title: Apollo 8

text: Apollo 8 kiersi Kuun kymmenen kertaa jouluaaton ja joulupäivän välisenä aikana. Jouluaamuna, Kuun kiertoradalla, Anders luki Raamatun luomiskertomuksen ja se lähetettiin televisiossa ja radiossa ympäri maailman. American Atheists -järjestö yritti haastaa tämän vuoksi Nasan oikeuteen valtion uskonnollisen puolueettomuuden rikkomisesta, mutta Yhdysvaltain korkein oikeus ei ottanut asiaa käsiteltäväkseen, sillä se ei katsonut toimivaltansa ulottuvan Kuuhun saakka. Myöhemmän kuuohjelman aikana Nasa oli aiheesta tarkempi.


title: Apollo 8

text: Varhain jouluaamuna lähdettiin takaisin kohti Maata, taas jännitettiin käynnistyisikö Apollon päämoottori. Moottori käynnistyi, ja aluksen vauhti kiihtyi alussa nopeuteen 1 km/s. Paluumatka sujui rauhallisesti. Kun alus läheni Maata, Maa veti sitä puoleensa. 16 664 km:n korkeudessa huoltomoduuli irrotettiin kartiomaisesta komentoaluksesta. Aluksen nopeus oli 9,7 km/s.


title: Apollo 8

text: Alus syöksyi ilmakehään 39 101 km/h nopeudella, ja aluksen nopeus hidastui rajusti. Hidastuvuus oli suuri, jopa 7 g. Aluksen lämpökilpi höyrystyi ja ympäröi aluksen tulipallolla. Aluksen vauhti hidastui lopulta nopeuteen 60 m/s.


title: Apollo 8

text: Apollo 8 laskeutui mereen pimeässä laskuvarjojen varassa 27. joulukuuta 1968 onnistuneen lennon jälkeen. Miehistön ja moduulin poimi merestä lentotukialus USS Yorktown. Laskeutuminen tapahtui niin tarkasti, että lentotukialuksen oli väistettävä.


title: Apollo 8

text: Apollo 8 -lennon menestys oli merkittävä askel presidentti John F. Kennedyn asettamalle tavoitteelle – laskeutua Kuuhun ennen vuosikymmenen loppua. Apollo 8:n lennon onnistuminen oli selvä merkki siitä, että Apollo 11:n laskeutumislento voisi onnistua.Varamiehistö valmistautui korvaamaan pääasiallisen miehistön, sairauden tai kuolemantapauksen varalta.


title: Rapala (kylä)

text: Rapalan kylä sijaitsee Sysmässä Rapalanniemellä, joka työntyy Päijänteen leveimmässä kohdassa luoteeseen Tehinselälle.


title: Rapala (kylä)

text: Kylän nimen arvellaan juontavan juurensa Sääksmäen Rapolan kylästä. Sysmän alue on ollut Sääksmäen alueen hämäläisten riistamaata. Sysmästä löytyy myös yhteneväisyyttä muihin Sääksmäen kyliin kuten esimerkiksi pari Voipaala–Voipala osoittaa. Teorian mukaan kylät olisivat antaneet nimensä riistamailleen Päijänteen toisella puolella. Itse sana "sysmä" merkitsee synkkää metsää tai asumatonta korpea.


title: Rapala (kylä)

text: Rapalan kylä on antanut nimensä kalastaja Lauri Rapalalle, joka on uistinvalmistaja Rapala VMC Oyj:n perustaja.


title: Kalevipoeg

text: Kalevipoeg (suoraan suomennettuna "Kalevin poika") on Viron kansalliseepos, jonka Friedrich Reinhold Kreutzwald kirjoitti virolaisen kansanrunouden pohjalta. Sen päähenkilö on Kalevin ja Lindan poika Kalevipoeg, joka suorittaa erilaisia sankaritekoja.


title: Kalevipoeg

text: Kalevipoeg sai alkunsa kun Suomessa tyttärensä luona vieraileva Viron-ystävä Georg Julius von Schultz esitteli Kalevalan ensimmäisen painoksen Viron oppineiden seuran eli Gelehrte Estnische Gesellschaftin kokouksessa, jossa siitä innostuttiin ja ryhdyttiin suunnittelemaan Kalevipoegia. Kokoamisen aloitti Friedrich Robert Faehlmann, mutta työ jäi häneltä kesken. Hänen kuolemansa jälkeen sitä jatkoi Kreutzwald, joka kokosi lisää aineistoa ja tutustui muun muassa Kalevalan saksankieliseen käännökseen.


title: Kalevipoeg

text: Kalevipoegin ensimmäistä versiota vuodelta 1853 ei saatu julkaista sensuurin takia. Toinen, uudistettu ja pidempi painos julkaistiin osina vuosina 1857–1861. Painoksen mukana oli vironkielisen lisäksi saksankielinen versio. Kolmas versio julkaistiin kirjana ja painettiin Kuopiossa vuonna 1862. Painos oli pieni ja teoksen leviäminen aluksi vaatimatonta.


title: Kalevipoeg

text: Kalevipoeg on käännetty kokonaisuudessaan saksaksi, venäjäksi, unkariksi, latviaksi, suomeksi, tšekiksi, liettuaksi, romaniaksi, ukrainaksi, englanniksi, ruotsiksi ja ranskaksi. Kalevipoegin on suomentanut Helmer Winter.


title: Rutja

text: Rutja on Haljalan kunnan koillisnurkalla oleva kylä Pohjois-Virossa, Suomenlahden rannikolla ja Seljajoen länsirannalla. Joen itärannalla on Karepan kylä. Rutja sijaitsee Kundasta 10 kilometriä länteen.


title: Rutja

text: Rutjan arvostetuimpia alueita ovat rannat ja mäntymetsät. Kylän länsipuolella on Rutjan lentokenttä.


title: Rutja

text: Ensimmäiset maininnat kylästä ovat vuodelta 1489.


title: Konepaja

text: Konepajalla tarkoitetaan metallituotteiden valmistukseen tai korjaukseen erikoistunutta yritystä tai yrityksen osastoa. Joskus myös rakennusta, joka on rakennettu erityisesti konepajatoimintaa varten, sanotaan konepajaksi.


title: Konepaja

text: Konepajoissa käsitellään metallia eri tavoin, joista yleisimmät tavat ovat metallin työstö, liitosmenetelmät kuten hitsaus tai muovaus kuten särmäys.


title: Konepaja

text: Konepaja-käsite on erittäin laaja, mutta yleisesti konepajoissa käytettäviä tuotantokoneita ovat esimerkiksi:


title: Konepaja

text: Tyypillisesti konepajat toimivat alihankkijoina eri teollisuuden tarpeisiin tai niillä on omia tuotteita.


title: Konepaja

text: Konepaja on nimikkeenä hieman vanhahtava, koska nykyisin voidaan puhua konepajateollisuudesta sen eri muodoissa. Konepajalle parempi nimitys nykyaikana lienee metalliyritys tai metallituotetehdas.


title: Konepaja

text: Suomessa konepajateollisuudella on pitkät perinteet, mutta toisen maailmansodan jälkeen konepajateollisuudesta kasvoi sotakorvausten myötä merkittävä teollisuuden ala. Ensimmäinen konepaja Suomen alueelle perustettiin vuonna 1837 Fiskariin. Vuonna 1841 Valtion hienomekaaninen konepaja sai keisari Nikolai I:ltä luvan yksikön perustamiseen, jotta Suomen autonomisen alueen mekaanista kehitystä voitaisiin edistää. Nykyään yritys toimii nimellä Protoshop.


title: Mustio

text: Mustio () on pääosin Raaseporin kaupunkiin kuuluva taajama aiemmalla Karjaan ja sitä ennen Karjaan maalaiskunnan alueella, eteläosaltaan Inkoossa. Mustio tunnetaan erityisesti lähistöllä sijaitsevasta Mustion linnasta, joka on yksi Suomen arvokkaimmista kartanoista.


title: Mustio

text: Mustio sijaitsee Lohjalta valtatietä 25 noin 20 kilometriä etelään. Inkooseen on matkaa seututietä 186 noin 10 kilometriä, Hankoon valtatietä 25 noin 65 kilometriä ja Saloon seututietä 186 noin 56 kilometriä. Mustiolla on noin 800 asukasta.


title: Mustio

text: Mustion aseman taajaman läpi kulkee Hyvinkää-Karjaa-rata. Rautatieasema on yksityiskäytössä.


title: Mustio

text: Taajamassa on päivittäistavarakauppa, ruotsin- ja suomenkieliset ala-asteet, päiväkoti, sivukirjasto, baari(suljettu), kioski, vapaaehtoinen palokunta, LVI-liike ja ravintola. Mustion aseman ohella on toinen, pienempi "Mustion ruukki" -niminen taajama.


title: Mustio

text: Ruotsin kuningas Kustaa Vaasa perusti Suomen toisen rautaruukin 1500-luvun puolivälissä Mustiolle. Suurin piirtein noilla samoilla paikoilla nykyään sijaitsee SBA-Interior Oy Ab, Karjaan kaupungin suurin yksityinen työnantaja. Ensimmäinen auto tiettävästi tuotiin Mustion kartanon kamariherra Hjalmar Linderille 1900-luvun alussa. Mustiolla on ollut käytössä myös kapearaiteinen rautatie ruukilta asemalle.


title: Mustio

text: Mustio oli myös linnan ja Mustion ruukin ympäristön kattanut laiton kunta, joka perustettiin Mustion ruukinseurakunnasta 1860-luvulla ja liitettiin 1920-luvun lopussa Karjaan maalaiskuntaan. Kunnan perusti Mustion ruukin tehtaanomistaja Fridolf Linder, ja ensimmäinen maininta siitä on 2. helmikuuta 1868. Tilastollisen päätoimiston julkaiseman Suomen tilastollisen vuosikirjan kunnittaisissa väestötilastoissa Mustion kunta tilastoitiin omana maalaiskuntanaan vuosina 1893–1917 ja 1923–1930 (vuoteen 1917 saakka "Mustion ruukinseurakunta/tehdasseurakunta", vuodesta 1923 "Mustio"). Samoin eduskuntavaalien 1907–1929 viralliset kunnittaiset tulokset julkaistiin vaalitilastoissa erikseen myös Mustion kunnalle.


title: Mustio

text: Vuonna 1920 tehtaan uusi omistaja Constantin Linder anoi Mustion kuntaa liitettäväksi Karjaan kuntaan. Kunnan asema oli kuitenkin epäselvä, kun esimerkiksi henkikirjoituksen suhteen viranomaiset eivät tienneet siitä mitään. Tämä ilmeni esimerkiksi väestötilastoissa siten, että Mustion kunnan kohdalla henkikirjoitettu väestö tilastoitiin yhdessä Karjaan kunnan kanssa, vaikka kirkonkirjoihin merkitty väestö ilmoitettiinkin Mustion kunnalle erikseen. 19. tammikuuta 1928 saatiin Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisu, jonka mukaan Mustion tehtaan seurakunta ei ollut erillinen kunta vaan osa Karjaan kuntaa. Liitos Karjaaseen toteutui lopullisesti 1. tammikuuta 1929.


title: Mustio

text: Vuonna 1926 tehtaanseurakunnan pinta-ala oli 6 km², väkiluku 529 ja väestötiheys 88,17 asukasta / km²


title: Mustio

text: Noin 65 km pitkän Mustionjoen yläjuoksu alkaa Bällbyn virrasta Lohjanjärvestä, ja joki laskee lopulta Pohjanpitäjänlahteen. Mustionjoki on valjastettu ja siinä on useita voimalaitoksia, muun muassa Mustionkosken, Peltokosken ja Åminneforsin voimalaitokset. Valjastamisen takia jokihelmisimpukka eli raakku ei enää pysty lisääntymään Mustionjoessa, koska raakun alkuajan isäntäkala taimen ei pääse normaalisti nousemaan yläjuoksulle kutemaan. Vanhaa kantaa löytyy silti joiltakin alueilta.


title: Hitsaus

text: Hitsaus on ”osien liittämistä toisiinsa käyttämällä hyväksi lämpöä ja/tai puristusta siten, että osat muodostavat jatkuvan yhteyden.” Lämmönlähteenä voidaan hitsauksessa käyttää sähkövirtaa, kitkalämpöä, liekkiä, lasersädettä tai elektronisuihkua. Hitsauksessa voidaan käyttää lisäainetta, jonka sulamislämpötila on likimain sama kuin perusaineella. Tärkein ero hitsaamisen ja juottamisen välillä on se, että juotettaessa vain juotos- eli liitosaine sulaa, mutta liitettävät kappaleet eivät.


title: Hitsaus

text: Hitsausta käytetään uusien tuotteiden valmistamisessa ja erilaisten vaurioiden korjauksissa. Hitsaamalla voidaan myös päällystää kappaleita paksuilla ainekerroksilla. Tyypillisiä korjaushitsaussovelluksia ovat erilaisten repeämien ja halkeamien hitsaaminen ja valuvikojen korjaaminen. Uusia tuotteita valmistettaessa yleisiä sovelluskohteita ovat erilaisten levyjen, putkien, palkkien liitokset ja valmistus.


title: Hitsaus

text: Erilaisia metalliseoksia, kuten alumiineja, teräksiä, sekä termoplastisia muoveja voidaan hitsata. Materiaalien, kuten terästen hitsattavuus, vaihtelee eri syistä johtuen. Jotkin materiaalit kuten titaani hapettuvat hyvin helposti ja vaativat erityisen hyvän suojan ilman sisältämältä hapelta. Toisiin materiaaleihin kuten valurautaan taas syntyy vaikeasti hallittavia sisäisiä muutoksia. Materiaalin voimakas lämpölaajeneminen vaikeuttaa hitsausta useimmilla menetelmillä.


title: Hitsaus

text: Hitsaus synnyttää hitsin läheisyydessä muutoksia kappaleen materiaalin ainerakenteessa, esimerkiksi jännitystiloja ja muodonmuutoksia. Hitseihin itseensä voi jäädä haitallisia virheitä, kuten puutteita tunkeumassa tai muodossa, tai erilaisia epäpuhtauksien synnyttämiä huokosia ja sulkeumia.


title: Hitsaus

text: Jo muinaisten egyptiläisten haudoista on löydetty esineitä ja astioita, joiden osia on liitetty toisiinsa hopeajuotoksella. Nämä juotokset ovat ensimmäisiä tunnettuja metallien yhteenliitoksia. Myös hitsaus on vanha liitosmenetelmä. On muun muassa löydetty miekkoja, joiden kovempi teräosa on liitetty ahjohitsauksella pehmeämpään runko-osaan. 1800-luvulla kehitettiin muunkinlaista liittämistä; venäläinen Nikolai Bernados kehitti vuonna 1882 niin kutsutun "hiilikaarihitsauksen", jossa kahden elektrodin välille synnytetyn valokaaren avulla saatiin metalli sulamaan liitosta varten. Menetelmää käytettiin kappaleiden liittämiseen niittaamisen ohella. 1900-luvulla on kehitetty menetelmät, jotka ovat johtaneet nykyaikaisen hitsauksen kehittymiseen.


title: Hitsaus

text: Sulahitsausmenetelmissä lisä- ja perusaine sulavat ja liittyvät toisiinsa sulana ja jähmettyvät jäähtyessään lopulliseen muotoonsa. Hitsisulan synnyttämiseen tarvittava lämpö tuotetaan valokaaren, kaasuliekin tai kemiallisen reaktion avulla. Sulahitsausprosesseissa hitsataan lähes aina käyttäen lisäainetta, joka täyttää hitsausrailon yhdessä railon reunoilta sulaneen perusaineen kanssa.


title: Hitsaus

text: Kaarihitsaus menetelmiä ovat MIG/MAG-, TIG-, puikko-, plasma-, jauhekaari- ja kaasukaarimuottihitsaus. Kaarihitsauksen etuja ovat menetelmästä riippuen laitteiston edullisuus, saatavuus ja siirrettävyys. Kaarihitsauksella voidaan hitsata kaikkia tärkeimpiä metalleja. Kaarihitsauksella saavutetaan suhteellisen pieni lämmöntuonti ja kapea hitsi.


