title: Riitta-Liisa Roponen

text: Roponen on osallistunut aikuisten arvokilpailuihin Salt Lake Cityn olympialaisista 2002 lähtien. Olympiatasolla hänen paras henkilökohtainen saavutuksensa on kuudes sija Vancouverin 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa. Yhdistelmäkilpailussa hän on ollut kolmastoista Torinossa 2006 ja viidestoista Vancouverissa 2010. MM-kisoissa hän on sijoittunut Oberstdorfissa yhdistelmäkilpailussa kahdeksanneksi ja 10 kilometrin vapaan tyylin kilpailussa kahdenneksitoista. Sapporossa Roponen oli yhdistelmäkilpailussa viides ja 10 kilometrillä (v) seitsemäs, Liberecissä 30 kilometrillä kuudes ja sprintissä neljästoista sekä Oslossa 2011 yhdistelmäkilpailussa neljästoista ja 30 kilometrillä viidestoista. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 hän oli 10 kilometrillä kahdeksas. Falunin MM-kilpailuissa 2015 hän sijoittui 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa kahdeksanneksi.


title: Riitta-Liisa Roponen

text: Maailmancupissa Roponen on sijoittunut 15 kilometrin vapaan tyylin yhteislähtökilpailuissa kolme kertaa kärkikolmikkoon: hän oli toinen La Clusaz'ssa, Ranskassa 16. joulukuuta 2006, voitti Venäjän Rybinskissä 20. tammikuuta 2007 sekä oli samalla paikkakunnalla kolmas joulukuussa 2007. Kevättalvella 2007 Roponen oli Lahdessa vapaan sprintissä toinen ottaen kaksoisvoiton Virpi Kuitusen kanssa. Maaliskuussa 2008 hän sijoittui kolmanneksi Bormiossa vapaan hiihtotavan 2,5 kilometrin kilpailussa. Tammikuussa 2015 hän oli kolmas Rybinskin yhdistelmäkilpailussa. Maailmancupin finaalitapahtumassa Falunissa 2009 hän voitti 10 kilometrin yhdistelmäkilpailun. Roponen on lisäksi kuulunut maailmancup-viestin voittaneeseen Suomen joukkueeseen Falunissa maaliskuussa 2005, Lago di Teserossa tammikuussa 2006 ja La Clusaz'ssa joulukuussa 2008. Maailmancupin kokonaispisteissä hän sijoittui kuudenneksi kaudella 2006–2007. Kaudella 2009–2010 hän oli kokonaiscupissa seitsemäs ja normaalimatkojen cupissa viides.


title: Riitta-Liisa Roponen

text: Roponen on voittanut henkilökohtaisen Suomen mestaruuden Jämillä 10 kilometrillä (v) ja Vuokatissa 30 km (v) vuonna 2005, Kotkassa 5 km (v) 2006, Pyhäjärvellä 10 km (v) ja 30 km (v) 2007, Vantaalla yhdistelmäkilpailussa ja Rukalla 5 km (v) 2008, Jämillä yhdistelmäkilpailussa ja Kontiolahdella 30 kilometrillä (v) 2009 sekä Keuruulla 5 km (v) 2010. Yhdennentoista Suomen mestaruutensa Roponen voitti yhdistelmäkilpailussa Keuruulla 2010. Hän voitti takaa-ajon Suomen-mestaruuden Keuruulla 2012. Viestimestaruuden hän on voittanut Mikkelissä 2002 ja Vantaalla 2008 sekä sprinttiviestin Aino-Kaisa Saarisen kanssa Keuruulla 2007 ja Ruut Sariolan kanssa samalla paikkakunnalla 2012. Jämillä vuonna 2015 Roponen oli 10km:llä(v) ykkönen. Viimeisin SM-kulta tuli 2018 Vantaalla kun Roponen voitti 10 km:n vapaan tyylin kilpailun. Tätä nykyä hänellä on neljätoista henkilökohtaista Suomen mestaruutta ja yhteensä kaikki kilpailut mukaan lukien yhdeksäntoista Suomen mestaruutta.


title: Riitta-Liisa Roponen

text: Roponen edustaa Oulun Hiihtoseuraa. Hänen kasvattajaseuransa on Haukiputaan Veikot, ja hän on edustanut myös Joutsan Pommia. Roponen kuuluu Suomen maastohiihtomaajoukkueeseen kaudella 2018–2019. Roponen on naimisissa valmentajansa Toni Roposen kanssa ja heille syntyi vuonna 2004 Ida-niminen tytär, joka hiihtää myös jo kilpaa. Roposet asuvat Haukiputaalla.


title: Riitta-Liisa Roponen

text: Roposesta ilmestyi lokakuussa 2017 Taru Schoderuksen kirjoittama, Fitran kustantama 224-sivuinen "Äitinä huipulla – Riitta-Liisa Roposen tarina" -niminen kirja, ISBN: 978-952-7196-40-3.


title: Perseus (Makedonia)

text: Perseus (noin 212–166 eaa.) oli Makedonian kuningas vuosina 179–168 eaa. Hänen isänsä oli Filippos V ja hän kuului Antigonidien hallitsijasukuun. Perseuksesta tuli Makedonian viimeinen kuningas. Roomalaisten kukistettua hänet Makedonia jaettiin neljään autonomiseen tasavaltaan ja sittemmin siitä tehtiin Rooman provinssi.


title: Perseus (Makedonia)

text: Vuonna 179 eaa. Filippos V kuoli ja Perseuksesta tuli kuningas. Filippoksella oli ollut toinenkin poika, roomalaismielinen . Demetrios oli kunnostautunut ollessaan lähettiläänä Roomassa. Mustasukkainen Perseus sai isänsä luulemaan että Demetrios aikoi kaapata vallan ja Filippos antoi myrkyttää poikansa.


title: Perseus (Makedonia)

text: Noustuaan valtaistuimelle Perseus solmi uudestaan liiton Rooman kanssa. Roomassa hänen muut tekonsa aiheuttivat huolta. Perseus sekaantui Kreikan politiikkaan. Tämä sai Pergamonin kuninkaan Eumenes II:n lietsomaan Roomaa sotaan Makedoniaa vastaan.


title: Perseus (Makedonia)

text: Kolmas makedonialaissota (171 eaa. – 168 eaa.) alkoi lupaavasti makedonialaisten voitolla Kallinikoksen taistelussa. Sota kuitenkin jatkui kummankaan osapuolen saamatta voittoa. Lopulta Aemilius Paullus otti Rooman joukot johtoonsa ja murskasi makedonialaiset Pydnan taistelussa 22. kesäkuuta 168 eaa. Perseus vietiin vankina Roomaan jossa hän myöhemmin kuoli. Roomalaiset jakoivat aluksi Makedonian neljään "tasavaltaan".


title: Perseus (Makedonia)

text: Vuonna 150 eaa. alkoi Neljäs makedonialaissota siitä että eräs Andriskos väitti olevansa Perseuksen poika ja julistautui kuninkaaksi nimellä Filippos VI. Hänen kukistamisensa jälkeen Makedoniasta tehtiin Rooman provinssi.


title: Perseus (täsmennyssivu)

text: Perseus voi tarkoittaa:


title: Timo Sarpaneva

text: Timo Tapani Sarpaneva (31. lokakuuta 1926 Helsinki – 6. lokakuuta 2006 Helsinki) oli kansainvälisesti arvostettu suomalainen taiteilija ja professori. Hänet tunnetaan erityisesti taideteollisesta muotoilusta. Sarpaneva toimi myös taideteollisuusnäyttelyjen suunnittelijana. Hänen mielimateriaalejaan olivat lasi ja metalli, mutta käytössä olivat myös muun muassa posliini, puu ja tekstiili.


title: Timo Sarpaneva

text: Timo Sarpaneva syntyi Helsingissä 1926. Hänen vanhempansa olivat Martta ja Akseli Sarpaneva.


title: Timo Sarpaneva

text: Timo Sarpaneva opiskeli Taideteollisessa oppilaitoksessa, mistä hän valmistui 1948 graafikoksi. Hänen töitään oli esillä seuraavana vuonna Helsingin Taidehallissa pidetyssä nuortennäyttelyssä. Sarpaneva alkoi kokeilla monia erilaisia materiaaleja, kuten terästä, villaa ja puuvillaa. Mainetta hän sai Milanon triennaalissa vuonna 1951, kun hänen kukkoaiheinen pannumyssy palkittiin hopeamitalilla.


title: Timo Sarpaneva

text: Sarpanevan ura lasitaiteilijana alkoi 1949, jolloin hän voitti toisen palkinnon Riihimäen lasitehtaan järjestämässä Pohjoismaisessa kilpailussa. Hänen ensimmäiset lasityönsä edustivat surrealismia, mutta pian hän siirtyi abstraktiin muotokieleen.


title: Timo Sarpaneva

text: Sarpeneva loi vuosina 1952–1954 muun muassa "Lansetti"-sarjan, "Orkidean" ja "Kajakin". Hänen lasimaljakkonsa voitti Milanon triennaalin Grand Prix’n 1954 ja yhdysvaltalainen House Beautiful -lehti valitsi sen 1956 maailman kauneimmaksi esineeksi.


title: Timo Sarpaneva

text: Sarpaneva teki Iittalan lasitehtaalle 1950-luvulta lähtien lukuisia lasitöitä. suunnittelema i-lasi-sarja kuuluu suomalaisille tutuimpiin tuotteisiin ja on säilynyt vuosikymmenten ajan yleisenä käyttöesineenä. Myös Iittalan logo, i-kirjain punaisessa pallossa, on hänen suunnittelemansa.


title: Timo Sarpaneva

text: Porin Puuvillatehtaat valitsi 1955 Sarpanevan taiteelliseksi johtajakseen. Hän suunnitteli monia värikkäitä kankaita, joista tunnetumpia ovat "Ambiente"-tuotenimeä tottelevat kankaat. Sarpaneva loi 1960–1961 Winterin väritehtaalle värisävystöt ja suunnitteli 1960–1962 Villayhtymälle sarjan paksuja "Pohjanlahti"-ryijyjä.


title: Timo Sarpaneva

text: Suomalaisen taideteollisuuden kärkinimet saivat myös kritiikkiä estetismistään. Sarpanevakin muutti tyyliään 1960-luvulla ja siirtyi suunnittelemaan entistä arkisempia tuotteita. Hän suunnitteli muun muassa punaisia emalipintaisia paistinpannuja, kalapatoja ja mustia valurautapatoja.


title: Timo Sarpaneva

text: Sarpanevan lasista tehty "Finlandia"-kokoelma, johon kuului maljoja, laseja ja kulhoja, kertoo myös vähemmän ylevästä ja karkeahkosta muotokielestä. Opa Oy:lle Sarpaneva suunnitteli 1970 teräksestä valmistettuja käyttöesineitä. Samana vuonna hän aloitti yhteistyön saksalaisen Rosenthalin kanssa. Sille Sarpaneva toteutti muun muassa lähes sataosoaisen posliinista valmistetun "Suomi"-kokoelman.


title: Timo Sarpaneva

text: "Suomi"-sarjan jatkumoa edustaa 1970-luvun lopussa valmistunut "Jurmo"-sarja, johon kuuluu monet Sarpanovan pelkistetyimmistä käyttöesineistä. Ne esiteltiin vuonna 1979 "Arkipelago"-veistosten kanssa. Sarpanevan 1980-luvun onnistuneimmat työnsä olivat Iittalan lasitehtaassa 1984 valmistetut "Claritas"-taidelasiesineet.


title: Timo Sarpaneva

text: Sarpaneva siirtyi 1997 tekemään lasia Venetsian Muranoon. Suomesta muuttoon vaikuttivat vaikeudet Hackman-Iittalan kanssa.


title: Timo Sarpaneva

text: Sarpaneva sai lukuisia palkintoja ja kansainvälisiä tunnustuksia ja palkintoja, muun muassa Lunning-palkinnon 1956. Hänelle myönnettiin Pro Finlandia -mitali vuonna 1958. Sarpaneva sai professorin arvonimen vuonna 1976. Taideteollisen korkeakoulun kunniatohtoriksi hänet nimettiin 1993.


title: Timo Sarpaneva

text: Timo Sarpanevan veli oli Pentti Sarpaneva. Timo Sarpanevan ensimmäinen puoliso oli sisustusarkkitehti Pi Sarpaneva (o.s. Holmberg) ja toinen Marjatta Svennevig. Ensimmäinen liitto kesti vuodet 1954–1970 ja toinen 1997–2006. Molemmista liitoista syntyi kaksi lasta.


title: Timo Sarpaneva

text: Sarpaneva on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle.


title: Antigonidien hallitsijasuku

text: Antigonidien hallitsijasuku oli makedonialainen kuningassuku, jonka perusti Aleksanteri Suuren kenraali Antigonos Monofthalmos. Antigonos hallitsi aluksi Vähässä-Aasiassa, mutta muut ns. diadokit kukistivat hänet Ipsoksen taistelussa vuonna 301 eaa. Antigonoksen poika Demetrios I Poliorketes selvisi taistelusta elossa. Hän sai vallattua Makedonian muutamaa vuotta myöhemmin. Demetrios syöstiin kuitenkin vallasta ja hän kuoli vankilassa. Sekavahkon kauden jälkeen kuninkaaksi nousi Demetrioksen poika Antigonos II Gonatas.


title: Antigonidien hallitsijasuku

text: Hallitsijasuku sai loppunsa Pydnan taistelussa vuonna 168 eaa. jonka jälkeen roomalaiset jakoivat Makedonian neljään autonomiseen tasavaltaan.


title: Akrobatia

text: Akrobatia on nimitys taituruus- ja sirkusvoimistelulle.


title: Akrobatia

text:
Akrobatia voidaan luokitella esimerkiksi tasapaino-, voima-, notkeus-, pari- ja ryhmäakrobatiaan.
Tasapainoakrobatiaa tehdään sekä jaloilla että käsillä, usein erilaisten välineiden päällä, esimerkiksi rola bolalla tai yksipyöräisellä. Yleensä on kyse käsinseisonnasta. Toisinaan tasapainoillaan joitakin esineitä, mikä on kuitenkin lähempänä jongleerausta.


title: Akrobatia

text: Niin kutsuttu permantoakrobatia on samantapaista kuin telinevoimistelussa. Siihen kuuluu muun muassa kärrynpyöriä, puolivoltteja ja kokovoltteja. Joskus voltteja tehdään myös erilaisilta välineiltä, esimerkiksi ns. vippilaudalta tai keinusta.


title: Akrobatia

text: Ryhmäakrobatia sisältää erilaisia ihmispyramideja ja/tai heittoakrobatiaa, jolloin osa ryhmästä heittää ilmaan yhtä (kuten monet cheerleaderit). Pariakrobatiassa kaksi ihmistä tekee yhdessä erilaisia temppuja. Akrobatian huiput ovat perinteisesti tulleet Kiinasta ja Venäjältä.


title: Akhaian liitto

text: Akhaian liitto () oli antiikin aikainen liittouma, johon kuului kreikkalaisia kaupunkeja Akhaiasta Peloponnesoksen pohjoisosista. Se oli olemassa puolustusliittona jo 400-luvulla eaa., mutta se hajaantui Aleksanteri Suuren kuoleman jälkeen. Vuonna 280 eaa. kaupungit uusivat liittoumansa.


title: Akhaian liitto

text: Akhaian liiton tärkein kilpailija oli Aitolian liitto. Akhaian liitto näytteli tärkeää osaa kamppailussa Makedoniaa ja Spartaa vastaan. Lopulta Rooman valtakunta hajotti liiton sen jälkeen kun Lucius Mummius löi liiton joukot 146 eaa. ja tuhosi Korintin kaupungin. Mummius sai lisänimen "Achaicus" voittonsa johdosta.


title: Aitolian liitto

text: Aitolian liitto oli liitto, johon kuului antiikin kreikkalaisia kaupunkeja etupäässä Aitoliasta ja muualta Korintinlahden pohjoispuolelta. Liitto otti haltuunsa Delfoin vuonna 290 eaa. ja puolusti sitä galleja vastaan vuonna 279 eaa. Liiton suurimpia vastustajia oli Akhaian liitto.


