title: Mike Vernon

text: Mike Vernon (s. 24. helmikuuta 1963 Calgary, Alberta) on kanadalainen entinen jääkiekkomaalivahti. Hän pelasi NHL-urallaan neljässä seurassa, Calgary Flamesissa, Detroit Red Wingsissä, San Jose Sharksissa ja Florida Panthersissa. Suurimman osan urastaan hän edusti Calgary Flamesia. Hän lopetti peliuransa vuonna 2002.


title: Mike Vernon

text: Calgary Flames varasi Vernonin NHL:ään numerolla 56 vuoden 1981 varaustilaisuuden kolmannella kierroksella. Hän otti seuran ykkösmaalivahdin paikan kauden 1985–86 loppupuolella ja oli johdattamassa seuraa Stanley Cupin loppuotteluihin, joissa se hävisi Montreal Canadiensille otteluvoitoin 4–1.


title: Mike Vernon

text: Kaudella 1987–88 Vernon pelasi 64 ottelua, joista Flames voitti 39, ja hän oli täten auttamassa seuraa Presidents' Trophyn voittoon (runkosarjan voittaja). Joukkueen taival katkesi kuitenkin pudotuspelien toisella kierroksella paikalliskilpailija Edmonton Oilersia vastaan.


title: Mike Vernon

text: Seuraavalla kaudella Vernon oli johdattamassa seuraansa sen ensimmäiseen ja tähän mennessä ainoaan Stanley Cupin voittoon; Flames voitti loppuotteluissa Montreal Canadiensin voitoin 4–2. Hän torjui pudotuspeleissä kolme nollapeliä. Pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella hän pelasti seuran tippumiselta torjumalla Vancouver Canucksin Stan Smylin läpiajon ratkaisevan ottelun jatkoajalla.


title: Mike Vernon

text: Vaikka Flames säilyi vahvana, se ei onnistunut uusimaan menestystään seuraavina kausina. Flames kauppasi Vernonin Detroit Red Wingsiin kesällä 1994 vaihdossa puolustaja Steve Chiassoniin. Vernon auttoi Red Wingsin Stanley Cupin loppuotteluihin työsulun lyhentämällä kaudella 1994–95, mutta seura hävisi loppuotteluissa New Jersey Devilsille suoraan neljässä ottelussa. Kaudella 1995–96, jolloin seuran ykkösmaalivahtina oli Chris Osgood, Red Wings voitti runkosarjassa 62 ottelua, mikä on NHL:n ennätys. Kauden jälkeen Osgood ja Vernon palkittiin William M. Jennings Trophylla, joka jaetaan vähiten maaleja päästäneen joukkueen maalivahdille tai maalivahdeille. Red Wings hävisi kuitenkin konferenssifinaaleissa Colorado Avalanchelle, joka eteni sittemmin ensimmäiseen Stanley Cupin voittoonsa.


title: Mike Vernon

text: Kaudella 1996–97 Vernon jatkoi runkosarjassa edelleen kakkosmaalivahtina, mutta otti ykkösmaalivahdin paikan pudotuspeleissä, joissa Red Wings eteni ensimmäiseen Stanley Cupin voittoonsa sitten vuoden 1955; Red Wings voitti loppuotteluissa Philadelphia Flyersin suoraan neljässä ottelussa. Vernonin otteet pudotuspeleissä (hänen päästettyjen maalien keskiarvonsa oli 1,76) toivat hänelle Conn Smythe Trophyn pudotuspelien arvokkaimpana pelaajana.


title: Mike Vernon

text: Vernon siirtyi San Jose Sharksiin vuonna 1997. Hän pelasi seurassa kaksi täyttä kautta. Hänet kaupattiin Florida Panthersiin kesken kauden 1999–00 yhdessä kolmannen kierroksen varausvuoron kanssa vaihdossa Radek Dvořákiin. Vernon toimi loppukauden Floridan ykkösmaalivahtina vieden seuran pudotuspeleihin. Kesällä 2000 tulokasseura Minnesota Wild varasi hänet laajennusdraftissa, mutta kauppasi hänet saman tien Calgary Flamesiin, jossa hän pelasi vielä kaksi kautta. Vernon ilmoitti lopettavansa uransa 13. syyskuuta 2002.


title: Mike Vernon

text: Vernon pelasi NHL-urallaan yhteensä 781 runkosarjaottelua, joista valtaosan Flamesin paidassa. Nollapelejä hän keräsi runkosarjaotteluissa yhteensä 27, 13 Flamesin, neljä Red Wingsin, yhdeksän Sharksin ja yhden Panthersin paidassa. Pudotuspeliotteluja hänelle kertyi yhteensä 138, joissa hän pelasi kuusi nollapeliä, kolme Flamesin, kaksi Red Wingsin ja yhden Sharksin paidassa.


title: Mike Vernon

text: Calgary Flames jäädytti Vernonin pelinumeron (#30) helmikuussa 2007.


title: Lautiosaaren vaihde

text: Lautiosaari () on Suomen rataverkon liikennepaikka Kemin kaupungissa. Liikennepaikka on nimetty sen pohjoispuolella sijaitsevan Keminmaan kuntaan kuuluvan Lautiosaaren kylän mukaan. Liikennepaikka sijaitsee rataosalla , noin kaksi kilometriä pohjoiseen Kemin rautatieasemalta, ja noin 400 metriä Nelostien pohjoispuolella. Liikennepaikka sijaitsee Kemin ja Tornion välisellä rataosuudella, Kemi-Tornion lentoaseman länsilaidalla. Se on avattu liikenteelle vuonna 1985 yhtä aikaa rataosan kanssa.


title: Lautiosaaren vaihde

text: Lautiosaari on Elijärven kaivosradan erkanemisasema, ja käsittää nykyisellään vain erkanemisvaihteen turvavaihteineen sekä pääopastimineen. Elijärven radalle voidaan liikennöidä kulkusuuntaa vaihtamatta ainoastaan Tornion suunnasta: Kemin suunnasta saapuvien junien on peräytettävä kaivokselle.


title: Lautiosaaren vaihde

text: Lautiosaaren liikennepaikan liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan kaukokäytöllä Oulusta käsin. Liikennepaikalla ei ole matkustajapalvelua eikä asemarakennusta, ainoastaan laitekaapit.


title: Widsith

text: Widsith on 144:stä säkeestä koostuva runo, joka on kirjoitettu muinaisenglanniksi. Runo alkaa erisnimeksi ymmärretyllä sanalla 'Widsith', jolla koko runo yleisesti tunnetaan. Runon arvioidaan olevan peräisin 500–600-luvuilta ja sen vanhin kirjallinen muoto löytyy Exeter-kirjasta (Exeter Book, Codex Exoniensis), joka on kirjoitettu 900-luvulla. Runon sisältö on suurimmaksi osaksi luettelomainen yleiskatsaus kansainvaellusajan Euroopan kansoista, kuninkaista ja sankareista. Alkusanojen ja loppukaneetin lisäksi runo koostuu kolmesta luettelosta: ensimmäiseksi käsitellään kuninkaat muodossa "[kuninkaan nimi] hallitsi [kansan nimi]" ja "[kuninkaan nimi] [kansan nimi]", toiseksi käsitellään kansat, joiden luona kertoja on käynyt muodossa "olin [kansan nimi] luona ja [kansan nimi] luona olin", kolmanneksi luetellaan goottilaiset sankarit, joiden luona kertoja vieraili muodossa "[sankarin nimi] etsin käsiini ja [sankarin nimi] ja [sankarin nimi]."


title: Widsith

text: Runo sisältää lyhyen maininnan finnien Caelic-nimisestä kuninkaasta. Runossa mainitaan erikseen myös scridefinnit, joiden on tulkittu tarkoittavan lappalaisia. Widsith on ensimmäinen teksti, jossa tehdään selkeä ero näiden kahden välille. Caelic-nimen yhteydellä Kalevaan on useampikin tutkija spekuloinut, mutta mitään varmaa nimestä ei voida sanoa.


title: Widsith

text: Runon 24 ensimmäistä säettä on esitetty seuraavassa:


title: Luettelo Suomessa kasvavista pajuista

text: Luettelo Suomessa kasvavista pajuista. Suomessa on 20 alkuperäistä pajulajia. Seitsemällä lajilla on selväpiirteisiä, verraten helposti tunnistettavia alalajeja. Alalajit mukaan laskien Suomessa on alkuperäisiä pajuja yhteensä 29. Pajulajit risteytyvät luonnossa usein. Risteymiä ei kuitenkaan lueta omiksi lajeikseen.


title: Luettelo Suomessa kasvavista pajuista

text: Alun perin viljeltyjä koristepajuja (esimerkiksi salava) ei myöskään lasketa alkuperäisiin lajeihin, vaikka ne olisivat myöhemmin levinneet villiintyneinä Suomessa.


title: Luettelo Suomessa kasvavista pajuista

text: Suomessa tavattavat, luonnonvaraiset pajulajit ja niiden alalajit:Suomessa kasvavia istutettuja pajuja:


title: Binjai

text: Binjai on kaupunki Pohjois-Sumatran provinssissa, Indonesiassa. Se sijaitsee noin 24 kilometrin päässä provinssin pääkaupungista Medanista.


title: Binjai

text: Binjain asukasluku on noin 246 000. Kaupungissa asuu muun muassa malaijeja ja jaavalaisia. Suurin osa asukkaista ovat muslimeja. Muita merkittäviä uskontoja ovat kristinusko, buddhalaisuus ja hindulaisuus.


title: James Horner

text: James Roy Horner (14. elokuuta 1953 Los Angeles, Kalifornia – 22. kesäkuuta 2015) oli yhdysvaltalainen elokuvamusiikin säveltäjä.


title: James Horner

text: Horner opiskeli Lontoon Royal College of Musicissa, Etelä-Kalifornian yliopistossa ja Kalifornian yliopistossa. Hän aloitti elokuvasäveltäjänä ohjaaja-tuottaja Roger Cormanin B-tuotannoissa. Tämän jälkeen hän sävelsi musiikkia ja soundtrackejä useisiin tunnettuihin elokuviin, kuten "Gorkin puisto", "48 tuntia", "", "Aliens – paluu", "Unelmien kenttä", "Braveheart – taipumaton" ja "Apollo 13".


title: James Horner

text: Hornerin kuuluisin luomus on musiikki James Cameronin ohjaamaan vuoden 1997 menestyselokuvaan "Titanic", joka sai Oscar-palkinnon sekä parhaasta musiikista että parhaasta laulusta (Céline Dionin esittämä tunnuskappale ”My Heart Will Go On”). "Titanicin" elokuvamusiikki toi Hornerille myös kolme Grammy-palkintoa ja kaksi Golden Globe -palkintoa. Soundtrack-levytystä myytiin maailmanlaajuisesti yli 24 miljoonaa kappaletta.


title: James Horner

text: Horner kuoli 61-vuotiaana syöksyttyään maahan yksityiskoneellaan Los Padresin kansallispuistossa Santa Barbaran lähistöllä Kaliforniassa 22. kesäkuuta 2015.


title: James Horner

text: Hornerilla oli tapana lainata elokuvamusiikkiinsa melodioita tunnetuista klassisen musiikin teoksista sekä kierrättää samoja musiikillisia teemoja useissa elokuvissa, mistä häntä toisinaan arvosteltiin. Tunnetuin esimerkki on niin sanottu ”Hornerin vaarateema” ("Horner’s danger theme"), lähestyvää uhkaa kuvaava muutaman sävelen mittainen melodia, jota hän käytti kymmenissä elokuvissa.


title: Sianpuolukat

text: Sianpuolukat ("Arctostaphylos") on kanervakasveihin (Ericaceae) kuuluva kasvisuku. Sianpuolukkoja on kaikkiaan noin 50 lajia, joista Suomessa tavataan vain kaksi: sianpuolukka ("Arctostaphylos uva-ursi") ja riekonmarja ("Arctostaphylos alpinus").


title: Sianpuolukat

text: Sianpuolukat ovat monivuotisia, matalakasvuisia, suikertavia leveälehtisiä varpuja, jotka kasvavat maassa usein mattomaisina mättäinä. Kukat ovat pienet, ruukkumaiset ja hyvin ahdassuiset. Hedelmä on marja (tai oikeastaan monikivinen luumarja), jossa on tavallisesti viisi siementä.


title: Sianpuolukat

text: Suvun nimi "Arctostaphylos" tulee kreikan sanoista "arktos" (tarkoittaa karhua tai pohjoista) ja "stafyle" (tarkoittaa rypälettä). Sianpuolukoita voisi nimittää siten karhunrypäleiksi tai pohjanrypäleiksi. Molemmat suomalaiset lajit (sianpuolukka ja riekonmarja) ovat kuitenkin mauttomia, eikä niillä ole juuri marjastusarvoa.


title: Sianpuolukat

text: Sianpuolukoiden suvun (tarkemmin "Arctostaphylos" Adans. 1763) on määritellyt ranskalainen kasvitieteilijä Michel Adanson.


title: Tahdon voitto

text: Tahdon voitto voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Santtu Karhu

text: Santtu Karhu (oik. Aleksandr Medvedev, s. 1967 Belomorsk, Neuvostoliitto) on itäkarjalaisen rockyhtyeen Santtu Karhu & Talvisovat laulaja ja lauluntekijä. Petroskoissa asuva Karhu on toiminut eräänlaisena edelläkävijänä karjalan kielen ja karjalaisen perinteen vaalinnassa. Hän on tiettävästi ensimmäinen henkilö, joka on kirjoittanut kevyen musiikin lyriikkaa livvin eli Aunuksen karjalan kielellä. Karjalan kieltä taitavat pitävät Karhua taitavana sanankäyttäjänä, oikeana kielinerona.


title: Santtu Karhu

text: Santtu Karhu on julkaissut myös yhden singlen ennen Talvisovat-yhtyettä. Lisäksi hän vierailee Tellus-yhtyeen demolla "Pinnalla" kappaleessa ”Suolainen sade”.


title: Santtu Karhu

text: Kääntäjänä:


title: Chris Osgood

text: Chris Osgood (s. 26. marraskuuta 1972 Peace River, Alberta) on kanadalainen entinen jääkiekkomaalivahti ja kolminkertainen Stanley Cup -voittaja. Hän pelasi vuonna 1993 alkaneella ja vuonna 2011 päättyneellä NHL-urallaan kolmessa eri seurassa, Detroit Red Wingsissä, New York Islandersissa ja St. Louis Bluesissa.


title: Chris Osgood

text: Detroit Red Wings varasi Osgoodin NHL:ään numerolla 54 kolmannella kierroksella. Hän pelasi vuosina 1989–1992 juniorisarja WHL:ssä, seuroinaan Medicine Hat Tigers, Brandon Wheat Kings ja Seattle Thunderbirds, ennen siirtymistä AHL:n Adirondack Red Wingsiin, joka oli tuolloin Detroit Red Wingsin farmiseura.


title: Chris Osgood

text: Osgood vietti koko kauden 1992–1993 Adirondackissa. Seuraavalla kaudella, 1993–1994, hän teki läpimurtonsa NHL:ssä ja nousi kauden aikana useita maalivahteja (Osgoodin lisäksi Tim Cheveldae, Bob Essensa, Vincent Riendeau ja Peter Ing) peluuttaneen Detroit Red Wingsin ykkösmaalivahdiksi. Työsulun lyhentämällä kaudella 1994–1995 Osgood jäi Red Wingsin kakkosmaalivahdiksi seuran hankittua Mike Vernonin Calgary Flamesista. Detroit selvitti tiensä Stanley Cupin loppuotteluihin, joissa se kuitenkin hävisi New Jersey Devilsille suoraan neljässä ottelussa. Osgood pelasi pudotuspeleissä 1995 vain kahdessa ottelussa. Seuraavalla kaudella hän sai enemmän peliaikaa, ollen sekä runkosarjassa että pudotuspeleissä joukkueensa enemmän otteluita pelannut maalivahti. Detroit eteni vuonna 1996 konferenssifinaaleihin, joissa se hävisi Colorado Avalanchelle.


