title: Alan Shearer

text: Shearer pelasi uransa aikana 559 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 283 maalia. Näistä 260 syntyi Valioliigassa, mikä on myös liigan ennätys. Shearer jakaa Andrew Colen kanssa yhden Valioliiga-ottelun maaliennätyksen, kun hän teki Sheffield Wednesdayta vastaan viisi maalia vuonna 1999. 22. marraskuuta 2009 myös Jermain Defoe ylsi viiteen maaliin yhdessä Valioliiga-ottelussa.


title: Alan Shearer

text: Shearer nousi Englannin maajoukkueeseen 1992 ja teki heti ensimmäisessä maaottelussaan maalin. Hän oli mukana EM-kisoissa 1996, MM-kisoissa 1998 ja EM-kisoissa 2000. Parhaimmillaan Englanti eteni välieriin vuoden 1996 kisoissa, jolloin Shearer voitti myös kisojen maalikuninkuuden. Vuoden 2000 EM-kisojen jälkeen Shearer lopetti maajoukkueuransa keskittyäkseen seurajoukkueessa pelaamiseen. Hän viimeisteli Englannin paidassa 30 maalia 63 ottelussa.


title: Alan Shearer

text:
Pelaajauran jälkeen Shearer työskenteli useita vuosia BBC:n kommenttaattorina.
Huhtikuussa 2009 Shearer palkattiin Newcastle Unitedin päävalmentajaksi pelastamaan seura putoamiselta, kun kautta oli jäljellä kahdeksan ottelua. Newcastle-legenda ei kuitenkaan onnistunut pelastamaan seuraansa putoamiselta.


title: Torpparinmäki

text: Torpparinmäki () on 1950-luvulta lähtien rakennettu Tuomarinkylän kaupunginosan osa-alue Pohjois-Helsingissä, Paloheinän kupeessa, 12 kilometriä keskustasta pohjoiseen. Torpparinmäessä asuu 2 680 henkeä (1.1.2013).


title: Torpparinmäki

text: Torpparinmäki sijaitsee Tuusulanväylän luoteispuolella. Eteläraja Paloheinään kulkee Kuusmiehenkaarta (tie) myötäillen. Lännessä ja pohjoisessa Torpparinmäkeä reunustavat Haltialan laajat pelto- ja metsäalueet.


title: Torpparinmäki

text: Torpparinmäki on saanut nimensä Tuomarinkylän kartanon torppareista. Alueelle rakennettiin rintamamiestaloja toisen maailmansodan jälkeen. Vuonna 1981 Torpparinmäessä järjestettiin asuntomessut, joiden jälkeen aluetta on täydennetty ja sen asukasluku on kolminkertaistunut 1960-lukuun verrattuna.


title: Torpparinmäki

text: 1980-luvun asuntomessut kytkeytyivät Helsingin kaupungin PIKO-koerakentamisprojektiin. Tasaiselle peltoalueelle rakennettiin pääasiassa kaksikerroksisiin paritaloihin 80 asuntoa. Alueen rakentamisessa tavoitteena oli energiaa taloudellisesti käyttävä rakentaminen ja yhteisöllisyyden tukeminen. Aurinkoenergiaa hyödynnettiin tuolloin poikkeuksellisen paljon aktiivisesti ja passiivisesti; asunnoissa olleet lasikuistit, viherhuoneet ja pihatilat herättivätkin kiinnostusta.


title: Torpparinmäki

text: Torpparinmäki on vehreää aluetta ja siellä kasvaa harvinaisia kasveja kuten mätäshelmiköitä.


title: Torpparinmäki

text: Torpparinmäen naapurusto tarjoaa monipuoliset ulkoilumahdollisuudet. Viereinen Haltiala peltoineen, aarnimetsineen ja kotieläinpuistoineen kuuluu pohjoisena osana Helsingin keskuspuistoon. Pienen matkan päässä lännessä on Paloheinän ulkoilumaja. Sieltä lähtee monia ulkoilureittejä läheiseen maastoon; urista useat ovat valaistuja. Heti Torpparinmäen kyljessä on myös Paloheinän golfkenttä. Tuusulanväylän eteläpuolelta Tuomarinkartanon alueelta löytyy monta ratsastustallia.


title: Torpparinmäki

text:
Helsingin kaupungin meluselvityksen mukaan valtaosa Torpparinmäkeä on yli 55 dB:n melualueella. Torpparinmäessä tieliikenteen melua aiheuttaa Tuusulanväylä.
Tuusulanväylän liikennemäärä on keskimäärin 85 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Se on toiseksi liikennöidyin Helsingin kaupungin säteittäinen sisääntuloväylä Lahdenväylän jälkeen.


title: Torpparinmäki

text: Torpparinmäessä on


title: Torpparinmäki

text: Alueen keskellä Näsinpuistossa on Vesa-Pekka Rannikon läpivärjätystä betonista tekemä veistos "Aamu".


title: Torpparinmäki

text:
Torpparinmäessä sijaitsee päätepysäkki linjoille 67, 67V sekä yölinja 67N.
Torpparinmäen kautta kulkevat myös bussit 560, 611 ja 611B.


title: Freebok

text: Freebok oli vuonna 1998 perustettu suomalainen kotisivujen vieraskirja-palvelu, joka kehittyi vuosien varrella myös portaaliksi. Freebokin käyttäjät saattoivat vieraskirjapalvelun lisäksi keskustella omalla keskustelufoorumillaan, lähetellä yksityisviestejä, kutsua toisia yksityischatteihin, sekä käyttää palvelun sisäisiä mobiilipalveluita ja paljon muuta. Sivustolla oli tehty yli 100 000 vieraskirjaa. Oli myös mahdollista käyttää maksullista vieraskirjaa, jossa ominaisuudet olivat moninkertaiset ja vieraskirjan sai muokata juuri sellaiseksi, kuin sen itse halusi ja samalla vieraskirjan maksimikoko tuplaantui. Freebokin omistaja oli Juha Kilpi, joka huolehti myös sivuston toiminnasta.


title: Freebok

text: Loppuvaiheessa Freebokia ei juurikaan enää päivitetty ja viimeiset palvelimen katkostiedot on ajettu sisään vuonna 2003.Freebok-palvelua saattoi käyttää englanniksi ja suomeksi.


title: Väinö Leskinen

text: Väinö Olavi Leskinen (8. maaliskuuta 1917 Helsinki – 8. maaliskuuta 1972 Helsinki) oli suomalainen ministeri ja kansanedustaja. Värikkäänä persoonana tunnettu Leskinen oli 1950- ja 1960-luvuilla yksi merkittävimmistä Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen (SDP) poliitikoista.


title: Väinö Leskinen

text: Ennen poliittista uraansa Leskinen oli menestyksekäs uimari seuranaan Helsingin Työväen Uimarit (HTU). Hän voitti Antwerpenin työläisolympialaisissa 1937 200 metrin rintauinnin ajalla 2.57,1 ja 400 metrin rintauinnin ajalla 6.21,2. Leskinen toimi myöhemmin myös Työväen Urheiluliiton pääsihteerinä 1940–1943 ja puheenjohtajana 1951–1955.


title: Väinö Leskinen

text: Leskinen palveli talvi- ja jatkosodassa Ässärykmentissä. Hän haavoittui 1941 jatkosodan etenemisvaiheessa. Tämän jälkeen hän toimi Suomen Aseveljien Liiton sihteerinä vuosina 1942–1944. Sotilasarvoltaan hän oli majuri.


title: Väinö Leskinen

text: Leskinen oli keskeinen vaikuttaja Aseveljien Liitossa toimineiden sosiaalidemokraattien sodan jälkeen muodostamassa asevelisosialisteiksi kutsutussa ryhmittymässä, joka onnistuneesti voitti kommunistit taistelussa keskeisten vasemmistolaisten järjestöjen enemmistöstä.


title: Väinö Leskinen

text: 1950-luvulla SDP:n puoluehajaannuksen aikana Leskinen oli Väinö Tanneria keulakuvanaan pitäneen puolueen enemmistön tärkeimpiä johtohenkilöitä. Hän joutui Neuvostoliiton ja kommunistien epäsuosioon länsisuuntautuneen poliittisen katsomuskantansa vuoksi.


