title: Sisu NA-110

text: Sisu NA-110 (Nasu) on Suomen puolustusvoimien käytössä oleva telavetoinen nivelohjattu maastoajoneuvo (telakuorma-auto), joka kykenee kuljettamaan 2 000 kg:n lastin tai 18 sotilasta varusteineen. NA-110 telakuorma-autoja (lyhenne "teka") hankittiin vuosina 1992–1994. Sisu NA-110:n edeltäjä on Sisu NA-140 BT. Olennainen ero edeltäjään on bensiinimoottorin korvaaminen dieselmoottorilla.


title: Sisu NA-110

text: Nasu on suunniteltu samankaltaisiin tarpeisiin kuin ruotsalainen Bandvagn (Hägglunds Carrier Bv206 ja sen seuraaja BvS10). Suomessa tiettömiin oloihin erikoistuneet Kainuun Prikaati ja Jääkäriprikaati käyttävät telakuorma-autoja pääasiallisena ajokalustonaan. Pohjois-Karjalan Prikaati vaihtoi useimmat telakuorma-autonsa Sisu A2045 maastokuorma-autoihin 1/2011 saapumiserästä alkaen.


title: Spagaatti

text:
Spagaatti on vaativa voimisteluliike, jossa jalat ovat täysin ojennettuina. Spagaattia käytetään voimistelussa permannolla ja puomilla. Sitä voidaan käyttää myös esimerkiksi tanssissa ja sirkuksessa. Myös cheerleadingissä, stunteissa ja akrobatiassa käytetään spagaattia. Joissain taistelulajeissa spagaatti on välttämätön tai hyödyllinen ajatellen korkeita potkuja, kuten taekwondossa sekä Kung Fussa.
Pitkittäisspagaatissa toinen jalka on ojennettu eteen ja toinen taakse.


title: Spagaatti

text: Poikittaisspagaatissa jalat ovat ojennettuina suoraan sivuille. Poikittaisspagaatissa takapuolen ja ylävartalon pitää olla samassa linjassa koko vartalon kanssa ja jalkojen pitää olla täysin suorat nivelten kohdalta.


title: Spagaatti

text: Nimitys spagaatti tulee italian sanasta "spaccare", ”halkaista”.


title: Spagaatti

text: Poikittaisspagaattia kutsutaan myös sivuspagaatiksi.


title: Spagaatti

text: Spagaattiasento voidaan viedä äärimmilleen: etu- tai/ja takajalka laitetaan korokkeelle ja syntyy ylispagaatti.


title: Oopperatalo

text: Oopperatalo on rakennus, jossa esitetään oopperoita. Se on tavallisesti suunniteltu varta vasten oopperan esittämistä varten, mutta joissakin tapauksissa se soveltuu myös muun esittävän taiteen esittämiseen.


title: Oopperatalo

text: Ensimmäinen yleinen oopperatalo oli Teatro di San Cassiano, joka avattiin Venetsiassa vuonna 1637.


title: Oopperatalo

text: Eri maiden oopperatalojen käytänteet poikkeavat toisistaan; esimerkiksi vasen ja oikea määritellään toisissa maissa näyttämöltä päin katsottuna ja toisissa maissa katsomosta päin. Ranskassa käytetään näiden sijasta ilmauksia jardin ja cour eli puutarha ja piha. Näiden termien etu on se, etteivät ne ole yhtä tulkinnanvaraisia kuin vasen ja oikea. Termien käyttö pohjautuu 1700-luvulle ja Tuileries'n palatsin arkkitehtuuriin.


title: NSV

text: NSV (suunnittelijat: G. I. Nikitin, J. S. Sokolov, V. I. Volkov) on alun perin neuvostovalmisteinen 12,7×108 mm kaliiperin konekivääri. Suomen puolustusvoimissa se tunnetaan nimellä "12,7 ilmatorjuntakonekivääri 96" ja epävirallisessa sotilassanastossa nimellä "Itikka" tai "Itko". Versiota NSVT (танковый, tankovyi) käytetään ajoneuvoissa, etupäässä panssarivaunussa kuten T-72:ssa T-64:ssä ja T-80:ssä.


title: NSV

text:
NSV kehitettiin 1969 alkaen DŠK:n seuraajaksi ja otettiin käyttöön neuvostoarmeijassa 1972. Sitä on valmistettu Neuvostoliiton lisäksi lisenssillä Bulgariassa, Intiassa, Jugoslaviassa ja Puolassa. Jugoslavialainen versio NSVT:stä tunnetaan nimellä "M87".
Neuvostoliiton hajottua asetta valmistavat tehtaat jäivät Kazakstanin ja Ukrainan puolelle. Aseen oikeudet omistaa nykyisin Metallist-tehdas Uralskissa.
Venäjällä NSV:n korvaajaksi kehitettiin 12,7 Kord.


title: NSV

text: NSV:n massa on 25 kilogrammaa, tulinopeus 13 laukausta sekunnissa ja tehokas kantama 1 500 metriä. Täyden, 50 patruunan vyölippaan massa on 11 kilogrammaa.


title: NSV

text: Suomessa NSVT oli käytössä T-72:ssa. Suomessa modernisoidut T-55M:t on myös varustettu NSVT:llä. NSV:tä varten on Suomessa asennettu Norjassa valmistettu kehälavetti muun muassa Pasi-kuljetuspanssariajoneuvoihin ja Nasu-telakuorma-autoihin sekä Rasi maastokuorma-autoihin.


title: NSV

text: Sitä käytetään suuren tulinopeuden ansiosta ilmatorjuntakonekiväärinä helikoptereiden, lennokkien ja lentokoneiden lähi-ilmatorjuntaan. Taistelukentällä ilmatorjuntakonekivääri asennetaan erilliselle jalustalle.


title: NSV

text: Myös merivoimien aluksissa käytetään NSV:tä 23 Itk 95:n, sekä Bofors 40 Mk3:n ja Bofors 57 Mk1:n ja Mk3:n lisäksi ammusilmatorjuntaan.


title: John Paul Jones

text: John Paul Jones (oikealta nimeltään John Baldwin, s. 3. tammikuuta 1946 Kent) on brittiläinen muusikko, joka oli yksi Led Zeppelin -yhtyeen alkuperäisistä jäsenistä. Jones toimi yhtyeessä basistina ja kosketinsoittajana. Multi-instrumentalisti John Paul soitti orkesterissa myös kitaraa, mandoliinia, kotoa, ukulelea, autoharppua, mellotronia, urkuja ja selloa.


title: John Paul Jones

text: Vuosina 1968–1980 toiminnassa olleen Led Zeppelinin muut jäsenet olivat Jimmy Page, Robert Plant ja John Bonham.


title: John Paul Jones

text: John Paul Jones työskenteli Decca Records -levy-yhtiön studiomuusikkona soittaen bassoa tai kosketinsoittimia monien aikansa huippuyhtyeiden ja -artistien levyillä. Näihin kuuluivat The Rolling Stones, Herman's Hermits, Donovan, Cat Stevens, Rod Stewart, Shirley Bassey ja monet muut. Soittamisen lisäksi Jones teki useille artisteille ja kokoonpanoille sovituksia. Hän hallitsi musiikin teorian joten hän myös kirjoitti sovituksia lisäinstrumenteille.


title: John Paul Jones

text: 1964 Jones teki singlen jolla olivat instrumentaaliesitykset "Baja" ja "Foggy Day in Vietnam"


title: John Paul Jones

text: Jones keksi monia yhtyeen klassisia bassokuvioita, esimerkkeinä kappaleet "The Lemon Song" ja "Black Dog". Hänen kosketinsoittimensa lisäsivät Led Zeppelinin musiikillista ulottuvuutta. Osittain juuri tämän ansiosta yhtyeestä tuli muutakin kuin "pelkkä" suoraviivainen rock-kokoonpano. Jonesin pianoa kuullaan muun muassa herkässä "The Rain Song" -kappaleessa, kun taas urut ovat "Since I've Been Loving You" -kappaleen pääasiallinen säestävä instrumentti bassojalkioineen. "IV / Zoso / Nimetön albumi" -albumilla oleva "Stairway To Heaven" -kappaleen intro on esimerkki erivireisten nokkahuilujen soitosta.


title: John Paul Jones

text: Vaikka kaikilla Led Zeppelinin jäsenillä oli maine hurjina juhlijoina, Jones oli yhtyeen muita jäseniä selkeämmin musiikin ammattilainen, joka ei antanut juhlimisen häiritä työskentelyään lavalla tai studiossa. Yhtyeen viimeiseksi jäänyttä studioalbumia "In Through The Out Door" pidetään esimerkkinä tästä Jonesin ollessa vahvasti esillä sekä säveltäjänä että muusikkona paljolti Jimmy Pagen ja John Bonhamin tuolloin epäsäännöllisten elämäntapojen vuoksi.


title: John Paul Jones

text: Jones on työskennellyt muun muassa R.E.M:n, Heartin, Ben E. Kingin, The Missionin, La Fura Dels Bausin, Brian Enon ja The Butthole Surfersin kanssa. Jones on myös soittanut Foo Fightersin albumilla "In Your Honor" kappaleilla "Another Round" (mandoliini) ja "Miracle" (piano). Vuonna 2009 Jones perusti rock-yhtyeen Them Crooked Vultures yhdessä Josh Hommen ja Dave Grohlin kanssa. Jones on myös yhdessä suomalaisten Anssi Karttusen ja Magnus Lindbergin kanssa mukana Tres Coyotes-nimisessä yhtyeessä, joka esiintyi Helsingin Savoy-teatterissa 5.4.2017.


title: Kaitseliit

text: Kaitseliit () on Viron vapaaehtoinen maanpuolustusjärjestö, jolla on kansalliskaartina puolustusvoimien aluepuolustuksen tehtäviä.


title: Kaitseliit

text: Kaitseliit on perustettu 1918 ja uudelleen 1990.


title: Kaitseliit

text: Kaitseliit jakautuu viiteentoista alueeseen (piiriin), joita kutsutaan leireiksi (). Jäsenmäärä on noin 13 000 henkilöä.


title: Kaitseliit

text: Kaitseliitossa on lisäksi kolme erillisjärjestöä: "Naiskotipuolustus" sekä nuorisojärjestöt "Nuoret Kotkat" ja "Kotityttäret".


title: Tainionkoski

text: Tainionkoski tarkoittaa seuraavia:


title: The Black Halo

text: The Black Halo on heavy metal -yhtye Kamelotin vuonna 2005 julkaisema albumi. Se jatkaa edellisellä albumilla "Epicalla" esiintyneen Ariel-hahmon tarinaa. Levyllä vierailevat muun muassa Epican Simone Simons, Dimmu Borgirin Shagrath ja Stratovariuksen Jens Johansson.


title: Backaksen kartano

text: Backaksen kartano on Vantaan kaupungin Pakkalan kaupunginosassa sijaitseva kartano. 1600-luvulla perustettu Backaksen kartano tunnetaan etenkin sen historiasta Osuusliike Elannon tuotantotilana 1900-luvulla ja HOK-Elannon kasvihuoneista 2000-luvulla. Kartano ja viereinen Petaksen virkatalo muodostavat kohteen "Backas - Elannon suurtila" valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen luettelossa.


title: Backaksen kartano

text: Backaksen paikalla oli jo 1500-luvulla samanniminen tila, mutta varsinainen kartano syntyi vasta 1600-luvulla tilojen yhdistyessä. Kartano sijaitsi Suuren Rantatien (nykyään Ylästöntie) varrella, muutama kilometri silloisesta Helsingin pitäjän kirkosta länteen. Backas oli Ruotsin vallan aikana säteri eli ratsutila, jolla oli velvollisuus varustaa ratsusotilas kuninkaan joukkoihin ja joka nautti vastapalvelukseksi verovapaudesta. Tilan omistajat, jotka vaihtuivat taajaan 1600−1700-luvuilla, olivatkin pääasiassa ratsumestareita ja sotilasvirkamiehiä. Heihin kuului muun muassa Johan Anders Jägerhorn, joka omisti kartanon vuodesta 1785.


title: Backaksen kartano

text: Vuodesta 1801 vuoteen 1808 Backaksen omisti Gustav von Boisman, Vantaanjoen eteläpuolella sijainneen Tomtebackan eli Haltialan säterin isäntä. Von Boismanin jälkeen tila siirtyi hänen vävylleen August Hagelstamille, joka rakennutti kartanon nykyisen päärakennuksen vuonna 1818. Tämän poika Carl Hagelstam laajensi Backaksen alueita ja kehitti menestyksellisesti sen maanviljelyä. 1886 kartanon osti Hagelstameilta Carl Ehrnrooth, joka viljeli sitä ensimmäiseen maailmansotaan asti.


title: Backaksen kartano

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana Carl Ehrnrooth päätti luopua Backaksesta, ja ostajaksi tarjoutui Osuusliike Elanto, joka tarvitsi suurtilan Helsingin läheisyydestä tuottaakseen elintarvikkeita myymälöihinsä ja ravintoloihinsa. Kaupanhieronta herätti närkästystä muissa kartanonomistajissa ja pääkaupungin ruotsinkielisissä piireissä, jotka pelkäsivät vasemmistolaisen osuusliikkeen turmelevan Helsingin pitäjän vanhan ruotsinkielisen kulttuurin ja suomalaistavan sen väestön. Näkyvistä protesteista ja lehtikirjoittelusta huolimatta Elanto osti Backaksen 1916. Tilan pinta-ala oli ostohetkellä 683 hehtaaria, josta peltoa oli 141 ja metsää 482 hehtaaria, ja tila ulottui Vantaanjoelta Tuusulan rajalle saakka.


title: Backaksen kartano

text: Oston jälkeen Elanto aloitti Backaksessa laajan kehitysohjelman jonka tarkoituksena oli muodostaa kartanosta mallitila. 1900-luvun alkupuolella Backas olikin suurtila, joka tuotti pääosan Elannon pääkaupunkiseudulla myymistä elintarvikkeista. "Suomen maatilat" -matrikkelin (1931) mukaan Backaksessa oli 1930-luvun alussa sata lehmää ja 900 sikaa, yli 140 hehtaaria viljeltyä peltoa, laajaa puutarhaviljelyä sekä kolme suurkasvihuonetta tomaatti- ja kurkkuviljelyä varten. Saman matrikkelin mukaan tilalta myytiin vuosittain noin 80 000 kilogrammaa sianlihaa ja kasvitarhatuotteita, perunoita, maitoa ja viljaa Helsinkiin. Kartanon valtavilta metsäalueilta tuotiin puutavaraa ja turvetta junalla omaa pistoraidetta pitkin. Viiden kilometrin pituinen rata valmistui 1920 ja sitä käytettiin turvepehkun, mudan, hiekan ja saven kuljetukseen. Turvepehkua ja mutaa kuljetettiin suolta kartanon pelloille ja hiekkaa ja savea taas kartanon omalle tiilitehtaalle. Rata alkoi kartanon talouskeskuksesta ja johti Veromiehenkylän kautta pohjoiseen nykyisen Helsinki-Vantaan lentoaseman alueelle. Elannon ravintoloiden, leipomon ja oluttehtaan ruokajätteet puolestaan kuljetettiin Helsingistä Backaksen sikojen ruoaksi.


title: Backaksen kartano

text: Elanto perusti alueelle 1919 oman tiilitehtaan, jonka tuotteilla rakennettiin 1920-luvulla kartanon nykyiset muhkeat ulkorakennukset: talli, navetta, suursikala, kuivaamo-puimala sekä henkilökunnan asuintaloja. Myös Veromiehenkylän kansakoulu eli nykyinen Veromäen koulu rakennettiin kartanon tiilistä ja kartanon maalle, kouluttamaan sen työntekijöiden lapsia. Vanhaa päärakennusta uudistettiin ja siitä tehtiin tilanhoitajan asunto- ja konttorirakennus.


title: Backaksen kartano

text: Talvisodan aikana Elannon pääjohtajan Väinö Tannerin ollessa Risto Rytin hallituksen ulkoministeri Suomen hallitus kokoontui Backaksen päärakennuksessa. Backaksen tiloja käytettiin myös valtionarkiston hajasijoituspaikkana Helsingin pommitusten aikana.


