title: Dnipro

text: Katariina kuoli vuonna 1796. Äitiään "perheriitojen" vuoksi vihannut kruununperijä Paavali I pysäytti kaupungin rakentamisen tyystin ja sen nimi muutettiin Katariinaa ylistävästä Jekaterinoslavista Novorossijskiksi. Tämä ei kuitenkaan kestänyt kovin pitkään, sillä Paavalin salamurhan jälkeen ja poikansa Aleksanteri I:n noustua valtaistuimelle vuonna 1801, kaupungin nimi palautettiin takaisin Jekaterinoslaviksi (1802).


title: Dnipro

text: Muutoin kaupungissa ei kummoista kehitystä tapahtunut ennen kuin vuonna 1866 Donetskin hiilikaivosten perustaja, kymriliikemies John Hughes ja ukrainalainen Aleksandr Pol aloittivat rautamalmin kaivaukset Kryvyi Rihin alueella. Donetskista saatavaa hiiltä tarvittiin, jotta Kryvyi Rihin malmista saatiin sulatettua valurautaa, ja hiilen kuljettamiseen tarvittiin rautatie. Rautatie aloitti toimintansa vuonna 1884. Viimeistään siinä vaiheessa, kun rautatiesilta Dneprin yli avattiin, alkoi Jekaterinoslavin asukasluvun ja teollisuuden huikea kehitys. Vuonna 1899 perustettiin Jeketerinoslavin kaivoskoulu, joka 1913 kohotettiin instituutiksi.


title: Dnipro

text: Venäjän vallankumousta 1917 seurannut sekava yhteiskunnallinen tilanne halvaannutti kaupungin teollisuuden ja liike-elämän täysin. Vuonna 1926 kaupungin nimi muutettiin Dnipropetrovskiksi Dneprjoen ja silloisen Ukrainan kommunistijohtajan Grigori Petrovskin mukaan.


title: Dnipro

text: Niin sanottu "Dnipropetrovskin klaani" on perinteisesti ollut vahvassa asemassa Ukrainassa. Siihen kuuluivat neuvostojohtajat Leonid Brežnev ja Nikita Hruštšov sekä Ukrainan presidentti Leonid Kutšma ja pääministerit Pavlo Lazarenko ja Julija Tymošenko. "Dnipropetrovskin klaani" on perinteisesti kilpaillut vallasta Itä-Ukrainan Donetskin ja lännen Lvivin kanssa.


title: Dnipro

text: Dniprossa on kansainvälinen lentoasema, josta päivittäin lentää reittikoneita Euroopan suuriin kaupunkeihin. Myös junayhteydet Dnipropetrovskin rautatieasemalta läntiseen Eurooppaan ja Venäjälle ovat hyvät. Kiovasta Donetskiin johtava valtatie M04 (osa eurooppatietä E50) kulkee kaupungin kautta, samoin Harkovasta etelään Krimin niemimaan Sevastopoliin johtava M26 (osa E105:tä). Linja-autovuorot kulkevat muun muassa Venäjälle, Puolaan, Saksaan, Moldovaan ja Turkkiin.


title: Dnipro

text: Kaupungin sisäisessä liikenteessä on 20 johdinbussia, 16 raitiovaunua, 150 linja-autoreittiä, 16 junayhteyttä esikaupunkeihin sekä vuonna 1995 valmistunut kuusiasemainen metro.


title: Dnipro

text: Dniprossa toimii Ukrainan korkeimmalla sarjatasolla pelaava jalkapalloseura FK Dnipro Dnipropetrovsk.


title: Square (yritys)

text: Square kabushikigaisha () oli vuosina 1983–2003 toiminut japanilainen pääosin videopelien kehittämiseen ja julkaisuun keskittynyt yritys. Yhtiö fuusioitiin vuonna 2003 Enix-yhtiön kanssa tuloksena yhtiö nimeltä Square Enix. Länsimaissa Square tunnetaan Squaresoft-tuotemerkistä, jota käytettiin julkaistaessa pelien lokalisaatioita.


title: Square (yritys)

text: Squaren tunnetuin pelisarja on Nintendo Entertainment System -konsolilla aloittanut "Final Fantasy", jonka nimellä on julkaistu 13 varsinaista osaa sekä useita spin-off-pelejä ja sivutarinoita. Sarjan pelejä on myyty yli 90 miljoonaa kappaletta. Muita Squaren luomia nimikkeitä ovat "Seiken densetsu" ja "Kingdom Hearts".


title: Square (yritys)

text: Masafumi Miyamoto perusti Squaren syyskuussa 1983. Yhtiön ensimmäinen peli oli Microsoft Windowsillä pelattava "Death Trap" -tekstiseikkailu, joka sai vuoden kuluttua jatko-osan "". Suurin osa varhaisista peleistä julkaistiin Nintendon Family Computerille sekä konsolin Famicom Disk System -oheislaitteelle. Pelit eivät saavuttaneet huomattavaa menestystä, ja vuoteen 1987 mennessä Square oli lähellä joutua konkurssiin. Yhtiön taloudellinen tilanne kuitenkin koheni Hironobu Sakaguchin johdolla kehitetyn "Final Fantasyn" ansiosta, joka aloitti yhtiön tuottoisimman brändin. Nimeen "Final Fantasy" Sakaguchi päätyi siksi, että hän oli aluksi ajatellut pelin jäävän hänen viimeisekseen. Japanissa saavutetun myynnin myötä peli ilmestyi myös Pohjois-Amerikassa, vaikka seuraavaa kahta jatko-osaa ei länsimaissa julkaistu ennen 2000-luvun alustakäännöksiä.


title: Square (yritys)

text: 1990-luvun puoliväliin tultaessa "Final Fantasy" -pelejä oli tuotettu kuusi osaa. Merkittävimpiä julkaisuja olivat myös "Secret of Mana" ja "Chrono Trigger". Siirtyessään neljännestä konsolisukupolvesta viidenteen Square harkitsi seuraavan "Final Fantasyn" kehittämistä Nintendo 64:lle. Koska pelin liikkeiden ja tietokonegrafiikalla luotujen tehosteiden vaatima tietomäärä tallentui paremmin CD-ROMille kuin Nintendon käyttämälle kasetille, valittiin "Final Fantasy VII":n alustaksi lopulta Sonyn PlayStation. Konsolille julkaistuja pelejä olivat myös "Final Fantasy VIII" ja "IX", "Xenogears", "Parasite Eve" sekä "Vagrant Story". "Final Fantasy" -sarja jatkui PlayStation 2:lla.


title: Square (yritys)

text: "Xenogears" -pelin jatko-osat on kehittänyt Monolith Soft.


title: Square (yritys)

text: Square ja Enix sulautuivat yhteen 1. huhtikuuta 2003. Yhtiöt olivat tosin harkinneet fuusioitumista jo kolme vuotta aikaisemmin, mutta tuolloin Enix ei pitänyt kannattavana liittyä Squareen, joka menetti varojaan liian alhaisiin lipputuloihin yltäneen "" -elokuvan takia.DigiCube kabushikigaisha oli Square-pelien ja niiden oheistuotteiden myynnistä lähikaupoissa vastannut yhtiö, joka perustettiin vuonna 1996. Yhtiön vuotuinen myyntiennätys oli 8,6 miljoonaa kappaletta, jonka se saavutti vuonna 1998. Lokakuussa 2003 DigiCube joutui konkurssiin 9,5 miljardin jenin suuruisen velan seurauksena.


title: Square (yritys)

text: Nintendo GameCubelle Square-pelejä kehitti The Game Designers Studio kabushikigaisha. Yhtiö julkaisi vain yhden pelin, "Final Fantasy Crystal Chronicles". Square Enixin synnyttyä The Game Designers Studiosta tuli SQEX, Inc., joka myöhemmin liitettiin emoyhtiön ostamaan Taito Corporationiin.


title: Square (yritys)

text: Maaliskuussa 1989 Yhdysvalloissa perustettiin Square Soft, Inc, joka vastasi Square-pelien lokalisoinnista ja julkaisemisesta Pohjois-Amerikassa. Square Softia seurasi Squaren ja Electronic Artsin muodostama Square Electronic Arts L.L.C. (lyhenne Square EA), joka toimi vuosina 1998–2002 Kalifornian Costa Mesassa. Japanissa sitä vastasi Electronic Arts Square kabushikigaisha, jonka tehtävänä oli julkaista Electronic Artsin kehittämiä pelejä Japanissa. Valtaosa Square EA:n peleistä ilmestyi PlayStationille. PAL-alueilla Squaren kehittämiä pelejä julkaisi joulukuussa 1998 perustettu Square Europe, Ltd, joka sijaitsi Lontoossa. Ensimmäinen Square Europen julkaisema peli oli "Final Fantasy VIII".


title: Square (yritys)

text: "Final Fantasyyn" perustuvan "" -tietokoneanimaation tuottanut Square Pictures, Inc. -jaosto perustettiin Honoluluun vuonna 1997. Square Pictures lakkautettiin vuonna 2003, kun elokuvasta aiheutuneet tappiot osoittautuivat liian suuriksi. "Animatrix"-kokoelmaan kuuluva lyhytelokuva "Osiriksen viimeinen lento" oli Square Picturesin viimeinen tuotos.


title: Kyrösjärvi

text: Kyrösjärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä, Ylöjärvellä ja Ikaalisissa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Ikaalisten reitin valuma-alueella olevaan Kyrösjärven lähialueeseen.


title: Kyrösjärvi

text: Järvi on 36 kilometriä pitkä, noin viisi kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 9 607 hehtaaria eli 96 km². Kyrösjärvi on Suomen 48. suurin järvi. Suurimmat tulojoet ovat Jyllinjoki, Mylly-Kartun joki, Kovesjoki, Kokemusjoki, Vääräjoki ja Poltinjoki ja Myllylammin kautta laskevat vedet. Näistä joista Vääräjoki on tärkein. Järvi on säännöstelty ja sen vedenpinnan korkeus on 83,2 metriä merenpinnan yläpuolella. Säännöstely palvelee ainakin Kyröskosken voimalan toimintaa, koska sitä hoitaa Satapirkan Sähkö OY, mutta myös tulvienehkäisyä. Esimerkiksi kevättalvella lumen sulamisvesille on tehty järvialtaassa tilaa juoksuttamalla ylimääräistä vettä ennakolta pois. Tällöin jääkansi laskeutuu 1–1,5 metriä alemmaksi ja kivet työntyvät jään läpi. Järven keskisyvyys on 10 metriä, mutta sillä on lukuisia yli 20 ja 30 metrin syvänteitä, joista syvin on 47 metriä syvä. Järvessä on vettä 1,00 km³. Valuma-alue on järven tilavuuteen nähden pieni, joten vesi vaihtuu järvessä hitaasti. Veden laskennallinen viipymä on 569 vuorokautta eli 1,6 vuotta. Vesi purkautuu Pappilanjoessa Kyröskosken kautta, missä rakennusvirtauma on 67 m³/s.


title: Kyrösjärvi

text:
Kyrösjärvessä on monia lahtia sekä salmien ja saarien erottamia järven osia, joissa on erilaiset olosuhteet kuin muualla. Lähteenä on käytetty yksinomaan Kansalaisen Karttapaikkaa.
Viljakkalanselkä on selvärajainen ja lähes itsenäinen järviallas, jonka lahdensuu sijaitsee Inkulansalmessa Inkulassa. Salmesta on tullut penkereiden vuoksi vain 10–20 metriä leveä, mutta aiemmin se on ollut 40–50 metriä leveä. Salmen ylittää penkereiden kohdalla sekä seututie 276 että sitä edeltänyt vanhempi kylätie. Järviallas on itsenäinen osa järveä, jonka syvyys on jopa yhtä syvä kuin pääjärviallas. Vaikka Inkulansillalla on matalaa, on molemmilla puolilla jo lähes 10 metriä. Vedenalainen uoma syvenee nopeasti putoaa avoveden alueella 20 metriin. Syvimmät kohdat sijaitsevat eteläpäässä ja ovat yli 30 metriä. Syvänteen lähellä on pari karia, joten veden alla on myös jyrkänteitä.


title: Kyrösjärvi

text:
Penijoenlahti aukeaa Tyrjälänlahteen Lato- ja Syväsaarien kohdalla, missä lahdensuu on noin 30 metriä leveä. Lahti on 1,8 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Siihen laskevat Röyhiönjärven ja Iso Karppajärven valuma-alueiden laskuoja. Lahti on melko matala, mutta keskikohdissa se ylittää 10 metriä. Lahden suu on vain noin metrin syvää. Peninjoenlahti aukeaa Roikanselälle, joka rajautuu Taivalsaariin, Markansaareen, Marjakassaariin ja Tuppiluhtaan. Se on yli 10 metriä syvää ja selällä on monia yli 20 metrin syvänteitä. Roikanselällä on veneilijöille väylä, joka johtaa Tyrjälänlahteen asti.
Aureenloppi on pitkä lahti, jonka suu on 600 metriä leveä ja joka sijaitsee Kiialan ja Miettisen kylien välissä. Aureenloppi on yli kuusi kilometriä pitkä ja mutkitteleva lahti, jolla on eri osissa muitakin nimiä. Kohdassa, mihin Vääräjoki purkautuu, sen nimi on Heittolanlahti. Lahden perä haarautuu vielä pienempiin lahtiin, joita ovat Koirilampi, Nurmilahti ja Jouttulahti. Aureenloppi on Tevaniemen taajaman kohdalla 15 metriä syvä, mutta lahden pohjukassa ei enää ole 10 metriä syvempää kohtaa. Lahden läpi on merkitty veneväylä, joka päättyy Heittolanlahden pohjukkaan.


title: Kyrösjärvi

text: Uuraslahti aukeaa Kyrösjärveen Aureenlopin kohdalla ja sitä vastapäätä noin 30 metriä leveän Soukonsalmen kautta. Itse lahti on neljä kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Mylly-Kartun joki laskee siellä 500 metriä pitkään sivulahteen. Uuraslahden suun edustalla on yli 20 metriä syvää, mutta Uuraslahti itse on korkeintaan 10 metriä syvä.


title: Kyrösjärvi

text:
Kovelahti voidaan katsoa alkavan Uuraslahden kohdalta, missä sen suu on kilometrin leveä. Lahti työntyy lähes suorana 12 kilometriä luoteeseen. Lahden perällä ovat Ruskanselkä ja Rautaperä, jonne laskevat Kovesjoki, Pihnarinoja ja Kokemusjoki. Tuhkurinoja laskee lahden keskivaiheeseen, jossa on myös kaksi yli 25 metriä syvää syvännettä. Mansonniemen kohalla on 50 metriä leveä salmi, jossa valtatie 3 ylittää järven. Isonselän veneväylän jatke ulottuu Kovelahden suussa Simalissaaren ohi, jonka jälkeen merkinnät katoavat.
Isoselkä muodostuu Kyrösjärven luoteispuoliskosta ja kaakkoispuoliskosta, jotka jäävät Ikaalisten keskustan molemmin puolin. Luoteispuolen ja kaakkoispuolen selät ovat kummatkin 8 kilometriä pitkät ja 3 kilometriä leveät. Isoselkä on Mustaniemen edustalla keskiväylän alla jopa 40 metriä syvä. Siellä sijaitsee järven suuntainen pitkä syvänne, joka on kalliossa oleva järven suuntainen ruhje. Se päättyy Markansaaren ja Tavalsaarien välissä. Järven syvin kohta 47 metriä sijaitsee Karttun edustalla. Isonselän pitkittäissuuntaan on merkitty yksi veneväylä. Siitä erkanee Ikaalisten keskustan edustalla kaksi lounaaseen vievää väylää. Toinen johtaa Kalman laiturille ja toinen johtaa Kurinrantaan, Ikaalisten kylpylään ja kiertää Toivolansaaren leirintäalueen Läykkälänlahden pohjukkaan.
Isoonselkään aukeaa Läykkälänlahti, joka sivuaa Ikaalisten keskustaa lännestä päin. Lahden suu on 600 metriä leveä, lahti on neljä kilometriä pitkä ja se on matala. Lahden pohjukassa on 30 metriä leveä kapeikko, josta Kelminselän vedet purkautuvat järven pääaltaaseen. Siinä ylittää valtatie 3 salmen ja pian sen jälkeen haarautuu seututie 261 länteen. Kelminselkä on yli 20 metriä syvä. Se on yli kolme kilometriä pitkä ja se aukeaa Kunhon kohdalla viisi kilometriä pitkään poikittaiseen lahteen. Lahti on noin 10 metriä syvä, mutta siinä on joitakin noin 20 metrisiä kohtia. Lahti reunustaa lounaassa kulkevaa Ulvaan- ja Vatulanharjuja. Lahden länsipäässä sijaitsee Emonpohja, johon laskee Jyllinjoen vedet ja joka itse purkautuu Uittamossa olevien penkereiden välistä 10 metrisestä aukosta. Emonpohjakin on yli 10 metriä syvä.


