title: Hurriganes

text: Remu & Hurriganes lopetti toimintansa syksyllä 2017 alkaneeseen "Last Call" -kiertueeseen, jonka konserteissa vuorottelivat vierailevat laulusolistit Mato Valtonen ja Michael Monroe. Kiertue päättyi tammikuussa 2018 Helsingin jäähallissa pidettyyn ”Viimeinen keikka” -nimiseen konserttiin. Monroen ja kuuluttajana toimineen Valtosen lisäksi konsertissa esiintyi lukuisia vierailevia artisteja, kuten laulaja-kitaristi Dimitri Keiski, Dave Lindholm, yhtyeen alkuperäiskitaristi Ile kallio, myöhempi kitaristi Janne Louhivuori, tuottaja-sanoittaja Richard Stanley sekä tuottajana ja sessiojäsenenä 1980-luvulla toiminut Pave Maijanen. Päätöskonsertissa Helsingissä äänitetty albumi "Last Call – Live In Helsinki" nousi virallisen albumilistan kärkeen tammikuussa 2019. Albumi julkaistiin CD+DVD:nä, tuplavinyyli-albumina ja C-kasettina.


title: Hurriganes

text: Remu Aaltonen kuitenkin pyörsi päätöksensä yhtyeen lopettamisesta, ja Remu & Hurriganesin on määrä esiintyä ainakin kerran syksyllä 2018 Lallintalolla, Köyliössä.


title: Hurriganes

text: Hurriganes saavutti alusta alkaen mainetta hurjalla ja energisellä lavaesiintymisellä, jollaista ei ollut aikaisemmin Suomessa koettu. Yhtyeen musiikki oli suoraviivaista rock and rollia. Yhtyeen ohjelmistoon kuului useita omintakeisia versioita 1950- ja 1960-lukujen rock-klassikoista, kuten Little Richardin ”Slippin’ and Slidin” ja Bo Diddleyn ”Roadrunner”. Niin lavaesiintyminen, pukeutuminen kuin soittaminenkin tulivat täydellä voimalla ja innolla. Ulkomuodosta vastasi Remu Aaltonen, joka stailasi Cisse Häkkisen, ja loi hänelle 50-luvun rokkarin tyylin. Hurriganesin jäsenien suosimia vaatteita olivat muun muassa Beavers-merkkiset farkut ja farkkutakit, nahkatakit sekä -bootsit.


title: Hurriganes

text: Kitaristi Ile Kallio on kertonut, että hänelle Hurriganes oli sekoitus rock and rollia ja hard rockia.


title: Hurriganes

text: Hurriganesia on pidetty ensimmäisenä suomalaisena rock-yhtyeenä, joka myös kaupallisesti menestyi ulkomailla. Monet myöhemmät suomalaiset rock-yhtyeet ovat nimenneet Hurriganesin yhdeksi esikuvakseen. Näihin kuuluu muun muassa Hanoi Rocks. Hanoi Rocksin kitaristi Andy McCoy on sanonut, että 1970- ja 1980-luvuilla on ollut vain kaksi oikeaa suomalaista rock-yhtyettä: Hurriganes ja Hanoi Rocks.


title: Hurriganes

text: Hurriganes oli 1970-luvulla poikkeava ilmiö YYA-ajan Suomessa. Yhtye oli amerikkalaistyylinen ilmentymä Yhdysvaltain lippuineen, jenkkiautoineen ja mainossopimuksineen. Hurriganesilla ei kuitenkaan ollut poliittista agendaa, eivätkä sanoitukset aina edes tarkoittaneet mitään. Hurriganesin tarkoitus oli viihdyttää yleisöä ja tienata rockin soittamisella rahaa, kuten millä tahansa työllä. Yhtye oli avoimen kapitalistinen ja kaupallinen.Laukka: 230–231. Esimerkiksi samanaikaisesti vaikuttaneet progressiivisen rockin yhtyeet eivät ensisijaisesti arvostaneet kaupallista menestystä, vaan halusivat keskittyä itse musiikin luomiseen. Hurriganes osasi myös käyttää mediaa ja markkinointia hyväkseen poikkeuksellisen voimakkaasti.


title: Hurriganes

text: Hurriganesin nousua auttoi, että yhtye ei aiheuttanut suurta vastustusta suomalaisessa yhteiskunnassa. Vanhempi sukupolvi saattoi vierastaa yhtyeen musiikkia, mutta kummastelu oli lopulta vähäistä. Hurriganesia pidettiin harmittomana populaarikulttuurin tuotteena verrattuna 1960-luvun radikalismiin tai 1970-luvun poliittiseen aggressiivisuuteen. Yhtye ei myöskään kannustanut nuorisoa hyökkäämään vanhempiaan vastaan, vaan korkeintaan pitämään kiinni omista oikeuksistaan.


title: Hurriganes

text: Remu Aaltosen entiseen kotitaloon Porvooseen suunnitellaan Hurriganes-museota. Aaltonen myi kotinsa heinäkuussa 2016.


title: Remu Aaltonen

text: Henry Olavi ”Remu” Aaltonen (s. 10. tammikuuta 1948 Helsinki) on suomalainen muusikko, joka on tullut tunnetuksi erityisesti Hurriganes-yhtyeestään, jossa hän lauloi ja soitti rumpuja. Hänen muita yhtyeitään ovat olleet muun muassa Kalevala, Happy Go Fellows, Creatures, Incense, The Steelers ja Remu and His Allstars. Aaltonen on julkaissut myös useita sooloalbumeita. Aaltosen tunnetuimpiin soolokappaleisiin kuuluvat muiden muassa ”Paholaisen masurkka” ja ”Täysikuu”. Aaltoselle myönnettiin vuonna 2018 Suomi-palkinto tunnustuksena merkittävästä taiteellisesta urasta.


title: Remu Aaltonen

text: Aaltosen muusikontaival alkoi 1960-luvulla eri yhtyeiden rumpalina. Hän vaikutti muun muassa 1960-luvulla yhtyeissä The Creatures ja The Happy Go Fellows.


title: Remu Aaltonen

text: 1960-luvun lopulla Aaltonen soitti muun muassa Kalevala-yhtyeessä, josta sai potkut vuonna 1971, minkä jälkeen hän perusti Hurriganesin Cisse Häkkisen kanssa. Kitaristiksi otettiin Ile Kallio, joka erosi kokoonpanosta pari kuukautta myöhemmin ja tilalle tuli Albert Järvinen. Hurriganesin suurimman suosion aikoihin on väitetty Remu Aaltosen käyttäneen yhtyeen suurta suosiota hyväkseen ja vaatineen soittajille parempia oloja sekä suurempia palkkioita keikoilla, seurauksena samalla muidenkin yhtyeiden aseman parantuminen tällä tavoin Suomen keikkaelämässä.


title: Remu Aaltonen

text: Hurriganes hajosi vuonna 1984, minkä jälkeen Aaltonen lähti soolouralle.


title: Remu Aaltonen

text: Hurriganes yritti paluuta vuonna 1988 ja julkaisi live-levyn "Live at Metropol". Yhtyeen paluuyritys jäi kuitenkin lyhyeksi ja yhtye hajosi jälleen syksyllä 1988.


title: Remu Aaltonen

text: Cisse Häkkinen kuoli vuonna 1990 ja Albert Järvinen seuraavana vuonna. 1990-luvun alussa Aaltonen kokosi Remu plays Hurriganes -kokoonpanon. Kokoonpano julkaisi albumin "Roadrunner Tour" vuonna 1994.


title: Remu Aaltonen

text: Vuonna 1998 Aaltonen otti uudelleen käyttöön nimen Hurriganes. Muita alkuperäisiä 1970- ja 1980-luvun jäseniä ei yhtyeessä ole. Uudistuneessa Hurriganesissa soittivat Rocka Merilahti (kitara) ja Harri Merilahti (basso). Uudistunut yhtye julkaisi vuonna 2001 albumin "30th Anniversary". Vuonna 2004 yhtyeen kokoonpano uudistui, ja Merilahtien tilalle tulivat Jukka Orma (kitara) ja Mikko Löytty (basso).


title: Remu Aaltonen

text: Sitteemmin Aaltonen keikkaili Hurriganesin kanssa nimellä Remu & Hurriganes. Yhtye laajentui keväällä 2013 viisimiehiseksi. Mukana olivat Aaltosen lisäksi kaksi kitaristia, basisti ja toinen rumpali hänen lisäkseen. Vuonna 2008 julkaistiin Remun 60-vuotissyntymäpäivän kunniaksi kaksi kokoelmalevyä, suomenkielinen "Legendaarinen Remu" ja englanninkielinen "The Very Best of Remu". Vuoden 2016 joulukuussa ilmestyi Remun ensimmäinen englanninkielinen albumi 12 vuoteen, nimeltään "Electric Play." Elokuussa 2017 Aaltonen ilmoitti jättävänsä keikkalavat syksyn kiertueen jälkeen.


title: Remu Aaltonen

text: Aaltonen esiintyi Chuck Berryn kanssa samassa konsertissa Helsingissä 22. maaliskuuta 2008.


title: Remu Aaltonen

text: Aaltonen osallistui ”Planeetta”-kappaleellaan vuoden 2009 Eurovision laulukilpailun Suomen karsintaan ja oli mukana finaalissa.


title: Remu Aaltonen

text: Kesällä 2012 Aaltonen esiintyi Turun Vartiovuoren kesäteatterissa Peppi Pitkätossun isän, kapteeni Efraim Pitkätossun roolissa.


title: Remu Aaltonen

text: Aaltonen on tehnyt kappaleita oman soolotuotannon sekä Hurriganesin tuotannon lisäksi myös mm. Pertsa Koivulalle ja Jasminelle.


title: Remu Aaltonen

text: Remu teki viimeisen, "Last Call" -nimisen ja 15 keikkaa sisältävän kiertueen Hurriganes-yhtyeensä kanssa Suomessa vuodenvaihteessa 2017–2018, minkä jälkeen hän lopetti esiintymisensä. Viimeinen konsertti Helsingin jäähallissa pidettiin 20. tammikuuta 2018. Remu on ilmoittanut tekevänsä jäähyväiskeikkojen jälkeen vielä yhden alkukantaisen rocklevyn.


title: Remu Aaltonen

text: Aaltonen on etniseltä taustaltaan puoliksi romani, muttei esimerkiksi pukeutumisessaan noudata suomalaisten romanimiesten perinteistä tyyliä. Aaltonen on itse sanonut kirjassaan "Poika varjoiselta kujalta", että hänen sukujuurissaan on suunnilleen yhtä paljon romaneita kuin valtaväestöön kuuluvia.


title: Remu Aaltonen

text: Henry Olavi Aaltonen syntyi vuonna 1948 Otto ja Eeva Aaltosen kahdeksanlapsisen perheen esikoiseksi. Monien muiden Suomen romanien tapaan heidän elämänsä oli sodan jälkeisessä Suomessa varsin puutteellista. Perhe joutuikin Remun nuoruudessa asumaan muun muassa vanhassa junanvaunussa Helsingin maalaiskunnan (nykyisen Vantaan) Ruskeasannassa sijaitsevassa hiekkakuopassa. Aaltoset joutuivat hankkimaan elantonsa pienimuotoisella kaupanteolla, muun muassa myymällä alkoholia. Äidillä oli oma kahvilayritys.


title: Remu Aaltonen

text: Aaltonen ajautui nuoruudessaan pikkurikolliseksi ja joutui monesti vaikeuksiin virkavallan kanssa. Rock and roll -musiikki sai hänen elämänsä kuitenkin kääntymään uusille urille.


title: Remu Aaltonen

text: Elokuussa 1987 Aaltonen sai huumerikoksista puolentoista vuoden ehdottoman vankeustuomion. Hän vapautui jo loppukeväällä 1988, mutta vankeuden vuoksi comebackia tehnyt Hurriganes pääsi harjoittelemaan vasta viime tingassa.


title: Remu Aaltonen

text: Maaliskuussa 1996 Kittilässä tapahtunut vakava loukkaantuminen koiravaljakko-onnettomuudessa aiheutti halvaantumisen, josta Aaltonen ei ole täydellisesti toipunut. Halvaantuminen on heikentänyt Aaltosen soittotaitoa ja viime vuosina hän on käyttänyt tukenaan lisärumpalia.


title: Remu Aaltonen

text: Vuonna 2000 hänet valittiin sitoutumattomana SDP:n listoilta Porvoon kaupunginvaltuustoon. Hänen arvokas asuintalonsa irtaimistoineen paloi pari vuotta myöhemmin. Vuoden 2008 vaaleissa hän ei enää tullut valituksi valtuustoon.


title: Remu Aaltonen

text: 6. helmikuuta 2008 Aaltonen sai 45 päiväsakkoa rattijuopumuksesta, huumausaineen käytöstä sekä ampuma-aserikkomuksesta. Hänen verestään löytyi amfetamiinin jäämiä ja kotoaan luvattomia Diapam-lääkkeitä sekä luvaton kaasusumutin.


title: Remu Aaltonen

text: Aaltonen tuomittiin Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa joulukuussa 2012 rattijuopumuksesta ja liikenneturvallisuuden vaarantamisesta 40 päiväsakon suuruiseen sakkorangaistukseen. Hänen tuloillaan maksettavaa tuli 2280 euroa. Hän kolaroi aiemmin samana vuonna Kaarinassa ja loukkasi kolarissa vaikeasti jalkansa. Aaltosella ei ollut alkoholia veressään, mutta verikokeissa selvisi hänen käyttäneen metamfetamiinia. Hänelle määrättiin myös ajokieltoa seuraavan vuoden maaliskuulle asti.


title: Remu Aaltonen

text:
Aaltonen on nähty viime aikoina julkisuudessa muun muassa Idols-tuomaristossa vierailevana jäsenenä sekä YLEn Romano-tv-ohjelmassa.
Vuonna 2008 julkaistiin "Remusanakirja", johon on koottu Aaltosen puhekielestä runsaat 500 sanaa ja ilmaisua selityksineen ja käyttöesimerkkeineen. Toimittaja Jukka Annala uteli Aaltoselta selityksiä erikoisiin sanoihin, joita hän oli kerännyt aiemmin julkaistuista Remu-kirjoista sekä televisio-, radio- ja lehtihaastatteluista 36 vuoden ajalta. Teoksessa on myös Aaltosen lähipiirin lyhyitä haastatteluja sekä katsaus Hurriganes-yhtyeen laulunsanoihin.


title: Remu Aaltonen

text: Aaltosesta ja Hurriganesista kertovassa Ganes-elokuvassa vuodelta 2007 Remu Aaltosta esittää Eero Milonoff.


title: Remu Aaltonen

text: Remusta ja Hurriganesista tehtiin musikaali Tampereen Musiikkiteatteri Palatsiin vuonna 2013.


title: Remu Aaltonen

text: Aaltonen muutti vuonna 2015 takaisin Helsinkiin Porvoosta asuttuaan siellä 20 vuotta.


title: Albert Järvinen

text: Pekka Johannes ”Albert” Järvinen (25. lokakuuta 1950 Iitti – 24. maaliskuuta 1991 Lontoo) oli suomalainen rock- ja blueskitaristi. Monien mielestä Albert Järvinen oli yksi kaikkien aikojen merkittävimmistä suomalaisista sähkökitaran soittajista. Hänet muistetaan parhaiten Hurriganesin nopeasormisena, savuke suupielessä soittavana kitaristina. Järvinen myös sävelsi salanimellä Viola Ahti.


title: Albert Järvinen

text: Albert Järvinen sai ensimmäisen akustisen kitaransa kahdeksanvuotiaana. Hän opiskeli klassista kitaransoittoa Ivan Putilinin opastuksella, mutta lopetti saatuaan ystävältään lainaksi "Tekniikan Maailman" ohjeiden mukaisesti tehdyn sähkökitaran. Vuonna 1965 hän osti ensimmäisen oman sähkökitaransa. 1960-luvun puolivälissä Järvinen liittyi ensimmäiseen yhtyeeseensä Unity, jossa rumpuja soitti Vesa Aaltonen. Seuraavat yhtyeet olivat The Shepherd's Bush ja The Look.