title: Backaksen kartano

text: 1940-luvulta lähtien Helsingin maalaiskunnan ja sittemmin Vantaan kaupungin kasvu söi vähän kerrallaan kartanon valtavat maa-alueet. Sotien jälkeen Backaksen maita pakkolunastettiin siirtoväen asuttamiseksi, ja Helsinki-Vantaan lentoaseman rakentaminen vei niistä yli 400 hehtaaria. Myös Kehä III sekä sitä reunustavat teollisuusalueet lohkaisivat itselleen Backaksen maata. Kun maatalous keskellä kasvavaa kaupunkia oli muuttunut mahdottomaksi, Elanto myi 1986 kaiken vielä jäljellä olleen maan rakennusliikkeille jättäen itselleen vain kartanon ulkorakennuksineen. Backaksen entisille maille on rakennettu muun muassa Veromiehen ja Vantaanportin yritysalueet ja Kartanonkosken asuinalue.


title: Backaksen kartano

text: Nykyisin Backaksen kartanon rakennukset on suojeltu. Sen kasvihuoneissa toimi kesään 2009 saakka HOK-Elannon puutarhakeskus ja päärakennuksessa pitopalvelu. Suojelemattomat kasvihuoneet purettiin vuoden 2009 aikana. Entinen puimalarakennus on kunnostettu juhlasaliksi, jossa järjestetään muun muassa Vantaan barokkiviikkojen konsertteja. 2010-luvulla HOK-Elannon liiketoiminta kartanolla muodostui päärakennuksen ja puimalan vuokraamisesta tilaisuuksien pitoon sekä kesäravintolasta päärakennuksessa. Pitokartanon toiminta päättyi vuonna 2013 odottamaan alueen kehittämissuunnitelman valmistumista.. Osa kartanoalueen taloista on autioina - ainoastaan vesikatot on uusittu lisävahinkojen välttämiseksi.


title: Backaksen kartano

text: Kartanon Puimalassa on järjestetty Backas Jazz -tapahtumaa.


title: El Alameinin ensimmäinen taistelu

text: El Alameinin ensimmäinen taistelu oli sotamarsalkka Erwin Rommelin johtaman saksalais–italialaisen panssariarmeija Afrikan ja kenraali Claude Auchinleckin johtaman brittiläisen 8. armeijan välinen 1–27. heinäkuuta 1942 käyty läntisen aavikon taistelu Pohjois-Afrikassa toisessa maailmansodassa.


title: El Alameinin ensimmäinen taistelu

text: Hävittyään Gazalan taistelun kesäkuussa 1942 8. armeija perääntyi Mersa Matruhin kautta Alameinin linjalle Egyptiin, joka käsitti 60 km aukon El Alameinin kaupungin pohjoisessa Välimeren rannalla ja Qattaran syvängön etelässä aavikolla välillä.


title: El Alameinin ensimmäinen taistelu

text: Panssariarmeija Afrikka hyökkäsi aamulla 1. heinäkuuta saksalaisten joukkojen johdolla lähellä El Alameinia, mutta liittoutuneiden puolustuslinja kesti iltaan saakka, mikä keskeytti akselivaltojen etenemisen. Seuraavana päivänä Rommel keskitti joukkonsa pohjoiseen tarkoituksenaan tehdä läpimurto El Alameinin läheisyydessä. Auchinleck puolestaan määräsi tehtäväksi vastahyökkäyksen linjan keskiosassa, mutta hyökkäys epäonnistui. Sen sijaan liittoutuneiden toinen hyökkäys etelässä italialaisia vastaan oli onnistuneempi. Liittoutuneiden vastarinnan takia Rommel siirtyi puolustukseen saavutetulla linjalla.


title: El Alameinin ensimmäinen taistelu

text: Auchinleck hyökkäsi jälleen 10. heinäkuuta Tel el Eisassa pohjoisessa saaden yli tuhat vankia. Rommelin vastahyökkäyksen tulokset Tel el Eisassa jäivät vähäisiksi. Seuraavaksi Auchinleck hyökkäsi jälleen keskellä Ruweisatin selänteellä kahdesti (Ruweisatin ensimmäinen taistelu 14. heinäkuuta ja Ruweisatin toinen taistelu 21. heinäkuuta). Kumpikaan taistelu ei ollut liittoutuneille menestys ja jalkaväen ja panssareiden yhteistoiminnan ajoittamisen epäonnistumisesta seurasi toisessa taistelussa 700 miehen tappiot. Huolimatta tästä liittoutuneet tekivät vielä kaksi uutta hyökkäystä 27. heinäkuuta. Toinen pohjoisessa lähellä Tel el Eisaa ei ollut menestyksekäs ja toinen lähellä Miteiriyaa oli vielä tuhoisampi, sillä miinakenttiä ei ollut raivattu ja jalkaväki jätettiin ilman panssareiden tukea saksalaisten vastahyökkäyksessä.


title: El Alameinin ensimmäinen taistelu

text: Liittoutuneiden 8. armeija oli kuluttanut voimansa ja 31. heinäkuuta Auchinleck määräsi luopumaan hyökkäysoperaatioista ja valmistelemaan puolustusasemia odotettavissa olevan akselivaltojen suurhyökkäyksen varalle.


title: El Alameinin ensimmäinen taistelu

text: Akselivaltojen eteneminen kohti Aleksandriaa (ja Kairoa) pysähtyi. Rommel yritti uudelleen murtautua liittoutuneiden linjan lävitse siinä kuitenkaan onnistumatta Alam Halfan taistelussa elokuussa. Saman vuoden lokakuussa 8. armeija Bernard Montgomeryn komennossa löi akselivaltojen joukot El Alameinin toisessa taistelussa.


title: El Alameinin taistelut

text: El Alameinin taistelu tarkoittaa seuraavia toisen maailmansodan taisteluita, jotka käytiin El Alameinin kaupungin läheisyydessä:


title: Aarne Reini

text: Aarne Eemeli Reini (6. elokuuta 1906 Vaasa – 23. helmikuuta 1974) oli suomalainen kilpapainija ja olympiamitalisti.


title: Aarne Reini

text: Reini kilpaili kaksien olympialaisten kreikkalais-roomalaisessa painissa. Los Angelesissa 1932 hän sijoittui 66 kilon sarjassa neljänneksi ja Berliinissä 1936 hän saavutti 61 kilon sarjassa hopeaa. Euroopan mestaruuden hän voitti 66 kilon sarjassa vuosina 1933 ja 1934. Työläisolympialaisissa hän saavutti hopeaa vuonna 1931.


title: Aarne Reini

text: Seuratasolla Reini edusti Vaasan Voima-Veikkoja, Vaasan Kiistoa ja Helsingin Kisa-Veikkoja. Hän voitti Suomen mestaruuden kuudesti ja TUL:n mestaruuden kahdesti. Myöhemmin hän toimi sekä TUL:n että Suomen Painiliiton valmentajana.


title: Tbilisin metro

text: Tbilisin metro () on Georgian pääkaupungissa Tbilisissä toimiva metro. Sen ensimmäinen osuus avattiin 11. tammikuuta 1966, ja nykyään se koostuu kahdesta linjasta: 19,6 kilometriä pitkästä Gldani–Varketili-linjasta ja lyhyemmästä 6,7 kilometriä pitkästä Saburtalo-linjasta.


title: Tbilisin metro

text: Ajatus metroverkon rakentamisesta Tbilisiin syntyi toisen maailmansodan jälkeen, kun maa kuului Neuvostoliittoon. Ensimmäiset kuusi asemaa avattiin 11. tammikuuta 1966: Rustaveli, Mardžanišvili, Vagzlis moedani, Oktomberi (”lokakuu”, myöhemmin Nadzaladevi), Elektrodepo ja Didube. Metrolinjaa jatkettiin jo vuonna 1967 ja seuraavaksi vuonna 1971 viidellä uudella asemalla.


title: Tbilisin metro

text: Metron toinen linja Vagzlis moedanin ja Viktor Gotsiridzen (nykyinen Delisi) välillä avattiin vuonna 1979. Ensimmäistä linjaa jatkettiin jälleen molempiin suuntiin vuosina 1985 ja 1989, jolloin se saavutti nykyisen mittansa. Toiseen linjaan lisättiin vielä yksi asema vuonna 2000, Važa-Pšavela.


title: Tbilisin metro

text: Monet Tbilisin metron asemat saivat uuden nimen Neuvostoliiton hajottua: esimerkiksi entinen Leninis moedanin asema (”Lenininaukio”) sai nimen Tavisuplebis moedani (”Vapaudenaukio”) ja Komkavširin (”Komsomol”) asemalle annettiin nimi Sameditsino universiteti (”lääketieteellinen yliopisto”). 1990-luvulla metro kärsi Georgian talousromahduksesta ja oli toiminnassa vain ajoittain sähköpulan vuoksi.


title: Tbilisin metro

text: Tbilisin metro on kokenut kasvojenkohotuksen vuodesta 2006 lähtien. Seitsemän asemaa, metrovarikko, metrovaunut ja metron turvajärjestelmä uusittiin. Uudistustyöt maksettiin kaupungin budjetista. Samalla kuitenkin metrolipun hintaa kohotettiin ja otettiin käyttöön uusi matkakorttijärjestelmä. Metron toisen linjan pidennys ja kolmas linja ovat rakenteilla.


title: Tbilisin metro

text: Metro koostuu kahdesta linjasta, joiden yhteispituus on noin 26 kilometriä ja joissa on 22 asemaa. Pidempi Gldani–Varketili-linja seurailee Mtkvarijokea pohjoisesta kaakkoon, se on 19,6 kilometrin pituinen ja siinä on 16 asemaa. Lyhyempi Saburtalo-linja yhtyy Gldani–Varketili-linjaan Vagzlis moedanin metroasemalla ja kulkee länteen 6,7 kilometrin matkan. Linjalla on kuusi asemaa, ja yksi on rakenteilla (Universitetin metroasema). Lähes kaikki asemat ovat maan alla, lukuun ottamatta kolmen kilometrin pituista rataosuutta (Elektrodepon ja Diduben metroasemat). Asemat ovat 100 metrin pituisia ja ne on tarkoitettu viiden vaunun pituisille junille, mutta nykyään käytetään vain neljän tai kolmen vaunun junia.


title: Tbilisin metro

text: Metro on Tbilisin joukkoliikennevälineistä suosituin, ja sitä käyttää päivittäin noin 300 000 matkustajaa. Se on toiminnassa aamukuudesta keskiyöhön saakka. Matkakortti maksaa 2 laria; ensimmäinen matka on 0,4 larin hintainen, toinen matka maksaa 0,3 laria ja kolmas 0,2 laria. Opiskelijoille, invalideille ja huhtikuun 9. päivän tragediassa loukkaantuneille on voimassa alennus ja toisen maailmansodan veteraanit sekä lapset matkustavat metrossa ilmaiseksi (2011).


title: Elina Vaara

text: Elina Vaara (oik. Kerttu Elin Vehmas o.s. Sirén; vuodesta 1926 Viljanen, vuodesta 1930 Virtanen, vuodesta 1937 Vaaskivi, vuodesta 1944 Vehmas; 29. toukokuuta 1903 Tampere – 26. joulukuuta 1980 Helsinki) oli suomalainen runoilija, satukirjailija ja suomentaja. Hän tuli ylioppilaaksi keväällä 1923 ja opiskeli sen jälkeen Turun yliopistossa suorittamatta kuitenkaan tutkintoa. Hän osallistui 1920-luvulla Tulenkantajiksi kutsutun kirjallisen ryhmän toimintaan.


title: Elina Vaara

text: Hänen ensimmäinen puolisonsa oli Lauri Viljanen vuosina 1926-1930. Erottuaan Vaara avioitui samana vuonna taiteilija Väinö Vormalan (ent. Virtanen) kanssa. Liiton purkauduttua hän avioitui 1937 kirjailija Tatu Vaaskiven kanssa. Vaaskivi kuoli syksyllä 1942. Neljännen avioliittonsa Vaara solmi 1944 taiteilija Aarne Einari Wehmaksen kanssa. Avioliitostaan Väinö Vormalan kanssa Elina Vaaralla oli yksi poika.


title: Elina Vaara

text: Vaaraa on sanottu unen, lumotun ja romantiikan utuisten maisemien runoilijaksi. Professori Kerttu Saarenheimon hänestä kirjoittama elämäkerta ja syntymän satavuotisjuhlavuosi nostivat Vaaran hetkeksi esiin, mutta muuten Vaara on paljolti jäänyt unohduksiin.


title: Elina Vaara

text: Elina Vaara on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle.


title: Knossos

text: Knossos (, myös , ) oli minolais- ja mykeneläisaikainen palatsikeskus ja kaupunki sekä antiikin aikainen kaupunkivaltio ("polis") Kreetan saarella Kreikassa. Sen arkeologinen kohde sijaitsee noin viisi kilometriä etelään Kreetan pääkaupungista Iraklionista. Knossoksen palatsi oli koko minolaisen kulttuurin keskus.


title: Knossos

text: Knossos on Kreetan merkittävin pronssikautinen arkeologinen kohde. Palatsissa oli satoja huoneita ja sen ympärillä oli Knossoksen kaupunki. Palatsi yhdistetään kreikkalaisen mytologian kertomuksiin kuningas Minoksesta, labyrintista ja Minotauroksesta. Palatsi on nykyisin suosittu turistinähtävyys ja osia siitä on ennallistettu.


title: Knossos

text: Knossoksen paikan arvioidaan olleen asutettuna neoliittiselta kivikaudelta (7000–3000 eaa.) roomalaiselle kaudelle saakka. Palatsin paikalta on löydetty jopa seitsemän metrin paksuudelta aikaisempaa asutusta lähtien neoliittiselta kaudelta. Knossoksen kukoistuskautta oli minolainen aika 1000-luvulla eaa., jolloin se oli kyseisen kulttuurin merkittävin palatsikeskus. Neljä muuta suurta minolaista palatsikeskusta olivat Faistos, Mália, Galatás ja Káto Zákros.


title: Knossos

text: Paikalla on ollut ainakin kaksi suurta minolaista palatsia. Ensimmäinen rakennettiin noin vuonna 1900 eaa., ja se tuhoutui muiden minolaisten palatsien tavoin maanjäristyksessä vuonna 1700 eaa. Tämän jälkeen palatsi rakennettiin uudelleen. Vuonna 1450 eaa. Knossos kärsi vaurioita maanjäristyksessä ja sen jälkeen mykeneläisten hyökkäyksessä. Vallan siirtyessä mykeneläisille Knossos säilytti asemansa myös mykeneläisaikaisen Kreetan keskuksena. Uudet mykeneläiset vallanpitäjät muuttivat palatsin osin mykeneläisen mallin mukaiseksi niin, että siihen rakennettiin "megaron". Samalla kirjoitusjärjestelmä muuttui lineaari-A:sta lineaari-B:ksi. Noin vuonna 1375 eaa. palatsi autioitui, eikä minolaisesta kulttuurista ole jälkiä vuoden 1200 eaa. jälkeen.


title: Knossos

text: Koko minolaisen ja mykeneläisen kauden Knossos harjoitti laajaa kaupankäyntiä koko itäisen Välimeren alueella. Knossoksen satamakaupunkeina toimivat nykyiset Iraklion, Amnisos ja Katsampás. Nimi ”Knossos” palautuu ilmeisesti paikan alkuperäiseen nimeen ja esiintyy lineaari-B-kirjainmerkein kirjoitetuissa mykeneläisissä kirjoituksissa 1300-luvulla eaa. muodossa "ko-no-so". Nimen muoto "ku-nu-sha" esiintyy Amenhotep III:n ajan Kom el Hetainissa Egyptissä.


