title: Duuri

text: Nuottikirjoituksessa kirjoitetaan duurissa etumerkintä viivaston alkuun aina luonnollisen duurin mukaisesti. Harmonisessa ja ylöspäisessä melodisessa duurissa esiintyvät, luonnollisesta duurista poikkeavat sävelet osoitetaan välittömästi nuotin eteen sijoitetulla korotus- tai palautusmerkillä, joka on voimassa seuraavaan tahtiviivaan saakka, ellei sitä jo aikaisemmin kumota toisella etumerkillä.


title: Duuri

text: Eri duurisävellajit etumerkintöineen, niissä esiintyvät sävelet ja niiden rinnakkaissävellajit ovat seuraavat:


title: Molli

text: Molli on duurin ohella toinen länsimaisessa musiikissa vanhastaan käytetty diatoniseen asteikkoon perustuva sävellaji. Päinvastoin kuin duuri, molli mielletään usein surumieliseksi tai salaperäiseksi. Mollia vastaava kirkkosävellaji on "aiolinen" sävellaji.


title: Molli

text:
"Mollikolmisointu" on kolmisointu, jossa perussävelen yläpuolella on pieni terssi ja puhdas kvintti. Mollikolmisoinnun muodostavat esimerkiksi sävelet a, c ja e (a-mollikolmisointu) tai c, es ja g (c-mollikolmisointu).
peruskolmisointu on mollikolmisointu. Puhtaasti viritetyssä mollikolmisoinnussa sävelten taajuuksien suhteet ovat 10:12:15.


title: Molli

text: Termi molli johtuu latinan sanasta "mollis", joka merkitsee "pehmeää".


title: Molli

text: Musiikin teoriassa mollista erotetaan tavallisesti kolme muunnelmaa, "luonnollinen", "harmoninen" ja "melodinen" molli. Nämä eroavat toisistaan asteikon kuudennen ja seitsemännen sävelen osalta. Käytännössä kuitenkin samassakin sävellyksessä nämä sävelet esiintyvät vaihdellen korotettuina ja korottamattomina.


title: Molli

text: Mollisävellajin perusmuotona pidetään niin sanottua "luonnollista mollia", joka on käytännössä sama kuin aiolinen kirkkosävellaji. Sen asteikko on diatoninen, ja a-molliasteikko voidaan pianolla ja muilla kosketinsoittimilla soittaa pelkästään valkoisia koskettimia käyttämällä. Siinä on oktaavia kohti seitsemän säveltä, joiden väliset korkeuserot sävelaskelin ilmaistuina ovat 1–½–1–1–½–1–1. Toisin sanottuna luonnollisessa molliasteikossa on puoliaskel 2. ja 3. sekä 5. ja 6. sävelen välissä. Tässä asteikossa esiintyy kolme mollikolmisointua, joiden pohjasävelinä ovat asteikon ensimmäinen, neljäs ja viides sävel eli toonika (perussävel), subdominantti ja dominantti. Asteikon muille sävelille muodostetut kolmisoinnut ovat duurikolmisointuja lukuun ottamatta toisen asteen sointua (a-mollissa h-d-f), joka on vähennetty kolmisointu.


title: Molli

text: Luonnollisessa molliasteikossa esiintyvät samat sävelet kuin siinä duuriasteikossa, jonka perussävelenä on mollin kolmas sävel. Vastaavasti tämän mollin perussävel on sama kuin vastaavan duurin kuudes sävel. Duuria ja mollia, jossa näin esiintyvät samat sävelet, sanotaan toistensa rinnakkaissävellajeiksi.


title: Molli

text: Harmoninen molliasteikko on muutoin sama kuin luonnollinen molli, mutta seitsemäs sävel on korotettu puoliaskelen verran. Tämän vuoksi asteikon kuudennen ja seitsemännen sävelen välissä on ylinouseva sekunti. Harmonisessa mollissa seitsemäs sävel on vain puoliaskelen verran perussäveltä alempana, samoin kuin duurissakin, minkä vuoksi se on luonteeltaan johtosävel. Sen sijaan luonnollisessa mollissa seitsemännen sävelen ja perussävelen välissä on kokoaskel, minkä vuoksi tässä asteikossa ei ole johtosäveltä.


title: Molli

text: Sävelaskelin ilmaistuna sävelten väliset korkeuserot harmonisessa mollissa ovat 1–½–1–1–½–1½–½. Toisin sanoen siinä on puoliaskel 2. ja 3, 5. ja 6 sekä 7. ja 8. sävelen välissä, kun taas 5. ja 6. sävelen välissä on puolitoista askelta. Muissa väleissä on kokoaskel. Esimerkiksi harmonisen a-mollin sävelet ovat a, h, c, d, e, f, gis ja a, c-mollin c, d, es, f, g, as, h ja c.


title: Molli

text: Vaikka harmonisessa mollissa korotetun seitsemännen sävelen katsotaan kuuluvan itse sävellajiin, nuottikirjoituksessa sitä ei kuitenkaan osoiteta viivaston alkuun merkityllä kiinteällä etumerkillä vaan välittömästi nuotin eteen kirjoitetulla tilapäisellä etumerkillä, ikään kuin kyseessä olisi varsinaiseen asteikkoon kuulumaton muunnesävel.


title: Molli

text:
Harmoninen molli on saanut nimensä siitä, että molliasteikon seitsemäs sävel esiintyy korotettuna etenkin
soinnuissa, erityisesti mollisävellajin dominantin eli viidennen asteen soinnussa.
Tällöin mollin toonikan ja subdominantin (1. ja 4. asteen) soinnut ovat mollikolmisointuja samoin kuin luonnollisessakin mollissa, mutta dominanttisointuna on duurikolmisointu. Esimerkiksi harmonisessa a-mollissa dominanttisointu on
E-duurikolmisointu, jonka sävelet ovat e, gis ja h (joihin, samoin kuin duurissakin, usein lisätään vielä septimi d, jolloin saadaan dominanttiseptimisointu).


title: Molli

text: Paitsi dominanttisointuun, sisältyy korotettu seitsemäs sävel luonnollisesti myös seitsemännen asteen sointuun, joka on vähennetty kolmisointu, sekä kolmannen asteen sointuun. Viimeksi mainittu on ylinouseva kolmisointu, jollaista ei duurissa eikä luonnollisessa mollissa lainkaan esiinny.


title: Molli

text: Mikäli enharmoniset sävelet samastetaan keskenään, ylinousevan kolmisoinnun käännökset eivät sisällä sellaisia intervalleja, joita se ei perusmuodossaankin sisältäisi. Sen sekä ensimmäinen että toinen käännös ovat enharmonisesti yhtäläisiä toisten perusmuodossa olevien ylinousevien kolmisointujen kanssa. Esimerkiksi harmonisessa c-mollissa esiintyvän soinnun Es-G-H ensimmäinen käännös on G-H-Es, joka on enharmonisesti yhtäläinen ylinousevan kolmisoinnun G-H-Dis kanssa. Niinpä sama sointu voidaan tulkita eri tavoin ja sillä saattaa olla erilainen harmoninen luonne eri sävellajeissa, minkä seikan antamia kromaattisia mahdollisuuksia jo Johann Sebastian Bach ja myöhemmin monet muut säveltäjät ovat käyttäneet hyväkseen. Samoin on laita vähennetyn nelisoinnun, joka harmonisessa mollissa esiintyy seitsemännellä asteella, esimerkiksi a-mollissa sointu gis-h-d-f.


title: Molli

text: Vaikka harmoninen molli on saanut alkunsa sointujen käsittelystä, sitä ja siinä esiintyvää ylinousevaa sekuntia käytetään toisinaan myös melodisesti. Esimerkkejä tästä löytyy muun muassa Mozartin ja Schubertin teoksista, kuten Mozartin 40. sinfonian pääteemasta sekä Schubertin 14. jousikvartetosta "Der Tod und das Mädchen". Tässä muodossa se esiintyy useammin laskevana kuin nousevana sävelkulkuna.


title: Molli

text: Harmonisen mollin kaltainen asteikko esiintyy myös itämaisessa musiikissa. Sen ylempi tetrakordi vastaa arabialaisessa musiikissa esiintyvää "jins" -nimistä maqamia. Harmoninen molliasteikko kokonaisuudessaan tunnetaan arabialaisessa musiikissa nimellä "Nahawand-Hijaz". Turkkilaisessa nimistössä sen nimi on "Bûselik Hicaz" Harmonista mollia vastaava intialainen raga on nimeltään "Kirwani".


title: Molli

text: Mustalaisasteikko on harmonisen mollin muunnelma, jossa seitsemännen lisäksi myös asteikon neljäs sävel on korotettu.


title: Molli

text: Polulaarimusiikissa Katy B:n laulu "Easy Please Me" on harvinainen esimerkki sävellyksestä, jossa käytetään yksinomaan harmonisen mollin säveliä.


title: Molli

text: Harmonisessa mollissa kuudennen ja seitsemännen sävelen välillä on ylinouseva sekunti; esimerkiksi a-mollissa nämä sävelet ovat f ja gis. Vaikka jotkut säveltäjät kuten Mozart ovat käyttäneet tätä intervallia melodioissa, jossa nämä sävelet esiintyvät välittömästi peräkkäin, useat muut säveltäjät ovat pitäneet sitä kömpelönä. Varsinkin vokaalimusiikissa sitä on pyritty välttämään, ja se on pyritty korvaamaan kokoaskelella sujuvamman melodian aikaansaamiseksi. Tämä voidaan saada aikaan joko korottamalla myös asteikon kuudes sävel tai poistamalla harmoniselle mollille ominainen seitsemännen sävelen korotus. Edellinen vaihtoehto esiintyy käytännössä vain nousevassa, kun taas jälkimmäinen on yleisempi laskevassa sävelkulussa. Musiikin teoriassa onkin vanhastaan puhuttu "melodisesta mollista" mollin kolmantena muotona, jolloin "nousevassa melodisessa mollissa" sekä kuudes että seitsemäs sävel ovat korotettuja, kun taas "laskevassa melodisessa mollissa" kumpaakaan ei koroteta.


title: Molli

text: Sävelaskelin ilmaistuna sävelten väliset korkeuserot nousevassa harmonisessa mollissa ovat 1–½–1–1–1–1–½. Toisin sanoen siinä on puoliaskel 2. ja 3 sekä 7. ja 8. sävelen välissä, muissa väleissä kokoaskel. Nousevan melodisen a-mollin sävelet ovat a, h, c, d, e, fis, gis ja a, laskevan a, g, f, e, d, c, h ja a. Verrattuna duuriasteikkoon, jolla on sama perussävel, eli mollin muunnossävellajiin, nousevassa melodisessa mollissa vain asteikon kolmas sävel on alennettu, laskevassa myös kuudes ja seitsemäs sävel.


title: Molli

text: Käytännössä säveltäjät ovat harvoin käyttäneet melodisen molliasteikon nousevaa ja laskevaa muotoa täysin johdonmukaisesti. Yleistä on, että molliasteikon kuudes ja seitsemäs sävel esiintyvät melodioissa vaihdellen korotettuna tai korottamattomina riippuen lähinnä siitä, onko jompikumpi näistä sävelistä juuri edellä esiintynyt soinnutuksessa. Korottamatonta seitsemättä säveltä käytetään yleisesti varsinkin mollin kolmannen asteen soinnussa, joka onkin sama kuin mollin rinnakkaisen duurin peruskolmisointu. Jazzmusiikissa sen sijaan molliasteikon kuudes ja seitsemäs sävel korotetaan useimmiten myös alaspäisessä sävelkulussa.


title: Molli

text: Nuottikirjoituksessa kirjoitetaan mollissa etumerkintä viivaston alkuun aina luonnollisen mollin mukaisesti. Harmonisessa ja ylöspäisessä melodisessa mollissa esiintyvät, luonnollisesta mollista poikkeavat sävelet osoitetaan välittömästi nuotin eteen sijoitetulla korotus- tai palautusmerkillä, joka on voimassa seuraavaan tahtiviivaan saakka, ellei sitä jo aikaisemmin kumota toisella etumerkillä.


