title: Suo

text: Maailmassa on soita noin 400 miljoonaa hehtaaria eli noin 5 % kaikesta maapinta-alasta. Turvesoita on maapallon maapinta-alasta 3 %, ja niitä on kaikilla muilla mantereilla paitsi Antarktiksella. Vuonna 1996 julkaistun arvion mukaan koko maapallon soista on luonnontilaisena 95 %. Uudemman tiedon mukaan noin 80 % maailman turvemaista on vielä suhteellisen koskemattomia ja ne sijaitsevat lähinnä Pohjois-Amerikassa ja Siperiassa. Läntisessä Siperiassa sijaitsevatkin maailman laajimmat turvemaat, yhteiseltä laajuudeltaan 60 miljoonaa hehtaaria. Kanadassa soita on 12 % maan pinta-alasta. Trooppisilla alueilla esimerkiksi Indonesiassa on 20 miljoonaa hehtaaria suota, 11 % maan pinta-alasta.


title: Suo

text: Skandinavia on yksi maailman soisimmista alueista. Esimerkiksi Norjan pinta-alasta on 5,8 % suota ja kosteikkoja. 1930-luvulla niitä oli 2,1 miljoonaa hehtaaria eli 12 % maapinta-alasta (13,5 % koko pinta-alasta), ja määrä on siis puolittunut ojitusten ja kuivatuksen takia. Suojelualueita Norjassa on 68 600 ha eli 3,7 % kaikesta suopinta-alasta, minkä lisäksi tulevat muun muassa kansallispuistoissa olevat suoalueet. Isossa-Britanniassa "The Royal Society for the Protection of Birdsin" mukaan 90 % soista on vahingoittuneita tai jo tuhoutunut.


title: Suo

text: Suo kasvaa paksuutta joitakin millimetrejä vuodessa. Suomessa paksuuskasvu on useimmiten noin 0,5 mm vuodessa, tosin vaihteluväli on 0,2–4,0 mm.


title: Suo

text: Suomi on suoalaltaan maailman kuudenneksi soisin maa. Arviot suopinta-alasta vaihtelevat kuitenkin lähteittäin. Suomessa on geologista suota noin 5,1 miljoonaa hehtaaria (15 %) ja metsätieteellistä suota noin 8,9 miljoonaa hehtaaria (26 %), eniten Pohjois-Suomessa ja vedenjakajien seudulla. Suomessa suota on jäljellä kolmasosa alkuperäisestä laajuudesta. Useimpien muiden arvioiden mukaan kuitenkin suoala on 9,3–10,4 miljoonaa hehtaaria, mikä on Suomen koko pinta-alasta ilman merialueita noin 26 % ja maa-alasta 29 %.


title: Suo

text: Valtakunnan turvevarojen energiasisältö on noin 13 000 TWh. Turvevarojen energia vastaa 1 100 miljoonaa öljytonnia. Suomen turvevarat ovat kaksinkertaiset Pohjanmeren tunnettuihin öljyvaroihin ja 2/3 Norjan tunnettuihin öljyvaroihin verrattuna. Suomen turvevarat ovat lähes kymmenkertaiset maamme puuvarojen energiaan ja 35-kertaiset puuston tilavuuteen verrattuna.


title: Suo

text: Metsähallituksen mukaan alkuperäisestä suoalasta on kolmannes luonnontilaisena. Turveteollisuusliitto puolestaan arvioi, että luonnontilaisena soita on nykyisestä suoalasta 47,7 % eli 4,3 miljoonaa hehtaaria. Suomen suurin yksittäinen suo on Kolarin kunnassa sijaitseva Teuravuoma, jonka pinta-ala on 7 000 ha. Suomessa on suoalueita suojeltu 1,2 miljoonaa hehtaaria eli melkein 13 % (2013). Suojelluista alueista iso osa sijaitsee Pohjois-Suomessa, Etelä-Suomessa ei ole enää paljoa soita jäljellä.


title: Suo

text: Suomalainen myös soiden luokitteluun käytettävä kasvupaikkatekijöihin perustuva metsätyyppien luokitus, metsätyyppioppi, perustuu Aimo Kaarlo Cajanderin 1909–1949 muodostamaan järjestelmään, jossa maanperän rakenne, sen ravinteisuus, kosteus- ja lämpötilaolosuhteilla katsotaan olevan keskeinen merkitys kasviyhdyskuntien rakenteen määräytymisessä. Luokittelu poikkeaa eurooppalaisista ja pohjoismaisista luokituksista.


title: Suo

text: Suotyypit luokitellaan useimmiten putkilokasvien perusteella, mutta tarkempi määritys tapahtuu sammalten perusteella.


title: Suo

text: Suot voidaan jakaa kahteen päätyyppiin myös sen mukaan, saavatko ne vetensä maaperästä vai sateesta. Minerotrofisiksi soiksi kutsutaan niitä soita, joilla on kosketus pohjaveteen mineraalimaiden kautta. Kun turpeen muodostus jatkuu, yhteys pohjaveteen saattaa kadota ja suo saa veden sen jälkeen sateesta. Silloin kyseessä ombrotrofinen suo. Ombotrofiset suot ovat aina happamia, mutta minetrofiset suot voidaan vielä ryhmitellä tarkempiin ryhmiin pH:n mukaan. Minetrofisilla soilla lajimäärien vaihtelu on suurta: pH:ltaan neutraaleilla soilla on esimerkiksi putkilokasveja viisi kertaa enemmän kuin happamammilla ja myös uhanalaisten kasvien määrä on suurempi.


title: Suo

text: Suot ovat Suomen monimuotoisin ekosysteemi: on olemassa paljon erilaisia suotyyppejä, joille on yhteistä oikeastaan vain maaperän märkyys. Euroopassa suoluonto on monimuotoisin Suomessa ja Venäjällä. Suot ryhmitellään Suomessa kasvillisuuden mukaan erilaisiin tyyppeihin. Erilaisia kasvupaikkatyyppien yhdistelmiä on yli sata erilaista.


title: Suo

text: Metsäntutkimuslaitos luokittelee suot kolmeen päätyyppiin: korpi, räme ja avosuot (neva ja letto). Näille päätyypeille on lukuisia lisämääreitä. Korvet ja rämeet jaetaan edelleen aitoihin ja sekatyyppeihin jotka ovat puustoisen ja avosuon yhdistelmiä.


title: Suo

text: Esimerkiksi Skotlannissa on paljon maailmanlaajuisesti harvinaisia soita, joita kutsutaan nimellä "blanket bogs" (suomeksi "peittosuo"), joita on ehdotettu jopa Unescon maailmanperintöluetteloon. Kyseisillä soilla on erittäin vetistä turvetta, jossa kasvaa esimerkiksi rahkasammalia, harvinaisia suo-orkideoja ja kääpiöpensaita; lisäksi lintulajisto on runsas. Samanlaista suotyyppiä esiintyy myös ainakin Argentiinassa ja Uudessa-Seelannissa.


title: Suo

text: Korvet ovat puustoisia soita, joissa yleisin puulaji on kuusi. Korven erityispiirre on, että niissä esiintyy sekä suolajeja että ravinteisuudeltaan vastaavan metsätyypin lajistoa. Korvissa turvekerros on ohut ja tavallisia kasveja ovat muun muassa harmaaleppä, metsäkurjenpolvi, mesiangervo ja oravanmarja. Rehevät korvet eli lehtokorpi, saniaiskorpi sekä ruoho- ja heinäkorpi ovat luonnontilaisina tai luonnontilaisen kaltaisina metsälain tarkoittamia arvokkaita elinympäristöjä.


title: Suo

text: Rämeet ovat puustoisia soita. Yleisin puulaji rämeellä on mänty. Männyt ovat rämeessä usein kitukasvuisia. Ravinteisuudeltaan ne vastaavat kuivahkoa kangasta ja sitä karumpia metsätyyppejä. Rämeen kenttäkerroksessa valtalajina ovat varvut, kuten suopursu, juolukka, vaivaiskoivu, suokukka sekä vaivero. Hilla eli lakka kasvaa rämeillä. Kitumaan räme on luonnontilaisena tai luonnontilaisen kaltaisena metsälain tarkoittama arvokas elinympäristö.


title: Suo

text: Nevat ovat puuttomia, toisinaan hyvinkin märkiä avosoita. Niillä märät ja kosteat pinnat vuorottelevat kuivempien mättäiden kanssa. Nevojen linnusto on erittäin runsas. Lisäksi nevoilla on merkitystä muun muassa teeren soidinpaikkoina sekä hilla- ja karpalosoina. Nevoilla kasvaa esimerkiksi tupasvillaa, karpaloita ja erilaisia saroja.


title: Suo

text: Letto on lehdon vastine suotyypeissä. Niitä syntyy vain maaperältään kaikkein ravinteikkaimmille alueille, minkä vuoksi niiden kasvillisuus on omaleimaista. Suoveden pH ja kalkkipitoisuus ovat korkeita. Suurin osa uhanalaisista eläin- ja kasvilajeista on juuri lettojen lajeja. Nevalla viihtyvien kasvien lisäksi letoilla kasvaa myös vaativampia suokasveja, kuten kämmeköitä, rätvänöitä, vilukkoja. Letto voi olla joko avosuo tai osittain puustoinen, jolloin puhutaan muun muassa lettorämeistä ja lettokorvista.


title: Suo

text: Luhdat ovat virtaavien pintavesien aiheuttamia soistumia, joita on eniten maankohoamisrannikolla, mutta myös järvien, jokien ja purojen tulvamailla. Tavallisia luhtakasveja ovat esimerkiksi tervaleppä, keltakurjenmiekka, rentukka, paju, korpipaatsama, suovehka, myrkkykeiso ja rantakukka. Pajua kasvavia luhtia löytyy Lappia myöten, mutta tervaleppäluhtia kasvaa Suomessa vain maan etelärannikon joissa ja ojissa. Hyvänä esimerkkinä Mätäoja.


title: Suo

text: Suoyhdistymätyypit ovat soiden suurmuotoja, jotka eroavat toisistaan pinnanmuodoltaan, kosteussuhteiltaan ja eliöstöltään. Yhdistymätyyppejä ovat keidassuot, aapasuot ja palsasuot, joilla on yleensä useita eri suotyyppejä.


title: Suo

text: Suomessa keidassoita on erityisesti Etelä-Suomessa. Niiden keskiosa on kohonnut ympäristöään korkeammalle, kun paikalle on kertynyt turvetta ja samalla yhteys kivennäismaahan on hävinnyt. Kasvillisuus saa ravinteita vain sadevedestä, ja siten siis vain karuille paikoille sopeutuneet kasvit selviävät. Keidassuot on tuhottu suuresta osasta Keski-Eurooppaa.


title: Suo

text: Aapasoita on Suomessa lähinnä Keski- ja Pohjois-Suomessa. Ne ovat ravinteikkaita ja ovat kehittyneet alueille, joilla haihtuminen on vähäistä ja lumen sulamisvesiä on paljon. Aapasoilla suon keskiosa on yleensä laitaosia alempana, ja ne saavat ravinteensa yleensä pohjavedestä tai mineraalimailta tulevana pintavaluntana. Suomea etelämpänä aapasoita ei ole ollenkaan, ja Suomessa ne ovat monimuotoisempia kuin Ruotsissa ja Venäjällä.


title: Suo

text: Soiden kasvillisuuteen vaikuttavat eniten ravinteisuus ja suoveden korkeus. Suomessa neljäsosa alkuperäisistä kasvilajeista kasvaa suolla. Lakka ja karpalo ovat tyypillisiä suoalueiden marjoja. Varsinkin lakkojen keruulla on suuri taloudellinen merkitys. Muista kasveista suolla kasvaa usein kihokkeja. Suokasveista kämmekät, jotkin sarat sekä monet sammalet ja sienet ovat uhanalaisia. Sammaleita kasvaa kaikenlaisilla soilla useita erilaisia.


title: Suo

text: Nisäkkäistä soilla asuu usein hirviä, linnuista erilaisia vesilintuja. Suomessa metsähanhista 90 % pesii soilla ja sorsistakin noin puolet. Soiden vähenemisen yhteydessä esimerkiksi kaakkuri ja muuttohaukka ovat uhanalaistuneet. Osa lajeista taas on säilynyt laajennettuaan pesimäalueitaan. Niinpä esimerkiksi kurjet elävät nykyään enemmän järvien rannoilla kuin suolla. Suomessa pesivistä noin 235 lintulajista 80 lajia on jossain elämänsä vaiheessa riippuvainen soista. Turveteollisuusliiton mukaan tyypillisiä suolla eläviä lintuja tavataan siellä turvetuotannosta huolimatta. Monet uhanalaisista perhoslajeista elävät juuri suolla, mutta muita hyönteisiä ei tunneta kovin hyvin.


title: Suo

text: Vaikkeivät eläimet asuisikaan suolla, silti monet lajit käyttävät niitä ravinnonhakuun: esimerkiksi hirvet syövät saraheiniä, karhut marjoja ja nuolihaukat sudenkorentoja. Suot ovat metsäpeurojen ja porojen kesälaitumia ja muuttolintujen levähdyspaikkoja.


title: Suo

text: Malesiassa ja muilla trooppisilla alueilla turvemailla elää yli 1 500 kasvilajia ja 150 kalalajia. Pohjoisessa lajimäärä on pienempi. Norjalaisella uhanalaisten lajien listalla olevista sikäläisistä lajeista oli vuonna 2006 suolla eläviä lajeja 5 % (190 lajia). Erilaisia kasveja ja eläimiä on eniten runsasravinteisilla letoilla, jotka ovat korpien lisäksi uhanalaisimpia suotyyppejä, koska runsasravinteisia soita on ojitettu eniten. Suomessa kaksi kolmasosaa uhanalaisista suolla elävistä lajeista elää juuri letoilla ja korvissa.


title: Suo

text: Soita muodostuu erityisesti ilmastossa, joka on humidinen eli sadanta on suurempi kuin haihtuminen. Soistumista tapahtuu myös silloin, kun eloperäisen aineksen hajoaminen on hitaampaa kuin sen kerrostuminen. Suomessa viileä ja kostea ilmasto sekä suhteellisen tasaiset pinnanmuodot ovat edistäneet soistumista.


title: Suo

text: Soistuminen saattaa olla primaarista tai sekundaarista. Primaarisessa vaihtoehdossa soistuminen tapahtuu heti. Esimerkiksi maankohoamisrannikolla saattaa soistuminen alkaa heti, kun uutta maata kohoaa merestä. Useimmiten soistumiseen tarvitaan kuitenkin välivaiheita eli vaikkapa aikaisemmin muodostunut järvi tai vanha metsämaa alkaa soistua, jolloin kyse on sekundaarisesta soistumisesta.


title: Suo

text: Metsämaan soistumista tapahtuu yleensä kangasmetsissä, joissa metsän vesitalouden muutokset aiheuttavat vedenpinnan nousun lähelle maanpintaa.


title: Suo

text: Kun metsän maaperä on vettä läpäisevää melko vähäravinteista hiekka- tai harjusoramaata, siinä tapahtuu soistumista, jos pohjaveden pinta esimerkiksi läheisten soiden korkeuskasvun johdosta kohoaa. Rahkasammalten vallatessa alaa ne tukahduttavat puiden kasvua, ja vallitsevat puut alkavat kitua ja keloutua. Paikalle kasvaneet männyt jäävät kituliaiksi, ja rämevarvut tulevat vallitseviksi. Metsä on vähitellen muuttunut rämeeksi.


title: Suo

text: Kun maa on huonosti vettä läpäisevää, esimerkiksi savea tai savihietaa (hiesua), soistuminen voi alkaa aikaisemmista soista riippumatta. Keväällä lumen sulaessa ja sateilla kerääntyy notkoihin vettä, joka säilyy niissä kauan. Niihin ilmaantuu karhunsammalta ja kosteammille kohdille rahkasammalta. Runsassateisina vuosina nämä pienet korvenalut laajenevat ja uusia muodostuu, mutta vähäsateisina vuosina ne eivät paljoakaan vähene, sillä varsinkin rahkasammalet pidättävät hyvin vettä. Soistumakohdat yhtyvät vähitellen. Kangas muuttuu korpikankaaksi, rahkasammalkasvuston tullessa vallitsevaksi ja turpeen paksutessa sekä metsänkasvun huonotessa korveksi ja lopulta rämeeksi. Korpi voi säilyä rämeeksi muuttumatta, jos vesi on juokseva, tai paikoilla, jonne valuu ravinteikasta vettä ympäröiviltä metsämailta.


