title: Etelä-Australia

text: Etelä-Australialla on oma kaksikamarinen parlamentti, jonka ylähuoneessa on 22 paikkaa ja alahuoneessa 47 paikkaa. Parlamentin jäsenet valitaan vaaleilla neljän vuoden välein. Vaalit voittaneen puolueen puheenjohtajasta tulee pääministeri ja hän kokoaa hallituksen ja valitsee sen ministerit. Osavaltion toimeenpanovalta on kuvernöörillä, joka allekirjoittaa osavaltion lait ja muut viralliset asiakirjat. Hänellä on myös oikeus hajottaa parlamentti mikäli hallitusta ei saada muodostettua.


title: Etelä-Australia

text: Osavaltion tuomivalta on tuomioistuimilla. Osavaltion korkein tuomioistuin on Korkein oikeus (engl. "Supreme Court"). Tämän alapuolella ovat käräjäoikeudet (engl. "District Courts") ja niiden alapuolella maistraatit (engl. "Magistrates Courts"). Osavaltiolla on myös neljä erikoistunutta alaoikeuslaitosta, jotka ovat erikoistuneet tiettyihin oikeustoimiin kuten alaikäisiin, työpaikkoihin, ympäristöön ja perinkirjoituksiin.


title: Etelä-Australia

text: Paikallishallinnosta vastaavat paikallishallintoalueet, joita osavaltiossa on 74. Alueet vastaavat kuntia ja niiden tehtävänä on ylläpitää kunnallistekniikka. Kunnat saavat myös tarjota lisärahoitusta ja -resursseja paikallisille palveluille kuten esimerkiksi terveydenhuollolle, palokunnalle, poliisille tai kouluille, joiden ensisijainen toiminnasta vastaa osavaltio. Paikallishallintoalueet saavat tulonsa osavaltiolta minkä lisäksi niillä on pieni verotusoikeus.


title: Islay

text: Islay on saari Hebridien eteläosassa, Skotlannin länsirannikolla. Nimi pohjautuu gaelin kielen sanaan "ìle". Saaren koillispuolella sijaitsee Juran saari. Saaren pääkaupunki on Bowmore ja toinen suurempi kaupunki on Port Ellen. Pienempiä asutuskeskuksia ovat mm. Port Charlotte, Portnahaven, Bridgend, Port Askaig ja Bruichladdich. Saarella elää noin 3 400 asukasta ja sen pinta-ala on noin 620 km². Se on noin 40 km pitkä ja leveimmillään 32 km leveä. Islay'lle pääsee lentämällä Glasgow’sta sekä Edinburghista tai lautalla Kennacraigin satamasta. Lauttayhtedet ovat Port Elleniin ja Port Askaigiin.


title: Islay

text: Saaren päätulonlähde on viskin tislaus. Saarella tuotetaan ainoastaan mallasviskejä useissa eri tislaamoissa. Voimakkaan turpeinen ”Islay-viski” onkin käsite viskiharrastajien keskuudessa.


title: Islay

text:
Islay'lla sijaisevat seuraavat tislaamot:
Toinen merkittävä tulonlähde on matkailu. Saari on tunnettu kauniista ja vielä varsin koskemattomasta luonnostaan. Tämä houkuttelee viskimatkailijoiden lisäksi myös linnuista ja luonnosta kiinnostuneita matkailijoita. Golfvirran ansiosta saaren ilmasto on miellyttävämpi kuin muualla Skotlannissa. Saarella on myös merkkejä pronssikautisesta asutuksesta ja muita muinaismuistoja.


title: Islay

text: Tunnetuin saaren kasvatti lienee George Robertson, joka on toiminut Naton pääsihteerinä ja Yhdistyneen kuningaskunnan puolustusministerinä. George Orwell kirjoitti kuuluisan romaaninsa "Vuonna 1984" Islayn naapurisaarella Juralla.


title: Panther

text: Panther eli Panzerkampfwagen V Panther tai intendentuuritunnukseltaan Sonderkraftfahrzeug 171 on Saksassa toisen maailmansodan aikana kehitetty keskiraskas panssarivaunu. Se otettiin käyttöön vuoden 1943 keskivaiheilla. Adolf Hitler määräsi 27. helmikuuta 1944 vaunun nimeksi pelkästään "Panther". Hitlerin käskyn jälkeen virallisissa yhteyksissä vaunusta käytettiin muun muassa nimityksiä Panzerkampfwagen Panther ja Panther. Intendentuuritunnus Sd.Kfz. 171 säilyi kuitenkin käytössä sodan loppuun saakka.


title: Panther

text: Panther painoi 44,8 tonnia ja siinä oli paksuimmillaan 120 mm panssarointi tykin asekilvessä, pitkäputkinen 75 mm tykki, kahdesta kolmeen 7,92 mm konekivääriä ja viiden hengen miehistö. Pantherin valmistus päättyi Saksan hävittyä sodan keväällä 1945. Panthereita eri versioineen ehdittiin valmistaa kaikkiaan 5 796 kappaletta.


title: Panther

text: Panther oli suora vastaus Neuvostoliiton T-34-panssarivaunulle, joka ensikohtaamisestaan lähtien saksalaisten kanssa 23. kesäkuuta 1941, löi saksalaisten päätyypit, Panzerkampfwagen III ja Panzerkampfwagen IV -vaunut selvästi. Kenraali Heinz Guderian määrättiin kokoamaan asiantuntijaryhmä tutkimaan T-34:ä. Panssarivaunun tärkeimpien ominaisuuksien huomattiin olevan viisto panssari, joka tehosti panssaroinnin suojavahvuutta, leveät telaketjut ja suuret telapyörät, jotka paransivat maastoliikkuvuutta ja tykin pitkä putki, joka lisäsi tehoa ja osumatarkkuutta. Ensimmäiset suunnitelmat uudesta vaunusta olivat melkeinpä suoria kopioita T-34:stä.


title: Panther

text: Daimler-Benz ja MAN (runko) sekä Rheinmetall-Borsig (torni) saivat tehtäväkseen suunnitella 30–35 tonnin vaunusuunnitelman VK 30.02:n pohjalta huhtikuuhun 1942 mennessä. Daimler-Benzin suunnitelma muistutti suoraan T-34:ä rungon ja tornin muodon osalta, moottoriltaan, voimansiirroltaan, jousitukseltaan ja telojen osalta. MANin suunnitelma oli perinteisempi; se oli korkeampi ja leveämpi; torni oli taempana rungossa, bensiinimoottori, sauvajousitus ja perinteinen saksalainen miehistön sijoittelu. MANin suunnitelma hyväksyttiin 14. toukokuuta 1942, vaikka jo aikaisemmin oli tilattu 200 kappaletta vaunuja Daimler-Benziltä. Prototyyppi valmistettiin syyskuuhun mennessä ja hyväksyttiin kokeiden jälkeen. Panssarointia päätettiin vielä lisätä, mikä lisäsi myös painoa. Vaunua alettiin heti valmistaa korkealla prioriteetilla. Ensimmäiset vaunut valmistuivat joulukuussa ja kärsivät kiireen vuoksi luotettavuusongelmista. Vaunu pakotettiin sarjatuotantoon puolivalmiina. Valmistuksen aloittaminen kuitenkin kangerteli muun muassa erikoistyökoneiden puutteen takia. MAN:n ja Daimler-Benzin lisäksi Pantheria valmistivat Henschel Kassel-Mittelfeldissä ja MNH (Maschinenfabrik Niedersachsen-Hannover) Hannoverissa. Tosin nämä yhtiöt olivat vain pääurakoitsijoita; Pantherin, kuten muidenkin vaunujen, valmistuksessa käytettiin monien eri aliurakoitsijoiden valmistamia osia. Esimerkiksi Pantherin panssarilevyjä valmistivat muun muassa Schoeller-Bleckmann Itävallan Mürzzuschlagissa ja keskitysleirivankeja käyttänyt Bismarckhütte Ylä-Sleesiassa.


title: Panther

text: Pantherin valmistamiseen kului noin 150 000 miestyötuntia ja sen valmistamiseen kului 117 000 saksanmarkkaa.


title: Panther

text: Ensimmäinen tuotantotavoite oli 250 vaunua 12. toukokuuta 1943 mennessä. Vuonna 1943 saatiin valmistettua keskimäärin 148 vaunua kuussa ja vuonna 1944 taas 315 (3 777 koko vuonna). Korkeimmillaan tuotantoluvut olivat heinäkuussa 1944 (380) ja vuoden 1945 kevääseen mennessä oli valmistettu kaikkiaan noin 6 000 Pantheria eri versioineen. Enimmillään vaunuja oli vahvuudessa 1. syyskuuta 1944 2 304, mutta samassa kuussa ilmoitettiin 692 menetettyä vaunua.


title: Panther

text: Panther oli perinteinen saksalainen vaunu, jos kallistettu panssarointi ja vaunun ulkomitat ylittävä tykki jätetään huomiotta. Paino kasvoi lisäpanssaroinnin myötä suunnitellusta 35 tonnista 43 tonniin. Voimanlähteenä oli 700 hv 23,1-litrainen bensiinikäyttöinen Maybach HL 230 P30 V-12 (mallista Ausf. D alkaen), ensimmäisten 250 vaunun 21-litraisen HL 2itu10:n jälkeen. Vaihteisto ZF AK 7-200 oli synkronoitu, manuaalinen 6+R, jossa vinohampaiset hammaspyörät olivat jatkuvassa kosketuksessa. Ohjausjärjestelmä oli MAN:n kehittämä yksisäde-kytkin-jarru, säde- eli alennusvaihteisto oli toteutettu planeettapyörästöllä, joka käytännössä tarkoitti sitä, että jokaisella vaihteella saatiin yksi kiinteä kääntösäde. Mitä isompi vaihde oli käytössä, sitä suurempi oli myös kääntösäde. Mikäli säde oli haluttua isompi, voitiin voimansiirto toiseen telaan katkaista kytkimellä, ja vielä tarvittaessa jarruttaa telaa jarrulla, jolloin vaunu kääntyi tarvittaessa vaikka paikoillaan. Jarrut olivat hydrauliavusteiset levyjarrut. Telapyörästössä oli kahdeksan paria limittäin olevia telapyöriä, jotka oli jousitettu sauvajousin. Telapyörät olivat kiinni rungossa polviakselein, joista jokaisessa oli kaksi sauvajousta. Sodan alkaessa kallistua loppuaan kohden alettiin Panthereita Saksan kumipulan vuoksi valmistaa telapyörillä, joissa ei ollut enää kumisia reunuksia, vaan kumiset vaimentimet kunkin telapyörän sisällä. Tämä johti lähes kahden tonnin painonlisäykseen. Panther oli suhteellisen luotettava vaunu, mutta sen suurimpana ongelmana säilyi sen epäluotettava, alitehoinen kaasutinmoottori ja lukuisista parannusyrityksistä huolimatta sivuvälityskoneistojen huono kestävyys; ne saattoivat olla jo 150 kilometrin ajon jälkeen toimintakelvottomassa kunnossa.


title: Panther

text: Miehistöä oli tavanomaiset viisi: vaununjohtaja, ampuja, lataaja, ajaja ja radisti. Etupanssari oli muutamissa ensimmäisissä vaunuissa vain 60 mm, mutta se lisättiin pian 80 mm:iin. Tuotantomallissa Ausf. D ja myöhemmissä paksuin panssarointi oli 120 mm tykin asekilvessä. Myöhemmin tulivat käyttöön 5 mm:n helmapanssarit, "Schürzen", telapyörästön päälle ja magneettimiinojen tarttumista estävä Zimmerit-suojapinnoite. Osassa G-mallin Panthereista tykin asekilpi oli tykin alapuolelta pystysuora, tämän tarkoituksena oli estää asekilvestä alaspäin kimpoavia ammuksia osumasta rungon heikkoon kansipanssariin.


title: Panther

text: Pääaseistuksena oli Rheinmetall-Borsig AG:n kehittämä ja Unterlüßin tehtaillaan valmistama 75 mm KwK 42 L/70, johon oli 79 ammusta malleissa D ja A. G-mallissa ammustäyttö nostettiin 82:een. Lisäksi vaunussa oli kaksi 7,92 mm MG-34-konekivääriä, joista toinen oli etupanssarissa oikealla ja toinen tykin asekilvessä oikealla putken suuntaisesti. Viimeisistä D-mallin Panthereista alkaen vaunuissa oli uusi vaununjohtajan kupu, johon oli mahdollista kiinnittää MG-34 käytettäväksi ilmatorjuntaan.


title: Panther

text: 75 mm ei ollut enää iso kaliiperi, mutta Pantherin tykki oli yksi toisen maailmansodan parhaista vaunukanuunoista. Pitkän putken ja suuren ruutipanoksen mahdollistaman korkean lähtönopeuden ansiosta tykin ammuksen läpäisykyky oli parempi kuin Tigerin 88 mm KwK 36 (L/56) -tykillä, mutta kuitenkin huonompi kuin Tiger II:n 88mm KwK 43 (L/71):llä.


title: Panther

text: Panther otettiin ensimmäisen kerran käyttöön Kurskin taistelussa 5. heinäkuuta 1943. Ensimmäiset tankit olivat mekaanisten ongelmien vaivaamia: voimansiirto ja jousitus rikkoutuivat usein ja moottorit ylikuumenivat ja syttyivät palamaan. Aluksi enemmän Panthereita menetettiin niiden vikaantuessa kuin vihollisen toiminnan seuraksena. Monia miehistöjä menetettiin koulutuksen puutteen vuoksi. Vihollisvaunuja tuhottiin jopa 1 500–2 000 metrin matkoilta, ja ongelmien ratkaisun myötä Pantherista kehittyi yksi sodan parhaista panssareista. Pantherin parhaita ominaisuuksia olivat huipputehokas tykki, vahva etupanssari, jota vihollisen aseet eivät yleensä kyenneet läpäisemään aivan lähietäisyyksiä lukuun ottamatta, suuri huippunopeus ja aikansa paras maastoliikkuvuus, kuten MAN:n tekemät kokeet osoittavat. Panther oli nopeampi kuin yksikään länsiliittoutuneiden siihenastisista panssarivaunuista ja yhtä nopea kuin T-34/76. Tosin vuoden 1943 lopulla Panthereiden moottoreihin asennettiin konevaurioiden vähentämiseksi kierroslukurajoittimet, jotka estivät 2500 kierroksen ylityksen. Rajoittimien asentamisen jälkeen vaunun huippunopeus oli 46 km/h.


title: Panther

text: Aluksi Pantherilla oli tarkoitus korvata muut Saksan keskiraskaat panssarivaunut ja siitä tuli sodan loppuvaiheissa yksi Saksan pääasiallisesti käyttämistä panssarivaunuista Panzerkampfwagen IV:n ja Sturmgeschütz III -rynnäkkötykin ohella. Panther ei ollut juurikaan kalliimpi kuin Panzer IV, vaikkakin se oli selvästi parempi. Panzer IV:n tuotannosta ei kuitenkaan voitu tyystin luopua Pantherin hyväksi, sillä tuotannon muuttamisen ylimenokausi olisi johtanut kestämättömään tilapäiseen panssarivaunutuotantomäärien notkahdukseen. Panzer IV:n myöhäisemmät, pitkällä 75 mm tykillä varustetut mallit olivat sodan loppuun asti tuotannossa Pantherin ohella.


title: Panther

text: Pantherit sotivat enimmäkseen itärintamalla, mutta myös Normandian maihinnousun aikaan kesäkuussa 1944 Ranskassa olleet panssarijoukot saivat Panthereita käyttöönsä. Suurin osa Panther-vaunuista kuului Wehrmachtin tai Waffen-SS:n panssari- ja panssarikrenatööridivisiooniin tai erillisiin panssariprikaateihin.


title: Panther

text: Länsiliittoutuneiden M4 Sherman-, Stuart-, Cromwell- ja Churchill-vaunuja vastaan Panther oli täysin ylivoimainen niin panssaroinniltaan, nopeudeltaan kuin aseistukseltaankin.


