title: Rudolf Walden

text: Kadettivääpelinä ja kadettikurssinsa priimuksena hänellä olisi ollut oikeus päästä venäläiseen valiorykmenttiin, mutta venäläistämistoimenpiteiden takia hän kieltäytyi, ja hänet merkittiin aliluutnanttina upseeriksi Suomen kaartiin elokuussa 1900. Kesällä 1901 Suomen suuriruhtinaskunnan sotaväki lakkautettiin lukuun ottamatta kaartin pataljoonaa. Lojaalina suuriruhtinaskunnan sotalaitosta kohtaan Walden jätti eroanomuksensa, mutta sitä ei hyväksytty, vaan hänet komennettiin Kuopion 1. kutsuntapiirin sotilasjäseneksi. Kun Walden kieltäytyi, häntä uhattiin rangaistuksella, ja asia käsiteltiin sotaylioikeudessa. Näin asiasta tuli osa niin sanottujen sortokausien laillisuustaistelua, ja näin Waldenkin asian käsitti. Walden tuomittiin viralta pantavaksi ja menettämään myös virkaa seuraavat palkkaedut. Lyhyt sotilasura katkesi ja alkoi pitkä teollisuusmiehen ura.


title: Rudolf Walden

text: Sisä-Venäjällä Borskoje Tatarovon kylässä oli suomalaisten omistama paperitehdas, jossa tarvittiin kirjanpitäjää ja konttoristia. Walden ei ollut kumpaakaan, mutta niskuroivana tuomittu ja erotettu aliluutnantti päätti lähteä sinne, kun paikka ja palkka olivat tarjolla. Hän osti kirjanpidon oppikirjan ja nousi junaan. Ei kestänyt vuottakaan, kun yhtiö haettiin konkurssiin. Jämsänkosken tehtaiden isännöitsijä tarjosi Pietarissa olevan Slovo-yhtiön konttoripäällikön paikkaa. Uusi konttoripäällikkö huomasi nopeasti yhtiön talouden olevan retuperällä, työntekijät näpistelivät yhtiön omaisuutta, töitä tehtiin kirjapainossa ja agentuuriliikkeessä verkkaisesti. Walden aloitti kurinpalautuksen, ja kohta liike menestyi. Parin vuoden kuluttua Slovon toimitusjohtajana oli Walden. Kauppa kävi hyvin ja asiakkaat luottivat häneen.


title: Rudolf Walden

text: Vuonna 1911 hän sai päämiehekseen Simpeleen paperitehtaan, jonka tuotteita hän alkoi myös myydä Venäjän markkinoille. Tällöin hän osti myös muutamia yhtiön osakkeita. Kun hänet oli v. 1910 valittu Simpeleen johtokunnan jäseneksi ja osakkeiden arvo alkoi sodan jatkuessa nopeasti nousta, Walden osti kaikki saatavilla olleet osakkeet. V. 1918 hän omisti noin 28 prosenttia Simpeleen osakekannasta. Saman vuoden lopulla hän osti runsaan kolmanneksen Myllykoski Träsliperin osakekannasta. Kun Walden valittiin toukokuussa 1919 Myllykosken johtokuntaan ja sen puheenjohtajaksi, alkoi Suomen paperiteollisuudessa Björnbergien ja Waldenien sukujen yhteistyö, jota jatkui aina vuoteen 1952, jolloin Myllykoski irtosi Yhtyneistä Paperitehtaista.


title: Rudolf Walden

text:
Waldenin kolmas siirto johtui siitä, että sekä Simpele että Myllykoski tarvitsivat oman selluloosatehtaan. Kun osakeyhtiö Jämsänkosken osake-enemmistö osoittautui olevan saatavissa, syntyi sitä koskeva kauppa marraskuussa 1919 ja yhtiö siirtyi Simpeleen ja Myllykosken yhteisomistukseen johtokunnan puheenjohtajana jälleen Walden. Kesällä 1920 Simpele, Myllykoski ja Jämsänkoski sulautettiin yhdeksi konserniksi, Yhtyneet Paperitehtaat, jonka johtokunnan puheenjohtajana Walden omisti osakekannasta runsaan neljänneksen.
Tarton rauhanneuvotteluista ja perehtyi tilanteeseen, seurasi radikaali johdon uusinta; yli 30 miestä siirtyi Jämsänkoskelta pois.


title: Rudolf Walden

text: Waldenin neljäs onnenpotku löytyi Sääksmäen pitäjän Valkeakosken partaalta, jonne oli 1870-luvulla rakennettu vähäinen paperitehdas ja puuhiomo. Myöhemmin teollisuutta oli laajennettu Suomen ensimmäisellä sulfaattiselluloosatehtaalla. Aktiebolag Walkiakoski oli 1920-luvun alussa Helsingin Osakepankin hallussa, ja pankki etsi teollisuusmiestä, joka saisi yhtiön jaloilleen. Walden valittiin Valkeakosken johtoon 1925. Monien järjestelyiden ja sovitteluiden jälkeen Yhtyneet sai 1929 Valkeakosken osake-enemmistön ja muodollinen sulautuminen tapahtui 1934.


title: Rudolf Walden

text: Metsistä, koskista, sulfiitti- ja sulfaatti- sekä paperitehtaista oli kehittynyt looginen ja taloudellinen kokonaisuus. Yhtiön historia muistaa Jämsänkosken "miljoonakesän" 1920, joka oli tuntuva suonenisku, kun uhrattiin paljon varoja hyödyttömiksi osoittautuneisiin suurellisiin uudistustöihin.


title: Rudolf Walden

text: 27. tammikuuta 1918 Gustaf Mannerheim komensi joukkonsa riisumaan Pohjanmaalla neuvosto-Venäjän sotilaat aseista. Samana päivänä palasi Pietarista Helsinkiin myös Rudolf Walden. Seuraavana päivänä Kullervo Manner käski punakaartit liikekannalle. Suomen sisällissota sai alkunsa.


title: Rudolf Walden

text: Noin viikon sisällä Walden ilmoittautui Seinäjoella valkoisen armeijan palvelukseen tavaten myös Mannerheimin. Walden tiesi mikä mies Mannerheim oli, mutta Mannerheim oli tietoinen vain, että Walden kuului olevan liikemies, puhui venäjää kuin äidinkieltä, oli käynyt kadettikoulun, mutta oli iäkäs (39 v.) luutnantiksi. Walden määrättiin päämajan esikuntaan komendantin apulaiseksi ja kaksi viikkoa myöhemmin Walden ylennettiin majuriksi.


title: Rudolf Walden

text: Päämajassa tehtiin pitkiä päiviä, koska töitä oli enemmän kuin tekijöitä. Tämä sopi Waldenille, jolla oli aina ollut huonot unenlahjat ja yö oli tehokasta työaikaa. Ensimmäisiä tehtäviä oli Mannerheimin ja jääkäreiden näkemyserojen sovittelu. Ristiriita kärjistyi jo tilanteeseen, jolloin valkoinen armeija oli menettämässä joko ylipäällikkönsä tai jääkärit. Walden ratkaisi tilanteen, jolla oli kauaskantoinen merkitys koko sodalle. Järjestelykykynsä ansiosta Walden toimi Seinäjoen komendanttina, Vaasan piiripäällikkönä ja etappiesikunnan päällikkönä. Majuri Waldenin toimenkuva sisälsi tällöin muun muassa asiat, jotka koskivat elintarvikkeita, hevosia, kulkuneuvoja, kalustoa, sairaaloita, rautatiekuljetuksia, posti- ja poliisiasioita. Liikemiehen tehtäväksi tuli luoda tyhjästä valkoisen armeijan logistiikka. Tässä hän onnistui erinomaisesti.


title: Rudolf Walden

text: Tampereen valtauksen jälkeen Walden oli everstiluutnantti ja toisen luokan vapaudenristin kantaja. Sodan jälkeen Mannerheim ja Walden jättivät eroanomuksensa. Mannerheim myönsi Waldenille eron päivää ennen kuin valtionhoitaja P. E. Svinhufvud suostui Mannerheimin eroon. Mannerheim kiitti miehiään, mutta unohti Waldenin ylennyksen. Uusi ylipäällikkö, kenraalimajuri Karl Fredrik Wilkman ilmoitti muutaman viikon kuluttua, että Walden on oikeutettu kantamaan sotilaspukua ja on ylennetty everstiksi.


title: Rudolf Walden

text: Walden näki, että maan heikko taloudellinen pohja on saatava nopeasti vahvistumaan: teollisuus on saatava jaloilleen, vienti käyntiin ja raha liikkeelle. Hän loi nopeasti Gösta Serlachiuksen kanssa Suomen Paperitehtaiden yhdistyksen, ryhtyi sen puheenjohtajaksi heinäkuussa 1918 ja nousi näin Suomen koko paperiteollisuuden ykkösmieheksi.


title: Rudolf Walden

text: Ensimmäiseksi tehtäväkseen Walden ja Serlachius ottivat paperinviennin järjestämisen Ukrainaan, jossa valtaa piti saksalaisten valtaannostama Hetmanaatti johtajanaan Pavlo Skoropadski. Ajatuksena oli saada myytyä suomalaista paperia vastaan Ukrainasta sokeria pulaa kärsivään sisällissodan jälkeiseen Suomeen. Walden ja Serlacius tekivätkin matkan Ukrainaan elo-syyskuussa 1918. Sopimus tehtiinkin, mutta keisarillisen Saksan häviö maailmansodassa mitätöi tehdyt sopimukset. Skoropadskin hallinto ja sitä myötä tehdyt Suomen ja Ukrainan paperinvientisopimukset kaatuivat.


title: Rudolf Walden

text: Vuoden 1918 sodan jälkeen Walden pyrki hoitamaan tehtäviään teollisuudessa ja kohta syntyikin tuloksia. Venäjän kauppa, jonne pääosa viennistä oli mennyt vuoteen 1917 asti, oli päättynyt 1918. Saksa oli antautunut syksyllä. Englanti ja Yhdysvallat elivät nekin vielä sotataloudessa. Suomalaiset paperinvalmistajat yrittivät käynnistellä kauppaa, mutta heillä ei ollut tietoa, miten menestyksellistä vientikauppaa länsimaihin tulisi harjoittaa.


title: Rudolf Walden

text: Kuitenkaan ei päästy edes vuoden loppuun, kun Mannerheim ja Walden olivat taas valtiollisen elämän vastuunkantajia valtionhoitajana ja sotaministerinä. Sotaministerin ja samalla sotajoukkoja komentaneen ylipäällikön ensimmäisiä tehtäviä oli saatella maassa olevat saksalaiset sotilaat rajojemme ulkopuolelle. Vuoden 1919 alusta ylipäällikkyys siirtyi valtionhoitaja Mannerheimille ja komennustehtävät saaneeksi armeijan päälliköksi tuli kenraalimajuri Wilkama.


title: Rudolf Walden

text: Kutsuntojen kautta luotiin suomalainen sotaväki, laadittiin asevelvollisuuslaki ja suojeluskunta-asetus, perustettiin kadettikoulu ja sotakorkeakoulu. Maassa oli tarmokas ja tarkka sotaministeri, joka ei sietänyt vitkuttelua. Kun hän antoi määräyksen, piti pian olla valmiina raportti miten asia oli hoidettu. Kauppamiehenä Walden otti armeijan hankinnat henkilökohtaiseen valvontaansa. Walden ylennettiin Tampereen valtauksen ensimmäisenä vuosipäivänä 1919 kenraalimajuriksi, joten yleneminen luutnantista kenraalikuntaan oli kestänyt 14 kuukautta.


title: Rudolf Walden

text: Vuoden 1918 taisteluiden jälkeen leireihin vangittujen punaisten asema oli ratkaistava. Waldenin kanta oli, että vangitut on vapautettava ja ihmisten annettava palata perheittensä luo ja työhön. Mannerheim oli puhunut tästä myös pitkään ja keväällä 1919 annettiin asetus valtiorikosoikeuksien toiminnan lopettamisesta sekä yleinen armahdus.


title: Rudolf Walden

text: Suomalaista sotaväkeä oli Aunuksen retkellä, kun Britannia tuli väliin vaatien Repolassa olevat sotilaat takaisin Suomeen. Hallitus päätyi siihen, ettei suhteita Lontooseen ollut varaa riskeerata. Avustustoiminta kiellettiin, mutta oma-aloitteellisuus sallittiin. Ulkomaisen lehdistön mukaan Suomi valmisteli 40–50 000 miehen marssia Pietariin. Britannia ja Suomi torjuivat huhun päättävästi, mutta vahinko oli jo tapahtunut, Neuvosto-Venäjä lähetti Suomelle nootin.


title: Rudolf Walden

text: Kesäkuussa 1919 yksitoista kuntaa Viipurin läänissä julistettiin sotatilaan. Eräät kotimaiset painostusryhmät pommittivat sotaministeriötä joukkojen lähettämiseksi Aunukseen ja Uralin takaa liikkeelle lähtenyt amiraali Koltšak sähkötti Mannerheimille pyytäen yhtymään pihtiliikkeeseen Pietaria vastaan. Armeijan päällikkö Wilkama erosi ja Walden jätti eronpyyntönsä. Kun maan hallitus ilmoitti, ettei oltu tehty mitään sitoumuksia Koltšakin kanssa eikä sitouduttu Pietarin sotaretkeen, Walden perui eroanomuksensa.


title: Rudolf Walden

text: Hävittyään presidentinvaalissa K. J. Ståhlbergille oli Mannerheim vetäytynyt sivuun. Kun Tarton rauha oli solmittu 1920, myös Walden siirtyi liike-elämään. Samanaikaisesti Walden ajatteli kuitenkin Suomen kansainvälistä asemaa, voimistuvaa bolševismia idässä ja kansan eripuraisuutta sekä erityisesti sotaväen asemaa. Waldenin mielestä Mannerheim oli saatava armeijan johtoon. Svinhufvudin tultua presidentiksi puolustusneuvosto suunniteltiin uudelleen, Mannerheim ryhtyi puheenjohtajaksi ja jäseneksi tuli tämän vaatimuksestaan muun muassa Walden. Ulkovaltojen diplomaatit lähettivät kuriiripostia: Suomella on valmiina ulkoparlamentaarinen hallitus, jos maa ajautuisi hätätilaan. Mainittu kaksikko puolestaan huomasi joutuneensa armeijan kenraalikunnan sisäisten riitojen keskelle samalla kun aseistuksen ja kaluston osalta oli suuria puutteita. Mannerheim otti urakakseen Risto Rytin ja J. K. Paasikiven, Walden Väinö Tannerin. Paasikivi myöntyi ensin ja Ryti jäi vastustelustaan huolimatta ajattelemaan asiaa. Tanner pani lujasti vastaan, mutta totesi sosiaalidemokraatteja olevan eduskunnassa liian vähän vaatien kuitenkin työväen aseman korjauksia yhtäaikaisesti asehankintojen kanssa. Ilmavoimien komentaja siirrettiin tykistöön, pitkän riitelyn jälkeen kenttätykit jätettiin ostamatta ja tilalle tuli 33 Vickers-panssarivaunua ja perustettiin valtion tykkitehdas, jonka tuotanto ei käynnistynyt edes talvisotaan mennessä. Samoin perustettiin lentokonetehdas Tampereelle.


title: Rudolf Walden

text: Kesken näiden ongelmien koettiin myös Mäntsälän kapina. Walden oli tukenut Lapuan liikettä sen alkuvaiheessa. Nyt sen johto vaati presidenttiä hajottamaan Sunilan hallituksen ja nimittämään tilalle Waldenin hallituksen. Kapina kuitenkin laukesi ja hallituksessa tehtiin muutoksia.


title: Rudolf Walden

text: Saksan kehitystä ja Hitlerin otteita Walden ja Mannerheim seurasivat huolestuneina ja koettivat kiirehtiä varustautumista pyrkien samalla lämmittämään suhteita Pohjoismaihin ja ennen kaikkea Ruotsiin. Vastakaikua löytyi, vaikka kieliriita sotkikin asioita. Waldenia riitely harmitti ja välillä hän purki kiukkuaan Sysmässä omistamansa Rapalan kartanon pehtooriin, jolloin moitittiin muun muassa kattojen kunto, hevosvaljaat ja rottien hävitys. Yksi kieliriitaa ylläpitävä haukkumiskohde oli sanomalehti Uusi Suomi, jonka johtokuntaan Walden myös kuului.