title: Albert Järvinen

text: Vuonna 1967 Järvinen liittyi bluesyhtyeeseen The Harp, jossa hän soitti seuraavat kaksi vuotta. Hän harjoitteli kopioimalla kaikkea, mitä The Shadows, The Beatles tai The Yardbirds olivat levyttäneet. Yksi Järvisen varhaisista esikuvista oli myös blueskitaristi Albert King, jonka mukaan Järvinen sai lempinimensä Albert. Myöhemmin Järvisen kannalta tärkeiksi vaikuttajiksi muodostuivat myös Harvey Mandel, Randy California ja Todd Rundgrenin Utopia.


title: Albert Järvinen

text: Lokakuussa 1969 Järvinen liittyi laulaja Kristianin taustayhtyeeseen Poison, joka myöhemmin säesti Eero Raittista. Raittisen tehtyä ensimmäisen soololevynsä Järvinen pääsi ensimmäistä kertaa soittamaan levylle kappaleessa ”St. Louis Blues”, jonka säestyksestä vastasi The DDT Jazz Band.


title: Albert Järvinen

text: Helmikuussa 1970 Järvinen liittyi Kalevala-yhtyeeseen, jonka Lido Salonen ja Remu Aaltonen olivat perustaneet. Syksyllä 1970 Järvinen erosi Kalevalasta riitaannuttuaan lyhytaikaisesti Aaltosen kanssa. Syksyllä 1971 hän liittyi mukaan Suomeen asettuneen bluesveteraani Eddie Boydin Euroopan kiertueyhtyeeseen. Yhtyeen rumpalina toimi Ronnie Österberg sekä basistina Tapio Seger, joka myös oli soittanut Eero Raittisen Poison- ja Help-taustayhtyeissä.


title: Albert Järvinen

text: Albert Järvinen kertoo kiertueesta näin:


title: Albert Järvinen

text: Toukokuussa 1972 Albert Järvinen liittyi Hurriganesiin Ile Kallion erottua yhtyeestä. Vuoden 1973 aikana Järvinen soitti studiokitaristina monien Love Recordsin artistien levyillä. Näitä olivat esimerkiksi Muska, Maarit ja Rauli ”Badding” Somerjoki. Viimeksi mainittu osallistui Syksyn Sävel -kilpailuun Matti ja Teppo Ruohosen kappaleella ”Ja rokki soi”, jonka sovitti ja jolla soolokitaraa soitti Albert Järvinen.


title: Albert Järvinen

text: Vuonna 1974 Järvinen levytti ensimmäisen soololevynsä "Ride On", jolla hän soitti sekä rock/blueskappaleita sekä jazz/funk-instrumentaaleja. Laulajina olivat Pave Maijanen, Dave Lindholm ja Janne Ödner.


title: Albert Järvinen

text: Kesäkuuhun 1975 mennessä Järvinen oli saanut tarpeekseen suoraviivaisesta rockista, vaikkakin hän soitti sitä vielä samana vuonna Rock-Jerryn levyllä "Eezie Now". Hän erosi Hurriganesista, ja kesän aikana syntyi Royals, jossa soittivat Järvisen lisäksi Pave Maijanen (basso) ja Ippe Kätkä (rummut) sekä loppuvaiheessa myös Mikko Rintanen (kosketinsoittimet ja kitara). Nuorten lehdissä yhtyeestä tehtiin Hurriganesin haastajaa, vaikka sen tyylisuuntana oli Cream-vaikutteinen funkahtava bluesrock. Järvistä oli pyydetty myös Dr. Feelgoodiin Wilko Johnsonin tilalle, mutta hän päätti keskittyä vasta perustettuun Royalsiin. Yhtye levytti kolme albumia: "Spring 76", "Out" ja "Royals Live" sekä singlen ”Rolling Bones”.


title: Albert Järvinen

text: Helmikuussa Nick Lowe saapui Helsinkiin levyttämään neljä kappaletta Järvisen kanssa. Lowe toi mukanaan rumpali Terry Williamsin (Love Sculpture, Man, Rockpile, Dire Straits) ja kitaristi Martin Belmontin. Näitä levytyksiä ja Järvisen raitoja ei käytetty Lowen albumilla, vaan Lowen englantilainen kitaristi soitti uusiksi Järvisen soolot. Englantilaiset tekivät yllätysesiintymisen Royalsin keikalla Tavastia-klubilla ja Raumalla. Kokoonpano Lowe, Williams, Belmont ja Järvinen soitti myös yhden keikan 1500 hengen yleisölle Tukholman Flamingossa Wasa Express -yhtyeen lämmittelijänä. He esittivät kuusi nopeasti harjoiteltua kappaletta saaden suuren suosion.


title: Albert Järvinen

text: Toukokuussa 1978 Royals tuli tiensä päähän. Pave Maijanen ja Albert Järvinen harkitsivat elämänkumppaneidensa kanssa Englantiin lähtemistä. Kesällä Suomessa keikkaillut Elvis Costellokin kosiskeli Albertia yhtyeeseensä. Nick Lowe oli tuolloin Elvis Costellon tuottaja. Tuntemattomiksi jääneistä syistä Albert päätti jäädä Suomeen ja liittyi Dave Lindholmin yhtyeeseen Pen Lee.


title: Albert Järvinen

text: Huhtikuussa 1979 Albert liittyi takaisin Hurriganesiin Ile Kallion perustettua veljensä Peran kanssa The Dogs -yhtyeen. Toinen kausi Hurriganesissa kesti kahden vuoden ja kahden levyn ajan. Jälkimmäinen levy "10/80" teki Hurriganesista jälleen suursuosikin.


title: Albert Järvinen

text: Syyskuussa 1981 Järvinen joutui jättämään Hurriganesin runsaan alkoholinkäytön ja siitä seuranneen keikkojen epäonnistumisen ja peruuntumisten takia. Merkittävä syy Järvisen jo entisestäänkin huomattavaan mutta nyt lyhyessä ajassa runsaasti lisääntyneeseen alkoholinkäytöön oli hänen hyvän ystävänsä muusikko Janne Ödnerin menehtyminen.


title: Albert Järvinen

text: Järvinen liittyi seuraavaksi Sleepy Sleepers -yhtyeeseen, joka oli jo hieman aiemmin ottanut siipiensä suojaan Dave Lindholmin. Sleepy Sleepers tunnettiin runsaasta alkoholikäytöstään, mutta lopulta jopa Sakke Järvenpään mitta tuli täyteen.


title: Albert Järvinen

text: Vuoden 1982 aikana Järvinen ja Hande Lemola (rummut) Sleepy Sleeperseistä erottuaan perustivat The Quips -yhtyeen, johon basistiksi tuli Maukka Siirala (Pen Lee,Pera & The Dogs) ja laulajaksi Harri Marstio. Marstion tilalle tuli myöhemmin Kalle Fält, mutta yhtye lopetti 1983.


title: Albert Järvinen

text: Vuonna 1984 julkaistiin Albert Järvinen Band nimellä ”Countdown” -maxisingle, jonka b-puolella instrumentaali ”Heads Off”. Singlen tuottajana toimi Motörhead-yhtyeen Lemmy Kilmister, joka myös lauloi kappaleessa. Singlellä esiintyivät Albertin ohella Lemmy Kilmister, Hande Lemola, Maukka Siirala ja Markku Laakkonen (kitara).


title: Albert Järvinen

text: 1980-luvulla Järvinen piti pääasiassa matalaa profiilia toimien talonmiehenä ja tehden käsitöitä pitäen kuitenkin soittotaitoaan yllä. Vuonna 1985 Albert soitti Cisse Häkkisen soololevyllä "I Love You Anyway". Vuonna 1987 Albert Järvinen, Cisse Häkkinen, Mato Valtonen (Sleepy Sleepers) ja Twist-Twist Erkinharju (Peer Günt) levyttivät singlen ”Ragin’ On” / ”Singing The Memory” nimellä Bad Boys Club. Vuosikymmenen lopussa Albert soitti myös M. A. Nummisen uudessa Underground-yhtyeessä.


title: Albert Järvinen

text: Vuonna 1988 Albert Järvinen teki soololevyn "Braindamage – Or Still Alive", jolla soittivat myös Albert King ja William Clarke. Myöhemmin samana vuonna Järvinen levytti ja keikkaili Backsliders-yhtyeen kanssa nimellä "Flashbacksliders".


title: Albert Järvinen

text: Kesällä 1988 Hurriganes teki myös paluun, ja Järvinen toimi yhtyeen kitaristina. Muutaman keikan jälkeen Remu Aaltonen antoi Järviselle potkut liiallisen sooloilun ja miesten välien kiristymisen vuoksi. Järvisen korvasi Janne Louhivuori, mutta Hurriganes hajosi lopullisesti melko pian kesän lopussa. Syyskuussa 1990 julkaistu levy "Let’s Go Rocking Tonight" sisälsi uusia versioita Hurriganes-kappaleista. Loppuvuodesta Järvinen alkoi soitella Coupé de Villen kanssa. Singleä äänitettiin vuonna 1989.


title: Albert Järvinen

text: Vuonna 1990 ilmestyi single ”Slippin’ and Slidin’” Coupé de Ville -yhtyeen kanssa, ja Järvinen teki myös samana vuonna kiertueen Coupé de Villen vieraana. Seuraavana vuonna ilmestyi Järvisen soololevy "Mirror Tower". Albert Järvisen viimeiseksi studioäänitykseksi jäi Irwin Goodmanin "Ai ai ai kun nuori ois" -albumin ”Piip piip” -kappaleen kitarasoolot.


title: Albert Järvinen

text: Maaliskuussa 1991 Järvinen kuoli yksityisellä konserttimatkalla Lontoossa. Hänet löydettiin kuolleena hotellihuoneestaan. Virallinen kuolinsyy oli äkillinen sydänkohtaus, joka johtui tarkemmin määrittelemättömästä sydänlihasvioittumasta. Suomessa tehdyn lopullisen kuolintodistuksen mukaan hän sairasti sydänlihaksen niukkaa hienojakoista sidekudosrappeutumista, ja ilmeisesti sydän oli ollut laajentunut ja myös pidemmän aikaa vajaatoimintainen. Hänen todettiin olleen hermotulehduslääkityksellä.


title: Albert Järvinen

text: Albert Järvinen on haudattu Honkanummen hautausmaalle Vantaalle (kortteli 38, linja 8, hauta 173). Samaan hautaan on haudattu jo aikaisemmin hänen isänsä Niilo Johannes Järvinen (1907–1988).


title: Albert Järvinen

text: Albert Järvisellä on kaksi poikaa, Silas ja Jasper.


title: Albert Järvinen

text: John Fagerholmin sekä Jaakko Riihimaan kirjoittama ja Johnny Knigan (WSOY) kustantama "Albert Järvinen" -elämäkerta julkaistiin juhlakonsertissa 5. lokakuuta 2010.


title: Ile Kallio

text: Ilkka Tahvo ”Ile” Kallio (s. 18. marraskuuta 1955 Oulu) on suomalainen muusikko ja Hurriganes-yhtyeen alkuperäinen kitaristi. Hän soitti kitaraa yhtyeessä useaan otteeseen 1970- ja 1980-luvuilla. Nykyään hän esiintyy vaimonsa Kaija Kärkisen kanssa. Lisäksi hän tekee soul-vaikutteista bluesrockia Ile Kallio Big Rock Band -kokoonpanossa, jossa hän keskittyy kitaran soittamiseen.


title: Ile Kallio

text: Ile syntyi Oulussa vuonna 1955. Hänen isänsä oli virkamies ja äiti opettaja. Hänellä on kaksi vuotta vanhempi sisko ja vuotta vanhempi veli. Perhe muutti vuonna 1960 Helsinkiin ja sieltä Espooseen, missä Ile ystävystyi Sami Hurmerinnan kanssa. Teini-iässä Ile kiinnostui pop-musiikista veljensä Peran ja Hurmerinnan kanssa. Ensin he kuuntelivat Rolling Stones -yhtyettä ja löysivät myöhemmin Fleetwood Macin ja Jimi Hendrixin. Ilen veli sai joululahjaksi akustisen Landola-kitaran, jota pian soitti lähinnä Ile. Kolmetoistavuotiaina Ile ja Sami perustivat ensimmäisen yhtyeensä "Witchcraftin". Yhtyeen kolmas jäsen oli rumpali Jukka Bonsdorff. Ensiesiintyminen tapahtui Samin kotona 19. kesäkuuta 1969. Yleisönä olivat perheenjäsenet ja ystävät. Ilellä oli jo saksalainen puoliakustinen Dynacord-kitara. Lauluosuudet jaettiin Samin kanssa, joka soitti myös kitaraa.


title: Ile Kallio

text: Fleetwood Macin konsertti Kulttuuritalolla Helsingissä oli Ilen ensimmäinen rock-konsertti. Muita blues-vaikuttajia olivat Buddy Guy ja kappale "The First Time I Met the Blues".


title: Ile Kallio

text: Ilen perhe muutti takaisin Helsinkiin, mutta ystävyys Samin kanssa säilyi.


title: Ile Kallio

text: Remu Aaltonen pyysi loppuvuodesta 1971 Ileä yhtyeeseensä. Remu oli kuullut Ilen taidoista Janne Ödneriltä, joka oli opettanut Ilelle kitaransoittoa. Basistiksi Remu pyysi uuteen yhtyeeseen Cisse Häkkisen, joka oli aikaisemmin soittanut vain kitaraa. Näin syntyi Hurriganesin ensimmäinen kokoonpano, joka pysyi koossa puoli vuotta.


title: Ile Kallio

text: Ile oli 16-vuotias, huomattavasti nuorempi kuin Cisse ja Remu, eikä tuntenut olevansa samalla tasolla muiden kanssa. Remun johtamismenetelmät olivat liikaa nuorelle kitaristilupaukselle, joka lähetti lomalta Etelä-Euroopasta eroilmoituksen Remulle ja suositteli Samia tilalleen. Samin soittaessa Remulle Albert Järvinen oli Remun luona ja pyysi päästä Hurriganesiin. Seuraavana päivänä Remu ilmoitti Samille, että Albert on uusi kitaristi.


title: Ile Kallio

text: Kun Ilen perhe muutti Kuopioon, Ile jäi Helsinkiin, koska siellä olivat hänen mielenkiintonsa kohteet, musiikki ja soittaminen. Hän meni iltakouluun käymään koulua loppuun ja otti osa-aikatyön postin lajittelukeskuksesta.


title: Ile Kallio

text: Hurriganesin jälkeen Ile soitti esimerkiksi yhtyeissä Kolera ja Madame George. Kalevala-yhtyeen levyllä "People No Names" (1972) Ile soitti eräällä kappaleella kitaraa. Kesällä 1974 Timo Kojo (Madame George) pyysi Ileä Rauli Somerjoen taustayhtyeeseen Money, jossa Ile soitti kolme kuukautta. Ile asui Kallion kaupunginosassa ja totesi, että paikallisten teinien takinselässä luki usein "Rock and Roll All Night Long", "Roadrunner" ym. Hän seurasi Hurriganesin uraa lähtönsä jälkeen tiiviisti.


title: Ile Kallio

text: Kesäkuussa 1975 Remu vihjaili Ilelle Hurriganesin tarvitsevan kitaristia. Albertin lähtö oli salaisuus. Yön yli nukuttuaan Ile päätti palata yhtyeeseen.


title: Ile Kallio

text: Vuodet 1975 ja 1976 olivat Hurriganesin kultaista aikaa. Suosio kasvoi, fan-klubin jäsenmäärä lisääntyi viidestäsadasta viiteentuhanteen muutamassa kuukaudessa. Ilestä tuli tuhansien teinityttöjen idoli. Hänestä julkaistiin jopa paperinukke lehdessä, ja postinjakaja kantoi säkeittäin fanipostia hissittömän talon kolmanteen kerrokseen. Musiikillisesti Ilen oli vaikeaa astua Albertin saappaisiin, olihan tämä ollut Ilen idoleja jo vuodesta 1969. He olivat myös ystäviä keskenään, vaikka monet ehkä olisivat voineet päätellä toisin. Ile on sanonut Albertin olevan häntä parempi kitaristi, Albert oli taas sanonut päinvastoin. Vasta vuoden kuluttua yhtye löysi uuden muotonsa. Mutta yhtye oli kovassa kunnossa ja Ilen mielestä Remu rumpalina parhaimmillaan.


