title: Saatana saapuu Moskovaan

text: Jo alkulehdillä moskovalaisen kirjailijaliiton Massolitin puheenjohtaja Berlioz liukastuu raitiotiekiskoja ylittäessään auringonkukkaöljyyn, ja raitiovaunu sinkoaa hänen irti leikkautuneen päänsä poukkoilemaan katukiveykselle. Fantasianomainen kerronta ei laannu, kun Moskovan teatterimaailma saa uudeksi esiintyjäkseen mustan magian asiantuntijan, professori Wolandin. Näytännöissään hän jakelee ihmisille avokätisesti ranskalaisen muodin luomuksia ja rahaa, jotka myöhemmin kuitenkin haihtuvat savuna ilmaan jättäen useat naishenkilöt ilkosen alasti kaduille juoksentelemaan. Tämä on vasta alkusoittoa niille kummallisuuksille, joita kaupungissa nyt alkaa sattua tämän tästä: Varietee-teatterin henkilökunta katoaa yksi toisensa jälkeen ja mielisairaaloiden potilashuoneet täyttyvät. Siellä asustaa myös Berliozin tapaturmaisen kuoleman vuoksi raiteiltaan suistunut runoilija Ivan Bezdomnyi ("bezdomnyi" = ”koditon”) sekä Mestari, jonka elämäntehtävä on kirjoittaa romaani Pontius Pilatuksesta ja joka on joutunut eroon rakastetustaan Margaritasta.


title: Saatana saapuu Moskovaan

text: Kirjan humoristisinta ainesta ovat kuvaukset Saatanan vierailun aiheuttamista sekaannuksista ja kaaostilanteista, joiden yhteydessä Bulgakov leikittelee pilkallisesti paitsi ihmisten ahneudella ja hyväuskoisuudella, myös neuvostoyhteiskunnan epäkohdilla. Moskovan tapahtumat vuorottelevat Mestarin kirjan lukujen paahteisen Jeršalaimin kaupungin (Jerusalem) kanssa. Maaherra Pontius Pilatus yrittää saada selvää hänelle tuomittavaksi tuodusta kulkurifilosofista Ješua Ha-Notsrista. Vaikka Pilatus on vaikuttunut keskusteluistaan Ješuan kanssa, hän ei uskalla tehdä poikkeuksellista vapautuspäätöstä, vaan antaa tämän ristiinnaulittavaksi. Kuvatuiksi tulevat myös kavaltaja Juudas Kirjatilaisen murha sekä uskollisen opetuslapsen Leevi Matteuksen ajatusmaailma. Näistä tapahtumista kertovat osat on kirjoitettu äärimmäisen realistiseen tyyliin, kun taas arkiseen Moskovaan Bulgakov tuo puhuvia kissoja, lentäviä noitia, katoilevia ihmisiä ja niin edelleen.


title: Saatana saapuu Moskovaan

text: Toisessa osassa käsitellään Margaritaa, joka ei ole unohtanut Mestariaan vaan yrittää kiihkeästi selvittää tämän olinpaikkaa. Woland tekee hänelle tarjouksen, jonka Margarita hyväksyy. Saatana haluaa tämän toimivan emäntänä järjestämissään suurissa tanssiaisissa, joihin saapuu ammoin kuolleiden ihmisten kavalkadi. Margaritan hurja lento yli Moskovan ja toimiminen juhlien emäntänä palkitaan: Mestari vapautetaan mielisairaalasta. Lopuksi Mestari ja Margarita jättävät Moskovan Saatanan ja tämän seuralaisten saattamina.


title: Torppari

text: Torppari oli vuokraviljelijä, joka oli vuokrannut viljeltäväkseen osan suuremmasta maatilasta. Vuokraamalla vain osan tilasta torpparit erosivat sekä lampuodeista, joilla oli koko maatila vuokralla, että mäkitupalaisista, joilla oli vuokralla vain lähinnä asuntotontit. Torpparit maksoivat torppansa vuokran maanomistajalleen tyypillisesti tekemällä päivätöitä eli taksvärkkiä vuokranantajansa tilalla. Toisinaan vuokraa maksettiin myös torpan tuotteilla.


title: Torppari

text: Suomen torpparilaitoksen juuret ulottuvat 1600-luvulle, jolloin aateliskartanoiden maille ryhdyttiin perustamaan torppia helpottamaan kartanoiden työvoimapulaa. Torpparityövoima oli pitkään aatelisten erioikeus. Vuodesta 1740 lähtien saivat myös talonpojat ottaa perintötiloilleen torppareita. Torpparilaitos olikin yksi merkittävimmistä 1700-1800-lukujen yhteiskunnallisista reformeista. Talonpoikien tiloille perustettiin työvoimantarpeen lisäksi torppia myös talonpojan nuorempien veljien tai aikuistuvien poikien viljeltäviksi. Talonpojan kanssa samaa perhettä olevan torpparin oikeudet olivat merkittävästi paremmat kuin vieraan maille viljelyksensä raivanneen torpparin. Torppien määrä nousi ripeästi: 1700-luvun alussa torppia oli Suomessa noin 1 000, (noin 2,5 prosenttia väestöstä) 1800-luvun alussa noin 20 000 ja vuosisadan lopulla jo 70 000. Oman ryhmänsä torppareita muodostavat ruotusotatorppien isännät eli ruotusotilaat. Torppareista muodostui pian uusi yhteiskunnallinen ryhmänsä, joka sijoittui maata omistavien talonpoikien sekä irtaimen työväestön väliin.


title: Torppari

text: Torppareiden määrän voimakas kasvu, torppien perustamisen vaikeutuminen, sekä metsien arvon nousu nostivat torpparikysymyksen merkittäväksi yhteiskunnalliseksi kiistaksi 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa. Torpparisopimuksen ehdot ja vaadittu vuokra, taksvärkki, saattoivat olla torpparille kohtuuttomat. Osa vuokrasuhteista perustui ainoastaan suullisiin sopimuksiin, jolloin sopimusehtoja saatettiin kiristää kesken kauden. Torpparilla ei välttämättä ollut minkäänlaista irtisanomissuojaa vuokranantajan häätöä vastaan. Kun torpista oli kysyntää enemmän kuin tarjontaa ja kun vaatimus päivätöistä muutoinkin kasvoi, se johti sopimusehtojen kiristymiseen ja tätä kautta torpparien tyytymättömyyden ilmaisuihin jo 1800-luvun puolivälistä lähtien. 1900-luvun ensimmäisinä vuosina Suomessa nähtiin lukuisia torpparilakkoja. Kuuluisiksi muodostuivat Laukon kartanon häädöt vuonna 1907.


title: Torppari

text: Torppareiden aseman aiheuttamaa kiistaa pidetään yhtenä syynä Suomen sisällissodan syttymiseen vuonna 1918. On myös katsottu, että tilattoman väestön kysymys oli enemmänkin ideologinen kuin taloudellinen ongelma, sillä torppareiden elintaso parani melkoisesti 1800-luvun kuluessa, eikä muukaan tilaton väestö kärsinyt työn puutetta (vaikkakaan heidän asunto-olonsa eivät aina olleet kunnossa).


title: Torppari

text: Suomalaiset torpparit järjestäytyivät keväällä 1906 Tampereella järjestetyssä ensimmäisessä yleisessä torpparikokouksessa. Vuonna 1909 heidän hankalaa asemaansa pyrittiin parantamaan säätämällä maanvuokra-asetus, joka edellytti kirjallisten vuokrasopimusten solmimista, sekä määräsi vuokra-ajan minimipituudeksi 50 vuotta, maksimipituuden ollessa sata vuotta. Vuokraajalla oli myös oikeus saada korvausta torppaan tekemistään parannuksista. Kuntiin perustettiin maanvuokralautakunnat valvomaan vuokrasopimusten lainmukaisuutta ja ratkomaan niitä koskevia riitoja. Asetuksessa ei kuitenkaan ollut mukana torpparien toivomaa mahdollisuutta vuokra-alueiden lunastamisesta itsenäisiksi tiloiksi.


title: Torppari

text: Vanhat vuokrasopimukset oli laadittava määräajan kuluessa uuden asetuksen mukaiseen kirjalliseen muotoon, muuten ne raukesivat. Maanomistajilla ei kuitenkaan ollut velvoitetta sopimusten uusimiseen. Määräajan lähestyessä loppuaan vanhoja sopimuksia oli uusittu vain vähän, sillä maanomistajat eivät olleet halukkaita pitkäaikaisiin vuokrasopimuksiin. Suurinta osaa torppareita uhkasi häätö. Ensimmäisen maailmansodan puhjettua vanhojen sopimusten uusimiselle asetetun määräajan päättyminen lykättiin 14. lokakuuta 1915 kuitenkin sodan jälkeiseen aikaan.


title: Torppari

text: Vuonna 1918 säädetty torpparilaki (135/1918) oikeutti vuokratilalliset halutessaan lunastamaan tilansa itselleen. Lakia täydennettiin vuosina 1919 ja 1922. Torpparilain perusteella lunastettiin 1940-luvulle mennessä 45 000 tilaa itsenäisiksi.


title: Torppari

text: Väinö Linna kuvaa Täällä Pohjantähden alla -romaanitrilogiassaan torppariperheen elämää torpan perustamisesta ja raskaasta raivaustyöstä itsenäisen maatilan lunastamiseen saakka. Teoksessa Linna kutsuu muutamaan otteeseen torpparilaitosta maaorjuudeksi. Trilogia on myös filmatisoitu Edvin Laineen ohjauksessa kaksiosaiseksi elokuvaksi Täällä Pohjantähden alla (1968) sekä Akseli ja Elina (1970). Historiantutkija Viljo Rasilan mukaan torpparien asema Suomen sisällissodan punaisten joukossa ei kuitenkaan ollut niin keskeinen kuin Linna esittää, vaan suurempi osa punaisista kuului maaseudun työväestöön ja torpparilaitos instituutiona oli Suomen sisällissodan aikoihin jo väistymässä.


title: Kanava

text: Kanava on keinotekoinen, vesiliikennettä tai veden johtamista varten rakennettu vesiuoma.


title: Kanava

text: Vesiliikennettä varten rakennetut kanavat voidaan jaotella seuraavasti:


title: Kanava

text: Vesiliikennettä varten rakennettuihin kanaviin voidaan lukea myös puutavaran uittoa varten rakennetut uittokanavat.


title: Kanava

text: Vesiliikennettä varten rakennetut kanavat voidaan myös luokitella sulkukanaviin ja avokanaviin.


title: Kanava

text: Sulkukanavaa käytetään silloin, kun kanava yhdistää kaksi vesialuetta, joiden pinnat sijaitsevat eri korkeuksilla. Kanavassa on sulku, jonka avulla kanavaa käyttävät alukset nostetaan ylemmäs tai lasketaan alemmas.


title: Kanava

text: Avokanavaa käytetään silloin, kun kanavan yhdistämät vesialueet sijaitsevat samassa tasossa tai kun korkeusero on vähäinen. Avokanavassa ei ole sulkuja.


title: Kanava

text: Veden johtamista varten rakennettuja kanavia ovat esimerkiksi:Kanavan sulun läpiajoa kutsutaan termillä sulutus. Kun alus nousee sulutuksen aikana, on kyse ylössulutuksesta. Aluksen laskeutuessa kyseessä on alassulutus.


title: Kanava

text: Sulutuksessa on seuraavat vaiheet, esimerkkinä ylössulutus:


title: Kanava

text: Sulkukanava jakautuu alempana sijaitsevan vesistön puoleiseen alakanavaan, ylempänä sijaitsevan vesistön puoleiseen yläkanavaan ja niiden välissä olevaan sulkuun.


title: Kanava

text: Sulun päissä ovat veden kulkua estävät sulkuportit: alakanavan puolella alaportti ja yläkanavan puolella yläportti. Porttien välissä on sulkukammio.


title: Kanava

text: Perinteinen sulkuporttityyppi on salpausportti. Siinä sulun sulkee kaksi pystyakselin varassa kääntyvää portinpuoliskoa. Sulkuportti avautuu aina kohti yläkanavaa, jolloin veden paine painaa portinpuoliskot toisiaan vasten. Sulkuporteissa on avattavat luukut, joista sulkukammio täytetään ja tyhjennetään. Salpausportin saa auki vain silloin, kun vedenpinnat portin vastakkaisilla puolilla ovat samalla korkeudella.


title: Kanava

text: Uudemmissa kanavissa usein käytetty porttityyppi on sektoriportti. Siinäkin porttipuoliskot liikkuvat pystyakselin varassa. Portin poikkileikkaus on ympyräsektorin muotoinen. Sektoriportin saa auki, vaikka veden pinnat eivät ole samalla tasolla. Sektoriportein varustettu sulkukammio usein täytetään ja tyhjennetään raottamalla portteja. Sektoriportteja käytetään myös silloin, kun kanavaa käytetään vesien säännöstelyyn. Säännöstelyjuoksutus tapahtuu avaamalla kumpikin portti.


title: Kanava

text: Sektoriportti voi olla myös vaaka-akselin varassa liikkuva. Tällöin portti koostuu yhdestä kappaleesta kahden puolikkaan sijaan. Kun tällainen portti avataan, portti joko painuu kanavan pohjalle tai nousee ylös, eli alus kulkee portin ylitse tai alitse.


title: Kanava

text: Saimaan kanavan suluissa alaportit ovat sektoriportteja ja yläportit ylös ja alas nousevia luukkuja. Sulkukammio täytetään nostamalla porttia hieman, jolloin yläkanavasta pääsee vesi portin alta sulkukammioon. Kun sulku on täysi, yläportti painuu sulun pohjalle.


title: Kanava

text:
Sulkukammion täyttämiseen tarvittava vesi otetaan yläkanavasta. Sulun toiminnan edellytys on, että kanava kulkee sellaisessa vesistössä, jossa on vettä riittävästi. Jos kanava joudutaan viemään vähävetisten vedenjakajaseutujen halki, tavallinen sulkuratkaisu ei ole käypä. Ratkaisuvaihtoehtoina on käytetty muun muassa pumppausta ja eräänlaisia laivahissejä. Tällaiset ratkaisut ovat tavallista sulkua selvästi kalliimpia.
Jos korkeusero kanavassa on suuri, joudutaan sulku rakentamaan monikammioiseksi. Tällöin sulku koostuu useasta toisiinsa liitetystä sulkukammiosta, joiden välillä on portti. Tällaista ratkaisua kutsutaan kytkysuluksi. 1900-luvun alkuun asti Suomessa noudatettiin normia, jonka mukaan yhdellä sulkukammiolla voitiin nostaa tai laskea enintään 3 metriä. Siksi Suomessa oli useita kytkysulkuja. Kytkysulun läpi sulutus on hidasta ja siksi niitä ei ole rakennettu uusiin kanaviin.


title: Kanava

text: Vanhimpia kanavia ovat keinokastelua varten rakennetut kanavat. Niillä on vanhoista ajoista ollut erittäin suuri merkitys sellaisilla seuduilla, joissa sademäärä on vähäinen mutta jonne jokin suuri joki tuo vettä muualta. Tällaisia seutuja ovat esimerkiksi Egypti ja Mesopotamia.


title: Kanava

text: Myös vesiliikennekanavia rakennettiin jo vanhalla ajalla. Huomattavin sellainen oli faarao Nekhon rakentama, Niilin ja Punaisenmeren yhdistävä kanava. Suurin vanhalla ajalla rakennettu kanava on Keisarinkanava Kiinassa.


title: Kanava

text: Nykyisistä huomattavimmista kanavista Suezin kanava valmistui vuonna 1878 ja Panaman kanava vuonna 1914.


title: Kanava

text: Venetsia on rakennettu hiekkasärkkäsaarille, suurelta osin puupaalujen varaan. Saarten välissä ja myös alkuperäisten saarten poikki kulkee suuri joukko kanavia, ja kaupungin sisällä liikutaankin pääasiassa vesikulkuneuvoilla. Venetsian monista kanavista suurin ja levein on Canal Grande, joka johtaa rautatieaseman läheisyydestä Pyhän Markuksen torille.


