title: Uusi testamentti

text: Muihin evankeliumeihin verrattuna Markuksella ei ole niin selkeää jäsentelyä kuin Matteuksella, niin selkeää ohjelmaa kuin Luukkaalla eikä niin vahvaa teologiaa kuin Johanneksella. Markuksen esitystapa on "kansanomainen" ja sanoma on kohdistettu jo perustiedot tuntevalle lukijalle.


title: Uusi testamentti

text: Matteuksen evankeliumi toimi pitkään kirkon pääevankeliumina. Tähän oli monia syitä. Evankeliumissa käsitellään paljon seurakuntaan liittyviä asioita ja Jeesus esitellään seurakunnan opettajana. Ensimmäisinä vuosisatoina läntisessä kirkossa Rooman seurakunta haki itselleen johtavaa asemaa, ja Matteuksen evankeliumin kiinnostus apostoli Pietariin sopi tähän pyrkimykseen. Samaten Matteuksen evankeliumia pidettiin kirkkohistoriassa pitkään vanhimpana evankeliumina, kunnes nykytutkimukset ovat osoittaneet Markuksen evankeliumin vanhimmaksi.


title: Uusi testamentti

text: Matteuksen evankeliumi ei mainitse kirjoittajaansa ja Matteuksen nimi liitettiin kirjaan toisella vuosisadalla. Tieto tuli kirkkoisä Eusebiokselta, joka lainasi pyhimys Papiaksen kirjoitusta. Lainauksen perusteella Matteuksen evankeliumia pidettiin silminnäkijän kertomuksena ja siten muita evankeliumeja vanhempana. Myöhempi tutkimus on paljastanut tämän uskomuksen virheelliseksi, sillä Matteuksen evankeliumin kirjoittaja on käyttänyt hyväkseen kirjallisia lähteitä, kuten Markuksen evankeliumia.


title: Uusi testamentti

text: Evankeliumi on kirjoitettu noin 80– ja 100-lukujen välisenä aikana. Kirjoituspaikkana pidetään Syyriaa. Tätä tukevat yksittäiset maininnat evankeliumissa, vaikutus Didakheen sekä juutalaisuuden ja kristinuskon kuvaukset, jotka sopivat etenkin Antiokian seurakunnan tilanteeseen.


title: Uusi testamentti

text: Matteuksen evankeliumi on kirjoitettu paremmalla kreikalla kuin Markuksen evankeliumi. Se on hyvin jäsennelty kokonaisuus, jota kehystävät Jeesuksen lapsuuskertomukset, vuorisaarna ja kuvaus hänen kuolemastaan ja ylösnousemuksestaan. Kirjoittajalla on juutalaiset juuret, joista hän ammentaa uutta ja vanhaa teologiaa.


title: Uusi testamentti

text: Matteuksen evankeliumilla on historiallinen kehityskaari, josta voidaan päätellä Matteuksen seurakunnan tilanne. Aluksi evankeliumia, ”hyvää sanomaa”, julistetaan vain juutalaisille, mutta myöhemmin sanomaa ryhdytään julistamaan myös ei-juutalaisille, pakanoille. Matteus on lisännyt lähteenään käyttämänsä Markuksen tekstiin maininnan, jolla Jumalan valtakunta siirtyy juutalaisilta kaikille. Matteuksen seurakunnalle oli tärkeää tehdä lähetystyötä pakanoiden keskuudessa.


title: Uusi testamentti

text: Luukas laati kaksiosaisen teoksen, joista Luukkaan evankeliumi kertoo Jeesuksesta ja Apostolien teot taas evankeliumin jälkeisestä ilosanoman levittämisestä. Luukas oli tuottelias kirjoittaja, ja yli neljännes Uuden testamentin teksteistä on hänen.


title: Uusi testamentti

text: Luukkaan väitetään kirjoittaneen Luukkaan evankeliumin ja Apostolien teot. Kirjoittajan nimeä ei mainita missään vaiheessa, vaan kirjat liitettiin Luukkaaseen toisella vuosisadalla. Jotkut liittivät kirjoittajan myös Luukakseen, joka mainitaan Paavalin kirjeissä.


title: Uusi testamentti

text: Paavalin kirjeissä mainittu Luukas oli ammatiltaan lääkäri. Sen sijaan Evankeliumin ja Apostolien tekojen kirjoittaja Luukkaasta tiedetään varmasti vain, että hän oli yleissivistynyt historioitsija ja kirjailija. Lääkäri kirjoittaja tuskin oli sairauskuvauksien perusteella. Samaten toinen perimätieto, että hän oli Paavalin matkakumppani, ei sovi yhteen kirjoitusten sisällön kanssa.


title: Uusi testamentti

text: Luukas tavoittelee historiankirjoittamisen tyyliä. Hän on tuntenut ainakin Markuksen evankeliumin ja Q-lähteen. Yleisen käsityksen mukaan Luukas lainaa Q-lähdettä tarkemmin kuin Matteus. Näiden lisäksi Luukas on käyttänyt omia lähteitään lähes puoleen kirjasta, josta osa on perimätietoa ja osa kirjoittajan omasta kynästä.


title: Uusi testamentti

text: Apostolien teot on ensimmäinen kirkkohistorian esitys. Se ei ole historiallisen tarkka kuvaus, vaan valikoiva ja juonellinen kertomus evankeliumin leviämisestä Jerusalemista Roomaan. Näihin tapahtumiin sisältyvät muun muassa seurakunnan perustaminen ja täyttyminen Pyhällä Hengellä ensimmäisenä helluntaina sekä apostolien suorittaman lähetystyön alkuvaiheet Rooman valtakunnan alueella. Yleisimmän käsityksen mukaan Luukas on pääpiirteittäin tiennyt tapahtumien kulusta. Sen sijaan matkakertomuksen yksityiskohdat hän on sepittänyt omasta kynästään.


title: Uusi testamentti

text: Apostolien tekojen kirjoittajaa on pidetty Paavalin matkakumppanina, koska hän kirjoittaa ajoittain me-muodossa. Toisaalta kirjoittaja katoaa ajoittain näyttämöltä ja jatkaa hän/he-muodossa. Kirjoittaja ei kerro mitään itsestään tai toimistaan matkakumppanina. Apostolien teoissa ei ole suoria merkkejä, että kirjoittaja olisi henkilökohtaisesti tuntenut Paavalin.


title: Uusi testamentti

text: Luukas ratkaisee kristinuskon suhtautumisen juutalaiseen lakiin eri tavalla kuin Paavali. Tämä on vääristänyt Apostolien tekojen kuvaa Paavalista. Luukkaan mukaan Mooseksen laki velvoittaa edelleen juutalaiskristittyjä. Tämä ei sovi yhteen Paavalin kirjeiden sanoman kanssa. Luukas muokkasi kuvaa Paavalista teologisista ja julistuksellisista syistä. Luukas ihaili Paavalia ja loi kuvan silotellusta, itsevarmasta ja diplomaattisesta miehestä. Kuva eroaa Paavalin kirjeiden esittelemästä miehestä.


title: Uusi testamentti

text: Johanneksen evankeliumissa Jeesus kehottaa opetuslapsiaan rakastamaan toisiaan ja kutsuu erästä opetuslasta rakkaimmaksi. Kirkkoisä Irenaeus esitti toisella vuosisadalla, että Jeesuksen rakkain opetuslapsi oli Johannes, joka olisi myös kirjoittanut evankeliumin. Tämä käsitys eli pitkään kirkollisessa perinteessä, kunnes se hylättiin ongelmallisena.


title: Uusi testamentti

text: Evankeliumissa rakkain opetuslapsi ja Johannes ovat kaksi eri henkilöä. Samaten Johanneksen evankeliumin kuva Jeesuksesta eroaa huomattavasti synoptisista evankeliumeista. Kirjoittaja ei ole ollut silminnäkijä, eikä muissa evankeliumeissa mainita Jeesuksella olleen rakkainta opetuslasta. Alkuperäisestä Johanneksen evankeliumista ei löydy mainintaa rakkaimmasta opetuslapsesta kirjoittajana, vaan se on liitetty myöhemmin viimeiseen, 21. lukuun.


title: Uusi testamentti

text: Johanneksen evankeliumin varhaisin käsikirjoitus on ajoitettu vuoteen 125, mutta teos oli syntynyt jo jonkin aikaa ennen sitä.


title: Uusi testamentti

text: Johanneksen evankeliumin tyyli poikkeaa synoptisista evankeliumeista. Se sisältää pitkiä Jeesuksen opetuspuheita, jotka ovat paikoitellen vaikeaselkoisia. Johanneksen evankeliumi jaetaan karkeasti kahteen osaan: Luvuissa 1–12 (niin sanottu tunnustekojen kirja) Jeesus tekee ihmeitä ja pitää julkisia puheita. Luvuissa 13–21 (niin sanottu kirkkauden kirja) Jeesus valmistaa opetuslapset kohtaloonsa, hänet surmataan ja lopulta ilmestykset todistavat ylösnousemuksesta.


title: Uusi testamentti

text: Johanneksen lähteet ovat vaikeampia tunnistaa kuin muiden evankeliumeiden. Tutkijat eivät ole yksimielisiä siitä, tunsiko Johannes synoptiset evankeliumit vai ei. Johanneksen evankeliumi sisältää useita kerrostumia, sillä vanhempaa tekstiä on paikoitellen täydennetty ja laajennettu nuoremmalla tekstillä.


title: Uusi testamentti

text: Johanneksen kirjoittaja elää vaihetta, jossa kristillinen liike etääntyy juutalaisista juuristaan. Tämä näkyy siinä, että evankeliumissa Jeesuksen esitetään katsovan juutalaisuutta ikään kuin ulkopuolelta. Jeesuksen kuuntelijat ja vastustajat kuvataan yleistävällä käsitteellä juutalainen. Huippunsa erottelu saavuttaa kohdassa, jossa Jeesus väittää, ettei Jumala ole juutalaisten Isä, koska he eivät usko Poikaan. Evankeliumin jyrkät lausunnot selittyvät Johanneksen seurakunnan tilanteesta, jossa irtaantuminen synagogasta on johtanut ristiriitoihin ja välirikkoon.


title: Uusi testamentti

text: Johanneksen evankeliumin erityispiirteenä on jako hyvään ja pahaan tai oikeaan ja väärän. Tämä kahtiajako huipentuu ihmisten jakamiseen pimeyden vallassa oleviin ja Jumalan omiin. Myös uskon kohde on poikkeava. Synoptisissa evankeliumeissa usko kohdistuu Jumalaan ja Jeesuksen sanomaan, kun vastaavasti Johanneksen evankeliumissa uskon kohde on Jeesus itse.


title: Uusi testamentti

text: Apostoli Paavali oli ensimmäisen kristillisen sukupolven merkittävin uskonoppinut. Hän julisti evankeliumia ja perusti seurakuntia kolmen vuosikymmenen ajan Rooman valtakunnan itäosiin. Paavalin toiminnan keskuksia olivat Antiokia, Efesos ja Korintti. Hän piti yhteyttä perustamiinsa seurakuntiin kirjeitse ja työtovereiden välityksellä.


title: Uusi testamentti

text: Paavalin kirjeet näyttivät suunnan kristinuskolle ja sen tulkinnalle. Hän otti etäisyyttä juutalaisiin tapoihin, joten myös pakanoiden oli helpompi kääntyä kristinuskoon. Paavalin kirjeitä kopioitiin ja leviteltiin laajalti. Antiikin maailman tyyliin tämä antoi monille kirjoittajille kimmokkeen laatia niin sanottuja pseudepigrafisia kirjeitä eli kirjoittaa omaa tekstiä kuuluisamman Paavalin nimissä.


title: Uusi testamentti

text: Paavalin nimissä on laadittu 13 kirjettä, mutta yleisesti Paavalin aidoiksi kirjeiksi luetaan seitsemän tekstiä:


title: Uusi testamentti

text: Paavalin kirjeet ovat syntyneet sanelemalla kirjurille. Ne eivät ole uskonnollisia tutkielmia, vaan vastauksia seurakunnan päivittäisiin asioihin. Kirjeiden rakenne noudattaa tiettyä kaavaa. Ensin Paavali mainitsee kirjoittajan tai kirjoittajien nimet ja sen jälkeen vastaanottajien nimet. Alkutervehdyksen jälkeen seuraa kiitosrukous. Runko-osassa kerrotaan varsinainen asia. Lopuksi Paavali kertoo matkasuunnitelmistaan ja lähettää terveisiä ystävilleen.


title: Uusi testamentti

text: Paavali syntyi juutalaiseen perheeseen Vähän-Aasian Tarsoksessa. Hän liittyi farisealaisten puolueeseen ja siirtyi Jerusalemiin opiskelemaan juutalaista oppia. Paavali nousi merkittävään asemaan juutalaisten keskuudessa ja toimi kristillisten seurakuntien vainojen johtajana. Paavali oli Rooman kansalainen, puhui kreikkaa ja sai vaikutteita hellenistisestä kulttuurista.


title: Uusi testamentti

text: Apostolien tekojen mukaan Paavali kohtasi ylösnousseen Jeesuksen matkalla Damaskokseen ja näkymä käännytti hänet kristinuskon vainoajasta sen julistajaksi. Noin kolme vuotta kääntymisen jälkeen Paavali muutti Antiokiaan, missä toimi pääasiassa ei-juutalaisista koostuva varhaiskristillinen seurakunta. Paavali toimi Antiokiassa 14 vuotta. Vuonna 48 Antiokian seurakunta lähetti Paavalin niin sanottuun Apostolien kokoukseen, jossa keskusteltiin siitä, tulisiko ei-juutalaisten kristittyjen noudattaa Mooseksen lakia. Paavalin kanta uskonnon levittämisestä pakanoiden keskuuteen voitti.


title: Uusi testamentti

text: Pian Paavali joutui riitoihin Antiokiassa ja muutti puoleksitoista vuodeksi Korinttiin. Siellä Paavali kirjoitti Jeesuksen paluuseen liittyvän kirjeen tessalonikalaisille. Korintista hän siirtyi sen ajan alueelliseen keskukseen Efesokseen kolmeksi vuodeksi. Sieltä käsin Paavali neuvoi kirjeessään korinttilaisia seurakunnan elämään liittyvissä asioissa sekä selvitteli kiistojaan heidän kanssaan toisessa kirjeessä.


title: Uusi testamentti

text: Efesoksen kaudelta on myös kirje galatalaisille, jossa Paavali perustelee, miksi kristityn ei tarvitse noudattaa Mooseksen lakia. Tämän jälkeen hän palasi Korinttiin ja viipyi siellä kolme kuukautta noin vuonna 56. Paavali suunnitteli matkaa Rooman kautta Espanjaan, josta hän kirjoitti kirjeessään Rooman seurakunnalle ja otti samalla kantaa seurakunnan ongelmiin.


title: Uusi testamentti

text: Jerusalemiin saavuttuaan Paavali pidätettiin ja hänet kuljetettiin Roomaan. Paavali oli vankina Roomassa yli kahdeksan vuotta. Mahdollisesti siellä hän kirjoitti kirjeen filippiläisille ja kirjeen Filemonille. Perimätiedon mukaan Paavali ja apostoli Pietari teloitettiin samana vuonna. Tarkasta vuodesta ei ole varmuutta. Apostolien tekojen kertomus päättyy joko vuoteen 61 tai vuoteen 62. Useimmiten Paavalin kuolinvuosi ajoitetaan keisari Neron vainoihin tai sen kynnykselle vuoteen 63 tai vuoteen 64.


title: Uusi testamentti

text: Paavalin kuoleman jälkeen hänen perinteensä säilyi seurakunnissa ja hänen kirjeensä saivat jatkuvasti uusia lukijoita. Ajan kuluessa huomattiin, että Paavalin kirjeiden sisällöt eivät enää vastanneet seurakuntien uusiin ajankohtaisiin kysymyksiin. Paavalin kuoleman jälkeen seurakunnat olivat vakiinnuttaneet asemansa ja kristinusko oli etääntynyt yhä enemmän juutalaisista juuristaan.


