title: Radiohead

text: EMI julkaisi vuoden 2008 kesäkuussa Radioheadin Greatest Hits -kokoelman "". Kokoelmalla ei ole kappaleita "In Rainbowsilta", koska levy-yhtiön levytyssopimus ei kata sitä. Yhtye ei ole ollut mukana kokoelman teossa. Yhtye on jatkanut singlejen ja musiikkivideoiden julkaisemista "In Rainbowsilta". Radiohead julkaisi huhtikuussa 2008 musiikkivideon kappaleelle ”All I Need” promotoidakseen MTV:n EXIT-kampanjaa. Kappaleen ”House of Cards” digitaalisesti tehty video julkaistiin heinäkuussa 2008 Creative Commons -lisenssin alaisena. ”House of Cards” julkaistiin ”Bodysnatchersin” kanssa radiosinglenä. Neljäntenä singlenä albumilta julkaistiin syyskuussa 2008 ”Reckoner”, jolle organisoitiin samantyyppinen remix-kilpailu kuin ”Nudelle”.


title: Radiohead

text: Radiohead ilmoitti 14. helmikuuta 2011 julkaisevansa kahdeksannen pitkäsoittonsa "The King of Limbs" (2011). Viikkoa myöhemmin albumi oli saatavilla yhtyeen nettisivuilta. Albumin työstäminen oli alkanut jo toukokuussa vuonna 2009. Albumia myytiin yhdysvalloissa 300 000 kappaletta ja suoraan yhtyeen oman sivuston kautta 300 000 - 400 000 kappaletta. Se oli yhtyeen ensimmäinen albumi, joka ei myynyyt Yhdysvalloissa kultalevyyn vaadittavaa määrää. Toisaalta manageri Chris Hufford sanoo albumin olleen kenties tuottoisin Radioheadin julkaisu, koska perinteisesti valtaosa levymyynnin tuloista päätyy levy-yhtiölle.


title: Radiohead

text: "The King of Limbs" -albumin ja kiertueen jälkeen yhtye ei julkaissut viiteen vuoteen uutta albumia. Thom Yorke jatkoi työskentelyä sivuprojektinsa Atoms for Peace kanssa ja sai julkisuutta arvostelemalla musiikkijakopalvelu Spotifyn tulonjakoa. Hän veti omat tuotteensa pois Spotifystä, mutta boikotti ei ulottunut Radioheadin albumeihin.


title: Radiohead

text: Vuoden 2014 alussa Radiohead julkaisi yhdessä brittiläisen digitaalitaidestudion kanssa PolyFauna-nimisen appsin.


title: Radiohead

text: Yorken lisäksi myös kitaristi Jonny Greenwoodilla oli sooloprojekti: intialaisvaikutteinen albumi ilmestyi vuonna 2015.


title: Radiohead

text: Vuonna 2016 yhtyeeltä ilmestyi vihdoin uusi albumi, "A Moon Shaped Pool", jonka julkaisi levy-yhtiö XL Recordings. Yhtiö osti oikeudet myös Radioheadin EMI:lle vuosina 1993–2003 levyttämiin albumeihin. Juuri ennen levyn julkistusta yhtye tyhjensi kaikki sosiaalisen median kanavansa. Yhtye tilasi indieohjaajilta lyhyitä videoita albumin kappaleiden osista. Sen jälkeen yhtye kutsui harrastajia tekemään omia videoitaan albumin ”Daydreaming”-kappaleesta.


title: Radiohead

text: Vuonna 2018 yhtye tai yhtyeen levy-yhtiö tai lakimiehet uhkasivat viedä Lana Del Reyn oikeuteen, koska Reyn kappaleella "Get Free" on samanlainen sointikulku kuin Radioheadin Creep - singlellä.


title: Radiohead

text: Radioheadin jäsenten varhaisia vaikuttajia olivat Queen, Elvis Costello, post-punk -yhtyeet, kuten Joy Division, Siouxsie and the Banshees ja Magazine, ja 1980-luvun alternative rock -yhtyeet, kuten R.E.M., Pixies, The Smiths ja Sonic Youth. Radiohead alkoi kiinnostua elektronisesta musiikista 1990-luvun puolessavälissä, erityisesti trip-hop-yhtye Massive Attackista ja DJ Shadow’n instrumentaalisesta hip hopista. DJ Shadow onkin mainittu yhtenä vaikutteiden antajana "OK Computerille", Miles Davisin, Ennio Morriconen, Beatlesin ja Beach Boysin lisäksi. Jonny Greenwood on kertonut myös säveltäjää Krzysztof Pendereckin inspiroineen "OK Computerin" äänimaailmaa. Noihin aikoihin yhtyettä verrattiin progressiivisen rockin yhtyeisiin, kuten Pink Floydiin, mutta yhtyeen oman käsityksen mukaan progressiivinen rock ei ollut vaikuttanut siihen.


title: Radiohead

text: "Kid A:n" ja "Amnesiacin" elektroninen tyyli oli tulosta Yorken kiinnostuksesta glitch-, ambient techno- ja IDM- musiikkia kohtaan. Yorke kuunteli Warp Recordsin artisteja, kuten Autechrea, Aphex Twiniä, Boards of Canadaa ja Squarepusheria. Charles Mingusin ja Alice Coltranen jazz sekä 1970-luvun Krautrock-yhtyeet, kuten Can ja Neu!, antoivat myös tärkeitä vaikutteita noihin aikoihin. Jonny Greenwood oli edelleen kiinnostunut 1900-luvun taidemusiikista, ja Pendereckin ja Olivier Messiaenin vaikutus oli ilmeinen. Jonny soittaa monissa "Kid A:n" ja sitä seuraavien albumien kappaleissa ondes Martenot’a, elektronista soitinta, jota edellä mainitut säveltäjät olivat käyttäneet.


title: Radiohead

text: Yhtye sai edelleen vaikutteita elektronisesta musiikista seuraavalle albumilleen, "Hail to the Thiefille", vaikkakin kiinnostui uudelleen myös kitararockista. Yhtyeen jäsenet jatkoivat klassisen musiikin säveltäjien ja Canin kuuntelua, ja uusina inspiraation lähteinä toimivat The Beatles ja Neil Young. Vuodesta 2005 lähtien, "In Rainbowsin" kanssa työskennellessään, yhtye on maininnut saaneensa vaikutteita experimental rockista, hip hopista ja elektronisesta musiikista, kuten Liarsilta, glitch-yhtye Modeselektorilta, Spank Rockilta ja M.I.A:lta. Yhtyeen jäsenet ovat myös korostaneet olevansa kiinnostuneita reggaesta ja dub-musiikista, mistä osoituksena on Jonny Greenwoodin vuoden 2007 albumi "Jonny Greenwood Is the Controller", jolle Greenwood on kerännyt eri dub-artistien esittämiä suosikkejaan.


title: Radiohead

text: Radioheadin musiikkityylin kehittymisen taustalla ovat olleet sen jäsenien erilaiset musiikkimaut ja vahvuudet. Kitaristi Jonny Greenwood on ainoa, joka on opiskellut musiikin teoriaa, ja hän on myös työskennellyt BBC:ssä. Greenwood on multi-instrumentalisti, joka soittaa kitaran ja koskettimien lisäksi ondes Martenot’a, banjoa, viulua ja huuliharppua. Hän on myös muokannut musiikkia elektronisesti ja digitaalisesti viime vuosina. Kaikkia soittimia hän ei ole kuitenkaan soittanut levyllä. Greenwood on tehnyt Radioheadille myös jousisovituksia, esimerkiksi kappaleisiin ”Climbing Up the Walls”, ”How to Disappear Completely” ja ”Pyramid Song”. Yorke soittaa kitaraa ja pianoa ja on ollut joskus DJ:nä Flickernoise-nimisessä techno-yhtyeessä. Hän on keskittynyt 2000-luvulla myös musiikin digitaaliseen manipulointiin. Hän väitti vuonna 2003, että jos hänen olisi pakko päättää, tekisikö hän musiikkia vain tietokoneella tai kitaralla, hän valitsisi tietokoneen.


title: Radiohead

text: Yhtyeen perustamisesta saakka Yorke on johtanut Radioheadia. Vuoden 2000 haastattelussa hän sanoi, että yhtye toimii kuin ”YK, ja Yorke on Yhdysvallat”. Poikkeus tähän on laulujen tekeminen. Vaikka Yorke on vastuussa lähes kaikkien kappaleiden sanoituksista, säveltäminen ja sovittaminen on yhteistyötä. Haastatteluissa on selvinnyt, että kaikki jäsenet ovat vastuussa niistä. Kaikkien yhtyeen kappaleiden tekijänä onkin virallisesti Radiohead. "Kid A:n" ja "Amnesiacin" nauhoitukset toivat muutoksia Radioheadin musiikkityyliin, mutta yhtyeen työskentelytavat muuttuivat vielä enemmän. Ed O’Brien kuvaili tilannetta vuonna 2000:


title: Radiohead

text: Tyylinmuutoksen jälkeen yhtyeen jäsenet ovat olleet joustavampia eri soittimien suhteen, ja nykyään he vaihtavat soittimia eri kappaleiden vaatimuksien mukaan. Albumeilla "Kid A" ja "Amnesiac" Yorke soitti koskettimia ja bassoa, Jonny Greenwood soitti enemmän ondes Martenot’a kuin kitaraa, basisti Colin Greenwood samplasi paljon ja O’Brien ja Selway tekivät rumpukomppeja rumpukoneilla ja muokkasivat kappaleita digitaalisesti. He löysivät myös uuden tavan soittaa omia soittimiaan, kun olivat kokeilleet välillä muita. "Hail to the Thiefin" rennoissa nauhoituksissa vuonna 2003 syntyi uusi johtamistapa, eikä Yorke ollut enää niin selvä johtaja kuin aikaisemmin.


title: Radiohead

text: Yhtyeellä on läheiset suhteet tuottajiinsa ja insinööreihinsä, erityisesti Nigel Godrichiin ja graafiseen suunnittelijaansa Stanley Donwoodiin. Godrich on työskennellyt Radioheadin kanssa "The Bendsistä" lähtien ja tullut kuuluisaksi yhtyeen ansiosta. Godrichia on jopa pidetty yhtyeen ”kuudentena jäsenenä”, samaan tapaan kuin George Martinia The Beatlesissä. Donwood on tehnyt kaikkien albumien ja muun tuotannon kansitaiteen vuodesta 1994 lähtien. Hän työskentelee usein yhdessä Yorken kanssa, jonka hän tapasi jo taidekoulussa, ja Yorke onkin merkitty usein kansien toiseksi tekijäksi pseudonyymeillä ”Tchock” tai ”The White Chocolate Farm”. Donwoodin tekemissä teoksissa on öljyvärimaalauksia, tietokoneella tehtyjä kuvia, kollaaseja ja antiikkisia julisteita. Haastatteluissa hän on sanonut työskentelevänsä lähellä paikkaa, missä yhtye nauhoittaa, jotta löytäisi musiikille sopivan tyylin. Donwood voitti vuonna 2002 Yorken kanssa Grammy-palkinnon "Amnesiacin" erikoisversion pakkauksesta.


title: Radiohead

text: Muita yhtyeen avustajia ovat olleet Graeme Stewart, Dilly Gent ja Peter Clemens. Stewart on ollut Radioheadin äänitysinsinööri "Kid A:sta" ja "Amnesiacista" lähtien. Hän on myös tehnyt insinöörityön Jonny Greenwoodin ja Yorken sooloalbumeilla "Bodysong" ja "The Eraser". Gent on taas vastannut yhtyeen musiikkivideoista "OK Computerista" lähtien. Hän ei ole itse tehnyt kaikkia videoita vaan auttanut löytämään sopivan ohjaajan. Yhtyeen esiintymisissä teknikkona toimii Peter ”Plank” Clemens, joka on työskennellyt yhtyeen kanssa "The Bendsistä" lähtien. Hän laittaa yhtyeen soittimet valmiiksi sekä studiosoittoa että esiintymisiä varten.


title: Radiohead

text:
Vaikka Radioheadin suosio nousi "Kid A:n" ja "Amnesiacin" ansiosta, myös "The Bends" ja "OK Computer" ovat olleet jatkuvasti suosittuja, minkä vuoksi Radioheadin varhaisempi tyyli on vaikuttanut brittiläiseen rock-musiikkiin. Monet kriitikot vertasivat 1990-luvun loppupuolella ja 2000-luvun alkupuolella eri yhtyeitä Radioheadiin. Joissakin tapauksissa nämä yhtyeet olivat jopa käyttäneet yhtyeen ”omia” tuottajia Nigel Godrichia tai John Leckietä. MTV kysyikin Yorkelta vuonna 2001 mielipidettä siitä, että monet yhtyeet, kuten Travis ja Coldplay yrittävät luoda uraa kuulostamalla vuoden 1997 Radioheadilta. Yorke kehotti niitä yrittämään samaa Kid A:n kanssa. Toiset yhtyeet, kuten Bloc Party, taas ovat sanoneet saaneensa vaikutteita Radioheadin myöhäisemmistä albumeista. Myös monia eri musiikkityylejä edustavat yhtyeet ovat kertoneet esikuvakseen Radioheadin myöhäisemmän tyylin, kuten The Roots, Hanson ja John Mayer. Myös jotkut jazzia tai klassista musiikkia soittavat muusikot
ovat tehneet omia versioitaan tai samplanneet Radioheadin "Kid A"- ja "Amnesiac"-albumien kappaleita. Radiohead sijoittui vuonna 2005 73:nneksi "Rolling Stone" -lehden listalla kaikkien aikojen parhaista artisteista.


title: Commodore 64

text: Commodore 64 (tunnetaan myös nimillä C64, C-64, C= 64, tai joskus CBM 64 tai VIC-64) on Commodore Business Machinesin elokuussa vuonna 1982 julkaisema jättimäisen suosion saavuttanut kotitietokone. Sen valmistuksen päättymiseen (1993) mennessä sitä oli myyty arviolta 17–30 miljoonaa kappaletta ympäri maailman. Guinness World Recordsin mukaan C64 on kaikkien aikojen myydyin yksittäinen tietokonemalli.


title: Commodore 64

text: Suomessa Commodore 64:n myynti ylitti muun maailman asukaslukuun suhteutettuna, jossa sitä markkinoitiinkin lempinimellä "Tasavallan tietokone". Koneen muita suomenkielisiä lempinimiä ovat muun muassa kuusnelonen, kuusnelkku, kuuslankku, kuusnepa tai ceekuusnelonen.


title: Commodore 64

text: Tietokone esiteltiin tammikuussa 1982 CES-messuilla.


title: Commodore 64

text: C64:n rakentamisen arvioitiin maksavan 135 dollaria, koska Commodoren omisti MOS Technologyn, joka teki suurimman osan mikrosiruista, mikä jätti varaa hinnoitteluun. Commodore markkinoi konetta aggressiivisesti, ja sitä myytiin tavarataloissa, halpahalleissa ja lelukaupoissa omien valtuutettujen jälleenmyyjien lisäksi. Tämä mahdollisti, aivan kuten edeltäjänsä VIC-20:n, kilpailun pelikonsoleita vastaan. Vuonna 1983 Commodore tarjosi Yhdysvalloissa 100 dollarin hyvitystä C64:n hintaan minkä tahansa videopelikonsolin tai tietokoneen kuittia vastaan.


title: Commodore 64

text: Suomessa C64:ää myytiin noin 3000 markan hintaan keväällä 1984. Jouluun mennessä hinta laski 2500 markkaan, ja siihen sisältyi myös kasettiasema ja peliohjain.


title: Commodore 64

text: Commodoren vuonna 1983 julkaisema Commodore SX-64 oli kannettava tietokone, joka sisälsi Commodore 64:n lisäksi Commodore 1541 -levyaseman. Se oli myös maailman ensimmäinen värinäytöllinen kannettava tietokone. Commodore SX64 ei kuitenkaan sisältänyt akkua, vaan se tarvitsi toimiakseen verkkovirtaa. Tämän takia Commodore SX64:ää ei aina määritetä kannettavaksi tietokoneeksi. Koneessa oli kuitenkin tehty teknisiä ratkaisuja niin, että sen akkukäyttöön muuttaminen olisi ollut kohtuullisen helppoa. Esimerkiksi peruskoneen toc-kelloihin tarvitsema 9 voltin vaihtovirta on korvattu sx-koneessa värähtelijällä.