title: Aitolian liitto

text: Aitolian liitto vastusti Makedonian kuningasta Filippos V:ä ja osallistui vuonna 197 eaa. Kynoskefalain taisteluun roomalaisten puolella. Aitolialaiset vastustivat kuitenkin Rooman laajenemisyrityksiä Kreikassa ja liittoutuivat Syyrian Antiokhos III:n kanssa. Liitto menetti merkityksensä sen jälkeen kun roomalaiset kukistivat Antiokhoksen vuonna 189 eaa.


title: Vuoden jalkapalloilija

text: Vuoden jalkapalloilija on ansioituneimmalle suomalaiselle miesjalkapalloilijalle jaettava tunnustus.


title: Vuoden jalkapalloilija

text: Samannimisiä palkintoja on kaksi. Toista jakaa Urheilutoimittajain liitto ja toista Suomen Palloliitto. Urheilutoimittajain liitto on jakanut palkintoa vuodesta 1947 lähtien Vuoden urheilija -palkinnon yhteydessä. Suomen Palloliitto on jakanut omaa palkintoaan vuodesta 1953 lähtien. Palloliitto siirtyi palkinnossaan niin sanotusti eurooppalaiseen rytmiin vuonna 2016, mikä tarkoittaa, että jatkossa palkinto jaetaan jo kesällä edeltävän syys–kevätkauden osalta.


title: Vuoden jalkapalloilija

text: Eniten tunnustuksia ovat saaneet Sami Hyypiä ja Jari Litmanen. Hyypiä valittiin vuoden jalkapalloilijaksi toimittajien ja Palloliiton kesken yhteensä 18 ja Litmanen 17 kertaa. Vuoden urheilijaksi on valittu kaksi jalkapalloilijaa, Litmanen vuonna 1995 ja Hyypiä vuonna 2001.


title: Margareeta II

text: Margareeta II (alk. "Margrethe Alexandrine Þorhildur Ingrid", s. 16. huhtikuuta 1940 Kööpenhamina) on ollut Tanskan kuningatar vuodesta 1972.


title: Margareeta II

text: Margareeta syntyi Amalienborgin linnassa Kööpenhaminassa kuningas Fredrik IX:n ja tämän puolison, Ruotsin prinsessa Ingridin tyttärenä. Koska Tanskan kuningas oli myös Islannin hallitsija, prinsessa sai islanninkielisen kolmannen nimen "Þorhildur".


title: Margareeta II

text: Margareeta ei ollut syntyessään kruununperijä, sillä silloisen Tanskan perustuslain mukaan vain mies saattoi nousta valtaistuimelle. Koska hänellä ei ollut veljiä, otaksuttiin, että Fredrik IX:n nuorempi veli Knud nousisi valtaistuimelle kuninkaan kuoleman jälkeen. Kun Elisabet II nousi Yhdistyneen kuningaskunnan kuningattareksi 1952, Tanskassakin alettiin keskustella naishallitsijan mahdollisuudesta. 27. maaliskuuta 1953 järjestettiin kansanäänestys perustuslain muutoksesta. Voittaneen äänestystulostuksen mukaan nainen voi nousta valtaistuimelle, mutta vain jos hallitsijalla ei ole miespuolisia jälkeläisiä.


title: Margareeta II

text: 18-vuotispäivänään vuonna 1958 Margareeta sai paikan valtakunnanneuvostossa ("Statsrådet"), jota hän johti kuninkaan poissa ollessa. Noustuaan valtaistuimelle 14. tammikuuta 1972 Margareeta II:sta tuli ensimmäinen uuden perimyslain mukainen monarkki.


title: Margareeta II

text: Margareeta nai 10. kesäkuuta 1967 ranskalaisen diplomaatin, kreivi Henri de Laborde de Monpezatin (1934–2018), joka sai Tanskan prinssin arvonimen kruununperijän puolisona. Pariskunnalla on kaksi lasta: kruununprinssi Frederik André Henrik Christian (s. 1968) ja prinssi Joachim Holger Waldemar Christian (s. 1969).


title: Margareeta II

text: Tanskan kuninkaallisella perheellä on myös oma linna Cahorsissa, Ranskassa.


title: Margareeta II

text: Margareetaa pidetään yhtenä Euroopan moderneimmista hallitsijoista. Hän sallii avoimesti televisiohaastattelut ja esiintyy arkivaatteissa. Kuningatar on kriitikkojenkin kehuma taidemaalari ja on järjestänyt useita näyttelyitä. Hänen pseudonyymillä "Ingahild Grathmer" tehtyä kuvitustaan käytettiin tanskankielisessa "Taru sormusten herrasta" -käännöksessä 1977 ja uudessa painoksessa 2002. Hänen sanotaan myös osallistuneen kirjan käännökseen. Kuningatar on suunnitellut myös vaatteita.


title: Okra

text: Okra ("Abelmoschus esculentus") on hieman palkohernettä tai palkopapua muistuttava vihreä kotahedelmä. Se on peräisin tropiikin alueelta, luultavasti Afrikasta tai Aasiasta. Okra levisi mustien orjien mukana ensin uudelle mantereelle, jossa sillä on edelleen vankka jalansija sekä kreolilaisessa että cajun-keittiössä.


title: Okra

text: Okra kasvaa noin 1,8 metriä korkeaksi. Sen kukat ovat keltaisia, mutta keskusta on punainen. Okra vaatii pitkän ja kuuman kesän menestyäkseen, joten Suomessa sitä ei voi viljellä.


title: Okra

text: Okran hedelmässä on pieniä siemeniä ja tärkkelyspitoista kasvilimaa. Keitettäessä okralima saostaa pataruoat perunajauhojen tapaan.


title: Parapähkinäpuu

text: Parapähkinäpuu ("Bertholletia excelsa") on huppukukkakasvien heimoon (Lecythidaceae) kuuluva kasvilaji. Se kasvaa luonnonvaraisena Amazonin alueella Brasiliassa. Puu voi kasvaa 40-50 m korkeaksi ja 500-800 vuotta vanhaksi. Puun suomenkielisestä nimestä huolimatta sen hedelmä ei ole pähkinä vaan avautumaton kota, jonka sisältämiä suuria siemeniä kutsutaan pähkinöiksi.


title: Parapähkinäpuu

text: Parapähkinöiksi kutsuttuja siemeniä käytetään ruokana. Korkean rasvapitoisuutensa vuoksi ne härskiintyvät helposti, ja siksi ne onkin syytä säilyttää pakastimessa tai jääkaapissa. Niitä käytetään leivontaan ja makeisten valmistukseen. Parapähkinät ovat lievästi radioaktiivisia.


title: Parapähkinäpuu

text: Parapähkinät ovat hyvä seleenin lähde. Jo yksi parapähkinä riittää turvaamaan päivittäisen saantisuosituksen.


title: Parapähkinäpuu

text: 100 g parapähkinää sisältää:


title: Tracker-musiikki

text: Tracker-musiikki on ääninäytteiden eli "samplejen" monikanavaiseen toistoon perustuvaa tietokonemusiikkia, jota luodaan "trackeriksi" kutsutulla ohjelmalla.


title: Tracker-musiikki

text: Vuonna 1985 julkaistu Amiga oli ensimmäinen kotitietokone, joka tuki digitoituja ääniä. Harrastelijat pyrkivät kehittämään ohjelmistoa, jolla pystyttäisiin tekemään helposti digitoituihin soitinääniin perustuvaa musiikkia. Ensimmäinen tracker-ohjelma oli Karsten Obarskin Amigalle vuonna 1987 kehittämä "Ultimate Soundtracker". Ohjelma tallensi teokset moduulimusiikkina tunnettuun muotoon (".mod", modit), jossa tiedostoon sisältyivät sekä kappaleen moniraitasekvenssi- että sampletiedot (ääninäytteet). Tämä eroaa MIDI-musiikista siten, että MIDI-tiedostot eivät tallenna sampleja. Tästä huolimatta tiedostokoot olivat melko pieniä (riippuen täysin käytettyjen soitinäänien koosta) ja ennen kaikkea äänilaitteistosta riippumattomia. Soitinäänet muodostuvat siten, että kun nauhoitetaan esimerkiksi yksi pianon koskettimen ääni, voidaan tätä ääntä nopeuttaa tai hidastaa, jolloin sen äänenkorkeus muuttuu ja näin voidaan soittaa monia nuotteja vain yhtä samplea käyttäen. Erillisten soitinäänien sijaan sample voi koostua kokonaisista soinnuista tai muista äänen pätkistä kuten rumpuloopeista.


title: Tracker-musiikki

text: Tracker-musiikki oli Amigalla suosittua sekä tietokonepelien että demojen musiikkina. Laitteiston ominaisuudet soveltuivat hyvin tämäntyyppiselle musiikille ja myös soittorutiinien teko oli siksi helppoa. Amigan äänistä vastaava paula-piiri soittaa samplet kuluttamatta prosessoriaikaa. Amiga 500 tarjosi käytettäväksi vain neljä äänikanavaa, mutta sille kehitettiin myös 8-kanavaisia ohjelmia, mm. StarTrekker ja OctaMed, jotka miksasivat kaksi kanavaa yhdeksi ja tarjosivat näin kahdeksan eri kanavaa, tosin puolittaen samalla näytteenottotaajuuden.


title: Tracker-musiikki

text: PC-maailmassa tracker-musiikki on leimautunut demoskeneen huomattavasti vahvemmin kuin Amigalla, koska PC:n äänilaitteiston vaihtelevuudesta ja alkeellisuudesta johtuen jo pelkän mod-soittorutiinin toteutus oli huomattavasti hankalampaa ja muodosti ohjelmoijille haasteen. Varhaiset PC-ryhmät halusivat kuitenkin näyttää, että PC pystyy samaan kuin Amigakin, ja niin syntyi paitsi soittorutiineja, myös trackereita. Demoscene suosi Gravis Ultrasound äänikorttia, joka Amigan tapaan soitti sampleja kuluttamatta prosessoriaikaa. Demoissa tracker-musiikki oli itsestäänselvyys, mutta PC-peleissä sitä ei juuri käytetty. Poikkeuksia tästä säännöstä ovat esimerkiksi pelit "Unreal", "", "Death Rally" ja "Star Control 2", sekä muutamat flipperit, kuten "Pinball Dreams 1 ja 2, Pinball Fantasies, Pinball 4000 ja Pinball Mania" (osa näistä musiikeista on tehty Amigalla). PC:n tracker-ohjelmat soittavat Amigan mod-tiedostoja. Tähän ei tarvita emulaatiota. Esimerkiksi Winamp-ohjelma tukee oletusasetuksillaan yleisimpiä tracker-tiedostomuotoja.


title: Tracker-musiikki

text: Monet demoryhmät kehittivät oman trackerinsa. 1990-luvun puolivälin kaksi vahvinta PC-trackeria olivat suomalaisen Future Crew'n "Scream Tracker 3" ja ruotsalaisen Tritonin Fast Tracker II (joka ensimmäisenä tuki 44 kHz taajuudella otettuja 16-bittisiä sampleja). Molemmat ryhmät kehittivät ohjelmansa ensin omaa käyttöään varten. Myöhemmin MS-DOSille ilmestyi myös Jeffrey Limin "Impulse Tracker", joka muistuttaa käyttöliittymältään ScreamTrackeria, mutta on ominaisuuksiltaan huomattavasti laajempi. Myöhemmistä ohjelmista suosittu on esimerkiksi "Modplug Tracker", ja kehittyneintä sukupolvea edustavat Fast Tracker III -nimellä alkunsa saanut "Skale Tracker", sekä kaupallinen "Renoise", jotka tukevat muun muassa midiohjelmistoissa jo pitempään käytettyjä VST-efektejä sekä SF2-formaatin instrumentteja.


title: Tracker-musiikki

text: Tracker-musiikin tyylilajeista suosituimpia ovat 1990-luvun jälkipuoliskolta alkaen elektronisen musiikin tyylilajit, kuten techno, trance, hardcore ja 8-bittisten kotitietokoneiden musiikkia muistuttava chiptune, joka oli enemmän voimissaan tracker-musiikin varhaisina vuosina. Trackereilla on kuitenkin jäljitelty myös elävämmän musiikin lajeja kuten sinfoniamusiikkia ja heavy metalia. Periaatteessa pitkiä sampleja käyttämällä trackereilla voi tehdä mitä tahansa musiikkia ja viimeistään CD-tasoista ääntä tukevan Fast Tracker II -ohjelman (1995) myötä tracker -ohjelmilla on periaatteessa voinut tehdä äänenlaadultaan kaupallisen musiikin standardit täyttäviä kappaleita, joskin miksaus ja masterointi ominaisuudet ovat 1990-luvun ohjelmissa vielä kovasti jäljessä siitä, mitä kaupallisen musiikin tuotantoon yleensä käytetään. Muutamaan Amigan peliin sovitettiin aikoinaan kaupallisesti julkaistuja kappaleita tracker-formaattiin (esimerkiksi John Foxxin "Into the Wonderful" pelissä "Gods" ja Tim Simenonin "Megablast" pelissä "Xenon 2").


title: Tracker-musiikki

text: Tracker-musiikkikappaleen tunnistaa yleensä tiedostonnimen perusteella. Yleisimmät tiedostonnimien päätteet ovat:


title: Pekaanipähkinä

text: Pekaanipähkinä eli pekaanihikkori ("Carya illinoinensis") on jalopähkinäkasveihin kuuluva kesävihanta puu, joka kasvaa alkuperäisenä Mississippijoen laaksossa Yhdysvaltojen keskiosissa. Tämä suurikokoinen puu on tunnetuin hikkoreista ja pähkinöidensä ansiosta yksi kaupallisesti merkittävimmistä puulajeista Pohjois-Amerikassa. Siitä on jalostettu useita kaupalliseen pähkinäntuotantoon soveltuvia lajikkeita, joita viljellään Yhdysvalloissa ja muualla maailmassa.


title: Pekaanipähkinä

text: Sana ’pekaani’ on peräisin algonkin-kielistä ja tarkoittaa hankalasti rikottavaa pähkinää. Lajin tieteellinen nimi "Carya illinoinensis" tarkoittaa suomeksi illinois’npähkinää ja viittaa sen alkuperään.


title: Pekaanipähkinä

text: Pekaanipähkinä on suurikokoinen ja pitkäikäinen puu, joka kasvaa keskimäärin 30–45 metriä korkeaksi ja rinnankorkeusläpimitaltaan 180–210 senttimetriä paksuksi. Se on suurin kaikista hikkorilajeista. Suotuisilla kasvupaikoilla se voi saavuttaa jopa 55 metrin korkeuden ja yli 300 vuoden iän.


title: Pekaanipähkinä

text: Pekaanipähkinällä on syvälle ulottuva pääjuuri ja etäälle levittäytyvä sivujuuristo. Sillä on korkea runko, joka jakautuu koheneviksi, suuriksi haaroiksi ja muodostaa leveän, pyöreän latvuksen. Runkoa peittää harmaanruskea kaarna, joka on nuorena sileää mutta vanhemmiten halkeilee rosoisesti pitkittäisiksi suomuiksi. Kuluvan vuoden versot ovat melko ohuet, karvaiset ja vaaleanruskeat ja silmut pienet ja keltaiset tai ruskeat.


title: Pekaanipähkinä

text: Päätöpariset lehdet ovat 30–50 senttimetriä pitkät ja jakaantuvat 11–17 lyhytruotiseen lehdykkään. Yksittäinen lehdykkä on 5–18 senttimetriä pitkä, sirppimäinen, pitkäsuippuinen, hienosahainen ja kalju tai vähäkarvainen. Sen yläpinta on kellanvihreä ja alapinta hieman vaaleampi. Lehdet puhkeavat hyvin myöhään ja pysyvät vihreinä pitkälle syksyyn ennen muuttumistaan keltaisiksi.


title: Pekaanipähkinä

text: Pekaanipähkinä on yksikotinen, tuulipölytteinen kasvi, jonka pikkuruiset, vihertävät kukat puhkeavat ennen lehtiä huhti–toukokuussa. Hedekukissa on 5–6 hedettä, ja ne muodostavat ohuita, riippuvia ja 8–15 senttimetriä pitkiä norkkoja, jotka kasvavat kolmen norkon ryppäissä. Emikukissa on 2–4 luottia, ja ne kasvavat 2–10 kukan ryhmissä kuluvan vuoden verson kärjessä.