title: Väinö Leskinen

text: SDP:lle tappiollisten vuoden 1962 eduskuntavaalien jälkeen Leskinen pyrki tasoittamaan suhteitaan Neuvostoliittoon ja lisäämään vasemmiston yhteistyötä Suomessa. Leskinen johti neuvotteluita joilla Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö perustettiin. Vuonna 1966 Leskinen teki aikoinaan katumusmatkana tunnetun käyntinsä Moskovassa jolloin hän solmi uudelleen suhteet NKP:hen. Leskisen johdolla SDP asettui vuoden 1968 presidentinvaalissa Urho Kekkosen taakse.


title: Väinö Leskinen

text: Leskinen oli kansanedustaja vuosina 1945–1947 ja 1947–1969 edustaen aluksi Uudenmaan vaalipiiriä ja vuodesta 1954 Helsingin vaalipiiriä. Hän putosi eduskunnasta vuoden 1970 vaaleissa.


title: Väinö Leskinen

text: Leskisen ministeriura jakaantuu kahteen osaan. 1940- ja 1950 –luvulla hän oli SDP:n tannerilaisen siiven edustajana. Tehtyään sovinnon Neuvostoliiton kanssa hän toimi vuodesta 1968 lähtien hallituksessa Urho Kekkosen läheisenä avustajana.


title: Väinö Leskinen

text: Presidentin valitsijamiehenä Leskinen oli neljästi, vuosien 1950, 1956, 1962 ja 1968 vaaleissa.


title: Väinö Leskinen

text: Väinö Leskisen ministerikaudet


title: Väinö Leskinen

text: Väinö Leskinen kuoli sydänkohtaukseen 55-vuotispäivänään hiihtoladulle Helsingin Lauttasaaren edustalla.


title: Väinö Leskinen

text: Väinö Leskinen oli Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelun (CIA) tietolähde.


title: Väinö Leskinen

text: Väinö Leskisen veli Aarne Leskinen oli Helsingin apulaiskaupunginjohtaja vuosina 1970–1980.


title: Tali (Helsinki)

text: Tali () on Pitäjänmäen kaupunginosaan kuuluva läntisen Helsingin osa-alue.


title: Tali (Helsinki)

text: Pitäjänmäentien eteläpuolella ja Talin siirtolapuutarhan itäpuolella on 1990-luvun lopulla rakennettu noin tuhannen asukkaan asuinalue, jonka rakennukset ovat pääasiassa neljä–kuusikerroksisia kerrostaloja. Talin kartanon mailla on Suomen vanhimpiin kuuluvan siirtolapuutarhan lisäksi laaja puistoalue golfkenttineen. Kartano itse on 1600-luvulta. Empiretyylinen päärakennus on 1820-luvulta ja kartanopuistokin 1800-luvulta. Alueella kasvaa jalopuita, muun muassa rauhoitettu vanha tammi, joka on Helsingin paksuin. Kartanolle johtaa koivukuja Talin puistotie.


title: Tali (Helsinki)

text: Talin korkein kohta on alueen länsiosassa, Espoon rajan tuntumassa, sijaitseva Talinhuippu, joka kohoaa 22 metrin korkeuteen merenpinnasta. Sen puistoalue on rakennettu vanhan, 1960- ja 1970-luvuilla käytössä olleen Ison Huopalahden kaatopaikka-alueen päälle. Talinhuipun itärinteessä on Pajamäen aurinkokuntamalliin kuuluva Jupiter-planeetan malli.


title: Tali (Helsinki)

text: Vantaan Kaivokselan alueelta alkunsa saava Mätäjoki virtaa Talin halki ja laskee alueen eteläosassa Isoon Huopalahteen.


title: Tali (Helsinki)

text: Talissa ja alueen lähistöllä on hyvät ulkoilu- ja liikuntamahdollisuudet. Kartanon mailla toimii vuonna 1932 perustettu Helsingin Golfklubi, joka on Suomen vanhin golfseura. Golfkentän vuokrasopimusta jatkettiin vuonna 2014 vuoteen 2034 saakka, kun alueelle suunniteltu asuinalue-ehdotus hylättiin kaupungin elimissä.


title: Tali (Helsinki)

text:
Talinhuipulla Vermon kupeessa on frisbeegolfrata ja sen vieressä koirien agilityharjoitusrata.
1920–1950-luvuilla Talissa toimi laukkarata, jossa järjestettiin myös Helsingin olympialaisten ratsastuskilpailuja.


title: Tali (Helsinki)

text: Alueen välittömässä läheisyydessä Munkkivuoren puolella sijaitsevat Talin liikuntapuistoon kuuluvat Talin keilahalli, Talin Tenniskeskus, Talin jalkapallohalli, ulkokentät sekä sulkapallo- ja squash-käytössä oleva Talihalli. Jalkapallohalli on pääasiassa junioriseurojen harjoituskäytössä.


title: Tali (Helsinki)

text: Golfkentällä vieraili trombi naisten golfin Euroopan Tourin osakilpailun aikana 28. elokuuta 2005, jolloin mm. paikalla sijainnut suojakatos hajosi ja samalla yhdeksän henkilöä loukkaantui.


title: Meleagros

text: Meleagros (, ) voi viitata seuraaviin antiikin kreikkalaisiin henkilöihiin:


title: Niels Henrik Abel

text: Niels Henrik Abel (5. elokuuta 1802 Finnøy, Norja – 6. huhtikuuta 1829) oli norjalainen matemaatikko. Hän todisti, ettei viidennen eikä sitä korkeamman asteen yhtälöitä voida ratkaista yleismuotoisina algebrallisesti (juurenottojen avulla). Hän keksi ja todisti niin sanotun Abelin yhteenlaskuväittämän. Elliptisten funktioiden teoria on melkein kokonaan hänen rakentamansa.


title: Niels Henrik Abel

text: Abelin isä oli pappi Søren Georg Abel ja äiti kauppalaivurin tytär Anne Marie Simonsen. Isä sai papinviran Gjerstadin kylästä oman isänsä seuraajana. Niels Henrikin lapsuusvuodet osuivat keskelle vakavaa sodanuhkaa Napoleonin sotien aikoihin. Tanskaan kuulunutta Norjaa uhkasivat mereltä brittiläinen laivasto ja maalta Ruotsin armeija. Meriyhteyksien puute aiheutti maassa vakavan nälänhädän. Pastori Abel torjui nälkää seurakunnassaan neuvomalla ihmisiä syömään aiemmin tabuna pidettyä hevosenlihaa.


title: Niels Henrik Abel

text: Vuonna 1814 suurvallat selvittelivät Euroopan tilannetta Napoleonin tappion jälkeen. Samaan aikaan Norjassa pidettiin Eidsvollin kansalliskokous, jossa maa sai oman perustuslain ja parlamentin. Kuninkaan paikalle tuli kuitenkin erilaisten poliittisten operaatioiden jälkeen Ruotsin kuningas Kaarle XIV (Norjan kuninkaana Kaarle II), ja Norja yhdistyi personaaliunionilla Ruotsiin. Näillä valtiollisilla asioilla oli vaikutusta myös matemaatikko Abelin elämänvaiheisiin: ilman valtiollista itsenäisyyttä Norja oli ikään kuin jokin syrjäinen takamaa, ja sieltä kotoisin oleva tieteilijä tahtoi jäädä tiedemaailmassa sivuraiteelle, olipa hän miten pystyvä tahansa.


title: Niels Henrik Abel

text: Abelin isä opetti poikaansa 13-vuotiaaksi asti, mutta vuonna 1815 hän kirjautui sisään katedraalikouluun Christianiassa (nyk. Oslo). Kotoalähtöä joudutti vanhempien avioliiton rakoileminen alkoholin ja muidenkin ongelmien johdosta. Katedraalikoulu oli tuolloin huonossa tilanteessa, kun vastikään perustettu Christianian yliopisto oli vienyt sieltä parhaat opettajat.