title: Rudolf Walden

text: Vuosikymmenen lopulla Walden tilasi Yhtyneille tuntuvasti yli oman tarpeen ulkomaisia raaka- ja tarveaineita, tuotantoa supistettiin ja Valkeakosken tehtaille perustettiin ammussorvaamo viidestä korjauspajan sorvista. Aluksi tuotanto oli 300 kpl päivässä, mutta kenraali käski lisätä päivätuotannon 500 kranaattiin. Samalla Walden painosti Suomen metalliteollisuutta sopeuttamaan tuotantoaan sotatarvikkeiden valmistukseen.


title: Rudolf Walden

text: Waldenin työmarkkinapoliittinen kanta oli vanhoillinen. Työväestön ammatillinen järjestäytyminen ja kollektiiviset palkkasopimukset olivat hänelle punainen vaate. Palkasta ja työsuhteista työnantajan tuli saada sopia suoraan työntekijän kanssa minkään ulkopuolisen puuttumatta asiaan. Ratkaisujen tuli olla myös henkilökohtaisia: hyvälle työntekijälle oli maksettava enemmän kuin heikommalle. Tasollisesti palkat olivat pitkään hyvin alhaiset, jopa niin, että elokuussa 1933 hänen poikansa Juuso, joka oli Valkeakoskella konttoripäällikkönä, kirjoitti isälleen pitkän kirjeen työväen palkkojen yleisen korotuksen puolesta. Myös vastauskirje pojalle oli pitkä, sillä isä selvitti siinä tärkeimpien ratkaisujensa perustelut. Lieviä korotuksia sai nyt kuitenkin harkitusti toteuttaa.


title: Rudolf Walden

text: Waldenin käsitys, että vain suojeluskuntalainen oli kunnollinen työntekijä, ärsytti monia työmiehiä sekä työväenliikettä. Tämän taistelun kärjessä oli Suomen Sosialidemokraatin pakinoitsija Sasu Punanen eli Yrjö Räisänen, jonka pakinat arvostelivat ankarasti muun muassa Waldenia. Loukkaukset suututtivat muitakin ja Puunjalostusteollisuuden Keskusliitosta otettiin yhteys Tanneriin, että hän hillitsisi pahasuista pakinoitsijaa. Waldenin asenteen muuttivat vasta talvisodan kokemukset, ja hän hyväksyi ammatillisen järjestäytymisen oikeutuksen ja tasa-arvoisen sopimusmekanismin.


title: Rudolf Walden

text: Talvisodan aikana syntyneen STK:n ja SAK:n tammikuun kihlauksen idean isänä yleensä mainitaan K. A. Fagerholm. Eversti Lehmus on myöhemmin väittänyt omistavansa muistiinpanot, jotka todistavat, että kihlauksen takana olivatkin Mannerheim ja Walden. Idea ja pohjustustyö oli Fagerholmin, mutta ilman kaksikkoa ei sopimukseen olisi tullut STK:n johtajien nimiä. Toinen tärkeä tammikuun 1940 sopimus oli suojeluskuntien ja sosiaalidemokraattisen työväestön suhteista laadittu paperi. Talvisodan päättäneen Moskovan rauhan allekirjoittivat muun muassa Paasikivi, Walden, Tanner ja Voionmaa, jotka olivat jo olleet solmimassa rauhaa 20 vuotta aiemmin Tartossa.


title: Rudolf Walden

text: Waldenia kiinnosti sodan aikana Itä-Suomessa sijaitsevien paperitehtaittensa toimintaedellytykset, koskivoiman ja paperin raaka-aineen saatavuus. Valtioneuvosto asettikin puolustusministeri, kenraali Waldenin esittelystä Linnoitusasiain toimikunnan Päämajan linnoitustoimiston johtoon. Linnoitustoimiston työt lisääntyivät nopeasti ja toimistosta tuli yksi suurimmista esikunnista. Toimistoon kuului suunnitteluosasto, rakennusosasto ja maanhallintakysymyksiä hoitava maanlunastustoimisto. Toimiston päällikkönä oli aluksi maanmittausinsinööri. Linnoitustoimiston kokoonpanoa muutettiin usein. Muun muassa perustettiin metsätoimisto, joka hoiti paperiteollisuudelle tärkeää metsän ostoa ja pakkolunastusta. Puolustusvoimain pääesikunnan linnoitustoimisto muutettiin 18.6.1941 Päämajan linnoitusosastoksi. Linnoitusosasto oli kätevästi Waldenin tehtaitten alueella Myllykoskella jatkosodan päättymiseen saakka .


title: Rudolf Walden

text: Välirauhan aikana Paasikivi nimitettiin Moskovaan lähettilääksi, Mannerheim jäi armeijan ylipäälliköksi ja Walden nimitettiin puolustusministeriksi.


title: Rudolf Walden

text: Välirauhan aikaiset tapahtumat, kuten aseostot natsi-Saksasta, saksalaisten kauttakulkulupa Vaasasta Pohjois-Norjaan, Kallion sairastuminen ja ero, Rytin tulo presidentiksi hallitusjärjestelyineen, Ruotsin ja Suomen valtioliittoyritys, jonka Neuvostoliiton ulkoasiainkansankomissaari Vjatšeslav Molotov esti ja muut asiat, työllistivät kenraaliluutnantiksi ylennetyn puolustusministerin. Walden jäi Yhtyneiden Paperitehtaiden hallituksen puheenjohtajaksi, toimeenpanevaan johtoon järjestettiin puheenjohtajaksi C. G. Björnberg ja toimitusjohtajaksi Juuso Walden.


title: Rudolf Walden

text:
Kesällä 1941 Barbarossa-suunnitelman toteutus ja jatkosota alkoi. Mannerheim ja Walden saivat vaivoin torjuttua Saksan vaatimuksen Suomen joukkojen hyökkäyksestä Leningradiin. Kun Mannerheim pysäytti hyökkäyksen Tuulokseen, se oli kenraali Talvelalle kova paikka ja hän painosti Waldenia, että tämä saisi aikaan uuden hyökkäyskäskyn.
Ilmeisiä lepohetkiä olivat vain Mannerheimin ja Waldenin tavatessaan nauttimat yhteiset lounaat Mikkelin Klubilla, jolloin ei puhuttu "työasioista". Walden ystävystyi myös kansanhuoltoministeri N. A. Osaran kanssa, joka oli Reserviupseeriliiton ja Aseveliliiton johdoissa ja hänen kauttaan sai tietoja kansan tunnelmista. Waldenin kautta tiedot menivät päämajaan.


title: Rudolf Walden

text: Kesällä 1942 puolustusministeri ylennettiin jalkaväenkenraaliksi. Talvella 1943 Walden oli Stalingradin jälkeen varma sodan häviämisestä. Tämän seurauksena oli riski, että itäraja saattaisi siirtyä lisää esimerkiksi Kymijoelle, jolloin Imatra ja Kymijoen voimalaitokset menetettäisiin. Siksi hän Yhtyneitä ajatellen lähetti nuoren insinööri Erkki Aallon ostamaan kaiken vesivoiman, mitä Kemijoesta Rovaniemen ja Kemin väliltä sai. Aalto tuli kiireessä ostaneeksi sellaistakin, jota myyjä ei omistanut.


title: Rudolf Walden

text: Helmikuun 1944 Helsingin pommitusten aikana Paasikivi meni Tukholmaan ottamaan selvää madame Aleksandra Kollontain kautta mahdollisista rauhanehdoista. Ehdot saatiin, hallitus oli erimielinen päätöksissään, Walden pelkäsi Saksaa sekä maan mielialan hermostumista. Neuvostohyökkäys jatkui, ja maahan oli saatava uusi hallitus neuvottelemaan rauhasta. Ainoa mahdollinen pääministeriehdokas oli monien mielestä Walden, mutta hän oli uupunut, eikä häntä pystytty millään taivuttelemaan. Hänen ansiostaan kuitenkin Mannerheim suostui presidentiksi ja STK:n toimitusjohtaja Antti Hackzellista tuli pääministeri.


title: Rudolf Walden

text: Rauhanneuvottelujen alettua syyskuussa 1944 Hackzell halvaantui Moskovan hotelli Savoyn kylpyammeessa. Molotov ei kuitenkaan lykännyt minuuttiakaan neuvottelujen alkua joihin valtuuskunta tuli nyt Waldenin johdolla. Molotov vaati saksalaisjoukkojen välitöntä poistamista, johon Walden vastasi viileästi: "Tänä iltana emme ainakaan voi sitä tehdä". Ulkoministeri Carl Enckell lensi valtuuskunnan johtajaksi ja kun välirauhansopimus lopulta allekirjoitettiin 19.9, teki sen venäläisten puolelta vain kenraalieversti Andrei Ždanov, mutta suomalaisten puolesta vaadittiin koko valtuuskunnan nimet.


title: Rudolf Walden

text: Marraskuussa 1944 puolustusministeri Walden esitteli presidentti Mannerheimille suojeluskuntien lakkauttamislain.


title: Rudolf Walden

text: Sota vaati puolustusministeriltä raskaat uhrinsa. Walden menetti Rudi-poikansa lokakuussa 1941 tapaturmaisesti Aunuksessa hänen lomalle tullessaan. Kesällä 1944 kaatui everstiluutnantti Adolf Ehrnroothin yksikössä Siiranmäen taistelussa hänen nuorin poikansa luutnantti (kaatumisensa jälkeen kapteeniksi ylennetty) Lauri Walden.


title: Rudolf Walden

text: Jalkaväenkenraali Rudolf Walden halvaantui marraskuussa 1944 Helsingin kodissaan Kaivopuiston Marmoripalatsissa ja kuoli Sysmän Rapalan kartanossa lokakuun 25. päivänä 1946. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Helsingissä.


title: Rudolf Walden

text:
Kenraali Karl Rudolf Waldenin kuoltua kirjoitti Suomen Marsalkka Mannerheim hänen vaimolleen:
""Säilytän kiitollisessa muistossa hänen uskollisen ystävyytensä. Se sitoi meidät yhteen aina siitä hetkestä lähtien, jolloin tiemme yhtyivät vapaussodan pimeimpinä päivinä. Pieninkään pilvi ei ole sitä himmentänyt. Hänen kokemuksensa suurteollisuusmiehenä, hänen mielikuvituksensa, kun kysymyksessä oli armeijan organisaation luominen aivan tyhjästä, olivat seikkoja, joita Suomi juuri silloin tarvitsi. Puolustusministerinä hädän hetkellä ja maamme sotateollisuuden suuripiirteisenä rakentajana maallamme ei ole ollut hänen vertaistaan"."


title: Rudolf Walden

text: Walden sai sotilas- ja siviiliuransa aikana useita kotimaisia ja ulkomaisia ansio- ja kunniamerkkejä.


title: Rudolf Walden

text: Vapaussodan aikaisten ja sen jälkeisten ansioiden johdosta Walden sai Vapaudenristin ritarikunnan suurristin. Vuonna 1919 hänestä tehtiin Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan komentaja. Myöhemmin hän sai ritarikunnan suurristin. Rauhan aikana 1920-luvulla Waldenista tehtiin Ruotsin Pohjantähden ritarikunnan ritari ja vuonna 1928 Walden vastaanotti tanskalaisen Dannebrogin ritarikunnan suurristin henkilökohtaisesti kuningas Kristian X:ltä. Kuningas kiitti myös Waldenia tämän äidinisän uhrauksista Tanskan hyväksi.


title: Rudolf Walden

text: Puolustusministerinä Jatkosodan aikana Walden sai useita korkeita kunniamerkkejä: Ruotsin Kuninkaallisen Miekkaritarikunnan suurristin, Saksan Kotkan ritarikunnan suurristin sekä Rautaristit 1939 1. ja 2. lk., Unkarin Ansio-ritarikunnan suurristin sekä Romanian Tähti-ritarikunnan suurristin. Joulukuun 2. päivänä vuonna 1944 Rudolf Walden sai Vapaudenristin ritarikunnan Mannerheim-ristin. Walden toimi myös Vapaudenristin ritarikunnan kanslerina 26.10.1941–3.11.1945.


title: UMTS

text: UMTS (, suom. ’maailmanlaajuinen liikkuvan televiestinnän järjestelmä’) on GSM:n seuraajaksi suunniteltu kolmannen sukupolven eli (3G) matkapuhelinteknologia. UMTS otettiin käyttöön Suomessa vuonna 2004 ja muualla vuoden 2005 alussa.


title: UMTS

text: UMTS on alusta asti ajateltu myös datasiirtoon. Datasiirrossa 2G:ssä ovat käytössä GSM-data (2G), GPRS (2.5G) ja EDGE (2.75G), jotka ovat kaikki hitaampia kuin UMTSin perusdata Rel99, joka tarjoaa 384 kb/s latausnopeuden. UMTS-verkko tarjoaa nykyään aiempaa nopeampia datapalveluita. HSDPA (3.5G) ja HSUPA (3.75G) tarjoavat lisää siirtonopeutta lataukseen ja myös verkkoon päin. Yleensä 3.75 tarkoittaa sekä HSDPAa että HSUPAa, jolloin sitä kutsutaan lyhyemmin HSPA:ksi. Jos sekä verkko että päätelaite osaavat HSDPA- tai HSPA-tekniikan ja siirtotarve ylittää verkkoon asetetun kynnyksen ja signaalivoimakkuus on riittävä, siirtyy datayhteys näille tekniikoille ja nopeuden kasvun lisäksi RTT () pienenee murto-osaan Rel99-yhteyden RTTstä. Kun dataa ei siirretä, myös HSPA-kelpoiset laitteet pudotetaan perus-UMTSille ja siellä edelleen hitaalle kanavalle antamaan tilaa muille käyttäjille.


title: UMTS

text: W-CDMA on UMTS:ssä käytettävä radiotekniikka. IMS tarjoaa Internet-pohjaisia multimediapalveluita, kuten pikapuhe, IP-puhe, saatavuuspalvelu ja pikaviestit.


title: UMTS

text: YK:n alaisuudessa toimiva ITU (International Telecommunication Union) käynnisti 1990-luvun lopulla FPLMTS-projektin (Future Public Land Mobile Telephony System). Projektin tavoitteena oli laatia ratkaisumalleja 3G-puhelinjärjestelmää varten. Myöhemmin projektin nimeksi muutettiin IMT-2000 (International Mobile Telecommunication 2000). Ratkaisumalleja oli aluksi useita mutta pääasiassa viime aikoina on päädytty hyödyntämään CDMA2000- ja W-CDMA-tekniikoita.


title: UMTS

text: Maailman ensimmäinen kaupalliseen käyttöön lanseerattu 3G-verkko avattiin Japanissa vuonna 2001, se perustuu FOMA-tekniikkaan, joka ei ole yhteensopiva Suomessa käytössä olevien W-CDMA-verkkojen kanssa. UMTS-verkot tulivat yleiseen käyttöön vuoden 2005 alussa. Monet valtiot, esimerkiksi Saksa, hankkivat isot rahat huutokauppaamalla maansa UMTS-toimiluvat; vastavuoroisesti monet lupia ostaneet operaattorit, muun muassa Suomen Sonera, ajautuivat konkurssin partaalle, kun tekniikka ei ottanutkaan tuulta siipiensä alle odotusten mukaisessa aikataulussa. 3G-huutokaupat on nähty osasyynä teleteollisuuden maailmanlaajuiseen lamaan vuosina 2001–2003.


title: UMTS

text: UMTS otettiin Suomessa käyttöön vuonna 2004. Toimiluvat UMTS-verkkojen rakentamiseen Suomessa on TeliaSoneran lisäksi Elisalla ja DNA:lla. Vuonna 2014 TeliaSoneran 2 100 MHz:n verkko kattoi pääkaupunkiseudun lisäksi suurimmat kaupungit ympäristöineen ja 900 MHz:n verkko suurimman osan Suomesta. Elisan 2 100 MHz:n verkko oli puolestaan suurimmissa kaupungeissa, lähes koko muu Suomi on katettu 900 MHz:n verkolla. DNA:n 2 100 MHz:n verkko kattoi suurimmat kaupungit ja useita pienempiä taajamia. DNA:n 900 MHz:n verkko kattaa lähes koko maan lukuun ottamatta muutamia Kainuun ja Etelä-Lapin alueita. Kaikilla kolmella operaattorilla on Lapin ja Koillismaan erämaa-alueilla laajoja alueita vailla minkäänlaista 3G-peittoa. Vuonna 2014 perustettu Suomen Yhteisverkko Oy rakentaa jatkossa yhteistyössä TeliaSoneran ja DNA:n matkapuhelinverkot Itä-Suomen ja Lapin alueille, jolloin kummankin operaattorin kuuluvuusalueet ovat niissä yhtenevät.