title: Panther

text: Ardennien taistelun aikaan kymmenisen Pantheria muunnettiin osana laajempaa harhautusoperaatiota yhdysvaltalaisten M10-panssarintorjuntavaunujen näköisiksi. Muunnostyö käsitti lähinnä lisälevyjen hitsaamisen vaunuihin, sekä amerikkalaisen suojavärityksen ja kansallisuustunnukset.


title: Panther

text: Ausf. F oli tarkoitus saada tuotantoon 1945. Uudessa mallissa oli uusi, pienempi ja paremmin panssaroitu torni ("Panzerturm Schmal"), jossa oli stereoetäisyysmittari ja mahdollisuus suurempaan tykkiin sekä parannettu panssarointi. Moottori oli HL 230:n jatkokehitelmä, 800 hv:n HL 234, jossa oli suorasuihkutus. Runkoja oli valmiina Daimler-Benzin ja Ruhstahlin tehtailla Hattingenissa sodan päättyessä.


title: Panther

text: Panther II -vaunun suunnittelutyö alkoi helmikuussa 1943. Päätarkoituksena oli taata osien vaihdettavuus Tiger II -vaunun kanssa valmistuksen ja huollon helpottamiseksi. Panther II:n runko oli samankaltainen kuin Tiger II:ssa, ja niissä oli samanlainen jousitus, telapyörät ja voimansiirto. Ainoastaan yksi Panther II-prototyyppi rakennettiin ennen suunnitelman hylkäämistä olemassa olevan Ausf F:n hyväksi. Se on näytteillä Panther Ausf. G:n tornilla varustettuna Fort Knoxissa, Patton Armor Museumissa.


title: Panther

text: Osaan vaunuista oli asennettu sodan päättyessä infrapunatähystysjärjestelmä johtajalle ja ajajalle pimeätoimintaa varten.


title: Panther

text:
Yksi Panther myytiin Japanille, mutta sitä ei voitu toimittaa, muutamia myytiin Unkarille ja mahdollisesti yksi Ruotsiin. Fiat-Ansaldo sai lisenssin vaunun valmistamiseen, mutta yhtään ei ehditty valmistaa Italiassa. Sodan jälkeen Ranska käytti Pantheria omissa panssarijoukoissaan 1950-luvulle asti.Panssarin paksuus vaihteli hieman eri tuotantomallien välillä. Tässä on esitetty G-mallin panssarointi, siten että ensimmäinen luku kertoo panssarilevyn paksuuden, toinen luku sen kaltevuuden vaakatasosta mitattuna ja kolmas luku ilmoittaa kaltevuudesta aiheutuvan todellisen panssarisuojan milleinä.
Muut Panzer V:n rungolle perustuneet vaunut:


title: Länsi-Australia

text: Länsi-Australia () on pinta-alaltaan Australian suurin osavaltio, ja sijaitsee maan länsiosassa. Sen pääkaupunki on Perth, jonka läheisyydessä asuu lähes kolme neljäsosaa koko osavaltion väestöstä. Länsi-Australian pinta-ala on 2 645 615 km² ja vuoden 2018 arvion mukaan väkiluku oli 2,596 miljoonaa.


title: Länsi-Australia

text: Länsi-Australian pohjois- ja länsiosissa on laajoja ylätasankoja, joiden välissä kohoaa monia vuoristoja. Niiden itäpuolella on puolestaan suuri aavikkoalue. Kimberley on pohjoisin osa osavaltiosta. Sen eteläosassa kohoaa King Leopold Ranges. Kimberleyn eteläpuolella on puolestaan Iso Hiekka-aavikko, joka yhdistyy osavaltion keskiosissa Gibsonin aavikkoon. Sen eteläpuolella on vielä Iso Victorian aavikko.


title: Länsi-Australia

text: Ison Hiekka-aavikon lounaispuolella on kuvia ja mäkinen Pilbara, jossa kohoaa muun muassa punaisista kanjoneistaan tunnettu Hamersleyvuoristo, jonka korkein kohta Mount Meharry (1 235 metriä) on myös koko Länsi-Australian korkein huippu.


title: Länsi-Australia

text: Pilbaran eteläpuolella on vakaa kilpi Yilgarnin kratoni, jonka loivarinteiset kukkulat ovat ylätasangolla 300–600 metrin korkeudessa. Sen itäpuolella on kuiva Nullarborin tasanko ja länsipuolella Darlingvuoristo, joka erottaa kratonin rannikkotasangosta. Eteläinen rannikko on melko jyrkkärantainen. Nullarborin tasanko päättyy rannalla jyrkänteisiin. Osavaltion eteläisimmässä osassa Stirlingvuoriston erottaa merestä jyrkkärinteiset kalliot.


title: Länsi-Australia

text: Länsi-Australian tärkeimmät joet Fitzroy ja Ord virtaavat Kimberleyn ylätasangolta mereen. Ordjoessa oleva pato on luonut Australian toiseksi suurimman makeavetisen järven, Argylejärven. Pysyviä jokia on myös osavaltion eteläosissa. Niistä suurimmat saavat alkunsa Wheatbeltin maanviljelysalueilta ja ovat hyvin suolaisia.


title: Länsi-Australia

text: Länsi-Australian sisämaassa ja keskiosissa pääosa joista eivät virtaa mereen. Suurin osa järvistä on suolajärviä.


title: Länsi-Australia

text: Länsi-Australian ilmasto vaihtelee selvästi alueen eri osissa: pohjoisessa vallitsee Trooppinen ilmasto ja etelässä välimerenilmasto. Antisykloni vaikuttaa talvella osavaltion pohjoisosissa, jolloin tropiikissa on pilvetöntä ja aurinkoista ja etelässä viileää, sateista ja kovia tuulia. Kesällä antisykloni on siirtynyt eteläosiin, jolloin tropiikkin tulee läntinen monsuuni.


title: Länsi-Australia

text: Länsi-Australian sateisimmat alueet saavat sadetta yli 1 400 millimetriä vuosittain. Neovat osavaltion pohjoisosissa Mitchellin ylätasangolla ja lounaiskulmassa Pembertonin ja Walpolen välisellä alueella. Kuivimmat seudut sijoittuvat Länsi-Australian sisäosiin, jossa voi sataa vain alle 150 millimetriä vuodessa.


title: Länsi-Australia

text: Länsi-Australian kuumimmat kuukaudet on suurimmassa osassa osavaltiota tammi- ja helmikuu. Pohjoisessa kuuminta on marraskuussa ja joulukuussa. Heinäkuu on puolestaan kylmin kuukausi.


title: Länsi-Australia

text: Länsi-Australia on Australian osavaltio, mikä tarkoittaa että sillä on oma itsenäinen hallinto ja lainsäädäntö. Osavaltion lait eivät saa olla ristiriidassa liittovaltion lakien kanssa. Kuningattaren seremoniallista valtaa osavaltiossa pitää kuvernööri. Osavaltion päämies on hallituksen pääministeri. Länsi-Australialla on 12 edustajaa Australian parlamentin ylähuoneessa ja 15 edustajaa alahuoneessa.


title: Länsi-Australia

text: Länsi-Australialla on kaksikamarinen parlamentti, jonka ylähuoneessa on 36 jäsentä ja alahuoneessa 59 jäsentä. Parlamentin jäsenet valitaan suorilla vaaleilla neljän vuoden välein. Vaalit voittaneen puolueen puheenjohtajasta tulee Länsi-Australian pääministeri ja hän muodostaa hallituksen. Vuoden 2017 vaalien jälkeen osavaltion pääministeriksi nousi työväenpuolueen Mark McGowan. Osavaltion toimeenpanovalta on kuvernöörillä, joka allekirjoittaa osavaltion lait ja muut viralliset asiakirjat. Kuvernööriksi valittiin vuonna 2018 Kim Beazley.


title: Länsi-Australia

text: Osavaltion tuomiovalta on tuomioistuimilla. Alimpia tuomioistuimia ovat paikalliset maistraatit (engl. "Magistrates Courts"), joiden alla on useampia erikoistuneita tuomioistuimia. Toisella tasolla ovat käräjäoikeudet (engl. "District Courts") sekä perheasioihin erikoistunut perheoikeus (engl. "Family Court"). Osavaltion ylin tuomioistuin on Korkein oikeus (engl. "Supreme Court"). Liittovaltion tuomioistuimet ovat osavaltion tuomioistuimien yläpuolella.


title: Länsi-Australia

text: Paikallishallinnosta vastaavat paikallishallintoalueet, joita on 140. Alueet vastaavat kuntia ja ne saavat rahoituksensa osavaltiolta. Paikallishallintoalueet vastaavat kunnallistekniikasta, infrastruktuurista ja yleisestä turvallisuudesta. Näiden lisäksi osavaltio on jaettu yhdeksään alueeseen, joilla on merkitystä lähinnä tilastoinnissa ja talouden kehittämisessä. Alueet ovat Kimberley, Pilbara, Gascoyne, Mid West, Wheatbelt, Peel, South West, Great Southern ja Goldfields-Esperance.


title: Länsi-Australia

text: Länsi-Australian talous perustuu suurelta osin öljyn ja kaivostuotteiden (erityisesti rautamalmin, maakaasun, nikkelin ja kullan) vientiin. Länsi-Australia tuottaa yli 20 % maailman alumiinista, mikä tekee siitä maailman johtavan alumiinintuottajan. Se on lisäksi maailman kolmanneksi suurin rautamalmin tuottaja tuottaen 15 % koko maailman rautamalmista. Australian 240 vuotuisesta kultatonnista Länsi-Australian osuus on jopa 75 %. Myös maataloustuotteiden (etenkin vehnän, ohran, lampaanvillan ja -lihan) vienti on tärkeä tulonlähde.


title: Länsi-Australia

text: Länsi-Australian turismin merkitys on viime vuosina kasvanut. Suurin osa vierailijoista tulee Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja Irlannista sekä Singaporesta, Japanista ja Malesiasta.


title: Länsi-Australia

text: Länsi-Australian asukasluku oli vuoden 2016 väestönlaskennassa 2 474 410 asukasta. Australian tilastokeskuksen arvion mukaan osavaltiossa oli kesäkuussa 2018 noin 2,596 miljoonaa asukasta. Osavaltion asukasluku kasvaa nopeammin kuin keskimäärin muut osavaltiot, mihin on vaikuttanut erityisesti maahanmuutto. Vuodesta 2011 vuoteen 2016 osavaltion väestönkasvu oli 10,5 prosenttia.


title: Länsi-Australia

text: Australian ulkopuolella Länsi-Australian asukkaista oli väestönlaskennan mukaan syntynyt 32,2 prosenttia. Osuus on suurin kaikista Australian osavaltioista. Ulkomaalaisista suurimmat ryhmät ovat Britanniassa, Uudessa-Seelannissa ja Intiassa syntyneet. Englantia puhui Länsi-Australian asukkaista 75,2 prosenttia, mandariinikiinaa 1,9 prosenttia ja italiaa 1,2 prosenttia. Uskonnottomia asukkaista oli 32,5 prosenttia, katolisia 21,4 prosenttia ja anglikaaneja 14,3 prosenttia.


title: Länsi-Australia

text: Alkuperäisasukkaita Länsi-Australiassa oli vuonna 2016 noin 76 000.


title: Conrad Schumann

text: Hans Conrad Schumann (1942 – 20. kesäkuuta 1998) oli itäsaksalainen sotilas, joka muistetaan kuuluisasta lehtikuvasta, jossa hän loikkasi rakenteilla olevan Berliinin muurin yli. Hän oli yksi kuuluisimmista Itä-Saksasta länteen paenneista henkilöistä.


title: Conrad Schumann

text: Hän palveli Itä-Saksan kansanarmeijassa Dresdenissä, josta hän päätyi vapaaehtoisena Potsdamin kautta Berliiniin. 19-vuotiaana, 15. elokuuta 1961 hän oli vartioimassa Berliinin muurin kolmatta rakennuspäivää Ruppinerstraßen ja Bernauerstraßen kulmassa. Tähän aikaan muuri ei ollut kuin matala piikkilanka-aita. Nähtyään tilaisuutensa tulleen hän päätti hypätä aidan yli länsipuolelle, jossa hänet otettiin poliisiauton kyytiin. Paikalla ollut valokuvaaja Peter Leibing onnistui saamaan hänestä valokuvan juuri kun hän on hyppäämässä aidan yli. Tästä kuvasta tuli yksi kuuluisimmista kylmää sotaa kuvaavista valokuvista.


title: Conrad Schumann

text: Myöhemmin hänen sallittiin poistua Länsi-Berliinistä, josta hän muutti Baijeriin, jossa hän avioitui ja eli lopun elämäänsä. Schumann työskenteli Baijerissa yhtäjaksoisesti Audin kokoonpanolinjalla 27 vuoden ajan. Schumann sai perheeltään useita kirjeitä, joissa häntä pyydettiin palaamaan takaisin Itä-Saksaan. Schumann ei kuitenkaan tiennyt, että Stasi oli painostanut hänen perhettään pyytämään häntä palaamaan takaisin kotiin, minkä vuoksi hän vakavissaan harkitsi perheensä luona käymistä. Lopulta hän kuitenkin tapasi Itä-Saksan puolelle jääneen perheensä ja ystävänsä ensimmäisen kerran vasta muurin murtumisen jälkeen. Schumannin mukaan osa hänen läheisistään ei vielä tuolloinkaan ollut antanut hänelle anteeksi sitä, että hän oli loikannut länteen.


title: Conrad Schumann

text: Schumann hirtti itsensä 20. kesäkuuta 1998. Hän ei jättänyt jälkeensä itsemurhaviestiä.


title: Salama

text: Salama on ukkoseen ja joskus myös tulivuorenpurkaukseen liittyvä sähköpurkaus, joka tasoittaa pilven potentiaalieroja. Salama tunnetaan kirkkaasta ja terävärajaisesta, jonkin verran siksak-kuvioisesta valojuovasta taivaalla, välähdyksestä, ja kovasta jyrinästä. Ihmiset ovat aina pelänneet salaman tuhoisia vaikutuksia, sillä joskus se osuu maahan. Laittein tuotettua valokaarta ei yleensä kutsuta salamaksi. Salama on vanhalta nimitykseltään myös "pitkäinen".


title: Salama

text: Kun purkauskanava kuumenee yhtäkkiä tuhansiin asteisiin, se laajenee räjähtäen ja lähettää paineaallon. Hyvin lyhyestä salamasta kuuluu vain paukahdus, mutta jos salama on kilometrejä pitkä, sen eri osista lähtenyt paineaalto ehtii kuulijan korviin eri aikana ja näin kuuluu pitkä jyrinä. Koska ääni ja valo kulkevat eri nopeuksilla ilmakehässä, ukkosen etäisyyden voi laskea salaman näkemisen ja jyrinän kuulemisen välisestä ajasta: noin kilometri kolmessa sekunnissa. Salaman ympärillä olevat ilmahiukkaset saavuttavat 30 000 °C lämpötilan, eli viisi kertaa kuumemman kuin auringon pinta. Se on korkein luonnollinen lämpötila maapallolla.


title: Salama

text: Yleisin salamatyyppi on pilvensisäinen salama, joka tapahtuu cumulonimbus-pilven sisällä. Salaman aiheuttaa pilven eri tasoissa olevat positiiviset ja negatiiviset varausalueet. Noin 90% salamoista ovat pilvensisäisiä. Harvinaisempia salamoita ovat: pilvienvälinen salama, pilvisalama ja maasalama.


title: Salama

text: Tulivuoren purkauspilven salamointi tunnetaan vulkaanisena salamointina. Joidenkin tutkijoiden mukaan salama on voinut käynnistää elämän muodostumisen maan pinnalla.


title: Salama

text: Yläsalamat ovat salamoita, joita esiintyy 10–100 kilometrin korkeudessa ilmakehän ja avaruuden rajalla. Niitä syntyy, kun suurten ukkospilvien yhteydessä sähkövaraus yht'äkkiä laajalla alueella muuttuu. Ne ovat pohjoisilla alueilla harvinaisia. Yläsalamahavainnoista on olemassa kuvauksia noin sadan vuoden ajalta, mutta niiden olemassaolo vahvistettiin vasta 1989, kun niitä kuvattiin Yhdysvalloissa. Yläsalamoita on useaa lajia, joista tunnetuimpia ovat punaiset keijusalamat. Muita ovat rengasmaiset kajosalamat ja viuhkasalamat, jotka nousevat ukkospilven huipusta ylöspäin.