title: Molli

text: Eri mollisävellajit etumerkintöineen, niissä esiintyvät sävelet ja niiden rinnakkaissävellajit ovat seuraavat:


title: Suomi kesäolympialaisissa 2004

text:
Suomen menestys vuoden 2004 kesäolympialaisissa oli kaikkien aikojen toiseksi huonoin. Ateenan vuoden 1906 kesäkisoista saakka Suomi oli saanut vähintään yhden kultamitalin, mutta näissä kisoissa tämä sarja katkesi. Vain kaksi urheilijaa ylsi mitaleille, joka oli Suomen huonoin mitalisaalis aina vuoteen 2016 asti, kun Suomen mitalisaldoksi jäi Rio De Janeirossa vain yksi pronssimitali. Molemmat saivat hopeaa: Marko Kemppainen skeet-ammunnassa ja Marko Yli-Hannuksela kreikkalais-roomalaisessa painissa 74 kg -sarjassa. Suomi jäi lisäksi ensimmäistä kertaa tyystin ilman yleisurheilumitalia. Paras sijoitus yleisurheilussa oli Tero Pitkämäen kahdeksas sija miesten keihäänheitossa. Suomi oli mitalitilastossa jaetulla sijalla 61 Serbia ja Montenegron kanssa.
Lajijohto: Kare Norvapalo (päävalmentaja), Bror Nyström (haulikkovalmentaja), Pirjo Peltola (kiväärivalmentaja)Lajijohto: Timo Rantanen (valmentaja)Lajijohto: Reino Fagerlund (valmentaja)Lajijohto: Jorma Lehtosalo (valmentaja)Lajijohto: Pasi Sarkkinen (päävalmentaja), Tuomo Karila (joukkueenjohtaja, valmentaja)Lajijohto: Märt Loog (päävalmentaja), Joakim Wilenius (valmentaja), Martin Gahmberg (valmentaja)Lajijohto: Lars Uhre Pedersen (lajijohtaja, valmentaja)Lajijohto: Kim Sinisalo (lajijohtaja, valmentaja)Lajijohto: Kauko Nieminen (valmentaja)


title: Suomi kesäolympialaisissa 2004

text: Lajijohto: Marko Malvela (joukkueenjohtaja, valmentaja), Mirjami Seppälä (valmentaja), Esa Sievinen (valmentaja), Mark Bradshaw (uimahyppyjen valmentaja)Lajijohto: Jarmo Mäkelä (joukkueenjohtaja), Into Turvanen (tekninen johtaja), Mika Lehtimäki (valmentaja), Tommy Ekblom (valmentaja), Risto Koskinen (valmentaja), Mauri Auvinen (valmentaja), Kari Ihalainen (valmentaja), Arto Rinta-aho (valmentaja), Jarkko Finni (valmentaja), Valentin Kononen (valmentaja)


title: Panssarikauhu

text: Panssarikauhu (, viralliselta nimeltään "Raketenpanzerbüchse", lyhennettynä "RPzB"), on saksalaisten toisessa maailmansodassa kehittämä 88 millimetrin uudelleenladattava sinko. Olalta laukaistavaa asetta kutsuttiin joukkojen keskuudessa myös nimellä "Ofenrohr" (savupiippu).


title: Panssarikauhu

text: Saksalaiset alkoivat kehitellä uudentyyppistä asetta panssarintorjuntakiväärin korvaajaksi alkuvuodesta 1943 Tunisiassa sotasaaliiksi saamiensa yhdysvaltalaisten kuudenkymmenen millimetrin M1A1-sinkojen pohjalta.


title: Panssarikauhu

text: Toisin kuin lyhytkantoinen ja kertakäyttöinen panssarinyrkki, raskaampi panssarikauhu oli uudelleenladattava, ja ammuksen huomattavasti suurempi lähtönopeus teki aseen tehokkaaksi jopa sadan metrin päästä. Ensimmäinen malli RPzB 43 oli 164 cm pitkä ja painoi tyhjänä noin 9,25 kiloa. Sitä seurasi lokakuussa 1943 RPzB 54, joka oli varustettu käyttäjää raketin peräsuihkulta suojaavalla levyllä; ase painoi tyhjänä 11 kiloa. Seuraavassa mallissa, PzB-54/1, oli paranneltu raketti, lyhyempi putki ja sen käyttöetäisyys oli pidentynyt noin 180 metriin.


title: Panssarikauhu

text: Myös suomalaisilla oli jatkosodan loppuvaiheessa käytössä Saksasta toimitettuja panssarikauhuja. Panssarikauhut ja panssarinyrkit olivat tärkeässä asemassa jatkosodan aikana kesän 1944 torjuntataisteluissa. Esimerkiksi sotamies Eero Seppänen tuhosi Siiranmäen taistelussa yhden vuorokauden aikana kuusi vihollispanssaria. Lapin sodan aikana aseita käytettiin myös saksalaisia joukkoja vastaan.


title: Panssarikauhu

text:
Kesän 1944 taisteluissa oli panssarikauhujen ammusten kulutus 3200 kpl, joten
sodan päättyessä oli varastossa 14748 laukausta. Varasto jäi melko suureksi, noin
4,6-kertaiseksi, kesän 1944 kulutukseen verrattuna.


title: Ritornello

text: Ritornello () on erityisesti barokki- ja klassismin ajan musiikissa käytetty termi soolokonserttojen ensimmäisen ja viimeisen osan usein toistuville orkesteriosille, joiden välissä oli solistin soittamia osuuksia.


title: Kassiakaneli

text: Kassiakaneli ("Cinnamomum aromaticum", syn. "Cinnamomum cassia") eli kiinankaneli on Burmasta peräisin oleva kolmemetrinen puu, jonka kuoresta saadaan kanelia.


title: Kassiakaneli

text: Kassiakanelia käytetään mausteena yleensä suolaisissa ruoissa ja säilöntämausteissa. Suomessa ja muualla Euroopassa myytävä kaneli on usein kassiakanelia, joka sisältää paljon maksalle myrkyllistä kumariinia. Kumariini voimistaa kanelin aromia, ja sen vuoksi kassiakanelilla saadaan sillä maustettuihin tuotteisiin voimakkaampi aromi kuin ceyloninkanelilla.


title: Istuin

text: Istuin on istumiseen tarkoitettu väline. Istuimessa voi olla käsinoja, jolle voi istuessa laskea kätensä. Käsinoja voi olla kiinteä tai alas laskettava, kuten joissakin työkoneissa ohjaamoon nousemisen ja sieltä laskeutumisen helpottamiseksi.


title: Sykofantti

text: Sykofantti (kreik. συκοφάντης sanoista συκο, viikuna ja φανης, "näyttää") oli antiikin Kreikassa yksityinen syyttäjä, joka vastasi antiikin Rooman delatoria. Järjestelmää väärinkäytettiin ja "sykofantit" saivat huonon maineen, koska syyttäjä sai osuuden tuomitun maksamista sakoista tai hänet saatettiin lahjoa luopumaan syytteistä.


title: Sykofantti

text: Termin alkuperä juontaa juurensa mahdollisesti henkilöön, joka ilmiantoi ihmisiä lainvastaisesta viikunoiden viennistä ulkomaille tai niiden varastamisesta pyhistä viikunapuista. Toinen mahdollinen selitys termille on se, että sakot maksettiin tavallisesti viikunoissa, viinissä tai öljyssä ja sakkoja keräävää henkilöä kutsuttiin "sykofantiksi", koska hän "esitteli ne julkisesti" eli luovutti ne valtion edustajille.


title: Sykofantti

text: Myöhemmin termin merkitys on laajentunut tarkoittamaan ihmisiä, jotka pyrkivät mielistelemään valtaapitäviä henkilöitä saadakseen valtaa ja vaikutusmahdollisuuksia kunniansa ja periaatteittensa kustannuksella.


title: Dodi Al-Fayed

text: Emad El-Din Mohamed Abdel Moneim Fayed (, 15. huhtikuuta 1955 Aleksandria, Egypti – 31. elokuuta 1997 Pariisi, Ranska) oli egyptiläisen liikemiehen Mohamed Al-Fayedin poika. Hänet tunnetaan parhaiten nimellä Dodi Al-Fayed. Hänen isänsä Mohamed Al-Fayed omisti Harrodsin tavaratalon Lontoossa, Hôtel Ritz Parisin Pariisissa sekä monia muita kiinteistöjä Lontoossa ja Pariisissa.


title: Dodi Al-Fayed

text: Dodi Al-Fayed kävi koulunsa sveitsiläisessä Le Roseyn sisäoppilaitoksessa. Dodi Al-Fayed asui koko ikänsä Englannissa ja Ranskassa. Hän seurusteli Walesin prinsessa Dianan kanssa tämän avioeron jälkeen. Al-Fayed toimi elokuvatuottajana. Hän osallistui muun muassa elokuvien "Tulivaunut" (1981), "FX - murha tilauksesta" (1986 ja sen jatko-osa vuonna 1991), "Hook - Kapteeni Koukku" (1991) ja "Tulipunainen kirjain" (1995) tuotantoon.


title: Dodi Al-Fayed

text: 31. elokuuta 1997 Diana ja Dodi Al-Fayed saivat surmansa auto-onnettomuudessa Pariisissa. Dodi ja Diana olivat olleet Dodin isän omistamassa Hôtel Ritz Parisissa syömässä. Kun paparazzit olivat odottamassa pariskuntaa Ritzin aulassa, Dodi ja Diana poistuivat takaovesta. Auton lähtiessä liikeelle Al-Fayedin omistamaa asuntoa kohti paparazzit lähtivät seuraamaan sitä moottoripyörillään, jolloin Dodi käski autonkuljettajaansa Henri Paulia ajamaan ylinopeutta. Kun he saapuivat Seinen alittavalle Pont de l'Alma tunnelille, kuljettaja ei saanut autoa tielle ja auto törmäsi päin tunnelin betonipylvästä ja Dodi ja Henri Paul saivat surmansa. Ainoa eloonjäänyt oli Dodin henkivartija Trevor Rees-Jones. Auto-onnettomuuden syy oli kuljettaja Henri Paulin rattijuopumus. Monet paparazzit ehtivät ottaa kuvia prinsessasta ennen kuin ambulanssi haki Dianan sairaalaan. Sairaalassa Diana kuoli noin kolme ja puoli tuntia kolarin jälkeen aamuyöllä klo 03.57. Dodi ja Henri Paul olivat jo kuolleet kolaripaikalla.


title: Dodi Al-Fayed

text: Dodi haudattiin Brookwoodin hautausmaalle, Wokingiin, Surreyn kreivikuntaan, mutta hänen ruumiinsa siirrettiin myöhemmin Al-Fayedin omistamalle kartanolle Skotlantiin. Hänen isänsä pystytti muistomerkin Dodille ja Dianalle Harrodsin tavarataloon vuonna 1998, ja toisen suuremman vuonna 2005.


title: Idiootti

text: Idiootti () on nykyisessä merkityksessään loukkaava ilmaus, jolla tarkoitetaan vähälahjaista tai tyhmää ihmistä. Arkikielessä "idiootiksi" saatetaan haukkua ketä tahansa, joka tekee puhujan mielestä jotain tyhmää tai ajattelematonta.


title: Idiootti

text: Antiikin Kreikan Ateenassa idiootti oli henkilö, joka ei osallistunut julkiseen elämään kuten demokraattiseen kaupungin hallitsemiseen, mitä pidettiin vapaiden miesten velvollisuutena. Hellenistisessä Egyptissä idiootti tarkoitti sotilasta. Merkitys oli johdettu lyhentämällä sotilaiden palkat maksaneesta viranomaisesta "idios logoksesta" eli kuninkaallisesta kassasta.


title: Idiootti

text: 1800- ja 1900-luvun lääketieteessä ja psykologiassa idiootiksi määriteltiin henkilö, joka oli vaikeasti kehitysvammainen ja jonka älykkyysosamäärä oli alle 35. Idiotian vanha suomenkielinen nimitys oli "tylsämielisyys". Nykyään suositeltava ilmaus on vaikea älyllinen kehitysvammaisuus. Sana idiootti on nykyisin jäänyt pois tieteellisestä käytöstä.


title: Lennokki

text: Lennokki on ilmaa raskaampi miehittämätön pienoisilma-alus. Täysikokoista ilma-alusta pienemmästä koostaan huolimatta lennokki lentää samojen aerodynaamisten ilmiöiden avulla kuin miehitetty ilma-alus. Lennokkeihin kuuluvat tarkimman määritelmän mukaan vain kiinteäsiipiset miehittämättömät pienoisilma-alukset, kuten radio-ohjatut lennokit ja liidokit. Termiä käytetään tosin joskus pyöriväsiipisistä pienoisilma-aluksista, kuten autogirot, helikopterit ja multikopterit.


title: Lennokki

text: Lennokkeja käytetään mm. leluina, harrastekäytössä, sotilaskäytössä, mittauksessa ja ilmakuvauksessa.