title: Pekaanipähkinä

text: Syys–lokakuussa kypsyvä hedelmä on ohuen hedelmäsuojuksen suojaama pähkinä. Se on munan tai päärynän muotoinen, 3–5 senttimetriä pitkä, pyöreätyvinen ja teräväkärkinen. Vihreä hedelmäsuojus muuttuu hedelmän kypsyessä tummanruskeaksi. Se jakaantuu neljään liuskaan, jotka avautuvat hedelmän tyveen saakka. Sisältä paljastuu vaaleanruskea, ohutkuorinen pähkinä, joka kätkee sisälleen syötävän siemenen.


title: Pekaanipähkinä

text: Pekaanipähkinän siementuotanto alkaa kunnolla noin 20 vuoden iässä, saavuttaa huippunsa 75–225 vuoden iässä ja lakkaa yleensä viimeistään 300 vuoden iässä. Hyvät siemenvuodet kertautuvat 1–3 vuoden välein. Yksittäinen puu tuottaa vuodessa keskimäärin 40 kilogrammaa pähkinöitä. Siemenet leviävät oravien, lintujen ja veden kuljettamina. Siementen lisäksi laji voi lisääntyä kanto- ja juurivesojen avulla.


title: Pekaanipähkinä

text: Pekaanipähkinä kasvaa alkuperäisenä Mississippijoen laaksossa. Levinneisyysalueen länsiraja kulkee Etelä-Indianasta Illinoisin, Kaakkois-Iowan ja Itä-Kansasin kautta Keski-Texasiin etelässä. Idässä levinneisyysalue ulottuu Mississipin ja Tennesseen länsiosiin. Levinneisyysalueen itäpuolella on yksittäisiä esiintymiä Lounais-Ohiosta Kentuckyyn ja Alabamaan. Lajia esiintyy myös siellä täällä Meksikon koillis- ja keskiosissa.


title: Pekaanipähkinä

text: Pekaanipähkinä menestyy parhaiten kosteassa hiesumaassa, jossa vesi ei seiso kovin pitkään. Tyypillisiä kasvupaikkoja ovat jokien tulvatasangot ja laaksot noin 500 metrin korkeudelle saakka. Sitä esiintyy myös maalajiltaan hienojakoisemmilla paikoilla, lähinnä nuorissa alluviaalisissa maannoksissa, jotka läpäisevät hyvin vettä. Tiiviissä savimaassa viihtyy paremmin toinen hikkorilaji, "Carya aquatica".


title: Pekaanipähkinä

text: Pekaanipähkinä kasvaa tavallisesti lehtimetsissä, joiden puusto ei ole vielä saavuttanut päätemetsävaihetta. Näiden metsien muita valtapuulajeja ovat amerikanplataani, valkojalava ja lännenambrapuu. Se sietää melko huonosti varjostusta, tosin paremmin kuin amerikanmustapoppeli ja pajut, joiden kanssa se muodostaa myös metsiä. Muita tyypillisiä seuralaislajeja ovat punasaarni, keltikset, saarnivaahtera, hopeavaahtera ja vesitammi.


title: Pekaanipähkinä

text: Pekaanipähkinä viihtyy kosteassa ilmastossa, jossa vuotuinen sademäärä on pienimillään 760 millimetriä ja enimmillään yli 2 010 millimetriä. Kesän keskilämpötila voi olla jopa 27 celsiusastetta, talven keskilämpötila vaihtelee −1 asteesta 10 asteeseen.


title: Pekaanipähkinä

text: Pekaanipähkinöitä syödään sellaisenaan ja käytetään leivonnassa ja ruoanlaitossa. Tunnetuimpia reseptejä ovat amerikkalainen pekaanipiiras ja louisianalaiset praliinit. Pekaanipähkinä muistuttaa sukulaistaan saksanpähkinää, mutta sen kuori on tummempi ja sileämpi eikä sisuskaan ole yhtä ryppyinen. Pähkinän öljypitoisuus on erittäin suuri, noin 70 prosenttia, ja se sisältää runsaasti hivenaineita.


title: Pekaanipähkinä

text: Pohjois-Amerikan alkuperäiskansat söivät pähkinöitä jo kauan ennen uudisasukkaiden saapumista Amerikan mantereelle. He käyttivät kasvia myös ihottumien ja tuberkuloosin hoidossa. Kaupallinen kasvatus alkoi Yhdysvalloissa 1800-luvun loppupuolella. Yhdysvallat tuottaa vuosittain noin 140 miljoonaa kiloa pekaanipähkinöitä, mikä on yli 80 prosenttia maailman kokonaistuotannosta. Eniten pähkinöitä viljellään Georgian, Texasin ja New Mexicon osavaltioissa. Kasvi onkin nimetty Texasin tunnuspuuksi. Muita tuottajamaita ovat Meksiko, Australia, Etelä-Afrikka, Israel, Kiina ja Argentiina.


title: Pekaanipähkinä

text: Pekaanipähkinän puuaines ei ole yhtä hyvälaatuista kuin muilla hikkoreilla. Siitä valmistetaan kuitenkin jonkin verran huonekaluja, kaappeja, sisustuspaneeleja, kuormalavoja ja puuviilua, ja sitä käytetään lihan savustamisessa. Pekaanipähkinä on myös yleinen koristekasvi.


title: Pekaanipähkinä

text: Pähkinät ovat tärkeä ravinnonlähde monille linnuille, mustaoravalle, harmaaoravalle, pussirotille, pesukarhulle ja pekareille. Valkohäntäpeura syö mielellään vanhojen pekaanipähkinöiden lehtiä.


title: Boris III

text: Boris III, Bulgarian tsaari, (30. tammikuuta 1894 – 28. elokuuta 1943), nousi valtaistuimelle isänsä Ferdinand I:n eron jälkeen 1918 Bulgarian hävittyä ensimmäisen maailmansodan.


title: Boris III

text: Bulgarian tappio enimmäisessä maailmansodassa oli jo toinen viiden vuoden sisään, sillä myös toinen Balkanin sota päättyi Bulgarian häviöön. Maa joutui luovuttamaan alueita naapureilleen ja maksamaan sotakorvaukset, jotka uhkasivat taloutta ja poliittista vakautta. Syntyi kaksi liikettä, agraariliitto ja kommunistipuolue, jotka vaativat monarkian lopettamista.


title: Boris III

text: Maan pääministeriksi nousi Boriksen kruunausvuonna agraariliiton Aleksandăr Stambolijski. Huolimatta maan maatalousvaltaisuudesta hän sai vastaansa keskiluokan ja armeijan vihan. Armeija teki vallankaappauksen 1923. Kreikka julisti Bulgarialle sodan 1925. Vaikka Kansainliitto välitti maiden välille rauhan, jatkui sekasorto vuoteen 1934 asti, jolloin Boris auttoi armeijaa perustamaan diktatuurin. Seuraavan vuonna hän otti itse vallan, ja hallitsi itsevaltiaana monarkkina.


title: Boris III

text: Boris nai Savoijin Giovannan, Italian Viktor Emanuel III:n tyttären lokakuussa 1930 Assisissa ja ortodoksisessa seremoniassa Sofiassa. Liitosta syntyi tytär Marie-Louise tammikuussa 1933 ja kruununperillinen, poika Simeon 1937.


title: Boris III

text: Toisen maailmansodan alussa mielipide oli saksalaismyönteinen, koska Saksa pakotti Romanian luovuttamaan Dobrudzhan maakunnan eteläosan takaisin Bulgarialle. Vuonna 1941 Boris liittoutui akselivaltojen kanssa ja liittyi sotaan Kreikkaa ja Jugoslaviaa vastaan saadakseen takaisin niille menetetyt alueet. Boris kieltäytyi kuitenkin yhteistyöstä kahdessa asiassa: alkuvuodesta 1943 saksalaiset pyysivät Bulgarian 50 000 juutalaisen lähettämistä Puolaan. Bulgaria ei myöskään suostunut julistamaan sotaa Neuvostoliitolle, etenkin kun sota oli kääntymässä Saksaa vastaan.


title: Boris III

text: Elokuussa 1943 Adolf Hitler kutsui Borisin tapaamiseen Berliiniin. Hän suostui symboliseen sodanjulistukseen Yhdistyneelle kuningaskunnalle ja Yhdysvalloille. Tämä kuitenkin kostautui, kun Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimat ja Yhdysvaltain ilmavoimat pommittivat Sofiaa raskaasti 1943–1944.


title: Boris III

text: Boris kuoli pian palattuaan Berliinistä sydänkohtaukseen retkeillessään Rilavuorella. Kuninkaaksi nousi kuusivuotias Simeon II.


title: Boris III

text: Boris haudattiin Rilan luostariin. Kun kommunistit nousivat valtaan 1944 ruumis kaivettiin haudasta ja haudattiin salaa Vranan palatsin pihamaalle. Kommunistivallan päättymisen jälkeisissä etsinnöissä löydettiin sydän, joka palautettiin Rilan luostariin.


title: FDDI

text: FDDI () on optisiin siirtoyhteyksiin perustuva verkko (siirtotienä valokuitu). FDDI-protokolla perustuu Token Bussiin, joka on kuin väylämainen Token Ring, ja sen perinteinen nopeus on 100 Mbit/s. FDDI on loogisesti kandennettu rengas, mutta fyysinen topologia on tähtimäinen.


title: FDDI

text: FDDI:n etuina ovat suuri kaistanleveys, pieni vaimennus sekä suoja sähkömagneettisia häiriöitä vastaan. Pääasiassa sitä käytetään runkoverkkoratkaisuna, mutta se suunniteltiin kytkettäväksi suoraan työasemiin.


title: FDDI

text: Ensimmäiset julkiset FDDI-kaupunkiverkot rakennettiin Suomessa 1990-luvun alussa. FDDI-verkot nykyaikaistetaan yleensä vaihtamalla ne Gigabit Ethernet -verkoiksi.


title: Tunneli

text: Tunneli on yleensä vaakasuora tai jonkin verran vaakasuorasta poikkeava väylä, joka on puhkaistu kallion tai muun maa-aineksen läpi helpottamaan liikennettä. Vastaavaa pystysuoraa tai hyvin jyrkkää reittiä kutsutaan yleensä tunnelin sijasta kuiluksi (esimerkiksi kaivoskuilujen ja -tunneleiden muodostama järjestelmä).


title: Tunneli

text: Tunneleita rakennetaan muun muassa poraamalla, räjäyttämällä ja kaivamalla. Lisäksi voidaan joutua käyttämään väliaikaisia tai pysyviä maanvahvistusmenetelmiä; väliaikaisista esimerkkinä voi mainita maaperän jäädyttämisen ennen kaivamista, mitä käytettiin muun muassa Helsingin metroa rakennettaessa niin sanotun Kluuvin ruhjeen (entisen merenlahden paikalla oleva täyttömaa-alue Helsingin keskustan alla muun muassa rautatieaseman tienoilla) vahvistamiseksi kaivun mahdollistamiseksi.


title: Tunneli

text: Tunneli on usein vahvistettu sisäpuolelta betonivalulla, ruiskubetonoinnilla, teräs- tai puurakenteilla tai muilla vastaavilla tavoilla sen romahtamisen ja seinämistä irtoavien lohkareiden tai muun maa-aineksen putoamisen estämiseksi. Joissain tapauksissa koko tunneli on umpinainen betoni- tai muu putki, kun maaperä on niin pehmeää, ettei sen läpi kaivettu reitti pysyisi sellaisenaan lainkaan avoimena.Suomessa ei suhteellisen vähäisten ja loivien maaston korkeuserojen vuoksi ole tarvittu kovin mittavia liikennetunneleita. Tiet on yleensä rakennettu ylittämään tai kiertämään maaston korkeuserot, tai kallioihin on puhkaistu avoväylät kallioleikkauksin. Suomen ensimmäinen tietunneli on Färjsundin tunneli, joka valmistui Ahvenanmaalle vuonna 1980. Viime vuosina on päätieverkostolle rakennettu muutamia pitempiä tunneliosuuksia kuten esimerkiksi Hiidenkallion tunneli Espoossa, Karnaisten tunneli Lohjalla ja Vuosaaren tunneli Helsingissä. Tampereella marraskuussa 2016 avattu yli 2,3 kilometriä pitkä Tampereen rantatunneli on Suomen pisin maantietunneli. Myös Helsinkiin on suunniteltu keskustan alittavaa pitkää Keskustatunnelia.


title: Tunneli

text: Rautateitä rakennettaessa on niiden suuremman tasaisuusvaatimuksen vuoksi ollut tunneleiden tarvetta herkemmin kuin teillä. Pitempiä rautatietunneliosuuksia on Helsingin metron ohella Helsingin–Turun ja Jämsän–Jyväskylän rataosuuksilla. Suomen pisin rautatietunneli on Vuosaaren satamaradalla. Suomen lyhin rautatietunneli on kallioon louhittu Paksuniemen tunneli Parikkalassa, sen pituus on vain noin 26 metriä.


title: Tunneli

text: Suomen pisin tunneli ja tiettävästi maailman toiseksi pisin yhtenäinen kalliotunneli on Päijänteestä vettä pääkaupunkiseudulle tuova Päijännetunneli, joka on 120 kilometriä pitkä. Maailman pisin tunneli on 137-kilometrinen Delawaren vesitunneli Yhdysvalloissa.Tunneli voi tarkoittaa myös näennäisyhteyksiä tietoliikenteessä, esimerkiksi yrityksen eri toimipisteiden välillä olevaa suojattua yhteyttä. Katso tarkemmin artikkelista VPN.


title: Matt Groening

text: Matthew Abram "Matt" Groening (s. 15. helmikuuta 1954 Portland, Oregon, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä, käsikirjoittaja ja televisiotuottaja. Hänet tunnetaan parhaiten "Simpsonit"-televisiosarjan isänä, sillä hän on luonut sarjan päähahmot, Simpsonin perheen. Ennen työtään "Simpsoneissa" Groening piirsi sarjakuvia "Elämä on helvettiä" ja "Akbar ja Jeff".


title: Matt Groening

text: Groening valmistui Evergreen State Collegesta 1977 23-vuotiaana ja aloitti uransa kirjoittajana, minkä jälkeen siirtyi sarjakuvan pariin. Hän käsikirjoitti yksin vuosina 1987–1989 tuotetut "Simpsonit"-lyhytfimit, joita esitettiin "Tracey Ullman Show" -sarjan yhteydessä, ja kehitteli niiden pohjalta nykyisen "Simpsonit"-sarjan yhdessä James L. Brooksin ja Sam Simonin kanssa. He toimivat yhdessä sarjan ensimmäisinä vastaavina tuottajina ("showrunner") 1. ja 2. tuotantokaudella, minkä lisäksi Groening käsikirjoitti sarjaan muutaman varhaisen jakson. Hän on yhä mukana sarjan tuotannossa, mutta ei enää käsikirjoita siihen sisältöä. "Simpsonien" jälkeen Groening on kehittänyt televisioon animaatiosarjan "Futurama" ja Netflixiin sarjan "Disenchantment".


title: Matt Groening

text: Groening nimesi "Simpsonien" hahmot perheenjäsentensä mukaan. Hänen isänsä oli amerikansaksalainen Homer Philip Groening (1919–1996) (s. Main Centre, Saskatchewan, Kanada, ja kasvatettu mennoniittaperheessä) ja hänen äitinsä oli amerikannorjalainen Margaret Ruth (o.s. Wiggum). Lisa ja Maggie ovat hänen sisarustensa nimiä. Bartin nimi sen sijaan on anagrammi sanasta "brat", kakara.


title: Matt Groening

text: Groening ja Deborah Caplan menivät naimisiin 1986. Heillä on kaksi poikaa, Homer ja Abe. Groening ja Deborah erosivat 13 vuoden naimisissa olon jälkeen vuonna 1999.


title: Matt Groening

text: Groening on ollut 26 kertaa ehdokkaana Emmy-palkinnon saajaksi ja saanut niitä yksitoista, joista kymmenen tuli "Simpsoneille", yksi "Futuramalle".


title: Robert Redford

text: Charles Robert Redford Jr. (s. 18. elokuuta 1936 Santa Monica, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä, elokuvaohjaaja ja tuottaja.