title: Suo

text: Kun soita muodostuu eri korkeudella oleviin notkoihin ja kukin suo kasvaa korkeutta, kunnes se on yhtä korkea kuin sen alemmasta suosta erottava kangaskynnys, alkaa vettä valua suosta rinnettä myöten alemmalle suolle. Tällöin rinne soistuu. Jos rinne on laihaa, vähäravinteista maata ja vesi sadevettä, muodostuu niin sanottu "vesikangas", jolle ominaista on hyvin tiivis karhunsammalen muodostama pohjakerros, ja kituva, tavallisesti mäntyä kasvava metsä. Jos soistuva kangas on lihavampaa eli runsasravinteista, siitä muodostuu korpikangas, ja jos se on hyvin rehevää ja valuva vesi ravinteikasta, syntyy runsasruohoinen, tavallisesti sekametsäinen korpilehto. Vesikangas muuttuu edelleen soistuessaan rämeeksi, korpikangas tavallisesti korveksi ja korpilehto reheväksi ruoho- ja heinäkorveksi. Molemmat viimeksi mainitut voivat lopulta soistumisen edetessä muuttua rämeeksi.


title: Suo

text: Kun vesi alkaa valua ylemmältä suolta alemmalle, voi alempi vettyä ja ylempi jonkin verran kuivua. Vettymisestä suo (metsää kasvava räme tai korpi) voi muuttua nevaksi, ja vettymisen ollessa voimakasta sammalkasvillisuus kuolee, jolloin muodostuu vähäsammalinen paljasturpeinen rimpineva (tai rimpiletto), jolla saattaa kasvaa hyvin runsaasti saraheinää. Vettyminen voi tapahtua millä suon kehitysasteella tahansa.


title: Suo

text: Soita syntyy myös vesijättömaille eli suoraan vedestä vapautuneelle maalle. Merestä kohoavan maan soistumista tapahtuu Suomen maankohoamisrannikoilla, erityisesti Pohjanmaalla. Merestä paljastuva kostea ja tasainen maa on alkanut soistua heti vesien peräytyessä. Soistumista tapahtuu kuitenkin myös järvien rantojen vesijättömailla ja avoimilla rantaniityillä eli rantaluhdilla.


title: Suo

text: Järvet ja lammet kasvavat välillä umpeen ja muuttuvat suoksi, kun kasvillisuus leviää ja sinne kertyy lietettä. Soistuminen voi tapahtua järven pinnalla yleensä kelluvien rahkasammalreunusten aiheuttamana tai vaihtoehtoisesti järven pohjassa, kun sinne painuu kasvillisuutta.


title: Suo

text: Pehmeähköpohjaisissa matalissa järvissä tai niiden lahdelmissa kasvaa runsaasti muun muassa kaislaa, järviruokoa ja saroja. Tämän kasvillisuuden jäännöksistä muodostuu pohjalle yhä paksunevia turvekerroksia. Niitä peittävä vesikerros ohenee, ja samassa määrin ilmestyy sammalia, usein ensin eräitä vesi- ja lehtisammalia, sitten yhä runsaammin rahkasammalia. Kaislamaiset kasvit häviävät, ja tilalle tulee märille soille ominaisia ruohokasveja ja saroja. Paikalle on silloin muodostunut neva. Sammalkasvillisuuden kasvaessa vuosittain korkeutta suon pinta kohoaa ja kuivuu. Nevaruohot ja -heinät häviävät suurimmaksi osaksi, ja tilalle tulee varpuja. Samalla ilmaantuu männynkin taimia, jotka vähitellen kasvavat niin sanotuiksi kitumännyiksi. Nevasta on muodostunut silloin räme tai rämeneva. Väliasteena saattaa esiintyä kuusi-, lehti- tai sekametsää kasvava isomättäinen korpi, varsinkin rehevillä seuduilla.


title: Suo

text: Kalkkipitoisilla alueilla muodostuu nevan sijasta letto. Turpeen paksuuntuessa suon pinta kohoaa kalkkipitoisen pohjavesikerroksen vaikutuspiirin yläpuolelle, jolloin saattaa ilmestyä rahkasammalia, ja letto muuttuu nevaksi tai jopa melkein rämeeksi. Myös juoksevien vesien varsilla oleville tulvamaille on muodostunut soita, mutta Suomessa ne ovat pääasiassa kuitenkin syntyneet metsämaan soistuessa.


title: Suo

text: Soita saatetaan pitää joutomaina. Ojitusten tarkoituksena on lähinnä suon kuivattaminen muuhun käyttöön eli useimmiten joko pelloksi, metsätalouden tarpeiksi tai turpeen ottoa varten. Vedenpinnan laskiessa turve kuivuu, ja ajan kuluessa kangasmetsän kasvillisuus korvaa kosteutta vaativat suokasvit. Vaikka ojat umpeutuisivat, ne saattavat vielä silti johtaa vettä.


title: Suo

text: Talouskäyttö tuhoaa suoluontoa, joten monet suotyypit ja niiden eliölajit ovat uhanalaisia. Lisäksi maisema on muuttunut ja vesistöt kuormittuneet. Uutta turvetta ei myöskään kerry niin kauan kuin suo pysyy kuivana. Suomessa on tehty ojituksia eniten maailmassa: suota on noin 10,4 miljoonaa hehtaaria, josta luonnontilassa tai ojittamatta on nyt noin 40 %.


title: Suo

text: Turvetta tuotetaan esimerkiksi polttoaineeksi, karjan ja hevosten kuivikkeeksi ja puutarhatuotantoon kasvualustaksi. Kirjan "Suomen ympäristön tulevaisuus" mukaan turvetuotantoon on Suomessa varattu 120 000 hehtaaria suoalueita. Määrä on noussut ja tulee vieläkin nousemaan. Muiden lähteiden mukaan Suomen suoalasta on turveteollisuuden käytössä vajaat 60 000 hehtaaria, josta tuotannossa on vuosittain noin 50 000 ha.


title: Suo

text: Turpeen nosto on kannattavaa, jos alue on laajuudeltaan vähintään 50 hehtaaria ja turvekerros on ainakin kaksimetrinen. Turvetuotanto ja siihen liittyvä ojitus ovat Suomessa luvanvaraisia, jos alue on laajuudeltaan yli 10 hehtaaria. Turpeen tuotanto on yleensä suhteellisen lyhytaikainen suon käyttövaihe, useimmiten 15–25 vuotta.


title: Suo

text: Turpeen keräys muuttaa suon vesitaloutta, mikä voi tuhota sen ekosysteemin. Kuivatusvedet aiheuttavat ongelmia turvekerrosten alapuolisille vesille ja pohjavesille, eroosio vie mukanaan kasviravinteita ja kiinteitä turvehiukkasia. Kun alue on tyhjennetty turpeesta, voidaan tilalle istuttaa metsää, perustaa linnuille kosteikko tai antaa ojien tukkeutua, jotta turpeen kasvu alkaisi uudestaan. Britanniassa harrastajapuutarhurit kuluttavat kaksi kolmasosaa kerätystä turpeesta, ja heitä neuvotaan luopumaan turvepohjaisten tuotteiden käytöstä. Suomessa nostetuista turpeista 90 % menee energiantuotantoon ja 6–7 % kasvuturpeeksi. Suomen lisäksi turvetta poltetaan vain Irlannissa, Ruotsissa ja entisen Neuvostoliiton alueella. Suomessa sen osuus on 6–7  % kokonaisenergiankulutuksesta.


title: Suo

text: Iijokiseudun kunnissa harkitaan käytöstä poistettujen turvesoiden muuttamista kesälaitumiksi poroille. Tutkimuksen takana on Luonnonvarakeskus.


title: Suo

text: Pelloiksi turvemaita on kuivatettu satoja vuosia, mutta viimeisten 30 vuoden aikana kuivatus on nopeutunut muun muassa sahatavara- ja paperiteollisuuden tarpeiden vuoksi. Soita kuivattiin Suomessa pelloiksi jo keskiajalla. Suurin osa maatalouskäyttöön otetuista soista raivattiin Suomessa 1800- ja 1900-luvun vaihteessa. Pelloiksi soita on raivattu Suomessa noin 0,7–1,0 miljoonaa hehtaaria, joista arvioidaan olevan nykyisin talouskäytössä 134 000–240 000 ha. Geologian tutkimuskeskus arvioi suota olevan peltoina vain sen 0,7 miljoonaa ha. Noin 7 % alkuperäisestä suoalasta on muutettu pelloiksi.


title: Suo

text: Arviot metsätalouskäyttöön kuivatetusta suopinta-alasta Suomessa vaihtelevat välillä 4,7–5,7 miljoonaa hehtaaria eli vähän yli puolet suopinta-alasta. Ympäristöministeriön mukaan noin kuudesosan ojitukset ovat metsätalouden kannalta epäonnistuneita. Järjestelmällinen ojitus aloitettiin valtion mailla 1900-luvun alussa. 1950-luvulla määrä alkoi lisääntyä nopeasti, kun ojitus alkoi koneellistua. Soiden ojitus oli vilkkainta 1960- ja 1970-luvuilla, jolloin ojitettiin metsänkasvatukseen kelpaamattomiakin soita. 1970-luvulla soiden ojitusmäärä oli melkein 300 000 hehtaaria vuodessa, 1990-luvun alussa enää noin 15 000 ha vuosittain. Suoalueiden ojitus on ollut taloudellisesti kannattavaa, koska puuntuotanto on lisääntynyt, mutta ojitus tuhoaa alkuperäistä suoluontoa ja kuormittaa vesistöä.


title: Suo

text: Suomessa ei luonnontilaisia soita enää ojiteta metsätalouskäyttöön, mutta vanhoja ojituksia ylläpidetään ja täydennetään. Kunnostusojituksia tehdään vuosittain noin 60000 hehtaarilla. Kunnostusojitusten määrä vanhoilla alueilla on kuitenkin kasvussa, mutta niitä ei suositella tehtäväksi luonnoltaan arvokkaissa kohteissa. Ojitettuja soita on yritetty pelastaa uhanalaisille lajeille ojia tukkimalla.


title: Suo

text: Suomessa yhdyskuntarakentamiseen on käytetty noin 100 000 hehtaaria suota, josta maanteiden alla on 30 000–35 000 ha ja voimalaitosaltaissa noin 40 000 ha. Myös golfkenttiä on rakennettu suon päälle. Suomessa tästä hyvä esimerkki on Tampereella sijaitseva Tammer-Golf.


title: Suo

text: Turvetuotantoon käytetyillä soilla turpeen noston loppumisen jälkeen on ennallistamisen lisäksi myös muita vaihtoehtoja. Sinne voidaan istuttaa puita, sillä metsän kasvu suon pohjalla voi onnistua jopa paremmin kuin jos siellä olisi edelleen paksu turvekerros. Erityisesti metsästäjät suosivat lintujärvien perustamista suon pohjalle. Myös kalankasvatuslammikoita on perustettu entisille soille. Viljelymaana käyttö on yksi vaihtoehto suon pohjille: niitä on muutettu peltomaiksi esimerkiksi tuorerehun kasvatukseen, mutta rikkaruohottomuutensa takia ne ovat hyviä muun muassa mansikoiden ja juureksien viljelyyn.


title: Suo

text: Suomaisemalla on omat esteettiset arvonsa ja niiden kautta muun muassa matkailuarvoa. Soilla on myös alettu järjestää erilaisia tapahtumia. Niistä Suomessa tunnetuin lienee suopotkupallo, joka on saavuttanut huomiota myös muualla. Suopotkupallon mestaruuskilpailut järjestetään vuosittain Hyrynsalmella, Kainuussa.


title: Suo

text: Ennallistaminen on kertaluontoinen toimenpide, jolla yritetään saada ihmisen muuttama suoalue takaisin luonnontilaan. Ilman ennallistamistoimenpiteitä suo ei palaudu ojituksesta. Suoalueilla ensisijainen tarkoitus on suon luontaisen vesitalouden palauttaminen, jolloin täytetään ojia ja poistetaan ojituksesta hyötynyttä puustoa. Jos ojien täyttäminen ei ole mahdollista, suon vedenpintaa voidaan nostaa myös patoamalla ojia. Hyvissä olosuhteissa soistuminen käynnistyy uudelleen heti kun turvetuotanto on lopetettu.


title: Suo

text: Koska puut haihduttavat vettä, puuston poisto on useimmiten tarpeellista. Puuston poisto palauttaa myös alkuperäisen avoimen suomaiseman. Puita poistetaan siis niiltä alueilta, jossa niitä ei ole ollut ennen ojitusta. Korpisoilla, joilla kuuluukin olla paljon puita, ne säästetään. Vedenpinnan nousu tappaa osan puustosta, joten ennallistettu korpi tarjoaa hyvän elinympäristön kosteaa pienilmastoa ja lahopuuta vaativille lajeille. Useimmiten istutetut puut ovat aiheuttaneet vahinkoa suon turpeelle, ja lisäksi ne ovat saattaneet muuttaa veden kulkua alueella ja edistää suoympäristöille vieraiden lajien leviämistä.


title: Suo

text: Suomen alkuperäisestä suoalasta on suojeltu 8 % eli noin 800 000 ha. Geologian tutkimuskeskuksen mukaan suojeluohjelmissa olisi mukana 1,1 miljoonaa hehtaaria suota. Suurin osa suojelluista alueista on Pohjois-Suomessa, Etelä-Suomessa suojelualueita on vain 2 % alkuperäisestä suopinta-alasta. Osa suojelualueistakin on Suomessa osittain ojitettu, ja niitä on tarkoitus ennallistaa.


title: Suo

text: Soilla on vaikutusta ilmaston kasvihuonekaasujen pitoisuuksiin ja sitä kautta ilmaston lämpenemiseen. Koskemattomista soista vapautuu ilmakehään metaania, mutta samalla ne myös sitovat hiilidioksidia eli toimivat hiilinieluina siinä määrin, että yhteisvaikutus on ilmastonmuutosta hillitsevä. Kuivattuna suot eivät enää vapauta metaania ja hiilen sitoutuminen pienenee.


title: Suo

text: Ojituksen jälkeen puusto alkaa sitoa hiilidioksidia, jolloin suon kasvihuonevaikutus muuttuu ilmiötä voimakkaasti estäväksi. Soiden ojitus kuitenkin heikentänyt vähän ainakin Suomen ilmastoa, koska kasvukauden aikaisen tehoisan lämpösumman lasku on suurimmassa osassa maata tapahtunut soiden ojituksen takia. Yleisesti ojituksen ilmastovaikutus on kuitenkin vielä epäselvä.


title: Suo

text: Varsinkin Siperian soiden uskotaan olleen valtavia metaanin tuottajia viime jääkaudesta lähtien eli 12 000 vuotta. Ilmakehän metaanipitoisuus nousi paljon noin 9 000–11 500 vuotta sitten, minkä tutkijat arvelevat johtuvan soista. Suokerrokset ovat Siperiassa enimmillään 10 metriä paksuja, ja niistä löydetyt kasvit ovat eläessään saattaneet tuottaa kuusi kertaa enemmän metaania kuin nykyiset kasvit.


title: Suo

text: Suot sitovat hiilidioksidia hiileksi maaperään. Maapallon soiden arvioidaan sisältävän 541 miljardia tonnia hiiltä, joka vapautuessaan ilmaan hiilidioksidin muodossa aiheuttaisi äärimmäisiä seurauksia. Kun suot kuivuvat lämpimien ilmojen, ikijään sulamisen ja alhaisen veden pinnan takia, maaperän happitaso nousee ja metaanin sijasta voi siis alkaa syntyä hiilidioksidia. Siperiassa hiilidioksidin suurempi vapautuminen on jo ilmeisesti alkamassa, koska siellä on jo näkynyt merkkejä ilmaston lämpenemisestä.


