title: Koltansaame

text: Koltansaamen kieli on vuonna 1992 voimaan tulleen ja vuonna 2003 uudistetun saamen kielilain mukaan yksi Suomen saamelaisalueen virallisista saamelaiskielistä, jolla voidaan asioida viranomaisten kanssa sekä suullisesti että kirjallisesti. Saamen saa myös ilmoittaa äidinkielekseen. Kielilain vaikutuksesta esimerkiksi Inarin kunnan ilmoituksia on julkaistu lehdissä myös koltansaameksi. Ongelmaksi ovat kuitenkin muodostuneet lehtien käyttämät merkistöt, jotka ovat soveltuneet huonosti kielen kirjoittamiseen. Tämän seurauksena koltansaamea äidinkielenään puhuvat henkilöt eivät ole usein saanet kuulutuksista lainkaan selvää. Toisaalta virheelliset tekstit ovat levittäneet väärää kuvaa kielen kirjoitustavasta.


title: Koltansaame

text: Yle Sámi Radiolla on yksi vakituinen koltansaamenkielinen toimittaja, joka tekee koltansaamenkielisen ajankohtaisohjelman viikoittain. Suomessa, Norjassa ja Ruotsissa näkyvissä saamenkielisissä televisiouutisissa, Ođđasatissa on koltansaamenkielistä materiaalia harvoin, sillä toimituksessa ei ole yhtään kieltä osaavaa toimittajaa.


title: Koltansaame

text: Saamelaisten ja saamelaiskielen asemaa valvomaan ja saamelaisten kielellistä ja kulttuurillista itsehallintoa toteuttamaan perustettiin vuonna 1996 lailla saamelaiskäräjät (). Yksi saamelaiskäräjien viidestä lautakunnasta on saamen kielineuvosto, joka muun muassa antaa kielen- ja nimistönhuoltoon liittyviä ohjeita ja suosituksia, edistää saamelaiskielten tutkimusta, jakaa tietoa saamelaiskielistä ja antaa yhdessä saamen kielen toimiston kanssa saamelaiskäräjille vaalikausittain kertomuksen saamen kielilain soveltamisesta ja saamelaisten kielioloista. Saamen kielen toimisto on saamelaiskäräjiin kuuluva toimipaikka, joka edellä mainitun kertomuksen lisäksi muun muassa huolehtii käännösten toimittamista eri viranomaisille ja avustaa viranomaisia tulkkien hankkimisessa.


title: Koltansaame

text: Kieltä on yritetty elvyttää muun muassa julkaisemalla kirjallisuutta. Kaunokirjallisista teoksista koltansaameksi on käännetty pääasiassa lastenkirjoja. Myös alkuperäiskielisiä kirjoja on ilmestynyt jonkin verran. Kati-Claudia Fofonoff on esimerkiksi kirjoittanut runoteokset "Pââsjooǥǥ Laulli" ("Paatsjoen laulut", 1988) sekä "Jânnam muttum nuuʹbbiooʹri" ("Maa muovattu toisin päin", 1999). Vuonna 2000 julkaistiin koltansaamelaisten elämäntapaa esittelevä "Õhtt eeʹǩǩ Oʹlssee da Såålla mieʹldd", jonka olivat laatineet Katri ja Matleena Fofonoff. Myös Antoine de Saint-Exupéryn "Pikku prinssi" on ilmestynyt koltansaameksi. Suomen ortodoksinen kirkko on osallistunut koltansaamen elvytykseen julkaisemalla koltansaameksi "Pienen rukouskirjan" vuonna 1983 ("Risttoummi moʹlidvaǩeʹrjj") ja vuonna 2002 Johannes Krysostomoksen liturgian ("Pââʹss Eʹččen Evvan Krysostomoozz Liturgia") sekä yhteystyössä Pipliaseuran kanssa vuonna 1988 Johanneksen evankeliumin ("Evvan evaŋǧeʹlium") koltansaameksi. Käännöstyö jatkuu Luukkaan evankeliumin kanssa.


title: Koltansaame

text: Vuonna 2005 Tiina Sanila julkaisi ensimmäisen koltansaamenkielisen rockalbumin "Sääʹmjânnam rocks!" Vuonna 2007 on julkaistu kolttien vienalaiseen runonlauluun vertautuvia leuddeja kirjana ja CD-levynä "Maaddârääʹjji leeuʹd". Se on Kolttien kyläkokouksen, Kansanmusiikki-instituutin ja Saamelaismuseo Siidan yhteinen julkaisu, jossa tekstit ovat sekä koltansaameksi, suomeksi että englanniksi.


title: Koltansaame

text: Koltansaamenkielisestä kulttuuritarjonnasta huolimatta kielen kohtalo on avoin, sillä monet kolttalapset eivät ole enää oppineet kieltä vanhemmiltaan.


title: Koltansaame

text: Inarissa koltansaamea opetetaan Menesjärven ala-asteella ja Sevettijärven koulussa äidinkielenä ja valinnaisena aineena, sekä Ivalon lukiossa valinnaisena aineena B2- ja B3-kielenä. Keväällä 2005 oli ensimmäisen kerran mahdollista suorittaa koltansaamessa ylioppilastutkinnon vieraan kielen lyhyen oppimäärän koe, jossa ei kuitenkaan ole kuullunymmärtämisosuutta. Vuoden 2014 kevään ylioppilastutkinnossa koltansaamen kokeen suoritti kolme kokelasta; kaikki hyväksyttiin arvosanalla cum laude approbatur. Koltansaamenkielisten opettajien määrä on hyvin alhainen, eikä mihinkään oppiaineeseen ole tarpeeksi kattavaa koltansaamenkielistä oppimateriaalia.


title: Koltansaame

text: Inarin kunta alkoi vuonna 1993 järjestää Sevettijärvellä niin sanottua kielipesätoimintaa, jonka tarkoituksena oli siirtää alle kouluikäisille lapsille koltansaamen taito kielikylpymenetelmällä. Periaatteena oli, että kielipesässä vähän tai ei ollenkaan koltansaamea osanneet lapset altistuisivat kielelle täysin koltansaamenkielisessä ympäristössä, ja oppisivat näin puhumaan kieltä. Koltansaamenkielinen kielipesä toimi vuonna 1993 kuusi kuukautta. Muutaman vuoden tauon jälkeen se aloitettiin jälleen vuonna 1997, mutta lopetettiin rahoituksen puutteen vuoksi jälleen vuonna 2001. Marraskuussa 1998 tehdyn arvioinnin mukaan kielipesätoiminnalla oli suuri merkitys koltansaamen elvyttäjänä alle kouluikäisten keskuudessa.


title: Koltansaame

text: Koltansaamen historiallisia alueita kutsutaan Koltanmaaksi. Nykyisin koltansaamea puhutaan pääasiassa Sevettijärvellä ja se onkin yksi Inarin neljästä virallisesta kielestä. Suomessa puhujia on kaiken kaikkiaan noin 300, joiden murteina on Paatsjoen-Petsamon ja Suonikylän murteet. Lisäksi Venäjällä noin 20–30 ihmistä puhuu Nuorttijärven murretta Luujärven ympäristössä. Aiemmin koltansaamea puhuttiin myös Näätämön lähellä Norjassa, mutta kyseinen murre lienee jo kuollut. Kirjakieli perustuu Suonikylän murteeseen.


title: Koltansaame

text: Koltansaame käyttää latinalaisia kirjaimia ja useita niihin lisättyjä kirjaimia:


title: Koltansaame

text: Lisäksi kirjaimia Q/q, W/w, X/x, Y/y ja Ö/ö käytetään vierasperäisissä sanoissa. Merkkiä ʹ käytetään pehmennysmerkkinä.


title: Koltansaame

text: Koltansaamen suomen kielestä eroavien merkkien (Ââ, Čč, Ʒʒ, Ǯǯ, Đđ, Ǧǧ, Ǥǥ, Ǩǩ, Ŋŋ, Õõ, Šš, Žž ja ʹ) tuottamiseksi tarkoitetut tietotekniset ratkaisut eivät ole usein yhteensopivia keskenään, mikä aiheuttaa merkkien vääristymisen, kun tekstiä siirretään järjestelmästä toiseen. Toisaalta fontit eivät ole kovinkaan kattavia, minkä vuoksi kielellä julkaistut painotuotteet ovat epäammattimaisen näköisiä. Usein merkistövirheiden taustalla on monien fonttien toteutuksessa käytetty 8-bittinen ympäristö. Unicoden mukaisen koodauksen käyttöä hankaloittaa sopivien näppäimistöajurien puute. Toisaalta vajavaisen lokalisoinnin takia esimerkiksi luettelointi on hyvin työlästä toimivan aakkostuksen puuttuessa.


title: Koltansaame

text: Koltansaamessa on monimutkainen vokaalijärjestelmä. Taulukoissa on annettu äänteen vieressä sen kirjoitustapa.


title: Koltansaame

text: Huom.:


title: Koltansaame

text: Kuten suomessakin, vokaalit voivat olla joko pitkiä tai lyhyitä: "leˊtt" ’laiva’ & "leeˊtt" ’laivat’. Kaikki vokaalit voivat olla pitkiä ja lyhyitä.


title: Koltansaame

text: Vokaalit muodostavat 12 diftongia.


title: Koltansaame

text: Myös diftongit voivat olla lyhyitä tai pitkiä, joskaan tämä ei näy kirjoitusasussa. Lyhyet diftongit eroavat pitkistä niin pituutensa kuin painonsa avulla: Lyhyissä diftongeissa paino on jälkimmäisellä osalla, pitkissä ensimmäisellä.


title: Koltansaame

text: Koltansaamen konsonantit on esitetty seuraavassa taulukossa. Kirjoitusjärjestelmän vastineet äänteille ovat sulkeissa.


title: Koltansaame

text: ¹Soinnittomat klusiilit ja affrikaatat ääntyvät aspiroituina vokaalien ja sonoranttikonsonanttien jälkeen.


title: Koltansaame

text: ²Soinnilliset klusiilit ja affrikaatat ääntyvät yleensä vain heikosti soinnillisina.


title: Koltansaame

text: ³Äänteellä // on myös allofoni [] alkavana äänteenä.


title: Koltansaame

text: Konsonantit voivat olla sekä lyhyitä että pitkiä (geminaattoja) sanan keskellä ja lopussa, molemmat ovat yleisiä. Konsonantin pituus voi erottua myös useammista peräkkäisistä konsonanteista: "kuõskkâd" ’koskettaa’ : "kuõskâm" ’kosken’.


title: Koltansaame

text: Koltansaame on synteettinen, paljon taivutusmuotoja käyttävä kieli, jossa on monia samoja piirteitä kuin muissa uralilaisissa kielissä. Se ei kuitenkaan ole tyypillinen agglutinatiivinen kieli kuten useat muut uralilaiset kielet, vaan se on paljolti kehittynyt fusionaalisempaan suuntaan. Täten sijapäätteitä ja muita kieliopillisia ominaisuuksia ei merkitä vain liitteillä, vaan ne myös aiheuttavat muutoksia itse sanajuuressa. Monet koltansaamen sanaliitteistä ovat portmanteau–morfeemeja, jotka ilmaisevat useita kieliopillisia ominaisuuksia samaan aikaan.


title: Koltansaame

text: Koltansaamessa on yhdeksän sijamuotoa yksikössä, vaikkakin genetiivi ja akkusatiivi ovat usein sama. Sijamuodot ovat nominatiivi, genetiivi, akkusatiivi, lokatiivi, illatiivi, komitatiivi, abessiivi, essiivi ja partitiivi.


title: Koltansaame

text: Koltansaamessa esiintyy yksikön ja monikon lisäksi kaksikko eli duaali. Alla olevassa taulukossa persoonapronominit on taivutettu nominatiivissa ja genetiivissä/akkusatiivissa.


title: Koltansaame

text: Alla olevassa taulukossa on pronominin "hän" taivutus eri luvuissa ja sijamuodoissa.


title: Koltansaame

text: Koltansaamen verbit taipuvat neljässä persoonassa (ensimmäinen persoona, toinen persoona, kolmas persoona ja neljäs persoona eli epämääräinen persoona), viidessä tapaluokassa (indikatiivi, imperatiivi, konditionaali, potentiaali ja optatiivi), kolmessa luvussa (yksikkö, kaksikko eli duaali ja monikko), sekä neljässä aikamuodossa (mennyt, ei-mennyt, perfekti ja pluskvamperfekti). Verbeillä on kuusi nominaalimuotoa (infinitiivi, gerundi, partisiipin aktiivi, abessiivi, partisiipin preesens ja partisiipin perfekti).


title: Koltansaame

text:
Kuten esimerkiksi suomessa ja muissa saamelaiskielissä, myös koltansaamessa käytetään kieltoverbiä. Koltansaamessa kieltoverbi taipuu tapaluokan (indikatiivi, imperatiivi ja optatiivi), persoonan (ensimmäinen, toinen, kolmas ja neljäs), sekä luvun (yksikkö, kaksikko ja monikko) mukaan.
Indikatiivin preseensin 3. persoonassa "iʹlla", "iʹlleäkku", "iʹllää" tai "iʹllä" yleensä kirjoitetaan "ij" + "leat" -yhdistelmän sijasta


title: Koltansaame

text: Toisin kuin muissa saamenkielissä koltansaamessa kaksikolla ja monikolla ei ole enää omaa kieltoverbin muotoa, vaan käytetään monikkoa.


title: W-CDMA

text: W-CDMA () on UMTS-verkoissa käytettävä radiorajapinta. Se määrittelee esimerkiksi, kuinka mobiililaitteet kommunikoivat tukiasemien kanssa ja miten signaalit moduloidaan.


title: W-CDMA

text: W-CDMA:n ominaisuuksia, joita ei ole 2G-järjestelmissä:


title: W-CDMA

text: W-CDMA tukee kahta perustekniikkaa: FDD:tä ja TDD:tä. FDD-tekniikka perustuu siihen, että myötäsuunnalle ja paluusuunnalle on annettu omat 5 MHz:n taajuuskaistat, joita päätelaitteet ja tukiasemat voivat käyttää. Taajuudet 1 920–1 980 MHz on varattu paluusuunnan käyttöön ja taajuudet 2 110–2 170 MHz myötäsuunnalle. Tämä mahdollistaa noin 250 samanaikaisen puhekanavan käyttämisen.


title: W-CDMA

text: TDD-tekniikassa puolestaan samaa taajuusaluetta käytetään tiedonsiirrossa molempiin suuntiin. Siirrossa toimitaan vuorosuuntaisesti samalla taajuusalueella ja tätä tekniikkaa varten on varattu taajuusalueet 1 900–1 920 MHz sekä 2 020–2 025 MHz. Tämä sallii vain noin 120 yhteyttä, mutta se myös vaatii vain puolet kaistanleveydestä.


title: W-CDMA

text: Ensimmäinen kaupallinen W-CDMA:ta käyttävä verkko oli japanilaisen NTT DoCoMon FOMA, joka otettiin käyttöön vuonna 2001. TeliaSonera avasi oman W-CDMA-palvelunsa Suomessa 13. lokakuuta 2004.


title: Taikatemppu

text: Taikatemppu eli taikominen on viihteellinen esitys, joka luo katsojille illuusion yliluonnollisesta taikuudesta. Taikatemppujen tekijästä käytetään nimityksiä taikuri, silmänkääntäjä ja illusionisti.


title: Taikatemppu

text: Taikatempuista tuli länsimaissa 1700-lukuun mennessä suosittu viihteenlaji, ja menestyneimmät taikurit saattoivat nousta hyvin varakkaiksi. Varhaisen 1700-luvun tunnetuimpia taikureita oli brittiläinen Isaac Fawkes, joka esitteli kehittyneitä mekaanisia taikatemppulaitteitaan suurilla messualueilla. Italialainen Giuseppe Pinetti sai Fawkesilta vaikutteita ja esiintyi manner-Euroopassa usein myös kuninkaallisille. 1800-luvulla esiintynyt skotlantilainen John Henry Anderson, “Pohjoisen velho”, tunnettiin suurikokoisista taikurintarvikkeistaan.


