title: James Madison

text: Vuonna 1812 Madison haki jatkokaudelle presidenttinä. Federalistit nimesivät hänen vastaehdokkaakseen newyorkilaisen DeWitt Clintonin. Uusien vaalien tärkein kysymys oli Madisonin edellisen kauden lopussa syttynyt vuoden 1812 sota. Sodan alkupuolella Yhdysvaltain armeija oli pärjännyt heikosti brittien hyvin koulutettuja joukkoja vastaan; tämä näkyi myös vaalien tasaisuudessa. Madison voitti vaalit lopulta noin 59% kannatuksella.


title: James Madison

text: Voitosta huolimatta Madisonia kritisoitiin laajasti Yhdysvaltain pitämisestä edelleen mukana sodassa ylivoimaista Britannia vastaan. Erityisesti federalistien mielestä sota oli järjetön; osa federalisteista ehdotti jopa Madisonin eroa sodan vuoksi. Elokuussa 1814 britit marssivat Washingtoniin ja polttivat useita hallintorakennuksia, muun muassa Valkoisen talon ja kongressin kirjaston. Yhdysvallat sai kuitenkin sotasankariksi nousseen Andrew Jacksonin johdolla monta tärkeää voittoa briteistä. Voittojen ansiosta sotaa ei pidetty täysin epäonnistuneena ja federalistinen puolue hajosi. Sota päättyi virallisesti Ghentin rauhaan joulukuussa 1814, vaikka vielä seuraavan vuoden alussa Jacksonin joukot voittivat britit New Orleansin taistelussa.


title: James Madison

text: 10. huhtikuuta 1816 kongressi päätti äänestää uuden kansallisen pankin perustamisesta. Pankin toimilupa hyväksyttiin edellisen tapaan 20 vuoden toimiluvalla. Pankki perustettiin 35 miljoonan dollarin pääomalla, josta 7 miljoonaa tuli suoraan Yhdysvaltain hallitukselta. Pankilta kuitenkin loppui pääoma ennen kuin 20 vuoden toimilupa meni umpeen. Vaikka kongressi päätti vuonna 1836 yrittää elvyttää pankkia, käytti tuolloinen presidenttinä toiminut Andrew Jackson veto-oikeuttaan ja esti pankin elvytyksen tehden siitä kuitenkin normaalin pankin. Lopullisesti pankki lopetti toimintansa vuonna 1841.


title: James Madison

text: Toisen kautensa loputtua vuonna 1817 Madison palasi kotitilalleen Montpelieriin Virginiaan yhdessä vaimonsa kanssa. Presidenttikausien jälkeen Madison ryhtyi yhdessä Jeffersonin kanssa työskentelemään kaksikon perustamassa Virginian yliopistossa, jossa Madison toimi rehtorina. Madison ja Jefferson tajusivat opiskelun merkityksen maalle ja he työskentelivätkin eri yliopistojen opettajien kanssa löytääkseen parhaat opetusmetodit. Vuonna 1819 Madison perusti "American Colonization Society" -nimisen yhdistyksen, jonka tarkoituksena oli vapauttaa orjia ja kuljettaa heitä takaisin Afrikkaan.


title: James Madison

text: Madison viihdytti kotitilallaan Montpelierissä useita arvovaltaisia vieraita. Hän kuoli tilallaan 85-vuotiaana 28. kesäkuuta 1836.


title: James Madison

text:
Madisonilla oli 11 sisarusta;
Suurin osa Madisonin suurperheestä on haudattu perheen omalle hautausmaalle Montpelieriin. James Madisonin kuoltua hänen vaimonsa Dolley Payne Todd myi maatilan ja muutti Washington D.C:hen, jossa hänet haudattiin yleiselle hautausmaalle.


title: James Madison

text: Madison meni naimisiin syyskuussa 1794 26-vuotiaan lesken Dolley Payne Toddin (1768–1849) kanssa. Todd oli ollut aikaisemmin naimisissa John Todd Juniorin kanssa. Pari vihittiin 1790 ja he saivat kaksi lasta, joista toinen kuoli jo ennen aikuisikää. John kuoli vuonna 1793. Madison ja Dolley Todd eivät saaneet koskaan yhteisiä lapsia, mutta he kasvattivat Toddin edellisestä avioliitosta selvinneen John Payne Toddin.


title: James Madison

text: Huolimatta presidenttinä tekemistään virheistä Madisonia pidetään edelleen loistavana ajattelijana ja valtiomiehenä. Hänen mukaansa on nimetty yksi yliopisto, vuonna 1908 Virginiaan perustettu James Madisonin yliopisto (). Lisäksi yliopiston kampuksella toimii Madisonista kertova "James Madison Center for Liberty & Learning". Yliopiston lisäksi Madisonin mukaan on nimetty kaksi Yhdysvaltain merivoimien alusta; ydinsukellusvene USS James Madison (SSBN-627) ja vuoden 1812 sodassa käytetty sotalaiva USRC James Madison. Lisäksi New Yorkissa sijaitsee Madisonin mukaan nimetty puisto, Madison Square, sekä puiston mukaan nimetyt Madison Square Garden ja Madison Avenue.


title: James Madison

text: Vuonna 2006 ryhmä yhdysvaltalaisia historiantutkijoita listasi Yhdysvaltain presidenttien pahimpia virheitä. Madisonin päätös aloittaa sota Isoa-Britanniaa vastaan oli listalla sijalla kuusi sekä Jeffersonin kaudella hyväksytty Embargo Act sijalla seitsemän.


title: John Adams

text: John Adams (30. lokakuuta 1735 Braintree, Massachusetts – 4. heinäkuuta 1826 Quincy, Massachusetts) oli yksi Yhdysvaltain itsenäisyyden johtavista kannattajista vapaussodan aikana ja Yhdysvaltain toinen presidentti vuosina 1797–1801. Tätä ennen Adams toimi kaksi kautta Yhdysvaltain ensimmäisenä varapresidenttinä sekä Yhdysvaltain ensimmäisenä Ison-Britannian ja Alankomaiden suurlähettiläänä.


title: John Adams

text:
John Adamsin poika John Quincy Adams toimi Yhdysvaltain kuudentena presidenttinä 1825–1829.
Adamsin suku oli alkujaan Englannin Devonshirestä. John Adamsin esi-isä Henry Adams sai vuonna 1636 haltuunsa maa-alueen Massachusettsista ja muutti sinne. John Adams syntyi Braintreessä (myöhemmin omaksi kaupungikseen lohkaistun Quincyn alueella) Massachusettsissa 30. lokakuuta 1735. Hän oli John ja Susanna Boylston Adamsin kolmesta pojasta vanhin. Isä John toimi maanviljelijänä, kengäntekijänä, paikallisen seurakunnan diakonina ja kaupungin virkamiehenä. Amerikan vallankumouksen keskeisiin hahmoihin kuulunut Samuel Adams oli John Adamsin pikkuserkku.


title: John Adams

text: Ahkerana opiskelijana Adams valmistui Harvard Collegesta vuonna vuonna 1755. Tämän jälkeen hän opetti koulussa useita vuosia ja opiskeli samalla lakia Worcesterissa, Massachusettsissa. Adams aloitti lakimiehenä vuonna 1758 ja hänestä tuli yksi Bostonin merkittävimmistä asianajajista. Vuonna 1764 Adams meni naimisiin Abigail Smithin (1744–1818) kanssa. He saivat yhteensä kuusi lasta.


title: John Adams

text: Maaliskuussa 1765 Ison-Britannian parlamentti sääti leimaverolain, jonka mukaan siirtomaissa tuli kaikessa painettussa materiaalissa käyttää Lontoossa leimattua paperia. Marraskuussa 1765 voimaan tulleen erityisveron syynä oli emämaan velkaantuminen seitsenvuotisen sodan jälkeen. Adamsin mielestä Britannian hallitus ei enää ajanut siirtomaansa etuja, kun se sääti uusia verolakeja ja lisäsi ulkomaantulleja. Adams julkaisi nimettömänä neljä julkaisua, joissa hän ei niinkään vastustanut leimaveroa, vaan toi esille ajatuksen Amerikan vapaudesta jo pitkään syntyneenä oikeutena sekä Britannian lainsäädännössä että amerikkalaisten sukupolvien rohkeuden ja uhrauksien kautta.


title: John Adams

text: Syyskuussa 1765 Braintreen kaupunki hyväksyi Adamsin laatiman Braintreen ohjeen, jolla kaupunki määräsi edustajansa Massachusettsin parlamentissa vastustamaan leimaveron käyttöönottoa. Vastustuksen perusteena oli se, että laki oli määrätty osavaltiolle Ison-Britannian parlamentissa ilman osavaltion edustusta ja sen suostumusta. Ohjeistuksen omi nopeasti neljäkymmentä muutakin kaupunkia.


title: John Adams

text: 5. maaliskuuta 1770 brittisotilaat ampuivat viisi yhdysvaltalaista siviiliä, kun he 300–400 hengen väkijoukolla uhkasivat sotilaita heittämällä heitä lumipalloilla ja muilla esineillä. Brittisotilaille oli vaikea saada puolustusasianajajaa, mutta Adams halusi taata heille reilun oikeudenkäynnin ja ryhtyi miesten puolustusasianajajaksi kahden avustajan kanssa. Oikeudenkäynnissä Adams pystyi vakuuttamaan oikeudelle sotilaiden toimineen itsepuolustukseksi ollessaan väkijoukon uhkaamana. Ensimmäisessä oikeudenkäynnissä syytettynä ollut brittijoukkojen kapteeni Thomas Preston vapautettiin ja toisessa oikeudenkäynnissä syytettyinä olleista kahdeksasta miehestä vain kaksi sotilasta tuomittiin taposta vähäiseen rangaistukseen.


title: John Adams

text: Syksyllä 1774 Adams osallistui ensimmäiseen mannermaakongressiin yhtenä Massachusettsin edustajista. Tuolloin matka Braintreestä Pennsylvaniaan kesti kolme viikkoa.


title: John Adams

text: Osallistuessaan toiseen mannermaakongressiin keväästä 1775 alkaen, Adams ehdotti siirtokuntien armeijan johtajaksi virginialaista George Washingtonia juuri alkaneessa vapaussodassa. Myöhemmin Adams johti sotakomiteaa, joka pyrki saamaan Washingtonin johtamalle armeijalle asetarvikkeita, lääkkeitä sekä täydennysjoukkoja.


title: John Adams

text: 4. heinäkuuta 1776 hyväksyttiin Thomas Jeffersonin laatima Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus, jonka laatineessa komiteassa myös John Adams toimi muun muassa Benjamin Franklinin ohella.


title: John Adams

text: Vuonna 1778 Adams lähetettiin Pariisiin hankkimaan Yhdysvalloille tukea ranskalaisilta. Seuraavana vuonna hän palasi Yhdysvaltoihin muotoilemaan Massachusettsin osavaltion omaa perustuslakia.


title: John Adams

text: Marraskuussa 1779 Adams palasi takaisin Eurooppaan diplomaattitehtävissä ja sai yhdessä John Jayn ja Benjamin Franklinin kanssa solmittua vuonna 1783 Pariisin rauhansopimuksen, joka lopetti sotatoimet brittien ja Amerikan siirtokuntien välillä..


title: John Adams

text: Adams toimi myös samanaikaisesti Hollannissa, jossa hän neuvotteli Yhdysvalloille kahden miljoonan dollarin lainan. Hollannin provinssit tunnustivat huhtikuussa 1782 Yhdysvaltojen itsenäisyyden ja Adams otettiin vastaan Yhdysvaltain suurlähettiläänä.


title: John Adams

text: Sotatoimien loputtua Adams nimettiin Yhdysvaltojen ensimmäiseksi Ison-Britannian suurlähettilääksi vuonna 1785. Hän toimi tässä virassa hän toimi vuoteen 1788 ja palasi sitten takaisin Yhdysvaltoihin.


title: John Adams

text: Yhdysvalloissa Adams osallistui valitsijamieskokoukseen, jossa vapaussodan kenraali George Washington äänestettiin yksimielisesti Yhdysvaltain ensimmäiseksi presidentiksi. Adams valittiin samalla varapresidentiksi. Varapresidentin rooli oli Adamsin aikaan lähinnä seremoniallinen.


title: John Adams

text: Varapresidentin tehtäviin kuului ja kuuluu senaatin puheenjohtajana toimiminen (engl. "president"). Koska nuoren liittovaltion johtomiehet olivat tasavaltalaisia keskellä epäileväistä monarkistista maailmaa, päättivät he myös yrittää tehdä hyvän vaikutuksen. Erityisesti vuosia Euroopan hoveissa oleskellut Adams kiinnitti huomiota arvokkaisiin nimityksiin ja muodollisuuksiin, joskus huvittavuuteen asti. Adams kysyi senaattoreilta: "Kun presidentti tulee senaattiin, mikä minä silloin olen? Eihän minua voi silloin sanoa presidentiksi. Haluan, että herrat ajattelevat, mikä minä silloin olen." Pennsylvanian senaattori William Maclay kertoi myöhemmin havainneensa siinä tilanteessa "kasvojensa epäpyhien lihasten asettautuvan naurulle soveliaaseen asentoon". Hieman pyylevä Adams sai pian senaattorien parissa epävirallisen arvonimen "Hänen Pyöreytensä".


title: John Adams

text: George Washingtonin jätettyä presidentinvirkansa toisen kautensa jälkeen, äänestettiin Adams Yhdysvaltain toiseksi presidentiksi Thomas Jeffersonin tullessa varapresidentiksi. Adams astui virkaansa 4. maaliskuuta 1797.


title: John Adams

text: Adamsin presidenttikauden ensimmäinen suuri päätös koski Ranskan ja Ison-Britannian välistä sotaa. Siinä missä Adamsin edeltäjänä toiminut Washington oli pitänyt Yhdysvaltain puolueettomana ja poissa sodasta, Adams päätti lähettää valtuuskunnan Ranskaan turvaamaan Yhdysvaltain kaupankäynnin maan kanssa. Ranska kuitenkin kieltäytyi vastaanottamasta valtuuskuntaa. Maan silloinen ulkoministeri Talleyrand vaati itselleen lahjusta ennen kuin olisi suostunut tekemään sopimusta. Adams kieltäytyi lahjusten antamisesta ja tapauksen tultua julki se nosti Adamsin suosiota huimasti. Skandaalin takia Ranska ja Yhdysvallat ajautuivat lyhyeen merisotaan vuosiksi 1798–1800.


title: John Adams

text: Adamsin suosio romahti, kun hän ajoi yhdessä puolueensa kanssa läpi "Alien and Sedition Acts" -nimisen lakimuutoksen Ranskan kanssa käydyn sodan aikana. Lakimuutos antoi presidentille oikeuden karkottaa Yhdysvaltoihin muuttanut henkilö, mikäli henkilön kotimaa oli sodassa Yhdysvaltojen kanssa. Lisäksi laki kielsi sanomalehtiä julkaisemasta hallitusta kritisoivia kirjoituksia. Vaikka lakia ei koskaan laitettu käytäntöön, useat yhdysvaltalaiset Thomas Jefferson mukaan lukien, kritisoivat ehdotusta voimakkaasti, sillä heidän mukaansa se rikkoi Yhdysvaltain perustuslaissa määriteltyä sananvapautta. Tämä oli myös yksi syy sille, miksi Adams hävisi vuonna 1800 pidetyt vaalit juuri Jeffersonille.


title: John Adams

text: Hävittyään presidentinvaaleissa Jeffersonille Adams vetäytyi kotikaupunkiinsa Quincyyn. Hän alkoi kirjoittaa ahkerasti erilaisia kolumneja, kirjoja ja kirjeitä. Vuonna 1812 hän aloitti kirjeenvaihdon entisen vastustajansa Thomas Jeffersonin kanssa. Kirjeenvaihto jatkui aktiivisena miesten kuolemaan saakka.


