title: Teollisuus

text: Yhdysvallat on ollut maailman johtava teollisuusvaltio 1800-luvun loppupuolelta saakka. Aluksi maahan kehittyi raskasta teollisuutta mittavien mineraali- ja energiavarojen pohjalta, mutta 1900-luvun puolivälin tienoilla painopiste on alkanut enemmän siirtyä korkean tekniikan teollisuuteen. Yhdysvaltain teollisuuden vanhinta ydinaluetta ovat itärannikon tiheään asutut Appalakkien hiili- ja Yläjärven rautamalmikenttien seudut. Sittemmin teollisuus on levinnyt rannikolta kattamaan koko Suurten järvien alueen myös Kanadan puolella. Alueesta käytetään yleisesti nimitystä "Yhdysvaltain ja Kanadan teollisuuskolmio", missä terästeollisuuden ympärille on syntynyt auto- ja muuta teollisuutta.


title: Teollisuus

text: Koillisosan teollisuuskolmion merkitystä on viime aikoina yhä enemmän vähentänyt Teksasin ja Kalifornian Aurinkovyöhyke, jonka laajoille teollisuusalueille syntyy jatkuvasti lisää nykyaikaista teollisuutta. Korkeateknologisten tuotteiden ja autojen osalta kilpailu on viime aikoina varsinkin Japanin ja muiden Aasian maiden ansiosta koventunut, mutta Yhdysvallat on yhä mineraalivarojensa sekä korkeatasoisen koulutuksensa ja tuotekehittelynsä takia edelleen johtava teollisuusmaa.


title: Teollisuus

text: Yhdysvaltoihin on kehittynyt lukuisia korkean tekniikan tehtaiden rypäitä, tunnetuimpana Kaliforniassa sijaitseva Piilaakso, joka tunnetaan pienelektroniikka- ja puolijohdeteollisuudestaan. Bostoniin on kehittynyt tietokone- ja elektroniikkalaiteteollisuuden ryväs ja Pohjois-Carolinaan on syntynyt biologisten tuotteiden alue. Korkeateknologian ryppäät ovat syntyneet sinne, missä on yliopistoja ja pääomaa.


title: Teollisuus

text: Venäjällä suuret ja merkittävät teollisuusalueet ovat Moskovan alueella, Uralin itäosissa sekä Siperian radan varrella (esimerkiksi Irkutsk ja Novosibirsk) rautamalmi- ja hiilialueilla mutta myös strategisesti otollisilla paikoilla. Myös Ukrainan teollisuus on keskittynyt rautamalmi- ja hiilialueille. Rauta- ja hiilialueet, jotka välttämättä eivät sijaitse toistensa välittömässä läheisyydessä, muodostavat "teollisuuskombinaatin", jossa juna ensiksi tuo hiilialueelta hiiltä rauta-alueelle ja toiseen suuntaan menneessään vie rautaa hiilialueelle. Esimerkiksi Dnepropetrovskin kaupunki on syntynyt tähän tapaan. Neuvostoliiton hajoamista seuranneet talouden ja poliittisen elämän muutokset ovat aiheuttaneet teollisuudelle uusia hankaluuksia pääasiassa energian ja raaka-aineiden saannin vaikeuksien muodossa. Ennen raaka-aine- ja energiavaroja ohjailtiin keskusjohtoisesti ja osatasavallat oli erikoistettu kukin usein vain yhteen tiettyyn tuotealueeseen. Asevarustelun osuus oli huomattavasti kulutushyödykkeiden tuottoa suurempi ja tuotteet olivat usein huonolaatuisia ja ympäristöasiat retuperällä. Venäjän teollisuustuotanto onkin nykyaikana vähentynyt, kun hajasijoittunut teollisuus ei voimakkaan keskusjohtoisuuden purkamisen jälkeen ole kyennyt järjestäytymään kovin nopeasti eikä tehokkaasti. Venäjän teollisuustuotannon kivijalka on pinta-alaltaan laajan maan luonnonvaroja hyödyntävä raskas teollisuus. Lisärajoitteen tuovat huonot liikenneyhteydet.


title: Teollisuus

text: Toisen maailmansodan jälkeen Japani suojasi kotimarkkinansa tuonnilta suojatulleilla ja nousi parissakymmenessä vuodessa maailman johtavien teollisuusvaltojen joukkoon. Maalla on erittäin vähän omia luonnonvaroja ja sen teollisuus perustuukin työvoiman korkeaan koulutukseen ja työmoraaliin sekä jatkuvaan ja pitkälle kehittyneeseen tutkimukseen ja tuotekehittelyyn, jonka tunnetuimpia tuloksia ovat puolijohteet, televisiot, tietokoneet, kamerat, optiset kuidut sekä teollisuusrobotit. Teollisuuskaupungit sijaitsevat rannikoilla poukamissa satamien läheisyydessä. Suurin keskittymä on Tokion ympäristössä, missä monet yliopistot ja tutkimuskeskukset sijaitsevat.


title: Teollisuus

text: Kaakkois-Aasian kasvuedellytykset ovat hyvät. Alue oli jo 1400-luvulla merkittävä silkin, lääkkeiden ja posliinin toimittaja. Alueella on suuret luonnonvarat etenkin öljyn, maakaasun, tinan ja kumin osalta. Väestö on nuorta ja sitä on paljon, joten työvoimaa ja markkinoita on riittävästi. Alue on kehittynyt nopeasti ja neljän ”taloustiikerin”, Singaporen, Hongkongin, Etelä-Korean sekä Taiwanin, talouskasvu oli 1980- ja 1990-luvulla ennennäkemättömän nopeaa. Korean tasavalta on seurannut Japanin esimerkkiä. Japanin tavoin maan väestöllä on korkea koulutustaso ja työmoraali ja maalla onkin kansainvälisesti korkea asema vaate-, urheilujalkine--, laiva-, auto-, mikrosiru- ja elektroniikkamarkkinoilla. Taiwanin teollisuus perustuu teknisesti kehittyneeseen markkinatalouteen, eikä paikallinen työvoima ole enää edullista, joten yrittäjät ovat siirtäneet tehtaitaan manner-Kiinan. Maiden väliset heikot ulkopoliittiset suhteet kuitenkin aiheuttavat epävarmuutta. Kaakkois-Aasian maista erityisesti Malesia, Thaimaa ja Indonesia tarjoavat huomattavia määriä halpaa työvoimaa, mikä on houkutellut ulkomaisia yrityksiä ja pääomaa.


title: Teollisuus

text: Kiinalla on pitkät perinteet silkki- ja puuvillateollisuuden harjoittamisessa ja 1500-luvulla se oli taloudellisesti kehittynein maa maailmassa. Sittemmin poliittinen epävakaus ja tehoton kommunismihallinto aiheuttivat talouden taantumisen ja vasta 1980-luvulla, kun talousjärjestelmään tehtiin markkinatalouteen suuntaavia muutoksia, tärkeimpänä avautuminen ulkomaankaupalle. Kiinan luonnonvarat ovat runsaat ja halpaa työvoimaa riittää, mikä on viime aikoina yhä enemmän innostanut ulkomaisia yrityksiä suoriin investointeihin. Intian kehittyminen on viime aikoina noudattanut pitkälle Kiinan linjoja. Intiassa perinteisiä suuria teollisuusalueita ovat Kalkutta ja Bombay.


title: Teollisuus

text: Latinalaisessa Amerikassa on oma teollistuneiden kehitysmaiden ryhmänsä, joka koostuu Argentiinasta, Brasiliasta, Chilestä ja Meksikosta. Brasilian tärkeimmät teollisuusalueet ovat suurten kaupunkien, São Paulon ja Rio de Janeiron lähistöllä. Minas Gerais on maapallon suurimpia rautamalmialueita. Teollisuus perustuu kotimaisiin raaka-aineisiin ja ulottuu monipuolisesti raskaista koneista jokapäiväisen kulutuksen tuotteisiin. Argentiinassa merkittävin teollisuudenala on maataloustuotteiden jalostus, mutta myös kulkuneuvo- ja koneenrakennusteollisuus on maan laajojen kaivannais- ja öljykenttien seurauksena tärkeitä teollisuudenhaaroja. Meksikossa on myös paljon malmeja ja öljyä, teollisuus on pitkään ollut monipuolista. Maa on solminut Yhdysvaltojen ja Kanadan kanssa vapaakauppasopimuksen, minkä seurauksena Yhdysvalloista on siirtynyt teollisuutta halvan työvoiman Meksikoon.


title: Teollisuus

text: Afrikassa teollisuutta on lähinnä Etelä-Afrikan tasavallassa, joka on maanosan ylivoimaisesti teollistunein maa. Etelä-Afrikan teollisuus on hyvin monipuolista, sillä apartheidin aikana maa oli kauppasaarrossa ja joutui näin itse valmistamaan tuotteensa. Nykyään Etelä-Afrikka on aktiivisesti mukana maailmankaupassa ja kansainvälisillä yrityksillä on siellä toimintaa. Maassa on myös laajat kivihiili- ja malmivarat, runsaasti työvoimaa, kasvavat markkinat sekä hyvät liikenneyhteydet ja energiantuotanto.


title: Teollisuus

text: Australiassa luonnonvarat ovat valtavat, mutta teollisuustuotanto siihen nähden pientä. Australia vie raaka-aineita ulkomaille: esimerkiksi kivihiiltä ja metalleja. Australian pienen teollisuustuotannon selittää alueen pieni väestömäärä ja raaka-aineiden tarve maapallon suuriväestöisillä alueilla (Pohjois-Amerikka, Eurooppa ja Aasia).


title: Suomen sahateollisuus

text: Sahateollisuus on Suomessa mekaanisen metsäteollisuuden eli puutuoteteollisuuden suurin tuotantoala. Sahateollisuuteen kuuluu puun sahaus, höyläys ja kyllästys.


title: Suomen sahateollisuus

text: Sahateollisuuden tuotantolaitokset eli sahat jaetaan teollisuussahoihin ja piensahoihin. Teollisuussahat käyttävät vuosittain raakapuuta yli 10 000 kuutiometriä ja piensahat tätä vähemmän. Pienten sahayritysten lisäksi piensahoja ovat maatilojen kotitarvesirkkelit ja sahauspalveluja myyvät vuokra- eli rahtisahat.


title: Suomen sahateollisuus

text: Suomen suurimmat saha-alan konserniyritykset ovat Metsä Wood, UPM Kymmene, Stora Enso, Versowood, Vapo Timber, Pölkky ja Keitele Group Oy (2015). Niiden tehtaat sijaitsevat Oulun eteläpuolella, mutta etelärannikolla on sahateollisuutta on vain maan kaakkoisosassa.


title: Suomen sahateollisuus

text: Suomen ensimmäisen vesisahan rakennutti vuonna 1533 Erik Fleming. Ne yleistyivät 1600-luvulla, mutta vasta vuonna 1708 perustettiin ensimmäinen tehokas hollantilaistyyppinen ohutteräsaha.


title: Suomen sahateollisuus

text: 1800-luvun alussa sahoja omistivat monialayritykset, kuten viipurilainen sekatavarakauppa Hackman & Co. joka oli lähes vuosisadan ajan Viipurin ja koko Suomen merkittävimpiä sahatavaran viejiä. Höyrysahat sallittiin vuonna 1857, minkä jälkeen sahatuotanto ei ollut riippuvainen säistä ja vuodenajoista.


title: Suomen sahateollisuus

text: A. Ahlström Osakeyhtiöstä, jonka päätoimiala oli sahateollisuus, tuli Suomen suurin teollisuusyritys Walter Ahlströmin aikana 1920-luvulla. W. Rosenlew & Co hankki Hämeenkyrön Kylmäkosken vesisahan ja Seikun sahan. Kokemäenjoen suiston ohella toinen merkittävä sahateollisuuden keskittymä syntyy Kaakkois-Suomeen jonne uitettiin tukkeja sekä Päijänteeltä että Saimaalta. Hans Gutzeit perusti Kotkansaareen uuden tekniikan höyrysahan ”Norjan saha” aloitti toimintansa syksyllä 1872.


title: Suomen sahateollisuus

text: Ensimmäinen maailmansota aiheutti vaikeuksia länsiviennile, mutta itsenäisyyden ensimmäisenä vuosikymmenenä Suomesta tuli. todellinen ”metsätasavalta”. Sahat olivat sen tärkeimpiä työllistäjiä. Vuonna 1927 Suomessa oli kaikkiaan yli 600 sahaa, joissa työskenteli 45 000 henkeä.


title: Suomen sahateollisuus

text: Vuonna 2015 Suomessa oli teollisia sahoja vajaat 80, joista suurin osa toimi joko Järvi-Suomen tai rannikoiden läheisyydessä.


title: Suomen sahateollisuus

text: Piensahateollisuutta eli alle 10 000 m³ raakapuuta käyttäviä sahoja on Suomessa tällä hetkellä toiminnassa noin 2 000 yksikköä. Osa sahoista on niin sanottuja kiertäviä rahtisahoja ja osa on kiinteitä sahalaitoksia, joiden toimintaan kuuluu rahtisahaus asiakkaiden puista tai sitten myyntisahaus tai niiden yhdistelmä. Liikkuvia rahtisahureita on vielä noin 1 500 kappaletta. Kiertävien rahtisahureiden toiminta-aika on yleensä maaliskuusta kesäkuuhun. Kiinteät sahat voivat suorittaa rahtisahausta muunakin aikana. Pääasiallinen konekanta Suomessa on yksiteräiset pyörösahat. Osa yrittäjistä sahaa vannesahalla ja osa vielä ns. kehyssahalla eli raamisahalla. Piensahauksen toimintamuoto on viime vuosien aikana muuttunut enemmän laitosmalliseksi sahausteollisuudeksi jossa tuotantomäärä saattaa nousta jopa yli 10 000 kuutiometriin sahatavaraa, mutta yleisemmin pysytään 1 000–3 000 kuutiometrin välillä. Teollisuuden haara on myös kehittänyt jatkojalostusta ja pystyvät nykyisin vastaamaan vahvasti rakentajien tarpeisiin heidän toiveidensa mukaisesti. Kotimaan sahatavaramarkkinoille piensahoilta tulee sahatavaraa ja jatkojalosteita runsaasti ja kattanee noin 20–25 prosenttia kotimaan tarjonnasta. Lisäksi mitä erikoisempaa sahausta tarvitaan, sitä suurempi on piensahojen tuotannon osuus. Nykyisin alan kehityksessä on siirrytty enemmän jatkojalostukseen. Piensahojen tuotannosta voidaan mainita muun muassa erikoismittaiset ja -paksuiset lattialankut, ylileveät höylätuotteet, erikoisprofiilit listoihin, venelaudat, ylijäreät sahaukset ja ylipitkien puiden sahaukset.


title: Suomen sahateollisuus

text:
Yksityisiä sahoja ja sahalaitoksia edustaa Suomen Sahat ry.
Piensahateollisuuden yli 200 sahaa edustaa Sahayrittäjät ry.


title: Suomen sahateollisuus

text: Metsäteollisuutta ja puutuoteteollisuutta laajemmin edustaa Metsäteollisuus ry


title: Wolfin–Rayetin tähti

text: Wolfin–Rayetin tähti (lyhennys WR-tähti) eli heliumtähti on kehityskaarensa loppuvaiheissa oleva massiivinen tähti, joka menettää massaansa aurinkotuulen muodossa erittäin nopeasti (jopa 10 Auringon massaa vuodessa; vertailun vuoksi vastaava luku Auringolla on noin 10). Aurinkotuuli johtuu siitä, että tähden nukleosynteesissä syntyneet raskaammat alkuaineet (kuten hiili) saavuttavat hiljalleen tähden pinnan. Tämän jälkeen aine absorboi paljon tähden valoenergiaa, mikä synnyttää vahvasti puhaltavan tuulen.


title: Wolfin–Rayetin tähti

text: Linnunradassa on 227 tunnettua Wolf–Rayetin tähteä, Suuressa Magellanin pilvessä noin 100 ja Pienessä Magellanin pilvessä 12, mikä kertoo WR-tähtien harvinaisuudesta ja kehitysvaiheen lyhyestä kestosta.