title: Chris Osgood

text: Kaudella 1996–1997 Osgood ja Vernon saivat nimensä Stanley Cup -pokaaliin Detroitin voitettua Philadelphia Flyersin loppuotteluissa suoraan voitoin 4–0. Osgood pelasi enemmän otteluita runkosarjassa, mutta Vernon pelasi lopulta Detroitin kaikissa 20:ssä pudotuspeliottelussa. Osgood sai pudotuspeleissä 1997 peliaikaa yhteensä 47 minuuttia kahdessa ottelussa. Vuoden 1997 Stanley Cup -voiton jälkeen Vernon siirtyi San Jose Sharksiin ja Osgood vakiinnutti paikkansa Detroit Red Wingsin ykkösmaalivahtina. Detroit eteni seuraavalla kaudella jälleen Stanley Cupin loppuotteluihin ja voitti Washington Capitalsin suoraan neljässä ottelussa kesällä 1998. Hän jatkoi Detroitissa vielä seuraavat kolme kautta. Seuran muina maalivahteina toimivat tuohon aikaan muun muassa Ken Wregget ja Manny Legacé.


title: Chris Osgood

text: Kesällä 2001 Detroit hankki ykkösmaalivahdikseen Dominik Hašekin Buffalo Sabresista ja ennen uuden kauden alkua New York Islanders hankki Osgoodin Detroitin jätettyä hänet suojaamatta 28. syyskuuta 2001 järjestetyssä waiver draftissa. Osgood pelasi Islandersin maalivahtina kaudella 2001–2002 yhdessä Garth Snow'n kanssa ja kaudella 2003–2003 yhdessä Snow'n ja Rick DiPietron kanssa. Maaliskuussa 2003 Osgood siirtyi St. Louis Bluesiin. Hän oli St. Louisin ykkösmaalivahti kauden 2002–2003 lopun ja kauden 2003–2004. Seura ei päässyt jatkoon pudotuspelien ensimmäiseltä kierrokselta kummallakaan kaudella. Vuonna 2004 St. Louisissa tehtiin kummallinen NHL-ennätys, kun kuusi eri maalivahtia pelasi nollapelin kyseisessä joukkueessa, samalla kaudella. Osgood oli yksi heistä.


title: Chris Osgood

text: Osgood palasi Detroit Red Wingsiin elokuussa 2005, jolloin teki seuran kanssa sopimuksen vapaana agenttina. Kaudella 2005–2006 hän jakoi Detroitissa torjuntavastuun Manny Legacén kanssa ja oli kaudella 2006–2007 selkeä kakkosmaalivahti Dominik Hašekin ollessa ykkösmaalivahti. Kaudella 2007–2008 Osgood syrjäytti Hašekin Detroitin ykkösmaalivahtina ja otti kauden päätteeksi uransa kolmannen Stanley Cup -voiton, pelattuaan upeat pudotuspelit. Hän pelasi vuonna 2008 tilastollisesti parhaan pudotuspelikeväänsä saavutettuaan torjuntaprosentin 93,0 ja päästettyjen maalien keskiarvon 1,55 sekä pelattuaan kolme nollapeliä, joista kaksi Pittsburgh Penguinsia vastaan pelatun loppuottelusarjan kahdessa ensimmäisessä ottelussa. Hän pääsi pelaamaan loppuotteluissa myös vuonna 2009, jolloin Detroit kuitenkin hävisi mestaruuden Pittsburghille.


title: Chris Osgood

text: Kaudella 2009–2010 Osgood menetti Detroitin ykkösmaalivahdin aseman Jimmy Howardille ja kaudella 2010–2011 hän oli sivussa suuren osan kaudesta nivusvamman, tarkemmin niin sanotun urheilijan tyrän vuoksi. Jälkimmäisen kauden aikana hänestä tuli 27. joulukuuta 2010 NHL-historian kymmenes maalivahti, joka on saavuttanut runkosarjassa yli 400 voitto-ottelua.


title: Chris Osgood

text: Osgood ilmoitti pelaajauransa päättymisestä 19. heinäkuuta 2011. Hän pelasi 17 kautta kestäneellä NHL-urallaan yhteensä 744 runkosarjaottelua ja 129 pudotuspeliottelua. Runkosarjassa hänelle kertyi 401 voitto-ottelua sekä 50 nollapeliä ja pudotuspeleissä 74 voitto-ottelua sekä 15 nollapeliä.


title: Chris Osgood

text: Osgood sai urallaan kahdesti William M. Jennings Trophyn maalivahtina, jonka joukkue on päästänyt NHL:n runkosarjakaudella vähiten maaleja, vuonna 1996 yhdessä Mike Vernonin ja vuonna 2008 yhdessä Dominik Hašekin kanssa. Hänet valittiin kerran NHL:n toiseen , vuonna 1996, ja hän pelasi kahdesti ssa, vuosina 1996 ja 2008.


title: Chris Osgood

text: Kaudella 1995–1996 Osgoodista tuli NHL-historian kolmas maalivahti, jonka nimiin on merkitty maali, ja Ron Hextallin jälkeen toinen, joka on tehnyt sen laukomalla kiekon itse maaliin. Tämä tapahtui maaliskuussa 1996 pelatussa ottelussa Hartford Whalersia vastaan.


title: Valeri Borzov

text: Valeri Pylypovitš Borzov (, s. 20. lokakuuta 1949 Sambir, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on neuvostoliittolainen pikamatkojen juoksija, joka voitti kaksi olympiakultaa Münchenissä 1972. Kansallisuudeltaan Borzov on ukrainalainen.


title: Valeri Borzov

text: Borzovin sanotaan olleen neuvostovalmennuksen esimerkkituote. Tieteellinen valmennus oli tärkeä osa hänen valmentautumistaan. Borzovin juoksutekniikka oli hyvä ja sen kehittämisessä oli tehty paljon työtä. Borzov aloitti urheilu-uransa vuonna 1968. Hänen ensimmäinen arvokisavoittonsa oli 100 metrin Euroopan-mestaruus Ateenassa 1969. Hän voitti molemmat pikamatkat vuoden 1971 Euroopan-mestaruuskisoissa Helsingissä.


title: Valeri Borzov

text: Münchenin olympialaisissa yhdysvaltalaiset pikajuoksijat Eddie Hart ja Rey Robinson eivät osanneet tulla oikeaan aikaan 100 metrin juoksun toisiin alkueriin, sillä heidän valmentajansa ilmoitti väärän kellonajan. Loppukilpailussa Borzov voitti kultaa ajalla 10,14 päihittäen kolmannen yhdysvaltalaisen Robert Taylorin 0,1 sekunnilla. Borzovilla oli 200 metrin loppukilpailussa vastassaan kolme yhdysvaltalaista, mutta hän voitti toisen kultamitalinsa ajalla 20,00; hopeamitalisti Larry Black hävisi hänelle 0,19 sekunnilla. Borzov sai lisäksi hopeaa pikaviestijoukkueessa. Münchenin ja seuraavien olympialaisten välillä Borzov vietti enemmän aikaa opintojensa parissa. Hän voitti kolmannen 100 metrin Euroopan-mestaruutensa vuonna 1974 Roomassa. Montréalin olympialaisissa 1976 hän saavutti pronssia 100 metrin juoksussa ja 4 × 100 metrin viestissä nostaen olympiamitaliensa määrän viiteen.


title: Valeri Borzov

text: Sisäratojen EM-kilpailuissa Borzov saavutti seitsemän kultaa ja kaksi hopeaa vuosina 1969–1977. Hän hävisi 50 metrin juoksussa puolalaiselle Zenon Nowoszille Belgradissa 1969 ja saavutti samoissa kisoissa hopeaa viestijuoksussa, mutta voitti sen jälkeen 50 tai 60 metrin juoksun mestaruuden seitsemän kertaa kahdeksan vuoden aikana.


title: Valeri Borzov

text: Borzov lopetti urheilu-uransa vuonna 1979. Hän avioitui joulukuussa 1977 voimistelun olympiavoittaja Ljudmila Turištševan kanssa. Vuosina 1991–1998 hän toimi Ukrainan olympiakomitean presidenttinä. Hän on ollut myös Kansainvälisen olympiakomitean jäsen ja vuodesta 1994 lähtien Ukrainan nuoriso- ja urheiluministeri.


title: Riekonmarja

text: Riekonmarja ("Arctostaphylos alpina", syn. "A. alpinus") eli tunturisianmarja on sianpuolukoihin ("Arctostaphylos") kuuluva kesävihanta kasvi. Sen lehdet kuihtuvat talveksi ja suojaavat sitä kuivumiselta. Lehdet varisevat vasta seuraavana syksynä.


title: Riekonmarja

text: Riekonmarja kasvaa korkeintaan 50 senttimetrin pituiseksi. Lehdet ovat lievästi hammaslaitaiset. Kukat puhkeavat varhain keväällä lumien sulettua. Kukan teriö on vihertävänvalkoinen ja kellomainen. Marjat ovat raakoina vihreitä, sitten punaisia ja kypsinä mustia. Ne ovat lintujen tärkeää ravintoa. Marjojen poiminta-aika on elokuun lopulta syyskuun loppuun. Niistä voidaan tehdä mehua ja sosetta. Riekonmarjan kromosomiluku on 2n=26. Ruska-aikana kasvin punaisiksi muuttuvat lehdet muodostavat huomattavan osan maaruskan väriloistosta.


title: Riekonmarja

text: Riekonmarja on tunturikasvi. Suomessa sitä esiintyy yleisenä Lapissa. Se kasvaa paikoin yleisenä kankailla, tunturimetsissä ja rämeillä. Lounaisimmassa Suomessa on ollut erillisesiintymä, joka on hävinnyt.


title: Riekonmarja

text: Riekonmarjaa tavataan koko pohjoisella pallonpuoliskolla, niin Euraasiassa kuin Kanadassa ja Alaskassakin. Muualla Yhdysvalloissa riekonmarjaa kasvaa vain koilliskolkassa Mainen ja New Hampshiren osavaltioissa.


title: Riekonmarja

text: Etelämpänä lajia esiintyy myös Alppien, Altain ja Pyreneiden vuoristoissa.


title: Endlan luonnonsuojelualue

text: Endlan luonnonsuojelualue () sijaitsee Keski-Virossa Järvamaan, Länsi-Virumaan ja Jõgevamaan maakuntien alueella. Alueen keskus on Toomalla Jõgevan kunnassa.


title: Endlan luonnonsuojelualue

text: Tooman soidensuojelualue perustettiin vuonna 1910, laajempi Endlan luonnonsuojelualue vuonna 1985. Alueen pinta-ala on lähes 7 000 hehtaaria. Alueen päämääränä on tutkia ja suojella Viron keski- ja itäosien erityyppisiä soita ja metsiä sekä alueen järviä, jokia ja lähteitä sekä Pandiveren ylängön eteläreunan karstialueita.


title: Endlan luonnonsuojelualue

text: Alue ulottuu Jõgevan, Põltsamaan, Järvan ja Väike-Maarjan kuntien alueelle. Alueen järviä ovat muun muassa Männikjärv ja Endla järv.


title: Avoimen tyypin osakeyhtiö

text: Avoimen tyypin osakeyhtiö (, AOOT) on venäläinen yhtiömuoto. Neuvostoliitossa 1990-luvun alussa yksityistämisten yhteydessä luotiin perestroikan aikaisten kooperatiivi- ja yhteysyritystyyppien rinnalle tuomaan paremmin markkinatalouteen sopivia yritystyyppejä lainsäädäntöön. Avoimen tyypin osakeyhtiö vastasi tavanomaista osakeyhtiötä, missä omistusosuus määräytyi osakkeiden mukaan, kun taas toinen osakeyhtiöksi mainittu suljetun tyypin osakeyhtiö puolestaan vastasi rajavastuuyhtiötä, missä omistusosuus määriteltiin vapaasti ostettavien ja myytävien osakkeiden sijasta yhtiöjärjestykseen kirjatuin omistusosuuksin.


title: Avoimen tyypin osakeyhtiö

text: Näin ollen suljetun tyypin osakeyhtiön osuuksien muuttaminen edellytti yhtiöjärjestyksen muuttamista, jolloin omistuspohjan muuttaminen ei ollut niin helppoa kuin osakekaupoin. Yksityistämisaallossa suljetun tyypin osakeyhtiöt olivat usein suurten teollisuuslaitosten tytäryhtiöiksi muutettuja sivutoimipisteitä, mitä ei ollut tarkoituskaan saattaa omistukseltaan vapaan kaupankäynnin piiriin.


title: Nikolai Habibulin

text: Nikolai Ivanovitš Habibulin (, s. 13. tammikuuta 1973 Sverdlovsk, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen entinen jääkiekkomaalivahti. Kansallisuudeltaan hän on tataari.


title: Nikolai Habibulin

text: Habibulin sai NHL-varauksen, kun Winnipeg Jets varasi hänet numerolla 204 yhdeksännellä kierroksella ja hän on pelannut Pohjois-Amerikan jääkiekkoliigoissa vuodesta 1994 lähtien, kolmen TsSKA Moskovassa vietetyn kauden jälkeen. Työsulun lyhentämällä NHL-kaudella hän pelasi 26 ottelua Jetsissä, jakaen joukkueen torjuntavastuun Tim Cheveldaen kanssa, ja kaudesta alkaen hän toimi neljän kauden ajan Winnipeg Jetsin/Phoenix Coyotesin (Jets siirtyi vuonna 1996 Arizonaan) ykkösmaalivahtina. Runkosarjakaudella , jolla hän pelasi 63 ottelua, hän voitti enemmän otteluita kuin millään muulla kaudella, 32, ja saavutti NHL-runkosarjauransa parhaan päästettyjen maalien keskiarvon, 2,13, ja torjuntaprosentin, 92,3. NHL:n pudotuspeleissä Habibulin pelasi Winnipegin- ja Phoenixin-vuosinaan neljästi.


title: Nikolai Habibulin

text: Kauden 1998–1999 jälkeen Habibulin, joka oli tuolloin rajoitettu vapaa pelaaja, ajautui Coyotesin kanssa sopimuskiistaan, eikä hän pelannut seuraavana vuonna NHL:ssä. Hän edusti kauden 1999–2000 IHL-seura Long Beach Ice Dogsia ja kauden päätteeksi hänet palkittiin James Gatschene Memorial Trophylla IHL:n arvokkaimpana pelaajana. Viimein 5. maaliskuuta 2001, hänen oltua sivussa NHL-jäiltä lähes kahden vuoden ajan, Coyotes kauppasi hänet ja Stanislav Neckářin Tampa Bay Lightningiin vaihdossa Mike Johnsoniin, Paul Maraan, Ruslan Zainulliniin ja toisen kierroksen varausvuoroon .


title: Nikolai Habibulin

text: Pelaajaoikeuksiensa siirron jälkeen Habibulin teki Lightningin kanssa nelivuotisen sopimuksen. Hän pelasi kaudella kaksi runkosarjaottelua, ensimmäisen 31. maaliskuuta 2001; Lightning voitti Florida Panthersin maalein 4–2. Hän edusti Tampa Bay Lightningia neljällä kaudella. joukkue eteni pudotuspeleihin ensimmäisen kerran seitsemään vuoteen ja kaudella Habibulin oli voittamassa Stanley Cupia ensimmäisenä venäläismaalivahtina. Hän pelasi kevään 2004 pudotuspeleissä 23 ottelua, saavuttaen päästettyjen maalien keskiarvon 1,71 ja torjuntaprosentin 93.


title: Nikolai Habibulin

text: Kauden 2004–2005 Habibulin pelasi Venäjän jääkiekon superliigan Ak Bars Kazanissa NHL-kauden peruunnuttua työsulun vuoksi. 5. elokuuta 2005 hän teki nelivuotisen sopimuksen NHL-seura Chicago Blackhawksin kanssa. Blackhawks-vuosiensa parhaan päästettyjen maalien keskiarvon, 2,33, ja torjuntaprosentin, 91,9, hän saavutti kaudella . 1. heinäkuuta 2009 hän siirtyi nelivuotisella sopimuksella Edmonton Oilersiin.


