title: Loistelamppu

text: Elektroniset liitäntälaitteet muuttavat syöttöjännitteen loisteputkelle sopiviksi jännitteiksi. Pääsääntöisesti ne syöttävät hehkuille omat ja putkelle oman jännitteensä. Hehkujännitteet ovat ennen putken syttymistä 6–12 V suuruisia, putkijännite 400–600 V suuruinen. Putken syttymisen jälkeen jännitteet ovat alhaisempia. Jännitteet ovat riippuvaisia putken tehosta ja halkaisijasta (sisällä olevasta kaasusta).


title: Loistelamppu

text: Elektronisten liitäntälaitteiden etuina magneettisiin kuristimiin verrattuna ovat korkea hyötysuhde, parempi loisteputken valotehokkuus, värinätön valo, sinimuotoinen ottovirta, vilkkumaton syttyminen ja lamppujen pidempi elinikä.


title: Loistelamppu

text: Energiansäästölamput ovat pieniä loisteputkivalaisimia, joissa on integroituna elektroninen kuristin. Elektroninen kuristin toimii siten, että se muuttaa verkkosähkön taajuuden 50 hertsistä 20 kilohertsiin. Suurella taajuudella saavutetaan n. 20 % korkeampi valohyötysuhde ja värinätön valo.


title: INTP

text: INTP on yksi Myers–Briggsin tyyppi-indikaattorin määrittelemistä 16:sta persoonallisuustyypistä, joka on indikaattorin mukaan introvertti (I), intuitiivinen (N), ajatteleva (T) ja spontaani (P). INTP-luonteen omaavaa henkilöä kuvaillaan usein 'ajattelijaksi' tai tiedonjanoiseksi analysoijaksi.


title: INTP

text: INTP Centralin mukaan INTP on yksi harvinaisimmista Myers-Briggs-indikaattorin määrittelemistä tyypeistä; sitä edustaa noin 1 % populaatiosta. Center for Applications of Psychological Type -säätiön mukaan noin 3–5 % amerikkalaisista edustaa INTP-tyyppiä.


title: INTP

text: INTP:t ovat usein varautuneita, loogisia ja tiedonhaluisia yksilöitä. He ovat kiinnostuneita ajatuksista ja teorioista itsessään, ja heidän päämääränään on ymmärtää kuinka asiat toimivat. He ovat taitavia keskustelijoita ja väittelijöitä, ja heillä on kyky keskittyä tarkasti niihin asioihin, mistä he ovat kiinnostuneita. Toisissa ihmisissä INTP:t arvostavat erityisesti älykkyyttä.


title: INTP

text: INTP on ennen kaikkea ajattelija ja hänen sisäinen maailmansa on paikka, jossa kaikki tieto on jäsennelty tarkkoihin loogisiin rakenteisiin. INTP:n mieli analysoi kaikki uudet kokemukset ja niistä kertynyt tieto sijoitetaan osaksi loogisesti jäsenneltyä kokonaisuutta.


title: INTP

text: INTP:llä on erityinen kyky uusien teorioiden ja ideoiden kehittelyyn ja analysointiin. He ovat luovia ajattelijoita, joilla on usein loistava oivalluskyky ja he pystyvät nopeasti ymmärtämään monimutkaisetkin abstraktit ideat. Heillä on myös usein poikkeuksellisen hyvä looginen ja rationaalinen päättelykyky minkä avulla he voivat analysoida teoriat läpikotaisin ja löytää niihin liittyvät 'totuudet'.


title: INTP

text: Onnellisimpia INTP:t ovat usein työtehtävissä, joissa he ovat suhteellisen riippumattomia ja voivat työskennellä yksin, kehitellen ja analysoiden monimutkaisia teorioita ja abstraktioita tarkoituksenaan löytää niiden taustalla oleva 'totuus'.


title: INTP

text: INTP:n suurin heikkous on taipumus yksityiskohtien sivuuttamiseen tai niihin kyllästymiseen. Yksityiskohdat ovat INTP:lle 'todellisen' maailman epätäydellisyydestä seuraavia häiriötekijöitä, jotka vaikeuttavat älyllisesti rakennettavan ideaalisen maailman hahmottamista.


title: Vaara

text: Vaara on lähinnä Pohjois-Karjalan, Pohjois-Savon ja Oulun läänin mäkisten itäosien eli Vaara-Suomen alueen kivisistä mäistä käytetty nimitys. Vaarat ovat kivisyydestään huolimatta alueidensa parhaita viljelyseutuja ja vaara-asutuksen sijoittumiselle otollisia, sillä jääkauden jäätiköiden sulamisvesi on valtavina virtoina huuhtonut laaksoista ja matalilta alueilta ravinteet ja hiekan, kun taas moreenipeitteiset vaarat ovat saattaneet jäätikön väistyttyä jääkauden jälkeen jäädä vedenkoskemattomiksi eli supra-akvaattisiksi alueiksi. Myös laaksoja vähäisempi hallanvaara on parantanut viljelyedellytyksiä.


title: Vaara

text: Etelä-Suomen mäet ovat olleet useimmiten ensin veden peitossa eli subakvaattista aluetta jäätikön väistyessä, ja tämän jälkeen tavallisesti saarina, jolloin rantavoimat kuten aallot ovat huuhtoneet mäkien la’ilta ja rinteiltä irtaimen aineksen, kun taas niiden väliset laaksot ovat olleet merenpohjaa, johon liete ja hiekka ovat kerääntyneet. Siksi Etelä-Suomessa on viljelty perinteisesti laaksoissa, mutta Vaara-Suomessa vaaroilla. Vaara-Suomen viljely on ollut perinteisesti kaskiviljelyä, mutta nykyisin perinne on lähes lakannut.


title: Vaara

text: Lapissa puurajan yläpuolelle ulottuvia paljaslakisia maastonkohoumia kutsutaan tuntureiksi ja sitä matalampia, metsän peittämiä kohoumia taas vaaroiksi. Esimerkiksi Rovaniemen seudulla tunnetuimpia vaaroja ovat Ounasvaara, Korkalonvaara, Syväsenvaara, Pöyliönvaara ja Häki(n)vaara.


title: Vaara

text: Sana "vaara" (maaston kohouman merkityksessä) kuuluu vanhastaan suomen kielen itäisiin murteisiin, ja sitä muistuttaa läheisesti karjalan kielen sana "voara". Sana on sukua, joskaan ei välitöntä, (länsi)suomalaiselle sanalle "vuori". "Vaara" on ilmeisesti lainaa saamelaiskielistä siinä, missä "vuori" on suomessa omaperäinen. Molemmat sanat kuitenkin pohjautuvat samaan kantasanaan, joka on omaperäinen suomensukuisissa kielissä.


title: Kharon (kuu)

text: Kharon on kääpiöplaneetta Pluton kuu. Sitä voidaan toisaalta pitää kaksoiskääpiöplaneettana Pluton kanssa. Kharon tunnetaan myös nimellä (134340) Pluto I. Kharonin löysi tähtitieteilijä James Christy 22. kesäkuuta 1978 tutkiessaan muutamaa kuukautta aiemmin otettuja valokuvia Plutosta ja huomatessaan pienen pullistuman ilmestyvän siihen säännöllisesti. Myöhemmin pullistuma vahvistettiin 29. huhtikuuta 1965 otetuista kuvista erilliseksi taivaankappaleeksi. Kharonin pinnalla arvellaan olevan jäätynyttä vettä. Aluksi Kharonille annettiin tilapäinen nimi 1978 P 1.


title: Kharon (kuu)

text: Kuu sai nimensä kreikkalaisen mytologian hahmon mukaan: Kharon oli tuonelan jumalan Haadeen lautturi. Haades puolestaan tunnettiin myöhemmin roomalaisessa mytologiassa nimellä Pluto. Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni (IAU) vahvisti nimen vuonna 1985.


title: Kharon (kuu)

text: Vuorovesivoimat pitävät Pluton ja Kharonin aina sama puoli toisiinsa kääntyneinä. Kharon kiertää Pluton samassa ajassa kuin tämä kierähtää akselinsa ympäri eli 6,387 vuorokaudessa (6 vrk 9 h 18 min). Kharonin halkaisija 1192 km on runsas puolet (53 prosenttia) Pluton halkaisijasta. Kharonin massa on seitsemäsosa Pluton massasta ja pinta-ala on 4 400 000 km². Toisin kuin Pluto, joka on jäätyneen metaanin peittämä, Kharon näyttäisi olevan vesijään peitossa.


title: Kharon (kuu)

text: Vuonna 2005 löydetyt kiertolaiset Nix ja Hydra ovat myös Pluton kuita. Tämä pätee myös vuonna 2011 löydettyyn Kerberosiin (aikaisemmin: S/2011 (134340) 1), joka kiertää Nixin ja Hydran välillä, sekä vuonna 2012 löytyneeseen Styxiin (aikaisemmin: S/2012 (134340) 1) jonka kiertorata on lähimpäna Kharonia ja Plutoa.


title: Kharon (kuu)

text: Kesällä 2005 sattuneen tähdenpeiton aikana tehdyistä havainnoista ESOssa on mitattu Kharonin säteeksi 604 km ja tiheydeksi 1,71 g/cm. Lisäksi voitiin päätellä, että Kharonilla ei ole kaasukehää, tai että sen paine voi olla korkeintaan miljoonasosan Maan ilmakehän paineesta.


title: Hajautettu tieto

text: Hajautettu tieto on taloustieteissä käytettävä käsite, jonka mukaan yhdelläkään markkinoilla toimivalla henkilöllä ei ole täydellistä tietoa, vaan tieto on hajautettu kaikille markkinoilla toimijoille. Kaikilla on ainoastaan epätäydellistä tietoa, mutta myös yksi erittäin hyvä indikaattori muiden ihmisten tiedosta ja aikeista: hinta.


title: Hajautettu tieto

text: Hinta sekä kertoo tietoa henkilölle että antaa henkilölle mahdollisuuden jakaa omaa tietoaan vaikuttamalla hintaan ostamalla, myymällä tai pidättäytymällä tekemästä mitään. Tieto on yleensä luonteeltaan hiljaista tietoa. Usein tiedon vastaanottaminen muilta henkilöiltä tai tiedon jakaminen heille ei tapahdu kovin tiedostavalla tasolla.


title: Hajautettu tieto

text: Hintasignaalit ovat yksi ratkaisu taloudellisten resurssien laskentaongelmaan. Tällainen näkemys on suosittu itävaltalaisella koulukunnalla ja eritoten Friedrich Hayekilla.


title: Tommi Mäkinen

text: Tommi Antero Mäkinen (s. 26. kesäkuuta 1964 Puuppola, Jyväskylän mlk) on suomalainen entinen ralliautoilija ja nelinkertainen ralliautoilun maailmanmestari vuosilta 1996–1999. Hän lopetti ralliuransa vuonna 2003. Urallaan Mäkinen ajoi yhteensä 139 MM-rallia, joista hän voitti 24. Maailmanmestaruusvuosinaan hän ajoi Mitsubishin tallissa. Mäkinen on voittanut viisi kertaa peräkkäin Suomen MM-rallin sekä neljä kertaa peräkkäin Monte Carlon MM-rallin.


title: Tommi Mäkinen

text: Mäkisen kartanlukijana toimi vuoteen 1997 asti Seppo Harjanne. Hänen kanssaan Mäkinen voitti kaksi maailmanmestaruutta. Harjanteen tilalla jatkoi Risto Mannisenmäki, jonka kanssa Mäkinen ajoi maailmanmestaruuteen vuosina 1998 ja 1999. Mannisenmäen loukattua selkänsä Korsikan ulosajossa vuonna 2001 Mäkinen vaihtoi kartturikseen Kaj Lindströmin.


title: Tommi Mäkinen

text: Tommi Mäkinen toimi koneiden parissa jo ennen ralliuransa alkua ja muun muassa voitti 14-vuotiaana traktorikynnön junioreiden piirimestaruuden. 19-vuotiaana hän voitti ensimmäisen kolmesta ko. lajin Suomen mestaruudestaan. Nuoruutensa Mäkinen asui Jyväskylän Suurajojen reitin varrella lähellä Kuukanpään erikoiskoetta, joka oli 1970- ja 1980-luvuilla yksi Suurajojen vakioerikoiskokeista, ja hän olikin jo alle kouluikäisenä seuraamassa rallia Kuukanpäässä.


title: Tommi Mäkinen

text: Koulua Mäkinen kävi Puuppolan koululla ja opiskeli myöhemmin pari vuotta maataloutta. Mäkinen rakensi kavereidensa ja veljiensä kanssa autonromuista peltoautoja, joilla he harjoittelivat ajamista muun muassa jääradoilla.


title: Tommi Mäkinen

text: Ajokortin saatuaan Mäkinen teki paljon töitä metsäkoneen kuljettajana ja lopulta, 21-vuotiaana vuonna 1985, hänellä oli koossa tarpeeksi rahaa ralliauton ostoon. Mäkinen osti ensimmäisen ralliautonsa Suomen menestyneimmältä naisralliautoilijalta Minna Sillankorvalta. Auto oli Ford Escort RS 2000.


title: Tommi Mäkinen

text: Ensimmäisen rallinsa Mäkinen ajoi junioriluokassa lokakuussa 1985 Nokialla ja sijoitus oli heti kolmas. Ensimmäinen yleiskilpailun voittokin tuli nopeasti, junioreiden SM-rallisarjan karsintaosakilpailussa Summassaari-rallissa Saarijärvellä vuoden 1986 tammikuussa.


title: Tommi Mäkinen

text: Voitto toi suuria odotuksia, mutta junioreiden SM-sarjassa muutamaa hyvää erikoiskoeaikaa tapasi seurata suistuminen tieltä. Ensimmäisen kerran Mäkinen johti junioreiden SM-yleiskilpailua Ähtärissä 1986 mutta sekin kisa päättyi ulosajoon. Kesällä Ford Escort RS 2000 vaihtui BDA-escortiin, jonka moottori tuotti lähes 50 hevosvoimaa edeltäjäänsä enemmän. Mäkinen ajoi luokkansa SM-rallin voittoon Somerolla, minkä ansiosta hän nousi SM-loppupisteissä sijalle 12. Vuosi ensimmäisestä rallistaan Mäkinen kilpaili yleisen luokan SM-tasolla. Tampereella ajetussa rallissa kaukaa kärjen takaa numerolla 74 startannut Mäkinen ajoi yleiskilpailun kymmenen joukossa kunnes ajoi Escortillaan ulos pellolle.


title: Tommi Mäkinen

text: Vuonna 1987 Mäkinen sai takavetoiset ja luokituksiltaan vanhentuneet Escortinsa myytyä ennen Jyväskylän Suurajoja ja hankki N-ryhmän nelivetoisen Lancian. Hänen ajonsa ensimmäisessä MM-rallissaan herätti huomiota ennen kuin matka päättyi ulosajoon. Auto päätettiin kunnostaa ja seuraavan kauden tavoitteeksi asetettiin N-ryhmän Suomen mestaruus, minkä hän saavuttikin ailahtelevista suorituksista huolimatta. Hankirallissa ja Five Stars -rallissa Mäkinen voitti ryhmänsä. Hänet valittiin samana vuonna AKK:n kokoamaan Finnish Junior Rally Teamiin.


title: Tommi Mäkinen

text: Suomen mestaruutensa jälkeen Mäkinen ajoi pääosin velkarahalla italialaisen yksityistallin Lanciaa Italiassa ja Suomessa. Tunturirallista irtosi voitto, mutta Mäkinen ajautui talousvaikeuksiin, joista häntä auttoivat selviytymään Juha Kankkunen ja Timo Jouhki.


title: Tommi Mäkinen

text: Vuonna 1990 Mäkinen aloitti ammattimaisen valmentautumisen ralliautoilijaksi. Ensimmäiset viikot kuluivat englannin kielen harjoittelussa. Kartturikseen hän sai maailman parhaimpiin alallaan kuuluvan Seppo Harjanteen. Kauden tavoitteeksi asetettiin kokemuksen kerääminen sekä osallistuminen kilpailuihin, joissa Mäkinen noteerattaisiin menestymisen myötä mahdollisimman laajalti. Autoksi hankittiin Saksasta N-ryhmän Mitsubishi Galant. Alkukauden Mäkinen kilpaili rallin SM-Miljoona Cup -sarjoissa ja myöhemmin MM-tasolla Uudessa-Seelannissa. Mäkinen voitti myöhemmin rallin N-ryhmän ja sijoittui yleiskilpailussa kuudenneksi. Kausi oli tulosten kannalta lupaava, muttei vielä kantanut MM-sarjan työpaikkaan.


