title: Siionin veljeskunta

text: Siionin veljeskunta eli Siionin luostari on kuvitteellinen salaseura, jonka tehtäväksi on kerrottu Jeesuksesta polveutuneen Merovingien kuningassuvun suojeleminen.


title: Siionin veljeskunta

text: Siionin veljeskuntaa ei tiettävästi ole ollut olemassa, vaan se on ranskalaisen Pierre Plantardin (1920–2000) keksintö. Siionin veljeskunta mainitaan "Dossiers Secrets" -dokumenttikokoelmassa, joka sekin on Pierre Plantardin valenimellä 'Henri Lobineau' tekemä hengentuote – Plantard antoi dokumenttikokoelmansa 1960-luvulla Ranskan kansalliskirjaston kokoelmiin. Kokoelmaa, joka sisältää muun muassa Merovingien sukutauluja, suurmestariluettelon ja lehtiartikkeleita, on käytetty lähteenä kirjassa "Pyhä veri, pyhä Graal", josta Siionin luostari päätyi Dan Brownin menestysromaaniin "Da Vinci -koodi".


title: Siionin veljeskunta

text: Kertomukset Jeesuksen jälkeläisistä on kirjailijoiden luoma myytti. Aiheesta on kuitenkin luotu useita salaliittoteorioita. Tunnustettuaan valheensa Pierre Plantard katosi julkisuudesta täysin. Kiihkeimmät veljeskunnan kannattajat väittävät edelleen katolisen kirkon vaientaneen hänet, mutta asian todistaminen ei ole enää mahdollista.


title: Siionin veljeskunta

text: "Dossiers Secrets d'Henri Lobineau" pitää veljeskunnan "suurmestareina" muun muassa Leonardo da Vincia, Isaac Newtonia, Victor Hugo'ta ja Jean Cocteau'ta.


title: Siionin veljeskunta

text: Siionin veljeskunnan uskottiin tulevan esiin millenniumin aikaan ja paljastavan sukulinjan, mutta mitään ei kuitenkaan tapahtunut.


title: Siionin veljeskunta

text: Dan Brownin mukaan Siionin veljeskunta palvoi pyhää naiseutta, joka Brownin järjestön mukaansa oli lähtöisin Magdalan Mariasta. "Pyhä veri, pyhä Graal" -kirjassa häntä väitettiin Jeesuksen vaimoksi ja lapsen äidiksi.


title: Siionin veljeskunta

text: Siionin luostarin "Dossiers Secrets d'Henri Lobineau" on luetteloinut Merovingien suvun alkavan Benjaminin heimosta. Pierre Plantard väitti olevansa Merovingien suvun viimeinen jäsen.


title: Varg Vikernes

text: Varg Vikernes (ent. Kristian Vikernes, s. 11. helmikuuta 1973 lähellä Bergeniä) on norjalainen muusikko, kirjailija ja tubettaja. Black metalin syntyvuosina 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa hänet tunnettiin myös nimellä Count Grishnackh. Norjan mediassa hänet tunnettiin tuolloin myös nimellä "Kreivi" (norj. "Greven"). Varg Vikernes on saanut black metal -piirien ulkopuolellakin julkisuutta 1990-luvulla tekemiensä kirkkoihin kohdistuneiden tuhopolttojen ja Mayhem-kitaristin Øystein 'Euronymous' Aarsethin murhan takia.


title: Varg Vikernes

text: Vikernes nousi Tolkien- ja ásatrú-vaikutteisen yhden miehen musiikkiprojektinsa Burzumin myötä black metal -alakulttuurin nimeksi, ja nykyään häntä pidetään yhtenä black metalin tärkeimmistä vaikuttajista.


title: Varg Vikernes

text: Burzumin musiikki on minimalistista ja keskitempoista black metalia, mutta Vikernesin vankilassa tekemät kaksi albumia "Daudi Baldrs" ja "Hliðskjálf" sisältävät ásatrú-aiheista ambient-musiikkia. Myös edellisillä albumeilla on ambient-vaikutteisia kappaleita. Kappaleet ovat monesti 8–20-minuuttisia, hypnoottisia ja monikerroksisia teoksia, joissa on käytetty mahdollisimman karua äänimaailmaa ja alkeellista tuotantoa. Vikernesin oma suosikkialbumi on vuonna 1994 ilmestynyt "Hvis Lyset Tar Oss". Hän julkaisi seuraavan albuminsa, "Belus", 8 kuukautta vankilasta vapautumisen jälkeen, vuonna 2011 albumin "Fallen", vuonna 2012 albumin "Umskiptar" ja vuonna 2013 uusimman albuminsa nimeltään (suom. "Auringosta itään, kuusta länteen"). Vikernes ilmoitti 2013 blogissaan lopettavansa black metalin tekemisen ja siirtyvän kokonaan ambient-tyylisen musiikin tuottamiseen.


title: Varg Vikernes

text: Vikernes on soittanut myös muun muassa Old Funeralissa ja bassolinjat Mayhemin "De Mysteriis Dom Sathanas" -albumille vuonna 1993. Hän on myös kirjoittanut sanoitukset viiteen Darkthronen kappaleeseen.


title: Varg Vikernes

text: Vikernes joutui vuonna 1994 vankilaan saatuaan ankarimman Norjan lain tunteman rangaistuksen 21 vuotta vankeutta. Syynä tähän olivat kolmen kirkon polttaminen Oslossa, Skjoldissa ja Åsanessa, yksi tuhopolton yritys, kuolemantuottamus (erään kirkkopalon yhteydessä yksi palomies sai surmansa) sekä Mayhemin entisen kitaristin Øystein "Euronymous" Aarsethin murha. Tuhopolttojen vuoksi Varg Vikernes on myös tuomittu maksamaan eri tahoille vahingonkorvauksia. Ilman korkoja vahingonkorvaussumma nousee yhteensä noin 40 miljoonaan Norjan kruunuun (noin 5 miljoonaa euroa).


title: Varg Vikernes

text: Hän sai jälleen vuonna 2014 vankeustuomion, nyt puolen vuoden ehdollisen, Ranskassa, jossa hän asuu. Syynä on yllyttäminen rotuvihaan ja sotarikosten puolustaminen.


title: Varg Vikernes

text: Vikernesin vuonna 1993 tekemä murha on yhä motiiveiltaan epäselvä, ja sen on arveltu liittyvän 1990-luvun alussa Norjassa vaikuttaneen black metal -kulttuurin sisäpiirin valtakiistoihin. Motiivina pidettiin myös Aarsethin velkaa Vikernesille levy-yhtiönsä Deathlike Silence Productionsin julkaisemien Burzum-albumien tuotoista. Vikernesillä ja Aarsethillä oli pitkään jatkuneita erimielisyyksiä, ja Vikernesin puheet olivat saaneet Aarsethin epäedulliseen valoon muiden sisäpiiriin kuuluneiden silmissä.


title: Varg Vikernes

text: Vikernes kuuli Mayhemin silloiselta kitaristilta Snorre Vestvoldilta (tunnettu myös yhtyeestä Thorns), että Aarseth uskoi kaikkien ongelmien johtuvan Vikernesistä ja että hänen surmaamisensa poistaisi ongelmat. Aarseth oli kertonut Vestvoldille, kuinka hän veisi Vikernesin metsään, sitoisi hänet, kiduttaisi kuoliaaksi ja kuvaisi tapahtuman.


title: Varg Vikernes

text: Vikernes ja Vestvold ajoivat 10. elokuuta 1993 Bergenistä Osloon tapaamaan Aarsethiä. Tässä vaiheessa Vikernesin mukaan mitään suunnitelmia Aarsethiä vastaan ei vielä ollut, vaan tarkoitus oli vain keskustella. Vestvold jäi polttamaan savuketta ulos, kun Vikernes meni tapaamaan Aarsethia. Vikernes oli monelta taholta kuullut, että Aarsethilla olisi suunnitelmia tappaa Vikernes. Vikernesin kertoman mukaan Aarseth oli mennyt paniikkiin, kun yllättäen Vikernes ilmestyi hänen asuntoonsa. Tästä syystä Aarseth oli potkaissut Vikernesiä rintaan. Vikernes kaatoi puolustukseksi Aarsethin maahan, josta tämä nousi ja lähti juoksemaan asunnossaan tavoitellakseen keittiöveistä. Vikernes tiesi, että Aarsethillä oli asunnossaan haulikko ja luuli Aarsethin tavoittelevan sitä, joten hyökkäsi tämän perään taskuveitsen kanssa. Aarseth epäonnistui keittiöveitsen tavoittelussa.


title: Varg Vikernes

text: Vikernes iski veitsellä Aarsethia, joka lähti pakenemaan asunnosta. Rappukäytävässä Aarseth hakkasi ovia ja huusi apua. Vikernes seurasi perässä iskien Aarsethia taskuveitsellä muutamia kertoja. Aarseth rikkoi käytävässä lampun ja sai siitä lasinsiruja, jotka lisäsivät verenvuotoa. Ulkona he tapasivat järkyttyneen Vestvoldin. Tappelu lakkasi hetkeksi, kun Aarseth pyysi Vikernesiä rauhoittumaan. Aarseth kuitenkin kävi vielä kerran Vikernesin kimppuun, jolloin Vikernes löi taskuveitsen terän Aarsethin kallosta läpi.


title: Varg Vikernes

text: Tämän jälkeen Vikernes pakeni nopeasti takaisin Bergeniin ja sopi huonetoverinsa kanssa alibista. Tässä vaiheessa poliisi ja lehdistö tiesivät jo tapauksesta. Seuraavana päivänä lehdistö kyseli Vikernesiltä Aarsethin kuolemasta. Vikernes kävi Oslossa kuulusteluissa, mutta poliisi päästi hänet menemään. Järkyttynyt Vestvold paljasti poliiseille Vikernesin surmanneen Aarsethin.


title: Varg Vikernes

text: Vikernes toi vankila-aikanaan ahkerasti ilmi poliittisia näkemyksiään. Hänet opittiin tuntemaan innokkaana aasainuskon puolestapuhujana. Hänen perustamakseen lasketaan muun muassa Heidnische Front -niminen järjestö, joka pyrkii levittämään esikristillisiä germaanisia pakanauskontoja. Vikernes on usein yhdistetty saatananpalvontaan tai satanismiin, mutta hän itse on kiistänyt nämä väitteet sanoen pitävänsä saatananpalvontaa ja satanismia osana vastustamaansa kristinuskoa.


title: Varg Vikernes

text:
Lokakuussa 2003 Vikernes jätti palaamatta lomalta Tønsbergin avovankilaan. Laajojen poliisitoimien ansiosta hänet löydettiin melko pian karkumatkan alettua. Kaapatulla autolla liikkunut Vikernes oli raskaasti aseistautunut poliisien pysäyttäessä hänet, mutta ei kuitenkaan käyttänyt aseitaan. Hän oli suunnitellut pakenevansa Norjasta ja värväytyvänsä Ranskan muukalaislegioonaan päästäkseen karkuun poliisia ja Aarsethin murhasta suuttuneita vastustajiaan. Vikernes sai pakoyrityksestään 14 kuukauden lisän rangaistukseensa, ja hänet siirrettiin Trondheimin vankilaan. Sittemmin Vikernes suoritti rangaistusta Tromssan vankilassa.
Varg Vikernes anoi ehdonalaiseen vapauteen pääsyä kesäkuussa 2006, mutta Norjan oikeusministeri hylkäsi anomuksen. Vikernesin kuitenkin ennakoitiin pääsevän ehdonalaiseen vapauteen huhtikuussa vuonna 2008, jolloin hän oli suorittanut rangaistustaan yli 14 vuoden ajan. Se ei toteutunut, ja kesäkuussa 2008 Vikernes sai taas Norjan oikeusministeriöltä kielteisen vastauksen armahdusanomukseen. Kriminalomsorgen-viraston lausunnon mukaan Vikernes ei ollut valmis vapautumaan, minkä väitteen Vikernes kiisti haastatteluissa jyrkästi. Vikernes ilmoitti vapautumisensa jälkeen vetäytyvänsä julkisuudesta ja halveksimastaan nykymaailmasta Norjan maaseudulle Telemarkiin "terveellisen maanviljelyelämän pariin ja Äiti Maan syleilyyn". Vikernes piti mahdollisena, että hän julkaisee kirjan salanimellä ja tekee ehkä muutaman Burzum-albumin, mutta ilmoitti, että muuta hänestä ei sen jälkeen enää kuulla.


title: Varg Vikernes

text: Vikernes vapautui ehdonalaiseen 22. toukokuuta 2009 oltuaan vankilassa liki 16 vuotta. Vapautumisestaan lähtien hän on asunut perheensä kanssa Ranskassa.


title: Varg Vikernes

text: Vapautumisensa jälkeen Vikernes on julkaissut uusia Burzum-albumeja. Vikernesillä on vaimo ja neljä lasta, vuonna 1993 syntynyt tytär ja 2007 syntynyt poika, sekä kaksi muuta.


title: Varg Vikernes

text: Heinäkuussa 2013 Vikernes pidätettiin Ranskassa epäiltynä joukkomurhan suunnittelusta, mutta hänet vapautettiin pian, koska todisteita ei löytynyt. Vikernesin asianajaja sanoi, että Vikernes on survivalisti, mutta ei terroristi.


title: Varg Vikernes

text: Vikernes kertoo käyttäneensä itsestään nimitystä saatananpalvoja lyhyen aikaa 1990-luvun alussa, mutta lähinnä julkisuushaun vuoksi. Eräs kiistoista Aarsethin (Euronymous) kanssa johtui siitä, että Aarseth halusi Mayhemin musiikin olevan vieläkin saatanallisempaa, kun taas Vikernes kannatti pakanallista filosofiaa. Vikernes näkee saatananpalvonnan olevan liian riippuvainen kristinuskosta ja haluaa näin katkaista kaikki siteet kyseiseen uskontoon.


title: Varg Vikernes

text: Vikernes on monesti yhdistetty kansallissosialismiin. Omien sanojensa mukaan hän kuitenkin eroaa kansallissosialisteista siinä, että hän ei halua kannattaa mitään sosialismi-nimistä aatetta. Vikernes pitää muinaisskandinaavista yhteiskuntajärjestelmää nykyistä kapitalismia parempana ja näkee kulutusyhteiskunnan ja ympäristön saastumisen äärimmäisen vaarallisena asiana. Vikernes on halunnut myös tehdä eroa natsismiin sen slaaveja sortavan asenteen vuoksi, mutta suosii silti natsiretoriikkaa ja meemejä, kuten triplasulkuja, ThuleanPerspective -YouTube-videoissaan. Nykyistä ajatteluaan hän kutsuu odalismiksi, joka viittaa omiin sukujuuriin, vanhakantaiseen uskontoon, isänmaahan ja heimoperinteeseen.


title: Varg Vikernes

text: Vikernes suhtautuu jyrkän kielteisesti huumeisiin ja lääkkeisiin. Vaikka Vikernes kertoo pitävänsä raskaasta musiikista, hän pitää useimpia metallin kuuntelijoita pinnallisina typeryksinä, jotka vain juovat humalahakuisesti ja levittävät sukupuolitauteja.


title: Qiangit

text: Qiangit () ovat yksi Kiinan 55 virallisesti tunnustetusta vähemmistökansasta. Heitä on noin 300 000 ja he asuttavat Sichuanin luoteisosasta Yunnanin pohjoisosiin ulottuva aluetta.


