title: Yhtenäiskoordinaatisto

text: YKJ on koko maan kattava tasokoordinaattijärjestelmä, joka vastaa KKJ:n tasokoordinaattijärjestelmää KKJ3 (projektiokaista 3) jatkettuna länteen ja itään kattamaan koko Suomen. YKJ:n lyhenteenä voidaan käyttää myös merkintää (Grid27E) tai (KKJ3). Koordinaattijärjestelmän keskimeridiaani on 27 astetta itäistä pituutta. YKJ-koordinaattien yhteydessä puhutaan pohjois- ja itä-koordinaateista (P- ja I-akselista). Keskimeridiaanille on annettu nollasta poikkeava lukuarvo 3 500 000 m tai 3 500 000 m, jotta vältytään negatiivisilta lukuarvoilta. Lukuarvon ensimmäinen luku ilmaisee, että koordinaatti on projektiokaistan 3 koordinaatti. P-koordinaatti puolestaan ilmaisee etäisyyden päiväntasaajalta pohjoiseen. Tietyn Suomessa olevan pisteen YKJ-koordinaatit voidaan siis ilmaista esimerkiksi seuraavasti: P=6700000, I=3500000 tai lyhyemmin: 6700000, 3500000


title: Yhtenäiskoordinaatisto

text: YKJ ruudukko ja/tai lukemat painettiin peruskarttoihin punaisella painovärillä. Peruskoordinaatisto painettiin mustalla. GT-tiekartoista (mittakaava 1:200 000) on ollut saatavilla erikoispainos, johon YKJ ruudut painettiin violetilla värillä.


title: Yhtenäiskoordinaatisto

text: YKJ on ollut käytössä sotilaallisella puolella ainakin tykistössä. Viranomaispuolella ainakin Natura-kartoitusten tietoaineistot ja Suomen kattava pelastuspalveluruudukko pohjautuivat YKJ:on.


title: Yhtenäiskoordinaatisto

text: Luonnontutkijat ovat soveltaneet YKJ:a löytöpaikkojen tms. ilmaisemiseen. Ainakin lintujen rengastajien pesäkorteissa, hyönteishavainnoissa ja etiketeissä sekä kasvillisuuskartoituksissa on käytetty pitkään YKJ-koordinaatteja ja YKJ-ruudukkoa. Eliömaantieteessä on vallalla ollut käytäntö pitää (10 km x 10km) = 100 km²:n ruutua "takseerausyksikkönä" esimerkiksi levinneisyyskartoissa. Luonnontieteellisissä käyttötarkoituksissa on tullut tavaksi katkaista I-koordinaattiluvun edestä pois luku 3. Tällöin jälkimmäinen koordinaattiluku on yhtä merkkiä lyhyempi kuin ensimmäinen. Yhden "kymppikilometriruudun" alue voidaan siis ilmaista esimerkiksi seuraavasti: (Grid27E) 670:50. Vuodesta 2009 alkaen I-koordinaattiluvun alusta ei suositella ottamaan lukua 3 pois.


title: Yhtenäiskoordinaatisto

text: Ruutu, jossa havaintopiste sijaitsee, saa koordinaateikseen kyseisen ruudun vasemman alakulman koordinaatit. Huomaa, että kyseessä ei siis ole sama "kymppikilometriruutu", joka on perinteisen peruskarttalehden kattama. Ilmaisu 6700:500 ilmaisee kohteen sijainnin jo kilometrin tarkkuudella. Pyöristettäessä esimerkiksi digitaalisilta kartoilta mitattuja koordinaatteja mielekkääseen tarkkuusluokkaan ei käytetä normaaleja pyöristyssääntöjä, vaan katkaistaan merkityksettömät luvut koordinaattiluvun "hännästä" pois ilman ylös- tai alaspyöristyksiä.


title: Yhtenäiskoordinaatisto

text: Rinnakkain tämän Grid27E-systeemin kanssa on hyvin harvoin ollut käytössä UTM-ruudukko. Lähinnä sitä on käytetty ehkä Skandinavian ja Euroopan tasolla tapahtuvissa laajemmissa levinneisyystarkasteluissa.


title: Yhtenäiskoordinaatisto

text: KKJ:n käytöstä on luovuttu meri- ja maastokartoituksessa. Uudet maastokartat vuodesta 2005 alkaen on ETRS-TM35FIN-tasokoordinaattijärjestelmässä. ETRS-TM35FIN määrittelee maanlaajuisen yhtenäisen tasokoordinaattijärjestelmän, jota konseptina voidaan pitää yhtenevänä YKJ:n kanssa.


title: Buduhin kieli

text: Buduhin kieli (buduhiksi будад мез, "budad mez") on buduhien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Azerbaidžanin Quban piirin Buduhin kylässä sekä eräissä lähikylissä. 1990-luvulla puhujia arvioitiin olevan noin 5 000 henkeä.


title: Buduhin kieli

text: Buduh kuuluu dagestanilaisten kielten lezgiläiseen ryhmään. Sillä ei ole murrejakoa. Sitä käytetään vain kotikielenä. Kirjakielenään buduhit käyttävät azeria, joka on vaikuttanut voimakkaasti kielen sanastoon.


title: Ligurianmeri

text: Ligurianmeri on Välimeren länsiosan pohjoisin perukka, Korsikan pohjoispuolella. Se on saanut nimensä italialaisesta Ligurian maakunnasta.


title: Ligurianmeri

text: Meri rajoittuu Italiaan, Ranskaan ja Monacoon pohjoisessa, Tyrrhenanmereen kaakossa ja Välimeren läntiseen altaaseen lännessä. Genova on alueen huomattavin kaupunki. Luoteisrannikko on huomattava alueellisesta kauneudestaan ja suosiollisesta ilmastostaan.


title: Ligurianmeri

text: Genovanlahti on Liguianmeren pohjoisin osa. Arno-joki laskee idästä tähän mereen ja samoin kuin monet muutkin Apenniineilta alkavat joet. Genovan satamat, La Spezia ja Livorno ovat sen kivikkoisella rannikolla. Meri saavuttaa Korsikan pohjoispuolella jopa 2 850 metrin syvyyden.


title: Ligurianmeri

text: Meren nimi on italiaksi "Mar Ligure" ja ranskaksi "Mer Ligurienne".


title: Ligurianmeri

text: Suojellakseen Ligurianmerellä esiintyviä valas- ja delfiinilajeja (pyöriäisiä ei löydy tältä alueelta) meren rantavaltiot tekivät siitä erityissuojelukohteen vuonna 1999. Kansainvälinen Ligurianmeren valaiden suojelualue kattaa nyt 84 000 km² aluevesiä ja kansainvälisiä vesiä.


title: Godoberin kieli

text: Godoberin kieli (godoberiksi гъибдилIи мицци, "hibdiłi micci") on godoberien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Botlihin piirin Godoberin ja Zibirhalin kylissä. Osa godobereistä on muuttanut Hasavjurtin piirin Teretšnajan kylään.


title: Godoberin kieli

text: 1990-luvulla godoberin puhujia arvioitiin olleen noin 2,5–3 tuhatta henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin kuitenkin vain 103 godoberin puhujaa. Väestönlaskennan tulosten perusteella lähes kaikki godoberit pitävät itseään etnisesti ja kielellisesti avaareina. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 128 godoberin puhujaa.


title: Godoberin kieli

text: Godoberi kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaisen ryhmän andilaiseen alaryhmään. Molemmissa kylissä puhutaan omaa murretta, joiden väliset erot ovat lähinnä äänteellisiä. Avaari on vaikuttanut voimakkaasti kielen sanastoon ja osin myös fonetiikkaan ja morfologiaan. Godoberi toimii ainoastaan suullisen kanssakäymisen välineenä. Sivistyskielinään puhujat käyttävät avaaria ja venäjää.


title: Hinalugin kieli

text: Hinalugin kieli (hinalugiksi кeтш мицI, "ketš mic’" tai каьтш мицI, "kätš mic’") on hinalugien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Azerbaidžanin Quban piirin Xınalıqin kylässä. 1970-luvulla puhujia arvioitiin olleen noin 3 000 henkeä.


title: Hinalugin kieli

text: Hinalug kuuluu dagestanilaisen kieliryhmään, jossa se muodostaa erillisen alaryhmänsä. Eniten yhteisiä piirteitä sillä on lezgiläisten kielten kanssa.


title: Hinalugin kieli

text: Kielellä ei ole murrejakoa. Sitä puhutaan vain kotikielenä. Kirjakielenään hinalugit käyttävät azeria, joka on vaikuttanut voimakkaasti kielen rakenteeseen.


title: Hinalugin kieli

text: 1990-luvulla Bakussa ilmestyi hinalugirunoilija Ragim Alkasin teoksia. Hinalugin kieltä on yritetty opettaa myös koulussa.


title: Hinuhin kieli

text: Hinuhin eli ginuhin kieli (hinuhiksi гьинузас мец, " hinuzas mec") on hinuhien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Tsuntan piirin Ginuhin kylässä. Osa hinuheista on muuttanut Kizljarin piirin Monastyrskojen kylään, Babajurtin piiriin ja Mahatškalan kaupunkiin.


title: Hinuhin kieli

text: 1990-luvulla hinuhin puhujia arvioitiin olevan yli 400 henkeä. Vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 548 kielen puhujaa, joista 522 Dagestanissa. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on vain viisi hinuhin puhujaa.


title: Hinuhin kieli

text: Hinuh kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaisen ryhmän didolaiseen alaryhmään. Sen lähin sukukieli on dido. Kieli toimii kieliyhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Sivistyskielinään hinuhit käyttävät avaaria ja venäjää. Huomattava osa osaa myös didoa ja bežtaa.


title: Hunzibin kieli

text: Hunzibin eli gunzibin kieli (hunzibiksi гьонкьодалас мыц, "gonkodalas myc") on hunzibien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Dagestanin tasavallan Tsuntan piirin Gunzibin, Nahadan ja Garbutlin kylissä sekä Kiziljurtin piirin Novostalskin kylässä, jonne vuonna 1955 siirtyi osa aikaisemmin Tšetšeno-Ingušetian alueelle asutetuista hunzibeista.


title: Hunzibin kieli

text: 1990-luvulla hunzibin puhujia arvioitiin olleen yli 800 henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 1 800 kielen puhujaa, joista lähes kaikki Dagestanissa. Aiemmissa väestönlaskennoissa hunzibeja on pidetty avaareina. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 1000 hunzibin puhujaa.


title: Hunzibin kieli

text: Hunzib kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaisen ryhmän didolaiseen alaryhmään, jossa se muodostaa bežtan kanssa erillisen itäisen ryhmän. Kielen sanastoon ja osittain myös fonetiikkaan on vaikuttanut erityisesti avaari. Murrejakoa ei ole. Hunzib toimii kieliyhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Sivistyskielenään puhujat käyttävät avaaria ja venäjää. Suurin osa osaa myös bežtaa ja eräät georgiaa.


title: Hvaršin kieli

text: Hvaršin kieli on hvaršien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Tsumadan piirin muutamissa kylissä. 1990-luvulla puhujia arvioitiin olevan hieman yli 1 000 henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 1 900 hvaršin puhujaa, joista vain 538 asui Dagestanissa. Väestönlaskennan tulosten perusteella valtaosa hvaršeista pitää itseään etnisesti avaareina. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 1 700 hvaršin puhujaa.


title: Hvaršin kieli

text: Hvarši kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaisen ryhmän didolaiseen alaryhmään, jonka sisälle se muodostaa didon ja hinuhin kanssa erillisen läntisen alaryhmän. Kieli jakautuu toisistaan voimakkaasti poikkeaviin Hvaršin kylän ja Inhokvarin murteisiin, joita voidaan pitää myös erillisinä kielinä. Inhokvarin murteessa on neljä paikallismurretta.


title: Hvaršin kieli

text: Hvarši toimii kieliyhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Sivistyskielinään hvaršit käyttävät avaaria ja venäjää.


title: Karatan kieli

text: Karatan kieli (karataksi кIкIирлIи мaцIцIи, "k’k’irl’i mac’c’i") on karatalaisten puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Ahvahin piirin kylissä sekä Hasavjurtin piirin Siuhissa, jonka asukkaat ovat peräisin vuoriston samannimisestä kylästä. Nimitys "karata" perustuu Ahvahin piirin samannimiseen keskuskylään.


title: Karatan kieli

text: 1990-luvulla karatan puhujia arvioitiin olleen noin 5 000 henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 6 600 karatan puhujaa, joista 6 500 asui Dagestanissa. Kansallisuudeltaan karatalaisia oli 6 100. Väestönlaskennan tulosten perusteella osa puhujista pitää itseään avaareina, mutta määrä on huomattavasti pienempi kuin useimmilla muilla pienillä sukukansoilla. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on vain 255 karatan puhujaa.


title: Karatan kieli

text: Karata kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaisen ryhmän andilaiseen alaryhmään. Kielessä on kaksi murretta. Varsinaiskarata jakautuu edelleen useisiin paikallismurteisiin. Tokitan murretta puhutaan vain yhdessä kylässä, ja se poikkeaa huomattavasti varsinaiskaratasta. Karata toimii kieliyhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Sivistyskielinään puhujat käyttävät avaaria ja venäjää. Avaariksi kirjoittava kirjailija Mašidat Gairbekova on kotoisin Karatasta.


title: Tindin kieli

text: Tindin kieli (tindiksi "idarab micci") on tindien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Tsumadan piirin muutamissa kylissä. Suuri osa tindeistä on muuttanut Dagestanin tasangon uudiskyliin sekä tasavallan kaupunkeihin ja muualle Venäjälle.


title: Tindin kieli

text: Vuonna 1967 tindejä arvioitiin olleen 5–6 tuhatta henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin kuitenkin vain 616 tindin puhujaa, joista 579 asui Dagestanissa. Väestönlaskennan tulosten perusteella lähes kaikki tindit pitävät itseään etnisesti ja kielellisesti avaareina. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 2 200 tindin puhujaa.


title: Tindin kieli

text: Tindi kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaisen ryhmän andilaiseen alaryhmään. Murteita on kaksi. Niiden erot ovat lähinnä foneettisia ja morfologisia, eivätkä ne haittaa ymmärtämistä. Tindi toimii kieliyhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Sivistyskielinään puhujat käyttävät avaaria ja venäjää.


title: Tšamalalin kieli

text: Tšamalalin eli tšamalin kieli (tšamaliksi цIамалалдуб мицIцI, "c’amalaldub mic’c’") on tšamalien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Tsumadan piirissä Andijskoje Koisu -joen vasemman rannan kylissä sekä Tšetšeniassa Kenhinkajoen laakson kylissä. Tšamaleja on muuttanut myös Dagestanin tasangon uudiskyliin sekä tasavallan kaupunkeihin ja muualle Venäjälle.


title: Tšamalalin kieli

text: 1990-luvulla tšamaleja arvioitiin olleen 5–6 tuhatta. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 2 400 tšamalin puhujaa, joista vain 354 asui Dagestanissa. Väestönlaskennan tulosten perusteella lähes kaikki tšamalit pitävät itseään avaareina. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 500 tšamalalin puhujaa.


title: Tšamalalin kieli

text: Tšamal kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaisen ryhmän andilaiseen alaryhmään. Kielen rakenteeseen on vaikuttanut voimakkaasti avaari. Murteita on kaksi, joista toinen on lähellä godoberiä. Tšamal toimii kieliyhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Sivistyskielenään puhujat käyttävät avaaria ja venäjää.