title: Tommi Mäkinen

text: Vuonna 1991 Mäkinen kilpaili jälleen N-ryhmässä, mutta katseet olivat suunnattuna tehokkaampiin autoihin. Vuoden 1983 maailmanmestarin Hannu Mikkolan avustuksella hän sai mahdollisuuden ajaa Mazdalla kaksi MM-rallia. Mäkinen voitti Mikkolan Jyväskylässä ja ajoi yleiskilpailun viidenneksi. RAC-ralli päättyi keskeytykseen, mutta Mäkinen oli herättänyt tallipäälliköiden kiinnostuksen.


title: Tommi Mäkinen

text: Vuonna 1992 Mäkisellä oli valittavana kaksi tallivaihtoehtoa: Nissan tai Subaru. Molemmat tarjosivat täyttä MM-ohjelmaa. Mäkinen valitsi tallikseen Nissanin, mikä osoittautui lopulta huonoksi valinnaksi. Japanilaistehdas ilmoitti jo kahden ajetun MM-rallin jälkeen supistavansa ohjelmaansa ja myöhemmin kesällä vetäytyvänsä kokonaan sarjasta. Näin Mäkinen pääsi ajamaan vain neljä MM-rallia.


title: Tommi Mäkinen

text: Vuonna 1993 Mäkinen kilpaili MM-sarjassa harvakseltaan yksityistallin Lancialla mutta menestyi auton kilpailukykyyn nähden hyvin; tuloksena kaksi neljättä ja yksi kuudes sija. Mitsubishi kiinnostui Mäkisestä mutta sopimuksen ollessa allekirjoitusta vaille valmis päätti talli palkata Toyotalta työttömäksi jääneen saksalaisen Armin Schwarzin.


title: Tommi Mäkinen

text: Seuraavana vuonna Mäkinen kilpaili etuvetoisella Nissanilla mutta Portugalin MM-ralli päättyi keskeytykseen. Hän harkitsi jo uransa lopettamista, kunnes Mitsubishi ilmoitti pettyneensä Schwarziin. Näin Mäkinen sai tilaisuuden ajaa Mitsubishilla syksyn San Remo -rallissa. Heinäkuun lopulla lopulla Ford tarjosi vapaaksi jäänyttä Miki Biasionin tehdasautoa Jyväskylän Suurajoihin, ja Mäkinen ajoi sillä Suurajojen voittoon. San Remossa Mitsubishilla ajanut Mäkinen keskeytti ja kauden päätösosakilpailussa hän sijoittui Nissanilla yhdeksänneksi.


title: Tommi Mäkinen

text: Heinäkuun lopulla 1994 Mäkisellä oli valittavanaan Ford tai Mitsubishi, joista hän päätyi jälkimmäiseen. Vuoden 1995 MM-sarja alkoi Mäkisen osalta Monte Carlo -rallin neljännellä sijalla. Ruotsin rallissa Mäkinen sijoittui toiseksi tallipäällikkö Andrew Cowanin määrättyä pitämään viimeistä jaksoa edeltäneet sijoitukset tallitoveri Kenneth Erikssonin johtaessa Mäkistä yhdellä sekunnilla. Mäkinen osoitti mieltään pysähtymällä viimeisen erikoiskokeen maalin lähelle lähes minuutiksi ja hävisi Erikssonille lopulta 12 sekunnilla. Portugalin ralliin Mäkinen ei päässyt lainkaan Mitsubishin ajattaessa siellä vain N-ryhmän autoja. Korsikan asvalttirallissa Mäkinen sijoittui kahdeksanneksi. Uuden-Seelannin rallissa Mäkinen ajoi johtoasemassa ulos ja keskeytti, ja Australian rallissa hän sijoittui neljänneksi. Katalonian rallissa kahden vuoden jatkosopimuksen Mitsubishin kanssa jo solminut Mäkinen ajoi viimeisenä päivänä tieltä ulos. Kauden päättäneessä RAC-rallissa hän törmäsi ajolinjalla olleeseen tukkiin ja keskeytti. MM-sarjassa Mäkinen sijoittui viidenneksi.


title: Tommi Mäkinen

text: MM-kauden 1996 Mäkinen aloitti voittamalla niukasti Ruotsin rallin sekä ensikertalaisena yli 14 minuutin erolla Safari-rallin. Hän keskeytti Indonesian rallissa ja sijoittui Akropolis-rallissa toiseksi. Argentiinan rallin, Jyväskylän Suurajot ja Australian rallin Mäkinen voitti ja varmisti näin ensimmäisen maailmanmestaruutensa jo kauden kolmanneksi viimeisessä kilpailussa. San Remon rallissa tavoitteena oli auttaa Mitsubishia taistelussa automerkkien maailmanmestaruudesta mutta Mäkinen keskeytti ja Subaru karkasi merkkimestaruustaistossa selvään johtoon. Mäkisen kartanlukija Seppo Harjanne loukkasi ulosajossa selkänsä, joten viimeiseen osakilpailuun Katalonian ralliin Mäkinen sai kartanlukijaksi Juha Revon. Katalonian rallissa Mäkinen ajoi viidenneksi ja voitti maailmanmestaruuden 31 pisteen erolla Subaru-kuljettaja Colin McRaehin.


title: Tommi Mäkinen

text: Vuonna 1997 MM-rallisarjassa siirryttiin WRC-autoihin ja osakilpailujen määrä kasvatettiin neljääntoista. Mäkisen kausi alkoi Monte Carlon ja Ruotsin rallin kolmossijalla sekä Safari-rallin rengasrikkojen aiheuttamalla keskeytyksellä. Kauden ensimmäisen voittonsa Mäkinen sai Portugalissa ja tämän jälkeen hän ajoi ensimmäisen kerran asvaltilla MM-rallin voittoon Kataloniassa. Korsikan rallissa Mäkinen keskeytti törmättyään lehmään ja syöksyttyään sen seurauksena rotkoon. Argentiinan rallissa hän ajoi voittoon yli minuutin erolla MM-pisteissä toisena olleeseen Colin McRaehin.


title: Tommi Mäkinen

text: MM-rallikauden 1997 jälkimmäinen puolisko alkoi Mäkisen osalta Akropolis-rallin kolmannella sijalla. Uuden-Seelannin rallissa hän keskeytti. Jyväskylän Suurajojen nimen taakseen jättäneen Suomen rallin Mäkinen voitti seitsemän sekunnin erolla Juha Kankkuseen suomalaisten ottaessa neloisvoiton. Indonesian rallissa Mäkinen keskeytti ja espanjalainen Ford-kuljettaja Carlos Sainz nousi MM-tilanteessa kahdeksan pisteen päähän. San Remon rallissa Mäkinen sijoittui kolmanneksi ja Australian rallissa toiseksi, ja Mäkisen maailmanmestaruuden ainoaksi uhkaajaksi kymmenen pisteen päähän nousi molemmat rallit voittanut Colin McRae. Kauden päättäneen RAC-rallin McRae voitti saaden kymmenen lisäpistettä mutta Mäkinen sijoittui kuudenneksi ja voitti maailmanmestaruuden yhden pisteen erolla McRaehin. Mäkisen kartanlukija Seppo Harjanne lopetti kilpauransa tähän.


title: Tommi Mäkinen

text: Vuonna 1998 Mäkisellä oli uusi kartanlukija, Risto Mannisenmäki. Kaksikon ensimmäinen MM-ralli Monte Carlossa päättyi keskeytykseen. Ruotsin rallin Mäkinen voitti mutta Safari-ralli ja Portugalin ralli päättyivät keskeytykseen. Katalonian rallissa Mäkinen oli kolmas mutta toisessa asvalttirallissa Korsikalla hän keskeytti sähkövian seurauksena. Argentiinan rallin Mäkinen voitti vaikka ajoi pikataipaleilla vain neljä pohja-aikaa. Akropolis-ralli jäi kesken jo alkumatkasta sähköongelmien vuoksi. Uuden-Seelannin rallissa Mäkinen ajoi kolmanneksi. Suomen rallin hän voitti viidennen peräkkäisen kerran. Mäkisen voittokulku jatkui San Remon asvalttirallissa ja Australian sorarallissa vaikka hän jälkimmäisessä ajoi ensimmäisenä päivänä kiveen ja jäi korjausten viivyttämänä puolentoista minuutin päähän kärjestä.


title: Tommi Mäkinen

text: Mäkinen lähti kauden päättävään RAC-ralliin MM-sarjan ykkösenä kahden pisteen johtoasemassa tavoittelemaan vuoden toista suurta suomalaista automestaruutta, sillä Mika Häkkinen oli varmistanut F1-luokan maailmanmestaruuden kolme viikkoa aiemmin. Mäkinen joutui kuitenkin keskeyttämään RAC-rallin jo avauspäivänä ajettuaan öljyläikkään ja takapyörän taituttua auton alle. Mestaruus näytti menevän Espanjan Carlos Sainzille mutta Mäkinen sai suoran tv-haastattelun aikana kännykkäänsä veljeltään Tuomolta tiedon, että Sainzin auto oli pysähtynyt vain muutama sata metriä ennen maalia rallin viimeisellä erikoiskokeella eikä hän päässyt maaliin saakka, joten Mäkinen voitti kolmannen maailmanmestaruutensa kahden pisteen erolla Sainziin.


title: Tommi Mäkinen

text: MM-rallikauden 1999 Mäkinen aloitti voittamalla ensi kertaa Monte Carlo -rallin ja jatkoi kautta Ruotsin rallin voitolla. Safari-rallissa Mäkinen hylättiin toiselta sijalta Toyotan protestoitua hänen saaneen sääntöjen vastaisesti paikallisilta ihmisiltä apua renkaanvaihdossa. Mäkisen kausi jatkui viidennellä sijalla Portugalissa, kolmannella sijalla Kataloniassa, kuudennella sijalla Korsikassa, neljännellä sijalla Argentiinassa ja kolmannella sijalla Akropolis-rallissa. Uudessa-Seelannissa Mäkinen palasi voittajaksi ja suomalaiset ylsivät kolmoisvoittoon. Suomen rallissa Mäkinen keskeytti mutta sai kuitenkin kaksi MM-pistettä kauden uutuuden, tv-erikoiskokeen kakkossijan ansiosta. Kiinan rallissa Mäkinen keskeytti ja Ranskan Didier Auriol nousi hänen kanssaan MM-pisteissä tasoihin. San Remon asvalttirallissa Mäkinen nousi viimeisellä pikataipaleella kilpailun voittoon. Australian rallissa hän sijoittui kolmanneksi Auriolin hukatessa mestaruustoiveensa keskeytykseen. Kauden päätöskilpailussa Isossa-Britanniassa Mäkinen keskeytti mutta voitti neljännen maailmanmestaruutensa seitsemän pisteen erolla päätöskilpailun voittaneeseen englantilaiseen Richard Burnsiin (pisteet 62–55).


title: Tommi Mäkinen

text: MM-rallikauden 2000 Mäkinen aloitti voittamalla Monte Carlo -rallin ja ajamalla toiseksi Ruotsin rallissa mutta ne jäivät hänen parhaiksi saavutuksikseen tuona vuonna. Viidennessä MM-osakilpailussa Kataloniassa Mäkinen sijoittui neljänneksi ja seuraavassa kilpailussa Argentiinassa kolmanneksi. Kahden heikomman kisan jälkeen hän oli Suomen rallissa neljäs ja Kyproksen rallissa viides. Korsikalla Mäkinen ajoi ulos mutta putoaminen alas vuoren rinnettä pitkin ei aiheuttanut pahoja vammoja. San Remon rallissa Mäkinen sijoittui kolmanneksi. Australian rallissa hän ajoi ykkösenä maaliin mutta hänen autonsa turbo todettiin sääntöjen vastaiseksi ja suoritus hylättiin. Mäkisen kausi päättyi Britannian rallin kolmanteen sijaan, ja kauden kokonaistuloksissa hän oli viides 36 pisteellä. Mestariksi ajoi toinen suomalaiskuljettaja Marcus Grönholm, joka keräsi 65 pistettä.


title: Tommi Mäkinen

text: Vuosi 2001 jäi Mäkisen viimeiseksi Mitsubishilla. Hän ajoi tammikuussa kolmannen kerran peräkkäin Monte Carlo -rallin voittoon. Ruotsin rallissa Mäkinen lähti kakkossijalta viimeiselle pikataipaleelle mutta ajoi ulos yrittäessään tavoittaa kärjessä ollutta Harri Rovanperää ja jäi pisteittä. Portugalin ralli oli Mäkisen uran sadas MM-osakilpailu ja hän ajoi siinä uransa 22. MM-voiton. Katalonian rallissa Mäkinen ajoi kolmanneksi ja Argentiinan rallissa neljänneksi mutta Kyproksen ralli päättyi keskeytykseen. Akropolis-rallissa Mäkinen sijoittui neljänneksi ja Colin McRae nousi MM-pisteissä hänen kanssaan tasoihin. Safari-rallissa Mäkinen ajoi kauden kolmanteen voittoon mutta viimeiset kuusi osakilpailua tuottivat hänelle enää yhden pisteen. Neljään viimeiseen kilpailuun Mäkinen lähti uudella WRC-luokitellulla autolla Mitsubishin luovuttua vihdoin A-ryhmän autosta. Korsikan rallissa Mäkinen törmäsi rajusti kallionseinään ja kartanlukija Risto Mannisenmäki loukkasi selkänsä pahasti. Toiseksi viimeiseen kisaan Mannisenmäen sijaiseksi tuli Timo Hantunen. Australian rallissa Mäkinen ajoi kuudenneksi ja sijan verran häntä paremmin suoriutunut Colin McRae siirtyi MM-sarjan johtoon yhden pisteen erolla Mäkiseen. Kauden päättäneessä Britannian rallissa Mäkisen ja hänen kartanlukijakseen tulleen Kaj Lindströmin taival loppui jo toisella erikoiskokeella etupyörän tukivarren pultin katkeamiseen mutta myös Colin McRae keskeytti ja maailmanmestariksi nousi englantilainen Richard Burns, joka keräsi kauden aikana 44 pistettä. McRae oli MM-tuloksissa toinen 42 pisteellä ja Mäkinen kolmas 41 pisteellä.


title: Tommi Mäkinen

text: Vuodelle 2002 Mäkinen siirtyi Subarulle. Kauden aluksi hän voitti Monte Carlo -rallin neljännen peräkkäisen kerran mutta ei päässyt paikan päällä juhlimaan voittoa, sillä Sébastien Loebin kielletyllä alueella tapahtuneesta renkaanvaihdosta saama kahden minuutin aikasakko, joka pudotti hänet tuloksissa Mäkisen taakse toiseksi, jätettiin odottamaan Loebin Citroën-tallin vetoomuksen käsittelyä ja lisättiin tuloksiin vasta runsas viikko kilpailun jälkeen, kun Citroën luopui vetoomuksestaan. Ruotsin rallin lumisilla teillä Mäkinen joutui MM-sarjan ykkösenä ajamaan ensimmäisenä eli ikään kuin auraamaan tietä lumesta ja hänen kilpailunsa päättyi keskeytykseen. Myös Korsikalla ja Kataloniassa Mäkinen keskeytti ja ajoi sitten Kyproksella kolmanneksi. Kolmessa seuraavassa osakilpailussa Mäkinen jäi pisteittä kunnes sijoittui Suomen rallissa kuudenneksi. Saksassa hän sijoittui seitsemänneksi eli pistesijojen ulkopuolelle ja San Remon rallissa hän keskeytti vetoakselin katkettua. Uuden-Seelannin rallissa Mäkinen ajoi kolmanneksi edellään kaksi muuta suomalaista, maailmanmestaruuden voitollaan varmistanut Marcus Grönholm ja toiseksi ajanut Harri Rovanperä. Australian rallissa Mäkinen hylättiin auton alipainoisuuden vuoksi. Kauden lopuksi ajetussa Britannian rallissa Mäkinen sijoittui neljänneksi. MM-sarjassa hän sijoittui kahdeksanneksi 22 pisteellä.