title: Nikolai Habibulin

text: Ensimmäinen kausi Edmontonissa meni Habibulinilta pääosin loukkaantumisten merkeissä. Hän pelasi kauden aikana vain 18 ottelua torjuntaprosentilla 90,9. Kausi päättyi hänen osaltaan selän välilevypullistumaan jo marraskuussa. Ennen uuden kauden alkua hänet tuomittiin 30 päiväksi vankeuteen 31. elokuuta 2010 hänen ajettuaan päihtyneenä ylinopeutta saman vuoden helmikuussa. Habibulinille tuomittiin lisäksi 4 000 euron sakot ja hänet määrättiin osallistumaan päihdehoitoon. Kausi meni häneltä ja koko Edmontonin joukkueelta heikosti. Joukkue jäi edellisen kauden tapaan NHL:n viimeiseksi ja Habibulin kirjautti kauden aikana 47 ottelussa vain 10 voittoa sekä vaatimattoman torjuntaprosentin 89,0.


title: Nikolai Habibulin

text: Habibulin aloitti kauden vahvasti: 22:n ottelun jälkeen hän oli voittanut puolet otteluistaan ja hänen torjuntaprosenttinsa oli 93,2. Myöhemmin kauden aikana hänen pelinsä taso kuitenkin laski huomattavasti: 18:sta viimeisestä ottelustaan hän voitti vain yhden ja hänen torjuntaprosenttinsa oli 88,1. Hän menetti kauden aikana Oilersin ykkösmaalivahdin aseman Devan Dubnykille. Työsulun lyhentämällä kaudella , jolla oli osan kautta sivussa myös loukkaantumisten vuoksi, Habibulin pelasi vain 12 ottelua.


title: Nikolai Habibulin

text: Heinäkuussa 2013 Habibulin palasi yksivuotisella sopimuksella Chicago Blackhawksiin.


title: Nikolai Habibulin

text: Habibulin on pelannut NHL-runkosarjaurallaan yhteensä 795 ottelua, joista hän on torjunut 332 voittoa, ja kerännyt 46 nollapeliä (tilanne kauden 2012–2013 jälkeen). Hän on pelannut neljästi ssa, 1998, 1999, 2002 ja 2003.


title: Nikolai Habibulin

text: Habibulin on voittanut kaksi olympiamitalia, kultaa Itsenäisten valtioiden yhteisön joukkueessa Albertvillessä 1992 ja pronssia Venäjän joukkueessa Salt Lake Cityssä 2002.


title: Nikolai Habibulin

text: Habibulin on naimisissa. Hänellä ja hänen valkovenäläisellä vaimollaan on yksi lapsi, vuonna 1992 syntynyt tytär.


title: Nikolai Habibulin

text: Habibulin auttoi valkovenäläistä tennispelaajaa Viktoryja Azarenkaa tämän uran alussa.


title: Suljetun tyypin osakeyhtiö

text: Suljetun tyypin osakeyhtiö (, AOZT) oli suljettua osakeyhtiötä Venäjän lainsäädännössä edeltänyt lähinnä rajavastuuyhtiötä tarkoittava yhtiömuoto, jossa omistusosuus määriteltiin omistettujen osakkeiden sijasta yhtiöjärjestyksiin kirjatuin yhtiöosuuksin.


title: Julius Saaristo

text: Juho Julius Saaristo (21. heinäkuuta 1891 Tampere – 12. lokakuuta 1969 Tampere) oli suomalainen jääkärimajuri, ensimmäinen suomalainen keihäänheiton olympiavoittaja ja maailmanennätysmies. Hänen vanhempansa olivat ylikonduktööri Kaarlo Saaristo (Lindholm) ja Wilhelmina Lindberg. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1928 Olga Lydia Honkasen kanssa.


title: Julius Saaristo

text: Saaristo kävi kansakoulun ja ylemmän käsityöläiskoulun ja Tampereella teollisuuskoulun vuosina 1909–1912. Opintojaan hän jatkoi Saksassa Mittweidan ja Altstrelitzin teknillisissä opistoissa vuosina 1912–1915 kone- ja sähkötekniikkaa sekä suoritti yksityisesti seitsemännen luokan Käkisalmen yhteiskoulussa vuonna 1928. Hän suoritti komppanianpäällikkökurssin vuonna 1930 ja pioneerikurssin vuosina 1934 ja 1937 Suojeluskuntain päällystökoulussa sekä pioneeriupseerikurssin Pioneeripataljoonassa vuosina 1932–1933.


title: Julius Saaristo

text: Saaristo liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 18. syyskuuta 1915, josta hänet siirrettiin 30. huhtikuuta 1916 pataljoonan täydennysjoukkoon ja edelleen 23. heinäkuuta 1916 pataljoona 4. komppaniaan ja 6. kesäkuuta 1917 alkaen pataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella.


title: Julius Saaristo

text: Saaristo saapui Suomeen jääkärien pääjoukon mukana vänrikiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918 ja sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan ensin joukkueenjohtajaksi 2. Jääkärirykmentin 4. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan ja 28. maaliskuuta 1918 alkaen 1. komppanian päällikkönä. Hän otti osaa Suomen sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla, Tampereella, Rajamäellä, Tarpilassa ja Raivolassa.


title: Julius Saaristo

text: Saaristo palveli sisällissodan jälkeen edelleen komppanianpäällikkönä 2. Jääkärirykmentissä, joka nimettiin uudelleen ensin Porin jalkaväkirykmentti n:o 2:ksi ja myöhemmin Savon jääkärirykmentiksi ja lopuksi Savon prikaatiksi. Hän toimi vuonna 1920 Repolassa Repolan ryhmän komentajana ja sen jälkeen Valasmossa Pälväjärven rintamaosastonpäällikkönä. Hän otti osaa Repolassa ja Porajärvellä käytyyn asema- ja sissisotaan. Hän toimi 1. syyskuuta 1925 – 1. syyskuuta 1926 Savon jääkärirykmentin 2. pataljoonan komentajan viransijaisena. Armeijasta hän erosi 30. marraskuuta 1927 ja astui 1. elokuuta 1928 Suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja määrättiin Kuopion suojeluskuntapiirin 8. alueen päälliköksi, josta hänet siirrettiin 1. helmikuuta 1930 5. alueen päälliköksi.


title: Julius Saaristo

text: Talvisodan alkaessa Saaristo oli 23. pioneerikomppania päällikkönä. Hän osallistui komppanioineen taisteluihin Suvilahdella ja Kollaalla. Pioneerikomppaniasta hänet siirrettiin myöhemmin Osasto Tähtisen (JR 38) pioneerikomppaniaan ja otti sen mukana osaa taisteluihin Impilahdessa ja Laatokan saaristossa. Välirauhan aikana hän toimi samoissa tehtävissä kunnes jatkosodan puhjettua hänet siirrettiin komentajaksi Pioneeripataljoona 3:een, jonka komentajana otti osaa taisteluihin Hyrsylässä ja Sotjärvellä. Hänet siirrettiin myöhemmin kotirintamalle ja hänet sijoitettiin Jalkaväenkoulutuskeskus 8:n Alokaspataljoonan komentajaksi, missä tehtävässä hän toimi vuoteen 1942 saakka, jonka jälkeen hänet siirrettiin Sotilasvankileiri 6:n päällikön apulaiseksi ja vartiokomppanian päälliköksi, missä tehtävässä hän oli sodan loppuun saakka, jolloin erosi vakinaisesta palveluksesta. Hänet on haudattu Tampereelle.


title: Julius Saaristo

text: Julius Saaristo edusti urallaan Tampereen Pyrintöä, Viipurin Reipasta, Viipurin Urheilijoita ja Warkauden Urheilijoita. Urheilu-uransa jälkeen Saaristo toimi Warkauden Urheilijoiden puheenjohtajana vuosina 1931–1932.


title: Julius Saaristo

text: Julius Saaristo sairastui lopulta kurkkusyöpään, vaikka ei koskaan tupakoinut, ja eli loppuelämänsä Helsingissä Kivihaassa pienessä kaksiossa, sairaanhoitaja Helinä Saarelman asunnossa tämän kahden pojan kanssa. Helinä Saarelma oli Julius Saariston adoptoimaton kasvattitytär eli Juliuksen Olga-vaimon siskon tytär. Helinän isä ei koskaan suostunut viralliseen adoptioon, vaikka Julius olisi näin halunnut. Omia lapsia Saaristoilla ei ollut.


title: Jim Clark

text: James "Jim" Clark Jr., OBE (4. maaliskuuta 1936 Kilmany, Skotlanti – 7. huhtikuuta 1968 Hockenheim, Baden-Württemberg, Saksa) oli brittiläinen kilpa-autoilija. Hän syntyi skotlantilaisen farmarin poikana ja voitti urallaan kaksi Formula 1 -maailmanmestaruutta (1963 ja 1965). Voittaessaan 26-vuotiaana F1-maailmanmestaruuden vuonna hän oli nuorin tähän yltänyt ja piti tätä ennätystä aina vuoteen , jolloin brasilialainen Emerson Fittipaldi voitti mestaruuden 25-vuotiaana. Ennen Clarkia ainoa alle 30-vuotiaana mestaruuden voittanut oli 29-vuotiaana tittelin saavuttanut brittiläinen Mike Hawthorn.


title: Jim Clark

text: Formula 1 -urallaan Clark ajoi 72 MM-sarjan GP:tä ja voitti niistä 25. Hänellä on viidenneksi eniten paalupaikkoja Formula 1 -historiassa, 33, eli saman verran kuin nelinkertaisella maailmanmestarilla Alain Prostilla. Kilpailun nopeimpia kierroksia hänelle kertyi 28 ja MM-pisteitä 274. Huomionarvoista Clarkin tilastoja katsottaessa on se, että hän sijoittui urallaan ainoastaan kerran toiseksi ja että hänen paalupaikkaprosenttinsa on suurempi kuin toisen kovan aika-ajajan, Ayrton Sennan. Brittiläisessä The Times -sanomalehdessä Clark äänestettiin kaikkien aikojen parhaaksi Formula 1 -kuskiksi.


title: Jim Clark

text: Lisäksi Clark voitti ensimmäisenä eurooppalaisena sitten skotlantilais-italialaisen Dario Restan Indianapolisin 500 mailin ajon vuonna 1965, toisella yrittämällään. Jim Clark oli Graham Hillin ohella 1960-luvun suurimpia kuljettajia.


title: Jim Clark

text: Jim Clark saavutti uransa aikana kahdeksan Grand Slamia eli enemmän kuin kukaan muu F1-historiassa.


title: Jim Clark

text: Ennen F1-uraansa Clark oli ajanut rallia ja rata-autoilua sekä toiminut Lotus-tallinsa testikuljettajana (ajaen samalla Formula 2 -sarjaa). Clarkista ei ollut kuitenkaan hyväksi testikuljettajaksi, sillä ainutlaatuisen lahjakkuutensa avulla hän sovitti aina ajotyylinsä autoon sopivaksi, sen sijaan että olisi säätänyt autoa tyyliinsä sopivaksi. Vuonna 1960 hänestä tuli tallinsa virallinen kilpakuljettaja. Ensimmäisenä kautenaan Clark menestyi kohtalaisesti: 8 pistettä ja mm-sarjan kymmenes sija. 1961 Clark keräsi jo 11 pistettä ja oli seitsemäs lopputuloksissa. Samana vuonna hän oli osallisena suuressa onnettomuudessa Italian GP:ssä, kun Ferrari-kuljettaja Wolfgang von Trips osui Clarkin Lotukseen ja osuman seurauksena Trippsin auto lensi reunakaiteeseen surmaten Trippsin ja 15 katsojaa. 1960 ja -61 Clark ei vielä saanut voittoa, mutta 1962 hän pääsi näkemään ensimmäisenä ruutulipun Belgian GP:ssä, ja nousi näin taistelemaan mestaruudesta samaa maata hänen kanssa edustaneen Graham Hillin kanssa. Päätöskisassa Etelä-Afrikan East Londonissa Clark oli matkalla kohti maailmanmestaruutta, kunnes hänen Lotus-autoonsa tuli öljyvuoto. Hill vei kilpailun voiton ja maailmanmestaruuden pistein 42, Clark oli toinen 30 pisteellä.


title: Jim Clark

text: Vaikka nuori skotti oli kärsinyt harmillisen tappion häntä kokeneemmalle ajajalle, Clark jatkoi seuraavana vuonna taistelua mestaruudesta. Vuosi 1963 oli hänelle todellista juhlaa: Clark voitti kauden kymmenestä kilpailusta seitsemän, oli kerran toinen ja kerran kolmas. Clark voitti maailmanmestaruuden ja toiseksi tulleen Hillin pistein 54–29.


title: Jim Clark

text: Seuraavana vuonna Clarkilla oli ehkä hankalampaa kuin kahta vuotta aiemmin. Clarkin lisäksi mestaruusmahdollisuudet olivat myös Hillillä ja britti John Surteesilla. Clark oli päätöskilpailun viimeiselle kierrokselle lähdettäessä vielä matkalla maailmanmestaruuteen, kunnes autoon tuli öljyvuoto, niin kuin kaksi vuotta aiemminkin. Tällä kertaa Clark ei joutunut keskeyttämään, mutta jäi kolmanneksi. Surtees vei mestaruuden ennen Hilliä pistein 40–39, Clark keräsi 32 pistettä.


title: Jim Clark

text: Vuosi 1965 oli Clarkille vain voittojen ja keskeytyksien kausi. Mestaruudesta hän joutui taistelemaan paljon kovemmin kuin kaksi vuotta sitten, mutta silti hän voitti mestaruuden ennen Hilliä pistein 54–40. Clark on ensimmäinen kuljettaja, joka on voittanut toisen F1-mestaruuden alle 30-vuotiaana.


title: Jim Clark

text: Clarkin viimeiset vuodet olivat vuoristorataa johtuen lähinnä auton huonosta luotettavuudesta. Vuonna -66 hän jäi kuudenneksi 16 pisteellä päästessään ainoastaan kolme kertaa maalin ajamissaan kahdeksassa kilpailussa. -67 hän oli kolmas keräten 41 pistettä. Maalin Clark näki kaudella -67 yhdessätoista kilpailussa kuusi kertaa, voittaen muun muassa kauden kaksi viimeistä GP:ä. Viimeisenä kautenaan -68 hän keräsi ennen kuolemaansa 9 pistettä voittamalla kauden ensimmäisen GP:n Etelä-Afrikan Kyalamissa. Hän lähti tuohon kisaan paalupaikalta ja ajoi myös nopeimman kierroksen. Clarkin sijoitus kaudella -68 loppupisteissä oli 11.


title: Jim Clark

text: Clarkia ei yleisesti ottaen lasketa F1-sarjan osakilpailussa menehtyneiden kuljettajien joukkoon, sillä hän menehtyi F2-luokan kilpailussa. Clark ajoi Lotuksella kyseisen sarjan kilpailua Hockenheimin radalla Saksassa, kun auton rengas räjähti tuntemattomasta syystä ja Lotus törmäsi täydessä vauhdissa radan varrella olevaan puuhun kohtalokkain seurauksin. Onnettomuudella ei ollut tiettävästi silminnäkijöitä. Sanotaan myös että Clarkin mukana päättyi yksi aikakausi Formula ykkösissä. Autoihin alkoi kaudella -68 ilmestyä sponsoritarroja ja siivetkin tekivät läpimurtonsa tuolla kaudella. Clarkista sanotaan myös, että hän oli viimeinen "vanhan hyvän ajan mestari", ajan jolloin kilpailijat olivat todellisia herrasmiehiä ja heitä kaikkia yhdisti vilpitön rakkaus kilpa-autoiluun.


title: Jim Clark

text: Jim Clarkin museo sijaitsee hänen kotikaupungissa Duns'issa Skotlannissa lähellä Englannin ja Skotlannin rajaa.


