title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Alussa syntynyttä esiplanetaarista kiekkoa on vaikeaa tai mahdotonta havaita, koska se on kaasun ja pölyn ympäröimä. Havaitaan ehkä vain radio- tai infrapunakohde tai suihkut. Esiplanetaarinen kiekko harvenee ajan mittaan, kun planeetat tiivistyvät. Joissain kiekoissa tiivistynyt planeetta avaa kiekkoon rengasmaisen aukon. Monesti syntyneet planeetat vaeltelevat kiekon vaikutuksesta.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Tyypillisiä esiplanetaarisia kiekkokohteita ovat nuorta Aurinkoa muistuttavat T Tauri-tähdet ja Herbig-Haro-kohteet. Esiplanetaarisia kiekkoja eivät ole Fomalhautin ja Vegan tyyppisten tähtien ympäriltä havaitut pölykiekot, jotka syntyvät asteroidien ja komeettojen törmäillessä ja hajoillessa. Nämä ovat esiplanetaarisia kiekkoja vanhempia.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: "Protoplanetaarinen" eli "esiplanetaarinen kiekko" on eräs kertymäkiekkoihin kuuluva tähtiä ympäröivien eli sirkumstellaaristen kiekkojen laji. Nuorta Aurinkoa ympäröinyttä planeetat synnyttänyttä kiekkoa sanotaan monesti alkuaurinkosumuksi tai aurinkosumuksi.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Poikkileikkauksen mukaan kiekossa on kolme kerrosta. Ne ovat kaasukehä, lämmin kerros ja kylmä keskikerros, jonka lämpötila on vain 25 K kiekon ulko-osissa. Esiplanetaarisessa kiekossa on kaasua, silikaattipölyä, hiilihiukkasia, jäätä ja muita kiinteitä ja kaasumaisia aineita. Kiinteät aineet ovat alussa pieninä hitusina. Nestettä ei esiintyne kiekon pienissä paineissa. Kiekon keskellä olevaa tähteä sanotaan keskustähdeksi. Kiekko on kuuma vain sisäosiltaan.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Esiplanetaariset kiekot esiintyvät keskustähtensä päiväntasaajan tasossa. Esiplanetaarinen kiekko syntyy pilven kutistuessa, koska napojen suunnassa pilvi pääsee kutistumaan helpommin. Keskipakoisvoima estää kiekkoa kutistumasta suoraan sivultapäin tähden päiväntasaajan ja kiekon hiukkasten ratojen tasossa. Näin pilvi laskeutuu päiväntasaajan tasoon.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Esiplanetaariset kiekot ovat litteitä, mutta paksunevat reunoja kohti mentäessä. Ne näyttävät ylhäältä katsoen pyöreiltä levyiltä. Niitä ympäröi monesti munkkirinkilän muotoinen kaasualue, josta syöttyy kaasua kiekkoon. Monesti kiekon keskustähdestä lähtee kaksi pitkää, nopeaa suihkua kauas avaruuteen. Suihkut syntyvät magneettikenttien kiihdyttäessä hiukkasia kenties samaan tapaan kuin hiukkaskiihdyttimessä. Myös kiekon kuuma sisäosa lähettää ulospäin hiukkasvirtaa, tähtituulta tai oikeammin "kiekkotuulta".


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Itse kiekko saattaa himmentää viivamaisesti tähden ja kiekon pinnan valoa. Kiekko pyörii samaan suuntaan kuin tähti mutta keskellä nopeammin kuin reunoilla, sillä keskustähden lähellä painovoima vaikuttaa enemmän. Kiekon pyöriminen ei noudata Keplerin lakeja, sillä liikkeeseen vaikuttaa kaasun sisäinen kitka, viskositeetti ja kiekossa on pyörteisyyttä, turbulenssia. Näin kiekko virtaa spiraalimaisesti oman kitkansa ja tähden painovoiman takia sisäänpäin. Monikaan kiekko ei pysyisi pitkään hengissä, ellei ympäröivästä pilvestä virtaisi siihen jatkuvasti uutta kaasua.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Sisäänpäin virtaavan kaasun uskotaan aiheuttavan magneettisia purkauksia tähden akselin suunnassa. Joidenkin käsityksen mukaan voimakkaat purkaukset kuumentavat ajoittain kiekon sisäosien ainetta.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Esiplanetaarisessa kiekossa tapahtuu kasautumista hieman samaan tapaan kuin villakoirat kasaantuvat pienistä langanpätkistä asunnoissa ja rakeet kasautuvat ukkospilvissä. Ajan mittaan kappaleet kasautuvat suuriksi planeetoiksi ja planeetat ajautuvat pääosin kohti keskustähteä, kiekon ulommilla laidoilla ulospäin. Jos planeetta on riittävän suuri, ehkä yli 40 Maan massaa, se avaa kiekkoon aukon ja saattaa kiekon ulomman materiaalin virtaamaan kohti sisäosia.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Esiplanetaariset kiekot elävät 90 %:ssa tapauksista alle 10 miljoonaa vuotta, ja melkein puolet kiekoista häviää 3 miljoonassa vuodessa. Jokunen kiekko saattaa elää yli 25 miljoonaa vuottakin. Näin ollen kiekot ovat tähtikohteiksi lyhytikäisiä ja kiekkojen kasautuminen pikkuplaneetoiksi ja planeetoiksi nopeaa. Nykyään on esitetty havaintoja, joiden mukaan kaasua voisi jäädä kiekon ulko-osiin sadoiksi miljooniksi vuosiksi.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Esiplanetaarisia kiekkoja voi olla lähekkäisten kaksoistähtien ympärillä tai erillisillä, kaukaisilla kaksoistähdillä. Keskinkertaisella etäisyydellä oleva tähtipari hajottaa esiplanetaarisen kiekon. Protoplanetaarisia kiekkoja on havaittu muun muassa Orionin sumusta ja Härän tähdistöstä alueilta, joilla on nuoria tähtiä ja kaasusumuja. Ainakin 50 prosentilla, toisten havaintojen mukaan 70–80 prosentilla, nuorista miljoonan vuoden ikäisistä tähdistä on protoplanetaarinen kiekko. Esimerkiksi Beta Pictoriksen ympärillä olevat pölykiekot eivät ole protoplanetaarisia kiekkoja, vaan komeetoista irronneesta pölystä koostuvia kiekkoja. Erään Orionin sumussa olevan protoplanetaarisen kiekon halkaisija on 7,5 kertaa Aurinkokuntamme suuruinen. Nuori, massiivinen kiekko on HL Taurin ympärillä.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Esiplanetaarisen kiekon säde on 200–800 AU ja massa noin 0,02 Auringon massaa 100 AU:n alalla, vaihteluväli 0,005–0,2 M. Massiivisten protoplanetaaristen kiekkojen massa on noin 30 % tähden massasta. Aurinkokunnan synty on erään teorian mukaan edellyttänyt ainetta 0,013 Auringon massaa 36 AU:n alalla.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Kiekot ovat melko kylmiä, kuumia ne ovat vain sisäosiltaan. Kiekon sisäosissa lämpötila on noin 1000 kelviniä. Orionista löytyneiden kiekkojen keskustähtien massat ovat suunnilleen välillä 0,3–1,5 M. Kaasunsa ympäröivästä pilvestä pääosin keränneiden niin sanottujen luokan II systeemien kiekkojen, joilla kuitenkin on massiivinen kiekko, massa on keskimäärin 0,02 M, ja näillä systeemeillä kiekon massa on 10 % vaipan massasta. Alkukutistuminen tapahtuu 100 000 vuodessa, minkä jälkeen kiekkoon kertyy kaasua kiekon katoamiseen asti 10 miljoonan vuoden ajan. Vanhin havaittu esiplanetaarinen kiekko on 25 miljoonan vuoden ikäinen.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Molekyylitiheys kiekon keskiosissa on yli 10 molekyyliä/cm. Kiekon tiheysjakauma noudattaa kaavaa ρ = r. Yleensä massaa on 5 AU:n alalla 0,01 M. Tällöin hiukkanen ajautuu keskustähteen miljoonassa vuodessa. Asteroidivyöhykkeeltä ajaudutaan Aurinkoon muutamassa sadassatuhannessa tai miljoonassa vuodessa.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Esiplanetaarisessa kiekossa lienee planeettojen mineraaleja. Kalsiittia onkin havaittu 20 protoplanetaarisessa kiekossa 40:stä. T Tauri -vaiheessa Aurinko menetti massaa noin miljoonasosan vuodessa ja kokonaismassakato oli alle 0,1 M.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text:
Kohteella L1489 IRS on esiplanetaarinen kiekko, jonka massa on 0,01–0,03 M. Kiekko ulottuu 0,1–2000 AU:n säteelle keskustähdestään.
Kohde saattaa olla siirtymäkohde pölyn peitossa olevien ja T Tauri -kohteiden välillä, ja siirtymät kestävät vain 20 000 vuotta.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Orionissa on silhuettikiekko Orion 114-426. Bokin globulissa Rho Ophiuchi -tähden läheltä olevasta tähtien syntyalueesta on löydetty kiekko, jonka säde on 300 AU ja massa ainakin 2 Jupiterin massaa. Kohdetta kutsutaan nimellä "lentävä lautanen" ("Flying saucer"). Keskustähden lämpötila on 3000 K, sen kirkkaus on 0,4 Aurinkoa ja ikä noin miljoona vuotta.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Tunnettuja kiekkoja ovat HH 30:n ja "Perhostähden" ("Butterfly star") kiekot. Nämä kiekot ovat kapeita 100 AU:hun asti ja levenevät sen ulkopuolella.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Esiplanetaarisia kiekkoja on tähdillä DM Tauri ja GM Aurigae. Bokin globulissa CB26 lienee 0,3 M massainen keskustähti ja kiekko, jonka massa on ehkä 0,1 M. Kiekolla on kaltevuuskulman kasvu 120 AU:n päässä keskustasta, ja se ulottuu keskustähdestään 200 AU:n päähän. Luultavasti Auringon massaista tähteä kiertää kiekko NGC 2071-IRS3, joka ulottuu noin 30 AU:n päähän keskustähdestään. Systeemillä on suihkupari.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text:
NGC 2163 (Lk Hα 208, LkHA 208) on esiplanetaarinen kiekkokohde.
Jupiterin arvellaan muodostuneen Aurinkokunnassa ehkä 3–10 miljoonassa vuodessa. Juuri muodostunut planeettakunta on ehkä tähdellä HR 4796A.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Tutkijoiden mukaan esiplanetaarisen kiekon keskuskappaleen massa, pintatiheys ja alfa-parametri (viskositeetti tai pintatiheyden jakauma) määräävät millainen aurinkokunta siitä kehittyy. Suuri keskuskappaleen massa tuottaa enemmän/suurempia planeettoja, samoin suuri metallipitoisuus. Jättiläisplaneettojen synty hidastuu huomattavasti 0,4 M tähdellä Aurinkoon verrattuna, 3,25 miljoonasta vuodesta yli 12 miljoonaan vuoteen.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Jos pintatiheys on suuri (Maan radan etäisyydellä yli 30 g/cm2), syntyvät planeetat vaeltavat migraatiota kohti keskustähteä. Massiiviset jättiläisplaneetat asettuvat myös helposti keskinäisten vetovoimiensa takia soikeille radoille. Suuria pintatiheyksiä saavutetaan varsinkin metallipitoisissa alkuaurinkosumuissa. Toisaalta pieni pintatiheys, 1 AU:n kohdalla 3 g/cm, tuottaa suuren määrän Maata muistuttavia kiviplaneettoja ja Uranuksen tapaisia jättiläisplaneettoja. Keskinkertainen pintatiheys Σ 1 AU=10 g/cm tuottaa Aurinkokunnan tyyppisen systeemin, jossa ulompana on tapahtunut jonkin verran migraatiota. Tämä tarkoittaa sitä, että massiivinen kiekko tuottaa enemmän jättiläisplaneettoja. Jos alkuaurinkosumun kiekon viskositeetti α < 2, syntyy Aurinkokunnan tyyppinen planeettakunta pintatiheydellä 10 g/cm. Jos viskositeetti α > 2, niin Auringon lähelle syntyy jättiläisplaneetta, kiviplaneetat ovat nykyistä isompia. Keskustähden massa saattaa vaikuttaa kiekon pintatiheyteen suoraan siten, että pintatiheys pienenee puoleen, kun keskustähden massa pienenee puoleen.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Esiplanetaarinen kaasukiekko puoliintuu 3 miljoonan vuoden luokkaa olevassa ajassa. Syynä on osin planeettojen synty mutta syitä on muitakin. Kiekko häviää viskoosissa aikaskaalassa nopeasti 10 AU:n sisällä ja putoaa keskustähteen mutta merkityksettömän hitaasti 100 AU:n ulkopuolella, missä kiekko on harva.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: 10 AU:n etäisyydellä tähden säteily haihduttaa kiekkoa. Raskaan lähelle tulevan tähden säteily saattaa hävittää kiekkoa yli 20 AU:n päässä, ja vuorovesivoimat yli 100 AU:n päässä.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Minimimassaisella alkuaurinkosumulla (engl. lyhenne MMSN) tarkoitetaan vähimmäismassaista esiplanetaarista kiekkoa.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Massa lasketaan ottamalla huomioon eri planeettojen koostumus verrattuna aurinkosumuun, jossa on runsaasti vetyä mutta vain vähän planeettojen raaka-aineina toimivia raskaita alkuaineita. Esimerkiksi Maa, jossa on lähinnä vain raskaita alkuaineita, vaatisi alkuaurinkosumua 235 Maan massaa mutta vetypitoinen Jupiter vain 5 Jupiterin massaa.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Niinpä alkuaurinkosumua tarvitaan planeettojen muodostumiseen vähintään 10 Jupiterin massaa eli 0,01 Auringon massaa. Ainakin 85 % kiekosta katosi planeettojen syntyessä, sillä ulommat osat eivät kyenneet tiivistymään planeetoiksi.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Aurinkokunta syntyi protoplanetaarisesta kiekosta, joka oli alkuauringon ympärillä pyörivä kaasu- ja pölypilvi. Alkuaurinko oli silloin nykyistä kuumempi ja suurempi. Toisaalta kaasu kuumeni alkuauringon painovoimasta johtuvan liikkeen luoman kitkan vaikutuksesta.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Lähellä aurinkoa noin 0,2 AU:n päässä lämpötila oli noin 2000 K, jossa lähes kaikki mineraalit sulivat. Lämpötila laski vähitellen kiekon reunoja kohti. Alkuaineiden pitoisuudet eri planeetoilla tukevat ajatusta siitä, että alkuaurinkosumu olisi ollut keskeltä kuumempi.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Noin 160 K:n lämpötilassa hyvin pienissä sumunpaineissa härmistyi vesihöyry jääksi (normaali jäätymislämpötila yhden ilmakehän paineessa on tuttu 0 °C eli 273 K).