title: Commodore 64

text: Vuonna 1986 Commodore julkaisi Commodore 64C:n, joka oli toiminnallisesti samanlainen kuin alkuperäinen, mutta ulkoasu oli suunniteltu uudelleen Commodore 128:n mukaisesti ilmaisemaan uutta muotoilua. Vuonna 1987 Commodore alkoi toimittaa C64C:tä täysin uudella emolevysuunnittelulla. Tavoitteena oli vähentää C64:n valmistuskuluja entisestään.


title: Commodore 64

text: 90-luvun alussa C-64:ää alettiin uudestaan myydä vanhantyyppisellä "breadbin"-kotelolla. Esimerkiksi Musta Pörssi -ketju myi tätä mallia tuhannen markan kampanjapakettina johon kuului kasettiasema, peliohjain ja kolmen pelin moduli.


title: Commodore 64

text: Commodore 64:n MOS 6581 "SID" -äänipiiri oli varsin edistyksellinen verrattuna useimpien muiden tietokoneiden äänipiireihin. Commodore 64:llä onkin tehty paljon musiikkia, mikä on yhä suosittua tietokoneharrastajien keskuudessa. Arvostetuimpiin säveltäjiin kuuluvat Rob Hubbard ja Martin Galway.


title: Commodore 64

text: Massamuistiliitäntöjä oli kasettiasemalle sekä levykeasemalle, joista suosituin oli Commodoren oma (VIC-)1541. Se sai lempinimen leivänpaahdin sisäänrakennetun muuntajansa aiheuttaman kuumenemisen takia.


title: Commodore 64

text: Vaikka Commodore 64:t olivat käytännön kannalta melko samanlaisia, on otettava huomioon, että niitä valmistettiin monta erilaista erää. Vuosien mittaan laitetta koottiin kulloinkin edullisimmista saatavilla olleista osista. Lisäksi Commodore tuotti paljon prototyyppejä. Monien Commodoren tietokonemallien myynti oli hyvin pientä tai jopa olematonta, esimerkiksi Commodore 65:n.


title: Commodore 64

text:
Käyttöjärjestelmä oli Commodoren itse kehittämä KERNAL. Käyttöliittymänä oli jo VIC 20:ssä käytetty Commodore Basic v.2.0 -BASIC-tulkki, jolla voi kirjoittaa ohjelmia, tai ladata valmiita ohjelmia kasettiasemalta tai levyasemalta codice_1-käskyllä.
Commodore Basic perustuu Microsoftilta 10 000 dollarin kertamaksulla lisensoituun Microsoft BASICiin. Kieli oli ostettu alun perin Commodoren PET-koneita varten ja se oli jäänyt pahasti ajastaan jälkeen. Se ei sisältänyt esimerkiksi keinoja uusien koneiden grafiikka- tai ääniominaisuuksien käyttöön lainkaan.
Jos BASIC-ohjelmoija halusi käyttää spritejä tai muita Commodore 64:n grafiikka- ja ääniominaisuuksia, hän joutui käsittelemään suoraan muistia ja asianomaisten piirien rekistereitä POKE- ja PEEK-käskyjen avulla. Tulkin hitauden takia BASIC-ohjelmat kykenevät melko vaatimattomaan audiovisuaaliseen toimintaan, joten konekieliset alirutiinit olivat suosittuja BASIC-ohjelmoijienkin keskuudessa.
Commodore Basicin ja konekielen ohella Commodore 64:ään oli saatavilla lukuisten ohjelmointikielten tulkkeja ja kääntäjiä. Näitä olivat alkuperäistä laajempi Basic-kieli Simons' Basic, useat Pascalit (Zoom-Pascal, Oxford Pascal) ja Forthit (Handic Forth, HES Forth, Forth 64) sekä Logo ja Comal.


title: Commodore 64

text: Berkeley Softworks -yhtiö teki Commodore 64:lle graafisen käyttöjärjestelmän nimeltä GEOS, joka muistutti Macintoshien mukana tullutta Systemiä. GEOSia ei kuitenkaan jaettu Commodore 64:n vakiovarusteena.


title: Commodore 64

text:
Commodore 64:n vaikutus kotimikrokulttuuriin ja tietokoneharrastukseen on ollut hyvin merkittävä. Commodore 64 oli monessa maassa, myös Suomessa, ylivoimaisesti menestyksekkäin varsinkin harrastajien ensimmäisenä tietokoneena. Siksi se onkin saanut eräänlaisen kulttiaseman. C-64 on myös yleisen käsityksen mukaan se kone, josta demoskenenä tunnettu alakulttuuri sai alkunsa. C-64 on vieläkin varsin suosittu demokoneena, ja uusia demoja ilmestyy silloin tällöin. Myös monet elektronisen musiikin tekijät ovat alkaneet käyttää musiikissaan C-64:n SID-piirejä.
Ominaisuuksia voi avartaa erilaisilla laajennuksilla, joita ovat valmistaneet paitsi Commodore itse myös monet muut yritykset sekä harrastajat. Esimerkiksi yhdysvaltalaisen CMD:n valmistama SuperCPU-moduuli sisältää 20 MHz:n kellotaajuudella toimivan 65816-suorittimen ja mahdollisuuden käyttää jopa 16 megatavun keskusmuistia. Tällaiset laajennukset ovat kuitenkin aina olleet harvinaisia, ja vain hyvin harvat C64-ohjelmat osaavat hyödyntää esimerkiksi lisämuisteja.


title: Toshiba

text: Toshiba on japanilainen yritys, joka valmistaa muun muassa kuluttajaelektroniikkaa. Yhtiöllä on lukuisia patentteja koskien viihde-elektroniikkaa, kuten Secure Digital -muistikortti ja tiedonsiirtoa valokuitua pitkin koskeva Toslink. Toshiba valmistaa myös esimerkiksi kannettavia tietokoneita ja matkapuhelimia. Ydinvoimatekniikkaa tuottava Westinghouse Electric Company on osa Toshibaa.


title: Toshiba

text: Yhtiö on syntynyt fuusion tuloksena vuonna 1939. Sen perustajiin kuuluu Hisashige Tanaka. Sen pääkonttori on Tokiossa. Sen liikevaihto oli vuonna 2007 63 miljardia dollaria ja työvoima 190 000 ihmistä.


title: Toshiba

text: 2010-luvulla Toshiba on ollut suurissa vaikeuksissa. Yhtiö väärensi kirjanpitoaan todellista voitollisemmaksi seitsemän vuoden ajan ja sai siitä ennätyssuuret yrityssakot. Toshiba osti vuonna 2006 ydinvoimarakentaja Westinghousen, mutta kauppa on osoittautunut kannattamattomaksi Westinghousen hakiessa Chapter 11 -saneerausmenettelyä.


title: Toshiba

text: Toshiban osakekurssi on ollut nopeassa laskussa vuosina 2015–2016.


title: Toshiba

text: Yhtiö on valmistanut Tokion yliopiston kanssa vuonna 1959 TAC (Tokyo Automatic Computer) tietokoneen.


title: Toshiba

text: Yhtiö on valmistanut MSX-yhteensopivia mikrotietokoneita.


title: Supernova

text: Supernova on tähden räjähdys, joka voi syntyä kahdella eri tavalla. Massiivinen tähti voi luhistua fuusion loputtua oman painovoimansa johdosta neutronitähdeksi tai mustaksi aukoksi tai kaksoistähdissä valkoinen kääpiö voi kasvattaa massaansa yli Chandrasekharin rajan. Supernovia esiintyy keskimäärin 50 vuoden välein linnunradan kokoisessa galaksissa. Kun ennen havaittiin vuosittain yhteensä satoja supernovia eri galakseissa, niin vuonna 2013 löydettiin jo 1454 supernovaa, ja määrä on kasvanut siitäkin.


title: Supernova

text: Supernovan kirkkaus noudattaa tyypistä riippuen sille ominaista valokäyrää, jossa se nopeasti kirkastuen saavuttaa maksimikirkkauden muutamassa päivässä, kunnes se alkaa hiipua hiljakseen himmeämmäksi. Monet paljain silmin havaitut supernovat ovat näkyneet jopa vuosien ajan. Räjähtävistä supernovista jää jäljelle supernovajäänne, joka hehkuu pitkään monilla eri aallonpituuksilla ja on nähtävissä tuhansiakin vuosia. Supernovissa muodostuu rautaa raskaampia alkuaineita kuten uraania, tinaa ja kultaa. Supernovien jäänteistä oletetaan uusien tähtien ja aurinkokuntien synnyn, ja että muinaisten supernovien ydinjätteistä syntyy tähtiä ja planeettoja.


title: Supernova

text: Linnunratamme tähdistä tuleviksi supernovakandidaateiksi ovat ehdolla mm. jättiläistähdet Rho Cassiopeiae, Eta Carinae ja Orionin Betelgeuze, joilla ei ole enää kovin paljon elinikää jäljellä. Käytännössä kuitenkin ennen näitä seuraava oman galaksimme supernova saattaa olla joku muu miljardeista galaksimme tähdistä.


title: Supernova

text: Spektrin mukaan supernovat jaotellaan tyyppeihin I ja II. Kriteerit ovat seuraavat:


title: Supernova

text: Tyyppi I


title: Supernova

text: Ei vedyn Balmer-viivoja


title: Supernova

text: Piin Si-II -viiva 615,0 nm


title: Supernova

text: Heliumin He I -viiva 587,6 nm


title: Supernova

text: Heikot tai puuttuvat He-viivat


title: Supernova

text: Tyyppi II


title: Supernova

text: Vedyn Balmer-viivat


title: Supernova

text: Tasainen valokäyrä


title: Supernova

text: Lineaarisesti laskeva valokäyrä


title: Supernova

text: Tyypin I supernovat ovat tyypillisesti vanhoja tähtiä. Tyypissä Ia räjähtävä tähti on kaksoistähtijärjestelmään kuuluva valkoinen kääpiö, kun taas tyypeissä Ib ja Ic kyseessä on elinkaarensa loppupäässä oleva massiivinen Wolfin–Rayetin tähti.


title: Supernova

text: Elinkaarensa päähän tullut valkoinen kääpiötähti voi räjähtää supernovana, mikäli sillä on kumppanitähti josta valuu vetykaasua valkoisen kääpiön pinnalle. Tähden massan lähestyessä Chandrasekharin rajaa (noin 1,4 Auringon massaa), tähden sisuksissa happi- ja hiiliatomit alkavat fuusioitua raskaammiksi alkuaineiksi. Tavallisissa pääsarjan tähdissä tähden keskuksessa tapahtuvat ydinreaktiot tapahtuvat kontrolloidusti, sillä reaktioissa vapautuvan energian säteilypaine estää ketjureaktion syntymisen työntämällä kaasua erilleen. Valkoinen kääpiö on kuitenkin paljon tiheämpi kuin pääsarjan tähti, ja säteilypaineen sijasta sitä kannattelee elektronien Fermi-paine. Säteilypaine ei riitä säätelemään ydinreaktioiden määrää. Fuusioliekin sytyttyä se leviää nopeasti turbulenssi-ilmiöiden ja erityisesti Rayleigh-Taylorin epästabiiliuden vuoksi.


title: Supernova

text: Pitkän kytemisajan jälkeen, lämpötilan noustessa yli kriittisen rajan, ydinreaktiot kiihtyvät niin, että huomattava osa tähden hiili- ja happivaroista fuusioituu raskaammiksi alkuaineiksi muutaman sekunnin sisällä . Tällöin vapautuva energiamäärä on valtava, noin formula_1, joka riittää helposti tähden painovoimasidosten rikkomiseen. Tähti räjähtää äkillisesti, synnyttäen shokkiaallon joka puskee ainetta valonnopeuden murto-osalla ulospäin. Vapautuva energia myös aiheuttaa suuren muutoksen tähden luminositeetissa. Tyypillisesti tyypin Ia supernova on noin 5 miljardia kertaa Aurinkoa kirkkaampi.


title: Supernova

text: Tyypin Ib supernovassa räjähtävä tähti on elinkaarensa päähän tullut Wolfin–Rayetin tähti, joka useimmiten on menettänyt aurinkotuulen takia liki 90 % alkuperäisestä massastaan. Tällaisen räjähdyksen seurauksena syntyy neutronitähti tai mahdollisesti musta aukko, tähden massasta riippuen. Tyyppi Ib tuottaa noin 0,3 Auringon massaa rautaa emogalaksiin. Tyyppi Ic on hyvin harvinainen, ja eroaa tyypistä Ib vain helium-viivojen suhteen.


title: Supernova

text: Tyypin II supernovassa räjähtävä tähti on valtava, yli 10 Auringon massainen tähti, joka on polttanut vetypolttoaineensa loppuun, ja jossa heliumfuusiovaihe on loppumassa. Raskaammat tähdet kehittyvät tavallisesti punaisen jättiläisvaiheen kautta tilaan, jossa keskustan rautaydin on ydinenergeettisessä energiakuopassa, kun rautaa raskaampien alkuaineiden fuusioituminen ei enää tuo energiaa, vaan kuluttaa sitä. Fuusioreaktiot keskustassa tyrehtyvät. Salamannopeasti kehittyy tilanne, jossa rautaydin ei enää pysty vastustamaan ylempien kerrosten gravitaatiovoimien luomaa painetta, vaan tapahtuu luhistuminen keskustan massan ylittäessä Chandrasekharin rajan. Keskustan luhistuessa se kuumenee, tuottaen korkeaenergiaista gammasäteilyä, jonka ansiosta rauta hajoaa heliumytimiksi ja vapaiksi neutroneiksi. Tähden keskus luhistuu tuottaen valtavan shokkiaallon. Samalla ulkokerrokset (noin 90 prosenttia tähden massasta) räjähtävät ulospäin. Keskukseen syntyy neutronitähti. Valon spektriviivoissa näkyvät vetyviivat. Tyypin II supernovia esiintyy yleisimmin galaksihaaroissa ja nuoremmissa tähtipopulaatioissa. Tyypin II supernovassa ytimen luhistuminen pysähtyy lopulta neutronitilan luhistumispaineeseen, jossa aineen tiheys on sama kuin atomiytimen. Mikäli tähden massa on riittävä, voi käydä niin, että keskustan luhistuessa syntyvä shokkiaalto repii myös itse keskustan kappaleiksi, eikä supernovasta jää jäljelle mitään, vaan koko tähti kirjaimellisesti leviää ympäri avaruutta. Mikäli kuitenkin tähden massa on riittävän suuri (noin 25–50 Auringon massaa) ja mikäli shokkiaalto ei pääse purkautumaan ja repimään keskustaa hajalle, keskusta romahtaa neutronitähtitilan jälkeen mustaksi aukoksi. Mutta välttämättä edes tuo massa ei riitä mustan aukon syntymiseen, vaan tuloksena voi olla magnetari.


title: Supernova

text: Teorian mukaan supermassiivinen tähti (yli 40 Auringon massaa) saattaa päättää päivänsä hypernovana. Tähden ydin romahtaa suoraan mustaksi aukoksi, muu osa tähdestä sinkoutuu avaruuteen ja samalla kaksi hyvin voimakasta energeettistä plasmasuihkua purkautuu pyöriviltä navoilta lähes valonnopeudella. Nämä suihkut lähettävät voimakasta gammasäteilyä napojen suuntaan. Hypernovia on ehdotettu selitykseksi gammasädepurkauksille (GRB). Minuutin aikana tällaisessa purkauksessa voi (näennäisesti) vapautua miljoonan galaksin säteilyenergia. On myös esitetty, että kahden neutronitähden törmäyksessä voi syntyä hypernova, ja lopputuloksena musta aukko.