title: Tommi Mäkinen

text: Kauden 2003 Mäkinen aloitti keskeytyksellä Monte Carlo -rallissa. Ruotsin rallissa hän sijoittui toiseksi, mikä jäi hänen ainoaksi palkintokorokesijoituksekseen koko vuonna. Turkin rallissa hän sijoittui kahdeksanneksi, mikä uudessa pistelaskujärjestelmässä riitti yhteen MM-pisteeseen. Uuden-Seelannin rallissa hän sijoittui seitsemänneksi mutta Argentiinan ralli ei tuonut lisäpisteitä. Akropolis-rallissa Mäkinen oli viides, ja kahden heikomman kilpailun jälkeen hän sijoittui Suomen rallissa parhaana suomalaisena kuudenneksi. Australian rallissa hän oli kuudes, San Remon rallissa kymmenes, Korsikan rallissa seitsemäs ja Katalonian rallissa kahdeksas. Mäkinen sijoittui viimeisessä MM-kilpailussaan Walesissa kolmanneksi maailmanmestaruudesta tiukan taiston käyneiden Petter Solbergin ja Sébastien Loebin takana. Mäkinen sijoittui MM-sarjassa kahdeksanneksi 30 pisteellä. MM-uransa lopettamisesta tähän kauteen Mäkinen tiedotti elokuussa viikko Suomen MM-rallin jälkeen.


title: Tommi Mäkinen

text: Tommi Mäkinen omistaa kotiseudullaan Puuppolassa ralliautoja valmistavan "Tommi Mäkinen Racing" -yrityksen. Ralliautoja valmistetaan yhteistyössä japanilaisen Subarun kanssa. Vuosittain valmistuu noin 20 autoa. Ralliauton keskihinta on noin 135 000 euroa. Oheispalveluna yritys tarjoaa rallikoulutusta. Yritys avasi tuotantotilojensa uuden laajennusosan heinäkuussa 2009 ja tiloja avaamassa oli entisten rallitähtien lisäksi Kimi Räikkönen ja ministeri Mauri Pekkarinen.


title: Tommi Mäkinen

text: Kaudesta 2017 alkaen Mäkinen toimii Toyotan tallipäällikkönä rallin maailmanmestaruussarjassa. Edellisen kerran Toyota oli mukana rallin MM-sarjassa vuonna 1999.


title: Saku Koivu

text: Saku Antero Koivu (s. 23. marraskuuta 1974 Turku) on pelaajauransa päättänyt suomalainen jääkiekkoilija sekä moninkertainen olympia- ja MM-mitalisti. Koivu oli jääkiekossa pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Mittavan uran NHL-liigassa luonut Koivu pelasi NHL:ssä 1 124 runkosarjaottelua tehopistein 255+587=832. Pelaajauransa ohella Koivu toimi myös Kansainvälisen olympiakomitean urheilijajäsenenä vuosina 2006–2014.


title: Saku Koivu

text: Koivun ammattilaisura käynnistyi Turun Palloseurassa, jossa hän voitti 1990-luvun alkupuoliskolla kaksi Suomen mestaruutta saavuttaen myös lukuisia henkilökohtaisia pelaajapalkintoja. Montréal Canadiens varasi Koivun NHL:ään numerolla 21, ja Koivu siirtyi NHL:ään voitettuaan jääkiekon maailmanmestaruuden vuoden 1995 keväällä. Montréalissa Koivusta tuli hyvin pian seuran kannattajien suosikki, ja hänet valittiin vuonna 1999 seuran kapteeniksi ensimmäisenä eurooppalaisena jääkiekkoilijana kautta aikain. Koivu toimi Canadiensin kapteenina aina kevääseen 2009 asti, jolloin hän siirtyi Anaheim Ducksiin. Hän edusti Anaheimia kevääseen 2014, jonka jälkeen hän päätti uransa vuoden 2014 syyskuussa.


title: Saku Koivu

text: Koivun pelaajauraa varjostivat lukuisat loukkaantumiset ja sairaudet, ja hän pelasi urallaan NHL:ssä täyden 82 ottelun mittaisen runkosarjan vain kahdesti. Hän joutui sivuuttamaan yli 260 NHL-ottelua väliin loukkaantumisten vuoksi, ja hänen uransa uhkasi päättyä ennenaikaisesti vuonna 2001 havaittuun imusolmukesyöpä non-Hodgkinin lymfoomaan ja vuonna 2006 silmävammaan, jonka vuoksi hänen silmäänsä pääsi vuotamaan vaarallisesti verta. Voitettuaan taistelunsa syöpää vastaan Koivu palkittiin sisukkuutta, urheiluhenkeä ja omistautumista jääkiekolle osoittaneena pelaajana Bill Masterton Memorial Trophyn muodossa, ja vuonna 2007 hänet palkittiin King Clancy Trophylla humanitaarisesta työstään syövästä kärsivien avuksi.


title: Saku Koivu

text: Suomen jääkiekkomaajoukkueessa pelatessaan Koivu toimi lähes poikkeuksetta joukkueensa kapteenina. Hän saavutti maajoukkueurallaan yhden MM-kullan, kaksi -pronssia ja yhden -hopean. Olympiakisoissa hän on saavuttanut yhden olympiahopean ja kolme -pronssia sekä vuoden 2004 maailmancupin toisen sijan. Torinon talviolympialaisissa vuonna 2006 Koivu valittiin olympialaisten tähdistökentälliseen, ja MM-kisoissa hän tuli valituksi tähdistökentälliseen kolme kertaa. Hänet palkittiin myös kahdesti MM-kisojen parhaana hyökkääjänä, ja hän myös voitti MM-kisojen pistepörssin vuonna 1999.


title: Saku Koivu

text: Koivu syntyi 23. marraskuuta 1974 Tuire ja Jukka Koivun esikoiseksi. Hän kävi peruskoulun ala-asteen Turun Hepokullassa, yläasteen Rieskalähteen koulussa ja valmistui ylioppilaaksi Aurajoen urheilulukiosta vuonna 1993. Hän kävi 15-vuotiaana jääkiekkorippikoulun Turun Ruissalossa ja harrasti jääkiekon ohella jalkapalloa monen muun ikäisensä tavoin. 15-vuotiaana hän oli merkittävässä roolissa Turun Palloseuran C-nuorten joukkueen voittaessa Suomen mestaruuden.


title: Saku Koivu

text: Lukiovuosina jääkiekko sai yhä vankemman jalansijan Koivun elämässä, ja hän teki debyyttinsä jääkiekon SM-liigassa kaudella 1992–1993 Turun Palloseuran liigamiehistössä Vladimir Jurzinovin valmennuksessa. 46 ottelua runkosarjassa pelannut Koivu oli merkittävässä osassa turkulaisseuran edetessä Suomen mestaruuteen vuoden 1993 keväällä, mutta todellisen läpimurtonsa SM-liigaan hän teki seuraavalla kaudella viimeistellessään runkosarjan 47 ottelussa tehopisteet 23+30=53. Hän oli liigan paras maalintekijä ylivoimalla viimeisteltyään runkosarjan aikana 11 ylivoimaosumaa. Pudotuspeleissä Koivu joukkueineen selviytyi loppuotteluun mutta jäi hopealle hävittyään Helsingin Jokereille. Koivu valittiin SM-liigan vuoden pelaajaksi, ja seuraavalla kaudella hän nousi Turun Palloseuran todelliseksi johtohahmoksi voittaessaan koko SM-liigan pistepörssin sekä runkosarjassa (27+47=74) että pudotuspeleissä (7+10=17). Koivun johdolla TPS voitti loppuotteluissa Helsingin Jokerit ja Koivu palkittiin kauden päätteeksi pudotuspelien parhaalle pelaajalle annettavalla Jari Kurri -palkinnolla, pistepörssin voittajalle annettavalla Veli-Pekka Ketola -palkinnolla sekä runkosarjan parhaalle pelaajalle myönnettävällä Lasse Oksanen -palkinnolla. Hän oli jälleen liigan tehokkain ylivoimapelaaja tehtyään runkosarjan 27 maalistaan 11 ylivoimatilanteiden aikana. Lisäksi SM-liigan pelaajat äänestivät hänet keskuudestaan parhaaksi ja näin ollen hänet palkittiin Kultaisella kypärällä. Koivu valittiin myös SM-liigan tähdistökentälliseen ja Osuuspankki palkitsi hänet vuoden avainpelaajana. Kahden SM-kullan ja kevään 1995 maailmanmestaruuden jälkeen Koivu siirtyi Pohjois-Amerikan NHL:ään.


title: Saku Koivu

text: Voitettuaan Suomessa kaksi SM-kultaa Turun Palloseuran kanssa ja maailmanmestaruuden maajoukkueessa Koivu päätti siirtyä luomaan uraansa NHL:ään ja Montreal Canadiensiin, joka oli varannut Koivun NHL:ään vuoden 1993 varaustilaisuudessa ensimmäisellä kierroksella numerolla 21. Koivu avasi maalitilinsä NHL:ssä runkosarjan seitsemännessä ottelussaan Los Angeles Kingsiä vastaan, ja yhteensä hän teki tulokaskaudellaan 1995–1996 tehopisteet 20+25=45, ja hän oli NHL:n tulokkaiden keskuudesta pisteiden valossa neljänneksi paras. Hän sai jo ensimmäisellä kaudella Montréalissa valtavasti vastuuta osallistuen muun muassa jokaiseen runkosarjan 82 otteluun, ja Canadiens saavutti kaudella myös pudotuspelipaikan pudoten kuitenkin jo avauskierroksellaan New York Rangersin edetessä jatkoon. Pudotuspeleissä Koivu oli joukkueensa neljänneksi tehokkain pelaaja.


title: Saku Koivu

text: Seuraavana syksynä Koivu johti koko NHL:n pistepörssiä aloitettuaan kauden loistavasti, mutta loukattuaan polvensa hän joutui jättämään kaukalot joksikin aikaa. Toivuttuaan Koivu ylsi jälleen komeaan pelivireeseen, ja hän saavuttikin runkosarjan 50 ottelussa yhteensä 56 tehopistettä.


title: Saku Koivu

text: Kaudella 1997–1998 Koivu ehti pelaamaan yli 60 ottelua ja merkkauttaen 57 tehopistettä, ja hänet valittiin myös un vuoden 1998 puolella. Hän muodosti tähdistöottelussa maajoukkueesta tutun hyökkäyskolmikon Jere Lehtisen ja Teemu Selänteen kanssa saavuttaen ottelussa kolme syöttöpistettä Selänteen tehtyä ottelussa kypärätempun.


title: Saku Koivu

text: Koivun merkitys Montréalin joukkueelle kasvoi kausi kaudelta yhä suuremmaksi, ja johdonmukaisena seurauksena hänet valittiin ennen kauden 1999–2000 alkua järjestyksessään Canadiensin seurahistorian 32. kapteeniksi. Hänestä tuli myös ensimmäinen eurooppalainen kapteeni seuran historiassa, sillä aiemmin jokainen Montréalin kapteeni, poikkeuksena yhdysvaltalainen Chris Chelios, oli kansalaisuudeltaan kanadalainen. Ensimmäisellä kaudellaan kapteenina Koivu pelasi loukkaantumisten vuoksi vain 24 ottelua tehopistein 3+18=21, ja hän muodosti varsin tehokkaan kaksikon Mark Recchin kanssa. Seuraavaa kautta haittasi jälleen uusi polvivamma, minkä takia Koivun runkosarja rajautui 54 ottelun mittaiseksi. Terveenä pelatessaan Koivu oli kuitenkin joukkueensa ykkösnimi, ja hän saavuttikin kaudella loukkaantumisista huolimatta 47 tehopistettä.


title: Saku Koivu

text: Vuoden 2001 syksyllä Koivun diagnosoitiin sairastavan syöpätauti non-Hodgkinin lymfoomaa, joka havaittiin Koivun ollessa huonovointinen lentomatkalla Suomesta Montréaliin. Vaikka hänen sytostaattihoitonsa käynnistettiinkin pikaisesti, hänen peliuransa ja koko elämänsä olivat hetkellisesti vaakalaudalla. Koivu kertoi diagnoosin olleen hänelle valtava šokki, ja hän oli sairautensa vuoksi kauden 2001–2002 lähes kokonaan poissa. Koivu vannoi Canadiensin järjestämässä lehdistötilaisuudessa kuitenkin selättävänsä sairautensa ja palaavan jäälle, ennen kuin hänen poissaoloaan olisi ehditty edes huomata. Hän oli sivussa jääkiekkoilusta kaikkiaan seitsemän kuukautta saaden hoitovaiheessa vatsanseudun syövän taltuttamiseksi kemoterapiaa, joka päättyi vuoden 2002 helmikuun alussa kahdeksan lääkehoitokuurin jälkeen. Solumyrkkyhoitojen loputtua Koivu kävi läpi kuuden viikon harjoituskuurin, kunnes sai lääkäreiltä vihdoin luvan palata takaisin kaukaloon. Koivu kertoi myöhemmin keskustelleensa paljon muun muassa Mario Lemieuxin, Lance Armstrongin, ja John Cullenin kanssa sairaudestaan, sillä jokainen myös edellä mainituista urheilijoista oli voittanut syövän ja palannut onnistuneesti oman lajinsa huipulle. Lisäksi hän sai tuhansittain positiivisia kannustuksia sisältäneitä kirjeitä ja sähköposteja jääkiekkoammattilaisilta ja -faneilta. Myös maailman arvostetuin jääkiekkolehti "The Hockey News" kirjoitti Koivun sairastumisesta mittavan artikkelin toivottaen hänelle voimia elämänsä taisteluun. Liukuessaan jäälle ennen ottelun aloittamista Koivu sai valtaisat suosionosoitukset paitsi kotiyleisöltään, myös vierasjoukkue Ottawa Senatorsin pelaajilta ja kannattajilta. Paluunsa myötä Koivu ehti syöpähoitojen jälkeen jäälle jo kevään viimeisiin runkosarjaotteluihin sekä pudotuspeleihin. Hän merkkautti pelaamissaan kolmessa runkosarjan ottelussa kaksi syöttöpistettä, ja pudotuspeleissä hän pääsi vauhtiin toden teolla iskemällä 12 pudotuspeliottelussa tehopisteet 4+6=10. Onnistuneen paluun johdosta Koivu palkittiin sisukkuutta, urheiluhenkeä ja omistautumista jääkiekolle osoittaneena pelaajana Bill Masterton Memorial Trophylla. Palkinnolla haluttiin kunnioittaa Koivun syöpää vastaa käymää taistelua sekä syöpähoitojen raskauden huomioon ottaen uskomattoman nopeaa kaukaloon paluuta. Koivun nopea toipuminen ja raskas kamppailu syöpää vastaan nosti hänet lopullisesti Montréalin ikonien joukkoon ja seuran kannattajien sydämiin. Koivu on syövästä toipumisensa jälkeen tehnyt työtä syöpäpotilaiden hyväksi nimeään kantavan Saku Koivu Foundation-säätiön avulla. Hän muun muassa rahoitti säätiön avulla syöpähoidossa keskeisen PET-kameran Montréalin keskussairaalalle lahjoittaen sairaalalle tuhat Kanadan dollaria jokaisesta Canadiensin keräämästä sarjapisteestä kauden 2002–2003 aikana.


title: Saku Koivu

text: Koivu esiintyi vuoden 2002 syksyllä julkaistun "NHL 2003"-videopelin Suomessa julkaistun painoksen kansikuvassa. Pelin julkaisseen EA Sportsin kanssa sopimuksen pelin kansikuvaa koskien solminut Koivu lahjoitti sopimuksesta saamansa korvauksen Turun yliopistolliselle keskussairaalalle, ja myös sairaalan lastenosasto ja syöpäosasto saivat käyttöönsä EA Sportsin videopelejä, televisioita ja pelikonsoleita eri valmistajilta. Vuoden 2003 tammikuussa "The Hockey News" listasi Koivun jääkiekon vaikutusvaltaisimmaksi suomalaiseksi. Koivun sijoitus lehden sadan vaikutusvaltaisimman jääkiekkoihmisen listalla oli 70.