title: John Adams

text: John Adamsin vaimo Abigail kuoli vuonna 1818, mutta John itse eli vielä tarpeeksi pitkään nähdäkseen poikansa John Quincy Adamsin nousevan Yhdysvaltain kuudenneksi presidentiksi vuonna 1824. John Adams kuoli 4. heinäkuuta 1826, Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksen 50. vuotispäivänä. Hänen viimeisten sanojen kerrotaan olleen ""Thomas Jefferson still survives"" (). Adams ei tiennyt, että myös Jefferson oli kuollut aiemmin samana päivänä.


title: MHM

text: MHM on Mikko Forsströmin kehittämä ja julkaisema tekstipohjainen jääkiekkomanagerointipelisarja. Forsström julkaisi "MHM":stä kolme isompaa versiota: "MHM 97" vuonna 1997, "MHM 99" vuonna 1998 ja "MHM 2000" vuonna 2000. "MHM" on lyhenne sanoista Maso Hockey Manager, mutta tekijä päätyi pelkkään lyhenteeseen, koska nimi sai aikaan epämiellyttäviä mielleyhtymiä.


title: MHM

text: Alkuperäinen "MHM 97" on tehty Iikka Ojansivun "Pro Hockey Managerin" pohjalta. Ensimmäinen julkinen versio julkaistiin 13. syyskuuta 1997. Peli sai joukon innokkaita kannattajia, ja se oli "Mikrobitin" kuukauden kotimainen peli joulukuussa 1997.


title: MHM

text: Pelissä jokaisella pelaajalla on oma jääkiekkojoukkueensa, jota hänen on tarkoitus johdattaa kohti mainetta ja kunniaa. Yhdellä tietokoneella peliä voi pelata samanaikaisesti neljä pelaajaa. "MHM 99":stä lähtien pelaajat ovat todellisia ja ketjukoostumuksia on voinut säätää. Joka pelaajalla on taitotaso, kansallisuus, ikä, palkka, taidot yli- ja alivoimapelissä sekä jokin erikoisominaisuus kuten joukkueen poliisina toimiminen. Alusta asti pelissä on voinut tehdä toisille joukkueille jäyniä vaikkapa mukiloimalla vastustajan pelaajia. Versiossa 2000 pelissä on kolme sarjatasoa ja yhteensä neljä eri liigaa. Pelisarja on tunnettu myös sen huumorista, jota tulee jatkuvasti vastaan. Esimerkiksi useasta julkisuuden henkilöstä on pelissä hieman liioiteltu kopio. Virallisesti pelin viittaukset julkisuuden henkilöihin ovat kuitenkin tahattomia.


title: MHM

text: 17. huhtikuuta 2006 pelin kehittäjä Mikko Forsström kertoi kehittävänsä uutta "MHM Onlinea". "MHM Onlinea" voi pelata yksin- tai moninpelinä selaimessa. Peli toteutetaan PHP:llä. Försström pyrki alun perin saamaan "MHM Onlinen" valmiiksi vuonna 2009 tai viimeistään 25. helmikuuta 2010, jolloin "MHM 2000":n julkaisupäivästä on kulunut kymmenen vuotta. Näin ei kuitenkaan käynyt, ja seuraava takaraja oli ennen "Duke Nukem Forever" -pelin ilmestymistä, mutta peli ei valmistunut siihenkään mennessä.


title: Gravitiino

text:
Gravitiino on hypoteettinen supersymmetrinen gravitonin
partneri, jonka ennustavat yleisen suhteellisuusteorian
ja supersymmetrian yhdistelmäteoriat, esimerkiksi supergravitaatioteoriat. Jos se
on olemassa, se on fermioni, jonka spin on 3/2.


title: Gravitiino

text: Joissain malleissa gravitiino on kevyin supersymmetrinen partneri, jolloin se toimisi pimeänä aineena.


title: Skvarkki

text:
Skvarkki on hiukkasfysiikassa kvarkin hypoteettinen
bosonipartneri, jonka olemassaolon ennustaa supersymmetria. Skvarkkeja on kuusi kappaletta, yksi jokaista kvarkkia kohti. Skvarkin nimi saadaan lisäämällä vastaavan kvarkin nimen alkuun s-kirjain: skvarkit ovat siis salas, skaunis, slumo, souto, stosi ja sylös.


title: Skvarkki

text: Skvarkkien spin on nolla, mutta muuten niiden ominaisuudet massaa lukuun ottamatta vastaavat kvarkkien vastaavia. Skvarkkeja on etsitty CERNin LHC-kiihdyttimellä, mutta toistaiseksi viitteitä niiden olemassaolosta ei ole saatu.


title: Neutraliino

text:
Hiukkasfysiikassa neutraliino on hypoteettinen hiukkanen, jonka
olemassaolon supersymmetriset teoriat ennustavat.


title: Neutraliino

text:
Koska Z-bosonin, fotonin ja neutraalin Higgsin bosonin superpartnereilla
(zino, fotiino ja kaksi higgsiinoa) on samat kvanttiluvut, niiden
mittaominaistilat sekoittuvat muodostaen hiukkasen, jonka neljää massaominaistilaa kutsutaan neutraliinoiksi. Käytännössä havaitsemattomana se vuorovaikuttaa vain heikon vuorovaikutuksen ja gravitaatiovuorovaikutuksen kautta.


title: Neutraliino

text:
Koska neutraliino on heikosti vuorovaikuttava massiivinen hiukkanen (WIMP), on se
hyvä kylmän pimeän aineen ehdokas (30–5 000 protonin massallaan). Jotta kevein neutraliino voisi olla pimeän aineen kandidaatti, sen tulee olla myös kevein supersymmetrinen hiukkanen ("LSP, lightest supersymmetric particle") sekä pysyvä. Useissa malleissa kevein neutraliino toteuttaa nämä ehdot, kun vaaditaan nk. R-pariteetin säilymistä. Tällöin kaikissa hiukkasreaktioissa, joissa jokin supersymmetrisistä hiukkasista on mukana, lopulta hajoamisketjun lopussa jää jäljelle kevein neutraliino sekä standardimallin hiukkasia. Koska neutraliinoja on hyvin hankala havaita, (tulevaisuudessa, kun Large Hadron Collider käynnistyy) hiukkaskokeissa havaitaan energian ja liikemäärän katoamista alku- ja lopputilojen välillä. Energian ja liikemäärän säilymislaki on kuitenkin edelleen voimassa, koska kadonneen energian kuljettaa pois neutraliino, jota ei havaita.


title: Vanadiini

text: Vanadiini () on alkuaine, jonka kemiallinen merkki on V, järjestysluku 23 ja CAS-numero 7440-62-2. Se on hopeanvalkoinen taottava metalli, joka esiintyy huoneenlämmössä kiinteänä. Vanadiini on saanut nimensä skandinaavisen rakkauden ja hedelmällisyyden jumalattaren Freyjan lisänimestä Vanadiksesta. Sen löytäjä on meksikolainen Andrés Manuel del Rio vuonna 1801. Toistamiseen vanadiinin löysi ruotsalainen Nils Gabriel Sefström 1830.


title: Vanadiini

text: Vanadiinia esiintyy paljon luonnosta saatavista malmeista, erilaisissa rikasteissa sekä öljytuotteiden jäännöksissä. Sitä on löydetty yli 50 erilaisesta mineraalista ja se on samalla 21. yleisin alkuaine maankuoressa. Vanadiinia esiintyy keskimäärin 0,15 g/kg, joten sitä on maankuoressa enemmän kuin kuparia tai nikkeliä. Sen runsaasta esiintymisestä huolimatta sitä ei koskaan esiinny puhtaana luonnossa.Vanadiini esiintyy luonnossa kahdessa isotoopissa. Sen pysyvä isotooppi on V. Vanadiinin toinen isotooppi V on lievästi radioaktiivinen, koska sen puoliintumisaika on 3,9×10 a. Suurin osa vanadiinista on isotoopissa V, joka kattaa noin 99,76 % kaikesta vanadiinista ja loppuosa 0,24 % on isotooppia V. Luonnossa esiintyvien isotooppien lisäksi vanadiinilla on myös muita radioaktiivisia isotooppeja. Näistä isotoopit V ja V ovat pysyvimmät, sillä isotoopin V puoliintumisaika on 15,97 d ja isotoopin V 330 d.


title: Vanadiini

text: Muiden radioaktiivisten isotooppien puoliintumisajat ovat jo todella lyhyitä, sekunnin murto-osista muutamiin minuutteihin. Suurimmalla osalla näistä radioaktiivisista isotoopeista on alle viiden sekunnin puoliintumisajat.


title: Vanadiini

text: Ihmisen kehossa on keskimäärin 1 mg vanadiinia. Ihmiselimistön tarvitsema vanadiinimäärä on hyvin pieni, eikä sitä tarvitse ottaa lisäravinteena, sillä sitä tulee riittävästi ravinnosta. Vanadiinin tehtävä elimistössä on edistää kudosten kasvua. Se alentaa myös verensokeria ja osallistuu punaisten verisolujen tuotantoon. Ihminen saa vanadiinia ruoastaan mm. kaloista ja äyriäisistä, juurivihanneksista, maksasta ja oliiviöljystä.


title: Vanadiini

text: Vanadiinia pidetään ihmiselle myrkyttömänä. Se voi päätyä kehoon lähinnä vatsan kautta. Suurin osa ruoansulatuselimistöön päätyneestä vanadiinista ei kerry elimistöön, vaan poistuu luonnollisen toiminnan kautta. Teollisista käsittelylaitoksista peräisin olevat vanadiinioksidit puolestaan voivat mahdollisesti aiheuttaa myrkyllisiä vaikutuksia, jos niitä hengitetään suuria määriä.


title: Vanadiini

text: Vanadiini on toiseksi runsain siirtymämetalli merivesissä. Merelliset makrolevät käyttävätkin vanadiinin oksoanioneja, vanadaatteja, hyödyksi halidien peroksidaatioreaktioissa, joissa halidi (X) muutetaan muotoon X. Vanadaatteja esiintyy vanadaatti-riippuvaisten haloperoksidaasien (VHPO) aktiivisissa keskuksissa. VHPO:ta esiintyy myös maaperän sienissä, jäkälissä sekä Streptomysiini-bakteereissa. Näiden haloperoksidaasien biosidiset sekä hapettumisominaisuudet ovat käynnistäneet tutkimukset VHPO:n hyödyntämiseksi lääkinnällisessä sekä teollisessa käytössä.


title: Vanadiini

text: Puhdasta, metallista vanadiinia ei juurikaan valmisteta, koska siihen voi helposti muodostua erilaisia epäpuhtauksia. Sen sijaan vanadiinia käytetään erityisesti ferrovanadiiniyhdisteissä, joita puolestaan käytetään lisäaineena teräsmetalliseoksissa. On arvioitu, että ferrovanadiinin valmistaminen vaatii jopa 80–85 % kaikesta tuotetusta vanadiinista. Vanadiinia voi olla teräksessä jopa 5 % ja sen tehtävänä on kasvattaa teräksen lujuutta. Sitä voidaan lisätä myös alumiini- ja titaaniseoksiin lujuusominaisuuksien ja lämmönkeston parantamiseksi. Erityisen vahvuuden ja keveyden takia vanadiiniterästä käytetään muun muassa sotilaallisissa tarkoituksissa.


title: Vanadiini

text: Vanadiinioksidien (esim. VO) ja natriummetavanadaatin (NaVO) kaltaisia yhdisteitä käytetään lasi- ja keramiikkateollisuudessa erilaisina väri- ja pinnoiteaineina [7]. Vanadiiniyhdisteitä käytetään myös virtausakuissa, joissa niitä käytetään erilaisissa elektrolyyteissä ja elektrodimateriaaleissa. Vanadiiniakkujen etuna pidetään niiden ladattavuutta ja pitkää käyttöikää.


title: Vanadiini

text: Kemianteollisuudessa vanadiiniyhdisteitä voidaan käyttää myös katalyytteinä. Erityisinä sovelluskohteina mainitaan erilaiset hapetus- ja polymerointiprosessit sekä Friedel–Crafts-reaktiot. Epäorgaanisten vanadiinisuolojen ja koordinoitujen vanadiinikompleksiyhdisteiden käyttöä lääketeollisuudessa on myös tutkittu, esimerkiksi diabeteksen, syövän sekä sydän- ja verisuonitautien hoidossa.


title: Bad Taste

text: Bad Taste on Peter Jacksonin esikoisohjaus vuodelta 1987, noin 30 000 dollarin budjetilla tehty komediallinen splatterelokuva, jossa planeettojenvälisen hampurilaisketjun edustajat saapuvat pikkukaupunkiin testaamaan ihmislihan makua, ja neljän hengen pelastusjoukon on tehtävä muukalaisten aikeet tyhjiksi.


title: Bad Taste

text: Vuoden 1994 Video-opas kuvaa elokuvaa ”aidosti oksettavan hauskaksi” ja antaa sille neljä tähteä viidestä.


title: Väinö Myllyrinne

text: Väinö Myllyrinne (27. helmikuuta 1909 Helsinki – 13. huhtikuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen mies, joka on tunnettu suuren kokonsa ansiosta. Hän oli pitkä, joskin tiedot vaihtelevat. Yleisemmin hänen pituutensa kerrotaan olleen . Itse hän sanoi pituutensa olleen esiintymisaikoina . Hän oli aikanaan Suomen ja Euroopan pisin mies sekä jonkin aikaa myös maailman pisin.


title: Väinö Myllyrinne

text: Myllyrinteen paino oli 175–180 kilogrammaa. Syli oli . Hänen rinnanympäryksensä oli , kengännumero oli 58, hatun numero 66 ja paidan numero 52.


title: Väinö Myllyrinne

text: Myllyrinteen suku oli kotoisin Satakunnasta, mutta hänen äitinsä Anna Maria Keränen oli syntyisin Paltamosta. Samalta paikkakunnalta oli kotoisin myös pitkä Daniel Cajanus, joka eräiden tietojen mukaan on Suomen kaikkien aikojen pisin mies.


title: Väinö Myllyrinne

text: Lapsuudessaan Myllyrinne asui monissa eri paikoissa, sillä hänen perheensä muutti usein. Armeijan käytyään hän asui Helsingissä.


title: Väinö Myllyrinne

text: Hämeenlinnassa sijaitsevassa Suomen Tykistömuseossa esitellään tämän kaikkien aikojen kookkaimman suomalaisen sotilaan uraa. Myllyrinne palveli Viipurissa raskaassa tykistörykmentissä. Mennessään sotaväkeen vuonna 1929 hän oli noin pitkä ja hyvin vahva. Hän koki uuden kasvukauden vielä 40-vuotiaana. 1930-luvulla hän kiersi ympäri Eurooppaa showpainijana ja sirkusesiintyjänä, mutta palasi talvisodan syttyessä kotimaahan. Myllyrinne palveli talvi- ja jatkosodan aikana kotirintamalla, ainakin Miinapajalla Katajanokalla Helsingissä.


title: Väinö Myllyrinne

text: Vuodesta 1946 hän asui Järvenpäässä, missä hänellä oli pieni kanala, jota hän piti . Lopun elämästään hän eli veljensä perheen yhtenä jäsenenä. Hänet on haudattu Järvenpäähän. Myllyrinteestä on harvoin esillä oleva vahanukke Järvenpään kirjastotalossa sekä toinen Merikarvian Korsumuseossa.


title: Väinö Myllyrinne

text: Väinö Myllyrinne äänestettiin vuonna 2004 Ylen Suuret suomalaiset -äänestyksessä sijalle 12.


title: Väinö Myllyrinne

text: Vuonna 2011 sai Visions du Reel -festivaaleilla ensi-iltansa Jani Peltosen ohjaama dokumenttielokuva Väinö Myllyrinteestä.


title: NetBSD

text: NetBSD on vapaa Unixin kaltainen tietokoneen käyttöjärjestelmä. NetBSD-projekti on erityisesti keskittynyt luomaan laitteistoriippumatonta käyttöjärjestelmää, joka toimii lähes jokaisessa yleiskäyttöisessä tietokoneessa erilaisista käskykannoista, väylistä ja muista eroavaisuuksista huolimatta.