title: Salama

text: Yläsalamoita on kuvannut ensi kerran Suomessa vuonna 2009 pieksämäkeläinen tähtiharrastaja Timo Kantola. Salamat olivat keiju- ja kajosalamoita. Mikkelin Ursassa kuvattiin toukokuussa 2014 pylväskeijusalamoita.


title: Salama

text: Salamaniskun etäisyys kilometreinä lasketaan seuraavasti: salaman välähdyksestä jyrähdykseen kuluva aika sekunteina jaetaan kolmella. Tämä perustuu siihen, että äänen nopeus on ilmassa noin kilometri kolmessa sekunnissa (330 m/s), kun taas välähdys etenee valonnopeudella.


title: Salama

text: Ukkosen jyrinä ei kuulu yli 15–20 km:n päähän, mutta salama voi näkyä kauemmaksikin. Kaukaisia salamoita kutsutaan elosalamiksi tai kalevantuliksi.


title: Salama

text: Salamanisku synnyttää varsinkin alemmille radiotaajuusalueille suhteellisen voimakkaan sähkömagneettisen impulssin. Yksinkertaisin salamoinnin ilmaisin on keski-, tai pitkäaaltoalueelle viritetty AM-radiovastaanotin, jota harjaantunut ukkoshavaitsija voi käyttää välähdyksen korvikkeena iskun etäisyysmääritykseen. Yleisradiovastaanottimen AM-alueelta kuuluva hetkittäinen räsähtely voi kertoa lähestyvästä ukkosesta, joka on alle 60 kilometrin päässä.


title: Salama

text: Salamanpaikannin on laite, joka paikallistaa salamaniskuja niiden lähettämien sähkömagneettisten aaltojen avulla. Monien salamanpaikantimien tuottamia karttoja julkaistaan internetissä. Meteorologiset laitokset käyttävät kolmiomittausta, jossa useamman salamapaikanninvastaanottimen lähettämä tieto kertoo asemalta saadun suuntiman ja tarkan kelloajan, josta tuloaikaerojen ja suuntimien avulla voidaan laskea salaman iskun paikka tyypillisesti noin 500 m tarkkuudella. Maahan iskevät ja pilvestä toiseen iskevät pilvisalamat voidaan erottaa toisistaan.


title: Salama

text: Salama on yleinen voiman symboli, jota on käytetty vuosituhannet. Salama on liittynyt yliluonnollisena ja voimakkaana pidettyyn ukonilmaan. Salama on monissa kulttuureissa ilman tai ukkosen jumalan tekemä. Jumala voi heittää salaman, tai salama voi tulla jumalan aseesta tai muusta jumalan toiminnasta.


title: Salama

text: Salamaa kuvataan usein siksak- eli sahalaita-kuviolla. Usein salaman kuvalla on terävä kärki. Siksak-viiva on ikivanha symboli. Sahalaitaa on piirretty esimerkiksi kallioihin jo tuhansia vuosia sitten. Salaman ja mystisten näkyjen lisäksi se on symboloinut paljon muutakin, kuten vettä, tulta, auringon säteitä ja käärmeitä. Sahalaitakuviollisten käärmeiden, kuten kyyn, on usein uskottu liittyvän tavalla tai toisella ukkoseen, taivaaseen ja jumaliin.


title: Salama

text:
Yksi yleinen ja laajalle levinnyt vanha siksak-viivan muunnos, joka yleisesti yhdistetään salamaan, on päästään kahdeksi tai kolmeksi haarautuva salama. Salaman haarautuminen voi joissain tapauksissa liittyä maailmankuvaan, jossa maailman muodostaneet vastavoimat syntyvät samasta lähteestä. Kahdeksi haarautuva salama voi olla tällaisen maailmansynty-tapahtuman kuva.
Salaman tunnuksena tunnetaan myös lyhyt, vain kaksi suoraa kulmaa käsittävä siksak-viivan ”pätkä”. Se tunnetaan Euroopassa germaanisilta kansoilta. Kuvion nimitys on saksan kielessä "wolfsängel" eli ”suden koukku”, ”sudenhaka”. Toinen nimitys on "donnerkeil", suomeksi ukonvaaja, englanniksi "thunderbolt". Ukonvaajan käsite on ikivanha, ja se tunnettiin muinoin lähes kaikkialla Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Ukonvaaja oli salaman kärki, yleensä kiviesine, jonka jumala heitti ukkosella maahan.


title: Salama

text: Saksalaisen sudenhaka-kuvion alkuperä on tuntematon. Se saattaa olla sukua samantapaiselle, myös germaanien tuntemalle kuviolle, sieg-riimulle. Sudenhaka on monessa keskiaikaisessa saksalaisessa vaakunassa. Ajatus ukonvaajasta juuri kaksipäisenä salamana on kuitenkin laajalle levinnyt, se tunnetaan myös Aasiassa.


title: Salama

text: Sähkön tultua tunnetuksi tuli salaman kuvasta sähkön merkki, jolla yleensä varoitettiin sähkön vaarallisuudesta. Muinaisista kuvioista sähkön merkki muistuttaa yleensä lähinnä sieg-riimua.


title: Salama

text: Muita merkityksiä:


title: Salama

text: Kansallissosialistit (ks. natsisymboliikka) käyttävät ahkerasti tunnuksinaan monia salaman symboleja, kuten ukonvaajaa ja sieg-riimua.


title: Yykeänperä

text: Yykeänperä (kveeniksi "Yykeänperä", , ) on kylä ja taajama Omasvuonon kunnassa, Tromssan läänissä, Norjassa. Se sijaitsee Yykeänvuonoon kuuluvan Storfjorden-vuonon rannalla. Kylän asukasluku on 479 (vuonna 2006). Kylässä on kolme kylänosaa: Markkina, Outa ja Apaja.


title: Yykeänperä

text: Vain 50 kilometrin välimatkasta Kilpisjärveen huolimatta ero esimerkiksi maastonmuodoissa on Norjan ja Suomen välillä huomattava. Yykeänperä sekä läheinen Yykeän alue ovat keskellä Kölivuoria. Verrattain Suomen puolella sijaitseva Kilpisjärvi sijaitsee puolestaan Kölivuorten reunalla. Matkalla Kilpisjärveltä Norjanmerelle maastonmuodot jyrkkenevät, ja korkeuserot laaksonpohjien, vuonojen sekä vuorten välillä kasvavat nopeasti, vaikkakin jo Kilpisjärven maastossa on muuhun Suomeen verrattuna selvästi vuoristomaisempia piirteitä.


title: Yykeänperä

text: Maastollisesti Yykeänperä sijaitsee laaksossa vuonon rannalla ja sitä ympäröivät vuorenhuiput, jotka pääsääntöisesti nousevat 1,5 kilometrin korkeuteen. Yykeänvuono on lähes pohjois-etelä-suuntainen ja Yykeänperä sijaitsee sen itärannalla. Kylä sijaitsee E8- ja E6-teiden risteyksessä. Lähellä on NATO:n bunkkereiden suuaukkoja kallioseinissä aivan kylään johtavan tien kupeessa.


title: Yykeänperä

text: Vuonon länsirannalla olevien huippujen, esimerkiksi Nállangáisin ja Imagáisin välinen Steindalsbreen, Bálggesvárrin viereinen Sydbreen ja Storfjelletin huipun katveessa oleva Fornesbreen ovat kesälläkin pysyviä jäätiköitä, joilla järjestetään retkeilijöille muun muassa jäätikkövaelluskursseja. Ikijää antaa mahdollisuuksia jäätikköharjoitteluun, kuten myös muuhun teknisempäänkin kiipeilyyn sekä jo hieman alppimaiseen vuoristovaellukseen. Retkeilijät, kiipeilijät ja extreme-laskettelijat suosivatkin Yykeänperän seutuja.


title: Yykeänperä

text: Yykeänperä sijaitsee Eurooppatie 8:n ja Eurooppatie 6:n risteyksen lähettyvillä. Näistä Eurooppatie 8 toimii tieyhteytenä Suomeen, Kilpisjärvelle, ja näiden kahden kylän välimatka on 50 kilometriä. Toisessa suunnassa E8 johtaa Tromssan kaupunkiin asti. Eurooppatie 6 puolestaan vie koko manner-Norjan läpi Kirkkoniemestä aina Oslon eteläpuolelle, Ruotsissa sijaitsevaan Trelleborgiin. Näin ollen Yykeänperä on eräs monista tien varrella sijaitsevista kylistä. Lähin lentokenttä on Tromssassa.


title: Yykeänperä

text: Tromssalla on muutenkin merkittävä vaikutus Yykeänperään, sillä esimerkiksi Tromssan yliopistolla on paljon toimintaa Yykeänperässä, muun muassa observatorio.


title: Yykeänperä

text: Kirjailija ja taiteilija Nils-Aslak Valkeapää asui Yykeänperässä rakennuttamassaan Lásságámmi-talossa. Nimi tarkoittaa kalliomajaa. Nykyisin talo on kesäisin museona ja talvisin sitä vuokrataan saamelaistaiteilijoille ja saamelaisen kulttuurin tutkijoille.


title: Stroh

text: Stroh on itävaltalainen alkoholijuomamerkki. Se kehitettiin alun perin kotimaiseksi korvikkeeksi rommille, koska Itävalta-Unkarilla ei ollut siirtomaita, joissa olisi voinut tuottaa ruokosokeria aitoa rommia varten. Sitä markkinoitiin alun perin nimellä "Inländer-Rum" ("kotimainen rommi"), mutta maustettuna sitä ei voi nykyään markkinoida rommina ("Ordinance (EG) No. 1576/89 on the Council and Codex Alimentarius Austriacus, Section B23").


title: Stroh

text: Stroh’ta valmistetaan alkoholipitoisuudeltaan 38-, 40-, 54-, 60- ja 80-tilavuusprosenttisina versioina. Suomessa Stroh’ta saa vain Alkosta 54- ja 60-prosenttisena.


title: Panzerkampfwagen IV

text: Panzerkampfwagen IV (PzKpfw IV, Panzer IV) eli Sonderkraftfahrzeug 161 on natsi-Saksassa 1930-luvulla kehitetty panssarivaunu, jota käytettiin laajasti toisessa maailmansodassa. Se kehitettiin aluksi keskiraskaaksi jalkaväen tukivaunuksi, toimimaan kevyempien Panzerkampfwagen III:jen kanssa. Sodan kuluessa Panzer IV aseistettiin uudelleen ja sen panssarointia lisättiin, ja siitä kehittyi Saksan pääasiallinen panssarivaunu. Panzer IV:n runkoa käytettiin myös monien muiden taisteluajoneuvojen, kuten rynnäkkötykkien pohjana. Kaikkiaan eri Panzer IV malleja rakennettiin noin 8 600 kappaletta sodan loppuun mennessä. Syyria käytti Panzer IV -vaunuja kuuden päivän sotaan asti.


title: Panzerkampfwagen IV

text: 11. tammikuuta 1934 armeijan aseosasto määräsi Heinz Guderianin doktriiniin pohjautuen suunniteltavaksi keskiraskaan (24 tonnin) vaunun, joka pystyisi 35 km/h huippunopeuteen. Se oli tarkoitettu jalkaväen tukemiseen ja se oli tarkoitus aseistaa suurikaliiperisella, lyhytputkisella tykillä, joka ampuisi sirpalekranaatteja. Kaikissa malleissa oli lisäksi 7,92 mm konekivääri tykin suuntaisesti, ja kaikissa muissa paitsi B- ja C-mallissa toinen 7,92 mm KK rungossa.


title: Panzerkampfwagen IV

text: Krupp, MAN ja Rheinmetall valmistivat prototyypit, joita testattiin 1935. Kruppin malli valittiin sarjavalmistukseen. Ensimmäinen Panzer IV A valmistui lokakuussa 1937, ja yhteensä 35 valmistettiin seuraavan kuuden kuukauden aikana.


title: Panzerkampfwagen IV

text: Ensimmäisessä Panzer IV A -mallissa panssarointi oli 15 mm panssariterästä kaikilla sivuilla, 10 mm kannessa ja 5 mm pohjassa. Pian etupanssarointi päivitettiin 30 mm:iin mallissa IV B ja sodan kuluessa 50 mm:iin mallissa IV E ja 80:iin mm mallissa IV H. Myös sivu- ja takapanssarointia parannettiin. Sivulle lisättiin helmat torjumaan panssarintorjuntakiväärien ammuksia ja ontelokranaatteja.


title: Panzerkampfwagen IV

text: Panzer IV A -mallissa oli voimanlähteenä 230 hv 12-sylinterinen, bensiinikäyttöinen Maybach HL 108 TR, jolla vaunu saavutti 30 km/h nopeuden ja 150 km toimintasäteen. Myöhemmissä malleissa moottorina oli 300 hv Maybach HL 120 TRM V-12 bensiini. Huippunopeus vaihteli, mutta se oli noin 40 km/h 200 km toimintasäteellä.


title: Panzerkampfwagen IV

text: Miehistöä oli viisi: vaununjohtaja, ampuja ja lataaja istuivat tornissa, ajaja ja radisti/runkokonekivääriampuja rungon etuosassa vierekkäin.


title: Panzerkampfwagen IV

text: Panzer IV oli tarkoitettu käytettäväksi jalkaväkeä ja asepesäkkeitä vastaan, kun taas Panzer III tuhoaisi vihollisen panssarivaunut. Panzer IV aseistettiin siksi 75 mm KwK 37 L/24 -tykillä, jonka kranaatin lähtönopeus oli pieni ja siksi panssarinläpäisy ja tarkkuus heikkoja. Tykin suorituskyvyn oli kuitenkin alun perin arvioitu olevan riittävä muita kuin panssaroituja maaleja vastaan. Alkuperäisen 75 mm tykin putken pituus oli vain 1800 mm, kun pitkäputkisen 75 mm KwK 40 L/48:n putki oli 3600 mm.


title: Panzerkampfwagen IV

text: Jo kesällä 1941 huomattiin, että edes Panzer III:n panssarintorjuntaan paremmin soveltuva 50 mm L/60 -tykki ei pystynyt tuhoamaan luotettavasti Neuvostoliiton KV-1- ja T-34-vaunuja. Lisäksi saksalaisten telaketjut eivät soveltuneet itärintaman vaativiin oloihin. Panzer III:n tornin kiinnitys oli sopimaton suurempikaliiperisen tykin asentamiseen. Panzer IV:ssä oli jo valmiiksi 75 mm tykki, ja Wehrmachtin tarvitessa paremman vaunun T-34-panssareita vastaan, Panzer IV aseistettiin mallista F lähtien uudella tornilla ja 75 mm Kwk 40 L/43 -tykillä, jossa oli pidempi 495 mm hylsy. Myös telapyörästöä oli muutettava lisääntyneen painon vaatiessa leveämmän telaketjun. Vanha, 75 mm KwK 37 L/24:llä aseistettu malli nimettiin F1:ksi ja 75 KwK 40 L/43:lla aseistettu malli sai nimen Panzer IV F2. Mallinimi muutettiin pian G:ksi ja tuotanto jatkui pienin parannuksin. Ensimmäiset pitkäputkiset vaunut tulivat käyttöön Pohjois-Afrikassa toukokuussa 1942 ja saivat briteiltä nimityksen "Mark IV Special". Loppuvuodesta 1942 G-mallin vaunujen 75 mm KwK 40 -tykin putkea pidennettiin viisi kaliiperin mittaa 48 kaliiperiseksi. Tämä tykkimalli säilyi Panzer IV:n aseena tuotannon loppuun saakka.


