title: Figaron häät

text:
Resitatiivi ja aaria: „E Susanna non vien … Dove sono i bei momenti“ Kreivitär odottaa Susannaa kertomaan, onnistuiko tapaamisesta sopiminen kreivin kanssa ja valittaa aariassa mennyttä rakkauttaan.
Toisaalla: Puutarhuri Antonio (joka on myös Barbarinan isä) kertoo kreiville Cherubinon olevan edelleen linnassa ja että hänet on puettu naiseksi.


title: Figaron häät

text: Duetto: "Sull'aria" Kreivitär saa kuulumiset Susannalta ja sanelee hänelle kirjeen, jossa sovitaan tarkempi tapaamispaikka. Kirje suljetaan neulalla, joka tulee palauttaa sen lähettäjälle.


title: Figaron häät

text: Kuoro: „Ricevete, oh padroncina“ Alustalaisnaiset tulevat tuomaan kreivittärelle kukkia ja laulavat hänelle. Heidän joukossaan on naiseksi puettu Cherubino. Kreivi ja Antonio tulevat paikalle ja Cherubino paljastetaan. Barbarina pyytää kreiviltä Cherubinoa miehekseen, koska kreivi on kuulemma aiemmin heidän tapaillessaan luvannut hänelle "mitä vain".


title: Figaron häät

text: Marssi ja finaali: „Ecco la marcia, andiamo“ Kreivi, kreivitär ja muut asettuvat paikoilleen häämarssin soidessa. Kuoro ylistää kreiviä jälleen kerran („Amanti costanti, seguaci d'onor“). Juhlitaan tuplahäitä: Figaron ja Susannan lisäksi Marcellina ja Bartolo menevät pikaisesti naimisiin. Figaro näkee, että kreiville sujautetaan neulalla suljettu rakkauskirje.


title: Figaron häät

text: Neljäs näytös


title: Figaron häät

text: Aaria: „L'ho perduta... me meschina“ Barbarina suree aariassa hukkaamaansa neulaa, jonka kreivi oli antanut hänelle eteenpäin Susannalle vietäväksi. Figaro ja Marcellina saapuvat paikalle. Figaro päättää mennä puutarhaan ja ottaa todistajiksi mukaansa Basilion ja Bartolon saadakseen Susannan kiinni uskottomuudesta, mutta Marcellina päättää varoittaa Susannaa, jonka uskoo olevan viaton.


title: Figaron häät

text: Resitatiivi ja aaria: "Aprite un po' quegli occhi" Epätoivoinen Figaro vaatii aariassaan kaikkia aviomiehiä avaaman silmänsä vaimojensa petollisuudelle.


title: Figaron häät

text: Resitatiivi ja aaria: "Deh, vieni, non tardar" Figaro näkee Susannaksi pukeutuneen kreivittären puutarhassa ja Susanna laulaa Figaroa kiusoitellakseen aariaa, jossa muka odottelee rakastajaansa.


title: Figaron häät

text: Finaali: Cherubino tulee paikalle ja lähentelee Susannaksi luulemaansa kreivitärtä, mutta hänet karkotetaan, kun kreivi saapuu. Susannaksi pukeutunut kreivitär houkuttelee kreivin perässään syvemmälle puutarhaan. Figaro näkee kreivittäreksi pukeutuneen Susannan ja kertoo hänelle, että heidän puolisonsa pettävät heitä juuri. Susanna ei paljasta henkilöllisyyttään rangaistakseen Figaroa epäluuloisuudesta, mutta Figaro tunnistaa Susannan äänestä ja päättää puolestaan kiusoitella Susannaa teeskentelemällä haluavansa pettää tätä kreivittären kanssa kostoksi. Sovinnon tehtyään ("Pace, pace, mio dolco tesoro") pariskunta huomaa kreivin etsiskelevän Susannaksi luulemaansa kreivitärtä ja alkavat teeskennellä rakkauskohtausta. Kreivi luulee vaimoaan petolliseksi ja hyökkää paikalle. Kaikki kutsutaan piiloistaan todistajiksi, mutta tilanne ratkeaa vasta kun kreivitär itse Susannan vaatteissa saapuu. Kreivi ymmärtää jääneensä itse kiinni uskottomuudesta ja pyytää anteeksi. Kaikki laulavat yhdessä, kuinka tämä hullu päivä päättyy rakkauteen ja juhlintaan ("Ah! Tutti contenti saremo così").


title: Antileptoni

text: Antileptonit ovat leptonien antihiukkasia. Niitä on kuusi kappaletta, kuten leptoneitakin. Jokaisella leptonilla on oma antihiukkasensa. Antileptonit ovat positroni (elektronin antihiukkanen), antimyoni ja antitau sekä elektronin antineutriino, myonin antineutriino ja taun antineutriino.


title: Antileptoni

text: Antileptonien sähkövaraus on vastakkainen kuin leptonien. Positronin, antimyonin ja antitaun varaus on siis positiivinen. Koska neutriinoilla ei ole lainkaan sahkövarausta, myöskään antineutriinoilla ei ole sähkövarausta. Mahdollisesti neutriinot ovatkin itse omia antihiukkasiaan.


title: Zhang Chunqiao

text: Zhang Chunqiao (yksinkertaiset merkit: 张春桥; perinteiset merkit: 張春橋; pinyin: Zhāng Chūnqiáo; Wade-Giles: Chang Chun-chiao) (1. helmikuuta 1917 – 21. huhtikuuta 2005) oli Kiinan kansantasavallassa vaikuttanut ns. Neljän koplan jäsen.


title: Zhang Chunqiao

text: Zhang toimi kirjailijana Shanghaissa 1930-luvulla. Kommunistiseen puolueeseen hän liittyi Yan'anin konferenssin jälkeen 1938. Kiinan kansantasavallan perustamisen jälkeen hän toimi Jiefang Ribao -lehden toimittajana Shanghaissa. Siellä hän myös tapasi Jiang Qingin jota auttoi myöhemmin kulttuurivallankumouksen aloittamisessa.


title: Zhang Chunqiao

text: Helmikuussa 1967 Zhang järjesti Shanghain kommuunin. Huhtikuussa 1969 hän tuli jäseneksi keskuskomiteaan ja 1973 Pysyvään komiteaan. Tammikuussa 1975 hänet valittiin toiseksi varapääministeriksi.


title: Zhang Chunqiao

text: Zhangin yritykset edetä puoluehierarkiassa päättyivät Neljän koplan pidätykseen Maon kuoleman jälkeen lokakuussa 1976. Koplan jäseniä syytettiin kulttuurinvallankumouksen äärimmäisyyksistä ja vallankaappauksesta. Zhang tuomittiin kuolemaan 1981, mutta tuomio muutettiin elinkautiseksi. Hänet vapautettiin terveydellisistä syistä elokuussa 2002. Toukokuussa 2005 ilmoitettiin hänen kuolleen edellisessä kuussa.


title: Rohtokalmojuuri

text: Rohtokalmojuuri ("Acorus calamus") on vanha rohdoskasvi, joka on peräisin Intiasta tai Etelä-Kiinasta Himalajan seudulta. Eurooppaan se kuitenkin on kerinnyt jo niin varhain, että antiikin kreikkalaiset ja roomalaiset käyttivät kalmojuurta sekä lääkinnällisiin tarkoituksiin että mausteena. Erityisen suosittua oli käyttää lehtiä kerman tai maidon maustamiseen.


title: Rohtokalmojuuri

text: Rohtokalmojuurta kasvaa vesistöjen rannoilla. Sillä on suuret, miekkamaiset lehdet, suikertava maavarsi ja tiiviit tähkämäiset kellertävät kukinnot. Se kasvaa noin 70 cm korkeaksi.


title: Rohtokalmojuuri

text: Nykyisin siitä tavataan laajoilla alueilla tulokaskasvina sekä Euroopassa, Amerikassa että paikoin Aasian pohjoisosassa.


title: Sadankomitea

text: Sadankomitea on suomalainen pasifistinen ja antimilitaristinen, puoluepoliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumaton rauhanjärjestö. Sadankomitea on perustettu vuonna 1963. Tavoitteekseen se ilmoittaa muun muassa aseidenriisunnan, yleisen asevelvollisuuden lakkauttamisen, yhteiskunnan militarististen rakenteiden purkamisen, turvallisuuspolitiikan muuttamisen sellaiseen suuntaan, että sen lähtökohtana on kansalaisten hyvinvointi, ihmisoikeudet, demokratia sekä kansainvälisen yhteistyön lisäämisen.


title: Sadankomitea

text: Sadankomitea on saanut vuosittain valtionavustusta opetus- ja kulttuuriministeriöltä. Vuonna 2016 avustus oli 43 900 €. Rauhantyön edistämisen määrärahoja on leikattu kahtena peräkkäisenä vuotena, ja vuoden 2017 osalta momentti on poistettu kokonaan. Rauhantyön rahoitus on tulevaisuuden osalta auki.


title: Sadankomitea

text: Sadankomitea-idean toivat Englannista Suomeen Kalevi Suomela ja Osmo Apunen. Esikuvana toimi Committee of 100 ja etenkin sen puheenjohtaja, filosofi Bertrand Russell. Uudelle rauhanjärjestölle synnytti tarpeen se, että muita rauhanjärjestöjä järjestöjä vierastettiin 1960-luvun ikäpolven parissa, Rauhanpuolustajia pidettiin Neuvostoliittoon kallellaan olevana ja kristillishenkistä Rauhanliittoa taas pidettiin vanhoillisena järjestönä.


title: Sadankomitea

text: Sadankomitealaiset korostivat puoluepoliittista ja uskonnollista sitoutumattomuuttaan. Järjestö arvosteli perinteistä ”automaattisesti opittua” isänmaallisuutta ja etsi rationaalisia perusteita turvallisuuspoliittiselle ajattelulle. Järjestön kasvun vuosia olivat etenkin 1964-1965. Vuonna 1966 perustettiin Ydin-lehti ajamaan sadankomitealaista asiaa. Sadankomitean ydinpiirin jäseniä olivat muun muassa Ilkka Taipale, Johan von Bonsdorff, Kati Peltola, Pekka Peltola sekä Jaakko Blomberg.


title: Sadankomitea

text: Sadankomitea puolusti aseistakieltäytymiseen yllyttäviä puheita helmikuussa 1969 pitänyttä Erik Schülleriä ja alkoi kerätä niin sanottua yllytysadressia vastustaakseen sitä, että aseistakieltäytymiseen yllyttäminen oli laitonta. Adressiin kirjoittivat nimensä esimerkiksi Kaj Chydenius, Jörn Donner, Ville Komsi, Pentti Laine, Paavo Lipponen, Ilkka Taipale ja Erkki Tuomioja. Seurauksena olivat niin sanotut yllytysoikeudenkäynnit.


title: Sadankomitea

text: Perustajiin kuuluvan Kalevi Suomelan mukaan Sadankomitean hegemonia nuoren älymystön parissa murtui 1969–1970, kun vasemmisto järjestäytyi uudelleen Tšekkoslovakian miehityksen jälkeen. Taistolaisuus nousi hallitsevaksi vasemmistolaiseksi suuntaukseksi yliopistomaailmassa. Järjestö jatkoi kuitenkin toimintaansa ja muun muassa Erkki Tuomioja toimi vaikuttajana komiteassa. Toimintaan toivat uutta intoa Yhdysvaltain keskimatkan ydinohjusten vastainen liikehdintä 1980-luvulla sekä Irakin sodan vastainen toiminta 2000-luvulla.


title: Sadankomitea

text: Sadankomitean puheenjohtajana toimii Timo Mielonen ja varapuheenjohtajana Johanna Kelhu. Pääsihteerinä työskentelee Anni Lahtinen. Aiemmin puheenjohtajina ovat toimineet muun muassa Kalle Kallio, Jan Koskimies, Ville Hulkkonen, Outi Ojala, Kalevi Suomela, Maarit Sinervo, Ilkka Taipale, Risto Heiskala, Kimmo Kiljunen ja Folke Sundman. Järjestö julkaisee Pax-verkkolehteä yhdessä Suomen Rauhanliiton kanssa.


title: Sadankomitea

text: Sadankomitea on jakanut vuodesta 1978 rauhanpalkinnon. Se on jaettu tyypillisesti itsenäisyyspäivänä. Vuoden 2016 palkinto julkistetaan 6.12.2017.


title: Kamomillasaunio

text: Kamomillasaunio ("Matricaria chamomilla" ) on asterikasveihin kuuluva mauste- ja rohdoskasvi. Sen nimi on peräisin kreikankielisestä sanasta ”chamimelon” eli maaomena, joka johtuu sen lehtien omenamaisesta tuoksusta. Kamomillasaunio esiintyy Etelä-Suomessa, varsinkin muutamilla kaupunkiseuduilla, paikallisesti melko yleisenäkin ja satunnaisesti muualla Suomessa. Se on maassa muinaistulokas.


title: Kamomillasaunio

text: Egyptiläiset ovat käyttäneet kamomillasauniota sekä lääkinnällisiin tarkoituksiin että värjäykseen. Keskiaikana kamomillasaunio oli suosittu yrtti tuoksunsa vuoksi. Kamomillasaunio kuuluu kauppayrtteihin.


title: Kamomillasaunio

text:
Kamomillasauniota muistuttavia kasveja ovat peltosaunio eli saunakukka ("Matricaria perforata") ja merenrannoilla kasvava merisaunio ("Tripleurospermum maritinum").
__notoc__


title: Kamomillasaunio

text: Kamomillateetä on käytetty luonnonlääkkeenä vatsavaivoihin sekä lievän ahdistuksen ja unettomuuden hoitoon. Se sisältää apigeniini-nimistä flavonoidia. Nukahtamista auttavaa ominaisuutta ei ole tutkittu kontrolloiduissa kliinisissä tutkimuksissa.


title: Kamomillasaunio

text: Kamomilla sisältää kumariinia halpojen kanelien tapaan. Kumariini on myrkyllistä maksalle ja voi altistaa syövälle. Sen vuoksi kamomillateen käyttöä suositellaan kohtuudella. Kamomilla voi aiheuttaa myös keskenmenon aiheuttavia kohdun supistuksia, joten raskaana oleville sitä ei suositella.


title: Kamomillasaunio

text: Kamomillasauniota ei pidä sekoittaa jalosauramoon ("Anthemis nobilis"), joka tunnetaan myös "roomalaisena kamomillana". Kamomillasaunio puolestaan tunnetaan yleisesti "saksalaisena kamomillana".


title: Saparua

text: Saparua on pieni saari Indonesiassa. Se sijaitsee Ambonin saaresta hieman itään. Saari on osa Molukkien provinssia. Sen asukasluku on noin 32 500. Saarella puhutaan muun muassa saparuan kieltä.


title: Saparuan kieli

text: Saparua on eräs austronesialainen kieli, jota puhutaan enimmäkseen Saparuan saarella, Indonesiassa. Kielellä on lukuisia murteita. Saparua kuuluu malaijilais-polynesialaisten kielten ryhmään. Kieltä puhuu äidinkielenään noin 10 200 ihmistä (1989).


title: Bangka

text: Bangka on Indonesiaan kuuluva saari, joka sijaitsee Sumatran saaresta hieman itään. Se muodostaa Bangka-Belitungin provinssin yhdessä Belitungin sekä lukuisten pienempien saarien kanssa.


title: Bangka

text: Saarella elää noin 600 000 asukasta ja sen suurin kaupunki on Pangkalpinang. Suurin osa saaren asukkaista on etnisesti kiinalaisia.


title: Tudor (suku)

text: Tudor (kymriksi "Tudur") on viisi monarkkia käsittävä, alun perin Walesistä kotoisin oleva suku, joka hallitsi Englantia ja Irlantia vuosina 1485–1603. Tudorien aikana Irlanti liitettiin tiiviisti Englantiin, ja Englannista tuli yksi Euroopan johtavista siirtomaavalloista. Tudorit vaikuttivat myös renessanssin kehitykseen Euroopassa tukemalla William Shakespearen, Edmund Spenserin ja kardinaali Wolseyn kaltaisia yksilöitä.