title: Duuni.net

text: Duuni.net oli Talentumin perustama vuosina 1996–2003 toiminut verkkoyhteisö eri alojen ammattilaisille. Duuni.netin jäsenistössä olivat hyvin edustettuina Talentumin lehtien lukijat eli ekonomit ja insinöörit sekä tietotekniikan ammattilaiset. Duuni.netin jäsenmäärä oli suurimmillaan vuonna 2000 noin 45 000. Yhteisössä käytiin vilkasta keskustelua niin ammattiin kuin politiikkaan ja vapaa-aikaan liittyvistä asioista.


title: Duuni.net

text: Yhteisössä jäsenet esiintyivät omilla nimillään ja keskustelua moderoi vapaaehtoisista muodostuva noin kolmenkymmenen moderaattorin ryhmä, joiden tiimiä veti Talentumin palkkaama Petja Jäppinen. Talentumin suljettua Duuni.netin sen yhteisö siirtyi palvelua korvaamaan syntyneeseen Aulabaari.netiin.


title: Duuni.net

text: Duuni.net rakennettiin omalle alustalle, jota aikoinaan pidettiin edistyksellisenä. Duuni.net voitti vuonna 1997 SIME-teknologiapalkinnon ja M&M Grand Prix -palkinnon kategoriassa "Paras teknologia". Duuni.netin teknologia lisensioitiin vuonna 1998 ICL Fujitsulle, joka kehitti siitä edelleen yhteisöllisen Netcommunity-intranettuotteen. Duuni.net oli käyttöliittymältään ja toiminnallisuudeltaan yksinkertainen ja helppokäyttöinen. Palvelun suosituimpia osioita olivat käyttäjien niin sanotut käyntikortit, jossa oli käyttäjän kuva, henkilötiedot, liittymisajankohta ja keskusteluhistoria.


title: Duuni.net

text: Duuni.net lanseerattiin 20.10.1996 "Markkinointi & Mainonta" -lehden Uusmediaseminaarissa, jossa pääpuhujana oli Nicolas Negroponte. Duuni.netin kehittäjätiimi lähipiireineen sekä jäseniksi kutsutut seminaarin osallistujat muodostivat palvelun ensimmäisen noin 300 henkilön perusjäsenistön. Ensimmäiset Duuni.netin keskustelut keskittyivät Negroponten esitelmän kommentoimiseen sekä Duuni.netin toiminnallisuuden heikkouksiin. Duuni.netin alkuperäisenä kehittäjätiiminä oli Talentumin uusmediaosasto, jonka vetäjänä toimi Kim Weckström. Muut jäsenet olivat teknologiasta vastaava Vesa Palmu, kaupallistamisesta vastaava Jussi Lystimäki sekä moderoinnista vastaava Johanna Sarviharju. Palvelun art director oli Johanna Pirttimäki. Duuni.net siirtyi 1997 Talentumin perustaman Satama Interactiven verkkobrändiyksikköön ja tämän jälkeen lyhytikäiseksi jääneeseen Talentumin ja Telen WOW-verkkobrandit-yhteisyritykseen. Vuonna 2001 Duuni.net palasi WOW-verkkobrandit-yrityksen lakkauttamisen jälkeen Talentumiin, jossa palvelu integroitiin Talentumin lehtien verkkokeskusteluryhmiin. Tämän seurauksena Duuni.netin aktiivijäsenet perustivat Aulabaari.netin, jonne yhteisö suurelta osin siirtyi. Itsenäisenä palveluna ja brändinä Duuni.net lakkautettiin vuonna 2006.


title: Duuni.net

text: Aulabaari.net perustettiin 12. joulukuuta 2003. Se on Pro Aulabaari r.y:n ylläpitämä avoin keskustelualue. Aulabaari suunniteltiin keskusteluyhteisöksi. Aulabaari.netin tekijöiden mielestä käytettävyys ja käyttäjäläheisyys olivat suunnittelua ohjaavat arvot, ja siksi jo palvelun rakennusvaiheessa käyttäjille annettiin mahdollisuus palautteen antamiseen sekä palvelun kehittämiseen. Aulabaari.netin käyttäjät esiintyvät aina omilla nimillään, nimimerkkejä tai tekaistuja henkilöllisyyksiä ei sallita.


title: Duuni.net

text: Aulabaari toimii vapaaehtoisen talkootyön pohjalta, ja sen päämäärä ja motiivi on ollut luoda paras Internetissä toimiva keskustelufoorumi ja -yhteisö. Aulabaarin käyttäjien tapaamiset yhdistävät keskustelijoita kuukausittain. Aulabaarin perustajajäsen ja "primus motor" oli Seppo Ahlroos. Sivuston teknisestä toteutuksesta vastasi Auvo Severinkangas ja ulkoasusta Eero Raunio.


title: Duuni.net

text: Aulabaarissa oli vuoden 2005 lokakuussa 502 eri kirjoittajan kirjoittamana 421 564 viestiä. Rekisteröityneitä jäseniä Aulabaarissa on 1 077 (tiedot 25. lokakuuta 2005). Aulabaari toimi myös jonkin aikaa Rumba-lehden keskustelupalstojen sijaintipaikkana.


title: Duuni.net

text: Entisen yhteisötoimittaja ja päämoderaattori Petja Jäppisen kutsusta saapui useita politiikan merkkihenkilöitä keskustelemaan, keskusteluun osallistuivat muun muassa Sinikka Mönkäre , Jyrki Katainen, Reino Paasilinna, Seppo Kääriäinen ja Jyrki J. J. Kasvi. Lisäksi käyttäjäkunnassa on lukuisien eri alojen ammattilaisia ympäri maailman.


title: HSO-sihteeri

text: HSO-sihteeri on kauppaopiston ja kauppakorkeakoulun tutkintojen väliin sijoittuva alin korkea-asteen tutkinto, joka tarkoitettu vain ylioppilastutkinnon suorittaneille ja jonka saattoi suorittaa Helsingin Sihteeriopistossa (HSO). Kannatusyhdistyspohjaisen oppilaitoksen ylioppilaskunta HSOY toimii edelleen HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulun assistenttiopiskelijoiden ainejärjestönä. Helsingin Sihteeriopisto perustettiin vuonna 1967 ja toimi alkuaikoina ensin Sturenkadulla. Omat toimitilat rakennettiin Oulunkylään Mäkitorpantielle.


title: HSO-sihteeri

text: Ammattikorkeakoulu-uudistuksen yhteydessä vuonna 1992 Sihteeriopistosta tuli osa Helsingin liiketalouden ammattikorkeakoulu Heliaa, ja HSO-sihteerien tutkintonimike muuttui tradenomiksi. Vuonna 1991 perustettu Haaga Instituutin ammattikorkeakoulu ja Helsingin liiketalouden ammattikorkeakoulu fuusioitiin vuoden 2007 alusta lähtien, ja yhdistynyt koulu toimii nykyisin Haaga-Helia ammattikorkeakouluna. Koulutusohjelmat ovat nykyisin nimeltään Johdon assistenttityön ja kielten koulutusohjelma. Koulutusohjelma on sekä suomen- että englanninkielinen. Mikäli näistä kulutusohjelmista valmistuva henkilö on Aito HSO ry:n jäsen, voi hän käyttää nimikettä "tradenomi, HSO".


title: HSO-sihteeri

text: Koulutusohjelmaa kehitetetään jatkuvasti yhdessä työelämän kanssa.


title: HSO-sihteeri

text: Aito HSO


title: Krytsin kieli

text: Kryzin eli krytsin kieli (kryziksi кърыцIаь мез, "qryc’ä mez") on kryzien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Azerbaidžanin Quban piirin Kryzin kylässä ja sen lähikylissä sekä eräissä muissa Pohjois-Azerbaidžanin kylissä. 1990-luvulla puhujia arvioitiin olevan noin 8 000 henkeä.


title: Krytsin kieli

text: Kryz kuuluu dagestanilaisten kielten lezgiläiseen ryhmään. Se jakautuu neljään murteeseen. Kryziä käytetään vain kotikielenä. Kirjakielenään kryzit käyttävät azeria, joka on vaikuttanut voimakkaasti kielen rakenteeseen. Paikoitellen kryzit osaavat myös lezgiä.


title: Aleksei Brusilov

text: Aleksei Aleksejevitš Brusilov (, 19. elokuuta 1853 Tbilisi – 17. maaliskuuta 1926 Moskova) oli venäläinen ratsuväenkenraali, joka kesäkuussa 1916 sai komennettavakseen koko Venäjän luoteisrintaman sen jälkeen kun Aleksei Evert ja Aleksei Kuropatkin olivat pitäneet parempana jäädä vain puolustusasemiin, vaikka Venäjää lainoittanut ja tukenut Ranska pyysi toista hyökkäystä itärintamalla pääasiassa Itävalta-Unkarin joukkoja vastaan, jotta Saksan olisi pakko luopua Verdunia vastaan kohdistetusta hyökkäyksestä ja näin Ranskan tilanne helpottuisi.


title: Aleksei Brusilov

text: Brusilov aloitti Venäjän 8. armeijan komentajana 1914 ja hänestä tuli 1916 Nikolai Ivanovin seuraaja koko luoteisrintaman komentajana siksi, että hänellä oli tarjota hyökkäyssuunnitelma ranskalaisiin Verdunissa kohdistuneen paineen keventämiseksi. Brusilovin hyökkäys toteutettiin 4. kesäkuuta - 20. syyskuuta välisenä aikana 1916, minkä jälkeen keskusvaltojen puolella Paul von Hindenburg sai rintaman vakiintumaan.


title: Aleksei Brusilov

text: Brusilov kannatti Nikolai II:n vallasta luopumista 1917 ja Venäjän väliaikainen hallitus nimitti hänet Nikolai II:n vallasta luopumisen jälkeen koko Venäjän armeijan komentajaksi. Brusilov suunnitteli yhdessä Aleksandr Kerenskin kanssa vuonna 1917 suoritetun Kerenskin hyökkäyksen, jota kutsutaan harvemmin myös Brusilovin toiseksi hyökkäykseksi.


title: Aleksei Brusilov

text: Bolševikkien otettua vallan väliaikaiselta hallitukselta ja vallan jakauduttua eri kenraaleille odotti Brusilov vuoteen 1920, kunnes tarjoutui kansankomissaarien palvelukseen. Hän johti 1920 sota-asiain sekä ulkoasian kansankomissaari Lev Trotskin alaisuudessa puna-armeijan hyökkäystä Varsovaa kohti puolalaisia vastaan.


title: Pääkaupunkiseudun Junakalusto

text: Pääkaupunkiseudun Junakalusto Oy () on VR:n ja neljän HSL-kaupungin perustama helsinkiläinen junakalustoyhtiö. Sen on tarkoitus hankkia, omistaa ja hallinnoida pääkaupunkiseudun lähiliikenteeseen tarvittavaa uutta junakalustoa. Yhtiön toiminta käynnistyi vuoden 2004 alkupuolella. Kaupparekisteriin se merkittiin 3. maaliskuuta 2004.


title: Pääkaupunkiseudun Junakalusto

text: Helsinki omistaa osakeyhtiöstä 49,5, Vantaa 27,5, Espoo 19,5 ja Kauniainen 3,5 prosenttia. Aiemmin VR omisti yhtiöstä 35 prosenttia, mutta myi osuutensa vuoden 2017 aikana.


title: Pääkaupunkiseudun Junakalusto

text: Tarjouspyynnöt uusista junista kalustoyhtiö lähetti syyskuussa 2005, ja päätös kaluston valmistajasta tehtiin elokuun lopussa 2006. Yhtiö päätyi tilaamaan sveitsiläiseltä Stadler Raililta 32 nelivaunuista Flirt-junaa, jotka saivat kalustotunnuksen Sm5. Junat toimitettiin vuosina 2009-2014.


title: Pääkaupunkiseudun Junakalusto

text: Joulukuussa 2011 Junakalusto Oy tilasi Stadler Raililta vielä yhdeksän yksikköä lisää, jolloin tilattujen runkojen lukumäärä oli yhteensä 41.


title: Pääkaupunkiseudun Junakalusto

text: Yhtiön perustaminen liittyy läheisesti pääkaupunkiseudun junaliikenteen sopimuskäytännön uudistamiseen. Nykyisestä kalustosta liikenteen tilaaja, HSL, maksaa VR:lle kalustokorvausta ja liikennöintikorvausta. Sopimuskäytäntöä haluttiin uudistaa, jotta voidaan taata kustannusten läpinäkyvyys. Liikenteen hoidosta, nykykaluston käytöstä ja kaluston huollosta haluttiin tehdä erilliset sopimukset. YTV:n ja VR:n syksyllä 2005 solmima uusi sopimus junaliikenteen hoidosta tuli voimaan vuoden 2006 alusta.


title: Pääkaupunkiseudun Junakalusto

text: Junien hankinnasta vastaava junakalustoyhtiö vuokraa ne liikennettä hoitavalle operaattorille, jonka tehtävänä on suorittaa HSL:n tilaama liikenne. Kalustoyhtiö hoitaa myös hankinnassa tarvittavan rahoituksen ja kaluston huollon. HSL kuitenkin määrittelee tarvittavan kaluston määrän.


title: Psyyke

text: Psyyke (, "psykhē" elämä; henki; sielu) tarkoittaa sielua ja ihmismieltä. Mieltä ja sen osa-alueita, kuten emootioita, kognitiota, älykkyyttä ja persoonallisuutta, tutkiva tiede on psykologia. Psyykkinen toiminta koostuu kognitiivisista toiminnoista, emootioista ja motivaatiosta; näistä käytetään yhteisnimistystä "psyyke".


title: Psyyke

text: Psyyke-käsitettä käytettäessä korostetaan (kartesiolaisittain) mielen ja ruumiin (sooman) erillisyyttä.


title: Kartesiolaisuus

text: Kartesiolaisuus tarkoittaa René Descartesista alkunsa saanutta filosofiaa, joka ilmeni erityisesti tietoteoriassa sekä näkemyksessä nähdä mieli/sielu ja ruumis niiden "substantiaalisen yhteyden" vuoksi toisiinsa vahvasti sekoittuneina ja toisensa kanssa vuorovaikutuksessa olevina, siitä huolimatta, että ne voitiin metafysiikassa erottaa selvästi toisistaan (kartesiolainen dualismi). Nimitys tulee Descartesin latinankielisestä nimestä "Cartesius". Kartesiolaisuudella on ollut vahva vaikutus tieteeseen.


title: PAKK

text: PAKK voi tarkoittaa seuraavia:


title: Haltialan kotieläintila

text: Haltialan kotieläintila on Helsingin kaupungin omistama kaupunkilaisten virkistys- ja opetuskäyttöön tarkoitettu maatila. Tila sijaitsee Tuomarinkylän Haltialassa, Vantaan Kartanonkoskesta katsoen toisella puolella Vantaanjokea. Tilan varsinainen tehtävä on pitää vuosisatoja viljellyt pellot edelleen viljelykäytössä. Tilalla on historiaa 1500-luvulta asti. 1800-luvulta alkaen kartanomaisen tilan omisti maanviljelysneuvos Jakob Kavaleff. Kaksikerroksinen päärakennus tuhoutui tulipalossa 1950-luvulla, mutta sen kivijalka on yhä nähtävissä.