title: Wolfin–Rayetin tähti

text: Ensimmäiset Wolfin–Rayetin tähdet löysivät ranskalaiset tähtitieteilijät Charles Wolf (1827–1918) ja Georges Rayet (1839–1906) tekemiensä spektroskooppisten mittausten perusteella vuonna 1867. Tähtityyppi on nimetty heidän mukaansa. Tähtien poikkeuksellisen spektrin johdosta niille on annettu myös oma spektriluokka W.


title: Wolfin–Rayetin tähti

text: On arveltu, että useista 40–120 kertaa Aurinkoa massiivisemmista O-spektriluokan tähdistä kehittyy Wolfin–Rayetin tähtiä pääsarjan jälkeen ennen kuin ne räjähtävät supernovana. Tähdet ovat yleensä kaksoistähtijärjestelmän komponentteja. Tarkka syntymekanismi on yhä epäselvä, mutta selitykseksi on ehdotettu tähden sisä- ja ulkokerrosten voimakasta sekoittumista massiivisten tähtien pyöriessä nopeasti itsensä ympäri tai tähden ulko-osien irtaantumista esimerkiksi lähekkäisessä kaksoistähtijärjestelmässä massiivisen komponentin vetovoiman vaikutuksesta. Jälkimmäinen syy selittäisi sen, miksi monella Wolfin–Rayetin tähdellä on kumppanina O-luokan tähti, jonka massa saattaa olla jopa tätä suurempi.


title: Wolfin–Rayetin tähti

text: Wolfin–Rayetin vaihe kestää keskimäärin 500 000 vuotta, ja sen aikana tähti menettää jopa 20-kertaisen Auringon massan ympäröivään avaruuteen. Vuositasolla tämä tarkoittaa noin 10–15 Maan massan suuruista menetystä. Vaiheen edetessä tähdet ovat ensin muuttuvia tähtiä, minkä jälkeen ne siirtyvät vakaampaan tilaan. Massan vähetessä tähdet kuumenevat, himmenevät ja pienenevät, kunnes kaiken fuusioitavan aineen loppuessa ne räjähtävät lopulta tyypin Ib supernovana.


title: Wolfin–Rayetin tähti

text: Wolfin–Rayetin vaiheen on havaittu olevan käynnissä myös eräissä planetaaristen sumujen keskustähdissä, tuoreissa valkoisissa kääpiöissä, joiden ulko-osat ovat puhaltuneet ulos jättiläisvaiheen jälkeen paljastaen erittäin kuuman ytimen. Tällaisia tähtiä kutsutaan "Wolfin–Rayetin tyyppisiksi tähdiksi" erotukseksi luokan tavanomaisista edustajista. Lisäksi on löydetty kokonaisia galakseja, joiden spektrit vastaavat Wolfin–Rayetin tähden tyypillistä spektriä; galakseja kutsutaan Wolfin–Rayetin galakseiksi.


title: Wolfin–Rayetin tähti

text: Taivaan kirkkain ja samalla todennäköisesti läheisin Wolfin–Rayetin tähti on Purjeen tähdistössä sijaitseva WC8-luokan Al Suhail (γ² Velorum), jonka näennäinen kirkkaus on +1,75 magnitudia. Sen seuralaisena on O7,5III-luokan sininen tähti. Muut ryhmän edustajat eivät yllä viittä magnitudia kirkkaammiksi.


title: Wolfin–Rayetin tähti

text: Wolfin–Rayetin tähdet ovat menettäneet tai parhaillaan menettämässä vetykuorensa, jolloin sen alta on paljastunut kuuma, pääasiassa heliumista koostuva ydin. Tähti kutsutaankin joskus "heliumtähdiksi". Nämä tähdet muistuttavat omalla tavallaan planetaarisen sumun synnyn alkuvaihetta.


title: Wolfin–Rayetin tähti

text: Valtavan säteilypaineen seurauksena tähdistä irtautuu jatkuvasti materiaa kasvavaksi kaasukuoreksi, joka itsessään säteilee voimakkaasti aiheuttaen selkeitä ja leveitä emissioviivoja tähden spektriin. Emissioviivat esiintyvät vedyn, heliumin, typen ja hiilen kohdalla, ja ne kertovat myös, että alkuaineet esiintyvät ionisoituneina. Tähdestä irtaantuvan aurinkotuulen nopeudeksi on laskettu noin 2 000 kilometriä sekunnissa, mikä vastaa purkautuvan novan laajenemisnopeutta sillä erotuksella, että laajeneminen tapahtuu tässä tapauksessa koko kehitysvaiheen ajan. Eräistä tähdistä on havaittu irtaantuvan jopa suuria yksittäisiä kaasupaakkuja kaikkiin suuntiin, jotka ovat mahdollisesti seurausta aurinkotuulen epäsäännöllisyyksistä. Lisäksi tähden ympärille on usein syntynyt havaittava kaasusumu.


title: Wolfin–Rayetin tähti

text: Wolfin–Rayetin tähtien massa vaihtelee välillä 5–48 Auringon massaa; keskimäärin se on 16–18 kertaa Aurinkoa suurempi. Sädettä on erityisen hankala arvioida, koska tähdestä irtaantuva kaasu tekee pinnan määrittämisen vaikeaksi. Eräällä myöhäisen tyypin WNL-tähdellä säteeksi saatiin 11 Auringon sädettä ja varhaisen tyypin WNE-tähdellä kolme Auringon sädettä. Wolfin–Rayetin tähtien valovoima on keskimäärin 100 000–1 000 000 kertaa Aurinkoa suurempi. Siten niitä on kyetty havaitsemaan myös muilta lähigalakseilta, kun lisäksi tähtien spektri on helposti erotettavissa muista.


title: Wolfin–Rayetin tähti

text:
Wolfin–Rayetin tähdet voidaan jakaa alaluokkiin pinnan koostumuksen mukaan:
Muiden spektriluokkien tavoin W-luokan tähdet voidaan jakaa myös numerolla ilmaistaviin alaluokkiin siten, että suurempi numero merkitsee kirkkaampaa, punaisempaa, viileämpää ja kehitystasoltaan myöhäisempää tähteä. Esimerkiksi WC5-tähden absoluuttinen magnitudi on −3,5...−4, WC9-tähden −5...−5,5 ja WN9-tähden jopa alle −7.


title: Kärppämakit

text: Kärppämakit (Lepilemuridae) on Madagaskarilla elävä kädellisten heimo, jonka ainoa suku on Lepilemur, joka sisältää 26 lajia. Yhtenä aikana heimon nimi oli Megaladapidae, mutta nykyinen nimi otettiin käyttöön kun sukupuuttoon kuollut suku "Megaladapis" siirrettiin pois heimosta.


title: Imperium

text: Imperium tarkoitti antiikin Roomassa viranhaltijoiden hallussa ollutta valtaa. Kuningasaikana imperium oli kuninkaan hallussa ollut jakamaton sotilaallinen ja hallinnollinen valta. Tasavallassa imperium jaettiin korkeimpien virkamiesten eli konsulien, preettorien, prokonsulien ja propreettorien kesken. Poikkeustilanteissa diktaattori ja magister equitum olivat osallisia imperiumista. Keisariaikana keisarilla oli pysyvä, muita virkamiehiä korkeampi imperium.


title: Imperium

text: Imperium oli luonteeltaan myös uskonnollista ja sen siirtymiseen, sovellusalueeseen ja käyttöön liittyi monia tapoja. Esimerkiksi triumfia kykeni viettämään vain sotapäällikkö, jolla oli imperium.


title: Imperium

text: Myöhemmin sanalla tarkoittettiin myös valtakuntaa, ja Rooman hallitsemiin alueisiin viitattiin termillä "Imperium Romanum".


title: Erkko Kivikoski

text: Erkko Johannes Kivikoski (2. heinäkuuta 1936 Iisalmi – 11. elokuuta 2005 Turku) oli suomalainen elokuvaohjaaja. Hän teki ohjaajana joukon lyhytelokuvia ja kuusi pitkää elokuvaa, joista hän sai kuusi kotimaista Jussi-palkintoa ja useita ulkomaisia festivaalipalkintoja.


title: Erkko Kivikoski

text: Kivikoski valmistui ylioppilaaksi Ilmajoella. Vuonna 1957 hän valmistui merkonomiksi ja hakeutui sen jälkeen alan töihin, mutta suurinta vetoa hän tunsi kuitenkin elokuvantekoon. Elokuvauran rinnalla hänellä oli Solna-ravintola Helsingin Munkkiniemessä.


title: Erkko Kivikoski

text: Kivikoski aloitti vuonna 1959 Fennada-Filmissä kamera-assistenttina, kuvaajana ja lyhytelokuvaohjaajana ja vuodesta 1962 Anelma Vuorion johtamassa Elokuva Oy:ssä, jossa hän teki lyhytelokuvan "Tori", joka sai Jussi-palkinnon ja Berliinin elokuvajuhlilla Hopeisen karhun. Kasvanut maine mahdollisti sen, että hän saattoi tehdä kokoillanelokuvan "Kesällä kello 5". Elokuva sai Jussi-palkintoja ja vuoden suurimman valtionpalkinnon; teos oli myös yleisö- ja arvostelumenestys. Seuraava pitkä elokuva oli "Käyntikorttini...", joka sai tuoreeltaan kehnot arvostelut mutta jota on myöhemmin arvostettu.


title: Erkko Kivikoski

text: Elokuvat "Kuuma kissa?" ja "Kesyttömät veljekset" valmistuivat Kivikosken ohjaamina 1960-luvulla. Molemmat sisälsivät entistä vakavampia kannanottoja yhteiskunnallisiin kysymyksiin. Vuonna 1973 valmistunut "Laukaus tehtaalla" on kantaa ottava elokuva, joka kertoi pienestä ihmisestä voiton maksimoinnin pelissä. Elokuva herättivät aikanaan poliittista polemiikkia.


title: Erkko Kivikoski

text: Kivikosken viimeiseksi elokuvaksi jäi 1980-luvun alkupuolella valmistunut "Yö meren rannalla", jossa hän teki paluun yksilöteemoihin. Rakkaus ja melankolia olivat jälleen esillä.


title: Erkko Kivikoski

text: Elokuvanteon ohella Erkko Kivikoski oli 1970-luvun alkupuolella perustamassa elokuvantekijäin ammattiliittoa. Vuosina 1978–1981 hän toimi Risto Jarvan kuoleman jälkeen Taideteollisen korkeakoulun elokuva- ja tv-linjan yliopettajana, mutta vastalauseena riittämättömille resursseille hän luopui virasta ja jatkoi sen jälkeen tuntiopettajana.


title: Wernerin oireyhtymä

text: Wernerin oireyhtymä on erittäin harvinainen oireyhtymä, josta kärsivät ihmiset alkavat vanheta huomattavasti tavallista nopeammin murrosiän jälkeen. Sairauden yleisyydessä on alueellista eroa; Japanissa (arviolta 1/30 000) esiintyvyys on huomattavasti korkeampi kuin esimerkiksi Yhdysvalloissa (arviolta 1/200 000). Oireyhtymä on nimetty saksalaisen Otto Wernerin mukaan, joka kuvasi taudin väitöskirjassaan 1904.


title: Wernerin oireyhtymä

text: Wernerin oireyhtymästä kärsivät ihmiset näyttävät jo noin 40-vuotiaina vuosikymmeniä ikäänsä vanhemmilta. Potilaiden keskimääräinen elinikä on 47. Wernerin oireyhtymästä kärsivät eivät yleensä dementoidu. Sairauteen voi kuitenkin liittyä useita muita varsin nuorella iällä ilmeneviä terveysongelmia, kuten kaihia, osteoporoosia, kakkostyypin diabetesta, ateroskleroosia ja syöpää.


title: Wernerin oireyhtymä

text: Oireyhtymää aiheuttava geeni löytyi 1996. Se on tavallista yleisempi Japanissa ja Yhdysvalloissa.


title: Ante Pavelić

text: Ante Pavelić (14. heinäkuuta 1889 Bradina, Bosnia-Hertsegovina – 28. joulukuuta 1959 Espanja) oli kroatialaisen fasistisen Ustaša-liikkeen johtaja 1930-luvulla ja myöhemmin Kroatian johtaja toisessa maailmansodassa. Pavelić, joka nimesi itsensä ”johtajaksi” ("poglavnik"), oli yksi huomattavimpia natsi-Saksan sotilaallisen alkumenestyksen valtaan nostamia pikkuvaltioiden diktaattoreita. Hänen johtamansa Ustaša-liike vainosi ankarasti serbejä, juutalaisia, mustalaisia ja kommunisteja.


title: Ante Pavelić

text: Ante Pavelić syntyi pienessä Bradinan kylässä joka sijaitsi Bosnia ja Hertsegovinassa Sarajevon ja Mostarin välillä 1889. Hänen vanhempansa työskentelivät rautateillä ja työn takia perhe muutti usein paikkakunnalta toiselle. Perheen asuessa Travnikissa Pavelic sai koulussaan ensikosketuksensa kroaattinationalismiin.


title: Ante Pavelić

text: Vuonna 1905 terveysongelmat katkaisivat Pavelićin opiskelut. Tervehdyttyään hän muutti veljensä luo Zagrebiin suorittamaan lukio-opinnot loppuun. Tämän jälkeen hän kirjoittautui yliopistoon opiskelemaan lakia ja liittyi Kroatian oikeuspuolueen kansallismieliseen siipeen. Puolueen ohjelmaan oli kirjoitettu tavoitteeksi Kroatian itsenäistyminen.


title: Ante Pavelić

text: Vuonna 1912 Pavelić pidätettiin. Häntä epäiltiin Kroatian banin (varakuningas) Slavko Cuvajin murhan suunnittelemisesta. Hänet vapautettiin pian. Lakitieteen perusopintonsa Pavelić suoritti loppuun vuonna 1914. Tohtorintutkinnon hän suoritti vuonna 1915. Vuodet 1915- 1918 Pavelić työskenteli asianajajana.


title: Ante Pavelić

text: Pavelić yleni ”Puhtaan oikeuspuolueen” sisempään sihteeristöön 1919. Vuonna 1921 Pavelić pidätettiin muiden puolueen jäsenten kanssa, mutta vapautettiin pian. Pavelić valittiin Zagrebin kaupunginvaltuustoon 1927 ja puolueensa ainoaksi edustajaksi Jugoslavian parlamenttiin, kunnes kuningashuone kaappasi vallan 1929. Tällöin Pavelić pakeni maasta ja perusti eräiden muiden kanssa Ustašan, jonka julistuksen Pavelić muotoili samana vuonna yhdessä Mile Budakin kanssa.


title: Ante Pavelić

text:
Tilanne Jugoslaviassa helpottui 1931, mutta Pavelić pakeni Benito Mussolinin johtamaan Italiaan 1932. Pavelić kumppaneineen pidätettiin Torinossa 1934. Häntä syytettiin osallisuudesta Jugoslavian kuninkaan Aleksanteri I:n murhaan. Pian hänet kuitenkin vapautettiin ja hänen oleskelunsa Italiassa oli välillä kotiarestia ja välillä valtion vieraana elämistä.
Italiassa oleskellessaan Pavelić kirjoitti että hänen vapaustaistelunsa perustuu veitsiin, pistooleihin ja räjähteisiin. Armoa ja anteeksiantoa ei saa tuntea, sillä vain vihollisen kaulan katkaisu vähentää kroaattien kärsimyksiä. Hänen propagandapuheensa joita suunnattiin radion välityksellä Kroatiaan, eivät saaneet vastakaikua. Vaikka Pavelić ihailikin Mussolinia, hän ei lukenut fasismin perusteoksia. Hän ei myöskään lukenut Hitlerin Mein Kampfia johdantoa pidemmälle. Kaikkien ihmetykseksi häntä kiinnosti lukea vihaamiensa serbien poliittista historiaa. Kroaattiesikuvinaan hän piti Stepjan Radićia ja Ante Starĉevićia joiden mielestä väkivalta kuului poliitikon työmenetelmiin. Intellektuelleihin Pavelić suhtautui epäillen ja totesi olevansa käytännön mies.


title: Ante Pavelić

text: Pavelić jäi Italiaan vuoteen 1941 asti, jolloin Saksa ja Italia miehittivät Jugoslavian ja Pavelićista tuli Itsenäisen Kroatian valtion johtaja, "poglavnik". Jugoslavian romahtaminen keväällä 1941 oli sekä nopea että yllättävä. Pavelićilla ei ollut minkäänlaista suunnitelmaa siitä, miten Kroatiaa pitää hallita ja millaiseksi valtioksi se pitää kehittää.