title: Tudor (suku)

text: Suku sai alkunsa Owen Tudorin ja Valois’n Katariinan salaisesta avioliitosta. Heidän poikansa Richmondin jaarli Edmund Tudor avioitui Margaret Beaufortin kanssa. Margaret oli Juhana Gentin lapsenlapsenlapsi, mitä kautta hänen poikansa Henrik VII oli kaukaista sukua kuningasperheelle. Henrik VII vahvisti valtaansa naimalla Yorkin Elisabetin, jonka väitetään polveutuvan laillisesti Edvard III:n kahdesta pojasta, Yorkin herttua Edmundista ja Lionel Antwerpeniläisestä. Samalla Henrik VII varmisti jälkeläistensä perinnöllisen oikeuden valtaistuimelle.


title: Tudor (suku)

text: Tudorien hallitsijasuku sammui Elisabet I:n kuoltua lapsettomana. Häntä seurasi valtaistuimelle Skotlannin kuningas Jaakko VI, Henrik VII:n perillinen tämän tyttären Margareeta Tudorin kautta. Jaakosta tuli Englannin ensimmäinen Stuart-sukuinen hallitsija, Englannin Jaakko I.


title: Tudor (suku)

text: Usein Tudorien aikakaudesta puhuttaessa tarkoitetaan vain vuosia 1485–1558, varsinkin Englannin historiaa käsiteltäessä, sillä Elisabet I:n valtakausi 1558–1603 lasketaan yleensä omaksi aikakaudekseen.


title: Tudor (suku)

text: Viisi Tudor-sukuista monarkkia olivat:Henrik VII:n tyttärentyttärentytär Jane Grey toimi lisäksi kuningattarena yhdeksän päivän ajan vuonna 1553, ennen kuin Maria syrjäytti hänet.


title: Batam

text: Batam on saari ja kaupunkikunta Indonesiassa. Batamin saaren pinta-ala on 415 neliökilometriä. Siellä on noin 600 000 asukasta. Koko kaupungin alueella asuu 1 153 860 ihmistä. Heistä noin 85 % on malaijeja ja noin 14 % kiinalaisia. Batamin kunnallishallinto ulottuu myös naapurisaarille . Batamin tärkein keskus on Nagoya. Batam on melko suosittu matkailukohde. Saari kuuluu Riau-saarten provinssiin.


title: Heli Kruger

text: Heli Maarit Kruger (o.s. Koivula, s. 27. kesäkuuta 1975 Kauhajoki) on suomalainen entinen kolmiloikkaaja ja pituushyppääjä. Hän saavutti kolmiloikan EM-hopeaa Münchenissä 2002, nuorten MM-hopeaa pituushypyssä 1994 ja alle 23-vuotiaiden EM-pronssia kolmiloikassa 1997. Hänellä on myös voimassa oleva kolmiloikan Suomen ennätys 14,39 (2003). Kruger voitti ulkoradoilla viisi SM-kultaa pituushypyssä ja seitsemän kolmiloikassa sekä kuusi himmeämpää mitalia, mukana myös hopea 100 metriltä. Vuonna 2002 hänet valittiin Suomen vuoden naisurheilijaksi.


title: Heli Kruger

text: Urheilu-uran jälkeen Kruger on julkaissut kaksi romaania: "Olen koskettanut taivasta" (2005) ja "Pidä minusta kiinni" (2007).


title: Heli Kruger

text: Kruger edusti seuratasolla Kauhajoen Karhua. Kruger, tuolloin vielä Koivula, sijoittui Thessalonikin alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 1991 pituushypyssä seitsemänneksi. Seuraavana vuonna hän oli Soulin alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa samassa lajissa neljäs tuloksella 614 cm. Kaksi vuotta myöhemmin Kruger sai Lissabonin alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa hopeaa tuulituloksella 664.


title: Heli Kruger

text: Ensimmäisissä aikuisten arvokilpailuissaan, Göteborgin MM-kisoissa 1995, Kruger jäi pituushypyn karsinnassa ilman tulosta, mutta juoksi ankkuriosuuden kuudenneksi sijoittuneessa Suomen 4 × 100 metrin viestijoukkueessa. Tukholman sisäratojen EM-kilpailuissa 1996 hän sijoittui pituushypyssä kuudenneksi tuloksella 655. Atlantan olympialaisissa 1996 hän karsiutui pituushypyn ja kolmiloikan loppukilpailusta.


title: Heli Kruger

text: Kruger sai Turun alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 1997 pronssia kolmiloikassa tuloksella 13,88 ja sijoittui neljänneksi pituushypyssä. Ateenan MM-kilpailuissa 1997 hän karsiutui kummankin lajin loppukilpailusta, samoin Budapestin EM-kilpailuissa 1998. Sevillan MM-kilpailuissa 1999 Kruger jäi kolmiloikan karsintaan.


title: Heli Kruger

text: Vuonna 2001 Kruger voitti Euroopan cupin ykkösliigan kolmiloikkakilpailun Vaasassa tuloksella 14,13. Edmontonin MM-kilpailuissa 2001 hän oli kolmiloikassa viides tuloksella 14,28. GP-finaalissa Kruger oli seitsemäs. Wienin sisäratojen EM-kilpailuissa 2002 hän karsiutui kolmiloikan loppukilpailusta ja voitti kesäkuussa Euroopan cupin ykkösliigan kilpailun Slovakian Banská Bystricassa tuloksella 14,36.


title: Heli Kruger

text: Kruger saavutti Münchenin EM-kilpailuissa 2002 kolmiloikassa hopeaa tuulituloksella 14,83. Kilpailun voitti Ashia Hansen tuloksella 15,00. Seuraavana vuonna Kruger voitti Euroopan cupin ykkösliigan kolmiloikkakilpailun Lappeenrannassa ja hyppäsi 3. elokuuta samassa kaupungissa edelleen voimassa olevan Suomen ennätyksen 14,39. Pariisin MM-kilpailuissa 2003 hän karsiutui kolmiloikan loppukilpailusta, samoin kuin Budapestin halli-MM-kilpailuissa 2004. Ateenan olympialaisissa 2004 hän putosi sekä pituushypyn että kolmiloikan loppukilpailusta.


title: Heli Kruger

text: Keväällä 2005 Kruger ilmoitti lopettavansa urheilu-uransa akillesjännevaivojen vuoksi vain muutamaa kuukautta ennen uran päätökseksi kaavailtuja MM-kotikisoja.


title: Heli Kruger

text: Lähde: Tilastopaja


title: Heli Kruger

text: Kolmiloikkatulos on myös Suomen ennätys. Hänellä on lisäksi nimissään kolmiloikan 22-vuotiaiden Suomen ennätys sekä ulkoradoilla (13,92) että sisäradoilla (13,75). Pituushypyssä hän pitää hallussaan 17- ja 19-vuotiaiden ulkoratojen Suomen ennätystä 642.


title: Heli Kruger

text: Urheilu-uran jälkeen Kruger on julkaissut kaksi romaania. Esikoisteos "Olen koskettanut taivasta" julkaistiin 2005. Se kertoo pituushyppääjästä, joka taistelee julkisuuden ja urheilun paineen sekä homoseksuaalisuutensa kanssa. Syksyllä 2007 julkaistiin Krugerin toinen romaani "Pidä minusta kiinni".


title: Heli Kruger

text: Kruger on koulutukseltaan sosionomi ja diakoni. Hän asuu Vaasassa.


title: Heli Kruger

text: Kruger avioitui kiekonheittäjä Frantz Krugerin kanssa vuonna 2003. Heille syntyi joulukuussa 2005 poika. Pari jätti avioerohakemuksen kesällä 2015.


title: Jukka O. Miettinen

text: Jukka Olavi Miettinen (s. 12. maaliskuuta 1950 Helsinki) on suomalainen tanssitaiteen tutkija ja monipuolinen vaikuttaja. Hän väitteli vuonna 2008 tanssitaiteen tohtoriksi Teatterikorkeakoulussa tutkimuksellaan "Dance Images in Temples of Mainland Southeast Asia".


title: Jukka O. Miettinen

text: Miettinen on ollut vuonna 1997 aloitetun "Aasia Helsingissä" -festivaalin taiteellinen johtaja ja Kuopio tanssii ja soi -festivaalin taiteellinen johtaja 1992–1998. Hän on opettanut taide- ja teatteriaineita Bangkokissa Mahidolin yliopistossa sekä lukuisissa suomalaiskorkeakouluissa. Hänen kirjoittamansa, vuonna 1987 julkaistu Aasian teatterihistorian oppikirja "Jumalia, sankareita, demoneja" kuuluu yhä usein yliopistojen tutkintovaatimuksiin.


title: Jukka O. Miettinen

text: Miettinen dokumentoi Kaakkois-Aasian tanssiteatteria Unescon projektissa vuonna 1982. Matkan pohjalta syntyi kirja "Silmät auki Aasiassa". Hän on hoitanut myös kuvataide- ja tanssikriitikon tehtäviä on Helsingin Sanomissa.


title: Audrey Hepburn

text: Audrey Hepburn (synt. Audrey Kathleen Ruston, ) oli englantilais-hollantilainen näyttelijätär ja malli. Hepburn tunnettiin hillittynä ja hienostuneena esiintyjänä; hänestä tuli maailman johtavia tyyli-ikoneja. Hepburn näytteli valkokankaalla sekä komedioissa että draamoissa. Hänet tunnettiin elokuviensa lisäksi sirosta ruumiinrakenteestaan sekä kaurismaisista, tummista silmistään.


title: Audrey Hepburn

text: Audrey Kathleen Ruston syntyi Ixellesissa Brysselin esikaupunkialueella itävaltalais-englantilaisen pankkiirin Joseph Victor Anthony Rustonin (1889–1980) ja tämän toisen vaimon, hollantilaisen paronittaren Ella Van Heemstran perheeseen. Van Heemstran isä oli Alankomaiden Guyanan entinen kuvernööri. Hepburnilla oli kaksi vanhempaa velipuolta äitinsä edellisestä avioliitosta. Audrey vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Alankomaissa Huis Doornin kartanossa Doornin kaupungissa. Samassa kartanossa asui myös maanpakolaisena Saksan viimeinen keisari Vilhelm II.


title: Audrey Hepburn

text: Hepburnin molemmat vanhemmat olivat Brittiläisen fasistiunionin jäseniä. Heidän avioliittonsa alkoi murentua vuonna 1935 ja isä jätti perheen lopullisesti. Hepburn löysi isänsä uudelleen Dublinista 1960-luvulla Punaisen Ristin kautta ja antoi isälleen taloudellista tukea aina tämän kuolemaan saakka.


title: Audrey Hepburn

text: Hepburn säilytti Britannian kansalaisuutensa koko elämänsä ajan. Hän asui lapsena Belgiassa, Hollannissa ja Englannissa. Toisen maailmansodan aikana Hollannin Arnhemissa Hepburn käytti nimeä Edda van Heemstra, koska hänen äitinsä halusi suojella tytärtään joutumasta englantilaisen taustansa takia vaikeuksiin saksalaisten kanssa. Yksi Hepburnin velipuolista lähetettiinkin pakkotyöhön Saksaan ja setä teloitettiin kostona vastarintaliikkeen tuhotöistä. Monien muiden lasten tavoin myös Hepburn avusti vastarintaliikettä toimimalla satunnaisesti kuriirina ja myös esiintymällä tanssijana rahankeräyksessä vastarinnan hyväksi. Ankarien sotavuosien aikana hän kärsi aliravitsemuksesta ja anemiasta. Kielitaitoinen Audrey puhui englannin ja hollannin lisäksi sujuvasti saksaa, italiaa, espanjaa ja ranskaa.


title: Audrey Hepburn

text: Hepburn haaveili nuorena balettitanssijan urasta ja harrasti balettia vuosikausia. Hän ei kuitenkaan ruumiinrakenteensa puolesta sopinut hyvin balettitanssijaksi, joten hän päätyi vähitellen näyttelijäksi. Hepburn aloitti uransa brittiläisissä elokuvissa. Elokuvan "Monte Carlon lemmikki" ("Monte Carlo Baby") kuvauksissa Hepburn tapasi ranskalaisen kirjailijan Coletten, jonka mielestä hän sopisi täydellisesti tämän kirjasta "Gigi" tekeillä olleen Broadway-näytelmän nimirooliin. Colette suositteli Hepburnia rooliin, ja näin Hepburn muutti vuonna 1951 Yhdysvaltoihin esiintymään Broadway-näytelmässä "Gigi", josta tuli menestys.


title: Audrey Hepburn

text: Seuraavaksi Hepburn valittiin naispääosaan elokuvaan "Loma Roomassa" ("Roman Holiday", 1953), jonka miespääosan esitti Gregory Peck. Elokuvasta tuli Hepburnin läpimurto. Hänet palkittiin roolistaan Oscarilla. Hänen muita 1950-luvun tunnettuja elokuviaan ovat muun muassa "Kaunis Sabrina" ("Sabrina", 1954), "Rakastunut Pariisissa" ("Funny Face", 1957) ja "Nunnan tarina" ("The Nun's Story", 1959). Erityisesti elokuvien "Loma Roomassa", "Kaunis Sabrina" ja "Rakastunut Pariisissa" ansiosta Hepburn oli 1950-luvun suurimpia muoti-ikoneja. "Kaunis Sabrina" -elokuvaa kuvattaessa hän ihastui Hubert de Givenchyn vaatteisiin. Tästä tuli hänen suosikkivaatesuunnittelijansa ja hyvä ystävänsä. Givenchy toimi Hepburnin pukijana elokuvassa "Kaunis Sabrina", vaikka virallisesti tehtävässä toimikin Edith Head. Myöhemmin Givenchy toimi Hepburnin pukijana elokuvissa "Rakastunut Pariisissa", "Arianen lemmentarina", "Aamiainen Tiffanylla", "Charade – vaarallinen peli", "Poreilua Pariisissa" ja "Kuinka miljoona varastetaan" ja oli näin luomassa merkittävin osin Hepburnin asemaa muoti-ikonina.


title: Audrey Hepburn

text: Hepburnin uran menestyksekkäintä aikaa oli 1960-luvun alkupuoli, jolloin tulivat ensi-iltaansa "Aamiainen Tiffanylla" ("Breakfast at Tiffany's", 1961) ja "My Fair Lady" 1964. Nämä kaksi elokuvaa vain vahvistivat Hepburnin asemaa yhtenä aikansa suurimmista tyyli-ikoneista. Audrey Hepburn ei laulanut itse "My Fair Ladyn" roolihahmonsa Eliza Doolittlen esittämiä lauluja, vaan laulut esitti Marni Nixon. Vuoden 1967 jälkeen Hepburn esiintyi elokuvissa vain harvakseltaan. Hänen viimeiseksi roolityökseen jäi sivurooli Steven Spielbergin ohjaamassa elokuvassa "Always – ikuisesti" 1989.


title: Audrey Hepburn

text: Hepburn oli avioliitossa kahdesti: yhdysvaltalaisen näyttelijän Mel Ferrerin (1954–1968) ja italialaisen psykiatrin Andrea Dottin (1969–1982) kanssa. Hänellä oli kaksi poikaa, Sean (s. 1960) Mel Ferrerin kanssa ja Luca (s. 1970) Andrea Dottin kanssa. Lisäksi Hepburnilla oli elämänsä aikana useita keskenmenoon päättyneitä raskauksia. Hän kärsi ajoittain myös masennuksesta.