title: UMTS

text: UMTS-verkon tavoitteina oli suunnitteluvaiheessa mm. saada äänen laatu ja palvelut samalle tasolle kuin ne ovat kiinteässä verkossa. Lisäksi tuki sekä piiri- että pakettikytkentäiselle tiedonsiirrolle ja radiokaistan mahdollisimman tehokas käyttö olivat eräitä tavoitteita. Tiedonsiirtokapasiteetin suhteen tavoite oli, että paikallaan olevan laitteen siirtonopeus voisi olla jopa 2 Mbps.


title: UMTS

text: GSM-verkosta eroten UMTS-verkko ei ole yksitasoinen vaan hierarkkinen. Tasot ovat pienimmästä suurimpaan:UMTS-solun koko määräytyy aktiivisten käyttäjien lukumäärän mukaan.


title: UMTS

text: UMTS:n perusversion tiedonsiirtonopeus on signaalin laadusta, verkon ruuhkasta ja muista tekijöistä riippuen parhaimmillaan 384 kbps. Käytännössä nopeudet jäävät kuitenkin selvästi teoreettisen tiedonsiirtonopeuden alle eli noin 100–250 kilobittiin sekunnissa. UMTSissa vasteaika on noin 200 millisekuntia, kun taas sitä edeltäneissä GPRS:ssä ja EDGE:ssä viive vaihteli 500 millisekunnista kolmeen sekuntiin.


title: UMTS

text: Nykyään UMTS-verkko on päivitetty HSDPA-tekniikalla tukemaan moninkertaisesti nopeampaa tiedonsiirtoa. Aluksi HSDPA:n maksiminopeus oli 1–2 megabittiä sekunnissa, nyt teoriassa 7–21 Mbps, Dual Carrier-tekniikalla jopa 42 Mbps. HSUPA taas moninkertaistaa nopeuden päätelaitteelta verkkoon päin. Sekä HSDPA että HSUPA myös pienentävät osaltaan vasteaikaa merkittävästi. Päätelaitteelta vaaditaan tuki tekniikalle, käytännössä kaikki uudet puhelimet tukevat HSDPA:ta ja PC-datakortit myös HSUPA:ta.


title: UMTS

text: UMTS-verkon radio-osan nimi on UTRAN (UMTS Terrestrial Radio Access Network). Toisin kuin muissa järjestelmissä UMTS-verkon päätelaitteen lyhenne on UE (User Equipment) ja tukiasemasta käytetään termiä Node B. USIM-termiä (Universal Subscriber Identity Module) puolestaan käytetään UMTS-ympäristössä olevasta SIM-kortista.


title: UMTS

text: UMTS-verkon tietoturvarakenteet muistuttavat hyvin paljon GSM-verkossa käytettäviä ratkaisuja. Toisaalta GSM-verkosta poiketen UMTS-verkon päätelaite voi autentikoida myös verkon eikä ainoastaan toisin päin.


title: UMTS

text: UMTS:ssa puhelinoperaattorin ja palvelun tarjoajan välillä on selkeä ero, sillä puhelinoperaattori keskittyy lähinnä tiedonsiirrosta huolehtimiseen. UMTS tarjoaa kunkin palvelun tai sovelluksen tarpeen mukaista tiedonsiirtonopeutta. Palveluiden kattavuus vaihtelee kuitenkin esimerkiksi Suomessa suuresti, koska maa on harvaan asuttu ja alun perin 2 100 megahertsin taajuudella toiminut radioliikenne on tarvinnut hyvin tiheän tukiasemaverkoston.


title: UMTS

text: UMTS-taajuusalueista on Euroopassa ja Japanissa käytössä 2 100 MHz alue (band I), joka on tuetuin nykyisissä päätelaitteissa. Joissakin Euroopan maissa, kuten Suomessa, on otettu käyttöön myös 900 MHz alue (band VIII), mikä mahdollistaa verkon laajentamisen edullisemmin, koska lähes koko maan kattavaa 900 MHz GSM-verkkoa varten on jo rakennettu mastopaikat. Matalampi taajuus pidentää signaalin kantamaa, jolloin tukiasemia ei tarvitse rakentaa yhtä tiheään kuin 2 100 MHz alueella. Elisa avasi maailman ensimmäisen kaupallisen 900 MHz taajuudella toimivan 3G-verkon Suomessa marraskuussa 2007. Yhdysvalloissa UMTS-verkkoja on olemassa myös 1 900 MHz (band II) ja 850 MHz (band V) taajuuskaistoille. Monet päätelaitteet tukevat 850 MHz aluetta, mutta vain osa uusista laitteista (vuonna 2009) tuki 900 MHz aluetta.


title: UMTS

text: Puhelinvalikoimassa oli aluksi toivomisen varaa. Kun UMTS otettiin Suomessa käyttöön vuonna 2004, puhelinmalleja oli tarjolla vain muutama, kun vuotta myöhemmin niitä oli tarjolla jo yli kymmenen erilaista mallia. Puhelimia valmistivat mm. Nokia, Samsung ja Motorola. UMTS-puhelimien haluttavuutta alensi alkuun UMTS-verkkojen huono kattavuus Suomessa, joten loppukäyttäjälle ei ollut käytännössä hyötyä 3G-puhelimesta. Kysyntää lisäsi mobiilidatan hinnoittelu kuluttajaystävällisempään suuntaan. Radiotekniikan lisäksi UMTS-puhelimissa tulee olla olosuhteisiin nähden riittävän iso värinäyttö. Lisäksi haastavuutta puhelimien kehittämiseen toi se, että puhelimien tulee olla kooltaan pieniä ja kevyitä, sekä niiden tulee olla helppokäyttöisiä ja vähän virtaa kuluttavia. Lähinnä aasialaiset valmistajat hallitsivat aluksi 3G-puhelimien markkinoita. Nokia kuitenkin onnistui valtaamaan noin 40 prosentin markkinaosuuden vuoteen 2008 mennessä, sen sijaan Motorolan ja Sony Ericssonin myynti kääntyi laskuun. Sittemmin Nokia luopui kokonaan puhelimien valmistuksesta itse myydessään matkapuhelinosastonsa Microsoftille. Vuonna 2007 3G-puhelimien hinnat kytkyliittymissä olivat valmistajasta riippuen pääsääntöisesti 200–800 euroa, käteiskaupalla ilman kytkyliittymää noin 15 % kalliimpia.


title: 3G

text: 3G () on yleinen lyhenne ns. "kolmannen sukupolven" matkapuhelinteknologioille. 3G-verkkojen suunnittelussa oli jo lähtökohtaisesti ajateltu internetin kautta tapahtuvaa tiedonsiirtoa. ensimmäistä sukupolvea (1G) edustavat analogiset standardit, kuten NMT, ja toista sukupolvea digitaaliset standardit, kuten GSM. Kolmatta sukupolvea edustaa esimerkiksi Euroopassa yleisin standardi UMTS.


title: 3G

text: ITU-T on luonut yleisimmin tunnetun 3G-määritelmän. Sen mukaan 3G-matkapuhelinjärjestelmän tulee tukea:


title: 3G

text: 1) suuria bittinopeuksia


title: 3G

text: - 144 kbps laajalla ulkopeittoalueella (kulkuneuvot)


title: 3G

text: - 384 kbps laajalla ulkopeittoalueella (jalankulkijat)


title: 3G

text: - 2 Mbps tai enemmän sisäpeittoratkaisuilla


title: 3G

text: - mahdollistaa videopuhelut


title: 3G

text: 2) sallia liikkuvuus eri operaattoreiden verkkojen ja eri maiden välillä, sekä mahdollistaa käyttö- ja laskutustietojen vaihtaminen eri operaattoreiden välillä


title: 3G

text: 3) päätelaitteiden maantieteellisen sijainnin määrittelyä ja tukea multimediapalveluita


title: 3G

text: - kiinteänopeuksisia ja vaihtelevannopeuksisia palveluita


title: 3G

text: - epäsymmetristä lähetystä ja vastaanottoa


title: 3G

text: - laajakaistayhteyksiä 2 Mbps -bittinopeuksiin asti


title: 3G

text: Lisäksi 3G tekniikkaa standardoivat 3GPP (3G Partnership Project), joka määritteli alkuperäisen 3G UMTS -tekniikan, joka myös tunnetaan nimellä WCDMA (UTRAN), ja joka vuodesta 2001 lähtien on kehittänyt myös EDGE (GERAN) -tekniikkaa, sekä 3GPP2, joka kehittää CDMA2000-pohjaista tekniikkaa (mm. 1x, EVDO, EVDV).


title: 3G

text: 3G-standardeiksi lasketaan yleensä:


title: FOMA

text:
FOMA (engl. "Freedom of Mobile multimedia Access") on Japanin NTT DoCoMon kehittämä W-CDMA-pohjainen 3G-standardi ja sen markkinointinimi. FOMA lanseerattiin vuonna 2001 maailman ensimmäisenä kaupallisena 3G-palveluna.
Teoreettiset nopeudet 384 kb/s—2 Mb/s. Puhelimilla voidaan siirtää liikkuvaa kuvaa.


title: FOMA

text: FOMA ei aluksi ollut yhteensopiva UMTS:n kanssa, mutta NTT DoCoMo suoritti vuoden 2004 aikana laajamittaiset verkon päivitystyöt, joiden ansiosta täysi UMTS-yhteensopivuus saatiin toteutettua.


title: 2G

text: 2G () on yleinen lyhenne ns. "toisen sukupolven" matkapuhelinteknologioille. Tämän ajattelun mukaan toista sukupolvea (2G) edustavat digitaaliset standardit kuten eurooppalainen GSM ja esimerkiksi Yhdysvalloissa käytetty IS-95.


title: 2G

text: GSM:ään siirtyminen mahdollisti tekstiviestien lähettämisen, joiden suosio oli huipussaan vuonna 2012.


title: 2G

text: Toisen sukupolven matkapuhelinjärjestelmille on luonteenomaista se, että ne ovat digitaalisia toisin kuin ensimmäisen sukupolven analogiset järjestelmät. 1990-luvun alussa esitellyissä verkoissa ei kaikissa ollut alun perin datayhteyksiä, mutta sittemmin niitä kehitettiin aluksi piirikytkentäisin menetelmin (esimerkiksi HSCSD GSM-verkoissa) ja vähän myöhemmin myös tietokonemaailmasta tutuin pakettikytkentäisin menetelmin (esimerkiksi GPRS GSM-verkoissa.)


title: 2G

text: Toisen sukupolven tekniikoista GSM on ylivoimaisesti suosituin standardi, ja siihen perustuvia verkkoja onkin kaikilla mantereilla ja lähes kaikissa maissa.


title: 2G

text: 2G teknologiaan on myöhemmin kehitetty niin sanottuja 2.5G laajennuksia, kuten EDGE ja EGPRS, jotka huomattavasti parantavat radioyhteyden suorituskykyä.


title: Äpy

text: Äpy (kirjoitettuna myös ) on Suomen vanhin teekkarien vappulehti. Äpy-lehti syntyi jouluna 1948 Lönnrotinkadun Polilla. Ensimmäinen Äpy yhdisti humorististen joululehtien perinteen ja työttömien myymän Apu-lehden. Aluksi Äpy ilmestyi epäsäännöllisesti vuosina 1948, 1953, 1958, 1960, 1964, 1966 ja 1967. Tämän jälkeen Äpy on ilmestynyt parittomina vuosina ja sen ulkoasu on ollut aina erikoinen ja erilainen. Erikoisin lienee Äpyfoni (1983), joka oli sekä lehti, äänilevy että levysoitin. Vappuna 2009 ilmestyneen UniikkiÄpyn jokainen myyntikappale erosi sisällöltään muista.


title: Äpy

text: Äpyn julkaisijana toimii Suomen Äpy-lehtien Liitto ry. Äpyn tuotoilla on kautta aikain tuettu monenlaista teekkaritoimintaa, mm. saunojen ja Polyteekkarimuseon rakentamista, konserttien ja speksien järjestämistä, historiikkeja sekä avustettu muissa tärkeissä hankinnoissa.Säänkestävä länkkäri - Gore-Tex Willer (Äpy 2011)


title: Äpy

text: Mikä voi tyydyttää karjalanpiirakan? – Munavoi (Äpy 2005)


title: Äpy

text: Keitetäänkö pahvit? - Vieraanvarainen sellutehtailija (Äpy 2001)


title: Äpy

text: Vaimoni odotti bussia - olisittepa nähneet sen mahan! (Äpy 1999)


title: Äpy

text: Hei, täällä on yksi avaamatta. – Patologi joulupäivänä (Äpy 1987)


title: Äpy

text: On se siitä ennen mahtunut, sanoi Fennian portsari, kun Äpyn toimitusta ovesta ulos tunki. (Äpy 1971)


title: Äpy

text: Yhteisellä hallinnolla säästäisivät molemmat maat paljon. – Suomi–Neuvostoliitto-Seura (Äpy 1967)


title: Äpy

text: Joskus tilaisuus koputtaa oveen, joskus koputus oveen pilaa tilaisuuden. (Äpy 1966)


title: Äpy

text: Toimituksen huomautus: Ohutkin kirja voi olla paksu. (Äpy 1958)


title: Äpy

text: Naisten huumorintajun puute on estänyt monia miehiä joutumasta naurunalaiseksi. – Paul Rigaud (Äpy 1948)


title: Aurinkotuuli

text: Aurinkotuulella tarkoitetaan Auringon koronasta lähtöisin olevaa hiukkasvirtaa, joka pakenee Auringosta poispäin. Aurinkotuuli koostuu pääasiassa protoneista ja elektroneista. Tällaisista sähköisesti varautuneista hiukkasista koostuvaa kaasua kutsutaan plasmaksi. Aurinkotuuli kantaa mukanaan myös Auringosta peräisin olevaa magneettikenttää ja muodostaa siten heliosfäärin erilliseksi osaksi aurinkokuntaa ympäröivää avaruutta. Aurinkotuulta ei pidä sekoittaa Auringon säteilypaineeseen, joka on Auringon säteilemien fotonien liikemäärän aiheuttamaa.


title: Aurinkotuuli

text: Jo 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa eräät tutkijat huomasivat Auringon roihupurkausten aiheuttavan Maassa magneettisia häiriöitä ja revontulia. He esittivät, että vaikutuksen välittäjinä voisivat olla roihujen yhteydessä Auringosta avaruuteen syöksyvät hiukkaspilvet. Jatkuvan eli aina puhaltavan aurinkotuulen olemassaolo ennustettiin teoreettisesti 1950-luvulla (Eugene Parker 1958), ja venäläisten Luna 1 mittasi sen ensimmäisenä 1959. Lopullisesti aurinkotuulen olemassaolo hyväksyttiin 1960-luvulla.


title: Aurinkotuuli

text:
Aurinkotuulta vastaava ilmiö tunnetaan myös muilla tähdillä. Tällöin sitä nimitetään "tähtituuleksi". Aivan erityisen voimakas tähtituuli on kirkkailla ja suurimassaisilla tähdillä, kuten Wolfin–Rayetin tähdillä. Voimakas tähtituuli aiheuttaa tähden spektriin tyypillisiä P Cygni -profiileja.Aurinkotuuli irtautuu Auringon kuumasta koronasta, kaasukehän hajaantumisvyöhykkeestä saavuttaen koronan äänennopeuden 200 km/s viiden Auringon säteen päässä. Aurinkotuuli ei ole tasaista, vaan siinä on puuskaisuutta ja myrskyjä. Hidas aurinkotuuli irtautuu Auringon päiväntasaajaa lähellä olevilta alueilta, koska siellä Auringon magneettikenttä muodostaa suljettuja silmukoita, jotka pidättelevät kaasun pakoa koronasta. Nopea aurinkotuuli saa alkunsa Auringon napa-alueilta ja ns. koronan aukoista, sillä siellä magneettikentän kenttäviivat ovat avoimia. Siksi aurinkotuuli on planeettojen ratatason ulkopuolella selvästi nopeampaa, tyypillisesti 600–800 km/s. Jos lähellä Auringon päiväntasaajaa sattuu olemaan koronan aukko, se synnyttää nopean aurinkotuulen puuskia planeettojen ratatasoon Auringon pyörimisen tahdissa.
Aurinkotuuli etenee säteittäisesti suoraan Auringosta poispäin, mutta sen mukanaan kuljettama magneettikenttä on tyvestään kiinni Auringossa. Kun kenttäviivojen tyvet seuraavat Auringon pyörimistä, aurinkotuulen magneettikenttä (jota kutsutaan myös planeettainväliseksi magneettikentäksi) kiertyy spiraaliksi. Mitä kauemmas Auringosta edetään, sitä tiukemmalle spiraali on kiertynyt. Maan radan kohdalla magneettikentän kulma aurinkotuulen etenemissuunnan kanssa on keskimäärin 44°. Sen voimakkuus on Maan radan kohdalla tyypillisesti muutama nanotesla eli kymmenestuhannesosa Maan magneettikentän voimakkuudesta maanpinnalla.