title: Robert Redford

text: Redford on näytellyt yli viisikymmentä vuotta kestäneellä urallaan kymmenissä elokuvissa, joista tunnetuimpia ovat esimerkiksi "Butch ja Kid – auringonlaskun ratsastajat" (1969), "Valtapeli" (1972), "Parhaat vuotemme" (1973), "Puhallus" (1973) ja "Presidentin miehet" (1976). Redford on ohjannut yhdeksän elokuvaa, ja hän voitti parhaan ohjauksen Oscarin esikoisohjauksellaan "Tavallisia ihmisiä" (1980).


title: Robert Redford

text: Redford tunnetaan näyttelijänä poikamaisen hyvästä ulkonäöstään ja monipuolisista roolitöistään sekä ympäristö- ja poliittisesta aktivismistaan ja indie-elokuvia tukevien Sundance Instituten ja Sundancen elokuvajuhlien perustamisesta.


title: Robert Redford

text: Robert Redford syntyi 18. elokuuta 1936 Santa Monicassa Kaliforniassa. Hänen isänsä oli maitomies ja myöhemmin öljy-yhtiön kirjanpitäjä. Hänen äitinsä harrasti lukemista ja elokuvia. Nuorena Redford oli hyvä juoksija sekä tenniksen ja amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänet erotettiin usein työpaikoistaan, ja hänet pidätettiin muutaman kerran pikkurikoksista.


title: Robert Redford

text: Redford valmistui Van Nuysin lukiosta vuonna 1954 ja pääsi Coloradon yliopistoon baseball-stipendillä. Hän ei kuitenkaan menestynyt yliopistossa urheilijana vaan juopotteli ja keskeytti opintonsa tai erotettiin. Sen jälkeen hän muutti Eurooppaan opettelemaan taiteilijaksi. Hän eli Pariisissa opiskelijaelämää ja palasi Yhdysvaltoihin poliittisesti tiedostavampana.


title: Robert Redford

text: Redford meni naimisiin vuonna 1958 ja muutti New Yorkiin, missä hän opiskeli suunnittelua Pratt Institutessa ja sen jälkeen näyttelemistä American Academy of Dramatic Artsissa. Hän esiintyi ensimmäisen kerran Broadwaylla vuoden 1959 komediassa "Tall Story". Sitä seurasi uusia teatterirooleja, kunnes hän teki läpimurtonsa pääroolissa Neil Simonin näytelmässä "Barefoot in the Park" (1963).


title: Robert Redford

text: Teatterin ohella Redford esiintyi useassa televisioroolissa. Hänen ensimmäinen elokuvaroolinsa oli elokuvassa "Yön taistelijat" (1962). Elokuvaläpimurtonsa Redford teki Neil Simonin Broadway-näytelmään perustuvassa elokuvassa "Paljain jaloin puistossa" (1967). Sitä seurasi toinen pääosa menestyselokuvassa "Butch ja Kid – auringonlaskun ratsastajat" (1969). Seuraavissa elokuvissaan Redford valitsi haastavia rooleja, joista erityisen tärkeä oli poliittisessa draamassa "Valtapeli" (1972).


title: Robert Redford

text: Vuonna 1973 Redford näytteli kahdessa menestyselokuvassa, "Parhaat vuotemme" ja "Puhallus", joista jälkimmäisestä hän sai ensimmäisen ja toistaiseksi ainoan Oscar-ehdokkuutensa näyttelijänä. Redfordin seuraavia elokuvia olivat "Kultahattu" (1974), "Korppikotkan kolme päivää" (1975) ja "Presidentin miehet" (1976).


title: Robert Redford

text: Redfordin ensimmäinen ohjaustyö oli "Tavallisia ihmisiä" (1980), josta hänelle myönnettiin parhaan ohjauksen Oscar-palkinto. Hän näytteli 1980-luvulla harvakseltaan, esimerkiksi elokuvissa "Voittajan paluu" (1984) ja "Minun Afrikkani" (1985). Hän ohjasi elokuvan "Milagron niityt" (1988).


title: Robert Redford

text: 1990-luvulla Redford ohjasi perhedraaman "Ja keskellä virtaa joki" (1992) sekä draaman "Quiz Show – tupla ja kuitti" (1994), josta hän sai parhaan ohjauksen Oscar-ehdokkuuden. Elokuvassa "Hevoskuiskaaja" (1998) hän toimi ohjaajana, tuottajana ja pääosan esittäjänä. Hänen roolitöitään 1990-luvulla olivat sen lisäksi esimerkiksi elokuvissa "Vain yksi yö" (1993) ja "Aina lähelläsi" (1996).


title: Robert Redford

text: Redfordin ohjaustöitä 2000-luvulla olivat "Bagger Vance – viheriön legenda" (2000), "Lions for Lambs" (2007), "Salaliittolainen" (2010) ja "The Company You Keep – Ikuiset liittolaiset" (2012). Niiden jälkeen hän on näytellyt esimerkiksi elokuvissa "All Is Lost" (2013), "" (2014), "A Walk in the Woods" (2015), "Truth" (2015), "Pete’s Dragon" (2016) ja "Our Souls at Night" (2017). Marraskuussa 2016 Redford kertoi aikovansa lopettaa näyttelemisen mutta jatkavansa vielä ohjaajana. Hän kertoi vuonna 2018 roolinsa elokuvassa "The Old Man & the Gun" (2018) jäävän hyvin todennäköisesti hänen viimeiseksi näyttelijätyökseen.


title: Robert Redford

text: Noustuaan elokuvatähdeksi 1970-luvun alussa Redford puhui julkisesti Utahin ympäristön puolesta, sillä hän omisti siellä paljon maata.


title: Robert Redford

text: Redford perusti 1980-luvun alussa Sundance Instituten auttamaan ja tukemaan independent-elokuvantekijöitä. Siihen liittyvistä elokuvajuhlista tuli indie-elokuvan tärkein festivaali vuosikymmenien ajaksi.


title: Robert Redford

text: Parhaan ohjauksen Oscar-palkintonsa lisäksi Redford on saanut kunnia-Oscarin vuonna 2002. Redfordille myönnettiin vuonna 2016 Yhdysvaltain korkein siviileille myönnettävä kunniamerkki, Presidentin vapaudenmitali.


title: Robert Redford

text: Redford on ollut kahdesti naimisissa. Hänen vuonna 1958 solmimansa avioliitto Lola Van Wagenenin kanssa päättyi eroon vuonna 1985. He saivat neljä yhteistä lasta. Heinäkuussa 2009 Redford avioitui saksalaisen taidemaalari Sibylle Szaggarsin kanssa.


title: Omrin kuningashuone

text: Omrin kuningashuone on arkeologisen käsityksen mukaan Israelin ensimmäinen kultakausi. Kuningashuoneelle aukesi mahdollisuus nousta suurvallaksi sen jälkeen, kun Egyptin faarao Shesonq I (mahdollinen Raamatun Siisak) oli hyökännyt Kanaanin maahan. Omrin kuningashuoneen aikaan Israelista tuli ensimmäistä kertaa täysin kehittynyt yhteiskunta, jolla oli monimutkainen hallinto, joka kykeni mittaviin rakennusprojekteihin ja joka ylläpiti pysyvää armeija.


title: Omrin kuningashuone

text: Omrin kuningashuoneeseen kuului neljä hallitsijaa. Kuningashuoneen ensimmäinen kuningas, Omri (hallitsi 884-873), levitti valtakuntaa sekä pohjoiseen että itään, Moabiin. Laajentumisen vuoksi valtakuntaan kuului muun muassa kanaanilaisia ja moabilaisia, jotka eivät palvoneet Jahvea. Valtakunnan mahdin edellytys oli monikulttuurisuuden hyväksyminen ja niinpä sen alueella palvottiin monia pakanallisia jumalia. Tämä heijastuu Raamatussa, joka selittää Israelin kuningaskunnan vaikeudet Jumalan rangaistuksena.


title: Omrin kuningashuone

text: Omri valitsi pääkaupungikseen Samarian ja pani alkuun sen massiivisen rakentamisen. Kuningashuoneen aikana varustettiin myös Megiddo ja Jisreel muureilla. Näiden kaupunkien mahtavuus on siis perua Omrin kuningashuoneen ajoilta eikä kuningas Salomon ajoilta, kuten Raamatussa kerrotaan.


title: Omrin kuningashuone

text: Samaria oli valtakunnan israelilaisten keskus. Kanaanilaisten keskus taas oli Jisreel.


title: Omrin kuningashuone

text: Omrin seuraaja oli hänen poikansa Ahab, joka hallitsi 873-852 Ahab on ensimmäinen Israelin kuningas, jonka historiallisuus Raamatun ulkopuolella on varma.


title: Omrin kuningashuone

text: Raamattu kertoo Ahabin vihoittaneen Jumalaa enemmän kuin yksikään aiempi Israelin kuningas. Hän muun muassa rakensi Baalille pyhäkön Samariaan ja hänen vaimonsa Isebel surmautti suuren joukon Herran profeettoja. Ahabin aikana Israel kärsi kuivuudesta ja nälänhädästä, jotka päättyivät profeetta Elian kukistettua Baalin profeetat Karmel-vuorella.


title: Omrin kuningashuone

text: Raamattu kertoo Jumalan antaneen Ahabin saavuttaa kaksi suurta voittoa sotajoukoiltaan ylivoimaisista syyrialaisista osoittaakseen Ahabille olevansa Herra. Ahab ei kuitenkaan totellut Jumalan käskyä surmata kuningas Ben-Hadad, jolloin profeetta ilmoitti Ahabin kuolevan Ben-Hadadin sijaan. Tämän jälkeen Ahab sai palatsinsa vieressä olleen viinitarhan omistukseensa Isebelin juoniteltua tarhan omistajan hengiltä. Kun Elia ilmoitti Jumalan hävittävän rangaistuksena Ahabin miespuoliset jälkeläiset, tämä katui syvästi, ja Jumala ilmoitti siirtävänsä rangaistuksen seuraavalle sukupolvelle.


title: Omrin kuningashuone

text: Ahab kuoli taistellessan Juudan kuninkaan Josafatin kanssa syyrialaisia vastaan. Ahab oli naamioitunut ettei häntä tunnettaisi, mutta sai osuman nuolesta, eikä pystynyt haavoittuneena lähtemään pois kiivaiden taisteluiden keskeltä.


title: Omrin kuningashuone

text: Ahabin avioliitto foinikialaisen prinsessan Isebelin kanssa ja vieraiden jumalien palvominen sopii hyvin yhteen Israelin kuningaskunnan monikulttuurisen luonteen kanssa. Iisebeliä pidetään vallanhimoisen ja irstaan naisen perikuvana.


title: Omrin kuningashuone

text: Ahabin ajalta on olemassa Omrin kuningashuoneen vallasta kertova assyrialainen teksti. Assyrian kuningas Salmanassar III lähti vuonna 853 länteen, jossa hän kohtasi pienempien syyrialaisten kuningaskuntien, foinikialaisten ja israelilaisten yhteisen rintaman (katso Qarqarin taistelu). Tähän rintamaan kuului myös kuningas Ahab, jota Shalmaneserin teksti piti vastustajista voimakkaimpana. Damaskoksen kuninkaan Ben-Hadad II:n mukaan "Ahab oli yksinään vaarallisempi kuin suuri sotajoukko".


title: Omrin kuningashuone

text: Ahasja, Ahabin poika ja Juudan kuningattaren Ataljan veli, on Omrin kuningashuoneen huonoiten tunnettu kuningas. Hän hallitsi vain kaksi vuotta (852-851). Raamatun mukaan hän makasi sairaana pudottuaan yläsalinsa ristikon läpi.


title: Omrin kuningashuone

text: Matkaan lähetetyt miehet palasivat ja kertoivat kuninkaalle:


title: Omrin kuningashuone

text: Ahasjan seuraaja oli Ahabin toinen poika Joram, joka hallitsi vuosina 851-841. Hän oli Omrin kuningashuoneen viimeinen hallitsija.


title: Omrin kuningashuone

text: Raamatun mukaan Joram, Juudean kuningas Josafat ja Edomin kuningas kävivät yhdessä voittoisan sodan Moabia vastaan.


title: Omrin kuningashuone

text: Tel Danin pilarikirjoitukset vahvistavat Raamatun kertomuksen Joramin tappiosta Aram-Damaskon kuningasta, Hasaelia, vastaan. Hasael lienee tuhonnut monia Israelin pohjoisia kaupunkeja mukaan lukien Megiddo ja Jisreel.


title: Geoffrey Dummer

text: Geoffrey W. A. Dummer (25. helmikuuta 1909 – 9. syyskuuta 2002) oli brittiläinen tiedemies, joka keksi mikropiirin käsitteen vuonna 1952. Hän työskenteli Yhdistyneen kuningaskunnan puolustusministeriön kuninkaallisessa tutkainstituutissa ("Royal Radar Establishment of the British Ministry of Defense") Worcestershiressa. Dummer yritti rakentaa mikropiiriä 1956, mutta epäonnistui ja idea jäi toteuttamatta.


title: Geoffrey Dummer

text: Ensimmäiset mikropiirit sai toimimaan Jack Kilby Texas Instrumentsilta ja Robert Noyce Fairchild Semiconductorilta.


title: Paloheinä

text: Paloheinä () on Helsingin 35. kaupunginosan eli Tuomarinkylän pientalovaltainen osa-alue Pohjois-Helsingissä.


title: Paloheinä

text: Paloheinä rajautuu etelässä Länsi-Pakilaan, lännessä ja pohjoisessa viheralueista koostuvaan Haltialan osa-alueeseen, joka on samalla osa Keskuspuistoa. Koillisessa naapurina on Torpparinmäki. Itärajan alueelle vetää Tuusulanväylä, jonka takana sijaitsevat Tuomarinkartano kartanonmaineen ja ratsastustalleineen sekä Itä-Pakila.


title: Paloheinä

text: Paloheinässä asui 5 961 asukasta vuoden 2014 alussa. Työpaikkoja alue tarjosi 535 hengelle (31.12.2012).


title: Paloheinä

text: Paloheinä on muun Uudenmaan tavoin hämäläisten vanhaa aluetta. Paikannimestä "Paloheinä" johdettiin myöhemmin alueen ruotsinkieliset muodot "Palohejnemåsan" ja "Svedängen" ruotsalaisten siirtolaisten tultua alueelle keskiajalla.


title: Paloheinä

text: Paloheinä liitettiin osaksi Helsinkiä 1946 suuren alueliitoksen yhteydessä. Alueelle osoitettiin rintamamiestontteja, joille 1950-luvulla nousi hartiapankilla tyyppitaloja omenapuineen ja pihamökkeineen. 1980-luvulta alkaen rintamamiestalojen tilalle on noussut rivi-, pari- ja omakotitaloja. Aluetta on myös täydennysrakennettu.


title: Paloheinä

text: Paloheinässä sijaitsee useita päiväkoteja, ruokakauppa, koulu (Paloheinän ala-aste), terveysasema ja kirjasto. Paloheinän alueella oli ennen myös oma kirkko.


title: Paloheinä

text: Paloheinän ulkoilumahdollisuudet pohjautuvat ennen kaikkea Keskuspuiston tarjoamiin, aina Vantaanjoelle saakka ulottuviin ulkoilureitteihin. Paloheinä on myös tunnettu talvisin hyvistä hiihtomahdollisuuksistaan. Nämä ovat pääosin Kuusmiehentien pohjoispuolisen Haltialan osa-alueen sisällä. Siellä on Helsingin kaupungin ylläpitämä "Paloheinän ulkoilumaja" kahviloineen, pukutiloineen ja saunoineen. Lisäksi Suomen Latu järjestää hiihto-, sauvakävely- ja lumikenkäilyopetusta omasta rakennuksestaan lähtien sekä huoltaa suksia. Alueella on lyhyt luontopolku. Täyttömaasta koottu "Paloheinän huippu" tuo mäenlaskumahdollisuuksia talvella. Paloheinän pohjoispuolella voi myös golfata.


title: Paloheinä

text: Paloheinään kulkevat bussit 63, 66, 66K, 67, 67N ja runkolinja 560. Bussit 66, 66K ja 560 ajavat Paloheinän majalle.