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Maan vaipassa on rauta(II)oksidia 10 %, Marsissa enemmän; Merkuriuksessa ei tätä ainetta ole juuri ollenkaan. Marsissa on myös rautasulfidia, joka tiivistyy matalassa lämpötilassa. Toisaalta taas vesi- ja hiilipitoisia C-tyypin asteroideja on enemmän kuin vedettömiä ja silikaattipitoisia S-tyypin asteroideja.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Arvellaan, että lämpötila olisi ollut alkuaurinkosumussaMuutamien aineiden kiinteytymispisteitä alkuaurinkosumun paineessa:


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: suunnilleen Marsin etäisyydellä, Sulfaatit, Karbonaatit, hiiliyhdisteet, phyllosilikaatit (Mg, Al. Fe)12(S, Al)8 O20(oH) 16


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Vety ja helium ovat aina kaasumaisia. Neptunuksen oletetaan sijaitsevan alkuaurinkosumussa lähellä metaanin kiinteytymisrajaa. Kääpiöplaneetta Cereksessä, jonka etäisyys auringosta on 2,77 AU, on vesipitoisia silikaatteja ja vettä ehkä 25 %. Jättiläisplaneettojen syntyminen edellyttää jääyhdisteitä, joten niiden on oltava yli 4 AU:n päässä. Jäiden on oletettu voivan kiinteytyä isojen hiukkasten varjossa paljon lähempänä aurinkoa.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text:
Massaosuus yhdisteinä kylmässä kiekon osassa:Alkuaineiden massaosuus Auringossa nykyään – sama kuin alkuaurinkosumun koostumus:Esiplanetaarisen kiekon ominaisuuksien arvellaan pääosin määräytyvän keskustähden massasta M, Metallipitoisuudesta Fe/H, joka määrää jään ja kiven (pölyn, kivipölyn) osuuden f ja f ja kiekon viskositeetista &alfa; tai ν joka kuvaa kaasukiekon sisäistä kitkaa. Viskositeetti α on joissain arvioissa suunnilleen 3*10. Viskositeetista laskettava kaasun jarruuntumisaika keskustähteen on viskoosi aikaskaala τν
Kaasun viskositeetti johtaa siihen, että kaasukiekko ei pyöri samalla vauhdilla kuin samalla etäisyydellä kiertävä kiinteä kappale.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Kiekon kehitykseen vaikuttaa myös kiekossa olevan kaasun määrä ja kaasukiekon elinikä τ, joka on noin 1–10 miljoonaa vuotta. Siinä kaasun määrä pienenee 1/e:hen eli 1/2,72:een. Se on noin 1–10 miljoonaa vuotta, tarkemmin kiekon kaasumassan puoliintumisaika on noin 3 miljoonaa vuotta.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Kiekon pintatiheydellä Σ tarkoitetaan yleisimmin kiinteän aineen, jään ja kivipölyn pintatiheyttä etäisyydellä a. Minimimassaiselle aurinkosumulle Σ Maan radan etäisyydellä 1 AU on 7 g/cm². Usein käytetään arvoa 8–10 g/cm², nykyään useammin arvoa 16–24 g/cm². Kiekon pintatiheyden pieneneminen on erittäin tärkeä kiekon kehitystä mukaava arvo. Monesti oletetaan, että se on etäisyys potenssiin –3/2, mutta nykyään oletetaan monesti α –1/2 tai –1. Pölyn pintatiheys on silloin


Protoplanetaarinen kiekko


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: jossa


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Tutkijoita on kiinnostanut kiekon lämpötilajakauma, joka määrää lumirajan, jonka ulkopuolella kiinteää ainetta on jopa 4,2 kertaa enemmän kuin Maan radan etäisyydellä, koska siellä jäät kiinteytyvät. Samalla etäisyydellä lämpötila on voinut vaihdella huomattavastikin keskustähden epäsäännöllisten kirkkauden muutosten mukana. Monesti arvioidaan, että lumiraja a=2,7(M/M) AU, mutta arviot vaihtelevat 2–5 AU.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Yksinkertaisen arvion mukaan kiekon lämpötilajakauma olisi noudattanut seuraavaa lainalaisuutta


title: Protoplanetaarinen kiekko

text:
T=T0(r/r0)
ja monimutkaisemman mukaan


title: Protoplanetaarinen kiekko

text:
Erään arvion mukaan kiekon lämpötilajakauma dTm/dr = (–9/8) (T/1AU) tai (r/1AU), lämpötila aleni 0,5 AU:n tienoilla 50– 200 K/AU. Lämpötila olisi ollut 0,25 AU:n tienoilla noin 1500–1200 K.
Kaasun pintatiheys (Σ) on arviolta huomattavasti suurempi kuin kiinteiden kappaleiden ja pienenee ajan mukana aikaskaalassa τ


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: jossaKaasun paine oli esiplanetaarisessa kiekossa 10–1 bar. Samallakin etäisyydellä kaasun tiheys, paine ja lämpötila vaihtelivat siirryttäessä kaasukiekon keskitasosta ylöspäin.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Kaasun tiheys korkeudella z: ρ=ρ*exp(–z²/2H²)


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Kiekon paksuus H/r=0,05 , jossa H skaalakorkeus, ja josta kiekon paksuus Z=±3,5 H/r


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Muutamia kiekon arvoja


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: α=viskoosi parametri


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: c=äänen nopeus


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: h=skaalakorkeus


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Re=Reynoldsin luku


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: r=radan säde


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Ω=kiertävän kappaleen kulmataajuus


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: τ kiertoaika


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Kiekon viskositeetti eli sitkoisuus


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: ν=α*c*h


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Kiekon viskositeettia kasvattaa muun muun muassa lämpötila ja pienentää osasten massa päätellen äänen nopeuden ja skaalakorkeuden kaavasta. Viskosisteetilla on tutkijoiden mukaan merkitystä siihen miten isoja planeettoja kiekosta syntyy. Viskoosista kiekosta syntyy pieniä planeettoja, vähemmän viskoosista suurempia.


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Reynoldsin luku


Protoplanetaarinen kiekko


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Kiekon materian kasautuminen keskustähteen tapahtuu aikaskaalassa


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Syntynyt planeetta avaa kiekkoon aukon jos


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Mplaneetta/Mtähti > 40 Re


title: Protoplanetaarinen kiekko

text: Esiplanetaarisen kiekon osasten ratakulmanopeus etäisyydellä r riippuu radan sisällä olevasta massasta, joka käsittää keskustähden ja osasen sisöllä olevan ainekiekon. Tällöin kulmanopeus omega riippuu M/R^3/2. Maan etäisyydellä kulmanopeus on noin 2E-7 radiaania/sekunti jos nopeus on 30 km/s. Mutta kappaleen kasautumisnopeus riippuu eri kappaleiden nopeusjakaumasta. Eri kappaleiden nopeusjakaumaa voidaan arvioida summittaisesti kiekon paksuuden pohjalla. Suuri kiekon paksuus merkitsee suurta osasten ratakaltevuuksien eroa ja siten suurta kappalten törmäysnopeutta. Niinpä eräs arvio kappalten törmäysnopeudelle on (omega*r)*(h/r), jossa omega on ratakulmanopeus, r keskimääräinen ratasäde, h kappaleen radan korkeus eli ainekiekon paksuus kohdalla r. Niinpä esimerkiksi, jos yhden kappaleen radan kaltevuus on 5 astetta, r 1 AU ja toisen kaltevuus 0 astetta törmäysnopeus on noin 10% ratanopeudesta eli 3 km/s. Niinpä kasautumisnopeus ds/dt on luokkaa roo*V eli (pintatiheys/h)* ((omega*r*h)/r) eli pintatiheys *omega.


title: Hoitotestamentti

text: Hoitotestamentti on hoitotahdon kirjallinen muoto. Sen voi laatia siltä varalta, että henkilö menettää oikeustoimikelpoisuutensa vakavan sairauden, onnettomuuden tai vanhuuden heikkouden vuoksi. Se on vapaamuotoinen asiakirja, jolla henkilö voi esimerkiksi ilmoittaa, haluaako hän elämäänsä keinotekoisesti jatkettavan (kuten pitämällä häntä hengityskoneessa onnettomuuden jälkeen, jos nopeaa toipumista ei ole odotettavissa), annetaanko hänelle tehoelvytystä tai haluaako hän osallistua kokeellisiin hoitoihin. Hoitotestamentti varmistaa potilaalle, että hänen hoitoon liittyvä tahtonsa huomioidaan kaikissa tilanteissa, esimerkiksi äkillisessä onnettomuudessa tai tajuttomuuden aikana. Hoitotestamentti allekirjoitetaan ja todistetaan kuten oikea testamentti. Kopion tästä asiakirjasta voi tallettaa hoitavan sairaalan potilastietokantaan. Hoitotahdon noudattamatta jättämisestä tai sen vastaisesta toiminnasta voi tehdä kantelun ensisijaisesti aluehallitukselle.


title: Hoitotestamentti

text: Apteekeista voi saada hoitotahtokortin. Kyseessä on yksinkertainen ja käytännöllinen kortti, johon asianomainen kirjoittaa nimensä ja kertoo hoitotahdon olemassaolosta. Hoitava laitos voi sitten tarpeen vaatiessa pyytää sitä omaisilta tai muulta taholta, joka säilyttää hoitotahtolomaketta. Esimerkiksi onnettomuus- ja sairaskohtaustilanteissa hoitotahdon löytyminen on potilaan oikeusturvan kannalta tärkeää.


title: Hoitotestamentti

text: Henkilö voi etukäteen päättää onko hoitotestamentissa mainintaa elvytyskiellosta, joka tunnetaan kansainvälisestä lyhenteestä DNR (Do Not Resuscitate - Ei saa elvyttää) tai DNAR (Do Not Attempt Resuscitation). Tällöin hoitohenkilökunta ei edes yritä elvytystä.


title: Hoitotestamentti

text: Kuoleman lähestyessä omaisten ja potilaan kanssa voidaan kuolevan papereihin merkitä hoitolinjaus: papereihin voidaan kirjoittaa kirjaimet ”SLK” eli ”sallitaan luonnollinen kuolema” (tai "AND", "Allow Natural Death"), jolloin hoitohenkilökunta tietää, että omaiset tai kuoleva eivät halua voittaa muutamaa ylimääräistä elinpäivää raskailla hoidoilla.


title: Hoitotestamentti

text: Potilaslain mukaan potilaalla on oikeus kieltäytyä hoidosta sen jälkeen, kun hän on saanut hoitohenkilökunnalta tiedon kieltäytymisen merkityksestä terveyteensä. Potilaskertomuksen merkinnöistä tulee ilmetä, että potilaalle on annettu riittävä selvitys niistä vaikutuksista, joita potilaan tahdon noudattamisella on. Henkilö voi hyvissä ajoin tallettaa kopion hoitotestamentista sairaanhoitopiirin häntä koskeviin tietoihin, jolloin ne ovat välittömästi saatavilla.


title: Hoitotestamentti

text: Hoitotestamentille läheistä sukua on elinluovutuskortti. Se on luottokortin kokoinen lompakossa tai muuten mukana kuljetettava kortti, jossa henkilö antaa luvan omien elintensä käyttöön kuolemansa jälkeen. Käytännössä se tarkoittaa myös sitä, että aivokuolleen henkilön elintoimintoja ei keinotekoisesti ylläpidetä, jos henkilön elimiä voidaan käyttää toisen henkilön hyödyksi elimen siirrossa.


title: Hoitotestamentti

text: Ruumiinluovutustestamentilla voi luovuttaa ruumiinsa tieteelliseen käyttöön. Lopuksi sen saanut laitos hankkii arkun ja huolehtii tuhkauksesta.


title: Hoitotestamentti

text:
Henkilö voi myös tehdä hautaustestamentin, jossa hän ilmaisee tahtonsa hautaamisensa suhteen. Sekin allekirjoitetaan ja todistetaan oikean testamentin tapaan.
Ote laista potilaan asemasta ja oikeuksista:
8 § Kiireellinen hoito
Potilaalle on annettava hänen henkeään tai terveyttään uhkaavan vaaran torjumiseksi tarpeellinen hoito, vaikka potilaan tahdosta ei tajuttomuuden tai muun syyn vuoksi voi saada selvitystä. Jos potilas on aikaisemmin vakaasti ja pätevästi ilmaissut hoitoa koskevan tahtonsa, potilaalle ei kuitenkaan saa antaa sellaista hoitoa, joka on vastoin hänen tahtoaan.


title: Kuningas Asgerin kumpu

text: Kuningas Asgerin kumpu () on Tanskassa Mønin saarella sijaitseva suppilopikarikulttuurin käytävähautakumpu, joka on Tanskan parhaiten säilyneitä kumpuja. Kumpu on tehty vuoden 3000 eaa. paikkeilla. Hautakammio kummun sisällä on noin kymmenen metriä pitkä. Ei tiedetä, kuka tai keitä kumpuun on haudattu. Kuningas Asger on perimätiedon mukaan hallinnut seutua, mutta tietoja hänestä ei ole.


title: Pystykivi

text: Pystykivi tarkoittaa yleensä kapeahkoa ja korkeaa kiveä, joka on ihmisten pystyttämä tai palvoma. Pystykivillä tarkoitetaan yleisimmin luonnonpintaisen tai louhitun näköisiä kiviä. Johonkin erityiseen muotoon muokattuja tai koristeltuja pystykiviä kutsutaan usein tarkemmilla nimityksillä, kuten pylväs, patsas, obeliski tai riimukivi.


title: Pystykivi

text: Pystykiviksi kutsutaan useimmiten eurooppalaisia, esihistoriallisia pystykiviä. Pystykivistä suurimmat ovat megaliitteja. Yksittäisestä megaliitista voidaan käyttää nimitystä menhir, joka suomennetaan toisinaan pystykiveksi. Pystykiviä on myös Suomessa, niitä kutsutaan esimerkiksi napakiviksi. Niiden alkuperästä ei ole tietoa, mutta niihin liittyneestä mytologiasta tiedetään jotain. Lapissa on ilmeisesti saamelaisten esi-isien pystyttämiä, seitoina palvottuja kivirakennelmia, joukossa myös pystykiviksi laskettavia.


title: Pystykivi

text: Lähes kaikissa säilyneissä eurooppalaisia pystykiviä koskevissa kansanperinteissä kivien merkitys on liittynyt hedelmällisyyteen.


title: Vitikieli

text: Vitikieli (vit. "kitivieli") on leikkikieli, joka muistuttaa tunnetumpaa kontinkieltä. Vitikielessä jokaisen sanan eteen lisätään sana "viti", ja suoritetaan samanlainen kirjainten tai tavujen vaihdos kuin sananmuunnoksessa.


title: Vitikieli

text: Vitikieli toimii seuraavasti: esimerkiksi sanan "lamppu" eteen lisätään sana "viti" ("vitilamppu") ja syntynyt sana käännetään sanamuunnoksella, jolloin syntyy "lativimppu". Yhdyssanoissa kumpikin osa käsitellään erikseen: esimerkiksi sana "kattolamppu" muutetaan ensin muotoon "vitikatto-vitilamppu" ja sitten muotoon "kativittolativimppu". Lause "tämä kieliin tai kielitieteeseen liittyvä artikkeli on tynkä" muuttuu näin muotoon "tätivimä kitivieliin tativii kitivielititivieteeseen litiviittyvä ativirtikkeli otivin tytivinkä".


title: Vitikieli

text: Yksitavuiset i-kirjaimeen päättyvät sanat (kuten esimerkkilauseen "tai") aiheuttavat sanamuunnokseen hieman ongelmallisen kaksois-i:n. Lisäksi vi-alkuiset sanat eivät muutu sanamuunnoksessa, samalla tavoin kuin ko-alkuiset sanat kontinkielessä.


title: Vitikieli

text: On huomattava, että viti on etuliite, toisin kuin kontinkielen "kontti" joka tulee sanan jälkeen.


title: Vitikieli

text: Itivisä metiveidän, jotivika otivilet taitivivaissa.


title: Vitikieli

text: Pytivihitetty oltivikoon sitivinun nitivimesi.


title: Vitikieli

text: Tultivikoon sitivinun valtivitakuntasi.


title: Vitikieli

text: Tativipahtukoon sitivinun tahtivitosi,


title: Vitikieli

text: mytiviös mativian päältivilä nitiviin kutiviin taitivivaassa.


title: Vitikieli

text: Antivina meiltivile tätivinä päitivivänä


title: Vitikieli

text: meitividän jotivikapäiväinen leitivipämme.


title: Vitikieli

text: Jativi antivina meiltivile meitividän syntivitimme antiviteeksi,


title: Vitikieli

text: nitiviin kutiviin metivikin antiviteeksi antivinamme niiltivile,


title: Vitikieli

text: jottivika otivivat meitivitä vastivitaan riktivikoneet.