title: FreeBSD

text: FreeBSD on vapaa Unixin kaltainen käyttöjärjestelmä. FreeBSD-projekti on erityisesti keskittynyt luomaan tehokasta käyttöjärjestelmää PowerPC-, PC98-, Sparc64-, Intel- ja AMD-yhteensopiville tietokoneille. Myös Applen Macintosh-tietokoneiden sekä iOS-pohjaisten laitteiden käyttämä Darwin-käyttöjärjestelmä ja sen XNU-ydin hyödyntävät osia FreeBSD:sta, kuten myös Sonyn PlayStation 4 -pelikonsoli. Ensimmäinen julkaisu, versio 1.0, oli 1. marraskuuta 1993.


title: FreeBSD

text: Tunnettuja FreeBSD-johdannaisia ovat esimerkiksi PC-BSD ja GhostBSD.


title: OpenBSD

text: OpenBSD on BSD-pohjainen, Unixin kaltainen vapaa tietokoneen käyttöjärjestelmä. OpenBSD-projekti tunnetaan erityisesti sen painotuksesta tietoturvaan. Esimerkiksi laajalti käytetty OpenSSH-palvelinohjelmisto on OpenBSD-projektin ylläpitämä.


title: OpenBSD

text: OpenBSD perustuu NetBSD:hen, josta projekti erkani vuonna 1995 kanadalaisen Theo de Raadtin johdolla. NetBSD-pohjaisuus näkyy OpenBSD:ssä lähinnä hyvänä laitetukena. Laaja laitetuki kuuluu myös projektin tavoitteisiin turvallisuuden, koodin virheettömyyden ja normittamisen ohella. Näiden painotusten vuoksi OpenBSD:tä käytetään varsinkin palvelimissa, mutta myös tavallisissa työpöytäkäyttöön tarkoitetuissa tietokoneissa.


title: OpenBSD

text: Yleisin tapa asentaa OpenBSD on käynnistää tietokone muutaman megatavun kokoiselta käynnistys-CD:ltä ja sitten hakea varsinaiset tiedostot FTP-palvelimelta. Versioon 6.0 saakka OpenBSD oli saatavilla ja myynnissä virallisilla CD-levyillä.


title: OpenBSD

text: OpenBSD:stä julkaistaan uusi versio kahdesti vuodessa kuuden kuukauden välein siten, että julkaisupäivät tähdätään touko- ja marraskuuhun. OpenBSD-projektin maskotti on pallokala nimeltään Puffy.


title: OpenBSD

text: OpenBSD:ssä on mukana X.Orgiin perustuva graafinen ikkunointijärjestelmä Xenocara, joka sisältää vakiona kolme ikkunamanageria -- FVWM, twm ja OpenBSD:n oma cwm.


title: OpenBSD

text: UNIX-käyttöjärjestelmän alun perin omiin tarkoituksiinsa kehittänyt AT&T ei saanut 1970-luvulla toimia kilpailulainsäädännön asettamien rajoitusten vuoksi tietokoneteollisuudessa. Se ei voinut myydä ohjelmistoaan muille, joten se myönsi lisenssejä nimellistä korvausta vastaan yliopistoille.


title: OpenBSD

text: University of California (Berkeley) ja siellä toiminut Computer Science Research Group (CSRG) kehitti AT&T:n aloittamaa UNIXia edelleen. CSRG:n ja muiden käyttäjien tai opiskelijoiden kokoama UNIX sai nimen Berkeley Software Distribution (BSD). Viidentoista vuoden kehitystyön (1979–1994) tuloksena BSD UNIX oli kirjoitettu kokonaan uudelleen ja alkuperäinen AT&T:n koodi oli melkein täysin korvattu BSD:n koodilla.


title: OpenBSD

text: CSRG:n rahoitus tyrehtyi ja projekti päättyi. Berkeleyn kirjoittama BSD:n koodi julkaistiin BSD-lisenssillä vuonna 1992.


title: OpenBSD

text: Samaan aikaan Yhdysvaltain hallinto pilkkoi AT&T:n osiin. AT&T:stä irtautuneille pienemmille yhtiöille avautui mahdollisuus siirtyä liiketoimintaan tietokoneteollisuudessa. Unix System Laboratories (USL), AT&T:n tytäryhtiö, alkoi myydä UNIXia (joka sisälsi Berkeleyn koodia) muille yrityksille. USL haastoi Berkeleyn yliopiston oikeuteen BSD:n koodin levittämisestä. Berkeleyn yliopiston lakimiehet pystyivät todistamaan, että suurin osa AT&T UNIXin koodista oli peräisin BSD:stä. Oikeuskäsittely päättyi BSD:n voittoon 1994.


title: OpenBSD

text: UNIX vapautui, ja BSD 4.4-Lite julkaistiin vaillinaisena, sillä siitä oli poistettu ne muutamat tiedostot, jotka olivat jääneet AT&T:n hallintaan. Seuraava versio BSD 4.4-Lite2 on kaikkien BSD-Unixien kantaisä, josta kehittyivät nykyaikaiset BSD:t FreeBSD ja NetBSD. Theo de Raadt oli yksi NetBSD-kehittäjistä. Hän lähti omille teilleen ja perusti OpenBSD-projektin.


title: Tuuli

text: Tuuli on ilmakehässä liikkuva maanpinnan suuntainen ilmavirtaus. Tuulen energianlähde on Aurinko, joka lämmittää maapalloa epätasaisesti. Syntyvät lämpötilaerot saavat aikaan ilmanpaineen eroja, ilmanpaine-erot puolestaan paine-erovoiman, joka laittaa ilman liikkeelle. Tuulen nopeuteen vaikuttaa myös kitka. Maapallon pyörimisen aikaansaama Coriolis-ilmiö vaikuttaa tuulen suuntaan, ei nopeuteen.


title: Tuuli

text: Ihminen on osannut jo vuosisatoja käyttää tuulen voimaa hyväkseen purjehtimisessa ja tuulimyllyissä. Tuulivoimalla tuotetaan nykyisin myös sähköenergiaa.


title: Tuuli

text: Väärän suuntainen, liian voimakas tai nopeasti muuttuva tuuli voi aiheuttaa vaaratilanteita ilmailussa ja vesiliikenteessä. Suuri tuulennopeus – myrskyt, hirmumyrskyt, tornadot – aiheuttaa katastrofeja koko ihmiskunnalle.


title: Tuuli

text: Maailman arvostetuimpien tutkimuslaitosten asiantuntijat arvioivat huhtikuussa 1996 Australian Barrow Island -saarella Olivia-pyörremyrskyssä tuulennopeuden nousseen jopa 113,3 metriin sekunnissa (408 km/h). Tämä tuulennopeus on suurin mitä tiedetään maapallolla olleen tunnetun historian aikana. Aikaisempi ennätys oli 372 kilometriä tunnissa puhaltanut tuuli Yhdysvalloissa vuonna 1932.


title: Tuuli

text: Tuulet muodostuvat, kun eri seuduilla vallitseva erilainen lämpötila saa aikaan eroja myös ilmanpaineessa, jolloin ilma alkaa virrata korkeamman paineen alueelta matalamman alueelle päin. Jos paine on alueella vakio, siellä on myös tyyntä. Tuuli myös ylläpitää olemassa olevia paine-eroja. Mitä suuremmat paine-erot, sitä suurempi paine-erovoima ja kovempi tuuli. Ilman liikettä korkeapaineesta matalapaineeseen voidaan verrata siihen, että puhkaistusta ilmapallosta purkautuu ulos – eli pienemmän paineen suuntaan – sinne aiemmin pumpattu ilma.


title: Tuuli

text: Kun ilma lämpiää jossakin kohden, niin se laajenee ja pullistuu ylöspäin. Tiheys pienenee ja syntyy paine-eroja, joita paine-erovoima pyrkii tasoittamaan. Näin epätasaisen lämpiämisen yhteydessä muodostuu ilmavirtauksia. Lämpeneminen on aina epätasaista. Suurimmassa mittakaavassa eroja aiheutuu jo siitä, että aurinko lämmittää päiväntasaajan seutua enemmän kuin napoja, ja itä-länsisuuntaiset erot seuraavat vuorokaudenaikojen vaihtelua. Pienempiin eroihin vaikuttavat maastonmuodot ja maanpinnan laatu: asfaltti lämpenee enemmän kuin ruohikko.


title: Tuuli

text: Täten syntynyt tuuli ei kuitenkaan puhalla suoraan ilmanpaineen korkeasta matalaan päin paineen laskun eli gradientin suuntaan, vaan poikkeaa siitä kitkan eli maanpinnan hankauksen ja maan pyörimisliikkeen vaikutuksesta (Coriolis-ilmiö). Tällainen virtausliike määritellään Buys-Ballot'n keksimällä baarisella tuulisäännöllä: jos seisomme selkä tuulta vasten, on matalan alue vasemmalla puolella hiukan eteenpäin ja korkean alue oikealla taaksepäin. Mitä suurempi on gradientti, sitä voimakkaampana tuuli puhaltaa. Kovimpia tuulia ei saa aikaan syvän matalapaineen keskuksen pieni painelukema, vaan sen ympärillä tapahtuva jyrkkä paineen muutos.


title: Tuuli

text: Ylempänä maan pinnasta, muutaman kilometrin korkeudesta alkaen, kitkan vaikutus ei tunnu, ja tuuli jo puhaltaa kohtisuoraan gradienttia vastaan eli isobaariviivojen suuntaan. Tuulta, johon kitka ei lainkaan vaikuta, kutsutaan geostrofiseksi tuuleksi.


title: Tuuli

text: Tietyn paikan tuuliin vaikuttavat toisaalta planetaariset tuulet ja toisaalta alueelliset tuulet. Planetaariset tuulet ja niiden muodostama planetaarinen tuulijärjestelmä vaikuttaa koko maapallon laajuudella jokaisen maapallon paikan keskimääräisiin tuuliin. Esimerkiksi länsituulten vyöhykkeellä länsituulet ovat muita yleisempiä, mutta paikallisten ilmiöiden takia siellä havaitaan muitakin tuulensuuntia, ja välillä on aivan tyyntäkin. Alueelliset pinnanmuodot (vuoret ja laaksot), meren läheisyys ja muut tekijät aiheuttavat paikallisia tuulia, jotka vaikuttavat siten, että tietyn paikan tuuliolosuhteet eivät välttämättä ole edes keskimäärin juuri sellaiset, kuin niiden planetaarisen tuulijärjestelmän mukaan "pitäisi" olla.


title: Tuuli

text: "Pääartikkeli: Planetaariset tuulet"


title: Tuuli

text: Planetaarinen tuulijärjestelmä perustuu pohjimmiltaan siihen, että auringon energiaa tulee päiväntasaajalle huomattavasti napa-alueita enemmän, jolloin päiväntasaajalla ilma on napojen ilmaa lämpimämpää. Koska lämmin ilma nousee, tämä epätasainen lämmönjakaantuminen saa aikaan maapallolla matalapaineisia alueita ja tuulia syntyy, koska paine-erot pyrkivät tasaantumaan.


title: Tuuli

text: Navalta päiväntasaajalle voidaan erottaa kolme tuulivyöhykettä: lähinnä napaa itätuulet, keskileveysasteilla länsituulet ja tropiikissa pasaatituuli. Vyöhykkeiden rajat liikkuvat vuodenaikojen, mukaan; etenkin pasaatien kohtaamisvyöhyke vaeltaa auringon zeniittiaseman mukaan aina sille pallonpuoliskolle, jolla on kesä.


title: Tuuli

text: Pasaati-ja länsituulet syntyvät, kun auringon säteily saapuu päiväntasaajalle. Sitten se synnyttää nousevan ilmavirtauksen, jossa ilma kohoaa tropopaussin korkeudelle ja osa siitä alkaa virrata etelään ja osa pohjoiseen. 30-35. leveysasteiden tienoilla se laskee takaisin maanpinnalle, jonne syntyy subtrooppinen korkeapainevyöhyke. Silloin tuuli taas jakautuu ja osa siitä alkaa virrata kohti päiväntasaajaa ja osa kohti pohjoista. Päiväntasaajaa kohti menevä ilmavirtaus aiheuttaa pasaatituulet ja pohjoiseen menevä ilmavirtaus länsituulet. Länsituulia kutsutaan länsituuliksi, sillä maapallon coriolisvoima kääntää niiden suunnan niin, että ne tulevat keskimäärin lännestä. Näin ei kuitenkaan aina ole, sillä matkan varrella olevat matalapaineet muuttavat ja mutkistavat niiden suuntia.


title: Tuuli

text: Napojen lähellä olevat itävirtaukset syntyvät, kun kylmä korkeapaine aiheuttaa laskevan ilmavirtauksen. Maanpinnalle laskeuduttuaan ilma alkaa virrata kohti päiväntasaajaa, ja maapallon coriolisvoima kääntää virtaukset niin, että ne näyttäisivät tulevan idästä.


title: Tuuli

text: Paikalliset tuulet syntyvät paikallisen ympäristön vaikutuksesta. Esimerkiksi meren lähellä tuulee usein, sillä meressä olevan veden lämpötila vaihtelee maata hitaammin. Tämä aiheuttaa maan ja meren välille lämpötilaeroja, jolloin lämmintä ilmaa nousee toisen alueella enemmän, ja koska paine-erot jälleen pyrkivät tasoittumaan, tuulee kylmemmältä alueelta matalapaineiselle alueelle ja tämä tuuli on voimakkaampi rannikolla. Suurin maan ja meren eron aiheuttama tuulijärjestelmä on monsuuni.


title: Tuuli

text: Vuoristot ohjaavat tuulia sekä mekaanisina esteinä että lämmityserojen kautta. Oman nimensä paikallisista tuulista ovat saaneet ainakin Alppien föhn-tuuli, Kalliovuorten chinook, Siperian arojen myrskytuuli buraani, Etelä-Amerikan williwaw ja pampero.


title: Tuuli

text: Tietyllä hetkellä vallitseva tuuli ei määräydy pelkästään tuulivyöhykkeen ja paikallisen maaston mukaan. Suurimmat paine-erot liittyvät liikkuviin matalapaineisiin, jotka ovat osa planetaarista tuulijärjestelmää. Länsituulten vyöhykkeessä kulkee keskileveysasteiden liikkuvia matalapaineita, joiden rakenteeseen kuuluvat kylmä rintama ja lämmin rintama. Tropiikissa syntyy trooppisia hirmumyrskyjä, joilla on syntyalueensa mukaan erilaisia nimiä (hurrikaani, taifuuni). Pienikokoisia, lyhytikäisiä liikkuvia järjestelmiä ovat tornado, pilvenpyörre eli trombi ja tuulispää.


title: Tuuli

text: Yksinkertaisin tuulen suunnan ja nopeuden karkea osoitin on tuulipussi. Tarkemmin tuulen suuntaa mitataan tuuliviirillä ja nopeutta anemometrillä.


title: Tuuli

text: SI-järjestelmän mukainen yksikkö nopeudelle, myös tuulen nopeudelle, on metriä sekunnissa (m/s). Suomessa Ilmatieteen laitos käyttää tätä tai kuvaa tuulta sanallisesti (heikkoa–kohtalaista–navakkaa–kovaa) Erityisesti trooppisten hirmumyrskyjen uutisoinnissa näkee myös yksikköä kilometriä tunnissa (km/h), ja joissakin kulttuuriympäristöissä käytetään edelleen muitakin yksiköitä, kuten maileja tunnissa (mph) tai solmuja (kn).