title: Kyrösjärvi

text: Majoosselkä jää Isoselän kaakkoispuolen koillispuolelle sitä ympäröivän saariketjun sisälle. Rannanmaan ranta on jyrkkää rinnettä, joka jatkuu vedessä melkein 20 metriin asti. Sen kaakkoispuolelle jää 3,5 kilometriä pitkä Luhalahti. Siihen laskee Sipsiöjärven valuma-alueen laskujoki. Lahden pohjukassa on 20 metrinen syvänne ja Rahkonsaaren lounaispuolella on laaja lähes 30 metrinen syvänne. Majoosselän yli johtaa veneväylä, joka päättyy Salonvälin lahteen.


title: Kyrösjärvi

text: Järven eteläpää jää Inkulan ja Kontusaaren eteläpuolelle. Salmi on 800 metriä leveä ja eteläpää kuusi kilometriä pitkä. Sikurin lahti työntyy Kolkon suuntaan länteen noin neljä kilometriä. Toinenkin suuri lahti työntyy länteen ja sen keskellä sijaitsee suuri Isosaari. Sen ympärillä on vuorotellen syvänteitä ja matalaa. Eteläpään pohja on samanlaista kumpuilevaa järvenpohjaa. Syvin kohta sijaitsee Kontunsaaren edustalla ja siellä on 47 metriä syvää. Eteläpäässä on useita merkittyjä veneväyliä. Pääväylä kulkee selän keskilinjaa pitkin ja siitä erkanee neljä linjaa sivuille. Ne johtavat Haverin lomakylään, Aninkaisten lahteen, Kauhtuan venesatamaan ja Pappilanjoen luusuaan.


title: Kyrösjärvi

text: Järven eteläpäässä sijaitsee Isosaari, joka on 1,4 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Yhtä suuri saari vartioi eteläpään salmea. Kontusaaren erottaa Kolkon niemestä kapea salmi, jossa kulkee Ikaalisten ja Hämeenkyrön välinen raja. Saari on 1,5 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Saaren koko kasvoi merkittävästi 1800-luvun järvenlaskujen vuoksi. Sen jälkeen saaren laajoille vesijättömaille kehittyi tervaleppämetsiköitä.


title: Kyrösjärvi

text: Majoosselän erottaa Isostaselästä saaristo, jossa on 16 suurempaa saarta. Niitä ovat Kolkonsaari, Rajasaari, Kaksoissaari, Kaurasaari, yli 20 metriä korkea Majoossaari, Tynnyrisaari, Kurkisaari, Riutta, Kauppisaari, Inginsaari, Tuppiluhta ja Marjakassaari. Kauppiassaaren vieressä on Arasalo, joka on järvenlaskun vuoksi muuttunut niemeksi. Sen niemessä sijaitsee Arasalon linnavuori. Lännempänä ovat vielä Markansaari ja Taivalsaaret. Taivalsaaret ovat olleet erilliset saaret, mutta järvenlaskussa ne ovat yhdistyneet.


title: Kyrösjärvi

text: Isonselän luoteisosassa sijaitsee Selkäsaari ja Kuttisaari. Ne, ja muutamat pienet saaret, yhdistyivät myös järvenlaskun yhteydessä. Isonselän luoteispäässä Kovelahdessa sijaitsee Simalissaari, joka on noin 20 metriä korkea. Vain Majoossaren huippu on tätä korkeampi.


title: Kyrösjärvi

text: Järvi kuuluu Ikaalisiin, Hämeenkyröön ja Ylöjärvelle. Näiden kaupunkien rajat kohtaavat Isonselän kaakkoispään keskellä Kontusaaren, Särkisaaren ja Rajasaaren edustalla. Etelään johtaa Ylöjärven ja Hämeenkyrön välinen raja. Hämeenkyrön ja Ikaalisten välinen raja seuraa mutkitellen Sikurinlahden keskilinjaa. Ylöjärven ja Ikaalisten välinen raja suuntautuu Luhalahteen päin, mutta kääntyy kaakkoon Kujunlahden kohdalla.


title: Kyrösjärvi

text:
Suurimmat järvenrantataajamat ovat Hämenkyrön ja Ikaalisten keskustat. Hämeenkyrö sijaitsee järven eteläpäässä, mutta vain Käpylän kaupunginosa rajautuu järvenrantaan, kun taas muu osa keskustasta seuraa pääasiassa Pappilanjoken kulkua. Ikaalinen sijaitsee niemellä, jota ympäröi Kyrösjärvi idässä, pohjoisessa ja lännessä. Ikaalisten länsipuolella sijaitsee pieni Kilvakkala, josta on näkymät Kelminselkään ja Läykkälänlahdelle. Pienempiä ikaalislaisia taajamia sijaitsee myös Vatulassa, Luhaladessa ja Tervaniemessä. Luhalahden kirkko on kuuluista..
Viljakkalanselän rannoille sijoittuu Viljakkalan keskusta. Sen lähellä Kyrösjärven rannalla sijaitsee Haveri, jossa hylätyn kaivoksen ympäristössä on rakennettu tiiviisti.


title: Kyrösjärvi

text: Kyrösjärvi on 36 kilometriä pitkä ja lisää autoliikenteen ajomatkoja suuresti. Järvelle pyritään auraamaan talvisin henkilöautot kantavia jääteitä järven kapeimpiin kohtiin. Aivan joka talvi niitä ei voida tehdä heikkojen jääolosuhteiden vuoksi. Yleensä jäätiet tehdään Ikaalisten keskustan ja Leutolan välille, Toivonrannasta Karttuun ja kolmas Ikaalisten kylpylään.


title: Kyrösjärvi

text: Kyrösjärven vedenlaatua seurataan säännöllisesti järven eteläpäässä sijaitsevasta tarkkailupisteestä. Tarkkailupiste on yksi osa koko Siuron reitin seurantaa. Veden väri vaihtelee keskiruskeasta tummanruskeaan ja siinä on runsaasti humusta. Viljakkalanselällä humusta ja ruskeaa väriä on vähemmän kuin järven pääaltaassa. Kyrösjärven happamuudentaso on normaali, mutta sen pH laskee humuksen taksia talvisin happaman puolelle. Veden ravinnepitoisuudet ovat kohonneet normaalista tasosta niin, että järveä voi pitää lievästi rehevöityneenä. Joskus rehevän järven ravinnepitoisuuden alaraja 30 µg/l ylittyy kesäisin. Rehevöityminen ilmenee esimerkiksi hajanaisina sinilevien esiintymisenä. Myös limalevää on havaittu järvessä. Järven ravinnetilanne on 1990-lukuun nähden parantunut, sillä sekä fosfori- että typpiravinteita on tuolloin ollut enemmän kuin nykyään. Veteen liuenneen hapen määrä vaihtelee järven eri osissa ja eri vuodenaikoina. Sen taso on kuitenkin hyvä tai jopa erinomainen. Niinä vuodenaikoina, jolloin veteen syntyy lämpötilakerrostuneisuutta ja vesikerrosten vedet eivät sekoitu keskenään, voi syntyä alemmissa vesikerroksissa happivajetta. Koskaan hapen pitoisuus ei ole alittanut 5,0 mg/l. Kyrösjärvi sopii virkistyskäyttöön hyvin.Viljakkalanselkä voidaan luokitella jopa erinomaiseen laatuluokkaan.


title: Kyrösjärvi

text: Kyrösjärvellä on hyvät mahdollisuudet harrastaa vapaa-ajan kalastusta luonnon rauhassa. Järvessä on varsinkin vahva kuhakanta. Myös haukea, ahventa, taimenta, järvilohta ja siikaa saadaan paljon.


title: Kyrösjärvi

text: Järvi kuuluu osana opastettua melontareittiä Aurejärvi–Petäjäjärvi–Vahojärvi–Ruojärvi–Leppäsjärvi–Kyrösjärvi.


title: Kyrösjärvi

text: Toinen melontareitti kulkee Sipsiöjoella: Liesijärvi– Petäjäjärvi– Vuorijärvi– Vesajärvi– Kaukajärvi– Vahojärvi– Sipsiöjärvi– Ohistonlampi– Kyrösjärvi.


title: Kyrösjärvi

text: Jääkauden aikana Kyrösjärven alue oli mannerjäätikön peitossa. Kun jääkauden jälkeen jäätikkö suli päältä pois, valtasi alueen ensin kymmeniä metrejä syvä muinainen Itämeri. Kyrösjärven alue sijaitsi aluksi muutaman kymmenen metrin syvyydessä, mutta maankohoaminen kohotti hiljalleen alueen veden ylle. Syntyi pitkä lahti, jonka etelään auennut lahdensuu kuroutui hiljalleen yhteen Itämeren silloisesta Litorinavaiheesta. Näin muodostui muinainen Kyrösjärvi, jonka lyhyt laskujoki oli nykyinen Pappilanjoki. Muita laskujokia ei järvellä ole koskaan ollut. Kuroutumishetki oli merkittävä sen vuoksi, että vesi muuttui suolaisesta makeaksi. Tämä tapahtui Pentti Alhosen mukaan noin 8000 BP (6800 eaa.). Koska järviallas oli tuolloin maankohoamisen epätasaisuudesta johtuen kallellaan 32 senttimetriä kilometriä kohti luoteen suuntaan, oli järvi siellä nykyistä syvempi. Kuroutumishetkestä lähtien järven keskisyvyys on vain alentunut ja se on nykyään matalimmillaan.


title: Kyrösjärvi

text: Heti sen jälkeen, kun Koskenperkaustoimikunta perustettiin vuonna 1799, kääntyivät Kyrösjärven asukkaista koottu toimikunta sen puoleen ja haki lupaa perata Kyröskoskea ja laskea järven vedenpintaa alemmaksi. Lupa myönnettiin hankkeelle, ja 23. heinäkuuta vuonna 1804 tuotiin Nokian kartanoon Kuninkaan Joenperkaustoimikunnalta hankittuja perkausvälineitä. Hanke voidaan katsoa alkaneeksi tästä päivästä alkaen. Perkaustyöt ovat ilmeisesti valmistuneet ennen kuin Suomen sota 1808–1809 käynnistyi. Seuraava vedenpinnan aleneminen tapahtui vuosina 1828–1831, kun ikaalislaiset isännät suorittivat joen perkauksia. Kummallakin kerralla on järven vedenpinta laskenut ja eräs arvio siitä oli varovaisesti noin 2,0–2,5 metriä. Kolmas perkaushanke tapahtui vuosina 1865–1866. Silloin vedenpinta laski noin 2 metriä. Tällä kertaa hankkeeseen osallistuivat ikaalislaiset, hämeenkyröläiset ja viljakkalalaiset talot yhdessä. Työt kestivät yhteensä noin kaksikymmentä tuhatta työpäivää ja maksoivat noin kymmenen tuhatta ruplaa.


title: Spider-Man 2 – Hämähäkkimies 2

text: Spider-Man 2 – Hämähäkkimies 2 on yhdysvaltalainen supersankarielokuva, joka pohjautuu Stan Leen ja Steve Ditkon luomaan sarjakuvahahmoon ja supersankariin Hämähäkkimieheen. Elokuvan ensi-ilta Yhdysvalloissa oli 30. heinäkuuta 2004. Elokuva on jatko-osa toimintaelokuvalle "Spider-Man – hämähäkkimies". Sen ohjasi Sam Raimi ja sen pääosissa esiintyvät Tobey Maguire, Kirsten Dunst, Alfred Molina, James Franco ja Rosemary Harris. Elokuva on "Hämähäkkimies"-trilogian toinen osa.


title: Spider-Man 2 – Hämähäkkimies 2

text: Peter Parkerin taisteleminen rikollisuutta vastaan hankaloittaa hänen yksityiselämäänsä. Hän menettää työnsä, myöhästelee luennoiltaan ja on etääntynyt rakkaudenkohteestaan Mary Janesta sekä parhaasta ystävästään Harrysta, joka yhä syyttää Hämähäkkimiestä isänsä Norman Osbornin kuolemasta. Peter huomaa myös May-tätinsä olevan häätöuhan alla.


title: Spider-Man 2 – Hämähäkkimies 2

text: Oscorpin nykyisenä johtajana Harry sijoittaa suuren summan rahaa nerokkaan tieteilijän, Otto Octaviuksen, tutkimuksille. Hän aikoo luoda fuusioenergiaa hyödyntävän laitteen, jonka hallitsemiseksi hän käyttää selkäänsä asennettuja ja tekoälyllä varustettuja lonkeromaisia rautakäsiä. Tehopiikit kuitenkin nousevat hyvin nopeasti, mutta Octavius ei suostu keskeyttämään koetta. Sillä on vakavat seuraukset: hänen vaimonsa kuolee, rautakäsien tekoälyä hallitseva estosiru tuhoutuu ja kädet sulautuvat hänen selkärankaansa. Hämähäkkimies ilmestyy paikalle ja sammuttaa koneen ennen kuin se aiheuttaa suurempaa tuhoa.


title: Spider-Man 2 – Hämähäkkimies 2

text: Sairaalassa lääkärit yrittävät poistaa leikkauksella Octaviuksen rautakädet, mutta estosirun tuho on tehnyt niistä itsenäisiä ja ne tappavat useimmat lääkäreistä. Herättyään tajuihinsa Octavius pakenee ja piileskelee satamassa. Rautakädet suostuttelevat hänet tekemään kokeen uudestaan. Sen rahoittamiseksi Octavius, jolle "Daily Bugle" on antanut nimen Tohtori Mustekala, alkaa ryöstää pankkeja.


title: Spider-Man 2 – Hämähäkkimies 2

text: Koska Peter ei saapunut ajoissa Mary Janen näytelmän ensi-iltaan, Mary Jane oli mennyt kihloihin astronautti John Jamesonin, "Daily Buglen" omistajan J. Jonah Jamesonin pojan, kanssa. Tämä vaikuttaa syvästi Peterin henkiseen hyvinvointiin ja saa hänen voimansa heikentymään. Hän päättää lakata olemasta Hämähäkkimies ja tehdä sovinnon Mary Janen kanssa.


title: Spider-Man 2 – Hämähäkkimies 2

text: Jätehuollon työntekijä löytää Hämähäkkimiehen puvun ja vie sen J. Jonah Jamesonille, joka ottaa kunnian Hämähäkkimiehen katoamisesta. Peter tunnustaa May-tädille, miten Ben-sedän kuolema tapahtui. May antaa Peterin toiminnan anteeksi, mutta naapurin 9-vuotiaan pojan kuultua Hämähäkkimiehen katoamisesta ja rikollisuuden määrän noustua, Peter alkaa huolestua.


title: Spider-Man 2 – Hämähäkkimies 2

text: Octavius tarvitsee reaktorinsa polttoaineeksi tritiumia ja vaatii sitä Harrylta. Harry kieltäytyy aluksi edellisen kokeen vuoksi, mutta suostuu, jos saa vastineeksi Hämähäkkimiehen. Mary Jane tapaa Peterin kahvilassa, jonne Octavius ilmestyy ja kaappaa Mary Janen löytääkseen Peterin avullaan Hämähäkkimiehen. Peter raivostuu ja saa voimansa takaisin, minkä myötä hakee pukunsa takaisin Daily Buglen toimistosta.


title: Spider-Man 2 – Hämähäkkimies 2

text: Hämähäkkimies taistelee Octaviusta vastaan ja he päätyvät linja R:n metroon. Octavius sabotoi junan ohjausta ja poistuu. Hämähäkkimies pysäyttää junan ennen raiteen loppumista, mutta menettää tajuntansa. Matkustajat kantavat hänen vaunuun ja antavat hänen naamionsa, luvaten olla kertomatta hänestä. Octavius palaa ja tyrmää Hämähäkkimiehen uudelleen, vieden hänet Harrylle.


