title: World Wide Web

text: WWW:n kehitti yhdessä Robert Cailliaun kanssa Tim Berners-Lee vuonna 1990 työskennellessään CERNissä. Ongelmana tuolloin oli, että tutkijoiden käyttämät artikkelitietokannat olivat todella kömpelöitä käyttää. Tarvittiin siis mukavampi käyttöliittymä, jossa ei tarvinnut esimerkiksi kirjoittaa jokaisen tietokoneen, johon otettiin yhteyttä, nimeä itse käsin, vaan pystyttiin navigoimaan vain klikkailemalla tekstilinkkejä. Alkuperäinen motivaatio WWW:n kehitykselle oli siis tutkmustietokantojen tekeminen helppokäyttöisiksi. Ensimmäinen web-serveri oli SLAC-hiukkaskiihdytinlaboratoriossa Stanfordin yliopistossa ja se piti sisällään noin 300 000 fysiikan tutkimusartikkelia. Tietokannan käyttäjät olivat vakuuttuneita WWW-järjestelmän kätevyydestä. Ensimmäinen verkkosivu palasi kaikkien nähtäville 30. huhtikuuta 2013 alkuperäisessä URL-osoitteessaan.


title: World Wide Web

text: WWW:n tunnettavuus alkoi levitä laajemmin kuitenkin vasta, kun Marc Andreessenin kehittämä graafinen selain Mosaic julkaistiin vuonna 1993. Mosaic loi standardin, jonka ratkaisuja jäljittelivät myöhemmät selaimet, kuten Netscape Navigator (1994) ja Internet Explorer (1995). Varhaisen WWW:n serverit sekä selailuun käytetyt tietokoneet olivat pääasiassa NeXT-tietokoneita, jotka olivat UNIXiin pohjautuvalla käyttöjärjestelmällä varustettuja korkean suorituskyvyn työasemia. Mosaic sen sijaan julkaistiin UNIXin lisäksi Windowsille sekä Macintoshille ja myös muualla kehitetty Amiga-versio AMosaic ilmestyi jo lokakuussa ennen Macintosh- ja Windows-versioiden 1.0-julkaisua (marraskuu, 1993). Mosaicia edeltävä varhainen selain saattoi esimerkiksi avata kaikki kuvat ja muut linkit uuteen ikkunaan, mutta Mosaic vakiinnutti käytännön, jossa selailu pysyi yhdessä ikkunassa, mikäli käyttäjä ei erikseen halunnut poiketa tästä.


title: World Wide Web

text: Ennen WWW-tekniikkaa käytössä oli jonkin aikaa Gopher, jolla pystyi hakemaan hakemistopalveluista tekstimuotoista tietoa. Itse asiassa Gopher ilmestyi vasta varhaisen WWW:n jälkeen, mutta se saavutti aluksi nopeammin tunnettavuutta, koska se oli helpompi ottaa käyttöön ja koska WWW oli grafiikkoineen niin hidas tuon ajan hitailla tietoliikenneyhteyksillä.


title: World Wide Web

text: Osa Mosaicin kehitykseen osallistuneista ihmisistä perusti kaupallisia selaimia tehneen Netscape -yhtiön ja osa taas perusti World Wide Web Consortiumin (W3C) jäi kehittelemään WWW:n standardeja, jotta WWW pysyisi avoimena ja siinä olisi monia eri tyyppisiä selaimia ja palvelinkoneita ja kaikki erilaiset laitteet ja ohjelmat voisivat kuitenkin toimia verkossa keskenään yhteisten standardien pohjalta. Aluksi näytti, että Netscape -yrityksestä voisi tulla hyvin hallitseva voima WWW:n kehityksessä, mutta Microsoft ja IBM asettuivat W3C:n tueksi ja antoivat uskottavuutta sen laatimille standardeille.


title: World Wide Web

text: Netscape kilpaili Microsoftia vastaan selainmarkkinoilla yrittämällä kehittää selaimeensa paremmat ominaisuudet. Netscapen oli pakko jakaa selaimensa ilmaiseksi, koska Microsoft jakoi Windows 95:n mukana omaa selaintaan. Netscapen tulokset huononivat ja AOL osti sen. Netscapen selaimen kuutosversiota pidettiin epäonnistuneena ja 2003 osa Netscapen työntekijöistä perusti Mozilla Foundationin, joka jatkoi selaimen kehittelyä avoimen lähdekoodin pohjalta vähemmän kaupallisesti. Käytännössä Netscape-selaimesta tuli siis Mozilla-selain, jonka nimi nykyään on Firefox. Näiden selaimien rinnalle on ilmestynyt muita merkittäviä selaimia, kuten Opera ja Chromium.


title: World Wide Web

text: Webin toiminnan kannalta keskeisimpiä teknisiä standardeja tai suosituksia ovat


title: World Wide Web

text: Standardisointia hoitaa organisaatio nimeltä World Wide Web Consortium (W3C), jonka johdossa on WWW:n kehittäjä Tim Berners-Lee.


title: Mozilla Foundation

text: Mozilla Foundation on yleishyödyllinen yhteisö, joka on perustettu tukemaan avoimen lähdekoodin Mozilla-hankkeen kehitystä. Järjestö päättää, mihin suuntaan ohjelmiston kehitystä viedään, huolehtii tekijänoikeuksista ja hoitaa markkinoinnin. Säätiöllä on tytäryhtiö Mozilla Corporation, joka työllistää joitakin ohjelmistokehittäjiä ja koordinoi Firefox- ja Thunderbird-ohjelmien kehitystä. Sen toimipaikka on Mountain View'n kaupungissa Kaliforniassa.


title: Mozilla Foundation

text: Netscape-yhtiö perusti Mozilla-organisaation 23. helmikuuta 1998 koordinoimaan Mozilla Suite -ohjelmiston kehitystä. Organisaatio koostui pääasiassa Netscapen työntekijöistä, vaikka se olikin teoriassa riippumaton yhtiöstä. Organisaation tarkoituksena oli kehittää Mozilla-tekniikkaa vain testikäyttöön niin, että Netscape valmistaisi lopputuloksista kaupallisia selaimia.


title: Mozilla Foundation

text: Kun AOL, Netscapen emoyhtiö, lakkautti Netscapen toiminnan äkillisesti, syntyi 15. heinäkuuta 2003 Mozilla Foundation. Tämän tarkoitus oli turvata Mozillan kehityksen jatkuminen ilman Netscapen tukea. AOL auttoi säätiön perustamisessa rahallisesti: Mozilla-projektin käyttämät laitteistot lahjoitettiin säätiölle, kolmen työntekijän palkat maksettiin kolmen ensimmäisen kuukauden ajaksi ja rahoitusta luvattiin kahden miljoonan dollarin edestä seuraaviksi kahdeksi vuodeksi.


title: Mozilla Foundation

text: Reilut kaksi vuotta myöhemmin, 3. elokuuta 2005, säätiö perusti Mozilla Corporation -yhtiön vastaamaan käytännön työstä ohjelmistojen kehityksessä ja levittämisessä. Yhtiö vastaa myös julkaisemisesta ja markkinoinnista. Sen lisäksi se hoitaa yhteyksiä ulkopolisiin yrityksiin, jotka tukevat Mozillaa rahallisesti. Vastapainona yleishyödylliselle säätiölle Mozilla Corporation on veronalainen yritys, mikä antaa suurempia vapauksia liiketoimiin.


title: Mozilla Foundation

text: Mozilla Foundation rahoittaa toimintansa lahjoituksilla. Aloitusrahoina oli AOL:n kahden miljoonan dollarin lisäksi Mitch Kaporin antamat 300 000 dollaria.


title: Mozilla Foundation

text: Säätiö saa lisäksi tuloja erilaisilta hakukoneyrityksiltä. Tämän takia Google on Firefoxissa oletushakukoneena.


title: Mozilla Foundation

text: Vuonna 2006 säätiöllä oli tuloja 66,9 miljoonan dollarin edestä, joista 61,5 miljoonaa tuli hakukoneyrityksiltä. Hakukoneyritysten rahoista 85 prosenttia tuli Googlelta. Kuluja oli 19,8 miljoonan edestä. Ylijäämä käytetään suurimmaksi osaksi riskittömään sijoitukseen pääomamarkkinoille.


title: Verkkosarjakuva

text: Verkkosarjakuva on sarjakuva, jota julkaistaan tai on julkaistu ensisijaisesti internetissä. Kansainvälisesti verkkosarjakuvat ovat suosittuja ja vaikka taidemuoto on uudehko, jotkut verkkosarjakuvat ovat saavuttaneet samanlaista arvostusta kuin perinteisessä mediassa julkaistut sarjakuvat.


title: Verkkosarjakuva

text: Osa kansainvälisistä verkkosarjakuvista on jopa poikinut tekijöilleen kokopäiväisen elinkeinon (muun muassa PvP:n ja Penny Arcaden tekijöille). Kanadassa IT-henkisen User Friendly -sarjakuvan tuottajayhtiö User Friendly Media on puolestaan listattu pörssiin.


title: Verkkosarjakuva

text: Tiettävästi ensimmäinen verkkosarjakuva oli Eric Millikinin "Witches and Stitches", parodia "Ihmemaa Oz" -sarjasta. Se julkaistiin CompuServe-palvelussa vuonna 1985. Sitä seurasi Joe Ekaitin luoma turrisarjakuva "T.H.E. Fox", joka julkaistiin CompuServessä 1986. Verkkosarjakuvat yleistyivät huomattavasti 1990-luvulla, jolloin tunnettuja sarjakuvia olivat mm. Hans Bjordahlin "Where the Buffalo Roam" (1991) ja David Farleyn "Doctor Fun" (1993–2006), joista jälkimmäisen virallinen sivusto oli yksi ensimmäisistä WWW-sivustoista.


title: Verkkosarjakuva

text: Suomessa verkkosarjakuvia on harvassa ja alalla ei vielä toistaiseksi juurikaan harrasteta liiketoimintaa. Verkkosarjakuva on kuitenkin nostamassa päätään myös Suomessa. Mainitsemisen arvoisia suomalaisia tai suomenkielisiä verkkosarjakuvia on harvassa, johtuen pääasiallisesti suomalaisen kielialueen pienestä koosta.


title: Verkkosarjakuva

text: Suomen sarjakuvaseura julkaisi vuosien 1994 ja 2001 välillä Viikon verkkosarjakuvaa, englanniksi NetComics Weekly, joka oli ensimmäinen internetissä julkaistu sarjakuva-antologia ja ensimmäinen suomalainen verkkosarjakuva.


title: Verkkosarjakuva

text: Nykyään tunnetuimpia pääsääntöisesti webissä julkaistavia sarjakuvia ovat IT-aiheinen Sosiaalisesti rajoittuneet, joka on ilmestynyt verkossa jo vuodesta 2000 sekä vuosina 2006 ja 2007 suuren suosion saavuttanut Kiroileva siili, joka alkoi sittemmin ilmestyä myös painettuissa lehdissä sekä albumeina.


title: Verkkosarjakuva

text: Muita kotimaisia verkkosarjakuvia ovat muun muassa perinteisessä lehtien strippiformaatissa ilmestyvät Oswald ja Naapurit sekä kotimaisten naissarjakuvantekijöiden kokoelmateos Nettinarttu. Myös monet ensin lehdissä suuren suosion saavuttaneet strippisarjakuvat, kuten Viivi ja Wagner, Fingerpori ja Paikallisuutisia-sarjakuva ovat luettavissa myös verkossa.


title: Verkkosarjakuva

text: Verkkosarjakuvien tekijöitä eivät rajoita perinteisen paperimedian vaatimukset sarjakuvalle. Internetissä ilmestyvillä sarjakuvilla on muun muassa likimain täysi vapaus valita kuvaruutujen koko, värillisyys ja luonnollisesti myös graafinen tyyli.


title: Verkkosarjakuva

text: Paperilehdissä julkaistavien strippisarjakuvien tekijöiden yleisimpänä valituksen aiheena ovat liian vähäinen pystytila, joka puolestaan johtaa mataliin ruutuihin. Näin sarjakuvaa on pakko typistää. Verkkosarjakuva ei kärsi tästä ongelmasta ja yleisimmin verkkosarjakuvien tekijät käyttävätkin hyvin neliömäistä ruutukokoa. Joissain tapauksissa ruudut ovat pystysuunnassa leveyttään korkeampia. Tällaiseen ruutuun mahtuu huomattavasti enemmän puhekuplatekstiä ja grafiikkaa, kuin "litistettyyn" ruutuun.


title: Verkkosarjakuva

text: Verkkosarjakuvan graafiset tyylit vaihtelevat perinteisestä mustavalkoisesta aina kolmiulotteisesti renderöityihin ja Flash-animaatioita käyttäviin sarjakuviin. Omana osajoukkoinaan erottuvat ns. sprite-sarjakuvat (näissä hahmot on kopioitu usein kaksiulotteisista tietokonepeleistä), clipart-sarjakuvat (esimerkiksi Demian 5:n When I am King) ja tietysti yleisimpänä ryhmänä tavalliset monivärisarjakuvat.


title: Verkkosarjakuva

text: Omana alaotsikkonaan on hyvä mainita myös erilaiset kokeelliset sarjakuvat. Hyvänä esimerkkinä näistä on amerikkalainen verkkosarjakuvan pioneeri, Scott McCloud. McCloud esitti jo hyvin varhaisessa vaiheessa ideoita siitä miten sarjakuvien verkkoversiot voivat rikkoa perinteisen sarjakuvan rajoja. Hänen tunnetuimpiaan ajatuksiaan on rajaton paperi ("infinite canvas"). Tässä sarjakuvamuodossa sarjakuva käyttäisi hyväkseen webbiselainten mahdollisuutta rullata eri suuntiin lähes rajattomasti. Cloudin kotisivuilta löytyykin hyvä esimerkkisarjakuva tästä ideasta. Mutta muuten idea ei ole saavuttanut suosiota laajassa mittakaavassa.


title: Verkkosarjakuva

text: Sarjakuvablogi on päiväkirja sarjakuvamuodossa. Sillä voidaan ymmärtää myös joko sarjakuvaa käsittelevää blogia tai blogin ja verkkosarjakuvan risteytystä. Jälkimmäiseen sarjakuvablogityyppiin ei kirjoitella, vaan sanottava ilmaistaan sarjakuvamuodossa. Tyyli on usein nopeaa ja ilmeikästä, toisinaan viimeistellympää. Aiheet dokumentoivat enimmäkseen tekijän elämää ja välittävät tuntemuksia. Merkittävä ilmiö on postausten kommentointi, mikä on synnyttämässä uudenlaisen yhteyden sarjakuvantekijän ja yleisönsä välille.


title: Star Wreck: In the Pirkinning

text: Star Wreck: In the Pirkinning tai Star Wreck VI on suomalainen täyspitkä sci-fi-elokuva ja poikkeuksellisen kunnianhimoinen amatöörihanke. Elokuva on tieteisparodia "Star Trekistä" ja "Babylon 5":stä. Merkittäväksi elokuvan tekevät muun muassa suomalaiseksi elokuvaksi poikkeukselliset tietokonetehosteet, kuten monet täysin tietokoneella luodut digitaaliset lavasteet. Elokuva on ladattu Internetistä noin yhdeksän miljoonaa kertaa.


title: Star Wreck: In the Pirkinning

text: Elokuva on Star Wreck -sarjan seitsemäs osa, koska ennen sitä julkaistiin aiempien osien väliin sijoittunut "". Elokuva on suoraa jatkoa "ille". Elokuvan tuottaja Samuli Torssonen on monesti luvannut, että "Star Wreck: In the Pirkinning" saa vielä jatkoa.


title: Star Wreck: In the Pirkinning

text: Kapteeni Pirk on ollut Maassa jo kahdeksan vuotta, koska hänen aluksensa tuhoutui. Hän, Info ja Dwarf ovat hajautuneet erilleen, jottei historian kulku häiriintyisi.