title: Audrey Hepburn

text: Myöhempinä vuosinaan Hepburn osallistui humanitaariseen työhön lasten auttamiseksi muistaen omat sotavuosien kokemuksensa miehitetyssä Hollannissa. Hän sanoi: ""Voin kertoa, mitä Unicef tarkoittaa lapsille, koska olin yksi niistä, jotka saivat ruokaa ja lääketieteellistä apua heti toisen maailmansodan jälkeen"" Vuodesta 1988 kuolemaansa saakka hän toimi Unicefin hyvän tahdon lähettiläänä ja kiersi ympäri maailmaa tehtävässään lasten oikeuksien puolesta. Hän vieraili muun muassa Etiopiassa, Vietnamissa, Bangladeshissa ja Somaliassa. Hepburnin matkantekoa helpotti hänen erinomainen kielitaitonsa, sillä hän puhui hollantia, englantia, saksaa, espanjaa, italiaa ja ranskaa. George H. W. Bush myönsi vuonna 1992 Hepburnille tämän tekemästä humanitaarisesta työstä Presidential Medal of Freedomin. Yhdysvaltain elokuva-akatemia palkitsi hänet postuumisti Jean Hersholtin humanitaarisella palkinnolla. 1980-luvun alkupuolelta lähtien Hepburn seurusteli hollantilaisen näyttelijän Robert Woldersin kanssa. Suhde kesti aina hänen kuolemaansa saakka. Hepburn kuoli 63-vuotiaana kotonaan Tolochenaz’ssa Sveitsissä umpilisäkkeestä alkunsa saaneeseen syöpään. Hänet on haudattu Tolochenaz’han.


title: Audrey Hepburn

text: American Film Institute nimesi Audrey Hepburnin vuonna 1999 vuosisadan kolmanneksi merkittävimmäksi naisnäyttelijäksi Katharine Hepburnin (jolle hän ei ollut sukua) ja Bette Davisin jälkeen. Häntä pidetään myös yhtenä 1900-luvun merkittävimmistä tyyli-ikoneista. Audrey Hepburnin elämästä on tehty minitelevisiosarja "The Audrey Hepburn Story", jonka pääosassa esiintyi Jennifer Love Hewitt. Hepburn on saanut urastaan tähden Hollywood Walk of Famelle.


title: Audrey Hepburn

text: Audrey Hepburn oli myös monien suomalaisten teinityttöjen idoli 1950-luvulla, ja hänen Suomessa osakseen saamaa ihailua kuvasti se, että elokuvalehti Uutisaitta järjesti alkuvuodesta 1955 kilpailun sellaisen tytön löytämiseksi, joka läheisimmin muistutti Hepburnia. Kilpailun raatiin kuuluivat muiden muassa pääkonsuli Arvo Himberg ja elokuva-alan vaikuttaja, kauppaneuvos Risto Orko. Kilpailuun ilmoitettiin 321 tyttöä, joista viisi valittiin loppukilpailuun. ”Suomen Audrey Hepburniksi” valittiin 17-vuotias helsinkiläinen opiskelija Riitta Ylätalo, joka sai palkinnokseen urheiluturkin, edestakaisen lentomatkan Tukholmaan ja rahaa. Samoina vuosina etsittiin innokkaasti myös muiden muassa Bob Hopen, Doris Dayn ja Rita Hayworthin suomalaisia vastineita.


title: Tragedia

text: Tragedia eli murhenäytelmä on näytelmäkirjallisuuden muoto, jossa henkilöt kohtaavat murheellisen kohtalon.


title: Tragedia

text: Tragedia on peräisin Antiikin Kreikan teatterista. Sen tarkka kehityshistoria on kiistanalainen, mutta Aristoteleen mukaan tragedia voidaan johtaa Dionysoksen palvontaan liittyneistä dityrambeista. Nämä olivat tanssi- ja lauluesityksiä, joiden esittäjät olivat pukeutuneet pukin nahkaan muistuttakseen Dionysoksen seuralaisia, satyyrejä. Tragedia () tarkoittaakin sananmukaisesti "pukkilaulua". Samasta alkuperästä on kehittynyt myös tragediaan läheisesti liittyvä satyyrinäytelmä. Esimerkiksi Ateenan Dionysia-juhlissa oli tapana esittää kolmen tragedian ja yhden satyyrinäytelmän muodostamia kokonaisuuksia.


title: Tragedia

text: Yksi tärkeimmistä tragediaa käsittelevistä kirjoista on edelleen Aristoteleen "Runousoppi". Aristoteleen mukaan tragedia muodostaa juonellisen kokonaisuuden jossa on alku, keskikohta ja loppu. Tragedia keskittyy yleensä yhden vuorokauden aikana tapahtuviin asioihin. Aristoteleen mukaan tragedian tarkoituksena on kuvata ihmisiä, jotka kohtaavat murheellisen kohtalon. Tärkeässä roolissa on niin sanottu "traaginen erehdys" eli "hamartia", jonka seurauksena traaginen sankari ajautuu onnettomuuteen. Traaginen erehdys on teko, jonka sankari suorittaa vapaaehtoisesti. Teosta tulee traaginen sen vuoksi, että vapaaehtoisuudesta huolimatta sankari on olosuhteiden tai tietämättömyytensä armoilla.


title: Tragedia

text: Aristoteleen mukaan tragedian henkilöt eivät saa olla kaikkivoivia jumalia tai muita hahmoja, joihin yleisö ei pysty samaistumaan. Tragedian hahmojen täytyy olla sen kaltaisia, että ihmisten on mahdollista samaistua heihin. Tragedian tarkoituksena on saada ihmiset tuntemaan säälin ja vihan tunteita oikealla tavalla. Keskeistä on "katharsis", emotionaalinen puhdistuminen, jossa katsojat saattoivat puhdistua erilaisista tunteista katsoessaan näytelmän henkilöiden kärsivän. Puhdistuminen ei tarkoita tunteista luopumista tai eroon pääsemistä, vaan niiden kokemista kehittyneemmällä tavalla.


title: Tragedia

text: Seuratessaan tragedian hahmoja ihmiset pystyivät kokemaan inhimillistä samanlaisuutta heidän kanssaan. Tämä kokemus on Aristoteleen mukaan tärkeä osa emotionaalista puhdistumista. Kokiessaan emotionaalisen puhdistumisen ihmiset oppivat jotakin tärkeää itsestään ja kokemusmaailmastaan. Näin tragedia lisäsi Aristoteleen mukaan ihmisten itsetuntemusta.


title: Tragedia

text: Tragedia ja tragedian tutkimus on Aristoteleen mukaan esimerkiksi historiaa merkittävämpää. Historia keskittyy lähinnä sotapäälliköiden saavutusten luettelemiseen, sen sijaan tragedia lisää tietoa ihmisen kokemuksen mahdollisuuksista. Keskeistä on se, että tragedia ilmaisee sitä, mitä tapahtuu välttämättä tai todennäköisesti, kun taas historiankirjoituksen kuvaamat, sinänsä todet, tapahtumat voivat olla hyvinkin epätodennäköisiä. Tragediassa siis ilmenevät säännönmukaisuudet ja universaalit totuudet paljon historiankirjoitusta paremmin.


title: Tragedia

text: Antiikin kuuluisia tragedioita ovat esimerkiksi Aiskhyloksen "Agamemnon", Sofokleen "Kuningas Oidipus" ja Euripideen "Medeia".


title: Tragedia

text: Tragedian yksi alamuoto on ylimystarinat. Ylimystarinan päähenkilö on yleensä kuningas tai aristokraatti, joka unohtaa olevansa tavallinen kuolevainen kaikesta erikoislaatuisuudestaan huolimatta. Ylimystarinan päähenkilö unohtaa mainitun alamaisuutensa ja syyllistyy ylimielisyyteen, saaden siitä rangaistuksen. Sen vuoksi ylimystarinat ovat tyypillisesti tragedioita.


title: Marcel Proust

text: Valentin-Louis-Georges-Eugène-Marcel Proust eli Marcel Proust (10. heinäkuuta 1871 Auteuil – 18. marraskuuta 1922 Pariisi) oli ranskalainen kirjailija. Hän oli yksi 1900-luvun merkittävimmistä kirjallisista modernisteista. Hänen tunnetuin teoksensa on moniosainen romaani "Kadonnutta aikaa etsimässä" ("À la recherche du temps perdu").


title: Marcel Proust

text: Proust syntyi Auteuilissa lähellä Pariisia kuuluisan lääkärin ja epidemiologin Achille Adrien Proustin perheeseen. Proustin äiti oli juutalainen ja isä katolilainen. Proust kastettiin katoliseksi, mutta hän ei harjoittanut uskontoa. Proust vietti lapsuutensa kesät Illiers'ssä, joka esiintyy "Kadonnutta aikaa etsimässä" -sarjassa nimellä "Combray".


title: Marcel Proust

text: Proust sai ensimmäisen astmakohtauksensa yhdeksänvuotiaana ja oli vähällä kuolla siihen. Tämän jälkeen hänen terveydentilansa pysyi hauraana. Proust palveli 18-vuotiaana armeijassa, mutta hänet todettiin kelvottomaksi kenttätehtäviin ja siirrettiin pääesikuntaan kirjoitustöihin. Siellä hänen pitkät kiemuraiset lauseensa aiheuttivat harmia.


title: Marcel Proust

text: Proust vietti elämänsä kaksi viimeistä vuosikymmentä lähes vuoteenomana astman sekä ihon ja vatsan äärimmäisen herkkyyden takia.


title: Marcel Proust

text: Seitsenosaista suurromaania "Kadonnutta aikaa etsimässä" pidetään yhtenä 1900-luvun merkittävimmistä teoksista. Ensimmäinen painos ilmestyi vuosina 1913–1927. Romaanin ensimmäiset neljä osaa ilmestyivät Proustin elinaikana. Kolme viimeistä osaa olivat lähes valmiit kirjailijan kuollessa, ja ne ilmestyivät Proustin kuoleman jälkeen hänen veljensä toimittamina.


title: Sinebrychoff (suku)

text: Sinebrychoff [sine'brykoff] (alkuaan [sinʲe'brʲu:hɔf], ) on suomalainen suku, joka on alkuaan lähtöisin Gavrilova slobodasta, Moskovan pohjoispuolelta Venäjältä. Suku tunnetaan varsinkin Sinebrychoffin panimosta ja Sinebrychoffin taidemuseosta.


title: Sinebrychoff (suku)

text: Ensimmäinen Suomeen saapunut Sinebrychoff oli 1700-luvun lopulla Kymin Ruotsinsalmen varuskuntaan asettunut ja siellä kauppiaana toiminut "Pjotr", Suomeen tultuaan "Peter". Hän kuoli vuonna 1805.


title: Sinebrychoff (suku)

text: Peter Sinebrychoffilla oli viisi poikaa. Heistä vanhin oli vuonna 1786 syntynyt Nikolai ja nuorin 13 vuotta myöhemmin syntynyt Pavel eli Paul, jotka molemmat jäivät myös Suomeen. Nikolai Sinebrychoff aloitti liiketoimintansa perustamalla kauppahuoneen, ja Suomen sodassa 1808–1809 hän muun muassa muonitti venäläisiä sotilaita.


title: Sinebrychoff (suku)

text: Nikolai muutti Viaporin linnoitukseen vuonna 1817, jossa hänen liikkeensä myös silloin sijaitsi. Kaksi vuotta myöhemmin hänellä oli jo yksinoikeus oluen valmistukseen ja myyntiin Helsingissä kymmeneksi vuodeksi. Vuonna 1822 hän siirsi panimon Hietalahteen sekä laajensi liiketoimintaansa paloviinan tuottamiseen ja myyntiin. Nikolai kuoli vuonna 1848 lapsettomana ja naimattomana, jolloin hänen veljensä Pavel otti yrityksen hoitaakseen. Tämä moninkertaisti liikevaihdon laajentamalla toimintaa ja luomalla jälleenmyyntiverkoston. Ostamalla osakkeita Pavel kasvatti yrityksen omaisuutta ja rakennutti kiinteistöjä. Kiinteistöjen suunnittelussa hän käytti luottoarkkitehtiaan Theodor Höijeriä. Höijerin tunnetuin työ on Ateneumin rakennus. Pavel Sinebrychoff oli 1870-luvulla Helsingin verotetuin henkilö ja vaurain yrittäjä.


title: Sinebrychoff (suku)

text: Naimisiin Pavel meni vasta vuonna 1850. Hän nai taloudenhoitajattarensa Johanna Tichanoffin tyttären Annan. Perheeseen syntyi neljä lasta 1850-luvun aikana. Perheen esikoinen oli Maria, joka syntyi vuonna 1852. Kaksi vuotta myöhemmin syntyi Anna. Esikoispoika Nicolas syntyi vuonna 1856 ja perheen kuopus Paul nuorempi vuonna 1859.


title: Sinebrychoff (suku)

text: Panimo valmistui 1820-luvun lopulla Hietalahteen. Siellä valmistettiin olutta vuoteen 1993 asti, jolloin Oy Sinebrychoff Ab muutti Keravalle. Perhe asui Pavelin vanhemman veljen Nikolain 1840-luvulla rakennuttamassa talossa Bulevardin päässä panimon vieressä. Talossa on nyt Sinebrychoffin taidemuseo.


title: Sinebrychoff (suku)

text: Sinebrychoffeilla oli laaja näkemys yhteiskunnasta liiketoiminnan ja sen tuoman menestyksen kautta. He kantoivatkin hyvää huolta työntekijöistään ja näiden perheistä. Eläkekassa oli myös perustettu turvallisuuden vuoksi, ja oman osansa heidän omaisuudestaan sai myös hyväntekeväisyys. Sinebrychoffeista erityisesti Anna oli ahkera hyväntekijä, ja hän auttoi esimerkiksi koululaisia saamaan parempia vaatteita.


title: Sinebrychoff (suku)

text: 1870-luvun lopulla Pavel Sinebrychoffin terveys alkoi heiketä ja hän siirsi yrityksen päätäntävallan pojalleen Nicolakselle. Paul nuoremman oli aika vakiintua, ja hän kosi Fanny Grahnia, joka esiintyi Svenska Teaternin lavatähtenä. Grahnin ei kuitenkaan ollut helppo valita uran ja avioliiton väliltä, joten vastaus oli kieltävä. Pavelin terveys heikkeni heikkenemistään ja avioliitto haluttiin solmia hänen siunauksellaan. Tämä ilmeisesti auttoi Fannya valinnassa, ja liitto solmittiin 1883. Vain kuukautta myöhemmin Pavel kuoli. He tekivät häämatkan kierrellen Euroopassa, jossa heidän kiinnostuksensa taiteeseen kasvoi.


title: Sinebrychoff (suku)

text: Kolme vuotta häiden jälkeen vuonna 1886 yrityksen johto siirtyi Paulille Nicolaksen lähdettyä parantamaan terveyttään ulkomaille. Silloin Paulin rinnalla yrityksessä toimi hänen äitinsä Anna ja sisarensa Annan puoliso Emil Kjöllerfeldt. Vuonna 1904 Paulille jäi koko yrityksen hallitseminen Annan ja Emilin kuoltua. Lopulta Paulin äidin kuoltua Sinebrychoffit muuttivat Hietalahdenkadun asunnosta Bulevardille.


title: Sinebrychoff (suku)

text:
Äitinsä kuollessa Paul oli 45-vuotias, ja Fannykin yli 40-vuotias. He jo tiesivät pysyvänsä lapsettomina ja keskittyivät siten taiteen keräämiseen. Fannyn alaa olivat hopea, posliini ja pienoisveistokset, kun taas Paul keskittyi kuvataiteeseen.
Perhe halusi talon eri huoneet sisustettavaksi eri tyylein, ja he valitsivat huoneisiin empireä, kustavilaisuutta sekä hollantilaista barokkia.


title: Sinebrychoff (suku)

text: Sinebrychoffit aloittivat keräilyn Albert Edelfeltin, Akseli Gallen-Kallelan, Werner Holmbergin ja Ferdinand von Wrightin teoksilla, mutta se ei vielä riittänyt heille. He halusivat taideteoksissaan välähdyksiä menneisyydestä, historiaa ja tarinoita, joihin he voisivat eläytyä. Tällaista taidetta ei ollut helppoa löytää 1880-luvun Helsingistä, sillä kaupungissa ei ollut taidekauppiaiden verkostoa tai edes vanhan taiteen taidehuutokauppaa. Suomessa myydyt teokset olivat peräisin lähinnä kuolinpesistä tai taloudellisesti vaikeuksissa olleiden henkilöiden omistamia. Sinebrychoffit eivät halunneet taidekokoelmastaan tavanomaista kotikokoelmaa. Kokeiltuaan suomalaista ja pohjoismaista taidetta he päättivät keskittyä vanhoihin ruotsalaisiin muotokuviin sekä miniatyyreihin.


