title: Turingin kone

text: Pysähtymisongelma on päätöstehtävä, joka kysyy, pysähtyykö simuloitava kone annetulla syötteellä. Turing osoitti, ettei tätä voi välttämättä ratkaista algoritmisesti.


title: Turingin kone

text: Koska Turingin kone on mekaaninen vastine matemaattiselle algoritmille, ja Universaali kone pystyy simuloimaan muita koneita, voidaan konetta ja ohjelmaa ajaa universaalikoneessa ja katsoa pysähtyykö se. Kuitenkin, jos löydetään ohjelma, joka väittää pystyvänsä ratkaisemaan pysähtymisongelman, voidaan kehittää kone, jolle ongelman ratkaiseva ohjelma ei toimi. Kone voi lukea pysähtymisongelman ratkaisun etukäteen ja toimia päinvastoin.


title: Turingin kone

text: Hilbertin kymmenes ongelma on myös esimerkki algoritmisesti ratkeamattomasta ongelmasta, jota ei siis voi ratkaista Turingin koneella, tämä todistettiin 1970.


title: Turingin kone

text: Turingin kone on edelleen tietojenkäsittelyteorian perusasiaa. Sen merkitys on kuitenkin vähentynyt, koska mikään nykyaikainen tietokone ei muistuta vähääkään Turingin mallia. Tilalle ovat nousseet uudemmat mallit kuten rajattoman muistin kone. Tämä ei kuitenkaan poista Turingin koneella saavutettujen teoreettisten tulosten merkityksellisyyttä.


title: Turingin kone

text: Vuonna 1950 Alan Turing väitti että myös ihmisaivot ovat deterministiset, ja siten simuloitavissa Turingin koneella. Tekoälyn määrittämiseen hän esitti nykyisin Turingin kokeen nimellä tunnettavan testin, jolla määritellään onko toimija älykäs.


title: Turingin kone

text: Turingin malliin perustuvaa konetta ei aikoinaan rakennettu, vaan jo vuonna 1944 olivat käytössä elektroniikkaan perustuvat Colossus-tietokoneet. Ensimmäisen oikean Turing-koneen rakensi vuonna 1986 saksalainen professori Karl Scherer.


title: Hämähäkkimies

text: Hämähäkkimies (), oikealta nimeltään Peter Parker, on Marvelin sarjakuvissa esiintyvä naamioitunut supersankari. Hän esiintyi ensimmäisen kerran Stan Leen kirjoittamana ja Steve Ditkon piirtämänä "Amazing Fantasy" -lehden 15. numerossa vuonna 1962.


title: Hämähäkkimies

text: Hämähäkkimiehen, kuten monen muunkin sarjakuvahamon taustatarina on muuttunut vuosien varrella ja päivittynyt vuosien varrella vastaamaan nykyistä aikaa. Peter Parker on lapsena orvoksi jäänyt poika, joka varttui setänsä Ben Parkerin ja May Parkerin kodissa. Teini-iässä Parkeria puree radioaktiivinen hämähäkki, jonka ansiosta Parker saa hämähäkin suhteelliset voimat ja kyvyt. Parker käyttää alkuunsa voimiaan ollakseen julkisuuden henkilö, eikä puutu aseelliseen ryöstöön jonka seurauksena Ben-setä saa surmansa. Tragedian seurauksena Parker omaksuu Hämähäkkimiehen henkilöllisyyden ja lupaa taistella vääryyttä vastaan. Hämähäkkimiehellä on vastassa Marvelin tunnetuimpia superroistoja, mutta hahmon arkkivihollisena pidetään Vihreää Menninkäistä, Tohtori Mustekalaa ja Venomia.


title: Hämähäkkimies

text: Vaikka hahmo on yleensä yksinäinen seikkailija, 2000-luvulla Hämähäkkimiehestä tuli Kostaja ja hahmo on ollut Ihmenelosten ja Puolustajien jäsenenä.


title: Hämähäkkimies

text: Hämähäkkimies on aikamme tunnetuimpia supersankareita ja hahmo on esiintynyt vuosien varrella useassa piirretyissä, elokuvissa, videopeleissä ja musikaaleissa. Hämähäkkimiehestä vihollisineen on tehty myös monesti leluja jo 60-luvulta alkaen. Elokuvissa Hämähäkkimiestä ovat esittäneet Tobey Maguire, Andrew Garfield ja Tom Holland.


title: Hämähäkkimies

text: Hämähäkkimiehen hahmo on moniulotteinen. Tarinat eivät keskity ainoastaan sankarin ja vastustajien väkivaltaisiin edesottamuksiin, vaan Hämähäkkimiehen yksityiselämä ja arki ovat erottamaton osa tarinoita. Hämähäkkimies aloitti uransa hyvin nuorena, jonka vuoksi alkuaikojen Hämähäkkimies-tarinoissa nähdään teini-ikäisen nuoren miehen ongelmia ja sielunmaailmaa, kuten koulukiusaaminen, kiinnostus tyttöihin, itsenäistyminen, kouluelämä, vastuunotto, muiden samanikäisten hyväksyntä ja suhde aikuisiin. Koska Peter Parker on erittäin kiintynyt tätiinsä May Parkeriin, on hän joutunut pitämään Hämähäkkimiehen identiteetin salassa tältä. Hän on myös jatkuvasti huolissaan tämän taloudellisesta ja terveydellisestä hyvinvoinnista. Kaiken tämän lisäksi Peterillä on huolenaan valtava vastuuntunto Hämähäkkimiehenä. Todistettuaan Ben-setänsä väkivaltaisen kuoleman Peter päätti, että ei aio olla sivustakatsojana tilanteissa, joissa kykenee auttamaan muita.


title: Hämähäkkimies

text: Myöhemmässä vaiheessa Hämähäkkimies-tarinoiden teemaksi tuli myös oman vastuun torjuminen, kun Peter Parker pyrki hankkiutumaan eroon Hämähäkkimiehen voimista ja identiteetistä. Jokaisella kerralla Peter huomasi, että yritys välttää vastuuta johti usein suurempiin ongelmiin, kuten moraalikriisiin, itsepetokseen ja ongelman pakenemisesta johtuvaan alkuperäisen ongelman kasvamiseen. Tästä esimerkkinä Kuuden käden saaga, jossa Peter Parkerin yrittäessä hankkiutua eroon hämähäkkivoimista hänen hämähäkkimäiset piirteensä lisääntyivät kuuden käden myötä.


title: Hämähäkkimies

text: Hämähäkkimies on ruumiillisilta ominaisuuksiltaan tavallista ihmistä moninkertaisesti voimakkaampi, nopeampi ja ketterämpi. Alkuperäinen nosti noin 10 tonnia, ja pystyi hyppäämään useiden metrien loikkia. Hänellä on yli-inhimilliset refleksit. Hän kykenee kiipeämään seinillä hämähakin tavoin.


title: Hämähäkkimies

text: Hämähäkkimiehen taistelutapoihin kuuluu myös samankaltainen psykologinen sodankäynti, jota Matkijalintu harrastaa: hän pyrkii pilkkaamaan vastustajaansa katkeamattomalla vauhdilla (esimerkiksi ”"Mitenkö löysin teidät: katsoin keltaisilta sivuilta kohdasta Isot Tyhmät Apinat!"” – tai ”"Voi hyvät roistot, älkää nyt suuttuko vaikka otankin aseenne pois!"”) – ja useimmat vastustajat turhautuvat tästä ja menettävät otteen taistelusta harkintakyvyn kadotessa vimmaan: esimerkiksi yliluonnollisen voimakas Titania menetti ensi yhteenottonsa Salattujen Sotien aikana täysin harkintakykynsä tällaisen pilkanteon johdosta ja Hämähäkkimies pyyhki hänellä lattiaa.


title: Hämähäkkimies

text: Hämähäkkimiehellä on ”hämähäkkivaisto”. Se on eräänlainen kuudes aisti, joka varoittaa häntä uhkaavasta vaarasta. Yhdistettynä hänen reflekseihinsä ja ketteryyteensä hämähäkkivaisto tekee Hämähäkkimiehestä vaikean maalin käsiaseille. Myöhemmin on osoitettu, että Hämähäkkimiehen hämähäkkivaistosta voi olla myös haittaa, mikäli pitää viedä samanaikaisesti suojaan useampi kuin yksi henkilö.


title: Hämähäkkimies

text: Kuoriainen-niminen superroisto yritti kerran analysoida tallentamiaan Hämähäkkimiehen taistelukonsteja – mutta sai todeta karvaasti, että Hämähäkkimies ei käyttänyt kahta kertaa samaa konstia vaan tuntui säveltävän temput lennossa; tämähän johtui hänen vaistostaan, seikka jota Kuoriainen ei koskaan ymmärtänyt.


title: Hämähäkkimies

text: Hämähäkkivaisto on pelastanut Hämähäkkimiehen hengen lukemattomia kertoja, mutta jotkut hänen vihollisistaan ovat keksineet keinon lamauttaa se. Vihreä Menninkäinen on käyttänyt kerran Peter Parkeriin kaasua, joka lamautti hämähäkkivaiston. Hämähäkkivaisto ei kykene tunnistamaan Venomia, ennen kuin Hämähäkkimies on suoraan heidän edessään. Hämähäkkivaisto varoittaa vain osittain Carnagesta.


title: Hämähäkkimies

text: Yliluonnollisilta voimiltaan Hämähäkkimies kuuluu tunnettujen supersankarien keskiraskaaseen sarjaan. Esimerkiksi Batman on ruumiillisilta avuiltaan Hämähäkkimiehen rinnalla hyvin inhimillinen; toisaalta vaikkapa Ihmeneloset ovat Hämähäkkimieheen verrattuna ylivoimaisia – mittaamattoman vahvoista Hulkista ja Teräsmiehestä puhumattakaan. Hämähäkkimiehen hahmon kannalta olennaista onkin, miten supervoimia käytetään, ei se, kuinka paljon niitä on. Hän on esimerkiksi voittanut Hulkin ja kaikki Ihmenelosten jäsenet oveluudellaan, ja taidoillaan.


title: Hämähäkkimies

text: Seittisingot ovat ranteisiin kiinnitettävät laitteet, jotka ampuvat ohuita seittisäikeitä korkeapaineella. Joutuessaan kosketuksiin ilman kanssa tämä hieman nailonia muistuttava liuos jähmettyy ja muodostaa erittäin kestävän kuidun, joka tarttuu voimakkaasti lähes kaikkiin pintoihin. Yhtyessään happeen seitti menettää tarttuvuuttaan ja noin 1–2 tunnin kuluttua se muuttuu jauheeksi. Koska seittinestettä sisältävät säiliöt ovat täysin ilmatiiviit, eivät seittisinkojen suuttimet pääse tukkeutumaan.


title: Hämähäkkimies

text: Seittisinkojen rannekkeet ja seittinestesäiliöt ovat mellotettua pronssia, toimintaosat ruostumatonta terästä ja synteettistä safiiria. Varasäiliöitä Hämähäkkimies säilyttää vyössään, joka on valmistettu nahasta ja messingistä, ja johon mahtuu kerrallaan 30 säiliötä.


title: Hämähäkkimies

text: Itse seittisinkojen laukaisin on sijoitettu lähelle ranteen sisäpintaa vahingonlaukausten välttämiseksi. Syöksyessään suuttimen aukoista erilliset seittisuihkut joutuvat keskinäiseen adheesioon muodostaen monimutkaisia, luonnossa tavattavien hämähäkinseittien kaltaisia kuvioita.


title: Hämähäkkimies

text: Hämähäkkimiehellä on ollut ainakin kahdesti orgaaniset seittisingot. Ensimmäinen kerta oli, kun hänellä oli musta symbioottipuku, ja toinen kerta oli, kun hän oli Kuningatar-nimisen vastustajan vuoksi muuttunut hetkeksi aikaa valtavaksi oikeaksi hämähäkiksi, ja sitten taas takaisin ”ihmiseksi”. Hän huomasi välittömästi, että kykeni nyt tuottamaan itse seittiä käsissä olevien, elokuvan vastaavia muistuttavien orgaanisten seittisinkojen avulla.


title: Hämähäkkimies

text: Sam Raimin ohjaamassa kolmessa elokuvassa Peterillä ei ole ollut alusta astikaan seittisinkoja, vaan hänen käsissään ovat hämähäkin verkkoa muistuttavat seittikudokset, orgaaniset seittisingot, joista Peter voi ampua seittiä. Mutta Marc Webbin ohjaamssa elokuvassa The Amazing Spider-Man Peter tekee isänsä muistiinpanojen perusteella itselleen seittisingot.


title: Hämähäkkimies

text: Hämähäkkimiehellä on yksi sarjakuvien tunnetuimmista roistogallerioista. Suurin osa näistä vastustajista sai alkunsa jonkinlaisessa tieteellisessä onnettomuudessa tai tieteellisen vastuun väärinkäyttämisessä. Hämähäkkimiehen vastustajat heijastavat hahmon nimeä, useampi vihollinen on nimennyt itsensä jonkun eläimen mukaan. "Omien" roistojensa lisäksi Hämähäkkimies taistelee usein muita Marvelin roistoja, kuten Tohtori Doomia vastaan. Hämähäkkimiehen pääasiallisina vihollisina pidetään kemistiä ja liikemiestä Norman Osbornia, joka on vastuussa Hämähäkkimiehen elämän suurimmista murhenäytelmistä Ben-sedän murhan jälkeen, sekä Kuuden Koplaa. Myöskin Venomia pidetään eräänä suurimmista vihollisista, koska hahmo on eräänlainen näkemys millainen Hämähäkkimies voisi olla, jos olisi käyttänyt voimiaan pahaan.Hämähäkkimies on lopulta tietenkin tavallinen Peter Parker ja sarjakuvat keskittyvät suuresti myös hänen siviilielämäänsä, perheeseensä ja romansseihinsa yhtä paljon kuin supersankariseikkailuihinkin.


title: Hämähäkkimies

text: Tärkeimpiin ja tunnetuimpiin sivuhahmoihin kuuluvat: Hämähäkkimies-perhettä käytetään lehdistä, jotka ovat spin-offina tai muulla tavalla olennainen osa Hämähäkkimies-universumia. Hämähäkkimies-perheen lehdissä voidaan viitata Hämähäkkimiehen omiin julkaisuihin, ja ne saattavat usein myös vaikuttaa niiden tapahtumiin.


title: Hämähäkkimies

text: Kun esimerkiksi Quentin Beck, Mysteerio, kuoli Daredevilin ”Guardian angel” -tarinassa tehdessään itsemurhan, oli Quentin Beck kuollut myös Hämähäkkimies-lehdissä. Lisäksi Hämähäkkimies-julkaisujen ja muiden Hämähäkkimies-perheen julkaisujen sivuhahmot saattavat luoda läheisemmän suhteet keskenään, kuten esimerkiksi kävi kun Hämähäkkimies-lehdistä Harry Osbornin entisen vaimon, Liz Allenin, ja Daredevil julkaisuista tutuksi tulleen Foggy Nelsonin välille kehittyi parisuhde. Suhteen etenemistään seurattiin kummankin hahmon lehdissä aina eroon asti.


title: Hämähäkkimies

text: Vaikka Hämähäkkimies-perheen lehtien tapahtumat muodostavat yhteisen kokonaisuuden, on se silti osa Marvel-universumia, johon kuuluu mm. Rautamies, Thor, Mutantti, Kapteeni Amerikka, Hulk, Aaveajaja ja Kostajat.


title: Hämähäkkimies

text: Hämähäkkimies-perhe on Marvelin vastine Batman-perheelle. Hämähäkkimies-perheellä oli hetken Amerikassa myös oma siihen keskittyvä lehti "The Amazing Spider-man Family". Hämähäkkimies perheen jäsenet seikkailevat kaikki pääasiassa New Yorkissa ja useimmat myös asuvat siellä.