title: Qiangit

text: Noin kolme vuosituhatta sitten qiangit olivat yhteyksissä han-kiinalaisten ja zhuangien esi-isien kanssa. Vielä tuolloin ylä- ja alamailla asuneiden kansojen materiaalinen kulttuuri oli melko samankaltainen. Kaikki ne harjoittivat elinkeinoinaan metsästystä, keräilyä ja pienimuotoista maanviljelyä. Noin 600-luvulla eaa. han-kiinalaiset ottivat käyttöön tehokkaammat viljelymenetelmät ja heidän vaikutusvaltansa alkoi kasvaa. Tuolloin qiangit muuttivat vuoristoseuduille länteen säilyttääkseen elintapansa ja itsenäisyytensä. Heidät alistettiinkin sittemmin vasta mongoliarmeijoiden tullessa Kiinaan 1200-luvulla. Sittemmin heidän hallitsemisekseen otettiin käyttöön niin sanottu "tusi"-järjestelmä, jolla paikallisia kansoja hallittiin paikallisten välikäsien kautta. Mongolien Yuan-dynastian romahdettua valtaan tulivat ensin han-kiinalaiset Ming-dynastian kautta ja sittemmin mantšut Qing-dynastian kautta. Osa qiangien alaryhmistä, kuten jiarongit, säilyivät kuitenkin käytännössä itsenäisinä aina Kiinan sisällissodan puhkeamiseen saakka vuonna 1949. Sichuanin maanjäristys 2008 aiheutti suuret tuhot qiangien asuinalueilla.


title: Qiangit

text: Qiangit jakautuvat useisiin eri alaryhmiin, joiden etninen identiteetti on usein varsin epäselvä. Esimerkiksi pumeja pidettiin pitkään qiangien alaryhmänä, kunnes he saivat keskushallinnon myöntämään heille erillisen tunnustuksen omana vähemmistönään vuonna 1960. Monet qiangien alaryhmistä, kuten baimat, ersut ja jiarongit, ovat pyrkineet siinä kuitenkin epäonnistuen saamaan samanlaisen aseman omina ryhminään. Suurin osa qiangeista ei enää puhu qiangikieliä äidinkielenään kiinan kielen vallatessa alaa. Monet ovat myös siirtyneet käyttämään han-kiinalaisia sukunimiä. Qiangikielet ovat tiibetiläis-burmalaisia kieliä.


title: Qiangit

text: Qiangit asuvat usein kylissä, joiden väestö koostuu toistensa sukulaisista. He jäljittävät usein sukuhistoriansa yhteen mies- tai naispuoliseen esi-isään. Perinteisesti qiangien yhteiskunta oli matriarkaalinen naisten toimiessa esimerkiksi kylien päämiehinä. Qiangit ovat maanviljelijöitä ja he kasvattavat esimerkiksi ohraa, perunaa, tattaria ja papuja. Raha-kasveina myyntiä varten kasvatetaan myös esimerkiksi omenoita, pippureita ja oopiumia. Osa qiangeista harjoittaa edelleen sivuelinkeinona metsästystä ja keräilyä. Pieniä joukkoja elää myös nomadeina kasvattaen lampaita, jakkeja, hevosia ja karjaa.


title: Qiangit

text: Qiangien uskonto on sekoitus animismia, taolaisuutta ja buddhalaisuutta. Uskontoon liittyen valkoisia kiviä asetellaan usein talojen katoille ja alttareille. Niiden uskotaan pitävän loitolla pahoja henkiä. Qiangien syntytarinan mukaan ihmiset polveutuvat erään jumalan tyttären ja tarinan eri versioiden mukaan ihmisen tai apinan tuottamista jälkeläisistä. Monet qiangit harjoittavat perinteisen uskonnon ohella lamalaista buddhalaisuutta ja esi-isien palvontaa.


title: Fuusioreaktori

text: Fuusioreaktori on ydinreaktori, jolla suoritetaan ydinfuusio. Fuusioreaktoreiden kehityksessä tavoitteena on sähköntuotantoon soveltuvan fuusiovoimalaitoksen valmistaminen. Tavallisimmassa fuusioreaktorityypissä vetyä yhdistetään heliumiksi, jolloin vapautuu energiaa. Ydinfuusio tuottaa suuria energiamääriä fuusioituvaa ainekiloa kohden, ja fuusioituva aine vety on maailmankaikkeuden yleisin alkuaine.


title: Fuusioreaktori

text: Vuonna 2015 kehityksessä tavoitteena on plusnettoenergisen ja pitkäkestoisen reaktion saavuttaminen. Esimerkiksi fuusiokokeissa JET-reaktorilla on hyvin pienen hetken saatu reaktorista ulos enemmän tehoa kuin mitä siihen on syötetty. Nyt tutkijat yrittävät rakentaa laitteen, jossa fuusio jatkuisi pidempään. Suurin hanke näistä on rakenteilla oleva (2015) ITER. Jatkumona Iterille ensimmäisen sähköä tuottavan fuusioreaktorin, DEMO:n uskotaan valmistuvan 2050-luvulla, jos tutkimukset etenevät suunniteltua vauhtia. Eniten tutkitun tokamak-tyyppisen reaktorin lisäksi aktiivisen tutkimuksen kohteena on myös lukuisia muita tapoja toteuttaa fuusioreaktori.


title: Fuusioreaktori

text: Fuusioreaktori on peruslähtökohdiltaan turvallisempi kuin käytössä olevat fissioon perustuvat ydinreaktorit. Näin koska fuusioreaktio vaatii hyvin erityiset olosuhteet verrattuna fissioreaktioon. Jos fuusioreaktori vikaantuu fuusio lakkaa välittömästi toisin kuin fissioreaktorissa. Lisäksi fuusion tyypillisin reaktiotuote helium on varsin saasteeton verrattuna fission ydinjätteeseen, tosin reaktorin säteilemät protonit ja neutronit saastuttavat jossain määrin reaktorin rakenteet.


title: Fuusioreaktori

text: Fuusioreaktiossa kevyet alkuaineet yhtyvät raskaammiksi alkuaineiksi. Yleisin fuusioreaktio on vetyatomien yhdistyminen heliumiksi.


title: Fuusioreaktori

text: Fuusioreaktiota tapahtuu luonnossa muun muassa tähtien ytimissä. Vetypommissa tapahtuu atomipommilla sytytetty hallitsematon fuusio, joka tapahtuu sekunnin murto-osissa. Fuusioreaktorin on kuitenkin toimittava huomattavasti pidempään ja hallitusti. Fuusiotutkijoita onkin sanottu "vetypommin kesyttäjiksi". Parhaiten onnistuneissa kokeissa fuusioitava aine on puristettu kasaan hyvin voimakkailla magneettikentillä ja kuumennettu erittäin suurilla sähkövirroilla plasmaksi. Yleensä tutkimusfuusioreaktorit ovat munkkirinkilän, toruksen muotoisia tokamak-laitteita. Tokamak toimii harvoin pitkään, koska niissä kuuma plasma "läikkyy yli" magneettikentästä.


title: Fuusioreaktori

text: Fuusiolaitteiden edistys on ollut huimaa, 2000-luvun fuusiolaitteet tuottavat tuhat-miljoonakertaisesti enemmän energiaa kuin 1970-luvun laitteet ja nykyään ollaankin jo melko lähellä jatkuvatoimista, runsaasti energiaa tuottavaa reaktoria. Seuraava fuusiolaite onkin tehokas koereaktori ITER, joka ei tuota sähköä, mutta jossa tutkitaan kaupallisen fuusioreaktorin tekniikkaa.


title: Fuusioreaktori

text: Nykyään kaupallisessa käytössä oleva ydinvoima, fissio, toimii eri periaatteella kuin fuusio. Fissiossa raskas ydin, tavallisesti uraani tai plutonium, hajoaa kahdeksi kevyemmäksi, kun sitä on ensin pommitettu neutroneilla. Vedyn helposti fuusioituvia raskaita isotooppeja, ovat deuterium D ja tritium T. Käytännössä ensimmäinen fuusioreaktori toteutetaan (jos fuusiota yleensä saadaan toimimaan reaktorissa) käyttäen deuterium-tritium-fuusiota eli DT-fuusiota, koska se on helpoin toteuttaa ja myös tuottoisin. Tämä reaktio vaatii toimiakseen 90 miljoonaa astetta. Deuterium-deuterium-reaktio vaatii jo 600 miljoonaa astetta.


title: Fuusioreaktori

text: D-T-reaktio tuottaa heliumia ja energiaa deuteriumista ja tritiumista.


title: Fuusioreaktori

text: Yksi D-T reaktio vapauttaa 17,6 MeV energiaa eli grammasta fuusioituvaa ainetta tulee 95000 kWh sähköä.


title: Fuusioreaktori

text: Eräs deuterium-tritium-reaktorin rasite on se, että se vaatii litiumia, josta reaktorin tuottamat neutronit pilkkovat tritiumia. Alkupanokseksi vaaditaan valmista tritiumia jonkun verran. Tämä tritium voidaan tuottaa fissiotutkimusreaktorissa tai vastaavassa. Litiumin määrä on maan pinnalla rajallinen. Tämän reaktion tuottamat hyvin suurienergiaiset neutronit ovat vaarallisempia kuin D-D-reaktion tuottamat. Reaktori ei liene ainekiloa kohden käytännössä yhtä tuottoinen kuin D-D-reaktori.


title: Fuusioreaktori

text: Pääasiallinen deuterium-deuterium-reaktorin etu on, että se ei vaadi polttoaineeksi litiumia tai tritiumia.


title: Fuusioreaktori

text: ja myös


title: Fuusioreaktori

text: D-D-reaktorin etuja on riippumattomuus tritiumista tai litiumista, sekä luultavasti hieman pehmeämpi neutronisäteily.


title: Fuusioreaktori

text:
Fuusio on vaikea toteuttaa, koska kaikki atomiytimet ovat positiivisesti varautuneita ja siten hylkivät toisiaan. Ytimiä ympäröi sähköinen suojavalli, joten niiden välillä vaikuttaa poistovoima. Jos kuitenkin ytimiä puristetaan tai törmäytetään kyllin lujaa toisiaan vastaan, atomiytimet yhdistyvät. Fysiikasta tiedetään, että lämpö on aineen pienimpien osasten liikettä. Lämpötilan kasvaessa atomit ja niiden ytimet liikkuvat yhä nopeammin. Riittävän korkeissa lämpötiloissa atomin ytimet liikkuvat niin nopeasti, että törmäävät toisiinsa sähköisistä poistovoimista huolimatta. Törmäyksessä ytimet yhdistyvät ja vapautuu suuri määrä energiaa.
Maan oloissa 100–150 miljoonan asteen lämpötilassa vetyatomien liike on jo niin nopeaa, että vety-ytimien positiiviset varaukset eivät enää riitä hylkimään atomiytimiä. Auringossa fuusio tapahtuu jo matalammassa, kymmenen miljoonan asteen luokkaa olevassa lämpötilassa, sillä aineen tiheys on siellä huomattavasti suurempi. Fuusiota siis edistää korkean lämpötilan lisäksi suuri tiheys. Fuusioreaktori vaatii siis riittävän lämpötilan, tiheyden ja plasman koossapitoajan.


title: Fuusioreaktori

text: Jotta fuusioreaktio alkaisi, fuusioituva vety pitää kuumentaa riittävän korkeaan lämpötilaan, puristaa riittävän tiheäksi ja pitää koossa riittävän kauan. Näin fuusiolaitteen energiantuotolle välttämätön (mutta ei riittävä) ehto on, täyttääkö se tietyssä lämpötilassa tarvittavan hiukkastiheyden formula_4 ja koossapitoajan formula_5 ("tau") tulon. Tietylle lämpötilalle ja fuusiopolttoaineelle formula_6 on Lawsonin kriteeri. Sen esitti J. D. Lawson vuonna 1957.


title: Fuusioreaktori

text: D-T-reaktiolle 100 miljoonan kelvinin lämpötilassa, jolloin hiukkasten keskimääräinen kineettinen energia on 10 keV luokkaa, Lawsonin kriteeri formula_6 on 10 s/m. D-D-reaktiolle taas Lawsonin kriteeri on 10 s/m eli energian tuottamiseksi tarvitaan 100-kertainen lisäys vetyionien tiheydelle tai koossapysymisajalle tai jollekin näiden yhdistelmälle.


title: Fuusioreaktori

text:
Fuusioreaktiot vapauttavat ylimääräisiä neutroneja tai protoneja, jotka ovat vaarallista ionisoivaa säteilyä ja saattavat muuttaa reaktorin materiaaleja radioaktiivisiksi. Tämän takia yhtä fuusioreaktoria voidaan käyttää korkeintaan muutaman vuosikymmenen ajan –
lopulta reaktorin materiaalit alkavat säteillä vaarallisesti ja reaktori on hajotettava ja siirrettävä asianmukaiseen säilöön esim. betonin sisään. Reaktorin osat saattavat pysyä vaarallisen radioaktiivisina muutamia satoja vuosia.


title: Fuusioreaktori

text:
Fuusioitava vety on kuumennettava korkealämpöiseksi plasmaksi, jota voidaan pitää koossa magneettikentillä "magneettisessa pullossa". Plasmassa ovat positiivisesti varautuneet atomin ytimet ja elektronit irti toisistaan. Vety on plasmaa yli 100 000 kelvinin lämpötilassa.
Pullon vaatimat voimakkaat magneettikentät on saatu aikaan suurilla suprajohtavilla käämeillä, joissa kulkee valtava virta. Plasman pidempiaikainen koossa pitäminen on osoittautunut ongelmalliseksi, sillä kuumassa, magneettisessa plasmassa on monia epävakaisuusilmiöitä. Magneettifuusiolaitteissa kuumennettu vety on pidettävä irti reaktorin seinämistä, koska mikään seinämä ei kestä plasman 100 miljoonan asteen lämpötilaa. Plasma värähtelee ja on epävakaata. Usein yritykset vakauttaa plasmaa ovat tuottaneet uusia epävakaisuuksia. Eri fuusiolaitteissa on erilaisia puutteita, mutta eräs kaikille laitteille tyypillinen ongelma on uurre-eli vaihtoepävakaisuus. Yleensä epävakaisuudet johtuvat magneettikentän voimaviivojen kaartumisesta.


title: Fuusioreaktori

text: Yleisimmät reaktorityypit ovat munkkirinkilän muotoinen "Tokamak"-tyyppinen reaktori ja "stellaraattori".


title: Fuusioreaktori

text: Tokamak on tavallisin tapa toteuttaa fuusiolaite fuusioreaktoriin liittyvissä tutkimuksissa. Se on rakenteeltaan suhteellisen yksinkertainen ja helpohko toteuttaa. Tokamakeja on tämän takia rakennettu moniin maihin. Laite on munkkirinkilän eli toruksen muotoinen tyhjiökammio, jota ympäröivät voimakkaat magneetit. Kammion keskellä on ohut kuuma vetyplasma, jota kuumennetaan ja pidetään paikoillaan miljoonien ampeerien suuruisilla sähkövirroilla. Magneettikentät ovat suuruuksiltaan useita tesloja, ja Tokamak vaatii kymmenien megawattien energian sisäänsyötön toimiakseen.


title: Fuusioreaktori

text: Tokamakissa fuusioituva deuterium kuumennetaan vaihtuvalla magneettikentällä kuumaksi plasmaksi, joka pidetään renkaanmuotoisen kammion keskellä. Aluksi plasma kuumennetaan muuttuvien magneettikenttien aiheuttamalla virralla noin 30 miljoonaan asteeseen asti. Tämän jälkeen kuumennusta jatketaan muilla tavoilla, esimerkiksi hiukkassuihkuilla tai radiotaajuisella sähkökentällä. Plasman keskellä lämpötila on 100 miljoonaa astetta, reunalla 2 000 astetta. Plasma pysyy koossa ulkoisten magneettikenttien ja plasmassa esiintyvien virtojen aiheuttamien kenttien avulla. Nimi tokamak tulee venäjän sanoista "toroidinen kammio magneettikäämeillä" (). Tokamakin idean esittelivät venäläiset fyysikot Igor Tamm ja Andrei Saharov 1951.