title: Uusi testamentti

text: Muuttuneet olosuhteet vaativat lisäopastusta, ja niinpä Paavalin nimissä laadittiin uusia teoksia. Tätä kirjallisuutta kutsutaan Paavalin koulukunnan kirjallisuudeksi eli deuteropaavalilaiseksi kirjallisuudeksi. Antiikin aikana toisen nimissä julkaiseminen eli pseudepigrafia oli täysin hyväksyttävää eikä se vaikuttanut tekstin arvovaltaan. Todennäköisesti lukijat usein tiesivät, että kyse ei ollut aidosta historiallisesta tekstistä. Sitä luettiin, mikäli tekstin kirjoittajaksi mainittiin arvovaltainen henkilö ja teksti oli vakuuttavaa.


title: Uusi testamentti

text: Paavalin kirjeistä kuutta pidetään Paavalin koulukunnan kirjallisuutena. Suurin yksimielisyys vallitsee neljästä kirjeestä:


title: Uusi testamentti

text: Loput kaksi kirjettä jakavat tutkijoita, ja ne jätetään yleensä syrjään Paavalin oppia tutkittaessa:


title: Uusi testamentti

text: Kaikki Paavalin 13 kirjettä antavat ymmärtää olevansa itse Paavalin kirjoittamia. Tekstien jakaminen aitoihin ja Paavalin jälkeisiin on suoritettu vertaamalla oppia, kirjoittamistyyliä, kirjoittajan tilannetta ja seurakunnan tilannetta. Seitsemän aitoa kirjettä on tunnistettu samanlaisesta uskonopistaan sekä kirjeiden ja Paavalin elämänvaiheiden yhtäläisyydestä. Esimerkiksi pastoraalikirjeiden eli seurakuntaelämään ohjeistavien kirjeiden näkemys seurakunnan viroista viittaa ensimmäisen vuosisadan lopun tilanteeseen.


title: Uusi testamentti

text: Paavalin ja evankeliumeiden ulkopuolelle jäävälle kirjallisuudelle ei ole selkeää yhteistä ominaispiirrettä. Ajallisesti ne sijoittuvat samaan aikaan kuin Paavalin koulukunnan kirjallisuus. Muuhun Uuden testamentin kirjallisuuteen luetaan kahdeksan kirjettä ja Johanneksen ilmestys.Aineiston ulkopuolisista kirjeistä käytetään joskus nimitystä katoliset kirjeet. Nimi on harhaanjohtava, sillä osa kirjeistä on osoitettu vain yhdelle lukijakunnalle eikä koko kirkkokunnalle. Mikäli Heprealaiskirje luetaan Paavalin kirjeiden kokoelmaan, saadaan 14 Paavalin kirjettä ja 7 katolista kirjettä.


title: Uusi testamentti

text: Heprealaiskirje on tunnettu kristologiansa ansiosta. Teoksen mukaan Vanha testamentti edusti ”vanhaa liittoa” Jumalan kanssa. Se jäi puutteelliseksi eikä lopullisesti vapauttanut ihmisiä synneistä. Sen sijaan Kristus on tullut ”uuden liiton” välittäjäksi kuolemansa kautta. Myöhempi kristillinen teologia on omaksunut heprealaiskirjeen ajatuksen. Heprealaiskirjeen päätyminen kaanoniin oli epävarmaa. Sen pelasti aikoinaan uskomus, että kirje oli Paavalin kirjoittama, vaikka tekstissä itsessään ei ole tällaista väitettä. Tämän jälkeen kirje hyväksyttiin yleisesti eri koodekseihin, mutta se jäi pois esimerkiksi 800-luvulle ajoitetusta Codex Boernerianuksesta.


title: Uusi testamentti

text: Johanneksen ilmestyskirja on oma aineistonsa, ja se on Uuden testamentin ainoa apokalypsi eli ilmestyskirja. Teos on laadittu huolella ilmestysten sarjoista. Ilmestyskirjallisuudelle tyypilliseen tapaan sanoma on verhottu peitekielisiin näkyihin. Kirjallisuuslajiin kuuluu tietty hämäryys ja selittämättömyys. Johannes esiintyy teoksessa omalla nimellään. Ilmestyskirjan ja Johanneksen evankeliumin erot ovat niin suuret, että jo monet varhaiskristilliset kirkkoisät katsoivat ne eri kirjoittajien työksi. Teos on todennäköisesti syntynyt 90-luvulla Vähä-Aasiassa.


title: Uusi testamentti

text: Varhaisimmat käsikirjoitukset tehtiin alun perin papyruskäärölle. Toisen vuosisadan alkupuolelta lähtien tekstejä ryhdyttiin kirjoittamaan papyrusten ja pergamenttien asemasta kirjanmuotoisiin koodekseihin. Uusi valmistustekniikka mahdollisti noin sadan pergamenttilehden sitomisen kirjaksi, mikä vastaa neljää evankeliumia. Tämä herätti kysymyksen, mitkä evankeliumit otetaan mukaan koodeksiin ja mitkä jätetään siitä pois. Käsikirjoitukset kirjoitettiin Rooman itäisen osan valtakielellä, kreikalla, ilman välimerkkejä ja -lyöntejä. Syynä tähän oli kirjoittamisen vaivalloisuus ja kirjoitusmateriaalin kalleus.


title: Uusi testamentti

text: Yhtään alkuperäistä käsikirjoitusta ei ole säilynyt, vaan tekstit ovat moninkertaisia kopioita, joista nykypäivään asti on säilynyt noin 5 000 katkelmaa. Kokonaisen Uuden testamentin sisältävät kirjat ovat neljänneltä ja viidenneltä vuosisadalta, kuten Codex Vaticanus, Codex Sinaiticus, Codex Alexandrinus ja Codex Bezae Cantabrigensis.


title: Uusi testamentti

text: Käsikirjoitukset poikkeavat monissa kohdin toisistaan. Syynä tähän ovat kopiokirjoittajien omat muokkaukset sekä inhimilliset virheet. Uuden suomalaisen luterilaisen kirkkoraamatun lukija huomaa kopioihin kohdistuvan tutkimuksen tuloksia siitä, että jotkut jakeet on laitettu sulkuihin.


title: Uusi testamentti

text: Ensimmäisen painetun suomenkielisen Uuden testamentin julkaisi Mikael Agricola vuonna 1548 nimellä "Se Wsi Testamenti". Kirja oli tarkoitettu papeille, jotta he voisivat tehdä työnsä suomen kielellä.


title: Uusi testamentti

text: Uusin kirkkoraamatun käännös – johon sisältyy Uusi testamentti – on vuodelta 1992. Aikaisemmat käännökset ovat vuosilta 1938, 1776 ja 1642.


title: Lyydia

text: Lyydia oli muinainen kuningaskunta Vähässä-Aasiassa. Sen pääkaupunki oli Sardis.


title: Lyydia

text: Lyydia oli ensimmäisiä valtioita, joissa lyötiin rahaa. Rikkauksistaan kuuluisa Kroisos on tunnetuin ja samalla viimeinen Lyydian kuningas. Persian kuningas Kyyros Suuri kukisti hänet 546 eaa. ja alisti Lyydian Persian maakunnaksi.


title: Lyydia

text: Herodotoksen mukaan Kroisos aloitti sodan Persiaa vastaan saatuaan ennustuksen Delfoin oraakkelilta, joka kertoi että suuri valtakunta tulisi häviämään, jos Kroisos aloittaisi sodan. Näin kävikin, mutta valtakunta ei ollut Persia vaan Lyydia.


title: Lyydia

text: Lyydian kieli kuoli sukupuuttoon ensimmäisellä vuosisadalla eaa.


title: Palindromialkuluku

text: Palindromialkuluku on alkuluku, jonka voi lukea samanlaisena oikealta ja vasemmalta. Ensimmäiset palindromialkuluvut (joissa on enemmän kuin yksi numero) ovat 11 ja 101.


title: Palindromialkuluku

text: Muutamia ensimmäisiä palindromialkulukuja:


title: Palindromialkuluku

text: 2, 3, 5, 7, 11, 101, 131, 151, 181, 191, 313, 353, 373, 383, 727, 757, 787, 797, 919, 929, 10301, 10501, 10601, 11311, 11411, 12421, 12721, 12821, 13331, 13831, 13931, 14341, 14741, 15451, 15551, 16061, 16361, 16561, 16661, 17471, 17971, 18181, 18481, 19391, 19891, 19991


title: Palindromialkuluku

text: Palindromialkulukuja voi olla muussakin kannassa kuin kymmenlukukannassa. Esimerkiksi binäärijärjestelmässä ensimmäiset palindromialkuluvut ovat 11 "(3)", 101 "(5)", 111 "(7)" ja 10001 "(17)". Kymmenkantaisia palindromialkulukuja on mahdollisesti ääretön määrä, mutta tätä ei ole vielä todistettu.


title: TKL

text: TKL voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Harmoninen värähtelijä

text: Harmoninen värähtelijä on fysiikassa järjestelmä, jossa kappaleeseen vaikuttaa harmoninen voima. Harmonisessa värähtelijässä voiman suuruus on suoraan verrannollinen kappaleen etäisyyteen tasapainoasemasta:


title: Harmoninen värähtelijä

text: missä


title: Harmoninen värähtelijä

text: Harmoninen voima suuntautuu aina kohti tasapainoasemaa, sillä voimasta aiheutuva kiihtyvyys on jatkuvasti kohti tasapainoasemaa. Heiluri ja jousen päässä värähtelevä punnus ovat hyviä esimerkkejä harmonisesta värähtelijästä.


title: Harmoninen värähtelijä

text: Jos F on ainoa systeemiin vaikuttava voima, kutsutaan systeemiä silloin vaimentumattomaksi tai ideaaliseksi harmoniseksi värähtelijäksi. Tällaisella värähtelijällä on vakioamplitudi ja –taajuus, joka ei riipu amplitudista. Värähtely on tällöin sinimuotoista.


title: Harmoninen värähtelijä

text: Jos systeemiin vaikuttaa nopeuteen verrannollinen voima (kitkavoima), kutsutaan värähtelijää silloin vaimennetuksi harmoniseksi värähtelijäksi. Systeemillä on tällöin mahdollisuus käyttäytyä eri tavoin riippuen kitkakertoimen arvosta.


title: Harmoninen värähtelijä

text: Jos systeemiin vaikuttaa ulkoinen ajasta riippuva voima (ns. pakkovoima), kutsutaan värähtelijää silloin pakotetuksi harmoniseksi värähtelijäksi. Pakkovoima tuo systeemiin uutta energiaa, joka voi estää vaimennetun harmonisen värähtelijän amplitudin pienenemisen ajan kuluessa.


title: Harmoninen värähtelijä

text: Vaimentumattomaan harmoniseen värähtelijään ei vaikuta kitka- eikä pakkovoimaa, jolloin systeemiin vaikuttava voima on muotoa:


title: Harmoninen värähtelijä

text: Newtonin 2. laki:


title: Harmoninen värähtelijä

text: Kiihtyvyys "a" on paikan "x" toinen aikaderivaatta


title: Harmoninen värähtelijä

text: Jos määritellään formula_8, voidaan yhtälö kirjoittaa muotoon:


title: Harmoninen värähtelijä

text: jonka yleinen ratkaisu on


title: Harmoninen värähtelijä

text: Amplitudi "A" ja vaihe formula_11 määritetään alkuehdosta.


title: Harmoninen värähtelijä

text: Yleinen ratkaisu voidaan esittää myös muodossa:


title: Harmoninen värähtelijä

text: missä formula_11 on siirtynyt formula_14 verran.


title: Harmoninen värähtelijä

text: Yleinen ratkaisu voidaan esittää myös muodossa


Harmoninen värähtelijä


title: Harmoninen värähtelijä

text: missä formula_16 and formula_17 ovat vakioita, jotka voidaan määrittää alkuehdosta.


title: Harmoninen värähtelijä

text: Värähtelyn taajuudeksi saadaan:


title: Harmoninen värähtelijä

text: Värähtelyn nopeudeksi "v" ja kiihtyvyydeksi "a" saadaan


title: Harmoninen värähtelijä

text: Värähtelijän kineettinen energia on


title: Harmoninen värähtelijä

text: ja potentiaalienergia


title: Harmoninen värähtelijä

text: Värähtelijän potentiaalienergia on siis suoraan verrannollinen tasapainopisteestä mitatun etäisyyden neliöön.


title: Harmoninen värähtelijä

text: Värähtelijän potentiaali- ja kineettinen energia muuttuvat jatkuvasti toisikseen, mutta niiden summa on vakio:


title: Harmoninen värähtelijä

text: Pakkovoima "F" on voima joka tuo systeemiin energiaa. Matemaattisesti yksinkertaisin tapaus on, kun pakkovoima värähtelee sinimuotoisesti. Kun kitkavoimaa eli vaimennusta ei oteta huomioon ja formula_24, on systeemin liikeyhtälö muotoa


title: Harmoninen värähtelijä

text: missä "F" on pakkovoiman amplitudi ja formula_26 on pakkovoiman värähtelyn taajuus. Yhtälön yleinen ratkaisu voidaan esittää muodossa


title: Harmoninen värähtelijä

text: kun siis formula_24. Jos tarkastellaan tapausta, jossa formula_29, ylimmän kaavan yksittäisratkaisuksi saadaan


title: Harmoninen värähtelijä

text: josta huomataan, että värähtely kasvaa ajan "t" kuluessa. Tämä on matemaattinen selitys resonanssi-ilmiölle. Jos formula_26 on hyvin lähellä arvoa formula_32, mutta ei aivan sama, saadaan ratkaisuksi


title: Harmoninen värähtelijä

text: Kun formula_34 on hyvin pieni eli pakkovoiman taajuus eroaa vain vähän värähtelijän ominaistaajuudesta, on jälkimmäisen sinifunktion jakso hyvin suuri. Tämä ilmenee huojumisena. Tätä muusikot käyttävät hyväksi virittäessään soittimiaan.


title: Harmoninen värähtelijä

text: Käytännössä värähtelevään systeemiin vaikuttaa aina liikettä vastustavia kitkavoimia, joiden vaikutuksesta värähtely vaimenee ajan funktiona. Värähtelevän jousen asema noudattaa toisen kertaluvun lineaarista yhtälöä


title: Harmoninen värähtelijä

text: missä "c" on vaimennuskerroin. Yhtälöllä on kolme eri ratkaisua, riippuen vaimennuskertoimen "c" arvosta. Merkitään formula_36 ja formula_37.


title: Harmoninen värähtelijä

text: Jos vaimennuskerroin on niin suuri, että formula_38, differentiaaliyhtälön ratkaisu on


title: Harmoninen värähtelijä

text: josta huomataan, että mitään heilahtelua ei tapahdu, sillä molemmat eksponentit ovat negatiivisia, koska "a, b > 0" ja "b < a". Tällöin molemmat termit lähestyvät nollaa, kun formula_40. Heilahtelun rata voi ylittää tasapainoaseman "x = 0" korkeintaan kerran.


title: Harmoninen värähtelijä

text: Jos vaimennuskerroin on niin pieni, että formula_41, differentiaaliyhtälön ratkaisu on


title: Harmoninen värähtelijä

text: jolloin syntyy vaimeneva värähdysliike, joka lähenee koko ajan tasapainoasemaa "x = 0".


title: Harmoninen värähtelijä

text: Jos vaimennuskerroin on formula_43, differentiaaliyhtälön ratkaisu on


title: Harmoninen värähtelijä

text: Tämän värähtelyn muoto on hyvin samanlainen kuin ylivaimennetunkin. Mitään heilahtelua ei synny ja rata voi ylittää tasapainoaseman "x = 0" tasan kerran ja formula_45, kun formula_46.