title: Supernova

text: On esitetty, että hypernovan laukaisema energiamäärä voisi olla riittävä hävittämään elämän Maasta. NASAn ja Kansasin yliopiston 2005 julkaiseman tutkimuksen mukaan ns. ordovikikauden massasukupuutto 450 miljoonaa vuotta sitten on voinut johtua Maahan osuneesta hypernovan gammasädepurkauksesta. Vain kymmenen sekunnin purkaus on riittänyt hävittämään Maan suojaavan otsonikerroksen. Otsonikerroksen tuhoutuessa Auringon ultraviolettisäteily on voinut surmata suuren osan maanpinnan ja meren pintakerroksen eliöstöstä, ja sotkea ravintoketjut niin, että seurauksena on ollut massasukupuutto.


title: Supernova

text: Hypernovapurkaus saattaa olla elämälle vahingollinen vielä 6500 valovuoden päässä, jos Maa on tähden pyörimisakselin suunnassa.


title: Supernova

text: Hypernovia arvioidaan tapahtuvan galaksissamme vain noin kerran 230 miljoonassa vuodessa. Jos hypernovia voi tapahtua vain supermassiivisissa, yli 40 Auringon massaisissa tähdissä, silloin Maan elämä on melko turvassa. Lähin hypernovakandidaatti, Eta Carinae, on yli 7500 valovuoden päässä Maasta. Se ei vaikuttaisi maanpäälliseen elämään suoraan atmosfäärin suojatessa gammasäteiltä ja magnetosfäärin muilta kosmisilta säteiltä. Vaurio kohdistuisi todennäköisesti ylempään atmosfääriin ja otsonikerrokseen, avaruusaluksiin, mukaan lukien satelliitit ja astronautteihin avaruudessa.


title: Supernova

text: Valesupernova on tapahtuma, jossa supermassiivinen tähti räjähtää vain osittain synnyttäen supernovalle tyypillisen paineaallon kuitenkin kirkastuen vain vähän verrattuna supernovaan. Valesupernovassa tähti ei myöskään tuhoudu kokonaan. Berkeleyn yliopiston tutkijat arvelevat että vuonna 1843 tapahtunut Eta Carinaen supernovaräjähdystä huomattavasti vaisumpi räjähdys olisi ollut valesupernova pintapurkauksen sijaan. Tutkijaryhmä myös arvelee että yli 30 auringon massaisten supermassiivisten tähtien loppuhetkiin saattaa kuulua useampia pienempiä räjähdyksiä ennen tähden luhistumista mustaksi aukoksi.


title: Supernova

text: Supernovat nimetään tietyn kaavan mukaan. Nimen alussa ovat kirjaimet "SN" (SuperNova), joita seuraa vuosiluku ja lopuksi kirjain tai kirjainpari, joka identifioi sen, monesko kyseisenä vuonna havaittu supernova on kyseessä. Tammikuun 1. päivästä lukien käytetään ensin isot kirjaimet "A-Z", jonka jälkeen jatketaan pienillä kirjainpareilla "aa", "ab", "ac"..., "az", "ba"... vuoden loppuun asti.


title: Supernova

text: Supernovien nimeämisestä vastaa Kansainvälisen tähtitieteellisen unionin Central Bureau for Astronomical Telegrams (CBAT), joka sijaitsee Harvardin observatorion yhteydessä. IAU muutti nimeämiskäytäntöä 1.1.2016 lähtien niin että mahdolliset supernovat nimetään ensin väliaikaisella nimellä joka alkaa kirjaimilla "AT", esimerkiksi "AT 2018bki" ja sen jälkeen kun löytö on varmistettu spektroskooppisesti supernovaksi etuliite muutetaan "SN":ksi.


title: Supernova

text: Tarkimmat muistiinpanot Linnunratamme historiallisista supernovista on kiinalaisilla, jotka ovat merkinneet muistiin kaikkiaan seitsemän varmaa räjähdystä ajanlaskun alun jälkeen. Kaikkien näiden räjähdysten jäännökset ovat edelleen havaittavissa.


title: Supernova

text: Rapusumu, Äyriäissumunakin tunnettu, on supernovajäänne Härän tähtikuviossa, jossa havaittiin räjähtävä tähti 4. heinäkuuta 1054. Tuolloin kiinalaiset kirjasivat ylös nähneensä sen jopa keskellä päivää 23 päivän ajan, jonka jälkeen se alkoi hiipua näkyen kuitenkin yötaivaalla vielä parin vuoden ajan. Nyt paikalla nähdään äyriäistä muistuttava sumu, joka säteilee valoa, radioaaltoja, melkein kaikkia sähkömagneettisen säteilyn lajeja. Keskellä sumua on nopeasti pyörivä pulsari, neutronitähti, jonka kiertoaika akselinsa ympäri on edelleen huikeat 0,03 sekuntia. Sumu laajenee n. 1000 km/s nopeudella. 1900-luvun ensimmäisiin valokuviin verrattuna sumun havaitaan selvästi laajentuneen.


title: Supernova

text: Tanskalainen Tyko Brahe havaitsi SN 1572ksi nimetyn supernovan vuonna 1572. Viimeisin nähty oman galaksimme supernovaräjähdys oli Keplerin sekä kiinalaisten, japanilaisten ja korealaisten tähtitieteilijöiden havaitsema vuonna 1604. Käärmeenkantajan tähtikuviossa havaittu SN 1604 oli kirkkaimmillaan jonkin verran Siriusta kirkkaampi, ja se pystyttiin näkemään yötaivaalla paljain silmin noin vuoden ajan.


title: Supernova

text: SN 1987A on viime aikojen kuuluisin ja yksi tutkituimmista supernovista. Kyseessä oli 23. helmikuuta 1987 vajaan 170 000 valovuoden päässä Suuressa Magellanin pilvessä (LMC) räjähtänyt supernova, joka näkyi eteläisellä pallonpuoliskolla paljain silmin. Alun perin Auringon tarkkailuun rakennetut neutriinoilmaisimet eri puolilla maapalloa havaitsivat jo noin 3 tuntia ennen visuaalista supernovan havaintoa noin parinkymmenen neutriinon ryöpyn iskeytyneen lyhyessä ajassa, mikä oli ensimmäinen kerta, kun kaukaa aurinkokunnan ulkopuolelta ja vieläpä supernovasta havaittiin neutriinoja. Tapaus oli ensimmäinen, jossa räjähti tunnettu tähti.


title: Supernova

text: SN 2006gy oli supernova, joka havaittiin ensimmäiseksi McDonaldin observatoriossa 18. syyskuuta 2006. Räjähdys tapahtui Perseuksen tähdistöön kuuluvassa galaksissa NGC 1260, joka sijaitsee 72 megaparsekin päässä Maasta. SN 2006gy:n absoluuttinen magnitudi on −22, mikä tekee siitä kirkkaimman koskaan havaitun supernovan. Räjähtäneen tähden massa on yli 100 auringon massaa, mahdollisesti jopa 130–150 auringon massaa.


title: Supernova

text: Markku Nissinen ja Veli-Pekka Hentunen löysivät 19. helmikuuta 2007 Härkämäen observatoriolla uuden supernovan, joka tunnetaan luettelotunnuksella SN2007ae. SN2007ae sijaitsi galaksissa, joka on tunnetaan luettelotunnuksella UGC 10704 ja jonka tarkemmat koordinaatit ovat R.A = 17h01m51s.95 ja deklinaatio = +79°01'54.6. Supernova oli tyypin 1a ja kirkkautta sillä oli kuvaushetkellä noin 17,4 magnitudia. Tämä supernova on ensimmäinen, joka on löydetty ja kuvattu Suomessa. Tähtitieteilijä Seppo Mattila on aiemmin löytänyt supernovia, mutta hänen löytönsä on tehty Kanariansaarilla ja Chilessä.


title: Tähtienvälinen aine

text: Tähtienvälinen aine sijaitsee tähtienvälisessä avaruudessa. Vaikka avaruus vaikuttaa tyhjiöltä, siellä on kuitenkin suhteellisen paljon erilaisia hiukkasia ja pienkappaleita, jotka yhdessä muodostavat tähtienvälisen aineen. Noin 20 % galaksin massasta on tähtienvälistä materiaalia, ja osa siitä nähdään tummina juovina Linnunradassa.


title: Tähtienvälinen aine

text: Tähtienvälinen aine aiheuttaa ekstinktiota eli tähtien valon punertumista ja himmenemistä, joka täytyy ottaa huomioon mm. tähtitieteellisten kohteiden etäisyyttä arvioitaessa. Tähdet syntyvät tähtienvälisen aineen pilvistä yleensä joukkoina.


title: Tähtienvälinen aine

text: Toisin kuin tähdet, tähtienvälinen (eli "interstellaarinen") aine voi olla eri olomuodoissa (neutraaleita atomeja, ioneja, molekyylejä ja kiinteää ainetta). Se siis voi koostua varatuista hiukkasista (elektronit, protonit, positronit), varauksettomista hiukkasista (fotonit, neutronit), atomeista ja molekyyleistä sekä pölyhiukkasista. Näistä atomeista suurin osa on vetyä ja heliumia, joita syntyi alkuräjähdyksessä. Osa on myös tähtien ydinreaktioissa muodostunutta raskaampaa ainesta, kuten hiiltä ja rautaa. Rautaa raskaammat alkuaineet ovat syntyneet supernovissa. Lisäksi tähtienvälisessä avaruudessa esiintyy myös neutriinoja, joita on erittäin vaikea havaita.


title: Tähtijoukko

text: Tähtijoukko on painovoiman vaikutuksesta koossa pysyvä tähtien ryhmittymä. Tähtijoukkoja on kahta tyyppiä: avoimia ja pallomaisia. Avoin joukko on suhteellisen nuori, löyhähkö tähtien yhteenliittymä. Tyypillisesti avoimessa joukossa on muutamia kymmeniä tähtiä, suurimmissa useita satoja. Toisaalta avonainen joukko voi olla vain muutamankin tähden muodostama ryhmittymä. Avoin joukko alkaa iän myötä hajota tähtienväliseen avaruuteen, mutta sen tähdet jatkavat kulkuaan hyvin pitkään lähes samaan suuntaan. Tällaisista joukoista käytetään nimitystä liikkuva ryhmä. Pallomainen joukko on yleensä satojentuhansien tähtien muodostama tiivis rypäs, ja on iältään huomattavan vanha.


title: Järjestys

text: Järjestys on järjestelmän tilaa kuvaava ominaisuus. Järjestys on sitä suurempi, mitä vähemmän informaatiota tarvitaan kohteen rakenteen ja sen osasten järjestyksen kuvaamiseen. Vastaavasti epäjärjestys on sitä, että kohteen kuvaamiseen tarvitaan maksimissaan koko kohteen sisältämä informaatio lyhentämättömänä. Arkielämässä järjestys liitetään yleensä siisteyteen, mutta tällöinkin kyseessä on periaatteessa sama ilmiö kuin informaatioteoriassa: kun astiat on järjestetty kaappiin, on kaapin sisällön rakenne yksinkertaisemmin kuvattavissa kuin jos astiat olisivat siellä sekaisin.


title: Järjestys

text: Järjestystä on sanottu muun muassa entropian, "epäjärjestyksen", vastakohdaksi. Lisäksi se merkitsee usein sattumanvaraisuuden vastakohtaa, ennustettavuutta ja epätodennäköistä tilaa.


title: Järjestys

text:
Merkkijonoista
A on kuvattavissa paljon lyhyemmin, tässä 9 merkillä "18*O, 22*X", kuin B, josta
kuvauksena olisi lähetettävä esimerkiksi tiedonsiirtokanavaan koko 40 merkkiä pitkä kuvaus "XOOXOXOOOOOXOXOOXOXXXOOXXOXOXOOXOOOXOOXX". Täten A on järjestyneempi merkkijono kuin B.


title: Cauchyn–Riemannin yhtälö

text:
Cauchyn –Riemannin yhtälöt ovat kompleksianalyysissa käytetyt ensimmäisen kertaluvun osittaisdifferentiaaliyhtälöt, jotka karakterisoivat analyyttisten funktioiden reaali- ja imaginaariosat. Ensi kertaa nykyisin Cauchyn-Riemannin nimellä tunnettu yhtälösysteemi esiintyi vuonna 1752 Jean le Rond d’Alembert nimisen ranskalaisen luonnontieteilijän teoksessa, joka käsitteli hydrodynamiikkaa. Myöhemmin vuonna 1777 Leonhard Euler liitti yhtälöt osaksi analyyttisten funktioiden teoriaa. Vuonna 1814 Augustin Cauchy käytti yhtälöitä konstruoidessaan omaa teoriaansa funktioista. Bernhard Riemannin tutkielma funktioteoriasta ilmestyi vuonna 1851. Hänen lähestymistapansa oli geometrinen kun Cauchyn oli puhtaasti analyyttinen.
Cauchy-Riemannin yhtälöt ovat reaaliarvoisten funktioiden "u"("x","y") ja "v"("x","y") osittaisdifferentiaaliyhtälöt:


title: Cauchyn–Riemannin yhtälö

text: ja


title: Cauchyn–Riemannin yhtälö

text: Tässä kompleksimuuttujan kompleksiarvoinen funktio "f" on esitetty reaalimuuttujien reaaliarvoisten funktioiden "u" ja "v" avulla seuraavasti: formula_3, missä "u"("x","y") on funktion "f" reaaliosa ja "v"("x","y") sen imaginaariosa.


title: Cauchyn–Riemannin yhtälö

text: Kompleksifunktio "f" on analyyttinen kompleksitason avoimessa osajoukossa "A", jos sillä on kompleksinen derivaatta jokaisessa "A":n pisteessä. Cauchyn–Riemannin yhtälöt ovat yksi tapa tutkia funktion kompleksista derivoituvuutta ja analyyttisuutta. Ne yhdistävät kompleksisen derivoituvuuden tavallisten reaaliarvoisten funktioiden differentioituvuuteen.


title: Cauchyn–Riemannin yhtälö

text:
Kompleksifunktio on analyyttinen jossain kompleksitason pisteessä tai alueessa, jos se voidaan kirjoittaa muodossa formula_4 ja jos funktiot "u" ja "v" toteuttavat Cauchyn–Riemannin yhtälöt (1a) ja (1b). Osittaisdifferentiaaliyhtälöt esitetään useissa oppikirjoissa myös muodossa formula_5 ja formula_6.
Cauchyn–Riemannin yhtälöt ovat välttämätön ehto sille, että kompleksifunktiolla on derivaatta. Voidaan myös osoittaa, että jos ensimmäinen derivaatta on olemassa, funktiolla on samalla kaikkien kertalukujen derivaatat.


title: Cauchyn–Riemannin yhtälö

text:
Cauchyn–Riemannin yhtälöt voidaan kirjoittaa kompleksisessa muodossa
Oletetaan, että
on kompleksimuuttujan "z" ∈ C kompleksiarvoinen funktio. Silloin funktion "ƒ" kompleksinen derivaatta pisteessä "z" määritellään seuraavasti:
edellyttäen että raja-arvo on olemassa.


title: Cauchyn–Riemannin yhtälö

text:
Jos tämä raja-arvo on olemassa, se ei riipu suunnasta, josta sitä kompleksitasossa lähestytään. Voidaan siis valita, että "h" → 0 reaali- tai imaginaariakselia pitkin. Lähestytään origoa ensin reaaliakselin suunnasta:
Lähestytään sitten origoa imaginaariakselin suunnasta:
Kompleksisen derivaatan yksikäsitteisyydestä seuraa funktiolle "ƒ"
jotka ovat Cauchyn-Riemannin yhtälöt (2) kompleksisessa muodossa pisteessä  "z".


title: Cauchyn–Riemannin yhtälö

text: Funktio formula_4 on analyyttinen kompleksitason avoimessa osajoukossa "A", jos ja vain jos funktiot "u" ja "v" ovat reaalisesti differentioituvia ja toteuttavat Cauchyn–Riemannin yhtälöt "A":ssa. Käytännössä ehtojen voimassaolo merkitsee, että kompleksifunktiota voidaan tällöin derivoida ja integroida aivan kuin se olisi reaalifunktio.