title: Hämähäkkimies

text:
Rinnakkaishahmot ja tiimit ovat omissa lehdissään seikkailevia hahmoja ja ryhmiä jotka usein kohtaavat Hämähäkkimiehen joko Hämähäkkimiehen omissa tai kyseisten hahmojen ja ryhmien lehdissä.
Hämähäkkiyhteisö on hämähäkkivoimaisista supersankareista koostuva ryhmä, jonka perusti Ezekiel, joka myöhemmin kääntyi Hämähäkkimiestä vastaan, kun tämä paljasti koko ajan halunneensa Hämähäkkimiehen voiman ja aseman itselleen. Organisaation nykyinen tilanne on tilapäisesti epäselvä.Hämähäkkiklaani koostuu joukosta hämähäkkivoimaisia ihmisiä. Ezekielin uskomuksen mukaan Hämähäkkijumala valitsi heidät saamaan hämähäkkien kykyjä muistuttavat voimat. Kaikilla heillä on jokin side Hämähäkkimieheen jonka kanssa he yhdessä muodostavat kyseisen klaanin. Klaanin vihollisiin kuuluu Sinister 666, Kraven klaani ja Morlun. Peter Benjamin Parkerin isä Richard ja äiti Mary Parker olivat YPKVV:n agentteja, jotka menehtyivät lento-onnettomuudessa suorittaessaan superroisto Punakalloon liittynyttä tehtävää. Orvoksi jäänyt Peter jäi tämän jälkeen varttumaan tätinsä ja setänsä May ja Ben Parkerin huomaan New York Cityn Queensiin. Vanha pari rakasti Peteriä, joka ei kuitenkaan ollut suosittu ikätovereidensa keskuudessa. Hän oli usein suositumpien ikätovereiden, kuten Flash Thompsonin, vitsien ja kiusaamisen kohteena. Peter kasvoi muun muassa sarjakuvien, valokuvaamisen ja kemian harrastamisen parissa varsin yksinäiseksi, mutta poikkeuksellisen älykkääksi teiniksi, jonka osaaminen ilmeni erityisesti tieteissä.


title: Hämähäkkimies

text: Eräänä päivänä Peter meni tiedenäyttelyyn, jossa häntä puri radioaktiivinen hämähäkki. Peter tajusi saaneensa hämähäkkien kykyjä muistuttavat voimat, joihin kuului seinäkiipeily, yli-inhimilliset fyysiset voimat, nopeus ja ketteryys, sekä vaarasta varoittava hämähäkkivaisto.


title: Hämähäkkimies

text:
Peter päätti heti lähteä hankkimaan mainetta ja kunniaa voimillaan, tarkoituksenaan voittaa Murskaaja Hogan painiottelussa. Tuolloin Peter vielä käytti amatöörimäisempää asua, joka ei muistuttanut paljonkaan Hämähäkkimiehen nykyistä asua. Voitettuaan ottelun, hän sai kutsun omaan televisiosarjaan naamioituna sankarina. Peter kehitti ohjelmaa varten nimen, puvun ja seittisingot. Peter saavutti nopeasti haluamansa julkisuuden, mutta eräänä päivänä esiinnyttyään ohjelmassa kassan varastanut murtovaras muutti hänen elämänsä. Peter antoi murtovarkaan juosta ohitseen yrittämättä pysäyttää tätä, vastaten raivostuneelle poliisille, ettei murtovaras ole hänen ongelmansa. Hän sai kuitenkin myöhemmin katua laiminlyöntiänsä huomattuaan, että sama murtovaras oli myöhemmin tappanut hänen Ben-setänsä, ainoan isähahmonsa.
Tajuttuaan aiheuttaneensa setänsä kuoleman, syyllisyydentuntoinen Peter päätti omistaa elämänsä taistelulle rikollisuutta vastaan. Nyt hän viimein ymmärsi setänsä käyttämän lausahduksen ”Suuri voima tuo mukanaan suuren vastuun”, ja on tuosta päivästä lähtien pitänyt sitä eteenpäin vievänä voimanaan.


title: Hämähäkkimies

text: Hämähäkkimiehen ensimmäinen urotyö tapahtui, kun hän pelasti J. Jonah Jamesonin astronauttipojan, John Jamesonin, tämän syöksyessä raketillaan kohti maata. Hämähäkkimiehen ensimmäinen urotyö sai paljon julkisuutta, ja pääsi kaikkiin sanomalehtiin. Tästä lähtien J. Jonah Jameson on vihannut Hämähäkkimiestä, joka sai enemmän julkisuutta ja kunniaa kuin hänen avaruusmatkalla ollut poikansa.


title: Hämähäkkimies

text: Peter Parker jatkoi kaikesta huolimatta opiskelua Midtownin lukiossa. Hämähäkkimiehen ensimmäinen kohtaaminen muiden supersankarien kanssa tapahtui, kun hän lähti rahanpuutteessa hakemaan töitä Ihmeneloset -sankariryhmältä. Ihmeneloset kuitenkin kertoivat, etteivät he saa palkkaa sankaritöistään. Hämähäkkimies jatkoi kuitenkin tiivistä suhdettaan Ihmenelosiin – yhdestä ryhmän jäsenestä Liekistä on tullut vuosien varrella Hämähäkkimiehen paras supervoimainen ystävä ja leikkimielinen kilpailija.


title: Hämähäkkimies

text:
Hämähäkkimiehen ensimmäinen kohtaama vastustaja oli Kameleontti, joka yritti Hämähäkkimieheksi naamioituneena ryöstää pankin. Hämähäkkimiehen onnistui kuitenkin oveluudellaan päihittää hänet.
Ben-sedän kuolemasta asti May-täti ja Peter olivat kärsineet vakavista rahaongelmista, joten Peter tarvitsi kipeästi työtä. Peter sai kuulla, että Hämähäkkimiestä vihaava Daily Buglen omistaja J. Jonah Jameson tarjosi rahaa kuvista talojen katoilla terrorisoivasta Korppikotkasta. Peter otti työn, koska uskoi Hämähäkkimiehenä saavansa kuvat helposti. Pienien vaikeuksien jälkeen hän lopulta voitti Korppikotkan, ja sai haluamansa kuvat. Samoihin aikoihin Hämähäkkimies kohtasi myös ensimmäistä kertaa Tinurin, jonka oli palkannut Mysteerio.
Kohdattuaan nämä haasteet oli Hämähäkkimiehen ura supersankarina alkanut. Hän ei ollut kuitenkaan kertaakaan kohdannut vielä yhtä voimakasta superroistoa kuin Tohtori Mustekala. Tämän vuoksi Tohtori Mustekala saikin Hämähäkkimiehen helposti päihitettyä. Järkyttyneenä valtavasta tappiosta, Peter aikoi lopettaa Hämähäkkimiehen uran. Ihmenelosten Liekin pitämä puhe kuitenkin sai Peterin käsittämään, ettei hänen tulisi luovuttaa. Peter otti Hämähäkkimiehen pukunsa ja lähti taistelemaan Tohtori Mustekalaa vastaan, lopulta voittaen tämän. Tästä hetkestä lähtien ovat Hämähäkkimies ja Tohtori Mustekala käyneet loputonta taistoaan, jonka ainoa syy on Tohtori Mustekalan uteliaisuus ja haasteiden sekä jännityksen etsiminen. Vastustajat ovat aina tästä kyseisestä päivästä lähtien kunnioittaneet toisiaan erilaisista syistä.


title: Hämähäkkimies

text: Peterin ensimmäinen seurustelusuhde alkoi J. Jonah Jamesonin sihteerin, Betty Brantin kanssa. Samalla hän sai koulunsa suosituimman oppilaan, Flash Thompsonin, tyttöystävän kiinnittämään häneen huomiota. Samoihin aikoihin Hämähäkkimies ehti kohdata Hiekkamiehen ja Tohtori Doomin. Hämähäkkimies Curt Connorsiin ja tämän perheeseen, kun Curt Connorsin muuttui Liskoksi ja kidnappasi oman poikansa. Hämähäkkimies pelasti tilanteen, ja siitä lähtien ovat Curt Conners ja Hämähäkkimies olleet hyviä ystäviä.


title: Hämähäkkimies

text: Sähköisen superkonna Elektron ilmaantuessa New Yorkiin, J. Jonah Jameson väitti häntä naamioituneeksi Hämähäkkimieheksi. Lopulta kuitenkin löytyi todisteita, että nämä ovat kaksi eri henkilöä, heidän kamppaillessa toisiaan vastaan julkisella paikalla. Ennen kuin Hämähäkkimies aloitti opiskelunsa yliopistossa, hän kohtasi Suostuttelijat , hänen henkilöllisyytensä paljastui Tohtori Mustekalalle ja hän kohtasi Mysteerion.


title: Hämähäkkimies

text: Alkuperäisen niin sanotun mainstream universumin inkarnaationsa lisäksi Hämähäkkimiehestä on ollut useita eri muita tulkintoja ja eri universumin versioita niin Marvel Comicsin itsensä tuottamana, kuin myös muiden tekijöiden tuottamia. Nämä versiot esiintyvät eri universumissa kuin itse varsinainen Hämähäkkimies. Ne saattavat olla vaihtoehtoisesta tulevaisuudesta tai kokonaan eri maailmasta.


title: Hämähäkkimies

text: Ultimate Hämähäkkimies on modernisoitu versio teini-ikäisen Peter Parkerin tarinasta, joka alkaa aivan alusta hetkistä ennen hämähäkin puremaa ja sen jälkeen. Tämä Brian Michael Bendisin kirjoittama tulkinta keskittyy täysin Hämähäkkimiehen teini-ikään. Sen teemoina ovat niin epäröinnit, vastuunkantaminen, läheisen kaipuu, aikuisten maailman julmuus ja erilaisuus. Ultimate version alkuperäinen tarkoitus oli saada nuoret lukijat helpommin mukaan Hämähäkkimies lehtien pariin ilman jatkumon tai liian aikuismaisten teemojen taakkaa. Sarjassa hahmojen luonteet ja visuaalinen ilme eroavat paikoin suunnattomasti kuten myös juonikuviot. Esimerkiksi Vihreä Menninkäinen ja Tohtori Mustekala saivat voimansa samasta aineesta josta Hämähäkkimies, ja heihin keskitytään enemmän. Lisäksi Vihreän Menninkäisen ulkonäkö on Vihreänä Menninkäisenä enemmän epäinhimillisempi ja hirviömäisempi. Vuonna 2009 Marvel aloitti uuden Ultimate Spider-Man-sarjan, jonka Hämähäkkimiehen henkilöllisyys ja taustat eivät ole vielä paljastuneet.


title: Hämähäkkimies

text: MC2-universumissa Peter Parker on sivuhahmona päähenkilönä olemisen sijaan. Tässä aikalinjassa Peter Parker on menettänyt jalkansa Vihreää Menninkäistä vastaan taistellessaan, mutta samalla Vihreä Menninkäinen kuolee. Peter Parkerin ja Mary Janen tytär May paljastuu olevan elossa (alun perin May kuoli Vihreän Menninkäisen tappamana), ja Peter päättää elää perhe-elämää jättäen Hämähäkkimiehen uran taakse. Vuosien päästä hän liittyy New York Cityn poliisin labraan. Pelastettuaan isänsä Normie Osbornin (Harry Osbornin poika) käsistä, Peterin tytär, May ”Mayday” Parker ottaa itselleen Hämähäkkitytön identiteetin ja Ben Reillyn käyttämän Hämähäkkimies asun, aikeinaan jatkaa isänsä uraa. Tämä versio Hämähäkkimiehestä siis käsittää teinitytön elämää, toisin kuin muut versiot, jotka käsittävät joko aikuisen miehen elämää tai teinipojan elämää.


title: Hämähäkkimies

text: 2099-universumi sijoittuu kauas tulevaisuuteen, jossa Miguel O’Hara on ottanut Hämähäkkimiehen roolin.


title: Hämähäkkimies

text: 2211-vuoden Hämähäkkimies eli tri. Max Borne esiintyi ensimmäisen kerran yhden lehden "Spider-Man/Spider-Man 2099" tarinassa. Hänen tyttärensä Robin on Mörkö 2211. Hän kuoli myöhemmin 2211 Kameleontin käsistä.


title: Hämähäkkimies

text: Peter Parquagh niminen 1602-vuoden Hämähäkkimies esiintyi ensimmäistä kertaa "Marvel 1602":ssa Sir Nicholas Fury nimisen vakoojamestarin palveluksessa. Hän saa pureman hyvin erikoisluontoisilta hämähäkeiltä, ja jatko-osassa, "1602: New World", hän ottaa Hämähäkki identiteetin. Myöhemmin hänen henkilöllisyytensä paljastuu ja Norman Osborne tappaa hänen rakastettunsa Virginia Daren.


title: Hämähäkkimies

text: Minisarjallaan "Spider-Man: Chapter One" () John Byrne koitti kirjoittaa mainstream Hämähäkkimiehen historian uusiksi Teräsmiehen tapaan, mutta johtuen huonosta suosiosta ja tarinassa esiintyvistä ristiriidoista minisarjan tapahtumat eivät ole enää kaanonia. John Byrne kirjoitti myös hetken matkaa itse varsinaisia Hämähäkkimies lehtiä ja nämä on tulkittu olevan Frank Millerin Batman tuotannon ohella kaksoisjatkumon omaavia, niin että kuuluvat kahteen eri universumiin samaan aikaan. Hämähäkkimiehen tapauksessa mainstream universumiin ja John Byrne universumiin.


title: Hämähäkkimies

text: "Spider-Man: Reign" -minisarja kertoo tarinan tulevaisuuden Hämähäkkimiehestä, joka on luopunut Hämähäkkimiehen urasta, mutta saa vastaansa vanhoja vihollisiaan, ja joutuu palaamaan takaisin Hämähäkkimiehen tehtäviin.


title: Hämähäkkimies

text: Bullet Points minisarjassa Ben-setä on kuollut ennen kuin ehti kasvattaa Peteriä. Ilman isähahmoa, Peteristä on tullut kuriton koulunsa keskeyttävä teini. Peter päätyy gammapommin testaus alueelle jossa hänestä tulee gamma-annostuksen vuoksi Hulk. Bruce Banner lähtee etsimään Peterille lääkettä ja saa radioaktiivisen hämähäkin pureman, tullen Hämähäkkimieheksi. Peter myöhemmin kuolee Galactuksen vuoksi, mutta saa kuolemallaan Hopeasurffarin taistelemaan Galactusta vastaan.


title: Hämähäkkimies

text: Tässä versiossa Hämähäkkimies elää 1930-luvun New Yorkissa. May-täti on ihmisoikeuksien puolesta puhuva mielenosoittaja ja Ben-sedän tappoi Norman Osbornin, Menninkäisen, rikollissyndikaatti. J. Jonah Jamesonin murhasta syytetty Peter saa oudon hämähäkin pureman ja mystiset hämähäkkivoimat Hämähäkkijumalalta. Hän pukee ylleen mustan naamion, hanskat ja takin, ja käy Normanin jengiä vastaan. Videopelissä "" esiintyy tämä versio Hämähäkkimiehestä.


title: Hämähäkkimies

text: Maapallo-Z:n Hämähäkkimies on muuttunut zombieksi muiden sankareiden tapaan. Hän sai tartunnan kyseisen universumin Kapteeni Amerikalta, "Colonel America" nimiseltä zombieksi muuttuneelta supersankarilta. Vaikka Hämähäkkimies kärsii muiden zombien tapaan nälästä, hän kärsii silti jatkuvasti syyllisyyttä kaikesta tekemästään, kuten Mary Janen ja May-tädin syömisestä. Ensimmäisen tarinan lopussa Hämähäkkimies on yksi niistä zombie supersankareista, jotka syövät Galactuksen ja saavat tämän kosmiset voimat.


title: Hämähäkkimies

text: "Marvel Zombies 2":ssa hänellä cyborgi jalka tavallisen jalan tilalla. Hänen nälkänsä on alkanut kadota, ja hän on ensimmäisten joukossa kääntymässä nälkäisiä kanssa zombie supersankareitaan vastaan. Lopussa Hämähäkkimies on niiden harvojen joukossa, jotka selviävät Hulkin hyökkäykseltä, ja lähtevät rakentamaan Wakandaa uusiksi, haudaten taistelussa kuolleet. Myöhemmin Hämähäkkimies teleportataan uuteen maailmaan, jossa hän kohtaa Kuuden Koplan, ilman kosmisia voimiaan ja seittisingot tyhjänä. Hän joutuu tekemään itselleen aseen omista ruumiinosistaan, jonka hän kokee tuskallisena, vaikka Maapallo Z:n zombieiden ei pitäisi tuntea tuskaa. Lopulta Hämähäkkimies joutuu Hiekkamiehen tappamaksi. Mutta selviytyykin häntä seuranneen Jättiläisen avulla. Hämähäkkimies pääsee takaisin Maapallo Z:lle, ja saa kostettua May-tädin ja Mary-Janen kuoleman tappamalla itsensä uudestaan Hiekkamiehen käsiin.Hämähäkkimiehestä on tehty lukuisia tv- ja animaatiosarjoja, joista ensimmäinen oli vuosina 1967-1970 valmistettu piirretty "Spider-Man". "Spidey Super Stories" (1974 - 1977) oli ensimmäinen näytelty lapsille tarkoitettu sarja, jossa muutaman minuutin pituisissa jaksoissa Hämähäkkimies seikkaili. The Amazing Spider-Man (1977 - 1979) oli myös näytelty televisiosarja "Spider-Man" (1981 - 1982) ja "Spider-Man and His Amazing Friends" (1981 - 1983) olivat molemmat animaatiosarjoja.


