title: Metsänhakkuu

text: Tasaikäisrakenteisessa metsänkasvatuksessa ennen ainespuuta kerryttäviä hakkuita taimikko perustetaan ja hoidetaan (taimikonhoito). Jos metsässä on hakkuuta hankaloittavaa alikasvosta, se yleensä raivataan ensin.


title: Metsänhakkuu

text: Suomessa metsän omistaja tekee päätöksen metsänhakkuusta. Hakkuuvelvoitetta ei ole, eikä hakkuutapaa rajoiteta millään tavoin. Metsänomistajan on kuitenkin tehtävä hakkuusta metsänkäyttöilmoitus Metsäkeskukselle viimeistään kymmenen vuorokautta ennen hakkuun aloittamista.


title: Metsänhakkuu

text: Harvennushakkuu on puunkorjuuta, jossa harvennetaan liian tiheässä kasvavia puun runkoja. Harvennushakkuun tuloksena jokaiselle kasvavalle puulle jää tarpeeksi tilaa. Metsä harvennetaan noin 80 vuoden kasvuaikanaan tavallisesti kaksi kertaa. Ensiharvennushakkuu on ensimmäinen myyntipuuta tuottava hakkuu. Se tehdään Etelä-Suomessa puuston ollessa noin 30–40-vuotiasta ja Pohjois-Suomessa 10–20 vuotta myöhemmin. Puuston koosta ja tiheydestä riippuen ensiharvennuksessa kertyy joko vain kuitupuuta, kuitu- ja energiapuuta tai pelkkää energiapuuta . Kuitupuun hinta ensiharvennuksessa on 10-13 euroa kuutiometriltä. .


title: Metsänhakkuu

text: Selluloosa-, paperi- ja kartonkiteollisuudelle menevän kuitupuun arvo on noin kolmasosa tukkipuun arvosta. Ensiharvennushakkuut ovat puuntuotoltaan niin vähäarvoisia, etteivät ne aina kata hakkuukustannuksia. Valtio tukee huonosti kannattavia taimikonhoito- ja nuoren metsän hoitotöitä yksityismetsissä .


title: Metsänhakkuu

text: Suomen metsistä neljäsosa on ollut hakkaamatta kolmenkymmenen vuoden aikana.


title: Metsänhakkuu

text: Suomessa erilaisia harvennustapoja ovat yläharvennus, alaharvennus ja laatuharvennus. Alaharvennus on harvennustavoista tavallisin, ja siinä poistetaan kilpailussa suurempien yksilöiden varjoon jääneet rungot. Yläharvennuksessa poistetaan etupäässä selkeästi suurimpia puuyksilöitä, jolloin harvennksen tukkipuukertymä kasvaa. Laatuharvennus on etupäässä ensiharvennusmänniköiden harvennustapa, jossa olennaista on erityisen oksaisten, ns. susipuiden, poisto. Sairaat puut poistetaan jokaisella harvennustavalla.


title: Metsänhakkuu

text: Päätehakkuu on puunkorjuuta, jossa kypsään ikään kasvanut puusto korjataan talteen. Päätehakkuun ajankohta vaihtelee puulajien ja kasvupaikan mukaan. Erilaisia päätehakkuun muotoja ovat avohakkuu, siemen- ja suojuspuuhakkuu, kaistalehakkuu ja pienaukkohakkuu .


title: Metsänhakkuu

text:
Hakkuut erityiskohteilla
Metsälain 6§: ”Jos hakkuun kohteella on metsän monimuotoisuuden säilyttämisen, maiseman tai metsän monikäytön kannalta erityistä merkitystä, hakkuu voidaan tehdä kohteen erityisluonteen edellyttämällä tavalla.” Erityishakkuita ovat muun muassa säästöpuuhakkuut, poimintahakkuut ja pienaukkohakkuut.


title: Metsänhakkuu

text:
Hakkuualueiden rajat ja esimerkiksi vältettävät luontokohteet merkitään GPS-pohjaiseen paikkatietojärjestelmään. Hakkuukoneen automaattinen hälytysjärjestelmä hälyttää, jos hakkuu uhka suuntautua kielletylle alueelle.
Jatkuvan eli erirakenteisen metsänkasvatuksen menetelmässä korjataan kypsään ikään ehtineet puut yksitellen tai pieniä aukkoja tehden. Myös heikkolaatuiset pienemmät puut poistetaan. Korjuuta voi verrata harvennushakkuuseen, mutta on vaativampaa, koska tavoitteena on mahdollisimman pitkälle säästää elinvoimaiset pienemmät puuyksilöt vahingoittumattomina. Jatkuva kasvatus vaatii tarkempaa suunnittelua kuin avohakkuisiin perustuva metsätalous, mutta on oikein tehtynä taloudellisesti kannattavaa. Menetelmän etuna on avohakkuiden ja puhtaan taimikkovaiheen välttäminen, jolloin metsämaisema säilyy retkeiltävänä ja esimerkiksi kanalinturiista sekä muu metsäluonnon monimuotoisuus säilyy paremmin. Norjasta on myös näyttöä, että hirvituhot vähenevät. Haasteita ovat muun muassa luontaisen taimettumisen varmistaminen, sekä maannousemasienen torjunta. Erityisesti valoa vaativat puulajit, kuten rauduskoivu ja mänty uudistuvat jatkuvasti peitteisessä metsässä perinteisiä menetelmiä heikommin.


title: Metsänhakkuu

text: Metsänhakkuussa puut korjataan pääasiassa koneellisesti. Talousmetsän puunkorjuu tapahtuu joko täysin tai osittain koneellisesti. Perinteisessä metsänhakkuussa puut sahattiin käsisahoilla ja korjattiin metsästä hevosvetoisella reellä. Metsänkorjuun koneellistuminen alkoi puukaadosta, joka tapahtui moottorisahan avulla. Moottorisaha korvasi puunkorjuun raskaimman vaiheen eli puunkaadon, jolloin voidaan puhua osittain koneellistetusta metsänhakkuusta. Nykyinen tapa on täysin koneellistettu metsänhakkuu, jossa puuston korjuussa käytetään maataloustraktoreita tai suuremmissa metsänhakkuukohteissa metsätraktoreita. Metsää voidaan hakata myös monitoimikoneella harvesterilla, joka osaa katkaista puun, karsia sen ja sahata sopivanpituisiksi tukeiksi ja pölleiksi. Koneellistetun hakkuun haittapuolena on koneiden aiheuttamat vahingot metsäpohjalle, sekä käyttörajoitukset erityisen kivikkoisissa ja jyrkkärinteisissä hakkuukohteissa. Aroissa hakkuukohteissa puut korjataan edelleen hevosvetoisella reellä tai vaunulla, koska tämä tapa säästää luontoa. Esimerkkinä hakkuukohteista, joissa hevosia käytetään, ovat kaupunkien puistot, luonnonsuojelualueet ja vesistöjen saaret.


title: Esipolvitaulu

text: Esipolvitaulu on kaavio suvun lapsi-vanhempi -suhteista ajallisesti historiaan päin. Esipolvitaulun yhden henkilön tiedoissa on tavallisesti nimi, syntymäaika ja -paikka sekä kuolinaika ja -paikka (jos sellainen on olemassa).


title: Esipolvitaulu

text: Koska jokaisella ihmisellä on yksi (biologinen) isä ja yksi (biologinen) äiti, suhdekaavio on rakenteeltaan binääripuu. Esipolvitaulun syvyyttä mitataan (suku)polvissa. Edellä mainitusta lapsi-vanhempi -suhteen rakenteesta johtuen esivanhempien määrä yhdellä polvitasolla n on 2 ja henkilöiden kokonaismäärä polvitasolle 1 + 2 + 4 + 8 + 16 + ... = 2-1 silloin, kun lähtöhenkilö (koetti) merkitään tasoksi 0. Esimerkiksi kymmenen esipolven esivanhempien määrä on 2-1 = 2047 henkilöä. Kun ajassa mennään tarpeeksi kauas, ihmiskunta ei laajene määrättömästi vaan supistuu: samat esipolvihaarat toistuvat yhä useammin esipolvitaulussa.


title: Hannele Lauri

text: Hannele Lauri (ent. Lauri-Rinne, alk. Ritva Hannele o.s. Markkula, s. 21. heinäkuuta 1952 Tampere) on suomalainen näyttelijä.


title: Hannele Lauri

text: Lauri opiskeli Suomen Teatterikoulussa vuosina 1971–1975. 1980-luvulla hän nousi kuuluisuuteen Spede Pasasen televisiosarjojen ja elokuvien komediatähtenä. Ehkä kuuluisin Laurin sen aikaisista töistä oli televisiosketsisarja "Naisen logiikka", josta vuonna 1999 tehtiin vain teatterissa esitetty elokuvaversio.


title: Hannele Lauri

text: Laurilla on ollut kiinnitys Helsingin kaupunginteatteriin vuodesta 1983. Teatterissa hänen on arveltu saaneen näytellä monipuolisempia rooleja kuin televisiossa ja valkokankaalla. Hän on ollut myös ääninäyttelijänä animaatioissa. "Maria!"-ohjelmassa (2008–) Lauri esittää Röökimuija-sketsihahmoa. Lauri vieraili rikollispomo Korppina "Salatut elämät" -sarjan kahdessa jaksossa 21.–22. huhtikuuta 2011.


title: Hannele Lauri

text: Lauri on ollut naimisissa kaksi kertaa, näyttelijä Hannu Laurin kanssa vuosina 1976–1994 ja toimittaja Teemu Rinteen kanssa vuosina 2000–2002. Ensimmäisen miehensä Hannu Laurin kanssa hänellä on kaksi poikaa.


title: Hannele Lauri

text: Laurin elämästä on kirjoitettu kirja" Diiva", joka on entisen aviomiehen Teemu Rinteen käsialaa. Kirja julkaistiin vuonna 2013.


title: Binääripuu

text: Binääripuu on tietojenkäsittelytieteessä käytetty järjestetty puumainen tietorakenne, jonka jokaisella solmulla voi olla enintään kaksi "lapsisolmua". Yleensä näitä lapsisolmuja kutsutaan nimillä vasen ja oikea. Solmua, jolla ei ole yhtään lapsisolmua kutsutaan "lehdeksi".


title: Binääripuu

text: Binääripuiden yleisin käyttötapa ovat binääriset hakupuut sekä binääriset keot.


title: Binääripuu

text: Suunnattu kaari liittää vanhemman lapseen.


title: Binääripuu

text: Solmu, jolla ei ole lapsisolmuja, on "lehtisolmu".


title: Binääripuu

text: Solmun "n" syvyys on matka juuresta solmuun. Joukkoa solmuja tietyllä syvyydellä kutsutaan joskus "tasoksi".


title: Binääripuu

text: Solmun "n" korkeus on matka solmusta sen kaukaisimpaan lehteen.


title: Binääripuu

text: Solmuja, joilla on yhteinen vanhempi, kutsutaan "sisaruksiksi".


title: Binääripuu

text: Jos on olemassa polku solmusta "p" solmuun "q", niin "p" on "q:n" esivanhempi ja "q" on "p:n" "jälkeläinen".


title: Binääripuu

text: Solmun koko on sen jälkeläisten lukumäärä solmu itse mukaan lukien.


title: Binääripuu

text: "Binääripuu" on juurellinen puu, jossa jokaisella solmulla on enintään kaksi lasta.


title: Binääripuu

text: "Kokonainen" tai "aito binääripuu" on juurellinen puu, jossa jokaisella solmulla on nolla tai kaksi lasta.


title: Binääripuu

text: "Täydellinen binääripuu" on juurellinen puu, jossa jokainen lehti on samalla syvyydellä. Toisen määritelmän mukaan täydellinen binääripuu on puu, jolla on jokainen taso alinta lukuun ottamatta täynnä ja alimman tason lehdet on järjestetty vasemmalle. Tällaista binääripuuta kutsutaan usein "melkein täydelliseksi binääripuuksi".


title: Jälkipolvitaulu

text: Jälkipolvitaulu on kaavio suvun vanhempi-lapsi-suhteista ajallisesti historiasta tulevaisuuteen päin. Jälkipolvitaulussa kunkin henkilön jälkeen kuvataan hänen lapsensa. Puolison tiedotkin voivat olla mukana.


title: Jälkipolvitaulu

text: Henkilöllä voi olla 0–n jälkeläistä. Jälkipolvitaulun rakenne on n-oksainen puu. Jälkipolvien henkilöiden määrää laskettaessa tulisi tietää kunkin polven kunkin henkilön lapsien lukumäärä.


title: Perhelehti (väestökirjanpito)

text: Perhelehti on suomalaisten seurakuntien 1950–1960-luvuilla käyttöön ottama jäsenkirjanpidon menetelmä. Perhelehdille kopioitiin joko käsin tai myöhemmin kirjoituskoneella tiedot kirkonkirjoista, jotka saatiin siten arkistoitua.


title: Perhelehti (väestökirjanpito)

text: Perhelehdellä kuvataan yhden perheen tiedot. Perheen kokoonpano määrittyy perhemallin mukaan. Yleisimmin siihen kuuluvat vanhempina isä ja äiti sekä jälkeläisinä lapsia. Perheen perustajien siviilisääty (esimerkiksi avioliitto, rekisteröity parisuhde tai avoliitto) on merkitty perheen tietoihin. Perheen vanhempien tietoihin on kirjattu heidän vanhempiensa nimet.


title: Sukulainen

text: Sukulainen on henkilö, joka on sukua toiselle henkilölle. Samaan sukuun kuuluvilla henkilöillä on yhteisiä esivanhempia tai he ovat tulleet sukuun avioliiton tai adoption kautta. Sukulaisuutta voidaan tarkastella sekä "biologisena (geneettisenä) sukulaisuutena" että niinä "sosiaalisina rooleina", joiden mukaisesti ihmiset käyttäytyvät toisiaan kohtaan yhteisössään. Eri kulttuureissa voidaan sukulaisuus määritellä eri tavoin: joskus voidaan laskea serkutkin omiksi sisariksi ja veljiksi tai lapset lasketaan kuuluvan vain joko isän tai äidin sukuun.


title: Sukulainen

text: Sukulaisuus tarkoittaa sukututkimuksellisesti sitä, että sukulaiset sijaitsevat sukupuussa toisiaan lähellä. Puhutaan myös lähisukulaisista ja etäisistä tai kaukaisista sukulaisista sekä n:nnen polven sukulaisista. N:nnen polven sukulaisilla on ainakin yksi yhteinen n:nnen sukupolven takainen esi-isä tai äiti.


title: Sukulainen

text: Sukulaisuussuhteilla on juridisesti merkitystä varsinkin lapsen huoltajuuden ja perimyksen kannalta. Sukunimi periytyy suvussa. Lähisukulaisuus on myös avioeste ja esimerkiksi tuomarien jääviysperuste. Sukulaisuussuhteilla on merkitystä myös perintö- ja lahjaveron määräytymisessä.


title: Sukulainen

text: Lääketiede tutkii sukulaisten perinnöllisiä sairauksia. Perinnöllisyystiede tutkii sukulaisten geenistöjä.


title: Kulotus

text: Kulotus on tulen tarkoituksellista hyödyntämistä luonnonhoidossa, maataloudessa ja metsänhoidossa.


title: Kulotus

text: Metsänhoidollisessa kulotuksessa hakkuualueen hakkuutähteet, jätepuusto ja osa maanpinnan humuskerrosta poltetaan metsän luontaista uudistamista varten. Metsän ennallistamisessa poltetaan myös alueen elävä puusto. Kaskeamisessa metsä poltetaan maanviljelyä varten.


title: Kulotus

text: Entisten luontaisesti uudistuneiden kaskimaiden havaittiin kasvavan erittäin hyvälaatuista metsää, jonka seurauksena kulotusta alettiin suosia metsän uudistamisessa.


title: Kulotus

text: Kulotuksen varsinaisena esitaistelijana toimi 1910- ja 1920-luvuilla Tuomarniemen metsäkoulun johtaja Arvid Borg.


title: Kulotus

text: Kulotusta harjoitettiin 1940-60 luvuilla laajamittaisesti Pohjois-Suomen metsissä, jossa poltettiin vuosittain 10 000 - 15 000 hehtaaria hakkuualueita. Myös Pohjois-Ruotsissa on harjoitettu metsän kulottamista.