title: Aurinkotuuli

text: Aurinkotuuli hidastuu äänen nopeutta vastaavaan arvoon 50–100 AU:n etäisyydellä, minkä jälkeen se sekoittuu tähtienväliseen aineeseen. Aurinkotuuli siis synnyttää tähtienväliseen aineeseen eräänlaisen kuplan, jota kutsutaan heliosfääriksi.


title: Aurinkotuuli

text: Auringon roihupurkausten yhteydessä Auringon pinnalta irtoaa toisinaan voimakkaasti magnetoitunut plasmapilvi. Tällaista tapahtumaa kutsutaan koronan massapurkaukseksi. Pilvi etenee aurinkotuulen seassa avaruuteen. Voimakkaissa koronan massapurkauksissa magneettiset pilvet syöksyvät usein matkaan muuta aurinkotuulta selvästi nopeammin, jolloin ne muodostavat tuuleen puuskia. Nopeimmillaan pilvi voi edetä Auringosta Maahan vuorokaudessa, yleensä 2–4 vuorokaudessa. Lisäksi pilvien magneettikenttä on usein paljon voimakkaampi kuin aurinkotuulessa muutoin esiintyvä, jolloin ne voivat aiheuttaa Maassa rajuja magneettisia häiriöitä.


title: Aurinkotuuli

text: Koska aurinkotuulen hiukkaset ovat sähköisesti varautuneita, Maan magneettikenttä ohjaa tavallisesti suurimman osan aurinkotuulesta maapallon ohitse. Samalla aurinkotuuli litistää Maan magneettikenttää päiväpuolella ja venyttää sitä yöpuolella muotoillen sen magnetosfääriksi. Pieni osa aurinkotuulen hiukkasista pääsee vuotamaan magnetosfäärin sisään, jossa ne voivat jäädä loukkuun esimerkiksi Van Allenin vyöhykkeisiin. Erityisesti voimakkaiden Auringon aktiivisuuspiikkien aikana tai Maan magneettikentän ollessa heikko aurinkotuulen hiukkasia pääsee ilmakehään, missä ne reagoidessaan ilman hapen ja typen kanssa synnyttävät revontulia.


title: Indica

text: Indica on vuonna 2001 perustettu suomalainen mystisromanttista musiikkia soittava pop-rock-yhtye. Yhtye nousi suuren yleisön tietoisuuteen platinaa myyneellä debyyttialbumilaan "Ikuinen virta" (2004).


title: Indica

text: Indican muita albumeita ovat "Tuuliset tienoot" (2005), "Kadonnut puutarha" (2007), "Valoissa" (2008) ja englanniksi käännettyjä kappaleita sisältänyt "A Way Away" (2010). Tammikuussa 2014 julkaistiin samanaikaisesti Indican suomenkielinen albumi "Akvaario" sekä englanninkielinen albumi "Shine".


title: Indica

text: Yhtyeen tunnettuja kappaleita ovat esikoisalbumin hiteiksi muodostuneiden singlejulkaisut ”Scarlett” ja ”Ikuinen virta” sekä muiden muassa ”Vuorien taa”, ”Pahinta tänään”, ”Linnansa vanki” ja ”Valoissa”.


title: Indica

text: Yhtyeen säveltäjä, sanoittaja ja laulusolisti Jonsu aloitti säveltämisen jo kuusivuotiaana. Nelivuotiaana hän liittyi Minijousiin viulistiksi ja tapasi tulevan Indican basistin Heinin. Tytöt kiinnostuivat rock-musiikista 14-vuotiaina, jolloin he perustivat yhtyeen. He löysivät tuttavapiiristään samanhenkisiä musiikinharrastajia ja pyysivät kosketinsoittajaksi Sirkun, kitaristiksi Jennyn ja rumpaliksi Lauran.


title: Indica

text: Tytöt käyttivät lähes joka päivä useita tunteja soittamiseen sekä kappaleiden tuottamiseen ja sovittamiseen. Majapaikkanaan he pitivät Pohjois-Helsingin bändikoulua Suutarilassa. Jouluna 2002 yhtye teki managerisopimuksen Petteri Kokljuschkinin kanssa. Keväällä 2003 Sony Musicin tuotantopäällikkö Jani Jalonen tutustui Indicaan ja yhtye sai levytyssopimuksen.


title: Indica

text: Indican esikoisalbumi "Ikuinen virta" julkaistiin vuonna 2004. Levyä myytiin julkaisuvuonna kultalevyyn oikeuttava määrä, ja vuoden 2006 puoliväliin mennessä levy oli myynyt platinaa. Myös yhtyeen toinen albumi, vuoden 2005 lopussa julkaistu levy "Tuuliset tienoot", on myynyt kultaa.


title: Indica

text: Marraskuussa 2006 yhtye alkoi työstää studiossa kolmatta albumiaan. Levyn ensimmäinen single, ”Linnansa vanki”, julkaistiin tammikuussa 2007. Albumi "Kadonnut puutarha" julkaistiin 21. maaliskuuta 2007.


title: Indica

text: Loppuvuodesta 2007 Indica esiintyi Nightwishin lämmittelijänä yhtyeen Skandinavian kiertueella. Suomen keikkoja lukuun ottamatta yhtye esitti englanniksi käännettyjä versioita aiemmin julkaistuista kappaleista. Aiemman yhteistyön pohjalta neljännen levyn tuottajaksi päätyi Nightwishin kappaleiden tekijä ja kosketinsoittaja Tuomas Holopainen. Albumi "Valoissa" julkaistiin 17. syyskuuta 2008, ja se sijoittui julkaisuviikollaan Suomen virallisella albumilistalla kolmanneksi.


title: Indica

text: Joulukuussa 2009 Indica solmi levytyssopimuksen saksalaisen metallimusiikkiin erikoistuneen Nuclear Blast -levy-yhtiön kanssa. Indica julkaisi albumin "A Way Away" 2. kesäkuuta 2010. Albumi sisälsi yhtyeen suomenkielisiä kappaleita englanniksi käännettyinä. Vuonna 2011 Indica vetäytyi levyntekotauolle.


title: Indica

text: Syksyllä 2013 yhtye tiedotti julkaisevansa uutta materiaalia. 29. marraskuuta 2013 yhtye julkaisi uuden suomenkielisen singlen ”Älä kanna pelkoa”. Single on ensimmäinen julkaisu 24. tammikuuta 2014 julkaistavalta "Akvaario "-nimiseltä albumilta. Samanaikaisesti "Akvaario "-albumin kanssa julkaistaan myös englanninkielinen albumi "Shine", jonka ensimmäinen single ”A Definite Maybe” julkaistiin 6. joulukuuta 2013. 15.10.2014 Indica ilmoitti Facebook -sivullaan, että yhtyeen alkuperäisjäsen Jenny Mandelin soittaa viimeisen Indica -keikkansa 15.11.2014 I Love Kuopio -festivaalilla.


title: Hämärä

text: Hämärä on vuorokaudenaika, jolloin Aurinko on jonkin verran horisontin alapuolella, mutta pimeys ei ole vielä alkanut tai on jo päättynyt. Ilmakehä sirottaa valoa, vaikka aurinkoa ei näy.


title: Hämärä

text: Ennen pimeyttä on kolmenasteista hämärää:


title: Hämärä

text: Aamulla ennen auringon nousua samat hämärät toistuvat päinvastaisessa järjestyksessä.


title: Hämärä

text: Pimeää on, kun Aurinko on enemmän kuin 18 astetta taivaanrannan alapuolella. Tosin käytännössä pimeän rajana voidaan pitää sitä, kun Aurinko on noin 16 astetta horisontin alapuolella. Tällöin aamulla ilmaantuu ensimmäinen hämärän kaari itäiselle taivaalle, ja illalla viimeinen hämärän kaari poistuu läntiseltä taivaalta.


title: Hämärä

text: Suurimmassa osassa maapalloa hämärä esiintyy kaksi kertaa vuorokaudessa, ennen auringonnousua (aamuhämärä) ja auringonlaskun jälkeen (iltahämärä). Iltahämärän alkuvaiheessa tapahtuu sininen hetki, joka on erityisen suosittu valokuvauksen ajankohta. Napapiirin ja napojen välisellä alueella, jossa Aurinko ei kaamosaikana lainkaan nouse, on vuorokaudessa tällöin vain yksi hämärä keskipäivän aikoihin, kun Aurinko on vain hieman horisontin alapuolella. Useita leveysasteita napapiirin toisella puolellakin ei keskikesällä tule lainkaan täysin pimeää, vaan iltahämärä vaihtuu suoraan aamuhämäräksi. Tietyillä alueilla napojen läheisyydessä on jonkin aikaa syyspäiväntasauksen ja kevätpäiväntasauksen tienoilla hämärää ympäri vuorokauden.


title: Hämärä

text: Hämärä on sitä pitempi, mitä loivemmin Aurinko nousee ja laskee. Mitä lähempänä päiväntasaajaa havaintopiste sijaitsee, sitä lyhyempi on hämärän hetki. Suomessa se on lyhimmillään syksyllä ja keväällä, jolloin Aurinko laskee jyrkästi ja pisimmillään vastaavasti talvella ja kesällä.


title: Hämärä

text: Päiväntasaajalla porvarillinen hämärä kestää lyhimmillään 21 minuuttia, ja täydellinen pimeys saapuu 69 minuutissa auringonlaskun jälkeen. Etelä-Suomessa porvarillinen hämärä kestää lyhimmillään 42 minuuttia. Vuoden eri aikoina hämärän keston vaihtelu on pientä päiväntasaajalta aina Pohjois-Ranskan leveysasteille saakka, mutta pohjoisemmaksi siirryttäessä tilanne muuttuu nopeasti. Etelä-Suomessa porvarillinen hämärä on pisimmillään keskikesällä tunnin ja 52 minuuttia.


title: Tutankhamon

text: Tutankhamon (Tut-ankh-a-mon) oli yksi muinaisen Egyptin Uuden valtakunnan faaraoista. Hän hallitsi kerettiläiskuningas Akhenatenin jälkeen 18. dynastian aikana noin vuosina 1336–1327 eaa. (tai 1334–1325 eaa.). Hänet tunnetaan nykyisin erityisesti vuonna 1922 löydetystä poikkeuksellisen hyvin säilyneestä haudastaan.


title: Tutankhamon

text: Tutankhamonin isä oli farao Akhenaten. Hänen äitinsä oli joku kuningatar Tejen viidestä tyttärestä - Ekhnatonin sisaresta. Tutankhamonin vanhemmat olivat sisaruksia, mikä oli tavallista Egyptin hallitsijasuvuissa, sillä jumalalliseen sukuun ei haluttu sekoittaa tavallisia kuolevaisia. Tutankhamonin äitiä ei kuitenkaan ole kyetty tunnistamaan. Hänellä oli ainakin yksi sisarpuoli, Ankhesenpaaten (myöhemmin Ankhesenamon), josta myös tuli hänen vaimonsa. Tutankhamonilla ei tiedetä olleen poikia, mutta hänen haudastaan löytyneet kaksi kuolleena syntyneen tyttölapsen muumiota lienevät hänen tyttäriään.


title: Tutankhamon

text: Akhenatenin perustaman monoteismin jakso päättyi Tutankhamonin hallituskaudella, kun vanhat jumalat nostettiin takaisin pääasialliseksi palvonnan kohteeksi ja Atonista tuli taas yksi jumala muiden joukossa. Tutankhamon muutti myös nimensä todistaakseen Amonin-papeille tukevansa Amon-jumalaa. Silti faarao Horemheb poisti Tutankhamonin ja Akhenatenin hallitsijaluettelosta heidän kuolemansa jälkeen, sillä heitä pidettiin syntyperänsä takia kerettiläisinä.


title: Tutankhamon

text: Tutankhamonin kuolemansyistä on useita oletuksia. Aiemmin hänen on oletettu kuolleen malariaan ja mahdollisesti Köhlerin tautiin. Muumion jalan luista saaduista näytteistä tehdyn tutkimuksen mukaan faarao kuoli sirppisoluanemiaan. Eräiden tutkimusten perusteella farao kuoli taistelussa jäätyään hevosvaunun yliajamaksi. Vammautumisteoriaa tukee esimerkiksi se, että ruumiissa ei ole sydäntä, ja Tutankhamon on ainoa faarao joka on haudattu ilman sydäntä. Sydän olisi vaurioitunut iskussa vasemmalle puolen ruumista. Eräs seinältä löydettu maalaus kuvastaa yksityiskohtaisesti taistelua, jossa Tutankhamon todennäköisesti kuoli.


title: Tutankhamon

text: Uudemman tulkinnan mukaan näin ei kuitenkaan ole, vaan useimmat Tutankhamonin ruumiin vammoista ovat aiheutuneet hänen kuolemansa jälkeen. Ruumiin palovammat ovat seurausta huonosta (todennäköisesti liian kiireellisestä) palsamoinnista. Ruumiin öljyt ja kangas ovat syttyneet tuleen hapettuessaan.


title: Tutankhamon

text: Nykyaikana tunnetuksi Tutankhamon tuli vuonna 1922 kun Howard Carter ja lordi Carnarvon löysivät hänen hautansa (KV62) Kuninkaiden laaksosta. Hauta on laakson keskiosassa ja muihin kuninkaallisten hautoihin verrattuna varsin pieni, koska Tutankhamonin elinikä jäi varsin lyhyeksi eikä sen aikana ehditty suurempaa hautaa valmistella ja koska KV62 oli ilmeisesti ainoa käytettävissä oleva hauta Tutankhamonin kuoltua äkillisesti. Hautavarustus oli kuitenkin yksi parhaiten säilyneitä, vaikka hautaan oli murtauduttu aiemmin kaksikin kertaa. Kuninkaiden laaksosta on lisäksi löydetty pieni maahan kaivettu huone, jossa lienee säilytetty osaa Tutankhamonin hautavarustuksesta.


title: Tutankhamon

text: Haudasta löydetyt esineet ovat nykyään pääasiassa Kairon ja Luxorin museoissa. Näiden joukossa muun muassa kultainen sarkofagi, sisempi kullattu puuarkku, Tutankhamonin kuolinnaamio sekä muita kulta- ja arvoesineitä. Uloin kivinen sarkofagi sen sijaan on yhä hautakammiossa, ja se sisältää ulomman kullatun puuarkun ja Tutankhamonin muumion.


title: Tutankhamon

text: Tutankhamonin muumiossa on palovaurioita. Brittiläinen tiedemies Chris Naunton ja hänen tutkijaryhmänsä esittivät marraskuussa 2013, että faaraon ruumis olisi syttynyt itsestään tuleen virheellisesti tehdyn balsamoinnin vuoksi. Tutkijat osoittivat, kuinka muumion balsamointiin käytetyt vääränlaiset öljyt ovat aiheuttaneet kemiallisen reaktion ja palon.


title: Horemheb

text: Horemheb oli Egyptin 18. dynastian viimeinen faarao. Hän hallitsi vuosina 1323–1295 eaa.


title: Horemheb

text: Horemheb ei ollut kuninkaallista syntyperää, vaan hän oli toiminut edeltävien faaraoiden (mm. Tutankhamonin ja Ayn) upseerina. Faarao Ayn kuoleman jälkeen silloinen upseeri Horemheb julisti itsensä faaraoksi.


title: Horemheb

text: Hänen vanhemmistaan tai muusta perheestään ei ole asuinpaikan lisäksi juurikaan tietoa. He asuivat todennäköisesti Herakleopoliksessa (muinaisegyptiläiseltä nimeltään Nekhen). Vaimoja hänellä oli kolme, kaksi joiden nimiä ei tiedetä ja Mutnodjmet. Mutnodjmet oli mahdollisesti faarao Akhenatenin vaimon Nefertitin sisar.