title: Ante Pavelić

text: Pavelićin johtama Ustaša-hallinto oli julma serbejä, juutalaisia ja romaneja kohtaan. Kaikkia Pavelićin mielestä ei-toivottuja kansalisuuksia surmattiin kymmenin tuhansin keskitysleireillä. Pavelić huomasi pian, että ei voi kunnolla luottaa Jugoslavialta perimiinsä kroaattivirkamiehiinkään. Sen sijaan hän hallitsi pienen luottomiesryhmänsä kautta, joista suurin osa oli hänen laillaan ollut pitkään maanpaossa. He hallitsivat maata terrorilla ja väkivallalla joka käänsi yhä enemmän kroaatteja uuden hallinnon vastustajiksi. Terrorilta eivät olleet turvassa edes ne Ustašan ne jäsenet, jotka uskalsivat kritisoida Pavelićia. Lisäksi monia Ustašan jäseniä ärsytti Pavelićiin kohdistettu henkilöpalvonta.


title: Ante Pavelić

text: Kun Ustaša-hallinto romahti 1945, Pavelić pakeni Bleiburgin kautta Itävaltaan ja sitten kuudeksi kuukaudeksi Roomaan. Yhdysvaltain tiedustelupalvelu tiesi että Pavelić on Roomassa, mutta ei pidättänyt häntä.


title: Ante Pavelić

text: Pavelić matkusti Etelä-Amerikkaan ja hänestä tuli Argentiinan populistisen johtajan Juan Perónin neuvonantaja. Argentiinaan muutti 34 000 antikommunistia ja fasistia Josip Broz Titon johtamasta kommunistisesta Jugoslaviasta. Vuonna 1957 Pavelić yritettiin murhata kahdella laukauksella. Yleisesti uskotaan, että tämän teki Jugoslavian tiedustelupalvelu UDBA, mutta Blagoje Jovović, eräs Argentiinaan paennut četnikki väitti olleensa ampuja.


title: Ante Pavelić

text: Pavelić joutui murhayrityksen jälkeen siirtymään Espanjaan, joka myönsi hänelle poliittisen turvapaikan kieltäen kuitenkin kaikki julkiset esiintymiset. Pavelić kuoli Espanjassa vuonna 1959 haavojensa aiheuttamiin komplikaatioihin.


title: Ante Pavelić

text: Ante Pavelićin puoliso Mara Pavelić, omaa sukua Lovrencic, oli Wienin juutalainen. Perheeseen syntyi kolme lasta. Puolison juutalaisuus ei kuitenkaan ollut esteenä Ante Pavelićin Itsenäisessä Kroatian valtiossa käynnistämille juutalaisvainoille.


title: Richard Krajicek

text: Richard Peter Stanislav Krajicek (s. 6. joulukuuta 1971) on entinen alankomaalainen tennispelaaja. Hänet muistetaan parhaiten Wimbledonin tennisturnauksen kaksinpelin voitostaan vuonna 1996.


title: Richard Krajicek

text: Krajicek, tšekkiläisten maahanmuuttajien poika, alkoi pelata tennistä neljän vuoden iässä. Hän voitti juniorina Alankomaiden alle 12-vuotiaiden ja alle 14-vuotiaiden mestaruuden, kahdesti kummassakin sarjassa.


title: Richard Krajicek

text: Krajicek aloitti ammattilaisuransa vuonna 1989. Hän voitti ensimmäisen challenger-tason turnauksensa kaksinpelissä Veronassa vuonna 1990. Ensimmäiset huipputason turnausvoittonsa Krajicek otti vuonna 1991: kaksinpelissä Hongkongissa ja nelinpelissä Hilversumissa.


title: Richard Krajicek

text: Vuoden 1991 Australian avoin tennisturnaus oli ensimmäinen Grand Slam -tason turnaus, jossa Krajicek pelasi. Hän eteni turnauksen neljännesvälieriin, joissa hän hävisi viidessä erässä italialaista Cristiano Carattia vastaan. Vuonna 1992 Krajicek selviytyi Australian avoimissa ensimmäistä kertaa urallaan Grand Slam -turnauksen semifinaaliin, mutta ei kyennyt pelaamaan semifinaaliotteluaan Jim Courieria vastaan olkapäävamman vuoksi. Seuraavana vuonna hän selviytyi Ranskan avointen välieriin, joissa hän hävisi Jim Courierille neljässä erässä.


title: Richard Krajicek

text: Ennen vuoden 1996 Wimbledonin tennisturnausta Krajicek ei ollut edennyt kertaakaan turnauksessa neljännesvälieriä pitemmälle ja oli kahtena edellisenä vuotena pudonnut jo ensimmäisellä kierroksella. Krajicekilla tiedettiin olevan potentiaalia, mutta häntä ei laskettu vahvimpien voittajasuosikkien joukkoon. Suurin ennakkosuosikki oli yhdysvaltalainen Pete Sampras, joka oli voittanut Wimbledonin kolmena edellisenä vuotena. Krajicek kohtasi Samprasin turnauksen puolivälierissä ja yllätti tennismaailman voittamalla hänet suoraan kolmessa erässä (Krajicek oli vuosien 1993–2000 aikana ainoa pelaaja, joka kykeni voittamaan Samprasin Wimbledonissa). Krajicek voitti sen jälkeen australialaisen Jason Stoltenbergin semifinaalissa ja kohtasi finaalissa yhdysvaltalaisen MaliVai Washingtonin. Krajicek voitti loppuottelun suoraan kolmessa erässä luvuin 6–3, 6–4, 6–3 ja oli näin ensimmäinen alankomaalainen, joka on voittanut Wimbledonin tennisturnauksen.


title: Richard Krajicek

text: Vuonna 1998 Krajicek pelasi toista kertaa Wimbledonin semifinaalissa, jossa kohtasi kroatialaisen Goran Ivaniševićin. Krajicek hävisi viisieräisen, useita tunteja kestäneen kamppailun luvuin 6–3, 6–4, 5–7, 6–7, 15–13. Pelatessaan vuonna 2002 viimeistä kertaa Wimbledonissa, hänen tiensä katkesi puolivälieriin, joissa hän hävisi belgialaiselle Xavier Malisselle.


title: Richard Krajicek

text: Krajicek lopetti ammattilaisuransa vuonna 2003. Hän voitti uransa aikana 17 huipputason kaksinpeliturnausta, joista viimeisimmän Hallessa vuonna 2000, ja kolme nelinpeliturnausta. Hän oli maailmanlistalla korkeimmillaan sijalla neljä vuonna 1999.


title: Richard Krajicek

text: Vuonna 1999 Krajicek avioitui Daphne Deckersin kanssa. Deckers on alankomaalainen malli, kirjailija ja näyttelijä.


title: Richard Krajicek

text: Krajicekin nuorempi sisar Michaëlla Krajicek on myös tennispelaaja, joka voitti juniorivuosinaan useita Grand Slam -turnauksia ja oli juniorien maailmanlistan kärjessä. Sittemmin sisar on siirtynyt ammattilaiseksi, selviytynyt maailmanlistalla ensimmäistä kertaa sadan parhaan joukkoon kesäkuussa 2005 ja ottanut ensimmäisen WTA-tason turnausvoittonsa lokakuussa 2005.


title: Williams Grand Prix Engineering

text: Williams Grand Prix Engineering Limited, kilpailee nimellä Williams Racing, on vuodesta 1977 asti Formula 1 -sarjassa kilpaillut talli. Sen ovat perustaneet Sir Frank Williams ja Patrick Head. Williams on F1-historian kolmanneksi parhaiten menestynyt F1-talli, ja se on voittanut useita kuljettajien ja valmistajien maailmanmestaruuksia, joista viimeisimmät kaudelta .


title: Williams Grand Prix Engineering

text: Williams on voittanut valmistajien maailmanmestaruuden kaikkiaan yhdeksän kertaa vuosina , , , , -, ja . Kuljettajien maailmanmestareiksi Williamsin autoilla ovat ajaneet australialainen Alan Jones (1980), suomalainen Keke Rosberg (1982), brasilialainen Nelson Piquet (1987), englantilainen Nigel Mansell (1992), ranskalainen Alain Prost (1993), englantilainen Damon Hill (1996) ja viimeisimpänä Kanadan Jacques Villeneuve vuonna 1997.


title: Williams Grand Prix Engineering

text: Frank Williams päätti perustaa uuden tallin pettyneenä aikaisemman tallinsa, Frank Williams Racing Carsin menestykseen. Hän lopetti Frank Williams Racing Carsissa 1976 myytyään sen ensiksi Walter Wolfille, ja sai muodostettua uuden tallin, WilliamsF1:n seuraavaksi kaudeksi. Yhteistyökumppanikseen hän valitsi nuoren insinöörin Patrick Headin. Ensimmäinen auto tilattiin Marchilta, ja siinä oli Fordin moottori. Ensimmäisellä kaudellaan Williams ei kerännyt yhtään MM-pistettä.


title: Williams Grand Prix Engineering

text: Seuraavaksi kaudeksi 1978 Head sai valmiiksi Williamsin ensimmäisen oman auton, FW06:n, jolla saavutettiin lukuisista keskeytyksistä huolimatta parhaimmillaan jopa toinen sija osakilpailussa. 1970-luku meni Williamsilla sarjan keskikastissa, mutta kaudella 1979 talli sai ensimmäisen voittonsa Britannian GP:ssä. Seuraavalla kaudella Alan Jones ajoikin jo tallin mestaruuteen. Williams uusi valmistajien mestaruuden seuraavalla kaudella ja Jonesin lopettettua uransa Keke Rosberg voitti kuljettajien mestaruuden yhdellä osakilpailuvoitollaan vuonna 1982.


title: Williams Grand Prix Engineering

text: Turbokaudeksi Williams vaihtoi moottorinvalmistajakseen Hondan, joka oli vasta kehittämässä omaa turboahdettua moottoriaan. Yhteistyö alkoi tuottaa kunnolla tulosta vasta kaudella 1986, jolloin Nigel Mansell miltei voitti mestaruuden, mutta talli sai tyytyä valmistajien mestaruuteen Alain Prostin juhliessa mestaruutta McLarenilla. Seuraavalla kaudella Nelson Piquet johdatti tallin molempiin mestaruuksiin. Kaudeksi 1988 Honda siirtyi toimittamaan moottoreitaan McLarenille, jolloin Williamsin oli tyydyttävä Juddin moottoreihin, eikä talli pysynyt turboahdettujen kilpailijoiden perässä.


title: Williams Grand Prix Engineering

text: Huonon kauden jälkeen Frank Williams ilmoitti tarvitsevansa uuden moottorintoimittajan, ja päätyi Renault'iin. Renault oli ensimmäiset vuodet epäluotettava, mutta kun lopulta Renault sai moottorinsa kestämään, alkoi Williams jälleen dominoida F1-sarjaa. Williams voitti ajajien mestaruuden neljästi ja valmistajien mestaruuden viidesti 1992-1997 välisenä aikana. Williams teki myös uuden ennätyksen ajamalla 24 peräkkäistä paalupaikkaa kausina 1992-93. Suurin takapakki Williamsille oli vuonna 1994 sattunut Ayrton Sennan kuolema San Marinon GP:ssä. Mansell, Prost, Damon Hill ja Jacques Villeneuve toivat mestaruuden Williamsille tuona aikana. Kaudet 1996-1997 olivat Williams-tallille sen F1-historian menestyksekkäintä aikaa, kun noina vuosina Williams saavutti kuljettajien MM-sarjassa kaksi ensimmäistä sijaa, sekä valmistajien MM-kultaa. Vuonna 1996 brittiläinen Damon Hill voitti maailmanmestaruuden ja kanadalainen Jacques Villeneuve saavutti kuljettajien sarjassa hopeaa. Vuonna 1997 oli Villeneuven vuoro voittaa henkilökohtainen maailmanmestaruus ja Hillin tilalle tullut saksalainen Heinz-Harald Frentzen saavutti puolestaan hopeaa kuljettajien sarjassa.


title: Williams Grand Prix Engineering

text:
Mestaruuskauden 1997 jälkeen pääteknikko Adrian Newey siirtyi McLarenille ja Renault'n mielenkiinto F1:iä kohtaan laantui. Williams sai vanhentuneet Mecachromen moottorit käyttöönsä, eikä tallin menestys ollut merkittävää. Myös vuodesta 1994 asti tallia sponsoroinut Rothmans-tupakkavalmistaja halusi mainostaa Winfield- merkkiään ja tämän myötä vuosia jatkunut sini-valkoinen väritys vaihtui puna-valkoiseksi. Williamsin kaudella 1998 käyttämä runko oli periaatteessa täysin sama kuin kaudella 1997, joka oli vain muokattu vastaamaan kauden sääntömuutoksia ja Mecachromen konekin vastasi suorituskyvyltään kauden 1997 konetta.
Ensimmäinen kisa Australiassa antoi jo viittausta tallin sijoitusten heikkenemisestä Villeneuven sijoituttua vasta viidenneksi ja Frentzenin sijoituttua kolmanneksi yli kierroksen jäljessä toisena maaliin tullutta David Coulthardia. Talli ylsi palkintokorokkeelle vain kaksi kertaa tämän jälkeen saavuttaen kaksi kolmatta sijaa, joista molemmat olivat Villeneuven saavuttamia. Kauden viidennessä kisassa Espanjassa Williamsilla oli huonoimmat sijoitukset aika-ajoissa sitten vuoden 1989, kun Villeneuven vauhti riitti vasta ruutuun 10 ja Frentzenin oltua vasta kolmastoista. Kauden päätteeksi talli sijoittui kolmanneksi merkkimestaruudessa pistein 38, mutta jääden reilusti jälkeen Ferraria joka saavutti 133 pistettä, ja ollen vain neljä pistettä edellä Jordania. Villeneuve ei mieltynyt tallin suorituskykyyn ja siirtyi uuteen BAR-talliin. Myös Heinz-Harald Frentzen sai tarpeekseen tallin huonosta suorituskyvystä ja siirtyi Jordanille.


title: Williams Grand Prix Engineering

text: Kaudelle 1999 Williams sai Frentzenin tilalle Jordanilta hänen maamiehensä Ralf Schumacherin sekä aikasemminkin F1- sarjassa ajaneen italialaisen Alex Zanardin. Moottorit olivat Supertecin ja auto oli kokonaan uudelleen suunniteltu. Vauhti ei silti edelleenkään riittänyt ja talli saavuttikin jälleen vain kolme palkintokorokesijaa, joista kaikki olivat Ralf Schumacherin saavuttamia. Alex Zanardi ei saavuttanut yhtään pistettä kauden aikana. Merkkimestaruudessa talli oli vasta viides, pistein 35, ollen sekä Jordanin että Stewartin takana. Tämä jäi Williamsin koko 1990-luvun heikoimmaksi kaudeksi.


title: Williams Grand Prix Engineering

text: BMW:n tultua Williamsin moottoritoimittajaksi 2000 tallilla alkoi taas nousujohde. Tallissa ajoi monia lupaavia kuljettajia, kuten Ralf Schumacher, Jenson Button, Juan Pablo Montoya ja Mark Webber, ja talli olikin aika-ajoin kärkikahinoissa ja onnistui voittamaan muutaman osakilpailun, mutta ei onnistunut lyömään Ferrarin ylivoimaa.


title: Williams Grand Prix Engineering

text: Kauden aikana BMW ilmoitti yllättäen jättävänsä tallin moottoritoimittajan tehtävät. Vaikka Williams ja BMW saavuttivat yhdessä kymmenen osakilpailuvoittoa, moottorivalmistaja ei ollut tyytyväinen, koska se uskoi koneensa olevan tarpeeksi tehokas mestaruuksien voittamiseen. BMW päätti ostaa Sauber-tallin, joka kilpaili vuosina 2006–2009 nimellä BMW Sauber. Williamsille, jonka moottorisopimuksen BMW:n kanssa piti alun perin kestää vuoteen 2009 asti, tarjottiin mahdollisuutta jatkaa yhden kauden ajan BMW:n moottoreilla, mutta talli kieltäytyi ja alkoi etsiä välittömästi korvaajaa.