title: Knossos

text: Mykeneläistä aikaa seuranneiden niin kutsuttujen pimeiden vuosisatojen aikana asutus säilyi palatsin alueella, tosin pienemmässä mittakaavassa. Antiikin aikana alue oli Demeterin ja Apollonin kulttipaikkana. 500-luvulle eaa. tultaessa alueella ei ollut asukkaita mahdollisesti maanjäristysten vuoksi, mutta se säilyi käytössä kulttipaikkana.


title: Knossos

text: Hellenistisenä aikana Knossos oli jälleen merkittävä kaupunki. Se kuitenkin menetti asemansa roomalaisten kukistettua sen vuonna 67 eaa. Tämän jälkeen Kreetan keskus siirtyi Gortyniin. Vuodesta 27 eaa. lähtien Knossoksen paikalla toimi roomalainen kolonia "Colonia Iulia Nobilis Cnossus". Se oli ainoa Kreetalle perustettu roomalainen kolonia.


title: Knossos

text: Knossoksen löysi kreetalainen kauppias ja muinaistutkija Mínos Kalokairinós vuonna 1878. Sir Arthur Evans johti laajempia englantilaisten arkeologien suorittamia kaivauksia vuosina 1900–1930. Hän sai aatelisarvon löydettyään vielä suuremman osan palatsista.


title: Knossos

text: Evans kunnosti palatsin osia omien tulkintojensa perusteella. Nykyisin kunnostetuista rakennuksista on joskus vaikea erottaa, mikä on aitoa minolaisen kulttuurin jäännettä ja mikä Evansin omien mielikuviensa mukaan täydentämää osaa. 30 vuotta jatkuneiden kaivausten aikana Evans löysi pronssikautisen palatsin alta raunioita neoliittiseltä ajalta, sekä 3 000 savitaulua joissa on lineaari-A- ja lineaari-B-kirjoitusta.


title: Knossos

text: Knossoksen palatsin ympärillä oli pienempiä palatseja sekä lukuisia muita rakennuksia. Niiden ympärille levittäytyi suuri kaupunki hautausmaineen. Knossoksen alueen merkittävimmät rakennukset ovat:


title: Knossos

text: Knossoksen palatsi on suurin tunnettu minolainen palatsi. Se oli rakennettu minolaisten palatsien yleisen mallin mukaisesti suuren pohjois-eteläsuunnassa olevan keskuspihan ympärille. Keskuspihan koko on 45 x 23 metriä. Palatsissa oli pihan ympärillä neljä siipeä ja siinä on ollut useita kerroksia. Palatsissa on ollut muun muassa kuninkaalliset asuintilat, työpajoja, pyhäkköjä, säilytystiloja, vastaistuinsali ja muita saleja.


title: Knossos

text: Palatsin merkittävimmät sisäänkäynnit olivat länsisivulla, lounaiskulmassa, eteläsivulla sekä pohjoisosassa. Keskuspihan eteläpuolella olevassa siivessä oli muun muassa sisäänkäyntipropylaion ja pitkä kulkuekäytävä. Keskuspihan länsipuolella olleessa siivessä oli valtaistuinhuone, kulttitiloja sekä suuri joukko eri kokoisia varastohuoneita. Itäsiivessä oli muun muassa suuri keskusportaikko sekä hallitsijoiden asuintilat, joiden keskussalit olivat "polythyron"-huoneita eli oviseinin varustettuja saleja. Siivessä oli myös mm. lukuisia työpajatiloja. Pohjoissiivessä oli muun muassa valokuilu vesialtaineen sekä suuri pilarihalli.


title: Knossos

text: Palatsin osia yhdistävät pitkät käytävät ja portaikot. Palatsi on ollut koristeltu lukuisilla seinämaalauksilla (Knossoksen seinämaalaukset), jotka ovat kuvanneet muun muassa palatsin elämää ja uskonnollisia toimituksia. Maalaukset ovat nykyisin Iraklionin arkeologisessa museossa, ja niiden paikalla palatsin raunioissa on kopiot. Palatsissa on ollut vesijohto- ja viemäriverkosto. Palatsin eri vaiheet ja osat on rakennettu vuosina 2000–1350 eaa.


title: Knossos

text: Pikkupalatsi


title: Knossos

text: Pieni palatsi, joka sijaitsee pääpalatsin länsipuolella. Rakennuksessa on monia yhteisiä piirteitä suurempien palatsien kanssa: siinä on muun muassa lukuisia saleja, "polythyron"-"megaron" sekä puhdistautumisaltaalla varustettu pyhäkkö. Rakennus on ajoitettu 1600–1400-luvuille eaa.


title: Knossos

text: Kuninkaallinen huvila


title: Knossos

text: Huvilarakennus, joka sijaitsee pääpalatsin koillispuolella. Rakennuksessa on "polythyron"-huoneita, pilarein varustettu krypta sekä portaikko. Rakennus on luonteeltaan uskonnollinen ja sitä on arveltu muun muassa ylipapin tai muun yläluokkaisen henkilön asunnoksi. Rakennus on ajoitettu 1300-luvulle eaa.


title: Knossos

text: Etelätalo ("Karavaaniseralji")


title: Knossos

text: Pieni palatsi, joka sijaitsee pääpalatsin eteläpuolella. Rakennus on ollut mahdollisesti jonkinlainen vastaanottosali ja vierasmaja. Rakennuksen joissakin huoneissa on kylpytilat ja ne on koristeltu seinämaalauksin.


title: Knossos

text: Seinämaalausten talo


title: Knossos

text: Pieni kaupunkihuvila, joka sijaitsee pääpalatsin luoteispuolella. Rakennus on koristeltu lukuisilla seinämaalauksilla. Se on ajoitettu 1400–1100-luvuille eaa.


title: Knossos

text: Yksityiskartano


title: Knossos

text: Yksityisrakennus, joka sijaitsee pääpalatsin luoteispuolella. Rakennuksessa on keskussali, säilytystiloja ja portaikko. Rakennus on ajoitettu 1300–1100-luvuille.


title: Knossos

text: Eteläkartano


title: Knossos

text: Yksityisrakennus, joka sijaitsee pääpalatsin eteläpuolella. Rakennuksessa on ollut kolme kerrosta ja muun muassa rituaalinen puhdistautumisallas. Rakennus on ajoitettu 1600–1400-luvuille eaa.


title: Knossos

text: Ylipapin talo


title: Knossos

text: Rakennus, joka sijaitsee noin 300 metriä etelään Etelätalosta. Rakennuksessa on kivinen alttari.


title: Knossos

text: Temppelihauta


title: Knossos

text: Hauta, joka sijaitsee pääpalatsin eteläpuolella noin 600 metrin päässä. Kivetty katu yhdistää sen niin kutsuttuun Ylipapin taloon. Tutkijoiden mukaan hautaan olisi haudattu yksi viimeisistä Knossoksen kuninkaista joskus 1600–1300-lukujen välisenä aikana.


title: Knossos

text: Dionysoksen huvila


title: Knossos

text: Roomalaisen ajan yksityistalo, jossa on peristyylipiha. Rakennus on koristeltu Dionysosta esittävin mosaiikein ja siinä on Dionysos-kultille omistettuja huoneita. Rakennus on ajoitettu 100-luvulle jaa.


title: Knossos

text: Hautausmaat ja pyhäköt


title: Knossos

text: Knossoksen hautausmaat sijaitsivat kauempana sitä ympäröivien kukkuloiden rinteillä muun muassa Archáneksessa ja Anemóspiliassa. Knossosta palvelleita merkittäviä pyhäkköjä oli muun muassa Anemóspiliassa sekä Gioúchtas- eli Juktasvuorella, jossa sijaitsi parhaiten tunnettu minolainen vuorenhuippupyhäkkö.


title: Knossos

text: Antiikin Kreikan ajoilta asti palatsi on yhdistetty Kreetan kuningas Minokseen sekä myytteihin Daidaloksen suunnittelemasta labyrintistä sekä siellä asuneesta Minotauroksesta. Minotauros oli hirviö, joka oli härän ja ihmisen risteytymä, jota kreetalaiset palvoivat jumalana. Minotauroksen surmasi myytin mukaan ateenalainen sankari Theseus Minoksen tyttären Ariadnen avustuksella.


title: Knossos

text: Palatsista on löydetty kaksoiskirveitä ("labrys"), joita on ehkä käytetty uhritoimituksissa. Labyrintti ("labyrinthos": "labrys" + paikkaa tarkoittava pääte "-inthos") on siten tarkoittanut mahdollisesti kaksoiskirveen paikkaa. Palatsin suuren koon, erikoisen pohjakaavan ja huoneiden lukumäärän arvellaan jääneen elämään myöhempien kreikkalaisten suullisessa perimätiedossa legendana sokkeloisesta labyrintistä.


title: Lvivin valtionooppera ja -baletti

text: Lvivin valtionooppera ja -baletti (, "Lvivin valtiollinen, akateeminen ooppera- ja balettiteatteri S. Krušelnytskan kunniaksi"), rakennettiin 1897-1900 nimellä "Städtisches Theater" silloin Lemberg-nimisessä kaupungissa. Se avattiin 4. lokakuuta 1900, avajaisiltana esitettiin Wladislaw Zelenskin ooppera "Janek".


title: Lvivin valtionooppera ja -baletti

text: Vuonna 1919 laitos nimettiin "Teatr Miejskiksi" ja uudestaan 1939, jolloin nimeksi tuli "Teatr opery i baleta". 1956 nimeksi vaihtui ukrainalaisen runoilijan Ivano Frankon kunniaksi "Teatr opery i baleta im. Ivana Franka". Taloa uudistettiin vuosina 1979-1984, ja uudelleen vuonna 1999. Sitä seuraavana vuonna se sai nykyisen nimensä, joka tekee kunniaa ukrainalaiselle oopperalaulajalle Solomija Krušelnytskalle.


title: Lvivin valtionooppera ja -baletti

text: Taloon mahtuu noin 1 000 katsojaa.


title: Pallo-Iirot

text: Pallo-Iirot ry (lyhennetään usein P-Iirot, aikaisemmin myös RaPI) on vuonna 1930 perustettu jalkapalloseura Raumalta Suomesta. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa kaudella 2019 Kakkosessa. Kotiottelunsa Pallo-Iirot pelaa Äijänsuon stadionilla. Seuran hallituksen puheenjohtajana toimii Jarmo Savikurki ja toiminnanjohtajana Kaija Savunen. Aikaisemmin seura on toiminut myös nimellä Hakrit. 1990-luvun alussa Rauman johtavat jalkapalloseurat Rauman Pallo ja Pallo-Iirot yhdistyivät Rauman Pallo-Iiroiksi, joka myöhemmin lyheni nykyiseen muotoonsa.


title: Pallo-Iirot

text: Seura aloitti toimintansa vuonna 1930 jalkapallossa ja jääurheilussa nimellä "Iirot". Vuonna 1934 seura saavutti jääpallon B-junioreiden piirimestaruuden.


title: Pallo-Iirot

text: 1960-luvulla Iirot ja Rauman Lukko pelasivat molemmat sekä jääkiekkoa että jalkapalloa. Tämä söi molempien taloudellisia resursseja, joten vuonna 1969 Iirot päätti yhdistää toimintansa Lukon jalkapallojaoston kanssa. Uuden fuusioseuran nimeksi tuli raumalaisperäinen sana "Hakrit". 1970-luvulla Hakreilla oli sekä lasku- että nousukausia, joihin lukeutui muun muassa edustusjoukkueen nousu IV-divisioonasta III-divisioonaan.


title: Pallo-Iirot

text: 1980-luvun alussa seura palasi lähemmäs juuriaan vaihtamalla nimekseen "Pallo-Iirot". Samalla vuosikymmenellä edustusjoukkue nousi III-divisioonasta aina I-divisioonaan asti. Aikakauteen mahtui kuitenkin myös sarjaputoamisia.


title: Pallo-Iirot

text: 1990-luvulla Pallo-Iirot karisti mainettaan hissijoukkueena pelaten kahdeksan peräkkäistä kautta Ykkösessä. Taloudellisesti seuralla oli vaikeaa, mutta se selvisi veloista tiukalla kulukuurilla ja pitkäjänteisellä toiminnalla. Talouden tasapainottamisessa kului kuitenkin useita vuosia.


title: Pallo-Iirot

text: Nykyisellä vuosituhannella Pallo-Iirot on pelannut pääasiassa Kakkosta, mutta kävi Ykkösessä viimeksi kausilla 2004 ja 2005. Kaudella 2015 Pallo-Iirot asetti tavoitteekseen Kakkosen lohkovoiton, mutta tuloksena oli putoaminen Kolmoseen.


title: Pallo-Iirot

text: Pallo-Iirot miellettiin aikoinaan porvarien seuraksi, kun taas kilpailija Rauman Pallolla oli sosiaalidemokraattien joukkueen maine. Politiikka leimasi suomalaista urheilukenttää pitkälle 1990-luvulle asti – esimerkiksi Pallo-Iirot ei poliittisista syistä suostunut yhteistyöhön Rauman Pallon kanssa. Seurojen välinen kilpavarustelu heikensi molempien taloutta, jolloin Rauman Pallo joutui 1990-luvulla lopettamaan toimintansa. Sen sijaan Pallo-Iirot onnistui selviämään veloistaan.


title: Pallo-Iirot

text: Taustahenkilöt:


title: Pallo-Iirot

text: Pallo-Iirojen miesten kakkosjoukkue aloitti toimintansa vuonna 2007. Joukkue sai RKV:n sarjapaikan Satakunnan Kolmosesta. Kausina 2008–2012 joukkue pelasi nimellä Pallo-Iirot Reservi. Kaudella 2018 joukkue pelaa Länsi-Suomen Nelosessa.


title: Pallo-Iirot

text: Sarjasijoitukset:Seuran miesten kolmosjoukkue toimi kahden kauden ajan vuosina 2011–2012. Se saavutti nousun Satakunnan Vitosesta molemmista kausina, muttei ensimmäisellä kaudella ottanut nousua vastaan, ja jälkimmäisen kauden jälkeen se yhdistettiin Vitoseen pudotettuun P-Iirot/2:een.


title: Pallo-Iirot

text: Sarjasijoitukset:Pallo-Iirot oli ensimmäisiä Nuoren Suomen laadukkaasta juniorityöstä myönnettävän sinetin saaneita jalkapalloseuroja. Seuralla on tuhat jäsentä ja joukkue jokaisessa ikäluokassa 9-vuotiaista pelaajista alkaen. Sekä seuran A- että B-ikäiset poikajuniorit pelaavat Ykkösessä.


title: Pallo-Iirot

text: Pallo-Iirot palkittiin Nuori Suomi -sinetillä vuonna 1998.


title: Pallo-Iirot

text: Entinen jääkiekon A-maajoukkueen päävalmentaja Erkka Westerlund aloitti valmentajan uransa Hakrien jalkapallojuniorien valmentajana.


title: Pallo-Iirot

text: Jääpallon SM-sarjassa Iirot pelasivat kausilla 1946 ja 1948. Kaudella 1946 Iirot hävisivät kaikki neljä otteluaan maalierolla 6–17. Kaudella 1948 Iirot pelasivat yhdeksästä ottelussaan kaksi tasan ja hävisivät seitsemästi maalieron ollessa 6–36.


title: Pallo-Iirot

text: Pallo-Iirot ry:n tukiyhdistyksenä toimii vuonna 1988 perustettu Iiro-Vaarit ry. Iiro-Vaarit ry:n tarkoituksena on tukea seuran urheilutoimintaa, vaalia perinteitä ja ylläpitää suhteita vanhoihin seuralaisiin.


title: Pallo-Iirot

text: Iiro-Vaarit jakaa vuosittain "Emme hellitä" -lautasen ansioituneelle seuraihmiselle. Lautasia on jaettu vuodesta 1982 lähtien.


title: Lehtimangoldi

text: Lehtimangoldi ("Beta vulgaris" var. "cicla"), jota kutsutaan myös nimellä "lehtijuurikas", on juurikkaan ("Beta vulgaris") muunnos.


