title: M/S Almariya

text: Nykyisin laiva liikennöi Välimerellä, ja sen kotisatama on Kyproksella, Limassolissa. Sen uudeksi nimeksi tuli M/S "Almariya".Laiva törmäsi Tallinnan satamarakenteisiin 28. lokakuuta 2006, minkä seurauksena se joutui telakalle neljäksi päiväksi. "Helsingin Sanomien" mukaan parituhatta suomalaista viikonloppumatkailijaa joutui jäämään Tallinnaan yöksi.


title: M/S Almariya

text: 30. huhtikuuta 2003 alus sai ruorivian ja joutui palaamaan Helsinkiin. "Nordlandia" kävi sen jälkeen korjaustelakalla Naantalissa.


title: Lomalla

text: Lomalla on Aleksi Mäkelän vuonna 2000 ohjaama suomalainen elokuva. Elokuva on ohjaajansa neljäs kokoillan elokuva. Outi Mäenpää sai suorituksestaan parhaan naispääosan Jussi-palkinnon. Elokuvaa kuvattiin Mallorcalla Espanjassa.


title: Beniamino Cesi

text: Beniamino Cesi (1845–1907) oli italialainen pianisti ja pedagogi. Hän oli alun perin kotoisin Napolista ja opiskeli S. Thalbergin johdolla.


title: Beniamino Cesi

text: Cesi julkaisi useita pianonsoiton oppikirjoja. Hän toimi myös pianonsoiton opettajana. Hänen oppilaisiinsa kuului muun muassa säveltäjä Ruggero Leoncavallo.


title: Hôtel Ritz Paris

text: Hôtel Ritz Paris on luksushotelli Place Vendômella Pariisissa Ranskassa. Sveitsiläinen César Ritz avasi hotellin 1. kesäkuuta vuonna 1898. Sen julkisivun on suunnitellut arkkitehti Jules Hardouin Mansart. Hotelli oli 2010-luvun alussa suljettuna restauroinnin vuoksi ja avattiin jälleen vuonna 2014.


title: Hôtel Ritz Paris

text: Hotellista on muodostunut useiden varakkaiden ja kuuluisten ihmisten suosikkihotelli. Esimerkiksi Greta Garbo, Ernest Hemingway, kuningas Edvard VIII, Marcel Proust ja Charlie Chaplin ihastuivat siihen. Ranskalainen muotikuningatar Coco Chanel taas asui hotellissa jopa yli 30 vuoden ajan, ja hänen muistokseen yksi hotellin sviiteistä on nimetty hänen mukaansa. Nimikkosviitin ovat Cocon lisäksi saaneet Ernest Hemingway, F. Scott Fitzgerald sekä Elton John.


title: Hôtel Ritz Paris

text: Vuonna 1979 hotelli myytiin egyptiläiselle liikemiehelle Mohamed Al-Fayedille. Hotelli oli myös se paikka, josta Walesin prinsessa Diana ja hänen miesystävänsä Dodi Al-Fayed, hotellin omistajan poika, lähtivät autonkuljettaja Henri Paulin johdolla automatkalle, joka päättyi pariskunnan kuolemaan.


title: Sulkasato

text:
Sulkasato tarkoittaa lintujen höyhenpeitteen uusiutumista.
Linnulla on höyhenpeite, joka kuluu käytössä. Kulumista aiheuttavat muun muassa kosketus vieraisiin esineisiin (oksiin, kolojen seiniin, maahan), lentäminen (etenkin käsisulat), auringon säteily sekä lämpötilojen vaihtelut. Pohjoisissa oloissa myös jään muodostuminen, tavallisesti pyrstöön, kuluttaa sulkia. Sulkasadossa lintu pudottaa vanhan, kuluneen höyhenen, ja kasvattaa tilalle uuden. Sulkasadon ajoittuminen ja kesto vaihtelevat suuresti lintulahkoittain ja -heimoittain. Esimerkiksi kotkat ja suuret lokit vaihtavat vuosittain vain osan höyhenpuvustaan, ja kaikkien höyhenten vaihtumiseen kuluu jopa 4-5 vuotta. Varpuslinnuilla sulkasato on tavallisesti kerran vuodessa, mutta muutamat lajit sulkivat täydellisesti kaksi kertaa vuodessa. Sulkasato voi keskeytyä muuton ajaksi ja jatkua talvehtimisalueella.


title: Sulkasato

text: Sulkasadon alkamista säätelevät muun muassa kilpirauhas- ja sukupuolihormonit. Pesivillä aikuisilla linnuilla se alkaa usein jo haudonnan aikana (esimerkiksi kyyhkyt, petolinnut). Tavallisempaa on, että sulkasato alkaa pesimäkierron päätyttyä, Suomessa keski- tai loppukesällä. Tämä on niin sanottu "postnuptiaalinen" eli pesinnän jälkeinen sulkasato. Sulkasato on linnulle rasittava toimenpide, pitäähän sen muutamassa viikossa kasvattaa useinkin koko höyhenpukunsa uudelleen. Höyhenet ovat keratiinia, valkuaisainetta, samaa ainetta mitä ovat esimerkiksi kynnet, karvat ja hiukset, ja lintujen ravinnon on siksi oltava riittävän valkuaispitoinen. Tavallista onkin, että myös siemensyöjät siirtyvät osaksi käyttämään eläinravintoa (hyönteisiä ja muita selkärangattomia) sulkasadon ajaksi.


title: Sulkasato

text: Sulkien vaihto eli sulkiminen tapahtuu aina samassa rytmissä. Hormonitoiminnan vaikutuksesta höyhentuppi löystyy, jolloin kulunut sulka/höyhen irtoaa. Esimerkiksi lähes kaikilla varpuslinnuilla tämä tapahtuu seuraavassa järjestyksessä: käsisiiven sisin sulka (keskellä siipeä) irtoaa ensin, sen jälkeen edeten kohti siiven ulkoreunaa; samoihin aikoihin irtoaa uloin kyynärsulka (myös siiven keskellä), edeten kohti siiven sisäreunaa. Uuden sulan kehitys alkaa välittömästi irtoamisen tapahduttua. Tertiaalit vaihtuvat nopeammin kuin sisimmät kyynärsulat. Niiden tehtävänä on suojata kyynärsulkia liialta kulumiselta. Aktiivisimmassa vaiheessa siivessä on muutama vanha sulka, muutama täysimittainen uusi sulka, pari-kolme puuttuvaa sulkaa, ja lukuisia eri kasvuvaiheessa olevia sulkia (varpuslinnun siivessä on 9-10 käsisulkaa, 6 kyynärsulkaa ja 3-5 tertiaalia eli yhteensä 18-21 sulkaa). Varpuslintujen siipisulkasato kestää noin 30–90 päivää, keskimäärin noin 50 päivää.


title: Sulkasato

text: Pyrstösulkien vaihtumisjärjestys on kirjavampaa. Varpuslinnuilla on 12 pyrstösulkaa, ja tavallisesti irtoavat ensimmäiseksi keskimmäiset sulat. Monilla lajeilla putoavat kaikki pyrstösulat kerralla. Yksilöllistäkin vaihtelua esiintyy. Pyrstö vaihtuu suunnilleen samaa tahtia kuin siipisulatkin, tosin tavallisesti pyrstö on jo kokonaan uusi silloin, kun siivessä on vielä joitakin sulkia kasvamassa.


title: Sulkasato

text: Höyhenpeitteen ja peitinhöyhenten sulkasato tapahtuu samaan aikaan kuin sulkien. Vaihtumisjärjestys ja intensiteetti vaihtelevat suuresti. Tavallista on, että lintu pudottaa kaikki siiven yläpeitinhöyhenet kerralla. Ruumiinhöyhenet vaihtuvat siten, että linnulla on jatkuvasti riittävä höyhenpeite lämmönhukan estämiseksi ja lajituntomerkkien havaitsemiseksi. Höyhenpeitteen sulkasato päättyy hieman myöhemmin kuin sulkien.


title: Sulkasato

text: Nuorilla linnuilla on "postjuvenaalinen" sulkasato, joka alkaa tavallisesti 1,5-2 kuukauden iässä. Siinä vaihtuu pääosa höyhenpeitteestä ja peitinhöyhenistä. Monet lajit vaihtavat lisäksi pyrstösulkia, joko kaikki tai osan niistä. Siipisulkia vaihtuu harvoilla lajeilla, ja niilläkin yleensä vain yksittäisiä. Monien pitkän matkan muuttolintujen sekä nuoret että vanhat yksilöt sulkivat täydellisesti talvehtimisalueella.


title: Sulkasato

text: Isoilla lokeilla sulkasato on monimutkainen ja pitkävaiheinen. Päiväpetolintujen sulkasato vaihtelee lajikohtaisesti. Vanhoilla sorsalinnuilla on täydellinen sulkasato kesällä. Ne saattavat olla silloin täysin lentokyvyttömiä. Vanhoilla kahlaajilla sulkasato alkaa usein jo pesimäalueella, mutta se keskeytyy syysmuuton ajaksi, ja uusi höyhenpuku valmistuu vasta talvehtimisalueella.


title: Sulkasato

text: Linnut saavat sulkasadossa niin sanotun peruspuvun. Monilla lajeilla sukupuolet ovat silloin lähes saman näköisiä. Syksyn ja talven aikana höyhenten kärjet kuluvat, ja alta tulee näkyviin aivan uusia värejä. Monilla lajeilla on talven aikana osittainen ruumiinhöyhenten sulkasato. Useilla lajeilla koiras on keväällä värikkäämpi. Esimerkiksi pajusirkkukoiras muistuttaa peruspuvussa naarasta, mutta keväällä pään höyhenet ovat kuluneet, ja niiden alta tulee näkyviin koiraan tunnusomainen musta-valkoinen pään kuviointi. Sukupuolierojen korostuminen on tärkeää lisääntymisajan koittaessa. Tätä koiraslintujen värikästä pukua kutsutaan juhlapuvuksi.


title: Sulkasato

text: Keratiinin rakennusaineen väri on se tavallisin ja arkisin väri, harmaanruskean sekoitus, hiirenharmaa. Lintujen kirkkaat värit aiheutuvat höyhenten pigmenttisoluista, joista heijastuvan, eri aallonpituuksilla etenevän valon, silmän tappisolut erottavat. Monien lintujen puvuissa esiintyvät metallinhohtoiset värit ovat heijastusta valon osuessa tietyllä tavalla järjestyneisiin höytyjen hienorakenteisiin. Höyhenen kuluessa tai haalistuessa värit, eli pigmenttisolut ja höytyjen pintarakenne, kuluvat, ja niiden alta alkaa paistaa hiirenharmaa perusväri. Laji- ja sukupuolituntomerkkien erottuminen heikkenisi, ellei lintu vaihtaisi uutta höyhentä kuluneen tilalle.


title: Sulkasato

text: Höyhenten ja sulkien kulumiserot ovat tärkeä ikätuntomerkki, jota ihmissilmä ei välttämättä edes huomaa. Lintujen nokkimisjärjestys perustuu suurelta osin ikä- ja sukupuolituntomerkkeihin.


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit saivat alkunsa ihmisen saavuttua Etelä-Amerikkaan mahdollisesti noin 14 000 vuotta sitten.


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text: Karkeasti ottaen Etelä-Amerikan intiaanien perinteiset kulttuurit voidaan elinkeinojen ja asutuksen pohjalta jakaa kolmeen ryhmään:Etelä-Amerikan pohjoisimmat intiaanikansat asuivat Nicaraguasta Kolumbiaan, Ecuadoriin ja Venezuelan rannikolle ulottuvalla Keski- ja Etelä-Amerikan siirtymävyöhykkeellä. Alue oli yhteiskunnallis-poliittisesti hajanainen, ja kaupunkimaisia metropoleja syntyi sinne aikojen kuluessa vain kaksi, Kolumbian Momilia ja Ecuadorin Bahia. Sijaintinsa vuoksi vyöhyke oli vilkas kaupankäynnin ja tavaranvaihdon keskus. Kulttuurisesti se sai vaikutteita niin Mesoamerikasta kuin Etelä-Amerikastakin. Esimerkiksi Panamassa palvottiin meksikolaista Quetzalcoatl-jumalaa, mutta luomismyytit olivat samat kuin perulaisilla.


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text: Pohjois-Andien intiaanikulttuurit:


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text: Amazonasin alueen intiaanit harjoittivat kiertoviljelyä noin 15 vuoden jaksoissa. Alueella oli runsaasti rikkaita paikalliskulttuureita, joita 1900-luvun alkuun oli säilynyt runsaat 200. Karibianmeren rannikolla, Guayanassa ja Brasilian rannikolla asui niin sanottuja kannibalisteja, joilla oli tapana syödä vihollisiaan seremoniallisesti. Näiden kansojen ja sisämaan kansojen vuorovaikutus oli vähäistä. Perun ja Bolivian trooppisilla metsäseuduilla asui militaristisia kansoja, jotka eivät kuitenkaan harjoittaneet ihmissyöntiä. Niillä oli luultavasti kosketuksia Andien kaupunkikulttuureihin. Itä-Brasilian metsäkansat käsittivät maailman dualistisesti. Pohjois- ja Luoteis-Amazonasin intiaanikansat tunnetaan ritualisteina, ja yhteisön tärkein henkilö oli šamaani.


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text: Trooppisten metsien intiaanikulttuurit:


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text:
Tupinambat Brasilian itäosissa elivät tehokkaalla viljelyllä ja kalastuksella. Kylien koko oli 400-1000 asukasta. Kylät sotivat keskenään mm. naisista ja kostoina aiemmista yhteenotoista. Tupinambat kiduttivat, tappoivat ja söivät sotavankinsa ennemmin tai myöhemmin, olivat nämä miehiä, naisia tai lapsia.
Tupien systeemi oli muuten sama kuin tupinmaboilla, mutta he eivät syöneet sotavankejaan. Itä-Bolivian alueella saattoi olla jopa 2000 asukkaan linnoitettuja kyliä tai nomadeja.


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text: Eri alueilla trooppisessa metsissä oli suuria kyliä, joista osa katosi ennen eurooppalaisten saapumista. Niiden asukkaat saivat ainakin osin elatuksensa puutarha- tai maanviljelyllä. Varsinaisia valtioita ei liene syntynyt.


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text:
Suuria päällikkökuntia oli Amazonin laaksossa. Amazonin alajuoksulla näiden ihmiset rakensivat maakumpuja. Amazonin keski- ja yläjuoksulla oli suuria päällikkökuntia. Mm heimojen wai-wai, munduriku, triryo. Kolumbiassa, Venezuelassa, Pohjois-Brasialiassa ja Guayanassa oli viljelyllä eläviä päällikkökuntia. Nämä olivat arawakien, guahibojen, wayuuien, chocojen ja karibien. Brasilian ylängöllä oli myös päällikkökuntia. Nämä olivat heimojen kayapo, karawa, nambikwara.
Perun keskiylängöllä on ollut asutusta jo yli 20 000 vuoden ajan. Rannikolta ihmisen jälkiä on löytynyt noin 12 000 vuoden takaa. Ylängöillä alettiin viljellä maata noin 5000 eaa. Vuoden 2500 eaa. merivirran muutoksen seurauksena niityt kuivuivat ja asutus keskittyi hedelmällisiin jokilaaksoihin. Tehokkaan viljelyn ansiosta pystyttiin tuottamaan ylijäämiä, jolloin yhteiskunnallinen eriytyminen ja kaupungistuminen pääsivät vauhtiin. Alueelle syntyi useita kehittyneitä kulttureita ja kaupunkeja, kuten Chavin, Paracas, Nazca, Mochica, Huari, Chanca, Chincha, Huanca, Chancay ja Chimor. 1400-luvulla Cuscosta levinnyt Inkavaltakunta nousi koko alueen hallitsijaksi Ecuadorista Keski-Chileen.