title: Sinebrychoff (suku)

text: Suomen niukkojen taidevalikoimien takia he tarvitsivat apua muilta, joten Sinebrychoffit päättivät luoda suhteen Tukholmassa asustavan puolalaisen taidekauppiaan Henryk Bukowskin kanssa. Bukowskin kuollessa Sinebrychoffit loivat luottosuhteen suomalaissyntyiseen taidehistorioitsijaan Osvald Siréniin.


title: Sinebrychoff (suku)

text: Paul Sinebrychoff nuorempi kuoli 1917. Sen jälkeen Fanny enää lähinnä vain huolehti taidekokoelmasta, eikä suuria lisäyksiä tehty. Hieman ennen kuolemaansa 1921 Fanny Sinebrychoff testamenttasi kokoelman kokonaisuudessaan Suomen valtiolle. Se sisälsi kaiken kaikkiaan yli 700 nimikettä: huonekaluja, lasi- ja posliiniesineitä, hopeaa, miniatyyreja ja maalauksia.


title: Bern

text: Bern on Sveitsin pääkaupunki ja asukasluvultaan maan viidenneksi suurin kaupunki. Kaupungissa on vakinaisia asukkaita 126 000. Bern on saksankielinen kaupunki.


title: Bern

text: Bern sijaitsee Sveitsin Mittellandissa Bernin kantonissa maan läntisessä keskiosassa. Bernin ympäristö on muodostunut viime jääkauden aikana. Bernin kaksi lähintä vuorta ovat varsin matalia: Gurten kaupungin eteläpuolella Wabernissa on 858 metriä korkea ja Bantiger kaupungin koillispuolella Bolligenissa on 947 metriä korkea. Vanhakaupunki sijaitsee Aarejoen niemellä, mutta sieltä kaupunki on laajentunut joen ympärille.


title: Bern

text: Bernin perusti vuonna 1191 herttua Berchtold V. Perimätiedon mukaan herttua nimesi kaupungin ensimmäisen metsästysmatkalla tulleen eläimen mukaan, joka sattui olemaan karhu ().


title: Bern

text: Kaupungin syntyvaiheessa alueella asui 400–600 ihmistä. Väkimäärä kasvoi 1300-luvulle tultaessa 3 000:een. 1200-luvun nopean väestönkasvun seurauksena alkuperäinen linnoitus jouduttiin purkamaan ja tilalle syntyi Bernin nykyinen vanhakaupunki. Väkiluvun kasvu kuitenkin tyrehtyi muureihin, jotka sulkivat niemimaan, jolla Bern sijaitsi. Huolimatta 1300-luvun ruttoaalloista kaupunki jatkoi kasvuaan muuttovoiton ansiosta.


title: Bern

text: Puutalovaltainen Bern paloi vuonna 1405, ja vanhojen puurakennusten tilalle rakennettiin kivisiä taloja. Kaupunki valloitti Aargaun vuonna 1415 ja Vaud’n vuonna 1536. Valloitusten ansiosta Bern kasvoi suurimmaksi kaupunkivaltioksi Alppien pohjoispuolella.


title: Bern

text: Ranskalaiset valloittivat kaupungin vuonna 1798 vallankumoussotien aikana. Vuonna 1831 kaupungista tuli Bernin kantonin pääkaupunki ja vuonna 1848 Sveitsin pääkaupunki. Bernin yliopisto on perustettu vuonna 1834.


title: Bern

text: Berniä johtaa 80-paikkainen lakiasäätävä ja viisipaikkainen toimeenpaneva johtokunta. Vuonna 2005 suurimmat puolueet olivat kolme vihreää puoluetta ja sosiaalidemokraatit. Kaupungilla on pormestari, mutta virka on lähinnä edustuksellinen.


title: Bern

text: Bernissä on monia kansainvälisten järjestöjen päämajoja, kuten Maailman postiliitto. Teollisuus valmistaa painotuotteita, suklaata, koneita, sähkölaitteita, lääkkeitä ja kemian tuotteita.


title: Bern

text: Liittovaltion hallintoelinten sijainti Bernissä vaikuttaa myös kaupungin yrityselämään. Siellä on monia tietotekniikan alan ja konsultointiyrityksiä. 85 prosenttia yrityksistä on pieniä, alle kymmenen työntekijän yrityksiä.


title: Bern

text: Bernissä on kattava julkisen liikenteen verkko, johon kuuluu busseja, raitiovaunuja ja kaksi köysirataa.


title: Bern

text: Bernissä on tuhatta asukasta kohti 388 henkilöautoa, työmatka kestää keskimäärin 39 minuuttia ja 58% työmatkoista tehdään julkisella liikenteellä.


title: Bern

text: Vuonna 2016 Bernissä oli 131 554 asukasta. Väestöstä noin 15 prosenttia on maahanmuuttajia nykyisen EU:n alueelta ja 10 prosenttia EU:n ulkopuolelta.


title: Bern

text: Bernin kaupungissa on jäljellä runsaasti keskiaikaista arkkitehtuuria, ja ehkä tunnetuin nähtävyys on keskiaikainen kellotorni Zytglogge. Kaupungin vanha keskusta on kuulunut vuodesta 1983 alkaen Unescon maailmanperintökohteisiin.


title: Emma Irene Åström

text: Emma Irene Åström (27. huhtikuuta 1847 Taivassalo – 3. heinäkuuta 1934 Tammisaari) oli Suomen ensimmäinen maisterin tutkinnon suorittanut nainen (1882). Hän työskenteli myös seminaarinlehtorina.


title: Emma Irene Åström

text: Vuonna 1869 Åström suoritti Jyväskylän seminaarin tutkinnon. Seminaarin johtaja Uno Cygnaeuksesta tuli Åströmin epävirallinen holhooja, joka aluksi vastusti Åströmin jatko-opintoja. Seminaarin matematiikanopettaja Ernst Bonsdorff kuitenkin ehdotti Åströmille ylioppilastutkinnon suorittamista ja Åström valmistui ylioppilaaksi vuonna 1873. Kouluylihallituksen esimies Casimir von Kothen hankki hänelle erityisluvan tutkinnon suorittamiseksi yliopistossa. Åström valmistui filosofian kandidaatiksi ja promovoitiin maisteriksi vuonna 1882. Muun muassa Zachris Topelius ja Adelaïde Ehrnrooth kirjoittivat tapauksen kunniaksi juhlarunon. Åström oli myös Topeliuksen "Tähtien turvatit" -teoksen päähenkilön esikuva.


title: Emma Irene Åström

text: Åström työskenteli opettajana Jyväskylän yksityisessä suomalaisessa tyttökoulussa vuosina 1869–1870, Helsingin suomalaisessa tyttökoulussa 1871–1872, Helsingin kaupungin suomenkielisessä kansakoulussa 1873–1874, Helsingin saksalaisessa koulussa 1882–1886 ja Helsingin Sokeainopistossa 1880–1884. Vuosina 1874–1876 Åström oli Tammisaaren seminaarin historian, ruotsin ja suomen vt. lehtori ja varsinainen lehtori vuosina 1886–1923. Vuosina 1913–1920 hän toimi ajoittain vt. opettajana. Lisäksi hän opetti ajoittain Tammisaaren yhteiskoulussa ja Sisälähetyksen saarnaajakoulussa vuosina 1913–1927.


title: Emma Irene Åström

text: Vuonna 1922 Alfons Takolander julkaisi elämäkerran "Emma Irene Åström: Lagerns första kvinna". Vuonna 1927 Åströmistä tehtiin Helsingin yliopiston kunniatohtori ja vuonna 1932 riemumaisteri.


title: Bung

text: Bung on Kamerunissa puhuttava lähes hävinnyt kieli. Sillä oli vuonna 1997 jäljellä enää kolme puhujaa. Ei ole tiedossa, kuinka laajalla alueella bungia on puhuttu, mutta sitä käytettiin ainakin Boungin kylässä Adamawan tasangolla. Kielen sanojen perusteella bung on läheistä sukua kwanjan kielen kanssa. Se saattaa tosin johtua myös siitä, että kwanjasta on tullut johtava kieli alueella, jolla bungia vielä puhutaan. Bung on isolaattikieli.


title: Le Chevalier de Saint-Georges

text: Joseph Boulogne, le Chevalier de Saint-Georges (1745 Guadeloupe – 1799) oli ranskalainen säveltäjä ja kapellimestari.


title: Le Chevalier de Saint-Georges

text: ”Musta Mozart” -lempinimellä tunnettu Saint-Georges oli ensimmäinen tummaihoinen, joka pääsi johtamaan arvostettuja ranskalaisorkestereja. Hän soitti viulua taiturimaisesti ja muusikon ja kapellimestarin työn rinnalla hän myös sävelsi. Saint-Georgesin tuotanto käsittää seitsemän sinfoniaa sekä lukuisia viulukonserttoja, jousikvartettoja ja muita ajalle tyypillisiä sävellysmuotoja.


title: Le Chevalier de Saint-Georges

text: Boulogne oli ranskalaisen plantaasinomistajan ja entisen senegalilaisen orjan poika. Guadeloupessa syntynyt Saint-Georges asettui vanhempiensa kanssa Pariisiin vuoden 1749 tietämillä. Teini-ikäisenä Saint-Georgesista tuli kuuluisan asemestarin La Boëssièren oppilas. Hän harrasti miekkailua ja otteli ensimmäisen kerran Giuseppe Gianfaldonia vastaan syyskuussa 1766.


title: Le Chevalier de Saint-Georges

text: Saint-Georgesin musiikkiopetuksesta ei tiedetä paljoakaan. Allan Badley kirjoittaa Naxoksen julkaiseman viulukonserttolevyn oheislehtiössä Saint-Georgesin saaneen ensimmäiset soittotuntinsa Platonilta, joka hoiti perheen plantaasia. On ehdotettu, että viuluopintoja Saint-Georges sai Ranskassa Leclairilta ja sävellysopastusta Gossecilta. Badley kertoo, että yleisen oletuksen mukaan suurin osa musiikkiopinnoista tapahtui vuosien 1758 ja 1769 välillä.


title: Le Chevalier de Saint-Georges

text: Vuonna 1769 Saint-Georges esiintyi ensimmäisen kerran Gossecin Concert des Amateursin kanssa. Ensimmäinen sooloviulistin esitys tuli vuonna 1772, kun Saint-Georges esitti konserttonsa Op. 2, yhä Gossecin orkesterissa. Gossecin siirryttyä toisiin tehtäviin Saint-Georges otti Concert des Amateursin johtopaikan vuonna 1773.


title: Le Chevalier de Saint-Georges

text: Vuonna 1777 Saint-Georges julkaisi ensimmäisen oopperasävellyksensä "Ernestinen". Vuosien 1785 ja 1790 välillä Saint-Georges käytti aikaansa lähinnä yksittäisiin miekkailuotteluihin.


title: Le Chevalier de Saint-Georges

text: Saint-Georgesin kohtuullisen pieni musiikkituotanto voidaan parhaiten selittää monien aktiviteettien päällekkäisyyksillä. Miekkailu ja vuoden 1792 visiitti Ranskan kansalliskaartissa veivät oman osansa ajankäytöstä. Suurin osa musikaalisista töistä ilmestyivät 1772–1779. Saint-Georges kirjoitti viulukonserttonsa omaan käyttöönsä.


title: Paltamon viestintälukio

text: Paltamon viestintälukio on Kainuun maakunta -kuntayhtymän ylläpitämä, normaalia lukio-opetusta antava yksikkö, joka sijaitsee Paltamon Kirkonkylällä.


title: Paltamon viestintälukio

text: Paltamon viestintälukio on yhtenä toimipisteenä filiaalimalliksi kutsutussa tulosyksikössä, johon kuuluvat Paltamon viestintälukion lisäksi Hyrynsalmen lukio, Puolangan lukio, Suomussalmen lukio ja Vuolijoen lukio. Verkoston päällikkönä on Suomussalmen lukion rehtori Matti Tuura, mutta Paltamon yksikön johdossa toimii Arto Koivukangas.


title: Paltamon viestintälukio

text: Nimestään huolimatta lukiolla ei ole erityistehtävänä viestinnän opettamista. Oppilaille on kuitenkin pakollista käydä yksi viestinnän kurssi.


title: Paltamon viestintälukio

text: Lukio toimii luokattomasti, kuten kaikki muutkin Suomen lukiot lukuun ottamatta steinerkouluja. Opiskelijat ovat omilla vuosikursseillaan, jotka jaetaan ohjausryhmiin, joilla on oma ryhmänohjaajansa.


title: Alttari

text: Alttari on pöytä tai koroke, jota käytetään uskonnollisissa seremonioissa. Yleensä alttari on keskeisessä asemassa ja sitä pidetään pyhänä.


title: Alttari

text: Alttari liittyy Vanhassa testamentissa Mooseksen lain määräämään polttouhrikäytäntöön.


title: Alttari

text: Kristinuskossa alttari on ollut alun perin pöytä, jonka ympärille seurakunta on kokoontunut nauttimaan ehtoollista. Monissa Suomen kirkoissa alttari on monta kertaa käsitetty haudan merkityksessä ja asetettu seinää vasten, joka on täten symboloinut Kristuksen kuolemaa ja ylösnousemusta, joka on tärkeä osa ehtoollisen muistamista. Evankelis-luterilaisessa kirkossa alttarilla on/tulisi olla eläviä luonnonkukkia (pl. mustan liturgisen värin aikana).


title: Alttari

text: Katoliset voivat pitää alttarissa myös pyhäinjäännöksiä, Ortodoksisessa kirkossa alttari on sijoitettu kirkossa ikonostaasin taakse erilliseen alttarihuoneeseen ja alttariin on myös usein sijoitettu reliikki eli pyhäinjäännös. Pienemmissä rukoushuoneissa alttari on huoneen itäpäädyssä.


title: Alttari

text: Hindut sijoittavat alttarille pyhiä esineitä ja/tai uhrilahjoja.


title: Alttari

text: Buddhalaisella alttarilla on aina Buddhan kuva ja yleensä joitakin uhrilahjoja, kuten kukka, kupillinen vettä, palava kynttilä tai suitsuke.


title: Alttari

text: Saamelaiset alttarit ovat erityisessä paikassa maastossa olevia isoja kiviä, joilla on tasainen, laakea yläpinta. Alttari on myös saatettu koota useammasta kivestä siten, että laakea, laattamainen kivi on laitettu ylimmäksi muiden kivien varaan. Alttareihin on jätetty uhreja. Myös suomalaisilla ja muinaisilla skandinaavisten kielten puhujilla uskotaan olleen tällaisia alttareita.


title: Alttari

text: Alttari voi sijaita myös kodin nurkassa, seinän vieressä tai esimerkiksi kirjahyllyssä. Nurkassa olevaa kotialttaria kutsutaan myös pyhänurkaksi.


title: Alttari

text: Ortodokseilla kotialttariin kuuluu ikoni, luterilaisilla risti.


title: Bintan

text: Bintan on saari Indonesiassa. Se on Riau-saarten suurin saari. Bintan sijaitsee Singaporesta noin 48 kilometriä kaakkoon. Se on melko lähellä myös Batamin saarta. Bintan on merkittävä matkailukohde. Saaren tärkein kaupunki on Tanjung Pinang.


title: Liturgiset värit

text: Liturgiset värit ovat kristillisissä kirkoissa käytettyjä symbolisia värejä, jotka korostavat kirkkovuoden eri aikojen merkitystä. Jumalanpalveluksessa tekstiilit eli paramentit (alttariliinat, saarnaliinat) ja papin stola ja/tai messukasukka ovat kirkkovuoden liturgisen värin mukaisia. Liturgiset värit ovat tärkein paramentteja korostava tekijä.


title: Liturgiset värit

text: Liturgisia värejä käytetään muun muassa katolisessa, ortodoksisessa ja evankelis-luterilaisessa kirkossa. Eri kirkkokunnissa niiden käyttö ja merkitys kuitenkin jonkin verran poikkeaa toisistaan.