title: Hämähäkkimies

text: Hämähäkkimies animaatiosarja pyöri yhteensä viisi tuotantokautta (65 jaksoa). Animaatiosarja alkoi 9. marraskuuta 1994 ja päättyi 31. tammikuuta 1998. Käsikirjoittajina sarjassa toimi John Semper Jr. ja sen tuotti Marvel Films Animation. Kääntäjänä toimi Semicin Hämhäkkimies julkaisujen suomentajana, ja kirjepalstalla mainetta niittänyt ”Mail-man”.


title: Hämähäkkimies

text: Hämähäkkimies (uusi animaatiosarja) alkoi vuonna 2003. Sitä tehtiin 13 jaksoa. Se alkoi 11. heinäkuuta 2003 ja se loppui 12. syyskuuta 2003.


title: Hämähäkkimies

text: "The Amazing Spider-Man" -televisiosarjan pilottia esitettiin elokuvateattereissa ja se oli 1980 Suomessa vuoden 63. katsotuin elokuva.


title: Hämähäkkimies

text: Vuonna 2002 sai ensi-iltansa Sam Raimin ohjaama elokuva "Spider-Man – hämähäkkimies". Elokuva oli vuoden menestynein elokuva, ja se voitti lipputuloissa jopa "". Sitä seurasi 2004 ensi-iltansa saanut jatko-osa, "Spider-Man 2 – Hämähäkkimies 2". Kolmas osa, "Spider-Man 3 – Hämähäkkimies 3" ilmestyi elokuvateattereihin 4. toukokuuta 2007. Kaikissa kolmessa elokuvassa Hämähäkkimiestä esittää Tobey Maguire. Peterin naisystävää Mary Jane Watsonia on elokuvissa esittänyt Kirsten Dunst. Spider-Manin osaa tarjottiin myös Leonardo DiCapriolle, mutta tämä kieltäytyi siitä.


title: Hämähäkkimies

text: Vuonna 2012 sai ensi-iltansa uusi elokuva, "The Amazing Spider-Man". Elokuvan pääosissa ovat Andrew Garfield, Emma Stone ja Rhys Ifans. Andrew Garfield ja Emma Stone uusivat roolinsa myös vuonna 2014 sen elokuvan jatko-osassa "The Amazing Spider-Man 2".


title: Hämähäkkimies

text: Helmikuussa 2015 Sony Pictures ja Marvel Studios tekivät pitkien neuvottelujen jälkeen sopimuksen, jonka myötä Hämähäkkimies esiintyy Marvel Cinematic Universessa. Kevin Feige ja Amy Pascal tuottivat tähän jatkumoon sijoittuvan uuden Hämähäkkimies-elokuvan "", joka sai ensi-iltansa vuonna 2017. Elokuvan ohjasi Jon Watts ja Hämähäkkimiehen uusi näyttelijä on Tom Holland. Vuonna 2019 saa ensi-iltansa elokuvan jatko-osa "".


title: Jääkiekon SM-liiga

text: Jääkiekon SM-liiga, markkinoinnissa myös pelkkä Liiga kaudesta 2013–2014 alkaen, on Suomen jääkiekon miesten pääsarja. Se perustettiin vuonna 1975 korvaamaan vanha SM-sarja, jota pelattiin vuosina 1928–1975. SM-liiga toimii erillään Suomen jääkiekkoliiton toiminnasta.


title: Jääkiekon SM-liiga

text: Liiga perustettiin 24. toukokuuta 1975 Tampereella korvaamaan SM-sarja, jota oli pelattu vuodesta 1928 alkaen. Käänteentekevässä organisaatiouudistuksessa pääsarja erotettiin muusta sarjakiekkoilusta, josta jäi huolehtimaan Suomen Jääkiekkoliitto. Liitto huolehtii myös jääkiekon perustyöstä sekä valmennus- ja kasvatustyöstä sekä Suomen maajoukkueista.


title: Jääkiekon SM-liiga

text:
Liigauudistus merkitsi mestaruuden ratkaisemista pudotuspeleillä. Aluksi SM-liigassa oli 10 seuraa. Sarja laajeni 12-joukkueiseksi kaudella 1988–1989. Vuonna 2000 SM-liigaa laajennettiin yhdellä joukkueella, jonka jälkeen sarja suljettiin siten, etteivät joukkueet voineet pudota liigasta tai vastaavasti nousta sinne alemmasta sarjasta. Kaudeksi 2005–2006 sarjaan nostettiin Mestis-voittaja KalPa, joka täytti liigapaikkaan vaaditut kriteerit. Liigakarsinnat palautettiin kaudeksi 2008–2009. Edellytyksenä nousulle karsinnat selvittäneen Mestis-joukkueen olisi kuitenkin pitänyt ostaa hävinneen liigajoukkueen osake liigan määrittelemällä hinnalla. Muussa tapauksessa hävinnyt liigajoukkue olisi jatkanut pelaamista liigassa. Kaudesta 2013–2014 lähtien liigakarsinnat korvaa lisenssijärjestelmä, jossa Mestiksen voittaja voi anoa pääsarjalisenssiä. Mikäli se myönnetään, seura nousee liigaan yhden kauden siirtymäajan jälkeen.
Kaudella 2017–2018 SM-liiga on jaettu viiteen lohkoon, joissa kussakin on kolme joukkuetta. Lohkot on jaettu sijainnin perusteella siten, että lohkojen sisällä välimatkat ovat mahdollisimman lyhyet. Ainoana poikkeuksena tästä on Kärpät, joka pelaa samassa lohkossa eteläsuomalaisten HIFK:n ja HPK:n kanssa. Kaikki joukkueet kohtaavat toisensa kahdesti kotona ja kahdesti vieraissa. Lisäksi lohkojen sisällä pelataan kaksinkertainen sarja. Näin kukin joukkue pelaa runkosarjassa yhteensä 60 ottelua. Runkosarjassa sijoille 7–10 sijoittuneet joukkueet pelaavat pudotuspelikarsinnat, joista jatkoon pääsee kahdella voitolla. Pudotuspeleissä jatkoon pääsee neljällä voitolla. Suomen mestari on se joukkue, joka voittaa neljä ottelua finaalisarjassa. Välierien häviäjät ottelevat pronssista yksiosaisessa pronssiottelussa.Jääkiekon SM-liigaa tuomaroi kaudella 2017–2018 yhteensä 22 päätuomaria sekä 17 linjatuomaria. SM-liigaa tuomitaan neljän tuomarin järjestelmällä (2 päätuomaria ja 2 linjatuomaria). Eniten tuomaroineet tuomarit ovat tuomaroineet yli 500 SM-liigaottelua. 500 ottelun rajan ovat rikkoneet Markku Kruus (532), Antti Hämäläinen (518), Jyri Rönn (511) sekä Reijo Ringbom 849 ottelullaan. Eniten otteluita on tuominnut edelleen aktiivinen Timo Favorin, yli 900 ottelua. Parhaaksi tuomariksi pelaajat ovat äänestäneet Jari Levosen ja parhaaksi linjatuomariksi Juha Suoraniemen.


title: Jääkiekon SM-liiga

text: SM-liigan tuomaristoa on arvosteltu tiedotusvälineissä. Erityisesti liigan suhtautumista päähän kohdistuviin taklauksiin pidetään vanhentuneena suhteessa esimerkiksi NHL:ään. Suomessa ei kuitenkaan ole ainuttakaan ammattilaistuomaria, toisin kuin taas esimerkiksi NHL- ja KHL-liigoissa.


title: Jääkiekon SM-liiga

text: Kaudella 2018–2019 otettiin otteluiden tuomaroinnissa käyttöön tilannehuone (TH), joka rakennettiin Helsinkiin. Siellä otteluiden tapahtumia seurataan keskitetysti usean videotuomarin voimin. Vastaavanlainen systeemi toimii esimerkiksi NHL:ssä.


title: Jääkiekon SM-liiga

text: Vuoteen 2005 asti MTV3 televisioi sunnuntaisin runkosarjan yhden ottelun maksuttomana, jolloin selostajina toimivat Pentti Lindegren, Mika Saukkonen ja Timo Jutila. Pudotuspelien osalta MTV3 lähetti suorana valikoituja puolivälierä- ja välieräotteluita sekä huhtikuun loppuottelut. Jääkiekkolähetyksiä kutsuttiin nimellä "Hockey Night". Lisäksi MTV3 tarjosi parina viimeisenä televisiointivuonnaan lisää otteluita maksullisella MTV3+ -kanavalla.


title: Jääkiekon SM-liiga

text: Kaudeksi 2005–2006 esitysoikeudet siirtyivät Neloselle, joka esitti suorana huhtikuun finaalipelit. Tämän lisäksi viikoittain Nelosella esitettiin aiemmin viikkomakasiini sekä joka pelipäivä illan päätteeksi kierroksen kaikki maalit. Runkosarjan pelejä sekä puolivälieriä esittää suorina maksullinen Canal+, ja kommentaattoreina toimivat J-P Jalo ja Juhani Tamminen.


title: Jääkiekon SM-liiga

text: Kaudesta 2007–2008 lähtien Nelonen lähetti myös yhden runkosarjaottelun suorana joka kuukausi, mutta viikkomakasiini lopetettiin tuolle kaudelle kierrosten maalikoosteiden säilyessä.


title: Jääkiekon SM-liiga

text: Kaudella 2009–2010 SM-liiga siirtyi ensimmäistä kertaa sen historian aikana kokonaan maksukanavien puolelle. Otteluja televisioi pääasiassa URHOtv, jonka lisäksi Nelonen siirsi aiemmin ilmaisen kuukauden pelin Urheilukanavalta Nelonen Sport Pro:lle. Kausi oli myös ensimmäinen, jolloin finaalipelejä ei nähty Suomen televisiossa muualta kuin maksukanavilta, sillä ne nähtiin vain Nelonen Sport Pro:lla. Vaikka asioiden yhteyttä ei ole tutkittu, totuus on se, että kaudella 2010-2011 SM-liigaottelujen katsojamäärät putosivat suurimmalla osalla joukkueista. Vain Jokerit, Kärpät ja Ässät saivat runkosarjan päätteeksi nousua katsojakeskiarvoonsa edellisvuoteen verrattuna. Kaudella 2013-2014 kuvausoikeudet siirtyivät kokonaan Neloselle. Kauden jokaisen pelin pystyy katsomaan Nelonen Pro -kanavalta ja Ruutu+ -palvelusta. Kaudesta 2018-2019 alkaen Telia omistaa oikeudet kuudeksi kaudeksi eteenpäin.


title: Jääkiekon SM-liiga

text: "Jääkiekon SM-liigan karsinnat" = 1976–1985 Kiekkoreipas, 1990–1991 Hockey-Reipas, 1991–1994 Reipas LahtiSM-liigan ensimmäinen toimitusjohtaja oli Kalervo Kummola 1975–1987.


title: Jääkiekon SM-liiga

text:
Puheenjohtaja
Jäsenet
Jäsenet


title: Uuno Kailas

text: Frans Uuno Kailas (alk. Salonen; 29. maaliskuuta 1901 Heinola – 22. maaliskuuta 1933 Nizza, Ranska) oli suomalainen runoilija ja kirjailija. Kailas tunnetaan parhaiten runokokoelmistaan, mutta hän myös suomensi paljon.


title: Uuno Kailas

text: Uuno Kailas syntyi Heinolassa Kailasen ratsutilalla hämäläiseen talonpoikaissukuun. Kailas oli kaksivuotias pikkupoika, kun hänen äitinsä Olga Josefiina Salonen (o.s. Honkapää) kuoli. Isästä Johan Evert Salosesta ei ollut poikansa huolehtijaksi, joten tämä jäi isoäitinsä Maria Fredrikan vastuulle ja asui useissa sukulaisperheissä. Poika sai isoäidiltä ankaran uskonnollisen kasvatuksen, joka vaikutti häneen läpi koko elämän, ja sillä oli vaikutuksia myös runotuotantoon.


title: Uuno Kailas

text: Kailas kävi koulunsa Heinolassa ja pääsi ylioppilaaksi Heinolan keskikoulun jatkoluokilta keväällä 1920. Hän oli kirjoilla Helsingin yliopistossa vuosina 1920–1926 mutta suoritti vain hajanaisia opintoja estetiikasta ja nykyiskansain kirjallisuudesta. Kailas osallistui vuoden 1919 Aunuksen retkeen, jossa hänen läheinen ystävänsä Bruno Schildt sai surmansa. Kailaan tämän vuoksi tuntema syyllisyys näkyy novellissa "Bruuno on kuollut".


title: Uuno Kailas

text: Opintojen sijasta Kailas keskittyi kirjoittamiseen, ja hänen arvostelujaan ja suomennoksiaan julkaistiin muun muassa "Helsingin Sanomissa" ja "Nuori Voima" -lehdessä. Esikoiskokoelma "Tuuli ja tähkä" ilmestyi vuonna 1922. Kriitikot pitivät kokoelmaa varsin hajanaisena, eikä se saavuttanut suurta arvostelumenestystä. Kailas itsekin suhtautui esikoiskokoelmaansa kriittisesti ja kelpuutti siitä myöhempään "Runoja"-kokoelmaansa vain joitakin runoja.


title: Uuno Kailas

text: Kailaan ystäväpiiriin kuului monia tulenkantajia – muun muassa toinen nuori runoilija Katri Vala – mutta Kailas itse vieroksui jossain määrin heidän näkemyksiään. Silti esimerkiksi Kailaan runokokoelmasta "Purjehtijat" (1925) voi löytää samanlaista eksotiikkaa kuin tulenkantajilla, ja mieltymyksen ekspressionismiin Kailas jakoi tulenkantajien kanssa. Tähän aatevirtaukseen Kailas tutustui suomentaessaan saksalaista runoutta Goethesta aina ekspressionisteihin saakka. Kailas suomensi myös Edith Södergrania.


title: Uuno Kailas

text: Vuosina 1923–1925 Kailas palveli armeijassa. 1920-luvun lopulla hän työskenteli Suomen ilmoituskeskuksessa ja "Kuluttajain lehdessä". Näihin aikoihin hän nousi suosituksi nuorten runoilijoiden keskuudessa ja onnistui herättämään konservatiivisissa piireissä paheksuntaa teoksensa "Silmästä silmään" (1926) eroottisilla teemoilla.


title: Uuno Kailas

text: Vuonna 1929 Kailas joutui mielisairaalaan skitsofrenian vuoksi. Sairastumiseen vaikuttivat ilmeisesti osaltaan lapsuuden traumat ja homoseksuaalisuuden tukahduttaminen. Kailaalla todettiin myös keuhkotuberkuloosi. Kailas pääsi sairaalasta pois jonkin ajan kuluttua, mutta tuberkuloosi koitui kuitenkin hänelle kuolemaksi vuonna 1933 Nizzassa, jonne hän oli lähtenyt parantumaan. Kailaan ruumis tuhkattiin ja tuotiin takaisin Suomeen ja Helsinkiin. Kailaan hauta on Hietaniemen hautausmaalla korttelissa U27-4-36. Haudalla paljastettiin vuonna 1940 kuvanveistäjä Yrjö Liipolan toteuttama muistomerkki.


title: Uuno Kailas

text: Kailaan tunnetuimpiin runoihin kuuluva "Suomalainen rukous" sai vuosia myöhemmin aivan erityisen merkityksen. Se esitettiin Taneli Kuusiston alun perin kuorolle säveltämänä ensimmäisen kerran julkisesti vain muutamaa päivää ennen talvisodan puhkeamista Helsingin messuhallissa marraskuussa 1939. "Suomalainen rukous" on vuodesta 1986 lähtien kuulunut Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjaan numerolla 584.