title: Saku Koivu

text: Koivu pelasi urallaan vasta toisen kerran runkosarjan jokaisessa 82 ottelussa ilman loukkaantumisia kaudella 2002–2003. Syövästä toipunut Koivu oli kaudella huikeassa pelivireessä merkkauttaen NHL-uransa siihenastisen piste-ennätyksensä tehden 21 maalia, 50 maalisyöttöä ja näin ollen yhteensä 71 tehopistettä. Hän oli runkosarjassa joukkueensa paras pistemies, ja erinoimaisesti sujuneen paluun NHL:ään kruunasi valinta NHL:n tähdistöotteluun. Hän joutui kuitenkin jättämään tapahtuman väliin rutiinimaisen lääkärintarkastuksen vuoksi, sillä Koivun tuli tarkistuttaa toipumisensa edistyminen imukesolmusyövän jälkeen. Vaikka kausi oli henkilökohtainen menestys Koivulle, Montréal jäi seitsemän pisteen päähän pudotuspeleistä ja sijoittui itäisessä konferenssissa kymmenenneksi.


title: Saku Koivu

text: Koivun pelaaminen kärsi jälleen loukkaatumisista kaudella 2003–2004. Hän loukkasi polvensa harjoitusottelussa ennen kauden alkua, minkä vuoksi hän joutui olemaan sivussa kaukalosta 13 runkosarjaottelun ajan. Hän onnistui tekemään kuitenkin jälleen onnistuneen paluun kaukaloon, ja ennen runkosarjan päättymistä hän ehti merkkauttaa 55 tehopistettä johdattaen Montréalin pudotuspeleihin, jossa Koivu loisti ja oli jälleen joukkueensa tehokkain pelaaja. Montréalin tie mestaruustavoittelussa katkesi kuitenkin lyhyeen, kun joukkue putosi toisella kierroksella Tampa Bay Lightningia vastaan.


title: Saku Koivu

text: NHL-kauden 2004–2005 peruutti , kun seuraomistajat ja liigan pelaajayhdistys eivät päässeet yksimielisyyteen uuden työehtosopimuksen suhteen. Hän harjoitteli alkusyksystä Sveitsin Nationalliga A-seura Kloten Flyersin, jota valmensi Koivun SM-liigavuosien menestysvalmentaja Vladimir Jurzinov, kanssa ja hänen ennakoitiin pelaavan työsulun aikana Sveitsissä, mutta lopulta Koivu siirtyi Suomeen ja Turun Palloseuran riveihin. Tuolloin turkulaisseuran päävalmentajana toimi hänen isänsä Jukka, mutta sitä vastoin hänen pikkuveljensä Mikko Koivu oli ehtinyt jo lähteä käynnistämään kansainvälistä uraansa siirtymällä AHL-liiga Houston Aerosiin. Jääkiekon SM-liigassa Koivu pelasi 20 runkosarjaottelua tehden 16 tehopistettä, ja pudotuspelien kuudessa ottelussa hänen tililleen kertyi yhteensä viisi tehopistettä. Myös Suomessa Koivun otteita varjosti polvivamma, sillä hän väänsi polvensa ottelussa Jyväskylän JYPiä vastaan. Koivu loukkaantui vain viisi sekuntia ennen toisen erän loppua kaksinkamppailutilanteen seurauksena kaatuen pahasti jalkansa päälle, minkä johdosta polvi jouduttiin luonnollisesti magneettikuvaamaan. Magneettikuvauksissa selvisi, että vamma oli pelättyä lievempi, sillä Koivun nivelsiteistä ei löytynyt vaurioita. Sen sijaan hänen reisilihaksensa repeämän vuoksi lääkärit eivät antaneet Koivulle pelilupaa.


title: Saku Koivu

text: Kaudella 2005–2006 Koivu pelasi runkosarjassa 71 ottelua tehden 62 tehopistettä. Keväällä 2006 Koivu kärsi jälleen vakavan loukkaantumisen, kun Carolina Hurricanesin hyökkääjä Justin Williamsin maila osui vahingossa Koivun silmään. Runsaasti verta vuotanut Koivu kiidätettiin kaukalosta suoraan Montréalin keskussairaalaan, ja vasemman silmän yläpuolelle osunut isku vei näön hänen silmästään lähes kokonaan. Lisäksi silmän yläpuolella sijaitseva luu murtui, ja silmään päätyi runsaasti verta. Silmä jouduttiinkin leikkaamaan, mutta Koivu ei enää pelannut kauden aikana vammansa vuoksi.


title: Saku Koivu

text: Silmävammastaan toipunut Koivu teki jälleen uuden henkilökohtaisen piste-ennätyksensä kaudella 2006–2007, kun hän teki 81 runkosarjan ottelussa 22 maalia ja 53 syöttöpistettä, merkkauttaen näin ollen yhteensä 75 tehopistettä. 9. tammikuuta 2007 Koivu saavutti uuden merkkipaalun urallaan, kun Canadiens kaatoi Atlanta Thrashersin kotiareenallaan lukemin 4–2. Koivu saavutti ottelussa NHL-uransa 500. tehopisteen, ja hänestä tuli kaikkien aikojen viides suomalainen jääkiekkoilija joka ylitti kyseisen rajan: ennen häntä kyseiseen merkkipaaluun olivat ennättäneet Jari Kurri, Teemu Selänne, Esa Tikkanen ja Teppo Numminen. Koivun hyvistä otteista huolimatta Montréal ei edennyt pudotuspeleihin, mutta Koivu sen sijaan palkittiin kauden päätteeksi King Clancy Trophylla kunnianosoituksena työstä, jota hän teki kaukalon ulkopuolella syövästä kärsivien hyväksi.


title: Saku Koivu

text: Vuonna 2007 Calgary Flamesin Miikka Kiprusoff, Vancouver Canucksin Sami Salo, Saku Koivu ja hänen veljensä, Minnesota Wildin Mikko Koivu, sijoittivat jokainen kasvattajaseuraansa Turun Palloseuraan.


title: Saku Koivu

text: Seuraavalla kaudellaan 2007–2008 Koivu jatkoi Canadiensissa ja sen kapteenina. "Impact! Magazine" listasi Koivun Montréalin historian 10. parhaaksi kapteeniksi sitten 1980-luvun lopun Koivun merkkauttaessa 56 tehopistettä. Montreal sijoittui oman konferenssinsa ensimmäiseksi ja eteni suurin odotuksin pudotuspeleihin, missä Koivu joutui jälleen sivuun loukkaannuttuaan. Pudotuspelien seitsemässä ottelussaan hän kuitenkin oli jälleen oivassa vireessä tehtyään kolme maalia ja yhdeksän tehopistettä.


title: Saku Koivu

text: Kausi 2008–2009 oli Koivun viimeinen Montréalissa. Kausi oli Montréalille jo sadas NHL-kausi, minkä vuoksi joukkueella oli kovat paineet menestymisen suhteen. 18. lokakuuta 2008 Koivu nousi seitsemännelle sijalle Canadiensin kaikkien aikojen syöttötilastossa ohittaen seuralegenda Maurice Richardin Canadiensin voittaessa Phoenix Coyotesin luvuin 4–1. Seuraavassa ottelussaan kaksi päivää myöhemmin Koivu merkkautti uransa 600. tehopisteen NHL:n runkosarjassa Montréalin voittaessa Florida Panthersin kotonaan numeroin 3–1. Lisäksi 30. lokakuuta pelatussa ottelussa Koivun veljekset kohtasivat ensi kertaa NHL-kaukalossa, kun Mikko Koivun edustama Minnesota Wild kohtasi Montrealin. Kyseessä oli ensimmäinen kerta NHL:ssä, kun eri seuroja edustavat veljekset kohtasivat toisensa omien seurojensa kapteeneina. Sakun edustama Montréal voitti lopulta kyseisen ottelun. 14. helmikuuta 2009 Koivu jatkoi nousuaan seuransa syöttötilastossa ohittaen Yvan Cournoyerin pohjustettuaan kaksi osumaa Montréalin voittaessa Atlanta Thrashersin numeroin 4–2 ja näin ollen nousten jo kuudennelle sijalle. Kauden aikana Koivu keräsi yhteensä 50 tehopistettä, mutta joukkueena Canadiens ei menestynyt juuri ollenkaan. Kauden päätteeksi Montréal ei enää tarjonnut Koivulle jatkosopimusta, vaan panosti pitkäaikaisen kapteeninsa sijaan Scott Gomeziin ja Mike Cammalleriin, jotka solmivat seuran kanssa sen historian rahakkaimmat sopimukset. Koivun viimeinen kausi seuran kanssa päättyi karvaaseen 0–4-tappioon Boston Bruinsille pudotuspeleissä, eikä hän saavuttanut seuran riveissä yhtäkään mestaruutta.


title: Saku Koivu

text: Kaudeksi 2009–2010 Koivu siirtyi Anaheim Ducksiin, jonka kanssa hän solmi yksivuotisen ja 3,25 miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen. Koivun huhuttiin tiivisti myös siirtyvän Minnesota Wildiin, jossa hänen veljensä Mikko Koivu pelasi, mutta Koivu kertoi, ettei halunnut lähteä kilpailemaan peliajasta samaan seuraan veljensä kanssa. Kymmenen kauden ajan Montréalissa kapteenina toiminut Koivu nimettiin myös Anaheimissa seuransa kapteenistoon, tällä kertaa kuitenkin varakapteeniksi sillä puolustaja Scott Niedermayer toimi vielä tuolloin seuran kapteenina. Koivu mainitsi, että yksi tekijä Anaheimin joukkueen ja hyvän organisaation ohella oli myös se, että maajoukkueessa tehokkaan kaksikon Teemu Selänteen kanssa muodostanut Koivu pääsi nyt pelaamaan Selänteen kanssa myös seurajoukkuetasolla.


title: Saku Koivu

text:
Kaudesta povattiin Anaheimille menestystä Koivun tulon myötä, mutta seuran mestaruustavoittelu alkoi hitaanpuoleisesti loukkaantumisten vaivatessa koko joukkuetta. Tammikuussa 2010 Selänteen leuka murtui, kun hän sai Ryan Whitneyn ampuman kiekon kasvoihinsa. Myös Koivu loukkaantui ottelussa Los Angeles Kingsiä vastaan satuttaen polvensa, mikä oli paha takaisku Suomen jääkiekkomaajoukkueelle juuri ennen Vancouverin talviolympialaisten alkua, sillä myös Carolina Hurricanesin hyökkääjä Tuomo Ruutu oli loukkaantunut juuri olympialaisten alla. Kolmikon osallistuminen olympialaisiin oli epävarmaa, mutta lopulta hyökkääjäkolmikko pääsi osallistumaan olympialaisiin jossa Suomi saalisti pronssia. Vaikeahkosta kaudesta huolimatta Koivu nousi jo ensimmäisellä kaudellaan Anaheimissa joukkueensa parhaaksi alivoimapelaajaksi. Hän teki 71 runkosarjan ottelussa 52 tehopistettä, ja tehotilastossa hänen lukemansa kauden päättyessä oli +14. Kauden päätteeksi Koivu solmi Anaheimin kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.
Kaudella 2010–2011 Koivu jatkoi Anaheimin varakapteenina yhdessä Selänteen kanssa Ryan Getzlafin noustua seuran uudeksi kapteeniksi Scott Niedermayerin jäätyä eläkkeelle. Vuoden 2010 joulukuussa hän ylitti 700. tehopisteen rajan tehtyään kaksi maalia ottelussa Nashville Predatorsia vastaan. Aluksi Koivu vei ensimmäisellä maalillaan joukkueensa 2–1-johtoon, ja 700. tehopisteensä hän saavutti ottelun kolmannessa erässä ohjatessaan Anaheim-puolustaja Toni Lydmanin laukauksen maaliin ylivoimalla.


title: Saku Koivu

text: 22. tammikuuta 2011 Koivu palasi ensimmäistä kertaa Montréal Canadiensin kotiareenalle lähtönsä jälkeen, kun Ducks kohtasi Canadiensin vierasottelussa. Ennen ottelun alkua Koivu sai yleisöltä valtaisat suosionosoitukset ollessaan ainoa jäällä ollut pelaaja. Ottelun kakkostähdeksi valittu Koivu merkkautti myös yhden syöttöpisteen Anaheimin voittaessa ottelun rangaistuslaukauskilpailun päätteeksi 4–3. Runkosarjassa Koivu merkkautti 75 ottelun aikana 45 tehopistettä, ja pudotuspeleissä hän teki 6 ottelussa 7 pistettä, mutta Anaheim putosi jo pudotuspelien avauskierroksella hävittyään Nashville Predatorsille.


title: Saku Koivu

text: Kaudella 2011–2012 Koivu ja Selänne jatkoivat jälleen seuransa kapteenistossa. Kauden alkupuolella joulukuussa Koivu loukkaantui ottelussa St. Louis Bluesia vastaan ja joutui jättämään ottelun kesken. Palatessaan jäälle Colorado Avalanchea vastaan Koivu syötti molemmat joukkueensa osumat, mutta Colorado voitti ottelun lopulta numeroin 4–2. 11. tammikuuta 2012 Koivu iski kolme maalia eli kypärätempun Dallas Starsia vastaan pelatussa ottelussa, jonka Anaheim voitti lukemin 5–2. Kyseessä oli vasta toinen kerta, kun Koivu onnistui tekemään kolme maalia NHL-ottelussa. Samainen ottelu oli Teemu Selänteen 1300. runkosarjaottelu NHL:ssä, ja myös hän merkkautti ottelussa kaksi syöttöpistettä. 12. maaliskuuta Koivu puolestaan pelasi 1000. runkosarjaottelunsa NHL:ssä, kun Anaheim kohtasi Colorado Avalanchen vieraskaukalossa. Ottelun myötä Koivusta tuli viides suomalainen jääkiekkoilija, joka on ylittänyt 1000 NHL:n runkosarjaottelun rajan: ennen häntä kyseisen merkkipaalun olivat ehtineet saavuttaa vain Teppo Numminen, Teemu Selänne, Jari Kurri ja Olli Jokinen. Samainen ottelu oli suomalaisittain varsin huikea, sillä Koivun saavuttaman merkkipaalun ohella Teemu Selänne nousi tekemänsä tasoitusmaalin johdosta kaikkien aikojen eniten tehopisteitä NHL:ssä tehneeksi suomalaispelaajaksi ohittaen Jari Kurrin. Selänteen iskemän maalin johdosta ottelu venyi jatkoajalle, mutta lopulta Colorado voitti ottelun lukemin 3–2 vaikeuttaessaan jo ennestään hankaluuksissa olleen Anaheimin haaveita pudotuspeleihin pääsystä. Kauden aikana Koivu teki runkosarjan 74 ottelussa yhteensä 38 tehopistettä, Hän oli näin ollen joukkueensa viidenneksi paras pistemies ja teholukemallaan +7 joukkueensa ykkönen. Vuoden 2012 toukokuussa hän solmi Anaheimin kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.