title: Niels Henrik Abel

text:
Varsinkin matematiikan opettaja oli sadisti, joka hakkasi oppilaita mustelmille. Abel oli taipuvainen masennukseen, ja hänen arvosanansa heikkenivät jatkuvasti. Vuonna 1817 matematiikan opettaja kuitenkin erotettiin pahoinpitelysyytteiden perusteella, ja tilalle palkattiin vain seitsemän vuotta Abelia vanhempi Bernt Michael Holmboe. Abelin matemaattiset kyvyt pääsivät esille vasta Holmboen innostavassa ja pätevässä opetuksessa. Opettaja saattoikin vuonna 1819 julistaa oppilaastaan: "Hämmästyttävä matemaattinen nero!", kun tämä oli perusopetuksen lisäksi ehtinyt omin päin perehtyä suurten matemaatikoiden kuten Eulerin, Laplacen, Gaussin ja Lagrangen töihin.
Viimeisenä kouluvuotenaan Abel tarttui nuorukaisen ennakkoluulottomuudella suureen ongelmaan, jonka parissa maailman kuuluisimmat matemaatikot olivat painiskelleet satoja vuosia. Hän jopa väitti ratkaisseensa viidennen asteen yhtälön. Norjasta ei löytynyt ketään, joka olisi pystynyt arvioimaan Abelin laskelmia, ja työ lähetettiin Tanskaan Pohjolan johtavalle matemaatikolle Ferdinand Degenille. Käytännöllisenä miehenä tämä keksi antaa joitakin konkreettisia esimerkkejä Abelin ratkaistavaksi. Yrittäessään ratkaista niitä Abel huomasi harmikseen ratkaisunsa virheelliseksi. Tässä yhteydessä Degen oli kuitenkin tullut vakuuttuneeksi Abelin suuresta lahjakkuudesta.


title: Niels Henrik Abel

text: Samaan aikaan kun Abelin matemaattiset kyvyt tulivat esille, hänen vuonna 1817 parlamenttiin valittu isänsä joutui eräästä lausumastaan tilille ja julkisen vihan kohteeksi. Häväisty pastori palasi Gjerstadiin, jossa hän menetti terveytensä juopottelun kautta. Hän kuoli 1820 ja äiti Anne Marie sai pienen leskeneläkkeen itsensä ja lastensa elättämiseen.


title: Niels Henrik Abel

text: Kolme yliopiston professoria alkoi tukea Abelin opiskelua. Hänen onnistui vuonna 1821 kirjoittautua opiskelijaksi Christianian yliopistoon. Vuonna 1824 hän sai stipendin opiskeluunsa. Siihen mennessä Abel oli julkaissut yhden artikkelin sikäläisen professorin Christopher Hansteenin perustamassa aikakauskirjassa.


title: Niels Henrik Abel

text: Professorit Hansteen ja Rasmussen pyrkivät etsimään tukea lahjakkaalle nuorukaiselle. Kun vetoomus Akatemian kollegiollekaan ei tuottanut tulosta, Rasmussen lahjoitti Abelin matka-apurahaksi omista varoistaan sata taaleria, joilla hän pääsi matkustamaan Kööpenhaminaan kesällä 1823. Siellä hän tapasi Degenin ja muita tanskalaisia matemaatikoita. Enonsa kutsuilla Kööpenhaminassa Abel kohtasi myös tulevan kihlattunsa Christine Kempin.


title: Niels Henrik Abel

text: Viidennen asteen yhtälö vaivasi Abelin mieltä myös hänen palattuaan Kööpenhaminasta, vaikka Degen jo aiemmin oli ehdottanut hänelle hedelmällisempiä tutkimusalueita kuin yhtälöt, esimerkiksi elliptisiä integraaleja. Abel kääntyi ajatukseen, ettei kaikille viidennen asteen yhtälöille ehkä löydykään kaavamuotoista ratkaisua. Abel ei tuntenut asiaa koskenutta Paolo Ruffinin aiempaa työtä, jossa kuitenkin oli kohtalokas virhe. Virhettä ei ollut onnistuttu korjaamaan, joten ongelma oli edelleen avoin.


title: Niels Henrik Abel

text: Abel lähti liikkeelle vastaoletuksesta eli siitä, että kaikille viidennen asteen yhtälöille tosiaan olisi olemassa kaava, joka sisältää vain neljä peruslaskutoimitusta ja juurenoton. Siitä hän päätyi lopulta ristiriitaan tämän vastaoletuksen kanssa. Näin matemaatikkoja satoja vuosia vaivannut ongelma oli saanut ratkaisun (katso Abelin-Ruffinin lause). Huomattakoon siis, että Abel ei suinkaan todistanut, että viidennen asteen yhtälöä ei ylipäänsä koskaan voida ratkaista peruslaskutoimitusten avulla, vaan sen, että on olemassa sellaisiakin viidennen asteen yhtälöitä, joihin eivät nämä peruslaskutoimitukset riitä.


title: Niels Henrik Abel

text: Tämä tutkimus julkaistiin vuonna 1824 säästösyistä niin tiiviissä muodossa (vain kuusi sivua), että siitä oli vaikeata saada selvää. Siten yksi matematiikan historian mestariteoksista ei saanut juurikaan huomiota.


title: Niels Henrik Abel

text: Vuonna 1824 Abelille myönnettiin vaatimaton matka-apuraha ulkomailla, mutta rahaa ei varattu lainkaan elämiseen, kun hän palaisi takaisin Norjaan. Tämä puute osoittautui myöhemmin suorastaan jonkinlaiseksi ansaksi.


title: Niels Henrik Abel

text: Lyhyen Kööpenhaminan-vierailun jälkeen Abel jatkoi Berliiniin, vaikka alun perin hänen piti mennä suoraan Pariisiin. Berliinissä hän tapasi matematiikasta innostuneen vaikutusvaltaisen insinööri August Leopold Crellen. Crelle oli perustamassa matematiikkaan keskittynyttä aikakauskirjaa nimeltä "Journal für die reine und angewandte Mathematik" (monissa yhteyksissä lyhyesti vain "Crellen aikakauskirja"). Sen ensimmäisessä numerossa oli peräti kuusi Abelin kirjoittamaa artikkelia. Siinä ilmestyi nyt seikkaperäisempi ja yksityiskohtaisempi versio aiemmasta artikkelista, jossa osoitettiin, että viidennen asteen yhtälöille ei ole yleistä ratkaisukaavaa.


title: Niels Henrik Abel

text: Abelin talous oli varsin heikoilla koko ajan, varsinkin kun hän joutui vielä avustamaan sisaruksiaan vähistä varoistaan. Vakavan pettymyksen hän koki myös, kun Christianian yliopiston vapautuneeseen professuuriin nimitettiinkin Holmboe, vaikka hän olisi ollut selvästi pätevämpi. Abel säilytti kuitenkin ystävyytensä Holmboeen.


title: Niels Henrik Abel

text: Tässä tilanteessa Abel joutui myös kertomaan kihlatulleen Christinelle, lempinimeltä Crelly, että heidän avioliittosuunnitelmiaan on muutettava.


title: Niels Henrik Abel

text: Vaikeuksista huolimatta Berliinin aika oli Abelille tuottoisa. Hän laati merkittäviä artikkeleita, jotka käsittelivät integraalilaskentaa, joidenkin päättymättömien sarjojen summien ominaisuuksia sekä funktioita jotka myöhemmin nimettiin hänen mukaansa Abelin funktioiksi.


title: Niels Henrik Abel

text: Tärkeä henkireikä nuorelle matemaatikolle oli teatteri, joka oli ollut hänen intohimonsa jo Norjassa. Matematiikan tutkijoiden juhlat Berliinissä saattoivat olla myös joskus varsin äänekkäitä, ja toisinaan ne häiritsivät samassa talossa asunutta filosofi Hegeliä.