title: Vitikieli

text: Ätiviläkä saativita meitivitä kiutivisaukseen,


title: Vitikieli

text: vativian päästivitä meitividät pativihasta.


title: Vitikieli

text: Siltivilä sitivinun otivin valtivitakunta


title: Vitikieli

text: jativi voitivima jativi kuntivinia iantivikaikkisesti.


title: Vitikieli

text: Aativimen.


title: Don Quichotte

text: Don Quichotte on ranskalaisen säveltäjän Jules Massenet’n viisinäytöksinen ooppera, joka sai ensi-iltansa Monte Carlossa 24. helmikuuta 1910. Libreton on Miguel de Cervantes Saavedran romaanin pohjalta kirjoittanut Henri Cain. Inspiraationa säveltäjälle oli runoilija Jacques Le Lorrainin näytelmä "Le chevalier de la longue figure", joka ensiesitettiin Pariisissa 1904. Oopperan tapahtumat seurailevat alkuperäisteosta vain osittain – esimerkiksi Dulcinea, joka ei suoraan esiinny kirjassa, on oopperassa merkittävässä roolissa.Kaupunkilaiset ovat järjestäneet "fiestan", juhlan ja Dulcineaa kosiskelee neljä eri yrittäjää, joista yksi, Juán, pilkkaa Don Quijotea ja Sancho Panzaa heidän saapuessaan. Juán haastaa ritarin kaksintaisteluun, mutta Dulcinea tulee väliin ja hätistää Juánin matkoihinsa. Tämän jälkeen hän vaatii Donilta todistamaan rakkautensa häneen tuomalla takaisin kaulakorun, jonka rosvot ovat häneltä varastaneen. Quijote hyväksyy tämän haasteen ja lähtee Sancho Panzan kanssa.


title: Don Quichotte

text: Kaksikko on etsimässä rosvoja. Sancho Panza laulaa naisia vastustavaa taistelulaulua kun Don näkee edessään ryhmän vaarallisia jättiläisiä (todellisuudessa tuulimyllyjä). Aseenkantajansa ällistykseksi Don haastaa tuulimyllyt ja lopulta jää kiinni yhteen niiden siivistä.


title: Don Quichotte

text: Etsinnän jatkuttua tovin kaksikko nukahtaa taivasalle. He heräävät rosvolauman ääniin ja Sancho Panza säntää pakoon. Don jää paikoilleen ja bandiitit valmistautuvat surmaamaan hänet, mutta liikuttuvat Quijoten viimeisestä rukouksesta jumalalle. Hän kertoo olevansa ritari suorittamassa jaloa tehtävää kauniille naiselle, jonka jälkeen rosvot heltyvät ja palauttavat kaulakorun. Don antaa heille siunauksensa.


title: Don Quichotte

text: Dulcinea on viihdyttämässä yleisöä. Quijote lupaa Sancholle saaren palkkioksi hänen avustaan kaulakorun etsinnässä. Yleisö hämmästelee kun Quijote palauttaa Dulcinealle korun ja pyytää häntä vaimokseen. Yleisö puhkeaa nauruun, mutta Dulcinea ajaa heidät tiehensä, jonka jälkeen hän kuitenkin torjuu Quijoten kosinnan - hänen sielunsa on vapaa eikä hän halua tulla sidotuksi vakiintuneeseen elämään. Don kiittää naista hänen rehellisyydestään ja lempeydestään, muttei kykene peittämään pettymystään. Kansanjoukon palatessa pilkkaamaan Quijotea Sancho puolustaa isäntäänsä ja johdattaa Donin pois.


title: Don Quichotte

text: Don Quijote on lyöty. Hänen sydämensä on murtunut ja hän valmistautuu kohtaamaan kuoleman. Ritari pyytää Sancho Panzan anteeksiantoa sille, että ainoa saari jonka hän voi tälle lahjoittaa, on hänen kuvitelmissaan. Quijote lepää kumppaninsa käsivarsilla ja näkee vielä sielunsa silmin Dulcinean. Kyynelehtien, Sancho Panza anoo isäntäänsä taistelemaan, mutta Don Quijote ei jaksa vaan heittää henkensä


title: Dölehevonen

text: Dölehevonen (ennen myös östlandinhevonen, gudbrandsdalinhevonen ja pohjoisnorjanhevonen) on norjalainen kylmäverinen hevosrotu. Sen säkäkorkeus on 145–155 senttimetriä ja paino 540–630 kilogrammaa. Dölehevonen on vanha työhevosrotu, vaikka sen rotujärjestö onkin perustettu vasta vuonna 1967.


title: Dölehevonen

text: Dölehevonen on peräisin Gudbrandsdalin laaksosta, missä sitä käytettiin työ- ja kuormahevosena. Rotu muistuttaa niin paljon friisiläisiä ja hollantilaisia hevosia sekä joitakin Skotlannin poneja, että arvellaan matkalaisten, kenties jopa viikinkien kuljettaneen hevosia näiden alueiden välillä.


title: Dölehevonen

text: Rotu on todennäköisesti polveutunut dölenravurista, joka paransi ravinopeutta ja eteenpäinpyrkimystä; metsähevosesta, joka muodosti dölenhevosen massiivista perustaa; ja englannintäysiverisestä, joka paransi liikkeitä, rakennetta ja nopeutta. Vuonna 1834 Norjaan tuotiin täysiverinen ori Odin, jolla on ollut rodun kehityksessä suuri merkitys.


title: Dölehevonen

text: Dölenhevoset ovat kestäviä ja kokoonsa nähden hyvin vahvoja. Niitä on käytetty työ- ja kuormahevosina, mutta ovat myös nopeita ravureita.


title: Rustavi

text: Rustavi () on Georgian neljänneksi suurin kaupunki. Rustavi sijaitsee Kaakkois-Georgiassa Kvemo Kartlin hallintoalueella Mtkvari-joen varrella 37 kilometriä Tbilisistä kaakkoon. Kaupungissa on 117 900 asukasta (vuonna 2007).


title: Rustavi

text: Kronikoitsija Leonti Mrovelin mukaan kaupunki perustettiin jo 300-luvulla eaa., mutta ensimmäiset varsinaiset jäljet kaupungista ovat 300-luvulta ajanlaskun alun jälkeen. Kuningas Trdatin sanotaan rakentaneen Kukhetin alueelle kanavan ("ru", "virta") Mtkvari-joesta, mistä Rustavi on saattanut saada nimensä. Myös Rustavin ensimmäisen kirkon ja linnoituksen rakennustyöt on liitetty samalle aikakaudelle. Kuningas Vakhtang I teki 400-luvulla kaupungista kirkollisen keskuksen. Arabit tuhosivat kaupunkia 700-luvulla.


title: Rustavi

text: Kaupunki eli kukoistuskauttaan 1200-luvulla, jolloin se oli merkittävä kaupan keskus. Mongolit kuitenkin tuhosivat kaupungin vuonna 1265, eikä se enää toipunut. Nykyinen kaupunki syntyi vasta neuvostoaikana, kun vanhan Rustavin raunioille perustettiin metalliteollisuuden keskus, joka rakennettiin vuosina 1941–1950. Kaupunkioikeudet Rustavi sai vuonna 1948.


title: Rustavi

text: Neuvostoliiton hajoamisen aiheuttama talousromahdus iski kaupunkiin pahoin. Rustavin väkiluku oli vuoden 1989 väestönlaskennassa vielä yli 159 000, mutta se laski vuoteen 2002 mennessä noin 116 000:een. Rustavin asukkaista georgialaisia on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 87,8 prosenttia. Suurimmat vähemmistöt ovat azerit (4,3 prosenttia) ja venäläiset (3,1 prosenttia).


title: Soilwork

text: Soilwork on ruotsalainen melodista death metalia soittava yhtye, jonka kotipaikka on Helsingborg.


title: Soilwork

text: Soilwork perustettiin vuonna 1995, jolloin se oli vielä nimeltään Inferior Breed. Vuonna 1996 yhtye vaihtoi nimensä Soilworkiksi, joka kuvasti enemmän heidän musiikkiaan. Soilworkin musiikissa kuullaan niin sanottua Göteborg-metallia sekä groovaavia kitarariffejä 1980-luvun heavy metalin tyyliin.


title: Soilwork

text: Vuonna 2003 Soilwork alkoi saada kaupallista menestystä myös Yhdysvalloissa, kun albumi "Figure Number Five" ylsi Billboardin uusien artistien Heatseekers-listan sijalle 43. Albumi "Sworn to a Great Divide" julkaistiin 19. lokakuuta 2007 ja sijoittui Billboard 200 -listalla sijalle 148.


title: Soilwork

text: Yhtyeen ainoat alkuperäisjäsenet ovat laulaja Björn ”Speed” Strid ja kitaristi Peter Wichers. Wichers palasi yhtyeen kokoonpanoon syyskuussa 2008 lähes kolmen vuoden tauon jälkeen.


title: Soilwork

text: Studioalbumit


title: Soilwork

text: Kokoelma-albumit


title: Soilwork

text: EP:t


title: Soilwork

text: Demot


title: Soilwork

text: Singlet


title: Thaïs

text: Thaïs on Jules Massenet'n vuonna 1894 ensi-iltansa saanut ooppera. Libreton on kirjoittanut Louis Gallet Anatole Francen samannimisen, vuonna 1890 ilmestyneen romaanin pohjalta.


title: Thaïs

text:
Thaïsista puuttuu muutamia Massenet'n tavaramerkkejä: valtaisat kuoro-osuudet ja pitkät balettikohtaukset. Oopperassa paino onkin kahden päähahmon välisessä kanssakäymisessä. Keskeinen miesrooli on tavanomaisesta oopperakäytännöstä poiketen kirjoitettu baritonille. Laulumelodiat Thaïsissa ovat pidempiä kuin säveltäjän aikaisemmissa oopperoissa, ja dialogia on lisätty aarioiden kustannuksella. Nykyään tunnetuin kohtaus lienee toisen näytöksen puolivälissä jossa Thaïs käy ankaraa sisäistä kamppailua ennen kääntymistään. Tätä jaakobinpainia kuvatakseen Massenet päätyi laulettavan aarian sijasta sooloviuluun ja orkesteriin - tämä kohta tunnetaan "Meditaationa". Se on nykyään hyvin suosittu konserttikappale viulisteilla.
Egypti 400-luvulla.


title: Thaïs

text: Munkki Athanaël päättää käännyttää Aleksandrian halutuimman kurtisaanin Thaïsin. Athanaël tapaa hänet nuoruudenystävänsä Niciaksen talossa ja lupaa tulla Thaïsin luo myöhemmin.


title: Thaïs

text: Palatessaan Thaïsin luo Athanaël yrittää uudestaan taivutella häntä jättämään vanhan elämänsä. Vähitellen Thaïs alkaa taipua munkin tahtoon ja kun Nicias saapuu ystävineen, hän on jo täysin valmis luopumaan ammatistaan. Aamulla hän lähtee Athanaëlin mukana pois ja hävittää omaisuutensa. Väkijoukko vastustaa ja uhkaa kivittää Athanaëlin, mutta Nicias hajottaa joukon heittämällä heille kultaa.


title: Thaïs

text: Athanaël vie Thaïsin erämaaluostariin, jossa hänet suljetaan ahtaaseen selliin katumaan syntejään. Athanaël näkee myöhemmin näyn, josta selviää Thaïsin olevan kuolemassa. Hän lähtee luostariin ja tunnustaa Thaïsille valehdelleensa puhuessaan ikuisesta elämästä ja taivaasta, todellisuudessa hän oli koko ajan himoinnut Thaïsia. Thaïs ei välitä hänestä vaan näkee taivasnäkyjä. Syntisestä naisesta oli tullut pyhä, pyhästä miehestä syntinen.


title: Triesenberg

text: Triesenberg on Liechtensteinin ruhtinaskunnan pinta-alaltaan suurin kunta maan etelä- ja keskiosassa. Triesenberg myös kohoaa Liechtensteinin kunnista korkeimmalle, korkeimmillaan jopa kahteen tuhanteen metriin. Kunta on asutettu jo 1200-luvulla.


title: Triesenberg

text: Triesenbergin alueelta aukeaa upeat maisemat Reinin laaksoon ja Alpeille. Ennen toista maailmansotaa kunnan alueella tärkein elinkeino oli maanviljely, mutta nyttemmin teollisuudella ja palveluammateilla on suurempi merkitys. Triesenbergissä on myös laajat talviurheilumahdollisuudet, samoin kuin kesäisin vaellus- ja vuorikiipeilymahdollisuudet.


title: Triesenberg

text: Triesenbergin kunnan alueella ovat myös seuraavat kylät: Gaflei, Silum, Steg ja Malbun.


title: Triesenberg

text: Kunnanjohtaja on Hubert Sele (VU). Kunnanvaltuustossa on kymmenen jäsentä (VU 5, FBP 4, 1 sitoutumaton)


title: Suhumi

text: Suhumi (, , ) on kaupunki Abhasiassa Mustanmeren rannalla. Se on Georgiasta yksipuolisesti vuonna 1992 itsenäistyneeksi julistautunuteen Abhasian tasavallan pääkaupunki. Virallisesti se kuuluu Abhasian autonomiseen tasavaltaan, joka on Georgian osa.


title: Suhumi

text: Kaupungissa on Abhasian vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 62 914 asukasta. Kaupungin sijainti, ilmasto ja rannat tekivät siitä aiemmin suositun lomakohteen, joka kuitenkin vahingoittui pahasti 1990-luvun alun sodassa.


title: Suhumi

text: Paikalle perustettiin kreikkalainen Dioscuriaan siirtokunta 500-luvulla eaa. Plinius vanhemman ja Arrianoksen aikana se tunnettiin nimellä Sebastopolis. Diouscuriaan tornit on löydetty Mustanmeren alta, ja sen asukkaiden epäillään joutuneen muuttamaan merta pakoon Sebastopolikseen. Venäjän valloittaessa alueen 1810 paikalla oli turkkilainen Sukhum-Kalen linnoitus.


title: Suhumi

text: Suhumi oli Georgian ja Abhasian välisen sodan keskeinen tapahtumapaikka 1990-luvun alussa. Konflikti vaurioitti suurta osaa kaupungista, ja monet tärkeät rakennukset, kuten kansallisarkisto, tuhoutuivat kokonaan. Vaikka suuri osa Suhumista on jälleenrakennettu, kaupunki kärsii yhä sodasta ja on nykyään etnisesti yksipuolisempi kuin aikaisemmin.


title: Suhumi

text: Abhasian vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Suhumissa on 62 914 asukasta. Heistä abhaaseja on 67,3 prosenttia eli yli 40 000 henkeä, venäläisiä 14,8 prosenttia ja armenialaisia 9,8 prosenttia. Georgialaisia kaupungin väestöstä on vain 2,8 prosenttia, alle 1 800 henkeä. Vuonna 1989 ennen Neuvostoliiton hajoamista ja Abhasian sotaa kaupungissa oli vielä 119 150 asukasta, joista georgialaisia oli 41,5 prosenttia eli lähes 50 000 henkeä, venäläisiä 21,6 prosenttia eli yli 25 000 henkeä ja abhaaseja 12,5 prosenttia eli lähes 15 000 henkeä. "Encyclopædia Britannican" mukaan vuonna 2002 Suhumissa olisi ollut 43 716 asukasta.


title: Suhumi

text: 1900-luvun alkupuolella Suhumi oli vieläkin monikulttuurisempi kaupunki; vuonna 1926 siellä oli 21 568 asukasta, joista suurimman väestöryhmän muodostivat venäläiset, mutta hekin vain 23,7 prosenttia väestöstä. Georgialaisia kaupunkilaisista oli 23,3 prosenttia, kreikkalaisia 10,7 prosenttia, ukrainalaisia 10,4 prosenttia, armenialaisia 9,4 prosenttia ja abhaaseja 3,1 prosenttia.