title: Spider-Man 2 – Hämähäkkimies 2

text: Annettuaan Octaviukselle tritiumin, Harry valmistautuu tappamaan Hämähäkkimiehen ja järkyttyy huomatessaan Peterin naamion takana. Peter vakuuttaa kyseessä olevan nyt isommat asiat ja Harryn kertomaan Octaviuksen olinpaikan. Hämähäkkimies saapuu Octaviuksen veden päällä olevaan laboratorioon ja yrittää vapauttaa Mary Janen. Mutta yksi Octaviuksen rautakäsistä huomaa hänet ja he päätyvät taisteluun. Annettuaan Octaviukselle sähköiskun, Hämähäkkimies paljastaa tälle henkilöllisyytensä ja anoo Octaviusta luopumaan unelmastaan suuremman hyvän vuoksi. Octavius vaatii lopulta rautakäsiä tottelemaan ja päättää hukuttaa reaktorin ja itsensä Hudson-jokeen. Mary Jane näkee Peterin ilman naamiota ja saa tietää tämän todellisista tunteista, sekä syyn mikseivät he voi olla yhdessä. Hämähäkkimies vie Mary Janen Johnin luokse ja poistuu.


title: Spider-Man 2 – Hämähäkkimies 2

text: Osbornin kartanossa Harry näkee näyn isästään, joka käskee poikaansa kostamaan hänen puolestaan. Harry ei halua satuttaa Peteriä ja rikkoo peilin, jonka takaa hän löytää Vihreän Menninkäisen salaisen huoneen. Hääpäivänä Mary Jane jättää Johnin alttarille ja menee tapaamaan Peteriä tämän asunnolle. He myöntävät todelliset tunteensa ja heidän suudeltua, Peter lähtee Hämähäkkimiehenä mukaan poliisin takaa-ajoon.


title: Habsburg

text: Habsburg-suku oli eräs merkittävimmistä eurooppalaisista historiallisista hallitsijasuvuista. Suvun ollessa mahtavimmillaan sen jäsenet hallitsivat samanaikaisesti Itävaltaa, Pyhää saksalais-roomalaista keisarikuntaa, Saksan kuningaskuntaa, Unkaria, Kroatiaa, Böömiä, Espanjaa, Portugalia, Alankomaita ja Napolia. Habsburgit olivat yhtäjaksoisesti Itävallan hallitsijoita vuodesta 1282 ja Saksan kuninkaita/keisareita 1400-luvulta aina vuoteen 1740, jolloin suku sammui mieslinjalta. Tämän jälkeen Itävaltaa, Unkaria ja keisarikuntaa hallitsi Habsburgien Lothringen-sukuhaara, joka polveutuu Habsburgeista naislinjan kautta ja jonka jäsenet käyttävät yhä Habsburg-nimeä.


title: Habsburg

text: Habsburg-suvun varhaisimpia juuria voidaan jäljittää 900-luvulle, jolloin sillä oli omistuksia nykyisen Sveitsin alueella. Sukunimi Habsburg on väännös suvun alkuperäisen sukulinnan, Sveitsissä lähellä Aargauta sijaitsevan, noin vuonna 1030 rakennetun Habichtsburgin (”haukkalinna”) nimestä. Vuonna 1111 kuollut Otto otti Habsburg-nimen linnan mukaan. 1200-luvulle asti Habsburgit olivat melko vähäpätöinen kreivillinen suku, joka hallitsi hajanaisia alueita Sveitsin ja Lothringenin alueilla.


title: Habsburg

text: Ratkaiseva käänne suvun historiassa tapahtui vuonna 1273, jolloin Rudolf Habsburgilainen valittiin Saksan kuninkaaksi. Köyhän Habsburg-suvun edustajan valitseminen kuninkaaksi oli kompromissiratkaisu tilanteessa, jossa pitkän interregnum-kauden jälkeen valtakunnalle haluttiin saada yleisesti hyväksytty hallitsija. Kuninkuuden suomin valtuuksin Rudolf läänitti pojilleen Albrektille ja Rudolfille Itävallan herttuakunnan, jota hallinnut Babenberg-suku oli sammunut.


title: Habsburg

text: Habsburgit eivät onnistuneet pitämään kuninkuutta pysyvästi, mutta Itävallan herttuoiksi nouseminen takasi heille aseman mahtavimpien saksalaisten ruhtinaiden joukossa. Rudolf Habsburgilaisen pojanpojanpoika Rudolf IV otti asemaansa korostaakseen käyttöön arkkiherttuan arvonimen. Hän myös teetätti "Privilegium Maius" -nimisen väärennetyn asiakirjan, jonka mukaan aiemmat keisarit olivat myöntäneet Habsburgeille arkkiherttuan arvon ja erilaisia muita etuoikeuksia. Habsburg-sukuinen keisari Fredrik III julisti asiakirjan vuonna 1453 aidoksi.


title: Habsburg

text: Fredrik III Habsburg valittiin 1440 Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisariksi, ja hänestä alkoi 1700-luvun alkuun asti jatkunut katkeamaton linja Habsburg-keisareita.


title: Habsburg

text: Habsburgien laajentumispolitiikkaan kuului alusta asti alueiden hankkiminen naittamalla suvun jäseniä eri hallitsijasukuihin. Fredrik naitti poikansa Maksimilianin Burgundin herttuan Kaarle Rohkean tyttärelle Marialle, ja Kaarlen kuoltua Habsburgit perivät saksalais-roomalaiseen keisarikuntaan kuuluneet Burgundin alueet, eli Franche-Comtén ja Alankomaat. Maksimilian I laajensi edelleen Habsburgien valtaa kahdella onnistuneella naimakaupalla. Hän naitti poikansa, arkkiherttua Filip Komean, Espanjan prinsessalle Johanna Mielipuolelle, jonka kautta Habsburgit perivät Espanjan ja eteläisen Italian. Lapsenlapsensa Ferdinandin ja Marian Maksimilian puolestaan naitti Böömin ja Unkarin kuninkaan Vladislav II:n lapsille, mikä takasi näiden alueiden periytymisen Habsburgeille. Nämä onnekkaat avioliitot synnyttivät lentävän lauseen: "Käykööt muut sotia, harrasta sinä, onnellinen Itävalta, naimakauppoja!" (lat. "Bella gerant alii, tu felix Austria, nube!").


title: Habsburg

text: Filip Komean poika Kaarle V peri keisariksi noustessaan kaikki suvun omistukset: Itävallan, Unkarin, Böömin, Franche-Comtén, Alankomaat, Espanjan ja eteläisen Italian. Lisäksi valtakuntaan kuuluivat Espanjan siirtomaat. Tämä mahtava valtakunta pysyi kuitenkin yhden hallitsijan alaisuudessa vain sukupolven ajan.


title: Habsburg

text: Kun Kaarle V asetti veljensä Ferdinand I:n keisariksi ja poikansa Filip II:n Espanjan kuninkaaksi, suku jakautui kahteen haaraan: itävaltalaiseen ja espanjalaiseen. Itävallan Habsburgit kantoivat Saksalais-roomalaisen keisarikunnan kruunua ja hallitsivat niin sanottua Habsburgien monarkiaa eli pääasiassa Itävaltaa, Böömiä ja Unkaria, kun taas Espanjan Habsburgit hallitsivat Espanjaa, Alankomaita, Espanjan omistuksia Italiassa ja ajoittain Portugalia.


title: Habsburg

text: Espanjan haaran valta kesti vajaan kahden vuosisadan verran. Viimeinen Espanjan Habsburg-kuningas Kaarle II kuoli vuonna 1700 jättämättä jälkeläisiä. Tämä aloitti Espanjan kruununperimyssodan, mikä päättyi Ranskan Bourbon-kuningassuvun nousemiseen Espanjan valtaistuimelle. Myös Itävallan Habsburg-suku sammui mieslinjalta, kun keisari Kaarle VI kuoli vuonna 1740 jättämättä miespuolista perillistä, mikä johti Itävallan perimyssotaan. Kaarlen tyttärestä Maria Teresiasta tuli Itävallan, Unkarin ja Böömin hallitsija, ja hän kruunautti keisariksi aviomiehensä, Lothringenin herttuan Frans Stefanin. Vuonna 1780 kuollut Maria Teresia oli periaatteessa viimeinen ”aito” Habsburg. Myöhemmät Habsburgit olivat Frans Stefanin jälkeläisinä periaatteessa Lothringenin sukua ja käyttivät virallisesti nimeä Habsburg-Lothringen.


title: Habsburg

text: Vuonna 1806 Napoleon, joka oli kukistanut saksalaiset valtiot, lakkautti tuhatvuotisen Saksalais-roomalaisen keisarikunnan. Viimeinen saksalais-roomalainen keisari Frans II oli kuitenkin jo kaksi vuotta aiemmin muodostanut Habsburgien perintömaista uuden Itävallan keisarikunnan. Näin Habsburg-Lothringenit menettivät saksalais-roomalaisen keisariuden mutta jatkoivat Itävallan keisareina. Vuonna 1867 valtakunta muuttui Itävalta-Unkarin kaksoismonarkiaksi ja Habsburg-Lothringenit jatkoivat sen hallitsemista kaksoisarvonimellä Itävallan keisari ja Unkarin kuningas.


title: Habsburg

text: 11. lokakuuta 1918, ensimmäisessä maailmansodassa kärsityn häviön tuloksena, Itävalta-Unkarin viimeinen keisari Kaarle I luopui vallasta. Itävalta-Unkarin valtakunta pirstoutui ja Habsburg-Lothringenit karkoitettiin uudesta Itävallan tasavallasta. Suku on kuitenkin yhä elossa ja sen nykyinen päämies on Karl Habsburg-Lothringen, viimeisen keisarin Kaarle I:n pojanpoika.


title: Habsburg

text: Viimeisen Habsburg-sukuisen keisarin Kaarle I:n tunnettuja jälkeläisiä ovat:


title: Lotto

text: Lotto on Italiassa kehitetty onnenpeli, jossa pelaaja yrittää arvata oikein mahdollisimman monta arvottavaa numeroa.


title: Lotto

text: Suomessa Veikkaus aloitti loton myynnin joulukuussa 1970, ja ensimmäinen lottoarvonta televisioitiin 3. tammikuuta 1971. Lottoarvonta täytti 40 vuotta 3. tammikuuta 2011, ja tuohon mennessä arvonta on suoritettu 2 126 kertaa. Siitä lähtien lotossa on pelattu yksi kierros arvontoineen joka viikko. Loton peliaika päättyy yleensä lauantaina kello 21.45, ja arvonta suoritetaan yleensä lauantaina kello 22.15. Suuret lauantaille osuvat juhlapyhät saattavat siirtää arvonnan sunnuntaille. Lottoarvonnalla on kaksi virallista valvojaa. 3.1.1971 – 29.9.2013 lottoarvonta on televisioitu Yle TV1:llä. Lokakuussa 2013 Loton arvonnat siirrettiin MTV3:llä näytettäväksi kymmenen iltauutisten jälkeen, koska Viestintäviraston mukaan Veikkauksen ja Ylen sponsorointiyhteistyö oli lainvastaista.


title: Lotto

text: Nykyisessä Suomessa pelattavassa lotossa pelaaja valitsee seitsemän numeroa väliltä 1–40 (alkujaan, syksyyn 1980 saakka valittiin kuusi numeroa väliltä 1–40, sen jälkeen muutaman vuoden ajan seitsemän numeroa väliltä 1–37 ja sittemmin seitsemän numeroa väliltä 1–39). Arvonnassa arvotaan seitsemän numeroa ja yksi (aikaisemmin kolme ja sittemmin kaksi) lisänumero; rivihinta on 1 euro. Voittoluokkia muutettiin muun muassa vuoden 2011 kierroksesta 41 lähtien. Päävoiton sai tuolloin 7 oikein -tuloksella ja pienimmän voiton kolmella varsinaisella ja yhdellä lisänumerolla, joiden määrä pieneni kolmesta kahteen. Loton palautusprosentti on 41,1.


title: Lotto

text: Toinen Suomessa pelattava lottopeli on Vikinglotto, jota voi pelata kaikissa Pohjoismaissa sekä Virossa, Latviassa ja Liettuassa. Vikinglotossa arvotaan kuusi varsinaista numeroa sekä kaksi lisänumeroa 48 numerosta. Voittoluokkia on viisi: 6 oikein, 5+ lisänumero, 5 oikein, 4 oikein ja 3 oikein.


title: Lotto

text: Suomessa lottovoittajat jättävät lunastamatta vuosittain keskimäärin kuusi miljoonaa euroa voittamiaan voittoja.


title: Lotto

text: Italian valtion lotossa, SuperEnalotto-pelissä, oli jaossa 155,8 miljoonan euron potti lokakuussa 2010.


title: Lotto

text: Loton myynti aloitettiin Ruotsissa 1980 ja numeroita arvotaan 7 numeroa 35:stä mahdollisesta. Suurin voitto on ollut 214,6 miljoonaa kruunua 27. maaliskuuta 2010.


title: Lotto

text: Bulgariassa arvottiin sama lottorivi kahteen kertaan 6. ja 10. päivänä syyskuuta 2009. Numerot olivat 4, 15, 23, 24, 35 ja 42. Numerot arvottiin eri järjestyksessä, ensimmäisellä kerralla kukaan ei voittanut päävoittoa, mutta toisella kerralla päävoittoja löytyi 18 kpl. Jokainen voittaja sai 10 164 levaa eli noin 5 200 euroa. Israelissa arvottiin sama kuuden numeron lottorivi kuukauden sisään vuoden 2010 lopulla.


title: Saint-Pierre ja Miquelon

text: Saint-Pierre ja Miquelon () on Ranskalle kuuluva saariryhmä Newfoundlandin etelärannikon edustalla. Saariryhmän pinta-ala on noin 242 neliökilometriä ja väkiluku jonkin verran alle 6 000. Saariryhmän pääkaupunki on Saint-Pierre.


title: Saint-Pierre ja Miquelon

text: Saint-Pierre ja Miquelon on pieni saariryhmä ja se sijaitsee Newfoundlandin etelärannikon tuntumassa. Yhteensä saarten maapinta-ala on 242 neliökilometriä. Ilmasto on kylmä, sateinen ja sumuinen.


title: Saint-Pierre ja Miquelon

text: Ainoastaan saariryhmän kaksi suurinta saarta Saint-Pierre ja Miquelon ovat pysyvästi asuttuja. Miquelonin ja Langladen saaret yhdistää kapea maakannas. Miquelonin pohjoisosassa on 1,6 kilometriä leveä ja kuusi kilometriä pitkä kallioinen niemi. Sen eteläpuolella on monia soita ja pieniä järviä. Saaren eteläosassa puolestaa on kukkuloita, joista Morne de la Grande Montagne nousee 240 metrin korkeuteen. Langlade puolestaan on lähes tasaista vanhaa peneplaania, jossa virtaa useita lyhyitä jokia.


title: Saint-Pierre ja Miquelon

text: Saint-Pierre on noin viisi kilometriä kaakkoon Langladesta. Saaret erottaa La Baie -niminen salmi. Saint-Pierren luoteisosassa on kukkuloita ja kaakkoisosassa kivistä alankoa. Saaren rannikolla on pohjoisessa kallioita ja etelässä epäsäännöllisiä niemiä ja niemekkeitä. Pääsaarten lisäksi saaristoon kuuluu useita pienempiä saaria, kuten Grand Colombier, Île-aux-Marins, Île-aux-Pigeons, Île-aux-Vainqueurs ja Île Verte.


title: Saint-Pierre ja Miquelon

text: Saarilla on vain vähän kasvillisuutta, mutta turvesoita on laajalti. Rannat ovat jyrkkiä kallioita. Saint-Pierre ja Miquelonilta on suora meriyhteys Pohjois-Atlantille ja saarilta kalastetaan runsaasti kalaa, mutta ylikalastus vähentää kalakantoja. Silti saarten kalavedet ovat maailman parhaimpia.