title: Uuno Kailas

text: Kailaan muistoksi on nimetty katu, "Uuno Kailaankatu" hänen synnyinkaupungissaan Heinolassa. Kadun varressa sijaitsevan kasvattikoulunsa Lyseonmäen koulun pihalle pystytettiin vuonna 1987 Anja Juurikkalan suunnittelema "Tulenkantaja"-patsas, jonka selitetekstissä todetaan Kailaan ja tulenkantaja Arvi Kivimaan käyneen kyseistä koulua 1910- ja 1920-luvuilla.


title: Veikko Huovinen

text: Veikko Johannes Huovinen (7. toukokuuta 1927 Simo – 4. lokakuuta 2009 Sotkamo) oli suomalainen kirjailija ja metsänhoitaja.


title: Veikko Huovinen

text: Veikko Huovinen syntyi Simossa savolaisperäisessä perheessä, vuonna 1927. Hänen ollessaan puolivuotias perhe muutti Sotkamoon, missä hän asui kuolemaansa saakka. Lapsena hänen kerrotaan olleen ilkikurinen ja hulluja tarinoita kertova poika. Huovisten kotona luettiin paljon, ja Veikkokin kahlasi lapsena läpi kaikki Tarzanit ja Robinson Crusoen.


title: Veikko Huovinen

text: Huovinen kävi Kajaanin yhteislyseota. Koulun katkaisi sota, johon Huovinen osallistui vapaaehtoisena ilmatorjuntamiehenä jatkosodan loppuvaiheessa kesällä 1944. Hänen isänsä Juho Huovinen oli mielipiteiltään antifasistinen, mikä jäi pojan mieleen. Veikko Huovinen suoritti ylioppilastutkinnon sodan jälkeen 1946, oli metsätöissä ja lähti sitten opiskelemaan Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteelliseen tiedekuntaan, mistä hän valmistui metsänhoitajaksi 1952. Opiskeluaikanaan hän oli hiljainen ja eristäytynyt, ja sellaisena hän piti itseään myöhemminkin. Yli viidenkymmenen kirjailijavuotensa aikana hän esiintyi julkisuudessa harvoin.


title: Veikko Huovinen

text: Huovinen työskenteli metsänhoitajana vuosina 1953–1956, ja näihin aikoihin hän tapasi tulevan puolisonsa, hammaslääkäri Hilkka Hemmingin. Pari avioitui vuonna 1958. Tämän jälkeen Huovinen jättäytyi vapaaksi kirjailijaksi. Kirjoittamisen ohella hän toimi myös kirjojen toimittajana ja kuvateosten tekstien tekijänä.


title: Veikko Huovinen

text: Veikko ja Hilkka Huovisella oli kolme lasta: Ritva (s. 1959), Esko (s. 1962) ja Pekka (1964–2005).


title: Veikko Huovinen

text: Huovinen sai Pro Finlandia -mitalin 1969. Vuonna 1999 hänelle myönnettiin professorin arvonimi pitkäaikaisesta työstä suomalaisen kirjallisuuden ja kulttuurin parissa. Kirjallisuuden valtionpalkinnon hän sai kolmesti. "Puukansan tarina" -kirjastaan (1984) hän sai valtion tiedonjulkistamispalkinnon, ja teos oli ehdokkaana Finlandia-palkinnon saajaksi.


title: Veikko Huovinen

text: Veikko Huovinen kuoli nopeasti edenneeseen haimasyöpään Sotkamossa 4. lokakuuta 2009.


title: Veikko Huovinen

text: Otavan kustannusjohtajana toiminut Pentti Huovinen oli Veikko Huovisen veli.


title: Veikko Huovinen

text: Huovinen aloitti uransa kirjoittamalla kertomuksia ja tarinoita lehtiin. Ollessaan opiskeluaikana kesällä 1949 palovartijana Vuokatissa hän alkoi kirjoittaa tosissaan. Näin syntyi novellikokoelma "Hirri" (1950), hänen esikoisteoksensa. Kokoelma sai lehdissä lämpimän vastaanoton ja Huovisen esikuva Pentti Haanpää lähetti tekijälle kannustavan kirjeen. Jo esikoisen perusteella Huovista alettiin pitää omaperäisenä kansankuvaajana, joka jatkoi Joel Lehtosen ja Ilmari Kiannon perinnettä.


title: Veikko Huovinen

text: Vuonna 1952 ilmestyi "Havukka-ahon ajattelija", joka nousi Huovisen tunnetuimmaksi teokseksi. Havukka-ahon lämmin huumori ja luonnonkuvaus vetosivat suomalaisiin ja tekivät hänestä hetkessä yhden Suomen rakastetuimmista kertojista. Kirjan sankari, mustaviiksinen ”korpifilosofi” Konsta Pylkkänen harrastaa näkäräisiä, piipunpolttoa ja sinisiä ajatuksia. Hänellä on läheinen suhde luontoon, ja hän elää sen kanssa sopusoinnussa. Konstasta Huovinen kirjoitti muitakin kirjoja, kuten teokset "Konstan Pylkkerö" (1961) ja "Konsta Pylkkänen etsii kortteeria" (2004).


title: Veikko Huovinen

text: Huovisen teosten ilmapiiri on useimmiten elämänmyönteinen, ja niiden huumori on iloista ja tarttuvaa. Esimerkki tästä on romaani "Hamsterit" (1957), joka kertoo keski-ikäisen miehen Hamsterin ja hänen naapurikseen muuttavan Rurikin suunnitelmasta kerätä elintarvikkeita ja selviytymistarpeita talven kovia pakkasia varten. Toinen samanhenkisellä huumorilla kirjoitettu tunnettu teos on "Lampaansyöjät" (1970). Se on tarina kahdesta miehestä, jotka lähtevät erämatkalle Kainuuhun, Koillismaalle ja Lappiin. Aivan tavallisesta erämatkasta tosin ei ole kyse, sillä metsästyksen kohteena ovat lampaat, ja lisäksi erämiehet yöpyvät hotelleissa ja syövät ravintoloissa. Kirja kuvaa, millaisia ovat miesten puheet, kun he ovat irrallaan, luonnon helmassa ja humalassa. 1970-luvun voimakkaasti politisoitunutta ilmapiiriä Huovinen kommentoi monissa "lyhyitä erikoisia" sisältävissä kokoelmissaan, kuten "Rasvamaksassa" (1973).


title: Veikko Huovinen

text: Myöhemmissä teoksissa Huovisen huumori muuttuu mustemmaksi ja satiirisemmaksi. Tätä huumorin lajia edustavat kolmea pirullista viiksiniekkaa kuvaavat, tosiasioita ja mielikuvitusta sekoittavat "Veitikka: A. Hitlerin elämä ja toiminta" (1971), "Joe-setä: aikalaisen kertomuksia Josef Stalinista" (1988) ja "Pietari Suuri hatun polki" (1995). Näissä teoksissa Huovinen keksii omia historioitaan ja parodioi historiankirjoitusta. Etenkin "Veitikka" sai hämmentyneen vastaanoton, kun lukijat eivät ymmärtäneet, mikä kirjassa on totta ja mikä ei. Chaplinin "Diktaattorin" tavoin "Veitikan" tarkoitus oli opettaa nauramaan hirmuhallitsijoille, näkemään heidän valheidensa läpi. Historian hirmuhahmojen edesottamuksia saattelee Huovisella väliin rehevä, väliin kolea nauru.


title: Veikko Huovinen

text: Huovisen viimeiseksi teokseksi jäi oman lapsen masennuksesta ja itsemurhasta kertova "Pojan kuolema". Kirjailija toivoi sen olevan avuksi muille saman kokeneille.


title: Veikko Huovinen

text: Erilaisten huumorin asteiden kirjo ja kainuulainen murre antavat Huovisen kansanomaiselle ilmaisulle ja yhteiskuntakritiikille syvyyttä. Hän kirjoitti yli kolmekymmentä teosta, ja niitä on käännetty lukuisille kielille.


title: Kari Hotakainen

text: Kari Matti Hotakainen (s. 9. tammikuuta 1957 Pori) on suomalainen kirjailija. Hän on kirjoittanut romaanien lisäksi muun muassa runoja, lasten- ja nuortenkirjoja, kuunnelmia, käsikirjoituksia ja henkilökuvan.


title: Kari Hotakainen

text: Hotakainen sai vuoden 2002 Finlandia-palkinnon romaanillaan "Juoksuhaudantie", josta tehtiin myös elokuva. Myös neljä hänen muuta teostaan ovat olleet Finlandia-ehdokkaina: "Klassikko" (1997), "Huolimattomat" (2006), "Ihmisen osa" (2009) ja "Henkireikä" (2015). Lisäksi hänen lastenkirjansa "Ritva" oli vuoden 1997 Finlandia Junior -palkintoehdokas.


title: Kari Hotakainen

text: Vuonna 2013 Hotakainen sai Pro Finlandia -mitalin.


title: Kari Hotakainen

text: Hotakainen kirjoitti ylioppilaaksi Rautalammin yhteislukiosta vuonna 1976. Hän opiskeli kotimaista kirjallisuutta Helsingin yliopistossa ja on humanististen tieteiden kandidaatti. Kirjoittamisen Hotakainen aloitti toimittajana Porissa. Hän oli STT:n toimittaja vuosina 1981–1985, Mainonnantekijäin copywriter 1985–1986 ja WSOY:n mainostoimittaja vuosina 1986–1995. Hän on ollut myös "Helsingin Sanomien" kolumnisti sekä työskennellyt toimittajana "Savon Sanomissa". Vuodesta 1995 Hotakainen on ollut vapaa kirjailija.


title: Kari Hotakainen

text: Hotakainen aloitti kirjailijanuransa 1980-luvun alussa runoudella. Hänen esikoisteoksensa on vuonna 1982 julkaistu runokirja "Harmittavat takaiskut", joka on tunnelmaltaan, miljööltään sekä aiheiltaan hyvin suomalainen. Vuonna 1985 ilmestynyt teos "Kuka pelkää mustaa miestä" esittelee arkisia aiheita. Kirjojen teemoja ovat yksinäisyys ja rakkaus, mutta runojen perussävy ei ole pessimistinen tai surullinen, vaan lähinnä ironinen. Runokokoelmat "Hot" (1987) ja "Runokirja" (1988) ovat edellisiäkin vauhdikkaampia, arkisempia ja humoristisempia. Niissä on sama henki kuin hänen aikaisemmissa teoksissaan. Hotakaista on kutsuttu jo esikoiskokoelmastaan asti ”velmuksi kielipeluriksi”, joka käyttää paljon vertauksia ja sanaleikkejä ja vie niiden käytön pitkälle. Vuonna 1989 Hotakainen sai "Runokirjasta" Kalevi Jäntin palkinnon.


title: Kari Hotakainen

text: Runoudesta Hotakainen siirtyi lasten- ja nuortenkirjoihin ja romaaneihin. Vuonna 1990 runoilijan titteliä kantanut Hotakainen julkaisi "Lastenkirjan", jonka on kuvittanut virolainen graafikko ja animaatio-ohjaaja Priit Pärn. Kirja sopii hyvin sekä aikuisille että lapsille, sillä se vie aikuisen lasten maailmaan. Hotakainen tuntuu yhdistävän aikuisten maailman sekä lapsen ymmärryksen. Hän totesi itse eräässä haastattelussaan löytäneensä omalaatuisen kirjoittamistapansa vasta "Lastenkirjassa", jossa vaistonvaraisuuteen sisältyy ajatuksia. Sama tapa hahmottaa maailmaa ja tehdä rinnastuksia on säilynyt läpi koko hänen tuotantonsa.


title: Kari Hotakainen

text: Hotakaisen ensimmäinen romaani "Buster Keaton – elämä ja teot" (1991) voitti Savonia-palkinnon vuonna 1993 ja oli myös Runeberg-palkintoehdokkaana. Se on tiiviimpi ja keskittyneempi kuin Hotakaisen muu tuotanto. Kirja on pienoisromaani ja sen kielellinen huumori on Hotakaista parhaimmillaan. Romaani "Bronks" (1993) eroaa Hotakaisen muusta tuotannosta pituutensa vuoksi. Se on myös perussävyltään pessimistisempi kuin hänen aikaisemmat teoksensa. "Bronks" sijoittuu aikaan, paikkaan ja maailmaan, jota ei voi määritellä, mutta josta voi silti selvästi tunnistaa nyky-yhteiskunnan piirteitä. Se on yhteiskunnallinen romaani ja kritiikki vallitsevia järjestelmiä kohtaan. Hotakainen ei kuitenkaan esitä yhteiskuntakritiikkiään realismin normaaliromaanin puitteissa, vaan on valinnut lajityypikseen fantasian ja tieteiskirjallisuuden sekamuodon. Hotakainen sai vuonna 1993 myös Suomi-palkinnon.


title: Kari Hotakainen

text: Useimmissa Hotakaisen romaaneissa ollaan arjessa, tavallisessa Suomessa. Hän kuvaa kirjoissaan maaseutua tai lähiöelämää sekä ruumiillista työtä tekeviä ihmisiä. "Syntisäkki" (1995), "Klassikko" (1997) ja "Iisakin kirkko" (2004) ovat kaikki kuvauksia suomalaisista miehistä. Hotakaisen varsinainen läpimurtoteos oli osin omaelämäkerrallinen "Klassikko", joka oli vuonna 1997 Finlandia-palkintoehdokas. Siitä tehtiin myös elokuva vuonna 2001. Vuonna 1997 Hotakaisen lastenkirja "Ritva" oli Finlandia Junior -palkintoehdokas. Vuonna 2000 ilmestyi nuortenkirja "Näytän hyvältä ilman paitaa", joka on tarinakokonaisuus helsinkiläisistä nuorista ja heidän elämästään. Kirja sai ilmestymisvuonnaan Topelius-palkinnon.


title: Kari Hotakainen

text: Hotakaisen vuonna 2002 ilmestynyt romaani "Juoksuhaudantie" sai Finlandia-palkinnon, ja kirjasta tehtiin myös samanniminen elokuva. Hotakainen sai romaanista Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon vuonna 2004. Kirjan päähenkilö haluaa keskitasoisen, järkihintaisen omakotitalon, mutta Helsingin asuntomarkkinoilla se on melkein mahdotonta. Kun valtaosa suomalaisista haluaisi asua omassa talossa, romaani osuu suureen unelmaan. Kirja on käännetty yli kymmenelle kielelle.


title: Kari Hotakainen

text: Vuonna 2006 Hotakainen sai pohjoismaisen näytelmäkirjailijapalkinnon näytelmästä "Punahukka". Romaani "Huolimattomat" oli ehdolla Finlandia-palkinnon saajaksi vuonna 2006. Vuonna 2009 ilmestyi romaani "Ihmisen osa", joka oli myös Finlandia-ehdokas. Ritva Valkama luki teoksen äänikirjaksi Yle Radio Suomelle. Vuonna 2011 romaani sai ranskalaisen Prix Courrier International -palkinnon parhaana käännöskirjana.


title: Kari Hotakainen

text: Hotakaisen teoksista on koottu aforismikokoelma "Asialliset" (2011), jonka on toimittanut Esa Silander. Hotakainen on kirjoittanut myös lastennäytelmiä, kuunnelmia ja kolumneja sekä käsikirjoittanut kymmenenosaisen televisiosarjan "Tummien vesien tulkit". Hän on toiminut myös kommentaattorina MTV3:n "Ensi-ilta"-ohjelmassa.


title: Kari Hotakainen

text: Hotakainen oli vuonna 2015 Kirjan ja ruusun päivän kirjailija teoksella "Kantaja". Samana vuonna ilmestyi hänen romaaninsa "Henkireikä", joka valittiin Finlandia-palkintoehdokkaaksi. Palkintoraadin mukaan ”Hotakainen käsittelee aikamme tabuja oivaltavasti ja hauskasti.”


title: Kari Hotakainen

text: Hotakainen on yksi Pitääkö olla huolissaan? -ohjelman vakiopanelisteista.


title: Kari Hotakainen

text: Hotakaisen vanhemmat ovat kauppias, valokuvaaja Keijo Hotakainen ja myyjä Meeri Ala-Kuusisto. Hotakainen on kahden lapsen isä ja ollut naimisissa äänitarkkailija Tarja Laaksosen kanssa vuodesta 1983. Hotakainen asuu Helsingin Pakilassa.