title: Fuusioreaktori

text: Tokamakin vakava kehittely alkoi Neuvostoliitossa 1960-luvulla. Tuleva koefuusioreaktori ITER on rakenteeltaan Tokamak. Koska plasmassa oleva magneettikenttä on rinkelimäinen, vakauttaa se sitä luonnostaan. Plasma pyrkii kuitenkin vaeltamaan pitkin magneettikenttää, ja suorassa päistään puristetussa "tukitussa" magneettikentässä plasma karkaa helposti.


title: Fuusioreaktori

text: Magneettikenttä on renkaassa olevan ruuvikierteen muotoinen. Rengaskammion poikkileikkaus on yleensä ulospäin osoittava D. Toruksen muoto on sopiva, koska plasmalla on taipumus virrata tiettyyn suuntaan pitkin magneettikentän voimaviivoja. Näin plasma kiertää toruksessa. Tokamakissa on hienosta teoriasta huolimatta monia epävakaisuusilmiöitä, eikä siinäkään ole onnistuttu pitämään fuusioreaktiota käynnissä kovin kauan.


title: Fuusioreaktori

text: Toinen ratkaisu, stellaraattori, muistuttaa tokamakia, mutta plasmavirroilla ei siinä ole merkitystä plasman koossa pitämisessä. Tällaisia laitteita on tutkittu vähemmän kuin tokamakia.


title: Fuusioreaktori

text: Stellaraattorissa pyritään kiertämään joitain plasmalle tyypillisiä epävakaisuuksia, joita tokamakissa on. Stellaraattori on tokamakia monimutkaisempi niin teoriassa kuin käytännössäkin. Monet stellaraattorin osat ovat vaikeampia valmistaa kuin tokamakin osat. Jotkut plasmatutkijat pitävät USA:ssa 1950-luvulla kehitettyä stellaraattoria tokamakia kehittyneempänä, parempana ratkaisuna. Laitteita on tutkittu Yhdysvalloissa, Saksassa ja Japanissa. Stellaraattorin plasmatila on mutkainen torus.


title: Fuusioreaktori

text: Laserfuusiolaitteessa lasersäteet puristavat fuusioituvaa ainetta sisältävän pienen pillerin (pelletin) kasaan. Puristuminen perustuu kuumenemisen aiheuttamaan pelletin pintakerroksen laajenemiseen. Toistaiseksi tällaisilla menetelmillä ei ole saatu fuusiota aikaan. On myös tutkittu pelletin puristamista ioneilla tuloksetta. Tarpeeksi tehokasta ja lyhytaaltoista laserlaitetta ei ole vielä kehitetty. Vuoteen 1999 tutkittiin fuusion sytyttämistä NOVA-laserilla, ja nykypäivänä NIF:llä (National Ignition Facility).


title: Fuusioreaktori

text: Suurimpia etuja on käytetyn polttoaineen yleisyys ja runsas energiantuotto ainekiloa kohden. Vedyn polttaminen sekä kemiallisesti että ydinreaktiossa on runsaasti energiaa tuottavaa. 1 kg vetyä tuottaa kemiallisesti palamalla noin 119 megajoulea. 1 kg vetyä fuusioreaktiossa tuottaa yli viisi miljoonaa kertaa enemmän: 600 terajoulea. Kemiallinen palaminen vapauttaa kemiallisen sidoksen energiaa, ydinreaktio atomiytimen sisäistä vahvan ydinvuorovaikutuksen sidosenergiaa. Fuusion käyttö ydinvoiman tuotannossa toisi monia etuja suhteessa nykyisissä voimaloissa käytettyyn fissioreaktioon. Fuusion polttoainetta on luonnossa käytännössä rajattomasti: vety on yleisin alkuaine. Deuteriumia saadaan pelkästään merivedestä valtavat määrät, sillä noin joka 5000:s vetyatomi on deuteriumatomi. Tritiumia saadaan tuotettua litiumista pommittamalla ainetta neutroneilla. Lisäksi fuusion reaktiotuotteena syntyvä helium ei ole radioaktiivista eikä muutenkaan vaarallista, joten mitään käytetyn polttoaineen sijoitusongelmaa ei synny.


title: Fuusioreaktori

text: Fuusioreaktori on turvallinen, koska fuusio ei reaktori sammutettuna jatku minuuttia kauemmin. Fuusioreaktiota on vaikeampi hallita kuin fissiota, koska se vaatii äärimmäiset, tarkoin määritetyt magneettikenttä-, lämpötila- ja paineolosuhteet. Vaikka fuusioreaktorin jäähdyttimeksi ja tritiumin raaka-aineeksi aiottu litium on helposti syttyvää, on sitä reaktorissa kerrallaan vain noin kilon verran.


title: Fuusioreaktori

text: Reaktori saattaa vaurioitua magneetin "räjähtäessä" mutta kyse ei ole keskimääräistä teollisuusonnettomuutta vakavammasta tapahtumasta, säteilyä ei ympäristöön vapaudu.


title: Fuusioreaktori

text: Fuusiovoimalan taloudellisesta puolesta ei tällä hetkellä tiedetä juurikaan -- käyttö- ja rakennuskustannuksia ei tunneta. Jotkut olettavat fuusion olevan hieman muita energiamuotoja halvempaa, toiset muutamaa kertaluokkaa kalliimpaa.


title: Fuusioreaktori

text: Täysin saasteetonta ei ole fuusiovoimakaan: reaktorin ennustetaan saastuvan ajan myötä vaarallisen radioaktiiviseksi, koska fuusioreaktori säteilee neutroneja noin 100 kertaa enemmän kuin fissioreaktori. Neutronit taas saattavat aiheuttaa aineissa reaktioita, jotka muuttavat ne radioaktiivisiksi. Tällä tavoin mahdollisesti syntyvien isotooppien on kuitenkin arveltu olevan melko lyhytikäisiä -- arvioiden mukaan reaktori olisi vaarallisen aktiivinen muutamia satoja vuosia, joka on huomattava parannus perinteisen fissioreaktion tuottaman ydinjätteen kymmenientuhansien vuosien aikoihin.


title: Fuusioreaktori

text: Fuusioon tarvittavat lämpötila ja tiheys on saavutettu, samoin plasman pitäminen koossa onnistuu kohtalaisen hyvin. Ongelma fuusiokokeiluissa on ollut plasman "läikkyminen yli" magneettisesta pullosta. Tutkimuksessa on pyritty hitaasti yhä parempiin teholukemiin, mutta reaktorista on saatu vain hetkellisesti enemmän tehoa, kuin reaktion ylläpitämiseen on vaadittu. Fuusiota on pystytty tähän asti pitämään käynnissä vain muutamia sekunteja. Kaikki rakennetut laitteet ovat olleet vasta koelaitteita. Fuusiokokeille ominaista on ollut, että yhden ongelman ratkaiseminen synnyttää uusia ongelmia. Todellisen reaktorin oloja ei ole tutkittu. Tutkimuksen painopiste on siirtymässä reaktorimateriaaleihin.


title: Fuusioreaktori

text: Reaktorin pintamateriaalien tulisi kestää kovaa kuumuutta ja neutronisäteilyä, ja kuitenkin jäähdytyksen olisi toimittava hyvin pitkiä aikoja. Samalla kun reaktorin pintamateriaali hehkuu kovassa kuumuudessa, sen käämien olisi pysyttävä noin 200 pakkasasteessa suprajohtavuuden säilyttämiseksi. Litiumvaippa jäähdyttää reaktorin sisäpinnan. Monet ehdotetut materiaalit ovat joko nopeasti lämmössä ja säteilyssä kuluvia, hidastavat pieninä määrinä hiukkasina leijuessaan fuusioreaktiota tai muuttuvat reaktorin säteilyssä helposti radioaktiivisiksi.


title: Fuusioreaktori

text: Fuusiotekniikkaa on tutkittu 1950-luvulta lähtien. Euroopan tunnetuimmassa fuusiolaitteessa JET:issä saatiin 1991 noin 1 megawatti 2 sekunnissa, mutta energiankulutus oli 15 megawattia. Tämä tulos oli huomattavasti parempi kuin 1970-luvulla, jolloin toiveet fuusiosta ennen vuotta 2000 olivat jo hiipuneet. 1994 USA:ssa tuotettiin 10,7 MW yhden sekunnin ajan satojen megawattien kulutuksella. Vuonna 1997 JETissä tehtiin maailmanennätys: 16 megawattia.


title: Fuusioreaktori

text: Edistys on ollut aikaisemmasta valtavaa: 1970-luvulla saatiin fuusiokokeissa ulos vain watin tuhannesosia. Kaikkien aikojen kestävin fuusioreaktio on mitattu ranskalaisessa koereaktorissa: kuusi ja puoli minuuttia.


title: Fuusioreaktori

text: Fuusioreaktorin tekniikka on osoittautunut odotettua vaikeammaksi. Lisäksi tutkijoiden on ollut vaikeaa saada rahoitusta tutkimuksilleen niiden hitaan etenemisen ja pitkän aikajänteen takia.


title: Fuusioreaktori

text: Yksi reaktorin haasteista on löytää materiaaleja, jotka kestäisivät reaktorissa esiintyviä äärimmäisen korkeita lämpötiloja.


title: Fuusioreaktori

text: Kansainvälisenä yhteistyönä aiotaan rakentaa tutkimuslaitos ITER, jolla pyritään saavuttamaan energiantuotannossa pitkään jatkuva positiivinen hyötysuhde. ITER-hanke on kohdannut monia takaiskuja ja koereaktorin paikasta on kiistelty, mutta paikaksi on lopulta valittu Ranska. Vuonna 2009 tehdyn väliarvion perusteella projektin budjetti on kolminkertaistunut 15 miljardiin euroon, ja sen valmistumispäivää on lykätty vuoteen 2020.


title: Fuusioreaktori

text: Sen jälkeen suunnitteilla on DEMO, ensimmäinen kaupallisen fuusioreaktorin prototyyppi. Sen on arvioitu aloittavan 2030-luvulla.


title: Fuusioreaktori

text: Vuonna 2016 MIT:n Alcator C-Mod -reaktorilla saavutettiin plasman paineen uusi maailmanennätys. Samalla osoitettiin että pienellä TOKAMAKilla kyetään luomaan ääriolosuhteita.


title: Fuusioreaktori

text: Yksityinen TAE (Tri Alpha Energy) on yhteistyössä Googlen Applied Science -yksikön kanssa C2W/Norman-fuusioreaktorin kehittämiseksi pidemmälle.


title: Fuusioreaktori

text: Huhtikuussa 2018 Kiina on sanonut olevansa edellä fuusioenergiassa.


title: Fuusioreaktori

text: Yhdistyneiden kuningaskuntien kansallisesta fuusiolaboratoriosta on perustettu Tokamak Energy, joka on kehittänyt Tokamak-mallisen fuusioreaktorin joka on ylittänyt yli 15 miljoonan celsiusasteen lämpötilan.


title: Fuusioreaktori

text: Marraskuussa 2018 kiinalainen suprajohtava TOKAMAK (Experimental Advanced Superconducting Tokamak, EAST) saavutti yli 100 miljoonan celsiusasteen lämpötilan. 100 miljoonan asteen saavuttamista pidetään merkittävänä merkkipaaluna, sillä fuusioreaktion täytyy tapahtua maapallolla tuossa lämpötilassa, jotta reaktio kuluttaisi vähemmän energiaa kuin siitä saadaan.


title: Vigelandin puisto

text: Vigelandin puisto tai ”Patsaspuisto” on eräs Oslon ja Norjan kuuluisimmista nähtävyyksistä. Se sijaitsee Frognerin puistossa ja siellä on esillä yhteensä 212 Gustav Vigelandin tekemää patsasta. Vigeland myös suunnitteli puiston rakenteen ja maisemat. Vigelandin puisto on pinta-alaltaan yli 320 hehtaaria. Frognerin puisto on kesäisin suosittu piknik-paikka, eikä Vigelandin puistoon ole pääsymaksua. Siellä käy vuosittain yli miljoona kävijää. Puisto luotiin vuosina 1907–1942. Suurin osa veistoksista on tehty vuosina 1926—1942.


title: Vigelandin puisto

text: Puiston pääsisäänkäynti on sen etelälaidalla, jossa sijaitsee viisi pronssista porttia. Porttien teema on lohikäärmeet, jotka toistuvat useissa Vigelandin töissä. Sisäänkäynnin vasemmalla puolella on Vigelandia esittävä patsas.


title: Vigelandin puisto

text: Sisäänkäynnin jälkeisen aukean takana on graniittisilta, jolla on pituutta 100 metriä ja leveyttä 15 metriä. Silta vie yli puiston halkaisevan vesistön. Sillan molemmilla kaiteilla on yhteensä 58 pronssista patsasta miehistä ja naisista, lapsista ja aikuisista, ryhmässä ja yksinään. Sillan patsaista kuuluisin on vihaista lasta esittävä patsas, joka koristaa monia postikortteja.


title: Vigelandin puisto

text: Sillan vasemmalla puolella veden äärellä on pieni, pyöreä tasanne, jonka reunalla on vauvoja esittäviä patsaita.


title: Vigelandin puisto

text: Sillan jälkeen on puiston eräs vaikuttavimmista töistä, suuri pronssinen suihkulähde, jota pidättelevät pronssiset patsaat pitävät ylhäällä. Suihkulähteen laitaan on kaiverrettu kuvia, jotka kuvaava elämän eri vaiheita syntymästä kuolemaan.


title: Vigelandin puisto

text: Suihkulähde ostettiin yksityisten lahjoittajien, Brændevinssamlagetin ja Kristianian kunnan rahoilla vuonna 1907, mutta kunta oli tehnyt siitä ostotarjouksen jo vuonna 1900. Sen sijoituspaikaksi suunniteltiin aluksi Eidsvollin aukiota. Lähteen ympärillä on 20 patsasta, joissa ihmisiä oleskelee puun juurella.


title: Vigelandin puisto

text: Puiston korkeimmalla kohdalla sijaitsee patsaista keskeisin. 17-metriseen, yhdestä kivestä veistettyyn patsaaseen on veistetty 121 ihmishahmoa. Monoliitille johtavilla portailla on 36 patsasta, jotka kuvaavat eri-ikäisiä ihmisiä, ja kun kiertää monoliittia myötäpäivään, voi nähdä patsaiden esittävän elämän eri vaiheita lapsuudesta nuoruuden ja aikuisuuden kautta vanhuuteen.


title: Vigelandin puisto

text: Monoliittitasanteen molemmilla puolilla on pronssiset portit, joista toisessa on kuvattu nuoria naisia ja toisessa nuoria miehiä.


title: Vigelandin puisto

text: Puiston päädyssä sijaitsee patsas "Livshjulet", elämänpyörä. Siinä neljä aikuista ja kolme lasta muodostavat kehän. Se tuo taas kerran esille puiston teeman elämänkaaresta syntymästä kuolemaan.


title: Synoptinen havaintoverkosto

text: Synoptinen havaintoverkosto tarkoittaa samanaikaisesti kaikkialla maailmassa suoritettavia säähavaintoja ilmakehän säätapahtumista. Nämä tiedot lähetetään synop-koodina paikallisille ilmatieteenlaitoksille, joissa ne analysoidaan ja kootaan yhteen.


title: SYNOP

text: SYNOP (surface synoptic observations) on kutsumanimi säähavainnolle, joka tehdään säähavaintopaikoilla ympäri maailmaa samanaikaisesti . Havainnot tehdään kolmen tunnin välein kello 00, 03, 06, 09, 12, 15, 18 ja 21 UTC. Nämä havainnot on tehtävä sääasemalla noin 15 minuutin aikana, jotta kokonaiskuva maapallon säätilasta havaintohetkellä saadaan mahdollisimman tarkaksi ja luotettavaksi. Tavallisia havaintopaikkoja ovat varsinaiset maa- ja rannikkosääasemat sekä lentokentät.