title: Hitsaus

text:
Beam Welding
Sädehitsaus tarkoittaa suurienergiaisen säteen synnyttämän lämmön avulla tehtävää hitsausta. Hitsauksessa käytetään elektronisuihkua tai lasersäteitä. Näiden hitsausmenetelmien etuina on pieni lämmöntuonti ja siten vähäiset hitsausjännitykset ja muodonmuutokset. Toisaalta kapeaksi muodostuva hitsi vaatii tarkkaa railonvalmistusta ja säteen suuntausta ja lisäksi sädehitsaukseen tarvittavat laitteet ovat kalliita. Tavanomaisen ainoastaan sulattavan hitsauksen lisäksi hitsausta voidaan tehdä lävistävänä hitsauksena, säteen avulla saavutettavan suuren energiatiheyden ansiosta. Lävistävän hitsauksen avulla voidaan hitsata suuria ainevahvuuksia railon kuitenkin pysyessä kapeana. Erityisesti elektronisuihkuhitsauksella päästään suureen tunkeumaan. Sädehitsaus tapahtuu käytännössä aina tietokoneohjatuilla laitteilla ja hitsaustilan ympärillä on suojukset, jotka estävät säteiden pääsyn työympäristöön.


title: Hitsaus

text: Kaasuhitsauksessa hitsattavan aineen sulattamiseen tarvittava lämpö saadaan aikaan kaasuliekillä. Kaasuliekin toinen tehtävä on suojata hitsiä ilman hapettavalta vaikutukselta. Useimmiten palavana kaasuna käytetään asetyleenia, johon hitsauspolttimessa sekoitetaan happea palamisen tehostamiseksi. Kaasuliekistä tulee kuumempi, kun palamista tehostetaan puhtaan hapen avulla.


title: Hitsaus

text: Kaasuhitsauksessa tarvitaan kaasupulloja, paineensäätimet, takaisku- ja takatulisuojat, letkut, hitsauspilli ja lisäainelankaa sekä asian mukaiset suojavarusteet.


title: Hitsaus

text: Termiittihitsausta käytetään vielä nykyisinkin ratakiskoja toisiinsa liitettäessä. Termiittihitsaus kuuluu valusulahitsausmenetelmiin, jossa liitettävät osat valetaan kiinni toisiinsa. Menetelmässä sekoitetaan rautaoksidia (hematiittia) ja alumiinijauhetta toisiinsa ja seos sytytetään. Reaktio kestää 15–25 sekuntia, jonka jälkeen tuloksena on sulaa terästä, jota suojaa sula alumiinikuona. Reaktio tapahtuu hitsausrailossa, jonka kyljet sulavat osaksi hitsiä. Jotta varmistutaan sulan ja perusaineen (tässä kiskojen päät) yhtenäisestä liitoksesta, esilämmitetään perusaine hitsin läheltä n. 1 000 °C:een.


title: Hitsaus

text: Vastushitsauksessa sähkövirta johdetaan kahden elektrodin avulla liitettävän kohdan läpi. Liitettävät kappaleet kuumenevat ja ne puristetaan voimakkaasti toisiaan vasten liitoskohdasta. Liittyminen tapahtuu liitoskohtien ollessa tahdasmaisessa tilassa. Vastushitsausta käytetään useimmiten ohutlevyjen hitsauksessa. Vastushitsauksen avulla on nopeaa ja vaivatonta liittää esim. auton korin tai sähkölaitteiden runkojen ohutlevyosia yhteen. Vastushitsausmenetelmiä ovat piste-, käsnä-, kiekko-, leimu- ja tyssähitsaus.


title: Hitsaus

text: Ahjohitsaus tunnetaan myös nimellä pajahitsaus. Se on vanhin tunnettu hitsausmenetelmä. Ahjohitsauksessa metallikappaleet kuumennetaan ahjossa ja taotaan yhteen. Hitsauslämpötila on kuitenkin tavallista taontalämpötilaa huomattavasti korkeampi, tyypillisesti 50–90 prosenttia kappaleiden sulamislämpötilasta.


title: Hitsaus

text: Kitkahitsausta käytetään perinteisesti esim. akselien ja tankojen liittämiseen. Tarvittava lämpö saadaan aikaan puristamalla liitospintoja vastakkain ja pyörittämällä niitä toisiinsa nähden. Pehmeäksi kuumenneet liitospinnat hitsautuvat yhteen, kun ne puristetaan voimakkaasti vastakkain. Kitkahitsaus on kiinteän tilan hitsausta, eli liitettävät materiaalit eivät sula hitsauksen aikana.


title: Hitsaus

text: Vuonna 1994 patentoitiin uusi kitkahitsausprosessi, kitkahitsaus pyörivällä työkalulla tai kitkatappihitsaus. Muut nimet ovat FS-hitsaus tai FSW-hitsaus, ) .


title: Hitsaus

text: Tässä hitsauksessa pyörivä työkalu, jossa on profiloitu kärkiosa, pyörii ja tunkeutuu hitaasti kahden liitettävän kappaleen väliseen railoon. Liitettävien kappaleiden on oltava tiukasti toisiaan vasten, sillä railon paikka ei saa muuttua hitsauksen aikana. Hitsauslämpö syntyy kulutusta kestävän työkalun ja hitsattavien kappaleiden välisestä kitkalämmöstä sekä erityisesti hitsattavien kappaleiden voimakkaassa plastisessa muokkauksessa syntyvästä muodonmuutoslämmöstä. Kappaleet pehmenevät, mutta eivät sula. Liittyminen tapahtuu kiinteän tilan diffuusion vaikutuksesta työkalun ja vastimen välisessä, paineen ja lämpötilan alaisessa materiaalissa (kuva). Liitos jäähtyy työkalun takana ja muodostaa hitsin.


title: Hitsaus

text: Etuina mainitaan muun muassa seuraavia asioita: ei lisäainetta eikä suojakaasua, helppo railonvalmistus, monipuoliset liitosten toteutusmahdollisuudet, olemattomat vetelyt (hitsausmuodonmuutokset), erinomaiset liitosten ominaisuudet, hyvä mittatarkkuus, työympäristöystävällisyys, toistettavuus ja soveltuvuus sarjatuotantoon.


title: Hitsaus

text: Kitkahitsaus soveltuu erityisesti pehmeiden materiaalien kuten alumiinin ja kuparin hitsaukseen. Eniten sitä sovelletaan alumiinin hitsaukseen, esimerkiksi pursotteiden liittämiseen toisiinsa suurempien paneelien valmistuksessa. Muita hitsattuja alumiinituotteita ovat kotelot, vanteet, säiliöt ja rungot.


title: Hitsaus

text: Tyypillinen yhdellä palolla hitsattava aineenpaksuus on noin 2–20 millimetriä. Paksumpia levyjä voidaan hitsata kahdella palolla, palko kummallekin puolelle. Ohuimmat menetelmällä hitsatut aineenpaksuudet ovat olleet 0,3 mm ja paksuimmat yhdellä palolla hitsatut aineenpaksuudet 50 mm.


title: Hitsaus

text: Räjähdyshitsauksessa liitetään levyjä toisiinsa räjähdyksen aiheuttaman paineen avulla. Räjähdyshitsauksen avulla voidaan valmistaa myös eripariliitoksia, kuten teräs-alumiini.


title: Hitsaus

text: Ultraäänihitsauksessa hyödynnetään pituussuuntaisia, ultraäänialueella värähteleviä aaltoja, joiden avulla energia siirretään hitsiin. Ultraääni tuotetaan pietsosähköilmiöön perustuvalla PZT-värähtelijällä, johon johdetaan korkeataajuista sähköä taajuusmuuttajasta. Syntynyt mekaaninen värähtely aiheuttaa hitsauspintojen nopean kuumenemisen. Sen ja kappaleisiin kohdistetun puristusvoiman johdosta kappaleiden liitospintojen materiaali sulaa ja saavutetaan yhtenäinen hitsi, jolla on usein sama lujuus kuin perusmateriaalilla. Ultraäänihitsausta voidaan käyttää muovien, keraamien ja metallien hitsaukseen. Menetelmä soveltuu myös eri sulamislämpötilan omaavien metallien liittämiseen. Tyypilliset sovellukset ovat sähkö- ja elektroniikkateollisuuden komponentit.


title: Hitsaus

text: Muovien ultraäänihitsaus soveltuu parhaiten termoplastisille muovilaaduille. Tyypillisimpiä ultraäänihitsauksen käyttäjiä ovat elektroniikka-, auto- ja pakkausteollisuus sekä leikkikaluvalmistajat.


title: Hitsaus

text: Tyypillisimpiä hitsattavia muoveja ovat polyeteeni (PE), polypropeeni (PP). Muovia hitsattaessa kappaleet (ja mahdollinen täyteaine) lämmitetään ensin tiettyyn, muovityypille ominaiseen hitsauslämpöön. Hitsautuminen tapahtuu materiaalin jäähtyessä hitsauspaineen alaisena.


title: Hitsaus

text: Puskuhitsauksessa kaksi muovikappaletta (tyypillisesti putkea) hitsataan yhteen kuumentamalla ensin puhdistettuja putken päitä kuumaa levyä vasten ja painamalla ne välittömästi yhteen. Hitsauspaine pidetään yllä tavallisesti hydraulisesti. Puskuhitsausta käytetään esim. pitkien vesijohtoputkien liittämiseen osista työmaalla. Puskuhitsattavat putket voivat olla melko paksujakin (esim. 800 mm), jolloin hitsaukseen käytettävät paineet ja puristusajat ovat vastaavasti pitkiä.


title: Hitsaus

text: Kuumailmahitsauksessa muovikappaleita kiinnitetään yhteen kuumentamalla niitä kuumalla ilmalla ja syöttämällä kuumennettuun kohtaan täyteainelankaa. Kuumailmahitsausta käytetään esim. kaukolämpöputkien ulkokuorien (tyypillisesti polyeteeniä) korjaus- ja liitostöissä.


title: Hitsaus

text: Ekstruuderihitsauksessa muovikappaleita kiinnitetään yhteen kuten kuumailmahitsauksessa, mutta hitsauslangan sijaan täyteaine on ekstruuderilaitteen muodostamaa täyteainemassaa. Ekstruuderit tekevät täyteainemassan tavallisesti hitsauslangasta, joskus myös muovigranulaatista. Ekstruuderilla saadaan aikaan paksumpaa hitsaussaumaa kuin kuumailmahitsauksella.


title: Hitsaus

text: Hybridihitsauksella ymmärretään kahden tai useamman hitsausprosessin yhdistämistä samaan prosessiin.


title: Hitsaus

text: Tässä yhdistyvät syvä tunkeuma ja tehokas lisäaineen tuotto. MIG-laser-hybridihitsausta on VTT:llä tutkittu useita vuosia ja sitä käytetään esim. telakoiden levylinjoilla ja autoteollisuudessa. Se soveltuu keskipaksujen materiaalien konepajahitsaukseen.


title: Hitsaus

text: Putkenvalmistuksessa käytetään yleisesti TIG-plasma polttimia. Plasmalla saadaan laserin tapaan hyvä tunkeuma ja TIG-päällä esikuumennetaan tai jälkitasoitetaan plasmahitsiä.


title: Hitsaus

text: Tämä muistuttaa hybridihitsausta, mutta tässä on useampia saman hitsausprosessin polttimia kytketty peräkkäin. Tandem-MIG/MAG-hitsaus ja jauhekaari tandem ovat tyypillisiä esimerkkejä. Putkenvalmistuksessa käytetään TIG-trikatodipolttimia eli siinä on kytketty esim. kolme TIG-poltinta peräkkäin.


title: Hitsaus

text: CNC (, Tietokoneistettu numeerinen ohjaus)-ohjattu hitsaus.


title: Hitsaus

text: Robotteja on kahta lajia: nivelvarsi- ja portaalityyppisiä. Nivelvarsirobotti muistuttaa usein ihmiskäsivartta ja sen päähän on liitetty varsinainen hitsausväline. Hitsausroboteilla suoritetaan usein MIG/MAG-, piste- tai laserhitsausta. Hitsausrobotteja käytetään muun muassa autoteollisuudessa autonkorin piste- ja laserhitsauksessa.


title: Hitsaus

text:
Nykyisin hitsauksen automatisoinnin kehittäminen on tärkein tekijä tuottavuuden parantamisessa.
Automatisoinnin kannalta tärkeimpiä ovat hitsauksen toistettavuus ja tasainen laatu. Tekijöiden taustalla on monia parametrejä, jotka on sovitettava kulloiseenkin hitsaustapahtumaan.


title: Hitsaus

text: Hitsauksessa on mahdollista käyttää myös robottia avustajana. Tällöin robotti käsittelee hitsattavaa työkappaletta tuoden hitsattavan railon hitsarin ulottuville ja hitsauksen jälkeen pinoaa osavalmiin kappaleen edelleen lähetettäväksi. Tällainen joustava yhteistyö on myös mahdollista tehokkuuden parantamista haettaessa.


title: Hitsaus

text: Hitsaajalla on useita terveysriskejä. Hitsatessa käsitellään kuumia kappaleita, jotka voivat aiheuttaa vakaviakin palovammoja. Niiltä voidaan välttyä noudattamalla huolellisuutta, sekä käyttämällä nahkakäsineitä ja muita suojavaatteita. Hitsauspaikalla lentää usein kipinöitä, joilta on syytä suojautua niin mukavuuden kuin turvallisuudenkin vuoksi. Korvaan tai silmään päässyt kipinä voi pahimmillaan aiheuttaa näön tai kuulon menetyksen. Valokaari synnyttää kirkkaan valon ja lähettää UV-säteilyä. Näistä syistä hitsaajan varusteisiin kuuluvat maski, jossa on tummennettu lasi ja ihoa UV-säteilyltä suojaavat vaatteet. Vaatteiden on oltava heikosti syttyvää, sulamatonta materiaalia, mikä sulkee useimmat tekokuidut pois. Vaatteiden on suojattava myös UV-säteilyltä. Erilaiset hyvin lämpöä johtavat korut tai kellot voivat aiheuttaa palovammoja kuumetesaan jouduttuaan kosketuksiin hitsausroiskeiden tai hitsisauman kanssa.


title: Hitsaus

text: Hitsatessa syntyy mitä erilaisimpia kaasuja. Kaasut voivat olla lähtöisin hitsattavasta materiaalista, hitsauslisäaineista tai hitsattavien kappaleiden epäpuhtauksista. Kaasujen hengittäminen voi aiheuttaa muun muassa erilaisia hengityselinoireita tai metallikuumeen. Tämän vuoksi hitsatessa on syytä huolehtia hyvästä ilmanvaihdosta. Usein hitsauskohteen lähelle järjestetään tehokas imuri. Joskus on syytä käyttää jopa raitisilmamaskia, ylipaineista kasvosuojusta, johon johdetaan puhdasta ilmaa.


title: Hitsaus

text: Hitsatessa käytetään usein sähköä, mikä aiheuttaa työturvallisuusriskin. Suuret virrat aiheuttavat myös voimakkaita magneettikenttiä, mitä on epäilty syyksi siihen, että hitsareilla ja muilla työssään magneettikentille altistuvilla on tavallista suurempi riski sairastua ALS-tautiin.


title: Hitsaus

text: Vialliset hitsauslaiteet ovat myös vaaratekijä. Suomessa on tapahtunut useita kuolemantapauksia, joissa viottuneissa tai väärissä olosuhteissa käytetyissä hitsauskojeissa on muodostunut vaarallinen jännite elektrodien välille. Erityisesti ESABin Bantam - tunnettu myös ns. lepakkomuuntajana ("Bantam - Batman") on surullisenkuuluisa vauriotumaan siten, että verkkojännite voi päästä hitsauselektrodiin. Myös vuotava kaasu tai kaasupullon pettäminen voi aiheuttaa vakavan onnettomuuden.