title: Saku Koivu

text: NHL-kausi 2012–2013 myöhästyi alkuperäisestä aikataulustaan työsulun vuoksi, minkä johdosta NHL-kauden runkosarja jouduttiin supistamaan 48 ottelun mittaiseksi. NHL-kauden myöhästyttyä lukuisten suomalaisten NHL-tähtien paluusta Suomeen ja Jääkiekon SM-liigaan huhuttiin, ja näin ollen myös Koivu liitettiin huhuihin Turun Palloseuran suhteen. Hän ehtikin jo harjoittelemaan seuran mukana vuoden 2012 joulukuussa, mutta hän ei pelannut Suomessa otteluakaan vaan palasi vuoden 2013 tammikuussa takaisin Pohjois-Amerikkaan kun NHL:n työehtosopimusneuvottelut työsulun lopettamiseksi saivat uutta puhtia. Lopulta liigan työsulku tuli päätökseensä tammikuun alkupuolella uuden työehtosopimuksen synnyttyä. Anaheim kohtasi kauden avauskierroksella Vancouver Canucksin, joka jäi kuitenkin täydellisesti jyrän alle Anaheimin voittaessa ottelun murskalukemin 7–3. Myös Koivu aloitti kauden lupaavasti merkkauttaen ottelussa kaksi syöttöpistettä. Muutamia otteluita myöhemmin Koivu ja Selänne sijoitettiin yllätyksellisesti eri ketjuihin, ja Anaheimin päävalmentaja Bruce Boudreau sijoitti Koivun joukkueen kolmannen hyökkäysketjun keskushyökkääjäksi Andrew Coglianon ja Daniel Winnikin rinnalle. Ketjumuutos ei vaikuttanut kuitenkaan Koivun otteisiin kaukalossa, sillä 24 runkosarjaottelun jälkeen Koivu oli tehtaillut jo tehopisteet 7+14=21 ja noussut NHL:n suomalaisten pelaajien pistekärjeksi. Koivu pelasi yhtä ottelua vaille täyden runkosarjan eli 47 ottelua ja merkkautti tehopisteet 8+19=27. NHL:n suomalaispelaajien keskinäisessä vertailussa Koivu sijoittui tehopisteiden saralla kolmanneksi Mikko Koivun ja Kimmo Timosen jälkeen, ja kahdeksalla maalillaan hän oli viidenneksi paras suomalainen maalintekijä. Anaheim voitti oman divisioonansa kirkkaasti ja nousi pudotuspeleihin, mikä puolestaan toi Koivulle tauon jälkeen tilaisuuden taistella Stanley Cupin voitosta. Hänen ja Anaheimin tavoitteet mestaruudesta kuitenkin kariutuivat jo ensimmäisellä pudotuspelikierroksella Detroit Red Wingsiä vastaan; Anaheim eteni pudotuspelisarjassaan aina ratkaisevaan, seitsemänteen otteluun asti mutta hävisi lopulta lukemin 2–3 kotiareenallaan ja tippui mestaruusjahdista. Kauden jälkeen Anaheim Ducksin kannattajat äänestivät seuran verkkosivuilla Koivun pelaajaksi, joka oli heidän mielestään joukkueen riittävää tunnustusta vaille jäänyt sankari. Koivu keräsi äänestyksessä 35,06 prosenttia äänistä ja oli äänestyksen selvä ykkönen, sillä toiseksi sijoittunut Andrew Cogliano sai 20,23 prosenttia kannattajien äänistä.


title: Saku Koivu

text: Koivu pohti ammattilaisuransa jatkamista kauden jälkeen, kunnes solmi Anaheimin kanssa yhden vuoden mittaisen jatkosopimuksen kaudeksi 2013–2014. Sopimuksen taloudellisia yksityiskohtia ei kuitenkaan paljastettu.


title: Saku Koivu

text: 24. lokakuuta 2013 Koivu pääsi toista kertaa urallaan kohtaamaan entisen seuransa Montréal Canadiensin, kun Anaheim vieraili Montréalissa vierasottelun merkeissä. Koivu sai Montréalissa Canadiensin kannattajilta jälleen lämpimän vastaanoton ja yleisö osoitti hänelle suosiotaan seisoen ottelun aikana. Anaheim lopulta hävisi ottelun, mutta tästä huolimatta Koivu valittiin ottelun kolmostähdeksi.


title: Saku Koivu

text: Koivun kausi katkesi valitettavasti 12 pelatun ottelun jälkeen Anaheimin pelatessa vierasottelua Columbus Blue Jacketsia vastaan lokakuun lopulla. Columbuksen hyökkääjä Brandon Dubinsky taklasi hyökkäysalueelle kiekon tuonutta Koivua toisen erän viimeisellä peliminuutilla ja Koivu jäi jään pintaan pudottuaan makaamaan. Ottelun videokuva osoitti Dubinskyn kyynärvarren osuneen Koivua suoraan leukaan. Koivu talutettiin pois jäältä ja Dubinsky sai teostaan rangaistukseksi ulosajon. NHL:n kurinpito ei kuitenkaan tuominnut Dubinskylle taklauksesta pelikieltoa. Koivu sen sijaan lähetettiin tapahtuneen tiimoilta palaamaan Columbuksesta Anaheimiin hänen seuransa lääkärien tutkittavaksi aivotärähdysten oireiden varalta. Loukkaantumistaan ennen Koivu oli ehtinyt viimeistellä pelaamissaan otteluissa kaksi maalia ja yhteensä kolme tehopistettä, ja hän oli tilastollisesti joukkueensa paras aloittaja 106 aloitusvoitollaan. Koivu pelasi kauden aikana runkosarjassa 65 ottelua pistein 11+18=29 ja Anaheim oli läpi kauden koko NHL:n kärkiseuroja voittaen läntisen konferenssin ja oman divisioonansa. Runkosarjan päätyttyä Koivu kertoi, että hän pohtisi ammattilaisuransa jatkoa vasta kauden jälkeen, mutta ilmoitti, että hän olisi valmis jatkamaan uraansa kauden 2013–2014 jälkeen enää yhden kauden ajan. Pudotuspeleissä Anaheimin taival katkesi odotettua aiemmin, kun se hävisi konferenssin välierissä Los Angeles Kingsille ratkaisevassa, seitsemännessä ottelussa. Koivu sanoi ottavansa etäisyyttä jääkiekkoiluun, ennen kuin tekisi päätöksen uransa jatkumisesta. Koivu merkkautti pudotuspelien 13 ottelussaan yhden syöttöpisteen.


title: Saku Koivu

text: Kesäkuussa Anaheimin toimitusjohtaja Bob Murray ilmoitti, ettei seura tarjoa Koivulle pelisopimusta kaudesta 2014–2015. Koivun ohella Anaheim jätti pitkäaikaisen maalivahtinsa Jonas Hillerin ja Koivun ketjukaveri Daniel Winnikin vaille sopimuksia. Hän sai myös Euroopan jääkiekkosarjojen joukkueilta kesän kuluessa sopimustarjouksia, mutta syyskuussa Koivu kuitenkin ilmoitti päättävänsä ammattilaisuransa. Hän kertoi pohtineensa uransa jatkoa pitkään, ennen kuin teki lopullisen päätöksen ammattilaisuransa lopettamisesta. Koivun päätöksen tultua julki sosiaalinen media täyttyi lukuisista hänen uraansa kunnioittavista viesteistä, ja myös useat eri NHL-seurat ja -pelaajat osoittivat kunnioitustaan Koivun mittavalle uralle.


title: Saku Koivu

text:
Koivu kertoi jäävänsä uransa jälkeen asumaan perheineen eteläiseen Kaliforniaan, Irvinen kaupunkiin ollakseen mukana tyttärensä Ilonan jalkapallojoukkueen ja poikansa Aatoksen jääkiekkojoukkueen valmennuksessa ja pitääkseen välivuoden ammattilaisurheilusta. Jo lopettamispäätöksensä jälkeen Koivu alkoi kuitenkin saada työtarjouksia ammattilaisjääkiekkoilun parista, sillä Anaheim Ducksin, Turun Palloseuran ja Suomen jääkiekkomaajoukkueen uutisoitiin neuvottelevan Koivun kanssa työtehtävistä tulevaisuutta koskien.
Koivu liittyi vuosien 2015–2016 taitteessa Turun Palloseuran junioripuolen valmennustehtäviin ja toimii yhtenä apuvalmentajana TPS:n 05-ikäluokassa.


title: Saku Koivu

text: Pelaajauransa päättymisen jälkeen kanadalainen televisiokanava RDS tuotti Koivun urasta kertoneen dokumentin "Sisu: le courage d’un capitaine" (). Suomen tasavallan presidentti Sauli Niinistö kutsui Koivun myös itsenäisyyspäivän vastaanotolle, ja Montréal Canadiens ilmoitti kunnioittavansa pitkäaikaisen kapteeninsa uraa joulukuun 18. päivä Anaheim Ducksia vastaan pelattavassa ottelussa.


title: Saku Koivu

text: Koivu pääsi debytoimaan Suomen jääkiekkomaajoukkueessa vuonna 1994 pelaten sekä Lillehammerin olympiaturnauksessa että MM-turnauksessa Italiassa. Koivu pääsi molemmissa kisoissaan välittömästi mitalikantaan, sillä Lillehammerin olympialaiset tuottivat Koivulle pronssimitalin ja MM-kilpailut hopeaa. Tuolloin Koivu, Turun Palloseurassa hänen kanssaan pelannut Jere Lehtinen sekä Helsingin IFK:n Ville Peltonen pelasivat ensimmäisen kerran samassa hyökkäyskolmikossa, ja vuotta myöhemmin Ruotsissa järjestetyissä MM-kilpailuissa sama kolmikko oli hyvin merkittävässä osassa Suomen edetessä historiansa ensimmäiseen maailmanmestaruuteen. Ruotsia vastaan pelatussa loppuottelussa Peltonen teki kypärätempun Koivun merkkauttaessa kaksi syöttöpistettä, ja näin ollen Koivu voitti yhden kevään aikana sekä Suomen mestaruuden että MM-kullan.


title: Saku Koivu

text: Maajoukkuetta edustaessaan Koivu on lähes poikkeuksetta toiminut aina joukkueensa kapteenina. Hän pelasi ensimmäistä kertaa Suomen kapteenina vuoden 1998 talviolympialaisissa Naganossa. Koivu oli turnauksen kärkinimiä tehopistein 2+8=10, ja hän jakoi olympiaturnauksen pistepörssin voiton Teemu Selänteen (4+6=10) kanssa. Hän muodosti tehokkaan hyökkäyskolmikon Selänteen ja Jere Lehtisen kanssa, mutta Selänne loukkaantui turnauksen välierissä ja näin ollen Ville Peltonen nostettiin jälleen Koivun ja Lehtisen rinnalle. Venäjä sysäsi Suomen turnauksen pronssiotteluun Kanadaa vastaan. Koivu syötti ottelussa Lehtisen 2–1-maalin sekä Peltosen iskemän voittomaalin Suomen voittaessa pronssia. Kevään 1998 MM-kilpailuihin Koivu ei päässyt osallistumaan loukkaantumisen vuoksi, mutta vuoden 1999 MM-kilpailuissa Koivu oli loistavassa iskussa; hän voitti turnauksen pistepörssin tehoin 4+12=16 viiden pisteen erolla turnauksen parhaaksi pelaajaksi valittuun Teemu Selänteeseen, hänet palkittiin turnauksen parhaana hyökkääjänä ja valittiin myös turnauksen tähdistökentälliseen. Koivun tehot tuolta turnaukselta on Suomen MM-tehopiste-ennätys. Vuonna 2013 Petri Kontiola jakoi tämän sijan hänen kanssaan MM- tehopistein 8+8=16.


title: Saku Koivu

text: Syöpänsä vuoksi Koivu esiintyi seuraavan kerran maajoukkuepaidassa vasta vuoden 2003 MM-kilpailuissa. Tehopistein 1+10=11 Koivu jakoi turnauksen pistepörssin viidennen sijan Selänteen (8+3=11) kanssa, mutta Suomen osalta turnaus oli katastrofaalinen, kun Ruotsi sysäsi kisaisäntänä toimineen Suomen tylysti ulos jatko-otteluista voitettuaan joukkueiden välisen puolivälieräottelun lukemin 6–5. Tämä oli Suomelle todellinen katastrofi, sillä joukkue oli johtanut ottelua jo lukemin 1–5 ennen kuin Ruotsi nousi rinnalle ja lopulta ohi kaksi maalia tehneen Peter Forsbergin johdolla. Vuoden 2004 maailmancupissa kolmella maalillaan Suomen joukkueen parhaaksi maalintekijäksi yltänyt Koivu joutui joukkueineen nielemään jälleen katkeran tappion Kanadan voittaessa loppuottelun numeroin 3–2.


title: Saku Koivu

text: Vuonna 2006 Koivu koki kenties yhden uransa katkerimmista tappioista. Loistavasti Torinon talviolympialaisissa kiekkoillut Suomi eteni puhtaasti ilman tappioita aina loppuotteluun, jossa Ruotsi voitti äärimmäisen tiukan ottelun päätteeksi olympiakultaa. Vaikka Montréal ei kyseisellä kaudella selviytynyt NHL:n pudotuspeleihin, Koivu kieltäytyi kutsusta MM-kilpailuihin samana keväänä. Olympialaisten yhteydessä Koivu valittiin myös Kansainvälisen olympiakomitean urheilijakomissioon. Koivu sai äänestyksessä 412 ääntä, mikä oli koko äänestyksen toiseksi suurin äänimäärä. Ainoastaan maastohiihtäjä Beckie Scott sai enemmän ääniä kuin Koivu. Äänestämään olivat oikeutettuja kaikki olympiakisoihin osallistuneet urheilijat, joista 2 003 käytti äänioikeuttaan. Koivun kahdeksanvuotinen pesti KOK:ssa käynnistyi 26. helmikuuta 2006. Olympiakomitean jäsenenä Koivu pääsi myös kantamaan olympiatulta ennen Lontoossa järjestettyjen vuoden 2012 kesäolympialaisten alkua. Hänen kautensa urheilijakomissiossa päättyi vuonna 2014.


title: Saku Koivu

text: Vuoden 2008 MM-kilpailuihin polvivammansa jälkeen. Kyseisissä MM-kilpailuissa Suomen kapteenina toimi Ville Peltonen, ja Koivu mainitsi kisoihin saapuessaan ettei tahtoisi viedä kapteenin tehtävää Peltoselta, vaikka sitä hänelle tarjottaisiinkin. Kisojen kuudessa pelaamassaan ottelussa Koivu merkkautti kolme syöttöpistettä ja Suomi saavutti kisoissa pronssimitalin. Maajoukkueen pronssijuhlien yhteydessä Koivu mainitsi haastattelussa olevansa kiinnostunut maajoukkueessa pelaamisesta myös vuoden 2010 talviolympialaisissa. Maajoukkueen päävalmentajaksi saapunut Jukka Jalonen kutsui Koivun olympiaturnauksen kokoonpanoon, ja neljänsissä olympiakisoissaan Koivu saalisti niin ikään neljännen mitalinsa Suomen kukistaessa kisojen pronssiottelussa Slovakian numeroin 5–3. Neljännen olympiamitalinsa johdosta Koivu ja Suomen joukkueessa pelanneet Ville Peltonen ja Jere Lehtinen nousivat Vladislav Tretjakin, Igor Kravtšukin ja Jiří Holíkin rinnalle jakamaan olympiamitalien ennätystä. Vancouverin olympialaisten jälkeen Koivu mainitsi, ettei hänen uransa maajoukkueessa olisi vielä ohi, ja kertoi vuoden 2013 keväällä olevansa innokas palaamaan maajoukkueeseen jälleen vuoden 2014 talviolympialaisiin.


title: Saku Koivu

text: Maajoukkueen päävalmentajaksi vuoden 2013 MM-kilpailujen jälkeen palannut Erkka Westerlund nimesi vuoden 2013 kesäkuussa 54 pelaajan listan, josta hän valitsisi pelaajat vuoden 2014 olympiaturnaukseen ja nimesi myös Koivun mukaan olympiajoukkueen ehdokasryhmään. Elokuussa Koivu kertoi, että hän haluaisi siirtää maajoukkuekapteenin tehtävän jo eteenpäin vuoden 2014 talviolympialaisissa.


title: Saku Koivu

text: Kaikkien odotusten vastaisesti Koivu kieltäytyi kutsusta edustaa Suomea talviolympialaisissa. Koivu päätökseen olympiapaikan luovuttamisesta vaikuttivat edelleen kisoja edeltänyt aivotärähdys ja tavoite voittaa NHL:n Stanley Cup. Ahkerana ja vaativana harjoittelijana tunnettu Koivu halusi käyttää olympialaisten tuoman tauon levätäkseen, jotta voisi palata hyväkuntoisena olympiatauon jälkeen kaukaloon jahtaamaan NHL:n mestaruutta. Koivu vetäytyi joukkueesta sivuun vain päiviä ennen kuin jääkiekkomaajoukkue tammikuun alussa julkaisi olympialaisiin lähtevän ryhmänsä. Koivu välitti päävalmentaja Erkka Westerlundille kirjallisen viestin koskien luopumista olympiapaikasta, jonka lukeminen olympiaryhmän julkistamistilaisuudessa sai Westerlundin herkistymään. Hän kertoi Koivun poisjäännin olleen hänelle henkilökohtaisesti vaikea asia ja että Koivulle oli kaavailtu joukkueeseen suurta roolia. Koivu itse mainitsi ”päätöksen olleen hänelle hyvin vaikea”, ja että ”olympiapaikka oli ollut hänen unelmansa.” Hän totesi, että ”vanhetessa täytyy pysyä itselleen rehellisenä”, ja ettei hän olisi ”tarpeeksi hyvässä fyysisessä kunnossa edustaakseen Suomea.”