title: Kulotus

text: Sanaa "kulo" on käytetty aikaisemmin yleisesti tarkoitettaessa metsäpaloa.


title: Kulotus

text: Kulotuksessa tuli polttaa kaiken palavan. Palon tuloksena metsään tulee paljon hiiltä sekä muita ravinteita, jotka lannoittavat kulotuksen jälkeen paikalle kasvavaa uutta kasvustoa. Kulotus lisää metsien monimuotoisuutta.


title: Kulotus

text: Metsänhoidollisessa kulotuksessa tavoitteena on valmistella hakkuuala uuden metsän perustamiseksi tehtäviä metsänuudistamistoimia varten. Hakkuualueella kasvava pintakasvillisuus ja sille kertynyt karikekerros ja hakkuutähteet sytytetään palamaan kulotuksen johtajan ohjeiden mukaisesti. Kulotettava alue rajataan avaamalla kaivinkoneella tai puskutraktorilla alueen reunalle palokujat. Tulen pitämiseksi kulotettavalla alueella alueen reunoilla on kulotuksen aikana oltava sammuttajia ja sammutuskalustoa. Kulotuksen päätyttyä tehdään jälkisammutus ja aloitetaan alueen vartiointi, joka voi kuivana kesänä kestää useita viikkoja.


title: Kulotus

text: Metsänhoidolliselle kulotukselle voi saada tukea valtiolta. Vuoden 2009 lopulla voimaan astuvan kestävän metsätalouden rahoituslain mukaan kulotuksia rahoitetaan luonnonhoitohankkeina. Luonnonhoitohankkeena tehtävässä kulotuksessa tuki korvaa kaikki metsänomistajalle aiheutuvat kustannukset.


title: Kulotus

text: Kaskeamisessa tulta käytetään raivatun alueen valmistelemiseksi maanviljelyä varten. Kaskiviljely oli Suomessa vielä 1800-luvun puolivälissä hyvin yleinen maankäyttömuoto, mutta se hävisi vähitellen 1900-luvulle mennessä.


title: Uitto

text: Uitto on tapa kuljettaa puutavaraa, pääasiallisesti tukkipuita, vesitse. Uitto on varsin edullinen tapa raakapuun kuljetukseen. Nykyään puunippuja kuljetetaan järvissä ja merissä hinaamalla. Puroissa ja joissa ne kulkisivat veden virtauksen voimalla, mutta Suomessa jokiuittoa ei ole harjoitettu sitten 2000-luvun alun.


title: Uitto

text: Kaadetut määrämittaiset tukit niputetaan nipuiksi. Niput lasketaan veteen ja yhdistetään tukkilautaksi. Puun ominaispaino on hiukan veden ominaispainoa pienempi, joten nippu kelluu. Tukkilauttaa vedetään hinaajalla. Aiemmin käytettiin myös varppaajia ja hevosponttoita tai miesvoimalla toimineita ponttoita. Lyhyemmillä matkoilla saatettiin käyttää keluuveneitä.


title: Uitto

text: Usein vähävetisissä ja mutkikkaissa puroissa jouduttiin rakentamaan erilaisia uittolaitteita purouiton sujumiseksi ja tukkisumien syntymisen estämiseksi. Tukkijätkien tehtävänä oli ohjata purossa uivia tukkeja kekseillään. Purouitto loppui Suomessa suurimmalta osaltaan toisen maailmansodan jälkeen. Jokiuitto vaati uoman perkausta, uittolaitteiden rakentamista ja jatkuvaa kunnossapitoa, ja se oli erityisesti jokien yläjuoksulla monesti vaikeaa veden vähyyden takia. Uittoa helpotettiin rakentamalla järvien välille uittorännejä, jolloin ei tarvittu välttämättä lainkaan alkuperäistä vesiväylää. Metsäautoteiden kehittyessä jokiuitto kävi kannattamattomaksi ja korvattiin puutavara-autoilla. Viimeiset jokiuitot tapahtuivat Kymijoella Kuusankosken yläpuolella vuonna 2002, Iijoella kesällä 1988 ja Kemijoella kesällä 1991. Nykyään Suomessa uitetaan puutavaraa vain järvissä, kuten Saimaalla, vaikkakin puutavaran autokuljetus on lähes täysin syrjäyttänyt uiton.


title: Uitto

text: Jokaisella on oikeus uittaa puutavaraansa vesistöissä, mutta tämän oikeuden käyttämistä on säännelty erittäin tarkasti vesilaissa. Tämän vuoksi virtaavissa vesistöissä on määritelty valtaväylä, joka on varattu liikenteelle ja jota ei saa rakentamalla sulkea. Uittajalla on laajat oikeudet suorittaa tarkoituksenmukaisia rakennustoimia ja töitä myös muiden omistamilla rannoilla ja vesialueilla, padota vesistöä ja nostaa vettä maalle, jos se on tehtävissä ilman suurta haittaa. Käytännössä, jos puuta uitetaan laajassa mittakaavassa, vesistölle vahvistetaan uittosääntö, ja kaikki uiton harjoittajat ovat velvollisia noudattamaan sitä. Yhteisuitossa puutavaran omistajat luovuttavat puutavaransa "uittoyhdistykselle", joka huolehtii uitosta ja jakaa puutavaran määränpäässä takaisin omistajille.


title: Uitto

text: Suomen sisäosissa virtaa suuri määrä uittokelpoisia jokia. Lainsäädäntö mahdollisti aiempaa huomattavasti tehokkaamman puunkäytön 1800-luvun puolivälin jälkeen. Tämä merkitsi myös laajan kaupallisen uiton alkamista. Samalla uitto ja metsätalous tarjosivat sivu- tai päätoimen suurelle osalle Suomen tilatonta tai pientilallista väestöä. Tyypillisesti pienviljelijä kävi talvella metsätöissä ja osallistui keväisin uittoon sen kulkiessa hänen asumuksensa ohi.


title: Uitto

text: Uittotyö oli raskasta ja usein vaarallista. Työväki liikkui jokea alaspäin uiton edetessä. Nuori ja naimaton miesväestö muodosti ärsykkeen jokivarren naisille, ja uittoromantiikka olikin 1900-luvun alkupuolella sekä todellinen että kirjallinen ilmiö. Vaikka kirjallisuus on monesti liioitellut uittolaisten sukupuolisuhteita, monet uittotyömiehet löysivät jokivarren taloista vaimonsa ja jäivät asumaan seudulle. Merkittävimmät ilmiön kuvaajat ovat Johannes Linnankoski ja Kalle Päätalo. Myös Unto Palokas on kuvannut kirjassaan "Jätkän elämää" menneiden aikojen tukkijätkien työtä. Jokisuun kaupungit ja taajamat, jonne tukit lopulta päätyivät, hyötyivät myös uittomiehistä, jotka saivat palkkansa uiton päätyttyä siellä. Samalla uittoyhdistysten ja metsäyhtiöiden johtajat muodostuivat alueensa merkkimiehiksi. Syrjemmällä jo metsäteknikko, ”ukkoherra”, oli korkeassa asemassa, sillä hänen työhönottopäätöksensä ratkaisivat monien perheiden elannonsaantimahdollisuudet. Uittoperinne onkin erittäin merkittävä identiteettiä muokannut tekijä erityisesti pitkien jokien, kuten Oulu-, Ii- ja Kemijoen, varsien asukkaille mutta myös suurilla järvillä, kuten Pielisellä ja Päijänteellä.


title: Uitto

text: Havupuutukit kaadettiin talvisin. Tiettömien taipaleiden takana oli kämppiä, joihin tarvittaessa majoituttiin. Ennen moottorisahoja kaataminen tehtiin justeerilla. Kullakin metsätyömiehellä oli palstansa, joka piti olla tehtynä maaliskuun loppuun mennessä. Poikkeuksellinen aikataulu oli vanerikoivulla, joka kaadettiin elokuussa rasiin eli puun ollessa lehdessä. Ajomiesten tehtävänä oli vetää kaadetut puut sovittuihin paikkoihin hevosella. Tässä oli hankaluutena upottava lumi ja alamäet, joissa hevonen oli vaarassa saada tukit päälleen. Raskaita kuormia varten vesireittejä jäädytettiin pumppaamalla pinnalle vettä. Jäällä tukit niputettiin. Puut saatettiin myös kuormata rautatievaunuun, autoon tai lotjaan. Kuormaamiseen käytettiin joluja eli puuluiskia, joita pitkin puut vieritettiin.


title: Uitto

text: Varsinainen uitto saattoi alkaa irtouittona pikku puroilta tai jäälle tehdyn tukkilautan nippu-uittona. Järviseutujen hevosponttoo korvautui pian höyrykäyttöisillä hinaajilla ja varppaajilla. Matkan varrella oli vielä erottelutyömaita, joissa eri yhtiöiden puut lajiteltiin.


title: Johannes Vilhelm Jensen

text: Johannes Vilhelm Jensen (20. tammikuuta 1873 Farsø – 25. marraskuuta 1950 Kööpenhamina) oli tanskalainen kirjailija, jolle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto ensimmäisenä toisen maailmansodan jälkeen, vuonna 1944.


title: Johannes Vilhelm Jensen

text: Jensenin isä oli eläinlääkäri. Jensen kävi kansakoulun ja latinakoulun ja tuli ylioppilaaksi 1893. Kööpenhaminan yliopistossa hän opiskeli lääketiedettä. Opintonsa Jensen jätti kuitenkin kesken, ryhdyttyään kirjailijaksi. Vuonna 1898 "Dagbladet" -lehti lähetti hänet kirjeenvaihtajaksi Madridiin ja vuonna 1900 Pariisin maailmannäyttelyyn. Matkoja Jensen teki myöhemminkin, mukaan lukien maailmanympärysmatkat, saaden niistä aineksia teoksiinsa.


title: Johannes Vilhelm Jensen

text: Jensen julkaisi jo opiskeluaikana 1895-1898 salanimellä "Ivar Lykke" joukon jännitysromaaneja. Hänen esikoisteoksensa ovat romaanit "Danskere" (1896) ja "Einar Elkaer" (1898), pääteos "Den lange Rejse" (1. nide 1908) on darwinistinen vaihtoehto luomiskertomukselle ja kertoo ihmiskunnan kehitystarinan jääkaudelta Kolumbuksen aikaan.


title: Johannes Vilhelm Jensen

text: Jensen julkaisi vuosikymmenten aikana romaanien lisäksi myös novelleja ja runoja:


title: Arto Javanainen

text: Arto Kalevi ”Java” Javanainen (8. huhtikuuta 1959 Pori – 25. tammikuuta 2011 Turku) oli suomalainen jääkiekkoilija.


title: Arto Javanainen

text: Javanaisella on kaksi Suomen mestaruutta, ja hänen pelinumeronsa, 4, on jäädytetty Porin Ässien joukkueessa. Suomen Jääkiekkomuseo aateloi Javanaisen Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 121. Ylen Suuret suomalaiset -äänestyksessä Javanaisen sijoitus oli 76.


title: Arto Javanainen

text: Javanainen aloitti uransa 1975 Porin Ässien riveissä. Uraan mahtuu myös esiintymiset maajoukkueessa (82 A-maaottelua), NHL:ssä Pittsburgh Penguinsissa, TPS:ssä, Ässien mukana kausi 1. divisioonassa ja Tanskan Rungstedtissa, jossa Javanainen myös lopetti aktiiviuransa kauden 1994–1995 päätteeksi.


title: Arto Javanainen

text: Javanainen pelasi Suomen MM-kisoissa 1982 Leijonien kakkoskentässä seuratoverinsa Kari Makkosen ja Matti Forssin kanssa. Vuoden 1983 MM-kisoissa Javanainen ja Makkonen pelasivat jo Suomen ykköskentällisessä, jonka keskushyökkääjä oli Matti Hagman.


title: Arto Javanainen

text: Javanainen saavutti 668 pääsarjaottelussa 792 tehopistettä (462 + 330), millä hän on SM-liigan kaikkien aikojen toiseksi paras pistemies Janne Ojasen jälkeen. Play-offs -pelien pisteet olivat 74 ottelussa 62 pistettä (38+24). Arto Javanaisella on hallussaan SM-liigan kaikkien aikojen maaliennätys 462 maalia, yhden kauden maaliennätys 47 maalia kaudelta 1987–1988 sekä hattutemppuja ennätykselliset 39 kappaletta. Viidesti hän on ollut liigan paras maalintekijä ja kerran paras pistemies. Javanaisen ammattilaisuran henkilökohtainen piste-ennätys on 36 ottelussa pisteet 59+39=98 (+79) Ässien I-divisioonakaudelta 1989–1990.


title: Arto Javanainen

text: Javanainen kuoli 25. tammikuuta 2011 pitkän sairauden jälkeen sairaalassa Turussa. Hänellä oli vaimo ja kaksi lasta. Hänen poikansa Tomas Javanainen pelaa II-divisioonaa Turun Chiefsissä ja on Turun Palloseuran kasvatti.


title: Ukrainan jalkapallomaajoukkue

text:
Ukrainan jalkapallomaajoukkue on Ukrainaa kansainvälisissä maajoukkuekilpailuissa edustava joukkue, joka toimii Ukrainan jalkapalloliiton alaisuudessa.
Ukraina on syyskuussa 2008 FIFA-rankingissa sijalla 26. Parhaimmillaan se on ollut sijalla 13 vuonna 2006.


title: Ukrainan jalkapallomaajoukkue

text: Ukraina pelasi ensimmäisen maaottelunsa Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen 29. huhtikuuta 1992 Unkaria vastaan.


title: Ukrainan jalkapallomaajoukkue

text: Ennen maan itsenäistymistä ukrainalaiset pelasivat Neuvostoliiton maajoukkueessa, ja jotkut parhaista ukrainalaispelaajista, kuten Igor Dobrovolski, Andrei Kantšelskis, Viktor Onopko ja Oleg Salenko, päättivät jatkaa maajoukkueuraansa Venäjän maajoukkueessa, sillä se oli Neuvostoliiton perinteen virallinen jatkaja, ja Ukraina ei osallistunut kansainvälisiin kilpailuihin ennen vuotta 1994. Ukraina myös joutui alussa aloittamaan heikommista karsintakoreista, sillä Neuvostoliiton viiden vuoden aikana keräämät menivät suoraan Venäjälle, vaikka suuri osa joukkueen pelaajista oli ollut ukrainalaisia.


title: Ukrainan jalkapallomaajoukkue

text: Ensimmäisen kerran Ukraina selviytyi arvokilpailujen lopputurnaukseen 2006 Saksan MM-kisoihin. Kroatia oli estänyt pääsyn 1998 Ranskan MM-kisoihin, Slovenia 2000 EM-kisoihin ja Saksa 2002 MM-kisoihin.


title: Ukrainan jalkapallomaajoukkue

text: Epäonnistuneiden Euro 2004 -karsintojen jälkeen Ukrainan valmentajaksi palkattiin entinen Neuvostoliiton huippupelaaja Oleh Bloh’in, mikä osoittautui oikeaksi ratkaisuksi Ukrainan voitettua oman karsintalohkonsa. Itse lopputurnauksessa joukkue eteni puolivälieriin, missä se kärsi tappion maalein 0–3 maailmanmestaruuden voittaneelle Italialle. Joukkue ei kyennyt Bloh’inin alaisuudessa selviytymään 2008 EM-kisoihin jäätyään lohkossa neljänneksi.


title: Ukrainan jalkapallomaajoukkue

text: Entinen Neuvostoliiton maajoukkuepelaaja Oleksi Myh’ailytšenko aloitti valmentajan tehtävässä vuonna 2008. Ukraina pelasi lohkossa 6 yhdessä Englannin, Kroatian, Valko-Venäjän, Kazakstanin ja Andorran kanssa. Englannin voittamassa lohkossa Ukraina sijoittui toiseksi ja selviytyi kaksiosaiseen jatkokarsintaan Kreikkaa vastaan. Kreikassa pelattu ottelu päättyi 0-0 ja omalla kotikentällään Ukraina hävisi Kreikalle 0-1, joten Ukraina ei päässyt MM-kisoihin. EM-kisoissa 2012 Ukraina toimi isäntänä yhdessä Puolan kanssa. Isännyyden (jaetun sellaisen) ansiosta joukkue oli automaattisesti mukana lopputurnauksessa eikä sen tarvinnut osallistua karsintoihin.