title: Star Wreck: In the Pirkinning

text: Pirk on syömässä Hesburgerissa ja yrittää flirttailla nuorta naista, kunnes naisen poikaystävä tulee paikalle ja luulee Pirkin kaivelevan muniaan, vaikka Pirk etsi kommunikaattoriaan. Hesburgerin edustalla Pirk törmää jengiin, joka mukiloi hänet.


title: Star Wreck: In the Pirkinning

text: Pirk soittaa sairaalasta Dwarfille, joka pitää grillikojua ja joka on samaa mieltä Pirkin kanssa siitä, että heidän pitäisi lopettaa rytkyily ja suunnitella tulevaa. Pirk, Info ja Dwarf päättävät valloittaa maailman tulevaisuuden aluksella, mutta Jeffrey on myynyt sen rakentamiseen tarvittavan Vulgaarien aluksen venäläiselle tutkimuslaitokselle, joten Pirk, Info ja Dwarf päättävät lähteä sinne.


title: Star Wreck: In the Pirkinning

text: Tsanistanian ydintutkimuslaitoksella on töissä tumpelo Sergey Fukov, joka hetki sitten oli aiheuttaa ydinkatastrofin. Pirk, Info ja Dwarf astelevat sisään ydinvoimalaan ja aloittavat CPP Potkustartin rakennuksen. Lopulta monen kuukauden kuluttua CPP Potkustart on valmis ja Venäjän presidentti Uljanov ja kapteeni Pirk aloittavat maailmanvalloituksensa. Pirkin miehet kuitenkin ampuvat Uljanovin ja Pirkistä tulee maailman yksinvaltias, keisari.


title: Star Wreck: In the Pirkinning

text: Samaan aikaan toisessa ulottuvuudessa suurlähettiläs Flush on käynnillä Babel-13-asemalla, jota johtaa Joni K. Sherrypie. Karigrandi on tuonut luutnantti Kehvelin aluksen datakristallin, josta he saavat tietää Kehvelin tuhonneesta aluksesta, CPP Kalinkasta. Pirk päättää mennä matoröörin läpi toiseen ulottuvuuteen, jonka jälkeen kapteeni Sherrypie ottaa heihin yhteyttä. Kesken viestiyhdeyden Pirk alkaa suunnitella ääneen maapallon valtaamista. Sherrypien pitäessä puhetta Pirk antaa laivastolleen tulituskäskyn.


title: Star Wreck: In the Pirkinning

text: Sherrypie tajuaa olevansa heikoilla jäillä, joten hän ilmoittaa Pirkille antautuvansa. Hän ehdottaa, että Pirk voisi tuoda miehistönsä lomailemaan Babel-13:lle ja voisi jopa korjata heidän aluksiaan. Aluksi Pirk on ehdotusta vastaan, mutta kun Sherrypie lupaa, että Pirk saa viedä nti. Ivanovitsalta neitsyyden, Pirk suostuu tietyillä ehdoilla.


title: Star Wreck: In the Pirkinning

text: Pirk menee miehistöineen kelkalla Babel-13:lle ja Ivanovitsa kertoo Sherrypien ampuneen itsensä. Potkustartin miehistö aloittaa juhlat Babel-13:ssa. Potkustartilla Info huomaa joitain merkkejä hyppyportin takaisesta hyperavaruudesta. Silloin Excavatorin joukot saapuvat hyppyportista ja Sherrypie ilmoittaa, että kyseessä oli ansa.


title: Star Wreck: In the Pirkinning

text: Pirk ja Ivanovitsa ovat hytissä harrastamassa seksiä, kunnes Sherrypie ilmoittaa kaiken ja Pirk vangitaan. Pirk ollaan teloittamassa, mutta Babel-13:n kattorakenteet romahtavat, tappaen Pirkin teloittamiskäskyä odottavat sotilaat. Tilaisuuden turvin Pirk pakenee paikalta. Sherrypie kuitenkin yllättää Pirkin ja he päättävät taistella mies miestä vastaan. Lopulta Sherrypien piilolasit irtoavat ja Pirk musertaa ne. Pirk pakenee kelkkaansa, ja poistuu asemalta. Pirk on paetessaan jäämässä alakynteen, mutta Potkustart pelastaa hänet kelkkoineen.


title: Star Wreck: In the Pirkinning

text: Potkustartille päästyään Pirk päättää tuhota Excavatorin yhdeksällä valopallolla, mutta Pirk ei osaa ottaa huomioon ennakon ottamista, jolloin yksikään valopallo ei osu kohteeseensa. Pirk saa kuulla, että CPP Kalinkan kapteenilla Fukovilla on monta valopalloa varastossa, joten hän pyytää Fukovia toimittamaan ne Potkustartille. Dwarf ampuu tällä kertaa kaikki nappiin, mutta valopallot olikin täytetty 33 senttilitran olutpulloilla. Viestintähäiriöiden ja väärinkäsityksen takia Fukov luuli Pirkin pyytäneen olutpulloja valopallojen sijaan. Olut on kuitenkin syövyttänyt Excavatorin ohjauspiirit, ja päätykki on käyttökelvoton, joten he tulittavat sekundääritykeillä.


title: Star Wreck: In the Pirkinning

text: Pirk miehistöineen asettaa Potkustartin törmäyskurssille, ja sädettää itsensä Infon ja Dwarfin kanssa CPP Kalinkalle. Kalinkalla Pirk ampuu Excavatoria valopalloilla ja kapteeni Festerbester miehistöineen tuhoutuu.


title: Star Wreck: In the Pirkinning

text: Karigrandi tulee Babel-13:n ohjaamoon kännissä ja kertoo kytkeneensä aseman fuusioreaktorin automaattijäähdytyksen pois päältä, viimeisenä keinona räjäyttää asema ja Pirkin laivasto. Sherrypie yrittää kuitenkin vielä tehdä sovintoa Pirkin kanssa, aikomuksenaan saada Pirk pysyttelemään aseman läheisyydessä räjähdykseen asti. Info kuitenkin havaitsee reaktorin lähestyvän kriittistä massaa, jolloin Pirk tajuaa Sherrypien yrittävän taas huijata heitä. Pirk miehistöineen vetäytyy ja Fukov yrittää viestittää muille aluksille, että heidän pitää seurata Potkustartia, mutta soittaakin Carlon seksipuhelimeen.


title: Star Wreck: In the Pirkinning

text: Pirk pakenee "mansikkahillorööriin" ja Sherrypie tajuaa heidän selvinneen ja käskee Karigrandin pysäyttää reaktori välittömästi. Karigrandi epäonnistuu yrityksessään viimeisellä hetkellä ja Babel-13 räjähtää ja räjähdyksen synnyttämä paineaalto tuhoaa kaiken tieltään, myös Pirkin laivaston. CPP Kalinka ehtii juuri ja juuri paeta hyppyportista, ennen kuin paineaalto pyyhkäisee ohi.


title: Star Wreck: In the Pirkinning

text: Pirkin laivasto on tuhoutunut ja selviää, että he ovat törmäämässä maapalloon, joten Pirk, Info ja Dwarf sädettävät itsensä maahan ja Fukov ja Ruoska jäävät Kalinkaan ja iskeytyvät järven jäälle.


title: Star Wreck: In the Pirkinning

text:
Info epäilee heidän joutuneen menneisyyteen jääkaudelle. Elokuvan lopussa kuitenkin näytetään Pirkin avaruusaseman jäännökset, joten he ovat mahdollisesti joutuneet seuraavaan jääkauteen.
"Star Wreck: In the Pirkinning" esitettiin ensimmäistä kertaa lopullisessa muodossaan 20. elokuuta 2005 joukolle sen tekoon osallistuneita henkilöitä. Tämän jälkeen elokuvan ydintiimi ja rock-yhtye Roihu olivat kiertueella, jonka aikana "In the Pirkinning" esitettiin 23. elokuuta Turussa ravintola Klubissa, 27. elokuuta Lappeenrannassa Ylioppilastalolla, 31. elokuuta Helsingissä Tavastia-klubilla ja 1. syyskuuta Tampereella ravintola Klubissa. Elokuva julkaistiin DVD:llä 6. syyskuuta 2005.


title: Star Wreck: In the Pirkinning

text: 1. lokakuuta 2005 elokuva julkaistiin Internetissä, josta sen saa ladata ilmaiseksi. Elokuva on lisensoitu Creative Commons -lisenssillä.


title: Star Wreck: In the Pirkinning

text: Elokuva näytettiin Suomen televisiossa Yle TV2 -kanavalla 28. tammikuuta 2006


title: Star Wreck: In the Pirkinning

text: Tasan 10 vuotta elokuvan julkaisusta, Youtubessa julkaistiin traileri, jossa näytettiin materiaalia myöhemmin samana vuonna julkaistavasta elokuvan HD -versiosta, joka tullaan alkuperäisen elokuvan tapaan julkaisemaan ilmaiseksi netissä.


title: Star Wreck: In the Pirkinning

text: Star Wreckin julkistamisen jälkeen Energia Oy vuokrasi itselleen toimitilat Samuli Torssosen asunnon tilalle ja tuotantotiimi päätti tehdä Imperial Editionin, jolla kaikki alukset ovat sellaisessa muodossaan, kuin Samuli Torssonen halusi, eivätkä ne näyttäisi Star Trekistä tai Babylon-5:sta matkituilta. Elokuvan mitään näyteltyjä bluescreen-kohtauksia ei kuitenkaan leikattu tai poistettu tai lisätty, vaan alusten tulitaistelut ja alusten mallit suunniteltiin uudestaan Juuso Mäkelän avustuksella.


title: Star Wreck: In the Pirkinning

text: Imperial Edition julkaistiin 2006 ja se sisälsi paljon uusia dokumentteja Star Wreckistä ja Iron Skysta, poistettuja kohtauksia, mokailuja ja Samuli Torssosen, Atte Joutsenen ja Timo Vuorensolan kommenttiraidan.


title: Star Wreck

text: Star Wreck on tamperelaisen Samuli Torssosen luoma elokuvasarja, joka parodioi etenkin "Star Trek" -televisiosarjaa ja myöhemmissä osissa myös muita scifi-ilmiöitä. Sarjan ensimmäinen osa ilmestyi vuonna 1992, ja se oli toteutettu yksinkertaisella kaksiulotteisella tietokonegrafiikalla. Myöhemmissä osissa grafiikka muuttui näyttävämmäksi, ja niissä esiintyi myös oikeita amatöörinäyttelijöitä.


title: Star Wreck

text:
Sarja kertoo avaruusalus C.P.P. Potkustartin kapteeni James B. Pirkin seikkailuista. Muita elokuvissa esiintyviä hahmoja ovat Mr. Spook (Pirkin kutsuma Mr. Spökö) ja Mr. Fukov. Myöhemmissä osissa esiintyivät myös hahmot Mr. Dwarf ja Mr. Info."In the Pirkinning" julkaistiin Internetissä 1. lokakuuta 2005, ja sitä voi tilata sivustolta myös DVD-levynä. Elokuvan kuvauspaikkana on toiminut olohuone ja elokuvaa tehtiin seitsemän vuotta.
Elokuussa 2006 julkaistiin myös vanhoista "Star Wreck" -elokuvista.


title: Star Wreck

text: Kapteeni Pirk pääsi uusimpana hahmona Yleisradion vuonna 2006 järjestämään Satusuomalainen-fiktiohahmokilpailuun.


title: Star Wreck

text: "Star Wreck: In The Pirkinningin" menestyksen myötä tekijät alkoivat suunnitella seuraavaa elokuvaa, "Iron Skyta". Iron Sky aloitti uuden scifi-elokuvien sarjan. Tammikuussa 2015 Samuli Torssonen julkaisi videon, jolla muisteli Iron Skyn tekoprosessia ja lopuksi vihjasi, että seuraava Star Wreck -elokuva on työn alla.


title: Star Wreck

text: Vuonna 2012 ilmestyi Star Wreck -sarjan innoittama sveitsiläis-norjalais-suomalainen fanielokuva "", jossa esiintyi myös osa alkuperäisistä näyttelijöistä, kuten Timo Vuorensola, Samuli Torssonen, Atte Joutsen ja Antti Hukkanen. Koska Star Wreck on Star Trekin ja Babylon 5:n inspiroima fanielokuvasarja, voidaan Full Twist, now! -elokuvaa kutsua "fanielokuvan fanielokuvaksi".


title: Kalajoki

text: Kalajoki on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Kalajoen suulla, Oulun Eteläisessä, Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Kaupungissa asui vuonna 2010 Himangan kunnan kanssa tehdyn kuntaliitoksen jälkeen ihmistä ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Kalajoen asukasluku ilman Himangan aluetta, eli ennen vuoden 2010 kuntaliitosta, oli 9 591 asukasta.


title: Kalajoki

text: Kaupunki on tunnettu matkailusta, maataloudesta ja metalliteollisuudesta. Kalajoki sijaitsee valtatien 8 ja valtatien 27 risteyksessä, ja sen läheisyydessä sijaitseva Rahjan satama toimii liikennesolmuna rekka- ja laivaliikenteen välillä. Lähimmät rautatieasemat sijaitsevat Ylivieskassa ja Kannuksessa.


title: Kalajoki

text: Kalajoen naapurikunnat ovat Alavieska, Kokkola, Kannus, Merijärvi, Pyhäjoki, Sievi ja Ylivieska.


title: Kalajoki

text: Kalajoen seutu vapautui veden vallasta vasta kivikauden loppupuolella, minkä vuoksi kunnan alueelta on tavattu vain joitakin kivikautisia löytöjä. Löydöistä merkittävin on Kivimaan laaja asuinpaikka Raution alueella. Aluetta asuttivat saamelaiset 1200- ja 1300-luvulle saakka. Myöhemmin alue oli pääasiassa satakuntalaisten ja hämäläisten eräaluetta.


title: Kalajoki

text: Vakinaisesti asutus sai alkunsa, kun muutamat eräkävijät asettuivat Kalajoen ja Himanganjoen suulle. Seudun vanhimmat kylät ovat Pohjankylä, Eteläkylä ja Raumankari, jotka on perustettu todennäköisesti 1300- ja 1400-luvuilla. Rautilan kylällä on Kuninkaankivi-muistomerkki muistuttamassa Ruotsin kuninkaan käynnistä paikalla. Perimätiedon mukaan kuningas Aadolf Fredrik pysähtyi paikalla matkalla pohjoiseen.


title: Kalajoki

text: Väestön pääelinkeinoja olivat aluksi maatalous, kalastus ja hylkeenpyynti. Kalaa pyydettiin isoimmista joista ja merestä. 1400-luvulla merestä kohonneesta Maakallasta kehittyi 1500-luvulla tärkeä kalastustukikohta, jonne rakennettiin kymmeniä kalamajoja ja aittoja.


title: Kalajoki

text: Keskiajalla Kalajoki kuului Salon seurakuntaan. Vuonna 1525 Kalajoesta muodostettiin Salon kappeliseurakunta. Himanka taas kuului aluksi Pietarsaaren hallintopitäjään, 1490-luvulta lähtien Kokkolan hallintopitäjään. Kalajoesta muodostettiin 1570-luvulla oma hallintoalue, johon kuuluivat Alavieska, Ylivieska, Sievi, Reisjärvi, Nivala ja Haapajärvi. Samana vuonna muodostettiin myös Lohtajan hallintopitäjä, johon kuului Himanka. Himanka kuului aluksi Lohtajan seurakuntaan, mutta itsenäistyi Lohtajan kappeliseurakunnaksi 1700-luvun alussa. Ikalaborgin vapaaherrakunta vallitsi alueella ruotsalaisena läänityksenä vuodesta 1652 reilut parikymmentä vuotta.