title: Haltialan kotieläintila

text: Haltialan maatilalla voi tutustua maksutta yleisiin kotieläimiin kulttuurimaisemassa. Tilalla on lehmiä, lampaita, sikoja, vuohia, hevosia, kalkkunoita ja kanoja. Siellä viljellään myös perinnekasveja. Maatilalla järjestetään erilaisia tapahtumia, muun muassa joulun aikaan seurakunta on järjestänyt lampolassa joulukuvaelman. Tilalla on ollut myös rekiajelua ja kesätapahtumia, kuten rivitanssi-iltoja. Alueella on kahvila-ravintola Wanha Pehtoori ja leikkipuisto. Vuodesta 2000 lähtien Wanha Pehtoori on järjestänyt jokakesäiset Haltiala Hayride -bileet.


title: Cauchyn integraalikaava

text: Cauchyn integraalikaava on funktioteorian tulos, jolla pystyy laskemaan analyyttisen funktion arvon annetun alueen sisäpisteissä, jos funktion arvot tunnetaan alueen reunalla.


title: Cauchyn integraalikaava

text: Formaalisti: Olkoon formula_1 analyyttinen alueessa formula_2 ja formula_3 kiekko, jonka sulkeuma sisältyy formula_2:han. Tällöin kaikilla formula_5


title: Cauchyn integraalikaava

text: formula_6 dformula_7.


title: Cauchyn integraalikaava

text: Cauchyn integraalikaavasta seuraa, että analyyttinen funktio on äärettömän monta kertaa derivoituva. n:nnelle derivaatalle voidaan johtaa esitys


Cauchyn integraalikaava


title: Cauchyn integraalikaava

text: Näitä kaavoja voidaan käyttää hyväksi residylauseen todistamisessa.


title: Kirroosi

text: Kirroosi on parantumaton maksavaurio, pitkälle edennyt maksan fibroosi, joka johtuu yleensä liiallisesta alkoholin käytöstä tai hepatiitista. Vaikka kirroosi on parantumaton, sen etenemistä voidaan alkuvaiheessa hidastaa tai se voidaan pysäyttää kokonaan. Joskus kirroosi vaatii maksansiirtoa. Sairaus on alkuvaiheessa oireeton (poikkeuksena humaltuneen kellertävät silmät) ja aiheuttaa myöhemmin kroonista väsymystä ja loppuvaiheessaan ihon keltaisuutta. Maksansiirto on vanhemmille kirroosipotilaille (yli 65-vuotiaat) riskialtis, ja siksi sitä ei yleensä tehdä julkisen sairaanhoidon piirissä. Yksityissairaaloissa se on kallis ja pitkää jonotusaikaa edellyttävä toimenpide. Kirroosi on kulttuurisyistä ensisijaisesti miesten tauti. Naiset näyttävät kuitenkin olevan kirroosille miehiä alttiimpia. Ikä ja ylipaino ovat tautia pahentavia riskitekijöitä. Kirroosiin kuolee Suomessa vuosittain yli 500 ihmistä.


title: Kirroosi

text: Kirroosissa maksasoluja tuhoutuu ja tilalle kasvaa sidekudosta. Lopulta maksa kovettuu ja kutistuu. Maksa-arvot voivat olla kirroosissa normaalitkin, mutta ovat usein koholla.


title: Kirroosi

text: Maksasairauksia aiheuttaa Suomessa merkittävimmin alkoholi; jopa noin 90 prosenttia kirrooseista on alkoholiperäisiä eli ilmenee osana alkoholimaksasairautta. Myös rasvainen ruokavalio ja ylipaino voivat johtaa kirroosiin; on todettu, että myös alkoholinkäytöstä riippumaton rasvamaksa voi johtaa jopa kirroosiasteelle. Se onkin tärkein kryptogeenisen (tuntemattoman alkuperän) kirroosin aiheuttaja. Alkoholinkäytöstä riippumaton rasvamaksa itsessään johtaa melko harvoin kirroosiin, mutta siihen joskus kuuluvassa tulehdusreaktiossa (, NASH) riski on jo huomattavan kasvanut. Afrikassa ja Aasiassa hepatiitti B:n aiheuttama kirroosi on tavanomainen. Myös hepatiitti C aiheuttaa kirroosia. Sen sijaan hepatiitti A ei sitä aiheuta.


title: Kirroosi

text: Vaikka alkoholi on kirroosin keskeinen aiheuttaja, välttyy kyseiseltä sairaudelta enemmistö alkoholisteista ja alkoholin suurkuluttajista. Vain 10–20 prosenttia suurkuluttajista saa kirroosin yleensä vuosikymmenen tai pitempään juotuaan. Kahvinjuonti näyttää alentavan sairastumisriskiä. Laajan tutkimuksen mukaan kuppi kahvia päivässä alentaa sairastumisvaaraa 20 prosenttia ja neljä kupillista 80 prosenttia. Teenjuonnilla ei tutkimuksessa havaittu vastaavaa vaikutusta. Kahvinjuontikin vaikuttaa tutkimuksen mukaan alentavasti vain alkoholin aiheuttaman kirroosin riskiin.


title: Kirroosi

text: Kirroosia aiheuttavat myös primaarinen biliaarinen kirroosi ja primaarinen sklerosoiva kolangiitti. Primaarisessa biliaarisessa kirroosissa maksan sappiteissä on pitkäaikainen tulehdus, joka vähitellen vuosien kuluessa vaurioittaa sappitiehyitä. Tila etenee hitaasti, ja sen loppuvaihe on maksakirroosi. Sairaus on harvinainen. Primaarinen sklerosoiva kolangiitti on krooninen tulehduksellinen sappitiesairaus. Se aiheuttaa maksan sisäisten ja ulkoisten sappiteiden ahtaumia. Pitkälle edenneessä sairaudessa sappinesteen virtaus estyy, ja maksaan kehittyy kirroosi.


title: Kirroosi

text: Kun kirroosi on edennyt pitkälle, yleisenä komplikaationa esiintyy nesteen kertymisen vatsaonteloon. Tätä nimitetään askitesiksi. Maksan kirroottisuus aiheuttaa myös turvotuksia ja vuototaipumusta. Maksan erittäin huono toiminta voi olla vahingollista myös aivoille; potilaalle saattaa kehittyä hepaattinen enkefalopatia, maksaperäinen aivosairaus, joka pahimmillaan merkitsee maksakoomaa ja johtaa kuolemaan. Usein kirroosi vaikuttaa myös munuaisten toimintaan; potilaalle voi kehittyä hepatorenaalinen oireyhtymä.


title: Kirroosi

text: Hepatopulmonaarinen oireyhtymä on harvinainen, vuonna 1977 kyseisen nimen saanut komplikaatio.


title: Kirroosi

text: Maksan kirroottisuus lisää maksasyövän riskiä. Arviolta viisi prosenttia kirroosipotilaista saa sen.


title: Kirroosi

text: Vuonna 2009 "Biological & Pharmaceutical Bulletin" -lehdessä julkaistu tutkimus osoitti, että berberiini estää maksafibroosin syntymistä rotissa sekä "in vitro" -kokeissa. Tutkimus ei kuitenkaan ota kantaa siihen, vaikuttaako berberiini ihmiselimistössä samoin, eikä sen hyödyllisyydestä maksafibroosin ehkäisyyn ihmisillä ole todisteita.


title: Kirroosi

text: Kirroosia esiintyy eri syistä myös eläimillä, kuten koirilla.


title: Residylause

text: Residylause on funktioteoriassa tulos, jonka avulla voidaan määrittää annetun funktion määrättyjä integraaleja. Sen mukaan jos funktio formula_1 on analyyttinen alueessa formula_2 pisteitä formula_3 lukuun ottamatta ja jos formula_4 on nollahomotooppinen polku formula_2:ssa, joka ei kulje pisteiden formula_3 kautta, on


title: Residylause

text: missä res(f,z) on funktion f residy pisteessä z.


title: Punainen neilikka

text: Punainen neilikka () on paronitar Emmuska Orczyn luoma kuvitteellinen hahmo, englantilainen aatelismies, joka pelastaa ranskalaisia aatelisia Ranskan vallankumouksen aikana. Hänen oikea nimensä on Percy Blakeney, ja häntä pidetään usein ensimmäisenä supersankarina, jolla oli salainen henkilöllisyys.


title: Punainen neilikka

text: Nimi viittaa Ranskan kuningasmielisiin, joiden kukkasymboli oli vallankumousvuosina punainen neilikka.


title: Punainen neilikka

text: Sarjan ensimmäinen romaani ilmestyi Britanniassa 1905, se suomennettiin ensi kerran vuonna 1916 nimellä "Vallankumousvuosilta, pakolaisromaani", suomentaja oli Armida Enckell ja kustantaja Gummerus.


title: Kaarina Staudinger-Loppukaarre

text: Kaarina Staudinger-Loppukaarre (10. lokakuuta 1911 Haapavesi – 1. maaliskuuta 2013 Savonlinna) oli suomalainen taidemaalari ja omaperäinen mystikko. Hänet tunnetaan varsinkin mielikuvitusolentoja, "olevaisia" esittävistä töistään. Olevaiset ovat salaperäisiä olentoja, jotka ovat esimerkiksi ihmisen, linnun tai muun eliön hahmossa. Olevaiset asuvat omassa maailmassaan. Staudinger-Loppukaarre piirsi olevaisia jo lapsena. Staudinger-Loppukaarre ei omien sanojensa mukaan osannut piirtää kouluoppien mukaan, vaan hänen taitonsa ja näyt olevaisista tulivat hänen sisältään.


title: Kaarina Staudinger-Loppukaarre

text: Staudinger-Loppukaarre aloitti opintiensä vuonna 1918 Haapaveden kansakoulussa ja opiskeli Haapaveden kotitalousopistossa. Hän aloitti 22-vuotiaana opiskelun kartanpiirtäjäkurssilla Helsingissä. Sen jälkeen hän toimi kartanpiirtäjänä. Sotavuodet Staudinger-Loppukaarre toimi lottana kansanhuollon palveluksessa eri paikkakunnilla Pohjois-Savossa. Hän avioitui 1945 ja aloitti perhe- ja työelämän Kiuruvedellä.


title: Kaarina Staudinger-Loppukaarre

text: Sotien jälkeen Staudinger-Loppukaarre jatkoi taideopintoja Kiuruveden kansalaisopistossa. Maalaaminen oli ollut siihen asti säännöllistä arjen ja työn ohella. Vuosien myötä maalaamisesta tuli kuitenkin sisäinen palo ja pakko, sekä lopulta elämäntyö.


title: Kaarina Staudinger-Loppukaarre

text: Vuonna 1974 Staudinger-Loppukaarre muutti Savonlinnaan, jossa hän uppoutui maalaamiseen täysipainoisesti, ajoin jopa ammattimaisesti.


title: Kaarina Staudinger-Loppukaarre

text: Esimmäisen kerran Staudinger-Loppukaarteen töitä oli julkisesti esillä Kiuruveden kansalaisopiston kevätnäyttelyssä vuonna 1967. Yhteis- ja yksityisnäyttelyitä karttui kaikkiaan noin 200.


title: Kaarina Staudinger-Loppukaarre

text: Staudinger-Loppukaarre sai kutsun Suomen nykytaiteen museon ja Maaseudun Sivistysliiton Kiasmassa järjestämään kansainväliseen ITE-taiteen näyttelyyn vuonna 2005. Sen jälkeen hänen töitään oli kutsunäyttelyissä Moskovassa ja Bratislavassa sekä yksityisnäyttelyissä useissa maissa Euroopassa ja Meksikossa.


title: Kaarina Staudinger-Loppukaarre

text: Hän maalasi ensisijaisesti itselleen, vapaana opeista ja vaatimuksista. Viivan tarkkuus, värien taju ja omintakeinen tekniikka synnyttivät maailmoja, joissa hän koki itse olevansa mukana. Staudinger-Loppukaarre maalasi elämänsä loppuun asti lähes poikkeksetta joka yö ja korkeasta iästä huolimatta hänet tapasi näyttelyidensä avajaisissa. Elinvoimaista taiteilijaa kuvailtiin yhdeksi maailman vanhimmista aktiivisista taiteilijoista. Kaarina Staudinger-Loppukaarre kuoli kotonaan Savonlinnassa 101-vuotiaana maaliskuun alussa vuonna 2013.


title: Residy

text:
Analyyttisen funktion "f" residyllä tarkoitetaan "f":n Laurentin sarjan
formula_1
termin formula_2 kerrointa formula_3. Residyjen hyödyllisyys tulee näkyviin integraaleja laskettaessa. Tätä menetelmää kutsutaan residylauseeksi.


title: Ninotsmindan piirikunta

text: Ninotsmindan piirikunta () on piirikunta Samtskhe-Džavakhetin hallintoalueella Georgian eteläosassa. Piirikunnassa on noin 33 900 asukasta (2007) ja sen pinta-ala on 1 354 neliökilometriä. Valtaosa piirikunnan asukkaista on armenialaisia. Vuoden 2002 väestönlaskennassa he muodostivat 95,8 prosenttia Ninotsmindan väkiluvusta, venäläisiä oli 2,8 prosenttia ja georgialaisia 1,4 prosenttia. Piirikunnan keskus on Ninotsmindan kaupunki, jossa asukkaita on noin 8 000.


title: Ninotsmindan piirikunta

text: Ninotsminda oli aiemmin nimeltään "Bogdanovka" (). Se sai nimensä venäläisiltä duhoboreilta, joita muutti alueelle 1840-luvulta alkaen. Ninotsmindan piirikuntaan syntyi myös kahdeksan muuta duhobor-kylää. Valtaosa alueen venäläisistä asukkaista on kuitenkin muuttanut pois Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen.


title: Ninotsmindan piirikunta

text: Piirikunta kuuluu historialliseen Džavakhetin alueeseen. Se sijaitsee Armenian rajalla noin 2 000 metrin korkeudella merenpinnasta. Tbilisin ja Akhalkalakin välinen rautatie kulkee alueen läpi.


title: Harpoon (peli)

text: Harpoon on Larry Bondin kehittämä todenmukaisuuteen pyrkivä meri- ja ilmasodankäyntiin keskittyvä strategiapeli. Peli oli alun perin miniatyyripeli, mutta siitä on tehty useita tietokonepeliversioita.


title: Harpoon (peli)

text: Adventure Games -yhtiö julkaisi ensimmäisen version Larry Bondin Harpoonista lautapelinä 1979. Tätä seurasi toinen versio vuonna 1984. Samana vuonna Tom Clancy julkaisi kirjan "Punaisen lokakuun metsästys", jonka teossa hän oli käyttänyt lautapeliä apunaan. Kolmannen version julkaisi GDW vuonna 1986 ja samana vuonna Tom Clancy ja Larry Bond julkaisivat kirjan "Myrsky nousee", jota tehdessään he olivat käyttäneet Harpoonia apuna.


title: Harpoon (peli)

text: Oikeudet lautapelin kehittämiseen tietokonepeliksi päätyivät Three-Sixty Pacific -yhtiölle, joka julkaisi ensimmäisen tietokoneversion vuonna 1989.Monet versioista on saatavana myös MacOS:lle ja jotkut Amigalle.