title: Kanava

text: Amsterdam on rakennettu samaan tapaan kuin Venetsia, ja myös siellä on tiheä kanavaverkko. Kanavat muodostavat keskustan ympärille useita samankeskisiä kehiä. Muita rannikkokaupunkeja, joissa on runsaasti kanavia, ovat Alankomaissa Delft, Haarlem ja Leiden, Belgiassa Brugge, Englannissa Birmingham, jossa kanavia on noin 56 kilometriä, Saksassa Hampuri sekä Venäjällä Pietari.


title: Kanava

text: Myös Helsingin keskustaan rakennettiin 1840-luvulla Katajanokan kanava ja paljon myöhemmin, 1990-luvulla, Ruoholahden kanava, mutta niillä ei ole koskaan ollut sanottavaa vesiliikenteellistä merkitystä. Suomen tunnetuin kaupunkikanava on vuonna 1872 valmistunut Rauman Kanali.


title: Kanava

text: Useat Euroopan maat ovat liittyneet CEVNI-sopimukseen (Code européen des voies navigation intérieure). Jäsenvaltiot edellyttävät sisävesireiteillään liikkuvilta CEVNI-pätevyyden osoittamista.


title: Kanava

text: Suomessa kanavia on ennen kaikkea sisävesillä; merialueen kanavat on valtaosin tehty pienveneilyä varten.


title: Kanava

text: Liikennevirasto ylläpitää kaikkiaan 31 sulkukanavaa ja lisäksi Saimaan kanavaa, jossa on kahdeksan sulkua. Julkisilla väylillä on sulkukanavien lisäksi kuutisenkymmentä avokanavaa. Yhteensä kanavaväylästöä Suomen sisävesillä on 7 900 kilometriä.


title: Kanava

text: Sisävesistä kanavoituja ovat Vuoksen, Kymijoen ja Kokemäenjoen vesistöt. Vuoksen vesistössä on 16 sulkukanavaa, Kymijoen vesistössä 11 ja Kokemäenjoen vesistössä neljä.


title: Kanava

text: Suomen kanavat ovat muiden maiden kanaviin nähden varsin lyhyitä ja niiden tarkoituksena onkin yhdistää suuria vesistöjä toisiinsa. Nykyisin rahdinkuljetus on siirtynyt kanavista muualle ja kanavien suurin käyttötarkoitus on matkailussa, mutta Saimaan syväväylä on edelleen rahtialuksille tarkoitettu. 2000-luvulla myös matkustajaliikenne on kääntynyt kanavilla laskuun.


title: Kanava

text: Saimaan kanavassa kulkee vuosittain noin 2,4 miljoonaa tonnia tavaraa, joskin kuljetusten määrä on laskenut nopeasti. Muiden kotimaisten kanavien yhteenlaskettu kuljetusmäärä on 1,2 miljoonaa tonnia. Vilkkain kanava on Vääksyn kanava, josta kulkee vuosittain yli 5 000 alusta. Matkustajamääriltään suurimmat kanavat ovat Vuoksen ja Kokemäenjoen vesistöissä.


title: Kanava

text: Suomen vesitieyhdistys perustettiin vuonna 1981 edistämään vesiteiden kehittämistä ja kanavien rakentamista.


title: Viittomanimi

text: Viittomanimi on henkilön viittomakielinen nimi. Viittomanimi on yksiosainen viittoma, jolla viitataan tiettyyn henkilöön samalla tavoin kuin puhuttujen kielten nimillä.


title: Viittomanimi

text: Viittomanimien rakenne ja antoperusteet vaihtelevat eri maissa. Suomalaisessa viittomakielessä viittomanimi on aina yksilöllinen eikä ole yleensä sidoksissa henkilön suomenkieliseen nimeen (kahdella "Matilla" on eri viittomanimet), kun taas ruotsalaisessa viittomakielessä viittomanimet ovat vakiintuneet ruotsinkielisen nimen mukaan (jokaisen "Bengtin" viittomanimi on sama). Amerikkalaisessa viittomakielessä viittomanimi muodostetaan henkilön puhutun kielen nimen alkukirjaimen mukaisesta sormiaakkosesta, jolla kosketetaan jotain kehon osaa (esimerkiksi R koskettaa vastakkaista olkapäätä).


title: Viittomanimi

text: Viittomanimet liittyvät usein johonkin ulkoiseen piirteeseen. Jos on vaikka hymykuoppa toisessa poskessa, viittomanimi saattaa olla posken painaminen etusormella. Nimi saattaa liittyä ulkonäön lisäksi myös maneereihin tai silmäänpistävään tapaan toimia kuten hiusten sukimiseen tai tapaan nojata istuessa käteensä. Piirteisiin myös tartutaan spontaanisti ja usein häpeilemättä. Suomalaisen viittomakielen viittomanimistä noin 70 % liittyy ulkonäölliseen piirteeseen.


title: Viittomanimi

text: Muita nimenantoperusteita ovat mm:


title: Viittomanimi

text: Nimeä saatetaan myös tarkentaa viittomalla (lähi)käännös sukunimestä (Pekka Pelkonen = (viittomanimi) + PELÄTÄ).


title: Viittomanimi

text: Viittoman yhteydessä huulio seuraa usein henkilön suomenkielistä nimeä. Virallisissa yhteyksissä huuliossa näkyy henkilön etu- ja sukunimi, arkikeskustelussa usein vain etunimi.


title: Viittomanimi

text: Viittomanimi annetaan usein vasta koulussa tai muissa yhteyksissä viittomakieliseen yhteisöön vasta hyvin myöhäisessä vaiheessa. Ennen "virallista" viittomanimeä henkilöön viitataan muilla tavoin, esimerkiksi sormittamalla koko nimi, etunimen alkukirjaimella tai muilla tavoin ((isän/äidin viittoma) + TYTÄR/POIKA, perheen sisällä VAUVA, POIKA jne.)


title: Viittomanimi

text: Nykyään kuurot vanhemmat saattavat antaa lapselleen viittomanimen samaan aikaan suomenkielisen nimen kanssa jo ennen lapsen syntymää. Tällöin nimi saatetaan valita historiallisen henkilön mukaan tai valintaperuste voi olla pelkästään nimen esteettisyys, kuten puhuttujen kielten nimenvalinnan on tapana olla. Viittomanimi saattaa tarttua muihinkin ei-fyysisiin seikkoihin, kuten syntymähetkeen auringonpaisteeseen tai tekopaikan viittomavastineeseen. Viittomanimien kehitys näyttää olevan kohti abstraktimpia nimiä.


title: Viittomanimi

text: Viittomanimi saattaa muuttua ajan myötä. Yleensä sama viittomanimi kahdella henkilöllä koetaan hankalaksi, joten yhteisöön tai kouluun tulevan viittomanimi saattaa muuttua sekaannusten välttämiseksi. Jos viittomanimi viittaa ulkoiseen ominaisuuteen, joka muuttuu (hiustyyli, silmälasit...) saattaa myös viittomanimi muuttua, mutta ei välttämättä. Usein nimi saatetaan vaihtaa, jos henkilö itse kokee sen loukkaavaksi.


title: Viittomanimi

text: Myös viittomakielisen yhteisön ulkopuolisella tunnetulla henkilöllä voi olla viittomanimi. Nimi saattaa olla "epävirallinen" jota ei käytetä virallisissa yhteyksissä tai henkilön tavatessa, varsinkin jos nimi viittaa negatiivisiin ominaisuuksiin (esimerkiksi Tarja Halosen viittoma PITKÄ-NENÄ tai Martti Ahtisaaren "lihava-kävelee-lyllertäen").


title: Viittomanimi

text: Henkilöön, jolla ei ole viittomanimeä (tai jonka viittomanimi ei ole keskustelijoiden tiedossa), viitataan sormittamalla puhutun kielen nimi joko kirjain kerrallaan kokonaan (J-O-H-A-N-N-A) tai pelkkä alkukirjain ja koko nimen mukainen huulio. Usein nimi sormitetaan keskustelussa ensimmäisen kerran kokonaan ja jatkossa käytetään alkukirjainta.


title: Rutenium

text: Rutenium (joskus myös ruteeni) on harvinainen siirtymämetalleihin kuuluva alkuaine. Sen kemiallinen merkki on Ru () ja järjestysluku 44. Se kuuluu myös platinaryhmään. Rutenium on normaaleissa olosuhteissa hyvin stabiili eikä reagoi happojen kanssa. Rutenium kuitenkin hapettuu helposti. Sen löysi venäläinen Karl Klaus, ja se sai nimensä muinaisen Venäjän alueen latinankielisestä nimestä Ruthenia.


title: Rutenium

text:
Rutenium on kiiltävä, hopeanharmaa metalli. Puhdas rutenium ei ole kovin hyvin työstettävää verrattuna esimerkiksi rautaan. Ruteniumin kiderakenne on heksagonaalinen (hcp).
Ruteniumin sulamispiste on 2 334 °C ja kiehumispiste noin 4 150 °C. Sen sähkönjohtavuus on huonompi kuin kahdella muulla jakson metallilla.


title: Rutenium

text: Ruteniumilla on useita pysyviä isotooppeja. Moolimassan määrityksen tarkkuutta on rajannut se, että tarkkoja mittauksia isotooppien suhteellisista osuuksista luonnossa ei ole pystytty tekemään.


title: Rutenium

text:
Rutenium on hyvin kestävä metalli, eikä se reagoi ilman kanssa. Se ei reagoi ei-hapettavien happojen kanssa eikä esimerkiksi kuningasveden kanssa. Rutenium voidaan kuitenkin liuottaa suliin emäksiin ilman läsnä ollessa. Rutenium reagoi epämetallien kanssa vasta korkeissa lämpötiloissa: poikkeuksena on hapettavat aineet kuten Cl ja F.
Ruteniumilla on useita hapetusasteita. Sen korkein hapetusaste on +VIII ja alhaisin -II. Yleisimmät hapetusasteet ovat +III ja +IV. Rutenium muodostaa kompleksiyhdisteitä koordinaatioluvuilla 4-10.


title: Rutenium

text: Ruteniumin yleisimmät oksidit ovat rutenium(VIII)oksidi eli ruteniumtetraoksidi RuO ja rutenium(IV)oksidi eli ruteniumdioksidi RuO. RuO on kiinteää ja väriltään joko sinistä tai mustaa, ja se syntyy tuhannen asteen lämpötilassa. RuO on taas hyvin haihtuvaa ja keltaista. RuO ei ole stabiili ja kuumennettaessa se räjähdysmäisesti pelkistyy ruteniumdioksidiksi. RuO voidaan valmistaa hapettamalla joko KIO, KMnO tai Cl avulla. Rutenium muodostaa sulfidin, telluridin ja selenidin vain hapetusasteella +IV. Halideja rutenium muodostaa hapetusasteilla +II-+VI, korkeimmilla hapetusasteilla vain fluorin kanssa. Ruteniumilla tunnetaan muutamia organometalliyhdisteitä. Ruteniumin klooriyhdisteitä ovat esimerkiksi rutenium(III)kloridi eli ruteniumtrikloridi (RuCl) ja rutenium(IV)kloridi eli ruteniumtetrakloridi (RuCl).


title: Rutenium

text: Ruteniumille on tehty korkeimmilla hapetusasteilla vain muutamia komplekseja, joista monet ovat epästabiileja. Suurin osa ruteniumin tunnetuista komplekseista on hapetusluvulla +IV tai +III. Hapetusasteella +IV se muodostaa [RuX] komplekseja (X = F, Cl tai Br), jotka ovat oktaedrisiä, mutta helposti pelkistyvät Ru(+III)-komplekseiksi. Ru(+IV)-komplekseilla on kaksi paritonta elektronia, joten niillä on magneettisia ominaisuuksia. Myös Ru-kompleksit ovat oktaedrisiä. Tällä hapetusasteella rutenium muodostaa useita halidi- ja syanokomplekseja. Pienemmillä hapetusasteilla rutenium muodostaa joitakin komplekseja, mutta nämä ovat helposti hapetettavissa korkeamman hapetusasteen komplekseiksi. On kuitenkin huomioitavaa, että tällä hapetusasteella rutenium voi muodostaa pysyviä komplekseja, jotka pystyvät absorboimaan näkyvää valoa.


title: Rutenium

text: Ruteniumilla ei ole biologista merkitystä, mutta saattaa olla karsinogeeninen, tahraa ihoa ja kertyy luihin. RuO on hyvin myrkyllistä.


title: Rutenium

text: Puolalainen kemisti Jędrzej Śniadecki väitti löytäneensä 44. alkuaineen vuonna 1808 eteläamerikkalaisesta platinamalmista. Hän nimesi löytämänsä alkuaineen vestiumiksi asteroidi Vestan mukaan. Hän julkaisi tulokset, mutta muut kemistit eivät pystyneet toistamaan Śniadeckin tuloksia, jolloin hän ilmoitti vetävänsä pois alkuaineen löytämisensä. Hän ei tutkinut vestiumia enempää.


title: Rutenium

text: 1820-luvulla Uralilta löytyi platinamalmiesiintymä, josta sitä tutkiva Jöns Jacob Berzelius löysi vain platinaa. Tarton yliopiston professori Gottfried Wilhelm Osann väitti löytäneensä esiintymästä kolme uutta alkuainetta, jotka hän nimesi poluraniumiksi, ruteniumiksi ja poliniumiksi. Kazanin yliopiston kemian ja farmasian professori Karl Klaus löysi sakasta, joka jää kun platinamineraalia liuottaa kuningasveteen, rodiumia, palladiumia, osmiumia ja iridiumia. Klaus löysi ruteniumin vasta rahapajan jäännöksistä. Näin hän oli osoittanut Osannin löytämät poluraniumin ja poliniumin virheellisiksi. Klaus osoitti, että Osannin löytämä rutenium sisälsi vain pienen määrän puhdasta ruteniumia. Hän julkaisi tutkimustuloksensa 1844. Klaus antoi valmistamalleen puhtaalle metallille nimen ruthenium. Alkuaineen nimi juontaa latinan kielen sanasta "Ruthenia", joka tarkoittaa Venäjää. Ruthenium oli viimeinen platinaryhmän metalli, joka löydettiin.


title: Rutenium

text: Rutenium esiintyy tyypillisesti muiden platinametallien kanssa samassa malmissa. Merkittävimmät esiintymisalueet ovat Etelä-Afrikka, Ontarion provinssi Kanadassa ja Uraljoki Venäjällä. Ontariosta löydetty rutenium on pentlandiitissa ja Etelä-Afrikassa löydetty pyroxeniitissa. Ruteniumin pitoisuus maankuoressa on arvioiden mukaan 0,0001 ppm.


title: Rutenium

text: Rutenium eristetään kuparin ja nikkelin rikastuksessa syntyvästä sivutuotteesta tai sulfidimalmien sulatuksen sivutuotteista. Tavallisesti rutenium eristetään tislaamalla se liuotuksen jälkeen. Liuotus tehdään tyypillisesti suolahappoon, johon on lisätty klooria. Tällöin syntyy RuO, joka tislataan. Tisle johdetaan joko natriumhydroksidin alkoholiliuokseen tai suolahapon vesiliuokseen, jolloin syntyy ammoniumruteniumkloridia (NH)RuCl. Tästä rutenium voidaan pelkistää vetykaasulla. Rutenium voidaan myös eristää ydinjätteestä, jolloin saadaan myös ruteniumin radioaktiivisia isotooppeja.


title: Rutenium

text: Suurin osa tuotetusta ruteniumista käytetään lejeeringeissä. Ruteniumin lisäys tekee lejeeringeistä kovia ja korroosionkestäviä: jo 0,1 % lisäys titaaniin tekee siitä yli sata kertaa korroosionkestävämpää. Ruteniumia yleensä lisätään joko palladiumiin, platinaan tai titaaniin. Ruteniumin lejeerinkejä käytetään hyvin korkeita tai matalia lämpötiloja mittaavissa instrumenteissa, elektroniikassa ja lääketieteellisissä instrumenteissa.


