title: Johannes I Tzimiskes

text: Tzimiskesin valtakaudella bysanttilaiset kukistivat Bulgariaan hyökänneet Kiovan Venäjän ruhtinaan Svjatoslavin joukot vuonna 971 ja valloittivat osan maasta. Vuonna 972 Tzimiskes liittoutui Saksan keisarin Otto I:n kanssa ja lähetti veljen- tai sisarentyttärensä Theofanon Oton pojan Otto II:n vaimoksi. Liiton ansiosta Tzimiskes pystyi vapaasti hyökkäämään arabeja vastaan valtakunnan itärajalla. Vuonna 975 Tzimiskes soti menestykkäästi fatimideja vastaan eteläisessä Syyriassa ja pakotti Damaskoksen maksamaan veroa. Tzimiskes kuitenkin sairastui ja kuoli pian palattuaan sotaretkeltä Konstantinopoliin. Huhun mukaan kamariherra Basileios Lekapenos myrkytti Tzimiskesin, koska tämä oli saanut tietää Lekapenoksen laittomista toimista.


title: Cameron Diaz

text: Cameron Michelle Diaz (s. 30. elokuuta 1972 San Diego, Kalifornia) on yhdysvaltalainen uransa jo lopettanut näyttelijä ja entinen malli.


title: Cameron Diaz

text: Diaz syntyi San Diegossa, Kaliforniassa ja varttui Long Beachin kaupungissa samassa osavaltiossa. Hänen isänsä oli amerikankuubalainen Emilio Diaz, joka toimi työnjohtajana öljy-yhtiössä. Emilio Diaz kuoli huhtikuussa 2008 keuhkokuumeeseen 58-vuotiaana. Diazin äiti on vientialalla työskennellyt Billie Diaz, jonka sukutausta on englantilais-saksalais-alkuperäisamerikkalainen. Hänellä on kaksi vuotta vanhempi sisko Chimene. Cameron Diaz kävi nuorena koulua Long Beach Polytechnic High Schoolissa.


title: Cameron Diaz

text: Diaz teki 16-vuotiaana sopimuksen mallitoimisto Eliten kanssa. Hän toimi mallina muun muassa Calvin Kleinin, The Coca-Cola Companyn, Levi Strauss & Co.:n ja Nivean mainoksissa ja työskenteli monissa maissa, muun muassa Australiassa, Japanissa ja Ranskassa. Hän palasi Kaliforniaan 21-vuotiaana ja kävi elokuvan "The Mask – naamio" koekuvauksissa. Diaz sai elokuvan naispääroolin, vaikka hänellä ei ollut aiempaa näyttelijäkokemusta. "The Maskin" jälkeen hän jatkoi näyttelijänä esiintymällä seuraavaksi muutamassa pienen budjetin elokuvassa, kuten "Viimeinen päivällinen", "Se ainoa oikea" ja "Feeling Minnesota".


title: Cameron Diaz

text: Diaz palasi mainstream-elokuviin vuonna 1997, jolloin hän esiintyi hyvin menestyneessä romanttisessa komediassa "Kuka sanoo tahdon" yhdessä Julia Robertsin ja Dermot Mulroneyn kanssa. Seuraavana vuonna ilmestynyt komedia "Sekaisin Marista", jossa hän esitti naispääosaa, kuului ilmestymisvuotensa katsotuimpiin elokuviin ja nosti hänet suureen kansainväliseen tunnettavuuteen. Hän sai Maryn roolista uransa ensimmäisen Golden Globe -ehdokkuuden, kategoriassa paras naispääosa musikaali- tai komediaelokuvassa. Myöhemmin hän on ollut ehdolla Golden Globe -palkinnon saajaksi parhaan naissivuosan kategoriassa elokuvista "Elämäni John Malkovichina", "Vanilla Sky" ja "Gangs of New York".


title: Cameron Diaz

text: Diazin uran kaupallisesti kaikkein menestyneimpiä töitä ovat Shrek-sarjan elokuvat, joissa hän toimii prinsessa Fionan äänenä. Sarjan elokuvat ovat tuottaneet teatterikierroksillaan yhteensä yli miljardi dollaria. Aiemmin mainittujen lisäksi hänen elokuviinsa kuuluvat myös muun muassa "Charlien enkelit" -elokuvat, joissa hän esittää Natalieta, yhtä kolmesta päähenkilöstä, romanttinen joulukomedia "Holiday" ja romanttinen komedia "Tapahtui Vegasissa".


title: Cameron Diaz

text: Vuonna 2010 Forbes julkaisi ”Hollywood’s Animation A-List” -listan, jossa lueteltiin kymmenen menestyksekkäintä Hollywood-näyttelijää animaatioiden parissa. Menestys mitattiin elokuvien lipputulojen perusteella, jonka myötä Diaz oli listalla toisena.


title: Cameron Diaz

text: Elokuvauransa ohella Diaz on muun muassa juontanut omaa "Trippin’"-nimistä televisio-ohjelmaansa Music Television -kanavalla. Hän oli myös tuon vuonna 2005 esitetyn, ekoturismista kehitysmaissa kertovan ohjelman tuottaja.


title: Cameron Diaz

text: Diaz ilmoitti vuonna 2018 jääneensä eläkkeelle näyttelemisestä.


title: Cameron Diaz

text: Cameron Diaz seurusteli laulaja Justin Timberlaken kanssa vuodesta 2003 vuoteen 2006 saakka. Sitä ennen Diaz seurusteli muun muassa näyttelijä Matt Dillonin kanssa ja oli kihloissa näyttelijä-laulaja Jared Leton kanssa. Vuosina 2010–2011 Diaz seurusteli baseballpelaaja Alex Rodriguezin kanssa.


title: Cameron Diaz

text: Diaz avioitui Good Charlotte -yhtyeen kitaristin Benji Maddenin kanssa kotonaan Beverly Hillsissä 5. tammikuuta 2015.


title: Cameron Diaz

text: Diaz on puhunut naisten luonnollisen häpykarvoituksen puolesta.


title: Akko

text: Akko (Akka, aiemmin Antiokia Ptolemais) oli yksi keskeisiä ristiretkeläisten tukikohtia ristiretkikaudella. Ristiretkeläiset kutsuivat kaupunkia Saint-Jean d'Acreksi tai vain Acreksi. Sen vanhakaupunki on Unescon maailmanperintöluettelon kohde. Kaupunki sijaitsee nykyisen Israelin alueella läntisessä Galileassa. Vuonna 2016 kaupungin asukasluku oli 47 808. Arabit muodostavat noin neljänneksen kaupungin väestöstä.


title: Akko

text: Akko sijaitsee Haifanlahden pohjoisosassa pienellä niemimaalla Belusjoen suulla. Haifan kaupunki sijaitsee kymmenisen kilometriä Akkosta etelään ja Tyros Libanonissa noin 30 kilometriä pohjoiseen. Lähialueen rannikkotasanko on viljeltyä ja kaakossa sijaitsee Jisreelin laakso.


title: Akko

text: Akko on yksi vanhimmista nykypäiviin saakka asutetuista kaupungeista. Kaupungin nimi "Akko" on peräisin kanaanilaisilta ja se tarkoittaa ehkäpä kuumaa hiekkaa. Ensimmäiset merkit asutuksesta Tel Akkolla ovat vuodelta 2 500 eaa. ja myöhemmin kaupunki mainitaan moneen otteeseen egyptiläisissä ja ugarilaisissa teksteissä. Plinius vanhemman mukaan lasi keksittiin Belusjoen suulla ja alue olikin tunnettu laadukkaasta lasihiekastaan. Akkosta muodostui Kanaaninmaan tärkein kaupunki ja Ramses II valtasi sen vuoden 1275 eaa. paikkeilla. Kaupunki vaihtoi hallitsijoita sittemmin useaan otteeseen. Sen valtasivat Daavidin johtamat israelilaiset ja vuonna 700 eaa. assyrialaiset. Assyrialaisten lähteiden mukaan kaupunki kuului tuolloin Sidonin kuninkaalle ja se hylättiin lähes tyystin kuningas Assurbanipalin valtakaudella. 500- ja 400-luvuilla kaupunki oli persian alaisuudessa ja Artakserkses II käytti sitä tukikohtanaan sotaretkellään Egyptiin vuonna 374 eaa. Aleksanteri Suuri valtasi kaupungin ilman vastarintaa vuonna 332 eaa. ja Ptolemaios II valtasi sen 200-luvulla. Ptolemaios siirsi alkuperäisen kaupungin sen historialliselta paikalta telliltä nykyiselle paikalleen. Seleukidit valtasivat kaupungin vuonna 198 eaa. ja antoivat sille nimen Antiokia. Jonatan Makkabi vangittiin ja teloitettiin Akkossa vuonna 142 eaa. Seuraavalla vuosisadalla kaupunkia vastaan hyökkäsi Armenian hallitsija Tigran II. Tällöin Akko oli ilmeisesti itsenäinen kaupunkivaltio ja sitä johti sen foinikialainen yläluokka. Julius Caesar liitti Akkon Rooman valtakuntaan vuonna 48 eaa. ja se sai nimen "Ptolemaïs" Kleopatralta. Vuonna 54 jaa. kaupungista tehtiin colonia ja sai jälleen uuden nimen "Germanica".


title: Akko

text: Rooman valtakunna jakautuessa Länsi-Roomaan ja Itä-Roomaan vuonna 395 kaupunki sai takaisin aikaisemman nimensä "Ptolemaïs". Kaupunki kuului Itä-Roomaan eli Bysantin valtakuntaan ja 400-luvulla se sai oman hiippakuntansa. Arabit valtasivat kaupungin vuonna 636 ja sittemmin se oli umaijadien laivanrakennuksen keskus. Vuonna 1104 kaupungin valloitti Jerusalemin kuningas Baldwin I ja kaupunki toimi seuraavien 200-vuoden ajan ristiretkeläisten tukikohtana. Kaupunki rikastui idän ja lännen välisellä kaupalla, minkä lisäksi se oli tärkeä tukikohta johanniitoille ja temppeliherroille. Kaupungin sisäpolitiikka leimasi jatkuva levottomuus eri uskonnollisten ja kaupassa vaikuttaneiden tahojen välillä, mikä esti kaupunkia kasvamasta Kairon tai Konstantinopolin tapaiseksi suureksi kaupungiksi. Akkoa hallittiin Jerusalemista käsin vuoteen 1191 saakka, jolloin siitä tuli Jerusalemin menetyksen jälkeen Jerusalemin kuningaskunnan tynkävaltion pääkaupunki. Genovalaiset, pisalaiset ja venetsialaiset kauppiaat rakennuttivat omat korttelinsa kaupunkiin ja 1200-luvun alussa Akko oli Välimeren rikkaimpia satamia ja kaupungissa asui ehkäpä jopa 40 000 asukasta. Kaupungissa vierailivat esimerkiksi Benjamin Tudelalainen vuonna 1159, Maimonides vuonna 1165 ja Marco Polo vuonna 1271.


title: Akko

text: Egyptiä ja Syyriaa hallinnut Saladin valtasi Akkon vuonna 1187, mutta Rikhard I Leijonamieli valtasi sen uudestaan neljä vuotta myöhemmin. Lopullisesti Akko kukistui mamelukkien piirityksessä vuonna 1291. Temppeliherrojen suuri palatsi oli viimeisiä kukistuneita rakennuksia kaupungissa. Mamelukit hävittivät suuren osan kaupungista ja myöhemmin alueelle saapuvat pyhiinvaeltajat velvoitettiin nousemaan maihin Jaffan kautta, mikä vähensi Akkon merkitystä. Mamelukkeja seurasivat osmanit vuonna 1517 ja Sidonin druusiemiiri Fakhr ad-Din alkoi jälleenrakentaa kaupunkia. Myöhemmin 1700-luvulla Dahir al-Umar johti osittain itsenäistä aluettaan Akkosta käsin. Häntä seurasi albanialaistaustainen Ahmed pašša al-Jazzar. Kaupungin väkiluku nousi jälleen noin 40 000:n henkilöön ja ksupunkiin rakennettiin moskeijoita, kirkkoja, kylpylöitä ja eurooppalaistyylisiä hotelleja. Napoléon Bonaparte epäonnistui piirittäessään kaupunkia vuonna 1799. Nousujohdanne kääntyi jälleen myöhemmin, kun Egyptin hallitsija Ibrahim pašša valtasi kaupungin osmaneilta vuonna 1831. Vuonna 1840 osmanit palasivat Itävallan ja brittien tuella. Akko piiritettiin jälleen kerran ja egyptiläiset antautuivat kaupungin ruutivaraston räjähdettyä. Osmanit palasivat valtaan, mutta kaupunki ei enää toipunut entisiin mittoihinsa.


title: Akko

text: Britit valtasivat Akkon osmaneilta ensimmäisen maailmansodan aikana vuonna 1918 ja siitä tuli sodan jälkeen osa Palestiinan brittiläistä mandaattialuetta. Britit tekivät vanhasta ristiretkeläislinnasta vankilan, jonne päätyi esimerkiksi monia varhaisia juutalaisia sionisteja, kuten Zeev Jabotinsky. Akkon rakentaminen jäi muuten vähäiseksi ja alueen kehitys keskittyi läheiseen Haifan kaupunkiin. Israelilaiset valtasivat Akkon Israelin itsenäisyyssodan alettua vuonna 1948 ja sen palestiinalaiset asukkaat pakenivat. Yhdistyneiden kansakuntien Palestiinan jakosuunnitelman mukaan kaupunki olisi päätynyt arabeille. Sodan jälkeen kaupunkiin jäi vain 3 500 arabia, mutta sen juutalainen väestönosa kasvoi nopeasti. Vuonna 1948 juutalaisia oli muutama sata, mutta vain pari vuosikymmentä myöhemmin heitä oli jo 27 400. Kaikkiaan kaupunki on kuitenkin jäänyt suuremman naapurikaupunkinsa Haifan varjoon.


title: Akko

text: Akkon eteläpuolella on suuri teollisuusalue ja sen itäpuolella on maalitehtaita. Muut tehtaat tuottavat esimerkiksi terästä, muovia ja tulitikkuja. Akko on myös Galilean arabien asutuskeskuksien kaupan keskus ja hiljattain myös turismin merkitys on kasvanut. Vanhankaupungin pääosin arabitaustaiset asukkaat ovat pärjänneet selkeästi juutalaista väestöä huonommin. Arabit saavat elantonsa pääosin kaupan alalta, palveluista ja kalastuksesta, kun taas suuri osa juutalaisista työskentelee Akkon teollisuusalueilla.


title: Akko

text: Vuoden 2016 lopussa Akkon asukasluku oli 47 808. Noin kolme neljäsosaa kaupungin asukkaista on juutalaisia. Akko on yksi kahdeksasta Israelin kaupungista, jossa Israelin arabit muodostavat huomattavan vähemmistön. Suurin osa arabeista asuu kunnissa, joissa arabit muodostavat selvän enemmistön. Arabit ovat keskittyneet etenkin Akkon vanhaankaupunkiin, jossa he muodostavat noin 95 % väestöstä.


title: Akko

text: Akko on luokiteltu Israelissa keskisuureksi kaupungiksi. Kaupunkiin on rakennettu Israelin itsenäisyyden aikana kaksi uutta kaupunginosaa itään ja pohjoiseen, mutta valtaosa sen väestöstä asuu mandaattialueen aikana rakennetussa kaupunginosassa. Kaupunkiin kuuluu lisäksi muurien suojaama vanhakaupunki. Akkon vanhakaupunki on ollut vuodesta 2001 Unescon maailmanperintöluettelon kohde. Vanhakaupunki käsittää rakennuksia ja linnoituksia Osmanien valtakunnan ja ristiretkeläisten ajoilta. Ristiretkeläisten rakennuttama ritarien halli oli pitkään hautautuneena ja se löydettiin vahingossa tietöiden yhteydessä ja se on nykyisin Akkon tunnetuimpia nähtävyyksiä. Osmanien valtakaudella rakennettu sitadelli on puolestaan yksi parhaiten säilyneistä Istanbulin ulkopuolella ja toinen tunnettu rakennelma on al-Jazzarin moskeija ja sen piha. Khan al-Umdan on rakennus, jonne karavaanit toivat aikanaan viljaa ja muita tuotteita. Bahai-uskon perustaja Baha’ullah karkotettiin Akkoon vuonna 1868 ja hänen hautansa sijaitsee hieman kaupungista pohjoiseen. Kaupungin souk on Souq Al Abiad ja se on rakennettu Osmanien valtakunnan aikana.