title: Saint-Pierre ja Miquelon

text: Ensimmäinen tutkimusmatkailija saarilla oli todennäköisesti portugalilainen João Álvares Fagundes, joka rantautui sinne vuonna 1520. Jacques Cartier vaati niitä Ranskalle 14 vuotta myöhemmin. Saaren asuttivat 1600-luvun alussa 30 kalastajaa. Ensimmäinen pysyvä kalastuskylä perustettiin vuonna 1604, ja ensimmäiset asukkaat olivat pääosin baskeja, normandialaisia ja bretoneita Ranskan länsiosista.


title: Saint-Pierre ja Miquelon

text: Kun Britannia vaati saarten omistajuutta Utrechtin rauhassa vuonna 1713, saarilla ei ollut asutusta. Saaret luovutettiin uudestaan Ranskalle Pariisin rauhassa 1763. Ranska asutti saaret 350 Ranskasta karkotetulla henkilöllä. Britannia valtasi saaret Yhdysvaltain vapaussodan aikana vuonna 1793. Ranskalla saaret palautettiin Pariisin rauhassa 1814.


title: Saint-Pierre ja Miquelon

text: Vaikka saaret olivatkin hedelmättömiä, niistä tuli ranskalaisille tärkeä kalastuskeskus. Saint-Malosta lähti 1800-luvun puolivälin jälkeen vuosittain noin 4 000 ranskalaista kalastajaa 200 kuunarilla. Laivue kaatui vuonna 1904, kun Ranska menetti entente cordiale -sopimuksen myötä kalastusoikeudet Newfoundlandin rannikolla.


title: Saint-Pierre ja Miquelon

text: Saarten talous koki nousukauden 1920-luvulla Yhdysvaltain kieltolain ansiosta. Siitä tuli viskin, viinin ja rommin salakuljettamisen keskus. Kieltolain kumoaminen vuonna 1933 aiheutti kuitenkin lama-ajan.


title: Saint-Pierre ja Miquelon

text: Saarista tuli merentakainen territorio vuonna 1946 ja departementti 1976. Vuonna 1985 niiden asema muutettiin merentakaiseksi yhteisöksi, sillä departementtisopimus oli ristiriidassa Euroopan yhteisön tariffijärjestelmän kanssa.


title: Saint-Pierre ja Miquelon

text: Kalastusteollisuus koki pahoja takaiskuja 1970-luvulla, kun se oli Kanadan kanssa riidoissa kalastuskiintiöistä ja aluevesistä. Kansainvälinen välitystuomioistuin päätti vuonna 1992, että Saint-Pierre ja Miquelonin talousalue olisi 2 537 neliömeripeninkulman laajuinen. Kanada olisi rajoittanut saarten talousalueen 1 070 neliömeripeninkulmaan, kun taas Ranska oli vaatinut 14 500 neliömeripeninkulman aluetta.


title: Saint-Pierre ja Miquelon

text: Saarten asukkailla on äänioikeus paikallisvaaleissa sekä Ranskan valtiollisissa vaaleissa ja europarlamenttivaaleissa. Saarten päämies on Ranskan asettama kuvernööri.


title: Saint-Pierre ja Miquelon

text: Saarten talous perustuu kalastukseen ja kalanjalostukseen, mutta saarilla myös viljellään vihanneksia vähäisessä määrin. Saaret tarjoavat palveluita ulkomaalaisille troolareille. Elintarvikkeet tuodaan Ranskasta ja Kanadasta.


title: Saint-Pierre ja Miquelon

text: Vähentääkseen riippuvuutta Ranskan ja Kanadan avusta ja estääkseen talouden taantumista, viranomaiset yrittävät monipuolistaa taloutta kehittämällä satamaa ja turismia. Kuitenkin saarilla on korkea elintaso johtuen maksuttomasta koulutuksesta ja hyvästä sosiaaliturvasta.


title: Saint-Pierre ja Miquelon

text: Saarilla on kaksi lentokenttää ja 117 kilometriä tietä, josta 80 kilometriä on päällystettyä.


title: Saint-Pierre ja Miquelon

text: Vuoden 2013 väestönlaskennan mukaan Saint-Pierre ja Miquelonilla oli 6 057 asukasta. Asukkaista noin 5 500 asuu pienemmällä Saint-Pierren saarella, jolla myös alueen hallinnollinen keskus sijaitsee. Monet heistä ovat etniseltä taustaltaan baskeja tai bretoneita, entisiä ranskalaisia kalastajia. Pääosa väestöstä on roomalaiskatolisia.


title: Frans II

text: Frans II tarkoittaa seuraavia hallitsijoita:


title: Frans I

text: Frans I tarkoittaa seuraavia hallitsijoita:


title: Pärnunjoki

text: Pärnunjoki () saa alkunsa Järvamaan maakunnasta Pandiveren ylängöltä Roosna-Allikun alueelta ( on lähde), ja virtaa Paiden ja Türin kaupunkien kautta Pärnumaan maakuntaan laskien Itämereen Pärnunlahdella Pärnun kaupungin kohdalla.


title: Pärnunjoki

text: Mainitsemisen arvoisia sivujokia ovat Võhman ja Põltsamaan kaupunkien välistä alkunsa saava Navestijoki sekä Viljandin kaupungista alkava Raudnajoki. Molemmat joet laskevat Pärnujokeen Soomaan kansallispuiston alueella lähellä Toria.


title: Pärnunjoki

text: Pärnujoessa on paljon koskia, ja vähävetisenä aikana kivet törröttävät hankaloittaen melontaa. Matalapohjaiset kosket voi meloessa ylittää kanoottia koskessa vetäen. Tällöin sandaalit ovat hyvät jalassa. – Sindissä Pärnun ja Torin välillä on useamman metrin korkuinen pato, jonka pystyy kiertämään alavirtaan mentäessä oikealta puolelta maakannaksen yli.


title: Lapinlahden Linnut

text: Lapinlahden Linnut eli "Lapparit" oli suomalainen yhtye, joka teki humoristista musiikkia. Yhtyeen nimi tulee Lapinlahdenkadusta, joka on Helsingissä. Yhtye on esiintynyt yli 2 500 konsertissa. Lokakuussa 2012 yhtye ilmoitti jättävänsä keikkailun ja pitävänsä jäähyväiskiertueen kahdeksalla paikkakunnalla maaliskuussa 2013.


title: Lapinlahden Linnut

text: Lapinlahden Lintujen keikkaesiintymiseen liittyvät oman musiikin ohella erottamattomasti erilaiset ajankohtaiset ja huumoripitoiset sketsit ja kuvaelmat, sillä yhtyeen jäsenet ovat suurelta osin näyttelijöitä. Lapinlahden Lintujen musiikissa ja sketseissä tyypillinen teema on epäonnistuneista ja kaltoin kohdelluista ihmiskohtaloista. Yhtyeen jäsenet ovat kertoneet tavoitteikseen ”vastustaa sitä, että ihmisiä huijataan, riistetään, alistetaan ja sorretaan” ja yleisesti olla ”pienen ihmisen puolella suurta vääryyttä vastaan”.


title: Lapinlahden Linnut

text: Yhtyeen tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa ”Tero ja minä”, ”Se ei käy”, ”Vihtaasi on kustu”, ”Älä pure mun ananasta”, ”Sateet tulevat”, ”Tapasin naisen”, ”Köyhän taivas”, ”Kuppilan tango”, ”Tyttö huutaa hii”, ”Aimon virsi”, ”Lipputangon nuppi”, ”Elämä janottaa” sekä sanonnaksi muodostunut ”Sedät jaksaa heilua”.


title: Lapinlahden Linnut

text: Yhtye tunnetaan myös televisioon tekemistään sketsisarjoista.


title: Lapinlahden Linnut

text: Lapinlahden Linnut perustettiin keväällä 1983 rahapulan lievittämiseksi. Yhtye aloitti katusoitto-orkesterina. Perustajajäseninä toimivat Ari "Arvid" Kettunen, Timo Eränkö, Tapio Liinoja ja Heikki Salomaa. Matti Jaaranen, Mikko Kivinen ja Markku Toikka liittyivät yhtyeeseen hyvin varhaisessa vaiheessa. Alkuperäisen kokoonpanon jäsenet vaihtelivat rajustikin, mutta jonkinlaiseen peruskokoonpanoon vakiintuivat edellä mainittujen lisäksi Pekka Hedkrok ja Jan Noponen. Vuonna 1984 "Maailman synty" -nimellä tunnettuun show’hun yhtye tarvitsi Kettusen soittaman pianon lisäksi myös kosketinsoittajan, jolloin Pekka Hedkrok pyydettiin tähän työhön. Nopeasti Hedkrok kuitenkin vakiintui yhtyeen varsinaiseen kokoonpanoon. Yhtyeen alkuaikoina keikoilla oli soittimina muitakin kuin "oikeita" soittimia, esimerkiksi mappi, halkoja ja joka keikalla yhä käytössä oleva "viritetty" tyhjä olutkori. Katusoittoaikoina yhtyeen jäsenet tunsivat toisensa nimillä Lintu A, Lintu B, Lintu C ja niin edelleen. Yhtyeen "täydellisenä diktaattorina" toimi Kettunen, joka oli Lintu A. Myöhemmin yhtye alkoi saada myös sisäkeikkoja ja vuonna 1985 julkaistiin yhtyeen ensimmäinen albumi, "Lapinlahden Linnut".


title: Lapinlahden Linnut

text: Ensimmäisen levyn kappaleista varsinkin "Lipputangon nuppi" sai paljon radiosoittoa ja nousi hitiksi. Se on edelleen yhtyeen tunnetuimpia kappaleita. Vuonna 1986 julkaistiin toinen albumi "Jep". Se menestyi edeltäjäänsä paremmin, mutta monissa musiikkilehdissä se arvosteltiin melko heikoksi ja esimerkiksi "Rumban" arvostelussa arveltiin, että Lapinlahden Linnuilta olivat hyvät ideat loppu. Fanien keskuudessa monet pitävät "Jepiä" kuitenkin yhtenä Lappareiden merkittävimmistä levyistä. "Jepiä" seuraava albumi "Vihreä gorilla" oli monien mielestä pettymys edellisiin albumeihin verrattuna ja samaa mieltä olivat myös yhtyeen jäsenet. "Vihreällä gorillalla" myös vaikutti uusi jäsen, Hannu Lemola. Edellinen rumpali Jan Noponen oli lähtenyt yhtyeestä melko pian "Jepin" teon jälkeen. "Vihreän gorillan" miksausvaiheen aikana perustajajäsen Ari Kettunen lähti yhtyeestä. Myöhemmin Kettunen on kertonut, että hänesta tuntui kuin hän olisi antanut Lappareille jo kaiken, mikä annettavissa on.


title: Lapinlahden Linnut

text: "Jepin" julkaisusta lähtien Lapinlahden Lintujen maine alkoi karttua ja keikkoja oli entistä enemmän: aluksi lähinnä pääkaupunkiseudulla, myöhemmin myös muualla Suomessa. Noihin aikoihin Lapinlahden Linnut teki yli 200 keikkaa vuodessa, 1987 peräti 226. Keikkabussissa vietettiin yhteensä yli kaksi miljoonaa ajokilometriä. Esiintymispäivät venyivät pitkiksi ja perinteiseen rock-yhtyehenkeen motelleissa hajotettiin paikkoja ja juotiin. Myöhemmin Mikko Kivinen kuvaili tätä "infernaaliseksi".


title: Lapinlahden Linnut

text: 1988 yhtye julkaisi albumin "Lauluja Nuppilasta", jota on pidetty yhtenä yhtyeen parhaista albumeista. Varsinaiseksi "pajatson tyhjennykseksi" osoittautuivat vuosikymmenen vaihteessa tehdyt sketsisarjat, erityisesti "Seitsemän kuolemansyntiä" ja "Maailman kahdeksan ihmettä", joista jälkimmäinen voitti Venla-palkinnon.


title: Lapinlahden Linnut

text: Vuonna 1989 julkaistu "Elämä janottaa" ja 1990 "Tähdet kertovat" -albumit sisälsivät osittain saman ääniraidan kuin sketsisarjojen musiikkiesitykset. Molemmat albumit myivät kultaa. "Elämä Janottaa" on edelleen 500 myydyimmän kotimaisen albumin luettelossa ja on 33 105 myydyllä kappaleellaan Lapinlahden Lintujen myydyin levy. Kyseiset ohjelmat myös osallistuivat Montreux'n Kultainen ruusu -viihdeohjelmakilpailuun, niissä kuitenkaan erityisemmin menestymättä. Jopa Monacon prinssi Albert kertoi huvittuneensa "Maailman kahdeksasta ihmeestä".


title: Lapinlahden Linnut

text: Vuonna 1989 Lapinlahden Lintuihin liittyi kitaristi Veli-Pekka Oinonen. Joitakin sessiokitaristeja lukuun ottamatta yhtyeellä ei aiemmin ollut ollut kitaristia ja tällä oli merkittävä vaikutus yhtyeen musiikkiin. Kun aiemmin taustasoittimina olivat olleet vain rummut ja koskettimet sekä puhaltimet soolosoittimina, mahdollisti kitara rockimpien kappaleiden tekemisen. Monet pitävät juuri vuoden 1990 kokoonpanoa yhtyeen klassisimpana kokoonpanona. "Grrr!"-albumille haettiin tietoisesti rockimpaa särmää.


title: Lapinlahden Linnut

text: Lisää sketsisarjoja tehtiin 1990-luvun alkupuolella ja Vanhalla ylioppilastalolla pidetyillä kaksipäiväisillä kymmenvuotisjuhlilla monet tunnetut suomalaisartistit tulkitsivat Lapinlahden Lintujen kappaleita Lapparien omien esiintymisten lomassa. Ohjelma myös televisioitiin ja näytettiin MTV3:lla.


title: Lapinlahden Linnut

text: Vuonna 1994 "Köyhän taivas" -single samannimiseltä albumilta sijoittui parhaimmillaan Suomen singlelistan ykköseksi. Se on ainoa Lapinlahden Lintujen kappale, joka on sijoittunut niin hyvin. Yhtye osallistui myös saman vuoden Syksyn sävel-laulukilpailuun kappaleella ""La Ulu"".


title: Lapinlahden Linnut

text: Markku Toikka oli eronnut yhtyeestä jo 1990. Mikko Kivinen erotettiin kaksi vuotta myöhemmin ja Tapio Liinoja lähti 1994. Monet ovat kertoneet, että Lappareissa esiintyminen oli alkanut tuntua työltä ja kova keikkatahti rasitti jokaista. Ainakin Toikan eroon vaikutti myös hänelle tehty kepponen, jossa hänet huijattiin uskomaan että hänen vuokseen yhtye menetti hyvin suuren määrän rahaa. Myöhemmin Toikka mainitsi tämän tuntuneen työpaikkakiusaamiselta. Kun yhtyeen jäsenistö näin nopeasti harveni, tarvittiin uusia jäseniä: Ari Wahlsten oli ensimmäinen 1990-luvulla Lapinlahden Lintuihin liittynyt jäsen. "Tyttö huutaa hii!" -levylle Wahlsten sanoitti ja lauloi monia kappaleita. Keikoilla hän tulkitsi aiemmista kappaleista erityisesti Markku Toikan esittämiä. Wahlsten myös osallistui "Lapinlahden Linnut!" -ohjelman tekoon.


title: Lapinlahden Linnut

text: Jatkossa monet vanhemmista jäsenistä erosivat. 1995 kitaristi Veli-Pekka Oinonen lähti ja tilalle tuli Wigwam-yhtyeestä tuttu Rekku Rechardt. Yli kymmenen vuotta Lapparien rumpalina toiminut Hannu Lemolakin väsyi lopulta keikkailuun. Hate Kinnunen oli aiemminkin tuurannut Lemolaa keikoilla ja häntä pidettiin selvänä seuraajana Lemolalle. Kinnunen soitti yhtyeessä vuoteen 2005. Wigwamin tehtyä comebackin 1999 Rechardtin tilalle tuli Pekka "Devil" Virtanen, joka niin ikään viihtyi yhtyeessä vuoteen 2005. Lyhytaikaisesti yhtyeessä vaikuttivat tämän jälkeen Jaku Havukainen ja Sami Kariluoma.