title: Rutenium

text: Ruteniumia voidaan käyttää myös katalyyttinä. Merkittävä kohde on aurinkokennot, sillä osa ruteniumin komplekseista absorboi hyvin näkyvää valoa. Toinen merkittävä kohde on rikkivedyn hajottaminen kadmiumsulfidin ja ruteniumdioksidin seoksen katalysoidessa reaktiota. Ruteniumin organometalliyhdisteitä käytetään alkeenien metateesin katalyyttinä. Ruteenia voidaan käyttää vedytys- ja muissa pelkitysreaktioissa joko yksinään tai platinan kanssa. Sen oksidit sen sijaan toimivat alkoholien ja alkeenien hapetuskatalyytteinä.


title: Rutenium

text:
Yksi ruteniumin merkittävistä käyttökohteista on elektroniikka, ja sitä käytetään vastuksissa. Erään rutenium-molybdeeni-seoksen on havaittu olevan suprajohtava 10,6 Kelvinin lämpötilassa.
Lisäksi ruteniumia voidaan käyttää koruissa.


title: Rutenium

text: Rutenium-106 on käytetty lääketieteellisissä sovelluksissa. Ru hajotessaan vapauttaa beetasäteilyä, jota voidaan käyttää syöpähoidoissa. Ru on käytetty erityisesti silmäsyöpien hoidossa. Ruteniumin organometallikomplekseja on tutkittu syöpälääkkeenä.


title: Peter Snell

text: Peter George Snell (s. 17. joulukuuta 1938) on entinen uusiseelantilainen juoksija, joka saavutti lyhyen uransa aikana kolme olympiakultaa.


title: Peter Snell

text: Snell oli nuoruudessaan monipuolinen urheilun harrastaja mm. voitti teini-ikäisenä Uusi-Seelannin nuorten tennismestaruuden. Yleisurheilusta tuli hänen päälajinsa 19-vuotiaana. Hänen valmentajakseen tuli suomalaistenkin 1960-luvun lopulla hyvin tuntema Artur Lydiard. Snell oli keskimatkojen juoksijaksi vahvarakenteinen; hänen pituutensa oli 179 cm ja painonsa 80 kg. Snell tuli kansainväliseen tietoisuuteen Rooman olympialaisissa 1960, kun hän voitti 800 metrin juoksun uudella maansa ennätysajalla.


title: Peter Snell

text: Vuoden 1962 alussa Snell paransi kotimaassaan Whanganuissa Australian Herb Elliotin vuonna 1958 juoksemaa mailin ME:tä kymmenyksellä aikaan 3.54,4. Kuukautta myöhemmin hän paransi 880 jaardin ja samalla 800 metrin ME:eitä Aucklandissa. Entinen 800 metrin ennätys oli vuodelta 1955 Belgian Roger Moensin nimissä, ja hän paransi sitä yli sekunnilla aikaan 1.44,3. Samana vuonna marraskuun lopulla 1962 hän voitti Australian Perthissä Brittiläisen Kansainyhteisön mestaruudet 880 jaardilla ja maililla.


title: Peter Snell

text: Neljä vuotta myöhemmin Tokiossa Snell voitti 800 metrin lisäksi 1500 metrin juoksun. 800 metrin aika oli uusi olympiaennätys. Tokion jälkeen Snell kulki voitosta voittoon. 12. marraskuuta hän teki Aucklandissa uuden 1 000 metrin maailmanennätyksen 2.16,6 ja vain viisi päivää tämän jälkeen juoksi uudet mailin ME-lukemat 3.54,1.


title: Peter Snell

text: Vielä vuonna 1965 Snell kilpaili Euroopassa ja Yhdysvalloissa ilman kummempaa menestystä, minkä jälkeen hän ilmoitti lopettavansa kilpaurheilun ja keskittyvänsä muihin asioihin.


title: Peter Snell

text:
Uransa lopetettuaan Snell toimi maanmittarina ja savuketehtaan edustajana. Vuonna 1971 Snell muutti Yhdysvaltoihin kouluttaakseen itseään paremmin. Hän suoritti BSc-tutkinnon Kalifornian yliopistossa Davisissa aiheenaan ihmisen suorituskykyasiat. Sen jälkeen hän suoritti PhD-tutkinnon Washingtonin
valtionyliopistossa. Tohtoritutkinnon jälkeen hän työskenteli sisätautiopin apulaisprofessorina Lounais-Texasin lääketieteen tutkimuskeskuksessa Dallasissa.


title: Muksis

text: Muksis ( ) on venäläisen lastenkirjailijan Eduard Uspenskin luoma satuhahmo.


title: Muksis

text: Muksis on pieni, pyöreä ja karvainen ja sillä on suuret pyöreät korvat. Se ystävystyy pian Krokotiili Genan kanssa. Gena on vanha arvokas krokotiili, joka on eläintarhassa töissä krokotiilina. Muksis ja Gena esiintyivät useissa animaatioelokuvissa ja saavuttivat kuuluisuutta myös itäblokin ulkopuolella, esimerkiksi Japanissa. Sen mukaan on nimetty Tšeburaška-auto, lentokone, jopa virvoitusjuoma, ja se on muun muassa useiden venäläisten vitsien päähenkilö.


title: Muksis

text: Muksis oli Venäjän olympiajoukkueen maskotti vuoden 2004 kesäkisoissa Kreikassa. Muksis-pehmolelu oli myös Ville Haapasalon ja Niki Juuselan matkassa, kun nämä esittelivät vuoden 2014 talviolympialaisten isäntäkaupunkia Sotšia Ylen tv-sarjassa, jota esitettiin olympialaisten aikaan.


title: Muksis

text: Ensimmäisen kerran Muksis esiintyi Uspenskin lastenkirjassa "Krokotiili Gena ja hänen ystävänsä" (Крокодил Гена и его друзья). Muksis on tiheässä tropiikin metsässä asustava eläin, jota tiede ei tunne. Se koostuu niin erilaisista osista, että on mahdotonta sanoa onko se jänis, koira, kissa vai kenguru. Kun Muksis kerran on kävelyllä hengittämässä raitista ilmaa, se joutuu vahingossa appelsiinilaatikkoon ja sen mukana sivistyneeseen maailmaan. Kun se perillä nostetaan ulos laatikosta, ovat sen käpälät niin puutuneet että se muksahtaa ensin pöydältä tuolille, sitten lattialle. Tämän mukaan (venäjää: чебурахнуться, pudota kömpelösti) se nimetään Muksikseksi.


title: Jousijalka-Jack

text: Jousijalka-Jack ("Spring Heeled Jack") on jousitetuilla kengillä hyppivä ulkonäöltään pirunoloinen hahmo, jonka kerrotaan eläneen Englannissa viktoriaanisella ajalla ja pelotelleen ihmisiä. Mahdollisesti kyseessä on eräänlainen kaupunkitarina, mutta myöskään olennon todenperäisyyttä ei pystytä varmuudella kiistämään. Ensimmäinen muistiin merkitty havainto Jousijalka-Jackista tapahtui vuonna 1837, ja havaintoja samankaltaisista hahmoista tehtiin myöhemmin 1870-luvulla.


title: Jousijalka-Jack

text: Populaarikulttuurin puolella hahmo on esiintynyt niin kirjoissa, sarjakuvissa kuin näytelmissäkin.


title: Jousijalka-Jack

text: Kukaan ei koskaan tunnistanut Jousijalka-Jackia. Hänelle on kuvattu pirun ulkonäkö sekä poikkeuksellisia kykyjä, kuten valtavat loikat, pitkä esiintymisaika ja kipinöiden sylkeminen.


title: Jousijalka-Jack

text: Hahmon todenperäisyyttä epäilevät tutkijat ovat luokitelleet Jousijalka-Jackin pelkäksi tarinaksi tai kepposeksi.Jousijalka-Jackille on keksitty laaja kirjo erilaisia paranormaaleja selityksiä.


title: Pöly

text: Pöly koostuu kiinteistä, erittäin pienistä ainehiukkasista, jotka leijailevat ilmassa ja laskeutuvat hitaasti.


title: Pöly

text: Pölyhiukkasten koko vaihtelee alle 1 µm hiukkasista yli 100 µm hiukkasiin.


title: Pöly

text: Pölyn aiheuttamiin terveyshaittoihin vaikuttavat kullekin jauheelle ominaiset terveysvaikutukset, altistumisen määrä ja altistumisaika sekä hiukkaskoko ja muut hiukkasen ominaisuudet. Yli 5 µm kokoiset hiukkaset jäävät hengitysteihin ja pienemmät voivat kulkeutua keuhkorakkuloihin asti. Monet pölyn aiheuttamat sairaudet syntyvät vuosien altistumisen seurauksena.


title: Pöly

text: Hiukkaset jaotellaan koon mukaisesti neljään luokkaan:Huoneisiin kertyvä pöly on yhdistelmä ilmakehässä leijuvasta pölystä ja asukkaista irronneista hiukkasista, kuten kuolleesta ihokudoksesta ja erilaisista vaate- ja kangaskuiduista. Pölypunkit käyttävät huonepölyn orgaanisia osia ravintonaan. Niiden ulosteet puolestaan muuttuvat osaksi huonepölyä ja voivat aiheuttaa joillekin ihmisille allergisia reaktiota.


title: Pöly

text: Lasikuitupöly voi ärsyttää ihoa, silmiä, nenää ja kurkkua. Se voi aiheuttaa kutinaa, yskää ja kurkkukipua. Jotkut ihmiset ovat lasikuidulle herkempiä kuin toiset. Lasikuitu on myös luokiteltu mahdollisesti syöpää aiheuttavaksi, etenkin pitkäaikaisesti altistettuna.


title: Viktoriaaninen aikakausi

text: Viktoriaaninen aikakausi katsotaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa teollisen vallankumouksen ja britti-imperiumin huippukaudeksi. Se kesti vuodet 1837–1901, jolloin kuningatar Viktoria oli vallassa. Aikakautta leimasi ankara tapakulttuuri yläluokan piirissä ja tiukka jako eri yhteiskuntaluokkiin. Viktoriaaninen muoti ja tyyli oli rehevää ja varsinkin naisten muoti suorastaan tuhlailevaa.


title: Viktoriaaninen aikakausi

text: Myös voimakkaan kaksinaismoralismin väitetään leimanneen viktoriaanista aikakautta: siinä missä monet yläluokkaiset miehet vaalivat kotonaan ja suhteissa yläluokan naisiin tiukkaa protokollaa ja tapakulttuuria, samaisten miesten kerrotaan usein salaa harrastaneen monia epäsiveellisiä ja paheellisia elämäntapoja kuten juopottelua, uhkapeliä, epäsiveellisiä revyy-esityksiä ja bordellivierailuja. Aikakauden tabloidilehdistö ruokki skandaalien metsästystä, joka oli suosittua kansanhuvia Britteinsaarilla.


title: Viktoriaaninen aikakausi

text: Saksan "vilhelmiininen aika" (1871–1918), Ruotsin "oskariaaninen aika" (1872–1907) ja Ranskan "belle époque" ovat ajallisesti ja kulttuuriselta sisällöltään osittain päällekkäisiä käsitteitä viktoriaanisen ajan kanssa.


title: Steampunk

text: Steampunk () on 1980-luvulla kiteytynyt tieteiskirjallisuuden suuntaus, jossa tapahtumaympäristön muodostaa 1800-lukua ja usein erityisesti viktoriaanista Britanniaa muistuttava vaihtoehtoinen todellisuus. 2000-luvulla steampunkista on kehittynyt kokonainen alakulttuuri.


title: Steampunk

text: Steampunk yhdistelee höyrykoneiden aikakautta nykyaikaan ja uusimpaan tekniikkaan. Yleensä nykytekniikan keksinnöt on käännetty höyryvoimalla tai kellokoneistoilla toimiviksi, ja ne tuovat ulkonäöltäänkin mieleen viktoriaanisen aikakauden muotoilun. Steampunkissa ei yleensä kiinnitetä huomiota siihen, olisiko tällainen kuvitteellinen tekniikka todellisuudessa mahdollista tai käyttökelpoista. Sen sijaan steampunkissa leikitään usein ajatuksella, että 1800-luvun epäonnistuneet teknologiset suunnitelmat tai silloisten tieteiskirjailijoiden mahdottomatkin näyt olisivat olleet toteuttamiskelpoisia ja tulleet yleiseen käyttöön. Steampunk-maailmaan voivat kuulua esimerkiksi tietokoneet, jotka Charles Babbagen analyyttisen koneen tavoin ovat mekaanisia eivätkä sähköisiä.


title: Steampunk

text: Steampunkin innoittajia ovat 1800-luvun romantiikan kirjailijat ja varhainen tieteiskirjallisuus, kuten Mary Shelleyn "Frankenstein". Jules Vernen, H. G. Wellsin ja Mark Twainin kirjat ovat tärkeimpiä vaikuttajia ja innoittajia steampunkin synnyssä ja kehityksessä. Heidän teoksensa olivat niin sanotusti steampunkin prototyyppejä. 1960-luvulla alkoi ilmestyä näiden prototyyppien innoittamaa uutta tieteiskirjallisuutta. Brittiläinen Michael Moorcock mainitaan nykykirjailijana, joka ensimmäisten joukossa kirjoitti viktoriaanista tai edvardiaanista aikakautta muistuttavaan vaihtoehtoistodellisuuteen sijoittuvia romaaneja ("Ilmojen sotaherra", 1971). Lajityyppinimensä steampunk sai kuitenkin vasta 1980-luvulla K. W. Jeterilta. Nimi mukailee kyberpunk-termiä, joka viittaa kybernetiikan ja informaatiotekniikan mahdollistamia tulevaisuusnäkyjä tutkailleeseen pessimistiseen tieteiskirjallisuuteen. Michael Moorcockin mielestä suuri osa steampunkista on pikemminkin ”höyryoopperaa” (vrt. saippuaooppera, avaruusooppera): se nostalgisoi mennyttä samalla tavoin kuin valtavirran genrefantasia, josta Moorcock on usein kirjoittanut arvostelevasti.


title: Steampunk

text: 1800-luvulla ilmestynyt tieteisfantasia ja nykyinen steampunk-kirjallisuus muistuttavat toisiaan vaihtelevassa määrin. Tyypillisessä steampunkissa sähkökoneisto on korvattu esimerkiksi höyrykoneistolla, kun taas 1800-luvun tieteisfantasiassa useammin korvattiin lihasvoima höyry- tai sähkövoimalla. Esimerkiksi Jules Vernen kirjassa "Höyrytalo" on perässävedettävän talon veturina metallista rakennettu höyrykoneistolla toimiva norsu. 1800-luvun tieteisfantasia sijoittuu yleensä suurin piirtein kirjoittamishetkellä vallinneeseen ajankohtaan, kun taas steampunkissa kuvailtu aikakausi voi vaihdella kuvitteellisesta menneisyydestä tulevaisuuteen. Steampunk ei siis välttämättä kuvaa vaihtoehtoista 1800-lukua, jossa tekniikka on kehittynyt todellisesta historiasta poikkeavaan suuntaan. Mahdollisuutena on myös vaihtoehtoinen 2000-luku, jossa kulttuuri, yhteiskunta ja poliittiset järjestelmät ovat 1800-luvun tilassa. Steampunkiksi saatetaan joskus nimittää myös ulkoavaruuteen tai puhtaaseen fantasiamaailmaan sijoittuvaa fiktiota, jos siinä on viitteellisiä yhteyksiä 1800-lukuun.


title: Steampunk

text: William Gibsonin ja Bruce Sterlingin teos "The Difference Engine" on kuvattu tyylilajin syntynä kyberpunkin alalajina.


title: Steampunk

text: Nykyisistä tieteisfantasian kirjoittajista muun muassa China Miéville on yhdistetty steampunkiin.