title: Lockheed F-104 Starfighter

text: Lockheed F-104 Starfighter oli Yhdysvaltain ilmavoimien viimeinen ei-jokasään hävittäjälentokone, jolla oli suuri ylisooninen nopeus ja suuri nousunopeus. Se oli suunniteltu korkealla lentävien pommikoneiden alasampumiseen tietyltä kentältä käsin eli kone oli MiG-21:n läntinen vastine. Yhdysvaltain ilmavoimissa kone tuli käyttöön 1958, mutta poistui jo 1967.


title: Lockheed F-104 Starfighter

text: Yhdysvaltain ilmavoimat eivät halunneet tällaista konetta, koska sen toimintasäde oli liian lyhyt ja kuorma rajoitettu. Starfighterista kehitettiin jokasään maahyökkäys- ja torjuntahävittäjä F-104G, joka sai paremman vastaanoton muun muassa Saksasta, Kanadasta, Belgiasta ja Italiasta. Yhteensä 2 578 konetta rakennettiin.


title: Lockheed F-104 Starfighter

text: Teho-painosuhde oli ylivoimainen ja nopeus jopa yli kaksi Machia, jota rajoitti enemmän alumiinirakenne kuin moottorin teho. Myöhempiin malleihin lisättiin vielä tehokkaampi GE J79-moottori.


title: Lockheed F-104 Starfighter

text: Konetyypillä saavutettiin sekä nopeuslennon että toimintakorkeuden maailmanennätykset, joita F-104 piti hallussaan samanaikaisesti. Majuri Howard C. Johnson saavutti korkeuden 27 830 metriä. Tämä tapahtui 7. toukokuuta 1958. Saman kuukauden 16. päivänä saavutti kapteeni Walter W. Irwin enimmäisnopeuden 2 259,3 kilometriä tunnissa. 14. joulukuuta vuonna 1959 ylittyi maaginen 100 000 jalan eli yli 30 000 metrin raja. Uusi korkeuslennon maailmanennätys oli 31 534 metriä, mikä saavutettiin C-muunnoksella.


title: Lockheed F-104 Starfighter

text: Perusaseistuksena on ensimmäistä kertaa lentokoneissa käytetty 20 mm M61 Vulcan ja kaksi AIM-9 Sidewinderia siivenkärjissä. F-104C-malliin lisättiin rungon alle ja siipiin ripustimet pommeille ja raketeille. Keskiripustimessa voitiin kantaa myös kahta lisä-Sidewinderia. F-104S ja joissa F-104G ja F-104J-malleissa ohjukset siirrettiin rungon sivulle maanvaran parantamisen vuoksi. Myöhemmissä italialaiskoneissa ripustimia oli jopa yhdeksän.


title: Lockheed F-104 Starfighter

text: Saksan Luftwaffe käytti Starfighteria taktiseen matalatorjuntaan ja rynnäkkökoneena. Koneella lennettiin paljon matalalla, mikä johti lukuisiin lento-onnettomuuksiin. Saksan 916 koneesta 292 putosi, mikä vaati 115:n lentäjän hengen. Vuonna 1965 maahan syöksyi 26 länsisaksalaista Starfighteriä. Onnettomuussuhde oli 83,6 pudonnutta konetta 100 000 lentotuntia kohden, kansainvalisen keskiarvon ollessa 14-20. Koneen onnettomuusalttius antoi sille Bundesluftwaffessa lempinimet "Witwenmacher" (leskentekijä), "Erdnagel" (telttavaarna) ja "Sargfighter" (ruumisarkku-hävittäjä).


title: Lockheed F-104 Starfighter

text: Saksassa konekauppa johti lähes puolustusministeri Franz Josef Straußin eroon ja Alankomaiden prinssi Bernhard tunnusti 1976 saaneensa 1,1 miljoonaa dollaria lahjuksina konekaupan varmistamiseksi. 1970-luvulla paljastunut Lockheedin harjoittama laaja virkamiesten lahjonta johti lähes yrityksen kaatumiseen. Myöhemmin hävittäjäkoneisiin tehtiin yli 2 000 erilaista muutosta, joilla kone sopeutettiin keski-Euroopan olosuhteisiin.


title: Lockheed F-104 Starfighter

text: F-104:n käyttö alkoi vähentyä 1970-luvun lopulla, jolloin koneet korvattiin monissa tapauksissa F-16:lla. Italiassa viimeiset koneet poistettiin käytöstä kesällä 2004.


title: Ilkka (sanomalehti)

text: Ilkka on seitsemän kertaa viikossa ilmestyvä, vuonna 1906 perustettu maakunnallinen sanomalehti. Lehden levikki on noin 50 000, ja sillä on lukijoita noin 120 000. Lehden julkaisija on Ilkka-Yhtymä Oyj:n tytäryhtiö I-Mediat Oy. Lehti on ollut alkujaan Keskustan äänenkannattaja. Lehden päätoimitus sijaitsee Seinäjoella.


title: Ilkka (sanomalehti)

text: I-Mediat Oy on Ilkka-Yhtymä Oyj:n täysin omistama tytäryhtiö, joka julkaisee monikanavaisia maakuntalehtiä Ilkka ja Pohjalainen, viittä paikallislehteä ja kahta kaupunkilehteä. Ilkka siirtyi tabloid-formaattiin 16. maaliskuuta 2018.


title: Ilkka (sanomalehti)

text:
Sanomalehti Ilkka oli vuoteen 2012 asti Väli-Suomen Media Oy:n lehtiryhmää, joka tunnetaan erityisesti Sunnuntaisuomalainen-lukemistosivuistaan. Nykyään lehti on mukana Lännen Media -yhteistyössä.
Osuuskunta Ilkka perustettiin Santeri Alkion koolle kutsumassa kokouksessa Seinäjoella 1906. Lehti ilmestyi kuitenkin läänin pääkaupungissa Vaasassa vuoteen 1962 asti, jolloin se siirtyi Seinäjoelle. Entisen päätoimittajan Kari Hokkasen mukaan lehdellä oli sen jälkeen merkittävä rooli suomenkielisen Etelä-Pohjanmaan oman maakuntaidentiteetin muodostumisessa ja Seinäjoen kehittymisessä sen maakuntakeskukseksi. Vaasassa toimiessaan "Ilkka" oli kakkoslehden asemassa kokoomuksen "Vaasan" perässä, mutta pääsi Seinäjoella ykköslehden asemaan ja menestyi niin, että Ilkka-Yhtymä osti 1990-luvulla "Pohjalaiseksi" muuttuneen vaasalaiskilpailijansa.


title: Ilkka (sanomalehti)

text: Historiansa alussa lehti ilmestyi kolmasti viikossa, mutta muuttui kuusipäiväiseksi oman kirjapainon valmistuttua Vaasaan 1919. Vuonna 1936 lehdestä tehtiin seitsenpäiväinen.


title: Ilkka (sanomalehti)

text: Tähän astisen historiansa aikana Ilkalla on ollut kuusi päätoimittajaa: Santeri Alkio 1906–1930, Artturi Leinonen 1930–1957, Veikko ”Aaretti” Pirilä 1957–1980, Kari Hokkanen 1980–2007, Matti Kalliokoski 2008–2012 ja nykyinen päätoimittaja Satu Takala.


title: Deflate

text: DEFLATE on häviötön pakkausmenetelmä, joka on yhdistelmä LZ77-algoritmia ja Huffmanin koodausta. Alun perin sen määritteli Phil Katz PKZIP-pakkausohjelmansa kakkosversiota varten. Sen määritys on myöhemmin julkaistu Internet-standardina RFC 1951. PKZIP tuottaa pakattuja ZIP-tiedostoja, jotka ovat nykyisin laajasti käytettyjä ja tuettuja.


title: Deflate

text: Deflate-algoritmia pidetään yleisesti vapaana voimassa olevista patenteista. Tämä on ollut algoritmin merkittävä etu verrattuna etenkin GIF-kuvien pakkaamisessa käytettyyn LZW-pakkausmenetelmään, joka on ollut patentoitu useissa länsimaissa 2000-luvun alkuun saakka. Nykyisin Deflate on saanut hyvin vankan aseman tietotekniikassa ja sitä sovelletaan monissa tallennusmuodoissa ja tiedonsiirrossa. Suosittuja Deflateen pohjautuvia tallennusmuotoja ovat ZIP-tiedostomuodon lisäksi esimerkiksi Gzip ja PNG-kuvatiedostot.


title: Deflate

text: Deflate-pakkausmenetelmän lähdekoodi löytyy osana esimerkiksi zlib-kirjastoa, joka on vapaasti saatavilla.


title: World Summit on the Information Society

text: World Summit on the Information Society (WSIS) oli YK:n alainen tietoyhteiskuntaa käsittelevä huippukokous. WSIS:n ensimmäinen vaihe järjestettiin Genevessä 10.-12. joulukuuta 2003 ja toinen osa Tunisissa 16.-18. marraskuuta 2005. Kokousten tarkoituksena oli löytää ratkaisuja tieto- ja viestintäteknologian tuomiin ongelmiin ja löytää tapoja käyttää niitä kehitysmaiden taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistämiseksi ja digitaalisen kuilun poistamiseksi.


title: World Summit on the Information Society

text: Huippukokous teki päätöksiä korkeimmalla poliittisella tasolla, joten siihen osallistuivat YK:n jäsenmaiden valtion ja hallitusten päämiehet. Kokoukseen voivat kuitenkin osallistua seuraajajäseninä myös yksityiset kansalaiset, kansalaisjärjestöt, liike-elämän järjestöt ja työmarkkinajärjestöt.


title: World Summit on the Information Society

text: Huippukokouksen ensimmäisen vaiheen tuloksena julkaistiin kokouksen periaatejulistus ja toimenpideohjelma. Kokouksen toisessa vaiheessa keskityttiin huippukokouksen päätösten toimeenpanoon ja seurantaan ja pyrittiin ratkaisemaan avoimeksi jääneet kysymykset internetin hallinnosta ja rahoitusmekanismeista. Kansalaisjärjestöt kritisoivat WSIS-prosessia siitä, että monet YK:n jäsenmaista eivät ole valmiita aidosti sitoutumaan prosessin tavoitteisiin kuten köyhyyden vähentämiseen ja digitaalisten kuilujen poistamiseen.


title: Alsnön sääntö

text: Alsnön sääntö () on Ruotsin kuninkaan Mauno Ladonlukon vuosien 1279–1280 herrainpäivillä antama asetus. Se tehtiin "Alsnö husissa", nykyään Adelsönä tunnetulla Mälarin saarella. Tämä on vanhin säilynyt ruotsalainen dokumentti, joka käsittelee muun muassa privilegioiden myöntämistä talonpojille.


title: Alsnön sääntö

text: Alsnön sääntö lupasi verovapauden ratsupalvelusta eri herrojen palveluksessa suorittaville talonpojille. Näin hän sitoi palvelussuhteella kuningaskuntansa ylimykset itseensä. Aiemmin tästä vapaudesta olivat nauttineet vain kuninkaan omaan seurueeseen kuuluneet asemiehet. Alsnön sääntö ei tehnyt eroa sen suhteen, kenen palveluksessa ratsumies oli. On esitetty, että taustalla oli Maunu Birgerinpojan pyrkimys saada näin varakkaiden talonpoikien tuki omalle kuninkuudelleen.


title: Alsnön sääntö

text: Toisaalta Alsnön sääntö on todennäköisesti vain vahvistanut jo ennestään käytössä olleen toimintatavan. Dokumentti on varhaisin kirjallinen (kopiona säilynyt) lähde, joka kertoo pitkästä kehityskulusta, joka johti sääty-yhteiskuntaan paljon myöhemmin. Periaate oli: ratsupalvelus tai veron maksaminen. Perinnöllistä säätyjärjestelmää ei muodostunut vielä satoihin vuosiin. Ratsupalvelus piti suorittaa henkilöhtaisesti ja katselmukset suoritettiin vuosittain. Varsinaista aatelia ei siis ollut, mutta todellisuudessa monet rälssisuvut suorittivat ratsupalvelusta polvesta polveen.


title: Alsnön sääntö

text: Alsnön säännön aikana kuninkaan seurueen asemiehet ja valtakunnan ylimykset alkoivat sulautua omaksi erilliseksi ryhmäkseen, niin sanotuksi maalliseksi rälssiksi, josta myöhemmin kehittyi oma säätynsä. Maallisen rälssin sisällä erotettiin aluksi kaksi ryhmää. Korkeampiarvoisia olivat ritarit. Rälssiin kuuluivat myös alempiarvoiset asemiehet ja soinit ("sven").


title: Alsnön sääntö

text: Suomeen rälssijärjestelmä on tullut lähinnä kuninkaan linnojen mukana. Niiden päälliköt olivat ruotsalaisia mahtimiehiä, jotka loivat Suomeen ritarikulttuurin. He eivät kuitenkaan jääneet pysyvästi Suomeen eikä heillä ollut täällä maaomaisuutta. Muu linnaväki sen sijaan juurtui tänne. Oli tavallista, että he liittyivät rälssiin ja hankkivat itselleen maatilan. Oman maan väestöstä luultavasti tuli vain piispojen asemiehiä.


title: Joe Nieuwendyk

text: Joseph ”Joe” Nieuwendyk (s. 10. syyskuuta 1966 Oshawa, Ontario) on kanadalainen entinen ammattilaisjääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Toukokuusta 2009 huhtikuuhun 2013 hän toimi aiemmin pelaajana edustamansa NHL-seura Dallas Starsin toimitusjohtajana.


title: Joe Nieuwendyk

text: Ennen uraansa NHL:ssä Nieuwendyk kävi yhdysvaltalaista Cornellin yliopistoa ja pelasi kolme kautta, vuodet 1984–1987, yliopiston jääkiekkojoukkueessa. Hän oli kahdella jälkimmäisellä yliopistokaudellaan joukkueensa tehokkain pistemies. Calgary Flames varasi hänet NHL:ään numerolla 27 toisella kierroksella.


title: Joe Nieuwendyk

text: Nieuwendyk pelasi ensimmäiset NHL-ottelunsa keväällä 1987, kauden 1986–1987 loppupuolella, jolloin hän edusti Calgary Flamesiä yhdeksässä runkosarja- ja kuudessa pudotuspeliottelussa. Koska oli pelannut vähemmän kuin 25 ottelua, häntä pidettiin edelleen tulokaspelaajana seuraavalla kaudella, 1987–1988, jolla hän teki 51 maalia ja antoi 41 maaliin johtanutta syöttöä 75:ssä runkosarjaottelussa. Nieuwendyk kuuluu Mike Bossyn, Wayne Gretzkyn, Teemu Selänteen ja Aleksandr Ovetškinin ohella pelaajiin, jotka ovat onnistuneet tekemään yli 50 maalia tulokaskaudellaan NHL:ssä. Hän sai kauden päätteeksi NHL:n vuoden tulokkaan palkinnon, Calder Memorial Trophyn.


title: Joe Nieuwendyk

text: Nieuwendyk pelasi ammattilaisurallaan lopulta viidessä eri NHL-seurassa, joista kolmessa hän oli voittamassa Stanley Cupin mestaruutta. Hän pelasi Calgary Flamesissä vuoteen 1995 asti ja oli voittamassa seurassa Stanley Cupia vuonna 1989. Hän ylitti 70:n runkosarjapisteen Calgaryssä kuudella kaudella ja pisteiden valossa parhaalla Flames-kaudellaan, 1989–1990, hän teki 95 pistettä, 45 maalia ja 50 syöttöpistettä, 79:ssä runkosarjaottelussa, joka jäi myös hänen koko uransa parhaaksi pistemääräksi.