title: Horemheb

text: Valtaan päästyään Horemheb julkisti "Horemhebin ediktin" nimellä tunnetun julistuksen, joka on löydetty steelaan kaiverrettuna Karnakista. Siinä kuvattiin maan tuolloista surkeaa tilaa, kansan kurjuutta ja virkamiesten väärinkäytöksiä. Ediktissä uhattiin ankarilla rangaistuksilla: vilppiin syyllistyneiltä virkamiehiltä oli leikattava nenä ja myös maanpakorangaistus palautettiin käyttöön.


title: Horemheb

text: Horemheb teki myös voitavansa hävittääkseen kaikki muistot Akhenatonista ja tämän kolmesta seuraajasta, Smenkhkaresta, Tutankhamonista ja Aysta, joita hän piti syyllisinä Egyptissä tuolloin vallinneeseen kurjuuteen. Niinpä heitä esittävät veistokset joko rikottiin tai niistä hakattiin nimet pois ja tilalle hakattiin uuden hallitsijan nimi. Myös Akhenatonin rakennuttamat Atonin temppelit purettiin. Horemheb selitti myös olleensa Amenhotep III:n laillinen seuraaja, minkä vuoksi egyptiläisissä asiakirjoissa alettiin laskea hänen hallitusvuotensakin Amenhotep III:n kuolemasta, vaikka hän todellisuudessa nousi valtaan lähes 30 vuotta myöhemmin. Sen vuoksi eräissä egyptiläisissä teksteissä hänen mainitaankin hallinneen 50 vuotta. Vielä seuraavan 19. dynastian aikaisissa luetteloissa, esimerkiksi Abydoksen kuningasluettelossa, Horemheb mainitaan Amenhoptep III:n välittömänä seuraajana.


title: Horemheb

text: Horemhebin hauta sijaitsee Kuninkaiden laaksossa (hauta KV57). Lisäksi hänellä oli Sakkarassa keskeneräinen ei-kuninkaallinen hauta, joka kuitenkin jäi käyttämättä. Horemhebin kivinen sarkofagi on yhä haudassa, mutta muumiota ei ole löydetty. Sen sijaan haudasta on löydetty naisen ja vastasyntyneen lapsen muumiot, jotka ovat todennäköisesti kuuluneet Mutnodjmetille ja hänen lapselleen.


title: Horemheb

text: Horemhebilla ei ollut perillisiä, joten 18. dynastia päättyi hänen kuolemaansa.


title: Horemheb

text: Horemheb on myös keskeisessä sivuosassa Mika Waltarin romaanissa "Sinuhe egyptiläinen".


title: Wangari Maathai

text: Wangari Muta Maathai (1. huhtikuuta 1940 Nyeri, Kenia – 25. syyskuuta 2011 Nairobi, Kenia) oli kenialainen kikuju-heimoon kuuluva ympäristöaktivisti. Hän toimi Kenian apulaisympäristöministerinä. Hän sai vuoden 2004 Nobelin rauhanpalkinnon työstään kestävän kehityksen, demokratian ja rauhan puolesta.


title: Wangari Maathai

text: Maathai perusti Green Belt -liikkeen vuonna 1977 taistelemaan muun muassa eroosiota vastaan puita istuttamalla. Järjestö on istuttanut miljoonia puita useissa Afrikan valtioissa.


title: Wangari Maathai

text: Maathai oli ensimmäinen tohtoriksi väitellyt itäafrikkalainen nainen. Hän opiskeli ja opetti biologiaa eri yliopistoissa sekä Afrikassa että länsimaissa.


title: Wangari Maathai

text: Maathai kuoli syöpään 71-vuotiaana.


title: Marimekko

text: Marimekko Oyj on suomalainen tekstiili- ja vaatetusalan pörssiyhtiö, jonka perustivat Armi ja Viljo Ratia vuonna 1951. Yhtiö suunnittelee ja valmistaa vaatteita, tekstiilejä ja asusteita Marimekko-tuotemerkillä. Armi Ratia vei yhtiön Helsingin pörssiin 1974 ja johti yhtiötä 28 vuotta kuolemaansa saakka 1979. Vuonna 1985 yhtiö ostettiin osaksi Amer-yhtymää. Taloudellisesti huonojen vuosien jälkeen yhtiön osti Kirsti Paakkanen, joka johti yritystä 1991–2008 ja vei sen uudestaan Helsingin pörssin I-listalle vuonna 1999. Huhtikuusta 2015 alkaen toimitusjohtajana on toiminut Tiina Alahuhta-Kasko.


title: Marimekko

text: Marimekon markkina-arvo oli vuoden 2016 lopussa 76,7 miljoonaa euroa, ja sen liikevaihto 99,6 miljoonaa euroa. Sen henkilöstöön kuului vuoden lopussa 431 työntekijää, ja sillä oli maailmanlaajuisesti 159 myymälää. Suomessa oli 63 myymälää.


title: Marimekko

text: Marimekon tuotteiden vähittäismyynti tapahtuu muiden jälleenmyyjien lisäksi yhtiön omissa myymälöissä ja konseptimyymälöissä. Marimekolla oli vuoden 2016 lopussa maailmanlaajuisesti 159 myymälää. Niistä 42 oli omia myymäliä, 13 omia outlet-myymälöitä, 64 jälleenmyyjien myymälää ja 40 jälleenmyyjäshop-in-shopia. Suomessa myymälöitä oli 63, Aasian-Tyynenmeren alueella 60, Pohjois-Amerikassa 23, Skandinaviassa 10 ja muualla Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan alueella 3. Vuoden aikana myymälöiden määrä kasvoi kuudella, vaikka kahdeksan myymälää suljettiin.


title: Marimekko

text: Liikevaihto kasvoi vuoden 2016 aikana kuusi prosenttia. Vähittäismyynti nousi kaksi prosenttia, mitä tuki erityisesti Suomen ja Australian hyvä tulos. Sen sijaan Pohjois-Amerikassa vähittäismyynnin tulos oli heikko, mihin vaikutti osaltaan Beverly Hillsin myymälän sulkeminen. Tukkumyynnin liikevaihto kasvoi yhdekseän prosenttia, mutta lisenssimyynnin liikevaihto laski 31 prosenttia. Yrityksen 99,6 miljoonan euron liikevaihdosta 55,77 miljoonaa tuli Suomesta ja loput muualta maailmasta.


title: Marimekko

text: Marimekon hallituksessa istuvat päätoimisena puheenjohtajana Mika Ihamuotila, varapuheenjohtajana Reima Oyn toimitusjohtaja Elina Björklund ja muina jäseninä Arthur Engel, Mikko-Heikki Inkeroinen, Joakim Karske ja Catharina Stackelberg-Hammaren. Yrityksen johtoryhmän muodostavat Tiina Alahuhta-Kasko (puheenjohtaja) ja jäseninä Elina Aalto (talous), Päivi Lonka (myynti), Päivi Paltola (markkinointi) ja Tanja Strohmayer (henkilöstöjohtaja).


title: Marimekko

text: Vuoden 2016 lopussa Marimekolla oli 431 työntekijää. Niistä 320 työskenteli Suomessa ja loput 111 ulkomailla. Omissa myymälöissä työntekijöitä oli 254. Vuoden 2015 lopusta henkilöstön koko oli pienentynyt, sillä silloin Marimekolla oli 476 työntekijää.


title: Marimekko

text: Sisustuskankaita lukuun ottamatta tuotteet valmistetaan alihankintana Euroopassa (70 %) ja Aasiassa (30 %). Suurin valmistusmaa on Viro, vuonna 2015 siellä tehtiin 19 % tuotannosta; Liettuan osuus on 17 %, Suomen 16 % ja Portugalin 15 %. Marimekolla oli vuoteen 2013 asti kolme omaa tehdasta, jotka kaikki sijaitsivat Suomessa: kangaspaino Helsingissä, vaatetustehdas Kiteellä ja laukkutehdas Sulkavalla. Kiteen ja Sulkavan tehtaat lakkautettiin 2013.


title: Marimekko

text: Finnwatch tutki kevään ja syksyn 2013 ajan Bangkokin lähellä sijaitsevaa lasitehdasta, jossa valmistetaan Marimekon Sukat makkaralla -astiasarjaa. Finnwatchin mukaan Marimekon ja Iittalan astioita valmistavalla thaimaalaistehtaalla on moitittavat työolot. Ongelmia havaittiin muun muassa työturvallisuudessa, ylitöissä ja palkanmaksussa. Vuoden 2015 seurantaraportissa olojen todettiin parantuneen. Tapahtumien yhteydessä Marimekko alkoi julkaista alihankkijoittensa nimiä verkkosivuillaan.


title: Marimekko

text: Pariskunta Armi ja Viljo Ratia merkitsivät Marimekon kaupparekisteriin 25. toukokuuta 1951. Sitä ennen Viljo oli jo pari vuotta toiminut kangaspainamisessa Printex Oy:n omistajana Armin jatkaessa mainostoimistossa. Maija Isolan omaleimaisten kankaiden myynnin edistämiseksi päätettiin pitää vaatenäytös ja vaatteita varten luotiin uusi toiminimi – Marimekko. Nimi tulee naisen nimestä Mari ja sanasta mekko, joka Marimekon perustamisen aikaan oli leninkiä tarkoittava karjalainen murresana.


title: Marimekko

text: Marimekon ensimmäinen näytös pidettiin toukokuussa 1951 Kalastajatorpalla. Näytöksen asut suunnitteli muotitaiteilija Riitta Immonen, joka oli Marimekon alkuvuosina myös yrityksen osakas.


title: Marimekko

text: Marimekon logo syntyi 1950-luvulla Armi Ratian tulistuttua liian perinteisiin ehdotuksiin. Hän otti Olivetti-kirjoituskoneen kirjasintyypin "Interiors"-lehden kannen logosta, josta graafikko Helge Mether-Borgström stilisoi ”kovan, ajattoman ja kylmän”, nykyäänkin käytössä olevan logon.


title: Marimekko

text: Marimekon kesävaatteiden kysyntä ylitti odotukset, mutta syksyisin myynti lopahti. Alun vaikeuksista huolimatta yhtiön kasvuvauhti kiihtyi kymmenettä ikävuotta lähestyttäessä, ja kova kasvu jatkui koko 1960-luvun ensimmäisen puoliskon. Yhtiön kansainvälistyminen sai alkunsa monesta samanaikaisesta tapahtumasta. Suomen markka devalvoitiin 1958, Marimekko osallistui Tukholman Artekissa pidettyyn myyntinäyttelyyn ja Jacqueline Kennedy pukeutui Yhdysvaltain presidentinvaalien alla julkisuudessa Marimekkoon. Lehdistö seurasi tarkkaan myös presidenttiehdokkaiden puolisoita ja oli moittinut rouva Kennedyä tämän kalliista muotimausta. Huokeiden suomalaisten puuvillavaatteiden osto nousi Yhdysvalloissa suuriin otsikoihin. Samalla otsikoihin ja ihmisten tietoisuuteen nousi Marimekko.


title: Marimekko

text: Taloudellisesti menestyksekkäinä aikoina syntyi unelma ulkomaisista tehtaista ja Porvooseen rakennettavasta Marikylästä, johon koko Suomen tuotanto siirrettäisiin ja jossa kaikki Marimekon työntekijät asuisivat. Vuoden 1967 loppuun mennessä oli kuitenkin yhtiön sisällä syntynyt tietoisuus yhtiön talouskriisistä ja liian suuriksi kasvaneista kuluista. Yhtiön hallituksen jäsenen Jörn Donnerin mielestä yhtiö oli parin vuoden päässä konkurssista. Vuosina 1968–1971 toteutettiin perusteellisia taloudellisia muutoksia: Työntekijöiden määrää vähennettiin 414:stä 288:aan vuoteen 1973 mennessä. Tuotevalikoimasta karsittiin marginaaliset tuotteet. Talousjohtamista ammattimaistettiin. Suuruudenhullu hanke Marikylästä haudattiin. Saneerausvuosien ajan toimitusjohtajana toimi Heikki T. Salonen.


title: Marimekko

text: Armi Ratia oli vastahakoinen uudistuksiin, mutta ei suoraan vastustanut niitä. Vuonna 1954 hän oli määritellyt yhtiön toiminta-ajatuksen seuraavasti:


title: Marimekko

text: Saneerausten jälkeen hän kirjoitti samansisältöisen toiminta-ajatuksen hieman muotoiltuna, ja erityisesti loppuun oli tullut jotain uutta ”johtokunnan antamien kannattavuustavoitteiden saavuttamiseksi”.


title: Marimekko

text: Ratian aikana yhtiön kulttuuri oli feodaalinen. Se tarkoitti yhtäältä tarkkaa kontrollia työtilojen puhtaudesta ja työntekijöiden työhön puuttumista. Toisaalta se tarkoitti yhtiön omaa kampaajaa ja hierojaa, aamupuuroa, lounasetua ja lääkärintarkastuksia. Lääkärintarkastukset eivät vielä tuolloin olleet lakisääteisiä.


title: Marimekko

text: Marimekko listautui Helsingin pörssiin toukokuussa 1974. Listautumista edelsi osakeanti, jolla osakepääoma nostettiin 1,638 miljoonasta markasta viiteen miljoonaan markkaan. Yhtiön ensimmäisenä pörssivuotena tapahtui paljon. Vuoden aikana liikevaihto kasvoi 40,4 % ja Pohjoisesplanadi 31:n myymäläkin avattiin. Yhtiön uusi konepaino valmistui Herttoniemeen ja uusi ompelimo Kiteelle. Yhtiö sai Tasavallan presidentin vientipalkinnon, ja Urho Kekkonen kävi myös vihkimässä ompelimon käyttöön.


title: Marimekko

text: Tulevina vuosina Herttoniemen toimitilat jatkoivat laajentumistaan. Toinen painokone asennettiin Herttoniemeen jo tehtaan valmistumista seuraavana vuonna. Vuosina 1978–1979 konepainon laajennettuihin tiloihin yhdistettiin käsipaino. Lopulta kaikki Vanhalla talvitiellä sijainneet toiminnat (ompelimo, leikkaamo, tuotannon aputilat, keskushallinto ja henkilökunnan myymälä) siirrettiin sinne vuonna 1983. Tässä vaiheessa tehtaan koko pinta-ala oli 11 000 neliömetriä, ja uudet toimitilat vihki käyttöön eduskunnan varapuhemies Pirkko Työläjärvi.


title: Marimekko

text: Armi Ratia pyysi eroa toimitusjohtajan tehtävästä 1. tammikuuta 1977 alkaen. Hänen tilalleen toimitusjohtajaksi valittiin varatoimitusjohtaja Asko Kousa. Armi Ratia jatkoi kuitenkin johtokunnan jäsenenä vastuullaan tuotesuunnittelu sekä mainonnan ja PR-toiminnan koordinoiminen. Kousalla oli erimielisyyksiä yrityksen johtamisesta omistajien ja johtoryhmän kanssa, joten Armi Ratia palasi toimitusjohtajaksi hyvin pian 2. syyskuuta 1977. Varatoimitusjohtajaksi valittiin talousjohtaja Risto Takala. Armi Ratia menehtyi 3. lokakuuta 1979. Hän toimi yhtiön hallituksessa kuolemaansa asti mutta oli Marimekon johtamiskulttuurista kirjoittaneen Anneli Karsin mukaan viimeiset noin kolme vuotta väsynyt ja hapuileva ryhdyttyään raittiiksi lääkärin määräyksestä. Hänen tilalleen toimitusjohtajaksi tuli Risto Takala. Takalaa seurasi Kari Mattson 1. maaliskuuta 1982 alkaen.