title: Taikatemppu

text: Ranskalaista Jean-Eugène Robertia (1805–1871) eli Robert-Houdinia pidetään nykyaikaisen taikomisen isänä. Robert-Houdin oli innovaattori ja avasi Pariisissa oman taikateatterin vuonna 1845. Hänet tunnetaan esimerkiksi itseliikkujistaan ja taikatempuista kirjoittamistaan kirjoista. Ranskalainen Buatier de Kolta oli myös merkittävä taikurikeksijä, joka kehitti esimerkiksi naisen katoamistempun, “De Kolta -tuolin”. Myös belgialaissyntyinen Servais Le Roy tunnettiin useista taikatemppuihin liittyvistä keksinnöistään, kuten Asrah-levitaatiosta, jossa kankaalla peitetty avustaja taiotaan leijumaan ilmaan ja katoamaan kun kangas vedetään pois. Englantilainen Selbit (Percy Tibbles) kehitti vuonna 1921 “naisen läpi sahaaminen” -illuusionsa, josta yhdysvaltalainen Horace Goldin kehitti muunnelman “naisen sahaaminen kahtia”. Yhdysvaltalainen Guy Jarrett kehitti “21 hengen kaappi” -illuusion, jossa tyhjästä kaapista saatiin ilmestymään 21 ihmistä. Hän kehitti muitakin useita edelleen käytössä olevia menetelmiä, kuten sen, jolla elefantti saatiin ilmestymään näyttämölle. Eteläafrikkalaissyntyinen Robert Harbin kehitti “siksak-tyttö” -illuusionsa, jossa kaapissa seisova avustaja jaetaan kolmeen osaan.


title: Taikatemppu

text: 1800-luvun tunnetuimpia illusionisteja oli ranskalainen Alexander Herrmann, “Herrmann suuri”. Hänen jälkeensä maailmanmaineeseen nousivat yhdysvaltalainen Harry Kellar ja englantilainen John Nevil Maskelyne. Saksalaissyntyinen Sigmund Neuberger, “Suuri Lafayette”, yhdisti suurella mittakaavalla tekemiinsä illuusioihin suuria eläimiä. Budapestiläissyntyinen kahlekuningas Harry Houdini oli sensaatio Yhdysvalloissa 1900-luvun alkuvuosikymmeninä, ja hänen pakoilluusioitaan esitetään edelleen. Muita aikakauden tunnettuja yhdysvaltalaisia illusionisteja olivat Howard Thurston ja Harry Blackstone. Channing Pollock oli 1900-luvun puolivälin etevimpiä manipulaattoreita, joka tunnettiin esimerkiksi kyyhkysten taidokkaasta esiintaikomisesta. Viime vuosikymmenien menestyksekkäimpiä illusionisteja ovat olleet Siegfrid ja Roy, joiden esityksissä käytettiin muun muassa tiikereitä.


title: Taikatemppu

text: 1900-luvun taitteen ajan tunnetuimpia lähitaikureita olivat Yhdysvalloissa toimineet ruotsalaissyntyinen Nate Leipzig ja puolalais-itävaltalaissyntyinen Max Malini sekä hollantilainen Fred Kaps. Virtuoosimainen kanadalainen Dai Vernon (1895–1992) on ollut monen lähitaikurin esikuva. Albert Goshman oli tunnettu erityisen taitavana harhauttajana.


title: Taikatemppu

text: 1900-luvun tunnettuja koomikkotaikureita ovat esimerkiksi englantilainen Tommy Cooper sekä yhdysvaltalaiset Carl Ballantine ja Penn ja Teller -kaksikko, jonka esiintymisiin kuuluu taikatemppujen menetelmien paljastaminen.


title: Taikatemppu

text:
Tunnettuja televisioajan taikureita ovat olleet esimerkiksi brittiläinen David Nixon, yhdysvaltalainen Mark Wilson, kanadalainen Doug Henning, yhdysvaltalainen David Copperfield, brittiläinen Paul Daniels ja yhdysvaltalainen David Blaine.
Katoamis- ja luomistemput toteutetaan usein erilaisten salataskujen ja -lokeroiden avulla. Yleisö ei enää välttämättä hämmästy, jos taikuri vetäisee hatustaan kaniinin, koska silinterihatun välipohjasta on jo tullut klisee, mutta tekniikkaa silti yhä käytetään. Salalokeroiden ja varsinkin oman käden käyttö esineiden piilottamiseen vaatii usein huomattavaa näppäryyttä. Taikureiden on harjoiteltava kauan saadakseen kolikon piilottaneen kätensä näyttämään luonnolliselta ("palmeeraus").


title: Taikatemppu

text: Yksi perustekniikoista on harhauttaminen, jossa yleisön mielenkiinto kohdistetaan toisaalle, jotta se ei huomaisi taikurin puuhaavan sillä välin jotakin muuta. Taikuri voi esimerkiksi napsauttaa sormiaan tai pyytää yleisöä katsomaan kättään. Vaikka yleisön huomio kiinnittyisi käteen vain silmänräpäyksen ajaksi, taitava taikuri ehtii sillä välin hoitaa tarvittavat asiat toisella kädellään. Optisia illuusioita käytetään esineiden kadottamiseen tai niiden koon muuttamiseen. Näitä voivat olla peilit tai esimerkiksi laatikon kylkeen maalatut optiset harhat, jotka saavat laatikon näyttämään pienemmältä kuin se todellisuudessa on.


title: Taikatemppu

text: Taikatempun tarkoitus on viihdyttää ja ihmetyttää. Vaikka yleisö tietää taikurin huijaavan, se saa nautintoa taikurin taitavuudesta ja oveluudesta. Yleensä taikurit eivät paljasta salaisuuttaan yleisölle. Salaisuuden kertomisen on oletettu tuhoavan taikomisen taiteenlajina, sillä jos katsoja tietää tempun toimintatavan, hän ei enää nauti esityksestä. Koska taikurien on saatava toimeentulonsa, he harvoin paljastavat kenellekään salaisuuksia. Luvallista on kuitenkin paljastaa salaisuuksia henkilöille, jotka haluavat tulla taikureiksi. Siksi useimpien temppujen salaisuus on paljastettu erilaisissa taikakirjoissa ja -lehdissä, mutta niissäkin kielletään salaisuuksien paljastaminen ulkopuolisille. Tämä ei ole kuitenkaan vähentänyt taikatemppujen suosiota esitysmuotona, sillä uusia taikatemppuja keksitään jatkuvasti.


title: Taikatemppu

text: Televisiotaikurien ei yleensä hyväksytä käyttävän hyväkseen kameroiden tai videonauhan editoinnin suomia petkutusmahdollisuuksia. Sellaisen rajaamiseksi pois useimmat heistä esiintyvät elävän yleisön edessä.


title: Heidenheim an der Brenz

text: Heidenheim an der Brenz on kaupunki Baden-Württembergin osavaltiossa Saksassa. Lähimmät suuremmat kaupungit ovat Ulm ja Stuttgart.


title: Heidenheim an der Brenz

text: Heidenheimin paikalla oli jo vuosina 85–150 roomalainen varuskunta Aquileia. Heidenheimin suurin nähtävyys on Hellensteinin linna. Kaupungin kuuluisin asukas on ollut sotamarsalkka Erwin Rommel.


title: Ulm

text: Ulm on Saksan Baden-Württembergin osavaltiossa sijaitseva kaupunki, joka on parhaiten tunnettu siitä, että sen tuomiokirkon torni on maailman korkein (161,53 m) kirkon torni. Kaupunki sijaitsee Saksan eteläosassa parin tunnin matkan päässä Münchenistä. Asukkaita on noin 122 000, joista noin 22 000 on ulkomaalaisia. Sen lisäksi noin 50 000 ihmistä matkustaa kaupunkiin töihin päivittäin. Virallisesti Ulm sijaitsee Tonavan pohjoisrannalla ja eteläpuolella Tonavaa sijaitsee Neu-Ulm-niminen kaupunki, joka kuuluu Baijerin osavaltioon. Molemmilla kaupungeilla on oma hallintonsa, mutta kaupunkien välillä on paljon yhteistoimintaa. Niinpä osavaltion ja kaupunkien rajaa ei helposti huomaa. Ulm julistettiin kaupungiksi vuonna 1164. Kaupunki sijaitsee Tonavan alkulähteillä.


title: Ulm

text: Kaupunki on myös kuuluisan fyysikon Albert Einsteinin syntymäpaikka.


title: Ulm

text: Vuosina 1953–1968 kaupungissa toimi Bauhausin perinteitä jatkanut Ulmin muotoilukoulu.


title: Ulm

text: Ulm sijaitsee kohdassa, jossa Blau- ja Iller-joet yhtyvät Tonavaan 479 metrin korkeudella merenpinnasta. Suurin osa kaupungista, mukaan lukien vanhakaupunki, sijaitsee Tonavan vasemmalla rannalla. Vain Wiblingenin, Gögglingenin, Donaustettenin ja Unterweilerin kaupunginosat sijaitsevat oikealla rannalla. Vastapäätä vanhaakaupunkia joen toisella rannalla Baijerin osavaltiossa sijaitsee Neu-Ulmin ”kaksoskaupunki”. Se on Ulmia pienempi (60 000 as.) ja oli vuoteen 1810 saakka osa Ulmia. Lukuun ottamatta Tonavaa etelässä, kaupunki on metsien ja yli 620 metrin korkeuteen kohoavien kukkuloiden ympäröimä. Jotkut kukkuloista ovat osa Schwäbische Alb -ylätasankoa. Tonavan eteläpuolella tasangot ja kukkulat päättyvät lopulta Alppien pohjoiseen reunaan, joka on noin 100 kilometrin päässä Ulmista ja näkyvissä kaupungista selkeinä päivinä.


title: Ulm

text: Kaupunki on jaettu 18 kaupunginosaan (Stadtteile): Ulm-Mitte, Böfingen, Donaustetten, Donautal, Eggingen, Einsingen, Ermingen, Eselsberg, Gögglingen, Grimmelfingen, Jungingen, Lehr, Mähringen, Oststadt, Söflingen (mit Harthausen), Unterweiler, Weststadt ja Wiblingen.


title: Sammallahdenmäki

text: Sammallahdenmäen pronssikautiset röykkiöhaudat ovat Satakunnassa Raumalla, entisen Lapin kunnan Kivikylässä sijaitseva muinaisjäännösalue, joka hyväksyttiin Unescon maailmanperintöluetteloon 1. joulukuuta 1999 Suomen ensimmäisenä arkeologisena kohteena. Sammallahdenmäen röykkiöalue on Suomen ja Pohjoismaiden edustavin Skandinavian pronssikulttuurin kohde. Muinaisjäännösalue on kokonaisuudessaan seitsemän eri yksityisen maanomistajan omistuksessa.


title: Sammallahdenmäki

text: Noin kilometrin läpimittaisella kallioalueella sijaitsee 36 kivistä koottua hautaröykkiötä. Suurin osa röykkiöistä on isoja hiidenkiukaita tai matalia kehäröykkiöitä. Tunnetuimmat röykkiöt ovat kuitenkin laakea suuri nelikulmainen latomus, jota kutsutaan ”Kirkonlaattiaksi”, sekä pitkä ja korkea vallimuodostelma ”Huilun pitkä raunio”. Museoviraston tutkimuksissa korkeimmalla kohdalla oleva hauta ajoitettiin Skandinavian pronssikaudelle, tarkemmin Monteliuksen periodeille II ja IV (1300–1000 eaa.) ja alimmalla tasolla oleva hauta varhaiselle rautakaudelle 170 eaa. – 80 jaa. Röykkiöistä on löytynyt ihmisluita, paasiarkkuja ja sarjarannerenkaan katkelma. Röykkiöalueen vieressä oleva Saarnijärvi oli pronssikaudella merenlahti, mikä edelleen näkyy maastossa ja kasvillisuudessa.


title: Sammallahdenmäki

text: Sammallahdenmäki sijaitsee Satakunnan rannikkoalueella lähes umpeenkasvaneen Saarnijärven koillispuolella. Kallioharjanteilla ja niiden välisestä kangasmaastosta on löytynyt 36 kiviröykkiötä.


title: Sammallahdenmäki

text: Sammallahdenmäen ympäristö oli maankohoamisen seurauksena pronssi- ja varhaismetallikaudella hyvin erilainen kuin nykyään. Vanhimmat röykkiöt ovat yli 40 metriä korkealla kalliolla, joka oli rakentamisaikaan jo mantereen puolella. Sen länsipuolella avautui kuitenkin merellinen saaristo. Meri oli tuolloin kymmeniä metriä nykyistä korkeammalla, mutta maankohoamisen takia ranta on vetäytynyt huomattavasti kauemmaksi länteen.


title: Sammallahdenmäki

text: Unto Salon mukaan Sammallahdenmäki kuuluu Rauman seutuun, joka oli osa rannikon eteläisin kulttuuriprovinssi, jolle oli tyypillistä rikkonainen ja korkeakallioinen saaristorannikko. Alueella on useita näköalahuipuille koottuja röykkiöitä.


title: Sammallahdenmäki

text: Röykkiöt ovat muodoiltaan ja kooltaan erilaisia. Osa on matalia ja pyöreitä pikkuröykkiöitä, osa suuria kekomaisia hiidenkiukaita ja osa pyöreitä kehäröykkiöitä. Osassa röykkiöistä on käytetty niin sanottua kylmämuurausta, ja useissa röykkiöissä on jäänteitä paasiarkuista.


title: Sammallahdenmäki

text: Radiohiiliajoituksen perusteella vanhimmat hautaröykkiöt ovat jaksolta 1300-1000 eaa. Selvästi alempana oleva paasiarkkuröykkiö on nuorin, ja se on vuosilta 170 eaa.– 82 jaa.


title: Sammallahdenmäki

text: Tunnetuimmat röykkiöistä ovat vallimainen ”Huilun pitkä raunio” ja nelikulmainen kivilatomus ”Kirkonlaattia”. Kirkonlaattian tapaista hautaa ei tunneta muualta Suomesta, ja sen muoto on poikkeuksellinen koko Skandinavian alueelta. Se saattaa olla hauta, koska sen sisällä oli 3,5 metriä pitkä paasiseinä, joka voidaan tulkita arkuksi. Ainoa todiste paasiseinästä on sitä 1891 tutkineen Volter Högmanin piirtämästä karttakuvasta.


title: Sammallahdenmäki

text: Högmanin tutkimuksissa selvisi myös, että Huilun pitkää rauniota on laajennettu useaan kertaan. Siihen on todennäköisesti tehty hautauksia eri aikoina ja vainajat on kätketty kivien joukkoon polttamatta.


title: Sammallahdenmäki

text: Vuonna 2002 tutkituista röykkiöstä parhaiten ovat säilyneet röykkiöt 11, 23 ja 31. Röykkiössä 11 on näkyvillä sisäkkäisiä kivikehiä, röykkiössä 23 paasikivistä tehty kiviseinämä, ja matalan kiviladelman eli röykkiön 31 alta löytyi kaksoispaasiarkku. Röykkiön 23 paasikivistä kasattu kivirivi vaikuttaa hyvin samanlaiselta kuin Högmanin löytämä Kirkonlaattian kivirivi. Vanhat tutkimukset ovat kuitenkin sen verran vajavaisesti dokumentoitu, että varmuutta paasirivien samasta linjasta ei ole.


title: Sammallahdenmäki

text: Tutkikut röykkiöt ovat parhaimmassa kunnossa, sillä ne ovat entistettyjä. Jostain röykkiöistä on kuitenkin enää vain pohjakivet jäljellä, sillä niistä on haettu kiviä rakennusmateriaaliksi.


title: Sammallahdenmäki

text: Sammalahdenmäki mainitaan ensimmäisen kerran muinaistieteellisessä yhteydessä Kustaa Killisen vuonna 1880 ilmestyneessä teoksessa "Kiinteitä muinaisjäännöksiä Ulvilan Kihlakunnasta". Muinaisjäännöksistä kiinnostui 1890-luvulla harrastaja-arkeologi Volter Högman, joka teki 1891 alueen ensimmäisiä tutkimuksia. Hän avasi neljä röykkiötä, Kirkonlaattian, Huilun pitkäraunion ja sen päissä olevat kaksi röykkiötä.