title: Witold Lutosławski

text: Witold Roman Lutosławski (25. tammikuuta 1913 Varsova – 7. helmikuuta 1994 Varsova) oli puolalainen säveltäjä.


title: Witold Lutosławski

text: Lutosławski syntyi Varsovassa 25. tammikuuta 1913, mutta hänen perheensä muutti vuonna 1915 Moskovaan. Lutosławski alkoi opetella pianonsoittoa vuonna 1919. Hän alkoi soittaa myös viulua vuonna 1926. Vuonna 1927 hän pääsi Varsovan konservatorioon, jossa häntä opetti Karol Szymanowski. Vuosina 1931–1933 Lutosławski opiskeli matematiikkaa Varsovan yliopistossa. Vuonna 1936 hän sai konservatoriosta pianodiplomin järjestettyään taituriohjelman. Seuraavana vuonna hän sai myös sävellysdiplomin.


title: Witold Lutosławski

text: Toisen maailmansodan aikana Lutosławski elätti itsensä kabareepianistina soittamalla duossa säveltäjä Andrzej Panufnikin kanssa. Lutosławski teki Panufnikin kanssa noin 200 sovitusta pianolle. Niistä vain yksi, "Paganini-muunnelmat", on säilynyt. Vuonna 1946 Lutosławski meni naimisiin Maria Danuta Bogusławskan kanssa. Lutosławskin vuonna 1954 säveltämä "Konsertto orkesterille" sai kaksi valtionpalkintoa vuoden aikana.


title: Witold Lutosławski

text: Lutosławski vieraili usein Suomessa, ja hänelle myönnettiin Sibelius-palkinto vuonna 1973. Hän sai myös ruotsalaisen Polar-palkinnon.


title: Witold Lutosławski

text: Lutosławski sävelsi aktiivisesti elämänsä loppuun asti. Hän ehti laatia vuonna 1993 luonnoksia viulukonserttoon, mutta hän sairastui syöpään ja kuoli 7. helmikuuta 1994.


title: Witold Lutosławski

text: Monissa Lutosławskin varhaisissa teoksissa oli vaikutteita puolalaisesta kansanmusiikista. Hän käytti myös 12-säveltekniikkaa teoksessaan "Muzyka żałobna" vuonna 1958. Pian tämän jälkeen hän alkoi kuitenkin käyttää vakituisesti aleatoriikkaa.


title: Kleitarkhos

text: Kleitarkhos (eli 300-luvulla eaa.) oli antiikin kreikkalainen historioitsija Aleksandriasta. Hänen isänsä oli Dinon tai Demon.


title: Kleitarkhos

text: Kleitarkhos kirjoitti Aleksanteri Suuren elämäkerran noin vuoden 310 eaa. paikkeilla. Tämä elämäkerta ei ole säilynyt nykypäivään, mutta sen sisällöstä tiedetään, koska Diodorus Siculus, Quintus Curtius Rufus, Junianus Justinus ja Plutarkhos käyttivät sitä lähteenään. Kleitarkhoksen kirjoittaman elämäkerran luullaan yleisesti sisältäneen liioittelevia ja mahdottomia tapahtumia. Jotkut Diodorus Siculuksen ja Curtius Rufuksen kirjoittamista teksteistä ovat niin samanlaisia, että he ovat luultavasti kopioineet ne suoraan Kleitarkhoksen elämäkerrasta. Näiden tekstien perusteella voi saada kuvan siitä millainen Kleitarkhoksen alkuperäinen elämäkerta olisi saattanut olla.


title: Kleitarkhos

text: Kleitarkhoksen kuva Aleksanteri Suuresta oli paljon synkempi kuin esimerkiksi Ptolemaioksella tai Aristbuloksella. Kleitarkhos antoi kuvan nuoresta kuninkaasta, joka vaipui alkoholismiin ja muuttui ajan myötä tyranniksi ja murhaajaksi.


title: Kleitarkhos

text: Kleitarkhoksen tiedetään myös kirjoittaneen Persian historiaa käsittelevän teoksen.


title: Juhan Aavik

text: Juhan Aavik (29. tammikuuta 1884 Viljandimaa, Viro – 26. marraskuuta 1982) oli virolainen säveltäjä ja kapellimestari. Hänen isänsä Andres Aavik oli kouluopettaja sekä kuoro- että puhallinyhtyeen johtaja, mikä mitä ilmeisemmin vaikutti Juhan Aavikin uran valintaan. Aavik aloitti musiikin opiskelun Pietarin konservatoriossa, josta hän valmistui vuonna 1907.


title: Juhan Aavik

text: Vuosina 1911–1925 Aavik asui Tartossa. Hän aloitti opettajana vuonna 1919 Tarton korkeakoulussa sekä toimi orkesterin johtajana ja kapellimestarina Vanemuinen teatterissa. Hän oli samanaikaisesti myös yksi Tarton musiikki korkeakoulun perustajista ja ohjaajista vuosina 1919–1925. Tarttosta Aavik muutti Tallinnaan vuonna 1925 jossa oli vuosina 1925–1944 Tallinnan konservatoriossa.


title: Juhan Aavik

text:
Vuosina 1925–28 lehtorina, ja vuonna 1928 hänestä tuli professori. Hänen opiskelijoidensa joukossa olivat Tuudur Vettik ja Gustav Ernesaks joista tuli hänen ohellaan suuria vaikuttajia Virolaiseen musiikkielämään. Hän oli Tallinnassa yksi musiikkielämän johtavista vaikuttajista. Vuonna 1933 hän aloitti orkesterin johtaja ja kapellimestari Estonia-teatterissa, ja Aavik oli siten mukana lähes kaikissa merkittävissä musiikkihankkeissa.
Aavik oli myös lukuisten yhteisöjen ja yhdistyksien puheenjohtaja, taikka niiden varajohtaja tai hallituksen jäsen. Tallinnan konservatorion (1933–1940 ja 1941–1944) johtajana, Viron Kuorojen yhdistyksen puheenjohtaja 1929–1940, Viron säveltäjäliiton edeltäjän, Viron muusikoiden akateemisen yhdistyksen (1924) perustajajäsen, Viron kulttuuriministeriön (1934–1940) musiikkitoimikunnan puheenjohtaja, Viron IX-XI -laulu festivaalien pääohjaaja ja sekä monien maakuntaliittojen festivaalien johtaja.


title: Juhan Aavik

text: Aavik oli Virolaisen "Muusikaleht" nimisen musiikkilehden toimittaja vuosina 1924–1940, ja hän kirjoitti siihen noin 200 artikkelia. Hän kirjoitti myös lukemattomia artikkeleja "Postimees", "Tartu Päevaleht" ja "Päevaleht" -lehtiin. Hän on myös kirjoittanut muistelmansa nimellä ""From the Paths of Music I"" (Toronto,1959) ja neliosaisen Viron musiikin historiikin ""four-part History of Estonian Music"" (I–II, Stockholm, 1965, III–IV, 1969).


title: Juhan Aavik

text: Hän on säveltänyt kaksi sinfoniaa ynnä muita sinfonisia teoksia, piano- viulu-, sello- ja kontrabassokonserton ja yksin-, kuoro- ja lastenlauluja, näyttämömusiikkia sekä oopperan "Sügisunelm".


title: Juhan Aavik

text: Vuonna 1944 hän pakeni Tukholmaan, jossa kuitenkin jatkoi toimintaansa musiikin parissa. Aavik esitteli ja teki tunnetuksi Virolaista kuoromusiikkia, sekä johti monia Virolaisia laulujuhlia Ruotsissa, Yhdysvalloissa ja Kanadassa.


title: Juhan Aavik

text: Juhan Aavik kuoli Tukholmassa 98 vuoden ikäisenä 1982.


title: Andri Ševtšenko

text: Andri Mykolaiovytš Ševtšenko (, s. 29. syyskuuta 1976 Dvirkivštšyna, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on ukrainalainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Parhaina vuosinaan häntä pidettiin yhtenä maailman parhaista pelaajista ja hänet valittiin Euroopan parhaaksi pelaajaksi vuonna 2004. Hän aloitti heinäkuussa 2016 Ukrainan maajoukkueen päävalmentajana.


title: Andri Ševtšenko

text: Ševtšenko aloitti ammattilaisuransa Kiovan Dynamon riveissä vuonna 1994. Hän saavutti Dynamon riveissä viisi Ukrainan mestaruutta ja kolme Ukrainan Cupin voittoa sekä johdatti seuran Mestarien liigan välieriin vuonna 1999. Samana vuonna Ševtšenko siirtyi Italiaan AC Milanin riveihin. Hän edusti Milania seitsemän kauden ajan sekä saavutti seuran riveissä muun muassa Italian mestaruuden, Italian cupin voiton ja Mestarien liigan voiton. Chelsean riveihin Englantiin Ševtšenko siirtyi kesällä 2006. Hänen ensimmäinen kautensa uudessa seurassa oli vaikea.


title: Andri Ševtšenko

text: Ukrainan maajoukkueessa Ševtšenko debytoi Kroatiaa vastaan maaliskuussa 1995. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän teki Turkkia vastaan toukokuussa 1996. Ševtšenko sai viimein mahdollisuuden pelata arvoturnauksessa Ukrainan selvittyä vuoden 2006 MM-kisoihin. Hän toimi kisoissa joukkueensa kapteenina. Hän pelasi Ukrainan maajoukkueessa yhteensä 111 ottelua tehden niissä 48 maalia.


title: Andri Ševtšenko

text: Ševtšenko lopetti urheilu-uransa kesän 2012 Euroopan-mestaruuskilpailujen jälkeen pyrkiäkseen politiikkaan. Hän oli Ukraina eteenpäin -puolueen ehdokkaana parlamenttiin vuoden 2012 vaaleissa.


title: Regina (yhtye)

text: Regina oli vuosina 2004–2017 toiminut suomalainen elektronista popmusiikkia soittava yhtye.


title: Regina (yhtye)

text: Silloinen pariskunta Mikko Pykäri ja Iisa Pajula (ent. Pykäri) laittoivat vuonna 2004 muutaman kappaleensa Internetiin ladattavaksi. Pian heitä pyydettiin esiintymään, joten he värväsivät rumpali Mikko Rissasen mukaan. Yhtye solmi levytyssopimuksen Next Big Thing -yhtiön kanssa heti ensimmäisen konserttinsa jälkeen.


title: Regina (yhtye)

text: Reginan esikoisalbumi "Katso maisemaa" julkaistiin marraskuussa 2005 saaden lämpimän vastaanoton. Toinen albumi "Oi miten suuria voimia!" ilmestyi maaliskuussa 2007 nousten samalla viikolla Suomen virallisen listan sijalle 13. Reginan debyytti ylsi parhaimmillaan virallisen listan sijalle 31.


title: Regina (yhtye)

text: Reginan kolmas albumi "Puutarhatrilogia" julkaistiin 11. helmikuuta 2009 ja se nousi julkaisuviikollaan virallisen listan sijalle 6. Neljäs albumi "Soita mulle" julkaistiin syksyllä 2011.


title: Regina (yhtye)

text: Iisan ja Mikko Pykärin avioeron jälkeen alkuvuonna 2017 ilmoitettiin että myös Regina-yhtye hajoaa.


title: Nuuska

text: Nuuska eli suunuuska on tupakasta valmistettu tuote, jota käytetään useimmiten ylä- tai alahuulen alla, josta sen sisältämä nikotiini imeytyy verenkiertoon suun limakalvojen kautta. Nuuskan myynti kiellettiin vuonna 1992 kaikissa silloisissa EU-maissa Maailman terveysjärjestön suositusten perusteella, mutta Ruotsissa nuuskan valmistus ja myynti on sallittu poikkeusluvalla. Manner-Suomessa nuuskan myynti kiellettiin vuonna 1995. Nuuskaa kulkeutuu Suomeen erityisesti Ruotsista ja Venäjältä, vaikka nuuskan myynti kiellettiin Venäjällä vuonna 2016.


title: Nuuska

text: Eurooppaan ensimmäisenä levinnyt tupakan käyttömuoto oli nuuskaaminen. 1500-luvun loppupuolella nenänuuskan käytöstä tuli Ranskan hovin arvostama tapa. Nuuskaaminen levisi Ranskan hovista muualle Eurooppaan 1700-luvulla. Nenänuuskan käyttö väheni selvästi Ranskan vallankumouksen yhteydessä suuressa osassa Eurooppaa ja piipun ja savukkeen polttaminen kasvatti suosiotaan. Nykyinen kostea nuuska on peräisin Ruotsista, jossa se kehitettiin 1800-luvun aikana. Myös Itämeren rannalla, Gdańskin seudulla asuvat kašubit käyttävät nuuskaa yleisesti.


title: Nuuska

text: Nuuska koostuu pääasiassa tupakasta (40–45 %) ja vedestä (45–60 %). Yhteensä nuuska sisältää noin 2 500 erilaista kemikaalia. Muita nuuskan sisältämiä aineita ovat natriumkarbonaatti, natriumkloridi (ruokasuola), savuaromi ja kosteudensäilytysaineet. EU:n elintarvikkeiden merkintälain mukaan ruotsalaiseen nuuskaan tuli pakolliseksi ilmoittaa 25. marraskuuta 2005 alkaen nuuskan koostumus. Yleinen myytti, että nuuskaan olisi joskus lisätty lasinsirpaleita, ei pidä paikkaansa. Myytti on syntynyt todennäköisesti kiteytyneestä suolasta.


title: Nuuska

text: Syöpäjärjestöjen ja tupakkaverkon mukaan nuuska sisältää jopa 20 kertaa enemmän nikotiinia kuin polttotupakka. Syöpäjärjestöjen mukaan tavanomaisella päiväannoksella nuuskan käyttäjä saa nikotiinia 3–5 kertaa enemmän kuin savukkeita polttava. Osasyy tähän on tupakan käyttötavassa: savukkeena tai piipussa poltettuna osa tupakan sisältämästä nikotiinista tuhoutuu lämmön vaikutuksesta ja osa poistuu uloshengitetyn savun mukana.


title: Nuuska

text: Nikotiini aiheuttaa vahvaa riippuvuutta. Nitrosoamiinien kaikkia haittavaikutuksia ei vielä tunneta. Näiden aineiden määrä nuuskassa riippuu käytetyn tupakan valmistusprosessista; uunissa kuivatettu ja paahdettu tupakka sisältää enemmän PAH-yhdisteitä kuin käymisprosessilla valmistettu tai ilmakuivattu tupakka. Amerikkalaisessa nuuskassa on tyypillisesti enemmän haitallisia kemikaaleja. Nuuska sisältää raskasmetalleja, kuten lyijyä, kadmiumia, arsenikkia ja nikkeliä, jotka kertyvät elimistöön.


title: Nuuska

text: Erilaiset sekoitukset eri tupakkalajeista sekä aromi- ja makuaineet antavat eri nuuskamerkeille oman maun ja koostumuksen. Makuun vaikuttavat muun muassa siemenlajike, ilmasto, viljelypaikka ja tupakan kuivausmenetelmä, valmistusprosessissa käytettävä lämpökäsittely sekä muut lisäaineet.


title: Nuuska

text: Valmistuksessa on kolme päävaihetta: jauhatus, sekoitus ja pakkaus. Nuuskaa valmistetaan nykyisin ilmakuivatusta tupakasta, jota tuodaan Etelä- ja Pohjois-Amerikasta sekä Aasiasta. Valmistusprosessissa tupakka jauhetaan syöttämällä sitä myllyyn, jossa se jauhetaan karkeaksi, keskikarkeaksi tai hienoksi jauheeksi. Sekoitusvaiheessa tupakkaan lisätään vesi ja suola, minkä jälkeen seosta lämmitetään. Lämmityksen jälkeen nuuska jäähdytetään ja siihen lisätään muut ainekset, yleensä paistettua ruokasoodaa, säilytysaineita ja erilaisia aromeja.


