title: Pentagrammi

text: Pentagrammia käytetään kristillisenä viiden aistin symbolina, ja jos sen kärkiin merkitään latinan "salus"-sanan (terveys) kirjaimet "S", "A", "L", "V", ja "S", sitä voidaan pitää terveyden symbolina.


title: Pentagrammi

text: Keskiajan kristityille pentagrammi symboli Kristuksen viittä haavaa. Pentagrammin uskottiin suojaava noidilta ja pahoilta hengiltä.


title: Pentagrammi

text: Pentagrammilla on suuri merkitys kuningas Arthurista kertovissa taruissa: se esiintyy Sir Gawainin kilvessä eräässä 1300-luvulla kirjoitussa runossa. Runossa selitetään sen jokaisella viidellä kärjellä olevan viisi merkitystä: ne tarkoittavat viittä aistia, viittä sormea, Kristuksen viittä haavaa, Neitsyt Marian viittä ilonaihetta (Marian ilmestys, Jeesuksen syntymä, ylösnousemus, taivaaseenastuminen ja Marian taivaaseenottaminen) sekä niitä viittä ritarihyvettä, joiden ruumiillistumana Gawain toivoi voivansa itseään pitää: jalomielistä anteliaisuutta, toveruutta, puhtautta, kohteliaisuutta ja myötätuntoa.


title: Pentagrammi

text: Myöhemmin monet kristityt ovat kuitenkin tottuneet pitämään pentagrammia satanismin symbolina, mikä mahdollisesti johtuu seremoniallisten taikurien käyttämien symbolien väärästä tulkinnasta ja on johtanut siihen, että symbolia on lakattu käyttämättä kristillisissä yhteyksissä.


title: Pentagrammi

text: Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko on käyttänyt pentagrammia ja viisikärkistä tähteä temppeliarkkitehtuurissaan, varsinkin Nauvoo Illinois Temple. Tähän yhteyteen symboli on omaksuttu perinteistä kristillisestä symboliikasta, jossa sitä ei kuitenkaan enää yleisesti käytetä.


title: Pentagrammi

text: Pentagrammi oli aikoinaan Jerusalemin kaupungin virallisessa sinetissa. Sellaisena sitä ei kuitenkaan tule sekoittaa kuusisakaraiseen Daavidin tähteen.


title: Pentagrammi

text: Monet uuspakanalliset ryhmät, erityisesti Wicca, käyttävät pentagrammia uskonnollisena symbolina, jonka voidaan katsoa vastaavan kristinuskon ristiä tai juutalaisuuden Daavidin tähteä. Sen uskonnollisen symboliikan on selitetty johtuvan uuspythagoralaisuudesta, jossa pentagrammin viisi kärkeä esittivätä neljää klassista alkuainetta sekä ylin kärki Henkeä.


title: Pentagrammi

text: Pentagrammia ympäröivän ympyrän on toisinaan katsottu sitovan alkuaineet yhteen tai merkitsevän niiden välistä sopusointua. Uuspakanallinen pentagrammi kuvataan tavallisimmin yksi kärki ylöspäin, osittain siksi, koska päinvastaisessa asennossa sen on katsottu tuovan mieleen satanismin.


title: Pentagrammi

text: Pentagrammi on bahailaisuuden virallinen symboli, joka tunnetaan nimellä Haykal ("temppeli"). Sellaisena sen otti käyttöön Báb. Sekä Báb että Bahá'u'lláh kirjoittivat useita teoksia pentagrammista.


title: Pentagrammi

text: Taolaisuuteen liittyy nimellä "Wu Xing" tunnettu oppi viidestä luontoa hallitsevasta alkuaineesta. Toisin kuin Kreikassa, jossa alkuaineina pidettiin maata, ilmaa, tulta ja vettä, tässä kiinalaisessa järjestelmässä sellaisina pidettiin tulta, maata, metallia, vettä ja puuta. Tämän viiden alkuaineen järjestelmän symbolina on usein käytetty ympyrän sisään piirrettyä pentagrammia. Ympyrän taas on kuvattu esittävän kiertokulkua, jossa puu ylläpitää tulta, tuli synnyttää maata (tuhkaa), maasta saadaan metalleja, metalliastioilla kannetaan vettä ja vesi ravitsee puuta. Sen sijaan pentagrammi esittää tuhon kiertoa, jossa puu imee maata ja maa vettä, vesi sammuttaa tulen, tuli sulattaa metallin ja metalli pilkkoo puun, tai toista kiertoa, jossa puu imee veden, vesi ruostuttaa metallin, metalli rikkoo maan, maa tukahduttaa tulen ja tuli polttaa puun. Tätä järjestelmää käytetään perinteisessä lääketieteessä (ICM) nykyäänkin. Koska Wu Xing on hyvin vanha ja silkkitien välityksellä Kiinalla on ollut yhteyksiä Eurooppaan roomalaisajoista lähtien, on todennäköistä, että jokin käsitys tästä on jo varhain välittynyt Eurooppaankin ja tullut virheellisesti tulkituksi eksoottiseksi henkiparannukseksi (Shen).


title: Pentagrammi

text: Vaikka monissa lipuissa yhtenäinen esiintyy viisisakarainen tähti, pelkistä viivoista koostuva pentagrammi on melko harvinainen. Se esiintyy vain Marokon ja Etiopian lipuissa sekä muutamissa vaakunoissa.


title: Pentagrammi

text: Ivan Sachen mukaan Marokon lipussa oleva pentagrammi symboli Jumalan ja kansakunnan välistä yhteyttä. On myös mahdollista, että molemmissa lipuissa pentagrammi viittaa alkujaan Salomoon (Salomon sinettiin), sillä Salomoa on pidetty viisaan kuninkaan perikuvana sekä juutalaisten, kristittyjen että muslimien keskuudessa.


title: Pentagrammi

text: Keskiaikaisessa Sir Gawainin tarustossa Gawainin kilvessä olevalle pentagrammille on annettu kristillinen tulkinta (katso ylempänä Kristinusko).


title: Pentagrammi

text: Goethen näytelmässä "Faust" pentagrammi estää Mefistofelesta poistumasta huoneesta.


title: Pentagrammi

text: Dan Brownin romaanin "Da Vinci -koodi" mukaan pentagrammi symboloi Venusta, koska sen viiden peräkkäisen alakonjunktion paikat muodostavat varsin tarkoin säännöllisen pentagrammin (ks. alempana).


title: Pentagrammi

text: Anthony Horowitzin kirjasarjassa "Viisi Vartijaa" pentagrammi on Viiden Vartijan tunnus.


title: Pentagrammi

text: Geometriassa pentagrammi luokitellaan säännölliseksi tähtimonikulmioksi, koska kaikki sen sivut ovat yhtä pitkät ja kulmat yhtä suuret. Se on siten tasasivuinen ja tasakulmainen sekä vielä itseään leikkaava monikulmio. Sitä voidaan säännöllisyyden vuoksi kutsua myös tähdeksi. Jokaisen säännöllisen monikulmion, kuten myös pentagrammin, sisä- ja ulkopuolelle voidaan piirtää ympyrät, jossa ulkoympyrän kehällä on kaikki kärjet ja sisäympyrää sivuavat kaikki pentagrammin sivut.


title: Pentagrammi

text: Kun ympyrän kehältä merkitään tasavälein viisi pistettä, joiden välisten kaarten keskuskulmat ovat 1/5-osa täydestä kierroksesta eli 72°, saadaan pentagrammin piirtämiseen tarvittavat kiintopisteet. Kahden pisteen yhdistäminen janalla muodostaa yhden monikulmion sivun. Kun vierekkäiset pisteet yhdistetään janoilla, saadaan säännöllinen viisikulmio, ja kun joka toinen piste yhdistetään, saadaan pentagrammi. Piirtämällä molemmat samaan kuvioon, toistetaan antiikin kreikassa paljon käytettyä tapaa. Kuitenkin pythagoralaiset pitivät pentagrammia itseään "pyhänä" kuviona, joka ilmensi heidän geometriansa monia löytöjä.


title: Pentagrammi

text: Se voidaan myös ajatella syntyvän murtoviivasta, jossa on viisi yhtä pitkää janaa, yhdistämällä sen vapaat päätepisteet ja taivuttamalla sen kulmat yhtä suuriksi. Tämä voidaan toteuttaa ajattelemalla, että murtoviiva asetetaan ympyrän kehälle niin, että sivujen keskikohdat koskettavat ympyrää tangentiaalisesti. Pienentämällä sisäympyrän sädettä, liikkuvat murtoviivan päätepisteet lähemmäksi toisiaan ja kun ne koskettavat toisiaan ensimmäisen kerran, syntyy viisikulmio, ja kun ne koskettavat toisen kerran, syntyy pentagrammi (katso oheinen animaatio).


title: Pentagrammi

text:
Viisikulmioita on olemassa k erilaista variaatiota, koska
Säännöllisiä monikulmioita voidaan merkitä käyttäen Schläflin symboleja {n/k}. Säännöllinen viisikulmio merkitään {5} eli murtoluvulla {5/1} ja pentagrammi murtoluvulla {5/2}. Luku k = 1 tarkoittaa, että kehäpisteet kierretään kerran viisikulmiota piirrettäessä, ja k = 2 tarkoittaa, että kehäpisteet kierretään kahdesti, kun pentagrammi piirretään. Variaatioiden mukaan kuvioita kutsutaan myös "k-tangentiaalisisiksi säännöllisiksi viisikulmioiksi". Silloin "1-tangentiaalinen säännöllinen viisikulmio" tarkoittaa säännöllistä viisikulmiota ja "2-tangentiaalinen säännöllinen viisikulmio" tarkoittaa pentagrammia.


title: Pentagrammi

text: Merkitään ympyrän kehältä tasavälein viisi pistettä, joiden välisten kaarten keskuskulmat ovat formula_2-osa täydestä kierroksesta eli 72°. Jokatoisen pisteen yhdistäminen janalla muodostaa jänteen, jota vastaa 2 • 72° = 144° keskuskulman. Viiden sivun piirtämiseksi joutuu kiertämään ympyrän keskipistettä 5 • 144° = 720° eli kaksi kierrosta. Näin muodostuvan pentagrammin sisäkulma, joka siis on tähtisakaran kulma, voidaan laskea lausekkeesta


title: Pentagrammi

text: Kaikki lävistäjät, joita on formula_4, ovat kaikki saman pituisia. Kukin lävistäjä leikkaa kahta muuta lävistäjää kahdesta kohtaa ja kumpikin leikkauskohta jakaa lävistäjän "kultaisessa leikkauksen" suhteessa.


title: Pentagrammi

text:
Monet mitat säännöllisissä viisikulmioissa ja pentagrammeissa liittyvät kultaiseen leikkaukseen. Se on irrationaaliluku, joka yksi isompi kuin käänteislukunsa
jonka positiivinen juuri on tämä luku


title: Pentagrammi

text: Jos piirtäjä pystyy muodostamaan tämän luvun harpilla ja viivoittimella, niin säännöllisten viisikulmioiden piirtäminen konstruoinnilla on mahdollista. Ympyrän viisi kehäpistettä (A, B, ... , E) yhdistävät viisi janaa (esimerkiksi AC ja BE) leikkaavat toisensa kultaisessa suhteessa. Jos leikkauspiste on F, saadaan verranto


title: Pentagrammi

text: Suhdeluku esiintyy sekä säännöllisessä viisikulmiossa että pentagrammissa. Pentagrammissa jokainen janojen leikkauspiste jakaa janan kultaisen leikkauksen mukaisessa suhteessa: koko janan suhde sen suurempaan osaan on φ, kuten myös suuremman osan suhde pienempään. Lisäksi tällä tavoin muodostetun lyhemmän osan suhde kahden leikkauspisteen väliseen osaan eli keskellä olevan viisikulmion sivuun on myös φ. Kuten tämä nelivärinen kuvio (oikealla) osoittaa:


title: Pentagrammi

text:
Säännöllisen tangentiaalisen viisikulmion sisäympyrän säteen r (jota kutsutaan myös pieneksi säteeksi eli apoteemaksi ) laskemiseksi ratkaistaan sisäympyröiden "säteet generoiva yhtälö" (siinä on sivu väliaikaisesti s = 1)
eli
josta saadaan säännöllisen viisikulmion sisäympyrän säde (k = 1, sivun pituus on taas s)
tai pentagrammin sisäympyrän säde (k = 2)


title: Pentagrammi

text: Muita ratkaisuja ei ole ja eikä muita säännöllisiä kuvioita viidestä pisteestä saadakaan.


title: Pentagrammi

text: Seuraavassa on luetteloitu pentagrammiin liittyviä pituusmittojen ja kulmien arvoja (kirjaimet viittaavat oheiseen kuvaan).


title: Pentagrammi

text: Pentagrammin pinta-ala on formula_21


title: Pentagrammi

text: Pentagrammin sivut yhditävät toisiinsa joka toisen kehäpisteen ja sivua vastaava kehäkulma silloin on 144°. Pentagrammia piirtäessä joutuu kiertämään ympyrän keskipistettä 5 • 144° = 720° = 2 • 360° eli kaksi kierrosta. Pentagrammin ulkokulma on (2 • 360°) / 5 = 144° ja sen sisäkulma on 36°.


title: Pentagrammi

text: Pentagrammilla ei ole lävistäjiä tavallisessa mielessä, jolloin lävistäjät kulkevat monikulmion sisäosassa. Pentagrammin "lävistäjät", jotka yhdistävät vierekkäiset kärjet toisiinsa ja joita on viisi, kulkevat pentagrammin ulkopuolella.


title: Pentagrammi

text: Molempien viisikulmioiden kärjet sijaitsevat ulkoympyrän (violetti) kehällä kohdissa, joissa keskuskulma on 72°. Pentagrammin muodostaneen murtoviivan kärjet sijaitsevat joka toisessa kohdassa, joten peräkkäisten kärkien keskuskulma on 144°. Tämän takia sivut leikaavat toisiaan kahdesti symmetrisissä kohdissa ja nämä viisi leikkauskohtaa muodostavat sisäympyrää (oranssi) hieman suuremman ympyrän (punainen). Kaikki kolme mainittua ympyrää ovat samankeskisiä.


title: Pentagrammi

text: Pentagrammiin sisältyy kymmenen tasakylkistä kolmiota, joista viidessä kaikki kulmat ovat teräviä, viidessä taas yksi tylppä. Niissä kaikissa pidemmän sivun suhde lyhyempään on φ eli kultainen leikkaus. Ne tasakylkiset kolmiot, joissa kaikki kulmat ovat teräviä ja jotka muodostavat tähden kärjet, ovat kultaisia kolmioita, joissa kulmat ovat 36°, 72° ja 72°. Tylppäkulmaisissa tasakylkisissä kolmioissa kulmat ovat 144°, 36° ja 36°. Sen kantana on pentagrammin sivu ja kyljet ovat janat, jotka lähtevät kärjistä ja päättyvät sakaroiden takimmaiseen leikkauspisteeseen, ja ne on merkitty oheiseen kuvioon värillisillä viivoilla.


title: Pentagrammi

text: Pentagrammin sakarat ovat tasakylkisiä kolmioita, jonka kehäkulma on 36° ja kantakulmat 72°. Tähden sisäosa on säännöllinen konveksi viisikulmio, jonka sisäkulma on 108°. Pentagrammin sakaraa kutsutaan kultaiseksi kolmioksi, sillä sen kyljen suhde kantaan on kultainen leikkaus. Pentagrammista löytyy toinenkin tasakylkinen kolmio.


title: Pentagrammi

text: Jo antiikin kreikan geometrian puhtaassa haarassa korostettiin ratkaisujen älyllisiä perusteluita ja kuvioiden konstruoitavuutta. Vain harppia ja viivainta käyttäen tuli kuvio voida piirtää lähtien vain muutamasta lähtötiedosta ja joukosta päättelysääntöjä. Säännöllisellä viisikulmiolla ja pentagrammilla on muutama antiikin aikainen ratkaisu.