title: Niels Henrik Abel

text: Kesällä vuonna 1826 Abel matkusti vihdoin Pariisiin, joka oli ollut alun perinkin hänen matkansa päämaali. Ensimmäisten Pariisin kuukausiensa aikana hän työskenteli kuumeisesti Abelin teoreeman (nimi annettu myöhemmin) parissa. Se käsitteli laajaa transsendentaalisiksi nimettyjen funktioiden luokkaa. Aiheesta syntyi pitkä, merkittävä artikkeli. Suurin odotuksin Abel jätti sen julkaistavaksi Ranskan tiedeakatemialle. Hän uskoi, että suuret ranskalaiset matemaatikot varmasti ymmärtävät artikkelin arvon.


title: Niels Henrik Abel

text: Pariisissakin teatteri oli suuri viihteen ja ilon lähde nuorelle matemaatikolle. Mutta aika kului, eikä artikkelista kuulunut mitään. Tutkimuksen arvioijiksi määrätyt Cauchy ja Legendre olivat maineestaan huolimatta tehtävään sopimattomia. Legendre ei jaksanut paneutua artikkeliin, ja Cauchy oli hukannut sen johonkin paperipinon pohjalle.


title: Niels Henrik Abel

text: Pariisissa Abelin sekä terveys että varsinkin talous alkoi uhkaavasti heiketä, ja joulukuussa 1826 hän matkusti takaisin Berliiniin. Berliinissä hän sairastui pahemmin. Crelle auttoi Abelia taloudellisesti ja myös Holmboe Norjasta lainasi rahaa. Sairaudesta huolimatta Abel kirjoitti siellä laajan ja tärkeän tutkielman elliptisistä funktioista.


title: Niels Henrik Abel

text: Crelle suositteli Abelille jäämistä Berliiniin. Hän uskoi pystyvänsä järjestämään tälle siellä viran. Keväällä 1827 Abel koti-ikävän pakottamana palasi Christianiaan, kuitenkin ilman tietoa toimeentulosta kotimaassa.


title: Niels Henrik Abel

text: Pienen lainanluonteisen stipendin turvin ja yksityistunteja antamalla Abel selvisi jotenkin eteenpäin. Morsiamensa Crelly meni kotiopettajaksi Smithin perheeseen, jolla oli rautaruukki Frolandissa Etelä-Norjassa.


title: Niels Henrik Abel

text: Syksyllä 1827 ilmestyi kaksikin artikkelia elliptisistä funktioista. Yksi oli Abelin Berliinissä kirjoittaman artikkelin ensimmäinen osa, ja toinen oli saksalaisen Jacob Jacobin artikkeli, jossa oli joitakin Abelin artikkeliin läheisesti liittyviä tuloksia. Koska aihe tuntui olevan muidenkin tutkimuksen kohteena, Abel kiirehti artikkelinsa toisen osan julkaisemista ja teki siihen muutoksia joista näkyi, miten Jacobin tulokset saadaan hänen tuloksistaan.


title: Niels Henrik Abel

text: Vasta nyt alettiin Abelin suuruus matemaatikkona huomata Euroopassa. Tieto tämän vaikeasta taloudellisesta tilanteesta huolestutti myös monia. Se kirvoitti mm. neljän Ranskan tiedeakatemian matemaatikkojäsenen vetoomuksen Ruotsin ja Norjan silloiselle kuninkaalle asiassa. Kuningas Kaarle XIV ei kuitenkaan asiaan puuttunut.


title: Niels Henrik Abel

text: Vuoden 1828 puolella Abel sai professori Hansteenin sijaisuuden ja vihdoinkin säännöllisiä tuloja. Samalla kuitenkin finanssiministeri vaati hänen aiemman stipendinsä perimistä takaisin palkasta nyt, kun hänellä kerrankin oli tuloja. Yliopisto ei sitä kuitenkaan tehnyt, mutta silti aiempien vuosien taloudellisten rasitusten johdosta Abel eli edelleen äärimmäisessä köyhyydessä.


title: Niels Henrik Abel

text: Kesällä 1828 Abel viipyi ja viihtyi Frolandissa morsiamensa Crellyn ja Smithin perheen luona. Vuoden lopulla Abelin terveys alkoi lopullisesti heiketä. Hän kuoli keväällä 16. huhtikuuta 1829 tuberkuloosiin Frolandissa vierellään morsiamensa Crelly ja Smithien tytär. Huhtikuun alussa 1829 Crelle oli hankkinut Abelille viran Berliinistä, mutta kirje saapui vasta kaksi päivää Abelin kuoleman jälkeen.


title: Niels Henrik Abel

text: Lahjakkaan matemaatikon, josta Legendre sanoi "quelle tête celle du jeune Norvégien!" ("millainen pää nuorella norjalaisella onkaan"), varhainen kuolema katkaisi nerokkaan ja lupaavan uran. Hänen työnsä, jotka muodostavat suuren osan joidenkin vuosien "Crellen aikakauskirjasta", toimitti myöhemmin kokonaisuudessaan Holmboe ja julkaisi Norjan hallitus vuonna 1839. Ludwig Sylow ja Sophus Lie julkaisivat vuonna 1881 täydellisemmän painoksen.


title: Niels Henrik Abel

text: Köyhän matemaatikon kunniaksi perustettiin vuonna 2002 Abelin palkinto, joka on tieteenalan rahakkain palkinto.


title: Niels Henrik Abel

text: Oslossa on Niels Henrik Abelin patsas. Tämän arvellaan olevan ainoa muotokuva, joka esittää alastonta matemaatikkoa.


title: Niels Henrik Abel

text: Abelin kunniaksi painettiin Norjassa neljä postimerkkiä 6. huhtikuuta 1929, kun matemaatikon kuolemasta oli kulunut tasan sata vuotta. Vuonna 2002 Abelin syntymän 200-vuotispäivää ennen julkaistiin neljä muistopostimerkkiä.


title: Niels Henrik Abel

text: Norwegian Air Shuttle on maalauttanut Abelin kuvan yhden Boeing 737-800 -koneensa pyrstöön. Abelin kuva on ollut myös Boeing 737-300 -koneessa (LN-KKV), joka on poistunut Norwegianin laivastosta.


title: Meleagros (Makedonia)

text: Meleagros oli Makedonian kuningas noin tammikuusta maaliskuuhun vuonna 279 eaa. Hänen isänsä oli Egyptin faarao Ptolemaios I ja hänen äitinsä oli luultavasti tämän vaimo Eurydike.


title: Meleagros (Makedonia)

text: Hänestä tuli kuningas sen jälkeen kun keltit olivat tappaneet hänen veljensä, kuningas Ptolemaios Keraunoksen. Meleagroskaan ei pystynyt kukistamaan kelttejä ja hänet systiin pian vallasta. Kuninkaaksi tuli Antipatros joka oli Kassandroksen veljenpoika.


title: Sabran ja Shatilan verilöyly

text: Sabran ja Shatilan verilöyly oli joukkomurha, joka tapahtui 16.–18. syyskuuta 1982 Sabran ja Shatilan pakolaisleireissä Länsi-Beirutissa Libanonissa.


title: Sabran ja Shatilan verilöyly

text: Elie Hobeikan, josta myöhemmin tuli kansanedustaja Libanonin eduskuntaan, johtamat Libanonin kristityt falangistijoukot tunkeutuivat Sabran ja Shatilan pakolaisleireille ja surmasivat 700–3 500 palestiinalaista, joukossa naisia ja lapsia. Leirien vartioinnista oli vastuussa Israel, minkä vuoksi silloista puolustusministeri Ariel Sharonia on syytetty velvollisuuksiensa laiminlyönnistä.


title: Sabran ja Shatilan verilöyly

text: 6. kesäkuuta 1982 Israelin joukot (kaikkiaan 60 000 miestä) siirtyivät Libanoniin Rauha Galileaan -operaatiossa ja tunkeutuivat aina Beirutiin asti. Kaksi kuukautta myöhemmin elokuun lopussa solmittiin aselepo, jossa PLO lupasi lähteä Libanonista ja Israel puolestaan lupasi pysäyttää etenemisensä sekä lupasi turvata jäljelle jääneiden palestiinalaisten pakolaisleirien siviilien turvallisuuden.