title: Harmoninen värähtelijä

text: Jos halutaan estää vaimennetun värähtelijän amplitudin pieneneminen ajan kuluessa on systeemiin tuotava energiaa ulkoisella pakkovoimalla "F". Kuten aikaisemmin kerrottiin, matemaattisesti yksinkertaisin tapaus on kun pakkovoima värähtelee sinimuotoisesti. Vaimennetun ja pakotetun värähtelijän liikeyhtälö on


title: Harmoninen värähtelijä

text: jonka ratkaisu muodostuu vaimennetun värähtelijän ja pakotetun värähtelijän liikeyhtälöiden ratkaisujen summasta. Kuten aikaisemmin osoitettiin, vaimennetun värähtelijän liikeyhtälön ratkaisu riippuu alkuehdoista. Epähomogeenisen liikeyhtälön yksittäisratkaisu taas ei riipu alkuehdoista, jolloin ratkaisuksi saadaan


title: Harmoninen värähtelijä

text: missä


title: Harmoninen värähtelijä

text: ja


title: Independence day – Maailmojen sota

text: Independence day – Maailmojen sota (lyhenne ID4) on Roland Emmerichin vuonna 1996 ohjaama yhdysvaltalainen katastrofielokuva, joka kertoo teknologisesti ylivertaisten avaruusolentojen massiivisesta hyökkäyksestä Maahan. Elokuvan pääosissa nähdään Will Smith, Bill Pullman ja Jeff Goldblum.


title: Independence day – Maailmojen sota

text: Elokuvan menestys johtui pitkälti onnistuneesta markkinointikampanjasta, mihin kuului Super Bowl -ottelussa esitetty dramaattinen mainos. Elokuva tuotti pelkästään Yhdysvalloissa 306,1 miljoonaa dollaria. Menestyksestään huolimatta elokuva sai paljon negatiivista palautetta kriitikoilta, jotka kritisoivat elokuvan juonta lapselliseksi ja ennalta-arvattavaksi.


title: Independence day – Maailmojen sota

text: Elokuva voitti parhaiden erikoistehosteiden Oscar-palkinnon. Sen tunnusmerkiksi ovat muodostuneet kohtaukset, joissa muukalaisten jättimäiset avaruusalukset tuhoavat joukon Yhdysvaltain suurkaupunkien kuuluisia nähtävyyksiä, kuten Empire State Buildingin, U.S. Bank Towerin ja Valkoisen talon.


title: Independence day – Maailmojen sota

text: Aiheestaan ja suomennoksen lisänimestä huolimatta elokuva ei ole H. G. Wellsin tieteisromaaniklassikon "Maailmojen sodan" filmatisointi, ja sen näkökulma taisteluun on erilainen, vaikka elokuva onkin ottanut kirjasta paljon mallia. Lisäksi elokuva otti paljon inspiraatiota monista klassisista tieteiselokuvista kuten Lentävien lautasten hyökkäyksestä.


title: Independence day – Maailmojen sota

text: Elokuvan spin-offina Dirk Maggs tuotti ja käsikirjoitti BBC Radio 1:lle kuunnelman "Independence Day UK", jossa elokuvan tapahtumia kuvataan Britannian näkökulmasta. Kuunnelma tehtiin yhteistyössä Britannian ilmavoimien kanssa.


title: Independence day – Maailmojen sota

text: Jatko-osa "" sai ensi-iltansa 24. kesäkuuta 2016, lähes 20 vuotta ensimmäisen elokuvan jälkeen.


title: Independence day – Maailmojen sota

text: 2. heinäkuuta tunnistamaton avaruusalus, jonka koko on noin neljännes Kuusta, ilmestyy Maan kiertoradalle ja lähettää pienempiä aluksia Maan suurkaupunkien ylle. Tämä jakaa ihmisten mielipiteitä: osa ottaa alukset ilomielin vastaan ja osa pysyy kodeissaan. Kehittynyttä teknologiaa käyttäen alukset tuhoavat suurkaupungit tappaen samalla miljoonia ihmisiä. Kapteeni Steven Hiller (Will Smith) ja hänen joukkueensa komennetaan hyökkäämään yhtä alusta vastaan Los Angelesin raunioissa. Hävittäjien ohjukset ja konetykit eivät läpäise aluksen suojakenttiä ja se lähettää omia hävittäjiään Hillerin riesaksi. Suuri osa Yhdysvaltain hävittäjistä tuhoutuu ja armeijan komentajat käskevät radioitse Hilleriä vetäytymään. Hiller ei tottele, ja pudottaa yhden hävittäjän alas iskeytyen itsekin aavikolle. Hän tyrmää muukalaispilotin, kietoo sen laskuvarjoonsa ja alkaa raahata sitä mukanaan. Hän törmää pakolaisiin, jotka antavat hänelle kyydin Area 51:lle, jossa muukalainen tutkitaan. Muukalaisten koodin selvittänyt David Levinson (Jeff Goldblum) matkaa presidentin seurueen kanssa Area 51:lle turvaan tuhoutuneesta Washingtonista. Yhdysvaltain presidentti Thomas J. Whitmore (Bill Pullman), entinen Persianlahden sodan veteraanilentäjä, johtaa yhdysvaltalaisten vastarintataistelua avaruusolentoja vastaan Area 51:stä, jonne Yhdysvaltain asevoimat aikoinaan kätkivät Roswelliin vuonna 1947 pudonneen muukalaisaluksen.


title: Independence day – Maailmojen sota

text: 4. heinäkuuta ihmiset käyttävät muukalaishävittäjää tunkeutuakseen avaruusolentojen emoalukseen, jossa he aktivoivat muukalaisten voimakentän sammuttavan tietokoneviruksen. Tämän jälkeen emoalus tuhoutuu ydinpommin räjähdyksestä, ja samoihin aikoihin vastarinta Maassa onnistuu tuhoamaan loputkin muukalaisten aluksista. Viimeisessä kohtauksessa päähahmot katsovat tähdenlentoja, jotka syntyvät emoaluksen jäännösten palaessa poroksi Maan ilmakehässä.


title: Kokonaisturvallisuus

text: Kokonaisturvallisuus on määritelty tilaksi, jossa yhteiskunnan elintärkeisiin toimintoihin kohdistuvat uhkat ja riskit ovat hallittavissa.


title: Kokonaisturvallisuus

text: Aiemmin valtiollinen turvallisuus nähtiin lähinnä ulkopolitiikan ja puolustuspolitiikan muodostamaksi kokonaisuudeksi, turvallisuuspolitiikaksi. Tämä käsitys kuuluu aikaan, jolloin valtioiden välillä ei juuri muita merkittäviä vaikuttamisen keinoja ollut.


title: Kokonaisturvallisuus

text: Suuressa suomalaisessa 1990-luvun turvattomuustutkimuksessa turvattomuudelle (turvallisuudelle) löydettiin 23 ulottuvuutta, jotka voitiin ryhmittää kuuteen osa-alueeseen.


title: Kokonaisturvallisuus

text: Turvallisuus laajenee kolmea kautta:


title: Kokonaisturvallisuus

text: Edellä mainittujen trendien seurauksena turvallisuus muuttuu yhä moninaisemmaksi ja kompleksisemmaksi ja suuremmaksi. Monia nykyaikaisen valtion uusia uhkia ei voi ratkaista valtion sisäisin toimenpitein. Kansainvälinen yhteistoiminta on oman turvallisuuden hoitamiseksi yhä tärkeämpää, jopa välttämätöntä.


title: Kokonaisturvallisuus

text: Ristiriidat valtioiden sisällä leviävät laajemmalle, jos niillä on valtioiden tai kulttuurien välinen kytkentä esimerkiksi vähemmistön kautta. Venäjä katsoo itsellään olevan oikeuden puuttua naapureidensa asioihin, jos sen mielestä naapurivaltion venäläisen vähemmistön asema sitä sen mielestä edellyttää. Yhä useammassa maassa on yhä useamman maan vähemmistöjä. Näillä diasporavähemmistöillä on muun muassa Samuel Huntingtonin mukaan merkittävä osa monessa nykyaikaisessa kriisissä. Suomessa vähemmistöjä on esimerkiksi Vietnamista, Somaliasta ja monesta Balkanin maasta.


title: Kokonaisturvallisuus

text: Maailman valtioiden ja ihmisten keskinäisriippuvuuden kasvaessa, turvallisuuteen on otettu paljon laajempi näkökulma. Valtiollista turvallisuutta uhkaa kokonaisturvallisuuden alla muun muassa


title: Kokonaisturvallisuus

text: Valtioneuvoston periaatepäätös 16. joulukuuta 2010, ”Yhteiskunnan turvallisuusstrategia” esittää kokonaisvaltaisen näkemyksen yhteiskunnan turvallisuudesta.


title: Kokonaisturvallisuus

text: Strategia kuvaa yhteiskunnan seitsemän yhteiskunnan elintärkeää toimintoa, joiden toimivuus tulee turvata. Näitä ovat:


title: Kokonaisturvallisuus

text: - valtion johtaminen


title: Kokonaisturvallisuus

text: - kansainvälinen toiminta


title: Kokonaisturvallisuus

text: - Suomen puolustuskyky


title: Kokonaisturvallisuus

text: - sisäinen turvallisuus


title: Kokonaisturvallisuus

text: - talouden ja infrastruktuurin toimivuus


title: Kokonaisturvallisuus

text: - väestön toimeentuloturva ja toimintakyky


title: Kokonaisturvallisuus

text: - henkinen kriisinkestävyys


title: Kokonaisturvallisuus

text: Yhteiskunnan turvallisuusstrategia päivitettiin vuosien 2016 ja 2017 kuluessa, ja uusi strategia hyväksyttiin valtioneuvoston periaatepäätöksenä 2. marraskuuta 2017. Päivitetyssä strategiassa yhteiskunnan elintärkeiksi toiminnoiksi listataan:


title: Kokonaisturvallisuus

text: - Johtaminen


title: Kokonaisturvallisuus

text: - Kansainvälinen ja EU-toiminta


title: Kokonaisturvallisuus

text: - Puolustuskyky


title: Kokonaisturvallisuus

text: - Sisäinen turvallisuus


title: Kokonaisturvallisuus

text: - Talous, infrastruktuuri ja huoltovarmuus


title: Kokonaisturvallisuus

text: - Väestön toimintakyky ja palvelut


title: Kokonaisturvallisuus

text:
- Henkinen kriisinkestävyys
Kokonaisturvallisuudessa yhä tärkeämmäksi termiksi on perinteisen sodankäynnin rinnalle nousemassa ”vihamielinen vaikuttaminen”. Se tarkoittaa toimintaa, jossa toimitaan kohteen intressien vastaisesti, mutta ei kuolla. Vihamielisen vaikuttamisen keinoja ovat muun muassa informaatiosodankäynti ja sen osa-alueet kuten psykologinen sodankäynti, hakkerisodankäynti.


title: Kokonaisturvallisuus

text: Muita vihamielisen vaikuttamisen keinoja ovat vaikuttaminen teknologian (ks. ohjelmistosodankäynti), talouden (ks. taloudellinen informaatiosodankäynti tai tieteen kautta sekä vaikuttaminen kansainvälisen median kautta. Jälkimmäisimmästä erityisesti internet on yhä tärkeämpi. Merkittävin vihamielisen vaikuttamisen sovellutus on ollut Neuvostoliiton ja kommunismin kaataminen 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa.


title: Kokonaisturvallisuus

text: Vihamielinen vaikuttaminen on noussut tärkeäksi, kun:


title: Kokonaisturvallisuus

text: Vihamielinen vaikuttaminen on usein epäsuoraa ja häiveellistä, joten sen havaitseminen ja myös vastustaminen on vaikeaa.


title: Kokonaisturvallisuus

text: Kokonaisturvallisuuden ja vihamielisen vaikuttamisen käsitteet edellyttävät uudenlaista ja uusiin asioihin huomioita kiinnittävää turvallisuustarkastelua muun muassa valtioiden sisällä. Tämä merkitsee myös turvallisuuden monimutkaistumista.


title: Teemu Selänne

text: Teemu Ilmari Selänne (s. 3. heinäkuuta 1970 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, Stanley Cup -voittaja sekä olympia- ja MM-mitalisti. Hän pelasi mittavan uran Pohjois-Amerikan NHL-liigassa, ja häntä pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista jääkiekkoilijoista.


title: Teemu Selänne

text: Juniorivuotensa Selänne jääkiekkoili Espoon alueella, EPS:ssa yhden vajaan kauden, 1978–1979, ja pelasi EJK:ssa 1979–1984, ennen kuin hän siirtyi mukaan Helsingin Jokerien junioritoimintaan. Jokereiden edustusjoukkueessa hän pelasi ensi kertaa jääkiekon I-divisioonassa, ja hän oli Jokerien merkittävimpiä pelaajia joukkueen noustessa Jääkiekon SM-liigaan. Selänne edusti Jokereita SM-liigassa neljä kautta voittaen muun muassa Suomenmestaruuden, kunnes hän siirtyi NHL:n Winnipeg Jetsiin, joka oli Selänteen numerolla 10, kaudeksi 1992–1993. Winnipegin ohella Selänne edusti NHL-urallaan Anaheim Ducksia, San Jose Sharksia ja Colorado Avalanchea.


title: Teemu Selänne

text: Selänne on NHL:n runkosarjassa historian kaikkien aikojen paras suomalainen maalintekijä ja pistemies tehopistein . Hän on ainoana suomalaisena ylittänyt 1 400 tehopisteen rajan NHL:n runkosarjassa. Selänne on myös kaikkien aikojen toiseksi tehokkain eurooppalainen jääkiekkoilija NHL:ssä, sillä hänen edelleen tehopisteiden määrässä yltää ainoastaan tšekkiläinen Jaromír Jágr. Selänne on voittanut NHL:n maalitilaston kolmesti, ja hänet on äänestetty 11 kertaa. NHL:n Stanley Cup-mestaruuden Selänne on voittanut Anaheim Ducksissa keväällä 2007. Marraskuussa 2017 hänet valittiin arvostettuun jääkiekon kunniagalleriaan, Hockey Hall of Fameen.


title: Teemu Selänne

text: Suomen jääkiekkomaajoukkuetta Selänne on edustanut aikuisten tasolla viidesti MM-kilpailuissa, kuudesti talviolympialaisissa, kahdesti maailmancupissa ja kerran Kanada-cupissa. Hän on saavuttanut neljä olympiamitalia ja kaksi MM-mitalia, toisen sijan maailmancupissa ja kolmannen sijan Kanada-cupissa. Selänne on pistein 24+19=43 kaikkien aikojen tehokkain olympialaisissa pelannut jääkiekkoilija. Kaukalon ulkopuolella hänet on palkittu Suomen Leijonan ansioristillä vuonna 2010. Suomalainen kiekkoyleisö on myös äänestänyt hänet kaikkien aikojen suomalaispelaajaksi.


title: Teemu Selänne

text: Selänne aloitti jääkiekkoilun Espoon Palloseurassa, mutta siirtyi 15-vuotiaana Helsingin Jokereihin. Hän nousi neljä vuotta myöhemmin ensimmäistä kertaa Jokerien edustusjoukkueeseen, joka pelasi vielä tuolloin Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla I-divisioonassa. Selänne pelasi joukkueensa edustusmiehistössä viisi ottelua, mutta kausi kului hänen osaltaan pääosin vielä Jääkiekon A-nuorten SM-liigassa. Selänne teki kaudella 33 runkosarjaottelussa peräti 66 tehopistettä, ja loistavan kauden ja nuorten EM-kilpailujen jälkeen hänet varasi odotetusti NHL:ään Winnipeg Jets ensimmäisen kierroksen kymmenentenä varauksena.


title: Teemu Selänne

text: Jokerit nousi Jääkiekon SM-liigaan kaudelle 1989–1990. Selänne ehti merkkauttaa 11 pelaamassaan ottelussa 12 tehopistettä mutta hyvin alkanut debyyttikausi katkesi lokakuussa 1989, kun Selänteen vasemman jalan sääri- ja pohjeluut katkesivat JyP HT:ta vastaan pelatun ottelun jatkoajalla. Loukkaantumisen vuoksi hän joutui pitämään varpaista nivusiin ulottuvaa kipsiä kolmen kuukauden ajan ja opettelemaan fysioterapiassa liikeratoja uudelleen kävelystä alkaen yli kymmenen kuukauden toipumisjaksonsa aikana. Loukkaantuminen myös eväsi Selänteen haaveet osallistumisesta Suomessa järjestettyihin alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuihin.