title: Kaarlo Koskelo

text: Kaarlo Koskelo (syntyjään Karl Anton Tanelinpoika Ääpälä, 12. huhtikuuta 1888 Kotka – 21. joulukuuta 1953 Oregon, Yhdysvallat) oli painin olympiavoittaja Tukholman kisoista 1912. Hän edusti aktiiviaikanaan Kotkan Rientoa, jossa Koskelon valmentajana toimi Vilho Alhojärvi.


title: Kaarlo Koskelo

text: Suomen sisällissodassa Koskelo taisteli punakaartin Savitaipaleen rintaman päällikkönä. Sodan jälkeen hän pakeni Venäjän kautta Yhdysvaltoihin ja perusti Oregonin Astoriaan saunayrityksen.


title: Kaarlo Koskelo

text: Koskeloa voidaan pitää painin "tähdenlentona". Hän ei lyhyehköllä painiurallaan voittanut esimerkiksi yhtään Suomen mestaruutta.


title: Emil Väre

text: Emil Ernst Väre (syntyjään Vilén, tunnettu myös nimellä Eemeli Väre, 28. syyskuuta 1885 Kärkölä – 31. tammikuuta 1974 Kärkölä) oli kaksinkertainen kreikkalais-roomalaisen painin olympiavoittaja ja maailmanmestari sekä epävirallinen Euroopan mestari.


title: Emil Väre

text: Väreen ura oli varsin loistelias. Hän esimerkiksi voitti kaikki vuosina 1912–1916 painimansa ottelut. Väre oli Viipurin Voimailijoiden perustajajäseniä. Väre päätti kilpauransa Antwerpenin kultamitaliin, jonka hän voitti sopuottelussa Taavi Tammista vastaan.


title: Emil Väre

text: Painin Suomen-mestaruuden Väre voitti 73 kg:n sarjassa vuosina 1909 ja 1911.


title: Emil Väre

text: Aktiiviuransa jälkeen Emil Väre teki mittavan päivätyän painin järjestötehtävissä. Hän oli kymmenkunta vuotta Painiliiton hallituksessa sekä toimi kahteen otteeseen Viipurin Voimailijoiden puheenjohtajana.


title: Fabius Pictor

text: Quintus Fabius Pictor (n. 254 eaa. – ?) oli vanhin roomalainen historioitsija, senaattori ja yksi ensimmäisiä annalisteja. Hän sai cognomeninsa esi-isältään, joka vuonna 304 eaa. koristi Saluksen temppelin maalauksin. Cannaen taistelun jälkeen Pictor osallistui lähetystöön, joka kävi kysymässä neuvoa Delfoin oraakkelilta. Hän kirjoitti kreikaksi ja senaattorisäädyn näkökulmasta Rooman historian aina troijalaisista vaiheista toiseen puunilaissotaan saakka. Häntä käyttivät lähteinään Polybios, Livius ja Dionysios Halikarnassolainen. Ciceron aikaan hänen teoksensa oli käännetty latinaksi.


title: Fabius Maximus Rullianus

text: Quintus Fabius Maximus Rullianus tai Rullus oli roomalainen sotapäällikkö, joka voitti vuonna 295 eaa. yhtyneet italialaiset kansat ratkaisevassa Sentinumin taistelussa. Hänen isänsä oli Fabius-suvun jäsen Marcus. Hän oli viisinkertainen konsuli ja samnilaissotien sankari.


title: Fabius Maximus Rullianus

text: Hänet mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 325 eaa. kun hän toimi Lucius Papirius Cursorin diktaattorivuonna "magister equitumina". Hän löi samnilaiset Imbriniumin lähellä. Cursor syytti Fabiusta senaatissa siitä että tämä oli toiminut ilman diktaattorin suostumusta. Kansa ja senaatti kannattivat kuitenkin Fabiusta ja lopulta Cursor armahti hänet.


title: Fabius Maximus Rullianus

text: Fabiuksesta tuli konsuli ensimmäisen kerran vuonna 322 eaa., ja vuonna 315 eaa. hänet valittiin diktaattoriksi, mutta hän hävisi samnilaisia vastaa käydyn Lautulaen taistelun. Vuonna 310 eaa. hän oli taas konsulina ja taisteli etruskeja vastaan Sutriumissa. Vuonna 308 eaa. hän oli kolmannen kerran konsulina ja kukisti Perusian ja Nuceria Alfaternan.


title: Fabius Maximus Rullianus

text: Vuonna 304 eaa. Fabius valittiin kensoriksi. Vuonna 297 eaa. hän oli neljännen kerran konsulina ja kukisti samnilaiset Tifernumissa. Vuonna 295 eaa. hänet valittiin yksimielisesti viidennen kerran konsuliksi. Viidennellä konsulikaudellaan hän kukisti etruskien, samnilaisten ja gallien liiton Sentinumin taistelussa, joka oli kolmannen samnilaissodan ratkaiseva taistelu.


title: Fabius Maximus Rullianus

text: Fabiuksen poika oli konsuli Quintus Fabius Maximus Gurges, ja hänen pojanpoikansa oli toisen puunilaissodan sotapäällikkö Quintus Fabius Maximus.


title: Fabius Maximus

text: Quintus Fabius Maximus Verrucosus (n. 275-203 eaa.) oli roomalainen sotilas. Toisessa puunilaissodassa hän oli sotapäällikkönä. Hänestä tehtiin diktaattori vuonna 217 eaa. Hän sai varovaisen sodankäyntitapansa johdosta lisänimen "Cunctator" ("vitkastelija"). Lisänimi oli alun perin halventava, mutta roomalaisten kärsittyä Cannaessa vuonna 216 eaa. murskaavan tappion Hannibalia vastaan hänen taktiikkaansa palattiin uudelleen, tällä kertaa menestyksekkäästi.


title: Fabius

text: Fabius tarkoittaa seuraavia:


title: Fabricius Luscinus

text: Gaius Fabricius Luscinus oli roomalainen sotapäällikkö ja vuosien 282 ja 278 eaa. konsuli. Tarinan mukaan vuonna 279 eaa. Fabriciuksen ollessa lähettiläänä Epeiroksen kuninkaan Pyrrhoksen luona eräs kuninkaan hovimiehistä tarjoutui myrkyttämään kuninkaansa. Fabricius kieltäytyi. Tämän johdosta muun muassa Cicero ja Boëthius viittaavat Fabriciukseen oikeamielisyyden perikuvana.


title: Fabricius

text: Fabricius () voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Faethon

text: Faethon () oli kreikkalaisessa mytologiassa auringonjumala Helioksen poika.


title: Faethon

text: Myytin mukaan Faethonin ystävät eivät uskoneet häntä, kun hän kertoi olevansa auringonjumala Helioksen poika. Faethon meni isänsä luo ja pyysi, että saisi ohjata taivaankannen ylitse kulkevia auringonvaunuja osoittaakseen ystävilleen olevansa oikeasti auringonjumalan poika. Helios oli luvannut toteuttaa kaikki poikansa toiveet, ja niinpä Faethon sai isältään luvan ohjata auringonvaunuja.


title: Faethon

text: Faethon ei kuitenkaan kyennyt ohjaamaan auringonvaunuja ja hevosia vaan joutui paniikkiin, syöksyi alas taivaalta lähelle maata ja oli polttaa kaiken tuhkaksi. Kertomuksen mukaan Faethonin syöksyessä maahan suurin osa Afrikan niemimaasta muuttui autiomaaksi ja etiopialaisten iho paloi mustaksi. Jumalten kuningas Zeus pelasti maailman syöksemällä Faethonin salamaniskulla Eridanos-jokeen. Faethonin sisaret, heliadit, muuttuivat häntä itkiessään poppeleiksi ja heidän kyyneleensä meripihkaksi.


title: Faethon

text: Kreikkalainen tragediakirjailija Euripides on kirjoittanut kadonneen tragedian Faethonin surullisesta kohtalosta. Roomalaisista runoilijoista Ovidius käsittelee tragediakertomusta tunnetuimmassa teoksessaan "Muodonmuutoksia". Ovidiuksen on katsottu käyttäneen kreikkalaista tragediakertomusta lähdeteoksenaan. V. A. Koskenniemen runo "Poppelit" perustuu Faethonin tarinaan.


title: Faidra

text: Faidra () oli kreikkalaisessa mytologiassa sankari Theseuksen vaimo.


title: Faidra

text: Theseus meni Faidran kanssa naimisiin hänen edellisen vaimonsa Hippolyten kuoltua. Faidra rakastui näiden yhteiseen lapseen, poikapuoleensa Hippolytokseen, mutta ei saanut tältä vastarakkautta. Tästä kiivastuneena Faidra kertoi Theseukselle Hippolytoksen yrittäneen kohdella häntä väkivaltaisesti. Theseus uskoi vaimoaan, minkä vuoksi Hippolytoksen täytyi lähteä pakoon. Theseus rukoili Poseidonia rankaisemaan Hippolytosta, ja pakomatkalla merenrannassa merihirviö pelästyttikin Hippolytoksen hevoset siten, että hän putosi vaunuistaan ja kuoli. Kuultuaan tämän Faidra katui tekoaan, tunnusti miehelleen valehdelleensa ja surmasi itsensä.


title: Faidra

text: Faidra oli Kreetan kuningas Minoksen tytär, ja hänellä oli useita sisaruksia.


title: Faiaakit

text: Faiaakit tai faieekit ovat kreikkalaisessa mytologiassa esiintyvä merenkulkijakansa, jonka nimi juontuu Faiaksista, Poseidonin ja nymfi Kerkyran pojasta. Kansa asui kaukana ihmisten ilmoilta Skherian saarella, mahdollisesti nykyisellä Korfulla. Argonautit vierailivat faiaakien saarella ja Odysseiassa se on Odysseuksen harharetkien viimeinen välietappi. Tunnetuimpia faiaakeja ovat heidän kuninkaansa Alkinoos ja hänen tyttärensä Nausikaa.


title: Tietoturva-aukko

text: Tietoturva-aukoilla eli haavoittuvuuksilla () viitataan ohjelmistoissa oleviin virheisiin, joiden avulla ulkopuolinen voi päästä tekemään kohdetietojärjestelmässä toimia, joita ei normaalisti pitäisi päästä tekemään. Tietoturva-aukot pyritään yleensä korjaamaan ohjelmien päivityksissä.


title: Tietoturva-aukko

text: Se, kuinka paha tietoturva-aukko on, riippuu itse aukosta mutta myös siitä, millaisessa ohjelmistossa aukko on. Esimerkiksi käyttöjärjestelmässä oleva tietoturva-aukko voi pahimmillaan antaa ulkopuoliselle taholle täydet käyttöoikeudet koneelle. Näin tietokoneelta voidaan esimerkiksi lukea ja tuhota tietoa.


title: Tietoturva-aukko

text: Tietoturva-aukoista uutisoitaessa käytetään termiä nollapäivän aukko tai nollapäiväaukko (0-day, zero day). Se tarkoittaa uutta haavoittuvuutta, joka on hyödynnettävissä heti sen löytöpäivänä.


title: Guillaume Farel

text: Guillaume Farel (1489–1565) oli ranskalainen evankelista ja reformoidun kirkon perustaja nykyisten Neuchâtelin, Bernin ja Geneven kantonien alueella Sveitsissä.


title: Guillaume Farel

text: Farel muistetaan useimmiten siitä, että hän taivutteli Jean Calvinin jäämään Geneveen 1536 ja palaamaan sinne 1541 heidän karkotuksensa jälkeen 1538. Farel työskenteli yhdessä Calvinin kanssa kouluttaen lähetyssaarnaajia, jotka levittivät protestanttisuutta muihin maihin, erityisesti Ranskaan.


title: Guillaume Farel

text: Farel oli tulinen saarnaaja ja katolisen kirkon tarmokas arvostelija. Uskonpuhdistuksen varhaisvuosina hän oli Jacques Lefevre d'Etaplesin, uskonpuhdistusta kannattavan katolisen papin, oppilaana. Työskennellessään Lefevren kanssa Meauxissa Farel sai vaikutteita luterilaisuudesta ja hänestä tuli niiden innokas edistäjä. Hänen täytyi paeta Sveitsiin kuvien käyttöä jumalanpalveluksessa käsittelevien kirjoitustensa nostattamien erimielisyyksien takia.


title: Balkanin kriisi

text: Balkanin kriisi, joka omana aikanaan tunnettiin itämaan kriisinä, oli kansainvälinen poliittinen selkkaus vuosina 1875–1878. Kriisi sai alkunsa, kun Balkanin kristitty slaavilaisväestö nousi kapinaan aluetta hallinneita, islamilaisia ottomaaneja vastaan. Selkkaus laajeni sodaksi, kun Serbian ja Montenegron autonomiset ruhtinaskunnat tukivat kansannousua ja julistivat sodan emämaalleen. Serbien sotajoukot kärsivät kuitenkin tappion ja vetäytyivät sissisotaan vuoristoon, jolloin Venäjä päätyi hyökkäämään Turkkiin tukeakseen eteläslaavilaisia veljeskansojaan ja toisaalta hakeakseen hyvitystä häviölleen Krimin sodassa.


title: Balkanin kriisi

text: Balkanin kriisin laukaisemat taistelut tunnetaan Turkin sotana, jossa taisteli myös suomalaisia Venäjän armeijan riveissä. Kriisi oli vähällä levitä suursodaksi, kun Britannia hermostui Venäjän menestyksestä ja lähetti laivojeen Konstantinopolin edustalle estääkseen kaupungin valtaamisen. Myös Itävalta-Unkari sekaantui tapahtumiin sopimalla alustavia etupiirijakoja Venäjän kanssa ja vaatimalla uudelleenjärjestelyjä, kun venäläiset pääsivät sanelemaan suuria, maalle edullisia aluemuutoksia sisältäneen San Stefanon rauhan. Venäjän voitto laimenikin Berliinin kongressissa, joka kokoontui sodan jälkiselvittelyyn Saksan kanslerin Otto von Bismarckin johdolla vuonna 1878.


title: Balkanin kriisi

text: Balkanin kriisin ja Turkin sodan vaikutus kansainväliseen politiikkaan oli merkittävä: se mursi hetkellisesti ns. kolmen keisarin liiton, ja Berliinin kongressissa piirretyt Balkanin rajat säilyivät käytännössä koskemattomina aina Balkanin sotiin vuosina 1912–1914.


title: Balkanin kriisi

text: Osmanien valtakunnan rappeutuminen teki siitä 1800-luvulla "Euroopan sairaan miehen”. Sen vaikutusvalta supistui erityisesti Balkanilla, jonka kristittyjä kansoja Portti oli alistanut vuosisatoja. Turkin perinnönjako synnytti niin sanotun itämaisen kysymyksen, joka vaikutti suuresti ajan kansainväliseen politiikkaan ja johti sotiin eurooppalaisten valtioiden ja ottomaanien välille, muun muassa Krimin sotaan, Turkin sotaan ja Italian-Turkin sotaan (1911-12).


title: Balkanin kriisi

text: Krimin sodasta oli kulunut vasta kaksikymmentä vuotta, mutta sen jäljet näyttivät haalistuneen pois. Venäjä oli voimistunut uudelleen, kun taas Turkki, jota sen läntiset liittolaiset olivat yrittäneet kohottaa suurvaltojen joukkoon, heikkeni ja rappeutui entisestään. Kysymys kristittyjen asemasta oli yhä ratkaisematta. Pariisin rauhansopimus edellytti, että kristityille oli taattava yhtäläiset oikeudet muslimien kanssa, ja sulttaani Abdul Mejid I olikin sodan jälkeen antanut julistuksen muslimien ja ei-muslimien tasa-arvosta osana niin sanottuja tanzimat-uudistuksia. Joitain edistysaskelia oli otettu: vääräuskoisten suojeluverosta, jizyasta, oli luovuttu, ja muutkin kuin muslimit saivat liittyä armeijaan. Dhimmiyteen liittyviä rajoituksia oli kuitenkin säilytetty, kristityn sana ei esimerkiksi kelvannut oikeudessa todisteeksi muslimin sanaa vastaan.