title: Marimekko

text: Vuonna 1974 liikevaihto nousi yli 40 prosenttia, mutta seuraavina vuosina kasvutahti hidastui. Heikosti sujuneen Yhdysvaltain-myynnin vuoksi maahantuontisopimus pitkäaikaisen kumppanin Design Research Inc:n kanssa purettiin, ja Marimekko perusti oman myynti- ja jakeluyrityksen New Yorkiin, missä toiminta alkoi vuoden 1977 alussa. Markkamääräinen myynti Yhdysvaltoihin nousikin 39 %, mitä Suomen markan devalvointi edesauttoi. Myynnin nousu oli vain tilapäistä, sillä seuraavana vuonna kauppa Yhdysvaltoihin laski 41 prosenttia. Kaiken kaikkiaan vuodesta 1973 vuoteen 1984 Marimekon liikevaihto nousi 26,2 miljoonasta 94,1 miljoonaan markkaan, noin 260 %. Rahan reaaliarvolla mitattuna kasvua oli kuitenkin vain 10 prosenttia. Yhtiön pörssikurssi oli listautumisen jälkeen pitkään lievästi laskevalla suunnalla. Vuoden 1980 lopun aallonpohjasta se sitten nousikin neljässä vuodessa lähes 700 %. Bökarsin kartano, joka oli ollut yhtiöllä pitkään vuokralla, ostettiin vuonna 1981.


title: Marimekko

text: Vuoden 1985 alussa suomalainen monialakonserni Amer osti 75 prosenttia Marimekko Oy:n äänivallasta Armi Ratian lapsilta Ristomatilta, Antilta ja Eriikalta. Kauppa maksettiin Amerin osakkeilla ja sen maksamilla osingoilla. Tieto kaupasta julkistettiin 22. tammikuuta. Toimitusjohtaja Mattsonille yrityksen myynti oli ratkaisu Armi Ratian jälkeläisten keskinäiseen riitelyyn. Amerin tarkoituksena oli kehittää Marimekkoa, joka yhtiön mielestä sopi hyvin sen merkkitavaroihin keskittyneeseen organisaatioon. Keskeisesti Amerin toimitusjohtaja Heikki O. Salosen mielissä oli kansainvälisen lisensiointitoiminnan lisääminen, missä oli tarkoitus hyödyntää Amerilla jo olevia myyntiverkostoja.


title: Marimekko

text: Tavoitteista huolimatta Amerin omistama Marimekko epäonnistui taloudellisesti. Vuonna 1986 Marimekko teki tappiota 12 miljoonaa markkaa, noin 13 prosenttia liikevaihdosta. Syksyllä toimitusjohtaja vaihtui Kari Mattsonista Jan-Erik Grönlundiin ja parin vuoden kuluttua taas Grönlundista Magnus Hästöhön. Yhdysvaltalainen Landor Associate’s -konsulttiyritys palkattiin muokkaamaan Marimekon imagoa tavoitteena nuorten naisasiakkaiden tavoittaminen ja myymälöiden kehittäminen. Jälkeenpäin Amerin toimitusjohtaja arvioi, ettei konsultin työstä ”paljoa villoja syntynyt”. Vuonna 1988 Amer ilmoitti, että tappioputki katkeaa aikaisintaan kahden vuoden päästä.


title: Marimekko

text: Amerin omistuksessa Marimekko ei kertaakaan tuottanut voittoa ja tuotti tappiota yhteensä 200 miljoonaa markkaa. Kirsti Paakkasen mielestä ongelma oli, että Amer-yhtymä ajatteli vain rahaa. Amerin-vuosia on pidetty Marimekon historiassa ainoana aikakautena, jolloin yhtiön perusidea hämärtyi.


title: Marimekko

text: Amer-yhtymä myi Marimekon Kirsti Paakkasen omistamalle Workidea Oy:lle vuonna 1991. Paakkanen oli juuri jäänyt eläkkeelle ja muuttanut Ranskaan myytyään perustamansa mainostoimisto Womenan. Kirsti Paakkasen rekrytoiminen toimitusjohtajaksi oli Matti Kavetvuon ja Kari Miettisen pohdintojen tulosta, jotka jo olivat Marimekossa mukana. Kavetvuo ja Miettinen olivat tutustuneet Paakkaseen jo aikaisemmin, kun tämä oli ollut Womenan toimitusjohtaja ja miesten konsulttiyrityksen asiakas.


title: Marimekko

text: Marimekossa Paakkanen palautti laadun ja designin yrityksen keskiöön. Ensimmäisen toimintavuotensa teemaksi hän valitsi laadun parantamisen, toisen vuoden teemaksi myynnin kasvun. Hän madalsi organisaatiota, vahvisti suunnittelijoiden asemaa ja kehitti sekä tuotesuunnittelua että markkinointia. Tämän seurauksena yrityksen kannattavuus parani ja vienti lisääntyi. Vuosi 1992 oli jo 194 markkaa voitollinen. Vuodesta 1991 vuoteen 2007 Marimekon liikevaihto nousi 12,4 miljoonasta eurosta (74 miljoonaa markkaa) 77,3 miljoonaan euroon. Vuoden 1999 listautumisen jälkeen markkina-arvo nousi 13,7 miljoonasta eurosta 146,3 miljoonaan euroon vuoden 2007 lopussa. Suomen Liikemies-Yhdistys valitsi Paakkasen vuoden liikemieheksi 1999. Vuonna 2006 Helsingin kauppakorkeakoulu promovoi hänet kunniatohtoriksi. Vuonna 2007 Marimekko oli Suomen 33:nneksi arvostetuin brändi.


title: Marimekko

text: Klassinen ja glamouria sisältävä ilme vahvistui samalla, kun aikaisempaa boheemiutta vähennettiin. Eräs Paakkasen merkittävistä päätöksistä oli Ritva Fallan palkkaaminen yritykseen vuonna 1997. Falla sai tehtäväkseen luoda mallistoa 1990-luvun nuorelle bisnesnaiselle, jonka tarpeet olivat erilaiset kuin 1960-luvun nuorten kotiäitien. Uuden idean tarpeellisuutta oli vaikea myydä Marimekon omalle myyntiosastolle, mutta Falla onnistui työssään ansiokkaasti. Fallan saatua vastuulleen yhtiön viennin edistämisen "Talouselämä"-lehti povasi hänestä myös Paakkasen seuraajaa.


title: Marimekko

text: Marimekko osti Grünsteinin turkisyhtiön syksyllä 2001, mikä herätti vastustusta eläintensuojelijoiden keskuudessa. Paakkanen myönsi myöhemmin, että ostos oli virhe. Joulukuussa 2004 Marimekko myi Grünsteinin Gemmi Oy:lle. Paakkanen vähensi omaa omistustaan Marimekossa vähitellen varautuessaan johtajan vaihdokseen. Vuonna 1999 hän myi puolet osakkeistaan yleisölle, minkä jälkeen yhtiö liittyi Helsingin arvopaperipörssin I-listalle. Elokuussa 2002 hän vähensi omistustaan 50:stä 32,3:een prosenttiin ja syyskuussa 2005 20 prosenttiin.


title: Marimekko

text: Mika Ihamuotila aloitti Marimekon toimitusjohtajana 1. helmikuuta 2008. Jo aikaisemmin 31. lokakuuta 2007 Paakkasen omistama Workidea Oy oli myynyt puolet eli 10 prosenttia Marimekon osakkeista Ihamuotilan omistamalla Muotitila Oy:lle, mikä yhdessä Varmalta ostettujen osakkeiden kanssa nosti Ihamuotilan omistusosuuden yhtiöstä 13 prosenttiin. Tämän lisäksi Ihamuotila sai äänioikeuden ja osto-option Paakkasen haltuun jääneisiin osakkeisiin. Osto-optio oli käytettävä vuoden 2008 aikana, mutta kun Ihamuotila ei ostanut osakkeita, Paakkanen kimpaantui hänelle ja myi osakkeensa Veritas Eläkevakuutukselle, Ilmariselle ja Varmalle.


title: Marimekko

text: Ihamuotila on sanonut haluavansa tehdä Marimekosta rennon ja värikkään lifestyle-brändin, joka hamuaa vahvasti ulkomaille. Tarkoitus on myös lisätä korkean jalostusasteen tuotteiden kuten asusteiden ja laukkujen osuutta myynnistä kankaiden kustannuksella.


title: Marimekko

text: Ihamuotilan luotsaama Marimekko perusti Yhdysvaltoihin uuden tytäryrityksen ja avasi uuden showroomin New Yorkissa elokuussa 2010 ja elokuussa 2012 kolme uutta showroomia Bostonissa, Palo Altossa ja Beverly Hillsissä, sekä perusti uudet myymälät Berliinissä ja Malmössä. Myös Japanissa ja Etelä-Koreassa yhtiö avasi uuden konseptimyymälän. Kiinassa ja Hongkongissa tavoitteena on avata 15 uutta konseptimyymälää vuoden 2016 loppuun mennessä.


title: Marimekko

text: Vuonna 2014 taiteelliseksi johtajaksi ja johtoryhmän jäseneksi nimitettiin ruotsalainen Anna Teurnell, joka oli Hennes & Mauritzin Other Stories -brändin designjohtaja. Teurnell lopetti Marimekossa helmikuussa 2017.


title: Marimekko

text: Huhtikuusta 2015 alkaen toimitusjohtaja on Tiina Alahuhta-Kasko.


title: Marimekko

text: Marimekon, tai oikeammin sen edeltäjän Printex Oy:n, ensimmäinen suunnittelija oli Maija Isola. Hänen tunnetuin luomuksensa on "Unikko-kuosi". Muita töitä ovat olleet muun muassa "Kivet", "Melooni", "Linnunrata" ja "Mansikkavuoret". Isola työskenteli Marimekolle vuosina 1949–1987. Toinen Marimekkoon alkuvuosina tullut suuri nimi oli Vuokko Eskolin-Nurmesniemi, joka suunnitteli kuoseja ja vaatteita, kuten "Jokapoika"-paidan. Tunnettuja kuoseja olivat muun muassa "Hepskukkuu" ja "Tiibet".


title: Marimekko

text: 1960 taloon tuli Annika Rimala, joka tunnetaan "Tasaraidan" ja "Tuulihatun" suunnittelijana. Katsuji Wakisaka toimi Marimekon suunnittelijana 1968–1976 ja myöhemmin vuonna 2001. Hänen autokuvioitu "Bo Boo" -kuosinsa on ollut erityisen suosittu Yhdysvalloissa. Marimekon ensimmäisen miesten puvun suunnitteli Pentti Rinta, jonka "Kuski"-puvusta tuli klassikko. Rinta suunnitteli Marimekolle vuosina 1969–1987.


title: Marimekko

text: Japanilainen Fujiwo Ishimoto oli vuodesta 1970 alkaen Marimekon silloisen tytäryhtiön Décembren suunnittelijana ja aloitti Marimekolle suunnittelun 1974. Hänen painokangasmallinsa ovat abstrakteja ja graafisia, väritykseltään tummia tai heleitä. Hyvin menestynyt Ishimoto-kokoelma on esimerkiksi "Maisema" vuodelta 1982. Marja Suna, joka tuli taloon Armi Ratian kuolinvuonna 1979, suunnitteli yhtiön ensimmäisen neulevaatemalliston. Suna lähti yhtiöstä vuonna 2003. Samana vuonna Sunan kanssa Kristina Isola alkoi suunnitella suoraan Marimekolle yhdessä äitinsä Maija Isolan kanssa. Hän suunnittelee omia malleja ja vastaa äitinsä kuosien uusista versioista.


title: Marimekko

text: Jukka Rintala on työskennellyt Marimekolle kahteen otteeseen. Ensimmäisen kerran vuosina 1986–1988 ja toistamiseen 1991-2008. Hän on suunnitellut muun muassa "Karjalan marjat" -malliston. Jaana Parkkila (1993–2007) on suunnitellut Marimekolle vaatteita ja laukkuja, joiden värimaailmassa on paljon mustaa ja voimakkaita värejä. Erja Hirven ura Marimekolla alkoi 1995. Hänen suunnittelemiaan kankaita ovat muun muassa "Päiväntasaaja", "Kaarna" ja Japanissa suosittu "Kaktus". Vaatesuunnittelija Mika Piirainen on suunnitellut yhtiölle vuodesta 1994 alkaen, aluksi täysipäiväisesti ja sitten freelancerina. Hän on suunnitellut naisten, miesten ja lasten vaatteita sekä erilaisia asusteita, kuten laukkuja, hattuja, puukenkiä ja sateenvarjoja. Ritva Falla on ollut Marimekon vakituinen suunnittelija vuodesta 1997. Bisnesnaiselle suunnitellusta "Ritva Falla" -mallistosta tuli hitti ja Fallalle myönnettiin muotoilun valtionpalkinto. Muotoilun taiteilijaprofessorina 2000-luvun alussa toiminut Matti Seppänen tuli Marimekkoon 1999. Hänen käsialaansa on Marimekon miestenvaatemallisto, joka kantaa nimeä "Matti". Samu-Jussi Koski aloitti Marimekolla vaatesuunnittelijana 2004 ja hänet nostettiin vaatetustuotelinjan taiteelliseksi johtajaksi 2008. Seuraavana vuonna hän erosi voidakseen keskittyä enemmän luovaan työhön. Hänen johdollaan uudistettua vaatemallistoa oli kuitenkin jo ehditty kehua..


title: Marimekko

text: Vuonna 2014 Marimekko julkisti uuden Unikko-sarjan alkuperäisen Maija Isolan Unikon 50-vuotisjuhlan kunniaksi.


title: Marimekko

text: Armi Ratialle Marimekko oli ”"elämäntapa, kaunista arkipäivää ja siinä parasta"”. Tämän näkemyksen jakoi omana aikanaan Kirsti Paakkanen , ja Kari Mattsonin mielestä myynti Amerille tulisi säilyttämään yhtiön erityisluonteen. Yhtiön pitkäaikaiset työntekijätkin ovat kuvailleet Marimekkoa elämäntavaksi. Paakkasen mielestä Marimekko ei kuitenkaan enää muistuttanut näitä ihanteita, kun hän astui yhtiön johtoon, ja hän piti tehtävänään nostaa kyseiset arvot niille kuuluvalle paikalleen.


title: Marimekko

text:
Armi Ratia näki, että kansaa ei pidä kosiskella vaan hän katsoi vaateteollisuuden velvollisuudeksi kasvattaa kansan makua. Marimekko sanoutui irti Pariisin muotilinjauksista, ja Ratia teki tietoisesti ”antimuotia” vartalon viivat ja ylimääräiset kilot kätkevillä leikkauksilla. Marimekko oli vapauden, tasa-arvon, hyödyn, käytännöllisyyden, optimismin ja onnen filosofia. 1960-luvulla Marimekon käyttäjiä luonnehdittiin muun muassa itsevarmoiksi, iättömiksi ja riippumattomiksi. Suunnittelijat ovat pitäneet Marimekon suunnittelufilosofiana intohimoa ja ”Voimakasta Tunnetta”, jonka pohjalle yritys on alun perin luotu.
Marimekkoa Paakkanen piti niin suomalaisena yrityksenä, ettei suomalaisempaa löydy. Ihamuotilan mielestä Marimekko taas on kaikista suomalaisin ja henkiseltä merkitykseltään Suomen suurin yhtiö.


title: Marimekko

text: Kristina Isolan "Metsänväki"-kuosin havaittiin toukokuussa 2013 olevan kopio ukrainalaisen naivistitaiteilija Maria Primatšenkon teoksesta "Rotta matkalla" vuodelta 1963. Kuosia on käytetty muun muassa sinisenä Finnairin lentokoneissa. Syyskuussa 2013 Marimekko lopetti yhteistyön suunnittelija Kristina Isolan kanssa. Heinäkuussa 2013 Yleisradio uutisoi Teresa Moorhousen suunnitteleman "Isoisän puutarha" -kuosin yhtäläisyyksistä englantilaisen lastenkirjan kuvitukseen. Kirjan kustantaja ilmoitti tutkivansa mahdollisen kopioinnin.


title: Hovioikeus

text: Hovioikeus (lyhenne HO) on Suomen ja Ruotsin yleisten tuomioistuinten hierarkiassa toinen oikeusaste, johon asianosainen voi valittaa käräjäoikeuden ratkaisuista. Lisäksi hovioikeus käsittelee ensimmäisenä oikeusasteena valtio- ja maanpetosasioita sekä eräitä virkarikoksia.


title: Hovioikeus

text: Muiden maiden toisen asteen tuomioistuimia (esimerkiksi Yhdysvalloissa "Court of Appeals") ei suomeksi nimitetä hovioikeuksiksi, vaan "vetoomustuomioistuimiksi" tai "valitustuomioistuimiksi".