title: Suhumi

text: Suhumin tärkein nähtävyys on 1100-luvulla rakennettu Besletin kaarisilta. Jäljellä on myös roomalaisia muureja, 1100-luvun kuningas Bagratin linna, useita Suuren Abhasian Muurin torneja, Genovalainen linnoitus 1300-luvulta ja ottomaanilinnoitus 1700-luvulta.


title: Suhumi

text: Suhumin ympäristössä on useita monumentteja, kuten Johannes Krysostomoksen haudan päälle 1000-luvulla rakennettu Kamanin kirkko (12 kilometriä Suhumista). 22 kilometriä kaupungista sijaitsee Uusi Athos, keskiaikainen Abhasian pääkaupunki 700-luvun linnoituksineen ja kirkkoineen. Venäjän tsaari Aleksanteri III rakennutti Uuteen Athokseen luostarin 1880-luvulla. Pohjoisessa vuorilla on maailman syvin Voronjan luola.


title: Suhumi

text: Kolmiloikan kolminkertainen olympiavoittaja Viktor Sanejev on syntyisin Suhumista.


title: Marion

text: Marion on etunimi. Se on alun alkaen ranskalainen muunnos Mariasta, mutta nykyisin nimi on kansainvälisesti melko yleinen. Marion esiintyy myös sukunimenä.


title: Marion

text: Suomessa Marion on käytössä etupäässä naisilla: 1900-luvun alusta maaliskuuhun 2017 mennessä se on annettu 468 naiselle ja noin 20 miehelle. Kansainväliseltä kantilta katsottuna nimeä voidaan kuitenkin pitää sukupuolineutraalina.


title: Leidit lavalla

text: Leidit lavalla oli vuonna 2000 järjestetty konserttikiertue. Leideihin kuuluvat neljä suomalaisen iskelmämusiikin eturivin naisartistia: Katri Helena, Paula Koivuniemi, Marion Rung ja Lea Laven. Leidit lavalla oli naispuolinen vastine vuotta aiemmin järjestetylle Mestarit Areenalla -kiertueelle. Yleisöä kiertue keräsi 80 000 ihmistä.


title: Leidit lavalla

text: Vuonna 2000 leidit pitivät 16 konserttia Suomen suurimmissa jäähalleissa ja levyttivät "Leidit levyllä" -albumin, jota myytiin kultalevyn verran, noin 23 000 kpl. Kiertueen yleisön kokonaismäärä oli 80 000 henkeä. Leidit esiintyivät vuoden aikana myös televisio-ohjelmissa. Kiertueen viimeisen konsertin jälkeen he ovat esiintyneet yhdessä vain kerran: vuonna 2002 tuottaja Esa Niemisen 50-vuotisjuhlakonsertissa.


title: Kettukusu

text: Kettukusu ("Trichosurus vulpecula") kuuluu Australian alkuperäisten nisäkkäiden sopeutuvaisimpiin lajeihin. Aikanaan sitä metsästettiin paljon tiheän ja pehmeän turkkinsa vuoksi. Nykyisin tämä laajalle levinnyt pussieläin on yhtä kotonaan esikaupunkialueiden puutarhoissa kuin mantereen takamaillakin. Päivisin kettukusu lepää kerälle kiertyneenä turvapaikassaan, mutta ilmestyy esiin yöllä ruoanhakuretkilleen.


title: Kettukusu

text: Kettukusu on tavallisesti harmaa ja sillä on musta häntä, jonka alapinta on paljas. Sen etujaloissa on viisi vahvakyntistä varvasta, joilla eläin pitelee ruokaansa.


title: Kettukusu

text: Lajista on olemassa useita erilaisia värimuotoja, kuten hopeanharmaa ja kuparinpunainen.


title: Kettukusu

text: Kettukusu on arvostettu turkiseläin, minkä johdosta sitä metsästetään paljon.


title: Kettukusu

text: Kettukusulla on monenlaisia ääniä, kuten kirkaisuja, sihinää, murinaa, röhkinää ja eräänlaista lörpöttelyä. Osa äänistä on niin voimakkaita, että ihminenkin kuulee ne 300 metrin etäisyydeltä.


title: Kettukusu

text: Kettukusun luontaiseen elinalueeseen kuuluvat manner-Australia, Tasmania sekä Kangaroo Island ja Barrow’n saari.


title: Kettukusu

text: Kettukusuja istutettiin Uuteen-Seelantiin turkiseläimiksi 1900-luvun alussa. Tuotu kanta on kasvanut huomattavan suureksi ja aiheuttanut vahinkoa alkuperäiselle kasvillisuudelle, mistä johtuen kettukusu on määritelty yhdeksi sadasta haitallisimmasta vieraslajista. Kasvillisuustuhojen lisäksi Uudessa-Seelannissa on epäilty, että kettukusut levittäisivät nautatuberkuloosia. Kusuja on yritetty hävittää muun muassa myrkyttämällä 1970-luvulta lähtien, mutta kannat ovat edelleen runsaslukuiset sekä Pohjois- että Eteläsaarella.


title: Kettukusu

text: Kettukusun elinympäristöä ovat trooppiset metsät, puistot, ruohomaat ja havumetsät.


title: Kettukusu

text: Kettukusu syö pääasiassa versoja, lehtiä, kukkia, hedelmiä ja siemeniä. Myös hyönteisiä ja nuoria lintuja.


title: Joshua Slocum

text: Joshua Slocum (s. 20. helmikuuta 1844, Nova Scotia – katosi marraskuussa 1909) oli yhdysvaltalainen merikapteeni ja ensimmäinen ihminen, joka purjehti yksin maailman ympäri vuosina 1895–1898. Slocum oli 51-vuotias lähtiessään uhkarohkealle purjehdukselleen. Matkaan lähtiessään hänellä oli vain puolitoista dollaria taskussaan.


title: Joshua Slocum

text: Joshua Slocum karkasi jo nuorena merille. Hän oli purjehtija henkeen ja vereen eikä arvostanut uusia höyrylaivoja, joihin meriliikenne oli vääjäämättä siirtymässä. Hän oli itseoppinut merenkulkija joka taitavana purjehtijana eteni lopulta merikapteeniksi ja laivanvarustajaksi. Töitä yhä vähenevästä purjeveneiden kannasta oli kuitenkin vaikea saada. Slocum halusi päättää uransa suureen purjeveneseikkailuun.


title: Joshua Slocum

text: Slocum oli liki rahaton ja siksi varusteet yksin tehtävää maailmanympäripurjehdusta varten olivat sen mukaiset: Aluksena oli satavuotias, lahjoituksena saatu noin 11-metrinen sluuppi, "Spray", jota hän oli parhaansa mukaan kunnostanut. Alukselta ei löytynyt edes kronometriä, jota jo tuolloin pidettiin edellytyksenä hänen riskialttiille yritykselleen. Navigoinnin hän päätti hoitaa käytettävissään olleilla välineillä: Kompassilla, sekstantilla, merikorteilla sekä taivaankappaleisiin perustuvan navigaatiokokemuksensa avulla. Mukaan hän otti myös ongen ja harppuunan ravinnonsaannin- sekä kiväärin ja revolverin itsensä turvamiseksi. Sen sijaan pelastusliivejä uimataidottoman Slocumin alukselta ei löytynyt.


title: Joshua Slocum

text: Matka Bostonin satamasta alkoi hyvissä merkeissä 24. huhtikuuta 1895. Matkan ensimmäinen etappi tulisi olemaan Azorit, josta retken oli tarkoitus jatkua Gibraltarille ja sieltä edelleen Välimeren kautta Suezin kanavaan. Gibraltarin laivastotukikohdan brittien varoitukset Väli- ja Punaisellamerellä seilaavista muslimimerirosvoista saivat Slocumin kuitenkin muuttamaan suunnitelmiaan. Niinpä hän 25. elokuuta 1895 nosti purjeensa kohti Etelä-Amerikan eteläkärkeä päämääränään Tyynimeri. Reittimuutoksesta huolimatta merirosvot ilmaantuivat horisonttiin Marokon rannikon kohdalla. Lyhyen takaa-ajon jälkeen Slocum onnistui kuitenkin karistamaan ahdistelijansa kannoiltaan. Matkalla Slocum sai seurakseen – ilmeisesti hain tai miekkavalaan hyökkäyksessä – haavoittuneen delfiinin. Yhdessä he taittoivat merta yli 1 800 kilometrin verran.


title: Joshua Slocum

text: Matkalla Tyynellemerelle Slocum pysähtyi kolmeksi viikoksi Rio de Janeirossa ystäviänsä tervehtimään ja matka jatkui 28. marraskuuta 1895 pitkin Etelä-Amerikan rannikkoa. Uruguayn rannikolla "Spray" juuttui matalikolla hiekkapohjaan, mutta läheisen "Fort Teresan" rannikkovartioston hinaaja veti "Sprayn" läheiseen Montevideon pääkaupunkiin saakka. Jatkettuaan matkaa Slocum joutui kahdesti intiaanien hyökkäyksen kohteeksi. Ensimmäisellä kerralla kaksi varoituslaukausta säikyttivät hyökkääjät pois. Toisella kerralla nukkumassa ollut Slocum heräsi kun veneeseen hiipinyt intiani astui Slocumin illalla kannelle kaatamiin mattonauloihin.


title: Joshua Slocum

text: Myrskyjen vuoksi kesti yli kuukauden, ennen kuin Slocum onnistui pääsemään läpi Magalhãesinsalmesta. Seuraavan kerran hän pysähtyi vasta Samoalla oltuaan maissa viimeksi 72 vuorokautta aiemmin. Lokakuussa 1896 saapui hän Sydneyn satamaan, jossa hän vietti pari kuukautta nauttien paikallisen lehdistön ja seurapiirien mukanaan tuomasta julkisuudesta. Myös Melbournessa, jonne hän 23. joulukuuta 1896 saapui, vastaanotto oli lämmin. Vasta kesäkuussa 1897 hän jatkoi matkaa poikki Intian Valtameren.


title: Joshua Slocum

text: Heinäkuun puolessa välissä hän saapui Kookossaarille, jota hän myöhemmin kuvaili "paratiisiksi maan päällä." Tämän vuoksi vierailu venyi yli kuukauden mittaiseksi. Hän pysähtyi vielä Rodriguesin saarella ennen kuin 17. marraskuuta 1897 saapui Etelä-Afrikan Durbaniin. Vaikka hänellä oli kunnia tavata buuripresidentti Paul Kruger ei tapaamista voida pitää onnistuneena. Kruger oli hieman aiemmin antanut maantieteilijöilleen tehtäväksi todistaa henkilökohtainen raamatun tulkintansa maan litteästä muodosta todeksi. "Maailman ympäri purjehtivaksi" esitelty Slocum päätti audienssin ennen kuin se kunnolla ehti edes alkaa. Epäonnistuneesta tapaamisesta huolimatta Slocum viipyi maassa muutaman kuukauden kunnes matka 26. maaliskuuta 1898 taas jatkui.


title: Joshua Slocum

text: Seuraavat kohteet olivat Saint Helena ja Ascension. 8. toukokuuta 1898 hän ylitti reitin, jota hän oli alkumatkasta purjehtinut ja oli näin ollen saavuttanut tavoitteensa olla ensimmäinen ihminen, joka on purjehtinut yksi maailman ympäri.


title: Joshua Slocum

text: 14. marraskuuta 1909 tuolloin jo 65 vuoden ikään ehtinyt Slocum lähti purjehdusmatkalle kohti Orinocoa tarkoituksenaan edetä siitä Rio Negrolle asti, mutta hän ei päässyt perille vaan katosi aluksensa kanssa matkalla. Slocum julistettiin kuolleeksi vuonna 1924.


title: Joshua Slocum

text: Slocum kirjoitti yksinpurjehduksestaan kuvauksen "Yksinpurjehdus maapallon ympäri", joka julkaistiin vuonna 1899 ensin jatkosarjana lehdessä ja vuotta myöhemmin kirjana. Kirjaa pidetään yhä matkakirjallisuuden klassikkona. Jo aiemmin Slocum oli kirjoittanut teoksen "Purjehdus Liberdadella Brasiliasta Amerikkaan", joka on ilmestynyt suomeksi samassa niteessä kuin yksinpurjehduskertomus.


title: Giuseppe Sabbatini

text: Giuseppe Sabbatini (s. 11. toukokuuta 1957 Rooma) on italialainen lyyrinen tenori ja oopperalaulaja. Hän on voittanut useita laulukilpailuja ja tehnyt useita levytyksiä.


title: Giuseppe Sabbatini

text: Sabbatini on laulanut johtavan tenorin roolin seuraavissa oopperoissa:


title: Ikuri

text: Ikuri on yksi Tampereen läntisistä kaupunginosista lähellä Nokian rajaa. Se rajoittuu pohjoisessa Haukiluomaan, idässä Tesomajärven kaupunginosaan, etelässä Kalkkuun ja lännessä Myllypuroon, josta seudulla on yleisesti käytetty nimeä Tuohijoki. Pääosa Ikurista on omakotialuetta. Ikurin itäosassa on myös Virontörmän kerrostaloalue. Alueen tiet on pääosin nimetty maanviljelysaiheisesti, kuten Maamiehentie, Heinämiehentie, Marjamiehentie, Kyntäjäntie ja Kylväjäntie. Ikurista Kalkkuun ulottuvan Myllypuron luonnonsuojelualueen puronvarsilehdot on luokiteltu luontopoliittisesti arvokkaaksi Natura-kohteeksi.


title: Ikuri

text: Ikurissa on päiväkoti ja 1–4 vuosiluokkien koulu, joka remontoitiin 2000-luvun puolivälissä. Koulu on nykyisin Tesoman koulun toimipiste. Ikurin Virelä rakennettiin 1960-luvulla ja se on kovassa käytössä vieläkin erilaisissa tapahtumissa ja juhlissa.


title: Ikuri

text: Nimenä Ikuri esiintyy jo 1500-luvulla veroluetteloissa: Ikurin tilaa oli viljellyt Niilo Ijkuri hänen jälkeensä Simo Ikuri. 1600-luvun alussa tila liitettiin Hyhkyn Mattilan tilaan.


title: Ikuri

text: Ikuri tuli kaupunginosan nimeksi vuonna 1948 hyväksytyn asemakaavan myötä. Ikuriin laadittiin melko pian myös lisäasemakaava, jonka alue käsitti Tohlopintien, nykyisen Tesomankadun ja Tesomajärven välisen alueen nykyisen "Länsiportin" tienoille asti. Tätä lisäasemakaavaa ei kuitenkaan toteutettu. Ikurin asemakaava oli muotoiltu varsin väljäksi ja maastoa myötäileväksi. Eräänä lähtökohtana vaikuttaa olleen, että pahimpia kivikolukoita ei tonteiksi kaavoitettu, vaan jätettiin luonnonpuistoiksi.


title: Ikuri

text: Pääosin sodanjälkeisen rintamamiesten ja siirtoväen asuttamiseksi luotu asuma-alue oli enimmältä osaltaan Epilän Kaarilan kartanon maita. Alueella alkoi hyvin nopeasti talojen rakentaminen, jopa niin nopeasti, että ennen vuotta 1950 alueella asukasmäärä oli jo 31, vaikka tiet, sähkö ja viemäriverkosto olivat vasta rakenteilla. Kulkuteinä käytettiinkin vanhoja alueella risteilleitä kärryteitä, jotka Lamminpään, Raholan ja Villilän suunnasta johtivat Ikurin osin kivikkoisten korpimetsien ja savisten vainioiden muodostamalle alueelle. Ikuriin oli muodostettu noin 10 aarin tonttien lisäksi myös 31 parin hehtaarin suuruista asuntoviljelystilaa.