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text: Keski-Andien intiaanikulttuurit:


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text: Etelä-Andien vuoristoseuduilla asui araukaaneja viljellen, siipikarjaa kasvattaen ja laamoja paimentaen. Araukaanien yhteiskuntajärjestelmä perustui autonomisiin kyläyhteisöihin ja niiden muodostamiin heimokuntiin. Araukaanit kykenivät puolustamaan aluettaan pohjoisesta laajenevia inkoja vastaan, ja espanjalaisiakin vastaan eteläiset araukaanit menestyivät kauemmin kuin inkat.


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text: Etelä-Andien intiaanikulttuurit:


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text:
Paraguayn ja Pohjois-Argentiinan Chacon alueella harjoitettiin ilmasto-oloista riippuen maanviljelyä, metsästystä, kalastusta ja keräilyä. Yhteisöt olivat kyliä, joissa saattoi olla sata, tuhatkin asukasta. 1000 asukkaan kylä haajanntui monesti 3-4 kuukaudeksi 50-100 hengen ryhmiin kalastamaan. Niinpä asutus oli puolinomadista.
Yhteistä keskitettyä johtoa ei ollut, vaan perheet olivat autonomisia. Shamaani oli tärkeä henkilö, koska hänen uskottiin pitävän yhteyttä ihmisten ja maailmaa säätelevän yliluonnollisen henkimaailman kanssa. Mutta toisaalta jos esiintyi outoja, vanhingollisa ilmiöitä, muut ihmiset tappoivat shamaanin. Chacon yhteisöt sotivat: syynä oli vieraiden heimojen tunkeutumine omalle alueella, halu ryöstää naisia, halu saada lisää matsästysmaita ja kalavesiä. Niinpä sottareklkellä viihollisen päänahkaa nylkenyttä soturia kunnioitettiin. Soturit ja heid'än johtajansa käyttivät kylissä valtaa.


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text: Etelä-Amerikan kylmissä, karuissa ja vaativissa eteläosissa asuivat vuodesta 10 000 eaa. lähtien chonot, yahganit ja alakalufit eli "kanoottikansat", sekä selknamit ja haushit, yhteisnimeltään onat. Ruoka saatiin keräilemällä, metsästämällä, kalastamalla ja pienimuotoisella viljelyllä.


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text: Tämä aikajako pätee lähinnä Keski-Andeilla, missä kulttuuri kehittyi pisimmälle.Paleointiaanit saapuivat Etelä-Amerikkaan noin 12000–11000 eaa. He elivät muun muassa suurriistan metsästyksellä ja kalastuksella sekä kasvien keräilyllä. Alussa yhtenäinen kalanpyrstökärkiä valmistanut työkaluperinne alkoi jakautua paikalliskulttuureiksi. Aikaa myöten elinkeinot alkoivat painottua joillakin alueilla enenevissä määrin pienten puutarhapalstojen viljelyyn. Monet näistä puutarhaviljelijöistä vaihtoivat asuinpaikkaa vuosikierron mukaan: sato korjattiin yhtäällä sopivalla hetkellä, metsästettiin toisaalla. Jo melko varhain syntyi mm. Perun rannikon kalaisille seuduille kiinteää asutusta. Myöhemmin orastava maanviljely kiinteytti asutusta muun muassa Perussa. Asutuksen kiinteytymiseen liittyi tai jo ennen sitä tapahtui heimojen väestön jakautuminen soturiylimystöön ja tavalliseen väestöön. Molemmat osallistuivat shamaanien tai pappien johtamiin riitteihin. Maanviljely ja osin myös kalastus mahdollistivat väkiluvun kasvun paikoillaan asuvissa kylissä, mikä johti kilpailuun elintilasta. Tämä ajoi alueita sotiin. Samaan aikaan yhteiskunta mutkistui ja kehittyi lopulta hyvin lähelle sivilisaatioastetta. Varsinaista kirjoitusta ei Andien alueella koskaan käytetty intiaanien parissa, mutta muuten yhteiskunnasta tuli korkeakulttuuria muistuttava.


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text: Etelä-Amerikan metsästyskulttuuri oli alussa ns. kalanpyrstötraditiota, joka kehittyi eteenpäin. Alussa ihmiset olivat liikkuvia suurriistan metsästäjiä, jotka mm. metsästivät jättiläislaiskiaisen sukupuuttoon.


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text: Perunan, pippurin ja pavun viljely alkoi puutarhoissa 8000–6000 eaa. Ajoittain hoidettiin viljelmiä, ajoittain liikuttiin riistan perässä. Allejon Huaylasin luolasta on löydetty merkkejä korinpunonnasta ja varhaisesta puutarhaviljelystä. Tuolloin pääelinkeinoja olivat metsästys ja keräily. Noin 5000 eaa. Chichorron kulttuuri Pohjois-Chilen rannikolla alkoi haudata muumioita. Samaan aikaan kalastuksen merkitys kasvoi. Jotkut väittävät, että maissi oli tunnettu jo tuolloin.


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text: Kamelieläimet laama ja alpakka kesytettiin ehkä jo 6500 eaa., viimeistään 4300–3500 eaa.


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text: Etelä-Amerikan varhaisinta keramiikkaa on löydetty Taperinhasta Santarémin läheltä Amazonjoen varrelta, ja se ajoittuu aikaan noin 5000–4000 eaa., ehkä jo 6000 eaa. Tämä varhainen ajoitus ei ole täysin varma


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text: Täältä keramiikka levisi pohjoiseen ja sieltä länteen Kolumbiaan ja Ecuadoriin. Noin 4000-3600 eaa. San Jacintossa Pohjois-Kolumbiassa Karibianmeren rannoilla oli Magdalenajoella keramiikkaa, ja samaan aikaan keksittiin bola, jossa nahkahihnalla sidotut kaksi kiveä heitettiin saalistettavan eläimen jalkoihin. Ecuadorin Valdivien keramiikka on ajoitetuu suunnilleen aikaan 3850-3350 eaa. Vanhin Perun keramiikka on löydetty Huaca prietasta ajalta 2600-2150 eaa., mutta keramiikka yleistyi Keski-Andeilal vasta 2000-1800 eaa.


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text: Etelä-Amerikan muinaisten intiaanien varhaisin kulttuurikehitys tapahtui länsirannikolla alueella, joka ulottui Chilestä Kolumbiaan ja Amazonin sademetsiinkin. Amazonin sademetsissä keksittiin saviastiat noin 5000–4000 eaa. Ne levisivät vuoteen 3000 eaa. mennessä muun muassa Kolumbiaan ja Peruun. Varsinkin Perussa tapahtui sivilisaatiokehitystä. Saven poltto keramiikaksi loi pohjaa metallurgialle, koska metallia voitiin sulattaa savenpolttouunissa. Noin 7000 eaa Meksikossa viljelyyn otetu maissi levisi noin 6000 eaa. Kolumbian seuduille, mutta sen viljely lienee yleistynyt merkittävästi vasta noin 1000 eaa.


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text: Kiinteää asutusta alkoi olla noin 5000 eaa. Vuosituhannella 4000–3000 eaa. tapahtui merkittävää sivilisaatiota edeltävää kehitystä: laama ja alpakka kesytettiin vuoteen 3500 eaa. mennessä. samoihin aikoihin alettiin viljellä puuvillaa ja kasteluviljely alkoi levitä. Kasteluviljely vaati kiinteitä asumuksia ja niiden puolustamista, mikä vahvisti kasteluviljelyllä elävien kylien soturien mahtia. Noin 3100–1800 eaa. Perussa nousi rannikolle ja sisämaahankin monia usean tuhannen asukkaan kaupunkikeskuksia, joissa rakennettiin tasannemaisia pyramideja. Näiden pikkukaupunkien asukkaat elivät muun muassa kalastuksella sekä kurpitsan ja papujen kasteluviljelyllä. Näistä niin sanotuista esikeraamisista keskuksista tunnetaan muun muassa Caral, josta on löydetty vanhin tunnettu solmukirjoitus, "quipu".


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text: Keramiikka levisi Peruun pohjoisesta noin 1800 eaa. Alkoi niin sanottu alkujakson kulttuuri, jonka aikana rakennettiin valtavia palatseja ja temppeleitä. Perun temppelikeskuksiin liittyi valtavia pohjakaavaltaan U:n muotoisia rakennelmia ja kuiluja sekä torahampaisia kiviveistoksia. Nämä liittyivät intiaanien uhrikulttiin, jossa ihmisuhrejakaan ei kaihdettu. Kaupunkivaltioiden kilpailu loi sotia. Alkujakson rannikon kulttuuri romahti noin 900–700 eaa., ja vuoriston Chavínkulttuuri levisi laajalle alueelle. Tästä eteenpäin oli paikalliskulttuurien ja yhtenäiskulttuurien kausia. Ajanlaskun alun tienoilla nousi Perun pohjoisella rannikolla Moche-valtio, jossa käsityöläiset osasivat valmistaa saviastioita erittäin taitavasti. Moche pyrki laajentamaan vuosisatojen aikana aluettaan. Tämä valtio lienee luhistunut noin 700 jaa. kuivuuteen. Noin 500–900 jaa. Perun ja Bolivian ylängöillä oli kaksi suurta valtakeskusta, Tiwanaku ja Wari. Näiden romahdettua rannikolle ilmestyi taas paikalliskulttuureja, joista Chimú laajeni suurimmaksi. Inkat ilmestyivät historiaan vasta noin 1200 jaa., monien kulttuurien jälkeen, ja levittäytyivät Andeilla laajalle alueelle vasta vuoden 1450 jaa. jälkeen. Muualla Etelä-Amerikassa kehitys kulki omia polkujaan. Joillekin alueilla syntyi isoja päällikkökuntia, joillain elettiin pienryhmissä metsästyksellä ja keräilyllä.


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text: Noin 4 000 vuotta ennen ajanlaskun alkua marsu, laama ja alpakka kesytettiin Perussa kotieläimiksi. 3500 eaa. nykyisen Ecuadorin alueella alkoi Valdivian kulttuurin kehitys. Tälle kulttuurille oli tyypillistä kyläelämä ja minimuotoinen sosiaalinen kulttuuri. Myös perunaa ja maniokkia viljeltiin tuolloin laajalti Amazonian ja Andien alueella. 3000 eaa. nykyisen Perun alueella, Valdivian kulttuurin keskuksissa, Huaca Prietassa ja Anconissa viljeltiin puuvillaa. Samoihin aikoihin Perun Andeilla viljeltiin mm. paprikaa ja espanjanpippuria. Noin 2 500 eaa. taidokkaita hautamonumentteja ja temppeleitä rakennettiin ylängöille Perussa. Terassiviljelmiä rakennettiin 1200 eaa. Andien rinteille. 1 000 eaa. Pohjois-Andeilla alkoi Chavínin kulttuurin kukoistus. Andien vuoriston keskiosissa aloitettiin kullankaivu 750 eaa. Noin vuonna 200 eaa. Nazcan kulttuuri sai alkunsa Nazcan laaksossa Perussa.


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text: Maanviljelyn keksiminen ajoi väestöä kohti kiinteää asutusta. Varsinkin kasteluviljely oli tuottoisaa ja mahdollisti suurten väestömäärien asumisen tiheästi. Tämä synnytti kilpailua heimojen välille elintilasta. Lienee syntynyt päällikkökuntia, joissa soturieliitti johti tavallista rahvasta. Myös papisto kuului eliittiin. Päällikkökunnat alkoivat kehittyä kohti kaupunkivaltiota. Noin 3200–1700 eaa. asuttiin paikoillaan Perun keskiylängöllä. Vanhin tunnettu Perun kaupunkimainen muutaman tuhannen asukkaan keskus oli Caral, joka ilmestyi noin 2800–2600 eaa. Supéjoen laaksoon. Tämä oli tyypillinen Perun myöhäinen esikeraaminen keskus, jollaisessa rakennettiin suuria palatsi- ja temppelitasanteita. Noin 2700 eaa. oli Real Altossa, Valdivian kulttuuriin liittyen U:n muotoinen temppeli.


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text: Nuorempaa keramiikkaa oli Kolumbian Puerto Hormigassa 3000 eaa. Varhaisimmat merkit nykyistä edeltävän maissilajikkeen "Zea mays" viljelystä maissin viljelystä Etelä-Amerikassa ovat ajalta noin 6000–4300 eaa. ecuadorista. Myös noin 4000 eaa. viljeltiin ehkä Ayacuchossa maissia, mutta varmemmin Perun alueella vasta 3200 eaa. Todella merkittäväksi maissi tuli Perun alueella vasta 1000 eaa. Noin 3300 eaa. asutuskeskukset kasvoivat Ecuadorissa liittyen Valdivian kulttuuriin, jossa oli kalastaja-maanviljelijäkyliä aukioiden ympärillä. Kylien asukkaat tekivät kiviveistoksia ja keraamisia veistoksia. Tähän vaiheeseen liittyi täällä mitä luultavimmin Puerto Hormigassa Magdalena-joella U:n muotoisia raakkutunkioita, jotka enteilivät myöhempiä Perun U-temppeleitä.. Puerto Hormigan keramiikka levisi pian Yhdysvaltain kaakkoisosaan, ehkä meritse. Puerto Hormigassa kalastettiin, mutta maata ei viljelty. Pohjois-Perussa oli noin 4000–2500 eaa. sisämaassa varhainen keskus nimeltä Nanchoc, jossa kaivettiin kastelukanavia ja rakennettiin kaksi rinnakkaista pitkulaista maakumpua seremoniakeskukseksi.


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text: Vuosina 200–600 Pohjois-Perun Mochican kulttuuri tuotti paljon koristeellisia seinämaalauksia sekä keramiikka-astioita julkisiin rakennuksiin.


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text: Noin 2300 eaa. oli Huaca Prietassa Perun alueella keramiikkaa, mutta se yleistyi vasta noin 2000–1800 eaa. Keramiikkaa pidetään useasti yhtenä kiinteän asutuksen merkkinä. Niinpä ns. alkujaksolla noin 2000 eaa. alkaen syntyi rannikolle ja sisämaahankin suuria keskuksia. Tästä lähin kehityksen painopiste oli Keski-Andeilla Perussa. Melko pitkälle kehittynyttä kivenrakennus- ja kivenveistokulttuuria luotiin myös Kolumbiassa, jossa harjoitettiin verisiä rituaalejakin. Ecuadorin ja Kolumbian alueen kehitys ei edennyt niin nopeasti kuin Keski-Andeilla, ja siellä ehti syntyä vain valtiomaisia päällikkökuntia. Keski-Andien historia on tapana jakaa hajanaisiin välikausiin ja horisontteihin, jolloin alueella oli suuri valtio tai kulttuuri.


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text: Vuonna 500 Warista tuli Andien huomattavin keskus. Warissa oli tuolloin suuria rakennuksia. Vuonna 700 Sicán kulttuuri kukoisti Perun pohjoisrannikolla. Vuonna 725 Mochica-kulttuurin tärkeimmäksi väestökeskukseksi nousi Tiwanaku. Chimú-kansa perusti Perun pohjoisrannikolle vuonna 850 Chimún kuningaskunnan. Vuonna 1200 Cuscosta tuli inkavaltakunnan pääkaupunki. Tahuantinsuynin inkavaltion merkitys alkoi kasvaa vuonna 1400. Machu Picchu rakennettiin vuonna 1440, inkavaltakunnan symboliseksi ja uskonnolliseksi keskukseksi vuorille Peruun. Vuonna 1450 Inkavaltio kukisti Chimú-valtion.


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text: Ajoittain jokin paikallinen kulttuuri levisi Keski-Andeilla laajalla ja syntyi horisontti. Toisina aikoina suuret valtakunnat romahtivat, ja paikalliset alueet elelivät omissa oloissaan. Noin 1000 eaa. levisi laajalle alueelle Chavinin kulttuuri, varhaisin tunnettu horisontti ehkä sotien, ehkä rauhallisen kaupan, uskonnollisen lähetystyön tai vastaavan avulla. Tätä ei osata varmasti sanoa, koska Chavinin levinneisyys on päätelty sen esineistöstä eri löytöpaikoissa. Länsimaisen ajanlaskun alun aikoihin syntyi rannikolle paikallinen Mochen kulttuuri, joka levisi vaiheittain Perun rannikolle. Ajanlaskun alun jälkeen nähtiin monen rannikkovaltion nousu ja tuhokin. Noin vuonna 500-1000 jaa. levittäytyivät Andeilla Warin ja Tiwanakun suuret valtiot. Vuoden 1200 jaa. jälkeen syntyi rannikolle suuri Chimorin valtio, jonka laajeneva inkavaltio kukisti. Espanjalaiset saapuivat Andeille kesken sisällissotaa ja kukistivat inkavaltion melko helposti.


