title: PFK TsSKA Moskova

text: Joukkue perustettiin vuonna 1911. Jalkapallossa TsSKA voitti Neuvostoliiton mestaruuden yhteensä seitsemän kertaa (1946, 1947, 1948, 1950, 1951, 1970 ja 1991), Neuvostoliiton cupin viidesti (1945, 1948, 1951, 1955 ja 1991), Venäjän mestaruuden kuudesti (2003, 2005, 2006, 2013, 2014 ja 2016), Venäjän cupin seitsemästi (2002, 2005, 2006, 2008, 2009, 2011 ja 2013) sekä Venäjän supercupin neljästi (2004, 2006, 2007 ja 2009).


title: PFK TsSKA Moskova

text: Lisäksi kaudella 2004–2005 TsSKA voitti jalkapallon UEFA Cupin peittoamalla finaalissa Sporting Lissabonin maalein 3–1. Näin siitä tuli Venäjän ensimmäinen jalkapallon eurocup-tittelin voittanut seura.


title: PFK TsSKA Moskova

text: Lempinimi ”hevoset” juontuu seuran ensimmäisestä harjoituskeskuksesta, jossa pidettiin Jusupov-aatelissuvun talleja. Kyseinen aatelissuku oli yksi vauraimmista Venäjällä, ja se omisti muun muassa vuonna 1917 400 km² maata, josta osa oli viljelty tai tehdaskäytössä. Jusupov-suku oli myös sekaantunut Grigori Rasputinin murhaan.


title: Suntio

text: Suntio on ammattinimike henkilölle, joka huolehtii kirkkorakennuksesta ja muista seurakunnan tiloista. Suntion työhön kuuluvat myös kirkollisten toimitusten valmistelut ja joissakin tapauksissa toimistotyöt. Suntioita on yleensä yksi, mutta suuremmissa seurakunnissa useampia. Työtä tehdään yleensä seurakunnan tilaisuuksien mukaan, joten työ on viikonloppu- ja iltatyötä.


title: Suntio

text: Suntiot työllistyvät seurakuntiin ja hautausmaille erilaisilla työnimikkeillä: suntio, seurakuntamestari, vahtimestari, hautausmaan työntekijä, talonmies-vahtimestari, vahtimestari-siivooja ja erityisammattimies. Työnimikkeiden kirjo kertoo työtehtävien monipuolisuudesta ja vaihtelevuudesta alueittain ja seurakunnittain. Yleensä suntio toimii myös kellonsoittajana. Joissakin seurakunnissa suntion työtehtävät rajoittuvat vain kirkollisiin toimituksiin. Tällöin siivoojan, haudankaivajan, hautausmaanhoitajan ja vahtimestarin tehtäviä hoitaa oma työntekijänsä tai ne on yhdistetty erilliselle seurakuntamestarille. Työ edellyttää oma-aloitteisuutta ja järjestelmällisyyttä, vastuuntuntoa ja palvelualttiutta.


title: Suntio

text: Vaikka työ on yleensä näkymätöntä, on suntion tehtävillä suora vaikutus seurakunnan tilaisuuksiin ja toimintaan. Kirkonmenojen aikana suntio ohjaa kirkkoväkeä esimerkillään ja huolehtii kolehdin keräämisestä. Hän myös johtaa hautausta ja opastaa yleisöä muissa tapahtumissa.


title: Suntio

text:
Suntion ammattitutkinto on humanistisen ja kasvatusalan ammattitutkinto. Ammattitutkinto antaa jatko-opintokelpoisuuden vastaavan alan ammattikorkeakouluopintoihin.
Suntion ammattitutkintoja järjestävät kristilliset opistot ympäri Suomen, kuten Helsingin kristillinen opisto eli Laajasalon opisto, Raudaskylän Kristillinen Opisto Ylivieskassa, Seurakuntaopisto Järvenpäässä ja Turun kristillinen opisto. Jyväskylän kristillisessä opistossa on myös valtakunnallisiin Suntion ammattitutkinnon perusteisiin pohjautuva suntiolinja, joka antaa ammattiin tarvittavan koulutuksen. Alueellisia kursseja järjestetään myös seurakunnissa. Näyttötutkintona on suntion ammattitutkinto. Suntioksi pystyy opiskelemaan myös oppisopimuksella.


title: TsSKA

text: TsSKA tarkoittaa armeijan keskusurheiluseuraa.


title: M/S Aallotar

text: M/S Rogalin () oli autolautta, tilattiin Ranskasta, Dubegion-Normandie telakalta vuonna 1971. Tilaajana oli alun perin Siljavarustamo, mutta se siirrettiin Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiölle ennen aluksen valmistumista. Laivan tilaushinta oli 65 miljoonaa Ruotsin kruunua. Samanlaisia aluksia oli tilattu kaksi kappaletta, joista toisen tilaussopimus siirrettiin ruotsalaiselle Rederi AB Svealle.


title: M/S Aallotar

text: Alus valmistui nimellä "M/S Aallotar" vuonna 1972, luovutettiin 22. helmikuuta ja saapui Helsinkiin ensimmäistä kertaa kuusi päivää myöhemmin. Se asetettiin yhdessä hieman myöhemmin valmistuneen sisaraluksensa M/S Svea Reginan kanssa Silja Linen Helsinki–Tukholma-reitille. Laiva törmäsi 21. joulukuuta 1972 aallonmurtajaan Tukholman lähellä Brevikissä, kun sen ohjauskoneeseen tuli vika. M/S Floria irroitti laivan ja se pääsi Tukholmaan neljä tuntia myöhemmin.


title: M/S Aallotar

text:
Aallotar-nimi oli SHOY:llä ollut käytössä jo aiemminkin, ja yhtiöllä olikin tapanaan nimetä aluksensa perinteikkäästi.
Vuonna 1975 uuden M/S Wellamon valmistumisen myötä, Aallotar siirrettiin Turku–Ahvenanmaa–Norrtälje-reitille jossa se palveli aina vuoteen 1976, jonka jälkeen se makuutettiin ja otettiin seuraavana kesänä Siljan lisälautaksi Turku–Tukholma-linjalle. Laiva aikarahdattiin 5. lokakuuta 1977 seitsemäksi kuukaudeksi Polferriesin käyttöön Gdansk–Helsinki-reitille. 2. toukokuuta 1978 ilmoitettiin, että laiva oli myyty Puolaan.


title: M/S Aallotar

text: Rogalin liikennöi puolalaisena Swinoujsciestä ja Gdańskista lähinnä Ruotsiin. Alus törmäsi syyskuussa 1979 hollantilaiseen säiliölaiva Coral Rubrumiin Porkkalan majakasta kaakkoon ja sai vasempaan kylkeensä useita metriä pitkän repeämän. Alus oli kolmeen otteeseen myös rahdattuna, ensin Islannin ja Tanskan ja myöhemmin Walesin ja Irlannin välille. Rogalin myytiin romutettavaksi Intiaan vuonna 2003.


title: M/S Svea Regina

text: M/S Svea Regina tilattiin Ranskasta Dubigeon Normandien telakalta vuonna 1970. Tilaajana oli alun perin Siljavarustamo, mutta se siirrettiin Rederi AB Svealle ennen "Svea Reginan" valmistumista. Samanlaisia aluksia oli tilattu kaksi kappaletta, joista toisen tilaussopimus siirrettiin Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiölle.


title: M/S Svea Regina

text: "Svea Regina" valmistui vuonna 1972 ja se asetettiin Silja Linen Helsinki–Tukholma -reitille, jossa sen parina liikennöi hieman aiemmin valmistunut sisaralus "M/S Aallotar".


title: M/S Svea Regina

text: Vuonna 1975 uuden "M/S Svea Coronan" valmistumisen myötä "Svea Regina" siirrettiin Norrtälje–Maarianhamina–Turku-reitille, jossa se palveli linjan lakkauttamiseen asti. Vuonna 1977 "Svea Regina" rahdattiin CNAN:lle Algerian ja Ranskan välille ja asetettiin vuonna 1978 Turku–Tukholma reitille.


title: M/S Svea Regina

text: Alus myytiin vuonna 1978 Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiölle, joka nimesi aluksen "Reginaksi". Alus jatkoi liikennöintiä Turku–Tukholma-reitillä, kunnes se aikarahdattiin vuoden 1978 loppupuolella Puolaan, Polferriesille. Alus palasi Suomeen Silja Linen liikenteeseen kesäsesogiksi 1979, jonka jälkeen se aikarahdattiin ja lopulta myytiin Kreikkaan, jossa se sai nimen "Mediterranean Sun". Toiselle kreikkalaisvarustamolle siirryttyään vuonna 1982 alus sai nimekseen "Odysseas Elytis".


title: M/S Svea Regina

text: Vuonna 1985 alus myytiin bahamalaiselle Sky Cruises -varustamolle, joka antoi aluksen nimeksi "Scandinavian Sky".


title: M/S Svea Regina

text: Vuonna 1989 alus myytiin Palkkiyhtymä Oy:lle, siirrettiin Helsinki–Tallinna-reitille ja nimettiin "Tallinkiksi". Vuonna 1993 Palkkiyhtymä myi 49 prosenttia omistusosuudestaan Estonian Shipping Companylle.


title: M/S Svea Regina

text: 22. huhtikuuta 1995 alus törmäsi Suomenlinnan Kustaanmiekan rantaan ja oli vähällä upota. Vauriot korjattiin, mutta jo seuraavana vuonna alus makuutettiin. Laiturissa maannut alus myytiin heinäkuussa 1997 Florence Marille Panamaan ja nimettiin "Mama Tanzaniaksi", mutta alus ei koskaan aloittanut liikennöintiä kyseisen omistajan operoimana. Syksyllä 1998 alus myytiin Egyptiin ja sai nimekseen "Eltor".


title: M/S Svea Regina

text: Kesäkuussa 2001 alus myytiin Yakima Navigation -varustamolle Panamaan ja nimettiin "Monte Carloksi". Saman vuoden lokakuussa nimeksi kuitenkin vaihdettiin "El Safa", joka vuonna 2005 lyhentyi "Safaksi". Alus romutettiin vuonna 2005 Intiassa.


title: FK Spartak Moskova

text: FK Spartak Moskova () on moskovalainen jalkapalloseura.


title: FK Spartak Moskova

text: Spartak on yksi koko Neuvostoliiton ja Venäjän historian suurimmista seuroista. Kun Neuvostoliiton alkuvuosina monet erilaiset hallinnon ja yhteiskunnan yksiköt ja järjestöt, kuten poliisi, asevoimat ja rautatieläiset perustivat omia seurojaan, oli vuonna 1922 Spartak eräänlainen koko kansan seura.


title: Loinen (biologia)

text: Loinen eli parasiitti on eliö, joka elää toisen eliön, "isäntäeliön", kudoksissa (sisäloiset), iholla, turkissa tai läheisyydessä (ulkoloiset) aiheuttaen isäntälajille vahinkoa. Toisin kuin symbioosissa, loisiminen eli parasitoiminen ei yleensä hyödytä isäntää mitenkään. Loisimisessa on tavallista, ettei loinen ole isännälleen kohtalokas, vaikka joskus haittoja voikin ilmetä. Mikäli organismi tappaa isäntänsä tarkoituksellisesti, sen sanotaan olevan parasitoidi.


title: Loinen (biologia)

text: Loiset ovat useimmiten isäntäänsä pienempiä. Myös loisilla voi olla loisia, jolloin puhutaan "hyperparasiiteista" eli loisenloisista.


title: Loinen (biologia)

text: Yleensä loiset ovat erikoistuneet tiettyihin isäntäeliöihin eivätkä kykene häiritsemään toisenlaisia isäntäeliöitä tai lisääntymään niiden yhteydessä. Jotkin loiset ovat ihmiselle hyödyksi, kuten biologisessa torjunnassa käytetyt tuhohyönteisten loiset.


title: Loinen (biologia)

text: Myös kasvi- ja sienikunnissa on loisia, esimerkiksi rafflesiat ja tuulenpesäsienet.


title: Spartak

text: Spartak voi tarkoittaa


title: Carl Djerassi

text: Carl Djerassi (29. lokakuuta 1923 Wien, Itävalta – 30. tammikuuta 2015 San Francisco, Kalifornia, Yhdysvallat) oli kemisti ja näytelmäkirjailija, joka tunnetaan suun kautta otettavan ehkäisypillerin keksimiseen johtaneesta tutkimustyöstä.


title: Carl Djerassi

text: Djerassi syntyi Wienissä juutalaiseen perheeseen, jonka isä oli lähtöisin Bulgariasta. Hän muutti 1938 Bulgariaan turvaan natsien vainolta. Vuonna 1939 hän muutti Yhdysvaltoihin. Hän suoritti 1942 alemman korkeakoulututkinnon Kenyon Collegessa ja väitteli Wisconsinin yliopistossa filosofian tohtoriksi 1945. Vuosina 1959–2002 hän toimi kemian professorina Stanfordin yliopistossa. Hänet valittiin 1978 kansalliseen keksijöiden museon (National Inventors Hall of Fame) arvovaltaiseen joukkoon.


title: Carl Djerassi

text: Djerassi keksi yhdessä meksikolaisen Luis E. Miramontesin ja unkarilaisen George Rosenkranzin kanssa synteettisen progesteronin joka, toisin kuin luonnollinen progesteroni, tehoaa suun kautta otettuna ja on huomattavasti voimakkaampi kuin luonnollinen hormoni. Hänen ehkäisyvalmisteen kehittelyä koskevia valmistelujaan avustivat Gregory Pincus, John Rock ja Min-Cheuh Chang. Djerassi muistuttaa, että kun hän aloitti työn progesteronin kehittämiseksi, hänellä ei alun perin ollut mielessä syntyvyyden säännöstely. ”Emme edes hurjimmissa unelmissa … osanneet kuvitella sellaista.” Silti häneen viitataan ehkäisypillerin isänä.


title: Carl Djerassi

text: Djerassi ennakoi ehkäisypillerin yhteiskunnallisia vaikutuksia. Hän huomasi sen suuret vaikutukset miehen ja naisen välisessä sosiaalisessa kanssakäymisessä suvunjatkamisen sosiobiologian kautta. Hän uskoi, että sillä olisi suuremmat sosiaaliset vaikutukset miehille kuin naisille, ja kutsui vaikutuksia miesten ”feminisaatioksi”, millä hän viittasi lakien ja yhteiskunnan arvojen muuttumiseen yhteiskunnassa yleensä naisille myönteisemmäksi.


title: Carl Djerassi

text: Djerassi kirjoitti romaanin "Cantor’s Dilemma", joka nostaa esille nykyaikaisen tieteellisen tutkimuksen etiikkaa päähenkilön tohtori Cantorin kautta.


title: Carl Djerassi

text: Hän on saanut Wolfin palkinnon kemiassa vuonna 1978.


title: Pikkuhousunsuoja

text: Pikkuhousunsuojat on kehitetty terveyssiteistä. Pikkuhousunsuojien tarkoituksena on imeä kuukautisvuodon ulkopuolinen vuoto, esimerkiksi valkovuoto tai lievä virtsankarkailu. Sitä voidaan käyttää myös varmistamassa esimerkiksi tamponia tai kuukautiskuppia.


title: Pikkuhousunsuoja

text: Pikkuhousunsuojia on markkinoilla monenlaisia mm. string-alushousuille sekä mustia mustille alusvaatteille. Pikkuhousunsuojia myydään myös yksittäisesti pakattuina.


title: Pikkuhousunsuoja

text: Kaikilla terveyssidevalmistajilla on markkinoilla myös pikkuhousunsuojia.


title: Pikkuhousunsuoja

text: Kertakäyttöinen pikkuhousunsuoja pysyy paikallaan tarrakiinnityksellä. Kertakäyttöpikkuhousujensuojilla on monia valmistajia, mm. Alldays ja Vuokkoset. Kertakäyttöinen pikkuhousunsuoja heitetään nimensä mukaan käytön jälkeen roskiin. Sitä ei saa huuhdella viemäristä alas, sillä se voi tukkia viemäriputkia.