title: Liturgiset värit

text: Suomen evankelisluterilaisessa kirkossa liturgisia värejä on kaikkiaan viisi: musta, valkoinen, vihreä, punainen ja violetti. Ortodoksisessa kirkossa liturgiseksi kutsuttuja värejä on periaatteessa seitsemän. Käytännössä voidaan käyttää useampaakin väriä. Ortodoksisessa kirkossa värien käyttö vaihtelee merkittävästi etenkin kulttuurista toiseen eikä värien käytöstä ei ole kiinteää sääntöä. Esimerksi Kreikassa värien käyttöön vaikuttaa se, että papisto hankkii itse jumalanpalveluspukunsa. Suomen ortodoksisessa kirkossa käytetään tavallisesti värejä venäläisen perinteen mukaisesti.


title: Liturgiset värit

text: Musta on murheen, surun, katoavaisuuden ja kuoleman väri. Ainoat kirkkovuoden päivät, jolloin sitä käytetään, ovat pitkäperjantai ja sitä seuraava lauantai (hiljainen lauantai, lankalauantai). Mustaa voidaan käyttää myös hautajaisissa. Katolinen kirkko käyttää mustaa sielunmessuissa. Venäjän ja Suomen ortodoksisessa perinteessä musta on suuren viikon väri.


title: Liturgiset värit

text: Nykyään hautajaisissa käytetään yleisesti kirkkovuoden ajan mukaista väriä tai valkoista. Ortodoksisessa hautajaispalveluksessa käytetään pääsääntöisesti valkoista väriä. Lasten hautajaisissa valkoinen on lähes aina käytetty liturginen väri.


title: Liturgiset värit

text: Valkoinen on ilon, kiitoksen, puhtauden ja autuuden väri. Se on myös Jumalan, Kristuksen, taivaan enkelien ja pyhien symboli. Sitä käytetään kirkkovuoden suurissa juhlissa: jouluna ja pääsiäisenä. Valkoista käytetään myös joulunaikana tapaninpäivää lukuun ottamatta aina loppiaiseen asti sekä pääsiäisaikana aina helluntaiaattoon asti. Nykyään myös 1. adventtisunnuntai on valkoinen juhla, koska se mielletään ensi sijassa ilon juhlaksi. Adventtiajan väri violetti otetaan käyttöön 1. adventtisunnuntain iltana.


title: Liturgiset värit

text: Lisäksi kirkkovuodessa on koko joukko sunnuntaita, joiden liturginen väri on valkoinen. Tällaisia ovat loppiaisen jälkeinen sunnuntai, jonka aiheena on Kristuksen kaste, kynttilänpäivä ja marianpäivä, jotka sisällöllisesti mielletään Kristus-juhliksi, sekä juhannus, Jeesuksen edelläkävijän Johannes Kastajan juhla, joka tuli todistamaan valkeudesta. Samoin valkoinen väri on käytössä kolminaisuudenpäivänä ja kirkastussunnuntaina. Myös luterilaisen kirkkovuoden ainoa enkelijuhla mikkelinpäivä on valkoinen sunnuntai. Myös näitä sunnuntaita seuraavan viikon liturginen väri on valkoinen.


title: Liturgiset värit

text:
Valkoista väriä voidaan käyttää myös kirkollisissa toimituksissa eli kasteen, avioliittoon vihkimisen ja hautauksen yhteydessä. Venäläisessä ja Suomeen omaksutussa ortodoksisessa perinteessä on tapana käyttää valkoista myös pääsiäisyönä ja pääsiäiskaudella, helatorstaina, helluntaina, Kristuksen suurissa juhlissa yhtenä päävärinä (hopean, keltaisen ja/tai kullan ohella) sekä enkelien päivinä.
Valkoisen rinnalla voidaan käyttää myös kullan ja hopean värejä. Katolisessa kirkossa valkoista käytetään edellisten lisäksi Neitsyt Marian juhlina, enkelipyhinä sekä muiden pyhimysten kuin marttyyrien muistopäivinä.


title: Liturgiset värit

text: Vihreä on toivon väri, iankaikkisen elämän väri ja kasvun väri. Se on kuitenkin myös kasvun, elämän ja arjen väri. Sitä käytetään kaikkina niinä kirkkovuoden aikoina, joita varten ei ole määrätty muuta liturgista väriä. Katolisessa kirkossa ei vihreällä värillä ole erikoista merkitystä, mutta siinä nähdään toivon väri. Se on käytössä sekä katolisessa että luterilaisessa kirkoissa muun muassa loppiaisen ja helluntain jälkeisinä aikoina. Suomen ortodoksisessa kirkossa vihreää käytetään tavallisten sunnuntaipäivien ja pyhittäjien päivien liturgisena värinä.


title: Liturgiset värit

text: Punainen on tulen, veren ja tunnustuksen (ks. marttyyri) väri. Se on myös Pyhän Hengen ja Kristuksen tunnustamisen väri. Katolinen kirkko käyttää punaista väriä Kristuksen kärsimysjuhlissa ja helluntaina, mutta myös apostolien ja useiden marttyyrien muistopyhinä. Luterilaisessa kirkossa sitä käytetään katolisen perinteen mukaisesti helluntaina ja pyhäinpäivänä. Punainen väri on käytössä myös apostolien muistopäivänä – evankelista Johannesta lukuun ottamatta kaikkien apostolien kerrotaan kärsineen marttyyrikuoleman – sekä Pyhän Henrikin muistopäivänä. Myös tapaninpäivän liturginen väri on punainen.


title: Liturgiset värit

text: Suomen ortodoksisessa kirkossa punaista käytetään 2. pääsiäispäivänä, Pyhän Hengen päivänä, martyyrien päivinä ja apostolien päivinä. Tummanpunaista käytetään suuren torstain liturgiassa (vaihtoehtona violetti), palmusunnuntaina ja ristin päivinä.


title: Liturgiset värit

text: Violetti on katumuksen ja syntien tunnustamisen väri. Sitä käytetään pääsiäistä edeltävänä paastonaikana sekä joulun edellä adventtiaikana 2. adventtisunnuntaista lähtien. Myös muiden paastojen ja paastopäivien aikaan ortodoksisessa kirkossa käytetään violettia. Suuren torstain liturgiassa voidaan käyttää violettia tummanpunaisen sijaan. Violetin sijasta voidaan käyttää sinistä väriä, joka symboloi myös Neitsyt Mariaa. Katolisessa ja ortodoksisessa kirkossa sininen tai taivaansininen on Marian väri.


title: Liturgiset värit

text: Kulta on katolisessa kirkossa juhlan merkki, kultakangas voi erityistapauksissa korvata valkean värin, mutta toisaalta myös vihreää ja punaistakin väriä. Suomen ortodoksisessa kirkossa kulta liittyy yhtenä värinä erityisesti Kristuksen suuriin juhliin.


title: Hepburn

text: Hepburn voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Sotilaan virsikirja

text: Sotilaan virsikirja on Suomen puolustusvoimien Pääesikunnan kokoama virsiaineisto.


title: Sotilaan virsikirja

text: Ensimmäinen suomalaisille sotilaille tarkoitettu Sotilaan virsikirja julkaistiin jo 1898.


title: Sotilaan virsikirja

text: Sotilaan virsikirja tarkistetaan noin 10 vuoden välein ja sitä päivitetään vastaamaan sen hetkistä tarvetta. Se on tarkoitettu etenkin luterilaisille sotilaille. Ortodoksisilla sotilailla on oma kirjansa. Nykyinen Sotilaan virsikirja on julkistettu 5. huhtikuuta 2002. Kirjassa on 65 virsikirjasta poimittua virttä, sekä lukuisia Raamatun kohtia sekä rukouksia. Siinä on myös joitain jumalanpalvelusten kaavoja ja sotilasyhteisön hartauksien järjestyksiä. Laulujen joukossa ovat lisäksi Maamme-laulu sekä Vala-laulu. Sotilaskotiyhdistykset vastaavat sotilaan virsikirjan kustannuksista ja huolehtivat niiden jakamisen.


title: Puolustusvoimain pääesikunta

text: Pääesikunta (lyhenne PE) on Puolustusvoimien komentajan johtoesikunta. Se on strategis-operatiivisen tason esikunta, jonka ydintehtävänä on toimia johtoesikuntana koko Puolustusvoimia koskevissa asioissa ja erityisesti puolustushaarojen yhdistetyn käytön suunnittelussa ja johtamisessa. Pääesikunta on keskushallintoviranomainen. Sen toimitilat sijaitsevat Helsingissä Kaartin kasarmin korttelissa Kasarmitorin vieressä.


title: Puolustusvoimain pääesikunta

text: Nykyinen johtamis- ja hallintojärjestelmä otettiin käyttöön 1. tammikuuta 2008. Uudistuksen jälkeen puolustusvoimain komentajan suoranaisessa johdossa on kolme itsenäistä puolustushaaraesikuntaa: Maavoimien esikunta Mikkelissä, Merivoimien esikunta Turussa ja Ilmavoimien esikunta Tikkakoskella. Lisäksi alaisuuteen kuuluu Maanpuolustuskorkeakoulu.


title: Puolustusvoimain pääesikunta

text: Pääesikuntaa johtaa pääesikunnan päällikkö, jonka alaisuuteen kuuluvat Puolustusvoimien strategiapäällikkö, Puolustusvoimien sotatalouspäällikkö, Puolustusvoimien operaatiopäällikkö ja Puolustusvoimien henkilöstöpäällikkö. Pääesikunnan päällikkönä on toiminut 1. kesäkuuta 2017 lähtien kenraaliluutnantti Timo Kivinen. Esikunnan henkilöstökokoonpanoon kuuluu noin 400 henkilöä.


title: Puolustusvoimain pääesikunta

text: Pääesikunta jakautuu 15 osastoon, jotka ovat:


title: Puolustusvoimain pääesikunta

text: Pääesikunnan päällikön (kenraaliluutnantti Timo Kivinen) alaisuudessa olevat


title: Puolustusvoimain pääesikunta

text: Puolustusvoimien henkilöstöpäällikön (kontra-amiraali Timo Junttila ) johdossa olevat


title: Puolustusvoimain pääesikunta

text: Puolustusvoimien operaatiopäällikön (kenraaliluutnantti Eero Pyötsiä) johdossa olevat


title: Puolustusvoimain pääesikunta

text: Puolustusvoimien strategiapäällikön (kenraaliluutnantti Kim Jäämeri) johdossa olevat


title: Puolustusvoimain pääesikunta

text: Puolustusvoimien sotatalouspäällikön (kenraaliluutnantti Kyösti Halonen) johdossa olevat


title: Puolustusvoimain pääesikunta

text: Pääesikunnan rakennetta uudistettiin myös 1. tammikuuta 2007 alkaen. Keskeinen osa uudistusta olivat Pääesikunnassa olleen alaesikuntarakenteen poistaminen, osastojen määrän puolittaminen, Maavoimaesikunnan lakkauttaminen osana Pääesikuntaa sekä Maavoimien esikunnan perustaminen Mikkeliin 1. tammikuuta 2008 alkaen. Pääesikunnasta vuoden 2007 alussa poistetut alaesikunnat ovat Henkilöstöesikunta (HlöstöE), Operaatioesikunta (OperE), Huoltoesikunta (HE) sekä Maavoimaesikunta (MaavE, muista alaesikunnista poiketen vuoden 2008 alussa).


title: Puolustusvoimain pääesikunta

text: Pääesikunnan alaisia laitoksia 1. tammikuuta 2015 alkaen ovat: Pääesikunnan juuret ulottuvat itsenäisen Suomen puolustusvoimien perustamiseen eli vuoteen 1918. Suomen sisällissodassa tasavallan joukkojen ylipäällikön, kenraali Gustaf Mannerheimin johtoesikuntana oli Päämaja, joka toimi Vaasassa. Sodan jälkeen nimitykseksi tuli Esikunta ja myöhemmin Yleisesikunta sijoituspaikkanaan Helsinki. Lokakuun 1939 liikekannallepanossa Yleisesikunnasta muodostettiin 18. lokakuuta 1939 Päämaja Mikkeliin. Talvisodan jälkeen Päämaja jatkoi toimintaansa vielä muutamia kuukausia, kunnes se 16. syyskuuta 1940 muutettiin Puolustusvoimain pääesikunnaksi, joka oli Puolustusvoimien ylin johtoesikunta niin sanotun välirauhan aikana vuosina 1940–1941. Sijoituspaikkana oli edelleen suurimmalta osalta Mikkeli. Seuraava merkittävä muutos oli Päämajan perustaminen uudelleen 18. kesäkuuta 1941 uuden sodan alkaessa näyttää väistämättömältä. Päämaja toimi 4. joulukuuta 1944 saakka, jolloin tuli voimaan puolustusvoimien rauhanajan kokoonpano Moskovan välirauhansopimuksen (19. syyskuuta 1944) mukaisesti. Ylimmän johdon osalta siirtyminen rauhanaikaiseen kokoonpanoon tarkoitti sodanaikaisen Päämajan muuttumista jälleen Puolustusvoimain pääesikunnaksi (Pv.PE), mutta toimipaikka oli vielä pääosin Mikkeli heinäkuulle 1945 saakka, jolloin loputkin Pv.PE:n osat siirrettiin Helsinkiin. Nimi lyhennettiin nykyiseen Pääesikunta-muotoon Puolustusvoimien organisaatiouudistuksen yhteydessä joulukuussa 1952.


title: Kirkollinen työ Suomen puolustusvoimissa

text: Kirkolliseksi työksi Suomen puolustusvoimissa kutsutaan evankelis-luterilaisen ja ortodoksisen kirkon toimintaa puolustusvoimissa. Se sisältää toimintakyvyn oppitunteja varusmiehille, hartauksia, sakramenttien toimittamista ja keskustelutuen eli sielunhoidon tarjoamista. Tukea saavat kaikki sotilasyhteisön jäsenet, niin työntekijät kuin varusmiehet.


text: Puolustusvoimien virassa olevat sotilaspapit ovat evankelis-luterilaisen kirkon vihittyjä pappeja. Ortodoksisen kirkon kirkollista työtä hoitavat ortodoksisen kirkon papit osa-aikaisesti. Lähinnä ulkomaisissa (YK) tehtävissä on sotilasdiakoneja. He ovat joko kirkollisen koulutuksen saaneita nuorisotyönohjaajia, diakoneja tai vastaavia.


text: Nykyisin sotilasdiakoneja palvelee sotilaspappien lyhytaikaisina sijaisina, reservin kertausharjoituksissa sekä rauhanturvaamistehtävissä. Puolustusvoimissa toimii kenttäpiispan lisäksi 24 päätoimista ja lisäksi palkkiotoimisia sotilaspappeja, jotka ovat luterilaisia ja ortodoksisia pappeja. Lisäksi kansainvälisissä tehtävissä toimii sotilaspappeja.


text: Sotilaspastori rinnastuu palvelusarvona kapteenin sotilasarvoon, kenttärovastin everstiluutnanttiin ja kenttäpiispa prikaatikenraaliin. Sotilaspappien ja kenttäpiispan arvot ovat palvelusarvoja, minkä lisäksi kirkollisen työntekijöillä on oma henkilökohtainen reservin sotilasarvonsa.


text: Sotilasdiakoneja toimii sotilaspappien lyhytaikaisina sijaisina, reservin tehtävissä sekä kriisinhallintajoukoissa.


text: Varusmiehet voivat palvella kirkollisella alalla eri tehtävissä. Teologian ylioppilaat, kandidaatit, maisterit, lisensiaatit ja tohtorit palvelevat varusmiespappeina. Nuorisotyönohjaajat, diakonit, diakonissat tms. sekä näihin tehtäviin opiskelevat palvelevat varusmiesdiakoneina. Varusmiespappi (ja -diakoni) ei ole sotilasarvo, vaan tehtävänimike. Varusmiehen sotilasarvo määräytyy aina koulutuksen (AUK, RUK) sekä ylennysten perusteella.