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text: Pohjois-Kolumbiaan syntyi monia kulttuurialueita, muun muassa muisca-intiaanien päällikkökuntien liitto. Tropiikin sademetsiin hedelmällisille tulvamaille syntyi monia mahtavia päällikkökuntia ennen eurooppalaisten tuloa. Ne elättivät itsensä maanviljelyllä ja olivat sosiaalisesti hyvin kerrostuneita. Amazonin alueen kulttuurin varhaiseen kehitykseen viittaa mantereen varhaisimman keramiikan löytyminen sieltä Taperinhasta Santarémin läheltä. Taperinhan keramiikka on komilla tarmoluminesenssi- ja radiohiiliajoituksilla päätelty olevan ajalta 5000–4000 eaa.


title: Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit

text: Amazonin varrelle syntyi lähes kaupunkimaisia yhdyskuntia, joita johtivat voimakkaat päälliköt, jotka koettivat vallata alueita toisilta. Amazonin alueen päällikkökunnat luhistuivat eurooppalaisvalloitukseen.


title: Medenine

text: Medenine (arabiaksi: مدنين) on suurehko kaakkoistunisialainen kaupunki, joka sijaitsee Gabèsin keidaskaupungista ja Djerban saaresta noin 77 km etelään, Libyaan johtavan päätien varrella. Medenine on myös Medeninen Kuvernoraatin pääkaupunki.


title: Medenine

text: Ranskalaisten valtaan joutumista edeltävinä aikoina Medenine oli Tunisian seudun eteläosan tärkein kauppapaikka. Se houkutteli kauppiaita eri puolilta Pohjois-Afrikkaa ja jopa Bornusta Saharan eteläpuolelta. Ksarissa sijaitsi eri Berber -heimojen aitat.


title: Medenine

text: Alueella tapahtui toisen maailmansodan aikaan maaliskuussa 1943 kenraali Erwin Rommelin epäonninen vastahyökkäys kohti Brittiläistä 8. armeijaa osana operaatio Capria. Operaatio Capri oli viimeinen Rommelin taistelu Afrikassa ennen kuin Afrikakorpsin johtajaksi nimitettiin Hans-Jürgen von Arnim.


title: Medenine

text: Kaupungissa kuvattiin on kuvattu elokuvasta "".


title: William Windom

text: William Windom (28. syyskuuta 1923 New York – 16. elokuuta 2012 Woodacre, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten televisiosarjasta "Murhasta tuli totta", jossa hän näytteli päähenkilön Jessica Fletcherin ystävää Seth Hazlittiä. Sen lisäksi hän on näytellyt muun muassa elokuvissa "Raising Dead", "Pahin rikos", "Joulu Manhattanilla" ja "Space Rage".


title: Bengasi

text: Bengasi (, "Banghazi") on vajaan 700 000 asukkaan satamakaupunki pohjoisessa Libyassa Ison-Syrtin lahden rannalla.


title: Bengasi

text: Nykyisen Bengasin paikalla sijaitsi 400-luvulla eaa. kreikkalaisten perustama Euhesperideksen siirtokunta. Egyptin faaraon Ptolemaios III:n valtakaudella kaupunki tuli tunnetuksi nimellä "Berenike", ja se tunnettiin myöhemmin keskiajalle saakka nimellä "Bernik". Kaupunki ei ollut kovin merkittävässä asemassa ja on mahdollista, että keskiajan kuluessa se hylättiin kokonaan. Nykyinen kaupunki on perua muuttoliikkeestä alueelle Tripolitaniasta ja Andalusiata 1400-luvulla. Tuolloin kaupunki sai myös nykyisen nimensä, joka on johdettu huonosti tunnetusta paikalle haudatusta pyhimyksestä nimeltä Sidl Ghazi. Tripolitanialaisia ja andalusialaisia seurasivat Osmanien valtakunnan aikana kreetalaiset siirtolaiset, Tripolitaniasta muuttaneet juutalaiset ja eurooppalaiset siirtolaiset. 1800-luvun alussa Bengasissa oli noin 5 000 asukasta ja 1900-luvun alussa noin 15 000. Italialaisten noustessa maihin Bengasissa Italian–Turkin sodan aikana vuonna 1911 Bengasissa asui noin 19 000 henkilöä.


title: Bengasi

text: Italian voitettua sodan ja miehitettyä Libyan Bengasista tuli Italian Libyan itäosien hallinnollinen keskus. Italialaiset rakennuttivat uuden kaupungin eurooppalaisine palveluineen. Vanhakaupunki suunniteltiin ruutukaavan mukaisesti ja kaupungin vanha 1500-luvulta peräisin oleva moskeija korjattiin. Italialaiset rakennuttivat myös uuden aallonmurtajan suojaaman sataman, josta tuli Kyrenaikan vilkasliikenteisin. Vuonna 1938 kaupungissa oli 66 800 asukasta joista 22 000 oli italialaisia siirtolaisia. Kaupunki kärsi pahoin toisen maailmansodan aikana ilmapommituksissa vuonna 1942. Kaupungin koko italialainen väestö evakuoitiin brittien 8. armeijan etenemisen tieltä. Libyan itsenäistyessä vuonna 1951 Begasista tuli Kyrenaikan hallinnollinen keskus, mutta se oli menettänyt suuren osan sotaa edeltäneestä teollisuudestaan ja merkityksensä satamana. Vuonna 1954 kaupungissa oli 63 000 asukasta.


title: Bengasi

text: Helmikuussa 2011 kaupungissa alkoi Muammar Gaddafin hallinnon vastainen kansannousu, joka laajeni sisällissodaksi ja johti Gaddafin kukistumiseen lokakuussa 2011. Sisällissodan aikana Bengasi oli Gaddafia vastustaneiden kapinallisten tärkeä tukikohta. Syyskuussa 2012 hyökättiin useisiin Yhdysvaltain suurlähetystöihin, joista yksi sijaitsi Bengasissa. Bengasin iskussa sattui suurimmat vahingot, mistä syytettiin muun muassa puutteellisia turvatoimia. Tämä johti skandaaliin (”Benghazigate”), joka puhutti pitkään Yhdysvaltain mediassa.


title: Bengasi

text: Heinäkuun lopulla 2014 jyrkän linjan islamistit ilmoittivat ottaneensa kaupungin haltuunsa. Heitä vastaan taistelivat Khalifa Haftarin johtamat Libyan kansallisen armeijan joukot ja heinäkuussa 2017 kansallinen armeija ilmoitti hallitsevansa koko Bengasin kaupunkia.


title: Bengasi

text: Nykyisin Bengasi on Libyan toiseksi suurin ja Kyrenaikan alueen merkittävin kaupunki. Tärkeitä teollisuudenaloja ovat suolan valmistus, öljynporaus, ruoan valmistus, sementin valmistus ja pesusienten ja tonnikalan kalastus. Bengasin maanviljelytuotteita ovat esimerkiksi oliivit. Juomavettä saadaan sekä poistamalla merivedestä suolaa että pumppaamalla Saharan alta. Kaupungissa on joitakin kansallisia hallitusrakennuksia. Kaupungin yliopisto on perustettu vuonna 1955.


title: Eckerö-konserni

text: Eckerö-konserni perustettiin vuonna 1961 vastaamaan Ahvenanmaan matkustusliikenteestä. Konsernin pääkonttori sijaitsee Maarianhaminassa.


title: Antinomistinen riita

text: Antinomistinen riita oli vuoden 1527 jälkeen luterilaisten teologien välillä vallinnut kiista siitä, tarvittaisiinko kristillisessä seurakunnassa lain saarnaa. Sen aiheuttaja oli Johann Agricola, jonka mukaan laki oli sekä uudestisyntymisen jatkuvassa parannuksen tekemisessä että uudestisyntymisessä epäolennainen, että evankeliumi yksinään riittäisi myös katumusta vaikuttamaan. Sen sijaan mm. Luther oli sitä mieltä, että lakia tarvitsivat sekä uskoon tulevat että uskomattomat. Riita sovittiin eri lähteiden mukaan joko vuonna 1540 tai vuonna 1580. Tuolloin sovittiin "lain kolmenlainen käyttö" ja sen merkitys kristitylle.


title: Eino Uusitalo

text: Eino Oskari Uusitalo (1. joulukuuta 1924 Soini – 19. maaliskuuta 2015 Ähtäri) oli suomalainen keskustalainen poliitikko, koulutukseltaan agrologi. Hän toimi pääministerin sijaisena Urho Kekkosen sairastuttua ja pääministeri Mauno Koiviston hoitaessa presidentin tehtäviä 1981–1982.


title: Eino Uusitalo

text: Uusitalo syntyi maanviljelijäperheen lapsena Soinissa, jossa hän kävi kansakoulun. Uusitalo osallistui jatkosotaan Karjalankannaksella. Sodan jälkeen hän kävi maamieskoulun ja pienviljelysneuvojaopiston ja valmistui agrologiksi 1949. Ennen eduskuntaan valitsemistaan hän toimi maanviljelijänä ja Etelä-Pohjanmaan maanviljelysseuran maatalousneuvojana Lehtimäen, Soinin ja Töysän kunnissa.


title: Eino Uusitalo

text: Eino Uusitalo oli maalaisliiton (vuodesta 1967 keskustapuolueen) kansanedustajana Vaasan vaalipiiristä 1955–1983. Hän toimi sisäasiainministerinä 1971 (Karjalainen II) sekä vuosina 1976–1982 (Miettunen III, Sorsa II, Koivisto II).


title: Eino Uusitalo

text: Koiviston II hallituksessa 1979–1982 hän oli myös pääministerin sijainen. Presidentti Urho Kekkosen jäätyä sairauslomalle syksyllä 1981 pääministeri Mauno Koivisto tuli hoitamaan presidentin tehtäviä ja Eino Uusitalo toimi pääministerin sijaisena helmikuuhun 1982. Tässä asemassa Uusitalo isännöi Finlandia-talossa järjestettyä vuoden 1981 itsenäisyyspäivän vastaanottoa.


title: Eino Uusitalo

text: Uusitalo oli presidentin valitsijamiehenä viisi kertaa (1956, 1962, 1968, 1978, 1982).


title: Eino Uusitalo

text: Vuoden 1982 presidentinvaalissa Uusitalo toimi pääministerin tehtäviä hoitavana puheenjohtajana eduskunnan suuressa salissa pidetyssä varsinaisessa vaalitoimituksessa, joskin äänten julkilukijana toimi ääntenlaskijoina toimineiden puolueiden puheenjohtajien keskuudestaan valitsema kokoomuksen puheenjohtaja Ilkka Suominen.


title: Eino Uusitalo

text: Presidentin astuttua toimeensa Uusitalo palasi rivikansanedustajaksi. Seuraavissa vaaleissa keväällä 1983 hän ei enää asettunut ehdolle.


title: Eino Uusitalo

text: Ollessaan keskustapuolueen eduskuntaryhmän puheenjohtaja Uusitalo esitti vuonna 1974 Suomelle toista itsenäisyyspäivää jatkosodan päättäneen Moskovan välirauhan päivämäärälle 19. syyskuuta. Myöhemmin hän perusteli esitystään sillä, että halusi tällä korostaa rauhanomaisen rinnakkainelon merkitystä. Hän osallistui itsekin jatkosotaan 1942–1944 Kannaksen Metsäpirtissä.


title: Eino Uusitalo

text: Uusitalo syntyi Soinissa mutta asui ja vaikutti sittemmin pitkään Lehtimäellä muun muassa kunnanhallituksen pitkäaikaisena puheenjohtajana. Lehtimäeltä Soiniin johtava tie, jonka varrella hänen kotinsakin sijaitsi, on hänen kunniakseen nimetty Eino Uusitalon tieksi.


title: Eino Uusitalo

text: Uusitalo oli naimisissa Irma Helena Lehtolan kanssa vuodesta 1947. Pariskunnalla oli neljä lasta.


title: John Treleaven

text: John Treleaven (s. 1950 Cornwall, Englanti) on oopperalaulaja, äänialaltaan tenori ja erikoistunut Wagner-tulkintoihin.


title: John Treleaven

text: Treleaven on opiskellut laulua Lontoossa muun muassa William LLoyd Webberin johdolla sekä Napolissa. Treleavenin ensiesiintyminen solistina tapahtui vuonna 1979 Covent Gardenissa. Hän kiersi kaikki merkittävimmät Britannian oopperalavat kunnes lähti Saksaan. Siellä hän debytoi Saksan kansallisteatterissa Mannheimissa. Hän on ollut myös Bambergin sinfoniaorkesterin solistina. Hän on esiintynyt myös Australiassa ja Yhdysvalloissa.


title: John Treleaven

text: Kaudella 2004-2005 Treleaven lauloi Suomen kansallisoopperassa Siegfriedin Wagnerin Nibelungin Sormuksella. 2006 Treleaven Lauloi Suomen kansallisoopperassa Richard Straussin oopperassa Nainen ilman varjoa Keisarin osan.


title: John Treleaven

text: Treleaven on esiintynyt 1998 lähtien myös yli kymmenessä elokuvassa.


title: John Treleaven

text: Virallinen kotisivu


title: Eckerö Linjen

text: Eckerö Linjen on ahvenanmaalainen Eckerön ja Grisslehamnin välisen laivaliikenteen harjoittaja, joka liikennöi tuota väliä M/S Eckeröllä. Noin 45 kilometrin pituisen reitin alus taittaa kahdessa tunnissa. Nimi Eckerö Linjen otettiin käyttöön jo 1960-luvun lopussa. Yhtiö on osa Eckerö-konsernia.


title: Eckerö Linjen

text: Eckerö Linjenin historia alkaa vuodesta 1960, jolloin Rederi AB Grisslehamn-Åland aloitti liikenteen Ruotsin Åmålissa vamistuneella, 250 matkustajaa ja 25 autoa ottavalla "M/S Rospiggenilla". Seuraavana vuonna hankittiin myös "M/S Alpha" (myöh. "Alandia") sekä "M/S Rospiggen II". Liikenne väheni vuonna 1962 Rospiggenilla, ja vuonna 1963 myös Rospiggen II-aluksesta luovuttiin.


title: Eckerö Linjen

text: Vuonna 1970 liikenteeseen saatiin "M/S Roslagen", entinen Norjassa rakennettu "Spervik I", ja se liikennöikin vuoteen 1988 asti. Vuonna 1975 Eckerö Linjen osti "Fleur Des Iles"-aluksen ja nimesi sen jälleen "Rospiggeniksi", mutta luopui siitä jo seuraavana vuonna. 1978 Rederi Ab Eckerö osti "Bastø IV":n Norjasta, mutta sen työ "Rospiggen"-nimisenä kesti vain kaksi kautta. 1983 alus myytiin Kalmarilaiselle Rederi Ab Ölandsundille.


title: Eckerö Linjen

text: Vuonna 1982 Eckerö Linjen hankki itselleen "Svea Scarlett" -aluksen, ja nimesi sen M/S Eckeröksi. Sen työ kesti vuoteen 1991 asti, kunnes P&O Ferries osti aluksen ja antoi sille uuden nimen "St Ola".


title: Eckerö Linjen

text: Vuonna 1988 varustamo oli ostanut itselleen jo Vaasanlaivat-Vasabåtarnalta M/S Wasa Expressin. M/S Roslageniksi kastettu alus aloitti liikenteen Grisslehamnin ja Eckerön välillä maaliskuussa 1989.