title: Joe Nieuwendyk

text: Flamesistä Nieuwendyk siirtyi joulukuussa 1995 Dallas Starsiin pelaajakaupassa, jossa Flames sai vaihdossa Jarome Iginlan ja Corey Millenin. Hän pelasi Dallasissa seitsemällä kaudella, kevääseen 2002 asti. Hän oli voittamassa Stanley Cupia vuonna 1999, jolloin Stars voitti loppuotteluissa Buffalo Sabresin, ja hänet palkittiin tuolloin Conn Smythe Trophyllä pudotuspelien arvokkaimpana pelaajana. Nieuwendyk teki pudotuspeleissä 1999 tehot 11 maalia ja 10 syöttöpistettä ollen pudotuspelien maalipörssin kärkinimi ja pistepörssin kolmas Peter Forsbergin ja seuratoveri Mike Modanon jälkeen. Hän pääsi pelaamaan Stars-paidassa Stanley Cupin voitosta uudelleen seuraavana vuonna, jolloin New Jersey Devils oli kuitenkin finaaleissa vahvempi. Nieuwendyk teki Stars-vuosiensa parhaat runkosarjatehot kaudella 1997–1998, jolla hänelle kertyi 73:ssa runkosarjaottelussa 69 tehopistettä, 39 maalia ja 30 syöttöpistettä, jotka oikeuttivat hänet kärkisijaan Starsin sisäisessä pistepörssissä.


title: Joe Nieuwendyk

text: Nieuwendyk vaihtoi seuraa kesken kauden 2001–2002, kun Stars kauppasi hänet ja Jamie Langenbrunnerin New Jersey Devilsiin saaden vaihdossa Jason Arnottin, Randy McKayn sekä ensimmäisen kierroksen varausvuoron. Hän voitti Devilsissä uransa kolmannen Stanley Cup -mestaruuden kesäkuussa 2003, jolloin seura löi loppuotteluissa Mighty Ducks of Anaheimin voitoin 4–3. Devilsin riveissä pelatun vuoden jälkeen hän siirtyi vuonna 2003 vapaana pelaajana Toronto Maple Leafsiin kaudeksi 2003–2004. Hän teki tuolla kaudella 50 tehopistettä, 22 maalia ja 28 syöttöpistettä, 64:ssä pelaamassaan ottelussa. Nieuwendyk ei pelannut ollenkaan seuraavalla kaudella NHL:n työsulun takia ja hänestä tuli jälleen vapaa pelaaja ennen kauden 2005–2006 alkua. Mike Keenan, Florida Panthersin tuolloinen GM, hankki Maple Leafs -pelaajista sekä Nieuwendykin että Gary Robertsin, joka oli Nieuwendykin seuratoveri myös Calgaryn vuosina, elokuussa 2005 ja antoi kummallekin pelaajalle 4,5 miljoonan dollarin arvoisen kaksivuotisen sopimuksen. Nieuwendyk pelasi Panthersissa yhden täyden kauden ja osan toista ennen kuin joutui lopettamaan uransa joulukuussa 2006. Hän oli kärsinyt ennen lopettamistaan jatkuvista selkäkivuista. Hän oli ensimmäisellä Panthers-kaudellaan joukkueensa toiseksi paras pistemies Olli Jokisen jälkeen tehtyään 65:ssä ottelussa 56 tehopistettä, 26 maalia ja 30 syöttöpistettä.


title: Joe Nieuwendyk

text: Conn Smythe Trophyn ja Calder Memorial Trophyn lisäksi Nieuwendyk palkittiin NHL-urallaan King Clancy Memorial Trophyllä vuonna 1995. Palkinto myönnetään johtajuudesta kaukalossa ja sen ulkopuolella sekä humanitaarisesta työstä yhteisössään. ssa hän pelasi neljästi, vuosina 1988, 1989, 1990 ja 1994. Nieuwendyk pelasi NHL-urallaan yhteensä 1 257 runkosarjaottelua, joissa hän teki 564 maalia ja 562 syöttöpistettä eli yhteensä 1 126 tehopistettä. Pudotuspeliotteluita hänelle kertyi 158, joissa hän teki 66 maalia ja antoi 50 maaliin johtanutta syöttöä.


title: Joe Nieuwendyk

text: Vuonna 2011, vajaat viisi vuotta pelaajauransa päättymisen jälkeen, Nieuwendyk valittiin Hockey Hall of Famen jäseneksi.


title: Joe Nieuwendyk

text: Nieuwendyk pelasi urallaan myös Kanadan jääkiekkomaajoukkueessa. Vuonna 2002 hän oli voittamassa joukkueessa kultaa Salt Lake Cityn olympialaisten jääkiekkoturnauksessa, jossa hän teki kaksi tehopistettä, maalin ja syöttöpisteen, kuudessa ottelussa. Hän pelasi myös Naganon olympialaisten jääkiekkoturnauksessa vuonna 1998.


title: Suomensukuinen

text: Suomensukuinen tarkoittaa suomensukuista eli uralilaista kieltä puhuvaa kansaa tai ihmistä. Suomensukuisiksi kieliksi lasketaan yleisimmin suomalais-ugrilaiset kielet. Niistä muita kuin itämerensuomalaisia kieliä sanotaan usein suomen kielen etäsukukieliksi. Termi ”suomensukuinen” on kuitenkin alun perin viitannut kielellisen sukulaisuuden lisäksi geneettiseen ja kulttuuriseenkin sukulaisuuteen, jonka uralilaisten kielten puhujia ajateltiin yhdistävän. Tämä merkitys on edelleen melko yleinen maallikkojen keskuudessa, ja aiheuttaa edelleen väärinymmärryksiä.


title: Suomensukuinen

text:
Ilmaisu "suomensukuinen" on varsin Suomi-keskeinen, varsinkin kun suomi ei ole suurin uralilainen kieli. Esimerkiksi germaaneja voitaisiin samalla logiikalla kutsua "englanninsukuisiksi" tai "saksansukuisiksi". Käsitettä ei käytetäkään kielitieteessä Suomen ulkopuolella.
Suomensukuisten kielten puhujien muodostama Suomen suku ajateltiin 1800-luvulla kansallisen heräämisen aikana ja vielä pitkälle 1900-luvullekin usein ryhmäksi, jolla on yhteinen geneettinen alkuperä. Esimerkiksi Aarno Karimo kirjoitti kirjassaan "Kumpujen yöstä" (1929–1932): "Suomen suvun alkukoti on monien tutkijain mielestä etsittävä Uralin vuoriston ja Volgan mutkan väliseltä alueelta. Useat otaksuvat suomalaisten asuneen alkujaan Volgan ja Väinäjoen latvoilla..." Kirjassa on myös kuvitteellinen kertomus Uralin lähistöllä asuvan suvun päämiehestä Jorosta, joka käskee poikansa Tuiran etsiä maata lännestä. Tuiran jälkeläiset löytävätkin tuhatvuotisen vaelluksen jälkeen Suomen. Tämänkaltaisten vaelluskertomusten esikuvana pidetään Raamatun kertomuksia, joissa kansa vaeltaa ja saapuu luvattuun maahan.


title: Suomensukuinen

text: Nykytietämyksen mukaan jotkin uralilaiset kansat eroavat geneettisesti selvästi toisistaan, mutta kielikunnan sisällä keskenään läheiset kansat muistuttavat toisiaan yleensä myös geneettisesti. Geneettis-kielellisenä Suomen sukuna voitaisiin pitää lähinnä itämerensuomalaisia kansoja. Myös suomensukuisten kansojen muinaiskulttuurissa ja -uskonnossa on ollut eroavaisuuksia. Uskontoon ja kulttuuriin vaikutti voimakkaasti elinkeino, joka vaihteli eri uralilaisia kieliä puhuvien ryhmien välillä. Esimerkiksi maata viljelevien suomalaisten ja virolaisten uskomukset olivat lähempänä toisiaan ja jopa muiden maanviljelyä harjoittavien kansojen uskomuksia kuin metsästyksellä eläneiden saamelaisten shamanismia. Silti jonkinlainen käsitys ja ihanne suomensukuisten kansojen yhteenkuuluvuudesta on säilynyt. Vuosien 1918-1922 heimosotia perusteltiin aikoinaan kansojen yhteenkuuluvuudella, mutta ne ulottuivatkin vain itämerensuomalaisten kansojen vanhoille asuinalueille.


title: Avaruuden tuntua

text: Avaruuden tuntua ("Spaced") on omalaatuinen brittiläinen tilannekomediasarja, joka kertoi Lontoossa asuvista parikymppisistä kämppäkavereista ja sisälsi kokeellisen kerronnan lisäksi runsaasti pop-kulttuuriviittauksia (liittyen erityisesti science fictioniin, kauhuelokuviin, sarjakuviin ja videopeleihin). Sarjaa käsikirjoittivat Simon Pegg ja Jessica Stevenson ja ohjaajana toimi Edgar Wright.


title: Avaruuden tuntua

text: Sarjaa tehtiin 2 tuotantokautta, seitsemän jaksoa vuonna 1999 ja toiset seitsemän vuonna 2001.


title: Avaruuden tuntua

text: Suomessa sarjaa on esitetty Yle TV1 -kanavalla.


title: Avaruuden tuntua

text: Sarjassa vierailivat päähenkilöiden näyttelijöiden lisäksi pienissä rooleissa muun muassa näyttelijät John Simm, Bill Bailey, Mark Gatiss, sekä Peter Serafinowicz.


title: Komposti

text: Komposti on biologisesti hajoavaa orgaanista jätettä, siis kasvi- ja eläinperäisiä aineita, joita elävät organismit hajottavat. Kompostin ja tunkion ero on siinä, että tunkiossa on vallalla anaerobiset bakteerit eli hapettomassa tilassa mylläävät mädättäjäbakteerit, kompostissa aerobinen hajotus on pääosassa ja makrohajottajien (muun muassa matojen) osuus on merkittävä. Kompostoinnin tuote, kompostimulta, on hyvä kasvualusta kasveille.


title: Komposti

text: Kompostoituminen tarkoittaa biojätteen hajoamista ravinteiksi. Kompostoitumista tapahtuu luonnossa normaalisti, esimerkiksi havumetsän maaperässä karike kompostoituu hitaasti. Ihminen taas voi koota jätteitä kasoiksi ja pyrkiä vauhdittamaan kompostoitumista. Kompostin hoidon tarkoituksena on pitää hajoaminen niin tehokkaana, että kompostin lämpötila pysyy niin korkeana, että haitalliset bakteerit ja rikkaruohojen siemenet tuhoutuvat. Suomen oloissa jätteen hajoaminen lämpimässä kompostissa jatkuu myöhempään syksyyn kuin hoitamattoman tunkion. Jotta komposti toimisi hyvin, siinä täytyy olla sopivassa suhteessa hiiltä, happea, typpeä ja vettä.


title: Komposti

text: Suomessa kompostoidaan nykyisin kotitalouksista kerättyä biojätettä erillisissä kompostointilaitoksissa. Suurin syy tähän on pyrkimys vähentää biojätteen määrää kaatopaikoilla. Muoviin pakatut ruuantähteet mätänevät ja tuottavat muun muassa kasvihuonekaasu metaania, kun taas kompostorissa samat jätteet tuottavat käyttökelpoista multaa.


title: Komposti

text: Talousjätteestä noin kolmasosa on biohajoavaa. Taajama-alueilla ruoantähteitä sisältävät avokompostit ja tunkiot ovat kiellettyjä muun muassa hajuhaittojen ja rottien leviämisen estämiseksi, sen sijaan luukulla suljettavan laatikon sisällä oleva kompostori tai pelkkien puutarhajätteiden avokompostointi on sallittu.


title: Komposti

text: Kompostori ( "kokoonpantu", < "componere" "koota yhteen") on säiliö, jonka sisällä kompostoidaan puutarha- ja talousjätettä. Sana otettiin Biolan Oy:n käyttöön tuotenimen osaksi, kun professori Toivo Rautavaara oli käynyt Itävallan puutarhamessuilla ja nähnyt siellä teollisesti valmistetun ”kompostin tekijän”. Yhteistyössä Biolanin kanssa kehitettiin Itävallan mallin innoittamana ensimmäinen suomalainen kompostoitumista nopeuttava laite, jonka nimeksi otettiin Kompostori. Konemuovi Oy valmisti muuntajan koppeja, jonka muotilla ensimmäiset Biolan Kompostorit syntyivät vuonna 1977.


title: Kavalan

text: Kavalan (kebalan/kbalan) on austronesialainen kieli, jota puhutaan Taiwanissa. Kielellä on noin 24 äidinkielistä puhujaa (2000). Puhujat elävät pääosin Taiwanin koillisrannikolla. Kieltä kirjoitetaan latinalaisilla kirjaimilla.


title: Kieliopintarkistin

text: Kieliopintarkistin tai kielenhuolto-ohjelma on tietokoneohjelma tai ohjelman toiminto, joka etsii tekstistä kielivirheitä ja ehdottaa niille korjauksia. Kieliopintarkistin voi olla joko erillinen sovellus tai osa laajempaa sovellusta, esimerkiksi tekstinkäsittelyohjelmaa.


title: Kieliopintarkistin

text: Jos ohjelma tarkastaa vain yksittäisten sanojen oikeinkirjoituksen, sitä kutsutaan yleensä oikeinkirjoituksen tarkistimeksi. Kieliopintarkistimen ja oikeinkirjoituksen tarkistimen välinen raja on kuitenkin liukuva.


title: Kieliopintarkistin

text: Kieliopintarkistimen toteuttamiseen tarvitaan kieliteknologian menetelmiä.


title: Vartijat

text: Vartijat ("Watchmen") on Alan Mooren kirjoittama ja Dave Gibbonsin kuvittama 12-osainen sarjakuvaromaani vuodelta 1986. Englanninkielisen alkuteoksen on kustantanut DC Comics, ja suomeksi tarinan on julkaissut Egmont Kustannus vuonna 2006.


title: Vartijat

text: Sarjakuvan tarina kertoo entisistä naamiosankareista, joista osa jatkaa edelleen toimintaansa valtion tai oman oikeutuksen nojalla, ja osa on vetäytynyt eläkkeelle. Kun Koomikko-niminen naamiosankari surmataan New Yorkissa, Rorschach-niminen sankari alkaa tutkia tapausta ja luo teorian ”naamiotappajasta”, joka jahtaa entisiä supersankareita. Paljastuu, että Koomikko on päässyt selville juonesta, jonka on tarkoitus muuttaa maailmaa. Kun Tohtori Manhattan -niminen, ainoa varsinaisia supervoimia omaava sankari pakenee Marsiin, Neuvostoliitto alkaa uhitella Yhdysvalloille, ja maailma ajautuu ydinsodan partaalle.


title: Vartijat

text: "Vartijat" on Frank Millerin "n" ohella ensimmäisiä "sarjakuvaromaani"-nimikkeellä markkinoituja teoksia. Se on saanut useita Kirby- ja Eisner-palkintoja, ja se on ainoa Hugo-palkinnon (1987) saanut sarjakuvaromaani. Vartijat on myös ainoa sarjakuva, joka on mukana Time-lehden luettelossa ”100 parasta romaania vuodesta 1923 nykyaikaan”.


title: Vartijat

text: Sarjakuvasta yritettiin sen ilmestymisestä alkaen tehdä elokuvaversio, ja projekti kävi läpi useita studioita. Maaliskuussa 2009 Zack Snyderin ohjaama "Watchmen" sai lopulta ensi-iltansa.