title: Laki (täsmennyssivu)

text: Sanalla laki on useita merkityksiä


title: Wikisitaatit

text: Wikisitaatit () on Wikimedia Foundationin hallinnoima Wikipedian sisarhanke. Se käyttää samaa MediaWiki-alustaa kuin muutkin Wikimedia Foundationin hankkeet. Wikisitaattien tarkoituksena on yhteistoiminnallisesti koota kattava valikoima eri henkilöiden sitaatteja, puheita ja kirjoituksia sekä sananlaskuja ja anekdootteja. Ajatuksen Wikisitaateista esitti Daniel Alston ja Brion Vibber toteutti asian käytännössä.


title: Wikisitaatit

text: Alun perin hanke aloitettiin englannin kielellä, mutta heinäkuussa 2004 muunkieliset Wikisitaatit aloittivat toimintansa. Suomenkielinen versio avattiin 5. elokuuta 2004.


title: Vesa Vainio

text: Vesa Veikko Vainio (s. 2. joulukuuta 1942 Helsinki) on urallaan toiminut useissa johtotehtävissä suomalaisessa talouselämässä. Hän on työskennellyt UPM-Kymmene Oy:n toimitusjohtajana 1991–1992 sekä Merita Oyj:n konserninjohtajana 1992–1997. Vuosina 1998–1999 sekä 2000–2002 Vainio on toiminut Nordea AB:n hallituksen puheenjohtajana. 1999–2000 Vesa Vainio toimi Nordea AB:n hallituksen varapuheenjohtajana.


title: Vesa Vainio

text: Vainio oli pitkäaikainen Nokia Oyj:n hallituksen jäsenen vuodesta 1993 2000-luvun alkuvuosiin. Vainio oli myös UPM-Kymmene Oyj:n hallituksen puheenjohtaja.


title: Vesa Vainio

text: Vesa Vainio on valmistunut Helsingin yliopistosta, ja hän on koulutukseltaan oikeustieteen kandidaatti. Lisäksi Vainiolle on myönnetty ministerin arvonimi vuonna 2001.


title: Vesa Vainio

text: Helsingin yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa on tunnustukseksi Vesa Vainion elämäntyölle Nordea Oy:n hallituksen lahjoitusvaroilla vuoden 2003 alussa perustettu vertailevan vero-oikeuden Vesa Vainio -professuuri (Vesa Vainio Professorship in Comparative Tax Law).


title: Lucius III

text: Paavi Lucius III (1097 – 25. marraskuuta 1185) oli paavina 6. syyskuuta 1181 – 25. marraskuuta 1185. Hänen oikea nimensä oli Ubaldo Allucingoli.


title: Lucius III

text: Lucius oli kotoisin Luccan itsenäisestä tasavallasta. Hän kuului sisterssiläiseen sääntökuntaan. Paavi Innocentius II teki hänestä Santa Prasseden kardinaali-papin ja Hadrianus IV nosti hänet Ostian ja Velletrin piispaksi. Hän oli Aleksanteri III:n aikakauden vaikutusvaltaisimpia kardinaaleja.


title: Lucius III

text: Tultuaan valituksi paaviksi hän asui Roomassa marraskuusta 1181 maaliskuuhun 1182, mutta levottomuudet kaupungissa pakottivat hänet viettämään lopun kautensa paossa pääosin Velletrissä, Anagnissa ja Veronassa.


title: Lucius III

text: Lucius riiteli keisari Fredrik I Barbarossan kanssa edesmenneen Toscanan kreivitär Matildan maista. Perintöriitaa ei ollut sovittu paavin ja keisarin välisessä rauhassa 1177, ja vuonna 1182 Fredrik esitti, että kuurian tulisi luopua vaateistaan. Vastineeksi kaksi kymmenystä keisarin tuloista Italiasta annettaisiin kuurialle, yksi kymmenys kardinaaleille ja toinen paaville. Lucius ei hyväksynyt tätä sopimusta eikä keisarin seuraavana vuonna esittämää toista kompromissia. Myöskään henkilökohtaiset keskustelut paavin ja keisarin välillä eivät tuottaneet tulosta Veronassa 1184. Samaan aikaan paavin ja keisarin välille syntyi uusia riitoja, jotka koskivat kirkollisia vaaleja Saksassa.


title: Lucius III

text: Keisarin vastaisen politiikkansa mukaisesti Lucius kieltäytyi vuonna 1185 tunnustamasta Henrik VI:tta Fredrikin valituksi seuraajaksi, jolloin kuilu paavin ja keisarin Italian politiikan välillä kasvoi.


title: Lucius III

text: Marraskuussa 1184 Lucius piti Veronassa kirkolliskokouksen, jossa hän tuomitsi ja kirosi kerettiläisiä lahkoja ja näiden tukijoita.


title: Lucius III

text: Vuonna 1185 alkoivat valmistelut kolmatta ristiretkeä varten Jerusalemin kuningas Baldwin IV:n vetoomuksesta. Lucius kuoli Veronassa ennen kuin valmistelut saatiin päätökseen.


title: Uskonnonfilosofia

text: Uskonnonfilosofia on uskontoa käsittelevä filosofian haara. Uskonnonfilosofia keskittyy erityisesti uskonnollisiin totuusväittämiin. Menetelmältään uskonnonfilosofia on ajatusten ja käsitteiden loogista erittelyä ja arviointia. Uskonnonfilosofien tavoite on lähestyä aihettaan filosofisen puolueettomasti, eikä asettua lähtökohtaisesti millekään tietylle uskonnolliselle kannalle, vaikka uskonnollisia väittämiä voidaankin olettaa todistelun olettamuksellisina alkuehtoina.


title: Uskonnonfilosofia

text: Jumalauskoisissa uskonnoissa keskeisimpiä uskonnonfilosofisia kysymyksiä ovat kysymykset Jumalan olemassaolosta, luonnosta ja toiminnasta. Kristillisessä teologiassa uskonnonfilosofia on systemaattisen teologian oppiaine. Uskonnonfilosofia liittyy tutkimuskohteeltaan teologiaan siinä mielessä, että uskonnonfilosofia tutkii uskonnollisia väittämiä yliluonnollisesta ja jumalasta. Suomessa uskonnonfilosofiaa harjoitetaankin sekä filosofian laitoksilla että teologisissa tiedekunnissa.


title: Uskonnonfilosofia

text: Perinteisesti uskonnonfilosofia on luettu osaksi niin sanottua metafysiikkaa. Perinteisen uskonnonfilosofian kysymykset ovat koskeneet ensisijaisesti jumalan olemassaoloa ja ominaisuuksia. Aristoteles määritteli "Metafysiikassaan" ”ensimmäiset syyt” yhdeksi tutkimuksensa kohteista. Aristoteleelle jumala oli ensimmäinen syy: liikkumaton liikuttaja. 1600- ja 1700-luvun rationalistifilosofit alkoivat myöhemmin kutsua tätä ”luonnolliseksi teologiaksi”. Nykyään luonnollinen teologia luetaan yleensä erilliseksi alueeksi, vaikka jotkut, erityisesti katoliset filosofit (uustomismi), lukevat sen edelleen osaksi metafysiikkaa.


title: Uskonnonfilosofia

text: Jumaluutta koskevat kysymykset on luettu aikaisemmin ”metafyysisiin”, koska jumalan on katsottu kuuluvan toisenlaiseen todellisuuden luokkaan kuin koko muu kaikkeus. Useissa todellisuuskäsityksissä esimerkiksi jumalaa pidetään ruumiittomana ja aineettomana oliona. Filosofiassa metafysiikka tai erityisesti ontologia käsittelee perustavia olevaisen luokitteluja.


title: Uskonnonfilosofia

text: Uskonnonfilosofia käsittelee kuitenkin myös muita kuin ontologisia kysymyksiä. Siihen on kuulunut aina tietoteorian, kielifilosofian, logiikan filosofian ja moraalifilosofian kysymyksiä. Nykyään tutkimuksen kohteena ovat erityisesti uskonnollisen kielen luonne ja suhde muuhun kieleen sekä kysymys siitä, onko uskonnollisella uskolla järkiperäistä perustaa.


title: Uskonnonfilosofia

text: Uskonnonfilosofia voi ottaa käsittelyn kohteeksi minkä tahansa uskonnon käsitykset, mutta länsimaissa kysymykset nousevat yleensä teistisistä uskonnoista, enimmäkseen kristinuskon perinteestä.


title: Uskonnonfilosofia

text: Eräs perinteisistä uskonnonfilosofian keskeisistä kysymyksistä on Jumalan olemassaolon järkiperäinen osoittaminen, pyrkimys Jumalan olemassaolon todistamiseen puhtaasti järkeen nojautuen olettamatta mitään niin sanottua uskonnollista ilmoitusta. Nämä niin sanotut jumalatodistukset juontavat juurensa jo Aristoteleeseen, mutta kuuluisimmassa muodossaan kristillisen perinteen jumalatodistuksia on esittänyt Tuomas Akvinolainen.


title: Uskonnonfilosofia

text: Katolisessa perinteessä tätä Jumalan olemassaoloa todistamaan pyrkivää filosofian osaa kutsutaan ”luonnolliseksi teologiaksi”. Luonnollisen jumaluusopin vastakohtana on ”ilmoitettu teologia”, joka edellyttää yliluonnollista ilmoitusta.


title: Uskonnonfilosofia

text: Toinen keskeinen uskonnonfilosofian tutkimuskohde on uskontojen esittämien jumalien ominaisuudet. Esimerkiksi kristinuskossa Jumalaa pidetään perinteisesti muuttumattomana, kaikkitietävänä, kaikkivoipana, täydellisen hyvänä eli kaikkihyvänä ja kaiken luojana. Perinteinen uskonnonfilosofinen kysymys Jumalan ominaisuuksista on niin sanottu omnipotentin paradoksi.


title: Uskonnonfilosofia

text: Toinen keskeinen Jumalan ominaisuuksiin liittyvä kysymys on pahan ongelma. Jos Jumala on määritelmällisesti hyvä ja samanaikaisesti kaikkivoipa, miksi Jumala ei tee mitään kaikelle maailmassa ilmenevälle pahalle?


title: Uskonnonfilosofia

text: Kolmas keskeinen kysymys on ristiriita Jumalan kaikkitietävyyden ja ihmisen väitetyn vapaan tahdon välillä. Jos Jumalan ajatellaan olevan kaikkitietävä, ja tietävän siten myös tulevaisuuden tapahtumat, voiko ihmisen tahto olla todella vapaa? Jos ihmisen tahto on vapaa eikä kaikki ole ennalta määrättyä, miten Jumala voi tietää nyt mitä ihminen tulee tekemään tulevaisuudessa?


title: Uskonnonfilosofia

text: Nykyajan uskonnonfilosofiassa todetaan usein, että kristinuskon perinteisesti esittämät Jumalan ominaisuudet ovat keskenään ristiriitaisia, ja etteivät esimerkiksi ihmisen vapaa tahto ja Jumalan kaikkitietävyys ole ongelmitta keskenään yhteensovitettavissa.


title: Uskonnonfilosofia

text: Uskonnonfilosofia pohtii myös uskonnollisten tosiasiaväitteiden totuutta.


title: Uskonnonfilosofia

text: Fideisti on henkilö, joka on sitä mieltä, että tiettyjä väitteitä ei voi osoittaa todeksi, mutta ne tulee siitä huolimatta uskoa. Fideistin mukaan uskonnolliset väitteet eivät kuulu järkiperäisen todistuksen piiriin, vaan ne ovat jumalallisen ilmoituksen tulosta, ja ne voidaan vain hyväksyä tai olla hyväksymättä. Tunnetuimpia fideistisiä ajattelutapoja on Søren Kierkegaardin ajatteluun pohjautuva fideismin suunta, jonka mukaan uskonnollisten väitteiden todistusvaatimukset ovat ristiriitaisia. Tämän käsityksen mukaan ei useinkaan ole mahdollista löytää perusteita, jotka voisivat vakuuttaa kaikki ihmiset, koska ihmisillä on hyvin erilaisia lähtökohtia ja taustoja käsitysten arviointiin. Toiseksi uskonnolliset väittämät koskevat ihmisen oman elämän perusteita, joihin kukaan ei voi väitetysti suhtautua täysin puolueettomasti – on eri asia tietää joku asia todeksi kuin hyväksyä se oman elämän perustaksi. Kierkegaard sanoi, että jos kysymys on ihmisen iankaikkisesta kohtalosta, hän ei voi myöskään jatkaa ajattelua ja lykätä ratkaisua loputtomiin, vaan hänen on tehtävä henkilökohtainen ratkaisu. Tällaisessa ajattelussa puhutaan ”uskon hypystä”, joka viittaa uskonnollisen ratkaisun tekemiseen ilman todisteita.


title: Uskonnonfilosofia

text: Evidentialistit taas katsovat, että uskonnollisilla väittämillä tulee olla järkiperäiset perustelut. Evidentialismin esittämä keskeinen kysymys on, miksi uskonnollisia väittämiä pitäisi arvioida eri arviointiperustein kuin muita väittämiä. Evidentialismi on jaettu vahvaan ja heikkoon evidentialismiin. Vahvan evidentialismin kannattajat pitävät uskonnollisten väittämien todistustarvetta samanarvoisena muiden väitteiden kanssa. Uskonnollisten oppien on evidentialistin mielestä perustuttava sellaisille väittämille, jotka kuka tahansa voi hyväksyä. Vahvan evidentialismin kannattajiksi on luettu esimerkiksi W. K. Clifford ja John Locke. Heikon evidentialismin kannattajat väittävät, että uskonnollisia uskomuksia ei voi lopullisesti todistaa oikeiksi, mutta katsovat, että niitä voi kuitenkin arvioida ja arvostella järkiperustein.


title: Uskonnonfilosofia

text: Fideismin ja evidentialismin välillä on eriasteisia näkemyksiä uskonnollisista väittämistä. Eräs viime vuosikymmeninä etenkin anglosaksisessa uskonnonfilosofiassa paljon huomiota herättänyt suuntaus on niin sanottu reformoitu epistemologia jonka edustajat eivät pyri suoranaisesti osoittamaan uskonnollisten väitteiden todistettavuutta, vaan pyrkivät osoittamaan ihmisten kaikkien arkipäiväistenkin käsitysten perustuvan tietyille perusoletuksille, ja uskonnollisten käsitysten olevan samalla tavalla järkiperäisiä, jos oletetaan samalla niihin liittyvät peruskäsitykset.


title: Uskonnonfilosofia

text: 1900-luvulla alkanut kielifilosofinen nousu ulottui myös uskonnonfilosofiaan. Uskonnonfilosofit ovat tarkastelleet uskonnollista kieltä erityisesti kahdesta näkökulmasta: 1) esittäen kysymyksiä uskonnollisen kielen merkityksestä ja 2) eritellen ja arvioiden kielelliseen muotoon puettuja käsityksiä.


title: Uskonnonfilosofia

text: Uskonnollista kieltä arvioivan realismin mukaan uskonnolliset väitteet pyrkivät kuvaamaan todellisuutta sellaisenaan, kun taas ei-realismin mukaan uskonnolliset väitteet ilmaisevat vain kokemuksia, tunteita ja elämänasenteita vailla suhdetta ulkoiseen todellisuuteen.


title: Uskonnonfilosofia

text: 1900-luvun alussa Ludwig Wittgensteinin varhaisfilosofiasta vaikutteita saaneessa loogisessa empirismissä uskonnollisilla ilmaisuilla ei katsottu olevan kielellistä merkitystä. Loogisen empirismin kehittämän merkityksen todennettavuusperiaatteen mukaan mielekkäiden väitelauseiden tulee olla todennettavissa suoralla kokemuksella tai johdettu sellaisista. Tämä teki matemaattisista, loogisista, uskonnollisista, eettisistä ja esteettisistä väitteistä merkityksettömiä ja loogisessa empirismissäkin tämä arviointiperuste nähtiin lopulta liian ahtaana.