title: Eckerö Linjen

text: Rederi Ab Eckerö osti vuonna 1992 jälleen Merenkurkusta, Vaasanlaivoilta M/S Botnia Expressin, joka sai nimekseen "Alandia". Alandialla oli erilaisia työtehtäviä, suurimmaksi osaksi kuitenkin liikennöintiä Grisslehamn-Eckerö-linjalla, sekä silloin tällöin myös Eckerö-konserniin kuuluvalla Eckerö Linellä / Eestin Linjoilla. Palasipa Alandia jopa Merenkurkkuun vuoden 2004 lopulla, kun RG Linen M/S Casino Express ajoi karille ja oli poissa liikenteestä. Alandiallekin tosin kävi epäonnekkaasti, ja sekin karautti karille ennen kuin työtehtävä edes ehti alkaa.


title: Eckerö Linjen

text: Bornholms Trafikkenilta tarjoutui ostettavaksi Jens Kofoed -alus loppuvuodesta 2004. Eckerö Linjenin käyttämän Berghamnin sataman ongelma Eckerössä on sen pienuus, nimittäin sinne ei voi liikennöidä nykyistä Eckeröä suuremmalla aluksella. Rederi Ab Eckerö osti aluksen Eckerö Linjenin liikenteeseen Grisslehamn - Eckerö-linjalle. Helmikuussa 2006 Eckerö saatiin vihdoin liikenteeseen. Suuremman aluksen oston myötä Alandia myytiin Punaisellemerelle "Jamaa II"-nimiseksi.


title: Eckerö Linjen

text: Tuolloin Eckerö Linjenillä oli jäljellä enää Roslagen. Roslagenia käytettiin kesä- ja varalauttana Eckerö Linjenillä vielä seuraavan kesän 2007, jolloin myös siitä luovuttiin. Roslagen myytiin Agoudimos Linesille, Kreikkaaan, ja sai nimekseen "Ionian Spirit". Samalla päättyi 37-vuotinen Papenburgin sisarien aikakausi Itämerellä.


title: Solovei

text: Solovei (, kirjaimellisesti "Satakieli-rosvo"), myös Solovei Odihmantevitš (Соловей Одихмантьевич), on rosvo Kiovan Rusjin ajoista kertovan venäläisen kansanperinteen bylina-runoissa eli kansaneepoksissa. Tarinan mukaan Solovei elää metsässä lähellä Brjanskia, istuu puussa Kiovaan johtavan tien varrella ja surmaa matkalaisia viheltämällä. Kansanperinteen mukaan legendaarinen sankari Ilja Muromets kukisti Satakieli-rosvon.


title: Solovei

text: Ilja Murometsin ja Solovein kohtaamisesta kertoo bylina "Ilja Muromets ja Solovei-ryöväri" (Илья Муромец и Соловей-Разбойник). Äänisniemeltä kotoisin olleelta runonlaulaja Trofim Rjabininilta taltioidun version mukaan tapahtumat etenevät seuraavasti: Muromista Kiovaan matkalla oleva Ilja pelastaa aluksi Tšernihivin (Tšernigov) kaupungin tuhoamalla sitä piirittävän sotajoukon. Tšernigovilaiset tarjoavat Iljalle kaupunkinsa päällikkyyttä, mutta Ilja kieltäytyy ja kysyy tietä Kiovaan. Kaupungin miehet varoittavat Iljaa suorimman tien varrella vaanivasta Solovei-ryöväristä, joka istuu tammessa:


title: Solovei

text: Ilja ei varoituksista pelästy, vaan ratsastaa kelpo ratsullaan Brjanskin metsään. Siellä odottava Solovei alkaakin Iljan nähdessään viheltää ja kiljua, ja Iljan ratsu kompuroi. Ilja ottaa kuitenkin jousensa ja ampuu ryöväriä survaisten häneltä irti oikean silmän ja ohimon. Sitten hän kiinnittää rosvon jalustimeensa ja jatkaa matkaa Kiovaan. Solovein tyttäret huomaavat isänsä ahdingon, mutta Ilja ei suostu heidän miestensä lahjatarjouksiin vaan suuntaa kohti Kiovaa. Siellä ruhtinas Vladimir on juuri aikeissa ryhtyä päivällistä syömään, kun Ilja saapuu pihaan. Ilja kertoo hoviväelle saaneensa kiinni Solovei-ryövärin, jolloin Vladimir pyytää Soloveita viheltämään. Solovei ilmoittaa, ettei tottele muita kuin Iljaa. Kun Ilja pyytää häntä viheltämään, tarvitsee Solovei vielä viiniä veristen huultensa avaamiseksi. Viinin saatuaan Solovei viheltää ja kiljuu niin, että linnan kupolit vääntyvät, ikkunat särkyvät, ihmiset kuolevat ja Vladimir kätkeytyy näätäturkkinsa sisään. Silloin Ilja vie Solovein ulos kaupungista ja hakkaa tältä pään irti.


title: Krimintataarin kieli

text: Krimintataarin kieli (krimintataariksi "qırımtatar tili") on krimintataarien puhuma turkkilainen kieli. Sen puhujia asuu lähinnä Ukrainassa Krimillä, Keski-Aasiassa ja Kazakstanissa.


title: Krimintataarin kieli

text: Vuonna 1989 krimintataareja oli Neuvostoliitossa 271 700 henkeä, joista 92,6 % (251 500 henkeä) piti krimintataaria äidinkielenään. Todellisuudessa puhujia arvioitiin olevan huomattavasti enemmän, mutta toisaalta vain vanhin sukupolvi käytti kieltä aktiivisesti nuorempien puhuessa venäjää. Vuonna 1989 76,1 % krimintataareista ilmoitti osaavansa venäjää sujuvasti. Ukrainassa oli vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan 248 200 krimintataaria, joista 228 400 henkeä (92,0 %) puhui kieltä äidinkielenään. Krimintataaria puhutaan myös Romaniassa (noin 24 000 henkeä) ja Bulgariassa (noin 3 000 henkeä).


title: Krimintataarin kieli

text: Krimintataari kuuluu turkkilaisten kielten luoteiseen eli kiptšakkilaiseen ryhmään. Sen lähimmät sukukielet ovat kumykki, karatšai-balkaari ja karaiimi. Kieli jakautuu kolmeen murteeseen, jotka kuuluvat turkkilaisten kielten eri ryhmiin. Kirjakielen perustana oleva keskimurre kuuluu kiptšakkilais-kumaanilaiseen, aromurre eri nogain murre kiptšakkilais-nogailaiseen ja etelämurre oguusilaiseen ryhmään.


title: Krimintataarin kieli

text: Krimin tataarien sekoittunutta etnistä alkuperää heijastavista aineksista koostuva krimintataarin kieli alkoi muodostua 1300–1400-luvuilla. Venäjän valloitettua Krimin kaanikunnan vuonna 1783 suurin osa puhujista pakeni Turkkiin, jossa he sulautuivat kielellisesti turkkilaisiin. 1860-luvun alussa Krimiltä muutti vielä 232 000 henkeä, joista yli 60 000 menehtyi Mustallamerellä. Vuonna 1944 Krimin tataarit karkotettiin Keski-Aasiaan. Väestönsiirron aikana 46,2 % heistä menehtyi. Vuonna 1987 alkoi tataarien paluu Krimille. Vuoteen 1992 mennessä heitä oli muuttanut takaisin noin 200 000 henkeä. Krimin tasavallan parlamentti julisti krimintataarin alueen kolmanneksi viralliseksi kieleksi venäjän ja ukrainan rinnalle.


title: Krimintataarin kieli

text: Krimillä on säilynyt 1200–1400-luvuilta peräisin olevia turkkilaisia piirtokirjoituksia. Vanhimmat krimintataarinkieliset kirjalliset muistomerkit ovat 1500–1700-luvuilta. Vuoteen 1928 saakka käytettiin arabialaista kirjaimistoa. Vuonna 1883 Ismail Gasprinski alkoi julkaista Bahtšisaraissa ensimmäistä krimintataarinkielistä sanomalehteä.


title: Krimintataarin kieli

text: Vuonna 1928 krimintataarissa siirryttiin Neuvostoliiton turkkilaisten kielten yhteiseen latinlaiseen kirjaimistoon. Vuonna 1938 otettiin käyttöön kyrillinen kirjaimisto, jossa venäjästä poikkeavia äänteitä merkittiin erilaisten kirjainyhdistelmien avulla.


title: Krimintataarin kieli

text: Vuonna 1944 krimintataarin kirjakielen käyttö kiellettiin. Äidinkielen opetus sallittiin Uzbekistanissa vuonna 1957 ja samana vuonna Taškentissa alettiin julkaista sanomalehteä "Lenin bayrağı" (”Leninin lippu”). Vuonna 1968 Taškentin pedagoginen instituutti alkoi kouluttaa krimintataarin kielen opettajia ja vuonna 1980 alettiin julkaista kirjallisuuslehteä "Jıldız" (”Tähti”).


title: Krimintataarin kieli

text: 1990-luvulla krimintataarien kulttuuritoiminta siirrettiin Krimille. Vuonna 1992 tehtiin päätös latinalaiseen kirjaimistoon siirtymisestä. Nykyään kieltä opetetaan kouluissa, sillä julkaistaan oppi- ja kaunokirjallisuutta sekä sanoma- ja aikakauslehtiä.


title: M/S Ionian Spirit

text: M/S St. Damian on alun perin Rederi Ab Sallylle vuonna 1972 nimellä M/S Viking 3 luovutettu autolautta. Sen käytössä laiva liikennöi pääsääntöisesti välillä Naantali–Maarianhamina–Kapellskär. Myöhemmin laiva oli Vaasanlaivojen käytössä reiteillä Vaasa–Uumaja/Örnsköldsvik/Sundsvall sekä Eckerö Linjenin käytössä reittillä Eckerö–Grisslehamn vuodesta 1988 lähtien 19. elokuuta 2007 saakka. Alus kuuluu niin sanottuihin Papenburgin sisariin, saksalaisen Meyer Werft -telakan alussarjaan. Viimeksi alus on liikennöinyt välillä Igoumenitsa–Brindisi, kunnes se sai konerikon joulukuussa 2008.


title: M/S Ionian Spirit

text: Alus valmistui Papenburgin telakalta kolmantena kaikkiaan kuuden sisaraluksen sarjasta vuonna 1970. Alus liikennöi Viking Linen punavalkoisissa väreissä M/S Viking 3 -nimisenä reitillä Naantali–Maarianhamina–Kapellskär vuodesta 1970 vuoteen 1976. Vuonna 1976 alus myytiin Vaasanlaivoille ja se sai tällöin nimekseen Wasa Express. Alus liikennöi Merenkurkussa Vaasasta Sundsvalliin ja Uumajaan vuosina 1976–1983. Vaasanlaivat myytiin kokonaisuudessan Sally-varustamolle vuonna 1982 ja vuosiksi 1983 ja 1984 alus palasi Viking Linen väreihin ja liikennöi Viking 3 -nimellä Englannin kanaalissa Ranskan Dunkerquen ja Englannin Ramsgaten välillä. Tämän jälkeen alus palasi takaisin Merenkurkkuun ja liikennöi Wasa Express nimellä aina vuoteen 1988 asti. Sillä välin kun alus oli Kanaali-reitillä, Merenkurkussa liikennöi Wasa Express (3) -nimellä sen sisaralus M/S Viking 1.


title: M/S Ionian Spirit

text: Alus myytiin vuonna 1988 ahvenanmaalaiselle Eckerö Linjenille ja nimettiin uudelleen Roslageniksi. Alus liikennöi Eckerön ja Grisslehamnin välillä aina vuoteen 2002 asti.


title: M/S Ionian Spirit

text: Aluksen nimi muuttui "Ionian Spirit" nimiseksi 17.6.2008 ja lippuvaltioksi muodostui Saint Vincent ja Grenadiinit.


title: M/S Ionian Spirit

text: Alus muuttui "X" nimiseksi 7.2.2017 ja lippuvaltioksi tuli panama.


title: M/S Ionian Spirit

text: Nimi vaihtui St. Damian:iksi 16.9.2017


title: M/S Ionian Spirit

text: Viking 3 oli järjestyksessään toinen matkustajalaiva, joka myöhemmin tunnettiin nimellä Wasa Express. Alkuperäinen Wasa Express, eli alkujaan M/S Prinsessan Margaretha, liikennöi Merenkurkussa vuosina 1964–1975 ja sen jälkeen muutaman kuukauden Pietarsaari–Skellefteå reitillä, kunnes se myytiin Egyptiin.


title: Arabikumi

text: Arabikumi on lähes väritön ja hajuton kasvikumi. Sitä saadaan kahden piikikkään akasialajin eli kumiakaasian ("Acacia senegal") ja sudaninakaasian ("Acacia seyal") maitiaisnesteestä, joka tihkuu puihin tehdyistä haavoista. Ilmassa kovettuva arabikumi on vesiliukoista ja se koostuu mono- ja polysakkarideja sekä glykoproteiineista.


title: Arabikumi

text: Arabikumia käytetään esimerkiksi liimana, lääkkeiden ja väriaineiden sideaineena sekä elintarvikkeiden lisäaineena (E414) sakeuttamiseen.


title: Arabikumi

text: Arabikumi sopii hyvin pureskeltavaksi, koska se ei tartu hampaisiin, se on hyvin liukenevaa ja sopii käytettäväksi lähes sellaisenaan. Aine tarvitsee vain puhdistaa ja murskata rakeiksi tai jauheeksi. Typpeä sitovan akasiapuun kasvamiseen riittää 300 millimetrin vuotuinen sademäärä.


title: Arabikumi

text: Sitä kutsutaan myös Acacia-kumiksi (englanniksi "gum acacia"). Toinen nimi keksittiin pian World Trade Centerin iskujen jälkeen, koska sanalla "arabi" oli huono kaiku Yhdysvalloissa. Lisäksi kulki urbaanilegenda, että Osama bin Laden omistaisi osakkeita arabikumintuottajayhtiöissä Sudanissa, ja boikottejakin viriteltiin.


title: Arabikumi

text: Arabikumi soveltuu kiinnike- ja sidosaineeksi. Arabikumia käytetään muun muassa makeisten ja lääketablettien valmistamisessa. Esimerkiksi Sisu-pastillissa on lähes puolet arabikumia. Se vähentää nesteiden pintajännitystä, mikä saa virvoitusjuomat kuplimaan villisti, jos niihin pudotetaan kovia makeisia.


title: Arabikumi

text: Arabikumia käytetään myös kengänkiillokkeissa ja liimana savukepapereissa. Taidetarvikkeena arabikumia käytetään muun muassa akvarellivärien sideaineena ja litografiassa. Luonnonkosmetiikassa arabikumia käytetään esimerkiksi hiuslakassa ja hiusten muotoilutuotteissa synteettisten PVA/PVC kumien sijasta antamaan kampaukselle ryhtiä ja pitoa.


title: Arabikumi

text: Täysin kasviperäisen arabikumin vaihtoehto elintarvikkeissa on naudan luista valmistettava liivate.


title: Arabikumi

text: Arabikumia kasvatetaan myyntiin ennen kaikkea Sahelin alueella Senegalista Sudaniin. Sudanin keskiosissa tuotetaan noin 80 prosenttia maailman arabikumista. Neljän vuoden ikäisistä "Acacia senegal" ja "Acacia seyal" akasiapuista voidaan alkaa juoksuttaa arabikumia ja kerätä näitä pihkaa muistuttavia, punertavia möykkyjä puiden oksilta. Paljon työvoimaa tarvitseva kerääminen tapahtuu puiden lepokauden aikana marras-helmikuussa, kuivan kauden aikana, jolloin ihmisilläkin on vähän muita toimeentulolähteitä.


title: The Tiger Lillies

text: The Tiger Lillies on vuonna 1989 perustettu brittiläinen trio, jonka absurdi, niin kabareeta, oopperaa kuin mustalaismusiikkiakin yhdistelevä tyyli on herättänyt ihmisissä sekä pahennusta että ihastusta. Suurelle yleisölle yhtye tuli tutuksi klassisia Jörö-Jukka-tarinoita hyödyntäneestä Shockheaded Peter -musikaalista (1998), jota The Tiger Lillies kävi esittämässä Suomessakin. Musikaali oli maailmanlaajuisesti sekä yleisö- että arvostelumenestys. Brittitrio on esiintynyt Suomessa 17. marraskuuta 2009 Helsingin Korjaamolla sekä keväällä 2011 Savoy-teatterissa.