title: Lehtimangoldi

text: Lehtimangoldi on kaksivuotinen kasvi, joka kasvattaa ensimmäisenä vuotena paksumaltoisista ja leveäruotisista lehdistä muodostuvan lehtiruusukkeen. Lehtimangoldin juuret ovat haaroittuneet eivätkä erityisen paksuuntuneita päinvastoin kuin toisella muunnoksella, punajuurikkaalla ("Beta vulgaris" var. "conditiva").


title: Lehtimangoldi

text: Lehtiruodiltaan leveitä ja pitkiä lajikkeita nimitetään ruotimangoldeiksi ("Beta vulgaris" var. "flavescens"). Näillä lehtiruoti voi olla jopa 20 cm leveä ja puoli metriä pitkä. Siinä missä tavallista lehtimangoldia käytetään pinaatin tavoin, ruotimangoldia käytetään parsan tavoin.


title: Lehtimangoldi

text: Raaka mangoldi on erinomainen biotiinin, C- ja A-vitamiinin, magnesiumin ja kaliumin lähde.


title: Lehtimangoldi

text: Pinaatin tavoin se kerää nitraattia, joten sitä ei pidä antaa pikkulapsille, eikä aikuisenkaan pidä syödä kuin enintään kaksi kertaa viikossa.


title: Lehtimangoldi

text: Kylvetään heti maan lämmettyä (9-10 astetta), 2-3 cm syvyyteen. Itämisaika on 17-25 vrk 17-20 asteessa. Mullan on hyvä olla runsasravinteista ja pH:n neutraali. Taimiväli 15-20 cm, riviväli 40 cm. Korjuukelpoinen 8-10 viikossa. Jos satoa halutaan pitkälle syksyyn, kannattaa tehdä toinen kylvö kesäkuun lopulla. Kastellaan runsaasti kuivina jaksoina.


title: Lehtimangoldi

text: Sadonkorjuu aloitetaan ulommaisista lehdistä, sisempien jatkaessa kasvamistaan. Lehdet vedetään irti, ei leikata, muutoin lehdistä vuotaa liikaa nestettä. Lehtimangoldit säilyvät kylmässä muutaman päivän, ruotimangoldit noin viikon verran. Voidaan pakastaa ryöpättynä.


title: Lehtimangoldi

text: Käytetään pinaatin tavoin. Paksut lehtiruodit voi valmistaa erikseen parsan tavoin.


title: Öljylamppu

text: Öljylamppu on lamppu, jonka polttoaineena on valopetroli. Öljylampulla voidaan tarkoittaa myös kaikkia valonlähteitä, jotka polttavat öljymäisiä polttoaineita, joko maaöljy-pohjaisia petroleita, kasviperäisiä kasviöljyjä tai eläinperäisiä rasvoja. Öljylamppuja on monta eri laatua:


title: Öljylamppu

text: Kaikissa öljylampuissa, paitsi painelampuissa, on sydänlanka, jota pitkin polttoaine kulkeutuu polttimoon. Sydänlanka on tekstiilivalmisteinen lanka tai nauha ja joissain lampuissa, kuten Argand-lampussa se on kierretty sylinterin muotoon. Liekin hapensaantia voidaan tehostaa lampun lasilla, joka muodostaa savupiipun, joka aiheuttaa tasaisen ilmavirtauksen liekin ympärille, joka osaltaan vakauttaa liekkiä sekä parantaa sen kirkkautta. Varsinaisissa öljylampuissa on mekanismi jolla sydänlankaa voi säätää korkeussuunnassa, jolla voi vaikuttaa liekin suuruuteen ja valon määrään. Varhaisissa öljylampuissa sydänlankaa piti aika ajoin niistää, jotta liekki ei nokeaisi. Tavallisessa sydänlangallisessa öljylampussa valaisuominaisuudet ovat verrattavissa kynttilään ja valon lähteenä toimii suoraan liekin tuottama hehku. Öljylampuissa liekki palaa kuitenkin kynttilää kirkkaammin ohjattujen ilmavirtojen ansiosta.


title: Öljylamppu

text:
Voimavalolampuissa on erityisvalmisteinen hehkusukka, joka kuumentuessaan loistaa valoa luminenssin vaikutuksesta. Hehkusukka parantaa oleellisesti lampun valaisutehoa. Tunnettu voimavalolamppujen merkki on "Aladdin".
Painelampuissa öljysäiliöön pumpataan muutaman ilmakehän suuruinen paine. Paine pakottaa polttoaineen nousemaan ylös höyrystinputkeen, jossa polttoaine höyrystyy. Valopetrolihöyryyn sekoitetaan ilmaa ja kaasuseos syötetään polttimoon. Kaasuuntunut polttoaine palaa erityisen kuumalla liekillä ja saa hehkusukan loistamaan kirkasta valoa luminenssin vaikutuksesta. Lampun palaessa kaasuliekki tuottaa itsessään höyrystämiseen vaadittavan lämmön, mutta lamppua sytyttäessä on lamppu ensin esilämmitettävä. Painelamput ovat aina voimavalolamppuja, sillä kaasuuntunut polttoaine palaa lähes näkymättömällä, vain vähän sinertävällä liekillä. Valaisu ei täten perustu liekin itsensä tuottamaan valoon, vaan liekkiä käytetään vain lämmön lähteenä hehkusukalle. Tehokkaimmat voimavalolyhdyt kuten Petromax hk500 valaisevat jopa 500 hefnerkynttilän kirkkaudella, mikä vastaa noin 400 W hehkulamppua.


title: Öljylamppu

text: Petrolin alhainen viskositeetti eliminoi aikanaan polttoaineen syöttöongelmat, sillä petroli nousee hyvin sydänlankaa pitkin ylös. Petroli myös palaa kirkkaalla valkealla liekillä ilmassa eikä liekille tarvitse syöttää erikseen happea, kuten Bude-lampussa.


title: Öljylamppu

text: Valopetrolia oli vielä 1990-luvulla myynnissä pienissä pulloissa värjättynä tai hajustettuna, mutta niiden myyntiä on lainsäädännöllisesti rajoitettu marraskuussa 1997 annetussa direktiivissä. Värjätty ja hajustettu valopetroli ei viestinyt haitallisuudestaan, vaan lapset saattoivat erehtyä luulemaan ainetta limonadiksi.


title: Öljylamppu

text: Sisäisesti nautittuna valopetrolin suurin terveyshaitta kohdistuu keuhkoihin. Niellessä tai oksentaessa keuhkoihin joutuvat pienetkin määrät voivat aiheuttaa keuhkoödeeman tai keuhkotulehduksen.


title: Öljylamppu

text: Ensimmäiset öljylamput ovat olleet tuikkuja, jossa on poltettu kasviöljyä tai eläinrasvaa. Öljytuikut vastaavat toimintaperiaatteeltaan kynttilää ja niiden valoteho on myös samaa luokkaa. Öljylamppuja on käytetty jo esihistoriallisena aikana. Öljyn koostumus on vaihdellut. Muinaiset kreikkalaiset ja roomalaiset käyttivät oliiviöljyä, intialaiset rasvaa ja persialaiset maaöljyä.


title: Öljylamppu

text: Välimeren maissa oliiviöljylamput pysyivät laajassa käytössä pitkälti 1800-luvulle, maaseudulla ja pienissä kylissä 1900-luvullekin.


title: Öljylamppu

text: Ennen petroliaikakautta, joka alkoi 1850-luvulla, ehti käytössä olla myös öljykäyttöisiä lamppuja mm. Argand-lamppu joka patentoitiin 1780-luvulla. Öljykäyttöiset öljylamput vaativat kuitenkin monimutkaisia virityksiä mm. kellomekanismeja (Carcel-lamppu) joten petroli syrjäytti yksinkertaisuudellaan ja puhtaudellaan nopeasti (kasvi)öljyn käytön lamppujen polttoaineena.


title: Öljylamppu

text: Vuonna 1780 Aimé Argand patentoi Argand-lamppuna tunnetun öljylampun. Lampussa oli sylinterin muotoinen sydänlanka, jonka läpi ja ympäri ilma pääsi virtaamaan, täten parantaen liekin kirkkautta. Sylinterinmuotoinen lasista valmistettu "savupiippu" paransi ilmavirtausta ja samalla vähensi liekin lepattamista. Argand-lampussa oli myös uutena piirteenä mekanismi, jolla sydänlankaa saattoi nostaa tai laskea ja näin säätää liekin voimakkuutta. Argandin öljylamppu tuotti ensimmäistä kertaa selvästi kynttilää kirkkaamman valon (jopa viisi tai kymmenen kertaa kirkkaamman), se paloi puhtaammin ja oli myös käyttökustannuksiltaan kynttilää edullisempi.


title: Öljylamppu

text: Vuonna 1854 "Kerosene" rekisteröitiin tuotemerkkinä Yhdysvalloissa ja petroli-pohjaisten polttoaineiden käyttö lampuissa yleistyi nopeasti. Petrolin suuri etu öljyyn nähden, oli sen viskositeetti. Petroli kulkeutui helposti sydänlankaa pitkin ylös säiliöstä liekille, toisin kuin öljy ja näin ollen poisti polttoaineen syöttöön aiemmin liittyneet ongelmat.


title: Öljylamppu

text: Ortodoksinen kirkko käyttää edelleen pieniä lasittomia öljylamppuja eli lampukoita kirkoissa ikonien edessä. Niiden polttoaine on parafiiniöljyä. Lampukoita käytetään myös ortodoksikotien kotialttareilla.


title: Salaojituskone

text:
Salaojituskone (salaojakone) on teloilla tai kumipyörillä kulkevaan runkoon rakennettu laite, jolla tehdään noin 15-30 cm leveää, Suomessa keskimäärin metrin syvyistä salaojaa. Salaojan pohjalle asennetaan ojan tekemisen yhteydessä salaojaputki. Salaojaputket ovat nykyisin lähes yksinomaan muovista valmistettuja. Aikaisemmin salaojituksessa käytettiin tiilestä valmistettua putkea. Tiiliputken käyttö hiipui 1970-luvulla ja korvautui kokonaan muoviputkella 1990-luvulle tultaessa.
Salaojakoneita käytetään peltosalaojituksen tekoon, rakennussalaojitus tehdään useimmiten kaivinkoneilla. Useimmiten salaojasuunnitelman tekee salaojitussuunnittelija ja varsinaisen työn salaojitusurakoitsija.


title: Salaojituskone

text: Ensimmäiset putkelliset salaojat on Suomessa tehty 1800-luvun puolenvälin tienoilla tiiliputkien valmistuksen myötä. Tätä ennen peltojen pinnanalaisessa kuivatuksessa on erityisesti Itä-Suomessa käytetty paikoin mm. risu- ja kivisalaojia, joiden käytöstä on merkkejä jo 1600-luvulta lähtien.


title: Salaojituskone

text: Ensimmäiset salaojat kaivettiin käsin lapiolla. Ensimmäiset salaojakoneet tulivat Suomeen 1920-luvulla, muuta niiden käyttö jäi vähäiseksi. Toisen maailmansodan jälkeen koneellinen kaivu vauhdittui mm. amerikkalaisten armeijakäyttöön suunniteltujen puolitela-autojen perään rakennetuilla salaojankaivuyksiköillä. 1960-luvulta alkaen salaojakoneita valmistettiin Suomessa teollisessa mittakaavassa. Suomalaisvalmisteiset salaojakoneet olivat yleensä traktorirunkoon rakennettuja.


title: Salaojituskone

text: Suomalainen salaojakonevalmistus loppui 1990-luvun alussa. Suomessa on yhä käytössä useita kotimaisia kaivavia salaojakoneita, mutta nykyisin salaojakoneet ovat enenevässä määrin Alankomaalaista tai Iso-Britannialaista alkuperää. Nämä koneet ovat tela-alustaisia ja alusta alkaen salaojituskäyttöön suunniteltuja ja valmistettuja.


title: Salaojituskone

text: Nykyisin käytössä on kahta salaojakonetyyppiä, kaivavia ja aurasalaojakoneita. Kaivava salaojakone kaivaa maahan kapean kaivannon, jonka pohjalle putki lasketaan. Kaivu tapahtuu joko kaivuketjun ja siihen kiinnitettyjen kauhojen avulla tai kiinteän kaivupyörän avulla, jonka ulkokehällä on kaivuterät. Aurakone puolestaan tekee maahan viillon, jonka pohjalle salaojaputki lasketaan. Suomessa käytössä olevat aurasalaojakoneet ovat pystyaura-tyyppiä, jolloin viillon tekevä aura on pystysuorassa maanpintaan nähden. Kivettömämmällä mailla erityisesti Keski-Euroopassa ja Yhdysvalloissa on käytössä myös ns. delta-aura, jossa putken laskeva aura on v:n muotoinen. Suomessa delta-auran käyttöä rajoittaa ajoittaisen kivisyyden lisäksi salaojasoran yleinen käyttö putken ympärysaineena.


title: Salaojituskone

text: Vanhempien salaojituskoneiden salaojan syvyydensäätö toimii "sihtikeppien" avulla. Salaojasuunnittelija "punnitsee" eli mittaa pellon korkeuserot ja laittaa sihtikepit valmiiksi niin, että salaojituskoneen kuljettaja tietää mihin syvyyteen tekee salaojaa.


title: Salaojituskone

text: Nykyiset salaojituskoneet tekevät salaojan korkeussäätöä laserin avulla seuraavalla tavalla:


title: Salaojituskone

text: Salaojituksen tarkoituksena on kuljettaa vettä pois avo-ojattomilta pelloilta. Suomessa salaojituksessa käytetään yleisesti kokoojaputkia. Peltoon tehdään kokooja, jonka kautta vesi poistuu laskuaukon kautta kaivon, avo-ojaan tai muuhun paikkaan. Kokoojaan liitetään imuojat, joiden avulla vesi kerätään muualta pellolta pois. Salaojalle määrätään yleensä jokin kaato, eli kuinka paljon on veden pudotus (tasoon nähden), pudotus riippuu ojanpituudesta ja pellosta, yleensä 0,2–1 prosentin luokkaa.


title: Anggun

text: Anggun (koko nimi Anggun Cipta Sasmi; s. 29. huhtikuuta 1974 Jakarta) on indonesialaissyntyinen poplaulaja. Hän aloitti esiintymisen 7-vuotiaana. 19-vuotiaana Anggun muutti Indonesiasta Lontooseen ja sittemmin Ranskaan, jossa hän asuu tällä hetkellä. Anggun on laulanut indonesiaksi, ranskaksi ja englanniksi. Hän edusti Ranskaa vuoden 2012 euroviisuissa kappaleella "Echo (You and I)"


title: Michael Tippett

text: Sir Michael Kemp Tippett (2. tammikuuta 1905 – 8. tammikuuta 1998) oli englantilainen säveltäjä.


title: Michael Tippett

text: Tippett syntyi Lontoossa ja opiskeli sävellystä Ralph Vaughan Williamsin johdolla sekä orkesterinjohtoa Adrian Boultin johdolla. Hän aloitti uransa 1920-luvulla johtamalla oopperoita ja amatöörikuoroja.


title: Michael Tippett

text: Tippett sävelsi viisi jousikvartettoa, neljä konserttoa, neljä sinfoniaa, viisi oopperaa ja vokaalimusiikkia. Hän julkaisi vanhemmalla iällään omaelämäkerran "Those Twentieth Century Blues" (1991).


title: Michael Tippett

text: Tippett oli avoimesti homoseksuaalin. Hän sairastui pahaan keuhkokuumeeseen Tukholmassa syksyllä 1996 mutta kykeni palaamaan kotiinsa, jossa hän kuoli levollisesti 93-vuotiaana.


title: Thomas Adès

text: Thomas Adès (s. 1. maaliskuuta 1971 Lontoo) on englantilainen säveltäjä ja pianisti. Hän opiskeli pianoa Paul Berkowitzin ja sävellystä Robert Saxtonin johdolla ja valmistui vuonna 1992. Adèsin ensimmäinen teos, "Five Eliot Landscapes", julkaistiin vuonna 1990.