text: Pappeja on ollut suomalaisten sotilaiden mukana 1500-luvulta lähtien. Kuningas Kustaa Vaasa antoi 30.4.1535 meriartikloissaan määräyksen merivoimissa tehtävästä kirkollisesta työstä. Vastaava käsky annettiin maajoukkoja varten kymmenen vuotta myöhemmin. Sotaväen sielunhoidon perinteet katkesivat, kun vuonna 1905 lakkautettiin viimeinen suomalainen joukko-osasto. Suomen sisällissodassa vuonna 1918 toimi seurakuntapappeja vapaaehtoisina sielunhoitajina. Puolustusvoimien kirkollisen työn katsotaan nykymuotoisena alkaneen 31.3.1918, jolloin asessori Hjalmar Svanberg esitteli kenraali Mannerheimille armeijan kirkollisen työn suunnitelman.


text: Sotilaspappeja oli aluksi noin 20. Ortodoksista kirkollista työtä varten perustettiin vuonna 1922 kiertävän matkasaarnaajan toimi. Sotilaspapeilla oli 1920-luvulla laaja kansansivistäjän tehtävä, johon kuului julistuksen, opetuksen, sielunhoidon sekä kirjasto- ja sotilaskotityön lisäksi myös lukemisen ja kirjoittamisen opettamista.


text: Talvisodan (1939–1940) sotilaspapisto oli luotava miltei tyhjästä. Luterilaisia sotilaspappeja toimi talvisodassa yli 300 ja ortodoksisia kahdeksan. Useita kymmeniä pappeja toimi sotilastehtävissä. Talvisota lisäsi sotilaspapiston arvostusta. Presidentti Risto Ryti antoi sotarovasti Johannes Björklundille kenttäpiispan arvonimen 11.7.1941. Jatkosodassa (1941–1944) sotilaspappeja oli enimmillään samanaikaisesti yli 500 ja kaikkiaan sodissa lähes 900.


text: Papit liikkuivat sotilaiden parissa, pitivät hartauksia, jumalanpalveluksia ja ehtoollistilaisuuksia sekä rohkaisivat haavoittuneita. Asemasotavaiheessa rintamajoukoissa pidettiin myös seuroja, oppitunteja ja rippikouluja sekä toimitettiin avioliittoon vihkimisiä. Sotien aikana syntyi myös merkittävää diakoniatoimintaa. Sotilaspappien vastuulle uskottu kaatuneiden huolto vaati paljon voimia, sillä sotien aikana toimitettiin kotiseudulle noin 52000 kaatunutta.


text: 1950-luvulta lähtien on koulutettu kirkollisen alan varusmiehiä sotilaspappien apulaisiksi ja reservin pappeja kertausharjoituksissa. Rauhan tultua upseerien ja aliupseerien hengellinen toiminta antoi merkittävän tuen sotilaspapistolle. Erityisen suosituiksi tulivat hengelliset päivät.


text: Ensimmäisenä sotilasdiakonina palveli kersantin palvelusarvossa Jarmo Kekki, Siinailla YKSV 10/11:ssa keväästä 1978 marraskuuhun 1978. Häntä seurasi alikersantin palvelusarvossa Jaakko Juhani Ahvenainen, YKSV 11/12 (1.11.1978–9.5.1979). Ahvenaisen aikana kenttärovasti Kari Vappulan esityksestä saatiin sotilasdiakonin arvomerkki (papin risti ilman lehviä). Kolmantena sotilasdiakonina toimi Juha Turunen YKSV 12:ssa 10.5.1979 alkaen sotilaan palvelusarvossa edellisen sotilasdiakonin perehdyttämänä osin Siinailla, mutta pääosin Golanilla. Neljännen sotilasdiakonin palvelusarvo vakiinnutettiin ylikersantiksi useiksi vuosiksi eteenpäin.


text: Sotilasdiakoneiden tehtävänkuvaa ei ollut määritelty. Ensimmäiset sotilasdiakonit joutuivat luomaan sen "tyhjästä" kertoen kuukausittaisissa raporteissaan ja toimikautensa loppuraportissa eri tehtävänkuvista ja -kehitysmalleista silloiseen PE:n kirkollisasiaintoimistoon.


text: Nykyisin sotilasdiakoni palvelee omassa sotilasarvossaan ja kantaa tehtävänsä tunnuksena kirkollisen työn koulutusmerkkiä. Heinäkuun alussa 2009 voimaan tullut Yleinen palvelusohjesääntö poisti käytöstä erillisen sotilasdiakonin palvelusarvon.


text: Ensimmäinen suomalainen rauhanturvajoukko lähti Siinaille vuonna 1956, ja seuraavana vuonna lähti ensimmäinen rauhanturvaajapappi: rintama- ja siirtolaispappina toiminut Toivo Kuusiola saapui toimialueelle 11.6.1957. Sotilaspappeja on ollut rauhanturvajoukoissa mukana toista sataa ja sotilasdiakoneja useita kymmeniä.


text: Sotilasdiakonit tukevat sotilaspapiston työtä omalla ammatillisella osaamisellaan ja toimivat tarvittaessa sotilaspapin sijaisena oman toimivaltansa rajoissa.


text: Yhteydet kansankirkkojen ja puolustusvoimien välillä ovat säännöllisiä. Ensimmäinen puolustusvoimien kirkko, Merikappeli Upinniemessä, vihittiin käyttöön vuonna 1965. Savon sotilaskappeli Mikkelissä valmistui 1978. Riihimäen varuskunnan alueella on Riihimäen seurakunnan kirkko.


text: Kirkollinen työ tukee hengellisesti ja henkisesti kaikkia puolustusvoimissa ja rajavartiolaitoksessa palvelevia uskontokunnasta ja vakaumuksesta riippumatta. Lähimmäistä pyritään auttamaan elämän ongelmien ratkaisemisessa kuuntelemalla, keskustelemalla ja tuomalla evankeliumin sanoma ja kristillisen etiikan näkökulma hänen elämäntilanteeseensa. Tehtävänä on pitää esillä Jumalan sanaa ja sakramentteja sekä tarjota juhlan, hiljentymisen ja pyhyyden kokemuksia.


text: Kristillinen papisto on sotilaidensa mukana lähes kaikissa kristillisen kulttuuripiirin armeijoissa. Sotilaspapiston asema on järjestynyt maasta riippuen armeijan hierarkiaan eri tavoin. Useissa maissa työ on myös uskonnoista riippumatonta. Yhdysvaltain asevoimissa toimii kristillisten pappien lisäksi hengellisiä ohjaajia kaikista suurista maailmanuskonnoista.


text: Kirkollinen työ koostuu rauhan aikana julistuksesta, opetuksesta ja sielunhoidosta. Sotilaspapiston tehtävät rauhan aikana määrittelee Kirkollisen työn ohjesääntö (KirkO).


text: Jumalanpalvelukset ja muu hartauselämä ovat kirkollisen työn keskeinen osa. Jumalanpalveluksia järjestetään erityisesti kirkkovuoden juhla-aikoihin, sotilasvalaan sekä itsenäisyyspäivään ja joukko-osaston vuosipäivään liittyen. Iltahartauksia pidetään keskimäärin kerran viikossa. Hartaudet pitää yleensä sotilaspappi, varusmiespappi tai -diakoni. Jumalanpalvelusten, erityisesti ehtoollisjumalanpalvelusten ja ehtoollisella kävijöiden määrä on lisääntynyt viime vuosina. Varusmiesten hartauksia ja jumalanpalveluksia pidetään entistä enemmän maasto-olosuhteissa.


text: Jokaiselle varusmiehelle jaetaan Sotilaan virsikirja, jonka lahjoittaa perinteisesti paikallinen sotilaskotiyhdistys.


text: Kirkollisessa opetuksessa annetaan aineksia kristilliseen uskoon ja etiikkaan liittyville pohdinnoille. Kirkollisilla oppitunneilla käsitellään kristillisen uskon ja etiikan perustalta ihmisenä kasvamista, perheessä, joukossa ja yhteiskunnassa elämistä sekä johtamista. Varusmiesten oppitunnit ja mahdollisuus varusmiesrippikoulun käymiseen ovat opetuksen näkyvin puoli.


text: Tärkeänä osa-alueena kirkollisessa työssä on sielunhoito. Sielunhoidollisia keskusteluja käydään vuosittain useita tuhansia.


text: Oleellinen osa työtä ovat myös kasteet, avioliittoon vihkimiset ja hautaan siunaamiset sekä muut kirkolliset toimitukset. Puolustusvoimien henkilökunta ja varusmiehet kääntyvät mielellään tutun sotilaspapin puoleen. Puolustusvoiminen henkilöstölle järjestetään vuosittain kolmet hengelliset päivät. Pienryhmätoimintaa ovat erilaiset Raamattu-, rukous- ja keskustelupiirit. Kirkollinen työ pyrkii toimimaan yhteistyössä puolustusvoimien, kirkkojen ja muun yhteiskunnan kanssa. Tärkeitä yhteistyökumppaneita ovat Sotilaskotiyhdistykset.


text: Kirkollinen tuo kristillisen etiikan näkökulman puolustusvoimien toimintaan ja varusmieskoulutukseen. Henkilöstön tukemisessa sotilaspapit tekevät yhteistyötä henkilöstötukeen liittyvien muiden toimialojen kanssa ja osallistuvat joukkonsa TYHY-toimintaan.


text: Sotilaspapiston tehtävistä poikkeusoloissa määrittelee Kirkollisen työn opas 2 (KirkOpas 2). Kirkollinen työ poikkeusoloissa merkitsee kirkon läsnäoloa ja toimintaa ihmisten hädän keskellä. Kirkolliseen työhön kuuluu kiinteä vuorovaikutus papin ja hänen seurakuntansa välillä. Kirkollisen työn ydintehtäviä ovat sielunhoito, julistus, opetus ja diakonia sekä tukitehtäviä koulutus, tiedotus, yhteistoiminta ja materiaalitoiminnot. Edellä mainittuja kirkollisen työn muotoja sisältyy myös kaatuneiden huoltoon.


text: Kaatuneiden huollon järjestelyistä määrittelee Kaatuneiden huollon opas (KaathOpas). Kaatuneiden huollon päämääränä on kunnian osoittaminen ja viimeisen palveluksen suorittaminen kaatuneille. Tarkoituksena on omaisten auttaminen heidän surussaan. Kaatuneiden huollolla on joukkojen henkistä kestokykyä ylläpitävä vaikutus. Kaatuneiden huollon lähtökohtana on, että kaatuneet evakuoidaan ja haudataan kotiseudulle. Mikäli se ei ole taistelutilanteen vuoksi mahdollista, kaatuneet haudataan kenttähautaan tai sotilashautausmaahan.


text:
Puolustusvoimissa on kenttäpiispan virka ja sotilaspapin virkoja. Sotilaspapit toimivat kenttärovastin tai sotilaspastorin tehtävissä. Sotilaspapit ovat luterilaisen tai ortodoksisen kirkon pappeja, joiden työn perustana on heidän kirkkonsa tunnustus.
Kriisinhallintajoukoissa sekä sodan ajan joukoissa toimii sotilaspappeja ja sotilasdiakoneja.


text:
Reservin sotilaspapit ja sotilasdiakonit tekevät kirkollista työtä kertausharjoituksissa, vapaaehtoisissa harjoituksissa sekä reserviläis- ja veteraanijärjestöissä. Kirkollista työtä tekevät myös kirkollisen alan varusmiehet ja teologiharjoittelijat.
Sotilaspapit ovat vihittyjä kirkon pappeja ja puolustusvoimien virkamiehiä, jotka kuuluvat puolustusvoimien organisaatiossa sotilashenkilökuntaan omana ryhmänään.


text: Sotilaspappi on pappisviran toimittamisessa kenttäpiispan alainen. Pappisvirkaan kuuluvissa asioissa ortodoksiset sotilaspapit hoitavat virkaansa oman hiippakuntansa piispan johdossa. Sotilaspappi on muissa kuin julistuksen, opetuksen ja sielunhoidon asioissa komentajansa alainen.


text: Kirkollisen työn asemasta säädetään lainsäädännöllä. Laki puolustusvoimista (551/2007), Kirkkolaki (1054/1993), Valtioneuvoston asetus puolustusvoimista (1319/2007) ja Tasavallan presidentin asetus sotilas- ja palvelusarvoista sekä puolustusvoimien tunnuskuvasta (1490/2007) turvaavat työn aseman.


text: Pappisviran toimittamisessa sotilaspappi on kenttäpiispan alainen. Kenttäpiispa johtaa ja valvoo puolustusvoimien hengellistä työtä. Kenttäpiispa kuuluu arkkihiippakuntaan ja muu sotilaspappi siihen hiippakuntaan, jonka alueella hänen varsinainen virkapaikkansa on. (Kirkkolaki 1993/1054)


text: Kenttäpiispalla on kirkon hallinnossa merkittävä asema. Hän on edustajana kirkolliskokouksessa, piispankokouksessa sekä tuomiokapitulin jäsenenä, mikäli käsiteltävä asia koskee sotilaspappia. (Kirkkolaki 1993/1054) Kenttäpiispalla tulee olla ylempi pastoraalitutkinto, kenttärovastin tehtävään määrättävällä sotilaspapilla kelpoisuus evankelis-luterilaisen kirkon kirkkoherran virkaan ja muulla sotilaspapilla kelpoisuus evankelis-luterilaisen kirkon tai ortodoksisen kirkkokunnan papin virkaan.


text: Sotilaspapit nimittää virkaan puolustusvoimain komentaja. Kenttäpiispan nimittää virkaan Tasavallan presidentti yhdessä valtioneuvoston kanssa. Kirkkolaki (1054/1993), Valtioneuvoston asetus puolustusvoimista (1319/2007) ja Laki puolustusvoimista (551/2007) määrittelevät nimityskäytännön ja sotilaspapiston aseman osana kirkon hallintoa.


text: Kenttäpiispan palvelusarvo rinnastetaan prikaatikenraaliin, kenttärovastin everstiluutnanttiin ja sotilaspastorin kapteeniin. Sotilaspapit käyttävät palveluksessa sotilaspukua palvelusarvomerkein, sotilasdiakonit omaa sotilasarvoaan ja hihassaan kirkollisen alan koulutusmerkkiä. Jumalanpalveluksissa ja kirkollisissa toimituksissa noudatetaan soveltuvin osin oman kirkon antamia pukeutumisohjeita. Geneven sopimuksen mukaan sotilaspapit kuuluvat sodan aikana lääkintähenkilöstön tapaan humanitääriseen henkilökuntaan. Ks. Sotilasarvot Suomen puolustusvoimissa.


title: Vapautuksen teologia

text: Vapautuksen teologia on 1960-luvulla syntynyt marxilais-vaikutteinen kristillinen, erityisesti katolisen kirkon teologian suuntaus.


title: Vapautuksen teologia

text: Yleisimmin vapautuksen teologialla tarkoitetaan liikkeen latinalaisamerikkalaista muotoa, käsitteeseen kuuluu kuitenkin muitakin suuntauksia, kuten esimerkiksi:Tärkeän vapautuksen teologian edustajan Gustavo Gutiérrezin mukaan teologian tehtävänä on vapauttaa sorretut siten, että Jumala johdattaa vapautukseen. Tämä vaatii voimakeinojen, usein myös väkivallan käyttöä. Katolinen teologi Frei Betto sanookin: "Meidän on mahdotonta elää uskomme mukaisesti pysymällä erossa politiikasta."


title: Vapautuksen teologia

text: Ruohonjuuritasolla alkunsa saanut vapautuksen teologia sai 1960-luvulla virallisen muodon, kun paavi Johannes XXIII vaati köyhien ja sorrettujen asettamista etusijalle. Myöhemmin katolinen kirkko on kuitenkin suhtautunut liikkeeseen varauksellisesti ja paavi Johannes Paavali II tuomitsi sen marxilaisena.