title: Kalajoki

text: Kalajoki ja Himanka kasvoivat hitaasti 1600-luvulla, jolloin väkiluvun kehitykseen vaikuttivat erityisesti katovuodet ja sota-ajat. Myös isoviha rajoitti Kalajoen ja Himangan asutuskehitystä. Isonvihan jälkeen asukasmäärä alkoi nousta ja 1700-luvun lopulla asutus alkoi voimakkaasti kasvaa. Kalajoen ja Himangan suuseutujen hyvä liikenteellinen asema johti siihen, että Kokkolan porvarit alkoivat pitää markkinoita näillä alueilla. Kalajoella Plassin markkinapaikka nousi alueelle tärkeäksi kauppapaikaksi. Himangalla taas vanha Raumankari muodostui alueen tärkeäksi kauppapaikaksi. 1800-luvulla Kalajoki oli tunnettu monipuolisesta pienteollisuudesta. Pitäjässä valmistettiin muun muassa messinkiesineitä, kelloja ja aseita. Himangalla laivanrakennus kasvoi huomattavaksi elinkeinoksi. Tärkein elinkeino oli 1700-luvulta aina 1800-luvun loppuajoille saakka tervanpoltto. Tervaa myytiin kokkolalaisille porvareille.


title: Kalajoki

text: Suomen sodassa Himangalla käytiin vuonna 1808 pieniä kahakoita venäläisten kanssa. Kalajoella kuoli Suomen sodan aikaisessa taistelussa Wilhelm von Schwerin. Kalajoki kuului Kalajokilaaksossa 1800-luvun alussa syntyneen herätysliikkeen ydinalueisiin. Vuosina 1838–1839 Pohjankylän Törnvallin talossa pidettiin tunnetut Kalajoen käräjät, joissa heränneitä tuomittiin konvektikkeliplakaattiin vedoten. Suuri joukko heränneitä maallikoita tuomittiin sakkoihin ja pappeja erotettiin lyhyeksi aikaa virastaan. Siltasaaren siirretty käräjärakennus toimii nykyisin Kalajoen kotiseutumuseona. 1800-luvulla Himangan asukasmäärä alkoi kasvaa. Vuonna 1810 asukkaita oli 491, vuonna 1850 892. Suuret kuolonvuodet 1866–1868 vähensivät hieman Kalajoen ja Himangan asukasmäärää.


title: Kalajoki

text: Nykyään Kalajoki tunnetaan matkailukuntana. Kalajoen hiekkasärkät ovat olleet valtakunnallisesti tunnettu ja markkinoitu lomakohde jo 1970-luvulta lähtien. Kalajoella on edelleen myös vahva maatalousperinne, ja maatiloilla tuotetaan yhä viljaa, perunoita, lihaa ja maitoa. Metalliteollisuutta Kalajoella vetävät muun muassa Kalajoen teräs ja Rahjan satama.


title: Kalajoki

text: Kalajoen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla nahkiaiset ja maidosta juoksutettu "punainen hera".


title: Kalajoki

text: Kalajoki perustettiin vuonna 1865. Kalajoen asukasluku kasvoi pitkään tasaisesti 1900-luvulla. 1920 kunnassa oli 5 780 asukasta. 1952 heitä oli 7 085 ja 1960 jo 7 373 asukasta. 1960-luku katkaisi kuitenkin suotuisan väestönkehityksen ja asukasluku laski vuoteen 1970 mennessä 6 979 asukkaaseen. 1970-luvulla väkiluku alkoi uudestaan kasvaa. Vuonna 1985 Kalajoella oli asukkaita 9 108. Kalajoesta tuli kaupunki vuoden 2002 alussa.


title: Kalajoki

text: Vuonna 1868 Himangasta muodostui oma pitäjä. Vuonna 1870 asukkaita oli jo 2 192, samana vuonna Kannuksen Mutkalamminkylästä siirrettiin kaksi taloa Himangan Himangankylään. Talot olivat Ainali ja Oja. Himangan asukasmäärää vähensivät 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa siirtolaisuus. Siirtolaiset muuttivat alueelta pääosin Amerikkaan. Paikallisia urheiluseuroja ovat Himangan Urheilijat, Himangan Roima sekä Himangan Pallo. Ahti Pöyhtäri, 2000-luvulla kuollut kunniamerkein palkittu sotaveteraani ja paikallispoliitikko, on kirjoittanut seudun historiasta. Hän oli syntynyt Himangalla 11. elokuuta 1918. Himanka on myös eräs Suomen merkittävimmistä ruokaperunan tuottajakunnista. Ennen vuotta 2010 tehtyä kuntaliitosta pitäjässä oli 3 023 asukasta.


title: Kalajoki

text: Kappeliseurakunnan oikeudet Rautio sai 11. marraskuuta 1826. Tällöin liitettiin myös Kärkisen kylä samaan kappeliin. Itsenäiseksi kirkkoherrakunnaksi Rautio oikeutettiin 1912, mutta todellisuudessa tämä tapahtui vasta vuonna 1921. Pitäjässä oli kaksi isompaa kylää: Kirkonkylä ja Kärkinen. Asutuksen muodostumisen mukaan erotettiin myös seuraavat kylät: Huhtakylä, Hollanti, Sorvari, Taipale, Pahkamaa, Typpö ja Iso-oja. Vuonna 1970 pitäjässä oli 1 423 asukasta.


title: Kalajoki

text: Raution kunta liittyi Kalajokeen 1973. Himangan kunta liittyi Kalajoen kaupunkiin 1. tammikuuta 2010. Uuden kunnan vaakunaksi tuli Himangan vaakuna. Samalla Himangan alue siirtyi Keski-Pohjanmaan maakunnasta Pohjois-Pohjanmaan maakuntaan.


title: Kalajoki

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Kalajoki

text: Vuoden 2017 lopussa Kalajoella oli 12 516 asukasta, joista 9 272 asui taajamissa, 2 935 haja-asutusalueilla ja 309 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Kalajoen taajama-aste on 76,0 %. Kalajoen taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken:


title: Kalajoki

text: Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Himangan kirkonkylän asukkaista yksi asuu Kokkolan kaupungin puolella.


title: Kalajoki

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kalajoella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Kalajoki

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kalajoen alueella toimii Oulun ortodoksinen seurakunta.


title: Kalajoki

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Kalajoen kaupungin nykyisellä alueella.


title: Kalajoki

text: Kalajoki on maisemiltaan pohjoisessa laakeaa ja etelässä kumpuilevaa, jokiuomien halkomaa tasankoa.


title: Kalajoki

text: Kallioperä on kivilajikoostumukseltaan vaihtelevaa. Kunnan pohjois- ja keskiosassa on pääasiassa graniittia ja granodioriittia ja eteläosassa kiillegneissiä ja migmaattia. Lisäksi kunnan alueella esiintyy muun muassa gabroa ja gneissejä, Pöntiönjoen koillispuolella on myös grano- ja kvartsidioriittia. Kalajoen kallioperässä on myös pieniä määriä arvokkaita mineraaleja, kuten molybdeeniä. Siellä täällä kunnan alueella, varsinkin rannikolla, on louhikoita, kalliomaastoa ja kivikkorantaisia saaria.


title: Kalajoki

text: Yleisimmät maalajit ovat moreeni, turve ja tulvakerrostumat sekä rannikolta myös hietaa ja hiekkaa. Kalajoki on kuuluisa laajoista hiekkarannoistaan ja dyyneistään, joista huomattavimpia ovat lähes 20 metriä korkeat Tuomipakat. Kasvillisuuden sitomia dyynejä on runsaasti myös sisämaassa. Kaikkiaan Kalajoen rannoilla on hiekkadyynejä noin 600 hehtaaria. Jokilaaksoissa on tulva- ja rantahiekkakerroksia sekä savikoita.


title: Kalajoki

text: Korkeuserot ovat Kalajoen alueella vähäiset, pääasiassa 5–10 metriä. Maaston korkeus kasvaa verkalleen rannikolta sisämaahan päin. Kunnan keski- ja eteläosassa maasto on loivasti kumpuilevaa ja korkeimmat kohoumat ylittävät 50 metrin tason. Ylävintä on Raution alueella, jossa on useita yli 80 metriä korkeita moreenimäkiä, kuten Riitaharju Rättyänojan ja Peräjärven välillä ja Taipaleenkangas Vääräjoen ja Hollannin välillä. Kalajoen alueella on useita soita. Rannikolla suot ovat pieniä, mutta sisämaassa laajempia. Suurimpia soita ovat Kaakkurinneva, Karhunmaanneva ja Paloneva.


title: Kalajoki

text: Maankohoamisen jatkuvasti muokkaama rantaviiva on eteläistä osaa lukuun ottamatta eheä. Maankohoamisen vaikutuksesta veden alta paljastuu uutta maatta, jonka aluksi valtaa kosteikkokasvillisuus. Etenkin Raumanjoen pohjoispuolella on kosteita rantaniittyjä. Rahjan saaristo muodostaa ainutlaatuisen maisemakokonaisuuden. Aavan meren keskellä, parin peninkulman päässä Kalajoen rannikosta kohoavat Kallankarit. Ulkokalla on vain vajaan hehtaarin laajuinen majakkasaari. Maakalla on noin kahden hehtaarin laajuinen kalliosaari, jonka lähellä oli aikoinaan Pohjanmaan tuottoisin kalastuspaikka.


title: Kalajoki

text: Kunnan tärkeimmät vesiväylät ovat Kalajoki ja sen sivujoki Vääräjoki, Siiponjoki sekä puhdasvetinen Lestinjoki, joka Saarenpäässä haarautuu kahtia (eteläinen haara on Tomujoki) ja yhtyy vähän ennen jokisuuta Raumanjoeksi. Kalajoen muita jokia ovat Himanganjoki ja Pöntiönjoki. Kunnan alueella ei ole lainkaan järviä, vain pieniä lampia.


title: Kalajoki

text: Etäisyydet suurempiin asukaskeskuksiin valtateitä pitkin ovat:TuuliWatti Oy alkoi rakentaa keväällä 2014 Kalajoen Mustilankankaalle Suomen suurinta tuulivoimapuistoa. Puiston 22 tuulivoimalan kokonaisteho on 73 megawattia.


title: Kalajoki

text: Kalajoen nähtävyyksiä ovat muun muassa Maakallan vanha miljöö saaristokirkkoineen Kallankareilla ja Ulkokallan majakkasaari, Hiekkasärkät ja Rahjan saaristo.


title: Kalajoki

text: Kalajoen tiilikirkko on 1870-luvun lopulta. Vuonna 1802 rakennettu Kalajoen pappila paloi 2011 ja se kunnostettiin samana vuonna. Raution puukirkko on vuodelta 1800, Himangan puukirkko on muutaman vuoden sitä vanhempi.


title: Kalajoki

text: Mestarihiihtäjä Jussi Kurikkalan patsas on Kalajoella, kuten myös muun muassa Oravaisten taistelussa kunnostautuneen Wilhelm von Schwerinin hauta.


title: Kalajoki

text: Kalajoella on monenlaisia urheiluseuroja ja yhdistyksiä, alla listattuna tärkeimmät.


title: Etninen ryhmä

text:
Etnisellä ryhmällä tarkoitetaan ihmisjoukkoa, jonka katsotaan muodostavan erillisen ryhmän, joka perustuu sen jäsenten yhteiseen kulttuuriperintöön, uskontoon, kieleen, alkuperämaahan tai ulkonäköön. Etnisyyden käsite viittaa niihin kulttuurisiin piirteisiin, joita käytetään tämän ryhmittelyn pohjana. Etniset ryhmä korreloivat kielialueiden kanssa ja ryhmien väliset etniset ja kielelliset rajat ovat usein samoja. "Etnisen ryhmän" ja "kansan" käsitteet voivat joissakin asiayhteyksissä olla päällekkäisiä, esimerkiksi puhuttaessa suomalais-ugrilaisista kansoista. Etnisyyden määrittelyssä voidaan käyttää seuraavia ehtoja, jotka ovat kaikki olennaisia:
Etniset ryhmät eroavat muista sosiaalisista ryhmistä kuten alakulttuureista, intressiryhmistä ja sosiaalisista luokista siten, että niiden katsotaan syntyvän ja muuttuvan historiallisesti etnogeneesin myötä, seurauksena endogamian (sisäryhmäavioliittoisuuden) jaksoista. Etnistä identiteettiä vahvistetaan ajatuksella yhteisistä piirteistä, jotka ovat tyypillisiä kyseisen etnisen ryhmän jäsenille.


title: Etninen ryhmä

text: Etnisen ryhmän käsite on tavallinen niin sanotussa etnopolitiikassa, jossa erilaiset organisaatiot (esimerkiksi puolueet, uskontoryhmät tai kansanliikkeet) pyrkivät synnyttämään etnistä identiteettiä edistääkseen poliittisia tai kulttuurisia tavoitteitaan, tai vaihtoehtoisesti vastustamaan jonkin toisen organisaation vastaavia pyrkimyksiä.


title: Saamelaiskielet

text: Saamelaiskielet, aikaisemmin lappalaiskielet, ovat uralilaisen kielikunnan suomalais-ugrilaiseen haaraan kuuluva kieliryhmä, joita saamelaiset puhuvat. Akkalansaamen hiljattain sammuttua nykyään eläviä saamelaiskieliä on yhteensä yhdeksän, joista kuudella on oma kirjakielensä. Ryhmä jaetaan edelleen länsi- ja itäsaamelaisiin kieliin, joihin kumpaankin luetaan viisi kieltä (tosin vain neljää itäsaamelaista puhutaan yhä). Kielet muodostavat osittain murrejatkumon, jossa vierekkäiset kielimuodot ovat keskenään melko hyvin ymmärrettäviä. Eräiden kielten välillä on kuitenkin jyrkkä kieliraja. Saamelaiskielten yhteinen kantakieli on kantasaame. Ne eivät kuulu itämerensuomalaisiin kieliin kuten suomi ja viro, mutta ovat niille selvästi kaukaisempaa sukua. Saamelaiskieliä puhuu äidinkielenään yhteensä vaihtelevien arvioiden mukaan 30 000–40 000 ihmistä. Suomen alueella puhutaan kolmea saamelaiskieltä, mutta yleensä "saamen kielellä" tarkoitetaan pohjoissaamea, joka on puhujamäärältään selvästi suurin. Suomen lain mukaan saamelaisilla on oikeus käyttää saamea asioidessaan viranomaisten kanssa (katso osa "tilanne Suomessa").Lisäksi joissakin lähteissä mainitaan kainuunsaame, jolla tarkoitetaan 1500–1700-luvulle asti eläneiden metsäsaamelaisten kieltä. He elivät nykyisen saamelaisalueen eteläpuolella nykyisessä Keski-Suomessa ja Karjalan alueella.


title: Saamelaiskielet

text: Todennäköisesti ennen uralilaisen kielen omaksumista saamelaiset puhuivat paleoeurooppalaista kieltä (tai kieliä), jonka vaikutus edelleenkin näkyy substraattina nykysaamelaiskielten sanastossa.Kielitieteilijä Ante Aikio on esittänyt, että kantasaame on eriytynyt omaksi kielekseen joko Etelä-Suomessa tai Karjalan alueella ja levittäytynyt pohjoiseen Fennoskandiaan esiroomalaisella rautakaudella (500 eaa. – 0).Kielitietelijä Jaakko Häkkinen ajoittaa saamen leviämisen Lappiin ajanlaskun alkuun (0–200 jaa.). Kielitieteilijä Knut Bergslandin mukaan keskisestä Skandinaviasta tuli saamenkielinen keskisellä rautakaudella, noin 500-luvulla jaa. Ensimmäiset saamen kielellä kirjoitetut kirjat julkaistiin vuonna 1619, mutta niiden teksti ei vastaa nykyisiä saamen kielten kirjakieliä. Siksi ne eivät soveltuneet käyttöön kaikkialla Ruotsissa. Tuolloin ehdotettiin myös käännösten tekemistä eri saamen kielille, mutta ehdotus ei toteutunut. Muutamat papit yrittivät 1700-luvun alussa tukea saamen kielen käyttöä katekismuksen opetuksessa, mutta Kemin Lapin papisto kielsi tämän 1760-luvulla.


title: Saamelaiskielet

text: Saamenkielisen kirjallisuuden julkaiseminen kehittyi sangen hitaasti ja katkonaisesti. Suomessa ensimmäiset saamenkieliset kirjat ilmestyivät vasta vuonna 1825. Samaan aikaan kun suomenkielinen kirjallisuus kehittyi huomattavasti 1800-luvun mittaan, saamenkielisen kirjakulttuurin kehittymiselle ei ollut tukea. Vain harvat kirkonmiehet puolustivat sitä.