title: The Tiger Lillies

text: The Tiger Lilliesin instrumentaatio käsittää rummut, kontrabasson, haitarin ja ajoittain pianon. Tähän yhdistettynä oopperalaulajaksi kouluttautuneen vokalisti Martyn Jacquesin leveän brittiläinen falsettilaulu luo yhtyeen tunnusmerkiksi muodostuneen epätavallisen musiikillisen tyylin. Jacquesin sanoitukset käsittelevät laulajan omien sanojensa mukaan "ihmisiä elämän syrjäkujilla" - prostituutiosta, huumeista, väkivallasta, uskonnosta ja jopa eläimiin sekaantumisesta kertovat kappaleet eivät luonnollisestikaan ole tarkoitettu niittämään laajamittaista suosiota, mutta vankan kulttimaineen yhtyeen makaaberit, mutta sydäntä särkevän kauniit sävelmät ovat tuoneet.


title: The Tiger Lillies

text: Shockheaded Peterin ohella Tiger Lillies on äänittänyt myös muita teemalevyjä: "2 Penny Opera" on versio Bertolt Brechtin ja Kurt Weillin Die Dreigroschenoper -musikaalista, ja "The Gorey End" perustuu Edward Goreyn viimeisiin kertomuksiin. "The Sea" ja "Circus Songs" ovat nimiensä mukaisesti meri- ja sirkusaiheisia levyjä, ja hieman kyseenalaista mainetta niittänyt "Farmyard Filth" sisältää tiettävästi äänitehistorian suurimman kokoelman eläinseksiaiheisia sävellyksiä.


title: The Tiger Lillies

text: Musiikillisen materiaalin sävyt vaihtelevat yhtyeellä akustisesta tarinankerronnasta itsetarkoituksellisen makaaberiin, absurdiin ja ajoittain ihmisiä loukanneeseenkin huumoriin.


title: M/S Rahal

text: M/S Rahal on alun perin Viking Linen osakasvarustamo Slitelle nimellä M/S Diana vuonna 1972 valmistunut autolautta. Myöhemmin se liikennöi Vaasanlaivojen ja Eckerö Linen omistuksessa. Suomen vesillä se liikennöi viimeksi reitillä Eckerö–Grisslehamn. Valmistuttuaan alus oli Viking Linen ruotsalaisen osakasvarustamon – järjestyksessään toinen niin sanottuihin Papenburgin sisaruksiin kuuluva alus. Aluksen valmistusnumero oli 566. Ennen Dianaa myös Viking Linen toinen suomalaisvarustamo eli Rederi AB Sally oli saanut vuonna 1970 samaan sarjaan kuuluvan Viking 1 -aluksensa. Näin ollen "Diana" oli jo kolmas saksalaisen Meyer Werft -telakan lähes samoin piirustuksin ja tilauserittelyin valmistettu autolautta."Diana" valmistui 1972, ja se asetettiin Naantali–Maarianhamina–Kapellskär -reitille. Tämän jälkeen sitä käytettiin muun muassa Turku–Maarianhamina–Tukholma -reitillä. Myöhemmin se palveli vielä kummallakin edellä mainituista reiteistä. Diana palveli Viking Lineä aina vuoteen 1979 asti, jonka jälkeen se siirtyi Oy Vaasa-Umeå:n omistukseen ja asetettiin Vaasanlaivojen liikenteeseen Botnia Express-nimisenä.


title: M/S Rahal

text: Eckerö Linjen osti Botnia Expressin vuonna 1992 ja asetti sen liikenteeseen Ahvenanmerelle. Vuonna 1994 alus aloitti varustamon liikenteen Helsingin ja Tallinnan välillä.


title: M/S Rahal

text: Alus myytiin Punaisellemerelle vuonna 2006.


title: M/S Rahal

text: Vuosien varrella alus on kokenut joitakin teknisiä sekä sisustuksellisia uudistuksia ja ulkoisesti niistä ehkä selvimmin on havaittavissa ravintolalaajennus 5.kannen perässä vuonna 1980 sekä peräsponsonien rakentaminen vuonna 2001.


title: Coco Chanel

text: Gabrielle Bonheur ”Coco” Chanel (19. elokuuta 1883 Saumur, Ranska – 10. tammikuuta 1971 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen muotialan uranuurtaja, ja 1900-luvun vaikutusvaltaisimpia ihmisiä muotialalla. Hän perusti vuonna 1910 Chanelin muotitalon, joka on vielä nykyäänkin maailman johtavia yrityksiä alallaan.


title: Coco Chanel

text: Gabrielle Chanel syntyi köyhään pienyrittäjäsukuun vuonna 1883. Hänen isänsä Albert ja äitinsä Jeanne olivat suvun tapaan myös kierteleviä kauppiaita ja niinpä Gabrielle vietti lapsuutensa kulkien markkinoilta markkinoille vanhempiensa mukana. Gabriellella oli kolme veljeä, Alphonse, Lucien ja Augustin, joka kuoli nuorena, sekä kaksi siskoa, Julie ja Antoinette.


title: Coco Chanel

text: Äiti Jeanne kärsi vakavista hengitystiesairauksista, mikä vaikeutti köyhän perheen elämää entisestään. Isä Albert oli puolestaan tunnettu lukuisista naisseikkailuistaan ja runsaista juomatottumuksistaan.


title: Coco Chanel

text: Kun Gabrielle oli 11-vuotias, hänen äitinsä menehtyi keuhkoputkentulehdukseen. Äidin kuoltua perheen isä pakkasi Gabriellen ja tämän siskot vaunuihin ja vei tytöt Aubazinen kaupunkiin. Kaupungissa toimi nunnien pitämä lastenkoti, jonne isä tyttönsä jätti. Gabrielle ei nähnyt isäänsä koskaan tämän jälkeen.


title: Coco Chanel

text: Vuodet lastenkodissa olivat Gabrielle Chanelille raskaita ja hän tunsi suurta katkeruutta isäänsä ja muuta Chanelin sukua kohtaan, koska he olivat hylänneet hänet. Coco Chanel ei koskaan myöhemmässä elämässään puhunut vuosistaan lastenkodissa, eikä hän myöskään antanut isälleen anteeksi tämän tekoja.


title: Coco Chanel

text: Ennen muotiuraansa Gabrielle Chanel kokeili kykyjään laulajattarena. Gabrielle esiintyi yhdessä hänen isoisänsä nuorimman lapsen Adriennen kanssa Ravintola La Rotondessa Moulinsissa. Gabrielle lopetti laulajanuransa tavattuaan Étienne Balsanin, ranskalaisen seurapiirihenkilön ja perijän. Lyhyeen lopahtaneesta kabareeurasta jäi kuitenkin lempinimi Coco. Chanelin repertuaariin kun kuuluivat laulut ”Ko Ko Ri Ko” ja ”Qui qu’a vu coco”.Aikuisiällä Coco-lempinimi oli kuitenkin varattu vain lähimmille ystäville, muille hän oli tyylikkäästi Mademoiselle Chanel.


title: Coco Chanel

text: Coco Chanel aloitti varsinaisen muotiuransa suunnittelemalla hattuja. Ensimmäisen liikkeensä Mademoiselle Chanel avasi 1910. Cocon hatut nousivat nopeasti muotihitiksi tunnettujen ranskalaisten näyttelijättärien keskuudessa ja tämän suosion saattelemana Chanel lanseerasi vuonna 1913 naisten urheiluvaatemalliston uudessa liikkeessään Deauvillessä, Ranskassa. Mallisto sai loistavan vastaanoton, sillä Coco Chanel oli luonut jotain aivan uutta ja ennen näkemätöntä. Vaatemallistoon oli lainattu vaikutteita miesten vaatteista sekä miehisistä kuoseista ja materiaaleista.


title: Coco Chanel

text: Mallistollaan Chanel ei muuttanut ainoastaan muotia, vaan naisten tavan mieltää ulkonäkönsä ja itsensä. Hän loi pukeutumiskoodin, jossa ylellisyyden tuntu peittoaa päälle liimatun koreuden. Coco Chanel oli tyylinsä paras mannekiini. Hänen ankaran muotioppinsa lähtökohta oli arkinen. Kun rahat eivät riittäneet sen ajan muodin vaatimuksiin, hän pukeutui päättäväisesti omalla tavallaan. Chanel halveksui sen ajan krumeluurisia hattuja: ”Miten aivot voivat toimia tuollaisten tekeleiden alla?”


title: Coco Chanel

text: Vuonna 1921 julkistettiin Chanelin ensimmäinen parfyymi, Chanel No. 5. Parfyymi saavutti heti suuren suosion, ja se on vielä tänäkin päivänä maailman eniten myytyjä hajuvesiä. Chanel No. 5:n kerrotaan olleen viides tuoksuvaihtoehto, jonka parfyymisuunnittelija Ernest Beaux Cocolle esitteli, ja juuri sen hienostunut tuoksu miellytti Cocoa eniten. Se julkistettiin 5. toukokuuta 1921. Numero viisi oli myös Coco Chanelin onnennumero.


title: Coco Chanel

text: Parfyymi Chanel No. 22 -kukkaistuoksu julkistettiin heti seuraavana vuonna 1922. Tuottelias 1920-luku toi myös ensimmäisen kosmetiikkasarjan vuonna 1924: siihen sisältyivät muun muassa huulipunat ja puuterit. Samana vuonna perustettiin Societe Des Parfums Chanel, joka erikoistui hajuvesiin ja kauneustuotteisiin. Matkalla Skotlantiin 1924 Gabriella Chanel löysi maskuliinisen tweedkankaan, josta inspiroituneena hän keksi ikoniset naisten jakkupuvut. Vuonna 1926 keksittiin myös pikkumusta. Yhdysvaltain Vogue nimesi asun "Chanel 'Ford' dress" klassikoksi, johon koko maailma voi pukeutua. Cocon tyylikäs pikkumusta, jonka Vogue nimesi ”modernin naisen univormuksi”, pikkumusta ja klassinen tweed-jakkupuku olivat tulleet jäädäkseen naisten pukeutumiseen.


title: Coco Chanel

text: Vielä 20-luvun lopussa Chanel julkaisi ensimmäiset ihonhoitotuotteet. Ajatus perustui siihen, että luksus alkaa hyvästä ihosta. Ensimmäinen 15-osainen ihonhoitosarja tuli markkinoille.


title: Coco Chanel

text: Vuonna 1935 Coco oli suosionsa huipulla. Muotitalon toiminta oli voitollista ja Chanel työllisti jopa 4 000 työntekijää. Cocon omistuksessa oli myös useita kiinteistöjä ympäri Ranskaa.


title: Coco Chanel

text: Sodan aikana vuonna 1939 Coco Chanel sulki suositun pääosin muotitalonsa, mutta yksi liike pidettiin auki. Siellä oli saatavilla hajuvesiä ja tarvikkeita kovaan kysyntään. Chanel palasi näytöslavoille kuitenkin vuonna 1945, ollessaan 62-vuotias. Vuonna 1955 yleisölle esiteltiin tunnettu tikattu nahkalaukku (2.55 laukku), jossa oli metalliketju kantohihnana. Laukku nousi niin suureen suosioon, ettei sitä ollut mahdollista valmistaa niin paljon kuin sen menekki olisi ollut.


title: Coco Chanel

text: Vuonna 1957 Chanel voitti Dallasin muotimessuilla muotimaailman Oscarin uudella kevätkokoelmallaan.


title: Coco Chanel

text: Chanelin rakastaja oli natsiupseeri, paroni Hans Günther von Dincklage, jota yhdysvaltalainen Hal Vaughan luonnehtii 2011 ilmestyneessä kirjassaan "Sleeping with the Enemy: Coco Chanel’s Secret War" ”natsien mestarivakoojaksi”. Samoin hän väittää Chanelin vakoilleen sota-aikana Saksan hyväksi. Chanel muutti Sveitsiin pakoon natsimainettaan mutta palasi myöhemmin Ranskaan.


title: Coco Chanel

text: Elämänsä loppupuolella Coco asui Hotelli Ritzissä. Hän oli kuitenkin väsynyt työhönsä muotisuunnittelijana ja hyvin yksinäinen. Hän kärsi myös univaikeuksista ja käveli usein unissaan. Hän muutti Ranskan Rivieralle ja sieltä Lausanneen Sveitsiin. Coco Chanel kuoli omassa huoneistossaan Hotelli Ritzissä Pariisissa vuonna 1971. Hän oli tuolloin 87-vuotias.


title: Kioa

text: Kioa on saari Fidžillä. Sitä asuttavat Tuvalulta vuosina 1947–1983 tulleet siirtolaiset.


title: Kioa

text: Ensimmäiset tuvalulaiset saapuivat saarelle Vaitupun atollilta vuonna 1947, jolloin he ostivat saaren toisessa maailmansodassa tienatuilla armeijan päivärahoilla.


title: Kioa

text: Tuvalun hallitus harkitsee myös muiden tuvalulaisten siirtämistä saarelle heidän merenpinnan nousun uhkaamasta kotimaastaan. Kioan asukkaat saivat Fidžin kansalaisuuden vuonna 2005.


title: Mercosur

text: Mercosur tai Mercosul (, , gua. "Ñemby Ñemuha") on vuonna 1991 perustettu kauppavyöhyke Argentiinan, Brasilian, Paraguayn ja Uruguayn välillä. Vuonna 2006 Venezuela liittyi järjestöön mutta se erotettiin vuonna 2016. Vuonna 1991 solmittua Asunciónin sopimusta paranneltiin ja päivitettiin vuonna 1994 Ouro Preton sopimuksella. Sopimuksen tarkoitus on edistää vapaakauppaa ja valuutan, ihmisten ja hyödykkeiden vapaata liikkumista.


title: Mercosur

text: Bolivialla, Chilellä, Kolumbialla, Ecuadorilla ja Perulla on yhteistyökumppanuuden asema Mercosurissa. 30. joulukuuta 2005 julistettiin, että Bolivia saa Mercosurin täysjäsenyyden.


title: Mercosur

text: Mercosurin alueella on yli 220 miljoonaa henkilöä ja yhteensä alueen valtioiden bruttokansantuote ylittää vuodessa biljoona Yhdysvaltain dollaria.


title: Kaks’ tavallista Lahtista

text: Kaks’ tavallista Lahtista on Ville Salmisen ohjaama ja Reino Helismaan käsikirjoittama elokuva vuodelta 1960.


title: Kaks’ tavallista Lahtista

text: Elokuvan tuottaja oli T. J. Särkkä ja tuotantoyhtiö Suomen Filmiteollisuus. Elokuva on musiikkipitoinen komedia, johon Helismaa on rakentanut kevyen kolmiodraaman. Mukana on myös sen ajan stand up -koomikko Eemeli (Esko Toivonen) ja aikansa lapsitähti Vesa Enne. Kriitikoiden suhtautuminen elokuvaan oli jo valmiiksi ennakkoluuloista, sillä Helismaata pidettiin edelleen kriitikoiden piireissä vain rillumarei-kynäilijänä.


title: Kaks’ tavallista Lahtista

text: Elokuva jäi Masa Niemen viimeiseksi elokuvaksi, sillä hän kuoli toukokuussa 1960. Elokuva tehtiin aikakauteensa nähden harvinaisena laajakangasversiona. Se edusti Suomea Berliinin elokuvajuhlilla, mutta sai huonon vastaanoton. Kotimaiset kriitikot pitivät sitä omassa lajissaan keskivertoa parempana. Sivuosissa näyttelivät muun muassa Toivo Mäkelä, Leo Jokela, Oiva Luhtala, Aili Montonen, Pentti Irjala, Esko Salminen, Anton Soini, Hannes Veivo, Kaarlo Wilska, Keijo Komppa ja Eero Maijala.