title: Putrajaya

text: Putrajaya on Malesian uusi hallinnollinen keskus ja liittovaltion territorio, joka perustettiin vuonna 1995. Sinne on siirretty useita hallituksen toimipisteitä maan pääkaupungista Kuala Lumpurista, mistä se sijaitsee noin 25 kilometrin päässä.


title: Putrajaya

text: Putrajayassa on asukkaita noin 70 000. Suurin osa Putrajayan rakennuksista on hallinnollisessa käytössä. Sen länsipuolella sijaitsee vuonna 1999 perustettu Cyberjaya, mihin monet Malesiassa toimivat IT-yritykset ovat sijoittuneet. Putrajayan alue sijaitsee keskellä Multimedia Super Corridorin aluetta.


title: Putrajaya

text: Putrajayan alue on keinotekoinen, ja alueen keskellä on 600 hehtaarin laajuinen tekojärvi. Tekojärven ympärille on rakennettu hallintorakennuksia, luksushotelleja, alueen päämoskeija ja runsaasti asuinrakennuksia. Putrajayan väkiluku on noin 70 000, mutta projektin valmistuttua alueelle on tarkoitus asuttaa yli 300 000 henkeä.


title: Putrajaya

text: Putrajayan alue on entistä kumipuun ja öljypalmun viljelyaluetta, ja aiemmin alue oli Selangorin osavaltioon kuulunut Prang Besar. Malesian liittovaltion hallitus neuvotteli Selangorin osavaltion hallinnon kanssa Putrajayan perustamisesta ja alueen ottamisesta liittovaltion alaisuuteen. Liittovaltio osti alueen Selangorilta 1990-luvun puolivälissä huomattavalla summalla, ostettu maa-ala oli 46 km². Putrajayan territorio perustettiin lokakuussa 1995. Putrajayan perustamista oli visioimassa etunenässä Malesian entinen pääministeri Mahathir Mohamad.


title: Putrajaya

text: Putrajayan perustamisen seurauksena Selangorin osavaltion sisässä on enklaavina kaksi liittovaltion territoriota: Kuala Lumpur ja Putrajaya.


title: Henry Cavendish

text: Henry Cavendish (10. lokakuuta 1731 Nizza, Ranska – 24. helmikuuta 1810 Lontoo) oli brittiläinen matemaatikko, fyysikko ja kemisti. Syrjäänvetäytyvä Cavendish vältteli uusia sosiaalisia kontakteja, minkä vuoksi suurin osa hänen tutkimuksistaankin julkaistiin vasta hänen kuolemansa jälkeen.


title: Henry Cavendish

text: Cavendishia pidetään vedyn keksijänä, sillä hän kuvaili ”herkästi syttyvän ilman” vuoden 1766 julkaisussaan "Three Papers Containing Experiments on Factitious Air". Myöhemmin Antoine Lavoisier toisti Cavendishin kokeen ja antoi alkuaineelle sen nykyisen ranskankielisen nimen "hydrogène" vuonna 1783.


title: Henry Cavendish

text: Cavendish suoritti yhden ensimmäisistä tarkoista Maan massan mittauksista. Käyttämässään menetelmässä hän ensin mittasi kahden lyijypallon välisen gravitaatiovoiman. Tästä voimasta hän laski Newtonin gravitaatiovakion, jonka arvoksi hän sai (nykyisiksi mittayksiköiksi muunnettuna) noin 6,670 · 10 m³ / kg s². Vakion avulla hän laski Maan massan. Hänen tuloksensa säilyi hyväksyttynä standardina aina 1900-luvulle saakka. Nykyisestä parhaasta arviosta 5,97 · 10 kg hänen tuloksensa poikkeaa noin yhden prosentin.


title: Henry Cavendish

text: Cavendish selvitti tarkan ilmakehän koostumuksen. Hänen aikanaan tiedettiin jo, että ilmassa on ainakin kahta ainetta, joita vallalla olleen flogiston-teorian mukaisesti nimitettiin ”flogistoituneeksi ilmaksi” (typpi) ja ”deflogistoituneeksi ilmaksi” (happi) Cavendishin mukaan ilmassa oli ”deflogistoitunutta ilmaa” noin viidesosa. Hän osoitti myös, että sähköpurkauksen avulla näistä kaasuista voitiin valmistaa typpihappoa, joka voitiin absorboida kaliumhydroksidiliuokseen. Hän havaitsi myös, että kun sekä happi että typpi oli saatu erilaisilla reaktioilla poistetuiksi, jäljelle jäi noin 1/120 alkuperäisen kaasun määrästä, joka ei ollut osallistunut mihinkään reaktioon. Yli sata vuotta myöhemmin William Ramsay ja John Strutt osoittivat tämän jäännöksen olevan argonia.


title: Henry Cavendish

text: Cavendish syntyi varakkaaseen aatelissukuun vuonna 1731. Hänen isänsä oli lordi Charles Cavendish ja äitinsä Anne Grey. Äiti kuoli hänen ollessaan vasta kaksivuotias. Henry ja hänen veljensä varttuivat isän hoivissa.


title: Henry Cavendish

text: Toisen Devonshiren herttuan lapsenlapsi Cavendish kävi Cambridgen yliopistoa vuodesta 1749 vuoteen 1753. Hän jätti yliopiston ennen valmistumista ja jatkoi tieteellisiä tutkimuksiaan sukunsa omaisuuden turvin. Aluksi hän keskittyi tutkimustyöhön termodynamiikan ja meteorologian parissa. Lisäksi hän toimi neuvonantajana tieteellisille tutkimusretkikunnille. Vuonna 1760 hänestä tuli Royal Societyn jäsen. Hänen isänsä kuoli vuonna 1783.


title: Henry Cavendish

text: Cavendish oli hiljainen ja syrjäänvetäytyvä. Pitkää ja hoikkaa Cavendishiä pidettiin varsin eriskummallisena tavoiltaan. Hän ei muodostanut läheisiä henkilökohtaisia suhteita perheensä ulkopuolisiin. Erään tiedon mukaan hän lisäytti takaoven taloonsa välttääkseen kohtaamasta taloudenhoitajaansa, koska hän erityisesti ujosteli naisia. Hänen tiettävästi ainoa ystävänsä oli häntä tieteellisissä kokeissa avustanut "Charles Blagden". Hänen muistiinpanojensa ansiostaan Cavendishin elämästä on säilynyt jälkipolville edes vähän tietoa. Cavendishin luonteesta tiedetyn perusteella on epäilty, että hän olisi saattanut kärsiä Aspergerin syndroomasta. Toisaalta hän saattoi vain olla sairaalloisen ujo.


title: Henry Cavendish

text: Epäsosiaalisuutensa ja salailevan käytöksensä vuoksi hän vältti töidensä julkaisemista ja suurinta osaa hänen löydöksistään ei kerrottu edes tutkijatovereille. Vasta vuonna 1879 fyysikko James Clerk Maxwell kävi läpi hänen papereitaan. Maxwell havaitsi, että Cavendish oli tutkinut ja ennakoinut monia asioita, joista kunnia oli jo ehditty antaa toiselle tutkijalle. Esimerkkejä Cavendishin löydöistä ja ennakoinneista niiden nykyään tunnetuilla nimillä ovat muun muassa Richterin mittasuhteiden laki, Ohmin laki, Daltonin osapainelaki, sähköisen johtavuuden periaatteet ja Charlesin kaasulaki.


title: Henry Cavendish

text: Cavendish jätti suuren kuolinpesän, joka oli tarkoitettu Cambridgen yliopiston Cavendish-laboratoriolle.


title: Henry Cavendish

text: Cavendishin mukaan on nimetty ainakin Cambridgen yliopiston fysiikan laboratorio vuonna 1874 sekä yksi Kuun kraatteri vuonna 1935.


title: Lou Harrison

text: Lou Silver Harrison (14. toukokuuta 1917 – 2. helmikuuta 2003) oli yhdysvaltalainen säveltäjä, jota opetti muun muassa Arnold Schönberg.


title: Lou Harrison

text: Harrison on tunnettu erityisesti eri kulttuurien musiikin elementtien yhdistämisestä töissään. Häneen vaikutti aasialainen, erityisesti indonesialainen, musiikki, ja joissakin hänen töissään on käytetty esimerkiksi perinteisiä indonesialaisia gamelan-soittimia tai peltitölkeistä ja muista materiaaleista tehtyjä versioita niistä.


title: Lou Harrison

text: Harrison sävelsi esimerkiksi yhden oopperan ("Rapunzel", 1954), baletin, kaksi sinfoniaa, kaksi viulukonserttoa, kolme pianosonaattia, kuusi cembalosonaattia, yhden messun ja yhden motetin.


title: Sevettijärvi

text: Sevettijärvi (koltansaameksi "Čeˊvetjäuˊrr", inarinsaameksi Čevetjävri, pohjoissaameksi "Čeavetjávri") on Inarin kunnassa koltta-alueella, Itä-Lapissa sijaitseva kylä Itäisen Jäämerentien varrella, noin 120 kilometriä pohjoiseen Inarista. Kylältä on Norjan rajalle Näätämöön matkaa noin 35 kilometriä. Kylän vihreä, mutta samaan aikaan karu maasto muuttuu Näätämöä kohden aukeammaksi.


title: Sevettijärvi

text: Kylä on rakentunut jääkauden aikaiselle merenpohjalle. Sevettijärven ja Näätämön välillä järvien kiviset rannat kiinnittävät ohikulkijan huomion erikoisuudellaan. Näitä kivisiä rantoja paikalliset kutsuvat pirunpelloiksi.


title: Sevettijärvi

text: Sevettijärven alue on yksi kolttasaamelaisten pääasuinalueista. Suurin osa (noin 90 %) 350 asukkaasta on kolttasaamelaisia, mutta joukossa on myös etelästä muuttaneita suomalaisia. Alueella asuu myös muutamia inarinsaamelaisia ja tunturinsaamelaisia.


title: Sevettijärvi

text: Näätämön Sevettijärvelle perustettiin kylä, kun Petsamosta evakuoidut koltat, yhteensä 51 perhettä, asutettiin sinne valtion rakennuttamiin mökkeihin sotien jälkeen vuonna 1949. Samoihin aikoihin rakennettiin koulu, terveystalo ja ortodoksinen rukoushuone. Inarilainen kauppias rakensi kylän keskustaan kaupan. Kylässä toimi hetken aikaa myös osuuskauppa. Ennen evakkojen asutusta Sevettijärvellä asui muutamia saamelaisia ja suomalaisia perheitä.


title: Sevettijärvi

text: Ensimmäinen autolla ajettava tie Sevettijärvelle valmistui 1960-luvun lopulla. Sitä ennen kuljettiin talvisin lumikiitäjällä, porolla ja suksilla sekä kesäisin kävellen, polkupyörällä ja veneellä.


title: Sevettijärvi

text: Kylän nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Kirakkajärveltä siirretty vanha perinnetalo (kolttamökki), jossa toimii museo, ja pihassa olevat pienet mökit, jotka kuvaavat kolttien kesäasumuksia sekä ortodoksinen kirkko.


title: Sevettijärvi

text: Jänispäälle, joka kohoaa noin kymmenen kilometriä Sevettijärven pohjoispuolella, on matkapuhelinoperaattori Elisa rakennuttanut 80 metriä korkean maston ja tien syksyllä 2007. Opukasjärvellä, noin 15 kilometrin vaelluksen päässä Sevettijärveltä, sijaitsee Näätämöjoen ylittävä riippusilta.


title: Garbage

text: Garbage on yhdysvaltalainen rockyhtye. Yhtyeen perustivat Butch Vig, Steve Marker ja Duke Erikson Wisconsinissa vuonna 1994. Vig, Marker ja Erikson olivat aiemmin toimineet musiikkialalla monissa eri tehtävissä. Vig oli muun muassa ollut mukana tuottamassa Nirvanan "Nevermindia" ja The Smashing Pumpkinsin "Gishiä". Myöhemmin he löysivät yhtyeeseen laulajaksi aiemmin Angelfish-yhtyeen laulajana toimineen skotlantilaisen Shirley Mansonin. Yhtyeen ensimmäinen albumi oli vuonna 1995 julkaistu "Garbage". Siltä julkaistiin singleinä viisi kappaletta: "Vow", "Only Happy When It Rains", "Queer", "Stupid Girl" ja "Milk".


title: Garbage

text: Pian esikoisalbuminsa julkaisun jälkeen Garbage alkoi tehdä materiaalia seuraavalle albumilleen, joka sai nimekseen "Version 2.0" ja julkaistiin vuonna 1998. Albumin ja myös itse yhtyeen suurimpien hittien joukkoon nousivat kappaleet "Push It" ja "I Think I'm Paranoid". Vuonna 1999 Garbage esitti James Bond -elokuva The World Is Not Enoughin samannimisen tunnuskappaleen. Vuonna 2001 ilmestyi yhtyeen kolmas albumi, "beautifulgarbage". Yhtye vietti hiljaiseloa aina vuoteen 2005 saakka, jolloin julkaistiin neljäs albumi "Bleed Like Me". Tämän jälkeen yhtye piti jälleen taukoa ja jäsenet työskentelivät muiden projektien parissa.


title: Garbage

text: Tauko päättyi vuonna 2007, kun vuorossa oli yhtyeen suurimmista hiteistä koostettu kokoelmalevy "Absolute Garbage". Tulevaisuudensuunnitelmiin kuuluivat Shirley Mansonin soololevy sekä yhtyeen viides studioalbumi, mahdollisesti jo vuoden 2008 aikana. Projektit kuitenkin siirrettiin jälleen tauolle kun Shirley sai roolin -TV-sarjasta.


title: Garbage

text: Kesäkuussa 2009 Butch Vig kertoili Gearslutz-nettifoorumilla Garbagen studiotyöskentelystä ja samalla mainitsi bändin tuottavan jälleen uutta materiaalia. Myöhemmin, helmikuussa 2010 myös Shirley Manson ilmoitti Facebookissa viettäneensä studiossa viikon muiden bändin jäsenten kanssa. Loppuvuodesta Manson julkisti virallisesti bändin palaavan uuden materiaalin kanssa luennoidessaan University of the West of Scotlandissa.


title: Garbage

text:
Garbagen kappale "Push It" oli vuonna 1999 julkaistun NHL 2000 -jääkiekkopelin tunnuskappale ja
Garbagen kappale "I Think I'm Paranoid" on mukana Rock Band -musiikkipelissä. Myös kitarapeli Guitar Hero 5:ssä on Garbagen kappale "Only Happy When It Rains".


title: FC Rauma

text:
FC Rauma ry on vuonna 1996 perustettu raumalainen jalkapalloseura. Sen edustusjoukkue pelaa kaudella 2015 Tampereen-Satakunnan Kolmosessa. Joukkue pelaa kotiottelunsa Äijänsuon stadionilla.
Sinettiseuraksi FC Rauma valittiin 4.11.2006.


title: FC Rauma

text: FC Rauma perustettiin 26. marraskuuta 1996 Rauman Nuorten Miesten Kristillisen Yhdistyksen, Rauman Kisa-Veljien ja Uotilan Työväen Urheilijoiden yhteisprojektina. FC Rauman miesten edustusjoukkue aloitti 3. divisioonasta, kun se sai aiemmin UTU:lle kuuluneen sarjapaikan. UTU jatkoi kuitenkin myös omaa junioritoimintaa, ja myös RKV säilytti oman miesten edustusjoukkueensa. Seuran miesten edustusjoukkue pelasi Kakkosessa kaudet 2001-2004. Kauden 2011 jälkeen se lopetti toimintansa, mutta vuodeksi 2013 perustettiin uusi miesten edustusjoukkue, joka joutuu aloittamaan taipaleensa Satakunnan Vitosdivarista. Edustusjoukkue nousi rikkonaisesta syksystä huolimatta Satakunnan Neloseen kaudeksi 2014. Joukkue vahvistui huomattavasti kaudeksi 2014 ja päätti kauden sarjanousuun. Ratkaisevassa nousukarsinnassa kaatui TamU-K rangaistuspotkukilpailussa.FC Raumalla on neljätoista juniorijoukkuetta ja yli 400 lisenssipelaajaa. Juniorijaoston puheenjohtaja on Jari Aalto.