title: Saamelaiskielet

text: Saamenkielinen kirjakulttuuri alkoi kehittyä vasta uusien liikkeiden ja aatteiden voimistuessa suomalaisessa yhteiskunnassa. Fennomaanit lisäsivät kannatustaan, ja samalla kehitettiin uusia tutkimusalueita. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura perustettiin vuonna 1831 ja Suomalais–ugrilainen Seura vuonna 1883. Ne molemmat edesauttoivat omalla tavallaan saamen kirjakulttuurin kehitystä. Pian käynnistyi kotiseutututkimus 1890-luvulla ja kehittyi edelleen 1900-luvun alussa.


title: Saamelaiskielet

text: Saamen kielet pohjoismaissa käyttävät muokattua latinalaista aakkostoa. Konsonantit Q, W ja X eivät kuulu kirjaimistoon, kuten eivät myöskään suomen ja ruotsin vokaalit Yy, Åå, Ää ja Öö, jollei niitä ole erikseen mainittu. Latinalaiseen aakkostoon lisätään kunkin saamen kielen kohdalla seuraavat kirjaimet:


title: Saamelaiskielet

text: Huomaa: kirjain Đ on latinalainen suuraakkonen D ja poikkiviiva (Unicode U+0110), ei islannissa, fäärissä tai muinaisenglannissa käytettävä iso eth (Ð; U+00D0), joka on ulkonäöltään lähes sama.


title: Saamelaiskielet

text: Kiltinänsaame käyttää laajennettua kyrillistä aakkostoa: Аа Ӓӓ Бб Вв Гг Дд Ее Ёё Жж Зз Ии Йй Ӣӣ Кк Лл Ӆӆ Мм Ӎӎ Нн Ӊӊ Ӈӈ Оо Пп Рр Ҏҏ Сс Тт Уу Фф Хх Цц Чч Шш Щщ Ъъ Ыы Ьь Ҍҍ Ээ Ӭӭ Юю Яя Јј Ѣѣ ʼ. Kiltinänsaame käyttää myös pituusmerkkejä eli makroneita, joiden esittäminen esimerkiksi Internetissä on teknisistä syistä hankalaa. Koltansaamessa käytetään em. kirjainten lisäksi ˊ-merkkiä (U+02CA), joka käytännön teknisistä syistä korvataan usein merkillä ´ (U+00B4).


title: Saamelaiskielet

text: Kielitieteellisessä tutkimuskirjallisuudessa pohjoissaamen kielenainekset on perinteisesti esitetty ja esitetään usein vieläkin ns. Nielsenin ortografialla eli oikeinkirjoitusjärjestelmällä, jota tutkija Konrad Nielsen käytti 1900-luvun alkupuolella.


title: Saamelaiskielet

text: Vuonna 2008 saamea puhui Suomessa äidinkielenään 1 778 henkeä. Suomessa saamen kielten asemaa ja käyttöä on pyritty turvaamaan vuoden 1992 alusta voimaan tulleella kielilailla, josta laadittiin uudistettu versio vuonna 2003. Tämän lain mukaan saamelaisilla on oikeus käyttää viranomaisten kanssa asioidessaan suullisesti tai kirjallisesti saamea. Käytännössä tämä tarkoittaa käännös- ja tulkkipalveluja. Ongelmana on vähäinen rahoitus, joka kunnille on varattu kielilain toteuttamiseksi. Tällä hetkellä vain noin 10 prosenttia saamelaisalueen viranomaisista osaa palvella saameksi. Saamelaiskielten aseman muodostuminen kaavailtujen tavoitteiden mukaiseksi on siis vielä kesken, mutta sitä tavoitellaan määrätietoisesti.


title: Saamelaiskielet

text: Kotiseutualueella (Utsjoen, Inarin ja Enontekiön kunnat sekä Sodankylän kunnan pohjoisosa) on lapsilla oikeus opiskella peruskoulussa ja lukiossa saamea äidinkielenä, valinnaisena tai vapaaehtoisena aineena. Tämän lisäksi kieltä opetetaan kotiseutualueen ulkopuolella Oulussa, Rovaniemellä ja Sodankylän kirkonkylällä. Saamen voi suorittaa myös ylioppilastutkinnossa äidinkielenä. Ensimmäiset saamen äidinkielenään kirjoittaneet valmistuivat vuonna 1994. Äidinkieleltään saamelaiset ovat vähintään kaksikielisiä eli puhuvat saamen lisäksi kunkin maan valtakieltä. Opetettavina kielinä ovat pohjoissaamen lisäksi myös koltan- ja inarinsaame, vaikkakin valtaosa opetuksesta on pohjoissaamea. Saamenkieliseen opetuksen piirissä on Suomessa viitisensataa oppilasta, joista 150:ä opetetaan (pohjois-, koltan- tai inarin)saameksi. Pääosa opetuksesta tapahtuu vuosiluokilla 1–6.


title: Saamelaiskielet

text: Kolme yliopistoa Suomessa tarjoaa saamen kielen opetusta. Oulun yliopiston Giellagas-instituutti on tärkein saamea opettava taho yliopistotasolla. Sivuaineena saamea voi opiskella Helsingin yliopistossa sekä Lapin yliopistossa, jonne ollaan perustamassa saamen kielen opintokokonaisuutta.


title: Saamelaiskielet

text: Norjassa säädettiin laki saamelaiskielten asemasta vuonna 1990. Se määräsi kuusi Pohjois-Norjan kuntaa virallisesti kaksikielisiksi. Kunnat ovat Finnmarkin läänin Uuniemi, Teno (Deatnu, norjaksi Tana), Kaarasjoki (Karasjoki, Kárášjohka), Porsanki (Porsáŋgu, norjaksi Porsanger) ja Koutokeino (Kautokeino, Guovdageaidnu) sekä Tromssan läänin Kaivuono. Näistä neljässä saamelaiset ovat enemmistönä: Koutokeinossa 96 %, Kaarasjoella 94 %, Uuniemellä 75 % ja Tenossa 53 %. Lakia on kritisoitu siitä, että se ei vaikuta muualla asuviin saamelaisiin kuten eteläsaamen puhujiin.


title: Saamelaiskielet

text: Ruotsissa saamelaiskielet tunnustettiin maan virallisiksi vähemmistökieliksi vuonna 2000. Maan vähemmistökielilaki antaa oikeuden käyttää virastoissa ja tuomioistuimissa asioitaessa saamelaiskieliä tietyissä kunnissa. Mikäli virkailija ei osaa saamea, paikalla on oltava tulkki. Laki ei ole toistaiseksi toiminut ongelmitta. Ruotsin aiemman kielipolitiikan takia osa saamelaisista hallitsee omaa saamen kieltään liian puutteellisesti asioidakseen sitä käyttäen virastoissa. Jotkut virkailijat ovat suhtautuneet nihkeästi tulkin hankkimiseen, sillä asioivat saamelaiset osaavat myös ruotsia.


title: Saamelaiskielet

text: Vuoden 2010 alusta lähtien saamen kieltä on ollut oikeus käyttää seuraavissa 17:ssä saamen kielen hallintoalueen kunnassa:


title: Saamelaiskielet

text: Kiltinänsaamea opetetaan vähäisissä määrin kouluissa vieraana kielenä. Muuten tukea saamelaiskielille ei ole. Akkalansaame on jo sammunut.


title: Saamelaiset

text: Saamelaiset ( tai "sápmelaččat", ) ovat Fennoskandian pohjoisosissa elävä suomalais-ugrilainen alkuperäiskansa. Saamelaisten asuttamaa aluetta kutsutaan Saamenmaaksi (). Se koostuu Norjan, Ruotsin ja Suomen pohjoisosista sekä Kuolan niemimaasta.


title: Saamelaiset

text: Arviot saamelaisten määrästä vaihtelevat 50 000:n ja 100 000:n välillä. Arvioiden suuri vaihtelu johtuu saamelaisuuden tunnusmerkkien eroista. Saamelaisuuden määritelmä perustuu tunnusmerkkeihin, kuten esimerkiksi kieleen (puhuu itse tai yksi vanhemmista tai isovanhemmista puhuu saamea), kansalliseen tai kulttuurilliseen samaistumiseen sekä perinteisten saamelaiselinkeinojen harjoittamiseen. Saamelaisten puhumat kielet kuuluvat uralilaisiin kieliin, ja niiden läheisimmät sukukielet ovat yleisimmän käsityksen mukaan itämerensuomalaiset kielet. Suomessa puhutaan kolmea saamen kieltä: pohjois-, inarin ja koltansaamea, jotka ovat kaikki uhanalaisia.


title: Saamelaiset

text: Suomen saamelaisalue kattaa Enontekiön, Inarin ja Utsjoen kunnat sekä Lapin paliskunnan alueen Sodankylän kunnassa. Suomen noin 10 000 saamelaisista noin 3 000 puhuu saamelaiskieliä äidinkielenään. Nykyään huomattava osa Suomen saamelaisista asuu saamelaisalueen ulkopuolella, esimerkiksi Helsingissä on suhteellisen suuri ja aktiivinen saamelaisvähemmistö. Saamelaiskäräjien mukaan saamelaisia asuu 230 kunnassa Suomen kaikkiaan 336 kunnasta. Alle 10-vuotiaista saamelaisista 75 % asuu saamelaisalueen ulkopuolella.


title: Saamelaiset

text: Oheisessa taulukossa esitetään tietoja saamelaisten alaryhmistä, lukumäärästä ja kielistä amerikkalaisen tutkijan Michael E. Kraussin vuonna 1997 julkaiseman tutkimuksen mukaisesti. Numerotiedot ovat ainoastaan arvioita.


title: Saamelaiset

text: Tutkimuksen julkaisemisen jälkeen akkalansaame on jo sammunut, kun sen viimeinen puhuja kuoli vuonna 2003.


title: Saamelaiset

text: Keminsaamelaisten alaryhmä sulautui suomalaisiin jo 1800-luvun alussa ja samalla keminsaamen kieli sammui.


title: Saamelaiset

text: Kiltinänsaamelaisista, turjansaamelaisista ja akkalansaamelaisista käytetään yhteisnimeä Kuolan saamelaiset.


title: Saamelaiset

text: Vanhemmassa tutkimuksessa saamelaisten on nähty tulleen Siperiasta ja olevan sukua esimerkiksi samojedeille. Tähän kuului myös oletus saamelaisten valtaosin mongolidisesta perimästä. Nykyinen geenitutkimus kuitenkin osoittaa, että saamelaiset eivät ole ainakaan lähisukulaisia samojedeille tai muillekaan itäisille kansoille. Myös sukulaisuus itämerensuomalaisia ja indoeurooppalaisia kieliä puhuviin muihin Euroopan kansoihin on etäinen, mutta kuitenkin läheisempi kuin itäisiin kansoihin.


title: Saamelaiset

text: Saamelaisten geneettinen etäisyys itäisiin kansoihin on ehkä merkki siitä, että saamelaisten esivanhemmat ovat asuneet Euroopassa jo vuosituhannet. Toisaalta suhteellisen suuri etäisyys kaikkiin muihinkin tarkoittaa ehkä, että saamelaiset ovat jo kauan asuneet poikkeuksellisessa eristyksessä.


title: Saamelaiset

text: Aiemman vakiintuneen käsityksen mukaan varhaiskantasuomalaista kielimuotoa olisi puhuttu kivikaudella laajalla alueella Fennoskandiassa. Tämän käsityksen mukaan kivikauden loppuvaiheessa varhaiskantasuomalainen kieli olisi hajonnut kahtia. Hajoamisen jälkeen Suomen rannikkoalueen myöhäiskantasuomen puhujat olisivat edustaneet suomalaisten kielellisiä esivanhempia. Suomen sisämaassa ja laajoilla pohjoisen Fennoskandian alueilla taas olisi syntynyt kantasaamelainen kieli, josta olisivat kehittyneet myöhemmin saamelaiskielet.


title: Saamelaiset

text: Kielentutkija Ante Aikio on kuitenkin vuonna 2007 ja 2012 esittänyt, että kantasaamen kieli kehittyi suppeahkolla alueella Etelä-Suomessa ja levisi pohjoiseen Fennoskandiaan vasta esiroomalaisen rautakauden kuluessa (noin 650–0 eaa.).


title: Saamelaiset

text: Kantasaamen otaksutaan olleen pääasiassa metsästäjäväestön kieltä. Alkuperäistä metsästyskulttuuria harjoitettiin Sisä-Suomessa ja Keski-Ruotsissa, kun rannikoilla ja etelässä oli jo siirrytty enemmän maanviljelyyn ja karjanhoitoon. Näitä metsästyksellä eläviä ihmisiä kutsuttiin Suomessa lappalaisiksi. Sana ”lappalainen” tuli mahdollisesti syrjää eli syrjäistä tarkoittavasta sanasta lappea (kuten ilmaisussa ”miekan lape” eli ”miekansyrjä”). Tämän väestön kieltä pidetään yleensä saamensukuisena. Historiantutkija Jukka Korpelan mukaan keskiajan kirjallisissa lähteissä ”lappalaiset” oli kuitenkin yleisnimitys erämaaseutujen asukkaille, jotka eivät todellisuudessa olleet kielellisesti, kulttuurisesti tai elinkeinoiltaan yhdenmukaista joukkoa. Lappalainen ei tämän mukaan siis ollut alun perin saamelaisen synonyymi.


title: Saamelaiset

text: Toisaalta on korostettu, että saamea puhuvaa väestöä on paikannimistöstä päätellen asunut miltei koko Suomen alueella, jopa Uudellamaalla. Skandinavian niemimaalla saamelaisväestön asuinalue on ulottunut Keski-Ruotsin Taalainmaalle ja Jämtlandiin asti. (Katso myös: Limes norrlandicus)


title: Saamelaiset

text: Nykysaamelaiset eroavat geneettiseltä perimältään selvästi naapurikansoistaan. Tämän takia monet nykytutkijat olettavat, että suomalaisiin ja skandinaaveihin sulautuneet eteläiset saamelaiset ja lappalaiset eivät olisi samataustaisia kuin nykysaamelaiset. Nykyään sanaa lappalainen merkityksessä saamelainen saatetaan pitää halventavana.


title: Saamelaiset

text: Joidenkin saamelaisten taloudellinen asema parani heidän siirryttyään poronhoitoon kesyttämällä tunturipeura poroksi. Poronhoidon alkuajankohdasta on erimielisyyksiä. Poroja oli kesytetty kuljetusavuksi ja maidon- ja nahantuotantoon jo varhain, mutta Suomen saamelaiset elivät pitkälti metsästyksellä ja kalastuksella vielä Ruotsin vallan aikana. Lihantuotantoon keskittyvään suurporonhoitoon siirryttiin vasta 1800-luvulla, ja sen ”kulta-aika” päättyi Ruotsin, Suomen ja Norjan välisten rajasulkujen myötä 1900-luvun alkupuolella.


title: Saamelaiset

text: Nykytutkimuksen mukaan suurporonhoito sai alkunsa Skandinavian saamelaisten keskuudessa 1400–1600-luvuilla. Kuolan niemimaalle vaelsi 1800-luvulla komeja ja nenetsejä, jotka vaikuttivat huomattavasti kolttien ja Kuolan saamelaisten poronhoitoon.


title: Saamelaiset

text: Poronhoito ei ole missään vaiheessa ollut yleissaamelainen elinkeino, ja suurten poronomistajien elot veivät elintilaa peuroilta, joiden pyynnillä esimerkiksi inarinsaamelaiset elättivät itsensä kalastuksen, keräilyn ja kaupan lisäksi, täten huonontaen joidenkin toisten saamelaisten elantoa ja asemaa. Nykyään poronhoitoa harjoittavat Suomessa myös muut kuin saamelaiset. Norjassa ja Ruotsissa poronhoito on lailla säädetty saamelaisten yksinoikeudeksi.