title: Balkanin kriisi

text: Kristittyjen kapinat leimahtelivat ympäri valtakuntaa muun muassa Libanonissa (1858), Kreetalla (1866-1869) ja Armeniassa. Turkin keskushallinto ei lopulta enää kyennyt valvomaan rajamaakuntien paššoja, jotka saattoivat harjoittaa kristittyjen mitä julminta kiskomista. Vasta länsivaltojen painostuksen alla se puuttui väärinkäytöksiin ja palautti järjestyksen reuna-alueilleen.


title: Balkanin kriisi

text: Balkanin kriisin puhkeaminen oli yhtäältä seurausta Turkin rappiosta ja nationalismin ja panslavismin kaltaisten aatteiden leviämisestä valtakunnan moninaisten kansojen keskuudessa, mutta toisaalta tiukasti sidoksissa ajan kansainväliseen politiikkaan Euroopassa. Preussin sotilaallinen menestys sodissaan Itävaltaa (1866) ja Ranskaa (1870-71) vastaan nostivat sen suurvallaksi ja johtivat Saksan yhdistymiseen keisarikunnaksi. Nämä tapahtumat hajottivat länsiblokin, joka oli taannut Ottomaanien valtakunnan yhtenäisyyden Krimin sodan päätteeksi 1856. Saksan synty muutti mantereen voimatasapainoa ratkaisevasti niin, etteivät Ranska ja Itävalta-Unkari enää voineet kamppailla keskenään vaikutusvallasta Keski-Euroopassa. Tämä käänsi suurvaltojen huomion itään. Iso-Britannia pysytteli erossa mannermaan asioista, mikä teki Saksasta maanosan johtavan valtion ja antoi Otto von Bismarckille vapaat kädet harjoittaa haluamaansa politiikkaa.


title: Balkanin kriisi

text: Katseiden kääntymistä itään edesauttoi myös Suezin kanavan avaaminen 1860-luvun lopulla. Kanavasta tuli brittiläiselle imperiumille elintärkeä linkki meritiellä Intiaan, mikä sai britit huolestumaan Venäjän mahdollisista pyyteistä laajentaa valtapiiriään itäiselle Välimerelle. Britannian valtionjohto olikin haluton tuomitsemaan hirmutekoja, joita ottomaanien sotajoukot kohdistivat kapinoiviin slaaveihin. Venäjän menestys sodassaan Turkkia vastaan aiheutti niin kiihkeitä tunteita, että Britannia päätyi lähettämään sodan loppuvaiheessa laivasto-osaston Konstantinopolin suojaksi.


title: Balkanin kriisi

text: Kesällä 1875 nousivat Bosnia-Herzegovinan talonpojat kapinaan ja aloittivat sissisodan ottomaaneja vastaan. Tähän oli syynä asukkaiden julma kohtelu ja raskas verotaakka, jolla paikattiin valtakunnan surkeaa taloudellista tilannetta. Vuodesta 1873 jatkunut kuivuus ja huonot sadot Vähässä-Aasiassa olivat johtaneet valtionhallinnon krooniseen rahapulaan, ja Osmanien valtakunta ajautuikin vararikkoon 6. lokakuuta 1875.


title: Balkanin kriisi

text: Kapina levisi Bosniasta Bulgariaan, mihin vaikutti merkittävästi venäläisten agenttien kiihotus. Vuonna 1876 turkkilaiset kukistivat Bulgarian kapinan, jolloin Euroopan lehdistössä nostettiin meteli Bulgarian hirmuteoista.


title: Balkanin kriisi

text: Joulukuussa suurvaltojen edustajat kokoontuivat Konstantinopoliin ratkaisemaan kriisiä.


title: Balkanin kriisi

text:
San Stefanon rauha maaliskuussa 1878 liitti Venäjään itäosan Armeniaan ja loi Suur-Bulgarian, johon kuului laajat alueet Balkanista.
Ison-Britannian ja Itävalta-Unkarin vastustuksen vuoksi kutsuttiin koolle Berliinin kongressi, jossa Venäjä menetti voittamansa alueet. Serbia, Romania ja Montenegro saivat itsenäisyyden. Bulgarian valtio perustettiin, ja siitä tehtiin autonominen ruhtinaskunta.


title: Farisealaiset

text: Farisealaiset eli fariseukset (, sanasta "parash", "erottaa", lat. "pharisæ|us", -"i") olivat juutalainen uskonnollis-kansallinen puolue nykyisen Israelin alueella. Farisealainen puolue syntyi alemman papiston keskuudessa noin vuonna 100 eaa. vastavoimaksi ylemmän papiston saddukealaisille. He pitivät itseään juutalaisten uskonnollisina johtajina. Farisealaisille tunnusomaista oli juutalaisen lain tarkka noudattaminen pienimpiäkin yksityiskohtia myöten.


title: Farisealaiset

text: Fariseukset olivat yhteiskunnallinen liike, johon jäseniä liittyi kaikista yhteiskuntaluokista. Tavallisen kansan keskuudessa fariseukset olivatkin suosittuja yläluokkaisiin ja aristokraattisiin saddukealaisiin verrattuna. Suosiota kansan keskuudessa lisäsi myös Rooman miehittäjähallinnon vastustaminen ja vahva kansallismielisyys, johon liittyi hellenististen vaikutteiden vastustaminen juutalaisessa yhteiskunnassa. Fariseukset eivät kuitenkaan varsinaisesti olleet aktiivisessa vastarinnassa. Liikkeen piirissä oli myös sovinnaisempia näkemyksiä, joiden mukaan Rooman kanssa toimeen tuleminen oli järkevää, koska se takasi kohtalaisen rauhalliset olot.


title: Farisealaiset

text: Fariseuksille tunnusomaista oli tiukka sitoutuminen Mooseksen lakiin ja "vanhinten säädöksiin", joita oli noudatettava tiukasti. He eivät noudattaneet vain Mooseksen lakia, vaan myös suullista perimätietoa. Paljolti fariseusten vaikutuksesta syntyi nykyisen kaltainen lakikeskeinen juutalaisuus. Vanha uhrausten, Jerusalemin temppelin ja vuotuisten yhteisten juhlien ympärille rakentunut juutalaisuus koki lopullisen romahduksen roomalaisten tuhottua Jerusalemin temppelin vuonna 73. Saddukeusten aristokratia murtui, ja juutalaisuus siirtyi yhä vahvemmin koteihin ja synagogiin.


title: Farisealaiset

text: Raamatun Uudessa testamentissa farisealaiset esitetään Jeesuksen vastustajana. Fariseusten vastustajina puolestaan esitettiin saddukeukset. Toisin kuin saddukeukset farisealaiset uskoivat kuolemanjälkeiseen elämään, kuolleiden ylösnousemukseen ja enkeleiden olemassaoloon. Apostoli Paavali oli alun perin fariseus nimeltään Saulus Tarsolainen.


title: Farisealaiset

text: Jeesus oli itse lähimpänä farisealaisia kuin muita Israelin tuon ajan puolueita, saddukeuksia, selootteja ja essealaisia. Fariseusta käytetään myös synonyyminä ulkokultaisuudelle Uuden testamentin evankeliumien painotusten mukaan.


title: Farisealaiset

text: Jeesuksella ja fariseuksilla oli kuitenkin hyvin vähän teologisia eroja. Jeesuksen kritiikki suuntautui siihen, että fariseukset eivät eläneet kuten he opettivat, ja että fariseukset painottivat mishnaa halakhan sijaan, ja lain kirjainta sen hengen sijaan.


title: Publius Quinctilius Varus

text: Publius Quinctilius Varus (s. noin 53 eaa.–k. 9 jaa.) oli roomalainen kenraali ja Germanian maaherra 7–9 jaa. Arminiuksen johtamat germaanit voittivat Teutoburgin metsässä Varuksen johtamat kolme legioonaa, ja Varus teki taistelun loppuvaiheessa itsemurhan. Tappio oli valtava järkytys ja pysäytti Rooman laajentumisen Reinille.


title: Publius Quinctilius Varus

text: Varus kuului vanhaan patriisisukuun, jolla ei ollut juuri poliittista vaikutusvaltaa. Hänen isänsä Sextus Quinctilius Varus osallistui Julius Caesarin salamurhaan, ja teki itsemurhan Filippoin taistelun jälkeen vuonna 42 eaa. Publius Quinctilius Varuksesta tuli jo varhain Octavianuksen, tulevan keisari Augustuksen, kannattaja. Varus kohensi asemaansa Augustuksen hallintokoneistossa menemällä naimisiin Augustuksen neuvonantajan Marcus Vipsanius Agrippan tyttären kanssa. Vuonna 13 eaa. hän oli konsulina yhdessä tulevan keisarin Tiberiuksen kanssa. Varus sai Afrikan provinssin prokonsulin viran vuosiksi 7–6 eaa., ja hänestä tuli myös Syyrian legaatti 6–3 eaa. Juudeassa syttyi kapina Herodes I Suuren kuoltua vuonna 4 eaa. Varus murskasi kapinalliset tehokkaasti ja palautti Rooman hallinnon alueelle. Roomalaiset lähteet eivät kuitenkaan mainitse kyseistä tapahtumaa ja Josephus jää yksin tapahtuman ainoaksi lähteeksi. Kuitenkin, Varuksen kyvykkyydestä vakuuttunut Augustus lähetti tämän lopulta vuonna 7 jaa. Rooman valtakunnan rajaseudulle, Reinin itäpuolelle, jossa Varus toimi legaattina eli sekä sotapäällikkönä että maaherrana. Hänen tehtävänään oli vakiinnuttaa Rooman toimi- ja tuomiovalta vastavalloitetulla alueella.


title: Publius Quinctilius Varus

text: Saavuttuaan Germaniaan Varus aloitti sen voimakkaan roomalaistamisen. Varuksen toimet nostattivat useat germaaniheimot vastarintaan. Keruskien taitava päällikkö Arminius nousi salassa pidetyn vastarinnan johtoon. Syyskuussa vuonna 9 Arminius onnistui johtamaan talvileiriin siirtymässä olleen Varuksen ansaan. Varukselle oli ilmoitettu, että eräs kaukainen heimo oli noussut kapinaan. Varus päätti kukistaa kapinan matkalla talvileiriin ja johti legioonansa Teutoburgin metsään, jossa Arminiuksen kokoamat germaanijoukot odottivat heitä. Maasto oli epäedullinen roomalaisten taistelutaktiikan kannalta, ja rankkasateet tekivät mutaisista rinteistä vaikeakulkuisia. Marssi metsän läpi kesti kolme päivää. Sen aikana roomalaiset tuhottiin täysin. Varus teki lopulta itsemurhan heittäytymällä miekkaansa.


title: Publius Quinctilius Varus

text: Ikääntyvä Augustus oli surun murtama saatuaan kuulla hirvittävästä tappiosta. Hänen kerrotaan valittaneen: ”Varus, Varus, anna takaisin legioonani!” Rooma menetti kaikki Reinin itäpuolella olleet alueensa, ja Varuksesta tehtiin Augustuksen epäonnistuneen Germania-politiikan syntipukki. Taistelussa tuhoutuneiden legioonien numeroita ei enää koskaan käytetty. Keisari Augustus ymmärsi tappion laajemmat seuraukset: Rooma olisi suojaton, jos germaanit lähtisivät etenemään kohti pääkaupunkia. Germania-hankkeeseen uhratut varat olivat menneet hukkaan. Lisäksi keisari erotti kaikki germaanista syntyperää olevat henkivartijansa ja karkotti heidät valtakunnastaan. Uusia legioonia värvättiin ja maa oli lähes poikkeustilassa.


title: Rauma-Repola Oceanics

text: Rauma-Repola Oceanics oli Rauma-Repola Oy:n vedenalaistekniikkaryhmä, sittemmin tytäryhtiö, joka vuoden 1987 lopussa toimitti Neuvostoliiton tiedeakatemialle MIR-1 ja MIR-2 -sukellusalukset.


title: Rauma-Repola Oceanics

text: 1980-luvulla suomalainen Rauma-Repola Oceanics toimitti teknisesti erittäin kehittyneitä Mir-sukellusveneitä Neuvostoliiton tiedeakatemialle tutkimuskäyttöön, eikä saanut myydä niitä länteen. Neuvostoliitto oli alun perin tilannut alukset Kanadasta, mutta siellä suunniteltu tekninen ratkaisu ei ollut täyttänyt tilaajan vaatimuksia.


title: Rauma-Repola Oceanics

text: Mirien toimittamisesta Neuvostoliittoon nousi kova häly ja suomalaiset joutuivat selittelemään toimintaansa Pentagonissa saakka. Oceanics-yhtiö purettiin pian toimituksien jälkeen ja vuorineuvos Tauno Matomäen mukaan syynä oli yksinomaan Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelun CIA:n painostus.


title: Rauma-Repola Oceanics

text: MIR-sukellusalukset pystyivät sukeltamaan niin syvälle, että Yhdysvaltain näkökulmasta Neuvostoliitolla oli niiden ansiosta liian hyvä toimintakyky esimerkiksi sukellusveneiden kuunteluun tarkoitettujen poijujen tavoittamisessa sekä syvällä sijaitsevien yhteyskaapelien katkaisemisessa. MIR alusten manipuloitavuus 6000 metrin syvyydessä oli omaa luokkaansa jopa Yhdysvaltain teknologiaan verrattuna. Suomi oli 1980-luvun lopussa puolueeton maa, eikä se ollut sitoutunut Neuvostoliittoa eikä sen liittolaisia vastaan suunnattuun COCOM-vientikieltoon.


title: Rauma-Repola Oceanics

text: Yhdysvaltain puuttuminen Rauma-Repolan ja Neuvostoliiton väliseen kauppaan osoitti, että Ronald Reaganin johtama läntinen suurvalta kävi kylmää sotaa myös syrjäisellä sivunäyttämöllä. Yhdysvaltain Helsingin-suurlähetystö ilmoitti presidentti Mauno Koivistolle niistä kielteisistä seurauksista, joita kaupan toteutuminen aiheuttaisi suomalaisille yrityksille Yhdysvalloissa. Koivisto närkästyi kannanotosta ja luonnehti Yhdysvaltain toimintaa kiristykseksi, jossa yksityinen yritys kaapattiin panttivangiksi yksipuolisen kauppasaarron perusteella. Suomen lainsäädännön mukaan valtiovalta ei voinut puuttua yritysten tuotekehittelyyn ja vientikaupan suuntautumiseen, kunhan ne eivät rikkoneet Suomen lakeja. Koivisto ilmoitti kantansa kirjeitse myös Yhdysvaltain varapresidentille George Bushille.


title: Rauma-Repola Oceanics

text: MIR-sukellusalukset valmisti Rauma-Repolan Lokomon tehdas. Alusten painekammiot valmistettiin Lokomon kehittämästä erikoisteräksestä, jolla korvattiin vaikeasti käsiteltävä titaani.


title: Rauma-Repola Oceanics

text: Koko hanke ja siihen liittynyt suurvaltapoliittinen kädenvääntö pysyivät tiukasti salassa julkisuudelta. Rauma-Repola julkaisi asiasta lehdistötiedotteen vasta, kun sukellusalukset oli luovutettu tilaajalle. Lopputulos oli Suomelle voitto sikäli, että arvokas kauppa saatiin päätökseen, mutta diplomaattinen tappio Suomen ja Yhdysvaltain suhteiden kannalta, koska Washingtonin näkökulmasta Suomi näytti pitävän enemmän huolta Neuvostoliiton eduista kuin läntisistä sitoumuksistaan ja uhmaavan tahallaan Yhdysvaltoja. Suomalaisten oli luvattava Yhdysvalloille, että kyseessä oli ainoa kerta, jolloin suomalaiset operoivat suurvaltojen välisellä korkean teknologian rintamalla.


title: Rauma-Repola Oceanics

text: Oceanics-ryhmä kuului alun perin Rauma-Repolan offshore-teollisuuteen, mutta liitettiin vuoden 1988 lopussa yhtiön Kehitysyksiköiden ryhmään.