title: Lennokki

text: Lennokkien koot vaihtelevat muutamasta kymmenestä sentistä useaan metriin, ja painot muutamasta grammasta jopa useisiin kymmeniin kiloihin. Yleisimmät harrastekäytössa olevat radio-ohjattavat lennokit ovat siipien kärkiväliltään noin 1–3 m ja painoltaan 1–10 kg. Tähän tekevät poikkeuksen liidokit, joiden siiven kärkiväli saattaa olla yli kuusi metriä.


title: Lennokki

text: Lennokki voi lentää joko moottorin avulla tai ilman moottoria, kuten purjelentokone, jolloin lentoonlähtö tapahtuu heittämällä lennokki ilmaan käsin, erilaisilla hinausmenetelmillä tai linkoamalla katapultiksi kutsutulla lähtökiskolla. Moottoritonta lennokkia kutsutaan "liidokiksi". Liidokki lentää kuten purjelentokone: auringon lämmittämän ilman noustessa ylöspäin voi liidokki nousta ilman mukana useiden satojen metrien korkeuteen. Lentoaika voi olosuhteista ja lennättäjän taidoista riippuen olla muutamista minuuteista useisiin tunteihin.


title: Lennokki

text: Lennokeissa käytetään muun muassa metanolia tai bensiiniä käyttäviä polttomoottoreita, kerosiinilla toimivia suihkumoottoreita, akuista virtansa saavia sähkömoottoreita, kumimoottoreita sekä kaasun paineella toimivia mäntämoottoreita.


title: Lennokki

text: Pienissä vapaastilentävissä lennokeissa käyttävissä kumimoottoreissa kuminauhan toinen pää on kiinnitetty potkuriakseliin ja toinen pää lennokin peräosaan. Kumimoottoriin saadaan voimaa pyörittämällä kumiin kierroksia joko käsin, tai erityisellä veivillä.


title: Lennokki

text: Lennokki voi olla joko vapaastilentävä tai eri tavoin ohjattava. Vapaastilentävä lennokki lentää ilman lennättäjän ohjausta. Ohjattavia lennokkeja lennättäjä ohjaa lennon aikana erilaisilla langattomilla kauko-ohjausmenetelmillä tai siimaohjattua lennokkien pitkien siimojen avulla.


title: Lennokki

text: Kauko-ohjausmenetelmistä ylivoimaisesti yleisin on radio-ohjaus (). Markkinoilla on runsaasti erilaisia lennokeihin tarkoitettuja radio-ohjauslaitteita. Radio-ohjauksella voidaan ohjata lennokin korkeusperäsintä, sivuperäsintä, siivekkeita, moottorin kierroslukua, laskusiivekkeitä, laskutelineitä, laskuvaloja jne. sen mukaan kuinka monta eri kanavaa ohjauslaitteistossa on käytössä. Harrastekäyttöön tarkoitettujen radio-ohjauslaitteiden kantomatka on jopa yli kilometrin, joten ainakin isompaa lennokkia voi lennättää useiden satojen metrien korkeudella tai etäisyydellä. Sotilaskäytössä olevien radio-ohjauslaitteiden kantomatka voi olla tätä paljon suurempi.


title: Lennokki

text: Siimaohjattua lennokkia puolestaan ohjataan siihen kiinnitetyillä siimoilla, joiden avulla lennättäjä liikuttelee lennokin korkeusperäsintä, mutta myös moottorin kierroslukua, laskutelineitä jne. voidaan ohjata siimoilla. Siimaohjattu lennokki kiertää kehää lennättäjänsä ympärillä ja koneella voi operoida siimojen pituuden säteisellä puolipallon muotoisella alueella lennättäjän ympärillä. Siimaohjauksen suosio on vähentynyt viime vuosikymmeninä radio-ohjauslaitteiden kehittymisen ja halpenemisen myötä.


title: Lennokki

text: Lennokit on rakennettu perinteisesti keveistä puulajeista, esimerkiksi balsasta, mutta nykyään erilaiset muovit sekä lasi- ja hiilikuitu ovat yleisiä. Myös paperia ja erilaisia vaahtomuoveja (styrox, depron) käytetään lennokkien materiaaleina.


title: Lennokki

text: Lennokeille järjestetään erilaista kilpailutoimintaa niin Suomessa kuin ulkomaillakin. Kilpailuluokkia on useita erilaisia erityyppisille lennokeille. Virallisissa kansainvälisissä lennokkiluokissa järjestetään mm. EM- ja MM-kisoja, joita organisoi kansainvälinen ilmailuharrastusjärjestö Fédération Aéronautique Internationale. Suomessa harraste- ja kilpailutoimintaa edistää Suomen Ilmailuliitto ja osa sen jäsenseuroista.


title: Lennokki

text: Monissa sotaelokuvissa käytettiin aikaisemmin oikeiden lentokoneiden sijasta lennokkeja lentohyökkäyksissä ja vastaavissa toimintakohtauksissa tuotantokustannuksien alentamiseksi. Suomalaisista elokuvista lennokkeja on käytetty mm. Talvisota-elokuvan kuvauksissa, joiden ajaksi suomalaiset lennokkiharrastajat perustivat Finnish RC Show Flyers -tiimin rakentaen elokuvaa varten useita yksi- ja kaksimoottorisia radio-ohjattavia mallilennokkeja. Nykyisin digitaaliset erikoistehosteet ovat käytännössä poistaneet lennokkien tarpeen elokuvatuotannoissa.


title: Lennokki

text: Nelonen TV-kanavan Talent Suomi -kilpailussa esiintyi syksyllä 2009 Flying Circus-ryhmä, jonka esitys perustui radio-ohjattavilla sisätaitolennokeilla tehtyyn aeromusikaaliiin.


title: Lennokki

text: Leikki- ja harrastekäytön lisäksi lennokkeja käytetään myös sotilas- ja vakoilukäytössä muun muassa tiedustelulennokkeina ja ilmatorjunta-aseiden harjoitusmaaleina. Yhdysvallat on suurin sotilaskäytössä olevien lennokkien käyttäjä, joka käyttää esim. aseistettuja Predator-lennokkeja aktiivisesti Afganistanissa ja muilla kriisialueilla. Lennokkeja kutsutaan englanniksi usein "drone":iksi. 1940-luvulla nimitys tarkoitti urosmehiläistä, mutta vakiintui myöhemmin ohjaajattomien lentolaitteiden yleisnimeksi.


title: Lennokki

text: Suomen puolustusvoimilla on myös käytössään miehittämätön lentotiedustelujärjestelmä, jonka kalustona ovat Ranger-tiedustelulennokit. Lisäksi puolustusvoimat käyttää eri kokoisia radio-ohjattavia lennokkeja ilmatorjunta-ammuntojen harjoitusmaaleina.


title: Lennokki

text: Joidenkin ulkomaisten armeijoiden ja tiedusteluorganisaatioiden tiedustelu- ja vakoilukäytössä olevat "Micro-UAV":t, eli mini- tai mikrokokoiset miehittämättömät ilma-alukset, ovat pienen lennokin kokoisia varustettuina pienikokoisilla kameroilla ym. laitteilla.


title: Lennokki

text: Sotilaskäytössä ei lennättäjällä tarvitse välttämättä olla näköyhteyttä lennokkiin, vaan monipuoliset kauko-ohjaus- ja mittausjärjestelmät (tutka, GPS jne.) mahdollistavat lennokin ohjaamisen esimerkiksi satelliittiyhteyden välityksellä periaatteessa miltä etäisyydeltä tahansa.


title: Jyrkkäkoski

text: Jyrkkäkoski on huvikeskus Pudasjärvellä. Se on ollut pudasjärveläisen nuorison perinteinen kokoontumispaikka jo aikojen alusta, mutta sen varsinaisen historian voidaan katsoa alkaneeksi 1948, jolloin Pudasjärven Urheilijat ry rakensi Kivarijoen jyrkän rantatörmän päälle talkootyönä hiihtomajan. Majan rungon muodosti Vapon käytöstä poistettu savottakämppä. Tämä rakennus on edelleenkin pystyssä huvialueen keskellä ja nykyisin nuoret tuntevat sen useimmiten "punaisena tupana".


title: Jyrkkäkoski

text: 1953 rakennettiin majan toiseen päähän kevytrakenteinen ravintolakatos. Samoin rakennettiin vaatimaton tanssilava ja vedettiin "kirkasjohtolinja" majalle.


title: Jyrkkäkoski

text: 1954 Jyrkkäkosken alueella alkoi kuulua kuhina, kun Oulun ilmailukerho ry aloitti leiritoimintansa Pudasjärven lentokentällä. Kerho rakensi alueelle ainakin majan, konesuojan ja saunan.


title: Jyrkkäkoski

text: 1959 Pudasjärven Urheilijat rakensivat oman saunan. Saunalle rakennettiin samalla myös portaat ja tanssilavan kuntoa kohennettiin. Sauna tuli lahjoituksena silloiselta Toppila Oy:ltä. Aiemmin se oli ollut metsätyömiesten käytössä Vaarankylän Jyrkkäkoskella.


title: Jyrkkäkoski

text: 1975 Jyrkkäkosken huvialueelle Pudasjärven lentokentän viereen rakennettiin vanhan avotanssilavan tilalle katettu tanssilava. Sen suunnitteli arkkitehtiylioppilas Reijo Niskasaari, joka on myöhemmin suunnitellut myös mm. Oulunsalon kunnantalon. Lavan avajaisissa esiintyi Esa Pakarinen, mukanaan Severi Suhonen.


title: Jyrkkäkoski

text: 1976 huvialueen viereen alkoi nousta kelohongasta tehty mökkikylä. 1978 Pudasjärven kunta rakensi aivan huvialueen naapuriin leirintäalueen, Pudasjärvi Campingin. Ensimmäisen vuoden leirintäalue toimi Lomaliiton hoivissa, mutta 1979 kunta päätti vuokrata koko alueen Pudasjärven Urheilijat ry:lle.


title: Jyrkkäkoski

text: 1980 huvikeskuksen yhteyteen rakennettiin tenniskenttä.


title: Jyrkkäkoski

text: 1983 arkkitehtiylioppilas Asko Lax aloitti diskon suunnittelun. Diskovalojen asiantuntija Pekka Vuorela sai tehtäväkseen suunnitella valojärjestelmät.


title: Jyrkkäkoski

text: 1984 alkoi nykyisin tuntemamme Jyrkkäkosken huvikeskuksen rakentaminen. Työ tapahtui päivisin ammattilaisten voimin, jotka valmistelivat hommia iltavuoroon tulevalle talkooväelle. Avajaiset pidettiin suunnitellusti juhannuksena, vaikka viimeisiä vasaraniskuja tehtiin vielä edellisenä iltana.


title: Jyrkkäkoski

text: 1985 laajennettiin kioskitiloja ja rakennettiin ulkolava.


title: Jyrkkäkoski

text: Jyrkkäkoskella on nähty tämän jälkeen monia koti- ja ulkomaisia huippuartisteja ja -yhtyeitä. Jyrkkäkosken juhannus olikin pitkään Pohjois-Suomen suosituin festivaali, mutta aika ajoi sen ohi ja toiminta hiipui. 2000-luvulla ei Jyrkkäkosken huvikeskuksessa ole ollut enää aktiivista toimintaa muutamia kesäiltoja sekä yksityistapahtumia lukuun ottamatta. Yksityistapahtumia, kuten Jyrkkä-festivaalit järjestävät muun muassa entiset pudasjärveläiset yhteistyössä eri yhdistysten kanssa.


title: Jyrkkäkoski

text: 2010 Huvialuetta alettiin elvyttää uudelleen ja 2.-3.7.2010 järjestettiin Jyrkkä 2010 Rock Festival. Pudasjärven Urheilijat kunnostivat tiloja talkoovoimin kevään ja kesän aikana. Itse tapahtuman järjestämisestä vastasi pääosin entisistä pudasjärveläisistä koostuva ryhmä, joka sitoutui järjestämään tapahtuman useana vuotena peräkkäin. 2010 kesällä myös PuU järjesti alueella aktiivisesti tapahtumia.


title: Douala

text: Douala on Kamerunin suurin kaupunki ja Littoralin provinssin pääkaupunki. Douala sijaitsee 24 kilometrin päästä Atlantin rannikolta Wourijoen varrella. Kaupungissa on 1,9 miljoonaa asukasta (2005). Douala on Kamerunin kaupankäynnin keskus ja siellä on myös maan suurin satama.