title: Pikkuhousunsuoja

text: Taloudellisempi ja ympäristöystävällisempi vaihtoehto kertakäyttöisille pikkuhousunsuojille ovat kestosuojat. Kestosuojissa ei ole käytetty valkaisuaineita tai muita kemikaaleja. Ne nimensä mukaisesti kestävät pidempään, sillä niitä voi käyttää useasti, ja täten tulevat usein halvemmiksi kuin kertakäyttöiset. Ne pitää kuitenkin aina pestä ennen uudelleenkäyttöä.


title: Pikkuhousunsuoja

text: Kestopikkuhousunsuoja on samanlainen kuin kestoterveysside, joskin pienempi ja usein myös ohuempi, mutta materiaalit ovat molemmissa samat. Päällä kuivan tuntuinen kangas (usein puuvillaa, bambua tai hamppua) sekä keskellä kosteutta imemässä muutama imukerros esimerkiksi puuvillafroteeta. Joskus suojissa saattaa olla myös kosteussulku, ja vain kosteussuluttomia pikkuhousunsuojia voi käyttää molemmin päin. Ne kiinnitetään neppareiden tai erityisen tarrapinnan avulla alushousuihin.


title: Dik Browne

text: Richard Arthur Allan "Dik" Browne (11. elokuuta 1917–4. kesäkuuta 1989) oli New Yorkissa syntynyt sarjakuvataiteilija, jonka kuuluisin luomus on maailmanlaajuisesti tunnettu Harald Hirmuinen (engl. "Hägar the Horrible"). Vuodesta 1988 lähtien sarjakuvaa on piirtänyt ja käsikirjoittanut hänen poikansa Chris Browne. Dik Browne piirsi myös Mort Walkerin käsikirjoittamaa sarjakuvaa Pirkko ja Pentti ("Hi and Lois"), jonka hahmot esiintyivät ensimmäisen kerran Walkerin Masi-sarjakuvassa ("Beetle Bailey"). Nykyisin Pirkkoa ja Penttiä piirtää Dik Brownen poika Chance Browne.


title: Metsätalous

text: Metsätaloudella tarkoitetaan ensisijaisesti puuston kasvatusta, korjuuta ja myyntiä. Laajemmassa merkityksessä metsätaloudella tarkoitetaan myös puunjalostusteollisuuden toimintaa. Ensisijaisesti metsätalouden harjoittamiseen varattua metsää kutsutaan talousmetsäksi. Metsähallitus käyttää talousmetsistä nimitystä monikäyttömetsä, koska ekosysteemipalveluihin lukeutuvat kaikki metsästä saatavat hyödyt, kuten esimerkiksi puut, marjat, riista ja virkistäytyminen.


title: Metsätalous

text: Kasvaneet puut myydään puunostajille, joita ovat muun muassa metsäyhtiöt. Puuta käytetään yleisimmin sellun- ja paperinvalmistuksen raaka-aineena sekä puutavaran tuotannossa. Puusta voi tehdä myös puupolttoaineita, kuten polttopuita ja pellettejä. Tähän tarkoitukseen käytetään yleensä puuta, joka ei käy teollisuuden käyttöön esimerkiksi pienen läpimitan tai huonon runkomuodon vuoksi. Myös hakkuutähteet, eli oksat ja kapeat latvukset, kannot kootaan usein energiakäyttöön.


title: Metsätalous

text: Metsätalous on sanansa mukaisesti taloudellista toimintaa, jolla tuotetaan uusiutuvaa raaka-ainetta metsäteollisuuden ja energiateollisuuden käyttöön. Hyvä metsänhoito takaa omistajalle parhaan puunmyyntitulon, koska sen ansiosta taloudellinen tulos on paras mahdollinen. Investointien kannattavuuslaskennassa käytetään yleisesti investointikustannusten diskonttausta eli tulevaisuudessa saatavien tulojen siirtämistä nykyaikaan. Metsätalous ja siihen kiinteästi liittyvä metsäsektori tuottaa arvonnousua nopin 64 miljardia euroa vuodessa Suomen kansantalouteen.


title: Metsätalous

text: Metsänhoidon järjestelmällisyyttä helpottaa metsäsuunnitelma. Se sisältää kartan metsäalueesta, metsäalueen jaon kuvioihin, käsittelyehdotukset kullekin kuviolle sekä ennusteen metsikön tulevasta kasvusta, kehityksestä sekä tuotoksesta. Kuviolla tarkoitetaan metsikköä, joka on iältään, puulajiltaan ja kasvupaikkatyypiltään samankaltaista, eli jolle voidaan ehdottaa yhtä ja samaa käsittelyvaihtoehtoa. Kuviot on numeroitu. Metsänhoidolliset toimenpiteet tehdään aina koko kuviolle ja kuvioittain. Metsäsuunnitelma ei ole pakollinen. Se tehdään yleensä noin kymmeneksi vuodeksi kerrallaan, mutta suositellaan päivitettäväksi tätä lyhyemmällä aikavälillä.


title: Metsätalous

text: Metsänhoitoon kuuluu maanmuokkaus ja puiden istutus, kylvö tai luontaisen uudistumisen odottaminen, taimikon perkaus ja hoito, ensiharvennus, harvennus ja lopuksi päätehakkuu. Päätehakkuun jälkeen huolehditaan uuden puuston syntymisestä joko istuttamalla "taimia" tai jättämällä "siemenpuita" hakkuualueelle. Uusien taimien nousu siemenistä tehostuu, jos metsämaan pintarakenne rikotaan, jotta siemenpuiksi jätetyistä puista karisevat siemenet päätyisivät suoraan kivennäismaahan. Metsälaki (1093/1996) määrittelee, kuinka tiheäksi taimikko tulee perustaa ja missä ajassa uusi metsä on saatava kasvamaan hakkuun jälkeen.


title: Metsätalous

text: Metsätalouteen kuuluvat myös soistuvien metsien ja soiden ojitus ja kunnostusojitus, sekä metsäautoteiden rakentaminen ja niiden kunnossapito. Metsäautotieverkosto on Suomessa maailman tiheimpiä, ja sen rakentamista on tuettu ja tuetaan verovaroin metsätalouden kannattavuuden parantamiseksi. Ojituksia Suomessa on tehty runsaimmin 1970-luvulla. Suometsien kasvatuksen ekologinen kestävyys on viime aikoina asetettu kyseenalaiseksi, sillä turpeen ravinnevarat hiipuvat karuimmilla suotyypeillä nopeasti.


title: Metsätalous

text: Metsänomistajan neuvojaksi ja toimenpiteiden tekijäksi on perustettu metsänhoitoyhdistyksiä. Samoja tehtäviä suorittavat myös monet yritykset. Valtion viranomaisina toimivat alueelliset metsäkeskukset ohjaavat ja valvovat metsissä tapahtuvaa taloudellista toimintaa.


title: Metsätalous

text: Suomessa on yleisenä tavoitteena, että metsätalouden harjoittaminen ei estäisi metsien rinnakkaiskäyttöä. Metsän rinnakkaiskäyttö tarkoittaa sitä, että metsää voidaan hyödyntää yhtä aikaa monella eri tavalla. Samaa metsää voi olla mahdollista hyödyntää yhtä aikaa esimerkiksi puuntuotantoon, marjastukseen ja virkistykseen.


title: Metsätalous

text: Nykyinen avohakkuisiin perustuva metsätalous haittaa kuitenkin käytännössä suuresti esimerkiksi marjastusta.


title: Metsätalous

text: Metsätaloudella on haitallisia ympäristövaikutuksia. Esimerkiksi mustikka kuolee avohakkuiden seurauksena palaten metsään vasta 40 vuoden kuluttua. Nettomääräisesti puolet mustikkametsistä onkin kadonnut metsänhoidon seurauksena viimeisen 50 vuoden aikana. Mustikan elvyttyä metsää voi käyttää marjastukseen tyypillisesti vain parin vuosikymmenen ajan, koska metsä hakataan usein jo 60 vuoden ikäisenä.


title: Metsätalous

text: Talousmetsä on lajistoltaan köyhempää kuin luonnontilainen metsä, sillä metsänomistaja pyrkii usein kasvattamaan vain taloudellisesti kannattavia puulajeja tavalla, joka takaa suurimman tuoton. Näin ollen monet luontaiset puulajit ovat käyneet harvinaisemmiksi, ja ekosysteemit ovat lajirikkauden vähetessä käyneet köyhemmiksi. Myöskään lahopuuta ei talousmetsissä juuri esiinny, sillä metsätaloudessa pyritään poistamaan puut ennen niiden luontaista kuolemista. Ojitukset ja purojen perkaamiset ja lähteiden kuivattamiset ovat myös vaikuttaneet metsien rakenteeseen. Nykyisissä metsähoitosuosituksissa pyritään kuitenkin ohjaamaan metsänomistajia käsittelymenetelmiin, joista koituisi vähemmän haittaa metsäluonnolle ja sen monimuotoisuudelle. Metsälaki ja -asetus (1200/1996) sekä Luonnonsuojelulaki (1096/1996) ja -asetus (160/1997) määrittelevät vaaditun luonnonhoidon minimitason.


title: Metsätalous

text: Metsätalouden harjoittamisen taloudellinen kestävyys on pyritty ottamaan Suomessa huomioon jo 1900-luvun alkupuolelta alkaen. Tämä tarkoittaa, että metsiä on pyritty käsittelemään siten, että tulevaisuuden hakkuumahdollisuudet eivät kärsi nykyhetken toiminnasta, vaan seuraavan kiertoajan päätyttyä puustoa olisi jälleen sama määrä hakattavaksi. Tavoitteena on voinut olla myös tasaiset hakkuutulot, mikäli metsämaata on omistettu niin paljon, että puustoa on voitu hakata ja uudistaa esimerkiksi viiden vuoden välein. Tällöin on käytetty normaalimetsän käsitettä, jolloin vuotuinen hakkuumäärä ei ylitä vuotuista kasvua, ja kaikkia ikäluokkia edustavia metsiköitä on tilalla yhtä paljon.


title: Metsätalous

text: Metsien virkistyskäyttö kuuluu metsätalouden sosiaaliseen kestävyyteen. Monissa maissa metsien käyttö virkistykseen on kuitenkin kielletty ilman maanomistajien lupaa.


title: Metsätalous

text: Metsätalouden kulttuuriseen kestävyyteen on määritelty kuuluvaksi muun muassa uskonnon harjoittaminen. Monilla alkuperäiskansoilla on metsissä pyhiä paikkoja ja rituaaleja, jotka suoritetaan metsissä. Metsistä saadaan myös monia perinteisiä lääkeaineita sekä rituaalimenoissa käytettäviä kasveja. Metsän katoaminen tai rakenteen muuttuminen voi uhata kulttuurin olemassaoloa, mikäli sen harjoittamisen edellytykset katoavat.


title: Metsätalous

text: Uusi metsälaki ei enää rajoita avohakkuita keskenkasvuisissa metsissä.


title: Zyklon (yhtye)

text: Zyklon oli norjalainen blackened death metal -yhtye, joka perustettiin vuonna 1998. Zykloniin kuului jäseniä Emperorista, joten yhtye onkin periaatteessa Emperorin jälkeläinen, vaikka musiikki painottuukin enemmän death metalin puolelle. Emperorin entinen rumpali Bård "Faust" Eithun on sanoittanut yhtyeen kappaleita, muttei ole varsinainen jäsen.


title: Jalkasieni

text: Jalkasieni eli jalkasilsa ("tinea pedis") on ihon pinnassa elävä sieni, joka saa ihon kutiamaan voimakkaasti. Nimestään huolimatta jalkasientä esiintyy myös muualla kuin jaloissa. Tavallisia paikkoja sille ovat varpaiden välit, nivuset ja muut kehon taipeet. Yleisimmät jalkasienen aiheuttajat ovat "Trichophyton rubrum-" ja "Trichophyton mentagrophytes" -sienet.


title: Jalkasieni

text: Jalkasieni tarttuu erityisen helposti julkisissa tiloissa, joissa kävellään paljain jaloin. Tällaisia paikkoja ovat muun muassa uimahallien pesutilat. Sen sijaan löylyhuoneessa sienet eivät yleensä tartu.


title: Jalkasieni

text: Jalkasieneen tehoavat yleensä apteekista saatavat reseptittömät voiteet, joissa on terbinafiinia, mikonatsolia tai klotrimatsolia. Myös ketokonatsolia, ekonatsolia ja tiokonatsolia sisältäviä sienilääkevoiteita tai -pulvereita voi käyttää etenkin varvasvälisilsan itsehoidossa. Jos ulkoinen paikallishoito ei auta, käytetään sisäistä lääkitystä eli flukonatsolia, itrakonatsolia ja terbinafiinia.


title: Jalkasieni

text: Kemiallisia lääkkeitä tehokkaammaksi on osoittautunut valkosipulin sisältämä ajoeeni sekä erityisesti synteettiset havupuiden uuteaineet, muun muassa terpeenit, terpenoidit, sterolit sekä fenoliyhdisteet, joista kansankielellä käytetään epätieteellistä termiä pihka.


title: Sax Rohmer

text: Arthur Henry Sarsfield Ward (15. helmikuuta 1883 Birmingham, Englanti – 1. kesäkuuta 1959 White Plains, New York, Yhdysvallat), oli nimellä "Sax Rohmer" tunnettu brittiläinen kirjailija. Hänet muistetaan parhaiten romaaneistaan, joissa esiintyi kiinalainen mestaririkollinen Fu Manchu.


title: Sax Rohmer

text: Rohmer syntyi Englannin Birminghamissa irlantilaiseen työväenluokkaiseen perheeseen. Hän julkaisi ensimmäisen kertomuksensa, novellin ”The Mysterious Mummy” Pearson’s Weekly -lehdessä 1903. Hän ansaitsi elantonsa kirjoittamalla sketsejä esiintyville taiteilijoille, sanoittamalla lauluja ja toimimalla managerina. Hänen ensimmäinen (ilman tekijänimeä) julkaistu romaaninsa oli "Pause!" vuonna 1910.


title: Sax Rohmer

text: Ensimmäinen Fu Manchu -tarina ”The Mystery of Dr. Fu Manchu” julkaistiin jatkoromaanina vuosina 1912–1913. Rasistinen ja vauhdikas tarina, jossa Nayland Smith ja tohtori Petrie kohtasivat maailmanlaajuisen ”keltaisen vaaran” salaliiton, oli välitön menestys. Rohmer ansaitsi hyvin Fu Manchu-, Gaston Max- ja Morris Klaw -tarinoillaan, mutta hoiti sangen kehnosti raha-asiansa.


title: Sax Rohmer

text: Suomessa Minerva Osakeyhtiö alkoi julkaista Rohmerin romaaneja vuonna 1923. Myös lehdissä julkaistiin Rohmerin jatkokertomuksia (muun muassa "Viikon kertojat", "Seikkailujen maailma"). Rohmerin ”Oravain ystävä” julkaistiin Kariston Novelliston numerossa 1/1934 ja "Atlantiksen valo" ("Light of Atlantis") numerossa 2/1935. Fu Manchu tuli osaksi populaarikulttuuria ja tämä kiinalaisen mestaririkollisen arkkityyppi seikkaili myös eri sarjakuvissa ("Korkeajännitys") ja lukuisissa elokuvissa.


title: Sax Rohmer

text: Rohmer muutti vaimoineen Yhdysvaltoihin, jossa kuoli influenssan ja keuhkokuumeen heikentämänä 1. kesäkuuta 1959.


title: Zyklon

text: Zyklon tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Tutkielma

text: Tutkielma on määräaiheesta laadittu tutkimusraportti tai suppeahko pohtiva kirjoitus, essee.


title: Tutkielma

text: Akateemisessa tutkielmassa tutkitaan jotain tutkimusongelmaa tai hypoteesia (oletusta).


title: Tutkielma

text: Empiiristen tieteiden tutkielmissa pyritään kokeellisesti osoittamaan todeksi tutkimusongelman väite tai hypoteesi.


title: Tutkielma

text: Tutkielman rakenne voi noudattaa seuraavaa, ns. IMRD-kaavaa:


title: Tutkielma

text: Tutkielma on myös piirustustyyppi, jonka tarkoitus on tutkia aihetta kokonaisvaltaisesti ja perusteellisesti.