title: Korvatulehdus

text: Korvatulehduksella tarkoitetaan yleensä välikorvan tulehdusta. Sen esiintymishuippu on noin yhden vuoden iässä. Neljä viidesosaa kolmevuotiaista on sairastanut korvatulehduksen. Yli 90 prosenttia kaikista korvatulehduksista ilmenee alle viisivuotiailla, ja kyseessä onkin yksi pienten lasten yleisimmistä sairauksista. Korvatulehduksen oireita ovat muun muassa korvakipu, ininä korvassa ja kuume. Siihen liittyy usein myös nuhaa. Korvatulehdus paranee usein itsestään, mutta se voidaan hoitaa antibioottilääkkeillä, jos epäillään syyksi bakteeria. Bakteerit aiheuttavat noin kolme neljäsosaa välikorvatulehduksista, ja niistä tyypillisin aiheuttaja on pneumokokki. Lopuissa tapauksissa sairauden on saanut aikaan jokin virus.


title: Korvatulehdus

text: Sairaus alkaa monesti flunssan yhteydessä. Välikorvan erite aiheuttaa tulehduksen aikana haittaa kuulolle, mutta pysyviä haittavaikutuksia sairaudella ei ole. Korvatulehduksen seurauksena saattaa potilaalle muodostua liimakorva.


title: Korvatulehdus

text: Korvatulehduksen on todettu olevan jossain määrin yleisempi vaiva pojilla kuin tytöillä. Vaikka sairauden esiintyvyys alkaa laskea jo pian toisen ikävuoden jälkeen, sitä ilmenee harvinaisempana myös aikuisilla. Toistuvasta välikorvatulehduksesta voidaan erään määritelmän mukaan puhua, jos lapsella on enemmän kuin 3–4 sairausjaksoa puolen vuoden sisällä. Korvatulehdus ei voi levitä, jos sairastumisvaihe on jo alkanut.


title: Korvatulehdus

text: Antibioottien käytön on todettu lisäävän korvatulehdusten uusiutumista, koska ne lisäävät antibiooteille vastustuskykyisten bakteerien kehittymistä.


title: Korvatulehdus

text: Kodin lääkärikirjasto: ISBN 951-35-1104-9 (OSA 2)


title: Munuaistulehdus

text: Munuaistulehdus eli nefriitti on yhden tai kummankin munuaisen tulehdus. Sen tavallisimmat ensioireet ovat värinmuutokset ja veren esiintyminen virtsassa (hematuria). Muita oireita ovat pahoinvointi ja väsymys. Munuaistulehdus pysyy täysin oireettomana 50 % tapauksista. Kroonista munuaistulehdusta sairastavilla oireiden alkaminen voi kestää vuosia. Munuaistulehdukseen voi johtaa muun muassa hoitamaton virtsaputkentulehdus. Lisäksi se voi esiintyä useiden muiden sairauksien komplikaationa (esimerkiksi myyräkuume). Munuaistulehduksella on eri tyyppejä, ja se voi olla joko krooninen tai akuutti. Tautiin sairastuneista aikuisista 60 % ja lapsista noin 90 % paranee täysin ilman jälkitauteja, mutta pahimmillaan tauti voi johtaa kuolemaan. Yleensä oireet asettuvat itsestään parin viikon kuluessa. Joskus munuaistulehdus johtaa kohonneeseen verenpaineeseen ja pysyvään munuaisvaurioon. Akuutilla munuaistulehduksella on mahdollisuus kehittyä krooniseksi. Näin käy aikuisista 30 %:lle ja lapsista 10 %:lle tapauksista.


title: Munuaistulehdus

text: Yleensä krooninen nefriitti aiheuttaa hitaasti etenevän munuaisten toiminnan heikkenemisen. Se on pitkäaikainen sairaus, jonka paranemisennuste on huono.


title: Nefriitti

text: Nefriitti on amfiboliryhmään kuuluvan silikaattimineraalin aktinoliitin muunnos, jonka kemiallinen kaava on Ca(Mg, Fe)SiO(OH). Nefriitti on tavallisimmin väriltään kellertävän vihreää tai joskus myös valkoista. Sen kovuus Mohsin asteikolla on 6,0-6,5, ja se on koostumukseltaan hienojakoista, massamaista ja erittäin sitkeää.


title: Nefriitti

text: Nefriitti on yleisempi kahdesta samantapaisesta vihreästä, kaupallisesti usein jade-nimellä tunnetuista jalokiviin käytetystä mineraalista jadeiitin ohella. Nefriitistä on tehty muun muassa Kiinassa ja Uudessa-Seelannissa taide-esineitä jo ennen ajanlaskun alkua. Nefriittiä esiintyy usein mukulamaisina palasina jokien sorassa, jonne ne ovat kulkeutuneet syntypaikoiltaan. Nefriitti muistuttaa usein suuresti jadeiittia, josta se erotettiinkin omaksi mineraalikseen vasta vuonna 1863.


title: Harppuuna

text: Harppuuna on keihäsmäinen väline, jota käytetään kalastuksessa tai muiden vesieläinten kuten valaiden pyynnissä. Harppuunaa käytetään myös sukelluskalastuksessa.


title: Harppuuna

text: Yleensä harppuuna koostuu laukaisimesta (tykki tai käsiase) ja ammuksesta, joka on pitkä keihäs kiinnitettynä köyteen. Keihäänkärki on varustettu tarttumaväkäsillä, jotta saalis ei pääse irti harppuunasta. Valaanpyynnissä keihäänkärki on erityisesti muotoiltu tunkeutumaan valaan paksun rasvakerroksen lävitse ja jäämään kiinni lihaan. Kärjessä on teräviä taakse osoittavia väkäsiä, jottei harppuuna pääse irtoamaan ja näin valas voidaan vinssata laivaan.


title: Harppuuna

text: Valaanpyynnissä on myös käytetty räjähdyskärkisiä harppuunoita, mutta nykyään niistä on jo luovuttu.


title: Harppuuna

text: Suomessa hylkeenpyynnissä käytettyä harppuunaa on kutsuttu hyljekuokaksi.


title: Harppuuna

text: Sukelluskalastuksessa käytetään tyypillisesti kumiviritteistä harppuunaa. Kumiviritteinen harppuuna viritetään käsivoimin vetämällä harppuunan etuosaan kiinnitetyt kumit kiinni nuolen tyvessä olevaan loveen. Liipasimen vetäminen vapauttaa nuolen ja kumit ampuvat nuolen matkaan. Suomessa käytettävien harppuunoiden keskiputken yleisin pituus on 75 senttimetriä. Tällaisen harppuunan maksimaalinen ampumamatka nuolen kärjestä mitattuna on noin kolme metriä.


title: Harppuuna

text: Valaanpyynti tehtiin aiemmin käsiharppuunoilla, jotka erityisesti harjaantunut harppuunamies heitti ison soutuveneen keulasta. Tämä oli vaikeaa ja vaarallista, koska ison valaan hengiltä saaminen saattoi vaatia jopa päiväkausien työn - ja haavoittunut valas saattoi hyökätä veneen kimppuun puskien sen kappaleiksi.


title: Harppuuna

text: Norjalainen Svend Foyn rakensi vuonna 1879 ensimmäisen harppuunatykin. Se oli konstruoitu tavallisesta kevyestä tykistä, johon ammukseksi asetettiin tarkasti putkeen sopiva erityisharppuuna, johon liittyi köysi. Hyvin pian tykki keksittiin asentaa pienikokoisen höyryaluksen keulaan erityisesti rakennetulle korokkeelle, mikä lisäsi menetelmän tehoa entisestään. Harppuunamiehet, norjaksi "skytter", olivat arvostettuja hahmoja. Heistä kuuluisin lienee sittemmin pyyntipäällikkönä maailmanmainetta niittänyt norjalainen merikapteeni C. A. Larsen.


title: Harppuuna

text: Ensimmäisen maailmansodan aikoihin harppuunoihin kehitettiin räjähtävä kärki, mikä mahdollisti yhä suurempien valaiden ampumisen. Vuosituhannen lopuille , aina pitkäaikaiseen pyyntikieltoon asti jotkut vanhimmat "skytter"it suosivat vanhanaikaista räjähteetöntä teräskärkeä, koska sanoivat että se tekee pienemmän vahingon kuin räjähde: valas pysyi varmemmin pinnalla ilmatäytön jälkeen joten saaliin menetyksen vaara pieneni.


title: Mohsin kovuus

text: Mohsin kovuusasteikko on yksinkertainen tapa luokitella mineraalien kovuus. Sen kehitti vuonna 1822 saksalainen mineralogi Friedrich Mohs. Asteikko ei kuitenkaan ole tarkka eikä suoraan verrannollinen mineraalin tai materiaalin todelliseen kovuuteen, vaan on lähinnä suuntaa antava. Kahden mineraalin välinen kovuus Mohsin asteikolla saattaa vaihdella suuresti, mutta mittaustulos on geologille riittävän tarkka silmämääräisesti pääteltäväksi. Tämä tekeekin Mohsin asteikosta yksinkertaisimman tavan määritellä mineraalin kovuus.


title: Mohsin kovuus

text: Perusasteikolla on kymmenen mineraalia, jotka on luokiteltu pehmeimmästä kovimpaan numeroin 1–10. Asteikolla kovempi mineraali naarmuttaa pehmeämpää, esimerkiksi kovuusasteikon sijalla 4 oleva mineraali pystyy naarmuttamaan helposti asteikon sijalla 3 olevaa mineraalia, mutta naarmuttaa vaikeasti asteikon sijalla 3,5 olevaa mineraalia.


title: Mohsin kovuus

text: Mohsin kovuusasteikolla on kymmenen perusmineraalia seuraavassa järjestyksessä:


title: Mohsin kovuus

text:
Kynnen kovuus asteikolla on noin 2,5 (naarmuttaa kipsiä) ja puukon terän kovuus 5,5 (naarmuttaa heikosti apatiittia). Ikkunalasi taas sijoittuu asteikolla sijalle 6,5, ja kova kvartsilasi lähes sijalle 7, riippuen lasin koostumuksesta ja kvartsipitoisuudesta.
Timantilla puolestaan on absoluuttinen kovuus 10: se naarmuttaa kaikkia mahdollisia mineraaleja ja materiaaleja. Tämä pätee kuitenkin vain luonnossa: teollisesti on mahdollista valmistaa timanttiakin kovempia boorioksideja jotka menevät Mohsin asteikon yli.


title: Mohsin kovuus

text:
Joillakin mineraaleilla kovuudet voivat myös vaihdella mineraalin laadun tai rakenteen mukaan. Esimerkiksi timantin hiontaan käytetään timanttipölyä, mutta sen kovuus vaihtelee suunnassa kiteen akseleihin nähden: kovuus on pienin pysty- ja poikkiakseleiden suuntaisesti, ja suurin 45° kulmassa akseleihin nähden. Tätä ominaisuutta käytetään hyväksi hionnassa.
Joillakin mineraaleilla kovuudet voivat vaihdella huomattavasti samassa kiteessä. Esimerkiksi kyaniitti joka muodostaa pitkiä säleittäisiä kiteitä: sen kovuus on kiteen poikkiakselin suuntaisesti 6–7, mutta pituusakselin suuntaisesti vain 4,5. Tämä johtuu kyaniittikiteen rakenteesta ja sen sisäisistä molekylaarisista sidoksista.


title: Mohsin kovuus

text: Mineraalin todellinen kovuus voidaan mitata sklerometrilla eli kovuusmittarilla. Sklerometri laskee kovuuden naarmuttamalla näytettä timantilla puhtaassa suljetussa tilassa, ja mittaamalla naarmutusjäljen leveyden mikroskoopilla: mitä kapeampi naarmutusjälki on, sitä lähempänä mitattavan kappaleen kovuus on timanttia.


title: Mohsin kovuus

text: Kovuuskerroin on hyvin yksinkertainen: esimerkiksi kipsi (2) on kaksi kertaa niin kova kuin talkki (1), mutta apatiitti (3) on 2,3 kertaa niin kova kuin fluoriitti, ja timantti (10) neljä kertaa niin kova kuin korundi (9).


title: Mohsin kovuus

text: Seuraavassa taulukossa ovat kaikki kymmenen Mohsin asteikon perusmineraalia, niiden Mohsin kovuudet ja todelliset kovuuskertoimet.


title: Mohsin kovuus

text: Seuraavassa taulukossa on lueteltuna muutamia mineraaleja Mohsin kovuuksineen timantista alaspäin laskevassa järjestyksessä.


title: Didon kieli

text: Didon eli tsezin kieli (tseziksi "cesjos mec") on tsezien eli didojen puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Tsuntan piirissä, yksittäisissä kylissä muualla Dagestanissa sekä itäisessä Turkissa. Venäjällä kieltä kutsutaan etupäässä nimellä ”tsez”, kun taas georgialaisperäistä nimitystä ”dido” käytetään varsinkin georgialaisten kielitieteilijöiden teoksissa.


title: Didon kieli

text: 1990-luvulla tsezin puhujia arvioitiin olevan yli 12 000 henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 15 400 kielen puhujaa, joista 15 300 Dagestanissa. Aiemmissa väestönlaskennoissa tsezejä on pidetty avaareina. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 12 500 tsezin puhujaa.


title: Didon kieli

text: Tsez kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaisen ryhmän didolaiseen alaryhmään. Sen lähin sukukieli on hinuh. Kielen sanastoon ja osittain myös fonetiikkaan ja morfologiaan ovat vaikuttaneet avaari ja georgia. Murteita erotetaan 2–5.


title: Didon kieli

text: Kieli toimii kieliyhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Sivistyskielinään tsezit käyttävät avaaria ja venäjää. Vuonna 1993 julkaistiin tsezinkielinen aapinen, mutta ajatus oman kirjakielen luomisesta ei ole saanut riittävää kannatusta.


title: Udin kieli

text:
Udin kieli (udiksi удин муз, "udin muz") on udien puhuma dagestanilainen kieli. Sen lähimpiä sukukieliä ovat lezgiläiset kielet.
__notoc__
Udin kieltä puhutaan lähinnä Azerbaidžanissa, Georgiassa ja Venäjällä. Neuvostoliiton vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan udeja oli 7971 henkeä. Azerbaidžanin Qəbələn piirin Nicin kylässä arvioitiin vuonna 2002 asuvan yli 4 500 udia. 1990-luvulla udien määrä Azerbaidžanin Vartašenin eli Oğuzin kaupungissa ja Georgian Kvarelin piirin Oktomberin (nykyään Zinobiani) kylässä väheni voimakkaasti ja on enää muutamia kymmeniä henkilöitä. Huomattava osa udeista on muuttanut Azerbaidžanista Venäjälle Krasnodarin aluepiiriin ja Rostovin alueelle sekä muihin entisen Neuvostoliiton tasavaltoihin. Venäjällä oli vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 3 700 udia ja 2 960 udin kielen puhujaa. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 2 300 udin puhujaa.


title: Udin kieli

text: Udien esi-isiä ovat Taka-Kaukasian itäosassa asuneet "utit", jotka mainitaan jo antiikin kirjailijoiden teoksissa. Udin kieltä käytettiin kristinuskoa tunnustaneen Kaukasian Albanian kirjakielenä. Sillä oli vuoden 430 tienoilla laadittu 52 kirjaimesta koostuva kirjoitusjärjestelmä, jota pidetään kreikkalaistuneena aramealaisen kirjoituksen haarana. Kaukasian albanian eli agvanin kirjakielen tulkinta oli muistomerkkien vähäisyyden takia epävarmaa, kunnes 1990-luvun puolivälissä Siinain luostarista löydettiin 700-luvulla laadittu satasivuinen albaniankielisten liturgisten tekstien kokoelma. Sen on osoitettu edustavan muinaista udin kielen muotoa.