title: Suo

text: Indonesiassa poltettiin soita väestön lisääntymisen takia, ja myös se vapautti hiiliyhdisteitä maaperästä ilmakehään.


title: Suo

text: Koska suolla ei tapahdu kunnollista orgaanisen aineksen hajoamista, turpeen seasta on usein tehty arkeologisia löytöjä. Lisäksi suon parkitsevat happamat ainekset saavat ainakin nahan säilymään siellä hyvin.


title: Suo

text: Irlannista löydettiin vuonna 2006 tuhatvuotias Psalmien kirja suosta, jolta oltiin nostamassa kasvatusturvetta. Noin 20-sivuisen latinankielisen kirjan arvioitiin olevan peräisin vuosien 800–1000 tienoilta, ja se oli Irlannin ensimmäinen varhaiskeskiaikainen tekstilöytö 200 vuoteen.


title: Suo

text: Keski-Euroopan pohjoisosista on löydetty satoja muumioituneita suoruumiita kosteikoista Irlannista, Isosta-Britanniasta, Saksasta, Hollannista ja Tanskasta. Ne ovat peräisin rautakaudelta ja ovat säilyneet, koska rahkasammalissa on vain vähän happea ja antimikrobiyhdisteitä. Lisäksi näillä alueilla suot ovat kylmiä, happamia ja hapettomia, joten ihmisruumiit eivät mätäne, vaan muumioituvat. Ruumiita on tutkittu esimerkiksi kolmiulotteisen kuvantamisen ja radiohiiliajoituksen avulla. Mitään selvää syytä ruumiiden joutumiselle suohon ei ole, mutta syiksi on arveltu esimerkiksi suohon hautaamista polttohautauksen sijasta, uhraamista ja rangaistuksia. Monissa löydetyissä ruumissa on ollut merkkejä kidutuksestakin.


title: Pēteris Vasks

text: Pēteris Vasks (s. 16. huhtikuuta 1946, Aizpute) on latvialainen säveltäjä.


title: Pēteris Vasks

text: Nuorena Vasks opiskeli kontrabasson soittamista ja soitti lukuisissa latvialaisissa orkestereissa. Hieman myöhemmin hän alkoi opiskella säveltämistä. Vasksin varhaiset sävellykset olivat aleatorisia ja niissä oli vaikutteita muun muassa Witold Lutosławskin musiikista. Myöhemmissä teoksissa on vaikutteita myös latvialaisesta kansanmusiikista.


title: Tiedostomuoto

text: Tiedostomuoto ilmaisee tietokoneiden tallennusmedialle talletetun tiedoston tallennusmuodon eli rakenteen. Monista tiedostomuodoista on olemassa julkinen määritelmä, jossa kuvataan miten tieto tulee koodata. Hyötynä on talletetun tiedon yhteensopivuus eri ohjelmien ja järjestelmien välillä.


title: Tiedostomuoto

text: Tiedostomuodon tunnistamiseen on kehitetty useita eri tapoja. Unix ja Unixin kaltaiset käyttöjärjestelmät tunnistavat tiedostomuodon sen alussa olevasta merkkisarjasta. Esimerkiksi GIF-kuvatiedostot alkavat ASCII-merkeillä codice_1 tai codice_2 standardista riippuen ja käännetty Java-koodi heksaluvuilla 0xCAFEBABE. Amiga OS tunnistaa tiedostot samalla menetelmällä ja esimerkiksi IFF -tiedostot alkavat merkkijonolla codice_3. Neljän merkin "Type ID" tunnistetta kutsutaan eri yhteyksissä eri tavoin: Mac OS-alustalla Type ID-koodia kutsutaan OSType:ksi ja Windows-alustalla FourCC:ksi. Uudempi macOS noudattaa BSD:n tavoin Unix-tapaa. Tiedostomuoto voidaan tällöin tunnistaa sen nimeämisestä riippumatta ja esimerkiksi komentoriviputken tai verkon yli välitetyn datavirran yhteydessä tiedostomuoto tunnistetaan ilman nimeä.


title: Tiedostomuoto

text: Eräs käytetty tapa on käyttää tiedostopäätteitä. Eräät tiedostonhallintaohjelmat kuten Windowsin Explorer tai KDE:n tiedostoselain Konqueror käyttävät tiedostopäätettä päätelläkseen tiedoston tiedostotyypin. Tiedostopääte on tiedoston nimessä viimeisen pisteen jälkeen tulevat merkit. Esimerkiksi HTML-dokumentit tunnistetaan codice_4-tiedostopäätteestä. Muita tiedostomuodon tunnistamiseen käytettäviä tapoja on muun muassa tiedostomuodon päättely tiedoston sisällön perusteella ja metadatan tallentaminen tiedostojärjestelmään.


title: Tiedostomuoto

text: Tiedostopäätteet näkyvät tiedostonimen loppuosassa pisteellä eroteltuna. Esimerkiksi tiedostonimessä codice_5, pääteosa codice_6 voi ilmaista tiedoston olevan yksinkertainen muotoilematon tekstitiedosto, jonka voi avata millä tahansa tekstitiedostoja lukevalla tekstieditorilla tai tekstinkäsittelyohjelmalla.


title: Tiedostomuoto

text: Eräs tapa ilmaista tiedostomuoto on MIME-tyypit. Ne ovat hallitseva tapa kuvata tiedostomuotoja Internetissä. MIME-muodot koostuvat standardoiduista tunnisteista, jossa tyyppi ja alatyyppi erotetaan vinoviivalla: esimerkiksi codice_7 tai codice_8. MIME-tyypit oli tarkoitettu alun perin kuvaamaan sähköpostin liitetiedostojen tiedostomuotoja alustariippumattomasti. Sama tekniikka on otettu WWW:n HTTP-tiedostosiirtoprotokollan käyttöön.


title: Tiedostomuoto

text: Tiedostomuoto tarkoittaa välttämättöminen valinnaisten tietojen säilömistä rakenteeseen, joka voidaan ohjelmallisesti käsitellä yhdessä tai useammassa eri ohjelmassa. Välttämättömiä tietoja voivat olla audiokanavien lukumäärä ja näytteenottotaajuus äänen oikean toiston varmistamiseksi. Valinnaisia tietoja voivat olla tekijän ja tiedoston luomiseen käytetyn ohjelman nimi sekä ajan hetki.


title: Tiedostomuoto

text: Esimerkiksi AIFF-tiedostomuoto koostuu lohkoista, joissa kerrotaan tietynlaisia metatietoja itse audiodatasta. Metatiedot kertovat montako bittiä yksittäinen ääninäyte on ja ohjelma sen mukaan voi jakaa datan eri kanaviin. Käsittelevä ohjelma voi myös ohittaa lohkot joita se ei välttämättä tarvitse sillä hetkellä.


title: Tiedostomuoto

text: Säännönmukainen tiedostomuoto voi olla olennaista, jotta tietoa voidaan käsitellä luotettavasti eri ohjelmaversioiden ja eri ohjelmien välillä, osittain koska uudemmat versiot voivat lisätä tietoa jota aiemmat versiot eivät osaa käsitellä.


title: Tiedostomuoto

text: Tiedostomuotoja on olemassa useita eri tarkoituksiin. Joihinkin tarkoituksiin on jopa useita kilpailevia muotoja. Osa tiedostomuodoista on suunniteltu vain yhtä tarkoitusta varten, kuten JPEG staattisten kuvien tallennusta varten. Osaa tiedostomuodoista voidaan käyttää useaan tarkoitukseen, kuten GIF-tiedostomuoto jota voidaan käyttää kuvien ja animaatioiden tallentamiseen. Tiedostomuodot voidaan jakaa käyttötarkoituksensa perusteella seuraavasti:


title: Tiedostomuoto

text: Arkistotiedostomuodot tiivistävät alkuperäisiä tiedostoja ja arkistoimalla säästetään muistitilaa tai pystytään siirtämään tiedostoja verkostossa vähäisemmällä määrällä tietoliikennettä.Unixeissa käytetty tar-ohjelma ei itsessään pakkaa, mutta tukee ulkoisia pakkausohjelmia kuten gzip, bzip2 ja xz pakkaamiseen ja purkamiseen.


title: Tiedostomuoto

text: Kuvatiedostomuotoja käytetään kuvien tallentamiseen, säilyttämiseen ja katseluun. Kuvat voidaan jakaa bittisyvyytensä mukaan määrittyviin värisyvyyksiin.Ohjelmatiedostomuotoja käytetään konekielisten ohjelmien tiedoille sekä objektitiedostoille.Tekstitiedostomuodot, mitä käytetään tekstien tallentamiseen ja esittämiseen yksinkertaisimmasta ja varhaisimmasta monipuolisimpaan lueteltuna.Yleisimmät videotiedostot ovat säiliömuotoja, jotka eivät pakota mitään tiettyä koodekkia videolle tai äänelle vaan voivat sisältää eri tavalla koodattua dataa.


title: Ust-Ordan Burjatia

text: Ust-Ordan Burjatia tai Ust-Ordynskin Burjatia (, ) on Irkutskin alueeseen kuuluva piirikunta Itä-Siperian eteläosassa, Baikaljärvestä ja Burjatian tasavallasta länteen. Vuoden 2007 loppuun asti Ust-Ordan Burjatia oli autonominen piirikunta (), jolla oli Venäjän federaation liittovaltiosubjektin asema, vaikka se silloinkin oli osa Irkutskin aluetta. Huomattava osa piirikunnan väestöstä on burjaatteja. Piirikunnan nimi tulee sen keskustaajaman Ust-Ordynskin (aikaisemmin "Ust-Ordan" kylä) nimestä.


title: Ust-Ordan Burjatia

text: Ust-Ordan Burjatia sijaitsee Baikaljärvestä länteen Lenan-Angaran ylänköalueen eteläosassa. Alueen itäosaa reunustaa Baikalvuorten eteläosa ja sen länsiosaan ulottuvat Sajanvuoret. Vuoristoalueiden välissä on jokilaakso, jossa virtaa Jeniseihin laskeva Angara, joka on Baikaljärven laskujoki.Vuonna 1989 piirikunnan asukkaista oli venäläisiä 56,5 %, burjaatteja 36,3 %, tataareja 3,2 %, ukrainalaisia 1,7 % ja muita 2,3 %.


title: Ust-Ordan Burjatia

text: Vuonna 2002 piirikunnan asukkaista oli venäläisiä 54,4 %, burjaatteja 39,6 %, tataareja 3 %, ukrainalaisia 0,96 % ja muita loput.


title: Ust-Ordan Burjatia

text: Ust-Ordan Burjatiassa slaavien suhteellinen osuus on vähentynyt lähinnä maastamuuton ja alhaisen syntyvyyden takia.


title: Ust-Ordan Burjatia

text: Piirikunnassa harjoitetaan elintarvike-, metsä-, puunjalostus-, selluloosa- ja paperiteollisuutta sekä koneenrakennusta, kivihiilen louhintaa ja metallinjalostusta. Maataloudessa kasvatetaan maito- ja lihakarjaa sekä lampaita. Lisäksi viljellään vehnää.


title: Ust-Ordan Burjatia

text: Ust-Ordan autonominen piirikunta (–2008) oli aikanaan ainoa Venäjän liittovaltiosubjekti, jossa ei ollut kaupunkimaista asutusta. Hallinnollisena keskuksena oli ja on Ust-Ordynskin maaseututaajama (n. 14 000 as.). Kaikkiaan piirikunnassa on 4 taajamaa ja 6 piiriä. Venäläiset kasakat alkoivat tehdä sotaretkiä burjaattien läntisille alueille vuodesta 1628. He keräsivät jasakkiveroa turkiksina ja rakensivat veronkannon tueksi linnoituksia. Angara- ja Lenajokien varsien burjaatit tekivät ajoittaista vastarintaa aina vuoteen 1696, jolloin kasakat kukistivat heidän viimeisen suuremman kapinansa. Aluetta asuttaneiden länsiburjaattien määrä kasvoi nopeasti 1700-luvulta 1850-luvulle saakka. Vuonna 1783 heitä oli noin 50 000 ja vuonna 1839 99 000. Baikalin burjaateista poiketen he eivät pääosin olleet buddhalaisia. He harjoittivat šamanismia, mutta kristinusko alkoi vallata alaa käännytysten ja venäläisten kanssa solmittujen seka-avioliittojen myötä. Venäläistyneet burjaatit tunnettiin nimellä "karym". He perustivat monet alueen kylistä, muun muassa Ust-Ordynskin.


title: Ust-Ordan Burjatia

text: Siperian radan valmistuminen alkoi tuoda alueelle enemmän venäläisiä muuttajia 1800-luvun lopulta alkaen. Siirtolaiset ja pakkokäännytykset kristinuskoon herättivät närää paikallisissa. Helmikuun vallankumouksen jälkeen vuonna 1917 paikalliset kristityt burjaatit kääntyivät joukoittain buddhalaisuuteen tai takaisin šamanismiin. Venäjän sisällissodassa bolševikit ottivat Ust-Ordan alueen haltuunsa talvella 1919–1920. Sittemmin läntiset burjaatit hallitsivat pitkälti Burjaattien ASNT:n politiikkaa. 26. syyskuuta 1937 Ust-Ordan alueen nimi muutettiin "Ust-Ordan burjaatti-mongolien kansalliseksi piirikunnaksi" ja se siirrettiin Irkutskin alueen alaisuuteen. Vuonna 1977 alue muuttui vielä kansallisesta piirikunnasta autonomiseksi piirikunnaksi, mutta tämä nimenmuutos ei tuonut juurikaan hallinnollisia muutoksia.


title: Ust-Ordan Burjatia

text:
Venäläisten muuttoliike alueelle vähensi burjaattien suhteellista määrää alueella. Vuonna 1959 burjaatteja oli alueen 113 200:ta asukkaasta 37,4 %. Virallisten lukujen mukaan burjaateista 90 % käytti burjaattia äidinkielenään, mutta todellisuudessa heistä vain noin kolmannes puhui sitä sujuvasti. Alueen väestömäärä oli huipussaan vuonna 1970, jolloin alueella asui
146 412 henkilöä. Sittemmin väestömäärä laski burjaattien määrän kuitenkin noustessa hitaasti. Burjaattien määrä nousi 2 000:lla henkilöllä vuosien 1970 ja 1989 välillä, kun taas muiden kansallisuuksien määrä tippui samana aikana 99 100:ta 86 600:n. Sittemmin Neuvostoliiton romahdettua alueesta tuli suoraan Venäjän federaation alainen subjekti sen kuitenkin pysyessä myös osana Irkutskin aluetta. Ust-Ordaa vaivasivat kuitenkin talousongelmat. Kolme neljännestä alueen budjetista tuli Venäjän federaation tukina. Irkutskin alueen ja Ust-Ordan Burjatian yhdistämisestä pidettiin kansanäänestys huhtikuussa 2006, ja ne yhdistyivät 1.1.2008 alkaen.


title: UNMEE

text: UNMEE eli United Nations Mission in Ethiopia and Eritrea on heinäkuussa 2000 alkanut Yhdistyneiden kansakuntien rauhanturvaamis- ja sotilastarkkailuoperaatio Etiopian ja Eritrean raja-alueella. Operaatioon on osallistunut enimmillään 4 200 sotilasta 47 maasta. Sen päätehtävänä on valvoa Etiopian ja Eritrean raja-alueilla maiden välistä rauhansopimusta. Vuosina 1998–2000 maat kävivät keskenään rauhansopimukseen päättyneen rajasodan, jossa kuoli 70 000 ihmistä.


title: UNMEE

text: Yhdistyneiden kansakuntien suomalainen Rauhanturvajoukko Etiopiassa ja Eritreassa (YKSRJEE) toimi 207 hengen vahvuisena alueella 14. kesäkuuta 2003 – 15. joulukuuta 2004. Rauhanturvajoukon poistumisen jälkeen alueelle jäi neljä suomalaista upseeria esikuntaan Asmaraan sekä seitsemän sotilastarkkailijaa.