title: Vartijat

text:
Vuonna 1985 DC Comics osti oikeudet moniin Charlton Comics -yhtiön sarjakuvasankareihin. Samaan aikaan käsikirjoittaja Alan Moore suunnitteli sarjakuvatarinaa, jossa hän aikoi käyttää suurelle yleisölle tuntemattomia supersankareita, joita olisi mahdollista uudistaa. Hän oli toiminut menestyksekkäästi samoin jo "Miracleman"-sarjakuvan kanssa. Alkuun hän ajatteli voivansa käyttää MLJ Comicsin "Mighty Crusaders" -sarjan hahmoja ja alkoi työstää tarinaa, jonka alussa "The Shield" -nimisen supersankarin ruumis löytyisi satamasta. Mooren mielestä sillä ei ollut väliä, mitä hahmoja hän lopulta käyttäisi tarinassaan, kunhan lukijat tunnistaisivat heidät. Lisäksi tarinan etuna olisi yllättävyys, kun lukijat vähitellen havahtuisivat huomaamaan, millainen näiden hahmojen todellisuus oli. Moore päätti käyttää tätä asetelmaa, kun hän alkoi suunnitella tarinaa Charlton-yhtiön hahmoille. Tarinan nimeksi piti tulla "Who Killed The Peacemaker". Hän lähetti juoniehdotuksensa DC:n toimittajalle Dick Giordanolle, joka suhtautui siihen myönteisesti, mutta ehdotti kuitenkin Moorelle, että tämä suunnittelisi tarinaan omat hahmot.
Giordiano pelkäsi, että Mooren suunnittelema juoni olisi johtanut joko kalliiden hahmojen kuolemaan tai vaikeasti jatkettavaan tilanteeseen. Aluksi Moore epäili, että lukijat eivät samaistuisi hänen hahmoihinsa, mutta on myöhemmin muuttanut mieltään. Hän on sanonut: "Lopulta tajusin, että jos kirjoittaisin hahmot niin hyvin, että he vaikuttavat lukijoiden mielestä tutuilta, se [tarina] voisi toimia."
Kuvittaja Dave Gibbons, joka oli työskennellyt Mooren kanssa aiemminkin, kuuli hänen työskentelevän uuden sarjan kanssa ja tiedusteli, voisiko olla mukana. Moore lähetti juonikuvauksen hänelle. Gibbons halusi kuvittaa tarinan, ja hänet palkattiin piirtäjäksi, kun Giordano oli ensin varmistunut Mooren hyväksynnästä. Gibbons pyysi mukaan myös värittäjä John Higginsin, sillä hän piti tämän "erikoisesta" tyylistä. Higgins asui lähellä Gibbonsia, joten he kykenivät keskustelemaan työstä kasvokkain eikä heidän tarvinnut käyttää postia, mikä olisi hidastanut työn tekoa. Projektin uutena toimittajana aloitti Len Wein, ja Giordano jättäytyi taka-alalle ja valvoi sitä vain yleisesti. Kuten Giordano, Weinkin antoi Moorelle ja Gibbonsille vapaat kädet projektin suhteen. Giordano onkin myöhemmin huomauttanut: "Kuka korjaisi Alan Mooren töitä, luojan tähden?" ("Who copyedits Alan Moore, for God's sake?").


title: Vartijat

text: Kun Moore ja Gibbons olivat saaneet luvan sarjan tekemiseen, he vetäytyivät Gibbonsin kotiin luomaan hahmoja. Heihin vaikutti huomattavasti "Mad"-lehdessä julkaistu parodia Teräsmiehestä, nimeltään "Superduberman". Moore kertoi: " Me halusimme tehdä "Superdubermanista" sata kertaa dramaattisemman ja vähemmän koomisen". Moore ja Gibbons päättivät luoda tarinan, joka veisi tutunoloiset ja vanhanaikaiset supersankarit kokonaan uuteen todellisuuteen. Moore on myös sanonut, että "Vartijoita" käsikirjoittaessaan hänen mielessään oli supersankareiden "Moby Dick". Sillä hän tarkoitti teosta, jonka sisältö olisi tiivis ja jolla olisi painoarvoa. Moore käytti Charlton-yhtiön hahmoja päähahmojensa esikuvina, mutta häntä inspiroi myös elokuvaohjaaja Kenneth Angerin kirja "Hollywood Babylon". Siitä hän otti vaikutteita mm. Sally Jupiterin elämäntarinaan ja Hollis Masonin murhaan, jonka esikuvana oli näyttelijä Ramón Novarron raaka kuolema. Moore antoi Gibbonsille vapaat kädet hahmojen ulkonäön suunnitteluun, ja Gibbons käytti kolme viikkoa pelkästään hahmoluonnoksien tekemiseen. Hän suunnitteli hahmot tarkoituksellisen yksinkertaisiksi, jotta ne olisi helppo piirtää yhä uudelleen. Tästä syystä Rorschachista tuli hänen suosikkihahmonsa. Gibbonsin mukaan ei tarvinnut osata piirtää kuin hattu, niin osasi piirtää Rorschachin.


title: Vartijat

text: Kun Moore oli kirjoittamassa sarjan ensimmäistä osaa, hän tajusi, että juonessa oli materiaalia vain kuuteen osaan, vaikka hän oli tehnyt DC Comicsin kanssa sopimuksen kahdestatoista numerosta. Moore ratkaisi ongelman korvaamalla puuttuvat kuusi numeroa tarinoilla, jotka juonen eteenpäin kuljettamisen sijaan käsittelivät hahmojen alkuperää. Toisinaan Moore joutui ottamaan yhteyttä toiseen käsikirjoittajaan, "Sandman"-sarjakuvasta tunnettuun Neil Gaimaniin, ja pyytämään lainauksia ja sitaatteja tarinaansa varten. Kun ensimmäisen osan käsikirjoitus oli valmis, Moore lähetti sen Gibbonsille. Tämä on kertonut, että ensimmäisen osan käsikirjoitus oli noin 101 sivua pitkä ja käsitti hyvinkin tarkkoja kuvauksia ympäristöstä, eikä niillä välttämättä edes ollut yhteyttä heidän alkuperäisiin suunnitelmiinsa. Yksityiskohtaisuudesta huolimatta Moore oli lisännyt lähes jokaisen kuvauksen perään lauseen: "Jos tämä ei toimi, keksi jotain muuta." Gibbons pysyi kuitenkin uskollisena Mooren näkemyksille ja toteutti hänen kuvauksensa. Gibbonsilla oli loppujen lopuksi suuret vapaudet sarjakuvan visuaalisen ilmeen suhteen, vaikka hän joutuikin usein viime hetkellä täydentämään ruutujen taustoja, koska oli jättänyt pois jonkin Mooren mielestä välttämättömän yksityiskohdan.


title: Vartijat

text: Vaikka sarjakuvan rakenne oli suunniteltu huolellisesti, sen valmistuminen vei aikaa. Marraskuussa 1986 Moore ilmoitti, että asetetuista aikarajoista saatettaisiin myöhästyä. Sarjakuvasta oli tuolloin juuri julkaistu viides osa, ja Moore oli kirjoittamassa vasta yhdeksättä. Gibbonsin mukaan suurin syy myöhästymiseen oli se, että Moore lähetti hänelle kerrallaan materiaalia vain muutaman sivun edestä. Tämä oli alkanut neljännen osan ilmestymisen jälkeen. Kun käsikirjoitetut sivut oli piirretty puhtaaksi, Gibbons joutui usein soittamaan Moorelle ja pyytämään lisää käsikirjoitusliuskoja. Hitaan työskentelyn takia työparille tuli kiire viimeisten osien aikana, ja Moore joutui lähettämään käsikirjoitettuja sivuja taksilla viidenkymmenen mailin päähän Gibbonsille piirrettäväksi. Gibbonskin joutui ajan säästämiseksi turvautumaan apuun, niin että hänen vaimonsa ja lapsensa luonnostelivat hänelle sivuja valmiiksi käsikirjoituksen pohjalta. Moorekin joutui suostumaan kompromisseihin ja esimerkiksi lyhentämään Ozymandiaksen repliikkejä kohdassa, jossa tämä yllättää Rorschachin. Gibbons ei ensin saanut hahmojen välistä keskustelua mahtumaan yhdelle sivulle.


title: Vartijat

text: Kirjoittaessaan tarinan viimeistä osaa Moore huomasi, että hänen suunnittelemansa loppu sisälsi yhtäläisyyksiä "Äärirajoilla"-televisiosarjan jaksoon ”The Architects of Fear”. Moore ja Wein ajautuivat riitaan keskenään, koska Moore halusi tässä tilanteessa muuttaa alkuperäistä loppua. Hän sai tahtonsa läpi, mutta lisäsi viimeiseen osaan viittauksen kyseiseen jaksoon. Kohtauksessa Sally Jupiterin talossa oleva televisio on päällä, ja kuuluttaja esittelee sarjan ja päivän jakson nimen..


title: Vartijat

text: "Vartijoiden" sarjakuvamaailman historia noudattaa todellisuutta vuoteen 1938 asti, jolloin ensimmäinen naamiosankari Huppuoikeus aloitti uransa. Naamioidut sankarit muuttavat 1900-luvun tapahtumia dramaattisesti: näkyvimmät muutokset ovat Richard Nixonin presidenttikauden jatkuminen ja Vietnamin sodan päättyminen Yhdysvaltain voittoon. Tarinan henkilöistä Tohtori Manhattan on ainoa, jolla on käytettävissään sarjakuvien supersankareille ominaisia yli-inhimillisiä kykyjä.


title: Vartijat

text: "Vartijoiden" tarina sijoittuu vuoteen 1985 ja alkaa, kun naamiosankari Koomikko murhataan. Rorschach-niminen laiton naamiosankari alkaa selvittää tapausta ja kehittää mielessään teorian "naamiotappajasta", joka jahtaa sankareita. Hän kertoo siitä ensimmäiseksi entiselle naamiosankarille ja ystävälleen Dan Dreibergille, joka tunnetaan Yöpöllönä. Rorschach ei ole ollut Dreibergin kanssa tekemisissä sitten vuoden 1977, jolloin naamiosankareiden toiminta kiellettiin. Rorschach varoittaa naamiotappajasta myös Adrian Veidtia (Ozymandiasta) ja Tohtori Manhattania sekä tämän tyttöystävää Laurie Juspeczykia, joka tunnettiin naamiosankarina nimellä Silkkiaave. Kukaan ei kuitenkaan ota vainoharhaiseksi leimattua Rorschachia vakavasti.


title: Vartijat

text: Samaan aikaan Neuvostoliitto alkaa uhata Afganistanin rajoja. Yhdysvallat päättää lähettää Tohtori Manhattanin televisiohaastatteluun rauhoittamaan kansaa. Haastattelu muuttuu kuitenkin painajaiseksi, kun eräs toimittaja väittää Manhattanin aiheuttaneen syövän entiselle vaimolleen ja monille muillekin, joiden kanssa on ollut tekemisissä. Toimittajien painostuksen takia Manhattan lopulta pakenee Marsiin. Laurie oli aikaisemmin riidellyt Manhattanin kanssa, ja hallituksen agentit pitävät häntä osasyyllisenä Manhattanin lähtöön. Hän joutuu lähtemään sotilastukikohdasta ja muuttaa Dreibergin luokse asumaan.


title: Vartijat

text: Seuraavaksi Adrian Veidt yritetään murhata. Rorschachin mielestä se osoittaa, että naamiotappaja on olemassa, ja myös Dreiberg alkaa uskoa siihen. Rorschach jatkaa murhatutkimuksiaan ja alkaa kiristää Moolok-nimistä entistä naamiorikollista, joka oli mukana Koomikon hautajaisissa. Rorschach saa tietää, että Koomikko kävi Moolokin luona ennen kuolemaansa humalassa ja naamiotta. Koomikko oli kertonut Moolokille saaresta, jolla elää tiedemiehiä ja taiteilijoita suunnittelemassa jotakin hirvittävää. Rorschach jatkaa tutkimuksiaan alamaailman yökerhoissa, mutta tutkimukset eivät etene. Vihdoin hän saa Moolokilta viestin, jossa tämä kertoo haluavansa paljastaa lisää tietoja. Rorschach menee tapaamaan häntä, mutta löytääkin hänet ammuttuna kotoaan, jolloin poliisit piirittävät talon. Rorschach pidätetään ja viedään vankilaan. Hänen oikeaksi nimekseen paljastuu Walter Kovacs.


title: Vartijat

text: Sillä aikaa Dreibergin ja Laurien suhde syvenee. He pukevat vanhat naamiosankaripukunsa ylleen ja pelastavat palavaan taloon jääneet ihmiset. Sen jälkeen Yöpöllö päättää, että heidän tulisi vapauttaa Rorschach ja alkaa tutkia naamiotappajateoriaa tosissaan. Kun Rorschach on saatu vapautettua, Tohtori Manhattan ilmestyy Laurien luokse ja pyytää tätä lähtemään mukanaan Marsiin, jossa he voivat keskustella Tohtorin mahdollisesta paluusta Maahan. Neuvostoliitto on tällä välin hyökännyt Afganistaniin tietoisena siitä, ettei Tohtori Manhattan ole enää Yhdysvaltojen hallinnassa. Maailma on luisumassa yhä lähemmäs ydinsotaa.


title: Vartijat

text: Yöpöllö ja Rorschach alkavat kahdestaan etsiä naamiotappajaa kiertelemällä alamaailman kapakoissa, ja he saavat tietää, että entinen naamiosankari Adrian Veidt on kaiken takana. Rorschach kirjoittaa tapauksesta päiväkirjaansa ja lähettää sen äärioikeistolaisen "New Frontiersman" -lehden toimitukseen. Sen jälkeen he lähtevät matkaan kohti Etelämannerta, johon Veidt on rakennuttanut tukikohtansa.


title: Vartijat

text: Sillä aikaa Laurie ja Manhattan keskustelevat Marsissa maan tulevaisuudesta. Manhattan on menettänyt uskonsa ihmisiin, eikä enää pidä elämää merkityksellisenä. Laurie onnistuu kuitenkin muuttamaan hänen mielensä, ja he lähtevät takaisin maahan. Takionien odottamattoman ilmaantumisen takia matka kuitenkin kestää oletettua kauemmin.


title: Vartijat

text: Etelämantereelle saavuttuaan Rorschach ja Yöpöllö löytävät Veidtin, joka paljastaa heille juonensa. Hän aikoo lopettaa kylmän sodan ja luoda maailmaan rauhan. Tästä syystä hän on palkannut tiedemiehiä, elokuvien erikoistehosteiden asiantuntijoita ja monia muita alojensa huippuja suunnittelemaan avaruusolion, jolle on asennettu lapsimeedion aivot. Kehittelemänsä teleportin avulla Veidt pystyy siirtämään olion minne haluaa, mutta ongelma on, ettei olio selviä hengissä siirrosta vaan räjähtää. Kun jättiläismäinen avaruusolio, jonka aivot on täytetty sarjakuvakäsikirjoittajan suunnittelemalla informaatiolla muukalaisten kulttuurista, siirretään New Yorkiin, kolme miljoonaa ihmistä kuolee.


title: Vartijat

text: Laurie ja Manhattan saapuvat New Yorkiin, johon olento on juuri saapunut, ja huomaavat aiheutuneet tuhot. Manhattan kykenee aistimaan takioneista olion lähtöpaikan, ja hän siirtyy Laurien kanssa Veidtin tukikohtaan. Veidt huijaa Manhattania ja onnistuu tuhoamaan hänet atomihajottimella, mutta Manhattan kokoaa itsensä uudelleen ja Veidt jää nopeasti alakynteen. Hänen kymmenistä televisioistaan näkyvät uutiset kuitenkin kertovat, että Yhdysvallat ja Neuvostoliitto ovat sopineet lopettavansa vihamielisyydet ja liittoutuvansa yhteistä, "ulkoavaruudesta" tullutta vihollista vastaan. Tässä tilanteessa Manhattan, Yöpöllö ja Laurie ymmärtävät, että paljastamalla Veidtin juonen he vain tuhoaisivat maailmanrauhan mahdollisuuden, joten he päättävät pysyä vaiti. Rorschach ei kuitenkaan suostu siihen vaan poistuu Veidtin linnakeesta, jolloin tohtori Manhattan räjäyttää hänet. Sen jälkeen Manhattan päättää jättää maapallon lopullisesti.


title: Vartijat

text: Tarinan lopussa "New Frontiersmanin" päätoimittaja ei keksi uutta etusivun juttua, koska Neuvostoliitosta ei saa enää uuden uhan takia kirjoittaa mitään pahaa. Hän antaa toimitusapulaiselle luvan kirjoittaa lehteen, mitä vain haluaa. Apulainen päättää käyttää hyväkseen postin tuomia artikkeleita ja tavaroita, joiden joukossa myös Rorschachin päiväkirja on. Sarjakuvan lopussa ei kuitenkaan käy ilmi, käyttääkö toimitusapulainen Rorschachin päiväkirjaa vai ei.