title: Rauma-Repola Oceanics

text: Oceanics-ryhmässä oli mukana Rauma-Repolan Italiasta ostama sukellusjärjestelmien tuottaja Drass S.p.A, helsinkiläinen suunnittelutoimisto Malmari & Winberg Oy sekä brittiläinen tytäryhtiö Osel Group Ltd. Ryhmä toimi muutaman vuoden MIR-alusten valmistumisen jälkeen ja toimitti mm. sukellusjärjestelmän Koreaan. Rauma Oceanics muuttui 1990-luvun alussa Rauma Ecoplanning Oy:ksi joka keskittyi ympäristöteknologiaan. Syvänmerenteknologiassa hankittua tietotaitoa sovellettiin korkeapaineteknologiaan ja yhtiö alkoi kehittää ylikriittistä hiilidioksiditeknologiaa yhteistyössä VTT:n kanssa sekä yleiseurooppalaisessa Eureka-tutkimusohjelmassa .


title: Rauma-Repola Oceanics

text: Yhtiö hoiti myös MIR-alusten ylläpitohuollot Tampereella. Neuvostoliiton hajoamisen aiheuttamien talousongelmien seurauksena alusten ylläpito uhkasi jäädä hoitamatta mikä olisi merkinnyt alusten miehistöille vaaratilannetta. Julkisen kohun myötä tiedeakatamia sai lopulta huollot rahoitettua ja pian sen jälkeen Ecoplanning myi MIR-projektin jäljellä olevat Suomen-toiminnot Venäjän tiedeakatemialle.


title: Rauma-Repola Oceanics

text: 1990-luvun jälkipuoliskolla Rauma Ecoplanning Oy myytiin ruotsalaisen Nobel-konsernin omistamalle kemiantekniikkayhtiö Chematur AB:lle, jolloin yhtiön nimeksi tuli Chematur Ecoplanning AB. Yhtiöllä on jonkin verran toimintaa myös Suomessa. Ecoplanningin korkeapaineteknologian muu osaaminen hajaantui henkilöstön perustamiin pikkuyhtiöihin.


title: Rauma-Repola Oceanics

text:
Mir-alukset esiintyvät James Cameronin menestyselokuvan Titanic alkujaksossa, missä nämä elokuvan mukaan tutkivat Atlantin pohjassa makaavaa alusta. Alusten suomalainen alkuperä ei ilmene elokuvan krediiteistä koska tuotantoyhtiön tästä vaatima summa oli alusten valmistajan mielestä liian suuri. Niinpä alusten alkuperä menee elokuvassa Venäjän tiedeakatemian nimiin.
Elokuussa 2007 Venäjä käytti Mir-aluksia propagandatarkoitukseen, "valloittaessaan" pohjoisnavan merenpohjan. Venäjän mielestä pohjoinen napa-alue kuuluu sen mannerjalustaan. Merenpohjaan laskettiin metallinen Venäjän lippu ja mukana oli myös venäläinen kansanedustaja. Tässä yhteydessä Yle haastatteli MIR-alusten pääsuunnittelijaa, jonka mukaan suoritus ei ollut kovin kummoinen, "aluksessa on normaali paine ja lämpötila, kunhan mahtuu luukusta sisään". Venäläinen tv-yhtiö käytti arkistokuvituksena Titanic-elokuvan MIR-alkukohtausta ja Reutersin uutislevityksessä Cameronin filminpätkä muuttui kuvaukseksi pohjoisnapa-sukelluksesta. Suomalainen koulupoika huomasi asian ja Ilta-Sanomat repäisi jättiotsikot suomalaispojan "paljastuksesta".


title: Rauma-Repola Oceanics

text: Myöhemmin myös Vladimir Putin laskeutui MIR:llä Baikal-järven pohjaan n. 1500m syvyyteen .


title: Johann Gottlieb Fichte

text: Johann Gottlieb Fichte (19. toukokuuta 1762 Rammenau – 29. tammikuuta 1814 Berliini) oli saksalainen filosofi. Hän kuuluu merkittävimpiin saksalaisen idealismin edustajiin. Häntä pidetään joskus saksalaisen nationalismin ja antisemitismin isänä, vaikkakin tahtomattaan.


title: Johann Gottlieb Fichte

text: Fichte opiskeli Jenan (1780) ja Leipzigin yliopistossa (1781–1784). Vuodesta 1810 hän toimi professorina ja yliopiston rehtorina Berliinissä, missä hän ranskalaisen sotaväen liikkuessa kaduilla vuosina 1807–1808 piti kuuluisat puheensa, "Reden an die deutsche Nation". Fichten nationalismi olikin suunnattu Ranskaa vastaan.


title: Johann Gottlieb Fichte

text: Fichten pääkiinnostuksen kohteita olivat ontologia, metafysiikka ja epistemologia. Aluksi hän seurasi Baruch Spinozan jalanjäljissä, mutta myöhemmin hän kiinnostui Immanuel Kantin filosofiasta. Filosofiassaan, joka on jyrkkää idealismia, Fichte koettaa osoittaa, että kaikki olevainen ja koko maailman järjestys on hengen välttämätön tuote. Tietoisuuden perimmäinen olemus on Fichen mukaan Ego. Jumala on hänestä eettinen maailmanjärjestys, myöhemmin absoluuttinen olevainen, joka ilmenee vain eettisessä toiminnassa.


title: Johann Gottlieb Fichte

text: Fichten ensimmäisen elämäkerran kirjoitti hänen poikansa Immanuel Hermann Fichte (1796–1879), saksalaisen filosofian ”spekulatiivisen teismin” perustaja.


title: Vilho Tuulos

text: Vilho Immanuel ”Ville” Tuulos (26. maaliskuuta 1895 Tampere – 2. syyskuuta 1967 Tampere) oli olympiavoittaja, kolmiloikkaaja ja pituushyppääjä. Tuulos voitti olympiakultaa kolmiloikassa Antwerpenin kisoissa 1920. Karsintakilpailussa hypätty 14,50 metriä oli Tuuloksen paras tulos kisoissa ja se huomioitiin myös varsinaisessa kilpailussa.


title: Vilho Tuulos

text: Tuulos paransi kolmiloikan Euroopan ennätystä kahdesti: 20. heinäkuuta 1919 Tampereella hyppäämällä 15,30 m ja 6. heinäkuuta 1923 Boråsissa tuloksella 15,48 m. Jälkimmäinen jäi vain 4 cm:n päähän maailmanennätyksestä ja säilyi Euroopan ennätyksenä yli 16 vuotta.


title: Bookcrossing

text: Bookcrossing on kansainvälinen ”kirjojen vapautusliike”, jonka toiminta perustuu yhdysvaltalaiseen internetsivustoon Bookcrossing.com. Bookcrossingin taustalla on se havainto, että useimmat kirjat (varsinkin romaanit) tulevat luetuiksi vain kerran ja päätyvät lopulta kirjahyllyn täytteeksi tai jopa jätteenkeräykseen. Perusajatuksena on tällaisten kirjojen antaminen toisten, aivan tuntemattomienkin, ihmisten luettavaksi. Yksinkertaisimmillaan tämä tapahtuu ”vapauttamalla” kirja eli jättämällä se julkiselle paikalle kenen tahansa kiinnostuneen poimittavaksi. Jos kirjan rekisteröi BookCrossing-sivustolla, sille saa oman kirjaan merkittävän tunnuskoodin (BCID-tunnus), ja juuri tämän kirjan kulkua maailmalla voi jatkossa halutessaan seurata koodin ja sivuston avulla. Sivuston käyttö on maksutonta ja anonyymiä. Kirjojen vapauttamisen lisäksi bookcrossingin yhteydessä harrastetaan nykyisin monenlaista kirjoihin ja lukemiseen liittyvää oheistoimintaa, ja kirjoja siirtyy bookcrossing-harrastajien (eli bookcrossaajien tai bookcrossareiden) kesken paljon myös suoraan kädestä käteen.


title: Bookcrossing

text: Bookcrossing.com-sivuston perusti vuonna 2001 yhdysvaltalainen tietokoneohjelmistoyritys Humankind Systems, joka ylläpitää sitä edelleen. Ajatuksen sai ja sivuston laati yrityksen osakas Ron Hornbaker Phototag.org- ja Wheresgeorge.com-sivustojen pohjalta. Sivusto on internetyhteisön tyyppinen eikä varsinaisesti kaupallinen: sen käyttö on ilmaista, ja sivuston kustannukset katetaan yhteisön jäseniltä tulevien lahjoitusten sekä sivuston oman tuotekaupan tuottojen avulla. Ilmaisjäsenyyden lisäksi käytössä on vapaaehtoinen maksullinen jäsenyys, jonka voi maksaa kerralla 1–12 kuukaudeksi ja joka antaa jäsenen käyttöön sivustolla joitakin aktiiviharrastajille käteviä lisätoimintoja.


title: Bookcrossing

text: Bookcrossing.com on englanninkielinen sivusto, mutta se on käännetty käyttäjien auttamana useille kielille myös suomeksi. Bookcrossaajille on myös suomenkielinen keskustelufoorumi. Kirjoista on tapana tehdä merkinnät sillä kielellä, jolla kirja on kirjoitettu, siis esimerkiksi suomenkielisestä kirjasta suomeksi. Joillakin kielillä (japani, portugali, espanja, saksa, hollanti, ranska, italia) ylläpidetään myös vapaaehtoisvoimin peili- ja tukisivustoja.


title: Bookcrossing

text: Bookcrossing-sivustoa voi selata ja löytämistään bookcrossing-kirjoista tehdä merkintöjä rekisteröitymättä jäseneksi, mutta omien kirjojen rekisteröiminen ja foorumeiden käyttö edellyttää jäsenyyttä. Sivuston jäsenyys on ilmainen, ja koska jäsenet esiintyvät sivustolla nimimerkeillä, voi jäsen halutessaan pysyä täysin anonyyminä. Kullakin jäsenellä on oma profiilisivunsa ja tämän sivun kautta selattava virtuaalinen bookcrossing-”kirjahylly”, josta löytyvät kaikki jäsenen rekisteröimät ja hänen käsiensä kautta kulkeneet bookcrossing-kirjat. Kukin jäsen päättää itse, miten paljon ja millaisia kirjoja mahdollisesti haluaa rekisteröidä ja vapauttaa. Toiminta on muutenkin hyvin omaehtoista ja vapaamuotoista.


title: Bookcrossing

text: Bookcrossing-sivustolla on maailmanlaajuisesti yli 1 500 000 jäsentä, jotka ovat rekisteröineet yli 11 000 000 kirjaa 132 maassa. Suomalaisia jäseniä on melkein 11 000. Euroopan unionin alueelta jäseniä on yli 200 000. Suomalaiset ovat melko aktiivisia Bookcrossingin harrastajia.


title: Bookcrossing

text: Bookcrossing-kirjoja vapautetaan paljon julkisille paikoille tarkoituksena, että kuka tahansa kiinnostunut voi ja saa poimia kirjan mukaansa luettavakseen. Kirjan kannessa on yleensä merkkitarra, josta käy ilmi että kyseessä on nimenomaan bookcrossing-kirja, ja usein myös jonkinlainen värikäs tarralappu, jossa lukee esimerkiksi ”vapaa kirja – ota ja lue!” Kannen sisäpuolella tai joskus kannessakin on lappu tai teksti, jossa selitetään lyhyesti mistä bookcrossingissa on kyse, annetaan internetosoite Bookcrossing.com ja kirjan BCID-tunnuskoodi sekä pyydetään löytäjää käymään sivustolla tekemässä kirjasta merkintä.


title: Bookcrossing

text: Bookcrossing-harrastajat toivovat, että kirjan mukaansa ottanut kävisi tekemässä kirjasta merkinnän joko heti kirjan löydettyään tai viimeistään sen luettuaan. Merkinnän voi tehdä anonyymisti tai halutessaan liittyä samalla sivuston jäseneksi. Merkintä tehdään yleensä samalla kielellä jolla kirja on kirjoitettu, mutta myös esimerkiksi löytömaan kieli käy. Löytäjä voi kertoa esimerkiksi, mistä ja milloin kirjan löysi, mitä siitä piti (jos on kirjan jo lukenut) ja mitä sille aikoo tehdä. Bookcrossing-kirjan voi halutessaan pitää itse tai sen voi esimerkiksi antaa ystävälleen tai vapauttaa uudelleen julkiselle paikalle. Jos kirjan vapauttaa, siitä kannattaa käydä tekemässä BCID-tunnuksen avulla vapautusilmoitus ("release notes"), jossa kertoo ainakin ylimalkaisesti minne ja milloin aikoo kirjan jättää.


title: Bookcrossing

text: Jos löytynyt bookcrossing-kirja ei kiinnosta edes löytäjän lähipiiriä, se kannattaa jättää paikoilleen jonkun muun löydettäväksi tai vapauttaa edelleen. Halutessaan löytäjä voi kirjoittaa kirjan BCID-tunnuksen itselleen muistiin ja käydä sivustolla tekemässä tunnuksen avulla merkinnän, jossa kertoo tavanneensa kirjan tietyssä paikassa tiettyyn aikaan mutta jättäneensä sen paikalleen.


title: Bookcrossing

text: Bookcrossing-kirjoja vapautetaan lähinnä erilaisille julkisille paikoille kuten joukkoliikennevälineisiin, kahviloihin, odotushuoneisiin ja julkisiin auloihin. Harrastajat päättävät vapautuspaikan ja -ajankohdan itse ja saattavat keksiä mitä mielikuvituksellisimpia vapautustapoja kirjoilleen. Kirjavapautuksia julkisille paikoille kutsutaan harrastajien kesken "villeiksi vapautuksiksi"; näiden vapautusten ajatus on se, että kuka tahansa saattaa löytää ja ottaa kirjan. Vapautukset ovat usein niin kutsuttuja "teemavapautuksia", eli vapautuspaikka tai -ajankohta liittyvät kirjaan jollakin tavalla.


title: Bookcrossing

text: Bookcrossaajat varustavat vapauttamansa kirjat yleensä selkeillä tarralapuilla, joissa selitetään kirjan löytäjälle mistä on kyse ja annetaan ohjeet Bookcrossing-sivuston löytämiseen ja käyttämiseen. Käytännössä keskimäärin 10–20 % kirjojen löytäjistä tekee niistä ennen pitkää merkinnän. Valtaosa kirjoista kuitenkin päätyy jonkun luettavaksi, ja merkintöjä saattaa tulla kuukausien tai vuosienkin kuluttua vapauttamisesta.


title: Bookcrossing

text: Jotta kirjan voi rekisteröidä, rekisteröijän täytyy olla rekisteröinyt Bookcrossing-sivuston käyttäjäksi (jäseneksi) ja myös sivustolle sisään kirjautuneena. Englannin-, saksan-, ranskan- tai japaninkieliset kirjat voi yleensä rekisteröidä pelkästään antamalla kirjan ISBN-tunnuksen, jonka perusteella sivusto noutaa kirjan tiedot kansikuvineen verkkokirjakauppa Amazon.comin tietokannoista. Joskus tämä onnistuu suomenkielisenkin kirjan osalta, mutta mikäli kirjaa ei ole Amazon-kauppojen tietokannoissa, joutuu käyttäjä syöttämään kirjan tiedot itse.


title: Bookcrossing

text: Kuten nimestä bookcrossing voi päätellä, Bookcrossing-sivustolle on tarkoitus rekisteröidä kirjoja. Kirjan tulee olla rekisteröijän omistuksessa, eikä esimerkiksi kirjastojen kokoelmissa olevia tai toisten omistamia kirjoja siis pidä rekisteröidä ainakaan ilman asianmukaista lupaa. Myös sarjakuva-albumit sekä äänikirjat eri muodoissaan luetaan kirjoiksi. Sivustolle ei kuitenkaan ole tarkoitus rekisteröidä lehtiä, musiikkiäänitteitä, videoita, postimyyntikuvastoja, postikortteja, tietokonepelejä tai muuta vastaavaa.