title: Saku Koivu

text: Koivu muistetaan taitavana pelinrakentajana ja joukkueelleen tärkeänä johtajana sekä kaukalossa että sen ulkopuolella. Muun muassa Koivun kanssa pitkän yhteisen uran maajoukkueessa luonut Jere Lehtinen on todennut että "Suomen voittaessa maailmanmestaruuden Koivu oli maailman paras keskushyökkääjä". Turun Palloseurassa Koivua valmentanut Vladimir Jurzinov on sanonut Koivun olevan ”henkisesti ja teknisesti niin vahva, että hän pystyy joukkueensa kanssa tekemään mitä vain.” Koivu tunnettiin sekä seura- että maajoukkuetasolla esikuvallisena, rohkeana ja periksiantamattomana pelaajana, minkä johdosta hän kuului useimmiten seuransa kapteenistoon ja johtaviin pelaajiin. Koivu oli urallaan myös tärkeä esimerkinnäyttäjä ja mentori nuoremmille jääkiekkoilijoille.


title: Saku Koivu

text: Koivu ei kertaakaan urallaan ollut joukkueensa paras maalintekijä, vaan hän pyrki aina luomaan maalintekomahdollisuuksia muille. Hänen uransa suurin maalimäärä, 27 osumaa, syntyi hänen viimeisellä kaudellaan Turun Palloseurassa. Hänen NHL-uransa suurin yhden kauden maalilukema on 22, kun taas 17 kautta kestäneellä NHL-urallaan hän on ylittänyt 30 maalisyötön rajan kaksitoista kertaa ja jäänyt alle 20 maalisyötön ainoastaan neljä kertaa; kausilla 1999–2000, 2001–2002, 2012–2013 ja 2013–2014.


title: Saku Koivu

text: Koivun ura kärsi lukuisista eri loukkaantumisista. Loukkaantumisherkkyyttä pidettiinkin usein hänen ainoana pelillisenä heikkoutenaan. Tulokaskautensa 1995–1996 jälkeen Koivu pelasi NHL:ssä täyden runkosarjan ainoastaan yhden kerran, kaudella 2002–2003.


title: Saku Koivu

text:
Koivun vanhemmat ovat Tuire ja Jukka Koivu. Jukka on tunnettu jääkiekkovalmentaja ja -vaikuttaja, ja hän on muun muassa toiminut Turun Palloseuran päävalmentajana vuosina 2003–2005 sekä vuonna 2011.
Myös Sakun pikkuveli Mikko Koivu on ammattilaisjääkiekkoilija, ja hän on NHL-seura Minnesota Wildin kapteeni ja jääkiekon maailmanmestari vuoden 2011 MM-kilpailuista. Saku ja Mikko tekivät jääkiekon historiaa 30. lokakuuta 2008 pelatussa ottelussa, kun Minnesota kohtasi Montréalin; kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun eurooppalainen veljespari kohtasi toisensa NHL:ssä omien joukkueidensa kapteeneina. Heillä on myös vuonna 1973 syntynyt velipuoli.


title: Saku Koivu

text: Koivu kihlautui Hanna Norion kanssa vuonna 2001 Kakskerrassa, ja heidät vihittiin kesällä 2002. Pariskunnan esikoistytär Ilona syntyi loppuvuonna 2004, ja heidän toinen lapsensa, poika Aatos syntyi kesäkuussa 2006.


title: Saku Koivu

text: Vuonna 2008 Koivu esiintyi kanadalaisen Simple Plan-yhtyeen kappaleen "Save You" musiikkivideolla. Videolla esiintyivät myös Koivun tavoin syövän selättäneet Sharon Osbourne, Marissa Winokur ja Kevin Hearn. Videon avulla kerättiin varoja syöpäpotilaiden hyväksi.


title: Saku Koivu

text: Koivu on toiminut vuodesta 2013 Suomen lasten syöpäsäätiö Aamun keulakuvana, ja hän on myös säätiön hallituksen jäsen.


title: Lämpökamera

text: Lämpökamera on laite, joka muodostaa kuvan esineen tai olennon pintalämpötilasta sen lähettämän infrapunasäteilyn perusteella samaan tapaan kuin tavallinen kamera muodostaa kuvan näkyvän valon perusteella.


title: Lämpökamera

text: Lämpökuvasta voidaan määrittää kohteen pintalämpötila asteina, jos pinnan emissioarvo tunnetaan, sillä kappaleen lähettämä infrapunasäteily riippuu sen pintalämpötilasta. Koska eri materiaalit emittoivat lämpösäteilyä eri tavoin, lämpökameran kuvaan vaikuttaa lämpötilan lisäksi se, mitä ainetta kohteen pinta on.


title: Lämpökamera

text: Lämpökameralla ei voi mitata kaasujen lähettämää lämpösäteilyä. Lämpökamerat eivät mittaa ilman lämpötilaa vaan ainoastaan kiinteiden aineiden lähettämää lämpösäteilyä.


title: Lämpökamera

text: Lämpökameroita käytetään muun muassa ihmisten jäljittämiseen, rakennusten lämpöeristyksen tarkastamiseen, pelastuslaitosten savusukellus- ja sammutustehtäviin, panssarivaunuissa helpottamassa vihollisten löytämistä kasvillisuuden seasta ja teollisuuden prosessien ja koneiden huollon tarpeen seuraamiseen.


title: Lämpökamera

text: Lämpökamerat voidaan jakaa säteilyn ilmaisimen perusteella useisiin luokkiin, joiden pääluokat ovat ne, joissa infrapunailmaisinta jäähdytetään esimerkiksi nestemäisellä typellä, sekä ne, joissa ilmaisinta ei jäähdytetä. Edelliset ovat tyypiltään "BST-ilmaisimia" ja jälkimmäiset "mikrobolometri-ilmaisimia".


title: Hanami

text: Hanami (, ”kukkien katseleminen”) kuuluu Japanin merkittävimpiin vuotuisiin kansanjuhliin. Hanami ajoittuu kirsikkapuiden kukintaan, joten sen ajankohta vaihtelee sekä vuoden sääolojen että paikan mukaan. Pääsaarten eteläosissa keskimääräinen kukinta-aika on maaliskuun viimeiset päivät. Tokiossa hanami on parhaimmillaan viimeinen päivä maaliskuuta. Hokkaidōn hanamin huippu saavuttaa luonnollisesti viimeiseksi, ollen siellä toukokuun alussa. Kullakin paikalla täysi kukinta ("mankai") kestää yleensä vain muutaman päivän.


title: Hanami

text: Hanamin keskeinen sisältö on kirsikkapuun kukkien katseleminen. Hanamin tarkkaa ajankohtaa kullakin paikkakunnalla ennakoidaan television sääennusteiden kaltaisissa kukintatiedotuksissa, joissa seurataan kukintarintaman vähittäistä etenemistä etelästä pohjoiseen. Kukinnan ollessa huipussaan japanilaiset kokoontuvat yleisesti kirsikkapuiden alle syömään, juomaan sakea ja viettämään aikaa yhdessä.


title: Hanami

text: Hanami-eväsretket näkyvät myös japanilaisilla työpaikoilla. On hyvin tyypillistä lähettää työpaikan nuorin tai nuorimpia työntekijöitä varaamaan piknikpaikka vanhemmalle väelle päiväksi. Puku päällä puistossa istuva nuori salaryman on Yoyogi-kōen-puistossa tyypillinen näky maalis-huhtikuussa. Kun ilta pimenee, vanhemmat työntekijät saapuvat paikalle ja juhlat käynnistyvät.


title: Hanami

text: Hienoimmat kirsikkapuiden katselupaikat ovat Japanissa laajalti tunnettuja. Yleisimpiä ovat temppelit, joiden puutarhoissa voi olla jopa tuhansia kukkivia kirsikkapuita. Myös monissa yleisissä puistoissa ja joillakin hautausmailla on laajoja kirsikkapuistikoita.


title: Hanami

text: Keväisen hanamin tapaan vietetään syksyllä värikkäiden lehtien juhlaa ("kōyō" tai "momijigari"), mutta sen juhlinta ei ole yhtä laajamittaista kuin hanamin.


title: Suomalaisten alkuperä

text: Suomalaisten alkuperä on varsin epäselvä ja kiistanalainenkin käsite. Tässä artikkelissa sillä tarkoitetaan suomen kielen esihistoriallista alkuperää sekä nykyisin suomalaisiksi kutsutun ihmisryhmän geneettisiä juuria.


title: Suomalaisten alkuperä

text: 1800-luvulla syntyi Euroopassa käsitys suomalaisten mongolisuudesta ja tiedemiehet, jotka eivät olleet välttämättä edes nähneet suomalaisia, kirjoittivat suomalaisten itäisestä ulkonäöstä. Suomalaisten kerrottiin olevan tummia, lyhytkasvuisia ja vinosilmäisiä. Erään ranskalaisen tutkijan mukaan suomalaiset olivat muutoin saamelaisten näköisiä, paitsi että suomalaisilla oli tummempi iho. Eräs Suomessa käynyt saksalainen ihmetteli, miksei Suomessa asunutkaan suomalaisia, kun kuvatunlaisia ihmisiä ei löytynyt. Eräs Helsingin-matkaaja taas luuli nähneensä sekä germaaneja että mongoleja – ja mongoleillakin sen germaanipiirteen, että nämä olivat vaaleita.


title: Suomalaisten alkuperä

text: Monet kielitieteilijät pitävät edelleen Volgan mutkan aluetta perustelluimpana uralilaisen alkukodin seutuna, mistä uralilainen kieli olisi levinnyt itään ja länteen.


title: Suomalaisten alkuperä

text: 1960-luvulla arkeologiset tiedot olivat jo niin laajat, että aikaisemmalle näkemykselle Lounais-Suomen asutuksen katkeamisesta ei enää nähty perusteita. Carl Fredrik Meinander osoitti asutuksen jatkuneen pronssikaudelta rautakaudelle. Melko nopeasti jatkuvuus ulotettiin kivikauteen saakka, ja Tvärminnen symposiumissa vuonna 1980 arkeologit jo yleisesti kannattivat Lounais-Suomen suomalaisen jatkuvuuden venyttämistä kivikauteen, vaikka kielentutkijat eivät vielä yleisesti yhtyneetkään tähän näkemykseen. Kuitenkin seuraavina vuosikymmeninä suomalaisten alkuperän osalta vakiintui niin sanottu maltillinen jatkuvuusteoria, jossa Suomen uralilaistuminen liitettiin tyypillisen kampakeramiikan leviämiseen (noin 3900 eaa.), ja Lammin symposiumiin 1997 tultaessa kielitieteilijöidenkin enemmistö oli asettunut tukemaan maltillista jatkuvuusteoriaa.


title: Suomalaisten alkuperä

text: Kuitenkin jo 1970-luvulla oli ehdotettu, että arkeologisen aineiston perusteella Suomessa olisi asuttu yhtäjaksoisesti jo noin 10 000 vuotta, joten jo Suomen ensimmäiset asuttajat olisivat olleet suomalaisten esivanhempia. Tällöin väläyteltiin ensimmäistä kertaa, että jo Suomen alkuasuttajat olisivat saattaneet olla kieleltään uralilaisia. (Tätä näkemystä voidaan kutsua radikaaliksi tai syväksi jatkuvuusteoriaksi.) Kuitenkin vasta 1980-luvun lopulla ajatus asutusjatkuvuudesta Suomessa jääkaudesta alkaen alkoi saada kannatusta tutkijapiireissä, ja alettiin enenevässä määrin esittää, että myös kielellinen jatkuvuus palautuisi jo alkuasuttajiin.


title: Suomalaisten alkuperä

text: Radikaali jatkuvuusteoria ei kuitenkaan saavuttanut laajempaa suosiota, koska sen nähtiin olevan ristiriidassa kielitieteen tulosten kanssa. Lisäksi havaittiin, että maltillista ja radikaalia jatkuvuusteoriaa perusteltiin aivan samoilla jatkuvuusargumenteilla, joten metodi osoittautui epäluotettavaksi.


title: Suomalaisten alkuperä

text: Yleisesti oletetaan, että kyseessä olisi ollut muutaman sadan tai ehkä noin tuhannen yksilön populaatio indoeurooppalaisen kielen puhujia. Aikaisemmin nuorakeraamikkojen kieltä pidettiin balttilaisena, mutta kun vanha – levikiltään läntinen, mutta kantaindoeuroopan tasoon viittaava – lainasanakerrostuma 1980-luvulla löydettiin, nähtiin perustelluksi yhdistää juuri se nuorakeramiikan leviämiseen.


title: Suomalaisten alkuperä

text: Perinteisen "matalan" jatkuvuusteorian mukaan nuorakeraamisen migraation johdosta suomalais-ugrilainen kieli alkoi muuntua lounaisrannikolla kantasuomeksi, kun taas vähemmälle nuorakeraamiselle vaikutukselle altistuneessa sisämaassa kieli alkoi kehittyä kantasaameksi. Pronssikaudella yhteydet länteen ja mahdollinen skandinaavinen siirtolaisuus eriyttivät väestöjä entisestään ja toivat itämerensuomeen germaanisia lainoja.


title: Suomalaisten alkuperä

text: H.R. Nevanlinnan 1970-luvulla tekemän tutkimuksen mukaan suomalaisten perimässä olisi idästä (Aasiasta) peräisin olevaa "itäistä komponenttia" 20–30 prosenttia ja loput olisivat Länsi-Euroopasta. Tämä on kuitenkin usein ymmärretty väärin siten, ettei indoeurooppalaisilla kansoilla olisi tätä komponenttia ja että suomalaiset olisivat erityisen "itäinen" kansa. Kaikissa Euroopan kansoissa on kuitenkin itäistä komponenttia, eikä suomalaisten itäinen osuus ole mitenkään merkittävä.


title: Suomalaisten alkuperä

text: Suomalaisten länsipuolella olevilla kansoilla on hivenen enemmän läntistä komponenttia, itäpuolella taas hivenen enemmän itäistä. Itäisyys nousee vähän kerrallaan itään mentäessä ja laskee hitaasti mentäessä länteen. Vasta Uralin itäpuolella itäisen komponentin pitoisuus alkaa kasvaa jyrkemmin. Mikään Euroopan kansa ei kuitenkaan ole vailla itäisiä geenejä, jotka ovat luultavasti olleet yksi elementti jo muinaisessa eurooppalaisuudessa. Samalla tavalla mikään aasialainen kansa ei ole vailla läntisiä geenejä. Ruotsalaisetkin ovat vain asteen verran suomalaisia läntisempiä geeneiltään, läntisemmän sijaintinsa vuoksi. Geneettisesti läntisimmänkin Euraasian kansan baskien geeneissä niin kahdeksasosa (12,4 %) on itäistä komponenttia.


title: Suomalaisten alkuperä

text: Useat autosomien (kromosomit jotka peritään molemmilta vanhemmilta) geenien tutkimukset osoittavat suomalaisen perimän poikkeavan suhteellisen vähän muista eurooppalaisista. Suomalaiset tosin poikkeavat Cavalli-Sforzan aineistossa havaittavasti muista länsieurooppalaisista, jotka ovat lähisukulaisia keskenään (esimerkiksi ruotsalaiset ovat geneettisesti läheisempää sukua englantilaisille kuin suomalaisille), mutta eivät mitenkään merkittävästi. Enemmän keskiverroista länsieurooppalaisista poikkeavat esimerkiksi saamelaiset, sardinialaiset ja kreikkalaiset. Eristyneet islantilaisetkaan eivät kuulu toisilleen lähisukuisten länsieurooppalaisten ryhmään.