title: Teemu Selänne

text: Kaudelle 1990–1991 pelikuntoon toipunut Selänne palasi vahvana SM-liigaan. Hän teki ottelussa ja eli yhteensä . Hänet valittiin SM-liigan tähdistökentälliseen ja hän osallistui ensimmäistä kertaa aikuisten MM-kilpailuihin Suomen toimiessa kisaisäntänä vuoden 1991 kilpailuissa. Hänet valittiin edustamaan Suomea myös vuoden 1991 Kanada-cupiin, jossa Suomen sijoitus oli kolmas. Loistavat otteet SM-liigassa ja maajoukkueessa huomioitiin myös Winnipegissä, ja Jets tarjosi Selänteelle vuonna 1991 vuoden mittaista ja arvoista pelisopimusta. Selänne päätti kuitenkin kieltäytyä jäädäkseen Suomeen vielä yhden kauden ajaksi. Kaudella 1991–1992 Selänne johdatti Jokerit Suomen mestaruuteen. Mestaruus oli seuralle kaiken kaikkiaan toinen sen historiassa, ja ensimmäinen sitten vuoden 1973. Runkosarjassa tehopisteet 39+23=62 iskenyt Selänne palkittiin vuoden herrasmiespelaajalle annettavalla Raimo Kilpiö -palkinnolla ja runkosarjan parhaalle maalintekijälle annettavalla Aarne Honkavaara -palkinnolla. Lisäksi liigan muut pelaajat äänestivät hänet koko SM-liigan parhaaksi, ja hänet palkittiin näin ollen myös Kultainen kypärä-palkinnolla. Menestyksekkäästi uransa Suomessa päättänyt Selänne jätti Jokerit mestaruuden jälkeen siirtyäkseen Winnipegiin ja NHL:ään.


title: Teemu Selänne

text: Selänteen kieltäytyminen Winnipegin tarjoamasta sopimuksesta syksyllä 1991 oli osoittautunut onnistuneeksi ratkaisuksi Jokereiden voitettua Suomen mestaruuden, mutta myös Selänteen sopimuspalkka oli viimeisen Suomessa vietetyn kauden aikana kasvanut. Selänne siirtyi Winnipegiin vuonna 1992 kolmen vuoden mittaisella ja dollarin arvoisella sopimuksella, joten Jetsin aiempaan Selänteelle esittämään sopimustarjoukseen verrattuna hänen sopimuksensa arvo oli nelinkertaistunut vain vajaan vuoden kuluessa.


title: Teemu Selänne

text: Selänne pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa vuoden 1992 lokakuussa ja teki jo ensimmäisessä ottelussaan kaksi tehopistettä. Tulokaskaudellaan 1992–1993 Selänne rikkoi Mike Bossyn kaudella 1977–1978 asettaman tulokkaiden maaliennätyksen, kun Selänne uusi Bossyn 53 osuman ennätyksen viimeistelemällä Winnipegille runkosarjassa 76 maalia. Runkosarjassa 132 tehopistettä tehnyt Selänne rikkoi myös Peter Šťastnýn kaudella 1980–1981 asettaman tulokkaiden 109 pisteen ennätyksen. Jo ensimmäisen 12 ottelunsa aikana Selänne viimeisteli 11 maalia, ja vuoden 1993 tammikuun lopussa hän oli tehnyt jo 40 maalia. 2. maaliskuuta 1993 pelatussa ottelussa Quebec Nordiquesia vastaan Selänne teki kolme maalia ja ohitti Bossyn ennätyksen. Kolmannen maalinsa jälkeen Selänne heitti toisen hanskansa ilmaan ja ”ampui” sen alas mailallaan. Kauden päättyessä Selänne oli viimeistellyt runkosarjassa 76 maalia ja 56 maalisyöttöä eli yhteensä 132 tehopistettä. Hän teki siis 23 maalia enemmän kuin maaliennätyksen alkuperäinen haltija Bossy, ja pisteitä Selänteelle kertyi niin ikään 23 enemmän kuin Šťastnýlle yli kymmenen vuotta aiemmin. 24 ylivoima- ja seitsemällä voittomaalillaan Selänne oli niin ikään tulokkaiden runkosarjan kärki. Hän myös jakoi liigan maalitilaston voiton Buffalo Sabresin venäläishyökkääjä Aleksandr Mogilnyin kanssa ja sijoittui koko runkosarjan pistepörssissä viidenneksi. Tammikuussa 1993 hänet valittiin NHL:n kuukauden pelaajaksi, ja muun muassa maailman arvostetuin jääkiekkojulkaisu "The Hockey News" valitsi Selänteen vuoden tulokkaaksi NHL:ssä. Kauden päätteeksi Selänne voitti NHL:n parhaan tulokkaan palkinnon, Calder Memorial Trophyn. Paikallinen urheilulehdistö antoi luistelijana nopealle Selänteelle lempinimen ”"The Finnish Flash"” (suom. ”"Suomalainen salama"”).


title: Teemu Selänne

text: Joukkueensa tähdeksi Winnipegissä noussut Selänne esiintyi vuoden 1993 kesällä suomalaisissa lehdissä lähes päivittäin, osallistui ralliautoiluun salanimellä Teukka Salama ja pyöritti myös jääkiekkokoulua junioreille. Kauden 1993–1994 alussa hän sai rinnalleen Keith Tkachukin ja Aleksei Žamnovin, mutta kausi keskeytyi Selänteen osalta tammikuussa 1994, kun hänen akillesjänteensä katkesi lähes kokonaan. Selänteen toipuminen kesti puoli vuotta, mutta loukkaantumisesta huolimatta hänestä tuli joka tapauksessa NHL:n historian toiseksi nopeiten 100 maalia urallaan tehnyt pelaaja, sillä ainoastaan Mike Bossy oli aikanaan saavuttanut 100 runkosarjamaalin rajan nopeammin. Ennen loukkaantumistaan Selänne ehti pelata 51 ottelua pistein 25+29=54. Sittemmin Selänne on käyttänyt kevlar-valmisteisia hihoja ja sukkia pelivarusteidensa alla samantapaisten loukkantumisten välttämiseksi, ja hän on maininnut usein että kevlar-sukat voitaisiin ottaa pakolliseksi pelivarusteeksi jokaiselle jääkiekkoilijalle.


title: Teemu Selänne

text: Vuoden 1994 syksyllä Selänne palasi NHL:stä takaisin Helsingin Jokereihin nuoruusvuosiensa idolin, Jari Kurrin, kanssa NHL:n työsulun ajaksi. Jokereissa pelannut Selänne teki pisteet 7+12=19 ja oli mukana voittamassa myös Euroopan seurajoukkueiden mestaruuden ennen paluutaan Winnipegiin työsulun päätyttyä. NHL:ssä Selänne päätti kautensa pistein 22+26=48.


title: Teemu Selänne

text: Vuonna 1995 Selänne solmi Winnipegin kanssa viiden vuoden mittaisen ja 14 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen. Kauden 1995–1996 Selänne aloitti erinomaisesti tehtyään Winnipegissä 51 ottelussa 24 maalia ja 72 tehopistettä, mutta vuoden 1996 helmikuussa hänet myytiin yllättäen Kanadasta Yhdysvaltojen puolelle Kaliforniassa pelaavaan Mighty Ducks of Anaheimiin.


title: Teemu Selänne

text: Kesken kauden loistavassa vireessä ollut Selänne kaupattiin yllätyksellisesti Mighty Ducks of Anaheimiin vuoden 1996 helmikuussa. Jo ennen siirtoa huhuttiin siitä, että Winnipeg joutuisi taloudellisen tilanteensa takia kauppaamaan joko Selänteen, Keith Tkachukin tai Aleksei Žamnovin. Seuran omistajat olivat vakuuttaneet, että Selännettä ei tultaisi kauppaamaan. Vain joitain viikkoja myöhemmin Jets kuitenkin myi Selänteen Anaheimiin yhdessä Marc Chouinardin ja neljännen kierroksen varausvuoron kanssa. Winnipeg sai kaupassa puolustaja Oleg Tverdovskin, laitahyökkääjä Chad Kilgerin sekä kolmannen kierroksen varausvuoron. Anaheimissa hän muodosti tehokkaan kolmikon laitahyökkääjä Paul Kariyan ja keskushyökkääjä Steve Rucchinin kanssa ja viimeisteli 28 ottelussa 16 maalia ja 36 tehopistettä, mikä nosti Selänteen kauden 1995–1996 kokonaissaldoksi tehopisteet 40+68=108. Hän oli myös ehdolla Lady Byng Memorial Trophyn saajaksi.


title: Teemu Selänne

text: Kaudella 1996–1997 Selänne oli koko NHL:n parhaimmistoa. Hän teki 51 maalia ja 109 tehopisteellään ja oli NHL:n pistepörssin toinen Pittsburgh Penguinsin Mario Lemieux’n jälkeen. Selänteen ja 99 tehopistettä tehneen Paul Kariyan johdolla Anaheim ylsi ensimmäistä kertaa NHL:n pudotuspeleihin, mutta joukkue tippui jatkosta läntisen konferenssin välierissä, kun Detroit Red Wings murskasi joukkueen otteluvoitoin 4–0.


title: Teemu Selänne

text: Vuoden 1997 syksyllä Kariya loukkaantui vakavasti ja oli sivussa lähes koko kauden ajan. Selänne pelasi kauden Anaheimin kapteenina ja teki 73 ottelussa 86 tehopistettä. Mighty Ducksin seuraennätyksen rikkoneella 52 maalillaan hän jakoi NHL:n maalitilaston voiton yhdessä Washington Capitalsin Peter Bondran kanssa: Selänteen ennätys on edelleen voimassa. Hänet valittiin jälleen NHL:n tähdistöotteluun, jossa hän viimeisteli kolme maalia ensimmäisenä eurooppalaisena. Maalinteon nojatessa lähes yksinomaan Selänteeseen kausi oli Anaheimille pettymys, eikä joukkue selviytynyt pudotuspeleihin. Hän oli ehdolla myös Hart Trophyn ja Lady Byng Memorial Trophyn saajaksi.


title: Teemu Selänne

text: Edellisen kauden tapaan Selänne vei nimiinsä runkosarjan maalitilaston myös kaudella 1998–1999. Selänne teki runkosarjassa ja voitti ensimmäisen kerran liigan parhaalle maalintekijälle jaetun Maurice ”Rocket” Richard Trophyn. Kaikkiaan Selänne teki 107 tehopistettä ja runkosarjan pistepörssin kärkikolmikon miehittivät Pittsburgh Penguinsin Jaromír Jágr (127 pistettä), Selänne ja kolmanneksi päätynyt Paul Kariya (101 pistettä). Anaheim onnistui pääsemään pudotuspeleihin välivuoden jälkeen, mutta Detroit Red Wings kaatoi Anaheimin jälleen puhtaasti otteluvoitoin 4–0.


title: Teemu Selänne

text: Seuraavalla kaudella Selänne jäi joukkueineen uudemman kerran ulos pudotuspeleistä, ja kesken kauden 2000–2001 Selänne myytiin Anaheimista San Jose Sharksiin.


title: Teemu Selänne

text: Selänne kaupattiin yllättäen maaliskuussa 2001 San Jose Sharksiin vaihdossa Jeff Frieseniin, Steve Shieldsiin sekä vuoden 2003 kierroksen varausvuoroon. Runkosarjan kuluessa Selänne teki San Josen riveissä kahdessatoista ottelussa tehopisteet 7+6=13, mutta pudotuspeleissä hänen peliotteitaan varjosti peukalomurtuma. Kaiken kaikkiaan Selänteelle kertyi siis sekä Anaheimissa että San Josessa pelatuissa 73 ottelussa 72 tehopistettä, ja hän oli ehdolla myös Lady Byng Trophyn voittajaksi. Palkinto kuitenkin päätyi Colorado Avalanchen kapteeni Joe Sakicille.


title: Teemu Selänne

text: Kaudella 2001–2002 Selänne teki 29 maalia ja 54 pistettä. San Jose pääsi pudotuspeleihin, mutta putosi toisella kierroksella Colorado Avalanchea vastaan. Selänne joutui San Josessa vähitellen päävalmentaja Darryl Sutterin epäsuosioon, mikä alkoi vaikuttaa pistemääriin. Kaudella 2002–2003 Selänne oli San Josen paras pistemies 64 pisteellä. Hän pelasi usein Patrick Marleaun kanssa. Tehoista huolimatta Sharks yritti kesken kauden myydä Selänteen New Jersey Devilsiin vaihdossa Scott Gomeziin. Selänne ei kuitenkaan suostunut siirtoon. San Jose ei päässyt pudotuspeleihin.


title: Teemu Selänne

text: Kaudeksi 2003–2004 Selänteellä oli käytettävissään optio sopimuksestaan San Jose Sharksin kanssa, mutta hän päätti siirtyä vapaana agenttina Colorado Avalancheen. Myös Selänteen kanssa Mighty Ducks of Anaheimissa tutkaparin muodostanut Paul Kariya teki samanaikaisesti sopimuksen Coloradoon ja joukkueesta povattiin jopa mestarisuosikkia. Selänne ja Kariya suostuivat myös tinkimään palkoistaan siirtyessään Coloradoon: San Josessa kaudella 2002–2003 kuuden ja puolen miljoonan dollarin palkalla kiekkoilleen Selänteen uuden sopimuksen arvo laski hieman alle kuuden miljoonan dollarin, ja Paul Kariyan sopimuksen arvo laski lähes yhdeksän miljoonaa dollaria edellisestä Kariyan allekirjoittaessa Coloradon kanssa hieman yli miljoonan dollarin sopimuksen.


title: Teemu Selänne

text: Suurista odotuksista huolimatta kaudesta tuli kuitenkin pettymys. Avalanchella oli kauden alussa supertähtien täyttämä joukkue, mutta jo huippuryhmän syksy osoittautui vaikeaksi pelaajien loukkaantumisten takia. Selänne pelasi koko kauden polvivaivaisena ja runkosarjan 78 ottelussa hän teki vain vaatimattomat tehopisteet 16+16=32. Hän pelasi pitkälti joukkueensa toisessa hyökkäysketjussa, mutta kauden edetessä hän ajautui alempiin ketjuihin ja joutui ajoittain jopa katsomoon seuraamaan otteluita sivusta. Joukkueen päävalmentajana toimi Selänteen kanssa San Josessa yhdessä pelannut Tony Granato, ja kauden mittaan velloi myös huhuja Selänteen ja Granaton huonontuneista väleistä.


title: Teemu Selänne

text: Alkukeväästä 2004 Selänne pelasi peräti 19 ottelua ilman maalia, mikä on hänen uransa pisin aikaväli, jolloin hän ei ole onnistunut maalinteossa. Colorado pääsi ajoittaisista vaikeuksistaan huolimatta pudotuspeleihin, jossa sen taival katkesi kuitenkin toisella kierroksella Selänteen entistä seuraa San Jose Sharksia vastaan otteluvoitoin 4–2. Pudotuspelien aikana joukkueen ongelmana oli pitkälti maalinteko, ja esimerkiksi Selänne ei onnistunut kertaakaan maalinteossa pudotuspelien aikana ja sai 10 ottelussa tililleen vain kolme syöttöpistettä.


title: Teemu Selänne

text: NHL-kauden 2004–2005 peruutti . Tämä antoi Selänteelle mahdollisuuden viime kaudella pelaamista haitanneen polven leikkauttamiseen. Polvi operoitiinkin vuoden 2004 syyskuussa.