title: Ikuri

text: Linja-autoliikenne alkoi Ikurin vastaperustetun omakotiyhdistyksen anomuksesta Lamminpään linjan ylimääräisellä ruuhkavaunulla vuonna 1951 aluksi kaksi kertaa päivässä Haukiluomantien ja Maamiehentien risteykseen, ja sitä mukaa, kun tietä valmistui, linja ulottui Maamiehentien ja Kuokkijantien risteykseen. Linja 10:n reitti ulottui vihdoin kesällä 1953 jo Ikurintien ja Tuohikorventien risteykseen, joka muodostuikin vuosikausiksi linjan päätepisteeksi. Sekaannuksia aiheutti, että sama linjannumero 10 ajoi joka toisen vuoron Ikuriin ja joka toisen Kalkkuun. Koska tieyhteyttä ei Ikurin ja Kalkun välillä suunnitelmista huolimatta ollut, muodostettiin kaksi linjaa vuoden 1954 alkupuolella; 10 jäi vain Kalkun linjaksi ja 13 alkoi liikennöidä Ikuriin.


title: Ikuri

text: Ikurin asukasluku oli 1960-luvun alussa 1 257.


title: Ikuri

text: Tesomajärven länsipuolella sijaitseva Virontörmän kerrostaloalue on virallisesti osa Ikuria, vaikka se onkin epävirallisesti nimetty ns. Länsi-Tesomaksi. Kadun varrella on Tesomajärven koulun Ikurin toimipiste, Tesoman neuvola ja kolme päiväkotia: Virontörmän päiväkoti, Myllärin päiväkoti ja Länsi-Tesoman päiväkoti. Virontörmän alueella sijaitsee päiväkotien ja neuvolan lisäksi vain Mestarin Krouvi -ravintola sekä K-Market Virontörmänkatu (entinen Siwa ja Valintatalo).


title: Antti Isotalo (jääkäri)

text: Antti Isotalo (13. tammikuuta 1895 Alahärmä – 17. maaliskuuta 1964 Seinäjoki) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hän oli kuuluisan puukkojunkkarin Antti Isotalon pojanpoika; hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Juha Isotalo ja Adolfiina Ekola. Antti Isotalo sai kotitilansa isännyyden vuonna 1908, kun hänen isänsä puukotettiin kuoliaaksi. Antti Isotalo vihittiin avioliittoon vuonna 1923 Hilma Ritalan kanssa. Oman ilmoituksensa mukaan hän oli poliittiselta kannaltaan puolueeton antikommunisti.


title: Antti Isotalo (jääkäri)

text: Isotalo kävi kansakoulun ja kansakoulun jatkokoulun sekä neliviikkoisen maanviljelyskurssin.


title: Antti Isotalo (jääkäri)

text: Isotalo kiinnostui jääkäriliikkeestä ja lähti Ruotsin kautta Saksaan liittyäkseen sen armeijaan kuuluneeseen Preussin Kuninkaalliseen Jääkäripataljoona n:o 27:ään ja pataljoonan 1. komppaniaan lokakuussa 1915. Hänet komennettiin marraskuussa väärennetyn passin turvin Suomeen ja Ruotsiin järjestämään värväys- ja etappitoimintaa. Väärennetyn henkilöllisyytensä turvin Isotalo kykeni esiintymään julkisestikin nuorisoseurojen järjestämissä tilaisuuksissa rohkaisemassa tulevia Saksaan lähtijöitä. Hän värväsikin kymmeniä uusia Saksaan lähtijöitä komennuksensa aikana. Takaisin komppaniaansa Saksaan hän palasi, koska oli vähällä joutua venäläisten santarmien pidättämäksi. Isotalo ilmoittautui komppaniaan heinä-elokuun vaihteessa 1916 ja siirtyi ensimmäisen maailmansodan itärintamalle, missä hän otti osaa taisteluihin Misajoella. Sieltä hänet komennettiin pian uudelleen erikoistehtäviin Suomeen. Pidätysuhan takia hän joutui tammikuussa 1917 siirtymään Ruotsin puolelle.


title: Antti Isotalo (jääkäri)

text: Isotalo palasi helmikuussa Saksaan ja edelleen itärintamalle, missä osallistui muun muassa räjäytyskomennukselle Palangassa syksyllä 1917. Hän astui Suomen sisällissotaa käyvän Suomen tasavallan joukkojen (valkoiset) palvelukseen helmikuussa 1918 varavääpeliksi ylennettynä ja pari päivää myöhemmin toimi lippualiupseerina jääkärien vannoessa sotilasvalansa Suomen valtiolle Liepājassa ennen lähettämistä Suomeen.


title: Antti Isotalo (jääkäri)

text: Isotalo saapui jääkärien pääjoukon mukana Vaasaan helmikuun lopulla 1918. Hänet komennettiin valkoisten joukkueenjohtajaksi ja hän osallistui Tampereen taisteluun, missä haavoittui vasempaan reiteensä maaliskuun lopulla eikä enää kyennyt jatkamaan palvelustaan.


title: Antti Isotalo (jääkäri)

text: Isotalo oli sisällissodan jälkeen sairauslomalla, mutta edelleen kirjoilla jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin Porin jalkaväkirykmentti 2. Hän erosi Suomen sotajoukkojen palveluksesta marraskuussa 1918, jonka jälkeen hoiti Alahärmän suojeluskunnan paikallispäällikön tehtäviä ja värväsi vuoden 1919 alussa Etelä-Pohjanmaalta miehiä Viron vapaussodan avustusretkikuntiin. Isotalo liittyi vapaaehtoisten suomalaisten joukkoon kevättalvella 1919 osallistuakseen suurimpaan Venäjää vastaan käytyyn heimosotaan, Aunuksen Karjalan sotaan Itä-Karjalassa, missä hän toimi komppanianpäällikkönä. Isoisänsä tapaan myös pojanpoika pääsi laulun aiheeksi: "Tuli Isontalon Antti Härmästä päin / kera joukkojen rynnistäväin" (Kuularuiskulaulu).


title: Antti Isotalo (jääkäri)

text: Hävityltä sotaretkeltä palattuaan Isotalo muutti Australiaan 1924, jossa hän työskenteli kirvesmiehenä palaten Suomeen 1927. Paluunsa jälkeen hän työskenteli aluksi metsätyönjohtajana, jonka jälkeen hän toimi Etelä-Pohjanmaan Pankin Alahärmän Voltin konttorin esimiehenä vuodesta 1928 pankin konkurssiin saakka 1931. Isotalo osallistui äärioikeistolaisten Lapuan liikkeen ja Isänmaallisen kansanliikkeen toimintaan ja oli mukana Mäntsälän kapinassa 1932 Alahärmän suojeluskuntalaisten johtajana. Kapinan epäonnistuttua hän monien muiden äärikansallismielisten upseerien tapaan sai "suojatyöpaikan" Alkoholiliikkeestä, mihin eversti Paavo Talvela oli nimitetty apulaisjohtajaksi: Isotalo toimi piiritarkastajana Seinäjoella 1932-1945.


title: Antti Isotalo (jääkäri)

text: Talvisotaan Isotalo ei osallistunut vatsahaavan vuoksi paitsi kotirintamalla Seinäjoen varuskunnan komendanttina ja sodan lopulla toimi hetken aikaa jääkäritoverinsa everstiluutnantti Matti Laurilan rykmentin esikunnassa. Jatkosodassa hän oli luutnanttina Neuvostoliiton Karjalassa yhdysupseerina heimosotureista kootussa Osasto K:ssa ja myöhemmin Suomen asettaman miehityshallinnon aluepäällikkönä Oulangassa. Kesäkuussa 1942 Isotalo "kotiutettiin iän perusteella" vasta 47-vuotiaana.


title: Antti Isotalo (jääkäri)

text: Isotalo oli Oy Alkoholiliike Ab:n Seinäjoen paikallisjohtaja vuosina 1945-1958.


title: Aavikkoilves

text: Aavikkoilves ("Caracal caracal") on kuivassa ja kuumassa ilmastossa elävä kissaeläin. Siitä on käytetty myös nimiä afrikanilves ja karakali.


title: Aavikkoilves

text: Aavikkoilveksellä on lyhyt turkki, joka on väriltään kellan- tai punaruskea. Sen leukaa, kurkkua ja ruumiin alapuolta koristavat valkeat kuviot.


title: Aavikkoilves

text: Päältä mustat korvat ovat kapeat ja suipot. Korvien päässä ovat mustat tupsut. Korviensa takia eläintä kutsutaan myös karakali-nimellä, joka tulee turkinkielisestä mustaa korvaa tarkoittavasta sanasta "karakulak".


title: Aavikkoilves

text: Aavikkoilveksen pituus on noin 60–90 cm ja sen hännän pituus on noin 25–30 cm. Aikuisen aavikkoilveksen korkeus on 40–50 cm ja se painaa 6–19 kg. Jalat sillä ovat pitkät ja solakat.


title: Aavikkoilves

text: Aavikkoilvestä tavataan kuivilla alueilla Pohjois-Afrikassa, suuressa osassa Saharan eteläpuolista Afrikkaa, Arabian niemimaan ja Araljärven välisellä alueella sekä Etelä-Aasiassa.


title: Aavikkoilves

text: Aavikkoilveksen elinaluetta ovat vuoristoseudut, savannit ja avoimet kuivat pensaikot. Se välttelee metsiä.


title: Aavikkoilves

text: Aavikkoilveksen lisääntymisaika on syyskuusta joulukuuhun. Sen kantoaika on 9 viikkoa ja tavanomainen poikasmäärä on kaksi, jotka se synnyttää maasian tai ketun pesäkoloon, mahdollisesti myös onttoon puuhun. Poikasten väri on aluksi kirkkaan punaruskea, mutta kuukausien kuluttua se muuntuu harmahtavan punaruskeaksi.


title: Aavikkoilves

text: Aavikkoilves syö erikokoisia eläimiä, kuten lintuja, jyrsijöitä, jäniksiä, apinoita, pieniä antilooppeja ja muita nisäkkäitä.


title: Joka kodin asuntomarkkinat

text: Joka kodin asuntomarkkinat oli Kolmoskanavalla vuosina 1991–92 ja MTV3-kanavalla 1993–2010 esitetty asuntomarkkinoihin, kiinteistöjen huoltoon ja hallinnointiin sekä asuntojen rakentamiseen ja remontointiin keskittynyt televisio-ohjelma.


title: Joka kodin asuntomarkkinat

text: Ensimmäinen ohjelma lähetettiin 8. syyskuuta 1991, ja ohjelmaa esitettiin yleensä viikonloppuaamuisin. Kolmoskanava esitti ohjelmaa vuoden 1992 loppuun asti, ja vuoden 1993 alusta kanavapaikalla aloitti uusi MTV3, jolloin Yleisradion ykkös- ja kakkoskanavilla esitetyt Mainostelevision (MTV) ohjelmat siirtyivät sille ja MTV sai oman kanavan. Vuodesta 1993 Joka kodin asuntomarkkinoiden remonttiosuuksien juontaja oli Jorma Piisinen, "Remontti-Reiska". Toisena juontajana toimi Hanna Sumari. Ohjelman tuottajana Juha Salmi esiintyi myös ohjelman juontajana.


title: Joka kodin asuntomarkkinat

text: Ohjelmaa tehtiin kaikkiaan 597 jaksoa, ja katsojia se sai viikoittain noin 700 000. "Joka kodin asuntomarkkinoita" tuotti alkuaikoina Vip Vision, myöhemmin The End Production ja sitten Finnish Construction Communications Oy.


title: Joka kodin asuntomarkkinat

text: 1. syyskuuta 2003 "Joka kodin asuntomarkkinat" sai kauppa- ja teollisuusministeriön myöntämän kuluttajatiedon julkistamispalkinnon.


title: Joka kodin asuntomarkkinat

text: Jorma Piisinen jatkoi ohjelman loputtua omaa "Remontti-Reiska"-ohjelmaa MTV3 Max-kanavalla. Sen tuottajana toimi Oy Filmiteollisuus Fine Ab.


title: GameFAQs

text: GameFAQs on Internet-sivusto, joka tarjoaa ilmaiseksi tuhansia ohjeita, oppaita, huijauskoodeja ja pelitallennuksia tietokone- ja videopeleihin. GameFAQsin perusti Jeff "CJayC" Veasey joulukuussa 1995 ja sivusto on pikkuhiljaa kasvanut yhdeksi Internetin suurimmista pelitietokannoista. Rekisteröinti sivustolle mahdollistaa kirjoittamisen keskustelualueelle, jossa on yli 260 miljoonaa viestiä 3,2 miljoonalta käyttäjältä, ja omien tekstien lisäämisen. Lähes kaikki sisältö on GameFAQsin käyttäjien lisäämiä, mutta melkein kaikki sivustolle lähetetty materiaali tarkastetaan ennen julkaisua. Vuodesta 2003 lähtien GameFAQsin on omistanut kokonaan CNET Networks.


title: Cendrillon

text: Cendrillon eli Tuhkimo on vuonna 1899 ensiesitetty ooppera, jonka on säveltänyt Jules Massenet. Libretto on Henri Cainin käsialaa, pohjana on Charles Perrault'n versio vanhasta Tuhkimo-tarinasta.


title: Cendrillon

text: jne.


title: Korvakoira

text: Korvakoira eli korvakettu ("Otocyon megalotis") on Afrikan savanneilla, ruohotasangoilla ja puoliaavikoilla elävä koiraeläin. Nimensä se on saanut huomattavan suurista korvistaan. Korvakoira on sukunsa ("Otocyon") ainoa laji.


title: Korvakoira

text: Korvakoiran väri vaihtelee kellanruskean ja harmaan eri sävyissä. Korvien ulkosivu, raajat, kuono ja hännänpää ovat mustat. Suuret, jopa 13 cm korkeat korvat auttavat korvakoiraa säätelemään ruumiinlämpötilaansa. Korvakoiran ruumis on 46–66 cm pitkä ja se painaa vain muutaman kilon. Hännän pituus on 23–34 cm ja korkeus 30–40 cm. Korvakoiralla on poikkeuksellisen paljon hampaita, 46–50, joilla se pystyy pureskelemaan hyönteisiä hyvin nopeasti. Korvakoiran kuulo on niin tarkka, että eläin pystyy kuulemaan pienimmätkin hyönteisten ja hyönteistoukkien synnyttämät äänet.


title: Korvakoira

text: Korvakoira elää Itä- ja Etelä-Afrikan kuivilla alueilla. Levinneisyysalue ulottuu Etiopiasta Etelä-Sudaniin ja Tansaniaan asti. Lisäksi lajia tavataan alueella, joka yltää Etelä-Angolasta ja Zimbabwesta Etelä-Afrikkaan.


title: Korvakoira

text: Korvakoiran ravinto koostuu pääasiassa hyönteisistä (jopa 80 % ravinnosta). Korvakoirat ruokailevat termiittikeoilla, seuraavat heinäsirkkaparvia tai pysyttelevät seepra- ja antilooppilaumojen lähellä pyydystääkseen niiden ulosteilla eläviä hyönteisiä. Hyönteisten lisäksi korvakoirat syövät jyrsijöitä, lintuja ja niiden munia, liskoja, kasveja sekä hedelmiä.


title: Korvakoira

text: Korvakoirat liikkuvat pääasiassa yöllä. Ne ovat tavallisesti yksiavioisia ja elävät pienissä ryhmissä, joihin kuuluu pariskunta poikasineen. Uros ja naaras elävät itse kaivamassaan tai toisten eläinten hylkäämässä pesäluolassa ja kasvattavat pennut (2–6 kpl) yhdessä. Poikaset ovat täysikasvuisia jo 5–6 kuukauden ikäisinä.


title: Korvakoira

text: Korvakoiria saalistavat monet pedot ja petolinnut. Saalistajalta paetakseen korvakoira turvautuu nopeuteensa ja väistelytaitoonsa: se voi muuttaa suuntaa hämmästyttävän ketterästi.