title: Sabran ja Shatilan verilöyly

text: 1. syyskuuta PLO:n taistelijoiden evakuointi Beirutista saatiin päätökseen ja Israel miehitti joukkonsa kaksi päivää myöhemmin pakolaisleirien ympärille. Kansainväliset tarkkailijajoukot poistuivat Beirutista 11. syyskuuta.


title: Sabran ja Shatilan verilöyly

text: Seuraavana päivänä tuolloinen Israelin puolustusministeri Ariel Sharon väitti, että 2 000 PLO:n taistelijaa oli jäänyt Beirutiin. Palestiinalaiset kiistivät väitteet. Israelin pääministeri Menachem Begin tapasi Libanonin vastavalitun presidentin Bachir Gemayelin Nahariyassa ja vaati tätä solmimaan rauhansopimuksen Israelin kanssa. Joidenkin lähteiden mukaan hän vaati myös sotilaallisen läsnäolon (Israelin tukemat majuri Saad Haddadin joukot) hyväksymistä Etelä-Libanonissa sekä Gemayelilta toimia jäljelle jääneiden taistelijoiden poistamiseksi Sabran ja Shatilan leireiltä .


title: Sabran ja Shatilan verilöyly

text: Kuitenkin falangistit, jotka olivat aiemmin Israelin yksimielisiä tukijoita, olivat jakautuneet kahtia - osa oli liittoumassa Israelin vihollisen Syyrian kanssa. Gemayel joutui tasapainoilemaan erilaisia poliittisia näkemyksiä edustavien ryhmien kanssa. Hän torjui Israelin rauhansopimusvaatimukset eikä hän hyväksynyt operaatioita pakolaisleirejä vastaan.


title: Sabran ja Shatilan verilöyly

text: 14. syyskuuta Gemayel salamurhattiin valtavassa räjähdyksessä, joka tuhosi hänen päämajansa. Palestiinalaiset ja muslimijohtajat kielsivät syyllistyneensä tekoon. Ariel Sharon syytti teosta palestiinalaisia ja tämä lisäsi falangistien kaunaisuutta palestiinalaisia kohtaan.


title: Sabran ja Shatilan verilöyly

text: Seuraavana päivänä 15. syyskuuta Israelin armeija miehitti uudelleen Länsi-Beirutin tappaen 88 ja haavoittaen 254 ihmistä. Israelin teko rikkoi sen sopimusta Yhdysvaltojen kanssa, jossa se oli luvannut olla miehittämättä Länsi-Beirutia. USA oli myös antanut kirjalliset takeet siitä, että se huolehtii Länsi-Beirutin muslimien turvallisuudesta. Israelin miehitys rikkoi myös Beirutin muslimijoukkojen sekä Syyrian kanssa tehtyjä sopimuksia.


title: Sabran ja Shatilan verilöyly

text: Menachem Begin oikeutti miehityksen "tarpeellisena ehkäistäkseen kristittyjen kostotoimet palestiinalaisia kohtaan" sekä "säilyttääkseen järjestyksen ja vakauden Gemayelin salamurhan jälkeen". Kuitenkin joitakin päiviä myöhemmin Ariel Sharon kertoi knessetissä, Israelin parlamentissa : "menemisemme Länsi-Beirutiin tehtiin, jotta saataisiin sota aikaan jäljelle jäänyttä terroristien jälkeensä jättämää infrastruktuuria vastaan". Israel riisui aseista kaikki sotilaat ja siviilit Länsi-Beirutissa, Itä-Beirutin kristityille falangisteille jäi täysi aseistus.


title: Sabran ja Shatilan verilöyly

text: Sitten Ariel Sharon kutsui Israelin kouluttamat ja aseistamat libanonilaiset falangistijoukot "puhdistamaan terroristeista" Sabran ja Shatilan pakolaisleirit. Israelin suunnitelman mukaan sen sotilaat kontrolloisivat pakoilaisleirien ympäristöä ja tarjoisivat logistista apua, kun falangistit tunkeutuisivat leireihin, etsisivät PLO:n taistelijat käsiinsä ja luovuttaisivat heidät Israelille.


title: Sabran ja Shatilan verilöyly

text: Israelille ei kuitenkaan luovutettu ainuttakaan henkilöä, taisteluja ei käyty ja leireiltä ei löydetty aseita. Belgiassa käydyssä sotarikosoikeusjutussa Ariel Sharonia vastaan esitetyissä todisteissa väitetään, että PLO:n läsnäolo leireillä oli Israelin keksimä peitetarina. Sharonin ohjeet falangisteille osoittavat, että Israelilla oli täydellinen kontrolli alueella.


title: Sabran ja Shatilan verilöyly

text: Israelin joukot olivat piirittäneet ja sulkeneet leirit ja asettaneet tarkkailupisteitä korkeiden talojen katoille 15. syyskuuta. Seuraavana päivänä Israel ilmoitti, että se kontrolloi kaikkia Beirutin tärkeimpiä kohteita. Päivän mittaan Israelin asevoimat tapasi falangistijohtajia järjestelläkseen operaation yksityiskohtia. Seuraavina kahtena yönä illansuusta pitkälle yöhön Israelin joukot valaisivat valoammuksin leirejä avustaakseen falangisteja.


title: Sabran ja Shatilan verilöyly

text: 16. syyskuuta 1982 iltana falangistijoukot Elie Hobeikan johdolla tunkeutuivat leireihin. Seuraavien 36–48 tunnin aikana falangistit teurastivat pakolaisleirien asukkaita Israelin vartioidessa leirien ulospääsyreittejä.


title: Sabran ja Shatilan verilöyly

text: Noin 150 falangistin joukko kokoontui kello 16 iltapäivällä ja nämä asein, veitsin ja kirvein varustautuneet joukot siirtyivät leireihin kello 18. Falangistiupseeri ilmoitti Israelin komentopaikalle kello 20 300 kuolleesta (joukossa siviilejä), raportit tapoista jatkuivat läpi yön. Jotkut näistä raporteista välitettiin Israelin hallitukselle Tel Aviviin ja ne näki suuri joukko Israelin korkeimpia virkamiehiä.


title: Sabran ja Shatilan verilöyly

text: Eräässä vaiheessa israelilainen upseeri kuuli falangistisotilaan kysyvän radiossa komentajaltaan Hobeikalta, että mitä tehdään lapsien ja naisten kanssa. Hobeika vastasi: "Tämä on viimeinen kerta kun kysyt minulta tuollaisen kysymyksen, sinä tiedät tarkalleen mitä pitää tehdä". Falangistijoukkojen kuultiin nauravan taustalla. Israelilainen upseeri raportoi kuulemastaan esimiehelleen kenraali Yaronille, joka varoitti Hobeikaa satuttamasta siviilejä, mutta ei tehnyt asialle sen enempää. Luutnantti Avi Grabowsky näki Kahanin komission mukaan viiden naisen ja lapsen murhan. Hän kertoi tästä pataljoonankomentajalleen, joka vastasi: "tiedämme, emme pidä siitä, mutta emme sekaannu asiaan". Visnewsin kameramies kuvasi Israelin joukkoja, jotka estivät leiristä verilöylyä pakenevia pakolaisia.


title: Sabran ja Shatilan verilöyly

text: Falangistijoukot palasivat säännöllisesti Israelin yksiköiden luokse, joilta he saivat ruokaa, vettä ja ammuksia läpi verilöylyn. Myöhemmin iltapäivällä Israelin esikuntapäällikkö ja falangistit pitivät tapaamisen. Kahanin komission raportin mukaan (joka perustui Mossadin agentin raporttiin) esikuntapäällikkö ilmoitti, että falangistien tulisi "jatkaa toimintaa, siivota Fakahanista etelään olevat leirit huomiseen kello 05 mennessä, johon mennessä heidän pitää lopettaa toimintansa amerikkalaisten painostuksen vuoksi". Hän väitti, että hänellä "ei ole käsitystä että mitään epätavallista olisi tapahtunut tai tulisi tapahtumaan". Tuossa tapaamisessa hän lupasi sotilaille myös traktorin, luultavasti rakennusten hävittämistä varten.