title: Williams Grand Prix Engineering

text: Kaudelle 2006 Williamsin oli turvauduttava Cosworthiin. Vasta kaudella Toyotan toimittamilla moottoreilla Williamsin suorituskyky lähti jälleen nousuun ja talli sijoittui MM-taulukossa neljänneksi. Seuraavina vuosina menestys jäi laihaksi ja talli saavutti vain satunnaisia palkintosijoja. Toyotan vetäydyttyä F1-sarjasta kauden 2009 jälkeen, Williams joutui turvautumaan jälleen Cosworthin moottoreihin. Talli ei vuosiin saavuttanut voittoa vuoden 2004 Brasilian kilpailun jälkeen; tuolloin kolumbialainen Juan Pablo Montoya juhli voittoa. Yhtenä Williamsin viime aikojen parhaista kilpailuista voidaan pitää saksalaisen Nico Rosbergin tallille ajamaa toista sijaa Singaporen GP:ssä vuonna 2008, jolloin hän jäi kilpailun voittaneelle Renaultin Fernando Alonsolle vain alle kolme sekuntia.


title: Williams Grand Prix Engineering

text: Kaudella 2010 tallissa kilpailivat kokenut brasilialainen Rubens Barrichello ja F1-debyyttinsä tehnyt saksalainen Nico Hülkenberg. Brasilian GP:ssä tallin autolla otettiin yllättäen paalupaikka, kun Hülkenberg ajoi itsensä vaihtelevissa olosuhteissa urallaan ensimmäistä kertaa paalupaikalle. Paalu oli tallin ensimmäinen lähes viiteen vuoteen. Talli saavutti 69 pistettä ja sijoittui MM-sarjassa kuudenneksi.


title: Williams Grand Prix Engineering

text:
Kaudella 2011 Williamsilla ajoi toista peräkkäistä kauttaan tallissa jatkanut kokenut brasilialainen Rubens Barrichello sekä venezuelalainen Pastor Maldonado. Kausi oli yksi tallin huonoimpia. Abu Dhabin kilpailussa nähtiin tallin historian huonoin aika-ajo, kun tallin kuljettajat starttasivat lähtöruuduista 23 ja 24. Talli saavutti vain viisi pistettä ja sijoittui sijalle yhdeksän MM-taulukossa. Huhujen mukaan Kimi Räikkönen oli tekemässä paluun F1-sarjaan juuri Williams-tallissa. Räikkönen kävi neuvotteluja Williamsin kanssa mutta päätyi tekemään sopimuksen Lotuksen kanssa.
Kaudeksi 2012 Williams teki moottorisopimuksen Renault’n kanssa. Yhteistyötä Renault'n kanssa Williams odotti jälleen innokkaana ja varovaisen toiveikkaana, sillä Williams koki historiansa menestyksekkäimmät aikansa juuri silloin, kun Renault toimitti tallille moottorit. Tallissa odotetaankin, että yhteistyö Renault’n kanssa nostaisi Williamsin taas pitkän kuivan kauden jälkeen yhdeksi voittajasuosikiksi, ja Maldonado onnistuikin voittamaan Espanjan GP:n. Muita palkintosijoja talli ei kaudella saavuttanut. Talli saavutti 76 pistettä sijoittuen sarjan kahdeksanneksi.


title: Williams Grand Prix Engineering

text: Kaudella tallissa ajoi suomalainen Valtteri Bottas ja Pastor Maldonado. Kausi oli Williamsin huonoin, jolloin he saivat vain viisi pistettä ja paras sijoitus oli kahdeksas.


title: Williams Grand Prix Engineering

text: Kaudelle uuden turboaikakauden alkaessa Williams vaihtoi Renault’n moottorit Mercedesin moottoreihin ja nimekseen Williams Martini Racing. Kausi oli selvästi parempi kuin edellisinä vuosina. Lotukselle siirtyneen Pastor Maldonadon tilalle tuli kokenut Ferrarilta siirtynyt Felipe Massa. Williams sai 320 pistettä ja sijoittui valmistajien MM-sarjassa kolmanneksi. Williams sai kaudella yhdeksän palkintosijaa.


title: Williams Grand Prix Engineering

text: Kausi alkoi Williamsilta erittäin heikosti. Kauden ensimmäisestä 9 kilpailusta heillä oli kasassa vain 4 pistettä. Heikommin kausi on alkunut vain 2013.


title: Williams Grand Prix Engineering

text: Lokakuussa 2018 Williams ilmoitti, että kaudella tallin toista autoa kuljettaa britti George Russell. Myöhemmin julkaistiin Robert Kubican kilpakuljettajasopimus. Talli menetti kaudelle 2019 nimisponsorinsa, Martinin.


title: Frank Williams

text: Sir Francis Owen Garbatt Williams CBE (s. 16. huhtikuuta 1942 South Shields, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta) on englantilainen Williamsin Formula 1 -tallin perustaja ja tallipäällikkö.


title: Frank Williams

text: Suomalaiset muistavat hänet erityisesti tämän Keke Rosbergin 1982 maailmanmestaruuteen vieneen tallin johtohahmona. Kaikkiaan Williams on voittanut yhdeksän valmistajien mestaruutta ja seitsemän kuljettajien mestaruutta tallinsa kanssa.


title: Frank Williams

text: Williamsilla ei ollut aikoinaan varaa jatkaa kilpauraansa, joten hän siirtyi mekaanikoksi Formula Junior -sarjaan. Hän perusti tallinsa vuonna 1977 työtoverinsa ja autojen suunnittelusta vastaavan Patrick Headin kanssa. Kolmessa vuodessa kaksikko onnistui rakentamaan tallista maailmanmestaruustason kilpatallin.


title: Frank Williams

text: Frank Williamsin kohtalonhetket olivat lähellä kun hän ajoi maaliskuussa 1986 tieltä matkalla Paul Ricardin kilparadalta Nizzaan. Perässä ajanut Patrick Head pelasti ystävänsä, mutta Williams halvaantui onnettomuudessa vyötäröstä alaspäin, koska hänellä ei ollut turvavöitä. Halvaantumisestaan huolimatta Williams jatkoi onnettomuuden jälkeen menestyksekkäästi tallin johdossa.


title: Frank Williams

text: Viimeisimmät mestaruudet tulivat vuonna 1997, kun Jacques Villeneuven kanssa talli valloitti molemmat mestaruudet.


title: Frank Williams

text: Frank Williams harrastaa historiaa vapaa-ajallaan. Kuningatar Elisabeth aateloi Williamsin vuonna 1998. Williams on saanut myös Kunnialegioonan kunniamerkin vuonna 1987 työstään Renault’n moottoreiden hyväksi.


title: Frank Williams

text: Frank Williamsilla on kolme lasta, joista Jonathan työskenteli GP2-sarjan iSport International -tallissa ja tytär Claire työskentelee Williams-tallin apulaistallipäällikkönä.


title: Frank Williams

text: Vuoden 2008 Monacon GP:ssä Frank Williams saavutti 600 GP:n merkkipaalun.


title: Pyhä Maria

text: Pyhä Maria tarkoittaa seuraavia asioita ja henkilöitä:


title: Johannes (Suomen piispa)

text: Johannes oli varmuudella toinen Turun piispa tällä arvonimellä, jonka käytöstä ensimmäinen alkuperäislähdelähde on vuodelta 1270. Hän hoiti virkaa vuosina 1286–1290. Sitä ennen hän oli Sigtunan dominikaanien priori. Hänet valittiin sittemmin Uppsalan arkkipiispaksi. Paavi hyväksyi valinnan 8. heinäkuuta 1290, mutta matkalla Roomaan 1291 hakemaan arkkipiispan arvomerkkiä, palliumia, hän kuoli Ranskassa. Ruumis tuotiin Ruotsiin ja haudattiin Sigtunan dominikaanien kirkkoon. Johanneksesta on säilynyt alkuperäistä lähdemateriaalia. Kesällä ja syksyllä 1288 hän oli Ruotsissa, samoin syksyllä 1290, jolloin hänen nimensä ja sinettinsä ovat todennettavissa asiakirjoista. Hänen sinettinsä on säilynyt.


title: Vipukeihäs

text: Atlatl (nahuatlin kielestä), vipukeihäs tai keihäslinko, Australian alkuperäiskansojen keskuudessa woomera ja eskimoilla norsaq on keihään tai harppuunan heittämiseen käytetty vipuvarsi, jota pidetään eräänä ihmiskunnan vanhimmista aseista. Keihäslinko keksittiin ennen jousta ja nuolta. Keihäslingossa ohut, taipuisa keihäs asetetaan heitinpuussa olevaan uraan tai oksamaiseen ulkonemaan, okaan ja keihäs heitetään heilauttamalla heittopuuta.


title: Vipukeihäs

text: Heitto voi kantaa hyvinkin 100 metriä, joskus jopa 260 metriä.


title: Vipukeihäs

text: Atlatlissa linkopuu toimii vipuvartena, joka lisää heiton voimaa valtavasti. Heitinpuu on käden jatke. Tämä pohjautuu vipuilmiöön, jossa heiton voima eli momentti on lihasvoima kertaa varsi. Viimeisen viidensadan vuoden sisään atlatlia ovat käyttäneet intiaanit, Papua-Uuden Guinean alkuasukkaat, Australian aboriginaalit ja eskimot. Atlatlia käyttivät intiaanit ja se oli espanjalaisten pelkäämä ase. On väitetty, että keihäslingolla heitetyt kevyet heittokeihäät lävistivät helposti espanjalaisten metallipanssarin. Ainakin ne olivat vaarallisia niille espanjalaisille, jotka käyttivät metallipanssarin sijasta ketjupaitaa tai nahkasta ja puuvillasta tehtyjä suojavarusteita.


title: Vipukeihäs

text: Heittokeihäs lävisti usein kohteensa. Heittokeihästä paranneltiin aikojen saatossa mm keventämällä heitettävää keihästä ("tikkaa").


title: Vipukeihäs

text: Vipukeihäitä on käytetty Ranskassa 20 000 vuotta sitten, Amerikassa vielä 500 vuotta sitten. Niiden käytöstä on merkkejä kaikilta asutuilta mantereilta paitsi Afrikasta.


title: Vipukeihäs

text: Ei ole todisteita että vipukeihästä olisi käytetty Suomessa. ellei ”atlatl-vipukeihään” jäännöksiksi lueta 1936 Kangasalan Raikun kylästä löytynyttä n. 70 cm pitkää kahdeksankulmaiseksi vuoltua katajasauvaa, joka on tähän asti tulkittu jousen osaksi. On kuitenkin melko varmaa, että atlatl-tyyppinen heittoase on ollut käytössä meillä Pohjolassakin - tätä teoriaa tukee Vienanmereen laskevan Uikujoen varrelta löydetyt kalliomaalaukset.


title: Vipukeihäs

text: Keskipaleoliittisella kaudella ilmestyivät puutikat tai heittokeihäät, jotka kantoivat jopa 15 m (löytöpaikkoja Schöningen, Torralba, Clacton-on-Sea and Kalambo Falls).


title: Vipukeihäs

text: Ensimmäinen kohtuullisen tarkasti ajoitettu ranskalainen atlatl on myöhäissolutre-kaudelta Combe Saunière I:stä ja noin 21 000 vuotta eli 17 500 radiohiilivuotta vanha. Vanha atlatl on löydetty myös Laugerie-Bassen luolasta.


title: Vipukeihäs

text:
Mammuttia metsästävät Solutré-ihmiset tulivat Eurooppaan idästä. Euroopassa atlatl yleistyi Madeleine-kaudella n. 17 000–10 000 vuotta sitten, näitten kantomatka oli 70 m. Madeleinen ajan heitinpuu oli usein eläimen muotoinen. Heitinpuita tehtiin Madeleine V-kaudelle asti, useimmat ovat Madeleine IV -kaudelta. Atlatlia käytettiin Euroopassa vielä Ylä-Madeleinen ajalla 12 500 vuotta sitten. Erään tiedon mukaan vanhin 25 000 vuoden ikäinen atlatl on löydetty Afrikasta. Toiset lähteet väittävät, ettei atlatlia olisi koskaan käytetty Afrikassa. Saattaa olla, ettei meille ole säilynyt todisteita afrikkalaisista atlatleista. Samoihin aikoihin Gravette-kaudella n. 30 000–25 000 vuotta sitten käytettiin Euroopassa pienikärkisiä heittokeihäitä, jotka saattavat liittyä tai olla liittymättä atlatliin. Amerikkaan atlatl tuli intiaanien mukana noin 12 000 vuoden sisällä. Lounais-Amerikan noin 7 000 vuoden ikäisessä luolataiteessa atlatl merkitään kaarevaksi pystykepiksi, jonka varressa on pallo tai palloja.
Jousi ja nuoli tulivat Eurooppaan vasta epi-paleoliittisella kaudella 10 000–8 000 vuotta sitten. Intiaanit käyttivät atlatlia monesti kalastukseen.


title: Williams

text:
Williams tarkoittaa seuraavia:
Williams liittyy myös seuraaviin:


title: Metro (täsmennyssivu)

text: Metro tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Argus

text: Argus voi tarkoittaa seuraavia:


title: Värttinä (yhtye)

text: Värttinä on suomalainen nykykansanmusiikkiyhtye, joka syntyi Sari ja Mari Kaasisen perustamana vuonna 1983 Rääkkylässä Pohjois-Karjalassa. Värttinän juuret ovat karjalaisessa perinteessä, erityisesti naisten tavassa laulaa ja niin sanotuissa runolauluissa.


title: Värttinä (yhtye)

text: Värttinän kokoonpano on vuosien varrella muuttunut useasti. Yhtyeen muodostaa kuusi muusikkoa, kolme laulajaa ja kolme soittajaa. Laulajina ja keulahahmoina ovat nykyään laulajat Mari Kaasinen, Susan Aho ja Karoliina Kantelinen. Värttinä on kiertänyt ympäri maailmaa 1990-luvun alusta asti, jolloin läpimurtolevy "Oi Dai" toi yhtyeen ihmisten tietoisuuteen. Kiertueet ovat kattaneet koko Euroopan, Pohjois-Amerikan, Japanin, Australian ja Brasilian. Loppuvuodesta 2005 Värttinä teki uuden levytyssopimuksen Peter Gabrielin omistaman Real World Recordsin kanssa. Levy-yhtiö on erikoistunut maailmanmusiikkiartisteihin. Tammikuussa 2006 ilmestynyt "Miero" on ensimmäinen tälle levy-yhtiölle tehty levy. Levytyssopimus kattoi kaksi albumia.


title: Värttinä (yhtye)

text: Värttinä sävelsi Lord of the Rings -musiikkinäytelmän yhdessä intialaisen Bollywood-säveltäjän A. R. Rahmanin kanssa. Noin 20 miljoonaa euroa maksanut maailman kallein teatterituotanto sai maailmanensi-iltansa Torontossa maaliskuussa 2006 ja kaksi ja puoli vuotta kestänyt sävellystyö saatiin näin ainakin osittain päätökseen. Vuoden 2007 keväällä oli vuorossa ensiesitys Lontoon West Endissä.


title: Värttinä (yhtye)

text: Vuonna 2008 Värttinä teki 25-vuotisjuhlakiertueensa.


title: Värttinä (yhtye)

text: Värttinä sai vuoden 2012 Womex-artistipalkinnon, jonka yhtye otti vastaan Thessalonikissa, Kreikassa lokakuussa 2012.


title: Värttinä (yhtye)

text: Värttinän syntyyn vaikuttivat vahvasti rääkkyläläiset sisarukset Sari ja Mari Kaasinen. Tyttöjen äidin ohjastamana he olivat esittäneet runonlausuntaa jo 70-luvulta alkaen Tsupukat-nimisenä ryhmänä. Tsupukoiden lopetettua perustettiin Värttinä vuonna 1983, jolla tytöt osallistuivat nuorten taidetapahtumaan ja selvisivät loppukilpailuun asti. Seuraavana vuonna lausunta vaihtui laulamiseen, ja samaisissa kisoissa ryhmä ylsi voittoon asti. Vuonna 1985 Värttinä esiintyi ensimmäisen kerran Kaustisen kansanmusiikkijuhlilla ja tuolloin ryhmään kuului jo poikiakin. ”Korkeelta ja kovvoo” kailottava yhtye nousi kansanmusiikkipiirien tietoisuuteen.