title: GameSpot

text: GameSpot on Internet-sivusto, joka käsittelee tietokone- ja videopelejä. Sen avasi Pete Deemer, Vince Broady ja Jon Epstein kesäkuussa 1996. Aluksi GameSpot käsitteli pelkästään PC-pelejä, ja konsolipeleille avattiin oma sivusto "videogamespot.com". GameSpotin osti myöhemmin ZDNet, ja myöhemmin CNET Networks, joka on myös nykyinen omistaja.


title: GameSpot

text: Sivustoa arvostetaan yleensä sen luotettavuuden ja rehellisyyden suhteen. GameSpot tarjoaa monia arvosteluja, ennakkokatsauksia ja reportaaseja koskien pelejä. Sivusto voitti 2005 "parhaan pelisivuston" tittelin Spike TV:n "Video Game Award Show"'ssa, jossa katsojat saivat äänestää voittajan (ks. Spike Video Game Awards).


title: GameSpot

text: Huhtikuussa 2004 GameSpotin ja GameFAQsin (joka on myös CNETin omistuksessa) keskustelualueet yhdistettiin, ja GameSpot sai luvan käyttää sivuillansa GameFAQsista löytyvää materiaalia. 3. lokakuuta 2005 GameSpot sai uuden ulkomuodon, joka muistuttaa paljon TV.comia, joka on myös yksi CNETin omistamista sivustoista.


title: GameSpot

text: Sivusto on antanut seuraavalle joukolle pelejä täydet pisteet arvosteluissaan:


title: Kliper

text: Kliper oli Venäjän avaruusjärjestön kehitteillä oleva nostavan rungon avaruusalus. Englannin kielessä käytetään usein joskus kieliasua "Clipper".


title: Kliper

text:
Sen oli tarkoitus korvata yli 40 vuotta vanha ja tilavuudeltaan varsin rajallinen Sojuz-avaruuskapseli sekä Progress-rahtialus. Vuonna 2004 Venäjän avaruusjärjestö ilmoitti aluksen korvaavan Sojuzin vuonna 2011.
Projekti jäädytettiin vuonna 2006. Kliperin jälkeen Venäjä suunnitteli ESA:n kanssa CSTS/ACTS-alusta, joka kariutui keväällä 2008. Vuodesta 2009 Sojuzin korvaajaksi on suunniteltu PPTS-PTKNP "Rus" -alusta.


title: Kliper

text: Kliper suunniteltiin Burania ja Yhdysvaltain sukkuloita halvemmaksi ja kevyemmäksi. Alusta oli suunniteltu käytettäväksi 25 kertaa, jonka jälkeen se voidaan romuttaa.Kliper laukaistaisiin kertakäyttöisellä kantoraketilla, tai myöhemmin ehkä monikertakäyttöisellä kantoraketilla, jollaisia ei vielä ole kehitetty. Sen G-kuormat ovat puolet pienemmät kuin NASAn sukkulan, jos ennakkotiedot pitävät aikanaan paikkaansa.


title: Kliper

text: Miehistön ja rahdin turvallisuus olisi arvioiden mukaan parempi kuin Yhdysvaltojen NASAn avaruussukkulalla, koska toisin kuin sukkula, Kliper voitaisiin varustaa pelastustornilla.


title: Kliper

text: Alus pystyy kuljettamaan avaruuteen seitsemän hengen miehistön. Sen käyttötarkoitus voi olla esimerkiksi Kansainvälisen avaruusaseman miehistön kuljettaminen.


title: Kliper

text: Nostava runko (engl. "lifting body") merkitsee sitä, että aluksen nostovoima paluulennolla aikaansaadaan rungon eikä siipien avulla. Myös Yhdysvaltain ilmavoimien 1950-luvun lopun DynaSoar-sukkulakaavailuissa pyrittiin minimoimaan siipi.


title: Kliper

text: Kliper voi nousta ainoastaan matalalle satelliittiradalle ja suorittaa sieltä maahanpaluun: avaruusaseman radalle nousemiseen se tarvitsee avaruushinaaja Paromia.


title: Kliper

text: Kliper on suunniteltu käytettäväksi noin 25 kertaa, joiden jälkeen se voidaan romuttaa.


title: Kliper

text: Elokuussa 2005 on ilmoitettu, että Venäjä toteuttaa Kliper-sukkulan miehittämättömän koelennon vuonna 2011 ja miehitetty lento seuraa vuonna 2012. Kliper oli esillä MAKS-ilmailunäyttelyssä Moskovassa elokuussa 2005.


title: Kliper

text: 14.3.2006 julkaistun tiedonannon mukaan Kliperin suunnittelu on valmistunut ja aluksen tekninen malli esiteltiin medialle. Energija-yhtiön johtajan Nikolai Sevastjanovin mukaan Kliper olisi käytössä vuonna 2015. Sittemmin kehitystyö on lopetettu.


title: Kliper

text: ESA on neuvotellut Venäjän avaruusjärjestön kanssa 2000-luvulla Kliperin toteuttamisesta yhdessä, mutta 6.12.2005 ESAn rahoituksesta päättäneet ministerit eivät antaneet kyseiseen ohjelmaan riittävää rahoitusta.


title: Kliper

text: Kliperin suurin rasite on se, että itse se ei kykene kuin nousemaan matalalle, 200 km korkealle, kiertoradalle ja palaamaan sieltä takaisin. Kun Kliper laukaistaan avaruuteen, on avaruudessa oltava avaruushinaaja Parom, joka nostaa sen korkeammalle radalle ISS-avaruusasemelle (noin 400 km:n korkeudessa).


title: Kliper

text: Kahden aluksen telakoitumisen - NASAn kohdalla miehistön ohjaamien telakoitumisten ja Neuvostoliiton aikana automaattisen telakoitijärjestelmän yrityksiä - epäonnistumisesta tiedetään 45 vuoden ajalta muutamia tapauksia, joissa mieistön siirtyminen aluksesta toiseen on estynyt ja varsinainen missio on jäänyt toteuttamatta. Vakavimmissa vikaskenaarioissa on arveltu, että Parom saattaa törmätä Kliperiin vaurioittaen sen lämpösuojaa, joka estää paluun maahan, tai tuhoten sen täysin tappaen miehistön (voimakas törmäys tai räjähdys). Jos Kliper vaurioituu lievästi eikä pelastusalus ehdi paikalle kolmen päivän sisään, Kliperin on hapen, ajoaineen jne. resurssien loppumisen takia palattava takaisin maahan ja miehistön lentotehtävä epäonnistuu. Jos Parom ei onnistu telakoitumaan uudelleen Kliperiin, miehistöltä saattaa loppua happi. Näin Kliper vaatisi varojärjestelmiä kuten Sukkula on vaatinut ISS-lennoilleen varajärjestelmäkseen Sojuz-avaruuskapselin.


title: Concepción (Chile)

text: Concepción on Biobíon alueen pääkaupunki Chilessä. Nimi on espanjaa ja tarkoittaa Neitsyt Marian perisynnitöntä sikiämistä. Kaupungin asukkaista käytetään nimeä "penquista".


title: Concepción (Chile)

text: Vuonna 2002 Concepción oli Chilen kahdeksanneksi suurin kaupunki, jossa asui 212 000 asukasta. Concepiónin kaupunkiseutu, johon kuuluu Talcahuano, San Pedro de la Paz, Hualpén ja Chiguayante oli samana vuonna maan kolmanneksi suurin kaupunkikeskittymä noin 666 000 asukkaallaan.


title: Concepción (Chile)

text: Concepciónin perusti Pedro de Valdivia 5. lokakuuta vuonna 1550 Biobío-joen pohjoispuolelle paikkaan, joka nykyään tunnetaan nimellä Penco. Kaupungille annettiin nimeksi "Concepción del Nuevo Extremo". Toukokuun 1751 kaupungin tuhonneen maanjäristyksen jälkeen kaupunki siirrettiin nykyiselle paikalleen Mochan laaksoon. Entisellä paikalla asuminen kiellettiin aina 1840-luvulle asti, jolloin nykyinen Penco perustettiin.


title: Concepción (Chile)

text: 20. helmikuuta 1835 kaupunki tuhoutui maanjäristyksessä ja piti rakentaa uudelleen. Kaupungin lähellä sattui voimakas 8,8 richterin maanjäristys 27. helmikuuta 2010.


title: Concepción (Chile)

text: Concepciónin suurkaupunkialueella toimii "Biotren"-niminen paikallisjunajärjestelmä, joka avattiin vuonna 2005. Nykyisin Biotrenillä on 16 asemaa.


title: Concepción (Chile)

text: Concepciónissa on terästeollisuutta, raudanvalmistusta ja petrokemian teollisuutta. Kaupungissa on myös monia yliopistoja.


title: Sergei Makarov

text: Sergei Makarov on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Eero Pekkonen

text: Eero "Safka" Pekkonen (s. 14. toukokuuta 1954 Nilsiä) on suomalainen muusikko ja näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa Juice Leskinen Slamin, Hassisen koneen ja Popedan kosketinsoittajana. Eero Pekkonen on toiminut studiomuusikkona ja tehnyt musiikkia eri artisteille (sanoittanut, sovittanut ja säveltänyt) sekä säveltänyt runsaasti musiikkia teatteriin.


title: Eero Pekkonen

text: Teatterissa Pekkonen on esiintynyt ainakin Tampereen Työväen Teatterin ja Teatteri 2000:n yhteistuotannossa "Bremenin soittoniekat" (2011), johon hän myös sovitti musiikin. Pekkonen on esiintynyt myös televisiosarjassa "Turvetta ja timantteja" yhden jakson verran. Hän esitti päätösjaksossa urkuri Ilmari Piiparisen veljeä, Unto Piiparista. Pekkonen esiintyi myös televisiosarjassa "Taivaan tulet" jaksossa ”Meidän herramme hurmaamia” (2010). Hän esitti lahkolaissaarnajien urkuri Peteä..


title: Eero Pekkonen

text: Tunnetuimpia kappaleita, joissa kuullaan Pekkosen soittoa ovat Juice Leskisen ”Luonas kai olla saan”, ”Paperitähdet”, ”Viidestoista yö”, ”Sika” ja ”Myrkytyksen oireet”, Yö-yhtyeen "Joutsenlaulu", Hassisen koneen/Ismo Alangon ”Levottomat jalat”, ”Lokaa ja kuita” ja ”Taiteilijaelämää”, Eppu Normaalin ”Murheellisten laulujen maa”, ”Pimeyden tango”, ”Elämän tarkoitus”, ”Kun olet poissa” ja ”Tahroja paperilla” sekä Popedan ”Kaasua, komisario Peppone”, ”Matkalla Alabamaan” ja ”Kuuma kesä”.


title: Eero Pekkonen

text: Pekkosen vanhempi poika Paavo soittaa kitaraa Bloodpit-yhtyeessä ja nuorempi poika Max soittaa kitaraa The Jasser Arafats -yhtyeessä.


title: Eero Pekkonen

text: Pekkoselle myönnettiin taiteilijaeläke 2015.Juice Leskinen


title: Eero Pekkonen

text: Hassisen kone


title: Eero Pekkonen

text: Eppu Normaali


title: Eero Pekkonen

text: Popeda


title: Eero Pekkonen

text: Pate Mustajärvi


title: Eero Pekkonen

text: Anssi Tikanmäki


title: Eero Pekkonen

text: Muut


title: Jutta Lehtinen

text: Jutta Lehtinen (s. 10. syyskuuta 1983 Paimio) on suomalainen entinen näyttelijä ja nykyinen yksityisyrittäjä.


title: Jutta Lehtinen

text: Lehtinen on näytellyt sivuosaa vuonna 2002 valmistuneessa elokuvassa "Menolippu Mombasaan". Keväällä 2003 hän liittyi "Salatut elämät" -televisiosarjan näyttelijäkaartiin Katri Sievisenä. Hän poistui sarjasta keväällä 2007, mutta on tehnyt vierailuja syksyinä 2008 ja 2009, keväällä 2012 ja syksyllä 2014.


title: Jutta Lehtinen

text: Jutta Lehtinen opiskeli mediatutkimusta Turun yliopistossa. Hän on toiminut digitaalisen viestinnän ja markkinoinnin saralla ja on nykyään yksityisyrittäjänä sillä alalla. Hän on avoliitossa, heillä on vuonna 2015 syntynyt poika ja perhe muuttaa yhdessä Italian Toscanaan vuoden 2017 syksyllä.


title: Sarvivalas

text: Sarvivalas ("Monodon monoceros") on pohjoisilla merialueilla, pääasiassa pohjoisen napapiirin pohjoispuolella, elävä valaslaji. Se on sukunsa ainoa laji. Sarvivalaiden heimoonkaan ei kuulu kuin kaksi lajia, sarvivalas ja maitovalas.


title: Sarvivalas

text: Sarvivalaan näkyvin tuntomerkki on koiraiden kierteinen syöksyhammas, joka voi kasvaa 2,7 metriä pitkäksi. Yleensä hampaan pituus on kuitenkin noin kaksi metriä. Hammas voi painaa jopa 10 kiloa, mikä on tehnyt sarvivalaasta halutun metsästyskohteen. Grönlannissa on myös pyydystetty sarvivalas, jolla oli kaksi syöksyhammasta.


title: Sarvivalas

text: Sarvivalaan normaali pituus on 3,6 ja 6,2 metrin välillä, yleensä noin 4,7 metriä uroksilla ja 4 metriä naarailla. Urosten paino on 1,6 tonnia täysikasvuisena, naaraat painavat harvoin enemmän kuin 900 kiloa. Aikuiset sarvivalaat ovat väriltään ruskehtavia tai tummanharmaita. Niillä on pieniä pyöreitä läiskiä koko ruumiissaan. Värit vaalentuvat vuosien kuluessa.


title: Sarvivalas

text: Sarvivalaat voivat hyvissä olosuhteissa elää jopa yli 50 vuotta vanhoiksi. Vankeudessa ne ovat eläneet vain 1–4 kuukautta rakennettuun ympäristöön sijoittamisen jälkeen, eikä lisääntymistä ole tapahtunut.


title: Sarvivalas

text: Sarvivalaat elävät arktisella alueella. Eniten niitä on alueella, joka ylettyy itäisestä Kanadasta läntiseen Grönlantiin. Suurin osa sarvivalaista elää napapiirin pohjoispuolella ympäri vuoden. Ne elävät jäätiköiden lähellä ja napajäätiköiden avoimissa kohdissa.


title: Sarvivalas

text: Sarvivalaat ovat laumaeläimiä, jotka elävät tyypillisesti 3–8 valaan laumoissa. Silloin kun ne muuttavat, laumoissa saattaa olla useita satoja tai tuhansia valaita. Sarvivalaiden pääasiallista ravintoa ovat kalat, mustekalat ja äyriäiset. Niiden ainoa luontainen vihollinen on miekkavalas. Ei ole täyttä selvyyttä, mihin sarvivalas pitkää syöksyhammastaan käyttää. Yleisimmän teorian mukaan sillä on kuitenkin merkitystä vain urosvalaiden keskinäisessä kilpailussa.


title: Ley-linja

text: Ley-linjoiksi kutsutaan väitettyjä kilometrien mittaisia suoria linjoja lähinnä Keski- ja Länsi-Euroopan maastossa erilaisten muinaisjäännösten välillä. Linjoihin liitetyistä muinaisjäännöksistä suuri osa on megaliittikulttuurin aikaisia, mutta joukossa on myös paljon nuorempia kohteita, kuten keskiaikaisia kirkkoja ja maatiloja. Usein kirkot kuitenkin tehtiin tarkoituksella aikaisempien pakanallisten palvontapaikkojen päälle.


title: Ley-linja

text: Britanniassa linjoja kutsutaan nimellä "ley". Ley-linjat "keksi" Alfred Watkins ratsastusretkellä. Hän kirjoitti vuonna 1921 kirjan "The Old Straight Track". Hän liitti muun muassa Stonehengen 30 kilometrin mittaiseen ley-linjaan yhdessä muiden megaliittisten ja uudempien kohteiden kanssa.