title: Sabran ja Shatilan verilöyly

text: Perjantaina 16. syyskuuta leirien ollessa vielä suljettuna muutamien riippumattomien tarkkailijoiden onnistui livahtaa alueelle. Heidän joukossaan oli norjalainen lehtimies ja norjalainen diplomaatti, jotka tarkkailivat falangeja puhdistusoperaatiossaan näiden siirtäessä tapettuja ruumiita Shatilan leirin taloista.


title: Sabran ja Shatilan verilöyly

text: Falangistit eivät lähteneet leireiltä kello 05 kuten oli pyydetty. He pakottivat jäljelle jääneet marssimaan ulos leireistä tappaen satunnaisesti yksittäisiä ihmisiä ja lähettäen muita kuulusteltaviksi, tätä jatkui koko päivän. Sotajoukko lähti leireistä kahdeksalta aamulla 18. syyskuuta. Ensimmäiset kansainväliset lehtimiehet pääsivät leireihin kello yhdeksän ja he löysivät satoja silvottuja ruumiita ympäri leiriä. Ensimmäiset viralliset uutiset verilöylystä lähetettiin puolenpäivän aikoihin.


title: Sabran ja Shatilan verilöyly

text: Verilöylyn uhrien määrästä on kiistelty. Tässä tärkeimpiä arvioita:Falangisteja kuoli selkkauksessa kaksi.


title: Sabran ja Shatilan verilöyly

text: Verilöyly järkytti ympäri maailmaa. 16. joulukuuta 1982 YK:n yleiskokous tuomitsi verilöylyn ja julisti sen olleen kansanmurha.


title: Sabran ja Shatilan verilöyly

text: Vuonna 2008 julkaistu israelilainen animaatioelokuva Waltz with Bashir käsittelee verilöylyn tapahtumia israelilaisesta näkökulmasta.


title: Chain Home

text: Chain Home oli Ison-Britannian pääsaaren rannikot sekä Orkney- ja Shetlandsaaret kattanut toisen maailmansodan aikainen tutkaverkko. Se oli maailman ensimmäinen ilmavalvonta- ja taistelunjohtotutkajärjestelmä. Se koostui teknisesti kolmenlaisista järjestelmistä, joissa kaikissa oli paljon tutka-asemia. Ensivaiheessa juuri sodan alkaessa käytössä oli 20 asemaa, mutta sodan aikana lukumäärä kasvoi asteittain yli sataan.


title: Chain Home

text: Chain Home, CH, sai alkunsa marraskuussa 1934, kun Britannian ilmapuolustuksen tieteellisen kehittämisen komitea, josta käytettiin myös nimeä Tizardin komitea puheenjohtajansa everstiluutnantti Henry Tizardin mukaan, tuli siihen tulokseen, että Robert Watson-Wattin suunnitelma tutkajärjestelmän rakentamisesta on pantava täytäntöön. Britanniassa käytettiin siihen aikaan tutkasta nimeä RDF (Radio Direction Finding, tai Range and Direction Finding). Helmikuussa 1935 järjestettyjen teknillisten näyttöjen jälkeen suunnitelman toteuttamiseen myönnettiin valtuudet ja joulukuussa 1935 myönnettiin myös rahoitus.


title: Chain Home

text: Ilmailuministeriön ohjeessa kehotettiin myös valitsemaan antennimastojen paikat niin, ”että ne eivät liiaksi rajoita hanhenmetsästystä”.


title: Chain Home

text: Rakennustyöt alkoivat kesällä 1937 ja Britannian kuninkaalliset ilmavoimat vastaanotti valmiin järjestelmän tammikuussa 1938. Järjestelmä oli käytössä koko sodan ajan ja pitkälle 1950-luvulle. Joitakin osia CH:sta on yhä olemassa museoituna.


title: Chain Home

text: Koska radioaaltojen etenemisen luonnonlait aiheuttivat tiettyjä rajoituksia, täytyi rakentaa toistensa katveita täydentäviä erilaisia laitteistoja. Pitkän kantaman antoi Chain Home, mutta siltä jäi alakatve alle 200 metrin korkeudella lentäviin maaleihin. Siksi rakennettiin Chain Home Low, CHL, jonka ulottuvuus oli pienempi, mutta kyky nähdä pintamaalit hyvä. Sitäkin paremmin ja tarkemmin pintamaalit näki sodan lopulla valmistukseen tullut mikroaaltotutka, jolla toteutettiin Chain Home Extra Low, CHEL.


title: Chain Home

text: Tutkat olivat rakenteeltaan bistaattisia, eli ne koostuivat eri paikkaan sijoitetuista lähetin- ja vastaanotinasemista. Lähettimen taajuus oli operaattorin valittavissa neljästä vaihtoehdosta väliltä 20–55 MHz. Putkilähettimen teho oli aluksi 200 kW, mutta suureni myöhemmin tehdyissä parannuksissa vaiheittain 750 kW:iin. Toiminta oli pulssitutka ja pulssin pituus 5–25 mikrosekuntia. Toistotajuus oli valittavissa 50, 25 tai 12,5 Hz. Toistotaajuus oli tahdistettu valtakunnan sähköverkon taajuuteen, joten kaikki tutka-asemat toimivat tahdistettuina myös keskenään.


title: Chain Home

text: Lähettimen tehoaste oli toteutettu kahdella vuorovaihekytketyllä tetrodilla. Niitä jäähdytettiin tislatulla vedellä. Lähettimet rakensi Metropolitan-Vickers Ltd, antennit Marconi Ltd, vastaanottimet ja näyttölaitteet A.C. Cossor Ltd.


title: Chain Home

text: Lähetinantennit olivat kolmessa 115 metriä korkeassa metallimastossa kolmessa kerroksessa ja kahdennettuna, jotta voitiin käyttää neljää taajuusaluetta. Antenniryhmää vaihtaen voitiin teho lähettää eri suuntiin ja eri korkeuskulmiin. Yksi asema kattoi 60 asteen sektorin ja vierekkäiset asemat sivusivat hiukan toisiaan. Vastaanotinantennit olivat neljässä 77 metriä korkeassa puumastossa kolmessa kerroksessa. Maalin suunta- ja korkeuskulma määriteltiin vertaamalla kaikuja eri antenniryhmistä goniometrillä. Antennit eivät siis pyörineet tai muutenkaan liikkuneet. CH tunnettiin myös toisella nimellä AMES-1 (Air Ministry Experimantal Station).


title: Chain Home

text: Jo syksyllä 1939 kehitettiin alle 200 metrin alakatveen täyttämiseksi uusi tutkalaite. Tarkoitukseen sopi pienin muutoksin rannikkotykistön CD-MkII (Coast Defence). Se puolestaan oli kehitetty yöhävittäjäpommittajien AI/ASV-MkII (Air Inteception/Air-to-Surface Vessel) lentokonetutkasta. Sen lähettimen taajuus oli 200 MHz, joten antennikin oli kohtuullisen kokoinen 3 kertaa 7 metriä. Keila oli melko kapea, mutta erinomainen suunnanmittaustarkkuus saatiin käyttämällä kahden vastaanottokeilan menetelmää, jossa operaattori suuntasi antennin niin, että molemmista, toisistaan hiukan eri suuntiin osoittavista keiloista saatiin täsmälleen yhtä suuri signaali. Maalin suunta satiin tarkasti antennin akselin servolähettimeltä. Antenni voitiin myös asettaa pyörimään jatkuvasti 1,5 kierrosta minuutissa. Tutka oli monostaattinen, siis lähetin ja vastaanotin samassa asemassa ja lähetys- ja vastaanottoantennit samassa mastossa. Laivat ja suuret lentokoneet näkyivät 40 kilometriä. Myös rannikkotykkien tulta voitiin johtaa, koska kranaattien iskemät näkyivät myös. Myös CHL lähettimet rakensi Metropolitan-Vickers. Vastaanottimia kehitti kolme televisiovalmistajaa: Electrical and Musical Industries Ltd (EMI), A.C. Cossor Ltd ja A.G. Pye Company. Tohtori Dennis Taylorin johdolla saatiin ensimmäiset 18 asemaa valmiiksi helmikuussa 1940. Niiden mastot olivat 64 metriä korkeat, mutta myöhemmin tehtiin hyvin monen korkuisia ja jopa mastottomia, liikuteltavia malleja. CHL tunnettiin myös toisella nimellä AMES-2.