title: Uskonnonfilosofia

text: Wittgensteinin myöhäisfilosofiasta vaikutteita saaneen niin sanotun luonnollisen kielen filosofian mukaan ilmaisun merkitys perustuu sen käyttötapaan. Tässä uskonnollisten väitteiden katsotaan olevan, wittgensteinilaisilla käsitteillä ilmaistuna, osa uskonnollista ”kielipeliä”, joka toimii uskonnollisen ”elämänmuodon” alueella. Tällaisia väitteitä ei voida ymmärtää muista kielipeleistä käsin, koska niiden käyttötavat poikkeavat toisistaan. Uskontojen alueella tämän on väitetty tulevan esiin esimerkiksi uskonnollisessa symboliikassa ja erityiskäsitteistössä.


title: Uskonnonfilosofia

text: Muun muassa uskontotieteilijä Ilkka Pyysiäinen on pitänyt fideististä ja wittgensteiniläistä käsitystä uskonnollisista väitteistä ja kielestä harhaanjohtavina. Uskovaisten ehdoton enemmistö on aina ajatellut, että heidän uskonnolliset käsitteensä ja käsityksensä viittaavat todellisuuteen, vastaavat todellisuutta ja ovat tosia. Teologien väitteet uskonnollisten oppien vertauskuvallisuudesta ovat seurausta tieteen edistymisestä, yritys pelastaa uskonto tieteen edessä. Tieteen edistyessä uskontoa muutetaan, koska on pakko.


title: Uskonnonfilosofia

text: Suomessa uskonnonfilosofista tutkimusta harrastetaan erityisesti Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan systemaattisen teologian laitoksella, mutta myös muiden yliopistojen teologisissa tiedekunnissa ja yliopistojen filosofian laitoksilla on mahdollista suorittaa kursseja uskonnonfilosofiasta ja tehdä uskonnonfilosofista tutkimusta. Myös uskontotieteen oppiaineessa voidaan käsitellä uskonnonfilosofisia kysymyksiä.


title: Henri Matisse

text: Henri Émile Benoît Matisse (31. joulukuuta 1869 Le Cateau-Cambrésis, Nord – 3. marraskuuta 1954 Nizza, Alpes-Maritimes) oli ranskalainen taidemaalari. Vuodesta 1904 hän oli fauvismin nimellä tunnetun ekspressionistisen suunnan johtohahmo.


title: Henri Matisse

text: Matisse kehitti värikylläisen, koristeellisen ja sommittelua korostavan maalaustyylin. Hänen teoksissaan näkyvää on kukoistava ja rikas väritys.


title: Henri Matisse

text: Matisse syntyi Le Cateau-Cambrésissa Pohjois-Ranskassa. Hän aloitti oikeustieteen opinnot, mutta innostui maalausharrastuksesta maatessaan leikkauksen jälkeen vuoteenomana vuonna 1890. Hän vaihtoi lakikirjat taideopintoihin, ensin Académie Julianissa ja sitten Gustave Moreaun oppilaana École des Beaux-Artsissa. Matissen varhaisissa töissä näkyy impressionistien vaikutus. Hänen nuoruusvuosiensa sankareita olivat Eduard Manet ja Paul Cézanne.


title: Henri Matisse

text: Vuoden 1904 paikkeilla Matisse tutustui pointillismiin, etenkin Georges Seuratin ja Paul Signacin töihin. Hän vietti aikaa Ranskan eteläosassa maalaamassa, ja siellä hänen värinkäyttönsä muuttui rohkeammaksi. Vuosina 1905–1906 Matissen teokset yhdessä André Derainin, Georges Rouaultin ja Maurice de Vlaminckin kanssa Syyssalongissa (Salon d’Automne) ja Salon des Indépendantsissä herättivät keskustelua. Ryhmää kutsuttiin pilkkanimellä "Les fauves" eli Pedot.


title: Henri Matisse

text: 1910-luvun alussa Matisse matkusteli ulkomailla (Saksassa, Venäjällä ja Marokossa). Vuonna 1918 hän järjesti yhteisnäyttelyn Pablo Picasson kanssa. 1920-luvulla hän suunnitteli puvut ja lavasteet Djagilevin baletille.


title: Henri Matisse

text: Toisen maailmansodan aikana Matisse asui Etelä-Ranskassa. Hän oli sairaana ja teki siksi pienikokoisia töitä, mm. kirjankuvituksia. Sodan jälkeen hän pääsi toteuttamaan suurempia teoksia. Kuuluisia tämän ajan teoksia on Vencen kappeli (1951), jonka arkkitehtuuri, lasimaalaukset ja sisustus ovat kokonaan Matissen käsialaa. Viimeinen suurikokoinen maalaus on vuonna 1948 maalattu punasävyinen sisäkuva. Matisse kuoli vuonna 1954.


title: Claude Monet

text: Claude Monet () oli ranskalainen taidemaalari, joka oli ranskalaisen impressionismin perustajia. Monet maalasi tuotteliaasti ja johdonmukaisesti impressionismin periaatteiden mukaisesti: hän ilmaisi havaintojaan luonnosta ja sovelsi niitä varsinkin ulkoilmamaalaukseen.


title: Claude Monet

text: Oscar-Claude Monet syntyi Pariisissa 14. marraskuuta 1840. Perhe muutti viisi vuotta myöhemmin Le Havren satamakaupunkiin Normandian rannikolle, missä Claude varttui. Isä Adolphe työskenteli tukkuliikkeessä, joka hoiti laivojen tavaratoimituksia. Claude oli koulussa keskinkertainen oppilas. Hän oli kuitenkin jo taitava karikatyyrien piirtäjä ja sai niitä myydyksikin. Isä halusi pojalleen kunnollisen ammatin, mutta täti tuki Clauden taideharrastusta.


title: Claude Monet

text: Taidemaalari Eugène Boudin perehdytti nuoren Monet’n maisemamaalaukseen ja ulkona työskentelemiseen. Monet opiskeli Pariisissa taidetta vuosina 1859–1860. Hän oli Algeriassa asepalvelussa 1861–1862, mutta palvelus keskeytyi, kun hän sairastui anemiaan ja joutui palaamaan kotiin. Le Havressa hän tutustui hollantilaiseen maisemamaalari Johan Barthold Jongkindiin, joka neuvoi häntä uralla eteenpäin.


title: Claude Monet

text: Monet opiskeli syksystä 1862 vuoteen 1864 Pariisissa Charles Gleyren ateljeessa. Gleyre arvosteli oppilastaan siitä, että tämän maalaukset olivat liian luonnonmukaisia ja liian kaukana klassisista kauneusihanteista. Gleyren ateljeessa Monet solmi hyviä ystävyyssuhteita opiskelijatovereihinsa, joista tuli myöhemmin hänen ohellaan merkittäviä impressionisteja. Vuonna 1865 kaksi Monet’n työtä otettiin merkittävään valtiolliseen taidenäyttelyyn Pariisin salonkiin. Kahden vuoden kuluttua hän kuitenkin palasi rahapulassa Le Havreen. Hän sai lapsen. Tämä aika oli hänelle synkkää aikaa, ja hän saattoi yrittää itsemurhaa. Monet meni naimisiin lapsensa äidin Camille Doncieuxin kanssa vuonna 1870 ja siirtyi pian Englantiin välttyäkseen joutumasta Saksan–Ranskan sotaan. Monet oleskeli Lontoossa vuoden ajan. Siellä hän tutki Constablen ja William Turnerin töitä sekä tutustui taidekauppias Paul Durand-Rueliin, josta tuli hänen tärkein tukijansa. Monet palasi Pariisiin loppuvuonna 1871 ja vuokrasi perheelleen talon Argenteuil'sta, missä hän asui vuoteen 1878. Argenteuil'n aika oli hyvin tuotteliasta, ja Monet maalasi siellä paljon etenkin jokinäkymiä ja kuvia perheestään. Hän vuokrasi myöhemmin asunnon myös Pariisista rautatieaseman läheltä ja maalasi paljon junia.


title: Claude Monet

text: Monet ja muut impressionistit järjestivät Pariisissa 1874 yhteisnäyttelyn. Monet’n maalaus "Impressio, auringonnousu" antoi nimen koko impressionistiselle tyylisuunnalle. Arvostelijat tyrmäsivät näyttelyn, mutta impressionismi hyväksyttiin vähitellen seuraavien vuosien kuluessa, kun taiteilijat jatkoivat yhteisnäyttelyjen järjestämistä.


title: Claude Monet

text: Monet sai toisen pojan 1878. Perhe muutti pian 65 kilometriä Pariisista luoteeseen sijaitsevaan Vétheuiliin, kun Monet’n vakituinen tukija, liikemies Ernest Hoschedé, oli tehnyt vararikon. Monet’n vaimo Camille kuoli 1879. Monet sai uuden kumppanin Hoschedén hylkäämästä vaimosta Alicesta, mutta he pääsivät naimisiin vasta Ernestin kuoltua 1892. Monet asettui vuonna 1883 perheineen Givernyn kylään, jonne hän jäi asumaan loppuiäkseen.


title: Claude Monet

text: Givernyssä Monet maalasi 1880-luvun puolivälissä joukon maisemaan sijoitettuja figuureja, kuten "Nainen ja päivänvarjo" (1886). Monet’n maine kasvoi etenkin Durand-Ruelin 1886 New Yorkissa järjestämän näyttelyn ja 1889 järjestetyn suuren retrospektiivisen näyttelyn ansiosta. Hän ryhtyi vuodesta 1890 alkaen maalaamaan yhtenäisiä sarjoja samasta aihepiiristä, kuten heinäsuovista, poppeleista, Rouenin katedraalista ja aamumaisemista. Yhtenäisen sarjan valmistuessa työt asetettiin näytteille yhdessä. Monet toivoivat sarjojen myös pysyvän yhtenäisinä, mutta näin ei käynyt, vaan töitä myytiin ympäri maailmaa.


title: Claude Monet

text: Monet’n ura oli kääntynyt nousuun, ja viisikymmenvuotiaana hän oli vapaa taloudellisista huolista. Hän osti Givernystä talon ja laajensi sen puutarhaa sekä matkusteli paljon Euroopassa. Vaimonsa Alicen kuoltua 1911 hän lopetti matkustelun. Monet rakennutti puutarhaansa ateljeen, jossa hän maalasi suurikokoista Lummelampi-sarjaa. Hän kärsi viimeisinä vuosinaan näön heikkenemisestä, mutta maalasi silti elämänsä loppuun asti. Monet kuoli 5. joulukuuta 1926 ja oli kuollessaan tunnustettu yhdeksi Ranskan maalaustaiteen suurista mestareista. Monet’n kotitalo Givernyssä on nykyisin suosittu matkailukohde.


title: Claude Monet

text: Monet oli impressionisteista merkittävin, ja hän pysyi koko uransa ajan uskollisena suuntauksen ihanteille. Monet’ta kiinnostivat erityisesti valo ja väri, ja hän maalasi paljon ulkosalla. Hänelle oli tärkeintä kohteen luoma hetkellinen vaikutelma, siitä tietyllä hetkellä muodostettu näköhavainto, eikä niinkään se, mitä kohde todellisuudessa oli.


title: Claude Monet

text: Monet työskenteli ripeästi: hän levitti maalia joko levein soljuvin vedoin tai reippailla sivalluksilla. Hän suosi yleensä puhtaiden värien muodostamaa rajoitettua palettia, joita hän siveli vaalealle kankaalle. Uransa alkuvaiheessa Monet maalasi usein henkilöhahmoja, mutta myöhemmin hän kiinnostui luonnosta sellaisenaan. Hän oli myös ensimmäinen taiteilija, joka teki sarjoja samasta aiheesta. Niistä tunnetuimman sarjan muodostavat lummemaalaukse, joihin hän keskittyi vuoden 1905 jälkeen.


title: Claude Monet

text: Vaikka Monet työskenteli yleensä ulkona, hän maalasi 1860-luvun henkilömaalaukset ateljeessa, ja 1870-luvun jälkeen hän usein myös viimeisteli siellä ulkona aloittamansa työt.


title: Claude Monet

text: Monet’n maalauksista maksetaan nykyisin huippuhintoja huutokaupoissa. Vuoteen 2015 mennessä korkein hinta on maksettu vuoden 1919 maalauksesta "Lummelammikko", joka myytiin dollarilla vuonna 2008.


title: Claude Monet

text: Musée Marmottan Monet -museossa Pariisissa on sata Monet’n teosta.


title: Edgar Degas

text: Edgar Degas (19. heinäkuuta 1834 Pariisi – 27. syyskuuta 1917 Pariisi) oli ranskalainen taidemaalari, taidegraafikko ja kuvanveistäjä. Degas luokitellaan usein impressionisteihin, mutta hänen töissään on monenlaisia vaikutteita muistakin tyyleistä. Degas’n töistä tunnetuimpia ovat hänen balettitanssijoita kuvaavat maalauksensa.


title: Edgar Degas

text: Hilaire-Germain-Edgar De Gas syntyi varakkaaseen pariisilaisperheeseen 19. heinäkuuta 1834. Hän muutti sukunimensä kirjoitusasua myöhemmällä iällään. Hänellä oli neljä pikkuveljeä. Isä Auguste oli pankinjohtaja ja taiteesta kiinnostuneena tuki Edgarin piirtämisharrastusta. Äiti Célestine kuoli, kun Edgar oli 13-vuotias. Edgar opiskeli oikeustiedettä, mutta hän jätti opintonsa kesken omistautuakseen maalaamiselle. Isänsä varakkuuden ansiosta Edgar sai maalata vapaasti ilman vaikeuksia. Hänen ensimmäinen taideopettajansa oli Louis Lamothe. Degas jäljensi tauluja Louvressa, oleskeli 1856–1859 Italiassa sukulaistensa luona ja tutustui samalla renessanssimestareiden töihin. Palattuaan Pariisiin 1859 hän avasi oman ateljeen rue Madamella. Italiaan hän palasi senkin jälkeen useita kertoja: siellä hän teki paljon muotokuvamaalauksia sukulaisistaan ja suuria historiallisaiheisia sommitelmia.


title: Edgar Degas

text: Degas tutustui vuonna 1862 Édouard Manet’hen, joka esitteli hänet ryhmälle nuoria taiteilijoita, joista tuli myöhemmin tunnettuja impressionisteja. Degas’n maalaukset kuvasivat noina vuosina usein teatteria ja musiikkiesityksiä. Hän oli maalannut aluksi pehmeästi Ingresiä muistuttavaan tyyliin ja säilytti klassiseen perinteeseen liittyvän ilmaisutavan, kunnes 1860-luvulla siirtyi impressionistiseen suuntaan.


title: Edgar Degas

text:
Degas’n isä kuoli 1874, minkä seurauksena hän joutui maksamaan pois isän pankin vararikon jättämät suuret velat. Sen vuoksi hänen piti myydä kotitalonsa ja suuren osan yksityisestä taidekokoelmastaan. Hänen piti myös alkaa etsiä ostajia omillekin töilleen, mitä hän ei aikaisemmin ollut juurikaan tehnyt. Degas osallistui siksi impressionistien näyttelyihin seitsemän kertaa 1874–1886. Hänen maalauksensa menivät hyvin kaupaksi, sillä ne oli maalattu virtuoosimaisella tekniikalla, eikä niitä siksi voitu syyttää hutiloiden tehdyiksi, mistä muita impressionisteja usein syytettiin.
Degas’an näkö heikkeni hänen vanhetessaan, joten hän alkoi käyttää pastelliliituja ja keskittyä aiempaa enemmän kuvanveistoon. Vuoden 1908 jälkeen hän ei enää tehnyt paljonkaan taidetta, ja neljä vuotta myöhemmin hän lopetti kokonaan. Hänen teoksensa "Puomin ääressä harjoittelevia balettitanssijoita" myytiin samana vuonna impressionistiselle työlle ennätyshintaan New Yorkissa.