title: Paloheinä

text:
Helsingin kaupungin meluselvityksen mukaan valtaosa Paloheinää on yli 55 dB:n melualueella. Paloheinässä tieliikenteen melua aiheuttaa Tuusulanväylä.
Tuusulanväylän liikennemäärä on keskimäärin 85 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Se on toiseksi liikennöidyin Helsingin kaupungin säteittäinen sisääntuloväylä Lahdenväylän jälkeen.


title: Günter Verheugen

text: Günter Verheugen (s. 28. huhtikuuta 1944 Bad Kreuznach, Rheinland-Pfalz) on saksalainen Euroopan unionin komission entinen varapuheenjohtaja ja entinen komissaari, jonka vastuualueena oli ensin unionin laajentuminen ja myöhemmin yritys- ja teollisuustoiminta.


title: Günter Verheugen

text: Hän on toiminut ennen yhteiskunnallista uraansa Neue Rhein-Neue Ruhr-Zeitung -lehdessä ja opiskellut Kölnissä ja Bonnissa historiaa, sosiologiaa ja valtio-oppia.


title: Günter Verheugen

text: Luotuaan uran liberaalina, vapaana demokraattina FDP:ssä liittyi hän sosiaalidemokraatteihin SPD:hen ja tuli valituksi 1983 liittopäiville, ulkoasiainvaliokuntaan. Vuosina 1987–1989 hän toimi Saksan sosiaalidemokraattien pää-äänenkannattajan, Vorwärtzin, päätoimittajana. Syyskuussa 1999 Verheugenista tuli Euroopan unionin komission jäsen vastuualueenaan laajentuminen. Vuonna 2004 hänestä tuli Euroopan unionin yritys- ja teollisuustoiminnan komissaari, jona hän toimi vuoteen 2010.


title: Günter Verheugen

text: Verheugen on antanut Baltian asemaa Neuvostoliitossa käsitteleviä lausuntoja, mihin Venäjän ulkoasiainministeriö on reagoinut toteamalla, ettei Neuvostoliitolla ole anteeksipyydettävää Latvian, Liettuan ja Viron liittymisestä Neuvostoliittoon ja että Venäjä on jo pahoitellut aikaisemmin tapahtunutta.


title: Puotila

text: Puotila () on Helsingin 45. kaupunginosaan eli Vartiokylään kuuluva osa-alue Itä-Helsingissä, jossa on noin 4900 asukasta ja vajaat 730 työpaikkaa. Puotila on Helsingin vanhimpia lähiöitä.


title: Puotila

text: Puotilan vanhimmat kerrostalot ovat valmistuneet syksyllä 1960. Osa kolmi- tai nelikerroksisista taloista muodostaa umpikortteleita, mikä on ajan lähiöissä epätavallista. Rapatut kolmikerroksiset talot rakennettiin vuosina 1961–1965. Yleisilme on selvästi 50-lukulainen. Puotilan pohjoiskulmassa Haarniskatien ympäristössä julkisivut ovat punatiiltä. Lähiö on yleiskaavassa merkitty rakennustaiteellisesti arvokkaaksi alueeksi. Puotilaan on valmistunut jonkin verran uutta täydennysrakentamista vuosina 1999–2006, erityisesti metroaseman läheisyyteen.


title: Puotila

text: Puotinkylän kartanon vieressä on viljelyspalstoja ja pieni metsäalue Juorumäki. Uimarannalta on näkymät Vartiokylänlahdelle ja Vuosaaren sillalle. Sillan toisella puolella on iso venesatama, josta voi aloittaa pitkän kävelyretken rantoja pitkin Herttoniemenrantaan saakka. Puotilan aluevedet ovat suosittu paikka kalastukseen.


title: Puotila

text: Puotilassa on kaksi vanhainkotia ja siksi alueen asukkaiden keski-ikä onkin kaupungin korkeimpia.


title: Puotila

text: Puotilan yhdistää Vuosaareen Vartiokylänlahden ylittävä silta, joka avattiin 1.7.1966


title: Puotila

text: Puotilassa on arkkitehti Erkki Karvisen suunnittelema perinteinen tasakattoinen 1961 valmistunut ostoskeskus, jossa on nykyään mm. ruokakauppa, pari ravintolaa, kukkakioski ja muita palveluita. Aikanaan siellä oli kolme ruokakauppaa; Elanto, HOK ja yksityinen valintamyymälä, kaksi baaria, joista toinen, enteellisesti nimeltään Metro-baari, oli nykyisen Pikkulinnun paikalla, kirjakauppa, jalkinekauppa, kampaamo, parturi, suutari, kemikalioliike, apteekki, neljä pankkia; Kansallisosakepankki KOP, Pohjoismainen yhdyspankki PYP ja Osuuspankki ja posti (myös Postipankki). Ostoskeskuksessa toimii myös joitakin lähiöostarille epätyypillisiä palveluja, kuten nukketeatteri Sampo ja palkittu Olutravintola Pikkulintu .


title: Puotila

text: Puotilassa oli elintarvikeliikkeitä 60- ja 70-luvuilla myös Haarniskatiellä, Rantakartanontiellä (HOK) ja Rusthollarinkuja 2:n päädyssä (Valinta Penttinen / Valinta Lehtinen)


title: Puotila

text: Puotilassa on kaksi koulua: Puotilan ala-aste, joka aloitti kansakouluna vuonna 1967, sekä Vartiokylän yläaste, joka on aloittanut yksityisenä Vartiokylän yhteiskouluna (rehtorina Aatto Tanninen). Jälkimmäisessä oli 60-luvulla jopa 1000 oppilasta, kun koulua kävi siellä iltavuorossa muiden lähiöiden koululaisia, kun niissä ei vielä ollut omia kouluja valmiina.


title: Puotila

text: Ala-asteen viereisellä mäellä sijaitsee Vartiokylän työväentalo, jossa mm. järjestettiin tansseja 60-luvulla. Nuorison houkuttelemiseksi se toimi myös nimellä Uusi Natsa.


title: Puotila

text: Vuonna 1998 avattu Puotilan metroasema toimii alueen joukkoliikenteen selkärankana. Metrolla pääsee Puotilasta Itäkeskukseen kahdessa, Vuosaareen neljässä ja keskustaan (Rautatientorille) 16 minuutissa. Metroasema sijaitsee puoliksi Puotinharjun osa-alueella. Puotilaa palvelevat myös bussilinjat 97 ja 97V sekä yölinjat 90N, 95N, 96N ja 97N. 60-luvulla Puotilaan ajoi rautatientorilta HKL:n bussilinja 42 ja sen jälkeen 91.


title: Puotila

text: 60-luvun alussa, kun nyk. Puotinharjua vasta rakennettiin, sitä kutsuttiin Puotila II:ksi (kakkoseksi), kun muutakaan nimeä sille ei vielä ollut.


title: Puotila

text: Puotilan kartano oli 50-luvulla koulunakin, 60-luvulla myös asuinkäytössä, mutta on nykyisin ravintolakäytössä. Pienemmässä kartanorakennuksessa, ns. pehtorinpytingissä, toimii tiettävästi Suomen vanhin disko, Sven Tuuva klubi eli Svenkka. Kartanon entisessä vilja-aitassa toimiva Puotilan kappeli on suosittu hääkirkko.


title: Länsi-Pakila

text: Länsi-Pakila () on Helsingin 34. kaupunginosaan eli Pakilaan kuuluva osa-alue ja pientalovaltainen peruspiiri Pohjois-Helsingissä. Länsi-Pakilassa on asukkaita 7 033 (1.1.2018) ja työpaikkoja 1 318 (31.12.2013).


title: Länsi-Pakila

text: Idässä Länsi-Pakilaa rajaa Tuusulanväylä, etelässä Länsi-Pakila rajoittuu itäpäässään Maunulan Suursuon viheralueeseen; Pakilantien länsipuolella raja Pirkkolaan kulkee Papinmäentietä pitkin. Länsiraja Pirkkolaan, Maununnevaan ja Haltialaan päin kulkee heti Keskuspuiston reunalla. Pohjoisessa raja Paloheinään kulkee kevyttä liikennettä palvelevan Nuotiokujan ja itäpäässä Miilutien kohdalla.


title: Länsi-Pakila

text: Kehä I kulkee Länsi-Pakilan halki länsi-itä-suuntaisesti ja jakaa sen kahteen suunnilleen yhtä suureen etelä- ja pohjoisosaan. Alueen kokoojakatuna toimii Pakilantie, joka alkaa Tuusulanväylältä Oulunkylän liittymästä ja kulkee Maunulan ja Länsi-Pakilan kautta Paloheinään. Sen leikkaa Kehä I:n eritasoliittymässä keskellä Länsi-Pakilaa. Tyypillisiä alueelle ovat myös monet pitkät ja suorat itä-länsisuuntaiset kadut, jotka ulottuvat Tuusulanväylän läheisyydestä Keskuspuiston reunaan.


title: Länsi-Pakila

text: Vuonna 2015 oli Länsi-Pakilan asukkaista 92,5 % suomenkielisiä, 3,8 % ruotsinkielisiä ja 3,7 % muun kielisiä. Länsi-Pakilassa asuu vähiten ulkomaalaistaustaisia kaikista Helsingin alueista. Asukkaista 52,7 % oli syntynyt Helsingissä.


title: Länsi-Pakila

text: Helsingin 34 peruspiirin tulovertailussa Länsi-Pakila sijoittui sijalle 3.


title: Länsi-Pakila

text: Länsi-Pakilan väestöstä 54,8 prosentilla on korkea-asteen tutkinto. Tämä tekee Länsi-Pakilasta Helsingin neljänneksi koulutetuimman peruspiirin.


title: Länsi-Pakila

text: Länsi-Pakilaan rakennettiin rintamamiestaloja 1940- ja 1950-luvuilla. Niitä rakennettiin muun muassa Halkosuontielle, Heinämiehentielle, Niittyluhdantielle ja Kyläkunnantielle. Kyseisiä katuja ollaankin kutsuttu ”jälleenrakennuskauden helmiksi”.


title: Länsi-Pakila

text: Länsi-Pakilassa asuntojen keskikoko on Helsingin alueista toiseksi suurin, 98,5 m. Neljän huoneen asunto on tavallisin. Länsi-Pakilan asunnoista on pientaloissa 92 % ja kerrostaloissa 8 %. Yleisimpiä ovat 1960-, 1970-, ja 1980-luvuilla rakennetut asunnot; 1990-luvulta alkaen asuntotuotanto on alueella vähentynyt. Kuitenkin vielä 2000- ja 2010-luvuilla alueella on ollut vähäistä asuntotuotantoa. Vuokra-asuntoja Länsi-Pakilassa on 8,6 %. Länsi-Pakilassa on vähiten vuokra-asuntoja kaikista Helsingin alueista.


title: Länsi-Pakila

text: Pakilantien varrella sijaitsee muun muassa päivittäistavarakauppa- ja muita kauppa- ja palveluliikkeitä sekä huoltoasema.


title: Länsi-Pakila

text: Länsi-Pakilassa on kaksi koulua, Pakilan ala-aste ja Pakilan yläaste. Alueella toimii kaksi päiväkotia, Päiväkoti Pakila ja Päiväkoti Havukka. Alueella toimii myös Pakilan Montessori-leikkikoulu.


title: Länsi-Pakila

text: Varsinaisen Länsi-Pakilan alueella on vähän puistoja. Niistä laajin on alueen keskellä Kehä I:n pohjoispuolella oleva Pakilanpuisto.


title: Länsi-Pakila

text: Länsi-Pakilan asukkaiden virkistysmahdollisuudet ovat hyvät, sillä Keskuspuisto ja Pirkkolan liikuntapuisto sijaitsevat heti Länsi-Pakilan länsipuolella. Länsi-Pakilan ulkoilumahdollisuudet pohjautuvat ennen kaikkea Keskuspuiston tarjoamiin, aina Vantaanjoelle saakka ulottuviin ulkoilureitteihin. Lähellä sijaitsevassa Pirkkolan liikuntapuistossa on urheilukenttiä, kunto- ja voimailusali, maauimala, uimahalli, palloiluhalli ja kaksi jäähallia. Lisäksi puistossa on kuntoratoja ja hiihtolatuja. Vantaanjoen varressa sijaitsee myös Pakilan uimaranta. Lähellä sijaitsevat myös Haltiala, Maunulan ulkoilumaja, Maunulan liikuntahalli, Paloheinän ulkoilumaja, Paloheinän jäähalli ja Paloheinän golfkenttä. Itäsuunnassa lähimmät ulkoilualueet ovat Oulunkylän liikuntapuistossa ja Tuomarinkartanon alueella.


title: Länsi-Pakila

text: Vuonna 2012 avattu Pakilan Alko herätti pakilalaisissa näkyvää vastustusta. Alkon nähtiin aiheuttavan häiriötä. Sitä vastaan kerättiin 500 hengen adressi, joka ei kuitenkaan estänyt Alkon tuloa Länsi-Pakilaan Pakilantien varrelle, jossa sille Alkon mukaan oli tarvetta. Pakilan Alko oli Suomen ensimmäinen Lidlin yhteydessä toimiva Alkon myymälä. Aiemmin Alkot olivat toimineet vain S- ja K-ryhmien myymälöiden ja suurten kauppakeskusten yhteydessä.


title: Länsi-Pakila

text: Pakilan Teboilin yhteydessä toimii myös Rolls.


title: Länsi-Pakila

text: Länsi-Pakilassa Pakilantiellä sijaitseva Pakilan Teboil-huoltoasema on yhtenä tapahtumapaikkana Jarkko Sipilän dekkarissa "Seinää vasten" sekä Kari Hotakaisen romaaneissa "Sydänkohtauksia eli kuinka tehtiin Kummisetä" (1999), "Juoksuhaudantie" (2002) ja "Satukirja" (2004). Hotakainen mainitsee huoltamon ja sen kahvion myös todellisuudessa kantapaikakseen ja ”henkiseksi kodikseen”.


title: Länsi-Pakila

text: Hyvän Paimenen kirkko sijaitsee Länsi-Pakilassa Tuusulanväylän ja Kehä I:n kulmauksessa. Kirkkosalissa on 350 paikkaa ja seurakuntasalissa 120. Hyvän Paimenen kirkko on kesäkuusta 2010 alkaen ollut Pakilan seurakunnan ainoa kirkkorakennus. Kirkossa järjestetään viikoittain jumalanpalvelus.


title: Länsi-Pakila

text: Kirkolla toimii myös kaksi aikuisten kuoroa ja lasten karitsakuoro, lasten päivä- ja iltapäiväkerhot sekä paljon erilaisia kerhoja eri ikäryhmille. Kirkolla järjestetään myös erilaisia kursseja.


title: Länsi-Pakila

text: Alueen merkittävimmät liikenneväylät ovat Tuusulanväylä ja Kehä I. Länsi-Pakilassa on monipuoliset liikenneyhteydet sekä joukkoliikenteen, yksityisautoilun että kevyen liikenteen näkökulmasta. Liikenneyhteydet keskustaan ovat hyvät: matkustusaika bussilla on noin puoli tuntia.


title: Länsi-Pakila

text: Länsi-Pakilassa ajavat seuraavat bussit:


title: Länsi-Pakila

text: Lisäksi Pakilan poikki ajaa Kehä I:tä pitkin bussilinja 54 (Itäkeskus – Pitäjänmäki).


title: Itä-Pakila

text: Itä-Pakila (ruots. "Östra Baggböle") on Pakilan kaupunginosan osa-alue Pohjois-Helsingissä. Omakoti- ja rivitalovaltaisella osa-alueella on 3 697 asukasta (1.1.2018) ja 935 työpaikkaa (31.12.2010).


title: Itä-Pakila

text: Itä-Pakilan osa-alue (342) sijaitsee Tuusulanväylän ja Vantaanjoen välisellä alueella. Etelässä alue rajautuu Oulunkylään, pohjoisessa Tuomarinkartanoon. Osa-alueen halkaisee Suomen vilkasliikenteisin tie Kehä I, joka jakaa alueen kahteen suunnilleen yhtä suureen osaan.


title: Itä-Pakila

text: Itä-Pakilan peruspiiri (405) kattaa Helsingin piirijakojärjestelmässä Itä-Pakilan osa-alueen lisäksi viereisen Tuomarinkartanon osa-alueen.