title: Nuuska

text: Annosnuuska (pussinuuska) pakataan pusseihin ja suljetaan tiivisti muovirasioihin. Muovirasioita käytetään säilyvyyssyistä, koska annosnuuska kuivuu irtonuuskaa nopeammin. Irtonuuska pakataan vahatusta pahvista tai muovista valmistettuihin rasioihin. Nuuskapakkauksia säilytetään kylmässä. Kylmäsäilytyksessä nuuska kypsyy ja saa luonteenomaisen arominsa ja makunsa. Myyntipisteissä nuuska säilötään kylmäkaappeihin ja kotona jääkaapissa tai pakastimessa.


title: Nuuska

text: Ruotsalainen nuuska saatetaan joskus sekoittaa amerikkalaiseen savuttomaan tupakkaan ("moist snuff"), mutta niiden valmistus ja käyttö eroavat hieman toisistaan. Amerikkalaista versiota käytetään perinteisesti alahuulessa, josta myös toisinaan käytetään nimeä "dipping tobacco". Valmistustapa eroaa muun muassa siinä, että tupakkaa ei yleensä pastöroida valmistuksen aikana toisin kuin ruotsalainen nuuska. Amerikkalaisen nuuskan makuaineina ei myöskään yleisesti käytetä suolaa; sen sijaan erilaisia mausteita käytetään, ja tuotteet ovat usein makeampia.


title: Nuuska

text:
Nuuska on tupakkajauheesta tehty kostea tai kuiva tupakkatuote, jota pidetään yleisimmin ylähuulen sisäpuolella tai muussa paikassa suun sisässä. Tarkoituksena on, että sen vaikuttavat aineet imeytyvät limakalvojen kautta. Nuuskaajat käyttävät nuuskaa muutamista minuuteista aina tunteihin saakka. Osa nuuskaajista nuuskaa koko valveillaoloaikansa ja nukkuessaankin. Ruotsissa nuuskaaminen on niin voimakas kansanperinne, että Ruotsissa, toisin kuin muissa EU-maissa, sitä saa edelleen myydä. Ruotsin terveysviranomaisten mukaan miltei joka toinen ruotsalaisista nuuskaajista haluaisi lopettaa nuuskaamisen. Norjassa ja Ruotsissa tehtyjen tieteellisten tutkimusten mukaan nuuskankäyttö on erityisesti miehille tehokas tapa lopettaa tupakointi. Ruotsissa tupakoidaan vähiten EU:ssa (16.7% vähintään 15-vuotiaista), Britanniassa toiseksi vähiten (17.2%) ja Suomessa kolmanneksi vähiten (19.3%). Joka neljäs vähintään 15-vuotias EU:n kansalainen on tupakoitsija ja joka viides kärsii passiivisesta tupakoinnista.1 in every 4 persons aged 15 or over in the European Union is a smoker… and 1 in 5 confronted by passive smoking, Eurostat 245/2016 Viitattu 7.12.2016
Esimerkiksi Britanniassa nuorten naisten osuus tupakoitsijoista on kääntynyt nousuun. Nuuska on naisten keskuudessa vähemmän suosittua kuin miesten.


title: Nuuska

text:
Nuuskaaminen lisääntyi Suomessa 1990-luvun alussa erityisesti urheilevien nuorten joukossa. Kuitenkin nuuska saattaa heikentää urheilutuloksia, sillä nikotiini kiihdyttää sydämen sykettä ja nostaa verenpainetta, mikä johtaa sydämen iskutilavuuden pienenemiseen. Vuosina 1998–1999 kasvutrendi pysähtyi. Nuuskaamisen haittavaikutuksista tiedotettiin enemmän.
Norjassa oli vuosina 2003–2004 päivittäin nuuskaavia 300 000 ja satunnaiskäyttäjiä 160 000. Puolet nuuskaajista myös tupakoi. Käyttäjistä 90 % oli miehiä ja suurin osa alle 45-vuotiaita. Vain yksi prosentti norjalaisista nuuskaajista myös tupakoi päivittäin. Vain 6,8 prosentilla miehistä oli satunnaista yhteiskäyttöä nuuskan ja tupakan kanssa. Tavallisin tapa käyttää tuotteita rinnakkain oli vuoropäiväinen käyttö, jossa toinen tuote oli lähes päivittäisessä kulutuksessa ja toinen satunnaisesti korvasi toisen. Rinnakkaiskäyttäjät polttivat merkittävästi vähemmän tupakkaa viikossa (56.6; n = 226; SD, 53.82) kuin tupakoijat, jotka olivat lopettaneet nuuskan käytön (79.6; n = 108; SD, 61.47) tai tupakoitsijat, joilla ei ollut nuuskan käyttöhistoriaa (80.2; n = 621; SD, 55.86). Ainoastaan 24 prosenttia rinnakkaiskäyttäjistä kertoi aloittaneensa tupakkatuotteiden kulutuksen nuuskalla. Tupakan ja nuuskan rinnakkaiskäyttäjistä 53.6 prosenttia kertoi nuuskan käyttönsä syyksi olevan tavoitteen lopettaa tupakointinsa.


title: Nuuska

text: Vaikka nuorten tupakointikokeilut ja päivittäinen tupakointi olivat vähentyneet koko ajan 1977-2013, nuorten nuuskan kokeilut ja nuuskan käyttö olivat lisääntyneet muutaman vuoden ajan, mutta käyttö saattoi olla tasaantumassa. Myös tytöt olivat omaksumassa nuuskan käyttöä. Nuuskan ja savukkeiden yhteiskäyttö oli suhteellisen yleistä alaikäisten poikien keskuudessa.


title: Nuuska

text: Havainnollisten ja kokeellisten tutkimusten mukaan nuuskan saatavuus vaikuttaa tupakoinnin lopettamiseen. Empiirinen tutkimustulos Norjasta ja Ruotsista, joissa nuuska on yleistä, osoittaa, että nuuskaaminen on yleisin tapa lopettaa tupakointi - ilman apuvälineitä ja -aineita tehdyn lopettamisen jälkeen. Tutkimuksen mukaan entiset tupakoijat ovat suurin nuuskaajaryhmä, nuuskan käyttäminen on yhteydessä korkeampaan lopettamistasoon kuin nuuskaa käyttämättömissä ryhmissä, ja että nuuska on mahdollisesti tehokkaampi tapa lopettaa tupakointi kuin lääkenikotiinin käyttö.


title: Nuuska

text: Noin 680 000 norjalaista tupakoi päivittäin. Päivittäisiä nuuskaajia on 520 000. Folkehelseinstituttetin (FHI) tutkimuksen mukaan suurin osa (63%) norjalaisista nuuskaajista on joko entisiä tupakoitsijoita (36%) tai tupakoivat edelleen (27%). Saman tutkimuksen mukaan nuuska on osalle tupakoitsijoista tehokas tapa lopettaa tupakointi: 83 prosenttia kertoi käyttäneensä nuuskaa keinonaan lopettaa tupakointinsa.


title: Nuuska

text: FHI:n seurantatutkimus tehtiin vuosina 2003-05 ja 2012-15. Kaikkiaan siihen osallistui 8157 miespuolista nuuskan käyttäjää ikäjakaumalla 15-79. Selvästi suurin osa nuuskaa nykyään käyttävistä oli aloittanut tupakkatuotteiden käyttämisen tupakoimalla. Nuuskaa ja tupakkaa samanaikaisesti käyttävien osuus oli nuuskankäyttäjien keskuudessa vähentynyt lähes puoleen vuosina 2003-2015 (33.0%sta 18.9%:iin). Norjassa on vakiintunut, kypsä nuuskakulttuuri, jossa päivittäisiä nuuskaajia ja tupakoitsijoita on lähes yhtä paljon. Koska tupakointi vähenee, suoraan nuuskalla aloittavien nykynuuskaajien suhteellinen osuus nousee. Nuuska on vaikuttanut näiden tutkimustulosten mukaan tupakoinnin vähenemiseen Norjassa ja Ruotsissa. Tämä vaikutus on erityisesti miehissä, jotka käyttävät paljon todennäköisemmin nuuskaa kuin naiset.


title: Nuuska

text: Nuuskaa myydään annospusseihin pakattuina () tai irtonuuskana (). Annospussien selluloosakuidusta valmistettu harsokangas estää tupakan suoran kosketuksen limakalvoon, ja se voidaan asettaa suoraan rasiasta suuhun. Kostea irtonuuska laitetaan huulen alle yleisimmin nuuskatykillä, tai vaihtoehtoisesti se pyöritellään sormin ensin kiinteämmäksi, yleisesti pallomaiseksi, ettei se hajoa huulen alla ja leviä suuhun. Pidempään nuuskaa käyttäneet eivät yleisesti käytä nuuskatykkiä eivätkä pyörittele nuuskasta palloa, sillä samalla nuuskasta häviää kosteutta, vaan nuuska poimitaan purkista kaikilla viidellä sormella, puristetaan hiukan yhteen ja asetetaan suoraan huulen alle. 42 gramman irtonuuskarasia maksaa Ruotsissa merkistä riippuen noin 3,5–5,5 euroa ja Norjassa 6–7 euroa. Pussinuuska taas on edullisempaa, sillä nuuskaa niissä yleensä on noin puolet vähemmän (18,9 tai 24 g). Hintahaitari pussinuuskalla on noin 1,5–4,5 euroa purkkia kohden, tässäkin merkistä riippuen. Ruotsalaista nuuskaa myydään noin 300 miljoonaa yksikköä joka vuosi Pohjoismaiden markkinoille.


title: Nuuska

text: Vuonna 2006 Swedish Matchin markkinaosuus Ruotsissa oli 90 %. Kilpailijan Gallaher och Fiedler & Lundgenin omistaa tanskalainen Skandinavisk tobakskompani. Englantilainen yritys BAT myy kokeeksi nuuskaa Ruotsissa.


title: Nuuska

text: Vuoden 2012 viimeisellä neljänneksellä Swedish Match'in osuus nuuskamyynnistä Skandinaviassa oli 75 %. Tämä johtuu viime vuosien lisääntyneestä tarjonnasta sekä kilpailusta varsinkin edullisempien nuuskien keskuudessa. Täysihintaisten nuuskien myynnistä Swedish Match vastasi 95 % osuudesta.


title: Nuuska

text: Nuuskan myynti ja luovutus on kiellettyä Suomessa. Stakesin mukaan vuonna 2005 nuoret saivat nuuskaa ulkomailta tai laivalta.


title: Nuuska

text: 1.10.2010 voimaan astuneen Suomen tupakkalain mukaan yksityishenkilö saa tuoda Suomeen matkatavarana enintään 30 kappaletta maksimissaan 50 gramman nuuskarasiaa omaan henkilökohtaiseen käyttöön.


title: Nuuska

text: Ruotsin nuuskamarkkinoita johtaa Tornion rajakaupunki Haaparanta. "Haparandabladet"-lehti selvitti vuonna 2011, että paikkakunnan nuuskakaupan arvo on jo 120 miljoonaa Ruotsin kruunua. Se on yli kymmenen miljoonaa euroa vuodessa. Lehden mukaan nuuska on Ikean huonekalujen ohella suosituin kauppatavara Haaparannalla ja koko Tornionlaaksossa.


title: Nuuska

text: Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto FDA hyväksyi marraskuussa 2015 kahdeksan uuden ruotsalaisen nuuskan myynnin USA:ssa. Viraston mukaan nuuska "ei merkittävästi vahingoita väestön terveyttä". FDA painotti kuitenkin lausunnossaan, ettei se pidä nuuskaa täysin vaarattomana. FDA-päätöksen on arveltu ohjaavan tupakkateollisuutta panostamaan nykyistä enemmän varoja uusien tuotteiden kehittelyyn tupakanpolton vähentyessä.


title: Nuuska

text: Nuuskan myynti kiellettiin vuonna 1992 kaikissa EU-maissa (direktiivi 2001/37/EY(1) 8) WHO:n suositusten perusteella. WHO:n mukaan haitat ovat ilmeiset eikä nuuskassa ole juurikaan terveyshyötyjä. 1995 Unioniin liittyessään Ruotsi sai erivapauden pitää nuuska markkinoilla. Lupa edellyttää, että Ruotsi sitoutuu estämään tuotteidensa myynnin muihin EU-maihin. Myös Tanskassa myydään laillisesti irtonuuskaa ("lössnus"), mutta pussinuuskan myynti on kiellettyä. Nenänuuskaa ja purutupakkaa saa laillisesti myydä Suomessa. Niiden kieltämistä kuitenkin suunnitellaan sisällytettäväksi tulevaan tupakkalain uudistukseen. Suomessa on lainsäädäntötyössä vuodesta 2010 noudatettu terveyspoliittista linjausta, jossa tupakkatuotteiden haittojen vähentämisen sijasta tavoitteena on tupakkatuotteiden käytön loppuminen. Haittoja vähentävä lainsäädäntö todella vähentäisi lukuisten tieteellisten tutkimusten mukaan merkittävästi syöpäkuolemia.


title: Nuuska

text: Euroopan parlamentin Ministerineuvoksen päätöksellä kesäkuussa 2001 savuttomien tupakkatuotteiden myyntipakkauksista poistettiin varoitusmerkintä ”Aiheuttaa syöpää”. Myöhemmät valitukset EY-tuomioistuimiin nuuskan myynnin vapauttamiseksi koko EU:n alueella eivät ole menneet läpi.


title: Nuuska

text: Nuuskan myynti kiellettiin Suomessa vuonna 1995. Käyttöä ei kriminalisoitu. EU-tuomioistuin kielsi nuuskan myynnin 2006 myös Ahvenanmaalla ja Ahvenanmaalla rekisteröidyissä laivoissa. Nuuskaa myytiin laivoilla ja Ahvenanmaalla EU-lain vastaisesti vuodesta 1995. Ruotsinlaivoilla nuuskaa myydään edelleen kuitenkin laillisesti Ruotsin aluevesillä. Suomen viranomaiset ovat olleet huolissaan laivojen nuuskan myynnin kielteisistä terveydellisistä vaikutuksista. Ahvenanmaan maakunnalle laivoilla myytävällä nuuskalla on taloudellista merkitystä. EU:n tuomioistuin antoi Suomelle langettavan tuomion, koska Suomi ei noudattanut EU-lain velvoitteita ja koska Ahvenanmaa ei ole saattanut nuuskan myyntikieltoa osaksi lainsäädäntöään. Suomen valtio velvoitettiin korvaamaan komission oikeudenkäyntikulut.


title: Nuuska

text: Monet urheilujärjestöt, muun muassa salibandy- ja jääkiekkoliitot, kielsivät nuuskan käytön Suomessa kilpailutoiminnan yhteydessä vuonna 1998. San Francisco kielsi nuuskan käytön puistoissa ja urheiluareenoilla vuonna 2005.


title: Nuuska

text: Osa käyttäjistä ja valmistajat esittävät, että nuuska pitäisi kansanterveyden nimissä sallia, koska nuuska on vaihtoehto tupakanpoltolle ja terveyshaitoiltaan tupakanpolttoa lievempi. Ruotsalaisten tutkijoiden mielestä nuuskan korkea nikotiinipitoisuus synnyttää riippuvuuden nopeasti ja siitä vieroittautuminen on jopa vaikeampaa kuin savukkeiden polton lopettaminen. Joidenkin tutkijoiden mukaan nuuskaaminen toimii porttina tupakoinnille. 41 % nuuskaavista viidesluokkalaisista tukholmalaispojista oli tupakoijia vuosi myöhemmin. Vastaava luku USA:ssa on 40 %. Toisten tutkijoiden mukaan tupakoinnin väheneminen perustuu kansanterveyden tupakoinnin ehkäisytyön aktiivisuuteen. Samalla he olivat huolissaan siitä, että nuuskaamisen ei ole todistettu vähentävän tupakointia.