title: SYNOP

text: Suomessa on noin 50 sääasemaa, joissa vähintään yhden havainnon vuorokaudessa tekee ihminen. Niinisalon maasääasemalla havainnonteosta vastaavat siihen koulutetut varusmiehet.


title: SYNOP

text: Säähavainnossa määritetään


title: SYNOP

text: Tiedot välitetään määrämuotoisena synoptisena sääsähkeenä kansallisiin sääkeskuksiin (Suomessa Ilmatieteen laitos) ja osa niistä edelleen kansainväliseen jakeluun.


title: Juguurit

text: Juguurit (kiinaksi: 裕固族; pinyin: Yùgù zú) ovat yksi Kiinan 55 virallisesti tunnustetusta vähemmistökansasta. Juguurit asuttavat Qilian-vuoristoa ja Hexin käytävää Gansun maakunnassa. Osasta aluetta on muodostettu autonominen piirikunta. Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan Juguureja oli 13 719.


title: Juguurit

text: Juguurit erkanivat uiguureista 800-luvun paikkeilla. Juguurit myöhemmin muodostanut ryhmä siirtyi alkuperäisiltä alueiltaan kirgiisien hyökkäysten tieltä Gansuun, joka oli tuolloin tiibetiläisten hallussa. Vielä tämänkin liikehdinnän jälkeen yuguurit vaihtoivat asuinaluettaan eri ryhmissä, minkä takia yuguureista muodostui kaksi erillistä alaryhmää. Juguurit asuinalueensa länsiosassa puhuvat turkkilaista ja itäosassa mongolilaista kieltä. Turkkilaiset länsijuguurit tunnetaan nimellä "yohur" ja mongolilaiset itäjuguurit nimellä "enger". Kun Kiinassa alettiin 1950-luvulla rekisteröidä vähemmistöjä virallisesti molemmat ryhmät halusivat erillisen tunnustuksen. Heidän pienen lukumääränsä ja yhteisen asuinalueen takia molemmat määriteltiin kuitenkin juguureiksi.


title: Juguurit

text: Ennen 800-lukua juguurit harjoittivat vielä laajassa mittakaavassa vanhaa animistista uskoaan, jonka yhtenä tärkeänä osana oli usko taivaan valtias Han Tengriin. Vanhalla uskonnolla on edelleen joitakin harjoittajia. Suurin osa juguureista harjoittaa kuitenkin tiibetiläisiltä omaksuttua buddhalaisuutta.


title: Bergen

text: Bergen (entiset nimet Bergvin ja Bjørgvin, kveeniksi Peruna) on kaupunki Hordalandin läänissä Norjassa. Se sijaitsee Norjan länsirannikolla. Vuoden 2018 alussa Bergenissä oli lähes 280 000 asukasta, joten se oli asukasluvultaan Norjan toiseksi suurin kunta ja Pohjoismaiden kahdeksanneksi suurin kaupunki. Bergenin satama on tonnimääriltään Pohjoismaiden suurin tavaraliikenteen satama.


title: Bergen

text: Bergen sijaitsee seitsemän kukkulan ja seitsemän vuonon keskellä. Kaupungin keskusta on satamassa, ja sieltä se jatkuu kukkuloiden rinnetielle kohoavina puutaloina.


title: Bergen

text: Bergenistä on Osloon maanteitse 478 km. Linja-autolla matka kestää noin 10 tuntia, junalla noin 7 tuntia. Bergenin lentoasema sijaitsee noin 19 kilometriä Bergenin keskustasta lounaaseen. Kaupungin keskustaan kulkee sieltä lentokenttäbussi ja pikaraitiotie. Bergen on rannikon laivareitin eli Hurtigrutenin pääteasema. Sieltä on myös lauttayhteys Tanskan Hirtshalsiin.


title: Bergen

text: Bergenin tunnetuimpia turistinähtävyyksiä ovat muun muassa kävelykatu Torgallmenningen, Hansamuseo, Bergenin merenkulkumuseo, puinen vanhakaupunki Bryggen keskustan satamassa sekä 399 metriä korkea Fløyen-vuori, jonka näköalatasanteelle pääsee vaijerikäyttöisellä rautatiellä Fløibanen.


title: Bergen

text: Bergenin vanhin rakennus on 1100-luvulla rakennettu Mariankirkko. Myös Bergenin tuomiokirkolla on pitkä ja vaiheikas historia. Johanneksenkirkko kuuluu Norjan hienoimpiin uusgoottilaisiin kirkkoihin. Fantoftin sauvakirkko vuodelta 1150 on rakennettu tulipalon jälkeen alkuperäisen kaltaiseksi.


title: Bergen

text: Meren äärellä ja vuoriston (Skandit eli Kölivuoristo) länsipuolella sijaitseva Bergen on kuuluisa siitä, että siellä sataa usein ja paljon. Sadetta saadaan keskimäärin kahtena päivänä kolmesta ja vuotuinen sademäärä on 2 250 millimetriä.


title: Bergen

text: Norjan kuningas Olav Kyrre perusti Bergenin vuonna 1070. Se oli alkujaan vai pieni asutuskeskus Vågenin lahden itä- ja etelärannoilla. Kaupunki levisi myöhemmin lahden länsirannikolle ja kauemmaksi etelään. Haakon IV Haakoninpoika teki Bergenistä koko Norjan pääkaupungin. Se korvasi maan ensimmäisen pääkaupungin Trondheimin, ja Oslo puolestaan korvasi Bergenin vuonna 1299. Bergenistä tuli 1200-luvun loppupuolella myös Hansaliiton pohjoisin toimipiste, ja siitä tuli jo varhain läntisen Norjan merkittävin kauppakeskus. Kaupunki kärsi kuitenkin suuresti, kun Musta surma iski 1349 Bergeniin, minne se saapui ulkomaalaisten kauppiaiden kautta.


title: Bergen

text: Norjasta tuli osa Tanskaa 1300-luvun lopulla. Bergen nousi koko Norjan merkittävimmäksi kauppakeskukseksi. Tärkein kauppatavara oli Pohjois-Norjasta saatu kuivattu turska, jota kuljetettiin muualle Eurooppaan. Norjaan puolestaan tuotiin viljaa, vaatteita ja mausteita. Saksalaiset Hansakauppiaat perustivat noin vuonna 1350 kaupunkiin siirtokunnan. Hansakauppiaat asuivat Bergenissä omalla alueellaan Vågenoin itärannalla, minne he rakensivat asuinrakennuksensa ja suuria satamalaitureita. Nimellä Bryggen tunnettu alue on valittu Unescon maailmanperintöluetteloon. Vuonna 1429 vitaaliveljet hyökkäsivät Bergeniin, ryöstivät sen ja polttivat sen maan tasalle. Kaupungissa on ollut useita muitakin pahoja tulipaloja, tunnetuimmat vuosina 1702 ja 1916.


title: Bergen

text: Hansaliiton vaikutus alkoi heiketä 1500-luvulla. Bergen piti silti asemansa merkittävänä kauppakaupunkina, sillä sillä oli monopoli Pohjois-Norjan kauppaan aina vuoteen 1789. Bergen oli jo keskiajalla Pohjoismaiden suurimpia kaupunkeja ja Norjan suurin kaupunki 1830-luvulle asti. Vuodesta 1814 Norja oli unionissa Ruotsin kanssa. Norjasta tuli itsenäinen kuningaskunta 1905, ja eroamisen merkittävimpiä taustahahmoja oli bergeniläinen Christian Michelsen, josta tuli myös Norjan ensimmäinen pääministeri.


title: Bergen

text: Bergenin erityispiirre, vuorten eristämänä muusta osasta Norjaa, säilyi pitkään. Tämän vuoksi kaupungilla oli paremmat kauppasuhteet meriteitse kuin maateitse. Sisämaan liikenteelle ratkaiseva Bergenin ja Oslon (silloisen Kristianian) välinen rataosuus avattiin 27. marraskuuta 1909. Vuoden 1916 tuhoisa tulipalo johti kaupungin keskeisten osien uudelleenrakentamiseen. Leveiden katujen ja aukioiden tarkoituksena oli estää tulipalojen leviäminen. Bergenin radan avaaminen auttoi kaupunkia kasvamaan, ja kaupungin taloudenaloista laivanrakennusteollisuus ja tekstiiliteollisuus avittivat kasvua.


title: Bergen

text: Norja pysyi ulkona ensimmäisestä maailmansodasta, mutta toisessa maailmansodassa Saksan valtaus ja liittoutuneiden pommitukset aiheuttivat tuhoja. Lisäksi sodan aikana suuressa räjähdysonnettomuudessa kuoli 158 ihmistä. Kaupunkia rakennettiin uudelleen 1940-luvun lopulla ja 1950-luvun alussa. Kun Pohjanmereltä löydettiin 1970-luvulla öljyä, Bergenin ympäristöön alkoi kehittyä öljyteollisuutta.


title: Bergen

text: Bergenin talouden perustana ovat kalastus ja laivanrakennus ja niihin liittyvät teollisuudenalat. Matkailun merkitys on kasvanut viime vuosina. Hordaland on tärkeä öljyntuotantoalue, ja 80% Norjan raakaöljystä tuotetaan Bergenin seudulla. Myös Norjan suurin kaasuntuotantoalue Troll on Bergenin seudulla. Norjan kalateollisuuden liikevaihdosta noin neljännes tehdään Bergenin seudulla. Kalastuksen lisäksi kaupungissa on kalanviljelyä, kalanjalostusta, kalastusveneiden tuotantoa ja erilaisia kalastukseen liittyviä oppilaitoksia, järjestöjä ja viranomaisia.


title: Bergen

text: Bergenin yliopisto on perustettu vuonna 1946, ja Kauppakorkeakoulu 1946.


title: Bergen

text: Paikallisliikennettä hoitaa bussien lisäksi funikulaari ja vuonna 2010 valmistunut pikaraitiotie. Haukelandin yliopistollinen keskussairaala hoitaa vuosittain noin 600 000 potilasta. Se on Bergenin lisäksi vastuussa laajoista alueista.


title: Bergen

text: Bergenin pääasiallinen energianlähde on vuonna 1963 valmistunut Evangerin vesivoimala.


title: Bergen

text: Bergenissä järjestetään vuosittain kansainväliset musiikkijuhlat. Säveltäjä Edvard Grieg syntyi Bergenissä. Kaupungissa sijaitsee hänelle omistettu Troldhaugen-museo.


title: Bergen

text: Bergenin kansallisooppera tekee tiiviisti yhteistyötä Bergenin filharmonisen orkesterin kanssa.


title: Bergen

text: SK Brann on bergeniläinen jalkapalloseura maan pääsarjassa. Sen kotiareena, Brann Stadion, valmistui 1919. Fyllingen Håndball on menestyvä käsipalloseura, joka pelaa Eliittisarjassa. Bergen Ishockeyklubb on 2. liigan jääkiekkojoukkue.


title: Bergen

text: Bergenillä on kuusi ystävyyskaupunkia:


title: Antonios Suuri

text: Pyhä Antonios Suuri (Kreikaksi: Ἀντώνιος, Antṓnios; latinaksi: Antonius, koptiksi: Ⲁⲃⲃⲁ Ⲁⲛⲧⲱⲛⲓ; n. 250 – 356) oli kristitty erakko ja apotti, joka vaikutti Egyptin alueella ja jota pidetään luostarijärjestelmän ja ensimmäisen varsinaisen kristillisen luostarin perustajana. Pyhää Antoniosta kunnioitetaan katolisuudessa, ortodoksisuudessa, koptilaisuudessa, anglikaanisuudessa ja luterilaisuudessa. Katolisuudessa ja ortodoksisuudessa hänen juhlaansa vietetään 17. tammikuuta ja koptilaisuudessa 30. tammikuuta. Pyhimys oli esimerkiksi kirkkoisien Basileios Suuri (n. 330–379), Gregorios Nazianzilainen (n. 330–389) ja Athanasios Suuren (n. 298–373) aikalainen. Pyhä Antonios on muun muassa ihotautien, haudankaivajien, korientekijöiden ja harjojentekijöiden suojeluspyhimys.


title: Antonios Suuri

text: Pyhä Antonios syntyi Comassa, Egyptissä, noin kolmannen vuosisadan keskivaiheilla. Hänen vanhempansa, jotka olivat jalosukuisia ja varakkaita, kuolivat kun hän eli kahdettakymmenettä vuottaan ja hän peri heidän omaisuutensa. Kerran kuultuaan evankeliumia kirkossa hän päätti kirjaimellisesti noudattaa Jeesuksen sanoja täydelliseksi tulemisesta ja luopua omaisuudestaan, antaa ne köyhille ja seurata Jeesusta. Antonios vetäytyi erämaahan yksinäisyyteen mietiskelemään, rukoilemaan ja palvelemaan Jumalaa. Pyhimys vieraili askeettien luona, tutustui heidän elämäänsä ja yritti oppia heiltä. Mies asettui yhteen hautaan lähellä kotikyläänsä, missä hänen kerrotaan kohdanneen pahoja henkiä villieläinten muodossa. Vietettyään viisitoista vuotta tällaista elämää eli kolmenkymmenenviiden vuoden ikäisenä pyhä Antonios päätti vetäytyä täyteen yksinäisyyteen. Hän löysi Niilin varrelta vuoren, jossa oli vanha autio linna, ja asettui sinne asumaan. Hänen luonaan vieraili paljon ihmisiä tapaamassa ja saamassa elämänohjeita.


title: Antonios Suuri

text: Myös Rooman keisarit saivat lopulta tietää Antonioksesta. Konstantinus Suuri ja hänen poikansa keisarit Konstantinus II ja Constans kirjoittivat hänelle kaikesta häneen liittyvästä kuultuaan kuin isälleen ja pyysivät häneltä myös vastausta kirjeisiinsä. Aluksi pyhä Antonios ei halunnut ottaa kirjeitä vastaan eikä iloinnut niistä erityisesti, mutta kun munkit suosittelivat ja viittasivat hallitsijoiden olevan kristittyjä, jotka saattaisivat loukkaantua, salli Antonios lukea kirjeet. Hallitsijat ottivat iloiten vastaan Antonioksen neuvot, jotka koskivat esimerkiksi Kristuksen kunnioittamista ja pelastumista.


title: Antonios Suuri

text: Vuosien saatossa Antonioksen maine erakkona lisääntyi ja hänen luokseen saapui toisia erakkoja pyrkien elämään Antonioksen antaman esimerkin mukaisesti. Erakkoelämästä tuli yhä suositumpaa. Erakot perivät alkukirkon marttyyrien kunnioituksen, ja heidän askeettista elämäntapaansa pidettiin kristillisyyden korkeimpana muotona. Näin syntyi luostarilaitos. Luostarit olivat alkuun vain majoja, mutta vuosikymmenien ja -satojen kuluessa ne ovat kasvaneet ja muuttuneet suuriksi laitoksiksi ja valtaviksi instituutioiksi.


title: Antonios Suuri

text: Pyhimyksen kerrotaan kuolleen 105-vuotiaana ja pyhä Hieronymys ajoittaa hänen kuolemansa vuosille 356 –357. Omasta pyynnöstään hänen hautansa pidettiin salaisuutena kahden hänet haudanneen opetuslapsen toimesta, jotta hänen ruumistaan ei alettaisi kunnioittaa.


title: Antonios Suuri

text: Antonioksen oppilas Athanasios Suuri kirjoitti tämän pyhimyselämäkerran ja hagiografisen kirjallisuuden klassikon "Antonios Suuren elämä" joko vuonna 357 tai 365. Myös kirkkoisät Efraim Syyrialainen, Gregorios Nazianzilainen, Hieronymus ja Rufinus mainitsevat hänet elämäkerran kirjoittajaksi. Teos käännettiin piakkoin latinaksi, jolloin se levitti munkkiselämän aatetta lännessäkin. Tekstiä mallinaan pitäen pyhä Hieronymys kirjoitti itsekin joitakin hagiografioita.