title: Teemu Selänne

text: Kaudeksi 2005–2006 polvileikkauksestaan jälleen pelikuntoon toipunut Selänne solmi Mighty Ducks of Anaheimin kanssa yksivuotisen sopimuksen. Sopimuksen arvo oli Anaheimin pienen palkkakaton vuoksi vain miljoona dollaria, mikä oli Selänteen edellisvuosien sopimuksiin verrattuna huomattavasti pienempi summa. Kausi oli kaikkiaan Selänteelle menestys. Hän pelasi Coloradon-vuodesta poiketen koko kauden terveenä 80 ottelun runkosarjan ja viimeisteli kaudella tehopisteet 40+50=90 yli piste per peli-tahdilla. Hän pelasi kaudella suurimmaksi osaksi Andy McDonaldin ja Chris Kunitzin kanssa, ja kolmikko muodosti Anaheimille hyvin tärkeän hyökkäysvitjan. Hän ylsi vuoden 2006 tammikuussa myös huomattavan merkkipaalun saavuttamalla 1000. tehopisteen rajan NHL:n runkosarjassa viimeisteltyään kaksi maalia ottelussa Los Angeles Kingsiä vastaan. Selänteestä tuli NHL:n historian 70. tuhannen pisteen rajan ylittänyt pelaaja ja vasta kaikkien aikojen seitsemäs pistemäärän saavuttanut eurooppalaispelaaja. Aiemmin suomalaisista jääkiekkoilijoista rajan oli ylittänyt ainoastaan Jari Kurri. Myös Mighty Ducks menestyi Selänteen aiemmista pelivuosista poiketen hyvin joukkueena. Pudotuspeleissä Selänne oli joukkueensa ratkaisevia pelaajia viimeistellen 16 ottelussa tehopisteet 6+8=14. Anaheim ylsi pudotuspeleissä aina konferenssifinaaliin, jossa se kuitenkin hävisi lopulta Stanley Cupin loppuottelusarjaan edenneelle Edmonton Oilersille otteluvoitoin 4–1. Kauden päätyttyä Selänne palkittiin Bill Masterton Memorial Trophylla. Palkinnolla haluttiin kunnioittaa Selänteen nopeaa paluuta NHL:n huippuihin vaikeasta polvileikkauksesta huolimatta.


title: Teemu Selänne

text: Aiemmin Walt Disney Companyn omistama Mighty Ducks of Anaheim siirtyi ennen kautta 2006–2007 uuteen omistukseen, kun seura kaupattiin Henry ja Susan Samuelille. Tammikuussa 2006 seuran tiedotettiin pelaavan kaudesta 2006–2007 lähtien nimellä Anaheim Ducks, ja myös seuran kotiareena Arrowhead Pond of Anaheim vaihtoi nimensä nykyiseen muotoonsa Honda Center. Selänne solmi seuran kanssa 3,76 miljoonan dollarin arvoisen yksivuotisen sopimuksen. Hän jatkoi läpi kauden pirtein ottein ja pelasi täyden 82 ottelun runkosarjan jälleen yli pisteen ottelutahdilla. Hänen pistesaldonsa runkosarjan aikana oli 48+46=94. Hän ylitti 500 maalin rajan NHL:n runkosarjassa onnistuttuaan maalinteossa marraskuussa 2006 entistä seuraansa Colorado Avalanchea vastaan. Hänestä tuli kaikkien aikojen 36:s pelaaja ja Jari Kurrin jälkeen toinen suomalainen 500 maalia NHL:ssä tehnyt pelaaja. Marraskuussa hänet valittiin NHL:n kuukauden pelaajaksi, ja 31. joulukuuta 2006 pelatussa vierasottelussa Minnesota Wildia vastaan Selänne pelasi tuhannen ottelunsa Kurrin ja Teppo Nummisen jälkeen kolmantena suomalaisena. Selänne teki ottelussa tehot 2+1.


title: Teemu Selänne

text: Selänne teki kauden aikana 48 maalia, ja hänestä tuli ensimmäinen NHL-pelaaja, joka on yli 35-vuotiaana onnistunut tekemään kahdesti vähintään 40 maalia kaudessa. Samalla hänestä tuli myös kaikkien aikojen vanhin 45 maalia yhden kauden aikana tehnyt pelaaja. Pudotuspeleissä keväällä 2007 Anaheim eteni Stanley Cup-finaaliin asti, jossa se kohtasi Ottawa Senatorsin. Ducks kaatoi Senatorsin otteluvoitoin 4–1, ja Selänteestä tuli kuudes suomalainen Stanley Cup-voittaja. Pudotuspelien Selänne summasi tehopisteet 5+10=15.


title: Teemu Selänne

text: Stanley Cupin voittamisen jälkeen Selänne lepäsi ja harkitsi pitkään, jatkaako uraansa. Vasta 28. tammikuuta 2008 hän kertoi tehneensä loppukauden kestävän sopimuksen Anaheim Ducksin kanssa.. Selänne teki 24. helmikuuta 2008 uransa 20:nnen kypärätempun ja ohitti samassa ottelussa 25. sijalla olleen Maurice Richardin kaikkien aikojen maalintekijätilastossa. Samassa ottelussa hän antoi myös 600. syöttönsä. Koska Selänne oli pohtinut uransa jatkoa pitkään hän pelasi kauden aikana vain 26 runkosarjan ottelua, mutta hän merkkautti pisteitä jälleen lähes yhden per ottelu saavuttaen tehopisteet 12+11=23. Keväällä Anaheim pelasi jälleen pudotuspeleissä, joissa se kuitenkin hävisi Dallas Starsille.


title: Teemu Selänne

text: Kauden jälkeen Selänne pohti jälleen, jatkaako uraansa vai ei. Tällä kertaa päätös jatkaa syntyi hyvissä ajoin ennen NHL-kauden alkua, mutta Anaheim Ducksin palkkakaton ylittymisen takia sopimuksen teko viivästyi. 28. syyskuuta Selänne ja Anaheim solmivat kahden vuoden ja 5,25 miljoonan dollarin sopimuksen. Selänne avasi kautensa pirteästi, mutta hyvin käynnistyneen kauden keskeytti joulukuussa valitettava loukkaantuminen. Uransa 1 100. runkosarjaottelua NHL:ssä pelannut Selänne loukkaantui, kun Edmonton Oilersin Denis Grebeškov taklasi häntä ottelun ensimmäisellä peliminuutilla, ja tilanteessa Selänteen oma luistin viilsi hänen reiteensä syvän haavan, joka vahingoitti hänen reisilihastaan. Selänne välttyi leikkaukselta, mutta joutui kuitenkin sairauslomalle. Loukkaantuminen lyhensi Selänteen runkosarjan 65 ottelun mittaiseksi, mutta terveenä pelatessaan hän esiintyi kaukalossa kuten alkukaudella ja merkkautti runkosarjassa lopulta tehopisteet 27+27=54. Pudotuspeleissä Anaheim putosi pudotuspelien toisella kierroksella hävittyään Detroit Red Wingsille.


title: Teemu Selänne

text: Kautta 2009–2010 edeltävänä kesänä Saku Koivu, Selänteen pitkäaikainen tutkapari maajoukkueesta, siirtyi Anaheimiin. Anaheimin päävalmentaja Randy Carlyle peluuttikin Koivua keskushyökkääjänä Selänteen rinnalla, mutta kaksikon yhteispeliä verotti Selänteen loukkaantumisten synkistämä kausi. Joulukuussa 2009 Selänne sai murtuman vasempaan käteensä ottelussa Dallas Starsia vastaan peittäessään Dallasin puolustaja Karlis Skrastinsin laukausta. Tilanteessa hän sai murtuman vasemman käden rystysiinsä. Selänteen käsi jouduttiin leikkaamaan ja hän joutui olemaan sivussa otteluista yli kuukauden. Tammikuussa 2010 Selänteen epäonni jatkui: hänen leukansa murtui, kun Anaheimin puolustaja Ryan Whitneyn laukaus muutti suuntaa Boston Bruinsin hyökkääjä Miroslav Šatanista ja kimposi jään kautta Selänteen kasvoihin. Ottelu oli Selänteelle käsimurtuman jälkeen vasta kolmas. Myöhemmin hän sai myös pää- ja olkapäävamman törmättyään rajusti kaukalon laitaan, mutta vaiva osoittautui kuvauksissa pelättyä lievemmäksi. Loukkaantumisista huolimatta Selänne uusi kauden aikana myös jääkiekon historiankirjoja. 21. maaliskuuta 2010 hän ylitti 600. runkosarjamaalin rajan kaikkien aikojen 18. pelaajana ja kolmantena eurooppalaisena Jaromír Jágrin ja Jari Kurrin jälkeen, ja 3. huhtikuuta hän ohitti 601 maalia NHL:n runkosarjassa tehneen Kurrin kaikkien aikojen parhaana suomalaisena maalintekijänä NHL:ssä viimeistellen kaksi maalia ottelussa Vancouver Canucksia vastaan. Kaiken kaikkiaan Selänne pelasi loukkaantumisten verottamalla kaudella 54 runkosarjaottelua tehopistein 27+21=48. Anaheim jäi kuitenkin pudotuspelien ulkopuolelle.


title: Teemu Selänne

text: Kaudelle 2010–2011 Selänne teki Anaheimin kanssa yksivuotisen sopimuksen 9. elokuuta. Kausi oli Selänteelle hänen parhaansa sitten kauden 2006–2007. Anaheimin kapteenistoon valittu Selänne pelasi 73 runkosarjaottelua tehopistein 31+49=80. Hän ohitti muun muassa Bobby Hullin ja Joe Sakicin NHL:n kaikkien aikojen maalitilastossa, ja saavutti 16. tammikuuta 2011 uransa 1 300. tehopisteen. 28. maaliskuuta 2011 Selänne teki Colorado Avalanchea vastaan pelatussa ottelussa tehopisteet 3+2=5, ja hänestä tuli NHL:n historian ensimmäinen yli 40-vuotias pelaaja, joka on tehnyt sekä kypärätempun että viisi tehopistettä yhdessä ottelussa. Selänne pelasi kauden joukkueensa toisessa hyökkäysketjussa yhdessä Saku Koivun ja laitahyökkääjä Jason Blaken kanssa ja oli koko kauden tehokkain suomalaispelaaja NHL:n runkosarjassa. Hän myös teki kolmanneksi eniten ylivoimamaaleja koko NHL:ssä iskettyään runkosarjassa 16 ylivoimamaalia. Runkosarjassa erinomaisesti pelannut Selänne johdatti Anaheimin pudotuspeleihin, mutta Anaheim putosi lopulta jatkosta hävittyään Nashville Predatorsille ensimmäisellä kierroksella. Selänne viimeisteli pudotuspeleissä kuusi maalia.


title: Teemu Selänne

text: Tehokkaan ja hyvin sujuneen kauden jälkeen Selänne vetäytyi jälleen pohtimaan uransa jatkoa, ja ilmoitti julkistavansa päätöksensä uransa jatkosta 1. heinäkuuta. Polvitähystyksen vuoksi Selänne ei kuitenkaan pystynyt kesätauon aikana harjoittelemaan tehokkaasti, ja hänen päätöksentekonsa siirtyi aina syyskuulle saakka. Syyskuussa Anaheim tiedotti tehneensä kauden mittaisen ja 4 miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen Selänteen kanssa.


title: Teemu Selänne

text: Selänne aloitti kauden 2011–2012 vahvasti, mutta Anaheimin osalta kauden aloitus oli kehno. Joukkue majaili vielä vuoden 2011 joulukuussa koko liigan häntäpäässä. Vuodenvaihteen jälkeen joukkue kuitenkin piristyi nousten vielä mukaan pudotuspelikamppailuun, mutta Selänteelle kausi oli jälleen menestyksekäs. Hän pääsi pelaaman ennen kauden alkua näytösottelussa Helsingissä Jokereita vastaan, koska Ducks aloitti NHL-kautensa Suomessa Buffalo Sabresia vastaan. Kauden kuluessa Selänne ohitti NHL:n kaikkien aikojen pistepörssissä Guy Lafleurin 1. marraskuuta 2011 pelatussa ottelussa, jossa hän teki kaksi maalia ja keräsi kaksi syöttöpistettä. Selänne oli tuolloin 41-vuotias. Vähintään samanikäisinä tai vanhempina neljä tehopistettä yhdessä NHL-ottelussa ovat Selänteen lisäksi kyenneet tekemään vain Tim Horton ja Gordie Howe. Edellisen kerran Selännettä vanhempana saavutukseen ylsi Horton 15. tammikuuta 1972.. Kauden kuluessa Selänne pelasi ensimmäistä kertaa 16 vuoden tauon jälkeen Winnipegissä 18.12.2011, kun Anaheim kohtasi NHL:ään paluun tehneen Winnipeg Jetsin vieraskentällä. Yleisö hurrasi Selänteelle yli kymmenen minuuttia tämän saavuttua kentälle ja suosionosoitukset jatkuivat aina hänen koskiessaan kiekkoon. Ottelussa Selänne merkkautti kaksi syöttöpistettä.


title: Teemu Selänne

text: Selänne valittiin vuoden 2012 tammikuussa vuotuiseen 11. kertaa urallaan, mutta ikäänsä vedoten Selänne kieltäytyi kunniasta ja ehdotti korvaajakseen joukkuetoveriaan Corey Perryä. Maaliskuussa Edmonton Oilersia vastaan pelatussa ottelussa Selänne nousi Jari Kurrin kanssa tasoihin tehokkaimpana suomalaispelaajana syöttämällä Bobby Ryanin viimeistelemän 2–1-maalin. Viikkoa myöhemmin hän ohitti tilastossa Kurrin maalillaan entistä seuraansa Colorado Avalanchea vastaan, ja 15. maaliskuuta hän teki uransa 1 400. tehopisteen ottelussa Detroit Red Wingsiä vastaan.


title: Teemu Selänne

text: Kauden päätyttyä Selänne jäi jälleen pohtimaan uransa jatkoa, ja heinäkuussa Selänteen tiedotettiin solmineen yhden vuoden mittaisen jatkosopimuksen Anaheimin kanssa.


title: Teemu Selänne

text: NHL:n pelaajayhdistyksen ja seuraomistajien välinen työehtosopimus umpeutui 15. syyskuuta 2012 huolimatta useista neuvotteluista osapuolten välillä. Työehtosopimuksen umpeutuminen uhkasi päättää Selänteen peliuran, mikäli koko kausi jouduttaisiin peruuttamaan. Työsulun varmistuttua Selänteen huhuttiin palaavan Jääkiekon SM-liigaan ja Helsingin Jokereihin, mutta tätä ei kuitenkaan tapahtunut pelaajayhdistyksen ja omistajien päästessä uuteen työehtosopimukseen vuoden 2013 tammikuussa. Vaikka työsulku päättyikin, paikallaan polkeneiden neuvotteluiden johdosta tavallisesti 82 ottelun mittainen runkosarja jouduttiin supistamaan 48 ottelun mittaiseksi. Runkosarjan Selänne aloitti iskemällä tehopisteet 2+2=4, kun Anaheim kaatoi Vancouver Canucksin lukemin 7–3. Pisteillään hän ohitti Dale Hawerchuckin kaikkien aikojen pistepörssissä edetessään sijalle 18.


title: Teemu Selänne

text: Helmikuun 2013 alussa Minnesota Wildia vastaan pelatussa ottelussa Selänne merkittiin syöttäjäksi kaikkiin Anaheimin kolmeen maaliin, minkä ansiosta hän nousi kaikkien aikojen pistepörssissä 1 414 tehopisteellään jaetulle 17. sijalle Doug Gilmourin kanssa. Huippuvireinen Selänne iski jälleen neljä tehopistettä helmikuussa tehoiltuaan pisteet 1+3=4 St. Louis Bluesia vastaan. Tehoiltansa myötä hän uusi jälleen historiankirjoja, sillä ennen häntä neljä pistettä ottelussa 42-vuotiaana olivat tehneet vain Gordie Howe vuonna 1971 ja Tim Horton vuonna 1972. Tehtyään jo avausottelussaan neljä tehopistettä, Selänteestä tuli ainoa täyttänyt jääkiekkoilija joka on yltänyt kyseiseen suoritukseen NHL:ssä kahdesti. Maaliskuun 2013 viimeisellä viikolla Selänne pelasi uransa . runkosarjaottelun ja ohitti samalla Teppo Nummisen kaikkien aikojen eniten otteluita NHL:n runkosarjassa pelanneena suomalaisena.


title: Teemu Selänne

text: Vuoden 2013 elokuussa Selänne kertoi jatkavansa NHL-uraansa, ja hän solmi Anaheimin kanssa yksivuotisen jatkosopimuksen kaudeksi 2013–2014. Hän vahvisti ennen kauden alkua, että tuleva kausi olisi hänen uransa viimeinen. Anaheimin päävalmentaja Bruce Boudreau kertoi ennen kauden alkua, ettei hän aio vaatia 43-vuotiaalta Selänteeltä enää täyttä 82 ottelun runkosarjaa, koska edellinen työsulun lyhentämä ja ottelutahdiltaan tiivis kausi oli ollut Selänteelle ajoittain vaikea ja kuluttava.