title: Edgar Degas

text: Degas kuoli 83-vuotiaana 27. syyskuuta 1917.


title: Edgar Degas

text: Degas mielletään yleensä impressionistiksi. Kuitenkin vain muutama piirre hänen taiteessaan liittää hänet impressionisteihin, kuten halu tallentaa ympäröivää todellisuutta uudella ja vapaamuotoisella tavalla. Degas ei kuitenkaan ollut muiden impressionistien tapaan kiinnostunut maisemista eikä hienovaraisista valoleikeistä, vaan ennen kaikkea viivasta. Hän suosi sisätiloja kuten teattereita ja kahviloita ulkomaalauksen sijaan. Degas’n taide oli hänen itsensä mukaan tulosta pohdiskelusta ja suurten mestarien tutkimisesta, ei spontaaniudesta. Hän pitikin työn esivalmistelua hyvin tärkeänä. Degas määritteli itsensä taiteilijana ”realistiksi” tai ”riippumattomaksi”. Degasin esikuvia olivat esimerkiksi Ingres sekä japanilaiset puupiirrokset.


title: Edgar Degas

text: Uransa alkuvaiheessa Degas käytti perinteisiä öljyvärejä, mutta hän kokeili myöhemmin muitakin materiaaleja kuten pastelleja ja pahvia maalauspohjana. Hän oli kiinnostunut myös kaiverruksesta, monotypiasta ja valokuvauksesta, ja hän kokeili maalatessaan monenlaisia tekniikoita.


title: Edgar Degas

text: Degas’n tuotanto muistetaan erityisesti balettitanssijoita edustavista maalauksista ja veistoksista. Hän tuotti yhteensä noin 1 500 balettitanssijoita kuvaavaa teosta. Hän kuvasi myös paljon peseytyviä tai itseään kuivaavia naishahmoja luonnollisissa asennoissa. Vuosina 1859–1865 Degas maalasi historiallisia aiheita.


title: Fauvismi

text: Fauvismi on ranskalainen ekspressionistinen maalaustaiteen tyylisuunta, jota on nimitetty myös dekoratiiviseksi ekspressionismiksi. Sille ovat ominaisia voimakkaat ja epärealistiset värit, dynaamisen voimakkaat siveltimenvedot, koristeellisuus ja elämänmyönteisyys. Sen merkittävimpiä edustajia olivat ranskalaiset Henri Matisse, André Derain, Georges Rouault ja Maurice de Vlaminck sekä hollantilainen Kees van Dongen.


title: Fauvismi

text: Fauvismi muotoutui 1900-luvun alussa, saaden vaikutteita muun muassa Paul Gauguinin rohkeasta värienkäytöstä ja Vincent van Goghin vahvan subjektiivisesta maalaustavasta. Fauvistit olivat myös ensimmäisiä eurooppalaisia taiteilijoita, jotka käyttivät afrikkalaista kansantaidetta inspiraation lähteenä. Julkisuuteen fauvismi nousi vuoden 1905 Pariisin Syyssalongissa, jonka näytteilleasettajista taidekriitikko Louis Vauxcelles käytti nimitystä ”les fauves” (villieläimet). Fauvistien teokset herättivät yleisön ja kriitikoiden keskuudessa paheksuntaa, mutta monet keräilijät kiinnostuivat uudesta tyylisuunnasta.


title: Fauvismi

text: Fauvistit eivät koskaan järjestäytyneet kiinteäksi taiteilijaryhmäksi, eikä heillä ollut mitään erityistä toimintaohjelmaa. Henri Matissea pidettiin kuitenkin eräänlaisena tyylisuunnan johtajana. Fauvismi jäi hyvin lyhytikäiseksi taidesuuntaukseksi, sillä jo vuoden 1908 paikkeilla taiteilijoiden kiinnostus alkoi suuntautua kubismiin. Fauvismi oli kuitenkin ehtinyt lyhyessäkin ajassa vaikuttaa huomattavasti taidehistoriaan. Sen ansiosta taideteosten värit vapautuivat lopullisesti perinteisestä todellisuussidonnaisuudestaan.


title: Fauvismi

text: Fauvismi oli tärkeä vaikutteiden antaja muun muassa saksalaiselle ekspressionismille (Die Brücke -ryhmä).


title: Peripateettinen koulukunta

text: Peripateettinen koulukunta oli yksi antiikin Kreikan filosofisista koulukunnista. Sen opetus sai alkunsa koulukunnan perustajasta, Aristoteleestä, joka opetti Ateenassa Lykeion-nimisessä gymnasionissa eli voimistelulaitoksessa.


title: Peripateettinen koulukunta

text: Koulukunnan jäseniä, Aristoteleen seuraajia, kutsuttiin "peripateetikoiksi" () ja koulukunnan filosofiaa "peripateettiseksi filosofiaksi" (). Adjektiivina "peripateettisella" () voidaan tarkoittaa kävelevää.


title: Peripateettinen koulukunta

text: Aristoteles perusti peripateettisen koulun noin vuonna 335 eaa., sen jälkeen kun hän oli ensin lähtenyt Platonin Akatemiasta ja Ateenasta, ja palannut uudelleen Ateenan noin kaksitoista vuotta myöhemmin. Tuolloin hän alkoi opettaa Lykeionin gymnasionissa. Rakennus oli ollut olemassa jo 500-luvulla eaa., ja sen nimi tulee Apollon Lykeioksesta (”susien Apollon”), jolle se oli pyhitetty. Päinvastoin kuin opettajansa Platon, Aristoteles ei ollut Ateenan kansalainen, eikä näin ollen voinut omistaa maata tai rakennuksia. Siksi hän ja hänen oppilaansa käyttivät julkisen gymnasionin tiloja kokoontumispaikkanaan, aivan kuten sitä olivat käyttäneet monet aiemmatkin filosofit, kuten Sokrates. Lykeion sijaitsi Ateenan kaupunginmuurin itäpuolella ja sen ulkopuolella, Ilissos-joen varrella.


title: Peripateettinen koulukunta

text: Nimitys "peripateettinen" tulee muinaiskreikan sanasta "peripatētikos" (), joka tarkoittaa ”kävelevää”. Aristoteleen koulukunta tunnettiin yksinkertaisesti nimellä "Peripatos". Koulukunta sai tämän nimen Lykeionin katetuista pylväskäytävistä ("peripatoi"). Antiikin ajalta peräisin olevan tarinan mukaan nimi olisi peräisin siitä, että Aristoteleellä oli istumisen sijaan tapana kävellä ympäriinsä käytävillä samalla kun hän opetti oppilaitaan. Tarina saattaa olla peräisin Hermippos Smyrnalaiselta. Jotkut ovat hylänneet tämän legendan kokonaan.


title: Peripateettinen koulukunta

text: Koska Aristoteleen koulu liittyi näin läheisesti gymnasioniin, siihen alettiin viitata myös nimellä Lykeion. Ainakin alussa koulukunnan kokoontumiset olivat epämuodollisempia kuin mitä nimi ”koulu” antoi ymmärtää: koululla ei ollut lukujärjestystä, eikä oppilailta vaadittu tiettyjä opintoja tai maksua opetuksesta. Aristoteleen aikana koulun oppilaina olivat muun muassa Theofrastos, Eudemos Rhodoslainen, Fanias Eresoslainen, Aristoksenos sekä historioitsija Dikaiarkhos. Aivan kuten Akatemiassa, Aristoteleen koulussa oli sekä nuorempia että vanhempia oppilaita, vanhempien suorittaessa tutkimuksia ja luennoidessa, ja nuorempien toimiessa yleensä vanhempien oppilaina ja avustajina. Koulun päämääränä ei ainakaan Aristoteleen aikana ollut minkään opin edistäminen vaan filosofisten ja tieteellisten teorioiden tutkiminen. Koulua johtaneet toimivat vertaisina toisten joukossa.


title: Peripateettinen koulukunta

text: Aristoteles opetti enemmän luennoimalla kuin Platonin tapaan keskustelemalla. Hän luennoi kahdesti päivässä. Aamupäivällä pidetyt luennot (, "eōthinos peripatos") oli tarkoitettu pienemmälle, valitulle ja luotetulle oppilaspiirille. Ne käsittelivät vaikeatajuisempia filosofian alueita, kuten teologiaa, fysiikkaa ja dialektiikkaa. Näitä kutsuttiin "esoteerisiksi" opinnoiksi. Iltapäivällä pidetyt luennot (, "deilinos peripatos") oli tarkoitettu suuremmalle joukolle kuulijoita, ja ne käsittelivät retoriikkaa, sofistiikkaa ja politiikkaa. Näitä kutsuttiin "eksoteerisiksi" opinnoiksi. Tällainen jako lähipiirille tarkoitettuihin opetuksiin ja yleisempiin opetuksiin, jotka sisälsivät edellisten pääkohdat ja joukon populaarimpia aiheita, oli tyypillinen useille kreikkalaisille filosofeille. On todennäköistä, että monet Aristoteleen nimissä säilyneet teokset perustuvat koulussa annettuihin luentoihin, tai toisin päin. Luentojen lisäksi koulussa suoritettiin erilaisia tieteellisiä tutkimuksia.


title: Peripateettinen koulukunta

text:
Aristoteles toimi koulun johtajana kolmetoista vuotta, vuoteen 323 eaa., kunnes hän joutui palaamaan Makedoniaan välttyäkseen vainoilta makedonialaiskytköksiensä vuoksi. Aristoteleen kuoltua vuonna 322 eaa. koulun johtoon tuli hänen oppilaansa Theofrastos.
Jotkut nykyajan tutkijoista ovat sitä mieltä, ettei koulusta tullut muodollisemmin organisoitua laitosta ennen tätä.
Merkittävin peripateettisen koulun johtaja Aristoteleen jälkeen oli Straton, joka laajensi Aristoteleen filosofian naturalismia ja oli omaksunut eräänlaisen ateismin. Koulu alkoi taantua Lykonin tultua sen johtoon, koska hän ei ollut kovin kiinnostunut filosofiasta. Koulu oli kuitenkin toiminnassa ja sen johdossa oli joku nimetty filosofi keskeytyksettä Aristoteleen ajasta vuoteen 86 eaa. saakka. Lykonin jälkeen koulun johtajina toimivat todennäköisesti Ariston, Kritolaos, Diodoros Tyroslainen ja Erymneos.


title: Peripateettinen koulukunta

text: Roomalainen kenraali Lucius Cornelius Sulla tuhosi Ateenan vuonna 86 eaa., ja kaikkien kaupungin filosofikoulujen toiminta häiriintyi pahasti. Andronikos Rhodoslainen on saattanut rakennuttaa koulun uudelleen myöhemmin ensimmäisellä vuosisadalla eaa., koska muun muassa uusplatonilaiset mainitsevat hänet koulun johtajana. Tämä on kuitenkin epävarmaa. Viimeistään toisella vuosisadalla jaa. koulu oli kuitenkin jälleen toiminnassa. Keisari Marcus Aurelius nimitti tällöin opettajia kaikkiin kaupungin tärkeimpiin kouluihin, myös Lykeioniin. Roomalaisella kaudella toimi vain muutamia merkittäviä peripateetikkoja; merkittävimpiin kuuluu Aleksanteri Afrodisiaslainen, joka kirjoitti lukuisia kommentaareja Aristoteleen teoksiin.


title: Peripateettinen koulukunta

text: Koulun toiminnasta 200- ja 500-lukujen välillä ei ole tietoja, eikä sen varsinaista sulkemisvuotta tunneta. Peripateettisten filosofien toiminta muualla kuitenkin jatkui. Koulun toiminta on kuitenkin lakannut viimeistään vuonna 529, kun keisari Justinianus I sulki kaikki Ateenan filosofikoulut, mukaan lukien Lykeionin ja Akatemian.


title: Peripateettinen koulukunta

text: Koulun täsmällinen sijaintipaikka oli kadoksissa vuosisatoja, kunnes sen raunioita löydettiin Kreikan nykytaiteen museon rakennustöiden yhteydessä vuonna 1996. Löytöpaikka sijaitsee Ateenassa Kolonakin kaupunginosassa Rigillis-kadun varrella. Löydöllä oli suuri merkitys kreikkalaiselle kansallisidentiteetille. Tuolloinen kulttuuriministeri Evangelos Venizelos lausui tapauksesta: "Meillä on nyt täällä Ateenassa todisteet helleenisen kulttuuriperinnön jatkumolle". Koulun raunioille on tarkoitus perustaa ulkoilmamuseo niin, että rauniot katetaan lasikatolla.


title: Peripateettinen koulukunta

text: Uusplatonismin ja kristinuskon nousun myötä peripateettisuuden aika itsenäisenä filosofiana päättyi 200-luvulta alkaen. Uusplatonilaiset filosofit kuitenkin pyrkivät sulauttamaan Aristoteleen filosofian omaan järjestelmäänsä ja kirjoittivat lukuisia kommentaareja tämän teoksista.


title: Peripateettinen koulukunta

text: Viimeiset Aristoteleen kommentaattoreina toimineet klassisen ajan filosofit olivat Simplikios ja Boethius 500-luvulla. Tämän jälkeen Aristoteleen teokset olivat lännessä enimmäkseen tuntemattomia, mutta niitä ylläpidettiin idässä, jossa niistä tuli keskeinen osa varhaista islamilaista filosofiaa. Islamilaisen filosofisen perinteen merkittävimpiä peripateetikkoja olivat Al-Kindi (Alkindus), Al-Farabi (Alpharabius), Avicenna (Ibn Sina) and Averroes (Ibn Rushd). 1100-luvulla teoksia alettiin kääntää latinaksi. Tämän seurauksena kehittyi vähitellen korkeaskolastiikka, johon luetaan muun muassa Tuomas Akvinolainen. Se ammensi Aristoteleen teoksista, Averroksen kommentaareista sekä Avicennan teoksista.


title: Peripateettinen koulukunta

text: Lykeionin koulun nimestä tulee myös suomen kielen sana lyseo ("lyceum").


title: Peripateettinen koulukunta

text: Peripateettisen koulun merkittävimpiä filosofeja olivat (koulun johtajien kaudet merkitty erikseen):


title: Peripateettinen koulukunta

text: Kreikkalainen aikaRoomalainen aika


title: Kubismi

text: Kubismi on pääasiassa maalaustaiteen ja kuvanveiston, sekä joissakin maissa taideteollisuuden ja arkkitehtuurin suuntaus 1900-luvun alussa. Nimeä käytettiin aluksi ironisena kommenttina.


title: Kubismi

text: Kubistisessa taiteessa esineet hajotetaan, analysoidaan ja kootaan uudelleen pelkistyneessä muodossa. Taiteilija kuvaa aiheen yhden kiinteän näkökulman sijasta samanaikaisesti monesta kulmasta yrittäessään esittää sen mahdollisimman täydellisesti. Usein tahojen tai tasojen pinnat leikkaavat toisensa kulmissa, joissa ei voi havaita syvyyttä. Tausta ja esineet tai hahmo tunkeutuvat toisiinsa luoden moniselitteisen onton tilan, joka on ominaista kubismille.


title: Kubismi

text: Kubismin kehittivät Pablo Picasso ja Georges Braque. Ensimmäisenä kubistisena maalauksena pidetään Picasson teosta ”Avignonin naiset” (1906–1907). Suomessa monet taiteilijat kiinnostuivat kubismista, mutta vain muutamat, kuten Ilmari Aalto, Gösta Diehl tai Unto Pusa, tarttuivat siihen syvällisemmin.


title: Kubismi

text: Kubismin katsotaan päättyneen ensimmäisen maailmansodan alkamisen (1914) aikoihin. Nykyisen Tšekin alueella kuitenkin kehittyi omalaatuinen kubismin suuntaus, jonka teokset kattoivat enemmän taiteenaloja kuin Euroopan kubismi yleensä.