title: Panzerkampfwagen IV

text: Pitkäputkinen 75 mm KwK 40 oli läpäisyltään huomattavasti parempi kuin T-34:n varhaisten mallien 76 mm tykit tai M4 Shermanin 75 mm tykki. Lisäksi vahvennettu etupanssari oli lähes immuuni T-34, KV:n ja Su-76:n 76 mm tai M4:n 75 mm tykeille. Vaunun tornin etupanssaria ei kuitenkaan ikinä vahvistettu ja se jäi 50 mm vahvuiseksi. Lisäksi kyljet olivat heikot, jopa puolalaisten ja neuvostoliittolaisten panssarintorjuntakiväärien läpäistävissä. Tilanne muuttui vähitellen kun T-34:ssa otettiin käyttöön uusi 85 mm tykki ja Shermanin myöhäiset mallit varustettiin Yhdysvaltain panssaritorjuntavaunujen käyttämällä suuren lähtönopeuden 76 mm tykillä.


title: Panzerkampfwagen IV

text: Panzer IV:n kehnompaa perusrakennetta kompensoivat muut ominaisuudet. Näitä olivat joka vaunun radiovarustus ja viiden hengen miehistö jolla oli päällikkö ja selkeä tehtäväjako. Tämän edun merkitys väheni liittoutuneiden kehittäessä panssariaselajiaan.


title: Panzerkampfwagen IV

text: Panzer IV oli tuotannossa sodan loppuun asti. Tuotanto jatkui vielä uuden ja ylivoimaisen Pantherin (PzKpfw V) tultua käyttöön Panzer IV:n hieman halvemman hinnan ja tuotannon muuttamisen vaatiman ajan puutteen vuoksi. Viimeinen tuotantomalli IV J ei ollut parannus entisiin, vaan tavoitteena oli halventaa vaunun tuotantoa. Vaunusta jätettiin pois sähkögeneraattori ja tornia voi kääntää vain käsiveivillä. Lisäksi tornin sähkökontaktit jätettiin pois ja korvattiin kaapelilla, joka rajoitti tornin kääntämistä.


title: Panzerkampfwagen IV

text: Vuodesta 1943 eteenpäin selviytyneet vanhemmat Panzer IV E/F:t ja uudemmat mallit päivitettiin lisäpanssaroinnilla ja 75 mm Kwk 40 L/48 -tykillä niiden taistelutehon parantamiseksi.


title: Panzerkampfwagen IV

text: Suomi osti Saksasta jatkosodan aikana 15 kappaletta uusia Pz IV Ausf J -vaunuja hintaan 5 000 000 Suomen markkaa kappale. Suomalaisilta peritty hinta oli noin kaksinkertainen valmistuskustannuksiin nähden. Suomessa vaunut ehtivät sotatoimiin ainoastaan entisiä omistajiaan vastaan Lapin sodassa. Niitä käytettiin myöhemmin koulutukseen ja yksi esittää ensimmäisessä "Tuntematon sotilas" -elokuvassa KV-1-neuvostovaunua.


title: Panzerkampfwagen IV

text: ”Ausf.” on lyhenne sanasta ”Ausführung”, versio.


title: Panzerkampfwagen IV

text: Muut Panzer IV:n rungolle perustuneet vaunut:


title: KTP

text: KTP voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Lucio Gutiérrez

text: Lucio Edwin Gutiérrez Borbúa (s. 23. maaliskuuta 1957, Quito) on ecuadorilainen sotilas ja poliitikko. Hän osallistui tammikuussa 2000 presidentti Jamil Mahuadin syrjäyttäneeseen vallankaappaukseen ja valittiin Ecuadorin presidentiksi kesken jääneelle kaudelle 15. tammikuuta 2003 – 20. huhtikuuta 2005. Hän edustaa perustamaansa "Sociedad Patriótica - 21 de Enero" -puoluetta.


title: Lucio Gutiérrez

text: Gutiérrez on opiskellut Quitossa Eloy Alfaron sotilaskoulussa, asevoimien ja maavoimien instituutissa sekä U.S. Inter-American Defense Collegessa.


title: Lucio Gutiérrez

text: Eversti Gutiérrez Borbúan joukot määrättiin 21. tammikuuta 2000 hajottamaan Quiton keskustaan maan talousvaikeuksien vuoksi kokoontuneet intiaanijoukot, mutta hän siirtyikin mielenosoittajien puolelle. Joukko syöksi vallasta presidentti Jamil Mahuad Wittin. Gutiérrez, CONAIE:n puheenjohtaja Antonio Vargas ja entinen korkeimman oikeuden tuomari Carlos Solorzano muodostivat juntan, joka kuitenkin luopui vallasta kolmen tunnin kuluttua, kun sitä ei tunnustettu. Varapresidentti Gustavo Noboa nimettiin presidentiksi. Kaappauksen seurauksena Lucio Gutiérrez ja kolmisensataa muuta kaapparia vangittiin, Gutiérrez kuudeksi kuukaudeksi ja hänet erotettiin myös armeijasta.


title: Lucio Gutiérrez

text:
Päästyään vankilasta Gutiérrez aloitti populistisen kampanjan ja vasemmistopuolueiden ja alkuperäisväestön
Pachakutikin ja CONAIE:n tuella hänet valittiin presidentiksi perustamansa "Sociedad Patriótica - 21 de Enero" -puolueen ehdokkaana marraskuussa 2002.


title: Lucio Gutiérrez

text: Presidenttinä Gutiérrez alkoi kuitenkin soveltaa edeltäjäänsäkin tiukempaa talouspolitiikkaa ja 40 prosenttia budjetista osoitettiin ulkomaanvelan lyhennyksiin. Hallitus solmi myös Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n kanssa helmikuussa 2003 sopimuksen, jonka ehtoja edellinen hallinto oli pitänyt liian ankarana. Siihen kuului mm. kaasun hintojen korotus 375 %, palkkojen jäädytys vuoteen 2007 asti, lakko-oikeuden rajoitus julkisella sektorilla ja laajat yksityistämiset. Menetettyään aikaisemman tukensa hän liittoutui oikeistopuolueiden kanssa.


title: Lucio Gutiérrez

text: Joulukuussa 2003 Gutiérrez erotti 27 korkeimman oikeuden 31 tuomarista ja peruutti entisiä presidenttejä Abdala Bucaramaa ja Gustavo Noboaa vastaan käydyt oikeudenkäynnit. Tammi- ja helmikuussa seuraavana vuonna Quitossa ja Guayaquilssa oli 100 000 hengen mielenosoituksia.


title: Lucio Gutiérrez

text: Maan kongressi erotti hänet 20. huhtikuuta 2005 useita päiviä jatkuneiden mellakoiden jälkeen, sillä perusteella että hän oli "hylännyt perustuslailliset velvoitteensa", ja nimitti virkaatekeväksi presidentiksi loppukaudeksi varapresidentti Alfredo Palacion. Eron jälkeen Gutiérrez pakeni Brasilian suurlähetystöön ja siirtyi maanpakoon. Kolumbia myönsi hänelle turvapaikan, mutta hän palasi maahan lokakuussa 2005. Ecuadorissa Gutiérrez julisti kansainväliselle medialle olevansa edelleen maan laillinen valtionpäämies ja käyttävänsä kaikkia perustuslaillisia ja laillisia keinoja asemaansa palaamiseen. Gutiérrez pidätettiin maan turvallisuuden vaarantamisesta, mutta oikeus hylkäsi syytteet ja hänet vapautettiin marraskuussa 2006.


title: Lucio Gutiérrez

text: Gutiérrez asettui myös uudelleen ehdolle vuoden 2009 vaaleissa vannoen pitävänsä Yhdysvaltain dollarin maan valuuttana, luovansa työpaikkoja ja alentavansa korkoja.


title: Assistentti

text: Assistentti tarkoittaa yleisesti apulaista. Yliopistossa assistentti on määräaikainen tehtävä (tyypillisesti 3-5 vuotta), joka on tarkoitettu tieteellistä jatkotutkintoa eli lisensiaatin tai tohtorin tutkintoa suorittaville jatko-opiskelijoille. Työtehtäviin kuuluu tutkimustyön lisäksi opetustehtäviä, kuten harjoitusten pitoa, harjoitustöiden tai laboratoriotöiden ohjausta sekä joskus myös luennointia. Assistentti on nimikkeenä poistumassa ja vastaavasta tehtävästä käytetään jatkossa tutkijakoulutettavan nimikettä.


title: Assistentti

text: Riippumatta henkilön varsinaisesta asemasta tarkoittaa assistentti akateemisessa puhekielessä usein ketä tahansa yliopistossa opettavaa henkilöä, joka antaa pääsääntöisesti muuta kuin luennointiopetusta.


title: Assistentti

text: Erotukseksi varsinaisista assistenteista käytetään joskus termiä "tuntiassistentti" tarkoittamaan yliopistoissa tuntityönä muuta kuin luento-opetusta antavaa henkilöä. Tässä tehtävässä voi olla myös opiskelijoita, joilla ei vielä ole tutkintoa. Varsinaista tuntiassistentin nimikettä ei ole, vaan näitä tehtäviä hoitavat henkilöt ovat työnimikkeeltään sivutoimisia tuntiopettajia, tutkimusapulaisia tai tutkimusavustajia.


title: Assistentti

text:
Yliassistentti on yliopiston määräaikainen tehtävä (tyypillisesti 5 vuotta), johon pääsemiseksi vaaditaan pääsääntöisesti tohtorin tutkinto. Myös lisensiaatintutkinto tai ylempi korkeakoulututkinto ja erityinen perehtyneisyys alaan voi tulla kyseeseen.
Käytännössä yliassistentuuri on nykyään pätevöitymistehtävä tohtoreille, joskin tämä nimike on korvaantumassa nimikkeellä tutkijatohtori. Tavallisesti työtehtäviin kuuluu opetusta samaan tapaan kuten assistentillakin, mutta luennoinnin osuus on suurempi. Yliassistentit ohjaavat myös opinnäytetöitä, erityisesti kandidaattitasolla.


title: Dekaani

text: Dekaani ( 'kymmenenpäämies') on akateeminen ja kirkollinen hallintotehtävä.


title: Dekaani

text: Suomessa dekaani on yliopiston tiedekunnan johtaja. Dekaanin tehtävää ei mainita yliopistolaissa, joten nimikkeen käyttö riippuu yliopistosta. Dekaaniksi valittavan on oltava ennestään tiedekunnan professori. Dekaanin tehtävä on määräaikainen, ja tehtävään valitaan yleensä 3−5 vuoden ajaksi. Perinteisesti dekaanin on valinnut tiedekuntaneuvosto järjestäytyessään, mutta vuoden 2010 alusta voimaan tulleen yliopistolain myötä dekaanin nimitystapa riippuu yliopistosta.


title: Dekaani

text: Dekaani johtaa ja valvoo tiedekunnan toimintaa ja kehittämistä sekä toimii tiedekuntaneuvoston tai tiedekunnan johtokunnan puheenjohtajana. Dekaanin ollessa estynyt hänen tehtäviään hoitaa varadekaani.


title: Dekaani

text: Dekaani voi vastata myös tiedekuntaa suuremman yliopiston osan hallinnoinnista. Tällainen tehtävä oli jonkin aikaa Aalto-yliopistossa käytössä ollut johtava dekaani.


title: Dekaani

text:
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon tuomiokapitulin virastossa hiippakuntadekaani johtaa hiippakunnallista seurakuntia tukevaa toiminnallista työtä. Aikaisemmin kyseisen viran haltijasta käytettiin nimitystä hiippakunnan pääsihteeri.
Dekaani ("decanus") tarkoitti alun perin Rooman keisarikunnan armeijassa ja sittemmin luostareissa kymmenen sotilaan ja munkin päämiestä. Ensimmäisten yliopistojen syntyessä usein luostareiden yhteyteen nimike siirtyi tarkoittamaan eriasteisia hallintotehtäviä yliopistoissa.


title: Dekaani

text: Varsinkin englanninkielisessä maailmassa dekaani () voi tarkoittaa myös muunlaista hallintotehtävää kuin tiedekunnan johtamista. Toisaalta dekaani voi myös vastata jostain toiminta-alueesta kuten opiskelijapalveluista. Myös vuosikursseilla voi jokaisella olla oma dekaaninsa.


title: Dekaani

text: Dekaania käytetään jokin verran myös alemmissa oppilaitoksissa tarkoittamassa hallintotehtävää.


title: Dekaani

text: Dekaani on yhä käytössä myös katolisen ja anglikaanisen kirkon eri tasoisista johtotehtävistä. Esimerkiksi Joseph Alois Ratzinger (edellinen Rooman piispa ja katolisen kirkon johtaja) oli kardinaalikollegion dekaani, kunnes hänet valittiin Rooman paaviksi.


title: Laajavuori

text: Laajavuori on mäki Jyväskylässä Kortepohjan asuinalueen vieressä. Alue on vain muutaman kilometrin päässä kaupungin keskustasta, ja siellä on laskettelu- ja vapaa-aikakeskus. Laajavuoren lähellä on Vuorilampi-niminen pieni lampi. Laajavuori kohoaa hyppyrimäkien ja hissien yläasemien välissä lähes 227 metrin korkeuteen. Laajavuoren alueella sijaitsee myös Matti Nykäsen mäki.


title: Laajavuori

text: Jyväskylän päättäjät suunnittelivat alueelle hiihtokeskusta vuodesta 1954 alkaen. Sen rakentaminen alkoi vuonna 1961. Ensimmäinen laskettelurinne (nykyinen kilparinne) avattiin 13. tammikuuta 1963. Hissin pituus oli 250 metriä, ja nousu maksoi ensimmäisenä talvena 30 penniä. Murtomaahiihtäjien tukikohtana oli Jyväskylän Hiihtoseuran maja. Suurempi ”kansanrinne” avattiin laskettelijoiden käyttöön vuonna 1966. Hyppyrimäki valmistui 1965 ja se nimettiin Matti Nykäsen mäeksi 22. helmikuuta 1988. Laajavuoren rallipolulla ajettiin vuosittain Suomen rallin erikoiskoe vuosina 1972–1996. Jyväskylän kaupunki myi laskettelukeskuksen ja vuokrasi sen alueet yksityisille yrityksille vuonna 2011.


title: Laajavuori

text: Yhdeksän laskettelurinteen lisäksi on tarjolla kilparinne sekä kaksi lastenrinnettä. Hiihtolatuja on yhteensä 62 kilometrin edestä. Talvisin alueella on järjestetty muun muassa hiihtosuunnistuskilpailuja. Laajavuoren aktiviteetteihin on jo useamman vuoden ajan kuulunut myös alamäkiluistelurata. Laajavuoren radalla on järjestetty vuosina 2016–2019 kansainvälisiä Red Bull Crashed Ice -osakilpailuja. Ravintola- ja majoituspalvelut löytyvät Retkeilyhotelli Laajiksesta mäen juurelta sekä parin sadan metrin päässä sijaitsevasta Kylpylähotelli Laajavuoresta. Läheiseltä Vuorilammelta voi vuokrata savusaunaa. Alueella toimii lisäksi 88-paikkainen Caravan-alue matkailuvaunuille.


title: Laajavuori

text: Kesäisin Laajavuoressa voi ulkoilla lenkkeilypoluilla ja ajaa maastopyörillä. Vuodesta 2014 alueella on ollut köysiseikkailupuisto. Seikkailupuistoon on rakennettu sen jälkeen vielä lisää ratoja, joista viimeisin avautui vuonna 2018. Laajavuoressa järjestetään myös maastopyörä- sekä alamäkiajokisoja. Tarjolla on myös maksullinen 18-väyläinen frisbeegolfrata, ja läheisellä Vuorilammella pienempi ilmainen rata.


title: Bamako

text: Bamako on Malin pääkaupunki, joka sijaitsee maan lounaisosassa, Niger-joen varrella. Sen asukasluku on noin 1 800 000 (2009) ja se on maailman kuudenneksi nopeimmin kasvava kaupunki.


title: Bamako

text: Bamako on alun perin muodostunut Niger-joen pohjoisrannalle, mutta kaupungin kasvaessa myös etelärannalle joen yli kulkemaan rakennettiin siltoja, Pont des Martyrs ja Pont du Roi Fahd. Tulvavaaran vuoksi lähelle joen rantaa ei ole voitu rakentaa mitään esimerkiksi vanhin joen yli kulkeva silta on nykyään veden peitossa suurimman osan vuodesta. Maasto Bamakossa matalaa ja tasaista, lukuun ottamatta kaupungin pohjoispuolella sijaitsevia tulivuoren jäännöksiä, joiden lähellä sijaitsevat myös presidentin palatsi ja keskussairaala.