title: Teemu Selänne

text: Kauden alkupuolella Selänne pääsi jälleen pelaamaan entisessä kotikaupungissaan Winnipegissä, kun Anaheim kohtasi Winnipeg Jetsin vieraskaukalossa. Winnipegiläinen yleisö osoitti Selänteelle jälleen suosiotaan jopa kesken ottelun, ja Selänne valittiin myös ottelun ykköstähdeksi. Lokakuussa Selänne loukkaantui Philadelphia Flyersia vastaan pelatussa vierasottelussa, kun Philadelphian puolustaja Luke Schennin maila osui Selänteen kasvoihin. Tapahtuneen seurauksena Selänne menetti hampaita ja sai suunsa tienoille lähes 40 tikkiä, ja loukkaantuminen pakotti hänet kahden viikon sairauslomalle. Vuoden 2014 tammikuussa Selänne pelasi Anaheim Ducksin kanssa NHL:n ulkoilmaottelussa Los Angeles Kingsiä vastaan Los Angelesin Dodger Stadiumilla, jossa joukkueiden kohtaamista seurasi yli 54 000 hengen yleisö. Anaheim voitti ottelun lukemin 3–0 ja Selänne syötti ottelussa Matt Beleskeyn tekemän maalin. Uransa viimeisen NHL:n runkosarjaottelun Selänne pelasi 13. huhtikuuta entistä seuraansa Colorado Avalanchea vastaan, ja hän toimi ottelussa Anaheimin kapteenina. Anaheimin kannattajat hurrasivat Selänteelle läpi ottelun, ja hänet valittiin ottelun ykkös-, kakkos- ja kolmostähdeksi.


title: Teemu Selänne

text: Marraskuussa 2013 Kalifornian Laguna Beachille avattiin suurelle yleisölle Selänteen ja Kevin Prattin omistama pihviravintola Selanne Steak Tavern.


title: Teemu Selänne

text: Anaheim eteni runkosarjan päätyttyä pudotuspeleihin ja kohtasi ensimmäisellä pudotuspelikierroksella Dallas Starsin. Selänne joutui yllättäen pudotuspelien neljännessä ottelussa pelaavan kokoonpanon ulkopuolelle päävalmentaja Bruce Boudreaun päätöksestä. Boudreau perusteli päätöstään sillä, että hän tarvitsi Anaheimin pelaavaan kokoonpanoon pelitavaltaan Selännettä fyysisemmän pelaajan ja näin ollen hänen sijastaan Anaheimin kokoonpanossa pelasi Emerson Etem. Anaheim voitti lopulta Dallasin ottelusarjan kuudennessa kamppailussa jatkoajalla, ja kokoonpanoon paluun tehnyt Selänne keräsi ottelussa kaksi syöttöpistettä. Voitettuaan ottelusarjan Dallasia vastaan Anaheim eteni läntisen konferenssin välieriin, jossa se kohtasi Los Angeles Kingsin. Selänne pelasi ottelusarjan pirtein ottein ja onnistui maalinteossa ottelusarjan aikana kahdesti. Anaheimin ja Los Angelesin kolmannessa kohtaamisessa ylivoimamaalin viimeistellyt Selänne valittiin myös ottelun ykköstähdeksi. Ottelusarja venyi lopulta ratkaisevaan, seitsemänteen otteluun. Los Angeles voitti seitsemännen ottelun tylysti lukemin 2–6, ja näin ollen myös Selänteen ammattilaisura päättyi. Ottelun päätyttyä sekä Anaheimin kotiyleisö että Los Angelesin vieraskannattajat osoittivat Selänteelle suosiotaan seisoen, ja myös Los Angelesin pelaajat osoittivat Selänteelle kunnioitustaan ottelun päätyttyä. Muun muassa Los Angelesin maalivahti Jonathan Quick kiitti Selänettä ja sanoi, että häntä vastaan pelaaminen on ollut kunnia, ja Los Angelesin puolustaja Drew Doughty kertoi jäävänsä ikävöimään Selännettä. Pudotuspeleissä Selänteen tehopisteet olivat 12 ottelussa 2+4=6.


title: Teemu Selänne

text: Kauden aikana Selänne kritisoi Anaheimin päävalmentaja Bruce Boudreaun ratkaisuja, jotka vaikuttivat Selänteen roolin pienentymiseen ja peliajan vähenemiseen kauden kuluessa. Selänteen ja Boudreaun välien huhuttiin huonontuneen etenkin Dallasia vastaan pelatun pudotuspelisarjan aikana, mutta Selänne sanoi kauden päätyttyä ettei heidän välisessä suhteessaan ollut vikaa, ja että kyse oli vain pelillisesti näkemyseroista. Boudreau itse totesi runkosarjan lopulla olevansa “pelkkä moukka Selänteeseen verrattuna“, ja kertoi että päätös jättää Selänne ajoittain pienemmälle peliajalle oli ollut todella vaikeaa. Selänteen mukaan Boudreau ei enää uskonut, että Selänne voisi yhä pelata isossa roolissa, mutta Selänne sen sijaan uskoi pystyvänsä yhä pelaamaan joukkueensa ykkösketjussa. Selänne kertoi, ettei hän omasta mielestään saanut kauden aikana hyödyntää kaikkea potentiaaliaan ja sanoi, että pystyisi yhä pelaamaan NHL-tasolla, mutta ei enää halua.


title: Teemu Selänne

text: Selänne on Suomen jääkiekkomaajoukkuetta edustaessaan saavuttanut neljä mitalia olympialaisista, kaksi mitalia MM-kilpailuista sekä toisen sijan maailmancupista ja kolmannen sijan Kanada-cupista. Arvokisoissa hän on pelannut 90 ottelua tehopistein 50+46=96. Maajoukkueurallaan Selänne on pelannut yhteensä 130 kansainvälistä aikuisten maaottelua pistein 66+67=133. Olympiatasolla hän on kaikkien eniten tehopisteitä merkkauttanut jääkiekkoilija: olympialaisten 37 ottelussaan hän on tehnyt pisteet 24+19=43.


title: Teemu Selänne

text: Nuorten maajoukkueissa Selänne osallistui arvokisoihin edustaen Suomea alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 1988 ja alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 1989. Aikuisten tasolla hän pelasi lähes poikkeuksetta yhdessä keskushyökkääjä Saku Koivun ja laitahyökkääjä Jere Lehtisen kanssa ja muodosti heidän kanssaan Suomen joukkueen tehokkaimman hyökkäyskolmikon.


title: Teemu Selänne

text: Ensimmäiset MM-kilpailunsa aikuisten tasolla Selänne pelasi vuonna 1991 Suomen isännöidessä MM-turnausta. Selänne oli yksi turnauksen parhaista pistemiehistä. Hänen edelleen ylsivät vain Mats Sundin ja Jari Kurri. Selänne oli mukana myös saman vuoden Kanada-cupissa, jossa Suomi ylsi kolmanneksi.


title: Teemu Selänne

text: Albertvillen vuoden 1992 talviolympialaisissa Suomi ylsi seitsemännelle sijalle. Selänne pelasi ensimmäistä kertaa urallaan olympialaisissa ja hänelle olympiaturnaus oli onnistunut, sillä kahdeksassa ottelussa tehopisteet 7+4=11 viimeistelleenä hän jakoi turnauksen maalitilaston voiton seitsemällä maalillaan Nikolai Borštševskin ja Andrei Homutovin kanssa. 11 pisteellään hän oli Suomen joukkueen paras pistemies Hannu Järvenpään kanssa.


title: Teemu Selänne

text: Vuonna 1996 Selänne pelasi suurimmalti osin Juha Ylösen kanssa Suomen osallistuessa vuoden 1996 maailmancupiin, joka perustettiin lakkautetun Kanada-cupin tilalle. Sekä maailmancupissa että kevään MM-kilpailuissa Suomi sijoittui viidennelle sijalle ja jäi ulos mitalipeleistä.


title: Teemu Selänne

text: Ensimmäisen kerran Selänne ylsi mitaleille maajoukkueurallaan Naganon vuoden 1998 talviolympialaisissa. Hän pelasi ensimmäisen yhteisen turnauksensa Saku Koivun ja Jere Lehtisen kanssa. Turnaus oli hyvin onnistunut sekä Selänteelle että koko joukkueelle. Selänne voitti olympiaturnauksen pistepörssin tehopistein 4+6=10 ja Suomi saavutti turnauksessa pronssimitalin. Epäonnekseen nivusvaivojen kanssa turnauksessa pelannut Selänne loukkaantui ja joutui jäämään sivuun pronssiottelusta. Hänen tilalleen Koivun ja Lehtisen rinnalle Suomen ykkösketjuun nostettiin Ville Peltonen.


title: Teemu Selänne

text: Vuoden 1999 MM-kisoissa Selänne pelasi jälleen Koivun ja Lehtisen rinnalla. Suomi eteni aina MM-finaaliin asti, mutta finaalissa Suomi jäi hopealle Tšekin voittaessa maailmanmestaruuden. Selänne sijoittui turnauksen pistepörssissä toiseksi, ja hänet valittiin kisojen tähdistökentälliseen sekä turnauksen arvokkaimmaksi pelaajaksi.


title: Teemu Selänne

text: Salt Lake Cityn vuoden 2002 talviolympialaisissa Selänne pelasi Suomen joukkueen kapteenina. Suomi ei saavuttanut kisoissa mitalia ja sijoittui kuudenneksi. Selänne viimeisteli turnauksen neljässä ottelussaan kolme maalia.


title: Teemu Selänne

text: Seuraavan vuoden MM-kilpailuissa Suomi päätyi viidenneksi, mutta Selänne oli jälleen erinomaisessa vireessä ollen turnauksen paras maalintekijä kahdeksalla osumallaan. Turnauksen puolivälierässä Selänne ehti laukoa jo kypärätempun eli kolme maalia Ruotsia vastaan, mutta lopulta Ruotsi nousi Suomen rinnalle ja ohi vieden ottelun nimiinsä lukemin 6–5 ja pudottaen Suomen jatkosta. Selänne palkittiin turnauksen parhaana hyökkääjänä.


title: Teemu Selänne

text: Selänne osallistui vuonna 2004 jääkiekon maailmancupiin toista kertaa urallaan, mutta ei polvivaivojensa vuoksi pystynyt pelaamaan aiempien vuosiensa tasolla. Selänne teki kuudessa ottelussa neljä tehopistettä ja Suomi sijoittui toiseksi.


title: Teemu Selänne

text: Torinon vuoden 2006 talviolympialaisissa Selänne pelasi jälleen samassa ketjussa Lehtisen ja Koivun kanssa. Suomi pelasi turnauksessa loistavasti, ja voitti kaikki ottelut yhtä lukuun ottamatta: loppuottelussa Suomi taipui Ruotsille tiukan ottelun päätteeksi. Selänne oli turnauksen paras pistemies ja hän jakoi kisojen maalitilaston voiton Olli Jokisen kanssa. Hänet palkittiin myös olympialaisten parhaana hyökkääjänä ja valittiin tähdistökentälliseen. Myöhemmin Selänne on todennut Torinon olympialaisiin osallistuneen Suomen joukkueen olleen paras, jossa hän on koskaan pelannut.


title: Teemu Selänne

text: Seuraavan kerran Selänne edusti Suomea vuoden 2008 MM-kilpailuissa, jossa Suomi saavutti pronssimitalin. Selänne pelasi turnauksessa yhdeksän ottelua tehopistein 3+4=7. Pronssiottelun jälkeen hän vahvisti päättävänsä uransa maajoukkueessa.


title: Teemu Selänne

text: Päätös lopettamisesta ei kuitenkaan pitänyt toisellakaan kerralla, kun jääkiekkomaajoukkueen päävalmentaja Jukka Jalonen valitsi Selänteen edustamaan Suomea Vancouverin vuoden 2010 talviolympialaisiin. Vancouverissa hän oli Suomen joukkueen kokenein olympiapelaaja ja hänestä tuli kisojen myötä yksi seitsemästä jääkiekkoilijasta, jotka ovat osallistuneet olympialaisiin viidesti. Selänne aloitti olympiaturnauksen pirtein ottein merkkauttamalla kahdessa alkusarjan ottelussa kaksi syöttöpistettä, mutta ei kisojen edetessä enää päässyt tehopisteille. Hänen pelaamistaan hidasti NHL:n runkosarjaottelussa sattunut leukavamma, ja hän joutui pelaamaan koko olympialaisten ajan kypärällä, joka oli varustettu leukasuojuksella. Loukkaantumisensa vuoksi hän oli syönyt ennen kisojen alkua vain nestemäisiä aterioita, minkä takia hänen painonsa oli pudonnut seitsemän kiloa eikä hän kertomansa mukaan ollut kisojen alkaessa riittävän hyvässä fyysisessä kunnossa, mitä olympialaisissa pelaaminen vaati. Tästä huolimatta hän nousi Vancouverissa kaikkien aikojen tehokkaimmaksi jääkiekkoilijaksi olympialaisten historiassa syötettyään Saksaa vastaan pelatussa ottelussa puolustaja Kimmo Timosen maalin. Hän ohitti syöttöpisteellään Tšekkoslovakian Vlastimil Bubníkin, Neuvostoliiton Valeri Harlamovin ja Kanadan Harry Watsonin, jotka olivat aiemmin jakaneet olympialaisten kaikkien aikojen pistepörssin kärkisijaa. Selänne nousi syöttöpisteellään itsenäisesti tilaston kärkipaikalle tehopisteillä 20+17=37. Suomi saavutti olympialaisissa pronssimitalin, ja pronssiottelun jälkeen Selänne kertoi jälleen maajoukkueuransa päättyvän.


title: Teemu Selänne

text: Suomen jääkiekkomaajoukkueen päävalmentajaksi vuonna 2013 palannut Erkka Westerlund julkaisi kesäkuussa 54 pelaajan listan, josta hän valitsisi lopullisen joukkueen edustamaan Suomea Sotšin vuoden 2014 talviolympialaisiin. Selänne oli 43-vuotiaana listan vanhin ehdolle asetettu pelaaja, ja lopulta hänet myös valittiin vuoden 2014 tammikuussa joukkueeseen. Tämän johdosta Selänteestä tuli kaikkien aikojen toinen jääkiekkoilija, joka on pelannut kuudesti olympialaisissa. Aiemmin vain Raimo Helminen on pelannut kuudesti olympiaturnauksessa. Selänne valittiin Suomen joukkueen kapteeniksi, ja joukkueen ykkösketjuun 21-vuotiaan laitahyökkääjä Mikael Granlundin ja 18-vuotiaan keskushyökkääjä Aleksandr Barkov Jr.:n rinnalle. Selänteen ollessa olympialaisten vanhin jääkiekkoilija, oli Barkov sitä vastoin kisojen nuorin. Selänne pelasi turnauksessa kuusi ottelua pistein 4+2=6 ja hän oli Suomen paras maalintekijä ja ketjukaverinsa Mikael Granlundin jälkeen joukkueen toiseksi paras pistemies. Suomi ylsi olympialaisissa pronssimitaliin, kun se päihitti pronssiottelussa Yhdysvallat lukemin 5–0. Selänne teki ottelussa Suomen ensimmäisen ja neljännen maalin, ja ottelun jälkeen hän kertoi päättävänsä 26 vuotta kestäneen uransa maajoukkueessa. Pronssimitalin myötä Selänne ja Suomen joukkueen puolustaja Kimmo Timonen nousivat Ville Peltosen, Saku Koivun, Jere Lehtisen sekä Neuvostoliiton Igor Kravtšukin ja Valeri Harlamovin ja Tšekkoslovakian Jiří Holíkin rinnalle kaikkien aikojen eniten jääkiekon olympiamitaleita saavuttaneina urheilijoina. Selänteestä tuli pronssimitalin myötä kaikkien aikojen vanhin olympiamitalisti miesten jääkiekossa, ja turnauksessa neljä maalia tehneestä Selänteestä tuli myös kaikkien aikojen vanhin olympialaisissa maalin tehnyt jääkiekkoilija.