title: Ley-linja

text: Saksassa ”pyhät linjat” (saksaksi "heilige linien") "löydettiin" 1920-luvulla, samoihin aikoihin kuin Britannian ley-linjat. Muun muassa Externin kivet on liitetty pyhiin linjoihin.


title: Ley-linja

text:
Muuallakin megaliittisten kohteiden välillä väitetään olevan ley-linjoja, esimerkiksi Tanskassa. Myös Suomessa on tehty amatööritutkimuksia, joiden mukaan Länsi-Suomen kirkot muodostaisivat ley-linjoja.
Jyväskylän yliopiston tietotekniikan tutkija Jorma Kyppö on esittänyt, että Laukaassa sijaitsevat neljä kivikautista kalliomaalausta muodostaisivat yli 20 km:n pituisen itä-länsisuuntaisen linjan., Ley-linjoihin hän suhtautuu kuitenkin skeptisesti . Ideaa vastaan on esitetty, että maalauksia on muitakin.


title: Ley-linja

text: Linjoista on kehitelty paljon näennäistieteellisiä oppeja. Joidenkin mukaan linjat ovat yliluonnollisten voimien kanavia, jotka muinaisihminen merkitsi rakennelmin. Jotkut väittävät ley-linjoja voitavan havaita taikavarvulla tai heilurilla. Linjojen väitetään risteilevän kaikkialla maapallon pinnalla, ja on jopa väitetty, että ne olisivat Atlantiksen asukkaiden aikaansaannosta. Tällaiset käsitykset ley-linjoista muistuttavat käsityksiä vesisuonista ja eräitä New Age-liikkeen tunnetuksi tuomia käsityksiä energiavirroista, jotka pohjautuvat vanhaan kiinalaiseen ympäristöoppiin fengshuihin.


title: Pikkumiekkavalas

text: Pikkumiekkavalas ("Pseudorca crassidens") on yksi suurimmista delfiinilajeista. Se muistuttaa miekkavalasta ulkonäöltään ja käytökseltään, molemmat hyökkäävät toisten valaiden kimppuun ja tappavat niitä. Pikkumiekkavalas on "Pseudorca"-suvun ainoa jäsen. Niiden tarkka lukumäärä on tuntematon, mutta on arvioitu Tyynellämerellä olevan 40 000 yksilön populaation, joka on todennäköisesti suurin ryhmittymä. Lajin elämää vapaana ei muutenkaan tunneta paljoa, suuri osa tiedoista on hankittu tutkimalla rantautuneita ja kuolleita yksilöitä. Lajia on metsästetty ainakin Länsi-Intiassa ja Indonesiassa, myös Japanissa tapetaan joitakin yksilöitä vuosittain. Lajin edustajilla on usein myös tapana ajautua rannoille.


title: Pikkumiekkavalas

text: Yksi pikkumiekkavalaan tärkeimmistä tuntomerkeistä ovat "kyynärpäät" evämäisissä eturaajoissa. Lajin väritys vaihtelee tummanharmaasta mustaan. Se kasvaa noin 6 metriä pitkäksi, voi painaa 1500 kiloa ja elää 60 vuotta. Suussa on 44 hammasta.


title: Pikkumiekkavalas

text: Pikkumiekkavalaat ovat sosiaalisia ja elävät 10-50 yksilön laumoissa. Ne ovat nopeita ja aktiivisia uimareita. Ne saattavat hypätä ilmaan ja laskeutua veteen kyljelleen aiheuttaen suuren loiskauksen, usein niillä on myös tapana seurata veneitä.


title: Pikkumiekkavalas

text: Pikkumiekkavalas elää ympäri maailman lauhkean ja trooppisen vyöhykkeen merissä.


title: Pikkumiekkavalas

text: Pikkumiekkavalasnaaras saattaa synnyttää niinkin harvoin kuin seitsemän vuoden välein. Sen vuoksi kannan toipuminen valaanpyynnistä johtuvasta taantumasta saattaa kestää pitkään. Lajin lisääntymiseen liittyvistä yksityiskohdista tiedetään vain vähän. Tiineys kestää 15-16 kuukautta. Naaras synnyttää muhkean, noin 2 metrin pituisen ja 80 kg painavan poikasen, joka on aluksi kokoharmaa. Jälkeläinen pysyttelee emonsa tuntumassa seuraavan kahden vuoden ajan ja elää miltei yksinomaan sen erittämällä maidolla. Lopulta nuori valas alkaa itse pyydystää kaloja ja muutenkin itsenäistyä. Tavallisesti se kuitenkin jää emonsa parveen.


title: Pikkumiekkavalas

text: Pikkumiekkavalaiden ravintoon kuuluu kala, esimerkiksi tonnikala.


title: Gilbertus Porretanus

text: Gilbertus Porretanus (, , 1070 – 4. syyskuuta 1154) oli ranskalainen skolastinen loogikko ja teologi.


title: Gilbertus Porretanus

text: Gilbertus oli kotoisin Poitiersistä. Hänen opettajinaan toimivat Bernardus Chartreslainen ja Anselm Laonlainen. Hän itse toimi opettajana Chartresissa noin 20 vuotta ja luennoi sen jälkeen dialektiikasta ja teologiasta Pariisissa vuodesta 1137. Vuonna 1141 hän palasi Poitiersiin, ja seuraavana vuonna hänet valittiin kaupungin piispaksi.


title: Gilbertus Porretanus

text: Hänen opetuksena pyhästä kolminaisuudesta oli heterodoksinen ja sai siksi kirkon tuomion. Reimsin synodi hankki paavin hyväksynnän neljälle Gilbertin teesejä vastaan esitetylle vastaväitteelle, ja hänen teoksensa määrättiin tuomituiksi, kunnes ne korjataan vastaamaan kirkon oppia. Gilbertus vaikuttaa nöyrtyneen tuomioon hiljaisesti. Hän teki määrätyt korjaukset ja pysyi hyvissä väleissä vastustajiensa kanssa kuolemaansa saakka.


title: Gilbertus Porretanus

text: Gilbertus on lähes ainoa 1100-luvun loogikko, jota myöhemmät suuremmat skolastikot ovat lainanneet. Hänen logiikan alan pääteoksensa, tutkielma "De sex principiis" ("Kuusi prinsiippiä"), sai lähes yhtä paljon kunnioitusta kuin Aristoteleen logiikan alan teokset. Teosta kommentoivat monet, muun muassa Albert Suuri. Teoksen maine sai Danten mainitsemaan Gilbertuksen kunnianimellä "Magister sex principiorum". Tutkielma käsittelee Aristoteleen teoksessa "Kategoriat" määrittelemiä kategorioita, erityisesti kuutta alempiarvoisempaa kategoriaa. Gilbertus erotti Aristoteleen kymmenen kategoriaa kahteen luokkaan, joista ensimmäinen on välttämättömien kategorioiden luokka ja toinen niistä johdettujen kategorioiden luokka. Välttämättömiin ("formae inhaerentes") kuuluivat tiukassa merkityksessä ainoastaan substanssi, kvantitetti, kvaliteetti ja suhteessa oleva. Jäljelle jääneet kuusi eli paikka, aika, asento, omistaminen, tekeminen ja tekemisen kohteena oleminen olivat suhteellisia ja alempiarvoisia ("formae assistentes"). Ehdotus on mielenkiintoinen, mutta sillä ei ole ollut paljonkaan merkitystä logiikan tai tietoteorian kannalta. Skolastiikan historian kannalta Gilbertuksen realismin aikaansaamat teologiset seuraamukset ovat olleet mielenkiintoisempia.


title: Gilbertus Porretanus

text: Tutkielmassaan "De Trinitate" ("Kolminaisuudesta"), joka on joskus virheellisesti laitettu Boëthiuksen nimiin, hän käsittelee metafysiikkaa. Hän toteaa, että puhdas tai abstrakti olemus on luonnossa ensisijainen suhteessa kaikkeen muuhun. Tämä puhdas olemus on Jumala, joka tulee erottaa tuntemastamme kolmiyhteisestä Jumalasta. Jumala on käsittämätön, eikä kategorioita voida soveltaa hänen olemassaolonsa tai olemuksensa määrittelemiseen. Jumalassa ei ole eroja eikä erotuksia, kun taas kaikessa substansissa tai kappaleissa on materian aikaansaama dualiteetti. Puhtaan olemuksen ja substanssien välissä ovat ideat tai muodot, jotka ovat olemassa, vaikka ne eivät olekaan substansseja. Materialisoituneena näitä muotoja kutsutaan nimellä "formae substantiales" tai "formae nativae" — ne ovat kappaleiden olennaisin osa, eikä niillä itsellään ole suhdetta kappaleiden aksidensseihin eli niiden satunnaisiin ominaisuuksiin. Kappaleet ovat väliaikaisia, ideat lakkaamattomia ja Jumala ikuinen. Olemassaolon puhtain muoto, jossa Jumala on Jumala, on eri asia kuin ne kolme peroonaa, jotka muodostavat Jumalan substansissa. Muoto eli olennaisin osa on yksi, persoonat eli substanssit kolme. Tämä erotus toisaalta käsitteiden "Deitas" tai "Divinitas" ja toisaalta käsitteen "Deus" välillä sai aikaan Gilbertuksen opin tuomitsemisen.


title: Stellerinmerileijona

text: Stellerinmerileijona ("Eumetopias jubatus") on korvahylkeiden heimon kookkain laji.


title: Stellerinmerileijona

text: Aikuisen stellerinmerileijonauroksen pituus on keskimäärin 3,25 m ja naaraan 2,4 m. Uros voi painaa jopa 1100 kiloa, kun taas naaraan paino on enintään 350 kiloa. Lajin väri vaihtelee vaalean ruskeankeltaisesta punertavan ruskeaan, mutta rinnan ja vatsan alueet ovat muuta ruumista tummemmat. Uroksen kaula on paksu ja lihaksikas ja sen niskalla on pitkäkarvainen harja.


title: Stellerinmerileijona

text: Stellerinmerileijona elää pohjoisella Tyynellämerellä. Lajin levinneisyysalue ulottuu Ohotan- ja Beringinmereltä pitkin Pohjois-Amerikan länsirannikkoa aina Etelä-Kaliforniaan asti.


title: Stellerinmerileijona

text: Stellerinmerileijonan tyypillisiä elinympäristöjä ovat rannikot ja matalat valtameret.


title: Stellerinmerileijona

text: Stellerinmerileijonien ravintoa ovat tavallisesti kalat, mustekalat, nilviäiset ja äyriäiset. Silloin tällöin myös nuoret hylkeet ja merisaukot.


title: Naurava kulkuri (kappale)

text: Naurava kulkuri on humoristinen musiikkikappale. Siitä tunnetaan suomeksi erityisesti Vesa-Matti Loirin levytys, joka nousi Suomen virallisen singlelistan ensimmäiselle sijalle.


title: Naurava kulkuri (kappale)

text:
Musiikkikappale on alun perin Jim Lowen säveltämä 1950-luvun country & western -hitti ”Gambler's Guitar”. Suomalaiset sanat on kirjoittanut Reino Helismaa. Kappaleen on levyttänyt suomeksi ensin Per-Erik Förars vuonna 1958, sitten Kalle Palonen vuonna 1975 ja Tapio Tammilehto seuraavana vuonna.
Vesa-Matti Loiri levytti kappaleen vuonna 1986 roolihahmonsa Jean-Pierre Kuselan nimellä. Kusela-hahmon tulkitsemana kappaleeseen on lisätty paljon naurua, mistä syystä levytys jäi hyvin ihmisten mieliin. Vesa-Matti Loiri esittelee kappaleessa erilaisia tapoja nauraa. Lisäksi esityksen lopussa Kusela putoaa tuoliltaan, mistä seuraa se, että hän ei pysty hillitsemään itseään ja nauraminen lisääntyy. Kuselan mainitsema Puppe on hänen pianistinsa, jota näyttelee Olli Ahvenlahti. Kusela on Spede Show'n sketsihahmoja. Kappaleen ensiesitys kuultiin tuossa ohjelmassa marraskuussa 1985, joskin eri versiona kuin levyllä.


title: Naurava kulkuri (kappale)

text: Jope Ruonansuu levytti laulun 2003 Finnshits-levyllään. Hän esitti kappaleen myös Yle TV2 -kanavan ohjelmassa "Leikin varjolla". Suomalainen Leningrad Cowboys on levyttänyt oman tulkintansa tästä versiosta. Hip-hop-artisti Elastinen esitti oman versionsa kappaleesta "Vain elämää" -sarjan 3. kauden Loirille omistetussa avausjaksossa.


title: Naurava kulkuri (kappale)

text: Laulusta on myös vuonna 1957 levyttämä saksankielinen versio ”Der lachende Vagabund”.


title: Oikeusteoria

text: Oikeusteoria eli yleinen oikeustiede on oikeustieteen tutkimushaara, joka on lähellä "lainopin" näkökulmaa oikeuteen ja sen alaan kuuluvat muun muassa Oikeusfilosofia jaetaan usein varsinaiseen oikeusfilosofiaan ja oikeusteoriaan. Oikeusfilosofia soveltaa perinteistä filosofista lähestymistapaa pohtiessaan esimerkiksi oikeuden suhdetta yhteiskunnalliseen oikeudenmukaisuuteen sekä oikeuden yleistä olemusta. Oikeusteoria on puolestaan lähellä perinteistä "juridiikkaa". Oikeusfilosofian ja oikeusteorian välinen raja on epäselvä ja jatkuvan akateemisen keskustelun kohteena. Ks. oikeusfilosofia.


title: Concepción

text: Concepción on yleinen paikannimi Etelä-Amerikassa:


title: Epimanikia

text:
Epimanikia eli hiha (, ) on ortodoksisen diakonin, papin tai piispan jumalanpalveluspukuun kuuluva n. 10 - 15 cm leveä, ranteen kohdalle nauhoilla kiinnitettävä kalvosin. Hihoihin on kuvattu risti.
Pappi solmii hihoilla eräiden muiden asujen hihat kiinni ranteeseen.


title: Epimanikia

text: Pappi ei voi toimittaa mitään jumalanpalveluksia ilman hihoja ja epitrakiilia.


title: Mudvayne

text: Mudvayne on yhdysvaltalainen alternative metallia soittava yhtye. Se perustettiin vuonna 1996. Yhtyeen musiikkityylistä on käytetty nimitystä ”math metal” (”matematiikkametalli”) johtuen rumpali Matthew McDonoughin monimutkaisesta polyrytmisestä rumputyöskentelystä. Arvostusta on kerännyt myös basisti Ryan Martinien jazz-vaikutteinen soitto. Nämä piirteet ovat kuitenkin jääneet enemmän taka-alalle uusimmilla albumeilla.


title: Mudvayne

text: Debyyttilevyn "L.D. 50" aikaan Mudvayne käytti promokuvissa ja keikoilla kasvomaaleja, minkä vuoksi yhtyettä kutsuttiin useasti Slipknotin kopioksi. Seuraavalla levyllä "The End of All Things to Come" maskeja ei enää esiintynyt, mutta yhtyeen sanoitukset olivat silti filosofiaan ja avaruuteen keskittyneitä. Kolmannesta "Lost and Found" -albumista lähtien Mudvaynen jäsenet ovat käyttäneet omia nimiään nimimerkkien sijaan.


title: Salakieli

text: Salakieli on sovittuihin muuntamismenetelmiin tai merkkeihin (koodiin) perustuva viestintäjärjestelmä, jonka tarkoituksena on salata viesti sivullisilta. Salakieli tarvitsee levitäkseen käyttäjäyhteisön, joka käyttää sitä ja hyötyy sen käytöstä. Salakieli voi olla kirjoitettua tai puhuttua.