title: Tuuli

text:
Boforiasteikko kuvaa tuulen vaikutuksia, ja sitä voi käyttää tuulen nopeuden silmämääräiseen arviointiin.
Erilaisten sääilmiöiden luokitteluun on luotu asteikoita, joissa tuulen nopeuden lisäksi arvioidaan muita tekijöitä. Tällaisia ovatTuulen suunta nimetään sen mukaan, mistä tuulee. Esimerkiksi pohjoistuulella tuulee pohjoisesta. Erityissääpalveluissa, kuten lentoliikenteen säätiedotuksissa, käytetään kompassisuuntia. Esimerkiksi suunta 90 astetta tarkoittaa, että tuulee idästä.


title: Tuuli

text: Jos lämpötila on laajoilla alueilla tasaista, tuuli ei vaikuta ilman lämpötilaan. Se vaikuttaa kuitenkin tietyn paikan lämpötilaan, jos alueellisia eroja on. Keväällä rannikolla voi olla lämmintä tyynellä säällä tai tuulen puhaltaessa mantereelta, mutta jos tuuli kääntyy, se tuo kylmää ilmaa mereltä, ja rannikon lämpötila laskee nopeasti. Tuuli myös tasoittaa paikallisia lämpötilaeroja sekoittamalla ilmaa. Aurinkoisella säällä tuulisen paikan lämpötila on alhaisempi kuin tyynessä paikassa, koska tuuli sekoittaa ilmaa ja maanpinnasta leviävä lämpöenergia jakautuu paksumpaan ilmakerrokseen kuin tyynellä säällä. Tyynessä paikassa auringon lämmittämä ilma ei sekoitu ja pääsee lämpiämään enemmän. Vastaavasti tuulinen sää estää paikallisia kovia pakkasia tai hallaa. Tyynellä säällä alavien alueiden paikallisesti mitattu pakkanen voi olla huomattavasti ankarampi kuin ympäröivällä korkeammalla alueella.


title: Tuuli

text: Tuuli vaikuttaa myös pakkasen purevuuteen eli koettuun lämpötilaan. Tuuli aiheuttaa ilman lämpötilaa kylmemmän aistimuksen, mikäli lämpötila on ihon lämpötilaa alhaisempi. Tuuli vaikuttaa ilman vaihtumiseen ihon ympärillä ja iholla olevan nesteen haihtuvuuteen.


title: Tuuli

text: Tuuli on purjeen keksimisestä lähtien ollut tärkeä ihmiskunnalle. Tuuli on kuljettanut kauppiaita, tutkijoita ja valloittajia kaukaisiin maihin, mutta myös yltyessään rajuilmaksi ollut kauhistus. Tuulta on ilmeisesti yritetty lepyttää ja ohjailla rukouksin ja uhrein kaikkialla, ja jotkut ovat pyrkineet nostamaan rajuilmoja vihollisen tuhoksi.


title: Tuuli

text: Euroopassa on ainakin keskiajalla uskottu, että litteän maan reunoilla olevat henkiolennot, tuulettaret tai muut, saavat puhaltamalla tuulet aikaan. Tällaisia olentoja on piirretty karttoihin myös renessanssin aikaan, vaikka niihin ei luultavasti enää silloin uskottu.


title: Tuuli

text:
Suomessa tuulta on yritetty muuttaa rukoilemalla muun muassa Ukkoa ja viheltämällä tuulta on pyritty kasvattamaan. Ulkomailla kerrottiin suomalaisten noitien taidoista vaikuttaa tuuleen. Heidän kerrottiin halutessaan aikaansaavan hirmumyrskyn. Suomalaiset noidat myös myivät merenkulkijoille jonkinlaisia solmuja, joita avaamalla saattoi aikaansaada tuulen. Jos solmua avasi vähän, tuli kevyt tuulenvire, jos sitä avasi hieman enemmän, tuli vankka tuuli, mutta jos sen erehtyi avaamaan kokonaan, nousi hirmumyrsky. Tunnetaan myös lainaus nisqualli-kansan keskuudesta joka käsittelee ilmaa:
"Ilma on kallisarvoista meille, sillä jokaisella eläimellä ja kasvilla on osansa jokaisessa hengen vedossa. Eläimet, puut ja ihmiset hengittävät kaikki samaa ilmaa... Jos me myymme teille maamme, täytyy teidän muistaa, että ilma on meille kallisarvoista, sillä se jakaa henkensä kaiken sen elämän kanssa mitä se ylläpitää. Tuuli, joka antoi isoisällemme hänen ensimmäisen hengenvetonsa, ottaa vastaan myös hänen viimeisen huokauksensa. Jos me myymme maamme, täytyy sinun pitää se erillään ja pyhänä paikkana, jonne ihminen voi tulla haistelemaan tuulta, jolle niityn kukat ovat antaneet tuoksunsa..." (nisqualli-päällikkö Seattle)


title: Tuuli

text: Kasvit käyttävät tuulta levittämään siitepölyään ja siemeniään. Kaikki paljassiemeniset kasvit lisääntyvät tuulipölytyksen avulla.


title: Tuuli

text: Tuuli muokkaa maaperää, kuluttaen sitä eroosiossa ja luoden uusia hedelmällisiä lössimaita.


title: Tuuli

text: Ihminen on käyttänyt tuulen energiaa hyödykseen jo pitkään. Purjeet ja tuulimyllyt ovat olleet tuulta hyödyntävistä keksinnöistä ensimmäisiä. Tuulivoiman käyttö sähköntuotannossa on lisääntymässä.


title: Nikolaus Kopernikus

text: Nikolaus Kopernikus (, , oikeammin: "Niklas Koppernigk", 19. helmikuuta 1473 Thorn, Länsi-Preussi (nykyinen Toruń, Puola) – 24. toukokuuta 1543 Frauenburg, Itä-Preussi (nyk. Frombork, Puola)) oli pappi, matemaatikko, talous- ja tähtitieteilijä. Kopernikus syntyi arvostettuun kauppiassukuun. Hän jäi puoliorvoksi ollessaan yhdeksänvuotias, jolloin hän päätyi enonsa, Varmian (Ermland) ruhtinaspiispa Lucas Watzenroden hoiviin.


title: Nikolaus Kopernikus

text: Kopernikusta askarrutti senaikaisten tähtitaivaan liikkeiden selitysten monimutkaisuus monine korjaustermeineen eli episykleineen. Hän ryhtyi tutkimaan vanhoja antiikin ja hellenistisen ajan kirjoituksia.


title: Nikolaus Kopernikus

text: Kopernikus tunnetaan parhaiten esittämästään heliosentrisestä eli aurinkokeskisestä maailmankuvasta, jossa Maa kiertää Aurinkoa eikä päinvastoin. Planeettateoriansa hän julkaisi teoksissa "Commentariolus" (vuonna 1530) ja "De revolutionibus orbium coelestium" (Kopernikuksen kuolinvuonna 1543). Ajatus itsessään oli vanha ja se olikin alun perin esitetty jo antiikissa, ja teoksen käsikirjoituksesta löytyy suoria viitteitä Aristarkhokseen. On siis varmaa, että Kopernikus tiesi heliosentrismin alkuperän. Nämä teoriat olivat kuitenkin sittemmin vaipuneet unohdukseen kirkon virallisen maailmanselityksen tieltä. Kopernikus saattoi kuitenkin laskennalla osoittaa, että myös aurinkokeskinen malli selitti havainnot. Tämän vuoksi Kopernikuksen esitys oli 1500-luvulla täysin mullistava. Paavi Paavali III hyväksyi esityksen, mutta sitä vastustivat useimmat Euroopan oppineet, jotka perustivat käsityksensä Aristoteleen teoksiin. Myöhemmin sekä katolinen kirkko että Martti Luther vastustivat uutta maailmankuvaa ja katolinen kirkko julisti opin pannaan vuonna 1616. "De revolutionibus" joutui katolisen kirkon kiellettyjen kirjojen listalle "Index librorum prohibitorum".


title: Nikolaus Kopernikus

text: Kopernikus ei pitänyt itseään suurena vallankumouksellisena. Hän oli saanut papin koulutuksen, ja pohjasi tuloksensa antiikin tähtitieteilijän Ptolemaioksen teokseen "Almagest" ja siinä esitettyihin havaintoihin. Kopernikus esimerkiksi käytti tasaisella nopeudella eteneviä ympyräliikkeitä eli syklejä ja episyklejä samaan tapaan kuin Klaudios Ptolemaios omassa maakeskisessä mallissaan. Nikolaus Kopernikus laski jopa planeettaratojen etäisyydet auringosta likimain oikein.


title: Nikolaus Kopernikus

text: Kopernikuksen kansallisuus ei ole varma, ja saksalaiset ja puolalaiset kansallismieliset taistelivat maineikkaan oppineen ”omistuksesta” koko 1800-luvun. Thorn sijaitsee silloisessa Länsi-Preussissa Danzigin (nykyinen Gdańsk) eteläpuolella. Hänen vanhempansa Nicolaus ja Barbara Watzenrode olivat muun yläluokan ja porvariston tapaan saksankielisiä ja Kopernikukselta on säilynyt kirjoituksia vain saksaksi ja latinaksi. Nikolaus oli nuorin neljästä lapsesta ja isän kuoleman jälkeen äidin veli, Varmian piispa, Lucas Watzenrode otti pojan suojelukseensa.


title: Nikolaus Kopernikus

text: Kopernikus opiskeli Krakovassa ja Italian Bolognassa, josta hänen setänsä oli saanut professuurin. Vuosina 1501–1503 hän opiskeli lääketiedettä Padovan yliopistossa. Lääketiede oli tähän aikaan sidoksissa astrologiaan, koska taivaankappaleiden uskottiin vaikuttavan ruumiintoimintoihin. Saatuaan tohtorin arvonimen Ferrarasta toukokuussa 1503 Kopernikus palasi Puolaan, jossa piispa järjesti hänelle viran. Hänen toimensa olivat hallinnollisia: Kopernikus keräsi vuokrat kirkon mailta, järjesti sotaväkeä ja hallinnoi myllyä, panimoa ja leipomoa. Tähtitieteelliset tutkimuksensa hän teki vapaa-aikoinaan.


title: Nikolaus Kopernikus

text: Kopernikuksen maine tähtitieteilijänä oli huomattava ja hänen mielipidettään kysyttiin viidennen lateraalikonsiilin ajanlaskua uudistaneessa hankkeessa, jonka tuloksena syntyi gregoriaaninen kalenteri.


title: Nikolaus Kopernikus

text: Kopernikus toimi kaniikkina eli katolisena pappina Itä-Preussin Frauenburgin (nykyinen Frombork, Puola) tuomiokirkossa vuosina 1512–1543 sekä tutki elämänsä aikana myös hallintoa ja taloustiedettä. Hänen kirjoittamansa artikkeli rahayksikön arvosta julkaistiin vuonna 1519.


title: Nikolaus Kopernikus

text: Kopernikuksen aurinkokeskinen kaikkeuskäsitys ei vielä hänen aikanaan voittanut kirkon tukemaa maakeskistä mallia. Hänen oppinsa jäi kuitenkin elämään eikä unohtunut. Sata vuotta myöhemmin, 1600-luvulla, Galileo Galilei nosti kopernikaanisen mallin jälleen esille ja hänen ja muiden aikalaistensa työn tuloksena aurinkokeskinen malli lopulta hyväksyttiin oikeaksi. Aurinkokeskisen kaikkeuskäsityksen hyväksyminen oli suuri voitto kokemukseen perustuvalle tiedonhankintamenetelmälle, jossa keskeistä on vanhojen käsitysten hylkääminen, jos jokin uusi malli sopii paremmin havaintoihin. Nykyisin jollakin tutkimusalalla tapahtuvasta suuresta mullistuksesta saatetaan käyttää laatusanaa ”kopernikaaninen”.


title: Nikolaus Kopernikus

text: Kunnioituksena Kopernikusta kohtaan Toruńiin vuonna 1945 perustettu yliopisto nimettiin hänen mukaansa. Myös Kuun kraatteri Kopernikus on saanut nimensä hänen mukaansa. Alkuaine kopernikium on nimetty hänen mukaansa.


title: Nikolaus Kopernikus

text: Marraskuussa 2005 puolalainen arkeologiryhmä ilmoitti löytäneensä Kopernikuksen haudan Fromborkin (entinen Frauenburg) tuomiokirkosta. Haudasta löydetystä kallosta tehdyssä tietokonekuvassa on monia samoja piirteitä kuin Kopernikuksen omassakuvassa, kuten arpi vasemman silmän yläpuolella sekä murtunut nenä. Puolalais-ruotsalainen tutkijaryhmä on vahvistanut Kopernikuksen jäännökset oikeiksi verrattuaan Ruotsiin 1600-luvulla sotasaaliina saadun Kopernikuksen pitkään omistaman kirjan välistä löydettyjen hiusten DNA:ta kallosta irrotetun hampaan DNA:han. Kopernikuksen maalliset jäänteet haudattiin katolisin menoin uudelleen toukokuussa 2010.


title: Valkoinen talo

text: Valkoinen talo () on Yhdysvaltain pääkaupungissa Washingtonissa sijaitseva Yhdysvaltain presidentin virka-asunto ja pääasiallinen työpaikka. Valkoinen talo on valkoiseksi maalattu, uusklassista tyyliä edustava, hiekkakivestä rakennettu kartano. Se koostuu presidenttiperheen kotina toimivasta vuonna 1800 käyttöön otetusta keskusrakennuksesta sekä myöhemmin valmistuneista länsi- ja itäsiivestä. Keskusrakennuksen suunnitteli arkkitehti James Hoban. Keskusrakennuksessa on neljä maanpäällistä ja kaksi maanalaista kerrosta.


title: Valkoinen talo

text: Presidentin työpaikkana käsitettä ”Valkoinen talo” käytetään myös metonyymisesti kuvaamaan presidentin hallintoa.


title: Valkoinen talo

text: Ennen Valkoisen talon rakentamista Yhdysvaltain presidentti oli asunut New Yorkissa ja Philadelphiassa. Ajatuksen Yhdysvaltain presidentin virallisesta asuintalosta esitti maan hallitus 1789. Seuraavana vuonna asunto säädettiin asuinpaikka-asetuksessa ("Residence Act"), joka määräsi liittovaltion pysyvän pääkaupungin perustamisesta. Kaupunki nimettiin Washingtoniksi ensimmäisen presidentin George Washingtonin mukaan.


title: Valkoinen talo

text: George Washington valitsi taiteilijan ja insinöörin Pierre Charles L’Enfantin kanssa rakennuksen paikan 1791. Suunnittelusta järjestettiin kilpailu, jonka voitti irlantilaissyntyinen arkkitehti James Hoban. Hoban käytti talon mallina irlantilaista Leinsterin herttuan taloa, joka oli vähemmän palatsimainen kuin suunnittelukilpailun muut ehdotukset. Rakennus tehtiin hiekkakivestä, ja siinä on vaikutteita palladiolaisesta arkkitehtuurista.


title: Valkoinen talo

text: Rakennuksen nurkkakivi muurattiin 1792. Kahdeksan vuotta myöhemmin vuonna 1800 presidentti John Adams muutti vaimoineen taloon sen ollessa yhä keskeneräinen. Talo kalkittiin valkoiseksi vuonna 1798, jotta huokoisesta kivestä rakennetut seinät eivät jäätyisi. Myöhemmin seinät maalattiin valkoisiksi.


title: Valkoinen talo

text:
Vuoden 1812 sodassa vuonna 1814 brittijoukot sytyttivät talon tuleen. Suunnittelija James Hoban pestattiin korjaamaan rakennus, ja vuonna 1817 presidentti James Monroe muutti siihen. Hänen hallintoaikanaan 1824 rakennettiin eteläinen portiikki ja Andrew Jacksonin aikana 1829 pohjoinen portiikki. Vuosisadan loppupuolella tehtiin useita suunnitelmia laajentaa presidentin rakennusta tai rakentaa kokonaan uusi talo presidentille, mutta suunnitelmat eivät toteutuneet. Valkoinen talo oli Yhdysvaltain suurin talo vielä sisällissodan päättymisenkin jälkeen 1865.
Rakennuksesta käytettiin alkuaikoina nimityksiä "Presidential Palace" (”Presidentin palatsi”), "Presidential Mansion" (”Presidentin kartano”) ja "Executive Mansion" (”Johtajan kartano”). Myös nimeä ”Valkoinen talo” oli käytetty jo viimeistään vuonna 1812. Valkoinen talo -nimen virallisti presidentti Theodore Roosevelt vuonna 1901. Roosevelt remontoi rakennuksen vuonna 1902 ja samalla siirsi presidentin työtilat toisesta kerroksesta uuteen länsisiipeen. Hänen seuraajansa William Howard Taft rakennutti länsisiipeen ensimmäisen Oval Officen presidentin työhuoneeksi. Presidentti Harry S. Truman teetti rakennukselle perusteellisen remontin, ja rakennus otettiin uudelleen käyttöön 1952.