title: Ile Kallio

text: Ile levytti 1977 ensimmäisen soololevynsä "Irock", jota myytiin 17 000 kappaletta. Myöhemmin hän myönsi, että lauluosuudet nolottavat yhä. Levynsä jälkeen hän halusi kehittää musiikkiaan monipuolisemmaksi. Vuonna 1979 hän suunnitteli lopettavansa Ruotsin kiertueen jälkeen, mutta Remu sai vihiä asiasta ja pyysi Ileä lähtemään toukokuussa 1979.


title: Ile Kallio

text: Albert lopetti Pen Leessä korvatakseen Ilen jälleen kerran. Ile perusti veljensä kanssa "Pera & The Dogs" -yhtyeen. Muut jäsenet olivat Maukka Siirala (basso, ex-Pen Lee) ja Bill Carson (rummut). Yhtyeen ensimmäinen levy "Dogfood" (1979) oli edellä aikaansa eikä menestynyt uuden aallon ja suomenkielisen musiikin puristuksessa. Yhtye tähtäsi kansainvälisille markkinoille, mutta menestys ulkomailla jäi saavuttamatta. Yksi syy Hurriganesin jättämiseen oli ollut se, ettei Hurriganes pärjännyt ulkomailla. Hurriganesin epäonnistuneen Englannin kiertueen jälkeen Ile todennäköisesti päätteli, että tarvittiin toinen yhtye, jos hän aikoi menestyä ulkomailla.


title: Ile Kallio

text: Bill Carson jätti Pera & The Dogsin, ja tilalle tuli rumpali Jyrtsä Rautakoura. Lyhennettyään nimen muotoon The Dogs yhtye levytti toisen albumin "Radiator" (1980). Menestystä ei tullut silläkään, ja yhtye lopetti. The Dogsin jälkeen Ile levytti kaksi sooloalbumia: "Get Out" (1980) ja "Rocks and Stones" (1982).


title: Ile Kallio

text: Seuraava yhtye oli Diesel. Muut jäsenet olivat Jouni Rautakoura (basso), Heikki Pehkonen (kitara) ja Kai Koski (rummut). Yhtye julkaisi vain yhden singlen "Love Machine" / "I Want You" (1982).


title: Ile Kallio

text: Vuonna 1983 Ile palasi vuodeksi Hurriganesiin Janne Louhivuoren tilalle. Yhtye esiintyi muutaman kerran nelimiehisenä, kun Ile opetteli uudestaan Hurriganesin ohjelmistoa. Ile soitti myös Remun soololevyllä "Message for You". Muu Diesel-yhtye jatkoi nimellä Inside Out. Viimeisen Hurriganes-vaiheen jälkeen Ile oli löytänyt uuden esikuvan, Bruce Springsteenin. Hän alkoi tehdä musiikkia TV-mainoksiin ja TV-ohjelmiin. MTV3:n vuosina 1994–2005 käyttämät päätunnussävelmät ovat hänen ja Pekka Witikan säveltämiä . Hän esiintyi satunnaisesti Kallion Katupojat -yhtyeen kanssa. Vuonna 1986 hän levytti suomenkielisen levyn "Tänä yönä".


title: Ile Kallio

text: Ile aloitti vuonna 1990 yhteistyön Kaija Kärkisen kanssa, joka osallistui Eurovision laulukilpailun karsintaan Ilen kappaleella "Hullu yö". Yhteistyö Kaijan kanssa laajeni yksityispuolelle, ja pari avioitui. Ilelle avioliitto oli toinen, mutta ensimmäinen Kaijalle, joka oli ihaillut Ileä jo Hurriganes-vuosina. Kaija ja Ile ovat julkaisseet yhdessä kymmenen levyä, joilla sävellykset ovat Ilen ja sanoitukset Kaijan. Osa levyistä on menestynyt hyvin. Kaija Kärkinen on varsinaiselta ammatiltaan näyttelijä, ja hän on esiintynyt useissa teatteri- ja TV-tuotannoissa esittäen muun muassa Laila Kinnusta. Ile on jatkanut myös mainos- ja taustamusiikin tekemistä ja soittanut esimerkiksi TV-sarjan "Luokkakokous" yhtyeessä.


title: Ile Kallio

text: Vuonna 1996 Ile löysi muuton yhteydessä vanhan Hurriganes-keikkanauhan, joka ilmestyi levynä nimellä "Live in Stockholm 1977".


title: Kaija Kärkinen

text: Kaija Hannele Kärkinen (s. 9. syyskuuta 1962 Sodankylä) on suomalainen laulaja, sanoittaja ja näyttelijä. Hän on opiskellut kasvatustiedettä Lapin yliopistossa ja näyttelijäntyötä Teatterikorkeakoulussa. Kärkinen aloitti uransa Rovaniemellä Lato-yhtyeen solistina. Hän edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa 1991 kappaleella "Hullu yö". Laulusta alkoi yhteistyö puoliso Ile Kallion kanssa. He ovat siviilielämässäkin olleet pari siitä lähtien ja heillä on kaksi poikaa, Aleksi ja Elias.


title: Kaija Kärkinen

text: Kärkinen on Säveltäjät ja Sanoittajat Elvis ry:n puheenjohtaja maaliskuusta 2012 lähtien. Hänen edeltäjänsä oli Janne Louhivuori.


title: Janne Louhivuori

text: Janne Verneri Louhivuori (s. 8. toukokuuta 1954 Helsinki) on suomalainen muusikko, kitaristi, tuottaja, säveltäjä ja sovittaja. Hän on tuottanut etenkin Miljoonasade-yhtyettä ja muiden muassa Ile Kalliota, Mambaa ja Eija Ahvoa. Hän soitti Hurriganesissa kitaraa vuosina 1981–1983 sekä 1988, mutta ei ole saanut siitä vastaavaa huomiota kuin yhtyeen muut kitaristit Ile Kallio ja Albert Järvinen. Louhivuori kuitenkin valmensi "Ganes"-elokuvan näyttelijäyhtyettä filmausvuosina 2006–2007.


title: Janne Louhivuori

text:
Gramexin tilastojen mukaan Louhivuori oli Suomen 17. eniten levyttänyt studiomuusikko vuonna 2008. Hän oli ollut tuolloin mukana 2 849:llä levytyksellä.
Louhivuori on toiminut Säveltäjät ja Sanoittajat Elvis ry:n puheenjohtajana vuosina 2008−2012.


title: Janne Louhivuori

text: Louhivuorelle myönnettiin taiteilijaeläke 2015.


title: SSB

text: SSB () on radioliikenteen modulointimenetelmä, sivunauhamodulaatio, jossa viesti välitetään poistamalla amplitudimodulaation tuloksesta kantoaalto ja toinen sivunauha. Tässä mielessä sivunauhamodulaatio on eräänlainen tehon säästämiseksi kantoaallolla ja joko ylä- tai alasivunauhalla köyhdytetty aalto, jonka kuuluvuus kuitenkin voi puheviestinnässä olla miltei amplitudimoduloidun heikkotehoisen radioaseman keskiaaltojen tasoa.


title: SSB

text: Kysymyksessä on siis "yhden sivunauhan" lähete. Riippuen, kumpi sivunauha lähetetään, puhutaan LSB- () ja USB-lähetteestä ().


title: SSB

text: Yleensä pisimmillä radioamatööriaalloilla, sadankuudenkymmenen metrin ja kahdeksankymmenen metrin aaltoalueilla käytetään alanauhaa, LSB, lyhenne lowe side bandista, ja lyhyemmillä radioamatööriaalloilla ylänauhaa, USB, lyhenne upper side band,


title: SSB

text: Periaate on se, että kantoaallon tarvitsema energia "säästetään" kantoaallon tukahduttamisella tai vaimentamisella. Näin ollen koko lähettimen tehokapasiteetti käytetään pelkkään sivunauhan lähettämiseen ja kantoaallon "korvike" lisätään signaaliin vastaanottimessa ns. beat-oskillaattorilla (, BFO). Vaimennettua kantoaaltoa käytettäessä voidaan vastaanottimen "apukantoaalto" (BFO) lukita vaimennettuun kantoaaltoon ja saada näin ollen tarkka äänenkorkeuden toisto.


title: SSB

text: SSB-modulaatio on tavallisin puheradioliikenteessä HF-taajuuksilla, mutta on jonkin verran käytössä myös suuremmilla taajuuksilla.


title: SSB

text: Vapaasti lähetysluvatta käytettävissä radioissa sivunauhalähetys on mm. joissain kalliin hintaluokan citizens' band - radiopuhelimissa, kuten Albrecht 5890 EU, Midland 8001XT, President Grant II:ssa, President Jackson II:ssa, Yksinauhalähetys on myös sissiradioissa sähkötyksen rinnalla käytettävä liikennemuoto.


title: Footbag

text: Footbag on pieni hiekalla, muovikuulilla tai metallirakeella täytetty pallo, jota käytetään pelivälineenä samannimisessä urheilumuodossa. Footbaglajeista suosituimpia ovat footbag freestyle ja verkkofootbag, jotka molemmat jakautuvat moniin eri kilpailumuotoihin. Näiden lisäksi footbagilla pelataan muun muassa golfia, four-squarea ja consecutivea.


title: Footbag

text: Freestyle on footbagin tunnetuin ja suosituin muoto. Siinä tavoitteena on tehdä footbagilla erilaisia liikkeitä eli temppuja ja temppusarjoja yksinomaan jalkoja käyttäen. Liikkeisiin kuuluvat kierrot, kuoletukset, hypyt ja pyörähdykset vaativat kuitenkin paitsi jalkoja myös kokonaisvaltaista vartalon hallintaa ja hyvää kuntoa. Freestyle on luonteeltaan yksilölaji, mutta useimmiten sitä harrastetaan ja harjoitellaan ryhmässä eli ”ringissä”, ja myös parifreestylessä kilpaillaan. Vaikeuden lisäksi freestylessä arvostetaan myös temppujen näyttävyyttä, monipuolisuutta ja tyyliä.


title: Footbag

text: Verkkofootbagia pelataan kaksin- tai nelinpelinä sulkapallokentän kaltaisella areenalla. Pelivälineenä on jonkin verran freestylebagia kovempi pallo, jota potkitaan verkon yli vastustajan puolelle rantalentopallon sääntöjä mukaillen. Pelaajilta vaaditaan hyvän venyvyyden ja koordinaatiokyvyn lisäksi annos hurjapäisyyttä, jotta hypyn kanssa jopa kahden ja puolen metrin korkeudelta tapahtuvat iskupotkut onnistuisivat. Vain omasta syötöstään voi saada pisteen, erävoittoon tarvitaan 15 pistettä ja ottelun voittoon kaksi voitettua erää.


title: Footbag

text: Footbagin peruspotkuja ovat sisäsyrjäpotku, ulkosyrjäpotku ja varvaspotku. Niiden hallinta on välttämätöntä pelasipa sitten mitä footbagin lajia tahansa. Peruspotkujen opetteleminen on helppoa ja niissä kehittyy nopeasti, mutta potkujen sujuva hallitseminen vaatii aikaa ja kärsivällisyyttä.


title: Footbag

text: Peruspotkuista tärkein on sisäsyrjäpotku — muita potkuja käytetään usein silloin kun footbag karkaa kontrollista. Harjoittelu kannattaa aloittaa tiputtamalla footbag kädestä, potkaisemalla sitä sisäsyrjäpotkulla ylöspäin ja ottamalla pallo kiinni samalla kädellä. Kun tämä alkaa sujua molemmilla jaloilla, kädellä kiinni ottamisen voi unohtaa ja potkia vuorotellen vasemman ja oikean jalan sisäsyrjäpotkulla. Molemmilla jaloilla potkiminen on tärkeää, jotta ne kehittyvät mahdollisimman tasaisesti.


title: Footbag

text: Peruspotkujen harjoittelemiseen käytetään myös niin sanottua tuhannen kosketuksen harjoitusta. Siinä pyritään yhteenlaskettuna tuhanteen kosketukseen eri potkuilla molempia jalkoja käyttäen. Footbagin pudotukset potkujen välillä eivät haittaa ja niitä tulee aluksi paljon. Tässäkin harjoituksessa on tärkeää muistaa käyttää molempia jalkoja. Vaikka harjoituskerran jälkeen kehittyy selkeästi, on suositeltavaa, että päivässä käydään läpi korkeintaan yksi tuhannen kosketuksen sarja. Kokemattomilla pelaajilla voivat jalat kipeytyä nopeasti ja tämä kannattaa ottaa huomioon aloittaessa.


title: Footbag

text: Myös varustus on tärkeä osa peliä — liian raskaat vaatteet heikentävät suoritusta ja rasittavat lihaksia turhaan. Sopivat vaatteet ovat shortsit ja kevyt t-paita. Kenkien valinnassa kannattaa kiinnittää huomiota kenkien sivujen ja jalkapöydän tasaisuuteen, jotta footbag kuolettuisi helpommin ja pomppaisi suoraan potkusuuntaan. Skeitti- ja tenniskengistä löytyy yleensä hyviä malleja.


title: LSB

text: LSB voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: DSB-SC

text: DSB-SC-modulaatiossa () viesti välitetään poistamalla amplitudimodulaation tuloksesta kantoaalto. Kysymyksessä on siis "kahden sivunauhan" lähete.


title: Dipoli

text:
Dipoli tarkoittaa seuraavia asioita:
Dipoli liittyy myös seuraaviin:


title: Dipoliantenni

text: Dipoliantenni on Heinrich Hertzin 1886 kehittämä antenni, jossa kaksi rinnakkain kulkevaa lankaa radiosta erkaantuvat toisistaan vastakkaisiin suuntiin muodostaen kaksinapaisen (di-: kaksi ja -poli: napa- tai pää). Dipoliantenni on suunta-antenni, jonka antennivahvistus ei ole kovin suuri, mutta joka yksinkertaisena lanka-antennina on helppo sekä edullinen rakentaa ja ylläpitää.


title: Dipoliantenni

text: Ehkä yleisin dipoliantennin muoto on puoliaaltodipoli, jossa dipoliantennin pituus on puolen radioaallon pituinen. Myös aallonpituisia dipoleita käytetään. Vahvimmillaan dipoliantenni on kun sitä käytetään puolentoista radioaallon pituisena. Dipoliantenni, joka on lakalla tai muovilla päällystettyä kuparilankaa, tulee olla pidempi kuin esimerkiksi pelkän kuparilangan, sillä lakka tai päällyste muuttaa langan ominaisuuksia siten, että se käyttäytyy eri tavalla kuin paljas kuparilanka.


title: Dipoliantenni

text: Dipoliantennin niin kuin ei pitkälanka-antenninkaan antennivahvistus ole kovin suuri.


title: Lycos

text: Lycos on Internetissä toimiva hakukone ja linkkikirjasto. Nimi "Lycos" tarkoittaa kreikaksi sutta, joskin nimi juontaa juurensa susihämähäkkien heimosta ("lycosidae"). Nimi viitannee tiedonkeruuohjelmiston nimitykseen spider, "hämähäkki". Lycos perustettiin vuonna 1994 tohtori Michael Mauldinin tutkimusprojektin pohjalta. Terra Networks, Telefónican tytäryhtiö osti Lycosin vuonna 2000 ja vaihtoi nimensä "Terra Lycosiksi". Myöhemmin "Lycos" pudotettiin nimestä, jolloin yrityksen nimi oli taas "Terra Networks".


title: Lycos

text: "Terra Networks" ilmoitti 2. elokuuta 2004 myyvänsä "Lycosin" eteläkorealaiselle "Daum Communications Corporationille" 95,4 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla. Lokakuussa 2004 kauppa toteutui ja yrityksen nimi muuttui taas "Lycosiksi".


title: Lycos

text: make LOVE not SPAM oli Lycosin Euroopan osaston ylläpitämä sivusto, jolta sai ladattua näytönsäästäjän, joka kuormitti roskapostittajien sivuja turhilla sivupyynnöillä. Sen tavoitteena on saada roskapostittajien palvelimet toimimaan maksimiteholla, muttei kaataa niitä. Tämä tekisi sivuston toiminnasta erittäin kannattamatonta. F-Secure kiirehti ilmoittamaan ettei käyttäjien kannattaisi ladata kyseistä ohjelmaa koneelleen, vedoten mahdollisiin palvelunestohyökkäyssyytöksiin. Näytönsäästäjä julkistettiin Euroopassa 1. joulukuuta 2004.