title: Kari Hotakainen

text: Hotakainen loukkaantui vakavasti auto-onnettomuudessa Hämeenlinnan Rengossa 3. maaliskuuta 2012, kun vastaantuleva auto ajautui Hotakaisen auton eteen.


title: Laila Hirvisaari

text: Laila Ellen Kaarina Hirvisaari (vuosina 1958–2004 Hietamies; s. 7. kesäkuuta 1938 Viipuri) on suomalainen kirjailija. Hänen tuotantoonsa kuuluu laajoja romaanisarjoja sekä näytelmiä ja televisiosarjoja, joissa liikutaan niin Karjalankannaksella ja Laatokan Karjalassa kuin Venäjällä, Intiassa ja Roomassakin.


title: Laila Hirvisaari

text: Syksyyn 2008 mennessä Hirvisaaren kirjoja oli myyty yli 4 miljoonaa kappaletta.


title: Laila Hirvisaari

text: Laila Hirvisaari syntyi 7. kesäkuuta 1938 Viipurissa. Hirvisaaren isä Aarne kaatui jatkosodassa Lailan ollessa vasta kolmevuotias. Laila Hirvisaari avioitui vuonna 1958 kirjailija Heikki Hietamiehen kanssa ja otti samalla käyttöön miehensä sukunimen Hietamies. Heillä on kolme tytärtä: Kristiina (s. 1958), Eveliina (s. 1964) ja Anuliina (s. 1968). Tyttäristä Eve Hietamies on myös kirjailija ja käsikirjoittaja. Laila ja Heikki Hietamies erosivat vuonna 1985 asumuseron kautta, virallisesti he erosivat vuonna 1991. Laila Hietamies otti 9. joulukuuta 2004 yhdessä kolmen serkkunsa kanssa tyttönimensä takaisin ja on siitä pitäen julkaissut romaaninsa nimellä Laila Hirvisaari.


title: Laila Hirvisaari

text: Hirvisaaren (Hietamiehen) ensimmäinen romaani "Lehmusten kaupunki" ilmestyi 1972 ja aloitti Lappeenrannasta kertovan romaanisarjan, jonka seitsemäs osa ilmestyi syksyllä 2004. Sarja kertoo Lappeenrannasta ja lappeenrantalaisista aina 1920-luvulta lähtien. Toinen tunnettu romaanisarja, "Kannas"-sarja (1980–1984) kertoo Kannaksella sijaitsevan Suontaan kylän asukkaiden vaiheista 1920–1940-luvuilla. Sarja sisältää muun muassa evakkokokemuksia Länsi-Suomessa. "Lehmusten kaupunki" ja "Kannas"-sarjojen välissä ilmestynyt kaksiosainen "Hamina"-sarja kuvaa ensiksi pienen kylän ihmisten elämää ja sen jälkeen elämää Haminassa. Kuusiosainen "Laatokka"-sarja (1986–1991) kertoo Vienan Karjalasta ja vallankumouksen kokemasta Venäjästä. "Sonja"-sarja (1993–1997) pureutuu yläluokkaisen venäläistytön Sonjan ja hänen lähipiirinsä elämään edellisessä vuosisadanvaihteessa ja antaa toisenlaisen näkökulman Venäjän vallankumouksesta. Kolmiosainen "Anni"-sarja kuvaa pientä Metsäkylän kylää ja sen asukkaiden värikästä elämää, joka heittelee ihmisiä Viipuriin sekä sodan jälkeen Virolahdelle.


title: Laila Hirvisaari

text: Laila Hirvisaari asui vuoteen 1974 saakka Lappeella ja Lappeenrannassa, kunnes muutti Helsingin Vuosaareen. Vuonna 1985 hän muutti Tuusulan Rantatielle, jossa asuu nykyisin.


title: Laila Hirvisaari

text: Laila Hirvisaari on julkaissut 41 romaania, useita näytelmiä sekä novelleja ja muita julkaisuja. Ensimmäisen kirjansa Hirvisaari (Hietamies) julkaisi vuonna 1972. "Kallis kotimaa" jäi viimeiseksi Laila Hietamiehen nimellä julkaistuksi romaaniksi, sen jälkeen ilmestyneet teokset on julkaistu nimellä Laila Hirvisaari. Kirjat on kustantanut Otava lukuun ottamatta vuonna 1985 ilmestynyttä Joulumuisto-novellia, jonka on julkaissut Gummerus.


title: Laila Hirvisaari

text: Hirvisaaren teokset ovat olleet monina vuosina myydyimpiä kotimaisia kaunokirjoja. Esimerkiksi vuonna 2004 myydyin teos oli "Kallis kotimaa" (121 600 kpl), vuonna 2009 "Pihkovan kellot" (82 400 kpl), vuonna 2011 "Minä, Katariina" (83 900 kpl) ja vuonna 2013 "Me, Keisarinna" (62 800 kpl).


title: Laila Hirvisaari

text: Vuodesta 2002 Laila Hirvisaaren nimeä kantava rahasto on jakanut vuosittain 5000 euron apurahan aloittelevalle kirjailijalle.


title: Laila Hirvisaari

text: Laila Hirvisaaren miljoonas kirja painettiin vuonna 1982, toinen miljoona meni rikki vuonna 1992, kolmas vuonna 2002 ja neljäs vuonna 2008.


title: Saima Harmaja

text: Saima Rauha Maria Harmaja (8. toukokuuta 1913 Helsinki – 21. huhtikuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen kirjailija ja runoilija. Harmaja muistetaan traagisesta elämäntarinastaan ja varhaisesta kuolemastaan sekä elämää ja kuolemaa kuvaavista tunteikkaista runoistaan.


title: Saima Harmaja

text: Saima Harmajan vanhemmat olivat kansantaloustieteilijä, filosofian tohtori ja kanslianeuvos Leo Harmaja (alk. "Schadewitz", 1880–1949) ja filosofian maisteri Laura Harmaja (o.s. "Genetz", 1881–1954). Perheessä oli kaikkiaan neljä lasta, joista Saima oli toiseksi vanhin. Saiman pikkuveli oli lentäjä ja kirjailija Tapani Harmaja ja heidän äidinpuoleinen isoisänsä oli runoilija ja senaattori Arvid Genetz.


title: Saima Harmaja

text: Saima Harmajan ensimmäiset säilyneet kirjoitukset ovat vuodelta 1922. Hän avusti 1920-luvulla lastenlehti "Pääskysessä". Hänen vanhempansa arvelivat liiallisen kirjoittelun aiheuttavan psyykkisiä ja fyysisiä vaivoja eivätkä tukeneet kirjoittamisharrastusta.


title: Saima Harmaja

text: Saima kävi Suomalaista yhteiskoulua. Neljä-viisitoistavuotiaana alkoivat hänen masennuskautensa. Hän liittyi 15-vuotiaana Nuoren Voiman Liittoon, joka oli jo pari vuotta aikaisemmin rohkaissut häntä jatkamaan kirjoittamista. Liiton jäsenenä Harmaja itsekin myöhemmin arvosteli nuorten kirjailijanalkujen tekstejä ja rohkaisi heitä pysymään valitsemallaan tiellä.


title: Saima Harmaja

text: Harmajan murrosikää varjosti paitsi nuorille tyypillinen maailmantuska, myös ruumiillinen tuska: keuhkotauti, joka antoi ensi oireitaan 1929. Hänellä todettiin keväällä 1931 keuhkotuberkuloosi, ja syksyllä hän joutui kuukausiksi Nummelan parantolaan. Kirjoittamiseen sairaudella ei ollut vaikutusta, ja Harmajan esikoisteos, runokokoelma "Huhtikuu" julkaistiin keväällä 1932.


title: Saima Harmaja

text: Harmaja osallistui keväällä 1932 luokkansa kanssa ylioppilaskirjoituksiin, vaikka edeltävän syksyn hän olikin joutunut olemaan sairaalahoidossa. Vuosi 1932 oli muutenkin Harmajan elämän onnellista aikaa: hänen esikoisteoksensa julkaistiin, hänen terveytensä oli hyvä ja hän löysi ensimmäisen rakkautensa. Harmaja kihlautui, ja haaveet onnellisesta tulevaisuudesta sulhasen kanssa elivät vahvoina. Onni ei kuitenkaan ollut pitkäkestoinen. Harmajan sulhanen etääntyi yhteisistä tulevaisuudenkuvista.


title: Saima Harmaja

text: Harmaja aloitti syksyllä 1932 kielten ja kirjallisuuden opinnot Helsingin yliopistossa. Hänen opiskelunsa eteni hitaasti, ja syksyn 1933 hän opiskeli Tarton yliopistossa.


title: Saima Harmaja

text: Harmaja teki kesällä 1935 opiskelijamatkan Italiaan. Huonot järjestelyt aiheuttivat väsymystä ja stressiä, jotka olivat vaikuttamassa siihen, että tuberkuloosi puhkesi syksyllä uudestaan. Hän joutui Helsingin keuhkotautiparantolaan.


title: Saima Harmaja

text: Harmajan elämänhalu katosi lopullisesti hänen sisarensa Outin kuoltua synnytyksessä 1936. Äitinsä mukaan nimetty tyttövauva oli kuitenkin ilahduttamassa Harmajan viimeistä elinvuotta. Menetyksestä huolimatta Harmaja kirjoitti vielä runoja ja julkaisi syksyllä 1936 kokoelman "Hunnutettu". Sairaudessa ei tapahtunut kuitenkaan enää käännettä parempaan, ja hän kuoli tuberkuloosiin 23-vuotiaana 1937. Hänet on haudattu Helsinkiin Hietaniemen hautausmaalle kortteliin U6-27-16. Harmajan muistoa vaalimaan on perustettu Saima Harmaja -seura.


title: Saima Harmaja

text: Harmajan teoksista ensimmäinen sai hyvät arvostelut, mutta seuraavat kolme melko heikot. Hänen neljäs kokoelmansa "Kaukainen maa" julkaistiin 1937 postuumisti. Se oli taas arvostelumenestys, mutta hänen maineensa syntyi erityisesti teoksesta "Kootut runot sekä runoilijakehitys päiväkirjojen ja kirjeiden valossa" (1938). Teoksen toimitti Saiman äiti Laura Harmaja.


title: Saima Harmaja

text: Harmajaa on verrattu usein Edith Södergraniin, joka olikin hänen esikuvansa. Yhteistä molemmille olivat syvä kutsumus, eksoottiset kuvat, luonnontunne ja naisellinen erotiikka. Harmajan rakkausrunot julkaistiin vasta postuumisti, sillä niitä pidettiin hänen elinaikanaan liian henkilökohtaisina.


title: Saima Harmaja

text: Viljo Tarkiaisen "Finsk litteraturhistorian" mukaan Harmaja kuului Tulenkantajiin, joka oli 1900-luvun alun merkittävin kirjailijaryhmä ja johon kuuluivat myös muun muassa Mika Waltari ja Olavi Paavolainen. Kerttu Saarenheimo kuitenkin arvostelee Tarkiaisen väitettä kirjassaan "Tulenkantajat" ja toteaa, että Harmaja tuntuu tässä "olevan vieraassa seurassa". Harmajan runoista on selvästi aistittavissa sairaan ja yksinäisen nuoren tytön kärsimys ja tuska. Vaikutuksia runoihinsa Harmaja sai paitsi aikalaisistaan kuten Uuno Kailaalta, myös aikaisemmilta suurilta runoilijoilta, kuten Aleksis Kiveltä ja Dantelta.


title: Saima Harmaja

text: Saima Harmaja sai Valtion kirjallisuuspalkinnon vuonna 1935 ja Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran palkinnon vuonna 1936.


title: Anja Snellman

text: Anja Snellman, oik. Kauranen-Snellman , ent. Kauranen, (s. 23. toukokuuta 1954 Helsinki) on suomalainen kirjailija.


title: Anja Snellman

text: Anja Kauranen syntyi ja kasvoi Helsingin Kalliossa. Hän kävi koulua Aleksis Kiven koulussa ja Alppilan Yhteislyseossa. Vuosina 1973–1981 Anja Kauranen opiskeli Helsingin yliopistossa muun muassa englantilaista filologiaa, soveltavaa psykologiaa ja kotimaista kirjallisuutta ja valmistui humanististen tieteiden kandidaatiksi 1977 ja filosofian maisteriksi 2017.


title: Anja Snellman

text: Syksyllä 1980 hän kirjoitti yhdessä Esa Saarisen kanssa "Ylioppilaslehteen" kirjoituksen, jossa arvosteli jyrkästi ajan suomalaista romaanitaidetta. Seuraavana vuonna 1981 julkaistiin hänen esikoisromaaninsa "Sonja O. kävi täällä", joka muodostui Kaurasen kirjalliseksi läpimurroksi ja on edelleen etenkin yhä uusien sukupolvien suosikki ja kulttikirjan maineessa ja myös Suomen myydyin esikoisromaani.


title: Anja Snellman

text: Esikoisromaanin jälkeen hänen kirjailijanuraansa on kestänyt yli kolme vuosikymmentä ja se käsittää yli kaksikymmentä julkaistua teosta, 25 romaania ja 3 runokokoelmaa. Hänen tuotantoaan on käännetty yli 20 kielelle. Romaanien ja runojen lisäksi hän on kirjoittanut tietokirjoja, elokuvakäsikirjoituksia sekä kuunnelmia. Hänen romaaneistaan on myös tehty lukuisia elokuva- ja teatterisovituksia.


title: Anja Snellman

text: Vuosina 2001–2006 Snellman (joka avioliittonsa myötä vaihtoi nimensä) toimi Helsingin kirjamessujen ohjelmatoimikunnan puheenjohtajana. Vuosina 2007–2009 hän oli Vasa Litteraturfestin taiteellinen johtaja Vaasassa.


title: Anja Snellman

text: Snellman on myös journalisti. Hän on kirjoittanut vuosien varrella kolumneja lukuisiin lehtiin, kuten Kaks Plussaan, Suomen Kuvalehteen, Fittnessiin, Annaan, Veikkaajaan, Ilta-Sanomiin ja Iltalehteen. Snellman on myös kirjoittanut radiokolumneja Yleisradiolle. Ensimmäinen vakituinen tv-työ oli Ylen Aamu-tv:n Jälkiviisaat, jonka mielipideraadin alkuperäisjäsenenä Snellman toimi Jukka Kuikan ja Leif Salmenin kanssa jo 1990-luvun lopulla.


title: Anja Snellman

text: Vuosina 2008–2012 Snellman toimitti torstaiaamuisin Lauri Karhuvaaran kanssa MTV3:n "Huomenta Suomi" -ohjelmassa mediakriittistä Mediakokki-ohjelmaa. Syksyllä 2010 Snellman aloitti nimeään kantavan keskusteluohjelmasarjan "Anja Snellman: Saanko esitellä?", jota esitettiin SuomiTV:llä maanantai-iltaisin suorana lähetyksenä. Keväällä 2013 Snellman toimi MTV3:n aamujen Studio 55 -ohjelman juontajana. Hän on myös silloin tällöin Ruben Stillerin isännöimän Pressiklubin vieras. Vuosina 2014-2017 Anja Snellman veti torstaisin Helsingin Sanomien HSTV:lle Arka paikka-nimistä keskusteluohjelmaa.


title: Anja Snellman

text: Tällä hetkellä Snellman työskentelee kirjailijantyön ja journalismin ohella yleis- ja seksuaaliterapeuttina. Hän on käynyt läpi nelivuotisen ratkaisukeskeisen psykoterapian koulutuksen Lyhytterapiainstituutissa ja valmistunut myös seksuaaliterapeutiksii Väestöliiton kaksivuotisesta koulutuksesta.


title: Anja Snellman

text: Snellman on palkittu kirjallisesta urastaan Pro Finlandia -mitalilla vuonna 2007. Seuraavana vuonna 2008 Snellmanille myönnettiin Helsinki-mitali ansioistaan Helsingin kuvaajana. Hän on myös saanut J. H. Erkon palkinnon parhaasta esikoisromaanista sekä Kiitos-kirjasta -mitalin.


title: Anja Snellman

text: Stadin Slangi ry. valitsi Snellmanin vuoden 2004 Stadin Friiduksi Helsinki-päivänä 12. kesäkuuta 2004.