title: Herman Valamolainen

text: Pyhittäjä Herman Valamolainen ("Герман Валаамский") on toinen Valamon luostarin perustajista yhdessä Pyhittäjä Sergei Valamolaisen kanssa.


title: Herman Valamolainen

text: Perimätieto kertoo luostarin perustajan, kreikkalaisen Sergein saapuneen Bysantista Laatokan pohjoispuolelle, nykyisen Sortavalan tienoille, mistä hän siirtyi Valamon saarelle. Saari oli vanha uhrikeskus, jossa asui tietäjävanhuksia ja paikallisia velhoja.


title: Herman Valamolainen

text: Sergei asettui asumaan luoliin, saarnasi asukkaille evankeliumia ja kastoi ihmisiä kristityiksi. Näin pikkuhiljaa saarelle syntyi luostariyhteisö, johon liittyi myös karjalaissyntyinen Herman, joka jatkoi pyhittäjäisä Sergein työtä.


title: Herman Valamolainen

text: Perimätiedoissa luostarin perustaminen on sanottu tapahtuneen v. 992 mutta asiasta on kiistelty kovastikin. Eräiden tietojen mukaan perustaminen ajoittuisi 1100-luvulle ja eräiden tietojen mukaan vasta 1300-luvulle.


title: Herman Valamolainen

text: Suomen ortodoksinen kirkko kunnioittaa kumpaakin luostarin perustajaa sekä Sergei Valamolaista että Herman Valamolaista Karjalan valistajina ja pyhinä. Heidän muistopäiväänsä vietetään vuosittain kesäkuun 28. päivänä.


title: Matti Klinge

text: Matti Klinge (s. 31. elokuuta 1936 Helsinki) on suomalainen historiantutkija ja professori. Hänet tunnetaan kirjallisesti tuotteliaana aate-, sivistys- ja kulttuurihistorian tutkijana sekä aktiivisena ja näkyvänä yhteiskunnallisena keskustelijana.


title: Matti Klinge

text: Klingen tieteelliset päätyöt ovat kaksi Helsingin yliopiston historiaan liittyvää teossarjaa, neliosainen "Ylioppilaskunnan historia" ja kolmiosainen "Helsingin yliopisto 1640–1990". Hänen huomattavimpiin töihinsä sisältyy myös kymmenosaisen "Suomen kansallisbiografian" päätoimittaminen. Hänen omin julkaisumuotonsa ovat kuitenkin olleet lyhyistä historiallisista esseistä koostuvat kokoelmat. Tutkijana Klinge edustaa ranskalaista traditiota, johon kuuluvat vapaamuotoinen esseistiikka ja vakiintuneiden historiallisten tulkintojen rohkea kyseenalaistaminen, ja joka poikkeaa suomalaisen historiankirjoituksen saksalaistyyppistä lähdetutkimusta edustavasta valtavirrasta.


title: Matti Klinge

text: Klingellä on näkyvä asema sekä suomalaisessa tiedeyhteisössä että kotimaisessa kansalaisyhteiskunnassa. Julkisuudessa hän on tullut tunnetuksi ”rohkeista kannanotoistaan ja tietoisen urbaanista olemuksestaan sekä poleemisesta, kansakuntaa kasvattamaan pyrkivästä asenteestaan”. Klingen julkisia päiväkirjoja on ilmestynyt vuosittain vuodesta 1999 lähtien.


title: Matti Klinge

text: Klingen vanhemmat olivat pankinjohtaja Paul Klinge (1902–1981) ja Aune Ignatius (1906–1993).


title: Matti Klinge

text: Klinge toimi Helsingin yliopiston historian ruotsinkielisen professuurin viranhaltijana vuosina 1975–2001. Hän työskenteli Suomen akatemian humanistisen toimikunnan tutkijana 1968–1970 ja 1972–1975 sekä Suomen kirjallisuuden ja kulttuurin vierailevana professorina Pariisissa 1970–1972 ennen valintaansa Helsingin yliopiston historian ruotsinkieliseksi professoriksi 1975. Tästä virasta Klinge jäi eläkkeelle 2001 toimittuaan 1990-luvulla joitakin vuosia myös historian laitoksen esimiehenä.


title: Matti Klinge

text: Klinge väitteli filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistosta 1967 väitöskirjalla "Kansalaismielen synty". Hän toimi Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan historiantutkijana 1960–1968 ja kirjoitti "Ylioppilaskunnan historian" osat I–IV. Yliopistohistoria sekä kansallisuusaate kuuluvat Klingen uran keskeisiin tutkimuskohteisiin, ja hän palasi samoihin aiheisiin muun muassa yliopistohistoriikissä "Helsingin yliopisto 1917–1990" (1990).


title: Matti Klinge

text: Matti Klinge osallistui Paasikivi-seuran perustamiseen vuonna 1958. Vuosina 1985−1986 Klinge kokosi ja toimitti yhdessä professori Yrjö Blomstedtin kanssa presidentti Juho Kusti Paasikiven päiväkirjat vuosilta 1944−1956 kahtena niteenä.


title: Matti Klinge

text: Klinge tunnetaan historioitsijana kenties parhaiten suurelle yleisölle tarkoitetuista yleisesityksistä. Niitä ovat muun muassa seitsemälletoista kielelle käännetty "Katsaus Suomen historiaan" (1977), Suomen valtiollista symboliikkaa tarkasteleva "Suomen sinivalkoiset värit" (1981) sekä Itämeren alueen historiaa luotaavat "Muinaisuutemme merivallat" (1983) ja "Itämeren maailma" (1994). Klingen teokset ovat saaneet useita palkintoja, kuten tiedonjulkistamispalkinnon 1976 ja Tieto-Finlandian kunniamaininnan 1991 kirjasta "Kuningatar Kristiina – aikamme eurooppalainen" (julkaistu vuonna 1990 yhdessä Maria-Liisa Nevalan, Laura Kolben ja Päivi Setälän kanssa).


title: Matti Klinge

text: Matti Klinge tunnetaan aktiivisena ja näkyvänä kulttuurikeskustelijana. Hän on julkaissut vuodesta 1999 lähtien päiväkirjasarjaa, joka on saavuttanut huomiota. Vuosina 1982 ja 1988 Klinge toimi tasavallan presidentin valitsijamiehenä. Hän on toiminut myös Suomen Tiedeseuran puheenjohtajana ja toiminut presidentin neuvonantajana kunniamerkki- ja arvonimiasioissa.


title: Matti Klinge

text: Professori Klinge oli Mauno Koiviston valitsijamies vuoden 1982 presidentinvaalissa.


title: Matti Klinge

text: 1970-luvulla oikeistoprofessorit pitivät Klingeä epäilyttävänä: Urho Kekkosen hännystelijänä tai jopa kommunistina. Vuonna 2014 Klinge puolusti Krimin liittämistä Venäjään. Helsingin Sanomien toimittaja Jukka Rislakin mukaan Klingen mielestä Latvia ei ollut Neuvostoliiton miehittämä.


title: Matti Klinge

text: Matti Klinge on toiminut lukuisissa luottamustehtävissä suomalaisessa tiede- ja historiamaailmassa. Tieteellisistä ansioistaan hän on saanut Suomen Leijonan ja Suomen Valkoisen Ruusun ritarikuntien 1. luokan komentajamerkit, useita korkeita ulkomaisia kunniamerkkejä sekä kaksi kunniatohtoriutta. Hänelle on myös myönnetty lukuisia tieteellisiä palkintoja.


title: Matti Klinge

text: Helsingin yliopisto on vuodesta 1996 jakanut vuosittaista Matti Klinge -stipendiä. Stipendi on väitöskirjan tekijälle suunnattu vuoden mittainen tutkimusapuraha. Väitöskirjan tulee käsitellä joko Helsingin yliopiston asemaa, historiaa tai yhteiskunnallista merkitystä tai yleisesti yliopistoja tai yliopistokysymystä.


title: Matti Klinge

text: Klinge on toiminut Eteläsuomalaisen osakunnan kuraattorina ja inspehtorina.


title: Sergei Valamolainen

text: Pyhittäjä Sergei Valamolainen ("Сергий Валаамский") on toinen Valamon luostarin perustajista yhdessä Pyhittäjä Herman Valamolaisen kanssa.


title: Sergei Valamolainen

text: Perimätieto kertoo luostarin perustajan, kreikkalaisen Sergein saapuneen Bysantista Laatokan pohjoispuolelle, nykyisen Sortavalan tienoille, mistä hän siirtyi Valamon saarelle. Saari oli vanha uhrikeskus, jossa asui tietäjävanhuksia ja paikallisia velhoja.


title: Sergei Valamolainen

text: Sergei asettui asumaan luoliin, saarnasi asukkaille evankeliumia ja kastoi ihmisiä kristityiksi. Näin pikkuhiljaa saarelle syntyi luostariyhteisö, johon liittyi myös karjalaissyntyinen Herman, joka jatkoi pyhittäjäisä Sergein työtä.


title: Sergei Valamolainen

text: Perimätiedoissa luostarin perustaminen on sanottu tapahtuneen v. 992 mutta asiasta on kiistelty kovastikin. Eräiden tietojen mukaan perustaminen ajoittuisi 1100-luvulle ja eräiden tietojen mukaan vasta 1300-luvulle.


title: Sergei Valamolainen

text: Suomen ortodoksinen kirkko kunnioittaa kumpaakin luostarin perustajaa sekä Sergei Valamolaista että Herman Valamolaista Karjalan valistajina ja pyhinä. Heidän muistopäiväänsä vietetään vuosittain kesäkuun 28. päivänä.


title: Elena Leeve

text: Elena Maire Karin Leeve (s. 1. helmikuuta 1983 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Hän on valmistunut Teatterikorkeakoulusta teatteritaiteen maisteriksi vuonna 2006.


title: Elena Leeve

text: Leeve alkoi harrastaa näyttelemistä seitsemänvuotiaana. Hänen ensimmäisen merkittävä roolinsa oli nuortensarjassa "Kuusikko ja kuoleman varjot" (1997).


title: Elena Leeve

text: Leeve esiintyi jo 11-vuotiaana Circle-yhtyeen musiikkivideolla "Kyberia" ja myöhemmin hän oli vuonna 1997 mukana Kom-teatterin "Rikoksessa ja rangaistuksessa". Vuonna 2002 hänet nähtiin Prosperon tyttärenä Ryhmäteatterin produktiossa Shakespearen "Myrskystä". Eniten Leeve on tehnyt rooleja Q-teatterissa, ja muita näyttämöitä ovat olleet Suomen Kansallisteatteri ja Lahden kaupunginteatteri, jossa hän vuonna 2011 esitti nuorta Hannah Arendtia Taru Mäkelän ohjaamassa näytelmässä "Hannah ja rakkaus". Näytelmää esitettiin myös Turun kaupunginteatterissa, Tampereen Työväen Teatterissa ja Helsingin Korjaamolla.


title: Elena Leeve

text: Leeve on näytellyt elokuvissa, televisiosarjoissa ja näytelmissä. Hän voitti parhaan naispääosan Jussi-palkinnon jo yläasteikäisenä elokuvasta "Tulennielijä" (1998). Hän on saanut saman palkinnon myös elokuvasta "Putoavia enkeleitä" (2008). Leeve oli ehdolla palkinnonsaajaksi myös vuonna 2002 elokuvasta "Cyclomania".


title: Elena Leeve

text: Rockyhtye Maj Karman Kauniit Kuvat on tehnyt Elena Leevestä kappaleen "Metallisydän"-albumilleen.


title: Elena Leeve

text: Elena Leeven äiti on ammatiltaan kirjastonhoitaja ja isä venekorjaaja. Leevellä on kaksossisar Emmi, joka on työskennellyt puvustajana. Hänellä on myös pikkuveli. Leevellä on kaksi lasta. Hän on naimisissa näyttelijä Jussi Nikkilän kanssa.


title: Arseni Konevitsalainen

text: Arseni Konevitsalainen (k. 1447), pyhittäjä, oli Konevitsan luostarin perustaja.


title: Arseni Konevitsalainen

text: Arseni oli Valamon luostarin munkki ja perimätiedon mukaan kotoisin Novgorodista Venäjältä. Hän vietti useita vuosia Kreikassa Athoksen luostareissa. Palattuaan kotimaahan hän vetäytyi erakoksi ja meni Laatokan Konevitsan saarelle. Konevitsa oli vanha karjalaisten pakanallinen uhripaikka.


title: Arseni Konevitsalainen

text: Konevitsan luostarin perustamisen aikaan Kreikassa ja Venäjällä oli vallalla hesykasmi, ja mahdollisesti Arseni toi mukanaan Athokselta hesykasmin ajatuksia Jeesuksen rukouksesta ja jumalallistumisesta.


title: Arseni Konevitsalainen

text: Arseni toi Athokselta Jumalanäidin ikonin, Konevitsan Jumalanäidin ikonin, jota sanotaan ihmeitätekeväksi, ja sen ilmeisesti 1500-luvulla tehty kopio sijaitsee nykyään Uuden Valamon luostarissa Heinävedellä. Ikonin alkuperästä on ollut kiistaa, ja jotkut uskovat sen olevan alkuperäinen ikoni. Ikonin uudempi kopio on myös nykyisessä Laatokan saarella sijaitsevassa uudelleen avatussa Konevitsan luostarissa.


title: Arseni Konevitsalainen

text: Suomen ortodoksinen kirkko kunnioittaa Arseni Konevitsalaista Karjalan valistajana ja pyhänä.


title: Arseni Konevitsalainen

text: Saarijärven tsasouna on nimetty Arseni Konevitsalaisen mukaan.


title: Länsi-Virginia

text: Länsi-Virginia (engl. "West Virginia") on Yhdysvaltojen osavaltio. Se liittyi liittovaltioon 35. osavaltiona 20. kesäkuuta, 1863. Länsi-Virginia syntyi Virginian osavaltion jakautuessa Yhdysvaltojen sisällissodassa. Länsi-Virginian rajanaapureita ovat Pennsylvania ja Maryland pohjoisessa, Ohio ja Kentucky lännessä ja Virginia idässä. Osavaltion väkiluku vuonna 2014 oli 1 850 326.


title: Länsi-Virginia

text: Länsi-Virginian rajanaapureita ovat Pennsylvania ja Maryland pohjoisessa, Ohio ja Kentucky lännessä ja Virginia idässä.


title: Länsi-Virginia

text: Länsi-Virginia on erittäin vuoristoinen ja pinta-alaltaan kymmenenneksi pienin osavaltio. Sen vuoret kuuluvat Appalakkeihin. Osavaltion alueelle ulottuu myös Appalakien laakio.


title: Länsi-Virginia

text: Osavaltion pääkaupunki on Charleston. Vuonna 2008 Charlestonissa oli noin 50 000 asukasta. Huntington on lähes yhtä suuri.


title: Länsi-Virginia

text: Suurimmat joet ovat Ohio, Guyandotte ja Greenbrier.


title: Länsi-Virginia

text: Vuoden lämpimin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila Charlestonissa on 29,6 astetta. Keskimääräinen alin on pakkasen puolella joulukuusta helmikuuhun, kylmimmillään tammikuussa -3,2 astetta.


title: Länsi-Virginia

text: Ensimmäiset ihmiset alueella olivat mammutinmetsästäjiä noin 14 000 vuotta sitten.