title: UNMEE

text: 7. joulukuuta 2005 julkistettiin, että Eritrea on lähettänyt YK:lle kirjeen, jossa se määrää länsimaiset rauhanturvaajat poistumaan Eritreasta kymmenen päivän kuluessa. Kirje koski ainoastaan UNMEE-operaatioon osallistuvia henkilöitä, ei esimerkiksi Punaisen ristin henkilöstöä. Osa Asmaran esikunnan toiminnasta ja henkilöstöstä siirrettiin Etiopian Addis Abebaan.


title: UNMEE

text: Aikaisemmin syksyllä Eritrea oli jo kieltänyt rauhanturvaajien helikopterilentotoiminnan, mikä vaikeutti tehtävien suorittamista (mm. henkilöstön sairausevakuointeja ja rajavyöhykkeen tarkkailua ilmasta). Eritrea myös rajoitti maapartioiden liikkumista rajavyöhykkeellä. Eritrea on ilmoittanut olevansa tyytymätön siihen, että se ei ole vielä saanut haltuunsa kaikkia rauhansopimuksen sille lupaamia alueita. (Vrt. BBC:n kartta alueesta). Suomesta paikalla on kaksi rauhanturvaajaa.


title: UNMEE

text: Vastalauseena Eritrean YK:n henkilöstöön kohdistamille rajoitteille uhkasi Yhdistyneet kansakunnat eräänä vaihtoehtona vetää joukkonsa pois Eritrean ja Etiopian väliseltä rajalta, mikä olisi saattanut merkitä uutta Eritrean ja Etiopian välistä rajasotaa.


title: UNMEE

text: Syksyllä 2006 Eritrea siirsi joukkojaan rajavyöhykkeelle sadonkorjuuseen, mitä on tapahtunut muinakin vuosina. Tällä kertaa mukana oli kuitenkin useita tankkeja.


title: UNFICYP

text: UNFICYP eli United Nations Peacekeeping Force in Cyprus on Yhdistyneiden kansakuntien rauhanturvaoperaatio Kyproksella. Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto perusti sen vuonna 1964 turvaamaan rauhaa saaren kreikkalaisen ja turkkilaisen väestön välillä. Ajanjakson aikana suomalaiset tutustuivat yhdysvaltalaiseen kenttäradio AN/PRC-25:een, josta tuli Suomen puolustusvoimien prikaatiradio LV 311, mikä johti myöhemmin LV 217:n hankintaan.


title: UNFICYP

text: Vuosina 1964–1977 saarella oli suomalainen pataljoona (YKSP), jonka vahvuus oli parhaimmillaan yli tuhat miestä. Sen jälkeen UNFICYP:ssä oli yleensä muutaman hengen vahvuinen suomalaisosasto (YKSO) kesäkuuhun 2005 asti, jolloin suomalaisrauhanturvaajien tehtävä saarella päättyi.


title: UNFICYP

text: UNFICYP:iä on kahdesti johtanut suomalainen: vuosina 1966–1969 jalkaväenkenraali Armas-Eino Martola ja vuosina 1994–1996 kenraalimajuri Ahti Vartiainen.


title: Edward Elgar

text: Sir Edward Elgar (2. kesäkuuta 1857 Broadheath – 23. helmikuuta 1934) oli brittiläinen säveltäjä. Hänen tuotantonsa edustaa 1800-luvun loppupuolen romantiikkaa.


title: Edward Elgar

text: Elgar syntyi pienessä worcestershireläisessä kylässä pianonvirittäjä ja musiikkikauppias William Elgarille sekä tämän vaimolle Annille. Lapsena Elgar opiskeli musiikkia pääasiassa itse, koska hänen vanhemmillaan ei ollut tarpeeksi rahaa kustantaakseen tämän opintoja. Elgar kiinnostui musiikista alun perin isänsä musiikkiliikkeessä olleiden nuottien ja soitinten ansiosta. Joskus hän otti liikkeestä löytyneitä nuotteja mukaansa maaseudulle ja tutki niitä. Myöhemmin Elgar sai sävellyksiinsä usein innoituksen luonnosta.


title: Edward Elgar

text: 15-vuotiaana Elgar jätti koulun ja aloitti työt paikallisen asianajajan alaisena. Vuoden kuluttua hän kuitenkin päätti alkaa työskennellä musiikin parissa. Vuonna 1879 Elgar alkoi soittaa viulua orkesterissa. Kerran hän pääsi soittamaan Antonín Dvořákin kuudennen sinfonian ja "Stabat Materin". Elgar piti Dvořákin orkestroinnista ja otti hänen musiikistaan vaikutteita useisiin varhaissävellyksiinsä.


title: Edward Elgar

text: 29-vuotiaana Elgar tapasi Caroline Alice Robertsin, jonka kanssa meni kolme vuotta myöhemmin naimisiin. Elgar sävelsi vaimolleen kamarimusiikkikappale "Salut d'amour"in. Myöhemmin kappaleesta tuli yksi säveltäjän arvostetuimmista. "Salut d'amour"in alkuperäinen versio esitetään pianolla ja viululla.


title: Edward Elgar

text: Pian pariskunta muutti Lontooseen. Täällä Edward Elgar omistautui täysin säveltämiselle. Säveltäjä ei kuitenkaan saanut suosiota ja pian pariskunta muutti takaisin.


title: Edward Elgar

text: Elgar alkoi saavuttaa menestystä säveltäjänä 1890-luvulla. Varhaisimpiin mestariteoksiin lukeutuu muun muassa "Serenadi jousiorkesterille" vuodelta 1892.


title: Edward Elgar

text: Lopullinen kansainvälinen läpimurto tapahtui, kun Elgar vuonna 1899 sävelsi tunnetut "Enigma"-muunnelmansa. Ne ensiesitettiin Lontoossa arvostetun saksalaisen kapellimestari Hans Richterin johdolla. Elgar itse kertoi, että teos syntyi, kun hän alkoi eräänä päivänä improvisoida pianolla yhtä melodiaa. Sitten hän alkoi muunnella sitä niin, että jokainen muunnelma kuvaisi jotakuta hänen ystäväänsä. Tämän jälkeen säveltäjä orkestroi muunnelmat ja teoksesta tuli menestys. Lopullisessa työssä muunnelmia oli kaikkiaan neljätoista.


title: Edward Elgar

text: 1890-luvulla Elgar sävelsi myös useita vokaalimusiikkiteoksia, kuten kantaatti "The Black Knightin". Ne eivät kuitenkaan ole nykyään kovin tunnettuja. Vokaalimusiikin alalla säveltäjän ensimmäinen mestariteos oli hänen vuonna 1900 säveltämänsä oratorio "The Dream of Gerontius". Teoksen ensiesitys 3. lokakuuta 1900 ei ollut kovin menestyksekäs, mutta nykyään teosta pidetään yhtenä Elgarin onnistuneimmista.


title: Edward Elgar

text: Elgar tunnetaan nykyään parhaiten orkesterille säveltämiensä viiden "Pomp and Circumstance" -marssin ansiosta. Kaksi ensimmäistä marssia hän sävelsi vuonna 1901. Niistä ensimmäisen hän sovitti seuraavana vuonna myös kuorolle. Vuosina 1905, 1907 ja 1930 Elgar sävelsi kolme viimeistä marssia. Vuonna 1930 sävelletyn viidennen marssin melodiat olivat kuitenkin syntyneet jo aiemmin. Säveltäjä ehti myös tehdä luonnoksia kuudennesta marssista.


title: Edward Elgar

text: Vuosina 1902–14 Elgar oli suosituimmillaan. Niinä vuosina hän teki neljä matkaa Yhdysvaltoihin, joista yhdellä hän esiintyi kapellimestarina. Vuonna 1904 Elgarille annettiin aatelisarvo. Vuonna 1908 Elgar sävelsi ensimmäisen sinfoniansa. Se esitettiin jo samana vuonna sata kertaa.


title: Edward Elgar

text: 1910-luvun loppupuolella Elgarin suosio alkoi hiipua. Hänen viimeisenä merkittävänä teoksenaan pidetään vuonna 1919 sävellettyä sellokonserttoa. Pian konserton säveltämisen jälkeen Elgarin vaimo kuoli. Elämänsä loppupuolella Elgar ei enää säveltänyt juuri mitään merkittävää. Myöhemmin säveltäjä alkoi säveltää oopperaa, mutta se jäi kesken. Elgarilta tilattiin myös kolmas sinfonia, mutta sekään ei ehtinyt valmistua. Sittemmin säveltäjä Anthony Payne sävelsi sinfonian valmiiksi.


title: John von Neumann

text: John von Neumann (János Neumann; 28. joulukuuta 1903 Budapest, Itävalta-Unkari – 8. helmikuuta 1957 Washington, Yhdysvallat) oli amerikanjuutalainen matemaatikko, joka työpanoksellaan kehitti kvanttimekaniikkaa, joukko-oppia, tietojenkäsittelytiedettä, taloustiedettä ja muita matematiikan osa-alueita eteenpäin.


title: John von Neumann

text: Von Neumann osallistui Manhattan-projektiin, joka suunnitteli Yhdysvaltojen ydinaseen. Hän oli myös kylmän sodan haukkoja, mistä kertoo sitaatti: ”"If you say why not bomb them" [Neuvostoliittoa] "tomorrow, I say, why not today. If you say today at five o’clock, I say why not one o’clock."” (""Jos Venäjää halutaan pommittaa huomenna, kysyn miksei tänään. Jos tänään kello viisi, kysyn miksei yhdeltä."")


title: John von Neumann

text: Von Neumann on yksi nykyaikaisen tietotekniikan isistä. Hän kehitti vuonna 1946 valmistunutta maailman ensimmäistä elektronista tietokonetta ENIACia. Suuri osa nykyaikaisista tietokoneista perustuu John von Neumannin kehittämään toimintaperiaatteeseen (von Neumannin arkkitehtuuri), jota hän kuvasi keskeneräiseksi jääneessä muistiinpanosarjassaan "First Draft of a Report on the EDVAC".


title: John von Neumann

text: Neumann on peliteorian kehittäjä.


title: John von Neumann

text: Neumann muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1930, kun hänet kutsuttiin Princetonin yliopistoon. Hän työskenteli alkuun luennoitsijana ja vuodesta 1933 yhtenä Institute for Advanced Study in Princetonin kuudesta alkuperäisestä professorista.


title: Ken-Marti Vaher

text: Ken-Marti Vaher (s. 5. syyskuuta 1974 Tallinna) on virolainen poliitikko, joka toimi Ansipin kolmannen hallituksen sisäministerinä edustaen Isänmaan ja Res Publican liittoa. Aiemmin Vaher on toiminut maansa oikeusministerinä. Vaher valittiin Riigikoguun vuoden 2003 vaaleissa.


title: Ken-Marti Vaher

text: Vaher on opiskellut lakia ja valmistunut Tarton yliopistosta vuonna 1996.


title: Ken-Marti Vaher

text: Vaher toimi Partsin hallituksen oikeusministerinä 10. huhtikuuta 2003–13. huhtikuuta 2005. Hallitus kaatui 21. maaliskuuta 2005 Vaherin saatua epäluottamuslauseen, jonka puolesta äänesti Riigikogun 54 edustajaa 101:stä. Epäluottamuslause kohdistui Vaherin suunnitelmaan korruptionvastaisen kamppailun tehostamiseksi. Äänestyksen jälkeen pääministeri Parts ilmoitti eroavansa ja hallituksensa ajan olevan ohi.


title: Ken-Marti Vaher

text: Vaher oli ehdottanut, että syyttäjien täytyisi vuosittain tuoda oikeuteen etukäteen kiintiöity määrä korruptiotapauksia. Vaikka Vaher epäilemättä oli tarkoittanut mallinsa lisäämään korruptionvastaista toimintaa, mallia perustellusti arvosteltiin naivismista: mikäli korruptio jossakin vaiheessa muodostuisi vähäiseksi, kiintiöajattelu motivoisi syyttäjiä tekemään keinotekoisia tai lähes aiheettomia syytteitä, mikäli taas korruptio muodostuisi suureksi, kiintiö voisi estää vakavienkin korruptiojuttujen saamisen syytetointen kohteiksi. Lisäksi kiintiön asettaminen houkuttelee laiskempia virkamiehiä täyttämään kiintiön vaivattomimmilla jutuilla, jättäen hankalammat jopa tutkimatta.


title: Ken-Marti Vaher

text: Huomattavasti järkevämpänä mallina Vaherin suunnitelman vastustajat pitivät oikeusviranomaisten henkilöstöresurssien ja asiantuntemuksen parantamista ja voimavarojen kohdistamista sellaisiin korruptiojuttuihin, joiden saamisella tuomiolle olisi suurin vaikuttavuus ja ennalta ehkäisevyys.


title: Ж

text: Ж on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin. Jakuutin kielessä se tosin esiintyy vain venäjän kielestä lainatuissa sanoissa.


title: Ж

text: Ж ääntyy tavallisesti joko soinnillisena postalveolaarisena frikatiivina /ʒ/ tai soinnillisena liudentuneena postalveolaarisena frikatiivina /ʓ/. Sen äännearvo on bulgariassa /ʒ/, makedoniassa /ʒ/, serbiassa /ʒ/, ukrainassa /ʒ/, valkovenäjässä /ʒ/ ja venäjässä /ʒ/ tai /ʓ/. Marissa ж esiintyy vain vierasperäisissä sanoissa.


title: Hindustan Aeronautics

text: Hindustan Aeronautics Limited (HAL) on Intian valtionyhtiö, joka valmistaa lentokoneita pääosin Bangaloressa.


title: Hindustan Aeronautics

text: Se perustettiin joulukuussa 1940. Sen johtoon tuli Shri Seth Walchand Hirachand, joka oli Intian merkittävimpiä teollisuusmiehiä. Intian valtio tuli yhtiön vähemmistöomistajaksi maaliskuussa 1941 ja otti koko yhtiön hallintaansa 1942. Kun Hindustan Aircraft Limited fuusioitui 1. lokakuuta 1964 Aeronautics India Limited -yhtiön ja Aircraft Manufacturing Depot -asevarikon kanssa (Kanpurissa), syntyi nykyaikainen Hindustan Aeronautics Limited (HAL).


title: Hindustan Aeronautics

text: Saksalainen lentokonesuunnittelija Kurt Tank suunnitteli ensimmäisen Intiassa konstruoidun sotilaskoneen, HF-24 Marut-hävittäjäpommittajan.


title: Hindustan Aeronautics

text: Nykyisin HALilla on 16 tehdasta ja 9 tutkimuskeskusta seitsemällä eri paikkakunnalla Intiassa. Se on valmistanut 12 kotimaista suunnittelua olevaa konetta ja 13 konetta lisenssillä. HAL on valmistanut 3345 lentokonetta, 3540 lentokonemoottoria ja huoltanut 7960 lentokonetta ja 26 800 moottoria.


title: Hindustan Aeronautics

text:
HAL on valmistanut Intian avaruusjärjestölle (ISRO) kantoraketteja
(PSLV eli Polar Satellite Launch Vehicle, GSLV eli Geostationary Launch Vehicle) ja
satelliitteja (IRS – Indian Remote Sensing Satellite, INSAT – Indian National Satellite).


title: Hindustan Aeronautics

text: Omat konstruktiot, mm.Lisenssivalmistus, mm.


title: З

text: З on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin. Jakuutin kielessä se tosin esiintyy vain venäjän kielestä lainatuissa sanoissa. Kirjainmerkki muistuttaa ulkonäöltään arabialaista numeroa 3.


title: З

text: З ääntyy tavallisesti joko soinnillisena alveolaarisena frikatiivina /z/, soinnillisena liudentuneena alveolaarisena frikatiivina /zʲ/ tai soinnillisena alveopalataalisena frikatiivina /ʑ/. Sen äännearvo on bulgariassa /z/ tai /zʲ/, makedoniassa /z/, marissa /z/ serbiassa /z/, ukrainassa /z/ tai /zʲ/, valkovenäjässä /z/ tai /ʑ/ ja venäjässä /z/ tai /zʲ/.