title: Lycos

text: Verkossa kiertää myös huhu, että joku roskapostisivujen ylläpitäjä olisi ohjannut sivuilleen tulevan näytönsäästäjän aiheuttaman verkkoliikenteen takaisin "Lycosin" omille sivuille. "Lycos" kuitenkin kieltää tämän.


title: Lycos

text: "Lycos Europe" otti näytönsäästäjän jakelusta perjantaina 3. joulukuuta ja ilmoitti myöhemmin keskeyttävänsä kampanjan. "Lycos" sanoo yli 100 000 käyttäjän ladanneen ohjelman.


title: Linkkikirjasto

text: Linkkikirjasto on palvelu, joka on erikoistunut keräämään ja lajittelemaan linkkejä toisille www-sivuille. Usein nämä toimivat hakukoneiden yhteydessä.


title: Linkkikirjasto

text: Tunnetuimpia linkkikirjastoja ovat Open Directory Project ja Yahoo!, suomalaisista muiden muassa Makupalat. Google käyttää omassa palvelussaan Open Directory Project-hakemistoa.


title: Linkkikirjasto

text: Linkkikirjastot kuuluvat vanhimpiin www-sivuihin. Internetin alkuaikoina oli vielä mahdollista ylläpitää suurta kokoelmaa linkkejä kaikille tai useimmille www-sivuille.


title: Tapaninpäivä

text: Tapaninpäivä eli toinen joulupäivä on joulunseudun kirkkopyhä, ensimmäisen marttyyrin Stefanoksen ja hänen myötään kaikkien marttyyrien muistopäivä. Tapaninpäivä, 26. joulukuuta on aina ollut myös hevosten ja hevosmiesten päivä.


title: Tapaninpäivä

text: Tapaninpäivän perinteisiin kuuluu tapaninajelu, mieluiten hevosella. Hevosia opetettiin juoksemaan ja ajeltiin kylillä hupailemassa. Iloiset rekiretket tehtiin joukolla ja joulun hiljaisen hartaan tunnelman jälkeen nuoriso ja vanhempikin väki huristeli innoissaan kylänraitteja. Myös tapaninkulkueita, laulajia, jouluämmiä ja -äijiä liikkui eri puolilla kyliä. Etelä-Pohjanmaalla Kyrönjoen varrella nuoret miehet vierailivat tapanina tyttöjen luona ja pyysivät "sylin tapaninlankaa". Mieluisille pojille tytöt antoivat pitkän säikeen kehräämäänsä rihmaa tai lankakerän. Pojat kiinnittivät langat lakkiinsa ja näin selvisi, kuka oli pidetyin ja kenestä kukaties tulisi pätevin emäntä. Tapaninpäivä oli myös entisaikaan suosittu hääpäivä. Paikoin pariskuntia, "joulunaittilaita" vihittiin tapanina enemmän kuin minään muuna aikana. Aamuvarhaisella käytiin laittamassa naapurin sauna lämpiämään, mutta naista ei saanut kohdata ensimmäiseksi. Nykyperinnettä ovat muun muassa tapanintanssit tanssiravintoloissa ja muissa tanssipaikoissa.


title: Tapaninpäivä

text: Päivittäistavarakaupat saivat vuosina 2009–2015 olla tapaninpäivänä auki kello 8–18 välisenä aikana, yleensä kello 12–16. Alle 100 neliön kaupat saivat olla vapaasti auki.


title: Alkaanit

text: Alkaani on hiilivety, jossa hiiliatomien välillä on vain yksinkertaisia kovalenttisia sidoksia. Niitä kutsutaan myös tyydyttyneiksi hiilivedyiksi, sillä ne sisältävät suurimman mahdollisen määrän vetyä hiiliatomia kohden. Jos alkaanissa ei ole rengasta eli se on asyklinen, sen yleinen molekyylikaava on CH. Syklisen alkaanin kaava on vastaavasti CH.


title: Alkaanit

text:
Yksinkertaisin alkaani on metaani (CH). Se on ainoa alkaani, joka muodostuu yhdestä hiiliatomista. Samaan tapaan etaani (CHCH) on ainoa kahdesta ja propaani (CHCHCH) kolmesta hiiliatomista muodostuva suoraketjuinen alkaani. Neljästä hiiliatomista on kuitenkin mahdollista muodostaa kaksi erilaista asyklistä alkaania: butaani ja 2-metyylipropaani eli isobutaani. Butaanin ja isobutaanin molekyylikaava on sama CH, mutta niiden rakenne on erilainen – ne ovat toistensa rakenteellisia isomeereja. Asyklisten alkaanien isomeerien määrä kasvaa merkittävästi yhdisteen atomimäärän kasvaessa:
Asyklinen alkaani voi kiertyä hiili-hiili-sidostensa kautta. Tämän vuoksi se on konformaatioisomerialtaan hyvin monipuolinen. Positiivisen osittaisvarauksen omaavat vetyatomit kuitenkin pääsääntöisesti ovat mahdollisimman kaukana toisistaan minimienergiaperiaatteen mukaisesti.


title: Alkaanit

text: Sykloalkaanit ovat konformaatioisomerialtaan asyklisiin alkaaneihin verrattuna jäykempiä. Esimerkiksi syklopropaanin hiili-hiili-sidosten on mahdotonta kiertyä rengasrakenteen särkymättä. Kiertyminen mahdollistuu vasta riittävän isoilla sykloalkaaneilla – C ja sitä suurempien sykloalkaanien vetyatomien kiertyminen ei juurikaan eroa enää suoraketjuisien alkaanien kiertymisestä. Yleisimmillä sykloalkaaneilla C kiertyminen on kuitenkin äärimmäisen rajoittunutta.


title: Alkaanit

text: Muotonsa vuoksi alkyyliryhmiä sisältävillä sykloalkaaneilla voi esiintyä cis-trans-isomeriaa. Tällöin alkyyliryhmät ovat renkaan samalla tai eri puolella.


title: Alkaanit

text: Suoraketjuiset alkaanit eli n-alkaanit nimetään niiden sisältämien hiiliatomien mukaan seuraavasti:


title: Alkaanit

text: Alkaanien nimeäminen perustuu neljää ensimmäistä lukuun ottamatta kreikankielisiin lukusanoihin, joihin on lisätty -aani pääte. Orgaanisten yhdisteiden IUPAC:n mukainen nimeämiskäytäntö, jonka mukaan alkaanitkin nimetään, perustuu nimen jakamiseen kolmeen osaan: alku-, keski- ja loppuosaan.


title: Alkaanit

text: Alkuosasta käy ilmi yhdisteen sisältämän funktionaalisen ryhmän tai alkyyliryhmän paikka. Alkuosaa ei kuitenkaan merkitä, jos ryhmällä on vain yksi mahdollinen paikka tai, kuten n-alkaanien tapauksessa, sitä ei ole.


title: Alkaanit

text: Nimen keskiosasta käy ilmi sen sisältämän pisimmän yhtenäisen hiiliketjun hiiliatomien lukumäärä, n-alkaanien tapauksessa se tarkoittaa koko yhdisteen sisältämien hiiliatomien lukumäärä. Esimerkiksi keskiosa "pent" tarkoittaa siten viiden hiiliatomin yhtenäistä ketjua.


title: Alkaanit

text: Yhdisteen nimen loppuosa kuvaa mihin luokkaan yhdiste kuuluu. Alkaaneilla pääte on -aani. Siten viidestä hiiliatomista koostuva n-alkaani on nimeltään pentaani.


title: Alkaanit

text: Haaraketjuisten eli iso-alkaanien nimen keskiosa määräytyy pisimmän yhtenäisen hiiliketjun mukaan. Ketjun haarat ilmaistaan tällöin tiettyinä funktionaalisina ryhminä, alkyyleinä. Alkyylit ovat yksinkertaisesti alkaaneja, joista puuttuu yksi vetyatomi. Alkyyliryhmä ja sen paikka ilmaistaan yhdisteen nimen alkuosassa. Esimerkiksi butaani, jonka toiseen (2.) hiileen on liittynyt metyyli, on nimeltään 2-metyylibutaani. Pisimmän hiiliketjun laskeminen aloitetaan sieltä, mistä funktionaaliseen ryhmään on lyhyin matka. Jos funktionaalisia ryhmiä on useita ja kummastakin päästä ensimmäisiin ryhmiin on yhtä pitkä matka, laskeminen aloitetaan sieltä, mistä myös matka seuraavaan funktionaaliseen ryhmään on lyhyempi.


title: Alkaanit

text: Sykloalkaanit nimetään liittämällä hiilivedyn nimeen syklo-etuliite.


title: Alkaanit

text: Mikäli sykloalkaaniin on liittynyt hiiliketju, jonka sisältämien hiiliatomien lukumäärä on pienempi tai yhtä suuri kuin sykloalkaani-renkaan sisältämien hiiliatomien lukumäärä, yhdiste nimetään alkyylisubstituutin sisältävänä sykloalkaanina. Vastaavasti, jos sykloalkaanirenkaaseen on liittynyt hiiliketjultaan pidempi alkaani, yhdiste nimetään sykloalkaanisubstituutin sisältävänä alkaanina.


title: Alkaanit

text: Sykloalkaanin hiiliketjun laskeminen aloitetaan substituentin sisältävästä hiiliatomista, josta toisen substituentin sisältävään hiiliatomiin on lyhyempi matka. Mikäli vaihtoehtoja on useita, pyritään lyhyimpään matkaan myös seuraavaan substituentin sisältävään hiiliatomiin (kolmas, neljäs...), kunnes eroavaisuus tietyn vaihtoehdon eduksi mahdollisesti löytyy. Mikäli lyhyimpien matkojen mukainen nimeämistyö johtaa useisiin vaihtoehtoihin, nimi valitaan aakkosjärjestyksen mukaan siten, että yhdisteessä ennemmin tuleva substituentti saa pienemmän numeron: esimerkiksi 1-etyyli-2-metyylisyklopentaani eikä 2-etyyli-1-metyylisyklopentaani. Tämä menettely pätee alkyyliryhmien lisäksi halogeeneihin.


title: Alkaanit

text: Kaikki alkaanit ovat poolittomia. Alkaanit ovat lisäksi vettä kevyempiä, eivätkä liukene siihen käytännössä ollenkaan.


title: Alkaanit

text: Haaroittumattomien alkaanien sulamis- ja kiehumispisteet suurenevat hiiliketjun pituuden kasvaessa:


title: Alkaanit

text: Sulamis- ja kiehumispisteiden kasvu n-alkaanin molekyylimassan kasvaessa johtuu molekyylien välisten van der Waalsin voimien eli dispersiovoimien kasvusta. Molekyylin koon kasvaessa elektronien paikkakohtaisen jakautumisen volatiliteetti kasvaa ja siten molekyylien saamat väliaikaiset dipolimomentit ovat suurempia.


title: Alkaanit

text: Haaroittuneisuus alentaa alkaanin kiehumispistettä. Esimerkiksi n-pentaanin kiehumispiste on normaalipaineessa 36,1 °C, yhden haaran sisältävän isopentaanin (2-metyylibutaanin) 27,85 °C ja kaksihaaraisen neopentaanin (2,2-dimetyylipropaanin) 9,5 °C. Haaroittuneiden alkaanien alemmat kiehumispisteet selittyvät niiden muodoilla – pyöreämpinä niiden pinta-ala ja siten elektronien paikkakohtaisen jakautumisen volatiliteetti on pienempi, mikä heikentää niiden dispersiovoimia.


title: Alkaanit

text: Huoneenlämpötilassa ja normaalipaineessa suoraketjuiset alkaanit metaanista butaaniin ovat kaasuja, pentaanista CH:een nesteitä ja siitä eteenpäin kiinteitä aineita.


title: Alkaanit

text: Sykloalkaanien kiehumispisteet kasvavat suoraketjuisten alkaanien tapaan molekyylimassan kasvaessa. Sulamispisteet kuitenkin vaihtelevat suuresti eri yhdisteillä sykloalkaanien erilaisten muotojen vuoksi.


title: Alkaanit

text: Alkaanit eivät yleisesti reagoi kovin voimakkaasti, koska niiden hiili-hiili- ja hiili-vety-sidokset ovat vahvoja kovalenttisia sidoksia. Muutamien aineiden kuten hapen, halogeenien ja typpihapon kanssa ne kuitenkin reagoivat sopivissa olosuhteissa varsin herkästi.


title: Alkaanit

text: Substituutioreaktiossa yksi tai useampi alkaanin vetyatomeista korvautuu toisella atomilla tai atomiryhmällä. Halogeeneja liitettäessä reaktiota kutsutaan halogenoinniksi. Alkaanit reagoivat muun muassa kloorin kanssa säteilytettäessä ultraviolettivalolla. Tällöin syntyy eri määrin klooria sisältäviä yhdisteitä sekä suolahappoa. Esimerkiksi metaani reagoi kloorin kanssa seuraavasti:


title: Alkaanit

text: muodostaen metyylikloridia (CHCl) ja suolahappoa. Jos klooria on riittävästi, metaanista syntyy myös dikloorimetaania (CHCl), trikloorimetaania eli kloroformia (CHCl) ja tetrakloorimetaania eli hiilitetrakloridia (CCl).


title: Alkaanit

text: Suurimolekyylisempien alkaanien reagoidessa kloorin kanssa eivät hiiliatomien väliset sidokset katkea. Niinpä esimerkiksi etaanista (CH) voi kloorattaessa syntyä useita kloorattuja hiilivetyjä, joiden molekyyleissä klooriatomien lukumäärä vaihtelee yhdestä (etyylikloridissa, ClCH–CH) kuuteen (heksakloorietaanissa, ClC–CCl), mutta joissa kaikissa on edelleen kaksi hiiliatomia.


title: Alkaanit

text: Bromi reagoi joidenkin alkaanien kanssa samaan tapaan kuin kloorikin, mutta hitaammin. Se syrjäyttää kuitenkin vedyn vain sellaisista hiiliatomeista, jotka ovat sitoutuneet kolmeen muuhun hiiliatomiin ja vain yhteen vetyatomiin.


title: Alkaanit

text: Fluorin kanssa alkaanit reagoivat niin kiivasti, että niiden molekyylit hajoavat täysin. Kaikki niissä olevat hiiliatomien väliset sidokset katkeavat, ja useampikin hiiliatomeja sisältävistä alkaaneista syntyy vain tetrafluorimetaania ja vetyfluoridia, esimerkiksi:


title: Alkaanit

text: Korkeissa lämpötiloissa höyrytilassa alkaanit reagoivat myös typpihapon kanssa. Tämäkin on substituutioreaktio ja tapahtuu seuraavasti (R merkitsee mielivaltaista hiili- ja vetyatomeista koostuvaa alkyyliryhmää):


title: Alkaanit

text: Tällöin kuitenkin vain yksi vetyatomi korvautuu nitroryhmällä (NO), mutta hiiliatomien väliset sidokset saattavat samalla katketa. Reaktiotuotteita sanotaan nitroalkaaneiksi.


title: Alkaanit

text: Korotetussa lämpötilassa alkaanit reagoivat tiettyä syttymispistettä korkeammissa lämpötiloissa erityisen herkästi hapen kanssa; ne palavat. Reaktiotuotteina syntyy hiilidioksidia ja vettä, ja samalla vapautuu runsaasti energiaa lämpönä. Tähän perustuu hiilivetyseosten bensiinin, raskaan ja kevyen polttoöljyn sekä maakaasun käyttö polttoaineina moottoreissa ja lämmityslaitteissa. Energiaa vapauttavaa reaktiota kutsutaan eksotermiseksi. Esimerkiksi metaanin, jota muun muassa maakaasu pääosin on, palamisreaktio:


title: Alkaanit

text: Suuremmatkin alkaanit hajoavat palaessaan täysin eli kaikki niiden molekyyleissä olevat sidokset katkeavat. Esimerkiksi propaanin, nestekaasun pääaineksen palamisreaktio on:


title: Alkaanit

text: Jos happea ei ole riittävästi, osaan hiiliatomeista liittyy kuitenkin vain yksi happiatomi; tällöin syntyy hiilimonoksidia eli häkää.