title: Lapinlahden Linnut

text: Ainakin vuosina 1997 ja 2001 yhtyeellä oli tekeillä uusi sketsisarja. Varhaisemmasta mainitaan Lapinlahden Lintujen haastattelussa Soundi-lehdessä vuodelta 1997 ja jälkimmäiseen viitataan yhtyeen historiikissa: nimeksi oli tarkoitus tulla "Pasi Kuikka".


title: Lapinlahden Linnut

text: Vaikka Lapinlahden Lintujen kokoonpano vuosien kuluessa on muuttunut useaan kertaan, yhtye on palannut aina silloin tällöin vanhaan kokoonpanoonsa. Esimerkiksi edesmenneen Heikki Salomaan muistoa kunnioitettiin vuonna 2003 "Hiskin peijaisissa", jolloin yhtyeen alkuperäinen kokoonpano esiintyi yhdessä senaikaisen kokoonpanon kanssa. Syksyllä 2006 Lapinlahden Lintujen rinnalle koottiin "The Original Lapinlahden Linnut", jossa esiintyi vuosimallin 1990 miehitys edesmennyttä Salomaata lukuun ottamatta. Marraskuussa 2006 "The Original" -miehitys ilmoitti jatkavansa ainoana lintukokoonpanona nimellä Lapinlahden Linnut.


title: Lapinlahden Linnut

text: Yhtye koottiin markkinoimaan syksyksi 2006 ajoittunutta kolmen televisiosarjan "Seitsemän kuolemansyntiä", "Maailman kahdeksan ihmettä" ja "Kuudesti laukeava" DVD-julkaisua. Sarjat tulivat vuosina 1988–1992 Ylen televisiokanavilta. Yhtye julkaisi 27. syyskuuta 2006 kokoelmalevyn "Lintuinfluenssa Vol.1", jolla oli kaksi uutta kappaletta: "Keski-ikä on syvältä" ja "Perunatorin tyttö". The Original Lapinlahden Linnut Tour -niminen kiertue kattoi alun perin 10 paikkakuntaa alkaen 14. syyskuuta Helsingistä ja päätyen 21. lokakuuta Kuopioon. Myöhemmin lisättiin päätöskeikka, joka pidettiin 30. marraskuuta 2006.


title: Lapinlahden Linnut

text: DVD-julkaisuja varten tuotettiin myös uutta sketsimateriaalia, lyhyt sketsiohjelma "Muuttuuko ihminen", joka julkaistiin DVD:llä jouluna 2006 ja esitettiin Yle TV1 -kanavalla vappuna 2007. Saman vuoden syksyllä julkaistiin uusi albumi "Etiäppäin". Lapinlahden Linnuilla oli suunnitteilla myös elokuva, jonka alustava nimi on "Uuraania, Lapinlahden Linnut". Elokuva sai Suomen Elokuvasäätiöltä käsikirjoitustukea 6 000 euroa vuonna 2007.


title: Lapinlahden Linnut

text: Pitkäaikainen kosketinsoittaja Pekka Hedkrok siirtyi yhtyeestä tauolle keväällä 2008 keskittyäkseen omiin projekteihinsa. Keikoilla hänen tilallaan esiintyy Jussi Liski. Aluksi Liski oli yhtyeessä sessiojäsenenä, mutta kevään 2009 Aleksis Rock -kiertueella (johon kuului paitsi musiikkia, myös Aleksis Kiven "Nummisuutareita" mukaileva flash-esitys) hänet vihittiin yhtyeen viralliseksi jäseneksi Hedkrokin jatkaessa omien projektiensa parissa.


title: Lapinlahden Linnut

text: 1. lokakuuta 2012 Lapinlahden Linnut ilmoitti lähtevänsä jäähyväiskiertueelle keväällä 2013. Maaliskuinen ”No niin, viimeisetkin!” -jäähyväiskiertue alkoi 7. maaliskuuta Hämeenlinnasta ja päättyi 17. maaliskuuta Lahteen.


title: Lapinlahden Linnut

text: Lapinlahden Lintujen tyylisuunta on aina ollut ensisijaisesti huumorimusiikki, muut genret ovat kuitenkin vaihdelleet alusta lähtien. Debyyttialbumilla musiikki oli erikoisia soittimia myöten pääasiassa huumorimusiikkia. 1980-luvun albumit olivat pääosin popmusiikkivaikutteisia. Kitaristi Puka Oinosen liityttyä yhtyeeseen tyyli muuttui rockimmaksi ja albumit "Grrr" ja "Köyhän taivas" olivat hyvin lähellä perinteistä rockmusiikkia. Sama suuntaus jatkui 2000-luvulle asti, poikkeuksena diskomusiikkia sisältävä albumi "Kansandances". "Etiäppäin"-levyllä yhtye kuitenkin palasi 1980-luvun perinteisempään ja kevyempään otteeseen.


title: Lapinlahden Linnut

text: Lapinlahden Linnuilla on kuitenkin aina ollut myös vakavia kappaleita. "Jep"-levyllä oli Timo Erängön sanoittama "Puumiekka", jossa hän muisteli vastikään kuollutta isäänsä. "Tähdet Kertovat" -albumilta löytyy "Aimon virsi", josta synkkyydestään tunnettu Viikate on tehnyt coverversion. "Etiäppäin"-albumilla on useitakin vakavia kappaleita.


title: Lapinlahden Linnut

text: Lapinlahden Lintujen historiikin kirjoittanut Jukka Lyytinen mainitsee kirjansa esipuheessa, että Lapinlahden Lintujen valtti on, että huumori ei ole koskaan perustunut "hassunhauskan epävireisesti" laulettuihin coverkappaleisiin.


title: Lapinlahden Linnut

text: Lapinlahden Linnut tunnetaan myös yhtyeen sisäisistä jäynistä ja kepposista. Kun Markku Toikka kävi yhtyeen alkuvuosina lomalla Yhdysvalloissa, muu yhtye päätti tehdä kepposen ja tekivät "sopimuspaperin", jossa yhtyeelle tarjottiin Nokian kanssa yli miljoonan arvoista mainossopimusta. Tapio Liinoja jopa kävi hakemassa Nokian toimistosta oikeanlaisilla leimoilla varustettua paperia. Yhtyeen jäsenet allekirjoittivat paperin ja jättivät sen näkyvälle paikalle. Toikan palattua hänelle kerrottiin vain, että "rahaa ei tipu kun ei saatu sun allekirjoitusta paperiin". Toikka luonnollisesti raivostui eikä leppynyt sittenkään, kun hänelle kerrottiin asioiden oikea laita.


title: Lapinlahden Linnut

text:
Lapinlahden Linnut ovat kertoneet, että varsinkin Matti Jaaraselle tehtiin paljon jäyniä. Vuosikaudet kiertueilla hänen WC:stään vaihdettiin lamppu rikkinäiseen. Roudari Paavo Liesiselle tehtiin mainosaiheinen pila: hänet huijattiin uskomaan, että hänellä olisi mahdollisuus päästä esiintymään Harley-Davidson-mainokseen.
Lapinlahden Linnuissa on toiminut eripituisia aikoja useita sessiomuusikkoja, jotka ovat toimineet joko studioalbumeilla, keikkaillessa tai molemmilla.
(*) Uudelleenjulkaistu yhteiskokoelmassa vuonna 2001.


title: Lapinlahden Linnut

text:
Vuonna 1995 single "Köyhän taivas" nousi Suomen singlelistan ensimmäiselle sijalle. "Köyhän taivas" pysyi sijalla kaksi viikkoa. "Äideistä rumin" -singlen sävelradio sensuroi, koska piti kappaletta sopimattomana.
Yhtye on tehnyt useita musiikkivideoita. Lisäksi Lapinlahden Lintujen tekemissä televisiosarjoissa on ollut sarja musiikkiesityksiä.


title: Lapinlahden Linnut

text: Musiikkivideot


title: Lapinlahden Linnut

text: Televisiosarjojen musiikkiesitykset


title: Klooni

text: Klooni tarkoittaa eri yhteyksissä seuraavaa:


title: Pikkuplaneetta

text: "Pikkuplaneettaa ei tule sekoittaa kääpiöplaneettaan."


title: Pikkuplaneetta

text: Pikkuplaneetta on taivaankappale, joka kiertää suoraan Aurinkoa, mutta ei ole varsinainen planeetta, sillä se ei täytä planeetan määritelmää eikä ole myöskään komeetta (tosin joissain harvoissa tapauksissa taivaankappale luokitellaan sekä pikkuplaneetaksi että komeetaksi).


title: Pikkuplaneetta

text: IAU:n Minor Planet Center pitää kirjaa tunnetuista pikkuplaneetoista ja komeetoista. Suurin osa tunnetuista pikkuplaneetoista on niin sanottuja päävyöhykkeen asteroideja, jotka kiertävät Marsin ja Jupiterin välillä. Joskus pikkuplaneetoista käytetään sanaa planetoidi. Varsinaisten planeettojen tapaan myös joillain pikkuplaneetoilla on omia kuitaan. Lisäksi ainakin yhdellä pikkuplaneetalla, 10199 Chariklolla, on kaasuplaneettojen tavoin renkaat. Kaikkein pienimmistä kappaleista on käytetty nimeä meteoroidi.


title: Pikkuplaneetta

text:
15. huhtikuuta 1995 tunnettiin 6 353 numeroitua pikkuplaneettaa, joista nimettyjä oli 4 820.
24. tammikuuta 2000 tunnettiin 62 428 numeroitua pikkuplaneettaa, joista nimettyjä oli 7 212.
25. tammikuuta 2005 tunnettiin 96 154 numeroitua pikkuplaneettaa, joista nimettyjä oli 12 065.
30. tammikuuta 2010 tunnettiin 231 665 numeroitua pikkuplaneettaa, joista nimettyjä oli 15 615.5. tammikuuta 2015 tunnettiin 422 636 numeroitua pikkuplaneettaa, joista nimettyjä oli 19 044.
Sanaa "pikkuplaneetta" on käytetty jo 1800-luvulta lähtien, ja nimitykset "pikkuplaneetta", "asteroidi" ja "planetoidi" ovatkin olleet pitkään synonyymejä, mutta nykyään tunnetaan monia aurinkokunnan ulko-osissa kiertäviä pikkuplaneettoja kuten transneptunisia kohteita, joita ei aina luokitella asteroideiksi. IAU:n vuoden 2006 planeetan määritelmässäkin asteroidit ja transneptuniset kohteet mainittiin erikseen. Tästä voidaankin päätellä että asteroidi-nimitys viittaa aurinkokunnan sisempien osien pikkuplaneettoihin.


title: Pikkuplaneetta

text: Vuonna 2006 IAU luokitteli pikkuplaneetat ja komeetat kääpiöplaneettoihin ja aurinkokunnan pienkappaleisiin. Pikkuplaneetat joiden painovoima muokkaa ne pyöreiksi ovat kääpiöplaneettoja ja muut pikkuplaneetat ovat pienkappaleita. Nimitystä pikkuplaneetta voi IAU:n mielestä kuitenkin vielä käyttää. (IAU kuitenkin suosittelee nimityksiä pienkappale ja kääpiöplaneetta.) Edelleenkin pikkuplaneetat ja komeetat numeroidaan ja nimetään eri tavoin. Nykyään pikkuplaneetoista vain viisi: 1 Ceres, 134340 Pluto, 136108 Haumea, 136199 Eris ja 136472 Makemake luokitellaan kääpiöplaneetoiksi.


title: Pikkuplaneetta

text:
Pikkuplaneetat voidaan jakaa kiertoratansa mukaan eri ryhmiin.Pikkuplaneetan ensihavainnolla sille annetaan väliaikainen nimi, joka on muotoa
2009 GA3. Nimessä 2009 viittaa havaintovuoteen. Ensimmäinen kirjain kertoo kuukauden, toinen kirjain yhdessä numeron kanssa kertoo sen, monesko kyseisen ajanjakson havainto on kyseessä.
Aiemmin on käytetty useitakin tästä poikkeavia väliaikaisia nimiä.


title: Pikkuplaneetta

text:
Kuukausikirjaimet ovat A tammikuun 1.–15. päiville, B tammikuun lopulle, C helmikuun 1–15 jne (I:tä ei käytetä).
Kyseisen puolen kuun ensimmäinen havainto on A, toinen B jne (I:tä ei käytetä). 25. havainto on Z ja sitä seuraa A1, B1 ... Z1 ja sitten A2 jne.
2009 GA3 on siten vuoden 2009 huhtikuun alkupuolen 76. havaittu pikkuplaneetta.


title: Pikkuplaneetta

text: Kun tiettyä pikkuplaneettaa on havaittu riittävän useasti, jotta sen rata voidaan laskea, se saa oikean numeron, esim. 2009 GA3:sta tulee (301552) 2009 GA3.


title: Pikkuplaneetta

text: Tämän jälkeen sille voidaan antaa nimi.


title: Pikkuplaneetta

text: Pikkuplaneetan saa nimetä sen löytäjä. Pikkuplaneettoja tunnetaan nykyään niin monia ettei niille kaikille ole annettu edes nimeä, vaan ne tunnetaan vain väliaikaisilla tunnuksilla. Tällaisia ovat esim. päävyöhykkeen asteroidit (67890) 2000 WK61 ja (123456) 2000 WO137, sekä transneptuniset kohteet (15788) 1993 SB ja (15789) 1993 SC. Alhaisimman numeron omaava nimetön ja numeroitu pikkuplaneetta on (3708) 1974 FV1.


title: Pikkuplaneetta

text: Tämä nimeämistapa ei kuitenkaan ole aina ollut käytössä, sillä ensimmäisiä löydettyjä pikkuplaneettoja (jotka olivat päävyöhykkeen asteroideja) kuten 1 Ceres (löytyi vuonna 1801 ja on ensimmäinen löydetty pikkuplaneetta) tai 2 Pallas (löytyi vuonna 1802) pidettiin aluksi varsinaisina planeettoina ja ne saivatkin nimensä planeettojen tapaan roomalaisesta ja kreikkalaisesta mytologiasta. 1850-luvulla ne kuitenkin menettivät asemansa ja tällöin nimet asteroidi ja pikkuplaneetta tulivat yleiseen käyttöön. Niiden nimien eteen lisättiin löytöjärjestyksen mukainen numero. Nykyään pikkuplaneetat saavat numeronsa vasta kun niiden rata tunnetaan kunnolla, eli järjestys ei ole enää löytämisen vaan radan laskemisen mukainen.


title: Pikkuplaneetta

text: Ensimmäinen ei-mytologisen nimen saanut pikkuplaneetta oli päävyöhykkeen asteroidi 20 Massalia (löytyi vuonna 1852), joka sai nimensä Marseillen kaupungin kreikankielisen nimen mukaan. Nykyään päävyöhykkeen asteroideille voi antaa hyvin monenlaisia nimiä, ja asteroidivyöhykkeellä kiertääkin hyvin monentyyppisin nimin nimettyjä pikkuplaneettoja, kuten 2001 Einstein, 2046 Leningrad, 9007 James Bond, 9954 Brachiosaurus ja 110393 Rammstein.


title: Pikkuplaneetta

text: Kaikkien pikkuplaneettojen nimeäminen ei kuitenkaan ole yhtä vapaata. Esimerkiksi Jupiterin troijalaiset nimetään Troijan sodan sankarien mukaan, esim. 624 Hektor ja 1404 Ajax. Kentaurit nimetään tietysti mytologisten kentaurien mukaan, esim. 2060 Chiron ja 5145 Pholus. Resonoivat transneptuniset kohteet kuten plutinot nimetään myyttisillä manalaan liittyvillä nimillä. Nimityksen alkuperä on plutino 134340 Pluto, joka oli ensimmäinen löydetty transneptuninen kohde (löytyi vuonna 1930) ja jota pidettiin aluksi varsinaisena planeettana. Muita plutinoita ovat esim. 28978 Ixion ja 90482 Orcus. Klassiset Kuiperin vyöhykkeen kohteet (cubewanot) nimetään luomiseen liittyvin mytologisin nimin, esim. 50000 Quaoar ja 88611 Teharonhiawako. Maan lähelle tuleville asteroideille annetaan usein (mutta ei aina esim. 9950 ESA) mytologisia nimiä kuten 1566 Icarus, 8034 Akka ja 85585 Mjolnir.