title: Hitsaus

text: Hitsaustyöt ovat tulitöitä, joita varten tarvitaan tulityölupa, jos niitä ei suoriteta asianmukaisella tulityöpaikalla.


title: Hitsaus

text: Erilaisia hitsausasentoja ovat: jalkoasento, vaaka-asento, lakiasento, pystyasento ylöspäin, pystyasento alaspäin, alapiena-asento, yläpiena-asento. Hitsatessa putkia erilaisia asentoja ovat: pyörivä vaakaputki (jalkoasento), kiinteä pystyputki (vaaka-asento), kiinteä vaakaputki (pystyasento ylöspäin), kiinteä vaakaputki (pystyasento alaspäin), kalteva putki(pystyasento ylöspäin), pyörivä vaakaputki (alapiena-asento), pyörivä vaakaputki (alapiena-asento), kiinteä pystyputki (alapienaasento), kiinteä pystyputki (yläpiena-asento), kiinteä vaakaputki (pystyasento ylöspäin), kiinteä vaakaputki (pystyasento alaspäin). Yleisin hitsausasento on jalkoasento, jossa hitsaaja on liitettävän sauman yläpuolella ja katsoo alaspäin. Jalkoasento on nopein ja turvallisin hitsausasento.


title: Bjarmia

text: Bjarmia (< skand. "Bjarmaland") eli Bjarmien maa on islantilaisissa saagoissa ja eräissä muissa skandinaaviseen traditioon pohjautuvissa keskiaikaisissa lähteissä esiintyvä alue, joka sijaitsi Jäämeren tai Vienanmeren rannoilla.


title: Bjarmia

text: Tietoja Bjarmiasta on parissakymmenessä saagassa, sekä lisäksi eräissä muinaisenglannin- ja latinankielisissä lähteissä, jotka kertovat tapahtumista noin vuosina 890–1250 jaa. Tämän jälkeenkin Bjarmiaa on käytetty aluenimenä 1600-luvulle asti. Eräät osat Bjarmiasta sijaitsivat oletettavasti Vienanmeren rannalla, Vienanjoen suulla, nykyisen Arkangelin alueella ja tätä ympäröivillä seuduilla.


title: Bjarmia

text: 1800-luvun alussa vakiintuneen ja sittemmin myös uusimmasta kielitieteellisestä tutkimuksesta vahvistusta saaneen käsityksen mukaan bjarmit olivat melko varmasti suomalais-ugrilaisia.


title: Bjarmia

text: Todisteena bjarmien (< skand. "bjarmar") kielen suomensukuisuudesta on pidetty saagoissa esiintyvää bjarmien palvoman jumaluuden nimeä "Jomali" sekä Ottar Haalogalantilaisen välittämää tietoa, jonka mukaan bjarmien kieli oli läheistä sukua fennien (saamelaisten) kielelle. Nykyisin Pohjois-Venäjän paikannimistön tutkimus on osoittanut, että alueella, jolla Bjarmia on todennäköisimmin sijainnut, on puhuttu itämerensuomalaisia kieliä.


title: Bjarmia

text: Useimmat tutkijat ovat samaistaneet saagojen bjarmit ja venäläisissä kirjallisissa lähteissä esiintyvät tšuudit, joihin liittyy rikas venäläinen kansanperinne. Myös jälkimmäisiä on tutkimushistoriassa pidetty itämerensuomalaisina, joko vepsäläisinä (näin muun muassa Martti Haavio) ja tai karjalaisina (tämä oli muun muassa Dmitri Bubrihin kanta). Nykyisin perustelluimmalta vaikuttaa käsitys, jonka mukaan Vienajoen vesistössä on asunut useita suomalais-ugrilaisia väestöjä (muiden muassa toimalaisia), joista kaikki eivät ole samaistettavissa nykykansoihin. Tämä käsitys perustuu lähinnä paikannimistön ja venäläisen murresanaston tutkimukseen.


title: Bjarmia

text: Jo 1800-luvulta alkaen on tutkimuksessa kiinnitetty huomiota nimien Permi ja Bjarmaland samankaltaisuuteen. Näiden kahden nimen yhteisestä alkuperästä ei kuitenkaan voida päätellä, että bjarmit kuuluivat permiläisiin kansoihin.


title: Bjarmia

text:
Saagoissa kerrotaan bjarmien hopea-aarteista, joita norjalaiset tavoittelivat sekä käymällä kauppaa että ryöstelemällä. Bjarmien arvellaan hankkineen hopean kauppaa käymällä. Viikinkiaikana joet toimivat kauppareitteinä sekä Itämereltä että Vienanmereltä Mustallemerelle asti ja niitä käyttivät useat kansat.
Norjalaiset havittelivat Bjarmiasta myös paikallista mursunluuta sekä turkiksia.


title: Bjarmia

text: Saagat sisältävät tiedon, jonka mukaan bjarmien maan poikki oli mahdollista kulkea Keski-Venäjälle. 1200-luvun tapahtumista kertovien saagojen mukaan bjarmit maksoivat veroa Keski-Venäjän ruhtinaskunnille.


title: Bjarmia

text: Skandinaavisissa saagoissa on tietoja noin paristakymmenestä Bjarmiaan suuntautuneesta retkestä. Varhaisin Bjarmiaan liittyvä lähde ei kuitenkaan ole saagat, vaan muinaisenglannin kielinen Ottar Haalogalantilaisen matkakertomus, joka on säilynyt Paulus Orosiuksen maailmanhistorian käännöksen liitteenä. Teksti on kirjoitettu noin vuoden 890 paikkeilla. Sen mukaan Ottar, joka asui Pohjois-Norjassa, purjehti rannikkoa pitkin pohjoiseen ja itään saadakseen selville miten kauas maa ulottuu. Hän päätyi lopulta suuren joen suuhun, jossa maa oli hyvin viljeltyä. Ottarin mukaan tämän maan asukkaat puhuivat lähes samaa kieltä kuin fennit (saamelaiset). He olivat kuitenkin suurikokoisia ja rikkaita sekä iholtaan vaaleita.


title: Bjarmia

text: Norjan haalogalantilainen kristinuskoa vastustanut pakana Tore Hund ('Tore Koira'), jonka kerrottiin myöhemmin tappaneen Pyhän Olavin Stiklestadissa, purjehti saagan mukaan miehineen Bjarmiaan vuonna 1026. He kävivät kauppaa asukkaiden kanssa ja teeskentelivät sitten lähtevänsä. He kuitenkin palasivat yön pimeydessä bjarmien aidatun hautakummun luokse, jonne oli pystytetty Jomali-jumalan patsas. Kumpuun oli sekoitettu hopeaa ja maata. Toren miehet kaivoivat hopeaa ja Tore itse meni tyhjentämään Jomalin kädessä olevaa maljaa. Lopuksi hän iski Jomalin pään poikki ottaakseen sen kaulasta kaulakorun. Tämä herätti bjarmit, ja norjalaiset pinkoivat pakoon. Norjalaiset ehtivät juuri ja juuri laivoilleen ja saivat retkeltään suuren saaliin, vaikka enemmänkin olisi ollut saatavilla.


title: Bjarmia

text: Bósin saagassa ("Bosa saga ok Herrauds", jonka laatimisajaksi on arvioitu 1300-luku, ja josta on kolme säilynyttä käsikirjoitusta 1400-luvulta) Bjarmiaan (Bjarmaland) matkaavat puolestaan Jöötanmaan viikingit Bósi ja Herraudr pelastamaan kuninkaantytär Hleidriä. Hleidr on Bjarmian kuninkaan Harekin äidin, Jomalin ylipapittaren Kolfrostan vankina. Miehet tappavat Kolfrostan, vapauttavat Hleidrin sekä ryöstävät Jomalin kultakruunun, kaulakäädyn, hopeamaljan täynnä punakultaa ja jumalan korukatoksen, jonka arvoksi mainitaan kolme varustettua laivaa. He käyvät joukkoinensa voitokkaan taistelun Bjarmian kuningas Harekin ja tämän poikien Hraerekin ja Siggeirrin joukkojen kanssa. Myöhemmin Bòsi nai kuningas Harekin tyttären Eddan ja hänet hyväksytään Bjarmian valtaistuimelle. Useat tutkijat ovat huomauttaneet, että kertomus muistuttaa läheisesti kalevalaista "Sammon ryöstö" -tarua. Luultavasti kertomukset pohjautuvat samaan myyttiin.


title: Bjarmia

text: Viimeisimmät tapahtumat, joissa Bjarmian asukkaat mainitaan, ajoittuvat 1200-luvun puoliväliin. Niiden mukaan joukko bjarmeja pakeni Norjaan. Bjarmia ilmeisesti tuhoutui, kuihtui tai hylättiin näihin aikoihin. Bjarmian tuhon syyksi on oletettu Novgorodin ja karjalaisten levittäytymistä Vienanmeren rannoille, ja mongolien hyökkäyksiä ja valloituksia Venäjällä, jotka tuhosivat kauppasuhteita ja kauppareittejä, vaikka eivät tänne yltäneetkään. Bjarmian tuhon syyksi (ja viikinkiajan loppumisen syyksi ylipäätään) on myös ehdotettu ilmaston kylmenemistä, joka vaikeutti muun muassa vesiliikennettä (ja siten kaukokauppaa) ja maanviljelyä erityisesti pohjoisessa Euroopassa.


title: Musiikkialbumi

text: Musiikkialbumi on äänite, jolle on tallennettu yleensä kokoelma musiikkikappaleita tai puhetta. Albumi voidaan julkaista kiekon muotoisena kuten vinyylilevyt ja CD-levyt, kasettina tai digitaalisena. Se on usein pakattu tyyliteltyihin kansiin, ja sen mukana voi tulla oheismateriaalia kuten kuvia tai laulujen sanoitukset.


title: Musiikkialbumi

text: Alun perin levyalbumilla tarkoitettiin 78 kierrosta minuutissa pyörivien (RPM) sellakka- tai vinyylisinglejen kokoelmaa. Ensimmäinen tällainen julkaisu oli Tshaikovskin "Pähkinänsärkijä-sarja" vuodelta 1909. Levykokoelman levyjä säilytettiin kansiossa kuten valokuvia pidetään valokuva-albumin taskuissa.


title: Musiikkialbumi

text: Myöhemmin albumi-sana alkoi viitata 33 kierrosta minuutissa pyöriviin 12-tuumaisiin LP-vinyylilevyihin, jotka sisälsivät yhtä paljon musiikkia kuin singleistä koottu levykokoelma. LP sisälsi siis yhtä paljon musiikkikappaleita kuin "albumillinen" singlejä, jolloin itse LP-levyäkin ruvettiin nimittämään albumiksi. Vinyylilevyjen marginalisoiduttua albumi-nimitystä on alettu käyttää mistä tahansa painetusta pidemmästä äänitteestä (mukaan lukien CD, Minidisc ja C-kasetti). Erityisesti sanaa albumi (tai ”studioalbumi”) käytetään viittaamaan artistien julkaisuihin, jotka koostuvat uudesta studiomateriaalista erotukseksi vanhaa materiaalia kierrättävistä kokoelmalevyistä tai konserttitaltioinneista (”live-albumi”).


title: Musiikkialbumi

text: Ensimmäinen albumimitat täyttävän vinyylilevyn teki 1948 Columbia Records. Siihen mahtui noin 23 minuuttia musiikkia molemmille puolille (eli yhteensä 46 minuuttia). Jazz-musiikissa albumeihin siirryttiin singlejen sijaan vuoden 1954 tienoilla. Populaarimusiikissa ja rockissa, joissa kappaleet olivat etenkin tuolloin kolmen minuutin pituisia, albumeihin siirryttiin kunnolla vasta vuoden 1962 tienoilla. Alkuaikoina populaarimusiikin levyillä oli yleensä 12 kappaletta. Isossa-Britanniassa alettiin suosia hieman pidempiä 14 kappaleen levyjä. Samana pysynyt kappalemäärä liittyi tuon ajan artistien ja levy-yhtiöiden sopimusteknisiin kuvioihin.


title: Musiikkialbumi

text: Singlen ja albumien ”siirtymäkaudella” 1960-luvun puolivälin tienoilla single-kappaleet jätettiin usein albumeilta pois. Pian singlet alettiin kuitenkin ymmärtää eräänlaisiksi näytteiksi albumeista ja singlenä julkaistut kappaleet laitettiin myös albumeille.


title: Musiikkialbumi

text: 1960-luvun kuluessa alettiin tehdä albumeita, jotka olivat tarkemmin harkittuja kokonaisuuksia pelkkien irrallisten kappaleiden sijasta. Näistä alettiin käyttää nimitystä konseptialbumi. Myös kansitaiteesta tuli olennainen osa albumia. CD-ajalla myös kansivihko on etenkin vanhojen julkaisujen kohdalla myös olennainen osa albumia (kuten myös oopperoiden paksut libretot).


title: Musiikkialbumi

text: CD-levyjen myötä albumeista tuli entistä pidempiä. Osa artisteista alkoi suosia 70 minuutin pituisia albumeita, toiset pitäytyivät lyhyemmissä. Toisinaan pitkiä albumeja on kritisoitu siitä, että niistä olisi pitänyt jättää muutamia kappaleita pois paremman kokonaisuuden aikaansaamiseksi. Jo 1960-luvulla oli kuitenkin tehty tupla-albumeita, ja klassisessa musiikissa ne olivat olleet välttämättömyys jo alusta asti teosten pituuden takia. CD-levyjen aikakaudella etenkin vanhaa musiikkia on alettu myös julkaista yhä suuremmissa ”bokseissa”, joissa on useampia CD-levyjä. Klassisen musiikin puolella on julkaistu esimerkiksi useammasta kymmenestä levystä koostuvia bokseja, joihin on esimerkiksi saatettu laittaa saman säveltäjän tiettyä teostyyppiä edustavat työt.


title: Musiikkialbumi

text: Musiikin digitaalisen jakelun myötä on herännyt kysymys albumien tulevaisuudesta. On epäselvää, alkavatko ihmiset suosia yksittäisiä kappaleita albumeiden sijaan ja jos näin käy, lopetetaanko albumeiden teko.


title: Antti

text: Antti on suomalainen miehen etunimi.


title: Antti

text: Antti tulee nimestä Andreas, joka puolestaan tulee 'miehekästä' tarkoittavasta sanasta "andros". Muoto Antti on vakiintunut varhain sekä Itä- että Länsi-Suomessa. Antin nimipäivä on 30. marraskuuta, joka on sekä läntisissä että itäisissä kirkkokunnissa apostoli Andreaan muistopäivä. Antti (oik. Andreas) on kalastajien suojelupyhimys: "Anna Antti ahvenia, Pekka pieniä kaloja." Anttia käytetään myös Anteron kutsumanimenä.


title: Antti

text: Antti kuuluu Suomessa kestosuosikkinimiin. Väestörekisterikeskuksen mukaan Suomessa on vuoden 2012 loppuun mennessä ollut kirjoilla 82 737 Antti-nimistä miestä ja kymmenkunta naista. Antti on ollut nimenä huomattavan monilla sekä todellisilla että fiktiivisillä voimakkailla persoonilla kuten vaikkapa Antti Isotalolla ja Antti Rokalla.


title: Antti

text: Anttiin perustuvia sukunimiä ovat ainakin Anttila, Antila, Anttilainen ja Anttinen.


title: Kourallinen dollareita

text: Kourallinen dollareita ("Per un pugno di dollari") on italialainen lännenelokuva, spagettiwestern, vuodelta 1964 ja Sergio Leonen ohjaaman dollaritrilogian ensimmäinen elokuva. Se nosti ohjaajan lisäksi pääosan esittäjän Clint Eastwoodin ja elokuvaan musiikin säveltäneen Ennio Morriconen maailmanmaineeseen.