title: Leopold I (Belgia)

text: Leopold I (s. 16. joulukuuta 1790 Coburg, Baijeri – 10. joulukuuta 1865 Laeken, Belgia) oli ensimmäinen belgialaisten kuningas, kuitenkin kansanomaisesti häntä sanotaan Belgian kuninkaaksi, 1831–1865.


title: Leopold I (Belgia)

text: Leopold oli saksalaisen Saksi-Coburg-Saalfeldin herttuakunnan hallitsijan Frans I:n ja tämän toisen puolison, kreivitär Augusta Reuss von Ebersdorfin nuorin poika. Hänen vanhempi veljensä Ernst vaihtoi vuonna 1826 Saalfeldin alueen Gothaan, minkä jälkeen sekä herttuakunnan että suvun nimeksi tuli Saksi-Coburg-Gotha ("Sachsen-Coburg und Gotha").


title: Leopold I (Belgia)

text:
Nuori Leopold sai jo viisivuotiaana keisarillisen Venäjän Izmailovskin rykmentin everstin arvon. 12-vuotiaana hänestä tuli kenraali.
Nuorena prinssinä ja kenraalina hän vietti vuonna 1806 hetken aikaa Napoleon Bonaparten hovissa, sen jälkeen kun tämä oli joukkoineen valloittanut Sachsen-Coburg-Saalfeltin herttuakunnan. Hän kuitenkin kieltäytyi ranskalaisten keisarin tarjoamasta adjutantin arvosta ja matkusti Venäjälle Aleksanteri I luokse. Siellä hän osallistui everstin arvoisena venäläisessä ratsuväkirykmentissä vuonna 1814 Lützenin, Bautzenin ja Leipzigin taisteluihin Bonaparten joukkoja vastaan. Näiden taistelujen seurauksena hänelle suotiin marsalkan arvo.


title: Leopold I (Belgia)

text: Nuorella prinssillä ja marsalkalla oli suuret mahdollisuudet. Kun Eurooppaan saatiin rauha, 2. toukokuuta 1816 Leopold avioitui Ison-Britannian Charlotten kanssa. Charlotte oli Yhdistyneen Kuningaskunnan sijaishallitsijan ja tulevan kuninkaan Yrjö IV:n ainoa legitiimi lapsi ja siten myös tuleva hallitsija. Charlotte kuitenkin menehtyi synnytykseen jälkeen 6. marraskuuta 1817.


title: Leopold I (Belgia)

text: Tämän lyhyen avioliiton jälkeen herttua Leopold keskittyi auttamaan sukulaisiaan nousemaan niin Portugalin kuin Yhdistyneen Kuningaskunnankin valtaistuimille. Lisäksi hän oli sisarensa "Viktoria von Saxe-Coburg und Saalfeldin", joka oli Yrjö IV nuoremman veljen Kentin herttuan puoliso, tyttären Viktorian, tulevan Ison-Britannian ja Irlannin Yhdistyneen Kuningaskunnan kuningattaren, neuvonantajana.


title: Leopold I (Belgia)

text: Leopoldin leskeys kuitenkin päättyi 2. kesäkuuta 1829 kun hän avioitui, joidenkin mielestä ei-laillisesti, näyttelijätär "Caroline Aueri"n kanssa. Carolinesta tehtiin Montgomeryn kreivitär ja hän oli Leopoldin avustajan Christian von Stocmarin serkku. Avioliitto päättyi 1831.


title: Leopold I (Belgia)

text: Kolmannen avioliittonsa Leopold solmi belgialaisten kuninkaana 9. elokuuta 1832. Puoliso oli ranskalaisten kuninkaan Ludvig-Filipin tytär Louise d'Orleans. Avioliitosta syntyi neljä lasta:


title: Leopold I (Belgia)

text: Kuningas Leopoldilla oli myös kaksi avioliiton ulkopuolella syntynyttä lasta, joiden äiti oli Arcadia Claret, Eppinghoven paronitar:


title: Leopold I (Belgia)

text: Vuonna 1830 kreikkalaiset tarjosivat Leopoldille Kreikan kruunua, mutta tämä kieltäytyi siitä. Sen jälkeen kun belgialaiset varmistivat itsenäistymisensä Alankomaista 4. lokakuuta 1830, Belgian kansalliskokous, lukuisten muiden varteenotettavien kandidaattien jälkeen, pyysi Leopoldia perustettavan kuningaskunnan hallitsijaksi. Tämä hyväksyi pyynnön ja hänestä tuli "belgialaisten kuningas" 26. kesäkuuta 1831. Hän vannoi uskollisuutta uuden valtion perustuslaille Brysselin kuninkaallisessa palatsissa 21. heinäkuuta 1831. Tämä päivä on sen jälkeen ollut belgialaisten yleinen vapaapäivä.


title: Leopold I (Belgia)

text: Noin kaksi viikkoa tämän tapahtuman jälkeen 2. elokuuta 1831 Alankomaat aloitti sodan Belgiaa vastaan ja sen sotilaat hyökkäsivät Belgiaan. Leopold, kokeneena sotilaana, puolusti henkilökohtaisesti Brysseliin johtavaa tietä. Vihollisuudet jatkuivat aina vuoteen 1839 saakka ja rauhansopimuksen allekirjoitus sinetöi lopullisesti Belgian itsenäisyyden.


title: Leopold I (Belgia)

text: Leopoldin valtakausi on Belgialle, eritoten sen ranskankieliselle eteläosalle Vallonialle voimakkaan teollistumisen aikakautta. Voimakkaasti Isoon-Britanniaan suuntautuneena hän myötävaikutti uusien teollisten keksintöjen tuloa maahansa. Ensimmäinen mannereurooppalainen rautatieyhteys avattiinkin 5. toukokuuta 1835 Brysselin ja Mechelenin välille. Näin kuningas toteutti erään haaveistaan.


title: Leopold I (Belgia)

text: Ulkopolitiikassa Leopold pyrki käyttämään hyväkseen kaikkia mahdollisia ulkopuolisia suhteitaan suojellessaan uutta ja herkkää kuningaskuntaansa. Näin eritoten Ranskan ja Preussin tavoitteiden suhteen hän oli tiukkana. Erityisesti tämä tuli esiin Napoleon III:n hallituskautena ja haluna liittää Belgia osaksi Ranskaa.


title: Leopold I (Belgia)

text: Vuonna 1849 Leopold toimi sisarentyttärensä, kuningatar Viktorian ja vanhimman veljensä Saxe-Coburg und Gothan herttuan Ernest I:n pojan, prinssi Albertin avioliiton välittäjänä.


title: Leopold I (Belgia)

text: Suurin poliittinen tappio Leopoldille oli, kun hän ei vuonna 1842 onnistunut saamaan aikaan lapsityövoiman kieltoa tehtaissa ja kaivoksissa.


title: Leopold I (Belgia)

text: Vaikka yli Euroopan pyyhkäisi vallankumouksien aalto ja Leopoldin appi, Ranskan kuningas Ludvig-Filip joutui luopumaan vallasta, niin Leopoldin Belgia pysyi puolueettomana ja eritoten juuri hallitsijansa toimenpiteiden ansiosta.


title: Leopold I (Belgia)

text: Kuningas Leopold I:n kuoli Laekenin linnassa 19. joulukuuta 1865. Hänet on haudattu Laekenin linnankirkon kuninkaalliseen hautakryptaan, kuten kaikki muutkin Belgian kuninkaat.


title: Kumi

text: Kumi on kimmoinen aine, jota saadaan vulkanoimalla kautsukasvien maitiaisnestettä tai valmistamalla synteettisesti. Kumi on joustavaa, venyvää ja muodoltaan palautuvaa. Kumin suurta kimmoisuutta ei täysin pystytä kuvaamaan yleisellä elastisuusteorialla. Kumimainen materiaali saadaan aikaan polymeeriraaka-aineista luomalla polymeerimolekyylien väliin ristisidoksia. Koneenrakennuksessa kumimateriaaleja käytetään kohteissa, joissa joudutaan vaimentamaan iskumaisia kuormia tai tarvitaan joustavia liitoksia.


title: Kumi

text: Kumit jakaantuvat luonnonkumeihin ja synteettisiin kumeihin. Luontoperäinen raakakumi, kautsu valmistetaan kumipuun maitiaisnesteestä, jota sanotaan lateksiksi. Osa kumilaaduista luetaan myös elastomeereiksi.


title: Kumi

text: Sana ”kumi” ja ruotsin vastaava ”gummi” ovat peräisin latinasta, jossa sana "cummi" tai "gummi" tarkoitti puun mahlaa. Latinaan sana on tullut todennäköisesti muinaisegyptistä kreikan kautta. Englannin kumia tarkoittava sana ”rubber” on peräisin kumin ensimmäisestä käyttökohteesta pyyhekumista (verbi ”rub” tarkoittaa hankaamista).


title: Kumi

text: Luonnonkumi valmistetaan trooppisten puulajien maitiaisnesteestä, erityisesti brasilialaisesta kumipuusta ("Hevea brasiliensis"). Kolotuista puista juoksuttamalla kerätty lateksi saostetaan (koaguloidaan) esimerkiksi muurahaishapolla, jolloin saadaan raakakumia, kautsua. Tämä on juustoa muistuttavaa ainetta.


title: Kumi

text: Raakakumi on vaaleaa ja läpikuultavaa, lämpimänä pehmeää ja plastista, kylmänä haurasta ja murtuvaa. Sen tuoreet pinnat tarttuvat puristettaessa lujasti toisiinsa kiinni. Kemiallisesti raakakumi on isopreenin polymeeri cis-1,4-polyisopreeni. Kun raakakumiin lisätään rikkiä ja se kuumennetaan eli vulkanoidaan, syntyy kumia, joka on joustavaa ja se säilyttää ominaisuutensa huolimatta lämpötilan vaihtelusta.


title: Kumi

text: Etelä- ja väli-Amerikan intiaanien tiedetään käyttäneen kumipalloja peleissä jo ennen eurooppalaisten saapumista. Ensimmäisiä kumin käyttökohteita oli pyyhekumi, jonka keksi englantilainen Joseph Priestley 1770. Toinen historiallinen maininta kumista Euroopassa samalta vuodelta 1770 kertoo, että Edward Nairne myi raakakumikuutioita kaupassaan Lontoossa. Pyyhekumeiksi tarkoitettuja paloja myytiin hämmästyttävän korkeaan kolmen sillingin kappalehintaan.


title: Kumi

text: Charles Goodyear keksi vuonna 1841 kumin vulkanoinnin, joka paransi sen ominaisuuksia huomattavasti. Rengasvalmistaja Goodyear käyttää hänen nimeään.


title: Kumi

text: Ennen vulkanoitua kumia ainut keino tiivistää liikkuvien koneenosien välinen rako, esimerkiksi höyrykoneen männän ja sylinterin välissä, oli käyttää öljyyn kastettua nahkaa. Tämä toimi vielä pienissä paineissa, mutta tietyn paineen yläpuolella suunnittelijoiden oli valittava lisääntyvän kitkan, joka aiheutui tiiviimmin puristetusta nahasta, sekä suurempien ja tehoa vievien höyryvuotojen välillä.


title: Kumi

text: Vulkanoitu kumi oli ratkaisu tähän ongelmaan. Kumista koneenrakentajat saivat materiaalin, joka voitiin valmistaa haluttuun muotoon ja mittoihin sekä joka salli kohtuullisia ja suuriakin muodonmuutoksia kuormitettuna palautuen taas nopeasti alkuperäisiin mittoihin, kun kuorma oli poistunut. Nämä ominaisuudet yhdistettynä hyvään kestävyyteen ja pintaan, joka ei ole tahmea, ovat tehokkaan tiivistemateriaalin vaatimuksia.


title: Kumi

text: Kumin kysyntä aiheutti 1800-luvulla Brasiliassa taloudellisen nousukauden, mikä teki muun muassa Manauksen kaupungin tunnetuksi. Kumia kerättiin siellä luonnossa kasvavista puista. Etelä-Amerikan rajallinen tuotanto ei vastannut kumin kasvavaan kysyntään ja 1900-luvun alkupuolella silloisesta Belgian Kongosta tuli myös merkittävä kumin tuottaja. Vuonna 1876 englantilaiset toivat kumipuun siemeniä Englantiin, saivat ne itämään. He käynnistivät kumipuun viljelyn Aasiassa, jossa nykyään tuotetaan noin 90 prosenttia luonnonkumista. Suurimmat kumipuuviljelmät sijaitsevat Malesiassa ja Indonesiassa. Nämä kaksi maata tuottavat noin 67 prosenttia koko maailman raakakumista.


title: Kumi

text: Synteettiset kumit kehitettiin Saksassa 1900-luvun alkupuolella. Ensimmäisen kumin synteettisen valmistusmenetelmän patentoi Fritz Hofman vuonna 1909. Vuonna 1926 tuli käyttöön butadieenista valmistettu Buna. Tunnettuja synteettisia kumilaatuja ovat styreenibutadieeni- ja neopreenikumit. Synteettisten kumien yleisin raaka-aine on maaöljy. On olemassa myös silikonipohjaisia kumeja, jotka kestävät kuumutta muita kumeja paremmin. Fluorimuoveistakin on modifikoitu kumimaisia laatuja, joita käytetään tiivisteinä hyvän kemiallisen kestävyytensä ansiosta.


title: Kumi

text: Synteettisten kumien teollinen tuotanto laajeni toisen maailmansodan aikana sekä Saksassa että Yhdysvalloissa, koska näiden maiden yhteydet luonnonkumin tuottajamaihin olivat poikki. Kumia tarvittiin sodankäynnissä autojen renkaisiin. Polymeerikemian kehitys on vaatinut uusia käsitteitä, kuten termoplastiset elastomeerit, jotka sijoittuvat perinteisten kumien ja termoplastisten muovien väliin. Nykyään eniten käytetty synteettinen kumi on styreenibutadieenikumi.


title: Kumi

text: Kumin joustavuutta molekyylitasolla selitetään sillä, että siinä pitkiä polymeeriketjuja on silloitettu harvakseltaan siten, että polymeerien silmukat pääsevät suoristumaan kuten jouset. Kestomuoveissa polymeeriketjuja ei ole silloitettu. Ketjut pääsevät näissä kuumennettaessa ja kappaletta muovattaessa liukumaan toistensa suhteen, mutta eivät enää palaudu. Kertamuoveissa ja kovakumissa silloitusta on niin paljon, että elastista joustavuutta on hyvin vähän.


title: Kumi

text: Kuminauhan päästessä jännityksestä, sen polymeeriketjut palautuvat alkuperäiseen suuremman epäjärjestyksen tilaan. Termodynamiikan termein entropia kasvaa. Jännityksen poistuessa lämpöenergia muuttuu pääosin liike-energiaksi. Tapahtuma on endoterminen. Jännityksestä vapautuva kumi jäähtyy adiabaattisesti. Tämän kumin ominaisuuden voi jokainen itse testata pitämällä jännitettyä kuminauhaa huulien välissä ja vapauttamalla sen sitten.


title: Kumi

text: Merkittävyydeltään teollisuuden raaka-aineena kumi on verrattavissa muoveihin ja perusmetalleihin teräs, alumiini ja kupari. Kumin maailmanmarkkinat ovat suuruudeltaan noin 30 miljardia euroa.


title: Kumi

text: Toisen maailmansodan jälkeen synteettiset kumit valtasivat nopeasti markkinoita varsinkin kohteissa, joissa tarvittiin erikoisempia ominaisuuksia, kuten sähköneristekykyä tai kemiallista kestävyyttä. Vuonna 1965 synteettisillä kumeilla oli noin 60 prosentin markkinaosuus ja sen jälkeen markkinaosuudet ovat heiluneet öljyn hinnan mukaan ollen vuonna 2005 suurin piirtein samat kuin 1965. Vuodesta 1965 kumien kokonaistuotanto on nelinkertaistunut ja oli vuonna 2005 lähes 21 miljoonaa tonnia.


title: Kumi

text: Kaikesta tuotetusta kumista noin 60 prosenttia käytetään autonrenkaisin ja ajoneuvoteollisuus käyttää kaikkiaan yli 70 prosenttia. Luonnonkumista käytetään renkaisiin 77 prosenttia. Renkaissa hyödynnetään kumin joustavuuden lisäksi sen ajoneuvojen liikkeenhallitsemisessa tarvittavia hyviä kumin kitkaominaisuuksia eli pitoa.