title: Valkoinen talo

text: Moni presidentti on remontoinut ja uusinut Valkoista taloa viime vuosikymmeninä. Kennedyt uusivat keskusrakennusta 1960-luvun alussa laajasti, ja Nixon laajensi länsisiiven kokous- ja lehdistötiloja. Myös George W. Bushin aikana remontoitiin ja laajennettiin länsisiiven tiloja.


title: Valkoinen talo

text: Keskusrakennus ("Executive Residence") on presidenttiperheen koti ja Valkoisen talon keskusrakennus. Se käsittää neljä maanpäällistä kerrosta: pohjakerros, ensimmäinen kerros eli valtiokerros, toinen kerros, kolmas kerros, sekä kaksi maanalaista kerrosta.


title: Valkoinen talo

text: Pohjakerroksessa ("Ground Floor") ovat muun muassa keittiö, kirjasto ja diplomaattien vastaanottohuone. Valtiokerroksessa ("First Floor" eli "State Floor") järjestetään viralliset valtiolliset vastaanotot. Kerroksessa ovat myös ruokailuhuoneet. Toisessa kerroksessa ("Second Floor") ovat presidenttiperheen yksityistilat ja joitain vierasmakuuhuoneita. Kolmannessa kerroksessa ("Third Floor") on presidenttiperheen virkistyskäyttöön tarkoitettuja huoneita kuten biljardihuone, kuntoiluhuone, musiikkihuone ja solarium, sekä joitain vierashuoneita.


title: Valkoinen talo

text: Trumanin kaudella 1948–1952 rakennetuissa kahdessa maanalaisessa kerroksessa ("Sub-Basement" ja "Basement Mezzanine") on varastotiloja, palvelusväen tiloja ja talotekniikan laitteistoja, kuten ilmastointilaitteistot.


title: Valkoinen talo

text: Katolla on aurinkokennoja, jotka presidentti Barack Obama asennutti 2013. Katolla ja pihalla on jo Jimmy Carterin ja George W. Bushin aikana ollut pienempiä aurinkokennojärjestelmiä.


title: Valkoinen talo

text: Keskusrakennus on 51 metriä leveä ja 26 metriä syvä ilman etu- ja takajulkisivun portiikkeja ja 46 metriä syvä portiikkien kanssa. Katto on korkeudeltaan 18,4 metriä pohjoispuolella ja 21,3 metriä eteläpuolella. Talon kuuden kerroksen yhteenlaskettu lattiapinta-ala on 5 110 m².


title: Valkoinen talo

text: Keskusrakennuksessa on kuusi kerrosta (neljä maanpäällistä ja kaksi maanalaista) ja 132 huonetta: 16 perhevierashuonetta, 3 keittiötä, 3 ruokasalia, 35 kylpyhuonetta. Keskusrakennuksessa on myös 412 ovea, 147 ikkunaa, 28 tulisijaa, 8 portaikkoa ja 3 hissiä.


title: Valkoinen talo

text: Länsisiivessä ("West Wing") on presidentin työhuone, soikionmuotoinen Oval Office. Siellä presidentti tapaa valtiovieraat ja pitää useimmat televisiopuheensa kansakunnalle. Ensimmäisen Oval Officen suunnitteli arkkitehti Nathan C. Wyeth presidentti William Howard Taftin toimeksiannosta 1909. Huone vaurioitui tulipalossa 1929 ja korjattiin vuoteen 1934 mennessä, jolloin presidentti Franklin D. Roosevelt samalla siirsi sen nykyiselle paikalleen. Huoneen arkkitehtuurissa yhdistyy barokki, uusklassismi ja Yrjöjen aikakauden tyyli. Huoneessa on neljä ovea eri suuntiin, ja presidentin pöydän takana on kolme suurta ikkunaa. Kukin presidentti on sisustanut huonetta oman makunsa mukaisesti ja valinnut uudet verhot, huonekalut ja maton. Taulut valitaan Valkoisen talon omista kokoelmista tai lainataan museoista koko virkakauden ajaksi kerrallaan.


title: Valkoinen talo

text: Länsisiivessä on myös presidentin ylimmän henkilökunnan toimistot, kuten henkilöstöpäällikön, lehdistösihteerin, presidentin avustajien ja hallinnon neuvonantajan omine henkilökuntineen.


title: Valkoinen talo

text: Itäsiipi ("East Wing") rakennettiin nykymuodossaan 1942; sitä ennen paikalla oli ollut 1902 rakennettu pienempi sisääntulohuone ja narikka. Itäsiivessä on nykyisin presidenttipuolison työhuone ja hänen alaistensa kuten sosiaalisia tapahtumia järjestävän sihteerin työhuone. Lisäksi siellä on puutarhahuone, elokuvateatteri ja vierasaula. Kiertokäynneillä tullaan sisään itäsiiven ovesta.


title: Valkoinen talo

text: Valkoisen talon tontin aidattu osa on 7,3 hehtaarin laajuinen. Pihasta ja muureista vastaa National Park Service. Vakituisia piha- ja puutarhatyöntekijöitä on 13. Pihalla on puutarhojen (ruusupuutarha ja Kennedyn puutarha) ja nurmikkojen lisäksi uima-allas, koripallokenttä ja tenniskenttä.


title: Valkoinen talo

text: Vuonna 2008 Valkoisessa talossa kävi 1,2 miljoonaa vierasta. Valkoisen talon kiertokäynnille täytyy nykyisin varata aika kongressiedustajan tai oman maan lähetystön kautta vähintään kolme viikkoa ja enintään kuusi kuukautta etukäteen. Kiertokäynneillä ei ole opasta, ne ovat ilmaisia, ja niitä järjestetään aamupäivisin maanantaista torstaihin ja perjantaista lauantaihin.


title: Lennonjohto

text: Lennonjohto tarkoittaa kaikkia niitä maanpäällisiä palveluja, joita on järjestetty ilmaliikenteen sujumiseksi turvallisesti ja joustavasti. Lennonjohtopalvelua annetaan Suomessa 19 lentokentällä. Lisäksi kahdeksalla lentokentällä annetaan lentopaikan lentotiedotuspalvelua (, lyh. "AFIS").


title: Lennonjohto

text: Lennonjohto- ja lentopaikan lentotiedotuspalveluiden antamisesta Suomessa vastaa (pois lukien Mikkelin ja Seinäjoen lentoasemat) valtion kokonaan omistama Air Navigation Services Finland (ANS Finland), jonka pääkonttori sijaitsee Helsinki-Vantaan lentoasemalla. Maaliskuun 2017 loppuun saakka lennonjohtopalveluista Suomessa vastasi Finavia. Suomessa Avia College kouluttaa lennonjohtajia ja lennontiedottajia.


title: Susiluola

text: Susiluola on muinaisjäännös, joka sijaitsee Kristiinankaupungissa entisen Lapväärtin kunnan alueella, pääosin Karijoen kunnan omistamalla maalla. Luolaksi kutsuttu kallionrako on saanut nimensä sijaintipaikkansa Susivuoren mukaan. Susiluolaa pidettiin 1990-luvun lopussa ja 2000-luvun alussa mahdollisena paleoliittisenä asuinpaikkana. Nykyään tulkintaa pidetään kiistanalaisena.


title: Susiluola

text: Luolan pinta-alaksi on arvioitu 400 neliömetriä, mutta osa siitä on maakerrosten täyttämää. Luola on syntynyt kallion vaakarakoon rapautumisen seurauksena, ja sen iäksi on arvioitu yli 2,6 miljoonaa vuotta. Eri aikakausien merenpinnan korkeusvaihtelut ovat muodostaneet luolaan kuusi eri-ikäistä sorakerrosta. Niistä vanhimmat ovat satoja tuhansia vuosia vanhoja. Turvallisuussyistä yleisöllä ei ole pääsyä Susiluolan sisälle.


title: Susiluola

text: Ensimmäiset löydökset luolasta tehtiin vuonna 1996, kun sitä oltiin tyhjentämässä matkailukohteeksi. Seuraavana vuonna Museovirasto, Geologian tutkimuskeskus ja Helsingin yliopisto aloittivat yhteistyössä kaivaukset.


title: Susiluola

text: Luolasta löydetyt karkeat, käteen sopivat kiviesineet herättivät toiveita siitä, että ne olisivat ihmisen esi-isän tai lähisukulaisen valmistamia viimeistä jääkautta edeltävältä ajalta. Eräät kivilöydöt on tulkittu kivityökaluiksi ja niiden valmistamisessa muodostuneeksi ”kivijätteeksi” eli "iskoksiksi". Luolasta on myös väitetty löytyneen nuotion pidon jälkiä.Museovirasto ilmoitti kuitenkin myöhemmin, että hiileksi luultu löytö oli luultavasti mangaania.


title: Susiluola

text: Luolassa on esitetty eläneen neanderthalinihminen joko noin 70 000 vuotta sitten tai vielä aikaisemmin 130 000–120 000 vuotta sitten Eem-interglasiaalin aikaan. On myös esitetty, että 1,5 metrin korkuinen luola olisi sopinut jollekin neanderthalinihmistä lyhyemmälle lajille. Tutkimuksen alkuvaiheessa vuonna 1997 keskusteltiin siitä, voisivatko löydöt olla yli 250 000 vuoden takaa. Vuosina 1999–2005 aineistoon tutustuneet tutkijat tukivat tulkintaa siitä, että löydökset ajoittuisivat keskipaleoliittisen Mousterien-kompleksin piiriin.


title: Susiluola

text: Jos tulkinnat löydöksistä pitäisivät paikkansa, Susiluola olisi ainoa mannerjään peittämä paikka Fennoskandiassa, josta on löydetty ihmistoiminnan jälkiä ajanjaksolta ennen jäätiköitymistä. Tulkinnan mukaan luola on Suomen ainoa paleoliittista eli vanhinta kivikautta edustava muinaisjäännös. Viimeinen, kolmivuotinen tutkimushanke päättyi 2006, ja viimeiset tutkimustulokset on julkaistu 2013.


title: Susiluola

text: Löydöistä on kiistelty ovatko ne ihmisen vai luonnon muovaamia. Kriitikoiden mukaan kivistä ei ole havaittavissa merkkejä iskemisestä ja luolan lattia on muovautunut joko eläinten tallaamana tai veden vaikutuksesta. Kiistassa ei ole päästy yksimielisyyteen ja suuri osa arkeologeista välttelee keskusteluun osallistumista. Ongelma paleoliittisen asutuksen todistamisen puolesta ovat kivien vähäinen määrä ja se, että valmistusjätteeksi tulkittu kivimateriaali voi olla myös paineen tai putoilevien kivien voimasta syntynyttä.


title: Susiluola

text: Susiluolan tyhjentäminen maamassoista alettiin vuonna 1996. Geologian tutkimuskeskuksen geologi Heikki Hirvas kiinnitti huomiota kiviin, joissa oli lohkeamapintoja. Museoviraston tutkija Hans-Peter Schulz piti niitä ihmisen aikaansaamina, jolloin kivien täytyisi olla neanderthalilaisihmisten muotoilemia. Tutkimuksia tehtiin tämän hypoteesin pohjalta, ja hankkeelle haettiin huomattavaa julkisuutta. Arkeologi Christian Carpelan kritisoi sitä, että tulosten annettiin jokseenkin ongelmattomasti ja yhtäpitävästi todistavan neanderthal-ihmisten läsnäolosta luolassa 130000–100000 vuotta sitten ja sitä, että tutkimus aloitettiin, vaikka sille ei Suomessa ollut arkeologista asiantuntemusta. Kiistely henkilöityi, siihen sekoittuivat henkilösuhteet ja virantäytöt sekä Museoviraston viestintä ja uskottavuus. Osa keskustelusta käytiin tieteellisissä lehdissä ja osa sanoma- ja tieteellisissä aikakauslehdissä.


title: Susiluola

text: Hirvas toimitti ensimmäiset kivet Museoviraston arkeologisen osaston yli-intendentille Paula Purhoselle. Hän näytti kivet arkeologian professori Ari Siiriäiselle, joka kävi tutustumassa luolaan ja totesi myöhemmin, että esine ei ole ihmisen tekemä. Geologian tutkimuskeskuksen geologi Kari Kinnunen kertoi, että hänestä kivet näyttivät luonnostaan hajonneilta. Kinnunen kävi myös tutkimassa löytöjä Kansallismuseossa ja arvioi Museoviraston erehtyneen.


title: Susiluola

text: Epäilyihin vaikutti myös ns. Varikkoniemen tapaus. Schultz oli Purhosen tuella tutkinut Hämeenlinnassa rautakautista asuinpaikkaa. Viikinkiaikaisiksi tunnistetut satamavallit paljastuivat kuitenkin 1920-luvun rakennelmiksi ja rautaesineet hevosenkengän nauloiksi. Arkeologian professori Jussi-Pekka Taavitsainen piti Susiluolaa vain uutena osoituksena tarkoitushakuisesta arkeologiasta. Samaa tulkintaa esitti arkeologi Heikki Martiskainen. Myöskään emeritusprofessori Joakim Donner ei vakuuttunut.


title: Susiluola

text: Kinnunen esitti kritiikkiä tulkinnoista Kivi-lehdessä vuonna 2003. Tieteellisten seurojen valtuuskunnan jäsen geologi Matti Saarnisto esitti aihetta Tieteen päivien Päivän painin aiheeksi. Museoviraston pääjohtajaksi edennyt Purhonen kieltäytyi vedoten siihen, että ei pitänyt itseään asiantuntijana, eikä osannut sanoa, kuka voisi tulla kyseeseen. Valtuuskunnan puheenjohtaja Jan Rydman suivaantui ja kirjoitti asiasta Tieteessä tapahtuu -lehteen. Rydmania häiritsi, että Museovirasto piti tuloksia yksiselitteisen varmoina ja että Purhonen nimesi Susiluolan suomalaisen arkeologian tieteellisesti kiinnostavimmaksi kohteeksi ja esitti sitä UNESCOn maailmanperintökohteeksi mutta ei katsonut itseään päteväksi keskustelemaan aiheesta.


title: Susiluola

text: Väittely jatkui muun muassa "Fennoscandia archaeologica" -lehden numerossa XXIV (2007), jossa useat tutkijat kommentoivat Susiluolan löytöjä ja niiden pohjalta esitettyjä tulkintoja kriittisesti. Arkeologi Milton Núñezin mukaan hänen mittansa täyttyi, kun lapsille suunnattussa kuvakirjassa "Elämää kivikauden Suomessa" Miettinen ja Purhonen esittivät neanderthalilaishypoteesin faktana. Núñez piti ongelmana, että tutkijat eivät olleet osanneet halunneet konsultoida asiantuntijoita. Hänestä kaivauksia ei olisi syytä jatkaa kohteen tuhoutumisriskin takia.


title: Susiluola

text: Kiistanalaista asiassa on, ovatko luolasta löytyneet kivet ihmisen muotoilemia. Kivien murtumakohdat ovat pyöristyneet eri tavoin ja kulmat erilaisia, mikä ei viittaa ihmiseen. Kinnusen mukaan samanlaisia löytyy mistä tahansa sorakuopasta. Schulzin mukaan kulmat ovat samansuuntaisia ja geologia ei luonnollisimmin niitä selitä. Donnerin mukaan julkaistussa artikkelissa esitetyssä piirroksessa lohkeamisjäljet on piirretty selkeämmiksi kuin ne alkuperäisessä kivessä ovat.