title: Sammallahdenmäki

text: Högmanin tutkimusten jälkeen Sammallahdenmäen muinaisjäännöstä on inventoitu ja mittattu. Matti Linkolan vuoden 1960 inventoinnissa Kirkonlaattian todettiin olevan hyvässäm kunnossa.


title: Sammallahdenmäki

text: Hän tutki myös Kirkonlattian ja Huilun pitkän raunion. Uudelleen ne inventoi 1960-luvulla Matti Linkola ja tarkemmin vuonna 1990 Museoviraston tutkija Päivi Kankkunen.


title: Sammallahdenmäki

text: Sammallahdenmäki valittiin 1999 Unescon maailmanperintöluetteloon. Se oli ensimmäinen arkeologinen kohde Suomesta. Valintaa perusteltiin poikkeuksellisella todistusarvolla, joka Sammalahdenmäellä on skandinaavisen pronssikautisen kulttuurin hautaustavasta. Valintaa oli edeltänyt yli kymmenen vuotta kestänyt valmistelu, jonka aikana muinaisjäännöksen rajoja ja suoja-alueita määriteltiin.


title: Sammallahdenmäki

text: Unescon maailmanperintöluetteloon pääsemisen jälkeen Sammalahdenmäellä tehtiin lisää nykyaikaisia tutkimuksia. Museovirasto laati alueen kehittämistä varten tutkimussuunnitelman vuosiksi 2002–2004. Sammallahdenmäkeä on tutkittu sen jälkeen useaan otteeseen. Lisäksi Turun yliopiston kulttuurintutkimuksen ja maisemantutkimuksen koulutusohjelma on käyttänyt Sammallahdenmäkeä kenttätyökohteenaan.


title: Sammallahdenmäki

text: Sammallahdenmäelle on vapaa pääsy, ja sinne on hyvät opasteet valtatieltä 12 ja 8 sekä tieltä 2070. Se on osa Rauman seudun historiakohteiden Ajan jäljet -verkostoa, joten sillä on seudun kunnissa omat infotaulut. Sammallahdenmäen alueella on kaksi infopistettä, jossa on esittelytaulut ja kohde-esitteitä. Mäellä kulkee noin 1,5 kilometriä pitkä opastettu polku, joka on merkitty maastoon Hannunvaakunallisin kyltein.


title: Sammallahdenmäki

text: Alueen hoidolla ja kunnostuksella pyritään parantamaan sen opetus- ja nähtävyyskäyttöä sekä saavutettavuutta. Paikallisia kouluja pyritään samalla sitouttamaan maailmanperintökohteen hyödyntämiseen.


title: Sammallahdenmäki

text: Sammallahdenmäen oppaiksi on koulutettu Rauman Lapissa toimivan Keritys-yhdistyksen jäseniä. Perinneyhdistys keskittyy paikallisen esihistorian elävöittämiseen. Yhdistys järjestää alueen eteläisellä parkkipaikalla niin sanottuja elämysopastuksia. Draamaopastusten lisäksi yhdistys järjestää myös tavallisia opastettuja kierroksia.


title: Sammallahdenmäki

text: Sammallahdenmäellä käy vuosittain noin 6 500 – 8 500 vierailijaa. Kävijöiden määrää lasketaan kesäkaudella elektronisilla laskureilla, jotka sijaitsevat aluetta kiertävien polkujen alkupäässä. Vuonna 2012 tehdyn kävijätutkimuksen perusteella suomalaisista vierailijoista suurin osa on Raumalta tai yöpynyt lähiseudulla. Englanninkielellä kyselyyn vastanneille tärkeintä kohteessa oli oppiminen ja maailmanperintöön tutustuminen. Sammallahdenmkeen tutustujien joukossa erikoisuutena ovatkin maailmanperintökohteiden kiertäjät.


title: Sammallahdenmäki

text: Paikalliset asukkaat tunsivat Sammallahdenmäen röykkiöt, hiidenkiukaat ja hiitteenvareet jo Kustaa Killisen kirjoittaessa niistä 1800-luvun lopulla. Hän kertoo hiisitarinaa, joka liittyi Kirkonlaattian rakentamiseen. Tarinan mukaan kristityillä ja hiisillä oli kirkon rakentamiskilpailu, jonka voittaja saisi jäädä paikalle asumaan, koska ryhmät eivät tulleet keskenään toimeen. Hiidet aloittivat rakentamisen Sammallahdenmäelle, mutta ihmiset olivat niin ovelia, että he pystyttyivät vain kaksi pylvästä, asettivat kellon niiden väliin ja soittivat voittonsa merkiksi kelloa. Hiidet vihastuivat tästä niin, että ne jättivät rakentamisen kesken ja lähtivät alueelta.


title: Sammallahdenmäki

text: Tarinalla selitetään Kirkonlaattian syntyä, sillä iso neliömainen rakennelma piti olla jättiläisten eli hiisien tekemä ja sen koko viittasi kirkkoon. Kristillisessä perinteessä kulttuurivihamielisistä luonnonjättiläisistä on usein muovattu kristinuskon vastustajia. Myös Sammallahdenmäen hiidet heittivät suutuksissaan kiven Lapin kirkkoa päin. Kivi on edelleen nähtävissä isona siirtolohkareena.


title: Sammallahdenmäki

text: Vaikka Kirkonlaattia ja hiidenkiukaat ovat olleet tunnettuja paikallisille, niitä ei ole kuitenkaan merkitty alueen karttoihin. Kansanrunouden tutkija Lauri Simonsuuri otti tarinan mukaan vuonna 1947 toimittamaan teokseensa "Myytillisiä tarinoita".


title: Kirmukarmu

text: Kirmukarmu (tai "Kirmu") on myyttinen hämäläinen sotapäällikkö. Hänen oletetaan eläneen mahdollisesti 1200-luvun alussa. Kirmukarmuun liittyy myös Vesilahdella sijaitseva Kirmukarmun mäki, joka on tunnettu merkittävistä merovingiaikaisista hautalöydöistään. Germund eli Girmund on mahdollisesti muinaisgermaaninen nimi, joka Kustaa Vilkunan mukaan tarkoittaa suomeksi keihäsvartijaa ("ger", "gir" ’keihäs’, "mundr" ’vartija, suojelija’). Nimi sopii hyvin Kirmukarmuun liittyvään arkeologiseen ja perimätiedolliseen aineistoon.


title: Kirmukarmu

text: Tarinoissa Kirmukarmun kerrotaan lapsena herättäneen poikkeuksellisilla kyvyillään ihailua muissa. Hänen kerrotaan kasvaneen ankarassa kodissa rohkeaksi ja taitavaksi soturiksi. Hänen joukkojensa sotaretket kohdistuivat tarinoiden mukaan pääasiassa Novgorodiin. Rautakauden loppu oli Itämeren alueella väkivaltaista aikaa alueen heimojen tehdessä ryöstöretkiä aktiivisesti toistensa maille. Vastaavasti Novgorodista tehtiin historiallisten lähteiden mukaan vuodesta 1042 lähtien useita sotaretkiä Suomeen.


title: Kirmukarmu

text: Pakanallisen Kirmukarmun sanotaan vainonneen kristittyjä. Kansantarinat kertovat rauhanomaisen kristinuskon levittäjän, Hunnun Herran, ja Kirmukarmun kohtaamisista. Kirmukarmu sidotutti Hunnun Herran puuhun ja jätti tämän kuolemaan nälkään. Hunnun herra ei kuitenkaan Kirmukarmun ihmetykseksi kuollut. Lopulta Hunnun herra pakeni, mutta jäi kiinni, jolloin Kirmukarmu repi häneltä kädet irti. Paikalliset kuitenkin pelastivat Hunnun herran ja sitoivat tämän käsien tyngät.


title: Kirmukarmu

text: Kirmukarmun kerrotaan haavoittuneen ja joutuneen joukkoineen Venäjälle vangiksi. Mahdollisesti kyseisen Novgorodiin suuntautuneen epäonnistuneen sotaretken seurauksena Kirmukarmun sanotaan pettyneet pakanallisiin jumaliinsa ja vaikuttuneen Hunnun herran uhrimielestä, jonka vuoksi hän lopulta kääntyi kristinuskoon.


title: Kirmukarmu

text: Kirmukarmun tovereihin kerrotaan kuuluneen muiden muassa Kaakilan linnankallion lähettyvillä elänyt Uljas-Urtti, Jaanun lappalainen setämies, venäjän kieltä osannut Osmo Karjalainen sekä Tarkan Mielikkitytär.


title: Aileen Wuornos

text: Aileen (Lee) Carol Wuornos (alun perin Aileen Carol Pittman) (29. helmikuuta 1956 Troy, Michigan – 9. lokakuuta 2002 Florida) oli suomalaissukuinen yhdysvaltalainen sarjamurhaaja, joka tuomittiin kuolemaan Floridassa vuonna 1992. Wuornos tunnusti tappaneensa seitsemän miestä, joista jokainen oli hänen mukaansa yrittänyt raiskata hänet hänen toimiessaan seksinmyyjänä. Wuornos kuitenkin myönsi myöhemmin, että hän valitsi uhrinsa etukäteen ja että hän ei tappanut miehiä itsepuolustustarkoituksessa. Wuornos teloitettiin myrkkyruiskeella vuonna 2002. Hän oli kymmenes Yhdysvalloissa (ja toinen Floridassa) teloitettu nainen sitten vuoden 1976, jolloin kuolemanrangaistus otettiin Yhdysvalloissa jälleen käyttöön.


title: Aileen Wuornos

text: Aileen Wuornos syntyi Rochesterissa Michiganissa. Hänen äitinsä oli Diane Wuornos ja isänsä Leo Dale Pittman. Isä, johon hän ei koskaan tutustunut, sairasti skitsofreniaa ja oli hoidossa mielisairaaloissa Kansasissa ja Michiganissa. Isä oli myös tuomittu lasten hyväksikäytöstä. Leo Dale hirttäytyi vankilassa vuonna 1969.


title: Aileen Wuornos

text: Wuornosin äiti Diane oli 15-vuotias avioituessaan Pittmanin kanssa, ja hän sai kaksi lasta. Aileenin isoveli Keith syntyi 1955. Diane erosi Pittmanista alle kahden vuoden avioliiton jälkeen muutamaa kuukautta ennen Aileenin syntymää. Hän hylkäsi kaksi lastaan 1960 ja jätti heidät suomalaissyntyisten isovanhempien, Lauri Wuornoksen ja Britta Moilasen, kasvatettaviksi Troyhin Michiganiin. Isovanhemmat adoptoivat molemmat lapset. Aileenin suku oli muuttanut Suomen Oulusta Michiganiin työskentelemään kaivoksille.


title: Aileen Wuornos

text: Aileen syytti isoisäänsä ruumiillisesta ja seksuaalisesta hyväksikäytöstä lapsena ja alkoholiriippuvaista isoäitiään pahoinpitelyistä. Lethal Intentissä Sue Russell kirjoitti, että Wuornoksen isoisä piiskasi häntä vyöllä. 12-vuotiaina Aileen ja Keith tajusivat, etteivät Lauri ja Britta olleet heidän biologisia vanhempiaan.


title: Aileen Wuornos

text: Aileen kertoi harrastaneensa jo nuorella iällä seksiä useiden kumppaneiden kanssa, mukaan lukien veljensä Keithin. Hän tuli raskaaksi 14-vuotiaana isänsä ystävän raiskattua hänet. Hän synnytti lapsensa, pojan, Detroitissa äitiyskodissa 23. maaliskuuta 1971. Lapsi adoptoitiin pian syntymänsä jälkeen.


title: Aileen Wuornos

text: Britta Wuornos kuoli heinäkuussa 1971. Virallinen kuolinsyy oli maksan pettäminen, mutta myöhemmin Diane syytti Lauria hänen tappamisestaan. Isoäitinsä kuoleman seurauksena Aileenin ja Keithin holhous siirtyi oikeuden vastuulle. Tämän jälkeen Aileen karkasi kotoaan. Hän kertoo eläneensä kaduilla ja nukkuneensa autossa. Kylmyyden takia hän lähti Etelään, Floridaan, jossa eli liftaamalla kaduilla ja myymällä seksiä. Hän kertoo dokumentin haastatteluissa perheen hajoaminen ja kaduilla eläminen olivat syyt, jotka veivät asiat hänen mukaansa pieleen. Dokumentissa hän kiroaa äitinsä, joka jätti heidät. Aileen ei koskaan ollut nähnyt häntä.


title: Aileen Wuornos

text: Jo koulussa ollessaan Aileen alkoi myydä seksiä. Hän alkoi käyttää peitenimeä Sandra Kretsch toukokuussa 1974. Hänet vangittiin Jeffersonin piirikunnassa Coloradossa rattijuopumuksesta, tappeluun johdattamisesta ja ampumisesta .22-kaliiperisella pistoolilla liikkuvasta autosta.


title: Aileen Wuornos

text: Wuornos palasi Michiganiin 13. heinäkuuta 1976 välikohtauksen jälkeen, jossa hän heitti baarimikkoa päähän biljardipallolla ja hänet pidätettiin Antrimin läänissä. Häntä syytettiin päällekarkauksesta ja rauhan häirinnästä. Hän sai myös huomattavan määrän varoituksia kortitta ajosta ja alkoholin nauttimisesta moottoriajoneuvossa. Hän sai 105 dollarin sakot.


title: Aileen Wuornos

text: 17. heinäkuuta 1976 Aileenin veli Keith kuoli kurkkusyöpään ja Aileen sai 10 000 dollaria hänen henkivakuutuksestaan. Näillä rahoilla Wuornos maksoi 105 dollarin sakot, jotka hänelle määrättiin elokuussa 1976, ja tuhlasi loput alle kahdessa kuukaudessa ylellisyyksiin, muun muassa uuteen autoon.


title: Aileen Wuornos

text: Aileen Wuornoksesta kertova dokumentti "Aileen: Life and Death of a Serial Killer" tuo esille haastattelun, jossa hän kertoo haluavansa ennen kuolemaansa kertoa totuuden asioista. Tosin dokumentista jää epäselvä kuva, vaihtuiko hänen lausuntonsa vielä lopussa. Dokumentissa näytetään tuo haastattelu, jossa hän myöntää valehdelleensa tapoista. Tässä haastattelussa hänellä oli tarkoitus kertoa totuus asiasta ennen kuolemaansa. Hän kertoo tajunneensa, että kuolema on oikeasti edessä, koska vain 1 %:lla tuomituista rangaistusta ei panna täytäntöön. Hän kertoo dokumentissa, ettei halua lähteä maailmasta valheellisena. Hän kertoo, että tappojen motivaatio oli ryöstö ja tarve saada uhrien rahat sekä autot. Hän myöntää valehdelleensa häikäilemättömästi oikeudenkäynnissä uhriensa käyttäytymisestä häntä kohtaan. Kyseessä eivät olleetkaan raiskaukset. Dokumentissa hän jopa pyytää, että hänet täytyy teloittaa, koska muuten hän tappaa taas. Aileen halusi pukeutua teloitushetkellä Harley Davidsonin puseroon, jossa on siivet, sekä bootseihin ja armeijan vyöhön. Hän halusi tulla poltetuksi Raamatun kanssa. Viimeisinä sanoinaan Wuornos ilmoitti muun muassa palaavansa Jeesuksen kanssa.Wuornoksen elämästä on tehty elokuvat "Aileen Wuornos eli miten murhaaja markkinoidaan" (1993), "" (2003) ja "Monster – Aileen Wuornos" (2003). Viimeksi mainitun elokuvan pääosassa Wuornosia näytellyt Charlize Theron sai roolistaan Oscar-palkinnon.


title: Aileen Wuornos

text: Yksi yhdysvaltalaisen televisiosarjan "Biography" osa oli omistettu Wuornokselle.


title: Aileen Wuornos

text: Virolainen kirjailija Miina Hint on julkaissut vuonna 2002 140-sivuisen kirjan "Märkmeid surmamoistetu kambrist / Notes from the Condemned Chamber", joka kertoo Aileen Wuornoksen elämästä. Kirjan tekstit ovat viron- ja englanninkielisinä.