title: Emissiosumu

text: Emissiosumu on yleisesti käytetty nimitys tähtienväliselle kaasupilvelle, joka säteilee jollakin aallonpituudella itse eli ei vain heijasta, kuten heijastussumut. Esimerkiksi Orionin tähdistön M42 on oiva esimerkki emissiosumusta. Siinä sumun sisällä olevat voimakkaasti säteilevät nuoret tähdet saavat sumun atomit virittyneeseen tilaan, jonka purkautumisen me Maan pinnalla näemme heikkona valona. Sanotaan, että tähden säteily ionisoi ympäröivää kaasua.


title: Emissiosumu

text:
Monesti emissiosumuja kutsutaan HII-alueiksi, koska niissä on ionisoitunutta vetyä, vetyhän on maailmankaikkeuden yleisin alkuaine.
Emissiosumu laajenee koska on niin kuuma, ja on sitä suurempi mitä kuumempi ja kirkkaampi tähti ionisoi ympäröivää kaasua.
Emissiosumun vastakohta on neutraalin, ionisoitumattoman vedyn muodostama HI-alue.
Kuuman emissiosumun laajeneminen sulkee neutraalia kaasua pylväiksi ja taskuiksi, jotka saattavat kutistua tähdiksi.


title: Heijastussumu

text: Heijastussumu on tähtienvälisen aineen keskittymä, joka heijastaa lähitähtien valoa. Esimerkiksi Plejadeissa on heijastussumu avoimen tähtijoukon sisällä. Heijastuksen aiheuttaa pilvessä oleva pöly.


title: Aminohapot

text: Aminohapot ovat orgaanisia yhdisteitä, joissa on sekä amino- (-NH) että karboksyyliryhmä (-COOH) liittyneenä samaan molekyyliin. Aminoryhmä on emäksinen ja karboksyyliryhmä hapan. Aminohapot polymeroituvat polypeptideiksi. Polypeptidiketjun pituuden ylittäessä 50 sitä aletaan yleensä kutsua proteiiniksi. Ihmiselle välttämättömiä aminohappoja on 20, joista 11 elimistö osaa itse valmistaa. Loput yhdeksän välttämätöntä aminohappoa on saatava ravinnosta. Soluissa aminohapot valmistetaan entsyymien ohjaamana.


title: Aminohapot

text: Aminohapot esiintyvät tavallisimmin fysiologisessa pH:ssa (pH 7,4) kahtaisioneina, jolloin karboksyyliryhmä on negatiivisesti varautunut ja aminoryhmä on positiivisesti varautunut. Jos aminohapon aminoryhmä on sitonut saman aminohapon karboksyyliryhmän luovuttaman vetyatomin, tapahtumaa kutsutaan sisäiseksi suolanmuodostukseksi. Näin muodostunut COO-ryhmä voi sitten toimia emäksenä ja NH-ryhmä happona. Koska aminohappo on sekä happo että emäs, sitä sanotaan amfolyyttiseksi yhdisteeksi.


title: Aminohapot

text: Aminohapot voivat polymeroitua, jolloin ne muodostavat peptidejä. Tällöin aminohapot liittyvät toisiinsa peptidisidoksin kondensaatioreaktiossa. Kaikki proteiinit ovat muodostuneet useista kymmenistä, jopa sadoista tai tuhansista polymeroituneista aminohapoista (polypeptidi). Proteiinien rakenneosina esiintyy yleisesti 20 erilaista alfa-aminohappoa – kaikkia lajeja ei kuitenkaan ole mukana jokaisessa proteiinissa, ja joissain tapauksissa peptidiketjussa oleva aminohappo voi muuntua vielä näistä 20 poikkeavaksi. Proteiinien aminohapot ovat optisesti aktiivisia ja kaikki L-isomeerejä, lukuun ottamatta yksinkertaisinta aminohappoa eli glysiiniä, jonka alfa-hiiliatomiin on amino- ja karboksyyliryhmän lisäksi liittynyt kaksi vetyatomia.


title: Aminohapot

text: Aminohapot pysyvät koossa yli 100 °C:ssa proteiinien hajottua. Ensimmäisenä hajoavat kysteiini 175–178 °C:ssä ja glutamiini 185–186 °C:ssa, ja aminohapot alkavat kiehua vasta yli 200 °C:ssa.


title: Aminohapot

text: Aminohappojen tärkein biokemiallinen ominaisuus on niiden hydrofobisuus tai hydrofiilisyys ja happamuus tai emäksisyys. Kaikki happamat ja emäksiset aminohapot ovat hydrofiilisiä. Nämä ominaisuudet ovat tärkeitä muun muassa proteiinien alfa-kierteissä ja proteiinien laskostumisessa. Aineenvaihdunnassa on merkittävää myös se, mitä erityisryhmiä tai atomeja aminohappo sisältää.


title: Aminohapot

text: Rakenteet ja lyhenteet niille 20 aminohapolle, joita vastaa jokin geneettinen koodi.


title: Aminohapot

text: Elimistössä on jopa kymmeniä aminohappoja, mutta vain kahtakymmentä aminohappoa vastaa jokin kolmen emäsparin yhdistelmä DNA:n geneettisessä koodissa. Kaikki DNA:n koodaamat aminohapot ovat ns. alfa-aminohappoja, joissa amiini- ja karboksyyliryhmä liittyvät samaan hiileen. Alfa-aminohapot ovat biokemiassa keskeisiä molekyylejä. Lisäksi aminohapoilla on erilliset L- ja D-muodot, mutta elimistön kaikki aminohapot ovat L-aminohappoja. Osa aminohapoista voi ihmisen elimistössä muuttua toisikseen. Niiden joukossa on kuitenkin kahdeksan välttämätöntä aminohappoa, joita ihminen ei kykene valmistamaan muista vaan joita on saatava riittävästi ravinnosta. Jotkut hormonit ovat oligopeptidejä, jotka koostuvat muutamista aminohapoista. Esimerkiksi oksitosiini, joka käynnistää kohdun ja maitorauhastiehyiden supistumisen, koostuu yhdeksästä aminohaposta. Vasopressiini, joka puolestaan osallistuu verenpaineen säätelyyn, rakentuu myös yhdeksästä aminohaposta. Oksitosiinin ja vasopressiinin aminohappoketjuissa on eroa yhden aminohapon verran, mikä kuitenkin vaikuttaa ratkaisevasti niiden toimintaan ihmiselimistössä. Sokeriaineenvaihdunnan säätelyssä keskeinen hormoni, insuliini on 51 aminohaposta muodostunut hormoni.


title: Aminohapot

text: Välttämätön aminohappo on aminohappo, jota eliö ei itse pysty valmistamaan muista aineista, jolloin sen on saatava niitä ravinnosta.


title: Aminohapot

text: Välttämättömien aminohappojen lista vaihtelee lajeittain. Eri eläinlajeilla lista välttämättömistä aminohapoista on erilainen ja tarve täytyy huomioida rehujen valmistuksessa.


title: Aminohapot

text: Raja välttämättömän ja ei-välttämättömän aminohapon välillä voi olla epäselvä, koska elimistö voi valmistaa aminohappoja toisista aminohapoista. Rikkipitoisia aminohappoja metioniinia ja homokysteiiniä voidaan valmistaa toisistaan mutta ei yksinkertaisemmista aineista. Samoin kysteiiniä voidaan valmistaa homokysteiinistä, mutta ei yksinkertaisemmista aineista. Niinpä rikkipitoisia aminohappoja käsitellään toisinaan yhtenä ryhmänä.


title: Aminohapot

text: Ihmiselle välttämättömiä aminohappoja on 9: histidiini, tryptofaani, lysiini, metioniini, fenyylialaniini, treoniini, valiini, leusiini, isoleusiini.


title: Aminohapot

text: Soluissa aminohapot valmistetaan entsyymien ohjaamana. Eläimet saavat osan aminohapoista kasviravinnosta. Ihminen osaa tuottaa osan tarvitsemistaan aminohapoista kehossaan, mutta kahdeksaa aminohappoa ihmisen on saatava valmiina ravinnosta. Bakteerit, hiiva ja kasvit kykenevät tuottamaan kaikki tarvitsemansa aminohapot itse. Kemiallisesti aminohappoja voidaan valmistaa halogeenihapoista substituutioreaktiolla ammoniakin kanssa, jolloin halogeeniryhmä korvautuu aminoryhmällä. Reaktio tapahtuu noin 50 asteessa ja tarvitsee ammoniakkia ja suolahappoa. Aminohappoja syntyy myös aldehydeistä ammoniakin ja syaanivedyn avulla.


title: Aminohapot

text: Kolmikirjaimiset lyhenteet saadaan englanninkielisistä nimistä niin, että aina vähintään kaksi ensimmäistä kirjainta kolmikirjaimisessa lyhenteessä vastaa koko nimen ensimmäisiä kirjaimia (kahta tai kolmea; esim. fenyylialaniini, eng. Phenylalanine, kolmikirjaiminen lyhenne on Phe) paitsi isoleusiinin tapauksessa, jossa lyhenne on "Ile" eikä esimerkiksi "Iso" tai "Isl" (Ile painottaa sitä, että isoleusiini on nimenomaan isomeeri leusiinille.) Koska englannin aakkosia on 26 kappaletta ja tavallisia aminohappoja 20, saadaan yksikirjaimiset lyhenteet hieman kolmikirjaimisia monimutkaisemmin seuraavasti;


title: Aminohapot

text: Aminohapot voidaan jakaa ryhmiin useammilla tavoilla sivuketjujen ominaisuuksiensa mukaan. Yksi ryhmittelytapa sivuketjujen mukaan , kukin yksittäinen ryhmä "kasvavan koon mukaan," (esimerkiksi GAVLI; koot G


title: Erik Heinrichs

text: Axel Erik Heinrichs (21. heinäkuuta 1890 Helsinki – 16. marraskuuta 1965 Helsinki) oli suomalainen jääkäri ja jalkaväenkenraali. Peruskoulutuksensa sotilaana hän sai ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa, jossa hän sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella Preussin Jääkäripataljoona 27:n riveissä. Hänestä tuli jo sisällissodan aikana vuonna 1918 ylipäällikkö Gustaf Mannerheimin luottomies. Talvisodassa ylipäällikkö määräsi Heinrichsin johtamaan Karjalankannaksen puolustusta. Jatkosodan hyökkäysvaiheessa Heinrichs komensi Suomen kaikkien aikojen suurinta sotatoimiyhtymää, yli 100 000 miehen Karjalan Armeijaa.


title: Erik Heinrichs

text: Erik Heinrichs syntyi filosofian tohtori "Axel Ossian Andreas Heinrichsin" ja opettaja "Johanna (Hanna) Matilda" o.s. "Rönnholmin" esikoisena. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Maria Pauligin kanssa. Saksalaisperäisestä sukunimestä huolimatta Heinrichsin suku on lähtöisin Ruotsista. Erik Heinrichs lausui sukunimensä muodossa "heinriks".


title: Erik Heinrichs

text: Erik pääsi ylioppilaaksi Nya svenska samskolanista, "Lönkanista", vuonna 1908 ja liittyi Nylands Nationiin.Suomen jääkärien elämäkerrasto 1938.Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteellisellä osastolla vuosina 1908–1913. Opintoaikanaan hän työskenteli vuoden 1910 syksystä alkaen kotiopettajana Kemin Karihaarassa. Vuonna 1912 hän kirjoittautui Polyteknisen korkeakoulun arkkitehtiosastolle, mutta siirtyi vuonna 1913 toimittajaksi helsinkiläiseen "Dagens Tidningeniin", jossa hän kirjoitti nimimerkillä "Morenkopp". Myöhemmin hän työskenteli toimittajana "Dagens Pressissä". Heinrichs suoritti sotilasopintoja viestikurssilla, joka oli suunnattu divisioonain ja armeijakuntain esikuntapäälliköille ja pidettiin Versaillesissa vuonna 1926. Samana vuonna hän aloitti Ranskan sotakorkeakoulun (École Supérieure de Guerre), josta hän valmistui vuonna 1928. Hän suoritti myös opintomatkan Viroon ja Latviaan vuonna 1920, jossa hän tutustui rajavartiokysymyksiin.


title: Erik Heinrichs

text: Heinrichs liittyi yhdeksi niiden 55 ensimmäisen vapaaehtoisen joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 25. maaliskuuta 1915. Hänen kanssaan leirille ilmoittautui hänen nuorempi veljensä Gunnar Heinrichs. Vielä samana vuonna joukkoon liittyi kaksi muutakin veljeä, Olof Heinrichs ja Bertil Heinrichs. Heinrichsit muodostivat yhden pataljoonan kolmesta nelimiehisestä veljessarjasta. Muut olivat Pehkosen ja Sihvon veljekset.


title: Erik Heinrichs

text: Leirille ilmoittautumisen jälkeen hänet sijoitettiin joukon 1. komppaniaan, josta hänet siirrettiin myöhemmin samana vuonna perustetun Kuninkaallisen, Preussin Jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan. Hänet komennettiin vuonna 1916 Mitaussa järjestetyille lähitaistelukursseille. Myöhemmin samana vuonna pataljoonan siirryttyä rintamalle hänet oltiin ylennetty jo Zugführeriksi ja hän otti osaa taisteluihin 2. komppanian joukkueenjohtajana ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Aa-joen talvitaisteluista palattuaan Heinrichsille ojennettiin Preussin 2. lk. Rautaristi 10. huhtikuuta 1917.


title: Erik Heinrichs

text: Pataljoonan rintamalta paluun jälkeen vuonna 1917 Heinrichs osallistui esiupseereille Berliinissä armeijan kaasukoulussa järjestetylle kaasukurssille. Myöhemmin samana vuonna hän toimi niin ikään Libaussa pataljoonan lähitaistelukurssien johtajana ja suoritti sotakoulun A-kurssin.


title: Erik Heinrichs

text: Heinrichs astui Suomen Valkoisen Armeijan palvelukseen Saksassa 11. helmikuuta 1918 vannottuaan lippuvalan ja allekirjoitettuaan palvelusitoumuksen. Hänet ylennettiin majuriksi, virkaiältään hän oli silloisista jääkärimajureista 11. vanhin. Takaisin Suomeen Heinrichs saapui jääkäreiden Vaasaan tulleen pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Vaasasta hänet määrättiin perustamaan 7. jääkäripataljoona, joka tuli kuulumaan 3. jääkärirykmenttiin.


title: Erik Heinrichs

text: Heinrichs johdatti pataljoonansa sisällissodassa taisteluihin Tampereella ja Karjalankannaksella, missä hänen yksikkönsä alistettiin saksalaisen eversti Ulrich von Colerin riveihin. Coler oli Jääkäripataljoona 27:n 3. komppanian päällikkö . Heinrichsin joukot valtasivat kärkijoukkona Aittolahden, Lyykylän ja Mannikkalan varustukset sekä Talin aseman. Näiden toimien jälkeen yksikön päätehtäviksi jäivät jälkivarmistus hyökkäävien joukkojen selustassa ja Viipurin–Käkisalmen rataosuuden katkaisu Antreasta käsin .