title: Bookcrossing

text: Kirjan rekisteröinnin yhteydessä annetaan kirjan nimi, sen tekijä ja kirjan tyyppi pudotusvalikosta valiten (esimerkiksi nuortenkirja, romaani tai elämäkerta). Rekisteröijä voi myös kirjoittaa kirjasta kuvauksen ja oman mielipiteensä. Rekisteröinnin yhteydessä sivusto antaa kirjalle BCID-tunnuksen, joka on muotoa 123-4567890 (vanhoissa bookcrossing-kirjoissa jälkiosassa voi olla vähemmän kuin seitsemän numeroa) ja joka merkitään kirjaan selvästi tavalla tai toisella.


title: Bookcrossing

text: Kun kirja on rekisteröity, se saa Bookcrossing-sivustolta oman päiväkirjasivun ("journal"), joka löytyy BCID-tunnuksen avulla. Tälle sivulle kertyvät kaikki eri lukijoiden tästä nimenomaisesta kirjasta tekemät merkinnät. Merkinnän kirjasta voi tehdä antamalla kirjan koko BCID-tunnuksen, mutta kirjan päiväkirjasivun löytämiseen ja lukemiseen riittää tunnuksen tavallisesti seitsemännumeroinen jälkiosa. BCID-tunnuksen jälkiosa onkin julkinen, mutta koko tunnuksen tulisi olla tiedossa ainoastaan niillä jotka ovat todella nähneet kirjan. Koko tunnusta ei siis pidä eikä tarvitse koskaan antaa esimerkiksi keskustelupalstalla. Näin estetään asiattomat päiväkirjamerkinnät ihmisiltä, jotka eivät todellisuudessa ole tätä nimenomaista kirjaa koskaan nähneet tai lukeneet.


title: Bookcrossing

text: Ennen vapauttamista kirja merkitään niin, että sen BCID-tunnus ja Bookcrossing.com-sivuston internetosoite ovat hyvin esillä. Mukaan voi myös liittää vaikkapa kirjan väliin pantavalla erillisellä paperilla selvityksen siitä, mitä bookcrossing on. Kirjan näkyvä ja selkeä merkitseminen on tärkeää, jotta kirja ei päädy löytötavaroiden joukkoon. Bookcrossing-sivustolta voi tulostaa englanninkielisiä etikettejä, joissa on lyhyt selitys ja tilaa BCID-tunnukselle. Monet harrastajat ovat laatineet erikielisiä omia versioitaan etiketeistä. Laput kiinnitetään yleensä kirjan kannen sisäpuolelle, mutta löytäjän huomion herättämiseksi kanteenkin kiinnitetään tavallisesti jonkinlainen huomiotarra tai värikäs tarralappu.


title: Bookcrossing

text: Kirjan voi periaatteessa vapauttaa oman harkinnan mukaan minne tahansa. Kirjakauppa tai muu kirjoja myyvä liike ei ole paras mahdollinen vapautuspaikka, sillä kirjan löytäjää saatetaan luulla myymälävarkaaksi. Myöskään tiloihin, joissa irtotavaroita erityisesti valvotaan esimerkiksi pommiuhan varalta (kuten lentokentät), ei kirjaa välttämättä kannata jättää. Kirjoja on jätetty kahviloihin, videovuokraamoihin, rautatieasemille, puhelinkoppeihin, elokuvateattereihin ja vastaaviin paikkoihin. Kirja löytää lukijan nopeimmin vilkkaalta yleiseltä paikalta, mutta myös vaikkapa erämaamökkeihin tai lenkkipolun varrelle puuhun jätetyt kirjat lähtevät yleensä ennen pitkää jonkun matkaan. Jos kirjan jättää ulos, se on syytä suojata lialta ja kosteudelta sulkemalla se tiiviisti esimerkiksi läpinäkyvään muovipussiin.


title: Bookcrossing

text: Monet bookcrossing-harrastajat antavat kirjoja suoraan toisilleen tai vaihtavat niitä keskenään postitse tai kädestä käteen, jolloin puhutaan kirjojen "kontrolloidusta vapauttamisesta"; tällöin kirjan vapauttaja tietää, kenelle kirja päätyy. Vaihtokauppoja ja vastaavia syntyy BookCrossing-sivuston keskustelufoorumien avulla ja jäsenten omien kirjatoivelistojen perusteella. Myös tällainen toiminta on täysin vapaaehtoista, eivätkä läheskään kaikki harrastajat halua esimerkiksi lähettää kirjojaan tuntemattomille.


title: Bookcrossing

text: Villeistä vapautuksista tehdään yleensä Bookcrossing-sivustolla vapautusilmoitus ("release notes"), jossa vapauttaja kertoo minne ja milloin aikoo kirjan vapauttaa. Ilmoituksen voi tehdä myös jälkikäteen. Vapautustiedot voivat olla ylimalkaisia tai hyvinkin tarkkoja. BookCrossing-sivuston jäsenet voivat halutessaan tilata sähköpostiinsa esimerkiksi oman paikkakuntansa vapautusilmoitukset, jotka lähetetään tilaajille heti kun kirjan vapauttaja on ilmoituksen tehnyt. Joskus vapautettua kirjaa käykin etsimässä monta paikkakunnan bookcrossaajaa.


title: Bookcrossing

text: Useimmat bookcrossaajat toteavat lukuharrastuksensa lisääntyneen bookcrossing-toiminnan myötä. Bookcrossingin yhteyteen onkin kehittynyt monenlaista kirjoihin ja lukemiseen liittyvää oheistoimintaa. Seuraavassa selvitetään joitakin bookcrossaajien käyttämiä käsitteitä.


title: Bookcrossing

text: OBCZ on lyhennys englanninkielisestä ilmaisusta "Official BookCrossing Zone" eli ”virallinen bookcrossing-vyöhyke”. OBCZ on tavallisesti bookcrossing-tunnuksin merkitty kirjanvaihtohylly, joka sijaitsee esimerkiksi kahvilassa. Ihmisiä rohkaistaan hyllyn käyttöön, ja kirjoja saa yleensä vapaasti jättää ja ottaa. Kaikki hyllyn kautta kiertävät kirjat eivät välttämättä ole Bookcrossing.com-sivustolla rekisteröityjä. Suomessa on muutamia OBCZ-hyllyjä eri paikkakunnilla. Myös muut, esimerkiksi kirjastojen ylläpitämät vaihtohyllyt ovat suosittuja bookcrossing-kirjojen vapautuspaikkoja.


title: Bookcrossing

text: Kirjaringit ("bookring") ja kirjasäteet ("bookray") ovat tapoja kierrättää bookcrossaajien kesken tehokkaasti suosittuja kirjoja, jotka monet haluaisivat lukea. Ringin tai säteen aloittaja etsii kirjalle halukkaita lukijoita yleensä Bookcrossing-sivuston keskustelufoorumien avulla, asettaa ilmoittautuneet sitten yleensä maantieteelliseen järjestykseen ja lähettää kirjan ensimmäiselle lukijalle, joka kirjan luettuaan lähettää sen seuraavalle ja niin edelleen. Osallistujia saatetaan ottaa vain tietystä maasta tai maanosasta, ja lukuaika osallistujaa kohti on yleensä rajattu esimerkiksi kuukauteen. Ringin ja säteen ero on siinä mitä tapahtuu, kun kirja on viimeisellä osallistujalla: rinkikirja lähetetään lopuksi takaisin ringin aloittajalle, kun taas sädekirjalle viimeinen lukija saa tehdä mitä haluaa.


title: Bookcrossing

text: Kirjalaatikko ("bookbox") on yleensä tietyn teeman mukaisia kirjoja sisältävä laatikko, joka kiertää mukaan ilmoittautuneelta osallistujalta toiselle. Kukin osallistuja poimii laatikosta ne kirjat jotka haluaa itselleen ja lisää tilalle yhtä monta kirjaa jatkamaan matkaa laatikon mukana, jolloin laatikon kirjamäärä säilyy ennallaan. Koska laatikollinen kirjoja voi olla kallis postittaa, kirjalaatikot kiertävät yleensä yhden maan sisällä. Kirjalaatikoista on myös halvemmalla toimivia muunnelmia, joissa ”laatikkoon” varatuista kirjoista esimerkiksi otetaan valokopio ensimmäisestä sivusta ja nämä kiertävät kirjekuoressa osallistujalta toiselle. Kukin osallistuja poimii kuoresta valitsemansa näytesivut ja lisää tilalle vastaavan määrän kopioita omista kirjoistaan. Valittua kirjaa hallussaan pitävä lähettää sen suoraan kirjan valinneelle osallistujalle.


title: Bookcrossing

text: Kirjaviesti ("book relay") voi toimia Bookcrossing-sivuston keskustelufoorumin tai jonkin muun sivuston (esimerkiksi BookObsessed) avulla. Kirjaviestin aloittaja panee foorumilla tarjolle kirjan, jonka ottajan on tarjottava seuraavaa kirjaa, jonka ottaja tarjoaa taas seuraavaa kirjaa ja niin edelleen. Tarjoaja ja vastaanottaja sopivat yksityisesti keskenään kirjan siirtymisestä (yleensä postitse). Kirjaviestiketjut voivat rajoittua tietyntyyppisiin kirjoihin tai olla maakohtaisia.


title: Bookcrossing

text: Haasteet ("challenges"). Aktiiviset bookcrossaajat järjestävät keskustelufoorumien avulla kirjanvapautus- ja lukuhaasteita, joiden säännöt järjestäjä saa itse määrätä. Osallistuminen tällaisiin haasteisiin on vapaaehtoista. Haasteen suorittajien kesken tavallisesti arvotaan jonkinlainen palkinto, esimerkiksi vapaavalintainen kirja haasteen järjestäjällä olevien bookcrossing-kirjojen joukosta.


title: Bookcrossing

text: RABCK on lyhennys englanninkielisestä ilmaisusta "Random Act of BookCrossing Kindness" eli ”satunnainen ystävällinen bookcrossing-teko”. RABCK tarkoittaa sitä, että bookcrossaaja antaa tai lähettää kirjan toiselle harrastajalle haluamatta siitä mitään korvausta (esimerkiksi toista kirjaa tai postimaksua). RABCK-toiminta on vapaaehtoista, eikä harrastajien kesken pidetä asiallisena koskaan pyytää toiselta kirjaa tarjoamatta mitään vastineeksi, mutta monet bookcrossaajat lähettävät ainakin silloin tällöin RABCK-kirjoja. Melko yleistä on myös järjestää keskustelufoorumeilla RABCK-arvontoja esimerkiksi syntymäpäivänsä kunniaksi: tällöin tarjolla ovat jotkut tietyt kirjat tai arvontaan osallistujat saavat toivoa haluamaansa kirjaa arvonnan järjestäjällä olevien bookcrossing-kirjojen joukosta, ja arvonnan voittaja saa haluamansa kirjan.


title: Bookcrossing

text: Eri puolilla maailmaa järjestetään harrastajien kesken vapaamuotoisia bookcrossing-tapaamisia. Suomessa paikkakuntakohtaisia tapaamisia järjestetään säännöllisesti ainakin Helsingissä, Turussa, Tampereella, Porissa ja Oulussa. Ohjelmassa on yleensä kirjojen vaihtoa ja bookcrossingiin ja kirjoihin liittyvää ja liittymätöntä keskustelua. Myös valtakunnallisia tapaamisia järjestetään. Eri paikkakuntien tai suurempien alueiden bookcrossing-harrastajat saattavat myös toisinaan järjestää vapautustempauksia eli niin kutsuttuja massavapautuksia. Tällöin yhteisvoimin hankitaan ja vapautetaan suuri määrä kirjoja yleensä johonkin tiettyyn paikkaan. Esimerkiksi puistot ovat suosittuja vapautustempausten kohteita.


title: Bookcrossing

text: Kirjailijat ja kirjakustantajat ovat jossakin määrin ilmaisseet huolta bookcrossingin kasvavasta suosiosta, jonka saatetaan pelätä vähentävän uusien kirjojen myyntiä. Käytännössä useimmat aktiiviset bookcrossaajat kokevat ryhtyneensä harrastuksen myötä ostamaan paljon entistä enemmän niin uusia kuin vanhojakin kirjoja. Lisäksi bookcrossing tutustuttaa muun muassa keskustelufoorumien kautta harrastajia kirjailijoihin, joiden tuotantoa he eivät muuten olisi välttämättä tulleet hankkineeksi tai lukeneeksi. Jotkut tunnetutkin kirjailijat, esimerkiksi Richard Bach, harrastavat itse bookcrossaamista. Myös tekijänoikeuskysymyksistä on keskusteltu, vaikkei bookcrossingiin liitykään kirjojen kopiointia vaan alkuperäinen kirja kiertää lukijalta toiselle kenenkään hyötymättä tästä rahallisesti.


title: Lomaivitin kieli

text: Lomaiviti on austronesialainen kieli, jota puhutaan Fidžin saaristovaltiossa, Tyynellä valtamerellä. Kieltä puhutaan pääasiassa Koron, Makogain, Ovalaun, Batikin, Nairain ja Gaun saarilla. Kielellä on noin 1 630 äidinkielistä puhujaa (2000).


title: Tafahi

text: Tafahi on saari Tongassa, Tyynellä valtamerellä. Se sijaitsee valtion pohjoisosissa, noin yhdeksän kilometrin päässä suuremmasta Niuatoputapun saaresta. Tafahin pinta-ala on noin 3,4 neliökilometriä. Saarella on noin sata asukasta, jotka elävät yhdessä kylässä.


title: Muinaisnorja

text: Muinaisnorja tai muinaisskandinaavi ("norrǿnt mál "tai" dǫnsk tunga", , , , ) on kieli, jota puhuttiin ja kirjoitettiin noin 800–1300-luvuilla nykyisessä Skandinaviassa sekä skandinaavien asuttamilla alueilla muun muassa Islannissa ja Britteinsaarilla, jonkin aikaa myös Itä-Euroopassa.


title: Muinaisnorja

text: Pohjoisgermaanisten kielten polveutumista koskevat nimitykset ja määritelmät eivät ole yhtenäisiä eikä kansainvälistä konsensusta ole päässyt kehittymään. Tämä johtunee sekä niiden välisistä vaikeasti tulkittavista liukumoista että kansallistunteesta, joka suosii omaa nimitystä ja historiaa jokaiselle murteelle ja kansalliskielelle. Toisaalta mielleyhtymää pohjoiseen yhteiskieleen on ajoittain pidetty tavoiteltavana esimerkiksi osana romantisoitua viikinkikäsitystä ja myöhemmin myös aatteellisista syistä.


title: Muinaisnorja

text: Muinaisnorja polveutui kantaskandinaavin kielestä noin 700-luvun tietämillä ja kehittyi sittemmin nykyisiksi skandinaavisiksi kieliksi viikinkiajan jälkeen. Muinaisnorja jakaantui itäiseen ja läntiseen päämurteeseen, joista itäisestä polveutuivat nykyisten Ruotsin ja Tanskan alueella puhutut kansankielet, ja läntisestä murteesta suurin piirtein nykyisten Norjan ja Islannin kansankielet. Islantilaisista keskiaikaisista kirjoituksista voidaan havaita kielen polveutuvan muinaisnorjan läntisestä murrehaarasta. Rajat eivät kuitenkaan ole täysin selkeät. Itäisestä murteesta on havaintoja Norjan itäosissa, ja läntisestä murteesta Ruotsin länsiosista. Lisäksi Gotlannissa puhuttiin omaa kielimuotoaan (gutniska), joka yleensä lasketaan kolmanneksi muinaisskandinaavin päämurteeksi. Siinä on piirteitä sekä itä- että länsimurteista, ja se kehittyi omana murteenaan. Sitä ei pidä sekoittaa gootin kieleen, joka kuuluu itägermaaniseen ryhmään.