title: Bamako

text: Aikaisemmin kaupungin länsipuolella sijaitsi myös sotilaslentokenttä, mutta sen sulkemisen jälkeen alueelle kehittyi edelleen vilkkaasti kasvava ja kehittyvä teollisuus- ja kauppa-alue nimeltään ACI 2000. Alkuperäinen kaupallinen keskusta sijaitsi joen pohjoispuolella Avenue du Fleuve-, Rue Baba Diarra, ja Boulevard du Peuple -katujen reunustamalla alueella.


title: Bamako

text: Keskusta on usein erittäin täynnä ihmisiä, ilmanlaatu on heikko ja hintataso on ympäristöä merkittävästi korkeampi. Bamakossa sijaitsevat myös Malin kansalliskirjasto, kansainvälinen lentokenttä, kansallismuseo, eläintarha ja useita muita nähtävyyksiä sekä kansallisesti merkittäviä kohteita. Dakarin–Nigerin rautatie yhdistää Bamakon Senegalin pääkaupunkiin Dakariin ja idässä Koulikoroon.


title: Bamako

text: Malin itsenäisyyden aikana ovat Saudi-Arabia ja Kiina invenstoineet kaupunkiin ja parantaneet sen infrastruktuuria.


title: Bamako

text: Kaupungin nimi on peräisin bambarankielisistä sanoista "bama" () ja "Ko" ().


title: Bamako

text: Bamako on ollut asutettuna paleoliittiselta kaudelta lähtien, mutta varsinainen Bamakon perustaminen tapahtui 1600-luvulla. Kaupunki oli tärkeä markkinapaikka ja Malin imperiumin tärkein islamilaisuuden tutkimus- ja opintokeskus, kunnes kaupunki alkoi 1800-luvulla rappeutua. Vuonna 1883 ranskalaiset joukot valloittivat alueen ja vuonna 1908 Bamakosta tuli Ranskan Sudanin pääkaupunki.


title: Bamako

text: Malin itsenäisyyden koittaessa 1960 kaupungissa asui vain noin 160 000 asukasta. 1960- luvulla Mali noudatti sosialistista talousjärjestelmää ja Neuvostoliitto teki sinne investointeja. Valtiollistetut yritykset eivät kuitenkaan olleet kannattavia ja kaupungin infrastruktuuri alkoi heiketä.


title: Bamako

text: Vuonna 1991 Bamakossa järjestettiin suuri protestimarssi, jonka tukahduttaminen johti satojen henkilöiden kuolemaan. Seuraavana vuonna sotilashallitus luopui vallasta.


title: Bamako

text: Vuonna 2015 ainakin kymmenen aseistautunutta miestä hyökkäsi kaupungissa sijaitsevaan Radisson Blu Hotel -hotelliin. Hyökkäyksessä otettiin panttivangeiksi 170 ihmistä, joista 30 oli hotellin työntekijöitä. Hotelli-iskussa kuoli yli 20 ihmistä.


title: Bamako

text: Nykyään Bamakossa asuu arviolta kaksi miljoonaa ihmistä. Kaupunki kärsii pahenevista liikenneruuhkista ja puhtaasta vedestä on puutetta.


title: Bamako

text: Bamakon musiikkielämä on saavuttanut kuuluisuutta. Malin musiikki eli 1990-luvulla nousukauttaan. Bamakosta tuli myös Malin musiikkielämän keskus ja kuuluisat muusikot kuten Salif Keita ja Ali Farka Touré houkuttelivat myös muita soittajia kaupunkiin. Vilkas musiikkielämä on houkutellut myös turisteja ja sitä esitetään ravintoloissa. Länsimaiset muusikot, kuten Robert Plant ja Manu Chao ovat käyneet esiintymässä Bamakossa.


title: Bamako

text: Suurin osa Bamakon asukkaista on muslimeja, mutta kaupungissa on myös uskonnollisina vähemmistöinä kristittyjä ja animisteja.


title: Kortepohja

text: Kortepohja on noin 9 800 asukkaan kaupunginosa Jyväskylässä. Nimensä alue sai siten, että otettiin paikannimen Kortesuo alkuosa ja paikannimen Rautpohja loppuosa nimeksi. Kortepohjaa, samoin kuin Helsingin Itä-Pasilaa suunniteltaessa palattiin ruutukaavaan.


title: Kortepohja

text: Kortepohjassa sijaitsee suuri osa Jyväskylän ylioppilaskunnan opiskelija-asunnoista, noin 2 000 asukkaan ylioppilaskylä. Kortepohjan kupeessa on Laajavuoren laskettelurinne. Kortepohja on kerrostalovaltainen alue; lisäksi siellä on rivitaloja, joita kutsutaan "legotaloiksi". Kortemäen omakotialue sijaitsee Kypärämäen länsirinteellä. Maantieteellisen Kypärämäen huippu kuuluu myös Kortepohjan kaupunginosaan. Kortemäestä pääsee autolla muualle Kortepohjaan vain Kypärämäen kautta.


title: Kortepohja

text: Arkkitehdit Bengt Lundsten ja Esko Kahri suunnittelivat Kortepohjan asuinalueen 1964–1968. Alue on rakennettu pääosin 1960- ja 1970-luvulla. Kortesuon alueen rakennuskanta on valmistunut enimmäkseen 1990-luvulla ja 2000-luvun ensikymmenellä.


title: Kortepohja

text: Rap-artistit kuten Tohtori Getto, Lyttä, Gettomasa, Mike Mo ja Super Duve ovat tehneet Kortepohjaa tunnetuksi suomalaisessa rapkulttuurissa.


title: Kortepohja

text: Nykyinen Kortepohjan alue tuli osaksi Jyväskylää vuonna 1941. Se nimettiin Kortepohjaksi virallisesti vuonna 1965. Alueen asemakaava hyväksyttiin vuonna 1966 ja rakentaminen aloitettiin seuraavan vuoden aikana. 1970-luvulla Kortepohjaan rakennettiin koulu, päiväkoti, ostoskeskus, kirjasto ja kirkko, ja 1980-luvun alkuun mennessä kaupunginosaa pidettiin valmiina. Tämän jälkeen alkoi täydennysrakentaminen, josta syntyi muun muassa Kortesuon 1990-luvulla ja 2000-luvun ensikymmenyksellä valmistunut asuinalue.


title: Kortepohja

text: Kortemäki on asuinalue Jyväskylässä Kortepohjan länsiosassa. Sen eteläosan omakotitalot ovat enimmäkseen jälleenrakennuskauden taloja, useimmat pohjoisosan omakoti- ja rivitalot 1970–1980-luvulla rakennettuja, tosin vielä 2000-luvun alussa alueelle rakennettiin vähän lisää. Alueen kokoojakatuna on Pyssymiehenkatu, josta alueen muut kadut haarautuvat. Nykyinen Kortemäen eteläosa oli ennen pohjoisosan rakennusta osa Kypärämäkeä ja vaikka nykyään Kortemäki virallisesti kuuluu Kortepohjan kaupunginosaan, on sillä läheiset yhteydet Kypärämäkeen: se kuuluu Kypärämäen äänestysalueeseen sekä Kypärämäen-Köhniön asukasyhdistyksen toimialueeseen ja autotieyhteys sinne on pelkästään Kypärämäen kautta. Kortemäkeen kulkevat Jyväskylän liikenteen bussit 1 ja 2.


title: Viitaniemi

text: Viitaniemi on Nisulan kaupunginosaan kuuluva pienalue Jyväskylässä.


title: Viitaniemi

text: Viitaniemen asuinalue koostuu vuosina 1959–1964 rakennetuista kerros- ja rivitaloista. Alueen rakennutti Asuntosäätiö arkkitehti Jorma Järven vuonna 1958 laatiman asemakaavan pohjalta. Se on Jyväskylän ensimmäinen lähiö, ja sitä pidetään rakennushistoriallisesti merkittävänä. Viitaniemi edustaa aikakautensa puutarhakaupunki-ideologiaa. Vuonna 2007 alueelle laadittiin säilyttävä suojelukaava.


title: Viitaniemi

text: Viitaniemen alue kuuluu Museoviraston ylläpitämälle valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen listalle. Viitaniemessä on myös laajoja hoidettuja viheralueita kaupunkilaisten virkistyskäytössä. Viitaniemessä on Alvar Aallon suunnittelema 13-kerroksinen Viitatorni, joka oli pitkään Jyväskylän korkein rakennus. Viitatorni, kuten muutkin alueen kerrostalot, on väriltään valkoinen.


title: Viitaniemi

text: Viitaniemessä sijaitsevat Viitaniemen koulu, Jyväskylän ammattiopiston Viitaniemen kampus, Viitaniemen liikuntapuisto eli Nisulan monttu, Stavangerin puisto, Viitaniemen uimaranta ja Viitaniemen liikennepuisto.


title: Säynätsalo

text: Säynätsalo on entinen Suomen kunta ja nykyisin osa Jyväskylää. Asukkaita on noin 3 000 (2005). Säynätsalo oli vuoden 1993 alusta vuoden 2008 loppuun asti Jyväskylän eksklaavi, koska sillä ei ollut yhteistä rajaa muun kaupungin kanssa, vaan väliin jäi osa Muuramen kuntaa. Jyväskylän maalaiskunnan ja Jyväskylän yhdistyessä 1. tammikuuta 2009 yhteys kuitenkin muodostui, joskin vain vesiraja Päijänteen Hauhonselällä. Liikenneyhteys alueelle tulee jatkossakin vain Muuramen kautta. Muuramen ja Jyväskylän mlk:n lisäksi Säynätsalolla oli lyhyt yhteinen vesiraja Toivakan kanssa. Säynätsalon liittymisestä vapaaehtoisesti Jyväskylään vuonna 1993 seurasi toinenkin erikoisuus: sekä Säynätsalossa että siihenastisessa Jyväskylässä oli Huvilatie, Kauppakatu ja Kirkkotie, mutta minkään kyseisestä kuudesta kadusta nimeä ei pitkään aikaan muutettu. Niinpä Jyväskylässä oli siitä lähtien kaksi Huvilatietä, kaksi Kauppakatua ja kaksi Kirkkotietä. Myöhemmin nimet on muutettu, muun muassa Säynätsalon entinen Kauppakatu on nyt Omenatie. Säynätsalo oli maapinta-alaltaan Suomen toiseksi pienin kunta heti Kauniaisten jälkeen.


title: Säynätsalo

text: Säynätsalon asutus sijaitsee Säynätsalon saaressa, Lehtisaaressa ja Isossa-Mäntysaaressa, jotka kuuluvat Säynätsaloon kokonaan, Muuratsalon saaressa, joka kuuluu osaksi Säynätsaloon, osaksi Muurameen sekä Päijänteen rannalla sijaitsevalla maakaistaleella Kinkovuoren alueella, joka on rakennettu vasta Säynätsalon kunnan lakkauttamisen jälkeen. Lisäksi Säynätsaloon kuuluu eräitä asumattomia pikkusaaria kuten Kaakkosaari, Korpinen, Lappi sekä Säynätsalon saareen pistävän Sisälmyslahden suulla oleva nimetön pikkusaari.


title: Säynätsalo

text: Säynätsalon tehdasyhdyskunta sai alkunsa vuonna 1897, kun kauppaneuvos Johan Parviainen päätti hankkia Säynätsalon asumattoman saaren. Seuraavana vuonna Parviaisen perhe perusti saarelle ensimmäisen sahan. Yhteisö syntyi siis pääasiallisesti teollisuuden ympärille, sillä Parviaisen ostaessa Korpilahden kuntaan kuuluneen Säynätsalon saaren, oli koko saaressa ainoastaan yksi lato eikä lainkaan pysyvää ihmisasutusta. Ensimmäiset asunnot valmistuivatkin jo 1897, ja vuonna 1914 saaren toiminta laajeni, kun liiketoimintansa aloitti myös Säynätsalon vaneritehdas. Vuoteen 2016 mennessä, muuta teollista toimintaa edustaa yhä Kiitokori-ryhmään kuuluva Saurus-paloautoja valmistava Sammutin Oy:n tehdas. Saarelle kuului myös talotehdas, kunnes Finndomo sulki sen kesällä 2009.


title: Säynätsalo

text: Vuonna 1921 Korpilahden kunnasta erosi Muuramen kunta, johon alun perin kuului myös Säynätsalo. Säynätsalolaisten mukaan Muurame ei kunnolla huolehtinut Säynätsalon kehittämisestä, vaikka sieltä tuli yli puolet Muuramen kunnan verotuloista. Säynätsalon eroamisaie tuli Muuramen valtuuston tietoon vuonna 1922, ja valtioneuvosto vahvisti Säynätsalon eron Muuramesta muutama viikko myöhemmin. Säynätsalon ensimmäiset kunnallisvaalit pidettiin kesäkuun lopulla 1924 ja Säynätsalon kunnanvaltuuston ensimmäinen kokous noin kuukausi myöhemmin. Maa-alue käsitti tällöin vain Säynätsalon saaren. 1935 Lehtisaari ja Muuratsalon pohjoisosa liitettiin kuntaan. 1960-luvulla ja uudestaan vuonna 1980 Säynätsalo sai lisää alueita Muuratsalosta. Säynätsalo oli Suomen järvisin kunta. Yli puolet kunnan alueesta oli järveä. Varsinkin kunnaksi, joka ei ollut kaupunki eikä kauppala, se oli poikkeuksellinen: taajamaväestön osuus sen koko väestöstä oli yli 90 %, lähes 80 prosenttia kunnan ammatissa toimivasta väestöstä palveli teollisuutta eikä maataloutta kunnassa ollut juuri lainkaan. Säynätsalo oli aikoinaan Suomen tiheimmin asuttu maalaiskunta. Säynätsalosta tuli osa Jyväskylää kuntaliitoksen yhteydessä 1993. Tästä huolimatta Säynätsalon seurakunta liitettiin Jyväskylän kaupunkiseurakuntaan vasta vuoden 2005 alussa.


title: Säynätsalo

text: Jämsän ja Jyväskylän välisen rataosan rakennustyöt aloitettiin tammikuussa 1964, kun alettiin rakentaa ratayhteyttä Jyväskylästä Säynätsaloon. Ratayhteys Säynätsaloon valmistui tavaraliikennettä varten vuonna 1970, mutta liikenne Säynätsalon radalla lopetettiin kokonaan vuonna 2001 ja rata purettiin vuonna 2005.


title: Säynätsalo

text:
Alueen luonto Päijänteen ranta-alueineen on erityisen kaunista ja Säynätsalo tunnetaankin Jyväskylän saaristokaupunginosana. Säynätsalo on veneilijöiden suosiossa, suurin satama on Jyväskylän Veneseuran Juurikkasaaren satama saaren pohjoispuolella. Juurikkasaari on myös Päijännepurjehduksen, Suomen sisävesien suurimman purjehdustapahtuman, pohjoinen tukikohta.
Lehtisaarion taajamamaisesti rakennettu Päijänteen saari Säynätsalossa. Se sijaitsee Säynätsalon ja Muuratsalon saarten välissä, joihin molempiin on Lehtisaaresta siltayhteys. Säynätsaloon pääsee Lehtisaaresta komeaa, vuonna 1957 valmistunutta Louhunsalmen riippusiltaa pitkin. Säynätsalon saaren kautta Lehtisaaresta on siltayhteys myöskin mantereelle. Palveluina saarella on koulukeskus sekä Perälän museokauppa.


title: Säynätsalo

text: Kinkovuori on asuinalue Säynätsalon luoteisosassa. Asuinalue on maastollisesti Kinkovuoren eteläpuolista rinnettä. Alueen rakentaminen alkoi vuonna 2003. Kinkovuoressa on omakotitalojen lisäksi rivi- ja pienkerrostaloja. Vuoden 2007 alkupuolella Kinkovuoren ja Karkaussaaren asuinalueilla oli 250 asukasta mutta niistä tulee 1 000 asukkaan asuinalue.