title: Douala

text:
Mercer Human Resource Consultingin vuosittaisen raportin mukaan Douala oli Afrikan kallein kaupunki ja maailman 24. kallein kaupunki maaliskuussa 2007.
Sisämaasta tullut doualan kieltä puhunut kansa perusti paikalle kaupungin noin vuonna 1650. Kaupungista tuli yksi orjakaupan keskuksista 1700-luvulla. Kamerun joutui Saksan vallan alle vuonna 1884. Kaupunki sai nimen Kamarunstadt ("Kamerunkaupunki") ja valittiin Saksan Länsi-Afrikan pääkaupungiksi. Douala nimi otettiin uudelleen käyttöön vuonna 1907. Doualasta tuli osa Ranskan Kamerunia 1919 ensimmäisen maailmansodan jälkeen.


title: Hajupihka

text: Hajupihka tai pirunpihka (kansanomaisesti pirunpaska) on voimakastuoksuista pihkaa, jota saadaan pirunkeltaputki-kasvista ("Ferula assa-foetida"). Pirunkeltaputki on monivuotinen, porkkanan kanssa samaan heimoon kuuluva kasvi, jonka rungosta ja juuresta saadaan maitomaista pihkaa, joka kuivuu hajupihkaksi. Jo muinaisen Rooman keittiöissä hajupihkaa käytettiin mausteena. Hajupihkaa käytetään erityisesti intialaisissa kasvisruoissa. Sitä myydään yleensä vehnäjauholla yms. jatkettuna jauheena, jotta maustaminen olisi helpompaa.


title: Hajupihka

text: Tuoreen hajupihkan haju on erittäin voimakas ja epämiellyttävä, mutta kypsennyksen jälkeen maku tuo ruokaan miedon sipulimaisen/valkosipulimaisen maun. Useissa länsimaissa maustetta kutsutaankin pirunpaskaksi, jonka sievistelevät keittokirjailijat ovat sitten muuttaneet pirunpihkaksi tai hajupihkaksi. Koska sipuli ja valkosipuli ovat pahan hajunsa takia kielletty Intian brahmaaneilta, he käyttävät pirunpihkaa antamaan ruokaan samaa makua. Keskiajalla väitettiin, että pirunpihka auttaa keuhkoputkentulehdukseen ja lievittää hysterian oireita. Tässä on kyseessä eri aine kuin suomalaisessa kansanperinteessä tunnettu pirunpaska, jota käytettiin pirunviulun soittamisessa. Suomalainen pirunpaska oli tinktuurasta ja kumihartsista valmistettu seos.


title: Jakovlev Jak-1

text: Jakovlev Jak-1 () on toisen maailmansodan aikainen neuvostoliittolainen hävittäjälentokone. Koneen ensimmäiset versiot tulivat käyttöön 1940, ennen suuren isänmaallisen sodan alkua ja sitä valmistettiin paranneltuna (Jak-1B) vuoteen 1944 asti 8 734 kappaletta.


title: Jakovlev Jak-1

text: Jak-1 oli Jak-7 ja Jak-9 hävittäjiin johtaneen pitkän kehityshistorian alku.


title: Jakovlev Jak-1

text: Jakovlevin suunnittelutoimisto (OKB), joka oli aiemmin suunnitellut pääasiassa vain urheilukoneita, sai neuvostohallinnolta kehitystyön tilauksen perustuen toimiston suunnitteleman kevyen Jak-4-pommikoneen hyvään suorituskykyyn. Lentokoneelle asetetut vaatimukset julkaistiin 29. heinäkuuta 1939 ja ne perustuivat siihen, että koneen tulee käyttää nestejäähdytettyä Klimov M-106 -V-12-moottoria. Moottorin kehitystyö viivästyi pahasti, eikä sitä saatu sarjatuotantoon kuin vasta vuonna 1943.


title: Jakovlev Jak-1

text: Jakovlevin suunnittelutoimisto suunnitteli I-26-hävittäjäkoneen. (”I” tulee venäjänkielen hävittäjää tarkoittavasta sanasta "istrebitel"). Sen voimalaitteeksi oli valittu vanhempi Klimov M-105P -moottori, joka oli venäläinen versio ranskalaisesta Hispano-Suiza HS-12Y -moottorista. Koneen aseistus käsitti 20 mm ŠVAK-tykin moottorin sylinterilohkojen välissä ja kaksi 7,62 mm ŠKAS -konekivääriä. Stalin määräsi hankkeen kiireelliseksi, ja kone pääsi sarjatuotantoon ennen prototyypin kunnollista testausta.


title: Jakovlev Jak-1

text: Koelentäjien mukaan I-26 oli ketterä, mutta sen moottori oli alitehoinen. Kokeiluyksiköiden antama palaute oli tyrmäävä: kone oli alitehoinen, heikosti aseistettu ja vaarallisen epäluotettava.


title: Jakovlev Jak-1

text: Tyyppi sai nimen Jak-1 sen tuotannon alkaessa vuoden 1940 alulla.


title: Jakovlev Jak-1

text: Jak-1-koneita oli rakennettu lähes 400 kappaletta Saksan hyökättyä Neuvostoliittoon 22. kesäkuuta 1941. Konetyyppi oli parempi kuin Polikarpov I-15, I-153 ja I-16 -hävittäjät, mutta selvästi huonompi kuin saksalainen Messerschmitt Bf 109.


title: Jakovlev Jak-1

text: Syksyllä 1942 koneessa otettiin käyttöön 1 200 hevosvoiman Klimov M-105PA -moottori ja heiman myöhemmin 1 260 hevosvoiman M-105PF -moottorilla varustettu malli, jossa tehoa parannettiin suorituskyvyn heikentyessä korkealla. PF-mallin moottori oli yleisin Jak-hävittäjissä (Jak-1B, Jak-7B, Jak-9) käytetty. Kaksi kevyttä ŠKAS-konekivääriä korvattiin yhdellä raskaalla 12,7 millimetrin Berezin BS -konekiväärillä. Muita muutoksia olivat uusi kolmiosainen ”kuplakuomu”, jossa oli 75 millimetriä paksu panssarilasi ohjaajan takana, madallettu takarunko, uusi ohjaussauva perustuen Bf 109:n malliin ja uudet aseiden tähtäimet ja aseiden sähköinen laukaisu mekaanisen sijaan. Muutokset olivat vähittäisiä ja uudemmista koneista käytetään epävirallista nimeä "Jak-1B", joksi luetaan ensimmäisen 3 000 koneen jälkeiset koneet aseiden muutosten jälkeen.


title: Jakovlev Jak-1

text: Koneesta oli myös kevennetty malli pelkällä 20 millimetrin tykillä, tehokkaammalla M-105PF-moottorilla ja lisäpolttoainesäiliöillä ilmapuolustuksen käyttöön. 30 rakennettiin.


title: Jakovlev Jak-1

text: Jak-1:n paras valtti ilmataistelussa oli sen ylivoimainen ketteryys saksalaisiin Bf 109- ja Fw 190 -hävittäjiin verrattuna, joskin Neuvostoliiton rintamalla hävittäjätaistelut käytiin pystysuunnassa heiluritaktiikalla kaartotaistelua välttäen. Venäläiset oli koulutettu kaartotaisteluun ja sen takia saivat vähemmän irti koneistaan kuin mihin ne olisivat pystyneet. Vuoden 1942 alkupuolella Jak-1 oli paras rintamakäytössä olleista neuvostohävittäjistä.


title: Jakovlev Jak-1

text: Yksi tunnetuimmista Jak-1-ohjaajista oli venäläinen naislentäjä Lidija Litvjak, joka toimi lentueenpäällikkönä kokonaan miehistä koostuvassa lentorykmentissä. Hän saavutti 12 ilmavoittoa ennen kuolemaansa 1. syyskuuta 1943 21 vuoden iässä.


title: Jakovlev Jak-1

text: Konetta käytti myös ranskalainen Normandie-Niemen-yksikkö itärintamalla.


title: Mohamed Al-Fayed

text: Mohamed Abdel Moneim Fayed ( محمد أنور شاكر عبد السيد الفايد, s. 27. tammikuuta 1933) on egyptiläissyntyinen liikemies joka asuu Britanniassa. Mohamed al-Fayed omisti Harrodsin tavaratalon Lontoossa ja hotelli Hôtel Ritz Parisin Pariisissa.


title: Mohamed Al-Fayed

text: Al-Fayed syntyi Bakosissa, lähellä Aleksandriaa, köyhän opettajan esikoiseksi. Hänellä oli monta työtä, hän myi kadulla Coca-Colaa ja sanomalehtiä. Hänen onnensa kääntyi, kun hän avioitui saudiarabialaisen asetehtailija Adnan Khashoggin sisaren kanssa. Hän oli töissä Khashoggin yrityksessä Saudi-Arabiassa, jossa nousi vaikutusvaltaiseen asemaan. Fayed perusti oman laivanvarustamon Egyptiin. Hän avioitui 1970-luvulla suomalaisen Heini Wathénin kanssa ja heillä on neljä yhteistä lasta Jasmine, Karim, Camilla ja Omar. Al-Fayedilla on suuri omakotitalo Espoon Westendin Lyökkiniemessä.


title: Mohamed Al-Fayed

text: Al-Fayed muutti Isoon-Britanniaan vuonna 1974, hän ryhtyi ostamaan hiilikaivoksia vuonna 1975. Hänestä tuli kaivosalalla rikas mies, ja vuonna 1979 hän osti Hôtel Ritz Parisin yhdessä veljensä kanssa. Samana vuonna Al Fayed sai kunnialegioonan jäsenyyden presidentti François Mitterrandilta.


title: Mohamed Al-Fayed

text: Vuonna 1985 hänen Al-Fayed ja hänen veljensä Ali ostivat Harrodsin 615 miljoonalla punnalla. Se myytiin Qatarin kuninkaallisen perheen sijoitusyhtiölle vuonna 2010, huhujen mukaan 1,5 miljardilla punnalla.


title: Mohamed Al-Fayed

text: Al-Fayed on hakenut monta kertaa Britannian kansalaisuutta, mutta sitä ei ole myönnetty. Hänellä on Yhdistyneiden arabiemiirikuntien kansalaisuus.


title: Mohamed Al-Fayed

text: Mohammed Al-Fayedin poika Dodi Al-Fayed menehtyi 31. elokuuta 1997 auto-onnettomuudessa Walesin prinsessa Dianan kanssa Pariisissa. Al-Fayed piti onnettomuutta salaliittona jonka taustalla on MI6 ja Edinburghin herttua prinssi Philip joka ei Al-Fayedin mukaan pitänyt siitä että Diana oli alkanut seurustella Dodin kanssa joka oli muslimi.


title: Mohamed Al-Fayed

text: Vuonna 2003 Al-Fayed muutti Surreystä Sveitsiin. Syynä oli Britannian korkea verotus, mutta taustalla oli myös hänen poikansa Dodi Al-Fayedin ja Dianan kuolema. Vuonna 2005 hän muutti takaisin Britanniaan, koska ”piti sitä kotinaan”.


title: Jakovlev Jak-7

text: Jakovlev Jak-7 () oli neuvostoliittolainen toisen maailmansodan aikainen yksimoottorinen hävittäjälentokone.


title: Jakovlev Jak-7

text:
Jak-7 suunniteltiin kaksipaikkaiseksi jatkokoulutuskoneeksi. Uuden koneen perustana oli Jakovlev Jak-1:n prototyyppi I-26. Tämän UTI-26-koneen prototyyppi lensi ensilentonsa 4. heinäkuuta 1940.
UTI-26-koneessa oli kaksi ohjaamoa peräkkäin ja näiden välinen kommunikointijärjestelmä sekä yksi 7,62 mm ŠKAS-konekivääri. Siipiä oli siirretty taaksepäin tasapainon vuoksi.


title: Jakovlev Jak-7

text: Ensimmäisissä Jak-7UTI-malleissa oli sisäänvedettävä laskuteline. Osa alkuperäisistä sarjatuotantokoneista oli kaksipaikkaisia Jak-7V-koneita (V - "Vyvozoni", tutustuminen). Tässä oli kiinteä laskuteline. Kaksipaikkaisesta harjoituskoneesta kehitettiin nopea versio matkustajan kuljettamiseen, Se sai tunnuksen Jak-7K ("Kurjerski" eli kuriiri).