title: Teemu Selänne

text:
Elokuussa vuonna 2014 Anaheim Ducks ilmoitti jäädyttävänsä Selänteen pelinumeron ”Teemu Tribute Night”-nimetyssä tilaisuudessa 11. tammikuuta 2015.
Selänteen pelipaita nostettiin Anaheim Ducksin kotiareenan Honda Centerin kattoon ja Anaheim Ducks pelasi Teemu Selänteen ensimmäistä NHL-seuraa Winnipeg Jetsiä vastaan. Selänteestä tuli ensimmäinen pelaaja, jonka pelinumeron Anaheim Ducks jäädytti.


title: Teemu Selänne

text: Selänteen paidan jäädytystilaisuus kesti kokonaisuudessaan noin puolitoista tuntia. Tilaisuudessa puhujia olivat muun muassa Anaheim Ducksin omistajat Henry ja Susan Samueli, NHL-komissaari Gary Bettman sekä Jari Kurri. Monissa puheissa teemana oli Selänteen vaikutus kalifornialaisen jääkiekon kehitykseen ja suosioon nousuun. Selänne itse puheessaan kiitti perhettään ja ystäviään sekä hänen kanssaan työskennelleitä henkilöitä ja kannattajia.


title: Teemu Selänne

text: Selänne pyysi, että tilaisuutta varten lavalla olisi kunnianosoituksena ja symbolisena eleenä myös yksi tyhjä tuoli hänen edesmenneelle pelaaja-agentilleen Don Baizleylle, joka menehtyi syöpään kesällä 2013.


title: Teemu Selänne

text: Itse ottelussa Anaheim voitti Winnipegin voittomaalikilpailun jälkeen 5–4. Selänne seurasi ottelua muun muassa Saku Koivun, Jari Litmasen ja Elastisen kanssa. Anaheim oli ottelussa kahdesti kahden maalin takaa-ajoasemassa 3–1 ja 4–2 -lukemissa. Kaksi minuuttia ennen viimeisen erän loppua Rickard Rakell tasoitti ottelun 4–4-lukemiin. Jatkoajalla ei syntynyt maaleja ja ottelu eteni rangaistuslaukauskilpailuun. Ottelun ratkaisuun tarvittiin kuusi kierrosta. Viimeisellä niistä Winnipegin Mark Scheifele epäonnistui yrityksellään, jonka jälkeen suomalaispuolustaja Sami Vatanen ratkaisi ottelun voiton Anaheimille. Kyseinen rangaistuslaukaus oli Vatasen uran ensimmäinen NHL:ssä. Ottelussa parhaaksi pelaajaksi valittu Rickard Rakell oli osallisena jokaiseen maaliin ja teki uuden ennätyksen ollen Anaheimin seurahistorian ensimmäisen pelaaja, joka on onnistunut tulokkaana tekemään neljä pistettä yhdessä ottelussa.


title: Teemu Selänne

text: Teemu Selänteen vanhemmat ovat Liisa ja Ilmari Selänne. Selänteellä on kaksosveli Paavo ja isoveli Panu. Suoritettuaan peruskouluopinnot Selänne opiskeli kauppaoppilaitoksessa, ja työskenteli päiväkodissa ennen ammattilaisuraansa NHL:ssä. Varusmiespalveluksensa Selänne suoritti Hämeen Rykmentin Urheilukoulussa Lahdessa. Selänne on yksi Lastenklinikoiden Kummien perustajajäsenistä, ja hän on koko uransa ajan tukenut yhdistystä. Hän lahjoitti yhdistykselle esimerkiksi 10 000 markan stipendin, jonka hän sai pudotuspelien parhaana pelaajana keväällä 1992. Selänteellä on myös oma hyväntekeväisyysyhdistys The Finnish Flash ry.


title: Teemu Selänne

text: Selänne avioitui Sirpa Vuorisen kanssa 19. heinäkuuta 1996. Parilla on neljä lasta: pojat Eemil (s. 1996), Eetu (s. 1997) ja Leevi (s. 2000) sekä tytär Veera (s. 2007). Selänne on asunut perheineen vuodesta 2000 Coto de Cazassa Kaliforniassa Orangen piirikunnassa.


title: Teemu Selänne

text: Selänne toimi aiemmin Mestis-joukkue Salamoiden osaomistajana, mutta hän on myynyt omistuksensa joukkueesta. Selänteen TS Holding -yhtiö on muun muassa vähemmistöosakkaana kiinteistösijoitusyhtiö Ultivistassa.


title: Teemu Selänne

text: Kaukaloiden ulkopuolella Selänne tunnetaan innokkaana golfaajana ja autoharrastajana. Hän omistaa yli 30 erilaista autoa. Vuonna 2008 hän osti 10 Ford Mustangia konkurssipesästä ja lähetti ne Eurooppaan. Selänteen omistamista autoista maineikkaimpia ovat 1961 Lincoln Continental, jollaista muun muassa John F. Kennedy käytti virka-autonaan Yhdysvaltain presidenttinä. Hän on myös yksi harvoista Enzo Ferrari -urheiluauton omistavista henkilöistä. MTV3 MAX esitti Selänteen autokokoelmaa avartavaa, 12-osaista televisiosarjaa "Teemun tallista" vuonna 2010. Selänne on myös harrastanut ralliautoilua nimellä "Teukka Salama".


title: Teemu Selänne

text: Tammikuussa 2016 Selänteen Euroopan pakolaiskriisiin liittyvät twiitit herättivät kohua. Twiiteissään hän vaati ”hyysäämisen” lopettamista ja entistä kovempia rangaistuksia raiskaajille. Myöhemmin julkaisemassaan blogikirjoituksessa hän kuitenkin selvensi twiittejään kirjoittamalla, ettei hyväksy rasismia missään olosuhteissa. Selänne perusteli näkemyksiään blogissa kertomalla ystävänsä alaikäisestä tyttärestä, joka joutui turvapaikanhakijoiden raiskaamaksi. Ylen ajankohtais- ja featuretoimituksen esimies Jussi Eronen kyseenalaisti tarinan 2. maaliskuuta julkaistussa analyysissä, jossa hän kertoi, ettei Selänteen kuvailemaa tapausta ole ilmoitettu poliisille Suomessa. Selänteen edustaja ei halunnut kommentoida asiaa Ylelle. Myöhemmin Selänne arvosteli Twitterissä mediaa asian käsittelystä, mutta ei täsmentänyt kertomustaan.


title: Teemu Selänne

text: Selänteestä kertova, JP Siilin ohjaama ja Marko Tallin tuottama dokumenttielokuva "Sel8nne" sai ensi-iltansa 27. syyskuuta 2013. Elokuvan julkaisi SF Film, ja se sai ilmestyessään suurta suosiota. Muun muassa "Helsingin Sanomien" Veli-Pekka Lehtonen kirjoitti ""Selänteen" olevan hyvä elokuva ja urheiluelokuvana erinomainen". "Sel8nne" ylitti alle viikossa yli 66000 katsojan rajan elokuvateattereissa, ja pelkästään avausviikonloppunaan elokuva keräsi teattereihin 22 560 katsojaa, mikä oli suurin dokumenttielokuvan saama avausviikonlopun katsojamäärä Suomessa Michael Mooren ohjaaman "Fahrenheit 9/11"-dokumentin (8 249 katsojaa) jälkeen. Samalla siitä tuli kaikkien aikojen eniten katsojia teattereihin avausviikonloppunaan vetänyt suomalainen dokumenttielokuva, kun se rikkoi Vesa-Matti Loirista kertovan "Vesku"-elokuvan 6 271 katsojan ennätyksen jo avauspäivänään. Ohitettuaan katsojien määrässä vuonna 2012 yli elokuvateattereihin keränneen "Metsän tarinan", "Sel8nteestä" tuli katsojien kokonaismäärän mukaan Suomen kaikkien aikojen katsotuin dokumenttielokuva. Lokakuussa elokuva ylitti 100 000 katsojan rajan elokuvateattereissa ja joulukuussa julkaistu DVD- ja Blu-ray-julkaisu oli elokuvavuokraamojen suosituimpia.


title: Teemu Selänne

text: Vuonna 2014 julkaistiin Ari Mennanderin kirjoittama Selänteen elämäkertakirja "Teemu", joka myi ilmestymisvuonnaan 77 000 kappaletta ja on Suomen toiseksi myydyin urheilukirja kautta aikain. Aiemmin Selänteestä on julkaistu hänen isänsä Ilmari Selänteen kirjoittama kirja "Teemu" vuonna 1993.


title: Teemu Selänne

text: Selänne mainitaan esimerkiksi Martti Servo & Napanderin kappaleessa ”Lätkän ihmemaa” muiden suomalaisten ammattikiekkoilijoiden kanssa, ja rapduo JVG on tehnyt Selänteestä sekä jalkapalloilija Jari Litmasesta kertovan kappaleen "Teemu ja Jari".


title: Johan Ludvig Runeberg

text: Johan Ludvig Runeberg (5. helmikuuta 1804 Pietarsaari – 6. toukokuuta 1877 Porvoo) oli suomalainen runoilija, opettaja, toimittaja ja professori. Runebergiä pidetään Suomen kansallisrunoilijana. Hänen ruotsiksi kirjoittamansa työt vaikuttivat voimakkaasti myös Ruotsin kirjallisuuteen. J. L. Runebergin puoliso oli kirjailija Fredrika Runeberg.


title: Johan Ludvig Runeberg

text: Runeberg oli hyvin huomattava lyyrillinen ja eepillinen runoilija. Suomalaisten silmissä Runebergin merkitystä lisäsi aikakausi, jona hän toimi. Yhdessä Elias Lönnrotin kanssa hän oli luomassa suomalaisista kulttuurikansaa sen omissa ja muiden silmissä. Hän loi 1830- ja 1840-luvulla ihannekuvan Suomen kansasta ja luonnosta ja antoi "Vänrikki Stoolin tarinoissa" Suomelle moraalisen identiteetin. Hän nousi jo elinaikanaan suurmiehen asemaan ja Runebergin päivää alettiin juhlia jo hänen elinaikanaan.


title: Johan Ludvig Runeberg

text: Runebergin vanhemmat olivat merikapteeni Lorens Ulrik Runeberg ja Anna Maria Malm. Lorens Ulrik Runebergin isä oli muuttanut Suomeen Ruotsista, ja Anna Maria Malm kuului pietarsaarelaiseen Malmin kauppiassukuun, jonka juuret niin ikään lienevät olleet Ruotsista. Johan Ludvig, kutsumanimeltään Janne, syntyi isän ollessa merillä. Runeberg syntyi helmikuussa 1804, mutta ei ole täysin varmaa, oliko päivämäärä 5. vai 7. helmikuuta. Hän itse vietti kuitenkin syntymäpäiviä helmikuun viidentenä. Isä näki Johanin ensi kerran pojan ollessa kolmevuotias. Johan oli esikoinen, ja hänellä oli kolme sisarta, Ulrika Carolina, Emilie ja Maria Mathilda, ja veljet Viktor ja Nestor, jotka molemmat jatkoivat isänsä työtä. Ulrika Carolinasta tuli runoilija, ja Emilie ”Emma” oli pietisti, joka muun muassa hoiti sokerileipomoa ja opetti Pietarsaaressa ja Uudessakaarlepyyssä. Maria Mathildasta tuli käsityönopettaja ja lisäksi sekä Emilie että Maria olivat harrastaneet musiikkia. Runebergin veljenpoika oli pianisti Rudolf Sjögren, joka oli syntynyt neljä vuotta ennen isänsä Nestorin kuolemaa.


title: Johan Ludvig Runeberg

text: Runeberg sairasti lapsuudessaan risataudin, joka johti rauhasturpoamiin. Runebergin fyysinen kehitys hidastui sairauden johdosta niin, että hän oppi kävelemään vasta kolmen tai neljän vuoden ikäisenä. Isältään Johan peri miehekkään ja reippaan luonteen, äidiltään taas herkkyyden ja taiteellisen lahjakkuuden.


title: Johan Ludvig Runeberg

text: Runeberg suoritti ylioppilastutkinnon Turussa vuonna 1822 ja aloitti seuraavana vuonna Turun akatemiassa filosofian opinnot. Hän liittyi Pohjalaiseen Osakuntaan. Opiskeluaikana hänen ystäväpiiriinsä kuului muita pohjalaisia, kuten Johan Jakob Nervander, J. V. Snellman ja uusimaalainen Elias Lönnrot. Runeberg valmistui filosofian kandidaatiksi heinäkuussa 1827. Kesällä 1827 Runeberg asui arkkipiispa Jakob Tengströmin virkatalossa Paraisilla, missä hän opetti lapsia. Siellä hän tapasi tulevan puolisonsa ja kirjailijan Fredrika Tengströmin, jonka setä arkkipiispa oli. Opiskelurahoja hän ansaitsi kotiopettajana Saarijärvellä ja Ruovedellä. Ensin mainitun paikkakunnan innoittamana syntyi vuonna 1830 hänen esikoiskokoelmassaan julkaistu runo ”Saarijärven Paavo” ("Bonden Paavo"). Runebergin ensimmäinen julkaistu runo oli "Åbo Tidningar" -lehdessä vuonna 1826 ilmestynyt ”Auringolle” ("Till solen").


title: Johan Ludvig Runeberg

text: Vaikka Runeberg sai Saarijärvellä viettämiensä vuosien 1824–1825 aikana ratkaisevat herätteet elämäntyölleen, sinne hän ei enää koskaan myöhemmin palannut. Asuessaan Ruovedellä vuosina 1825–1826 Runeberg tutustui muutamiin Suomen sodan veteraaneihin, joihin muun muassa hänen isäntänsä, kapteeni Erik Gustaf af Enehjelm kuului. Ruoveden seudut olivat olleet vääpeli Jakob Johan Rothin ja kersantti Carl Johan Spoofin kuuluisan sissiretken näyttämönä, ja heidän viimeinen yhteenottonsa kenraali Nikolai Rajevskin johtamien venäläisten kanssa oli tapahtunut juuri af Enehjelmin omistaman Ritoniemen kartanon mailla. Metsästysretkillään Runeberg tutustui myös Kurussa asuneeseen vänrikki Carl Gustaf Polvianderiin, joka oli toiminut sodassa Porin rykmentin lipunkantajana ja josta tuli yksi vänrikki Stoolin esikuvista. Toiseksi esikuvaksi on mainittu pienessä mökissä Ritoniemen kartanon lähistöllä asunut sotaveteraani, vänrikki Fredrik Adolf Pelander.


title: Johan Ludvig Runeberg

text: Vuonna 1828 Runeberg muutti Helsinkiin, kun yliopisto määrättiin Turun palon myötä siirtymään pääkaupunkiin. Hänestä tuli vuonna 1830 kaunopuheisuuden dosentti. Tehtävään kuului klassillisten ja uusien kielten opetusta. Vuonna 1833 hän haki yliopiston Rooman kirjallisuuden apulaisen virkaa. Yliopistotoveriensa kanssa Runeberg perusti myös uuden oppikoulun Helsingfors lyceumin.


title: Johan Ludvig Runeberg

text: Runeberg oli vuonna 1832 perustetun "Helsingfors Morgonblad" -lehden ensimmäinen toimittaja. Samana vuonna hän julkaisi Helsingfors Morgonbladissa useita Ruotsin akatemiaa ja ruotsalaista runoutta kritisoivia artikkeleita. Helsingin-vuosinaan Runeberg asui useissa eri osoitteissa eri puolilla kaupunkia. Alkuvuonna 1837 Runeberg sai Porvoon kymnaasin roomalaisen kirjallisuuden lehtorin viran, ja perhe muutti pysyvästi Porvooseen. Virkaan kuului Porvoon tuomiokapitulin jäsenyys, joten Runeberg vihittiin papiksi vuonna 1838. Virka-asuna oli papinpuku, mikä näkyykin Runebergin yllä useissa hänen muotokuvissaan. Opettajanuransa ohella hän toimitti "Borgå Tidning" -lehteä vuosina 1838–1839. Runeberg sai professorin arvon vuonna 1844. Runeberg käytti paljon aikaa 1850-luvulla virsikirjatyölle ja virsirunoilulle. Hän toimi opettajana aina eläkkeelle siirtymiseensä asti vuonna 1857 ja keskittyi sen jälkeen kirjoittamiseen. Runeberg halvaantui vuonna 1863 saatuaan metsästysretkellä aivoverenvuodon. Hän vietti loppuelämänsä pääasiassa vuodepotilaana.