title: Erik Heinrichs

text: Heinrichs määrättiin sisällissodan jälkeen kesäkuussa vuonna 1918 Yleisesikunnan järjestelyosastolle, josta hänet siirrettiin 1. marraskuuta 1918 Sotaministeriön yleisen sota-asiainosaston armeijatoimistolle ja edelleen 21. marraskuu 1918 keskusosastolle. Hiukan myöhemmin hänet siirrettiin 6. joulukuu 1918 alkaen yleisen sota-asiainosaston ja 23. toukokuuta 1919 alkaen intendenttiosaston päälliköksi. Esikuntatehtävistä Heinrichs siirrettiin Käkisalmelle, jossa hänet nimitettiin 21. tammikuuta 1920 alkaen Käkisalmen läänin rykmentin komentajaksi, jonka tehtävän ohella hän toimi myös Kannaksen rajakomendanttina Terijoella. Heinrichsin hoidettavaksi tuli valtava sotavankien vaihto-operaatio. Venäjältä kuljetettiin Terijoen kautta Saksaan lähes 15 000 vankia ja venäläisiä saksalaisten vankeudesta lähes 45 000 henkeä. Heinrichs hoiti operaation yhteistyössä Suomen ja Amerikan punaisten ristien kanssa. Tilanne Kannaksella rauhoittui, kun Suomi ja Neuvosto-Venäjä allekirjoittivat Tarton rauhansopimuksen lokakuussa 1920. Kronstadtin matruusit tekivät kapinan maaliskuussa 1921. Kapinallisia pakeni tuhansittain jään yli Suomeen. Heinrichs komensi heidät eristysleiriin.


title: Erik Heinrichs

text: Vuonna 1920 hän johdatti Oulusta lähteneen 2. täydennysjoukon (3. retkikunta) Petsamon retkikuntaan toimien joukon johtajana. 16. huhtikuuta 1920 hänet nimitettiin koko retkikunnan komentajaksi. Hän meni naimisiin Saksasta muuttaneen liikemiehen Gustaf Pauligin Maria-tyttären kanssa huhtikuussa. Takaisin Yleisesikuntaan hän palasi 20. huhtikuuta 1921, mutta komennettiin jo 1. heinäkuuta 1921 alkaen 3. Divisioonan esikuntapäälliköksi, jolta paikalta hän palasi takaisin Yleisesikuntaan 1. maaliskuuta 1922, missä hänet määrättiin 8. maaliskuuta 1922 osasto 2:n päälliköksi. Hänet nimitettiin sotilasjäseneksi Moskovan kansainväliseen aseidenriisuntakonferenssiin vuonna 1922. Yleisesikunnassa Heinrichs johti jonkin aikaa muun muassa toimisto IV:ää eli sotilaallista tiedustelua ja vastavakoilua.


title: Erik Heinrichs

text: Yleisesikunnasta Heinrichs siirrettiin 26. syyskuuta 1923 Keski-Suomen rykmentin komentajaksi, mutta nimitettiin 18. syyskuuta 1924 Yleisesikunnan päälliköksi. Savon prikaatin komentajaksi hänet nimitettiin 15. kesäkuuta 1928 alkaen, jolta paikalta hän siirtyi 4. heinäkuuta 1929 alkaen Sotakorkeakoulun johtajaksi. Kesäkuussa 1930 Lapuan liike oli voimissaan Etelä-Pohjanmaalla. tasavallan presidentti Lauri Kristian Relander oli vapauttanut Vaasan läänin maaherran Bruno Sarlinin tehtävästään ja nimitti tehtävään Heinrichsin. Hänelle ilmoitettiin, että sosiaalidemokraattien johtomiehen Väinö Tannerin puhe Seinäjoella piti estää. Heinrichs puolestaan ilmoitti Lapuan liikkeen johtomiehille, että hän eroaa välittömästi, jollei Tanner saa rauhassa puhua. Tannerin vierailu sujui ilman välikohtauksia. Väkivaltaisuuksia Heinrichs ei kyennyt estämään. Kolmen kesäkuun viikon aikana tehtiin Vaasan läänissä yhteensä 42 muilutusta tai muilutusyritystä. Sosiaalidemokraattien kansanedustaja Väinö Hakkila kyyditettiin heinäkuussa, ja Heinrichs pyysi eroa, koska hänen mielestään tapausta ei tutkittu tarpeeksi tehokkaasti. Presidentti hyväksyi Heinrichsin eronpyynnön elokuussa, jonka jälkeen hän palasi takaisin Sotakorkeakoulun johtajaksi.


title: Erik Heinrichs

text: Seuraavaksi hänet nimitettiin 1. tammikuuta 1931 alkaen 1. Divisioonan komentajaksi, jossa tehtävässä hä toimi aina 11. helmikuuta 1938 saakka, jolloin hänet nimitettiin Puolustusministeriön jalkaväen tarkastajaksi. Lisäksi Heinrichs on toiminut lyhyitä aikoja Yleisesikunnan päällikkönä vuosina 1922, 1923 ja 1932 ja 1930 sekä Helsingin varuskunnan päällikkönä vuosina 1931–1938.


title: Erik Heinrichs

text: Talvisota syttyi 30. marraskuuta 1939 ja Heinrichs sai komentoonsa III Armeijakunnan, mihin tehtävään ylipäällikkö Mannerheimin oli hänet nimittänyt. Itä-Kannaksen torjuntataistelujen jälkeen Mannerheim nimitti helmikuussa 1940 Heinrichsin Kannaksen armeijan komentajaksi. Heinrichs ylennettiin kenraaliluutnantiksi.


title: Erik Heinrichs

text: Maaliskuun alussa ylipäällikkö pyysi Heinrichsiltä lausuntoa rintamatilanteesta Kannaksella. Päivittäiset tappiot nousivat tuhanteen mieheen. Kenraaliluutnantti Harald Öhquist arvioi silloisen rintaman kestävän viikon, mutta ei kauemmin, johtuen elävän voiman ja erityisesti upseeriaineksen kulumisesta. Kenraalimajuri Paavo Talvelan mukaan kaikki oli hiuskarvan varassa.


title: Erik Heinrichs

text: Heinrichsin pessimistinen raportti lähetettiin Moskovan rauhanneuvottelijoille. 13. maaliskuuta kello 3.45 eversti Aksel Airo soitti Päämajasta Mikkelistä Kannaksen armeijan esikuntaan Imatralle ja ilmoitti, että vihollisuudet lopetetaan samana päivänä kello 11.


title: Erik Heinrichs

text: Aseet vaikenivat 13. maaliskuuta 1940. Mannerheim nimitti Heinrichsin maavoimien komentajaksi heti talvisodan jälkeen ja kesäkuussa Yleisesikunnan päälliköksi. Marskin suhteita Saksaan oli vuonna 1940 hoitanut Paavo Talvela. Nyt oli Heinrichsin vuoro. Ensimmäisen matkansa Heinrichs teki tammikuussa 1941 luennoimaan Suomen talvisodasta. Matkalla hoidettiin Suomen poliittisia suhteita Saksaan. Toisen matkan Saksaan Heinrichs teki toukokuun 25.–26. päivinä Salzburgiin ja Berliiniin. Tällä matkalla käsiteltiin liikekannallepanoa, hyökkäyssuuntia ja muuta sotilaallista yhteistyötä.


title: Erik Heinrichs

text: 22. kesäkuuta 1941 käynnistyi operaatio Barbarossa, Saksan hyökkäys itään, ja sen myötä jatkosota. Viikkoa myöhemmin Mannerheim käski perustaa Karjalan Armeijan, jonka tehtävänä on lyödä vastassa olevat viholliset sekä saavuttaa Syvärinjoki ja Ääninen. 100 000 taistelijan armeijan komentajaksi määrättiin Erik Heinrichs. Karjalan armeija aloitti hyökkäyksen 10. heinäkuuta ja valtasi elokuun loppuun mennessä koko Laatokan Karjalan. Syväri saavutettiin syyskuussa ja Petroskoi vallattiin 1. lokakuuta, minkä kunniaksi Heinrichs ylennettiin jalkaväenkenraaliksi. Tehtävä oli täytetty, ja Karjalan armeija lakkautettiin.


title: Erik Heinrichs

text: Heinrichs siirrettiin takaisin Yleisesikunnan päälliköksi tammikuussa 1942 ja nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi. Perusteluissa todettiin, että hän ”erikoisen suurella taidolla ja herpaantumattomalla tarmolla on johtanut sotatoimia Laatokan Karjalassa ja Aunuksessa”.


title: Erik Heinrichs

text: Yleisesikunnan päällikön tärkeimpiä tehtäviä oli pitää yhteyttä Saksan Wehrmachtin edustajaan Päämajassa, kenraali Waldemar Erfurthiin. Tammikuussa 1942 Heinrichs matkusti Saksaan selvittämään saksalaisten ”talvikriisin” syitä. Tilanne oli kiristynyt huomattavasti saksalaisten rintamaosuudella Leningradin ympärillä. Saksalaiset esittivät suomalaisille hyökkäyksen jatkamista Itä-Karjalan Belomorskiin ja Muurmannin radan katkaisemista. Heinrichs piti hyökkäystä ylivoimaisena suomalaisten voimavaroihin nähden. Belomorskiin ei hyökätty kesällä 1942 eikä myöhemminkään. Heinrichs tapasi kolmannen matkansa aikana myös valtakunnankansleri Adolf Hitlerin.


title: Erik Heinrichs

text: Tammikuun lopulla 1944 Yhdysvallat kehotti Suomea pyrkimään yhteisymmärrykseen Neuvostoliiton kanssa. Suomalaisvaltuuskunta matkusti Moskovaan. Rauhanneuvottelut kuitenkin katkesivat, ja Heinrichs joutui lähtemään Saksaan selittämään epämiellyttävää tilannetta. Saksan asetoimitukset Suomeen katkesivat.


title: Erik Heinrichs

text: Neuvostoliitto aloitti 10. kesäkuuta suurhyökkäyksen Suomeen. Sosiaalidemokraattien Karl-August Fagerholm pyysi 27. heinäkuuta Heinrichsiä esittämään niin sanotun "lojaalin opposition" laatiman ohjelmaehdotuksen marsalkalle. Fagerholm totesi, että sodan lopettaminen Neuvostoliiton kanssa oli saatava mitä pikimmin aikaan. Valtionpäämiestä piti vaihtaa. Eduskunta valitsi 4. elokuuta Mannerheimin Rytin tilalle, ja sotatoimet lopetettiin 4–5. syyskuuta Suomen rauhanneuvotteluvaltuuskunta lähti Moskovaan, jolloin mukana oli myös Yleisesikunnan päällikkö Heinrichs. Välirauhansopimus allekirjoitettiin 19. syyskuuta Moskovassa.


title: Erik Heinrichs

text: Heinrichsille myönnettiin 1. luokan Mannerheim-risti 31. joulukuuta 1944 ”sodanaikaisista ansioistaan yleisesikunnan päällikkönä ja Karjalan sotaretken etevänä johtajana”. Hänen lisäkseen 1. luokan risti on myönnetty ainoastaan Mannerheimille.


title: Erik Heinrichs

text: Tasavallan presidentti Mannerheim nimitti Heinrichsin seuraajakseen puolustusvoimain komentajana tammikuussa 1945. Uudella komentajalla oli edessään nippu ongelmia: Lapin sota, armeijan kotiuttaminen, miinanraivaukset, rajojen sotilaalliset järjestelyt. Lisäksi tuli niin sanottu asekätkentäjuttu, joka paljastui kevään 1945 aikana ja johti Heinrichsin sotilasuran päättymiseen kesällä. Sekä pääministeri Juho Kusti Paasikivi että kommunistien johtamien kansandemokraattien ministerit Mauno Pekkala ja Yrjö Leino olivat sitä mieltä, että Heinrichsin oli erottava. Myös presidentti Mannerheim suositteli sitä Heinrichsille, vaikka lupasi myös tukensa, jos tämä päättäisi jatkaa virassa. Heinrichs lähetti Mannerheimille kirjeen, jossa hän pyysi eroa. Hän oli silloin 55-vuotias.


title: Erik Heinrichs

text: Heinrichs nautti eronsa jälkeenkin laajaa arvostusta sotilaallisena asiantuntijana, ja hänen asiantuntemustaan käytettiin edelleen hyväksi. Hän kirjoitti valtiojohdon pyynnöstä ja käyttöön useita muistioita Suomen sotilaspoliittisesta asemasta vuosina 1945–1950. Huhtikuussa 1948 Heinrichs oli mukana YYA-sopimusta neuvottelevassa valtuuskunnassa Moskovassa. Hän myös avusti sodan aikaisen tiedustelupäällikön Aladár Paasosen kanssa Mannerheimia marsalkan muistelmien kirjoittamisessa Val-Montissa Sveitsissä.


title: Erik Heinrichs

text: Vuosina 1957 ja 1959 ilmestyi Heinrichsin kirjoittama kaksiosainen Suomen marsalkan elämäkerta "Mannerheim Suomen kohtaloissa". Keväällä 1957 Heinrichs vihittiin Helsingin yliopiston filosofian kunniatohtoriksi. Jalkaväenkenraali Erik Heinrichs kuoli 16. marraskuuta 1965 Kivelän sairaalassa Helsingissä. Hänet on haudattu Helsingin Kulosaaren hautausmaalle.


title: Erik Heinrichs

text: Kenraalin vanhin poika, vuonna 1923 syntynyt "Martin Heinrichs" oli mukana vapaaehtoisena jatkosodassa. Hän kävi Reserviupseerikoulun ja valmistui panssarintorjuntavänrikiksi. Vänrikki Heinrichs kaatui 3. maaliskuuta 1943 vihollisen konekiväärin luotiin.


title: Erik Heinrichs

text: Heinrichs toimi sotaministerin määräämänä jääkäritoimiston puheenjohtajana vuosina 1919–1920, lisäksi hän toimi Venäjällä olevien suomalaisten evakuoimista suunnitelleen komitean puheenjohtajana vuonna 1920, sekä toimi puheenjohtaja komiteassa, jonka tehtäväksi annettiin asetusehdotuksen laatiminen sotatilan lakkauttamisen johdosta vuonna 1920. Seuraavana vuonna hän aloitti Inkerin uuden avustamiskomitean puheenjohtajana ja toimi tehtävässä vuoteen 1922 saakka, jonka jälkeen hän toimi suomalais-venäläisen rajakomitean suomalaisena puheenjohtajana vuoteen 1923 saakka. Lisäksi hän toimi Moskovan aseistariisumiskonferenssin suomalaisessa valtuuskunnassa vuonna 1922 ja puolustusrevisionin jäsenenä vuosina 1924–1925 sekä oli määrättynä Tasavallan presidentin saattueeseen Tukholmaan vuonna 1925. Hän osallistui Suomen hallituksen ja puolustusvoimien edustajana sotamarsalkka Paul von Hindenburgin hautajaisiin vuonna 1934.


title: Erik Heinrichs

text: Heinrichs toimi Yleisesikunnan kunnianeuvoston puheenjohtajana vuosina 1922–1923 ja Korkeimman oikeuden sotilasjäsenen varajäsenenä vuosina 1931–1938 sekä toimi Suomen sotatieteellisen seuran puheenjohtajana vuosina 1930–1955. Suomen upseeriliiton puheenjohtajana hän toimi vuosina 1934–1935 ja Suomen puolustuslaitoksessa palvelleiden keuhkotautisten avustamisyhdistyksen puheenjohtajana vuodesta 1933 alkaen. Hän toimi sotien jälkeen asiantuntijana Suomen ja Neuvostoliiton YYA-sopimusneuvotteluissa Moskovassa vuonna 1948 sekä oli Sotatieteellisen seuran, Upseeriliiton, Reserviupseeriliiton ja Kadettikunnan kunniajäsenenä vuodesta 1959 lähtien. Hän toimi myös Jalkaväensäätiön kunniapuheenjohtajana sekä sai filosofian kunniatohtorin arvon Helsingin yliopistossa vuonna 1957.


title: Surrealismi

text: Surrealismi (, 'ylitodellisuus') on taidesuuntaus, jonka Max Ernst ja André Breton loivat tietoisesti vuonna 1919. Pyrkimyksenä ei ollut uudistaa taidetta tyylillisesti vaan olemukseltaan ja kuvata ihmisen tiedostamatonta sielunelämää. Surrealistisen liikkeen perusteksteihin kuuluu Bretonin "surrealismin manifesti" vuodelta 1924. Manifestissa surrealismia kuvataan ilmauksella ”puhdas automatismi”. Lähimpinä lähtökohtina olivat dadaismi ja Sigmund Freudin psykoanalyyttiset tutkimukset.