title: Jakovlev Jak-7

text: Jak-7:ta kehitti eteenpäin K. A. Sinelštšikovin ryhmä, joka oli määrätty suunnitteluryhmästä valvomaan koneiden valmistusta. Sinelštšikov kehitti koneesta aseistetun mallin 20 mm ŠVAK-tykillä ja kahdella 7,62 mm ŠKAS-konekiväärillä. Takaohjaamo säilytettiin mahdollisia kuriiritehtäviä tai lisäpolttoainetta varten. Kone sai tyyppimerkinnän Yak-7/M-105P käyttämänsä Klimov M-105PA-moottorin mukaan. Jakovlev suhtautui epäillen uuteen koneeseen, mutta tehdastesteissä kone osoittautui paremmaksi kuin Jak-1. Osasyynä olivat koulutusmalliin tehdyt muutokset, kuten suuremmilla pyörillä ja paremmilla jarruilla varustettu laskuteline ja parempi korkeusperäsin.


title: Jakovlev Jak-7

text: Puolustuskomitea määräsi elokuussa 1941 koneen sarjavalmistukseen tehtaissa N°301 ja N°153, mutta tehdas 301 oli evakuoitava Novosibirskiin. Näin vuonna 1941 saatiin valmistettua vain 60 konetta.


title: Jakovlev Jak-7

text: Alkuvuodesta 1942 valmistettu kone sai tyyppimerkinnäkseen Jak-7A. Aseistuksena oli kaksi 7,62 mm ŠKAS-konekivääriä ja yksi 20 mm ŠVAK-tykki. Kone pystyi kuljettamaan kuusi RS-82 -rakettia tai kaksi FAB 100 kg -pommia. Lentäjät pitivät koneen raskaasta aseistuksesta ja ohjattavuudesta.


title: Jakovlev Jak-7

text: Eniten valmistettu oli Jak-7B, jonka valmistus alkoi toukokuussa 1942 ja jatkui joulukuuhun 1943. Tässä mallissa ŠKAS:t korvattiin raskailla 12,7 Berezin UB -konekivääreillä. Kesään 1942 mennessä sen voimanlähteeksi saatiin parannettu Klimov M-105PF -moottori (1 180 hv).


title: Jakovlev Jak-7

text: Heinäkuussa 1942 koelennettiin Jak-7D-versio (D - Dalnyi eli pitkänmatkan versio). Kehitystyön tuloksena valmistui Jak-7DI ("Dalnyi Istrebitel") joka sai nimen Jak-9.


title: Jakovlev Jak-7

text: Jak-7 koneita valmistettiin 6 399 kappaletta vuoden 1943 alkuun mennessä. Näistä yli 5 000 oli tyyppiä Jak-7B.


title: Kaduna

text: Kaduna on 1 640 000 (2015) asukkaan kaupunki Nigeriassa. Se on myös Kadunan osavaltion pääkaupunki. Kaduna on ympäröivälle maaseudulle tärkeä kauppakeskus ja yksi Pohjois-Nigerian suurimmista teollisuuskeskuksista.


title: Kaduna

text: Brittiläiset perustivat Kadunan vuonna 1913. Kaupunki oli Nigerian entisen Pohjoisen alueen pääkaupunki vuosina 1917–1967.


title: Hadž

text: Hadž tai hajj (, 'pyhiinvaellus') on Mekkaan suoritettava pyhiinvaellus ja yksi islamin viidestä peruspilarista. Jokaisen kykenevän muslimin, jolla on siihen varaa, tulee suorittaa pyhiinvaellus Mekkaan vähintään kerran elämänsä aikana islamilaisen ajanlaskun 12. kuukauden, eli "Dhu-l-Hijjah'n", toisella viikolla (8.–12. päivänä). Varsinaisen pyhiinvaelluskuukauden ulkopuolella suoritettua pyhiinvaellusta kutsutaan pieneksi pyhiinvaellukseksi ("umra"). Vuosittain noin 2,5 miljoonaa muslimia suorittaa hadžin. Monille muslimeille pyhiinvaellus on elämän hartain kokemus, ja sen suorittaneita kutsutaan arvonimellä "hadži" (mies) ja "hadža" (nainen).


title: Hadž

text: Pyhiinvaelluksen aikana muslimit suorittavat uskonnollisia menoja Kaaban pyhäkössä, Arafat-vuorella ja Minan laaksossa. Pyhiinvaelluksen huipentuma on kokoontuminen pyhimpään paikkaan, Al-Haram -moskeijaan, jossa muslimit kiertävät Kaaban pysähtyen suutelemaan sen pyhää mustaa kiveä.


title: Hadž

text: Ollakseen pätevä ja Jumalan hyväksymä pyhiinvaelluksen tulee täyttää neljä ehtoa:


title: Belgarionin taru

text: Belgarionin taru on David Eddingsin kirjoittama viisiosainen fantasiakirjasarja, joka ilmestyi englanniksi 1982–1984 ja suomeksi Kariston kustantamana 1991–1993. Kirjasarjan päähenkilö on maalaispoika Garion, joka tempautuu keskelle maailmaa mullistavia tapahtumia. Kumppaneinaan tätinsä Polgara ja isoisänsä Belgarath hän lähtee täyttämään muinaista ennustusta ja hakemaan takaisin kadonnutta Aldurin kiveä. Matkan varrella he saavat mukaansa vielä sekalaisen joukon avustajia. Belgarionin tarun kertomusta jatkavat Mallorean taru sekä Belgarathin ja Polgaran elämistä kertovat kaksi esiosaa: "" ja "".


title: Belgarionin taru

text: Omien sanojensa mukaan Eddings sai idean Belgarionin tarun kirjoittamiseen noin vuonna 1978 huomattuaan kerran kirjakaupassa, että J. R. R. Tolkienin "Tarusta sormusten herrasta" myytiin jo 78. painosta. Tätä ennen Eddings oli kirjoittanut yhden vähäiselle huomiolle jääneen seikkailuromaanin "High Hunt" (1973), mutta päätti siirtyä fantasian pariin. Belgarionin tarun maailman kartan hän oli piirtänyt sattumalta jo aiemmin, ja nyt hän alkoi kehittää maailmaa sen pohjalta. Kehittelytyössä kului suurin osa vuodesta 1978 ja vielä osa vuodesta 1979. Myöhemmin näiden vuosien tuotokset julkaistiin "Rivan aikakirjoina", fantasiamaailman kuvitteellista historiaa valottavana oheisteoksena.


title: Belgarionin taru

text: Alun perin Eddings suunnitteli tarinasta kolmiosaista, jolloin teosten nimet olisivat alustavien suunnitelmien mukaan olleet "Garion", "Ce’Nedra" ja "Kal Torak". Kustannustoimittaja Lester del Rey vaati kuitenkin tarinan pilkkomista viiteen osaan, sillä kolmeen osaan jaettuna kirjoista olisi tullut yli 300-sivuisia ja siten painokustannuksiltaan liian kalliita tuon ajan markkinahinnoille. Englanniksi sarjan osien nimiä yhdistää shakkiteema. Jokainen nimistä sisältää fantasiallisen elementin lisäksi jonkin peliin liittyvän termin: "pawn" eli sotilas, "queen" eli kuningatar, "gambit" eli gambiitti, "castle" eli torni ja "end game" eli loppupeli. Teema oli del Reyn ajatus, josta Eddings ei pitänyt. Viidennelle kirjalle Eddings olisi halunnut antaa nimen "Yksisilmäisen jumalan hautakammiossa", mutta se tyrmättiin liian pitkänä.Belgarion kasvaa tavallisena maalaispoikana Sendariassa, vaikka todellisuudessa hän polveutuu Rivan kuninkaiden suvusta ja on siten merkityksellinen ennustuksen kannalta. Vain Rivan suvun poikalapset kykenevät koskettamaan Aldurin kiveä ja koska vain kiven mahdin avulla on mahdollista voittaa pimeä jumala Torak, on Garionin merkitys ennustuksen toteutumisessa tärkeä.


title: Belgarionin taru

text: Kiven vartija () on "Belgarionin tarun" ensimmäinen osa. Kirjan kirjoittamiseen osallistui Eddingsin lisäksi hänen vaimonsa Leigh Eddings, mutta häntä ei yleensä ole merkitty kirjan toiseksi kirjoittajaksi. "Kiven vartija" julkaistiin Yhdysvalloissa vuonna 1982. Suomeksi se julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1991. Sen käänsi Tarmo Haarala, ja sen kustansi Karisto.


title: Belgarionin taru

text: "Kiven vartijan" päähenkilö on nuori poika Garion, joka asuu tätinsä Polin kanssa rauhallisella maatilalla. Tietämättään Garion on Rivan kuninkaan valtaistuimen perillinen Belgarion ja Aldurin kiveksi kutsutun voimakkaan taikaesineen vartija, ja hänen tätinsä Pol on todellisuudessa velhotar Polgara. Kun Aldurin kivi varastetaan Rivasta on Garionin ja Polgaran hylättävä rauhallinen elämänsä maatilalla ja lähdettävä Polgaran isän velho Belgarathin ja muiden kumppanien kanssa ajamaan kiveä takaa, jotta se ei päätyisi Garionin vihollisen Torak-jumalan käsiin.


title: Belgarionin taru

text: Ennustusten aika () on "Belgarionin tarun" toinen osa. Eddingsin lisäksi myös hänen vaimonsa Leigh Eddings osallistui kirjan kirjoittamiseen, mutta häntä ei yleensä ole merkitty kirjan toiseksi kirjoittajaksi. "Ennustusten aika" julkaistiin Yhdysvalloissa vuonna 1982, samana vuonna kuin sarjan ensimmäinen osa "Kiven vartija". Suomeksi kirjan käänsi jälleen Tarmo Haarala, ja se julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1991.


title: Belgarionin taru

text: Garion, Polgara, Belgarath ja kumppanit jahtaavat yhä Aldurin kiveä, ja heidän matkatessaan pitkin mannerta liittyy heidän joukkoonsa useita muita halukkaita auttajia. Garion löytää kykynsä velhona ja alkaa harjoitella tätinsä ja isoisänsä avustuksella taikuuden käyttöä. Tolnedran keisarikunnassa Garion tapaa nyreän ja itsekeskeisen prinsessa Ce’Nedran, joka useiden vaiheiden jälkeen liittyy hänkin Garionin kiveä takaa-ajavaan ryhmään.


title: Belgarionin taru

text: Velhojen taistelu () on "Belgarionin tarun" kolmas osa. Kirja julkaistiin Yhdysvalloissa vuonna 1983. Suomeksi sen käänsi sarjan kaksi edellistäkin osaa kääntänyt Tarmo Haarala, ja osa julkaistiin Kariston kustantamana vuonna 1992.


title: Belgarionin taru

text: Garion ja kumppanit jatkavat matkaansa varastetun Aldurin kiven perässä. He kuulevat kiven päätyneen Torak-jumalan palvelijalle, pahalle Ctuchik-velholle ja ottavat päämääräkseen tämän päämajan Rak Ctholin kaupungissa joka sijaitsee korkean vuoren huipulla Chtol Murgosin erämaassa. Matkan varrella he kohtaavat jälleen erilaisia uusia kumppaneita, jotka liittyvät heidän joukkoonsa. Ce’Nedran ja Garionin suhde kehittyy.


title: Belgarionin taru

text: Rivan kuningatar () on "Belgarionin tarun" neljäs osa. Se ilmestyi Yhdysvalloissa ensi kertaa vuonna 1984. Suomeksi sen käänsi jälleen Tarmo Haarala, ja sen kustansi Karisto. Suomeksi kirja julkaistiin vuonna 1993.


title: Belgarionin taru

text: Garion ja kumppanit ovat saaneet jälleen haltuunsa pitkään jahtaamansa taikaesineen Aldurin kiven ja suuntaavat nyt kohti Rivaa palauttaakseen sen paikalleen kaupungin linnan kuninkaansaliin. Rivassa Polgara ja Belgarath paljastavat Garionille tämän todellisen syntyperän Rivan kuninkaana ja Aldurin kiven vartijana. Garion saa tietää ennustuksesta, jonka mukaan Rivan kuningas ja Torak-jumala ovat kohtaava taistelussa.


title: Belgarionin taru

text: Garion ja Ce’Nedra menevät kihloihin.


title: Belgarionin taru

text: Kohtalon täyttymys () on "Belgarionin tarun" viides ja viimeinen osa. Se julkaistiin alkuperäiskielellä alun perin vuonna 1984. Suomeksi se ilmestyi vuonna 1993. Sen käänsi Tarmo Haarala ja kustansi Karisto.


title: Belgarionin taru

text: Garion, Silkki ja Belgarath ovat lähteneet salaa Rivasta matkustaakseen Malloreaan tuhoamaan pahan jumalan Torakin, Garionin vihollisen. Samaan aikaan armeijan keränneet ja Garionin puolesta sotaretkelle lähteneet Ce’Nedra, Polgara ja muut joutuvat Mallorean keisarin vangeiksi. Keisari lähettää vankinsa Torakin luo Cthol Mishrakiin, ja viimein myös Garionin kumppaneineen saapuu Torakin kaupunkiin. Garion ja Torak kohtaavat taistelussa.