title: Saamelaiset

text: Suomen valtiollisen itsenäistymisen jälkeen ajatus saamelaisista rodullisesti alempana kansana sai suosiota.


title: Saamelaiset

text: Saamelaisten sulauttamispolitiikka voimistui toisen maailmansodan aikana ja jälkeen. Saamelaisia pidettiin katoavana kansana, jotka saattoivat elää ihmisarvoista elämää ainoastaan luopuessaan vanhoista tavoistaan ja omaksuessaan kehittyneemmän, paikalleen asettuneen elämänmuodon. Kirkko ja valtio pyrkivät Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa sulauttamaan saamelaiset osaksi valtaväestöä esimerkiksi kieltämällä saamen kielen puhumisen sisäoppilaitoksissa. Politiikan seurauksena osa saamelaistaustaisista suvuista on kadottanut äidinkielensä. Ruotsi ja Norja ovat pyytäneet saamelaisilta virallisesti anteeksi toimenpiteitään.


title: Saamelaiset

text: Sulauttamispolitiikan aikaan sijoittuu myös saamelaisten kansallinen herääminen. Saamelaisten kansallispäivä on 6. helmikuuta. Sinä päivänä Trondheimissa pidettiin 1917 ensimmäinen yleissaamelainen kokous, josta saamelaisten yhdentymisen katsotaan alkaneen. Saamelaisten 13. konferenssissa Åressa vuonna 1986 otettiin käyttöön Saamen lippu. Lipussa on saamelaisten värit: punainen, vihreä, keltainen ja sininen. Lipun punainen puoliympyrä kuvaa aurinkoa ja sininen kuuta. Lipun hyväksymispäivä, 15. elokuuta, on myös yksi saamelaisten liputuspäivistä, joita on nykyisin yksitoista.


title: Saamelaiset

text: Uskonnonharjoitusta oli monentasoista, ja kehittyneimmillään se oli samanistisissa menoissa, joissa yhteisön samaani lankesi loveen asioimaan alisen kanssa, pyytämään apua tai taistelemaan ongelmia aiheuttavien tahojen kanssa. Noitarummun käyttö ei kuulunut yksinomaan samaanille, vaan se oli suhteellisen alkeellinen enteiden katsomisen väline, jota käyttivät ne, joilla ei ollut shamaanin kykyä ja uskallusta laskeutua henkilökohtaisesti alamaailmaan ottamaan asioista selkoa.


title: Saamelaiset

text: Saamelaisten maailma oli jakautunut kolmeen osaan: aliseen, maanpäälliseen ja maan yläpuoliseen osuuteen, joista ensimmäistä kansoittivat vainajat, seitahenget ja muut ei-jumalalliset uskomusolennot. Maan päällä elivät ihmiset, ja maan yläpuolella puolestaan hallitsivat jumalat, joista leimallisimmin saamelaisia olivat äitijumalatar Mattarakka ja hänen kolme tytärtään, Sarakka, Juksakka ja Uksakka, jotka suojelivat ja ohjasivat erityisesti lasten kehitystä ennen ja jälkeen syntymän. Sarakkalla, Juksakalla ja Uksakalla oli omat paikkansa kodassa, ja heille uhrattua ruokaa saivat syödä vain naiset.


title: Saamelaiset

text: Saamelaisilta tunnetaan näiden naisjumalien lisäksi ukkosenjumala "Tiermes" sekä paikoin oletettu ylijumala "Radien-Adja" poikineen, sekä jonkinlainen naispuolinen kevään jumaluus "Ruonanieida". Ukkosenjumalaa lukuun ottamatta nämä ”taivaanjumalat” lienevät kristinuskosta omaksuttuja vähän ennen kuin saamelaiset kääntyivät kristinuskoon.


title: Saamelaiset

text: Nyky-Suomen alueen metsästäjä- ja kalastajalappalaisilla tärkein jumala oli Bieggo-almmaj/Bieggolmai, tuulen jumala. Hän hallitsi luonnonvoimia, jotka lappalaisilla säätelivät koko elämää. Tuulen jumalan alapuolella oli muun muassa hedelmällisyyden jumala, joka huolehti sadon riittävyydestä niin marjastuksessa, metsästyksessä kuin kalastuksessakin. Ukkosen jumala oli se, joka muun muassa vihastui, jos ihminen ei kunnioittanut luontoa. Yleensäkin Pohjois- ja Länsi-Lapin jumalat olivat luonnonjumalia, joita käytiin rukoilemassa ja kiittämässä ja joille vietiin uhrilahjoja seidoille.


title: Saamelaiset

text: Tärkeimpiä pyhän ilmentymiä ovat seidat. Seidat ovat tavallisimmin erikoisia luonnonmuodostumia, mutta tarvittaessa seita saatettiin rakentaakin. Kiviseidat ovat suuria puuttomalta tundralta hyvin erottuvia ja poikkeuksellisen muotoisia. Puuseitoja on metsäalueilla. Uhreja viedään seidoille sekä siksi, että jumalat olisivat suotuisia, että kiitokseksi vaikkapa hyvästä marjasadosta tai kalansaaliista. Seidat eivät ole jumalten asuinpaikkoja, vaan pyhäkköjä.


title: Saamelaiset

text: Saamelaiset kääntyivät kristinuskoon Euroopan mittakaavassa varsin myöhään, vasta 1600- ja 1700-luvuilla. 1500-luvulla Trifon Petsamolainen ja Teodorit Lappalaisten valistaja olivat vaikuttamassa kolttasaamelaisten kääntymisessä ortodoksisuuteen.


title: Saamelaiset

text: Monien saamelaisten uskonelämään on vaikuttanut lestadiolaisuus, joka syntyi Tornionlaaksossa nimenomaan paikallisen saamelaisvähemmistön vastalauseeksi evankelis-luterilaisen valtakirkon papeille. Lestadiolaisuuden perustaja Lars Levi Laestadius oli itse äitinsä puolelta saamelainen, ja on myös tallentanut saamelaisten uskomuksia ja mytologiaa ("Lappalaisten mytologian katkelmia").


title: Saamelaiset

text: Saamelaisten symboliikka, myytit ja kertomukset voivat toimia välineinä yritettäessä hahmottaa Pohjois-Euroopan kivikauden ja varhaisen metallikauden ihmisten todellisuuskäsitystä. Toisaalta Lapissa käyville matkailijoille on kaupattu sellaista tavaraa ja mielikuvia, jotka eivät ole alkuperäistä saamelaisuutta, ja jotka voivat siksi hämärtää ihmisten käsityksiä saamelaisuudesta. Eräs alkujaan epäaito, kaupallisiin tarkoituksiin keksitty rituaali on lapinmatkaajille suoritettava ”lapinkaste”.


title: Saamelaiset

text: Euroopan unionin alueella saamelaiset ovat ainoa alkuperäiskansa. Saamelaisten asema alkuperäiskansana ja kulttuuri-itsehallinto on tunnustettu Suomen perustuslaissa. Perustuslain 17 §:n 3 momentin mukaan saamelaisilla on alkuperäiskansana "oikeus ylläpitää ja kehittää omaa kieltään ja kulttuuriaan". Sen lisäksi perustuslaissa turvataan saamelaisten kotiseutualueella kieltään ja kulttuuriaan koskeva itsehallinto, jota toteuttaa Saamelaiskäräjät. Saamelaisalue kattaa Inarin, Utsjoen ja Enontekiön kunnat sekä Sodankylän Vuotson paliskunnan alueen. Saamen kieli sai virallisen aseman vuonna 1992, kun säädettiin saamelaisten kielilaki. Uusi kielilaki tuli voimaan 2004.


title: Saamelaiset

text: Suomi ei ole ratifioinut Kansainvälisen työjärjestön (ILO) alkuperäis- ja heimokansoja koskevaa yleissopimusta nro. 169, koska kysymys saamelaisten maaoikeuksista Suomessa on edelleen selvittämättä. Pohjoismaista Norja ja Tanska ovat ratifioineet sopimuksen. Kaisa Korpijaakko-Labba ei oikeushistoriallisen tutkimuksensa "Saamelaisten oikeusasemasta Suomessa" (2000) puitteissa löytänyt laillista perustetta valtion väitetylle maanomistusoikeudelle.


title: Saamelaiset

text: Virallisesti Suomessa määritellään saamelaiseksi henkilö, joka itse pitää itseään saamelaisena, edellyttäen ettäSuomessa kiistoja on aiheuttanut niin sanottu jälkeläisperuste. Ennen verokirjoihin merkittiin niin sanotuilla lappalaiselinkeinoilla eli esimerkiksi metsästyksellä ja kalastuksella itsensä elättävät ihmiset ”lappalaisiksi” näiden kansallisesta taustasta riippumatta. Toisin kuin Norjassa ja Ruotsissa, Suomessa saamelaiseksi lasketaan Saamelaiskäräjälain mukaan myös henkilö, joka on veronkantoluetteloihin merkityn lappalaisen jälkeläinen.


title: Saamelaiset

text: Saamen kieltä on opetettu Suomen peruskouluissa 1970-luvulta lähtien. Vuonna 1999 säädetyn perusopetuslain mukaan saamelaisten kotiseutualueella asuvien saamen kieltä osaavien oppilaiden opetus tulee antaa pääosin saamen kielellä. 2000-luvulla saamenkielistä opetusta sai Suomessa noin 490 oppilasta. Saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella opetusta annetaan perusopetusta täydentävänä opetuksena kahden viikkotunnin verran. Tämän kattavan toteutumisen esteenä on kuitenkin rahoituksen puute.


title: Saamelaiset

text: Saamelaiskäräjät on Suomen saamelaisten korkein poliittinen elin. Joka neljäs vuosi järjestettävissä vaaleissa saamelaisten keskuudesta valitaan 21 jäsentä sekä neljä varajäsentä. Käräjien tärkeimmät toimielimet ovat käräjien kokous, hallitus sekä päätoiminen puheenjohtaja. Lisäksi käräjät asettavat seitsemän lautakuntaa valmistelemaan eri asioita: koulutus- ja oppimateriaalilautakunta, elinkeino- ja oikeuslautakunta, kulttuurilautakunta, sosiaali- ja terveyslautakunnan, vaalilautakunnan sekä saamen kielineuvosto ja nuorisoneuvosto.


title: Saamelaiset

text: Osana kansallisen heräämisen ansioista kuuluu muun muassa saamenkielten saaminen alkuopetuskieleksi saamelaisalueella. Esimerkiksi Inarin kunnassa alkuopetusta annetaan suomen lisäksi pohjois-, inarin- ja koltansaamen kielillä. Ylioppilaskirjoituksissa voidaan kirjoittaa pohjois- ja inarinsaame paitsi vieraana- myös äidinkielenä. Inarinsaamen ja koltansaamen opetuksessa kangertaa rahoituksen puute


title: Saamelaiset

text: Saamelaisista kansallisista tunnuksista näkyvin on saamenpuku. Se on alkuperältään kansanpuku, jonka käyttö ei ole missään historian vaiheessa katkennut. Nykyisin saamelaispuku on muuttumassa käyttöpuvusta juhlapuvuksi. Suomessa puvusta on käytössä viisi päämallia: Enontekiön, Inarin, Tenon, Vuotson ja kolttien puku. Norjassa ja Ruotsissa saamenpukua käyttävät vain saamelaiset. Suomessa myös muut kuin saamelaiset ovat käyttäneet pukuja tai niiden jäljitelmiä matkailuun liittyvässä liiketoiminnassa, mitä on arvosteltu.


title: Saamelaiset

text: Saamelainen keittiö on perustunut ennen kaikkea poronhoitoon ja kalastukseen sekä marjojen keräilyyn.


title: Saamelaiset

text: Saamenkielen sana "dáidda" vakiintui vasta 1970 luvulla ja se tarkoittaa kuvataiteen, tanssin, kirjallisuuden, teatterin ja musiikinaloja. Saamelaisia nykymuusikoita ja yhtyeitä ovat muun muassa Adjágas, Amoc, Niiles-Jouni Aikio, Angelit, Mari Boine, Sofia Jannok, Jiella, Wimme Saari, Tiina Sanila, Somby, Transjoik, Niko Valkeapää, Nils-Aslak Valkeapää, Áilu Valle ja Vilddas.


title: Saamelaiset

text: Saamelaiskirjailijoita ovat esimerkiksi Suomesta Marjut Aikio, Matti Aikio, Rauna Paadar-Leivo ja Kirsti Paltto. Kirsti Palton "Voijaa minun poroni" (1987) oli vuonna 1986 ehdokkaana Finlandia-palkinnon saajaksi. Nils-Aslak Valkeapään teos "Aurinko, isäni" vuodelta 1988 sai Pohjoismaiden kirjallisuuspalkinnon vuonna 1991.


title: Saamelaiset

text: Saamelaisen elokuvan nousu alkoi vuonna 1987, kun norjalainen Nils Gaup ohjasi elokuvan "Tiennäyttäjä".


title: Saamelaiset

text: Saamelainen kuvataide on jakaantunut tähän mennessä kolmeen taiteilijasukupolveen. Saamelaistaiteen juuret ovat kalliopiirroksissa ja noitarumpujen kuvioinneissa. Kansainvälisyys on ollut keskeinen piirre saamelaistaitelijoiden keskuudessa. Saamelaisia kuvataiteilijoita ovat,muun muassa Marja Helander, Merja Aletta Ranttila, Seija Ranttila, Outi Pieski ja Suohpanterror.


title: Kiinan lippu

text: Kiinalla on historiansa aikana ollut käytössä useita erilaisia lippuja. Niin eri hallituksilla, keisarillisilla dynastioilla kuin paikallishallinnoillakin on usein ollut oma lippunsa. Nykyisin on olemassa kaksi "kiinalaista valtiota", manner-Kiinaa hallitseva Kiinan kansantasavalta ja Taiwanin saarella oleva Kiinan tasavalta.


title: Kiinan etniset ryhmät

text: Tämä artikkeli käsittelee Kiinan 56 virallisesti tunnustettua kansallisuutta, joista 55 on vähemmistökansoja.


title: Kiinan etniset ryhmät

text: Kiina on melko homogeeninen valtio, eli väestöstä suurin osa, yli 92 %, koostuu han-kiinalaisista. Muita etnisiä ryhmiä eli "kansoja" on historian aikana huomioitu melko heikosti. Ennen Kiinan kansantasavallan perustamista ajatus "viidestä kansasta" oli yleisesti vallalla oleva tulkinta Kiinan kansan koostumuksesta. Nämä viisi kansaa olivat han-kiinalaiset, mongolit, mantšut, tiibetiläiset ja hui-kiinalaiset.


title: Kiinan etniset ryhmät

text: Pian perustamisensa jälkeen Kansantasavalta järjesti laajan tutkimuksen erilaisista etnisistä ryhmistä Kiinassa. Tutkimuksen kuluessa lähes 400 ryhmää ilmoittautui vähemmistökansaksi. Näistä poistettiin päällekkäiset ilmoittautumiset ja lopullinen tulkinta päätyi 55 vähemmistökansaan. Jaottelu on osittain mielivaltainen: toisinaan samaan kansaan luetaan toisistaan etnisesti ja kielellisesti jyrkästi eroavia ryhmiä, toisinaan taas esimerkiksi uskonto on riittänyt erottamaan tietyn väestöryhmän omaksi ”kansakseen”. Kansantasavalta on muodostanut lukuisia autonomisia alueita näille vähemmistökansoille, minkä lisäksi vähemmistöt nauttivat tietyistä etuuksista, esimerkiksi yhden lapsen politiikka ei pääsääntöisesti koske niitä ja vähemmistökansoille on varattu kiintiöitä yliopistojen ja muiden oppilaitosten opiskelupaikoista.