title: Kumi

text: Luonnonkumi on väriltään vaalean ruskeaa ja hieman läpikuultavaa. Kumin ominaisuuksia säädellään vulkanoitumisasteella sekä lisäaineilla. Kovaksi vulkanoitua kumia sanotaan eboniitiksi eli kovakumiksi. Kumin tärkein lisäaine on rengasnoki (hiili),joka parantaa kumisekoituksenmekaanista lujuutta ja antaa kumille mustan värin sekä parantaa kumin ultraviolettisäteilyn kestoa. Renkaissa käytetyissä kumiseoksissa saattaa olla 20-40% rengasnokea.Kumiesineet valmistetaan valamalla seostettu kumimassa muotteihin, jotka sitten siirretään uuniin vulkanoitumaan. Tämä toimenpide on siis käytännössä paisto, miksi tätä valmistusvaihetta myös sanotaan. Autonrenkaat valmistetaan useista eri sekoituksista, jotka valmistetaan erilaisiksi komponenteiksi, jotka sitten kootaan rengasaihioksi. Renkaan rakenteeseen sisältyy myös kumisekoituksella päällystettyä tekstiilikudosta (koordia) ja teräskudosta sekä teräslankaa. Koottu rengasaihio siirretään muottiin, jossa se vulkanoidaan (paistetaan) paineenalaisena ja jossa rengas saa pintakuvionsa. Kumiesineiden paistoajat ovat suhteellisen pitkiä verrattuna muoviesineiden jäähtymisaikaan ruiskuvalukoneen muotissa, joten kumiesineitä ei pystytä valmistamaan yhtä nopeasti kuin muoviesineitä.


title: Kumi

text: Kumi menettää kimmoisuutensa alhaisissa lämpötiloissa. Kumille on tyypillistä haurastumisen nopeutuminen jännityksen alaisena. Kumit haurastuvat myös vanhetessaan ja vanheneminen on suhteellisen nopeaa verrattuna esimerkiksi metalleihin.


title: Kumi

text: Kumia ei pystytä sulattamaan ja uudelleenkäyttämään niin, että se täysin säilyttäisi ominaisuutensa. Pieniä määriä renkaita kierrätetään esimerkiksi louhinnan apuna räjähdyssuojamatoissa ja laiturien törmäyssuojina. Koska suurin osa kumista käytetään kulkuvälineiden renkaisiin, niin näiden keräyksestä on olemassa määräyksiä perustuen EU-direktiivien tuottajavastuuseen. Talteenotetut renkaat hävitetään polttamalla tai hautaamalla maaperään. Kumi ja sen lisäaine hiili saadaan poltettua puhtaasti, mutta joistakin lisäaineista voi tulla haitallisia päästöjä. Kumin polton hiilitaseeseen vaikuttaa uusiutuvien raaka-aineiden eli luonnonkumin määrä.


title: Kumi

text: Parhaillaan on koekäytössä ensimmäinen devulkanointia käyttävä kumimateriaalin kierrätyslaitos.


title: Francis Bacon (täsmennyssivu)

text: Francis Bacon on seuraavien henkilöiden nimi:


title: John 5

text: John (Lowery) 5 (s. 31. heinäkuuta 1971) on yhdysvaltalainen kitaristi, joka on soittanut muun muassa Rob Halfordin, Marilyn Mansonin ja David Lee Rothin kanssa samoissa yhtyeissä. Vuonna 2005 hän liittyi Rob Zombien bändiin.


title: John 5

text: John 5 tuli kuuluisaksi kun hän liittyi Marilyn Mansoniin kiertuekitaristiksi vuonna 1998, mutta jäikin yhtyeeseen ja pysyi mukana aina vuoteen 2003. Kesken Grotesk burlesk -kiertueen hän päätti erota yhtyeestä bändin vaikean tilanteen siivittämänä. Vastoin yleistä luuloa Marilyn Mansonin johtohahmo Brian Warner ei erottanut Johnia, ja kaksikko on säilyttänyt ystävyytensä aina tähän päivään.


title: John 5

text: Vuonna 2011 Guitar World Magazinen äänestyksessä John 5 ylsi maailman nopeimpien kitaristien listalla sijalle 10.DVDKokoelmalla Lest We Forget on biisejä joissa John 5 soittaa mutta silloin hän ei enää ollut bändissä. John 5 on levyttänyt myös itse soololevyjä ja hänellä on oma bändi, "Loser" jonka lisäksi hän soittaa Rob Zombien kanssa. Hän on myös työskennellyt Meat Loafin uudella Bat Out of Hell III: The Monster's Loose!


title: John 5

text: DVD & VHS


title: John 5

text:
Albumi
DVD


title: John 5

text: Albumi


title: Marinkainen

text: Marinkainen () on noin tuhannen asukkaan kylä Kokkolan kaupungissa, entisen Lohtajan kunnan alueella Keski-Pohjanmaalla. Kylä sijaitsee Lohtajan Vattajanniemen eteläkainalossa Pohjanlahden rannalla. Kylää halkoo valtatie 8. Marinkaisten talouskylään luetaan lisäksi asumakylät Koskenkylä ja Sorto. Marinkaisten postinumero on 68210.


title: Marinkainen

text: Kylän maisemalle tyypillistä on meri ja tasaiset peltoaukeat reunustavine metsineen. Menneinä vuosisatoina maanviljelyksen ohella myös kalastus oli tärkeä elinkeino. Nykypäivään tultaessa ammattikalastus on hiipunut samalla kun kalasaaliit ovat pienentyneet. Marinkaisissa on oma satama, joka tunnetaan nimellä Mansikkakari.


title: Marinkainen

text: Marinkaisten suurin työllistäjä on maatalous oheistoimialoineen. Kunnan palveluista mm. ala-aste ja vanhainkoti Lepola työllistävät kylällä, lisäksi teollisuus- ja yritystoiminta työllistävät kyläläisiä. Moni marinkaislainen käy töissä Kokkolassa tai muilla lähipaikkakunnilla.


title: Marinkainen

text: Marinkaisissa on oma esikoulu ja ala-aste. Kylällä toimii myös neuvola, perhepäivähoito ja vanhusten ateriapalvelu. Palveluita kylällä on mm. kauppa ja asiamiesposti.


title: Marinkainen

text: Kylällä toimivista yhdistyksistä mainittakoon Marinkaisten kyläyhdistys, Marinkaisten nuorisoseura, kotitalousnaiset ja kalastajaseura.


title: Ainali

text: Ainali voi tarkoittaa:


title: Himankakylä

text: Himankakylä sijaitsee Kalajoella entisen Himangan kunnan pohjoisosassa. Kylän halki virtaa Himankajoki, ja sen läheltä kulkee valtatie 8. Kylällä on naapurikylä Kekolahden kanssa noin 75 asukasta, näistä Himankakylässä asuu noin 40. Kylissä on kalasatamat. Rakennuksia on kylissä yhteensä noin 40. Himankakylässä ei ole omaa koulua, lähin sijaitsee Rahjassa.


title: Torvenkylä

text: Torvenkylä on kylä Himangan ja Kalajoen välissä. Torvenkylässä on asukkaita noin 100. Pääelinkeinot ovat maanviljely . Torvenkylällä on yksi koulu, joka ei enää ole käytössä. Tämän vuoksi se toimii kyläläisten yhteisenä kokouspaikkana. Lähimmät käytössä olevat koulut löytyvät Pahkalasta, Himangalta (lähin yläaste) sekä Kalajoelta.


title: Autoetu

text: Autoetu on palkansaajan ja työnantajan välinen sopimus työnantajan omistaman tai hallinnoiman auton käytöstä. Autoedun saaja ajaa autolla työ- ja yksityisajoja. Myös muunlaiset sopimukset auton käytöstä ovat mahdollisia.


title: Autoetu

text: Autoetu jaetaan pääsääntöisesti kahteen luokkaan: vapaa autoetu ja käyttöetu. Vapaassa autoedussa työnantaja huolehtii kaikista auton käyttöön liittyvistä kustannuksista, kuten polttonesteistä, vakuutuksista, veroista, huolloista ja korjauksista. Käyttöedussa auton käyttäjä maksaa yksityisajojensa polttoainekustannukset.


title: Autoetu

text: Autoetu on palkanlisä ja siten verotettava etu. Autolle lasketaan verotusarvo verohallinnon kulloinkin voimassa olevan laskentamallin mukaisesti. Sen mukaan palkansaaja maksaa edustansa veroa palkanmaksun yhteydessä. Verotusarvo lisätään rahapalkan päälle. Se nostaa bruttotuloja ja siksi myös tuloveroprosenttia. Auton verotusarvon pienentäminen on mahdollista, jos vuosittaiset työ- ja yksityisajomäärät ylittävät tai alittavat erikseen määritellyn vuosittaisen ajomäärän. Nämä muutokset pitää sopia verottajan kanssa erikseen. Muutosten haku edellyttää tarkan ajopäiväkirjan ylläpitoa.


title: Autoetu

text: Monissa yrityksissä autoetu on tarkkaan määritelty työntekijän aseman mukaan. Määritelmä sisältää usein auton hintarajat ja jopa listan hyväksytyistä automerkeistä ja -malleista. Auton omistaa työnantaja tai ulkopuolinen leasing-yhtiö. Usein autoetuautoa kutsutaan myös puhekielessä leasing-autoksi.


title: Erin Brockovich

text: Erin Brockovich-Ellis (s. 22. kesäkuuta 1960, Wichita Kansas Yhdysvallat) on nainen, joka vailla oikeustieteellistä koulutusta kokosi aineiston syytteen nostamiseksi kalifornialaista energiayhtiötä vastaan. Hänen ansiostaan yhtiötä vastaan nostettiin syyte, jonka energiayhtiö sopi asianomaisten kanssa ennätyksellistä 333 miljoonan Yhdysvaltain dollarin summaa vastaan. Nykyisin hän työskentelee tutkintajohtajana ympäristöä koskevissa lakiasioissa ja jakaa ympäristöön liittyvää tietoa luennoimalla ympäri Yhdysvaltoja. Lisäksi hänet on palkattu tuottajaksi lakidraamasarjaan.


title: Erin Brockovich

text: Brockovich syntyi ja varttui Yhdysvalloissa Kansasin osavaltiossa Wichitan kaupungissa. Hän on asunut Kaliforniassa vuodesta 1982. Hänellä on kolme lasta, Matthew, Katie ja Beth. Hän meni 1999 naimisiin näyttelijä Eric Ellisin kanssa.


title: Erin Brockovich

text: Brockovich aloitti 1992 työskentelyn lakimies Ed Masryn toimistossa vastaamalla puhelimeen. Pian hän sai käsiinsä papereita, joista hän pääsi selville Pacific Gas & Electric Company -energiayhtiön aikeista ostaa kiinteistöjä voimalaitoksen lähistöltä. Kun hän tutustui ostotarjouksen kohteena olleisiin ihmisiin, hänelle selvisi, etteivät asiat olleet kaikilta osin kunnossa. Yhdistelemällä saamiaan tietoja hän ehdotti syytteen nostamista energiayhtiötä vastaan, koska se oli syyllistynyt pohjaveden myrkyttämiseen karsinogeenisella kromitrioksidilla eteläkalifornialaisessa Hinkleyn kaupungissa. Vuonna 1996 voimalayhtiö sopi tapauksen 600 talouden osalta 333 miljoonan Yhdysvaltain dollarin summa vastaan, joka on kaikkien aikojen suurin maksettu korvaus Yhdysvaltojen historiassa kanteen sopimisesta.


title: Erin Brockovich

text: Brockovich jatkoi yhteistyötä lakimies Ed Masryn kanssa saastuttamista koskevien syytteiden käsittelyssä. Yksi tapaus liittyi Whitman Corp. -yhtiön kromipäästöjen aiheuttamaan saastumiseen ja toinen 1200 kanteennostajan syyte Pacific Gas & Electric Company -voimalayhtiön saastuttamista vastaan. Hän on tutkintajohtaja Masry & Vititoe -lakiasiantoimistossa.


title: Erin Brockovich

text: Brockovichin huomattua homeongelman omassa Conejon laakson kodissaan hänestä tuli tunnettu aktivisti ja kouluttaja myös tällä alalla. Nykyisin hän on merkittävä ja haluttu puhuja kautta Yhdysvaltojen.


title: Erin Brockovich

text: Omaa elämäänsä kohdanneen menestyksen innoittamana Brockovich on kirjoittanut kirjan, "Take It From Me; Life's a Struggle But You Can Win".


title: Erin Brockovich

text: Jersey Films maksoi vuonna 1995 Erin Brockovichille 30 000 Yhdysvaltain dollaria elämäkerran oikeuksista, koska hän oli toiminut niin poikkeuksellisesti Yhdysvaltojen historian suurimman ryhmäkanteen korvauksen aikaansaamiseksi. Universal Studiosin elokuvan "Erin Brockovich" ensi-ilta oli vuonna 2000. Nimiosaa näytteli Julia Roberts, joka palkittiin parhaan pääosanäyttelijän Oscarilla. Erin Brockovich itse esiintyi elokuvassa Julia-nimisenä tarjoilijana.


title: Erin Brockovich

text: Televisioyhtiö NBC palkkasi 2005 Brockovichin tuottajaksi lakidraamaan nimeltä "Class Action". Palkkaamisen perusteena oli hänen kokemuksensa oikeusjutuista. Brockovich jatkaa tuottajan työn lisäksi edelleen Masry & Vititoe -lakiasiaintoimistossa.


title: Kensapuu

text: Kensapuu on Pohjois-Pohjanmaan Himangalla sijaitseva huonekalualan yritys ja Suomen suurin kalusteovien valmistaja. Himangan lisäksi tuotantoa on myös Kaustisella. Kensapuu valmistaa MDF-kalusteovia noin 700 000 kappaletta vuodessa. Yritys perustettiin vuonna 1989. Henkilöstöä on noin 90 ja liikevaihto vuonna 2010 oli noin 10 miljoonaa euroa. Yritys toimii pääasiassa kotimaassa, viennin osuus on noin 15 %. Puolet Kensapuun ovista menee suurille keittiövalmistajille asiakkaiden omilla malleilla ja merkeillä. Toinen puoli tuotannosta on yrityksen omaa mallistoa, joka toimitetaan pienille puusepänyrityksille ympäri Suomen. Kensapuu ei myy tuotteitaan suoraan kuluttajille.


title: Alankomaiden hallitsija

text: Alankomaiden hallitsijoista oli ensimmäinen vuosina 1806–1810 hallinnut Ranskan keisarin Napoleon I:n veli Ludvig Bonaparte, jonka Alankomaat vallannut Napoleon asetti perustamansa Hollannin kuningaskunnan nukkevaltion hallitsijaksi. Nykyinen monarkia perustettiin Wienin kongressissa 1815, kun Eurooppaa järjesteltiin uudelleen Napoleonin kukistumisen jälkeen. Tuolloin Alankomaihin kuuluivat myös nykyiset Belgia ja Luxemburg. Belgia itsenäistyi 1830. Vilhelm III:n kuoltua hallitsijaksi tuli hänen tyttärensä Vilhelmiina, mutta Luxemburgin laki ei sallinut naispuolista hallitsijaa, joten Luxemburgin hallitsijaksi tuli Nassaun entinen herttua Aadolf.


title: Alankomaiden hallitsija

text: Alankomaiden hallitsijoilla on ollut tapana luopua kruunustaan myöhemmällä iällä. Vilhelm I luopui kruunusta poikansa Vilhelmin hyväksi, Vilhelmiina tyttärensä Julianan hyväksi ja Juliana tyttärensä Beatrixin hyväksi. Beatrix luopui kruunusta poikansa Willem-Alexanderin hyväksi, josta tuli Alankomaiden kuningas huhtikuussa 2013.


title: Suvi-Pinx

text: Suvi-Pinx oli vuosina 1970–2007 järjestetty suomalaisen nykytaiteen kesäkatselmus. Se pidettiin Sysmän Suopellossa Päijänteen rannalla. Näyttelyn suojelijana toimi Pentti Arajärvi.