title: Värttinä (yhtye)

text: Sari Kaasinen oli noussut Värttinän johtohahmoksi, ja rääkkyläläiset lapset halusivat innolla mukaan yhtyeeseen. Suurimmillaan ryhmässä olikin kaksikymmentäyksi lasta. Kun ryhmän kokoa ei enää voitu kasvattaa, Kaasinen perusti Sirmakka-yhtyeen kaikkein nuorimmille tulijoille.


title: Värttinä (yhtye)

text: Vuoden 1987 alussa Värttinä valittiin Kaustisella ”Vuoden yhtyeeksi” ja ensimmäisen levyn äänitys aloitettiin. Äänitysstudioon orkesteri meni samana keväänä ja äänitti esikoisalbumi "Värttinä" soittiminaan kanteleet, akustinen kitara, kontrabasso, viulu, haitari, saksofoni, huilu ja tinapilli. Julkisuus lisääntyi, ja yhtye teki vuoden aikana Sari Kaasisen arvion mukaan yli sata esiintymistä.


title: Värttinä (yhtye)

text: Kesällä 1989 julkaistiin seuraava albumi "Musta Lindu". Iän ja kokemuksen tuoma parantunut soittotaito ja -varmuus kuuluivat levyltä hyvin. Kappaleet olivat Sari Kaasisen matkoilta keräämiä marilaisia lauluja, ja mukaan mahtui myös yksi Kaasisen oma sävellys. Loppukesällä matkalla Ahvenanmaalta kotiin Rääkkylään Värttinä tunsi tulleensa tiensä päähän. Opiskelujen vuoksi ryhmä oli hajoamassa. Kaasisen siskokset, Janne Lappalainen, Kirsi Kähkönen ja Minna Rautiainen eivät kuitenkaan halunneet luovuttaa juuri kun oma tapa tehdä musiikkia oli löydetty, ja tästä seurasi "uuden Värttinän" alku.


title: Värttinä (yhtye)

text: 1990-luvun alkaessa ryhmä oli muuttanut Helsinkiin ja aloittanut harjoittelun Sibelius-Akatemian tiloissa. Sari Kaasinen siirtyi laulajaksi muiden tyttöjen rinnalle. Laulurivistöön tuli lisäksi Sirpa Reiman ja taustalle vakiintui kokoonpano Janne Lappalainen, Tommi Viksten, Tom Nyman, Riitta Potinoja ja Kari Reiman. Värttinä teki demon, joka johti levytyssopimukseen Sonetin kanssa. Syksyllä ilmestynyt single "Marilaulu" lisäsi yleisön ja tiedotusvälineiden kiinnostusta, ja loppukeväästä 1991 julkaistu albumi "Oi dai" muodostui yhtyeen läpimurroksi. Yhtyeen tyyliksi oli muotoutunut vahva ja energinen naislaulu, suomalais-ugrilaiseen musiikkiperinteeseen pohjautuvat kappaleet ja akustisilla soittimilla soittava yhtye.


title: Värttinä (yhtye)

text: Vuosi 1992 toi mukanaan paljon esiintymisiä sekä Emma-palkinnon, ja kiristyvä tahti aiheutti muutamia jäsentenvaihdoksia. Loppuvuodesta ilmestyi "Seleniko"-albumi, jolla oli entistä enemmän yhtyeen omia sävellyksiä. Levy nousi Euroopan maailmamusiikkilistan kärkeen ja pysyi siellä kolme kuukautta. Levy julkaistiin myös Yhdysvalloissa, ja seuraavana vuonna, kun myös "Oi dai" julkaistiin Yhdysvalloissa, Värttinä lähti ensimmäiselle Pohjois-Amerikan kiertueelle.


title: Värttinä (yhtye)

text: "Selenikon" jälkeen kitaristiksi tuli Antto Varilo ja basistiksi Pekka Lehti. Syksyllä 1994 äänitetylle "Aitara"-levylle tuli rumpaliksi Anssi Nykänen, mutta keikoille rumpujen taakse istui Marko Timonen. Jälleen levy nousi listoille ja siltä nousivat tunnetuimmiksi kappaleiksi "Tumala" ja "Outona omilla mailla". Yhtye lähti keikoille ympäri Pohjois-Amerikkaa ja Eurooppaa. Naisten omaperäinen laulutapa herätti paljon kiinnostusta, ja he vierailivat muun muassa Maggie Reillyn levyllä.


title: Värttinä (yhtye)

text: Värttinän kuudes albumi "Kokko" julkaistiin loppuvuodesta 1996. "Kokon" kappaleet olivat perinnekappaleiden sijaan yhtyeen omaa käsialaa. Albumin julkaisun jälkeen Värttinä lähti ensimmäisille kiertueilleen Japaniin ja Australiaan. Sari Kaasinen jätti yhtyeen perhesyistä ja laulajiksi jäi kolme naista.


title: Värttinä (yhtye)

text: Elokuussa 1998 julkaistiin seitsemäs albumi "Vihma", joka tehtiin uudelle Wicklow Records -levy-yhtiölle, jonka oli perustanut Chieftains-yhtyeen Paddy Malone yhdessä BMG-levy-yhtiön kanssa. "Vihman" kohdalla voidaan sanoa Värttinän tyylin jossakin määrin muuttuneen. Kaikki sävellykset olivat yhtyeen miespuolisten jäsenten tekemiä, ja ne sisälsivät enemmän monimutkaisia tahtilajivaihteluja ja myös laulumelodioista tuli rytmisesti monimuotoisempia. "Vihma" nousi listoille ympäri maailmaa edeltäjiensä tapaan. Levyn musiikkia kuultiin myös yhdysvaltalaisessa lastenohjelmassa "Arthur".


title: Värttinä (yhtye)

text: Talven 1998–99 aikana Värttinä koki jälleen miehistönvaihdoksia. Aiemmin Riitta Kossin (o.s. Potinoja) tilalle tullut Susan Aho siirtyi pysyvästi eturiviin laulajaksi, ja hänen tilalleen haitarin soittajaksi liittyi Markku Lepistö. Laulaja Sirpa Reimanin tilalle tuli Riikka Väyrynen.


title: Värttinä (yhtye)

text: Kesäkuussa 1999 Värttinä palkittiin BASF Master Awardilla, joka myönnetään artisteille, tuottajille, äänittäjille ja studioille levystä, joka saa listamenestystä ja osoittaa samalla korkeaa teknistä ja taiteellista laatua. Palkinnon jälkeen Värttinä siirtyi studioon valmistelemaan seuraavaa levyään "Ilmatar", joka julkaistiin alkuvuodesta 2000. "Ilmatar" vei "Vihmalla" kuultua kokeilevaa ja monimuotoista tyyliä yhä pidemmälle ja kuulosti hyvin paljon siltä, miltä Värttinä kuulostaa nykyään. Levyn suosituimmaksi kappaleeksi nousi "Äijö", jolla vieraili laulaja Ismo Alanko. Vuoden aikana yhtye keikkaili jälleen Japanissa ja ympäri Eurooppaa päättäen kiertueen Helsingin Savoy-teatteriin, jossa itsenäisyyspäivänä 6.12. äänitettiin samanniminen live-albumi. Levy julkaistiin seuraavan vuoden alussa samaan aikaan sanomalehti "Karjalaisen" kulttuuritoimittajan Kimmo Nevalaisen kirjoittaman "Korkeelta ja kovvoo" -kirjan kanssa. Vuonna 2001 "Ilmatar" julkaistiin Brasiliassa, minkä johdosta Värttinä esiintyi Rio de Janeirossa Rock in Rio-festivaaleilla yli 200 000 hengelle.


title: Värttinä (yhtye)

text: Vuonna 2001 Värttinän kokoonpano vaihtui jälleen, kun Johanna Virtanen korvasi ryhmästä eronneen Riikka Timosen (o.s. Väyrynen), ja Jaska Lukkarinen istui rumpali Marko Timosen paikalle. Hieman myöhemmin Värttinästä vielä erosivat viulisti Kari Reiman, basisti Pekka Lehti ja laulaja Kirsi Kähkönen. Reimanin tilalle tuli Lassi Logrén, joka oli jo lapsena ollut mukana ”vanhassa Värttinässä”. Basistiksi pestautui Hannu Rantanen. Molemmat olivat jo aiemmin esiintyneet yhtyeen riveissä sijaisina. Laulajatrion säilyessä muodossa Kaasinen-Aho-Virtanen, Värttinä aloitti ”kolmannen aikakautensa”. Tämän ryhmän ensimmäinen julkaisu oli "Iki" vuonna 2003, jolloin yhtye vietti myös 20. juhlavuottaan.


title: Värttinä (yhtye)

text: Myöhemmin samana vuonna Värttinä kutsuttiin säveltämään musiikkia "Taru sormusten herrasta" -romaaniin pohjautuvaan musiikkinäytelmään. Esityksen ensiesityksen piti alun perin olla Lontoossa, mutta se siirtyi myöhemmin Torontoon Kanadaan. Maailman kalleimmaksi luonnehditun tuotannon talousarvio oli noin 20 miljoonaa euroa. Värttinä sävelsi musiikkia kaksi ja puoli vuotta yhdessä intialaisen A.R. Rahmanin kanssa koordinaattorinaan englantilainen Christopher Nightingale. Matthew Warchusin ohjaama teos sai maailman ensi-iltansa Torontossa 23. maaliskuuta 2006.


title: Värttinä (yhtye)

text: Joulukuussa 2005 Värttinä palkittiin taiteen Suomi-palkinnolla, jonka opetus- ja kulttuuriministeriö myöntää vuosittain huomattavista taiteellisista ansioista ja merkittävistä ammatillisista saavutuksista. Tammikuun lopussa 2006 Värttinä julkaisi 11. levynsä "Miero". Levy oli yhtyeen ensimmäinen, joka tehtiin Peter Gabrielin perustamalle Real World Recordsille.


title: Värttinä (yhtye)

text: Vuonna 2007 kokoonpano vaihtui jälleen Toni Porthénin korvatessa yhtyeen edellisen rumpalin Jaska Lukkarisen.


title: Värttinä (yhtye)

text: Heinäkuussa 2011 Värttinä julkaisi Facebook-sivullaan ilmoituksen, jossa kerrottiin kauan odotetun seuraavan studioalbumin äänitysten alkavat saman vuoden syyskuussa. Myöhemmin elokuussa toisessa ilmoituksessa kerrottiin, että levylle on tulossa ”jännittäviä vieraita”. Marraskuun alussa uuden levyn nimeksi paljastettiin "Utu". Levy julkaistiin helmikuussa 2012, ja saman vuoden toukokuussa se nousi WMCE:n (World Music Charts Europe) listan ykkössijalle. Lokakuussa Värttinä vastaanotti Womex Artist Award 2012 -palkinnon Thessalonikissa, Kreikassa. Loppuvuodesta 2012 Värttinään liittyivät laulaja Karoliina Kantelinen sekä rumpali Mikko Hassinen.Lähde


title: Sm4

text: Sm4 on VR-Yhtymän 1990-luvulla hankkima sähkökäyttöinen lähijuna. Sm4-junasarjan lempinimi on "Pupu".


title: Sm4

text: Junia tilattiin ensin 10 kappaletta, ne valmisti espanjalainen CAF. Ensimmäiset yksiköt otettiin käyttöön vuonna 1999. Vuonna 2002 tilattiin 20 yksikköä lisää ja ne toimitettiin vuosina 2004 ja 2005. Nämä yksiköt valmisti ranskalainen Alstom. Sähköjärjestelmät kaikkiin yksiköihin on valmistanut italialainen Ferroviaria Elettromeccanica Parizzi, joka oli aluksi Fiatin ja sittemmin vuodesta 2000 Alstomin omistuksessa.


title: Sm4

text: Junat hankittiin korvaamaan Sm1- ja Sm2-yksiköt pääkaupunkiseudun pitkillä linjoilla Riihimäelle ja Lahteen. Niitä käytettiin alussa rinnakkain vanhojen Sm1- ja Sm2-yksiköiden kanssa, mutta nykyään kaikki R ja Z-junat ajetaan lähes poikkeuksetta Sm4-yksiköillä. Sm4-junat on teknisesti ja sisätilaratkaisuiltaan tarkoitettu pitkille reiteille, mutta niitä käytettiin pitkään myös lyhyillä linjoilla, koska saatavilla ei ollut muuta matalalattiakalustoa. Uudet Stadler Railin valmistamat matalalattiaiset Sm5-junat ovat vapauttaneet Sm4-junat lyhyiltä kaupunkireiteiltä kokonaan. Nykyisin Sm4-yksiköitä käytetään myös Riihimäen ja Tampereen välisessä taajamajunaliikenteessä.


title: Sm4

text: Junayksiköiden huippunopeus on 160 km/h. Junat ovat myös aikaisempaa ympäristöystävällisempiä, sillä osa jarrutusenergiasta syötetään takaisin sähköverkkoon. Junayksiköiden sisälle on asennettu valvontakamerat sekä näyttöruudut, joilla matkustajille voidaan tiedottaa esimerkiksi seuraavista pysähdyksistä. Yksiköt ovat myös osittain matalalattiaisia ja niissä on inva-WC:t.


title: Sm4

text: Sm4-junayksiköt maalattiin alun perin punavalkoisiksi. Junat maalattiin uuteen vihreävalkoiseen väritykseen vuosina 2010–2014. Kaikkiin juniin suoritettiin lisäksi peruskorjaus Hyvinkään konepajalla vuosina 2013–2016. Tämä niin sanottu RG-huolto suoritettiin yksikkö kerrallaan, kun junalla oli ajettu 2,4 miljoonaa kilometriä. Huollossa saneerattiin tekniikkaa tarvittaessa sekä peruskorjattiin kaikki isot mekaaniset osat kuten telit ja jarrut. Sisusta siistittiin ja penkkien verhoilu sekä lattiamatot uusittiin. Lisäksi ikkunalasit tummennettiin ja niistä poistettiin verhot.


title: Aavikkojuoksija

text: Aavikkojuoksija ("Cursorius cursor") on Suomessa erittän harvoin nähty rantalintu. Suomen ensimmäinen tunnettu aavikkojuoksija on Helsingin yliopiston Luonnontieteellisessä museossa vuodelta 1893. Myös toinen Suomessa nähty aavikkojuoksija kuoli, tämä tapahtui vuonna 1989 Kullaalla.


title: Aavikkojuoksija

text: Aavikkojuoksijan pituus on 21–24 cm ja paino 93–156 g. Aavikkojuoksija on väriltään vaaleanruskea, silmän yläpuolella menee musta ja valkea raita ja siivissä on mustat reunat. Siiven alapinta on kokonaan musta. Muodoltaan kurmitsamainen, mutta nokka on pitkä ja kaareva. Jalat pitkät, liikkuu juosten. 5 alalajia tunnetaan.


title: Aavikkojuoksija

text: Aavikkojuoksijat pesivät Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä Pohjois-Intiaan saakka. Maailman populaation koko on 56 000–210 000 yksilöä.* Ne ovat muuttolintuja ja eksyvät joskus muuttomatkoillaan Eurooppaan. Talvehtimisalueet ovat Saharan eteläpuolisessa Afrikassa ja Saudi-Arabiassa.


title: Aavikkojuoksija

text: Aavikkojuoksija poikkeaa sukulaisistaan siinä, että se viihtyy aroilla ja aavikoilla.


title: Aavikkojuoksija

text: Aavikkojuoksija munii kaksi munaa, joita molemmat puolisot hautovat yhteensä 19 päivää. Sukukypsä 1-vuotiaana.


title: Aavikkojuoksija

text: Aavikkojuoksija syö hyönteisiä, kuten muurahaisia ja termiittejä.


title: Dv16

text: Dv16 on VR:n käytössä ollut väliraskas dieselveturi. Ulkoisesti veturit ovat lähes samanlaisia kuin Dv15-sarjan veturit, mutta Dv16:n tehoa on kasvatettu ahtoilman jäähdyttimellä ja huippunopeutta lisätty suuremmalla pyöränhalkaisijalla.