title: Häntä

text: Häntä on selkärankaisen maaeläimen uloke eläimen takapuolen ja selän väliseudulla, jonkin verran peräaukon yläpuolella. Hännän sisällä kulkee luinen selkärangan jatke, joka on kiinni lantioluussa. Lintujen, kalojen ja selkärangattomien eläinten häntää kutsutaan "pyrstöksi".


title: Häntä

text: Joillakin eläimillä häntä on vain jäänne, mutta useilla sillä on selkeitä käyttötarkoituksia.


title: Häntä

text: Häntä voi olla tasapainoelin, kuten kenguruilla ja dinosauruksilla. Myös monet kissat pitävät itsensä tasapainossa juostessaan kovaa vauhtia. Lumileopardit puolestaan käyttävät pitkää tuuheaa häntäänsä nukkuessaan lämmikkeenä kasvojen edessä. Monet eläimet - esimerkiksi koiraeläimet - käyttävät häntää kommunikaatiovälineenä ja sosiaalisen arvojärjestyksen viestimiseen. Hännällä suojataan myös peräaukkoa loisilta ja roskilta.


title: Häntä

text:
Moni iso eläin huitoo hännällä kiusallisia hyönteisiä. Jotkut liskot puolustautuvat lyömällä hännällään, toiset (esimerkiksi sisiliskot) taas pudottamalla sen sätkiväksi valesaaliiksi saalistajalle.
Häntää voi käyttää myös viidentenä raajana. Monet kiipeilevät eläimet voivat ottaa tukevia otteita hännällään tai jopa roikkua häntänsä varassa. Liito-oravat puolestaan käyttävät häntäänsä peräsimenä ilmaliitojen aikana.


title: Häntä

text: Kalojen pyrstö on myös eräänlainen häntä ja sitä heiluttamalla ne voivat liikkua eteenpäin. Hännän englanninkielinen sana "tail" tarkoittaakin myös pyrstöä.


title: Häntä

text: Ihmisillä ja ihmisapinoilla ei ole häntää, vaan pelkkä luinen surkastuma, häntäluu, joka ei ulotu ruumiin ulkopuolelle.


title: Häntä

text: Erittäin harvoin käy niin, että vastasyntyneellä ihmislapsella on surkastunut häntä. Tällaiset hännäntyngät kuitenkin leikataan liki aina pois heti synnytyksen jälkeen. Pisin tunnettu häntä ihmisellä on ollut eräällä 12-vuotiaalla pojalla, noin 23 senttiä. Ilmiötä pidetään atavismina.


title: Anto Leikola

text: Anto Heikki Albert Leikola (s. 8. kesäkuuta 1937 Helsinki) on suomalainen luonnontieteilijä.


title: Anto Leikola

text: Anto Leikola kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1955 Helsingin normaalilyseosta, jossa hänen luokkatovereinaan olivat muiden muassa historioitsija Matti Klinge ja runoilija Pentti Saarikoski. Nuoruudessaan Leikola haaveili papin tai lääkärin urasta, mutta hänen opettajanaan ollut tohtori L. Arvi P. Poijärvi sai hänet kiinnostumaan luonnontieteistä.


title: Anto Leikola

text: Leikola valmistui 1959 filosofian kandidaatiksi eläintieteestä. Tohtoriksi Leikola väitteli 1963. Hän on luonut pitkän uran Helsingin yliopistossa. Tutkimustyössään hän on keskittynyt muun muassa lintujen ja sammakkoeläinten alkionkehityksen varhaisvaiheiden selvittämiseen. Sittemmin hän siirtyi biologiasta muihin aiheisiin. Hän on työskennellyt aate- ja oppihistorian professorina Oulun yliopistossa ja oppihistorian professorina Helsingin yliopistossa (1988–1998). Hän on vaikuttanut monissa kansalaisjärjestöissä. Aleksis Kiven Seuran puheenjohtajana hän toimi vuosina 2002–2014. Lauri Jäntin säätiön varapuheenjohtajana hän on toiminut vuodesta 1984.


title: Anto Leikola

text: Leikola on erityisen tunnettu mittavasta yleistajuisesta kirjallisesta tuotannostaan. Hän on julkaissut esseitä, pakinoita, kolumneja, oppikirjoja ja lehtiartikkeleita. Lisäksi hän on kääntänyt suomeksi runsaasti kirjoja. Leikola on myös perehtynyt tieteenhistoriaan erityisesti biologisen tutkimuksen osalta.


title: Anto Leikola

text: Anto Leikolan poika on toimittaja Markus Leikola ja veli metsätieteilijä Matti Leikola. Hänen isänsä oli lääkäri ja poliitikko Erkki Leikola, tätinsä gynekologi, Suomen ensimmäinen naisprofessori Laimi Leidenius sekä äidinisänsä lääkintäkenraalimajuri Eino Suolahti. Anto Leikolan pikkuserkku on kalastaja ja ympäristöfilosofi Pentti Linkola.


title: Linkitetty lista

text: Tietojenkäsittelytieteessä linkitetty lista on yksi ohjelmoinnissa käytettävistä perustietorakenteista. Se koostuu joukosta solmuja eli alkioita, jotka sisältävät tietokenttien lisäksi viittauksen (”linkin”) joko seuraavaan solmuun tai seuraavaan ja edelliseen solmuun. Linkitetyissä listoissa solmun voi lisätä ja poistaa vakioajassa, mutta ne eivät mahdollista hajasaantia. Linkitetyt listat voivat olla yksisuuntaisia (yhteen suuntaan linkitettyjä), kaksisuuntaisia (kahteen suuntaan linkitettyjä) tai renkaaksi linkitettyjä.


title: Linkitetty lista

text: Linkitettyjä listoja pystyy toteuttamaan useimmilla ohjelmointikielillä. Lisp- ja Scheme-kielissä tietorakenne ja listaoperaatiot ovat sisäänrakennettuna. C- ja C++-kielissä linkitetyt listat on järkevintä toteuttaa osoittimien avulla.


title: Linkitetty lista

text: Yksinkertaisempi listan toteuttamistapa on kiinteä taulukko, jossa solmut on tallennettu peräkkäisiin muistipaikkoihin. Kiinteä taulukkototeutus vie linkitettyyn listaan nähden vähemmän tallennustilaa ja sen lukeminen on käytännössä hieman nopeampaa. Lisäys- ja poisto-operaatiot kuitenkin vaativat alkioiden siirtämistarpeesta johtuen lineaarisesti sitä enemmän aikaa, mitä suurempaa listaa käsitellään. Lisäksi muistipaikkojen peräkkäisyysvaatimus voi aiheuttaa ongelmia muistinvarauksen suhteen, mikäli listan suurinta mahdollista kokoa ei ole päätetty etukäteen.


title: Kaleidoskooppi

text: Kaleidoskooppi on optinen leikkikalu, johon kurkistamalla voi nähdä aina uudenlaisia symmetrisiä kuvioita. Mikä tahansa mielivaltainen kuvio heijastuu kaleidoskoopin peileistä useita kertoja ja näyttäytyy siten symmetrisenä. Nimi tulee kreikan kielen sanoista "kalos" (kaunis), "eidos" (kuva, muoto) ja "skopein" (nähdä).


title: Kaleidoskooppi

text: Ilmaisuja kaleidoskooppi tai kaleidoskooppimainen käytetään usein myös kuvaannollisesti puhuttaessa monipuolisista tai vaihtelevista ilmiöistä.


title: Kaleidoskooppi

text: Tyypillisesti kaleidoskooppi on 10–20 cm pitkä putki, jonka sisään on asetettu vähintään kaksi pitkulaista peilinsuikaletta heijastava pinta sisäänpäin. Peiliputken päähän on kahden lasilevyn väliin asetettu pieniä värillisiä esineitä kuten lasinsiruja, jotka voivat liikkua vapaasti. Putken toisessa päässä on pieni kurkistusaukko. Lasinsirujen muodostaman sattumanvaraisen kuvion heijastuminen peileistä muodostaa kauniin symmetrisen näkymän. Putkea kääntämällä tai ravistamalla näkymän muodot ja värit vaihtuvat alati, kun värilliset jyväset liikkuvat lasilevyjen välissä. Siten kaleidoskoopista voi loihtia esiin äärettömästi erilaisia kuvioita.


title: Kaleidoskooppi

text: Useimmiten kaleidoskoopissa on kolme peiliä siten, että ne muodostavat kolmionmuotoisen, sisäpinnalta heijastavan suljetun putken. Tällöin kaleidoskoopin kuvio täyttää katsojan koko näkökentän. Myös kaksi- ja nelipeiliset kaleidoskoopit ovat tavallisia.


title: Kaleidoskooppi

text: Kaleidoskoopin keksi Sir David Brewster vuonna 1816 tutkiessaan valon polarisaatiota. Se patentoitiin seuraavana vuonna. Alun perin laite tarkoitettiin tieteelliseksi tutkimusvälineeksi, mutta sittemmin kaleidoskooppia on käytetty lähinnä leluna.


title: Kaleidoskooppi

text: Kaleidoskooppia, josta lasinsirut puuttuvat, kutsutaan teleidoskoopiksi. Teleidoskoopin avulla katsoja voi muodostaa kaleidoskooppimaisia kuvioita mistä tahansa valitsemastaan kohteesta.


title: Retusaari

text: Retusaari (, ) on Suomenlahden saari, joka on osa Pietarin liittokaupunkia Venäjällä. Saaren itäpäässä sijaitsee Kronstadtin kaupunki.


title: Retusaari

text: Sen nimen arvellaan tulevan ranskan linnaketta tarkoittavasta sanasta "redoute", mikä vaikuttaa epätodennäköiseltä, koska varustuksien rakentaminen aloitettiin vasta vuonna 1703 (ensimmäinen linnake, Kronslott, valmistui heti seuraavana vuonna) ja saarella on varmuudella ollut nimi jo ennen sitä. Yhtä mahdollinen selitys nimelle onkin aunuksen (livvin), lyydin, vepsän ja inkerikkojen (isurin) 'redu', joka tarkoittaa lokaa, kuraa tai mutaa. Vrt. myös suomen 'retunen' -> rähjäinen, epäsiisti, 'retuperällä' -> hunningolla ja 'retale'.


title: Retusaari

text: Sanalla "retu" saattaa toisaalta olla mytologinen tausta. Karjalan kielessä käytetään paholaisesta (tai pirusta) nimitystä "retusilmä". Myös viron etelämurteissa on tähän liittyviä käsitteitä: "reutus" (paha henki) ja "reustada" (soimata).


title: Retusaari

text: Inkerin suomalaisille Retusaari oli yksinkertaisesti vain "Saari".


title: Retusaari

text: Retusaari jaettiin Novgorodin valtion ja Ruotsin kesken Pähkinäsaaren rauhassa 1323. Se siirtyi kokonaan Ruotsille ja hallinnollisesti osaksi Inkeriä Stolbovan rauhassa 1617. Vuonna 1703 suuressa Pohjan sodassa Venäjän joukot valtasivat saaren ja Ruotsin oli virallisesti luovuttava siitä Uudenkaupungin rauhassa 1721.


title: Retusaari

text: Pietari Suuren aikana saari oli kivennapalaisten laidunmaata.


title: Retusaari

text: Retusaarella oli 1920-luvulle asti suomalaista asutusta, jonka luterilaiset muodostivat Kronstatin evankelis-luterilaisen seurakunnan, jonka Neuvostoliiton hallinto tuhosi 1930-luvulla. Nykyään toimintaa jatkaa Inkerin kirkon Pietarin rovastikuntaan kuuluva Kronstadtin Pyhän Elisabetin seurakunta.


title: Reidar Särestöniemi

text: Reidar Särestöniemi (vuoteen 1931 Kaukonen; 14. toukokuuta 1925 Kittilä – 27. toukokuuta 1981 Kittilä) on tunnetuimpia lappilaisia kuvataiteilijoita.


title: Reidar Särestöniemi

text: Särestöniemi tunnetaan suurista ja värikylläisistä Lappi-aiheisista maalauksistaan. Hänen taiteensa lähtökohtana olivat Lapin luonto sekä maakunnan ihmiset ja uskomukset. Hän sai mainetta pohjoisena mystikkona, mutta sai vaikutteita myös eurooppalaisen modernismin tunnetuilta taiteilijoilta, venäläisestä taiteesta ja esihistoriallisista luolamaalauksista.


title: Reidar Särestöniemi

text: Reidar Särestöniemi syntyi Kittilän Kaukosen kylässä Särestön talossa maanviljelijä Matti Enok Kaukosen ja hänen vaimonsa Alma Alina o.s. Andersenin seitsenlapsisen perheen nuorimpana. Perheen toimeentulo perustui pitkälti omavaraistalouteen: pientilan mailla kasvatettiin perunaa, ohraa ja heinää, niityiltä kerättiin heinää ja tehtiin kerppuja muutaman lehmän ja lampaiden ravinnoksi. Särestössä oli hevonen, porojakin oli ja isä kävi metsätöissä. Suku oli antanut Kaukosen kylälle nimen 1600-luvulla. Vuonna 1931 perhe otti sukunimekseen Särestöniemen.


title: Reidar Särestöniemi

text: Särestöniemi debytoi vuonna 1948.


title: Reidar Särestöniemi

text: Särestöniemi opiskeli Suomen Taideakatemian koulussa Helsingissä vuosina 1947–1952. Hänen opettajinaan olivat Aarre Heinonen, Erkki Koponen ja Olli Miettinen. Samaan aikaan hän kävi myös Helsingin yliopiston piirustuslaitoksella, missä opettajina olivat Erkki Kulovesi ja Gösta Diehl. Särestöniemi seurasi myös yliopiston psykologian, filosofian ja taidehistorian luentoja. Hänen tuttavapiiriinsä kuului myös kirjailijoita ja hän kävi marxilaisten kokouksissa. Marxilaisuuden hän oli omaksunut jo lapsuuskodissaan. Vuosina 1954–1955 hän suoritti Sirola-opiston kurssin.


title: Reidar Särestöniemi

text: Vuonna 1952 hän teki ensimmäisen Ranskan- ja Italian-matkansa.


title: Reidar Särestöniemi

text: Leningradin taideakatemian Ilja Repin -instituutissa Leningradissa hän opiskeli vuosina 1956–1959.


title: Reidar Särestöniemi

text: Särestöniemi otti kantaa homoseksuaalisuuteen, joka oli tuohon aikaan rikos.


title: Reidar Särestöniemi

text: Reidar Särestöniemelle myönnettiin professorin arvonimi vuonna 1975.


title: Reidar Särestöniemi

text: Särestöniemi kuoli vuonna 1981 sydämen rytmihäiriöön.


title: Reidar Särestöniemi

text: Reidar Särestöniemen teokset 1950-luvun taitteessa olivat pääasiassa pienimuotoisia graafisia töitä sekä muotokuvia. Leningradista palattuaan Särestöniemi piti ensimmäisen yksityisnäyttelynsä Helsingissä.


title: Reidar Särestöniemi

text: 1960- ja 1970-lukujen tuotanto koostuu suurista ja värikkäistä öljyvärimaalauksista. Taiteilijan kultakausi osui 1960-1970-luvuille ja hän teki taiteensa kautta luonnonsuojelutyötä. Porot, riekot ja jängät eivät olleet Särestöniemelle vain aiheita, vaan myös symboleja.


title: Reidar Särestöniemi

text: Särestöniemen 200 maalauksen käyttöoikeus siirtyi vuonna 2010 Rovaniemen taidemuseolle Kirsi ja Keio Eerikäisen Taidesäätiöstä. Siihen kuuluvat muun muassa maalaukset "Ilves", "Kevään helisevät värit" ja "Huilua soittava ilves".


title: Reidar Särestöniemi

text: Vuonna 2014 Särestöniemen näyttely ylitti Oulun taidemuseon kävijäennätyksen.


title: Reidar Särestöniemi

text: Reidar Särestöniemi eli ja työskenteli enimmäkseen kotitilallaan Särestössä Ounasjoen rannalla Kittilän Kaukosessa, yli sata kilometriä Napapiiriltä pohjoiseen. Sinne ei mennyt hänen elinaikanaan tietä, vaan ensin piti kävellä pari kilometriä Kaukosen maantietä rantaan ja matkata toiset kaksi kilometriä veneellä toiselle rannalle.