title: Nuuska

text:
Suomen eduskuntapuolueista Ruotsalainen Kansanpuolue ajaa nuuskan myynnin vapauttamista Suomessa. Nuuska oli puolueen EU-vaaliohjelmassa 2014 vaaleissa. Puolue yrittää ajaa asiaa EU-parlamentin kautta vaikuttamalla tulevaan tupakkadirektiiviin. Carl Haglundin mukaan Suomen tulisi sallia myynti ja käyttää siten saadut verotulot nuuskan aiheuttamiin haittoihin.
Nyt verotulot valuvat Haglundin mukaan Ruotsiin.
Muiden puolueiden edustajista Sdp:n varapuheenjohtaja Eero Vainio on ehdottanut nuuskan myynnin sallimista Alkoissa. Suomen Tullin selvityksen mukaan Suomessa nuuskan laittomaan tuontiin ja välitystoimintaan liittyvän harmaan talouden laskennallinen valmisteverojen arvo olisi noin 26-42 miljoonaa euroa vuodessa. Vuonna 2012 Suomeen tuotiin jo 8,5 miljoonaa nuuskarasiaa. Myös Suomen Keskustan kansanedustaja Mikko Kärnä ajaa nuuskan myynnin vapauttamista Suomessa vedoten menetettyihin verotuloihin. Hän haluaa lopettaa nuuskan laittoman kaupan. Kärnän mukaan "Ruotsi oli pakotettu poistamaan nuuskarasioista varoitukset syövän aiheuttamisesta, koska tällaisesta ei ole ainakaan toistaiseksi löytynyt tutkimuksellista näyttöä. Ja vaikka lähtisimmekin siitä, että nuuskalla on negatiivisia kansanterveydellisiä vaikutuksia, ei ole mitään järkeä antaa verotulojen valua ulkomaille."
Vihreiden päihdepoliittisessa ohjelmassa vuodelta 2003 vastustetaan nuuskan myyntiä Ahvenanmaalla ja Ahvenanmaan lipun alla purjehtivissa aluksissa. Kokoomuksen entinen kansanedustaja Kalervo Kummola puolestaan haluaisi kieltää nuuskan käytön kokonaan. Suomen Jääkiekkoliiton väistyvänä toimitusjohtajana Kummola onkin esittänyt nuuskalle totaalikieltoa jääkiekkoon. Kokoomus ei puolueena ole ottanut kantaa nuuskaan, mutta entinen puheenjohtaja Alexander Stubb on aiemmin kertonut käyttäneensä nuoruudessa nuuskaa. Myös Vasemmistoliiton entinen puheenjohtaja Paavo Arhinmäki on myös käyttänyt nuuskaa, jopa eduskunnan istuntosalissa. Perussuomalaisten puheenjohtaja Timo Soini on Arhinmäen kannattamana esittänyt nuuskaveroa eli myynnin vapauttamista Suomessa yhtenä mahdollisena uutena tulolähteenä valtiolle.


title: Nuuska

text: Nuuskan käyttö aiheuttaa nikotiiniriippuvuuden samaan tapaan kuin tupakoiminen. Nuuska-annoksissa on enemmän nikotiinia kuin savukkeissa, mutta tutkimusten mukaan nikotiinia imeytyy molempien käyttäjien verenkiertoon liki pitäen saman verran. Irtonuuskaa pidetään haitallisempana suun limakalvoille kuin pussinuuskaa. Nuuskan aiheuttamia terveyshaittoja ovat muun muassa nähtävät suun limakalvon vauriot, muutokset ikenissä ja hampaiden värjäytyminen. Euroopan komission tieteellisen komitean raportin mukaan on kuitenkin "kiistämätön tosiasia, että tupakan käytön vaihtaminen nuuskaan vähentää tupakkajohdannaisten tautien esiintymistä".


title: Nuuska

text: Jo suhteellisen lyhytaikaisen nuuskaamisen jälkeen suun limakalvolla alkaa näkyä muutoksia. Pitkään käytettynä nuuskaus johtaa ikenien vetäytymiseen. Paljastuneet hammaskaulat ovat alttiita värjäytymille. Nuuskan käytön lopettaminen ei korjaa näitä vaurioita. Sen sijaan siihen kohtaan limakalvoa, jossa nuuskamälliä pidetään, saattaa kehittyä vaalea paksunema, niin sanottu nuuskaleesio. Nuuskaleesio häviää kuitenkin yleensä joidenkin viikkojen kuluttua. Nuuskan nikotiini aiheuttaa samanlaisia haittoja kuin tupakan nikotiini. Hermoston toiminta ja hormonitasapaino häiriintyvät, kunto heikkenee asteittain, pituuskasvu heikkenee ja voi pysähtyä. Nuuskaajalla saattaa ilmentyä unettomuutta, päänsärkyä ja hikoilua. Osa nuuskasta tulee väistämättä niellyksi ja voi muuttaa jo pieninä annoksina sisäeritystoimintaa rasittaen sydäntä ja häiriten mahalaukun luonnollista toimintaa.


title: Nuuska

text:
Nuuskaamisen yhteyttä syöpään, erityisesti suusyöpiin, on tutkittu. Nykykäsityksen mukaan nuuska altistaa joillekin syöville, mutta ei kuitenkaan samassa määrin kuin tupakointi. WHO:n raportin mukaan nuuska on savuttomien tupakkatuotteiden joukossa huomattavasti vähemmän vaarallinen kuin tupakka. Ruotsalaisen nuuskan käytön altistavia vaikutuksia suu-, keuhko- ja haimasyöpiin tutkittiin laajassa tutkimuksessa, jossa 279 897:n ruotsalaisen rakennustyöntekijän nuuskankäyttöä seurattiin 25 vuoden ajan. Tutkimuksessa nuuskan käytön ja suu- tai keuhkosyövän välillä ei löydetty yhteyttä. Tämän tutkimuksen mukaan nuuskan käyttö lisää haimasyövän riskiä, mutta riski on silti pienempi kuin tupakoitsijoilla, mutta reilusti suurempi kuin niillä, jotka eivät käytä nuuskaa. Tupakointi lisäsi merkitsevästi kaikkien tutkittujen syöpien esiintyvyyttä. Ruotsissa, jossa joka viides mies käyttää nuuskaa, suu- ja huulisyövän ilmaantuvuus on pienimpiä koko Pohjois-Euroopassa. WHO:n mukaan ruotsalaisilla miehillä esiintyy vähiten keuhkosyöpää Euroopassa osaksi pienen tupakoimisasteen vuoksi. Ruotsalaisia selvästi enemmän tupakoivilla tanskalaisilla ja britellä on melkein kaksinkertaisesti yleisemmin keuhkosyöpää kuin ruotsalaisilla.
OECD:n vertailutilastojen mukaan ruotsalaiset polttavat vähiten tupakkaa EU:ssa. Vertailututkimuksen mukaan keuhkosyöpäkuolemat puoliintuisivat EU:ssa, jos kaikki EU-kansalaiset kuluttaisivat tupakkatuotteita ruotsalaisten tapaan. WHO:n mukaan maailmanlaajuisesti tupakan aiheuttamiin syöpiin kuolee 8,2 miljoonaa ihmistä, joka on 13 prosenttia kaikista kuolemista. EU:ssa tupakan aiheuttamia syöpäkuolemia on vuodessa 2,6 miljoonaa. Syöpäkuolemat vähenisivät EU:ssa siis 1,3 miljoonalla vuodessa, jos muissakin EU-maissa kulutettaisiin tupakkatuotteita, kuten Ruotsissa. Maailmanlaajuisesti tupakan aiheuttamien syöpäkuolemien määrän WHO arvioi lisääntyvän 70 prosentilla seuraavan kahden vuosikymmenen aikana.
Ruotsissa keuhkosyöpä on naisten tyypillisin syöpään liittyvä kuolinsyy, miehillä toiseksi suurin eturauhassyövän jälkeen. Naisten keuhkosyöpä lisääntynyt voimakkaasti 1980-luvulta lähtien, kun taas miesten keuhkosyöpätapaukset ovat vähentyneet. Ruotsalaisnaisilla keuhkosyöpä on yleisempää kuin miehillä: alhaisesti koulutetuille ruotsalaisnaisilla on 71 keuhkosyöpätapausta 100 000 asukasta kohden, miehillä 61 tapausta. Myös lukion jälkeen lisäkoulutustan saaneiden naisten keuhkosyöpään sairastuminen on miehiä tyypillisempää (N:33/100000, M:29/100000).
Ruotsissa 30-44 vuotiaiden miesten tupakoiminen putosi vain viiteen prosenttiin vuonna 2016. Ruotsi, jonka terveyspolitiikkana esimerkiksi nuuskan myyntikiellon sijaan tupakan terveyshaittojen vähentäminen, on ensimmäinen valtio, joka on saavuttanut kansainvälisten terveysjärjestöjen asettaman tupakanpolton vähetämisen tavoitteen, jonka kamppanjanimi on the Endgame.


title: Nuuska

text:
Sairastumisalttius sydän- ja verisuonitauteihin on nuuskaajilla suurempi kuin kokonaan tupakoimattomilla. Nuuska aiheuttaa savukkeiden tapaan voimakkaan riippuvuuden pääasiassa sen sisältämän nikotiinin takia, jota se sisältää yleensä jopa moninkertaisesti enemmän kuin savukkeet. Suomen Syöpäjärjestön mukaan tupakoidessa nikotiinipitoisuus on ensimmäisten minuuttien aikana kaksinkertainen verrattuna nuuskaamiseen ja tavanomaisella päiväannoksella nuuskan käyttäjä saa nikotiinia 3–5 kertaa enemmän kuin savukkeita polttava.
Pitkäaikainen nuuskaaminen voi ehkäistä MS-taudin riskiä jopa 70 prosentilla, mutta tutkijat eivät silti suosittele nuuskan käyttöä, koska sillä on muita haittavaikutuksia terveyteen.


title: Nuuska

text: Myös USA:ssa savuttomat tupakkatuotteet herättävät vilkasta keskustelua. Toiset puoltavat sairaushaittojen ja syöpäkuolemin vähentämistä vähemmän vaarallisilla tupakkatuotteilla, toiset vastustavat kaikkia tupakkatuotteita. Yhdysvaltojen tartuntatautien valvonta- ja ehkäisykeskus (Centers for Disease Control and Prevention) järjesti keväällä 2017 The Great American Spit Out -tapahtuman, jossa savuttomien tupakkatuotteiden ja perinteisten tupakkatuotteiden terveysvaikutukset rinnastettiin. National Youth Surveyn mukaan 93 prosenttia amerikkalaisista uskookin savuttomia tupakkatuotteita yhtä vaarallisiksi kuin savutupakoita.


title: Mäkihorsma

text: Mäkihorsma ("Epilobium collinum") on hyönteispölytteinen, ruohovartinen, monivuotinen kasvi.


title: Mäkihorsma

text: Mäkihorsma voi kasvaa 40 cm korkeaksi, mutta jää useimmin pienemmäksi. Sen lehdet ovat munanmuotoiset, kukat pienet ja vaaleanpunaiset. Mäkihorsma muistuttaa lehtohorsmaa ("Epilobium montanum") ollen sitä kuitenkin pienempi ja yleisväritykseltään harmaampi.


title: Mäkihorsma

text: Mäkihorsmaa esiintyy rinteillä ja kuivilla mäkitöyryillä. Se kasvaa usein myös pystysuorien kallionseinämien rakosissa. Monesti mäkihorsma elää myös ihmisen luomilla kasvupaikoilla kuten tie- ja rantapenkereillä. Mäkihorsma on melko yleinen Suomen eteläisimmässä kolmanneksessa ja harvinainen Kainuun rajoille asti. Pohjois-Suomessa sillä on vain jokunen kasvupaikka. Suomen ulkopuolella sitä kasvaa Ruotsissa, Norjassa ja Alpeilla sekä harvinaisena Islannissa.


title: Lehtohorsma

text: Lehtohorsma ("Epilobium montanum") on horsmien sukuun kuuluva vaaleanpunakukkainen lehtokasvi.


title: Lehtohorsma

text: Lehtohorsman varsi on 30–70 cm pitkä ja sillä on punaiset terälehdet. Varsi ja lehdet ovat hennosti punertavat. Lehtohorsma kukkii heinä-elokuussa. Pitkäruotinen lehtohorsma voi muistuttaa mäkihorsmaa ("Epilobium collinum").


title: Lehtohorsma

text: Suomessa lehtohorsma on yleinen etelässä, mutta harvinaistuu pohjoisempana. Keski- ja Oulun Pohjanmaalla vaarantunut.


title: Lehtohorsma

text: Kasvin muita nimiä ovat käärmeenkukka ja suenhammasheinä.


title: Firəngiz Əlizadə

text: Firəngiz Əlizadə (myös "Frangis Ali-Zade", s. 1947 Baku) on azerbaidžanilainen säveltäjä. Hän opiskeli Bakun konservatoriossa pianon soittoa Ulfan Xəlilovin ja sävellystä Qara Qarayevin johdolla. Əlizadə työskenteli vuosina 1993–1996 kuoronjohtajana Mersinissä Turkissa. Hän on naimisissa elokuvaohjaaja Jahangir Zeynallyn kanssa.


title: Maximum Jee & Jee

text: Maximum Jee & Jee (tunnus PÄLP 5) on Eppu Normaalin toinen, 17. huhtikuuta 1979 julkaistu albumi ja yhtyeen läpimurtolevy. Albumin tunnetuimmat kappaleet ovat "Njet njet", "Myrkkyä", "Pidetään ikävää" ja "Jee jee".


title: Maximum Jee & Jee

text: Levykannen idea on otettu The Who -yhtyeen Maximum R&B -keikkajulisteesta. Kuvassa oleva Rickenbacker-kitara lainattiin Juice Leskiseltä. Kansi ylsi Helsingin Sanomien Nyt-liitteen levynkansiäänestyksessä sijalle 30. Levyn ensimmäinen painos julkaistiin vihreänä vinyylilevynä. Yhtye siirtyi albumilla punkista enemmän uuden aallon siistitympään muotoon.


title: Maximum Jee & Jee

text: Mika Sundqvist äänitti "Maximum Jee & Jeen" tammi- ja maaliskuussa 1979 MSL-studiolla Ylöjärvellä. Levyn tuottajana toimi Mikko "Pantse" Syrjä. Vierailevana muusikkona levyllä on viulua soittamassa Tuomas Neuvonen (”Pidetään ikävää”). Neuvonen on Martti ja Mikko Syrjän serkku.


title: Maximum Jee & Jee

text: Marraskuussa 1999 eli noin 20 vuotta levyn julkaisun jälkeen julkaistiin juhlapainos, joka sisältää viisitoista ylimääräistä kappaletta, jotka ovat vuonna 1999 tehtyjä koonteja, englanninkielisiä versioita levyn kappaleista ja konserttitallenteita vuodelta 1979.


title: Maximum Jee & Jee

text: Levystä myönnettiin kultalevy vuonna 1986 ja platinalevy 1999. Sitä on myyty 62 749 kappaletta (tilanne joulukuussa 2006).


title: Silmarilit

text: Silmarilit (quenyaksi "silmaril", mon. "silmarilli") ovat fiktiivisiä esineitä Keski-maassa J.R.R. Tolkienin kirjassa Silmarillion. Silmarilit olivat kolme jalokiveä, jotka oli luonut noldorin suurin haltia Fëanor, kun "eldar" vielä pysyivät Valinorissa. Ne luotiin kovasta kristallista, "silimasta", jonka mukaan ne myös nimettiin. Silmarilit hohtivat Valinorin Kahden Puun valoa, jonka Fëanor oli niihin vanginnut.


title: Silmarilit

text: Kun Fëanor karkotettiin Formenosiin, silmarilit suljettiin rautaiseen kammioon. Kun Melkor oli tuhonnut Kaksi Puuta yhdessä Ungoliantin kanssa, yksin Silmarileissa säästyi noiden puiden valo. Sen jälkeen "valar" yrittivät saada Fëanorin luopumaan kivistä, jotta he voisivat elvyttää puut, mutta hän kieltäytyi. Sitten saapuivat uutiset: Melkor oli surmannut Fëanorin isän, Finwën, Noldorin Korkean Kuninkaan, ja varastanut kaikki jalokivet, mukaan lukien Silmarilit. Sen jälkeen Melkor vetäytyi Keski-Maan pohjoisosiin, missä hänen linnoituksensa sijaitsi. Melkor, jonka Fëanor nimesi Morgothiksi, asetti Silmarilit rautakruunuunsa, jota hän ei ottanut hetkeksikään pois päästään.