title: David Berkowitz

text: David Falco Berkowitz (s. 1. kesäkuuta 1953) on pahamaineinen sarjamurhaaja, joka tunnetaan paremmin nimellä Samin poika (Son of Sam). Hän tappoi New Yorkissa 1970-luvulla kuusi ihmistä ja haavoitti useita muita. Hänen ristimänimensä oli David Falco — Berkowitz oli hänen adoptiovanhempiensa nimi. Hänet adoptoitiin muutaman päivän ikäisenä. Davidin ollessa 14-vuotias hänen adoptioäitinsä kuoli. Berkowitzin äiti oli juutalainen, ja myös Berkowitz itse identifioi itsensä juutalaiseksi.


title: David Berkowitz

text: Berkowitz tapasi biologisen äitinsä vuonna 1975. Oikeudenkäynnin yhteydessä häntä tutkineen psykologin mukaan tappaminen oli kosto naissukupuolelle ja etenkin äidille. Berkowitzillä oli vaikeuksia hyväksyä olevansa adoptoitu, ja ettei hänen äitinsä ollut halunnut häntä.


title: David Berkowitz

text: Murhat alkoivat kolmivuotisen armeijauran jälkeen. Ensimmäiset tapahtuivat 29. kesäkuuta 1976, kun hän ampui autoa, jossa istui kaksi tyttöä. Jody Valentini haavoittui, Donna Lauria menehtyi.


title: David Berkowitz

text: Nimi ”Samin poika” oli peräisin Sam Carr -nimiseltä naapurilta, joka oli myös vuokraisäntä. Berkowitz väitti Carrin olevan demoni, jonka paha labradorinnoutaja käski häntä tappamaan. Viranomaiset huomasivat tammikuussa 1977 tapahtuneen 4. hyökkäyksen jälkeen Berkowitzin uhrien olevan joko pareja tai teinityttöjä, joilla oli pitkä, tumma tukka. Berkowitz pidätettiin 10. elokuuta. Hän oli saanut pysäköintisakon viimeisimmän rikospaikan läheisyydessä, mikä johdatti etsivät hänen luokseen. Berkowitz tunnusti heti. Hänet tuomittiin 12. kesäkuuta 1978 kuuteen elinkautiseen vankeuteen (vähintään 365 vuotta).


title: David Berkowitz

text: "Son Of Samin laki" ajettiin läpi murhien jälkeen estämään rikollisia hyötymästä taloudellisesti teoistaan, kuten elämäkerran kirjoittamisella. Laki velvoittaa tiedottamaan rikosten uhreille jos tuomittu henkilö saa 10 000 dollaria tai enemmän mistä tahansa lähteestä.


title: David Berkowitz

text: Spike Lee ohjasi Berkowitzista elokuvan Summer of Sam, jossa Berkowitzia esitti Michael Badalucco.


title: David Berkowitz

text: Dokumentissa Samin poika (Son of Sam: The Hunt for a Killer, 2017) käydään läpi vuonna 1976 alkanutta murhasarjaa.


title: Danny Rolling

text: Daniel ”Danny” Harold Rolling (26. toukokuuta 1954 – 25. lokakuuta 2006) oli ”Gainesvillen viiltäjänä” tunnettu sarjamurhaaja, joka tunnusti syyllistyneensä elokuussa 1990 viiden opiskelijan raakaan surmaan Gainesvillessä, Floridan osavaltiossa. Hän tunnusti raiskanneensa useat uhrinsa sekä tehneensä myös Louisianan Shreveportissa marraskuussa 1991 tapahtuneen kolmoissurman, sekä myönsi yrittäneensä tappaa oman isänsä toukokuussa 1990. Yhteensä Rolling tunnusti tappaneensa kahdeksan ihmistä, mutta uhrien lukumäärä saattaa olla suurempi.


title: Danny Rolling

text: Danny Rollingin vanhemmat olivat James ja Claudia Rolling. Hänen isänsä oli väkivaltainen vaimoaan, Dannya ja tämän pikkuveljeä Keviniä kohtaan. Claudia Rolling yritti jättää miehensä useita kertoja, mutta palasi aina takaisin. James Rolling oli ammatiltaan poliisi.


title: Danny Rolling

text: Teinivuosinaan Danny istui vankilassa tekemänsä ryöstösarjan vuoksi. Hänellä oli vaikeuksia sopeutua aikuisena yhteiskuntaan ja pitää työpaikkansa. Lopulta vuosien pahoinpitelyjen jälkeen Rolling yritti tappaa isänsä.


title: Danny Rolling

text: Danny pakeni sittemmin Floridaan, jossa hän aloitti murto- ja ryöstökierteen. Rikollisura huipentui viiden oppilaan murhaan Gainesvillen yliopistoalueella. Hänellä oli tapana järjestää ruumiit asuntoloissa mahdollisimman järkyttävällä tavalla: toisinaan hän leikkasi päät irti ja sijoitti peilejä ympäri huonetta siten, että huoneeseen astuva henkilö järkyttyisi mahdollisimman paljon.


title: Danny Rolling

text: Vaikka poliisilla ei ollut juuri johtolankoja ja tutkimukset venyivät vuosien mittaisiksi, Rolling pidätettiin lopulta ja hän sai moninkertaiset murhasyytteet. Yllättäen Rolling myönsi oikeudessa syyllisyytensä, ja hänet tuomittiin kuolemaan jokaisesta murhasta.


title: Danny Rolling

text: Myöhemmin Rolling tunnusti kirjeessään tappaneensa 55-vuotiaan William T. Grissomin, tämän 24-vuotiaan tyttären Julien sekä 8-vuotiaan lapsenlapsen Seanin, kun nämä olivat valmistautumassa päivälliselle Grissomin kodissa 4. marraskuuta 1989. Shreveportin poliisi ilmoitti Gainesvillen poliisille murhapaikoissa havaituista samankaltaisuuksista. Shreveport ei koskaan vaatinut luovutusta, sillä kuolemantuomio oli Floridassa todennäköisempi kuin Louisianassa.


title: Danny Rolling

text: Rolling tuomittiin rikoksistaan lähes neljä vuotta myöhemmin, ja hän sai jokaisesta murhasta kuolemantuomion. Hänet teloitettiin myrkkyruiskeella 25. lokakuuta 2006, kun korkein oikeus oli kumonnut hänen viimeisen valituksensa.


title: Danny Rolling

text: Rolling ei osoittanut katumusta tai pyytänyt anteeksi uhrien omaisilta. Sen sijaan hän lauloi itse säveltämänsä laulun. Hän söi viimeisellä ateriallaan hummeria, katkarapuja, paistettuja perunoita, mansikkajuustokakkua sekä teetä. Juuri ennen teloitusta Rolling tunnusti vielä kolme murhaa.


title: AIM-9 Sidewinder

text: AIM-9 Sidewinder on yhdysvaltalainen lyhyen kantaman lämpöhakuinen ilmataisteluohjus. Se on myös länsimaiden yleisimmin käyttämä ilmataisteluohjus. Eri malleja on valmistettu yli 111 000 kappaletta ja ohjus on ollut 28 valtion käytössä.


title: AIM-9 Sidewinder

text: Hävittäjien perusvarustukseen kuuluu tyypillisesti kaksi Sidewinder ilmasta-ilmaan ohjusta.


title: AIM-9 Sidewinder

text: Nimi "Sidewinder" tulee eräästä amerikkalaisesta kalkkarokäärmelajista ("sarvikalkkaro", "Crotalus cerastes"), joka kykenee aistimaan infrapunalämpöä.


title: AIM-9 Sidewinder

text: Yhdysvaltain laivasto aloitti Sidewinderin kehityksen jo 1940-luvulla. Ensimmäinen prototyypin onnistunut testilaukaisu tapahtui syyskuussa 1953.


title: AIM-9 Sidewinder

text: Suomeen näitä ohjuksia saatiin vuonna 1972 Saab 35 Draken -hävittäjien mukana. Neuvostoliittolaisten MiG-21-13F- ja Mig-21 bis-hävittäjien mukana tuli (Vympel K-13, ) ohjuksia. Nämä ohjukset olivat alun perin Sidewinder 9 B - version kopioita.


title: AIM-9 Sidewinder

text: Vuonna 1976 käyttöön otettu malli AIM-9L (”Lima”) oli ensimmäinen, joka pystyi hakeutumaan viholliskoneeseen mistä kulmasta tahansa. Seuraava kehitysmalli AIM-9M ("Mike") oli tästä parannettu versio vuonna 1983.


title: AIM-9 Sidewinder

text: Uusin malli AIM-9X, joka näkee maalit jopa 90 asteen kulmasta, on yhteensopiva uusien kypärätähtäimien kanssa. Mallissa on korvattu perinteinen ohjauspintoihin perustuva ohjausmekanismi työntövoiman kulman muutoksiin perustuvalla järjestelmällä. Tässä mallissa on sama moottori ja taisteluosa kuin "M"-mallissa, mutta parantuneen aerodynamiikan ansiosta ohjus on nopeampi. Ohjus saadaan lukittua maaliin mikäli se pysyy kypärätähtäimen näytöllä ja tuottaa kylliksi lämpösäteilyä. Ampuvan koneen ei siis tarvitse lentää maalin suuntaan.


title: AIM-9 Sidewinder

text: Yhdysvaltojen maavoimien MIM-72A/M48 Chaparral ilmatorjuntaohjusjärjestelmä pohjautui Sidewinder 9 D - versioon. Järjestelmä poistettiin käytöstä 1970-luvun puolivälistä alkaen.Ensimmäiset Suomessa käytössä olleet Sidewinderit olivat Draken-hävittäjäkauppojen yhteydessä 1970-luvun alkupuolella. Tuolloin hankitut ohjukset olivat joko mallia AIM-9P 2 tai AIM-9P 3. Ruotsissa ohjuksista käytettiin nimeä RB24J, ja Suomessa taas OHJ 4S R. OHJ 4S R:ää käytettiin Drakeneiden ohella myös Hawk-harjoitushävittäjissä. F-18 Hornet-torjuntahävittäjien yhteydessä hankitut Sidewinderit ovat mallia AIM-9M, mitä nimikettä niistä käytetään myös Suomen Ilmavoimissa. Horneteja varten hankitaan vuodesta 2008 lähtien lämpökamerahakupäällä varustettuja AIM-9X-ohjuksia, joita on suunniteltu ostettavaksi 150 kappaletta noin 90 miljoonan euron hintaan.


title: J. Lee Thompson

text: John Lee Thompson (1. elokuuta 1914 Bristol, Englanti – 30. elokuuta 2002 Sooke, Brittiläinen Kolumbia, Kanada) oli englantilainen elokuvaohjaaja, joka vaikutti sekä Britanniassa että Hollywoodissa.


title: J. Lee Thompson

text: Thompson aloitti uransa käsikirjoittajana vuonna 1937 valmistuneen "The Price of Folly" -elokuvan myötä. Hän teki elokuvien käsikirjoituksia aina vuoteen 1986 asti. Hänen merkittävimpiä käsikirjoituksiaan ovat elokuvat "Pennitön aviomies" ("For Better, for Worse", 1954) ja "Ennen keskiyötä" ("10 to Midnight", 1983).


title: J. Lee Thompson

text: Ohjaajana hän aloitti vuonna 1950 valmistuneella elokuvalla "Murder Without Crime". Vuonna 1956 hän oli ehdolla Cannesin elokuvajuhlien Kultaisen palmun voittajaksi ohjaustyöllään "Yield to the Night". "Paluu helvetistä" ("Ice Cold in Alex", 1958) oli hänen ensimmäinen suuri yleisömenestyksensä, joka toi hänelle palkinnon Berliinin elokuvajuhlilta sekä elokuvalle kolme Bafta-ehdokkuutta. Seuraavana vuonna valmistunut "Intiassa palaa" ("North West Frontier") oli myös arvostelu- ja yleisömenestys. "Tiger Bay" (1959) menestyi sekä Bafta-gaalassa että Berliinin elokuvajuhlilla.


title: J. Lee Thompson

text: Vuonna 1961 valmistunut "Navaronen tykit" ("The Guns of Navarone") oli Thompsonin uran suurin menestys, joka voitti Oscarin parhaista erikoisefekteistä. Lisäksi elokuva sai kuusi Oscar-ehdokkuutta, joista yksi oli J. Lee Thompsonin ehdokkuus parhaasta ohjauksesta. Elokuva oli myös Thompsonin ensimmäinen Hollywoodissa, jossa täydellinen aloitus merkitsi varmaa työtarjontaa.


title: J. Lee Thompson

text: Tarjontaa oli, ja niinpä Thompson ohjasi "Tuomitun kosto" -elokuvan vuonna 1962. Gregory Peckin tähdittämä kauhuklassikko oli yleisö- ja arvostelumenestys, jonka Martin Scorsese filmasi vuonna 1991 uudelleen, mutta heikommalla menestyksellä.


title: J. Lee Thompson

text: Muita Thompsonin merkittäviä teoksia 1960-luvulla olivat Oscar-ehdokas "Taras Bulba" (1962), "What A Way to Go!" (1964), "John Goldfarb, Please Come Home" (1965) ja "Mackenna's Gold" (1969). Vuonna 1968 hänestä oli tulla "Apinoiden planeetan" ohjaaja, mutta hän ei voinut ottaa tehtävää vastaan keskeneräisen "Mackenna's Goldin" vuoksi. Hän kuitenkin ohjasi "Apinoiden planeetalle" kaksi jatko-osaa 1970-luvulla.


title: J. Lee Thompson

text: 1970-luvulla Thompson alkoi jo jäähdytellä, vaikka tekikin muutamia hittejä. "St. Ives" (1976) oli ensimmäinen Thompsonin ohjaus, jonka pääosassa nähtiin Charles Bronson. Myöhemmin hän teki elokuvat "Verenpunainen preeria" (1977) ja "Caboblanco" (1980).


title: J. Lee Thompson

text: 1970-luvulla valmistuivat myös hittielokuvat "Mahtava kreikkalainen" ("The Greek Tycoon", 1978) ja "Kotkat saalistavat" ("The Passage", 1979).


title: J. Lee Thompson

text: Thompsonin uran viimeinen vuosikymmen sisälsi 12 elokuvaa. Kauhuelokuva "Happy Birthday to Me" (1981) hyödynsi muodissa ollutta kauhuelokuvien kautta, ja se muistetaan yhtenä vuosikymmenen pienistä klassikoista.


title: J. Lee Thompson

text: "The Ambadassor" (1984) oli yksi näyttelijä Rock Hudsonin viimeisistä elokuvista, "Kuningas Salomonin kaivokset" ("King Solomon's Mines", 1985) oli julkaisuvuotensa hitti ja "Tulijalka" ("Firewalker", 1986) oli Chuck Norrisin ja Louis Gossett Jr:n tähdittämä b-luokan toimintarymistely.


title: J. Lee Thompson

text: 1980-luvulla Thompson ohjasi peräti kuusi elokuvaa, joissa näytteli Charles Bronson: "Ennen keskiyötä", "Pirullinen kosto", "Jack Murphyn laki", "Väkivallan vihollinen 4", "Tuomion enkeli" ja "Kielletty kohde". Viimeksi mainittu jäi Thompsonin viimeiseksi elokuvaksi.


title: Bernardo Bertolucci

text: Bernardo Bertolucci (16. maaliskuuta 1941 Parma, Italia – 26. marraskuuta 2018) oli italialainen elokuvaohjaaja. Alkujaan Bertolucci tuli tunnetuksi runoilijana. Hän toimi muun muassa Pier Paolo Pasolinin apulaisohjaajana, kunnes ohjasi esikoisensa vuonna 1962.


title: Bernardo Bertolucci

text: Bertoluccin tunnettuja elokuvia ovat muiden muassa "Fasisti" (1970), "Viimeinen tango Pariisissa" (1972), "1900" (1976) sekä "Viimeinen keisari" (1987), josta Bertoluccille myönnettiin parhaan ohjauksen Oscar-palkinto. Hänen myöhemmät elokuvansa ovat olleet monikansallisia yhteistuotantoja. Vuonna 2012 Euroopan elokuva-akatemia myönsi Bertoluccille elämäntyöpalkinnon. Myös hänen pikkuveljensä Giuseppe Bertolucci oli elokuvaohjaaja.