title: Steampunk

text: Steampunk-käsitteen pohjalta on johdettu lisää termejä, jotka viittaavat historiaa ja tieteiskirjallisuutta risteyttäviin fiktioihin tai alakulttuureihin. Jossain määrin vakiintuneita esimerkkejä tästä ovat seuraavat:


title: Steampunk

text: Vuoden 1999 elokuvassa "Wild Wild West", joka perustuu 1960-luvulla esitettyyn televisiosarjaan "The Wild Wild West", on steampunk vahvassa asemassa.


title: Steampunk

text: Studio Ghibli on julkaissut useita elokuvia, joista voi löytää viitteitä steampunkiin. Tunnetuimpia ovat ohjaaja Hayao Miyazakin "Henkien kätkemä" (2001) ja "Liikkuva linna" (2004). Myös Katsuhiro Ōtomon "Steamboy" vuodelta 2004 on steampunk-elokuva. Lisäksi hänen "Memories – muistoja tulevaisuudesta" -elokuvansa (1996) jaksossa ”Cannon Fodder” on vahvoja steampunk-vaikutteita.


title: Steampunk

text: "Kerrassaan merkillisten herrasmiesten liiga" on vuosina 1999–2003 julkaistu steampunk-teemainen sarjakuva. Sen pohjalta tehtiin elokuva "Herrasmiesliiga" vuonna 2003.


title: Steampunk

text: Vuoden 1993 videopeli "The Chaos Engine" ottaa vaikutteita "The Difference Engine" -kirjasta.


title: Steampunk

text: Vuoden 2012 videopeli "Dishonored" mukailee viktoriaanisen aikakauden Lontoota ja on hyvin steampunk-vaikutteinen.


title: Steampunk

text:
Steampunkilla ja kyberpunkilla on paljolti sama harrastajakunta, mutta steampunk on kuitenkin kehittynyt erilliseksi, tunnistettavaksi genreksi ja alakulttuuriksi.
Steampunk-pukeutumiseen kuuluu viktoriaanisen muodin jäljittely ja sen yhdistäminen nykyaikaan. Vaatteet valmistetaan usein itse. Tyypillinen väri on ruskea. Materiaalina ovat usein luonnonkuidut ja nahka. Olennaisena osana vaatetusta ovat varusteet, kuten lentäjänlasit, taskukellot ja silinterihatut. Koruja tehdään itse yhdistäen metallia, puuta, nahkaa ja lasia. Yleisin metalli on messinki. Yleisenä tapana steampunk-kulttuurissa on itse muokata arkiesineistä steampunk-tyylisiä.


title: Steampunk

text: Pukeutumisessa saattaa olla tunnistettavissa jokin stereotyyppinen hahmo, kuten lentäjä, lady, tiedemies, professori tai seppä. Joissakin tapauksissa steampunk-tyyli sekoittuu merirosvomaiseen pukeutumiseen.


title: Steampunk

text: Steampunk on harrastajakuntansa vaikutuksesta löytänyt tiensä myös populaarimusiikkiin. Steampunk ei ole kovin vakiintunut tai yleisesti tunnettu populaarimusiikin suuntaus, mutta nimitystä on kuitenkin käytetty kuvaamaan joitakin yhtyeitä. Näiden yhtyeiden esittämä musiikki on yleensä on saanut vaikutteita goottirockista, klassisesta musiikista ja kabareesta. Tunnetuimmat steampunk-yhtyeet ovat Abney Park, Vernian Process, The Cassettes sekä Johnny Hollow.


title: Ibn Khaldun

text: Ibn Khaldun (alk. Abu Zeid Ar-Rahman), (27. toukokuuta 1332 Tunis – 19. maaliskuuta 1406 Kairo), oli arabiankielinen historioitsija ja filosofi. Hänet luetaan sosiologian, historiografian ja taloustieteen perustajaisien joukkoon.


title: Ibn Khaldun

text: Ibn Khaldun syntyi Andalusiaan 700-luvulla asettuneeseen, mutta myöhemmin Tunisiin emigroituneeseen jemeniläis-arabiperheeseen. Hän koki itsensä etnisesti ja kulttuurisesti arabiksi. Tiedot perheen alkuperästä ovat ristiriitaisia niin Ibn Khaldunin oman elämäkerran kuin muiden tutkimusten kesken.


title: Ibn Khaldun

text: Perheen korkean aseman perusteella pojalle annettiin paras mahdollinen pohjoisafrikkalainen koulutus. Koulutukseen kuuluivat Koraani ja arabialainen kielitiede, joka mahdollisti Koraanin ja islamilaisen lain ymmärtämisen. Mystikko, matemaatikko ja filosofi Al Abli johdatti hänet matematiikkaan, logiikkaan ja filosofiaan, jolloin hän perehtyi Avicennan, Averroëksen, Razin ja al-Tusin teoksiin.


title: Ibn Khaldun

text: Aluksi Ibn Khaldun isänsä ja isoisänsä tavoin toimi hovimiehenä ja ministerinä. Hän palveli peräkkäin tunisialaisia Hafsideja, Bougien ja Fesin Merinidejä, Tlemeen Abd el Huadita, Grenadan ja Egyptin sulttaaneja. Eräässä vaiheessa hän toimi palkkasotilaana. Vuonna 1401 Ibn Khaldun tapasi tataari-mongolivalloittaja Timur Lenkin Damaskoksessa.


title: Ibn Khaldun

text: Ibn Khaldun alkoi suuntautua historian ja politiikan tutkimukseen, joissa hänen kokemuksensa hallinto- ja sotilastehtävistä mahdollistivat vertailut erilaisten käsitysten ja perinteiden suhteen. Ibn Khaldun arvosteli tunnettujakin historioitsijoita ja palautti korkealentoisia historiankirjoituksia realistisemmalle tasolle.


title: Ibn Khaldun

text: Koska Ibn Khaldun elämänuransa aikana vaihtoi usein isäntää, hän toi kirjoituksissaan ilmi suurta henkistä itsenäisyyttä, joka erottaa hänet keskiajan kristillisistä kronikoitsijoista ja annalisteista. Esimerkiksi eurooppalaiset kronikoitsijat Joinville ja Commines olivat elämänsä aikana sitoutuneet yhteen ainoaan monarkkiin ja jättivät se tähden meille näiden hallitsijoiden elämän ja vallan mukaisen version. Ibn Khaldun arvosteli myös arabialaisen historiankirjoituksen koulukuntaa, joiden suuntautumisena oli rajoittuminen jonkun monarkin tai hallitsevan dynastian sukuhistorian tutkimiseen. Hänen näkökantansa mukaisesti näissäkin kirjoituksissa olisi pitänyt antaa niille sosiaalisille tapahtumille, jotka selittivät kirjoituksen kohteena olevien dynastioiden syntyä, kestoa, vaikutusta ja katoamista.


title: Ibn Khaldun

text: Ibn Khaldunin selkeä ero oman aikakautensa kristillisiin kronikoitsijoihin syntyi myös siitä, että hän käsitteli myös tapahtumia suhteellisen objektiivisesti, hänellä ei ollut syytä moralisoida tapahtumia, niiden syitä tai seurauksia. Hän oli todisteiden käytössä empiirinen ja kriittinen, yrityksissään ymmärtää menneisyyden muutoksia hän oli kiihkoton ja järkiperäinen.


title: Ibn Khaldun

text: Tunnetuin Ibn Khaldunin teoksista on "Kitab al-Ibar" ("Yleinen historia"), joka on kokonaisesitys hänen historiankirjoituksestaan. Etenkin teoksen johdanto-osa on tullut tunnetuksi.


title: Ibn Khaldun

text: "Kitab al-Ibarin" johdannossa "Muquddimahissa" (1377) tulee esille Ibn Khaldunin historianfilosofia. Vapaakaupasta, markkinataloudesta ja oikeusperiaatteista hän esitti hyvin kehittyneen käsityksen jo vuosisatoja ennen Adam Smithiä. Hän esitti kulttuurien romahduksia tavalla, jossa pyrki yhdistämään nämä ilmastonmuutoksiin. Jotkut tutkijat vertaavat Ibn Khaldunia poliittisena ajattelijana sekä Niccolò Machiavelliin että Thomas Hobbesiin.


title: Ibn Khaldun

text: Ibn Khaldunin mukaan kaikki sivilisaatiot käyvät läpi useita vaiheita, alkavat nuoruudesta ja päätyvät seniliteettiin. Ibn Khaldun arvioi, että suuret valtakunnat pysyivät koossa keskimäärin vain noin kolmen sukupolven eli 120 vuoden ajan. Arnold J. Toynbee on kuitenkin selittänyt hänen tällä tarkoittaneen nimenomaan sellaisia valtakuntia, joita paimentolaistaustaiset valloittajat ovat aikojen kuluessa perustaneet maata viljelevien kansojen alueelle.


title: Ibn Khaldun

text: Ibn Khaldunin mukaan sivilisaatio ("umran") voi nousta ja syntyä vain silloin, kun vallitsee "asabiyya" (ryhmätunne, heimoajattelu, yhteishenki, solidaarisuus) eli tietoisuus yhteisö- tai verisiteistä. Ibn Khaldun vertaa beduiineja, paimentolaiskansaa, paikalleen asettuneisiin ja paljon sivistyneempiin ryhmiin, jotka kuitenkin menettävät vähitellen kykynsä solidaarisuuteen ja saavat täten aikaan sivilisaationsa rappion ja kuoleman. Sivilisaation kehityksen päämäärä on paikalleen asettuminen. Tämä puolestaan luo tarvittavat edellytykset kukoistaville taiteille ja tieteille. Kaupankäynti ja sen myötä yksityisomaisuus ovat sivilisaation menestyksen olennaisia edellytyksiä. Paikalleen asettumisen takia kulttuuriin tulevat automaattisesti myös ylellisyys ja vauraus, ja nämä puolestaan johtavat turmeltumiseen. Johtopäätöksissään Ibn Khaldun esittää tuhon selvimmiksi ilmentymiksi aviorikokset ja homoseksuaalisuuden. Näiden myötä steriiliksi tullut sivilisaatio hylkää uskontonsa ja siten sinetöi kohtalonsa.


title: Aristokratia

text: Aristokratia eli ylimysvalta tarkoittaa perinnöllisen aateliston valtaa. Sana on muodostettu kreikan kielen sanasta ""aristos"", joka tarkoittaa 'paras' sekä sanasta ""kratein"", joka tarkoittaa 'hallita'. Nimitys "aristokratia" on peräisin Platonilta, mutta oppilaansa Aristoteles myös myöhemmin käytti sitä. Jälkimmäinen määritteli "aristokratian" monarkian (yksinvalta) ja demokratian (kansanvalta) vastakohdaksi.


title: Aristokratia

text: Aristokraattista kulttuuria luonnehti usko jalojen, epäitsekkäiden ja varttuneiden vain yhteistä etua ajavien yli 60-vuotiaiden viisaiden hallintomalliin, kun taas timokratia ja oligarkia olivat valtiomuotoja, jossa ylin valta kuului jollekin, esimerkiksi syntyperän, varallisuuden tai virka-aseman vuoksi etuoikeutetulle kansalaisluokalle.


title: Aristokratia

text: Historiasta tällaisia timokratia- ja oligarkia-valtiomuotoja löytyi esimerkiksi Spartasta ja keskiajalla Venetsiasta.


title: Mervyn Peake

text: Mervyn Laurence Peake (9. heinäkuuta 1911 – 17. marraskuuta 1968) oli englantilainen kirjailija, runoilija, taidemaalari ja kuvittaja. Hänet tunnetaan parhaiten "Gormenghast"-fantasiakirjoistaan, joiden oli tarkoitus seurata Titus Groanin elämää kehdosta hautaan, mutta kirjailijan kuoleman johdosta sarja jäi kolmiosaiseksi. Gormenghast-kirjoja verrataan joskus Peaken aikalaisen J.R.R. Tolkienin tuotantoon.


title: Planckin teho

text:
Planckin teho on Planckin energia jaettuna Planckin ajalla, eli noin
3,62831 × 10 W. Tämä on iso ja epäkäytännöllinen yksikkö, sillä gammasädepurkauksissakaan, jotka ovat tehokkaimpia tunnettuja ilmiöitä, ei tule energiaa kuin 1 × 10 W. Tämä on alle miljoonasosa Planckin tehosta.


title: Planckin teho

text: Fysiikan perusvakioin ilmaistuna Planckin teho on formula_1.


title: Planckin tiheys

text: Planckin tiheys on tiheyden luonnollinen yksikkö ja sitä merkitään ρ. Planckin tiheys on yksi Planckin johdetuista yksiköistä. Planckin tiheys saadaan, kun Planckin massa jaetaan Planckin tilavuudella.


title: Planckin tiheys

text: missä:


title: Planckin tiheys

text: Planckin tiheys on hyvin epäkäytännöllinen, sillä se vastaa lähes samaa tiheyttä kuin 10 Aurinkoa puristettaisiin atomin ytimen kokoon. Arvioiden mukaan, universumin ollessa Planckin ajan ikäinen, universumin tiheys oli Planckin tiheyden verran.


title: Gormenghast

text: Gormenghast on Mervyn Peaken fantasiakirjasarja. Kirjoihin viitataan yleensä Gormenghast-trilogiana, vaikka sarjaan kuuluu myös lyhyempi neljäs osa. Sarja jäi kesken Peaken kuoleman vuoksi.


title: Gormenghast

text: Gormenghast on myös linna, joka ei kuitenkaan esiinny lainkaan kolmannessa kirjassa.


title: Gormenghast

text: BBC on tuottanut kirjoista vuonna 2000 neliosaisen minisarjan, joka perustuu kahteen ensimmäiseen kirjaan.


title: Katatonia (yhtye)

text: Katatonia on Anders Nyströmin ja Jonas Renksen vuonna 1991 perustama ruotsalainen metalliyhtye. Yhtyeen musiikki on melankolissävytteistä ja sen vaikuttajia ovat muun muassa Paradise Lost, Jeff Buckley, Fields of the Nephilim ja The Cure. Katatonian ensimmäiset julkaisut edustavat pitkälti hidastempoista death metallia ja laulutyyli on murinalaulua. "Saw You Drown" -minialbumin myötä yhtye on siirtynyt kevyempään ilmaisuun puhtaalla laululla. "Discouraged Ones" -albumilta lähtien musiikki on ollut entistä laulupainotteisempaa.


title: Katatonia (yhtye)

text: Katatonia on julkaissut kaksi kokoelmalevyä. "Brave Yesterdays" sisältää kaikki kappaleet yhtyeen mini-albumeilta "Saw You Drowniin" asti, kappaleita "Dance of December Souls" ja "Brave Murder Day" -albumeilta sekä kaksi uutta kappaletta. "The Black Sessions" on rajoitettu painos, joka keskittyy yhtyeen uudempaan tuotantoon ja sisältää myös live-DVD:n.


title: Katatonia (yhtye)

text: Katatonialla on levytyssopimus brittiläisen Peaceville Recordsin kanssa. Yhtyeen kahdeksas studioalbumi "Night Is the New Day" julkaistiin 2. marraskuuta 2009.


title: Monitori (audio)

text: Monitori eli tarkkailukaiutin on äänentoistossa kaiutin, jota käytetään esimerkiksi esiintymislavalla. Monitoroinnin tarkoituksena on varmistaa, että esiintyjät kuulevat itsensä ja toisensa. Monitoroinnin merkitys esityksen onnistumisen kannalta on erittäin suuri. Studiomonitori on äänentoistoltaan hyvin laadukas passiivi- tai aktiivikaiutin, jota käytetään esimerkiksi äänitysstudiossa.


title: Monitori (audio)

text: Kulmamonitori on yleensä esiintymislavan lattialla sijaitseva kaiutin, jossa kaiutinelementti on kulmittain lattiatasoon nähden. Näin kaiuttimen tuottama ääni kohdistuu käyttäjän kannalta oikeaan suuntaan. Kulmamonitoreina käytettävät kaiuttimet suuntaavat usein ääntä melko selvästi kaiutinelementin osoittamaan suuntaan.