title: Belgarionin taru

text: Taru päättyy Rivan kuninkaansalissa vietettyihin Garionin ja Ce’Nedran mahtaviin häihin, joissa vihkivänä pappina on yllättäen ulgojen johtaja Gorimi.


title: Belgarionin taru

text: Hiukan aiemmin samana päivänä vihitään myös Polgara ja Durnik, ja heidän juhlamenonsa suorittaa kerrankin siististi pukeutunut velho Beldin.


title: Belgarionin taru

text: Vuosina 1987–1991 englanniksi ja 1994–1995 suomeksi ilmestynyt Mallorean taru jatkaa tarinaa muutamaa vuotta Belgarionin tarun päätöksen jälkeen. Lännen ja idän välille uhkaa nyt syttyä sota ja Belgarionin poika on siepattu. Belgarionin on matkustettava kumppaneineen kauas itään Mallorean mantereelle jäljittääkseen sieppaajan ja pelastaakseen jälleen maailman.


title: Ryytineito

text: Ryytineito ("Nigella sativa"), jota kutsutaan myös nimillä maustenigella, rohtoneidonkukka ja mustakumina, on yksivuotinen leinikkikasveihin ("Ranunculaceae") kuuluva yrtti, joka kasvaa noin 60 cm korkeaksi. Ryytineidon siemeniä käytetään ruoanlaitossa joskus pippurin korvikkeena ja erityisesti linssi- ja kasvisruoissa. Ryytineitoa tuotetaan pääasiassa Intiassa.


title: Ryytineito

text: Miljoonat ihmiset Aasiassa, Afrikassa ja Lähi-idässä käyttävät ryytineitoa lisäämään terveyttä. Seesamin näköinen, mutta väriltään musta aromaattinen mauste käy moneen eri tarkoitukseen: hoitona ja lääkkeenä hengitysongelmiin, vatsa- ja sisäelinongelmiin, parantamaan munuaisten ja maksan toimintaa, auttamaan verenkiertoa ja immuunisysteemiä sekä moniin muihin yleisvaivoihin.


title: Ryytineito

text: Vuodesta 1959 yli 200 tutkimusta kansainvälisissä yliopistoissa tukee tämän kasvin perinteistä käyttöä, joka on aloitettu jo ainakin 1 400 vuotta sitten.


title: Ryytineito

text: Ryytineidon kemiallinen rakenne on hyvin rikas ja monipuolinen. Pääaineosan (nigelloni) lisäksi kasvi sisältää 15 aminohappoa, proteiineja, hiilihydraattia, rasvoja, alkaloideja, raakakuituja ja mineraaleja, kuten kalsiumia, rautaa, natriumia ja kaliumia.


title: Häkkikäämitty roottori

text: Häkkikäämitty roottori on epätahti- eli induktiomoottoreissa yleisesti käytetty pyörivä osa. Häkkikäämitykseen indusoituu sähkövirta, joka magnetoi roottorin. Häkkikäämitys myös oikosulkee indusoituneet virrat, mistä syystä oikosulkuroottorilla varustettua sähkömoottoria kutsutaankin usein oikosulkumoottoriksi. Häkkikäämitystä voidaan käyttää myös tahtimoottoreissa.


title: Häkkikäämitty roottori

text: Häkki-nimitys tulee käämityksen muodostamasta häkistä, joka muistuttaa oravanpyörän häkkiä (tästä myös englanninkielinen nimitys "Squirrel cage"). Häkkikäämitty roottori koostuu kerroksittain kasatuista, uritetuista rautalevyistä. Urien läpi kulkevat alumiinista tai kuparista valmistetut johteet (käämit), jotka on päistään kytketty yhteen metallirenkailla (oikosulkurenkailla). Nämä kytkevät johteet oikosulkuun (ks. kuva).


title: Häkkikäämitty roottori

text: Johteet on yleensä hiukan käännetty suorasta linjasta melun ja vääntömomentin vaihteluiden vähentämiseksi.


title: Häkkikäämitty roottori

text: Induktiomoottorin staattorikäämitykset muodostavat pyörivän magneettikentän roottorin ympärille. Pyörivä magneettikenttä indusoi roottorin häkkikäämitykseen sähkövirran joka magnetoi roottorin. Näin muodostunut magneettikenttä aiheuttaa roottoriin Lorentzin voiman mukaisesti tangentin suuntaisen vääntömomentin, ja roottori lähtee seuraamaan staattorin pyörivää magneettikenttää.


title: Häkkikäämitty roottori

text: Roottorin magnetoiminen induktiolla vie energiaa aiheuttaen sen, että roottorit pyörivät hieman staattorikäämityksen pyörivää magneettikenttää, kiertokenttää, hitaammin. Tätä pyörimisnopeuksien eroa sanotaan "jättämäksi" ja se kasvaa moottorin kuormituksen kasvaessa. Tämän vuoksi oikosulkumoottorit kuuluvat epätahtikoneisiin.


title: Häkkikäämitty roottori

text: Magneettikenttä kulkee rautaytimessä, joka on suunniteltu rakenteellisesti ja materiaalivalinnoilla minimoimaan häviöitä. Ohuet lakkapäällysteiset levyt roottorin sisällä vähentävät pyörrevirtahäviöitä. Niiden materiaali on vähähiilistä mutta runsaasti piitä sisältävää rautaa, jonka resistanssi on puhdasta rautaa moninkertaisesti suurempi. Näin pyörrevirtahäviöitä saadaan entistä pienemmäksi. Matala hiilipitoisuus tekee siitä magneettisesti vähän hystereesihäviöitä aiheuttavaa.


title: Häkkikäämitty roottori

text: Yksi- ja kolmevaihemoottoreissa käytetään samaa perusrakennetta laajalla kokoalueella.


title: Häkkikäämitty roottori

text: Häkkikäämitystä käytetään myös tahtimoottoreissa, joissa se toimii käynnistysvaiheessa samoin kuin induktiomoottoreissa ja vaimennuskääminä moottorin siirryttyä riittävän nopeuden saavutettuaan tahtiajoon. Vaimennuskäämityksen tarkoitus on vaimentaa magneettikentän heilahteluja ja vastakkaiseen suuntaan pyöriviä kenttiä.


title: Pudasjärven lentokenttä

text: Pudasjärven ilmailukeskus sijaitsee Pudasjärvellä kantatien 78 varrella, noin viisi kilometriä Pudasjärven keskustasta Kurenalta Rovaniemen suuntaan. Noin 1,5 kilometrin etäisyydellä ilmailukeskuksesta sijaitsevat muun muassa ammattioppilaitos, leirintäalue, Jyrkkäkoski ja hirsitalotehdas Kontiotuote Oy. Lentopaikan lähiympäristössä Jyrkkäkoskella ovat myös paikkakunnan virkistys- ja vapaa-aikapalvelut, muun muassa valaistut kuntoradat ja hiihtoladut, hyppyrimäet ja hevostallit. Ilmailukeskuksella on oma purjelentoalue G41, joka on Euroopan suurimpia.


title: Pudasjärven lentokenttä

text: Pääosa lentopaikka-alueesta on kuulunut Pudasjärven kunnan vuodesta 1917 lähtien omistamaan Törrön tilaan.


title: Pudasjärven lentokenttä

text: Kenttä on rakennettu toisen maailmansodan aikana. Kentällä on ollut neljä erisuuntaista, noin 500–900 metrin pituista sorapintaista kiitotietä. Kenttää käytti saksalainen Kommando Flughafenbereich 27/III Rovaniemi varatukikohtanaan. Maahan kaivetut lentokoneitten sirpalesuojat ovat edelleen nähtävissä maastossa.


title: Pudasjärven lentokenttä

text: Suomen valtio lunasti alueen 10. lokakuuta 1944 annetun lain mukaisesti käytettäväksi puolustustarkoituksiin lentokenttäalueena.


title: Pudasjärven lentokenttä

text: Sodan jälkeen kenttä jäi käyttämättömäksi ja se vuosien mittaan metsittyi. Oulun Ilmailukerho sai 1950-luvulla puolustusministeriöltä luvan käyttää kenttää kerhonsa harrastustoimintaan. Ilmailukerho raivasi ja kunnosti kenttää harrasteilmailun vaatimusten mukaiseksi.


title: Pudasjärven lentokenttä

text: Toimintaansa varten kerho rakensi alueelle kerhorakennuksen, lentokonekatoksen, majoittumistilat sekä Kivarinjoen rantaan rantasaunan.


title: Pudasjärven lentokenttä

text: Toiminnan laajetessa ja muidenkin kuin kerholaisten tultua kentän käyttäjiksi, Ilmailuhallitus (Ilmailulaitos) vaati kenttää hyväksyttäväksi yleiseksi lentopaikaksi. Ilmailuhallitus suoritti tätä koskevan tarkastuksen 20. syyskuuta 1983.


title: Pudasjärven lentokenttä

text: Pudasjärven kunta laati kentälle parantamissuunnitelman, joka lähetettiin lausunnolle muun muassa puolustusministeriöön. Tätä voidaan pitää osaltaan yhtenä alkusysäyksenä uuden kentän rakentamiselle.


title: Pudasjärven lentokenttä

text: Nykyisen kentän suunnittelu käynnistyi useiden vaiheiden kautta 10. heinäkuuta 1984 järjestetyn neuvottelun jälkeen. Neuvottelussa olivat edustettuina Pudasjärven kunnan lisäksi puolustusministeriö, Ilmavoimien esikunta ja Ilmailulaitos.


title: Pudasjärven lentokenttä

text: Samalla puolustusministeriö hankki omistukseensa lisäalueita, jolla mahdollistettiin nykyisten mitoitusten mukaisen kentän rakentaminen. Suunnitelma sisälsi 2 500 metrin pituisen kiitotien rakentamisen kiitotieluokituksen mukaisine suoja- ja esterajoituksineen, asematason, yhdystien, ja ympärysaidan sekä sotilasilmailun hälytyspaikkoja.


title: Pudasjärven lentokenttä

text: Monien vaiheiden jälkeen työministeriö myönsi tarvittavan määrärahan liikenneministeriölle käytettäväksi Pudasjärven lentokentän rakentamiseen. Rakentajana toimi Ilmailulaitos. Kentän rakentaminen alkoi talvella 1988–1989, ja kenttä valmistui vähäisiä viimeistelytöitä lukuun ottamatta syksyllä 1990.


title: Pudasjärven lentokenttä

text: Kiitotie rakennettiin suunnitellun 2 500 metrin sijaan 2 000 metrin pituisena ja 45 metrin levyisenä. Kiitotien pääty- ja reuna-alueet mukaan lukien päällystetty pituus on 2 120 metriä ja päällystetty leveys 55 metriä. Asematason koko on 110 metriä × 80 metriä ja yhdystie on kooltaan 200 × 22 metriä. Uuden kentän avajaiset pidettiin 31. elokuuta 1991.


title: Pudasjärven lentokenttä

text: Rakentamisaikainen toimistorakennus jätettiin niin sanotuksi asemarakennukseksi joka nykyisin toimii lähinnä harrasteilmailun lennonvalmistelutilana.


title: Pudasjärven lentokenttä

text: Vuoden 2002 aikana Pudasjärven kaupunki rakensi Pohjois-Pohjanmaan TE-keskuksen tuella lentokenttävaloja sekä mittarilentolaitteita varten laiterakennuksen. Vuonna 2003 valmistuivat kaapeliputkitukset kenttävaloille. Tuolloin suunniteltiin myös kentän parantamista siten, että tilauslennot olisivat olleet mahdollisia, mutta suunnitelmat eivät ole toteutuneet.


title: Pudasjärven lentokenttä

text: Sotilasilmailun osalta Lapin lennosto käyttää lentopaikkaa vuosittain koulutuksiin ja harjoituksiin. Lennosto kehittää jatkuvasti omalta osaltaan myös lentopaikan varustusta.


title: Pudasjärven lentokenttä

text: Siviili-ilmailu käyttää lentopaikkaa lähinnä harrastus- ja koulutustoimintaan. Käyttäjinä ovat pääosin lähialueiden ilmailu- ja laskuvarjokerhot. Pääkäyttäjänä on Oulun Ilmailukerho. Harrastustoimintoja ovat purjelento, moottorilento, riippuliidinlento, ultralento, laskuvarjohyppy ja lennokkien lennätys. Harrastus painottuu purjelentoon, jolle paikalliset ilmasto- ja lentopaikkaolosuhteet tarjoavat erinomaiset mahdollisuudet.