title: Bernardo Bertolucci

text: Bertolucci kuoli 26. marraskuuta 2018 syöpään. Hänen viimeiseksi elokuvakseen jäi vuonna 2012 valmistunut draama "Io e te".


title: Olympias

text: Olympias (, ?–316 eaa.) oli epeiroslainen (nykyisin Albania) prinsessa, Makedonian kuninkaan Filippos II:n vaimo ja Aleksanteri Suuren äiti.


title: Olympias

text: Olympiaan isä oli molossien kuningas Neoptolemos. Molossit olivat Epeiroksen suurimpia heimoja. Filippos ja Neoptolemus solmivat liiton vuonna 358 eaa., ja myöhemmin Filippos avioitui Olympiaan kanssa.


title: Olympias

text: Legendan mukaan Aleksanteri Suuren oikea isä ei ollutkaan Filippos vaan ylijumala Zeus. Aleksanteri oli tietoinen tästä ja käytti legendaa propagandassaan. Olympias sai Filippoksen kanssa myös tyttären, Kleopatran.


title: Olympias

text: Kukistettuaan kreikkalaiset vuonna 338 eaa. Filippos meni naimisiin Attaloksen veljentyttären Kleopatran kanssa. Ilmeisesti Kleopatra otti avioliiton yhteydessä uudeksi nimekseen Eurydike, joka oli muun muassa ollut Filippoksen äidin nimi. Tästä närkästyneenä Olympias lähti veljensä Aleksanterin luokse Molossiaan. Aleksanteri seurasi äitinsä mukana mutta palasi pian takaisin Makedoniaan. Vuonna 336 eaa. Filippos antoi Epeiroksen kuningas Aleksanterille hänen ja Olympiaan tyttären Kleopatran vaimoksi. Kun Filippos murhattiin häiden yhteydessä lokakuussa 336 eaa., epäilivät monet Olympiasta ja Aleksanteria. Olympias antoi murhata Filippoksen vaimon Eurydiken ja hänen lapsensa sen jälkeen kun Aleksanteri oli julistettu Makedonian kuninkaaksi.


title: Olympias

text: Kun Aleksanteri lähti valloittamaan Persian valtakuntaa, jäi Olympias Makedoniaan mutta piti kirjeitse yhteyttä poikaansa. Kun Olympiaan veli Aleksandros yllättäen kuoli, lähti Olympias Epeirokseen serkkunsa Aiakidaan holhoojaksi.


title: Olympias

text: Aleksanteri Suuri kuoli Babylonissa vuonna 323 eaa. Tämän jälkeen alkoi diadokkien valtataistelu. Aleksanterin velipuoli Filippos III ja hänen vastasyntynyt poikansa Aleksanteri IV valittiin kuninkaiksi ja heidän holhoojakseen Perdikkas. Aleksanterin Makedoniaa hallitsemaan jättämä Antipatros lupasi Perdikkaalle tyttärensä Nikaian, mutta Olympias lupasi hänelle oman tyttärensä Kleopatran, Aleksanteri Suuren sisaren. Antipatros vihastui tästä ja kukisti Perdikkaan ensimmäisessä diadokkisodassa, mutta hän kuoli pian sodan päätyttyä (319 eaa.). Antipatroksen seuraaja Polyperkhon joutui pakenemaan Antipatroksen poikaa Kassandrosta Epeirokseen. Mukanaan Polyperkhonilla oli Aleksanteri IV. Olympias liittoutui Polyperkhonin kanssa; ennen tätä hän ei ollut asettunut kenenkään puolelle. Olympias lähti serkkunsa Aiakidaan armeijan kanssa Polyperkhonia vastaan, ja yhdessä he hyökkäsivät Makedoniaa ja Kassandrosta vastaan vuonna 317 eaa. Kun Olympias sai käsiinsä Filippos III:n, hän antoi teloittaa tämän. Olympias jäi kuitenkin saarrokseen Pydnan kaupunkiin. Vaikka Aiakidas ja Polyperkhon yrittivät auttaa, oli hänen antauduttava Kassandrokselle.


title: Olympias

text: Kassandros antoi teloittaa Olympiaan ja Aleksanteri IV:n vuonna 316 eaa.


title: Ylijäämä

text: Ylijäämä tarkoittaa voittoa, joka syntyy, kun tuotot ovat suuremmat kuin kulut.


title: Ylijäämä

text: Ylijäämä-nimitystä käytetään usein yhdistysten ja osuuskuntien voitoista. Sitä käytetään myös budjetoinnissa silloin, kun budjetin tulot ovat suuremmat kuin menot.


title: Ylijäämä

text: Ylijäämäsuhde tarkoittaa ylijäämän ja myyntituottojen suhdetta.


title: Ylijäämä

text: Ylijäämän palautus tarkoittaa osuuskunnan ylijäämän jakamista jäsenille.


title: Ylijäämä

text: Ylijäämä-sana esiintyy kansantaloustieteessä muissakin asiayhteyksissä, katso Taloudellinen ylijäämä.


title: Työmarkkinat

text: Työmarkkinat ovat työnantajien ja työntekijöiden väliset markkinat, joilla työnantajat etsivät työntekijöitä ja työvoimaan kuuluvat henkilöt etsivät työtä; kun tarjonta kohtaa kysynnän, työnhakija ja työnantaja solmivat työsuhteen.


title: Työmarkkinat

text: Työmarkkina on talouden suurin yksittäinen markkina ja sillä on monia erityispiirteitä. Käytännössä työmarkkinat eroavat täydellisen kilpailun mallista erityispiirteidensä takia. Talousteorian perusmallissa työvoiman kysyntä ja tarjonta määräävät muun muassa eri ammattialojen palkkojen suuruuden. Teorian taustalla on ajatus, että kun työvoiman kysyntä nousee tai tarjonta laskee, työntantajat nostaisivat alan palkkoja. Palkkojen nousu lisäisi puolestaan alan houkuttelevuutta, jolloin työvoiman tarjonta lisääntyisi. Perinteinen mikrotaloustieteen analyysi täydellisen kilpailun oletuksin kuvaa kuitenkin huonosti työmarkkinoiden nykyistä toimintaa. Monen pienipalkkaisen alan palkat ovat laskeneet suhteessa muihin aloihin, vaikka Suomessa vallitsee työnantajajärjestöjen mukaan huutava pula henkilöistä, jotka olisivat halukkaita tekemään kyseisiä töitä.


title: Työmarkkinat

text: Työn taloustiede tutkii työmarkkinoiden toimintaa. Yleisiä kysymyksiä ovat, mitkä tekijät vaikuttavat työllistymiseen ja työttömyyteen sekä miten palkka määräytyy. Työttömyys ja sen pitäminen sopivalla tasolla ovat useimpien länsimaisten hallitusten prioriteettilistan kärjessä.


title: Slipknot

text: Slipknot on yhdysvaltalainen Grammy-palkittu alternative metal/nu metal -yhtye.


title: Slipknot

text: Yhtye on kotoisin Des Moinesin kaupungista Iowasta ja se on perustettu vuonna 1995. Slipknot on tunnettu siitä, että sen jäsenet esiintyvät haalareissa ja käyttävät naamareita. Lisäksi jokaisella jäsenellä on oma numeronsa.


title: Slipknot

text: Slipknot nousi julkisuuteen hitin ”Wait and Bleed” siivittämänä ja lisäsi suosiotaan albumeilla "Iowa" ja "". Yhtyeen kappale ”Before I Forget” sai Grammy-palkinnon.


title: Slipknot

text: Slipknot on saanut vaikutteita monista tyylilajeista kuten heavy metalista, death metalista, thrash metalista ja industrialista, jotka kuuluvat erityisesti rumpali Joey Jordisonin blast beateista ja kappalerakenteista. Corey Taylorin laulussa sekoittuvat huuto, murina ja tavanomaiset laulumelodiat. Coreyn ääni on kuitenkin aikojen saatossa muuttunut.


title: Slipknot

text: Slipknot on ilmoittanut vaikutteikseen muun muassa Black Sabbathin, Slayerin, Judas Priestin, Kornin, AC/DC:n, Kissin, Beastie Boysin ja Jimi Hendrixin.


title: Slipknot

text: Yhtyeen basisti Paul Gray menehtyi keväällä 2010 tahattomaan lääkkeiden yliannostukseen, mutta Slipknot ilmoitti jatkavansa yhtyeenä. Slipknotin viimeisin albumi, julkaistiin lokakuussa 2014.


title: Slipknot

text: Slipknot perustettiin syyskuussa 1995 Anders Colsefnin, Shawn Crahanin ja Paul Grayn työn tuloksena. Kolmikko oli tosin säveltänyt ensimmäisiä kappaleitaan jo vuonna 1993, mutta Crahanin työkiireiden vuoksi hanke kaatui. Ennen kuin yhtye valitsi nimekseen Slipknot, se oli käyttänyt nimiä The Pale Ones, Pyg System ja Meld. Monet "Mate. Feed. Kill. Repeat." -albumin lauluista ja osa myöhemmille albumeille lisätyistä kappaleista oli tehty jo näinä aikoina. Kyseisiä kappaleita olivat muun muassa "Slipknot", "Gently" ja "Fur". Kappaleet ovat myöhemmin tunnettu "The Basement" -sessioina.


title: Slipknot

text: Miehistönmuutoksia tapahtui jatkuvasti ennen yhtyeen ensimmäisen varsinaisen studioalbumin "Mate. Feed. Kill. Repeat.":n julkaisua lokakuussa 1996. Alkuperäisen kokoonpanon muodostivat Anders Colsefni (laulu ja lyömäsoittimet), Donnie Steele (kitara), Josh Brainard (kitara), Paul Gray (basso), Shawn Crahan (lyömäsoittimet) ja Joey Jordison (rummut). Donnie Steele tuli uskoon albumin nauhoitusten aikana ja lähti yhtyeestä. Tilalle kutsuttiin Craig Jones.


title: Slipknot

text: Esikoisalbumin ilmestyttyä Slipknot lähti kiertueelle. Joey Jordison oli kuitenkin sitä mieltä, että yhtye tarvitsi lisää soittajia. Hänen mielestä Slipknotin musiikki tarvitsi sampleja, ja kitaristi Craig Jones suostui siirtymään samplaajaksi. Uudeksi kitaristiksi pyydettiin Mick Thomson Donnie Steelen entisestä yhtyeestä Body Pitistä. Yhtye tarvitsi Jordisonin mielestä myös vielä laulajan, ja vuonna 1997 yhtye kutsui Stone Sour -yhtyeestä tutun Corey Taylorin mukaan. Anders Colsefni soitti tästä lähtien vain lyömäsoittimia, kunnes ilmoitti pian yllättäen eräässä konsertissa: "Tämä on viimeinen keikkani Slipknotin riveissä!". Anders lähti, mutta jatkoi musiikin tekemistä On a Pale Horse -nimisessä yhtyeessä, jossa soittivat Slipknotista tutut Paul Gray ja Shawn Crahan. Colsefnin tilalle otettiin Greg Welts. Welts kuului yhtyeeseen vuoden, kunnes vuonna 1998 häntä pyydettiin eroamaan yhtyeestä. Tilalle tuli lyhytaikaisesti Brandon Darner, joka esiintyi vain "Mate. Feed. Kill. Repeat.":n jälkeisissä konserteissa.


title: Slipknot

text: Myöhemmin vuonna 1999 julkaistiin Slipknotin virallinen studiodebyytti, joka nimettiin yhtyeen mukaan "Slipknotiksi". Tätä julkaisua ennen kokoonpanosta kuitenkin lähti lyömäsoittaja Brandon Darner, joka korvattiin Chris Fehnillä. Albumia ennen kokoonpanoon liittyi myös DJ Sid Wilson. Tyyli oli tuolloin muuttunut jazzin, thrash metalin ja death metallin yhdistelmästä alternative metaliin, jossa thrash metaliin sekoitettiin kokeilevia ja melodisia sample- ja kosketinsoitinkulkuja, industrial-musiikkia ja rap-vaikutteita.


title: Slipknot

text: "Slipknot"-albumin digipackilla on myös kaksi kappaletta "Eeyore" ja "Get This", jotka edustavat tyyliltään enemmän grindcorea ja crust punkkia kuin Slipknotille muuten tyypillistä musiikkia.


title: Slipknot

text: "Slipknot"-albumin julkaisun jälkeen yhtye lähti kiertueille, joilla nähtiin yhtyeen uusi kitaristi James Root, joka oli aiemmin tunnettu myös Corey Taylorin toisesta yhtyeestä Stone Sour. Josh Brainard oli jättänyt yhtyeen perheensä vuoksi. Seuraavalla albumilla Craig Jones soitti myös koskettimet ja James Root kitaraa. Ensimmäiseltä albumilta hitiksi nousi kevyempää linjaa edustava "Wait and Bleed". "Slipknot"-albumia on myyty Yhdysvalloissa tuplaplatinaan oikeuttaneet kaksi miljoonaa kappaletta.


title: Slipknot

text: Seuraava julkaisu sai nimensä yhtyeen oman kotiosavaltio Iowan mukaan. Pian raskassoundisen "Iowa"-albumin ilmestymisestä yhtyettä alettiin syyttää saatananpalvonnasta. Saatananpalvontaväitteitä aiheuttivat muun muassa nämä asiat:Näistä syytteistä huolimatta yhtye itse kuitenkin kiistää saatananpalvonnan. "Iowa" teki yhtyeen tunnetuksi. Tunnetuimmiksi kappaleiksi muodostuivat "Left Behind", "Resident Evil" -elokuvastakin tuttu "My Plague" sekä myös "The Heretic Anthem" ja "People = Shit", jotka ovat nykyisinkin olennainen osa yhtyeen kappalelistaa konserteissa.


title: Slipknot

text: Slipknot julkaisi marraskuussa vuonna 2002 DVD:n "Disasterpieces", joka sisältää yhtyeen Lontoon konsertin. Noin vuotta myöhemmin julkaistiin vielä toinen dvd "Welcome To Our Neighborhood", joka oli uudelleenjulkaisu saman materiaalin VHS-versiosta.


title: Slipknot

text: Vuonna 2004 julkaistulla kolmannella levyllä "" yhtye oli ottanut musiikkiinsa uudenlaisen linjan. Musiikki oli kyllä yhä progressiivista, ja sen alta paljastui jopa entistä aggressiivisempia rumpukomppeja ja kitarariffejä, mutta kokonaisuudessaan albumin tyyli ei enää ollut yhtä aggressiivista. Yksi syy genren muutokseen on se, että Corey Taylorin lauluääni on nykyään kirkkaampi, mutta hän ei pysty enää murisemaan ja karjumaan yhtä lujaa kuin ennen. Kappale "Before I Forget" voitti jopa Grammy-palkinnon. Myös muun muassa singlenäkin julkaistu "Duality" sai paljon huomiota osakseen kuten myös "The Nameless", "Pulse of the Maggots", "The Blister Exists", "Vermilion" ja viimeiseksi mainitun akustinen versio "Vermilion Pt. 2".


title: Slipknot

text: Jouluksi 2005 julkaistiin konserttialbumi "", jolla oli materiaalia Slipknotin yli 200 esiintymistä sisältäneeltä kiertueelta.


title: Slipknot

text: Lisäksi vuoden 2006 lopussa julkaistiin uusi "Inside The Nine" -dvd, joka sisältää muun muassa puolitoistatuntisen elokuvan yhtyeen kiertueesta. DVD:llä on myös henkilökohtaiset haastattelut jokaisesta yhtyeen jäsenestä ilman naamiota.


title: Slipknot

text:
Vuonna 2008 elokuussa ilmestyi neljäs studioalbumi "All Hope Is Gone". Tyylilajeiltaan albumi on laajempi kuin edelliset, jotkin kappaleet ovat raskaita ja aggressiivisia, kun taas joissakin kappaleissa on täysin puhtaita lauluosuuksia. Albumilla on esimerkiksi akustinen balladi "Snuff", joka on ennemminkin Corey Taylorin ja James Rootin toisen yhtyeen Stone Sourin tyylille ominainen kappale. "All Hope Is Gone" sai hyviä arvosteluja eri tiedotusvälineissä ympäri maailmaa ja sen mainetta kasvatti varsinkin single "Psychosocial", josta tehtiin myös musiikkivideo. Viimeisimmän musiikkivideon yhtye on tehnyt kappaleesta "Snuff".
"All Hope is Gone" -albumin myötä Slipknot lähti myös Euroopan kiertueelle Machine Headin ja Children of Bodomin kanssa ja kesällä 2008 Slipknot kiersi Yhdysvaltoja Disturbedin kanssa. Kiertue päättyi Las Vegasiin 31. lokakuuta 2009. Kyseinen konsertti jäi Paul Grayn viimeiseksi.