title: Länsi-Virginia

text: Läntisen Virginian unionisteja kannattavat 44 piirikuntaa irrottautui Virginiasta Kanawhan osavaltioksi Yhdysvaltojen sisällissodan alkaessa. Äänestyspäätöksellä osavaltion nimi muuttui sittemmin Länsi-Virginiaksi. Nimi Kanawha tulee joen mukaan, ja osavaltiossa on myös senniminen piirikunta. Nimenmuutosta pidettiin siksi sekaannusten välttämiseksi tarpeellisena. Muita nimiehdotuksia olivat Allegheny, Augusta, Columbia, New Virginia, Vandalia ja Western Virginia.


title: Länsi-Virginia

text: Teollistuminen alkoi 1870-luvulla ja sitä kiihdytti rautatien valmistuminen. Kaivostyöläiset kapinoivat 1912 ja 1921. 2000-luvulla sattuneet kaivosonnettomuudet muistuttavat siitä että hiilikaivoksilla on ollut tärkeä osa osavaltion historiassa.


title: Länsi-Virginia

text: Länsi-Virginian lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 34 jäsentä, alahuoneessa eli edustajainkokouksessa on 100 jäsentä. Parlamentti kokoontuu tammikuun puolivälistä alkaen. Normaali istuntokausi kestää 60 päivää, mutta parlamentti voi itse päättää sen pidentämisestä.


title: Länsi-Virginia

text: Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri.


title: Länsi-Virginia

text: Länsi-Virginia on jaettu 55 piirikuntaan.


title: Länsi-Virginia

text: Länsi-Virginian bruttokansantuote vuonna 2010 oli 65 miljardia dollaria. Se oli Yhdysvaltojen osavaltioista 40. tilalla.


title: Länsi-Virginia

text: Länsi-Virginia oli pitkään Yhdysvaltojen kivihiilentuotannon keskus.


title: Länsi-Virginia

text: Länsi-Virginian maataloustuotannon päätuotteet ovat broilerit, nautakarja ja vasikat, kananmunat, maitotuotteet ja kalkkunat.


title: Länsi-Virginia

text: Vuonna 2013 neljä suurinta työnantajaa toimivat kaikki terveydenhuollon alalla. Viidentenä oli velka-asioihin liittyvä valtion virasto ja kuudentena kemian alan yritys Du Pontin Washingtonin toimipaikka.


title: Länsi-Virginia

text: Länsi-Virginiassa on 14 lentoasemaa, joista yhdeksällä oli kaupallista liikennettä vuonna 2015. Niistä vilkkaimmat olivat Yeagerin lentoasema Charlestonissa (225 000 lähtevää matkustajaa vuonna 2015) ja Tri-Staten lentoasema Huntingtonissa (102 000).


title: Länsi-Virginia

text: Rautateitä Länsi-Virginiassa on 3 864 kilometriä. Osavaltion suurin rautatieyhtiö on CSX Transportation, jonka omistuksessa on 1 791 ratakilometriä. Toinen kahdesta suurimmasta on Norfolk Southern, joka omistaa 1 289 ratakilometriä. Loput 784 kilometriä jakautuu 11 pienemmälle yhtiölle. Amtrakin matkustajajunista kahden reitti kulkee Länsi-Virginian halki. "Capitol Limited" kulkee osavaltion itäosan halki pysähtyen kahdesti Länsi-Virginiassa. "Cardinal" puolestaan kulkee eteläisessä Länsi-Virginiassa ja pysähtyy osavaltion alueella kahdeksalla asemalla.


title: Länsi-Virginia

text: Länsi-Virginian ainoa satama on Huntington-Tristaten satama.


title: Länsi-Virginia

text: Julkisia teitä Länsi-Virginiassa on 62 377 kilometriä, joista osavaltio omistaa 55 687 kilometriä, liittovaltio 1 344 kilometriä ja kunnat 5 214 kilometriä.


title: Länsi-Virginia

text: Länsi-Virginian 1,8 miljoonasta asukkaasta 94 % on valkoisia. Osuus on selvästi suurempi kuin Yhdysvalloissa keskimäärin (77,9%, tiedot vuosilta 2008-2012).


title: Länsi-Virginia

text: Länsi-Virginian kulttuuri on säilynyt eristyksissä muusta maailmassa. Varsinkin maaseudulla järjestetään viulujen kilpasoittoa, punotaan korihuonekalua ja tehdään taidokkaita tilkkupeittoja.


title: Länsi-Virginia

text: Länsi-Virginian sinforiaorkesteri toimii Charlestonissa, Wheelingin sinfoniaorkesteri tekee kiertueita koko osavaltion alueella.


title: Michigan

text: Michigan on Yhdysvaltojen osavaltio. Se liittyi liittovaltioon 26. osavaltiona 26. tammikuuta 1837. Osavaltion nimi tulee Michiganjärven nimestä, jonka uskotaan tulevan Chippewa-heimon kielen sanasta "meicigama", ”suuri vesi”. Osavaltion väkiluku vuonna 2014 oli noin 9,9 miljoonaa.


title: Michigan

text: Michigania ympäröi neljä Yhdysvaltojen ja Kanadan rajoilla olevista Suurista järvistä. Michiganin rajanaapureita ovat Indiana ja Ohio etelässä sekä Wisconsin Ylä-Michiganin niemimaan rajanaapurina etelässä.


title: Michigan

text: Osavaltion pääkaupunki on Lansing. Michiganissa asuu paljon amerikansuomalaisia. Michiganilla on enemmän makeanveden rantaviivaa kuin millään muulla Yhdysvaltain osavaltiolla ja Alaskan jälkeen toiseksi eniten rantaviivaa. Michigan jakautuu kahteen niemimaahan, Ylä- ja Ala-Michiganiin. Niemimaita yhdistää noin kahdeksan kilometriä pitkä Mackinac Bridge. Kaikki Michiganin suuret kaupungit ovat Ala-Michiganissa, Ylä-Michiganissa on enemmän erämaata kuin Ala-Michiganissa, ja yli 90 % siitä on metsää.


title: Michigan

text:
Michiganissa on lauhkea ilmasto ja vuodenajat erottuvat selvästi toisistaan. Lämpimintä on eteläisen niemimaan eteläosissa.
Detroitissa on kuuminta heinäkuussa, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 28,1 astetta. Keskimääräinen alin on pakkasen puolella joulukuusta maaliskuuhun, alimmillaan tammikuussa −6,5 astetta.


title: Michigan

text: Avoveden vaikutus lumisateeseen tuntuu Suurten järvien läheisyydessä: eniten lumisadetta (465 senttimetriä vuodessa) saadaan Houghtonissa ja Calumetissa Yläjärven rannalla.


title: Michigan

text: Suurimmat kaupungit Michiganissa ovat (vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan):Ennen eurooppalaisia nykyistä Michiganin aluetta asuttivat Algonkin-kansat.


title: Michigan

text: Michiganin alueen ensimmäiset eurooppalaiset olivat ranskalaisia turkiskauppiaita. Britit voittivat heiltä alueita ranskalaisten intianisodassa (1754–1763). Seuraavien viidenkymmenen vuoden aikana britit, intiaanit ja yhdysvaltalaiset joukot kävivät alueella useita taisteluita. Michigan liittyi Yhdysvaltoihin 1837.


title: Michigan

text: Kanavien rakentaminen paransi Suurten järvien käyttöä kuljetusreittinä, ja rautatien rakentamisen jälkeen puutavara- ja kaivosteollisuus saivat uutta potkua.


title: Michigan

text: Michigan oli ensimmäisiä paikkoja Amerikassa johon tuli suomalaisia siirtolaisia vuonna 1865.


title: Michigan

text: 1900-luvun alussa Michiganista tuli autoteollisuuden keskus. Kolmen suuren autonvalmistajan, General Motors, Ford ja Chrysler, pääkonttorit olivat Detroitissa. Tehtaat houkuttelivat työvoimaa Euroopasta ja Yhdysvaltojen eteläosista. 1920-luvulla Detroit oli Yhdysvaltojen neljänneksi suurin kaupunki.


title: Michigan

text: Toisen maailmansodan aikana Michiganin teollisuus määrättiin tuottamaan sotatarvikkeita. Chrysler teki tankkeja, Ford lentokoneita ja uudentyyppistä maastoajoneuvoa jota alettiin kutsua jeepiksi. General Motors tuotti erilaisia tankkeja, panssariajoneuvoja, lentokoneen moottoreita ja maihinnousukalustoa. Oldsmobilen tehtailla valmistettiin tykistölle ammuksia.


title: Michigan

text: Sekä Suuri lama että 1970-luvun öljykriisi kohtelivat Michiganin teollisuutta kaltoin, ja aiheuttivat massatyöttömyyttä. Öljykriisin jälkeen pienet ja tehokkaat japanilaisautot alkoivat valloittaa markkinaosuutta amerikanraudoilta.


title: Michigan

text: Michiganin lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 38 jäsentä, alahuoneessa eli edustajainkokouksessa on 110 jäsentä.


title: Michigan

text: Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri. Vuoden 2019 alusta kuvernöörinä on ollut Gretchen Whitmer.


title: Michigan

text: Osavaltio on jaettu 83 piirikuntaan.


title: Michigan

text: Michiganissa oli ensimmäinen englanninkielisen alueen hallitus joka hylkäsi kuolemanrangaistuksen, jo vuonna 1846.


title: Michigan

text: Michiganin bruttokansantuote vuonna 2010 oli 384 miljardia dollaria. Se oli Yhdysvaltojen osavaltioista 12. tilalla.


title: Michigan

text: Michiganin tärkeimpiä maataloustuotteita ovat juusto ja muut maitotuotteet. Kaivoksista saadaan rautaa ja kalkkikiveä. Teollisuus tuottaa autoja, lentokoneita ja veneitä.


title: Michigan

text: Vuonna 2013 Yhdysvaltojen liikevaihdoltaan suurimpien yritysten Fortune 500-listalla oli 19 michiganilaista yritystä. Suurimmat niistä olivat General Motors ja Ford sijoilla 7. ja 10. Michiganissa on 1 500 teollisuusyritystä ja 370 teknologian kehityskeskusta. Insinöörien osuus väestöstä on suurempi kuin missään muussa osavaltiossa. Vuonna 2010 kolme suurta autotehdasta olivat osavaltion suurimmat työnantajat. Silti palvelusektori kasvoi suurimmaksi työllistyalaksi.


title: Michigan

text: Michiganissa yksityishenkilöiden tuloverotus on tasavero, vuonna 2013 veroprosentti oli 4,25 %. Veroaste oli 9.84 %.


title: Michigan

text: Michiganissa on kaikkiaan 47 lentoasemaa. Suurin niistä on Detroit Metropolitan Wayne County International Airport.


title: Michigan

text: Michiganissa on 24 satamaa, joista suurimmat Detroitissa, Menomineessa ja Sault Ste Mariessa. Detroitin satamassa käsitellyt rahtimäärät olivat Yhdysvalloissa 41. suurimmat vuonna 2011.


title: Michigan

text: Michiganin väkiluku vuonna 2010 oli 9 883 640.


title: Michigan

text: Hancock/Houghtonin kuparikaivosalueilla on merkittävä määrä suomalaistaustaisia asukkaita, joiden esi-isät ovat tulleet kaivoksiin töihin 1800-luvulta alkaen.


title: Michigan

text: Michiganissa on useita yksityisiä ja julkisia yliopistoja. Vuoden 2014 4icu-luokituksen mukaan niistä parhaita ovat.Detroitin ensimmäinen oopperatalo rakennettiin jo ennen sisällissotaa. Detroitin sinfoniaorkesteri perustettiin 1914.


title: Michigan

text: Elokuvaohjaaja Francis Ford Coppola syntyi Detroitissa ja hänen isänsä soitti Detroitin sinfoniaorkesterissa.


title: Michigan

text: Kirjailija Joyce Carol Oates asui 1960-luvulla Detroitissa ja opetti sen yliopistossa. Kaupungin tapahtumat vaikuttivat hänen varhaisiin teoksiinsa. Hän on saanut useita kirjallisuuspalkintoja, esimerkiksi National Book Awardin.


title: Michigan

text: 1950-luvulta alkaen Detroitissa vaikutti rockin historian merkittävä levy-yhtiö: Motown. Sen muusikoihin kuuluivat Stevie Wonder, The Temptations, Aretha Franklin ja Diana Ross. Madonna on kuitenkin menestynein michiganilaistähti. Hän syntyi ja asui Michiganissa ja opiskeli Michiganin yliopistossa kaksi vuotta tanssistipendin turvin.


title: Michigan

text: Järjestäytynyt joukkueurheilu alkoi, kun useaan kaupunkiin perustettiin baseball-joukkueita 1850- ja 1860-luvuilla. Detroit Tigers pelasi ensimmäisen liigaottelunsa 1901. Se on voittanut American Leaguen kymmenen kertaa.


title: Michigan

text: Muita pääsarjajoukkueita ovat Detroit Lions amerikkalaisessa jalkapallossa, Detroit Red Wings jääkiekossa ja Detroit Pistons miesten koripallossa.


title: Montana

text: Montana on Yhdysvaltojen osavaltio. Se liittyi liittovaltioon 41. osavaltiona 8. marraskuuta 1889. Osavaltion nimi tulee luultavasti espanjan kielen vuorta tarkoittavasta sanasta ”montaña”.


title: Montana

text: Montanan pääkaupunki on Helena ja ainoa yli sadantuhannen asukkaan kaupunki Billings. Montana on kolmanneksi harvimpaan asuttu osavaltio Yhdysvalloissa.


title: Montana

text: Montana ja Kanada jakavat 877 km pitkän osan maailman pisintä puolustamatonta valtionrajaa. Montana sisältää Glacierin kansallispuiston kokonaan ja osia Yellowstonen kansallispuistosta.


title: Montana

text: Montanan rajanaapureina ovat Kanadan provinssit Brittiläinen Kolumbia, Alberta ja Saskatchewan pohjoisessa, Yhdysvaltojen osavaltiot Pohjois-Dakota ja Etelä-Dakota idässä, Wyoming etelässä ja Idaho lännessä.


title: Montana

text: Vuoden kuumin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila Great Fallsissa on 28,6 astetta. Keskimääräinen alin on pakkasen puolella puoli vuotta marraskuusta huhtikuuhun, kylmimmillään joulu- ja tammikuussa –9,5 astetta.


title: Montana

text: Nykyinen Montana on ollut asuttuna esihistoriallisista ajoista alkaen. Alueen alkuasukkaat saivat käyttöönsä hevosia 1680-luvulla ja tuliaseet 1720-luvulla. Alue siirtyi Yhdysvalloille Napoleonilta osana Louisianan ostoa vuonna 1803. Siitä tuli osavaltio vuonna 1889. Suomalaisia on siirtolaisvuosina muuttanut Montanaan jonkin verran. Beltin kunnan alueella on kiinteistörekisterissä nähtävissä vieläkin suomalaisia nimiä.


title: Montana

text: Montanan lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 50 jäsentä, alahuoneessa eli edustajainkokouksessa on sata jäsentä.


title: Montana

text: Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri.


title: Montana

text: Montana on jaettu 56 piirikuntaan.


title: Montana

text: Montanan maatalouden tärkeimpiä tuotteita ovat nautakarja, vehnä, ohra, heinä ja sokerijuurikas. Tärkein teollisuuden ala on petrokemian teollisuus. Työttömyysaste oli 6,5 % tammikuussa 2012.


title: Montana

text: Montana tuottaa noin viisi prosenttia maan kivihiilituotannosta, ja sillä on suurimmat hyödynnettävissä olevat kivihiilivarat. Osavaltion viisi öljynjalostamoa käyttävät pääosin Kanadasta ja Wyomingistä tuotua raakaöljyä. Vesivoiman tuottajana se on osavaltioista viidennellä tilalla. Noin kahdeksan prosenttia sähköstä tuotetaan suurilla tuulivoimaloilla.


title: Montana

text: Glacierin ja Yellowstonen kansallispuistot houkuttelevat huomattavia määriä turisteja Montanaan.