title: Anja Snellman

text: Kun Anja Kauranen ja Saska Saarikoski menivät vuonna 1997 naimisiin, he ottivat sukunimen Snellman, ja sillä nimellä Kaurasen teokset on sen jälkeen julkaistu. Hänen nykyinen puolisonsa on Jukka Orma. Anja Snellmanilla on liitostaan Saska Saarikosken kanssa kaksi tytärtä.


title: Anja Snellman

text: Kirjailija on 1990-luvun alusta lähtien asunut ja työskennellyt osan vuodesta toisessa kodissaan Kreetalla Haniassa.


title: Anja Snellman

text: Sittemmin hän on viettänyt kirjoituskausia myös Intian Bangaloressa.


title: Artturi Leinonen

text: Artturi Aleksanteri Leinonen (15. joulukuuta 1888 Ylihärmä – 26. helmikuuta 1963 Vaasa) oli suomalainen opettaja, sanomalehtimies, poliitikko ja kirjailija. Varsinaiselta koulutukseltaan ja ammatiltaan hän oli kansakoulunopettaja. Leinonen kuvasi varsinkin pohjalaisten talollisten elämää. Kaikkiaan hän kirjoitti 17 romaania ja parikymmentä näytelmää. Leinosen vaikutus suomalaisen nuorison sivistykselliseen kehittymiseen kansakoululaitoksen sekä nuorisoseuratoiminnan kautta on merkittävä.


title: Artturi Leinonen

text: Leinonen oli Maalaisliiton kansanedustaja 1936–1939 ja 1944–1945 sekä puoluehallituksen jäsen 1931–1963. Hän seurasi Santeri Alkiota "Ilkka"-lehden päätoimittajana, jossa tehtävässä hän toimi 1930–1957. Leinonen kirjoitti myös pakinoita Ilkka-lehteen nimimerkillä "Karhuvainion Esa". Leinosen työt toimittajana, päätoimittajana ja poliitikkona liittyivät kiinteästi yhteen. "Ilkka" oli silloisen Maalaisliiton pää-äänenkannattaja ja sitä kautta Leinonen käytti myös "Ilkan" päätoimittajana melkoista poliittista vaikutusvaltaa.


title: Artturi Leinonen

text: Leinoselle myönnettiin vuonna 1958 professorin arvonimi.


title: Artturi Leinonen

text: Artturi Leinosen ura kirjailijana alkoi vuonna 1914, hänen julkaistuaan silloin ensimmäisen näytelmänsä. Sen jälkeen ilmestyneissä lukuisissa näytelmissään ja romaaneissaan hän useimmiten palaa kotiseutunsa Etelä-Pohjanmaan kyläyhteisöön, sen uskonnollisiin, yhteiskunnallisiin ja moraalisiin ongelmiin. Uskonnolliset kysymykset ja Leinosen suosima historiallinen aihe yhdistyvät hänen romaanissaan "Profeetta" (ilm. 1926). Artturi Leinosen 1930-luvun alkupuolella julkaistua romaanisarjaa "Hakkapeliitat" (1932–1934, 3 osaa) hallitsee voimakas kansallinen ja historiallinen henki. Teosten kerronta on Leinoselle ominaisen asiallista ja teokset etenevät yksitasoisina, sekä yksityiskohtien kannalta historiallisesti mahdollisimman todenmukaisina jaksoina. Useissa teoksissaan Leinonen käsittelee varsin voimakkaasti yhteiskunnan säätyvastakohtia. Romaanissaan "Lakeuksien lukko", Leinonen asettuu todella voimakkaasti talonpoikien kannalle, julistaen samalla alkiolaista isäntähenkeä. Omissa muistelmateoksissaan "Maalaispojan matkaanlähtö", "Vuosikymmenten valinkauhassa" ja "Kohtalo miestä kuljettaa" (julk. 1959–1960) Leinonen kertoo mielenkiintoisella ja elävällä tyylillään elämäntaipaleensa nahkurin pojasta kansalliseksi vaikuttajaksi.


title: Artturi Leinonen

text: Leinosen toi kirjallisen tuotantonsa kautta tunnetuksi maaseutuväestön ja talonpoikien asemaa, elämistä sekä ennen kaikkea tuonut eteläpohjalaista kulttuuria lukijakuntansa tietoisuuteen.


title: Artturi Leinonen

text: Artturi Leinosen mukaan on nimetty Ilkka-lehden vuosittain myöntämä Artturi Leinosen palkinto. Ylihärmässä on hänen mukaansa nimetty Leinosentie.


title: Artturi Leinonen

text: Nuoruudessaan Artturi Leinonen toimi innokkaasti erilaisissa isänmaallisissa ja kulttuurillisissa järjestöissä. Hän oli Etelä-Pohjanmaan nuorisoseuraliikkeen johtavia voimia. Leinonen toimi Etelä-Pohjanmaalla jääkäriliikkeen värvärinä ja joutui siitä toiminnastaan vangituksi sekä toimitetuksi pietarilaiseen Špalernajan tutkintavankilaan, kunnes hänet ja muut ”kalterijääkärit” vapautettiin helmikuun vallankumouksen jälkeen 1917. Leinonen siirtyi muiden mukana Saksaan; myöhemmin Suomessa hän otti osaa sisällissotaan lähinnä takarintamalla.


title: Artturi Leinonen

text: Maalaisliitossa Artturi Leinonen oli Santeri Alkion lähimpiä tukijoita ja työtovereita. Maalaisliiton listalta hänet valittiin kansanedustajaksi vuosiksi 1936–1939 sekä 1944–1945. Presidentin valitsijamiehenä hän oli vuosina 1931, 1937, 1940, 1943


title: Artturi Leinonen

text: Lapuan liikkeen syntyvaiheiden ja alkuaikojen toiminnassa Leinonen oli innolla mukana, mutta asettui sitten vastustamaan liikettä sen toiminnan käännyttyä radikaalimpaan suuntaan. Lapualaismielisten järjestämän ja Lapuan liikkeen tukeman Mäntsälän kapinan aikaan 1932 Artturi Leinonen yhdessä Etelä-Pohjanmaan suojeluskuntien päällikön, jääkärieversti Matti Laurilan kanssa mahdollisesti esti uuden sisällisodan puhkeamisen. Laurila oli myös Lapuan liikkeen aktiivi, mutta ei suostunut päästämään suojeluskuntajoukkojaan kapinallisten tueksi. Laurila syrjäytettiin piirijohtajuudestaan ollessaan virkamatkalla Helsingissä 1. maaliskuuta 1932. Leinonen, Laurila ja muutamat muut onnistuivat vesittämään kapinallisen Etelä-Pohjanmaan suojeluskuntapiirin lähettämiä käskyjä, jolloin pohjalaiset suojeluskuntalaiset eivät saaneet lähdetyksi Seinäjoen asemalta Mäntsälään. Torstaina 3. maaliskuuta Laurila palasi Leinosen tuella Helsinkiin ja otti kapinoivan suojeluskuntapiirin takaisin haltuunsa.


title: Artturi Leinonen

text: Leinosen toiminta kansanedustajana jäi kahteen yksittäiseen kauteen, vuodet 1936–1939 ja 1941–1945. Varsinaisella politiikan saralla hänen toimintansa eteläpohjalaisena Urho Kekkosen vahvana tukimiehenä oli ehkä merkittävämpi kuin hänen varsinainen kansanedustajauransa. Hänen toimintansa Etelä-Pohjanmaalla Kekkosen valitsemiseksi tasavallan presidentiksi oli todella merkittävää.


title: Ilkka Remes

text: Ilkka Remes (oikealta nimeltään Petri Pykälä, s. 13. joulukuuta 1962 Luumäki) on suomalainen kirjailija, joka tunnetaan jännitysromaaneistaan. Hän on suosituimpia suomalaisia kirjailijoita. Remeksen teosten myynti ylitti kesäkuun 2006 alussa miljoonan kappaleen rajan, ja marraskuussa 2016 hänen teoksiaan oli myyty yli kaksi miljoonaa kappaletta.


title: Ilkka Remes

text: Remestä on verrattu jännityskirjallisuuden kuuluisimpiin nimiin. Kirjailija on sanonut käyttävänsä salanimeä, koska ei halua profiloitua vain yhden tyypin kirjailijaksi, ja että salanimen käyttö on yleistä tämän lajityypin kirjallisuudessa maailmalla.


title: Ilkka Remes

text: Ilkka Remes kirjoitti ylioppilaaksi Luumäen Taavetin lukiosta. Hän valmistui kauppatieteiden maisteriksi Turun kauppakorkeakoulusta ja opiskeli kuvallista viestintää Lontoossa. Hän on työskennellyt viestintäalalla Suomessa ja ulkomailla. Hänen perheeseensä kuuluu vaimo ja kaksi lasta.


title: Ilkka Remes

text: Remes aloitti uransa ja trillerisarjansa romaanilla "Pääkallokehrääjä" vuonna 1997. Remeksen "6/12" on Suomen 2000-luvun myydyin kotimainen romaani ja "Ikiyö" toiseksi myydyin. Remeksen kirjallisia esikuvia ovat olleet muun muassa Frederick Forsyth, Ken Follett ja Gerald Seymour.


title: Ilkka Remes

text: Usein Remeksen kirjoissa tavalliset ihmiset joutuvat keskelle suuria tapahtumia. Jotkin päähenkilöt esiintyvät vain yhdessä kirjassa, mutta osaa Remes on käyttänyt uudestaan. Anti-terrorismiyksikön poliisi Antti Korpi esiintyy monessa romaanissa ("Ikiyö", "Hiroshiman portti", "Nimessä ja veressä", "6/12", "Isku ytimeen" ja monet nuortenkirjat). Muita toistuvia hahmoja ovat poliisipsykologi Johanna Vahtera ("Ruttokellot", "Nimessä ja veressä", "6/12") ja kovaotteinen huumepoliisi Riku Tanner ("Shokkiaalto", "Teräsleijona").


title: Ilkka Remes

text:
Teoksessa "Pääkallokehrääjä" Remes kuvaa fiktiivistä kommunistivaltiota, Suomea, joka syntyi Neuvostoliiton vallattua Suomen 1944.
"Karjalan lunnaissa" pääaiheena on Karjalan palautus.
"Pedon syleilyssä" venäläinen vakooja suunnittelee Carl Gustaf Emil Mannerheimin salamurhaa.
"Ruttokelloissa" venäläinen rikollisryhmä aiheuttaa hämminkiä Suomen presidentinvaalin aikaan.


title: Ilkka Remes

text:
"Uhrilennossa" päähenkilö joutuu keskelle suurvallan salailuoperaatiota.
"Itäveressä" Venäjän presidenttipeli ja Suomen poliitikkojen suomettuneisuus ja Tiitisen lista kietoutuvat toisiinsa.
"Ikiyössä" luonnonsuojelijat suunnittelevat terroritekoa.
"Hiroshiman portissa" arkistoista löytyneestä disketistä paljastuu Suomen presidentin menneisyydestä raskauttavia tietoja ja samalla muutakin, joka vie tapahtumat suurvaltojen salaiseen operaatioon.
"Nimessä ja veressä" kertoo Pudasjärvellä tehtyjen lestadiolaisnaisten murhien selvittämisestä yhtä aikaa Irakissa tapahtuneen ihmiskaappauksen selvittelyn kanssa.


title: Ilkka Remes

text:
"6/12:ssa" serbialainen rikollisryhmä tunkeutuu Linnan juhliin ja kaappaa kutsuvieraat panttivangeiksi.
"Pyörteessä" autolautta Estoniaan liittyvää salaliittoa selvitellään yhtä aikaa murhatapauksen kanssa.
"Isku ytimeen" kertoo laivakaappauksesta Itämerellä sekä iskusta kokoukseen, jossa joukko maailman vaikutusvaltaisimpia ihmisiä neuvottelee globalisaatiosta.
"Shokkiaallossa" suomalaisten poliitikkojen salaiset itäyhteydet uhkaavat paljastua.
"Teräsleijona" kertoo suomalais-venäläisen perheen huoltajuuskiistasta, joka leviää maiden suhteisiin vaikuttavaksi tapahtumaksi, ja samanaikaisesti jännitteet maahanmuuttokysymyksessä uhkaavat purkautua väkivaltaisesti.


title: Ilkka Remes

text: Ilkka Remeksen nuortenromaanit kertovat Aaro Korpi -nimisen pojan seikkailuista. Aaro Korpi on Antti Korven poika.


title: Ilkka Remes

text: Remeksen kirjoista kahdeksan on käännetty saksaksi: "Ikiyö" (Ewige Nacht, 2005), "Hiroshiman portti" (Das Hiroshima-Tor, 2006), "Nimessä ja veressä" (Höllensturz, 2006), "Pahan perimä" (Das Erbe des Bösen, 2007), "6/12" (Die Geiseln, 2007), "Uhrilento" (Hochzeitsflug, 2009), "Pyörre" (Tödlicher Sog, 2010) ja nuortenkirja "Pimeän pyöveli" (Heiße Ware über dem Eismeer, 2009). Englanniksi on käännetty nuortenkirja "Piraatit" (Operation ocean Emerald, 2010).


title: Ilkka Remes

text: "Karjalan lunnaiden" kritiikissään Jake Nyman arvioi Remeksen tuotantoa sanoen "Remestä on turha verrata enää lajityypin ulkomaisiin huippunimiin – itse asiassa tomclancyt ja kenfollettit saavat olla mielissään, jos heitä verrataan Ilkka Remekseen".


title: Ilkka Remes

text: Silloinen ulkoministeri Erkki Tuomioja pahoitteli omilla kotisivuillaan tammikuussa 2001 luettuaan kirjan "Ruttokellot", että Remeksen koko tuotannossa kaikki pahuus näyttää liittyvän Venäjään ja venäläisiin.


title: Ilkka Remes

text: Brittiläistynyt neuvostoliittolaissyntyinen kirjailija Viktor Suvorov katsoi eräiden Remeksen "Pedon syleily" -romaanin kohtien olevan plagiaatteja Suvorovin "Akvaario"-romaanista. Remes vastasi kritiikkiin kertomalla, että on ilmoittanut "Akvaarion" lähteekseen kirjansa lopussa. Remes sanoi yllättyneensä siitä, että kuvaus GRU:n vakoojan koulutuksesta olisikin Suvorovin sepitettä eikä aito kuvaus.


title: Atomimassayksikkö

text: Atomimassayksikkö (tunnus u) eli dalton (tunnus: Da) on massan yksikkö, jota käytetään atomien ja molekyylien massojen ilmoittamiseen. Nykyisen määritelmän mukainen, "yhtenäistetty" atomimassayksikkö () on määritelty 1/12-osaksi kemiallisesti sitoutumattoman hiili-12-atomin massasta perustilassa, ja SI-yksikköinä se on noin 1,660 539 040 · 10 kg. Molempien nukleonien, sekä protonin että neutronin massat, ovat lähellä yhtä atomimassayksikköä. Kansainvälinen mittojen ja painojen komitea ("Comité International des Poids et Mesures", CIPM) on luokitellut sen yksiköksi, joka ei kuulu SI-järjestelmään, mutta joka kuitenkin on hyväksytty käytettäväksi SI-yksiköiden ohella ja jonka suuruus SI-yksikköinä on määritettävä kokeellisesti.


title: Atomimassayksikkö

text: Ennen vuotta 1961 atomimassayksikön määritelmä perustui happeen. Tällöin sen lyhenteenä oli amu. Toisinaan lyhennettä ”amu” käytetään uudemmassakin kirjallisuudessa, jossa se kuitenkin määritellään samoin kuin nykyinen, "yhtenäistetty" atomimassayksikkö u, siis hiili-12:n avulla. Nykyisin atomimassayksiköstä puhuttaessa tarkoitetaankin säännöllisesti yhtenäistettyä yksikköä. Standardointia varten oli määritelmän pohjaksi kuitenkin valittava jokin tietty nuklidi, sillä vaikka kaikkien ytimien massat atomimassayksikköinä ovatkin lähellä kokonaislukuja (ytimen massalukua), ytimen massaylijäämän vuoksi ne kuitenkin poikkeavat kokonaisluvuista jonkin verran, eikä keskimääräinen poikkeama nuklidia kohti ole kaikilla nuklideilla yhtä suuri. Samasta syystä myöskään protonin tai neutronin massa ei ole tasan 1 u, vaan hieman enemmän.