title: Chain Home

text: Kun magnetroni oli saatu kehitetyksi syntyi nopeasti lentokonetutkia sukellusveneiden torjuntaan. Siitä syntyi edelleen laivakäyttöön sopiva Type 271 elokuussa 1941. Se oli perustana kun rakennettiin rannikkotykistön CD-MkIV. Se sopi sellaisenaan täydentämään CH-verkkoa, koska se pystyi havaitsemaan aivan pinnassakin lentävät koneet ja ulottuvuuttakin riitti, laivamaaliin jopa 70 kilometriä. Magnetronin 3 GHz:n taajuus ja siis 10 centtimetrin aaltopituus mahdollisti todella terävän keilan, joka tehtiin kahdella paraboliantennilla, lähettimelle yksi ja vastaanottimelle toinen. Antennit, lähettimen ja vaunun, johon kaikki oli rakennettu, suunnitteli British Thompson-Houston (BTH). EMI suunnitteli vastaanottimen ja näyttölaitteen. Sarjavalmistuksen teki Metropolitan-Vickers. CHEL tunnettiin myös nimellä AMES-54.


title: Chain Home

text: Jo ennen sotatoimien alkua ehdittiin valmistaa tuhat kappaletta IFF MkI -tutkavastaajia, transpondereita lentokoneisiin. Niiden tehtävänä oli kuunnella vastaanottimella CH:n taajuutta ja heti sen kuultuaan käynnistää oma lähetin ja lähettää pulssimuotoinen lyhyt keinotekoinen kaiku. Tämä ylimääräinen kaikumerkki näkyi mainiosti tutkaoperaattorin kuvaputkella omatunnuksena. Kun CHL otettiin käyttöön modifioitiin tutkavastaajat IFF MkII myös sille taajuusalueelle. Vaikka tutkavastaajalla ei ollut mitään muuta koodausta riitti tämä toisiotutka erittelemään taistelunjohdolle omat ja vieraat lentokoneet. Käyttäjien slangissa laite tunnettiin nimellä parrot (papukaija). Ferranti Ltd valmisti molemmat IFF-laitteet.


title: Chain Home

text: Suurin mittausetäisyys syntyi CH asemien pitkän kantaman ansiosta, Heinkel-111-pommikoneen kokoiseen maaliin se oli noin 100, jopa 200 meripenikulmaa. Operaattorit syöttivät katodisädekuvaputkelta saadun etäisyyden ja goniometriltä, tai akseliservolta saadut sivu- ja korkeuskulmat G. Ropertsin suunnittelemaan sähkömekaaniseen laskimeen, josta käytettiin slanginimeä hedelmäkone, peliautomaatin mukaan. Siitä saatiin kolmiulotteiset paikkakoordinaatit. Ne välitettiin salatulla puhelinyhteydellä johtokeskukseen. Sieltä hävittäjien pilotteja ohjattiin WHF-radiolla. Suuren ulottuvuuden ansiosta saatiin ennakkovaroitus ajoissa ja hävittäjätukikohdat hälytettyä. Seuraamalla johtokesksen tasolla, sekä omia-, että vihollisen koneita, voitiin johtaa ilmataistelua. IFF eritteli omat vihollisista. Ilmatorjuntatykistölle voitiin antaa hälytys ja maalialue ajoissa, joten sulkutuli voitiin avata oikeaan aikaan ja oikeaan paikkaan myös pimeällä. Väestönsuojelulle voitiin antaa hälytys oikealle alueelle. Lopputuloksena Saksan ilmaylivoima ei riittänyt saavuttamaan ilmaherruutta, joka oli maihinnousuhyökkäyksen edellytys.


title: Chain Home

text: Hyvä tulos CH:n kannalta perustui koko laajan tutkaverkoston ja myös tähystysverkoston, aisti-ilmavalvonnan, yhteiskäyttöön, hyvin toimivaan viestiverkkoon ja erityisesti tehokkaaseen johtokeskustoimintaan.


title: Chain Home

text: Syksyllä 1943 erotettiin 5 CH-asemaa erikoistehtävään koodinimellä Big Ben. Tarkoitus oli torjua V1-ohjukset ja määrittää V2-ohjusten, sekä iskukohta väestönsuojelua varten, että lähtöpiste pommikoneille maaliksi. Tehtävää helpotti sattuma, sillä ohjuksen sinänsä pieni runko oli juuri CH:n neljännesaallon pituinen ja siten hyvä säteilijä ja näkyikin jopa 100 meripenikulmaa. Kun CH oli saanut nopeasta ohjukseta havainnon, se annettiin Yhdysvalloista hankitulle SCR-548 ilmatorjunnan tulenjohtotutkalle. (Tätä huippumodernia mikroaaltotutkaa hankittiin yli 200 kappaletta ilmatorjunnalle.) Sen ylivertainen ominaisuus oli kyky seurata maalia automaattisesti. Kun V1 saatiin tutkaseurantaan se todennäköisesti myös ammuttiin alas, ampujana joko hävittäjä tai ilmatorjunta. V2ä oli mahdotonta torjua, mutta SCR-548 pystyi määrittämään sen lentoradan hyvin tarkasti. Iskukohta ja lähtöpaikka voitiin siis määrittää.


title: Chain Home

text: Tutkaveteraanit sanovat usein, että atomipommi lopetti sodan, mutta tutka voitti sodan, ja atomipommissakin oli tutka.


title: Chain Home

text: Järjestelmä sisälsi tutkien lisäksi myös aisti-ilmavalvonnan, väestönsuojelun ja lentokonemiehistöjen pelastuspalvelun sekä tietenkin johtokeskuksen ja saumattoman itegraation lentotukikohtiin, lentokoneisiin, ilmatorjuntatykistöön, rannikkotykistöön ja tämän kaiken tarvitseman viestiyhteysjärjestelmän. Kun vielä tarvittiin tehokas koulutusjärjestelmä aivan uudenlaiseen tekniikkaan, oli suoranainen ihme, että salainen ase myös pysyi salaisena. Valtavia antennimastoja oli mahdoton piilotella, nehän näkyivät Englannin kanaalin vastarannallekin.


title: Chain Home

text: Britanniassa mikään taho ei salaillut tietoa muilta tarvitsijoilta. Ilmailuministeriö, maavoimat ja merivoimat jakoivat jatkuvasti tutkimuslaitostensa tiedot keskenään. Kaikkien elektroniikkayritysten resursseja käytettiin hyväksi. Tiedot jaettiin myös Autralian, Uuden-Seelannin, Kanadan ja Etelä-Afrikan tutkimuslaitosten kanssa. USA perusti useita tutkimuslaitoksia, jotka jakoivat tietonsa keskenään ja käyttivät yritysten ja korkeakoulujen resursseja. Elokuussa 1940 sir Henry Tizard keräsi kaiken Britannian sotatekniikan tietämyksen kassa-arkkuun ja matkusti komiteansa kanssa Kanadaan ja USA:han ja vaihtoi tiedot heidän tietoihinsa. Se oli valtava edistysaskel.


title: Chain Home

text: Ontelomagnetroni oli keksitty Saksassa jo vuonna 1935 ja Hans Hollman oli patentoinut sen. Sitä ei kuitenkaan pidetty siellä tärkeänä eikä kehitystä jatkettu, mikä oli paha virhe. Ranskassa kehitystä kuitenkin tapahtui. Tiedemiehet Pierre David, Maurice Ponte, Henri Gutton, Maurice Elie ja Robert Warneck suunnittelivat useita tutkalaitteita ja myös magnetronilla toimivia mikroaaltotutkia. Saksan miehittäessä maan ranskalaiset tuhosivat hyvin toimineen tutkaketjunsa Saksan rajalta, ja Maurice Ponte pakeni Englantiin mukanaan useita magnetroneja. Tiedot yhdistettiin Boot & Randall -magnetronin tietoihin ja tuloksena syntyi magnetroni E1189, useiden uusien mikroaaltotutkien sydän.