title: Johan Ludvig Runeberg

text: Runebergin runoilijanolemus muodostui 1830-luvun aikana. Sen olennainen tekijä oli klassillisen antiikin kirjallisuuden ja moraalin syvällinen omaksuminen. Opetustyö ylläpiti ja syvensi Runebergin suhdetta kreikkalaiseen ja roomalaiseen runouteen. Antiikin kirjallisuuden harrastukseen liittyi suoranaisesti myös 1820-luvulla suuressa muodissa ollut kiinnostus balkanilaiseen kansanrunouteen. Runeberg sai myös vaikutteita ajan porvarillis-romanttisesta virtauksesta sekä huvinäytelmiinsä että kolmannen runokokoelman runoihin ja Hannan ilmentämään perhe-epiikkaan.


title: Johan Ludvig Runeberg

text: Vuonna 1832 Runeberg julkaisi noin tuhannen heksametrisäkeen mittaisen "Hirvenhiihtäjät"-runoelman, jonka tekemisen oli aloittanut kuusi vuotta aikaisemmin. "Hirvenhiihtäjät" oli suomalaisen kansanelämän tutkielma. Vuonna 1833 Runeberg julkaisi toisen kokoelmansa "Dikter. Andra häftet" (Runoja. 2.), joka verrattuna ensimmäiseen kokoelmaansa oli itsenäisempi. Vuonna 1836 hän julkaisi kolmilauluisen, eeppisen runokokoelman "Hanna", joka sijoittui pappilamiljööseen. Vuonna 1841 hän julkaisi "Julqvällen"-runon, joka käsitteli iän ja yhteiskunnallisen aseman vaikutusta rohkeuteen ja mielentilaan. Samana vuonna hän julkaisi "Nadeschda"-runoelman. Vuonna 1844 Runeberg julkaisi eepoksen "Kuningas Fjalar", jonka teemana oli jumalallisen luonnonjärjestyksen ja ihmisen tahdon suhde. Hän julkaisi "Vänrikki Stoolin tarinoiden" ensimmäisen osan vuonna 1848. Toisen osan hän julkaisi vuonna 1860. Heti toisen osan julkaisun jälkeen alkoi nopea suomennostyö. "Vänrikki Stoolin tarinat" julkaistiin vihkoina vuosien 1870–1877 välisenä aikana.


title: Johan Ludvig Runeberg

text: Maamme-laulun ja koko "Vänrikki Stoolin tarinoiden" taustalla oli poliittinen levottomuus, joka johti Euroopan vallankumousvuoteen vuonna 1848. Tarinoiden yleissävy on konservatiivisen isänmaallinen ja samalla usein myös humoristinen; sillä oli ratkaiseva vaikutus suomalaisen isänmaatunteen muodostumiseen ja sen uushumanistiseen luonteeseen.


title: Johan Ludvig Runeberg

text: Runebergista tuli jo eläessään ”Suomen ensimmäinen suurmies”. Runebergin päivää juhlittiin aina 5. helmikuuta hänen 50-vuotispäivästään asti. Myöhemmin Porvoon teinit alkoivat käydä laulamassa Runebergin ikkunan alla tämän syntymäpäivänä.


title: Johan Ludvig Runeberg

text: Sanonnalla ”puhuu kuin Runeberg” viitataan taitavaan sanakäyttöön, siihen, että pystyy herättämään tunteita, sekä että puhuu kauniisti ja vuolaasti. Runeberg lausui runojaan ulkoa ja esiintyi mielellään etenkin naisille.


title: Johan Ludvig Runeberg

text:
Runeberg kuoli 6. toukokuuta 1877, ja hänet haudattiin Näsinmäen hautausmaan korkeimmalle kummulle. Kallioon louhittu hautaholvi somistettiin kasvein. Runebergin hautajaiset 12. toukokuuta 1877 olivat suuret ja juhlalliset. Helsingistä tuli kolme junavaunullista hautajaisvieraita ja hautajaisiin osallistuivat koko valtiopäivät. Hautajaissaaton reitti Runebergin kotitalolta oli peitelty kuusenhavuilla ja reunustettu pikkukuusilla. Kuusenhavuilla oli koristeltu myös Porvoon rakennuksia, kaupungin kaupat olivat kiinni koko päivän ja Helsingissäkin kolme tuntia. Kulkue oli niin pitkä, että sen alkupää oli jo haudan äärellä eivätkä viimeiset olleet vielä päässeet lähtemään vainajan kotitalolta. Kulkuetta johtivat Suomen Kaartin soittokunta ja Ylioppilaskunnan Laulajat, joka lauloi haudalla Fredrik Paciuksen johdolla Runebergin sanoittaman Maamme-laulun. Hautapuheen koko kansan puolesta piti J. V. Snellman, myös Zachris Topelius ja kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Georg Wallgren puhuivat. Runebergin vaimo, kirjailija Fredrika Runeberg haudattiin miehensä rinnalle vuonna 1879, hänen nimensä on muistomerkin toisella puolella.
Hautamuistomerkin saamiseksi järjestettiin pian Runebergin kuoleman jälkeen kansalaiskeräys ja vuonna 1879 suunnittelukilpailu, joka oli lajissaan Suomen ensimmäinen. Kilpailu jouduttiin uusimaan vuosina 1880 ja 1885, koska ensimmäisen kilpailun voittanut ruotsalaisen kuvanveistäjä Per Hasselbergin ehdotus osoittautui liian kalliiksi toteuttaa ja toisella kerralla palkintolautakunta ei ollut tyytyväinen jätettyihin ehdotuksiin. Kolmannen kilpailun voitti kuopiolainen arkkitehti Ferdinand Öhman. Muistomerkki paljastettiin lopulta 5. toukokuuta 1888. Se on korkea musta graniittipaasi, jonka etusivua koristaa tähti ja takasivua tähti ja lyyra. Siihen on kirjoitettu sanat "”Fosterlandet reste vården”".


title: Johan Ludvig Runeberg

text: Runebergin puoliso oli kirjailija Fredrika Tengström. Fredrikan setä oli arkkipiispa. Fredrika ja Johan menivät naimisiin tammikuussa 1831. He saivat kahdeksan lasta, joista kaksi kuoli lapsena:


title: Johan Ludvig Runeberg

text: Runeberg kirjoitti koko tuotantonsa ruotsiksi. Hänen tunnetuin teoksensa on "Vänrikki Stoolin tarinat", johon kuuluu yhteensä 35 runoa. Runot kertovat vuosien 1808–1809 Suomen sodan sankareista. Fredrik Paciuksen säveltämänä kokoelman avausrunosta "Maamme" ("Vårt land") tuli Suomen kansallislaulu. Yksi "Vänrikki Stoolin tarinoissa" toistuva ja ilmeisesti Runebergille läheinen teema on köyhien ja vähäisten ihmisten vilpitön isänmaanrakkaus ja siitä seuraava onni, joka kompensoi heidän osattomuuttaan.


title: Johan Ludvig Runeberg

text: "Hirvenhiihtäjät" ("Elgskyttarne", 1832) on yhdeksän laulua käsittävä heksametrirunoelma, joka kuvaa kansanelämää. Sen aiheena on hirvenajo, johon kietoutuu myös kosiotarina. Itse tapahtumilla ei kuitenkaan ole itsenäistä merkitystä. Ne muodostavat kuvauksen kehykset. Kukin henkilöistä edustaa jotakin yleistä ideaa, joka esitetään epiteettinä (”toimekas Anna” ja ”mielevä Pekka”).


title: Johan Ludvig Runeberg

text: Runeberg oli hyvin huomattava lyyrillinen ja eepillinen runoilija; häntä arvostettiin jo 1830-luvulla Ruotsissa ja Venäjällä. Suomalaisten silmissä Runebergin merkitystä lisäsi aikakausi, jona hän toimi. Yhdessä Elias Lönnrotin kanssa hän oli luomassa suomalaista kulttuuria sen omissa ja muiden silmissä. Hän loi 1830- ja 1840-luvulla ihannekuvan Suomen kansasta ja Suomen luonnosta ja antoi "Vänrikki Stoolin tarinoissa" Suomelle moraalisen identiteetin.


title: Johan Ludvig Runeberg

text: Runeberg aloitti eurooppalaisena romantiikan runoilijana: erityisesti kokoelmissa "Runot" Runebergin runominä löytää itsensä luonnosta. Hän käytti runoissaan puhujana myös naisia, mikä johtuu hänen kiinnostuksestaan "Kantelettareen". Runosarjan "Idyllejä ja epigrammeja" myötä Runeberg muutti tyylinsä kansainvälisestä kansalliseksi romantikoksi. Kokoelmassa ilmestyi muun muassa runo ”Saarijärven Paavo”, jossa kansanmies taistelee luonnonvoimia vastaan, jolloin muodostui sitkeän suomalaisen identiteetti. Runeberg naamioi isänmaalliset ajatukset luonnonkauden ylistykseen. Runeberg korosti runoissaan paljon järviä ja korkeita paikkoja. Hän kirjoitti myös romanttis-traagisia runoja, kuten sarjassa "Mustasukkaisuuden öitä" ja runoelmassa "Nadeschda". "Hirvenhiihtäjät" oli Runebergin kansallinen eeposrunoelma. Hän käytti tuolloin heksametristä runomittaa. Toinen klassinen eepos on "Hanna". Hannassa ja "Salamiin kuninkaat" -näytelmässä on vaikutteita antiikin Kreikan runoudesta. Runebergin isänmaallinen runous vetosi akateemiseen suomenkieliseen eliitin.


title: Johan Ludvig Runeberg

text: Runebergin varhaisista, kouluvuosina, tehtyjen runojen esikuvana ovat 1700-luvulla toimineet Anna Maria Lenngren, Carl Michael Bellman, Michael Choraeus ja Frans Mikael Franzén. Yliopistoaikana hän tutustui modernimpiin ruotsalaisiin runoilijoihin ja eurooppalaisiin kirjailijoihin. Häneen vaikuttivat suuresti Johann Gottfried von Herder ja Henrik Gabriel Porthan. Antiikin runoilijoista Runberg oli perehtynyt Homerokseen.


title: Johan Ludvig Runeberg

text: Runeberg sai pian kuolemansa jälkeen osakseen lukuisia kansallisia kunnianosoituksia. Varhaisimpia näistä oli hänen Porvoon keskustassa sijainneen Runebergin kodin muuttaminen Suomen ensimmäiseksi kotimuseoksi. Museo avattiin yleisölle vuonna 1882, vain viisi vuotta J. L. Runebergin kuoleman jälkeen ja kolme vuotta hänen vaimonsa Fredrika Runebergin kuoleman jälkeen. Se kuuluu edelleen Porvoon merkittävimpiin matkailunähtävyyksiin.


title: Johan Ludvig Runeberg

text: Suomessa on useita Runebergille pystytettyjä patsaita tai muistomerkkejä. Näistä vanhimmat ja huomattavimmat ovat vuonna 1885 paljastetut Helsingin ja Porvoon patsaat, molemmat runoilijan pojan Walter Runebergin veistämiä. Esplanadin puistossa sijaitsevassa Helsingin patsaassa on kaksi pronssista hahmoa: Korkean jalustan huipulla seisova, lyseonlehtorin virka-asussaan kuvattu Runeberg sekä hänen jalkojensa juuressa oleva Suomi-neito, joka kannattelee kuparitauluun kaiverrettuja Maamme-laulun sanoja. Porvoon Runeberginpuiston patsas on kopio Helsingin patsaasta, mutta pienemmässä koossa ja ilman Suomi-neidon hahmoa.


title: Johan Ludvig Runeberg

text: Runebergin synnyinkaupungissa Pietarsaaressa paljastettiin vuonna 1904 patsas, joka on niin ikään Walter Runebergin käsialaa. Lisäksi kaupungin ulkopuolella sijaitseva kalastusmaja, jossa Runeberg vietti lapsena kesiään vanhempiensa kanssa, on museoitu ja tunnetaan Runebergin tuvan nimellä. Ruovedellä paljastettiin vuonna 1954 Runebergin muistomerkki, ja kunnan tärkeimpiin nähtävyyksiin kuuluu Runebergin lähde, jonka partaalla tämän väitetään kirjoittaneen tunnetun runonsa ”Sua lähde kaunis katselen”. Turussa Runeberg on ikuistettu Harry Kivijärven veistämään patsaaseen "Runeberg, Lönnrot, Snellman", lempinimeltään ”Kolme vekkulia”. Patsas paljastettiin vuonna 1968 näiden kolmen Turun Akatemiassa opiskelleen suurmiehen muistoksi ja sijaitsee Turun yliopiston päärakennuksen edessä.


title: Johan Ludvig Runeberg

text: Runebergillä on nimikkokatuja, -aukioita ja -puistoja useissa suomalaisissa kaupungeissa ja Tukholmassa. Huomattavimpia ovat Helsingin Kampissa ja Töölössä sijaitseva Runeberginkatu sekä Porvoon ja Pietarsaaren Runeberginpuistot. Hänen mukaansa on nimetty myös Runeberg-projekti, pohjoismaisen kirjallisuuden elektroninen julkaisuprojekti, ja Runeberg-palkinto, yksi Suomen huomattavimmista kirjallisuuspalkinnoista. Suomenruotsalaista kirjallisuutta ja kulttuuria vaaliva Svenska litteratursällskapet i Finland perustettiin vuonna 1885 Runebergin muistoa kunnioittamaan. Vuonna 2004 lyötiin Runebergin kunniaksi nimellisarvoltaan kymmenen euron hopeinen juhlaraha.


title: Johan Ludvig Runeberg

text: Näkyvin Runebergin osakseen saamista kunnianosoituksista on Runebergin päivä, jota vietetään vuosittain runoilijan syntymäpäivänä 5. helmikuuta ja joka on vakiintunut liputuspäivä. Päivää juhlistetaan syömällä runebergintorttuja, makeita leivonnaisia, joita Runebergin kerrotaan mielellään nauttineen.


title: Johan Ludvig Runeberg

text: Norwegian Air Shuttle on maalauttanut Runebergin kuvan yhden lentokoneensa pyrstöön.


title: Johan Ludvig Runeberg

text: Runebergin teoksia:


title: Runeberg (täsmennyssivu)

text: Runeberg voi tarkoittaa seuraavia:


title: Unesco

text: Unesco eli Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestö () on yksi Yhdistyneiden kansakuntien itsenäisistä erityisjärjestöistä, jonka tarkoituksena on kasvatuksen, tieteen ja kulttuurin avulla edistää rauhaa ja kansojenvälistä yhteistyötä.


title: Unesco

text: Unesco perustettiin 16. marraskuuta 1945, ja siihen kuuluu 195 jäsenmaata. Suomi liittyi järjestöön vuonna 1956. Järjestön pääjohtajana on toiminut vuodesta 2017 lähtien ranskalainen Audrey Azoulay. Vuosina 2009–2017 pääjohtajana toimi bulgarialainen Irina Bokova. Unescon päämaja sijaitsee Pariisissa.


title: Unesco

text: Unescon tunnuslause ”Building peace in the minds of men and women”, ”Rauhanrakentaminen miesten ja naisten mielissä” juontaa järjestön toisen maailmansodan jälkeisestä perussäännöstä, joka alkaa sanoin: “koska sodat syntyvät ihmismielissä, myös rauhan puolustus on rakennettava ihmismieliin”. Perussääntönsä mukaisesti Unescon tehtävänä on myötävaikuttaa rauhan rakentamiseen, köyhyyden vähentämiseen, kestävään kehitykseen ja kulttuurienväliseen dialogiin edistämällä kansojen välistä yhteistyötä kasvatuksen, tieteen, kulttuurin ja viestinnän avulla.