title: Kiinan etniset ryhmät

text: Kiinan kommunistihallinnon ensimmäisessä väestönlaskennassa vuonna 1953 rekisteröitiin yli 400 eri etnisten ryhmien nimeä. Osa näistä oli etnisten ryhmien omankielisiä eri nimityksiä samalle ryhmälle ja osa eri tavoin kiinaksi käännettyjä nimiä. Etnisten ryhmien määrä päätettiinkin kartoittaa tarkemmin. Tätä toteuttamaan perustettiin etnisten asioiden komissio, joiden tutkijoiden tarkoituksena oli määritellä maan etnisten ryhmien todellinen määrä. Kulttuurivallankumoukseen mennessä oltiin virallisten vähemmistöjen listalle lisätty 54 vähemmistöä. Viimeisin ja näin 55 lisäys, jinot, tehtiin vuonna 1978. Monella yhdeksi ryhmäksi luokitellulla vähemmistöllä ei kuitenkaan ole yhtenäistä kansallista identiteettiä. Kiinan ulkopuolella suuri osa tutkijoista jakaakin virallisesti tunnustetut vähemmistöt edelleen useisiin satoihin eri ryhmiin.


title: Kiinan etniset ryhmät

text: Kiinan ollessa maailman väestöltään suurin valtio, ovat myös sen etniset ryhmät kooltaan suuria. Han-kiinalaiset ovat maailman etnisistä ryhmistä väkirikkaimpia, ja myös Kiinan suuremmat etniset vähemmistöt sisältävät useampia miljoonia henkilöitä. Toisaalta pienemmät ryhmät käsittävät vain muutamia tuhansia henkilöitä. Vuoden 2000 väestönlaskennassa Kiinan eri etnisiin ryhmiin kuului yhteensä noin 106,43 miljoonaa henkilöä. Vähemmistöjen väestömäärä oli noussut 2 07-kertaiseksi sitten vuodesta 1953. Han-kiinalaisten määrä oli samaan aikaan kasvanut 1,01-kertaiseksi. Etnisiin vähemmistöihin kuuluvien määrä kasvaa siis suhteessa huomattavasti han-kiinalaisia nopeammin. Vuoden 2000 väestönlaskennan tietojen mukaan 55:tä vähemmistöstä 38:n lukumäärä kasvoi nopeasti tai huomattavan nopeasti. Vauhdikkaimmin kasvoi gelaojen (8,8 %), tujiojen (7,78 %) ja lhobien (5,72 %) määrä. Kolmen etnisen ryhmän, venäläisten, uzbekkien ja tataarien määrä sitä vastoin pieneni.


title: Kiinan etniset ryhmät

text: Uskontojen mukaan nämä kansallisuudet sijoittuvat myös eri ryhmiin, tosin kaikkia ryhmiä ei voida jaotella uskontojen mukaan.


title: Ljubljana

text: Ljubljana (, ital. "Lubiana") on Slovenian pääkaupunki ja maan kulttuurinen, taloudellinen ja poliittinen keskus. Se sijaitsee Ljubljanica-joen varrella ja siellä oli vuonna 2014 noin 286 000 asukasta. Paikalla on ollut asutusta jo esihistoriallisista ajoista, ja sitä ovat asuttaneet ainakin keltit, illyrialaiset ja germaanit. Kaupunki on kuulunut myös roomalaisille, ja siitä ovat kiinnostuneet hunnit, ottomaanit ja slaavit. Uudella ajalla sekä maailmansotien aikana siitä ovat kiistelleet Habsburgit, italialaiset sekä jugoslaavit. Nykyään paikka kuuluu itsenäisen Slovenian pääkaupunkina Euroopan unioniin.


title: Ljubljana

text: Ljubljanan alueella asutusta on todistetusti ollut jo neoliittisella kaudella. Pronssikaudella aluetta asutti metsästäjä- ja kalastajakansa, joita seurasivat illyrialaiset ja 400-luvulla eaa. myös keltit, jotka levittäytyivät Ljubljanicajoen varrelle. Ensimmäinen kirjoitettu merkintä Ljubljanasta on vuodelta 1144, jolloin kaupungista käytettiin nimeä "Laibach".


title: Ljubljana

text: Nykyisen Ljubljanan paikalle roomalaiset perustivat vuoden 50 eaa. paikkeilla sotilasleirin, josta muodostui Emona-niminen kaupunki. Emona oli nykyisen Slovenian alueen ensimmäinen roomalainen kaupunki. Vuosisatojen aikana Emonasta muodostui strategisesti tärkeä ja kaupungin asukasluku kasvoi puoleen miljoonaan asukkaaseen. Roomalaisen asutuksen merkit ovat edelleen nähtävissä Ljubljanassa, muun muassa muureina ja kirkkoina. Emonan tuhoksi muodostui lopulta kansainvaellusaika 400-luvun puolivälissä, jolloin Emonaa hävittivät hunnit, ostrogootit ja langobardit. Kaupungin asuttivat slaavit 500-luvun lopulla. Ljubljana-nimi samoin kuin Ljubljanica tarkoittanee jotakin kaunista tai rakastettavaa kuten kaikissa slaavilaisissa kielissä, ja Laibach lienee samaa kantaa germaaniversiona.


title: Ljubljana

text: Habsburgit ottivat kaupungin haltuunsa vuonna 1335. Kaupunki pystyi torjumaan 1400-luvun lopulla ottomaanien hyökkäykset, mutta vuonna 1511 kaupunki vahingoittui pahasti maanjäristyksessä. Seuraavina vuosisatoina Ljubljanaan rakennettiin paljon barokkityylisiä kirkkoja ja kartanoja. 1700-luvun lopulla rakennettiin Ljubljanan linnan itä- ja eteläpuolille kanavat säätelemään Ljubljanican virtausta. Tämä vähensi merkittävästi joen tulvimista.


title: Ljubljana

text: Ljubljana yhdistettiin Wieniin ja Triesteen rautatiellä vuosina 1849 ja 1857, mikä edisti kaupungin teollistumista. Ljubljanan 2 500 henkilöä työllistänyt tupakkatehdas perustettiin vuonna 1871. Kaupungista oli tullut Slovenian nationalismin keskus Itävalta-Unkaria vastaan, mutta vuoden 1895 maanjäristys vahingoitti kaupunkia pahoin.


title: Ljubljana

text: Ensimmäinen maailmansota vahingoitti Ljubljanaa vain välillisesti. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen syntyi Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskunta, jolloin Ljubljanasta muodostui sloveenien poliittinen ja kulttuurillinen keskus. Ljubljanan yliopisto perustettiin seuraavana vuonna, 1919.


title: Ljubljana

text: Toisessa maailmansodassa sekä italialaiset että saksalaiset miehittivät kaupungin. Vuonna 1942 Ljubljanassa ollut vastarintaliike oli niin vahva, että saksalaiset ympäröivät koko kaupungin 30 kilometriä pitkällä piikkilanka-aidalla. Aitauksen sanottiin tehneen Ljubljanasta urbaanin keskitysleirin.


title: Ljubljana

text: Maailmansodan jälkeen Ljubljanasta tuli Slovenian sosialistisen tasavallan pääkaupunki. Tasavalta oli kuitenkin osa Jugoslavian sosialistista liittotasavaltaa, eikä itsenäinen valtio. Ljubljana kehittyi taloudessa nopeasti sodan jälkeen, minkä johdosta kaupunkiin muutti paljon siirtolaisia ja kaupungin väkiluku paisui.


title: Ljubljana

text: Slovenia julistautui itsenäiseksi vuonna 1991, jolloin Ljubljanasta tuli uuden valtion pääkaupunki. Itsenäistymistä seurasi lyhyt Slovenian sota, mutta kaupunki säästyi sodan vaikutuksilta. Ljubljanan läheinen lentokenttä oli yksi taistelupaikka ja sodan aikana Ljubljanan yläpuolella ammuttiin alas kaksi helikopteria. Kyseessä oli sodan ensimmäiset uhrit.


title: Ljubljana

text: Mytologiassa Ljubljanan perustajaksi nimetään kreikkalaisen mytologian sankari Iason yhdessä argonauttien kanssa.


title: Ljubljana

text: Vuodesta 2004 turismi Ljubljanassa on kokenut huiman nousun. Majoituspaikkojen määrä ei kuitenkaan ole juurikaan noussut, minkä johdosta majoitushinnat ovat nousseet keskieurooppalaiselle tasolle. Sesonkiaikoina majoitusta voi olla hankala saada. Matkailullisesti tärkeä on erityisesti elokuu, jolloin kaupungissa järjestetään kansainvälisiä festivaaleja.


title: Ljubljana

text: Ljubljana sijaitsee noin kolmensadan metrin korkeudessa Ljubljanica-joen laaksossa Slovenian keskiosassa. Sen suhteellisen lyhyt etäisyys alueen mahtikaupunkeihin on vaikuttanut sen historiaan: Zagrebiin on 140 kilometriä, Venetsiaan 250 km, Wieniin 350 km ja Budapestiin noin 400 kilometriä.


title: Ljubljana

text: Ljubljanassa vallitsee mannerilmasto. Heinäkuu on lämpimin kuukausi, keskimääräinen ylin lämpötila 26,1 °C. Tammikuu on kylmin kuukausi ja keskimääräinen alin lämpötila on silloin -3,8 °C. Sateet ovat runsaita ja jakautuvat varsin tasaisesti eri kuukausille, suurin keskimääräinen sademäärä ajoittuu kesäkuulle.


title: Ljubljana

text: Slovenian maantieverkko yhdistää Ljubljanan maan eri osiin ja naapurimaihin. Rautatieasemalla pysähtyy myös kansainvälisiä junia München-Salzburg-Ljubljana-Zagreb-linjalla.


title: Ljubljana

text: Paikallisliikenne toimii bussien varassa; johdinautoista on luovuttu ja raitiovaunuja vasta suunnitellaan.


title: Ljubljana

text: Brnikin lentoasema sijaitsee 26 kilometriä Ljubljanasta pohjoiseen.


title: Ljubljana

text: Kaupungissa toimii neljä yliopistoa, joiden lisäksi musiikkiakatemia, taideakatemia sekä teatteri-, radio-, elokuva- ja televisioakatemia.


title: Ljubljana

text: Ljubljanassa on vahva joukkueurheiluperinne. KK Olimpija on koripallon mahtiseura, merkittävä on myös KD Slovan. HDD Olimpija Ljubljana on huomattava jääkiekossa ja NK Olimpija Ljubljana on moninkertainen maansa mestari jalkapallossa.


title: Afrikan tähti

text: Afrikan tähti on Kari Mannerlan laatima suomalainen lautapeli, jossa pelaajien tavoitteena on löytää Afrikan tähti -niminen jalokivi. Mannerla suunnitteli pelin alun perin 19-vuotiaana vähäisen taustatutkimuksen pohjalta. Vuonna 1951 julkaistusta "Afrikan tähdestä" tuli hyvin suosittu Suomessa, ja sitä on myyty kansainvälisesti yli neljä miljoonaa kappaletta.


title: Afrikan tähti

text: Pelin säännöt ovat yksinkertaiset: pelaajat etenevät Afrikan kartan pohjalta tehdyllä pelilaudalla noppaa heittämällä ja kääntävät pahvisia laattoja aarteiden löytämiseksi. Aarteista saaduilla rahoilla voi nopeuttaa pelilaudalla etenemistä. Pelin voittaa pelaaja, joka löytää Afrikan tähden ja vie sen aloituspisteeseen Tangeriin tai Kairoon.


title: Afrikan tähti

text: Pelistä on julkaistu myös digitaaliset versiot Commodore 64:lle ja mobiililaitteille. Vuonna 2014 lautapeliin julkaistiin lisäosa, joka tuo siihen uusia elementtejä kuten hahmo- ja tapahtumakortteja. Eläkepäivillään Mannerla laati myös uuden version vanhasta lautapelistään "Inkan aarre", joka sijoittuu Etelä-Amerikkaan ja muistuttaa pelimekaniikaltaan "Afrikan tähteä".


title: Afrikan tähti

text: Pelissä on tavoitteena löytää Afrikan tähti -niminen jalokivi ja viedä se turvaan Tangeriin tai Kairoon, jotka ovat myös pelin aloituspisteitä. Alkutilanteessa jokainen pelaaja saa kassasta 300 puntaa pelirahaa. Lähtöjärjestys määräytyy noppaa heittämällä.


title: Afrikan tähti

text: Pelin alussa kiekot, joita on kaikkiaan 30, sijoitetaan laudan punaisiin ympyröihin sattumanvaraisesti selkäpuoli ylöspäin. Ne näyttävät selkäpuolelta samoilta, mutta poikkeavat kuvapuoleltaan. Yksi kiekoista on Afrikan tähti; lopuissa kiekoissa on kaksi rubiinia, kolme vihreää smaragdia, neljä keltaista topaasia, kolme rosvoa ja viisi hevosenkenkää. Loput kiekoista ovat tyhjiä eikä niillä ole vaikutusta pelinkulkuun.


title: Afrikan tähti

text: Pelaajat siirtävät pelinappulaansa Afrikan karttaa esittävää pelilautaa pitkin nopan silmäluvun mukaisesti. Pelilaudalla on kolme erityyppistä reittiä. Mustin pistein kuvattu maatie on yleisin, ja sitä pitkin pelaaja liikkuu ilmaiseksi. Meritie on kuvattu sinisin pistein, ja sitä pitkin voi joko matkustaa 100 punnan maksua vastaan tai ilmaiseksi kaksi askelta per vuoro. Lentotie on piirretty punaisin viivoin. Pelaajan pitää maksaa kahden punaisen pisteen välisen lentoreitin käyttämisestä 300 puntaa.


title: Afrikan tähti

text: Jos pelaaja saapuu punaiseen ympyrään, jossa on pahvinen kiekko, hän voi noppaa heittämällä (4, 5 tai 6) tai 100 puntaa maksamalla kääntää kiekon ympäri. Pelaaja voi pysähtyä punaiseen ympyrään, vaikka nopan silmäluku oikeuttaisi matkustamaan pidemmälle. Jos kiekossa on muu jalokivi kuin Afrikan tähti, pelaaja saa siitä rahaa (topaasista 300, smaragdista 600 ja rubiinista 1000 puntaa), mutta jos siinä on rosvo, hän menettää kaikki rahansa.


title: Afrikan tähti

text: Kun pelaaja löytää Afrikan tähden, hänen pitää viedä se jompaankumpaan aloituskaupunkiin pelin voittamiseksi. Jos joku toinen pelaaja löytää hevosenkengän Afrikan tähden löytymisen jälkeen, hänellä on mahdollisuus voittaa peli ehtimällä Tangeriin tai Kairoon ennen Afrikan tähden löytänyttä pelaajaa.


title: Afrikan tähti

text: Alkuperäisten sääntöjen mukaan pelaaja joutui lainaamaan merimatkaa varten rahaa toisilta pelaajilta tai jäämään jumiin loppupelin ajaksi, jos hän käänsi saarella rosvolaatan ja menetti rahansa. Vuonna 2005 sääntöjen meriteitä koskevaan kohtaan tehtiin lisäys, jonka mukaan rahattomana meritse voi matkustaa kaksi askelta kerrallaan, noppaa heittämättä. Vanhaa sääntöä on pidetty nostalgisena, sillä turhautuminen saarelle jäämiseen oli monia pelaajasukupolvia yhdistävä kokemus.