title: Monitori (audio)

text: Yhtyekeikoilla kulmamonitoreja on useimmiten yksi tai useampia kutakin muusikkoa kohden. Kustakin kulmamonitorista kuuluu yleensä muusikon toiveiden mukainen miksaus omasta soitosta sekä muista soittimista ja lauluista. Pienillä lavoilla ei kulmamonitoreita ole välttämättä lainkaan tai niitä ei ole kaikilla muusikoilla, suuremmilla lavoilla monitoreja voi olla kullakin useitakin. Kaiuttimien suuntaavuuden vuoksi niitä täytyykin olla useita, jos tila on suuri ja esiintyjä liikkuu.


title: Monitori (audio)

text: Hotspot on pieni monitori, joka sijoitetaan yleensä lattiaa lähemmäs muusikon korvaa, esimerkiksi kosketinsoittimen päälle tai mikrofonitelineen päähän. Kuuluvuus on usein kulmamonitoria parempi ja äänenpaine pienempi. Suuren suuntaavuutensa vuoksi hotspotia käytetään yleensä vain paikallaan pysyvien muusikoiden kohdalla (esimerkiksi kosketinsoittaja, rumpali). Hotspotissa saattaa olla mahdollisuus itse säädellä äänenvoimakkuutta tai soitinten balanssia (esimerkiksi oma soitin ←→ muu materiaali).


title: Monitori (audio)

text: Sidefill tarkoittaa lavan sivussa lattiatasoa korkeammalla olevia kaiuttimia, jotka luovat esiintymislavalle yleistä äänikuvaa. Sidefillit eivät ole henkilökohtaisia. Sidefilleja voidaan käyttää esimerkiksi tanssiesityksissä ja muissa tilanteissa, joissa esiintyjät liikkuvat paljon. Myös suurille esiintyjämäärille (esimerkiksi kuoro) voidaan käyttää sidefill-monitoreja. Vaikka kulmamonitoreja käytettäisiinkin, käytetään varsinkin suurilla lavoilla usein myös sidefilleja muun muassa täyttämään kulmamonitorien jättämiä "aukkoja" lavalla.


title: Monitori (audio)

text: Sidefillit tuottavat usein kierto-ongelmia. Suurin syy tähän on mikrofonien kannalta kriittinen suuntaus. Lavalla käytettyjen mikrofonien yleisin suuntakuvio on hertta tai super hertta/ kardioidi, jolloin sivusta tuleva signaali pääsee suoraan mikrofoniin ja vahvistuu kierroksi.


title: Monitori (audio)

text: Paljon esiintyvät muusikot käyttävät usein korvamonitoreja. Korvaan laitetaan yleensä korvatulppa (esimerkiksi korvan mukaan muotoiltu), johon on liitetty piikkimäinen kuuloke. Usein korvamonitorit ovat langattomia, jolloin kuulokejohto kytketään vyötäröllä, taskussa tms. pidettävään vastaanottimeen. Rumpalit ja muut paikallaan pysyvät muusikot käyttävät toisinaan myös langallisisa korvamonitoreja tai tavallisia kuulokkeitakin.


title: Monitori (audio)

text: Korvamonitorien suurimpia etuja on lavan äänenpaineen laskeminen. Tämä helpottaa salimiksauksen tekemistä (myös matalampi äänenpaine salissa on mahdollinen) ja ennen kaikkea suojaa esiintyjien sekä yleisön kuuloa. Toinen suuri etu on kuuluvuuden paraneminen, sillä halutut äänet kuuluvat paremmin, kun ne tulevat suoraan korvaan yleiseen meluun sotkeutumisen sijaan.


title: Monitori (audio)

text: Korvamonitorointi poistaa käytännössä kierto-ongelmat kokonaan.


title: Monitori (audio)

text: Termiä monitorointi voidaan käyttää myös esiintymislavan kuuntelun järjestämisestä äänentoiston keinoin pukuhuone- ja muissa taustatiloissa. Tämä voi tapahtua siirreltävien monitorikaiuttimien lisäksi esimerkiksi keskusradion kautta.


title: Monitori (audio)

text: Monitorointia käytetään myös äänitarkkailuun, editointiin, miksaukseen, masterointiin ja tehosteiden luomiseen. Lavamonitoreihin/ korvamonitorointiin ajetaan myös usein "klikki" tempon kontrolloimiseksi.


title: Monitori (audio)

text: Suomessa valmistetaan hyviä ja tunnettuja monitoreja. Esimerkiksi Genelec on arvostetuimpia monitorikaiuttimia koko maailmassa. Myös kustomoituja ja räätälöityjä tarkkailukaiuttimia valmistetaan jatkuvasti, koska usein studioiden erityisvaatimukset, asennusoptiot tai henkilökohtaiset mieltymykset eivät kohtaa valmiiden tuotteiden kanssa.


title: Monitori (audio)

text: Monitorointi hoidetaan yleensä monitorimikseriltä, joka sijaitsee useimmiten lavan sivussa. Pienimuotoisissa tilaisuuksissa monitoroinnin saattaa hoitaa myös salimiksaaja, jolloin se tehdään yleensä samalla mikserillä, jolla salimiksauskin tehdään. Jos käytetään erillistä monitorimikseriä, käytetään yleensä myös erillistä monitorimiksaajaa. Käytettäessä kahta mikseriä mikrofonilinjat haaroitetaan lavalla salimikserille ja monitorimikserille.


title: Monitori (audio)

text: Monitorikaiuttimiin ääni johdetaan mikseriltä joko päätevahvistimien kautta tai aktiivikaiuttimia käytettäessä suoraan kaiuttimeen. Ennen vahvistimia ja kaiuttimia signaalia prosessoidaan usein esimerkiksi taajuuskorjaimella. Langattomiin korvamonitoreihin signaali ohjataan mikseristä lähettimen kautta.


title: Eric Heiden

text: Eric Arthur Heiden (s. 14. kesäkuuta 1958) on yhdysvaltalainen pikaluistelun viisinkertainen olympiavoittaja Lake Placidin kisoista 1980. Nykyään Heiden toimii ortopedinä.


title: Eric Heiden

text: Heiden voitti Lake Placidissa kaikki viisi miesten luistelumatkaa (500, 1 000, 1 500, 5 000 ja 10 000 metriä). Hän oli ensimmäinen luistelija, joka sai yksissä kisoissa viisi kultamitalia. Hän oli myös ensimmäinen urheilija, joka voitti viisi kultaa henkilökohtaisista lajeista yksissä kisoissa. Kaiken lisäksi Heiden luisteli jokaisella matkalla uuden olympiaennätyksen ja paransi 10 000 metrin maailmanennätystä 6,2 sekunnilla.


title: Eric Heiden

text: Ericin sisko Beth Heiden oli myös Lake Placidin kisojen luistelumitalisti. Hän voitti pronssia, joten Heidenin sisarukset nappasivat puolet Yhdysvaltain mitalisaaliista.


title: Eric Heiden

text: Lyhyen pikaluistelu-uransa aikana Heiden ehti lisäksi voittaa kolme yleisluistelun maailmanmestaruutta ja neljä peräkkäistä sprinttereiden maailmanmestaruutta vuosina 1977–1980. Maailmanennätyksiä hän teki viisi kappaletta, joista kolme 1 000 metrillä.


title: Eric Heiden

text: Luistelu-uransa jälkeen Heiden kilpaili pyöräilyssä ja osallistui Ranskan ympäriajoon vuonna 1986.


title: Tahdon riemuvoitto

text: Tahdon riemuvoitto ("Triumph des Willens") on Leni Riefenstahlin ohjaama dokumenttityyppinen propagandaelokuva, joka kuvaa Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen puoluekokousta Nürnbergissä vuonna 1934. Se sisältää univormupukuisten kansallissosialistien marssimista ja harjoittelua mahtipontisen klassisen musiikin soidessa ja katkelmia eri johtajien – myös Adolf Hitlerin – puheista kongressissa. Hitler tilasi filmin ja toimi sen epävirallisena tuottajana. Filmin teemana on Saksan nousu suurmahdiksi ja Hitlerin rooli saksalaisena messiaana, joka johdattaa valtion loistokkaaseen tulevaisuuteen. Propagandafilmin nimi on viittaus Friedrich Nietzschen käsitteeseen ”tahto valtaan” (""Der Wille zur Macht"").


title: Tahdon riemuvoitto

text: "Tahdon riemuvoitto" sai ensi-iltansa vuonna 1935, ja se nousi nopeasti yhdeksi elokuvahistorian tunnetuimmista propagandafilmeistä. Riefenstahlin kekseliäisyys näkyi liikkuvissa kameroissa, vääristetyn perspektiivin luovissa teleobjektiiveissa, ilmakuvissa ja uutta luovassa tavassa yhdistää musiikkia ja elokuvaa. Teknisesti mullistavana se onkin saanut maineen yhtenä elokuvahistorian klassikoista, joskin epäilyttävänä kolmannen valtakunnan ihannoimisessaan. Riefenstahl sai monia palkintoja, ei ainoastaan Saksassa vaan myös muun muassa Yhdysvalloissa, Ranskassa ja Ruotsissa. Elokuva palkittiin Pariisin maailmannäyttelyssä 1937.


title: Tahdon riemuvoitto

text: Elokuvaa alettiin esittää Berliinissä elokuvateatteri Ufa-Palastissa vuonna 1935.


title: Huhtiniemen joukkohaudat

text: Huhtiniemen joukkohaudoiksi kutsutaan Lappeenrannan Huhtiniemestä löydettyjä kahta joukkohautaa.


title: Huhtiniemen joukkohaudat

text: Huhun mukaan kaupungissa toimi kesällä 1944 salainen kenttäoikeus, joka tuomitsi satoja suomalaisia rintamakarkureita kuolemaan. Aiheesta on liikkeellä satoja kertomuksia, mutta kertomukset vahvistavia dokumentteja tai teloitukset nähneitä silminnäkijöitä ei ole löytynyt. Toistaiseksi löydetyt vainajat ovat peräisin jatkosotaa edeltäneeltä ajalta, eivätkä he ole kuolleet väkivaltaisesti.


title: Huhtiniemen joukkohaudat

text: Joukkohauta liittyy 1800-luvun alkupuolen ortodoksiseen sotilashautausmaahan. Vainajat ovat venäläisiä, ja he ovat voineet kuolla esimerkiksi kulkutautiin.


title: Huhtiniemen joukkohaudat

text:
Suomalaisissa tiedotusvälineissä, kirjallisuudessa sekä etelä-karjalaisessa kertomusperinteessä kierteli 1970-luvulta saakka vahvistamaton tieto, jonka mukaan Lappeenrannassa olisi kesäkuun 1944 loppupuolella toiminut salainen kenttäoikeus. .
Oikeuden toiminta olisi perustunut yleisesikunnan päällikkö Erik Heinrichsin allekirjoittamaan käskyyn, jonka mukaan karkureiden pysäyttämisessä tuli käyttää epäröimättä voimakeinoja. Tarpeen tuomioistuimelle olisi luonut Neuvostoliiton suurhyökkäys Kannaksella muutamaa viikkoa aiemmin. Tämän seurauksena rintamalta oli kadonnut noin 30 000 karkuria ja joukostaan harhautunutta, joista 8 000 oli luokiteltu karkureiksi.


title: Huhtiniemen joukkohaudat

text: Salaisessa tuomioistuimessa puheenjohtajana olisi toiminut lappeenrantalainen lakimies Toivo Tapanainen, joka oli johtanut jo vuonna 1918 toiminutta kenttäoikeutta. Huhun mukaan Huhtiniemessä kesällä 1944 teloitetut olisivat olleet Viipurissa muutamaa päivää aikaisemmin aiemmin hajalleen lyödyn 20. Prikaatin sotilaita. Yksiköstä kadoksiin taisteluiden aikana ja välittömästi sen jälkeen joutuneiden noin 450 sotilaan määrää pidettiin epäilyttävän suurena. Teloitukset Huhtiniemessä antoivat selityksen 20. Prikaatista kadonneiden sotilaiden suurelle määrälle. Laittomien teloitusten motiivi olisi ollut sodanjohdon kostotoimi Viipurin häpeällisen pikaisen menettämisen vuoksi.


title: Huhtiniemen joukkohaudat

text: Viipurin taisteluiden ja Huhtiniemen teloitushuhun yhteyttä horjutti syksyllä 2006 julkaistu lehtiuutinen, jonka mukaan Viipurissa kadonneita on tuntuvasti vähemmän, mitä siihen saakka oli luultu. Lehtiartikkeli osoitti, että historiateoksissa esiintyvä luku Viipurissa kadonneesta noin 450 sotilaasta ei voi pitää paikkaansa, koska se voitiin osoittaa kopioiduksi väärästä alkuperäislähteestä. Huhtiniemen huhua ylläpitänut virheellinen käsitys Viipurin epäilyttävän suurista katoamisluvuista oli syntynyt, kun 20. Prikaatin tilannekatsauksessa esitetty väliaikainen tieto yksikön kateissa olevista miehistä oli erheellisesti kirjattu lopulliseksi kadonneiden luvuksi. Luvun kirjaamisen aikoihin kaksi päivää taistelun jälkeen osa miehistä oli vasta palailemassa takaisin yksikköönsä. Virheellinen tieto esiintyi ensimmäisessä jatkosodan taisteluita käsittelevään kokonaisesityksessä Suomen Sota 1941-1945, mistä se edelleen kopioitiin alkuperäislähdettä tarkistamatta seuraaviin lähdeteoksiin. Jäljelle jääneiden kadonneiden määrät olivat varsin tavanomaisia suhteessa siihen, että prikaati oli lyöty hajalle Viipurissa.


title: Huhtiniemen joukkohaudat

text: Vaikka Viipurin katoamismysteerin ratkeaminen horjutti teloitushuhun uskottavuutta, sai se runsaasti tukea erilaisista silminnäkijäkertomuksista. Niissä veteraanit kertoivat nähneensä ruumiita Lappeenrannassa. Ympäri Itä-Suomea löytyi hajanaisia vihjeitä mahdollisista hautausmaista ja teloituspaikoista. Suojeluskuntalaisten kerrotaan esimerkiksi ampuneen tavoittamiaan karkureita Lemillä ja Saimaan saaristossa ja haudanneen vainajat metsään. Samaten Lappeenrannan varuskunnassa karkureita vartioineet nuoret asevelvolliset olettivat karkureita kuljetetettavan teloitettaviksi, kun kuorma-autot veivät näitä ulos varuskunnan portista. Vartijoita oli varoitettu hiiskumasta karkureista: "...tai sammaa kuoppaa jouvutta työkii!" Myöhemmin kerrotaan Huhtiniemestä ajetun suuria määriä maa-ainesta Kuutostien pohjalle ja Lappeenrannan lentokentän alle tasoitusmaaksi. Samalla on oletettu näin hävitetyn karkureiden hautapaikkoja. Yhtään teloituksia nähnyttä ei kuitenkaan ilmaantunut. Älymystön keskuudessa aiheen käsittely oli varsin suosittua. Ainakin Veijo Meri, Paavo Haavikko ja Heikki Hietamies käsittelivät aihetta huhun pohjalta. Erityisesti Paavo Haavikko kytki Huhtiniemessä sattuneiksi uskomansa teloitukset osaksi suurempaa Viipurin menettämiseen liittynyttä kuviota.


title: Huhtiniemen joukkohaudat

text: 21. lokakuuta 1971 löydettiin kymmenen luurankoa vesijohtotöiden yhteydessä ja Etelä-Saimaa-lehdessä kirjoitettiin 30. lokakuuta aiheesta artikkeli, jonka mukaan paikalta oli löytynyt joukkohauta. Luita on löytynyt myös Huhtiniemen leirintäalueen rakennusten rakentamisen aikaan sokkelin kaivutöiden yhteydessä. Kun sokkeli oli valettu ja muotti purettu, rakentajat laittoivat luut takaisin peitemaiden mukana.