title: Ristin teologia

text: Ristin teologia on kristinuskon sisäinen ajatussuuntaus, jonka mukaan Jumala kätkeytyy vaivaan ja kärsimykseen, erityisesti Jeesuksen ristinkuolemaan. Pääajatuksena on, että Jumala ei vaikuta ensisijaisesti korkeana Kuninkaana, vaan kärsimykseen kätkeytyvänä mukanakulkijana. Näkemys oli erityisesti Martti Lutherin painottama ja sitä kautta sen vaikutus luterilaisuudessa on suuri.


title: Ristin teologia

text: Ristin teologia tuomitsee ihmisen omat yritykset päästä Jumalan luo. Aloite on aina Jumalalla, joka laskeutuu luoksemme pimeyteen ja kärsimykseen. Tämän ajattelun mukaan juuri ihmisen syvimmässä tuskassa Jumala kohtaa ihmisen erityisellä tavalla.


title: Ristin teologia

text: Kyseisen opin mukaan jopa sairaudet, vararikot, onnettomuudet ja tappiot saattavat olla Jumalan hyvä tahto sen sijaan, että Jumala rankaisisi niillä. Ristin teologitkin myöntävät, että ihmisen järki ja tunteet taistelevat tällaista ajattelua vastaan, mutta uskolla sen voi tunnustaa ja sisäistää - ainakin ajan kanssa. Samoin taas terveys ja menestys eivät välttämättä olekaan aina hyväksi meille.


title: Ristin teologia

text: Muun muassa sellaisten raamatunkohtien kuin pohjalta ristin teologia toteaa, että yhtäältä Jumala saattaa syntiseksi, heikoksi, sairaaksi, hulluksi, ei-miksikään ja toisaalta tekee vanhurskaaksi, vahvaksi, terveeksi ja viisaaksi. Edellinen on Jumalan vasemman käden työtä eli vierasta työtä. Jumalan laki Raamatussa ja elämänkohtaloissa tekee tätä meille näin työntäen sekä vetäen meitä yhä uudestaan Kristuksen hankkiman armon varaan. Jälkimmäinen on Jumalan omaa työtä eli oikean käden toimintaa. Tämä on evankeliumin virka sanan ja sakramenttien kautta.


title: Ristin teologia

text: Kunnian teologiaa voidaan jossain määrin pitää ristin teologian vastakohtana, sillä kunnian teologian pääajatus perustuu voimakkaasti juuri tälle, mitä ristin teologia kutsuu Jumalan oikean käden työksi.


title: Ristin teologia

text: Saattaessaan ihmisen hulluksi ja kadotetuksi Jumala ei lisää ihmiseen mitään uutta tai aktiivisesti vaikuta häneen pahaa, vaan saattaa jo ihmisessä olevan hulluuden ja synnin ilmeiseksi, jotta hän sitten voisi antaa oman lääkkeensä ihmisen tilanteeseen.


title: Ristin teologia

text: Ristin teologian mukaan Jumala kuolettamalla tekee eläväksi.


title: Symboli

text: Symboli ("tunnuskuva", "vertauskuva", "merkki", "tuntomerkki", "tunnusmerkki") on merkki, joka edustaa jotakin asiaa.


title: Symboli

text: Sanan symboli on sanottu olevan johdettavissa kreikan sanasta "symballein", joka merkitsee yhteen, kokoon heittämistä. Selityksen mukaan aate ja esine on symbolissa yhdistynyt kokonaisuudeksi. Monet käytössä olevat symbolit ovat peräisin kaukaisilta ajoilta ja niiden alkuperä on häipynyt esihistoriaan.


title: Symboli

text: Symboli on asia, joka edustaa jotakin toista asiaa siten, että niiden välillä on vain sopimuksenvarainen yhteys. Esimerkiksi lippu voi edustaa tiettyä valtiota.


title: Symboli

text: Sana tulee kreikan kielen sanasta "symbolon" (sopimus, tunnus; sanaosat "syn" adverbi: yhteen ja "ballein" verbi: heittää, liittää) tai sen latinankielisesta vastineesta symbolum. Mainittuja sanoja vastaa suomenkielessä lähinnä vertauskuva ja tunnusmerkki.


title: Symboli

text: Alun perin "symbolon" on merkinnyt tunnusmerkkinä käytettyä, tietyn piirin tuntemasta esineestä murrettua palasta, johon viestin tai lähetin vastaanottajalla on ollut sopiva vastinekappale.


title: Symboli

text: Erityisessä, semantiikassa eli merkitysopissa käytetyssä merkityksessä symboli on sana, aate, asia, mielikuva tai kuva, joka liittää yhteen kaksi tai useamman asian. Symboli ei tässä täsmennetyssä merkityksessä siis ole "merkki" (ennalta sovittu, tunnettu lyhennys, katso semiotiikka) tai "vertaus" (tietoinen allegoria, eli merkitysopissa tunnettu, rajallinen edustaja).


title: Symboli

text: Symboleja käytetään esineellisinä, kuvallisina ja sanallisina merkkeinä lähes kaikilla inhimillisen elämän piiriin kuuluvilla aloilla. Henkisen ja hengellisen elämän aloilla symbolien käyttö on erityisen laajaa. Vanhan testamentin julistus rakentuu monimutkaisten vertauskuvien varaan, esimerkkinä psalmi 18:3;" Herra on minun "kallioni", "linnani" ja pelastajani, minun Jumalani, "vuoreni", jonka turviin minä pakenen, minun "kilpeni", autuuteni "sarvi" ja "varustukseni"."


title: Symboli

text: Freudilaisessa syvyyspsykologiassa symbolin on ajateltu koostuvan osittain tiedostamattomasta materiaalista. Sigmund Freudin käsitys oli, että symboli edustaa aiemmin tunnettua, mutta (kielteisenä) tietoisuudesta torjuttua aineistoa joka alitajunnasta esiintyy esimerkiksi unissa, kuvitelmissa ja niin edelleen vääristyneenä ja jota voi loppujen lopulta rajallisena ja analyysin kautta tulkita, esimerkiksi viettipohjaisena merkkinä.


title: Symboli

text: C.G. Jungin näkemys, pohjautuen assosiaatiokokeisiinsa ja kompleksiteoriaansa, oli että todellinen symboli on neutraali ilmentymä tiedostamattomasta tietoisuuteen (uni, oire, mielikuva) sellaisille asioille jotka ovat tietoisuudelle uusia tai kehittämättömiä ja näin eivät vielä voineet saada selvää tunnettua määritystä. Symboli on kuin sana "mielikuva" (saksan Sinnbild), osa "mieltä" eli tietoisuutta, ja osa "kuvaa", joka "kertoo enemmän kuin tuhat sanaa". Symboli on Jungin analyyttisen psykologian mukaan paras mahdollinen ja ajankohtaisin sovitteluratkaisu tietoisuuden ja tiedostamattoman välillä, ja näin ei ulkopuolista tulkintaa periaatteessa tarvita, koska se voi rajata ja ehdyttää symbolin. Symboli on Jungin mielestä silta jota kautta tiedostamattoman kompleksin psyykkinen energia voi tulla tietoisen käyttöön kun symboli on ymmärretty/sisäistetty, mikä tapahtuu analyyttisen ja synteettisen/terapeuttisen työn tuloksena.


title: Odessa

text: Odessa (, ) on kaupunki Etelä-Ukrainassa Mustanmeren rannalla, Odessan alueella. Se on Ukrainan kolmanneksi suurin kaupunki Kiovan ja Harkovan jälkeen. Odessan väkiluvuksi arvioitiin vuoden 2012 alussa noin miljoona asukasta. Odessa on Oulun ystävyyskaupunki vuodesta 1957.


title: Odessa

text: Jo 200- ja 300-luvuilla eaa. seudulla oli antiikin Kreikan asutusta ("Odysseus"). Tataarit rakensivat 1300-luvulla alueelle kauppapaikan ja kylän, jonka nimi oli "Kadtšbei" (). Tämä mainitaan kirjallisissa lähteissä vuodelta 1415. Myöhemmin alueella oli turkkilainen linnoitus "Hadžibei" () lähellä Jeni-Dunjaa (). Tämä linnoitus jäi sodan seurauksena venäläisten haltuun vuonna 1789.


title: Odessa

text: Vuonna 1794 tsaaritar Katariina Suuri määräsi aiemman kreikkalaisasutuksen mukaan nimetyn Odessan kaupungin perustettavaksi 1793 perustetun venäläislinnoituksen yhteyteen. Uuden sota- ja kauppasataman kautta voitiin varmistaa Venäjän yhteys Mustallemerelle. Kaupunki kuului vuosina 1802–1920 Venäjän keisarikunnan Hersonin kuvernementtiin. Kasvun lisäämiseksi Odessalle annettiin vapaakaupunkioikeudet vuosille 1817–1859. Odessasta oli 1800-luvun loppuun mennessä kehittynyt hyvin vilkas kauppapaikka. Vuonna 1894 Odessa oli kooltaan ja taloudelliselta vahvuudeltaan Venäjän keisarikunnan neljänneksi merkittävin kaupunki Pietarin, Moskovan ja Varsovan jälkeen. Kaupungin väkiluku oli vuoden 1897 väestönlaskennassa 403 815. 1900-luvun alkukymmeninä, vuoteen 1931 mennessä Ukrainan SNT:n teollisuuskeskukset Kiova ja Harkova kasvoivat kuitenkin jo Odessaa suuremmiksi.


title: Odessa

text: Vuosina 1905-1907 kaupunki oli useiden kapinoiden tapahtumapaikkana. Erityisen kuuluisaksi on noussut panssarilaiva Potjomkinin kapina kesäkuussa 1905, josta elokuvaohjaaja Sergei Eisenstein sai aiheen samannimiseen elokuvaansa (1925).


title: Odessa

text: Toisessa maailmansodassa Odessa torjui vuonna 1941 aluksi 73 päivän ajan Saksan ja Romanian sotajoukot, mutta vaurioitui pahoin tässä Odessan taistelussa. Saksalaiset valtasivat kaupungin 16. lokakuuta 1941. Miehitysaikana partisaanit piileskelivät kaupungin kalkkikivisen kallioperän luolastoissa ja kaupungin katakombeissa.


title: Odessa

text:
Kaupunki asetettiin romanialaisjoukkojen hallintaan ja liitettiin Transnistriaan sen pääkaupungiksi. 22. lokakuuta Romanian armeijan päämaja kaupungissa räjähti ja kostoksi 5000 asukasta hirtettiin.
Räjähdystä syynä käyttäen romanialaiset keräsivät 19000 juutalaista kaupungin sataman torille ja ampuivat heidät. Ruumiit ja eloonjääneet poltettiin. 20000 juutalaista kerättiin kaupungin vankilaan ja siirrettiin Dalnikin kylään, jossa romanialaiset ampuivat heidät. Marraskuussa viranomaiset määräsivät 35000 juutalaista kahteen ghettoon kaupungin laitamille. josta heidät tammi–helmikuussa 1942 siirrettiin eri leireihin Berezovkan alueelle Transnistriaan. SS-joukot murhasivat loput juutalaiset ja Berezovkan leirin asukkaat vuoden 1943 aikana.


title: Odessa

text: Sodan jälkeen tämä paljolti 1800-luvulla klassiseen tyyliin rakennettu kaupunki rekonstruoitiin ja rakennettiin suurelta osin uudelleen. Neuvostoliitto myönsi kaupungille sankarikaupungin arvon vuonna 1965.. Vuonna 2014 puhjenneessa Ukrainan kriisissä Odessassa oli venäläis- ja ukrainalaisaktivistien välisiä levottomuuksia.


title: Odessa

text:
2. toukokuuta 2014 kaupungissa kuoli 48 väkivaltaisuuksissa ja tuhopoltossa, suuri osa Ukrainan hallitusta vastustavia mielenosoittajia.
Ukrainan pääministeri Arseni Jatsenjuk syytti Venäjää Odessan verilöylystä ja ilmoitti kiihdyttävänsä itä-Ukrainan operaatiota.
Huhuista ja syytteistä huolimatta kaikki tunnistetut uhrit olivat Odessan asukkaita.


title: Odessa

text: Odessa on Ukrainan tärkeimpiä teollisuuskaupunkeja. Sen satamien kautta kulkee muun muassa viljaa, sokeria, koneita, hiiltä, öljyvalmisteita ja metalleja. Kaupungissa on muun muassa koneen- ja laivanrakennusta, öljynjalostusta, selluloosan ja paperinvalmistusta, kemian-, metalli-, pien-, huonekalu- ja tekstiiliteollisuutta.


title: Odessa

text: Kaupunki on huomattava satamakaupunki sekä rahti- että matkustajaliikenteessä. Odessan satama on Mustanmeren suurimpia satamia. Odessa on tärkeä risteyspaikka Mustaltamereltä Romaniaan, Moldovaan, muualle Ukrainaan ja Venäjälle johtavassa maantie- ja rautatieliikenteessä. Kaupunkiin johtavista valtateistä suurimpia ovat M05 (osa eurooppatietä E95 Pietarista Kiovan kautta, meriyhteyden jälkeen jatkuu Turkkiin), M14 (itään Nikolajeviin, osa eurooppatietä ), M15 (lounaaseen Moldovaan, osa eurooppatietä ) ja M17 (luoteeseen Tiraspoliin, osa eurooppateitä ja ). Odessan rautatieasema on yksi Ukrainan rautateiden tärkeimpiä. Viime aikoina kaupunkiin on suunniteltu suurnopeusjunayhteyttä. Odessan kansainvälinen lentoasema palvelee kaupunkia.


title: Odessa

text: Odessa on perinteikäs matkailukaupunki kulttuuritarjontansa, leudon ilmastonsa ja hiekkarantojensa ansiosta. Kaupungin lähistöllä on monia kylpylöitä ja lomakeskuksia.


title: Odessa

text: Odessalla on laaja kulttuuritarjonta. Kaupungissa on useita palatseja. Museoihin lukeutuvat esimerkiksi arkeologinen museo, historiallinen museo, taidemuseo, länsimaisen ja itäisen taiteen museo. Kaupungissa toimii ainakin 7 merkittävää teatteria; siellä on kaupunginorkesterin rakennus (filharmonia), kuuluisa ooppera ja baletti sekä sirkus. Odessan kaupunginorkesteria pidetään kansainvälisesti korkeatasoisena kokoonpanona. Kesäisin järjestetään kansainväliset elokuvajuhlat.


title: Odessa

text: Odessassa toimii noin 15 kansallista yliopistoa. Näitä ovat esimerkiksi Etelä-Ukrainan kansallinen pedagoginen yliopisto (1817), Odessan kansallinen (Ilja Metšnikovin) yliopisto (1865), Odessan sotilasakatemia (1899), Odessan kansallinen lääketieteellinen yliopisto (1900), Odessan kansallinen elintarviketeknologian akatemia (1902), Odessan kansallinen musiikkiakatemia (1913), Odessan kansallinen polytekninen yliopisto (1918), Odessan maatalouden valtionyliopisto (1918), Odessan kansallinen kauppatieteellinen yliopisto (1921), Odessan kansallinen (Aleksandr Popovin) tietoliikenneakatemia (1923) ja Odessan kansallinen merialan yliopisto (1930).


title: Odessa

text: Odessan portaat ovat tulleet maailmankuuluisiksi neuvostoliittolaisen elokuvaohjaajan Sergei Eisensteinin elokuvasta "Panssarilaiva Potemkin". Se kertoo vuonna 1905 kapinaan nousseen panssarilaiva Potjomkin miehistöstä. Portailla kuvattiin joukkokohtaus, jossa kapinaa kukistamaan lähetetyt sotilaat ampuvat siviiliväestöä. Portaat ovat alapäästään kaksi kertaa leveämmät kuin yläpäästään.


title: Odessa

text: Odessasta on sävelletty monta laulua, muun muassa "In Odessa" ja "Ech Odessa". Tunnettu suomenkielinen kappale on Teijo Joutselan levyttämä "Odessa", johon sanat on kirjoittanut Martti Jäppilä. Myös suomalainen rockyhtye Wiidakko on tehnyt kappaleen nimeltä "Odessa".


title: Kotka (Arda)

text: Kotkat ovat fiktiivinen lintukansa J. R. R. Tolkienin teoksissa.