title: Afrikan tähti

text:
Paikkakuntien nimet ovat pelilaudalla englanninkielisissä muodoissaan. Peli laadittiin aikana, jolloin useimmat Afrikan maat olivat vielä siirtomaita. Niiden itsenäistymisen jälkeen monia paikannimiä on muutettu, eivätkä kaikki pelilaudan nimistä ole enää todellisuudessa käytössä. Alkuperäistä pelilautaa ja siinä käytettyjä nimiä ei kuitenkaan ole muutettu.
Pelin aloituspaikat, joihin myös Afrikan tähti pelin lopussa viedään, ovat:


title: Afrikan tähti

text:
Paikkakunnat, joita pelilaudalla esittää punainen ympyrä ja joihin pelikiekot sijoitetaan, ovat aakkosjärjestyksessä seuraavat:
Kari Mannerla oli jo 14-vuotiaasta asti suunnitellut erilaisia lautapelejä, kuten "Totalisaattoriravit", "Gangsterit kiinni", "Radiumtaistelu Marsissa", "Merien kauhu (1948)" ja "Inkan aarre". Nämä hän myi pienestä kertakorvauksesta, eikä niistä tullut "Afrikan tähden" kaltaisia kestosuosikkeja. "Afrikan tähti" oli nuoren Mannerlan peleistä viimeinen. Sen tehdessään hän oli 19-vuotias ja jo kokenut pelinkeksijä.
Mannerlan mukaan pelin idea syntyi, kun hän katseli Humphrey Bogart -elokuvien huumassa ryppyistä Afrikan karttaa ja sen kiehtovia paikannimiä, kuten Casablanca ja Dar es Salaam. Pelin nimen Mannerla keksi artikkelista, jossa kerrottiin Etelä-Afrikasta löytyneestä maailman suurimmasta timantista, Cullinanista. Sen suurin hiottu kappale tunnetaan nimellä Suuri Afrikan tähti (). Kartasta hän valitsi jännittävältä kuulostavia paikannimiä. Hän piirteli mielivaltaisesti maanteitä sekä laiva- ja lentoreittejä. Sitten hän keksi, ettei pelissä aina tarvitse kulkea tiettyä määrättyä reittiä, vaan jokainen pelaaja voi itse valita kulkutiensä. Tärkein oivallus oli kuitenkin käännettävät ja sekoitettavat nappulat.


title: Afrikan tähti

text: Mannerla tarjosi peliä kustannettavaksi kirjapainotalo Tilgmannille. Hinnasta neuvoteltiin pari vuotta. Mannerla tyytyi melko vaatimattomaan palkkioon kymmenen tuhannen pelin painoksesta sillä ehdolla, että seuraavista painoksista sovittaisiin erikseen. Tilgmann suostui, sillä peleistä ei yleensä otettu uusia painoksia. Sopimus oli Mannerlan kannalta onnistunut. Ensimmäinen "Afrikan tähti" tuli painokoneesta syksyllä 1951, ja seitsemän vuoden kuluttua oli ylitetty jo sadan tuhannen myydyn pelin määrä. Pelin ikonisen kansikuvan maalasi Seppo Heinonen, joka oli myös vuosina 1957–1961 töissä pelin alkuperäisellä kustantajalla Tilgmannilla.


title: Afrikan tähti

text: Mannerla kävi paikan päällä Afrikassa ensimmäistä kertaa vasta 1980-luvulla, jolloin hän oli seuramatkalla Marokossa. Myöhemmin 1990-luvun lopulla hän totesi huvittuneena pelilaudan suunnittelusta, että ”on liikuttavaa, miten lapsellisella tietämyksellä se on tehty.” Toisaalta hän myös totesi, että ”jos tekee opetusohjelman, ei tule hyvää peliä.”


title: Afrikan tähti

text: Eläkepäivinään Kari Mannerla herätteli henkiin myös vanhan pelikeksintönsä "Inkan aarteen" täysin uudistettuna versiona. Molempien pelien tekijänoikeudet kuuluvat nykyisin Kari Mannerlan viidelle tyttärelle. "Afrikan tähti" on rekisteröity tuotenimi.


title: Afrikan tähti

text: "Afrikan tähti" on pysynyt myydyimpien lautapelien joukossa Suomessa jo yli 60 vuotta. Peliä on kutsuttu sukupolvia yhdistäväksi suomalaisten kestosuosiksi. Vuoteen 2013 mennessä sitä oli kansainvälisesti myyty yhteensä neljä miljoonaa kappaletta. Se on aikojen saatossa käännetty yli kuudelletoista kielelle, ja suurimman suosion se on saavuttanut Pohjoismaissa. Ensimmäinen kansainvälinen versio julkaistiin Norjassa vuonna 1956. Ruotsissa peli on myynnissä nimellä "Den Försvunna Diamanten", Norjassa nimellä "Den Försvunne Diamanten" ja Tanskassa nimellä "Afrikas Stjerne".


title: Afrikan tähti

text: Akateemisessa tutkimuksessa pelin on esitetty toisintavan kolonialistisia myyttejä Afrikasta ja sen hyväksikäytöstä: esimerkiksi timantti pitää ”viedä turvaan” eurooppalaisten hallitsemiin kaupunkeihin. Julkaisuajankohtanaan 1951 eurooppalaiset valtiot pitivätkin vielä useita Afrikkan maita siirtomainaan. Henna Yläsen mukaan "Afrikan tähti" on hyvä esimerkki siitä, kuinka vähän pelejä julkaisualustana kontrolloidaan verrattuna lehdistöön ja koulukirjoihin. "Afrikan tähden" stereotyyppiset kuvitukset asettuvat ”pelin, leikin ja huumorin risteäville kentille, joissa liikkumatilaa myös kyseenalaisille tai ristiriitaisille tulkinnoille on enemmän”. Arvostelusta huolimatta peliä julkaistaankin yhä lähes samanlaisena kuin ilmestyessään 1951. Pelilaudan kuvitusten ja nimitysten vanhanaikaisuutta on myös pidetty osana pelin viehätystä.


title: Afrikan tähti

text: Boardgamegeek-sivuston listauksessa peli on saanut huonoimmat arvostelut 1950-luvun lautapeleistä. Lautapelioppaan mukaan peli on ”armoton tuuripeli, jossa ei juuri taidolla juhlita”, ja lautapeliharrastajille pelin vihaaminen on ”tärkeä yhdistävä tekijä”.


title: Afrikan tähti

text: Helinä Rautavaaran museossa oli vuosina 2007−2008 esillä "Afrikan tähti" -näyttely. Näyttelytilan lattiaan oli maalattu pelilaudan reittejä muistuttava kulkureitti, jolla pelinappuloina toimivat museovieraat itse. Opetuskäyttöön suunniteltu näyttely kertoi pelilaudalla tutuksi tulleista paikoista.


title: Afrikan tähti

text: Pelin alkuperäisen julkaisun nimi oli "Kadonnut" "Afrikan tähti, Den försvunna diamanten". "Afrikan tähden" nykyinen kustantaja on Martinex, jolle oikeudet siirtyivät vuonna 2003 liiketoimintakaupan myötä.


title: Afrikan tähti

text: Pelistä on tehty myös deluxe-versio, 60-vuotisjuhlaversio ja matkaversio, jossa on magneettiset nappulat. Lisäksi on julkaistu muistipeli ja pelilaudasta tuhannen palan palapeliversio.


title: Afrikan tähti

text: Pelille julkaistiin vuonna 2014 "Retkikunnat"-niminen lisäosa, joka tekee peruspelistä monimutkaisemman. Jokaisen pelaajan pitää valita yksi pelihahmo ja kasata retkikunta korteista, joita löytää pelilaudalta. Ympyräkiekkoja on laudalla kaksi kerrosta, ja afrikan tähti sijaitsee alimmassa kerroksessa. Pelihahmot antavat pelaajille erilaisia ominaisuuksia: esimerkiksi Pohatalla on enemmän aloitusrahaa. Lisäksi lisäosassa on vaara- ja tapahtumakortteja, jotka vaikuttavat pelilaudan tapahtumiin. Punaisen ruudussa käytyään pelaaja nostaa tapahtumakortin, josta voi saada esimerkiksi lentopelon tai merisairauden. Uutena ominaisuutena Afrikan tähden voi myös yrittää ryöstää sen löytäneeltä pelaajalta. Lautapelioppaan arvostelun mukaan uudet lisäominaisuudet lisäävät pelin sattumanvaraisuutta ja tuuripohjaisuutta eikä taidon merkitys kasva.


title: Afrikan tähti

text: Kari Mannerla kehitti "Afrikan tähdestä" myös korttipeliversion, jonka Peliko Oy julkaisi vuonna 1996. Pelipakka koostuu Afrikan paikoilla kuvitetusta korttipakasta, jossa on tavanomaiset neljä maata ja kolmetoista numeroarvoa, mutta ei jokereita. Lisäksi siinä on Afrikan tähti- ja rosvokortit. Pelissä lyödään korkeampaa korttia pienemmän päälle pottiin, jonka voittoa tavoitellaan. Palkintoina ovat timantit sekä hevosenkengät ja sakkoina rosvomerkit. Pakkauksessa on myös ohjeet pasianssiin, joka menee aina läpi huijaamatta.


title: Afrikan tähti

text:
"Afrikan tähdestä" on tehty mobiilipeli Androidille ja iOS:lle sekä tietokonepeli Commodore 64:lle.
Vuonna 1985 julkaistu Commodore 64 -versio on käytännössä identtinen lautapelin kanssa. Digitaalisen version kehittivät Otso Pakarinen ja Jari Heikkinen Mannerlan suostumuksen turvin, ja sen julkaisi AmerSoft. Pelissä voi pelata kerrallaan maksimissaan neljä pelaajaa. Pienemmällä pelaajamäärällä tietokone ohjaa muita pelaajia, mutta tekoäly on alkeellinen eikä tarjoa ihmispelaajille haastetta. Kartta on jaettu segmentteihin, ja äänimaailma koostuu yksinkertaisista ääniefekteistä. Peli ohjelmoitiin Promal-kielellä, ja Pakarinen teki suurimman osan ohjelmointityöstä. Kaikki ohjelmointityökalut grafiikan ja äänien luomiseen tehtiin itse, ja esimerkiksi pelilaudan vieritysalgoritmi piti ohjelmoida suoraan konekielellä. AmerSoft maksoi työstä ohjelmoijille 10 000 markkaa, mikä oli ajalle suuri summa. Markkinoilla peli ei ollut myyntimenestys.


title: Afrikan tähti

text: Afrikan tähden Maailmanmestaruuskilpailut on järjestetty viisi kertaa: vuosina 2005, 2007, 2009, 2011 ja 2014. Turnaukseen saa osallistua kuka tahansa yli neljävuotias. Finaalit, joihin karsitaan ympäri Suomea, pidetään Espoossa. Maailmanmestaruuden on voittanut kaksi kertaa Maxemilian Grönblom.


title: Pikaviestin

text: Pikaviestin (engl. "instant messenger") on tietokoneohjelma, joka sallii reaaliaikaisen sanallisen, äänellisen ja/tai kuvallisen viestinnän kahden tai useamman ihmisen välillä verkossa, kuten esimerkiksi Internetissä.


title: Pikaviestin

text: Pikaviestin on asiakasohjelma, joka liittyy pikaviestintäpalveluun. Pikaviestintä eroaa sähköpostista siten, että keskustelut tapahtuvat reaaliaikaisesti. Viestimen käyttö vaatii rekisteröitymistä johonkin pikaviestinpalveluun sekä sitä, että vastaanottaja on kytkeytynyt pikaviestiverkkoon eli että ihmiset käyttävät aktiivisesti tietokonetta. Pikaviestinohjelmasta riippuen voi olla tarpeen asentaa pikaviestinohjelma käytössä olevalle koneelle. Tarjolla on myös Internet-selaimen avulla käytettäviä pikaviestinohjelmia, kuten Meebo.


title: Pikaviestin

text: Yleensä molemmat keskustelun osapuolet näkevät toisen kirjoittaman tekstin joko heti kun se on kirjoitettu, rivi riviltä tai viesti viestiltä. Tämän ansiosta keskustelu muistuttaa enemmän puhelinkeskustelua kuin kirjevaihtoa. Viestinohjelmat voivat myös sisältää mahdollisuuden lisätä poissaoloviestin, joka vastaa puhelinvastaajaan jätettävää viestiä.


title: Pikaviestin

text: Pikaviestin on tekstipohjainen synkroninen viestintäväline. Sen avulla voidaan lähettää viestejä yhdelle tai useammalle käyttäjälle yhtä aikaa. Useissa pikaviestimissä on tekstipohjaisen viestienvaihdon lisäksi myös muita ominaisuuksia. Videokuvan ja äänen välittäminen, sekä tiedostojen jakaminen on useissa pikaviestimissä mahdollista, ainakin uusimmissa versioissa.


title: Pikaviestin

text: Suosittuja pikaviestinpalveluja julkisessa Internetissä ovat .NET Messenger Service (Windows Live Messenger), Jabber, ICQ, AOL Instant Messenger ja Yahoo! Messenger. Nämä palvelut ovat omaksuneet monia ideoita 1980-luvulta lähtien käytetystä talk-protokollasta sekä monenkeskisestä IRCistä ja sen esikuvasta, BITNET Relay-palvelusta.


title: Pikaviestin

text: Pikaviestipalvelun tyyppisiä järjestelmiä on ollut käytössä kaikissa osituskäyttöjärjestelmissä, joissa useampi käyttäjä on voinut yhtä aikaa kytkeytyä samaan tietokoneeseen.


title: Pikaviestin

text: Pikaviestintä on saanut suosiota eri järjestelmissä. Vielä vuonna 2005 eri järjestelmissä oli käytössä monia epäyhteensopivia protokollia. Tämä on johtanut siihen, että käyttäjät pitävät päällä useita pikaviestinsovelluksia, jotka yhdistävät eri pikaviestiverkkoihin.


title: Pikaviestin

text:
19. joulukuuta 2002 AOL Time Warner ilmoitti, että yhtiön omistamalle ICQ:lle on myönnetty vuonna 1997 haettu Yhdysvalloissa patentti numero 6449344 pikaviestintään.
AOL kertoi samalla myös, ettei sillä ole suunnitelmia käyttää patenttiaan lähiaikoina.


title: Pikaviestin

text: On ollut useita yrityksiä luoda yleinen standardi pikaviestintään kuten avoin XML-pohjainen XMPP, joka tunnetaan yleisemmin nimellä Jabber.


title: Pikaviestin

text: Useimmat yritykset luoda yhdistävä standardi suurimmille pikaviestinsovellusten tarjoajille (AOL, Yahoo! ja Microsoft) ovat epäonnistuneet ja jokainen jatkaa oman suljetun protokollansa käyttöä.


title: Pikaviestin

text: Jotkut pikaviestinohjelmat yrittävät yhdistää monia eri protokollia yhden asiakasohjelman alle. Esimerkkejä ovat Trillian, Pidgin, CenterICQ, Fire, Proteus, Miranda IM ja Kopete. Jabberilla on erilainen lähestymistapa, joka siirtää muihin palveluihin kommunikoinnin palvelimelle ja sallii käyttäjäohjelmien olla yksinkertaisempia ja kevyempiä.


title: Pikaviestin

text: Verkot, joita monia verkkoja käyttävät pikaviestinohjelmat käyttävät, ovat olleet hiljaa, paitsi Windows Live Messenger ja AOL Instant Messenger. Pikaviestinverkkojen ylläpitäjät eivät ole olleet kovin suopeita kolmansien osapuolten ohjelmien käyttöön, sillä tällöin muun muassa heidän omissa ohjelmissaan olevat mainokset jäävät näkemättä.


title: Pikaviestin

text: Yhteensopivuusongelmia tuottavat myös useiden pikaviestinsovellusten käyttämät ei-tekstuaaliset sisällöt, kuten tekstimuotoilut, ääniefektit sekä lukuisat graafiset hymiöt. Ei-tekstuaalisen sisällön esittämisessä sovelluksilla on omat protokollansa ja eri pikaviestinsovellusten välillä nämä sisällöt tulostuvat usein sotkuisina ja merkityksettöminä merkkijonoina.