title: Surrealismi

text: Surrealistit hakevat innoituksensa usein alitajunnasta ja unista. Maalaustaiteessa surrealismille tunnusomaisia piirteitä ovat taianomaiset, mystiset, tunnelmaltaan epätodelliset ja unenomaiset sommitelmat, joissa on vertauskuvallisuutta ja omalaatuisesti käytettyjä aika- ja tilasuhteita.


title: Surrealismi

text: Surrealismi syntyi 1910-luvun ja 1920-luvun vaihteessa kirjallisena liikkeenä. Se teki kokeiluja uudella ilmaisumuodolla, ”automaattisella kirjoituksella” eli ”automatismilla”, jonka piti vapauttaa alitajuinen mielikuvitus. Surrealistisen liikkeen perusteksti on runoilija-kriitikko André Bretonin "Surrealismin manifesti" vuodelta 1924. Surrealismista tuli kansainvälinen intellektuaalinen ja poliittinen liike. Surrealisteihin kuten Bretoniin, Louis Aragoniin, Paul Éluardiin ja Philippe Soupaultiin vaikuttivat Sigmund Freudin psykologiset teoriat ja Karl Marxin poliittiset ajatukset. Surrealistien runous ja kirjallisuus käytti freudilaisia vapaan assosiaation menetelmiä vapauttaakseen mielen yksityisestä, järjen ja yhteiskunnan rajoittamasta maailmasta yllättäviä ja odottamattomia kuvia.


title: Surrealismi

text: Surrealistirunoilijat eivät aluksi halunneet olla tekemisissä kuvataiteilijoiden kanssa, koska he uskoivat maalaamisen, piirtämisen ja veistämisen olevan liian vaivalloisia prosesseja spontaaniin ja estottomaan ilmaisuun. He kääntyivät kuitenkin hyväksymään kuvataiteet. Ensimmäisiä surrealistisia kuvataiteilijoita olivat Max Ernst, André Masson, Joan Miró ja Man Ray. Ensimmäinen surrealistien maalaustaiteen yhteisnäyttely oli vuonna 1925. Mukana olivat muun muassa Hans Arp, Giorgio de Chirico, Max Ernst, Joan Miró ja Pablo Picasso.


title: Surrealismi

text: René Magrittesta tuli 1927 surrealistisen kuvataiteen johtohahmo. Hän maalasi eroottisia kohteita unenomaisissa ympäristöissä. Salvador Dalí vuodesta 1929 alkaen, Paul Delveaux ja Yves Tanguy kehittivät illusionistisen surrealismin tyylin.


title: Surrealismi

text: Euroopan surrealistinen liike hajosi toisen maailmansodan aikana. Moni surrealisti siirtyi Yhdysvaltoihin, missä suuntaus jatkoi kukoistustaan.


title: Surrealismi

text: Surrealistista maalaustaidetta on kahdentyyppistä. André Masson kehitti automaattipiirustuksen, joka oli kuvallinen vastine surrealistiselle automaattikirjoitukselle. Spontaania ja materiaalien autonomiaa hyödyntävä tyyli saattoi päätyä lopulta täydelliseen abstraktioon. Tämän suunnan kehittäjiä olivat myös Joan Miró, Yves Tanguy, Roberto Matta, Arshile Gorky ja Jean-Paul Riopelle. Surrealistisen maalaustaiteen toinen suunta oli asioiden yhdisteleminen yllättävällä tavalla tai kuvaaminen poikkeavasti, usein tarkoituksella ja harkiten. Tähän suuntaukseen kuuluivat esimerkiksi Salvador Dalí ja René Magritte. Surrealismin figuratiiviseen ääripäähän sijoittuva Dalí noudatti kuvataiteiden akateemisten sääntöjen mukaista esitystapaa, joka kuitenkin etsi mallinsa mielivaltaisilta vaikuttavista mielleyhtymistä. Liike oli huipussaan 1930-luvulla, jolloin surrealistisia ryhmiä syntyi Yhdysvalloissa, Pohjoismaissa ja Japanissa.


title: Surrealismi

text: Surrealistiset kirjailijat käyttivät luomisprosessissa niin sanottua automaattista kirjoitusta, jossa sanat, kirjaimet tai tekstipätkät valittiin sattumanvaraisesti ja liitettiin yhteen mielivaltaisessa järjestyksessä. Automaattisia tekniikoita käytettiin myös maalauksessa, jossa taidemaalari antoi siveltimensä ”kulkea vapaasti” kankaalla.


title: Surrealismi

text: Kuvataiteen ohella tunnetuimpia surrealistisia teoksia ovat surrealistiset kirjalliset tuotokset, romaanit ja etenkin runot, jotka usein on kirjoitettu automaatiokirjoitusta hyväksi käyttäen.


title: Surrealismi

text: Surrealistisista elokuvista kuuluisimpana on Luis Buñuelin ja Dalín "Andalusialainen koira" vuodelta 1929.


title: Surrealismi

text: Surrealismia ei voi verrata abstraktiin taiteeseen siinä mielessä, että surrealistinen taideteos kuvaisi pelkästään jotakin esteettistä, pelkkää muotoa tai epätodellisia asioita. Nimensä mukaisesti surrealismi on ylirealismia, se kuvaa nimenomaan todellisuutta, mutta omin keinoin. Surrealismi kyseenalaistaa realismin ja naturalistisen kuvauksen. Surrealistien mukaan naturalistinen kuvaus lukitsee tietyn tavan nähdä todellisuus, ja tätä konventionaalisuutta surrealismi pyrkii rikkomaan.


title: Surrealismi

text: Semioottisesti surrealismin voi sanoa luovan oman kohteensa viittaukselle. Esine, jota esimerkiksi maalaus kuvaa, korvataan jollakin luonnollisesta poikkeavalla. Surrealismin kuvaamien asioiden välillä vallitsee aina vähintäänkin assosiatiivinen yhteys. Tämä saa aikaan sen, että surrealismi kuvaa ulkopuolista todellisuutta. Poikkeavuus ei ole siinä mitä kuvataan, vaan kuvauksen tavassa. Surrealismi kyseenalaistaa ja laajentaa tottumusten ja tapojen riistämää todellisuutta, uudelleenrealisoi sitä.


title: Surrealismi

text:
Tämän tyylisuunnan edustajia oli 1920-luvun alussa Edwin Lydén.
Suomessa Otto Mäkilä perusti surrealistisen koulukunnan Ryhmä 9:n Turussa 1930-luvulla, toisen tiedon mukaan vasta 1940-luvulla. Mukana olivat muun muassa Ole Kandelin ja Birger Carlstedt.


title: Surrealismi

text: Juhani Linnovaara, Veijo Hukka, Seppo Similä ja Väinö Rouvinen ovat esimerkkejä kotimaisista surrealisteista. Erkki Sakari Heinosen yhteiskunnallisesti kantaa ottavia maalauksia ja grafiikoita on luonnehdittu miehiseksi surrealismiksi.


title: Surrealismi

text: Suomessa surrealismia ovat tutkineet muun muassa Väinö Kirstinä ja Timo Kaitaro.


title: Tähtiyhdistys

text: Tähtitieteen harrastajien yhteenliittymää kutsutaan tähtikerhoksi tai tähtiyhdistykseksi.


title: Tähtiyhdistys

text: Suomen suurin tähtitieteellinen yhdistys on Ursa, joka toimii Helsingistä käsin kaikkialla Suomessa. Sillä on jo yli 13 000 jäsentä ja omaa kustannus- ja lehtitoimintaa.


title: Tähtiyhdistys

text: Suomessa on lisäksi yli 40 paikallista tähtiharrastusyhdistystä.Ursa


title: Luettelo Suomen tähtiyhdistyksistä

text: Tämä on aakkostettu luettelo Suomen tähtiyhdistyksistä.


title: 2012

text: 2012 (MMXII) oli karkausvuosi, joka alkoi sunnuntaista.


title: 2012

text: Yhdistyneet kansakunnat nimesi vuoden 2012 kansainväliseksi osuuskuntien vuodeksi.


title: Larin Paraske

text: Larin Paraske (alk. Paraskeva Nikitina; 8. tammikuuta 1834 Lempaala, Pohjois-Inkeri, Venäjän keisarikunta – 3. tammikuuta 1904, Metsäpirtti, Suomen suuriruhtinaskunta) oli runonlaulaja ja suomalaisen kansanrunouden keskeinen henkilö. Kansanrunoutta kerännyt historioitsija Adolf Neovius tapasi Parasken 1887, ja he tekivät yhteistyötä 1887–1894. Yhteistyön ansiosta Paraskelta koottiin laajin yhdeltä ihmiseltä kerätty kalevalamittainen runoaineisto.


title: Larin Paraske

text: Larin Paraske syntyi Lempaalan pitäjän Mäkienkylän Miskylässä Pohjois-Inkerin järvialueella Venäjällä. Hänen isänsä Mikiitta Mikiitanpoika (Nikita Nikitin) oli Kuussovan eli Ivan Kusovin hovin orja ja seppä. Äiti Tatjana Vasilovna oli kotoisin Suomen puolelta rajaa, Sakkolan (myöhemmin Metsäpirtin) Vaskelan kylästä. Isä kuoli Larin Parasken ollessa noin 18-vuotias, äiti jo muutamaa vuotta aiemmin. Molemmat hänen vanhempansa olivat inkerikkoja.


title: Larin Paraske

text: Noin 20-vuotiaana Larin Paraske meni naimisiin äitinsä kotikylästä kotoisin olevan, 18 vuotta vanhemman Kaurila Teppananpojan (Gavril Stepanov) kanssa. Parasken muutettua Vaskelaan häntä alettiin kutsua Larilan eli Larin Paraskeksi miehen kotitalon mukaan. He saivat yhdeksän lasta, joista vain kolme eli aikuisikään asti. Kannaksella ei ollut maaorjuutta, mutta tila oli pieni ja Kaurila sairaalloinen. Paraske hankki perheelle lisäansioita ottamalla hoitoonsa orpolapsia, vetämällä jaaloja Taipaleenjoella ja kantamalla halkoja. Aviomies kuoli vuonna 1888.


title: Larin Paraske

text: Sakkolassa apupappina toiminut Adolf Neovius ryhtyi vuonna 1885 keräämään seudun kansanrunoutta. Tavattuaan Larin Parasken vuonna 1887 Neovius ryhtyi järjestelmällisesti tallentamaan hänen runovarantoaan. Parasken ja Neoviuksen yhteistyö jatkui vuodesta 1887 vuoteen 1894 ja tuotti laajimman yhdeltä ihmiseltä kerätyn kalevalamittaisen runoaineiston.


title: Larin Paraske

text: Neovius muutti Porvooseen 1889 ja kutsui Parasken luokseen jatkamaan keruutyötä. Paraske asui 1891–1894 enimmäkseen Porvoossa. Innoitusta etsiville karelianistisille taiteilijoille tarjoutui näin mahdollisuus tavata aito runonlaulaja. Paraskesta muodostui kaikkien karjalaisten runonlaulajien ja itkijänaisten symboli. Vuonna 1891 Paraske esiintyi Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran vuosikokouksessa Helsingissä. Samana vuonna "Kullervo-sinfoniaansa" valmisteleva Jean Sibelius vieraili Porvoossa Paraskea kuulemassa. Vuonna 1893 Albert Edelfelt ja Eero Järnefelt maalasivat hänestä muotokuvia.


title: Larin Paraske

text: Palattuaan kotitilalleen Vaskelaan Paraske kärsi jatkuvasta taloudellisesta ahdingosta ja sairasteli. Neovius avusti häntä omista varoistaan ja vetosi Suomalaisen Kirjallisuuden Seuraan lisäavun saamiseksi. Vasta tammikuussa 1899 seura myönsi sadan markan suuruisen avustuksen, joka myöhemmin muutettiin vuotuiseksi eläkkeeksi. Paraske ei kuitenkaan onnistunut pelastamaan tilaansa ja mökkiään, jotka myytiin kesällä 1899 verorästien vuoksi. Hän kuoli tammikuun kolmantena 1904 Metsäpirtissä.


title: Larin Paraske

text:
Larin Paraskelta muistiinmerkittiin noin 32 000 säettä kalevalamittaista runoutta, lähes 3 000 sananlaskua ja arvoitusta, 25 itkuvirttä, parikymmentä uusimittaista kansanlaulua ja kuvaus vanhoista häätavoista. Valtaosa Parasken runoista julkaistiin Suomen Kansan Vanhojen Runojen osassa V (1931), jossa runotoisintojen määrä on 1 343. Ennätyksellisen suuren runoaineiston vuoksi Larin Paraskea on kutsuttu ”suomalaiseksi Mnemosyneksi”.
Nämä lukumäärät sisältävät runsaasti toistoa, sillä samaa runoa on usein kirjattu useamman kerran. Väinö Salminen oletti, että ilman toistoa säkeiden kokonaismäärä voisi olla noin 25 000. Erillisiä runoja hän arvioi Parasken hallinneen noin 450–500. Tarkkoja lukuja ei ole mahdollista esittää ”eri” säkeen tai runon tulkinnanvaraisuudesta johtuen.


title: Larin Paraske

text: Edelfeltin ja Järnefeltin lisäksi Larin Paraskesta ovat tehneet muotokuvia ainakin Berndt Lagerstam, Elin Nordlund ja Hanna Frosterus-Segerstråle. Ajan valokuvissa ja maalauksissa Paraske esiintyy yllään Neoviuksen ostama kannakselaisen kansannaisen puku. Puvun päähineenä on sorokka, joka on nimenomaan naimisissa olevan ortodoksisen naisen päähine; naimisissa olevat luterilaiset naiset käyttävät saman puvun kanssa kokovalkoista huntua sekä nuoret tytöt päänauhaa eli pinteliä tai säppäliä.


title: Larin Paraske

text: Larin Parasken elämäntarina on puhutellut jälkipolvia. Parasken elämää kuvaa Anu Kaipaisen romaani "Poimisin heliät hiekat" (1979). Sakari Puurusen ohjaamassa tv-elokuvassa "Sijan tiijän missä synnyin. Kuvia ja kuvitelmia Larin Parasken elämästä" (1981) nuorta Paraskea esitti Sinikka Sokka ja aikuista Eeva-Kaarina Volanen. Näyttelijä Eeva Litmanen, joka on Larin Parasken jälkeläinen, on esittänyt 2000-luvulla tyttärensä kanssa näytelmää "Larin Paraske – rautamuurahaisten sukua".


title: Larin Paraske

text: Larin Paraske esiintyy varsin tärkeässä roolissa myös Maijaliisa Dieckmannin historiallisessa lastenkirjassa Pikkupiika Elina (1985).


title: Larin Paraske

text: Kuvanveistäjä Alpo Sailo teki Larin Parasken patsaan alkujaan vuonna 1936 suunniteltua Kalevala-taloa varten, jota ei kuitenkaan koskaan rakennettu. Veistos pystytettiin vuonna 1949 keskusosuusliike Hankkijan lahjoituksena Helsingin Hesperian puistoon Mannerheimintien varrelle. Se oli pitkään ainoa Helsingissä sijaitseva historiallista naista esittävä näköispatsas.


title: Larin Paraske

text: Larin Parasken haudalla Raudun (nyk. ven. Sosnovo) Palkealassa on Etelä-Karjalan Nuorisoseuran vuonna 1911 pystyttämä hautakivi.


title: Larin Paraske

text: Helsingin Kaarelassa on ollut vuodesta 1953 Larin Parasken polku.


title: Larin Paraske

text: Porvoossa on Larin Parasken ja Adolf Neoviuksen yhteinen muistomerkki lähellä tuomiokirkkoa Vuorikadun alussa.


title: Neutriino

text: Neutriino on alkeishiukkanen, joka kuuluu fermioneihin, koska sen spin on ½. Neutriinon massa on hyvin pieni , mutta on todistettu, ettei se ole täysin massaton, kuten aiemmin luultiin. Neutriinoa ei saa sekoittaa neutroniin.