title: Vartijat

text:
Edward Blake/Koomikko löydetään kuolleena heti tarinan alussa, ja hänen murhansa käynnistää juonen. Koomikko esiintyy tarinan takaumissa, ja hänen luonteensa paljastuu osittain. Koomikon hahmo perustuu Charlton Comicsin "Peacemaker"-nimiseen hahmoon, mutta häneen on lisätty myös piirteitä Marvel-kustantamon Nick Furysta. Moore ja Gibbons näkivät Koomikon "Gordon Liddyn kaltaisena hahmona, vain paljon isompana". Liddy työskenteli Valkoisessa talossa Nixonin presidenttikaudella ja suunnitteli murron demokraattisen puolueen päämajaan, mikä lopulta johti Watergate-skandaaliin ja Nixonin eroon. Koomikko on ollut Tohtori Manhattanin lisäksi ainoa naamiosankari, jota valtio on tukenut vuoden 1977 Keene-asetuksen jälkeen. Hän yritti raiskata ensimmäisen Silkkiaaveen 1940-luvulla.
Jon Osterman/Tohtori Manhattan on hallituksen rahoittama supervoimakas olento, joka syntyi vuonna 1959, kun tiedemies Jon Osterman jäi kiinni sähkömagneettisia kenttiä purkavaan laitteeseen. Tohtori Manhattan perustuu Charlton Comicsin "Kapteeni Atomi" -hahmoon. Toisin kuin muut sankarit, Manhattan näkee maailman kvantteina ja atomeina, eikä hän ymmärrä aikaa lineaarisena vaan elää jokaisessa hetkessä yhtaikaa. Tämä vaikuttaa hahmon ihmissuhteisiin. Kun Moore loi Manhattanin, hän ei halunnut kuitenkaan tehdä hahmostaan täysin tunteetonta. Siksi Manhattan yrittää säilyttää ihmismäiset tapansa, mutta vähitellen ne kuitenkin häviävät.


title: Vartijat

text: Dan Dreiberg/Yöpöllö on eläkkeelle jäänyt naamiosankari, jonka apuvälineet liittyivät pöllöihin: esimerkiksi ilmalaiva "Archimedes" on saanut nimensä Disneyn "Miekka kivessä" (1963) -elokuvan pöllöltä. Yöpöllö on lihonut ja osittain erakoitunutkin, eikä hän tapaa tuttavistaan säännöllisesti muita kuin edeltäjäänsä Hollis Masonia. Yöpöllö perustuu Charlton-yhtiön Blue Beetle -hahmoon, jonka todellinen nimi oli Ted Kord. Koska Blue Beetlellä oli edeltäjä, Moore loi myös Dan Dreibergiä edeltäneen Yöpöllön, vanhan Hollis Masonin, joka oli siirtynyt sivuun naamiosankarin töistä 1950-luvulla ja perustanut autokorjaamon. Richard Reynolds esitti kirjassaan "Super Heroes: A Modern Mytology" näkemyksen, että vaikka Yöpöllö pohjautuukin Charlton-yhtiön hahmoon, sillä on enemmän yhteistä DC Comicsin oman hahmon, Batmanin, kanssa.


title: Vartijat

text: Adrian Veidt/Ozymandias on Aleksanteri Suuren ja Ramses II:n innoittama entinen supersankari. Ozymandias jäi eläkkeelle kaksi vuotta ennen Keene-asetusta. Sen jälkeen hän on paljastanut oikean nimensä julkisuudessa ja perustanut nimeään kantavan yrityksen, joka myy muun muassa Ozymandias-aiheisia tuotteita. Ozymandias on Ramses II:n kreikankielinen nimi, ja se on tunnettu myös Percy Bysshe Shelleyn runosta "Ozymandias", jota siteerataan toiseksi viimeisen luvun lopussa. Veidtin kerrotaan olevan maailman älykkäin mies. Hahmo perustuu Charlton-yhtiön "Thunderbolt"-hahmoon, jolta Moore omaksui ylivertaisen älykkyyden, voimat ja kylmän rationaalisen suhtautumisen eri asioihin. Richard Reynolds on pannut merkille, että kun Veidt päättää auttaa maailmaa, hän omaksuu tahtomattaan useita perinteisesti sarjakuvien superrikollisiin yhdistettyjä piirteitä ja on siis omalla tavallaan tarinan "paha".


title: Vartijat

text: Walter Kovacs/Rorschach on antisankari, jonka kasvoja peittää valkoinen naamio, joissa näkyy alati muuttuva, mutta symmetrinen musteläiskä; hahmon nimi tulee Rorschachin musteläiskätestistä. Rorschach on jatkanut rikosten torjujan uraansa lainsuojattomana, Keene-asetuksesta huolimatta, ja hän toimii suoraviivaisesti ja väkivaltaisesti. Moore halusi luoda hahmonsa Steve Ditkon esimerkin mukaan, joten hahmolla piti olla outo naamio, omituinen nimi ja K:lla alkava sukunimi. Hahmo perustuu Ditkon luomaan "Mr. A:han", mutta myös Ditkon Charltonille luoma hahmo "The Question" toimi innoittajana. Aatemaailmaltaan Rorschach on äärioikeistolainen.


title: Vartijat

text: Laurie Juspeczyk/Silkkiaave on edellisen Silkkiperhosen Sally Jupiterin tytär, joka on ollut vuosia Tohtori Manhattanin rakastajatar. Hahmo perustuu löyhästi Charltonin hahmoon "Nightshade", jonka luonteenpiirteistä Moore ei kuitenkaan pitänyt vaan lisäsi hahmoonsa melko vapaasti aineksia muista sankarittarista, kuten "Black Canarysta" ja "Phantom Ladysta".


title: Vartijat

text: "Vartijat" julkaistiin osissa vuosien 1986 ja 1987 aikana. Rajoitettu sarja ("limited series") oli taloudellinen menestys, ja sen tuottama voitto auttoi DC Comics -kustantamoa nousemaan hetkeksi kilpailijansa Marvel Comicsin edelle sarjakuvamarkkinoilla. Sarjan julkaiseminen kärsi myöhästymisistä, koska lehtien alkaessa ilmestyä vasta kolme numeroa oli piirretty puhtaaksi. Len Wein oli vaatinut, että ainakin kuusi numeroa pitäisi olla valmiina ennen julkaisemisen aloittamista. Myöhemmin aikataulusta myöhästyttiin siksi, että yhden osan tekemiseen kului kuukausi.


title: Vartijat

text: Kun sarja päättyi vuonna 1987, se koottiin yksiin kansiin ja sitä alettiin markkinoida yhdessä Frank Millerin vuonna 1986 ilmestyneen "" -sarjan kanssa sarjakuvaromaani-nimikkeen alla. Nimikkeen avulla DC ja muut kustantajat saattoivat julkaista sarjojaan uudessa muodossa, joka lähensi niitä kirjallisuuteen ja teki eroa sarjakuviin. Sarjakuvaromaanit saivat paljon ylimääräistä huomiota, ja monet kirjastot alkoivat ottaa niitä valikoimiinsa.


title: Vartijat

text: "Vartijat" sai sekä sarjakuvateollisuuden että sen ulkopuoliset kriitikot puolelleen. "Time"-lehti ylisti sitä parhaaksi uuden aallon sarjakuvaksi ja antoi sille hyvin positiivisen arvostelun. Vuonna 1988 "Vartijat" sai parhaille tieteiskirjoille myönnettävän Hugo-palkinnon ensimmäisenä sarjakuvana.


title: Vartijat

text: Alan Moore ilmoitti vuonna 1985, että jos sarja saisi hyvän vastaanoton, hän ja Gibbons voisivat tehdä jatko-osan, joka olisi nimeltään "Minutemen" ja kertoisi 1940-luvulla aloittaneista ensimmäisen sukupolven supersankareista. Steve Whitaker vitsaili britannialaisessa sarjakuvaharrastajien lehdessä, että sellainen tarina keskittyisi todennäköisesti lesbojen, homoseksuaalien ja naamioitujen hullujen ympärille. DC Comics innostui jatko-osasta ja ehdotti Moorelle ja Gibbonsille muitakin tarinan aiheita "Minutemenin" lisäksi. Niitä olivat "Rorschach's Journal" () ja "The Comedian's Vietnam War Diary" (). DC:n toimittajat esittivät myös ehdotuksen, että muutkin piirtäjät ja käsikirjoittajat voisivat käyttää Mooren ja Gibbonsin luomaa sarjakuvamaailmaa. Kun "The Comedian's Vietnam War Diaryn" suunnitelmista luovuttiin, koska Vietnamin sota oli hyvin suosittu aihe tuohon aikaan, tekijöille ehdotettiin myös ideaa, jonka nimi oli "Nite Owl/Rorschach Team" (). Kumpikaan ei suostunut näihin suunnitelmiin, ja Moore vaati, ettei DC jatkaisi sarjaa uusien tekijöiden kanssa. Tästä alkoi DC Comicsin ja Alan Mooren edelleen jatkuva riita sarjakuvan hahmojen ja maailman omistusoikeudesta. Moore päätti riidan takia lopettaa työskentelynsä DC Comicsille ja katkaista kaikki suhteensa isoihin kustantamoihin.


title: Vartijat

text: "Vartijat" julkaistiin Suomessa ensimmäisen kerran vuonna 2006, kaksikymmentä vuotta alkuperäisteoksen jälkeen. Sen on kustantanut Egmont. Arvostellessaan sarjakuvan "Helsingin Sanomissa" 10.12. Jussi Ahlroth sanoi, että "Vartijat" "aloitti psykologisen realismin aikakauden supersankariperinteestä ponnistavassa angloamerikkalaisessa sarjakuvassa. Se näytti, että sarjakuvalla voi olla romaanilta edellytettävää psykologista mittakaavaa." Internetsivusto Kvaak.fi:n toimittajat Sippo Mentunen ja Vesa Kataisto taas kuvailivat "Vartijoiden" olevan "suurta science fictionia, ja useampi kuin yksi rakkaustarina".


title: Vartijat

text: Kirjasta otettiin seuraava painos vuonna 2009 tarinaan perustuvan elokuvan ilmestyttyä. Tuolloin 12.3.2009 "Turun Sanomien" Kari Salminen arvosteli teoksen ja totesi "Parhaat amerikkalaiset sarjakuvat ovatkin brittiläisiä". Hän piti sarjakuvasta, mutta totesi että "on sitten se, pystyykö aikuinen ihminen lukemaan kertomuksia naamioiduista lain ja laittomuuden symboleista. Kaikki eivät pysty, ja se heille suotakoon".


title: Vartijat

text: "Vartijoiden" pohjalta alettiin suunnitella elokuvaa jo sarjakuvan ilmestymisvuonna 1986, jolloin tuottajat Lawrence Gordon ja Joel Silver ostivat elokuvan oikeudet 20th Century Foxille. Fox pyysi Alan Moorea tekemään käsikirjoituksen alkuperäistarinan pohjalta, mutta hän kieltäytyi. Lopulta studio palkkasi käsikirjoittajaksi Sam Hammin, joka muutti tarinan alkuperäistä loppua "hyväksyttävämmäksi" ja lisäsi siihen sekä salamurhan että aikaparadoksin. Projekti pantiin kuitenkin jäihin ja siirrettiin Warner Bros.:lle vuonna 1991.


title: Vartijat

text: Seuraavaksi Terry Gilliam kiinnitettiin ohjaajaksi ja Charles McKeown käsikirjoittajaksi. He päättivät käyttää Rorschachin päiväkirjaa kertojan äänenä ja ottivat mukaan sellaisia alkuperäisen sarjakuvan kohtauksia, joita Hamm oli jättänyt pois. Gilliam ja Silver saivat kerättyä elokuvaa varten vain 25 miljoonaa dollaria, neljäsosan siitä mitä olisi välttämättä tarvittu, sillä heidän edellisten elokuviensa budjetit olivat kasvaneet liian suuriksi. Lopulta Gilliam jätti projektin, koska alkuperäinen sarjakuva oli hänen mielestään mahdoton filmata. Kun Warner hylkäsi koko projektin, Gordon pyysi Gilliamia ohjaamaan elokuvan itsenäisesti. Tämä kieltäytyi jälleen, sillä hänen mielestään sarjakuvasta olisi ollut parempi tehdä viiden tunnin minisarja kuin elokuva.


title: Vartijat

text: Lokakuussa 2001 Gordon lyöttäytyi yhteen Lloyd Levinin ja Universal Studios -yhtiön kanssa, ja David Hayter palkattiin käsikirjoittajaksi ja ohjaajaksi. Hayter ja tuottajat kuitenkin hylkäsivät Universalin erimielisyyksien takia ja päättivät tehdä elokuvan "Revolution Studiosin" kanssa. Tämäkään projekti ei kuitenkaan edennyt odotetulla tavalla, ja Lloyd sekä Hayter jättivät myös Revolutionin. Hayter ei enää tämän jälkeen ollut kiinnostunut ohjaamaan elokuvaa, mutta hänen käsikirjoitustaan yritettiin käyttää vielä vuonna 2004, kun Gordon ja Lloyd saivat Paramount Picturesin kiinnostumaan elokuvasta. Tällä kertaa ohjaajaksi kiinnitettiin Darren Aronofsky. Projektin pitkittyessä hän kuitenkin jätti sen ohjatakseen "The Fountainin", ja tilalle palkattiin Paul Greengrass. Lopulta Paramount kuitenkin päätti lykätä projektia.


title: Vartijat

text: Lokakuussa 2005 Gordon ja Levin päättivät suunnitella elokuvaa uudestaan Warner Bros. -yhtiön kanssa. He pyysivät "Watchmenin" ohjaajaksi Zack Snyderia, jonka niin ikään sarjakuvaan perustuva elokuva "300" oli tehnyt heihin vaikutuksen. Kuten "300:n" aikana, Snyder käytti myös "Watchmenia" tehdessään alkuperäistä sarjakuvaa storyboardina. Hän pyrki tekemään elokuvan mahdollisimman tarkasti alkuperäisteoksen mukaan, mutta teki silti joitakin muutoksia: hän lisäsi taistelukohtauksia ja otti juoneen mukaan energiavarannot tehdäkseen tarinasta ajankohtaisemman. Snyder myös vaati, että Yöpöllön hahmo olisi pelottavampi kuin sarjakuvassa, ja hän teki Ozymandiaksen puvusta parodian "Batman & Robin"-elokuvan kumihaarniskoista. "Watchmen" sai lopulta ensi-iltansa 6. maaliskuuta 2009.


title: Vartijat

text: Kun elokuvan ilmestyminen oli lähellä, "20th Century Fox" yritti haastaa Warnerin oikeuteen elokuvan oikeuksien takia ja estää sen julkaisemisen. Asia kuitenkin sovittiin ilman oikeuskäsittelyä, kun Warner lupasi Foxille prosentin elokuvan maailmanlaajuisesta tuotosta ja kaikki oikeudet mahdollisiin jatko-osiin ja spin-off-tarinoihin.


title: Vartijat

text: Elokuvaa tehtäessä sarjakuvan piirtäjä Dave Gibbons antoi Snyderille neuvoja, mutta Moore kieltäytyi osallistumasta millään tavoin. Se ei ollut uutta, sillä Moore oli jo aiemmin kieltänyt sen, että hänen nimeään olisi käytetty hänen sarjakuviinsa perustuvien elokuvien markkinoinnissa tai mainittu niiden lopputeksteissä.


title: Jan Mayen

text: Jan Mayen on Norjalle kuuluva Pohjoisen jäämeren saari, jonka pinta-ala on 373 neliökilometriä. Saari on vuoristoinen ja ilmastoltaan arktinen, tuulinen ja sumuinen.


title: Jan Mayen

text: Jan Mayenin saaren löysi 500-luvulla irlantilainen Pyhä Brendan. Brendan-munkki purjehti saaren ohitse juuri, kun alueella oli paljon vulkaanista toimintaa. Brendan oli näkemästään niin vaikuttunut, että hän vakuuttui nähneensä helvetin portit.


title: Jan Mayen

text: Henry Hudson löysi saaren vuonna 1607, ja antoi sille nimen "Hudson's Tutches" tai "Touches". Saaren löysi uudestaan vuonna 1614 hollantilainen Jan Jacobs May van Schellinkhout, jonka mukaan saari on nimetty. Saari on kuulunut Norjalle vuodesta 1929 lähtien.