title: Slipknot

text: Vuonna 2009 Slipknot voitti Suomen Emma-gaalassa Vuoden ulkomaisen artistin palkinnon yleisöäänestyksessä.


title: Slipknot

text: Haastattelussa ennen yhtyeen debyyttiä Sonispheressä Alankomaissa, Chris Fehn ilmoitti, että uutta materiaalia All Hope Is Gone-levyn jatkoksi tulee todennäköisesti vuonna 2010.


title: Slipknot

text: Slipknotin basisti Paul Gray löydettiin kuolleena hotellihuoneestaan Iowassa 24. toukokuuta 2010. Hän oli valmistautumassa lähtemään kiertueelle Hail!- superyhtyeen kanssa. Päivää myöhemmin yhtye piti Grayn lesken ja veljen kanssa lehdistötilaisuuden. Kesäkuun 21. päivä ruumiinavauksen tulokset selvisivät ja viranomaiset vahvistivat kuolinsyyksi lääkkeiden yliannostuksen. Ruumiinavaus paljasti Grayn kärsineen myös vakavasta sydänsairaudesta. Paul Grayn muistoksi julkaistiin (Sic)nesses-dvd 28. syyskuuta 2010. Gray oli yhtyeelle tärkeä jäsen ja kappaleiden pääsäveltäjä, ja hänet menetettyään Slipknot epäröi pitkään, jatkaisivatko he uraansa. Joey Jordison ilmoitti uskovansa yhtyeen pystyvän jatkamaan uraansa, mutta Corey Taylor ei osannut luvata Slipknotin jatkavan.


title: Slipknot

text: Alkuvuonna 2011 Slipknot ilmoitti lähtevänsä lyhyelle kiertueelle Paul Grayn muiston kunniaksi. Kappaleiden basso-osuudet soitti vuosina 2011–2013 yhtyeen entinen kitaristi Donnie Steele. Hän soitti Joey Jordisonin rumpusetin takana, eikä häntä nähty yleisön edessä kuin vasta konsertin lopuksi yhtyeen hyvästellessä yleisönsä. Stone Sourin basisti ja Slipknotin entinen managerin Shawn Economaki on Grayn muistoksi laittanut numeron 2 bassoonsa. Seuraavana vuonna julkaistiin kokoelmalevy "Antennas To Hell". Elokuussa 2012 Slipknot lanseerasi oman musiikkifestivaalinsa Knotfestin. Viimeisen kerran yhtye esiintyi Joey Jordison rumpalinaan kesäkuussa 2013 Download Festivaleilla.


title: Slipknot

text: Joulukuussa 2013 Slipknot ilmoitti Joey Jordisonin eronneen yhtyeestä. Jordison ilmoitti pian, ettei hän koskaan jättäisi yhtyettä ja kertoi olevansa yhtä järkyttynyt uutisesta kuin yhtyeen fanitkin. Vasta muutamaa vuotta myöhemmin Jordison sanoi lähtönsä syyksi sairastumisensa selkäytimen poikittaistulehdukseen. Hän toipui siitä ja on kertonut asiasta avoimesti mediassa. Jordisonin puheista päätellen hän haluaa palata takaisin yhtyeen pariin.


title: Slipknot

text: Slipknot teki paluun elokuussa 2014 julkaisemalla singlet The Negative One ja The Devil In I virallisella YouTube-kanavalla. Yhtyeen rumpali ja basisti ovat vaihtuneet. He esiintyvät kappaleen The Devil In I musiikkivideolla, mutta yhtye ei halunnut vielä paljastaa heidän nimiään. Uusien jäsenien nimet varmistettiin myöhemmin, ja he ovat Jay Weinberg (rummut) ja Alessandro Venturella (basso). The Devil In I -videolla yhtyeen jäsenet esiintyivät uusissa maskeissaan. Slipknotin uusin albumi "" julkaistiin 21. lokakuuta 2014. Samalla he lähtivät pitkälle kiertueelle, jossa he soittivat suurimman osan uusista kappaleista livenä.


title: Slipknot

text: Slipknot tunnetaan myös live-esiintymisistään, jotka olivat etenkin yhtyeen alkutaipaleella harvinaisen aggressiivisia. Muun muassa yhtyeen DJ Sid Wilson on ennen sytyttänyt itsensä tuleen lavalla. Wilson mursi myös molemmat kantapäänsä "All Hope Is Gone" -kiertueen avauskonsertissa hypätessään rumpujalustalta alas. Lyömäsoittaja Shawn Crahanilla on todettu lieviä mielenterveysongelmia ja hän on käyttäytynyt joskus hyvin väkivaltaisesti yhtyeen konserteissa. Slipknot on myös palkittu parhaana live-yhtyeenä vuonna 2013.Slipknot on esiintynyt Suomessa 10 kertaa.Slipknotin jäsenillä on paljon sivuprojekteja.


title: Välirauha

text: Välirauha on Suomen historian ajanjakso talvisodan päättäneestä Moskovan rauhasta (13. maaliskuuta 1940) jatkosodan alkuun (25. kesäkuuta 1941).


title: Välirauha

text: Kyseistä aikaa leimasi epävakaa maailmanpoliittinen tilanne sekä yleisesti Euroopassa että erityisesti Baltian maissa ja Neuvostoliiton Suomeen kohdistama ajoittainen poliittinen painostus. Samoin myös länsivaltojen poliittinen ja sotilaallinen heikkeneminen vuoden 1940 aikana, kuten myös muun muassa Ranskan, Norjan ja Tanskan valtaus, sekä Suomen aktiivinen hakeutuminen yhä enemmän Saksan liittolaiseksi.


title: Välirauha

text: Välirauha-nimitystä on alettu käyttää vasta myöhemmässä historian tutkimuksessa kuvaamaan kyseisen ajanjakson lyhyyttä. Moskovan rauhan ehdot koettiin Suomessa tavallisen kansan keskuudessa kohtuuttomiksi. Tämä saattoi kylläkin johtua voimassa olleesta sensuurista, joka jatkui sodan päättymisen jälkeenkin; vaikka ulkomaisia tiedotusvälineitä seurattiinkin, niin väestöstä suurin osa ei pystynyt lukemaan tai kuuntelemaan niitä puutteellisen kielitaidon takia.


title: Välirauha

text: Nimitystä välirauha ei tule sekoittaa syksyllä 1944 solmittuun ja aktiiviset sotatoimet päättäneeseen Moskovan välirauhansopimukseen tai aikaan, jolloin se oli voimassa, kunnes sopimus vahvistettiin lopullisesti Pariisin rauhansopimuksessa vuonna 1947.


title: Välirauha

text: Pian talvisodan päättymisen jälkeen Euroopassa tapahtui isoja muutoksia. Ensiksi Saksa miehitti Tanskan ja Norjan huhtikuussa 1940. Tämän jälkeen Saksa valtasi Ranskan, Alankomaat, Belgian ja Luxemburgin touko–kesäkuussa. Yhdistynyt kuningaskunta jäi yksin vastustamaan Saksaa ja taistelu Britanniasta alkoi. Baltian maat olivat taipuneet vuoden 1939 loppupuolella järjestetyissä neuvotteluissa Neuvostoliiton sotilaallisin vaatimuksiin, joiden tarkoitus oli antaa puna-armeijalle tukikohtia eri puolilta Baltiaa. Baltian maat painostettiin liittymään järjestetyissä kansanäänestyksissä yksi toisensa jälkeen osaksi Neuvostoliittoa loppukesällä 1940. Mahdollisesti myös matkustajakone Kalevan alas ampuminen Tallinnan edustalla.


title: Välirauha

text: Suomalaiset olivat jo talvisodan aikana pyrkineet selvittämään skandinaavista puolustusliittoa Ruotsin ja Norjan kanssa. Suomessa ja muissa pohjoismaissa otettiin hyvinkin jyrkkään sävyyn kantaa vallitsevaan tilanteeseen, heti rauhansopimuksen allekirjoittamisen ja ratifioinnin jälkeen.


title: Välirauha

text:
Ruotsissa lehdistön enemmistö oli päivää aikaisemmin kirjoittanut vastaavan suuntaisesti ja myös Norjan parlamentin puhemiehen tiedetään ottaneen kantaa eräässä radiopuheessa positiiviseen sävyyn mahdollisesta pohjoismaisesta yhteistyöstä ja epäilleensä kyseisen rauhansopimuksen olevan lyhytikäinen. Mutta Ruotsin hallitus ei ollut yhtä suopea kyseiselle ajatukselle.
Paasikiven vieraillessa Tukholmassa matkalla Moskovaan, niin Ruotsin hallituksen edustaja ilmoitti ulkoministeri Molotov oli keskusteluissa tuonut esille, että kyseinen liitto olisi ollut rauhasopimuksen ehtojen vastainen ja suunnattu Neuvostoliittoa vastaan toteutuessaan.
Heti Paasikiven saavuttua Moskovaan ulkoministeri Molotov ilmoitti peittelemättä hankkeen olevan rauhansopimuksen kolmannen artiklan vastainen. Artikla kielsi Suomea liittymästä Neuvostoliittoa vastaan tähdättyyn liittoutumaan. Hän käytti tekosyynä julkisuudessa esitettyjä puheenvuoroja niin Suomessa kuin muuallakin. Suomen hallitus luopui hankkeesta.


title: Välirauha

text:
Uuden rajalinjan määrittäminen kävi melkein ongelmitta. Neuvostoliitto pyrki aluksi tulkitsemaan armeijoiden välistä linjaa. Ensimmäiseksi asetettiin sekakomissio ja tehtävä suoritettiin asiantuntijoiden voimin, siten että Suomi sai lisää aluetta mutta ainoa hankaluus tuli Suomelle tärkeän Enson teollisuusalueen kohdalla, joka sijaitsi rajalinjalla. Lopulta he kuitenkin joutuivat neuvotteluissa hallitukselta saamien ohjeiden mukaan taipumaan. Suurlähettiläs Paasikivi yritti vielä pelastaa alueen keskustelemalla Molotovin kanssa, mutta tuloksetta. Ennen kuin rajalinja kerittiin merkitä maastoon puita kaatamalla sattui muutamia kertoja että ihmisiä eksyi Neuvostoliiton puolelle ja he katosivat maan vankiloihin tai vankileireille. Rajalinjalta kaadetut puut saivat suomalaiset pitää.
Moskovan rauhansopimuksen kuudennen artiklan mukaan luovutetuilta alueilta sai viedä vain irtaimiston. Venäläiset vaativat irtaimen omaisuuden takaisin palauttamista mikä olisi kuulunut jättää paikoilleen heidän tulkinnan mukaan, mikä taas ei kuulunut suomalaisten mielestä rauhansopimukseen. Asian selvittämiseksi asetettiin suomalais-venäläinen sekakomissio, joka joutui selvittämään erilaisia tulkintaeroja. Lopulta päästiin kuukausien tinkimisen jälkeen sellaiseen tulkintaan, että maaliskuun 13. päivän jälkeen viedyt koneet ja laitteet piti palauttaa takaisin, mutta ennen kyseistä päivää viedyt saivat suomalaiset pitää. Suomen hallitus päätti palauttaa erikseen vielä valtiolle kuuluneen irtaimiston. Muusta omaisuudesta sovittiin, että sellaisista jota oli turmeltu tai viety ennen 13. maaliskuuta, suoritetaan erillinen rahallinen korvaus, mutta korvauksen suuruudesta ei päästy sopimukseen, koska jatkosota ehti syttyä sitä ennen.


title: Välirauha

text: Kesäkuun lopulla Vjatšeslav Molotov kutsui Paasikiven Kremliin. Paasikivi pelkäsi tavata Molotovia kun vain hieman aikaisemmin oli Baltian maat liitetty Neuvostoliittoon arveluttavasti. Molotov aloitti tavallisten kohteliaisuuksien jälkeen esittämällä, että Petsamon Kolosjoen nikkelikaivoksen toimilupa annetaan neuvostoliittolaisille kanadalais-englantilaiselta Mond Nickel Companyltä tai perustetaan suomalais-neuvostoliittolainen yhteisyhtiö korvaamaan aikaisempi yhtiö. Paasikivi huomautti Molotoville että Mond Nickel Company hallitsi toimilupaa mutta varmaankin voisi myydä kaiken nikkelin Neuvostoliitolle. Paasikivi lähetti viestin Suomen hallitukselle ja suositteli saman tyyppistä vastausta. Samaan aikaan Saksan kanssa päättyneiden kauppasopimusneuvotteluiden aikana myös Saksa oli pyytänyt toimilupaa Petsamon nikkelistä mutta oli saanut kieltävän vastauksen. Paasikivi tapasi muutaman päivän kuluttua Molotovin uudestaan ja ilmoitti hallituksen olevan suostuvainen siihen, että Neuvostoliitto ja Saksa voivat jakaa Petsamon nikkelin toistensa kanssa, mutta Molotov vastasi siihen, että Neuvostoliitto ei ollut esittänyt tämän tyyppistä ratkaisua, vaan he halusivat toimiluvan itselleen. Samalla tapaamisella Molotov huomautti Paasikivelle, että Neuvostoliiton hallitus oli pannut merkille, että Ahvenanmaalla oli varuskunta ja se oli edelleen linnoitettu. Ne pitäisi siirtää pois, paitsi jos Suomi olisi halukas linnoittamaan saariston yhteistyössä Neuvostoliiton kanssa.


title: Välirauha

text: Välirauhan aikana Neuvostoliitto teki useita rajaloukkauksia Suomen alueella. Uudelta välirauhan mukaiselta rajalta siepattiin ainakin 212 suomalaista sotilasta, joista vain 79 palasi. Lisäksi suomalaisia sotilaita vastaan ammuttiin Neuvostoliiton puolelta. Kaksi neuvostoliittolaista DB-3-pommittajaa ampui 14. kesäkuuta alas Tallinnan ja Helsingin välisellä lennolla olleen matkustajakone Kalevan.


title: Välirauha

text: Neuvostoliitto teki myös joukkojenkeskityksiä Suomen rajalle. Tilannetta kiristi vielä Neuvostoliiton lähetystöstään suorittama vakoilu. Elokuussa 1940 syntyi niin sanottu elokuun kriisi, jolloin pidettiin mahdollisena, että Neuvostoliitto aloittaisi uuden hyökkäyksen Suomeen.


title: Välirauha

text: Elokuussa 1940 esitettiin valtioliiton muodostamista Ruotsin ja Suomen välille. Asiaa ajoivat näkyvimmin ruotsalaiset Suomen-ystävät eli niin sanottu decemvirien ryhmä. Asiaa pohdittiin syyskuussa kummankin maan hallituksessa. Ruotsin ulkoministeri Christian Günther kuitenkin tarkensi unionin edellytyksiä Suomelle 18. lokakuuta. Suomen tuli luopua kaikista revanssitoiveista Neuvostoliiton suhteen. Lisäksi unionille tuli saada Neuvostoliiton ja Saksan hyväksyntä. Saksa torjui hankkeen lokakuun lopulla ja Neuvostoliitto marraskuun alussa. Neuvostoliitto ilmoitti, että unioni mitätöisi Moskovan rauhansopimuksen ja hanke siis kariutui ulkovaltojen vastustukseen. Myöhemmin Suomen ja Saksan suhteiden lähentyminen siirsi pohjoismaisen unionin kokonaan pois päiväjärjestyksestä.


title: Välirauha

text: Saksan ilmavoimat suorittivat syys-marraskuussa 1940 Norjan Banakista, ja myöhemmin Kirkkoniemestä tiedustelulentoja Neuvostoliittoon Suomen ilmatilan kautta. Huhtikuussa 1941 tiedustelulennot Suomen alueen kautta aloitettiin uudelleen, usealta eri kentältä.