title: Kourallinen dollareita

text: Tuntematon mies saapuu ratsain San Miguel-nimiseen meksikolaiskaupunkiin, joka sijaitsee lähellä Yhdysvaltojen rajaa. Kaupunkia riivavat kaksi vallasta kilpailevaa sukua, seriffi Baxterin perhe ja Rojon veljekset. Mies päättää hyötyä tilanteesta ja käynnistää vaarallisen pelin, jonka avulla hän pyrkii hävittämään molemmat osapuolet ajamalla nämä keskinäiseen sotaan.


title: Kourallinen dollareita

text: Elokuva loi lännenelokuvaan uudenlaisen päähenkilötyypin, antisankarin, joka poikkesi täysin perinteisestä amerikkalaisen lännenelokuvan ihanteellisesta sankarityypistä. Leone halusi luoda uudenlaisen lännenelokuvan ja palkkasi sen pääosaan Clint Eastwoodin, joka oli aiemmin esittänyt cowboyta televisiosarjassa "Lännen tie". Eastwood sai melko vapaat kädet luoda roolihahmonsa, joka tunnetaan "Miehenä ilman nimeä". Eastwood kuvasi hahmoaan seuraavasti:


title: Kourallinen dollareita

text: Elokuvan ulkokohtaukset on kuvattu Madridin ja Almerían kaupunkien alueilla Espanjassa. Sisäkohtaukset kuvattiin Cinecittàn studioilla Italiassa.


title: Kourallinen dollareita

text: "Kourallinen dollareita" seuraa juoneltaan Akira Kurosawan ja Ryuzo Kikushiman käsikirjoittamaa samurai-elokuvaa "Yojimbo – onnensoturi", jonka ensi-ilta oli vuonna 1961. Ohjaaja Sergio Corbucci kertoi Leonen käsikirjoittaneen elokuvansa katsoen samalla Onnensoturia Moviola-leikkauslaitteesta ja tehneen muutoksia vain tapahtumapaikkojen ja dialogin suhteen, mutta elokuvan ei mainittu perustuvan Onnensoturiin. Myös Kurosawa näki elokuvan ja piti siitä kovasti, mutta huomasi tarinan samankaltaisuudet. Hän kirjoitti Leonelle kirjeen, jossa nimitti Kourallista dollareita "omaksi elokuvakseen" ja kertoi olevansa mielestään oikeutettu korvaukseen. Tuottajat eivät kuitenkaan suostuneet maksamaan korvausta suoraan, vaan asiasta nousi pitkällinen oikeusjuttu, jota puitiin samaan aikaan kun Kurosawa kuvasi elokuvaansa Punaparta (1965). Oikeusistuin ratkaisi jutun lopulta kantajan hyväksi, ja Kurosawa ja hänen studionsa saivat prosenttiosuuden elokuvan tuotosta. Ohjaajat eivät koskaan tavanneet toisiaan kasvokkain, mutta Kurosawa tapasi Eastwoodin Cannesin elokuvajuhlilla 1990, missä he keskustelivat huvittuneeseen sävyyn tapauksen aikanaan nostamasta mediakohusta.


title: Kourallinen dollareita

text: Myös Walter Hillin ohjaama Last Man Standing (1996) perustuu samaan Kurosawan ja Kikushiman alkuperäiskäsikirjoitukseen.


title: Yhdyskunta (biologia)

text: Yhdyskunta tarkoittaa biologiassa läheisesti yhdessä elävien saman lajin edustajien muodostamaa ryhmää. Ryhmän jäsenten välisellä yhteistyöllä saavutetaan usein merkittävää hyötyä, kuten parempia hyökkäys- tai puolustautumiskeinoja. Jotkin hyönteiset, kuten muurahaiset, selviytyvät vain yhdyskunnissa.


title: Yhdyskunta (biologia)

text: Käsitteen toinen merkitys biologiassa on kolonia. Jotkin modulaariset eli kerrannaiset eliöt, esimerkiksi polyyppieläimet, muodostavat koloniaalisia runkokuntia, joita sanotaan myös yhdyskunniksi.


title: Vain muutaman dollarin tähden

text: Vain muutaman dollarin tähden () on Sergio Leonen ohjaama, vuonna 1965 ilmestynyt spagettiwestern. Se on niin sanotun dollaritrilogian toinen osa jatkaen tunnelmaltaan samaa linjaa, jonka "Kourallinen dollareita" aloitti.


title: Vain muutaman dollarin tähden

text: Musiikin elokuvaan on säveltänyt Ennio Morricone. Elokuvan pääosaa – Nimetöntä miestä – esittää koko trilogiassa Clint Eastwood. Toiseksi päänäyttelijäksi, everstiksi, valittiin Lee Van Cleef. Leone epäili alkuun Cleefin kykyjä, mutta valinta osoittautui niin hyväksi, että hänet valittiin myös trilogian päätösosaan.


title: Vain muutaman dollarin tähden

text: Elokuva toisintaa näkemyksekkäästi sarjan edellisen elokuvan "Kourallinen dollareita" aineksia. Se kuvaa tarunhohtoisten lännenmiesten tekemisiä. Nimetön mies etsii konnaa, kuten myös eversti. Leone saa näistä vaiteliaista miehistä taitavalla ilmaisullaan suorastaan eksistentialistisen salaperäisiä sotilaita.


title: Vain muutaman dollarin tähden

text: Elokuva kertoo kahdesta palkkionmetsästäjästä, jotka ampuvat roistoja saadakseen heistä palkkiorahat. Elokuvan alussa he eivät tunne toisiaan ja katsojille esitellään ensin eversti Douglas Mortimer (Lee Van Cleef) yhden roiston kimpussa, ja sitten ”Nimetön mies” eli ”Monco” (Clint Eastwood), joka harhauttaa ja listii saluunassa pokeripöydässä Red ”Baby” Cavanaughin joukkioineen.


title: Vain muutaman dollarin tähden

text: Samaan aikaan toisaalla roistokopla vapauttaa vankilasta pomonsa Indion (Gian Maria Volontè). Hänestä maksettava palkkio elävänä tai kuolleena nousee 10 000 dollariin, ja sekä Monco että eversti Mortimer kiinnostuvat isosta palkkiosta, tietämättä kuitenkaan vielä toisistaan. Indion kopla päättää seuraavaksi ryöstää El Pason pankin, koska he saavat tietää että pankin rahat ovat epätavallisessa paikassa.


title: Vain muutaman dollarin tähden

text: Mortimer tiedustelee Tucumcarin pankinjohtajalta parhaiten vartioitua pankkia ja saa vastaukseksi El Paso, joka on ”linnoitus”. Mortimer lähtee sinne heti seuraavalla junalla.


title: Vain muutaman dollarin tähden

text:
Monco maksaa katupojalle El Pasossa, että saa tiedon kaikista muukalaisista kaupungissa. Näitä ovat Mortimer ja Indion koplan neljä jäsentä.
Monco haastaa Mortimerin mittelöön, jossa tallotaan varpaille, ammutaan hattuja ja lopulta päädytään yhteistyöhön Indion koplan pysäyttämiseksi ja palkkiorahojen jakamiseksi.


title: Vain muutaman dollarin tähden

text: Indion porukka tuntee Mortimerin, joten Monco ja Mortimer sopivat, että Monco soluttautuu koplaan. Seuraavana aamuna Monco ja koplan jäsenet lähtevät ryöstämään Santa Cruzin pankkia hämätäkseen El Pason pyssymiehet kaupungistaan Santa Cruziin. Monco tappaakin matkalla porukan kolme roistoa. Sen jälkeen hän pakottaa Santa Cruzin sähköttäjän lähettämään El Pasoon väärän viestin kaupungissa muka juuri tapahtuneesta pankkiryöstöstä.


title: Vain muutaman dollarin tähden

text: El Pason pyssymiehet lähtevät Santa Cruziin, ja se mahdollistaa helpon keikan Indion porukalle, joka lähtee El Pasoon. Monco ratsastaa myös heti sähköttäjän sidottuaan El Pasoon seuraamaan tilannetta sivusta, kuten Mortimerkin siellä tekee.


title: Vain muutaman dollarin tähden

text: Indion kopla tulee ja räjäyttää El Pason pankin takaseinään aukon ja ratsastavat saaliin kanssa pois. Mortimer ja Monco käyvät toteamassa tilanteen pankin takana ja sopivat, että Monco ehdottaa Indiolle porukan pakenemista pohjoiseen Rio Grandea pitkin. Mortimer ampuu Moncon kaulaan naarmun Indion hämäämiseksi.


title: Vain muutaman dollarin tähden

text:
Monco saavuttaa koplan autiomaassa ja kertoo muiden toveriensa kuolleen, kun heidät saarrettiin. Indio tarkastaa Moncon kaulan verijäljet ja uskoo tarinan. Indio aikoo paeta pohjoiseen ja Monco ehdottaa Indiolle pakoa etelään päin. Indio päättääkin jatkaa pakoa itään El Pasosta poispäin eli mennä Aqua Calienten kaupunkiin.
Mortimer aavistaa oikein roistokoplan pakopaikan ja löytyy syömästä samasta tavernasta, johon Indion porukka kerääntyy. Wild tunnistaa piippumiehen ja haastaa heti Mortimerin kaksintaisteluun. Mortimer ampuu Wildin tavernassa. Mortimer pelastaa nahkansa kertomalla Indiolle, että hän saa El Pason kassakaapin auki räjäyttämättä ja hävittämättä yhtään rahoista, ja sen hän tekeekin sovitusta 5 000 dollarin palkkiosta.


title: Vain muutaman dollarin tähden

text: Saalisrahat viedään arkussa ruokavarastoon lukkojen taakse. Monco hiipii yöllä varastamaan rahoja kiipeämällä purkamansa tiilikaton raosta varastoon. Sisällä onkin jo Mortimer, joka on avannut lukitun arkun, siirtänyt rahat satulalaukkuun, jonka hän antaa Moncolle. Mortimer maalaa rikotun aukiporatun lukon ehjän näköiseksi ja poistuu myös. Molemmat paljastuvat, kun he kiipeävät katolta alas. Monco heittää heti rahalaukun puun oksalle ennen alas kipuamistaan. Monco ja Mortimer joutuvat roistojen käsittelyssä sakinhivutukseen, mutta nämä eivät kuitenkaan arvaa heidän jo varastaneen roistojen rahat eikä vain yrittäneen sitä. Indio käy tarkastamassa raha-arkun ja sen lukon, mutta ei avaa tyhjää arkkua.


title: Vain muutaman dollarin tähden

text: Indio paljastaa koplalleen Moncon ja Mortimerin olevan palkkionmetsästäjiä, ja yllyttää miehiään heidän kimppuunsa. Hänen tarkoituksenaan on, että porukka pienenee ja jäljelle jäävien osuus saaliista kasvaa. Groggy hoksaa tämän suunnitelman ja vaatii nähdä saaliin. Rahojen sijasta lukitussa arkussa on palkkioilmoituskuulutus Indiosta. Roistot etsivät rahoja turhaan. Samaan aikaan Monco ja Mortimer ampuvat kaupungilla muut viisi roistoa. Groggy antaa aseen ja panoksia Indiolle ja pakenee. Mortimer ampuu Groggyä.


title: Vain muutaman dollarin tähden

text: Indio ampuu Mortimerilta aseen kädestä ja käynnistää soimaan taskukellon, jossa on Mortimerin sisaren kuva. Selviää, että Mortimer on kostamassa Indiolle sisarensa ja tämän miehen kuolemia. Monco pelastaa aseettoman Mortimerin ja tuo oman aseensa hänelle, jolloin kaksintaistelusta tulee tasaisempi. Mortimer ampuu Indion ja ottaa ruumiin kädestä sisaresan kuvan. Mortimer lupaa kaikki palkkiot roistoista ja pankin rahoista Moncolle ja ratsastaa kohti taivaanrantaa. Monco keräilee roistojen ruumiita ja laskee palkkiorahojaan. Yksi puuttuu eli Groggy, joka on elossa ja hiipii ampumaan Moncoa, mutta Monco on nopeampi ja Groggy lastataan hevoskärryille samaan roistokasaan. Nyt palkkiosumma täsmää 27 000 dollaria. Monco lähtee kaupungista kärryineen ja poimii vielä puusta mukaansa satulalaukun eli pankista varastetut puoli miljoonaa dollaria.


title: Vain muutaman dollarin tähden

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 "Vain muutaman dollarin tähden" saa neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”. "VideoHound’s Golden Movie Retriever" antaa elokuvalle kaksi ja puoli tähteä neljästä.


title: Hyvät, pahat ja rumat

text: Hyvät, pahat ja rumat ("The Good, the Bad and the Ugly") on vuonna 1966 ensi-iltaan tullut italialainen lännenelokuva, jonka on ohjannut Sergio Leone. Elokuvan pääosissa esiintyvät Clint Eastwood, Eli Wallach ja Lee Van Cleef. "Hyvät, pahat ja rumat" on Leonen niin sanotun dollaritrilogian viimeinen osa.


title: Hyvät, pahat ja rumat

text: Vaikka "Hyvät, pahat ja rumat" ei valmistuttuaan herättänytkään suurta huomiota, se kuuluu nykyisin tunnetuimpiin ja arvostetuimpiin lännenelokuviin. Elokuva on innoittanut monia nykypäivän elokuvaohjaajia, ja vuonna 2005 "Time"-lehti valitsi sen sadan merkittävimmän elokuvan joukkoon. Elokuvan saamasta suosiosta kertoo sekin, että se on Internet Movie Databasessa 250 parhaan elokuvan joukossa yhdeksäntenä ja se on tietokannan arvostetuin Yhdysvaltojen ulkopuolella tuotettu elokuva (tilanne helmikuussa 2016).


title: Hyvät, pahat ja rumat

text: Elokuvan tapahtumat sijoittuvat vuoden 1862 New Mexicoon, joka on joutunut Yhdysvaltain sisällissodan kouriin. Elokuva seuraa kolmea päähenkilöä, jotka tavoittelevat Etelävaltioiden armeijalta varastettuja rahasäkkejä. Elokuva on miltei kolmituntinen eepos, jossa on hyvin monivaiheinen juoni.


title: Hyvät, pahat ja rumat

text: Elokuvan alussa esitellään kolme päähenkilöä. Ensimmäinen päähenkilö on meksikolainen lainsuojaton Tuco Benedicto Pacifico Juan Maria Ramirez eli ”Tuco” (”Ruma”), joka hädin tuskin selviytyy palkkionmetsästäjien hyökkäyksestä. Toinen hahmo on kylmäverinen palkkamurhaaja ”Enkelisilmä” (”Paha”), joka tiedustelee Etelävaltioiden armeijalta varastettujen rahasäkkien kohtaloa köyhältä maanviljelijältä Stevensiltä, mutta lopulta hän tappaa viljelijän ja tämän vanhemman pojan. ”Enkelisilmä” rahastaa Stevensin palkkamurhan Bakerilta ja tappaa hänetkin Stevensin antamaa maksua vastaan. Kolmas hahmo on nimillä ”Mies vailla nimeä” ja ”Blondi” ("Hyvä") tunnettu seikkailija.


title: Hyvät, pahat ja rumat

text: Alussa Blondi ja Tuco hankkivat rahaa huijaamalla viranomaisia: koska Tuco on etsintäkuulutettu rikollinen, Blondi "pidättää" hänet ja toimittaa Tucon paikalliselle šeriffille ja saa samalla palkkiorahat pidätyksestä. Tuco päätetään hirttää, mutta Blondi ampuu hirttoköyden poikki, kaksikko pakenee ja jakaa rahat keskenään. Lopulta Blondi kuitenkin kyllästyy kumppaniinsa ja jättää Tucon keskelle autiomaata ilman vettä. Tuco selviytyy ja ryövää asekaupasta aseen ja varusteita, minkä jälkeen hän jäljittää Blondin käsiinsä ja vie hänet autiomaahan. Tuco yrittää pakottaa entisen ystävänsä kävelemään aavikon halki ilman vettä, mutta yhtäkkiä kaksikko törmää villinä laukkaavaan täynnä kuolleita ja kuolevia Etelävaltioiden sotilaita olevaan hevosvankkuriin. Yksi sotilaista, Bill Carsonin nimellä esiintyvä Jackson, kertoo heille sisältävistä rahasäkeistä, jotka on kätketty eräälle hautausmaalle. Ennen kuolemaansa hän kertoo Tucolle hautausmaan nimen ja tämän hakiessa vesileiliä paljastaa Blondille haudan nimen, johon kulta on kätketty.