title: Muinaisnorja

text: Vuosilta 800–1250 Skandinaviasta tunnetaan tekstejä (latinan ohella) pääasiassa muinaisnorjaksi ja muinaisislanniksi, joiden väliset erot ovat hiuksenhienot. Tämän vuoksi esimerkiksi englanninkieliset termit ’Old West Norse’, ’Old Icelandic’ ja ’Old Norwegian’ lasketaan usein synonyymeiksi. Joskus tähän synonyymilistaan ajatellaan kuuluvaksi myös itse Old Norse. Laajimmat kirjalliset näytteet 1100–1200-lukujen skandinaavisesta kielestä edustavat juuri sen läntistä muotoa eli muinaisnorjaa. On myös arvioitu, että muinaisnorjan, muinaisenglannin, muinaissaksin ja alasaksan puhujat kykenivät ymmärtämään toisiaan ongelmitta.


title: Muinaisnorja

text: Vanhimmat muistiinpanot muinaisnorjaksi on tehty 'nuorempi futhark' -riimukirjoituksella 800-luvulla, viimeisimmät tekstit riimukirjaimin on tehty 1300-luvulla. 1100-luvulta lähtien muinaisnorjaa kirjoitettiin myös latinalaisilla aakkosilla. Tunnetuimmat ja laajimmat tekstit muinaisnorjaksi ovatkin latinalaisilla kirjaimilla kirjoitetut kaksi Eddaa ja saagat, Islannin keskiaikainen kirjallisuus. Islantilaisen 900-luvulta peräisin olevan Grágás-lakikokoelman mukaan islantilaiset, norjalaiset, ruotsalaiset ja tanskalaiset puhuivat samaa kieltä, josta käytettiin nimitystä "dǫnsk tunga". Itämurteitten puhujat Ruotsissa ja Tanskassa saattoivat kutsua kieltä nimellä "dansk tunga" tai "norrønt mál".


title: Muinaisnorja

text: Norjassa muinaisnorjan kielellinen jatkumo käytännössä sammui 1350-luvun ruttoon, jolloin itäiset skandinaaviset kielet, lähinnä esitanska, saivat siellä ylivallan. Islannissa muinaisnorja kehittyi pikkuhiljaa nykyislanniksi ja Britteinsaarilla muinaisnorja sekoittui yhdeksi englannin ainesosista. Myös kelttiläiset kielet muun muassa gaeli, iiri ja kymri ovat saaneet vaikutteita muinaisnorjasta ja päinvastoin. Muita muinaisnorjasta osittain polveutuvia kieliä ovat muun muassa Färsaarten fääri ja Orkney- ja Shetlanninsaarten sammunut norni. Itäinen muinaisskandinaavi muuntui esiruotsiksi ja esitanskaksi, joiden erottautumisen katsotaan olleen merkittävää 1200-luvun "Västgötalagen"-lakikokoelman kirjoittamisesta lähtien.


title: Muinaisnorja

text: Muinaisnorjasta polveutuivat sittemmin nykyiset skandinaaviset kielet islanti, fääri, norja, ruotsi ja tanska. Vaikka norja, tanska ja ruotsi muistuttavat kaikista vähiten muinaisnorjaa, kykenevät niiden puhujat ymmärtämään toisiaan vielä tänäkin päivänä. Tähän on vaikuttanut paljonkin niiden suuri keskinäinen vaikutus, ja esimerkiksi nykyinen kirjanorja (bokmål) on menettänyt paljon vanhoja läntisen muinaisnorjan piirteitään ja pohjautuu itäiseen muinaisnorjaan pohjautuvaan tanskan kirjakieleen. Fäärin kielellä on paljon samankaltaisuutta muinaisnorjan kanssa, mutta siinäkin on paljon tanskan ja norjan sekä kelttiläisten kielten vaikutusta.


title: Muinaisnorja

text: Nykykielistä islanti muistuttaa eniten muinaisnorjaa. Islannin kirjoitustapa pohjautuu muinaisnorjan kirjoitustapaan, ja vielä nykyislanninkin puhujat kykenevät ymmärtämään kirjoitettua muinaisnorjaa. Suurimmat erot ovat sanastossa, sanojen kirjoitustavassa ja sanajärjestyksessä. Sanojen ääntäminen on kuitenkin ajan kuluessa muuttunut yhtä paljon kuin muissakin skandinaavisissa kielissä.


title: Muinaisnorja

text: Syntaksin kannalta puhutaan myös ”mannerskandinaavista” (engl. "Continental Scandinavian") erotuksena ”saariskandinaavista” ("Insular Scandinavian"). Edelliseen kuuluvat norjan, ruotsin ja tanskan kielet, jälkimmäiseen fäärin ja islannin kielet. Toisinaan luetaan uusnorja (nynorsk) ”saariryhmään”, koska murteet, joihin se pohjautuu, ovat lähempänä läntistä muinaisnorjaa. Kirjanorja (bokmål) kuuluu tässä jaossa edelleen ”mannerryhmään”.


title: Rimatara

text: Rimatara on saari Ranskan Polynesiassa. Kapteeni Samuel Pinder Henry löysi sen vuonna 1822. Rimatara on ympyrän muotoinen vulkaaninen saari, joka kuuluu Australsaariin. Se on saariryhmän pienin saari.


title: Rimatara

text: Rimataraa ympäröi riutta, jonka syvyys on 8–10 metriä. Saaren suurin kylä on Amaru, muita kyliä ovat Anaputo ja Mutua ura. Siellä on myös lentokenttä (IATA: RMT), josta pääsee Air Tahitin lennoilla Tahitille, Rurutulle ja Tubuaille. Kentän kiitotie on noin 1 500 metriä pitkä.


title: Rimatara

text: Matkaa naapurisaarelle Rurutulle on 150 kilometriä ja Ranskan Polynesian pääsaarelle Tahitille 550 kilometriä. Rahtilaiva Tuhaa Pae III käy saarella 2–3 viikon välein tuoden sinne elintarvikkeita ja muita tarvikkeita. Rimataralla käy joskus harvoin turisteja, joskaan saarella ei ole hotelleja. Rimataran korkein kohta on 83 metriä korkea Mount Uhau.


title: Rimatara

text: Vuonna 2012 saaren asukasluku oli 873.


title: Marotiri

text: Marotiri on saari Ranskan Polynesiassa. Se on Tubuai-saarten saariryhmän eteläisin saari. Itse asiassa Marotiri muodostuu neljästä pienestä saaresta. Marotiri sijaitsee 420 kilometrin päässä lähimmältä naapurisaareltaan Rapalta. Saarella ei ole ihmisasutusta.


title: La Palma

text: La Palma on saari Espanjalle kuuluvilla Kanariansaarilla. Saaren pinta-ala on 708 km² ja sen väkiluku oli 86 528 vuonna 2008. Asukkaista 17 132 asui saaren pääkaupungissa Santa Cruz de La Palmassa.


title: La Palma

text: La Palman saari on tuliperäinen ja syntynyt vedenalaisen tulivuoren purkauksessa, jonka yhteydessä sen huippu on romahtanut ja muodostanut kalderan, Caldera de Taburienten. Saaren korkein kohta, Roque de los Muchachos, on 2 426 metriä merenpinnan yläpuolella ja on kalderan reunamuodostuman pohjoinen osa. Kalderan alueet muodostavat kansallispuiston. Viimeisin La Palman tulivuorenpurkaus tapahtui vuonna 1971, kun saaren eteläkärjessä oleva Teneguia-tulivuori purkautui.


title: La Palma

text: Saaren useimmat rannat ovat kallioisia, mutta siellä täällä on mustia hiekkarantoja, jotka ovat muodostuneet murentuneesta laavasta. Niitä on mm. Tazacortessa, Puerto Naosissa ja Los Cancajosissa. Saaren luonto on monin paikoin vehreää ja etenkin saaren pohjoisosassa on runsaasti metsiä. Näistä on syntynyt saaren lisänimi "La Isla Bonita" (kaunis saari).


title: La Palma

text: La Palma on useimmille vielä tuntematon matkailukohde. Upean luonnon ansiosta saari sopii erinomaisesti vaeltajille ja muille aktiivilomailijoille. Saarella voi viettää myös rauhallista lepolomaa laavahiekkaisten rantojen äärellä. Eksoottiset suola-altaat ovat La Palman erikoisuus ja matkailuvaltti.


title: La Palma

text: Monet tähtiharrastajat pitävät saarta yhtenä maailman parhaista tähtientarkkailupaikoista. Roque de los Muchachosin reunalla on useita observatorioita, muun muassa Nordic Optical Telescope, joka on pohjoismaiden yhteinen tähtitorni ja on varustettu 2,5 m peilikaukoputkella.


title: La Palma

text: Saaren pääkaupunki Santa Cruz de La Palma on pieni, tunnelmallinen kaupunki, jossa vaalitaan perinteistä kanarialaista arkkitehtuuria.


title: La Palma

text: La Palman lentoasema sijaitsee noin kahdeksan kilometriä pääkaupunki Santa Cruz de La Palman eteläpuolella. Saaren tieverkosto on hyväkuntoinen, mutta suurten korkeuserojen takia monin paikoin mutkainen ja mäkinen, ja kätevimmin saarella pääsee liikkumaan omalla autolla. Saarella on myös toimiva joukkoliikennejärjestelmä.


title: Pikajuna Suomessa

text: Pikajuna on Suomessa lähi- ja taajamajunaliikennettä nopeampi yhteys, joka pysähtyy pääasiassa vain keskikokoisilla ja sitä suuremmilla asemilla. Asemaväli pikajunilla on tyypillisesti noin 50–100 kilometriä. VR:n pikajunat on merkitty aikatauluihin P-tunnuksella.


title: Pikajuna Suomessa

text: Päiväpikajunat eli niin sanotut tavalliset pikajunat muodostuvat päiväkäyttöön tarkoitetuista henkilövaunuista, matkatavaraosastolla varustetusta konduktöörivaunusta sekä tavallisesti myös ravintolavaunusta. Päiväpikajunien suurin sallittu nopeus on 140–160 km/h. Alle kolmen tunnin pikajunavuorojen vaunumäärä on yleensä 5–7. Pidemmän matkan pikajunat ovat huomattavasti vähentyneet viime vuosina, ja näiden junapituus saattaa olla yli 10 vaunua.


title: Pikajuna Suomessa

text: Kaikkien päiväpikajunien vaunut ovat nykyään toisen luokan vaunuja, sillä ensimmäisen luokan vaunut muutettiin toiseen luokkaan vuonna 2004. Päiväpikajunien palveluihin kuuluvat ravintola- ja invapalvelut, lemmikki- ja allergiaosasto sekä matkatavaran, polkupyörien ja lastenvaunujen kuljetus matkatavaravaunussa. Palveluiden saatavuus kannattaa tarkistaa aikatauluista.


title: Pikajuna Suomessa

text: Päiväpikajunien keskeisin reitti on nykyään Kuopio–Kontiomäki–Oulu–Rovaniemi


title: Pikajuna Suomessa

text: -Vaunu 2, Eko-luokan matkustajavaunu. Lemmikkipaikkoja


title: Pikajuna Suomessa

text: Yöjunat koostuvat pääosin makuu- ja autovaunuista, mutta niissä on myös muutama päivävaunu, matkatavaravaunu, konduktöörivaunu ja ravintolavaunu. Liian vähäisen kiskojarrujen määrän vuoksi yöpikajunien suurin sallittu nopeus on 140 km/h. Yöjunien aikataulut ovat yleensä varsin löysiä ja matka-aika on yleensä tavallisia pikajunia pidempi, jolloin juna saapuu määräasemalleen aamun tunteina, yleensä kello kuuden ja kahdeksan välillä. Yöpikajunan keskinopeus jää myös hitaammaksi kuin muulla junaliikenteellä. Yksiraiteisilla rataosilla yöpikajunat joutuvat päästämään nopeampia junia, kuten InterCity-, Pendolino- ja kiitotavarajunia ohitseen, sekä väistämään vastaantulevaa liikennettä.


title: Pikajuna Suomessa

text: Yöjunien palveluihin kuuluu autojenkuljetusmahdollisuus, mikäli se on merkitty aikatauluissa kyseiselle junalle. Yöpikajunissa on mahdollisuus varata yhden hengen hyttipaikka sekä allergia- tai lemmikkipaikka. Yhdessä hytissä on korkeintaan kolme vuodepaikkaa.


title: Pikajuna Suomessa

text: Ensimmäiset pikajunavaunut saapuivat Saksasta vuonna 1961. Saksassa valmistettiin ensimmäiset 14 vaunua, jonka jälkeen valmistus siirtyi Suomeen VR Pasilan konepajalle ja Valmetille. Pikajunavaunuja valmistettiin kaikkiaan yli 600 kappaletta. Aina 2000-luvulle asti ne muodostivat VR:n junatarjonnan selkärangan. Vielä 1980-luvulla pikajunissa saattoi olla myös puukorisia päivä- ja makuuvaunuja.


title: Pikajuna Suomessa

text: Suomessa ns. sinisistä vaunuista muodostuvat pikajunat ovat poistumassa VR-Henkilöliikenteen junatarjonnasta, ja ne korvautuvat vaiheittain InterCity, Pendolino- ja Taajamajunilla.


title: Pikajuna Suomessa

text: Syksyllä 2006 VR:n aikataulukauden vaihtuessa lakkautettiin yöjunaliikenne reiteiltä Helsinki–Kontiomäki ja Turku–Joensuu. Nykyään yöjunat kulkevat vain Helsingistä ja Turusta Rovaniemelle, Kemijärvelle ja Kolariin. Suurin osa junavuoroista ajetaan uusilla kaksikerroksisilla makuuvaunuilla, mutta sinisten makuuvaunujen poistumiseen menee vielä vuosia.


title: Pikajuna Suomessa

text: 25. toukokuuta 2009 Suomen Rautatiematkustajat Ry julkaisi kannanottonsa yöjunayhteyksien palauttamisesta sisämaahan. Kannanotossa esitetään yöjunaliikennettä reiteille Helsinki–Riihimäki–Kouvola–Pieksämäki–Kajaani–Kontiomäki–Taivalkoski ja Turku–Tampere–Jyväskylä–Pieksämäki–Joensuu–Lieksa–Vuokatti–Kontiomäki.


title: Misfits

text: Misfits on yhdysvaltalainen punkrock-yhtye. Glenn Danzig perusti yhtyeen vuonna 1977 New Jerseyn Lodissa. Misfits on yhdistetty varsinkin horror punkiksi ja deathrockiksi kutsuttuihin tyyleihin, joiden kehittäjänä yhtyettä pidetään.


title: Misfits

text: Yhtyeen kokoonpano vaihteli sen kuuden vuoden olemassaolon aikana runsaasti, josta kertoo se että yhtyeellä oli näiden kuuden vuoden aikana kuusi rumpalia (Necros-yhtyeen rumpali Todd Swalla myös soitti pari keikkaa heidän kanssaan). Kaikki Misfitsin kappaleet ovat Glenn Danzigin sanoittamia sekä säveltämiä, tosin sävellykset yleensä hienosäädettiin muiden yhtyeen jäsenten kanssa. Kaikki Misfitsin levyt julkaistiin Glenn Danzigin levy-yhtiön Plan 9:n kautta (paitsi "Cough Cool" Blank Recordsin (myös Glennin oma), "Beware" englantilaisen Cherry Redin ja Evilive 12"EP sekä "Wolfs Blood/Earth A.D." saksalaisen Aggressive Rock Produktionen kautta). Misfits oli yksi ensimmäisistä yhtyeistä, jotka loivat hardcore-musiikille tietä, tosin tietämättään. Misfits on myös ollut vaikuttaja monille nykyajan isommillekin yhtyeille, kuten Metallicalle ja Guns N' Rosesille. Alkuperäinen Misfits hajosi vuonna 1983.


title: Misfits

text: Yhtyeen jo alkuaikoina jättäneen Diane DiPiazzan korvasi piakkoin Jerry Only, joka vuonna 1995 toi Misfitsin takaisin ilman yhtyeen perustajaa, Glenn Danzigia. Tämä on usein vedenjakaja yhtyeen fanien kesken, jotkut pitävät tästä, toiset taas eivät. Tätä kokoonpanoa kutsutaan fanien keskuudessa nimellä Misfits '95.