title: Kubismi

text: Estetiikan ja taiteen filosofian dosentti Irmeli Hautamäki on arvioinut, että Einsteinin suhteellisuusteorian vaikutus kubistien muotokieleen on ollut ilmeinen. Heitä kiehtoi hypoteesi henkilöstä, joka valonnopeudella liikkuessaan näkisi maailman samanaikaisesti ylhäältä, alhaalta, sivuilta, edestä ja takaa. Edelleen kolmiulotteiset kappaleet muuttuisivat suhteellisuusteorian mukaan vauhdissa litteiksi ja värit häviäisivät. Kubismin perustan laskijoista Braquen ja Picasson tiedetään monien muiden intellektuellien tapaan lukeneen populaareja esityksiä suhteellisuusteoriasta.


title: Kubismi

text: Fasettikubismin lähtökohtana oli Cézannen taide ja hänen neuvonsa ”tulkita luontoa lieriön, kartion ja pallon avulla”.


title: Kubismi

text: Sen kohteina olivat enimmäkseen maisemat.


title: Kubismi

text: Analyyttisen kubismin väriasteikkona oli harmaanruskea ja kohteina yksinkertaiset asetelmat.


title: Kubismi

text: Suuntaukseen liittyviä taiteilijoita olivat muun muassa Fernard Léger ja Juan Gris.


title: Kubismi

text: Synteettinen kubismi merkitsi palaamista rikkaampaan väriasteikkoon, minkä lisäksi teoksiin otettiin mukaan ”todellisuuden” osia esimerkiksi lippujen tai lehtiotsikoiden muodossa, minkä voidaan myös katsoa olleen kollaasin synnyn.


title: Kubismi

text: Terävät kulmat, vinot tasot ja kristallinmuotoiset hahmot luonnehtivat tšekkiläistä kubismia. Suuntauksen kuumeisimmat ajat olivat 1910–1914. Radikaali arkkitehtinelikko Pavel Janák, Josef Gočár, Josef Chochol ja Vlastislav Hofman innostuivat Braquen ja Picasson teoksista kehittäen maalaustaiteessa ja kuvanveistossa esiintyneitä kubismin ideoita muotoiluun ja arkkitehtuuriin.


title: Kubismi

text: Tšekkiläiset kubistit uskoivat, että esineen sisäisen energian voi vapauttaa särkemällä perinteisen muotoilun pysty- ja vaakasuuntaiset pinnat. Yhdistämällä kulmikkaat tasot arjen esineiden muotoiluun he yrittivät saada aikaan dynaamista muotoilua, joka synnyttäisi taideteoksia. Pyramidi oli tšekkiläisten kubistien arkkitehtuurin korkein pyrkimys ja kristalli ihanteellisin luonnonmuoto.


title: Kubismi

text: Radikaalia kubistista muotoilua sovellettiin mm. astioihin, huonekaluihin ja typografiaan. Arkkitehtuurissa suunniteltiin monenlaisia rakennuksia huviloista toimistorakennuksiin. Tšekkiläiseen kubismiin voi tutustua kubistisessa rakennuksessa, joka on Prahan Kansallisgallerian ylläpitämä "Tšekkiläisen kubismin museo" Mustan Jumalanäidin talossa Celetná-kadun ja Ovocný trhin (Hedelmätorin) kulmassa Prahan vanhassakaupungissa.


title: Eksegetiikka

text: Eksegetiikka ( "eksēgeomai" "johdattaa", "selittää", "kuvata yksityiskohtaisesti") on teologian osa-alue, joka tutkii ja tulkitsee kriittisesti uskontojen pyhiä kirjoituksia. Yleensä sillä viitataan raamatunselitysoppiin, joka tutkii Raamatun alkutekstejä ja muita varhaisia juutalais-kristillisiä kirjoituksia. Nämä kirjoitukset on useimmiten kirjoitettu joko heprean, aramean, kreikan, syyrian, koptin tai latinan kielillä. Eksegetiikka voi tutkia myös muun muassa Talmudia, Midrašia, Koraania, jne.


title: Eksegetiikka

text: Erityisen tärkeässä roolissa eksegetiikassa on erilaisten säilyneiden tekstiversioiden tutkimus sekä pyrkimys löytää kustakin tekstistä sen mahdollisimman alkuperäinen versio. Lisäksi tekstejä pyritään tulkitsemaan niiden historiallista, yhteiskunnallista ja kulttuurista taustaa vasten ilman myöhemmän perinteen tai tunnustuskirjojen vaikutusta. Eksegetiikkaan liittyy läheisesti raamatullinen arkeologia. Lisäksi eksegetiikassa käytetään muun muassa kielitieteen, yleisen uskontohistorian ja uskontopsykologian metodeja.


title: Eksegetiikka

text: Termi "eksegeesi" ( "eksēgēsis") tarkoittaa tulkintaa, tekstin merkityksen löytämistä. Eksegeesiin kuuluu oleellisesti tekstin tutkiminen objektiivisesti. Eksegeesin vastakohtana voidaan nähdä "eisegeesi", ( "eisēgēsis" "sisään tuominen"), joka tarkoittaa subjektiivista oman tulkinnan lukemista mukaan tekstiin. Eksegetiikan harjoittajaa kutsutaan eksegeetiksi.


title: Eksegetiikka

text: Eksegetiikkaa käytetään joskus hermeneutiikan synonyyminä. Teologiassa termeissä on kuitenkin selvä ero. Eksegetiikka on Raamatun historiallista selittämistä osana oman aikansa kulttuuriympäristöä. Hermeneutiikalla viitataan eksegetiikassa tämän historiallisen merkityksen pohdintaan nykypäivän kannalta. Eksegeettinen kysymys kuuluu: "Mitä teksti tarkoitti omassa historiallisessa tilanteessa ja mitä kirjoittajat sillä alun perin tarkoittivat?" Hermeneuttinen kysymys kuuluu: "Mitä sama teksti merkitsee nykypäivän ihmiselle?"


title: Eksegetiikka

text: Historiallis-kriittinen raamatuntutkimus eli raamatunkritiikki tarkoittaa Raamatun tieteellistä tutkimusta. Tieteellinen raamatuntutkimus alkoi syntyä valistuksen myötä 1700-luvulla, kun Raamattu alistettiin samanlaiselle teksti- ja kirjallisuuskritiikille kuin muutkin kirjat, ilman mitään erityistä "pyhän kirjan" erityisasemaa. Pohjaa sille loivat jo renessanssioppineiden, kuten Erasmus Rotterdamilaisen, tekemä Raamatun alkutekstien toimitustyö. 1600- ja 1700-luvuilla Raamattua analysoivat muiden muassa Thomas Hobbes ja Isaac Newton. Nykyaikaisen raamatunkritiikin isinä voidaan pitää Julius Wellhausenia ja Adolf Harnackia.


title: Eksegetiikka

text: Raamatun eksegetiikka jakaantuu Vanhan ja Uuden testamentin eksegetiikkaan. Kirkon perinteiden kautta muodostuneessa kanonisessa lukutavassa Raamattu nähdään yleensä kokonaisuutena, pyhien kirjoitusten kaanonina, jonka kaikki osat selittävät toisiaan — Vanhan testamentin katsotaan selittävän Uutta testamenttia, ja Uuden testamentin toimivan Vanhan testamentin avaimena. Koska historiallis-kriittisessä tutkimuksessa kukin kirjoitus pyritään ymmärtämään sen omaa historiallista taustaa vasten, Vanhaa testamenttia ei tulkita Uuden testamentin valossa. Näin varsinkin Vanhan testamentin eksegetiikka on Uuden testamentin eksegetiikkaan nähden itsenäistä. Kummatkin jakavat kuitenkin yhteisiä kriittisiä menetelmiä.


title: Eksegetiikka

text: Uusi testamentti perustuu kirjoittajien kuvaamaan kokemukseen, Vanhan testamentin kirjoituksiin, sekä myöhemmin tehtyihin tulkintoihin, ja sen kirjat ovat syntyneet näiden vuorovaikutuksena. Siksi Uuden testamentin eksegetiikassa kirjoja voidaan lähestyä samoin näistä kolmesta näkökulmasta: kokemuksesta, perinteestä ja tulkinnoista.


title: Eksegetiikka

text:
Tutkimuksen ongelman muodostaa se, ettei Uuden testamentin historiallisiksi kuvauksiksi tarkoitettuja osia ole kuitenkaan kirjoitettu nykyaikaisen historiankirjoituksen periaatteita noudattaen. Näin ongelmana on historiallisten kuvausten erottaminen mahdollisista vertauskuvista ja myyteistä.
Perinteinen juutalainen eksegetiikka sijoittuu rabbiiniseen kirjallisuuteen, johon kuuluvat Mišna, kaksi Talmudia, sekä Midraš-kirjallisuus. Juutalaisia eksegeettejä kutsutaan nimellä "meforshim" ("kommentaattori").


title: Eksegetiikka

text: Midraš koostuu Pentateukin ja sen lainkohtien eksegeesistä. Halakhah koostuu kirjoitetun lain eksegeesistä, ja Aggadah niiden Pentateukin osien eksegeesistä, jotka eivät liity juutalaiseen lakiin.


title: Eksegetiikka

text: Mikra koostuu koko Tanakin kolmen osan eli Pentateukin, Profeettojen ja Kirjoitusten eksegeesistä. Masorah on eksegeesiä, joka on määritellyt raamatullisia tekstejä hallinneet säännöt ja periaatteet. Talmudin toimittaminen oli tulosta eksegeettisestä tutkimuksesta, ja nykyään Talmudista itsestään on tullut tutkimuksen ja analyysin kohde.


title: Eksegetiikka

text: Juutalainen eksegeesi ei päättynyt Talmudin kirjoittamiseen, vaan se jatkui läpi antiikin, keskiajan ja renessanssin, ja on edelleen tutkimuskohteena. Juutalaisilla on eksegeettistä tutkimusta harjoittavia keskuksia ympäri maailmaa, ja juutalaisuus näkee eksegetiikan merkittävänä juutalaisuuden pyhien kirjoitusten ymmärtämisen työkaluna.


title: Eksegetiikka

text:
Tafsir on Koraanin eksegetiikkaa ja kommentointia. Tafsireja kirjoittavaa kutsutaan "mufassiriksi".
Yleistä:


title: Eksegetiikka

text: Vanhan testamentin eksegetiikka:


title: Eksegetiikka

text: Uuden testamentin eksegetiikka:


title: Rooman senaatti

text: Rooman senaatti oli Rooman tasavallan neuvoa antava neuvosto. Senaatilla ei ollut valtaa säätää lakeja. Lakeja säätivät kansankokoukset comitia tributa ja concilium plebis. Korkeimmat virkamiehet taas valittiin comitia centuriatassa.


title: Rooman senaatti

text: Aluksi senaattiin pääsivät vain patriisisukujen vanhimmat jäsenet. Myöhemmin myös plebeijit pääsivät senaatin jäseniksi. Yleensä konsulit pääsivät senaatin jäseniksi virkakautensa päätyttyä. Sullan uudistuksien jälkeen senaattiin pääsivät yleensä kaikki korkeimmat virkamiehet, kvestorit, ediilit, preettorit ja konsulit.


title: Rooman senaatti

text: Senaatissa oli keski- ja myöhäistasavallan aikana 300 jäsentä. Sulla nosti jäsenmäärän 600:aan ja Julius Caesar 900:aan. Augustus laski sen takaisin 600:aan.


title: Rooman senaatti

text: Senaatti jatkoi toimintaansa keisarikunnan aikana, ja se oli vielä koossa Länsi-Rooman kukistuttua. Senaatti ei lakkauttanut toimintaansa Roomassa Länsi-Rooman kaatumiseen. Rooman senaatti oli vielä toiminnassa 500-luvulla ostrogoottien hallitessa Italiaa. Konstantinus Suuri perusti Konstantinopoliin uuden senaatin, joka jatkoi toimintaansa 1200-luvulle saakka.


title: Pihlajisto

text: Pihlajisto () on Malmin kaupunginosaan kuuluva, vajaan 2 500 asukkaan osa-alue Helsingissä, noin 7 kilometriä keskustasta koilliseen. Lähellä Lahdenväylää sijaitseva tiivis kerrostalolähiö rakennettiin 1970-luvun alkupuolella täydentämään viereistä Pihlajamäen asuinaluetta. Kerrostalojen lisäksi Pihlajistossa on pienemmissä määrin myös rivitaloja, omakotitaloja ja paritaloja. Pihlajiston lounaispuolelle, Lahdenväylän, Vantaanjoen ja Herttoniemen vanhan satamaradan väliselle alueelle on rakenteilla Viikinmäen uusi asuinalue.


title: Pihlajisto

text: Pihlajistossa asui vuoden 2016 alussa 2 486 asukasta. Työpaikkoja alue tarjosi 146 hengelle. Kaupungin hallinnollisessa jaossa alue lasketaan osaksi Latokartanon peruspiiriä, kiinteistöjaotuksessa kuitenkin osaksi Malmin kaupunginosaa.


title: Pihlajisto

text: Pihlajisto on Pihlajamäen ja Viikinmäen tavoin kallioista ja korkeaa seutua, joka on ollut merenpinnan yläpuolella jo useita tuhansia vuosia. Esihistoriallisella ajalla matalammalla sijaitsevat lähiseudut olivat meren peittämiä.


title: Pihlajisto

text: Pihlajisto on tyypillinen tiiviisti rakennettu 1970-luvun lähiö, viereisen Pihlajamäen laajennus. Myös Pihlajistossa on korkeita taloja: useimmat talot ovat 9-kerroksisia. Alueen kaakkoisosassa koulua vastapäätä on matalampaa tuotantoa. Parhaat ja kalleimmat näköalat ovat Viikinmäessä vanhan satamaradan länsipuolella, jonne on 2000-luvulla rakennettu uusia, korkeatasoisia 9-kerroksisia torneja. Ne näkyvät yhtä kauas kuin Pihlajamäen tornit.


title: Pihlajisto

text: Vanha Pihlajisto muistuttaa Kirstinmäestä. Alue on rakennettu mäen päälle. Pienen ostoskeskuksen erikoisuutena on syvä, kuoppamainen piha. Kaupunginosa on myös lähellä Vantaanjoen viheralueita. Korkeat kalliot reunustavat jokea Pihlajiston puolella. Mäen päällä on Viikinmäen jätevedenpuhdistamo, josta jätevedet lasketaan mereen Katajaluodolle pitkässä putkessa. Varsinainen puhdistamo on kallioluolissa maan alla. Alueelle rakennetaan Viikinmäen pientaloalue 2000-luvulla.


title: Pihlajisto

text: Pihlajistosta johtaa Pihlajamäkeen muutama kävelypolku, joista yksi lähtee ostoskeskukselta suoraan pohjoiseen, sukeltaa pieneen, soiseen kanjoniin, ohittaa Vuolukiventien pohjoispuolelta ja loppuu Rapakiventielle Suomen suurimpiin kuuluvien hiidenkirnujen luokse.


title: Pihlajisto

text: Pihlajistossa sijaitsee Helsingin kaupungin taidemuseon julkinen veistos "Alkumuna", joka kuvaa Kalevalan ensimmäisen runon säettä. Budapestin kaupunki lahjoitti Helsingille teoksen 1971. Veistos tunnetaan myös nimellä Maailman synty. Se sijaitsee Salpausseläntiellä keskeisellä paikalla. Teoksen veistäjä, unkarilainen taiteilija Tamás Ortutay, oli teoksen paljastushetkellä 13. syyskuuta 1971 Suomessa stipendiaattina.


title: Pihlajisto

text: Pihlajiston asukasyhdistys on hyvin aktiivinen ja pyrkii parantamaan lähiön ulkonäköä eri projektein. Esimerkiksi vuonna 1999 Helsingin kaupungin kulttuuriasiainkeskus myönsi 10 000 markan määrärahan Pihlajiston Kalevala-aiheiselle mosaiikkiprojektille. Pihlajistolaiset tekivät talkootyönä betonielementtejä koristamaan savimosaiikkiteoksia, jotka kuvasivat Kalevalan eri tapahtumia.