title: FC Rauma

text: FC Rauma perusti kaudelle 2008-2009 futsal-joukkueen, joka pelaa kaudella 2016-2017 Ykkösessä. Joukkue pelaa ottelunsa Rauman kauppaoppilaitoksen salissa.


title: Edita Gruberová

text: Edita Gruberová (s. 23. joulukuuta 1946 Bratislava) on slovakialainen lyyrinen koloratuurisopraano ja yksi 1900-luvun jälkipuoliskon eturivin oopperatähdistä. Hänen äitinsä on unkarilainen ja hänen äidinkielensä slovakki. Hän opiskeli Bratislavan konservatoriossa ja musiikkiakatemiassa. Debyyttinsä oopperalavalla hän teki Bratislavassa 1968, roolina "Sevillan parturin" "Rosina". Gruberován ominta aluetta on ollut bel canto - hän oli kuin kotonaan repertuaarin kaikkein vaikeimmissakin rooleissa. Tässä suhteessa hieman ristiriitaisesti hän ei ollut Italiassa läheskään niin suosittu kuin Saksassa. Yksi hänen bravuurirooleistaan on ollut Straussin "Ariadne auf Naxosin" "Zerbinetta".


title: Rehujuurikas

text: Rehujuurikas ("Beta vulgaris" var. "alba", syn. "Beta vulgaris" var. "rapacea") on juurikkaan ("Beta vulgaris") muunnos.


title: Rehujuurikas

text: Rehujuurikkaan juuri on mehevä, 20–30 cm pitkä ja kasvaa pääosin maanpinnan yläpuolella.


title: Rehujuurikas

text: Rehujuurikasta on käytetty 1900-luvun alkupuolelta karjanrehuna. Juurikkaat soveltuvat sokeripitoisuutensa takia etanolin tuotantoon ja rehujuurikasta on käytetty myös biokaasun tuotantoon.


title: Avies

text: Avies on virolainen vuonna 1991 perustettu lentoyhtiö, joka operoi yli 3000 lentotuntia vuodessa noin 30 kaupunkiin Euroopassa. Aviesin palveluksessa on noin 70 työntekijää.


title: Avies

text: Tilaus- ja yksityislentojen lisäksi Aviesilla on säännöllistä matkustajaliikennettä Tallinnasta Kärdlaan, Kuressaareen ja Tukholmaan


title: Avies

text: Avies tarjoaa lentokoneiden ylläpitopalveluja, sekä huoltopalveluja (EASA Part 145 No EE.145.0105) muun muassa Learjet- ja Hawker-liikelentokoneille.


title: Avies

text: Aviesia edusti vuosina 2010-2011 Suomessa Fragola Oy, joka tarjoaa tapahtumia ja matkoja Baltiaan nimellä Livonia Travels & Events.


title: Avies

text: Lokakuussa 2011 Avies aloitti säännöllisen reittiliikenteen Suomessa Tampereen ja Oulun välillä markkinointinimellä Airlink.


title: Crusader (albumi)

text: Crusader on hard rock-/heavy metal -yhtye Saxonin vuonna 1984 julkaisema albumi. Se oli verrattain suosittu ja nousi brittien albumilistalla sijalle 18., Yhdysvalloissa albumi saavutti sijan 74.


title: Crusader (albumi)

text: Biff Byford paljasti vuonna 2009 Crusader -levyn remasteroidun version kansilehdessä, ehkä jopa hieman yllättäen, että Crusader on Saxonin myydyin levy. Levyllä on edellisalbumeita amerikkalaistyylisempi, mutta myös metallisempi soundi ja nykyään Crusader on Saxonin suosituimpia levyjä. Jylhä "Sailing To America" julkaistiin singlenä mutta se ei saanut merkittävää menestystä.


title: Japan Airlines

text: Japan Airlines ( eli "JAL") on japanilainen lentoyhtiö. Yhtiö perustettiin vuonna 1983. Sen pääpaikka on Tokiossa.


title: Japan Airlines

text: Japan Airlines Corporation () koostuu useista lentoyhtiöistä. Japan Airlines International (株式会社日本航空インターナショナル) hoitaa kansainvälistä reittilentoliikennettä keskuspaikkoinaan Naritassa ja Osakassa sijaitsevat lentokentät. Japan Airlines Domestic (株式会社日本航空ジャパン) puolestaan lentää Japanin tärkeimpien kaupunkien välillä. Lisäksi yhtiön omistuksessa on kahdeksan muuta lentoyhtiötä: Harlequin Air, Hokkaido Air System, JAL Express, JALways, J-Air, Japan Air Commuter, Japan Asia Airways sekä Japan Transocean Air. Pääpaikat ovat Tokiossa ja Osakassa. Japan Airlines liittyi Oneworld-lentoyhtiöallianssiin vuonna 2007.


title: Japan Airlines

text: 12. elokuuta 1985 Japan Airlinesin lento 123 törmäsi hallinnan menetyksen johdosta vuoreen. Onnettomuudessa menehtyi 520 ihmistä, tehden siitä maailman tuhoisimman yhden lentokoneen onnettomuuden. Kone oli Boeing 747.


title: Japan Airlines

text:
Pitkään jatkuneiden taloudellisten vaikeuksien seurauksena yhtiö hakeutui konkurssiin 19. tammikuuta 2010.
Heinäkuussa 2013 Japan Airlines aloitti päivittäiset lennot B787-8 koneilla Helsinki-Vantaan ja Tokion välillä.


title: Lappeenrannan lentoasema

text: Lappeenrannan lentoasema sijaitsee Lappeenrannassa Lentokentän kaupunginosassa noin kaksi kilometriä kaupungin keskustasta länteen. Vuonna 2013 lentoaseman kautta kulki noin 98 000 matkustajaa, joista lähes kaikki kansainvälisessä liikenteessä. Matkustajamäärillä mitattuna lentoasema oli Suomen 11. vilkkain. Lappeenrannan lentokenttä on Suomen vanhin. Se on perustettu vuonna 1918. Karjalan ilmailumuseo sijaitsee lentoaseman alueella. Vuosina 2015-2017 kentälle ei lennetty lainkaan reittiliikennettä.


title: Lappeenrannan lentoasema

text: Marraskuussa 2009 AirBaltic aloitti reittilennot Tallinnan kautta Riikaan. Lentoasemalta lennetään myös suoria tilauslentoja muun muassa Kreikan ja Kanariansaarille. Keväällä 2019 Lappeenrannasta lennetään myös yksittäinen lomalento Egyptiin.


title: Lappeenrannan lentoasema

text: Lappeenrannan lentoasemalla tehtiin huhtikuussa 2010 kaikkien aikojen matkustajaennätys. Lentoaseman kautta kulki tuolloin lähes 11 000 matkustajaa. Edellinen ennätys on vuodelta 1998, jolloin matkustajia oli reilut 7 900.


title: Lappeenrannan lentoasema

text: Lappeenrannan kotimaanliikenteen matkustajamäärät ovat romahtaneet vuoden 2005 jälkeen, kun on avattu Lahden oikorata liikenteelle syyskuussa 2006. Etelä-Karjalan kauppakamarin arvion mukaan lentoliikenne Helsinkiin on korvautunut parantuneella junayhteydellä, joka palvelee liikematkustajia riittävällä tavalla. Nykyisin Lappeenrannasta ei lennetä kotimaan lentoja lainkaan.


title: Lappeenrannan lentoasema

text:
Varsinkin pietarilaiset käyttävät Lappeenrannan lentoasemaa.
Lappeenrannan matkakeskukseen on lentoasemalta kaksi ja puoli kilometriä Lentokentänkatua ja Ratakatua pitkin. Lentoasemaa lähin linja-autojen pikavuoropysäkki on "Leiri" Lavolankadun ja Helsingintien risteyksen lähellä, noin kaksi kilometriä lentoasemalta koilliseen. Linja-autolla pääsee Lappeenrannan lentoasemalle paikallislinja 4:llä. Lappeenrannan lentokenttä siirtyi 1.1.2016 sitä varten perustetulle Saimaan lentoasema -säätiölle, joka vastaa siitä tästä edes päin. Samalla kentällä työskennelleet 13 henkilöä siirtyvät pois Finavian palvelusta. Finavia ei jätä Lappeenrantaa kokonaan, sillä Finavia tarjoaa lennonvarmistuspalveluita palvelusopimuksen pohjalta.


title: Lappeenrannan lentoasema

text: Lentoasemalle odotetaan 2018-2020 200 000 matkustajaa. Vuoteen 2028 odotetaan taas 500 000 matkustajaa. 2016 arvioitiin lentoaseman kiitotien tarvitsevan uuden päällysteen vuoteen 2020. Tällä hetkellä kuitenkin arvioidaan, ettei päällystystarvetta ole vielä.


title: Lappeenrannan lentoasema

text: Kentälle odotetaan kuitenkin edelleen ympärivuotista lentoliikennettä.


title: Michael Howard

text: Michael Howard (s. 7. heinäkuuta 1941) on brittiläinen poliitikko, joka toimi opposition ja konservatiivipuolueen puheenjohtajana marraskuusta 2003 joulukuuhun 2005.


title: Michael Howard

text: Howard syntyi Swansean lähistöllä Walesissa. Hänen isänsä oli romanianjuutalainen maahanmuuttaja, mistä juontaa Howardin alkuperäinen sukunimi Hecht. Perheen sukunimi muutettiin englantilaisempaan kieliasuun Michaelin ollessa kuusivuotias.


title: Michael Howard

text: 1960-luvulla Howard opiskeli Cambridgen yliopistossa. Hän kuului yliopiston poliittiseen konservatiiviryhmittymään, jonka jäsenistä monet päätyivät Margaret Thatcherin ja John Majorin aikana korkeisiin virkoihin.


title: Michael Howard

text: Howard toimi Majorin hallituksen sisäministerinä vuosina 1993–1997. Hän seurasi Iain Duncan Smithiä Ison-Britannian konservatiivipuolueen puheenjohtajaksi vuonna 2003. Hän arvosteli Tony Blairia ja Yhdysvaltoja väärän tiedon levittämisestä Irakin sodan aikana, mikä teki hnestä epäsuositun Washingtonissa. Howard hävisi vaalit Tony Blairin johtamalle Labourille 2005 ja joutui vetäytymään puoluejohtajan paikalta nuoren David Cameronin noustessa johtoon.


title: Michael Howard

text: Howard aateloitiin vuonna 2010.


title: Pakkalankulma

text: Pakkalankulma on Pirkkalan 16. kunnanosa. Se sijaitsee Partolan kauppakeskittymän, Toivion ja Nuolialan muodostaman kolmion välisellä alueella. Pakkalankulmalla asuu noin 500 ihmistä, joista suurin osa Mustimäen alueella.


title: Pakkalankulma

text: Vuonna 1912 jo muutamia kymmeniä vuosia toimineen Partolan höyrysahan omistuspohja muutettiin osakepohjaiseksi, ja nimi vaihdettiin Pyhäjärven Sahaksi. Pian tuotanto kasvoi kaksinkertaiseksi ja työntekijämäärä nousi suurimmillaan liki kahteensataan henkilöön. Muutamia vuosia myöhemmin viereen nousi Partolan Kenkätehdas, joka työllisti huippuvuosinaan yli kaksisataa henkilöä. Näistä tekijöistä johtuen Pakkalankulman alueen asutus alkoi muodostua 1920-luvulla mahdollisimman lähelle Pereen teollisuuskeskittymää, lähinnä Pakkalantien ja Elinantien varsille. Seuraavien vuosikymmenten aikana alueen kasvaminen oli erittäin hidasta - ennen 1991 aloitettua laajennusta Pakkalankulmalla oli vain 30 omakotitaloa.


title: Pakkalankulma

text: Lentokentän sijainti lähellä Pakkalankulman aluetta oli tuottanut vuosikymmenten saatossa ongelmia. 1960-luvulla pienkoneen lentäjä joutui tekemään pakkolaskun Pakkalantien varressa sijaitsevalle pellolle. Vuonna 2003 samalla pellolla järjestettiin mittava harjoitus, jossa demonstoroitiin onnettomuuteen joutuneen lentokoneen tulipaloa. Harjoitukseen osallistui kymmeniä vapaaehtoistyöntekijöitä sekä runsaasti pelastushenkilökuntaa ja -kalustoa. Talvisodan aikana Pakkalankulmaa pommitettiin ajoittain ankarasti, mutta henkilövahingoilta vältyttiin.


title: Pakkalankulma

text: Tiettävästi Pakkalankulman ainoa kauppa ennen markettien tuloa oli Evald Parkkisen vuonna 1935 perustama kauppa Pakkalantien alkupäässä. Parkkinen lopetti kaupan 1939. Alueen laajentumisen alettua 1990-luvun alussa Kaartotien varteen perustettiin Partolan Kukkatalo. Saksalainen halpakauppaketju Lidl aloitti kauppatoiminnan samalla kadulla 2000-luvulla. Pakkalankulman asukkaat ovat järjestäneet satunnaisesti myyjäisiä.


title: Pakkalankulma

text: Pakkalantien varrella toimi ennen sota-aikaa ainoa alueen teollisuusrakennus, paperipussitehdas.


title: Pakkalankulma

text: Pakkalankulman lapset käyvät ala-asteen pääsääntöisesti Nuolialan koulussa. Raja leikkaa asuntoalueen kahtia niin, että muutamat taloudet kuuluvat Toivion koulupiirin vaikutusalueeseen. Pakkalankulmalla on oma päiväkoti, 1998 perustettu Pakkalanlyhty.


title: Pakkalankulma

text: Talvisin jäädytettävä Mustimäen pienpallokenttä on Pakkalankulman ainoa urheilupaikka. Kesäisin alueella voi pelata jalkapalloa. Pakkalankulmalla on kaksi leikkipuistoa, molemmat 1991 valmistuneen Mustimäen alueella.


title: Pakkalankulma

text: Pirkkalan kasvun alettua 90-luvun alkupuolella myös Pakkalankulmalla aloitettiin mittavat asuinalueen rakennustyöt. Ennestään alueella sijainneiden omakotitalojen lisäksi Nuolialantien varteen valmistui kolme kerrostaloa. Pakkalantien varteen rakennettiin useita rivi- ja paritaloja. Laajentuminen ei jäänyt kuitenkaan tähän, sillä erityisesti Mustimäen alueelle on noussut vuosittain taisesti uusia omakotitaloja. Myös Partolan Kukkatalon viereen on suunniteltu mittavaa kerrostalojen rakennushanketta.


title: Pakkalankulma

text: Keväällä 2007 tehtiin luonnos Naistenmatkantien ja Kaartotien väliselle alueelle kaavoitettujen toimisto- ja liikerakennusten kaavan muuttamisesta asuinkerrostalualueeksi. Kaavaehdotus oli nähtävillä seuraavana keväänä. Rakennustyöt alueella aloitetaan aikaisintaan vuoden kuluttua.


title: Syldavia

text: Syldavia on Hergén luomissa Tintti-sarjakuvissa esiintyvä, Balkanin niemimaalla sijaitseva kuvitteellinen valtio, joka joutuu usein naapurimaansa Bordurian uhkaamaksi. Syldavia esiintyi ensimmäisen kerran vuosina 1938–1939 ilmestyneessä tarinassa "Kuningas Ottokarin valtikka".


title: Syldavia

text: Syldavian sijaintia ei tunneta tarkasti, ja se on luotu yhdistelmänä useista eri valtioista.


title: Syldavia

text: Hergé loi Syldavian ja sen naapurimaan Bordurian vuosina 1938–1939 "Le Petit Vingtième" -lehdessä ilmestyneeseen Tintti-seikkailuun "Kuningas Ottokarin valtikka" (varhaisempi suomennos nimellä "Ottokarin valtikka"). Tarina on allegoria ennen kaikkea maaliskuussa 1938 tapahtuneesta Itävallan liittämisestä Saksaan ja myös seikkailun ilmestymisen aikoihin tapahtuneesta Sudeettialueiden kriisistä ja Tšekkoslovakian miehityksestä – Borduria symboloi valloitushaluista natsi-Saksaa. Syldavia syntyi kuitenkin yhdistelmänä useista Itä-Euroopan maista.