title: Udin kieli

text: Kieli jakautuu vartašenin ja nidžin murteisiin. Oktomberin udit ovat muuttaneet sinne Vartašenista vuonna 1922. Suurin osa puhujista osaa azeria ja venäjää, Georgiassa georgiaa ja armeniaa. Kirjakielen luomista yritettiin Georgiassa 1930-luvulla. 1990-luvun alussa laadittiin aluksi kyrilliseen ja sittemmin latinalaiseen aakkostoon perustuva kirjaimisto, julkaistiin aapinen ja kansanperinnekokoelmia. Nicin kylässä on kokeiltu udin kielen opettamista koulussa.


title: Tsahurin kieli

text: Tsahurin kieli (tsahuriksi цӀаьхна миз, "c’аxna miz") on tsahurien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Dagestanin tasavallan Rutulin piirissä Venäjällä sekä Azerbaidžanin Zaqatalan ja Qaxin piireissä. Tsahur on yksi Dagestanin virallisista kirjakielistä.


title: Tsahurin kieli

text: Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan Neuvostoliitossa oli 20 000 tsahuria, joista 13 500 Azerbaidžanissa ja 5 200 Dagestanissa. 95 % tsahureista puhui tsahuria äidinkielenään. Venäjällä oli vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 9 800 tsahurin puhujaa, joista 8 000 Dagestanissa. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 10 600 tsahurin puhujaa.


title: Tsahurin kieli

text: Tsahurin kieli kuuluu dagestanilaisten kielten lezgiläiseen ryhmään, jossa se muodostaa rutulin kanssa oman alaryhmänsä. Kieli jakaantuu kolmeen toisistaan selvästi erottuvaan murteeseen, jotka koostuvat useista paikallismurteista. Murre-erot eivät kuitenkaan estä puhujia ymmärtämästä toisiaan.


title: Tsahurin kieli

text: Tsahurit käyttävät sivistyskielinään Azerbaidžanissa azeria ja Dagestanissa venäjää ja azeria. 1930-luvulla luotiin latinalaiseen kirjaimistoon perustunut kirjakieli, jotka käytettiin kouluopetuksessa vuodesta 1934 lähtien. Vuonna 1938 sekä Azerbaidžanissa että Dagestanissa siirryttiin azerinkieliseen opetukseen, joka Dagestanissa korvattiin vuonna 1952 venäjällä. 1990-luvun alussa Dagestanissa luotiin uusi kyrilliseen kirjaimistoon perustuva kirjakieli, jota käytetään opetuskielenä koulujen alaluokilla ja ylemmillä luokilla opetetaan aineena. Dagestanin muiden kielten tapaan venäjästä poikkeavia äänteitä merkitään kirjainyhdistelmillä sekä merkin Ӏ avulla. Vuodesta 1995 lähtien Mahatškalassa ilmestyy tsahurin- ja venäjänkielinen sanomalehti "Nur".


title: Gavin Ward

text: Gavin Ward on toinen death metal -yhtye Bolt Throwerin perustajista. Hän aloitti basistina vuonna 1986 ja soittaa bassoa Bolt Throwerin ensimmäisellä demolla, mutta seuraavalla demolla hän vaihtoi kitaraan. Ward on soittanut jokaisella yhtyeen äänityksellä, ja hän on myös yksi sanoittajista.


title: Gavin Ward

text: Ennen kuin Ward aloitti uransa Bolt Throwerissa, hän soitti punk-yhtye The Varukersin kanssa yhdellä kiertueella.


title: Gavin Ward

text: Ward on kotoisin Leamington Spasta, Isosta-Britanniasta.


title: Operaatio Reinhard

text: Operaatio Reinhard (, "Einsatz Reinhard", "Aktion Reinhardt" tai "Einsatz Reinhardt") oli koodinimi, joka annettiin kansallissosialistien suunnitelmalle tuhota 2,2 miljoonaa Puolan kenraalikuvernementissa asuvaa juutalaista. Operaatiossa tuhottiin noin 1 700 000 ihmistä, joista useimmat olivat juutalaisia.


title: Operaatio Reinhard

text: Operaatio nimettiin todennäköisesti "SS-Obergruppenführer" Reinhard Heydrichin mukaan, joka vastasi juutalaiskysymyksen lopullisesta ratkaisusta. Lopullinen ratkaisu tarkoitti Saksan valtaamissa Euroopan maissa asuvien juutalaisten suunnitelmallista murhaamista. Lopullisen ratkaisun toteutustavoista keskusteltiin Wannseen konferenssissa. Operaation toteuttamiseksi perustettiin kolme uutta suurta tuhoamisleiriä kaasukammioineen: Treblinka, Sobibór ja Bełżec. Ns. Höflen sähkeen perusteella operaatioon kuului myös Majdanek. Näillä leireillä tuhottiin ainakin 1,4 miljoonaa ihmistä kaasukammioissa.


title: Operaatio Reinhard

text: Tuhoamisleirien rakentaminen aloitettiin 1. marraskuuta 1941. Valitut paikat sijaitsivat itäisessä Puolassa lähellä Valko-Venäjän ja Ukrainan rajoja sekä päärautateitä, mikä helpotti uhrien kuljetusta. Alueet olivat harvaan asuttuja, jotta leirit pysyisivät mahdollisimman salassa. Uhreille kerrottiin, että heidät vietiin itään uudelleenasutettaviksi.


title: Operaatio Reinhard

text: Operaatio Reinhard suunniteltiin tekemään juutalaisten tappamisesta tehokkaampaa, mekaanisempaa ja ”humaanimpaa”. Aikaisemmin massamurhissa oli käytetty muun muassa ampumista, mikä altisti toteutuksesta vastanneet Einsatzgruppe-miehet liian raskaan henkisen paineen alle. Tämän vuoksi ihmisten joukkomurhaamisesta tehtiin eräänlaista teollisuutta, mitä voidaan pitää ennennäkemättömänä ihmiskunnan historiassa.


title: Operaatio Reinhard

text: Tuhoamisleireillä uhrien kaasuttaminen ja ruumiiden hävittäminen oli viety sujuvuudessa huippuunsa. Aluksi ihmiset luovuttivat tavaransa ja arvoesineensä, joista tuli Saksan valtion omaisuutta. Sitten ihmiset riisuutuivat, naisilta ajeltiin hiukset ja heidät ahdettiin kaasukammioon tiiviisti, jotta sisään jäisi mahdollisimman vähän hengitysilmaa. Siten uhrit saatiin tapetuiksi 10–15 minuutin kuluessa kaasuhanojen avaamisesta. Ruumit tarkastettiin tämän jälkeen ja mm. kultahampaat vedettiin uhreilta suusta pois. Operaation alkuvaiheessa ruumiit haudattiin valtaviin joukkohautoihin, mutta tästä syntyi monenlaisia ongelmia. Myöhemmässä vaiheessa ruumiit poltettiinkin heti kaasuttamisen jälkeen tilapäisissä ”krematorioissa”. Myös aiemmin haudatut ruumiit kaivettiin mahdollisuuksien mukaan ylös ja hävitettiin.


title: Operaatio Reinhard

text: Tuhoamisleirien rakenne oli miltei identtinen. Vastaanottoalueella sijaitsivat riisuutumisparakit, joista juutalaiset johdettiin kapeaa piikkilanka-aitojen reunustamaa käytävää pitkin tuhoamisalueen kaasukammioihin. Toisin kuin Auschwitzissa sähköaitoja ei ollut. Operaatio Reinhardin leirien oli tarkoituskin olla väliaikaisia toisin kuin Auschwitzin, joka oli alun perinkin keskitysleiri, joissa etenkin terveet miehet hyödynnettiin ennen tappamista työvoimana.


title: Operaatio Reinhard

text: Kolmella tuhoamisleirillä menetti henkensä noin kaksi miljoonaa juutalaista. Heidän omaisuuttaan takavarikoitiin noin 178 045 960 silloisen Saksan markan arvosta. Potista veivät osansa myös yksittäiset SS-miehet ja vartijat. Operaatio päättyi marraskuussa 1943.


title: Operaatio Reinhard

text: Operaatio Reinhardin johdossa oli "SS-Gruppenführer" Odilo Globocnik, jonka oli nimittänyt Heinrich Himmler. "SS-Sturmbannführer" Hermann Höfle oli vastuussa kuljetusten, tuhoamisleirien ja uhrien omaisuuden keräämisen organisoinnista. "Polizei-Kriminalkommissar" Christian Wirth ja hänen eutanasiaohjelmansa (Aktion T4) miehet muodostivat teloitusjoukkojen ytimen itäisen Puolan tuhoamisleireillä. Leirien vartijat olivat neuvostoliittolaisia sotavankeja ja etenkin Treblinkassa ukrainalaisia , joiden esimiehinä saksalaiset toimivat.


title: Operaatio Reinhard

text: Operaation päämaja sijaitsi Lublinissa, jossa uhrien vaatteet ja omaisuus myös lajiteltiin.


title: Rutulin kieli

text: Rutulin kieli (rutuliksi мыхIабишды чIел, "myx’abišdy č’el") on rutulien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Rutulin piirissä, Ahtyn piirin Hnovin kylässä sekä Azerbaidžanin Şəkin ja Qaxin piirien muutamissa kylissä. Rutul on yksi Dagestanin virallisista kirjakielistä.


title: Rutulin kieli

text: Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan Neuvostoliitossa oli 20 400 rutulia. Todellisen määrän arvioitiin kuitenkin olevan huomattavasti suuremman, koska osa rutuleista pitää itseään lezgeinä. Venäjällä oli vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 29 400 rutulin puhujaa, joista 25 000 Dagestanissa. Dagestanin rutuleista 98,9 % osaa rutulia ja 88,8 % venäjää. Osa rutuleista puhuu myös azeria ja lezgiä. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 30 400 rutulin puhujaa.


title: Rutulin kieli

text: Rutulin kieli kuuluu dagestanilaisten kielten lezgiläiseen ryhmään, jossa se muodostaa tsahurin kanssa oman alaryhmänsä. Kieli jakaantuu 3–5 murteeseen sekä muutamaan sekamurteeseen.


title: Rutulin kieli

text: Rutulit käyttävät sivistyskielinään venäjää ja azeria. Azeri oli koulujen opetuskielenä vuoteen 1952 sakka, jolloin Dagestanissa siirryttiin venäjään. 1990-luvun alussa luotiin kyrilliseen kirjaimistoon perustuva kirjakieli, jota käytetään opetuskielenä koulujen alaluokilla. Dagestanin muiden kielten tapaan venäjästä poikkeavia äänteitä merkitään kirjainyhdistelmillä sekä merkin Ӏ avulla. Rutulin kylässä julkaistaan rutulin- ja venäjänkielistä sanomalehteä "Myhab’išdy c’indy habarbyr – Rutulskije novosti".


title: Loksodromi

text:
Loksodromi on spiraalin muotoinen avaruusgeometrinen käyrä. Maapallon pinnalla loksodromi on käyrä, joka muodostaa joka kohdassa pituuspiireihin nähden yhtä suuren kulman. Loksodromit ovat päiväntasaajan seuduilla lähes suoria, mutta napojen läheisyydessä ne alkavat kiertää napoja spiraalin tapaan. Käsitteellä on merkitystä varsinkin merenkulussa.
Jos esimerkiksi purjehtija valtamerta ylittäessään säilyttää koko ajan saman kompassisuunnan, hän tulee käyttäneeksi lähtöpisteen ja kohdepisteen välillä siirtymäreittinä loksodromikäyrää. Se ei ole suorin tie pisteestä A pisteeseen B, mutta usein käytetty, ja varsinkin lyhyillä merireiteillä mielekkäin. Suorinta reittiä pallon pinnalla tulisi kulkeneeksi, kun tekisi matkaa pitkin jotakin isoympyrän kaarta. Loksodromia käytettiin lentokoneiden navigoinnissa pitkillä matkoilla 1940–1960-luvuilla, kunnes isoympyräreitit korvasivat sen.


title: Loksodromi

text: Mercatorin projektion mukaisissa kartoissa jokaista maanpinnan loksodromia vastaa suora viiva. Mercatorin projektiota käytetään lähes yksinomaisena karttaprojektiona merenkulussa. Ilmailussa sen sijaan käytetään Lambertin projektiota, jossa isoympyrät näkyvät suorina viivoina.


title: Loksodromi

text: Loksodromin geometria on helppo ymmärtää, jos kuvitellaan seuraavanlainen tilanne. Aluksi ollaan päiväntasaajalla, josta lähdetään kulkemaan esimerkiksi koilliseen tiukasti suunnassa pysyen. Kulkureitti siis leikkaa pituuspiirejä eli meridiaaneja (pohjois- ja etelänavan välisiä suoria) koko ajan samassa kulmassa. Lähestyttäessä pohjoista alkaa reitti kääntyä yhä jyrkemmin vasemmalle spiraalimaiselle radalle, ja lopulta kierähdetään lähes paikallaan pohjoisnavan ympäri.


title: Loksodromi

text: Toinen käytännön esimerkki on yöperhosten navigointimekanismin häiriintyminen ja lentorata kirkkaan lampun ympärillä. Pituuspiirien tilalle voidaan kuvitella kohtisuorasti valonlähteen keskipisteestä loittonevat valonsäteet. Perhonen pyrkii lentäessään säilyttämään saman kulman kiinteään valonlähteeseen edetessään haluamaansa suuntaan. Aikaisemmin olivat yötaivaan käytännössä ainoat valonlähteet tähdet ja kuu. Pyrkiessään pitämään valonlähteen aiheuttaman kuvan samassa paikassa verkkosilmällä joutuukin perhonen ”keinotekoisen lähellä” olevan valopisteen vuoksi spiraaliradalle ja törmää lopulta napsahtaen lamppuun annettuaan sitä ennen näytteen loksodromikäyrästä.


title: Loksodromi

text: Loksodromi on sukua klotoidille eli siirtymäkaarelle, joka taas on käyrä, jonka kaarevuussäde muuttuu lineaarisesti. Tien- ja radanrakennuksessa linjauksen geometriaa suunniteltaessa hyödynnetään klotoidikäyriä siirtymäjaksolla suoralta ympyrän kaarelle ja päinvastoin. Näin voidaan välttää keskipakokiihtyvyyden äkilliset muutokset ja täten ”juohevoittaa menoa”.


title: Loksodromi

text: Muita tällaisia geometrisia käyriä ovat mm. sykloidi, kardioidi, paraabeli, hyperbeli ja evoluutta.


title: Fanta

text: Fanta on The Coca-Cola Companyn virvoitusjuomamerkki. Sen nimi tulee saksan kielen sanasta ”Fantasie”, joka tarkoittaa mielikuvitusta. Coca-Colan työntekijä tohtori Schetelig kehitti Fantan Saksassa vuonna 1940, sillä Coca-Colaa ei voitu enää viedä sinne Britannian ja Ranskan sodanjulistuksista johtuvien kuljetusongelmien vuoksi. Aluksi sitä oli saatavilla vain Euroopassa, mutta nykyisin Fantaa myydään joka puolella maailmaa. Sinebrychoff valmistaa, myy ja toimittaa Fantaa Suomessa.