title: Alkaanit

text: Korkeassa lämpötilassa ja paineessa saattavat hiiliatomien väliset sidokset katketa. Reaktiota sanotaan krakkaukseksi. Tällöin syntyy välivaiheena erittäin reaktioherkkiä vapaa radikaaleja, jotka ovat lyhytikäisiä ja reagoivat keskenään muodostaen uusia, yleensä alkuperäistä pienimolekyylisempiä hiilivetyjä. Krakkauksella on suuri merkitys öljynjalostuksessa.


title: Realismi (taide)

text: Realismi (, todenmukaisuus) on kuvataiteissa ja kirjallisuudessa 1800-luvun puolenvälin suuntaus, joka alkoi Ranskasta. Realistien tavoitteena oli kuvata jokapäiväisiä hahmoja, tilanteita, ongelmia ja tapahtumia käyttäen todenmukaista kuvaamistapaa, jossa asioita pyrittiin kuvaaman sellaisina kuin ne elämässä olivat.


title: Realismi (taide)

text: Alun perin yksinkertaisena pidetyn sanan määrittely on osoittautunut vaikeaksi. Laajassa mielessä realismi voi tarkoittaa kaikkia ulkoisen todellisuuden kuvaamiseen pyrkiviä taidesuuntia. Toisaalta se tarkoittaa jaksoa 1800-luvun taiteessa ja kirjallisuudessa omine tyylipiirteineen. Realismi on käsitetty myös aatteelliseksi liikkeeksi.


title: Realismi (taide)

text: Realismi-sanaa alettiin käyttää 1800-luvulla. Aikaisemmin, esimerkiksi 1600-luvun taidepuheessa todellisuuden jäljittelyyn viittasivat muun muassa sanat mimesis ja imitaatio. Nykyaikana todellisuuden jäljittelystä käytetään sanaa simulaatio.


title: Realismi (taide)

text: Realismi oli vastaus sitä edeltäneelle romantiikalle, jossa kohteita käsiteltiin ihannoivasti. Realisteille oli tyypillistä suurieleisyyden ja klassisten muotojen hylkääminen ja korvaaminen arkipäiväisillä tai ”realistisilla” aiheilla. He reagoivat romantiikan subjektiivisuutta ja vihjailevuutta vastaan. Realismin ihanne oli jumalien tai sankarien sijaan tavallinen talonpoika tai työläinen. Monet, joskaan eivät kaikki, realistit olivat samalla sosialisteja.


title: Realismi (taide)

text: Lähes samanaikainen, romantiikan pyrkimyksiä vastaan noussut taiteen suuntaus oli naturalismi, joka on äärimmäiseen todenmukaisuuteen pyrkivä, myös kielteisiä ilmiöitä kuvaava kirjallisuuden ja kuvataiteen suuntaus. Tarkka raja naturalismin ja realismin välillä on epäselvä. Naturalismi ja realismi olivat modernismin varhaisia taidesuuntauksia.


title: Realismi (taide)

text: Realismin suuntauksia on taiteen ja kirjallisuuden historiassa ollut useita.


title: Realismi (taide)

text: Vaikka realismi kirjallisuudessa ei ole tiettyyn aikaan, paikkaan tai muutamiin kirjailijoihin rajoittuva tiukka koulukunta, liitetään se ennen kaikkea 1800-luvun ranskalaisnimiin, kuten Gustave Flaubertiin ja tyylin varhaiseen edustajaan Honoré de Balzaciin. George Eliot vei realismin Britanniaan ja Dean Howells Yhdysvaltoihin.


title: Realismi (taide)

text: Venäläisen realismin edustajia olivat muiden muassa Leo Tolstoi, Fjodor Dostojevski ja Ivan Turgenev. Näytelmäkirjallisuudessa realismia edusti norjalainen Henrik Ibsen.


title: Realismi (taide)

text: Suomalaisia 1800-1900-luvun vaihteen realisteja olivat Juhani Aho ja yhteiskunnallisesti kantaa ottava Minna Canth.


title: Realismi (taide)

text: Osa realisteista tähtäsi kansan elinolojen parantamiseen, kun taas toisille riitti todellisuuden tarkka kuvaaminen ilman poliittista sanomaa. 1800-luvun puolivälin jälkeen realismi alkoi muuttua kärjistymäkseen naturalismiksi, jonka tunnetuimmat edustajat olivat Émile Zola ja Guy de Maupassant. Naturalismi pyrki tarkkaan todellisuuden havainnointiin, se pyrki kehittämään ”tieteellisen romaanin”. Liike ei ollut kuitenkaan pitkäikäinen.


title: Realismi (taide)

text: Naturalismina pidetään tarkkaa, usein pikkutarkkaa, luonnonmukaista kuvausta, kun taas realismissa saattaa olla todellisuutta pelkistäviä, yleistäviä ja suuntaavia piirteitä. Erästä naturalismin suuntausta kutsutaan fotonaturalismiksi tai fotorealismiksi. Siinä taiteilijat pyrkivät jäljittelemään valokuvan taltioimaa maailmaa piirustuksissaan, maalauksissaan tai veistoksissaan.


title: Realismi (taide)

text: Neuvostoliitossa esiintyi vuosina 1934–1991 oma realismin muoto, sosialistinen realismi, joka oli maan taiteen ylimpänä ohjenuorana Neuvostoliiton hajoamiseen saakka. Neuvostoliiton mallin mukaista sosialistista realismia oli noudatettava myös muissa sosialistisissa maissa.


title: Realismi (taide)

text: Sosialistista realismia ei tule sekoittaa sosiaalisen eli yhteiskunnallisen realismin kanssa. Sillä tarkoitetaan yhteiskunnallisesti suuntautuneen taiteen suuntauksia, joita sosialististen yhteiskuntien ulkopuolella elävät taiteilijat tekivät arvostellen kapitalismin epäkohtia. Ero on tärkeä, koska sosialististen yhteiskuntien taiteilijat eivät sosialistisen realismin opin mukaan saaneet arvostella sosialistista yhteiskuntaa. Sosialistinen realismi ei siis ollut naturalistista.


title: Realismi (taide)

text: Oma lukunsa on muun muassa Gabriel Garcia Marquezin ja Günter Grassin edustama maaginen realismi, jossa yhteiskunta- ja ihmiskuvaus on realistista, mutta tapahtumat lähinnä surrealistisia.


title: Realismi (taide)

text: Surrealismi, joka asettuu todellisuuden ”yläpuolelle”, voi koostua joko realistisista tai abstrakteista elementeistä.


title: Realismi (taide)

text: Inhorealismi ei tyydy esittämään asioita luonnollisina, vaan keskittyy asioiden huonoina tai rumina pidettyihin ominaisuuksiin tai liioittelee niitä. Naturalismia on joskus syytetty inhorealismista.


title: Puhelinnumero

text: Puhelinnumero on sarja numeroita, joilla valitaan soitettavan puhelun kohdepuhelinliittymä puhelinverkossa. Puhelinliittymässä on yleensä puhelinkone liitettynä tai muu puhelinverkon päätelaite, kuten faksi, modeemi, puhelinvaihde, robottipuhelin tai puhelinvastaaja.


title: Radioaktiivinen hajoaminen

text: Radioaktiivinen hajoaminen on prosessi, jossa radioaktiivinen atomiydin muuntuu toiseksi ytimeksi emittoimalla säteilyä.


title: Radioaktiivinen hajoaminen

text:
Hajoamistapa fysiikassa kuvaa tapaa, jolla hiukkanen hajoaa.
Radioaktiivisten isotooppien hajoamistavat ovat:


title: Radioaktiivinen hajoaminen

text: Tietyllä ytimellä on tyypillisesti yksi vallitseva hajoamistapa.


title: Radioaktiivinen hajoaminen

text:
Hajoamisen jälkeen ydin jää joskus virittyneeseen tilaan. Pitkäikäisinä näitä kutsutaan isomeereiksi. Näillä isomeereillä tapahtuva isomeerinen siirtymä ytimen perustilaan ei aiheuta ytimen muuntumista toiseksi, toisin kuin radioaktiivisen hajoamisen yhteydessä.
Nämä hajoamistavat ovat:


title: Radioaktiivinen hajoaminen

text: Aineen aktiivisuus eli hajoamisnopeus tietyllä hetkellä on verrannollinen ydinten määrään formula_1 ja hajoamisvakioon formula_2:


Radioaktiivinen hajoaminen


title: Radioaktiivinen hajoaminen

text: Tämän separoituvan differentiaaliyhtälön ratkaisuksi saadaan ydinten määrä ajanhetkellä formula_4:


title: Radioaktiivinen hajoaminen

text: Hajoamislaista voidaan johtaa myös puoliintumisaika formula_6, jossa radioaktiivisten ydinten määrä puolittuu.


title: Operaattoritunnus

text: Operaattoritunnus on lähipuhelun, kaukopuhelun, matkapuhelun tai ulkomaanpuhelun operaattorin valintaan käytettävä numero. Suomessa Viestintävirasto koordinoi numerointia.Puhelu ulkomaille soitetaan joko yleisellä ulkomaantunnuksella 00 tai kansainvälisen teleliikenteen operaattoritunnuksella:


title: Hedelmä

text: Hedelmä on kasvitieteen määritelmän mukaan emin sikiäimestä hedelmöityksen jälkeen kehittynyt elin, jossa ovat kasvin siemenet.


title: Hedelmä

text: Hedelmät jaetaan kasvitieteessä kuiviin ja meheviin hedelmiin. Kuivissa hedelmissä sikiäimen seinän solukot kuivuvat ja kovettuvat soluseinien paksuuntuessa ja puutuessa. Mehevissä hedelmissä sikiäimen seinän solukot laajenevat, ja osa niistä kehittyy ohutseinäisiksi ja meheviksi. Kuivat hedelmät jaetaan kolmeen tyyppiin sen mukaan, minkälaisista sikiäimistä ne kehittyvät, eli aukeaviin hedelmiin, pähkylöihin ja lohkohedelmiin. Mehevät hedelmät jaetaan marjoihin ja luumarjoihin. Luumarjoista voidaan erottaa myös kerrannaisluumarjat, jotka ovat usean luumarjan muodostamia rykelmiä.


title: Hedelmä

text: Pohjushedelmiksi (pohjusmarja, pohjuspähkylä) nimitetään hedelmiä, jossa hedelmän muodostumiseen osallistuu sikiäimen lisäksi myös kukkapohjus ja sen osuus on suuri hedelmämäisestä rakenteesta. Pohjushedelmä voi olla kuiva hedelmä, kuten pohjuspähkylä, tai mehevä, kuten pohjusmarja. Kuivia pohjushedelmiä on esimerkiksi voikukkien lenninhaivenelliset pohjuspähkylät, ja meheviä pohjushedelmiä ovat muun muassa mansikka, omenan syötävä osa sekä ruusujen kiulukat. Nimitys epähedelmä perustuu tulkintaan, jossa hedelmään katsotaan kuuluvan vain sikiäimestä peräisin olevat solukot.


title: Hedelmä

text: Pieniä hedelmiä, kuten mansikkaa, kutsutaan yleiskielessä ja gastronomiassa marjoiksi, vaikka ne eivät kasvitieteellisessä mielessä marjoja olisikaan.


title: Husula

text: Husula on kaupunginosa Haminassa. Se kuului Vehkalahden kuntaan vuoden 2003 alussa tapahtuneeseen kuntaliitokseen asti. Taajama sijaitsee noin kolme kilometriä Haminan keskustasta pohjoiseen.


title: Husula

text: Husulan kaupunginosa koostuu enimmäkseen omakotialueesta Haminan taajaan asutun alueen pohjoisrajalla. Asukkaita Husulassa on noin 1500. "Keskuksena" on 1960- ja -70-luvuilla rakennettu kerrostalolähiö.


title: Husula

text: Husulan kylä kuului maatiloina keskiajalta lähtien vuosisatojen ajan Husujen eli sittemmin Piljertojen pikkurälssisuvulle ja sen jälkeläisille, jonka suvun on osoitettu olevan suomalais-ugrilaista kantaa ja ainakin osaksi suomalaisten (karjalaisten) alkuasukkaiden suoria jälkeläisiä. Ensimmäiset historiallisissa dokumenteissa mainitut Piljertain esi-isät on mainittu 1500-luvun puolivälistä peräisin olevissa asiakirjoissa. (lähde: Kari Hauhio, juhlaesitelmä Piljertojen sukuseuran sukukokouksessa 2010)


title: Husula

text:
Ruotsin kuningas Kustaa III joukkoineen majoittui Husulassa ollessaan hyökkäämässä venäläisten hallussapitämään Haminaan vuonna 1788. Muistona tapahtumasta on Kustaanmäeksi ristitty asuinalue.
Kustaanmäellä sijaitsee Husulan yleisurheilukenttä. Vanha ratapohja tarjoaa mahdollisuuden esimerkiksi kävelyyn ja hölkkään. Talvisin on käytössä jääkaukalo, ja Ruissalon pururata ja talviset hiihtoladut ovat myös lyhyen matkan päässä.


title: Husula

text: Husula on liikenteellisesti hyvässä paikassa, sillä valtatie 26 ja seututie 371 risteävät siellä. Valtatie 26 hoitaa liikennettä pohjoiseen Luumäen ja länteen Kotkan suuntaan, seututie 371 on puolestaan entinen Kouvolan ja Haminan välinen valtatie. Valtatie 26:lla Husulan pikavuoropysäkki palvelee kaukoliikenteen yhteyksiä Helsingin, Haminan ja Lappeenrannan välillä. Helsingin ja Joensuun välinen yöpikavuoro liikennöi päivittäin molempiin suuntiin Husulan kautta. Valtatie 7:n Haminan osuus ollaan lähivuosina rakentamassa moottoritieksi, ja Husulan kohdalta ohitustielinjaus noudattaa nykyisen valtatie 26:n linjausta. Hautausmaiden väliin jäävä osuus kaivetaan tunneliin.


title: Husula

text: Kotkassa sijaitsevan Juurikorven ja Haminan välinen rautatie (yksinomaan tavaraliikennettä) sivuaa Husulaa. 1980-luvulle asti yhteys kulki Anjalankosken Inkeroisten taajaman kautta Haminaan. Vuoteen 1968 radalla oli myös henkilöliikennettä, mutta se lakkautettiin monien muiden vähäliikenteisten henkilöyhteyksien joukossa.


title: Tallinmäki

text: Tallinmäki on noin kaksi kilometriä Haminan keskustasta itään sijaitseva kaupunginosa. Se sijaitsee Vaalimaalle vievän valtatie 7:n pohjoispuolella, rajoittuen pohjoisessa Ruotsinkylään ja idässä Ruukkiin. Tallinmäen rakennuskanta koostuu enimmäkseen omakotitaloista, mutta alueella on myös rivi- ja luhtitaloja. Tallinmäen asukasluku on noin 1200 ja se on Haminan suurin kaupunginosa.Tarmolan pururata, joka talvella toimii hiihtolatuna, sijaitsee Tallinmäen itäpuolella ja jatkuu valtatie 7:n eteläpuolelle. Hiihtoladun varrella sijainnut Tarmola(hiihtomaja) tuhoutui kesällä ilkivaltaisessa tuhopoltossa 2013. Tarmolan pururadan varrella oli aiemmin hyppyrimäki, mutta se on purettu huonokuntoisena. Tallinmäenkadun kentällä on talvisin luistelumahdollisuus.


title: Alfasäteily

text:
Alfasäteily on voimakkaasti ionisoivaa mutta heikosti läpäisevää radioaktiivista säteilyä. Alfasäteilyä synnyttävää ydinreaktiota kutsutaan alfahajoamiseksi, ja se on radioaktiivisen hajoamisen yksi muoto. Alfahajoamisessa atomin ytimestä poistuu "alfahiukkanen", jonka jälkeen ytimen massaluku pienenee neljällä ja järjestysluku kahdella.
Esimerkiksi:


title: Alfasäteily

text: joka normaalisti kirjoitetaan muodossa:


title: Alfasäteily

text: Alfahiukkanen on siis heliumydin (kaksi protonia + kaksi neutronia). Alfahajoamista voidaan pitää erikoistapauksena fissiosta, jossa ydin halkeaa kahdeksi pienemmäksi ytimeksi. Alfahajoaminen on pohjimmiltaan kvanttimekaaninen tunneloitumisprosessi.