title: Pihlajisto

text: Helsingin nimikkopuu, vaahtera, sijaitsee Pihlajistossa, Pihlajiston ala-asteen pihalla. Kaupunki omistaa puun ja se on Ympäristölautakunnan vuonna 1998 (§453) nojalla rauhoitettu. Vaahtera on valittu Helsingin kauneimmaksi vaahteraksi vuonna 2000, kaupungin 450-vuotisjuhlan kunniaksi.


title: Pihlajisto

text: Pihlajiston ostoskeskus valmistui vuonna 1973, kun asuinalueen rakentaminen oli puolivälissä. Pihlajiston keskustassa, niin sanotun "montun" ympärillä, on keskittymä palveluita: apteekki, pizzeria, kioski, kukkakauppa, ruokakauppa, baari, parturi-kampaamo, muita pieniä yrityksiä, Aulangon päiväkoti ja leikkipuisto Salpausselkä. Pihlajiston Pihlajamäen puoleisella rajalla sijaitsee vuonna 1978 valmistunut Pihlajiston ala-aste.


title: Pihlajisto

text: Julkiset liikenneyhteydet


title: Pihlajisto

text: Pihlajiston läpi kulkee bussilinja 71 sekä ruuhkalinja 71B, yölinja 77N ja lähibussi 701. Lisäksi Viikinmäen ja Pihlajiston rajalla kulkee runkolinja 550.


title: Pihlajisto

text: Kierrätys


title: Pihlajisto

text: Pihlajiston keskustassa on vaatekeräys- ja lasinkeräyspiste. Ongelmajätettä ja paristoja ottaa vastaan ABC-liikennemyymälä lähellä Pihlajiston rajaa Viikin tiedepuistossa, ja lähin Lassila & Tikanojan pienmetallinkeräyspiste on Johtokiventiellä Pihlajamäessä. Viikin Prismassa (Viikintori 3, 00790 Helsinki) sijaitsee myös kierrätyspiste. Kaupan parkkihallissa (pohjoisseinämällä) on ekopiste, jossa voi kierrättää muun muassa keräyspaperin, kartongin, sekavärisen lasin, metallipakkaukset, paristot ja energiajakeen.


title: Pihlajisto

text: Viikissä kauempana on Latokartanonkaarella Valintatalon pysäköintitasanteella myös YTV:n keräyspiste. Osoite on Tilanhoitajankaari 2/Vouti Björnraminkuja 1 Kaupan pysäköintitaso. Tässä pisteessä kerätään lasia, paperia, kartonkia, paristoja, pienmetallia ja vaatteita.


title: Victoria (Ruotsin kruununprinsessa)

text: Victoria (koko nimeltään Victoria Ingrid Alice Désirée, s. 14. heinäkuuta 1977 Tukholma) on Ruotsin kruununprinsessa ja Länsi-Götanmaan herttuatar. Hänen vanhempansa ovat Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaa ja Ruotsin kuningatar Silvia.


title: Victoria (Ruotsin kruununprinsessa)

text: Jos Victoria nousee aikanaan valtaan, hänestä tulee Ruotsin neljäs hallitseva kuningatar Margareeta I:n, Kristiinan ja Ulriika Eleonooran jälkeen. Bernadotte-suvun hallitsijoista hän tulee olemaan kahdeksas.


title: Victoria (Ruotsin kruununprinsessa)

text: Victoria syntyi Tukholmassa 14. heinäkuuta 1977. Hän on Kaarle XVI Kustaan ja kuningatar Silvian vanhin lapsi. Victoria sai voittoa tarkoittavan nimensä, koska syntyi Suomen sodan aikaisen Lapuan taistelun vuosipäivänä 14. heinäkuuta, mutta myös isoisoisoäitinsä, kuningas Kustaa V:n puolison Viktorian, sekä kaksinkertaisen isoisoisoisoäitinsä Ison-Britannian kuningatar Viktorian mukaan.


title: Victoria (Ruotsin kruununprinsessa)

text: Victoria syntyi kruununperimysjärjestyksessä ensimmäiseksi, mutta menetti aseman prinssi Carl Philipin syntyessä vuonna 1979. Seuraavana vuonna Victoriasta tuli kuitenkin uudelleen kruununperijä, kun Ruotsin kruununperimyslakia muutettiin niin, että miesten etuoikeus kruununperimykseen poistettiin ja lakia sovellettiin Kaarle XVI Kustaan vastustuksesta huolimatta taannehtivasti myös prinssi Carl Philipiin.


title: Victoria (Ruotsin kruununprinsessa)

text: Peruskoulun jälkeen Victoria opiskeli yksityisessä tukholmalaisessa lukiossa, josta hän valmistui vuonna 1996. Lukion jälkeen Victoria opiskeli vuoden ranskan kieltä Angersin yliopistossa Ranskassa, missä hän sairastui anoreksiaan. Syksyllä 1997 Victoria ohjattiin hoitoon, minkä jälkeen hän muutti kahdeksi vuodeksi Yhdysvaltoihin opiskelemaan valtiotiedettä ja historiaa Yalen yliopistossa.


title: Victoria (Ruotsin kruununprinsessa)

text: Victoria on opiskellut myös Ruotsin taloutta ja hallintoa. Vuonna 2009 hän valmistui Uppsalan yliopistosta filosofian kandidaatiksi pääaineenaan rauhan- ja konfliktintutkimus.


title: Victoria (Ruotsin kruununprinsessa)

text: Victorian kihlaus kuntosaliyrittäjä Daniel Westlingin kanssa julkistettiin 24. helmikuuta 2009. Ruotsin kuningashuone laittoi poikkeuksellisesti asiasta tiedotteen YouTube-videosivustolle. Victoria ja Daniel Westling vihittiin Tukholman Suurkirkossa 19. kesäkuuta 2010. Ruotsissa häitä seurasi televisiosta noin 2,9 miljoonaa katsojaa ja Suomessa yli miljoona katsojaa. Myös kuningas Kaarle Kustaan ja kuningatar Silvian hääpäivä oli 19. kesäkuuta.


title: Victoria (Ruotsin kruununprinsessa)

text: Kruununprinsessan hääpuvun oli suunnitellut ruotsalainen muotisuunnittelija Pär Engsheden. Puku on helmenvalkoista kaksipuolista duchesse-silkkiä. Puvussa on lyhyet hihat ja pyöristetty pääntie, jota reunustaa ulospäin taittuva kaulus. Selän puolelta pääntie on V:n muotoinen. Puvun laahus on liki viisi metriä pitkä ja suunniteltu hunnun muotoon.


title: Victoria (Ruotsin kruununprinsessa)

text: Kruununprinsessa käytti kuningatar Sofian huntua, perintöhuntua, joka on brysselinpitsiä ja vuodelta 1857. Sitä käytti ensimmäisenä Nassaun herttuan tytär Sofia avioituessaan prinssi Oskar Fredrikin (myöhemmin kuningas Oskar II) kanssa. Kuningatar Sofia lahjoitti hunnun pojalleen prinssi Eugenille ja tämä edelleen prinsessa Sibyllalle, joka käytti sitä mennessään naimisiin perintöprinssi Kustaa Aadolfin kanssa. Prinsessa Sibyllalta huntu periytyi hänen pojalleen, nykyiselle kuningas Kaarle XVI Kustaalle. Huntua ovat käyttääneet vihkiäisissään kaikki Hagan prinsessat Birgittaa lukuun ottamatta ja myös kuningatar Silvia.


title: Victoria (Ruotsin kruununprinsessa)

text: Yhtä perinteikäs on kruununprinsessan käyttämä tiara, niin sanottu kameediadeemi, joka on valmistettu Pariisissa ja melko varmasti keisari Napoleonin vuonna 1809 antama lahja vaimolleen keisarinna Joséphinelle. Joséphinelta diadeemi periytyi hänen pojantyttärelleen, tulevalle kuningattarelle Josefinalle, joka avioitui tulevan Ruotsin ja Norjan kuninkaan Oskar I:n kanssa. Josefinalta diadeemin peri hänen tyttärensä prinsessa Eugénie, jolta se perityi hänen veljenpojalleen prinssi Eugenille, häneltä prinsessa Sibyllalle ja edelleen nykyiselle kuninkaalle. Diadeemia käyttivät myös kuninkaat sisaret, prinsessat Birgitta ja Desirée sekä kuningatar Silvia.


title: Victoria (Ruotsin kruununprinsessa)

text: Kruununprinsessa asuu perheineen Hagan linnassa.


title: Victoria (Ruotsin kruununprinsessa)

text: Ruotsin hovi tiedotti 17. elokuuta 2011, että kruununprinsessa Victoria on raskaana. Hän synnytti tyttären 23. helmikuuta 2012 Tukholman Karoliinisessa sairaalassa. Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaa julkisti vastasyntyneen prinsessan nimen 24. helmikuuta klo 11:30 Ruotsin aikaa. Pieni prinsessa sai nimekseen Estelle Silvia Ewa Mary ja hänestä tuli Itä-Götanmaan herttuatar. Hän on kruununperimysjärjestyksessä toinen äitinsä jälkeen. Prinsessa Estelle kastettiin 22. toukokuuta 2012 Tukholman kuninkaanlinnan kirkossa. Kasteen toimitti Ruotsin arkkipiispa Anders Wejryd.


title: Victoria (Ruotsin kruununprinsessa)

text: Syyskuun 2015 alussa Ruotsin hovi tiedotti kruununprinsessan ja prinssi Danielin odottavan toista lastaan, jonka odotettiin syntyvän maaliskuussa 2016. Parin toinen lapsi syntyi 2. maaliskuuta 2016 klo 20.28 Tukholman Karoliinisessa sairaalassa. Poika oli syntyessään 52 senttimetriä pitkä ja painoi 3 655 grammaa. Hän on Ruotsin kruununperimysjärjestyksessä kolmas äitinsä ja sisarensa prinsessa Estellen jälkeen. Hänen koko nimensä on Oscar Carl Olof, kutsumanimi on Oscar ja hän on arvoltaan Ruotsin prinssi ja Skånen herttua. Pikkuprinssin kunniaksi ammuttiin 21 tykinlaukausta syntymää seuranneena päivänä.


title: Victoria (jumalatar)

text: Victoria on roomalaisessa mytologiassa voiton jumalatar. Hänen kreikkalainen vastineensa on Nike. Hänet yhdistettiin Bellonaan, sodan jumalattareen. Victorian myytti on luultavasti kehittynyt sabiinien maanviljelysjumalattaresta Vacunasta. Victorialla oli temppeli Rooman keskuskukkulalla.


title: Etukuormain

text: Etukuormain on traktorin eteen kiinnitettävä työväline, jolla traktorin etupää saadaan myös hyötykäyttöön.


title: Etukuormain

text: Etukuormaimet alkoivat yleistyä traktoreissa siinä vaiheessa, kun niiden etupäät ja lähinnä etuakselit vankistuivat tarpeeksi. Hyvin varhaiset kuormaimet olivat mekaanisia, eivätkä ne saavuttaneet suurta suosiota ennen kuin hydrauliikan yleistyessä ja halventuessa niiden käytettävyys parani.


title: Etukuormain

text:
Hydraulivoimalla toimivat kuormaimet voidaan jaotella sylintereiden toimivuuden (yksi- tai kaksitoiminen), sylinterien määrän, hydraulisen kauhan käännön taikka vakainten olemassaolon ja niiden tyypin (mekaaninen/hydraulinen) mukaan.
Hydraulikäyttövoima saatiin varhaisissa tehokkaammissa kuormaimissa usein erillisenä asennetusta hydraulipumpusta silloisten traktorien oman hydrauliikan riittämättömyyden takia. Sittemmin traktorien hydrauliikat ovat tehostuneet ja tuotot kasvaneet myös etukuormaimille riittäviksi.


title: Etukuormain

text: Hydraulisella kauhankäännöllä ja kaksitoimisuudella varustetun etukuormaimen ohjaus on nykyisin useimmiten hoidettu yksivipuohjauksella, joko traktorin ohjaamosta vaijereiden välityksellä tai käyttömukavuudeltaan hienommissa kuormaimissa sähköisen tai hydraulisen esiohjauksen välityksellä. Yksivipuohjauksella hallitaan eteen-taakse -suunnassa aisastoa ja sivusuunnassa kauhankääntöä.


title: Roomalainen mytologia

text: Roomalainen mytologia tarkoittaa antiikin Rooman tarustoa. Se oli saanut voimakkaita vaikutteita kreikkalaisesta mytologiasta. Rooman perustamistarinan mukaan Rooman kaupungin perustivat Romulus ja Remus. Romulus ja Remus olivat veljeksiä, ja taru kertoo, että heidän äitinsä oli Alba Longan kuninkaan "Numintorin" tytär, papitar "Rhea Silvia", ja heidän isänsä sodanjumala Mars. Rhea Silvian olisi papittarena pitänyt olla naimaton, mutta kun hän sai kaksoset, vauvat hylättiin korissa Tiberjokeen. Eräs susiemo oli tarun mukaan ottanut Romuluksen ja Remuksen huostaansa ja kasvattanut aikuisiksi.


title: Roomalainen mytologia

text: Rooman keisariaikana runoilija Vergilius kirjoitti keisari Augustuksen toiveesta Roomalle ja Augustuksen suvulle sankarieepoksen Aeneis, joka kytkeytyi kreikan mytologiseen tarustoon ja etenkin Troijan sotaan. Vergiliuksen mukaan Troijan hävityksestä pelastunut sankari Aineias perusti roomalaisen sivilisaation Italian niemimaalle saatuaan jumalilta siihen kehotuksen.


title: Roomalainen mytologia

text:
Vahvasti uskonnollisuuteen taipuvainen Rooman kuningas Numa Pompilius yhdisti ja yhdenmukaisti vanhoista myyteistä oppirakennelman, josta tuli Rooman virallinen valtionuskonto ja joka tunnetaan hänen mukaansa Numan uskona.
Uskonto oli Rooman yhteiskunnassa tärkeässä asemassa. Roomalainen mytologia ja uskonto on pääosin lainattu kreikkalaisesta mytologiasta. Uskonnollisia rituaaleja roomalaiset harjoittivat aluksi kotonaan perhepiirissä vanhimman miespuolisen sukulaisen johdolla. Vanhin mies asetti uhrin ja uhrasi sen pihapiiriä ja kotia suojeleville hengille.


title: Roomalainen mytologia

text: Rooman valtion kehittyessä myös uskonto muuttui. Politiikan asema uskonnossa lisääntyi, ja rituaalit saivat myös valtiollista merkitystä. Rooman uskonto eroaa kreikkalaisesta erityisesti ammattipapiston osalta. Rooman ensimmäinen ammattipapisto oli ns. "Vestan neitsyet", joka perustettiin kotilieden jumalattaren kunniaksi.Roomalaisilla oli myös täysin omia jumalia, kuten Bellona (Sodan jumalatar), Janus, laarit ja penaatit.


title: Roomalainen mytologia

text: Roomalainen valtionuskonto alkoi menettää asemaansa erilaisille mysteeri- ja muille kulteille, joista suosituimmaksi nousi ennen pitkää Kristuksen kultti. Valtio pyrki säilyttämään valtionuskonnon asemaa määrittelemällä kristinuskon kielletyksi taikauskoksi ("superstitio", vastakohtana oikea uskonto "religio"). Kristinuskon leviämistä yritettiin moneen otteeseen rajoittaa vainoilla. Vainot olivat aluksi katkonaisia. 200 jaa. alkaen vainot kuitenkin yleistyivät, mutta vuonna 310 ne loppuivat, kun keisari Konstantinus Suuri antoi roomalaisille uskonvapauden. Keisari Theodosius I teki kristinuskosta valtionuskonnon 380-luvulla.


title: Roomalainen mytologia

text: Roomalaisten jumalat elävät edelleen aktiivisesti kirjallisuudessa ja länsimaisessa kulttuuriperinnössä.