title: Hovioikeus

text: Hovioikeuksia perustettiin 1600-luvulla käyttämään aiemmin kuninkaalle kuulunutta tuomiovaltaa. Ensimmäinen hovioikeus oli Svean hovioikeus, joka perustettiin 1614. Myöhemmin perustettiin Turun hovioikeus (1623), Liivinmaan hovioikeus Tarttoon (1629), Götan hovioikeus Jönköpingiin (1634) ja Vaasan hovioikeus (1775). Hovioikeuden oli alun perin tarkoitus olla ylin tuomioistuin, mutta jo vuodesta 1615 hovioikeuden tuomiot voitiin alistaa kuninkaalle. Käytännössä ylintä tuomiovaltaa käytti valtaneuvosto, ja myöhemmin sen erillinen revisio-osasto. Valtaneuvoston lakkauttamisen jälkeen perustettiin Ruotsin korkein oikeus vuonna 1789.


title: Hovioikeus

text: Ruotsissa on nykyään kuusi hovioikeutta: Svean hovioikeus Tukholmassa, Götan hovioikeus Jönköpingissä, Skånen ja Blekingen hovioikeus Malmössä, Länsi-Ruotsin hovioikeus Göteborgissa, Ala-Norlannin hovioikeus Sundsvallissa ja Ylä-Norlannin hovioikeus Uumajassa.


title: Hovioikeus

text: Suomessa on nykyään viisi hovioikeutta, jotka ovat perustamisjärjestyksessä Turun hovioikeus (per. 1623), Vaasan hovioikeus (per. 1775), Kuopiossa toimiva Itä-Suomen hovioikeus (entinen Viipurin hovioikeus, per. 1839), Helsingin hovioikeus (per. 1952), sekä Rovaniemen hovioikeus (per. 1979).


title: Hovioikeus

text: Suomen valtioneuvosto asetti 22. lokakuuta 1953 Toivo Tarjanteen johtaman komitean tutkimaan hovioikeuksien aluerajoja.


title: Hovioikeus

text: Hovioikeutta johtaa presidentti ja oikeuden jäsentä kutsutaan hovioikeudenneuvokseksi. Hovioikeuden jaosta johtavaa tuomaria kutsutaan hovioikeudenlaamanniksi. Lisäksi esittelijän tehtävissä toimii viskaaleja ja asessoreja.


title: Hovioikeus

text: Pääsäännön mukaan mistä tahansa käräjäoikeuden tekemästä pääasiaratkaisusta voi valittaa hovioikeuteen. Hovioikeus voi kuitenkin joissain tapauksissa lopettaa valituksen enemmän käsittelyn jo alkuvaiheessa olemalla myöntämättä asiassa niin sanottua jatkokäsittelylupaa. Menettely hovioikeudessa on useimmissa tapauksissa kirjallista, mutta suullisia käsittelyjä järjestetään pääsäännön mukaan osapuolen niin vaatiessa. Hovioikeuden tekemästä ratkaisusta voi valittaa korkeimpaan oikeuteen, mikäli korkein oikeus myöntää asiassa valitusluvan. Varsinaisen ratkaisutoiminnan lisäksi hovioikeuden tulee valvoa oman hovioikeuspiirinsä käräjäoikeuksien toimintaa, mitä tehtävää hovioikeudet toteuttavat muun muassa tarkastuskäynneillä.


title: Netscape Navigator

text: Netscape Navigator on Netscapen kehittämä verkkoselain, joka on julkaistu vuonna 1994 nimellä Mosaic Netscape.


title: Netscape Navigator

text: Ohjelman kehittivät Marc Andreessen ja Jim Clark, jotka perustivat Netscape-yhtiön.


title: Netscape Navigator

text: Selain oli perustana myös Mozilla-projektin ohjelmistokehitykselle, josta on syntynyt Mozilla Firefox.


title: Käräjäoikeus

text: Käräjäoikeus (lyhenne KO tai KäO) on tuomioistuin, joka toimii tuomiopiirinsä yleisenä alioikeutena. Käräjäoikeudessa käsitellään ensimmäisenä asteena riita-, rikos- ja hakemusasioita.


title: Käräjäoikeus

text: Suomessa toimii 20 käräjäoikeutta. Käräjäoikeutta johtaa laamanni ja varsinaisina alioikeustuomareina toimivat käräjätuomarit. Lisäksi käräjäoikeudessa voi olla käräjäviskaaleja ja tuomioistuinharjoitteluaan suorittavia notaareja. Näiden toimivalta on käräjätuomaria suppeampi. Varsinaisen lainkäyttöhenkilöstön lisäksi kansliassa toimivat toimisto- ja osastosihteerit voivat ratkaista eräitä selviä ja riidattomia velkomus-, kiinteistökirjaamis- ja hakemusasioita.


title: Käräjäoikeus

text: Rikosasiat käräjäoikeus käsittelee tavallisimmin lautamieskokoonpanossa, johon kuuluu lainoppinut puheenjohtaja sekä kaksi maallikkotuomaria eli lautamiestä. Vaativaa rikosasiaa käräjäoikeus saattaa käsitellä laajennetussa lautamieskokoonpanossa, jossa normaaliin kokoonpanoon on lisätty mahdollisesti yksi lainoppinut lisäjäsen ja mahdollisesti yksi maallikkojäsen. Näin toimitaan yleensä, jos asian käsittelyn odotetaan kestävän kauan, sillä tämä mahdollistaa yhden lainoppineen jäsenen ja kahden maallikkojäsenen tippumisen pois kokoonpanosta. Tuomiovaltainen käräjäoikeus on lautamieskokoonpanossa, jos läsnä on lainoppineen puheenjohtajan lisäksi kaksi lautamiestä. Kesken asian käsittelyn kokoonpanoon ei koskaan lisätä tuomareita. Vähäiset rikosasiat käräjäoikeus voi ratkaista myös yhden lainoppineen tuomarin istunnossa.


title: Käräjäoikeus

text: Siviiliasioissa tavallisimmin oikeutta istuu yksi lainoppinut tuomari. Lainopillisesti hankalat asiat käsitellään kolmen lainoppineen tuomarin kokoonpanossa.


title: Käräjäoikeus

text: Asianosainen voi valittaa käräjäoikeuden tekemästä ratkaisusta hovioikeuteen 30 päivän kuluessa ratkaisun antamisesta. Useimmissa asiaryhmissä ratkaisuun tyytymättömän on ilmoitettava tyytymättömyyttä seitsemän päivän kuluessa ratkaisun antamisesta. Jos ratkaisusta ei ilmoiteta tyytymättömyyttä tai tyytymättömyyden ilmoittamisesta huolimatta siitä ei valiteta säädettyjen määräaikojen kuluessa, tulee käräjäoikeuden ratkaisusta lainvoimainen.


title: Antti Tuisku

text: Antti Tapani Tuisku (s. 27. helmikuuta 1984 Rovaniemi) on suomalainen poplaulaja. Hän tuli tunnetuksi "Idols"-televisio-ohjelman ensimmäisenä kautena vuonna 2003, jolloin hän sijoittui kolmanneksi. Antti Tuiskun ensimmäinen albumi "Ensimmäinen" julkaistiin vuonna 2004, ja se myi lopulta tuplaplatinaa. Tämän jälkeen hän on julkaissut kymmenen albumia, joista jokainen on myynyt vähintään kultaa ja yhden kokoelmalevyn. Tuiskun albumeita on myyty yhteensä yli 300 000 kappaletta.


title: Antti Tuisku

text: Vuonna 2016 Antti Tuisku voitti Emma-gaalassa vuoden 2015 miessolisti-palkinnon. Tuiskun albumi "En kommentoi" palkittiin vuoden albumina ja vuoden pop-albumina. Hän oli ehdokkaana myös vuoden 2017 Emma-gaalassa ja voitti vuoden live-Emman.


title: Antti Tuisku

text: Tuisku osallistui vuonna 2003 Turun Idols-koelauluihin, pääsi jatkoon ja sai kolmannessa semifinaalissa 70 prosentin äänienemmistön, jonka turvin hän pääsi finaaleihin. Hän eteni kilpailussa toiseksi viimeiseen finaaliin asti, jossa sijoittui kolmanneksi Hanna Pakarisen ja Jani Wickholmin jälkeen. Tuisku solmi levytyssopimuksen levy-yhtiö BMG:n kanssa. Tuisku julkaisi keväällä 2004 esikoislevynsä "Ensimmäinen", josta ilmestyi myöhemmin myös "Deluxe"-versio. Levy myi platinaa. Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistiin kappale ”En halua tietää”, joka nostatti pienen kohun, sillä sen katsottiin plagioivan Justin Timberlaken ”Cry Me a River” -hittiä. "En halua tietää" oli Suomen virallisella singlelistalla yhdeksän viikkoa, joista kaksi ensimmäistä kärkipaikalla.


title: Antti Tuisku

text: Toukokuussa 2004 Tuisku valmistui ylioppilaaksi Ounasvaaran lukiosta.


title: Antti Tuisku

text: Keväällä 2005 Tuisku julkaisi uuden singlen ”Tyhjä huone” toiselta albumiltaan, joka sai nimekseen "Antti Tuisku". Albumi myi päivässä kultaa ja lopulta platinaa. Samana vuonna ilmestynyt joulualbumi "Minun jouluni" ylitti myös kultalevyrajan.


title: Antti Tuisku

text: Kesäkuussa 2006 julkaistiin ”Sekaisin”-single. Se pysyi Suomen virallisella singlelistalla neljätoista viikkoa ja nousi parhaimmillaan kakkossijalle.


title: Antti Tuisku

text: Vuonna 2007 Tuiskulle myönnettiin WWF:n tunnustuspalkinto. Palkintoperusteluissa korostettiin, että Tuiskun avulla WWF tavoittaa ympäristöviestillään nuoria ja nuoria aikuisia.


title: Antti Tuisku

text: Tuisku julkaisi lokakuussa 2006 kaksi uutta levyä, joista "New York" sisälsi tanssimusiikkia ja "Rovaniemi" pääasiassa balladeja. Tuisku oli ensimmäinen suomalainen artisti, jolta ilmestyi kaksi erillistä levyä samana päivänä. Albumikaksikko teki listahistoriaa, kun "New York" nousi virallisen albumilistan ensimmäiselle ja "Rovaniemi" toiselle sijalle. Helsingin Sanomien Nyt-liitteen kriitikolta albumit saivat kehnon vastaanoton.


title: Antti Tuisku

text: Tuisku on esiintynyt äänellään Artiena "Shrek kolmas" -animaatioelokuvassa, joka sai ensi-iltansa 18. toukokuuta 2007.


title: Antti Tuisku

text: Tuiskun ensimmäinen kokoelma-albumi "Aikaa (Greatest Hits vol. 1)" julkaistiin 7. marraskuuta 2007. Vuosia myöhemmin Tuisku myönsi kokoelmalevyn olleen vain tekohengitystä hiipuvalle suosiolleen.


title: Antti Tuisku

text: Tuisku näytteli Mikkoa elokuvassa "Joulutarina," jonka Suomen ensi-ilta oli 16. marraskuuta 2007.


title: Antti Tuisku

text: Vuonna 2008 Tuisku esiintyi pääosassa "Altar Boyz" -musikaalissa, jota esitettiin Helsingin Aleksanterin teatterissa.


title: Antti Tuisku

text: "Juuret"-single julkaistiin kesäkuussa 2009.


title: Antti Tuisku

text: Suomalaiset euroviisufanit valitsivat heinäkuussa 2009 Antti Tuiskun "Juuret"-kappaleen edustamaan Suomea kansainvälisen Euroviisuklubin järjestämään Ogae Song Contest 2009 -laulukilpailuun, joka pidettiin 8. joulukuuta 2009. Hänen sijoituksensa kilpailussa oli 12., keräten yhteensä 52 pistettä. Kilpailuun osallistui yhteensä 30 maata.


title: Antti Tuisku

text: Tuisku julkaisi 23. syyskuuta 2009 uuden albumin "Hengitän". Albumi nousi ilmestyttyään Suomen virallisen albumilistan kolmanneksi. Albumista julkaistiin 2. joulukuuta 2009 uusi versio, joka sisälsi "Hengitän"-albumin lisäksi yhden uuden kappaleen sekä DVD:n, jolla on mukana Tuiskun konsertti ja dokumentti "Juuret"-musiikkivideon teosta.


title: Antti Tuisku

text: Syksyllä 2010 ilmestyi Juhana Salakarin kirjoittama kirja Hengitän – Äänessä Antti Tuisku.


title: Antti Tuisku

text: Vuonna 2010 Antti Tuisku julkaisi "Atlantti"-singlen, joka sai ensiesityksensä MTV3:n "Pitkä kuuma kesä" -ohjelmassa. Singleä seurasi albumi "Kaunis kaaos", joka julkaistiin 27. lokakuuta 2010. Albumin tuottivat Antti Riihimäki, Samuli Sirviö ja Kalle Lindroth. Albumi myi vuonna 2011 platinaa.


title: Antti Tuisku

text: Tuisku voitti MTV3:n "Tanssii tähtien kanssa" -ohjelman tanssija Anna-Liisa ”Ansku” Bergströmin kanssa 28. marraskuuta 2010. Pari sai 78 % finaalissa annetuista äänistä.


title: Antti Tuisku

text: Tuisku esiintyi ääninäyttelijänä EB:nä elokuvassa "Hop," jonka ensi-ilta oli 2011.


title: Antti Tuisku

text: Jouluksi 2011 Tuisku julkaisi "Minun jouluni 2"-nimisen jatko-osan vuonna 2005 julkaistulle "Minun jouluni" -albumille. Albumi myi samana vuonna kultaa. Joulukuussa 2011 Tuisku jäi keikka- ja levytystauolle.


title: Antti Tuisku

text: Antti Tuisku julkaisi 18. helmikuuta 2013 uuden singlen "Rakkaus on" 10. toukokuuta julkaistulta albumilta "Toisenlainen tie". Singlen kanssa julkaistiin kappaleen musiikkivideo, joka on kuvattu Egyptissä Mikko Harman ohjaamana. Keväällä 2013 Antti Tuisku oli päätuomarina MTV3-kanavalla nähtävässä KIDSing-laulukilpailussa.


title: Antti Tuisku

text: Tuisku juhli siihen astista uraansa Toisenlainen tie – 10-vuotisjuhlakiertueella syksyllä 2013.


title: Antti Tuisku

text: Helmikuussa 2015 Tuiskun julkaisi uuden "Peto on irti" -singlen. Hän esitti sen ensimmäistä kertaa Uuden Musiikin Kilpailussa 21.2.2015. Kyseisen esityksen myötä hänestä tuli Twitterissä maailman kuudenneksi trendaavin artisti sinä päivänä.


title: Antti Tuisku

text: Tuisku julkaisi kymmenennen albuminsa "En kommentoi" toukokuussa 2015. Albumin on tuottanut Jurek. Albumi myi platinaa eli yli 20 000 kappaletta vuoden 2015 loppuun mennessä. Toukokuuhun 2016 mennessä se oli myynyt tuplaplatinaa. "Helsingin Sanomat" piti sitä yhtenä vuoden parhaimmista levyistä. Albumi on ollut Suomen virallisella listalla yhtäjaksoisesti 119 viikkoa syksyyn 2017 mennessä, ollen 119. listaviikollaan sijalla 11.


title: Antti Tuisku

text: Tuisku oli mukana "Vain elämää" -sarjan neljännellä tuotantokaudella syksyllä 2015.


title: Antti Tuisku

text: Tuisku julkaisi ”Party (papiidipaadi)” -nimisen singlensä 15. joulukuuta 2015. Singlellä esiintyy myös Nikke Ankara. Kappale nousi Suomen virallisen singlelistan ykköseksi.


title: Antti Tuisku

text: Huhtikuussa 2016 En kommentoi -albumista julkaistiin Deluxe-versio, jossa on kolme uutta kappaletta: Party (papiidipaadi), Pyydä multa anteeks kunnolla ja Suurin fani. Pyydä multa anteeks kunnolla -kappaleesta julkaistiin musiikkivideo, jossa Tuisku ja tanssija Haza Hajipoori esiintyvät Antti Tuisku by Seppälä -malliston vaatteissa.


title: Antti Tuisku

text: Tuisku julkaisi suunnittelemansa vaatemerkin "Antti Tuisku by Seppälä" huhtikuussa 2016. Tuisku suunnitteli malliston yhdessä stylisti Vesa Silverin ja Seppälän suunnittelija Petri Pelkosen kanssa.