title: Alfasäteily

text: Alfasäteilyä syntyy tyypillisesti raskaiden atomiydinten hajoamisessa. Käytännössä hajoamista tapahtuu vain nikkeliä raskaammilla alkuaineilla. Ihmisille maaperästä vapautuva radon-222 on merkittävin alfasäteilyn lähde.


title: Alfasäteily

text: Alfasäteily on alfahiukkasten sähkövarauksen ja massan takia erittäin huonosti läpäisevää säteilyä, edes ilmassa alfasäteily ei pääse etenemään kuin muutamia senttimetrejä. Koska alfasäteilyn pysäyttämiseen riittää jo muutaman solun paksuinen ihon kuollut pintakerros, on ulkoinen alfasäteily varsin harmitonta. Sen sijaan elimistön sisään päässeet alfa-aktiiviset aineet ovat haitallisia. Haitallisuus johtuu hiukkasten suuresta liike-energiasta ja lyhyestä vapaasta matkasta, jolloin pieneen kudosmäärään alfa-aktiivisen aineen ympärillä kohdistuu huomattavan suuri ionisoiva energia. Tämä aiheuttaa kudosvaurioita tai jopa säteilymyrkytyksen.


title: Alfasäteily

text: Alfasäteilyn suhteellinen biologinen tehokkuus (RBE) on 20 kertaa suurempi kuin gammasäteilyllä.


title: Alfasäteily

text: Useimmat palovaroittimet ovat hyvä arkinen esimerkki alfasäteilyn hyötykäytöstä. Niiden toiminta perustuu ilman ionisointiin alfasäteilyn avulla ja sen sähkönjohtavuuden mittaukseen. Palovaroittimissa alfasäteilylähteenä käytetään pientä määrää amerikium-241:tä.


title: Alfasäteily

text: Alfasäteilevää plutoniumia käytetään energianlähteenä avaruusluotainten ydinparistoissa.


title: Ähtärin eläinpuisto

text: Ähtärin eläinpuisto on Suomen vanhin luonnonmukainen eläinpuisto. Puistossa on noin 60 eri eläinlajia, joista tunnettuja ovat erityisesti karhut. Suurin osa eläimistä on havumetsävyöhykkeelle tyypillisiä lajeja.


title: Ähtärin eläinpuisto

text: Eläinpuisto sijaitsee Ähtärissä Inhan kylässä, valtatie 18:n varrella noin viisi kilometriä itään kaupungin keskustasta. Eläinpuistolla on oma rautatieseisake, Eläinpuisto-Zoo, jolta on päivittäin kolme taajamajunavuoroa Seinäjoen ja kolme vuoroa Jyväskylän suuntaan.


title: Ähtärin eläinpuisto

text: Matkailualueella sijaitsevat Eläinpuiston leirintäalue ja hotelli Mesikämmen. Puistossa käy vuosittain noin 150 000 vierailijaa.


title: Ähtärin eläinpuisto

text: Eläinpuisto syntyi Ähtärin kunnanjohtaja Väinö Jaakolan aloitteesta, ja se on elävöittänyt pienen syrjäisen kunnan taloutta. Ähtärin eläinpuisto avattiin 17. kesäkuuta 1973. Puiston ensimmäinen eläin oli Köpi-niminen hirvi. Pari vuotta myöhemmin saapuivat sudet ja ilvekset.


title: Ähtärin eläinpuisto

text: Perustamisesta lähtien Ähtärin eläinpuiston tavoitteena on ollut rakentaa eläimille tilavat ja luonnolliset elinolosuhteet. Tämän vuoksi puistossa on ensisijaisesti vain pohjoisen pallonpuoliskon havumetsävyöhykkeen lajeja. Maastoltaan ja kasvistoltaan vaihteleva 60 hehtaarin alue on antanut erinomaiset mahdollisuudet toteuttaa Euroopan eläintarhojen yhdistyksen EAZA:n perusajatuksia siitä, kuinka eläimiä on tarhattuina hoidettava. Lisäksi yksi eläinpuistojen ja -tarhojen tärkeimpiä tehtäviä on lisätä eläinlajien ja luonnon tuntemusta sekä jakaa kasvatuksellista tietoa.


title: Ähtärin eläinpuisto

text: Aiemmin eläinpuiston yhteydessä sijaitsi Santerin seikkailumaa, joka tunnettiin myös nimellä Mini-Suomi.


title: Ähtärin eläinpuisto

text: Eläinpuistossa on noin 60 eläinlajia, joista suurin osa on talviseen ilmastoon sopeutuneita lajeja. Karhujen lisäksi puistossa on esimerkiksi ahmoja, susia ja ilveksiä sekä erittäin uhanalaisia lumileopardeja, jotka Korkeasaaren eläintarha lahjoitti Ähtärin eläinpuistolle 30-vuotisjuhlan kunniaksi vuonna 2003. Lisäksi puistossa on useita lintulajeja.


title: Ähtärin eläinpuisto

text: Ähtärin eläinpuisto osallistuu uhanalaisten lajien säilyttämiseen. Lumileopardien lisäksi suojelun kohteena ovat metsäpeurat ja vesikot.


title: Ähtärin eläinpuisto

text: Keväällä 2016 kerrottiin, että eläinpuisto saisi vuonna 2017 Suomen itsenäisyyden satavuotisjuhlan kunniaksi isopandoja Kiinasta. Lumeksi ja Pyryksi nimetyt pandat tuotiin Suomeen 18. tammikuuta 2018, mutta joutuivat kuukauden karanteeniin ja ovat yleisön nähtävillä 17. helmikuuta alkaen.


title: Ähtärin eläinpuisto

text: Mimmi on Ähtärin eläinpuistossa asuva ruskeakarhu, joka tunnetaan venyttelyliikkeistä, jotka jotkut luokittelevat joogaksi.


title: Ähtärin eläinpuisto

text: Ähtärin pandataloa alettiin rakentaa helmikuussa 2017. Sisätila on noin 2400 neliötä ja ulkopiha on noin 3000 neliötä. Sisätilan olosuhdevaatimukset olivat haasteelliset, koska kyseessä on kasvihuonetyyppinen ilmasto. Sisäilman kosteudet oli tarkasti määritelty ja lämpötilat ovat tarkasti hallinnassa, jotta kasvillisuus pysyy kunnossa. Pandatalon kiipeilyalue on suunniteltu muistuttamaan paljon pandojen luonnollista ympäristöä. Talossa kuluu paljon bambua, jota Ähtärin eläinpuisto tilaa hollantilaiselta kasvihuoneelta. Vireillä on hanke pandoille sopivan bamburavinnon viljelemiseksi Ähtärissä.


title: Eläinpuisto-Zoo

text: Eläinpuisto-Zoo () on rautatieliikennepaikka Ähtärissä rataosuudella . Virallisesti liikennepaikka on seisake ja se on avattu 31.5.1981.


title: Eläinpuisto-Zoo

text: Liikennepaikalla ei ole asemarakennusta, vaan pelkkä betonikatos ja puinen asemalaituri. Seisakekatokseen on 1990-luvulla maalattu eläinaiheisia kuvia lähellä sijaitsevaan eläinpuistoon liittyen. Asemalla pysähtyy päivittäin kuusi taajamajunaa, kolme Seinäjoelle, kaksi Jyväskylään sekä yksi Tampereelle. Kävelymatkan etäisyydellä on Ähtärin matkailualue, jossa sijaitsevat muun muassa Ähtärin eläinpuisto, leirintäalue, Hotelli Mesikämmen, Ähtäri-halli ja Eero Hiirosen Ylävedet-veistos.


title: Beetasäteily

text: Beetasäteily on radioaktiivisen hajoamisen seurauksena syntyvää hiukkassäteilyä, jossa atomin ytimestä poistuu eli emittoituu beetahiukkanen. Beetahiukkaset ovat joko elektroneja tai positroneja. Elektronin poistuessa kyseessä on "beeta miinus" (β) -säteily, kun positronin poistuessa puhutaan "beeta plus" (β) -säteilystä (positroniemissio).


title: Beetasäteily

text: β-hajoamisessa heikko vuorovaikutus muuntaa neutronin protoniksi ja lähettää ytimestä elektronin ja anti-neutriinon:


title: Beetasäteily

text: β-hajoamisessa protoni muuntuu neutroniksi ja lähettää ytimestä positronin ja neutriinon:


title: Beetasäteily

text: Jos protoni ja neutroni ovat osa atomin ydintä, muuttavat nämä prosessit kemiallisen alkuaineen toiseksi. Esimerkiksi:


title: Kieltoverbi

text: Kieltoverbi on verbi, jonka avulla muodostetaan verbien kieltomuodot. Kieltoverbillä on usein vajaa taivutus ja yleensä esimerkiksi infinitiivi puuttuu.


title: Kieltoverbi

text: Kieltoverbi on tyypillinen uralilaisten kielten piirre.


title: Kieltoverbi

text: Indoeurooppalaisissa kielissä kieltomuoto muodostetaan taipumattomalla partikkelilla (proto-indoeurooppalainen *ne, latinan nōn), joka liitetään taipuvaan pääverbiin. Englannissa sen yhteydessä käytetään usein apuverbiä (do, be, have, shall, will, may, need). Uralilaisten kielten kieltoverbi on itse apuverbin kaltainen, vaikka esiintyykin myös yksinään.


title: Kieltoverbi

text: Suomen kielessä kieltoverbi taipuu persoonissa ja tapaluokissa. Verbillä tiedetään olleen rikas nominaali- ja tempustaivutus, josta nykysuomessa on jäljellä enää partisiippinen "epä-" ja murteissa ensimmäisen infinitiivin instruktiivi eten- esimerkiksi "etenkehtainen" .


title: Kieltoverbi

text:
Indikatiivi, konditionaali ja potentiaali
Imperatiivi
Viron kielessä kieltoverbi taipuu persoonissa ja tapaluokissa. Indikatiivissa, konditionaalissa ja epäsuorassa tapaluokassa ei taivutusta kuitenkaan enää ole.


title: Kieltoverbi

text:
Indikatiivi, konditionaali ja epäsuora tapaluokka
Imperatiivi
Inarinsaamessa kieltoverbi taipuu persoonissa ja tapaluokissa.


title: Kieltoverbi

text:
Indikatiivi, konditionaali ja potentiaali
Imperatiivi
Pohjoissaamessa kieltoverbi taipuu persoonissa ja tapaluokissa.


title: Kieltoverbi

text:
Indikatiivi, konditionaali ja potentiaali
Imperatiivi


title: Elektronegatiivisuus

text: Elektronegatiivisuus on suhteellinen mitta, joka kuvaa sitä, miten voimakkaasti atomi vetää puoleensa yhteisiä sidoselektroneja molekyylissä. Esimerkiksi happiatomin elektronegatiivisuus on suurempi kuin vetyatomin, joten vesimolekyylissä suurempi osuus happi-vetysidosten elektronitiheydestä on happea lähellä. Mitä suurempi on sidoksen muodostavien atomien elektronegatiivisuuksien ero, sitä polaarisempi sidos on.


title: Elektronegatiivisuus

text: Useimmiten elektronegatiivisuuden mittaamiseen käytetään Linus Paulingin vuonna 1932 esittelemää asteikkoa. Muita asteikkoja ovat Mullikenin asteikko (1934), Allredin–Rochowin asteikko ja Allenin asteikko.


title: Elektronegatiivisuus

text:
Kun verrataan heteronukleaaristen sidosten (X–Y) kokeellisesti määritettyä dissosiaatioentalpiaa formula_1 keskiarvoon formula_2 havaitaan ero formula_3, eli
Joissain sidoksissa kuten Cl–Br eroa ei ole formula_5, mutta toisissa kuten H–F se on merkittävä formula_6.


title: Elektronegatiivisuus

text: Elektronegatiivisuuksien formula_7 ero on formula_3 neliöjuuri,


Elektronegatiivisuus


title: Elektronegatiivisuus

text: Paulingin mukaan formula_3 kuvasi sidoksen ioniluonnetta. Hän määritteli elektronegatiivisuuden atomin voimaksi vetää elektroneja puoleensa molekyylissä.


title: Elektronegatiivisuus

text: Mullikenin asteikossa elektronegatiivisuusarvot saadaan ionisoitumispotentiaalin ja elektroniaffiniteetin keskiarvosta. Mullikenin arvot esitetään suoraan energian yksiköissä, tavallisesti elektronivoltteina (eV).


title: Elektronegatiivisuus

text: Alkuaineet, joiden elektronegatiivisuusero on pieni (Paulingin asteikossa alle 0,4), muodostavat suhteellisen poolittomia kovalenttisia sidoksia. Jos elektronegatiivisuusero on välillä 0,4–1,7, sidokset ovat polaarisia ja kovalenttisia. Jos yhdisteen elektronegatiivisuusero on suurempi kuin 1,7, se tulkitaan yleensä ioniyhdisteeksi.


title: Elektronegatiivisuus

text: Elektronegatiivisuudet kasvavat, kun liikutaan vasemmalta oikealle jaksollisen järjestelmän pääryhmissä (ryhmät 1–2 ja 13–17). Kasvu johtuu siitä, että atomin ytimen varauksen suurentuessa ydin vetää elektroneja enemmän puoleensa. Samalla siis kasvaa myös ensimmäinen ionisoitumisenergia.


title: Elektronegatiivisuus

text: Elektronegatiivisuudet pienenevät, kun liikutaan pääryhmissä ylhäältä alas. Tässä suunnassa atomin elektronikuorien määrä lisääntyy eikä ydin vedä elektroneja yhtä tiukasti puoleensa.


title: Elektronegatiivisuus

text: Elektronegatiivisuus siis suurenee kuljettaessa vasemmasta alakulmasta oikeaan yläkulmaan.


title: Elektronegatiivisuus

text: Paulingin asteikon elektronegatiivisuudet jaksollisessa järjestelmässä


title: Elektronegatiivisuus

text:
Yksinkertainen selitys:
Taulukosta huomataan, että jalokaasuilla ei ole merkittynä elektronegatiivisuuksia. Jalokaasuilla on uloin elektronikuori oktetissa (niillä on siis kahdeksan ulkoelektronia), ja kun elektronikuori on oktetissa, se on mahdollisimman pallonmuotoinen. Tämä "elektronien verho" peittää näin täysin ytimen positiivisen varauksen ja atomi ei siten houkuttele elektroneja lainkaan.


title: Elektronegatiivisuus

text:
Monimutkainen selitys:
Alkuaineiden erilaisten elektronegatiivisuuksien ajatellaan nykyään johtuvan atomiytimen ja atomiorbitaalien välisistä suhteista, mikä kuuluu kvanttimekaniikan alaan. Elektronegatiivisemmalla atomilla on uloimman elektronikuoren rakenne sellainen, että kun se saa elektronin, sen atomiorbitaalien muoto lähestyy pallon muotoa, ja se on siten "elektronitiheämpi", kuin vähemmän elektronegatiivinen atomi saadessaan elektronin. Elektropositiivisuus (vastakohtana tälle) on vanhentunut ja huono termi, jota ei nykyään tässä yhteydessä käytetä.
Asiaa voidaan käsitellä myös sähkömekaniikan ja fysiikan termein, kuten Mullikenin asteikossa on osittain tehty.


title: Elektronegatiivisuus

text:
Monimutkaisin selitys:
ks. kvanttifysiikka, perusvuorovaikutukset


title: Panathinaikos FC

text: Panathinaikos FC () on ateenalaisen Panathinaikos-urheiluseuran jalkapallojoukkue. Se on perustettu helmikuun 3.päivä vuonna 1908 . Seuran perustaja on Giorgos Kalafatis, joka syntyi Ateenassa vuonna 1890. Hän oli urheilun monilahjakkuus, mutta lähimpänä sydäntä oli kuitenkin jalkapallo.


title: Panathinaikos FC

text: Seuran tunnus on pyöreä ja siinä on keskellä vihreä kolmiapila, jota ympäröi teksti "Παναθηναϊκός 1908", muuten tunnus on valkoinen. Panathinaikoksen pahimmat kilpailijat Kreikassa ovat Olympiakos (Ολυμπιακός) sekä AEK Ateena (AEK).