title: Huhtiniemen joukkohaudat

text: Alueella suunniteltiin aloitettavaksi arkeologisia kaivauksia syksyllä 2005. Lupaa olivat hakeneet Ylen toimittaja Juha Portaankorva sekä Lauri Törnin perinnekilta. Kaivauksia ei kuitenkaan silloin päästy aloittamaan aika- ja rahapulan takia. Lappeenrannan kaupungin rahoittamat kaivaukset aloitettiin lopulta 19.12.2005 kaupunginjohtajan määräyksellä. Kaivauksissa löydettiin joitakin luunkappaleita, mutta niiden ikää ei pystytty määrittämään. Asiantuntijat arvostelivat kaupungin suorittamien kaivausten metodiikkaa.


title: Huhtiniemen joukkohaudat

text: Helsingin yliopiston kulttuurien tutkimuksen laitos ja oikeuslääketieteen laitos aloittivat uudet, Suomen Kulttuurirahaston rahoittamat kaivaukset 2. lokakuuta 2006. Kaivauksissa löytyi ihmisluita ja sotilaspuvun kappaleita ja sen jälkeen vähintään 11 miehen ruumiin joukkohauta noin 80-100 cm syvyydestä ja sen vierestä toinen samansuuntainen hieman syvemmälle kaivettu joukkohauta. Ruumiit oli haudattu kädet rinnalla vierekkäin ilman arkkua kasvot ylöspäin. Joukkohaudan löytymisen jälkeen keskusrikospoliisi alkoi tutkia tapausta. Kaivauksissa löytyneen joukkohaudan ja aiheesta nousseen keskustelun seurauksena Lappeenrannan poliisilaitos sai runsaasti kyselyjä kadonneitten sotilaiden omaisilta. Kyselyt lähetettiin edelleen tutkijoille . Kaivauksista vastaaville ilmoitettiin myös useista muista mahdollisista joukkohaudoista Huhtiniemen vesilaitoksen alueella.


title: Huhtiniemen joukkohaudat

text: 28.10.2006 ruotsalainen lehti "Dagens Nyheter" kirjoitti vainajien olevan todennäköisesti venäläisiä. Tähän viittaavat lehden mukaan hautaustapa, jossa kädet ovat ristissä rinnan päällä sekä joukkohaudasta löytyneet ortodoksiset ristiriipukset. Lappeenrantaan rakennettiin venäläinen sotilassairaala vuonna 1830 ja seudulla toimi jatkosodankin aikaan sotilassairaala, jossa hoidettiin myös venäläisiä sotavankeja. Neuvostoliittolaiset sotavangit tuskin kantoivat ristejä, joten lehden mukaan on todennäköisempää, että vainajat ovat Venäjän vallan ajalta. Lehden mukaan keskusrikospoliisin rikosylikomisario Tero Haapala oli sanonut lehden olevan oikeilla jäljillä.. Historiantutkija "Heikki Rantatupa" epäili, että Huhtiniemessä olisi unohdettu ortodoksinen hautausmaa. Hän sanoo löytäneensä merkinnän hautausmaasta vuoden 1838 kartasta Pallo-Tyysterniemessä. KRP kertoi 20. joulukuuta 2006, että Huhtiniemestä löydetyt jäännökset ovat todennäköisesti 1800-luvulta. Niissä ei myöskään ole väkivallan merkkejä. Myös kaivauksia johtanut professori Mika Lavento pitää jäännöksiä jatkosotaa vanhempina. Huhtikuussa 2007 valmiiksi saatujen radiohiiliajoitusten sekä arkeologisten tutkimusten perusteella vainajat ovat varsin varmasti 1800-luvulla haudattuja venäläisiä sotilaita.


title: Huhtiniemen joukkohaudat

text: Loka- ja syyskuun 2007 aikana Huhtiniemessä suoritettiin jatkotutkimuksia, joiden aikana tutkittiin kaikki Huhtiniemen alueella joukkohaudoiksi maaperätutkimusten tai "silminnäkijäkertomusten" perusteella epäillyt kohteet. Tuloksena löydettiin eri aikakausille sijoittuvaa keramiikkaa. Jäänteitä ihmisruumiista ei löytynyt. Tutkijaryhmä pitää varmana, ettei Huhtiniemessä voi olla toisen maailmansodan aikaisia joukkohautoja. Lokakuussa 2007 Ilta-Sanomien toimittaja Pasi Jaakkonen julkaisi kirjan "Huhtiniemi - 400 kadonneen miehen mysteeri", jossa hän esittää eläkkeellä olleen lappeenrantalaisen, Syväkurkku-nimellä esiintyneen putkimiehen laittaneen huhun liikkeelle 1990-luvulla.Hän myös kyseenalaistaa silminnäkijäkertomusten luotettavuuden: Lappeenrannassa nähdyt vainajat saattoivat yhtä hyvin olla kaatuneita. Myös professori Heikki Ylikangas ja aiemmin teloituksiin uskonut tutkija Juhani Tashinin katsovat, että kyseessä on harvinaisen pitkälle levinnyt huhu.


title: Huhtiniemen joukkohaudat

text: Uusimpien tietojen mukaan on mahdollista että teloitetut, jos niitä tässä asiassa ylipäätään oli, haudattiin kotikuntiensa multiin ja merkittiin sotapäiväkirjoihn kaatuneina. Siksi arkistoista ei löydy mainintoja teloituksista eikä hautoja ole löydetty. Pekka Visurin mukaan pikateloituksista ei välitetty tietoja omaisille. Asiasta kertoi Ylen uutiset 31.1.2014


title: SYK

text: SYK viittaa muun muassa seuraaviin:


title: Alberto Juantorena

text: Alberto Juantorena Danger (s. 3. joulukuuta 1950, Santiago de Cuba, Kuuba) on entinen kuubalainen yleisurheilija ja kaksinkertainen olympiavoittaja. Hän on ensimmäinen henkilö, joka voitti samoissa olympialaisissa sekä 400 että 800 metrin juoksun.


title: Alberto Juantorena

text: Juantorena aloitti koripalloilijana. Puolalainen yleisurheiluvalmentaja Zygmunt Zabierzowski vakuutti hänet aloittamaan juoksu-uran. Vuoden päästä Münchenin olympialaisissa 1972 Juantorena putosi 400 metrin juoksun välierissä.


title: Alberto Juantorena

text: Hän tuli tunnetummaksi seuraavien vuosien aikana, kun hän voitti kultaa universiadeissa 1973 ja hopeaa Pan-Amerikan kisoissa 1975 400 metrillä.


title: Alberto Juantorena

text: Juantorena siirtyi vakavasti 800 metrille vasta 1976 eli olympiavuonna. Kukaan ei uskonut, että Juantorenasta olisi Montrealin kisoissa haastajaksi. Hän kuitenkin juoksi finaaliin ja lopulta olympiakultaan maailmanennätysajalla 1.43,50. Kolme päivää myöhemmin Juantorena tuli ensimmäisenä maaliin myös 400 metrillä ajalla 44,26.


title: Alberto Juantorena

text: Vuonna 1977 Juantorena, joka tunnettiin nyt Kuubassa myös nimellä "El Caballo" (hevonen), paransi 800 metrin maailmanennätyksen aikaan 1.43,44 voittaessaan Sofian universiadeissa kultaa. Tämän jälkeen hän ei päässyt enää aivan samanlaiseen huippukuntoon. Moskovan 1980 olympialaisissa Juantorena sijoittui 400 metrillä neljänneksi ajalla 45,09. Viimeisen suuren kisansa Juantorena juoksi Helsingin maailmanmestaruuskisoissa 1983. Hän selvisi 800 metrin alkuerästään jatkoon, mutta astui heti maaliin tultuaan radan reunuksen päälle loukaten nilkkansa niin pahoin, ettei kyennyt juoksemaan välierässä.


title: Alberto Juantorena

text: Urheilu-uransa jälkeen Juantorena nimitettiin Kansainvälisen yleisurheiluliiton IAAF:n hallituksen jäseneksi. Lisäksi hän on toiminut liiton urheilijakomiteassa ja GP-kisojen järjestelykomiteassa.


title: Commodore 900

text: Commodore 900 oli Commodoren suunnittelema tietokone jota ei kuitenkaan koskaan julkistettu. Koneen valmistus jäi kesken Commodoren ostettua Amigan. C900-koneet oli tarkoitettu lähinnä työasemiksi ja palvelimiksi.


title: Xhosat

text: Xhosat ovat Etelä-Afrikan tasavallassa elävä bantukansa. Xhosat itse käyttävä itsestään nimitystä "amaXhosa" ja kielestään xhosasta nimeä "isiXhosa". Vaikka xhosa kuuluukin bantukieliin, siinä on monia vaikutteita alueen alkuperäisten asukkaiden sanien ja khoikhoiden kielistä, erityisesti maiskausäänteet, jollainen on muun muassa heimon itsensä nimessä esiintyvä "Xh"-äänne. Nykyaikana jotkut xhosat tosin puhuvat äidinkielenään afrikaansia ja englantia.


title: Xhosat

text: Ennen eurooppalaisen väestön saapumista alueelle xhosat elivät sisämaassa, Kei-joen tietämillä. Vuoden 1770 tienoilla xhosat kohtasivat ensimmäistä kertaa lännestä saapuneet buurit. Sekä buurit että xhosat olivat karjankasvattajia, ja kilpailu laidunmaista aiheutti erimielisyyksiä, jotka johtivat lopulta useisiin väkivaltaisiin yhteenottoihin.


title: Xhosat

text: Ajan mittaan 1800-luvulle tultaessa valkoisen väestön rakentaessa alueelle modernin yhteiskunnan ja voimakkaan armeijan olivat jo miltei kaikki aiemmin xhosien käsittämät maa-alueet valkoihoisten uudisraivaajien käsissä.


title: Xhosat

text: Vuonna 1910 muodostettiin Etelä-Afrikan unioni, ”demokraattinen valtio”, jossa muilla kuin eurooppalaistaustaisilla ihmisillä ei ollut äänioikeutta. Itsehallinnollisia alueita, bantustaneja, joilla xhosat asuivat, olivat Transkei ja Ciskei vuoteen 1994 saakka, jolloin Apartheid-järjestelmä lakkautettiin.


title: Xhosat

text: Nykyaikana xhosia on kaikkiaan noin 7,9 miljoonaa, joista Itä-Kapin provinssissa asuu 5,4 miljoonaa, Länsi-Kapissa 1,1 miljoonaa, Gautengissa 700 000, Vapaavaltiossa 250 000 ja KwaZulu-Natalissa 220 000.


title: Xhosat

text: Huhtikuussa 1856 viisitoistavuotias tyttö nimeltä Nongqawuse kuuli äänen, joka kertoi hänelle, että xhosien on tapettava kaikki karjansa, lopetettava peltojensa viljely sekä tuhottava vilja- ja ruokavarastonsa. Ääni vaati myös, että kansan on niin ikään hävitettävä kuokkansa, keittoastiansa ja jok’ikinen elämälle välttämätön työkalunsa. Kun nämä vaatimukset olisi täytetty, uusi aamu koittaisi kaikille. Kaikki elämälle tarpeellinen nousisi itsekseen maasta. Kuolleet heräisivät henkiin. Sokeat näkisivät jälleen ja vanhat saisivat nuoruutensa takaisin. Uutta ruokaa ja karjaa ilmestyisi riittämiin, spontaanisti maan sylistä nousten. Britit ajettaisiin mereen, ja xhosat palaisivat aiempaan kukoistukseensa. Ääni lupasi käytännössä paratiisia maan päälle.


title: Xhosat

text: Nongqawuse kertoi tämän tarinan huoltajalleen ja sedälleen Mhlakazalle. Setä oli aluksi epäileväinen, mutta hän alkoi uskoa veljentytärtään käytyään paikalla, jolla tämä oli äänet kuullut. Vaikka Mhlakaza ei itse mitään kuullutkaan, hän vakuuttui siitä, että Nongqawuse kuuli kuolleen isänsä äänen ja että ohjeita oli noudatettava uskollisesti. Mhlakazasta tuli karjantappoliikkeen pääprofeetta ja johtaja.


title: Xhosat

text: Uutinen profetiasta levisi nopeasti ja jo muutaman viikon sisällä xhosien kuningas Sarhili oli uskossa mukana. Hän määräsi xhosat teurastamaan karjansa ja symbolisena eleenä tappoi itse suosikkihärkänsä. Hysterian levitessä muut xhosat alkoivat saada näkyjä. Jotkut näkivät henkiinherätettyjen kuolleiden varjoja nousemassa merestä, seisomassa joenvarsien pusikoissa tai jopa leijumassa ilmassa. Mihin tahansa ihmiset katsoivatkin, he löysivät todisteita tukemaan asiaa, jonka he epätoivoisesti tahtoivat olevan totta.


title: Xhosat

text: Uskovat aloittivat työnsä määrätietoisesti. Suuria määriä viljaa otettiin varastoista ja levitettiin maahan mätänemään. Karjaa tapettiin niin nopeasti ja niin mittavasti, että korppikotkatkaan eivät ehtineet hotkia kaikkea mätänevää lihaa. Kaiken kaikkiaan xhosat teurastivat jopa neljäsataa tuhatta nautaa. Tapettuaan karjansa xhosat rakensivat uusia, suurempia aitauksia uusille, mahtaville eläimille, joiden he odottivat nousevan maasta. Liikkeen voima kasvoi vastustamattomaksi.


title: Xhosat

text: Kuolleiden ylösnousemus oli ennustettu tapahtuvaksi täyden kuun aikaan kesäkuussa 1856. Mitään ei tapahtunut. Karjantappoliikkeen pääprofeetta Mhlakaza siirsi päivämäärän elokuun täyteen kuuhun, mutta edelleen profetia jäi täyttymättä.


title: Xhosat

text: Karjantappoliike alkoi nyt lähestyä lopullista kuolettavaa vaihettaan, minkä sen sisäinen logiikka teki vääjäämättömäksi. Profetioiden epäonnistumisesta nimittäin syytettiin sitä, että karjantappaminen ei ollut vielä täydellistä. Monet uskovat olivat pitäneet muutaman eläimen — enimmäkseen maitolehmiä — tuottamaan välittömät elintarvikkeet. Ja mikä vielä pahempaa, pieni vähemmistö skeptikoita kieltäytyi tappamasta karjaansa lainkaan.


title: Xhosat

text: Syksyn kylvökausi tuli ja meni. Uskovat heittivät lapionsa jokiin eivätkä kylväneet siemenen siementä. Joulukuun 1856 tullen xhosat alkoivat tuntea nälän kurjuuden. He söivät metsistä ja pelloilta kaikki marjat ja juuret, ja yrittivät jopa tulla toimeen puista revityllä kaarnalla. Mhlakaza asetti uuden päivämäärän, joulukuun yhdennentoista, profetian täyttymiselle. Kun odotettu ihme ei taaskaan tapahtunut, epäuskovat saivat syntipukin leiman.


title: Xhosat

text: Jälleennousemista siirrettiin kuitenkin jälleen, nyt helmikuun kuudenneksitoista vuonna 1857, mutta uskovat joutuivat yhä pettymään. Vielä tässä vaiheessa keskivertouskovalla oli edelleen kolme tai neljä päätä karjaa elossa. Profetian toistuva epäonnistuminen saattoi tarkoittaa vain sitä, että xhosat eivät olleet täyttäneet ehdotonta vaatimusta joka ainoan eläimen tappamisesta. Nyt he lopultakin alkoivat viimeistellä tehtäväänsä. Nautakarjan lisäksi myös kaikki kanat ja vuohet tapettiin. Kaikki mahdolliset ravinnonlähteet oli tuhottava. Loputkin aiemmilta teurastuksilta välttyneet naudat teurastettiin ja syötiin.