title: Hyvät, pahat ja rumat

text: Bill Carsonin kuoltua Blondi ja Tuco tarvitsevat toisiaan, koska eivät pysty kumpikaan yksin löytämään rahasäkkejä. Auringonpaahteen ja vedenpuutteen seurauksena Blondi on lähellä kuolemaa, ja niin Tuco vie hänet papiksi ryhtyneen veljensä, Isä Pablo Ramirezin, johtamaan luostariin saamaan hoitoa. Blondin maatessa vuoteessa Tuco ja Pablo keskustelevat virheistä, joita he ovat tehneet elämänsä aikana. Blondin toivuttua kaksikko naamioituu Etelävaltioiden sotilaiksi, mutta he joutuvat Unionin vankileirille. Leirillä kersanttina toimiva Enkelisilmä saa selville, että Tuco tietää Bill Carsonista ja rahasäkeistä, ja hänen alaisensa Wallace kiduttaa Tucoa. Enkelisilmä kuulee Tucolta, että vain Blondi on tietoinen aarteen haudan nimestä, joten hän lähettää Tucon pois junalla korpraali Wallacen kanssa ja ehdottaa yhteistyötä Blondin kanssa. Blondin ja Enkelisilmän etsiessä rahasäkkejä Tuco onnistuu pakenemaan junasta ja samalla tappaa Wallacen ja ampuu myöhemmin hylätyssä kylässä kahdeksan kuukautta häntä jahdanneen yksikätisen palkkionmetsästäjän. Blondi kuulee aseen äänen, lähtee etsimään Tucoa, ampuu varjostajansa Enkelisilmän apurin ja löytää Tucon. Blondi ja Tuco solmivat ystävyyssuhteensa uudelleen ja tappavat Enkelisilmän värväämät loput neljä jengiläistä. Enkelisilmä pakenee heitä.


title: Hyvät, pahat ja rumat

text: Hautausmaata lähestyessään Blondi ja Tuco näkevät Pohjois- ja Etelävaltioiden joukkojen välisen taistelun vanhasta sillasta. Koska he eivät pääse taistelun vuoksi hautausmaalle, he päättävät siirtää taistelun toisaalle tuhoamalla sillan. He ovat liittymässä Unionin joukkoihin ja tulitauon aikana tekeytyvät lääkintämiehiksi ja räjäyttävät sillan dynamiitilla. Sillan tuhouduttua Tuco kertoo hautausmaan olevan nimeltään "Sad Hill", ja Blondi puolestaan paljastaa rahasäkkien olevan Arch Stanton -nimisen sotilaan haudassa. Tuco hylkää Blondin heti tilanteen salliessa. Hän saapuu ensimmäisenä Sad Hilliin ja etsii Arch Stantonin haudan, ja alkaa kaivaa. Blondi saapuu pian myös paikalle ja viimeisenä Enkelisilmä ilmestyy ja vaatii rahasäkkejä itselleen. Blondi paljastaa heti Enkelisilmälle, ettei Arch Stantonin haudassa ole muuta kuin mädäntynyt ruumis. Blondi muka kirjoittaa oikean aarteen sisältävän haudan nimen irtokiveen, asettaa sen keskelle pyöreää aukiota ja vetäytyy kauemmas. Tämän jälkeen alkaa elokuvan loppuhuipennus, jossa kolmikko seisoo keskellä hautausmaan keskiaukioita aseet valmiina. Sekä Blondi että Tuco yrittävät ampua Enkelisilmää. Vain Blondi osuu sillä ilmenee, että hän oli poistanut Tucon revolverista luodit.


title: Hyvät, pahat ja rumat

text: Enkelisilmän kuoltua Blondi kertoo, että rahasäkit on haudattu Arch Stantonin haudan vieressä olevaan nimettömään hautaan, ja tietäneensä ettei Tucoon voi luottaa. Rahasäkkien nostamisen jälkeen Blondi kuitenkin pakottaa aseettoman Tucon nousemaan ristin päälle seisomaan ja laittamaan puuhun sitomansa hirttoköyden kaulaansa. Blondi jättää neljä rahasäkkiä ristin juurelle ja ratsastaa hevosen selässä pois neljän muun rahasäkin kanssa. Jos Tuco yrittää päästä pois ristiltä, hän kuolee hirttoköyteen. Tuco huutaa ensin raivoissaan, sitten epätoivoisena apua, mutta Tucon huudoista välittämättä Blondi jatkaa kohti horisonttia. Kuitenkin lopulta Tuco näkee Blondin kaukana hevosensa selässä, kivääri kourassaan. Blondi tähtää, laukaisee ja osuu köyteen joka katkeaa. Hämmästynyt Tuco jää henkiin ja saa osuutensa rahoista ja lopuksi kiroaa Blondin.


title: Hyvät, pahat ja rumat

text: Suurin osa "Hyvien, pahojen ja rumien" kohtauksista kuvattiin Espanjassa sotilaan avustuksella. Kun loppupuolella nähtyä sillan räjäytystä kuvattiin, sillan räjäyttämisestä vastannut Espanjan armeijan kapteeni painoi laukaisupainiketta ennen kuin elokuvakamerat ehtivät käynnistyä. Leone oli hyvin masentunut tapauksen johdosta, joten armeija rakensi sillan uudelleen. Eräät kohtaukset kuvattiin italialaisessa elokuvastudiossa Roomassa.


title: Hyvät, pahat ja rumat

text: "Hyvät, pahat ja rumat" noudattelee Sergio Leonen tyyliä: vähäistä dialogia, pitkiä kameraottoja ja tarkkoja lähikuvia silmistä. Käsikirjoittaja Luciano Vincenzoni on kertonut, että elokuvan lopun 20 minuuttia kestävä hautausmaakohtaus, jossa ei ole lainkaan dialogia, vie vain kuusi riviä käsikirjoituksessa. Yksi arvostetuimmista nykyohjaajista Quentin Tarantino on sanonut pitävänsä "Hyviä, pahoja ja rumia" kaikkien aikojen parhaana elokuvaohjauksena.


title: Hyvät, pahat ja rumat

text: Elokuva on tunnettu musiikistaan, jonka on säveltänyt Ennio Morricone. Elokuvan tunnuskappale on tunnistettava ja koostuu vähäeleisestä kitaransoitosta, huudoista, vihellyksistä ja muista oudoista äänitehosteista. Morriconen mukaan tunnusmusiikin oli tarkoitus kuulostaa kojoottien ulvonnalta. Kaksi muuta kuuluisaa elokuvakappaletta ovat ”The Ecstasy of Gold” ja ”The Triple Duel”, jotka molemmat soivat elokuvan lopun hautausmaakohtauksen aikana. Elokuvan musiikkiin liittyi myös yhdysvaltalainen säveltäjä Hugo Montenegro, joka sovitti "Hyvien, pahojen ja rumien" musiikista orkesteriversion ja levytti siitä singlen, joka osoittautui suureksi menestykseksi.


title: BIOS

text: BIOS () on tietokoneohjelma, joka etsii ja lataa käyttöjärjestelmän keskusmuistiin sekä käynnistää sen tietokoneen käynnistyessä. BIOS hoitaa myös matalan tason kommunikoinnin tietokonelaitteiston kanssa ja laitteiston hallinnan, joka vähimmillään on tuki näppäimistölle ja alkeellinen tuki näytölle ja levylle jolta BIOS ladataan. BIOS on usein kirjoitettu suorittimen assembly-kielellä.


title: BIOS

text: Termi esiintyi ensimmäisen kerran Gary Kildallin kehittämässä CP/M-käyttöjärjestelmässä, jossa se kuvaili sitä osaa käyttöjärjestelmästä, joka ladattiin käynnistyksen aikana ja joka kommunikoi suoraan laitteiston kanssa. CP/M:ssä BIOS muodosti rajapinnan eri valmistajien laitteiston ja käyttöjärjestelmän välille. PC-DOS:issa ja MS-DOSissa tiedosto IBMBIO.COM tai IO.SYS sisältää CP/M:n BIOSsia vastaavat toiminnallisuuden. MS-DOSissa useimmat kehittyneemmät ohjelmat kuitenkin ohittavat kokonaan BIOSin tarjoamat palvelut, ja käyttävät laitteistoa suoraan, esim. kirjoittavat suoraan näyttömuistiin tulostuskutsujen sijaan.


title: BIOS

text: Nykyaikaisissa tietokoneissa BIOS on yleensä tallennettu tietokoneen emolevyllä olevalle flash-muistille tietokoneen valmistuksen yhteydessä, aikaisemmin BIOS tallennettiin usein ROM-muistiin. Flash-muistilla oleva BIOS on käyttäjän päivitettävissä tarvittaessa.


title: BIOS

text: Nykyaikaisissa tietokoneissa BIOSin (nk. "Legacy BIOS") tehtävä on lähinnä toimia tukena vanhemmille käyttöjärjestelmille, kuten MS-DOSille. Uudet käyttöjärjestelmät, kuten Microsoft Windows ja Linux, sisältävät omat alustus- ja käyttörutiininsa kaikille oheislaitteille, eli laitteisto valmistellaan käyttökuntoon kahdesti käynnistyksen aikana, BIOSin ja sitten käyttöjärjestelmän kautta.


title: BIOS

text: Nykyisissä tietokoneissa BIOS on usein korvattu kokonaan UEFI-järjestelmällä. Yksi UEFI:n vaihtoehdoista on Open Firmware -spesifikaatio, joka ei ole rajattu PC-laitteisiin. On myös olemassa avoimen lähdekoodin projekti coreboot, jonka tarkoituksena on korvata perinteinen suljetun lähdekoodin BIOS.


title: BIOS

text: Intel on ilmoittanut aikeesta jättää pois viimeiset BIOS:it vuoteen 2020 mennessä UEFI:n hyväksi.


title: BIOS

text: BIOS-virus on tietokonevirus, joka tarttuu tietokoneen emolevyllä olevan BIOSin flash-muistiin. BIOS-virustartunnasta voi kertoa muun muassa se, että koneen virta katkeaa äkkiä ilman näkyvää syytä.


title: BIOS

text: Virus sijaitsee emolevyllä, joten virusta ei pysty poistamaan samoin keinoin kuin perinteiset massamuisteissa sijaitsevat virukset (esimerkiksi virustentorjuntaohjelmalla, asentamalla käyttöjärjestelmä uudelleen tai vaihtamalla kiintolevyn käynnistyslohko), BIOS-viruksia on kehitetty muutamia erityyppisiä. BIOS-viruksen poisto vaatii koneen Flash-muistissa olevan BIOS-ohjelman uusimisen eli "päivittämisen".


title: BIOS

text: Uusin vuonna 2009 esitelty viruslaji on "Persistent BIOS Infection" ("Pysyvä BIOS-infektio"), joka tarttuu koneen virranhallintaan ACPI:iin. Jotta tämä virus voisi asentua koneeseen, sen sisältämän ohjelman ajajalla on oltava koneen pääkäyttäjän oikeudet. "Persistent BIOS Infection"in saa tilapäisesti estettyä siten, että ottaa koneen Setupissa ACPI:n pois päältä.


title: Liukuluku

text: Liukuluku on tietokoneissa käytetty esitystapa reaaliluvuille.


title: Liukuluku

text:
Liukulukuun kuuluu neljä osaa: etumerkki (formula_1), mantissa (formula_2), kantaluku (formula_3) ja eksponentti (formula_4). Etumerkki kertoo onko luku negatiivinen vai positiivinen. Mantissa kuvaa luvun merkitseviä numeroita. Kantaluku ja eksponentti määrittävät luvun suuruusluokan. Tällöin liukuluvun arvoksi formula_5 saadaan
formula_6.
Esitys ei kuitenkaan ole yksikäsitteinen lukunelikolle formula_7 ellei lukualueita rajata tarkasti. Yksikäsitteisyys voidaan saavuttaa sopimalla tietty kantaluku formula_3, ja sen jälkeen vaatimalla, että formula_9 ja formula_10. Tietokoneissa pätee yleensä formula_11, jolloin formula_12 ja formula_13.


title: Liukuluku

text: Liukulukulaskenta voidaan toteuttaa ohjelmallisesti jos tietokoneen suoritin tukee vain kokonaislukujen laskutoimituksia, tai suoritin voi pystyä suoraan liukulukulaskentaan. Käyttäjälle tämä näkyy vain nopeuserona, ei tulosten erona. PC-yhteensopivat koneet ovat noin vuodesta 1995 saakka sisältäneet suorittimia, joissa liukulukulaskennan tekevä osa on samalla piisirulla. Tätä ennen PC-koneissa oli keskussuorittimen rinnalle ostettavissa erikseen matematiikkasuoritin.


title: Liukuluku

text: Oletetaan kantaluvun olevan 10, mantissan kolminumeroinen ja eksponentissa olevan etumerkin ja yhden numeron.


title: Liukuluku

text: Tällöin suurin esitettävissä oleva luku on formula_14. Alempana selitettävistä normaaleista luvuista pienin nollaa suurempi on formula_15, pienin epänormaali luku formula_16. Tarkkuus riippuu suuruusluokasta: välillä 1–10 luvut esitetään tuhannesosan tarkkuudella, välillä 10–100 sadasosan tarkkuudella ja niin edelleen.


title: Liukuluku

text: Kullekin luvulle on kolme eri esitystapaa: esimerkiksi formula_17 voidaan esittää formula_18, formula_19 tai formula_20. Esitystavoista ensimmäinen on tarkin, ja tätä esitystapaa kutsutaan normaaliksi; siis normaalin luvun mantissa on aina vähintään formula_21 ja enintään formula_22.


title: Liukuluku

text: Normaalit luvut muodostavat näin nollaa kohti tihentyvän parven, jossa kuitenkin nollan ympärillä on aukko: Pienin positiivinen luku on tuhat kertaa suurempi kuin sen erotus toiseksi pienimpään positiiviseen lukuun. Epänormaalit luvut täyttävät tämän aukon: tarkkuus pienenee, mutta laskenta ei "romahda" äkillisesti nollaan.


title: Liukuluku

text: IEEE 754 on yleisin tietokoneissa käytetty liukulukustandardi. Se olettaa kantaluvuksi formula_11. Etumerkki ilmoitetaan yhdellä bitillä. formula_24 tarkoittaa positiivista lukua, ja formula_25 tarkoittaa negatiivista. Mantissa ja eksponentti ovat etumerkittömiä bittijonoja. Standardi määrittelee neljä erilaista liukulukua:


title: Liukuluku

text:
Kun formula_34, luku on normalisoitu. Tällöin
yksikäsitteisyys saavutetaan sopimalla formula_35 ja formula_36. Tällöin liukuluvun arvoksi formula_5 saadaan
formula_38.


title: Liukuluku

text: Lukua nolla ei voi esittää suoraan johtuen formula_39 määritelmästä, koska ylin bitti säädetään kiinteästi ykköseksi. Standardin mukaan luku on nolla kun formula_40. Tämän seurauksena luvun nolla esitys tietokoneen muistissa on kaikki bitit nollina, mikä nopeuttaa liukulukumuuttujien alustamista eräissä tietokonejärjestelmissä.


title: Liukuluku

text: Normalisoidussa muodossa mantissan ensimmäinen luku on aika 1, joten se jätetään pois ja siten saadaan käyttöön yksi numero enemmän tarkkuutta. Täten formula_41


title: Liukuluku

text: Koska yksi eksponentin arvo on varattu nollalle, ei eksponentteja voi esittää suoraan, vaan eksponentti on IEEE-liukuluvuissa tallennettu muodossa jota kutsutaan nimillä "offset binary" tai "biased exponent". Tämä formula_42, missä formula_43 riippuu käytetystä tarkkuudesta. Perustarkkuudelle formula_44 ja kaksoistarkkuudella formula_45. Eksponentti voi täten esittää suuremman määrän positiivisia arvoja kuin negatiivisia arvoja.