title: Montana

text: Montanan lentoasemista 36:lla oli kaupallista liikennettä vuonna 2014. Niistä 14:ltä lähti yli 100 matkustajaa. Vilkkain oli Bozemanin Yellowstonen kansainvälinen lentoasema, jolta lähti yli 510 000 matkustajaa. Muita suurimpia olivat Billings-Loganin kansainvälinen lentoasema (420 000 lähtevää matkustajaa), Missoulan kansainvälinen lentoasema (350 000), Glacier Parkin kansainvälinen lentoasema (237 500) ja Great Fallsin kansainvälinen lentoasema (183 000).


title: Montana

text: Osavaltion suurin rautatieyhtiö on BNSF Railway, jonka raideverkosto kattaa lähes koko osavaltion. Amtrakin matkustajajunista "Empire Builderin" reitti kulkee Montanan halki itä-länsisuunnassa.


title: Montana

text: Montanan 990 000 asukkaasta 89,7 % on valkoisia. Osuus on suurempi kuin Yhdysvalloissa keskimäärin (77,9 %, tiedot vuosilta 2010–2012).


title: Montana

text: Suurin osa osavaltion kulttuurielämästä pyörii yliopistojen ja korkeakoulujen ympärillä. Omien opiskelijoidensa ja henkilökuntansa esitysten lisäksi ne kutsuvat vierailevia esiintyjiä Montanaan.


title: Montana

text: Nykyisen Montanan alueella vuonna 1876 käyty Little Bighornin taistelu näytellään uusiksi vuosittain Crow-intiaanien reservaatissa. Rodeoita ja rivitanssiryhmiä on paljon.


title: Montana

text: Montanalaiset joukkueet eivät pelaa urheilun pääsarjoissa. Alemmissa sarjoissa on joitakin baseball-joukkueita, jotka pelaavat Kalliovuorten alueen Pioneer Leaguessa. Montanalaiset yksilöurheilijat ovat menestyneet lähinnä luistelussa.


title: Montana

text: Osavaltiossa on 15 hiihtokeskusta.


title: Konevitsan luostari

text: Konevitsan Jumalansynnyttäjän syntymän luostari on Laatokan Konevitsan saarella sijaitseva ortodoksinen munkkiluostari. Luostarin perusti vuonna 1393 pyhittäjä Arseni Konevitsalainen. Luostarin toiminta oli Neuvostoliiton aikana pitkään lamaantuneena, mutta on sittemmin elpynyt Venäjän ortodoksisen kirkon luostarina.


title: Konevitsan luostari

text: Luostarin perustaja pappismunkki Arseni oli venäläinen Valamon luostarin munkki, alun perin kotoisin Novgorodista. Hän eli kolmisen vuotta Kreikassa Athos-vuorten luostarissa ja palasi sieltä takaisin Venäjälle tuoden mukanaan uusia tapoja ja käytäntöjä venäläiseen ja karjalaiseen uskonelämään, muun muassa hesykastisen mystiikan perusteet.


title: Konevitsan luostari

text: Lähtiessään Athokselta hän sai luostarin johtajalta, igumenilta, lahjaksi Jumalanäidin ikonin, jota nykyään nimitetään Konevitsan Jumalanäidin ikoniksi, ja igumeni ennusti Arsenin perustavan luostarin Pohjolaan. Arseni kilvoitteli ensin Valamon luostarissa. Oleskeltuaan jonkin aikaa Valamossa Arseni jatkoi matkaansa löytääkseen uudelle luostarille sopivan paikan. Kertomusten mukaan Arseni purjehti luostaria etsiessään Laatokalla, jossa hän joutui myrskyn kouriin, ja hänen veneensä ajautui Konon (Konevitsan) saarelle. Arseni rantautui saarelle ja pystytti puisen ristin kummulle, joka nykyään tunnetaan Pyhänä Vuorena.


title: Konevitsan luostari

text: Konevitsan saari oli vanha karjalainen pakanallinen uhripaikka. Kuuluisin uhripaikoista oli Hevoskivi (ven. konj kamenj), jossa uhrattiin keväisin uhreja muun muassa karjaonnen parantamiseksi. Tarinan mukaan pyhittäjä Arseni nousi tälle kivelle ja toimitti eksorkismirituaalin jonka päätteeksi vihmoi vanhan uhripaikan pyhitetyllä vedellä - jolloin kivestä irtosivat siinä asuneet pahat henget; ne lensivät varislauman muodon ottaneena mantereelle lahteen jota on siitä pitäen kutsuttu Sortanlahdeksi (ven. "Tsort" = piru). Kivi muistuttaa hevosen päätä ja sen laelle rakennettiin rukoushuone, joka on 2000-luvun alussa uudiskorjattu.


title: Konevitsan luostari

text: Arseni koki joutumisensa saarelle Jumalan johdatuksena ja hän nousi saarella olevalle kukkulalle, pystytti ristin ja ryhtyi rakentamaan itselleen asumusta, keljaa. Tätä pidetään Konevitsan luostarin alkuna.


title: Konevitsan luostari

text: Seuraavien vuosisatojen aikana Konevitsan luostari koko monia mullistuksia ja oli usein Ruotsin ja Novgorodin välisten sotien jaloissa. Pähkinäsaaren rauhassa v. 1323 alue oli alistettu Novgorodin arkkipiispan alaisuuteen ja luostari kukoisti. Keskiajalla Konevitsa oli yksi Venäjän suurista ortodoksisista kulttuurikeskuksista, jonka tuotoksia kirkkotaiteen eri saroilta levisi ympäri Karjalaa ja Venäjää.


title: Konevitsan luostari

text: 1500-luvulla luostari koki useita vastoinkäymisiä. Vuonna 1553 tulipalo poltti kirkkoja ja irtaimistoa ja kohta sen jälkeen sota Venäjän ja Ruotsin välillä ruhjoi luostaria ja veljestö pakeni turvaan Novgorodiin. Ruotsalaisten ei onnistunut kuitenkaan hävittää luostaria kokonaan ja vuonna 1597 munkit palasivat saarelle takaisin.


title: Konevitsan luostari

text: Pienen rauhallisemman ajan ja rakentamisen jälkeen alkoi 1600-luvulla uusi ahdinko, jonka aiheutti muun muassa Laiska-Jaakkona tunnettu sotapäällikkö Jaakko De la Gardie. Munkit joutuivat jälleen lähtemään evakkoon saareltaan. Jaakko De la Gardien joukot tunkeutuivat saarelle, polttivat puurakennukset, hävittivät kaksikerroksisen kivikirkon perustuksiaan myöten. Tiilistä tehtiin muun muassa luterilaisia kirkkoja.


title: Konevitsan luostari

text: Suuren Pohjan sodan (vv. 1700-1721) voittojen ansiosta Konevitsa pääsi jälleen Venäjän ja sen tsaarin Pietari Suuren alaisuuteen ja hallintaan ja Konevitsan luostari perustettiin uudelleen vuonna 1718.


title: Konevitsan luostari

text: Seuraavien vuosisatojen aikana luostari koki niin nousuja kuin laskuja. Tulipalot vaivasivat ajoittain, uutta rakennettiin paljon ja henkisellä puolellakin koettiin niin hyviä aikoja kuin huonojakin aikoja.


title: Konevitsan luostari

text: Vuodesta 1921 Konevitsa kuului Suomen (autonomisen) ortodoksisen kirkon alaisuuteen, vaikka veljestö valtaosin oli venäjänkielistä. Venäjän mullistuksien, vallankumouksen ja Neuvostoliiton syntymisen myötä siteet sinne kuitenkin heikkenivät ja toiveet menneestä taloudellisesta ja hengellisestä vauraudesta hiipuivat. Munkit alkoivat anoa Suomen kansalaisuutta ja vannoivat uskollisuuden valan Suomen hallitukselle juhlallisessa tilaisuudessa 29.5.1921. Läsnä oli muun muassa Viipurin läänin maaherra, myöhempi tasavallan presidentti Lauri Kristian Relander.


title: Konevitsan luostari

text: Venäläistä perinnettä edustaneen luostarin kohdalla ajanlaskukiista aiheutti juovan Suomen ortodoksien kanssa, ja sitä pahensi vielä Suomen ortodoksisen kirkon liittyminen Konstantinopolin Ekumeenisen Patriarkan alaisuuteen. Useita munkkeja erotettiin tai he erosivat luostarin veljestöstä ja luostarissa toimi erilaisia ryhmiä erilaisine tapoineen ja palveluksineen.


title: Konevitsan luostari

text: Luostarin johtaja kuitenkin päätti totella valtiovaltaa ja sai lopulta palautettua kurin luostariin. Konevitsaan määrättiin 1. tammikuuta 1924 sijoitettavan kotiarestiin lakkautuspalkalle asetettu entinen arkkipiispa Serafim; hänen valvojakseen ja rippi-isäkseen määrättiin silloinen luostarin valvoja, pappismunkki, myöhempi igumeni Mavriki. Kaksi vuotta kestänyt oleskelu päättyi kun Serafim anoi ja sai siirtolaisviisumin Isoon-Britanniaan jonne hän sitten muuttikin - menettäen samalla lakkautuspalkkansa.


title: Konevitsan luostari

text: Uusi sota katkaisi uudelleen luostarin toiminnan v. 1939. Kaikki komennettiin pois saarelta ja arvokkain omaisuus evakuoitiin samalla. Talvisodassa luostarin rakennukset säilyivät hyvin pommituksilta. Munkit olivat palanneet luostariin ja kokoontuivat pommituksien aikoina kirkkoon rukoilemaan. Välirauha pakotti veljestön kuitenkin jättämään luostarin maaliskuussa 1940. Hieman kaoottisessa tilassa tapahtuneessa muutossa jäi saarelle muun muassa suuri kirjasto, ikonostaasi ja kirkonkellot suurimmaksi osaksi.


title: Konevitsan luostari

text: Karjalan takaisinvaltauksen yhteydessä osa munkeista palasi saarelle lokakuussa 1941 inventoimaan neuvostoliittolaisten tekemiä vaurioita ja tuhoja. Seuraavan kevään kesän munkit saivat elää saarella melko rauhassa, mutta syksyllä 1942 alkoivat taas pommitukset ja munkit joutuivat lähtemään vielä kerran sotaa pakoon. Tällä kertaa pako jäi pysyvämmäksi.


title: Konevitsan luostari

text: Luostarin viimeinen Suomen-ajan johtaja, isä igumeni Mavriki (Mihail Serechin) kuoli vuonna 1944 ja omasta pyynnöstään hänet haudattiin entisten igumenien rinnalle Konevitsan luostarin pääkirkon alttarin taakse. Haudalle pystytettiin puinen risti, joka on vielä elokuussa 2008 jäljellä.


title: Konevitsan luostari

text: Veljestö muutti Suomeen asumaan ensin evakossa ollessaan Kannonkoskelle Terelän koululle, jossa he asuivat yli kolme kuukautta. Sodan loputtua pysyvämpi asuinpaikka löytyi Pohjois-Savosta Keiteleen kunnasta Hamulan kylästä. "Sinne Keiteleen Hiekkaan", kuten sitä myös kutsuttiin, perustettiin Saastamoinen Oy:ltä ostetulle tilalle jälleen kerran Konevitsan luostari. Erillistä kirkkoa ei rakennettu, vaan se sisustettiin tilan päärakennuksen suureen saliin. Pihalle rakennettiin erillinen katos muutamille kirkonkelloille.


title: Konevitsan luostari

text: Vanhentuva veljestö harveni, luostarin arkitöiden teko vaikeutui, kalusto ja kiinteistö rappeutui, taloudelliset vaikeudet alkoivat, kylmät ja ankarat sääolosuhteet huononsivat elinoloja. Monien muutosten ja vaikeuksien kautta luostarin toiminta päätettiin lopettaa vuonna 1956 ja jäljellä oleva veljestö siirtää Heinäveden Valamon luostariin, jolloin sinne oli muuttamassa enää vain yhdeksän veljestön jäsentä. Evakko-Konevitsan viimeinen johtaja oli igumeni Pietari (Pauli Jouhki) joka sotilaspappina talvella 1940 yhdessä isä Paavalin, isä Iraklin, isä Simforianin ja insinööri Kudratsevin kanssa hoiti Valamon luostarin omaisuuden evakuoinnin.


title: Konevitsan luostari

text: Kesällä 2008 entisestä Hiekan luostarista on jäljellä vain metsittynyt hautausmaa.


title: Konevitsan luostari

text: 1970-luvun lopussa metropoliitta Johannes herätteli henkiin ajatusta Konevitsan luostarin uudelleen avaamisesta; tarkoituksena oli että Mäntästä olisi ostettu tilava tyhjilleen jäänyt entinen hoitolaitos ja siitä olisi tullut Uusi Konevitsa. Hän vastusti tuolloin tekeillä ollutta Uuden Valamon kirkkoa ja katsoi kokonaan uuden luostarin perustamisen paremmaksi ajatukseksi. Ajatus kuitenkin tyrehtyi yleiseen vastustukseen.


title: Konevitsan luostari

text: Sotien jälkeen vanha Konevitsan luostari Laatokan saarella oli muussa käytössä, muun muassa sotilaiden tukikohtana lähes viidenkymmenen vuoden ajan. Olojen helpotettua saarelle alkoi muuttaa uusia rukoilijoita ja venäläisen luostarin toiminta alkoi elpyä. Vuonna 1991 Konevitsan luostariin määrättiin johtajaksi (venäläisen perinteen mukaan varajohtajaksi) arkkimandriitta Nazari, joka aloitti aktiivisen luostarin jälleenrakentamisen muun muassa suomalaisten ortodoksien ja pyhiinvaeltajien avulla ja talkootyöllä. Luostarin ilme on kohentunut huomattavasti, vaikka neuvostoajan tuhot olivat suuret: esimerkiksi vanha hautausmaa oli tasoitettu jalkapallokentäksi, rakennukset olivat hirvittävässä kunnossa ja satama ja monet muut paikat täynnä ympäristölle vaarallisia jätteitä ja roskia.


title: Konevitsan luostari

text: Joulukuussa 1991 Konevitsan luostarin pääkirkon alta löydettiin perustajan, pyhittäjä Arseni Konevitsalaisen pyhäinjäännökset, joiden myötä luostarin toiminta on viime vuosien aikana suuresti elpynyt. Haudan päällä oli alun perin Pietarissa valmistettu hopeinen kenotafi eli muistoarkku; sen kansi esittää pyhittäjää arkussaan, kyljissä ja päädyissä on kuvat pyhän Arsenin siunaamisesta tehtäväänsä Jumalansynnyttäjän ikonilla Kreikassa, pyhittäjä Konevitsan saarella kotialttarinsa ääressä sekä pyhittäjän piispallinen hautauspalvelus.


title: Konevitsan luostari

text: Tämä alkuperäinen kenotafi evakuoitiin levyksi purettuna Suomeen vuonna 1940 - mutta se joutui väliaikaisessa säilytyspaikassaan Kannonkoskella ryöstön kohteeksi: osa kannesta ja arkun kehykset katosivat, kansilevyä oli lisäksi leikattu metallisaksilla tai muulla työkalulla varsin rumasti, niin että jäljellä on vain pyhittäjän kuva epämuotoisella levyllä. Äärimmäisen kauniista hopeasepäntaidon näytteestä on siis jäljellä vain rippeet. Ilkivallan tekijöistä ei ole täyttä varmuutta, mutta hopeaa katosi useita kymmeniä kiloja.


title: Konevitsan luostari

text: Kenotafin jäännökset - irralliset kyljet ja päädyt sekä osa kannesta - ovat Kuopiossa Ortodoksisessa kirkkomuseossa. Säilyneet kappaleet on kiinnitetty puiselle alustalle lasivitriiniin. Alkuperäisen kenotafin paikalle luostarin entistettyyn alakirkkoon rakennettiin puuveistotyönä uudiskappale.