title: Ensimmäinen ristiretki Suomeen

text: Ensimmäinen ristiretki Suomeen on Ruotsista Lounais-Suomeen mahdollisesti 1150-luvulla tehty ristiretki. Ristiretken todenperäisyydestä ei ole varmuutta. Jonkinlainen laaja sotaretki kuitenkin tehtiin Ruotsista Suomeen 1150-luvulla. Sotaretkeä ei kuitenkaan voida pitää varsinaisena ristiretkenä, vaan ajalle tyypillisenä sotaretkenä, niin sanottuna ledung-retkenä. Myyttisen retken tavoitteena oli estää suomalaisten hyökkäykset Ruotsiin sekä katolisen uskon levittäminen pakanalliseen Lounais-Suomeen.


title: Ensimmäinen ristiretki Suomeen

text: Tiedot ensimmäisestä ristiretkestä perustuvat 1270-luvulla kirjoitettuun "Pyhän Eerikin legendaan", jota ei voida pitää luotettavana lähteenä.


title: Ensimmäinen ristiretki Suomeen

text: Piispa Henrikin kohtalosta kertovat puolestaan Pyhän Henrikin legenda Turusta vuoden 1300 paikkeilta sekä "Piispa Henrikin surmavirsi". Edellinen on laadittu muokkaamaan piispa Henrikin hautakirkosta ja Köyliöstä maineikasta "palvontapiiriä". Jälkimmäinen puolestaan on suomenkielinen, kalevalamittainen kansanruno, joka kirjoitettiin muistiin vasta 1600-luvulla, vaikka luultavasti syntyikin jo keskiajalla. Surmavirren mukaan kieron vaimonsa valheiden yllyttämä talonpoika Lalli tappoi Henrikin Köyliönjärven jäällä kirveellä.


title: Ensimmäinen ristiretki Suomeen

text: Lähteiden mukaan arviolta vuonna 1155 Ruotsin kuningas Eerik Pyhä (Eerik IX Jedvardinpoika) ja englantilaista syntyperää ollut Uppsalan piispa Henrik matkasivat Uplannista Lounais-Suomeen, mahdollisesti Satakuntaan tai Varsinais-Suomen pohjoisosaan sotajoukon kanssa. Kuningas palasi sotaretken päätyttyä takaisin Ruotsiin piispan jäädessä järjestelemään Suomen kirkollisia oloja. Työ päättyi kuitenkin Henrikin yllättävään kuolemaan.


title: Ensimmäinen ristiretki Suomeen

text: Retken ajankohdaksi on ehdotettu lähes kaikki 1150-luvun vuosia. Laajinta kannatusta ovat saaneet vuodet 1150, 1155, 1157 ja 1158. Muita ehdotettuja vuosia ovat olleet 1153, 1154 ja 1156.


title: Ensimmäinen ristiretki Suomeen

text: Pyhän Eerikin legendan mukaan suomalaiset tekivät ryöstöretkiä nykyisen Ruotsin alueelle saaden aikaan suurta tuhoa, minkä johdosta Eerik Pyhä päätti lähteä valloittamaan Suomen ja käännyttämään suomalaisia kristinuskoon. Kristinusko oli levinnyt Suomeen kuitenkin jo aiemmin, viimeistään 1000-luvulla. Tässä yhteydessä Pyhän Henrikin legenda esittämä kuvaus suomalaisten pakanuudesta on myöhemmin tehty yksinkertaistus.


title: Ensimmäinen ristiretki Suomeen

text: Yhtenäinen valtakunta ei ollut vakiintunut Ruotsissakaan vielä 1100-luvulla. Sverkerin kuningassuku hallitsi Itä-Götanmaata ja Sveanmaata, Erikin suku puolestaan Länsi-Götanmaata. On spekuloitu, että oletettu Suomeen tehty sotaretki olisi liittynyt sukujen keskinäiseen valtataisteluun. Voitokas sotaretki ja kristinuskon edistäminen olisivat voineet olla tehokkaita välineitä kirkon tuen ja yleisen kannatuksen tavoittelussa. Ruotsin kruunun ja katolisen kirkon asema Suomessa vakiintuivat lopullisesti vasta 1200-luvun kuluessa, ilmeisesti niin sanotun toisen ristiretken ja rannikon kolonisaation yhteydessä.


title: Ensimmäinen ristiretki Suomeen

text: "Pyhän Eerikin legendan" mukaista kuvaa ensimmäisestä ristiretkestä pidettiin suhteellisen luotettavana 1900-luvulle saakka. Ajatus verisestä Suomen valloituksesta sopi hyvin yhteen nationalistisen historiakäsityksen kanssa sekä Ruotsissa että Suomessa. Kuvan luotettavuutta alettiin kyseenalaistaa 1900-luvun alussa, mutta käsitys ristiretkestä jäi silti elämään historiankirjoituksessa ja varsinkin historianopetuksessa.


title: Ensimmäinen ristiretki Suomeen

text: Monet nykytutkijat pitävät kuitenkin mahdollisena, ettei koko ristiretkeä koskaan tehty. Tällöin kyseessä olisi myöhemmin sepitetty taru, jolla pyhimyksenä palvotulle Eerik-kuninkaalle rakennettiin sankarin mainetta. Toisaalta on mahdollista, että ristiretkitaru perustuu johonkin todelliseen tapahtumaan, jota legendassa on paisuteltu ja dramatisoitu.


title: Л

text: Л on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.


title: Л

text: Л ääntyy tavallisesti joko soinnillisena alveolaarisena lateraalina /l/ tai soinnillisena liudentuneena alveolaarisena lateraalina /ʎ/. Sen äännearvo on bulgariassa /l/ tai /ʎ/, makedoniassa /l/, marissa /l/ tai /ʎ/, serbiassa /l/, ukrainassa /l/ tai /ʎ/, valkovenäjässä /l/ tai /ʎ/ ja venäjässä /l/ tai /ʎ/. Serbiassa soinnillisen liudentuneen alveolaarisen lateraalin merkki on љ.


title: А

text: А on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.


title: А

text: Latinalaisissa aakkosissa on vastaava, samannäköinen merkki A. Unicodessa nämä ovat kuitenkin eri merkit.


title: А

text: А ääntyy tavallisesti vokaalina  tai [ʌ]. Sen äännearvo on [a] bulgariassa, makedoniassa, marissa, serbiassa, ukrainassa, valkovenäjässä ja venäjässä.


title: Mustavalolamppu

text: Mustavalolamppu on lamppu, joka tuottaa suuritaajuista, lähes täysin vaaratonta ultraviolettisäteilyä (UV-A). Ultraviolettisäteily saa fluoresoivat ja fosforisoivat aineet säteilemään näkyvää valoa, esimerkiksi valkaistun paperin ja kankaan, hampaat ja neonvärit sekä pimeässä loistavat materiaalit. Mustavalolamppuja käytetään muun muassa seteleiden aitouden tunnistavissa laitteissa ja viihdelaitteena tanssiravintoloissa. Mustavalolamput ovat teknisesti loisteputkia, elohopeahöyrylamppuja tai hehkulamppuja. Useimmat mustavalolamput säteilevät myös himmeää näkyvää violettia valoa.


title: Mustavalolamppu

text: Mustavalolamppu on myös kotikäyttöön sopiva. Mustavalolamppuja on saatavana energiansäästölampun kaltaisina kompaktimalleina, jollaisen voi laittaa tavallisen lampun tilalle.


title: Й

text: Й on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, marin, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.


title: Й

text: Й on bulgariassa, marissa, ukrainassa, valkovenäjässä ja venäjässä palataalisen puolivokaalin /j/ merkki, joskin kyseistä foneemia merkitään joissakin asemissa myös muilla vokaalimerkeillä (esim. я ja ю). Makedoniassa ja serbiassa äännettä merkitään kaikissa asemissa kirjaimella Ј.


title: Euroopanpyökki

text: Euroopanpyökki eli pyökki ("Fagus sylvatica") on tammen ja kastanjan sukuinen lehtipuu, joka on metsiä muodostava kliimaksivaiheen laji laajalti Euroopassa. Suomessa vastaava laji on metsäkuusi.


title: Euroopanpyökki

text: Euroopanpyökki voi saavuttaa lähes 50 metrin korkeuden. Sen lehdet ovat puikeansoikeita, ehytlaitaisia, kiiltävänsileitä. Puun kuori on sileä, harmaa tai harmaanvalkoinen. Lajin kahta noin 1,5 cm pitkää pähkinää ympäröi piikkinen kehto.


title: Euroopanpyökki

text: Pyökki on kliimaksilaji laajoilla alueilla Keski- ja Länsi-Euroopassa sekä Etelä-Euroopan vuoristoissa. Kasvupaikoillaan varsinkin alamailla se syrjättää usein muut puulajit, ja lopulta metsässä ei kasva juuri muuta kuin pyökkiä. Se kestää taimena hyvin varjostusta. Häiriön sattuessa, esimerkiksi suuren pyökin kaatuessa tai tautiepidemian tappaessa metsää, aukkopaikan voivat vallata joko metsässä jo kasvavat pyökintaimet tai pioneeripuiden, kuten rauduskoivun, vaahteran, raidan ja haavan muodostama varhaisen sukkessiovaiheen metsä. Myöhemmin pyökkien ilmaannuttua alueelle, muut puulajit joutuvat taas antamaan tilaa pyökeille. Vuoristometsissä pyökki kasvaa usein saksanpihdan ja euroopankuusen kanssa.


title: Euroopanpyökki

text: Luonnonvarainen euroopanpyökki vaatii vuoden keskilämpötilaksi kahdeksan celsiusastetta. Levinneisyysalue on siten Espanjan pohjoisosista aina Englantiin ja Etelä-Skandinaviaan ja idässä Valko-Venäjälle, Ukrainaan ja Pohjois-Balkanille saakka. Euroopanpyökki arvostaa mereistä tai puolimantereista lehtimetsäilmastoa, jossa sillä on kilpailuetu pohjoisempana hallitsevaan kuuseen. Skandinaviassa pyökki kasvaa reliktilajina Norjan etelärannikolla, Ruotsissa koko Etelä-Ruotsissa, pohjoisimmillaan noin 150 km Tukholmasta etelään, ja yleisenä puulajina koko Tanskassa kaikilla sille soveltuvilla kasvupaikoilla. Baltiassa pyökkiä tavataan pohjoisimmillaan Latvian ja Liettuan rajaseudulla, jossa se joutuu kilpailemaan samasta elintilasta kuusen kanssa.


title: Euroopanpyökki

text: Suomessa pyökki on hyvin harvinainen koristepuu eteläisimmässä Suomessa. Kuitenkin lounaisimmassa osassa maata pyökkiä saattaa tavata harvoin myös viljelykarkulaisena. Suomen komein pyökkimetsikkö on istutettu Riilahden kartanon alueelle Raaseporin Bromarvissa, missä pyökki myös lisääntyy luontaisesti.


title: Euroopanpyökki

text: Puuta käytetään sen kauniin värin (puna-ruskeatäpläinen), kovuuden ja kulutuksenkestävyyden takia paljon erityisesti huonekaluteollisuudessa huonekaluihin, parketteihin ja muuhun sellaiseen. Euroopanpyökistä valmistetaan myös jäätelöpuikkojen ja mehujäiden puutikut.


title: Chick Corea

text: Armando Anthony ”Chick” Corea Jr. (s. 12. kesäkuuta 1941 Chelsea, Massachusetts) on yhdysvaltalainen jazzpianisti ja -säveltäjä, joka aloitti levytysuransa 1960-luvulla ja on 1970-luvulta lähtien kuulunut aikamme suosituimpien jazzmuusikoiden joukkoon.


title: Chick Corea

text: Corea on akustisten jazzlevyjen lisäksi tehnyt paljon sähköistä fuusiojazzia, ja häntä on kutsuttu joskus ”jazzin kameleontiksi”, koska hän vaihtaa tyyliään jatkuvasti. Corean pitkäikäisimmät ja tunnetuimmat yhtyeet ovat 1970-luvun Return to Forever ja 1985 perustettu Chick Corea Elektric Band.


title: Chick Corea

text: Corean säveltämiä jazzstandardeja ovat esimerkiksi ”Litha”, ”Matrix”, ”Windows”, ”Crystal Silence”, ”La Fiesta” ja ”Spain”. Corea on säveltänyt myös pianokonserton. Suurimpina vaikutteiden antajina Corean pianonsoittoon ovat olleet Bud Powell, Thelonious Monk ja Béla Bartók. Corea itse on myöhemmin ollut vaikutteiden antajana seuraaville jazzpianistien sukupolville ja myös muusikoille laajemmin. Esimerkiksi Suomessa Iiro Rantala pitää Coreaa yhtenä tärkeimmistä vaikuttajistaan, ja toinen suomalainen pianisti, Lenni-Kalle Taipale, on jopa kertonut siirtyneensä alun perin jazzmusiikin pariin nähtyään Corean esityksen.


title: Chick Corea

text: Lempinimi ”Chick” tarkoittaa poikaa (vrt. espanjan "chico" ’poika’).


title: Chick Corea

text: Corean isä Armando oli trumpetisti, joka johti dixieland-musiikkia soittanutta yhtyettä Bostonin alueella 1930- ja 1940-luvuilla. Hän laittoi poikansa pianon ääreen tämän ollessa neljävuotias. Corea kasvoi jazzmusiikin ympäröimänä, ja hänen tärkeitä vaikuttajiaan olivat bebopia edustaneet suuret hahmot, kuten Dizzy Gillespie, Charlie Parker, Bud Powell, Horace Silver ja Lester Young. Kahdeksanvuotiaana Corea oli alkanut soittaa myös rumpuja ja saada pianotunteja konserttipianisti Salvatore Sullolta. Hänen kauttaan Corea tutustui enemmän myös klassiseen musiikkiin ja kiinnostui säveltämisestä.


title: Chick Corea

text: High school -aikoinaan Corea alkoi tehdä esiintymiskeikkoja, ja hänellä oli myös trio-kokoonpano, joka soitti Horace Silverin kappaleita paikallisella jazzklubilla. Näihin aikoihin lyömäsoittaja Bill Fitch tutustutti Corean latinomusiikkiin, josta tuli hänelle tärkeä vaikutin. Corea piti varsinkin kuubalaista tanssimusiikkia hyvänä ”vastalääkkeenä” hänen soittamiensa jazztyylien vakavuudelle. Corean suurimpien latinosuosikkien joukossa oli Tito Puente yhtyeineen. Latinomusiikin lisäksi Corea viehättyi kohta myös espanjalaisesta flamencomusiikista. Corea lähti opiskelemaan musiikkia New Yorkiin, jossa hän opiskeli yhden kuukauden Columbian yliopistossa ja alle puoli vuotta Juilliard Schoolissa. Hän ei innostunut opiskelemaan laitoksissa, mutta New Yorkin musiikkipiireistä tuli silti hänen ammatillisen muusikkouransa lähtökohta.


title: Chick Corea

text: Ammattiura alkoi 1960-luvulla trumpetisti Blue Mitchellin sekä latinomusiikin suurten nimien kuten Willie Bobon ja Mongo Santamarian yhtyeissä. Corean ensimmäinen soololevy, "Tones for Joan's Bones", ilmestyi vuonna 1966, ja se sisälsi tuolle ajalle ominaista hard bopiksi kutsuttua jazzia. Lopullinen läpimurto tapahtui levyllä "Now He Sings, Now He Sobs" (1968), jossa hän soittaa basisti Miroslav Vitoušin ja rumpali Roy Haynesin kanssa. Kyseistä levyä pidetään edelleen jazzin tärkeimpiin pianotrio-levytyksiin kuuluvana. Corea soitti 1960-luvun lopussa Miles Davisin kuuluisimmilla fuusiolevyillä "In a Silent Way" ja "Bitches Brew" sähköpianoa, ja perusti sen jälkeen basisti Dave Hollandin kanssa avant-garde jazzia soittaneen yhtyeen nimeltä "Circle". 1970-luvun alussa Corea kuitenkin viehättyi skientologiasta, josta tuli hänen uskontonsa. Kääntymyksensä seurauksena Corea sanoi halunneensa ”kommunikoida” ihmisten kanssa eli tehdä suositumpaa musiikkia. Tämän seurauksena hän jätti avantgarde-jazzin ja perusti fuusioyhtyeen nimeltä Return to Forever.