title: Liukuluku

text: Kun formula_46 ja formula_47, luku ei ole normalisoitu. Tällöin formula_48 ja formula_49, missä formula_43 riippuu käytetystä tarkkuudesta. Perustarkkuudelle formula_51 ja kaksoistarkkuudella formula_52.


title: Liukuluku

text: IEEE-745 määrittelee myös positiivisen ja negatiivisen äärettömän. Käsitteellisesti ne eivät vastaa niinkään matemaattista äärettömyyttä vaan mitä tahansa lukua, joka ylittää tai alittaa esitettävissä olevien lukujen alueen. Äärettömilläkin voidaan osittain laskea, esimerkiksi mikä tahansa positiivinen normaali luku jaettuna positiivisella äärettömällä antaa tulokseksi positiivisen nollan.


title: Liukuluku

text: Analogisesti äärettömien kanssa nollia on kaksi, positiivinen ja negatiivinen. Ne kuvaavat paitsi matemaattisen tarkkaa nollaa, myös lukuja joiden suuruus alittaa ei-normalisoitujen lukujenkin esitettävissä olevat arvot.


title: Liukuluku

text: Lopuksi standardi määrittelee tuloksen laskutoimitukselle, jolle ei ole mielekästä vastausta edes äärettömien tai nollien avulla esitettynä. Esimerkiksi positiivisen ja negatiivisen äärettömän summa on tällainen: taustalla on ajatus, jonka mukaan emme tiedä kumpi ääretön on suurempi, joten mikään vastaus ei kelpaa. Jokaisen luvun jokainen laskutoimitus epäluvun kanssa tuottaa epäluvun: esimerkiksi epäluku kertaa nolla "ei" ole nolla vaan epäluku.


title: Liukuluku

text: Epälukujen ja osittain myös äärettömien ja nollien avulla pitkä laskenta voidaan tehdä loppuun ja vasta lopuksi tutkia miltä osin saatiin mielekkäitä tuloksia ja milloin esimerkiksi jokin laskukaava ei toiminut.


title: Liukuluku

text: Seuraavassa "S" kuvaa suurta lukua, joka on lähes lukualueen ylärajalla, luku 3 on esimerkki tavallisesta luvusta, äärettömät on merkitty +inf ja −inf, nollat +0 ja −0, ja epäluku on NaN.Luvun formula_53 esitys perustarkkuudella tarkoittaa lukua, jossa formula_54 ja formula_55, eli heksadesimaalijonona: 3f80 0000. Sama luku kaksoistarkkuudella saa esitysmuodon: 3ff0 0000 0000 0000. Luvun formula_56 esitysmuoto perus- ja kaksoistarkkuudella on bf80 0000 ja bff0 0000 0000 0000.


title: Liukuluku

text: Kuten murtoluvut voidaan esittää päättyvinä kymmenkantaisina desimaalilukuina vain jos nimittäjä on kymmenen potenssi, voidaan luku esittää tarkasti liukulukuna vain, jos vastaavan murtolukuesityksen nimittäjä on kahden potenssi.


title: Liukuluku

text: Siten esimerkiksi desimaalilukua 0,1 ei voi esittää tarkasti liukulukuna.


title: Liukuluku

text: Esimerkiksi JavaScriptin vertailu codice_1 on epätosi, koska sitä evaluoitaessa luvut on pyöristetty kolme kertaa ja summalausekkeen tulos on eri kuin luvun 0,3 muunnos liukuluvuksi.


title: Liukuluku

text: JavaScriptissa, jossa kaikki luvut tallennetaan kaksoistarkkuuden 64-bittisinä IEEE-liukulukuina, suurin turvallisesti esitettävä kokonaisluku on 9007199254740992 (Number.MAX_SAFE_INTEGER+1). Esimerkiksi vertailu codice_2 palauttaa toden, vaikka on matemaattisesti epätosi.


title: UBirc

text: UBirc on Windows käyttöjärjestelmälle kehitetty graafinen IRC-asiakasohjelma. "UBirc:n" pääominaisuuksina ovat siitä löytyvät Verkkoselain-ominaisuus ja tekstinkäsittely- ja FTP-ohjelma.


title: Slobodan Milošević

text: Slobodan Milošević (, , 20. elokuuta 1941 Požarevac, Serbia – 11. maaliskuuta 2006 Haag, Alankomaat) oli sosialistisen Jugoslavian ja Jugoslavian liittotasavallan suurimman tasavallan Serbian presidentti 1989–1997 ja koko Jugoslavian presidentti 1997–2000. Milošević oli keskeisessä osassa Jugoslavian hajoamissodissa ja hän oli ensimmäinen sotarikoksista syytetty valtionpäämies.


title: Slobodan Milošević

text: Milošević syntyi Koillis-Serbian Požarevacissa Jugoslaviassa akselivaltojen miehityksen aikana. Hänen isänsä teki itsemurhan Miloševićin ollessa lukioikäinen ja hänen äitinsä kymmenen vuotta myöhemmin.


title: Slobodan Milošević

text: Vuonna 1959 Milošević liittyi kommunistipuolueeseen. Hän aloitti ammatillisen uransa Belgradin Pankissa, Beogradska Bankassa, jonka johtaja oli 1978–1983. Pankkiuransa aikana hän asui hetkellisesti New Yorkissa pankin edustajana. Hän opiskeli lakia Belgradin yliopistossa.


title: Slobodan Milošević

text: Milošević nousi huhtikuussa 1987 johtavaksi poliittiseksi voimaksi serbialaisessa poliittisessa elämässä. Hänen lähtökohtiaan on usein kutsuttu nationalistisiksi, vaikka hänen ideologiseen taustaansa vaikuttivat myös leimallisesti sosialismi ja internationalismi. Hänen vetovoimansa kansallismielisiin perustui hänen alkuaikoina pitämiinsä kansallishenkisiin puheisiin, etenkin varhain 1987 Kosovossa serbiyleisölle esitettyihin. Ne korostivat serbien koskemattomuutta ja oikeutta asua Kosovossa. Tämä oli ensimmäinen kerta kun kommunistipuolue otti kantaa jonkin kansallisuuden puolesta, ja Ivan Stambolić sanoi tällöin nähneensä Jugoslavian lopun.


title: Slobodan Milošević

text: Kun Milošević nousi Belgradin kommunistisen kaupunginkomitean johtoon, hän asettui julkisesti nationalismia vastaan ja esimerkiksi esti Slobodan Jovanovićin, merkittävän serbialaisen vuosisadan alussa kirjoittaneen runoilijan ja poliitikon teosten julkaisun. Milošević myös kannatti marxismin säilyttämistä kouluaineena ja julkisesti paheksui belgradilaisten nuorten laimeaa osanottoa kommunistiseen nuorison päivään, todeten että he häpäisevät Titon henkilöä ja työtä.


title: Slobodan Milošević

text: Hänen oppi-isänsä ja kummisetänsä Ivan Stambolić oli puoluejohtaja Jugoslaviaa hallitsevan kommunistiliiton serbialaisessa osastossa. Syyskuussa 1987 Stambolićista tuli Serbian presidentti ja hän tuki Miloševićia seuraavissa johtajan vaaleissa, muiden puoluejohtajien harmiksi. Stambolić käytti kolme päivää varmistaakseen Miloševićin valinnan ja lopulta onnistuikin saamaan hänelle niukan voiton, siihen asti tasaisimmassa Serbian kommunistipuolueen sisäisessä vaalissa.


title: Slobodan Milošević

text: Vastoin Neuvostoliiton liberaaleihin uudistuksiin tähtäävää linjaa, Milošević otti nopeasti kovan linjan puolueen vapaamielistä siipeä vastaan ja käytti tätä omalta osaltaan poliittisena aseena tuhotakseen vihollisensa puolueessa.


title: Slobodan Milošević

text: Dragiša Pavlović, Miloševićin suhteellisen vapaamielinen seuraaja Belgradin komiteassa vastusti Miloševićin toimia Kosovon serbien ongelman ratkaisussa. Tästä Milošević sai syyn kutsua Pavlovićia ”pehmeäksi albaaniradikaaleja kohtaan” – vastoin Stambolićin kehotuksia. 23.–24. syyskuuta keskuskomitean kahdeksannessa istunnossa, joka kesti 30 tuntia, Milošević syöksi Pavlovićin asemastaan. Tämä oli Miloševićin vanhalle tukijalle Stambolićille nöyryytys ja hän joutui eroamaan Miloševićin kannattajien painostuksesta pari päivää myöhemmin. Helmikuussa 1988 hänet äänestettiin virallisesti pois asemastaan ja Milošević otti hänen paikkansa. Myöhemmin Miloševićia syytettäisiin hänen murhauttamisestaan. Stambolić kaapattiin kesällä 2000 ja hänen ruumiinsa löydettiin kolme vuotta myöhemmin. Vuonna 2005 salainen poliisi ja serbialaiset rikollisjoukkioiden jäsenet tuomittiin muun muassa tämän murhan toteuttamisesta.


title: Slobodan Milošević

text: Milošević käytti suurimman osan vuosista 1988 ja 1989 Kosovon ongelman selvittämiseksi. Hänen kannattajansa järjestivät julkisia mielenosoituksia, joissa esimerkiksi syöstiin vaaleilla valittuja hallintoja vallasta – Vojvodinassa 6. lokakuuta 1988, Montenegrossa 10. tammikuuta 1989 ja Kosovossa helmi- ja maaliskuussa 1989. Kosovossa suoritettiin useita Kosovon albaanien pidätyksiä. Lisäksi poliisin toimissa kuoli 32 ihmistä erikoisjoukkojen murtaessa kaivosmiesten lakon Stari Trgissa. 28. maaliskuuta Milošević muutti Serbian sosialistisen tasavallan perustuslakia kaventaen muun muassa Kosovon autonomisia oikeuksia.


title: Slobodan Milošević

text: 8. kesäkuuta 1989 Milošević piti kuuluisan puheensa Kosovo Poljen taistelun 600-vuotismuistopäivänä. Puheessaan hän sanoi (vapaa käännös englannista):


title: Slobodan Milošević

text: Tätä puhetta pidetään Serbian nationalistisen kampanjan alkuna, joka määritteli suurelta osin tulevia Jugoslavian sotia.


title: Slobodan Milošević

text: Milošević valittiin ensimmäistä kertaa Serbian presidentiksi kansalliskokouksessa 1989. Vielä 1980-luvun lopulla uskottiin Jugoslavian olevan ensimmäinen Euroopan yhteisöön (nykyään EU) liittyvä Itä-Euroopan maa. Kuitenkin maan hajoamisen ja siihen liittyvien sotien vuoksi siitä irronneet maat ovat jääneet viimeisten joukkoon EU:n ulkopuolelle. Slovenia liittyi EU:hun vuonna 2004 ja Kroatia 2013.


title: Slobodan Milošević

text: 14. kommunistiliiton kongressissa tammikuussa 1990 Serbian delegaatio Miloševićin johtamana vaati muutosta vuoden 1974 perustuslakiin, joka antoi Jugoslavian tasavalloille yhdenvertaisen äänen ja halusi ottaa käyttöön mies-ja-ääni-periaatteen, joka johtaisi siihen, että valta päätyisi enemmistökansallisuuden eli serbien haltuun. Tämä johti Slovenian ja Kroatian delegaatioiden, Milan Kučanin ja Ivica Račanin johtamana, poistumiseen kongressista ja aloitti Jugoslavian hallitsevan puolueen hajoamisen.


title: Slobodan Milošević

text: Milošević johti Serbian kommunistiliiton muuttamista Serbian sosialistipuolueeksi 1990 heinäkuussa ja uuden Serbian perustuslain käyttöön ottoa syyskuussa. Presidentti sai lisää valtaa ja virasta tuli suoralla vaalilla valittava. Milošević valittiin uudelleen Serbian tasavallan presidentiksi suorassa kansanvaalissa joulukuussa 1990 ja 1992.


title: Slobodan Milošević

text: Ensimmäisissä vapaissa parlamenttivaaleissa joulukuussa 1990 Miloševićin sosialistipuolue sai 80,5 % äänistä. Kosovon albaanit boikotoivat vaaleja lamauttaen tehokkaasti senkin vähän mitä oppositiosta oli jäljellä. Presidentinvaalissa Milošević sai parlamenttivaalejakin suuremman voiton.


title: Slobodan Milošević

text: Miloševićin valtaannousu sattui samaan aikaan kun kaikissa entisen Jugoslavian tasavalloissa nousi nationalismin aalto, joka seurasi kommunististen hallintojen romahtamista Euroopassa. Slovenialaiset äänestivät valtaan Milan Kučanin nationalistisen hallinnon ja kroaatit Franjo Tuđmanin. Suurin osa Bosnian poliitikoista oli nationalistisesti orientoituneita, ainoastaan Makedoniassa kansallisuus ei korostunut poliittisissa agendoissa.


title: Slobodan Milošević

text: Sosialistista Jugoslaviaa hallitsi siihen aikaan kahdeksanjäseninen presidentiaatti, joista neljä tukivat Miloševićin toimia, kuten valtiollisen hätätilan julistusta. Muut neljä vastustivat niitä. Koska presidentiaatti päätyi jatkuvasti pattitilanteeseen, valtion johto oli lamaannuksissa. Miloševićilla oli huomattavaa valtaa serbien hallitseman Jugoslavian armeijan kenraaleihin ja yritti käyttää armeijan tukea painostamaan muita liittohallituksen jäseniä, mutta lopulta epäonnistui tavoitteissaan.


title: Slobodan Milošević

text: Kesäkuussa 1991 Slovenia ja Kroatia erosivat federaatiosta ja niitä seurasi syyskuussa Makedonia ja Bosnia ja Hertsegovina maaliskuussa 1992. Suuret serbivähemmistöt Kroatiassa ja Bosnia ja Hertsegovinassa vaativat serbialueiden pysyttämistä Jugoslavian osina.


title: Slobodan Milošević

text: Serbian ohjaama Jugoslavian kansanarmeija tuki Kroatian ja Bosnian serbiaktivistien kapinaa alkamalla aseistaa näitä kesällä-syksyllä 1990. Kesällä 1991 Milosevicista tuli käytännössä Jugoslavian armeijan komentaja. Milosevic ei halunnut Sloveniaa osaksi Jugoslaviaa ja sota siellä oli lyhyt. Vuosina 1991 ja 1992 serbiseparatistit ja Jugoslavian kansanarmeija taistelivat Kroatian hallituksen joukkoja vastaan. Serbit tekivät siellä paljon sotarikoksia. Kroatian serbien johtaja Milan Babić piti Miloševićia vastuullisena tästä, kun taas hänen seuraajansa Goran Hadžić julkisesti kehuskeli kuinka hän ”pidensi Miloševićin kättä.”


title: Slobodan Milošević

text:
Vuonna 1992 Bosnia ja Hertsegovinassa alkoi verinen sota, jossa serbit ajoivat väkivalloin siviilejä pois kodeistaan.
Virallisesti Milosevic sanoutui irti Kroatian ja Bosnian sodista alusta asti. Milosevic yritti pitää hyvää julkista Jugoslaviakuvaa nimittämällä pääministeriksi länsimielisen Milan Panicin. Mutta Serbian, Kroatian ja Bosnian serbinationalistien tekemät etniset puhdistukset mustasivat tämän. Länsi pani Jugoslavian Slovenian, Kroatian ja Bosnian sotien takia asevientikieltoon ja kauppasaartoon. Serbian talous huononi tämän takia. Lisäksi serbikapinallisten auttaminenkin rasitti Serbian taloutta.
Milosevic veti tukensa Bosnian serbinationalisteilta ja mm pidätytti vähäksi aikaa kiihkonationalistina pidetyn Vojislav
Seseljin.
Vuonna 1995 Milošević neuvotteli Daytonin sopimuksen Bosnian serbien nimissä (samaan tapaan kuin Kroatian johtaja Franjo Tukđman Bosnian kroaattien). Sopimus päätti viimein sodan Bosniassa ja Miloševićia pidettiin lännessä yhtenä Balkanin rauhan tukipilareista.