title: Säynätsalo

text: Karkaussaari on aivan Päijänteen rannassa oleva pieni asuinalue Kinkovuoren eteläpuolella, yhdystien 6090 toisella puolella. Alueelle on rakennettu vuodesta 2004 lähtien omakoti- ja rivitaloja. Karkaussaari ei ole nimestään huolimatta saari.


title: Säynätsalo

text: Säynätsalon rakennettu ympäristö on Suomen oloissa kulttuurihistoriallisesti ja arkkitehtonisesti arvokasta. Tehdas oli alueen suurin maanomistaja ja ohjasi maankäyttöä ja rakennustoimintaa teettämällä asemakaavoja ja rakennusten tyyppipiirustuksia nimekkäillä suunnittelijoilla, joista tunnetuimpia ovat arkkitehdit Wivi Lönn ja Alvar Aalto. Jo 1900-luvun alkuvuosina Parviaisen tehtaiden rakennuksia suunnitteli professori Yrjö Blomstedt. Lönnin arkkitehtuuria on saarten alueella runsaasti ja hän suunnitteli asemakaavojen lisäksi omakotitalojen tyyppipiirustuksia ja julkisia rakennuksia 1920-luvulla, kuten Hoitokoti Hannalan ja Isosauna-nimellä tunnetun tiilisen saunarakennuksen saaren itärannalla. Säynätsalon kirkon suunnittelivat Armas Lindgren ja Bertel Liljequist. Vuonna 1927 käyttöön vihityn kirkon lahjoitti seurakunnalle tehtaiden silloinen toimitusjohtaja, Suomen ensimmäinen naispuolinen kauppaneuvos Hanna Parviainen. Kirkon erikoisuus on saaren tehtaiden koivuvanerista tehty sisäkatto, ns. kasettikatto.


title: Säynätsalo

text: Kansainvälisesti tunnetuimmat kohteet ovat Aallon punatiilikauden arvostetuimpiin töihin kuuluvat Säynätsalon kunnantalo ja Muuratsalon koetalo 1950-luvulta. Kunnan järjestämän arkkitehtuurikilpailun voittajatyönä toteutetussa kunnantalossa on Jyväskylän kaupungin aluetoimiston ja kirjaston lisäksi liike- ja asuintiloja. Muuratsalon koetalo on Aallon kesäasunto, jonka esikuva on antiikin atriumtalo. Talo on Alvar Aalto -säätiön hallinnassa ja sinne järjestetään kesällä opastettuja käyntejä. Koetalon alueella on nähtävillä myös Aallon suunnittelema Nemo propheta in patria -vene. Aallon töiden vuoksi Säynätsalo on kansainvälisesti tunnettu, erityisesti arkkitehtien ja arkkitehtiopiskelijoiden suosima matkakohde.


title: Säynätsalo

text: Säynätsalon ja Lehtisaaren yhdistää Bruno Kivisalon suunnittelema 178 metriä pitkä Louhunsalmen riippusilta, joka on jänneväliltään Suomen seitsemänneksi pisin silta. Entisen kunnan alueelta löytyvät myös Wäinö Aaltosen veistokset "Mies mieheltä" ja "Tanssijatar".Jyväskylän Liikenne


title: Säynätsalo

text: Säynätsalon pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla muikkupata ja reikäleipä.


title: Kinkomaa

text: Kinkomaa on Muurameen Kinkomaan sairaalan ympärille, Päijänteen läheisyyteen syntynyt asuinalue. Muuramen keskustasta Kinkomaalle on matkaa kahdeksan kilometriä, Säynätsalon keskustasta neljä kilometriä ja Jyväskylän keskustasta 12 kilometriä. Kinkomaa sijaitsee Jyväskylän kahden kaupunginosan, Keljonkankaan ja Säynätsalon välissä, minkä seurauksena tie Muuramen keskustaan kulkee Jyväskylän alueen kautta. Kinkomaan asukasluku on yli 1400, ja se on toinen Muuramen taajamista yhdessä kunnan keskustan kanssa. Näissä taajamissa asuu suurin osa muuramelaisista.


title: Kinkomaa

text: Varhaisin todiste Kinkomaalla sijainneesta asutuksesta on kivikauden loppupuolelle ajoitettu kivikirves. Hiihtolatu Säynätsalosta Kortteisen rantaan tehtiin 1920-luvulla, ja alueen ensimmäisen auton hankki Rikhard Salonen vuonna 1925.


title: Kinkomaa

text: Kinkomaalle valmistui 200 oppilaspaikan koulu 1-6 vuosiluokan oppilaille maaliskuussa 2016. Rakentamisen yhteydessä kouluun liitettiin vuonna 1998 valmistunut liikuntasali. Alakoulun lisäksi alueella on kaksi yksityistä päiväkotia. Koulun läheisyydessä on myös urheilukenttä sekä tekojääkaukalo.


title: Kinkomaa

text: Kinkomaan keskustaan rakennettiin ruokakauppa syksyllä 2016.


title: Kinkomaa

text: Kinkomaan sairaala-alue on valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö, ja museovirasto suojelee sen päärakennusta. Sairaalan tiloissa on erilaisia palveluja, kuten parturi-kampaamo, hyvinvointipalveluja ja lounasruokala.


title: Kinkomaa

text: Suomen Kansalliskirjaston mukaan Kinkomaa tarkoittaa "pienten vuorten maata". Alun perin nimen on ajateltu viittaavan jäätyneisiin "kinkamiin", joita rengit rikkoivat keväisin puunuijalla. Kinkamat syntyivät, kun savipellot kuokittiin syksyllä ja kynnökset jäätyivät. Myös painon alle laitettavaa tuohilevynippua kutsutaan kingoksi.


title: Kinkomaa

text: Jyväskylän seudun joukkoliikenteen linja-autovuorot 16 ja 16M liikennöivät Jyväskylän ja Säynätsalon suuntaisesti Kinkomaantiellä. Linja-autovuoro 21 liikennöi Jyväskylän, Säynätsalon ja Muuramen suuntaisesti.


title: Kinkomaa

text: Moottoroitu lossi liikennöi Kinkomaan alueen vesistöissä vuosina 1930–1947.


title: Pinaatti

text: Pinaatti ("Spinacia oleracea") on ruohokasveihin kuuluva vihannes. Sen lehdet ovat "ruttuiset" ja tummanvihreät. Talvilajikkeiden väri on tosin hieman vaaleampi. Se on tullut Eurooppaan Persiasta 1000-luvulla, kun arabit valloittivat Espanjan. Persiassa sitä on viljelty ainakin jo neljännellä vuosisadalla. Arabialainen kirjailija Ibn al-Awam totesi pinaatista 1100-luvulla, että se on "vihannesten prinssi".


title: Pinaatti

text: Pinaatti on tunnettu rautapitoisuudestaan, vaikka todellisuudessa siinä on yhtä paljon rautaa kuin vihreissä vihanneksissa keskimäärin. Sen sisältämät oksaalihapot kuitenkin vaikeuttavat raudan imeytymistä. Lisäksi oksaalihappo sitoo kalsiumia. Siksi pinaatti tarjotaankin usein maitokastikkeen kera. Pinaattia käytetään ruoanlaitossa yleensä kastikkeen osana, pinaattikeitossa tai täytteenä esimerkiksi pastassa. Täytteenä käytettäessä pinaatti yhdistetään usein ricotta-juustoon ja kananmuniin. Yleensä pinaatti kypsennetään keittämällä, mutta joitakin hentolehtisiä pinaattilajikkeita voi käyttää tuoreena salaatissa. Kypsennettäessä pinaatti painuu kasaan erityisen paljon. Litra tuoretta pinaattia saattaa kypsennyksen jälkeen olla tilavuudeltaan enää desin verran. Usein pinaattia käytetään värjäämään ruokaa. Paté tai terriini saa vihreän koristeraidan, kun johonkin osaan taikinaa lisätään hienonnettua pinaattia, mutta myös vihreä pasta on saanut värinsä pinaatista.


title: Pinaatti

text: Keskiajan lopulla ja 1600-luvulla pinaatti oli erittäin muodikas vihannes, etenkin sen värjäävien ominaisuuksiensa vuoksi. Silloisissa resepteissä pinaattia yhdistettiin yleensä makeisiin ruokiin. Sokerin varmaan ajateltiin tasapainottavan pinaatin makua. Hieman kitkerästä mausta johtuen pinaatti jakaa ihmisten mielipiteitä voimakkaasti. Toiset rakastavat sen makua, ja toiset eivät voi sietää sitä. Kirjassa "Flaubert's Dictionnaire des idées" Le Prudhomme toteaa pinaatista seuraavaa: "Inhoan sitä ja olen onnellinen inhotessani sitä, koska, jos pitäisin siitä, söisin sitä, enkä voi sietää sitä".


title: Pinaatti

text: Vuonna 1870 tehtyjen laskelmien perusteella pinaatin luultiin sisältävän kymmenenkertaisen määrän rautaa verrattuna todelliseen arvoon. Tämän uskomuksen seurauksena esimerkiksi Kippari-Kalle saa voimansa pinaatista. Lopulta vuonna 1937 kävi kuitenkin ilmi, että käsitys pinaatin valtavasta rautapitoisuudesta perustui laskelmissa tapahtuneeseen desimaalivirheeseen, joka oli päässyt leviämään hämmästyttävän laajalle. Karoliinisen instituutin hiirillä tekemässä tutkimuksessa juomaveteen lisätty nitraatti, jota on myös esimerkiksi pinaatissa, vahvisti hiirien lihaksia.


title: Pinaatti

text: Suomessa teollisesti jalostettava pinaatti tuotetaan Huittisissa.


title: Nu-jazz

text: Nu-jazz eli elektro-jazz kehittyi 1990-luvulla. Kyseessä on musiikkityyli, jossa on sekoitettu jazzia ja elektronista musiikkia. Nu-jazzin erottavat erilaisesta elektromusiikista "house beatit". Usein musiikissa käytetään myös perinteisiä soittimia. Nu-jazz-yhtyeitä ovat muun muassa ranskalainen St Germain, saksalainen Jazzanova ja brittiläinen Fila Brazilia. Nu-jazz on sukua acid jazzille (eli groove jazzia), joka on kuitenkin lähempänä aikaisempaa funkia, soulia tai rhythm and bluesia. Suomalaiset yhtyeet RinneRadio ja Nuspirit Helsinki edustavat tätä tyyliä.


title: Desmond Tutu

text: Desmond Mpilo Tutu (s. 7. lokakuuta 1931 Klerksdorp, Transvaalin provinssi, Etelä-Afrikka) on eteläafrikkalainen anglikaanisen kirkon Kapkaupungin arkkipiispa, joka tuli 1980-luvulla tunnetuksi apartheidin vastustajana ja on sittemmin jatkanut toimintaansa ihmisoikeuksien puolustajana ja toiminut muun muassa Etelä-Afrikan totuuskomission puheenjohtajana. Tutulle myönnettiin Nobelin rauhanpalkinto vuonna 1984. Tutu on tehnyt runsaasti työtä rotuerottelun ehkäisemiseksi.


title: Desmond Tutu

text: Tutu syntyi Klerksdorpissa, Transvaalin provinssissa 7. lokakuuta 1931. Perhe muutti Johannesburgiin Tutun ollessa 12-vuotias. Hän olisi halunnut opiskella lääkäriksi, mutta koska perheellä ei ollut varaa siihen, hän seurasi isänsä jalanjäljissä opettajaksi. Tutu opiskeli 1951–1953 Pretorian Bantu Normal Collegessa ja opetti sen jälkeen vuoteen 1957 Johannesburgin Bantu High Schoolissa. Hän kuitenkin erosi vastalauseena eteläafrikkalaiselle kasvatus- ja koulutuslaille, joka vahvasti tuki rotuerottelua ja epätasa-arvoa. Se muun muassa kielsi eri rotujen opiskelun samoissa ryhmissä ja heikensi siten Etelä-Afrikan mustan väestön opiskelumahdollisuuksia. Tutu jatkoi opintojaan teologian saralla, ja vuonna 1960 hänet vihittiin anglikaanipapiksi. Hän siirtyi työskentelemään pappina keskustelua herättäneessä Fort Haren yliopistossa, joka oli yksi harvoja eteläisen Afrikan laatukouluja mustille opiskelijoille. Tutu meni 1955 naimisiin Leah Nomalizon kanssa. Heillä on neljä lasta: Trevor, Theresa, Naomi ja Mpho.


title: Desmond Tutu

text: Tutu suoritti 1962–1966 teologian kandidaatin ja maisterin tutkinnot Lontoon King's Collegessa. Opintojen jälkeen hän palasi Etelä-Afrikkaan, missä jatkoi mustaihoisen papiston kouluttamista vuosina 1967–1972. Hän kirjoitti pääministeri Vorsterille kirjeen, jossa hän kuvasi tilannetta Etelä-Afrikassa ”ruutitynnyriksi, joka voi räjähtää milloin tahansa”. Hän ei koskaan saanut vastausta kirjeeseensä. Ruutitynnyri räjähti, kun 1975 bantujen kouluissa määrättiin pakolliseksi opetuskieleksi afrikaans, jota harvat opettajat tai oppilaat osasivat. Koululaisten mielenosoitus johti väkivaltaisuuksiin, joissa kuoli ainakin kaksi lasta.


title: Desmond Tutu

text: Vuonna 1972 Tutu palasi Isoon-Britanniaan, jossa hänet nimitettiin kirkkojen maailmaneuvoston teologisen kasvatusrahaston varajohtajaksi. Hän palasi Etelä-Afrikkaan jälleen vuonna 1975, ja hänet nimitettiin Johannesburgissa sijaitsevan St. Maryn tuomiokirkon rovastiksi ja oli siten ensimmäinen musta henkilö kyseisessä virassa. Tutu on nimitetty useiden yliopistojen kunniatohtoriksi sekä Yhdysvalloissa että Britanniassa.


title: Desmond Tutu

text: Vuonna 1976 syttyivät Soweton mellakat, kun hallitus suunnitteli lisäävänsä afrikaansin käyttöä mustissa kouluissa. Tapahtuma kehittyi massiiviseksi kapinaksi rotuerottelua vastaan. Siitä lähtien Tutu tuki maansa taloudellista boikotointia. Hän oli Lesothon piispa vuodesta 1976 vuoteen 1978, jolloin hänestä tuli Etelä-Afrikan kirkkojen neuvoston pääsihteeri. Tässä asemassa hän pystyi jatkamaan työtään rotuerottelua vastaan lähes kaikkien kirkkojen luvalla. Tutu puolusti johdonmukaisesti sovintoa kaikkien asianosaisten välillä kaikissa kirjoituksissaan ja luennoissansa kotimaassa ja ulkomailla. Tutu sai 1984 Nobelin rauhapalkinnon. Nobel-komitea mainitsi hänen roolinsa ”yhdistävänä johtohahmona kampanjassa apartheid-ongelman ratkaisemiseksi Etelä-Afrikassa”. Tutusta tuli 7. syyskuuta 1986 ensimmäinen Etelä-Afrikassa anglikaanikirkkoa johtanut musta henkilö.


title: Desmond Tutu

text: Vuonna 1995 presidentti Nelson Mandela nimitti Tutun johtamaan totuuskomissiota, jonka tehtävänä oli tutkia apartheidin ajan mahdollisia ihmisoikeusrikkomuksia. Tämän työn johdosta hän sai 1999 Sydneyn rauhanpalkinnon.


title: Desmond Tutu

text: Tutu palasi 2004 Isoon-Britanniaan King's College Londonin vierailevaksi professoriksi ja piti luentosarjan, jolla juhlistettiin Collegen 175. vuosipäivän merkkivuotta. 78-vuotias Tutu ilmoitti kesällä 2010 vetäytyvänsä julkisuudesta ja julkisista tehtävistään voidakseen viettää eläkepäiviään perheensä parissa.


title: Desmond Tutu

text: Tutu uskoo Israelin valtion palestiinalaisiin suuntaaman kohtelun olevan yksi apartheidin muoto. Hän on toistuvasti pyytänyt Israelin hallitusta kunnioittamaan palestiinalaisten ihmisarvoa, olipa hän muslimi tai kristitty.