title: Susiluola

text: Arkeologi Heikki Matiskainen ja kaivauksia alun perin johtanut Hans-Peter Schulz väittelivät aiheesta Helsingin yliopistossa järjestetyssä Tieteen päivät -tapahtumassa. Matiskainen esitti kritiikkinään, että Susiluolasta löytyneet erimuotoiset kivityökalut voivat aivan hyvin olla luonnon muokkaamia. Matiskaisen mukaan Susiluolaa tutkineiden suurin ongelma on, miten säilyttää kasvonsa ja uskottavuutensa. Hänen mukaansa tähänastiset saavutukset ovat riittämättömiä vastaamaan kysymykseen, asuiko luolassa neanderthalilaisia.


title: Susiluola

text: Kivien alkuperän lisäksi muita neanderthalilaishypoteesin väitteitä on kritisoitu: Suuaukon läheltä löytyi nokea. Sen alkuperää ei kuitenkaan ole voitu osoittaa. Luolasta on myös löytynyt painaumia. Ne voivat olla myös merkki eläinten oleskelusta. Susiluolan maakerrosten iän määritykselle ei ole katsottu olevan perusteita. Ei siis voida myöskään sanoa, miltä ajalta peräisin olevassa kerrostumassa kivet olivat.


title: Susiluola

text: Schultzin ja Tapani Rostedtin mukaan kivien luonnollisiksi tulkitsemisen ilmeisyys on harhaanjohtavaa eikä kivien väittäminen luonnon muovaamiksi vakuuta, vaikkakin osa kivistä on luonnon muovaamia. Heidän mukaansa myöskään parempaa asiantuntemusta ei olisi ollut saatavissa, koska kohde on ainutlaatuinen. Tutkijat ovat lisäksi oppineet tutkimuksen kuluessa. Myöskään ulkomaisten asiantuntijoiden palkkaamiseen ei olisi ollut varaa. Maakerrosten sekoittumista pidettiin selvänä mutta kerrosten ajoitukseen ei katsottu julkaisuaikana voitavan ottaa kantaa. Schultz ja Rostedt pitivät mahdollisena, että neanderthalilaisia olisi voinut olla Suomen alueella. Museovirasto esittää edelleen sivullaan, että "Tutkimustulosten perusteella luolassa on asunut Neandertalin ihminen noin 75000–125000 vuotta sitten." Johanna Enqvist viittaa Susiluolaan todetessaan, että kulttuuriperimäkohteen ei välttämättä tarvitse olla aito.


title: Paula Risikko

text: Paula Sinikka Risikko (o.s. "Pelttari", s. 4. kesäkuuta 1960 Ylihärmä) on suomalainen poliitikko ja nykyinen eduskunnan puhemies. Hän toimi peruspalveluministerinä Vanhasen toisessa ja Kiviniemen hallituksissa vuosina 2007–2011, sosiaali- ja terveysministerinä Kataisen hallituksessa vuosina 2011–2014, liikenne- ja kuntaministerinä Stubbin hallituksessa vuosina 2014–2015 ja sisäministerinä Sipilän hallituksessa vuosina 2016–2018. Kansanedustajana hän on toiminut vuodesta 2003 edustaen Vaasan vaalipiiriä. Risikko toimi Eduskunnan II varapuhemiehenä 29.5.2015–21.6.2016. Risikko on Seinäjoen kaupunginvaltuuston jäsen (2001–) ja entinen valtuuston 1. varapuheenjohtaja (2005–2008). Risikko on tällä hetkellä Suomen toiseksi pisimpään valtioneuvoston jäsenenä toiminut nainen. Häntä enemmän ministeripäiviä on naisista ainoastaan Sinikka Mönkäreellä.


title: Paula Risikko

text: Risikko kirjoitti ylioppilaaksi Härmän lukiosta vuonna 1979. Sairaanhoitajaksi hän valmistui vuonna 1983 ja erikoissairaanhoitajaksi vuonna 1985 Seinäjoen sairaanhoito-oppilaitoksesta. Vuonna 1987 hän valmistui sairaanhoidon opettajaksi Oulun sairaanhoito-oppilaitoksesta. Terveydenhuollon maisteri hänestä tuli vuonna 1990 Kuopion yliopistosta ja terveystieteiden tohtoriksi hän väitteli vuonna 1997 Tampereen yliopistosta. Hoitotieteen alalta valmistuneen väitöskirjan otsikkona oli "Sairaanhoitajan työn nykyiset ja tulevaisuuden kvalifikaatiovaatimukset".


title: Paula Risikko

text: Risikko on nimitetty hallintotieteiden kunniatohtoriksi Vaasan yliopistossa vuonna 2011 sekä lääketieteen kunniatohtoriksi Tampereen yliopistossa vuonna 2012. Risikko on virkavapaalla Seinäjoen ammattikorkeakoulun vararehtorin virasta.


title: Paula Risikko

text: Eduskuntaan Risikko valittiin ensimmäisen kerran vuoden 2003 vaaleissa. Toukokuussa 2014 Risikko ilmoitti tavoittelevansa kokoomuksen puheenjohtajan paikkaa Jyrki Kataisen jättäessä tehtävän kesän puoluekokouksessa. Risikko eteni puheenjohtajavaaleissa toiselle kierrokselle, mutta hävisi Alexander Stubbille äänin 349–500.


title: Paula Risikko

text:
Risikko on vaikuttanut lukuisissa terveysalan järjestöissä, kuten Autismi- ja Aspergerliitossa, Suomen Syöpäyhdistyksen valtuuskunnassa, Diabetesliitossa, Suomen MS-liitossa, Reumasäätiössä sekä muun muassa Alfred Kordelinin säätiössä ja Suomen Unifem -järjestössä.
Risikko on ollut naimisissa entisen Pohjanmaan Kokoomuksen toiminnanjohtajan Heikki Risikon kanssa vuodesta 2000. Heikki Risikko toimii nykyään Etelä-Pohjanmaan yrittäjien toimitusjohtajana. Heillä on vuonna 2006 Kiinasta adoptoitu tytär. Perhe asuu Seinäjoella.


title: Kuusiokuntien seutukunta

text: Kuusiokuntien seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 144. Nimi Kuusiokuntien seutukunta viittaa siinä olleiden kuntien lukumäärään seutukuntaa perustettaessa. Näistä kaksi jätti seutukunnan vuoden 2009 alussa.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.


title: Järviseudun seutukunta

text: Järviseudun seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se käsittää valtaosan Etelä-Pohjanmaan Järviseudusta. Se sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu viisi kuntaa. Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 146.


title: Järviseudun seutukunta

text: Järviseudun murteet kuuluvat Keuruun-Evijärven välimurteisiin, jotka ovat savolaismurteista kaikkein läntisimpiä. Ne ovat suhteellisen lähellä suomen yleiskieltä. Kuitenkin myös Etelä-Pohjanmaan murteen vaikutusta on Järviseudun murteissa havaittavissa esim. intonaatiossa.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Suupohjan seutukunta

text: Suupohjan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 141. Suupohjan rannikkoseutu sijaitsee Suupohjan länsipuolella Pohjanmaan maakunnassa.


title: Suupohjan seutukunta

text: Alueella oli asukkaita yhteensä . Suupohja on merkittävä tyrnimarjan tuotantoalue ja myös merkittävä ruokaperunan tuotantoalue. Yli puolet Suomen ruokaperunasadosta tuotetaan Suupohjassa. Suupohjan alueella sijaitsevat myös Suomen suurimmat spelttivehnän ja öljypellavan tuotantoalueet.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Härmänmaan seutukunta

text: Härmänmaan seutukunta oli yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsi Länsi-Suomen läänissä, Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluivat Alahärmä, Kauhava ja Ylihärmä. Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero oli 145.


title: Anarkokommunismi

text: Anarkistinen kommunismi (joskus myös anarkokommunismi tai kommunistinen anarkismi) on poliittinen ideologia, joka vastustaa hierarkiaa ja auktoriteetteja, tärkeimpinä viranomaiset ja kapitalismi. Anarkististen kommunistien mielestä omistusoikeus ja valtio ovat molemmat lähinnä haitallisia instituutioita.


title: Anarkokommunismi

text: Anarkokommunistit kutsuvat itseään useimmiten vain anarkisteiksi, paitsi silloin, kun he haluavat erottaa itsensä anarkokapitalisteista tai tarkemmin omistusoikeudettomien anarkistien keskuudessa mutualisteista, individualistisista anarkisteista, kollektivistisista anarkisteista ja anarkosyndikalisteista. Vastaavasti libertariaania sosialismia ei myöskään tulisi sekoittaa libertarismiin.


title: Anarkokommunismi

text: Anarkistisen sosialismin voidaan katsoa olevan sosialismin toinen päähaara, toinen on valtiososialismi. Mihail Bakunin anarkistien edustajana otti ensimmäisen internationaalin aikoina usein yhteen Karl Marxin kanssa, jota anarkistit pitivät autoritaarisena marxilaisen valtiollisuususkon takia. Molemmilla oli enemmän tai vähemmän päämääränä valtion lakkauttaminen, mutta marxilaiset uskoivat tämän tapahtuvan luonnollisesti vallankumouksen jälkeen, kun taas anarkistit uskoivat valtion olevan este vallankumouksen tapahtumiselle.


title: Anarkokommunismi

text: Peruskritiikki niin ei-sosialististen libertaarien kuin ei-libertaarien sosialistien puolelta on, että markkinat syntyvät aina, jos niitä ei väkivaltaisesti tukahduteta. Heidän mielestään libertaari sosialismi on siis jo käsitteellinen ristiriita. Tämän kritiikin ovat kuitenkin useat antropologit ja kulttuurintutkijat osoittaneet virheelliseksi ja poliittiseksi todetessaan antropologisten tutkimusten osoittavan kiistatta markkinoiden niin sanotun luonnollisen syntymisen yhdeksi populistisen talousajattelun suurimmista myytteistä.


title: Kone (yritys)

text: KONE Oyj on suomalainen hissejä ja liukuportaita sekä ovia valmistava yhtiö. Yhtiö valmistaa hissejä, liukuportaita ja -ovia sekä tarjoaa palveluja niiden kunnossapitoon ja nykyaikaistamiseen. Tuotevalikoimiin kuuluvat myös liukukäytävät, automaattiovet sekä valvonta- ja ohjausjärjestelmät.


title: Kone (yritys)

text: Vuonna 2016 Koneen liikevaihto oli noin 8,8 miljardia euroa ja yhtiö työllisti yli 50 000 henkilöä. Koneen B-sarjan osake noteerataan Helsingin pörssissä.


title: Kone (yritys)

text: Koneen edeltäjä oli 1905 perustettu "Koneliike Tarmo", joka osti, korjasi ja myi käytettyjä koneita. "Ab Gottfr. Strömberg Oy" osti liikkeen vuonna 1910, ja siitä muodostettiin osakeyhtiö "Kone Oy". Tällä ei aluksi ollut mitään tekemistä hissien kanssa. Myöhemmin tarkoituksena oli tuoda maahan Graham Brothersin hissejä. Päämiehen sanottua lisenssisopimuksen irti Kone aloitti oman hissituotannon vuonna 1918. Vuonna 1924 Harald Herlin osti yhtiön, ja Kone on siitä lähtien ollut Herlinin suvun omistuksessa. Koneen hallituksen puheenjohtajina ovat toimineet Harald Herlin vuosina 1924–1941, Heikki H. Herlin vuosina 1941–1987, Pekka Herlin vuosina 1987–2003 sekä Antti Herlin vuodesta 2003 lähtien.


title: Kone (yritys)

text: Yhtiön alkuvaiheen merkittävin työ oli Stockmannin Helsingin tavaratalon liukuportaitten ja hissien rakentaminen. Sotien jälkeen yhtiö toimitti hissejä, liukuportaita ja nostureita sotakorvausmateriaalina Neuvostoliittoon. 1950-luvulla Kone toi markkinoille hissien automaattiovet sekä hydrauliset ja ryhmäohjainhissit. Ensimmäinen ulkomainen tytäryhtiö perustettiin Ruotsiin vuonna 1957.


title: Kone (yritys)

text: Koneen B-osakkeet listattiin Helsingin pörssiin vuonna 1967, minkä jälkeen Kone aloitti aktiivisen yrityskauppoihin perustuvan kansainvälistymisen. Ostamalla jopa itseään suurempia yrityksiä Kone sai merkittävän aseman markkinoilla. Merkittäviä yritysostoja olivat vuonna 1968 ruotsalaisen ASEAn hissiyhtiön Asea-Grahamin ja sen pohjoismaisten tytäryhtiöiden osto, Westinghousen Euroopan-hissiliiketoiminnan osto vuonna 1974 sekä laivojen lastinkäsittelylaitteita valmistaneiden "Navire Cargo Gear Ab:n" ja "MacGregor"-yhtymän osto vuosina 1982–1983.


title: Kone (yritys)

text: Laajentumisvaihe kesti 1980-luvulle asti. Myös liiketoiminta-alue laajentui: yhtiö valmisti nostureita, laivojen lastinkäsittelylaitteita, puunkäsittelylaitteita, louhintalaitteita, kuljettimia, korkeapaineputkistoja sekä sairaala- ja laboratorioelektroniikkaa. 1990-luvun alussa yhtiö keskittyi hissien ja liukuportaiden valmistukseen ja myi useimmat muut liiketoiminnat. Nosturiyksikkönsä Kone eriytti vuonna 1994 KCI Konecranes International Oy -nimiseksi yhtiöksi. Lastinkäsittelyratkaisut erotettiin kesäkuussa 2005 Cargotec Oyj -nimiseen uuteen yhtiöön.


title: Kone (yritys)

text: Nykyisin Koneella on yli 1 000 toimipistettä noin 60 maassa. Konserni toimii maailmanlaajuisesti, ja sen palveluksessa on yli 50 000 työntekijää . KONE Oyj:n tuotantolaitos Suomessa sijaitsee Hyvinkäällä, jossa toiminta aloitettiin vuonna 1966, aluksi pelkkänä sähkömoottoritehtaana. Paikkakunnalla tuotantolaitoksilla on oma ammattioppilaitos, jossa koulutetaan henkilöstöä yhtiön omiin tarpeisiin muun muassa hissien huolto- ja asennustehtäviin.


title: Kone (yritys)

text: Kone muutti konsernihallintonsa Helsingin Munkkiniemestä Espoon Keilaniemeen vuonna 2001. Nykyinen konsernihallinnon rakennus, Kone Building, on Espoon tunnetuimpia maamerkkejä ja pääkaupunkiseudun kuudenneksi korkein rakennus. Rakennus on 73 metriä korkea eli metrin korkeampi kuin Helsingin olympiastadionin torni. Kone myi 30. marraskuuta 2007 konsernihallintorakennuksensa 35 miljoonalla eurolla saksalaiselle Hansainvestille ja siirtyi tilojen pitkäaikaiseksi vuokralaiseksi. Vaikka konsernia hallitaankin nykyisin Keilaniemestä, yhtiön pääkonttori on edelleen Munkkiniemen kartano.Lähes satavuotisen historiansa Kone on tehnyt useita hissitekniikkaa eteenpäin vieviä keksintöjä. Vuonna 1996 Kone esitteli uuden hissikonseptin, "Kone MonoSpace" -hissityypin, jossa ei tarvita konehuonetta. Konehuoneettomasta konseptista on sen jälkeen tullut maailmanlaajuinen hissistandardi uusiin rakennuksiin. Vuonna 2004 Kone esitteli "Kone MaxiSpace" -konseptin, jossa ei tarvita lainkaan vastapainoa. Tällöin hissikuiluun mahtuu tavanomaista suurempi hissikori. Vuonna 2013 Kone esitteli "Kone UltraRope" -hiilikuituköyden, joka on tarkoitettu korkeaan rakentamiseen.