title: Suvi-Pinx

text: Suvi-Pinxin peustivat vuonna 1969 Jorma ja Margit Savolainen yhdessä poikansa Erkki Savolaisen kanssa Sysmän Suopellon vanhaan kansakouluun.


title: Suvi-Pinx

text: Suvi-Pinx oli alkuvaiheessa Suomen suurin kesäkulttuuritapahtuma, jolla oli huomattava merkitys Sysmän kunnan talous- ja kulttuurielämälle. Näyttelyt keräsivät parhaina kesinä 30 000 kävijää ja loppuvuosina vielä 4 000 – 5 000 kävijää. Vuonna 2006 Suvi-Pinxiin osallistui 11 taidemaalaria, 16 taidegraafikkoa ja 35 kuvanveistäjää, ja teoksia oli esillä lähes 400.


title: Suvi-Pinx

text: Suvi-Pinx oli erityisesti 1970- ja 1980-luvuilla turistien, toimittajien ja julkkistenkin suosima vierailukohde.


title: Suvi-Pinx

text: Erkki Savolainen laajensi toimintaa musiikin suuntaan: kesäviikonloppuisin nuoret taiteilijat soittivat Suvi-Pinxissä pienimuotoisia klassisen musiikin konsertteja. Hän järjesti Suvi-Pinxiin ensimmäiset neuvostonykytaiteen myyntinäyttelyt länsimaissa 1988–1989. Hän teki myös yhteistyötä englantilaisten ja ranskalaisten galleristien kanssa.


title: Suvi-Pinx

text: Sysmän kunta osti Pinx Oy:n omistaman 1,7 hehtaarin kiinteistön syksyllä 2013. Alue sijaitsee keskeisellä Ilola-Päijätsalo-Suopelto-kehittämisalueella. Sinne tulee kahvila ja uimaranta, jotka palvelevat veneilijöitä, mökkeilijöitä ja sysmäläisiä..


title: Kuolansuomalaiset

text: Kuolansuomalaiset eli muurmanninsuomalaiset ovat Kuolan niemimaalla eläneitä suomalaisia. Suomalaiset uudisasukkaat saapuivat Jäämeren rannalle 1860-luvulla. Suurin osa heistä sai elantonsa kalastuksesta, mutta myös Murmanskin edeltäjän Romanov-na-Murmanin perustaminen vuonna 1916 Muurmannin radan valmistuttua antoi työtä. Osa heistä muutti Petsamoon kun alue liitettiin Suomeen Tarton rauhassa 1920.


title: Kuolansuomalaiset

text: Muurmannin rannikolla Kuolanvuonon länsipuolella asui Muotka-, Saita-, Uura- eli Orja-, ja Kuolanvuonon varsilla yli 4 000 henkeä käsittävä kuolansuomalainen kalastajaväestö. He muodostivat lähes neljänneksen koko Kuolan niemimaan väestöstä 1914 ennen Muurmannin radan rakennustöiden alkua. Venäläisen tilaston mukaan suomalaisia oli vuoden 1897 väestönlaskennan perusteella 1 276 henkeä, mutta tuon ajan venäläisen käytännön mukaan kaikki jotka puhuivat venäjää laskettiin venäläisiksi. Samoin toinen venäläinen tilasto antaa kuolansuomalaisten lukumääräksi 2 793 henkeä, 19 prosenttia seudun kokonaisväestöstä vuonna 1915, mutta tässä on noudatettu samaa käytäntöä kuin vuoden 1897 väestönlaskennassa eli venäjää puhuvat on laskettu venäläisiksi.


title: Kuolansuomalaiset

text: Näiden lisäksi kuolansuomalaisia asui Tuulomajokivarren suomalaiskylissä sekä yhdessä karjalaisten ja venäläisten pomorien kanssa sekaisin Terin rannan kalastajakylissä Kuolan niemimaan etelärannalla Kantalahden itäpuolella. Näitä Terin eli Turjan rannan (Kannanlahden rannan) suomalais-karjalaisia kyliä olivat Kolvitsa, Porjalahti, Umpi (Umba), Metsäkylä (Lesnoi), Petrajoki (Olenitsa), Suolajoki (Salnitsa), Kaskiranta (Kaskaranta) ja Varsuga (Varsukka). Viimeksi mainitussa asui myös pomoreita.


title: Kuolansuomalaiset

text: Kun mukaan lasketaan Petsamon alueen suomalaisväestö, yli 1 400 henkeä, asui Kuolan niemimaalla Arkangelin kuvernementissa miltei 6 500 kuolansuomalaista. Näiden lisäksi pitää lukuun laskea lisää miltei 1 000 Norjan puolelta 1860-luvulla muuttanutta suomalaiset sukujuuret omaavaa kveeniä, jotka asettuivat Muurmannin länsipuolelle Vaitolahteen ja Tsipnavolakiin eli Sabbenjargaan (Tsipniemeen) Kalastajasaarennolla.


title: Kuolansuomalaiset

text: 1930-luvun Stalinin vainoissa sadat kuolivat vajaan vuosikymmenen aikana teloituspaikoilla, vankiloissa ja leireillä. Loput 4 334 henkeä pakkosiirrettiin 1940 talvisodan aikaan Suomelta vallatulle Karjalankannakselle, jonne tarvittiin väestöä. Jatkosodan aikana Neuvostoliitto "evakuoi" väestön sisemmälle Venäjälle, josta myöhemmin osa on palannut Karjalan tasavaltaan. Nykyisin Kuolan niemimaan suomalaisia on kielitaitoisina jäljellä vain parikymmentä, lähes kaikki iäkkäitä vanhuksia. Jokseenkin kaikki nuorempien sukupolvien edustajat Kuolassa ovat venäläistyneet ja suuri osa heistä asuu Murmanskissa.


title: Kuolansuomalaiset

text: Tunnetuimpia kuolansuomalaisia ovat kirjailija ja taidemaalari Sven Lokka Ylä-Tuulomasta ja arkkitehti Hugo Hulkko Jyrkkinästä. Murmanskissa on toiminut 1990-luvun alusta asti suomalaisten evankelis-luterilainen seurakunta, jonka jäsenistö on osin muurmanninsuomalaisten osin inkeriläisten jälkeläisiä.


title: Kuolansuomalaiset

text: Petsamo, Muotka, Pummanki, Kervana, Vaitolahti, Sebuska, Tsipnavolak, Valaslahti, Läätsi virall. Litsa, Kakkari, Kassivuono, Aaravuono (Areskuba), Vitsama, Vievka, Uura (Urakuba), Saanivuono, Kiltinä (Keldin), Saitavuono, Torossaari, Lapinmukka (Filmansky), Stolbova, Valkeakivi (Bieloi), Launa, Rosta, Likalahti, Грязная губа, Tyyvä, Uoljoki (Zarubiha), Päiväjärvi (Tuuloma), Jyrkkinä, Vosmus, Ristikenttä, Hulkko, Lutto, Nivankylä.


title: Hanni Wenzel

text: Hanni Weirather (o.s. Wenzel, s. 14. joulukuuta 1956 Straubing, Länsi-Saksa) on liechtensteinilainen alppihiihtäjä. Hän on kotimaansa ensimmäinen ja myös ainoa olympiavoittaja.


title: Hanni Wenzel

text: Hanni Wenzel syntyi Saksan Straubingissa, Baijerin osavaltiossa mutta muutti vuoden ikäisenä perheensä mukana Liechtensteiniin. Vuonna 1974 hän voitti Sankt Moritzissa pujottelun maailmanmestaruuden, mitä seurasivat lukuisat voitot olympialaisissa ja MM-kilpailuissa. Vuonna 1985 hän lopetti aktiiviuransa ja nai itävaltalaisen hiihtäjän Harti Weiratherin, jonka kanssa hänellä on yritysneuvontatoimisto Liechtensteinin Plankenissa. Heillä on tytär Tina Weirather, joka on myös alppihiihtäjä.


title: Hanni Wenzel

text: Myös Hanni Wenzelin veli Andreas Wenzel ja sisar Petra Wenzel olivat menestyksekkäitä alppihiihtäjiä.


title: Kääpiöhamsterit

text: Kääpiöhamsterit ("Phodopus") on kolme hamsterilajia käsittävä suku. Lajit ovat venäjänkääpiöhamsteri eli talvikko ("Phodopus sungorus"), campbellinkääpiöhamsteri ("P. campbelli") ja roborovskinkääpiöhamsteri ("P. roborovskii"). Näitä kaikkia pidetään Suomessakin lemmikkieläiminä.


title: Kääpiöhamsterit

text: Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus suvun uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on aavikkohamsterit.


title: Kääpiöhamsterit

text: Kiinankääpiöhamsteri ei nimestään huolimatta kuulu varsinaisiin kääpiöhamstereihin, vaan sukuun "Cricetulus".


title: Kääpiöhamsterit

text: Kääpiöhamsterien elinikä on yleensä noin 1½-3 vuotta, mutta vain harvat yksilöt elävät kolmivuotiaiksi.


title: Lukemista Kaikille

text: Lukemista Kaikille (ilmestyi 1927–1960) oli suomalainen viikoittain ilmestynyt runsaasti kuvitettu lukemistolehti, joka sisälsi viihteellisiä novelleja, jatkokertomuksia ja sarjakuvia. Lehteä kustansi Ilmarinen.


title: Lukemista Kaikille

text: Ennen televisiota Suomessa ilmestyi suuri määrä erilaisia viihde- ja jännityslukemistoja.


title: Lukemista Kaikille

text: Sotavuosien aikanakin Lukemista Kaikille -lehdessä julkaistiin amerikkalaisia ja brittiläisiä tarinoita; tosin osa suomalaisista kirjoittajista käytti englantilaistyylisiä salanimiä.


title: Lukemista Kaikille

text: Lehteen ovat kirjoittaneet ja piirtäneet monet tunnetut suomalaiset kirjailijat ja taiteilijat, mm. Kari Suomalainen, Reino Helismaa, Mauri Sariola, Marton Taiga (Martti Löfberg), Matti Hälli ja Aarne Haapakoski. Kuvittajina olivat mm. Poika Vesanto, Seppo Arina, Mauno Seppälä ja Ami Hauhio. Kustannusosakeyhtiö Ilmarisen palveluksessa ollut Yrjö Halme keksi Aarne Haapakoskelle nimimerkin Outsider. Outsider-tarinoita ilmestyi siis ensiksi juuri Lukemista kaikille -lehdessä, ja sittemmin nimimerkistä tuli suomalaisen pulp-kirjallisuuden symboli.


title: Lukemista Kaikille

text: Kari Suomalaisen piirtämä 25-sivuinen sarjakuva "Välskärin kertomuksia" julkaistiin 1949 Lukemista kaikille -lehdessä. Kari myös teki kansia sekä kirjoitti ja kuvitti lehteen tarinoita.


title: Lukemista Kaikille

text: Lehden takakannessa oli aina Helge Forsslundin Heiska-sarjakuva, joka oli ruotsalaista alkuperää Lektyr-lehdestä.


title: Lukemista Kaikille

text: Rautatiekirjakaupan irtonumeromyynnissä Lukemista Kaikille oli kaikista lehdistä vuonna 1933 sijalla 8, vuonna 1943 sijalla 11 ja vuonna 1953 sijalla 12.


title: Lukemista Kaikille

text: Ilmarinen julkaisi muitakin lehtiä, tässä kustantajan mainostekstiä:


title: Terminaali (elokuva)

text: Terminaali on yhdysvaltalainen draamaelokuva, joka ilmestyi 18. kesäkuuta 2004. Elokuvan ohjasi Steven Spielberg, ja sen pääosissa esiintyvät Tom Hanks, Catherine Zeta-Jones, Stanley Tucci, Chi McBride, Diego Luna, Barry Shabaka Henley ja Kumar Pallana.


title: Terminaali (elokuva)

text: Elokuva kertoo Viktor Navorski -nimisestä miehestä, jota ei päästetä amerikkalaiselta lentokentältä Yhdysvaltoihin tai takaisin kotimaahansa. Hän joutuu elämään lentokentällä yhdeksän kuukautta, ja ystävystyy lentokentän työntekijöiden kanssa.


title: Terminaali (elokuva)

text: Tarina pohjautuu tositapahtumiin: Iranista kotoisin ollut Mehran Karimi Nasseri eli vuosia Charles de Gaullen lentoasemalla.


title: Ristihämähäkit

text: Ristihämähäkit ("Araneidae") on hämähäkkiheimo, jonka lajit ovat hämähäkeistä tunnetuimpia suuren kokonsa ja taidokkaiden hämähäkinverkkojensa ansiosta. Suomessa ristihämähäkkejä on 33 lajia. Nimensä heimo on saanut ristihämähäkistä ("Araneus diadematus"), joka kansanomaisesti tunnetaan ristilukkina.


title: Ristihämähäkit

text: Ristihämähäkkien kutomat verkot ovat muodoltaan symmetrisiä ratasverkkoja. Verkon kutomiseen hämähäkiltä kuluu aikaa pari tuntia. Ristihämähäkeille on tyypillistä, että ne rakentavat ja myös purkavat verkkonsa joka päivä. Syynä tähän on se, että tahmeat pyyntilangat menettävät kuivuessaan pyyntitehoaan. Purkaessaan verkon ristihämähäkit syövät seitin ja käyttävät materiaalin uudelleen langan rakennusaineeksi.


title: Kunnallisoikeus

text: Kunnallisoikeus on osa julkisoikeutta, tarkemmin osa hallinto-oikeutta. Kunnallisoikeus käsittelee kunta-alan juridiikkaa.


title: Kunnallisoikeus

text: Kunnallisoikeus sisältää eriasteiset kansalaisten kannalta keskeistä palvelutoimintaa sääntelevät normistot ja niiden suhteet käytännön ilmiöihin. Suomessa kunnallisoikeudesta määrätään muun muassa perustuslaissa (§ 121), erillisessä kuntalaissa sekä Suomen valtion hyväksymässä valtiosopimuksessa, Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjassa.


title: Kunnallisoikeus

text: Eri maissa keskushallinnon, aluehallinnon ja paikallishallinnon tasot eroavat toisistaan, joten myös paikallishallintoa koskevat oikeudelliset normit ovat erilaisia. Tämä artikkeli keskittyy suomalaiseen kunnallisoikeuteen.


title: Kunnallisoikeus

text: Kuntien tehtävät jakaantuvat erityiseen ja yleiseen toimialaan. Erityistoimiala keskittyy valtion kunnille määräämien lakisääntöisten tehtävien toteuttamiseen, kun yleinen toimiala taas korostaa kunnallisen itsehallinnon vapautta ottaa itselleen toteutettavaksi myös vapaaehtoisia tehtäviä. Kunnallisoikeudessa käsitellään muun muassa näiden toimialojen tehtävien järjestämisen ja toteuttamisen rajoitteita ja puitteita oikeudellisesta näkökulmasta.


title: Kunnallisoikeus

text: Kunnan asukkaan keinona valvoa kunnan toiminnan laillisuutta ja hakea muutosta päätöksiin toimivat oikaisuvaatimus ja kunnallisvalitus. Kunnallisoikeudessa käsitellään näiden oikeuskäytäntöä.


title: Kunnallisoikeus

text: Kunnallisoikeuteen laajempana opintokokonaisuutena on mahdollista perehtyä Tampereen yliopistossa, jossa sitä opetetaan Johtamiskorkeakoulun tiedekunnassa, hallintotieteiden alaisessa julkisoikeuden suuntautumisvaihtoehdossa. Keskeisiä alueita kunnallisoikeuden opetuksessa ovat kunnan asemaa, tehtäviä ja toimintaa yleisesti sääntelevät oikeussäännökset samoin kuin kunnallisen toiminnan erityisaloja (sosiaali- ja terveydenhuolto-, opetus- sekä rakennustoimi) koskevat säädökset. Lisääntyvää merkitystä opetuksessa saavat kunnallisen toiminnan kytkennät muun muassa sopimusoikeuden, työoikeuden ja Eurooppa-oikeuden suuntaan.