title: Reidar Särestöniemi

text: Särestöniemi rakennutti kaksi ateljeeta kotitalonsa viereen menestyksestään saaduilla rahoilla. "Kittilän ruhtinaalla" oli aitta täynnä asusteita ja kolme taloa. Hänen 50-vuotisnäyttelynsä keräsi Didrichsenin taidemuseoon 20 000 katsojaa.


title: Reidar Särestöniemi

text: Taiteilijan ateljee paloi 31. joulukuuta 1977. Palo tuhosi ateljeen ja kaikki teokset. Viereinen taidegalleria onnistuttiin kuitenkin suojelemaan, kun palokunta työskenteli 20 asteen pakkasessa yhdeksän tuntia. Suvun tila sekä Reima ja Raili Pietilän Särestöniemelle suunnittelemat galleria- ja ateljeetilat toimivat nykyisin museona.Särestöniemi suojeltiin vuonna 2004 Lapin ympäristökeskuksen toimesta.


title: Reidar Särestöniemi

text: Särestöniemestä on tehty Kittilän Kaukoseen Sonja Vectomovin veistämä pronssipatsas, joka paljastettiin vuonna 2015.


title: Viktor Jerofejev

text: Viktor Vladimirovitš Jerofejev (; s. 19. syyskuuta 1947 Moskova) on venäläinen kirjailija, joka on joutunut toisinajattelijan kirjoihin niin Leonid Brežnevin Neuvostoliitossa kuin Putinin Venäjälläkin.


title: Viktor Jerofejev

text: Jerofejevin isä oli Josif Stalinin läheinen työtoveri ja suurlähettiläs. Perhe asui Pariisissa Jerofejevin lapsuudessa, ja niinpä hänen teoksiaan on käännetty runsaasti ranskaksi. Jerofejev valmistui 1970 Moskovan yliopistosta. Väitöskirjansa hän teki 1970 Fjodor Dostojevskista ja ranskalaisesta eksistentialismista.


title: Viktor Jerofejev

text: Hän toimi Neuvostoliiton aikana "Metropol"-nimisen nuorten kirjailijoiden aikakausjulkaisun toimittajana ja julkaisi teoksia niin sallitusti kuin epävirallisella samizdat-sektorillakin. Jerofejevin mielipiteet katkaisivat kirjailijaliiton jäsenyyden ja hänen isänsä uran.


title: Viktor Jerofejev

text: Toisinajattelijana hän lukeutui räväkkään, normeja koettelevaan siipeen, jonka läntinen vastine oli 1960-luvun kulttuuriradikalismi. Muun kirjallisen tuotannon ohella Jerofejev on kirjoittanut Alfred Schnittken oopperan "Elämä idiootin kanssa" libreton, joka perustuu hänen saman nimiseen novelliinsa.


title: Viktor Jerofejev

text: Venäjällä hän joutui 2000-luvun alussa Našin hampaisiin, ja hänen teoksiaan koetettiin saada kirjakauppaboikottiin. Syytöksinä olivat ”pornografisuus” ja ”epäkansallisuus”. Toisaalta venäläinen sivistyneistö suhtautuu häneen kalseasti, ja muun muassa sananvapausaktivisti Andrei Bitovin mukaan hän ”ei ole eläessään kirjoittaan yhtään ainutta totuudellista sanaa”. Hänet erotettiin välillä Venäjän kirjailijaliitosta, mutta hän on taas nykyisin sen jäsen.


title: Viktor Jerofejev

text: Jerofejev asuu nykyisin Moskovassa, ja hänellä on ollut vuodesta 1998 ohjelma "Apokrif" valtiollisen tv-yhtiön Rossijan Kultura-kanavalla. Hän kirjoittaa kolumneja "Frankfurter Allgemeine Zeitungiin" ja "The New Yorkeriin".


title: Makuuhaava

text: Makuuhaava eli painehaava ("decubitus") on ihovaurio, joka syntyy sellaisiin potilaisiin, jotka joutuvat makaamaan tai istumaan pitkiä aikoja eivätkä kykene vaihtamaan asentoa. Painehaavoja esiintyy sellaisissa ruumiinalueilla, joissa luut ovat pinnassa ja joutuvat paineen alaisiksi, kuten esimerkiksi ristiluu, lantio sekä olka- ja kantapäät. Painehaavat ovat yleisiä myös pyörätuolia käyttävillä.


title: Makuuhaava

text: Painehaava on hapenpuutteesta johtuva kudosvaurio iholla ja ihonalaisissa kudoksissa. Vaurion voi aiheuttaa paine, ihon venyminen, hankaus tai kaikki tekijät yhdessä. Paine estää veren normaalin kierron iholla jolloin iho ei saa ravinteita ja heikkenee.


title: Makuuhaava

text: Painehaava voi syntyä jo muutamassa tunnissa tai päivässä ja sen ensimmäinen oire on ihon punoitus ja kuumoitus sekä aristus painettaessa. Jos makuuhaavaa ei hoideta, saattaa iho rikkoutua ja infektoitua. Pahimmassa tapauksessa voi syntyä jopa luuhun asti ulottuvia haavoja.


title: Makuuhaava

text: Makuuhaavoja ehkäistään potilaan ihoa hoitamalla sekä asentoa välillä vaihtamalla.


title: Makuuhaava

text: I-asteen painehaava: Iho on ehjä, mutta punoittaa eikä punoitus häviä 30 minuutin kuluessa paineenpoiston tai asennonvaihdon jälkeen. Ihon värin vaaleneminen, turvotus ja kovettumat voivat olla painehaavan merkkejä. Hoidettuna ennalleen palautuva tila.


title: Makuuhaava

text: II-asteen painehaava: Ihon pinta on rikki. Epiteelikudos on vaurioitunut ja haava ulottuu mahdollisesti dermikseen asti, mutta ei sen läpi. Iholla saattaa olla rakkuloita. Kivulias. Hoidettuna ennalleen palutuva tila.


title: Makuuhaava

text: III-asteen painehaava: Haava ulottuu ihonalaiseen kudokseen. Mahdollisesti nekroottinen vaurio näkyy kraatterina, ellei peity ruven alle. Haava saattaa muodostaa fistelin tai ontelon. Lihaskalvo on ehyt. Haava on infektioriski ja vaatii kirurgista hoitoa.


title: Makuuhaava

text: IV-asteen painehaava: Haava ulottuu ihonalaisiin kudoksiin, lihakseen, luuhun, jänteeseen. Haavaan liittyy laajaa pehmytosakudoksen kuoliota, mahdollisesti luutulehdusta sekä kuivumista ja anemiaa. Haava saattaa olla kokoihovaurio tai iholla voi näkyä vain pieni fisteliaukko. Haavan pohjalla ei yleensä ole kivuntunnetta. Haava on sepsisriski ja vaatii kirurgista hoitoa.


title: Mark David Chapman

text: Mark David Chapman (s. 10. toukokuuta 1955 Fort Worth, Texas) on yhdysvaltalainen murhaaja, joka ampui John Lennonin tämän kotitalon porttikäytävään 8. joulukuuta 1980. Chapman oli ollut aikaisemmin huumausaineriippuvainen, uudestisyntynyt kristitty ja mielisairaalan potilas. Chapman oli narsisti ja sairasti skitsofreniaa.


title: Mark David Chapman

text: Chapman oli ollut The Beatlesin, erityisesti John Lennonin, fani jo vuosia. Chapmanin hermoromahduksen jälkeen Lennonista tuli kuitenkin hänelle pakkomielle ja päähänpinttymä. Pakkomielle meni jopa niin pitkälle, että hän meni naimisiin japanilaisen naisen kanssa vain, jotta vaimo muistuttaisi Lennonin vaimoa Yoko Onoa. Kun Chapmanin oma elämä ja henkinen tila heikentyivät, hän alkoi vihata entistä sankariaan ja esikuvaansa. Hän tuomitsi Lennonin epäaidoksi.


title: Mark David Chapman

text: 8. joulukuuta 1980 Chapman surmasi John Lennonin ampumalla. Surmatyö tapahtui Lennonin asuintalon, Dakota-talon, edustalla, 72nd Streetin ja Central Park Westin kulmassa Manhattanilla, New Yorkissa. Dakota-talo oli rakennuksena tunnettu siitä, että "Rosemaryn painajainen" -elokuva oli filmattu siellä.


title: Mark David Chapman

text: Aiemmin samana päivänä Chapman oli kätellyt Lennonia rakennuksen edustalla ja pyytänyt tätä kirjoittamaan vastajulkaistun "Double Fantasy" -albumin kanteen omistuskirjoituksen. Lennon oli aavistanut jotain tapahtuvan ja kysyi mieheltä toistuvasti, onko tässä kaikki, mitä tämä haluaa. Tästä kohtaamisesta otettiin valokuva, joka murhan jälkeen tuli kuuluisaksi maailman mediassa. Kohtaamisen jälkeen Chapman odotti monta tuntia Lennonin asunnon lähellä tämän paluuta ja tämän palattua ampui tätä kohti .38 Spl. -kaliiperisella Charter Arms Undercover -revolverilla viisi laukausta. Hän osui neljästi. Chapmanilla oli mukanaan romaani "Sieppari ruispellossa".


title: Mark David Chapman

text: Chapman on vakuuttanut, että hän oli jo kerran aikaisemmin matkustanut New Yorkiin tappaakseen Lennonin mutta ei ollut jostain syystä onnistunut.


title: Mark David Chapman

text: Chapmania syytettiin murhasta. Hänen asianajajansa Jonathan Marks vetosi mielisairaudesta johtuvaan syyntakeettomuuteen. Chapman joutui tämän vuoksi psykiatrien tutkittavaksi. Oikeudessa kuultiin myöhemmin yhdeksää psykiatria. Kuusi heistä oli sitä mieltä, että Chapman oli toiminut psykoosissa ja kolme piti häntä rajatilapersoonallisuutena.


title: Mark David Chapman

text: Kesäkuussa 1981 Chapman ilmoitti asianajajalleen hylkäävänsä syyntakeettomuusvetoomuksen, koska Jumala oli käskenyt häntä ottamaan täyden vastuun Lennonin murhasta. Chapman vietiin asianajaja Marksin pyynnöstä uudestaan psykiatrisiin tutkimuksiin. Tällä kertaa lausunnossa todettiin, että Chapman kärsi vainoharhaisuudesta mutta hän oli silti henkisesti ymmärryskykyinen, eli hänet voitaisiin tuomita vankilaan.


title: Mark David Chapman

text: Chapman tuomittiin elokuussa 1981 elinkautiseen vankeuteen, josta olisi mahdollista anoa pääsyä ehdonalaiseen vapauteen 20 vuoden kuluttua.


title: Mark David Chapman

text: Chapman on ollut marraskuussa 2012 lähtien vangittuna New Yorkin osavaltion Alden kaupungissa sijaitsevassa Wende Correctional Centerissä. Hän on anonut pääsyä ehdonalaiseen vapauteen kymmenen kertaa: vuosina 2000, 2002, 2004, 2006, 2008, 2010, 2012,2014, 2016 ja 2018. Anomus on hylätty joka kerta. Seuraavan kerran Chapmanin ehdonalaishakemusta voidaan käsitellä vuonna 2020. Chapman on saanut useita uhkauksia, ja hänet on uhattu tappaa hänen vapautuessaan vankilasta. John Lennonin leski Yoko Ono vastustaa jyrkästi hänen vapauttamistaan.


title: Mark David Chapman

text: Mark Chapmanin elämästä on tehty elokuva "Chapter 27", joka tuli ensi-iltaan vuoden 2007 alussa. Chapmania elokuvassa esittää Jared Leto.


title: Mark David Chapman

text: Chapman halusi tulla kuuluisaksi murhaamalla John Lennonin. Sittemmin hän on myöntänyt tulleensa vain murhaajaksi, kun häntä haastateltiin vuonna 2010. Hänellä oli myös lista henkilöistä, jotka hän halusi tappaa Lennonin jälkeen. Tappolistalla olivat myös Elizabeth Taylor sekä talk show -juontaja Johnny Carson.


title: Lennart Daléus

text: Lennart Daléus (s. 25. kesäkuuta 1946 Tukholma) on ruotsalainen keskustapuolueessa toiminut poliitikko. Hän oli puolueen puheenjohtaja vuodesta 1998 vuoteen 2001.


title: Lennart Daléus

text: Daléus, joka oli ollut keskustapuolueen puoluehallituksen jäsen vuodesta 1986, valittiin Ruotsin valtiopäiville ensimmäistä kertaa vuonna 1991. Valtiopäivien maatalousvaliokunnan johdossa vuodesta 1994 toiminut Daléus valittiin keskustan puheenjohtajaksi tehtävässä yli kymmenen vuotta toimineen Olof Johanssonin jälkeen vain kolme kuukautta ennen valtiopäivävaaleja vuonna 1998. Puolue nosti uuden johtajansa vahvasti esiin vaalikampanjassaan, jonka tunnuslause oli "Det här är Lennart". Keskustapuolue sai valtiopäivävaaleissa 5,1 prosenttia äänistä, joka oli puolueen heikoin tulos sitten puolueen ensimmäisten valtiopäivävaalien vuonna 1914. Daléus toimi puoluejohtajana vielä kaksi vuotta vaalien jälkeen, kunnes erosi tehtävästä vuoden 2001 alussa. Hänen seuraajakseen valittiin Maud Olofsson.


title: Lennart Daléus

text: Daléus jätti politiikan tultuaan valituksi Greenpeace Pohjolan pääsihteeriksi vuonna 2002. Hän on myös luopunut keskustapuolueen jäsenyydestä. Hän on aiemmin toiminut Ruotsin Maan ystävien puheenjohtajana vuosina 1971–1976.


title: Solmu (tietojenkäsittelytiede)

text: Solmu (myös "node") on erilaisten tietorakenteiden perusosanen. Solmu voi sisältää tietoa ja linkkejä muihin solmuihin ja solmut muodostavat näin jonkinlaisen verkon.


title: Solmu (tietojenkäsittelytiede)

text: Solmu voi olla esimerkiksi ohjelmallinen tietorakenne kuten linkitetty lista tai puu mutta myös esimerkiksi tietokone tai muu toimilaite tietoverkossa. Internetissä mikä tahansa siihen liitetty IP-osoitteen omaava on solmu.


title: Sotilasreservi

text: Sotilasreservi on valtion asevoimien sotaa varten koulutettu joukko, joka käsketään palvelukseen kriisin uhatessa. Näin se voi muodostaa valtaosan maan asevoimien sodanajan vahvuudesta.


title: Sotilasreservi

text: Sodassa reserviksi kutsutaan joukkoja, jotka eivät sillä hetkellä ole välittömässä taistelukosketuksessa, vaan ovat siirtyneet rintamalta omien joukkojen taakse lepoon tai ovat varalla esimerkiksi vahvoja keskitettyjä sotatoimia varten.


title: Sotilasreservi

text: Sotilaallisten taitojen ylläpitämiseksi reserviin kuuluvia käsketään määräajoin kertausharjoituksiin, joihin jokainen reserviläinen on sotilasviranomaisen käskystä velvollinen osallistumaan, ellei laillista estettä ole.


title: Sotilasreservi

text: Kertausharjoituksissa palvelleita reserviläisiä ylennetään vuosittain tietyin edellytyksin.


title: Sotilasreservi

text: Reserviläinen voi asepalveluksen jälkeen täyttää siviilipalvelushakemuksen, minkä jälkeen hänet osoitetaan lyhyeen koulutukseen. Koulutuksen jälkeen asepalveluksen suorittanut ei ole enää reservissä vaan siviilivarannossa, kuten siviilipalveluksen suorittaneet. Siviilivarantoon siirtymisen jälkeen ei voi tulla kutsutuksi kertausharjoituksiin eikä aseellisiin maanpuolustustehtäviin.