title: Desmond Tutu

text: Nobelisti on myös ilmaissut tukensa Länsi-Papuan itsenäisyysliikkeelle ja arvostellut YK:n roolia Indonesian Länsi-Papuan valtauksessa. Tutu sanoi: ”Useita vuosia Etelä-Afrikan ihmiset kärsivät sorron ja rotuerottelun ikeen alla. Monet ihmiset kärsivät yhä raa’asta sorrosta ja heidän ihmisarvonsa kielletään. Yksi tällainen ihmisjoukko on Länsi-Papuan kansa.”


title: Desmond Tutu

text: Tutu on myös arvostellut ihmisoikeuksien loukkauksia Zimbabwessa. Hän on kutsunut Zimbabwen presidentti Robert Mugabea ”afrikkalaisen diktaattorin irvikuvaksi” ja arvostellut Etelä-Afrikan hallituksen diplomatiaa Zimbabwea kohtaan.


title: Desmond Tutu

text: Vuonna 2012 Tutu jättäytyi pois Etelä-Afrikassa pidetystä seminaarista, jonne oli kutsuttu puhumaan myös Tony Blair. Tutun edustajan mukaan tämän mielestä Blairin päätöstä tukea USA:n hyökkäystä Irakiin oli "moraalisesti mahdotonta puolustaa" ja arkkipiispan olisi "sopimatonta ja kestämätöntä" esiintyä Blairin kanssa samassa tilaisuudessa. Pian tämän jälkeen Tutu vaati The Observerin julkaisemassa kirjoituksessaan Blairin ja George W. Bushin tuomista Haagin kansainväliseen rikostuomioistuimeen Irakin sodan takia.


title: Kaliningradin alue

text: Kaliningradin alue () on Venäjään kuuluva hallinnollinen alue Baltian lounaisosassa Keski-Euroopassa. Alue on Venäjän läntisin osa ja maantieteellisesti eksklaavi eli se sijaitsee erillään muusta Venäjästä.


title: Kaliningradin alue

text: Neuvostoliiton hajotessa Kaliningradin alue jäi erilleen muusta Venäjästä. Matka Kaliningradista Venäjän muihin osiin on rajoja ylittämättä mahdollista vain meritse tai ilmateitse. Kaliningradin alueen rajanaapurit Liettua ja Puola ovat kumpikin sekä Euroopan unionin että Naton jäseniä ja Schengen-aluetta.


title: Kaliningradin alue

text: Kaliningradin alue on Venäjän ekslaavi, jota reunustaa pohjoisessa ja idässä Liettua, etelässä Puola ja lännessä Itämeri. Alueen merkittävimmät joet ovat Niemen ja Pregolja, ja alue on alankoa. Pregolja-joen (; ) pituus on 123 km. Itämeren rannikolla sijaitsevat laguunimaiset Kuurinhaffi ja Veikselinhaffi. Kuurinhaffi on ja jaettu Liettuan ja Veikselinhaffi Puolan kanssa.


title: Kaliningradin alue

text: Hiekkadyynimäisellä kannaksella Kuurinkyntäällä on kansallispuisto. Se muodostaa osan Liettuan kanssa yhteistä Unescon maailmanperintökohdetta.


title: Kaliningradin alue

text:
Alueen suurin kaupunki on Kaliningrad (ennen Königsberg), millä on historiallista merkittävyyttä sekä Preussin aiempana tärkeänä kaupunkina että entisen Saksan provinssin, Itä-Preussin pääkaupunkina. Itä-Preussi on Weimarin tasavallan entinen ekslaavi, jonka natsi-Saksa menetti ja josta tuli osa Neuvostoliittoa toisen maailmansodan aikana.
Kaliningradin alue käsittää aiemman Itä-Preussin alueen pohjoisosan.


title: Kaliningradin alue

text: Kaliningrad nimettiin Neuvostoliiton entisen päämiehen, Mihail Kalininin mukaan.


title: Kaliningradin alue

text: Toisen maailmansodan lopulla Neuvostoliiton puna-armeija valtasi alueen ja alueen saksalainen väestö pakeni lähes kokonaan. Vuonna 1945 pidetyssä Potsdamin konferenssissa liittoutuneet sopivat, että runsas kolmannes Itä-Preussista, pääkaupunki Königsberg mukaan lukien, siirtyi Neuvostoliitolle. Tämän jälkeen alue asutettiin uudelleen pääosin venäläisillä. Vuonna 1946 alueesta tuli Venäjän neuvostotasavaltaan kuuluva Kaliningradin alue pääkaupunkiaan seuraten silloin edesmenneen Neuvostoliiton presidentin Mihail Kalininin mukaan. Sitten alue sulkeutui ulkomaisilta ja siitä tuli militarisoituneimpia alueita koko maassa. Baltijskista kehittyi 1950-luvulla Neuvostoliiton Baltian laivaston tärkein tukikohta. Kaliningradin aluetta tarjottiin neuvostoaikana Liettuan neuvostotasavallalle, mutta se ei ottanut aluetta vastaan, jotta Liettuan venäläisvähemmistö ei olisi kasvanut.


title: Kaliningradin alue

text:
Kaliningradin alue on yksi Venäjän federaation alueista (subjekti) ja sen pääkaupunki on Kaliningrad. Aluehallinnon johdossa on kuvernööri ja alueduuma. Paikallishallintoa varten alue on jaettu 22 osaan: Kaliningradin kaupunkiin, kuuteen kaupunkipiirikuntaan ja 15 kunnallispiiriin. Kaupunki- ja kunnallispiirien keskusten sijainti on esitetty oheisessa kartassa. Lisäksi karttaan on merkitty tärkeimmät Kaliningradin alueen ja Euroopan yhteisön (Schengen-alueen) väliset henkilö- ja tavaraliikenteen kansainväliset rajanylityspaikat.
Oheisessa taulukossa on esitetty Kaliningradin kaupunki ja Kaliningradin alueen kuusi kaupunkipiiriä vuoden 2010 väestönlaskennan asukaslukuineen. Kaliningradin, Pionerskin ja Sovjektskin kaikki asukkaat ovat kaupunkilaisia; muissa kaupunkipiireissä on myös maaseutuasukkaita: Kaupunkipiirien nimet on kirjattu aluehallinnon sivuston mukaisesti.


title: Kaliningradin alue

text: Oheisessa taulukossa on esitetty alueen kunnallispiirit (15 kpl); piirien väkiluku pohjautuu Venäjän 2010 väestönlaskennan tuloksiin. Kunnallispiirien nimet on kirjattu aluehallinnon sivuston mukaisesti:


title: Kaliningradin alue

text: Kaliningradin väkiluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 941 873.


title: Kaliningradin alue

text: Suurin kaupunki on Kaliningrad, jossa on 431 902 asukasta. Yli 20 tuhannen asukkaan kaupunkeja olivat vuonna 2010 Sovetsk (41 705 as.), Tšernjahovsk (40 449 as.), Baltijsk (32 697 as.), Gusev (28 260 as.) ja Svetlyi (21 375 as.).


title: Kaliningradin alue

text: Pienempiä kaupunkeja tai piirin hallintotaajamia ovat lisäksi Gvardeisk (13 899 as.), Zelenogradsk (13 026 as.), Gurjevsk (12 431 as.), Neman (11 798 as.), Pionerski (11 016 as.), Svetlogorsk (10 772 as.), Mamonovo (7 761 as.), Polessk (7 581 as.), Bagrationovsk (6 400 as.), Jantarnyi (Янтарный, taajama, 5 524 as.), Ozjorsk (4 740 as.), Slavsk (4 614 as.), Nesterov (4 595 as.), Pravdinsk (4 323 as.), Laduškin (3 787 as.) ja Krasnoznamensk (3 522 as.).


title: Kaliningradin alue

text: Alueen väestöstä on venäläisiä 78 %, valkovenäläisiä 8 %, ukrainalaisia 7 %, liettualaisia 2 % ja saksalaisia 0,6 %.


title: Kaliningradin alue

text: Vuonna 2012 julkaistun laajan, Venäjän väestön uskonnollista vakaumusta kartoittaneen Arena-tutkimuksen mukaan Kaliningradin alueen väestöstä oli:


title: Kaliningradin alue

text: Alueen tärkeimmät teollisuudenalat ovat koneenrakennus, sähkötekniikka, selluloosa-, paperi-, elintarvike-, kaasu- ja kevytteollisuus. Lisäksi on meripihkan tuotantoa ja jalostusta. Maatalous tuottaa perunoita ja vihanneksia sekä karjataloustuotteita. Lisäksi harjoitetaan turkistarhausta ja kalastusta.


title: Kaliningradin alue

text: Alueelta on rautatieyhteys Liettuaan. Tärkein henkilöliikenteen asema on Kaliningradin eteläinen rautatieasema. Tärkeimmät satamat ovat Kaliningradin satama (Baltijsk - Kaliningrad välillä) ja Itämeren laivaston Baltijskin sotasatama.


title: Kaliningradin alue

text: Joitakin vuosia Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen Kaliningradin alue oli Venäjän federaation militarisoituneimpia alueita, ja puolustuslaitteistojen tiheys oli Euroopan korkein. Myös paljon Itä-Euroopasta poistettuja Neuvostoliiton puolustuslaitteita oli jätetty sinne. Vuonna 2009 Kaliningradin alueella oli 11 600 venäläistä sotilasta sekä joitakin meri- ja ilmavoimien joukkoja. Armeijan joukot käsittävät 2 % alueen väestöstä.


title: Kaliningradin alue

text: Koska Kaliningradin alueella ei ole maayhteyttä muuhun Venäjään, vaan sinne pitää kulkea joko Liettuan tai Puolan kautta eli Euroopan unionin ja Naton alueen kautta, se on aiheuttanut poliittisia ongelmia. Lisäksi on keskusteltu muun muassa EU:n ja Venäjän välisestä viisumivapaudesta. Venäjä toivoo, että Kaliningradin alueen asukkaat voisivat esteettömästi matkustaa Eurooppaan.


title: Kaliningradin alue

text: Kaliningradin alue on Venäjälle tärkeä, koska siellä sijaitsee Itämeren laivaston Baltijskin sotilastukikohta, jonka satama on syvänmeren äärellä ja ympäri vuoden jäätön.


title: Kaliningradin alue

text: Alue on yksi Venäjän militarisoiduimmista. Vuonna 2001 "The Washington Times" ilmoitti nimettömiin lähteisiin vedoten Venäjän siirtäneen ydinaseita alueelle ensimmäisen kerran sitten kylmän sodan. Presidentti Dimitri Medvedev ilmoitti puheessaan 5. marraskuuta 2008 Venäjän aikeesta sijoittaa Iskander-ohjuksia Kaliningradin alueelle vastatoimenpiteenä Yhdysvaltain aikeelle sijoittaa Puolaan ohjuksia.


title: Modernisaatio

text: Modernisaatio, joskus myös nykyaikaistuminen, on yhteiskunnan muuttumista nykyisen länsimaisen yhteiskunnan kaltaiseksi. Tähän muutokseen kuuluu muun muassa teollistuminen, kaupungistuminen ja työnjaon eriytyminen. Modernisaatioon liittyy myös tieteen ja tekniikan arvostuksen kasvu, kansalaisten koulutustason kohoaminen, laajentunut osallistuminen politiikkaan, pidentynyt elinikä sekä alentunut syntyvyys. Modernisaatioon kuuluu myös yksilöiden ajattelutavan muuttuminen individualistisemmaksi sekä perinteisten sosiaalisten siteiden muuttuminen nykyaikaista länsimaista yhteiskuntaa vastaaviksi.


title: Modernisaatio

text: Modernisaatioon kuuluu yksilöiden ajattelun muutos individualistisemmaksi, ja samalla sosiaalisen organisaation muutos. Keskeinen osa modernisaatiota on myös talouden modernisoituminen, johon sisältyy teollistuminen. Modernisaatio on neutraali käsite sen suhteen, tapahtuuko talouden muutos markkinataloutta vai suunnitelmataloutta kohti. Esimerkiksi Neuvostoliitossa modernisaatio vietiin läpi suunnitelmatalouden keinoin. Demokratia lasketaan usein yhdeksi modernisaation piirteeksi, toisaalta monet maat näyttävät modernisoituneen ilman demokratiaa. Joka tapauksessa poliittisen organisaation muutos rationaalisemmaksi (ja ilmeisesti byrokraattisemmaksi) on osa modernisaatiota. Modernisaatio teollistumisen myötä on valtava muutos yksilöiden elämässä ja yhteiskunnan tasolla.


title: Modernisaatio

text: Modernisaatio on myös yhteiskuntatieteellinen teoria, joka oli suosittu varsinkin 1950- ja 1960-luvuilla. Se kuuluu ainakin sosiologian, valtio-opin, taloustieteen, sosiaalihistorian ja kehitysmaatutkimuksen piiriin. Teorian kuuluisin edustaja oli yhdysvaltalainen Walt Rostow, joka laati näkemyksen kehityksen vaiheista, jotka kaikki menestyvät valtiot tulevat käymään läpi. Myös esimerkiksi Karl Marxin teoria yhteiskunnan kehityksestä voidaan nähdä modernisaatioteoriana.


title: Modernisaatio

text: Aiemmin kaikkien kehitysmaiden haluttiin modernisoituvan ja teollistuvan. Jotkut kehitysmaat ovatkin onnistuneet tässä (lähinnä Kaakkois-Aasiassa), vaikka useimmat epäonnistuivat. Tällä hetkellä esimerkiksi Kiina ja muutamat muut Etelä- tai Itä-Aasian maat ovat voimakkaasti pyrkimässä kohti modernisaatiota. Nykyään kansainvälinen yhteisö (YK, Maailmanpankki, OECD) puhuu ennemmin ”köyhyyden vähentämisestä”, joka tarkoittaa talouden vakauttamista kasvua varten ja suoraan sosiaalisiin tavoitteisiin keskittyviä ohjelmia. Siihen ei sisälly esimerkiksi teollistamispolitiikkaa. Käytännön ilmiönä modernisaatio on yhä keskeinen osa maailmaa, koska monet maat tavoittelevat sitä.


title: Modernisaatio

text: Modernisaatiota on arvosteltu voimakkaasti etnosentrismistä. Kriitikot sanovat myös, että modernisaation tavoittelu on aiheuttanut kärsimyksiä kehitysmaiden ihmisille. Perinteisesti modernisaatio on ollut sekä oikeiston että vasemmiston kannattama hanke, mutta monet radikaalit ajattelijat saattavat hylätä koko modernisaation. Modernisaation vastakkaisena aatteena voidaan pitää kehityskritiikkiä ja post-developmentia.


title: Modernisaatio

text: Modernisaation suurimpana ongelmana on pidetty luonnonvarojen riittämättömyyttä. Miten käy, kun suuret kehitysmaat teollistuvat ja alkavat käyttää yhtä paljon luonnonvaroja kuin länsimaat? Monien mielestä ”kehittyneiden maiden” nykyinen kehitysmalli ei ole riittävä, vaan niiden pitäisi pyrkiä luomaan vähemmän luonnonvaroja käyttävä yhteiskunta.


title: Jalkalihas

text: Jalkalihaksiin kuuluvat:


title: Köyhyys

text: Köyhyys on sosiaalipolitiikan käsite, jolla kuvataan ihmisen tai kokonaisten väestönosien taloudellista ja toisinaan myös sosiaalista syrjäytymistä. Köyhyyteen voi liittyä esim. huonolaatuista tai riittämätöntä ravintoa, koulutusta tai terveydenhuoltoa sekä olemattomia mahdollisuuksia vaikuttaa omiin elinoloihin ja yhteiskuntaan.


title: Köyhyys

text: 1900-luvulla köyhiksi on kuvattu myös valtioita ja jopa kokonaisia maanosia.


title: Köyhyys

text: Köyhyydellä on objektiivisia ja subjektiivisia piirteitä; absoluuttinen ja suhteellinen köyhyys. Absoluuttiseksi köyhyydeksi tai puutteenalaisuudeksi sanotaan tilaa, jossa ravinnon, vaatetuksen ja asumisen fysiologisia vähimmäisedellytyksiä ei pystytä tyydyttämään. Suhteellisella köyhyydellä tarkoitetaan yksilön tai ryhmän jyrkkää huono-osaisuutta muihin verrattuna.