title: Dv16

text: Veturi on rakenteeltaan keskiohjaamollinen, jäykkäkehyksinen veturi, jossa on MAN:n suhteellisen harvakäyntinen 8-sylinterinen rivimoottori ja Voithin hydraulinen virtausvaihteisto. Koneiston ohjaus on pneumaattinen eli paineilmatoiminen myöhemmin yleistyneen sähköisen tai sähköpneumaattisen ohjauksen sijaan. Dv16-sarjan nopeutta saatiin kasvatettua Dv15:stä nostamalla moottorin tehoa ja suurentamalla pyörien halkaisijaa.


title: Dv16

text: Dv16-veturit olivat numeroituna sarjaan 2013–2040. Niiden suuri nopeus mahdollisti niiden käytön myös linja-ajossa, ja tätä ominaisuutta hyödynnettiin aivan niiden hylkäämiseen asti. Dv16-sarjaa ajettiin kaksinajossa 1990-luvulle asti muun muassa Lahti-Heinola -radalla. Niiden pääasiallinen käyttö oli kuitenkin vaihtotyö. Veturisarja poistettiin käytöstä vuonna 2008.


title: Dv16

text: Monien veturinkuljettajien mielestä Dv16-veturit olivat esim. Dv12-veturia parempia nopeatempoisessa vaihtotyössä. Dv15-sarjan tavoin tämä oli pitkälti yhteenkytketyn pyörästön tuoman hyvän irtiottokyvyn ja ohjauskäskyihin nopean reagoinnin ansiota. Vaihtotyöhenkilöstön ja ympäristön näkökulmasta Dv16 oli Dv12:ta parempi myös vähäisemmän jarrumelun ja savuntuoton kannalta. Toisaalta Dv16-veturin ohjaamo oli erittäin meluisa ja muutoinkin nykystandardeihin nähden askeettinen. Ohjaamon alapuolella sijaitseva vaihdelaatikko nosti etenkin kesähelteillä ohjaamon lämpötilan korkeaksi. Tällöin tavattiin pitää konepeittoa auki jäähdytyksen parantamiseksi.


title: Dv16

text: 2000-luvun alussa vetureita oli käytössä vielä muun muassa Tampereella, Turussa, Oulussa, Jyväskylässä, Porissa, Kuopiossa ja Iisalmessa. Dv15-sarjan hylkäyksen myötä Dv16-veturit siirrettiin noilta paikkakunnilta suurimaksi osaksi Helsinkiin ja myös osaksi Kouvolaan ja sen ympäristöön. Muutamien vetureiden ohjaamoja ja koneistoja paranneltiin pienin muutoksin, mutta kulunvalvontalaitteita sarjaan ei koskaan asennettu. Viimeisinä vuosina Dv16-sarjaa käytettiin pääasiassa päivystys- ja järjestelytehtävissä, eikä niillä juuri vedetty vakituisesti junia linjalla. 2000-luvulla veturin osien käyttöikä oli jo ylitetty, eikä varaosia ollut enää saatavilla, joten vetureiden kunnossapito oli vaikeaa. Lisäksi monet veturinkuljettajat pitivät veturin ohjaamon työolosuhteita huonoina, joten näiden vanhojen veturien aika oli loppumassa. Pohjois-Suomen ratojen sähköistyksen laajeneminen vapautti Dv12-vetureita muuhun käyttöön, joten Dv16-sarjasta luopumista voitiin jo vakavasti ajatella.


title: Dv16

text: Dv16-sarjan hylkäys aloitettiin syksyllä 2004. Suuria korjauksia sarjan vetureille ei sen jälkeen tehty, vaan rikkoutuneet yksiköt hylättiin. Helsingissä Dv16-veturien ura alkoi olla loppupuolella syksyllä 2007, jolloin ensimmäiset korvaavat Dv12-veturit saapuivat sinne. Muilla paikkakunnilla veturit oli jo aiemmin korvattu Dv12- tai Dr14-sarjan vetureilla. Ennakkokaavailuista huolimatta Dv16-sarjan käyttö ei loppunut vielä vuoteen 2007, vaan viimeinen VR-Yhtymän käyttämä sarjan veturi oli Dv16 nro 2026, joka teki viimeiset työnsä Pasilassa 8. tammikuuta 2008. Tämän jälkeen Dv16 nro 2015 teki vielä töitä Inkeroisissa korvaten Move66-veturia.


title: Dv16

text: Koko veturisarja on nyt hylätty lukuun ottamatta numeroita 2026 ja 2038. 2026 on varattu Rautatiemuseolle ja numero 2038 on siirretty Keuruun Haapamäelle Haapamäen museoveturiyhdistyksen omistukseen. Loput veturit on romutettu Hyvinkään konepajalla.


title: Dv16

text: Lempinimiä veturille ovat Vempu/Vemppu (johtuen sokkoakselin liikkeestä), Karhukoira, Nalle, Murre, Punatulkku, Rysky ja Voivoi.


title: FC Honka

text: FC Honka on vuonna 1975 perustettu espoolainen jalkapalloseura. Seuran miesten edustusjoukkue tunnetaan Esportin omistajuuden myötä myös nimellä Esport Honka. Miesten edustusjoukkue pelaa kaudella 2018 Suomen pääsarjatasolla Veikkausliigassa. Muun seuran taustayhtiö on FC Honka ry.


title: FC Honka

text: FC Honka syntyi, kun Tapion Honka -nimisen yleisseuran jalkapallojaosto erkani omaksi seurakseen. Honka on ensimmäinen Suomen pääsarjatasolla pelannut espoolainen jalkapalloseura. FC Hongan paras saavutus on Suomen Cupin voittaminen vuonna 2012 sekä Liigacupin voittaminen 2010 ja 2011. Suomen Cupin finaalin häviävänä osapuolena Honka on ollut vuosina 1969, 2007 ja 2008. Pääsarjatasolla, jolla Honka pelasi kaudet 2006–2014, parhaat saavutukset ovat hopeat kausilta 2008, 2009 ja 2013.


title: FC Honka

text: Hongan miesten edustusjoukkueen toimintaa harjoitti kauteen 2014 asti Pallohonka Oy, jolle emoseura FC Honka ry oli vuokrannut sarjapaikan. Sopimus purettiin Pallohongan pitkään jatkuneiden talousvaikeuksien vuoksi kauden 2014 jälkeen ja FC Honka aloitti uuden yhteistyön liikuntapalveluyritys Esportin kanssa. Yhteistyön myötä joukkueesta käytetään myös nimeä Esport Honka, mutta sarjaan se osallistuu nimellä FC Honka. Honka on perinteisesti pelannut keltaisissa pelipaidoissa. Vuosien varrella joukkue on pelannut myös keltamustaraidoissa sekä lähes täysin mustassa peliasussa, mutta Esportin omistajuuden myötä vuonna 2015 joukkue palasi taas keltaisiin paitoihin. Keltamustat raitapaidat palasivat käyttöön kuitenkin jo kaudelle 2016.


title: FC Honka

text: Hongan naisten edustusjoukkue pelaa Naisten Liigassa. Honka on tunnettu laajaa juniorityötä tekevänä seurana.


title: FC Honka

text: Seura perustettiin alun perin vuonna 1957 yleisseurana nimellä Tapion Honka. Vuonna 1975 lajit erkanivat emoseurasta omiksi seuroikseen, ja jalkapallotoiminta erkani emoseurasta. Jalkapalloseuran nimeksi tuli FC Honka. Sen virallinen perustamispäivämäärä on 17. marraskuuta 1975.


title: FC Honka

text: Honka nousi I-divisioonaan ensimmäisen kerran vuonna 1978 ja vuonna 1981 se ylsi SM-karsintasarjaan Jyrki Heliskosken valmentamana. 1990-luvun alussa joukkue oli kuitenkin vajonnut IV-divisioonaan. Seuran pelillistä tilannetta paransi kuitenkin vuosina 1994–1997 voimassa ollut farmisopimus HJK:n kanssa. Honka palasikin Ykköseen, missä se pelasi kymmenen peräkkäistä kautta. Kauden 2005 päätteeksi seura nousi Veikkausliigaan valmentajanaan Mika Lehkosuo.


title: FC Honka

text: Ensimmäiselle Veikkausliiga-kaudelleen 2006 FC Honka lähti kunnianhimoisesti, ja nuoren joukkueen tukipilariksi hankittiin kokenut Janne Saarinen. Honka tuli kauden aikana tunnetuksi hyökkäysvoittoisesta pelityylistään. Joukkue teki liigassa eniten maaleja erityisesti Hermanni Vuorisen johdolla, mikä houkutti yleisöä Tapiolan urheilupuistoon. Heinäkuussa joukkue nousi sarjan kärkeen, mutta vain kuukautta myöhemmin seurajohto päätti myydä Vuorisen Norjaan. Loppukausi oli Hongalta vaisu, ja joukkueen sijoitus oli lopulta neljäs. Hongan 4 255 katsojan yleisökeskiarvo kaudella 2006 oli Veikkausliigan toiseksi korkein. Vain HJK oli edellä 5 580 katsojan keskiarvollaan. Honka päätyi ensimmäisellä kaudellaan Veikkausliigassa neljännelle sijalle, mutta pääsi kuitenkin hieman poikkeuksellisesti Intertoto Cupiin HJK:n voitettua Suomen Cupin.


title: FC Honka

text: Kausi 2007 sujui vakavammissa merkeissä. Keskikentän vahvistuksen Rami Hakanpään kausi päättyi loukkaantumiseen, kuten kävi myös alkukaudesta vahvasti esiintyneelle Hannu Patroselle. Honka ei missään vaiheessa päässyt mukaan mestaruustaisteluun, ja loppusijoitus oli jälleen neljäs. Suomen Cupissa Honka ylsi loppuotteluun, mutta hävisi sen rangaistuspotkukilpailussa Tampere Unitedille. Honka pääsi silti UEFA Cupiin, koska Suomen Cupin finaalin vastustaja Tampere United oli jo saavuttanut Mestarien liiga -paikan.


title: FC Honka

text: Kaudeksi 2008 Hongan tärkeät pelaajat Janne Saarinen ja Roni Porokara myytiin Ruotsiin. Kesken kauden samaan maahan lähtivät myös Hannu Patronen ja maalivahti Tomi Maanoja. Honka oli loppukaudesta FC Interin ainoa haastaja, kun joukkue tavoitti turkulaiset kolme kierrosta ennen loppua. Keskinäinen ottelu Turussa päättyi maalittomaan tasapeliin. Hongan mestaruushaaveet kuitenkin kariutuivat 3–4-kotitappioon Tampere Unitedille viime hetken maalilla. Joukkueen sijoitus oli toinen, ja Aleksandr Kokko jakoi sarjan maalikuninkuuden. Suomen Cupissa Honka sijoittui toistamiseen hopealle, häviten finaalissa tällä kertaa HJK:lle jatkoajalla.


title: FC Honka

text: Honka lähti mitalisuosikkina kaudelle 2009. Kärki kuitenkin karkasi toukokuussa lukuisten tasapelien myötä, ja seura oli heikoimmillaan sarjassa kahdeksantena. Hongan kiri alkoi kesäkuun alussa, jolloin kymmenen ottelun tappioton putki nosti sen takaisin mitalitaisteluun. Kuusi kierrosta ennen sarjan päätöstä ero liigaa johtaviin TPS:ään ja HJK:hon oli kaksi pistettä, mutta vierastappio Interille kasvatti jälleen eroa. Seuraavat neljä peliä Honka voitti yhteismaalein 20–3. Niinpä päätöskierroksella Honka ja TPS olivat kaksi pistettä HJK:ta perässä. TPS:ltä haettu maaliton tasapeli riitti vain hopeaan, sillä HJK voitti samanaikaisesti kotonaan FF Jaron. Hongan kauden aikana tekemät 65 maalia olivat toiseksi eniten Veikkausliigan historiassa. FC Jazz teki kaudella 1993 kaksi maalia enemmän, mutta pelasi myös otteluita kolme enemmän. Maalipörssissä Hermanni Vuorinen (16) ja Jami Puustinen (12) ottivat kaksoisvoiton. Lisäksi Rami Hakanpää valittiin liigan parhaaksi puolustajaksi.


title: FC Honka

text: Keväällä 2010 seura voitti Liigacupin kaataen finaalissa JJK:n rangaistuspotkukilpailun jälkeen. Veikkausliigan kaudella 2010 Hongan oli tarkoitus ottaa lopullinen askel mestariksi. Joukkueen runko oli pysynyt samana, sillä ainoa lähtenyt runkopelaaja oli Joel Perovuo, mutta tilalle oli kasvamassa nuoria lupauksia, kuten Rasmus Schüller ja Juuso Simpanen. Alkukausi sujui hyvin, mutta erityisesti loppukaudesta ailahdelleet esitykset pudottivat Hongan lopulta neljännelle sijalle. Joukkue kärsi yllättävät kotitappiot häntäpään seuroille JJK:lle ja AC Oululle, ja viimeiset neljä ottelua tuottivat vain yhden pisteen.


title: FC Honka

text: Keväällä 2011 seura voitti jälleen Liigacupin, kun Tapiolassa pelatussa finaalissa kaatui Tampere United 3–0. Veikkausliiga-kausi 2011 oli sen sijaan pettymys. Nuorentuneen joukkueen oli tarkoitus palauttaa Honka mitaleille, mutta se putosi kärkivauhdista jo kevätkierroksilla. Kauden neljätoista viimeistä ottelua sujuivat kuitenkin ilman tappioita, ja joukkue nousi parhaimmillaan kolmanneksi. Päätöskierroksella voitto IFK Mariehamnista olisi tiennyt pronssimitalia, mutta IFK tasoitti viimeisellä minuutilla. Hongan sijoitus oli siten toisen kerran peräkkäin neljäs.


title: FC Honka

text: Kauteen 2012 Honka oli lähtenyt jälleen vahvasti nuorennettuna joukkueena. Tuloksena oli seurahistorian huonoin sarjasijoitus, seitsemäs tila. Sen sijaan Honka voitti Suomen Cupin kaatamalla välierässä HJK:n rangaistuspotkuilla, ja finaalissa KuPSin Antti Mäkijärven maalilla 1–0. Mäkijärvi oli Duarte Tammilehdon ja Moshtagh Yaghoubin ohella Hongan uusia, nuoria runkopelaajia.


title: FC Honka

text: Vuoden 2013 keväällä Tapio Heikkilä ja Duarte Tammilehto purkivat sopimuksensa Hongan kanssa palkkariitojen vuoksi. Tilalle tuli kuitenkin kovia hankintoja, kun Espooseen saapuivat Roni Porokara, Rubén Palazuelos sekä Norsunluurannikon maajoukkuetoppari Abdoulaye Méïté. Ailahtelevasti alkanut Veikkausliiga-kausi 2013 kääntyi nousuun, ja elokuussa Honka jopa johti sarjaa. Viimeiset kymmenen ottelua toivat kuitenkin vain neljä voittoa, ja HJK karkasi mestariksi kahdentoista pisteen erolla Honkaan. Tim Väyrynen voitti maalikuninkuuden seitsemällätoista osumallaan.


title: FC Honka

text: Talvella 2014 seurassa vallitsivat muutoksen tuulet. Lukuisat avainpelaajat jättivät joukkueen, minkä lisäksi Honkaa koko sen Veikkausliiga-historian ajan valmentanut Mika Lehkosuo sai potkut. Hänet korvasi entinen Suomen maajoukkuehyökkääjä Shefki Kuqi. Myös seuran varat vähenivät uhkaavasti. Veikkausliiga-kauden 2014 ainoa tavoite olikin sarjapaikan säilyttäminen. Pelaajamateriaalin aukkoja yritettiin paikata junioreilla ja Kuqin värväämillä tuttavilla, joista parhaina pidettiin Mehmet Hetemajta ja espanjalaista Pablo Couñagoa. Kaikkiaan kauden aikana Honkaa edusti 48 pelaajaa, mikä oli Veikkausliigan uusi ennätys. Alkukauden joukkue vietti sarjan keskikastissa, mutta heinäkuussa alkanut kymmenen ottelun voitoton putki sysäsi sen hetkeksi viimeiselle sijalle. Syksymmällä kurssi vakautui, ja eroa liigasta pudonneeseen TPS:ään kertyi lopulta kahdeksan pistettä.