title: Nikkeli

text: Nikkeli on rautaryhmään kuuluva ferromagneettinen metallinen alkuaine. Nikkelin kemiallinen merkki on Ni () ja sen järjestysluku on 28. Nikkelillä on viisi pysyvää isotooppia. Sitä löydetään luonnosta yleensä sulfidimineraaleista.


title: Nikkeli

text: Nikkeli on hopeanvalkoinen metalli. Sillä on kohtuullisen korkea sähkön- ja lämmönjohtavuus. Sen sulamispiste on noin 1 450 °C. Nikkeli on huoneenlämpötilassa ferromagneettinen aine, joka muuttuu paramagneettiseksi lämpötilan noustessa Curie-pisteen 358 °C yläpuolelle.


title: Nikkeli

text: Metallinen nikkeli reagoi kehnosti veden ja hapen kanssa. Se reagoi fluorin kanssa hitaasti. Nikkeli liukenee helposti laimeisiin mineraalihappoihin, mutta esimerkiksi väkevä typpihappo ei liuota metallista nikkeliä.


title: Nikkeli

text: Nikkelin yleisin hapetusluku +II. Tätä korkeammat hapetusluvut ovat suhteellisen harvinaisia. Korkein hapetusluku on +IV. Hapetusasteella 0 nikkeli muodostaa muun muassa fosfiinikomplekseja. Nikkeli on suhteellisen elektropositiivinen.


title: Nikkeli

text: Luonnossa nikkeli esiintyy antimonin, arseenin ja rikin kanssa yhdisteenä.


title: Nikkeli

text: Nikkeli(II)oksidi on vihreää. Se ei liukene veteen, mutta liukenee helposti happoihin. Vihreää nikkelihydroksidia voidaan saostaa nikkelisuolojen vesiliuoksesta. Nikkelihydroksidi liukenee ammoniakkiin muodostaen ammiinikompleksin. Nikkelisulfidi on mustaa. Se liukenee happoihin, joskin se muodostaa hapen kanssa Ni(OH)S. Nikkeli muodostaa yhdisteitä kaikkien halidien kanssa. Ne voidaan fluoria lukuun ottamatta valmistaa antamalla aineiden reagoida alkuainemuodossaan. Nikkeli voi muodostaa myös trifluoridin, joka on voimakas hapetin. Nikkeli(II)halidit ovat veteenliukenevia, ja niiden vesiliuoksista voidaan kiteyttää kidevedellisiä suoloja. Nikkeli muodostaa suolan myös syanidin ja tiosyanaatin kanssa. Nikkeli(IV)-ioni muodostaa yhdisteitä fluoridien kanssa, kun läsnä on alkalimetalli. Kiinteää NiF voidaan valmistaa lisäämällä fluoridia NiF suolaan vedettömässä vetyfluoridissa.


title: Nikkeli

text: Nikkeli muodostaa komplekseja koordinaatioluvuilla kolmesta kuuteen. Pehmeät ligandit muodostavat komplekseja koordinaatioluvulla neljä. Nikkelillä on kuitenkin taipumusta muodostaa komplekseja koordinaatioluvulla viisi. Amiinit muodostavat heksakomplekseja.


title: Nikkeli

text: Nikkeli muodostaa organometalliyhdisteitä pääasiassa hapetusasteilla 0, +I ja +II, mutta myös korkeammille hapetusasteille tunnetaan joitakin yhdisteitä. Nikkeli(0)tetrakarbonyyli oli ensimmäinen alkuainemuodossa olevan metallin karbonyyliyhdiste.


title: Nikkeli

text: Ihmiselimistö tarvitsee nikkeliä, mutta vain noin viisi mikrogrammaa päivässä. Sitä on esimerkiksi eräissä papulajeissa ja teessä.


title: Nikkeli

text: Nikkeli on terveyden kannalta haitallinen. Sen pölyn hengittäminen saattaa aiheuttaa hengitysteiden syöpiä. Sen kaasumainen yhdiste nikkelikarbonyyli on tappavaa pieninäkin annoksina. Nikkelille allergisoituminen on hyvin yleistä, siksi EU:n nikkelidirektiivillä on rajoitettu nikkelin käyttöä esimerkiksi koruissa ja napeissa. Koruissa olevaa nikkelimäärää on rajoitettu EU-lainsäädännöllä siten, että sen alueelle ei saa tuoda tai myydä muita kuin nikkelivapaita koruja.


title: Nikkeli

text: Nikkeliltä on löydetty kymmeniä isotooppeja. Kevein on Ni ja raskain Ni. Nikkelillä on viisi stabiilia isotooppia massaluvuilla 58, 60, 61, 62 ja 64. Näistä yleisin on Ni, jota on 68,077 % kaikesta luonnosta löydettävästä nikkelistä. Toiseksi yleisin on Ni, jota on noin neljännes luonnon nikkelistä. Pitkäikäisin radioaktiivinen isotooppi on Ni, jonka puoliintumisaika on 76 00 vuotta. Ni puoliintumisaika on noin sata vuotta. Muiden isotooppien puoliintumisaika on aika on alle viikon. Ni käytetään määrittämään meteoriittien putoamisaikoja.


title: Nikkeli

text: Sana "nikkeli" on peräisin Saksasta kaivosslangista. Sanalla "Kupfernickel" tarkoitettiin peikkoa, joka pilasi kuparimalmin vierailla aineksilla, tai myös tällaista malmia. "Kupfer" tarkoittaa kuparia ja "Nickel" oli nimestä Nikolaus käytetty pilkkamuoto, jolla usein viitattiin lapsia pelotteleviin haltijahahmoihin. Aikoinaan tätä "pilattua kuparia" voitiin käyttää vain lasin värjäämiseen vihreäksi. Kun sen myöhemmin todettiin sisältävän aikaisemmin tuntematonta metallia, annettiin tälle metallille sen mukaisesti nimi nikkeli.


title: Nikkeli

text: Suuria nikkeliesiintymiä on muun muassa Venäjällä, Uudessa-Kaledoniassa, Australiassa, Kuubassa ja Indonesiassa. Sudburyn alue Kanadan Ontariossa tuottaa 30 prosenttia maailman tuotannosta. Noin 40 prosenttia maailman tunnetuista varoista sijaitsee Norilskin esiintymässä Siperiassa. Kanadan Labradorista Voisey's Baysta on löydetty viimeksi merkittävä esiintymä. Nikkeliä sisältäviä mineraaleja ovat esimerkiksi nikkoliitti ja pentlandiitti.


title: Nikkeli

text: Suomessa nikkelimalmia on louhittu vuosina 1937–1944 Petsamossa Kolosjoen kaivoksesta, Leppävirran Kotalahdessa 1957–1987, ja nykyisin vuonna 1970 perustetussa Hituran kaivoksessa Nivalassa. Sotkamon Talvivaaran kaivoksen merkittävän nikkeliesiintymän jalostaminen on aloitettu vuoden 2010 alkupuolella. Nikkelin maailmanmarkkinahinta on viime vuosina noussut Kiinan räjähdysmäisen kysynnän kasvun myötä. Suomessa Geologian tutkimuskeskus etsii nikkeliesiintymiä, joita Kauppa- ja Teollisuusministeriö myy ulkomaisille kaivosyhtiöille. Inco Limited, jonka 2006 osti Brasilialainen CVRD, poikkeuksena etsii nikkeliä Lapista omin tutkimuksin. Lapissa on muun muassa tehty kairaustutkimuksia erämaa-alueella.


title: Nikkeli

text: Suomessa nikkeliä jalostaa venäläiseen konserniin MMC Norilsk Nickeliin kuuluva Norilsk Nickel Harjavalta Oy, jonka laitokset sijaitsevat Harjavallan suurteollisuuspuistossa. Metallisen nikkelin lisäksi laitoksilla valmistetaan erilaisia nikkelin suoloja (Nikkelisulfaattia, -hydroksidia ja -hydroksikarbonaattia).


title: Nikkeli

text: Nikkeli sopii hyvin erilaisiin metalliseoksiin. Nikkeliä käytetään myös akuissa ja katalyyttinä. Ruostumattoman teräksen valmistuksessa käytetään nikkeliä. Nikkeliä on käytetty myös aseteollisuudessa. Jotkin nikkeliä sisältävät seokset ovat muistimetalleja.


title: Nikkeli

text: Meteoriiteissa on raudan ohella nikkeliä. Siksi meteoriittien raudasta on aikoinaan valmistettu työkaluja ja aseita.


title: Nikkeli

text: Nikkeli on tärkeä metalli katalyysikemiassa. Raney-nikkeliä, joka sisältää nikkelin lisäksi hieman alumiinia, käytetään hydrausreaktioissa katalyyttinä.


title: Petsamo

text: Petsamo (, , ) oli vuosina 1920-1944 olemassa ollut Suomen kunta. Se liitettiin Venäjästä Suomeen Tarton rauhassa vuonna 1920 ja luovutettiin takaisin pieneltä osin Moskovan rauhassa vuonna 1940, kokonaan Moskovan välirauhassa vuonna 1944. Se sijaitsee nykyään Venäjän luoteisimmassa kolkassa Pohjoisen jäämeren rannalla ja rajoittuu sekä Norjaan että Suomeen. Kunnan pinta-ala oli 10 470 neliökilometriä. Sen itäraja alkoi Korvatunturilta, päättyi Jäämeren rantaan Kalastajasaarennon niemimaalla ja kulki yli 200 kilometriä täysin suoraan.


title: Petsamo

text: Nykyisin alue muodostaa pääosan Murmanskin alueen Petsamon piiristä, johon kuuluvat Petsamon, Nikkelin ja Zapoljarnyin kaupunkikunnat sekä Korzunovon maalaiskunta. Petsamon piirissä on 45 400 asukasta (2006).


title: Petsamo

text: Petsamo Pohjoisen jäämeren rannalla olevana tundraan kuuluvana alueena on ollut poronhoito- ja kalastusaluetta, jolla on asunut kolttasaamelaisia.


title: Petsamo

text: Vuonna 1590 suomalaisten Tornion ja Kemin talonpoikien muodostama sotajoukko vaelsi erämaiden halki Petsamoon tuhoamaan ja ryöstämään Petsamon luostarin. Norjan valtionarkistossa olevan Värdöhusissa 7. elokuuta 1590 päivätyn kirjallisen lähteen mukaan kuoliaaksi lyötiin igumeeni Gurrij, kolme pappia, 37 munkkia, karjakkoina toimineet naiset Femenj ja Kyllinna. Rakennuksista mainitaan luostarialueella olleet rakennukset, suurin osa (irtaimesta) tavarasta, karjatalo sekä mylly, satamarakennuksena toiminut Wickitz-talo, veneiden ja laivojen valmistukseen tarkoitetut tukit ja alukset. Tuhoamatta jäi kaksi kotaa ja aitta, jotka olivat saaressa.


title: Petsamo

text: Tuhoa seuranneena vuonna, 1590, siirrettiin Petsamon luostari Kuolan kaupungin linnoituksen suojiin. Luostarin talouden vuoksi se yritti edelleen saada kalastusoikeuksia ja saada koltat maksamaan itselleen veroa. Koltat valittivat asiasta Moskovan suuriruhtinaskunnan hallitsijalle. Venäjän keisari Pietari I tutkitutti kolttien valitukset ja antoi 1697 päätöksen, jolla hän kumoaa edeltäjiensä Petsamon luostarille myönnettyjä kolttia alistavia oikeuksia:


title: Petsamo

text: "- - ja nyt (1688) munkit ja heidän holhokkinsa, jotka ovat nimitetyt valituskirjassa, ovat väärentäneet Alai Mihalkovin verokirjat ja vieneet valituksensa mukaan nämä kirjat väärennöksineen Kuolansuun linnoitukseen. Näiden kirjojen väärennysten jälkeen he ovat tehneet useita valituksia ja väärentäneet henkikirjat ja nyt he käyvät oikeutta näiden verokirjojen nojalla. --- Tällä valheellisella anomuksellaan he ovat pettäneet meitä tsaaria, ja tämän petollisen anomuksensa johdosta --- Petsamon munkit eivät saa nyt eikä vastedes pitää hallussaan lappalaisille kuuluvia etuuksia, --- lappalaisten etuuksia ei saa myydä eikä vuokrata.


title: Petsamo

text: Katariina II lakkautti Petsamon luostarin 1764 siksi, että siellä oli enää vain 22 rappioille joutunutta streltsiä. Petsamon luostaria alettiin rakentaa uudelleen vasta 1886.


title: Petsamo

text: Petsamon alue oli aikanaan osa Norjan ja Venäjän yhteishallintoaluetta, joka jaettiin maiden kesken vuonna 1826, jolloin Petsamo jäi Venäjän puolelle. Suomen suuriruhtinaskunnan raja määriteltiin kulkemaan sisämaahan, Kolmisoaivista Muotkavaaraan. Norja oli 1814–1905 unionisuhteessa Ruotsin kanssa. Norjalle edullisen rajan muodostumiseen, mm. Jarfjordin eli Rautavuonon, Näätämön sekä Paatsojoensuun saamiseen venäläiset kriitikot arvelivat olevan syynä sen, että Venäjän rajankäyntiä Ruotsi-Norjan kanssa hoitaneen venäläisen everstin, Galamin, epäiltiin saaneen norjalaisilta lahjuksina 2000 hopeataalaria ja 20 ketunnahkaa.


title: Petsamo

text: Suomessa vuoden 1826 maalle epäedullisia rajanvetoja ei ole juuri käsitelty. Vuoden 1826 neuvotteluissa suomalaisten asumista ja intressejä alueella ei otettu huomioon. Sen sijaan Norjan käännettyä Venäjän arkkiviholliselle Tanskalle selkänsä, Venäjä oli valmis suosimaan Norjan kantoja ja valmis vetämään rajalinjan itään aina Paatsjokeen saakka. Suomalaisille näissä neuvotteluissa luvattiin rajanvedoista riippumatta vapaa pääsy Jäämerelle. Tosiasiassa asujaimisto Paatsjoen länsipuolella koostui saamelaisista, suomalaisista ja norjalaisista. Suomalaisille epäedullisen v. 1826 rajanvedon vastineeksi annettu lupaus vapaasta pääsystä Jäämerelle voidaan nähdä osasyynä Petsamon alueen liittämiselle myöhemmin Tarton rauhassa Suomelle, Venäjän antaman lupauksen ja Suomen intressit sivuttaneen rajanvedon lunastamisena.


title: Petsamo

text: Vuonna 1864 Venäjän keisari myönsi Suomen suuriruhtinaskunnalle senaatin aloitteesta Petsamon alueen korvauksena Pietarin lähellä Siestarjoella sijainneesta teollisuusalueesta, joka oli siirretty Suomesta Venäjälle. Aleksanteri II:n nimissä kuulutettavaksi Suomen senaatti ehdotti:


title: Petsamo

text:
"Keisarillisen Majesteetin Armollinen kuulutus"
"Annettu Helsingissä 15. päivänä"
"helmikuuta 1864"


title: Petsamo

text: "Me Aleksander Toinen, Jumalan Armosta, Keisari ja Itsevaltias koko Venäjän maan yli, Puolan Tsaari sekä Suomen Suuriruhtinas --- Teemme tiettäväksi: Ilmaantuneesta syystä ja siihen nähden, että Venäjän Kruunun alle kuuluvan Rajajoen kivääritehtaaseen Kivennavan pitäjässä Viipurin läänissä asetetut työntekijät ja tehtaan muu väestö ovat venäläisiä alamaisia eivätkä tunne suomen kieltä, olemme Me armossa katsoneet hyväksi käskeä, että sanottu kivääritehdas lähimpine noin kahdentoista neliö-virstan suuruisena alaneen pitää erotettaman mainitusta läänistä ja yhdistettämän Pietarin kuvernementtiin, - jonka ohessa Me armollisimmasti tahdomme ilmoittaa, että vastineeksi kysymyksessä olevasta maasta vasta tulee annettavaksi Suomelle joko se rantamaa Jääremen luona itäpuolella Jaakopinjokea ja lähellä Stolbovan lahtea, jonka heittämisestä kalastuspaikoiksi suomalaisille Lappalaisille on kysymys tätä ennen on nostettu, taikka, krateerauksen ja arvostelemisen jälkeen, rajalla Suomea kohtaan olevia käytettäviä tiloja yllä mainituksesa kuvernementissa."