title: Atomimassayksikkö

text: Atomimassayksikkö ei ole sama kuin atomiyksiköiden massayksikkö, joka on määritelty elektronin massaksi ("m").


title: Atomimassayksikkö

text: Mooli on määritelty ainemääräksi, joka sisältää yhtä monta atomia, molekyyliä tai muuta hiukkasta kuin 12 grammassa hiili-isotooppia C-12 on atomeja. Tätä lukumäärää sanotaan Avogadron vakioksi. Suoraan määritelmistä seuraa, että gramman ja atomimassayksikön suhde on sama kuin Avogadron vakion lukuarvo, joka on noin 6,023 · 10.


title: Atomimassayksikkö

text: Kemiassa alkuaineiden atomipainot on vanhastaan ilmoitettu suhteessa jonkin valitun alkuaineen atomiin, jolloin mittayksikköä ei niiden yhteydessä mainita. Alun perin ne otti käyttöön John Dalton vuonna 1803. Hän valitsi yksiköksi vetyatomin massan, joka sai arvon 1. Vielä 1900-luvun alussakaan ei atomien massoja tavanomaisina yksikköinä edes tunnettu kuin hyvin karkeina likiarvoina, mutta eri atomien massojen suhteet toisiinsa oli pystytty osittain kemiallisten reaktioiden, mutta myös alkuaineiden ominaislämpöjen ja niitä koskevan Dulongin ja Petit’n lain avulla kemiallisten reaktioiden avulla määrittämään paljon tarkemmin. Vaikka vetyatomi kevyimpänä atomina saattoi tuntua luonnolliselta valinnalta asteikon perustaksi, Wilhelm Ostwald ehdotti myöhemmin käytännöllisistä syistä, että suhteelliset atomimassat olisi ilmoitettava happiatomin avulla, jonka massalle annettaisiin arvo 16.


title: Atomimassayksikkö

text: Happeen pohjautuva asteikko otettiin käyttöön ennen kuin vuonna 1912 havaittiin, että eräillä alkuaineilla on useita isotooppeja, joiden atomeilla on eri suuret massat.. Sen jälkeen kun vuonna 1929 havaittiin, että hapellakin on eri isotooppeja, alettiin eri yhteyksissä käyttää toisistaan poikkeavia suhteellisten atomimassojen järjestelmää. Kemiassa alkuaineen atomipainolla alettiin tarkoittaa sen luonnossa olevan isotooppiseoksen atomien massojen keskiarvoa. Sen mukaisesti käytettiin asteikkoa, jossa hapen näin määritelty atomipaino oli edelleen tasan 16. Sen sijaan fysiikassa käytettiin tästä hieman poikkeavaa asteikkoa, jossa happi-16-atomin (O) massa oli tasan 16 amu. Koska luonnon happi sisältää jonkin verran myös isotooppeja O and O, seurasi tästä, että kemiassa käytetty atomimassayksikkö oli noin 1,000282 kertaa niin suuri kuin fysiikassa käytetty. Tilannetta pidettiin kuitenkin epätyydyttävänä, ja tarkoissa laskuissa, erityisesti atomien massaylijäämää tai ydinreaktioissa vapautuvaa energiaa laskettaessa, se saattoi aiheuttaa sekaannusta.


title: Atomimassayksikkö

text: Näistä ja muista syistä vuonna 1961 vahvistettiin uusi hiili-12-atomiin perustuva standardi, joka koskee sekä fysiikkaa että kemiaa. Hiili-12 valittiin perustaksi, jotta atomimassojen lukuarvot poikkeaisivat kirjallisuudessa siihen saakka esiintyneistä arvoista mahdollisimman vähän. Uusi, nykyisinkin käytetty yksikkö sai nimen ”yhtenäistetty atomimassayksikkö” () ja samalla myös uuden tunnuksen u, joka korvasi aikaisemmin happeen perustuneessa järjestelmässä käytetyn tunnuksen amu. Myöhemmin yksiköstä on varsinkin biokemiassa ja molekyylibiologiassa alettu käyttää myös nimeä dalton (Da).


title: Atomimassayksikkö

text: Vaikka termiä ”amu” ei enää suositella käytettäväksi, se esiintyy usein uudemmassakin kirjallisuudessa, jossa sillä kuitenkin tarkoitetaan nykyistä hiili-12-atomin avulla määriteltyä yksikköä.


title: Atomimassayksikkö

text: Yhtenäistetty atomimassayksikkö määritellään siis seuraavasti:


title: Atomimassayksikkö

text: Yhtenäistetty atomimassayksikkö ja dalton ovat saman mittayksikön kaksi eri nimeä. Vaikka dalton johtuu henkilön nimestä (John Dalton), se kirjoitetaan pienellä alkukirjaimella samoin kuin muutkin henkilöiden mukaan nimensä saaneet yksiköt, esimerkiksi newton ja watti, mutta sen tunnus Da kirjoitetaan isolla alkukirjaimella. Sen jälkeen kun nimi dalton otettiin käyttöön, sitä on vähitellen yhä yleisemmin alettu käyttää atomimassayksikön sijasta:


title: Atomimassayksikkö

text: CGPM hyväksyi vuonna 1971 moolin yhdeksi SI-järjestelmän perusyksiköistä ja määritteli sen seuraavasti:


title: Atomimassayksikkö

text: Moolin määritelmästä seuraa, että mooleina ilmoitetun ainemäärän suhde hiukkasten lukumäärään tietyssä näytteessä on yleinen vakio. Tätä vakiota sanotaan Avogadron vakioksi, sille käytetään symbolia "N" tai "L", ja sen arvo on 6,022140857(74) · 10 mol.


title: Atomimassayksikkö

text: Koska atomimassayksikkö on kahdestoistaosa hiili-12-atomin massasta, tällaisen atomin massa on tasan 12 u, ja 12 grammassa hiili-12:ta on "N" atomia. Suoraan määritelmästä seuraa myös, että gramman ja atomimassayksikön suhde on sama kuin Avogadron vakion lukuarvo, ja jokaisen alkuaineen tai yhdisteen moolimassa grammoina on lukuarvoltaan yhtä suuri kuin sen atomin tai molekyylin massa atomimassayksikköinä.


title: Atomimassayksikkö

text: Daltonin kerrannaisia käytetään varsinkin suurimolekyylisten orgaanisten yhdisteiden molekyylimassoja ilmoitettaessa. Esimerkiksi joidenkin proteiinien moolimassa saattaa olla noin 64 000 g/mol, jolloin molekyylin massa on noin 64 kDa.


title: Atomimassa

text: Atomimassasta puhutaan, kun käsitellään yksittäisten atomien massoja. Atomimassan yksikkönä käytetään atomimassayksikköä, jonka tunnus on u tai amu. 1 u on määritelty olevan kahdestoistaosa hiili-isotoopin C massasta (1,992646547·10 kg) eli 1,660539040·10 kg. C atomimassa on siten 12,0 u.


title: Atomimassa

text: Avogadron vakio N ja mooli on määritelty siten, että mooli ainetta, jonka atomimassa on 1 u, painaa 1 gramman. Siten 1 u on lukuarvoltaan sama kuin 1 g/mol.


title: Atomimassa

text: Molekyyleille määritellään vastaavasti molekyylimassa.


title: Atomimassa

text: Lähes aina puhuttaessa jonkin alkuaineen atomimassasta, käytetään todellisuudessa suhteellista atomipainoa (tunnus A). Suhteellinen atomipaino on alkuaineen luonnossa esiintyvän isotooppiseoksen erimassaisten atomien atomipainojen pitoisuuksilla painotettu keskiarvo. Suhteellinen atomipaino ei varsinaisesti ole luonnonvakio, vaan riippuu materiaalin fysikaalisesta tai kemiallisesta historiasta.


title: Atomimassa

text: Suhteellisen atomipainon taulukoituja arvoja on julkaistu tieteellisessä kirjallisuudessa aina F. W. Clarken vuonna 1882 tekemistä mittauksista saakka. Nykyään IUPAC julkaisee nämä joka toinen vuosi. Eräiden alkuaineiden atomipainoille on myös määritetty epätarkkuutta ilmaisevat virherajat. Ensimmäisenä virherajan sai rikki vuonna 1951 ja vuoteen 2007 mennessä niitä oli annettu 18 alkuaineelle. Vuoden 2009 julkaisusta alkaen joidenkin alkuaineiden atomipainolle on käytetty yksittäisen lukuarvon sijasta vaihteluväliä [a; b], jos alkuaineen E luonnossa esiintyvien isotooppien seoksen atomipainolle pätee a ≤ A(E) ≤ b.


title: Atomimassa

text: Alkuaineet, joiden virallinen atomipaino on vaihteluväli, on lueteltu seuraavassa taulukossa. IUPAC on myös määritellyt näille ns. konventionaalisen atomipainon, jota voidaan käyttää esimerkiksi kaupallisiin tarkoituksiin tai tuntemattomalle näytteelle, silloin kun tarkkuudella ei ole merkitystä.


title: Atomimassa

text: Esimerkiksi se että argonin atomipaino on [39,792; 39,963], tarkoittaa että minkä tahansa maapallolta löytyvän argonnäytteen mitatun atomipainon tulisi osua tälle välille. Jos atomipaino ei ole vaihteluväli, epätarkkuus voidaan ilmoittaa viimeistä desimaalia käyttäen. Esimerkiksi iridiumin suhteellinen atomipaino 192,217(2) tarkoittaa sitä että minkä tahansa luonnosta löytyvän näytteen atomipaino osuisi välille 192,215–192,219.


title: Atomimassa

text: Keinotekoisesti valmistetuille radioaktiivisille alkuaineille ei ole määritelty standardia atomipainoa, koska niitä ei löydy (ainakaan hyvin vähäistä suurempia määriä) luonnosta. Näille ilmoitetaan taulukoissa usein atomipainon sijasta pysyvimmän isotoopin massaluku, tyypillisesti sulkumerkkien tai hakasulkujen sisällä. Esimerkiksi plutoniumin pitkäikäisin isotooppi on Pu, joten atomipainoksi merkitään (244) tai [244]. Raskaimmat alkuaineet joille on annettu standardi atomipaino ovat torium, protaktinium ja uraani.


title: Lassi ja Leevi

text: Lassi ja Leevi () on Bill Wattersonin luoma sarjakuva, jossa seurataan kuusivuotiaan Lassin ja hänen lelutiikerinsä Leevin seikkailuja. Lassin näkökulmasta Leevi on elävä tiikeri, muut pitävät sitä pehmoleluna. Watterson piirsi ja käsikirjoitti kaikki stripit. Ensimmäinen "Lassi ja Leevi" -strippi julkaistiin 18. marraskuuta 1985. Enimmillään sarjakuvaa julkaistiin yli 2 400 lehdessä ympäri maailmaa, ja stripeistä koostettuja sarjakuvakirjoja on painettu maailmanlaajuisesti noin 30 miljoonaa kappaletta. Watterson piti sarjan ilmestymisen aikana kaksi pitkää taukoa: Ensin toukokuusta 1991 helmikuuhun 1992, ja toisen kerran huhtikuusta joulukuuhun 1994. Monien kuukausien mittaiset tauot olivat vielä tuolloin ennenkuulumattomia päivittäistä sarjakuvaa tehtäessä. Yleensä sarjoja tehdään etukäteen valmiiksi enemmän, jotta piirtäjä saisi pitää lomaa. Viimeisen "Lassi ja Leevi" -sarjakuvan Watterson piirsi joulukuussa 1995 ja omistautui sen jälkeen ”muille taiteenaloille”. Yhteensä strippejä valmistui 3 160.


title: Lassi ja Leevi

text: Lelutiikeri Hobbesin nimi tulee 1600-luvun brittiläiseltä filosofilta, Thomas Hobbesilta, jolla Wattersonin mukaan ”oli aika synkkä ihmiskuva”. Päähenkilön Calvinin nimi tulee puolestaan 1500-luvun teologilta Jean Calvinilta. Suomalaiset nimet tulevat oletetusti Lars Levi Laestadiukselta. Ilta-Sanomissa ja Kodin Kuvalehdessä sarjan hahmoista on käytetty myös nimiä Paavo ja Elvis.


title: Lassi ja Leevi

text: Wattersonin mukaan "Lassin ja Leevin" syntyyn ja kehittymiseen vaikuttivat ennen kaikkea kolme sarjakuvaa: Charles M. Schulzin "Tenavat", Walt Kellyn "Pogo" ja George Herrimanin "Krazy Kat".


title: Lassi ja Leevi

text: Watterson ei ole antanut lupaa "Lassi ja Leevi" -hahmojen kaupalliseen käyttöön lukuun ottamatta sarjakuva-albumeja. Siten "Lassi ja Leevi" -oheistuotteet, esimerkiksi T-paidat, rikkovat tekijänoikeutta.


title: Lassi ja Leevi

text: Bill Watterson oli lukiosta lähtien piirtänyt työkseen lähinnä pilapiirroksia, mutta vapaa-ajallaan hän piirsi myös sarjakuvia ja yritti saada niitä myydyksi syndikaateille ja sitä kautta lehtiin. Wattersonin viides yritys oli "In the Dog House", jonka hän lähetti syndikaateille maaliskuussa 1982. Siinä seikkaili parikymppinen Sam ja hänen ystävänsä Fester, jonka Watterson oli tuonut vanhasta "Mewkis and Fester" -sarjakuvastaan. Samin pikkuveli oli nimeltään Marvin, jolla oli täytetty tiikeri Hobbes, joka näyttäytyi ajoittain elävänä. Syndikaatit torjuivat tämänkin sarjakuvan Wattersonin edellisten tapaan, mutta United Features -syndikaatti piti sitä lupaavana, ja myös Wattersonin arvostamat piirtäjäkollegat pitivät siitä. Watterson otti neuvoista vaarin ja karsi ahtaaksi moititusta sarjakuvastaan kaiken ylimääräisen. Sarjakuvan uusi versio oli nimeltään "Fernbusterville". United Featuresin sarjakuvajohtajan Sarah Gillespien mielestä yhä liian sekavan sarjakuvan tähdet olivat Marvin ja Hobbes, joten Watterson keskittyi heihin. Watterson huomasi nopeasti, että Marviniin ja Hobbesiin keskittyminen helpotti kirjoittamista, sillä hahmojen persoonallisuuden ansiosta Watterson saattoi sijoittaa heidät luontevasti mihin tahansa tilanteeseen. Watterson muutti Marvinin nimen Calviniksi vuonna 1983, sillä edellisenä vuonna oli alkanut ilmestyä Tom Armstrongin sarjakuva "Marvin". Watterson kertoi vuonna 1987 nimien Calvin ja Hobbes olevan vitsikäs kunnianosoitus Kenyon Collegen valtio-opin yksikölle: Calvin sai nimensä 1500-luvun protestanttisesta teologista ja Hobbes 1600-luvun filosofista. Calvinilla oli alun perin silmät peittävä otsatukka, mutta Watterson poisti sen juuri ennen sarjakuvan julkaisua vuonna 1985.


title: Lassi ja Leevi

text: Watterson sai United Features -syndikaatilta yhden kuukauden harjoittelusopimuksen vuonna 1983. "Calvin and Hobbes" ei saanut koeyleisöltä kuitenkaan riittävän hyvää palautetta, joten United ei julkaissut sitä. Wattersonille tarjottiin sen sijaan Robotman-nimisen leluhahmon sijoittamista sarjakuvaansa, mutta Watterson kieltäytyi. Vuonna 1984 Watterson lähetti sarjakuvansa Universal Press -syndikaatille. Syndikaatin editori Lee Salem ihastui sarjakuvaan ja Watterson allekirjoitti sopimuksen syndikaatin kanssa maaliskuussa 1985.


title: Lassi ja Leevi

text: "Calvin and Hobbes" (suom. "Lassi ja Leevi"), pikkupojasta ja hänen lelutiikeristään kertova sarjakuvastrippi, alkoi ilmestyä 35 yhdysvaltalaisessa lehdessä 18. marraskuuta 1985. Pian Watterson jätti työnsä taittajana ja pilapiirtäjänä pystyäkseen keskittymään sarjakuvaansa. Hän kertoi seuraavana vuonna olleensa aluksi huolissaan vain siitä, saavuttaisiko sarjakuva riittävästi suosiota pysyäkseen lehdissä. "Lassi ja Leevi" menestyi kuitenkin hyvin heti alusta lähtien, ja sitä alettiin nopeasti julkaista yhä useammassa lehdessä.