title: Jan Mayen

text: Aikaisemmin Jan Mayen oli tärkeä valaanpyytäjien tukikohta, ja saarta ympäröivät edelleenkin tärkeät kalastusalueet. Grönlannin ja Norjan välillä oli pitkään kiistaa kalastusoikeuksien ja mahdollisten kaasu- ja öljyesiintymien hallinnasta, mutta sopu syntyi vuonna 1993 kansainvälisen oikeuden välittämänä. Saarella ei ole luonnonvaroja. Sillä on sääasemia ja radiomastoja sekä yksi päällystämätön lentokenttä: pelkkä 1 585 metrin pituinen kiitotie. Saarella on 124,1 kilometriä rantaviivaa, mutta ei satamia.


title: Jan Mayen

text: Jan Mayen on ollut kiinteä osa Norjaa vuodesta 1921, jolloin sille perustettiin norjalainen sääasema. 8. toukokuuta 1929 Norja julisti kuninkaallisella asetuksella saaren kuuluvan Norjalle.


title: Jan Mayen

text: Jan Mayen on vulkaaninen saari, jota peittää osittain lakijäätiköltä virtaavat toistakymmentä jäätikköä. Saari jakautuu kahteen kannaksen yhdistämään osaan. Saari sijaitsee Grönlannin ja Pohjois-Norjan välissä. Saaren korkein huippu on Beerenberg pohjoisessa (2 277 m), joka on maailman pohjoisin tulivuori. Vuoren luultiin sammuneen, mutta vuonna 1970 se purkautui rajusti.


title: Jan Mayen

text: Jan Mayenia asuttavat miljoonat linnut, muun muassa myrskylinnut, myrskypääskyt, pikkukajavat, pikkuruokit, kiislat ja lunnit. Näiden lisäksi saarella on asutusta Loran-C-asemalla 14 ja sääasemalla neljä henkilöä, muutoin saari on asumaton.


title: Kurdistan

text: Kurdistan on Lähi-idässä sijaitseva pääasiassa kurdien asuttama alue, joka kattaa osia Itä-Turkista, Pohjois-Irakista, Länsi-Iranista sekä pieniä osia Syyriasta ja Armeniasta. Kurdistanin rajoja on vaikea määritellä, sillä mikään edellä mainituista valtioista ei tunnusta Kurdistania väestöllisenä tai maantieteellisenä kokonaisuutena. Yleensä siihen sisällytetään alueet, joilla on suuri kurdiväestö. Erään arvion mukaan maailmassa on 30-35 miljoonaa kurdia, ja heidän maansa kattaa Ranskan kokoisen alueen. Arvioimista vaikeuttaa se, että valtiot pyrkivät aliarvioimaan rajojensa sisäpuolella olevien kurdien lukumäärän. Kurdistanin provinssi Iranissa ja Kurdien itsehallintoalue Irakissa sisällytetään yleensä Kurdistanin määritelmään. Puolet kurdeista asuu Turkin valtion alueella, loput Pohjois-Irakissa, Iranissa, Syyriassa ja entisen Neuvostoliiton alueella ja siirtolaisina Länsi-Euroopassa.


title: Kurdistan

text: Kurdistan on vuoristoista aluetta. Tunnetuin vuori on Ararat, johon Nooan arkin kerrotaan pysähtyneen.


title: Kurdistan

text: Alueen suuret joet Eufrat ja Tigris virtaavat Turkin puolelta Irakiin ja Syyriaan. Turkki suunnittelee niiden patoamista.


title: Kurdistan

text: Kurdistanissa vallitsee välimerenilmasto: kesällä kuuma ja kuiva, talvella viileä ja sateinen. Vuorilla sataa lunta.


title: Kurdistan

text: Maatalous on tärkeä elinkeino. Varsinkin heimoalueilla viljelyyn yhdistetään karjanhoitoa.


title: Kurdistan

text: Kurdistanissa on paljon mineraaleja: rautaa, hiiltä, kuparia, lyijyä, sinkkiä, magnesiumia, tinaa, uraania, kultaa, hopeaa ja kipsiä.


title: Kurdistan

text: Kurdistanissa on öljyä monilla alueilla. Irakissa on käytössä neljä öljykenttää: Ain Zala, Kirkuk, Zanboor ja Khanaqin sekä monia muita vielä hyödyntämättömiä öljykenttiä. Iranissa öljyvarat ovat lähellä Kurmanshahin kaupunkia, Turkissa Vanin alueella. Syyriassa on öljyä Jezirahissa lähellä Irakin rajaa. Varsinkin Irakin Kurdistanin öljy vetää puoleensa kansainvälisiä toimijoita.


title: Kurdistan

text: Maanviljely aloitettiin Kurdistanissa melko varhain, ehkä jo seitsemännellä vuosituhannella eaa. Kulttuurin kehitys noudatti tuolloin ja seuraavina vuosituhansina suunnilleen Kurdistanissakin samoja ratoja kuin Mesopotamiassa. Ensin kehittyi maanviljely ja ajan mukana kylät kasvoivat suuriksi kaupungeiksi. Magsalijasta on löydetty merkkejä varhaisesta karjanhoidosta, maanviljelyksestä ja metsästyksestä. Keramiikka ilmestyi noin 7000-6000 eaa. Tuolta ajalta on löydetty myös symmetrisiä kahta kotieläintä esittävää patsasta. Noin 6000-5000 eaa. talot suurenivat ja ajalta on löydetty naista esittäviä hedelmällisyyskulttiin liittyviä patsaita. Noin 5000-4000 eaa. ilmestyivät temppelit orastavan sivilisaation merkkinä. Historiantutkijoiden mukaan indoiranilaiset kansat levittäytyivät muun muassa Kurdistaniin ja Iraniin pohjoisesta. Kurdit asuttivat Kurdistanin alueen viimeistään noin 600 eaa. Ei osata sanoa, mistä ja milloin kurdit ovat alueelle saapuneet. Kurdien esi-isinä on pidetty muiden muassa luluja, guteja, kaseja, urartoja, ali khadleja, sobareja (nayri-maassa) ja meedejä. 3. vuosituhannella vaikuttaneiden sumerilaisten pohjoinen maa "Subaru", "Su" oli "qurtie"-nimisen kansan asuttama. Sumerilaiset mainitsevat myös kansan nimeltä "karda", "qarda".


title: Kurdistan

text: Assyrialaiset käyttivät kurdeista nimiä guti, kuti, kurti ja kardu. Eräiden tutkijoiden mukaan kurdit olisivat Zagros-vuorten alkuperäisten asukkaiden ja noin 800-700 eaa. saapuneiden indoeurooppalaisten sekoitus.


title: Kurdistan

text: Vanhalla ajalla aluetta hallitsivat monet suuret valtakunnat, kuten mongolit ja turkkilaiset. Keskiajalla Kurdistanin alueella oli useita pieniä valtioita, joista jotkut jatkoivat 1800-luvulle asti.


title: Kurdistan

text: Osmanit hallitsivat suurinta osaa Kurdistanista ensimmäiseen maailmansotaan saakka. Sèvresin rauhansopimuksen mukaan vuodelta 1920 Turkkiin olisi pitänyt perustaa Kurdistanin autonominen alue, mutta sitä ei toteutettu. Sopimuksen korvasi vuonna 1923 Lausannen rauhansopimus. Kurdistanin pohjoisosa jäi edelleen Turkille, mutta eteläosa tuli kuulumaan Syyriaan ja Irakiin, jotka Kansainliitto luovutti mandaattialueina Ranskan ja Britannian hallintaan, mutta jotka myöhemmin itsenäistyivät. Kurdistanin itäisin osa jäi edelleen Persialle eli nykyiselle Iranille.


title: Kurdistan

text: 1900-luvun aikana kurdit ovat monesti kapinoineet Turkissa, Irakissa ja Iranissa. Toisen maailmansodan aikana kurditkin yrittivät monien muiden kansakuntien tavoin perustaa oman valtion. Tammikuun 22. päivänä 1946 julistettiin syntyneeksi ensimmäinen Kurdistanin tasavalta ja Kurdistanin Demokraattisen puolueen johtaja Qazi Mohammed valittiin sen presidentiksi. Tämä tasavalta kesti noin vuoden. Tasavallan perustaminen herätti henkiin kurdien toivon siitä, että heidän pitkä taistelunsa saattaisi sittenkin päätyä voittoon. Vuoden lopulla tasavalta joutui hyökkäyksen uhriksi. Kurdien vastarinta ei riittänyt pysäyttämään Iranin armeijaa, joka marssi Mahabadiin. Tasavallan johtajat hirtettiin Mahabadin keskusaukiolla.


title: Kurdistan

text: Tämän jälkeen kurdeilla ei ole ollut omaa valtiota. Nykyään Kurdistan on jakautunut Turkin, Irakin, Iranin ja Syyrian kesken, mutta kurdien haave itsenäisyydestä elää.


title: Kurdistan

text: Uskonnollisten ryhmien, kansojen ja heimojen väliset riidat ovat sekoittuneet toisiinsa. Hajanaiset kapinat on usein nujerrettu hyödyntäen kurdien keskinäisiä epäluuloja.


title: Kurdistan

text: Irakin Kurdistan on autonominen alue maan pohjoisosassa. Se koostuu kolmesta kuvernementista Erbil, Sulaymaniyah ja Duhok. Se on vuoristoista aluetta. Vuoret ovat keskimäärin 2 400 metriä korkeita, mutta korkeimmat huiput kohoavat yli kolmeen kilometriin.


title: Kurdistan

text: Kurditasavallan aikana unelmat kurdivaltiosta olivat levinneet Iranista myös Irakin kurdien keskuuteen, mikä synnytti vastarintaliikkeitä myös Irakiin. Irakin kurdien asema on ollut erittäin huono. Kurdit ovat usein kapinoineet, mikä on puolestaan aiheuttanut kansaan kohdistuvaa massiivista vainoa ja laajoja sortotoimia. Toisaalta kurdien sisäiset aseelliset kiistat ovat ajaneet heidät joskus liittoutumaan Irakin hallituksen kanssa. Vuoden 1974 kurdikapina johtui siitä, että Irakin hallitus jätti tulevasta kurdien itsehallintoalueesta pois tärkeät öljyalueet, muun muassa Kirkukin seudun. Yhdysvallat ja shaahin Iran tukivat Mustafa Barzanin Kurdistanin demokraattisen puolueen (KDP) kapinaa, joka kuitenkin loppui pian. Tämä johti 1970-luvulla laajoihin kurdien vainoihin, joihin liittyi kylien hävittämisiä, väestön pakkosiirtoja ja kurdialueen arabisoimista. Kahdeksanvuotisessa Irakin–Iranin sodassa (22.9.1980 – 20.8.1988) kumpikin hallitus rohkaisi kurdien itsenäisyystoiveita vastapuolen alueella. Kuitenkin esimerkiksi Jalal Talabanin Kurdistanin isänmaallinen liitto (engl. lyhenne PUK) sopi kiistat vuonna 1983 Irakin hallituksen kanssa. Mutta vuonna 1987 PUK asettui Iranin puolelle. Irakin vastaveto tähän oli armoton al Anfal -puhdistuskampanja, joka ajoi kurdeja pakolaisiksi ja valvottuihin pakolaisleireihin. Kaasuhyökkäyksessä Halabdjan eli Halabd[z]an kaupunkiin 5 000 ihmistä kuoli kerralla.


title: Kurdistan

text: Irakilainen oikeusistuin tuomitsi vuonna 2007 Kemikaali-Aliksi kutsutun Ali Hasan al-Majidin, Irakin entisen puolustusministerin Sultan Hashim Ahmadin ja entisen armeijan komentajan Hussein Rashid al-Tikritin hirtettäviksi liittyen Al-Anfal-kampanjaan, jossa vuoteen 1988 mennessä Irakin armeija oli tuhonnut 4 000 kurdikylää, arvioiden mukaan 180 000 ihmistä tapettu ja 1,5 miljoonaa karkotettu.


title: Kurdistan

text: Pohjois-Irakin kurdit onnistuivat vastoinkäymisistä huolimatta jo Saddam Husseinin aikana perustamaan itsehallinnon. Irakin Kurdistanilla on oma parlamentti, poliisilaitos ja käytännössä myös oma armeija peshmerga-miliisijoukkojen muodossa. Alueella on pidetty monipuoluevaalit ja ihmisoikeustilanne on selvästi parempi kuin muualla Irakissa. Irakin Kurdistanin valtapuolueita ovat Jalal Talabanin johtama Kurdistanin isänmaallinen liitto (engl. lyhenne PUK) ja Masud Barzanin johtama Kurdistanin demokraattinen puolue (KDP).


title: Kurdistan

text: Yhdysvaltain kaadettua Saddam Husseinin hallinnon on Irakin Kurdistanin asema entisestään vahvistunut. Alue on pääosin välttynyt muualla Irakissa vallitsevalta väkivallalta, ja kurdien edustus Irakin uudessa hallinnossa on vahva, muun muassa entinen presidentti Jalal Talabani (s. 12.11.1933, k. 3.10.2017) oli kurdi. Kurdit ovat vaatineet itsehallintoalueen laajentamista niin, että siihen liitettäisiin Kirkukin provinssi, jossa on merkittäviä öljyvaroja.


title: Kurdistan

text: Iranissa asuu Turkin jälkeen toiseksi eniten kurdeja. Vuoden 2011 väestönlaskennassa Kordestānin provinssissa oli lähes 1,5 miljoonaa asukasta.


title: Kurdistan

text: Iranin Kurdistanissa oli kesällä 2005 laajoja mielenosoituksia kurdien oikeuksien puolesta.


title: Kurdistan

text: Piranshahr ja Mahabad muodostavat Mukriyanin alueen.


title: Kurdistan

text: Turkissa taisteleva kurdipuolue Kurdistanin työväenpuolue () on perustettu vuonna 1978. Se aloitti aseellisen toiminnan vuonna 1984.


title: Kurdistan

text: Turkin hävittyä ensimmäisen maailmansodan voittajavaltiot suunnittelivat Kurdistanin autonomisen alueen perustamista, mutta sitä ei toteutettu. Maailmansodan aikana ja jälkeen turkinarmenialaisia vainottiin ja turkinkreikkalaisia muutti sankoin joukoin Kreikkaan. Kurdit säilyivät vainoilta ja ovat näiden tapahtumien jälkeen olleet Turkin suurin kansallinen vähemmistö.


title: Kurdistan

text: Kaakkois-Turkissa (Koillis-Kurdistanissa) PKK on vuodesta 1984 näihin päiviin asti käynyt sissisotaa, johon maan armeija ja hallitus ovat vastanneet raskailla vastaiskuilla. Tuhansia kyliä on hävitetty ja miljoonat ihmiset ovat joutuneet pakenemaan kodeistaan. Yli 37 000 ihmistä on kuollut tässä konfliktissa.


title: Kurdistan

text: PKK:n johtaja Abdullah Öcalan vangittiin ja tuomittiin kuolemaan vuonna 1999. Tuomio muutettiin elinkautiseksi Turkin luopuessa kuolemantuomiosta, ja Öcalan elää edelleen Imralin vankilasaarella lähellä Mudanyan kaupunkia. Öcalan on tällä hetkellä myyttinen hahmo monille kurdeille. Euroopan Unioni ja Yhdysvallat ovat luokitelleet PKK:n terroristijärjestöksi. Turkin monista yrityksistä huolimatta Yhdistyneet kansakunnat, Kiina, Venäjä, Intia ja Sveitsi ovat kieltäytyneet luokittelemasta PKK:n terroristijärjestöksi.


title: Kurdistan

text: Viime vuosina Turkin valtio on sallinut kurdin kielen eri murteiden opetuksen yksityisissä oppilaitoksissa sekä kurdinkieliset radio- ja televisio-ohjelmat. Kehityksestä huolimatta Turkissa koulutus kurdienkielellä on kielletty, kurdienkielen opiskelu sallitaan vain sivuaineena joissain oppilaitoksissa. Turkin EU-jäsenyysneuvotteluissa kurdikysymys on noussut esille osana Turkin ihmisoikeustilannetta.


title: Kurdistan

text: Vaikka PKK on julistanut lopettaneensa sodankäynnin, Turkin armeijan väkivaltaiset iskut, pidätykset ja ihmisoikeusrikkomukset ovat jatkuneet. Joidenkin mukaan sota oli väistämätön seuraus tukahduttavasta ilmapiiristä, murhista ja pidätettyjen kiduttamisesta ja yrityksistä sulauttaa kurdit valtaväestöön. Toisten mielestä taas sota oli väistämätön seuraus alueitten välisistä taloudellisista ja sosiaalisista eroista sekä terrorismista. Turkki ei edelleen tunnusta kurdeja; Turkin perustuslain 66. artiklan mukaan Turkin kansalaiset ovat turkkilaisia.