title: Kotka (Arda)

text: Silmarillionissa kerrotaan, että Manwë Súlimo, "valarin" johtaja, loi kotkat, ja siksi niitä usein kutsutaan nimellä Manwën kotkat. Ne lähetettiin Keski-Maahan Valinorista valvomaan maanpaossa olevaa "noldoria" ja "valarin" vihollista Morgothia.


title: Kotka (Arda)

text: Aikoinaan Kotkien johtaja Thorondor asui pesässään Thangorothrimin huipulla, joka on tulivuori Angbandin edessä. Asuessaan siellä Thorondor auttoi Fingonia pelastamaan Maedhrosin. Thorondorin väki muutti myöhemmin Crissaegrimin huipulle, joka oli osa Ered en Echoriathin eli Ympärysvuorien vuoristoa Gondolinissa. He olivat Turgonin ystäviä ja pitivät vakoojat poissa vuorilta.


title: Kotka (Arda)

text: Thorondor raateli Morgothin kasvoja sen jälkeen, kun tämä oli surmannut Fingolfinin, ja se kuljetti Fingolfinin ruumiin Echoriathiin, missä hänen veljensä Fingon hautasi hänet.


title: Kotka (Arda)

text: Kotkat taistelivat "valarin" sotajoukon rinnalla, haltioiden ja "edainin" kanssa Vihan sodassa Ensimmäisen Ajan lopussa.


title: Kotka (Arda)

text: Toisella Ajalla kotkat pesivät kuninkaan huoneessa Armeneloksessa, Númenorin pääkaupungissa. Kotkat vahtivat myös Meneltarma-vuoren huippua, jolla oli Erulle omistettu temppeli. Aina kun joku kiipesi sinne, kolme kotkaa ilmestyi.


title: Kotka (Arda)

text: Kolmannella Ajalla Thorondorin perijät Gwaihir Tuulenruhtinas ja hänen veljensä Landroval pesivät Sumuvuorilla.


title: Kotka (Arda)

text: "Hobitissa" kotkia ei mainita nimeltä. Ainoastaan Kotkien johtaja erotetaan muista kotkista. (Tekstissä lisätään että nimike muuttui Kaikkien Lintujen johtajaksi.) Kun Kotkat pelastivat Thorin Tammikilven ja hänen seurueensa hukilta ja örkeiltä, lennättäen heidät Anduinille, oli muiden muassa Gwaihir ja Landroval mukana. Myöhemmin Kotkat auttoivat Viiden armeijan taistelussa lähellä Ereboria, Yksinäisellä Vuorella.


title: Kotka (Arda)

text: Ennen Sormuksen Sotaa itse Gwaihir pelasti Gandalf Harmaan Orthancin huipulta, ja hän ja Landroval pelastivat Frodo Reppulin ja Samvais Gamgin Tuomiovuorelta Mordorista sen jälkeen, kun Valtasormus oli tuhottu.


title: Kotka (Arda)

text: Viimeisissä kirjoituksissaan Tolkien paljasti, että kotkat olivat "maiar" lintumuodossa.


title: Kintaus

text: Kintaus on Petäjäveden kunnassa, Keski-Suomen maakunnassa sijaitseva noin 750 asukkaan kylä. Ensimmäiset asukkaat kylällä ovat olleet noin vuonna 1550. Kintaudella sijaitsee Keski-Suomen tieliikennemuseo, jonka autoja on käytetty monissa elokuvissa. Kylässä on vuonna 2001 rakennettu uudenaikainen koulurakennus, jonka tiloissa sijaitsee myös päiväkoti sekä monenlaista iltatoimintaa. Kintauden nuorisoseuran talolla järjestetään usein huutokauppoja.


title: Kintaus

text: Kintaus-nimen synty ja merkitys on epävarma. Nimen yhdistäminen kintaaseen ei ole kielentutkijoiden mielestä vakuuttava selitys. Tilalle tarjotaan saman muodostumista "kinnata"-verbistä, jossa nimi kertoisi järvien välisen kannaksen ylittämisestä venettä tai vetokuormaa kiskomalla. Tosin Kintaudella ei ole tällaista kannasta. Kinnaaminen voisi tarkoittaa myös nuotanvetoa. Keski-Suomessa on samanmuotoinen paikannimi Viitasaaren Toulat, joka taipuu "Toulauden". Kintaus-nimi taipuu samaan tapaan ja ulkopaikallissijoissa, esim. "Kintaudella".


title: Kintaus

text: Runsaan rakentamisen ja muuttoliikkeen vuoksi Kintaus on Petäjäveden nopeimmin kasvavia kyliä. Kintauteen kuuluu osakeskuksena Koskensaari. Koskensaaren naulatehdas sijaitsee Kintaudella, ja se on Keski-Suomen vanhin yhtäjaksoisesti toiminut teollisuuslaitos. Kintauden maisemaa värittävät järvet ja kylän poikki menevä, vuonna 1897 valmistunut Haapamäki–Jyväskylä-rata. Jukolan viesti kilpailtiin Kintaudella vuonna 1965. Kintausjärvet muodostuvat Ala-Kintaudesta ja Ylä-Kintaudesta. Ala-Kintauden Kuoliosaari on merkittävä arkeologinen hautasaari.


title: Haltiain ja Ihmisten Viimeinen Liitto

text: Haltiain ja Ihmisten Viimeinen Liitto on haltioiden ja ihmisten välillä solmittu liitto J.R.R. Tolkienin fantasiakirjasarjassa "Taru Sormusten Herrasta". Se perustettiin vuonna 3430 Toista Aikaa Mustaa Ruhtinasta Sauronia vastaan.


title: Haltiain ja Ihmisten Viimeinen Liitto

text: Sauron oli taistellut haltioiden kanssa Keski-Maan herruudesta jo 1200 vuotta. Hän pelkäsi että hänen vihatut vihollisensa, dúnedain, perustaisi suuren ja mahtavan kuningaskunnan – Arnorin ja Gondorin – joten Sauron hyökkäsi Gondoriin vuonna 3429 Toista Aikaa. Vastaukseksi Elendil, dúnedainin Korkea Kuningas, muodosti liiton Gil-galadin, Noldorin Korkean Kuninkaan, kanssa Sauronia vastaan.


title: Haltiain ja Ihmisten Viimeinen Liitto

text: Nämä kaksi valtakuntaa kokosivat armeijansa Arnoriin ja marssivat Sauronin linnoitukselle. Vuonna 3434 Toista Aikaa Sauronin armeija voitettiin Dagorladin taistelussa, vallattiin Morannanon Mordorissa ja piiritettiin Mustan Ruhtinaan linnoitus Barad-dûr. Piiritys kesti seitsemän vuotta jolloin Anárion lyötiin, ja piiritys päättyi Sauronin liityttyä taisteluun, jolloin Elendil ja Gil-galad menehtyivät.


title: Haltiain ja Ihmisten Viimeinen Liitto

text: Lopulta Isildur, kuninkaan vanhempi poika, leikkasi Valtasormuksen Sauronin kädestä Narsilin jäänteillä. Menetettyään Sormuksen Sauronin henki pakeni eikä voinut ottaa fyysistä muotoa Keski-Maassa tuhansiin vuosiin. Sauronin voiton ja Elendilin ja Gil-galadin kuolemien vuoksi Viimeinen Liitto purkautui.


title: Telemakhos

text: Telemakhos () on kreikkalaisessa mytologiassa Odysseuksen ja Penelopen poika.


title: Telemakhos

text:
Telemakhos syntyi samana päivänä, jona hänen isänsä lähti Troijan sotaan. Odysseuksen oltua poissa lähes 20 vuotta, jumalatar Athene tuli valepuvussa Telemakhoksen luo ja neuvoi nuorukaista etsimään isäänsä. Telemakhos noudatti neuvoa ja lähti etsimään Odysseusta. Hän ei kuitenkaan löytänyt isäänsä mutta kuuli, että Kalypso piti Odysseusta vankinaan.
Paluumatkalla Telemakhos käy tapaamassa sikopaimen Eumaiosta ja saa selville, että Eumaioksen luona oleskeleva kerjäläinen onkin Odysseus. Isä ja poika palaavat yhdessä sikopaimenen kanssa kotiin ja surmaavat Penelopen kilpakosijat.


title: Telemakhos

text: Isänsä kuoleman jälkeen Telemakhos meni naimisiin Kirken kanssa.


title: Ripsa Koskinen-Papunen

text: Ripsa Koskinen-Papunen (s. 22. huhtikuuta 1967) on MTV3:n uutisankkuri, toimittaja ja juontaja.


title: Ripsa Koskinen-Papunen

text: Koskinen-Papunen aloitti työnsä MTV3:n uutisankkurina vuonna 1991, kun hän oli juuri valmistunut valtiotieteiden maisteriksi. Aluksi hän esiintyi yleensä Seitsemän uutisissa, pian myös Kymmenen uutisissa. Lisäksi hän teki juttuja uutisiin ja Mediauutisiin.


title: Ripsa Koskinen-Papunen

text: Vuosina 2003–2004 hän juonsi Huomenta Suomea, minkä jälkeen hän oli jälleen uutisankkurina syksyn ajan. Vuosina 2005–2014 hän juonsi ja teki juttuja suosittuun ja palkittuun 45 minuuttia -ajankohtaisohjelmaan. Tuolloin Koskinen-Papunen teki uutisankkurin töitä vain kesäisin 45 minuuttia -ohjelman ollessa kesätauolla.


title: Ripsa Koskinen-Papunen

text: MTVllä Koskinen-Papunen on juontanut myös lukuisia television erikoislähetyksiä kuten hyväntekeväisyysgaaloja, Linnan juhlia sekä Suuri Journalistipalkinto -gaaloja. Lisäksi Koskinen-Papunen on tehnyt TV-dokumentteja. Paljon kiitosta saanut, vakavasti loukkaantuneen nuoren tytön selviytymistarina Ratikkaa vahvempi tyttö näytettiin ensimmäisen kerran syksyllä 2012. Kouran kunniamaininnalla palkittu dokumentti Kyynelten saari (2013) puolestaan kertoo Sri Lankassa kovia kokeneen suomalaisnaisen vaikeasta taistelusta saada pahantekijät oikeuden eteen maassa, jossa naisten asema on erittäin huono.


title: Ripsa Koskinen-Papunen

text: Toukokuussa 2015 näytettiin Koskinen-Papusen dokumentti nimeltä Yksinäisyyden yllättämät. Dokumentissä viisi eri-ikäistä ja eri tavalla yksinäistä suomalaista kertoo avoimesti, miksi heistä on tullut yksinäisiä ja miten yksinäisyyden kanssa voi elää. Isänpäivänä 2015 esitettiin Koskinen-Papusen dokumentti nimeltä Lainsuojaton isä. Dokumentti kertoo entisen liigakiekkoilijan Mikael Jämsäsen sitkeästä ja monimutkaisesta isyystaistelusta. Dokumentissa seurataan kuuden vuoden ajan, kuinka Jämsänen taistelee biologisen isyytensä vahvistamiseksi ja vanhentuneen isyyslain muuttamiseksi.


title: Ripsa Koskinen-Papunen

text: Koskinen-Papunen on ennen televisiouraansa toiminut muun muuassa radiotoimittajana. Hän on työskennellyt Radio Etelän Äänessä, Radio Ykkösessä ja Radio Cityssä uutistoimittajana sekä tehnyt Yleisradion Lahden radiolle nuortenohjelmaa.


title: Ripsa Koskinen-Papunen

text: Ripsa Koskinen-Papunen on kouluttautunut myös personal traineriksi ja hyvinvointivalmentajaksi.


title: Paris Hilton

text: Paris Whitney Hilton (s. 17. helmikuuta 1981 New York City, New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä, laulaja, malli ja seurapiirijulkkis. Hän kuuluu Hilton-hotelliketjun perustaneeseen miljonäärisukuun.


title: Paris Hilton

text: Hiltonilla on maine niin sanottuna "turhana julkkiksena", joka ei ole kuuluisa minkään taiteellisen kyvyn tai työn ansiosta, vaan ainoastaan varallisuutensa ja elämäntyylinsä vuoksi. Hilton siis tunnetaan henkilönä, joka on "kuuluisa siksi, että on kuuluisa". Hän ansaitsee lanseeraamiensa tuotteiden, kuten parfyymien, laukkujen ja kenkien myynnistä vuosittain noin 10 miljoonaa dollaria. Lisäksi Hilton on vuodesta 2005 alkaen ansainnut noin 300 000 dollaria pelkästään näyttäytymisistä klubeilla ja tapahtumissa.


title: Paris Hilton

text: Paris Hilton on Richard Hiltonin ja Kathy Richardsin vanhin lapsi. Perheeseen kuuluvat myös pikkusisko Nicky Hilton ja pikkuveljet Barron ja Conrad. Äitinsä kautta Paris on sukua kahdelle lapsitähdelle, Kim ja Kyle Richardsille. Hilton on myös sukua muun muassa Elizabeth Taylorille, joka oli naimisissa Hiltonin isoisän veljen kanssa, ja Zsa Zsa Gaborille, joka oli naimisissa Hiltonin isoisän isän kanssa.


title: Paris Hilton

text: Hiltonin isovanhemmat ovat Hilton-hotelliketjun puheenjohtaja Barron Hilton ja hänen vaimonsa Marilyn Hawley, ja hänen isoisovanhempansa ovat hotelliketjun perustaja Conrad Hilton ja Mary Barron. Kun Conrad Hilton kuoli, hän ei jättänyt pojalleen Barronille mitään. Barron riitautti asian ja voitti oikeusjutun vuonna 1988. Barron Hiltonin omaisuuden arvioidaan olevan noin miljardi dollaria. Barron on kuitenkin testamentannut omaisuutensa hyväntekeväisyyteen – muuten Paris Hilton olisi perinyt Barronin kuollessa noin 350 miljoonaa dollaria.


title: Paris Hilton

text: Hilton syntyi New Yorkissa ja asui lapsuudessaan useissa paikoissa. Hän vietti aikaansa muun muassa Waldorf-Astoria-hotellissa Manhattanilla, Kalifornian Beverly Hillsissä ja Hamptonsissa Long Islandilla. Hilton kävi New Yorkissa Dwight-nimistä lukiota, mutta jätti opinnot kesken ja päätti, ettei lähde opiskelemaan yliopistoon. Sen jälkeen Hilton on luonut itsestään julkisuuden henkilöä.


title: Paris Hilton

text: Hilton on näytellyt pieniä rooleja muun muassa elokuvissa "Zoolander" (2001), "Katti" (2003), "House of Wax" (2005) ja "Win a Date with Tad Hamilton!" (2004) sekä omassa elokuvassaan "Vannomatta Paris! (Pledge This)". Näyttelijän töiden lisäksi Hilton on tuttu näky seurapiirijuhlissa ja lehtien palstoilla. Forbes-lehden mukaan Hilton ansaitsi vuonna 2003–2004 töistään noin 8,5 miljoonaa dollaria, mutta vuosina 2004–2005 jo noin 20,5 miljoonaa dollaria. Forbes rankkasi Hiltonin myös kahdenkymmenen eniten ansaitsevan julkkiksen joukkoon.


title: Paris Hilton

text: Hilton tuli tunnetuksi laulaja Lionel Richien tyttären Nicole Richien kanssa tähdittämän "Leidit landella" eli "Simple Life" -tosi-tv-sarjan myötä. Tämän menestyssarjan jälkeen Hilton on vieraillut esimerkiksi hittisarjoissa "O.C." ja "Veronica Mars". Hilton on myös esiintynyt kohua herättäneessä Carl's Jr. -ketjun hampurilaismainoksessa.


title: Paris Hilton

text: Vuonna 2008 Hilton tähditti MTV-kanavalla omaa tosi-tv-ohjelmaansa "Paris Hilton's My New BFF", joka jatkui myös toiselle tuotantokaudelle. Show osoittautui menestykseksi ja haarautui spin off-sarjoiksi "Paris Hilton's British Best Friend" ja "Paris Hilton's Dubai BFF".