title: Kaks’ tavallista Lahtista

text: Usko ja Toivo (Tommi Rinne ja Leif Wager) ovat kaveruksia ja sukunimikaimoja. Yhteistä heille on myös sama osoite ja sama työpaikka vaatetusliikkeessä. Kuvioon ilmaantuu myös rakkaus, kun he eräänä päivänä saavat lisää yhteistä, sillä he ihastuvat samaan naiseen, Maija Karhin esittämään Irma Virtaseen. Asia on vähällä myös erottaa kaverukset toisistaan. Irmaan he tutustuivat tämän loukattua jalkansa talonsa edustalla ja kaverusten auttaessa hänet kotiinsa. Seurauksena on kolmiodraama, joka johtaa jopa pieneen nahinointiin. Molempien jouduttua pois töistä he yrittävät monenlaista saadakseen Irman. Onneksi kaverusten tielle osuu kaksi muutakin naista, Pirkko Mannolan esittämä Pirkko ja Leni Katajakosken esittämä Eeva.


title: Kaks’ tavallista Lahtista

text: Helsingin Sanomien Arto Pajukallion (2010) mukaan elokuvan laulut edustavat tekijöiden latteampaa tusinatuotantoa.


title: Aljoša Popovitš

text: Aljoša Popovitš () on yksi kolmesta venäläisen kansanperinteen kuuluisimmasta bogatyrista, legendaarisesta sankarista.


title: Aljoša Popovitš

text: Venäläisen kansanperinteen eeppisissä runoissa eli bylinoissa Aljoša kuvataan voimakkaaksi ja ovelaksi. Hän voittaa vihollisensa usein viekkauden avulla ja huijaamalla pikemmin kuin raa'alla voimalla. Hän on myös melkoinen naistennaurattaja eikä vastaa yhtä hyvin käsitystä perinteisestä uljaasta sankarista kuin virkaveljensä Ilja Muromets ja Dobrynja Nikititš.


title: Autoradio

text: Autoradio on autoissa käytettävä radiovastaanotin, minkä lisäksi siinä on usein myös paikallinen ohjelmalähde: C-kasettisoitin, CD-levysoitin tai muistikorttipaikka. Autoradio liitetään autoon yleensä ISO 10487 -standardin mukaisilla liittimillä.


title: Autoradio

text: Autoradiovastaanotin on yleensä stereovastaanotin, joka sisältää vahvistimen kahdelle kaiutinparille. Useimmiten kaiutinjärjestelmä koostuu ainakin etuoviin sijoitetuista kaiuttimista. Stereokaiutinpari saattaa olla sijoitettuna myös takaoviin tai hattuhyllylle. Kaiutinjärjestelmään voi kuulua myös erillinen bassokaiutin.


title: Autoradio

text: Autoradioissa käytetään usein RDS-järjestelmää, jonka avulla radio osaa etsiä ja vaihtaa valitun aseman aina vahvimman signaalin lähettävälle radiotaajuudelle. Näin kun autolla ajetaan radiomaston lähetysalueen rajamaille, RDS vaihtaa ohjelmalähteen kuulumaan uudelta paremmin kuuluvalta radiomastolta sen taajuudelta. Autossa istuva kuuntelija kuulee aseman lähetystä jatkuvasti riippumatta auton sijainnin muutoksista. RDS sisältää muitakin vähemmän käytettyjä ominaisuuksia, mm. liikennetiedotukset.


title: Autoradio

text: Nykyaikaisissa autoradioissa on esivalittuja asemien pikanäppäimiä ja automaattinen aseman etsimistoiminto. Nämä parantavat liikenneturvallisuutta vähentämällä kuljettajan huomiokyvyn siirtymistä ajamisesta radion asemien etsimiseen.


title: Autoradio

text: Varkauksia pyritään vähentämään varustamalla autoradiot irrotettavalla hallintapaneelilla. Auton käyttäjä voi ottaa hallintapaneelin taskuun poistuessaan autosta. Se on laitettavissa helposti ja nopeasti takaisin paikoilleen tultaessa seuraavan kerran autoon ja haluttaessa kuunnella autoradiota. Ilman yksilöllistä hallintapaneelia radio on toimintakyvytön ja varastettuna arvoton. Joissakin autoradioissa on myös ominaisuus, joka lukitsee radion, mikäli se irrotetaan akusta. Lukituksen voi avata ainoastaan syöttämällä oikean tunnusluvun, kun akkujännite on kytketty takaisin. Varkauksia ehkäisee myös tehdasasennettu kojelautaan integroitu autoradio, sillä se on yleensä malli- tai merkkikohtainen, sen käyttökytkimet ovat osa autoa tai sitä ei voi käyttää tietyn auton ulkopuolella lainkaan. Tämä pienentää huomattavasti varkaan kiinnostusta laitteeseen.


title: Autoradio

text: Nykyään C-kasettisoittimen sijasta autoradioissa on usein CD-soitin, jolla voi kuunnella myös MP3- tai WMA-tiedostoja sisältäviä CD-ROM-levyjä tai USB-muistiin talletettua ääntä. Joissain malleissa on AUX-IN-liitäntä, minkä ansiosta niihin voi liittää toisen äänilähteen. Kylmissä lämpötiloissa saattaa C-kasettisoittimessa nauhan huojunta olla suurta ja kuumissa lämpötiloissa C-kasetin magneettinauhat saattavat vaurioitua. Korkeita paikallisia lämpötiloja voi tuottaa niin auton oma tehokas lämmityslaite kuin myös kesällä aurinkoiselle paikalle pysäköiminen, mikä nostaa matkustamon lämpötilan.


title: Autoradio

text: Autoradioiden vahvistimet käyttävät akun jännitettä, jolloin niistä ei saada kovin isoa tehoa muodostettua, siksi autokaiuttimien impedanssi onkin pienempi jotta ne soisivat voimakkaammin pienemmällä jännitteellä. Lisätehoa saadaan sillastamalla kaksi vahvistinta ja myös siten, että vahvistin käyttää hakkurivirtalähdettä, jolla akun jännitettä on saatu nostettua.


title: Cry Baby

text: Cry Baby, Cry-Baby tai Crybaby voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Lasse Hallström

text: Lars Sven ”Lasse” Hallström (s. 2. kesäkuuta 1946 Tukholma) on ruotsalainen elokuvaohjaaja.


title: Lasse Hallström

text: Hallström aloitti uransa 1977 Ruotsissa ohjaamalla elokuvan Abbasta. Nuoren pojan kasvukuvaus "Elämäni koirana" (1985) sai kaksi Oscar-ehdokkuutta, ja Hallström pääsi tekemään elokuvia Hollywoodiin. Siellä hän käytti melkein kaksi vuotta toteutumatta jääneeseen "Peter Pan" -elokuvahankkeeseen. Hallströmin Yhdysvalloissa sittemmin tekemiä elokuvia ovat "Gilbert Grape", John Irvingin romaaniin perustuva "Oman elämänsä sankari" sekä "Laivauutisia", "Pieni suklaapuoti", "Casanova" ja "Haikein terveisin".


title: Lasse Hallström

text: Hallström on naimisissa näyttelijä Lena Olinin kanssa, jonka kanssa hänellä on tytär. He asuvat New Yorkin lähellä.


title: Vladimir Kokkinaki

text: Vladimir Konstantinovitš Kokkinaki (, 25. kesäkuuta 1904 Novorossijsk – 6. tammikuuta 1985) oli Neuvostoliiton kuuluisin koelentäjä.


title: Vladimir Kokkinaki

text: Kokkinaki liittyi vuonna 1925 puna-armeijaan. Vuonna 1928 hänet otettiin koulutukseen Leningradin lentokouluun. Toisen lentokoulun käytyään hän siirtyi laivuepalvelukseen vuonna 1931 ja toimi muutaman vuoden 11. hävittäjälentolaivueessa. Vuonna 1932 Kokkinaki valittiin koelentäjäksi. Ensimmäinen testattava kone oli rynnäkkökone Kotšerigin-Gurevitš TŠ-3.


title: Vladimir Kokkinaki

text: Kokkinaki saavutti korkeuslentämisen maailmanennätyksen, 14 575 metriä, 21. marraskuuta 1935 Polikarpov I-15 -hävittäjälentokoneella. Kokkinaki saavutti myös muita maailmanennätyksiä. Iljušin Il-2 oli hänen koelentämistään koneista kuuluisin ja eniten valmistettu. Hän jatkoi koelentämistä toisen maailmansodan aikana. Hänet ylennettiin sen aikana kenraalimajuriksi. Viimeisen maailmanennätyksensä hän teki vuonna 1960 lentäessään Iljušin Il-18 -koneella 10 000 kilogramman hyötykuormalla 5 018 kilometriä keskinopeudella 693 kilometriä tunnissa.


title: Vladimir Kokkinaki

text: Hänen veljensä Konstantin Kokkinaki oli myös koelentäjä.


title: Vladimir Kokkinaki

text: Vuonna 1961 hänestä tuli FAI:n varapuheenjohtaja ja vuonna 1966 FAI:n puheenjohtaja.


title: Vladimir Kokkinaki

text: Kokkinaki sai kahdesti Neuvostoliiton sankarin palkinnon ja yhden Leninin kunniamerkin.


title: Pelkoa ja inhoa Las Vegasissa

text: Pelkoa ja inhoa Las Vegasissa () on kirjailija ja gonzo-journalisti Hunter S. Thompsonin kenties kuuluisin teos. Urheilutoimittajan ja hänen samoalaisen asianajajansa huumeisesta työmatkasta Las Vegasiin kertovaa kirjaa pidetään yhtenä aikansa klassikoista. Vuonna 1998 sai ensi-iltansa kirjan samanniminen elokuvasovitus, jonka pääosia näyttelevät Johnny Depp ja Benicio del Toro.


title: The Elder Scrolls IV: Oblivion

text: The Elder Scrolls IV: Oblivion (yleisesti Oblivion) on yhdysvaltalaisen Bethesda Softworksin kehittämä roolipeli, jonka se julkaisi Microsoft Windowsille ja Xbox 360:lle vuonna 2006. Peli on "The Elder Scrolls" -sarjan neljäs osa. "Oblivion" julkaistiin vuonna 2007 myös PlayStation 3:lle.


title: The Elder Scrolls IV: Oblivion

text: "Oblivionin" kehitystyö aloitettiin heti edeltäjänsä, "" julkaisun jälkeen vuonna 2002. Saavuttaakseen mahdollisimman eloisan ja uskottavan peliympäristön, Bethesda hyödynsi Havok-fysiikkamoottorin suomia etuja ja lisäsi mukaan muun muassa HDR-renderöintiä. Peli esitteli myös uuden Radiant-tekoälyjärjestelmän, joka selkeästi monipuoleisti ei-pelattavien hahmojen käyttäytymistä. Sarjan edellisen osan tavoin Jeremy Soule sävelsi musiikin.


title: The Elder Scrolls IV: Oblivion

text: Perusversion lisäksi alustoille on julkaistu keräilijäversio, joka sisältää 112-sivuisen oppaan valtakunnasta, bonus-DVD:n (sisältää konseptitaidetta, renderöintejä ja noin 45-minuuttisen dokumentin pelin tekemisestä) ja kolikon, joka esittää pelissä käytettävää kuvitteellista valuuttaa, septimiä. Heinäkuussa 2007 julkaistiin myös "Game of the Year Edition" ("GOTY"), joka sisältää pelin lisäosat, "Shivering Islesin" ja "Knights of the Ninen".


title: The Elder Scrolls IV: Oblivion

text: Kuten pelisarjan aiemmissakin osissa, pelaaja aloittaa pelin nimettömänä vankina vailla historiaa. Pelaaja valitsee roolihahmollensa nimen, sukupuolen, tähtimerkin ja hahmoluokan, sekä rodun kymmenen eri vaihtoehdon joukosta. Käyttäessään valitsemiansa taitoja pelaajahahmo kehittyy.


title: The Elder Scrolls IV: Oblivion

text: Suorittaessaan päätehtäväänsä pelaaja voi ottaa vastuullensa myös lukuisia sivutehtäviä, sekä liittyä yhteen (tai kaikkiin) viidestä killasta joista jokaisella on omat pitkät tehtäväketjunsa. Killat ovat Fighters Guild, Mages Guild, Arena, Dark Brotherhood ja Thieves Guild.


title: The Elder Scrolls IV: Oblivion

text:
"Oblivion" sisältää paljon parannuksia pelisarjan aiempiin osiin nähden. Esimerkiksi sen taistelusysteemi on huomattavasti "Morrowindia" monipuolisempi: pelaaja kykenee suorittamaan erilaisia erikoishyökkäyksiä, kontrolloimaan hyökkäysten torjumista ja loihtimaan aseen käteensä.
Myös matkustusta on helpotettu sillä pelaaja kykenee ostamaan tai varastamaan ratsuhevosia, ja voi halutessaan siirtyä välittömästi paikasta toiseen klikkaamalla aiemmin tutkittua aluetta kartalta. Myös nuolet lentävät ”realistisesti”, ja osuvat pelaajan omien taitojen mukaan, toisin kuin Morrowindissä, jossa osumistodennäköisyys kasvoi jousiammuntataidon mukana."Oblivionin" tapahtumat sijoittuvat Nirnin kuvitteelliseen fantasiamaailmaan, Tamrielin mantereelle jolla sijaitsee Imperiumi. Varsinainen pelialue kattaa Cyrodiilin provinssin, mutta suuri osa ajasta vietetään myös daedraprinssi Mehrunes Dagonin hallitsemassa Deadlands-valtakunnassa, joka on osa Oblivioniksi kutsuttua ulottuvuutta.


title: The Elder Scrolls IV: Oblivion

text: Tarina käsittelee keisari Uriel Septim VII:n salamurhaa, jonka takana on Daedraprinssi Mehrunes Dagonia palvova Mythic Dawn -kultti. Murha johtaa tarinan selittämistä syistä toisesta ulottuvuudesta tulvivien paholaismaisten olentojen invaasioon, jonka päättäminen lankeaa pelaajan harteille. Oblivion on näiden paholaismaisten Daedrojen koti.


title: The Elder Scrolls IV: Oblivion

text: Poiketen aiemmista osista kaikki pelin keskustelut ovat ääninäyteltyjä, ja näyttelijäkaartista löytyy muun muassa Patrick Stewart, Sean Bean ja Lynda Carter.


title: The Elder Scrolls IV: Oblivion

text: "Oblivionille" julkaistiin ensimmäinen virallinen lisälevy, "The Elder Scrolls IV: Shivering Isles", 26. maaliskuuta 2007. Pelin tapahtumat sijoittuvat Oblivionin ulottuvuudessa sijaitsevaan ja hulluudenjumala Sheogorathin hallitsemaan Shivering Islesin valtakuntaan. Pelin julkaisija lupaa lisälevyn tuovan noin 30 tuntia lisää pelattavaa.


title: The Elder Scrolls IV: Oblivion

text: Windows-versiota myydään kaupoissa, mutta Xbox 360 -versio on ladattavissa Xbox Livestä ja myös "Elder Scrolls IV: Oblivion the Game Of the Year" -paketissa.


title: The Elder Scrolls IV: Oblivion

text: Pelille julkaistiin ensimmäinen laajennuspaketti, "The Elder Scrolls IV: Knights of the Nine", joulukuussa 2006. Se ei ole täysverinen lisäosa, mutta sisältää muun muassa uuden pelattavan killan, Knights of the Ninen, joka on hyviä tekoja puolustava ritarikunta. Lisäksi mukana tulevat kaikki pienet parannukset, laajennukset ja päivitykset mitä peliin on laajennuspaketin julkaisuun mennessä virallisilta julkaisijoilta ilmestynyt. Niitä ovat Horse Armor, The Orrery, Wizard’s Tower, Vile Lair, Thieves Den, Mehrunes’ Razor ja Spell Tomes. Pelin julkaisija lupaa laajennuspaketin tuovan noin 20 tuntia lisää pelattavaa.