title: Välirauha

text: Tammikuussa 1941 Suomen sotilastiedustelu havaitsi rajalla sellaista liikehdintää, että Suomi oli vähällä julistaa osittaisen liikekannallepanon. Neuvostoliitto oli tuonut talven aikana rajalle muun muassa 20 jalkaväkidivisioonaa, kaksi ratsuväkidivisioonaa, viisi panssarivaunudivisioonaa sekä valtavan määrän kenttätykistöä. Neuvostoliitto oli myös perustanut rajan läheisyyteen monia uusia lentokenttiä ja raivannut uusia teitä jotka mahdollistaisivat neuvostojoukkojen nopean siirron rajan läheisyyteen.


title: Välirauha

text: Suomalaiset kommunistit perustivat toukokuussa 1940 Suomen ja Neuvostoliiton rauhan ja ystävyyden seuran. Seuran ympärillä tapahtuneet levottomuudet ja Baltian miehitys kesällä loivat käsityksen, että seura oli vain peitejärjestö, joka oli luotu Neuvostoliiton solutuskanavaksi ja ns. viidenneksi kolonnaksi. Tilanne kärjistyi edelleen syksyllä ja joulukuussa 1940 Suomen hallitus lakkautti seuran.


title: Välirauha

text: Saksan vallattua Etelä-Norjan ja liittoutuneiden aloitettua joukkojensa evakuoinnin Pohjois-Norjasta 7. kesäkuuta 1940 Ruotsissa ja Suomessa suunniteltiin Norjan Ruijan valtaamista, jotta maiden ulkomaankaupalle olisi saatu Liinahamarin reitin rinnalle uusi yhteys valtamerille. Mannerheim kehotti ulkoministeri Rolf Wittingä tutkimaan valtauksen poliittisia vaihtoehtoja ja seurauksia. Tilanne kuitenkin muuttui hyökkäykselle mahdottomaksi saksalaisten vallattua Pohjois-Norjan odotettua nopeammin.


title: Välirauha

text: Kyösti Kallio luopui presidentin virasta terveydellisiin syihin vedoten. Uusi presidentti valittiin vaaleilla 19. joulukuuta. Molotov antoi Paasikivelle listan, jossa lueteltiin ei-toivottavat vaihtoehdot presidentiksi: Toivo Kivimäki, Mannerheim, Väinö Tanner, Svinhufvud. Neuvostoliitolle sopiva Ryti valittiin.


title: Välirauha

text: Siirtoväen asuttaminen oli kiperin kysymys Suomen sisäpolitiikassa välirauhan aikana. Asiaa tutkimaan asetettu komitea sai mietintönsä valmiiksi huhtikuussa 1940. Pika-asutuslaki joutui kuitenkin eduskunnan käsittelyssä vastatuuleen. Lakiesitystä vastustivat maalaisliitto ja vankimmin ruotsinkieliset, jotka pitivät pika-asutuslakia suomalaistuttamistoimena. Esitettiin, että laki uhkasi Suomen ja Ruotsin suhteita ja tämä vaikuttikin lain toteuttamiseen ruotsinkielisillä alueilla. Laki tuli voimaan kesällä 1940. Aluksi suunnitelmissa oli noin 40 000 uuden tilan muodostaminen, joita varten tarvittiin yhteensä yli 330 000 hehtaaria. Puolet maasta otettiin yksityisiltä maanviljelijöiltä, loput valtiolta, seurakunnilta, kunnilta ja yhtiöiltä. Jatkosodan syttymisen takia lain toimeenpano keskeytettiin kesäkuussa 1941. Myös karjalaisten talvisodassa kärsimät muut taloudelliset menetykset oli tarkoitus korvata. Asia oli mutkikas ja yhtäkään korvausta ei maksettu ennen jatkosodan alkua.


title: Välirauha

text: Saksan menestys sodassa ja valloitukset Länsi- ja Pohjois-Euroopassa muuttivat Suomen huoltotilannetta ratkaisevasti. Petsamosta tuli tärkeä huoltoreitti. Ongelmana oli kuitenkin se, että satama oli pitkän maantieyhteyden päässä Jäämeren rannalla. Petsamon liikennettä hoitamaan perustettiin Pohjolan Liikenne Oy.


title: Välirauha

text: Välirauhan aikana Suomen tuonti supistui voimakkaasti ja vienti romahti. Vuoden 1938 viennin volyymistä saavutettiin 1940 vain 72 %. Erityisesti ruokahuollon järjestäminen oli hankalaa, koska ravinto- ja nautintoaineiden tuonti laski samana aikana 65 %:iin vuoden 1938 tasosta ja lisäksi oli pulaa lannoitteesta ja tuotantomaata oli luovutettu Neuvostoliitolle rauhansopimuksessa. Vuonna 1940 viennin volyymi oli vain 29 % vuoden 1938 määrästä. Suomen ainoat merkittävät kauppakumppanit olivat Ruotsi, Saksa ja Neuvostoliitto. Myöhemmin Petsamon nikkelikaivoksen toimilupakysymys aiheutti Neuvostoliiton kanssa kauppasodan.


title: Välirauha

text: Suomessa oltiin pettyneitä Saksan toimintaan talvisodan aikana. Pian Baltian maiden jouduttua pakkoliitoksin osaksi Neuvostoliittoa tästä kehityksestä huolestunut Suomi aloitti tunnustelut Saksan suuntaan tunnustamalla Slovakian, vaikka valtio oli Saksan satelliitti. Suomen Saksan suurlähettiläs Kivimäki kävi erikseen kyselemässä Saksan vastausta ulkoministeriöstä, mitä tehdä Neuvostoliiton mahdollisesti uusien vaatimuksien kanssa, mutta mitään neuvoa eikä puuttumista asiaan ei tapahtunut.


title: Välirauha

text: Aluksi tavoitteena oli aseiden ostaminen. Karl Schnurre saapui Suomeen 5. toukokuuta tunnustelemaan suomalaisten poliittisia mielialoja. Tällöin Ryti tiedusteli mahdollisuutta hankkia aseita Saksasta. Schnurre oli ehdotukselle myötämielinen, mutta Hitler torjui hankkeen. Poliittisista syistä Suomelle ei toistaiseksi voitaisi myydä aseita. Samoihin aikoihin Saksan politiikassa tapahtui muutos, kun Ranskan ja Norjan sotaretkien menestyksen jälkeen oli mahdollista nostaa idänsuunnitelmat uudelleen esiin. Saksalaiset vihjasivat suomalaisille ensi kerran Berliinissä käydyissä kauppaneuvotteluissa, että Saksan todellinen vihollinen oli Neuvostoliitto. Tämän saattoi havaita myös solmitusta kauppasopimuksesta, joka oli hyvin edullinen Suomelle.


title: Välirauha

text: Seuraava askel Suomen ja Saksan suhteissa otettiin heinäkuun loppupuolella, kun virkamies Ludwig Weissauer Saksan ulkoministerin henkilökohtaisesta kansliasta tiedusteli Mannerheimilta ja Rytiltä Suomen asennetta mahdollisessa Neuvostoliiton ja Saksan välisessä sodassa. Lisäksi hän tiedusteli Suomen vastausta, jos Neuvostoliitto hyökkäisi Suomeen Saksan ollessa sidottuna Englannin kanssa käytävään sotaan. Taistelu Englannista oli tuolloin kiivaimmillaan.


title: Välirauha

text: Seuraava käänne suhteissa oli everstiluutnantti Joseph Veltjensin yllätysvierailu Suomeen 17. elokuuta. Hän oli valtakunnanmarsalkka Hermann Göringin luottomies. Veltjensin käymät neuvottelut pidettiin tarkkaan salassa, mutta myöhemmin on osoitettu, että hän tapasi ainakin Rytin ja Mannerheimin. Neuvotteluissa sovittiin, että Saksa toimittaisi Veltjensin oman yhtiön ja erään ruotsalaisen yhtiön välityksellä runsaasti sotatarvikkeita Suomelle Saksan sotasaalisvarastoista. Käynnin päätarkoitus oli kuitenkin toinen: Veltjens ehdotti, että Saksa saisi huoltaa Pohjois-Norjassa olevia joukkojaan Suomen kautta. Molempien maiden suhteet Neuvostoliittoon olivat kiristymässä ja Neuvostoliitto ei tehnyt asiasta suurta kysymystä. Solmittu kauttakulkusopimus pysyi salassa, kunnes 21. syyskuuta ensimmäiset saksalaiset alukset ilmestyivät Suomen rannikolle. Sopimus otettiin kuitenkin kansan parissa pääasiallisesti myönteisesti vastaan.


title: Välirauha

text: Kenraali Paavo Talvela matkusti Mannerheimin lähettämänä neljä kertaa Saksaan syksyn 1940 aikana. Ensimmäisellä kerralla hän neuvotteli saksalaisten läpikulusta Suomen alueella. Myöhemmin Talvela selvitti saksalaisten asennetta Suomen ja Ruotsin valtioliittoon. Tärkeä selvitettävä asia oli myös avun saaminen Saksasta, jos Neuvostoliitto hyökkäisi Suomeen.


title: Välirauha

text: "Eversti Rössing", joka oli Saksan sotilasasiamies Helsingissä pyysi lokakuussa tietoja Suomen puolustusvalmiudesta ja erityisesti Pohjois-Suomen sotilaallisista laitteista ja maastosta. Rytin, Mannerheimin ja Heinrichsin pitämän neuvottelun jälkeen pyyntöön suostuttiin.


title: Välirauha

text: Syksyllä suomalaiset saivat tietoonsa, että suhteiden kiristymisestä huolimatta Saksa ei hyökkäisi ennen seuraavaa kevättä Neuvostoliittoon. Neuvostoliitto muistutti Saksaa Molotov–Rippentrop-sopimuksessa sovitun etupiirijaon noudattamisesta. Molotov matkusti Berliiniin 12. marraskuuta 1940. Käydyissä sävyltään kireissä keskusteluissa Molotov oli erityisesti kiinnostunut Suomen kysymyksestä. Molotov vaati jyrkin äänenpainoin oikeutta hyökätä Suomeen ja muutenkin vapaita käsiä Suomen suhteen, ilman että Saksa puuttuisi asioihin. Hitler torjui tiukasti Neuvostoliiton vaatimukset. Tieto tuloksettomiksi jääneistä neuvottelusta tuli Göringin kautta Suomeen. Marraskuun lopulla Neuvostoliitto vaati Saksaa vetämään kaikki joukkonsa Suomesta, mihin Saksa ei reagoinut millään tavoin.


title: Välirauha

text: Adolf Hitler allekirjoitti operaatio Barbarossaa koskevan suunnitelman 18. joulukuuta. Talvela vieraili samoihin aikoihin Berliinissä ja tapasi muun muassa Göringin ja Franz Halderin. Tapaamisessa keskusteltiin tulevaisuuden sotilaallisista näkemyksistä, mutta ei vielä välttämättä Operaatio Barbarossasta. Talvelalle kerrottiin, että Saksa ei suunnitellut enää maihinnousua Englantiin. Saksan suunnittelema hyökkäys Neuvostoliittoon alkoi muuttua todeksi. Talvelalle annettiin tehtäväksi viestittää Suomen yleisesikunnalle tiedustelu Suomen sotilaallisesta valmiudesta.


title: Välirauha

text: Pääesikunnassa tehtiin 21. joulukuuta ensimmäiset piirrokset Suomen mahdollisista hyökkäyksistä. Tässä vaiheessa Suomen ylimmässä sotilaallisessa ja poliittisessa johdossa oltiin sitä mieltä, että Saksasta oli saatava apua, jos Neuvostoliitto hyökkäisi Suomeen.


title: Välirauha

text: Seuraava yhteydenotto tapahtui 30. tammikuuta 1941, kun kenraali Erik Heinrichs matkusti Berliiniin. Hän tapasi kenraalieversti Franz Halderin ja kenraali Friedrich Pauluksen. Mauno Jokipii kutsuu tätä matkaa nimellä ”"kenraali Heinrichsin ratkaiseva Saksan matka."” Käydyissä keskusteluissa esitettiin vaihtoehto, jossa Norjassa olevat saksalaisjoukot hyökkäisivät Pohjois-Suomen kautta Neuvostoliittoon. Helmikuusta eteenpäin suomalaiset ja saksalaiset pitivät Barbarossan tiimoilta jatkuvasti yhteyttä. Kenraali Hans-Georg von Seidel ja eversti Erich Buschenhagen vierailivat Suomessa helmi- ja maaliskuussa. Vierailujen aikana pohdittiin lähinnä erilaisia operatiivisia vaihtoehtoja. Buschenhagen tutustui yhdessä eversti Kustaa Tapolan kanssa Suomen itärajaan Suomussalmelta aina Petsamoon saakka.


title: Välirauha

text: Kun kevättalvella 1941 laajemmallekin yleisölle selvisi Saksan ja Neuvostoliiton välirikko, alettiin unelmoida luovutettujen alueiden takaisin saamisesta. Siirtoväen mahdollinen kotiinpaluu painoi Suomen politiikassa. Huhtikuussa poliittinen johto kiinnostui mahdollisuudesta liittää Itä-Karjala Suomeen. Ryti antoi maantieteilijä Väinö Auerin tehtäväksi laatia esitys, joka tieteellisesti perustelisi saksalaisille, miksi Itä-Karjala kuuluisi Suomelle.


title: Välirauha

text: Loppukeväästä näytti siltä, että Saksa lykkäisi hyökkäystään Neuvostoliittoon, mutta 20. toukokuuta Schnurre saapui uudelleen Helsinkiin. Ryti, hallituksen sisäpiiri ja korkein sotilasjohto saivat tällöin lopullisen varmuuden Saksan hyökkäyssuunnitelmasta ja vahvistuksen siitä, että Saksa tukisi sotilaallisesti Suomea siinä tapauksessa, että Neuvostoliitto hyökkäisi maahan. Schnurre kehotti Rytiä lähettämään yleisesikuntavaltuuskunnan Saksaan yhteisten puolustustoimien järjestämiseksi, siltä varalta, että Neuvostoliitto hyökkäisi. Ryti neuvotteli Mannerheimin ja hallituksen sisäpiirin kanssa ja valtuuskunta päätettiin lähettää.


title: Välirauha

text: Mannerheim olisi halunnut pitää vierailun tason teknisellä tasolla lähettämällä Saksaan ainoastaan yhden yleisesikunnan osastopäälliköistä. Lopulta saksalaisille ilmoitettiin, että tulossa on upseeridelegaatio johtajanaan eversti Tapola. Saksan sodanjohto kuitenkin vaati, että molempien upseeridelegaatioiden puheenjohtajan tuli olla johtavassa asemassa oleva kenraali. Valtuuskunnan johtajaksi valittiin Heinrichs ja mukana olivat kommodori A. Sundman ja everstit Einar Mäkinen, H. Roos ja Tapola. Valtuuskunta neuvotteli Salzburgissa 25. toukokuuta OKW:n kanssa ja Berliinissä 26. toukokuuta OKH:n kanssa.


title: Välirauha

text: Salzburgissa korkea-arvoinen saksalainen sotilasvaltuuskunta johtajanaan pääesikunnan päällikkö kenraali Alfred Jodl selosti Neuvostoliittoon suunnitteilla ollutta hyökkäystä. Jatkoneuvottelut käytiin rautatieasemaa vastapäätä olevassa hotellissa niin ikään Jodlin johdolla samana päivänä.


title: Välirauha

text: Jodl lausui henkilökohtaisena käsityksenään, ettei Suomella tällaisen (Neuvostoliiton ja Saksan välisen) sodan sattuessa voisi olla mitään mahdollisuuksia pysytellä puolueettomana, vaan se tulisi ennemmin tai myöhemmin vedetyksi mukaan. Jodl ei puuttunut yksityiskohtiin, mutta ei vihjannut sellaiseen vaatimukseen, että Suomen olisi osallistuttava hyökkäykseen Leningradia vastaan. Pohjois-Suomen osalta Jodl kuitenkin mainitsi, että Pohjois-Norjassa olleet saksalaisjoukot hyökkäisivät kohti Muurmannin rataa Suomen alueen kautta. Saksalaiset esittelivät yhteistyösuunnitelmaa Saksan ja Suomen taistelujoukkojen välille. Suomea pyydettiin sitomaan Neuvostoliiton joukkoja rajoillaan.