title: Xhosat

text: Vakava nälänhätä alkoi loppukeväästä 1857. Kaikki ruoka oli mennyttä. Nälkää näkevä väestö murtautui talleihin ja söi hevosten rehua. He keräsivät auringossa vuosien ajan vaalenneita eläinten luita ja yrittivät tehdä niistä keittoa. He söivät heinää. Nälän hullaannuttamina jotkut ryhtyivät kannibaaleiksi. Nälkiintymisen heikentäminä ihmiset joutuivat vain makaamaan avuttomina, kun koirat söivät heidän puolisoidensa ja lastensa ruumiita. He, jotka eivät ehtineet kuolla nälkään, joutuivat kulkutautien armoille. Loppuun saakka tosiuskovat pitivät kiinni profetian lupauksista. He yksinkertaisesti kuolivat nälkään, syyttäen profetian epäonnistumisesta skeptikoiden epäilyksiä.


title: Xhosat

text: Vuoden 1858 loppuun mennessä xhosien väkiluku oli romahtanut 26 tuhanteen aiemmasta 105 tuhannesta. Neljästäkymmenestä viiteenkymmeneen tuhatta kuoli nälkään, loput muuttivat pois. Xhosien yhteiskunnan tuhouduttua valkoinen väestö asettui alueelle.


title: Rodium

text: Rodium () on siirtymämetalleihin kuuluva alkuaine. Sen kemiallinen merkki on Rh, järjestysluku 45 ja CAS-numero 7440-16-6. Rodium kuuluu platinaryhmään ja on hyvin kestävä metalli. Sen sulamispiste on 1 964 °C ja tiheys 12,41 g/cm. Rodiumia käytetään muun muassa autojen katalysaattoreissa tuhoamaan typenoksideja, muissa katalyyttisissä systeemeissä, metalliseoksissa ja monissa teknisissä laitteissa. Rodiumilla on korkea sähkön- ja lämmönjohtavuus, ja se heijastaa hyvin valoa.


title: Rodium

text: Rodium on kiiltävä, kestävä, kova, hopean valkoinen metalli. Rodiumin sähkön- ja lämmönjohtavuus ovat hyvin korkeat. Sen resistanssi on suhteellisen pieni, ja se heijastaa valoa erittäin hyvin. Rodiumin sulamispiste on 1 964 °C ja tiheys 12,41 g/cm. Sen kiderakenne on pintakeskinen kuutio.


title: Rodium

text: Rodium kuuluu platinaryhmään ja on kemiallisesti hyvin kestävä, sillä se ei reagoi ilman, veden tai happojen kanssa. Rodium ei reagoi edes kuumana hapen kanssa ja kestää erittäin hyvin korroosiota. Rodium liukenee kuumaan, väkevään rikkihappoon ja heikosti kuningasveteen. Rodium voidaan liuottaa väkevän suolahapon ja natriumkloraatin seokseen 125–150 °C:n lämpötilassa. Se reagoi kuumana kloorin ja bromin kanssa, mutta ei fluorin.


title: Rodium

text: Rodiumin tavallisin hapetusaste on +III. Se muodostaa kuitenkin yhdisteitä myös hapetusasteilla -III, -I, 0, +I - +VI. Rodium muodostaa kaksi oksidia RhO ja RhO. Emäksissä liuoksissa rodium saostuu RhO·5 HO eikä hydroksidina. Sähkövirran avulla voidaan valmistaa rodium(+III) sisältävistä liuoksista RhO·2 HO tai kuumentamalla RhO hapen läsnä ollessa. Rodium muodostaa myös sulfideja, kuten RhS.


title: Rodium

text: Rodium muodostaa paljon erilaisia yhdisteitä. Sen suolojen vesiliuokset ovat tyypillisesti ruusunpunaisia. Rodium muodostaa halidiyhdisteitä hapetusluvuilla +III, +IV, +V ja +VI, joista kolmella viimeisellä vain fluorin kanssa. Hapetusluvulla +III rodium muodostaa myös kloridin, jodidin ja bromidin. RhF on erittäin reaktiivista sekä haihtuvaa. Se reagoi muun muassa lasin kanssa.


title: Rodium

text: Hapetusateella -III rodium muodostaa karbonyylikompleksin [Rh(CO)] ja hapetusasteella -I samankaltaisen [Rh(CO)]. Sähköisesti neutraalina atomina rodium muodostaa karbonyylikompleksin [Rh(CO)]. Korkeimmilla hapetusasteilla +VI ja +V rodium muodostaa komplekseja fluoridin ([RhF] ja [Rh]) kanssa. Hapetusasteella +IV on valmistettu vain muutamia rodiumkomplekseja, kuten Cs[RhCl]. Hapetusluvulla +III se muodostaa hyvin paljon erilaisia kompleksiyhdisteitä. Tavallisia ovat muun muassa fosfiiniligandeja sisältävät kompleksit. Muita ovat ammiini-, oksalaatti-, syano- ja halidikompleksit. Hapetusluvulla +I rodium muodostaa muun muassa fosfiinikomplekseja, joista kuuluisin esimerkki on Wilkinsonin katalyytti, jota käytetään katalyyttinä vedytysreaktioissa. Rh-komplekseja tunnetaan satoja. Sen tärkeys johtuu siitä, että sille voidaan helposti tehdä hapettava additio.


title: Rodium

text: Rodium muodostaa organometalliyhdisteitä lähinnä hiilimonoksidin ja syklopentadieenin kanssa. Muita mahdollisia ligandeja ovat areenit, alkeenit ja alkyynit.


title: Rodium

text: Rodiumia ei pidetä myrkyllisenä. Jotkin rodiumin yhdisteet ovat hyvin myrkyllisiä ja karsinogeenisiä. Muun muassa rodium(III)kloridin LD50-arvo on rotilla 12,6 mg/kg.


title: Rodium

text: Luonnossa tavataan vain yksi isotooppi stabiili Rh. Pitkäikäisimmät radioaktiiviset isotoopit ovat Rh (3,3 vuotta) ja Rh (2,9 vuotta).


title: Rodium

text:
Lähde:
Rodiumin löysi 1803 englantilainen kemisti William Hyde Wollaston. Hän löysi rodiumin käsiteltyään platinaa kuningasvedellä. Hän neutraloi ensin liuoksen natriumhydroksidilla tai natriumkarbonaatilla ja käsitteli sen jälkeen liuoksen ammoniumkloridilla, jolloin platina saostui pois. Liuoksessa olevan palladiumin Wallaston saosti pois syanidin avulla. Hän haihdutti ylimääräisen syanidin pois suolahapon avulla. Lopulta tuotteeksi saatiin punaista rodiumkloridia, josta Wallaston eristi metallista rodiumia vetykaasun avulla. Rodium on nimetty kreikan kielen sanan "rhodon" mukaan, mikä tarkoittaa ruusua. Nimi johtuu siitä, että rodiumyhdisteiden vesiliuokset ovat ruusunpunaisia.


title: Rodium

text: Otaniemessä päästiin maailman alhaisimpaan lämpötilaan vuonna 2000, kun tutkittiin rodiumin magneettisia ominaisuuksia. Lämpötilaksi saavutettiin 0,1 nK.


title: Rodium

text: Rodium on yksi harvinaisimmista metalleista maankuoressa. Sen pitoisuudeksi on arvioitu 0,0001 ppm. Rodium esiintyy tavallisesti muiden platinaryhmän metallien kanssa samoissa mineraaleissa. Tärkeitä mineraaleja ovat rhodiitti, sperryliitti ja iridosmine. Sitä esiintyy myös nikkelin, hopean ja kullan kanssa samoissa mineraaleissa. Rodiumia voidaan saada myös nikkelisulfidin ja kuparin louhinnan sivutuotteena. Erityisesti Sudburyssa rodiumia saadaan nikkelin tuotannon sivutuotteena. Uraanin hajoaminen tuottaa rodiumia, joten sitä voidaan teoriassa erottaa myös ydinjätteestä. Rodiumin suurimmat tuottajat ovat Etelä-Afrikka, joka tuottaa yli 80 % rodiumista, Venäjä ja Kanada. Rodiumia tuotetaan noin 20 tonnia vuosittain. 100 grammaa puhdasta rodiumia maksaa noin 12 000 euroa.


title: Rodium

text: Rodiumia voidaan erottaa muista platinametalleista siten, että se saostetaan ammoniumkloro-kompleksin suolana [Rh(NH)Cl]Cl. Erotus hyvin samankaltaisesta iridiumista tapahtuu uuttamalla siten, että iridiumin klorokompleksi uuttuu amiinifaasiin, mutta rodium jää vesifaasiin. Kun [Rh(NH)Cl]Cl käsittelee vetykaasulla syntyy metallista rodiumia.


title: Rodium

text: Rodiumia käytetään autojen katalysaattoreissa, joissa rodium toimii katalyyttinä typen oksidien hajottamisessa. Katalysaattorit kattavat 80 % rodiumin kokonaiskäytöstä.


title: Rodium

text: Rodiumia voidaan käyttää myös metalliseoksissa platinan, palladiumin ja iridiumin kanssa. Rodiumia sisältävät metalliseokset eivät hapetu helposti, ja ne kestävät korkeita lämpötiloja. Rodiummetalliseoksia on muun muassa kynän kärjissä, johtimissa, laakereissa, termopareissa, mittalaitteissa ja sähkötekniikassa.


title: Rodium

text: Rodiumia käytetään myös optiikassa peilien ja pinnoitteiden valmistamiseen. Rodium heijastaa valoa erittäin hyvin. Sitä voidaan käyttää myös koristeena. Jalokiviteollisuudessa valkokulta tai platina voidaan päällystää ohuella rodiumkerroksella, jolloin jalometalli saa valkoisen kerroksen.


title: Rodium

text: Rodiumia voidaan käyttää myös kemiallisessa synteesissä katalyyttinä. Monsanto-prosessissa, jossa metanolista ja hiilimonoksidista saadaan etikkahappoa, käytetään rodiumin karbonyylikompleksia. Rodiumin BINAP-kompleksia käytetään asymmetrisessä vedytyksessä katalyyttinä.


title: Rodium

text: Rodium on kallis metalli, mikä rajoittaa sen käyttöä. Puhtaan (99,9 %) rodiumin hinta vuonna 2016 oli noin $180/g.


title: Santtu Karhu & Talvisovat

text: Santtu Karhu & Talvisovat on livvin eli aunuksenkarjalan kielellä esiintyvä etnorockyhtye Petroskoista, Karjalan tasavallan pääkaupungista. Talvisovat yhdistelevät nykyaikaiseen rockiin perinteisiä karjalaisia elementtejä ja soittimia. Talvisovat syntyi 1980-luvun lopulla, kun Santtu Karhu ihmetteli, miksi virolaisilla on rockyhtyeitä, mutta vastaavassa asemassa olevilla karjalaisilla ei.


title: Santtu Karhu & Talvisovat

text: 1980- ja 1990-lukujen taitteessa Talvisovat kiersi Suomea ja julkaisi muutaman single-levytyksen, jotka soivat Suomen radiokanavilla. Suomeen iski kuitenkin lama, eikä yhtye saanut levytyssopimusta. Yhtye turhautui ja hanuristi Arto Rinne ja soittoniekka Aleksandr Bykadorov perustivat Myllärit-kansanmusiikiyhtyeen, johon Talvisovista liittyi vielä jouhikkotaituri Leo Sevets.


title: Santtu Karhu & Talvisovat

text: 2000-luvun puolella Arto Rinne kuitenkin palasi takaisin Talvisopiin ja yhtye koki uuden heräämisen. Heidän lisäkseen yhtyeessä soittavat venäläinen rumpali Igor Saharov ja maailman ainoaksi vepsäläiseksi sähkökitaristiksi mainittu Fjodor Astašov. Yhtye on kierrellyt Suomessa erityisesti kansanmusiikkitapahtumilla soittamassa.


title: Santtu Karhu & Talvisovat

text: Suomen konserteissaan yhtye on esittänyt kappaletta nimeltä "Suomi takaisin".


title: Santtu Karhu & Talvisovat

text: Yhtyeen nimi tarkoittaa talvivaatteita (vrt. suomen "sotisopa"). Nimen valintaan on kuitenkin vaikuttanut talvisovat-sanan härnäävä vaikutus suomenkielisiin ihmisiin, jotka helposti yhdistävät nimen talvisotaan.


title: Säilyketölkki

text: Säilyketölkki (myös "säilykepurkki") on ilmatiivis, ohuesta metallista valmistettu pakkaus. Säilyketölkin merkittävin käyttötarkoitus on toimia täyssäilykkeiden kuljetus- ja varastointipakkauksena.


title: Säilyketölkki

text: Nykyajan säilyketölkki on parannettu versio ranskalaisen Nicolas François Appertin 1800-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä tekemästä keksinnöstä. Vuonna 1809 Appert säilöi ruokaa lasipurkkiin, jonka hän laittoi kiehuvaan veteen parantaakseen sen säilyvyyttä. Myöhemmin ruokaa alettiin säilöä kestävämpiin metallipurkkeihin, vastaamaan paremmin etenkin sotilaiden tarpeita. Purkit avattiin tuolloin esimerkiksi kivillä ja pistimillä.


title: Säilyketölkki

text: Keksijä Peter Durand patentoi metallisen säilyketölkin Englannissa vuonna 1810. Yhdysvalloissa ensimmäinen patentti säilyketölkille myönnettiin 1825. Vasta 50 vuotta myöhemmin yhdysvaltalainen Ezra Warner kehitti tölkinavaajan.


title: Säilyketölkki

text: 1900-luvun puolivälissä valmistettiin nestepakkauksia, joiden kannessa oli pieni reikä täyttöä varten. Täytön jälkeen reikä juotettiin umpeen.


title: Säilyketölkki

text: Säilyketölkkejä valmistetaan nykyään pääsääntöisesti kahdella eri menetelmällä.


title: Säilyketölkki

text: Kaksiosainen eli "vedetty tölkki" valmistetaan samoin kuin alumiiniset juomatölkit. Nimensä mukaisesti tölkki tehdään kahdesta osasta: Kansiosan lisäksi muu osa tölkkiä venytetään yhdestä metallikiekkoaihiosta. Tämän vuoksi tölkeissä ei ole lainkaan sivu- eikä pohjasaumaa. Tämä on sekä tiiviyden että tuotantoprosessin yksinkertaistamisen kannalta kolmiosaista tölkkiä parempi vaihtoehto. Kaksiosaisia tölkkejä käytetään tällä hetkellä lähinnä pieniin ja mataliin säilyketölkkeihin – muun muassa tonnikalasäilykkeisiin.


title: Säilyketölkki

text: Kolmiosaiseen rakenteeseen kuuluvat samanmuotoinen kansi ja pohja sekä suorakulmion muotoisesta levystä valmistettu sylinteri eli tölkin runko. Pohja ja kansi ovat useimmiten pyöreät, joissakin tapauksissa myös soikeat tai kulmistaan pyöristetyn nelikulmion muotoiset.


title: Säilyketölkki

text: Sekä kaksi- että kolmiosaisen rakenteen omaavissa säilyketölkeissä on useimmiten kehä, jonka ulkomitta on hieman suurempi kuin tölkin muiden osien. Tämä kehä on tarpeellinen tölkin avaamiseksi tölkinavaajalla.


title: Säilyketölkki

text: Kaksiosaiset säilyketölkit valmistetaan yleensä joko alumiinista tai teräksestä, joka on elektrolyyttisesti pinnoitettu sisäpuolelta ohuella tinakerroksella. Kolmiosaisia säilyketölkkejä valmistetaan myös tinattomasta teräslevystä (TFS), joka päällystetään ohuella kromikerroksella. Sisäpinnalla saatetaan käyttää myös lakkausta, joka estää korroosiota ja metallin liukenemista säilöttyyn elintarvikkeeseen.