title: FC Honka

text: Kauden 2014 päätteeksi sarjapaikan omistanut FC Honka ry purki sopimuksen sarjapaikan siirrosta Pallohonka Oy -yhtiölle, joka pyöritti edustusjoukkeen toimintaa Veikkausliigassa. Tämän toimenpiteen ja aikaisempien vuosien talousvaikeuksien johdosta Pallohonka Oy ajautui myöhemmin vuonna 2015 konkurssiin.


title: FC Honka

text: FC Honka ry yritti aloittaa uuden projektin liikuntapalveluyritys Esportin kanssa Veikkausliigasta. Esportin olisi kuitenkin pitänyt ottaa Pallohongan velat harteilleen, jotta Palloliitto olisi voinut hyväksyä sarjapaikan siirron, eikä Esport hyväksynyt tätä. Esport päätti lähteä kuitenkin tukemaan Honkaa Kakkosessa, jossa pelanneen FC Honka ry:n reservijoukkueen Pallohongan sarjapaikan se otti. Joukkueeseen hankittiin Kakkosen tasolle kovia nimiä, kuten Roni Porokara, Nicholas Otaru, John Weckström ja Antonio Inutile. Uudeksi valmentajaksi nimettiin Juho Rantala. Seura asetti tavoitteekseen paluun Veikkausliigaan kahden vuoden kuluessa.


title: FC Honka

text: Kakkosen kaudella 2015 Honka voitti etelälohkon ylivoimaisesti häviämällä ainoastaan yhden pelin, päätöskierroksen ottelun KäPalle. Ykkösen nousukarsinnoissa joukkue kuitenkin hävisi KPV:lle yhteismaalein 1–2. Kauden 2016 päätteeksi FC Honka nousi Ykköseen, kun se voitti kaksiosaisessa nousukarsinnassa Oulun Palloseuran yhteismaalein 4–3.


title: FC Honka

text: Ykkösen kaudelle päävalmentajaksi tuli Vesa Vasara Rantalan siirtyessä HJK:n organisaatioon. FC Honka oli lähellä suoraa nousua Veikkausliigaan. Joukkue tarvitsi päätöskierroksen kotiottelusta TPS:ää vastaan voiton, mutta peli päättyi 1–1-tasapeliin, jolloin Ykkösen voitti ja Veikkausliigaan nousi TPS. Toinen sija toi kuitenkin Hongalle paikan liigakarsintaan, jossa se voitti vierasmaalisäännön turvin HIFK:n ja nousi Veikkausliigaan.


title: FC Honka

text: Honka on perinteisesti pelannut keltaisissa pelipaidoissa. Vuosien varrella joukkue on pelannut myös muutaman kauden verran lähes täysin mustassa peliasussa, mutta Esportin omistajuuden myötä joukkue on pelannut keltaisissa sekä keltamustaraidallisissa pelipaidoissa.


title: FC Honka

text: FC Honka pelaa kotiottelunsa Tapiolan urheilupuistossa, jonka kokonaiskapasiteetti vuonna 2016 oli 2 000 katsojaa. Veikkausliiganousun myötä kaudelle 2018 stadionia kehitetään niin, että kapasiteetiksi tulee noin 4 000 katsojaa. Pääsarja


title: Hki

text: Lyhenne Hki voi tarkoittaa:


title: Aropääskykahlaaja

text: Aropääskykahlaaja ("Glareola nordmanni"), aiemmalta nimeltään arokahlaajapääsky, on harvoin Suomessa tavattu rantalintu. Se on saanut tieteellisen nimensä suomalaisen eläintieteilijän Alexander von Nordmannin mukaan. Suomalaisia havaintoja on 3–5 kertaa vuosikymmenessä 1960-luvulta alkaen.


title: Aropääskykahlaaja

text: Selkäpuoli ja pää ovat ruskeat, vatsapuoli valkoinen, alasiivet ja lentosulat mustat. Nokka on lyhyt ja pyrstö haarainen. Lintua on vaikea erottaa pääskykahlaajasta, tärkein ero on siipien väritys. Lajin pituus on noin 17–25 cm, siipien kärkiväli 52 cm ja paino noin 85–110 grammaa.


title: Aropääskykahlaaja

text: Aropääskykahlaaja pesii Kaakkois-Euroopassa ja Lounais-Aasiassa. Se on muuttolintu, joka talvehtii trooppisessa Afrikassa. Talviparvet seurailevat vaeltavia hyönteislaumoja.


title: Aropääskykahlaaja

text: Erilaiset kuivat avomaat, kuten suola-aavikot, arot, joenvarret ja merenrannat.


title: Aropääskykahlaaja

text: Pesii yhdyskunnittain, joiden koko vaihtelee muutamista kymmenistä satoihin, joskus jopa tuhansiin pareihin. Pesä on vaatimaton painanne maassa. Munii 3–4 munaa, molemmat emot hautovat 2½ viikkoa.


title: Aropääskykahlaaja

text: Ruokailee enimmäkseen aamu- ja iltahämärissä. Saalistaa isokokoisia lentäviä hyönteisiä, kuten heinäsirkkoja, pistiäisiä, termiittejä, muurahaisia ja sudenkorentoja. Saalistavassa parvessa saattaa olla tuhansia lintuja. Juoksee myös maassa liikkuvia hyönteisiä kiinni.


title: Pääskykahlaaja

text: Pääskykahlaaja "(Glareola pratincola)" on Suomessa harvoin vieraileva muuttolintu, entiseltä nimeltään kahlaajapääsky. Ensimmäinen havainto on vuodelta 1984, sen jälkeen havaintoja on vuosilta 1989, 1992 ja 1998. Lisäksi on havaintoja "Glareola"-lajeista, jotka ovat jääneet määrittämättä lajilleen.


title: Pääskykahlaaja

text: Pääskykahlaajalla on harmaanruskea selkä ja pää, vaalea vatsa ja ruskeat siivet, joiden lenninsulat ovat tummemmat. Siiven alapinta on kastanjanruskea - tärkein ero aropääskykahlaajaaan. Jalat ovat lyhyet, siivet pitkät ja pyrstö haarainen. Kahlaajaksi nokka on harvinaisen lyhyt.


title: Pääskykahlaaja

text: Välimeren ympäristöstä Pakistaniin, Afrikka. Nimirotu talvehtii eteläisessä Afrikassa, ja harhautuu joskus harvoin myös Suomeen.


title: Pääskykahlaaja

text: Tasaiset, kuivat avomaat, kuten arot ja viljelysmaat.


title: Pääskykahlaaja

text: Pesii yhdyskunnissa, jotka kooltaan tavallisesti pieniä, alle 20 parin, mutta joskus jopa 100 paria. Tosinaan yhdyskunnissa pesii myös aropääskykahlaajia. Pesä on maassa, joko valmiissa maakolossa tai linnun itsensä raaputtamassa kolossa. Munii tavallisesti 3 munaa, joita molemmat puolisot hautovat yhteensä 18 vrk. Sukukypsä 1-vuotiaana.


title: Pääskykahlaaja

text: Vaikka pääskykahlaaja luetaan kahlaajiin, se sieppaa pääosan syömistään hyönteisistä lennosta. Syö etupäässä heinäsirkkoja, pistiäisiä, termiittejä y. isokokoisia hyönteisiä. Huonolla säällä se poimii hyönteisiä ja matoja myös rantasoran seasta.


title: Mustajalkatylli

text: Mustajalkatylli "(Charadrius alexandrinus)" on pienikokoinen kahlaaja, jota tavataan Suomessa muutaman kerran vuodessa. Lajin nimesi Carl von Linné vuonna 1758.


title: Mustajalkatylli

text:
Selkäpuoli, päälaki ja siivet ovat ruskeankirjavat, vatsapuoli ja "kasvot" valkeat.
Tylleille tyypillinen tumma kaulus katkeilee ja on usein vain pari tummaa läikkää kaulan sivuilla. Silmä erottuu selvästi tummana, ja sen takana on ruskea läikkä. Nokka on lyhyt, tanakka ja tumma. Lajin pituus on noin 15–20 cm, siipien kärkiväli 35–45 cm ja paino 30–55 g, keskimäärin 46 grammaa.


title: Mustajalkatylli

text:
Pesii subtrooppisessa ilmastossa Japanista Välimerelle, sekä Perussa, Chilessä, Yhdysvaltain eteläosissa ja Karibialla. Leviämisalueensa pohjoisimmissa osissa se on muuttolintu.
Maailman populaation koko on 280 000–460 000 yksilöä. Lajin kanta on elinvoimainen.


title: Mustajalkatylli

text: Mustajalkatylli pesii sekä matalilla suojaisilla merenrannoilla että sisämaan alavien alueiden järvillä ja lammilla.


title: Mustajalkatylli

text: Normaalisti vain yksi pesye vuodessa, poikkeuksellisesti 2. Pesä on avoimesti maassa, usein hiekassa. Mustajalkatylli munii kolmesta viiteen munaa, yleensä 3. Munat ovat usein puolittain hiekkaan hautautuneita. Haudonta alkaa viimeisen munan ilmestyttyä ja se kestää 24-27 päivää. Molemmat puolisot hautovat, erään tutkimuksen mukaan naaras pääasiassa päivällä ja koiras yöllä. Poikaset kuoriutuvat samanaikaisesti ja ovat pesäpakoisia. Poikaset oppivat lentämään noin kuukauden ikäisinä ja itsenäistyvät pian sen jälkeen. Sukukypsä 1- tai 2-vuotiaana.


title: Mustajalkatylli

text: Sisämaassa pääasiassa hyönteiset, merenrannikolla äyriäiset, nilviäiset ja madot.


title: AC Oulu

text: AC Oulu (ACO) on oululainen jalkapalloseura, joka pelaa kaudella 2019 Ykkösessä. AC Oulu pelaa kotiottelunsa Raatin stadionilla, ja seuran tunnusvärit ovat laivastonsininen ja valkoinen.


title: AC Oulu

text: AC Oulu perustettiin vuonna 2002 neljän oululaisseuran puheenjohtajan toimesta. AC Oulu juniorit perustettiin vuonna 2015. AC Oulu on pelannut Veikkausliigassa kausina 2007 ja 2010. Paras sarjasijoitus on kaudelta 2010, jolloin ACO oli Veikkausliigassa yhdestoista. Ykkösessä AC Oulu on pelannut yhteensä 13 kautta, ja se voitti Ykkösen kaudella 2009. Suomen Cupissa AC Oulu eteni puolivälieriin 2007 ja 2015. Kaudella 2018 sarjasijoitus Ykkösessä oli neljäs.


title: AC Oulu

text: AC Oulu pelasi kotiottelunsa 2003–2010 Castrenin kentällä, mutta siirtyi kaudella 2011 uudistetulle Raatin stadionille. Talvikaudella kotikenttänä toimii Heinäpään jalkapallohalli. Eniten otteluita AC Oulussa on pelannut Janne Hietanen (196 ottelua) ja kautta aikojen paras maalintekijä on Dritan Stafsula (45 maalia).


title: AC Oulu

text: 1990-luku oli oululaiselle jalkapallolle synkkä, kun niin OTP, OPS kuin FC Oulukin joutuivat lopettamaan edustusjoukkueen toiminnan taloudellisten vaikeuksien vuoksi. OTP:n, OPS:in ja FC Oulun myötä oululaiselta jalkapallokartalta katosi yhteensä 24 kautta pääsarjakokemusta. Vuosituhannen vaihteessa Oulun ykkösseuran aseman otti Tervarit, joka nousi Ykköseen kaudeksi 2000. Tervarit ajautui kuitenkin myös talousvaikeuksiin, jonka jälkeen oululaiset seurajohtajat ilmoittivat syyskuussa 2002 päätöksestä perustaa Ouluun uusi jalkapalloseura.


title: AC Oulu

text: Neljä oululaisseurojen puheenjohtajaa – Matti Heikkinen (OPS), Tarmo Kouva (Tervarit), Lauri Malm (OTP) ja Seppo Rounaja (OLS) – olivat kypsytelleet asiaa epävirallisesti runsaan vuoden, ja työryhmän puheenjohtajana toimineen Heikkisen mukaan seurojen yhteinen tavoite oli palauttaa uuden edustusjoukkueen myötä oululainen jalkapallo mahdollisimman korkealle tasolle perusseurojen jäädessä toimimaan tahoilleen. Palloliitto myönsi uuden seuran taustaorganisaatioksi perustetulle Oulun Edustusjalkapallo ry:lle kaudeksi 2003 Tervareiden sarjapaikan Ykkösestä sillä ehdolla, että se maksaa Tervareiden kilpailutoiminnasta aiheutuneet 150 000 euron velat. Uuden seuran nimeksi valittiin nimikilpailun jälkeen AC Oulu, ja uuden seuran perustamisen taustalla toiminut Miika Juntunen alkoi hoitaa seurajohtajan tehtäviä.


title: AC Oulu

text: AC Oulun ensimmäiseksi päävalmentajaksi nimitettiin kahden vuoden sopimuksella oululaisista jalkapallopiireistä niin pelaajana kuin valmentajanakin tuttu Ari Härkönen, ja pelaajarunko koottiin Tervareiden edellisen kauden pelaajista. Ainoa Oulun ulkopuolelta joukkueeseen tullut pelaaja oli Veikkausliigaakin pelannut brasilialainen Jeferson Pires. AC Oulu lähti ensimmäiseen kauteensa 400 000 euron budjetilla ja tavoitteeksi asetettiin sarjan kärkisijat, vaikka välitöntä kiirettä liigaan ei pidettykään. Ensimmäisen sarjaottelun AC Oulu pelasi 16. toukokuuta 2003 sarjan ennakkosuosikki TP-47 vastaan. Castrenin kentällä pelattu ottelu päättyi maalittomaan tasapeliin. AC Oulu taisteli Ykkösen kärkisijoista aina elokuulle asti, mutta heikosti sujunut loppukausi pudotti joukkueen kaudella 2003 lopulta kahdeksanneksi.


title: AC Oulu

text: Ensimmäisen kauden kahdeksas sija oli AC Oululle pettymys. Toisella kaudella seura kasvatti budjettiaan ja tavoitteeksi kaudella 2004 asetettiin liiganousu. Uusina vahvistuksina joukkueeseen saapuivat mm. liigassa pelanneet Marko Koivuranta ja Jani Sipilä. ACO nostettiin kausiennakoissa jopa sarjan yhdeksi ennakkosuosikiksi yhdessä KuPS:in ja VPS:n kanssa. Kausi alkoi edelliskauden tapaan hyvin, ja kesäkuussa ACO voitti Castrenin kentällä Veikkausliigassa edellisellä kaudella pelanneen KuPS:in kauden ennätysyleisön edessä 2–0. Pelaajarinki oli kuitenkin kapea, ja joukkuetta pyrittiin vahvistamaan vielä kauden aikana. Pelaajaliikenne oli loppukauden aikana kovaa, kun useat ulkomaalaispelaajat kävivät kokeilemassa onneaan AC Oulun riveissä. Joukkue hyytyi taas loppukaudesta ja lopullinen sijoitus sarjassa oli viides. Loppukauden pelaajaliikenteen seurauksena kentällä kävi kauden aikana yhteensä 30 kenttäpelaajaa. Kauden paras maalintekijä oli edelliskauden tapaan Jeferson Pires ja seura teki toistamiseen taloudellisesti positiivisen tuloksen.AC Oulun osakeantiesite 2009


title: AC Oulu

text: AC Oulua perustettaessa tavoitteeksi oli asetettu liiganousu kolmessa vuodessa, joten kausi 2005 oli näytön vuosi. Uudeksi päävalmentajaksi nimitettiin vuoden sopimuksella FC Viikinkien valmentajana toiminut Steven Polack. ACO lähti kauteen Ykkösen suurimmalla budjetilla, ja joukkuetta vahvistettiin niin liigatason kotimaisilla pelaajilla (Mike Peltola ja Pertti Lehtonen) kuin uusilla ulkomaalaispelaajillakin (Vitão ja Rafinha). ACO nostettiinkin kauden suurimmaksi ennakkosuosikiksi, jota muut joukkueet lähtivät haastamaan. Ykkösen suurimman ennakkosuosikin kausi oli kuitenkin lähellä täydellistä katastrofia. Joukkue johti Ykköstä neljän kierroksen jälkeen, mutta sitten alkoivat vaikeudet. Avainpelaajat Jani Sipilä ja Luiz Antônio kärsivät loukkaantumisista, eikä kesken kauden tullut Dionísiokaan tuonut kaivattua tehokkuutta hyökkäykseen. ACO valui putoamistaisteluun ja erityisen tehotonta joukkueen peli oli kotikentällä. Kun seitsemästä kotiottelusta oli saldona vain yksi voitto, seuran johto erotti päävalmentaja Polackin 1. elokuuta. Valmentajavaihdos ei kuitenkaan piristänyt joukkuetta, ja ACO vältti putoamiskarsinnat Ari Härkösen ja Aki Lahtisen johdolla lopulta vain yhden pisteen erolla. Sarjasijoitus oli vasta kymmenes, ja kausi 2005 epäonnistui myös taloudellisesti, kun seura teki ensimmäistä kertaa tappiollisen tuloksen.