title: Chick Corea

text: Return to Foreverin kaksi ensimmäistä levyä, "Return to Forever" (1972) ja "Light as a Feather" (1973) olivat sähköistettyä lattari-vaikutteista jazzia. Bassossa oli tuolloin vielä tuntematon Stanley Clarke, laulajana toimi Flora Purim, rummuissa oli Floran aviomies Airto Moreira, ja mukana oli myös multipuhaltaja Joe Farrell. Kahden lattarivaikutteisen levyn jälkeen Corea muutti Return to Foreverin jazz-vaikutteista rockia soittavaksi kokoonpanoksi. Stanley Clarkea lukuun ottamatta vanhat jäsenet saivat poistua, ja rumpuihin tuli nyt Lenny White ja kitaristiksi otettiin Bill Connors, jonka ensimmäisen levyn jälkeen korvasi Al Di Meola. Tämän rock-kauden tuloksena syntyivät levyt "Hymn of the Seventh Galaxy" (1973), "Where Have I Known You Before" (1974), "No Mystery" (1975) ja "Romantic Warrior" (1976). Stanley Clarkesta ja Al Di Meolasta tuli 1970-luvulla soittimiensa vaikutusvaltaisimpia taitajia. Corea itse kehitti jazzpianotyylinsä rinnalle persoonallisen tavan käyttää syntetisaattoreita.


title: Chick Corea

text: Vuonna 1976 Corea julkaisi espanjalaisvaikutteisen fuusiolevyn "My Spanish Heart", joka usein luetaan hänen parhaisiin julkaisuihin. 1970-luvun lopussa ja 1980-luvun alussa Corea teki yhteistyötä perinteisemmän jazzin merkeissä muun muassa rumpali Steve Gaddin, basisti Eddie Gomezin ja saksofonisti Michael Breckerin kanssa. Tuon ajan kenties merkittävimmät levyt olivat "Friends" (1978) sekä "Three Quartets" (1981). Corea jatkoi myös jo aikaisemmin aloittamaansa yhteistyötä Gary Burtonin kanssa. Lisäksi Corea innostui klassisesta musiikista ja levytti Mozartia pianisti Friedrich Guldan kanssa.


title: Chick Corea

text: Vuonna 1986 Corea perusti "Chick Corea Elektric Bandin", joka koostui nuorista, lahjakkaista muusikoista. Tämän lähinnä fuusiojazzia soittavan yhtyeen kautta tulivat tunnetuiksi esimerkiksi rumpali Dave Weckl, basisti John Patitucci, kitaristi Frank Gambale sekä saksofonisti Eric Marienthal. Elektric Band julkaisi lukuisia suosittuja, tyyliltään vaihtelevia fuusiolevyjä kuten "Elektric Band" (1986), "Light Years" (1987), "Eye of the Beholder" (1989) ja "Inside Out" (1990). Vastapainoksi Elektric Bandille Corealla oli Patituccin ja Wecklin kanssa myös Akoustic Band -niminen trio, joka julkaisi ainoan studiolevynsä vuonna 1989. Vuonna 1992, Elektric Bandin jälkeen, Corea perusti oman levymerkkinsä, Stretch Recordsin. Sen alaisuudessa ovat levyttäneet myös muut jazzmuusikot.


title: Chick Corea

text: Corea ei ole jäänyt lepäämään laakereillaan, vaan on levyttänyt akustista ja sähköistä jazzia tasaiseen tahtiin usein nuorien, lupaavien muusikoiden kanssa. 1990-luvun lopussa hän muodosti Origin-nimisen yhtyeen, jossa soittivat esimerkiksi basisti Avishai Cohen ja rumpali Jeff Ballard, joiden kanssa hän muodosti 2000-luvun alussa uuden pianotrio-kokoonpanon. Vuonna 1999 Corea levytti pianokonserttonsa Lontoon filharmonisen orkesterin kanssa. Työtään taidemusiikin parissa hän on jatkanut säveltämällä esimerkiksi jousikvarteton, joka esitettiin ensi kertaa vuonna 2004. Corea on 2000-luvullakin saanut Grammy-palkintoja sekä julkaissut kunnianhimoisia, perinteisestä jazzista ja fuusiosta ammentavia teema-albumeita kuten esimerkiksi "To the Stars" (2004) ja "The Ultimate Adventure" (2006). Hänen levynsä ovat yleensä yhä täynnä uusia sävellyksiä.


title: Chick Corea

text: Corea vieraili ensimmäisen kerran Suomessa 31-vuotiaana Pori Jazz -festivaaleilla kvintettinsä kanssa 1972. Muita esiintymisiä Porissa ovat olleet Chick Corea Quartet 1981, Chick Corea & Origin 1998, Chick Corea New Trio 2001 sekä Return to Forever 2008. Corea esiintyi The Vigil -yhtyeensä kanssa Finlandia-talossa ensin maaliskuussa 2013 sekä uudestaan seuraavana vuonna.


title: Aho

text: Aho tarkoittaa seuraavia:Aho on suomalainen sukunimi. Se kuuluu Laine-tyyppiin. Sukunimettömien ja ruotsinkielisen sukunimen omaavien valitessa suomenkielistä sukunimeä Aho-nimen suosiota ehkä edisti se, että se on sekä lyhyt että aakkosten alkupäätä lähellä oleva sukunimi. Sukunimi Aho on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Kwan

text: Kwan on suomalainen yhtye, joka aloitti uransa englanninkielisellä hip hopiksi luokiteltavalla musiikilla, mutta siirtyi myöhemmillä albumeillaan enemmän poprock-tyyliseen ilmaisuun. Yhtye on saavuttanut Suomen virallisella listalla seitsemän singlelistan top-3 sijaa, tuplaplatinalevyn, platinalevyn, kultalevyn sekä neljä Emma-palkintoa.


title: Kwan

text: Kwanin levyillä on vieraillut useita tunnettuja artisteja, muun muassa entisen Killer-yhtyeen solisti Siiri Nordin, The 69 Eyesin solisti Jyrki 69 sekä The Rasmuksen laulaja Lauri Ylönen. Yhtyeen kitaristi Antti Eräkangas toimii Kwanin tuottajana The Rasmuksesta tutun Pauli Rantasalmen kanssa.


title: Kwan

text: Yhtyeen naissolisti Mariko Pajalahti on myös näytellyt "Salatut elämät" -draamasarjassa. Miessolisti Tidjân Ba on esiintynyt elokuvassa "Keisarikunta" sekä televisiosarjoissa "Suojelijat" ja "Taivaan tulet". Kummatkin ovat myös laulaneet ja näytelleet musikaalissa. Basisti Kusti Kaukoniemi soittaa myös rock-orkesterissa Clarkkent.


title: Kwan

text: Yhtye perustettiin vuonna 2000 ja sen ensimmäinen single ”Padam” julkaistiin vielä saman vuoden marraskuussa. Esikoisalbumi "Dynasty" julkaistiin huhtikuussa 2001 ja se myi platinaa. Kolmantena singlenä julkaistu ”Late” nousi singlelistan kärkeen.


title: Kwan

text: Vuonna 2002 julkaistulla toisella studioalbumilla, "The Die Is Cast", Kwanin musiikki alkoi saamaan entistä enemmän pop-vaikutteita. Albumi nousi suureen suosioon myyden yli 60 000 kappaletta ja näin ollen se myi tuplaplatinaa. Tällä albumilla myös radiot kiinnostuivat Kwanin musiikista ja kaikki neljä albumilta julkaistua singleä nousivat radiolistan kymmenen soitetuimman kappaleen joukkoon.


title: Kwan

text: Kolmannen albumin kohdalla Kwanin musiikissa tapahtui radikaalein muutos. Marraskuussa 2004 julkaistu "Love Beyond This World" sisälsi tummanpukeista poppia, josta riimit puuttuivat lähes kokonaan. Albumi myi kultaa ja albumin kaksi ensimmäistä singleä ”Unconditional Love” sekä ”Decadence Of The Heart” nousivat molemmat parhaimmillaan radiolistan kärkeen.


title: Kwan

text: Noin vuoden pituisen levytystauon jälkeen Kwan julkaisi keväällä 2006 neljännen albuminsa "Little Notes". Levyn ensimmäinen single ”Diamonds” julkaistiin maaliskuussa 2006. Levyltä julkaistiin myös radiohitti ”Tainted Love”, joka Suomen lisäksi nousi hitiksi myös Kreikassa.


title: Kwan

text: Kwan osallistui vuoden 2009 Eurovision laulukilpailun Suomen karsintaan. He pääsivät finaaliin asti kappaleellaan ”10.000 Light Years”, mutta eivät pärjänneet superfinaaliin asti, jonka Waldo's People lopulta voitti. Euroviisujen jälkeen yhtye oli aikeissa julkaista keväällä 2009 viidennen studioalbuminsa, mutta sitä ei toistaiseksi ole julkaistu. Euroviisukarsintojen jälkeen yhtye vetäytyi pois julkisuudesta, eikä sen tilasta ollut tietoa.


title: Kwan

text: Elokuussa 2014 tiedotettiin Kwanin olevan mukana Yle TV2:lla syyskuussa alkavassa "We Want More" -sarjassa, jonka myötä yhtye palaa studioon äänittämään muutamia uusia kappaleita.


title: Hip hop (täsmennyssivu)

text: Hip hop tai hiphop voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Märehtijät

text: Märehtijät ("Ruminantia") on sorkkaeläimiin kuuluva nisäkäsryhmä, joka perinteisessä tieteellisessä luokituksessa on luokiteltu yhdeksi sorkkaeläinten lahkon alalahkoista. Se käsittää kuusi heimoa, jotka jaetaan kahteen ryhmään (osalahkoon), "Tragulina" ja "Pecora":


title: Märehtijät

text: Sorkkaeläinten luokitus on muilta osin osoittautunut luonnottomaksi, eikä perinteistä alalahkojakoa ole viime aikoina käytetty. Kehityshistoriallisesti märehtijät ("Ruminantia") muodostavat yhden sorkkaeläinten ja valaiden yhdessä muodostaman kehityslinjan ("Cetartiodactyla" tai uudelleen tulkittu "Artiodactyla") neljästä päähaarasta. Märehtijöille lähisukuisin ryhmä on valaiden ja virtahepojen yhdessä muodostama kehityshaara. Nykyinen muodollinen luokitus ei heijasta tätä kehityshistoriaa, ja märehtijät on jäänyt määrittelemättömäksi luokittelutasoksi lahko- ja heimotasojen välille.


title: Märehtijät

text: Märehtijät ovat kasvinsyöjiä, joiden ruoansulatuksen erityispiirteenä on, että ne pystyvät etumahojensa mikrobitoiminnan avulla hyödyntämään runsaskuituista, muuten heikosti sulavaa ravintoa sekä huonolaatuista valkuaista tai jopa aminohappoja yksinkertaisempia typpiyhdisteitä valkuaisen lähteenä. Ihmisen kotieläimistä nauta, lammas ja vuohi ovat märehtijöitä. Märehtimällä ravintonsa sulattavia nisäkkäitä on myös märehtijöiden taksonomisen alalahkon ulkopuolella; niitä ovat muiden muassa kengurut ja kamelieläimet.


title: Märehtijät

text: Lähes kaikilla "Pecora"-osalahkon märehtijöillä on sarvet. Sarvet eivät kuitenkaan ole ryhmää määrittävä yhteinen ominaisuus, vaan ne ovat kehittyneet itsenäisesti eri heimoissa. Onttosarvisia ("Bovidae") lukuun ottamatta märehtijöiden sarvia ei luokitella todellisiksi sarviksi, koska ne ovat joko haarautuneita (esim. hirvi) tai ne eivät kasva otsaluusta (kirahvit). Sorkkaeläinten ulkopuolella sarvikuonoilla on myös nenäluusta kasvavat sarvet, jotka eivät tosin ole todellisia sarvia. Nisäkkäistä vain onttosarvisilla on todelliset sarvet.


title: Märehtijät

text: Märehtijöillä on yleensä neljä mahaa: pötsi, verkkomaha, satakerta (lehtimaha) ja juoksutusmaha. Näistä kolme ensimmäistä ovat etumahoja, ja juoksutusmaha vastaa yksimahaisten nisäkkäiden ainoaa mahaa. Etumahoissa elää bakteereja ja alkueläimiä, jotka hajottavat ravinnon hiilihydraatteja – myös yksimahaisten ruoansulatuksessa heikosti sulavia kuituja – imeytymiskelpoisiksi yhdisteiksi, haihtuviksi rasvahapoiksi. Toisaalta bakteerit hajottavat ravinnon valkuaisainetta eli proteiinia ja myös yksimahaisille arvottomia typpiyhdisteitä. Tällöin vapautuu ammoniakkia, jonka kasvava bakteerikasvusto taas sitoo omiin soluihinsa ns. mikrobivalkuaiseksi. Mikrobivalkuainen on taas isäntäeläimelle käyttökelpoista valkuaista, jonka se pystyy hyödyntämään ruoansulatuksensa myöhemmissä vaiheissa.


title: Märehtijät

text: Märehtijät eivät yleensä pureskele syömäänsä ravintoa huolellisesti, vaan nielevät sen nopeasti pötsi-verkkomahaan. Eläimen märehtiessä ruokailun, nukkumisen yms. toimintojen välisinä lepoaikoina täältä kuitenkin nousee osittain sulamatonta pötsinsisältöä ns. märepaloina uudelleen pureskeltavaksi. Pureskelun merkitys on paitsi ravinnon mekaaninen hienonnus, myös se, että samalla erittyy runsaasti sylkeä, jonka sisältämät puskuroivat yhdisteet ovat välttämättömiä pötsin toiminnalle.


title: Märehtijät

text: Juoksutusmaha ja sitä seuraavat ruoansulatuskanavan osat vastaavat toiminnaltaan yksimahaisten mahalaukkua ja suolistoa. Etumahoissa sulamatta jäänyt aines ja siellä muodostunut mikrobimassa kulkeutuvat juoksutusmahaan ja edelleen ohutsuoleen ja paksusuoleen, joissa niiden ravintoaineet pilkkoutuvat ja imeytyvät eläimen verenkiertoon.


title: Märehtijät

text: Märehtijät pystyvät hyödyntämään rehuja ja laidunalueita, joita ei muuten pystyttäisi käyttämään ihmisravinnon tuotannossa. Esimerkiksi Pohjois-Suomen maatalous perustuu pääosin nurmirehuihin ja niitä hyödyntävien nautojen käyttöön maidontuotannossa. Toisaalta märehtijöillä voidaan katsoa maailmanlaajuisesti olevan myös kielteisiä vaikutuksia ympäristöön, koska niiden ruoansulatuksessa syntyy huomattavia määriä metaania, joka on voimakas kasvihuonekaasu.


title: Anakharsis Skyytti

text: Anakharsis Skyytti (, 500-luku eaa.) oli skyyttalainen filosofi, joka matkusti kotiseudultaan Mustanmeren pohjoisrannikolta Ateenaan 500-luvun eaa. alkupuolella. Hän teki suuren vaikutuksen suorapuheisena ja suorasukaisena barbaarina. Hän oli eräänlainen skeptikkojen ja kyynikkojen edelläkävijä. Jotkut laskevat hänet mukaan Kreikan seitsemän viisaan joukkoon.


title: Anakharsis Skyytti

text: Anakharsis oli puoliksi kreikkalainen ja skyyttalaisen päällikön poika. Hän oli todennäköisesti kotoisin Mustanmeren pohjoisrannikolta. Hän kehitti taidon tarkastella asioita ulkopuolisena, ja kykeni näkemään epäloogisuuksia tutuissa asioissa. Hänen puhetapansa oli hullunkurinen ja outo, ja Solon ja muut ateenalaiset pitivät häntä luonnonfilosofina. Hänen puhetavastaan tuli Ateenaan sanonta "skyytalaisesta puhetavasta".