Extensible Messaging and Presence Protocol (XMPP) (tunnettu aiemmin nimellä Jabber) on pikaviestintään ja läsnäolon seurantaan kehitetty avoin teknologia. XMPP-protokolla on laajennettava, ja tukee nykyään pikaviestinnän lisäksi muun muassa VoIP-puheluita ja tiedostonsiirtoa. Sähköpostin tavoin XMPP-järjestelmällä ei ole yhtä keskitettyä palvelinta, vaan järjestelmä tunnistaa käyttäjän palveluntarjoajan domain-tunnuksen avulla. Tunnetuimpia XMPP-palveluntarjoajia ovat Jabber.org, joka tunnetaan nk. alkuperäisenä pikaviestipalveluna, ja Google, joka tarjoaa ilmaista Google Talk -palveluaan. Erityisesti suomalaisille palvelua tarjoaa Jabber.fi. Myös Facebookilla on ollut XMPP-protokollaa käyttävä liityntä pikaviestimeensä.


title: Extensible Messaging and Presence Protocol

text: Jeremie Miller julkisti Jabber-projektin vuonna 1998 tavoitteenaan luoda avoimiin standardeihin nojautuva pikaviestinjärjestelmä. Ensimmäinen palvelinohjelmisto, jabberd, valmistui vuonna 1999. Vuonna 2001 luotiin Jabber Software Foundation jonka tehtäväksi tuli Jabber-protokollan ja sen laajennuksien määritteleminen. IETF standardoi protokollan vuonna 2004 nimellä XMPP ja Jabber Software Foundation sai nimen XMPP Standards Foundation kolme vuotta myöhemmin.


text: 19. toukokuuta 2014 monet XMPP-palvelinten ylläpitäjät määrittelivät salauksen pakolliseksi sekä asiakassovellusten että palvelinten välisessä liikenteessä.


text: XMPP-protokolla määritellään seuraavissa RFC-dokumenteissa:


text: Tämän lisäksi XMPP Standards Foundation julkaisee omia laajennuksia protokollaan.


title: Saksanpaimenkoira

text: Saksanpaimenkoira () on suosittu käyttö- ja palveluskoirarotu, joka vuonna 2017 oli Suomessa neljänneksi suosituin rotu . Vuonna 2016 se oli viidenneksi eniten rekisteröity rotu. Helposti koulutettavana, kestävänä ja pelottomana saksanpaimenkoira on myös yleinen poliisin ja armeijan käyttämä rotu. Sitä voidaan käyttää vartiointi- ja suojelutehtäviin, pelastusetsintöihin, jäljestämiseen sekä huume-, home- tai malminetsintäkoirana.


title: Saksanpaimenkoira

text: Saksanpaimenkoiraa kutsutaan puhekielessä usein susikoiraksi. Tätä nimitystä jotkut rodun omistajista pitävät loukkaavana, sillä vaikka joidenkin saksanpaimenkoirien ulkonäkö voi muistuttaa sutta, rotu ei perimältään ole sen lähempänä sutta kuin muutkaan koirarodut.


title: Saksanpaimenkoira

text: Saksanpaimenkoira kehitettiin alun perin paimenkoiraksi, mutta jo rodun perustamisvaiheessa oli tiedossa, että paimenkoirien tarve tulisi vastaisuudessa vähenemään huomattavasti. Tämän takia kehitettiin suojelukoe, joka mittaa saksanpaimenkoiran rodunomaisia ominaisuuksia, kuten kovuutta, rohkeutta ja taistelutahtoa. Jalostuskäyttö kiellettiin yksilöiltä, jotka eivät läpäisseet koetta. Suojelukoe on osaltaan auttanut saksanpaimenkoiraa saavuttamaan ja pitämään ominaisuutensa, jotka tekevät siitä monipuolisuudessa vertaansa vailla olevan työ- ja harrastuskoiran.


title: Saksanpaimenkoira

text: Saksanpaimenkoiralle sopivia käyttötarkoituksia ovat harrastaminen palveluskoiralajeissa, tokossa, agilityssä ja pelastuskoiratoiminnassa sekä työkäyttö poliisi-, rajavartio- ja tulliviranomaisten sekä puolustusvoimien ja vartijoiden työparina. Saksanpaimenkoira soveltuu myös perhekoiraksi, jos sillä vain on riittävästi virikkeitä ja ohjattua tekemistä.


title: Saksanpaimenkoira

text: Tarmokkaana ja työhaluisena rotuna saksanpaimenkoira vaatii myös omistajaltaan toimeliaisuutta, koska rodulla on paljon energiaa.


title: Saksanpaimenkoira

text: Rotumääritelmän mukaan saksanpaimenkoiran tulee olla luonteeltaan tasapainoinen, vahvahermoinen, itsevarma, hyvin avoin, säyseä (paitsi ärsytettynä), tarkkaavainen ja ohjattavissa oleva. Sillä täytyy olla luontaiset vietit, hyvä stressinsietokyky sekä itsevarmuutta, mitä seura-, vahti-, suojelu-, palvelus- ja paimenkoiralta edellytetään.


title: Saksanpaimenkoira

text: Hannes Lohen käyttäytymistutkimuksen alustavien tulosten mukaan 45 % suomalaisista saksanpaimenkoirista on pakko-oireisia, 26 % ääniarkoja, 25 % yliaktiivisia-impulsiivisia, 18 % arkoja, 17 % alusta- ja paikka-arkoja, 8 % eroahdistuneita ja 5 % aggressiivisia. Tutkimukseen osallistui 248 saksanpaimenkoiraa ja vuonna 2015 julkaistut alustavat tulokset voivat muuttua vastausmäärien kasvaessa.


title: Saksanpaimenkoira

text: Saksanpaimenkoirat eivät ole aggressiivisia, jos ne koulutetaan oikeaoppisesti ja kunnolla.


title: Saksanpaimenkoira

text: Saksanpaimenkoiraliittojen maailmanunionissa on tehty päätös, että jalostukseen soveltuvin luonne- tai käyttöominaisuustesti on suojelukoe ja jalostustarkastus.


title: Saksanpaimenkoira

text: Saksanpaimenkoiralla esiintyy hermostoperäisiä, immuunivasteeseen vaikuttavia sairauksia sekä allergioita, haimavikaa, silmäsairaus pannusta, korva- ja silmätulehduksia, iho-ongelmia sekä ruuansulatuselimistön ongelmia. Perinnöllisistä sairauksista ovat rodun kohdalla merkittäviä myös verenvuototauti ja haiman vajaatoiminta.


title: Saksanpaimenkoira

text: Luusto-ongelmat koskevat pääsääntöisesti selkää: ristiluun jakauma, ylimääräiset selkänikamat ja hermokanavien ahtaumat. Saksanpaimenkoiralla tulisikin kuvata Suomen Kennelliittoon lähetettävien virallisten lonkka- ja kyynärkuvien yhteydessä myös selkäranka, olat sekä polvet. Rotu kuuluu lonkkien ja kyynernivelien osalta kennelliiton PEVISA-ohjelmaan. C-, D- tai E-lonkkaisia koiria on ollut vuosina 2002–2007 vuosittain 39,1 prosenttia tutkituista saksanpaimenkoirista.


title: Saksanpaimenkoira

text: Saksanpaimenkoirilla esiintyy myös luonneominaisuuksiin liittyviä ongelmia kuten rohkeuden puute, hermorakenneongelmat (jotka ovat yhteydessä hermostoperäisiin terveysongelmiin), korostunut terävyys, arkuus, viettiominaisuuksien puute ja puute elinvoimassa.


title: Saksanpaimenkoira

text: Saksanpaimenkoira on ollut pitkään yksi suosituimmista koiraroduista sekä Suomessa että maailmanlaajuisesti. Nykyään ongelmaksi on muodostumassa rodun jakautuminen kahtia käyttölinjaisiin ja näyttelylinjaisiin koiriin. Vuosittain Suomessa rekisteröidään noin 2 000 ja rodun kotimaassa Saksassa noin 25 000 pentua. Saksassa on rekisteröinnin edellytyksenä suojelukoulutustunnus kummallakin vanhemmalla ja 90 prosenttia pennuista syntyy jalostustarkastetuista vanhemmista. Suomessa ei aivan samaan ole päästy. Kannan laajuus on hyvä, mutta jalostuspohja koirien suuresta määrästä huolimatta suhteellisen kapea. Jalostuksellinen vaihtelu on siltikin riittävää. Sukusiitosaste on vuosittain ollut noin 2 prosenttia.


title: Saksanpaimenkoira

text: Rodun jalosti dresdeniläinen ratsuväen upseeri Max von Stephanitz vanhoista saksalaisista paimenkoiraroduista. Ensimmäiset saksanpaimenkoirat olivat pitkäkarvaisia, ja niitä oli mukana Hannoverin koiranäyttelyssä 1882. Lyhytkarvainen saksanpaimenkoira esiteltiin ensimmäisen kerran vuonna 1889 Berliinissä.


title: Saksanpaimenkoira

text:
Ensimmäisen maailmansodan aikana brittiläiset ja yhdysvaltalaiset sotilaat ihastuivat saksanpaimenkoiran ominaisuuksiin ja veivät sodasta palatessaan koiria näytille kotimaahansa. Venäläiset jalostivat rodusta karumpiin olosuhteisiin paremmin soveltuvan Itä-Euroopan paimenkoiran.
Saksanpaimenkoirasta tuli nopeasti suosittu lemmikkinä ja työkoirana. Nykypäivänä se on yksi monipuolisimmista koiraroduista monissa maissa. Alkuperäiset saksanpaimenkoirat olivat nykyisiä kevytrakenteisempia. Myös koiran selkälinja on joissakin maissa laskenut rodun kehityshistorian aikana.


title: Saksanpaimenkoira

text: Suomeen ensimmäiset saksanpaimenkoirat tulivat 1910-luvulla viranomaiskäyttöön. Vuosina 1970–1990 rodun rekisteröinnit kasvoivat poikkeuksellisen suuriksi kysyntään nähden. 2000-luvulla rekisteröintimäärät ja kysyntä ovat olleet lähes tasapainossa.


title: Saksanpaimenkoira

text:
Uroksen säkäkorkeus on 60–65 cm ja nartun 55–60 cm. Runko on voimakas, lihaksikas ja suorakaiteen muotoinen ja luusto on vankka. Pään tulee olla kiilamainen ja runkoon nähden sopusuhtainen. Naamassa kuuluisi olla musta maski. Otsapenger on vähäinen ja kuono vahva. Korvat ovat suuret, pystyt ja eteenpäin kääntyneet (alle puolivuotiaiden pentujen korvat voivat joskus riippua). Mantelinmuotoisissa tummissa silmissä on eloisa ja älykäs ilme. Tuuhea häntä ulottuu kintereisiin ja riippuu alhaalla koiran ollessa paikallaan. Eturaajat ja lavat ovat lihaksikkaat ja reidet vankat ja voimakkaat. Pyöreissä käpälissä on hyvin kovat polkuanturat. Karvapeite on paksu, peitinkarva tiheää, kovaa ja tiivisti ruumiinmyötäistä.
Saksanpaimenkoiran karvapeite on kaksinkertainen: peitinkarvan tulee olla karkeaa, suoraa ja rungonmyötäistä. Kaulassa ja raajoissa karva on pidempää. Saksanpaimenkoiralla on useita sallittuja värejä: musta ruskein tai punaruskein merkein, musta ja harmaa. Merkkien väreinä sallitaan myös keltaisen eri sävyt ja harmaa. Myös harmaa tummin merkein hyväksytään. Saksanpaimenkoiran pentu voi syntyä myös valkoisena. Valkoisista saksanpaimenkoirista on jalostettu oma rotunsa: valkoinenpaimenkoira. Kaksi muuta ei-hyväksyttävää väriä, joita saksanpaimenkoirapentueisiin joskus syntyy, ovat sininen ja ruskea, yksivärisenä tai ruskein merkein.


title: Saksanpaimenkoira

text: FCI hyväksyi 2011 pitkäkarvaisen saksanpaimenkoiran omaksi rotumuunnoksekseen. Se kuuluu lyhytkarvaisen tapaan roturyhmään 1.


title: Saksanpaimenkoira

text: Saksanpaimenkoiraliitto on rodun suomalainen rotuyhdistys. Sen tarkoituksena on vaalia rotua, sen terveyttä ja käyttöominaisuuksia.


title: Hintaseuranta

text: Hintaseuranta-nimitystä käytetään www-sivustosta, joka hakee yleensä yhden tuoteryhmän hintoja ja tarjoaa sitten sivuston käyttäjälle hintavertailuja erilaisin haku- ja suodatusvaihtoehdoin. Hintavertailut voivat seurata ja vertailla tuotteiden lisäksi myös palvelujen hintoja.


title: Hintaseuranta

text: Hintaseurannasta voi katsoa, missä liikkeessä haluttua tuotetta myydään halvimmalla. Sivustolta voi nähdä myös tuotteen viimeaikaisen hintakehityksen.


title: Benny Andersson

text: Göran Benny Bror Andersson (s. 16. joulukuuta 1946 Tukholma) on ruotsalainen muusikko, joka tunnetaan parhaiten ABBA-yhtyeen säveltäjänä, pianistina ja laulajana. Yhdessä Björn Ulvaeuksen kanssa Benny kirjoitti monia populaarimusiikin tunnetuimpia klassikoita, esimerkiksi "Dancing Queen", "Mamma Mia", "The Winner Takes It All", "Waterloo", "Knowing Me, Knowing You" ja "Gimme Gimme, Gimme (A Man after Midnight)". ABBA levytti yhteensä kahdeksan studioalbumia ja useita albumijulkaisujen ulkopuolisia singlejä.


title: Benny Andersson

text: Ennen Abban perustamista Andersson oli jäsenenä suositussa Hep Stars -bändissä, joka tuli tutuksi kappaleellaan "A tribute to Buddy Holly". Abban lopetettua toimintansa 80-luvun alussa Andersson on jatkanut musiikin tekemistä Björn Ulvaeuksen kanssa. Hän on tehnyt musikaaleja ja kappaleita eri artisteille sekä toiminut muun muassa tuottajana. Anderson itse arvelee säveltäneensä kolmisensataa kappaletta.


title: Benny Andersson

text: Hän on alkanut levyttää myös omaa musiikkiaan, jossa on vaikutteita ruotsalaisesta kansanmusiikista, Uuden yhtyeensä kanssa esiintyessään Andersson soittaa haitaria.


title: Benny Andersson

text: Benny tutustui Anni-Frid Lyngstadiin vuonna 1969. He muuttivat samaan asuntoon Tukholmaan vuonna 1970 ja menivät naimisiin 6. lokakuuta vuonna 1978. Anni-Frid ja Benny erosivat vuonna 1981. Heillä ei ole yhteisiä lapsia.


title: Benny Andersson

text: Bennyllä on vuonna 1963 syntynyt poika Peter sekä 1965 syntynyt tytär nimeltä Helene senaikaisen tyttöystävänsä Christina Grönvallin kanssa.


title: Benny Andersson

text: Nykyään Benny on naimisissa Mona Nörklintin kanssa. Heillä on poika, Ludvig, joka syntyi vuonna 1982.


title: Björn Ulvaeus

text: Björn Kristian Ulvaeus (s. 25. huhtikuuta 1945 Göteborg) on ruotsalainen muusikko, joka oli pop-yhtye Abban jäsen. Yhdessä Benny Anderssonin kanssa Ulvaeus kirjoitti useita populaarimusiikin tunnetuimpia klassikkosävellyksiä.


title: Björn Ulvaeus

text: Ulvaeus syntyi Göteborgissa. Hänen perheensä muutti Västervikiin Björnin ollessa kuusivuotias.


title: Björn Ulvaeus

text: 1960-luvun alussa Ulvaeus kuului West Bay Singers -nimiseen yhtyeeseen, joka osallistui vuonna 1963 Ruotsin radion järjestämään kykyjenetsintäkilpailuun ”Plats på scen”. Samaan kilpailuun osallistui toinenkin tulevista Abban jäsenistä, 17-vuotias Anni-Frid ”Frida” Lyngstad.


title: Björn Ulvaeus

text: Kilpailun myötä juuri perustetun levy-yhtiö Polarin tuottaja Stig Anderson ja hänen yhteistyökumppaninsa Bengt Bernhag kiinnostuivat yhtyeestä ja ottivat yhteyttä sen jäseniin. West Bay Singersin nimi muutettiin Hootenanny Singersiksi, ja siitä tuli pian 1960-luvun suosituimpia yhtyeitä Ruotsissa.


title: Björn Ulvaeus

text: Vuonna 1966 Ulvaeus tapasi Benny Anderssonin, joka oli Ruotsin suosituimman The Hep Stars -yhtyeen kosketinsoittaja. Ulvaeus ja Andersson kirjoittivat ensimmäisen yhteisen sävellyksensä ”Isn’t It Easy to Say”.