title: Mesimarja

text: Mesimarja eli maamuurain ("Rubus arcticus") on monivuotinen ruohokasvi, joka leviää siementen lisäksi maanalaisten rönsyjen avulla. Se kasvaa 10–30 cm korkeaksi. Lehdet ovat kolmisormiset ja kukat punaiset. Marjamaiset hedelmystöt ovat rubiininpunaiset ja koostuvat useista yhteen kasvaneista pienistä pallomaisista luumarjoista. Mesimarja kukkii kesä-heinäkuussa.


title: Mesimarja

text: Mesimarjaa ja sen lähisukulaisia kasvaa pohjoisella pallonpuoliskolla monilla alueilla Alaskasta Arkangeliin mutta ei esimerkiksi Islannissa tai Grönlannissa. Suomessa mesimarjaa kasvaa koko maassa, parhaiten se kuitenkin tuottaa satoa Kuopion ja Kemin välisellä vyöhykkeellä. Marjasato ei koskaan ole ollut suuri, ja metsienkäsittelyn ja tehomaatalouden myötä se on pienentynyt entisestään. Nykyisin on onnistuttu kehittämään lajike myös puutarhatuotantoon. Ristipölytys on edellytys marjojen muodostumiselle, eli puutarhassa on oltava useampi yksilö tämän varmistamiseksi.


title: Mesimarja

text: Mesimarjan tummanpunainen hedelmä on maukas, ja siitä voidaan valmistaa mm. hilloa ja likööriä. Sillä on myös maustettu teetä. Carl von Linné piti marjaa suurena herkkuna kirjassaan "Flora Lapponica" (1737).


title: Mesimarja

text: Kahden mesimarjan alalajin eli alaskanmesimarjan ("Rubus arcticus" subsp. "stellatus") ja mesimarjan ("Rubus arcticus" subsp. "arcticus") välistä risteytystä kutsutaan jalomaaraimeksi ("Rubus arcticus" ssp. × "stellarcticus"). Mesimarjan ja lillukan ("Rubus saxatilis") risteymää kutsutaan mesilillukaksi eli lapinlillukaksi ("Rubus" × "castoreus"). Mesimarjan ja vadelman ("Rubus idaeus") risteymää kutsutaan mesivadelmaksi ("Rubus" × "binatus").


title: Mesimarja

text: Mesimarjan marjat sisältävät yli kahtasataa aromiainetta, joista tärkein on mesifuraani (CHO, CAS-numero 4077-47-8).


title: Mesimarja

text: Mesimarja ei kestä kuumentamista, vaan siitä tulee karvasta. Sen aiheuttavat siinä olevat furaanijohdokset (2,5-dimetyyli-4-metoksi-3(2H)-furanoni = 'mesifuraani' ja 2,5-dimetyyli-4-hydroksi-3(2H)-furanoni ='hydroksimesifuraani'), joita on ahomansikassakin. Lähisukuisissa vadelmassa ja puutarhamansikassa näitä furaanijohdoksia ei ole. Yhdisteiden pilkkoutumistuotteet ovat luultavasti karvaita.


title: Dada

text: Dada, joskus myös dadaismi, oli ensimmäisen maailmansodan aikana Zürichissä, Sveitsissä kehittynyt taidesuuntaus, joka vaikutti kuvataiteessa, kirjallisuudessa (lähinnä runoudessa), teatterissa ja graafisessa suunnittelussa. Liike oli ennen kaikkea muiden syiden ohella vastalause sodan raakuutta sekä dadaistien kokemaa taiteen ja jokapäiväisen yhteiskunnan painostavaa älyllistä jäykkyyttä vastaan. Dada-töille on tyypillistä tahallinen järjettömyys ja vallitsevien taiteen sääntöjen hylkääminen.


title: Dada

text: Dadan historian voi katsoa alkaneen Cabaret Voltairesta (eli kabaree Voltaire), Zürichistä vuonna 1916 (joidenkin väitteiden mukaan tarkalleen 6. lokakuuta). Aktiivisia dadaisteja oli myös New Yorkissa kuten esimerkiksi Marcel Duchamp ja Beatrice Wood. Samaan aikaan myös Berliinissä vaikutti dadaistinen liike. Hieman myöhemmin myös Hannoverissa (Kurt Schwitters), Kölnissä ja Pariisissa oli dadaistisia epäyhteisöjä. Kölnin dadaryhmän olivat perustaneet 1920 Max Ernst, Hans Arp ja yhteiskunta-aktivisti Alfred Grunwald.


title: Dada

text: Ranskalainen avantgarde pysytteli ajan tasalla Zürichin dadatoimintaan Tristan Tzaran säännöllisen kirjeenvaihdon avulla. Hän vaihteli kirjeitä, runoja ja lehtiä Guillaume Apollinairen, André Bretonin, Max Jacobin ja muiden ranskalaisten kirjailijoiden, kriitikoiden ja taiteilijoiden kanssa. Ensimmäinen dadataiteen näytäntö pariisilaiselle yleisölle oli Salon des Indépendantsissa vuonna 1920. Jean Crotti esitteli dadaan liitettäviä töitään, mukaan lukien työn nimeltä ”Explicatif”, jossa oli sana "Tabu".


title: Dada

text: Dada-liikkeen katsotaan lopettaneen toimintansa vuoden 1924 jälkeen, jolloin monet sen ryhmittymistä joko lopettivat toimintansa tai valitsivat uusia taideteoreettisia suuntauksia. Monet mukaan lukien Tristan Tzara löysivät uuden innostuksensa esimerkiksi surrealismin parista. Cabaret Voltaire hylättiin, ja vasta vuonna 2002 sen valtasi uusdadaisteiksi itseään kutsuva ryhmä. Heidät kuitenkin häädettiin ja Cabaret Voltairesta tuli museo, joka omistettiin dadan ja dadaliikkeen historialle.


title: Dada

text: Vuonna 2005 Ranskassa järjestettiin ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1966 pelkästään dadaa koskeva näyttely. Pariisin modernin taiteen museosta Centre Pompidousta näyttely jatkoi Yhdysvaltoihin ensin National Gallery of Art -museoon Washingtoniin ja sieltä New Yorkin Museum of Modern Artiin, jossa näyttely loppui 2006.


title: Dada

text: Nimen ”dada” alkuperä on epäselvä. Jotkut katsovat sen olevan merkityksetön sana. Toisten mielestä se tulee romanialaisten taiteilijoiden Tristan Tzaran ja Marcel Jancon usein käyttämästä romaniankielisestä sanaparista ”Da, da” – joka tarkoittaa ”kyllä, kyllä”. Joidenkin väittämien mukaan Zürichiin kokoontunut taiteilijaryhmä, jonka tarkoituksena oli perustaa uusi suuntaus, valitsivat nimen satunnaisesti pistämällä ranska-saksa-sanakirjaa summanmutikassa ja valitsemalla nimen, johon osuisivat. ”Dada” on ranskassa lastenkielinen nimitys keppi- tai keinuhevoselle. Ranskan kielessä on myös ilmaisu ”"c’est mon dada"” – se on harrastukseni.


title: Dada

text: Kannattajiensa mukaan dada ei ollut taidetta, se oli antitaidetta. Dadan tehtävä oli olla kaiken sen vastakohta, mitä taide edusti. Taiteeseen kuului estetiikka, dada hylkäsi sen. Jos taiteessa oli tarkoitus olla edes piilevä merkitys, dadan pyrkimys oli olla täydellisen viestitöntä – dadan tulkinta riippuu täysin katsojasta. Jos taiteen tehtävä oli olla sovittelevaa, dadan tehtävä oli loukata. Ehkä siinä tapauksessa on ironista, että dada oli nykytaiteen edeltäjä. Dadasta tuli taiteen ja maailman kommentaattori, joka siten muuttui itsekin taiteeksi.


title: Dada

text: Dadaliikkeen taiteilijat olivat turhautuneet taiteeseen, taidehistoriaan ja historiaan ylipäätään. Monet heistä olivat ensimmäisen maailmansodan veteraaneja, jotka olivat tulleet kyyniseksi ihmisyyttä kohtaan nähdessään mitä ihminen kykeni tekemään toiselle ihmiselle Euroopan taistelukentillä. Niinpä he viehättyivät nihilismistä luoden taidetta, jossa sattuma ja satunnaisuus muodostivat luomisen perustan.


title: Dada

text: Dadan perusta on järjettömyys. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen dada oli keino ilmaista hämmennystä, jota moni ihminen tunsi maailman käännyttyä ylösalaisin. Dada ei yritä löytää merkitystä epäjärjestyksestä, vaan hyväksyy sen luonnollisuutena. Monet löysivät tämän epäjärjestyksen dadan kautta ja käyttivät sitä ilmaistakseen tyytymättömyytensä aikaisemman järjestyksen estetiikalle ja sen aiheuttamalle tuholle. Hylkäämällä tähän tapaan perinteisen kulttuurin ja estetiikan he pyrkivät saavuttamaan henkilökohtaisen ymmärryksen ympäröivän maailman todellista luontoa kohtaan.


title: Kehitysbiologia

text: Kehitysbiologia on eliöiden yksilönkehitystä sekä kasvua tutkiva biologian haara. Sen tutkimusalueeseen kuuluu eliön kehitys sukusolusta täysikasvuiseksi, sekä eliön eri osien kehitys sekä erilaistuminen.


title: Kehitysbiologia

text: Mikroskopian puutteellisuuden vuoksi varhainen yksilönkehitys pysyi mysteerinä 1800-luvulle saakka. Keskeinen kysymys kuului: syntyykö yksilö kehityksen tuloksena (epigeneesi) vai kasvaako hän valmiista miniatyyristä (preformaatio-oppi). Keskiaikaisen tieteen auktoriteetti Aristoteles oli kannattanut epigeneesiä. Kun skolastinen luottamus Kreikan filosofeihin alkoi valistusajalla haihtua, kasvoi preformaatio-opin suosio. Tutkimusvälineistön puutteellisuuden vuoksi tutkijat joutuivat turvautumaan arvailuihin ja filosofiaan.


title: Kehitysbiologia

text: 1800-luvun puolivälissä alettiin ymmärtää eliöiden koostuvan soluista, ja kehitysbiologian ongelmia voitiin lähteä ratkaisemaan uudesta näkökulmasta. Havaittiin, että munasolu on yksi ainoa suuri solu, jonka on jakauduttava muodostaakseen uuden yksilön. Näin ollen ainoastaan epigeneesiteoria saattoi olla oikeassa. Yhden tärkeimmistä huomioista teki saksalainen August Weissmann (1834–1914). Hänen mukaansa jälkeläinen ei saa vanhemmiltaan kuin sukusolun kumpaiseltakin, eikä vanhempien kehon muilla soluilla ole merkitystä jälkeläisen kannalta. Weissmann tuli näin luoneeksi eron somaattisten ja ituradan solujen välille. Soluteoria antoi siis tärkeän sysäyksen kehitysbiologiselle tutkimukselle.


title: Kehitysbiologia

text: Soluteoria ei kuitenkaan vielä selvittänyt sitä, minkä vuoksi jälkeläiset kasvavat muistuttamaan molempia vanhempiaan. Preformaatio-opin huippuvuosina oli ajateltu koko yksilön olevan valmiina siittiön sisällä. Vasta itävaltalaisen Gregor Mendelin (1822–1884) perinnöllisyysoppien tultua laajempaan tietoisuuteen ymmärrettiin, että jälkeläinen saa kehitykseensä vaikuttavia tekijöitä sekä äidin munasolusta että isän siittiöstä. Myöhemmin nämä tekijät nimettiin kromosomeiksi.


title: Kehitysbiologia

text: Nykyisin kehitysbiologista tutkimusta toteutetaan geeniteknisin ja biokemiallisin keinoin, käyttäen esimerkiksi transgeenisiä koe-eläimiä. Suuri kysymys on, mitkä geenit ja mitkä proteiinit vaikuttavat yksilönkehityksen eri vaiheissa. Moderni kehitysbiologinen tutkimus nojaa tiettyihin malliorganismeihin. Näistä parhaiten tunnettu on kynsisammakon ("Xenopus") kehitys.


title: Kehitysbiologia

text: Kaikkein tunnetuin kehitysbiologian malliorganismi on afrikankynsisammakko ("Xenopus laevis"). Kehitysbiologisessa tutkimuksessa sammakon etuja ovat valtavan kokoiset munasolut, joita on runsaasti, sekä nopea kehitystahti. Hedelmöityneen munasolun kehitys nuijapääksi kestää uskomattomat neljä tuntia. Isoilla munasoluilla on ollut helppo tehdä kokeita, joissa palanen alkiota siirretään alkion toiselle puolelle. Näin on tuotettu esimerkiksi kaksipäisiä nuijapäitä ja opittu pään sekä muiden osien kehitystä ohjaavista tekijöistä.


title: Kehitysbiologia

text: Myös kana on ollut suosittu tutkimuskohde suuren munasolun vuoksi. Kanan alkiot kestävät kohtalaisen hyvin leikkelyitä ja kehittyvät jonkin aikaa munan ulkopuolellakin.


title: Kehitysbiologia

text: Nisäkkäistä tutkituin on hiiri. Hiiren prenataalinen kehitys lähentelee ihmisen vastaavaa, mutta tutkimukseen ei sisälly samoja eettisiä aspekteja kuin ihmisalkioiden tutkimukseen. Hiiren etuna on myös se, että sitä on käytetty malliorganismina muussakin, esimerkiksi perinnöllisyystieteen tutkimuksessa ja hiiren genomista tiedetään paljon. Myös hiiren raskausaika on lyhyt. Vaikeaksi tutkimuksen tekee tietenkin se, että hiiri kehittyy emonsa sisällä.


title: Kehitysbiologia

text: Uudeksi tulokkaaksi on nousemassa kaloista seeprakala ("Danio rerio"). Edut ovat pitkälti samat kuin sammakolla. Lisäksi seeprakala on noussut yhdeksi geneettisen tutkimuksen malliorganismeista.


title: Kehitysbiologia

text: Selkärangattomista yksilönkehityksen tutkimuksiin on valjastettu malliorganismien 'grand old man' "Drosophila melanogaster" eli banaanikärpänen. Banaanikärpäsestä on massiivisesti tutkimusdataa, sen genomi on sekvensoitu ja eliötä on helppo kasvattaa ja tutkia. Monet muilla eliöillä tehtävät tutkimukset pohjautuvat banaanikärpäsellä saatuihin tuloksiin. Yllättävän monet selkärangattomien geenit löytävät homologinsa myös selkärankaisilta. Toinen selkärangaton suosikki on sukkulamato "Caenorhabditis elegans". "C. elegansin" kehossa on vain 959 solua, joten siitä on kasvanut tärkeä tutkimusobjekti.


title: Selma Lagerlöf

text: Selma Ottilia Lovisa Lagerlöf (20. marraskuuta 1858 Mårbacka, Östra Ämtervik, Värmlanti, Ruotsi – 16. maaliskuuta 1940 Mårbacka, Värmlanti, Ruotsi) oli ruotsalainen kirjailija, joka tunnetaan erityisesti lastenkirjastaan "Peukaloisen retket villihanhien seurassa." Hän on kirjoittanut myös "Gösta Berlingin tarun" sekä "Peikkoja ja ihmisiä".


title: Selma Lagerlöf

text: Lagerlöf oli ensimmäinen nainen, jolle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto vuonna 1909. Hänestä tuli Ruotsin akatemian ensimmäinen naisjäsen vuonna 1914. Myöhemmin Lagerlöf lahjoitti Nobelilta saamansa kultamitalin keräykseen talvisodassa kamppailevan Suomen hyväksi.


title: Selma Lagerlöf

text: Vuosina 1885-1895 Lagerlöf toimi opettajana tyttöjen lukiossa Landskronan kaupungissa. Tuolloin hän voitti viikkolehden kirjoituskilpailun otteilla "Gösta Berlingin tarusta". Vuonna 1895 Akatemian ja perheen tuki rohkaisivat häntä jättämään opetustyön ja siirtymään täysipäiväiseksi kirjailijaksi.