title: Anakharsis Skyytti

text: Anakharsis muutti Ateenaan noin vuonna 598 eaa., ja saapui filosofi ja lainsäätäjä Solonin asunnolle. Hän sanoi Solonin orjalle, että Anakharsis on tullut vierailulle, halusi nähdä Solonin, ja halusi päästä hyviin väleihin. Palvelija palasi mukanaan Solonin perikreikkalainen vastaus, "sellainen vieraanvaraisuus rajoitetaan yleensä omiin maanmiehiin". Tämän vuoksi skyytti astui kunnolla rajan yli ja sanoi, että kun nyt oli Solonin maassa, se olisi melko soveliasta.


title: Anakharsis Skyytti

text: Anakharsis oli ensimmäinen muukalainen, joka sai Ateenan kansalaisoikeudet. Hänet luetaan usein seitsemän viisaan joukkoon. Anakharsis myös initioitiin Eleusiin mysteeririitteihin, siitä huolimatta että mysteerit oli kielletty kaikilta, jotka eivät puhuneet sujuvaa kreikkaa.


title: Anakharsis Skyytti

text: Anakharsis kannatti kohtuutta kaikessa, sanoen, että viiniköynnöksellä on kolmenlaisia hedelmiä: ensiksi viini, nautinto, toiseksi humala, ja kolmanneksi inhotus. Näin hänestä tuli ateenalaisille jonkinlainen kohtuuden vertauskuva, ja he kirjoittivat hänen patsaisiinsa: "Rajoita kieltäsi, ruokahaluasi, himojasi".


title: Anakharsis Skyytti

text: Anakharsiksen kirja, joka rinnasti skyyttalaisia ja kreikkalaisia lakeja, on kadonnut. Anakharsikselta on peräisin sanonta, joka vertaa lakeja hämähäkinverkkoon, joka ottaa kiinni pienet kärpäset, mutta päästää ampiaiset ja herhiläiset karkuun. Hänen nimiinsä on laitettu myös Kroisokselle osoitettu kirje, joka on kuitenkin apokryfinen.


title: Anakharsis Skyytti

text: Kun Anakharsis palasi takaisin skyyttien maahan, hänet surmattiin. Herodotos kertoo, että surmaaja oli Anakharsiksen veli, ja syynä surmaan hänen kreikkalaiset tapansa ja erityisesti tapa uhrata äitijumalatar Kybelelle, jonka roolia ei hyväksytty patriarkaalisessa skyyttikulttuurissa.


title: Anakharsis Skyytti

text: Strabon on antanut Anakharsikselle kunnian kaksikyntisen ankkurin keksimisestä. Tämä on todennäköisesti pelkkää legendaa.


title: Anakharsis Skyytti

text: Vuonna 1788 Jean Jacques Barthelemy (1716–95), korkeasti arvostettu klassinen oppinut ja jesuiitta, julkaisi teoksen "Voyage du Jeune Anacarsis en Grece vers le milieu du IVe siecle avant l'ere vulgaire" ("Anakharsiksen matkat Kreikassa"), jota on kutsuttu "uuden antiikin kultin tietosanakirjaksi". Sillä oli suuri merkitys hellenismin ihailun nousulle tuon ajan Ranskassa. Teoksesta otettiin useita painoksia ja se käännettiin useille kielille. 1800-luvulla teoksesta tehtiin myös useita jäljitelmiä. Myöhemmin teos vaikutti Kreikan itsenäisyystaistelua kohtaan tunnettuihin sympatioihin.


title: Mascali

text: Mascali on 14 000 asukkaan kaupunki Italiassa. Mascali sijaitsee Catanian metropolikaupungissa Sisilian saarella. Mascalin kaupunginjohtajana on ollut Silvestro Carota vuodesta 2003 lähtien.


title: Mascali

text: Mascalilla on oma jalkapallojoukkueensa, Mascali Calcio, joka pelaa Sisilian alasarjoja.


title: Mascali

text: Vuonna 1928 Etnan purkaus tuhosi silloisen 2 000 asukkaan kaupungin täysin.


title: Dallas (televisiosarja)

text: Dallas oli suosittu texasilaisesta Ewingin öljyperheestä kertonut yhdysvaltalainen prime time -televisiosarja. Sitä esitettiin Yhdysvalloissa CBS:n kanavalla 2. huhtikuuta 1978 – 3. toukokuuta 1991. "Dallasia" esitettiin tekstitettynä tai dubattuna 67 kielellä yli 90 maassa. Suomessa "Dallasin" esittäminen alkoi 2. syyskuuta 1981 ja päättyi 8. marraskuuta 1991.


title: Dallas (televisiosarja)

text: Sarja muistetaan luultavasti parhaiten Larry Hagmanin esittämästä ahneesta ja juonittelevasta öljyparonista J. R. Ewingista ja tapahtumapaikastaan Southforkin hevostilasta.


title: Dallas (televisiosarja)

text: Sarjassa oli eräs televisiosarjojen tunnetuimmista retconeista: yleisön kaipaama sarjan henkilö Bobby Ewing palautettiin henkiin muuttamalla sarjan juonta niin, että koko Bobbyn kuoleman sisältänyt tuotantokausi olikin vain hänen entisen vaimonsa, Pamelan, unta.


title: Dallas (televisiosarja)

text: Sarjan päättymisen jälkeen tehtiin vielä kaksi TV-elokuvaa:Jo "Dallasin" esittämisen aikana vuonna 1986 tehtiin varsinaisen sarjan tapahtumia edeltävistä vuosikymmenistä kertova TV-elokuva "Dallas: The Early Years".


title: Dallas (televisiosarja)

text: Vuosina 2012–2014 sarjaan tehtiin uusia jaksoja.


title: Karl Benz

text: Karl Friedrich Benz (25. marraskuuta 1844 Karlsruhe, Baden, Saksa – 4. huhtikuuta 1929 Ladenburg) oli saksalainen autoinsinööri. Häntä pidetään bensiinikäyttöisen auton keksijänä yhdessä Gottlieb Daimlerin kanssa. Benz patentoi vuonna 1879 edellisenä vuonna keksimänsä bensiinikäyttöisen polttomoottorin.


title: Karl Benz

text: Benz valmisti ensimmäisen kaupallisen auton 1885. Siinä oli hänen itsensä suunnittelema nelitahtinen bensiinimoottori. Autossa oli kolme pyörää, ja se on myöhemmin tunnettu nimellä Benz Patent-Motorwagen. Benz haki patentin autolleen 29. tammikuuta, 1886.


title: Karl Benz

text: Benz kehitti myös muun muassa nopeuden säätöjärjestelmän eli kaasun, polttoaine- ja sytytysjärjestelmän, sytytystulpan, kytkimen, vaihdetangon, vesijäähdyttimen ja kaasuttimen. Vuonna 1893 hän kehitti Victoria-mallissaan raidetanko-ohjausjärjestelmän. Benzin Victoria -malli oli suunniteltu kahdelle matkustajalle ja suunnattu myytäväksi edulliseen hintaan autojen massatuotannon lisääntyessä.


title: Karl Benz

text: Vuonna 1896 Karl Benz suunnitteli ja patentoi ensimmäisen vaakasuorasylinterimoottorimallin. Karl Benz perusti Benz-yhtiön, joka oli Daimlerin edeltäjä.


title: Karl Benz

text: Benz syntyi Mühlburgissa, joka sittemmin on liitetty Karlsruheen. Hänen äitinsä oli Josephine Vaillant ja isänsä veturinkuljettaja Johann Georg Benz. He eivät olleet naimisissa Karlin syntyessä, minkä vuoksi hänet kastettiin nimellä Karl Friedrich Michael Vaillant. Vuonna 1846, vuosi Karlin vanhempien häiden jälkeen, Johann Benz kuoli onnettomuudessa. Karlin nimi vaihdettiin silloin Carl Friedrich Benziksi hänen isänsä muistoksi.


title: Karl Benz

text: Benz kävi Karlsruhessa paikallisen alkeiskoulun. Yhdeksänvuotiaana hän aloitti luonnontieteellisesti painottuneen lyseon. Vuonna 1860 hän pääsi opiskelemaan teknilliseen korkeakouluun (nykyinen Karlsruhen yliopisto), josta hän valmistui jo 19-vuotiaana 9. kesäkuuta 1864. Aluksi Benz oli suuntautunut koulutuksessaan lukkosepäksi, mutta vaihtoi korkeakoulussa koulutussuuntansa isänsä jalanjäljissä koneinsinööriksi.


title: Karl Benz

text: 20. heinäkuuta 1872 Benz meni naimisiin Bertha Ringerin kanssa. He saivat viisi lasta: Eugen (s. 1. toukokuuta 1873), Richard (s. 21. lokakuuta 1874), Klara (s. 1. elokuuta 1877), Thilde (s. 2. helmikuuta 1882) ja Ellen (s. 16 maaliskuuta 1890).


title: Karl Benz

text: Benz oli saksalainen moottoritekniikan insinööri, josta tuli autoteollisuuden pioneeri. 25. marraskuuta 1914 Karlsruhen teknillinen korkeakoulu antoi Benzille kunniatohtorin arvonimen.


title: Karl Benz

text: Benz kuoli keuhkokuumeeseen 84-vuotiaana Ladenburgissa.


title: Karl Benz

text: Benz suunnitteli Nikolaus Otton suunnittelemaan nelitahtimoottoriin perustuvan kaksitahtimoottorin, jonka Benz sai valmiiksi 31. joulukuuta 1878, ja haki sille patentin 1879. Hän keksi myös kaasun, polttoainejärjestelmän, akusta virtansa ottavan sytytysjärjestelmän, sytytystulpan, kytkimen, vaihdetangon ja vesijäähdyttimen.


title: Karl Benz

text:
Benz kehitti myös makaavan yksisylinterisen nelitahtimoottorin.
Koulutuksensa jälkeen Benz teki ammattiin tutustumistöitä seitsemän vuotta eri yrityksissä, muttei katsonut sopivansa yhteenkään niistä. Sen jälkeen hän muutti Mannheimiin työskentelemään piirtäjänä ja suunnittelijana vaakatehtaassa. Vuonna 1868 hän siirtyi Pforzheimiin Gebrüder Benckiser Eisenwerke und Maschinenfabrik -sillanrakennusyrityksen palvelukseen. Myöhemmin hän teki lyhyen aikaa töitä Wienissä.


title: Karl Benz

text: Vuonna 1871 27-vuotias Karl Benz meni töihin August Ritterin perustamaan työpajaan Mannheimissa, joka valmisti myös rakennusmateriaaleja. Benz johti uusien koneiden suunnittelua.


title: Karl Benz

text: Ensimmäinen vuosi työpajassa osoitti Ritterin yrityksen olevan kaaoksessa: Ritterin maksukyky oli epäluotettava, ja viranomaiset pakkolunastivat yrityksen. Benz päätti ostaa Ritterin osuuden yrityksestä puolisonsa Berthan rahoilla.


title: Karl Benz

text: Yrityksen huonon taloudellisen tilanteen vuoksi Benz alkoi työstää uusia patentteja, jotta saisi lisärahoitusta. Tuo aika poiki lukuisia uusia keksintöjä, joista monet ovat tärkeitä perusosia autoissa.


title: Karl Benz

text: Benzin yritys ajautui jälleen ongelmiin, kun lainaa antaneet pankit alkoivat huolestua yrityksen heikoista tuloksista. Pankit vaativat häntä yhdistämään yrityksensä jonkin muun yrityksen kanssa, jotta ylläpitokustannukset – kuten palkkakulut – pienenisivät.


title: Karl Benz

text: Benzin täytyi kehittää jonkinlainen yhteistyö valokuvaaja Emil Bühlerin ja tämän juustokauppias veljen kanssa, jotta saisi lisärahoitusta. Uudesta yrityksestä tuli osakeyhtiö Gasmotoren Fabrik Mannheim vuonna 1882.


title: Karl Benz

text: Kaikkien vaadittujen uudelleenjärjestelyjen jälkeen Benz ei ollut tyytyväinen osaansa; hänelle jäi viisi prosenttia osakkeista, ja työ keskitason johtajana. Myöskään hänen ideoitaan ei otettu huomioon uusien tuotteiden kehittelyssä, joten hän vetäytyi yrityksestä vuotta myöhemmin.


title: Karl Benz

text: Vuonna 1883 Benz meni töihin polkupyörien korjausliikkeeseen, jonka omistivat Max Rose ja Friendrich Wilhelm Eßling. He perustivat yhteistyönä Benz & Company Rheinische Gasmotoren-Fabrik -yhtiön, josta useimmiten käytetään nimeä Benz & Cie.. Yhtiö alkoi tuottaa Benzin suunnittelemia autoja, joita kutsuttiin nimellä Motorwagen. Ensimmäisen Motorwagenin mallin Benz valmisti vuonna 1885. Se nimettiin Benz Patent-Motorwageniksi. Auto patentoitiin 29. tammikuuta 1886 (DRP-37435) "kaasulla käyväksi automobiiliksi".


title: Karl Benz

text: Motorwagenit varustettiin Benzin suunnittelemalla nelitahtimoottorilla ja rautaisilla renkailla aiemmin käytettyjen puisten renkaiden sijaan. Autoissa oli vetävät renkaat, sytytys ja Daimlerin ilmajäähdytys. Voima oli välitetty kahdella ketjulla vetoakselille. Ensimmäiset onnistuneet koeajot suoritettiin kesän 1886 alkupuolella yksityisillä teillä. Seuraavana vuonna Benz rakensi "Motorwagen Model 2", jossa oli lukuisia muutoksia. Hän paranteli Motorwagenia edelleen, ja vuonna 1887 Benz rakensi "Model 3" -mallin. Tässä mallissa oli lukuisia muutoksia, samalla kun palattiin käyttämään puurenkaita. Model 3 -malli esiteltiin Paris Expo -näyttelyssä samana vuonna. 1888 Benzin vaimo Bertha teki tällä mallilla maailman ensimmäisen automatkan Mannheimista Pforzheimiin ja takaisin (yhteensä 194 kilometriä).


title: Karl Benz

text: Vuonna 1894 Benz kehitti uuden Benz Velo|Velo]]-mallin. Tätä mallia valmistettiin kaikkiaan 1 200 kappaletta vuosina 1894–1901. Vuonna 1909 kehitettiin Blitchen Benz -ajoneuvo Mannheimin Benz & Cie:n tehtailla, jossa oli 21,5 litran ja kahdensadan hevosvoiman moottori. Maanopeuskilpailuissa Brooklandsissa ajoneuvo saavutti ennätyksen 202.62 km/h ranskalaisen Victor Hémeryn ajamana 9. marraskuuta 1909.


title: Karl Benz

text:
Karl Benz, Bertha Benz ja heidän poikansa muuttivat asumaan lähelle Ladenburgia, ja vuonna 1906 Benz perusti uuden yksityisen yhtiön, C. Benz Sons (), joka valmisti autoja ja kaasumoottoreita.
Ensimmäisen maailmansodan aikana autonvalmistajat Benz & Cie ja Daimler-Motoren-Gesellschaft kasvattivat valtavasti tuotantoaan sodan vaikutuksesta. Hävityn sodan jälkeen kuitenkin Saksan taloudellinen tilanne huonontui, ja autojen tuotantoluvut laskivat.
28. kesäkuuta 1926 Benz & Cie ja DMG yhdistyivät lopullisesti Daimler-Benz -yhtiöksi. Sen kaikista automalleista suosituimmaksi merkiksi tuli Mercedes-Benz, jonka oli suunnitellut Wilhelm Maybach DMG:n tehtailla Stuttgartissa vuonna 1901.