title: Syldavia

text: "Kuningas Ottokarin valtikkaan" sisältyy usean sivun mittainen kuvitteellinen matkailuesite, jossa kerrotaan Syldavian maantieteestä, historiasta ja väestöstä.


title: Syldavia

text: Syldavian maisemat, minareettien hallitsemat kaupunkinäkymät ja maaseudun asukkaiden puvut syntyivät pääasiassa Albaniaa esikuvana käyttäen. Myös maan pelikaanilippu muistuttaa suuresti Albanian lippua. Toisaalta Syldavian lukuisat -ow-päätteiset paikannimet viittavat pääasiassa Puolaan. Maan keskiaikainen historia on voinut saada innoitteita sekä Puolan, Tšekin että – turkkilaisvalloituksen osalta – Balkanin maiden historiasta. Historiallisen kuningas Ottokarin nimi lienee lainattu Böömin Ottokar I Přemysliltä. Fasistisen teräskaartin uhkaama monarkia muistuttaa myös julkaisuajankohdan Romaniaa (jossa toimi Rautakaarti).


title: Syldavia

text: Syldavian sijainnista ei varmasti tiedetä muuta kuin että "Kuningas Ottokarin valtikassa" Brysselistä lähtevä Tintti matkustaa sinne lentäen Frankfurtin ja Prahan kautta ja että sen ”on pieni itäisen Euroopan valtio” ja sijaitsee Balkanilla.


title: Syldavia

text: Asutus: Syldaavien asuttaman kuningaskunnan väkiluku on 624 000 ja sen pääkaupunki on Klow, alun perin "Zileheroum", jonka väkiluku on 122 000 (vuonna 1938). Pääkaupunki Klow sijaitsee "Wladir" ja "Moltus" jokien yhtymäkohdassa. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Niedzdrow, Istow, Dbrnouk ja Zlip.


title: Syldavia

text: Historiaa: Aina 500-luvulle asti Syldaviaa asuttivat paimentolaisheimot joiden alkuperä on tuntematon. Maahan hyökkäsi slaavilaisia kansoja mutta turkkilaiset tunkeutuivat maahan 900-luvulla ja ajoivat slaavit vuoristoon alangoilta. Nykyinen Syldavia perustettiin vuonna 1127, kun slaavijohtaja "Hveghi" ajoi turkkilaiset pois maasta ja otti hallitsijanimekseen Muskar. Borduria valloitti Syldavian 1195, kunnes Ottokar I ajoi heidät pois maasta vuonna 1275. Syldavian tunnetuin ja arvostetuin hallitsija oli Ottokar IV, joka nosti Syldavian maailman kartalle ja kehitti Syldaviaa. Hän loi lain, jonka mukaan Syldavian hallitsijan on pidettävä hallussaan valtikkaansa, muuten tämä hallitsija menettää asemansa.


title: Syldavia

text: Vuonna 1939 Syldavia oli vähällä joutua liitetyksi Borduriaan, kun Borduria yritti miehittää sen hyödyntäen salaliittoa, jossa varastettiin kuninkaan symbolinen valtikka. Vallaankaappausta toteuttamassa oli borduurimielinen Teräskaarti-puolue. Tintti kuitenkin onnistui estämään tämän. Syldavia harppasi takapajuisesta maatalousvaltaisesta maasta huipputekniikan maaksi kun Zmyhlpaattien vuoristosta löytyi rikas uraaniesiintymä. Syldavialaiset ymmärsivät turvautua länsi-insinöörien apuun. Ydinenergiaan perustuva avaruushanke vei syldaaviteknologian peräti Kuuhun asti. 1950-luvulla ilmestyneissä Tintti-seikkailuissa Borduriasta on tullut Itäblokin maita muistuttava diktatuuri, mutta Syldavia on ilmeisesti jäänyt rautaesiripun länsipuolelle.


title: Syldavia

text: Valtiomuoto: Syldavia on valtiomuodoltaan monarkia ja sitä kutsutaankiin virallisemmin Mustan Pelikaanin Kuningaskunnaksi. Maan lipussa on musta pelikaani keltaisella pohjalla. Kuningaskuntaa hallitsi tarinassa "Kuningas Ottokarin valtikka" kuningas Muskar XII. Kuningaskunnan motto on "Эих бэннэк, эих блавэк" /eih bennek, eih blavek/. Syldavian esitteessä motto on käännetty vapaasti "Ken siihen puuttuu, suistuu siihen" (ranskankielisessä alkutekstissä "Joka siihen itseään hankaa, tulee sen pistämäksi", jota lähellä oleva käännös esiintyy Aimo Sakarin vanhemmassa suomennoksessa: "Ken siihen kajoaa, piston saa").


title: Syldavia

text: Kieli: Syldavian virallinen kieli on syldaavi, jonka puheasussa on slaavilaisia piirteitä. Kieli kuitenkin kuuluu länsi-germaaniseen kieliryhmään ja sitä kirjoitetaan kyrillisillä kirjaimilla. Latinalaista kirjaimistoa kuitenkin käytetään virallisissa kuninkaallisissa yhteyksissä. Erityispiirteenä voidaan mainita se, että jotkut konsonanttiäänteet kirjoitetaan sekä latinalaisilla että kyrillisillä kirjaimilla kahdella konsonantilla, esimerkiksi ”sz” kirjoitetaan ”сз” eikä ”ш”. Kieli myös muistuttaa paljon Brysselissä puhuttavaa flaamilaisperäistä, ranskalaisia sanoja sisältävää slangia, "Marols"ia (myös "Marolien"), jota Hérge oppi isoäidiltään.


title: Syldavia

text: Kulttuuri: Syldaavit olivat pitkään turkkilaisten vallan alla ja se on vaikuttanut paljon Syldavian kulttuuriin ja historiaan. Syldavian uskontoa ei kerrota, mutta tarinassa "Kuningas Ottokarin valtikan" syldvialaisissa kylissä ja kaupungeissa näkyy paljon minareetteja. Toisaalta ne voivat olla kirkkoja, jotka ovat saaneet islamilaisia vaikutteita. Toisaalta Syldavian kansallispäivä on Pyhän Wladimirin päivä, joka viittaisi ortodoksiseen kristinuskoon. Maan suosikkiruoka on szlaszeck, jota Belgiassa sijaitsevan syldavialaisravintolan tarjoilija kuvaili nuoren koiran reideksi tuhdin syldavialaiskastikkeen kera. Tämä saattoi olla pelkkää pelottelua Tintin kustannuksella, koska hän yritti urkkia paikkoja. Szlaszeckin nimi tulee puolan sanasta "szaszłyk", joka tarkoittaa lihavarrasta tai kebabia. Maan suosikkijuoma on mineraalivesi, mikä harmittaa varsinkin Tintin viskiin menevää ystävää kapteeni Haddockia.


title: Syldavia

text: Teräskaarti on Syldaviassa toimiva puolue, joka todellisuudessa toimii bulvaanina Zyldav Zentral Revolutzionär Komitzät (Z.Z.R.K.) -nimiselle salaseuralle, jonka tarkoituksena on liittää Syldavia osaksi Borduriaa. Teräskaartin johtaja on nimeltään Müsstler (nimi on yhdistelmä nimistä Mussolini ja Hitler). Salaliitossa on mukana myös suuri osa maan poliisivoimista ja kuninkaallisen palatsin henkilökuntaa.


title: Syldavia

text: Eräänä päivänä paroni Staszvits, jonka isän maa-alueet Ottokar IV oli palauttanut kuningaskuntaansa, astui hallitsijan eteen ja rohkeni röyhkeästi vaatia Syldavian kruunua itselleen.


title: Syldavia

text: Kuningas kuunteli sanomatta sanaakaan, mutta kun häpeämätön paroni päätti puheensa vaatimalla häntä luovuttamaan valtikkansa, kuningas nousi ja lausui ylpeästi: ”Tule ottamaan!”


title: Syldavia

text: Suunniltaan raivosta nuori paroni paljasti miekkansa ja hyökkäsi kuninkaan kimppuun, ennen kuin tämän palvelijat ehtivät väliin. Kuningas väisti astahtaen sivuun, ja kun hyökkääjä vauhtinsa voimassa horjahti hänen ohitseen, hän suuntasi tämän päähän valtikalla iskun, joka suisti hyökkääjän maahan, ja huudahti syldavian kielellä ”Eih bennek, eih blavek!”, mikä käännettynä kuuluu suunnilleen "Ken siihen puuttuu, suistuu siihen". Sitten hän tarkasteli pitkään valtikkaansa ja puhutteli sitä näin sanoen: ”"Oi, valtikka! Sinä pelastit henkeni. Ole siis tästä pitäen Syldavian hallitsijan korkein tunnus. Voi sitä kuningasta, joka sinut kadottaa, sillä minä julistan täten, ettei hän ole enää oleva arvollinen hallitsemaan."” Siitä pitäen, jokaisena Pyhän Wladimirin päivänä, Ottokar IV seuraajat ovat kiertäneet pääkaupungin juhlasaatossa. Kädessään he pitävät aina historiallista valtikkaa, jota ilman he menettäisivät oikeutensa valtaistuimeen, ja katujen varsilla kansa laulaa hymniä:


title: Neva

text: Neva tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Harvesteripää

text: Harvesteripää (=hakkuupää, koura) on harvesterin puita katkaiseva ja karsiva osa. Se koostuu muun muassa syöttörullista, karsintateristä, mitta-antureista, ketjusahasta sekä ns. tiltistä, joka mahdollistaa harvesteripään toimimisen vaaka- ja pystyasennossa. Harvesteripää on kiinnitetty nosturiin pyörivän nivelen (rotaattorin) välityksellä, jonka ansiosta harvesteripää pyörii pystyakselinsa ympäri.


title: Harvesteripää

text: Puuta kaadettaessa harvesteripää viedään puun tyvelle, tartutaan puuhun ja sahataan se poikki ketjusahalla. Sen jälkeen puuta syötetään harvesteripään läpi syöttörullilla, samaan aikaan karsintaterät karsivat oksat. Mittalaitteen ja ketjusahan avulla puusta katkaistaan sopivan mittaisia pölkkyjä joko tukiksi tai kuitupuuksi.


title: Puutavara-auto

text: Puutavara-auto on erityisesti puutavaran kuljetukseen metsästä tehtaille rakennettu, yleisimmin kolmiakselisen kuorma-auton ja neliakselisen täysperävaunun yhdistelmä. Siihen kuuluu auton perusrunko, puutavaranosturi, pankot, kuormankiristimet sekä pankoilla varustettu perävaunu. Puutavara-autoa ei rakenteensa vuoksi juurikaan käytetä muihin kuljetuksiin.


title: Puutavara-auto

text: Suomalaisista metsistä korjatusta raakapuusta kuljetetaan suoraan tehtaalle asti puutavara-autoilla yli 80 prosenttia ja kaksi muutakin puun siirtotapaa, uitto ja rautatie, tarvitsevat autokuljetuksia.


title: Puutavara-auto

text: Puutavara-autojen valmistajia:


title: Henry Mancini

text: Enrico Nicola ”Henry” Mancini (16. huhtikuuta 1924 Cleveland, Ohio – 14. kesäkuuta 1994 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen säveltäjä. Hän sävelsi enimmäkseen elokuvamusiikkia. Hänen tunnettuja sävellyksiään ovat muun muassa "Vaaleanpunaisen pantterin" tunnusmusiikki, "Peter Gunn" -televisiosarjan tunnusmusiikki, "Baby Elephant Walk" -kappale elokuvasta "Hatari!", alkujaan "Aamiainen Tiffanylla" -elokuvaan sävelletty laulu ”Moon River” sekä laulu ”Days of Wine and Roses” samannimisestä elokuvasta. Mancini voitti musiikistaan muun muassa neljä Oscar-palkintoa ja 20 Grammya.


title: Henry Mancini

text: Henry Mancini syntyi 16. huhtikuuta 1924 Clevelandissa, Ohiossa. Hänen isänsä Quinto soitti huilua ja opetti Henrylle taidon kun tämä oli kahdeksanvuotias. Perhe muutti West Aliquippaan Pennsylvaniaan kun Henry oli 12-vuotias. Siellä hän opetteli soittamaan pianoa ja kiinnostui musiikin sovittamisesta. Valmistuttuaan high schoolista 1942 Mancini aloitti opinnot New Yorkin Juilliard-musiikkikoulussa mutta joutui armeijaan jo seuraavana vuonna. Mancini liittyi vuonna 1946 The Glenn Miller-Tex Beneke Orchestraan pianistina ja sovittajana. Seuraavana vuonna hän meni naimisiin laulaja Ginny O’Connorin kanssa.


title: Henry Mancini

text: Vuonna 1952 Mancini aloitti Universal-International-elokuvastudion musiikkiosastolla. Seuraavan kuuden vuoden aikana hän teki musiikkia yli sataan elokuvaan ja sai ensimmäisen Oscar-ehdokkuutensa elokuvasta "Glenn Miller Story". Lopetettuaan työt studiolla 1958 Mancini ryhtyi itsenäiseksi musiikintekijäksi. Hänen ensimmäisiä töitään lähdön jälkeen oli Blake Edwardsin televisiosarja "Peter Gunn", joka aloitti 26 elokuvaa kattaneen yhteistyön Edwardsin kanssa.


title: Henry Mancini

text: Elokuvamusiikin teon ohella Mancini johti useita merkittäviä sinfoniaorkestereita eri puolilla maailmaa. Kaiken kaikkiaan hän teki yli 600 esiintymistä orkesterinjohtajana.


title: Henry Mancini

text: Mancini kuoli 1994. Hänellä on kolme lasta.


title: Henry Mancini

text: Mancini levytti yli 90 albumia, joiden tyyli ulottui big band -musiikista jazziin, klassiseen ja popiin. Yhdeksän hänen albumeistaan myi kultaa.


title: Henry Mancini

text: Mancini kirjoitti kaksi kirjaa, joista toinen oli omaelämäkerta "Did They Mention the Music?" (1989, Gene Leesin kanssa) ja toinen orkesterisovittamisen opas "Sounds and Scores: A Practical Guide to Professional Orchestration" (1962), josta on tullut alan merkkiteos.


title: Henry Mancini

text: Mancinin rooli 1950-luvun Yhdysvaltain elokuvamusiikissa oli hyvin merkittävä. Hän toi elokuvamusiikkiin pienet kokoonpanot sekä käytti uudenlaisia musiikillisia ideoita ja levytysstudiotekniikan tuomia mahdollisuuksia.


title: Henry Mancini

text: Mancini sai uransa aikana sävellyksistään 20 Grammy-palkintoa ja oli ehdolla yhteensä 72:een. Hän sai neljä Oscar-palkintoa ja yhteensä 18 ehdokkuutta. Hän sai myös yhden Golden Globe -palkinnon sekä kaksi Emmy-ehdokkuutta. Mancinin Oscar-palkitut elokuvat palkitsemisvuosineen ovat "Aamiainen Tiffanylla" (1962, paras musiikki sekä paras laulu), "Viinin ja ruusujen aika" (1963, paras laulu) ja "Victor/Victoria" (1983, paras musiikki).


title: Henry Mancini

text: Mancinilla on useita kunniatohtorin arvonimiä eri yliopistoista Yhdysvalloissa.


title: Cancer (täsmennyssivu)

text: Cancer tarkoittaa seuraavia:


title: Challengerin syvänne

text: Challengerin syvänne on maankuoren pinnan syvin tunnettu kohta. Syvänteen alin kohta on 10 994 metriä, mittavirheen ollessa enintään ±40 metriä. Koko Mariaanien hauta on mitattu moniäänisellä kaikuluotauksella 100 metrin erotustarkkuudella.