title: Suomalaisten alkuperä

text: Cavalli-Sforzan johtopäätöksiä on arvosteltu yliyksinkertaistaviksi. Yleensäkään geenitutkimus ei ole osoittautunut sellaiseksi kansojen sukulaisuussuhteiden lopulliseksi ja yksiselitteiseksi paljastajaksi kuin on saatettu luulla, vaan senkin tulokset ovat usein ristiriitaisia ja monitulkintaisia.


title: Suomalaisten alkuperä

text: Elokuussa 2008 kuva suomalaisten geneettisestä taustasta suhteessa muuhun Euroopan väestöön sai kuitenkin jälleen uusia piirteitä kun hollantilaisen Erasmus-yliopiston tutkijaryhmä Manfred Kayserin johdolla havaitsi suomalaisten poikkeavan merkittävimmin muista tutkimuksen kohteena olleista eurooppalaisista väestöistä. Tutkimus ilmestyi tieteellisessä julkaisussa Current Biology (7.8.2008) ja siitä kertoi New York Times 13. elokuuta 2008. Samansuuntaisia tuloksia suomalaisten eroista läntisen Euroopan väestöihin on saatu muissakin genominlaajuisissa tutkimuksissa; näitä on ilmestynyt vuodesta 2008 lähtien, ja niitä pidetään luotettavina vertailuun otetun suuren markkerimäärän (satojatuhansia) vuoksi.


title: Suomalaisten alkuperä

text: Vuonna 2008 julkaistu suomalaistutkimus paljasti suuria eroja itä- ja länsisuomalaisten perimässä. Tutkimuksen mukaan itä- ja länsisuomalaiset eroavat toisistaan geneettisesti enemmän kuin englantilaiset saksalaisista. Suurten eroavaisuuksien syynä pidetään eristymistä. Suomalaisten geneettiset juuret ovat tutkimuksen mukaan pääosin Keski-Euroopassa. Itäsuomalaiset eivät kuitenkaan näytä olevan yhtään lähempänä venäläisiä kuin länsisuomalaiset, vaan päinvastoin: länsisuomalaisten FST-etäisyys sekä venäläisiin että ruotsalaisiin on noin 30, itäsuomalaisilla molempiin noin 70.


title: Suomalaisten alkuperä

text: Genominlaajuiset tutkimukset ovat osoittaneet, että FST-arvojen perusteella suomalaisten sisäinen variaatio on suurempaa kuin missään muussa Euroopan maassa. Suurin FST-etäisyys eri alueiden suomalaisten välillä on noin 60, kun suurin FST-etäisyys eri alueiden ruotsalaisten välillä on noin 25 ja esimerkiksi eri alueiden saksalaisten välillä vielä paljon pienempi. Keskinäiset FST-etäisyydet esimerkiksi saksalaisten, ranskalaisten ja unkarilaisten välillä ovat noin 10, ja samoin virolaisten, venäläisten ja puolalaisten välillä noin 10. Eri puolilta maata kotoisin olevat suomalaiset saattavat siis olla nykytasolla geneettisesti kauempana toisistaan kuin eri puolilta Eurooppaa kotoisin olevat henkilöt; on tosin huomattava, että suomalaisten geenipohja on suuressa määrin yhteinen, joten nykytason geneettiset erot johtunevat geneettisestä ajautumisesta. Suomalaisten lähimmät geneettiset sukulaiset ovat virolaiset (FST-etäisyys helsinkiläisiin 40, kuusamolaisiin 90) ja ruotsalaiset (FST-etäisyys helsinkiläisiin 50, kuusamolaisiin 100).


title: Suomalaisten alkuperä

text: Vain isältä pojalle periytyvän Y-kromosomin avulla tutkittavissa isälinjoissa on nähtävissä suomalaisten itäisyys: noin 60 % suomalaismiehistä kuuluu haploryhmään (isälinjaan) N1c (entinen N3, entinen Hg16). Tämä isälinja on yleinen koko pohjoisessa Euraasiassa, ja vielä balteilla sen esiintymistiheys (frekvenssi) on yli 40 %, mutta Skandinaviassa (saamelaisia lukuun ottamatta) ja Puolassa sen pitoisuus on jo huomattavasti pienempi. Pohjois-Savossa tämän isälinjan esiintymistiheys on lähes 80 %, ja yhtä korkeita lukemia on saatu Itä-Siperian turkinsukuisilta jakuuteilta (saha)


title: Suomalaisten alkuperä

text: Viime aikoina on esitetty perusteluja uralilaisen ekspansion myöhäisyyden puolesta: kantaurali olisi alkanut levitä vasta pronssikauden alussa (noin 2000 eaa.) Kama-joelta itään ja länteen, eikä Lounais-Suomen kampa- ja nuorakeraamisen kulttuurin kohtaamisella siis voisikaan olla mitään tekemistä uralilaisen kielen kanssa. Tämän käsityksen mukaan itämerensuomalainen kieli olisi levinnyt Suomen alueelle ajanlaskun alun tienoilla.


title: Suomalais-ugrilaiset

text: Suomalais-ugrilaiset voi viitata seuraaviin:


title: Lintubongaus

text: Lintubongaus on lintuharrastuksen muoto, jossa tarkoituksena on bongata lintuja eli lähteä katsomaan jonkun muun jo havaitsemaa harvinaista lintulajia ja kerätä samalla itselleen pisteitä eli 'pinnoja' uusia lajeja havaitsemalla.


title: Lintubongaus

text: Bongauksessa oleellista on etukäteen saatu tieto linnusta, joten vain spontaanisti tehdyt havainnot eivät ole bongausta. Omia havaintojaan ei tarvitse todistaa, vaan harrastuksessa luotetaan siihen, että laji antaa harrastajalleen tyydytystä vain rehellisyydestä. Oikeita määrityksiä lisää se, että bongattua harvinaisuutta saapuu pian katsomaan moni muukin bongaaja.


title: Lintubongaus

text: Bongarit tiedottavat omista havainnoistaan muille bongareille. Alkuaikoina tiedotus tapahtui puhelimella, sitten kaukohaulla, ja nykyisin ryhmätekstiviesteillä ja Internetissä.


title: Lintubongaus

text: Sana ’bongaus’ tulee mahdollisesti ruotsin sanasta "poäng", ’piste’. Bongaus on vain yksi lintuharrastuksen osa-alue, eivätkä kaikki lintuharrastajat ole bongareita. Sanaa käytetään mediassa kuitenkin usein myös lintuharrastuksesta yleensä.


title: Lintubongaus

text: Lintubongarit laskevat erityyppisiä pinnoja. Elämänpinnoja saa koko elämän aikana tavatuista linnuista. Vuodenpinnoja saa yhden vuoden aikana havaituista. Maailmanpinnoja saa koko maailman havainnoista, WP-pinnoja saa länsipaleoarktisella alueella havaituista linnuista, ja myös jonkin tietyn maan pinnoja voidaan laskea. Pinnoja voi periaatteessa laskea mistä tahansa, esimerkiksi oman lintu-yhdistyksen toimialueelta, jostain kunnasta tai yksittäisestä lintupaikasta.


title: Lintubongaus

text: Suomessa 300 pinnaa saavutettiin ensi kertaa vuonna 1979. Yli 300 lajia havainneita suomalaisia oli vuonna 2008 jo yli 300. Suomessa 400 pinnan raja ylitettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2005. Lokakuussa 2017 elämänpinnojen Suomen-ennätys oli 436 pinnaa. Linnustoltaan monipuolisemmissa maissa ennätykset ovat Suomea korkeammalla: esimerkiksi Ruotsissa oltiin vuoteen 2008 mennessä päästy jo yli 440 pinnan ja Isossa-Britanniassa yli 510:n. Maailmanpinnojen maailmanennätys vuonna 2008 oli yli 8 700.


title: Lintubongaus

text: Pinnaralli on tapahtuma, jossa kilpaillaan tietyn ajan puitteissa tietyllä alueella havaittuijen lintulajien määrällä.


title: Lintubongaus

text: Pinnojen kerääminen aiheuttaa joskus ongelmia esimerkiksi jokamiehenoikeuksien tulkinnassa. Bongariliiton ohjeissa jäsenille on tarkat määräykset siitä, mitä liiton jäsen saa ja ei saa tehdä, jotta ei aiheuteta turhaa häiriötä: lintuharrastaja kulkee luonnossa ympäristöä, maanomistajia, lintuja ja lähimmäisiä kunnioittaen.


title: Lintubongaus

text: Varsinainen lintubongaus syntyi Englannissa 1950-luvulla. Siitä tuli nopeasti suosittua, ja se levisi Irlantiin, Hollantiin ja Tanskaan. Suomeen ja Ruotsiin lintubongaus tuli 1960-luvun lopussa. Aluksi bongaajia oli vain kourallinen, mutta jo 1970-luvun aikana lajista tuli Suomessakin näkyvää, ja 1980-luvulla harrastuksen suosio kasvoi nopeasti. Suomessa perustettiin vuonna 1985 Bongariliitto ry. ajamaan bongarijoukon etuja ja laatimaan pelisääntöjä harrastukseen. Yhdistys ohjaa myös tiedottamista sekä bongareiden liikkumista lintuja häiritsemättä.


title: Lintubongaus

text: Lintubongausta harrastetaan nykyisin pääasiassa vain Euroopassa, Yhdysvalloissa, Etelä-Afrikassa ja joissain Aasian maissa. Suomessa järjestettäviin bongaustapahtumiin saattaa nykyisin kerääntyä useita satoja bongareita yhdellä kertaa. Harrastuksen suurvallassa Isossa-Britanniassa huippuharvinaisuutta katsomaan voi saapua jopa tuhansia bongareita.


title: Ornitologia

text: Ornitologia eli lintutiede on biologian ala, joka tutkii lintuja.


title: Ornitologia

text: Ornitologiaan kuuluu muun muassa lintujen elintapojen, laulun, lentotapojen ja rakenteen havainnointi sekä lintujen luokittelu. Usein kaikkia lintubongareita tai -harrastajia kutsutaan ornitologeiksi, vaikka vain harva heistä on varsinainen lintutieteilijä, ornitologi. Lintutiedettä tehdään Suomessa etenkin Helsingin ja Turun yliopistojen biologian laitoksissa.


title: Ornitologia

text: Paljon lintutieteellistä tutkimusta tehdään yksinkertaisesti suorien havaintojen perustella. Ornitologitkin ovat kuitenkin ottaneet käyttöönsä monia tutkimusta helpottavia laitteita ja tekniikoita.


title: Ornitologia

text: Rengastusta on käytetty hyväksi jo 1800-luvun alussa, ja sen avulla on saanut tietoa lintujen eliniästä ja liikkeistä. Joka vuosi satojatuhansia lintuja ympäri maailmaa rengastetaan. Lintujen liikkeitä pystytään seuraamaan myös tutkien tai radiolähettimien avulla.


title: Ornitologia

text: Ornitologia on yksi harvoja tieteenaloja, jossa amatöörit auttava huomattavasti tutkimuksen edistämistä. Tavallinen lintuharrastaja auttaa lintutiedettä tekemällä linnuista havaintoja, jotka välittyvät varsinaisille lintutieteilijöille. Harrastajien havainnot ovat suurena apuna esimerkiksi eri lintulajien levinneisyyksien kartoittamisessa, lintujen muuttoreittien ja -aikojen määrittämisessä ja monissa muissakin kysymyksissä. Lintuharrastajien kattojärjestö on BirdLife Suomi ry, jolla taas on yhteydet muiden maiden vastaaviin järjestöihin.


title: Ornitologia

text: Vaikka ornitologia tieteenalana kehittyi huomattavasti myöhemmin, linnut ovat kiinnostaneet ihmisiä jo aikojen alusta. Niitä on tutkittu ja niistä on kirjoitettu jo pitkään. Aristoteles kirjoitti 300-luvulla eaa. teosksensa "Eläinoppi", jota käytti pohjanaan myös esimerkiksi 70-luvulla teoksen "Naturalis historia" kirjoittanut Plinius vanhempi. Seuraavat todelliset lintutieteelliset edistysaskeleet tehtiin vasta renessanssin aikana noin 1 500 vuotta myöhemmin.


title: Ornitologia

text: Keskiajalla merkittävimmät lintuja käsitelleet teokset olivat keisari Fredrik II:n "De arte venandi cum avibus" ja Albert Suuren tekemä laajennettu versio "Eläinopista".


title: Ornitologia

text: Renessanssiaikana syntyivätkin lintutieteelliset tietosanakirjat. Tunnetuimmat ensyklopedistit olivat William Turner, Pierre Belon, Konrad von Gesner ja Ulisse Aldrovandi. Aldrovandin teos oli pääosin kopioitu muilta kirjoittajilta, mutta kolmessa noin 800 sivun osassa julkaistu kirja pyrki sisältämään kaiken tiedon linnuista, luonnontieteestä kulttuuriseen merkitykseen.


title: Ornitologia

text: Eurooppalaisen tieteellisen ornitologian katsotaan alkaneen John Rayn ja Francis Willughbyn kokeamasta teoksesta "Ornithologiae libri tres" (1676). Heidän panoksestaan on hieman erimielisyydestä, mutta Ray joka tapauksessa viimeisteli teoksen Willughbyn vuonna 1672 sattuneen kuoleman jälkeen. Teoksessa käytettiin ensimmäisen kerran termiä ’ornitologia’, ja siinä järjestettiin linnut morfologisin perustein sekä keskityttiin todellisiin havaintoihin.


title: Ornitologia

text: Lintutieteen systemaattinen haara piti paikkansa aina 1900-luvulle saakka. Lintujen ja muiden eläinten taksonomia kehittivät Carl von Linné ja Georges Leclerc de Buffon. 1700-luvulla kiinnostuttiin myös lintujen maantieteellisestä leviämisestä, ja ensimmäinen paikallisesta linnustosta tehty kirja ilmestyi Puolassa vuonna 1721.


title: Ornitologia

text: Tiede tunnisti 1700-luvun lopussa ja 1800-luvun alussa jatkuvasti uusia lintuja, ja Napoleonin sotien jälkeen 1815 uusien lajien määrä kasvoi kiihtyvää tahtia. Europpalaisten maiden tutkimusmatkailijoiden mukana oli usein amatööri- tai ammattilaisluonnontieteilijöitä, jotka toivat Eurooppaan näytteitä ja eläviä lintuja. Ne menivät aluksi yksityiskokoelmiin, mutta pian esimerkiksi moniin museoihin kehittyi lintukokoelmia. Samalla lintujen tutkimus erikoistui, ja vuonna 1815 Coenraad Jacob Temminck julkaisi ensimmäisen koko Europpaa käsittelevän lintuoppaan.


title: Ornitologia

text: Charles Darwinin teoriat mullistivat biologiaa ja samalla myös ornitologiaa. Hän käytti tutkimuksissaan paljon myös lintutieteellisiä esimerkkejä. Thomas Henry Huxley julkaisi 1868 ensimmäisen lintujen sukupuun, missä hän käytti Darwinin malleja yhteisistä esi-isistä.


title: Ornitologia

text: Darwinin seksuaalivalinnan ideaa tutki Edmund Selous, joka oli ensimmäisiä todellisiä lintujen kenttätutkijoita. Hänen suokukoilla tehdyt havainnot tukivat vahvasti seksuaalivalinnan teoriaa. Selousin inspiroimana kenttätutkija Eliot Howard havaitsi lintujen reviirikäyttäytymisen merkityksen.


title: Ornitologia

text: Saksalainen Erwin Stresemann yhdisti 1920-luvun alussa museoperustaisen ornitologian ja kenttähavintoihin perustuvan tutkimuksen. Hän tunnisti, että lintujen fysiologia, toiminnallinen morfologia, ekologia ja käyttäytyminen olivat myös oleellisia tutkimusalueita. Hänen lintuja käsittelevä osionsa "Handbuch der Zoologie" -teoksessa oli siihen asti laajin linnuista tehty kirjoitus.


title: Ornitologia

text: 1900-luvun alkupuolella sai alkunsa myös kokeellinen lintutiede. Sitä olivat käynnistämässä William Rowan, joka tutki lintujen valojaksoisuutta, muuttoa ja lisääntymistä, ja Charles Kendeigh, jonka alaa oli aineenvaihdunnan fysiologia. David Lack oli puolestaan 1930-luvulla modernisoimassa ornitologiaa. Hän painotti systematiikkaa, yksittäisten lajien käyttäytymistä, ekologiaa ja luonnonvalintaa.