title: Myson

text: Myson (, 500-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen viisaudestaan tunnettu mies. Hän oli kotoisin Lakoniasta, ja hänen kotipaikkansa oli Khen. Jotkut laskevat hänet Kreikan seitsemän viisaan joukkoon, muun muassa Platon sijoittaa hänet dialogissaan "Protagoras" Periandroksen sijalle.


title: Myson

text: Viisauden lisäksi Myson tunnettiin myös ihmisvihaajana.


title: Uuden musiikin festivaali

text: Uuden musiikin festivaali (lyh. UMF) on Turun Kupittaanpuistossa vuosittain järjestettävä elektroniseen musiikkiin keskittynyt festivaali. Se järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2004 ja on kasvattanut kävijämääräänsä vuosi vuodelta. Tapahtuma keräsi ensimmäisenä vuotenaan 1 800 ja toisena noin 4 000 kävijää. Vuoden 2006 festivaali oli loppuunmyyty.


title: Uuden musiikin festivaali

text: Festivaali ei ole ollut perinteinen tietylle alueelle keskittynyt tapahtuma, vaan se on levittäytynyt ympäri Turun keskustaa. Festivaaliin liittyviä tapahtumia on järjestetty Samppalinnanpuistossa, Varvintorilla, Manillan tehdaskiinteistössä sekä Turun yökerhoissa ja baareissa. Tapahtuman erikoisuuksiin ovat kuuluneet myös vesibussilla tehtävät UMF Kruises -risteilyt Aurajoella Samppalinnan ja Varvintorin välillä. Vuodesta 2008 lukien tapahtuma on keskittynyt Kupittaanpuistoon.


title: Uuden musiikin festivaali

text: Festivaaleilla on esiintynyt pääosin suomalaisia artisteja ja yhtyeitä, mutta myös ulkomaalaisia elektronisen musiikin huippunimiä kuten Justice, M83 ja Annie.


title: Koneisto (festivaali)

text: Koneisto oli Turussa ja Helsingissä järjestetty Pohjoismaiden suurin elektronisen musiikin festivaali. Festivaali järjestettiin ensimmäisinä kertoina Turussa Kupittaan alueella vuosina 2000 ja 2001, mutta se joutui talousvaikeuksien vuoksi siirtymään Helsinkiin vuonna 2002, koska Turun kaupunki ei myöntänyt riittävästi tukea festivaalia järjestävälle taholle. Helsingissä festivaali on toiminut vuosina 2002–2005 Kaapelitehtaalla ja Hietalahden hiekkarannalla, sekä vuonna 2006 Kampin aukiolla ja Mbar -klubilla Kampissa.


title: Koneisto (festivaali)

text: Koneisto suosi alusta sekä kotimaisia lupaavia esiintyjiä että ulkomaisia menestyviä ja hyvin tunnettuja esiintyjiä. Ulkomaalaisista tähdistä Koneistossa ovat esiintyneet muun muassa Richie Hawtin, Luke Slater, Miss Kittin, Moloko ja The Streets. Suomalaisista suosituista ja kansainvälistäkin tunnustusta saaneista tähdistä ovat olleet esiintymässä muun muassa Lackluster, Brothomstates ja DJ Proteus.


title: Dagon

text: Dagon oli merkittävä koillis-seemiläisten kansojen jumala, jota palvoivat amoriitit, Eblan ja Ugaritin asukkaat sekä Raamatun mainitsemat filistealaiset. Filistealaisille Dagon oli yksi merkittävimmistä tai merkittävin jumala. Joidenkin lähteiden mukaan hän oli viljan ja maanviljelyn jumala. Dagon mainitaan ensimmäisen kerran noin vuonna 2500 eaa.


title: Dagon

text: Dagonilla oli Ugaritissa suuri temppeli 1300 eaa., ja hänen nimensä oli jumalten listalla kolmantena. Hammurabin lain esipuheessa kuningas Hammurabi kutsuu itseään ”Eufratin varren astutuksen pellonraivaajaksi Dagonin, tämän luojansa avulla”.


title: Dagon

text: Raamatussa Dagon mainitaan useita kertoja filistealaisten yhteydessä. Ensimmäinen Samuelin kirja kertoo, miten juutalaisten liitonarkki varastetaan ja viedään Dagonin temppeliin Asdodiin. Seuraavana aamuna Dagonin patsas oli kasvoillaan arkin edessä. Patsas nostetaan pystyyn, ja taas sitä seuraavana aamuna se löytyy taas kaatuneena arkin edestä mutta pää ja kädet katkenneina.


title: Dagon

text: H. P. Lovecraftin kertomuksissa Dagon esiintyy Syväläisten valtiaana ja pahana olentona.


title: BitchX

text: BitchX on tekstipohjainen IRC-asiakasohjelma, joka perustuu ircII:n avoimeen lähdekoodin. Ohjelma kirjoitettiin alun perin Unix-alustalle, mutta nykyään siitä on versioita myös Windows-käyttöjärjestelmälle.


title: BitchX

text: Alun perin BitchX oli vain nimimerkkien "Trench" ja "HappyCrappy" kirjoittama skripti ircII-ohjelmaan. "Colten Edwards" muokkasi siitä itsenäisen ohjelman, ja se sulautui loppujen lopuksi epic/IRC-asiakasohjelmaan.


title: BitchX

text: Myöhemmin BitchX-ohjelma kirjoitettiin uudelleen C-ohjelmointikielellä. Uudelleenkirjoituksen myötä ohjelmaan lisättiin uusia toimintoja. BitchX:n toiminnallisuutta voi laajentaa paitsi ircII/epic-yhteensopivalla kielellä ja TCL-kielellä, myös konekielisillä ladattavilla moduleilla.


title: BitchX

text: Lopullinen versio, numeroltaan 1.1, julkaistiin vuonna 2004. Kehitystyö jatkuu edelleen "BitchX2"-nimellä, vaikka uutta versiota ei ole julkaistu, projektin uskotaan kallistuvan tämän hetkiseen Epiciin.


title: Eero Saarinen

text: Eero Saarinen (20. elokuuta 1910 Hvitträsk, Kirkkonummi – 1. syyskuuta 1961 Ann Arbor, Michigan, Yhdysvallat) oli suomalais-yhdysvaltalainen arkkitehti. Hän loi näyttävän uran arkkitehtina ja huonekalusuunnittelijana. Toisen maailmansodan aikana Saarinen työskenteli CIA:n edeltäjälle Office of Strategic Servicesille suunnitellen rakennuksia ja tiloja mm. Valkoisen talon "sotahuoneen."


title: Eero Saarinen

text: Eero Saarinen syntyi Hvitträskissä isänsä, arkkitehti Eliel Saarisen 37-vuotispäivänä ja vietti paljon aikaa tämän ateljeessa. Perhe muutti pysyvästi Yhdysvaltoihin Eeron ollessa 13-vuotias, mutta he viettivät kesiä Suomessa. Saarinen valmistui arkkitehdiksi 1934 Yalen yliopistosta. Hän opiskeli lyhyen aikaa myös kuvanveistoa Pariisissa Académie de la Grande Chaumièressa. Valmistuttuaan arkkitehdiksi Saarinen matkusteli Euroopassa ja osallistui eri projekteihin ja kilpailuihin. Palattuaan Euroopasta hän toimi jonkin aikaa opettajana Cranbrook Academy of Art -koulussa, missä myös hänen isänsä oli opettajana. Vuonna 1938 Saarinen alkoi työskennellä isänsä toimistossa ja työskenteli siellä aina tämän kuolemaan saakka. Eero Saarinen teki läpimurtonsa Jeffersonin muistomerkin (St Louis) suunnittelukilpailussa 1948. Hän oli rationalistis-konstruktivistisen suunnan edustaja.


title: Eero Saarinen

text: Vuonna 1950 hän perusti oman arkkitehtitoimiston. Itsenäisen arkkitehdin ura kesti kuitenkin vain kymmenisen vuotta, sillä hän kuoli jo 51-vuotiaana. Yhdysvaltain kansalaisuuden Saarinen oli saanut vuonna 1940.


title: Eero Saarinen

text: Eero Saarinen oli naimisissa kuvanveistäjä Lilian Swannin kanssa 1939–1953, sekä 1954 alkaen taide- ja arkkitehtuurikriitikko, myöhemmin televisiotoimittaja Aline Saarisen (omaa sukua Aline Bernstein, myöhemmin Louchheim) kanssa. Elokuvaaja ja mainoselokuvaohjaaja Eric Saarinen on Eero Saarisen ja Lilian Swannin poika.


title: Eero Saarinen

text: Saarinen osallistui usein ja menestyksekkäästi arkkitehtuurikilpailuihin. Varsinainen läpimurto oli voitto Yhdysvaltojen entisen presidentin Thomas Jeffersonin muistomerkin suunnittelukilpailussa vuonna 1948. Kilpailu oli myös ensimmäinen, johon Eero osallistui isänsä Elielin kanssa eri ehdotuksilla. Muistomerkki rakennettiin vasta kymmenisen vuotta myöhemmin. Muistomerkin lisäksi yksi Saarisen tunnetuimpia töitä on vuonna 1962 valmistunut Trans World Airwaysin (TWA) terminaali Kennedyn lentokentällä New Yorkissa.


title: Eero Saarinen

text: Suomeen tehtyjä suunnitelmia ovat Hvitträskin muutostöiden suunnittelu vuonna 1928 ja Ruotsalaisen teatterin korjaussuunnitelma 1934.


title: Eero Saarinen

text: Media ja suuri yleisö pitivät Saarisesta, mutta kriitikot suhtautuivat hänen töihinsä epäilevästi: toisin kuin monet muut modernistit, hän ei pysynyt vain yhdessä tietyssä tyylissä, vaan muutteli sitä kunkin työn vaatimalla tavalla. Monet Saarisen töistä olivat vasta rakenteilla hänen kuollessaan. Hän ei siis ollut juhlimassa suunnitelmiensa valmistumista käytännössä eikä vastaamassa arvosteluihin. Saarisen työt unohtuivat 1960- ja 1970-luvuilla niin, ettei niistä kirjoitettu paljoakaan arkkitehtuurin historiankirjoissa. Saarisen arkkitehtitoimistossa työskenteli monia myöhemmin tunnetuksi tulleita arkkitehteja kuten Cesar Pelli, John Dinkeloo ja Kevin Roche. Vuonna 2010 lyötiin Saarisen kunniaksi nimellisarvoltaan 10 €:n hopeinen juhlaraha. Rahan tunnuspuolella on kuvattuna St. Louisin Gateway Arch ja arvopuolella Tulppaani-tuoli.


title: Suuri Magellanin pilvi

text: Suuri Magellanin pilvi (Suuri Magalhãesin pilvi, LMC) on Linnunradan suurin seuralaisgalaksi. Se sijaitsee suurimmaksi osaksi Kultakalan ja osin Pöytävuoren tähdistössä. Sen lähellä sijaitsee myös Pieni Magellanin pilvi. Molemmat galaksit on nimetty portugalilaisen löytöretkeilijän Fernão de Magalhãesin mukaan.


title: Suuri Magellanin pilvi

text: Suuri Magellanin pilvi sijaitsee 179 000 valovuoden päässä meistä. Se on pieni epäsäännöllinen galaksi, jota joskus pidetään myös kääpiögalaksina. Sen suurin läpimitta on noin 20 000–30 000 valovuotta ja tähtien lukumäärä noin 30 miljardia. Sen massa on noin kymmenesosa Linnunradan massasta. Se on saattanut olla alun perin pieni sauvaspiraaligalaksi, jonka rakenne on tuhoutunut sen jouduttua Linnunradan painovoiman vaikutuksen alaiseksi. Siitä on jäänyt jäljelle vain tiivis pitkulainen ydin.


title: Suuri Magellanin pilvi

text: Suuressa Magellanin pilvessä on paikallisen ryhmän suurin tunnettu tähtien syntymisalue, Tarantellasumu. Lisäksi siellä on muita galakseille tyypillisiä kohteita, kuten planetaarisia sumuja sekä avoimia ja pallomaisia tähtijoukkoja.


title: Suuri Magellanin pilvi

text: Suuri Magellanin pilvi on varmasti ollut tunnettu eteläisen pallonpuoliskon asukkaille jo esihistoriallisina aikoina, mutta siitä on jäänyt vain vähän merkintöjä. Ensimmäinen kirjallinen maininta kohteesta on vuodelta 964, jolloin persialainen tähtitieteilijä Abd Al-Rahman Al Sufi kirjoitti siitä kiintotähdistä kertovassa kirjassaan. Hän havaitsi myös, että kohde on nähtävissä ainoastaan Arabian eteläosissa, kuten Babd al Mandabin salmesta (12° 15' N), ei kuitenkaan niemimaan pohjoisosassa tai Bagdadissa.


title: Suuri Magellanin pilvi

text: Amerigo Vespucci havaitsi ilmeisesti galaksin kolmannella merimatkallaan 1503–1504. Vasta vuonna 1519 kohde tuli länsimaiden tietoisuuteen, kun Fernão de Magalhães löysi uudelleen sekä suuren että pienen "pilven", jotka nimettiin hänen mukaansa.


title: Suuri Magellanin pilvi

text: 24. helmikuuta 1987 Suuressa Magellanin pilvessä havaittiin supernova 1987A, joka oli lähin supernova sitten Keplerin supernovan vuonna 1604. Pitkään luultiin Suuri Magellanin pilven olevan läheisin naapurigalaksimme, kunnes vuonna 1994 löydettiin himmeä "Jousimiehen elliptinen kääpiögalaksi", joka sijaitsee yli kaksi kertaa lähempänä (vuonna 2003 löydettiin vielä lähempänä oleva "Ison koiran kääpiögalaksi").


title: Suuri Magellanin pilvi

text: Suuri Magellanin pilvi sijaitsee vain noin 20 asteen päässä eteläisestä taivaannavasta, eikä se siten ole koskaan havaittavissa Euroopasta tai muilta pohjoisilta alueilta käsin. Parhaiten se näkyy eteläiseltä pallonpuoliskolta, kuten Australiasta ja Etelä-Amerikasta. Sen näennäinen suuruusluokka on +0,1 magnitudia, mikä tekee siitä selvästi kirkkaimman galaksin tähtitaivaalla ja yhden kirkkaimmista syvän taivaan kohteista. Kohteen pintakirkkaus ei ole kovin suuri, sillä se levittyy lähes 11 asteen kokoiselle alueelle ja näyttää paljain silmin utuiselta pilveltä, ikään kuin Linnunradan jatkeelta. Hyvissä olosuhteissa Tarantellasumu (NGC 2070, 30 Doradus) näkyy paljain silminkin. Kiikarilla se näkyy jo hyvin, ja lisäksi sillä voi havaita muutamia avoimia tähtijoukkoja, kuten NGC 1910.


title: Ferekydes

text: Ferekydes (, n. 544 eaa.) oli antiikin kreikkalainen esisokraatikkoihin luettavissa oleva filosofi. Monet laskevat hänet Kreikan seitsemän viisaan joukkoon.


title: Ferekydes

text:
Ferekydes oli kotoisin Syroksesta. Hänen sanotaan olleen Pittakoksen oppilas.
Diogenes Laertios sanoo, että jotkut katsovat Ferekydeen olleen Pythagoraan opettaja.


title: Ferekydes

text: Ferekydes Syroslaista ei tule sotkea Ferekydes Leroslaiseen, historioitsijaan ja myyttien kirjoittajaan.


title: Ferekydes

text: Ferekydes kirjoitti teoksen nimeltä "Heptamykhos" (tai "Pentemykhos"), joka oli ensimmäisiä kreikkalaisia proosateoksia. Vaikka teos onkin kadonnut, sen säilyneistä osista voidaan muodostaa hyvä yleiskatsaus. Teoksessa Ferekydes opetti filosofiaansa myyttisten kertomusten välityksellä. Aristoteles toteaa "Metafysiikassaan" kuitenkin, että Ferekydes yhdisti Empedokleen ja Anaksagoraan tavoin ajattelutapoja, eikä esittänyt kaikkea myyttisesti. Näin hänen teoksensa muodosti tärkeän sillan myyttisen ja esisokraattisen ajattelun välillä.