title: Pudasjärven lentokenttä

text: Koulutustoiminta painottuu ilmailukerhojen järjestämään purjelentokoulutukseen. Moottorilentokoulutus on vähäistä, johtuen muun muassa kouluttajaresurssien puutteesta.


title: Pudasjärven lentokenttä

text: Ansiolentotoimintoja ovat muun muassa geologinen ym. tutkimus, ilmakuvaus, riistalaskenta, yleisölennätys, ym.


title: Pudasjärven lentokenttä

text: Operaatioita (lentoonlähtöjä ja laskuja) on vuosittain 7 000–10 000 kappaletta.


title: Pudasjärven lentokenttä

text: Vuoden 2013 Suviseurat järjestettiin lentokentän alueella.


title: Pudasjärven lentokenttä

text: Kantatien 78 parantamisen yhteydessä Tielaitos rakensi tielle 1,5 kilometrin pituisen nousutien (varalaskupaikan) noin kahden kilometrin etäisyydelle kiitotien länsipäästä. Samalla Tielaitos rakensi Lapin lennoston kanssa tekemällään sopimuksella myös rullaustieyhteyden länsipään hälytyspaikoilta kantatielle.


title: Pudasjärven lentokenttä

text: Pudasjärven kaupunki rakensi Pohjois-Pohjanmaan TE-keskuksen tuella kerrosalaltaan 317 neliömetrin suuruisen koulutus- ja majoitustilarakennuksen asematason eteläpuolelle. Rakennuksessa on 30 hengen kokous- ja koulutustila, 7 kappaletta 3–5 hengen huoneita, sauna ja keittiö, jossa ruokailu- ja ruoanvalmistusvälineet 30 hengelle.


title: Kasvot Marsissa

text: Kasvoiksi kutsutaan laajaa pinnanmuotoa ja ylänköä Cydoniassa Mars-planeetalla. ”Kasvoilla” on pituutta noin kolme kilometriä, leveyttä noin 1,5 kilometriä, ja ne sijaitsevat noin kymmenen astetta pohjoiseen Marsin päiväntasaajalta. ”Kasvot” kuvattiin ensi kertaa Marsia kiertäneellä Viking 1 -luotaimella 25. heinäkuuta 1976. Ne tuotiin yleisön tietoisuuteen kuusi päivää myöhemmin NASAn lehdistötiedotteessa.


title: Kasvot Marsissa

text: Tulkintojen enemmistön mukaan Viking 1:n ottamassa kuvassa oleva muodostuma on luonnollinen pinnanmuoto, jonka kasvomaisuutta vahvistaa kuvaushetken matalalla olevan auringon valon suunta. Kuvan epätarkkuus peittää pinnan epätasaisuuksia. Kuva sai monet maallikot uskomaan, että Marsissa on ollut älyllistä elämää joskus kauan sitten. Kuvasta tehtiin paljon näennäistieteellisiä tulkintoja. Myöhemmissä paljon tarkemmissa kuvissa vuosilta 1998 ja 2001 ”kasvot” eivät enää muistuta yhtä paljon ihmiskasvoja.


title: Kasvot Marsissa

text: Kasvojen lisäksi Cydoniassa on muitakin näennäistieteilijöiden kummallisina pitämiä pinnanmuotoja. Näihin kuuluvat muiden muassa ”pyramidi” ja ”spiraalitorni”. Useiden kasvoja ympäröivien pinnanmuotojen väitettiin täsmäävän muodoltaan ja keskinäiseltä sijainniltaan Britannian Aveburyn megaliittisten monumenttien kanssa, aivan kuin Aveburyssä olisi peilikuva Marsin kasvoja ympäröivästä seudusta. Esimerkiksi kasvoja lähinnä olevaa kraatterin väitettiin vastaavan Aveburyn maakehää, ja jopa kraatterin kehässä olevan aukon väitettiin vastaavan aukkoa Aveburyn kehässä. Erona on tosin mittakaava, joka on Marsissa 14 kertaa suurempi. Lisäksi itse kasvoille ei löydy Aveburyn vastaavalta paikalta vastinetta, vaan niiden alue on peltoa. Tutkijat eivät ole ottaneet kantaa näennäistieteilijöiden löydöksiin.


title: Kasvot Marsissa

text: Kasvot ovat esiintyneet muun muassa yhdysvaltalaisessa "Operaatio Mars" (”Mission to Mars”) -elokuvassa vuodelta 1999, eräässä "Mikki Hiiri" -jaksossa, jossa marsilaiset olivat niitä piirtäneet, sekä tietokonepeleissä "Zak McKracken and the Alien Mindbenders ja UFO Enemy Unknown."


title: Kasvot Marsissa

text: Englantilainen vaihtoehtorock-yhtye Muse on tehnyt aiheesta kappaleen ”Knights of Cydonia”.


title: Seesami

text: Seesami ("Sesamum indicum") on Afrikasta kotoisin oleva yksivuotinen yrtti (korkeus n. 1,8 m.), jota nykyisin viljellään enimmäkseen Intiassa, Kiinassa ja joissakin Afrikan maissa.


title: Seesami

text: Seesamin siemenistä puristetaan seesamiöljyä ja valmistetaan leipää tai makeisia, esimerkiksi halvaa. Seesamin siemenistä valmistetaan myös tahinia, jota laitetaan mm. hummukseen. Siemeniä ripotellaan usein leipien ja keksien päälle. Ruoanlaitossa raa'at seesaminsiemenet neuvotaan paahtamaan pannulla ennen käyttöä, vasta silloin ne saavat tyypillisen makunsa.


title: Oberlin (Ohio)

text: Oberlin on kaupunki Ohiossa, Yhdysvalloissa. Asukkaita kaupungissa oli vuonna 2010 tehdyn väestönlaskennan mukaan 8 286. Oberlin oli orjuuden vastaisen liikkeen, abolitionismin, tärkeä keskus 1800-luvulla. Nykyisin se tunnetaan ennen kaikkea "Oberlin College"sta, joka on kuvataiteen ja musiikin oppilaitos jossa on noin kolmetuhatta opiskelijaa. Collegen lisäksi kaupungin suuri työnantaja on Yhdysvaltojen liittovaltion ilmailulaitos (FAA), jonka suuri lennonjohtokeskus sijaitsee Oberlinissä.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1964

text: Jääkiekko oli ohjelmassa 1964 talviolympialaisissa. Turnaus oli samalla 31. maailmanmestaruuskilpailu sekä Euroopan mestaruuskilpailu. Kisoihin osallistui 16 joukkuetta. Kaikki A-sarjassa 1963 pelanneet joukkueet otettiin mukaan, 5 B-sarjan parasta, C-sarjan voittaja, yksi joukkue Itä-Aasiasta, olympialaisten isäntämaa Itävalta sekä Italia. Saksa osallistui turnaukseen yhdistetyllä joukkueella, joten se järjesti sisäisen karsinnan. Itä-Aasian joukkueet järjestivät myös oman karsintansa. Koska isäntämaa Itävalta oli voittanut C-sarjan edellisenä vuonna, toiseksi sijoittunut Unkari otettiin mukaan kisoihin.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1964

text: Turnaus alkoi karsinnalla, jonka voittaneet joukkueet pelasivat yksinkertaisen sarjan sijoista 1–8 ja hävinneet joukkueet sijoista 9–16. Neuvostoliitto otti toisen olympiavoittonsa. Suurin yllätys oli se, että aiemmin kisoja hallinneet Yhdysvallat ja Kanada jäivät mitalien ulkopuolelle. Ruotsi, Tšekkoslovakia ja Kanada päätyivät tasapisteisiin toiseksi, kolmanneksi ja neljänneksi. Kansainvälinen olympiakomitea määritti uuden säännön, jonka mukaan mitalit jaettiin. Myöhemmin kansainvälinen jääkiekkoliitto antoi MM-pronssin kuitenkin Kanadalle, sillä se olisi sijoittunut kolmanneksi vanhojen sääntöjen mukaan. IIHF kuitenkin perui päätöksensä myöhemmin. Tšekkoslovakia sai pitää olympia- ja MM-pronssinsa. Ottelut pelattiin 27. tammikuuta – 9. helmikuuta 1964.


title: Pikselisivu

text: Pikselisivu on web-sivu, jolta myydään mainostilaa pikseleittäin, kiinteään hintaan per pikseli. Pikselisivu juontaa englanninkielisestä sanasta "pixel page", toiselta nimeltään "Million dollar homepage".


title: Pikselisivu

text: Pikselisivukonsepti syntyi elokuussa 2005, kun Englannin Wiltshiressä asuva opiskelija Alex Tew keksi idean pikseleiden myynnistä yliopisto-opintojensa rahoittamiseksi. Alex Tew perusti sivut ja alkoi myydä pikselimainoksia 1000 x 1000 pikselin sivulleen yhden dollarin pikselihintaan, pienimpänä myytävänä määränä 10 x 10 eli sata pikseliä. Noin neljässä kuukaudessa sivu täyttyi lähes täyteen, ja tammikuun alussa viimeiset pikselit olivat myynnissä eBayssa 160 000 dollarin hintaan.


title: Pikselisivu

text: Tammikuussa 2006 maailmassa oli jo satoja kopioita alkuperäisestä Alex Tew:n pikselisivusta. Lisäksi ilmiöiden seuraamiseen tarkoitettuja ranking-listasivustoja luotiin. Tammikuun alussa ilmiö saapui myös Suomeen. Ensimmäisenä yleisön tietoisuuteen nousi "Miljoonan Mummon Sivu", joka perusti ideansa markan – slangikielellä mummon – pikselihintaan. Muitakin suomalaisia pikselisivuja seurasi hyvin pian perässä.


title: Pikselisivu

text: Uuden ilmiön suomalaiseen pikselimarkkinaan toi voittoa tavoittelematon "Miljoona Lapselle" -sivu, joka toimi lahjoitusten välittäjänä Mannerheimin Lastensuojeluliitolle.


title: Like a Prayer

text: Like a Prayer on yhdysvaltalaisen poplaulaja Madonnan neljäs studioalbumi. Se julkaistiin levy-yhtiö Siren tuottamana ympäri maailmaa maaliskuussa 1989, ja se nousi Billboard-listan ykköseksi ja rikkoi platinarajan neljä kertaa. Maailmanlaajuisesti albumia on myyty 11 miljoonaa kappaletta. Singleinä albumilta julkaistiin nimikappale "Like a Prayer" sekä "Express Yourself", "Cherish", "Dear Jessie", "Keep It Together" ja "Oh Father". Madonna on tehnyt albumin suurimmaksi osaksi Patrick Leonardin ja Stephen Brayn kanssa. Albumi myi Yhdysvalloissa 4 miljoonaa kappaletta ja maailmanlaajuisesti 13 miljoonaa kappaletta.


title: Like a Prayer

text: Albumi kuohutti katolista maailmaa kappaleen "Like a Prayer" takia. Videolla Madonna liittää uskontoon seksuaalisia aiheita. Hän suutelee tummaihoista pyhimystä nimeltä Martin de Porres, todistaa murhan ja tanssii estoitta sekä kirkossa että palavien ristien keskellä. Video kertoo tummaihoisesta miehestä, jonka poliisit tuomitsevat valkoisen naisen murhasta. Todellisuudessa teon takana on joukko valkoihoisia miehiä.


title: Like a Prayer

text: Kappaleesta piti tulla mainos Pepsille, mutta Pepsi perui sopimuksensa musiikkivideon aiheuttaman kohun takia, vaikkakin Madonna sai pitää viiden miljoonan dollarin sopimuspalkkion.


title: Ole Schmidt

text: Ole Schmidt (14. heinäkuuta 1928 Kööpenhamina – 6. maaliskuuta 2010) oli tanskalainen säveltäjä ja kapellimestari. Hän aloitti pianon soiton opiskelun vuonna 1948. Schmidtin varhaisimpiin sävellyksiin kuului pianokonsertto vuodelta 1954. Hän johti vuosina 1958–1965 Tanskan kuninkaallista oopperaa.


title: Ole Schmidt

text: Schmidt sävelsi muun muassa harmonikkakonserton, tuubakonserton, kantaatin ja sonaatin alttoviululle ja pianolle.


title: Franz Fredrik Wathén

text: Franz Fredrik Wathén (30. maaliskuuta 1878 Helsinki – 21. maaliskuuta 1914 Helsinki) oli suomenruotsalainen pikaluistelun maailmanmestari.