title: AC Oulu

text: Kauden 2005 pettymyksen jälkeen AC Oulun päävalmentajaksi nimitettiin 1+2-vuotisella sopimuksella kolme joukkuetta liigaan nostanut ja kaudella 2005 Veikkausliigassa FC Lahtea valmentanut Harri Kampman. Toinen profiilihankinta kaudelle 2006 oli 61 A-maaottelua pelannut Mika Nurmela, joka oli päättämässä ammattilaisuraansa ulkomailla. Uusina pelaajina joukkueeseen liittyivät myös mm. Janne Hietanen ja Toni Kolehmainen sekä ulkomaalaiset Ilja Fomitšov ja Dragan Pejić. ACO:n budjetti oli edelliskauden tapaan Ykkösen suurin ja joukkuetta pidettiin jälleen suurimpana nousijasuosikkina. Joukkueen kausi ei alkanut täysin odotusten mukaan, kun se voitti ensimmäisistä kymmenestä ottelusta vain kolme ja Nurmela siirtyi HJK:n riveihin pelattuaan vain kaksi ottelua ACO:n paidassa. Heinäkuun lopulla alkoi kuitenkin voittoputki, joka siivitti joukkueen taistelemaan sarjan kärkisijoista. Loppukesästä löytyneen hyvän vireen ansiosta oululaisyleisö alkoi löytää Castrenin kentälle, ja pohjoisen paikallisottelussa RoPS:ia vastaan paikalla oli jo vajaat 2 000 katsojaa. Kauden viimeiseen otteluun lähdettiin tilanteesta, jossa tasapeli riitti liiganousuun. Viimeisen kierroksen ottelu AC Oulu–Atlantis päättyi Vesa Järvitalon ja Pejićin maaleilla kotijoukkueen 2–0-voittoon, ja ennätysyleisö (4 717) sai todistaa oululaisen jalkapallon paluuta liigakartalle 12 vuoden tauon jälkeen. Kauden paras maalintekijä oli hyökkääjä Pejić. Seuran liikevaihto kasvoi nousukaudella reiluun 600 000 euroon ja tulos oli hieman tappiollinen. Kauden päätyttyä seura erotti jo kesällä seuran toiminnasta sivuun siirretyn manageri Miika Juntusen.


title: AC Oulu

text: Harri Kampman jatkoi odotetusti ACO:n päävalmentajana myös kaudella 2007, ja seuran uudeksi toiminnanjohtajaksi nimitettiin Markus Kalmari. Vaihtuvuus joukkueessa oli talven aikana suurta ja uusina pelaajina joukkueeseen liittyivät mm. Antti Pehkonen, Jani Viander, Tarmo Koivuranta sekä ulkomaalaiset Toni Banduliev, Saša Kolić ja Dmytro Brovkin. ACO kasvatti budjettia liigassa 800 000 euroon, ja joukkue arvioitiin kausiennakoissa keskikastin joukkueeksi. AC Oulu jatkoi Veikkausliigassakin pelaamista Castrenin kentällä, koska huonokuntoinen Raatin stadion odotti vielä remontin alkamista. Ensimmäisen liigaottelun AC Oulu pelasi 21. huhtikuuta, kun vastaan asettui FC Viikingit. Ottelu päättyi 1–1-tasapeliin ja ensimmäisen liigamaalin teki Toni Banduliev. Kauden alku sujui pirteästi, ja joukkue voitti mm. hallitsevan mestarin Tampere Utd:n kotiottelussa 2–0. Sitä seurasi kuitenkin voitottomien otteluiden pitkä putki, jonka aikana ACO tippui liigan viimeiseksi. Vaihtuvuus pelaajistossa oli suurta myös kauden aikana, eivätkä uudet vahvistukset Dominic Yobe, Ville Lehtinen ja Raphael Edereho pystyneet nostamaan joukkuetta ahdingosta. Vaihtelevista peliesityksistä huolimatta ACO keräsi parhaimmillaan yli 4 000 katsojaa Castrenin kentälle. Joukkue jäi lopulta pisteen erolla liigan viimeiseksi ja putosi takaisin Ykköseen, kun se hävisi viimeisen ottelunsa MyPa:n vieraana maalein 2–3. Kauden aikana kentällä kävi yhteensä 29 pelaajaa, ja yleisökeskiarvo oli surkeasta kaudesta huolimatta 2 725. Suomen Cupissa joukkue eteni puolivälieriin. Seuran liikevaihto kasvoi liigassa noin 800 000 euroon, mutta tappiota tuli hurjat yli 400 000 euroa.


title: AC Oulu

text: Putoamiseen päättyneen kauden jälkeen AC Oulun päävalmentajaksi nimitettiin kahden vuoden sopimuksella mm. TPS:n, MyPa:n ja KuPS:in päävalmentajana toiminut Juha Malinen. Edellisen kauden joukkue hajosi ja runkopelaajista jatkoivat vain Antti Pehkonen ja Dominic Yobe. Uusina pelaajina kauden 2008 joukkueeseen saapuivat mm. Dennys Rodrigues, Niko Kukka, Veli-Pekka Nurmi ja Donewell Yobe. Seuran budjetti pieneni edelliskaudesta 500 000 euroon, ja tavoitteeksi asetettiin liiganousu kahden vuoden sisällä. ACO aloitti kauden pirteästi, ja joukkue johti sarjaa keskikesällä. Lukuisat tasapelit pudottivat kuitenkin joukkueen sarjakärjestä ja lopullinen sijoitus sarjassa oli neljäs. Oululaisyleisö ei hylännyt joukkuetta putoamisen jälkeen, ja Ykkösessäkin ACO:n otteluita seurasi parhaimmillaan reilut 2 600 katsojaa. Kentän ulkopuolella seuran toiminnanjohtaja Markus Kalmari jätti tehtävänsä heinäkuussa, ja päävalmentaja Malisen kanssa tehtiin syksyn aikana kauteen 2011 yltävä jatkosopimus. Seurassa alettiin myös valmistella yhtiöittämistä ja kilpailutoiminnan siirtämistä uudelle osakeyhtiölle taloustilanteen vahvistamiseksi.


title: AC Oulu

text: AC Oulun kilpailutoiminta siirtyi vuoden 2009 alusta Oulun Edustusjalkapallo AC Oulu ry:ltä edellisen vuoden puolella perustetulle uudelle osakeyhtiölle, AC Oulu Oy:lle. Osakeyhtiön puheenjohtajaksi nimitettiin Teijo Hildén, toimitusjohtajaksi Harri Kynnös ja urheilutoimenjohtajaksi myös pelaajasopimuksen tehnyt Mika Nurmela. Uusina pelaajina joukkueeseen liittyivät mm. Juha Majava ja Frank Jonke. Joukkueen valmistautumista kauteen 2009 varjosti tieto siitä, että seuran palkanmaksu oli myöhässä uuden yhtiön heikon taloustilanteen vuoksi, ja pelaajat olivat joutuneet jättämään palkkaturvahakemukset maalis-huhtikuulta. Kentän ulkopuolisista vaikeuksista huolimatta joukkue lähti tavoittelemaan nousua 800 000 euron budjetilla sarjan ennakkosuosikkina. Kausi alkoi tavoitteiden mukaisesti, ja ACO johti Ykköstä sarjan puolivälissä. Joukkue sai vielä loppukesästä kaksi tärkeää vahvistusta, kun Jarkko Hurme ja Toni Kolehmainen palasivat ulkomailta Ouluun. ACO eteni syksyllä vakuuttavasti voitosta voittoon, ja kotiottelut keräsivät parhaimmillaan reilut 2 700 katsojaa. Ykkösen voitto ja liiganousu varmistuivat ennen viimeistä kierrosta, kun selvisi, etteivät KPV ja FC Viikingit saa enää ACO:a kiinni. Nousujuhlat pidettiin Castrenin kentällä viimeisessä ottelussa, ja joukkueen paras maalintekijä oli toistamiseen Donewell Yobe. AC Oulu Oy:n ensimmäinen tilikausi oli raskaasti tappiollinen, kun tappiota tuli noin 350 000 euron liikevaihdolla yli 400 000 euroa.


title: AC Oulu

text: AC Oulu lähti seuran historian toiseen Veikkausliiga-kauteen pitkälti edellisellä kaudella Ykkösen voittaneella joukkueella. Päävalmentaja Malisen sopimusta jatkettiin kauden 2012 loppuun, ja edellisen liigakauden kapteeni Janne Hietanen palasi AC Ouluun. Liigajoukkuetta tulivat vahvistamaan mm. Mika Lähderinne, Juuso Majava ja Jean Fridolin. ACO lähti kauteen 2010 noin 900 000 euron budjetilla ja tavoitteeksi asetettiin liigapaikan säilyttäminen. Joukkue arvioitiin kausiennakoissa keskikastin joukkueeksi ja yhtenäisemmäksi kuin ensimmäisellä liigakaudella. Joukkue aloitti kauden hyvin, mutta heinäkuu oli kuitenkin synkkä ja ACO valui kuuden tappion myötä putoamistaisteluun. Pelillisen vireen löydyttyä uudelleen kävi ilmi, että seuran taloustilanne oli erittäin heikko. AC Oulu Oy järjesti 31. elokuuta kriisikokouksen, jossa kerrottiin loppukauden olevan vaarassa ilman taloudellista apua. Samalla ilmoitettiin toimitusjohtaja Harri Kynnöksen jättäneen tehtävänsä. Seuran taustalla olleista vaikeuksista huolimatta kausi jatkui, ja putoamistaistelun kannalta ratkaiseva ottelu pelattiin viimeisellä kierroksella Pietarsaaressa. ACO voitti FF Jaron Mika Nurmelan ja Juuso Majavan maaleilla 2–1. Joukkue nousi voiton ansiosta sarjassa yhdenneksitoista ja säilyi suoraan liigassa. Joukkueen paras maalintekijä liigakaudella oli Frank Jonke ja yleisöä kotiotteluissa oli parhaimmillaan reilut 3 600 katsojaa. Seuran liikevaihto kasvoi edellisestä kaudesta, mutta taloudellista tappiota tuli jälleen yli 300 000 euroa. Kauden jälkeen paljastui, että Dominic ja Donewell Yobe olivat mukana Veikkausliigan sopupeliskandaalissa, ja heidät tuomittiin seitsemän kuukauden ehdolliseen vankeuteen sekä kahden vuoden kansainväliseen pelikieltoon.


title: AC Oulu

text: AC Oulun toimitusjohtajaksi kaudeksi 2011 valittiin Kimmo Piispanen ja puheenjohtajan tehtäviä alkoi hoitaa Arto Oja. Joukkueen piti pelata kaudella 2011 Veikkausliigassa, mutta Palloliiton lisenssikomitea ei myöntänyt AC Oululle liigalisenssiä, koska seura ei täyttänyt lisenssin taloudellisia vaatimuksia. Palloliiton ja Urheilun oikeusturvalautakunnan hylättyä seuran valitukset ACO pudotettiin Ykköseen. Useat pelaajat jättivät joukkueen, ja uusina pelaajina Ouluun saapuivat mm. Jeremy Vuolo, Jani Kauppila, Dritan Stafsula ja Randy Edwini-Bonsu. Joukkueen piti lähteä kauteen 975 000 euron budjetilla, mutta budjettia jouduttiin leikkaamaan Ykkösessä noin kolmanneksella. AC Oulu siirtyi kaudella 2011 pelaamaan uudelle Raatin stadionille. Vuosien 2009–2011 aikana remontoidun stadionin avausotteluna pelattiin 18. kesäkuuta ottelu AC Oulu–FC Viikingit. ACO taisteli sarjan voitosta, mutta sarjan ennakkosuosikki FC Lahti piti sarjajohtonsa, ja AC Oulu jäi lopulta kolmanneksi. Kauden kohokohdaksi jäi paikallisottelu OPS:ia vastaan yli 4 000 hengen yleisön edessä. Randy Edwini-Bonsu teki seuran yhden kauden maaliennätyksen 16 maalilla. Osakeyhtiö kärsi kolmannen peräkkäisen tappiollisen kauden, ja seuran taustoissa tapahtui jälleen muutoksia, kun toimitusjohtaja Piispanen ja kesällä valittu puheenjohtaja Sakari Huikuri jättivät tehtävänsä.


title: AC Oulu

text: AC Oulu sai kaudelle 2012 jälleen uuden toimitusjohtajan, kun Petteri Haapala nimitettiin tehtävään. Huikurin jätettyä tehtävänsä Arto Ojasta tuli toistamiseen seuran puheenjohtaja. AC Oulu Oy oli tehnyt edellisten kolmen kauden aikana yhteensä miljoonan euron tappion, ja yksi uuden toimitusjohtajan tärkeimmistä tavoista olikin talouden tasapainottaminen. Joukkueen runko pysyi pitkälti samana, ja ainoat uudet vahvistukset olivat Hugo Magalhães ja jo kauden alettua saapunut Venance Zézé. ACO:n kausi alkoi nihkeästi, ja joukkue jäi sarjan keskikastiin. Syyskuussa päävalmentaja Malinen siirtyi loppukaudeksi Veikkausliigaan FC Hakan päävalmentajaksi ja kakkosvalmentaja Rauno Ojanen nousi päävalmentajaksi. Paikallisottelut OPS:ia vastaan keräsivät edelliskauden tapaan suurimmat yleisömäärät, ja parhaana maalintekijänä kunnostautui Joonas Sohlo. ACO:n sarjasijoitus oli heikon kauden päätteeksi vasta kuudes. AC Oulu Oy:n liikevaihto pieneni hieman kaudella 2012, mutta taloutta saatiin silti korjattua parempaan suuntaan, kun tappio pieneni edelliskauteen verrattuna noin 200 000 eurolla.


title: AC Oulu

text: Viisi kautta AC Oulua valmentaneen Juha Malisen jälkeen joukkueen uudeksi päävalmentajaksi nimitettiin 1+1-vuotisella sopimuksella tehtävässä jo edellisen kauden lopulla aloittanut Rauno Ojanen. Seura jatkoi edellisellä kaudella alkanutta talouden tasapainottamista menojen leikkaamisella ja kauteen lähdettiin huomattavasti edelliskautta pienemmällä 450 000 euron budjetilla. Joukkuetta vahvistettiin pääasiassa oman alueen nuorilla pelaajilla ja muita vahvistuksia olivat mm. Daniel Owusu ja Tashan Adeyinka sekä alkukaudesta saapunut David Monsalve. ACO arvioitiin edelliskauden tapaan ulos kärkitaistelusta ja nousupaineet olivat muilla joukkueilla. Kolmatta kautta pelatut paikallisottelut OPS:ia vastaan olivat edelleen kauden kohokohtia, ja ACO nousi sarjassa kolmanneksi voitettuaan OPS:in uuden Raatin ennätysyleisön (4 120) edessä heinäkuussa. Elokuun viiden ottelun tappioputki kuitenkin tiputti joukkueen sarjan voittotaistelusta. ACO paransi sarjasijoitustaan edelliskauteen verrattuna, mutta oli kuitenkin vasta viides. Joukkueen paras maalintekijä oli toistamiseen Joonas Sohlo. AC Oulu Oy:n liikevaihto pieneni kolmatta kautta peräkkäin, mutta menojen leikkaamisen ansiosta tilikauden tappio jäi ensimmäistä kertaa alle 100 000 euroon.