title: Challengerin syvänne

text: Challengerin syvänne sijaitsee Mariaanien haudan eteläosassa Tyynellämerellä, Filippiineiltä koilliseen. Syvänne on saanut nimensä brittiläisen tutkimusaluksen "HMS Challengerin" mukaan, joka tutki syvännettä ensimmäisenä vuonna 1875.


title: Challengerin syvänne

text: Harva alus on käynyt syvänteessä ja kestänyt valtaisan paineen: miehitetty amerikkalainen sukellusvene "Trieste" vuonna 1960, miehittämätön japanilainen ROV-sukellusalus "Kaiko" vuonna 1995, vuonna 2009 amerikkalainen miehittämätön ROV-sukellusalus "Nereus" ja viimeisimpänä vuonna 2012 "Deepsea Challenger" elokuvaohjaaja James Cameronin ohjaamana.


title: Antura

text: Antura on rakennuksessa perustuksen alin, yleensä sokkelia leveämpi osa, joka jakaa rakennuksen painon maapohjalle. Anturan alapinta tulee routarajan alapuolelle tai se routaeristetään. Anturan alle tulee tiivistetty hiekka-, sora- tai murskekerros. Paalutetuissa perustusratkaisuissa valetaan paalujen päähän "paaluantura", jonka alla voi olla yksi tai useampia paaluja.


title: Antura

text: Antura voi olla raudoittamaton betoniantura tai raudoitettu teräsbetoniantura. Raudoitettu teräsbetoniantura raudoitetaan poikittain, jolloin vahvistetaan sokkelin tai pilarin ulkopuolelle tulevan ulokkeen lujuus kestämään sille pohjapaineesta tuleva rasitus. Myös betonianturaan asennetaan usein pituussuuntaiset kutistumisteräkset, jotka tekevät anturasta palkkimaisen rakenteen; tällöin maapohjassa mahdollisesti olevat pehmeämmät kohdat eivät katkaise anturaa.


title: Antura

text: Aikaisemmin on käytetty myös puisia "hirsiarinoita" anturana esimerkiksi vanhojen uuninpohjien alla. Hirsirakennusten rungon alapuolelle saatettiin rakentaa seinän alaosan tiivistävä ja painoa jakava antura turpeesta ja muista maa-aineksista.


title: Silmätulehdus

text: Silmätulehdus on useiden erilaisten sairauksien yhteisnimitys. Näitä sairauksia yhdistää se, että niiden sijainti on ainakin osittain silmässä ja ne ovat tulehduksellisia eli inflammatorisia.


title: Silmätulehdus

text: Tulehdus voi liittyä infektioon, joka voi olla bakteerien tai virusten aiheuttama. Bakteeri-infektioista tyypillinen on konjunktiviitti eli sidekalvon tulehdus. Se liittyy usein tavalliseen virusnuhaan mutta on niiden lisätauti. Se kannattaa hoitaa antibakteerisia aineita kuten kloramfenikolia sisältävin silmätipoin. Tavallista huolellisemmin on hoidettava sarveiskalvon vammakohtaan syntyvät bakteeri-infektiot, koska niillä on vaikutusta näköaistiin. Nykyään on erityisesti kehitysmaiden vitsauksena sokeuteen johtava trakooma.


title: Silmätulehdus

text: Viruksista tulee erityisen huolellisesti hoitaa herpes, jonka aiheuttama sarveiskalvon tulehdus voi johtaa paitsi sokeutumiseen, jopa keskushermoston infektoitumiseen ja kuolemaan. AIDS-potilaat saavat tällaisia infektioita muuta väestöä helpommin. Herpestä vastaan on kehitetty lääke nimeltä asikloviiri, joka tavallisesti riittää paikallisesti silmätippoina, mutta se voidaan vaikeissa tapauksissa annostella muullakin tavoin.


title: Silmätulehdus

text: Silmätulehduksia esiintyy eräissä yleissairauksissa, joista voidaan mainita sarkoidoosi ja nivelreuma. Näiden yhteydessä esiintyvä silmätulehdus on usein kivulias värikalvon tulehdus eli iriitti. Multippeliskleroosissa tavataan enemmänkin näköhermon tulehduksia.


title: Silmätulehdus

text: Itsenäisiä oireyhtymiä, joissa on osana silmätulehdus, ovat Sjögrenin syndrooma ja Reiterin syndrooma. Niissä silmätulehdus on yleensä kuivasilmäoire. Siihen tuovat helpotusta kosteuttavat tipat. Lähes kaikkiin kivulloisiin silmätulehduksiin voi saada lievitystä verisuonia supistavilla silmätipoilla. Tämä hoito vähentää myös silmien punoitusta.


title: Silmätulehdus

text: Sjögrenin syndroomaan kuuluu niveltulehdus ja silmätulehdus. Reiterin syndroomassa on näiden lisäksi virtsaputken tulehdus. Näiden syntymekanismia ei tunneta, mutta niiden epäillään olevan autoimmuunitauteja eli sellaisia sairauksia, joissa elimistö on ryhtynyt hylkimään omia kudoksiaan. Apuna voi käyttää esimerkiksi kortisonia.


title: Silmätulehdus

text: Edelleen silmätulehdus voi johtua ärsyttävän aineen joutumisesta silmään. Jos kysymyksessä on syövyttävä aine, silmä on kiireesti neutraloitava esimerkiksi vedellä, jotta pH eli happamuus saadaan lähelle seitsemää.


title: Silmätulehdus

text: Allergian pohjalta on myös usein silmän sidekalvon tulehduksia, erityisesti keväisin kukinta-aikaan. Niihin auttavat muun muassa antihistamiinit. Kivulias tulehdus silmään voi tulla myös kirkkaasta valosta, esimerkiksi hitsausliekin katsomisesta ilman suojalaseja.


title: Silmätulehdus

text: Silmätulehdukseksi voi lukea myös verkkokalvorappeuman eli "retinitis pigmentosan", joka on tavallisimmin perinnöllinen sokeuttava silmäsairaus.


title: Silmätulehdus

text: Bakteerien aiheuttama silmätulehdus on helpoimmin hoidettavissa paikallisesti silmään tiputettavilla antibioottitipoilla ja -salvoilla. Varsinkin piilolasien käyttöä tulee välttää.


title: Hampton Courtin palatsi

text: Hampton Courtin palatsi () on entinen kuninkaallinen palatsi Richmond upon Thamesissa Lounais-Lontoossa, Englannissa. Palatsi sijaitsee 18,9 kilometriä lounaaseen Charing Crossista Thamesin rannalla. Nykyään palatsi on avoinna yleisölle.


title: Hampton Courtin palatsi

text: Johanniittain ritarikunta oli toiminut tilalla vuodesta 1236. Vuonna 1505 lordi Chamberlain, Sir Giles Daubeney vuokrasi alueen ja käytti sitä viihdyttääkseen kuningas Henrik VIII:ta. Vuonna 1514 alue siirtyi Yorkin arkkipiispa Thomas Wolseylle. Vuonna 1526 Wolsey lahjoitti sen kuninkaalle. Myöhemmin, 1690-luvulla, kuningas Vilhelm III Oranialainen ja kuningatar Mary II laajensivat palatsia Versaillesin esikuvaa käyttäen uudenaikaisemmaksi Christopher Wrenin piirustusten mukaan. Wren suunnitteli myös upean Barokkipuutarhan. Wilhelmin ja Maryn kuoltua kuningatar Anna jatkoi laajennustöitä. Palatsissa on myös merkittävä maalauskokoelma, ja pensasaitasokkelo.


title: Hampton Courtin palatsi

text: Kuningatar Viktoria avasi palatsin yleisölle vuonna 1838.


title: Hampton Courtin palatsi

text: Palatsin puutarhassa järjestetään yleisötapahtumia kuten suuri musiikkifestivaali.


title: Eivor

text: Eivor voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Keidassuo

text: Keidassuo eli kohosuo tai kermikeidas on suoyhdistymätyyppi, jossa suon keskusta on sen reunaosia (laiteita) ja ympäröivää kivennäismaata korkeammalla. Suomessa keidassoita on pääasiassa Etelä-Suomessa ja Pohjanmaan rannikolla.


title: Keidassuo

text: Keidassuot jaetaan pinnanmuotojensa perusteella eri tyyppeihin. Laakiokeitaiden keskiosa on tasainen ja reunaluisu jyrkempi kuin kilpikeitailla, jotka ovat enemmän kuperia. Viettokeitaat ovat yhteen suuntaan kaltevia. Keidassuon keskusta voi olla pari kolmekin metriä laiteita korkeammalla, viettokeitaissa suon ylälaita on korkein kohta.


title: Keidassuo

text: Keidassuon märkiä painanteita nimitetään "kuljuiksi" ja niihin saattaa muodostua pieniä lampia. Rämemättäät eli "kermit" erottavat kuljut toisistaan. Kermit ja kuljut esiintyvät kohtisuoraan veden virtaussuuntaa vastaan. Kilpikeitaissa ne ovat siksi yleensä konsentrisesti eli suon korkeimman kohdan ympärillä. Eksentrisessä eli maastonmyötäisessä keidassuossa ne taas ovat yhdensuuntaisia. "Allikko" on kohosuolla oleva avovetinen vesiallas, kooltaan muutamasta metristä aina sataan metriin.


title: Keidassuo

text: Suotyypeiltään keidassuon keskusta eli tasanne on pääasiassa nevaa. Keskustaa ympäröi reunaluisu, joka on kuivahkoa rämettä. Keidassuon laiteilla on yleensä reheviä rämeitä ja korpia.


title: Keidassuo

text: Keidassuon keskusta saa vettä ja ravinteita vain sateesta, mutta laiteet myös kivennäismaalta. Keidassuo on siksi olemukseltaan ombrotrofinen. Viljavammat suotyypit, esimerkiksi letot ja korvet, ovat taas minerotrofisia eli saavat vetensä suota ympäröiviltä alueilta.


title: Keidassuo

text: Keidassuon ombrotrofisuus näkyy paljon elektrolyyttejä tarvitsevien kasvien vähäisyytenä, vaatimattomampia lajeja on sen sijaan runsaasti. Niihin kuuluvat muun muassa erilaiset varvut, jotkin sarat, suopursu sekä rahkasammal. Keidassoiden mättäillä saattaa kasvaa jäkälää. Kermeillä voi kasvaa puita ja muuta rämekasvillisuutta, kuljuissa on rahkasammalta ja usein myös saroja. Ns. ruoppakuljuissa ei ole kasvillisuutta, vaan niitä peittää lahonnut rahkaturve eli ruoppa.


title: Keidassuo

text: Keidassuon pesimälinnusto on tavallisesti niukka, korkeintaan 150 paria neliökilometrillä, kun se kangasmailla on alimmillaankin noin 200 paria. Tavallisimmat lajit ovat niittykirvinen, keltavästäräkki, kiuru, metsäkirvinen, liro, töyhtöhyyppä, kapustarinta ja kurki.


title: Keidassuo

text: Tyypillisiä mutta harvalukuisia ovat muun muassa isolepinkäinen, riekko ja tavi. Joillakin soilla pesivät yhdyskunnissa lokit. Petolinnuista keidassuolla voi tavata kalasääsken, kuten myös suopöllön, joka on sopeutunut pesimään avosoilla. Suurista nisäkkäistä suolla viihtyy hirvi, pienemmistä nisäkkäistä siellä tavataan kettuja, supikoiria sekä myyriä, kuten metsämyyrä, peltomyyrä ja vesimyyrä. Runsaslajisimpia keidassuolla ovat kuitenkin monet erilaiset hyönteiset, hämähäkeistä muurahaisiin ja perhosiin.


title: Keidassuo

text: Edustavia keidassoita on muun muassa Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuistossa Etelä-Pohjanmaalla, Torronsuon kansallispuistossa Kanta-Hämeessä, Valkmusan kansallispuistossa Kymenlaaksossa ja Kurjenrahkan kansallispuistossa Varsinais-Suomessa. Muita esimerkkejä keidassoista tai keidassoita sisältävistä suoyhdistymistä ovat muiden muassa Siikaneva Ruovedellä Pirkanmaalla, Linnaistensuo Lahdessa ja Nastolassa Päijät-Hämeessä sekä Eksyssuo Loimaalla ja Huhmassuo ja Reksuo Somerolla Varsinais-Suomessa.


title: Blondi (koira)

text: Saksanpaimenkoira Blondi (1941 – 29. huhtikuuta 1945 Berliini) oli Martin Bormannin vuonna 1941 Adolf Hitlerille lahjoittama lemmikki.


title: Blondi (koira)

text: Joissakin lähteissä Blondin syntymävuodeksi esitetään 1936. On kuitenkin todennäköisempää, että Bormann lahjoitti Blondin Hitlerille pentuna. Jotkut lähteet kertovat tosin, että Blondi olisi ollut keväällä 1945 yhdeksänvuotias, kun sillä teetettiin pentuja. Hitlerillä oli tapana nimetä koiriaan Blondaksi tai Blondiksi. Hän oli hankkinut jo vuonna 1926 yhden saksanpaimenkoiran, jonka hän oli nimennyt Blondaksi. Blondalla teetettiin vuonna 1930 pentuja, joista yhden Hitler piti itsellään ja nimesi myös Blondaksi.


title: Blondi (koira)

text: Hitler piti Blondista erityisen paljon. Hän antoi koiransa nukkua makuuhuoneessaan ja opetti sille temppuja. Vuonna 1942 hän osti sille seuraksi toisen saksanpaimenkoiran, Bellan. Hitlerin sihteeri Traudl Junge kuvaa kirjassaan "Viimeiseen saakka: Hitlerin sihteerin muistelmat" Blondin olleen parhaiten opetettu koira, jonka hän oli koskaan nähnyt. Ian Kershaw’n mukaan Hitler osoitti Blondille etenkin loppua kohti enemmän hellyyttä kuin ketään ihmistä kohtaan, Eva Braun mukaan lukien.


title: Blondi (koira)

text: Natsi-Saksan viimeisinä päivinä Blondi ja sen uudet pennut olivat Hitlerin mukana tämän komentobunkkerissa Berliinissä. Bunkkerissa Hitler oli ilmaissut pettymyksensä ”pettureihin”, kuten SS:n johtajaan Heinrich Himmleriin, joka oli yrittänyt solmia oman rauhan liittoutuneiden kanssa, ja hän suhtautuikin nyt vainoharhaisesti kaikkiin. Hän oli saanut SS-kirurgi Ludwig Stumpfeggerilta syanidikapseleita edellisvuoden lokakuussa. Näitä kapseleita oli jaettu myös kaikille muille bunkkerissa oleville halukkaille, jotka ilmoittivat tekevänsä itsemurhan yhdessä "Führerinsä" kanssa. Hitler itse epäili kapselien toimivuutta, ja hän määräsi, että yhtä kapseleista testattaisiin Blondilla.


title: Blondi (koira)

text: 29. huhtikuuta 1945 hieman ennen iltapäivän palaveria Hitlerin henkilääkäri Werner Haase ja koirien hoitaja kersantti Fritz Tornow pakottivat Blondin suun auki. Haase murskasi syanidikapselin pihdeillä koiran suuhun, ja Blondi kuoli silmänräpäyksessä. Tornow oli silminnähden järkyttynyt. Hitler ei ollut paikalla, mutta hän tuli pian huoneeseen katsomaan koiransa ruumista lähtien hetken kuluttua sanaakaan sanomatta pois. Kersantti Tornow sai tehtäväkseen lopettaa Blondin pennut sekä myös muiden bunkkerissa olleiden koirat. Tornow riisti Joseph Goebbelsin lapsien koiranpennut ja vei ne bunkkerin tarhaan, jossa hän ampui ne pistoolilla kuoliaaksi.


title: Kalervo Toivonen

text: Kalervo Toivonen (22. tammikuuta 1913 Salo – 25. heinäkuuta 2006) oli suomalainen keihäänheittäjä ja olympiamitalisti. Sotien jälkeen hän muun muassa toimi valmentajana Belgiassa.


title: Kalervo Toivonen

text: Opetusministeriö myönsi Toivoselle Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon vuonna 2002.