title: Lassi ja Leevi

text: "Lassi ja Leevi" oli sikäli vallankumouksellinen sarjakuva, että subjektiivisen todellisuuden teema on siinä niin näkyvä ja oleellinen: Leevi on elävä tiikeri Lassin silmin, mutta täytetty lelutiikeri muiden silmissä. Watterson on itse kertonut, että hän ei näe Leeviä eläväksi muuttuvana nukkena tai mielikuvitusolentona, vaan että hän on vain halunnut esittää kaksi järkeenkäypää versiota todellisuudesta, joista lukija voi valita mielestään todellisemman.


title: Lassi ja Leevi

text: Watterson on kertonut olevansa asioista usein eri mieltä kuin Lassi, mikä on tehnyt hahmosta hänelle hauskemman kirjoittaa. Lassi heijastaa Wattersonille enemmän tämän aikuisuutta kuin lapsuutta, ja moni asia Lassissa on metafora Wattersonin omasta elämästä aikuisena. Lassin luonnetta tai mielikuvitusmaailmaa Watterson ei lapsenakaan mielestään jakanut, ja viittaukset Wattersonin omaan lapsuuteen ovat löyhiä. Leevin hahmon luonne sai kuitenkin vaikutteita Wattersonin Sprite-kissasta, Susanna ("Susie Derkins") hänen Melissa-vaimostaan, ja Lassin isä Wattersonin omasta isästä ulkonäköä myöten.


title: Lassi ja Leevi

text:
"Frazz"-sarjakuvan luoja Jef Mallett on ylistänyt Wattersonin piirrosjälkeä sen luonnollisuudesta:
Palattuaan muutaman kuukauden mittaiselta tauolta vuoden 1992 helmikuussa Watterson alkoi hyödyntää saamaansa lisätilaa visuaalisesti näyttävillä sunnuntaistripeillä, jotka rikkoivat sarjakuvan perinteisen muodon. Vuosina 1994–1995 Watterson piti toisen pitkän tauon. Vuoden 1995 lopulla Watterson kirjoitti lukijoilleen avoimen kirjeen, joka julkaistiin Lassia ja Leeviä julkaisevissa lehdissä 9. marraskuuta 1995:
Vuoden 1995 lopussa "Lassia ja Leeviä" julkaistiin yli 2400 lehdessä ja kokoelmakirjat olivat myyneet 23 miljoonaa kappaletta. Watterson piirsi yhteensä 3160 strippiä.


title: Lassi ja Leevi

text: Lassi on 6-vuotias koululainen, joka pohdiskelee monenlaisia asioita. Lassin vauhdikas käytös hermostuttaa usein hänen vanhempiaan, joille riittääkin töitä Lassin kylpyyn, kouluun tai nukkumaan saamisessa. Lassi on utelias ja kyselee paljon. Toisinaan kysymyksissä ei ole mitään järkeä: ”Mitä jos ihmiset olisivat kannibaaleja? Olisivatko lapset silloin kuin broileria?” Joskus hän kysyy isältään järkeviäkin, mutta vastaukset saattavat olla omituisia. Lassi ei menesty koulussa, ja yksinkertaiset matikantehtävätkin tuottavat hänelle hankaluuksia, koska hän ei jaksa opiskella. Lassilla on vilkas mielikuvitus, niin vilkas, että hän saattaa kesken matikankokeenkin vaipua ajatuksiinsa. Hän on leikkinyt olevansa Ällistysmies, avaruusmies Spiff, dinosaurus, tai etsivä Tracer Bullet.


title: Lassi ja Leevi

text: Vaikka Leevi onkin tiikeri, se usein käyttäytyy kuin ihminen – se kävelee kahdella jalalla ja puhuu. Leevin käytöksessä ja luonteessa on kuitenkin eläimellisetkin puolensa. Leevi ei missään nimessä haluaisi olla ihminen vaan se on ylpeä ollessaan tiikeri. Yksi sarjan arvoituksia on se, mikä Leevi on; Lassi näkee sen tiikerinä, joka puhuu, syö ja leikkii hänen kanssaan. Kaikki muut hahmot taas näkevät Leevin pehmoleluna. Watterson itse sanoo Leevin olevan enemmän oikea tiikeri kuin lelu tai mielikuvitushahmo, mutta on myös kertonut, ettei hän koe tehtäväkseen selvittää tätä asiaa lukijalle, vaan antaa kaikkien muodostaa oman mielipiteensä ja lukea sarjakuvaa sen mukaan.


title: Lassi ja Leevi

text: Leevin hahmon luonne sarjakuvassa on hyvin arvokas ja järkevä, ja Leevi joutuu siksi usein henkisesti kamppailemaan Lassin päätöntä innokkuutta ja kokeilunhalua vastaan.


title: Lassi ja Leevi

text: Leevin mallina ja esikuvana toimi piirtäjän oma kissa nimeltä Sprite.


title: Lassi ja Leevi

text: Watterson ei antanut Lassin vanhemmille nimiä, koska he ovat tärkeitä vain Lassin vanhempina. Vain isä käy töissä, joten lastenkasvatus on jäänyt äidin harteille. Se ei olekaan ihan helppoa, sillä Lassi on hyvin eloisa poika.


title: Lassi ja Leevi

text:
Useimmiten Lassin vanhemmat esiintyvät stripeissä, kun Lassi on tehnyt jotakin pahaa, ja antavat siksi lukijalle varsin ärtyisän kuvan itsestään. Watterson itse tiedostaa tämän ja onkin paitsi pahoitellut tätä piirrettä, myös sarjoissaan näyttänyt vanhemmat hyväntuulisena heidän puuhastellessaan harrastustensa parissa, ennen kuin Lassi kirmaa paikalle.
Lassin naapurissa asuva Susanna Pääkkönen () on yksi niistä hänen harvoista luokkatovereistaan, jotka esiintyvät stripeissä säännöllisesti. He tulevat huonosti toimeen keskenään, ja Lassi heittelee häntä lumi- ja vesi-ilmapalloilla koulumatkoilla ja välitunneilla. Toisinaan Leevi kiusoittelee Lassia hänen ja Susannan väitetyllä ihastumisella, mikä saa Lassin aina suunniltaan raivosta. Leevi itse taas nauttii Susannan huomiosta.


title: Lassi ja Leevi

text: Nipa () on Lassin kanssa suunnilleen samanikäinen, mutta vaikuttaa huomattavasti vanhemmalta kokonsa, voimakkuutensa ja väkivaltaisen käytöksensä vuoksi. Hän on myös hyvin kömpelö ja hidasälyinen. Lassi ei pidä hänestä, mikä on ymmärrettävää, sillä Nipa tuuppii ja vie hänen taskurahansa välitunneilla.


title: Lassi ja Leevi

text: Lassin opettaja () yrittää alituiseen pitää Lassin keskittyneenä tunneilla. Se on kuitenkin hankalaa, sillä tylsät aineet saavat mielikuvituksen valtaamaan Lassin ajatukset helposti. Opettajan englanninkielinen nimi Miss Wormwood on peräisin C. S. Lewisin kirjasta "Paholaisen kirjeopisto".


title: Lassi ja Leevi

text: Lassin koulusta on esitelty opettajan lisäksi myös rehtori, jonka puhutteluun Lassi satunnaisesti joutuu.


title: Lassi ja Leevi

text: Lassin lapsenvahti Riitta (). Toisinaan Lassin vanhemmat käyvät ulkona, ja silloin kutsutaan lapsenvahti katsomaan Lassin perään. Riitta esiintyy yleensä vain jatkosarjoissa. Lassi ei pidä Riitasta. Riitta on yksi niistä harvoista jotka pystyvät saamaan Lassin pelkäämään häntä.


title: Lassi ja Leevi

text: Hienosti sarjan henkeä ilmentää Lassin keksimä muodonmuutoskone. Tavallinen pahvilaatikko, joka kuusivuotiaan mielikuvituksella voi muuttaa hänet miksi tahansa. Kun Lassi esitteli ensi kerran koneen, muutti hän samassa sarjassa itsensä muun muassa tiikeriksi Leevin rinnalle. Myöhemmissä jaksoissa Lassi muutteli muodonmuutoskonetta tarpeen mukaan myös monistuskoneeksi ja aikakoneeksi. Lassi on tehnyt myös muunnelman muodonmuutoskoneesta, muodonmuutospistoolin.


title: Lassi ja Leevi

text: Peli, jota Lassi ja Leevi pelaavat. Lassi on usein todennut inhoavansa urheilua ja joukkuelajeja muun muassa lukuisten sääntöjen takia. Tästä syystä Lassin lempilajiksi onkin muodostunut hänen itse keksimänsä laji, Lassipallo. Pelin erikoisuus on ettei siinä ole valmiita sääntöjä, vaan niitä keksitään samalla kun peliä pelataan. Samoja sääntöjä ei myöskään koskaan käytetä kahdesti. Yleensä kaikki urheilulajit, joita Lassi ja Leevi harrastavat muuttuvat ennen pitkää Lassipalloksi. Leevin lisäksi myös lapsenvahti Riitta on ottanut osaa peliin sarjan loppupuolella, ja pärjäsikin oikein hyvin sisäistettyään pelin tärkeimmän ajatuksen, "pudottuaan viisauden lähteeseen".


title: Lassi ja Leevi

text: HIT ("Häipykää Inhottavat Tytöt") on Lassin ja Leevin puumajassa pitämä kerho, jonka tarkoitus on laatia sotasuunnitelmia tyttöjä (yleensä Susannaa) vastaan. Lassi on kerhon "elinikäinen diktaattori" ja Leevi "ykköstiikeri". Päähineenä heillä on sanomalehdistä taitellut hatut.Kaikki Lassi ja Leevi-stripit sisältyvät englanninkielisinä The Complete Calvin and Hobbes -julkaisussa.


title: Ville Itälä

text: Ville Heimo Antero Itälä (s. 10. toukokuuta 1959 Luumäki) on suomalainen poliitikko, joka toimi Kansallisen Kokoomuksen puheenjohtajana vuosina 2001–2004. Sen jälkeen hänet valittiin Euroopan parlamentin jäseneksi vuoden 2004 vaaleissa. Hän luopui parlamenttipaikastaan tultuaan valituksi Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi vuonna 2012. Elokuun alusta 2018 Itälä siirtyy Euroopan petostentorjuntaviraston Olafin pääjohtajaksi.


title: Ville Itälä

text: Itälä valmistui oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1989 ja sai varatuomarin arvon vuonna 1991. Hän työskenteli muun muassa vuosina 1984–1986 useita jaksoja Pöytyän piirin vastaavana nimismiehenä sekä vuosina 1985–1988 Naantalin vastaavana poliisimestarina ja kaupunginviskaalina. Asianajotoimistossa Itälä aloitti työt vuonna 1988 ja suoritettuaan asianajajatutkinnon 1995 hän alkoi toimia omassa yrityksessään "Sumentola, Suominen & Itälä Oy:ssä".


title: Ville Itälä

text: Itälän vanhemmat olivat metsänhoitaja Matti Juhani Itälä ja kotirouva Ulla Unelma Sipilä. Liberaalipoliitikko Jaakko Itälä on Ville Itälän setä.


title: Ville Itälä

text: Itälä meni naimisiin erikoissairaanhoitajana työskennelleen Sari Pihalan kanssa maaliskuussa 2002. Parilla on kaksi yhteistä lasta, minkä lisäksi Itälällä on edellisestä avioliitostaan yksi poika.


title: Ville Itälä

text: Itälä toimi Turun kaupunginvaltuutettuna 1985–1996 sekä kaupunginhallituksen jäsenenä 1992 ja edelleen kaupunginhallituksen puheenjohtajana vuosina 1993–1995.


title: Ville Itälä

text: Kansanedustajana Itälä oli vuosina 1995–2004. Hän toimi perustuslakivaliokunnan puheenjohtajana 1996–2000 sekä suuren valiokunnan puheenjohtajana 2003–2004. Itälä oli sisäasiainministerinä vuosina 2000–2003 ja pääministerin sijainen 2001–2003 Lipposen toisessa hallituksessa. Itälä valittiin Euroopan parlamenttiin vuoden 2004 vaaleissa. Hän toimi EPP–ED-ryhmän varapuheenjohtajana vuosina 2004–2007. Hän oli budjettivaliokunnan ja Japanin suhteista vastaavan valtuuskunnan jäsen sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan ja EU:n ja Venäjän parlamentaarisen yhteistyövaliokunnan valtuuskunnan varajäsen.


title: Ville Itälä

text: Itälä oli kokoomuksen puoluevaltuuston jäsen 1985–1990 ja varapuheenjohtaja 1999–2001. Hänet valittiin puheenjohtajaksi vuonna 2001, ja hän erosi kokoomuksen johdosta 2004. Itälän seuraajaksi valittiin kokoomuksen silloinen varapuheenjohtaja Jyrki Katainen Seinäjoen puoluekokouksessa 5. kesäkuuta 2004. Itälän eroa edelsi mahdollisesti uskottavuusongelmat jotka tv-sarja Itse valtiaat hänelle aiheutti. Sarjassa Itälä esitettiin lapsellisena, täysistunnoissa nukkuvana, Turun murretta vääntävänä typeryksenä. Itälä on arvellut sarjan vahingoittaneen hänen julkisuuskuvaansa ja olleen osasyy siihen, että hän joutui eroamaan kokoomuksen puheenjohtajan paikalta.


title: Ville Itälä

text: Vuoden 2009 europarlamenttivaaleissa Itälä sai 66 033 ääntä. Hän jatkoi Euroopan parlamentin jäsenenä maaliskuuhun 2012, jolloin hän aloitti Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäsenenä. Itälän paikalle europarlamenttiin nousi Petri Sarvamaa.


title: Melaniemi

text: Melaniemi () on osittain 1980-luvulla rakennettu omakotialue Vaasassa. Vaasan kaupunki osti metsät Strömberg Oy:ltä ja myi ne omakotitonteiksi. Alueella on edelleen paljon luonnonvaraista metsää ja hyvät ulkoilumahdollisuudet. Matkaa Vaasan keskustaan on noin viisi kilometriä.


title: Melaniemi

text: Vaasan kaupunginhallinnon tilastoalueista Melaniemi kuuluu Huutoniemen suuralueeseen. Vuonna 2013 Melaniemen alueella oli 1886 asukasta.


title: Melaniemi

text: Melaniemen itäpuolella sijaitsee kaupunginosa nimeltä Itä-Melaniemi. Käytännössä vakiintuneessa puhekielessä Melaniemellä tarkoitetaan yleensä näitä kumpaakin kaupunginosaa, eikä moni kuntalainen edes tiedä että osa "melaniemestä" onkin eri kaupunginosaa.


title: Kimmo Sasi

text: Kimmo Kalevi Immeri Sasi (s. 21. helmikuuta 1952 Tampere) on suomalainen kokoomuslainen poliitikko. Hän oli kansanedustajana vuodesta 1983 vuoteen 2015. Hän oli Lipposen I ja II hallituksen liikenne- ja viestintäministeri vuosina 1999 ja 2002–2003 sekä Lipposen II hallituksen ulkomaankauppaministeri vuosina 1999–2002.


title: Kimmo Sasi

text: Koulutukseltaan Sasi on oikeustieteen kandidaatti (1974), diplomiekonomi (1975) ja Master of Laws (1978, Columbian yliopisto). Hän työskenteli vuosina 1972–1973 kouluasiainsihteerinä ja vuosina 1975–1977 kansainvälisen yksityisoikeuden assistenttina. Myöhemmin hän toimi lakimiehenä ja poliisiasiain neuvottelukunnan sihteerinä.


title: Kimmo Sasi

text: Vuosina 1997–1998 Sasi toimi Pohjola-Nordenin liittohallituksen puheenjohtajana.


title: Kimmo Sasi

text: Sasi toimi kokoomuksen kansanedustajana yhtäjaksoisesti vuosina 1983–2015. Hän oli ehdolla myös vuoden 2015 vaaleissa, muttei tullut valituksi. Ylen vaalikonevastauksista tehdyn analyysin mukaan Sasi oli oikeistolaisin ehdokas eduskuntavaaleissa 2015.