title: Konevitsan luostari

text:
Suomen ortodoksinen kirkko:
Venäjän ortodoksinen kirkko:


title: Innocentius II

text: Paavi Innocentius II (k. 24. syyskuuta 1143) oli paavina 14. helmikuuta 1130 – 24. syyskuuta 1143. Hänen oikea nimensä oli Gregorio Papareschi di Guidoni. Paavi Paschal II teki hänestä kardinaalin. Tässä ominaisuudessa hän seurasi paavi Gelasius II:sta tämän pakomatkalla Ranskaan. Paavi Calixtus II käytti häntä useissa tärkeissä tehtävissä, kuten Wormsissa, jossa solmittiin rauha Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan kanssa 1122 (ks. Wormsin konkordaatti).


title: Innocentius II

text: 14. helmikuuta Innocentius valittiin pikaisesti kuolleen Honorius II:n seuraajaksi. Hänen oppositionsa valitsi kohta Pietro Pierleonin vastapaavi Anacletus II:ksi. Innocentius ei pystynyt pitämään asemiaan Roomassa, vaan lähti Pisan ja Genovan kautta Ranskaan, jossa Bernhard Clairvauxlainen varmisti hänelle papiston ja hovin tuen. Samana vuonna lokakuussa Saksan Lothar II ja tämän piispat hyväksyivät hänet kirkolliskokouksessa Würzburgissa. Tammikuussa 1131 hän keskusteli hyvässä hengessä Englannin kuninkaan Henrik I:n kanssa. Elokuussa 1132 Lothar lähti sotilaineen Italiaan tarkoituksenaan sekä vastapaavin syrjäyttäminen, että oma kruunaamisensa keisariksi. Kruunajaiset pidettiin Lateraanikirkossa 4. heinäkuuta 1133, mutta muuten sotaretki osoittautui hedelmättömäksi. Myöskään vuoden 1136 sotaretki ei lopettanut paavien välistä kiistaa, joka ratkesi vasta Anacletus II:n kuolemaan 25. tammikuuta 1138. Rauha palautui kirkkoon lopulta toisessa lateraanikonsiilissa 1139.


title: Innocentius II

text: Paavin viimeiset vuodet olivat tulosten puolesta yhtä köyhiä kuin ensimmäisetkin. Hänen työnsä Rooman puolesta lähes kumoutui Rooman ja Tivolin välisessä riidassa, johon Innocentius II sekaantui. Roomalaisten tavoitteena oli alistaa Tivoli määräysvaltaansa, mutta paavi ei tähän suostunut. Lopulta roomalaiset karkottivat hänet kaupungista, joka julistautui tasavallaksi ja sen senaattia johti patriisi Giordano Pierleoni. Lisäksi hän oli riidoissa Ranskan kuninkaan Ludvig VII:n kanssa. Tämän kaiken kaaoksen keskellä hän lopulta menehtyi syyskuussa vuonna 1143.


title: Cd (täsmennyssivu)

text: Cd, CD tai cd voi tarkoittaa:


title: Hesykasmi

text: Hesykasmi (; sanasta ησυχία ’hiljaisuus’) on erämaan munkkien elämäntavasta 1200–1300-luvuilla syntynyt ortodoksisen kirkon askeettinen liike, jossa korostetaan hiljaisuutta, vaikenemista, sisäisen rauhan etsimistä ja sydämen rukousta eli Jeesuksen rukousta.


title: Hesykasmi

text: Tavoitteena on saavuttaa Kristuksen kirkastumisessa nähty luomaton valo, Jumalan läsnäolon jatkuva tunteminen ja hengellinen sisäinen tasapaino.


title: Asketismi

text: Asketismi tai askeesi on sellaisen elämäntavan harjoittamista, jossa itsehillinnällä, itsekurilla ja myös hyveiden harjoittamisella on keskeinen merkitys. Askeetti voi esimerkiksi kieltäytyä seksuaalisista nautinnoista, noudattaa ankaraa ruokavaliota tai paastota. Asketismin harjoittaja pyrkii pidättyväisen fyysisen elämäntapansa kautta kehittämään haluttuja henkisiä ominaisuuksiaan ja irtautumaan ei-toivotuista. Asketismissa ihminen nähdään kokonaisuutena, jossa ruumis ja sen aktiviteetit ovat kiinteässä yhteydessä henkiseen puoleen eli sieluun. Askeettista elämäntapaa esiintyy kaikista uskonnoissa ja kulttuureissa.


title: Asketismi

text: Termi tulee kreikan kielen sanasta "askesis", 'fyysinen harjoittaminen/harjoittelu', jota käytettiin erityisesti urheilijoiden valmistautumisesta kilpailuihin. Sanaa alettiin käyttää nykyisessä merkityksessään varhaiskristillisenä aikana.


title: Asketismi

text: Primitiivisissä uskonnoissa eristäminen, fyysinen kuritus ja ruoan säännöstely ovat liittyneet tärkeinä osina aikuistumisriitteihin ja heimoon hyväksymisrituaaleihin. Poppamiehiltä on vaadittu askeesia, sillä itsehallinta on nähty okkultististen voimien hallinnan edellytyksenä. Lounaisen Pohjois-Amerikan intiaanien miehuusrituaaleihin kuului eristäminen.


title: Asketismi

text: Hellenistisessä kulttuurissa uskonnollismystiset yhteisöt kuten orfilaiset ja pytagoralaiset harjoittivat paastoa ja selibaattia.


title: Asketismi

text: Intiassa myöhäisellä Veda-kaudella 1500 eaa. – 200 eaa. asketismi ("tapas") liitettiin meditaatioon ja joogaan, ja nämä käytännöt liitettiin Upanishadien brahmalaisuuteen. Siitä erkaantuneessa jainalaisuudessa katsotaan että vapautus on mahdollista vasta kun kaikki intohimot on sammutettu. Äärimmäisiä hinduaskeetteja ovat fakiirit, jotka harjoittavat kivuliaita asketismin muotoja.


title: Asketismi

text: Buddhalaisuuden perustaja Siddhartha Gautama harjoitti asketismia hengellisen hyödyn tavoittelussaan, mutta hylkäsi sen epäonnistuttuaan. Hänen käsityksensä halun yhteydestä kärsimykseen jätti asketismin kuitenkin buddhalaisuuteen.


title: Asketismi

text: Kiinan uskonnoissa kuten kungfutselaisuudessa ja taolaisuudessa ei askeesilla ole merkittävää sijaa, vaikka kungfutselaiset papit ja jotkin taolaiset liikkeet harjoittavatkin toisinaan itsekuria.


title: Asketismi

text: Juutalaisuuden pääsuutauksessa asketismia esiintyy vain paaston muodossa, jolla vahvistetaan rukousta ja ansioidutaan. Essealaisten lahko kuitenkin harjoitti asketismia.


title: Asketismi

text: Zarathustralaisuudessa ei asketismilla ole virallisesti sijaa, ja Avestan pyhissä kirjoituksissa paasto kiellettiin.


title: Asketismi

text: Islamin varhaismuodossa tunnettiin vain paasto, jota tulee harjoittaa ramadanin aikaan. Myöhemmin kristinuskon vaikutuksesta syntyneeseen askeettiseen liikkeeseen ("zuhd") ja suufilaisuuteen askeesi on kuulunut.


title: Asketismi

text: Kristinuskossa asketismia on esiintynyt sen kaikissa muodoissa.


title: Asketismi

text: Juuret kristilliselle asketismille löytyvät osin jo antiikin filosofien ajattelusta ja ajan lääketieteellisistä teorioista. Tärkeämpi ja suorempi vaikutuskanava on kuitenkin Jeesuksen ajan Israelin (Juudea ja Samaria) kulttuuri, jossa asketismi kuului osana uskonnonharjoittamiseen. Uuden testamentin kuuluisa askeetti oli Johannes Kastaja, joka eli erämaassa, "ei syönyt leipää eikä juonut viiniä" (Lk. 7:33), mutta myös Jeesus vetäytyi Uuden testamentin mukaan erämaahan rukoilemaan, paastoamaan ja taistelemaan kiusauksia vastaan (Mt 4). Vastaavasti, apostoli Paavalille avioliitto oli Jumalan säätämä mahdollisuus (näin vastustaen kaikkein jyrkimpiä askeettisia vaatimuksia), mutta erona vallitsevista hellenistis-roomalaisesta ja juutalaisesta perinteistä, avioliitto oli hänelle toisen luokan vaihtoehto naimattomuuden rinnalla (1. Kor. 7).


title: Asketismi

text: Varhaiskristillisyydessä asketismi herätti jatkuvaa keskustelua erityisesti 100-300 -luvuilla: missä määrin kristityn oli elettävä ”maailmassa” ja perhepiirissä, missä määrin oli taas harjoitettava asketismia, erityisesti seksuaalista kieltäymystä? Monet gnostilaiset ja manikealaiset suuntaukset korostivat seksuaalisuuden synnillisyyttä sinänsä, kun taas nykyisin katolilaisena tunnettu kristinuskon päähaara suosi maltillisempaa tulkintaa. Kuitenkin askeetteja oli katolisenkin perinteen piirissä jatkuvasti tänä aikana. Kristillisen asketismin pääsisällöksi muodostuivat hengelliset harjoitukset, erityisesti rukoileminen ja mietiskely sekä maailmasta vetäytyminen (omaisuudesta ja arvoasemista sekä yhteiskunnallisista suhteista luopuminen), luopuminen mukavuuksista ja ylellisyydestä (kylpeminen, silkkivaatteet, korut), sekä pidättäytyminen ruuasta (paasto) ja seksuaalisuuden harjoittamisesta (selibaatti).


title: Asketismi

text: Kristinuskon tultua sallituksi Milanon ediktin (313 jaa.) jälkeen uusi toimintavapaus teki kristinuskon käännytystyön näkyväksi, ja keskustelu asketismin merkityksestä osana kristillistä elämäntapaa nousi esiin. On kuitenkin liioittelua pitää 300-lukua kristillisen asketismin syntyaikana. Kuuluisin Egyptin erämaiden erakoista Antonios (k. 356), ei siis ollut ensimmäinen kristillinen askeetti, erakko tai edes munkki, kuten etenkin vanhemmassa tutkimuksessa on esitetty.


title: Asketismi

text: 300-luvun alkupuolella erämaakilvoittelu kuitenkin levisi niin yksittäisten erakkojen (anakoreettien) harjoittamana kuin myös askeettiyhteisöinä (jonka yksittäinen jäsen on kenobiitti) koko kristilliseen maailmaan Syyrian ja Egyptin alueilta. Jälkimmäisestä asketismimuodosta alkoi vähitellen kehittymään luostarilaitos siinä mielessä kuin me sen nyt tunnemme. Ensimmäisen luostariyhteisön organisoijana on perinteisesti pidetty Pakomiosta (k. 346), joka perusti askeettiyhteisön vuoden 325 tienoilla.


title: Asketismi

text: Näiden lisäksi yleistä oli vielä tällöin niin sanottu kotiasketismi: joko yksittäinen leski tai naimaton nainen eli eristettyä elämää kotinsa tai vanhan perheensä yhteydessä, tai aviopari teki yhteisen selibaattilupauksen. Tämä asketismin muoto alkoi kuitenkin nopeasti menettää suosiotaan luostarilaitoksen kehittyessä, kirkollisen vallan (piispojen) ottaessa asketismin erityissuojelukseensa, ja kotiasketismin väitettyjen epäkohtien (hairahtumisen helppous verrattuna valvottuihin luostareihin; asketismin vastustajien pahat puheet ilman hairahtumisiakaan) herätettyä asiasta keskustelua.


title: Asketismi

text: Tärkeitä virstanpylväitä kristillisen asketismin kehittymisessä olivat ensimmäiset luostarisäännöt, erityisesti Basileios Suuren luostarisääntö 300 -luvun lopulla sekä Benedictus Nursialaisen sääntö noin vuodelta 530.


title: Asketismi

text: Nykyään askeettisen elämäntavan noudattajia löytyy useasta kristillisestä kirkkokunnasta, mutta eritoten ortodoksisten kirkkojen ja katolisen kirkon piiristä. Kummassakin perinteessä asketismi on pitkälle kanavoitunut luostareihin.


title: Jane Smiley

text: Jane Smiley (s. 26. syyskuuta 1949) on yhdysvaltalainen romaanikirjailija. Hän on kirjoittanut romaaneja ja novelleja vaihtelevista aiheista muun muassa keskiajan Grönlannista, maanviljelystä, avioliitosta, politiikasta ja hevostenkoulutuksesta.


title: Jane Smiley

text: Lapsuutensa Smiley vietti Saint Louisissa ja opiskeli siellä John Burroughs Schoolissa. Kandidaatintutkinnon hän suoritti Vassar Collegessa ja valmistui tohtoriksi Iowan yliopistosta, jossa hän myös työskenteli vuosina 1981–1996. Smiley on ollut naimisissa kolmesti, ja hänellä on kaksi tytärtä ja yksi poika. Smiley asuu nykyään Kaliforniassa.


title: Jane Smiley

text: Smiley julkaisi ensimmäisen romaaninsa "Barn Blind" vuonna 1980, mutta hänen menestynein teoksensa on "A Thousand Acres" (suom. "Sydänmailla"), josta hän sai Pulitzer-palkinnon vuonna 1992. Teos perustuu William Shakespearen "Kuningas Lear" -näytelmään ja kertoo iowalaisesta maanviljelijäperheestä.


title: Jane Smiley

text: Ensimmäinen Smileyn suomennettu teos oli "Vuonojen kansa" (engl. alkuteos "The Greenlanders"), joka kertoo saaganomaiseen tyyliin 1300-luvun grönlantilaisten elämästä. Päähenkilöiksi nousevat grönlantilaisen tilallisen lapset Gunnar ja Margret. Heidän kauttaan tuodaan esiin Grönlannin karu elämä nälänhätineen ja sukuriitoineen mutta myös rakkaus ja ilonhetket.


title: Paavali (arkkipiispa)

text: Paavali (28. elokuuta 1914 Pietari, Venäjä – 2. joulukuuta 1988, maallikkonimeltään "Yrjö Olmari" ent. "Georgi Gusev") oli Suomen ortodoksisen kirkon arkkipiispa vuosina 1960–1987.


title: Paavali (arkkipiispa)

text:
Yrjö Paavali Gusev syntyi asessori Alvi Gusevin ja hänen vaimonsa Annan (o.s. Vodomensky) perheeseen. Perhe muutti vallankumouksen jaloista Viipuriin ja muutti sukunimensä suomalaiseksi Olmariksi.
Olmari kävi koulunsa Viipurissa ja suoritti vuonna 1936 pappisseminaarin Sortavalassa, jonka jälkeen hän siirtyi vuonna 1937 Laatokan Valamon luostariin. Hänet vihittiin pappismunkiksi 23-vuotiaana vuonna 1938 ja hän sai vihkimyksessä nimen Paavali.


title: Paavali (arkkipiispa)

text: Sotien aikana Paavali toimi ensin talvisodassa sotilaspastorina Valamon ja Mantsin lohkoilla ja osallistui Vanhan Valamon evakuointiin. Hänen oli määrä ryhtyä Petsamon luostarin johtajaksi, mutta välirauha ja jatkosota muuttivat suunnitelmat. Jatkosodan alussa hän toimi sotilaspastorina valloitetulla alueella, josta hänet karkotettiin pois muun muassa alueen suomalaistajien ärsyyntyessä hänen kasteistaan, joita hän suoritti paikallisille ortodokseille. Hänet määrättiin sotavankien sielunhoitajaksi, minkä jälkeen hän toimi opettajana Itä-Karjalan sotilashallinnon esikunnan opettajaleirillä. Tästäkin tehtävästä hänet vapautettiin lähinnä poliittisista syistä.