title: Neutriino

text:
Beetahajoamisessa (-) neutroni formula_1 hajoaa protoniksi formula_2, elektroniksi formula_3 ja antineutriinoksi formula_4:
Ennen neutriinon löytämistä näytti siis siltä, että beetahajoamisessa neutroni hajoaa vain protoniksi ja elektroniksi formula_6. Tällöin liikemäärä reaktiossa ei vaikuttanut säilyvän, sillä elektronin energiaspektri oli jatkuva. Vuonna 1930 Wolfgang Pauli päätteli, että beetahajoamisessa on synnyttävä myös kolmas hiukkanen, joka on sähköisesti neutraali ja jakaa energian elektronin kanssa, mikä mahdollisti elektronin jatkuvan energiaspektrin. Tätä hiukkasta kutsutaan nykyään neutriinoksi.


title: Neutriino

text: Kauan vaikutti kuitenkin siltä, ettei tätä "haamuhiukkasta" koskaan saada todennettua, mutta sitten huomattiin ydinreaktorista tulevan niin valtavat määrät neutriinoja, että kokein oli mahdollista havaita niistä osa. Ensimmäisen havainnon niistä tekivät Clyde Cowan, Frederick Reines, F. B. Harrison, H. W. Kruse ja A. D. McGuire vuonna 1956. Tästä havainnosta Reinesille myönnettiin Nobelin fysiikanpalkinto vuonna 1995.


title: Neutriino

text: Neutriinot tulevat esiin valtavien klooripitoisten pesuainemäärien avulla, joissa silloin tällöin muuttuu klooriatomi neutriinon vaikutuksesta argonatomiksi. Nämä argonatomit voidaan kaapata talteen atomi atomilta. "Saalis" on tyypillisesti yksi argonatomi päivässä suuresta tankista seulottuna.


title: Neutriino

text: Myöhemmin huomattiin neutriinoja olevan kolmea eri tyyppiä (eli "makua"): elektronin neutriinoita, myonin neutriinoita ja taun neutriinoita.


title: Neutriino

text: Käytännössä neutriinot havaitaan laboratoriossa suurilla laitteilla tai suurilla neutriinovirroilla, joita saadaan ydinvoimaloista ja hiukkaskiihdyttimillä.


title: Neutriino

text: Neutriinot ovat erittäin läpitunkevia mutta vaarattomia alkeishiukkasia. Niillä ei ole sähkövarausta, joten niihin ei voida vaikuttaa magneetti- tai sähkökentillä ja painovoimankin vaikutus on mitätön. Koska neutriino tuntee vain heikon vuorovaikutuksen, neutriinot läpäisevät melkein kaiken materian. On arvioitu, että vasta valovuoden paksuinen lyijyseinä kykenisi pysäyttämään puolet läpikulkevista neutriinoista. Neutriinoa ei voida havaita suoraan, mutta siitä voidaan tehdä havaintoja tutkimalla sen aiheuttamassa reaktiossa syntyneitä hiukkasia.


title: Neutriino

text: Yksi keino havaita neutriinoita on tutkia sen aiheuttamaa heikkoa vuorovaikutusta. Neutriinot vuorovaikuttavat materian kanssa heikon vuorovaikutuksen kautta. Vuorovaikutuksen välittäjähiukkasina ovat varatut W-välibosonit ja neutraali Z-bosoni. W-bosonien välittämiä reaktioita kutsutaan varattujen virtojen välittämiksi reaktioiksi, ja Z-bosonien neutraalin virran välittämiksi (aivan kuten QED:ssa, jonka välittäjähiukkasena toimii fotoni). Varatun virran kokevat ainoastaan elektronin neutriinot ja niiden antineutriinot, kun taas neutraalin virran kokevat kaikki neutriinot.


title: Neutriino

text: Toinen tapa havaita neutriinoita perustuu siihen, että neutriino törmää vesimolekyyliin ja irrottaa siitä elektronin. Elektroni syöksyy vedessä valoa suuremmalla nopeudella tuottaen Tšerenkovin säteilyä, joka voidaan havaita. Tällaista menetelmää käyttää japanilainen Super Kamiokande -ilmaisin, joka koostuu vesitankista ja valomonistinputkista.


title: Neutriino

text: Auringossa pitäisi fuusioreaktiossa syntyä tietty määrä neutriinoja, mutta pitkän aikaa neutriinoilmaisimet havaitsivat vain murto-osan (1/4–1/3) odotetusta määrästä. Japanilaisten Tšerenkovin säteilyyn perustuvalla vesitäytteisellä Kamiokande-ilmaisimella tehdyissä mittauksissa saatiin neutriinovuoksi puolet odotetusta.


title: Neutriino

text: Kanadalaiset ja monet muut rakensivat taas uudentyyppisen ilmaisimen joka perustuu gallium-germanium-kokeisiin. Neutriino muuttaa harvakseltaan gallium-atomin germanium-atomiksi. Tälläkin menetelmällä havaittiin puolet odotetusta neutriinomäärästä.


title: Neutriino

text: Nyt oli tullut selväksi, että joko Auringon malli tai neutriinomallin oletus on väärä. Arveltiin, että neutriino vaihtaa tyyppiään matkalla Auringosta Maahan, esimerkiksi siten, että elektronin neutriino muuttuu taun neutriinoksi. Tällöin ainoastaan elektronin neutriinot havaitseva kammio ei havaitse odotettua määrää neutriinoita tämän "neutriino-oskillaatioksi" kutsutun ilmiön takia.


title: Neutriino

text: Tässä mallissa eivät neutriinojen makutilat ole toisistaan riippumattomia, vaan ovat kombinaatioita massatiloista. Tällöin neutriinojen makutilat esiintyvät havaintohetkellä tiettynä kombinaationa. Matemaattisesti voidaan makutilat esittää massatilojen kombinaationa


Neutriino


title: Neutriino

text:
missä massatilaan viittaa formula_8 ja makutilaan
formula_9 Myöhemmin on makutilan paikka


title: Neutriino

text: (?)Laskemalla neutriinomaun selviämistodennäköisyyttä, massatilojen neliöidyllä massaerot voidaan saada laskuilla ja kokeilla selvillä, joka antaa haastetta neutriinon massan määrittämiselle. Neutriinon massoille voidaan kuitenkin asettaa ylärajat.


title: Neutriino

text: Mikäli tuottopisteen ja havaintopisteen etäisyys on tarpeeksi pitkä, ei tyhjiöoskillaatiolla kuitenkaan ole merkitystä. Auringosta saapuvien neutriinojen kannalta on tällä kuitenkin merkitystä, jolloin puhutaan oskillaatiopituudesta.


title: Neutriino

text:
Eri reaktioiden vuoksi tapahtuu myös vastaavanlainen ilmiö materiassa, jolloin elektronin neutriinojen massatilat sijaitsevat ylempänä myy- ja tau-neutriinoihin verrattuna. Olennaisin asia neutriinofysiikassa on selvittää tämä potentiaalin aiheuttama muutos neutriinon aaltofunktioon ja siten myös neutriinomaun selviämistodennäköisyyteen sen läpäistessä tutkittavan alueen.
Neutriinoiden aika- ja paikkakehityksen määrää niiden liikeyhtälö


title: Neutriino

text:
missä formula_12 on 3x3 hamiltonin operaattori
ja formula_13 neutriinon aaltofunktio.


title: Neutriino

text: Seuraavaksi kanadalaiset rakensivat SNO:n (Sudbury Neutrino Observatory), jonka tarkoitus oli ratkaista Auringon neutriinomysteeri. SNO on optinen neutriinoteleskooppi, jonka suuressa kammiossa on tuhansia tonneja erittäin puhdasta raskasta vettä. Raskaan veden deuterium-atomit (1 protoni, 1 neutroni) reagoivat kaikkiin kolmeen neutriinolajiin. SNO havaitsee neutriinoita kahdella eri tavalla. Ilmaisimessa elektronin neutriino voi muuttua elektroniksi ja muuttaa neutronin protoniksi, eli tämän reaktion tuloksena on elektroni ja kaksi protonia. Sen sijaan myonin, taun sekä myös elektronin neutriinot voivat potkaista deuterium-atomista protonin ja neutronin pois. Vertailemalla kahden eri tapahtuman lukumääriä SNO kykenee mittaamaan kunkin neutriinolajin vuon. Idean keksi Herb Chen.


title: Neutriino

text: Vuonna 2002 raportoitiin, että SNO-kokeen tuloksien perusteella on 99,999 prosentin varmaa, että neutriino vaihtaa lajiaan matkallaan Maahan.


title: Neutriino

text: Tämän jälkeen kanadalaiset lisäsivät säiliöön kaksi tonnia ruokasuolaa, joka herkisti koekammion kolme kertaa herkemmäksi myonin ja taun neutriinoille. Uusimmat vuoden 2004 tulokset kertovat, että Auringosta saapuvista elektronin neutriinoista kaksi kolmasosaa muuttaa tyyppiään myonin ja taun neutriinoiksi.


title: Neutriino

text: SNO:n tulokset osoittivat että neutriinoilla on massa, joka muodostaa lukumäärän huomioon ottaen merkittävän osuuden maailmankaikkeuden massasta. Jo tätä ennen neutriinojen kriittiseksi massaksi oli arvioitu 50 elektronivolttia, sillä tätä suuremmilla massoilla maailmankaikkeus olisi jo romahtanut kasaan painovoimansa vaikutuksesta. Kosmologisten havaintojen ja laboratoriomittausten avulla massa-arvio on tarkentunut muutaman elektronivoltin tai sen murto-osan tienoille. Vuonna 2012 käynnistyvä KATRIN-testilaitteisto pyrkii selvittämään neutriinon massan tehden mittauksia väliltä 0,2–2 elektronivolttia.


title: Neutriino

text: Euroopan hiukkasfysiikan tutkimuskeskuksessa CERNissä kerättiin vuosina 2009, 2010 ja 2011 tietoa neutriinojen nopeudesta, joka tulosten perusteella vaikutti olevan valon nopeutta suurempi. Koetuloksien todettiin myöhemmin johtuneen laitteistoviasta. Kokeessa Sveitsistä lähetettiin myonin neutriinoja kohti 730 kilometrin päässä sijaitsevaa italialaista Gran Sasso Laboratory -asemaa, jossa OPERA-ilmaisin havaitsi neutriinot. Laskelmien mukaan neutriinot saapuivat OPERA-ilmaisimeen yli 60 nanosekuntia aiemmin kuin mitä valo olisi kulkenut saman matkan tyhjiössä. Tämä tarkoittaisi neutriinojen nopeuden olleen noin formula_14 c (noin 7,44 km/s) suurempi kuin valonnopeus.


title: Neutriino

text: OPERA:n tutkimusryhmä kuitenkin havaitsi pari koetuloksiin vaikuttavaa mahdollista virhetekijää. Ensimmäinen ongelma löytyi ajanmääritysoskillaattorissa liittyen GPS-laitteen synkronointiin. Ajanmääritysongelma voi lisätä neutriinojen havaittavaa matka-aikaa vähentäen ilmiötä valoa nopeammista neutriinoista. Toinen ongelma oli, että GPS-vastaanottimen ja koelaitteen kellon välinen kaapeli ei ollut kunnolla kiinnitetty. Tutkimusryhmän mukaan kaapeliongelma aiheutti sen, että neutriinoiden nopeus mitattiin luonnottoman suureksi. Koe toistettiin löysällä olleen tietoliikennekaapelin kiristämisen jälkeen ja neutriinoiden todettiin kulkevan valoa hitaammin.


title: A. F. Airo

text: Aksel Fredrik Airo (vuoteen 1906 Johansson, 14. helmikuuta 1898 Turku – 9. toukokuuta 1985 Heinolan mlk) oli suomalainen kenraali, joka vastasi operaatioiden suunnittelusta talvi- ja jatkosodan aikana.


title: A. F. Airo

text: Aksel Airo syntyi Turussa ja hänen vanhempansa olivat talonomistaja Otto Fredrik Airo ja Amanda Vilhelmiina (o.s. Grönlund). Aksel pääsi ylioppilaaksi Turun suomalaisesta lyseosta vuonna 1917. Koulussa Airo osoitti taipumusta matematiikkaan ja suunnitteli insinöörin uraa. Hän kunnostautui myös seiväshypyssä. Ylioppilaskirjoitusten jälkeen Airo meni teknillisten opintojen vaatimaan työharjoitteluun puoleksi vuodeksi.


title: A. F. Airo

text: Valkoisten ja punaisten suhteet kiristyivät sisällissodaksi ja Airo liittyi valkoisten joukkoihin 27. tammikuuta 1918 Lauttakylässä. Kun punaiset löivät joukot hajalle, Airo jatkoi matkaansa rintaman läpi Kankaanpäähän. Hänet siirrettiin 5. Pohjanmaan patteristoon Pietarsaareen, jossa hän toimi aluksi suuntaajana ja tykinjohtajana, myöhemmin jaoksen johtajana. Karjalan rintamalla Airo osallistui Ahvolan taisteluihin ja Viipurin valtaukseen. Näissä taisteluissa Airo sai 2. luokan vapaudenmitalin.


title: A. F. Airo

text: Sodan jälkeen Airo siirrettiin Lappeenrannan tykistökouluun ja nimitettiin reservin vänrikiksi. Jääkärieverstiluutnantti ja diplomi-insinööri Lauri Malmberg ehdotti Airolle sotilasuraa, jolle hän ryhtyi tultuaan ylennetyksi joulukuussa 1918 aktiivivänrikiksi.


title: A. F. Airo

text: Toukokuun 19. päivänä vuonna 1919, sisällissodan päättymisen vuosipäivänä, Airo ylennettiin luutnantiksi ja määrättiin Kenttätykistörykmentti 2:n ensimmäisen patteriston väliaikaiseksi komentajaksi. Airo kuului siihen harvalukuiseen joukkoon, joka osasi käyttää kenraalimajuri Vilho Nenosen suunnittelemaa tulenjohtokorttia. Niinpä Airo johti tulta kenraalin järjestämissä näytösammunnoissa.


title: A. F. Airo

text: Syyskuussa vuonna 1920 Airo siirrettiin yleisesikuntaan ja komennettiin upseerien täydennyskoulutukseen Ecole speciale militaireen, Saint-Cyrin kadettikouluun Ranskaan. Vuoden kuluttua hän jatkoi opintojaan Ranskan sotakorkeakoulussa, École Supérieure de Guerressä. Nuoremman kurssin oppilaita oli muuan tuleva panssaridivisioonan komentaja, kenraali ja presidentti Charles de Gaulle. Vuonna 1921 Airo ylennettiin kapteeniksi. Vuoden 1923 syksyllä hän palasi yleisesikuntaan ja ylennettiin 6. joulukuuta majuriksi. Seuraavana vuonna hän meni naimisiin Aino Vilhelmiina Vuoren kanssa. Sittemmin perheeseen syntyi kaksi tytärtä, Aila vuonna 1926 ja Anja 1928.


title: A. F. Airo

text: Vuoden 1925 kesällä Airo nimitettiin Yleisesikunnan operatiivisen toimiston päälliköksi, ja vuonna 1927 hänet ylennettiin everstiluutnantiksi. Vuosina 1928–1929 Airo rakensi Suomelle alueellisen puolustusjärjestelmän, jonka perusteella sodanaikaiset puolustusvoimat suunniteltiin.


title: A. F. Airo

text: Airo nimitettiin Polkupyöräpataljoona 2:n komentajaksi Karjalankannakselle. Airo viihtyi hyvin Valkjärvellä, mutta komennus ei jäänyt pitkäaikaiseksi. Hänet komennettiin vuonna 1931 Helsinkiin Yleisesikunnan operatiivisen toimiston ja kaksi vuotta myöhemmin operatiivisen osaston päälliköksi. Airo ylennettiin everstiksi vuonna 1933 ja määrättiin puolustusneuvoston sihteeriksi eli käytännössä Gustaf Mannerheimin oikeaksi kädeksi. Airon vastuulla olivat operatiiviset asiat.