title: Silmarilit

text: Silmarilien varastaminen oli yksi pääsyy "noldor"in kapinaan ja heidän poistumiseensa Valinorista; Fëanor halusi päästä Keski-Maahan kostamaan Melkorille ja ottamaan jalokivensä takaisin. Fëanor oli raivoissaan Melkorille ja "valar" halusivat ottaa jalokivet omiin tarkoituksiinsa, mutta sitten Fëanor ja hänen poikansa vannoivat valan etteivät lepäisi, ennen kuin saisivat Silmarilit takaisin. Fëanor johti "noldor"in takaisin Keski-Maahan, ja hänen taistelunsa johti Ensimmäisen ajan alkuun, mutta se ei tuonut lohtua haltioiden suruun. Viisi suurta taistelua käytiin Beleriandissa, mutta noldor epäonnistuivat.


title: Silmarilit

text: Yhden Silmarilin paluttivat Beren ja Lúthien suurten taisteluiden ja menetysten jälkeen. Se joutui Doriathin kuninkaalle Thingolille, Lúthienin isälle. Hän sai päähänsä yhdistää ne Nauglamíriin eli Kääpiökäätyihin, mutta toimeksiantoa suorittamassa olleet kääpiöt tappoivat hänet ja yrittivät viedä silmarilin. Tämän kiven vei myöhemmin Eärendil Länteen ja "valar" lähettivät sen tähdeksi taivaalle. Kaksi muuta Silmarilia pysyi kuitenkin Morgothin käsissä, mutta ne otettiin häneltä Vihan Sodan lopussa. Fëanorin pojat olivat vannonneet ottavansa silmarilit takaisin ja valansa vuoksi he hyökkäsivät Doriathiin ja tuhosivat sen. Silmarilia he eivät kuitenkaan saaneet, vaan Elwing vei sen meren rannikolle, jonne kerääntyi Doriathin pakolaisia. Kyseinen kivi päätyi Elwingin miehen, Eärendilin otsaan, ja loistamaan taivaalle tähtenä Eärendilin seilatessa taivaalla.


title: Silmarilit

text: Muut kaksi silmarilia otettiin Melkorilta, kun hänet voitettiin, mutta jäljelle jääneet Fëanorin pojat Maedhros ja Maglor ryöstivät ja jakoivat ne keskenään. Koska kivet polttivat heidän käsiään heidän monien pahojen tekojensa tähden, Maedhros heittäytyi oman silmarilinsa kanssa tuliseen rotkoon ja Maglor mereen. Jalokivet polttivat heidän kätensä, vaikka heillä oli perimisoikeus, kuten ne olivat polttaneet Morgothin kädet aikaisemmin. Kuitenkin Silmarilit pysyivät Ardan kaikissa pääelementeissä, taivaalla, maassa ja vedessä.


title: Silmarilit

text: Suurimmassa osassa tekstejä, Melkorin viimeistä paluuta ja tappiota Dagor Dagorathissa (Taisteluiden Taistelussa), maailma muuttuu ja Kolme Silmarilia palaavat "valarille" ja Yavanna särkee ne ja niiden valolla hän elvyttää kaksi puuta, poistaa Pelori-vuoret ja kahden puun valo kirkastaa Ardaa jälleen ikuisena siunauksena.


title: Krzysztof Penderecki

text: Krzysztof Eugeniusz Penderecki ['kšištof pende'retski] (s. 23. marraskuuta 1933 Dębica, Puola) on puolalainen säveltäjä ja kapellimestari. Hän on 1900-luvun lopun ja 2000-luvun alun esitetyimpiä ja palkituimpia säveltäjiä. Sekä puolalaisuus että katolilaisuus näkyvät vahvoina Pendereckin tuotannossa.


title: Krzysztof Penderecki

text: Penderecki aloitti musiikin opiskelunsa ottamalla yksityisopetusta sävellyksessä Franciszek Skołyszewskilta. Tämän jälkeen Penderecki opiskeli musiikkia Krakovan yliopistossa ja Krakovan musiikkiakatemiassa. Hän valmistui vuonna 1958 ja sai seuraavana vuonna mainetta voittamalla salanimin laadituilla sävellyksillään ensimmäiset sijat Puolan säveltäjien liiton järjestämässä sävellyskilpailussa.


title: Krzysztof Penderecki

text: Pendereckin varhaisessa tuotannossa on vaikutteita muun muassa Anton Webernin ja Pierre Boulezin musiikista. Hän sai mainetta 1960-luvulla avantgardistisilla teoksillaan, joita hän sävelsi Karlheinz Stockhausenin ja Luigi Nonon hengessä. Tältä ajalta ovat peräisin esimerkiksi "Luukas-passio" (1966), ensimmäinen jousikvartetto (1960) sekä "Trenodia Hirošiman uhreille" (1959), jossa 52 jousisoitinta luovat massiivisia ääniklustereita käyttäen epätavallisia soittotekniikoita.


title: Krzysztof Penderecki

text: Vuodesta 1972 alkaen Penderecki on toiminut myös kapellimestarina ja johtanut sekä omia sävellyksiään että muiden teoksia eri vuosisadoilta.


title: Krzysztof Penderecki

text: 1970-luvun puoliväliin tultaessa Penderecki alkoi ottaa etäisyyttä avantgardeen ja palata hieman perinteisempään ilmaisuun. Hän oli tullut siihen tulokseen, että länsimaisen tradition perinteiset esteettiset arvot piti pelastaa avantgarden formalismilta. Ensimmäisiä perinteisempiä teoksia olivat ensimmäinen viulukonsertto (1976) sekä toinen sinfonia (1980). Pendereckin muita tunnettuja orkesteriteoksia ovat esimerkiksi sellokonsertot vuosilta 1972 ja 1982.


title: Krzysztof Penderecki

text: Penderecki on vieraillut kapellimestarina Suomessa useita kertoja, ja vuonna 1983 hänelle myönnettiin Wihurin Sibelius-palkinto.


title: Rita Hayworth – avain pakoon

text: Rita Hayworth – avain pakoon ("The Shawshank Redemption") on vuonna 1994 ensi-iltansa saanut Frank Darabontin käsikirjoittama ja ohjaama elokuva. Elokuva perustuu Stephen Kingin pienoisromaaniin "Rita Hayworth and Shawshank Redemption" (suom. "Rita Hayworth ja Shawshankin vankila", 1982). Elokuvan pääosissa näyttelevät Tim Robbins (Andy Dufresne) ja Morgan Freeman (Ellis ”Red” Redding). Elokuva on kuvattu Ohion osavaltion vankilassa.


title: Rita Hayworth – avain pakoon

text: "Rita Hayworth – avain pakoon" jäi ilmestyessään vähäiselle huomiolle, mutta on myöhemmin saavuttanut suuren suosion. Elokuva on äänestetty ensimmäiseksi Internet Movie Databasen Top 250 -listalle.


title: Rita Hayworth – avain pakoon

text: Tapahtumien alku sijoittuu 1940-luvun loppuun. Elokuva kertoo nuoresta, hiljaisesta sekä älykkäästä pankkiirista Andy Dufresnesta (Tim Robbins) joka tuomitaan kahteen elinkautiseen vankeusrangaistukseen vaimonsa ja tämän rakastajan murhasta, ja lähetetään kärsimään rangaistusta Shawshankin vankilaan.


title: Rita Hayworth – avain pakoon

text: Vankilassa Dufresne ystävystyy vanhemman vangin Redin (Morgan Freeman) kanssa joka kykenee hankkimaan kaikkea mahdollista, joten kyseiset liiketoimet tuovat nämä kaksi yhteen. Samalla Dufresne päättää kehitellä pakosuunnitelman. Dufresne perustaa vankilassa ollessaan kirjaston ja toimii korruptoituneen vankilanjohtajan kirjanpitäjänä. Dufresne pakenee vankilasta 19 vankilavuoden jälkeen sellin seinästä viemäreihin kaivetun tunnelin avulla. Pienoisromaanin ja elokuvan suomenkielisen nimen selittää se, että tunnelin sellin puoleinen suuaukko oli piilotettu näyttelijä Rita Hayworthia esittävän julisteen taakse. Dufresne on ennen pakoaan kertonut Redille suunnitelmistaan perustaa hotelli Meksikon rannikolle ja pyytää Rediä etsimään hänet käsiinsä vapauduttuaan. Lopussa kaksikko kohtaa toisensa Zihuatanejossa, Meksikossa.


title: Spear of Destiny

text: Spear of Destiny (myös Wolfenstein: Spear of Destiny tai SoD, ) on id Softwaren kehittämä ja FormGen Cooperationin julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Se on jatko-osa tunnetulle ""Wolfenstein 3D":lle.


title: Spear of Destiny

text: Pelin päähahmona on "Wolfenstein 3D":n mukaisesti William J. ”B.J.” Blazkowicz, jonka tehtävä on kaapata natsi-Saksalta pyhä keihäs, jonka he kaappasivat Versailles’sta. Peli on 21 tason pituinen (joista kentät 19 ja 20 ovat salaisia kenttiä) ja niiden lisäksi julkaistiin tehtäväpaketit "Return to Danger" ja "Ultimate Challenge".


title: Spear of Destiny

text:
Peli voidaan jakaa neljään osaan (”Tunnel”, ”Dungeon”, ”Castle” ja ”Rampart”). Jokaisen osan viimeisessä kentässä on loppuvastus.
18:nnen kentän loppuvastustajan kukistettuaan pelaajaa siirtyy kenttään 21 ja kohtaa pelin viimeisen vastuksen, Kuoleman enkelin ("Angel of Death"), joka vartioi kohtalon keihästä. Pelin lähdekoodi päästettiin levitykseen vuonna 1995.


title: Aquila

text: Aquila (lat. kotka) oli roomalaisen legioonan sotamerkki eli standaari, jossa oli kuvattuna kotka. Aquila oli aluksi hopeinen tai kultainen, myöhemmin aina kultainen, siipensä levittänyt kotkapatsas puisen varren päässä. Usein kotka piteli kynsissään ylijumala Jupiterin salamoita ja kotkan avatut siivet oli ympäröity laakeriseppeleellä, voiton symbolilla. Ennen aquilan käyttöönottoa legioonan tärkeimpiä standaareja oli neljä erilaista; susi, hevonen, villisika ja härkä tai minotauros, mutta Mariuksen uudistusten yhteydessä niistä luovuttiin ja Marius otti kotkan legioonan symboliksi. Sotamerkkien menettäminen oli legioonalle suuri häpeä, ja roomalaiset näkivät usein suurta vaivaa hävittyjen sotamerkkien takaisin saamisessa. Kotkaa kantoi kotkankantaja ("aquilifer").


title: Ara

text: Ara tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Cancer

text: Cancer on englantilainen death metal -yhtye. Laulaja John Walker, basisti Ian Buchanan ja rumpali Carl Stokes perustivat sen 1980-luvun lopulla. Tällä kokoonpanolla julkaistiin yhtyeen esikoisalbumi "To The Gory End" (1991). Vuonna 1992 yhtyeeseen liittyi kitaristi James Murphy. Hän kuitenkin lähti yhtyeestä seuraavan albumin, "Death Shall Risen" ilmestyttyä vuonna 1993. Murphyn tilalle tuli uusi kitaristi, Barry Savage. Yhtye hajosi vuonna 1995, mutta se perustettiin uudelleen vuonna 2003.


title: Klagenfurt

text: Klagenfurt, viralliselta nimeltään Klagenfurt am Wörthersee (), on kaupunki Kärntenin osavaltiossa, eteläisessä Itävallassa lähellä Slovenian rajaa. Kaupunki on osavaltionsa pääkaupunki ja noin 92 400 asukkaallaan Itävallan kuudenneksi suurin kaupunki. Kaupungissa sijaitsee noin 8 000 opiskelijan yliopisto Alpen-Adria-Universität Klagenfurt ja kansainvälinen lentoasema.


title: Klagenfurt

text: Klagenfurt sijaitsee 446 metriä merenpinnan yläpuolella, Wörthersee-järven itärannalla, lähellä Sloveniaa ja Italiaa. Kaupunki on useiden metsäisten vuorten ympäröimä, joista jotkut, kuten Ulrichsberg, yltävät yli kilometrin korkeudelle. Klagenfurtista etelään sijaitsee Karawankenin vuoristo, joka erottaa Kärntenin Sloveniasta ja Italiasta. Kaupunki on pinta-alaltaan 120,11 neliökilometrin suuruinen.


title: Klagenfurt

text: Kaupunki on jaettu 15 eri osaan:


title: Klagenfurt

text: Klagenfurtissa asuu yli 92 000 ihmistä.


title: Klagenfurt

text: Vuoden 2001 toukokuussa suoritetussa väestönlaskennassa 89,4 prosenttia kaupungin asukkaista ilmoitti äidinkielekseen saksan. Toiseksi suurin kieliryhmä oli kroatia (3,3 %), jonka jälkeen tuli slovenia (1,9 %). Noin 10 prosenttia Kärntenin sloveeneista asuu Klagenfurtissa.


title: Klagenfurt

text: Klagenfurt on roomalaiskatolisen Gurkin hiippakunnan istuin.


title: Klagenfurt

text: 68,8 prosenttia asukkaista on katolisia, 7,5 prosenttia evankelisia, 3,0 prosenttia muslimeita, 1,5 prosenttia ortodokseja, 0,6 prosenttia jehovan todistajia ja 0,6 prosenttia vanhakatolisia. 16,1 prosenttia asukkaista ei tunnusta mitään uskontoa.


title: Klagenfurt

text: Kärntenin herttua Hermann perusti Klagenfurtin linnakkeeksi alueella kulkevien kauppareittien läheisyyteen. Varhaisin maininta kaupungista historiallisissa lähteissä sijoittuu myöhäiselle 1100-luvulle, jolloin se tunnettiin nimellä Forum Chlagenvurth. Asutus oli usein tulvivalla alueella, ja vuonna 1246 herttua Bernhard von Spanheim siirrätytti kaupungin turvallisemmalle paikalle. Se sai kaupunginoikeudet vuonna 1252.


title: Klagenfurt

text: Vuonna 1514 suuri tulipalo tuhosi kaupungin lähes täysin, ja pyhän roomalais-saksalaisen keisarikunnan keisari Maximilian I luovutti kaupungin poikkeuksellisesti alueelliselle hallitukselle ollen kyvytön sitä itse jälleenrakennuttamaan. Kaupungin hallinnon siirto elvytti uinahtaneen kaupungin uudelleen eloon. Kaupunkiin rakennettiin uusi keskusta, Neuer Platz, italialaisen arkkitehdin Domenico de Lalion suunnitelmien mukaisesti, sekä uusi kaupunginmuuri.


title: Klagenfurt

text: Vuonna 1809 Napoleonin johtamat ranskalaiset joukot tuhosivat kaupunginmuurin, josta jäi jäljelle vain pieni osa. Vuonna 1863 kaupungin taloutta piristi uusi rautatieyhteys St. Veit an der Glaniin, ja Klagenfurtista tuli alueen taloudellinen keskus. Toisessa maailmansodassa kaupunkia pommitettiin 41 kertaa. Pommituksissa kuoli 612 ihmistä ja tuhoutui täydellisesti 443 rakennusta.


title: Klagenfurt

text: Klagenfurt otti vuonna 1961 käyttöön ensimmäisenä itävaltalaisena kaupunkina jalankulkuvyöhykkeet. Vuonna 1973 kaupunkiin liitettiin neljä naapurikuntaa, mikä kasvatti sen kokoa. Klagenfurt haki myös vuoden 2006 talviolympialaisia, mutta ei selviytynyt viralliseksi ehdokkaaksi.


title: Cassiopeia

text: Cassiopeia r.y. on Oulun yliopiston ylioppilaskunnan sekakuoro, joka on perustettu vuonna 1978. Kuoron koko on vaihdellut aikojen saatossa 60:n ja 100 laulajan välillä, mutta viime vuosina ”peijakkaita” eli kuorolaisia on ollut noin 70. Suurin osa peijakkaista on Oulun yliopiston opiskelijoita, mutta joukkoon mahtuu myös muiden oppilaitosten opiskelijoita ja työssäkäyviä.