title: The Elder Scrolls IV: Oblivion

text: Windows-version voi ostaa joko kaupan hyllyltä (mukana tulevat edellä mainitut pienet lisäosat) tai ladata alennettuun hintaan "The Elder Scrollsin" verkkosivuilta ilman muita lisäosia. Xbox 360 -version voi ostaa Xbox Live Marketplacesta tai "Elder Scrolls IV: Oblivion the Game Of the Year" -paketin, jossa mukana myös lisäosa Shivering Isles. PlayStation 3 -versio sisältää laajennuksen jo valmiiksi.


title: The Elder Scrolls IV: Oblivion

text: Tämä uusi lisäosa julkaistiin maanantaina 15. lokakuuta 2007. "Fighter’s Strongholdin" sai ladata ilmaiseksi ja pelata viikon ajan, kunnes se muuttui maksulliseksi. Uusi lisäosa sijoittuu läntisellä puolella Chorrolia olevaan Battlehorn-linnaan. Linnassa on makuuhuoneet, valtavat ruokasalit, viinikellarit, suuri aula jne. Voit muokata linnasi sisustuksia ja tutkia mystisiä kellareita. Ensin pelaajan tarvitsee vallata linna takasin rosvoilta (maraudereilta), jonka jälkeen pelaaja pääsee Battlehorn-linnan herraksi. Battlehorn-linnaa pitää puolustaa vihollisilta, mutta onneksi pelaaja voi värvätä True Horn -ritareita puolustamaan linnaa.


title: The Elder Scrolls IV: Oblivion

text:
Vaikka "Oblivion" saikin medialta poikkeuksellisen lämpimän vastaanoton, kaikki sen muutokset eivät ole kuitenkaan olleet pelisarjan fanien mieleen. Rankkaa kritiikkiä ovat saaneet osaksensa muun muassa uudistettu käyttöliittymä, vähäinen dialogin määrä, pieni pelialue, vähennetty taitojen määrä ja tehtävien päämäärien luokse johdatteleva kompassi.
Suurinta kritiikkiä on kuitenkin aiheuttanut kaiken pelimaailman sisällön sitominen pelaajahahmon tasoon, eli skaalautuminen, mikä estää pelaajaa kohtaamasta liian vaarallisia vastustajia tai löytämästä liian hyviä esineitä ennen aikojansa, mutta hukuttaa pelaajan niihin kun vaadittu taso on saavutettu. Ongelmaa tosin voi korjata modeilla.


title: The Elder Scrolls IV: Oblivion

text: "Oblivionin" Windows-versioon voi halutessaan ladata Bethesdan ilmaisen "The Elder Scrolls Construction Set" -ohjelmiston, jolla kuka tahansa voi muokata peliä mieleisekseen. Useimmat modit tekevät vain pieniä muutoksia, usein korjaten bugeja tai muuttaen pelimekaniikkaa, mutta suosituimmat tekevät mittavia muutoksia pelin sääntöihin ja käyttäytymiseen. Vaikka Bethesda ei itse olekaan julkaissut tarvittavia työkaluja niiden lisäämiseen, saatavilla on myös huomattava määrä uusia aseita, haarniskoja ja vastustajia. Käynnissä on myös muutamia suuria ja kunnianhimoisia projekteja, joista yksi on Tamriel Rebuilt, jonka ensimmäisenä tavoitteena on lisätä Oblivioniin Hammerfellin provinssi. Suurimpia modisivustoja ovat TesNexus.com, PlanetElderScrolls ja ElderScrolls Filefront.


title: The Elder Scrolls IV: Oblivion

text: "Nehrim: At Fate’s Edge" on saksalaisen SureAI:n kehittämä laaja "Oblivion"-modi, jonka saksankielinen versio julkaistiin 9. kesäkuuta 2010. Myöhemmin modi käännettiin ääninäyttelyä lukuun ottamatta englannin kielelle 11. syyskuuta 2010. "Nehrim" ei pohjaudu "Oblivionin" maailmaan, vaan on täysin oma pelinsä. Siinä on valittavana kolme eri rotua:


title: The Elder Scrolls IV: Oblivion

text: Mod DB valitsi "Nehrimin" parhaimmaksi yksinpelimodiksi vuonna 2010. Myös "PC Gamer US" valitsi sen vuoden 2010 parhaimmaksi modiksi. Modi on ladattavissa ilmaiseksi sen kotisivuilta.


title: George R. R. Martin

text: George Raymond Richard Martin (lyh. GRRM; s. 20. syyskuuta 1948 Bayonne, New Jersey, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen tieteis- ja fantasiakirjailija ja myös käsikirjoittaja ja tuottaja. Hän on voittanut romaaneillaan neljä Hugo-palkintoa, Nebula-palkintoa ja World Fantasy Awardin. Hänen vuonna 1996 aloittamansa "Tulen ja jään laulu" -sarja on saanut merkittävää suosiota.


title: George R. R. Martin

text: Martin oli 1970-luvulla varsin tuottelias novellisti, ennen kuin hän vuosikymmenen lopulla keskittyi romaaneihin. 1980-luvulla Martin teki pääasiassa televisio- ja toimittajantyötä. Hän työskenteli muun muassa "Hämärän rajamailla" -televisiosarjan parissa ja toimitti "Wild Cards" -antologiaa. Martin palasi täysimittaisten romaanien pariin vuonna 1996 ja aloitti "Tulen ja jään laulu" -sarjansa, joka on saavuttanut sekä kriitikoiden että yleisön suosion. Sarjan neljäs osa "A Feast for Crows" (suom. "Korppien kestit") nousi marraskuussa 2005 ykköseksi "The New York Timesin" ja "The Wall Street Journalin" bestseller-listoilla.


title: George R. R. Martin

text: Martin oli kunniavieraana vuoden 2009 Finnconissa Helsingissä ja vuoden 2015 Archipelaconissa Maarianhaminassa.


title: George R. R. Martin

text: Tekstejä kirjoittaessaan Martin ei käytä lainkaan graafisia tekstinkäsittelyohjelmia, vaan merkkipohjaista WordStar 4.0 -ohjelmaa.


title: Suomi–Espanja seura

text: Suomi–Espanja Seura ry (SES) on suomalainen ystävyysseura, joka on perustettu Espanjan kansallispäivänä 12. lokakuuta 1957. Seuran tavoitteita ovat mm. Suomen ja Espanjan välisten suhteiden kehittäminen; espanjalaisen kulttuurin, kielen, yhteiskunnan ja historian tuntemuksen lisääminen Suomessa; sekä Suomi-tietouden lisääminen Espanjassa. Seura järjestää espanjalaisen elokuvan viikkoja ja muita kulttuuritilaisuuksia (esimerkiksi kokkauskursseja, viininmaistotilaisuuksia) sekä espanjan kielen kursseja, tarjoaa neuvontapalveluja sekä julkaisee SES-lehteä. Seura järjestää myös seminaareja ajankohtaisista aiheista.


title: Suomi–Espanja seura

text: Seura käynnisti vuonna 2011 ns. kummitoiminnan yhteistyössä Club Españolin kanssa. Kummitoiminta tarjoaa yhdistysten jäsenille mahdollisuuden "ruohonjuuritason" kanssakäymiseen. Ideana on esimerkiksi neuvoa äskettäin maahan muuttaneita espanjalaisia käytännön asioissa, joihin he törmäävät Suomessa. Toiminta antaa myös hyvän mahdollisuuden espanjan kielen treenaamiseen.


title: Suomi–Espanja seura

text: Seurassa on noin 750 jäsentä (helmikuu 2017).


title: Suomi–Espanja seura

text: Diplomiarkkitehti, Rakennushallituksen pääjohtaja Jussi Lappi-Seppälä järjesti fil. lis. Antti Soinisen kanssa perustavan kokouksen kotonaan 2.9.1957. Perustavaan kokoukseen osallistuivat Lappi-Seppälän ja Soinisen lisäksi varatuomari Paavo K. Aropaltio (1910–1979); fil. tri., Helsingin yliopiston romaanisen filologian dosentti Erik von Kraemer; Turun yliopiston ylikirjastonhoitaja Eero K. Neuvonen; Helsingin kauppakorkeakoulun professori Martti Saario; taiteilija Christina Snellman (1928–2014); fil. maist., kirjailija Tyyni Tuulio sekä fil. maist., Helsingin kauppakorkeakoulun lehtori Erkki Vierikko. Jussi Lappi-Seppälä valittiin perustavan toimikunnan puheenjohtajaksi ja hän toimi alkuvuosina seuran hallituksen jäsenenä.


title: Suomi–Espanja seura

text: Tyyni Tuulio toimi varapuheenjohtajana sekä Suomi-Espanja Seuran perustavassa toimikunnassa että ensimmäisissä hallituksissa. Tuulio oli myös puheenjohtajana järjestävän toimikunnan ensimmäisessä kokouksessa 12.10.1957, joka hyväksyi seuran säännöt. Professori, Helsingin kauppakorkeakoulun rehtori Kaarlo Hildén valittiin seuran ensimmäisessä yleiskokouksessa 14.11.1957 Suomi-Espanja Seuran ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. Hän hoiti tehtävää kuolemaansa saakka.


title: Suomi–Espanja seura

text: Seuran yleissihteeriksi valittu Erkki Vierikko oli alkuvuosien keskeinen organisaattori ja käytännön toiminnan pyörittäjä. Hän laati seuran säännöt Paavo K. Aropaltion kanssa, toimi hallituksen ja työvaliokunnan sihteerinä sekä huolehti puheenjohtajien ohella yhteydenpidosta mm. Espanjan edustustoon Helsingissä ja Suomen edustajiin Madridissa.


title: Suomi–Espanja seura

text: Ensimmäiseen hallitukseen valittiin edellä mainittujen henkilöiden lisäksi professori Ludvig Wennervirta (taidejaoston puheenjohtaja); lääketiet. lis. R. J. Kurkiala (tiedejaoston puheenjohtaja); Martti Saario (kauppa- ja teollisuusjaoston puheenjohtaja); varatuomari Yrjö Laakso; professori Erkki Leikola; Erik von Kraemer; Eero K. Neuvonen sekä taidemaalari Eva Cederström.


title: Suomi–Espanja seura

text: Suomi-Espanja Seuran ensimmäiset säännöt osoittavat, että perustajat halusivat seuran kehittävän Suomen ja Espanjan välisiä suhteita erittäin laajasti. Sääntöjen 5 §:n mukaan "...seura jakaantuu neljään jaostoon, jotka edustavat 1) Espanjan kieltä ja kirjallisuutta, 2) taidetta, 3) tieteitä yleensä ja 4) teollisuutta ja kauppaa. Jaostot puolestaan voivat jakautua kerhoihin eri toimintakohteiden mukaan."


title: Suomi–Espanja seura

text: Tyyni Tuulion johtama kieli- ja kirjallisuusjaosto toimi erittäin aktiivisesti. Kielikurssit käynnistettiin 20.1.1958, ja jo ensimmäisenä vuonna pidettiin 58 oppituntia. Erkki Vierikko opetti ensimmäisellä kaudella alkeisryhmää ja D. Francisco Carregui jatkoryhmää. Espanjankielinen keskustelupiiri Circulo español kokoontui vuonna 1958 yhteensä 15 kertaa ja kirjallisuuspiirikin järjesti ainakin neljä tapaamista. Tiedejaosto aloitti toimintansa 25.4.1958 kokouksella, jossa sen puheenjohtaja R. J. Kurkiala alusti Espanjan arabien lääkintätaidoista. Seuran kauppa- ja teollisuusjaosto järjesti 21.11.1958 tilaisuuden, jossa valt. maist. Taneli Kekkonen ulkoasiainministeriöstä puhui Suomen ja Espanjan välisen kaupan kehityksestä, sen tuolloisesta passiivisesta vaiheesta sekä tulevaisuuden näkymistä.


title: Suomi–Espanja seura

text: Suomi-Espanja Seuran hallinto käynnistettiin ripeästi. Rekisteriviranomainen vahvisti säännöt tammikuussa 2018 ja postisiirtotili avattiin helmikuussa 2018. Seuran kirjasto syntyi 18.2.1958 WSOY:n lahjoitettua seuralle lähes 20 Espanjaa käsittelevää teosta. Myös Tammi ja Otava tukivat kirjastoa lahjoituksillaan.


title: Suomi–Espanja seura

text: Seurassa on osattu juhlia alusta alkaen. Ensimmäinen vuosijuhla pidettiin 12.10.1958 Helsingin kauppakorkeakoulussa. Alkupalana juhlassa tarjottiin vol-au-vent sherryn kanssa. Pääruokana oli kananpaistia ja jälkiruokana puolukkatorttu. Jälkiruoan jälkeen juhlavieraat siirtyivät pienempiin pöytiin nauttimaan kahvia, konjakkia ja likööriä. Puheenjohtaja Kaarlo Hildén piti vuosijuhlassa tervehdyspuheen. Lisäksi vuosijuhlassa puhui Suomessa vieraillut tri. Salgado aiheesta ”Gloria y tragedia de los descubrimientos del pueblo español y la actualidad de la medicina Española”. Puheiden lisäksi ohjelmassa oli flamencoa, muita musiikkiesityksiä ja tanssia. Tanssin lomassa järjestettiin myös arpajaiset, joissa jaettiin palkintoina mm. hedelmäkori, SAS:n lahjoittama DC-8:n pienoismalli, hajuvesiä ja saippuaa sekä Amer-tupakan lahjoittamia Boston- ja Milton-rasioita.


title: George Martin

text: Sir George Henry Martin, CBE (3. tammikuuta 1926 Highbury, Lontoo, Englanti – 8. maaliskuuta 2016 Coleshill, Oxfordshire) oli brittiläinen levytuottaja, säveltäjä ja sovittaja. Häntä kutsuttiin joskus ”viidenneksi beatleksi”, koska hän toimi lähes kaikkien The Beatles -yhtyeen albumien tuottajana.


title: George Martin

text: George Martin syntyi 3. tammikuuta 1926 Lontoossa köyhään perheeseen. Hän toimi nuorena miehenä Britannian merivoimissa upseerina ja pilottina vuoteen 1947 saakka. Sen jälkeen hän opiskeli oboen ja pianon soittoa Guildhallin musiikkikoulussa vuoteen 1950 saakka. Valmistuttuaan sieltä Martin työskenteli BBC:n musiikkikirjastossa ja sen jälkeen EMI:n Parlophone Recordsissa Oscar Preussin apulaisena. Martin nimitettiin levy-yhtiön johtoon vuonna 1955, kun hän oli 29-vuotias. EMI:llä Martin äänitti klassista musiikkia, paikallista musiikkia sekä huumorimusiikkia.


title: George Martin

text: Martin kuunteli ensimmäisen kerran The Beatlesiä koesoitossa vuonna 1962. Vaikka hän ei aluksi pitänyt yhtyeen musiikkia kovinkaan ihmeellisenä, hän teki yhtyeen kanssa sen ensimmäisen levytyssopimuksen. Tästä alkoi pitkä työsuhde, jonka aikana Martin teki useimmille The Beatles -albumeille ja heidän elokuviinsa orkesterisovituksia ja sävelsi niille musiikkia sekä hyödynsi uudenlaisia studiotekniikoita ja neuvoi soitinten valinnassa. Martinin kokeellisista sovitusideoista tunnetuimmat ovat Beatles-albumilla "Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band" (1967).


title: George Martin

text: The Beatlesin lisäksi Martin teki yhteistyötä muun muassa Gerry & The Pacemakersin, Peter Sellersin ja Sophia Lorenin kanssa.


title: George Martin

text: Martinin kuulo alkoi heiketä 1970-luvulla, ja viimeisinä vuosinaan hän turvautui kuulokojeisiin.


title: Tulen ja jään laulu

text: Tulen ja jään laulu () on yhdysvaltalaisen George R. R. Martinin kirjoittama fantasiakirjasarja, joka on ollut myyntimenestys – sen neljäs osa "Korppien kestit" saavutti ensimmäisen sijan sekä The New York Timesin että The Wall Street Journalin bestseller-listoilla marraskuussa 2005.