title: Petsamo

text: Rajansiirtoa Suomen suuriruhtinaskunnan puolelle ei ehditty korvaamaan Suomen kuuluessa Venäjän keisarikuntaan. Alexander Lavonius teki 1861 esityksen ja Carl Johan Jägerhorn 1880 siitä, että Pohjoisen jäämeren kaistale pitäisi liittää Suomeen. Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät 1882 tekivät Uudenkaarlepyyn porvarissäädyn edustajan, Robert Castrénin, aloitteesta esityksen Aleksanteri III:lle. 1890-luvulle mentäessä Petsamon kysymys poistettiin Suomen senaatin diarioista.


title: Petsamo

text: Suomen sisällissodan aikana Suomen kansanvaltuuskunta Suomen sosialistisen työväentasavallan nimissä Oskari Tokoi ja Edvard Gylling allekirjoittivat sopimuksen, jonka mukaan:


title: Petsamo

text: "Venäjän Federatiivinen Neuvostotasavalta luovuttaa Suomen Sosialistisen työväen tasavallan täydelliseksi omaisuudeksi alempana määritellyn alueen, jos paikallinen väestö vapaasti kysyttynä ilmoittaa siihen suostuvansa.


title: Petsamo

text: "Venäjän ja Suomen välinen valtakunnan raja kulkee tästedes Korvatunturista nykyisellä Suomen ja Venäjän välisellä rajalla suorassa linjassa Petsamon lähteille, sieltä Petsamon joen itäistä vedenjakajaa Muotkavuonon ja Kalastajaniemen yli suorassa linjassa Jäämeren rannalle Supuskan luona."


title: Petsamo

text: Suomen pyytäessä Saksalta itsenäisyytensä tunnustamista 2. tammikuuta 1918, yrittivät suomalaiset saada saksalaiset tunnustamaan myös "Suomen pohjoisrajan ja Jäämeren välisen alueen liittämisen Suomeen", mihin se ei suostunut siksi, että sillä oli neuvostovenäläisten kanssa aselepo Brest-Litovskin rauhan neuvotteluja varten. Samaa asiaa yrittivät suomalaiset edistää myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa, joka kuitenkin Yhdysvaltain tapaan tunnusti Suomen itsenäisyyden vasta 1919 eikä suostunut tunnustamaan Suomen Petsamo-toiveita. Brest-Litovskin rauhan jälkeen Britannia, Ranska ja Yhdysvallat ryhtyivät Pohjois-Venäjän interventioon estääkseen Murmanskissa ja Arkangelissa olevien kivihiiltensä ja 600 000 tonnin sotatarvikkeiden joutumisen bolševikkien hallitukselle tai Suomen sekä Saksan oman politiikan vuoksi saksalaisille. Arkangelin lisäksi Murmanskin miehittäminen ympärysvaltojen toimesta Venäjän valkoisen liikkeen Pohjoisen hallituksen tueksi johti siihen, että Suomi ja Britannia ajautuivat Venäjän sisällissodan alkuvaiheen vuoksi vastapuolille myös siksi, että britit värväsivät Muurmannin legioonan Luoteis-Venäjälle paenneista pääasiassa Pohjois-Suomessa Suomen sisällissodan alkutaistelut Svinhufvudin itsenäisyyssenaatin suojeluskunnille.


title: Petsamo

text: Suomen asian jäädessä avoimeksi ja ympärysvaltojen lujittaessa otetaan Kuolan niemimaasta Suomen entisten punakaartilaisten tuella, jäi Petsamon asema avoimeksi. Filosofian tohtori Thorsten Renvall suunnitteli sotaretken Ivaloon ja Petsamoon esittäen suunnitelmansa kirjallisesti ylipäällikölle, C. G. E. Mannerheimille joka hyväksyi sen 16. maaliskuuta 1918 aseavun osalta. Retkestä oli poliittisessa vastuussa Svinhufvudin itsenäisyyssenaatti, mutta sitä toimeenpantiin Oulun läänin maaherran, Matts von Nandelstadhin valvonnassa. Suomen senaatin päätöksen mukaan "Senaatti on nähnyt hyväksi myöntää 250 000 markan suuruisen määrärahan 250 miehen suuruisen rajavartioston muodostamista varten Pohjois-Suomen itärajalle."


title: Petsamo

text: Renvallin rinnalla toinen retkikunnan johtaja oli tohtori Onni Laitinen, joka oli helmikuussa 1918 Satakunnan ryhmään kuuluneena sotilaslääkärinä ehdottanut Jäämeren rannikon valtaamista. Valkoisten vallattua Tampereen pidettiin siellä 7. huhtikuuta 1918 liikemiesten kokous, joka päätti Jäämeren retkikunnan perustamista yksityisin varoin. Tampereelta Vaasaan matkustanut lähetystö sai kuulla Renvallin hankkeesta ja päätti osallistua siihen. Laitinen johti "Lapin rakuunoiksi" kutsuttua ratsuväkiosastoa. Renvall puolestaan "Lapin jääkäreiksi" nimettyä pääjoukkoa.


title: Petsamo

text: Retkikunta koostui neljästä 16 miehen vahvuisesta komppaniasta, 13 miehen konekivääriosastosta sekä Laitisen 12 ratsumiehestä. Lisäksi retkikuntaan kuului huoltojoukkoja parikymmentä henkeä, mukaan lukien kuusi keittäjätärtä. Tunnettuja osallistujia olivat taidemaalarit Eero Nelimarkka sekä Jalmari Ruokokoski ja hänen rouvansa Saima Ruokokoski.


title: Petsamo

text: Renvallin retkikunta ylitti Suomen rajan 27. huhtikuuta 1918 kello neljä aamulla. Tuntureille noustaessa huomattiin, ettei ratsuista ollut hyötyä runsaassa lumessa. Niinpä ne palautettiin Salmijärven tukikohtaan.


title: Petsamo

text: Aamulla 10. toukokuuta retkikunta kohtasi vajaan neljänkymmenen miehen vahvuisen konekiväärillä vahvistetun venäläis-brittiläisen osaston. Syntyneessä pari tuntia kestäneessä taistelussa vihollinen pakotettiin perääntymään.


title: Petsamo

text: Suomalaiset etenivät 12. toukokuuta Laitisen johdolla Petsamovuonon länsipuolella sijainneelle luostarille lähellä Näsykän kylää. Siellä heitä vastassa oli pari sataa englantilaista merisotilasta risteilijä Cochranelta, joka vartioi Liinahamarin satamassa. Tällä kertaa suomalaiset joutuivat taistelussa alakynteen. Vetäydyttyään taistelusta koko retkikunta kääntyi paluumatkalle.


title: Petsamo

text: Vaikeuksien jälkeen lisävoimien pyynnöistä huolimatta Renvallin retkikunta hajotettiin 3. heinäkuuta 1918. Suomen yleisesikunta siirsi rajanvartioinnin kokonaan Lapin rajakomendantille.


title: Petsamo

text: Kun ympärysvaltojen Pohjois-Venäjän interventio alkoi päättyä ja alueelle muodostui Neuvosto-Venäjän täytettävissä oleva sotilaallinen tyhjiö, päätti Vennolan hallitus, että Suomi voi miehittää Petsamon. Suomen sotaväen päällikkö Karl Fredrik Wilkama antoi kolme päivää ennen brittien lopullista poistumista Petsamosta määräyksen Jääkäriprikaatin komentaja, everstiluutnantti Erik Jernströmille, jonka mukaan Petsamo Jäämeren rannalla oli miehitettävä brittiläisiltä jäävien varastojen vartioimiseksi, Suomen lippu nostettava Englannin lipun rinnalle ja komennuskunnan johtajan on ryhdyttävä Petsamon komendantiksi. Suomen sotaväen mukaan Suomen Jäämeren alueeseen eli Petsamon alueeseen kuului maakaista lännessä Pohjoiselta jäämereltä Norjan ja Suomen siihenastiseen rajaan saakka idässä Nuortijoki, Nuortijärvi ja Läätsinjoki (Litsa). Neuvostovenäläisten lisäksi suunnitelman mukaan brittien jättämiä tarvikkeita ja väestöä piti suojella Muurmannin legioonasta jääneiltä Pohjois-Suomen entisiltä punakaartilaisilta, mutta vastavallankumouksellisiin Pohjois-Venäjän valkoisen armeijan sotilaisiin tuli suhtautua ystävällisesti. Retken parlamentaariseksi valvomiseksi Tasavallan presidentti Kaarlo Juho Ståhlberg päätti 17. marraskuuta 1919, että retkikunnan johdon tuli hankkia ilmeneviin (ulkopoliittisiin) kysymyksiin ulkoasiainministeriön, käytännössä ulkoasiainministeri Rudolf Holsti kanta.


title: Petsamo

text: Yhtenä Vennolan hallituksen ulkopoliittisena perusteena Petsamoon menemiselle oli brittien kanssa taistelevan kenraaliluutnantti Jevgeni Millerin pyyntö Suomen hallitukselle Petsamon ja Ivalon välisen lennätinyhteyden kunnostamiseksi Arkangelissa olevan valkoisen hallituksen kansainvälisten yhteyksien turvaamiseksi. Perusteluna pyynnölle oli se, että Venäjän keisarikunnan hallitus ei ollut maailmansodan aikana maksanut Suomen suuriruhtinaskunnan tie- ja vesirakennuslaitokselle mitään maantien ja lennätinlinjan rakentamisesta, jolloin sen katsottiin asiallisesti ottaen olevan maksamattomuuden vuoksi Suomen suuriruhtinaskunnalle vielä kuulunutta omaisuutta.


title: Petsamo

text: Valtioneuvosto määräsi perustettavaksi 60 hengen retkikunnan, jonka tehtävänä oli korjata, miehittää ja ylläpitää lennätinyhteys, mutta myös mahdollisuuksiensa mukaan puolustaa Jäämeren rannikolla asuvien etuja, mikäli komennuskunnan voimat siihen riittävät. Rahoitusta myönnettiin 162 000 markkaa 1. maaliskuuta 1920 saakka. 5. tammikuuta 1920 komennuskunnan johtajaksi määrättiin Lapin rajakomendantti, majuri Kurt Martti Wallenius. Wallenius totesi pääministeri Juho Vennolalle, ettei 60 miestä riitä miehittämään Petsamoa ja pyysi lisää joukkoja, koska valkoinen hallitus Pohjois-Venäjällä horjuu. Vennolan mukaan kenraalimajuri Oscar Enckell oli sanonut, ettei Lapissa ole mahdollista liikutella suurempaa joukkoa. Alivoimatilanteessa hyökkäyksen kohteeksi joutuneena sai Wallenius ohjeen pyytää lopettamaan hyökkäys ohjeiden saamiseksi ulkoasiainministeri Rudolf Holstilta samaan aikaan kun hyökkääjä voisi olla yhteydessä Moskovaan.


title: Petsamo

text: Walleniuksen johtama komennuskunta lähti Rovaniemeltä 5.–7. tammikuuta 1920 hiihtämään 520 kilometrin matkaa Petsamoon. Talvitie päättyi 300 kilometrin päässä Ivalossa ja raja ylitettiin ilman ulkoasiainministeriön suoranaista lupaa 28. tammikuuta 1920. Petsamo tavoitettiin 10. helmikuuta 1920. Petsamoon pääsemiseen mennessä lisäjoukkoja oli tarjottu muun muassa huoltoon sen verran, että kirjavahvuus oli 156 miestä. 22. maaliskuuta 1920 neuvostovenäläiset nousivat maihin Trifonassa. Saman päivän iltapäivänä 480 sotilasta saapui Moskovan kylään, minkä seurauksena komennuskunta vetäytyi Salmijärvelle. Walleniuksen ehdotettua vetäytymistä Suomeen, käski Erichin hallituksen sotaministeri, Bruno Jalander, pysyä paikoillaan. 1. huhtikuuta ilmoitti ulkoasiainministeri Rudolf Holsti välirauhasta Suomen ja Neuvosto-Venäjän kesken. Kello 3 alkoi neuvostovenäläisten hyökkäys Salmijärvelle ja retkikunta vetäytyi tappioiden vähentämiseksi Suomen puolelle Virtaniemeen 4. huhtikuuta 1920.


title: Petsamo

text: Venäjän kanssa solmitussa Tarton rauhassa 14. lokakuuta 1920 Petsamo liitettiin Suomeen. Rauha astui voimaan rajoineen 31. joulukuuta 1920. Tarton rauhan rajamäärittelyn vuoksi Muotkan ja Uuran sekä Suonikylän suomalaiskylät jäivät Venäjän sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan puolelle rajaa. Suomalaiset miehittivät Suomen valtioalueeksi Petsamon uudenvuodenpäivänä 1921.


title: Petsamo

text: Hallinnollisesti Petsamosta muodostettiin oma Petsamon lääninsä, mutta jo vuoden 1922 alussa alue liitettiin Oulun lääniin. Kun Oulun lääni vuonna 1938 jaettiin kahtia, Petsamo määriteltiin osaksi uutta Lapin lääniä.


title: Petsamo

text: Petsamon hallintoa oli pohtinut maanjakokomitea, joka oli ehdottanut, että Petsamon alueesta muodostetaan siirtymäajaksi Petsamon lääni. Läänin ensimmäiseksi maaherraksi määrättiin eversti Ilmari Helenius. Alueen haltuunotto oli Lapin rajakomendantti Kurt Martti Walleniuksen vastuulla. Petsamon läänin maaherran ensimmäiseksi virkataloksi tuli Petsamon luostarin munkkien tallikamari ja Lapin rajavartioston paikaksi entinen englantilaisten interventiojoukkojen rakennus. Alueen hallintoa huollettiin meritse kunnon tieyhteyksien puutteessa aluksi höyrylaiva Vaasalla.


title: Petsamo

text: Rajankäyntiä alettiin valtioiden välillä suorittaa kesällä 1921. Ilmari Helenius ja Kurt Martti Wallenius Suomen puolelta ja Suomesta Yhdysvaltoihin toisena sortokautena lehtimieheksi siirtynyt ja sittemmin Neuvosto-Venäjälle siirtynyt Elof Kristiansson, joka toimi Vaihtolahden kansakoulun opettajana sen edustajana sopivat paikallisesti väliaikaisesta rajasta ennen virallista rajankäyntiä. Vaitolahtea toiselta puolelta turvasi sota-alus ja varuskunta, Suomen puolella rajaa oli vänrikki Schönbergin aluksi kaksi, sitten kolme kivääriryhmää.


title: Petsamo

text: Rajankäynnin valtioiden edustajien kanssa piti olla loppuun suoritettu 31. heinäkuuta 1921. Rajankäynti suoritettiin loppuun neljä päivää ennen määräaikaa, jolloin rajan katsottiin tulleen vakiinnutetuksi ja Petsamon lääni lakkautettiin. Alue liitettiin Oulun lääniin.


title: Petsamo

text: Neuvostoliitto hyökkäsi Petsamoon talvisodan alussa 1939 ja miehitti koko alueen, mutta Moskovan rauhassa 1940 riitti kunnan koillisosan luovutus: alue linjalle Kuavlajärven länsipuoli – Pieni Tšerdekaisi – Hukkalahti Maattivuonon Punaisessalahdessa eli sisältäen myös Kalastajasaarennon luoteisosan ja Keskisaarennon suuremman osan (ilman edustan Heinäsaaria).


title: Petsamo

text: Petsamosta luovutettu alue oli kooltaan 370,21 neliökilometriä, josta 352,45 neliökilometriä oli maata ja 17,76 neliökilometriä sisävesiä.