title: Itä-Pakila

text: Itä-Pakilassa on yksi päivittäistavarakauppa. Itä-Pakilassa on kolme koulua: Metsolan ala-asteen koulu, Solakallion koulu ja Toivolan koulu. Kaksi jälkimmäistä ovat erityiskouluja oppilaille, joilla on laaja-alaisia oppimisvaikeuksia. Itä-Pakilassa sijaitsee Toivolan lastenkoti. Se on tarkoitettu huostaanotetuille lapsille ja nuorille, joilla voi olla käytöshäiriöitä, psyykkisiä oireita, koulunkäyntivaikeuksia tai päihteiden käyttöä.


title: Itä-Pakila

text: Vantaanjoen rannalla on kaksi siirtolapuutarhaa: vuonna 1946 perustettu "Pakilan siirtolapuutarha" sekä sen viereen vuonna 1977 perustettu "Klaukkalanpuiston ryhmäpuutarha". Siirtolapuutarha-alueiden läheisyydessä on myös viljelyspalstoja vuokrattavana. Vantaanjoen varressa on uimaranta.


title: Itä-Pakila

text: Itä-Pakilassa on säilynyt 1700-luvulta peräisin oleva hirsinen maalaistalo, jota kutsutaan Pakin taloksi. Se on kunnostettu 1800-luvun asuun, ja sitä vuokrataan juhlapaikaksi.


title: Itä-Pakila

text: Itä-Pakilassa asui 3 401 henkeä vuoden 2014 alussa. Asukkaista 92,5 prosenttia oli suomenkielisiä, 3,8 prosenttia ruotsinkielisiä ja 3,7 prosenttia muun kielisiä. Alueen asukkaista 53,5 prosenttia on syntynyt Helsingissä. Itä-Pakilan asunnoista on pientaloissa 88,4 prosenttia. Vuokra-asuntoja Itä-Pakilassa on 14,2 %. Itä-Pakilan työikäisestä väestöstä alemman korkea-asteen tutkinto on 25 prosentilla ja ylemmän korkea-asteen tutkinto 23 prosentilla.


title: Siirtolapuutarha

text: Siirtolapuutarha on puutarhaviljelykseen varattu alue, joka on jaettu keskimäärin 250-500 m2:n suuruisiin palstoihin. Palstalla sijaitsee pieni mökki. Palstoja yhdellä siirtolapuutarha-alueella on muutamista kymmenistä muutamiin satoihin. Maan omistaja on yleensä kaupunki, joka vuokraa sen siirtolapuutarhayhdistykselle (tai joissakin tapauksissa suoraan viljelijälle) pitkäaikaisella sopimuksella. Siirtolapuutarhapalstalle saa rakentaa pienehkön mökin ja istuttaa sekä koriste- että hyötykasveja. Palstan antimet tulee kuluttaa itse eikä myydä. Siirtolapuutarhoissa saa nykyisin yöpyä ympärivuotisesti, mutta palstaa tai mökkiä ei saa vuokrata eteenpäin. Se poikkeaa kaupunkien vuokraamista kasvimaapalstoista siinä, että tontit ovat isompia ja toiminta pysyvämpää – monilla perheillä on ollut sama siirtolapuutarhapalsta vuosikymmenien ajan.


title: Siirtolapuutarha

text: Suomessa siirtolapuutarhoja syntyi alkuaan puhtaasti viljelyä varten aikana jolloin ruuasta oli pulaa. Alusta saakka viljelijät muodostivat kiinteähköjä yhteisöjä, jotka sekä huolehtivat yhteisistä töistä että järjestivät tansseja tai muita huveja. Vuosikymmenten myötä toiminta painottui enemmän virkistyskäyttöön. Yhteisönä siirtolapuutarhat ovat jonkinlaisia "maalaiskyliä kaupungin kupeessa", ihmiset tuntevat toisensa ja aikaa vietetään paljon yhdessä. Alueilla on yleensä myös yhteisiä tiloja, kuten sauna tai juhlatilaa.


title: Siirtolapuutarha

text: Siirtolapuutarhoja on lähes 60 ympäri Suomea ja viljelijöitä näissä yhteensä noin 6000. Uusia alueita perustetaan edelleen.


title: Siirtolapuutarha

text: Ryhmäpuutarha on toinen siirtolapuutarhasta käytetty nimike. Aikoinaan siirtolapuutarhan ja ryhmäpuutarhan ero oli se, että siirtolapuutarha sijaitsi kunnan vuokraamalla maalla, kun taas ryhmäpuutarhan maan vuokranantaja oli joku muu (yksityinen taho tai yhteisö). Enää tuota eroa ei ole - siirtolapuutarha ja ryhmäpuutarha ovat synonyymeja.


title: Siirtolapuutarha

text: Siirtolapuutarhojen juuret ovat 1700-luvun lopun Englannissa, jossa kehittyi ajatus köyhille tarkoitetuista puutarha- ja viljelypalstoista. Laki köyhien puutarhoista säädettiin Englannissa vuonna 1819. Idea siirtyi Manner-Eurooppaan, ja sekä Tanskaan että Saksaan perustettiin köyhien puutarhoja 1800-luvun alkupuolella. Puutarhoissa perheet viljelivät leivän jatketta ruokapöytään ja viettivät yhteistä aikaa raittiissa ilmassa.


title: Siirtolapuutarha

text: Siirtolapuutarhaliikkeen isänä pidetään saksalaista Dr. Gottlieb Moritz Schreberiä (1806-61). Hän oli äärimmäisen kiinnostunut nuorten kasvatuksesta ja kansanterveydestä sekä niiden riippuvuuksista. Ensimmäinen varsinainen siirtolapuutarha perustettiin Schreberin kuoleman jälkeen, vuonna 1869 Leipzigiin. Tuo siirtolapuutarha muotoutui kuitenkin Schreberin kasvatusfilosofian pohjalta – pääpaino oli virkistyksessä ja ulkoilmaelämässä, ei niinkään puutarhaviljelyssä. Ensimmäiset viljelypainotteiset siirtolapuutarhat perustettiin Punaisen Ristin toimesta Berliiniin ja Lyypekkiin 1900-luvun ensimmäisinä vuosina.


title: Siirtolapuutarha

text: Suomessa toimintaa esiteltiin 1902. Porvooseen perustettiin siirtolapuutarhayhdistys vuonna 1915, mutta ensimmäinen maailmansota pysäytti hankkeen. Vuonna 1916 Tampereelle perustettiin Hatanpään siirtolapuutarha, (nykyään Niihaman ryhmäpuutarha). Se on Suomen vanhin edelleen toimiva siirtolapuutarhayhteisö, joka kuitenkin siirrettiin Hatanpäältä Niihamaan vuonna 1977. Helsingin Ruskeasuon (1918) siirtolapuutarha on maan vanhin alkuperäispaikallaan oleva siirtolapuutarha.


title: Siirtolapuutarha

text: Suomen Siirtolapuutarhaliitto ry. perustettiin vuonna 1930 ja vuonna 1935 liitto aloitti Siirtolapuutarha-lehden julkaisemisen. Tunnettu alkuvuosien aktiivihenkilö oli opettaja E. J. Reinilä. Hän oli mukana perustamassa nykyistä Niihaman ryhmäpuutarhaa ja toimi sen puheenjohtajana alkuvuosikymmenet. Reinilä toimi myös Siirtolapuutarhaliiton puheenjohtajana koko 1930-luvun, ja oli muun muassa aktiivisesti mukana perustamassa Siirtolapuutarha-lehteä.


title: Siirtolapuutarha

text: Espoossa


title: Siirtolapuutarha

text: Heinolassa


title: Siirtolapuutarha

text: Helsingissä


title: Siirtolapuutarha

text: Hyvinkäällä


title: Siirtolapuutarha

text: Hämeenlinnassa


title: Siirtolapuutarha

text: Järvenpäässä


title: Siirtolapuutarha

text: Jyväskylässä


title: Siirtolapuutarha

text: Joensuussa


title: Siirtolapuutarha

text: Kangasniemellä


title: Siirtolapuutarha

text: KokkolassaKotkassa


title: Siirtolapuutarha

text: Kouvolassa


title: Siirtolapuutarha

text: Kuopiossa


title: Siirtolapuutarha

text: Lahdessa


title: Siirtolapuutarha

text: Lappeenrannassa


title: Siirtolapuutarha

text: Mikkelissä


title: Siirtolapuutarha

text: Oulussa


title: Siirtolapuutarha

text: Porissa


title: Siirtolapuutarha

text: Tampereella


title: Siirtolapuutarha

text: Turussa


title: Siirtolapuutarha

text: Vantaalla


title: Meilahti

text: Meilahti () on kaupunginosa Helsingin läntisessä kantakaupungissa. Kaupungin peruspiirijaossa Meilahti on osa Reijolan peruspiiriä yhdessä Laakson ja Ruskeasuon kanssa. Alue rajoittuu lännessä mereen, etelässä Stenbäckinkatuun, idässä Mannerheimintiehen ja pohjoisessa Tilkanvierron jatkeena olevaan viherkaistaleeseen. Myös Seurasaari lukeutuu Meilahteen.


title: Meilahti

text: Meilahden pohjoisosa on kerrostaloaluetta, jonka asuintaloista suurin osa on rakennettu 1900-luvun puolivälin tienoilla. Siellä sijaitsee myös Meilahden kirkko ja katolinen Pyhän Marian kirkko. Alueen läntisin osa rakennettiin kuitenkin vasta 1990-luvulla ja muodostaa osan tuolloin rakennetusta Pikku-Huopalahden alueesta.


title: Meilahti

text: Paciuksenkadun länsi- ja eteläpuolinen osa Meilahtea, "Vähä-Meilahti", on vanha huvila-alue, joka on alkujaan perustettu helsinkiläisten kesähuvila-alueeksi 1880-luvulla. Senaikaisia huviloita on edelleen yksityisomistuksessa, nyt jo talviasuttuina, jotkut kolmannella sukupolvella. Niitä on myös kahviloina ja muun muassa Lastenklinikan potilaiden perheiden käytössä. Vähä-Meilahdessa ovat myös Urho Kekkosen museo Tamminiemi ja presidentin virka-asunto Mäntyniemi. Lisäksi alueella toimi aiemmin Helsingin taidemuseo. Alueella sijaitsevassa Meilahden liikuntapuistossa on muun muassa koripallo- ja pesäpallokenttiä.


title: Meilahti

text: Meilahti on tunnettu myös suuresta sairaala-alueestaan, johon liittyy myös Helsingin yliopiston Meilahden kampus. Siellä sijaitsevat muun muassa Meilahden sairaala, useat HUS:in klinikat kuten Naistenklinikka, Helsingin yliopiston lääketieteellinen tiedekunta, lääketieteen tutkimus- ja opetuskeskus Biomedicum, Metropolia Ammattikorkeakoulun sosiaali- ja terveydenhoitoalan yksikkö.


title: Meilahti

text: Meilahti liitettiin Helsinkiin 1906. Viralliseksi kaupunginosan nimeksi Meilahti tuli vuonna 1959.


title: Meilahti

text: Meilahden ruotsinkielinen nimi esiintyy asiakirjoissa 1600-luvulta lähtien muodoissa "Mäjlans" (1670), "Meilantz" (1681) ja "Meilans" (1765). Alueella on ollut tämän niminen maatila. Professori Heikki Ojansuun mukaan nimen alkumuoto voisi olla "Maijala", mutta taustalla voi olla myös saksalaisperäinen henkilönnimi "Mejle". Aikaisemmin Meilahden paikalla on ollut Hindersnäs-niminen kylä, joka mainittiin viimeisen kerran 1560-luvulla; nimi juontuu miehennimestä Hindrik.


title: Raparperi

text: Raparperi eli tarharaparperi ("Rheum rhabarbarum") on tatarkasveihin kuuluva erittäin hapan vihannes, jonka meheviä varsia käytetään ravinnoksi, lehdet ovat myrkyllisiä ravintona. Raparperia voidaan käyttää esimerkiksi piirakoissa, kiisselissä ja hilloissa.


title: Raparperi

text: Raparperi on kotoisin Kiinasta, missä sen juurta on käytetty tuhansia vuosia ulostus- ja mahalääkkeenä. Euroopassa raparperi tunnettiin luultavasti jo keskiajalla, mutta sitä ei käytetty elintarvikkeena, vaan se luokiteltiin pikemminkin myrkylliseksi tai syötäväksi kelpaamattomaksi kasviksi. Euroopassa julkaistiin vuonna 1612 raparperin lääkinnällisistä ominaisuuksista teos "De Rhapontico". Vielä 1700-luvulla kasvia pidettiin puhtaasti lääketieteellisenä yrttinä.


title: Raparperi

text:
Raparperin nimelle on useita selityksiä. Isidorus Sevillalaisen mukaan "*rheu" on 'juurta' tarkoittava barbaarien sana. Ammianuksen mukaan alun "Rha" barbaarien nimi nykyiselle Volgalle.
Tämän tarinan mukaan raparperia kasvoi Uralin rinteillä, ja sitä kuljetettiin Välimeren maihin pitkin Volgaa, barbaarien jokea - "Rha barbarum".


title: Raparperi

text: Raparperin suurikokoiset lehdet kasvavat maavarresta pitkän lehtiruodin päähän. Luonnonvaraisella kasvilla lehtiruodin halkaisija on noin 2,5 cm, pituus 60 cm ja lehden halkaisija 60 cm. Lehdet nousevat varhain keväällä, myöhemmin kesällä kehittyy kukkavarsi, johon tulee vihertävänvalkoisten kukkien muodostama kukinto.


title: Raparperi

text: Raprperilla tapaa toisinaan punaisenkirjavia hierakanjärviruokoruosteen helmi-itiöpesäkkeitä, jotka ovat vähintän esteettinen haitta.


title: Raparperi

text: Sadassa grammassa raparperia on 5,5 grammaa hiilihydraatteja eikä juuri lainkaan rasvaa tai proteiinia. C-vitamiinia on 5 mg, A-vitamiinia 5,1 µg.


title: Raparperi

text: Raparperin vihreät lehdet sisältävät runsaasti myrkyllistä oksaalihappoa. Oksaalihappomyrkytys voi syntyä, jos syödään raparperin lehtiä. Oksaalihappoa jää kasvussa hieman myös lehtiruotiin, jonka happamuus johtuu kuitenkin runsaasta omenahaposta. Oksaalihappo sitoo elimistön kalsiumia lähes liukenemattomaksi kalsiumoksalaatiksi, josta voi muodostua virtsa- ja munuaistiehyitä tukkivia kiviä.. Oksaalihappo voi pahentaa kihtipotilaan tai niveltulehdusta potevan vaivoja.. Oksaalihapon pitoisuus syötävissä raparperin lehtiruodissa on pienehkö, mutta munuais- ja sappikiviongelmaisten on oltava varovaisia.


title: Pink

text:
Alecia Beth Moore, (s. 8. syyskuuta 1979 Doylestown, Pennsylvania) taiteilijanimeltään Pink (tyyliteltynä P!nk), on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä ja näyttelijä. Hän aloitti uransa R&B-laulajana, minkä jälkeen hän vaihtoi tyylinsä poprockiin.
Pinkin parhaiten tunnettuja hittejä ovat olleet muun muassa "Lady Marmalade" (Christina Aguileran, Myan ja Lil' Kimin kanssa), "Just Like a Pill", "Don't Let Me Get Me", "Get the Party Started", "Trouble", "Stupid Girls", "So What", "Sober", "Raise Your Glass", "Fuckin' Perfect", "Blow Me (One Last Kiss)" "Try" ja "Just Give Me a Reason". Häneltä on ilmestynyt yhteensä kuusi studioalbumia ja niitä on myyty maailmanlaajuisesti yli 40 miljoonaa kappaletta. Marraskuussa 2010 Pink julkaisi ensimmäisen kokoelma-albuminsa. Hän on myös voittanut kolme Grammy-palkintoa ja kuusi MTV Video Music Awardsia.


title: Pink

text: Alecia Beth Moore syntyi vuonna 1979 Pennsylvanian Doylestownissa katolilaiselle isälle ja juutalaiselle äidille. Hänellä on veli Jason (s. 1977). Hänen esivanhempansa tulivat Yhdysvaltoihin Saksasta, Liettuasta ja Irlannista. Pinkin isä lauloi ja soitti kitaraa hänelle, ja jo nuorena hän päätti haluavansa rocktähdeksi.