title: Chain Home

text: Hollannissa tiedemiehet M. Staal, J. Weiler ja S. Gratama kehittivät magnetronia, paraboliantennia ja PPI-kuvaputkinäyttölaitetta (Plan Position Indicator). Tuloksena oli valmis mikroaaltotutka, jolla pystyi havaitsemaan lentokoneen 120 kilometrin etäisyydeltä. Saksalaisten tulo keskeytti kehityksen ja Staal ja Weiler pakenivat Englantiin mukanaan kaksi täydellistä tutkalaitteistoa. Myöhemmin muutkin tiedemiehet liittyivät Britannian tiedemiesten joukkoon.


title: Chain Home

text: Saksassa oli jo 1934 perustettu yritys Gesellschaft für elektroakustische und mechanische Apparate m.b.H. (GEMA). Saksan merivoimien toimeksiannosta se suunnitteli ja valmisti tutkan, jonka tuotantosopimus tehtiin 1. tammikuuta 1937. Merivoimat kielsi ankarasti yritystä hiiskumasta tekniikasta sanaakaan muille aselajeille. Kun uusi tutka Seetakt esiteltiin Adolf Hitlerille heinäkuussa 1938, Hermann Göring näki sen ensimmäisen kerran ja suuttui kauheasti. Luftvaffe teki GEMA:lle tilauksen tammikuussa 1939. Uuden version nimeksi tuli Freya.


title: Chain Home

text: Aselajiylpeys esti pahasti kehitystä myös Japanissa. Sodan jälkeen yagi-antennin kehittäjä Hidetsugu Yagi kertoi, että maavoimilla ja merivoimilla (Japanilla ei ollut ilmavoimia erillisenä puolustushaarana) ei ehdottomasti ollut mitään yhteistoimintaa keskenään. Ne toimivat aivan kuin olisi ollut parempi hävitä sota kuin olla yhteistyössä. Ne kohtelivat yliopiston tutkijoita aivan kuin ulkomaalaisia. Näytti siltä, että ne yrittivät salata tutkijoilta jopa tiedot vihollisen aseista.


title: Chain Home

text: Monia tutkijoita oli myös puhdistettu pois yrityksistä Saksassa jo 1933 ja Neuvostoliitossa Josif Stalinin puhdistuksissa. Molempia maita haittasi tutkijoiden puute.


title: Chain Home

text: Luftwaffen kenraalimajuri Wolfgang Martini teki tiedustelulennon ennen sotatoimien alkamista 2.–4. elokuuta 1939 selvittääkseen onko Britanniassa tutka, tai funkmessgerät, kuten Saksassa sanottiin. Ilmalaiva LZ-130 Graf Zeppelin II oli kyllin iso 48 tunnin lentoon ja kantamaan radiotiedustelulaitteet ja 28 asiantuntijaa, johtajanaan tohtori Ernst Breuning. CH havaitsi valtavan ilmalaivan tietenkin heti. Seurantaa jatkettiin silti koko lennon ajan, koska saksalaisten pääteltiin saaneen jo selville järjestelmän ominaisuudet. Päätelmä oli strateginen virhe. Saksalaiset kuuntelivat VHF- ja UHF-taajuusalueita, joita heidän omat tutkansa, Seetakt, Freya, Würzburg, käyttivät. CH:n käyttämää HF-aluetta tutkittiin ihan muista, lähinnä radiokeleihin liittyvistä, tutkimussyistä. W. Martini myönsi myöhemmin tehneensä pahan strategisen virheen ilmoittaessaan Hermann Göringille, että Britanniassa ei ole tutkaa.


title: Chain Home

text: Sotatoimien alkaessa totuus oli jo selvinnyt. Tällöin saksalaiset tekivät taas pahan strategisen virheen kun eivät ottaneet vakavasti CH:n antamaa etua puolustajalle. Järjestelmää ei yritetty kyllin päättäväisesti tuhota. Ennen ensimmäisiä pommituslentoja 12. elokuuta 1940 lähetettiin laivueellinen Bf-110-pommittajia viiden CH-aseman tuhoamiseksi. Wight-saaren asema tuhoutui, mutta se korjattiin kolmessa vuorokaudessa. Neljä muuta vaurioituivat ja ne korjattiin alle kuudessa tunnissa. Koko sodan aikana CH:n vauriot olivat vähäisiä.


title: Chain Home

text: Kesällä 1940 olivat saksalaiset jo määritelleet CH-tutkien sijainnit ja taajuudet. Useita häirintälaitteita rakennettiin tohtori Paul von Handelin johdolla, muun muassa Breslan, Olga I, Olga II, mutta mainittavaa vaikutusta ei ajoissa (määrättyyn ilmahyökkäykseen mennessä) saatu. Myös lentokoneradioiden VHF taajuuksia yritettiin häiritä Caruso koodinimen saaneella järjestelmällä. Sekään ei tuottanut riittävää tulosta ajoissa.


title: Antipatros II

text: Antipatros II oli Makedonian kuningas vuosina 296–294 eaa. yhdessä veljensä Aleksanteri V:n kanssa. Hän oli kuningas Kassandroksen poika. Vuonna 294 eaa. Demetrios I syöksi Antipatroksen vallasta.


title: Tutkan historia

text: Tutkan historia ja kehitys alkoivat, kun radiotekniikka sai alkunsa. Tutkan kehitys sai vauhtia toista maailmansotaa edeltäneestä varustelukilvasta, ja juuri asevarusteluun tutkan kehitys onkin ollut yhteydessä. Sittemmin tutkan käyttö on laajentunut muun muassa siviili-ilmailuun, kauppamerenkulkuun, autojen nopeusmittauksiin ja sateiden liikkeen seurantaan.


title: Tutkan historia

text: Skotlantilainen James Maxwell kuvasi sähkömagnetismin perusteet vuonna 1864 tekemässään julkaisussa. Hän ehdotti sähkömagneettisen säteilyn käyttäytyvän aaltomaisesti sekä aavisteli laskelmiensa perusteella sähkömagneettisten aaltojen etenevän valonnopeudella.


title: Tutkan historia

text: Saksalainen Heinrich Hertz todisti, että sähkömagneettinen säteily heijastuu metalliesineistä. Tämän lisäksi hän osoitti, että sähkömagneettiset signaalit voivat matkustaa ilman halki. Vuonna 1888 hän todisti sähkömagneettisen säteilyn olemassaolon rakentamalla kojeen, jonka avulla voitiin tuottaa radioaaltoja.


title: Tutkan historia

text: Ensimmäisen varsinaisen tutkan rakensi saksalainen Christian Hülsmeyer, joka kehitti telemobiloskoopiksi kutsutun laitteen 1900-luvun alussa. (Patentti myönnettiin vuonna 1904.) Laite oli tarkoitettu käytettäväksi laivoissa. Se lähetti signaalin, josta saatiin kaiku, jos laivan törmäyskurssilla oli este. Jos vastaanotin sai kaiun, se soitti hälytyskelloa. Laitteen kantama oli muutama kilometri. Hülsmeyerin kehittämä tutka perustui kipinävälin tuottamaan laajakaistaiseen radiopulssiin, josta antennin muodostama resonanssipiiri päästi läpi vain halutun kaistan spektristä. Telemobiloskooppi ei kuitenkaan vakuuttanut laivanvarustajia edes onnistuneen demonstraation jälkeen, ilmeisesti koska vastakeksityn radiolennättimen uskottiin takaavan laivaliikenteen turvallisuuden. Hülsmeyer yritti turhaan markkinoida keksintöään myös monille muille tahoille ja katkeroitui lopulta niin, ettei tehnyt tutkan hyväksi enää koskaan mitään.