title: Välirauha

text: Seuraavana päivänä neuvoteltiin Saksan yleisesikunnan päällikön kenraali Franz Halderin kanssa, joka esitti, että suomalaiset joukot olisivat yhteistyössä saksalaisten joukkojen kanssa Leningradia vastaan suunnattavassa hyökkäyksessä. Heinrich ilmoitti, ettei valtuuskunnalla ollut valtuuksia sopia asiasta ja että Suomessa asian hyväksyttäminen poliitikoilla olisi mahdotonta. Myöhemmin esille tulleena asiana Mannerheim kieltäytyi siitä toistuvasti sodan aikana.


title: Välirauha

text: Suomen delegaatiossa mukana olleen kommodori Sundmanin mukaan kaikki Suomen neuvottelijat käsittivät neuvottelujen merkinneen ainakin "äänettömän sopimuksen" syntyä. Suomalaisille oli tullut selväksi, että Saksa lähitulevaisuudessa hyökkää Neuvostoliittoon.


title: Välirauha

text: Eri aselajien välillä käydyissä jatkoneuvotteluissa Berliinissä 26.–28. toukokuuta vaihdettiin teknisiä ja taktisia tietoja.


title: Välirauha

text: Ratkaisevat neuvottelut Suomen liittymisestä Saksan rinnalle käytiin molempien maiden sotilasjohdon välillä Helsingissä 3.–6. kesäkuuta. Helsingin kokouksen jälkeen Saksan sodanjohto katsoi saaneensa varmuuden Suomen liittymisestä sotaan Saksan rinnalle, vaikka poliittinen päätös puuttuikin. Kesäkuussa 1941 Saksa yritti saada Suomelta virallisia takeita liittolaisuudesta, mutta Suomi ilmoitti pysyvänsä puolueettomana ja puolustautuvansa, jos sitä vastaan hyökättäisiin. Epävirallisissa keskusteluissa eduskuntaryhmien puheenjohtajien kanssa hieman ennen sodan syttymistä presidentti Ryti oli kuitenkin todennut, että Saksan ja Neuvostoliiton välisen konfliktin syttyessä ”Suomi ei voi pysyä toimettomana tarkkailijana”. Puolueettomuus oli siten näennäistä: ”Jos Neuvostoliitto ei hyökkää kuuden päivän kuluessa, niin Suomi tekee sen.”


title: Välirauha

text: Ensimmäinen sotaa ennakoiva sotilaallinen tapahtuma alkoi 8. kesäkuuta kun saksalaiset joukot aloittivat siirtymisen Norjasta Lappiin. Kauttakulkusopimuksen suojassa Saksa keskitti kesäkuun alussa Rovaniemen seudulle 40 000 miestä. Norjasta rahdattiin laivoilla kaksi divisioonaa Pohjanmaan satamiin, joista rautatiekuljetukset pohjoiseen kestivät kymmenen päivää. Pohjois-Norjasta siirtyi 7. kesäkuuta SS-taisteluryhmä Nord rajan yli kohti etelää. Saksalaisten kanssa tehtyjen yhteistyösuunnitelmien mukaisesti Suomen tuli suorittaa liikekannallepano. Hallitus hyväksyi liikekannallepanon ja Mannerheim määräsi varsinaiseksi suorituspäivämääräksi 17. kesäkuuta.


title: Välirauha

text: Ns. ajopuuteorian mukaan Suomi ajautui jatkosotaan väistämättömästi, ilman omia toimiaan. Teoria eli pitkään, mutta nykyisin – alkaen vuonna 1967 Peter Krosbyn aihetta käsittelevästä kirjasta – se on hylätty ja Suomen katsotaan valmistautuneen talvisodassa menetettyjen alueiden takaisin valtaamiseen.


title: Välirauha

text: Saksan ja Neuvostoliiton toimet Itämeren ympäristössä sekä maailmanpoliittinen tilanne, jossa lähes koko Länsi-Eurooppa oli sodassa tai Saksan miehittämänä, pakottivat Suomen valitsemaan Saksan ja Neuvostoliiton välillä. Suomen poliittinen liikkumavara oli äärimmäisen vähäinen ja liittoutuminen jommankumman kanssa tiesi välittömästi sotaa toista vastaan. Näistä kahdesta vaihtoehdosta Suomi valitsi Saksan.


title: Merirosvous

text: Merirosvous tarkoittaa kauppalaivojen ryöstämistä merellä. Myös sisävesillä tapahtuva rikollinen toiminta katsotaan usein merirosvoudeksi, kuten myös mereltä maalle tapahtuvat ryöstöretket. Merirosvouksella on hyvin pitkä historia, ja sitä esiintyy yhä siellä missä poliisi tai laivastot eivät kykene takaamaan merenkulun rauhaa. Sota-aluksilla on oikeus hidastaa ja pidättää merirosvoukseen syyllistynyt tai epäilty alus. Kansainvälisen merenkulkujärjestön raportin mukaan merirosvous on tänä päivänä suuri ongelma maailman rannikkomerillä.


title: Merirosvous

text: Merirosvoutta on esiintynyt miltei kaikilla merillä. Populaarikulttuurissa käsitellyin merirosvouteen liittyvä aihepiiri lienee lähinnä englantilaisten ja ranskalaisten harjoittama Karibian merirosvous 1600-luvulla ja 1700-luvun alussa.


title: Merirosvous

text: Kaappaaminen oli merirosvousta muistuttava, mutta aikoinaan laillinen sota-ajan toimintamuoto.


title: Merirosvous

text: Toisen vuosituhannen eaa. lopulla Välimeren merikansat tekivät ryöstöretkiä useita valtakuntia vastaan, ja ainoastaan egyptiläiset kykenivät vastaamaan heidän hyökkäyksiinsä. Merikansojen taktiikka perustui kevyesti aseistettujen joukkojen nopeisiin hyökkäyksiin. Viimein Ramses III pysäytti heidät taistelussa 1186 eaa. Niilin suiston edustalla.


title: Merirosvous

text: Antiikin Kreikassa jotkin kaupunkivaltiot rohkaisivat merirosvoutta omana tulonlähteenään. Toiset, kuten Ateena, taistelivat merirosvoja vastaan erityisillä siihen tarkoitukseen varustetuilla laivastoilla suojatakseen omia kauppalaivojaan. Kreeta tunnettiin yhtenä ensimmäisistä merirosvojen tukikohdista 900-luvulta eaa. alkaen, ja Homeros mainitsee Kreetan merirosvot Odysseiassaan. Lopulta rodoslaiset puhdistivat Kreetan merirosvoista 100-luvun loppuun mennessä. Myös Aigeianmeren samialaiset ja aetolialaiset tunnettiin merirosvokansoina, ja monia itäisen ja keskisen Välimeren saaria käytettiin merirosvojen tukikohtina ensimmäisen vuosituhannen eaa. aikana. Kaikkein merkittävin merirosvotukikohta oli Sisilian saari, jonka lukemattomiin kallioisiin poukamiin merirosvojen oli helppo piiloutua. Sisilialaiset merirosvot jopa kaappasivat nuoren Julius Caesarin vuonna 75 eaa. 38 päiväksi. Vapauduttuaan lunnaita vastaan Caesar palasi ja vangitsi kaappaajansa.


title: Merirosvous

text: Vuonna 101 eaa. Rooman senaatti hyväksyi ensimmäisen merirosvojen vastaisen lain. Roomalaiset kukistivat valtaosan alueen merirosvokansoista tehokkaasti ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Ratkaisevassa osassa oli Pompeiuksen voitto 67 eaa., jonka jälkeen Välimeri oli vapaa merirosvoista 400 vuodeksi.


title: Merirosvous

text: Bysantti onnistui pitämään itäisen Välimeren vielä vapaana merirosvoista Länsi-Rooman luhistuttua 400-luvulla, ja merikauppa kukoisti. Bysantin laivasto heikkeni 1100-luvun lopulla, ja vuonna 1204 italialaiset löivät sen lopullisesti. Tämän seurauksena Välimeren vartiointi heikkeni ja italialaiset merimiehet eivät enää saaneet työtä Bysantin kauppalaivastosta – näin merirosvouksesta tuli Välimerellä uudelleen vitsaus. Tunnetuimpia tuon ajan merirosvoja oli Brindisin Margaritone. Ilman laivastoa jäänyt Bysantti palkkasi 1200-luvulla alueen vesiä hallitsevia merirosvoja käymään venetsialais- ja genovalaislaivojen kimppuun. 1300-luvulla ottomaanien ja venetsialaisten laivastot olivat jo tarpeeksi vahvoja pystyäkseen pitämään merirosvouksen aisoissa, ja merirosvotoiminnan keskus siirtyi 1300-luvun lopulla itäiseltä Välimereltä Pohjois-Afrikan rannikolle.


title: Merirosvous

text: Viikingit tekivät 700-luvun lopulta lähtien ryöstö- ja hävitysretkiä etenkin Britteinsaarille, ja myöhempien aikojen merirosvot hyödynsivät heidän hyökkäystaktiikoitaan.


title: Merirosvous

text: Itämerellä esiintyi merirosvoutta varsinkin keskiajalla. Kuuluisia Itämeren rosvoja olivat 1390-luvulla vaikuttaneet vitaaliveljet, joilla oli vaikutusta Itämeren maiden politiikkaankin. Varsinkin Suomenlahden ja Ruotsin rannikoiden rikkonaisuus ja runsaat saaret tarjosivat rosvoille suojapaikkoja. Vuonna 1401 vitaaliveljien kuuluisin johtaja Klaus Störtebecker vangittiin ja tuomittiin kuolemaan 71 miehensä kanssa.


title: Merirosvous

text: Feodaaliruhtinailla ei ollut riittävästi mahdollisuuksia jahdata merirosvoja Britteinsaarten vesillä. 1200-lukuun mennessä merirosvoista olikin tullut jo sietämätön vitsaus Englannin kanaalissa. Tunnetuimpia heistä oli Eustace the Monk, joka keräsi suojelurahaa kanaalia liikennöiviltä laivoilta. Aluksi hänen kanssaan liittoutuneet mutta petetyiksi joutuneet englantilaiset kuitenkin surmasivat hänet lopulta. Niin Englanti kuin Ranskakin sietivät vuosisatojen ajan sellaisia merirosvoja, joita he pystyivät käyttämään kaappareina toisiaan vastaan.


title: Merirosvous

text: Pohjois-Afrikan merirosvous alkoi 1400-luvulla ja päättyi Ranskan vallattua Algerian 1830-luvulla. Turkkilainen merirosvo Dragut valloitti nykyisen Libyan alueen vuonna 1551 ja perusti sinne turkkilaisen provinssin. Erityisesti merirosvouksessa kunnostautuivat Pohjois-Afrikan ns. barbareskivaltiot, jotka keräsivät jopa suojelurahaa Euroopan valtioilta ja Yhdysvalloilta. Yhdysvaltain laivastoministeriö perustettiin 1798 osaksi kaupankäynnin suojelemiseksi näiltä merirosvoilta, ja sen merijalkaväen ensimmäinen maihinnousu tapahtui Tripoliin 1805. Tätä tapahtumaa muistetaan Yhdysvaltain merijalkaväen marssilaulun "From the Halls of Montezuma" sanoissa. Barbareskirosvot kiertelivät myös Euroopan rannikoita Islantia myöten ja kaappasivat kristittyjä orjiksi. On arvioitu, että 1500–1700-luvuilla runsas miljoona eurooppalaista joutui orjiksi arabimaihin. Osa näistä tosin palautettiin lunnaita vastaan, osa taas kääntyi muslimeiksi ja ryhtyi itsekin merirosvoiksi. Maltassa toiminut Johanniittojen ritarikunta taisteli Välimerellä merirosvoja vastaan.


title: Merirosvous

text: Keskiajan kauppalaivastoja verottivat kaukoidässä japanilaiset ja kiinalaiset merirosvot. Wakot olivat Japanista lähtöisin olleita merirosvoja, jotka ryöväsivät 1200-luvulta alkaen 1550-luvun lopulle Kiinan ja Korean rannikoita. Huippukaudellaan näiden merirosvolalusten miehistö koostui kiinalaisesta nostoväestä, kauppiaista ja salakuljettajista sekä japanilaisista sotilaista, rōnineista ja jopa portugalilaisista merimiehistä. 1400-luvulla Sumatralla sijaitsevasta Malajusta tuli kiinalaisten merirosvojen tukikohta. Kiinalaislaivasto hyökkäsi Palembangiin, vangitsi merirosvohallitsijan ja vei tämän Pekingiin julkisesti teloitettavaksi.


title: Merirosvous

text: Englannin ja Espanjan välille puhkesi vuonna 1585 sota suureksi osaksi englantilaisten yllyttämien kaappareiden, kuten Francis Draken, Euroopassa ja Espanjan Amerikan-siirtokunnissa tekemien hyökkäilyjen seurauksena . Espanjalaiset kieltäytyivät kohtelemasta Drakea kaapparina, jolla on kiinni jäädessään oikeus lievään tuomioon, vaan pitivät häntä vain viheliäisenä merirosvona, joka tulisi teloittaa.


title: Merirosvous

text: Espanjalaisten suojattomat kultakuljetukset Amerikasta Eurooppaan joutuivat 1500-luvulla usein ranskalaisten ja hollantilaisten merirosvojen saaliiksi. Suojatakseen kuljetuksensa espanjalaiset ryhtyivät kuljettamaan aarteitaan kahdesti tai kerran vuodessa kulkevilla suurilla laivasaattueilla, jotka kuitenkin joutuivat silloin tällöin hyvin varustettujen merirosvojen ryöstämiksi. Drake ja muut kaapparit onnistuivat usein iskemään etenkin kuljetusten alkureiteillä Panamassa. Ranskalaisista kaappareista tunnetuin oli Francois le Clerc, joka tunnettiin nimellä Puujalka.


title: Merirosvous

text: Karibian merirosvouksen kulta-aika vallitsi määritelmästä riippuen noin vuosina 1640–1680 tai 1698–1730, jonka loppuun mennessä kaikki alueen pelätyimmät merirosvot oli saatu kiinni ja otettu hengiltä. Englannin ja Ranskan viranomaiset eivät ensin olleet kovin kiinnostuneita tai kykeneviäkään estämään maanmiestensä harjoittamaa merirosvoutta, ja Jamaikan Port Royalista tuli 1660-luvulla merirosvojen turvasatama. Vähitellen Englannin ja Ranskan suhtautuminen merirosvoileviin maanmiehiinsä muuttui, ja 1700-luvun alussa laivastot käytännössä puhdistivat Karibian merirosvoista.


title: Merirosvous

text: Kuuluisia englantilaisia merirosvokapteeneja olivat Sir Henry Morgan 1600-luvun kultakaudella ja Edward "Mustaparta" Teach Karibian merirosvouksen viimeisellä kaudella 1700-luvun alussa. Myös ranskalaiset merirosvot herättivät kauhua, tunnetuimpana ehkä sadistista mainetta kantanut kapteeni François l'Olonnais.


title: Merirosvous

text: Merirosvolaivat olivat tasa-arvoisia ja demokraattisia yhteisöjä. Kapteeni ja muut laivan esimiehet valittiin äänestyksellä, ja saalis jaettiin lähes tasan. Monella merirosvolaivalla oli erityinen merirosvosäännöstö, joka määritteli jokaisen miehistön jäsenen tasa-arvoiset oikeudet ja velvollisuudet. Näistä yksityiskohtaisin ja yksi tunnetuimmista oli Bartholomew Robertsin 11-kohtainen säännöstö vuodelta 1721. Rangaistukset sääntöjen rikkomisesta olivat yleensä hyvin ankaria.


title: Merirosvous

text: Karibian merirosvous ja toisaalta myös merirosvojen kätkemien aarteiden etsintä on kauan ollut seikkailuromaanien suosituimipia aiheita. Tämän kirjallisuudenlajin ehkä tunnetuin teos on Robert Louis Stevensonin vuonna 1881 kirjoittama Aarresaari. Aihepiiriä on käsitelty myös useissa elokuvissa.