title: Pink

text: Pink kuunteli lapsena paljon muun muassa Madonnan, Whitney Houstonin ja Mary J. Bligen musiikkia. Hänen lauluaan on verrattu Janis Jopliniin, joka on myös yksi Pinkin idoleista. Hän on myös maininnut muun muassa Elvis Presleyn, Bette Midlerin, Aerosmithin, Bob Dylanin, Linda Perryn ja Indigo Girlsin olevan suurimpia vaikuttajiaan.


title: Pink

text: 16-vuotiaana Pink liittyi naisten muodostamaan R&B-musiikkiyhtyeeseen nimeltä Choice. Koska Choice ei menestynyt tarpeeksi hyvin, Pink aloitti soolouransa LaFace Recordsin luotsaamana vuonna 2000. Hänen ensimmäinen singlensä oli "There You Go" "Can't Take Me Home" -nimiseltä albumilta. Toinen single oli nimeltään "Most Girls". Levy yllätti monet myymällä odotettua paremmin ja myi maailmanlaajuisesti 5 miljoonaa kappaletta.


title: Pink

text: Ollessaan tyytymätön musiikkityyliinsä, Pink muutti tyylilajiaan ja hänen maailmanlaajuisesti menestyksekkäin albuminsa tähän mennessä, "Missundaztood", julkaistiin vuonna 2001. Albumin ensimmäinen single, "Get the Party Started", menestyi hyvin, samoin kuin sitä seuraavat "Don't Let Me Get Me", "Just Like a Pill" ja "Family Portrait". Samaisena vuonna Pink teki cover-version Labellen kappaleesta "Lady Marmalade" "Moulin Rouge!" -elokuvaan Christina Aguileran, Myan ja Lil' Kimin kanssa. Kappale voitti Grammy-palkinnon kategoriassa Best Pop Collaboration with Vocals. Vuonna 2002 Pink teki ensimmäisen konserttikiertueensa.


title: Pink

text: Pinkin kolmas albumi, "Try This", julkaistiin vuonna 2003. Se menestyi heikommin kuin edeltäjänsä saaden välttäviä arvosteluja, mutta albumin kappale "Trouble" soi Pinkille hänen toisen Grammy-palkintonsa kategoriassa Best Female Rock Vocal Performance. Seuraavana vuonna Pink aloitti Try This -kiertueensa Euroopassa ja Australiassa, missä albumi sai paremman vastaanoton kuin kotimaassaan.


title: Pink

text: Pink piti taukoa valmistaakseen neljättä albumiaan, joka julkaistiin vuonna 2006 nimenään "I'm Not Dead". Edeltäjänsä tapaan albumi alitti myyntiodotukset, mutta sai pääasiassa hyvät arvostelut ja tahkosi monia hittejä. Levyn ensimmäinen single, "Stupid Girls", aiheutti Yhdysvalloissa kohua musiikkivideonsa vuoksi. Videolla Pink parodioi omasta mielestään "turhia ja pinnallisia julkkiksia" eli muun muassa Paris Hiltonia, Jessica Simpsonia,Mary-Kate Olsenia sekä Lindsay Lohania. Seuraavat singlet, "Who Knew" ja "U + Ur Hand", saivat suosiota Euroopassa ja Australiassa. Samana vuonna Pink lähti menestyksekkäälle I'm Not Dead -kiertueelle, joka päättyi joulukuussa 2007.


title: Pink

text: Pinkin viidennen albumin single "So What" julkaistiin 18. elokuuta 2008 Yhdysvalloissa ja se soi Pinkille hänen ensimmäisen Billboard Hot 100 -ykkössijansa. Kyseinen kappale käsittelee Pinkin eroa miehestään Carey Hartista, ja ero onkin osallisena teemana levyllä. Itse albumi, "Funhouse", julkaistiin vuoden 2008 lokakuussa ja siltä julkaistiin myöhemmin singlet "Sober" ja "Please Don't Leave Me". Vuonna 2009 Pink aloitti Funhouse-kiertueensa, joka oli kyseisen vuoden menestyksekkäimpiä kiertueita tuottaen yli 100 miljoonaa dollaria ja ollen Australian historian suurin musiikkitapahtuma.


title: Pink

text: Kesällä 2010 Pink esiintyi Euroopassa Funhouse Summer Carnival -kiertueellaan. Pink julkaisi "Greatest Hits... So Far!!!" -nimisen kokoelmalevyn marraskuussa 2010. Kokoelman ensimmäinen uusi single, "Raise Your Glass", julkaistiin lokakuussa 2010 ja toinen single, "Fuckin' Perfect", tammikuussa 2011. Vuonna 2011 Pink esiintyi myös John Lennonin kappaleen "Imagine" cover-versiossa, mikä voitti Grammy-palkinnon kategoriassa Best Pop Collaboration with Vocals.


title: Pink

text: Alkuvuodesta 2012 Pink ilmoitti valmistelevansa kuudetta studioalbumiaan. Heinäkuussa julkaistiin albumin ensimmäinen single, "Blow Me (One Last Kiss)". Itse albumi, "The Truth About Love", julkaistiin syyskuussa 2012. Helmikuussa 2013 Pink aloitti uuden albuminsa nimeä kantavan kiertueen, joka rikkoi edellisen kiertueen tapaan ennätyksiä Australiassa.


title: Pink

text: Pink tukee ympäristöjärjestöjä ja onkin kertonut pitävänsä paljon eläimistä ja luonnosta. Hän kuuluu muun muassa PETAan ja tukee myös avustusjärjestöjä, joilla tuetaan onnettomuuksien uhreja.


title: Pink

text: Vuodesta 2001 Pink seurusteli motocross-ajaja Carey Hartin kanssa ja heidät vihittiin 7. tammikuuta 2006. He erosivat helmikuussa 2008, mutta pysyivät läheisinä ystävinä. He palasivat takaisin yhteen vuonna 2009. Pink on kertonut, etteivät he koskaan laillisesti eronneet. Hart esiintyy Pinkin kappaleiden "Just Like a Pill", "So What", "Raise Your Glass", "Just Give Me A Reason" ja "True Love" musiikkivideoilla.


title: Pink

text: Pariskunnan ensimmäinen lapsi, tytär Willow Sage Hart syntyi 2. kesäkuuta 2011 ja toinen, poika Jameson Moon Hart 26. joulukuuta 2016.


title: Arabia (yritys)

text: Arabia oli suomalainen 1873 perustettu fajanssin ja posliinin käsittelyyn erikoistunut muotoiluyritys. Arabia siirtyi Hackmanin omistukseen vuonna 1990, ja siitä tuli yksi Hackmanin tavaramerkeistä. Arabian tehdas sijaitsee Helsingissä Hämeentien varrella Arabianrannan alueella.


title: Arabia (yritys)

text: Useat merkittävät muotoilijat, kuten Kaj Franck ja Birger Kaipiainen, ovat suunnitelleet Arabialle tuotteita, ja Arabia on voittanut lukuisia muotoilualan palkintoja. Taloustutkimuksen kyselyn mukaan Arabia oli arvostetuin suomalainen brändi vuonna 2006 yhdessä Fazerin Sinisen kanssa.


title: Arabia (yritys)

text: Arabia sai perustamisluvan 25. marraskuuta 1873 ruotsalaisen Rörstrandin tytäryhtiöksi. Ensimmäiset tehdasrakennukset valmistuivat vuonna 1874. Rörstrandilta tullut Gustav Herlitz toimi Arabian teknisenä johtajana vuodesta 1881 lähtien, ja osakeyhtiö Arabia Aktiefabrik perustettiin vuonna 1885. Herlitz nimitettiin toimitusjohtajaksi vuonna 1893. Pari vuotta myöhemmin yrityksen ensimmäiseksi taiteilijaksi kutsuttiin Röstrandilta Thure Öberg, joka työskenteli Arabialla kuolemaansa vuonna 1935 saakka.


title: Arabia (yritys)

text: Vuonna 1916 yhtiö siirtyi suomalaisomistukseen, ja toimitusjohtajaksi tuli Herlitzin poika Carl-Gustaf Herlitz, joka oli tehtävässä vuoteen 1947 ja laajensi yritystä Pohjoismaiden suurimmaksi. Vuosina 1947–1990 Arabia oli Wärtsilä Oy:n omistuksessa, joka myi sen vuonna 1990 Hackmanille. Nykyään Arabia-brändin omistaa Hackmanista irtautunut Iittala Group, joka vuonna 2007 siirtyi Fiskarsin omistukseen.


title: Arabia (yritys)

text: Taiteelliseksi johtajaksi vuonna 1932 nimitetty Kurt Ekholm loi Arabian taideosaston ja aloitti modernin astiamuotoilun. Yli 1 500 työntekijän Arabia oli jonkin aikaa Euroopan suurin posliinitehdas.


title: Arabia (yritys)

text: Fiskars lopetti keramiikkatehtaan tuotannon 18. maaliskuuta 2016 ja siirsi sen ulkomaille.


title: Arabia (yritys)

text: Yhteensä tehtaalla oli kuusi tunneliuunia, joista vanhimmat on purettu.


title: Beatrix

text: Beatrix Wilhelmina Armgard van Oranje-Nassau (s. 31. tammikuuta 1938) on entinen Alankomaiden kuningatar. Oranje-Nassaun prinsessa, Lippe-Biesterfeldin prinsessa Beatrix hallitsi Alankomaita 30. maaliskuuta 1980 lähtien, kunnes hän luopui kruunusta poikansa Willem-Alexanderin hyväksi 30. huhtikuuta 2013. Kruunusta luopumisen jälkeen hänen puhuttelunimensä on Beatrix, Alankomaiden prinsessa, Oranje-Nassaun prinsessa, Lippe-Biesterfeldin prinsessa.


title: Beatrix

text: Kuningatar Beatrix oli ensimmäinen hollantilainen kuningatar, jonka etunimi on Beatrix, joten hänen hallitsijanimensä oli Beatrix I.


title: Beatrix

text: Beatrix oli kolmas peräkkäinen hallitseva kuningatar Alankomaissa. Hän kuuluu isänsä puolelta myös Lippen ruhtinassukuun. Vuodesta 1980 kuningatar asui Huis ten Bosch -palatsissa Haagissa. Kaikkiin työhön liittyviin tilaisuuksiin kaytettiin Noordeinde-palatsia. Vallasta luopumisensa jälkeen prinsessa Beatrix on asunut Drakensteyn linnassa lähellä Lage Vuurschen kylää Baarnin kunnassa.


title: Beatrix

text: Prinsessa Beatrix kuuluu tunnettuun saksalaiseen aatelissukuun Lippe, sen Lippe-Biesterfeld-haaraan. Hän polveutuu myös Oranian (hollanniksi Oranje) suvun friisiläisestä haarasta ja sen kantaisästä nimeltä Jan de Oude (vanhempi), joka oli Nassaun kreivi ja Vilhelm Oranialaisen vanhempi veli. Jan de Oudea pidetään Alankomaiden perustajana. Friisinmaan käskynhaltijat ovat olleet tästä haarasta vuodesta 1548 alkaen. Ensimmäinen oli Vilhelm Fredrik, Jan de Ouden poika.


title: Beatrix

text: Oranian (Oranjen) suvun hollantilaisen haaran mieslinja katkesi, kun Vilhelm III Oranialainen, Hollannin käskynhaltija sekä Englannin, Skotlannin ja Irlannin kuningas, putosi hevoseltaan ja kuoli vuonna 1702.


title: Beatrix

text: Nimi vahvistettiin kuningasperheen nimeksi asetuksella 8. tammikuuta 1901. Siinä säädettiin, että kuningatar Wilhelminan mahdolliset lapset saisivat tämän nimen – nimi oli silloin muodossa «van Oranje Nassau». Alankomaat halusi näin säilyttää historiallisen nimen jälkipolville. 8. tammikuuta 1937 säädettiin uudella asetuksella, että silloisen prinsessa Julianan mahdolliset lapset kantaisivat nimeä «van Oranje-Nassau», nyt väliviivalla. 16. helmikuuta 1966 vahvistettiin, että prinsessa Beatrixin lapset olisivat nimeltään «van Oranje-Nassau». 2. tammikuuta 1967 säädetyssä viimeisimmässä asetuksessa säädetään, että hänen sisarensa mahdolliset lapset saisivat isänsä sukunimen lisäksi henkilökohtaiset arvonimet Oranje-Nassaun prinsseinä ja prinsessoina. Nämä nimet eivät kuitenkaan periytyisi.


title: Beatrix

text: Prinsessa Beatrix syntyi Oranje-Nassaun sukuun 31. tammikuuta 1938. Hänen vanhempansa ovat Alankomaiden kuningatar Juliana (1909–2004), joka hallitsi 1948–1980 ja saksalaissyntyinen prinssipuoliso Bernhard zur Lippe-Biesterfeld (1911–2004), Lippe-Biesterfeldin herttua sekä Schwalenberg ja Sternbergin herttua. Beatrixin äidinäiti on Alankomaiden kuningatar Vilhelmiina.


title: Beatrix

text: Toisen maailmansodan aikana Alankomaiden kuninkaallinen perhe pakeni Saksan miehitystä. He siirtyivät toukokuussa 1940 ensin Britanniaan ja sieltä edelleen Ottawaan, Kanadaan. Perhe asui Stornowayssa, jossa prinsessa Beatrix aloitti koulunkäynnin. Perheen palattua kotimaahan 1945 Beatrix jatkoi koulunkäyntiä äidinkielellään. Hän valmistui Baarnsch Lyceumista 1956. Täytettyään 18 vuotta 31. tammikuuta 1956 prinsessa sai maan perustuslain mukaisesti valtaoikeuksia: kuningatar Juliana asetti hänet valtaneuvostoon. Beatrix aloitti saman vuonna opiskelunsa Leidenin yliopistossa. Prinsessa tutustui korkeakouluvuosinaan useihin eurooppalaisiin ja kansainvälisiin järjestöihin mm. Genevessä, Strasbourgissa, Pariisissa ja Brysselissä. Hän oli myös Leidenin naisopiskelijoiden järjestön aktiivijäsen. Beatrix aloitti vielä samana vuonna oikeustieteen opinnot Leidenin yliopistossa, jossa hän suoritti oikeustieteen loppututkinnon heinäkuussa 1961.


title: Beatrix

text: Prinsessa Beatrixin poliittinen toiminta johti lähes välittömästi ristiriitoihin. Vuonna 1965 hän kihlautui saksalaisen aatelismiehen, Claus von Amsbergin kanssa. Tämä oli diplomaatti ja työskenteli Saksan ulkoministeriössä. Häät vietettiin Amsterdamissa 10. maaliskuuta 1966 mielenosoitusten kaikuessa kaduilla. Claus oli kuulunut Hitler-Jugendiin ja palvellut Wehrmachtissa, siksi osa hollantilaisista yhdisti hänet natsismiin. Iskulauseena kuultiin muun muassa ”haluan polkupyöräni takaisin”, joka viittasi saksalaisten sotilaiden miehityksen aikana takavarikoimiin polkupyöriin. Ajan kuluessa prinssipuolisosta tuli kuitenkin yksi suosituimmista kuninkaallisen perheen jäsenistä Alankomaissa.


title: Beatrix

text: Nuoripari asettui asumaan Drakensteynin linnaan Lage Vuurschessa, jossa prinsessa oli asunut vuodesta 1963. Pari sai kolme poikaa:


title: Beatrix

text:
Kuningatar Julianan luovuttua vallasta Beatrixistä tuli 42-vuotiaana Alankomaiden kuningatar 30. huhtikuuta 1980. Kuningatar Beatrix asuu Huis ten Boschissa, lähellä Haagia. Hän menetti puolisonsa vuonna 2002 ja molemmat vanhempansa vuonna 2004.
Vuonna 2005 vietettiin kuningatar Beatrixin 25-vuotishallitsijajuhlaa. Hän oli silloin 67-vuotias. Juhlapäivä oli Alankomaiden kansallispäivä ja koko maa muuttui suureksi markkinapaikaksi. Kuningatar perheineen vietti päivän Scheveningenissä, joka on kylpylä lähellä Haagia. Juhlaan liittyi myös kiertomatka Hollannin 12 maakuntaan sekä Hollannin hallitsemiin maihin.