title: Kone (yritys)

text: Koneen tuotekehityksen luotettavuuslaboratorio ylläpitää Hyvinkäällä useita testitorneja, joissa voidaan suorittaa turvallisuuteen, laatuun ja luotettavuuteen liittyviä testejä.


title: Kone (yritys)

text: Koneella oli 2018 kaksi korkean rakentamisen testauslaitosta Suomessa ja Kiinassa. 1990 -luvun lopulla Kone rakensi hissien koelaitoksen Lohjalla sijaitsevan Tytyrin kalkkikaivoksen käytöstä poistettuihin kuiluihin. Vuonna 2017 tehdyn uusimman laajennuksen jälkeen kuiluja oli 11. Syvimmässä kuilussa hissiä voi liikuttaa 305 metrin matkan ja Koneen mukaan tämä testikuilu on maailman syvin. Koelaitoksessa testataan hissien aerodynamiikkaa, turvalaitteita, ajomukavuutta ja energiankulutusta. 2017 Tytyrin laboratorion nopein hissi ylsi 19 m/s vauhtiin ja pudotuksessa saavutettiin 26 m/s.


title: Kone (yritys)

text: Tytyrissä on testattu muun muassa Koneen Jeddah Toweriin toimittamia hissejä.


title: Kone (yritys)

text: Toinen testauslaitos on Kiinan Kunshanissa oleva 235,6 m korkea testitorni, jossa on 12 kuilua.


title: Kone (yritys)

text: Euroopan unionin komissio langetti keväällä 2006 Koneelle yli 140 miljoonan euron sakot osallisuudesta hintakartelliin Euroopan markkinoilla. Kartellissa oli mukana viisi hissiyhtiötä, joiden saamat kartellisakot nousivat yhteensä lähes miljardiin euroon. Joulukuussa 2007 Kone sai kartelliyhteistyöstä Itävallassa 22,5 miljoonan euron sakot kilpailua rajoittavista toimista hissi- ja liukuporrasmarkkinoilla. Tässäkin kartellissa oli mukana viisi yhtiötä.


title: Kone (yritys)

text: Finnwatchin vuonna 2012 tekemän selvityksen mukaan Koneen Meksikon-tehtaalla rajoitettiin työntekijöiden vapaata järjestäytymisoikeutta.


title: Kone (yritys)

text: Kone valittiin tutkimusyhtiö T-Media Oy:n Luottamus&Maine-tutkimuksessa vuosina Suomen maineikkaimmaksi yritykseksi vuosina 2013, 2015 ja 2016 sekä T-Median työnantajakuvatutkimuksessa Suomen toiseksi maineikkaimmaksi työnantajaksi vuosina 2015 ja 2016.


title: Olvi

text: Olvi Oyj on Olvi-konsernin emoyhtiö, jonka pääkonttori ja tuotantolaitos sijaitsevat Iisalmessa ja myynti- sekä markkinointitoimisto Helsingissä. Vuonna 1878 perustettu Olvi Oyj on ainoa itsenäisenä suomalaisena 1800-luvulta saakka säilynyt panimoyritys. Olvi-konsernin tytäryhtiöt sijaitsevat Virossa, Latviassa, Liettuassa ja Valko-Venäjällä. Konsernin liikevaihto vuonna 2016 oli 321 miljoonaa euroa ja henkilömäärä 1859. Vuonna 2016 Olvi-konserni valmisti 609 miljoonaa litraa juomia.


title: Olvi

text: Olvi valmistaa oluita, siidereitä, lonkeroita, virvoitusjuomia, kivennäis- ja vitamiinivesiä, urheilujuomia ja energiajuomia. Päätuotemerkit Suomessa ovat Olvi, Sandels, A. Le Coq, FIZZ, Sherwood, Kane’s Soda Pop, TEHO, TEHO Sport, Health LAB, Olvi Vichy ja KevytOlo.


title: Olvi

text: Olvin historia alkoi 5. lokakuuta 1878 Iisalmen kauppalassa, jossa kahdeksan iisalmelaista kokoontui pohtimaan olutpanimon perustamista apteekkari Gustaf Ignatiuksen johdolla. Hän ja hänen vaimonsa tahtoivat mietojen alkoholijuomien valmistuksella vähentää vahvojen alkoholijuomien käyttöä.


title: Olvi

text: Ensimmäiseksi panimomestariksi ja isännöitsijäksi valittiin Kuopion Lahdentaan panimon panimomestari suomenruotsalainen William Gideon Åberg. Iisalmen Oluttehdas Osakeyhtiö (nyk. Olvi Oyj) perustettiin vuonna 1878 Iisalmeen Luuniemen pohjoisrannalle. Paikan valintaan vaikutti etenkin kalliomaaston rantaviivassa oleva rotko, jonka ansiosta kellarit saatiin louhittua kallion suojaan vähällä vaivalla. Juomien säilyvyyden turvaamiseksi jäähdytyksessä panimolla käytettiin luonnonjäätä aina vuoteen 1953 saakka.


title: Olvi

text: Iisalmen Oluttehdas Oy:n ensimmäiset oluet myytiin vuonna 1880. Vuonna 1892 aloitettiin sahdin ja siman valmistus sekä vuonna 1906 virvoitusjuomien valmistus.


title: Olvi

text: Vuonna 1919 omistus siirtyi William Gideon Åbergin pojalle Evert Wilhelm Åbergille ja tehtaan toimintaa alettiin kehittämään. Samana vuonna alkoi kieltolaki. Seuraavana vuonna Iisalmen Oluttehdas perusti myyntivaraston ja konttorin Kajaaniin – kysynnän kiihtyessä alueella vuonna 1925 perustettiin Kajaanin Kalja Oy.


title: Olvi

text: Vuonna 1932 kieltolaki kummottiin ja III-oluen valmistus aloitettiin 15 vuoden tauon jälkeen. Iisalmen Oluttehdas Osakeyhtiön ja Kajaanin Kalja Oy:n yhdistämiseksi perustettiin vuonna 1932 Oluttehdas Oiva Oy. Erimielisyyksien seurauksena päädyttiin, että Kajaanin Kalja isompana yhtiönä vuokrasi Iisalmen Oluttehtaan itselleen. Jatkosodan aikana Oiva valmisti III-olutta saksalaisille joukoille näiden omista maltaista.


title: Olvi

text: Vuonna 1949 Oluttehdas Oiva Oy:ssä alettiin valmistaa myös Vilpo -nimistä jäätelöä, jota myyntiin aina 1960 –luvulle saakka.


title: Olvi

text: Vuonna 1952 Oluttehdas Oiva Oy:n nimi ajateltiin lyhentää Oiva Oy:ksi. Sana ”oiva” esiintyi kuitenkin jo useiden muiden yhtiöiden nimissä, eikä lupaa muutokselle hyväksytty. Samoihin aikoihin helsinkiläinen Olvi Oy lopetti toimintansa. Nimi oli naseva ja kuvasi hyvin yhtiön toimintaa, joten Olvi Oy:ltä päätettiin ostaa oikeus nimen ja tavaramerkin käyttöön.


title: Olvi

text: Vuonna 1955 teollisuusneuvos E. W. Åberg ja hänen vaimonsa Hedwig Åberg perustivat Olvi-säätiön jolle siirtyi enemmistö Olvin osakkeista. Samana vuonna astui voimaan uusi myyntialuejärjestely, jonka johdosta kullakin Oy Alkoholiliike Ab:n myymäläpaikkakunnalla pidettiin myytävänä yhden paikkakuntaa lähinnä olevan panimon olutta. Järjestely oli epäedullinen Olville - vahvan oluen menekki putosi lähes neljänneksen edellisvuodesta ja yhtiön myydyin artikkeli 1950-luvulla oli I-olut. Säännös muuttui vuonna 1961, jolloin kaikki panimot saivat luvan A-oluen valmistukseen. Keskioluen vuonna 1969 tapahtuneen "vapautumisen" myötä siitä tuli Olvin päämyyntiartikkeli.


title: Olvi

text: Vuonna 1987 Olvi listautui Helsingin pörssin OTC-listalle. Tätä edelsi noin 12,3 miljoonaa markkaa kerännyt osakeanti. A-osake noteerattiin päälistalla vuonna 1997.


title: Olvi

text: 1990-luvulla panimo laajentui nopeasti osittain kotimaisten markkinoiden kasvun tasaantuessa. Vuonna 1993 mehualan yritys Sonkari Oy (myöhemmin Kesäpäivä) fuusioitui Olviin. 1996 Olvi hankki 15 prosentin osuuden AS Tartu Õlletehtaasta ja seuraavana vuonna koko osakekannan tytäryhtiö Saare Õlun kautta. Vuonna 1999 Olvista tuli enemmistöosakas latvialaisessa A/s Cesussa ja vähemmistöosakas liettualaisessa Volfas Engelman -panimossa. Seuraavana vuonna vuosituhannen vaihduttua Volfas Engelmanista tuli Olvin tytäryhtiö. Vuonna 2003 Olvi osti virolaisen Oü Finelinin osakekannan. Tämä yritys omistaa virolaisen kivennäisvesiä ja vitaminoituja virvoitusjuomia valmistavan AS Õsel Foodsin.


title: Olvi

text: Olvi-konserniin kuuluvat nykyisin panimot Virossa, Latviassa, Liettuassa sekä Valko-Venäjällä. Virolainen AS A. Le Coq -panimo on konsernin omistuksessa 100 prosenttisesti, latvialaisesta A/S Cesu Alus -panimosta Olvi-konserni omistaa 99,87 prosenttia, liettualaisesta Volfas Engelmanista 99,57 prosenttia ja Lidskoje pivo -panimosta 99,58 prosenttia. Lidskoje pivo sijaitsee Valko-Venäjän Lidassa ja on uusin Olvin omistukseen siirtyneistä panimoista. Konserni hankki panimon osakkeet vuonna 2008 Lidskoje pivon toteuttamalla suunnatulla osakeannilla, jonka Olvi Oyj merkitsi. Vuonna 2009 Olvi lisäsi omistusosuuttaan ostamalla Lidskoje pivon työntekijöiltä yhtiön osakkeita.


title: Olvi

text: Panimo laajensi toimintaansa ostamalla enemmistöosuudet maahantuontiyritys Servaalista että helsinkiläisestä pientislaamo Helsinki Distilling Companysta 2018.


title: Olvi

text: Olvi haluaa toimia monipuolisena ja paikalliset makutottumukset tuntevana yhtiönä. Vuonna 2016 Olvi -konsernin myyntivolyymi nousi uuteen ennätykseen 609,4 miljoonaan litraan ja liikevaihto kasvoi 321,5 miljoonaan euroon. Konsernin liikevoitto kasvoi 6 prosenttia ja oli 40,4 miljoonaa euroa.


title: Olvi

text: Olvin mukaan yhtiön vahva taloudellinen tilanne, viime vuosina tehdyt investoinnit ja toiminnan kehittäminen yhdistettynä hyvään markkina-asemaan mahdollistavat 138-vuotiaan yhtiön toiminnan kehittymisen ja omistaja-arvon pitkäjänteisen kasvattamisen.


title: Olvi

text: Konsernin liiketoiminnan kehittymistä on tukenut myös Olvin brändien vahva arvostus. Markkinointi&Mainonta –lehden taloustutkimuksella teettämä bränditutkimus arvioi Olvin nousseen kuluttajien eniten arvostamaksi olutmerkiksi vuosina 2008-2009 sekä 2011-2013. Myös muun muassa vuosina 2014-2016 emoyhtiön Sandels nousi arvostetuimmaksi olutbrändiksi Suomessa.


title: Olvi

text: Lidskoe -olut oli puolestaan kuluttajien mieluisin tuotemerkkivalinta vuosittaisen ”People´s Trade Mark Contest” -tutkimustulosten mukaan sekä Valko-Venäjän markkinoiden ykkösbrändi kansallisessa ”Brand Choice” -brändikilpailussa. MASMI Researchin toteuttamaan brändikilpailuun vastasivat markkinoinnin ammattilaiset. Myös Olvin virolainen tytäryhtiö AS A. Le Coq valittiin kymmenettä kertaa kilpailukykyisimmäksi elintarviketeollisuuden yhtiöksi Virossa ja Liettuan Volfas Engelman European Business Awards –kilpailussa puolestaan parhaaksi liettualaiseksi yhtiöksi.


title: Olvi

text: Yhteistyötä Olvi on tehnyt muun muassa peliyhtiö Rovion kanssa. Ensimmäiset Angry Birds –virvoitusjuomat lanseerattiin Suomessa vuonna 2012 ja myöhemmin vuonna 2013 yli 30 maassa. Angry Birds -limujen myynti lähti menestyksekkäästi käyntiin ja Olvin raportin mukaan tammi-syyskuussa 2012 yhtiön virvoitusjuomien myynti kasvoi edellisvuoteen verrattuna 72,0 prosenttia pitkälti Angry Birds -tuotteiden ansiosta.


title: Olvi

text: Olvi on solminut yhteistyösopimuksen myös kansainvälisen virvoitusjuomayhtiö PepsiCo:n kanssa. Olvin tytäryhtiö Lidskoe Pivo on hoitanut muun muassa Pepsin ja 7 Up:in myynnin ja markkinoinnin Valko-Venäjällä tammikuusta 2015 alkaen.


title: Olvi

text: Olvi Oyj on noudattanut Elintarviketeollisuuden vapaaehtoista energiatehokkuussopimusjärjestelmää vuodesta 2003 lähtien. Sopimus perustuu EU:n energiapalveludirektiiviin ja järjestelmässä sovitaan raamit energiatehokkuuden jatkuvaan sekä järjestelmälliseen parantamiseen.


title: Olvi

text: Vuonna 2017 Olvin ympäristötoimenpiteitä on muun muassa investoiminen uuteen energialaitokseen, joka otetaan käyttöön vuonna 2018. Samalla Olvi siirtyy käyttämään kotimaista uusiutuvaa polttoainetta fossiilisten polttoaineiden sijaan.


title: Olvi

text: Olvin Iisalmen -panimolle on myönnetty vuonna 2016 Vuoden Lean teko -palkinto. Palkinnon perusteluissa mainitaan esimerkiksi tuottavuuden ja hyötysuhteiden Olvilla nousseen sekä asiakasreklamaatioiden ja ympäristökuormituksen vähentyneen.


title: Niilo Pielinen

text: Niilo Pielinen ("Gaston Lagaffe") on belgialaisen sarjakuvantekijän Andre Franquinin vuonna 1957 "Spirou"-lehteen luoma sarjakuvahahmo. "Gaffe" tarkoittaa ranskaksi kömpelystä.


title: Niilo Pielinen

text: Pielinen on Ranskassa hyvin suosittu. Franquin piirsi Niilo Pielistä kuolemaansa saakka vuoteen 1997, tosin epäsäännöllisesti 1980-luvun alusta.


title: Niilo Pielinen

text: Pielisen työnkuva "Journal de Spiroussa" on aina ollut hieman epäselvä, mutta usein hänen työnään oli postin läpikäyminen, minkä ohella hän on pitänyt huolta ainakin arkistosta. Suuren osan työajastaan hän käyttää "hupaisiin pikku kokeisiinsa." Niilo ja hänen lemmikkinsä (kissa ja naurulokki) estävät myös toistuvasti Fantasiota ja häntä myöhemmin Niilon esimiehenä seurannutta Kursiota ("Léon Prunelle") allekirjoittamasta sopimusta johtaja Pappenskiöldin ("Monsieur Demesmaeker") kanssa. Tilintarkastaja Alakielo ("Monsieur Boulier") tekee toistuvasti käyntejä toimistoon ja hän onkin suositellut kustannusjohtajalle työntekijöille vaarallisen työn lisää.