title: Fanta

text: Fanta on Suomen neljänneksi suurin virvoitusjuomamerkki. Fanta on maailman suosituin appelsiinivirvoitusjuoma ja myös suomalaisnuorten suosituin appelsiinivirvoitusjuoma. Fantan kansainväliseen tuoteperheeseen kuuluu yli 250 makua.Fanta-tuoteperheeseen tulee vuosittain uusia makuja. Samalla myös joku Fanta-maku saattaa poistua valikoimasta Suomesta. Uutuuksien perässä on ilmoitettu ilmestymisvuosi.Fanta-maun jälkeen ilmoitettu lanseerausvuosi.


title: Kaspin piirikunta

text: Kaspin piirikunta () on piirikunta Šida Kartlin hallintoalueella Georgiassa. Piirikunnassa on noin 52 100 asukasta (vuonna 2006) ja sen pinta-ala on 823 neliökilometriä. Sen keskuksena toimii Kaspin kaupunki, joka sijaitsee Mtkvari-joen varrella.


title: Kaspin piirikunta

text: Piirikunnassa on useita historiallisia monumentteja. Kaspin pohjoisosassa sijaitsee vuonna 1030 rakennettu Samtavisin katedraali, joka merkitsi uutta vaihetta georgialaisen arkkitehtuurin historiassa. Rkonin luostari Tedzma-joen rannalla koostuu useasta rakennuksesta, joista varhaisin, kolmilaivainen jumalanäidin basilika on rakennettu 600-luvulla. Luostarin lähellä sijaitsee 1100–1200-luvuilla rakennettu Rkonin silta, joka yhdisti Šida Kartlin Trialetin alueeseen. Ikvin kirkossa Šabtskala-joen varrella on vuorostaan säilynyt arvokkaita freskoja 1000-luvulta. Kvatakhevin luostari piirikunnan eteläosassa 1200-luvun vaihteesta toimi vuosisatojen ajan georgialaisen oppineisuuden keskuksena.


title: Oulun vankila

text: Oulun vankila (aiemmin Oulun lääninvankila) on tutkintavankila, jossa säilytetään entisten Oulun ja Lapin läänien alueilla rikoksista epäiltyjä tutkintavankeja. Vankilassa pannaan täytäntöön myös sakon muuntorangaistuksia ja vankeusrangaistuksia.


title: Oulun vankila

text: Oulun vankilassa on 89 vankipaikkaa. Paikoista 9 on naisvangeille. Henkilöstöä vankilassa on 77. Vankilan alaisuuteen kuuluu myös Ylitornion avovankilaosasto, joka on Suomen pohjoisin vankila. Avovankilaosastolla on 35 paikkaa, joista 4 naisvangeille.


title: Oulun vankila

text: Oulun ensimmäinen vankila toimi Oulun linnassa 1630-luvulta linnan tuhoutumiseen 1793. Tuolloin kruununvankila siirrettiin väliaikaisesti nykyiselle Oulun Lyseon tontille, mutta siirrettiin jo samalla vuosikymmenellä Oulun vankilan nykyiselle tontille niin sanottuun Oxenstiernan taloon, jossa vankila toimi nykyisen vankilarakennuksen valmistumiseen asti. Nykyisin vankilan toimistorakennuksena toimiva Oxenstiernan keltainen kivitalo lienee rakennettu vuonna 1778.


title: Oulun vankila

text: 1860–luvulla Suomessa pyrittiin siirtymään vankeusrangaistuksiin kuoleman-, ruumiin- ja häpeärangaistusten sijaan. Ongelmana oli kuitenkin riittävien vankilatilojen puute. Vuonna 1881 perustettu vankeinhoitohallitus aloitti mittavan vankiloiden rakennustyön, jonka yhteydessä kaikkiin lääneihin perustettiin lääninvankila, jolle siirrettiin entisten kruununvankiloiden tehtävät. Lääninvankilajärjestelmän keisarillinen ohjesääntö annettiin 1891.


title: Oulun vankila

text: Oulun lääninvankila rakennettiin Myllytulliin entisen kruununvankilan viereen lähelle Veljekset Åströmin nahkatehtaita. Rakennuksen suunnitteli arkkitehti L. I. Lindqvist yleisten rakennusten ylihallituksessa vuonna 1882. Ensimmäiset vangit siirrettiin vankilaan 25. heinäkuuta 1885, josta on muistona vankilan pääoven vasemmalle puolelle tiiliseinään hakattu teksti "18 85 Tultiin Linnan".


title: Oulun vankila

text: Vuonna 1885 valmistunut vankilarakennus oli alun perin T-kirjaimen muotoinen. Ristinmalliseksi rakennus muuttui vasta vuonna 1956, kun kaksikerroksinen itäsiipi valmistui. Alun perin vankilaa ympäröinyt hirsimuuri korvattiin nykyisellä betonimuurilla vuonna 1914. Muurin rakensi rakennusmestari Viktor Vikkula. Vankilarakennuksen ja korjatun Oxenstiernan talon lisäksi vankilan alueella sijaitsi henkilökunnan asuintaloja, ulkohuoneita ja varastoja sekä navetta ja sikala.


title: Satakunnan Kansa

text: Satakunnan Kansa (lyhenne SK) on Porissa ilmestyvä sitoutumaton sanomalehti. Se on vajaan 45 000 kappaleen levikillään (LT 2012) Satakunnan maakunnan suurin päivälehti. Lehden päivittäisen lukijamäärän arvioidaan olevan noin 125 000. Vuonna 1873 perustettu Satakunnan Kansa on Suomen toiseksi vanhin edelleen ilmestyvä suomenkielinen sanomalehti.


title: Satakunnan Kansa

text: Satakunnan Kansa kuuluu Alma Media -konserniin, jonka 320 miljoonan euron liikevaihdosta noin 7 % (22 miljoonaa euroa vuonna 2012) tulee Satakunnan Kansasta. Se on Alma Median päivälehdistä kolmanneksi luetuin Aamulehden ja Iltalehden jälkeen.


title: Satakunnan Kansa

text: Satakunnan Kansan päätoimittajaksi valittiin helmikuussa 2015 Tomi Lähdeniemi, joka työskenteli syyskuusta 2014 määräaikaisena. Hänen edeltäjänsä Olli-Pekka Behm kuoli syksyllä. Lehden toimitus sijaitsee Porin puuvillan tiloissa, jonne se siirtyi heinäkuussa 2009, oltuaan sitä ennen lähes 100 vuoden ajan kaupungin keskustassa Valtakadun varrella.


title: Satakunnan Kansa

text: Lehdellä on Alma Aluemediaan kuuluvat aluetoimitukset Eurassa ja Raumalla. Lisäksi Satakunnan Kansa tekee yhteistyötä Alma Media -konserniin kuuluvien paikallislehtien kanssa Kankaanpäässä, Kokemäellä ja Merikarvialla. Alma Median maakuntalehdillä on myös yhteinen Helsingin toimitus.


title: Satakunnan Kansa

text: Lehden mukana ilmestyy torstaisin Porilaine-niminen viikkolehti, joka jaetaan kaikkiin talouksiin Porissa, Ulvilassa ja Luvialla. Porilaine syntyi kesäkuussa 2013, kun kaupunkilehti Porin Sanomat fuusioitiin Satakunnan Kansaan.


title: Satakunnan Kansa

text: Lehti perustettiin vuonna 1873 nimellä Satakunta ja sen ensimmäinen numero ilmestyi 1. helmikuuta. Satakunnan toimitus sijaitsi aluksi Yrjönkadulla ja ensimmäisenä kustantajana toimi vuoteen 1888 saakka kirjakauppias Otto Palander. Vanhasuomalaisten äänenkannattajiin kuulunut Satakunta yhdistyi syksyllä 1917 nuorsuomalaisen Satakunnan Sanomien kanssa ja alkoi vuoden 1918 alusta lähtien ilmestymään nimellä Satakunnan Kansa. Samalla myös lehtiä kustantaneet Osakeyhtiö Satakunta ja Lounas-Osakeyhtiö fuusioituivat Satakunnan Kirjateollisuudeksi. Satakunnan Kansa toimi Kansallisen Kokoomuksen äänenkannattajana vuodesta 1919 marraskuuhun 1989 saakka.


title: Satakunnan Kansa

text: Satakunnan Kansan toimitus sijoittui lehtien yhdistymisen jälkeen Nikolainkadun (nyk. Valtakatu) varrelle entisiin Satakunnan Sanomien toimitiloihin. Vuonna 1921 samaan yhteyteen valmistui uusi rotaatiopaino ja 1936 kolmikerroksinen uudisrakennus. Niiden tilalle valmistui vuosina 1964–1966 sanomalehtitalo, jossa Satakunnan Kansan toimitus työskenteli heinäkuuhun 2009 saakka. Uusi painotalo puolestaan aloitti toimintansa Mikkolan kaupunginosassa 1974. Kesäkuussa 1996 lehteä julkaissut Satakunnan Kirjateollisuus siirtyi lähes kokonaan Aamulehti-yhtymään kuuluneen Alpress Oy:n omistukseen. Vuonna 1998 omistajaksi vaihtui liiketoimintansa aloittanut Alma Media. Satakunnan Kansaa painettiin Porissa aina vuoteen 2012 saakka, jolloin painopaikaksi vaihtui Alma Manun sanomalehtipaino Tampereella. Vuoden 2012 alussa lehti alkoi ilmestyä tabloid-muodossa.


title: Satakunnan Kansa

text: Ensimmäisen aluetoimituksensa Satakunnan Kansa avasi Kankaanpäähän vuonna 1934. Aluetoimituksia on ollut myös Kokemäellä, Huittisissa, Parkanossa, Raumalla, Säkylässä, Merikarvialla sekä Suupohjan alueella Lapväärtissä.


title: Satakunnan Kansa

text: Lehden palveluksessa on vuosikymmenten saatossa työskennellyt toimittajana useita merkittäviä suomalaisia kirjailijoita ja sanomalehtimiehiä. Heistä tunnetuimpia ovat runoilija Kaarlo Kramsu sekä lehden lyhytaikainen päätoimittaja Algot Untola. Muita tunnettuja nimiä ovat muun muassa Risto Hannula, Eino Hosia, Unto Karri, Simo Ojanen, Usko Santavuori ja Jarmo Virmavirta. Myös rocktoimittaja Juho Juntunen on aloittanut uransa Satakunnan Kansassa.


title: Zbigniew Brzezinski

text: Zbigniew Kazimierz Brzezinski (, ; 28. maaliskuuta 1928 Varsova – 26. toukokuuta 2017 Falls Church, Virginia) oli puolalaissyntyinen yhdysvaltalainen valtiotieteilijä ja kansainvälisen politiikan tutkija, joka toimi presidentti Jimmy Carterin kansallisen turvallisuuden neuvonantajana vuosina 1977–1981. Myöhemmin Brzezinski oli Yhdysvaltain ulkopolitiikan professori sekä Center for Strategic and International Studies -tutkimuskeskuksen tutkija.


title: Zbigniew Brzezinski

text: Demokraatteihin kuulunutta Carteria palvellut Brzezinski säilytti arvovaltaisen asemansa myös republikaanisten presidenttien kaudella ja hänen merkittävä oppikirjaksi kirjoitettu teoksensa "The Grand Chessboard: American Primacy and Its Geostrategic Imperatives" (1997) on vaikuttanut Yhdysvalloissa uuskonservatiiviseen ulkopoliittiseen ajatteluun, minkä mukaan Yhdysvaltain pitäisi pureutua Persianlahdelle ja Keski-Aasiaan öljynsaannin varmistamiseksi ennen kuin Venäjä saavuttaa entisen suurvaltastatuksensa sekä palaa voimatekijäksi itsenäistyneisiin entisiin neuvostotasavaltoihin, ja ennen kuin Kiina voimistuu sekä ehtii pureutumaan alueelle. Brzezinski vertasi Keski-Aasiaa 1900-luvun Jugoslaviaan levottomuuksien ja epävakauden lähteenä.


title: Zbigniew Brzezinski

text: Brzezinski määritteli geostrategian ”geopoliittisten intressien hallinnaksi” (Brzezinski 1997, 31).


title: Zbigniew Brzezinski

text: Vuonna 1997 julkaistussa teoksessaan "The Grand Chessboard: American Primacy and Its Geostrategic Imperatives" Brzezinski kirjoitti, että Yhdysvallat on tällä hetkellä shakkilaudan kuningas, eli kansainvälisen järjestelmän valtio, mutta kaikki tämä saattaa muuttua, jos Euraasiasta löytyy vastapuolen kuningas, eli tarpeeksi voimakas valtio tai valtioliitto, joka pystyy haastamaan Yhdysvallat. Yhdysvalloilla on Brzezinskin mukaan poikkeava asema suhteessa Euraasian valtioihin, koska se ei ole osa niitä. Se, onko asia haitta vai hyöty, jää Brzezinskin mukaan nähtäväksi. Mahdollisten kilpailijoiden tunnistamiseksi Yhdysvaltojen tulee Brzezinskin mukaan analysoida Euraasian valtioiden toimintaa, jotta se löytää sieltä sellaiset aktiiviset ja dynaamiset valtiot, jotka voivat suoraan aiheuttaa haittaa Yhdysvalloille, sekä sellaiset passiiviset valtiot, jotka voivat toimia katalyytteinä aktiivisten valtioiden muutoksille. Geostrategiassa hegemoniselle valtiolle on siis tärkeää, että vasallit eivät ala sotia keskenään, verovelvolliset tuntevat itsensä suojatuiksi eivätkä barbaarit pääse muodostamaan liittoa. (Brzezinski 1997, 39–40.)


title: Zbigniew Brzezinski

text: Brzezinski ennusti vuonna 1997, että radikaalit islamistit tulevat olemaan ongelma Yhdysvalloille, koska he omaavat uskonnollisen vihan amerikkalaista elämäntyyliä kohtaan. Jos he vielä osaavat hyödyntää Israelin ja palestiinalaisten välisen konfliktin, voivat he aiheuttaa vakavan vaaran Yhdysvaltojen alueellisille intresseille erityisesti Keski-Aasian ja Persianlahden alueilla. Brzezinski huomioi, että radikaalin islamin edustajat voisivat hyödyntää terrorismia agendansa ajamiseen. Brzezinski huomautti, että koska radikaalin islamin edustajilla ei ole omaa yhtenäistä valtiotaan, he ilmaisevat vihansa erinäisin väkivaltaisin menetelmin. Brzezinski korosti, että Keski-Aasian kriisissä Yhdysvaltojen tulee käyttää ensi sijassa ”pehmeitä menetelmiä” ja turvautua voimatoimiin vasta jos jokin toinen valtio pyrkii hegemoniaan tai on vajoamassa anarkiaan. (Brzezinski 1997, 52–54, 125–130.)