title: Ornitologia

text: Lintujen ekologia ja etologia olivat 1900-luvun alkupuoliskolla ornitologian keskeisiä tutkimusaloja, mutta 1960-luvulla kiinnostus anatomiaan alkoi taas kasvaa. Tutkimus suuntautui erityisesti lintujen sopeutumiin. Käyttäytymisekologia puolestaan nousi 1970-luvulla uutena haarana.


title: Ornitologia

text: Lintutieteessä keskeisimmät 1970- ja 1980-luvuilla tehdyt uudet löydöt liittyivät parittelua edeltävään ja seuraavaan seksuaalivalintaan, parvielämään, yhteispesintään ja saalistuskäyttäytymiseen. Ornitologia on 1900-luvun loppupuolella saanut paljon oppia muista biologian aloista, kuten kvantitaavisesta genetiikasta, neurobiologiasta, endokrinologiasta, fysiologiasta, immunologiasta, ekologiasta, suojelusta, käyttäytymistieteestä ja evoluutiosta. Monet lintuja tutkivat tieteilijätkin ovat siirtyneet julkaisemaan tutkimuksiana ornitologisten julkaisujen sijaan yleisbiologisissa lehdissä.


title: Säkkijärvi

text: Säkkijärvi oli Etelä-Karjalassa Viipurinlahden länsirannalla sijainnut Suomen kunta. Kunnasta jäi noin 90 prosenttia (448,7 km²) Neuvostoliitolle sotien jälkeen. Suomen puolelle jäänyt osa Säkkijärveä (43,9 km²) liitettiin vuonna 1946 Ylämaan ja Miehikkälän kuntiin. Säkkijärven kirkonkylän nimi on venäjäksi Kondratjevo ().


title: Säkkijärvi

text: Säkkijärvi tunnetaan erityisesti ”Säkkijärven polkasta”.


title: Säkkijärvi

text:
Säkkijärvi sijaitsi Suomenlahden rannikolla noin 60 kilometriä Haminasta itään ja noin 40 kilometriä Viipurista länteen.
Naapurikunnat olivat Virolahti, Miehikkälä, Ylämaa, Vahviala ja Viipurin maalaiskunta. Kuntaan kuului pohjoisosassa kumpuilevasta maastosta muodostunut ”ylämaa” ja eteläosan tasaisempi entinen merenpohja. Suomenlahdella oli lisäksi joitakin saaria kuten Teikarsaari. Säkkijärven alueella laskivat Suomenlahteen Santajoki ja Vilajoki. Säkkijärven kirkonkylä sijaitsi Santajoen varrella.


title: Säkkijärvi

text: Asutusta alueella lienee ollut siitä asti, kun maa nousi merestä. Ruotsiin Säkkijärvi luettiin jo Pähkinäsaaren rauhassa vuonna 1323. Säkkijärvi mainitaan vuonna 1541 Viipurin kappelina ja seurakunta itsenäistyi 1572. Säkkijärvi jaettiin kahtia vuoden 1721 Uudenkaupungin rauhassa (Ruotsiin jäi Säkkijärven aluetta enemmän kuin Suomessa pysyi 1940 voimaan tulleen rajan myötä). Vuonna 1743 Turun rauhassa Säkkijärven alueesta tuli kokonaan Venäjää, osaksi Vanhaa Suomea. Vielä 1700-luvun lopulla Säkkijärveen kuuluivat Lappeen Monolan ja Kälvälän kylät, Luumäen Suo-Anttilan kylä, Virolahden Muurikkalan, Alaurpalan ja Yläurpalan kylät sekä Viipurin pitäjän Gammalbyn ja Repolan kylät. Suomen suuriruhtinaskuntaan Vanha Suomi palautettiin vuonna 1812. Säkkijärveltä esiintyi runsaasti muuttoa Yhdysvaltoihin ja Kanadaan 1900-luvun alkupuolella.


title: Säkkijärvi

text: Vuonna 1921 Säkkijärvestä erotettiin Häsälä ja Rakkola uuteen Vahvialan kuntaan. Ylämaan kunnan perustamista valmisteltaessa 1924 Säkkijärven Ihakselasta liitettiin Näpin ja Hermusen kylät Luumäkeen. Vuonna 1929 Säkkijärvestä erotettiin Ylämaan kunta, johon liitettiin kylät Hujakkala, Hyttilä, Ihaksela, Lahnajärvi, Sirkjärvi, Säämälä, Timperilä, Villala ja Ylijärvi.


title: Säkkijärvi

text: Talvisodassa kunnan alueella käytiin rajuja taisteluja neuvostoarmeijan noustua maihin Viipurinlahden jäätä pitkin. Säkkijärven kirkko paloi ilmapommituksen jälkeen 26.2.1940. Rintama kulki rauhan tullessa Säkkijärven poikki. Sodan päättäneessä Moskovan rauhassa 1940 pieni osa siihenastisen Säkkijärven alueesta pysyi Suomessa, mutta suurin osa sisältyi Neuvostoliitolle luovutettuihin alueisiin. Säkkijärvi vallattiin takaisin jatkosodan alussa 23.8.1941. Neuvostoliiton puna-armeijan vastahyökkäyksessä kesällä 1944 suomalaisjoukkojen ja Saksan armeijan joukot torjuivat neuvostolaisten maihinnousuyritykset. Sodan syksyllä 1944 päättäneen Moskovan välirauhansopimuksen mukaan Suomen joukkojen oli vetäydyttävä 1940 hyväksytylle rajalle.


title: Säkkijärvi

text: Suomessa pysynyt alue (Väkevälän, Nurmelan ja Laisniemen kylät sekä pienempiä osia muutamista muista kylistä) liitettiin Ylämaan ja Miehikkälän kuntiin.


title: Säkkijärvi

text: Neuvostoliitolle luovutettu kirkonkylä sai ensin Vladimir Leninin alkuperäisen sukunimen mukaan nimen "Uljanovka" vuonna 1948, mutta jo puolen vuoden päästä nimeksi tuli Suursaaren yllä 1943 alasammutun ja menehtyneen eversti Pjotr Kondratjevin mukaan.


title: Säkkijärvi

text: Säkkijärvellä oli ennen sotaa noin 8 700 asukasta. Asutus oli tavanomaista karjalaista talonpoikaisväestöä. Elinkeinoina olivat maatalous ja kalastus. Aiemmin 1800-luvulla oli myös ollut laivanrakennusta. Säkkijärveläinen puukäsityötaito oli tunnettua. Teollisuutta kunnassa ei juurikaan ollut. Suomen puolelle jäänyt Ylämaa on maan merkittävimpiä raakakiven tuottajia. Kiveä ei kuitenkaan louhittu ennen sotia. Asukkaat loppusijoitettiin evakkoon pääasiassa Pohjois-Kymenlaaksoon Valkealan ja Elimäen kuntiin. Alueella käytetty murre oli eteläkarjalaista ja erosi Kannaksen tunnetummasta karjalaismurteesta. Kunnassa oli itsenäisyyden aikana oma varuskunta, Rannikkotykistörykmentti 2. Taiteilija Hugo Simbergillä oli kesänviettopaikka Niemenlautan kartanossa Iivanalassa.


title: Säkkijärvi

text: Kunnan läpi kulki Helsinki–Viipuri-valtatie. Kirkonkylästä pohjoiseen lähti maantie Lappeenrantaan. Välittömästi kunnan pohjoispuolella kulki Pietarin rautatie, lähimmät asemat olivat Simola ja Pulsa. Vesireittejä Viipuriin ja muualle rannikolle hyödynnettiin myös. Hyviä satamapaikkoja ei kunnan alueella ollut.Eino Laisi (Mannerheim-ristin ritari numero 115)


title: Säkkijärvi

text: Toivo Kirppu (Mannerheim-ristin ritari numero 154, myöh. asuinpaikka Ylämaa)


title: Säkkijärvi

text: Alahäme, Alaoutila, Heinlahti, Hujakkala (Ylämaa), Huovila, Hyppälä, Hyttilä (Ylämaa), Häsälä (Vahviala), Ihaksela (Ylämaa), Iivanala, Jokikylä, Kallola, Karvala, Kaukiala, Kolhola, Lahnajärvi (Ylämaa), Lahtiala, Laihajärvi, Laisniemi, Lavola, Muhulahti, Nisalahti, Nurmela, Paakkala, Rakkola (Vahviala), Ristsatama, Salajärvi, Santajoki, Siissala, Sirkjärvi (Ylämaa), Suurpäälä, Säkkijärvi kirkonkylä, Säämälä (Ylämaa), Tapiola, Teikarsaari, Timperilä (Ylämaa), Vilajoki, Vilaniemi, Villala (Ylämaa), Väkevälä,Ylijärvi (Ylämaa), Ylähäme, Yläoutila


title: Säkkijärvi

text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 17 koulupiiriin.


title: Säkkijärvi

text:
Säkkijärven Neuvostoliiton puolelle jääneen osan asukkaat sijoitettiin jatkosodan jälkeen Kymenlaakson ja Etelä-Karjalan alueelle Haminaan, Kouvolaan, Lemille, Luumäelle, Savitaipaleelle, Sippolaan, Valkealaan ja Vehkalahdelle.
Entiset säkkijärveläiset pitävät yhteyttä toisiinsa pitäjäseura Suomen Säkkijärvi-seura ry:n kautta. Pitäjäseura järjestää vuosittain säkkijärveläisten yhteisöjen ja sukututkijoiden tapaamisia, perinneruokakursseja, tupailtoja sekä muita tapahtumia.
Suomen Säkkijärvi-seura ry kerää ja ylläpitää säkkijärveläistä valokuva-arkistoa. Suomen Säkkijärvi-seura ry:llä on säkkijärveläistä julkaisutoimintaa, muun muassa vuosittainen säkkijärveläinen kuvakalenteri. Nuorisotoimintaa varten on perustettu Facebook-profiili ja -ryhmä.


title: Säkkijärvi

text: Säkkijärvi-säätiö perustettiin pitäjän luovutuksen johdosta hallinnoimaan luovutettuja arkistoja ja omaisuutta. Säkkijärvi-lehti ilmestyy jo 70. vuosikertaansa (2015). Entisen Säkkijärven asukkailla ja heidän jälkeläisillään on useita sukuseuroja ja kylätoimikuntia.


title: Celsiusaste

text: Celsiusaste (yksikön tunnus °C, yksikön nimen kirjoitusasu ”celsiusaste”, yleiskielessä ”aste”) on SI-järjestelmän mukainen lämpötilan johdannaisyksikkö. Celsius-asteikko on lämpötila-asteikko, jonka esitteli ruotsalainen tähtitieteilijä Anders Celsius vuonna 1742. Celsius-asteikko on empiirinen asteikko, jonka kaksi referenssipistettä ovat veden sulamis- ja kiehumispiste. Niille on annettu arvot 0 °C ja 100 °C. Mittausteknisesti Celsius-asteikko on välimatka-asteikko, jossa termodynaamisia laskelmia voi tehdä ainoastaan lämpötilaerojen avulla. Asteikosta tuli lopulta hyvin suosittu ja se on käytössä lähes koko maailmassa.


title: Celsiusaste

text: Celsiusaste on lämpötilan SI-järjestelmän mukainen kelvinin suora johdannaisyksikkö. Toisaalta voidaan ajatella, että celsiusaste on erityisnimi Kelvin-asteikon lämpötilojen erotuksille eli lämpötilaeroille.


title: Celsiusaste

text: Kelvin on määritelty termodynaamiseksi lämpötilaksi, jonka yksikkö on 1/273,16 termodynaamisesta lämpötilasta veden kolmoispisteessä. Kolmoispisteen lämpötilaksi on siten määritelty 273,16 K ja Celsius-asteikon nollakohdaksi 273,15 K. Koska veden kolmoispiste on tarkemmin määriteltävissä kuin sulamispiste, myös lämpötila-asteikon tarkkuus on parempi. Veden sulamispiste on edelleen noin 0 °C.


title: Celsiusaste

text:
Määritelmän mukaan Celsius-asteikon asteväli on sama kuin Kelvin-asteikolla, eli 1 °C = 1 K ja lämpötilamuunnokset ovat helppoja laskea. Lämpötilan suureen tunnuksina käytetään "t" celsiusasteille ja "T" kelvineille. Muunnokset voidaan laskea kaavoilla
ja


title: Celsiusaste

text: Standardin mukainen merkintätapa on käyttää yksikön tunnusta. Näin ollen on oikein kirjoittaa esimerkiksi "20 °C" tai "20 celsiusastetta" pienellä etukirjaimella. On vältettävä kirjoittamista 20° (ilman C:tä), "20 astetta" tai "20 astetta celsiusta". Luvun ja yksikön °C välissä on aina välilyönti.


title: Celsiusaste

text: Ruotsalainen astronomi Anders Celsius ehdotti vuonna 1742 lämpötila-asteikkoa, jonka kaksi referenssipistettä olivat veden sulamispiste ja kiehumispiste. Kiehumispisteeksi asetettiin 0 °C ja sulamispisteeksi 100 °C. Asteikko oli siten käänteinen verrattuna nykyisiin. Vain 10 vuotta aiemmin oli professori Joseph-Nicolas Delisle esitellyt Pietarin yliopistossa Delisle-asteikon, joka on voinut vaikuttaa käänteisen asteikon valintaan. Uppsalan yliopiston Museum Gustavianumissa on tallella lämpömittari, jossa on tällainen asteikko.


title: Celsiusaste

text: Koska Celsius tiesi ilmanpaineen vaikuttavan kiehumispisteen arvoon, hän määritteli kiehumispisteen niin, että barometrin tuli olla ”25 tuumaa ja kolme linjaa pitkä” eli sen tuli näyttää normaalia ilmanpainetta. Silloin vesi kiehuisi aina samassa lämpötilassa. Celsius kuoli pari vuotta myöhemmin, ja asteikkoa kehitti eteenpäin hänen työtoverinsa Märtin Strömmer. Hän käänsi asteikon toisin päin, eli nykyiselleen, ja asetti uuden mittarin vuonna 1750 vanhan Celsius-mittarin tilalle Uppsalan yliopiston meteorologiselle laitokselle, mistä lähtien sillä suoritettiin mittauksia.


title: Celsiusaste

text: Ranskalainen Jean-Pierre Christin kehitti myös lämpömittarin, jonka referenssipisteet olivat jään sulamispiste (0 astetta) ja veden kiehumispiste (100 astetta), mutta hän ei huomioinut ilmanpaineen vaikutusta kiehumispisteen valinnassa. Christin julkaisi asteikkonsa paikallisessa lehdessä vuonna 1743. Cristinin asteita kutsuttiin ”centigradeiksi” ja mittareita ”Lyonin lämpömittareiksi”. Carl von Linné tilasi Uppsalan kasvitieteelliseen puutarhaan oman mittarin, joka toimitettiin sinne vuonna 1745 vuoden myöhässä. Sillä mitattiin jo loppuvuodesta lämpötiloja, joiden kirjaukset ovat säilyneet nykypäiviin asti. Myös Linnén mittarissa asteikko oli käännetty nykyiselleen, kuten Strömmer teki 5 vuotta myöhemmin. Erotukseksi Celsiuksen asteista näitä uusia asteita kutsuttiin aluksi nimillä ”Celsius Novum”, ”Ekström” (valmistajan mukaan) tai ”Strömm”. Linnétä ja Christiniä voidaan molempia pitää nykyasteikon keksijöinä ennemmin kuin Celsiusta, joka käytti käänteistä asteikkoa.


title: Celsiusaste

text: Vuonna 1948 celsiusaste liitettiin SI-järjestelmän osaksi Kansainvälinen mitta- ja painokonferenssin tapaamisessa "9. Conférence Générale des Poids et Mesures" (CGPM) ja määrättiin olemaan 0,01 K alle kolmoispisteen. Samana vuonna "Comité International des Poids et Mesures" (CIPM) suositteli yksikön nimeksi celsiusaste (degree Celsius). Vuonna 1954 (10. CGPM) kelvin kiinnitettiin kolmoispisteeseen tarkasti lämpötilana 273,16 K, mikä vaikutti myös Celsius-asteikon määritelmään.