title: Cassiopeia

text: Kuoron taiteellinen toiminta on hyvin monimuotoista. Ohjelmiston eräänlaisen peruspilarin muodostavat jokavuotiset konsertit vapunpäivänä ja itsenäisyyspäivänä. Näiden lisäksi Cassiopeia järjestää vuosittain vaihtelevan määrän omia konsertteja. Merkittävässä osassa ovat myös erinäiset esiintyjävierailut joko lauluryhmissä tai koko kuoron voimin.


title: Cassiopeia

text: Cassiopeia harjoittelee yliopiston lukuvuoden aikana säännöllisesti keskiviikkoiltaisin klo 18.30–21.00. Viikkoharjoituksia täydentävät viikonloppuleirit, joita pyritään järjestämään sekä syksyllä että keväällä kaksi. Kuoroleirit tuovat harjoitusrutiineihin vaihtelua, koska osa niistä järjestetään Oulun ulkopuolella. Lukukausittain järjestetään myös vaihteleva määrä naisten ja miesten omia saunailtoja, joissa harjoitellaan saunomisen ohessa nais- ja mieskuorokappaleita.


title: Corvus

text: Corvus voi tarkoittaa:


title: Cygnus

text: Cygnus tarkoittaa seuraavia:


title: Amy Deasismont

text: Amy Diamond (oik. Amy Linnéa Deasismont, s. 15. huhtikuuta 1992 Norrköping, Ruotsi) on ruotsalainen poplaulaja. Hän nousi tunnetuksi esikoissinglellään ”What’s in It for Me” ollessaan 13-vuotias. Se menestyi Ruotsissa ja naapurimaissa vuonna 2005 ja oli neljä kuukautta kymmenen myydyimmän singlen joukossa. Hän on julkaissut viisi studioalbumia ja esiintynyt myös ahkerasti televisiossa.


title: Amy Deasismont

text: Diamondin suurimmat menestyskappaleet Ruotsissa ja muualla Skandinaviassa ovat olleet ”What’s in It for Me”, ”Welcome to the City”, ”Champion”, ”Shooting Star” ja ”Don’t Cry Your Heart Out”. ”What’s in It for Me” oli Puolan soitetuin kappale vuonna 2005.


title: Amy Deasismont

text: Diamond syntyi huhtikuussa 1992 Ruotsin Norrköpingissä englantilaisen isän Leen ja ruotsalaisen äitinsä Chrisbethin toisena lapsena. Pian hänen syntymänsä jälkeen perhe muutti Englantiin Hertfordshireen, jossa Diamond oppi puhumaan englantia. Perhe muutti takaisin Ruotsin Jönköpingiin, kun Amy oli neljä ja puoli vuotta vanha. Uudessa kotikaupungissa hän oppi ruotsia ja hänestä tuli kaksikielinen. Diamond asuu yhä Jönköpingissä ja hänellä on kaksi pikkusiskoa, Lisa ja Holly, sekä isosisko Danielle. Huhtikuussa 2009 heille syntyi pikkuveli, Charlie.


title: Amy Deasismont

text: Diamond on harrastanut taitoluistelua sekä käynyt tanssi- ja teatterikoulua. Hän aloitti taitoluistelun kuusivuotiaana ja osoitti lahjakkuutensa voittamalla useita kultamitaleja. Ennen laulajanuraa hän harjoitteli taitoluistelua kuusi kertaa viikossa. Hän kävi "Blandgodis"-nimistä tanssi- ja teatterikoulua sekä osallistui teatteri- ja musikaalituotantoihin, joista hän sai kokemusta julkisesta esiintymisestä. Ennen laulajanuraa hän esiintyi myös pienessä roolissa televisiosarjassa "De drabbade".


title: Amy Deasismont

text: Diamondin kiinnostus laulamiseen alkoi jo kaksivuotiaana. Hän esiintyi ensimmäisiä kertojaan julkisesti kahdeksan vuoden iässä kykyjenetsintäkilpailu "Småstjärnornassa". Hän pukeutui Belinda Carlisleksi ja esitti laulavansa kappaleen "Heaven is a place on earth" sijoittuen kilpailussa kolmanneksi. Vuonna 2004 hän otti osaa moniin kilpailuihin kuten "Minimelodifestivalen" Jönköpingissä ja "Super Troupers" Ruotsin TV4:ssä, joista useimmat hän myös voitti. Eräässä näistä kilpailuista, "Mix megapol summer idolissa", pääpalkinto oli päästä levyttämään yksi kappale oikeassa levytysstudiossa.


title: Amy Deasismont

text: Levystudiossa Diamondin nykyisen levy-yhtiön edustaja lopulta löysi hänet ja Amylle tarjottiin levytyssopimusta. Diamond levytti pian esikoissinglensä "What’s in It for Me". Marcus Sepehrmanesh, yksi Diamondin levyjen lauluntekijöistä, kertoi haastattelussa, että tämä lauloi "täydellisesti ja tarkalleen kuten he toivoivat". "What’s in It for Me" nauhoitettiin puolessatoista tunnissa, ja single julkaistiin seuraavan vuoden helmikuussa.


title: Amy Deasismont

text: "What’s in It for Me" oli suuri menestys, vaikka jotkin televisiokanavat kieltäytyivät esittämästä sen musiikkivideota, sillä heidän mielestään Diamond oli liian nuori laulun parisuhdeaiheeseen. Kappale sai kuitenkin runsaasti suosiota radiossa ja teki samaan aikaan signeerauskiertueen ympäri Ruotsia Elin Lanton kanssa. Maaliskuussa "What's in It for Me" pääsi singlelistan ensimmäiselle sijalle Ruotsissa ja sitä myytiin platinalevyyn oikeuttava määrä.


title: Amy Deasismont

text:
Diamond esiintyi ensimmäisen kerran Ruotsin televisiossa taiteilijanimellään ohjelmassa "Nyhetsmorgon". Radiossa soitetussa singlessä oli synteettinen tausta, mutta nyt hän lauloi bändin säestämänä liveversion singlestään sekä Alicia Keysin kappaleen "If I Ain’t Got You". Taustayhtye koostui silloin rumpalista, kitaristista, basistista, taustalaulajasta ja kosketinsoittaja-taustalaulajasta.
Menestyksen ansiosta tehtiin kokonainen albumi ("This Is Me Now"), joka julkaistiin toukokuussa 2005. Albumia myytiin yli 100 000 kappaletta, mikä ylitti kolminkertaisesti silloisen kultalevyyn vaaditun määrän. Menestys poiki televisioesiintymisiä muun muassa listaohjelmassa "Trackslistan" ja laulajavierailun lasten kilpailuohjelmassa "Vi i femman". Vuoden 2005 loppuun mennessä Diamond ehti laulaa livenä yli 20 televisio-ohjelmassa. Kesällä hänelle järjestettiin konserttikiertue, jonka esiintymisistä monet myös televisioitiin.


title: Amy Deasismont

text: Vaikka Diamondin ihailijat ovat tyypillisesti kouluikäisiä, niin levy ei ole varsinaisesti lastenmusiikkia. "This Is Me Now" on tyyliltään pääasiassa iloista popmusiikkia syntetisaattoritaustoilla, mutta mukana on myös teemalaulu "Tomorrow" Annie-musikaalista ja livetaltiointi kappaleesta "If I Ain’t Got You". Albumin, kuten toisenkin levyn, kappaleet on tehnyt pääasiassa tukholmalainen tuottajakolmikko Tommy Tysper ("Tysper"), Marcus Sepehrmanesh ("Mack") sekä Gustav Jonsson (Grizzly). He muodostavat tuotantoyhtiö "TEN productionsin" ja he ovat tehneet monia aiemminkin listoilla menestyneitä popkappaleita, joita ovat esittäneet muun muassa "A-Teens" ja "Helena Paparizou". Levyt on julkaistu Bonnier Amigo Music Groupin kautta.


title: Amy Deasismont

text:
Diamond on lahjakas livelaulaja ja hän laulaa ilman playbackia julkisissa esiintymisissään. Jo hänen debyyttialbuminsa sisälsi liveversion kappaleesta ”If I Ain’t Got You”, jota eräässä arvostelussa kuvailtiin sanoin ”yhtä aikaa herttainen ja vaikuttava”.
"Super Troupersin" tuomaristo kuvaili hänen ääntään varmaksi ja tasapainoiseksi. "Super Troupersin" laulukisoissa hän pääsi 12-vuotiaana finaaliin esittämällä Shakiran kappaleen "Underneath Your Clothes". "Svenska Dagbladetin" arvostelussa hänen ääntään kuvailtiin ”hienoksi ja varmaksi” ja levy-yhtiö mainosti sen olevan ”loistokas ja persoonallinen”. Häntä on verrattu Carolaan, joka myös aloitti laulajanuransa nuorena tyttönä.


title: Amy Deasismont

text: Diamond solmi heinäkuussa jakelusopimuksen Warnerin kanssa ulkomaista levitystä varten. Samoihin aikoihin taustabändi vaihtui tanssijoihin. Hänen esiintymisissään, joissa ei ollut orkesteria paikalla, Amy lauloi tästä eteenpäin taustanauhojen tahtiin. Levy alkoi kesän mittaan saada suosiota myös Tanskassa, Norjassa, Suomessa ja Puolassa. Suomessa kappale "What’s in It for Me" soi monilla radiokanavilla päätyen sijalle 19 vuoden 2005 eniten soitettujen kappaleiden listalla.


title: Amy Deasismont

text: Levyltä poimittiin lisää singlejä: singlet ”Welcome to the City” ja ”Champion” julkaistiin kesän aikana. ”Welcome to the City” soi paljon Suomen radioissa, ”Champion” oli Ruotsin yleisurheilujoukkueen virallinen kannustuskappale yleisurheilun MM-kilpailuissa 2005 Helsingissä.


title: Amy Deasismont

text: Diamond lähetettiin promootiokiertueelle Keski-Eurooppaan loppuvuodesta 2005. Hänen levytyssopimuksensa salli hänen perheensä tulla mukaan aina, kun konsertit olivat kaukana kotoa. Siten koko perhe matkusti mukana, kun hän kuvasi uuden, ikäänsä paremmin sopivan musiikkivideon kappaleelle ”What’s in It for Me” Barcelonassa sekä esiintyi televisiossa Saksassa, Tanskassa ja Alankomaissa. Keski-Euroopan markkinoille julkaistiin erikoisversio esikoisalbumista, joka sisälsi kaksi ennen julkaisematonta kappaletta, jotka ilmestyivät myöhemmin myös levyllä "Still Me Still Now".


title: Amy Deasismont

text: Diamond oli ehdolla monien palkintojen saajaksi vuonna 2005. Hän sai "Nordic Music Awardin" parhaasta pohjoismaisesta kappaleesta ”What’s in It for Me”. 13-vuotiaana hän oli nuorin kyseisen palkinnon saaja. Hän on nuorin laulaja, joka on saanut kaksi "NRJ Radio" -palkintoa kerralla, sekä nuorin Ruotsin "Grammis"-palkintoehdokas. Hän oli ehdolla kolmessa sarjassa: paras ruotsalainen naislaulaja, vuoden laulu ja vuoden tulokas. Diamond sai myös Nickelodeon -palkinnon vuoden hitistä ja oli ehdolla Rockbjörnenissä.


title: Amy Deasismont

text: Talvella 2006 Diamond konsertoi eri puolilla Pohjoismaita. Suomessa hän esiintyi NRJ Radio Music Awardsissa ja myöhemmin Kampin keskuksen avajaisissa Helsingissä. Hän esiintyi samana päivänä myös YLE FST -kanavalta nähdyssä haastattelussaan ohjelmassa Bettina S.


title: Amy Deasismont

text: Helmikuussa 2006 Diamond alkoi levyttää toista levyä. Hänen lauluntekijänsä lähettivät hänelle kappaleita kuunneltavaksi, ja niistä hän valitsi levytettäväksi ne, joista itse piti. Kappaleita nauhoitettiin kaksi-kolme viikossa. "Still Me Still Now" -albumi julkaistiin toukokuussa ja levyn ensimmäinen single ”Don’t Cry Your Heart Out” julkaistiin pari viikkoa ennen levyä.


title: Amy Deasismont

text: Vaikkei Diamondista ollut kuultu paljonkaan kevään aikana, levy osoittautui odotetuksi. Kaksi päivää ennen ilmoitettua julkaisupäivää häntä haastateltiin Ruotsin TV4:n aamuohjelmassa "Nyhetsmorgon". Haastattelija yllätti Diamondin luovuttamalla hänelle kultalevyn toisesta albumista, sillä se oli myynyt riittävän monta kappaletta jo pelkästään ennakkovarausten perusteella. Singleä ”Don’t Cry Your Heart Out” soitettiin radiossa Ruotsissa, ja Suomessakin se soi joillakin radiokanavilla, vaikkei ollut enää edellisten kaltainen menestys.


title: Amy Deasismont

text: "Still Me Still Now" jatkoi tyyliltään samalla linjalla kuin edeltäjänsäkin, pääasiassa kevyttä poppia. ”Don’t Cry Your Heart Out” oli radioon sopivaa kevyttä ja tarttuvaa poppia, mutta joidenkin, kuten ”Diamonds” ja ”No Regrets”, sovitukset muistuttivat enemmän musikaalityyliä. Arvosteluissa levyn kappalevalintoja hieman hämmästeltiin, mutta Diamondin ääni keräsi silti kiitosta. Kappaleita pidettiin osittain sopimattomina Diamondille ja hänen kuulijakunnalleen, mutta toisaalta hänellä katsottiin olevan potentiaalia myös parempaan.


title: Amy Deasismont

text: Kesällä Diamond osallistui "Diggiloo"-kiertueeseen, jolla hän lauloi muun muassa Edith Piafin kappaleen ”Je ne regrette rien”. Vaikka "Still Me Still Now" ei ollut yhtä suuri menestys Ruotsin ulkopuolella kuin "This Is Me Now", se oli silti suosittu hänen kotimaassaan. Diamond piti konsertteja myös Diggiloo -kiertueen ulkopuolella. Aftonbladetin lukijat äänestivät hänet kesän 2006 kiertuekuningattareksi. Diamond julkaisi vielä kaksi singleä, ”Big Guns” ja ”It Can Only Get Better” loppuvuodesta 2006. Hän jatkoi televisioesiintymisiään prime-time-ohjelmissa kuten "Sommarkrysset", "Gokväll" ja "Vinterkrysset".


title: Amy Deasismont

text: Vuonna 2007 Diamondille perustettiin fanikerho, joka julkaisee ihailijalehteä. Kesällä 2007 hän esiintyi muun muassa Elvis Presleyn entisen yhtyeen kanssa. Hän on myös varovaisesti toivonut, että hänen uusi levynsä menestyisi hyvin myös ulkomailla.


title: Amy Deasismont

text: Diamond osallistui Melodifestivaleniin vuonna 2008 kappaleella ”Thank You”. Hän pääsi kilpailun finaaliin.


title: Amy Deasismont

text: Diamondin marraskuun alussa 2008 julkaistu kolmas albumi on nimeltään "Music in Motion". Ensimmäinen single ”Is It Love?” julkaistiin 26. syyskuuta 2008 ja albumin tyyli muuttui edellisiin verrattuna.


title: Amy Deasismont

text: Marraskuun puolivälissä 2008 Diamond julkaisi joululevyn "En helt ny jul" johon oli koottu sekä tuttuja joululauluja että täysin uutta materiaalia.


title: Amy Deasismont

text: Vuonna 2009 Diamond osallistui toistamiseen Melodifestivaleniin, tällä kertaa kappaleella ”It’s My Life”. Hän ei päässyt finaaliin.


title: Amy Deasismont

text: Viides albumi "Swings and Roundabouts" ilmestyi vuonna 2009.


title: Amy Deasismont

text: Kokoelmalevy "Greatest Hits" julkaistiin vuonna 2010. Siihen sisältyi myös täysin uusia kappaleita.