title: Slobodan Milošević

text: Presidentti Clintonin hallinto tuki hänen valtaansa tänä aikana. Vilpillisiksi väitettyjen paikallisvaalien jälkeen talvella 1996 syttyivät opiskelijamielenosoitukset, jotka täyttivät Belgradin kadut päivittäin. Opiskelijat vastustivat Miloševićin valtaa. Länsi ei kuitenkaan tukenut Serbian oppositiota, vaan Miloševićia, ja hänen onnistuikin pysytellä vallassa.


title: Slobodan Milošević

text: Lännen tuki kesti aina Kosovon levottomuuksiin asti, kun kansallismielisten serbien johtamat liittovaltion joukot ja poliisi ryhtyivät toimiin albaaniseparatisteja ja terroristitoimintaa vastaan.


title: Slobodan Milošević

text: 4. helmikuuta 1997 Milošević joutui tunnustamaan opposition voitot marraskuun 1996 vaaleissa, kyseenalaistettuaan ne 11 viikon ajan. Hänen julkinen kuvansa oli kuitenkin pahasti lokaantunut ja huolimatta sen parantumisesta NATO-pommitusten alettua 1999, tämä johti lopulta hänen alassyöksyynsä.


title: Slobodan Milošević

text: Perustuslaki rajoitti Serbian presidentin viran kahteen kauteen, joten Milošević otti tynkä-Jugoslavian (joka käsitti Serbian ja Montenegron) presidentinviran itselleen 23. heinäkuuta 1997. Kosovon albaaniseparatistien ja Serbian poliisin ja armeijan konfliktit aiemmin autonomisessa ja albaanien asuttamassa Kosovossa johtivat kiihtyviin sotatoimiin 1998 ja lopulta NATOn ilma-iskuihin Jugoslaviaa vastaan maalis-kesäkuussa 1999. Lopulta Serbian hallinto päätti vetää sotavoimansa maakunnasta. Yhdysvallat ja sen liittolaiset syyttivät yksipuolisesti Miloševićia Kosovon sodan aikana tehdyistä sotarikoksista ja rikoksista ihmiskuntaa vastaan ja häntä vastaan käytiin oikeutta Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston sitä varten perustetussa sotarikostuomioistuimessa Haagissa, Alankomaissa aina hänen kuolemaansa saakka.


title: Slobodan Milošević

text: Miloševićin kieltäytyminen hyväksymästä opposition ensimmäisen kierroksen vaalivoittoa liittovaltion presidentinvaaleissa syyskuussa 2000, johti suurmielenosoituksiin Belgradissa 5. lokakuuta ja hallinnon vallan murenemiseen. Opposition johtaja Vojislav Koštunica otti Jugoslavian presidenttiyden 6. lokakuuta Miloševićin luovutettua.


title: Slobodan Milošević

text: Milošević pidätettiin 1. huhtikuuta 2001 syytettynä vallan väärinkäytöstä ja korruptiosta. Serbian hallitus luovutti hänet 28. kesäkuuta entistä Jugoslaviaa varten perustettuun kansainväliseen sotarikostuomioistuimeen vastaamaan sotarikossyytteisiin, vaikka perustuslaki kielsi Jugoslavian kansalaisten luovuttamisen. Hänen puolestaan ei kuitenkaan syntynyt pelättyjä joukkoprotesteja.


title: Slobodan Milošević

text: Yksityiselämässään Milošević oli patriarkaalinen ja konservatiivinen, perheelleen ja vaimolleen omistautunut mies. Hänen persoonallisuuttaan leimasi itsepäisyys, josta hän oli ylpeä, sekä jäykkä omiin moraalisiin uskomuksiin kytkeytyminen. Vallassaolon vuosinaan hän vastusti usein TV-esiintymisiä ja hänen esiintymisensä mediassa oli harvinaista. Hänen uskollisimmat seuraajansa olivat ikääntyneitä ihmisiä, eläkeläisiä, jotka olivat eläneet suurimman osan elämäänsä Jugoslavian kommunistisessa autoritariassa. Miloševićin itsepäisyyden ja kykenemättömyyden kompromisseihin periaatteissaan on nähty ainakin osittain olleen syynä poliittisiin ongelmiin ja sotiin hänen valtakaudellaan.


title: Slobodan Milošević

text: Miloševićin luovutuksen jälkeen häntä vastaan suunnattuja syytteitä laajennettiin koskemaan myös väitettyä kansanmurhaa Bosniassa ja sotarikoksia Kroatiassa. 30. tammikuuta 2002 Milošević moitti sotarikostuomioistuinta ""ilkeästä ja vihamielisestä hyökkäyksestä"" häntä vastaan. Oikeudenkäynti alkoi Haagissa 12. helmikuuta 2002. Lakimies Milošević puolusti siinä itseään. Hän kieltäytyi hyväksymästä tuomioistuimen tuomiovaltaa. Eräät tarkkailijat totesivat hänen suosionsa nousseen äkisti oikeudenkäynnin alettua. Jotkut pitivät oikeudenkäyntiä oikeuden pilkkaamisena ja katsoivat, että sen todellisena tarkoituksena oli oikeuttaa NATOn pommitukset ja albaaniterroristiryhmittymien tukeminen 1990-luvulla.


title: Slobodan Milošević

text: Miloševićilla oli puolustuksensa apuna ryhmä Belgradissa, joka lähetti tietoja joskus myös salaisen poliisin arkistoista. Tuomioistuimen piti todistaa Miloševićilla olleen komentovastuu Kroatiassa ja Bosniassa ainakin "de facto", koska muodollisesti hän oli ainoastaan Serbian presidentti. Hänen vaikutusvaltansa kenties ylitti hänen muodolliset velvollisuutensa, mutta tästä oli ainoastaan vähän tai ei yhtään todisteita. Tämä johtui osin siitä, että hän toimi yleensä alaistensa kanssa luottamuksellisesti ja henkilökohtaisesti. Miloševićia ei aikanaan pidetty kiihkonationalistina, vaikka jotkut hänen kannattajansa olivatkin, eikä hän puheissaan kiihottanut kansanryhmiä vastaan. Milošević toi esiin myös todisteita NATOn sotarikoksista Jugoslavian hajoamissotien aikana.


title: Slobodan Milošević

text: Mielipiteet Miloševićin oikeudenkäynnistä vaihtelevat laajasti, mutta suurin osa tarkkailijoista on kuitenkin yhtä mieltä siitä, että oikeudenkäynnissä esiintyi outoja ja jopa koomisia tilanteita. Syyttäjiltä kesti kaksi vuotta esittää syytteensä, jotka käsittelivät laajasti Kroatian, Bosnian ja Kosovon sotia. Oikeudenkäyntiä seurattiin tarkasti entisen Jugoslavian alueella. Siinä on myös esiintynyt useita korkean profiilin todistajia, mukaan lukien entinen Neuvostoliiton päämies Nikolai Ryžkov marraskuussa 2004.


title: Slobodan Milošević

text: Milošević sairastui oikeudenkäynnin kestäessä: hän kärsi korkeasta verenpaineesta ja pahasta flunssasta. Sairastumiset aiheuttivat katkoja ja oikeudenkäynnin pidentymisen ainakin kuudella kuukaudella. Alkuvuodesta 2004, kun Milošević viimein palasi oikeuden eteen esittämään puolustustaan, ja esitti yli 1 200 todistajan nimet, kaksi kansainvälisen tuomioistuimen tuomaria päättivät sydänlääkäreitä konsultoituaan nimittää hänelle kaksi puolustusasianajajaa. Milošević ja hänelle nimetyt kaksi brittiläistä lakimiestä vastustivat nimityksiä.


title: Slobodan Milošević

text: Oikeusprosessi jäi lopulta kesken Miloševićin kuoleman johdosta. Hän kärsi sydänvaivoista ja moskovalainen sydänsairauksiin erikoistunut sairaala olisi ollut valmis ottamaan hänet hoidettavaksi. Sotarikostuomioistuin ei kuitenkaan sallinut hänen päästämistään hoitoon Moskovaan. Milošević kuoli sydänkohtaukseen. Hän ei ollut suostunut syömään hänelle määrättyjä sydänlääkkeitä.


title: Slobodan Milošević

text: Miloševićin veli Borislav Milošević syytti Haagin tuomioistuinta hänen kuolemastaan. Venäjän ulkoministeriö arvosteli YK:ta hoidon epäämisestä. Miloševićin sosialistisen puolueen jäsen, Zoran Anđelković, syytti oikeusistuinta murhasta. Erään puolueen edustajan mukaan ”Miloševićia otettiin systemaattisesti hengiltä Haagissa, ja lopulta hän kuoli.” Miloševićin lakimies esitteli myöhemmin hänen käsin kirjoittamaansa, Venäjän ulkoministeri Sergei Lavroville osoitettua, 10. maaliskuuta päivättyä kirjettä, jossa Milošević epäili, että hänet yritetään myrkyttää.


title: Slobodan Milošević

text: Hänen kuolemansa koettiin tappioksi oikeusprosessille ja NATOlle. Tuomiovaiheeseen juttu olisi edennyt alkukesästä, sillä jäljellä oli enää 50 oikeudenkäyntipäivää.


title: Slobodan Milošević

text: Presidenttinä ollessaan häntä vastaan tehtiin murhasuunnitelmia: entinen agentti Richard Tomlinson on esittänyt Ison-Britannian tiedustelupalvelu SIS:n suunnitelleen Miloševićin murhaa vuonna 1992. Vuonna 1999 Jugoslavian viranomaisille paljastui monikansallisen palkkasoturiverkoston suunnitelma Miloševićin murhaamiseksi. Verkostolla väitetään olleen yhteyksiä Ranskan tiedustelupalveluun.


title: Hitsaaja

text: Hitsaaja (joskus myös hitsari) hitsaa yleensä esivalmistellut, työstetyt osat - työkappaleet yhteen. Työkappaleista käytetään hitsauksen yhteydessä myös käsitettä perusaine.


title: Hitsaaja

text: Hitsaaja voi suorittaa pätevyyskokeen teräksille standardin SFS-EN 9606-1 mukaan ja pätevöityä näin hitsaajana. Pätevyyskokeen suorittaneesta hitsaajasta käytetään nimitystä pätevöitetty hitsaaja. Tämä on korvannut kokonaan aikaisemman menettelyn ja nimikkeen luokkahitsaaja. Hitsaajan pätevyyskokeella pyritään varmistamaan riittävä osaaminen ja samalla hitsatuissa rakenteissa laatutaso. Kokeen hyväksytyn suorittamisen jälkeen hitsaajan pätevyys on voimassa enintään kaksi vuotta, edellyttäen kuuden kuukauden väleiden allekirjoituksin vahvistettuja tarkistuksia. Eri perusaineille ja hitsaustavoille on omat pätevyyskokeensa.


title: Hitsaaja

text: Hitsaajat työskentelevät muun muassa konepajoissa, telakoilla ja rakennustyömailla.


title: Hitsaaja

text: Hitsatuissa rakenteissa hitseille asetetaan laatuvaatimuksia, jotta saavutetaan esimerkiksi riittävä lujuus ja korroosionkestävyys. Käytettävissä on yhdenmukaistetut hitsien laatuvaatimukset, jotka on porrastettu kolmeen hitsiluokkaan; B, C ja D (vaativin on B). Luokat määritellään SFS-standardeissa "SFS-EN 30042 : Alumiinin kaarihitsaus. Hitsiluokat 1994-09-19. 1. painos" sekä "SFS-EN 25817 : Terästen kaarihitsaus. Hitsiluokat 1993-01-04. 1. painos". Hitsaajan pätevyyskokeessa koekappaleen hitseille hyväksymiskriteerinä on hitsiluokka B muutamin poikkeuksin.


title: Hitsaaja

text: Hitsaaja voi suorittaa International Welder- (IW) eli kansainvälisen hitsaajan- tutkinnon (aikaisemmin European Welder (EW) eli eurooppalainen hitsaaja) kolmella eri tasolla; piena-, levy- ja putkitaso, eri hitsausprosesseilla; puikko (111), MIG/MAG (131, 135, 136), TIG (141) ja eri perusaineilla. Yhtenäisten koulutusjärjestelyjen ja tutkintokäytäntöjen tarkoituksena on edistää vapaata työn ja tuotteiden liikkuvuutta. Kyseisen järjestelmän mukaista koulutusta ja tutkintoja on tarjolla ammatillisissa oppilaitoksissa.


title: Kalevalainen runous

text: Kalevalainen runous perustuu kalevalaiseen runomittaan eli kalevalamittaan. Kalevalaista runoutta esiintyy itämerensuomalaisten kansojen keskuudessa. Kalevalainen runous on syntynyt viimeistään rautakaudella, ja monet sen aiheista kertovat juuri rautakautisesta ympäristöstä. Mukana on myös vanhempia, šamanistisia aiheita jopa kivikaudelta, sekä uudempia, kristillisen ajan aiheita.


title: Kalevalainen runous

text: Vanha kalevalainen runous säilyi vuosisatoja muistinvaraisena. Uudet sukupolvet oppivat vanhat runot kuunnellessaan niitä, jotka osasivat laulaa runoja ulkoa. Tätä varten oli olemassa useita laulutapoja, sillä loitsuja lukuun ottamatta runot esitettiin yleensä nimenomaan laulaen, ei lausuen. Laulua säestettiin toisinaan kanteleella.


title: Kalevalainen runous

text: Vanhimmat tunnetut kalevalaisten runojen kirjalliset taltioinnit ovat ilmeisesti 1500-luvulta. Eräät tutkijat ovat tosin tulkinneet 1200-luvulta peräisin olevan, historiallisen Novgorodin lähistöltä löydetyn tuohikirjoituksen kalevalamittaiseksi loitsuksi.


title: Kalevalainen runous

text: Ensimmäinen merkittävä runonkerääjä, joka runoja taltioidakseen kuunteli niitä ja kirjoitti ylös, oli 1700-luvulla toiminut Christfried Ganander. Gananderin toiminta ei kuitenkaan ollut vielä niin tehokasta ja ammattimaista, kuin 1800-luvun kansanperinteen kerääjien. Voidaan katsoa, että 1800-luvulla, Suomen suuriruhtinaskunnan aikana, tiedeyhteisö otti tehtäväkseen kerätä talteen kaiken vielä jäljellä olevan kalevalaisen runouden. Elias Lönnrot sekä useat muut, lähinnä oppineet ja opiskelijat, keräsivät runoutta ja kansanperinnettä suomalaisten ja kaikkien itämerensuomalaisten kansojen asuinalueilta. Samaan aikaan, kun runoutta innokkaimmin kerättiin, oli kansanrunouden suullisen muistamisen perinne jo alkamassa hiipua. Monet "haastatellut" runonlaulajat olivat viimeisiä todellisia runonlaulajia suvuissaan tai perinteissään, ja iältään usein jo vanhuksia. Tosin joissain suvuissa perinne jatkui vahvana seuraavalle sukupolvelle, jota taas pääsivät kuuntelemaan seuraavat runonkerääjien ikäluokat. Kun perinne alkoi olla kuolemaisillaan 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa, oli suurin osa aineistosta jo kerätty. Jonkin verran runoja saatiin kuitenkin talteen vielä 1900-luvun ensi vuosikymmeninä. Itse asiassa jotkin kalevalamittaiset lastenlorut, kuten "lennä lennä leppäkerttu", "oli ennen onnimanni", ja "tuu tuu tupakkarulla", sekä useat kalevalamittaiset sananlaskut, ovat selviytyneet suullisena perinteenä 2000-luvulle.