title: Kunnallisoikeus

text: Opetuksen tavoitteena on antaa opiskelijoille tarpeellinen perusvalmius ymmärtää normiston muutoksia ja kyetä soveltamaan niitä erilaisissa tehtävissä ottamalla huomioon myös muun muassa erilaiset oikeusperiaatteet, hyvän hallintotavan, palveluperiaatteen ja oikeusturvan vaatimukset.


title: Ristilukki

text: Ristilukki voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Liechtensteinin maapäivävaalit 1974–1997

text: Liechtensteinin ruhtinaskunnan maapäivävaaleja on järjestetty vuodesta 1918; maapäivät instituutiona perustettiin kuitenkin jo vuoden 1818 perustuslaissa. Vaalit ovat yleiset, yhtäläiset, salaiset ja suorat. Äänioikeutettuja ovat kaikki 18 vuotta täyttäneet Liechtensteinin kansalaiset. Naiset saivat äänioikeuden tosin vasta 1984.


text: Pääministeriksi nousi FBP:n tohtori Walter Kieber.


text: Pääministeriksi nousi VU:n Hans Brunhart. FBP sai enemmän ääniä kuin VU, mutta silti vaalitavan takia vähemmän edustajia. Toisaalta VU kasvatti äänimääräänsä FBP:tä enemmän.


text: Pääministerinä jatkoi VU:n Hans Brunhart.


text: Pääministerinä jatkoi VU:n Hans Brunhart. Ensimmäistä kertaa myös naiset saivat äänestää ja asettua ehdolle; ensimmäinen nainen myös valittiin maapäiville. Vapaa lista oli ensimmäistä kertaa ehdolla vaaleissa.


text: VU:n Hans Brunhart jatkoi neljännelle pääministerikaudelleen. Edustajien määrää lisättiin 15:stä 25:een.


text: Pääministeriksi nousi FBP:n Markus Büchel. Vapaa lista sai ensimmäistä kertaa paikkoja maapäiville ensimmäisenä 'kolmantena puolueena' ylittäessään kahdeksan prosentin äänikynnyksen.


text: Ennenaikaiset vaalit pidettiin ruhtinas Hans Adam II:n hajotettua maapäivät. Pääministeriksi nousi maailman nuorin pääministeri, 28-vuotias Mario Frick (VU).


text: Vuoden 1997 vaaleissa pääministerinä jatkoi VU:n Mario Frick. Pääpuolueiden lähes 60 vuotta kestänyt yhteistyö päättyi, kun VU muodosti yksin hallituksen ja FBP jäi oppositioon.


title: Kumar Pallana

text: Kumar Pallana (23. joulukuuta 1918 – 10. lokakuuta 2013) oli intialainen näyttelijä. Hänen isänsä oli näyttelijä Dipak Rajan. Hän omisti ennen näyttelijän uraansa The Cosmic Cup -nimisen kahvilan Dallasissa. Elokuvaohjaaja Wes Andersonilla oli tapana käydä Pallanan kahvilassa, ja Pallana aloitti näyttelemisen Andersonin ohjaamissa elokuvissa. Hänen merkittävin elokuvaesiintymisensä oli Steven Spielbergin ohjaamassa "Terminaalissa", jossa hän esitti Gupta Rajan -nimistä lentokentällä työskentelevää siivoojaa.


title: Juutalainen filosofia

text: Juutalainen filosofia ei ole täysin hyväksytty käsite, mutta juutalaisuuteen liittyvä ajattelu voidaan kuitenkin katsoa yhdeksi filosofian haaraksi. Myös juutalaisen filosofian määrittelystä esiintyy erilaisia mielipiteitä. Jotkut määrittelevät sen yritykseksi muodostaa kokonaisnäkemys maallisesta, jopa ateistisesta, filosofisesta ajattelusta ja juutalaisuuden uskonnollisista opetuksista. Jotkut taas määrittelevät sen mieluummin melko myöhäsyntyiseksi rationalisoinniksi juutalaisuudesta itsestään.


title: Juutalainen filosofia

text: Täytyy myös huomioida, että juutalaisuuden tärkeimmät kirjalliset lähteet, eli Toora, Tanakh ja Talmud, eivät tunne sellaisia sanoja kuin ”filosofia” tai ”juutalaisuus”, jotka kummatkin ovat sanoina syntyjään myöhäisempiä. Sen sijaan juutalaisuudessa Tooran käskyt ja myöhemmät rabbiiniset säädökset on tarkoitettu harjoitettaviksi ja noudatettaviksi, ei ”järkeistettäviksi” tai ”filosofoitaviksi”, niin kuin filosofiset aiheet.


title: Juutalainen filosofia

text: Varhainen juutalainen filosofia sai paljon vaikutteita Platonilta, Aristoteleeltä ja islamilaisesta filosofiasta. Monet varhaiset keskiaikaiset juutalaiset filosofit (700-luvulta 800-luvulle) saivat vaikutteita erityisesti islamilaisilta mutaziliiteiltä. He kielsivät kaikki Jumalan rajoittavat attribuutit ja kannattivat sen sijaan ajatusta Jumalan täydellisestä ykseydestä ja oikeudenmukaisuudesta.


title: Juutalainen filosofia

text: Ajan myötä Aristoteleestä tuli juutalaisille ajattelijoille ihannefilosofin perikuva. Sama ilmiö esiintyi myös sekä islamilaisessa filosofiassa että kristillisessä filosofiassa sekä lännen että idän (Bysantin) kirkkojen piirissä.


title: Juutalainen filosofia

text: Filon Aleksandrialainen (20 eaa.–40 jaa.) oli hellenistinen juutalainen filosofi, joka syntyi Aleksandriassa, Egyptissä. Hän yhdisteli filosofiassaan sekä antiikin Kreikan viisautta ja juutalaisuutta, jotka hän pyrki harmonisoimaan käyttämällä allegorioita, joita hän oli oppinut sekä juutalaisilta että stoalaisilta. Hän pyrki puolustamaan ja oikeuttamaan juutalaisia uskonnollisia totuuksia, joita hän piti muuttumattomina. Filosofia sen sijaan oli totuuden löytämisen apuväline ja tapa päästä totuuteen. Hän hylkäsi sellaiset filosofiset näkemykset, jotka eivät olleet sovitettavissa juutalaisen uskon kanssa, kuten esimerkiksi aristoteelisen ajatuksen maailman ikuisuudesta ja katoamattomuudesta.


title: Juutalainen filosofia

text: Solomon Ibn Gabirol, juutalainen runoilija-filosofi, tunnetaan myös nimellä Avicebron. Hän sai vaikutteita Platonilta. Hän opetti ajatusta välittäjäolennosta Jumalan ja luodun maailman välillä. Aristoteles oli jo esittänyt, että Platonin ideaopista puuttuu tällainen välittävä tai kolmas olento Jumalan ja kaikkeuden, ideoiden (muodon) ja aineen välillä. Tämä välittäjä oli Filonilla "Logos" ja Gabirolilla jumalallinen tahto. Näin Filon antoi ongelmalle älyllisen aspektin, kun taas Gabirol piti sitä tahdon kysymyksenä, ollen lähellä sellaisia uuden ajan ajattelijoita kuin Arthur Schopenhauer ja Wilhelm Wundt.


title: Juutalainen filosofia

text: Gabirol oli yksi ensimmäisiä, joka opetti uusplatonismia Euroopassa. Näin hänen merkitystään on verrattu Filoniin. Tämä oli toiminut välittäjänä kreikkalaisen filosofian ja itäisen ajattelun välillä. Tuhat vuotta myöhemmin Gabirol oli palauttamassa kreikkalais-arabialaista filosofiaa Eurooppaan. Toinen rinnastus muodostuu siitä, että Filonilla oli vaikutusta varhaiseen kristinuskoon, ja Ibn Gabirolilla puolestaan keskiajan kristittyyn skolastiikkaan, erityisesti Albert Suureen ja Tuomas Akvinolaiseen. Suurin osa juutalaisista suhtautui välinpitämättömästi tai torjui kummankin filosofin ajattelun. Gabirol vaikutti eniten juutalaiseen liturgiaan. Hänen töitään ovat siteeranneet muun muassa Moses ibn Ezra ja Abraham ibn Ezra.


title: Juutalainen filosofia

text:
Saadia Gaonia (892–942) pidetään yhtenä merkittävimmistä varhaisista juutalaisista filosofeista. Hänen teoksensa "Emunoth ve-Deoth" (alun perin "Kitab al-Amanat wal-l'tikadat", ”Kirja uskon- ja opinkappaleista”) vuodelta 933 oli ensimmäinen järjestelmällinen esitys ja filosofinen perusta juutalaisen uskon opinkappaleille.
Bahya ibn Paquda eli Espanjassa 1000-luvun alkupuolella. Hän kirjoitti vuonna 1040 arabiankielisen teoksen "Al Hidayah ila Faraid al-hulub" ("Opas sydämen velvollisuuksiin"), joka oli ensimmäinen juutalainen eettinen järjestelmä. Judah ben Saul ibn Tibbon käänsi teoksen hepreaksi 1161–1180 nimellä "Hovot ha-Levavot".
Yehuda Halevi (1100-luku), juutalainen runoilija-filosofi, esitti polemisessa teoksessaan "Kuzari" jyrkkiä argumentteja filosofiaa vastaan. Näin hänestä tuli juutalainen vastine Al-gazalille, jonka teos "Destructio Philosophorum" oli Kuzarin mallina.


title: Juutalainen filosofia

text: Karaismi oli lahko, joka hylkäsi rabbiiniset teokset ja kehitti oman filosofiansa, joka oli juutalainen versio islamilaisesta kalâmista. Varhaiset karaiitit perustivat filosofiansa islamilaiseen motaziliitti-kalâmiin. Myöhemmät karaiitit, kuten Aaron ben Elijah Nikomedialainen, palasi teoksessaan "Etz Hayyim" (”Elämänpuu”) Aristoteleen näkemyksiin.


title: Juutalainen filosofia

text: "Pääartikkeli: Kabbala"


title: Juutalainen filosofia

text: Merkittävin ero kabbalistien ja filosofian harjoittajien välillä on suhtautumisessa inhimillisen järjen voimaan. Kabbalistit hylkäävät järjen tekemät johtopäätökset ja luottavat perinteeseen, inspiraatioon ja intuitioon. Filosofit puolestaan katsovat, että järki on merkittävin esiehto kaikelle havaitsemiselle ja tiedolle.


title: Juutalainen filosofia

text: Rabbi Moshe ben Maimon (1135–1204), joka tunnetaan myös kreikkalaisella nimellä Maimonides, oli juutalainen rabbi, lääkäri ja filosofi. Hän kannatti negatiivista teologiaa ja katsoi, ettei Jumalaa voida määritellä minkään positiivisten attribuuttien — kuten olemassaolon, elämän, voiman, tahdon ja tiedon – kautta, sillä ne rajoittaisivat hänen suuruutensa kuvaamista liikaa. Nämä sanat eivät myöskään kuvaa samaa asiaa silloin, kun niitä käytetään puhuttaessa Jumalasta, ja silloin, kun niillä kuvataam ihmistä. Negatiiviset attribuutit kuvaavat, ettei Jumalan todellisesta olemuksesta voida tietää mitään. Samoin kuin Kant julisti, että asiat itsessään jäävät tuntemattomiksi, Maimonides opetti, että Jumalasta voidaan sanoa vain, että hän on, ei sitä, mitä hän on.


title: Juutalainen filosofia

text: Levi ben Gershon (Gersonides) (1288–1345) oli juutalainen skolastikko. Hänet tunnetaan parhaiten teoksestaan "Milhamot HaShem" ("Milchamot"), ("Herran sodat"). Juutalaisten skolastikkojen joukossa hän oli yksi kehittyneimpiä, hän asetti järjen perinteen yläpuolelle. "Milhamot HaShem" oli rakennettu Maimonideen teoksen "Eksyneiden opas" mallin mukaan. Sen voidaan katsoa olevan aristotelismin ja ortodoksijuutalaisuuden synkretismin taidokasta kritiikkiä filosofiselta näkökannalta.


title: Juutalainen filosofia

text: Hasdai Crescas (1340–1410) tunnetaan parhaiten teoksestaan "Or Hashem" (”Herran valkeus”). Crescas pyrki vapauttamaan juutalaisuuden Maimonideen ja Gersonideen tuoman aristoteelisuuden kahleista, jotka hänen mielestään uhkasivat hämärtää juutalaisen uskon erityispiirteet ja kutistaa sen opinkohdat pelkiksi aristoteelisten konseptien sijaisiksi. "Or Hashem" koostui neljästä osasta. Ensimmäinen käsitteli kaiken uskon perustusta, Jumalan olemassaoloa; toinen uskon perustavanlaatuisimpia opinkohtia; kolmas muita opinkohtia, jotka eivät ole yhtä perustavia mutta jotka ovat silti sitovia jokaiselle juutalaiselle; ja neljäs oppeja, jotka olivat kyllä perinteisiä, mutta eivät pakollisia ja olivat vapaita filosofiselle arvioinnille.


title: Juutalainen filosofia

text: Joseph Albo oli espanjalainen rabbi ja teologi, joka vaikutti 1400-luvulla. Hän kirjoitti teoksen "Ikkarim", joka käsitteli juutalaisen uskon perusteita. Hän rajoitti peruskohdat kolmeen:


title: Abraham Simpson

text: Abraham Jebediah ”Abe” Simpson, usein vain Isoisä (, suomennettu myös Ukki), on kuvitteellinen hahmo animaatiosarjassa "Simpsonit". Hän on Homer Simpsonin isä ja Simpsonin perheen isoisä. Hahmon ääninäyttelijä on myös Homeria esittävä Dan Castellaneta.


title: Abraham Simpson

text: Abe Simpson on kärttyisä ja hieman vanhuudenhöperö eläkeläinen, jonka Homer on laittanut asumaan Springfieldin vanhainkotiin. Hän viettää kuitenkin melko paljon aikaa poikansa perheen kanssa ja on lähes perheenjäsen. Hän on toisen maailmansodan veteraani, jolla on ollut elämänsä aikana useita ammatteja. Isoisä tunnetaan tavastaan valittaa kaikista nykyajan ilmiöistä sekä taipumuksestaan kertoa nuoruudestaan tarinoita, joissa ei ole päätä eikä häntää.


title: Abraham Simpson

text: Isoisä on yksi niistä harvoista "Simpsonien" sivuhahmoista, joka oli mukana jo "The Tracey Ullman Show’n" lyhytfilmeissä ennen nykyisen "Simpsonit"-sarjan syntyä. Hänet nähtiin ensi kerran lyhytfilmissä ”Grampa and the Kids”. Varsinaisessa sarjassa hän on ollut mukana alkaen jo 1. tuotantokauden ensimmäisestä jaksosta ”Joulurauha”. "Simpsonien" hahmoista Abella on ollut sarjan aikana kymmenenneksi eniten dialogia.


title: Abraham Simpson

text: Ollessaan perheensä kanssa Abella on usein tapana alkaa sepittää pitkäpiimäisiä, epäuskottavia ja epäjohdonmukaisia tarinoita jännittävistä nuoruusvuosistaan tai siitä millaista elämä oli ennenvanhaan. Kaikki kyllästyvät nopeasti hänen juttuihinsa eivätkä yleensä usko niitä. Hänellä on myös taipumus nukahtaa kesken puheensa, jopa kesken lauseen, ja kuorsata äänekkäästi. Toistuvassa vitsissä hänen tekohampaansa putoavat yllättäen suusta ja päätyvät outoihin paikkoihin.


title: Abraham Simpson

text: Abe ei ikinä ole ollut hyvä tai kannustava isä poikaansa Homeria kohtaan, ja vastaavasti Homer suhtautuu hänen usein kylmästi ja piittaamattomasti, tosin heidän välillään on joskus lämpimiäkin hetkiä. Usein koko Simpsonien perhe tuntuu välttelevän isoisän tapaamista, jota he pitävät ikävänä velvollisuutena. Vanhainkodissa Aben paras ystävä on pitkäpartainen vanhus Jasper. Abe viettää aikaansa katsomalla televisiosta "Matlock"-sarjaa ja kirjoittamalla outoja valituskirjeitä eri tahoille. Hänellä on myös outoja kiihkomielipiteitä sattumanvaraisista asioista: esimerkiksi 6. kauden jaksossa ”Lapsenvahti ja peto” hän käytti Yhdysvaltain lippua, jossa oli vain 49 tähteä, koska hän ei jostain syystä suostu tunnustamaan Missouria osavaltioksi.