title: Niilo Pielinen

text: On arvoitus, miksi Pielistä ei ole erotettu; se tosin saattaa johtua siitä, ettei häntä liene koskaan virallisesti palkattukaan. Niilo vain asettui taloksi toimitukseen, koska lehti julkaisi hänen seikkailujaan sarjakuvina. Pielinen seurustelee sihteeri Johannan ("Mademoiselle Jeanne") kanssa. Pielisen tunnetuin keksintö on soittoväline pielofoni, kieli- ja puhallinsoittimen yhdistelmä, jonka vähäinenkin soitto aiheuttaa esineissä ja rakenteissa valtavan resonoinnin saaden ikkunat särkymään, katot romahtamaan ja lentokoneet suistumaan reitiltään.


title: Niilo Pielinen

text: Ranskaksi Niilo huudahtaa aina hämmästyneenä "M'enfin!", suomeksi se on usein käännetty "No mutta!"


title: Niilo Pielinen

text:
Vuonna 1981 Ranskassa tehtiin Niilo Pielinen -elokuva "Fais gaffe à la gaffe!" Sen ohjasi Paul Boujenah ja pääosaa näytteli Roger Mirmont. Elokuva ei menestynyt.
Suomessa on julkaistu myös parodia-albumi "Niilo Pöljänen" (Semic 1991).


title: Niilo Pielinen

text:
Yksisivuisia, yleensä lehtien kolmanneilla sivuilla: Kootut stripit:
Muissa


title: Viivamerkit

text:
Viivamerkkejä käytetään kielessä ja kirjoituksessa moneen tarkoitukseen. Viivatyyppejä ovat:
Typografiassa viivoja on neljää kokoa: ”-” eli yhdysmerkki, ”–” eli n-ajatusviiva, ”—” eli m-ajatusviiva sekä ”−” eli miinusmerkki. Ajatusviivoista käytetään yleiskielessä nimiä ”lyhyt ajatusviiva” ja ”pitkä ajatusviiva”. Nimet n-ajatusviiva ja m-ajatusviiva johtuvat siitä, että viivat ovat joskus vastanneet vastaavan ison kirjaimen leveyttä. Miinusmerkki on hiukan paksumpi kuin muut viivamerkit.


title: Viivamerkit

text: Yhdysmerkkiä käytetään yhdysnimissä silloin kun sanan jälkimmäinen yhdysosa alkaa samalla vokaalilla johon edellinen päättyy, ja silloin kun yhdyssanan toinen puolisko on erisnimi tai lyhenne, esim. Maija-Liisa ja SM-kilpailu. Jos yhdysilmauksen määriteosa on sanaliitto, jätetään yhdysmerkin edelle sanaväli: "Tuntematon sotilas" -elokuva. Tätä merkintätapaa kutsutaan nimellä "välike". Jos määriteosa koostuu useasta osasta mutta ne kirjoitetaan yhteen, ei sanaväliä merkitä: Pohjois-Karjala-projekti. Yhdysmerkillä osoitetaan myös yhdyssanan perus- tai määriteosan toistuminen: posti- ja telelaitos, syntymäaika ja -paikka. Aiemmin suomen kielessä yhdysmerkkiä käytettiin nykyistä useammin.


title: Viivamerkit

text: Tavuviiva merkitään rivin loppuun jaettaessa sana tavurajalta. Tavuviivana käytetään yhdysmerkkiä. Jotkin automaattisesti tavuttavat ohjelmat käyttävät omaa merkkiään, jotta automaattinen tavutus voidaan havaita tekstistä ja tarvittaessa poistaa. Tietokonejärjestelmissä automaattinen tavuviiva on Unicode-merkki U+00AD SOFT HYPHEN.


title: Viivamerkit

text: Ajatusviiva merkitään tekstiin, kun ajatus katkeaa – ja siirrytään aivan toiseen aiheeseen. Ajatusviivaa voidaan myös käyttää – sulkeiden tavoin – tekstin irtonaisen kohdan ympärillä (ns. parenteettinen ajatusviiva).


title: Viivamerkit

text: Ajatusviivaa eli vuorosanaviivaa käytetään myös repliikkiviivana ja ranskalaisena viivana eli luetelmaviivana kirjoitettaessa repliikkejä ja listoja.


title: Viivamerkit

text: Ajatusviivaa käytetään lyhentämisen merkkinä (–kele!) ja kahta ajatusviivaa osoittamassa, että sitaatista on jätetty jotakin pois: ”Matti osti – – ainoastaan ruokaa.”


title: Viivamerkit

text: Ajatusviivalla erotetaan ääripäät: sivut 10–12, Helsingin–Hämeenlinnan rautatie, Suomi–Venäjä-jääkiekkomaaottelu. Viiva kirjoitetaan ilman välilyöntejä, jos rajailmauksiin ei sisälly sanavälejä (12.4.1985–31.12.1999); muutoin ajatusviivan kummallekin puolelle tulee sanavälit (Helsinki – New York -lento). Negatiivisissa luvuissa voidaan ajatusviivan tilalla käyttää kolmea pistettä: −5…−2 °C. Ajatusviivan tilalla voidaan myös tarvittaessa käyttää yhdysmerkkiä, jonka kummallakin puolella on välilyönti: sivut 10 - 12.


title: Viivamerkit

text: Miinusmerkillä merkitään negatiivista lukua ja vähennyslaskua: −3, 3 − 2 = 1. Tietotekniikassa Unicode sisältää erityisen miinusmerkin – U+2212 MINUS SIGN –, mutta yleensä käytetään n-ajatusviivaa tai sen puuttuessa tavanomaista ASCII-merkkiä U+002D HYPHEN-MINUS.


title: Viivamerkit

text: Uudistetussa SFS 4175 -standardissa ”Numeroiden ja merkkien kirjoittaminen” suositellaan suomenkielisessä tekstissä käytettäväksi lyhyttä n-ajatusviivaa; aiemmin lyhyt ja pitkä ajatusviiva esitettiin samanarvoisiksi. Myös Euroopan unionin käännöspalvelu suosittelee käytettäväksi yksinomaan n-ajatusviivaa.


title: Viivamerkit

text: Amerikanenglannissa lauseidenvälisenä ajatusviivana on m-ajatusviiva, johon sanat kirjoitetaan kiinni. Brittienglannissa ajatusviiva on yleensä lyhyempi ja irrallaan. Ellei pitkää ajatusviivaa ole käytettävissä, amerikanenglannissa käytetään mieluummin kahta yhdysmerkkiä kuin yhdysmerkkiä, jonka ympärillä on sanavälit.


title: Viivamerkit

text: Italiassa tavuviiva voi olla myös perusviivalla (_) tai jopa viimeisen kirjaimen alla.


title: Viivamerkit

text: Tietokoneissa viivat koodataan seuraavasti:


title: Välimeri

text: Välimeri on Atlantista itään työntyvä, Euroopan, Aasian ja Afrikan välissä sijaitseva meri. Välimeren yhdistää Atlanttiin kapea Gibraltarinsalmi. Välimeri on syvimmillään yli viisi kilometriä syvä. Sen alueella vallitsee välimerenilmasto, jossa kesä on pitkä, kuuma ja aurinkoinen, ja talvi lauha, pilvinen, sateinen ja tuulinen. Välimeressä on useita saaria ja saariryhmiä.


title: Välimeri

text: Välimeri on ollut merkittävä kulkureitti muinaisista ajoista alkaen. Sen rannoilla ovat kehittyneet monet merkittävät kulttuurit.


title: Välimeri

text: Välimeri on sisämeri, joka leviää Atlantista itään. Sen pituus lännestä itään Gibraltarinsalmesta, Turkin rannikolle İskenderuninlahteen on noin 4 000 kilometriä, ja sen keskimääräinen leveys Kroatian etelärannikolta Libyaan on noin 800 kilometriä. Koko Välimeren pinta-ala on Marmaranmeri mukaan luettuna noin 2 510 000 neliökilometriä. Välimeren erottaa Atlantista kapeimmasta kohtaa noin 13 kilometriä leveä Gibraltarinsalmi. Atlantin ja Välimeren läntisimman altaan Alboráninmeren erottava kynnys on noin 320 metrin syvyydessä. Välimerestä on lisäksi yhteys Mustaanmereen, Dardanellien, Marmaranmeren ja Bosporinsalmen kautta sekä Punaiseenmereen Suezin kanavan kautta.


title: Välimeri

text: Välimeri voidaan jakaa itäiseen ja läntiseen altaaseen, jotka Sisiliansalmi ja Messinansalmi erottavat toisistaan. Lisäksi Otrantonsalmi erottaa Adrianmeren itäisestä altaasta. Läntinen allas voidaan jakaa kolmeen erilliseen mereen. Alboráninmeri on Gibraltarista itään Espanja ja Marokon välissä ja Algerian allas sen itäpuolella Algerian rannikolta Ranskan rannikolle sekä Sardinian ja Korsikan länsirannoille. Tyrrhenanmeri puolestaan on Sardinian sekä Korsikan ja Italian välissä. Itäisessä altaassa puolestaan on kaksi suurta allasta, Italian ja Kreikan eteläpuolella oleva Joonianmeri sekä Anatolian eteläpuolella oleva Levantinmeri, jonka Kreetan länsiosasta Libyan Kyrenaikaan kulkeva selänne erottaa Joonianmerestä. Egeanmeri puolestaan on Kreikan ja Turkin välissä oleva meri, jossa on lukuisia saaria. Sen erottaa Levantinmerestä Kreetan saari. Itäisen Välimeren luoteista osaa Adrianmerta puolestaan reunustavat Italia lännessä, Slovenia, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina ja Montenegro pohjoisessa sekä Albania idässä.


title: Välimeri

text: Saaret ja niemet jakavat Välimeren useisiin altaisiin, joita ovat (myötäpäivään) Alboránin-, Baleaarien-, Ligurian-, Tyrrhenan-, Joonian-, Adrian- ja Egeanmeri. Aluetta Kreetan ja Libyan välillä nimitetään Libyanmereksi.


title: Välimeri

text: Välimeren syvin kohta on Kalypson syvänne, joka sijaitsee Joonianmeressä Peloponnesoksen niemimaan lounaispuolella. Sen syvyys on metriä.


title: Välimeri

text: Välimeren rannikkovaltiot ovat myötäpäivään tarkasteltuna: Espanja, Ranska, Monaco, Italia, Slovenia, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Montenegro, Albania, Kreikka, Turkki, Syyria, Libanon, Israel, Egypti, Libya, Tunisia, Algeria ja Marokko. Välimeren saarivaltioita ovat Malta ja Kypros. Lisäksi Välimeren rannikolla sijaitsevat Ison-Britannian hallinnassa oleva Gibraltar Atlantin ja Välimeren yhtymäkohdassa Espanjan ympäröimänä sekä Gazan kaista Israelin ja Egyptin välissä sekä Espanjan Ceuta ja Melilla Marokon ympäröiminä.


title: Välimeri

text: Välimeressä on useita saaria ja saariryhmiä. Italian edustalla sijaitsevat suurimmat yksittäiset saaret Sisilia ja Sardinia sekä neljänneksi suurin saari Korsika. Kypros on pinta-alaltaan Välimeren kolmanneksi suurin saari Välimeren itäosassa. Espanjalle kuuluvaan autonomiseen Baleaarien saariryhmään kuuluvat muun muassa Mallorca, Menorca ja Ibiza. Kreikan saaristossa suurimmat saaret ovat Kreeta, Euboia, Lesbos ja Ródos. Kroatian edustalla on hyvin laaja saaristo johon kuuluu 718 saarta, joiden yhteenlaskettu pinta-ala on noin 3 300 neliökilometriä .


title: Välimeri

text: Maapallon geologiassa eräänlainen Välimeren edeltäjä oli Afrikan ja Euroopan välinen liitukauden Tethysmeri, jonka tiedetään olleen noin 140–30 miljoonaa vuotta sitten. Välimeri kuivui mioseenikauden lopulla noin 6,5–5,1 miljoonaa vuotta sitten useita kertoja Gibraltarinsalmen välillä sulkeutuessa ja täyttyi sen jälleen avautuessa, kun Afrikan laatta työntyi Euraasian laattaa vasten. Kuivina kausina Välimeri oli aroa tai suola-aavikkoa. Viimeksi mannerliikunnot yhdistivät Välimeren n. 5,33 miljoonaa vuotta sitten taas Atlantin valtamereen.


title: Välimeri

text: Aina kun salmi sulkeutui, koko Välimeren 3,7 miljoonaa kuutiokilometriä vettä haihtui noin tuhannessa vuodessa ja satoi muualla nostaen maapallon merenpintaa 12 metriä. Kuivuneen Välimeren altaan täyttyminen oli luonnonmullistus. Gibraltarinsalmen vesiputouksesta virtasi vettä Välimereen niin nopeasti, että sen pinta eräiden arvioiden mukaan nousi yli 10 metriä päivässä.


title: Välimeri

text: Välimereen virtaa suhteellisen vähän merkittäviä jokia, koska sitä ympäröivät monelta suunnalta vuoristot, Sierra Nevada eteläisessä Espanjassa, Pyreneet, Alpit, Dinaariset Alpit, Taurusvuoret, Libanoninvuoret, Aurèsvuoret, Atlasvuoret ja Rif, ja sen eteläpuolella Pohjois-Afrikkaa hallitsee Saharan autiomaa. Suurimmat Välimereen virtaavat joet ovat Ebro Espanjassa, Rhône Ranskassa, Po Italiassa ja Niili Egyptissä.


title: Välimeri

text: Koska Välimereen virtaa vain muutamia suuria jokia, siitä haihtuu enemmän vettä kuin sinne virtaa tai sataa. Haihtuvan veden takia Välimeri on suolaisempi kuin Atlantti. Välimeren suolapitoisuus on 39 ppt (3.9%), kun Atlantissa se on 36 ppt. Tämän seurauksena Välimereen on jatkuva pintaveden virtaus Atlantista. Gibraltarinsalmen jälkeen virtaus jatkuu Afrikan pohjoisrannikkoa pitkin itään. Se on suurimmillaan kesällä, jolloin Välimerestä haihtuvan veden määrä on myös suurimmillaan. Atlantista tulevan veden virtaus heikkenee itäänpäin mentäessä, mutta se on edelleen tuntuva Sisiliansalmessa ja jopa Levantin rannikolla. Atlantin lisäksi Välimeri saa jonkun verran vettä Mustastamerestä Bosporinsalmen, Marmaranmeren ja Dardanellien kautta. Kesäisin Välimeren pintavedestä tulee voimakkaan haihtumisen takia entistä suolaisempaa ja näin myös tihempää. Tihentynyt pintavesi uppoaa ja ylimääräinen pohjavesi virtaa takaisin Atlanttiin.


title: Välimeri

text: Välimeren ympäristö on maapallolla laajin alue, jossa vallitsee subtrooppinen talvisateiden ilmasto, josta tämän vuoksi käytetäänkin myös nimitystä välimerenilmasto. Tällaisessa kesä on pitkä, kuuma ja aurinkoinen. Talvi on lauha, pilvinen, sateinen ja tuulinen. Vuotuisen sadannan vaihtelu on Välimeren rannoilla suurta. Tunisian Gabèsista Egyptiin ulottuvalla alueella sataa harvoin yli 250 millimetriä vuodesta, kun taas Dalmatian rannikolla Kroatiassa sataa paikoin jopa 2 500 millimetriä vuodessa. Suurimmat sateet tulevatkin vuoristoisilla rannikkoalueilla.


title: Välimeri

text: Välimereen puhaltavat tuulet joutuvat usein pujahtamaan merelle vuoristojen solien halki. Voimakkaat tuulet aiheuttavat kesäisin entistä voimakkaampaa haihduntaa. Välimeren alueen vuoristotuulia ovat Rhônen laaksosta puhaltava kuiva ja kylmä luoteistuuli mistral, Triesten alueelta tuleva voimakas koillistuuli bora ja kylmä itäinen levante. Saharan ja Arabian alueelta puhaltavat puolestaan kuivat kaakkoistuulet sirocco ja khamsin.