title: Beatrix

text: Prinsessa Beatrix on pitkäaikainen Rooman Klubin kunniajäsen. Hänen mukaansa on nimetty Oranjestadin lentokenttä "Aeropuerto Intenacional Reina Beatrix" Aruballa.


title: Beatrix

text: Hollantilainen mies yritti murhata kuningatar Beatrixin 30. huhtikuuta 2009 Apeldoornissa. Karst Tates yritti ajaa Suzukillaan päin kuninkaallisten avokattoista bussia. Hän ajoi kaksinkertaisten metallibarrikadien läpi ja useiden ihmisten yli, joista kuusi kuoli, mutta auto vaurioitui niin ettei se osunut bussiin. Tates kuoli vammoihinsa. Hän oli aiemmin menettänyt työnsä ja asuntonsa talouskriisin vuoksi.


title: Beatrix

text: 28. tammikuuta 2013 kuningatar Beatrix ilmoitti aikeistaan luopua kruunusta poikansa hyväksi.


title: Beatrix

text: Prinsessa Beatrix on siirtolaisoikeuden professorin Ulli d’Oliveiran mukaan kahden maan kansalainen. Hän on automaattisesti Britannian kansalainen, sillä hän on Hannoverin vaaliruhtinattaren jälkeläinen suoraan alenevassa linjassa. Kansalaisuus perustuu brittiläiseen lakiin, joka tunnetaan nimellä "The Act for the Naturalization of the Most Excellent Princess Sophia, Electress and Duchess Dowager of Hanover, and the Issue of her Body", vuodelta 1705. Beatrix ei ole koskaan vahvistanut Britannian kansalaisuuttaan tai hakenut brittiläistä passia. Laki kumottiin vuonna 1948, mutta Beatrix on syntynyt vuonna 1938, joten lain kumoaminen ei koske häntä.


title: Beatrix

text: Alankomaissa on käyty vilkasta keskustelua tärkeissä yhteiskunnallisissa tehtävissä olevien kaksoiskansalaisuuksista.


title: Beatrix

text: Alankomaissa hallitsija ja ministerit muodostavat yhdessä hallituksen. Vuodesta 1848 alkaen perustuslaki säätää, että ministerit ovat toimissaan tilivelvollisia parlamentille. He ovat myös poliittisessa vastuussa hallitsijan lausunnoista ja hänen käytöksestään.


title: Beatrix

text: Kuningattarena Beatrixilla oli enemmän valtaa kuin monilla muilla Euroopan monarkeilla. Sisäpolitiikassa valtaa ei ollut paljon, mutta ulkopoliittisissa asioissa hänellä oli liikkumavaraa. Hänen kerrotaan kerran uhanneen erottaa ministerin, jos hänen pyyntöään avata lähetystö Jordaniaan ei noudatettaisi.


title: Beatrix

text: Kuningattaren puhetta lainataan harvoin suoraan lehdistössä, sillä tiedotustoimisto ("Rijksvoorlichtingsdienst") pitää haastattelujen ehtona, että monarkin sanoja ei lainata suoraan. Tämä sääntö otettiin käyttöön pian kuningattaren valtaannousun jälkeen – kertoman mukaan suojaamaan häntä äkkinäisesti annetuilta lausunnoilta.


Charles de Gaullen kansainvälinen lentoasema (; ) on Pariisin kansainvälinen lentoasema. Se sijaitsee 23 kilometriä Pariisin keskustasta koilliseen. Ranskassa lentoasemasta käytetään myös nimeä Roissy, sillä lentoaseman alueesta osa sijaitsee Roissy-en-France-nimisessä kunnassa Val-d'Oisen departementissa. Lentoasema on nimetty Charles de Gaullen mukaan. Lentoasema otettiin käyttöön vuonna 1974. Asema oli Euroopan toiseksi vilkkain vuonna 2016.


title: Jõgevamaa

text: Jõgevamaa on Viron maakunta. Sen pinta-ala on 2 545 km² ja asukasluku vajaat 30 000. Maakunnan keskus on Jõgeva.


title: Jõgevamaa

text: Jõgevamaa rajoittuu idässä Peipsijärveen, etelässä Tartumaahan, lounaassa Viljandimaahan, luoteessa Järvamaahan, pohjoisessa Länsi-Virumaahan ja koillisessa Itä-Virumaahan.


title: Jõgevamaa

text: Jõgevamaassa on koko Itä-Euroopan huomattavimmat moreeniselänteet, etenkin Voorenmaan alueella. Voorenmaalla (Tarton pohjoispuolella) on selvästi nähtävissä jääkauden jälkeinen mannerjään vetäytyminen kaakosta luoteeseen samansuuntaisten harjujen ja niiden välissä olevien järvien täplittäessä maisemaa.


title: Jõgevamaa

text: Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Jõgevamaan kahdeksasta kunnasta ja kolmesta kaupungista sekä kahdesta Itä-Virumaan kunnasta (Avinurme, Lohesuu) muodostettiin kolme kuntaa. Palan ja Tabiveren kuntien alueet siirrettiin Tartumaalle. Jõgevamaan kunnat väkilukuineen (1.1.2018) ovat:


title: Jõgevamaa

text: Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Jõgevamaalla oli 31 376 asukasta, joista 28 624 (91,2 %) oli virolaisia, 2 190 (7,0 %) venäläisiä ja 543 (1,7 %) muita kansallisuuksia.


title: Jõgevamaa

text: Maakunnan teollisuudenaloja ovat elintarvike- ja puutuoteteollisuus.


title: Ranskan uskonsodat

text: Ranskan uskonsodat (myös hugenottisodat) oli sarja yhteenottoja katolilaisten ja protestanttisten hugenottien välillä vuosina 1562–1598. Sota loppui Henrik IV:n antamalla Nantesin ediktillä.


title: Ranskan uskonsodat

text: Osa taisteluista käytiin asevoimien kesken, osa oli siviiliväestön keskinäisiä yhteenottoja kuten pahamaineinen pärttylinyön verilöyly. Uskonnollisten erimielisyyksien lisäksi taistelujen taustalla oli maallisia kysymyksiä: sodat voidaan nähdä myös Guisen ja Bourbonin sukujen välisenä valtakamppailuna.


title: Intiaaniriisi

text: Intiaaniriisi ("Zizania aquatica") on "Zizania"-sukuun kuuluva pohjoisamerikkalainen heinäkasvi, jonka ravinnoksi sopivista jyvistä käytetään yleensä kauppanimeä villiriisi. Pohjois-Amerikan intiaanit ovat poimineet intiaaniriisiä kanooteista käsin.


title: Intiaaniriisi

text: Intiaaniriisiä luullaan usein virheellisesti riisin ("Oryza sativa") jonkinlaiseksi lähisukulaiseksi tai esiasteeksi.


title: Henri (Luxemburg)

text: Henri, Luxemburgin suurherttua ("Henri Albért Gabriel Félix Marie Guillaume", s. 16. huhtikuuta 1955 Betzdorf), on ollut Luxemburgin hallitsija 7. lokakuuta 2000 lähtien. Henristä tuli suurherttua hänen isänsä, suurherttua Jeanin, luovuttua kruunusta. Hän kuuluu Bourbon-sukuun.


title: Henri (Luxemburg)

text: Henri on suurherttua Jeanin ja Belgian prinsessa Joséphine-Charlotte Ingeborg Elisabeth Marie-José Marguerite Astridin vanhin poika. Hän puhuu luxemburgin lisäksi sujuvasti ranskaa, englantia ja saksaa. Henri osaa myös jonkin verran espanjaa.


title: Henri (Luxemburg)

text: Henri avioitui 14. helmikuuta 1981 kuubalaissyntyisen María Teresa Mestre y Batistan (s. 1956) kanssa. Heillä on viisi lasta, perintösuurherttua Guillaume (s. 1981), Félix (s. 1984), Louis (s. 1986), Alexandra (s. 1991) ja Sébastien (s. 1992).


title: Henri (Luxemburg)

text: Luxemburgin lisäksi Henri on opiskellut Ranskassa, missä hän suoritti kandidaatin tutkinnon vuonna 1974. Henri opiskeli myöhemmin taloustiedettä ja valtio-oppia Geneven yliopistossa, mistä hän valmistui vuonna 1980. Sotilaskoulutusta Henri on saanut Sandhurstin kuninkaallisessa sotakorkeakoulussa.


title: Henri (Luxemburg)

text: Suurherttua Henri kieltäytyi joulukuussa 2008 allekirjoittamasta parlamentin hyväksymää lakia, joka laillisti eutanasian. Pääministeri Jean-Claude Juncker ilmoitti pian tämän jälkeen perustuslain muutoksesta, joka veisi suurherttualta hänen valtansa lainsäädännössä.


title: Napoleon III

text: Napoleon III eli Charles Louis Napoléon Bonaparte (20. huhtikuuta 1808 – 9. tammikuuta 1873) oli Ranskan presidentti vuosina 1848–1852 ja keisari vuosina 1852–1870.


title: Napoleon III

text: Louis Napoléon oli Napoleon Bonaparten veljenpoika ja perillinen, joka valittiin kansanvaalilla presidentiksi pian toisen tasavallan perustamisen jälkeen vuonna 1848. Vuonna 1851 hän suoritti vallankaappauksen ja julisti itsensä elinikäiseksi presidentiksi. Seuraavana vuonna hän kruunautti itsensä myös keisariksi saatuaan tähän valtuutuksen kansanäänestyksellä, perustaen siten uudelleen sedästään alkaneen Bonaparten dynastian. Hallitsijana Napoleon III lähetti Ranskan joukkoja useisiin ulkomaisiin konflikteihin, kuten Krimin sotaan, Italian yhdistymissotiin ja Ranskan Meksikon interventioon. Hänet syöstiin vallasta ja hänen perustamansa toinen keisarikunta lakkautettiin, kun hän jäi syyskuussa 1870 tappiollisen Ranskan–Saksan sodan aikana saksalaisten vangiksi. Hän kuoli maanpaossa Isossa-Britanniassa.


title: Napoleon III

text: Ranskan teollistuminen otti harppauksen eteenpäin Napoleon III:n hallituksen teollisuuspolitiikan ansiosta. Se synnytti maahan uuden rikkaiden luokan ja toisaalta köyhyydessä eläneiden teollisuustyöläisten luokan. Napoleon III halusi toisaalta tukea kansalaisten rikastumista, mutta myös poistaa teollisuustyöläisten köyhyyden. Hän kiinnitti huomiotaan myös kaupunkisuunnitteluun ja käynnisti Pariisin uudistamisen.


title: Napoleon III

text: Aikalaisia mietitytti Napoleon III:n politiikan kaksijakoisuus. Konservatiiveille hän oli liian liberaali ja liberaalit eivät voineet lopulta hyväksyä hänen itsevaltaista hallitustapaansa. Nykyäänkin ollaan edelleen eri mieltä siitä, oliko hänen hallintokautensa hyödyksi vai haitaksi hänen omalle maalleen ja Euroopalle.


title: Napoleon III

text: Louis Napoleon oli nuorin Ranskan tasavallan presidentin virkaan astunut ennen Emmanuel Macronia.


title: Napoleon III

text: Napoleon III:ta kutsuttiin ennen keisariuttaan Louis Napoleoniksi (). Hänen isänsä Louis Bonaparte oli Napoléon Bonaparten nuorempi veli ja hänen äitinsä Hortense de Beauharnais, Napoleonin ensimmäisen vaimon Joséphine de Beauharnaisin tytär edellisestä avioliitosta. Louis Napoleon sai syntyessään arvonimen Hollannin prinssi, sillä Napoleon oli nimittänyt hänen isänsä Hollannin kuninkaaksi.


title: Napoleon III

text: Louis Napoleon joutui pakenemaan Ranskasta lapsena heinäkuussa 1815, Napoleonin kukistumisen jälkeen. Lapsuusvuosia leimasivat paitsi maanpakolaisuus myös vanhempien katkerat riidat. Isä Louis Bonaparte syytti jatkuvasti vaimoaan uskottomuudesta. Tulevan keisarin isän väitettiin oikeasti olevan muuan hollantilainen amiraali, mutta asiaa ei ole voitu koskaan täysin selvittää. Äiti kertoi pojalleen tarinoita Ranskan keisarikunnan suuruudesta ja sen ajan elämän onnellisuudesta. Kertomukset vakuuttivat pojan niin, että tämä jo nuorena päätti tulla Ranskan hallitsijaksi.


title: Napoleon III

text: Nuoruudessaan Louis Napoleon asui Sveitsissä, Saksassa ja Italiassa ja vietti varakkaan miehen elämää. Hän oli oppinut paremmin saksan kuin ranskan kielen ja puhui englantia todella hyvin. Louis Napoleon harrasti ammuntaa, miekkailua ja hevosajoja. Häntä on kuvailtu ahkeraksi ja miellyttäväksi, mutta monet epäilivät onko nuorukaisella ainuttakaan vakavasti otettavaa ajatusta. Kaikille jotka vain jaksoivat kuunnella hän kertoi tulevaisuudestaan Ranskan hallitsijana. Kukaan ei ottanut näitä puheita vakavasti, sillä Ranskan valtaistuin oli lujasti Ludvig Filipin hallussa ja Napoleonin järjestelmä oli tuhottu Wienin kongressissa.


title: Napoleon III

text: Suurimman osa lapsuuttaan tuleva keisari asui äitinsä kanssa Sveitsissä, Thurgaun kantonissa. Hänen äitinsä hankki pojalleen kotiopettajia, mutta koulutus jäi hajanaiseksi, sillä äiti ei oikein osannut päättää, millainen koulutus lopulta olisi pojalle hyväksi. Lisäksi äidin ensimmäinen valinta pojan opettajaksi oli epäonnistunut. Opettajaksi valittu mies oli oppinut ja sivistynyt, mutta ei osannut opettaa eikä kasvattaa. Parasta antia hajanaisessa koulutuksessa olivat kieliopinnot, joiden johdosta Louis Napoleon oli aikuisena poikkeuksellisen kielitaitoinen oman aikansa olosuhteissa. Vuonna 1821 hän muutti äitinsä kanssa Baijeriin suorittamaan lukio-opintoja, jotka kestivät useiden keskeytysten takia kuusi vuotta. Opintojensa lopuksi, vuonna 1827, Louis Napoleon kirjautui Sveitsin armeijaan.


title: Napoleon III

text: Louis Napoleon liittyi yhdessä veljensä kanssa carbonarien johtamaan Italian vapautusliikkeeseen. Veli sai surmansa Rooman paavia vastaan kohdistuneessa kaappaushankkeessa. Napoleon Bonaparten poika, Napoleon II kuoli vuonna 1832. Louis Napoleon katsoi nyt olevansa suvun päämies ja myös Bonaparte suvun kruununtavoittelija. Puheittensa, joissa hän julisti olevansa eräänä päivänä Ranskan hallitsija, vuoksi monien maiden poliisit pitivät häntä silmällä.


title: Napoleon III

text: Vuonna 1836 Louis Napoleon matkusti Strassbourgiin tapaamaan erästä Waterloon veteraania. Veteraani ei kuitenkaan ottanut vakavasti Louis Napoleonin vallankumoushaaveita. Louis Napoleon oli jostain syystä saanut käsityksen, että veteraanin komentama rykmentti asettuisi hänen komennettavakseen. Sen jälkeen olisi marssittu Pariisiin ja olisi tehty vallankaappaus. Nuori vallankaappaaja vangittiin ja vietiin Pariisiin syytteeseen asetettavaksi.


title: Napoleon III

text: Louis Napoleon julkaisi vuonna 1839 teoksen ”"Napoleonilaiset ihanteet"”. Teosta voi pitää hänen poliittisen ajattelunsa kulmakivenä. Teos esittää Napoleon Bonaparten suurena kansanystävänä joka halusi hyvää kaikille ja erityisesti köyhälistölle. Hän oli ollut vallankumouksen ajatusten, vapauden, tasa-arvon ja veljeyden suuri kannattaja joka oli juuri aikeissa luopua yksinvallastaan. Suuria sotiaan keisari ei ollut halunnut käydä, vaan hänet pakotettiin niihin.