title: Jean Bodin

text: Jean Bodin (1530 Angers – 1596 Laon) oli ranskalainen humanisti, filosofi ja Toulousen yliopiston oikeustieteen professori. Hän asui Pariisissa ja oli ammatiltaan asianajaja. Valtio-opissa hän kannatti suvereenia lainsäädäntövaltaa oikeudenmukaisen kuninkaan johtamana. Bodinin "De la République" -nimistä teosta vuodelta 1576 on pidetty taloustieteen ensimmäisenä teoksena. Hän kirjoitti myös vuonna 1574 teoksen, jossa hän selosti ja havainnollisti miten arvometallien tuominen uudesta maailmasta oli suoraan verrattavissa hintojen nousuun. Teoksessaan "La Démonomanie des Sorciers" 1580 hän puolusti kidutuksen käyttämistä noituuden paljastamisessa.


title: Jean Bodin

text: Bodin oli itsevaltiuden voimakas kannattaja, sillä hän katsoi kuninkaanvallan olevan ainoa keino 1500-luvun Ranskaa repineiden uskonsotien ja hajaantumisen estämiseksi. Hän tiivisti ajatuksen lauseeseen “suvereenin hallitsijan on oltava lain yläpuolella.” Teoksessaan "De la République" hän totesi, että sekä lainsäädäntövallan että toimeenpanovallan tulee kuulua ainoastaan hallitsijalle.


title: Pikku-Kalle

text: Pikku-Kalle on useissa vitseissä esiintyvä viisasteleva ja suorapuheinen poika, joka otettiin käyttöön 1970-luvun lopulla. Usein hän käyttäytyy koulussa sopimattomasti ja hermostuttaa vanhempiaan, vaikkei hän yleensä olekaan pahantahtoinen. Osassa vitseistä esiintyy myös pikku Kallen naispuolinen vastine pikku Liisa.


title: Porajärvi

text: Porajärvi on:


title: Velipuolikuu

text: Velipuolikuu on Yleisradion tuottama vuosina 1983–1984 valmistunut sketsiviihdesarja. Sarjaan valmistui 14 normaalia jaksoa, ja yksi erikoisjakso "Raw War", joka osallistui vuoden 1984 Montreux'n filmifestivaaleille. Jakso voitti festivaaleilla hopeisen ruusun.


title: Velipuolikuu

text: Sarja on julkaistu kokonaisuudessaan DVD:nä. 2000-luvun alussa sarja julkaistiin myös kahtena VHS-kasettina. Ensimmäinen kasetti nimeltään "Hömppä on hömppää" sisälsi jaksot 1–8 ja toinen kasetti nimeltään "Oletteko nähneet tätä?" sisälsi jaksot 9–14 sekä "Raw War" -erikoisjakson.


title: Velipuolikuu

text: Sarjan käsikirjoittajajoukko teki Velipuolikuun jälkeen vielä sketsisarjan "Mutapainin ystävät", joka esitettiin 1984–1985.


title: Velipuolikuu

text: Kesällä 1982 Yle TV1:n ohjaaja Kari Kyrönseppä oli katsomassa Ryhmäteatterin kesäteatterinäytelmää "Impi vaarassa" Suomenlinnassa, muttei juuri innostunut näkemästään. Kyrönseppä kuitenkin kiinnitti huomiota sivuroolissa olevaan Pirkka-Pekka Peteliukseen, joka touhusi omiaan varsinaisen juonen ohessa.


title: Velipuolikuu

text: Kyrönseppä oli kotvan pohtinut Yle TV1:lle uudenlaista viihdesarjaa, ja tiedusteli Peteliuksen halukkuutta lähteä sarjan tekoon. Petelius muistelee, että "se oli ihan häkellyttävä tarjous.". Kaksikko alkoi tavata toisiaan ja yrittivät saada ideoita kasaan. Lopulta päätettiin sarjan muodoksi sketsisarja. Neuvottelun tuloksena syntyi sekuntikellontarkka ohjelmarunko, jonka sisään rakennettiin nauruhermoihin johtava kaari. Petelius kuvailee, että ohjelmaan laadittiin erilliset osiot, jotka olivat tunteiden dramaturgia, hulvattomat hauskeet, verbaali hauskuus ja parodiat. Kyrönseppä rekrytoi Peteliuksen lisäksi käsikirjoittajatiimiin täydennykseksi Heimo Holopaisen ja Kari Heiskasen.


title: Velipuolikuu

text:
Tekijät eivät miettineet sarjalle ensisijaista kohderyhmää. Kyrönsepän mukaan sarjan alettua yhdeksi avainjoukoksi katsojakunnassa muodostuivat koululaiset. Hänen mukaan ”jos ne puhuvat maanantaina välitunnilla innoissaan sarjasta, niin sitten ollaan oikeassa suunnassa.”
Petelius muistelee, että kuuden ensimmäisen jakson jälkeen saatu palaute oli ”pelkkää haukkumista”. Helsingin Sanomien kriitikko Jukka Kajava kirjoitti sarjan ensiesitysaikaan, että ”ei ymmärrä ohjelmasta mitään”. Hän ei tiennyt ovatko sketsit hauskoja, ja ihmetteli mitä nämä oikein ovat. Kyrönsepän mukaan sketsien aiheet eivät niinkään herättäneet ärtymystä, vaan yleistä kohellusta pidettiin mauttomana. Kyrönseppä sai jopa tappouhkauksen erään kunnan nimismieheltä. Peteliuksen mukaan katsojien ja kriitikoiden suhtauminen muuttui kuuden ensimmäisen jakson jälkeen kertaheitolla ja yllättäen. Hän toteaakin, että ”jaksojen rakenne rupesi varmaan toimimaan”.


title: Velipuolikuu

text: Sarja esitettiin ensimmäisen kerran vuosina 1983–1984. Joulukuussa 1984 esitettiin "Isovelipuolikuu" -niminen koosteohjelma, joka sisälsi sarjan parhaita sketsejä ja musiikkiesityksiä. Koosteohjelmasta julkaistiin Yle Tallennemyynnin kirjastotallenne vuonna 1999.


title: Velipuolikuu

text: Sarja esitettiin uusintana kesällä 1994. Toinen uusinta sarjasta esitettiin vuonna 2003, jolloin sarjan sketsit oli tiivistetty yhdeksään koostejaksoon. Ohjaaja Kyrönsepän mukaan koostejaksoista poistettiin sketsit, jotka eivät alun pitäenkään toimineet.


title: Velipuolikuu

text: Lähde:


title: Velipuolikuu

text: Sarjan sketsit yhdistivät absurdin huumorin turvalliseen perinneviihteseen. Tekijät pyrkivät ja pääsivät eroon suomalaisen sketsiperinteen helmasynnistä, alleviivaavasta huumorin selittelystä. Velipuolikuu erottui muista sen aika sketsisarjoista siten, että sketsit olivat lyhyitä ja erilaisia, kun taas muissa sarjoissa ne olivat yleensä liian pitkiä.


title: Velipuolikuu

text: Balle Ramstedt on pelle-esiintyjä, joka kertoilee ruotsin kielellä erilaisia puujalkavitsejä, ja haastattelee vieraita. Sketsit loppuvat lähinnä vieraan nöyryyttämiseen esimerkiksi piikillä takapuoleen tökkimällä tai heittämällä kakku naamaan. Petelius kertoo hahmon syntyneen riikinruotsalaisesta hokemasta ”God fredagafton mina damer och herrar”.


title: Velipuolikuu

text: Fylli-täti on parodia Kylli Kosken pitämistä satuohjelmista. Fylli piirtelee fläppitaululle tussilla ja kertoilee samalla tarinaa.


title: Velipuolikuu

text: Toni Piirainen on autonkorjaaja, jonka erikoispiirre on kaiken maailman asioiden tietäminen. Hän on toiminut autonkorjaajan töiden lisäksi Eduskuntatalon talonmiehenä. Kyseinen sketsi oli ensimmäisiä Kari Heiskasen kirjoittamia tekstejä.


title: Velipuolikuu

text: Pontsan perhe on viettämässä kahvihetkeä, kunnes perheen pojan Arvin vaimo (Litmanen) pyytää miestään (Heiskanen) viemään laskiämpärin ulos mennessään. Kommunikointi tuottaa ongelmia kahvipöydässä. Keskustelun lopuksi vaimo päättää viedä ämpärin itse ulos.


title: Velipuolikuu

text: Sketsissä näytetään miten muinaissuomalainen pääsiäisenä syötävä perinneruoka valmistetaan.


title: Velipuolikuu

text: Petelius ja Heiskanen saivat idean sketsin tekoon kuvausten lounastauolla. He päättivät valmistuttaa ”helvetinmoisen” taikinan, jonka sisään leivotaan ihminen. Heiskanen teki kuvauksissa kaikkensa saadakseen Peteliuksen nauramaan. Hän hetkuili hanuna vielä taikinan allakin, jotta Peteliuksen pokka pettäisi. Petelius kertoo, että ruokalajin nimi juontui Ryhmäteatterin viljellystä sanaleikistä. Petelius toteaa, että kyseinen sketsi on ollut hänen uransa näkyvin, selkein ja hienoin teos.Pirkka-Pekka Petelius lauloi sarjan jokaisessa jaksossa 1920–1930-luvun haitarijatsisävelmiä Pedro Hietasen uusina sovituksina. Osa kappaleista julkaistiin Peteliuksen albumilla "Muistan sua Elaine".


title: Velipuolikuu

text: Jokaisen jakson lopussa "Muistan sua Elaine" (paitsi englanninkielisessä erikoisjaksossa Raw War)Vuonna 2014 Docendo-kustantamo julkaisi sarjaan liittyvän kirjan "Velipuolikuun vetovoima – Pääsiäishanukkaan valmistus ja muita sketsiohjeita", jonka on kirjoittanut sarjan ohjaaja Kyrönseppä. Kirja sisältää muun muassa sarjan sketsien käsikirjoituksia ja sarjan tekijöiden kommentteja.


title: Sortavalan maalaiskunta

text: Sortavalan maalaiskunta () on entinen Suomen kunta Laatokan Karjalassa Neuvostoliitolle luovutetulla alueella. Sortavalan maalaiskunta sijaitsi Laatokan pohjoisrannikolla ja siihen kuului manneralueen lisäksi laaja saaristoalue rannikon tuntumassa sekä kauempaa Laatokalta Valamon saaristo. Sortavalan maalaiskunnan naapurikuntia olivat Harlu, Ruskeala, Uukuniemi ja Jaakkima sekä maalaiskunnan "sisällä" Sortavalan kaupunki. Maalaiskunnan pituus koillisesta lounaaseen oli noin 35 kilometriä ja luoteesta kaakkoon 25 kilometriä (Valamoa ei näissä luvuissa ole laskettu mukaan). Sortavalan maalaiskunta oli kokonaan luovutetuista maalaiskunnista väkiluvultaan suurin.


title: Sortavalan maalaiskunta

text: Sortavalan luterilainen kirkko sijaitsi kaupungin alueella ja se oli maa- ja kaupunkiseurakunnan yhteinen. Maalaiskunnan ortodoksit kuuluivat Sortavalan ortodoksiseen seurakuntaan, jonka pääkirkko sijaitsi myös kaupungin alueella.


title: Sortavalan maalaiskunta

text: Sortavalan maalaiskunnalle tyypillisiä maisemia ovat Laatokan saaristo, vuonomaiset lahdet ja korkeat mäkimaat. Alue on ollut asuttua jo tuhansia vuosia seudun ilmaston ja hedelmällisen maaperän takia. Nimi Sortavala merkitsee sortavien eli kaskea kaatavien maata. Saaristossa ja Laatokan rannikon läheisyydessä on lukuisia linnavuoria, jotka todistavat alueen olleen rauhatonta.


title: Sortavalan maalaiskunta

text: Sotien jälkeen Sortavalan maalaiskunnan asukkaat joutuivat jättämään asuinseutunsa ja lähtemään evakkoon. Maalaiskunnan väestöä sijoitettiin pääosin Keski-Suomeen seuraaviin kuntiin: Jyväskylän maalaiskunta, Kannonkoski, Kivijärvi, Konginkangas, Laukaa, Muurame, Petäjävesi, Pihtipudas, Saarijärvi, Säynätsalo, Toivakka, Uurainen, Viitasaari, Äänekosken maalaiskunta ja Äänekoski.


title: Sortavalan maalaiskunta

text: Sortavalan maalaiskuntaan kuului kaikkiaan 66 kylää:


title: Sortavalan maalaiskunta

text: Airanne, Airinniemi-Riekkala, Airinniemi-Tuokslahti, Anjala, Haapalampi, Haavus, Hakala, Heikkurinsaari, Helylä, Hietainen, Hotinlahti, Hympölä, Ihaksela, Janaslahti, Jurkansaari, Kannas, Karmala, Kasinlahti, Kekrinlahti, Kellomaniemi, Kiimamäki, Kiislahti, Kuokkaniemi, Kymölä, Lahdenkylä, Lavijärvi, Leppäselkä, Liikola, Lohioja, Loplola, Melloinen, Myllykylä, Mäkisalo, Möntsölänsalmi, Nukuttalahti, Ojavoinen, Orjatlahti, Otsoinen, Parola, Pellotsalo, Pieni Rytty, Pieni Tulola, Pohjus, Poikelus, Purovaara, Putsinlahti, Rantue, Rautakangas, Rautalahti, Riekkala, Saarajärvi, Sinilä, Sipilänsalmi, Soukanranta, Suikasenlahti, Suuri Rytty, Suuri Tulola, Telkinniemi, Tokkarlahti, Tuhkala, Tukianmäki, Tuoksjärvi, Tuokslahti, Uijalanranta, Vakkolahti, Yhinlahti.


title: Sortavalan maalaiskunta

text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 33 koulupiiriin.


title: Northrop Grumman B-2 Spirit

text: Northrop Grumman B-2 Spirit () on Yhdysvaltain ilmavoimien käytössä oleva ja vuonna 1989 ensilentonsa suorittanut pitkänmatkan strateginen pommikone. B-2 Spirit on suunniteltu kantamaan sekä tavanomaisia pommeja, ohjuksia että ydinaseita.


title: Northrop Grumman B-2 Spirit

text: 1980-luvulla suunniteltu B-2 Spirit on neljäs sarjatuotantovaiheeseen edennyt häiveteknologialla varustettu lentokonemalli maailmassa, ja pommikoneista toinen. B-2 Spirit on maailman kehittynein strateginen pommikone sekä Northropin ensimmäinen operatiiviseen käyttöön otettu "lentävä siipi" -muotoilua noudattava lentokone.


title: Northrop Grumman B-2 Spirit

text: Yhdessä 1970-luvulla suunnitellun ja 1980-luvulla valmistetun transsoonisen B-1B Lancer -pommikoneen ja 1950-luvulla käyttöön otetun B-52 Stratofortressin kanssa B-2 Spirit muodostaa Yhdysvaltain strategisten ilmavoimien kaluston, jonka on arvioitu olevan käytössä ainakin 2040-luvulle saakka.


title: Northrop Grumman B-2 Spirit

text: Korkean yksikköhintansa ja koneen kehitys- ja tuotanto-ohjelmien kustannusylitysten vuoksi B-2 Spirit -pommittajia on kuitenkin valmistettu ainoastaan 21 kappaletta, joista yksi tuhoutui lento-onnettomuudessa vuoden 2008 alussa.


title: Northrop Grumman B-2 Spirit

text: B-2 Spirit on häiveteknologiaa hyödyntävä raskas pitkän kantaman pommikone. Kone suunniteltiin mahdollisimman näkymättömäksi tutkassa, esikuvanaan kevyempi F-117A Nighthawk-pommikone. F-117A oli muotoiltu särmikkääksi heijastamaan tutkasäteet mahdollisimman laajalle eri suuntiin. B-2 Spirit puolestaan suunniteltiin sileäpintaiseksi, mikä oli paljon monimutkaisempi tehtävä. Molemmat lentokoneet on päällystetty tutkasäteitä absorboivilla materiaaleilla. B-2:n merkittävät esikuvat olivat Northropin kokeelliset XB-35 ja YB-49 -pommikoneet, jotka kehitettiin 1940-luvulla, muttei koskaan otettu operatiiviseen käyttöön lähinnä. B-2 on niin sanottu "lentävä siipi" jossa ei ole perinteistä pyrstöä ja siiven ja rungon rajaa ei voida määritellä tarkasti.