title: Kalevalainen runous

text: Joidenkin mukaan "katkeamatonta" suullista perinnettä edustavia runonlaulajia on edelleen olemassa, mutta tämä on epävarmaa. Useampaa 1900-luvulle elänyttä on kutsuttu tässä merkityksessä "viimeiseksi runonlaulajaksi", ja tutkija Martti Haavio kutsui näiden joukkoa "viimeisiksi runonlaulajiksi". Jos osittain tai pääosin kirjoista (tai nauhoitetuista tallenteista) opiskeltu, mutta aitoa perinnettä uskollisesti toteuttava ja kehittävä runonlaulu lasketaan "perinteiseksi", on kiistatta "perinteisiä" runonlaulajia vielä useita. Nauhoitusten ansiosta alkuperäistä runonlaulua voi oppia myös kuuntelemalla.


title: Kalevalainen runous

text: Runojen keräyksen ansiosta nykyisillä kansanperinteen ja muinaisuskon tutkijoilla on käytettävissään valtava määrä suhteellisen myöhäisiä, mutta monipuolisia tietoja entisajan uskomuksista ja perinteistä. Suurin osa taltioiduista runoista, noin 100 000 eri runotekstiä, on koottuna Suomen Kansan Vanhat Runot-teokseen. Kalevalaisista kansanrunoista koottu 1835-36 Suomen kansalliseepos, Kalevala, sisältää vain pienen siivun kaikesta talteen kootusta kalevalamittaisesta runoudesta. Lisäksi Kalevalaan päätyneissä runoissa (eikä vain niiden asettelussa) näkyy kokoajansa Lönnrotin kädenjälki eräissä kohdin, kuten alun luomistarussa, jota Lönnrot on muuttanut merkittävästi.


title: Kalevalainen runous

text: Kalevalainen runous kertoo niin arjesta, ihmissuhteista, myyteistä kuin historiallisista tapahtumistakin. Kalevalamittaan on tehty myös loitsuja ja rukouksia. Kalevalamittaisilla lauluilla on myös toivotettu tervetulleeksi tai lähetetty matkaan, tai valmistettu jotakuta uuteen vaiheeseen elämässä. Esimerkiksi sulhasta ja morsianta on valmistettu häihin ja uuteen elämään avioelämästä kertovilla lauluilla. Kuolleiden vuoksi on laulettu itkuvirsiä. Surkeaa elämäntilannetta, kuten köyhyyttä, naimattomuutta tai huonoa aviopuolisoa, on voitu valittaa surumielisillä lauluilla. On toki laulettu myös onnesta.


title: Kalevalainen runous

text: Kalevalaisessa runoudessa kuvatut myytit saivat uutta sisältöä kristinuskon tullessa Suomeen. Runojen vanhoihin motiiveihin kudottiin kristillisiä muotoja . Kalevalamittaisen runouden muuttumista heijastavat esimerkiksi Piispa Henrikin surmavirsi 1200-1300-luvulta ja Elinan surmaruno 1400-1500-luvulta.


title: Kalevalainen runous

text: 1600-luvun puhdasoppisuuden aikana kirkko pyrki kitkemään ja sammuttamaan kaikki epäkristillisinä pidetyt perinteiset runot ja tavat. Tämän on väitetty olleen yksi syy siihen, että kalevalainen runo- ja myyttiperinne rapistui Länsi-Suomessa. Kalevalainen runous ei kuitenkaan täysin kadonnut läntisessä Suomessakaan, ja sitä saatiin runsaasti kerättyä 1800-luvulla, tunnetuimpana esimerkkinä Ritvalan helkarunot. 1600- ja 1700-luvuilla luterilainen papisto itsekin käytti kalevalaista runomittaa tai sen mukaelmia uskonnollisessa runoudessaan. Tunnetuin esimerkki tästä on Matias Salamniuksen "Ilolaulu Jeesuksesta" vuodelta 1690. Myös yhteiskunnalliset muutokset vaikuttivat siihen, että perinteisemmät henkisen perinteen genret väistyivät ja korvautuivat uusilla.


title: Kalevalainen runous

text: Itä-Suomessa, Pohjanmaalla, Inkerissä ja ortodoksisessa Karjalassa kalevalamittainen runous säilyi pitempään kuin Länsi-Suomessa, jopa 1900-luvulle saakka. Esimerkiksi Savossa kukoisti loitsurunous, Vienan Karjalassa puolestaan myyttinen epiikka. Runoperinteen erot heijastelivat eri alueiden historiallisia, kulttuurisia ja yhteiskunnallisia erityispiirteitä.


title: Kalevalainen runous

text: Muistinvaraisen säilyttämisen perinne on nykyisin lähes katkennut. Uusi kalevalamittainen runous on kirjoitettua ja kansanrunoista poiketen yksittäisten henkilöiden tekemää. Henkilökohtainen luovuus on korvannut hyvän muistin ja alkuperäisyyden kalevalaisen runouden korkeana arvona. Uuden kalevalaisen runouden tunnetuin luoja on Eino Leino. Kalevalamittaista runoutta tehdään nykypäivänäkin, ja sen aihemahdollisuudet ovat rajattomat. Myös nuoret suomalaiset harrastavat kalevalamittaista runoutta.


title: Kalevalainen runous

text: Kalevalaisen runouden ja kalevalamitan nykykäyttöä edistämään pyrkiviä yhdistyksiä ovat mm. Kalevalaisen Runokielen Seura ja Vienan Karjalan Ystävät ry.


title: Kalevalainen runous

text: Tärkeä osa kalevalaista runoutta ovat myyttiset kertomukset. Kalevala on koottu pääasiassa myyttisistä kertomuksista, mutta mukana on myös loitsuja ja esimerkiksi häärunoutta. Eri myyttisiä aiheita on tunnettu lukuisia. Levinneisyytensä ja suosionsa perusteella tärkeimpiä myyttejä lienevät olleet kertomukset maailman synnystä ja Sammosta. Sampotarusto liittyy ihmeelliseen Sampo-esineeseen ja sankarien maan ja Pohjolan välisiin suhteisiin.


title: Kalevalainen runous

text:
Monissa tarinoissa seikkailee Väinämöinen, voimakas velho ja runonlaulaja. Väinämöinen osallistui maailman syntyyn, ja on tehnyt lukuisia ihmetekoja. Väinämöinen oli merkittävä hahmo muinaissuomalaisille. Sankarin lisäksi hän oli jumalolento, jota palvottiin.
Ilmarinen oli seppä ja ihmetekoihin kykenevä sankari, joka usein liittyi samoihin taruihin kuin Väinämöinen. Myös ilmarinen oli läsnä maailman luomisessa, hän muun muassa takoi taivaankannen. Myöhemmin Ilmarinen takoi monia esineitä, kuten Sammon. Ilmarinen lienee alkujaan ollut taivaanjumala.


title: Kalevalainen runous

text: Pohjolaan liittyvissä tarinoissa on lähes aina mukana Pohjolan emäntä, jonka eräs nimitys on Louhi. Pohjolan emäntä kuvataan lähes aina pahaksi tai saidaksi, rumaksi vanhukseksi. Pohjolan emäntä on kuitenkin mahtava taikomaan. Hän voi hallita säätä ja muuttua Kokko-linnuksi.


title: Kalevalainen runous

text:
Lemminkäinen oli tunnettu sodankävijä ja naistenmies.
Runot käsittelivät myös useita muita henkilöitä.
Katso: Luettelo Kalevalan henkilöistä


title: Kalevalainen runous

text: Kalevalaisessa runoudessa esiintyy niin tunnettuja kuin myyttisiäkin paikkoja. Varsinkin uhkaavan Pohjolan ja sankarien maan Väinölän sijainnista on useita teorioita. On esimerkiksi ajateltu, että Pohjola olisi ollut jossain Pohjanlahden perukoilla. Toisten mukaan Pohjola ei kuitenkin perustu mihinkään todelliseen paikkaan, vaan on kokonaan mytologinen. Tämän käsityksen mukaan Pohjolalla olisi selitetty maailmankaikkeuden rakennetta. Vastaavasti kuin äärimmäisessä etelässä taivaankannen reunalla on kuuma Lintukoto, on äärimmäisessä pohjoisessa, maailmanpylvään juurella kylmä Pohjola. Pohjolaa on myös käytetty selittämään tautien, vihollisten, pimeyden, kylmän ja pahan alkuperää. Sankarien kotimaan taas uskovat monet sijainneen siellä, missä sankaritarinoita on laulettukin eli Vienan runokylien suunnalla. Tämä on usein ollut oikeiden runonlaulajien käsitys.


title: Kalevalainen runous

text: Suurin osa suomalaisista loitsuista oli kalevalamittaisia. Loitsuissa kerrottiin usein loitsinnan kohteen syntykertomus.


title: Fornjótrin suku

text: Fornjótrin (tai Forniot) suku on muinaisjättiläinen Fornjótrista alkava jättiläissuku, joka mainitaan muinaisnorjankielisissä "Fundinn Noregr-" ja "Hversu Noregr byggdist" -teksteissä. Nämä hahmot, joista kolmea luonnehditaan "Gothlandia, Finnlandia ja Kvenlandia" hallinneiksi kuninkaiksi, ovat skandinaavisen mytologian muiden jättiläisten tapaan luonnonilmiöiden henkilöitymiä. . 800-luvulle ajoitetussa "Ynglingatal"-runossa Fornjótr esiintyy maan elementin henkilöitymänä, jonka poikia ovat vesi, tuli ja ilma.


title: Fornjótrin suku

text: Samanlaisen kuvan antaa Vuoden 1200 tienoilla kirjoitettu "Orkneyinga-saagaan" sisältyvä "Fundinn Noregr" -teksti. Se sisältyy "Olavi Tryggvanpojan saagan" johdantona islantilaiseen Flateyn käsikirjoitukseen ("Flateyjarbok"). Tässä tekstissä todetaan, että Fornjótrin pojista Aegi hallitsi merta, Kári tuulta ja Logi tulta. Fornjótria ei tässä lähteessä kutsuta kuninkaaksi, mutta hänen jälkeläistään Snaer Vanhaa nimitetään "Gothlandia, Finnlandia ja Kvenlandia" hallinneeksi kuninkaaksi. "Gylfaginning"-tekstissä Logi esiintyy tulen henkilöitymänä. Aegi eli Hlér mainitaan useissa eri lähteissä meressä tai meren rannalla asuvana jättiläisenä. Tämän mukaisesti Fornjótrin poikia pidetään kolmen klassisen alkuaineen henkilöityminä: Logi on tuli, Kári on tuuli (=ilma) ja Aegi eli Hlér on meri (=vesi). Heidän isänsä Fornjótr lienee maan alkuaineen henkilöitymä. Akateemisen historiantutkimuksen mukaan näillä myyttihahmoilla ei ole mitään yhteyttä todellisuudessa eläneisiin henkilöihin.


title: Fornjótrin suku

text: "Ynglingatal"-runossa, joka on ajoitettu 800-luvun lopulle ja on siten "Fundinn Noregr" -tekstiä vanhempi ja alkuperäisempi lähde, tulesta käytetään nimitystä ”Fornjótrin poika”. 1200-luvun alkuun ajoittuvassa "Skáldskaparmál"-tekstissä tuulta nimitetään ”Fornjótrin pojaksi”, "Aegin veljeksi" ja "tulen veljeksi". "Skáldskaparmál" yhdistää Fornjótrin pojat ja tuulen myös mainitessaan Fornjótrin poikien puhaltaman lumipyryn.


title: Fornjótrin suku

text: Fornjótrin seuraavat jälkeläiset yhdistyvät nimiensä perusteella talveen. Frosta tarkoittaa pakkasta ja Snaer lunta. Thorri tarkoittaa ensimmäistä sydäntalven jälkeistä kuukautta (viikinkiajan kalenterissa tammikuun puolivälistä helmikuun puoliväliin), Gói taas seuraavaa kuukautta. "Hversu Noregr byggdist" mainitsee vielä sellaisia talveen viittaavan nimen omaavia Fornjótrin sukuun liittyviä hahmoja kuin Jökull (=jäätikkö), Drifa (=lumipyry) jne.


title: Fornjótrin suku

text: Joissakin "Skáldskaparmálin" käsikirjoitusversioissa on erikseen jättiläisten luettelo, johon Fornjótr sisältyy. "Bardr Lumitunturinharjun saaga" sanoo Fornjótrin jälkeläisten olleen ”jättiläissukua”. Myyttitutkijoiden mukaan on erittäin todennäköistä, että Fornjótrin sukuun liittyvät hahmot ovat alun perin olleet skandinaavisen taruston jättiläisiä. Myyteissä jättiläiset yhdistettiin Fornjótrin jälkeläisten tavoin talveen, pakkaseen ja muihin luonnonvoimiin. Fornjótrin nimi saattaa tarkoittaa ”muinaista jättiläistä” (toisten tulkintojen mukaan ”muinaista juuttia”, ”muinaista kanta-asukasta” tai ”muinaista hävittäjää”).


title: Fornjótrin suku

text: Tieteellisen käsityksen mukaan Nórr on johdettu Norjan nimestä eikä päinvastoin: Norjan nimen uskotaan tarkoittavan ”pohjoista tietä”.


title: Fornjótrin suku

text: Myyttitutkija Bruce Lincolnin strukturalistisen tulkinnan mukaan Fornjótrin suku on sommiteltu joukosta käsitteellisiä vastakkaispareja: maa ja ilma, meri ja tuli, lumi ja pakkanen, tammikuu ja helmikuu, merellinen viikinkielämä (Górr) ja talonpoikainen elämä (Nórr). Margaret Clunies Ross puolestaan arvelee, että kuvaus jättiläisten perustamasta Norjasta saattaa olla mikrokosminen versio luomistarusta, jossa maailma luotiin Ymir-jättiläisen ruumiista.


title: Fornjótrin suku

text: Historiantutkija ja suomentaja Martti Linna on halunnut verrata Fornjótrin sukua suomalaisen mytologian olentoihin. Hänen mukaansa Fornjótr olisi sama hahmo kuin Iku-Turso, Kári Ilmarinen, Logi Lemminkäinen eli Liekkiö, Aegi Väinämöinen (Väinämöisen on arveltu olleen alkuaan veteen liittyvä jumalolento) ja niin edelleen.


title: Fornjótrin suku

text: Suomen kuninkaiksi tulkittuja hahmoja esiintyy muissakin saagoissa. "Fundinn Noregrissa" esiintyvät ovat kuitenkin olleet tunnetuimmat. Osittain niihin pohjautuu muun muassa Johannes Messeniuksen "Suomen kronikka" ja toinen, tuntemattoman tekijän "Suomen kronikka", jotka kumpikin ovat luultavasti 1600-luvulta. Samat kuninkaat mainitaan myös Christfrid Gananderin Mythologia Fennicassa vuonna 1789. Muita saagalähteitä nämä kirjoittajat eivät tunteneet.


title: Fornjótrin suku

text: Vuonna 1988 Martti Linna esitti saagoihin perustuvan hypoteesin, jonka mukaan Fornjótr-tarusto oli rinnasteinen Ynglinga-saagalle ja että se 1200-luvulla Ynglinga-saagan tapaan miellettiin historialliseksi. Fornjótr olisi 1200-luvun käsitysten mukaan elänyt 500-luvulla jaa. ja hallinnut noiden käsitysten mukaan voimakasta Suomen alueella sijainnutta kuningaskuntaa. Linna arveli, että 1200-luvun käsitys Fornjótrin "jättiläissuvusta" olisi saattanut johtua pitkäkasvuisista alemannilaisista maahanmuuttajista, joita hänen mukaansa siirtyi Lounais-Suomeen 500-luvulla. Edelleen Linna piti mahdollisena, että kuvauksella Nórr-kuninkaan sotaretkistä ja Norjan perustamisesta olisi jonkinlainen historiallinen tausta. Lisäksi Linna julkaisi teoksessaan kirjallisuushistoriallisen kaavion siitä, miten 1200-luvun saagojen kirjoittajat olivat kytkeneet Fornjotr-taruston saagoissaan yhteen