title: A. F. Airo

text: Suomi toteutti 7.–11. lokakuuta 1939 liikekannallepanon, jota sanottiin ylimääräiseksi harjoitukseksi (YH). Airo oli keskeisessä roolissa suunnitelmien toteuttamisessa.


title: A. F. Airo

text: Puna-armeija hyökkäsi Suomeen 30. marraskuuta 1939 Suomeen johtavia tieuria käyttäen.


title: A. F. Airo

text: Yleisesikunta hajautettiin ympäri Helsinkiä. Eversti Airo aloitti Hotelli Helsingissä viisivuotisen työnsä operatiivisten sotatoimien johtajana. Airon tehtävänä oli tehdä yhteenvedot rintamatapahtumista ja tilanteen vaatimat ehdotukset ylipäällikölle.


title: A. F. Airo

text: Maaliskuun alussa tilanne Kannaksella paheni, venäläiset pyrkivät Viipurin valtaukseen koukkaamalla sekä idästä että lännestä. Sota päättyi Moskovan rauhansopimukseen, ja tuli rintamilla lakkasi 13. päivänä maaliskuuta kello 11.


title: A. F. Airo

text: Talvisodan loppupuolen rintamatilanteesta on ristiriitaista tietoa. Eräät historioitsijat, kuten Lasse Laaksonen ovat väittäneet rintamatilanteen olleen suorastaan katastrofaalisen heikko. Airo ei ollut aikoinaan asiasta samaa mieltä. Talvisodan jälkeen Airo kritisoi päätöstä kieltäytyä länsiavusta ja vastusti näkemystä, että rauha solmittiin rintamatilanteen mukaan:


title: A. F. Airo

text: "”On epäoikeudenmukaista sanoa, että ne [suomalaiset joukot] olisivat olleet romahduksen partaalla”" ja jatkoi:


title: A. F. Airo

text: "”Joukot olivat tiukasti johtajiensa käsissä ja suorittivat käsketyt tehtävänsä. Missään tapauksessa ei itärajaltamme voida sodan loppuvaiheessa löytää kohtaa, joka antaisi tukea käsitykselle puolustuksen romahtamisesta.”"


title: A. F. Airo

text: Luonnollisesti Airo perusti näkemyksensä etenkin tiedustelutietoihin. Viime vuosina historiantutkijat ovat kiistelleet talvisodan rauhan tekemisen motiiveista. Heikki Ylikankaan mielestä rauha solmittiin Saksan toivomuksesta. Hermann Göring oli antanut Berliinin-suurlähettiläälle T. M. Kivimäelle 22.2.1940 lupauksen Saksan lähitulevaisuudessa tapahtuvasta hyökkäyksestä itään ja että siinä yhteydessä Suomelle tarjoutuisi mahdollisuus saada menetyksensä korkojen kanssa takaisin. Suomen oli siksi tehtävä talvisodassa rauha raskainkin ehdoin ja säilytettävä armeijansa taistelukykyisenä tulevaa idän sotaretkeä varten.


title: A. F. Airo

text: Kesäkuun 22. päivänä vuonna 1941 Saksa hyökkäsi Neuvostoliittoon. Muutamia päiviä myöhemmin Neuvostoliitto pommitti Suomea ilman edelläkäypää sodanjulistusta. Suomen hallitus katsoi Suomen olevan sotatilassa Neuvostoliiton kanssa ja aloitti hyökkäyksen itään tarkoituksenaan saada takaisin Moskovan rauhassa menettämänsä alueet. Airo toimi päämajoitusmestarina, so. operatiivisena johtajana Suomen armeijan päämajassa Mikkelissä. Päämaja toimi silloisessa keskuskansakoulussa, edelleen toimivassa koulussa, jonka nykyinen nimi on Päämajakoulu. Marsalkka Mannerheimin ympärille muodostuneeseen päämajan ns. sisärenkaaseen kuuluivat Airon lisäksi yleisesikunnan päällikkö, jalkaväenkenraali Erik Heinrichs, tykistönkenraali Vilho Nenonen, komento-osaston päällikkö, kenraaliluutnantti Viljo Tuompo ja tiedustelupäällikkö, eversti Aladár Paasonen.


title: A. F. Airo

text: Aluksi suomalaiset valloittivat Karjalankannaksen ja Itä-Karjalan. Syyskuun alussa Karjalankannaksella saavutettiin vanha raja ja Laatokan pohjoispuolella Syväri. Petroskoi vallattiin syys-lokakuun vaihteessa ja kaupungin uudeksi nimeksi annettiin Äänislinna. Sallan suunnalla vihollinen heitettiin rajan taakse. Vuoden 1942 keväällä Suomi valtasi Suursaaren ja Tytärsaaren. Rintamat hiljenivät, alkoi asemasota. Airo ylennettiin kenraaliluutnantiksi 3. kesäkuuta 1942.


title: A. F. Airo

text: 4.–5. syyskuuta 1944 sotatoimet Suomen ja Neuvostoliiton välillä päättyivät. Airo nimitettiin yleisesikunnan päälliköksi ja Mannerheim-ristin ritariksi 18. marraskuuta. ”Hänen taitavalla ja kriittisellä johdollaan on tehty kaikki sotatoimia koskevat suunnitelmat”, perusteluissa todetaan. Mannerheimilta kysyttiin sodan jälkeen, kuka johti sotatoimia. Hän vastasi: ”Airo ja minä.” Airo vastasi samaan kysymykseen: ”Marski ja minä.”


title: A. F. Airo

text: Kesäkuussa 1945 Airo pidätettiin ”kuulusteluja varten” asekätkentäjutussa; kuulustelut tosin alkoivat vasta yli puoli vuotta myöhemmin. Airo määrättiin otettavaksi turvasäilöön syyskuussa ja julistettiin vangituksi vuoden 1947 maaliskuussa oltuaan lähes kaksi vuotta Valpon pidättämänä. Airo sai syytteet asekätkennästä ja laittomasta liikekannallepanon valmisteluista. Hän kiisti syytteet ja piti liikekannallepanoväitteitä keinotekoisina ja jopa absurdeina. Asekätkentää tutkineen eversti Matti Lukkarin mukaan Airolla ei olisi ollut mahdollisuuksiakaan johtaa eikä edes valvoa asekätkentää, koska Lapin sodan johtaminen ja seuraaminen sekä valvontakomission lähes päivittäin antamat lukuisat tehtävät veivät hänen kaiken aikansa. Asekätkennän toteutus ja johto olivat kokonaan Airon alaisten, eversti Valo Nihtilän ja everstiluutnantti Usko Haahden – joka oli koko ajatuksen isä – vastuulla. Tästä huolimatta poliittinen äärivasemmisto pyrki osoittamaan pääsyylliseksi asekätkentään nimenomaan Airon. Aksel Airo kertoo omissa muistelmissaan ”selvinneensä Valpon kuulusteluista hengissä ainoastaan ihmeenkautta”.


title: A. F. Airo

text: Tammikuussa 1946 Airoa, jalkaväenkenraali Erik Heinrichsiä, kenraalimajuri Hjalmar Siilasvuota ja jalkaväenkenraali Kustaa Tapolaa kuultiin syyttäjän − oikeuskansleri Toivo Tarjanteen − haastamina todistajina sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä, kun pyrittiin selvittämään, mitä Suomen poliittinen ja sotilaallinen johto tiesivät etukäteen Adolf Hitlerin ns. operaatio Barbarossasta eli Saksan hyökkäystä Neuvostoliittoon koskevista suunnitelmista. Airo saapui istuntoon vartijoiden saattamana ja ruudulliseen metsätyöläisen sarkapuseroon, pussihousuihin ja lapikkaisiin pukeutuneena, mikä aiheutti oikeussalissa ahdistavan tunnelman. Läsnä olleet venäläiset sotilashenkilöt yrittivät katsella kiusaantuneina muualle. Airo ja muut kuulustellut todistajat kiistivät Suomessa tiedetyn operaatio Barbarossasta etukäteen mitään.


title: A. F. Airo

text: Sotaylioikeus hylkäsi Airoa vastaan asekätkennän vuoksi nostetut syytteet vuonna 1948. Airo vapautettiin vankilasta, edelleen yleisesikunnan päällikkönä. Keväällä 1949 hän joutui jättämään paikkansa ”yleisen edun nimissä”.


title: A. F. Airo

text: Kenraali Airo kirjoitti vankila-ajastaan asekätkentäprosessia eritelleen kirjan "Liikekannallepanosalaliitto". Se muodostui hänen puolustuspuheestaan oikeudessa ja siihen liitetyistä kirjeistä. Kansanedustaja ja Mannerheim-ristin ritari, kapteeni Eero Kivelä, joka toimi Airon oikeusavustajana, salakuljetti tekstin ulos oikeudesta, toimitti aineiston käsikirjoitukseksi ja järjesti niin, että se julkaistiin kirjana 5 000 kappaleen painoksena: virsikirjan tekijä Aarne Björkbom latoi ja taittoi tekstin painovalmiiksi omalla ajallaan ja Uuden kirjapainon faktori Torsti Artkoski painoi, sitoi ja viimeisteli kirjan niin ikään omalla ajallaan ja vastuullaan. Paperitehdas Haarla lahjoitti tarvittavat materiaalit, ja valmista kirjaa myytiin ”tiskin alta”. Sisäministeri Yrjö Leino kauhistui kirjan ilmestymistä ja määräsi sen takavarikkoon, mutta Valpon haaviin jäi vain 200 kirjaa – loput menivät jakeluun.


title: A. F. Airo

text: Airoa painostettiin asian johdosta kovin, ja vaikka SKP:n puheenjohtaja Aimo Aaltonen ja kumppanit vaativat Airolle ”maanpetoksen ja esivallan herjaamisen” johdosta elinkautista ja koko omaisuuden takavarikkoa, oikeuskansleri Toivo Tarjanne ei hyväksynyt vaatimuksia. Vielä pahemmin hän kimmastui kommunistien vaatiessa, että Airon kirjan hallussapidostakin olisi rangaistava vähintään elinkautisella pakkotyöllä.


title: A. F. Airo

text: Kenraali Airo sai lopulta hyvin pienet eli nykyrahassa noin 10–15 euron sakot ”lievästä julkisen vallan solvaamisesta”.


title: A. F. Airo

text: Koska oikeuskansleri asettui kommunisteihin nähden vastahankaan, alkuperäisen kirjan tuottoa ei edes yritetty takavarikoida: juonikkaasti ritari Kivelä järjesti Airoa syvästi kunnioittavien avuliaitten aseveljiensä avulla myynnin kädestä käteen, keräsi rahat, ja kun kulut oli vähennetty, vei loput eli hiukan yli puoli miljoonaa silloista markkaa (noin 900 euroa, ostovoimaltaan tosiasiassa paljonkin enemmän) kirjekuoressa Airolle. Näillä rahoilla peruskorjattiin lopulta kenraalin kotitilan, Heinolan maalaiskunnan Ristintaipaleen, navetta.


title: A. F. Airo

text: Alkuperäistä kirjaa on vielä kirjastoissa varastohyllyillä.


title: A. F. Airo

text: Kaikkien oikeusasteiden jälkeen tuli määräys poistaa tekstistä kuusi valtiota solvaavaa lausetta. Hyvin paljon myöhemmin, vuonna 1979, yksityistaho eli Helsingin Jääkiekkoilun Kannatusyhdistys ry julkaisi kirjasta lopulta noilla muutamilla lauseilla ”siistityn” omakustanneversion nimellä "Puolustustaisteluni v. 1947", jossa poistetut lauseet oli merkitty mustilla viivoilla. Teos julkaistiin vielä kolmantenakin painoksena vuonna 1984 nimellä "Liikekannallepano, salaliitto".


title: A. F. Airo

text: Airo muutti Ristintaipaleen tilalleen Heinolan maalaiskuntaan. Jostain syystä hän käytti enimmän ajan vankeusaikansa asua eli sarkapuseroa, pussihousuja ja haitarivartisia nahkasaappaita, ”jatsareita”; hänen hahmostaan Ristintaipaleen pelloilla ehti tulla paikkakunnan ”maamerkki”.


title: A. F. Airo

text: Vuosina 1958–1965 Airo istui eduskunnassa kokoomuksen kansanedustajana.


title: A. F. Airo

text: Joulukuussa 1964 Airo yhtyi Margit Borg-Sundmanin johdolla tehtyyn eduskuntakyselyyn, jonka aiheutti Hannu Salaman romaani "Juhannustanssit". Kyselyssä tiedusteltiin, mihin toimenpiteisiin hallitus aikoo ryhtyä jumalanpilkkaa sisältävän ja sukupuolikuria loukkaavan kirjallisuuden julkaisemisen lopettamiseksi.


title: A. F. Airo

text: Kenraali Airolle myönnettiin seuraavat kunniamerkit:


title: A. F. Airo

text: Presidentti Mauno Koivisto myönsi Airolle äärimmäisen harvinaisen Suomen Valkoisen Ruusun suurristin miekkojen kera 6.12.1982.


title: A. F. Airo

text: Airo piti omana tietonaan paljon sellaista, mitä Mikkelissä sota-aikana tapahtui tai päätettiin, kaikki häntä haastatella yrittäneet toimittajat ja kirjailijat, muun muassa Mauri Sariola, saivat aina saman vastauksen: ”Ne asiat eivät kuulu ulkopuolisille!”


title: A. F. Airo

text: 13. syyskuuta 2003 Heinolan Maaherranpuistossa paljastettiin kuvanveistäjä Toivo Pelkosen tekemä ritarikenraali A.F. Airon muistomerkki. Muistomerkkihankkeen alullepanijana toimi Lahden sotaveteraanipiiri.


title: A. F. Airo

text: Aksel Fredrik Airo kuoli 87-vuotiaana 9. päivänä toukokuuta 1985. Hänet on haudattu Ristintaipaleelle. Hänen tuhkansa kätkettiin tykinhylsyssä kotipihaan rakennettuun kalliohautaan, johon kaksi vuotta myöhemmin haudattiin myös puoliso Aino Airo."Muiden kirjoittamia teoksia Airosta"


title: Siiri Rantanen

text: Siiri Johanna ”Äitee” Rantanen (o.s. Lintunen; s. 14. joulukuuta 1924 Tohmajärvi) on suomalainen maastohiihtäjä, joka sai urallaan kolme olympiamitalia ja viisi MM-mitalia. Talviolympalaisissa 1956 hän oli voittamassa viestin olympiakultaa. Rantanen edusti uransa parhaat vuodet Lahden Hiihtoseura ja hiihti arvokisamitalien lisäksi muun muassa 11 Suomenmestaruutta. Hänet valittiin neljä kertaa Vuoden naisurheilijaksi ja uran jälkeen Suomen urheilun Hall of Fameen.


title: Siiri Rantanen

text: Siiri Lintunen syntyi Tohmajärvellä, ja hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Juho Lintunen ja emäntä Anna Puustinen. Sodan takia perhe lähti itärajan tuntumasta evakkoon.


title: Siiri Rantanen

text: Rantanen aloitti hiihtouransa Wärtsilän Teräksessä ja sai ensimmäisen hiihtopalkintonsa vuonna 1944 Teräksen järjestämästä kansallisesta kilpailusta. Vuoden 1946 SM-kilpailut olivat ensimmäiset, joihin Rantanen osallistui. Hän sijoittui 10 kilometrillä 12:nneksi. Rantanen hiihti 1951 Tyyne Widemanin jälkeen toiseksi Ruotsin hiihtokilpailuissa Sundsvallissa 10 kilometrillä.


title: Siiri Rantanen

text: Rantanen edusti parhaimmat kilpavuotensa Lahden Hiihtoseuraa. Naisten hiihto hyväksyttiin vuoden 1952 talviolympialaisiin. Naiset hiihtivät tuolloin vain 10 kilometriä, mutta neljä vuotta myöhemmin mukana oli myös viestihiihto. Oslon olympialaisten naisten 10 kilometrillä Suomi otti kolmoisvoiton. Rantanen sijoittui kolmanneksi Lydia Widemanin ja Mirja Hietamiehen jälkeen.