title: Salakieli

text: Tunnettuja puhuttuja salakieliä ovat riimislangit kuten lontoolainen cockney sekä lasten leikkikielet kuten kontinkieli, ver-kieli ja fikon-kieli. "Verlan" on ranskalainen yhä käytetty salakieli, joka syntyi kun nuoriso, huumeidenkäyttäjät ja rikolliset halusivat pystyä kommunikoimaan keskenään vanhempien ja poliisin ymmärtämättä. Verlanissa sanojen tavujen järjestys käännetään.


title: Salakieli

text: Yhdysvaltain armeija käytti toisessa maailmansodassa radisteja, joiden käyttämä koodikieli perustui navajon kieleen, jota juuri kukaan ei ymmärtänyt intiaaniyhteisön ulkopuolella.


title: Salakieli

text: Suomen romanit pyrkivät vielä 1900-luvulla pitämään romanikielen vain romanien ymmärtämänä, eivätkä halunneet ulkopuolisten oppivan sitä. Vanhemmat romanit ajattelivat, että mitä vähemmän ulkopuoliset tietävät ryhmästä, sen tavoista ja kielestä, sitä vähemmän he voivat ryhmää vahingoittaa.


title: Feloni

text: Feloni (, ) on ortodoksisessa kirkossa papin ja piispan käyttämä liturginen vaate, eräänlainen leveä, kellomainen, hihaton, täyspitkä viittamainen asu, joka muistutaa sadeviittaa. Läntisessä kristillisyydessä felonia vastaava vaate on kasukka.


title: Feloni

text: Feloni on alunperin ollut apostolien matkaviitta, ja siitä mainitaan jo Uudessa testamentissa:


title: Feloni

text: Felonin, kuten muiden jumalanpalveluspukujen väri väri vaihtelee kirkkovuoden ajan mukaan.


title: Feloni

text: On olemassa myös ns. lyhyt feloni, jota käyttivät aiemmin lukijat. Nykyään lukija käyttää sitä vain tehtäväänsä vihittäessä.


title: Ilma (tekstiili)

text: Ilma (, ) on ortodoksisessa kirkossa ehtoollislahjojen peitteenä käytettävä suorakaiteen muotoinen, koristeltu liina, jolla alun alkaen suojattiin ehtoollisaineita hyönteisiltä.


title: Ilma (tekstiili)

text: Ehtoollisaineet ovat ilmalla peitettynä alttaripöydällä ehtoollisen jakamista edeltävään uskontunnustukseen saakka.


title: Luettelo kuusi metriä ylittäneistä seiväshyppääjistä

text: Tämä on luettelo kuusi metriä ylittäneistä seiväshyppääjistä. Päivitetty 12.8.2018.


title: Kotkamatto

text: Kotkamatto (, ) on pyöreä, koristeellinen n. 50 cm halkaisijaltaan oleva matto, jota käytetään piispan toimittamissa ortodoksisissa jumalanpalveluksissa niissä kohdissa, joissa piispa palveluksen aikana seisoo.


title: Kotkamatto

text: Mattoon on kuvattu lentävä kotka ja sen alapuolella kaupunki. Kotka tulee Bysantin tunnuksesta, kaksipäisestä kotkasta ja maton käyttö perustuu vanhaan perinteeseen, jossa Bysantin keisari myönsi aikoinaan patriarkoille oikeuden käyttää keisarillista tunnustaan.


title: Kotkamatto

text: Liturgisesti kuva tarkoittaa sitä, että piispalla on oltava henkisesti terävä näkö toimiessaan hiippakuntansa paimenena.


title: Kotkamatto

text: Alkuseurakunnalliseen perinteeseen pohjautuvassa Jaakobin liturgiassa ei kotkamattoa käytetä, kuten ei muitakaan bysanttilaisperäisiä tapoja tai välineitä.


title: Merisaukko

text: Merisaukko ("Enhydra lutris") on maailman pienin merinisäkäs. Sen hampaat, kallo ja turkki kertovat sopeutumisesta merielämään ja merestä saatavaan ravintoon.


title: Merisaukko

text: Merisaukosta on käytetty myös seuraavia tieteellisiä nimiä, mutta ne ovat vääriä ja vanhentuneita: "Enhydra lutris kamtschatica" (Dybowski, 1922), "Lutra gracilis" (Bechstein, 1800), "Lutra marina" (Erxleben, 1777), "Lutra stelleri" (Lesson, 1827) ja "Mustela lutris" (Linnaeus, 1758). Nykyisin käytettävä nimi "Enhydra lutris" on myös Linnaeuksen antama vuonna 1758.


title: Merisaukko

text: Merisaukot ovat yksiä suurimmista näätäeläimistä, koiras voi painaa 22–45 kilogrammaa ja olla pituudeltaan 120–150 senttimetriä, mistä alle kolmannes on häntää. Naaraat ovat hieman pienempiä, 14–33 kilogrammaa ja 100–140 senttimetriä. Merisaukon pehmeä aluskarva on hienompaa ja tiheämpää kuin millään muulla eläimellä. Isokokoisilla aikuisilla voi olla jopa noin 100 000 karvaa neliösentillä. Tällainen pohjavilla pidättää ilmaa ja eristää tehokkaasti jäätävän kylmissä olosuhteissa, mikä on tärkeää, sillä merisaukolla ei ole suojaavaa rasvakerrosta eristeenään. Päällyskarva on ruskea tai punaruskea. Takajalat ovat pitkät, tassut leveät ja varpaiden välissä on räpylä. Etujalat ovat lyhyemmät ja niiden sormet sopivat tarttumiseen. Syvän ruskea turkki vaalenee molemmilla sukupuolilla päätä kohti. Poikasten vaaleanruskea tai säämiskänvärinen turkki tummuu vähitellen iän myötä.


title: Merisaukko

text: Merisaukko asustaa Kuriilien saarilta Aleuttien kautta Alaskan rannikolle ulottuvalla alueella. Lisäksi sitä tavataan Kalifornian rannikolla. Pohjoisessa sen elinaluetta rajaa merijää, etelässä kelppilevän saatavuus noin 22. leveyspiirille asti. 1700- ja 1800-luvuilla metsästys hävitti merisaukot monilta alueilta. Merisaukkoa on nyttemmin palautettu luontoon Pohjois-Amerikassa ja Venäjällä.


title: Merisaukko

text: Merisaukot elävät valtameren rannikolla kivikkoisen tai hiekkaisen merenpohjan päällä yleensä alle kilometrin päässä rantaviivasta. Tyypillisesti niiden elinalueella kasvaa laajoja kelppilevätiheikköjä.


title: Merisaukko

text: Merisaukko syö rapuja, merisiilejä, meressä eläviä kotiloita, simpukoita, merikorvia, kaloja, kalmareita ja meritähtiä. Niiden hampaat sopivat kovakuoristen nilviäisten murskaamiseen. Yleensä ne tosin murskaavat kovakuoristen saaliseläinten kuoren vatsansa päällä käyttäen apuna merenpohjasta löytämiään kiviä. Tämä helpottaa niiden syömistä.


title: Merisaukko

text: Vuonna 2006 maailmassa arvioitiin elävän noin 108 000 merisaukkoa. Merisaukkoja on nähtävissä muun muassa tokiolaisessa eläintarhassa. Siellä on venäläinen merisaukko Mir (suom. "Rauha") poikasensa kanssa. Merisaukkoja on myös Osakan akvaariossa.


title: Värikalvo

text: Värikalvo eli iiris, myös kehäkalvo on silmän etuosassa sijaitseva ympyränmuotoinen osa, jonka tehtävänä on säädellä silmään pääsevän valon määrää. Värikalvo muodostuu suonikkaasta pigmentoituneesta kudoksesta, joka yhdistää keskellä sijaitsevan rengaslihaksen eli sfinkterin ("sphincter pupillae") ja säteittäin sijaitsevat pupillia laajentavat lihakset ("dilator pupillae"). Keskellä värikalvoa on pupilli eli mustuaisaukko, jonka läpi valo kulkee mykiön kautta verkkokalvolle. Värikalvo on silmän suonikalvon jatke, ja näiden kahden välissä sijaitsee sädekehä ("corpus ciliaris"), johon mykiö kiinnittyy.


title: Värikalvo

text: Värikalvo sisältää vaihtelevia määriä melanosyyttisolujen erittämää melaniini-pigmenttiä. Pigmentin määrä yhdessä muiden tekijöiden kanssa määrää henkilön silmien värin. Ruskeasilmäisillä on pigmenttiä enemmän kuin sinisilmäisillä.


title: Epigonatio

text: Epigonatio eli paalitsa (, ) on ortodoksisen kirkon "ansiomerkki", kirkollinen huomionosoitus, neliön muotoinen vaatekappale, jota piispa tai pappi käyttää nauhassa kyljelle ripustettuna.


title: Epigonatio

text: Alkuaan sitä saivat kantaa vain piispat, mutta nykyisin sen käyttöoikeus voidaan myöntää myös ansioituneelle papille.


title: Epigonatio

text: Hieman alempi vastaavanlainen huomionosoitus ortodoksisessa kirkossa on kuvevaate.


title: Kuvevaate

text: Kuvevaate () on vastaavanlainen ortodoksinen kirkollinen huomionosoitus kuin hieman arvokkaampi epigonatio. Kuvevaate on suorakaiteen muotoinen, nauhasta kyljellä riippuva "arvomerkki", jota Suomessa käyttävät ortodoksiset papit heti vihkimyksensä jälkeen.


title: Kuvevaate

text: Venäjällä se on ensimmäinen papin saama huomionosoitus, hengellinen "ansiomerkki".


title: Kaljurotta

text: Kaljurotta ("Heterocephalus glaber") on itäafrikkalainen jyrsijä, joka elää suuren osan elämästään maan alla. Sen elämäntavat ovat nisäkkääksi poikkeukselliset. Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että lajin suomenkieliseksi nimeksi vaihdettaisiin "kaljumyyrikkö".


title: Kaljurotta

text: Kaljurotta on nimensä mukaan kalju. Se on väriltään vaaleanpunainen, selässä kuitenkin harmaa suojaväri ulkonaliikkumista varten ja sen iho on ryppyinen. Sillä on talttamaiset etuhampaat, joita se käyttää kaivamiseen, ja isot etukäpälät. Sen hampaat kasvavat sen suun ulkopuolella; tästä on hyötyä kun se kaivaa jopa kilometrien mittaisia tunneleitaan maan alla, sillä se laittaa suunsa silloin kiinni joten multaa ja hiekkaa ei tipahtele sen suuhun kun se järsii tietään eteenpäin.


title: Kaljurotta

text: Pituus: 8–9,2 cm Hännän pituus: 2,8–4,4 cm Paino: 30–80 g


title: Kaljurotta

text: Elinikä: Yli 25 vuotta vankeudessa


title: Kaljurotta

text: Kaljurotta asustaa maanalaisissa käytävissään puoliaavikolla ja ruohomailla Afrikan itäosissa: Etiopian keski- ja eteläosissa, Somaliassa ja Keniassa.


title: Kaljurotta

text: Kaljurotta käyttää ravinnokseen mukuloita, juuria ja varsimukuloita.


title: Kaljurotta

text: Kaljurotta on ainoa tunnettu nisäkäs, joka on aitososiaalinen kuten muurahaiset, mehiläiset ja termiitit. Kaljurottayhteisössä on 20–300 yksilöä, jotka jakautuvat muurahaisyhteisön tapaan kolmeen pääkastiin: lisääntymiskykyiset, työläiset ja sotilaat. Yksi ainoa naaras, tavallaan kuningatar, voi synnyttää kerralla jopa kolmekymmentä poikasta, jotka kuuluvat eri kasteihin. Pysyäkseen ainoana "munijana" naaras erittää virtsaansa hajua, joka estää pesän muiden naaraiden lisääntymishormonin tuotannon. Lajin tapa muodostaa yhteisöjä on selitettävissä sillä, että kaljurotta elää käytännöllisesti katsoen autiomaaksi katsottavilla seuduilla. Sen ravinnonsaanti on erittäin vaikeaa ja eläminen yhteiskunnassa moninkertaistaa mahdollisuuden löytää ravintoa, ja lisäksi pieninkin löytynyt juurimukula jaetaan tasan kaikkien kesken.


title: Vanhan merimiehen tarina

text: Vanhan merimiehen tarina () on pisin ja ehkä myös kuuluisin Samuel Taylor Coleridgen kirjoittamista runoista. Hän kirjoitti sen vuosina 1797–1798. Ensimmäisen kerran se ilmestyi kirjassa "Lyrical Ballads" (1798). Runon on suomentanut Yrjö Jylhä, ja se on ilmestynyt kokoelmissa "Runon pursi" ja "Maailmankirjallisuuden kultainen kirja: Englanti".


title: Vanhan merimiehen tarina

text: Englanninkielisen runon kieli jäljittelee englantilais-skottilaisia raja-balladeja, jotka olivat vasta tulleet englantilaisen yleisön tietoon. Runo kertoo vanhan merimiehen yliluonnollisista kokemuksista pitkällä merimatkalla. Rajumyrsky painaa laivan eteläiselle napa-alueelle, mutta onnea tuottava albatrossi ilmestyy alukselle ja johtaa sen pois uhkaavien jäälauttojen seasta. Myöhemmin merimies kuitenkin ampuu albatrossin jousellaan. Tämä rikos suututtaa henget, jotka ajavat laivaa takaa. Alun suotuisat etelätuulet vievät aluksen tyynille vesille. Alus jää tyvenen vangiksi, ja juomavesi loppuu:


title: Vanhan merimiehen tarina

text:
Meri tyyntyi, purjeet raukeni,
tuli kuolonhiljaisuus;
vain uhmaks meren aution
joku lauloi taikka huus.

Yli taivaankannen hehkuvan
kuin verenkarvainen kuu
nyt kiertää kehrä auringon,
pääll’ aluksen seisahtuu,

Näin vaihtuu päivät — alus vain
jää hiljaa paikalleen
kuin laiva, joka maalattu
on öljykankaaseen.

Vettä, vettä määrätt’ on,
ja kaikki janoaa,
vettä silmänkantamat:
et vettä juoda saa.


title: Vanhan merimiehen tarina

text: Janon vaivaama miehistö ripustaa kuolleen albatrossin merimiehen kaulaan merkiksi tämän syyllisyydestä. Lopulta alus kohtaa aavelaivan, jonka kyydissä ovat Kuolema (luuranko) ja Kuolleena-elävä (kuolemankalpea vaalea nainen), jotka heittävät noppaa miehistön sieluista. Kuolema voittaa ne kaikki, paitsi merimiehen. Miehistö kuolee yksitellen, mutta merimies pysyy hengissä ja joutuu seitsemän vuorokautta näkemään kirouksen kuolleiden miesten silmissä. Lopulta merimies vapautuu kirouksesta, kun hän nähdessään merieläimiä uimassa mielessään siunaa niitä. Albatrossi putoaa hänen kaulastaan, ja osa hänen syyllisyydestään pyyhkiytyy pois. Hyvät henget valtaavat kuolleen miehistön, he nousevat ylös ja ohjaavat aluksen takaisin kotiin, missä se uppoaa pyörteeseen jättäen vain merimiehen jäljelle. Tekonsa hyvittääkseen mies joutuu vaeltamaan ja kertomaan tarinaansa ja opettamaan toisillekin, että Jumalan luomaa elämää tulee kunnioittaa.


title: Vanhan merimiehen tarina

text: Runon innoittajana on saattanut toimia James Cookin toinen tutkimusmatka eteläiselle Tyynellemerelle. Coleridgen opettaja William Wales oli myös Cookin lippulaivalla "HMS Resolutionilla" tähtitieteilijänä. Toisella matkallaan Cook purjehti usein eteläisen napapiirin eteläpuolelle selvittääkseen, oliko tuo tarumainen manner edes olemassa.