title: Amy Deasismont

text: Toukokuussa 2016 hän julkaisi uutta musiikkia monen vuoden tauon jälkeen, tällä kertaa omalla nimellään, Amy Deasismont. Hänen esikoissinglensä uudella artistinimellä on nimeltään ”One”. Elokuussa hän julkaisi toisen singlensä, ”Forgive”. Kolmantena singlenään hän julkaisi lokakuussa 2016 kappaleen ”This Is How We Party”.


title: Amy Deasismont

text: Diamond pitää yksityiselämänsä erillään laulajanurasta. Hän haluaa pysyä sukunimensä osalta anonyyminä eikä hän halua oikeaa sukunimeään käytettävän julkisuudessa. Hän otti ”What’s in It for Me” -singlen julkaisun yhteydessä taiteilijanimekseen Amy Diamond. Perusteluksi hän on maininnut, että timantti on hänen ”kuukauden- ja onnenkivensä”.


title: Amy Deasismont

text: Laulajan urastaan huolimatta Diamond kävi koulua tavalliseen tapaan, hänen tarvitsi olla poissa koulusta vain harvoin. Promootiotehtäviä oli hänen mukaansa vain silloin tällöin ja useimmiten viikonloppuina. Jos keikkoja kuitenkin oli viikolla, hän teki koulutyöt itsenäisesti kotitehtävinä. Hän mainitsi useammassakin haastattelussa matematiikan olevan hänen lempiaineensa koulussa. Hän pitää kouluttautumista tärkeänä, jotta voi tehdä jotain muuta tulevaisuudessa, jos laulajan ura ei enää kiinnosta. Hän on kuitenkin sanonut, että hän laulaa niin kauan kuin laulaminen on hauskaa. Tulevaisuuden toiveammatikseen hän on maininnut hiusmuotoilijan. Keikkailusta huolimatta Diamond ehtii pitää myös lomaa, eikä viihdeala ole ollut rankkaa hänelle, sillä hänen manageri-isänsä hoitaa hankalimmat asiat ja hänen vanhempansa tukevat häntä uralla.


title: Amy Deasismont

text: Vuonna 2006 Diamond alkoi saada myös kutsuja mallintöihin ja televisio-ohjelmiin musiikkiuransa lisäksi. Hän oli mallina Elloksen postimyyntiluettelossa ja teki mainostöitä "Statoilille" ja "Stadiumille". Joulukuussa hän esitti jääprinsessaa Ruotsin television joulukalenteriohjelmassa "Lassemajas detektivbyrå". Tässä ohjelmassa hän pääsi esittelemään taitoluistelutaitojaan, jotka olivat olleet käyttämättä siitä lähtien, kun hänen musiikkiuransa lähti käyntiin.


title: Amy Deasismont

text: Amy Diamond esiintyi pääosassa musikaalissa "Alice i Underlandet" (Liisa Ihmemaassa) jonka ensi-ilta oli Tukholmassa jouluna 2009.


title: Amy Deasismont

text: Hän on toiminut kapteenina Kuorosota -ohjelman ruotsinkielisessä versiossa, juontanut koirista kertvaa lastenohjelmaan "Bulldogg" ja äänittänyt Meridan vuorosanat Disney-elokuvan Urhea ("Brave") ruotsinkieliseen versioon.


title: Amy Deasismont

text: Diamond on äänittänyt Prinsessa Lillifeen ruotsinkieliset vuorosanat ja laulut kahteen prinsessasta kertovaan animaatioelokuvaan, jotka ilmestyivät 2009 ja 2012.


title: Amy Deasismont

text: Vuonna 2015 ensi-iltansa saavassa ruotsalaisessa "Pieni siskoni" -elokuvassa Diamond näyttelee pääroolissa.


title: Amy Deasismont

text: Diamond on esiintynyt Suomessa kuusi kertaa:Lisäksi hän esiintyi Ruotsin yleisurheilumaajoukkueen harjoitusleirillä Ahvenanmaalla vuonna 2005.


title: Gemini

text: Gemini voi tarkoittaa jotakin seuraavista:


title: Libra

text: Libra voi viitata seuraaviin asioihin:Roomalaisesta painoyksiköstä "libra" ovat saaneet nimensä:


title: Lupus

text: Lupus tarkoittaa sutta latinaksi. Sanalla voidaan viitata seuraaviin asioihin:


title: Sagitta

text: Sagitta on nuolta tarkoittava latinalainen sana, jota käytetään kansainvälisesti seuraavissa merkityksissä:


title: Taurus

text: Taurus voi tarkoittaa:


title: Sara Evans

text: Sara Lynn Evans (s. 5. helmikuuta 1971 Boonville, Missouri) on yhdysvaltalainen countrylaulaja ja lauluntekijä. Hän on tehnyt viisi studioalbumia sekä kokoelma-albumeja. Hän ollut useasti ehdokkaana ja voittanut kerran videokategorian Country Music Association Awardsissa.


title: Sara Evans

text: Evans aloitti esiintymisen vuonna 1987 eräässä yökerhossa Columbiassa. Evans muutti vuonna 1991 Nashvilleen ja vuonna 1992 Oregoniin. Vuonna 1993 hän meni naimisiin Craig Schelsken kanssa ja vuonna 1995 he palasivat Nashvilleen. Evansin ensimmäinen albumi oli vuonna 1997 ilmestynyt "Three Chords and the Truth".


title: Hakuna matata

text: Hakuna matata on swahilia ja tarkoittaa "ei huolta".


title: Hakuna matata

text: Sanontaa käytettiin ruotsalaisen Rune Andréassonin sarjakuvassa "Bamse" ("Maailman vahvin Nalle"). Sanonnasta tuli Nallen lapsen Pampulan ja Kilpisen yhteinen salaisuus, ja se on esiintynyt sarjassa useasti. Lauseen merkityksen tietävät vain he.


title: Hakuna matata

text: Sanonnasta tuli laajalti tunnettu maailmalla, kun se esiintyi vuonna 1994 tehdyssä Disneyn piirroselokuvassa "Leijonakuningas", jossa sitä käyttivät hahmot Timon ja Pumba. "Hakuna Matata" on myös tässä elokuvassa esiintyvän Elton Johnin säveltämän ja Tim Ricen sanoittaman laulun nimi.


title: Hakuna matata

text: Sanni on myös tehnyt "Hakuna matata"-kappaleen debyyttialbumilleen Sotke mut. Idea kappaleeseen tuli hänen lopettaessa työt hampurilaisravintolassa.


title: Hakuna matata

text: Muun muassa Dar es Salaamin yliopiston piirissä vaikuttavat, swahilin puhtautta vaalivat piirit pitävät ilmaisua "Hakuna matata" epäpuhtaana ilmaisuna. Se luokitellaan "turistikieleksi" tai "Kenian swahiliksi". Oikea tapa ilmaista asia swahiliksi on käyttää ilmaisua "Hakuna shida" (ha: negatiivimuoto, kuna: olla, shida: ongelma, huoli).


title: Imagine (John Lennonin kappale)

text: Imagine on John Lennonin vuonna 1971 levyttämä laulu, josta on tullut yksi kaikkien aikojen tunnetuimpia kappaleita. Laulun tuotti Phil Spector. Kappale on Lennonin albumin "Imagine" avausraita.


title: Imagine (John Lennonin kappale)

text: Laulussa Lennon kehottaa kuvittelemaan maailmaa, jossa ei ole taivasta, helvettiä, valtioita, uskontoja, ei mitään minkä puolesta tappaa tai kuolla, omaisuutta, ahneutta tai nälkää, vaan ihmisten veljeys ja maailman jakaminen. John Lennon kuvasi itse ”Imaginea” suklaakuorrutetuksi versioksi aikaisemmasta kappaleestaan ”Working Class Herosta”.


title: Imagine (John Lennonin kappale)

text: Kappaleen musiikkivideo on yksi tunnetuimpia 1970-luvun musiikkivideoita. Siinä John ja Yoko Ono kävelevät puutarhan läpi suureen valkoiseen taloon, jonka oven yläpuolella on teksti "This is not here". Sisällä Lennon soittaa valkoista flyygeliä ja laulaa katsoen kameraan: ”Imagine all the people, living life in peace”. Videossa myös valkoiseen pukeutunut Yoko Ono avaa ikkunoita täysin valkoisessa huoneessa ja istuutuu hänen viereensä. Lopussa Yoko katsoo Johniin ja kun John lopettaa soittamisen, he suutelevat.


title: Imagine (John Lennonin kappale)

text: Lennon ja Ono käyttivät laulua monesti hyödykseen rauhankampanjoissaan, eikä se loppunut Lennonin kuoleman jälkeenkään. Yhdysvalloissa on New Yorkin keskuspuistoon tehty Johnille omistettu "Imagine"-ympyrä. Kappale äänestettiin Isossa-Britanniassa vuosituhannen vaihteessa kaikkien aikojen suosituimmaksi lauluksi.


title: Imagine (John Lennonin kappale)

text: Monet uskovaiset loukkaantuivat laulun ateismista. Lennonin haaveilua omaisuuden jaosta kaikkien ihmisten kesken pidettiin varakkaan muusikon tekopyhyytenä.


title: Imagine (John Lennonin kappale)

text: Kappaleesta on myös tehty paljon cover-versioita. Ympäri maailmaa Imaginea ovat tulkinneet muun muassa Joan Baez, Madonna, Khaled, Guns N' Roses, The Shadows Connie Talbot, Emeli Sandé ja Neil Young. Khaledin versio on kuitenkin sanoituksiltaan osittain arabiankielinen.


title: Gia Qantšeli

text: Gia Qantšeli (; s. 10. elokuuta 1935 Tbilisi) on georgialainen säveltäjä. Hän lienee maan nykysäveltäjistä tunnetuin.


title: Gia Qantšeli

text: Qantšeli opiskeli Tbilisin konservatoriossa ja valmistui vuonna 1963. Hän opetti konservatoriossa vuodesta 1970 lähtien ja toimi pitkään myös Rustaveli-teatterin musikaalisena johtajana. Hän muutti 1990-luvun alussa Saksaan Neuvostoliiton hajoamisen ja Georgian levottoman yhteiskunnallisen tilanteen myötä. Euroopassa hänen teoksensa saivat pian osakseen kriitikkojen ylistystä. Nykyään hän asuu Antwerpenissa.


title: Gia Qantšeli

text: Qantšelin musiikkia on inspiroinut georgialainen kansanperinne; hänen sävellyksensä ovat ”syvän hengellisiä, täynnä [...] erilaisia värejä ja tekstuureja, tarkkoja kontrasteja ja voimakkaita huippukohtia”. Hänet tunnetaan erityisesti sinfonioiden ja muiden suurikokoisten teosten säveltäjänä: sinfonioita hän on säveltänyt seitsemän, ja hänen yhdessä Robert Sturuan kanssa laatimansa ooppera ”Musiikkia eläville” sai ensi-iltansa vuonna 1984. Hänen sävellystapansa on Rustaveli-teatterissa vietetyn ajan myötä saanut paljon vaikutteita teatterista. Qantšelin uudempiin teoksiin lukeutuvat esimerkiksi "Diplipito" sellolle, kontratenorille ja kamariorkesterille, "Time... and Again" viululle ja pianolle, "Rokwa" suurelle sinfoniaorkesterille sekä "Styx" alttoviululle, kuorolle ja orkesterille.


title: Liancourtsaaret

text: Liancourtsaaret (), (), on pienten saarten ja luotojen muodostama saariryhmä Japaninmerellä. Ryhmä on ollut Etelä-Korean hallussa Japanin Korean-miehityksen loppumisesta lähtien. Sitä vaativat itselleen myös Japani ja Pohjois-Korea.


title: Liancourtsaaret

text: Ranskalainen valaanpyytäjä Le Liancourt antoi ryhmälle nimen "Rochers de Liancourt" vuonna 1849.


title: Liancourtsaaret

text: Vaikka saarilla ei ole juurikaan kasvillisuutta, niitä ympäröivät hyvät kalastusalueet. Alueella saattaa olla myös maakaasua.


title: Liancourtsaaret

text: Saariryhmässä on kaksi pääsaarta: itäinen Dongdo (japaniksi Higashijima) ja läntinen Seodo (japaniksi Nishijima). Niitä ympäröi kymmeniä tuliperäisiä luotoja ja kareja. Alueen kokonaispinta-ala on 0,18 neliökilometriä. Liancourtsaaret sijaitsevat 216,8 kilometrin päässä Korean niemimaalta ja 211 kilometrin päässä Japanista. Okisaarille on matkaa 157 kilometriä. Lähin Etelä-Korean alue on 87,4 kilometrin päässä sijaitseva Ulleung-do.


title: Back to the Light

text: Back to the Light on Queenin kitaristina tunnetuksi tulleen Brian Mayn toinen sooloalbumi, joka julkaistiin 21. syyskuuta 1992. Se nousi parhaimmillaan brittilistan kuudenneksi, pysyen listalla 14 viikkoa ja myyden kultaa. Tunnetuimmat singlet albumilta ovat ”Driven By You” ja ”Too Much Love Will Kill You”, jotka päätyivät myös Queenin kokoelma-albumille Greatest Hits III. Levyllä soittivat myös muun muassa Cozy Powell ja Neil Murray.


title: Tukki (asetekniikka)

text: Kiväärin, haulikon tai jalkajousen tukki on yleisemmin valmistettu puusta, nykyään sotilasaseissa, ja lisääntyvästi metsästys- ja urheiluaseissa usein synteettisiä materiaaleja ja metallia yhdistelemällä.


title: Tukki (asetekniikka)

text: Myös useissa suustaladattavissa pistooleissa käytetään tukkia, johon piippu, lukkomekanismi ja muut osat kiinnitetään.


title: Tukki (asetekniikka)

text: Suosituin tukkimateriaali on tähän saakka ollut pähkinäpuu sen vääntyilemättömyyden ja helpon työstettävyyden sekä ulkonäön vuoksi. Pähkinäpuu on helposti pintakäsiteltävissä lakalla, vahalla tai öljyllä. Suuren kysynnän vuoksi hyvälaatuinen pähkinäpuu on nykyään kallista ja vaikeasti saatavaa, joten varsinkin halvempien aseitten tukkimateriaalina käytetään mm. koivua ja muita kohtalaisen kovia ja pihkattomia puulaatuja, ja enenevässä määrin synteettisiä materiaaleja.


title: Tukki (asetekniikka)

text: Pähkinäpuisen tukin arvon määrää pääasiassa puumateriaalin laatuluokka ja työn laatu yleensä. Tässä kaiverrusten laatu ja karhennusten tiheys ovat olleet määrääviä. Mitä tiheämmät kaiverrukset ovat, esimerkiksi 23 linjaa tuumalla, sitä vaativammat ne ovat toteuttaa.


title: Tukki (asetekniikka)

text: Tukin osat ovat "etutukki", mahdollinen "pistooliperä", sen jatkona "olkatuki" eli "perä" ( joka yleensä jakaantuu "tukin kaulaan" ja "tukin lapaan" ) ja siinä mahdollisesti oleva "poskipakka". Taaimmaisena on usein "perälevy" joko kumista, muovista tai puutukkisissa sotilasaseissa usein teräksestä. Tukki on useimmiten otekohdiltaan karhennettu ja myös kuvioitu esimerkiksi Fleur-de-Lis -kuvioin ym. Joskus tukeissa on myös koristeleikkauksia. Metalliosien koristelun yhteydessä puhutaan kaiverruksista.


title: Tukki (asetekniikka)

text: Tukit voivat olla tavanomaisen metsästystukin lisäksi taittuvia, katkaistavia, piipunsuuhun yltäviä kokotukkeja, tukin lavan osalta eurooppalaismallisia ns. sianselkätukkeja, peukalonreiällisiä tarkkuustukkeja tai sotilasaseista tuttuja ns. luurankotukkeja. Ilman pistooliperää olevaa suorakaulaista haulikontukkia sanotaan lentoonammuntatukiksi tai englantilaiseksi tukiksi.


title: Tukki (asetekniikka)

text: Automaatti- tai puoliautomaattiaseissa on usein erillinen pistoolikahva. Suomessa rynnäkkökiväärin etutukkia kutsutaan kädensuojaksi, sillä sen tarkoitus on - sen lisäksi, että se tarjoaa hyvän otteen - suojata kättä kuumaksiammutulta piipulta.