title: Tulen ja jään laulu

text: Sarja pyrkii koettelemaan tyylilajin rajoja kuvatessaan patriarkaalisia ja feodaalisia järjestelmiä, ja siinä on yhtäkkisiä ja usein väkivaltaisia juonenkäänteitä sekä monimutkaisia poliittisia juonitteluja. Kirjojen kerronta muistuttaa historiallisten romaanien tyyliä, ja sarjan yhtenä innoittajana on ollut ruusujen sota.


title: Tulen ja jään laulu

text: Suomeksi sarjaa julkaisee kustannusosakeyhtiö Kirjava, ja sen on suomentanut Satu Hlinovsky.


title: Tulen ja jään laulu

text: Yhdysvaltalainen kaapelitelevisioyhtiö HBO on tuottanut vuodesta 2011 alkaen kirjasarjaan perustuvaa televisiosarjaa, joka on nimetty ensimmäisen kirjan mukaan "Game of Thronesiksi". "Valtaistuinpeliin" perustuva ensimmäinen tuotantokausi esitettiin Yhdysvalloissa keväällä 2011 ja "Kuninkaiden koitokseen" perustuva toinen kausi keväällä 2012. Kolmas kausi, joka esitettiin vuonna 2013, sekä vuonna 2014 esitetty neljäs kausi perustuvat kolmanteen kirjaan "Miekkamyrskyyn".Jo ennen "Tulen ja jään laulu" -sarjan kirjoittamista George R. R. Martin oli menestynyt fantasia- ja tieteiskirjailija sekä tv-käsikirjoittaja. Martin julkaisi ensimmäisen novellinsa vuonna 1971 ja ensimmäisen romaaninsa vuonna 1977. 1990-luvun puoliväliin mennessä hän oli voittanut jo kolme Hugo- ja kaksi Nebula-palkintoa sekä muita palkintoja novelleillaan. Vaikka hänen varhaiset kirjansa oli otettu hyvin vastaan fantasiapiireissä, hänen lukijakuntansa oli verrattain pieni, ja Martin siirtyi työskentelemään käsikirjoittajana Hollywoodiin 1980-luvun puolivälissä. Hän teki etenkin "Pelon rajalla" -sarjaa vuonna 1986 sekä "Kaunotar ja hirviö" -sarjaa vuoteen 1990 saakka, mutta kehitti myös omia pilotteja sekä kirjoitti elokuvien käsikirjoituksia. Martin kuitenkin turhautui, kun hänen omia teoksiaan ei toteutettu ja kyllästyi televisiotuotantojen rajoituksiin kuten budjetteihin ja jaksojen pituuksiin, jotka pakottivat hänet karsimaan hahmoja ja leikkaamaan taistelukohtauksia. Tämä sai Martinin palaamaan ensirakkautensa eli kirjojen pariin, joissa hänen ei tarvinnut huolehtia mielikuvituksensa rajoittamisesta. Lapsuudestaan asti ihailemiensa J. R. R. Tolkienin töiden innoittamana hän halusi kirjoittaa korkeaa fantasiaa, mutta hänellä ei ollut mitään tiettyä ideaa.


title: Tulen ja jään laulu

text: Vuonna 1991 Martin oli ilman töitä Hollywoodissa ja alkoi kirjoittaa uutta tieteisromaania nimeltään "Avalon". Tehtyään kirjaan kolme lukua hän sai elävän idean pojasta, joka näkee miehen mestattavan ja löytää hurjasudet lumesta. Tästä tuli lopulta "Valtaistuinpelin" ensimmäinen varsinainen luku. Martin lopetti "Avalonin" työstämisen ja kirjoitti ideansa muutamassa päivässä kokonaiseksi luvuksi ja oli varma sen olevan osa suurempaa kokonaisuutta. Kirjoitettuaan vielä lisää lukuja hän oivalsi kirjoittavansa fantasiaa ja alkoi laatia karttoja ja sukupuita. Kirjan kirjoittaminen kuitenkin lakkasi muutamaksi vuodeksi, kun Martin palasi Hollywoodiin tuottamaan ABC:lle tv-sarjaansa "Doorways", jota ei kuitenkaan koskaan julkaistu.


title: Tulen ja jään laulu

text: Martin jatkoi "Valtaistuinpelin" työstämistä vuonna 1994, ja antoi agentilleen ensimmäiset 200 sivua ja kahden sivun tarinahahmotelman. Hän suunnitteli sarjan jatkuvan kirjoilla "A Dance with Dragons" ja "The Winds of Winter" muodostaen näin trilogian. Kun Martin ei ollut saanut romaania valmiiksi kirjoitettuaan jo 1400 käsikirjoitussivua, hän muutti kirjojen kokonaismäärän ensin neljään ja sitten kuuteen kirjaan. Hän mielsi sarjan koostuvan näin kahdesta yhteen liittyvästä trilogiasta, jotka muodostaisivat kokonaisen tarinan. Martin, joka pitää monimerkityksellisistä nimistä, valitsi "Tulen ja jään laulun" sarjan nimeksi: hänestä tulta syöksevät lohikäärmeet ja kylmät Muukalaiset olivat yksi mahdollisista merkityksistä sarjan nimen tulelle ja jäälle. Martin on myös sanonnut olevansa pakkomielteinen lauluihin kuten hänen kirjojensa "A Song for Lya" ja "Songs of the Dead Men Sing" nimetkin osoittavat.


title: Tulen ja jään laulu

text: "Valtaistuinpelin" tarkistettu käsikirjoitus oli 1 088 sivua pitkä (ilman liitteitä), ja sen julkaisu tapahtui elokuussa 1996. "Ajan pyörän" kirjoittaja Robert Jordan kirjoitti kommenttinsa kirjasta sen kanteen, mikä takasi osaltaan kirjan sekä kirjasarjan varhaisen menestyksen fantasialukijoiden parissa. Ennakkoon näytteenä julkaistu pienoisromaani "Blood of the Dragon", joka sisälsi Daeneryksen luvut "Valtaistuinpelistä", voitti vuoden 1997 Hugo-palkinnon parhaasta pienoisromaanista.


title: Tulen ja jään laulu

text: "Valtaistuinpelin" poistetut 300 sivua siirtyivät sarjan toisen osan "Kuninkaiden koitoksen" aluksi. Kirja julkaistiin Yhdysvalloissa helmikuussa 1999, ja sen käsikirjoituksen sivumäärä oli 1 184 (ilman liitteitä). Se oli sarjan ensimmäinen bestseller-listoille yltänyt teos sijouttuen sijalle 13 "The New York Timesin" listalla vuonna 1999. "Taru sormusten herrasta" -elokuvien menestyksen myötä useat tuottajat ja elokuvantekijät lähestyivät Martinia ensimmäisen kerran sarjan oikeuksien hankkimiseksi.


title: Tulen ja jään laulu

text: Martin oli monta kuukautta jäljessä kolmannen kirjan, "Miekkamyrskyn", aikataulusta. Viimeinen hänen kirjoittamansa luku koski ”Punaisia häitä”, jotka sijoittuvat kirjan puolivälin jälkeen. "Miekkamyrskyn" käsikirjoituksen sivumäärä ylsi 1 521 sivuun (ilman liitteitä), mikä aiheutti ongelmia kustantajille ympäri maailman. Bantam Books julkaisi kirjan yhtenä osana Yhdysvalloissa marraskuussa 2000, kun taas jotkin vieraskieliset versiot jaettiin kahteen, kolmeen tai jopa neljään osaan. Suomessa kirja julkaistiin kahdessa osassa. "Miekkamyrsky" debytoi sijalla 12 "New York Timesin" bestseller-listalla.


title: Tulen ja jään laulu

text: "Valtaistuinpelin", "Kuninkaiden koitoksen" ja "Miekkamyrskyn" jälkeen Martin aikoi alun perin kirjoittaa vielä kolme kirjaa lisää. Neljännen, "Lohikäärmetanssiksi" nimetyn kirjan piti keskittyä Daenerys Targaryenin paluuseen Westerosiin ja syntyviin konflikteihin. Martin halusi tarinan sijoittuvan viisi vuotta "Miekkamyrskyn" tapahtumien jälkeen, jotta nuoremmat hahmot vanhenesivat ja lohikäärmeet kasvaisivat suuremmiksi. Kustantajat halusivat uuden kirjan olevan "Miekkamyrskyä" lyhyempi, ja Martin tähtäsi "Kuninkaiden koitoksen" pituuteen. Martin suunnitteli kirjaan pitkän prologin, joka kertoi Aeron Märkätukasta kuninkaankäräjillä. Koska Rautasaarten ja Dornen tapahtumat tulisivat vaikuttamaan kirjan sisältöön eikä hän voinut kertoa niistä jo olemassa olevilla hahmoilla, hän kehitti kirjaan yhteensä kolme uutta kertojahahmoa.


title: Tulen ja jään laulu

text: Vuonna 2001 Martin oli yhä toiveikas neljännen osan julkaisuajankohdan, vuoden 2002 viimeisen neljänneksen, suhteen. Hän ei kuitenkaan saanut kirjoitettua viiden vuoden aukkoa toimivaksi kaikille hahmoille. Martin ei halunnut täyttää aukkoa pelkillä takaumilla ja hahmojen muisteluilla, mutta ei voinut toisaalta myöskään jättää kirjoittamatta menneistä tapahtumista. Työskenneltyään kirjan parissa noin vuoden Martin käsitti tarvitsevansa väliin ylimääräisen kirjan, joka sai nimen "Korppien kestit". Kirja jatkuisi suoraan siitä mihin kolmas kirja jäi, ja Martin hylkäsi idean viiden vuoden aukosta. Hän pilkkoi 250-sivuisen prologin uusien dornelaisten ja rautasaarelaisten kertojahahmojen luvuiksi. Nämä laajennetut tarinat ja tarinoiden vuorovaikutukset tekivät juonesta Martinille vaikeamman käsitellä.


title: Tulen ja jään laulu

text: "Korppien kestien" käsikirjoituksen pituus ylitti aikanaan "Miekkamyrskyn" pituuden. Martin oli haluton tekemään suuria leikkauksia saadakseen kirjan julkaisukelpoiseen pituuteen, koska se olisi vaarantanut tarinan, joka hänellä oli mielessään. Kirjan painaminen ”minimaalisella fontilla ohuelle paperille ja suurennuslasin antaminen jokaiselle lukijalle” ei myöskään ollut vaihtoehto hänelle. Martin myös kieltäytyi kustantajan ehdotuksesta jakaa kertomus kahteen osaan kronologisesti. Hän ei ollut edes ehtinyt aloittaa kirjoittamaan kaikkien hahmojen tarinoita ja oli jo myöhässä aikataulusta. Hän ei olisi saanut joidenkin hahmojen tarinoita vietyä sopivaan päätökseen ensimmäisen kirjan loppuun mennessä, mihin hän aina pyrkii.


title: Tulen ja jään laulu

text: Koska sarjan hahmot olivat päätyneet eri puolille maailmaa, Martinin ystävä ehdotti kirjan jakamista maantieteellisesti kahteen osaan, joista "Korppien kestit" olisi ensimmäinen: tämä antaisi Martinille aikaa viedä aloittamansa tarinat päätökseen suunnittelemallaan tavalla. Hän katsoi ratkaisun parhaaksi vaihtoehdoksi vielä vuosienkin päästä. Martin siirsi keskeneräiset, itään (Essosiin) ja pohjoiseen (Talvivaaraan ja Muurille) sijoittuvat tarinat seuraavaan kirjaan, "Lohikäärmetanssiin", ja jätti Westerosin Kuninkaansatamaan, Jokimaille, Dorneen ja Rautasaarille sijoittuvat tarinat "Korppien kesteihin". Molemmat kirjat jatkoivat välittömästi siitä, mihin "Miekkamyrsky" jäi, ja etenivät rinnakkain eivätkä peräkkäin. Molemmissa kirjoissa oli eri hahmokaarti lukuun ottamatta muutamia poikkeuksia. Martin jakoi Aryan luvut kahteen kirjaan siirrettyään jo kolme muista suosituista hahmoista (Jon Nietos, Tyrion ja Daenerys) "Lohikäärmetanssiin".


title: Tulen ja jään laulu

text: "Korppien kestit" julkaistiin lokakuussa 2005 Britanniassa ja marraskuussa Yhdysvalloissa, ja se nousi suoraan "New York Timesin" bestseller-listan ensimmäiselle sijalle. Yksi kirjaa kehuvista arvostelijoista oli "Timen" Lev Grossman, joka kutsui Martinia ”Amerikan Tolkieniksi”. Fanit ja kriitikot olivat kuitenkin pettyneitä tarinan jakamiseen, joka jätti monen "Miekkamyrskystä" tutun suositun hahmon kohtalon avoimeksi. Martin kertoi kirjoittaneensa "Lohikäärmetanssista" jo puolet, ja ilmoitti "Korppien kestien" loppunäytöksessä seuraavan osan julkaistavan seuraavana vuonna. Julkaisupäivää kuitenkin lykättiin kerta toisensa jälkeen. Sillä välin, vuonna 2007, HBO hankki oikeudet "Tulen ja jään lauluun" sovittaakseen sen televisiosarjaksi. Sarja alkoi huhtikuussa 2011, ja ensimmäiset kymmenen jaksoa kattoivat "Valtaistuinpelin" kokonaisuudessaan.


title: Tulen ja jään laulu

text: "Lohikäärmetanssi" julkaistiin kuuden vuoden kuluttua heinäkuussa 2011, ja sen käsikirjoituksen pituus oli noin 1 600 sivua; se ylitti sivumäärässään ja kirjoitusajassaan kaikki sarjan aikaisemmat kirjat. Kirjan viimeisen kolmasosan alkaessa tarina yhtyi "Korppien kestien" loppuun ja jatkoi siitä. Martin oli kuitenkin suunnitellut kirjan jatkuvan vielä pidemmälle, mutta joutui pudottamaan siitä ainakin yhden suuren taistelukohtauksen sekä jättämään useiden hahmojen kohtalon avoimeksi. Hän piti myöhästymisen syynä pääasiassa ”meereeniläissolmuksi” kutsumaansa ongelmaa, joka oli vaivannut häntä jo vuodesta 2005. Sen uskottiin liittyvän ongelmaan saada eri hahmojen tarinat kronologisesti toimiviksi niiden kietoutuessa Daeneryksen tarinaan. Hän myös myönsi käyttäneensä liikaa aikaa tarinan uudelleenkirjoittamiseen ja hiomiseen, mutta kielsi vankasti menettäneensä kiinnostuksensa sarjaan tai viivytelleen tarkoituksellisesti tuottaakseen enemmän rahaa.


title: Tulen ja jään laulu

text: Vuonna 2002 perustettiin kustannusosakeyhtiö Kirjava, koska perustajat halusivat nähdä omia suosikkikirjojaan käännettyinä suomeksi. Kääntäjä Satu Hlinovsky ihastui "Valtaistuinpeliin" lukiessaan sitä ja halusi ottaa sen käännettäväksi. Romaanista tuli Kirjavan ensimmäinen julkaisu, ja se julkaistiin 12. joulukuuta 2003. Toinen osa "Kuninkaiden koitos" julkaistiin 15. joulukuuta 2004. Sarjan kolmas osa "Miekkamyrsky" päätettiin julkaista kahdessa osassa sen pituuden takia, ja ensimmäinen nide julkaistiin 31. lokakuuta 2005 toisen niteen seuratessa 21. heinäkuuta 2006. Neljäs osa "Korppien kestit" julkaistiin 25. lokakuuta 2007. Kirjojen kansikuvat on laatinut Petri Hiltunen.


title: Tulen ja jään laulu

text: Vuonna 2009 julkaistiin "Valtaistuinpelin" kovakantinen laitos, jossa on Petri Hiltusen laatima mustavalkoinen kuvitus. Samanlainen versio "Kuninkaiden koitoksesta" julkaistiin vuonna 2011.


title: Tulen ja jään laulu

text: Vuonna 2014 julkaistiin "Lohikäärmetanssi 1" ja "Lohikäärmetanssi 2" sekä "Miekkamyrskyn" kovakantinen laitos.