title: Abraham Simpson

text: Abe hakee usein toimintaa elämäänsä todistaakseen nuorekkuutensa; hän on muun muassa esiintynyt "Tikku ja Takku" -piirrossarjan käsikirjoittajana (Bart ja Lisa kirjoittivat jaksoja hänen nimissään, 4. tuotantokauden jaksossa ”Palkitut”), myynyt kehittämäänsä lemmenjuomaa (6. kauden jaksossa ”Ihmelääke”) ja ruvennut härkätaistelijaksi (17. kauden jaksossa ”Miljoonan taalan Abe”). Toisaalta hän tuntee avuttomuutta vanhuutensa vuoksi ja myöntää usein alistuneesti pelkäävänsä monia arkisia tilanteita ja ilmiöitä.


title: Abraham Simpson

text: Abe Simpsonilla on ilmeisesti ollut monia ammatteja. Jaksossa ”Palkitut” hän mainitsee työskennelleensä 40 vuotta karpalosiilon yövartijana, mutta jakson ”Ihmelääke” mukaan hän elätti perheensä maanviljelyllä kunnes Homer lapsena säikäytti lehmät, jolloin ne alkoivat lypsää hapanta maitoa. 24. kauden jakson ”Paha poika Abe” mukaan hän oli sodan jälkeen jonkin aikaa menestynyt vapaapainija nimellä ”Glamorous Godfrey”. 7. kauden jaksossa ”Muukalaiset kuriin” Abe kertoo syntyneensä jossain toisessa maassa ja saapuneensa lapsena siirtolaisena Amerikkaan, mutta tätä ei ole koskaan tuotu esiin missään muussa tarinassa.


title: Abraham Simpson

text: Aben sotamenneisyydestä kerrottiin tarkemmin 7. kauden jaksossa ”Sotasaalis”, jonka mukaan hän oli Manakala-komppanian () kersantti ja oli kerran vähällä onnistua ampumaan Adolf Hitlerin. Komppania ryösti sodan lopussa saksalaisesta linnasta löytämänsä taideaarteen, jonka piti mennä viimeisenä elossaolevalle sotilaalle. Tämä tarina osoittautui todeksi, sillä aarre oli todella olemassa, mutta lopulta kukaan heistä ei saanut sitä. Toisaalta 17. kauden jaksossa ”Joulutarinoita” Abe kertoi olleensa sotilaslentäjänä Tyynellämerellä ja että viholliskoneet ampuivat hänen hävittäjänsä alas, jolloin hän haaksirikkoutui autiolle saarelle yhdessä Montgomery Burnsin kanssa. Tässä jaksossa mainittiin ainoan kerran myös Aben veli Cyrus, joka myös ammuttiin alas ja jäi asumaan Tahitille. Kyseessä oli ns. trilogiajakso, joiden sisältö poikkeaa usein "Simpsonien" normaalista juonijatkumosta. 9. kauden jaksossa ”Maailman merille” Abe vuorostaan väitti ohimennen palvelleensa sodan aikana laivastossa samalla aluksella kuin tuleva presidentti John F. Kennedy.


title: Abraham Simpson

text: Suuri osa Aben kertomista tarinoista omasta menneisyydestään, varsinkin satunnaiset ja irralliset kertomukset, ovat luultavasti hyvin epäluotettavia. Kertomansa mukaan isoisä muun muassa ajoi irlantilaiset pois Springfieldistä vuonna 1904, valehteli ikänsä päästäkseen mukaan ensimmäiseen maailmansotaan ja kuoli yrittäessään kiivetä Murhahornille. Hän on myös väittänyt olleensa se, joka sai kissat ja koirat vihaamaan toisiaan, sekä olevansa vesivessan keksijä.


title: Abraham Simpson

text: Aben vaimo oli Homerin äiti Mona, joka kuitenkin hylkäsi perheensä jouduttuaan pakoilemaan oikeutta oltuaan osallisena johtaja Burnsin biologisia aseita valmistaneen laboratorion tuhoamisessa. Heidän avioliittonsa ei ilmeisesti ollut muutenkaan kovin onnellinen. Monan lähdettyä Abe kasvatti Homerin yksinhuoltajaisänä. Abella on sarjan aikana paljastunut olleen nuoruudessaan suhteita useisiin muihin naisiin. Hänellä on yhdestä suhteesta avioton miljonääripoika Herb Powell, joka tosin on nähty sarjassa vain kahdesti. Lisäksi 15. kauden jakson ”Majesteettirikos” mukaan hänellä olisi Englannissa Abbie-niminen avioton tytär, jonka äitiin hän tutustui sota-aikana, ja 24. kauden jakson ”Kuin tuhka tuuleen” mukaan hän oli Monan jälkeen jossain vaiheessa naimisissa Rita LaFleur -nimisen laulajan kanssa.


title: Abraham Simpson

text: 4. kauden jakson ”Lisan ensimmäinen sana” mukaan hieman ennen Lisan syntymää Abe myi talonsa ja lahjoitti Homerille rahat oman talon ostoon. Homer lupasi ottaa vastapalveluksena isänsä heille asumaan, mutta ei pitänyt lupaustaan vaan passitti hänet nopeasti vanhainkotiin.


title: Abraham Simpson

text: 2. kauden jaksossa ”Isoisän perintö” Abe ihastui vanhainkodissa toiseen asukkaaseen Beatrice Simmonsiin, joka kuitenkin kuoli sydänkohtaukseen pian heidän tavattuaan toisensa. Bea testamenttasi hänelle 106 000 dollaria, jotka hän lahjoitti ränsistyneen vanhainkodin kunnostamiseen. 5. kauden jaksossa ”Lady Bouvierin rakastaja” Abe rakastui miniänsä Margen äitiin Jacqueline Bouvieriin ja kosi tätä, mutta lyhyt suhde ei ilmeisesti johtanut mihinkään, vaikka heidät jakson lopussa nähtiinkiin yhdessä. Lisäksi Abe on ollut hyvin lyhyesti naimisissa myös Margen vanhemman siskon Selman (18. kauden jaksossa ”Omituinen romanssi”) sekä Homerin ”Vegas-vaimon” Amberin kanssa (13. kauden jaksossa ”Perhetarkastus”).


title: Abraham Simpson

text: Abe on saanut ainakin kerran sydänkohtauksen, joka johtui sydämen rytmihäiriöistä. Silloin tällöin Aben on nähty saavan lieviä sydänkohtauksia tai rytmihäiriöitä, joista hän on kuitenkin selviytynyt hengissä ja tajuissaankin. Lisäksi hän menetti 10. kauden jaksossa ”Munuainen” molemmat munuaisensa, jotka räjähtivät kun Homer ei päästänyt häntä vessaan kesken ajomatkan. Homer kuitenkin luovutti hänelle toisen omistaan (tosin jäätyään auton alle paetessaan elinsiirto-salista jolloin munuainen siirrettiin ilman lupaa).


title: Abraham Simpson

text: 7. kauden jakson ”Homer, valittu” mukaan Abe kuuluu ”Kivenhakkaajien” ("Stonecutters") vaikutusvaltaiseen salaseuraan. Hänen on mainittu kuuluvan myös kommunistipuolueeseen, homojen ja lesbojen liittoon sekä vapaamuurareihin, luultavasti vahingossa.


title: Abraham Simpson

text: 8. kauden jaksossa ”Simpsoneiden sivuraiteilla” nähdään näyte kuvitteellisesta "Simpsonien" spin off -sarjasta, jossa Abe kuolee tölkkihyllyn kaaduttua hänen päälleen ruokakaupassa. Noustessaan taivaaseen Abe törmää lentokoneeseen, ja hän joutuu palaamaan maahan kummittelemaan Moen baarin rakkauslaskurikoneeseen, jolloin hän muuttuu rakkausekspertiksi ja tarjoutuu auttamaan Moea suhteissaan.


title: Mikko Kozarowitzky

text: Michael ”Mikko” Kozarowitzky (s. 17. toukokuuta 1948 Helsinki) on 1970-luvulla Formula 1 -läpimurtoa yrittänyt suomalainen autourheilija.


title: Mikko Kozarowitzky

text:
Kozarowitzkyn isä oli liikemies Nikolai Kozarowitzky (1912–1956) ja äiti Ellen o.s. Wåhlberg (1913–1994). Isällä oli Työterä-niminen yritys, joka myi mm. betonin lisäaineita. Kozarowitzkyn isä sai surmansa 6. toukokuuta 1956 hänen urheiluautonsa törmättyä toiseen autoon ja sytyttyä tuleen.
Kozarowitzky aloitti kilpailemisen 20-vuotiaana vuonna 1968 Formula Vee -luokassa käyttäen nimeä "Matti Järvi", kansainvälisissä yhteyksissä "Matthew Jarvi". Vuonna 1970 hän siirtyi Formula 3 -luokkaan ja ajoi AAW-tallin Titan-autolla, jolla oli edellisenä vuonna ajanut tuleva Suomen ensimmäinen Formula 1 -kuljettaja Leo Kinnunen. Kozarowitzky palasi 1971 takaisin Formula Vee -luokkaan ja voitti luokan Suomen-mestaruuden vuonna 1972. Hän kilpaili samaan aikaan myös Formula Super Vee -luokassa, ja käytti kummassakin luokassa Veemax-autoja. Vuonna 1973 hän jätti kilpailut väliin, mutta ajoi taas Formula Super Vee -luokkaa vuonna 1974. Kozarowitsky siirtyi ammattilaiseksi vuonna 1975 jatkaen kilpailemista Super Vee -luokassa. Vuonna 1976 Kozarowitzky ajoi Formula 2 -luokassa ATS:n autoja.


title: Mikko Kozarowitzky

text: Kozarowitzky yritti kahdesti RAM-tallin autolla Formula 1 -kilpailuun kaudella 1977, mutta karsiutui kummallakin kerralla (Ruotsin ja Britannian GP).


title: Mikko Kozarowitzky

text: Kozarowitzky harjoitti liiketoimintaa 1990-luvulla viemällä länsimaisia autoja Hollannista Venäjälle, kunnes paljastui osan autoista olleen varastettuja ja joutui Interpolin tutkinnan alaiseksi. Hän sai alustavasti kolme vuotta vankeutta, mutta todettiin lopulta syyttömäksi. Vastaavasti häntä epäiltiin huumerikoksista, kun hänen Nikolai-poikansa ryhtyessä ajamaan kilpa-autoilua tämän saksalaisen sponsorin epäiltiin harrastaneen hämärätoimintaa huumeiden osalta. Kozarowitzky tuomittiin 28 kuukaudeksi vankilaan huumausainekaupasta.


title: Gloster Gauntlet

text: Gloster Gauntlet oli brittiläinen kaksitasoinen yksimoottorinen yksipaikkainen hävittäjälentokone, jota voitiin käyttää sekä päivä- että yötoimintaan. Kone kehitettiin 1920-luvun puolivälin jälkeen. Sarjavalmistus kuitenkin alkoi kehitystyössä ilmenneiden vaikeuksien takia kuitenkin vasta vuonna 1934. Konetta valmistettiin prototyyppi mukaan lukien 246 kappaletta, ja sitä käyttivät Britannian ilmavoimien (Royal Air Force) lisäksi Australian, Suomen, Rhodesian, Tanskan ja Etelä-Afrikan ilmavoimat.


title: Gloster Gauntlet

text: Iso-Britannian ilmailuministeriön spesifikaattiin F.10/27 perustuen Gloucestershire Aircraft Company (vuodesta 1926 lähtien Gloster Aircraft Company Limited) toteutti prototyypin SS.18 (J9125), jonka suunnitteli tehtaan pääsuunnittelija H.P.Folland. Duralumiini- ja teräsrunkoisen, kangasverhouksella ja duralumiinilevyillä päällystetyn koneen ensilento lennettiin tammikuussa 1929. Hyvistä lento-ominaisuuksista huolimatta prototyyppi hävisi kuitenkin kilpailun Bristol-tehtaan Bulldogille, eikä päässyt sarjatuotantoon. Syynä tähän oli lähinnä epäluotettava voimalaite. Prototyypin kehittämistä jatkettiin korvaamalla alkuperäinen Mercury II A -moottori Jupiter VII F -moottorilla (projektinimeksi tuli SS.18 A). Koneeseen tarpeeksi voimakkaan moottorin etsintää jatkettiin varustamalla kone 560 hv:n Armstrong Siddeley Panther III -moottorilla (SS.18 B). Myöhemmin palattiin koneen vakavuusongelmien takia kuitenkin takaisin Jupiteriin (SS.19). Moottorikokeilut päätti 640 hv:n Bristol Mercury VIS.2, jolla varustettuna J9125 (SS.19 B) oli ensimmäisen tuotantomallin (Gauntlet I) kaltainen prototyyppi. Vuonna 1933 koneen suorituskyky ja lento-ominaisuudet oli viimein saatu kehitettyä sarjavalmistuksen vaatimalle tasolle.


title: Gloster Gauntlet

text: Ison-Britannian ilmailuministeriö tilasi 24 kpl Gauntlet I -koneita helmikuussa 1934. Tilaus ei kuitenkaan ehtinyt ajoissa. Samana vuonna lamakauden seurauksena pahoin velkaantunut Gloster-yhtiö joutui Hawker Aircraft Limitedin haltuun. Tehtaan valmistamat konetyypit säilyttivät kuitenkin edelleen alkuperäisen nimensä omistajan vaihdoksesta huolimatta. 25. toukokuuta 1935 luovutettiin ensimmäiset Gauntlet I -sarjakoneet laivuekäyttöön (No. 19 Squadron). Samana vuonna ilmailuministeriö tilasi kaksi sarjaa (yht. 204 kpl) Gauntlet II -koneita. Kone erosi joiltakin osin Gauntlet I:stä. Omistajanvaihdoksen myötä joitakin Hawker-tehtaan työmenetelmiä otettiin II-sarjassa käyttöön. Takarunko kokonaisuudessaan sekä siipisalkojen rakenne poikkesi rakenteeltaan alkuperäisestä. Ulkonäöllisesti merkittävin muutos oli 2-lapaisen puupotkurin vaihtaminen 3-lapaiseen Fairey Reed -metallilevypotkuriin.


title: Gloster Gauntlet

text: Tanska lunasti lokakuussa 1934 lisenssin valmistaakseen 17 konetta maavoimien ilmajoukkojen varikolla () Kööpenhaminassa. Hallitus maksoi lisenssistä Gloster Aircraft Companylle 3 750 puntaa. Lisäksi hallitus osti yhden Gauntlet I -koneen (tunnus K4081) käytettäväksi mallina lisenssivalmistuksessa. Kone ostettiin ilman katteita ja moottoria ja siitä maksettiin Glosterille 2 700 puntaa. Majuri H. L. V. Bjarkov teki koneella ensilennon huhtikuussa 1936, jolloin se merkittiin tunnuksella J-21 tyyppimerkinnällä II J.


title: Gloster Gauntlet

text: Tanskan armeijan ilmavoimien varikon valmistamat koneet saivat tunnukset J-22:sta J-38:aan ja niiden valmistusnumerot olivat 86 - 102. Kaksi ensimmäistä valmistui syyskuussa ja neljätoista valmistui vuoden 1937 aikana ja viimeinen tammikuussa 1938. Koneet sijoitettiin 1. laivueeseen Vaerloseen lähelle Kööpenhaminaa. Koneista viisi tuhoutui lento-onnettomuuksissa ja Saksan ilmavoimien rynnäköidessä tukikohtaan 9. huhtikuuta 1940 tuhoutui J-32. Miehityksen aikana loput kaksitoista konetta sijoitettiin varastoon ja niiden lopullisesta kohtalosta ei ole tietoa.