title: Zbigniew Brzezinski

text: Vuonna 2014 Brzezinski vertasi Venäjän-suhteiden hoitamista Suomessa ja Ukrainassa. Hän kehui Financial Timesissa sitä, että Suomi on pystynyt samanaikaisesti kehittämään suhteitaan sekä Venäjään että EU:hun. ”Ukrainan tulisi toimia Venäjän suhteen kuten Suomen: maat ovat toisiaan kunnioittavia naapureita ja Suomella on laajat taloudelliset suhteet sekä Venäjään että EU:hun. Suomi ei ole kuitenkaan osallisena missään sotilaallisessa liittoumassa, jota Venäjä voisi pitää itseensä kohdistettuna” Brzezinski kirjoitti. Suomen entinen Moskovan-suurlähettiläs René Nyberg piti Brzezinskin argumentteja harhaanjohtavina. Nybergin mukaan on ”yksinomaan Suomen oma saavutus”, että sillä ei ole ongelmia Venäjän kanssa – päinvastoin kuin kaikilla muilla rajanaapureilla.


title: Zbigniew Brzezinski

text: Yksi kovaäänisimmistä Brzezinskin geopolitiikan/geostrategian akateemisista kriitikoista on ollut Gerard O’Toal. Muun muassa O’Toalin muotoilema "kriittinen geopolitiikka" kritisoi ensisijaisesti sitä, kuinka maailman poliittinen kartta on muodostettu ja miten maantieteellinen determinismi johtaa poliittisiin päätöksiin.


title: Zbigniew Brzezinski

text: Kriittisen geopolitiikan ongelmana taas on, että se tarjoaa kritiikkiä geopolitiikan (sotilas)strategista sfääriä kohtaan, mutta ei vastauksia siihen, miten kyseistä osa-aluetta sitten pitäisi käsitellä.


title: Zbigniew Brzezinski

text: Clintonin hallinnon aikana Persianlahden ja Keski-Aasian tilanteen kriisiytymistä pyrittiin ehkäisemään ”pehmein menetelmin” diplomatiaa ja kansainvälisiä järjestöjä käyttäen, ja ainoastaan viimetilassa turvauduttiin sotilaalliseen voimankäyttöön. Jälkimmäisen menetelmän käyttö on kuitenkin lisääntynyt Bushin hallinnon aikana vuoden 2001 terrori-iskujen jälkeen niin Afganistanin kuin Irakin sotien myötä.


title: Zbigniew Brzezinski

text: Yhtenä Brzezinskin opin tuloksena voidaan ajatella presidentti George W. Bushin päätöstä aloittaa Irakin sota maaliskuussa 2003. Vapaaehtoisten koalitiota koottaessa annettiin ymmärtää, etteivät Saddam Husseinin tekemät sitoumukset öljykentistä ole enää voimassa sen jälkeen kun Yhdysvallat on poistanut Saddam Husseinin vallasta. Tämä olisi koskenut Yhdistyneiden kansakuntien kauppasaarron mahdollisesti päättyessä ranskalaista TotalFinaElf:iä, venäläistä LUKoilia sekä kiinalaista China National Petroleum Companya. Käytännön seurauksena Yhdysvaltain vahvasta läsnäolosta Irakissa on seurannut se, että Kiina on joutunut hakeutumaan pienten öljyntuottajien pariin varmistaakseen teollistumisensa edellyttämän lisäöljyn tulevaisuudessa.


title: Zbigniew Brzezinski

text: Pian vuoden 2001 syyskuun 11. päivän terroristi-iskujen jälkeen kaikki Keski-Aasian valtiot tarjoutuivat tukemaan terrorismin vastaista sotaa käynyttä koalitiota Afganistanissa. Muun muassa Uzbekistan päästi Yhdysvaltain joukkoja alueelleen ja antoi niille luvan perustaa sotilaslentotukikohtia alueelleen. Tosin, myöhemmin Uzbekistan vaati, että kaikki Nato-maat vetävät joukkonsa pois sen alueelta, pois lukien Saksan Termezin tukikohta. Yhdysvallat sulkikin oman Uzbekistanin tukikohtansa syksyllä 2005. Syyksi voidaan epäillä Uzbekistanin ja Venäjän välille allekirjoitettua sopimusta sotilasliitosta. Syyskuun 11. päivän jälkeen Yhdysvallat on merkittävästi lisännyt turvallisuuteen liittyvää tukeaan Keski-Aasian ja Kaspianmeren alueen valtioille erityisesti terrorismin vastaisessa kamppailussa.


title: Zbigniew Brzezinski

text: Kuitenkin, vaikka Brzezinskin oppia geostrategiasta olisikin käytetty Irakin sodan perustana, Brzezinski itse vastusti sotaa äänekkäästi varsinkin yhdysvaltalaisessa mediassa.


title: Porin rautatieasema

text: Porin rautatieasema (, ) sijaitsee Porin ydinkeskustan etelälaidalla Riihikedon kaupunginosassa. Se on Tampere–Pori-radan matkustajaliikenteen päätepiste, jonka lisäksi aseman kautta on tavaraliikennettä Mäntyluotoon ja Aittaluotoon. Rautatieaseman edustalla sijaitsee vuonna 2017 käyttöön otettu Porin matkakeskus, joka on kaupungin linja-autoliikenteen solmukohta.


title: Porin rautatieasema

text: Arkkitehti Thure Hellströmin suunnittelema asemarakennus valmistui vuonna 1937. Se on Riihimäen ja Kuopion rautatieasemien ohella Suomen ainoita funktionalismia edustavia asemarakennuksia. Rautatieasema ympäristöineen on osa Porin kansallista kaupunkipuistoa. Ratapihan alitse kulkee kevyelle liikenteelle tarkoitettu Porttaalitunneli, joka yhdistää kaupungin keskustan ja Tiilimäen kaupunginosan.


title: Porin rautatieasema

text: Porista on suora InterCity-yhteys Tamperelle ja Helsinkiin. Vuorokaudessa liikennöidään 17–19 junavuoroa. Määrää lisättiin viimeksi elokuussa 2018, jolloin Porin ja Tampereen välille tuli kaksi uutta arkivuoroa.


title: Porin rautatieasema

text: Porin rautatiesemalla on kaksi laituriraidetta, joista kulku raiteelle 2 tapahtuu Porttaalitunnelin kautta. Vuodesta 2014 lähtien asemalla on ollut ainoastaan lippuautomaatti.


title: Porin rautatieasema

text: Porin rautatieliikenne alkoi Tampereen radan valmistuessa vuonna 1895. Neljä vuotta myöhemmin otettiin käyttöön Mäntyluodon satamaan ulottunut 21 kilometrin pituinen jatko-osuus. Vuonna 1929 aloitettiin sataman ja teollisuuden tarpeita palvelleen Haapamäen radan rakentaminen. Ensimmäinen osuus Porin ja Niinisalon välille valmistui 1933, ja koko rata avattiin liikenteelle 1938.


title: Porin rautatieasema

text: Henkilöliikenne Porista Mäntyluodon asemalle lopetettiin 1953, mutta sitä kokeiltiin kiskobusseilla vielä vuonna 1975. Haapamäen radan henkilöliikenne lakkautettiin 1981, ja neljän vuoden kuluttua lähes koko rataosuus suljettiin liikenteeltä. Porin ja Ruosniemen seisakkeen välinen 8,6 kilometrin pituinen rataosuus oli teollisuuden käytössä joulukuuhun 2015 saakka, jonka jälkeen liikennöinti on jatkunut enää Aittaluodon seisakkeelle.


title: Porin rautatieasema

text: Porin ensimmäinen rautatieasema valmistui keskustan länsilaidalle vuonna 1895. Länsipuiston päässä sijainnut asemarakennus tuhoutui sisällissodan aikana huhtikuussa 1918 punaisten sytyttäessä sen tuleen Porista vetäytyessään. Rautatiehallituksen palveluksessa olleen arkkitehti Thure Hellströmin suunnittelema uusi asemarakennus valmistui samalle paikalle 1919.


title: Porin rautatieasema

text: Kaupungin kasvaessa asema-alue kävi nopeasti ahtaaksi, ja kun päätös Haapamäen radasta tehtiin, päätettiin samalla rakentaa moderni rautatieasema keskustan etelälaidalle. Ratapiha valmistui vuosina 1929–1933, ja Thure Hellströmin suunnittelema asemarakennus otettiin käyttöön 1937. Vuotta myöhemmin sen viereen rakennettiin myös tavara-asema. Vanha rautatieasema muutettiin asunnoiksi, mutta ratapiha säilyi tavaraliikenteen käytössä aina 1980-luvulle saakka.


title: Porin rautatieasema

text: Asema suunniteltiin Rautatiehallituksessa, jossa sen piirustukset hyväksyi Thure Hellström. Joitakin detaljikuvia on merkitty myös arkkitehti Jarl Ungernin nimiin. Asemarakennuksessa on funktionalismin ohella vaikutteita myös klassismista. Se muodostuu korkeasta keskiosasta sekä kahdesta yksikerroksisesta siivestä. Odotushallin käsittävä keskiosa on radan puolelta kaksikerroksinen. Toisen kerroksen tilat ovat palvelleet toimistoina sekä henkilökunnan tiloina. Luoteissiivessä toimi pitkään asemaravintola ja toisessa päädyssä olivat muun muassa matkatavaroiden säilytystilat. Lipunmyynti, postitoimisto ja lennätin sijaitsivat odotushallin radanpuoleisella seinustalla. Pääsisäänkäynnin puolella oli kolme kioskia, joista yksi oli varattu Rautatiekirjakaupalle.


title: Porin rautatieasema

text: Asemarakennuksen julkisivu on rapattua tiiltä. Ulko-ovet valmistettiin tammesta, mutta osa niistä on myöhemmin vaihdettu teräsoviksi. Asemahallin penkit ovat edelleen alkuperäiset. Ne on valmistettu saman mallin mukaisesti kuin Kuopion rautatieasemalla. Seitsemän metriä korkean odotushallin lattia on päällystetty ranskalaisesta Duromit-massasta valmistetuilla laatoilla. Myös sisäänkäyntejä suojaavien katosten valaisimet ovat edelleen alkuperäisen malliset.


title: Porin rautatieasema

text: Asemarakennuksen alkuperäinen asu on säilynyt lähinnä odotushallissa, kun taas siipirakennusten tilat on uusittu lähes kokonaan. Vuonna 1957 tehtiin muutostöitä, joiden yhteydessä muun muassa asemahallin valaisimet vaihdettiin uusiin Paavo Tynellin suunnittelemiin. Vuonna 1968 postitoimisto muutettiin viestilaitetilaksi, ja samalla rakennuksessa siirryttiin puu- ja hiililämmityksestä öljylämmitykseen. Lipunmyyntiä laajennettiin vuonna 1976. Neljä vuotta myöhemmin asemaravintola muutettiin VR:n työntekijöiden ruokalaksi ja asemahalliin avattiin kahvio yhdistämällä kolme pienempää kioskia. Samalla rakennettiin myös uudet wc-tilat ja matkatavarasäilytys muutettiin asemamiehen työhuoneeksi.


title: Porin rautatieasema

text: Lipunmyynti siirrettiin entisiin ravintolatiloihin vuonna 1993. Vanha lipunmyynti muutettiin toimistotiloiksi, ja asemahalliin johtaneet myyntiluukut peitettiin lasitiilillä. Neljä vuotta myöhemmin tehtiin seuraava remontti, jolloin entiseen tavarasäilytykseen johtanut aukko suljettiin myös lasitiiliseinällä. Vuonna 1998 tehtiin suuri ulkoremontti, jonka yhteydessä muun muassa vanha peltikate vaihdettiin uuteen konesaumattuun peltikattoon. Myös julkisivujen rappaukset uusittiin ja rakennus maalattiin alkuperäiseen sävyyn vaalean keltaiseksi. Odotushallissa toiminut kahvikioski purettiin 2000-luvun alussa.


title: Porin rautatieasema

text: Asemarakennuksen vieressä sijaitseva tavara-asema valmistui 1938, ja sitä laajennettiin kymmenen vuotta myöhemmin. Tavara-asema suljettiin 1976, jolloin se muutettiin henkilökunnan tiloiksi. Nykyään rakennuksen sisällä ei ole enää mitään jälkeä alkuperäisestä käyttötarkoituksesta, ja myös ulkoa on purettu kaupunginpuoleinen lastauslaituri. Vuonna 2018 VR ilmoitti aikeistaan rakentaa tavara-aseman paikalle kerrostaloja.


title: Porin rautatieasema

text: Porin rautatieasema valmistui keskustan etelälaidalla sijainneelle peltoaukealle, jolle oli arkkitehti Harald Andersinin vuonna 1922 laatimassa yleiskaavassa suunniteltu uusi IX kaupunginosa. Ennen sotavuosia ehdittiin rautatieaseman lisäksi toteuttamaan vain joitakin alueen läntisiä ja pohjoisia kortteleita. Kaupunginarkkitehti Jaakko Laaksovirta uudisti asemakaavan vuonna 1942, jonka mukaisesti nykyinen Riihikedon kaupunginosa rakentui 1960-luvun alkuun mennessä.


title: Porin rautatieasema

text: Asema-alueen ensimmäisen puistosuunnitelman laati VR:n ylipuutarhuri Kaarlo Jokela vuonna 1945. Vuotta myöhemmin alueen luoteispäähän valmistui 8-kerroksinen rautatieläisten asuintalo Ratalinna. Uusi puistosuunnitelma tehtiin 1958. Asemarakennuksen kaakkoispuolelle syntyi Asemapuisto, jossa sijaitsivat myös vuonna 1938 valmistuneet ratavartijan asunto ja yleinen käymälä. Rautatieaseman eteen puolestaan muodostui Asema-aukio, joka sai lopullisen muotonsa vuonna 1961 laaditun suunnitelman myötä. Sen laidalla sijaitsivat muun muassa SOK:n ja Keskon suuret konttorirakennukset.


title: Porin rautatieasema

text: Vuonna 1998 rakennettin ratapihan ja valtatie 2:n alittava Porttaalitunneli, josta on myös kulku asemalaitureille. Tunneli on osa 1990-luvulla syntynyttä Promenadi-Poria, joka yhdistää keskustan Tiilimäen kaupunginosaan. Vuonna 2017 rautatieaseman viereen valmistui Satakunnan ammattikorkeakoulun uusi kampus. Samana syksynä otettiin käyttöön Asema-aukiolle rakennettu Porin matkakeskus. Lisäksi entisen Asemapuiston paikalle alettiin rakentamaan neljää opiskelija-asunnoiksi tarkoitettua kerrostaloa, joista ensimmäiset valmistuvat vuonna 2018.


title: Porin rautatieasema

text: Talvi- ja jatkosodan aikana Porin rautatieaseman kautta kulki noin 4 000 sotalasta. Vuonna 1999 odotushallin seinään kiinnitettiin sotalasten muistolaatta ja siihen liittyvä Kari Alajärven maalaus.


title: Porin linja-autoasema

text: Porin linja-autoasema on yksi Suomen linja-autoasemista. Nykyinen asemarakennus valmistui vuonna 1955.


title: Porin linja-autoasema

text: Nykyinen asemarakennus sijaitsee Porissa tontilla Itsenäisyydenkatu 44. Linja-autoasema sijaitsi valmistuttuaan kaupungin keskustan laidalla, mutta kaupungin laajennuttua sijaitsee nykyisin keskellä kaupunkia Keskusaukion laidalla.


title: Porin linja-autoasema

text: Vanha asemarakennus sijaitsi Isolinnankadun toisessa päässä nykyisen Anttilan tavaratalon paikalla. Vanha asemarakennus on purettu.