title: Antti Tuisku

text: Tuisku konsertoi Hartwall Arenalla 23. ja 24. huhtikuuta 2016 Peto Show -nimisessä konsertissa. Hänen "Peto on irti" -kiertueensa käynnistyi loppuunmyydyltä Tavastia-klubilta kesäkuussa 2015 ja päättyi Rovaniemen Lappi-areenalle 16. joulukuuta 2016.


title: Antti Tuisku

text: WSOY julkaisi lokakuussa 2016 kesän kiertueesta Antti Tuiskun ja valokuvaaja Otto Virtasen kirjan "Petokesä".


title: Antti Tuisku

text: Vuonna 2017 Tuisku on jatkanut keikkailua ahkerasti esiintyen muun muassa kesän suurimmilla festivaaleilla.


title: Antti Tuisku

text: Helmikuussa 2017 Tuisku tiedotti, että hän toimii syksyllä 2017 Nelosella alkavassa "Idolsissa" päätuomarina. Muita tuomareita ovat Erin sekä Jurek Reunamäki. Kahdeksas Idols-tuotantokausi alkaa 13. syyskuuta ja päättyy finaaliin Espoon Metro Areenalle 1. joulukuuta.


title: Antti Tuisku

text: Hän julkaisi 15. syyskuuta albumin "Anatude", joka on hänen 11. albuminsa. Albumilta on vuoden 2017 aikana julkaistu singlet ”Mä hiihdän”, ”Rahan takii”, ”Hanuri” (mukana Boyat), ”Aamukuuteen” (mukana Erin), ”Tragedia” ja ”Swäg” (mukana JVG). Samana päivänä aukesi myös Anatude pop-up -kauppa sekä näyttely Helsingin Forumissa.


title: Antti Tuisku

text: Antti Tuiskun yhdeksän konserttia sisältävä "Mun on pakko twerkkaa" -areenakiertue käynnistyy perjantaina 30. maaliskuuta 2018 Tampereen Tähtiareenalta ja päättyy Helsingin Hartwall Arenalle 5. toukokuuta.


title: Antti Tuisku

text: Tuisku tiedotti 7. marraskuuta 2017, että aikoo jäädä määrittelemättömän mittaiselle tauolle. Ennen tauolle jäämistään hän esiintyi areenakiertueen jälkeen vielä Provinssissa kesäkuussa 2018.


title: Antti Tuisku

text: Elokuussa 2018 WSOY julkaisi Antti Tuiskun elämäkerran "Antti Tapani", jonka kirjoittavat Antti Aro ja Anton Vanha-Majamaa.


title: Antti Tuisku

text: Syksyllä Tuisku muutti Espanjaan asumaan ja ilmoitti aloittaneensa Varalan urheiluopistossa liikunta-alan opinnot, jotka hän suorittaa pääasiassa etänä Espanjasta.


title: Maailman seitsemän ihmettä

text: Maailman seitsemän ihmettä olivat antiikin ajan maailman rakennuksia ja monumentteja, joita useat senaikaiset kreikkalaiskirjailijat ylistivät aikansa suurina nähtävyyksinä. Seitsemän ihmeen luettelo syntyi 200-luvulla eaa., kun kaikki luetellut kohteet olivat yhtä aikaa vielä olemassa, joskin se vakiintui nykymuotoonsa vasta paljon myöhemmin. Ihmeistä on säilynyt vain yksi, Gizan suuri pyramidi. Muut ihmeet ovat Babylonin riippuvat puutarhat, Artemiin temppeli, Zeuksen kuvapatsas Olympiassa, Halikarnassoksen mausoleumi, Rodoksen kolossi ja Faroksen majakka.


title: Maailman seitsemän ihmettä

text: Seitsemän ihmeen luettelo sai innoituksensa 400-luvulla eaa. eläneen historioitsijan Herodotoksen kirjoituksista. Herodotos ihaili persialaisten ja muiden idän korkeakulttuurien saavutuksia ja kirjoitti ihaillen etenkin Babylonista ja Gizan pyramideista. Kaikkia myöhemmin seitsemän ihmeen joukkoon valittuja kohteita ei kuitenkaan ollut vielä rakennettu Herodotoksen aikana.


title: Maailman seitsemän ihmettä

text: Aleksanteri Suuren perustettua hellenistisen imperiumin 300-luvulla eaa. kreikkalaiset pystyivät vertailemaan laajan alueen monumentteja toisiinsa. Luettelon muotoutumisessa tärkeintä aikaa oli luultavimmin 30 vuoden jakso Faroksen majakan rakentamisen 200-luvun puolivälissä eaa. ja Rodoksen kolossin romahtamisen 226 eaa. välillä, jolloin kaikki ihmeet olivat yhtä aikaa pystyssä. Silloin kyreneläinen Kallimakhos, joka oli korkeassa asemassa Aleksandrian kirjastossa, kirjoitti teoksensa "Kokoelma maailman maiden ihmeistä", joka ei ole kuitenkaan säilynyt. Tunnetuimman listan ihmeistä esitti kreikkalainen arkkitehti Filon Bysanttilainen joskus 200-luvulla eaa.. Varhaisimman seitsemän ihmeen luettelon kirjoitti kreikkalainen runoilija Antipatros Sidonlainen sata vuotta Kallimakhoksen kuoleman jälkeen. Siinä oli nykyisten ihmeiden lisäksi Babylonin muurit, mutta Faroksen majakka vielä puuttui.


title: Maailman seitsemän ihmettä

text: Roomalainen runoilija Martialis lisäsi ensimmäisen vuosisadan jaa. lopulla luetteloon roomalaisen amfiteatterin Colosseumin. 500-luvulla kristitty kirjailija Gregorius Toursilainen lisäsi Nooan arkin ja Salomon temppelin. Faroksen majakka ilmestyi luetteloihin vasta roomalaisajan jälkeen, lähes tuhat vuotta rakentamisensa jälkeen. Seitsemän ihmeen luettelo vakiintui nykymuotoonsa vasta renessanssin aikana, osittain hollantilaisen taiteilijan Maarten van Heemskerckin (1498–1574) kaiverrusten ansiosta.


title: Maailman seitsemän ihmettä

text: Seitsemän ”ihmettä” (kreikk. "thaumata") olivat alun perin Seitsemän ”nähtävyyttä” (kreikk. "theamata"), mutta ajan myötä nimitys vaihtui yleisessä kielenkäytössä. Numerolla seitsemän on aina ollut paljon maagista ja uskonnollista merkitystä, ja se onkin yleinen luetteloissa.


title: Maailman seitsemän ihmettä

text: Artemiin temppeli (n. 323 eaa. – 268 jaa.) oli Efesoksen lähellä nykyisessä Turkissa sijainnut jumalatar Artemiille omistettu temppeli. Marmorisen temppelin kattoa kannatteli yli sata 20 metriä korkeaa, veistoksin koristeltua pylvästä. Gootit tuhosivat sen 268 jaa.


title: Maailman seitsemän ihmettä

text: Babylonin riippuvat puutarhat (n. 600 eaa. – n. toinen vuosisata jaa.) rakensi hallituskaudellaan noin 605–562 eaa. Babylonian kuningas Nebukadressar II vuoristoisesta Meediasta kotoisin olleen vaimonsa Amyitiksen iloksi. Puutarhat olivat pengerrettyjä ja muistuttivat vuoristomaisemaa. Niiden sivujen pituudeksi on kreikkalaisissa teksteissä kerrottu 120 metriä ja korkeudeksi 25 metriä. Babylonin riippuvat puutarhat ovat seitsemästä ihmeestä ainoa, jonka olemassaolosta ei ole varmuutta.


title: Maailman seitsemän ihmettä

text: Faroksen majakka (n. 280 eaa. – 1303 jaa.) oli egyptiläisen satamakaupungin, Aleksandrian edustalla sijainnut majakka, jonka Ptolemaios II Filadelfos rakennutti marmorista. Se oli ehkä 135-metrisenä aikanaan Gizan pyramidien jälkeen maailman korkein rakennus. Majakka sortui vuonna 1303 maanjäristyksessä.


title: Maailman seitsemän ihmettä

text: Kheopsin pyramidi (rak. 2500-luvulla eaa.) on Egyptin Gizassa sijaitseva pyramidi, joka rakennettiin faarao Khufun hautamuistomerkiksi. Maailman seitsemästä ihmeestä Gizan suuri pyramidi on ainoana säilynyt nykypäivään asti.


title: Maailman seitsemän ihmettä

text: Halikarnassoksen mausoleumi (n. 353 eaa. – 1400-luku jaa.) oli 45 metriä korkea marmorinen hautakammio, jonka Kaarian kuninkaan Mausoloksen leski rakennutti Halikarnassokseen, nykyiseen Turkkiin. Johanniitat käyttivät 1400-luvulla mausoleumin raunioiden rakennuskivet oman linnakkeensa rakentamiseen.


title: Maailman seitsemän ihmettä

text: Rodoksen kolossi (n. 290 eaa. – 227 eaa.) oli Rodoksen kaupungin pystyttämä 30 metriä korkea auringonjumala Heliosta esittävä pronssipatsas. Kolossi tuhoutui maanjäristyksessä vuonna 227 eaa.


title: Maailman seitsemän ihmettä

text: Zeuksen kuvapatsas (n. 435 eaa. – 425/475 jaa.) oli Olympiassa sijainnut, 12 metriä korkea norsunluinen patsas. Patsas oli ateenalaisen kuvanveistäjän Feidiaan valmistama. Patsas tuhoutui 400-luvulla.


title: Maailman seitsemän ihmettä

text: Seitsemän ihmeen luettelo tuli yleisesti tunnetuksi viimeistään roomalaisaikana, ja siihen viitattiin useissa roomalaisissa kirjoituksissa. Renessanssin aikana, kun kiinnostus antiikin aikaan heräsi uudelleen, seitsemän ihmeen luettelosta tuli ihmiskunnan saavutusten symboli. Samalla luettelo vakiintui lähes alkuperäiseen muotoonsa, ilman myöhempien kirjoittajien lisäysehdotuksia.


title: Maailman seitsemän ihmettä

text: Antiikin seitsemän ihmeen luettelon jälkeen on tehty useita muita sen innoittamia luetteloita maailman uudemmista arkkitehtonisista ihmeistä tai luonnonihmeistä. Sveitsiläinen Weberin säätiö järjesti vuosien 2006–2007 aikana avoimen internetäänestyksen uusista maailman seitsemästä ihmeestä. Ihmeiksi äänestettiin Kiinan muuri, Petra, Rio de Janeiron Kristus-patsas, Rooman Colosseum, Taj Mahal, Machu Picchu ja Chichén Itzá. Niiden lisäksi Gizan suuri pyramidi sai listalle automaattisesti paikan. Unesco ei tukenut äänestystä, koska piti sitä tunnepohjaisena eikä tieteellisenä.


title: Seppo Räty

text: Seppo Henrik Räty (s. 27. huhtikuuta 1962 Helsinki) on suomalainen entinen keihäänheittäjä. Hän on yksi menestyneimpiä lajissaan: maailmanmestari, kolminkertainen olympiamitalisti, EM-mitalisti sekä entinen maailmanennätyksen haltija.


title: Seppo Räty

text: Räty voitti kultaa Rooman MM-kisoissa 1987, vaikka kaatui ensimmäisellä heitollansa. Tokiossa 1991 Räty heitti MM-hopeaa Kimmo Kinnusen jälkeen. Räty epäonnistui Stuttgartin MM-kisoissa 1993 todeten sen jälkeen haastattelussa: "Saksa on paska maa". Räty onkin tullut tunnetuksi suorapuheisuudestaan.


title: Seppo Räty

text: Räty on kolmas suomalainen yleisurheilija, joka on saavuttanut mitalin kolmissa olympiakisoissa (muut ovat Paavo Nurmi ja Vilho Tuulos).


title: Seppo Räty

text: Vuonna 1991 Räty paransi maailmanennätystä kahdesti. Ensin toukokuussa Japanin Shizuokassa 91,98 ja myöhemmin 2. kesäkuuta Punkalaitumella 96,96. Molemmat tulokset Räty heitti Sandviken Champion -keihäällä. Keihään perässä oli tarranauha, joka sai aikaan golf-pallotyyppisen ilmavirtailmiön, jonka avulla keihäs liiti perä alhaalla normaalia kauemmin. Välinekehittelyn aloitti Miklós Némethin kehittelemällä rypyläpintaisen keihään, jonka IAAF kielsi Tokion MM-kisojen jälkeen. Kaikki kyseisellä keihäsmallilla heitetyt tulokset, myös Rädyn ME, pyyhittiin tilastoista.


title: Seppo Räty

text: Tohmajärveläinen Räty kärsi urheilu-urallaan useista loukkaantumisista. Hän työskenteli Niiralan tullissa ja jäi toimestaan selkävaivojen vuoksi työkyvyttömyyseläkkeelle vuonna 2013. Urheilu-uransa jälkeen Räty on valmentanut muun muassa keihäänheittäjä Oona Sormusta.


title: Seppo Räty

text: Rädylle myönnettiin kesäkuussa 2016 valtion urheilijaeläke.


title: Seppo Räty

text: Rooman MM-kilpailuista vuodelta 1987 löytyy nostettu tilastotulos 100-kiloisissa, 307,5 kg (142,5 kg + 165 kg) tempaus ja työntö.


title: Seppo Räty

text: Kimmo Kinnunen muistelee Tuhansien heittojen tarina -dokumentissa mm. Sepon nostaneen tempauksella ensin 90 kg ilmaan, sitten laskeneen niskan kautta selänpuolelle itsensä yli kantapäille asti ja nostaneen takaisin. Koko sali hiljeni puoleksi minuutiksi ja Seppo lähti kassinsa kanssa. Seppo kertoo samaisessa ohjelmassa kyykkytuloksen olleen 295 kg ja niskan takaa ylös suorille käsille 190 kg. Rädyn kerrotaan myös nostaneen noin 200 kg penkkipunnerruksesta aktiiviaikoina, joskin ennätys omien puheiden mukaan 215 kg ja ns. persevipillä 227,5 kg. Vuonna 2014 on noussut 200 kg.


title: Seppo Räty

text: Urheiluliiton lajivalmentajana toiminut Kari Ihalainen muisteli Stuttgartin vuoden 1993 MM-kisoja. Seppo nosti puolikyykystä 400 kiloa.


title: Seppo Räty

text: Lukuisista suoriteteknisistä saavutuksistaan huolimatta Räty ei juniorivuosiensa jälkeen ole venytellyt koskaan.


title: Seppo Räty

text:
Sepon kuuluisat selkävaivat huolettavat suojattiaan Oona Sormusta, hän kertoi Sepon yhä vetävän maasta 300kg näytösluontoisesti. Kesäkuussa 2017 Seppo on yhä sanonut nostavansa yli 200 kiloa penkkipunnerruksessa.
Seppo Rädyn kolmen käytössä olleiden keihäsmallien ennätysten yhteismitta on 273,28 metriä (96,96 - 90,60 - 85,72). Rätyä paremmin ovat heittäneet vain Jan Železný (277,90 metriä) ja Tom Petranoff (276,28 metriä)


title: Luettelo Egyptin faaraoista

text: Tähän luetteloon on otettu kaikki nykyään tiedossa olevat muinaista Egyptiä hallineet faaraot. Osa hallitusajoista on päällekkäisiä, koska välikausien aikana vallassa saattoi olla useampikin faarao. Usein myös faaraon poika toimi kanssahallitsijana.


title: Luettelo Egyptin faaraoista

text: Seuraavat listat ei välttämättä ole täydellisiä:


title: Luettelo Egyptin faaraoista

text: Egyptin yhdistymistä edeltävien hallitsijoiden sarjaa eri puolilla Egyptiä nimitetään nolladynastiaksi; vain muutama hallitsijanimi säilynyt.


title: Luettelo Egyptin faaraoista

text: Useita eri hallitsijoita joista vain useimmin mainitut listattu.


title: Luettelo Egyptin faaraoista

text: Useita vähemmän merkittäviä hallitsijoita.


title: Luettelo Egyptin faaraoista

text: Persia valloittaa Egyptin.


title: Luettelo Egyptin faaraoista

text: Aleksanteri Suuri valloittaa Egyptin 332 eaa.


title: Luettelo Egyptin faaraoista

text:
Aleksanteri Suuren kenraalin Ptolemaios I:n perustama makedonialainen Ptolemaioksen hallitsijasuku hallitsi
Aleksanteri Suuren kuoltua.