title: Selma Lagerlöf

text: Lagerlöfin kuva on ollut ruotsalaisessa 20 kruunun setelissä vuodesta 1992.


title: Selma Lagerlöf

text: Lagerlöf oli Ruotsin Kungliga Bibliotekin mukaan vilkkaassa kirjeenvaihdossa. Koottuna on n. 17000 henkilön Selma Lagerlöfille lähettämiä kirjeitä n. 42000 kappaletta. Joukossa ovat Juhani Aho, Albert Edelfelt, Alexandra Gripenberg, Lucina Hagman, Yrjö Hirn, Larin-Kyösti, Jean Sibelius, F. E. Sillanpää ja Matilda Wrede. Kungliga Biblioteket muuttaa Lagerlöfin käsikirjoituksia digitaaliseen muotoon.


title: Selma Lagerlöf

text: Vuonna 1928 Lagerlöfille myönnettiin kunniatohtorin arvo. Hänestä on tehty myös patsas. Selma Lagerlöf on kirjoittanut useita teoksia, joiden joukossa ovat muun muassa "Legendoja Kristuksesta", "Jerusalem" ja "Portugallian keisari". Selma Lagerlöf on Ruotsin tunnetuimpia kirjailijoita.


title: Selma Lagerlöf

text: Selma Lagerlöf syntyi 20. marraskuuta 1858 Mårbackan kartanossa Länsi-Ruotsissa. Hän oli luutnantti Erik Gustaf Lagerlöfin ja Elisabet Lovisa Wallrothin tytär. Hän oli viides heidän kuudesta lapsestaan. Selma Lagerlöfin isänisä, Daniel Lagerlöf (1776-1852) oli Elias Tegnérin serkku ja hänen isänäitinsä, Lisa Maj Wennerwik (1784-1864) oli papintytär. Selma Lagerlöf oli jopa sukua Erik Gustaf Geijerille. Selma Lagerlöfillä oli synnynnäinen lonkkavika.


title: Selma Lagerlöf

text: Lagerlöf sairastui ollessaan kolme- ja puolivuotias, vuoden 1860 lopussa, ja hänen molemmat jalkansa halvaantuivat. Halvaus katosi yhtä nopeasti kuin oli ilmestynytkin, mutta Lagerlöf ei lapsuudessaan kyennyt leikkimään kuten muut lapset.


title: Selma Lagerlöf

text: Lagerlöfin sisarukset kävivät koulua kotona Mårbackassa, kuten monet muutkin porvarislapset tuohon aikaan, koska kansakoulujärjestelmä ei ollut vielä täysin valmis. Lasten opettaja tuli Mårbackaan opettamaan ja Lagerlöf sai opetusta englanniksi ja ranskaksi.


title: Selma Lagerlöf

text: Selma Lagerlöf oli vakavampi ja rauhallisempi kuin sisaruksensa ja kaverinsa, joka osittain johtui hänen lonkkaviastaan. Mutta hän oli lahjakas lapsi ja piti paljon lukemisesta. Ensimmäinen romaani, jonka Lagerlöf luki oli Thomas Mayne Reidin "Osceola" ja hän päätti jo tuolloin, 7-vuotiaana, ryhtyä kirjailijaksi.


title: Selma Lagerlöf

text: Lagerlöfin lapsuutta leimasivat myös isoäiti Lisa Maja Lagerlöfin (1784-1864) suulliset kertomukset.


title: Selma Lagerlöf

text: Selman ollessa kymmenenvuotias hän luki Raamatun kokonaan läpi. Hänen isänsä oli tuolloin erittäin sairas ja Selma toivoi, että Jumala parantaisi isän, jos hän lukisi Raamatun kannesta kanteen. Isä eli vielä 17 vuotta. Tällä tavalla Selma Lagerlöf tutustui aikaisin Raamatun kieleen, josta hänelle luultavasti oli iloa myöhemmin kirjailijantyössään. Kaksitoistavuotiaana Lagerlöf kirjoitti pitkän runon Mårbackasta ja jatkoi runojen kirjoittamista nuoruusiässä. Selma Lagerlöf alkoi kirjoittaa proosaa vasta Sophie Adlersparren, hyväntekijänsä, kehotuksesta.


title: Selma Lagerlöf

text: 14-vuotiaana Selma Lagerlöf vietti aikaa Tukholmassa saadakseen fysioterapiaa lonkkavikansa vuoksi. Hän kertoo matkastaan pääkaupunkiin ja tapahtumista siellä kirjassaan "Dagbok för Selma Ottilia Lovisa Lagerlöf" (1932). Kirjan mukaan Lagerlöf vietti muutamia kuukausia Tukholmassa saadakseen fysioterapiaa jo yhdeksänvuotiaana.


title: Selma Lagerlöf

text: Päätettyään kotikoulun Selma Lagerlöf vietti muutamia vuosia kotona ennen kuin aloitti opiskelun syksyllä 1882 Tukholman opettajakorkeakoulussa vastoin isänsä tahtoa. Lagerlöfin opiskeluaikana perhe joutui taloudellisiin vaikeuksiin ja Mårbacka myytiin. Lagerlöfin isä kuoli 1885, samana vuonna, kun Lagerlöf sai opettajaopintonsa päätökseen.


title: Selma Lagerlöf

text: Kun Lagerlöf luki kirjallisuushistoriaa hän havaitsi, että hahmot ja kohtalot, joista hän oli lapsuudessaan Värmlannissa kuullut olivat yhtä lailla mielikuvitusta kiehtovia kuin Bellmannin ja Runebergin henkilöhahmot. Mutta kesti monta vuotta ja useita epäonnistuneita kirjoitusyrityksiä ennen kuin Lagerlöf debytoi kirjailijana.


title: Selma Lagerlöf

text: Opintojensa jälkeen Selma Lagerlöf toimi opettajana tyttökoulussa Landskronassa vuosina 1885-1895. Hän viihtyi opettajan ammatissa ja oppilaat arvostivat häntä. Selma Lagerlöfillä oli kyky kertoa kiehtovalla tavalla niin Jeesuksesta ja hänen opetuslapsistaan kuin jokaisesta uudesta maasta, josta oppilaat opiskelivat. Lagerlöf asui isänsä siskon Kajsa Lovisa Lagerlöfin luona "Qvarteret Gamla Bryggan" -nimisellä alueella Landskronassa ja hänellä oli vilkas sosiaalinen elämä.


title: Selma Lagerlöf

text: Vuonna 1891 Lagerlöf debytoi romaanilla "Kyösti Berlingin taru" ("Gösta Berlings saga") voitettuaan Idun-lehden palkintokilpailun. Lagerlöf sai kirjoitettua kirjan valmiiksi "Fredrika-Bremer-Fördundet" -yhdistyksen perustajan Sophie Adlersparren järjestämän apurahan turvin. "Kyösti Berlingin taru" ("Gösta Berlings saga") on yksi ruotsalaisen kirjallisuuden tärkeimpiä klassikoita, runsas ja fantastinen tarina kavaljeereista ja elämästä Värmlannissa 1800-luvulla. Romaani rikkoi sen aikaista tyyli-ihannetta, realistista asiallisuutta, vastaan. Kirja sai ristiriitaisen vastaanoton kriitikoilta.


title: Selma Lagerlöf

text: Vuonna 1894 Lagerlöf tapasi kirjailija Sophie Elkanin, josta tuli hänen ystävänsä ja elämänkumppaninsa.


title: Selma Lagerlöf

text: Vuonna 1895 Lagerlöf jätti opettajan toimensa. Siitä lähtien hän elätti itsensä täysin kirjailijantyöllään. Vuonna 1897 Lagerlöf muutti tätinsä kanssa Faluniin ollakseen lähempänä siskoaan Gerdaa.


title: Selma Lagerlöf

text: Lagerlöf teki yhdessä Sophie Elkanin kanssa useita pitkiä matkoja Eurooppaan. Vuosina 1899-1900 tehty pitempi matka Egyptiin ja Lähi-itään toimi inspiraationa "Jerusalem"-nimiselle romaanille. Lagerlöf asui suurimman osan elämästään Falunissa.


title: Selma Lagerlöf

text: Lagerlöfin kansainvälisesti tunnetuin kirja on "Nils Holgerssonin ihmeellinen matka", joka oli alun perin tarkoitettu lukukirjaksi kansakouluun. Sitä ei kuitenkaan voitu käyttää lukukirjana, koska Lagerlöf oli unohtanut Hallandin maakunnan. Kirjassa lukija saa nähdä Ruotsin 14-vuotiaan pojan (Nils Holgersson) silmin, hänen lentäessään hanhen selässä maan yli.


title: Selma Lagerlöf

text: Vuonna 1909 Selma Lagerlöfille myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto. Akatemian perusteluissa todettiin, että palkinto myönnettiin Lagerlöfille "hänen runotuotantoansa leimaavan ylevän ideaalisuuden, mielikuvituksen rikkauden ja ilmaisun sielukkuuden tähden". Lagerlöf oli ehdolla useita kertoja, mutta hänen ehdokkuuttaan vastusti Akatemian silloinen vakituinen sihteeri Carl David af Wirsén. Vuonna 1909 Wirsén kuitenkin hävisi äänestyksessä akatemian jäsenten enemmistölle, jotka halusivat kaikesta huolimatta myöntää kunnianosoituksen Lagerlöfille. Hän oli ensimmäinen nainen maailmassa ja ensimmäinen ruotsalainen, jolle myönnettiin kirjallisuuden Nobel-palkinto. Vuodesta 1909 Lagerlöf asui ajoittain Mårbackassa, jonka hänen oli onnistunut ostaa takaisin Nobel-palkinnon palkintorahoilla.


title: Selma Lagerlöf

text: Selma Lagerlöf saavutti maailmanmaineen elämänsä aikana ja hänen kirjojansa on julkaistu monilla kielillä. "Nils Holgerssonin ihmeellinen matka" on käännetty noin 60 kielelle. "Kyösti Berlingin taru" ("Gösta Berlings saga") on käännetty runsaalle 50 kielelle.


title: Selma Lagerlöf

text: Vuonna 1914 Lagerlöfistä tuli ensimmäinen Ruotsin akatemian naispuolinen jäsen. Hjalmar Gullberg sanoi virkaanastujaispuheessaan 1940, kun hänestä tuli Lagerlöfin seuraaja akatemiassa, että Lagerlöf oli "kirjallisuutemme kuningatar, tunnetuin ruotsalainen nainen maailmassa sitten pyhän Birgitan."


title: Selma Lagerlöf

text: Selma Lagerlöfiä juhlistettiin hänen 70-vuotispäiviensä yhteydessä 20. marraskuuta 1928 juhlanäytöksellä Ruotsin kuninkaallisessa teatterissa (nyk. Ruotsin kuninkaallinen ooppera), jossa esitettiin lyyrinen draama "Kavaljererna på Ekeby", joka perustui Lagerlöfin romaaniin "Kyösti Berlingin taru" ("Gösta Berlings saga").


title: Selma Lagerlöf

text: Selma Lagerlöf osallistui taisteluun naisten äänioikeuden puolesta, muun muassa toimimalla puhujana kansainvälisessä äänioikeuskongressissa Tukholmassa 1911 ja voitonjuhlissa 1919. Hänestä tuli vapaamielisen maayhdistyksen jäsen 1916 ja hän pysyi siitä lähtien järjestäytyneenä liberaalina elämänsä loppuun saakka. Vuonna 1934 Lagerlöf oli mukana allekirjoittamassa vetoomusta kansanpuolueen perustamisesta. Hän oli jopa aktiivinen kunnallispolitiikassa Östra Ämtervikissä, jossa hänet valittiin 1919 vapaamielisten listalta kunnanvaltuuston jäseneksi neljäksi vuodeksi.


title: Selma Lagerlöf

text: Selma Lagerlöf ei hyväksynyt 1930-luvun juutalaisvainoja Saksassa. Tämä johti siihen, että saksalaiset boikotoivat Lagerlöfiä, mutta Lagerlöf ei antanut tämän vaikuttaa mielipiteisiinsä. Hän ei myöskään osallistunut politiikkaan enempää kuin halusi, vaikka hänen osallistumistaan toivottiin. Lagerlöf auttoi Nelly Sachsia pakenemaan Ruotsiin. Journalisti ja kirjailija Bosse Schön väittää, että Lagerlöf tuki rotubiologiaa.


title: Selma Lagerlöf

text: Lagerlöfin kuoleman jälkeen on julkaistu kaksi elämäkerrallista teosta, jotka perustuvat kirjeenvaihtoon Lagerlöfin ja hänen kahden elämänkumppaninsa välillä. "Du lär mig att bli fri" (1992) perustuu Lagerlöfin ja Sophie Elkanin kirjeenvaihdolle ja "En riktig författarhustru" (2006) hänen ja Valborg Olanderin kirjeenvaihdolle. Teosten myötä Lagerlöfistä on tullut esiin uudistunut ja syvempi kuva. Kirjeissä kuvaillaan erittäin voimakasta rakkautta molempia naisia kohtaan. Lagerlöfin kahden läheisen ystävän välillä kyti ilmeisesti voimakas keskinäinen kilpailu (kilpailu, jossa kuitenkin on voinut olla kysymys sekä ystävyydestä että rakkaudesta). Myös Elin Wägner käsitteli asiaa Lagerlöfistä kirjoittamassaan elämäkerrassa (1942-1943), nojautuen Valborg Olanderin ja Lagerlöfin kirjeenvaihtoon ja keskusteluihin Olanderin kanssa kirjojen kirjoittamisen aikana. On mahdollista, että Wägner oli myös lukenut Selman kirjeitä Sophie Elkenille, jotka muutoin eivät olleet edes tutkijoiden saatavilla ennen kuin vuonna 1990. Rakkaus kahden saman sukupuolen edustajan välillä ei ollut tuohon aikaan hyväksyttyä, mutta samaan aikaan raja ystävyyttä ja rakkautta ilmaisevien kielellisten ilmaisujen välillä oli häilyvämpi kuin nykyään. Tämä oli perintö romantiikan aikakaudesta, joka oli vaikuttanut voimakkaasti kaikkiin kolmeen naiseen.


title: Selma Lagerlöf

text: Jopa kirjailijan kirjeet äidilleen on julkaistu vuonna 1998, nimellä "Mammas Selma".


title: Selma Lagerlöf

text: Torstai-iltana 7. maaliskuuta 1940 Selma Lagerlöf oli sisarensa kanssa, kun hän alkoi tuntea itsensä huonovointiseksi ja väsyneeksi. Yöllä hän sairastui rajusti ja makasi viikon sängyssä tajuttomana. Selma Lagerlöf kuoli kotonaan 16. maaliskuuta 1940 aivohalvaukseen. Hän oli kuollessaan 81-vuotias. Hänet haudattiin Östra Ämtervikissä pääsiäislauantaina. Sven Jerring selosti toimituksen radiossa.


title: Selma Lagerlöf

text: Carl Larsson maalasi muotokuvan Lagerlöfistä vuosina 1902 ja 1908, jälkimmäistä taulua pääsee katselemaan Mårbackassa.


title: Selma Lagerlöf

text: Rottnerosin puistossa on Arvid Backlundin tekemä pronssinen patsas Selma Lagerlöfistä istumassa jalat ristissä. Toinen valanta samasta patsaasta vihittiin käyttöön American Swedish Institutessa Minneapolisissa vuonna 1955. Arvid Backlundin samannäköinen patsas istuvasta Selma Lagerlöfistä, jonka jalat eivät ole ristissä löytyy Karlstadista, Sunnesta ja Falunista. Jonas Högströmin tekemä uudempi, nuorta seisovaa Selma Lagerlöfiä esittävä patsas on Landskronassa. Rottnerosin puistossa on Astri Tauben tekemä ja Västra Vemmenhögissä entisen koulun ulkopuolella on Jón Leifssonin tekemä rintakuva Selma Lagerlöfistä.


title: Selma Lagerlöf

text: Landskronan patsas on pronssinen ja 165cm korkea, ja se vihittiin käyttöön 2009. Helmikuun 2. päivän aamuna 2013 havaittiin, että patsas oli varastettu. Patsas löydettiin jo samana iltapäivänä pöheiköstä lähellä sen alkuperäistä paikkaa.