title: Porin linja-autoasema

text: Linja-autoasema on toiminut pääasiassa kaukoliikenteen käytössä, mutta myös lähtöasemana paikallisliikenteessä.


title: Porin linja-autoasema

text: Porin uusi matkakeskus avattiin 1.9.2017 Asema-aukiolle rautatieaseman yhteyteen. Suurin osa linja-autoliikenteestä siirtyi linja-autoasemalta matkakeskukseen.


title: Immolan lentokenttä

text: Immolan lentokenttä on Imatralla, Ensimmäisellä Salpausselällä, noin yhdeksän kilometriä Imatrankoskelta koilliseen sijaitseva lentokenttä.


title: Immolan lentokenttä

text: Imatran lentokentän pääkiitotie, 01/19, on kestopäällystetty ja 1 090 metriä pitkä. Pääkiitotien rinnalla, sen itäpuolella, on purjelennolle oma 1 600 metriä pitkä, nurmipintainen kiitotie. Lisäksi kentällä on poikittainen kiitotie 09/27, joka on sorapintainen ja 800 metriä pitkä.


title: Immolan lentokenttä

text:
Kentällä on muun muassa purjelento-, riippuliito- ja laskuvarjohyppytoimintaa. Kenttä on Imatran Ilmailukerhon sekä Skydive Karjala ry -laskuvarjokerhon kotikenttä.
Lentokentän läheisyydessä sijaitsevat Kaakkois-Suomen rajavartioston esikunta ja Raja- ja merivartiokoulun Imatran koulutuskeskus, ja Rajavartiolaitoksen helikopterit toimivat lentokentältä käsin.


title: Immolan lentokenttä

text: Immolan lentokentän suunnittelu aloitettiin vuonna 1933, ja kenttä valmistui vuonna 1936. Ennen toista maailmansotaa sekä sodan aikana Immolassa oli Suomen ilmavoimien tukikohta. Saksan valtakunnankansleri Adolf Hitler vieraili Immolassa 4. kesäkuuta 1942 tullessaan onnittelemaan Suomen marsalkkaa, C. G. E. Mannerheimiä tämän 75-vuotispäivänä. Jatkosodan lopulla, kesällä 1944 saksalainen lento-osasto Kuhlmey toimi pääosin Immolasta käsin.


title: Eduard Ševardnadze

text: Eduard Ambrosis dze Ševardnadze (; ; 25. tammikuuta 1928 Lantškhuti, Transkaukasian SNT – 7. heinäkuuta 2014) oli georgialainen poliitikko ja Georgian pitkäaikainen presidentti.


title: Eduard Ševardnadze

text: Ševardnadze toimi Georgian kommunistisen puolueen pääsihteerinä vuodesta 1972 ja Neuvostoliiton ulkoministerinä Mihail Gorbatšovin aikana vuosina 1985–1990. Hän erosi tästä tehtävästä yllättäen joulukuussa 1990. Ševardnadze toimi vuodesta 1992 itsenäistyneen Georgian valtionpäämiehenä ja hänet valittiin 1995 maan presidentiksi. Hän säilytti asemansa marraskuuhun 2003 asti, jolloin hänen uudelleenvalintansa epärehellisinä pidetyissä vaaleissa nostatti georgialaiset kapinaan. Niin sanottu ruusuvallankumous pakotti hänet eroamaan väärinkäytössyytteiden, itsevaltaisuuden ja korruption vuoksi. Ševardnadze sai poliittisten taitojensa johdosta lempinimen "Tetri melia" (valkoinen kettu).


title: Utin lentoasema

text:
Utin lentoasema on Kouvolassa, entisen Valkealan kunnan alueella sijaitseva sotilaslentoasema. Se sijaitsee vanhan Karjalan radan läheisyydessä Kouvolan ja Kaipiaisen rautatieasemien välissä, Utin kylän itäpuolella.
Lentoasema toimii Maavoimien kuljetushelikopterien tukikohtana. Lentoasemalle ei ole matkustajaliikennettä. Lentoaseman kiitotie on 2 000 metriä pitkä.


title: Utin lentoasema

text: Utin lentotukikohdan suomalainen toiminta alkoi 2. huhtikuuta 1918, kun punaisten joukkojen muutama Nieuport-kone lennettiin kentälle, joka oli entinen kilpa-ajorata. Punaiset pakenivat 30. huhtikuuta 1918 ja polttivat lentokoneensa. Kentällä oli yksi venäläisiltä jäänyt kangashalli.


title: Utin lentoasema

text: Utin sotilaslentoasema perustettiin valkoisten päämajan 23. huhtikuuta 1918 tekemällä päätöksellä.


title: Utin lentoasema

text: Vakituinen lentotoiminta alkoi, kun kaksi venäläistä Nieuport 23 -hävittäjää ja kaksi saksalaista D.F.W. -tiedustelukonetta sekä yksi venäläinen Nieuport 10 -tiedustelukone siirrettiin 14.–15. kesäkuuta 1918 Uttiin Antreasta. Kentälle pystytettiin kaksi Saksasta hankittua telttahallia.


title: Utin lentoasema

text: Vuonna 1923 Uttiin sijoitettiin hävittäjäeskaaderi. Utti oli pitkän aikaa Suomen ilmavoimien ainoa maalentokoneiden tukikohta. Tämä aloitti määrätietoisen hävittäjälentäjien koulutuksen. Ilmavoimien ollessa vielä vesitoimintakonepainotteinen, toiminta oli tulevaa ajatellen sitäkin merkittävämpää. 1920- ja 1930-luvuilla Utissa lennettiin muun muassa Martinsyde Buzzard, Caudron ja Gamecock -koneilla. Tällöinen hiekkakenttä toi oman lisähaasteensa moottorien luotettavuuteen.


title: Utin lentoasema

text: Talvisodan alussa Utissa olleella Lentorykmentti 2:lla oli, sodanaikaiset täydennykset mukaan lukien, 142 konetta, joista sodan aikana tuhoutui 29 ja vaurioitui 41. Koneet osallistuivat 493 ilmataisteluun ja ampuivat alas 239 viholliskonetta. Lentorykmentti 2 menetti kaatuneina 15 ja haavoittuneina 16 ohjaajaa.


title: Utin lentoasema

text: Toisen maailmansodan lopulla kentän toiminta perustui Messerschmitt Bf 109 -hävittäjiin.


title: Utin lentoasema

text: 1950-luvun puolivälissä lennosto sai kalustokseen Valmet Vihuri -koulukoneet ja luopui Messerschmitt Bf 109 -hävittäjäkalustostaan.


title: Utin lentoasema

text: Kuljetus- ja tiedustelulentue/Karjalan Lennosto perustettiin 1. heinäkuuta 1958 Uttiin. Laskuvarjojääkärien koulutus Uttiin perustetussa Laskuvarjojääkärikoulussa alkoi vuonna 1962.


title: Utin lentoasema

text: Lentoasema on toiminut myös ilmavoimien kuljetuskoneiden tukikohtana.


title: Utin lentoasema

text: Kentän lähellä on ollut esillä vuodesta 1955 alkaen Messerschmitt Bf 109 -hävittäjä, ensin MT-507 ja vuodesta 1970 lähtien MT-452.


title: Utin lentoasema

text: Kentän reunalla on myös Rissalan lentoturman (1978) muistomerkki.


title: Utin lentoasema

text: Kentän luona on kotkapatsas, joka pystytettiin vuonna 1997 kunnianosoitukseksi kaikille ilmailun parissa henkensä tai terveytensä menettäneille. Patsaan taakse paljastettiin 7. syyskuuta 2000 muistolaatat sotien 1939–44 lentoturmien uhreille.


title: Värmlannin lääni

text: Värmlannin lääni sijaitsee läntisessä Keski-Ruotsissa. Se rajoittuu pohjoisessa Taalainmaan ja idässä Örebron lääniin, etelässä Länsi-Götanmaan lääniin ja lännessä Norjaan. Lääni sijaitsee Vänernin pohjoisrannikolla. Lääni vastaa lähes täysin Värmlannin maakuntaa, ja sen pääkaupunki on Karlstad. Valtiopäivävaaleissa lääni muodostaa Värmlannin läänin vaalipiirin.


title: Värmlannin lääni

text: Vuonna 2007 läänissä oli 1 096,58 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 6,2 prosenttia läänin maapinta-alasta.


title: Värmlannin lääni

text: Närken ja Värmlannin lääni oli olemassa vuosina 1625–1639 ja jälleen 1654–1779. Ensimmäisellä kerralla myös Dalsland ja Västmanlandiin nykyisin kuuluva Örebron läänin osa lukuun ottamatta Fellingsbron kihlakuntaa kuuluivat alueeseen. Toisella kertaa mukana olivat Närke, Värmlanti ja Västmanlandiin kuuluat Örebron läänin osat. Vuonna 1779 Närken ja Värmlannin lääni jaettiin ja perustettiin nykyinen Värmlandin lääni. Joskus sitä on kutsuttu myös "Karlstadin lääniksi" pääkaupunkinsa mukaan.


title: Värmlannin lääni

text: Värmlandin läänin vastaa pääasiassa Värmlannin maakuntaa. Karlskogan kunta ja suurin osa Degerforsin kunnasta kuuluvat myös maakuntaan, mutta ovat osa Örebron lääniä. Gullspångin kunnan pohjoisosassa sijaitseva Södra Rådan pitäjä kuuluu myös maakuntaan, mutta on osa Länsi-Götanmaan lääniä. Osa Sillerudin ja Svanskogin seurakunnista (Dalboreddenin alue) kuuluu Värmlannin lääniin, mutta sijaitsee Dalslandin maakunnassa. Samoin osa Rämmenin seurakuntaa kuuluu lääniin, vaikka se sijaitsee Taalainmaan maakunnassa.


title: Värmlannin lääni

text: Vaakunaselitys: "Hopeisessa kilvessä sininen kotka, jonka varukset punaiset." (Ruotsiksi "I fält av silver en blå örn med röd beväring.")


title: Värmlannin lääni

text: Koska maakunta ja lääni vastaavat toisiaan, niin maakuntavaakunta vahvistettiin myös lääninvaakunaksi vuonna 1936.


title: Värmlannin lääni

text: Vuonna 2010 Värmlannin läänissä sijaitsi 66 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.


title: Värmlannin lääni

text: Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu.


title: Värmlannin lääni

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.


title: Värmlannin lääni

text: Värmlannin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Värmlannin läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 9 kiinteää paikkaa (ruots. "fasta mandat") valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. "utjämningsmandat"), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.


title: Värmlannin lääni

text: Yhteensä vaalipiiristä valittiin 12 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.


title: Värmlannin lääni

text: Värmlannin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Värmlannin läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.


title: Värmlannin lääni

text:
Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. "landstingsfullmäktige") valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Värmlannin lääni on jaettu seuraaviin 5 vaalipiiriin:
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. "fasta mandat") ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. "utjämningsmandat"). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 81 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.


title: Värmlannin lääni

text: Muiden puolueiden äänistä Sjukvårdspartiet i Värmland sai 6,44 %, mikä oikeutti 5 paikkaan maakäräjäkunnan valtuustossa. Muut puolueet saivat 0,13 % äänistä, mikä ei oikeuttanut paikkoihin maakäräjäkunnan valtuustossa.


title: Värmlannin lääni

text: Värmlannin läänissä on nykyään 16 kuntaa:


title: Värmlannin lääni

text: Vuoden 2011 lopussa 11,8 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 9,9 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.


title: Värmlannin lääni

text: Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 2 475 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia läänin väestöstä.


title: Värmlannin lääni

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,9 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 3 200 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia läänin väestöstä.


title: Värmlannin lääni

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 176 084 kruunua.


title: Värmlannin lääni

text: Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Värmlannin lääni

text:
Värmlannin läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 272 736 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
Kaikki maakunnat kuuluvat lääniin vain osittain.


title: Sirkus Finlandia

text: Sirkus Finlandia on suomalainen vuonna 1976 perustettu sirkus. Sirkuksen omistaa Jernströmien sirkusperhe. Sirkuksen johtaja eli sirkustirehtööri on Carl Jernström jr. (s. 1980 Vaasa), joka on toiminut tirehtöörinä isänsä Carl-Gustaf Jernströmin jälkeen kevään 2011 kiertueelta alkaen. Sirkus Finlandian kotikaupunki on Raasepori.


title: Sirkus Finlandia

text: Sirkus Finlandian kiertue kattaa koko Suomen. Kiertuekausi alkaa huhtikuun lopulla ja päättyy loka–marraskuun vaihteessa. Sirkus antaa kauden aikana noin 250 näytöstä. Sirkusteltassa on 1 300 istumapaikkaa. Sirkuksessa esiintyy joka vuosi suuri joukko kansainvälisiä sirkustaiteilijoita, joita tulee pääasiassa Saksasta, Englannista, Espanjasta, Ruotsista, Unkarista ja Venäjältä. Joka vuosi mukaan on yritetty saada myös joku suomalainen esiintyjä.


title: Harbin

text: Harbin () on Heilongjiangin maakunnan pääkaupunki koillisessa Kiinassa. Se sijaitsee Songhua-joen eteläisellä rannalla. Harbin on koillisen Kiinan poliittinen, taloudellinen, tieteellinen ja kulttuurillinen keskus. Varsinaisen kaupungin alueella on 5 878 939 (2010) asukasta. Rovaniemi on Harbinin ystävyyskaupunki.


title: Harbin

text: Harbin sijaitsee Songhuan, joka on yksi Amurin sivujoista, rannalla. Harbinin ilmasto on talvisin kylmä. Öisin lämpötila voi laskea jopa –40 °C:ta. Talviaika kestää usein jopa lokakuusta huhtikuun loppuun. Kasvukausi jää näin melko lyhyeksi.


title: Harbin

text: Harbin oli alun perin vain pieni kalastajakylä ja se alkoi kasvaa kaupungiksi vasta 1900-luvulla. Kasvu alkoi kun Venäjän keisarikunta alkoi rakentaa Kiinan itäistä rautatietä Mantšuriaan. Venäjän sisällissodan seurauksena kaupunkiin muutti monia venäläisiä, joista suuri osa oli juutalaisia. 1900-luvun alkupuolella kaupungissa olikin jopa parikymmentätuhatta juutalaista. Suurin osa heistä muutti toisen maailmansodan jälkeen ulkomaille.


title: Harbin

text: Japanin miehitettyä Mantšurian vuonna 1931 Harbinista tuli osa Japanin luomaa Mantšukuon nukkevaltiota. Kaupungissa toimi Japanin armeijan biologisten aseiden tutkimuskeskus. Neuvostoliitto miehitti kaupungin vuonna 1945 ja he luovuttivat vallan Kiinan kommunisteille vuotta myöhemmin. Kaupunki oli tärkeä kommunistien sotilaallinen keskus Kiinan sisällissodassá. Sodan jälkeen 1950-luvulta 1980-luvulle Harbinista tuli nopeasti tärkeä Kiinan teollisuuden keskus.


title: Harbin

text: Harbinin kaupungissa asuu 5 878 939 (2010) ihmistä. Koko Harbinin kunnan alueella asukkaita on 10 635 971. Valtaväestön muodostavat han-kiinalaiset (93,45 %). Suurimmat vähemmistöt ovat mantšut (4,6 %) ja korealaiset (1,27 %). Lisäksi kaupungissa asuu muun muassa hui-kiinalaisia (0,45 %) ja mongoleja (0,14 %).