title: Kurdistan

text: Syyrian kurdit ovat pienempi väestöryhmä kuin vastaava Turkissa. Syyrian kurdien määrä on noin 2–3,5 miljoonaa, ehkä enemmänkin. He asuvat Pohjois-Syyriassa, heidän suosimiaan kaupunkeja ovat Kobane, Afrin, Qamishlo, Derik, Tirbe Sibi ja Hasake. Monilla ei ole edes maan kansalaisuutta. Vuonna 2010 kurdit ottivat yhteen turvallisuuspoliisin kanssa, ja heitä syytettiin veljeilystä terroristijärjestöksi luokitellun PKK:n kanssa. Syyrian sisällissodan aikana 2012 Syyrian kurdit alkoivat valmistautua vaatimaan omaa autonomista aluetta. Turkin kurdijärjestöt Masoud Barzanin johdolla tukivat heidän pyrkimyksiään. Kurdit ovat osallistuneet Syyrian sisällissotaan (26.1.2011–) taistelemalla äärijärjestö ISIS:iä ( (IS), , "ad-daula al-islāmiyya", ”Islamilainen valtio”) vastaan.


title: Huippuvuoret ja Jan Mayen

text: Huippuvuoret ja Jan Mayen eli Huippuvuoret-Jan Mayen () on kansainvälisen ISO 3166 -standardin määrittelemä Norjan valtion osa, jota tilastointitarkoituksissa käsitellään joskus muusta Norjasta erillisenä yksikkönä. Se koostuu kahdesta, hallinnollisesti täysin toisistaan riippumattomasta ja hallinnolliselta asemaltaan erilaisesta osasta, jotka sijaitsevat noin tuhannen kilometrin etäisyydellä toisistaan Atlantin valtameressä:Alueen 2-kirjaiminen ISO 3166 -tunnus on SJ ja 3-kirjaiminen tunnus on SJM.


title: Huippuvuoret ja Jan Mayen

text: ISO 3166 -tunnuksia käytetään muun muassa internetin maakooditunnuksina. Norja on kuitenkin päättänyt olla ottamatta .sj-verkkotunnusta käyttöön, ja Huippuvuorilla käytetään muun maan tapaan .no-tunnusta.


title: Seimat

text: Seimat on austronesialainen kieli, jota puhutaan Papua-Uudessa-Guineassa. Kielellä on noin 1 000 äidinkielistä puhujaa (1992). Puhujat elävät pääosin Manusin provinssin länsiosissa. Kielen sanajärjestys on subjekti-verbi-objekti.


title: Pohjola Cup

text: Pohjola Cup on Palloliiton järjestämä jokavuotinen tyttöjen ja poikien jalkapalloturnaus. Se on tarkoitettu piirijoukkueille, joihin on piireissä valittu parhaat 14-16-vuotiaat tytöt ja pojat. Pohjola Cupissa on pelannut monia tulevia tähtipelaajia kuten Jari Litmanen vuonna 1984. Joka ikäluokalle järjestetään oma turnaus ja ne järjestetään joka kerta eri paikkakunnalla.


title: Pohjola Cup

text: Pohjola Cup pelattiin vuonna 2007 Oulussa 13.–16. kesäkuuta (pojat) ja Salossa 19.–20. kesäkuuta (tytöt). Ensimmäinen Pohjola Cup järjestettiin Kemissä 1976.


title: Alan Rudolph

text: Alan Rudolph (s. 18. joulukuuta 1943 Los Angeles, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja. Hänen tunnetuimpia elokuviaan ovat "Ota minut" (1984), "Kuumaveriset" (1985) ja "Amerikkalaisia Pariisissa" (1988).


title: Alan Rudolph

text: Rudolph työskenteli 1970-luvulla Robert Altmanin apulaisohjaajana. Rudolph on mieltynyt pienen budjetin elokuviin, joissa käsitellään omalaatuisia ihmissuhdeverkostoja. Hän on ohjannut 20 pitkää elokuvaa, viimeisen 2000-luvun alussa. Useimpiin hän on tehnyt myös käsikirjoituksen itse.


title: Alan Rudolph

text: Hän oli kutsuvieraana Sodankylän elokuvajuhlilla vuonna 2012.


title: Alan Rudolph

text: Rudolphin isä Oscar Rudolph (1911–1991) aloitti uransa elokuvan parissa lapsinäyttelijänä mykkäelokuvissa. Myöhemmin hänestä tuli tunnettu televisio-ohjaaja.


title: Sedatiivit

text: Sedatiivit eli rauhoitteet ovat aineita, jotka vaimentavat keskushermoston toimintaa. Tästä seuraavia vaikutuksia ovat rauhallisuus, rentoutuminen ja hidastunut hengitys, sekä toisinaan myös väsymys, sammaltava puhe, hoiperteleva kävely, huono arviointikyky ja hitaat sekä epävarmat refleksit. Sedatiivit aiheuttavat yleistä elintoimintojen hidastumista, joka johtaa usein fyysisen suorituskyvyn laskuun. Monilla sedatiiveilla on lisäksi lievää kipu- ja muuta tuntoaistia puuduttava vaikutus. Suurina yliannostuksina suurin osa sedatiiveista voi aiheuttaa tajuttomuuden tai kuoleman.


title: Sedatiivit

text: Sedaatio tarkoittaa väsyttävää vaikutusta. Reaktio sedatiivisuudelle vaihtelee usein suuresti yksilöstä toiseen. Esimerkiksi perinteiset rauhoittavat lääkkeet eivät aiheuta kaikille tokkuraisuutta, vaan ne saattavat jopa virkistää osaa potilaista. Mitä iäkkäämpi ja raihnaampi henkilö on, sitä voimakkaampia voivat olla sedatiiviset vaikutukset, kuten tokkuraisuus ja uneliaisuus. Huomattava sedaatio huonontaa toimintakykyä ja altistaa tasapainohäiriöille ja kaatumistapaturmille. Etenkin vanhoille naisille määrätään herkästi sedatiivisesti vaikuttavia lääkkeitä mm. huimaukseen, vatsavaivoihin tai kipuihin.


title: Sedatiivit

text: Bentsodiatsepiineja ei suositella enää määrättäväksi jokapäiväiseen pitkäaikaiseen käyttöön niihin liittyvän riippuvuusriskin ja sivuvaikutusten takia. Kaikki lääkärit eivät kuitenkaan noudata tätä suositusta, vaan määräävät bentsodiatsepiineja sisältäviä lääkevalmisteita esimerkiksi jatkuvan unettomuuden tai epilepsian hoitoon. Psykoosilääkkeiden käyttöön liittyy vielä suurempi sivuvaikutusriski kuin bentsodiatsepiineilla.


title: Sedatiivit

text: Sedatiiviset lääkeaineet luokitellaan kolmeen ryhmään. Osa ensimmäisen ja toisen ryhmän sedatiiveista luokitellaan liikenteessä haitallisiksi kolmiolääkkeiksi.


title: Sedatiivit

text: I ryhmän sedatiivit


title: Sedatiivit

text: Ensimmäinen ryhmä muodostuu varsinaisista sedatiiveista. Varsinaiset sedatiivit ovat psyykenlääkkeitä, joiden ensisijaisena tarkoituksena on vaikuttaa rauhoittavasti tai väsyttävästi. Tällaisia lääkkeitä ovat bentsodiatsepiinit, bentsodiatsepiinien tavoin toimivat nukahtamislääkkeet, ensimmäisen polven psykoosilääkkeet ja trisykliset masennuslääkkeet. Myös barbituraatit kuuluvat tähän ryhmään. Barbituraatit ovat kuitenkin jääneet läntisessä maailmassa suurelta osin pois käytöstä, koska ne ovat voimakasta riippuvuutta aiheuttavia ja ovat hengenvaarallisia yliannosteltuina. Suomessa niitä käytetään lähinnä enää nukutuslääkkeinä ja eläinten lääkitykseen.


title: Sedatiivit

text: II ryhmän sedatiivit


title: Sedatiivit

text: Toinen ryhmä muodostuu lääkkeistä, joiden yleisenä sivuvaikutuksena on väsymys. Toisen ryhmän lääkkeitä ovat kaksivaikutteiset masennuslääkkeet (esimerkiksi venlafaksiini, mirtatsapiini, mianseriini, tratsodoni), toisen polven psykoosilääkkeet, opiaatit, indometasiini, metoklopramidi, vanhat antihistamiinit sekä epilepsialääkkeet ja levottomat jalat -oireyhtymässä ja Parkinsonin taudissa käytetty pramipeksoli. Toiseen ryhmään kuuluu edellä mainittujen lisäksi myös muun muassa seuraavat yhdistelmälääkkeet: Crampiton, Relapamil, Vertipam, Librax, Gastrodyn comp, Potentol, Anervan.


title: Sedatiivit

text: III ryhmän sedatiivit


title: Sedatiivit

text: Kolmas ryhmä koostuu fyysisten sairauksien hoitoon tarkoitetuista lääkkeistä, joilla väsymys on mahdollinen, mutta ei erityisen korostunut sivuvaikutus. Tällaisia ovat ionipumpun estäjät, jotkut diabeteslääkkeet, useimmat sydän- ja verisuonisairauksien lääkkeet, kipu- ja virtsankarkailulääkkeet sekä monet SSRI-lääkkeet.


title: Sedatiivit

text: Sedatiiveja ja alkoholia käytetään usein yhdessä päihdetarkoituksessa tai lääkityksen päälle otetaan vahingossa alkoholia. Koska alkoholi on vahva keskushermostoa lamaannuttava aine, molempien aineiden yhtäaikainen lamaava vaikutus voi olla vaarallisen voimakas ja aiheuttaa muun muassa hengityslaman ja tätä kautta kuoleman.


title: Bero

text: Bero I (k. 1258) eli Björn oli Suomen piispana noin vuodesta 1248 vuoteen 1258. Bero on haudattu Koroisten piispankirkkoon.


title: Bero

text: Ruotsin maallinen valta nimitti Beron Suomen piispaksi vastoin kanonisen oikeuden määräyksiä, joiden mukaan hiippakunnan papisto valitsi piispan. Ennen Beroa ei yhtäkään Suomen piispaa mainita Ruotsin piispojen tai hiippakuntien luetteloissa, joita on vuosilta 1164, 1188–1189, 1192, 1219, 1233, 1241 ja 1248. Näin ollen Bero on ensimmäinen Upsalan arkkipiispan alainen Suomen piispa. Hänet mainitaan Ruotsin piispojen joukossa 11. helmikuuta 1253.


title: Bero

text: Palmsködin katkelman vanhemman osan, jonka Jarl Gallén ajoittaa 1400-luvun alkuun, mukaan Bero oli ollut aiemmin kuninkaan kansleri, mutta Herman Schückin mukaan nimityksellä tarkoitetaan vain kuninkaan kappalaista. Bero lienee saapunut Suomeen yhdessä luostaria perustamaan tulleiden dominikaanien kanssa vuonna 1249 Birger-jaarlin sotajoukon mukana, kun Birger Lyypekin kaupunginkronikan mukaan "pakotti Suomen Ruotsin kruunulle" Tässä yhteydessä kaiken muun lisäksi vanhempi Turun Koroisten tuomiokirkko näyttää palaneen, kuten Juhani Rinteen kaivauksissa on ilmennyt.


title: Bero

text: Jo vuodelta 1248 on säilynyt paavin legaatin Vilhelm Sabinalaisen kirje, jolla Suomen papisto pyrkii suojautumaan tulevan piispan yrityksiltä riistää Suomen papistolta tälle laillisesti kuuluvaa omaisuutta. Suomen papisto näyttää näin ennakoineen vastoinkäymisiä tulevan piispan taholta.


title: Bero

text: Palmsköldin katkelman mukaan Bero luovutti "suomalaisten veron" kuninkaalle. Kauko Pirinen katsoo kyseessä olleen muinaissuomalainen Ruotsin valtaa edeltänyt maavero, ns. koukkuvero. P.O Törnen mukaan paavit kantoivat ylimääräistä veroa suojelukseensa ottamistaan maista, mikä selittää veron joutumisen kirkon haltuun 1228–1229. Vielä 27. elokuuta 1249 Suomi otetaan uudestaan paavin suojelukseen. Toisin kuin vuonna 1229 Suomen piispaa ei tällä kertaa mainita anomuksen esittäjänä, vaan ainoastaan Suomen papisto.


title: Bero

text: Piispa Tuomaan jälkeen ensimmäinen maininta uudesta piispasta on 27. elokuuta 1249. Legaatti Vilhelm Sabinalaisen kirjeessä Suomen papistolle 5. kesäkuuta 1248 tällaista uutta piispaa ei vielä ole, joten Beron nimitys osuu tähän väliin. Palmsköldin katkelman mukaan hän oli myös kuninkaan verisukulainen. Bero ei ollut vielä Turun piispa, mikä nimitys esiintyy alkuperäisessä lähteessä vasta piispa Kettilillä vuonna 1270, Bero sen sijaan käytti nimitystä Suomen piispa. Piispa Beron aikana Karjalaiset tekivät Ruotsiin vuonna 1257 ankaran hävitysretken, jonka johdosta paavi antoi ristiretkijulistuksen näitä vastaan.


title: Steve Ovett

text: Stephen Michael James ”Steve” Ovett (s. 9. lokakuuta 1955) on brittiläinen entinen keskimatkojen juoksija ja olympiavoittaja 800 metrillä vuoden 1980 olympialaisissa.


title: Steve Ovett

text: Ovett on syntynyt Brightonissa. Hän oli nuorena poikkeuksellisen lahjakas urheilija. Hänen ensimmäinen merkittävä voittonsa oli Euroopan juniorimestaruus 800 metrillä vuonna 1973. Seuraavana vuonna hän saavutti vain 18-vuotiaana 800 metrillä EM-hopeaa aikuisten sarjassa Roomassa. Hän voitti AAA:n Palkinnot 800 metrillä vuodesta 1974 vuoteen 1976, 1 500 metrillä vuonna 1979 ja maililla vuonna 1980. Ovett hankki kokemusta vuoden 1976 olympialaisista, kun hän juoksi 800 metrin loppukilpailussa sijoittuen viidenneksi. Syksyllä 1977 hän voitti ylivoimaisesti Maailman Cupissa 1 500 metrin juoksun, jossa olivat maailman parhaat juoksijat mukana. Tästä voitosta lähtien hän hallitsi 1 500 metrin ja mailin kisoja suvereenisti monta vuotta eteenpäin. Yleisurheilun Euroopan mestaruuskisoissa Prahassa hän voitti ylivoimaisesti kultaa 1500 metrillä ja hopeaa 800 metrillä vuonna 1978.


title: Steve Ovett

text: Ovett oli ennakkosuosikki 1 500 metrin juoksussa Moskovan olympialaisissa. Kuukautta aikaisemmin hän oli tehnyt uuden mailin maailmanennätyksen 3.48,8 ja kaksi viikkoa myöhemmin Sebastian Coe teki 1 500 metrillä ME:n 3.32,1. Ovett oli ollut lyömätön 1 500 metrillä ja maililla kolme vuotta. Hänen osallistumisensa palveli testinä 1 500 metrille. 800 metrin loppukilpailussa Ovett oli ainoastaan kuudennella sijalla maalisuoran alussa. Hän rynni joukon lävitse toiselle sijalle. Seitsemänkymmentä metriä ennen maalia hän siirtyi johtoon ja voitti Coen kolmella metrillä. 1 500 metrillä, kuusi päivää myöhemmin Coe oli se, joka tuli takaa voittoon. Olympialaisten jälkeen Ovett paransi 1 500 metrin maailmanennätystä aikaan 3.31,36. Hän paransi ennätystä vielä hieman aikaan 3.30,77. Ovett osallistui 800 metrille vuoden 1984 olympialaisissa. Hän kärsi keuhkoputkentulehduksesta, mutta pääsi aikojen perusteella loppukilpailuun ja sijoittui kahdeksanneksi. Hän joutui kilpailun jälkeen kahdeksi yöksi sairaalaan, mutta palasi kilpailemaan 1 500 metrillä. Ovett joutui kuitenkin keskeyttämään kilpailun.