title: Säilyketölkki

text: Säilyketölkin ympärillä on tavallisesti paperinen, harvemmin muovinen etiketti. Sisältötiedot voidaan myös maalata suoraan tölkin pintaan, mutta tämä melko harvinaista.


title: Säilyketölkki

text: Elintarvikkeiden säilöminen sekä kaksi- että kolmiosaisiin tölkkeihin tapahtuu pääpiirteissään samoin. Aluksi noin 94% kannettoman tölkin tilavuudesta täytetään säilöttävällä elintarvikkeella. Tölkistä poistetaan ilma ja kansi tiivistetään runkoon saumaamalla. Tällöin tölkkiin lisätään myös tarvittavat valmistusmerkinnät. Seuraavaksi suljettu tuote steriloidaan autoklaavissa. Saumauksen ohella tämä on kriittisin valmistusvaihe, joka takaa oikein pakatun tuotteen säilyvyyden jopa vuosiksi eteenpäin. Kun tuote tämän jälkeen on jäähdytetty vedellä ja kuivattu, lisätään siihen vielä tuotetiedot sisältävä etiketti.


title: Säilyketölkki

text: Säilyketölkki on monella tavalla erinomainen keino säilöä elintarvikkeita. Valmistusaineena käytetyn metallin vuoksi se ei ole – toisin kuin esimerkiksi lasipurkit - erityisen herkkä pienille kolhuille. Oikein valmistettuna pakattava ruoka säilyy käyttökelpoisena jopa vuosia. Koska ruokaa ei ole tarve säilöä erilliseen säilöntäliuokseen on se myös koostumukseltaan yleensä varsin lähellä vastaavaa, vastavalmistunutta elintarviketta. Nykyiset säilyketölkit ovat myös suhteellisen kevyt pakkausmuoto. Lisäksi käytetty pakkaus voidaan kierrättää 100%:sti.


title: Säilyketölkki

text: Haittapuolena on, että osa elintarvikkeen alun perin sisältämistä vitamiineista tuhoutuu steriloinnin yhteydessä. Mikäli säilyketölkin sisäpintaa ei ole pinnoitettu lainkaan, se on pinnoitettu huonosti taikka se on vaurioitunut mekaanisen vaurion tai happaman sisällön vuoksi, on vaarana, että tuotteeseen liukenee pakkauksesta pieniä määriä metalleja - erityisesti tinaa.


title: Säilyketölkki

text: Säilyketölkkeihin pakatut täyssäilykkeet säilyvät normaalissa huoneenlämmössä ja –kosteudessa avaamattomina tyypillisesti vuosia. Tölkkeihin tai niiden etiketteihin on painettu parasta ennen tai viimeinen käyttöpäivä –merkintä, jota tulisi aina noudattaa.


title: Säilyketölkki

text: Avattua säilyketölkkiä ei suositella säilytettäväksi lainkaan, koska säilyketölkistä saattaa irota hapen vaikutuksesta elintarvikkeeseen metalleja. Mikäli kaikkea tölkitettyä elintarviketta ei käytetä heti voidaan se yleensä säilyttää muutaman vuorokauden esimerkiksi muovisessa säilytysrasiassa. Säilykkeen etiketissä annettuja säilytysohjeita tulisi noudattaa.


title: Säilyketölkki

text: Kaikki suomessa myytävät säilyketölkit etiketteineen voi toimittaa metallinkierrätykseen.


title: Metropolitan Museum of Art

text: Metropolitan Museum of Art, usein Met, on taidemuseo New Yorkissa Yhdysvalloissa.


title: Metropolitan Museum of Art

text: Museo sijaitsee New Yorkin Central Parkin itälaidalla Manhattanin Upper East Sidessa. Museo avattiin 20. helmikuuta 1872, ja perustamisen merkittävimpänä taustavoimana toimi kirjankustantaja George Palmer Putnam.


title: Metropolitan Museum of Art

text: Museon kokoelmiin sisältyy lähes kaikkea mahdollista taiteeksi luokiteltavaa antiikin taideaarteista afrikkalaiseen taiteeseen ja eurooppalaisiin maalaustaiteen mestareihin. Kokoelmiin kuuluu yli miljoona taideteosta yli viiden tuhannen vuoden ajalta.


title: Metropolitan Museum of Art

text: Vuoden 2009 alusta museon johtajaksi nimettiin museon eurooppalaisten gobeliinien osaston kuraattorina toiminut Thomas P. Campbell.


title: Metropolitan Museum of Art

text: Museossa on 17 osastoa.


title: Metropolitan Museum of Art

text: The Cloistersin (suom. 'pylväskäytävät') kokoelma oli alun perin erillinen museo, jonka miljonääri John D. Rockefeller, Jr. lahjoitti Metille vuonna 1925. Cloisters sijaitsee Fort Tryon puistossa Pohjois-Manhattanilla. Vuonna 1938 yleisölle avautunut rakennus on omistettu keskiajan Euroopan taiteelle.


title: Metropolitan Museum of Art

text: Cloistersin nimi johtuu viidestä keskiaikaisesta ranskalaisesta pylväskäytävästä, joiden kootut rakenteet yhdistettiin uuteen rakennukseen. Keskiajan eurooppalaisiin teoksiin keskittyvään kokoelmaan kuuluu Jean de Francen "Belles Heures", Limbourgin veljesten kuvittama "Duc de Berry" vuodelta 1409, romaaninen alttariristi "Cloistersin risti" sekä seitsemän seinävaatteen sarja "Yksisarvisen metsästys".


title: Chuuk

text: Chuuk on saariryhmä Tyynellä valtamerellä. Se sijaitsee noin 1 000 kilometriä kaakkoon Guamilta. Saariryhmän nimi tarkoittaa chuukin kielellä "vuorta". Vuoteen 1990 saariryhmä tunnettiin nimellä "Truk". Saariryhmässä on 98 saarta. Vuonna 2010 Chuukin saarilla oli 48 651 asukasta. Saariryhmän maapinta-ala on 99,87 km².


title: Chuuk

text: Chuukin saaret muodostavat Mikronesian liittovaltion suurimman osavaltion Chuukin. Maantieteellisesti Chuuk on myös osa laajempaa Karoliineja. Moenin saarella on lentokenttä.


title: Chuukin kieli

text: Chuuk (aiemmin truk) on austronesialainen kieli, jota puhutaan Chuukissa, Mikronesian liittovaltiossa. Kieleltä puhuu noin 48 200 äidinkielenään ja noin 52 790 toisena kielenään.


title: Chuukin kieli

text: Eräs chuukin erikoisuuksista on sen tapa sallia sananalkuinen geminaatta eli kaksoiskonsonantti, joka on lähes tyystin kadonnut muista Mikronesian alueen kielistä.


title: Pohnpei

text: Pohnpei eli Ponape on Pohnpein osavaltion pääsaari Mikronesian liittovaltiossa. Mikronesian pääkaupunki Palikir sijaitsee Pohnpein saarella.


title: Pohnpei

text: Pohnpeillä on noin 32 000 asukasta. Saaren tärkein kieli on pohnpei.


title: Pohnpein kieli

text: Pohnpei eli ponape on austronesialainen kieli. Sillä on noin 29 000 äidinkielistä puhujaa (2001). Noin 24 000 puhujista asuu Pohnpein saarella, Mikronesian liittovaltiossa. Kielellä on kolme murretta: kiti, ponape ja sapwuahfik. Pohnpein läheisimpiin sukulaiskieliin kuuluu muun muassa pingelap, jonka kanssa kielen sanastosta 81 % on yhteistä.


title: Suomenusko

text: Suomenusko on Suomessa vaikuttava etnisten itämerensuomalaisten perinteiden jatkumo nykyajassa. Suomenuskon keskeisimpiä arvoja ovat kansanperinteen ja luonnon kunnioitus. Liike on järjestäytynyt Taivaannaula-yhdistyksen ympärille. Taivaannaula määrittelee suomenuskon nykyaikaan saakka eläneen kansanuskon ja perinnekulttuurin vaalimiseksi eikä katso sen edustavan uuspakanuutta. Suomenusko-sana on kuitenkin koettu Taivaannaulan piirissä useasta syystä ongelmalliseksi ja järjestö päätti luopua sen käytöstä keväällä 2017.


title: Suomenusko

text: Suomenuskoisen elämänkatsomuksen keskeinen osa ovat kansanusko ja perinnekulttuuri. Suomenuskoiset näkevät suomenuskon uskontoa laajempana maailmankuvana, jossa hengellisen kokemuksen lisäksi tärkeää on kansanperinne ja ihmisen juuria korostava henkinen identiteetti.


title: Suomenusko

text: Suomenuskoiset saattavat kokea uskomisen vahvan painottamisen vieraaksi ja pitää tärkeänä perinteiden jatkamista kuten pyhiksi koettujen paikkojen kunnioitusta, kansanuskon juhlapyhien viettämistä ja kansanperinteen harrastamista, esimerkiksi vanhoja lauluja muistamalla ja käsitöitä tekemällä.


title: Suomenusko

text: Liike korostaa esikristillisen ajan suomalaisten uskontoperinteiden ja suomalaisen kansanuskon olevan lähteinä sanomalleen. Esikristillisistä perinteistä Suomen alueella on olemassa hyvin vähän historiallista tietoa. Jatkuvuutta toiminnassaan korostava Taivaannaula pitääkin toimintansa pohjana esikristillisten lähteiden sijaan suomalais-karjalaista kansanuskoa ja kansankulttuuria, joka on joissain muodossa jatkunut lähes nykyaikaan saakka. Jotkut vanhat muinaisuskon käsitykset esimerkiksi kuolemasta säilyivät pitkään kansanuskossa kristillisten käsitysten rinnalla, Itä-Suomessa ja Karjalassa vielä 1900-luvun alkuvuosille saakka. Liike pyrkiikin hyödyntämään perinteitä ja mytologiaa nykyaikaisessa uskonharjoituksessa ja yhdistämään vanhaa ja uutta kulttuuria, ei ennallistamaan muinaisuskoa.


title: Suomenusko

text: Suomenuskolle merkitykselliset luonnon ja perinteiden kunnioitus, epädogmaattisuus ja tasa-arvoisuus ovat tyypillisiä uuspakanallisille uskonnollisille liikkeille. Suomenusko voidaan määritellä "etnopakanalliseksi", sillä se perustaa maailmankuvansa ajatuksiin kansallisesta muinaisperinteistä. Suomenuskoiset eivät kuitenkaan välttämättä pidä itseään uuspakanoina tai samaistu uuspakanalliseen liikkeeseen. Erityisesti Taivaannaula korostaa suomenuskon muodostuvan kansan keskuudessa aina moderniin aikaan saakka eläneistä uskomuksista, ajattelutavoista ja maailmankuvasta. Järjestö korostaa kansanuskon merkitystä, eikä pyri ennallistamaan esikristillisiä uskomusjärjestelmiä.


title: Suomenusko

text: Suomenuskoa tutkinut Julia von Boguslawski on todennut, että suomenuskoisen liikkeen piirissä käytiin vuosina 2012-2013 keskustelua suomenuskon suhteesta perinteisiin, historiaan ja uuspakanuuteen. Keskustelun seurauksena erilaiset toimijat joutuivat määrittelemään selkeämmin omaa näkökulmaansa suomenuskoon.


title: Suomenusko

text: Boguslawskin mukaan Taivaannaula on vuosien kuluessa ottanut yhä selkeämmin etäisyyttä uuspakanalliseen ja uusshamanistiseen toimintaan. Taivaannaula on korostanut toiminnassaan kansanperinteen jatkuvuutta sekä Taivaannaulan roolia kaikille juuristaan ja perinnekulttuurista kiinnostuneille suomalaisille avoimena järjestönä. Joulukuussa 2013 rekisteröitynyt uskonnollinen yhdyskunta Karhun kansa sen sijaan on korostanut suomenuskoa erityisesti uskonnollisena vakaumuksena, joka nähdään osana uuspakanallista alakulttuuria.


title: Suomenusko

text: Kotimaata korostavasta sanomasta huolimatta Taivaannaula sanoutuu selkeästi irti nationalismista. Toisaalta kielen, kulttuurin, perinteen ja kotiseudun yhdistävää suomenuskoa on luonnehdittu kulttuurinationalismiksi, joka pyrkii säilyttämään arvokkaaksi koetun paikallisen kulttuuriperinnön ylikansallisten kulttuurivaikutusten paineessa. Tällaisena kulttuurisena nationalismina suomenusko ei suuntaudu mitään etnistä ryhmää vastaan. Tavallisesti uuspakanuuteen liittyvistä yksilöä korostavista arvoista poiketen yhteisöllisyys on suomenuskoisten järjestöjen toiminnassa voimakkaasti esillä. Opillinen yksilönvapaus kuitenkin sallitaan ja suomenusko nähdään joustavasti kehittyvänä aatejärjestelmänä.


title: Suomenusko

text: Suomenuskon keskeisiä sisältöjä on ihmisen tasapainoinen suhde luontoon, edeltäviin ja tuleviin sukupolviin sekä yhteisöön. Suomenuskoiset pitävät pyhinä monia luonnonpaikkoja; metsiä, lähteitä ja kallioita.


title: Suomenusko

text: Kansanperinteen tuntemilla pyhillä luonnonpaikoilla on perinteisesti rukoiltu, uhrattu ja parannettu sairaita. Pyhiä paikkoja on sijainnut niin yhteisöjen pihapiirissä kuin syvällä metsässäkin. Suomenuskoiset jatkavat paikkoihin liittyviä perinteitä, esimerkiksi tuomalla paikalle lahjana ensimmäisen osan juhlapyhänä syödystä ruoasta tai oman karjan maitoa.


title: Suomenusko

text: Suomenuskoiset noudattavat monia kansanuskon tapoja ja viettävät vanhoja suomalaisia juhlapyhiä. Suomenuskoisten viettämiä kansanperinteen juhlapäiviä ovat muun muassa joulu, laskiainen, pääsiäinen, Jyrin päivä, loppukevääseen ja kylvöjen alkamiseen sijoittuva hela- eli helkajuhla, juhannus, Mikon päivä sekä syksyinen kekri.


title: Vesijäähdytys

text: Vesijäähdytys voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Verner Järvinen

text: Venne ”Verner” Järvinen (4. maaliskuuta 1870 Ruovesi – 31. tammikuuta 1941 Tampere) oli suomalainen kenttälajeihin erikoistunut yleisurheilija, olympiamitalisti ja välikisojen kultamitalisti.


title: Verner Järvinen

text: Järvisen vanhemmat olivat torppari Henrik Järvinen ja Gustava Saarijärvi. Hän hankki koulutietoja asevelvollisena Hämeen Pataljoonassa, jossa yleni aliupseeriksi. Valtion rautateiden palvelukseen Järvinen tuli 1896, päätyen ylijunailijaksi. VR:n palveluksesta hän erosi vasta 1932.


title: Verner Järvinen

text: Järvinen oli vuodesta 1897 naimisissa Thyra Maria Leanderin (k. 1948) kanssa. Heidän poikansa Akilles, Kalle, Matti ja Yrjö menestyivät urheilijoina, ja Verner Järvinen tunnettiinkin lempinimellä ”Isä Järvinen”.


title: Verner Järvinen

text: Järvinen kiinnostui urheilusta jo asevelvollisuusaikana, jolloin hän harjoitteli muun muassa painia, kuulantyöntöä ja kiekonheittoa. Palkinnon hän sai ensimmäisen kerran voimistelukilpailuissa vuonna 1900.


title: Verner Järvinen

text: Järvinen voitti Ateenan välikisoissa 1906 olympiakultaa 1. toukokuuta vauhdittomassa antiikkisessa kiekonheitossa (tulos 35,17 m) ja pronssia kiekonheitossa (tulos 36,82 m). Samoissa kisoissa hän oli keihäänheitossa viides neljän ruotsalaisen jälkeen. Kuulantyönnössä pisimmälle työntänyt Järvinen hylättiin virheellisen tekniikan vuoksi vastustajien protestoitua.