title: Gloster Gauntlet

text: Talvisodan alettua Etelä-Afrikan liittovaltio lahjoitti Suomelle 29 RAF:lta ostamaansa Gauntlet II -konetta. Näistä kuitenkin vain 25 laivattiin Englannista Ruotsiin, jossa osa (9) koottiin Centrala Flygverkstadenissa Malmslättissä ja lennettiin Suomeen 10. maaliskuuta – 12. huhtikuuta 1940. Loput 16 kuljetettiin laivalla Suomeen toukokuussa 1940. Näistä koneista lentokuntoisiksi saatettiin 15, joten Suomen ilmavoimilla oli käytössään 24 Gauntlet II-konetta rekisterinumeroilla GT-395 – GT-418.


title: Gloster Gauntlet

text: Koneet eivät ehtineet talvisotaan. Jatkosodan alkaessa koneet olivat jo vanhentuneita, joten niitä käytettiin tiedustelu- ja täydennyslentolaivueiden harjoituskoneina. Kesällä 1942 jäljellä olevat koneet siirrettiin Kauhavalle Lentosotakoulun käyttöön. Maaliskuussa 1940 alkanut palvelus jatkui lähes sodan loppuun. 15. helmikuuta 1945 koneet varastoitiin lentovarikolle ja ne poistettiin ilmavoimien kalustosta 2. tammikuuta 1950.


title: Gloster Gauntlet

text: Suomessa on experimental-koneeksi rekisteröity lentokelpoinen Gloster Gauntlet II, GT-400 (OH-XGT). Tämän koneen omistaa Lentotekniikan Kilta, joka entisöi sen vuonna 1982. Kone palkittiin tuolloin maailman parhaiten entisöidyksi koneeksi. Kone on nähtävissä kesäisin Karhulan ilmailumuseossa, talvisin sitä säilytetään Jämsän Kuoreveden Hallissa. Se on ainoa tyyppinsä edustaja maailmassa.


title: Gloster Gauntlet

text: Kone koostuu kahden vuonna 1976 Juupajoelta löytyneen Gauntletin jäännöksistä. Kunnoltaan parempi kone, rekisterinumeroltaan GT-400 (englantilainen sarjanumero s/n K5271), otettiin entisöinnin kohteeksi. Kone oli otettu RAF:n käyttöön 14. tammikuuta 1936 ja se tuotiin Suomeen 12. huhtikuuta 1940. Sitä käytettiin Täydennyslentolaivue 35:n ja Pommituslentolaivue 46:n harjoituskoneena ja se poistettiin käytöstä 134 lentotunnin jälkeen 13. helmikuuta 1945. Alkuperäismallista Bristol Mercury -moottoria ei ollut saatavilla, joten koneeseen asennettiin ilmavoimien Percival Pembroke -koneesta peräisin oleva 520 hv:n Alvis Leonides -moottori. Koneen pyörät ovat peräisin Polikarpov I-153 -hävittäjästä. Kunnostuksen jälkeen koneella on lennetty noin 280 tuntia (tilanne vuonna 2006).


title: Asgård

text: Asgård (, ) on skandinaavisen mytologian toisen jumalsuvun, aasojen ("Æsir"), asuinpaikka. Asgård jakaantuu 12 tai useampaan piiriin, muun muassa Odinin ja taistelussa kuolleiden soturien asuinsijaan Valhallaan sekä Thorin valtakuntaan Thrudheimiin. Snorri Sturlusonin mukaan maailma on jakautunut yhdeksään maailmaan, joista Asgård sijaitsee ylimpänä. Maailmoja yhdistää elämänpuu Yggdrasil.


title: Asgård

text: Asgårdin muurit rakensi jättiläinen, jolle luvattiin palkinnoksi Freija-jumalattaren käsi, aurinko ja kuu, jos tämä vain suoriutuu työstä kuudessa kuukaudessa. Yksi aasoista, Loki, muutti itsensä tammaksi houkutellakseen jättiläisen työhevosen, Svadilfarin. Tämän johdosta työ ei valmistunut ajoissa ja jumalat välttyivät maksulta.


title: Asgård

text: Asgård on yhteydessä Midgårdiin, ihmisten valtakuntaan, Bifrostin eli sateenkaarisillan välityksellä. Siltaa vartioi Heimdall. Asgårdin keskus on niitty Idavoll, jossa aasat tapaavat keskustellakseen tärkeistä asioista (miespuoliset jumalat Gladsheimin salissa ja jumalattaret Vingolfin salissa). Asgårdissa sijaitsee myös Odinin Valhalla, jonne taistelussa kuolleet soturit päätyvät, sekä Urdin lähde, josta Yggdrasilin yksi juurista ottaa ravintoa.


title: Asgård

text: "Gylfaginning"-tarinassa ("Gylfin harhanäky") ruotsalainen kuningas Gylfi matkustaa Asgårdiin, missä hän tapaa kolme valtaistuimella istuvaa aasaa, jotka kertovat vieraalleen myyttejä jumalmaailmasta.


title: Ilomantsin taistelu 1944

text: Ilomantsin taistelu oli Neuvostoliiton viimeinen suuri hyökkäys Suomea vastaan jatkosodassa 26. heinäkuuta – 13. elokuuta 1944.


title: Ilomantsin taistelu 1944

text: Ennen Ilomantsin taistelua puna-armeijan suurhyökkäykset oli jo pysäytetty Talin–Ihantalan, Viipurinlahden, Äyräpään–Vuosalmen ja U-aseman Nietjärven taisteluissa.


title: Ilomantsin taistelu 1944

text: Nyt Neuvostoliiton puna-armeija teki viimeisen suurhyökkäyksen Ilomantsin suunnassa heinä-elokuun vaiheessa vuonna 1944 alun alkaen kahden divisioonan (176. ja 289. D) voimin. Puna-armeija yritti vallata Ilomantsin tärkeän tienristeyksen ja edetä sieltä Suomen VI armeijakunnan selustaan, joka oli pysäyttänyt puna-armeijan hyökkäyksen.


title: Ilomantsin taistelu 1944

text: Jääkärikenraalimajuri, Mannerheim-ristin ritari, Erkki Raappanan johtamat tilapäisjoukot – viivytystaisteluissa kulunut ja väsynyt 21. prikaati (21. Pr, noin 7 000 sotilasta) ja Karjalankannakselta apuun siirretty levännyt ja täydennetty Ratsuväkiprikaati (Rv.Pr, noin 6 000 miestä) sekä kaksi pataljoonaa käsittänyt Osasto Partinen kävivät rohkeaan kaksinkertaiseen kaksipuoliseen saarrostukseen perustuvaan vastahyökkäykseen tehden ensin molemmista divisioonista omat mottinsa Leppävaaran–Lutikkavaaran ja Vellivaaran–Lehmivaaran alueille ja pilkkoen sekä tuhoten sitten näitä divisioonia. Tämä Ilomantsin taistelu käytiin noin 40 kilometriä leveällä ja noin 30 kilometriä syvällä alueella.


title: Ilomantsin taistelu 1944

text: Samanaikaisesti idästä yritti tulla motitetuille puna-armeijan divisioonille apuun kolme merijalkaväkiprikaatia (69., 70. ja 3.), sekä panssariprikaati ja pioneeriprikaati, nämä kuitenkin torjuttiin.


title: Ilomantsin taistelu 1944

text: Lopulta venäläiset näkivät tilanteensa toivottomaksi ja divisioonien henkilöstön rippeet tekivät läpimurron itään (eli pakenivat taistelukentältä). Divisioonien raskas kalusto jäi suomalaisten sotasaaliiksi (muun muassa yli sata tykkiä ja lähes sata kranaatinheitintä), ja taistelukenttä jäi taistelun voittaneiden suomalaisten haltuun.


title: Ilomantsin taistelu 1944

text: Ryhmä Raappanan tykistö ampui kymmenen vuorokauden aikana 36 000 kranaattia ja venäläinen tykistö noin 10 000 kranaattia. Venäläisen tykistön vähäiseen tulitoimintaan oli syynä muun muassa suomalaisten sissien sekä Ilmavoimien suorittamat ammuskolonnien tuhoamiset. Esimerkiksi Mannerheim-ristin ritari, luutnantti Heikki Nykäsen johtama sissiosasto tuhosi 30 kuorma-auton kolonnan, joka oli kuljettamassa tykistön ammuksia.


title: Ilomantsin taistelu 1944

text: Suomalaisten arvion mukaan neuvostoliittolaisten tappiot olivat 3 200 kaatunutta ja useita tuhansia haavoittuneita. Suomalaisten tappiot olivat haavoittuneina 1 388 ja kaatuneina 277 miestä.


title: Ilomantsin taistelu 1944

text:
Venäläisen lähteen (professori Juri Kilin) mukaan: ”Ilomantsin mottitaistelun osallistuneiden yhtymien (289 ja 176.JvD, 3, 69 ja 70 MjvPr) kokonaistappiot 1.–11. elokuuta välisenä aikana olivat esikuntien antamien tietojen mukaan noin 5 000 miestä, joista noin 1 550 kaatunutta ja kadonnutta.”
Tappioiden ero selittyy osittain sillä, että suurtaistelua käytiin pari päivää jo heinäkuun puolella ja venäläinen tappiotieto koskee vain elokuuta.


title: Susak

text: Susak on Kroatialle kuuluva saari Adrianmerellä. Se sijaitsee seitsemän kilometrin päässä Lošinjin saaresta ja 10 kilometrin päässä Unijen saaresta. Susakista on matkaa Italian rannikolle noin 120 kilometriä.


title: Susak

text: Saaren korkein kohta on 98 metriä merenpinnan yläpuolella. Saarella on yksi kylä, Susak. Saaren asukasluku on 188 (2001) ja saarelta muuttaa asukkaita erityisesti Yhdysvaltoihin.


title: Suippumadonlakki

text: Suippumadonlakki ("Psilocybe semilanceata") eli silokki on useimmiten pohjoisen pallonpuoliskon ravinteikkailla mailla tavattu madonlakkeihin kuuluva myrkylliseksi luokiteltu sieni. Sieni ei fyysisesti vahingoita ihmiskehoa vaan myrkytysoireet ovat väliaikaisia ja johtavat muun muassa tajunnantilan moninaisiin muutoksiin. Suippumadonlakkia käytetään keskushermostovaikutustensa vuoksi yleisesti psykedeelisenä päihteenä, kuten muitakin psilosybiinisieniä. Lainsäädäntö määrittelee kaikki Psilocybe-sienet huumausaineiksi. Suippumadonlakin tieteellisen nimen lajiosa koostuu latinankielisistä sanoista "semi" (puoli, puoliksi) ja "lanceata" (keihästetty, lävistetty).


title: Suippumadonlakki

text: Suippumadonlakin lakki on 0,5-1,5 cm leveä ja 1,5-2 cm korkea. Muodoltaan lakki on pipomainen tai kellomainen ja terävänipukallinen. Lakki on kosteusmuuntuva: kosteana lakin yläpinta on vihertävän ruskea ja kuivana vaaleampi, savenvärinen. Kosteana se myös tuntuu tahmealta ja hyytelömäiseltä. Sieni on tiheähelttainen. Sen heltat ovat kapeatyvisiä ja väriltään yläreunasta oliivinruskeita, keskeltä purppuranruskeita ja terästä vaaleita. Kosteana heltat kuultavat lakin läpi. Nuorten sienten lakit ovat alareunasta sisäänpäin kääntyneitä. Suippumadonlakin jalka on 4-10 cm pitkä ja 0,1-0,2 cm paksu, rakenteeltaan sileä ja joustava. Väriltään se on kiiltävän vaalea, mutta tummenee tyveä kohti. Vahingoittuneet varren osat voivat muuttua sinertäviksi.


title: Suippumadonlakki

text: Suippumadonlakin annulus on siro, ruskea, seittimäinen ja nopeasti katoava. Se jättää varteen tahmean ja tumman, itiöpölyn värisen kohdan. Itiöpöly on purppuranruskeaa ja hienorakenteeltaan itiöt ovat soikeita, sileitä ja ituhuokosellisia. Pituudeltaan ne ovat 12-13,5 µm ja leveydeltään 7-8,5 µm.


title: Suippumadonlakki

text: Suippumadonlakin maku on mieto ja haju heikko.


title: Suippumadonlakki

text: Suippumadonlakki on karikkeen lahottaja, joka kasvaa yksittäin tai ryhmissä lehmien, hevosten ja lampaiden laitumilla ruohikossa ja ruohotuppaissa kosteilla alueilla sekä lannoitetuilla nurmikoilla. Lajia ei kuitenkaan tavata lannalla. Kasvukausi kestää elokuun lopusta lokakuuhun, kunnes lämpötilat ovat laskeneet alle 5 asteen, mutta itiöemiä voi löytää maastosta pakkasten tuloon saakka.


title: Suippumadonlakki

text: Sieni on levinnyt laajalti pohjoiselle pallonpuoliskolle. Sitä esiintyy mm. Lounais-Yhdysvalloissa, Britteinsaarilla, Länsi-Euroopassa ja Skandinaviassa. Suomessa suippumadonlakki voi esiintyä pihoilla, puistoissa, puutarhoissa, nurmikoilla, laitumilla, tienvierillä, kosteissa metsien painanteissa, runsaasti lannoitetulla maalla, ruohikossa tai karikkeella koko maan alueella.


title: Suippumadonlakki

text: Suippumadonlakki sisältää useita keskushermostostoon vaikuttavia hermomyrkkyjä: psilosiiniä, baeosystiiniä sekä psilosybiiniä, jota itiöemät sisältävät keskimäärin noin 10 mg/g eli 1,5 % sienten kuivapainosta. Tätä suurempia pitoisuuksia ei löydy muista Suomen alueella tunnetusti esiintyvistä psilosybiinisienistä.


title: Suippumadonlakki

text: Suippumadonlakki ei yleensä fyysisesti vaurioita keskushermostoa tai muutoinkaan ihmiskehoa, ja sen vaikutukset tajunnantilaan ovat väliaikaisia. Sieni määritellään hermostovaikutustensa vuoksi kuitenkin myrkylliseksi. Mahdollisia myrkytysoireita ovat muun muassa aistiharhat ja hyvänolontunne sekä muut psykedeeliset vaikutukset. Myös negatiivisia vaikutuksia voi ilmetä: ahdistusta ja suuremmilla annoksilla jopa paniikkikohtauksia.


title: Suippumadonlakki

text: Hallusinaatioiden ja sekavuuden ohella mahdollisia myrkytysoireita ovat huimaus, jäykkyys, pahoinvointi, virtsaamisvaikeus, korkea kuume sekä kouristelu. Lääkehiilestä ei yleensä ole apua, koska sienen myrkyt imeytyvät hyvin nopeasti ja oireet saattavat alkaa jo 10–30 minuutin kuluessa sienen nauttimisesta. Suippumadonlakki on lisäksi mahdollista sekoittaa hengenvaarallisiin myrkkysieniin, kuten valkorisakkaaseen. Myrkytystä hoidetaan ensisijaisesti rauhoittelemalla ahdistunutta potilasta ja pitämällä hänet hiljaisessa ja rauhallisessa ympäristössä; voimakkaasti oireileva potilas tulee toimittaa lääkäriin.


title: Suippumadonlakki

text: Psilosybiinin terapeuttista potentiaalia on tutkittu mm. terminaalisen sairauden aiheuttaman kuolemanpelon hoitokeinona. Tutkimuskontekstissa sen on havaittu olevan mielenterveydelle edullista ja kohentavan mielialaa kroonisesti. Isojen annosten (0,43mg/kg psilosybiiniä) havaittiin aiheuttavan mystisiä ja uskonnollisia kokemuksia. Kahden kuukauden jälkeen tehdyssä kyselytutkimuksessa 55 % koehenkilöistä luokitteli kokemuksen kuuluvan elämänsä viiden merkittävimmän henkisen kokemuksen joukkoon, ja 12 % luokitteli sen kaikista merkittävimmäksi. Sitä verrattiin mm. ensimmäisen lapsen syntymään tai vanhemman kuolemaan. Valvomaton käyttö voi kuitenkin aiheuttaa traumaattisia kokemuksia tai onnettomuuksia.


title: Suippumadonlakki

text: Sienen kerääminen, hallussapito, käyttö, kasvattaminen ja myynti on kielletty Suomen huumausainelainsäädännössä. Korkein oikeus linjasi vuonna 2017, että Psilosybe-sienet eivät ole rikoslain tarkoittamia erittäin vaarallisia huumausaineita.