title: Steve Ovett

text: Ovett voitti 5 000 metriä Kansainyhteisön kisoissa Edinburghissa vuonna 1986. Hän putosi vuoden 1988 olympialaisten joukkueesta ja lopetti uransa pian sen jälkeen. Hän ollut yleisurheilukommentaattorina CBC:llä vuodesta 1992.


title: Steve Ovett

text: Ovettin vahvuus oli erittäin kova ja terävästi lähtenyt kiri, jonka hän usein aloitti vasta loppusuoran alkaessa. Parhaimpina vuosinaan 1970-luvun loppupuolella hänen kirinsä oli täysin ylivoimainen, oli vastassa keitä hyvänsä. Hän oli myös juoksijana hyvin laaja-alainen juosten hyviä tuloksia kaikilla matkoilla 400 metristä (47,5/1974) aina puolimaratoniin (1.05/1977).


title: Bero Balk

text: Bero II Balk (k. 1412) toimi Turun piispana vuosina 1385–1412. Hän oli ensimmäinen Suomessa syntynyt rälssisukuinen piispa.


title: Bero Balk

text: Björn Balk syntyi Vehmaan Palkkisissa. Hänen tarkka syntymävuotensa ei ole tiedossa, mutta todennäköisimmin hän syntyi 1350-luvun ensimmäisellä puoliskolla. Björn Balkin isä Gregorius oli vehmaalainen rälssimies.


title: Bero Balk

text: Bero opiskeli nuorena Prahassa. Sittemmin hän opiskeli Pariisin yliopistossa, josta valmistui maisteriksi 1380. Opiskeluaikana hän vaihtoi nimensä Björnistä Bernhardiksi. Valmistumisen jälkeen hän palasi takaisin Suomeen. Hänet valittiin 1381 Turun hiippakunnan kanungin virkaan ja hän toimi siinä, kunnes hänet valittiin piispaksi. Piispaksi Bero nimitettiin 1385. Hän matkusti Roomaan hakemaan nimittämiselle vahvistuksen, jonka paavi myönsi 6. marraskuuta 1385.


title: Bero Balk

text: Piispaksi tultuaan Balk valitsi nimekseen sata vuotta aiemmin vaikuttaneen Bero I:n mukaan nimen Bero II. Piispana Bero kehitti hiippakuntaansa ja paransi Turun tuomiokirkkoa. Hänen aikanaan Turkuun perustettiin muun muassa "Pyhäinjäännösten juhla", jota vietettiin Pyhän Henrikin muistopäivänä eli 20. tammikuuta. Lisäksi Turun tuomiokirkkoon perustettiin Pyhän Eerikin ja Pyhän Laurentiuksen alttarit. Hän kehitti myös jumalanpalveluskäytäntöä ja kirkollisia sakramentteja.


title: Bero Balk

text: Bero oli opiskellut itse Pariisissa ja tiesi, millaisia vaikeuksia nuorilla opiskelijoilla oli. Siksi hän piispana tuki nuoria suomalaisia nuoria näiden opinnoissa. Tavoitteena oli varmistaa, että tulevaisuudessakin uusia pappeja valmistuisi Turun hiippakunnan virkoihin.


title: Bero Balk

text: Bero II osallistui aktiivisesti valtakunnalliseen päätöksentekoon. Hän osallistui ensi kertaa herrainpäiville eli "resessiin" vuonna 1389 Söderköpingissä. Piispa Bero suhtautui erittäin myönteisesti Pohjoismaiden unioniin, jota myös Kalmarin unioniksi nimitetään. Hän oli 1396 läsnä Nyköpingin herrainpäivillä, joissa Margareeta I tunnustettiin lopullisesti myös Ruotsin valtakunnan hallitsijaksi. Hän osallistui herrainpäiville vielä Vadstenassa 1400. Bero II oli usein mukana sinetöimässä unionikokousten päätöksiä ja unionin puitteissa tehtyjä valtiosopimuksia. Hänen myötään Suomen kirkon johto oli mukana unionin rakentamistyössä jo sen alkuvaiheiden aikana.


title: Bero Balk

text: Bero Balk oli vahvan ja yhtenäisen pohjoisen suurvallan kannattaja. Kuitenkin hänen ansiostaan Suomen kirkon eli Turun hiippakunnan suhteellisen vapaa ja omaehtoinen kehitys ei ollut uhattuna vaan vahvistui selvästi.


title: Bero Balk

text: Piispa Bero kuoli Kuusiston piispanlinnassa Kaarinan pitäjässä 29. kesäkuuta 1412 ja hänet haudattiin Turun tuomiokirkkoon.


title: Gary Roberts

text: Gary R. Roberts (s. 23. toukokuuta 1966 North York, Ontario) on kanadalainen entinen ammattilaisjääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Hän pelasi urallaan 22 kautta NHL-liigassa.


title: Gary Roberts

text: Ennen NHL-uraansa Roberts kiekkoili vuodet 1982–1986 OHL-junioriliigassa, ensin kolme ja puoli kautta Ottawa 67's -joukkueessa ja kevään 1986 Guelph Platersin riveissä Ottawan ja Guelphin pelaajakaupan jälkeen. Hän voitti Kanadan juniorimestaruuden Memorial Cupin vuonna 1984 Ottawan riveissä ja vuonna 1986 Guelphin riveissä. Roberts valittiin kahdesti OHL:n toiseen tähdistöön, vuosina 1985 ja 1986. Hän pelasi nuorena myös haavipalloa ja oli voittamassa Minto Cupia, Kanadan juniorimestaruutta haavipallossa, vuonna 1985 Whitby Warriorsin riveissä.


title: Gary Roberts

text: Calgary Flames varasi Robertsin NHL:ään numerolla 12 varaustilaisuuden ensimmäisellä kierroksella. Hän pelasi Flamesissä kaudesta 1986–87 kauteen 1995–96 ja oli voittamassa seurassa Stanley Cupin mestaruutta vuonna 1989. Roberts on voimahyökkääjä, hänen fyysinen pelinsä on vahvaa ja hän on kunnostautunut myös maalintekijänä. Hän oli Flames-vuosinaan kahdesti seuran paras maalintekijä, kausilla 1991–92 ja 1993–94, joista ensiksi mainitulla hän sijoittui jaetulle kolmannelle sijalle koko liigan maalipörssissä uransa parhaalla maalisaldolla, 53 maalia 76:ssa runkosarjaottelussa. Hän oli myös kerran Flamesin paras pistemies, kaudella 1991–92, jolla hänelle kertyi 53:n maalin lisäksi 37 syöttöpistettä. Hän ylitti Flames-vuosinaan neljästi 30:n runkosarjamaalin rajan ja 50:n tehopisteen raja ylittyi viidellä kaudella.


title: Gary Roberts

text: Fyysinen pelityyli vaati veronsa, kun Roberts alkoi kärsiä niskakivuista. Toivoen, että lepo auttaisi, hän jätti väliin suurimman osan työsulun lyhentämästä kaudesta 1994–95. Hän yritti paluuta seuraavalla kaudella, mutta ongelmat vain pahenivat. Tarkemmissa lääkärintutkimuksissa hänen niskassaan havaittiin osteofyyttejä ja hermovaurio. Hän kävi läpi kaksi leikkausta ja hänen uransa jatko oli vaakalaudalla. Roberts aloitti kuntoutusohjelman ja jätti kauden 1996–97 kokonaan väliin. Hänet palkittiin vuonna 1996 Bill Masterton Memorial Trophylla, joka jaetaan peräänantamattomuudesta ja omistautumisesta jääkiekolle.


title: Gary Roberts

text: Lopulta Roberts kuntoutui ja teki paluun NHL:ään. Calgary Flames kauppasi syksyllä 1997 Robertsin ja Trevor Kiddin oikeudet Carolina Hurricanesille vaihdossa Andrew Casselsiin ja Jean-Sébastien Giguèreen. Robertsin paluu oli onnistunut, hän teki ensimmäisellä paluun jälkeisellä kaudellaan 49 tehopistettä, 20 maalia ja 29 syöttöpistettä, vain 61:ssä ottelussa ja sijoittui Hurricanesin sisäisessä pistepörssissä kolmanneksi kaksikymmentä ottelua enemmän pelanneiden Keith Primeaun ja Sami Kapasen jälkeen. Hän pelasi Hurricanesin riveissä kolme kautta ennen siirtymistään Toronto Maple Leafsiin vuonna. Maple Leafsissä Roberts pääsi kaudella 2003–04 pelaamaan jälleen yhdessä lapsuudenystävänsä Joe Nieuwendykin kanssa, jonka kanssa pelasi myös Calgary Flamesissä.


title: Gary Roberts

text: Roberts pelasi Maple Leafsissä neljä kautta, vuodesta 2000 vuoteen 2004. Hän oli ensimmäisellä Leafs-kaudellaan seuransa paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Mats Sundinin jälkeen tehtyään 82:ssa pelaamassaan runkosarjaottelussa tehot 29 maalia ja 24 syöttöpistettä. Kevään 2002 pudotuspeleissä hän oli Maple Leafsin paras pistemies ja koko liigan pistepörssissä jaetulla sijalla kolme tehtyään 19:ssä ottelussa yhtä monta tehopistettä, seitsemän maalia ja 12 syöttöpistettä. Kesän 2002 aikana hänen molemmat olkapäänsä leikattiin ja hän oli sivussa suurimman osan kaudesta 2002–03, hän pelasi kauden aikana vain 14:ssä runkosarjaottelussa ja seitsemässä pudotuspeliottelussa. Kaudella Roberts ei pelannut missään jääkiekkojoukkueessa NHL-kauden peruunnuttua työsulun vuoksi.


title: Gary Roberts

text: Vuoden 2005 elokuussa Mike Keenan, Florida Panthersin silloinen GM, tarjosi sekä Robertsille että Nieuwendykille kummallekin 4,5 miljoonan dollarin arvoista kaksivuotista sopimusta siirtymisestä Panthersin riveihin. Toronto ei pystynyt vastaamaan Floridan tarjoukseen uuden palkkakattojärjestelmän vuoksi ja menetti sekä Nieuwendykin että Robertsin Floridalle. Roberts pelasi Floridassa puolitoista vuotta, kunnes hänet kaupattiin siirtoajan viimeisenä päivänä 2007 Pittsburgh Penguinsiin vaihdossa puolustaja Noah Welchiin . Robertsin kausi 2007–2008 oli jälleen loukkaantumisten värittämä, kun hän pelasi jalkavaivojen takia vain yhteensä 49 ottelua runkosarjassa ja pudotuspeleissä. Roberts oli silti tärkeä osa Stanley Cup -finaaleihin edenneessä Pittsburghissa, joka kuitenkin hävisi Detroit Red Wingsille. Kesäkuussa 2008 Tampa Bay hankki Robertsin ja Ryan Malonen pelaajaoikeudet Pittsburghista vaihdossa varausoikeuteen. Tampa Bay ja Roberts allekirjoittivat pian tämän jälkeen vuoden mittaisen sopimuksen.


title: Gary Roberts

text: Roberts ilmoitti lopettavansa uransa maaliskuussa 2009.


title: Suomenlahden tykistösulku

text: Suomenlahden tykistösulku oli 1930-luvulla Suomen ja Viron salaisena yhteistyönä kehitetty strateginen meripuolustusjärjestelmä, jonka tarkoituksena oli Suomenlahden kapeimpaan kohtaan keskitetyillä järeiden rannikkotykkien ristitulella, panssarilaivoilla, sukellusveneillä ja merimiinoitteilla sulkea Neuvostoliiton Itämeren laivasto Suomenlahden itäosiin ja siten turvata Suomen ja Viron länsirannikot maihinnousulta ja Itämeren laivaliikenne kauppasaarrolta sodan aikana.


title: Suomenlahden tykistösulku

text:
Pääkalusto olivat Suomen ja Viron linnakesaarilla sijaitsevat järeät 12-tuumaiset kaksoistykkitornit, joista suurimpien kantama oli 43 kilometriä, mikä riitti vastapäiselle rannalle. Kaikki järjestelmän rannikkotykit:
Yhteensä vuonna 1939 järjestelmässä oli 29 järeää ja 16 raskasta rannikkotykkiä. Ne olisivat teoriassa pystyneet ampumaan tuhat kranaattia 5–6 minuutissa Suomenlahden poikki pyrkivää laivaosastoa kohti.


title: Suomenlahden tykistösulku

text: Panssarilaivat Ilmarinen ja Väinämöinen, joilla kummallakin oli neljä 10 tuuman tykkiä, kuuluivat myös järjestelmään, sekä seitsemän sukellusvenettä. Suomalaiset sukellusveneet olivat Saukko, Vesikko, Vesihiisi, Vetehinen ja Iku-Turso, sekä virolaiset Kalev ja Lembit.


title: Suomenlahden tykistösulku

text: Väli Mäkiluodosta Naissaareen oli mahdollisen sodan syttyessä tarkoitus miinoittaa tuhansilla miinoilla. Lisäksi Suomenlahti oli tarkoitus sulkea Suomesta Viroon kulkevan sukellusveneverkon avulla, kuten jatkosodan aikana meneteltiinkin.


title: Suomenlahden tykistösulku

text: Suomen ja Viron puolustusyhteistyö haki muotoa Viron vapaussodasta lähtien. Viron pääministeri Konstantin Päts ehdotti Suomelle ensimmäisen kerran tammikuussa 1919 Suomenlahden sulkua Viron ja Suomen rannikkotykistöjen yhteistyönä. Viro oli itsenäistyttyään kunnostanut vetäytyneiden venäläisten jättämät Pietari Suuren merilinnoituksen tuliasemat muutamassa vuodessa. Suomessa vastaavaan ei kuitenkaan ryhdytty kuin vasta 1930-luvulla.


title: Suomenlahden tykistösulku

text: Sulkujärjestelmän suunnittelu pantiin alulle Ruotsin yleisesikunnan välityksellä vuonna 1929. Suomelle ja Virolle punaisen Itämeren-laivaston sulkemisesta, eli estämisestä sen länteen pääsy taistelukykyisenä, olisi ollut sodan tapauksessa kaksi strategista hyötyä. Se olisi estänyt Neuvostoliiton maihinnousun Suomen Ahvenanmaalle ja Viron Saarenmaalle ja Hiidenmaalle, ja sitä seuraavan kahden rintaman sodan. Se olisi myös estänyt Neuvostoliiton laivastoa luomasta Itämeren-kauppasaartoa eli maiden meriyhteyksien katkaisemista. Ruotsi toimi välittäjänä neuvotteluissa, koska Suomen ja Viron yhteistyö oli sille tehokas tapa vahvistaa sen omaa meripuolustusta. Ruotsi kuitenkin vältteli lupaamasta sotilaallista apua.


title: Suomenlahden tykistösulku

text: Sulkujärjestelmän sijoittaminen Tallinnan ja Porkkalan välille oli luonnollinen siksi, että Suomenlahti oli siinä kapein, jolloin rannikkotykkien kohteet voitiin tehokkaimmin alistaa ristituleen. Lisäksi vanhoja Pietari Suuren merilinnoituksen linnakkeita, jotka Viro oli jo kunnostanut, voitiin hyödyntää. Esimerkiksi Aegnan järeät tykit olivat ampumakunnossa, aikanaan ne arvoitiin maailman vahvimmiksi rannikkotykeiksi.


title: Suomenlahden tykistösulku

text: Tärkeä osa sulkujärjestelmää oli merimiinakenttä, joka oli tarkoitus laskea Mäkiluodon ja Naissaaren välille. Sen tarkempia suunnitelmia, kuin että miinoja on oltava tuhansia, ei kuitenkaan tiettävästi tehty. Miinojen hankintakin oli ilmeisesti tehtävä vasta sodan uhatessa, sillä Suomen ja Viron rauhanajan merimiinavarasto oli muuten selvästi riittämätön. Miinakentän arvioitiin kuitenkin harvanakin aiheuttavan varmoja tappioita laivaosastolle, eikä niiden raivaamiseen olisi ollut helppoa tilaisuutta tykistön häirinnän vuoksi.