title: Köyhyys

text: Köyhyyden mittaaminen on haastavaa ilmiön monimutkaisen luonteen vuoksi. Maailmanpankki on pyrkinyt kehittämään erilaisia köyhyyden mittaustapoja, mutta nämä ovat jatkuvan keskustelun kohteena. Esimerkkinä köyhyyden mittaamisen ongelmista voidaan pitää tilannetta, jossa suuri joukko ihmisiä siirtyy jonkun määritellyn köyhyysrajan yläpuolelle sillä seurauksella, että tilastojen tulkinta hankaloituu ja vääristyy. Vaikka rahaa ja tulorajoja on perinteisesti käytetty köyhyyden mittarina, ei niiden avulla voida kuvata köyhyyden koko kirjoa. Voidaan ajatella, että köyhyys on puutetta enemmästä kuin rahasta tai muusta taloudellisin mittarein mitattavista omaisuudesta. Köyhyyden käsitettä voidaan laajentaa ajatuksella, että köyhyys on moniulotteista puutetta elämän perustarpeista ja hyvinvoinnista. Toisaalta eräisiin aatteisiin kuuluu asketismin ihanne, joka pitää itse valittua köyhyyttä positiivisena ja haluttavana asiana.


title: Köyhyys

text: Riippumattomassa OECD:n raportissa on todettu, että tuloerojen kasvu heikentää kansantalouden kasvua.


title: Köyhyys

text: Köyhyydellä on myös haitallisia yksilötason vaikutuksia. Tutkimuksissa on todettu, että köyhyys heikentää ihmisen ajattelukykyä. Koska köyhyydessä joutuu jatkuvasti murehtimaan rahojen riittämistä päivittäisiin menoihin ja laskuihin, kuormittaa se aivoja ja jopa laskee ihmisen älykkyysosamäärää. Vastaavasti huomattiin eräässä tutkimuksessa köyhien Villupuramin ja Tiruvannamalain alueen sokeriplantaaseilla tekevien intialaisten viljelijöiden älykkyysosamäärän nousseen joka vuosi heidän vaurastuttuaan sadonkorjuun jälkeisen rikastumisen myötä. Viljelijät testattiin sekä ennen että jälkeen sadonkorjuun. Professorien mukaan testimenestyminen sadonkorjuun jälkeen johtui siitä, etteivät rahahuolet enää kuormittaneet viljelijöiden aivoja. Myös virheiden määrä ja reaktioajat paranevat tutkijoiden mukaan vaurastumisen ja taloudellisen turvallisuuden seurauksena.


title: Köyhyys

text: Yhdysvaltalaisen Princetonin yliopiston vuonna 2010 julkaiseman tutkimuksen mukaan vaurastuminen toisi myös onnea, mutta vaurastumisen tuoma onnellisuus ei enää kasvaisi 75 000 dollarin (61 000 euron) vuositulon saavuttamisen jälkeen. Nobel-palkittu professori Angus Deaton kuitenkin kirjoitti, että tältä näyttää vain lineaarisella asteikolla. Onnellisuus on tilastojen perusteella logaritmisesti sidoksissa bruttokansantuotteeseen (BKT). Siis prosentin korkeampi bruttokansantuote vastaa yhtä suurta lisäystä onnellisuudessa riippumatta siitä, miten rikkaasta maasta on kyse.


title: Köyhyys

text: Köyhyydellä on vaikutusta raskausaikaan, ennenaikaisiin synnytyksiin, vastasyntyneiden painoon ja rintaruokintaan. Liverpoolin yliopistossa tehdyssä tutkimuksessa havaittiin, että köyhyys lisää riskiä sairastua mielenterveyden häiriöihin lapsilla 40 prosenttia ja äideillä 44 prosenttia.


title: Köyhyys

text: Maailmanpankin arvion mukaan vuonna 2015 äärimmäisessä köyhyydessä eli 702 miljoonaa ihmistä, kun vuonna 1990 luku oli 1750 miljoonaa. Prosentteina luvut olivat 37,1 % ja 9,6 %. Vuonna 2015 köyhyys oli ensimmäistä kertaa ikinä alle 10 %.


title: Köyhyys

text: Näin YK:n tavoite puolittaa äärimmäinen köyhyys vuosina 1990 - 2015 toteutui etuajassa. Vuonna 1990 ihmisistä 43 % eli alle 1,25 dollarilla päivässä, vuonna 2008 enää 22 %, ja lasku jatkui. Vuonna 1981 osuus oli 52 %. Ensimmäistä kertaa sekä äärimmäisen köyhien väestöosuus että heidän lukumääränsä vähenivät kaikilla kuudella alueella (vuodesta 2005). Saharan eteläpuolisessa Afrikassa äärimmäinen köyhyys koski ensi kerran alle puolta kansasta (47 % vuonna 2008). Itä-Aasiassa alle 1,25 dollarilla päivässä eli 77 % vuonna 1981 ja 14 % vuonna 2008. Luvuissa on korjattu inflaatio ja ostovoima.


title: Köyhyys

text: Maailmanpankin tutkijat David Dollar ja Aart Kraay (2002) osoittivat, että keskitulojen kasvaessa köyhimmän viidenneksen tulot kasvoivat samassa suhteessa. Tutkimuskirjallisuudessa todetut kasvua lisäävät politiikat ja instituutiot eivät lisänneet tuloeroja. Näitä olivat avoimuus kaupalle, makrotaloudellinen vakaus, rajoitettu julkinen sektori, finanssitalouden kehittyneisyys, vahva omaisuudensuoja ja laillisuusperiaate. Itse asiassa julkisen sektorin pienuus ja korkean inflaation välttäminen näyttäisivät jossain määrin lisäävän köyhimpien osuutta tuloista. Kasvua lisäävät instituutiot siten auttavat köyhiä siinä missä muitakin, myös talouskuri (fiscal discipline).


title: Köyhyys

text: Politiikat ja instituutiot, joiden piti auttaa köyhiä, eivät nekään vaikuttaneet köyhien tulo-osuuteen. Näitä ovat julkiset sosiaalimenot, demokraattiset instituutiot, peruskouluun osallistuminen ja maatalouden tuottavuus. Niillä ei ollut mitään robustia yhteyttä kasvuun eikä köyhien tulo-osuuteen. Sosiaalimenojen osuus julkisista menoista jopa heikensi köyhien tulo-osuutta melkein tilastollisesti merkitsevästi.


title: Köyhyys

text: Näin ollen talouskasvu on tärkeää köyhyyden poistamisessa. Keskimäärin köyhien osuus tuloista jopa hieman nousi keskitulojen kasvaessa, ehkä sattumalta. Kasvun ja köyhyyden poistamisen suhde ei ole eronnut eri ajanjaksoina, ei muutu kriiseissä ja on sama rikkaissa ja köyhissä maissa. Näin ollen kasvua lisäävän politiikan, kuten talouskurin ja kaupan avoimuuden pitää olla köyhyyden vähentämispolitiikan keskiössä.


title: Köyhyys

text: Vuonna 2013 Dollar, Kraay ja Yalen Tatjana Kleineberg tutkivat datan 118 maasta neljältä tuoreimmalta vuosikymmeneltä. Aiemman tutkimuksen tavoin yhä talouskasvu oli tärkein köyhimmänkin viidenneksen rikastumisen tekijä. Köyhimmän viidenneksen tulo-osuudet muuttuivat vain vähän eivätkä riippuneet keskitulon muutoksista. Tulokset pätivät riippumatta epätasa-arvon muutoksista ja maakohtaisista kasvutekijöistä ja osoittivat, että on vaikeaa löytää keinoja vaikuttaa köyhimpien tulo-osuuteen.


title: Köyhyys

text: YK:n UNDP:n raportti kertoi inhimillisen kehityksen mittareiden osoittavan huomattavaa paranemista 2000-luvulla. Syynä tähän on kaupan kasvu. Globalisaatio on vähentänyt kaupan esteitä ja levittänyt tuotantoketjuja valtionrajojen yli. Tämä on kiihdyttänyt köyhien maiden talouskasvua.


title: Köyhyys

text: Köyhyys on puutetta puhtaasta juomavedestä, huonoa ravintoa tai suoranaista nälkää, surkeita asuinoloja, olematonta sanitaatiohygieniaa, terveydenhuollon puutetta ja lukutaidottomuutta. Edelleen köyhyyttä ovat koulutuksen puute, syrjäytyneisyys yhteiskunnasta, turvattomuus, epätasa-arvo, huonot ihmisoikeudet, saastunut ympäristö tai ympäristön huono tila. Köyhillä ihmisillä on myös puutetta ajasta, sillä päivän valoisat tunnit saatavat mennä juomaveden, polttopuiden ja päivän aterian hankkimiseen. Esimerkiksi Aasiassa ja Afrikassa naiset ja tytöt joutuvat kävelemään vedenhaussa useita kilometrejä päivittäin.


title: Köyhyys

text: Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) mukaan 800 miljoonaa ihmistä kärsii jatkuvasta nälästä. Noin miljardilla ihmisellä ei ole saatavillaan juomakelpoista vettä, ja noin 2,5 miljardia ihmisistä elää ilman kunnollista saniteettihuoltoa, eli vailla vessaa ja viemäröintiä.


title: Köyhyys

text: Huonon hygienian ja puuttuvan terveydenhuollon vuoksi tartuntataudit ovat yleisiä. YK on arvioinut 11 miljoonan lapsen kuolevan vuosittain nälkään ja erilaisiin torjuttavissa oleviin tauteihin, kuten ripuliin. Kehitysmaissa malaria on yleinen vitsaus, samoin tuberkuloosi ja HIV/AIDS. Kaikkiaan köyhyyden vuoksi – sairauksiin ja nälkään – kuolee YK:n mukaan vuosittain miljoonia ihmisiä.


title: Köyhyys

text: Kehitysmaiden aikuisista jopa kolmasosa on luku- ja kirjoitustaidottomia, eikä yli 100 miljoonalla lapsella ole mahdollisuutta käydä koulua. Kehitysmaiden asukkaista kymmenet miljoonat elävät järjestäytyneen yhteiskunnan ulkopuolella; heillä ei ole henkilökortteja eikä heitä ole merkitty mihinkään rekisteriin. Virallisesti heitä ei ole olemassa. Unicefin arvion mukaan kehitysmaihin joka vuosi syntyvistä lapsista 55 prosenttia jää rekisteröimättä.


title: Köyhyys

text: Köyhyys nähdään laajalti yhtenä keskeisimmistä sosiaalisista ongelmista. Kansainvälinen kehitysyhteisö pitää kehitysparadigmanaan nykyään "köyhyyden vähentämistä" (poverty reduction). Aiemmin teollistuminen ja modernisaatio nähtiin ratkaisuina köyhyyden ongelman voittamiseksi. Toisaalta kehityskriitikot ovat arvostelleet köyhyyden käsitettä siitä, että sillä kuvataan ulkoapäin ihmisten elämää kurjaksi välittämättä ihmisten omasta arviosta. On väitetty, että useat virallisesti köyhiksi luokitellut elävät subjektiivisesti tarkasteltuna onnellista ja materiaalisesti tarpeeksi rikasta elämää.


title: Köyhyys

text: Myös teollisuusmaissa esiintyy köyhyyttä. Teollisuusmaiden köyhyys on usein suhteellista köyhyyttä erotuksena absoluuttista köyhyydestä. Teollisuusmaissa köyhiksi kutsutaan ihmisiä, joilla on huomattavasti vähemmän varallisuutta kuin kansalaisilla keskimäärin. Ympärillä olevien ihmisten elintason ollessa korkea köyhä jää paitsi monista yhteisön ihmisten tavallisiksi katsomista asioista ja voi syrjäytyä tavallisesta elämästä. Erityisesti kouluttamattomat, maahanmuuttajat ja syrjäytyneiden lapset ovat köyhyyden riskiryhmässä.


title: Köyhyys

text: Suomalaiset sosiaalipolitiikan ja köyhyyden tutkijat Olli Kangas ja Veli-Matti Ritakallio toteavat, että köyhyydessä on kysymys sosiaalisen toimintakyvyn rajoittuneisuudesta, jolla tarkoitetaan sitä, että "henkilöllä ei ole mahdollisuus elää ympäröivässä yhteiskunnassa vallitsevalla tavalla". He toteavat, että tämä on tutkijoiden keskuudessa yleisesti vallitseva ajatus. .


title: Köyhyys

text: Länsimaissa köyhyyden esiintyminen vaihtelee. Ruotsin kaltaisessa sosiaalisessa hyvinvointivaltiossa se ei ole kovin suurta, vaikka etuuksia on sielläkin vähennetty 2000-luvulla. Sen sijaan Yhdysvallat poikkeaa muista länsimaista, sillä siellä köyhyys on verraten yleistä. Etenkin musta väestönosa kärsii köyhyydestä ja laaja köyhyys on vaikuttanut esimerkiksi rikollisuuden yleistymiseen.


title: Köyhyys

text: Suomessa köyhyysrajaksi määritellään tilastoissa kotitalouksien käytettävissä olevien tulojen perusteella se tulomäärä, joka on 60 prosenttia yhteenlaskettujen käytettävissä olevien tulojen mediaanista eli jolle jää 60% tai alle keskituloisen kotitalouden käytettävissä olevista rahatuloista. 90-luvun alkupuoliskolta alkaen tällaisten ihmisten osuus kansasta on kasvanut alle 8%:sta nykyiselle 12-14% tasolle. Kotitaloudet, joiden tulot jäävät tuota pienemmiksi, luokitellaan pienituloisiksi kuten myös kotitalouden kaikki jäsenet. Köyhyyden raja on ollut vuonna 2008 yksinasuvalla 1150€ kuussa ja 1 190€ (2014).


title: Köyhyys

text: Suhteellinen köyhyysaste kertoo kuinka monta prosenttia väestöstä kuuluu tähän ryhmään; Suomessa se on n. 13,2 % (2008).


title: Köyhyys

text: OECD:n mukaan tuloerojen kasvaminen haittaa talouskasvua. Suomessa OECD:n laskujen mukaan talouskasvu olisi voinut olla vuonna 2014 jopa viidenneksen korkeampi, jos tuloerot eivät olisi jatkaneet kasvuaan.


title: Köyhyys

text: Suomen köyhyydestä tilastoja julkaisevat Tilastokeskus sekä EU-maiden tilastoviranomainen Eurostat.


title: Köyhyys

text: Työttömyys ja työkyvyttömyys kuuluvat köyhyyden suurimpiin riskitekijöihin. Vuonna 2014 ilmestyneen tutkimuksen mukaan suurin osa ruoka-avun saajista on työttömiä tai työkyvyttömiä. Lisäksi joka viides yksinäisyrittäjä jää tuloissa köyhyysrajalle tai sen alapuolelle.


title: Köyhyys

text: Kelan tutkimusprofessori Olli Kankaan mukaan lama voi vähentää suhteellista köyhyyttä. Lamojen aikana näet keskitulot yleensä laskevat, ja suhteellisesti köyhäksi kutsutaan ihmistä, jonka tulot jäävät alle 60 prosenttiin keskitulosta. Esimerkiksi vuonna 2008 alkaneessa taantumassa rikkaampien tulot laskivat suhteessa köyhempiin, ja nousukaudella taas heidän tulonsa kasvavat nopeammin kuin köyhempien. Vaikka laskennallisesti köyhien määrä vähenisi taantumissa, silti silloin on riski todellisista vaikeuksista: ihmiset menettävät työpaikkoja ja myös työssäkäyvien köyhien määrä voi lisääntyä. Professori Matti Tuomalan mukaan pitkäaikaistyöttömyys ja nuorisotyöttömyys ovat keskeisiä köyhyyteen liittyviä ongelmia.


title: Köyhyys

text: Jos Suomessa ei tehtäisi tulonsiirtoja, eläisi köyhyydessä yli neljäsosa suomalaisista.