title: Franz Fredrik Wathén

text: Wathén oli ensimmäinen suomalainen urheilun maailmanmestari. Hän voitti maailmanmestaruuden 22-vuotiaana 10. helmikuuta 1901 Tukholmassa käydyissä kisoissa. Kisoihin osallistui 12 miestä, joista Ruotsista seitsemän, Norjasta ja Suomesta kaksi ja Alankomaista yksi. Ennakkosuosikki Rudolf Gundersen Norjasta voitti vain 5 000 metrin kilpailun, kun Wathén voitti kolme muuta, mikä riitti mestaruuteen. Vuoden 1902 MM-kisoissa Helsingissä Wathén ei enää kyennyt huippusaavutuksiin. Vielä 1903 MM-kisoissa hän voitti 500 metrin matkan.


title: Franz Fredrik Wathén

text: Wathén voitti pikaluistelun SM-kilpailuissa 1898 500 metrin matkan ajalla 48,8. Gustaf Estlander voitti kuitenkin kaksi muuta matkaa ja yleismetaruuden. Seuraavana vuonna SM-kilpailuissa hän voitti kaikki kolme matkaa: 500 metriä ajalla 49,6, 1 500 metriä ajalla 2.41,8 ja 5 000 metriä ajalla 9.44,6. Hän sai luonnollisesti kisojen yleismestaruuden. Vuoden 1900 SM-kisoissa Wathén uusi kaikkien matkojen voiton ja mestaruuden. Tällä kertaa hänen voittoaikansa olivat 500 metrillä 52,8, 1 500 metrillä 2.47,6 ja 5 000 metrillä 10.09,0. Vuonna 1901 hän voitti Tukholman MM-kisoissa kolme matkaa ja yleismestaruuden. Hän oli nopein 500 metrillä ajalla 54,0, 1 500 metrillä ajalla 2.43,4 sekä 10 000 metrillä ajalla 20.13,2. Saman vuoden SM-kisoissa kaksi matkaa ja SM-kullan. Wathén oli nopein 500 metrillä ajalla 46,2 ja 1 500 metrillä ajalla 2.33,0.


title: Franz Fredrik Wathén

text: Wathén voitti pikaluistelun SM-kilpailuissa 1902 kaikki matkat ja kisojen mestaruuden. Hänen voittoaikansa olivat 500 metrillä 49,2, 1 500 metrillä 2.37,4 ja 5 000 metrillä 9.44,6. Seuraavana vuonna hän oli Pietarin MM-kisoissa 500 metrin matkan nopein ajalla 49,4. Saman vuoden Kristianian EM-kisoissa hän oli myös nopein 500 metrillä, nyt ajalla 47,0. Vuoden SM-kisoissa hän voitti jälleen mestaruuden ja kaikki matkat: 500 metriä ajalla 47,8, 1 500 metriä ajalla 2.33,2 ja 5 000 metriä ajalla 8.58,0. SM-kisoissa 1904 hän oli nopein 500 metrillä ajalla 49,0 ja 1 500 metrillä ajalla 2.38,6. Kaksi matkavoittoa riitti Suomen-mestaruuteen. Wathén voitti vielä Tukholman EM-kisoissa 1905 5 000 metrin matkan loppuajalla 9.44,0. SM-kisoissa 1908 hän oli nopein 500 metrillä voittoajalla 48.2.


title: Franz Fredrik Wathén

text: Wathén teki urallaan lukuisia Suomen-ennätyksiä. Vuonna 1898 hän paransi Gustaf Estlanderin kotimaan ratojen 500 metrin Suomen-ennätystä sekunnilla aikaan 48,8. Wathén paransi ennätystä kolme vuotta myöhemmin lukemiin 46,2. Aika oli samalla myös kansainvälisten ratojen Suomen-ennätys. Tämä säilyi kotimaan ratojen Suomen-ennätyksenä vuoteen 1914, kunnes Walter Tverin onnistui parantamaan sitä. Kansainvälisten ratojen ennätyksen rikkoi Johan Wikander vuonna 1908. Vuonna 1901 Wathén rikkoi myös 1 500 metrin kotimaan ratojen ennätyksen. Estlanderin aika parani 3,6 sekunnilla lukemiin 2.33,0. Tämä sai pysyä ennätyksenä viisi vuotta, kunnes Gunnar Strömstén otti ennätyksen nimiinsä.


title: Franz Fredrik Wathén

text: Vuonna 1902 Wathén rikkoi Estlanderin nimissä olleen kansainvälisten ratojen Suomen–ennätyksen 10 000 metrin luistelussa. Ennätys parani 11,8 sekuntia ja oli nyt 18.44,0. Strömsten onnistui rikkomaan ennätyksen lopulta vuonna 1908. Vuonna 1903 Wathén luisteli 5 000 metrillä ajan 8.58,0, joka rikkoi Jussi Viinikaisen Suomen-ennätyksen 10,6 sekunnilla ja oli sekä kotimaan että kansainvälisen ratojen Suomen-ennätys. Kansainvälisten ratojen ennätyksen hän menetti vuonna 1908 Strömstenille ja kotimaan ratojen vuonna 1914 Julius Skutnabbille.


title: Franz Fredrik Wathén

text: Wathén edusti seuratasolla Helsingfors Skridskoklubbia. Wathén tunnetaan myös Suomen menestyksekkäimmän jalkapalloseuran Helsingin Jalkapalloklubin perustajana ja ensimmäisenä puheenjohtajana. Wathén kuoli äkilliseen sairauteen vuonna 1914, 35-vuotiaana.


title: Ray of Light

text: Ray of Light on yhdysvaltalaisen poplaulaja Madonnan seitsemäs studioalbumi. Se julkaistiin maaliskuussa 1998, ja se myi maailmanlaajuisesti noin seitsemäntoista miljoonaa kappaletta. Se on Madonnan 1990-luvun menestynein albumi. Albumin kappale ”Frozen” on Madonnan yksi suurimmista hiteistä. Albumi myi ensimmäisellä viikollaan 371 000 kappaletta Yhdysvalloissa. Albumi myi Yhdysvalloissa 3 837 000 kappaletta, Music club myynti lisättynä 4,2 miljoonaa ja maailmanlaajuisesti 17-miljoonaa kappaletta.


title: Ray of Light

text: Albumista tuli maailmanlaajuinen myynti- ja arvostelumenestys. Siltä julkaistiin singlenä kappaleet ”Frozen”, ”Ray of Light”, ”The Power of Good-Bye”, ”Drowned World (Substitute for Love)” ja ”Nothing Really Matters”. Belgialainen Salvatore Acquaviva väitti myöhemmin, että ”Frozen” on plagiaatti hänen sävellyksestään. Hän haastoi Madonnan oikeuteen ja voitti oikeustaiston, minkä takia kaikki "Ray of Light" -albumin kopiot vedettiin markkinoilta Belgiassa.Vuonna 2014 kuitenkin Frozenin oikeustaistelu sai uutta valoa kun kappaleen plagiaatti syytökset todettiin perättömiksi ja kappaleen esityskielto Hollannissa poistettiin. Madonna pitikin tapauksen loppuun selvityksen vuoksi keikan Belgiassa missä Frozen kuultiin ensi kerran.


title: Ray of Light

text: Madonna tuotti ja sävelsi albumin pääasiassa William Orbitin kanssa.


title: Ray of Light

text: Albumi sai kolme Grammy-palkintoa. Japanissa albumilla on myös neljästoista kappale, "Has to Be".


title: Confessions on a Dance Floor

text: Confessions on a Dance Floor on yhdysvaltalaisen poplaulaja Madonnan kymmenes studioalbumi. Se julkaistiin maailmanlaajuisesti 15. marraskuuta 2005.


title: Confessions on a Dance Floor

text: Albumi nousi albumilistojen kärkeen 41 maassa rikkoen maailmanennätyksen. Ensimmäinen singlejulkaisu oli "Hung Up", jonka pohjana käytetään ABBAn "Gimme Gimme Gimme (A Man After Midnight)" -hittiä. Toinen singlejulkaisu oli "Sorry". Kolmantena singlenä julkaistiin "Get Together" kesäkuussa 2006 ja neljäs single "Jump" julkaistiin marraskuussa 2006.


title: Confessions on a Dance Floor

text: Madonna tuotti levyn edellisillä konserttikiertueillaan musiikkitoiminnoista huolehtineen Stuart Pricen, "Music"-albumia tuottaneen Spike Stentin ja ruotsalaiskaksikko Bloodshy & Avantin kanssa.


title: Confessions on a Dance Floor

text: Ensimmäisellä viikolla "Confessions on a Dance Flooria" myytiin Yhdysvalloissa 350 000 kappaletta ja maailmanlaajuisesti yli kolme miljoonaa kappaletta ja se debytoi Yhdysvaltain Billboard-listan kärjessä. Levy sai mairittelevat arvostelut. Albumia on myyty Yhdysvalloissa 1 695 000 kappaletta ja maailmanlaajuisesti 12 miljoonaa kappaletta. Isossa-Britanniassa albumia on myyty 1,2 miljoonaa kappaletta ja Suomessa 50 000 kappaletta.


title: Confessions on a Dance Floor

text: Kesällä 2006 Madonna esiintyi "Confessions Tour" -maailmankiertueella. Se käsitti Yhdysvallat, Euroopan ja Japanin.


title: Confessions on a Dance Floor

text: Kappale "Isaac" kuohutti kabbala-piireissä, sillä sen väitetään viittaavan kabbalassa arvostettuun Isaac Luriaan. Kappaleella Madonnan kanssa laulaa israelilainen laulaja Isaac Sinwani.


title: Confessions on a Dance Floor

text: Ennen kuin albumin nimi julkistettiin, kiersi huhuja, joiden mukaan nimi olisi joko "Project 05." tai "Defying Gravity".


title: Nuuk

text: Nuuk (, Nuukin murretta "Nook/Нooк") on Grönlannin pääkaupunki, sekä sen suurin kaupunki. Kaupunki sijaitsee Grönlannin länsirannikolla Godthåbsfjordenin lahden suulla, noin 240 kilometriä napapiiriltä etelään. Vuonna 2013 Nuukin asukasluku oli 16 583.


title: Nuuk

text: Nuukissa järjestetään vuosittain lumiveistosfestivaali maaliskuussa ja maraton elokuussa. Grönlannin kulttuurikeskus, "Katuaq", sijaitsee Nuukissa. Nuuk on Vantaan ja Huddingen ystävyyskaupunki.


title: Nuuk

text: Kaupungin perusti vuonna 1728 norjalainen luterilainen lähetyssaarnaaja Hans Egede. Egede oli kuullut paljon tarinoita valtameren takana sijaitsevasta vihreästä maasta, joka olisi skandinaavien asuttama. Hän halusi lähteä etsimään tuota maata ja levittää sinne luterilaista kristinuskoa, joskaan koko skandinaaviasutuksesta ei ollut kuultu mitään yli kolmeen sataan vuoteen. Egede oli kuitenkin vakuuttunut että maassa asuvat skandinaavit olivat pysyneet katolisina tai jopa menettäneet kristillisen uskonsa ja pyysi Tanskan kuninkaalta Fredrik IV:ltä lupaa lähteä matkaan. Egeden saavuttua Grönlantiin 1721, ei skandinaaviasutuksesta ollut enää mitään jäljellä, mutta sen sijaan hän tapasi inuitteja, perusti luterilaisen lähetysaseman Godthåb-vuonon rannalle ja ryhtyi levittämään kristinuskoa heidän keskuuteensa.


title: Nuuk

text: Nuukiin matkustaminen on käytännössä mahdollista ainoastaan lentokoneella tai helikopterilla, poikkeustapauksissa laivalla. Suurin osa Grönlantiin lennettävistä kansainvälisistä yhteyksistä lennetään Kangerlussuaqin lentoasemalle, jossa on maan ainoa jumbojeteille riittävän suuri kiitotie. Air Greenland lentää päivittäin vuoroja Kangerlussuaqin ja Nuukin lentoaseman välillä. Jatkoyhteyden kesto on noin tunti. Air Greenland lentää Nuukiin myös muualta Grönlannista, joskaan vuoroja maan muilla sisäisillä reiteillä ei välttämättä lennetä päivittäin. Nuukin ja Grönlannin muiden asutuskeskusten välillä ei ole tieyhteyksiä eikä rautateitä. Kaupungin sisällä kulkemiseen voi käyttää busseja tai takseja, vaikka kaupungin suhteellisen pienestä koosta johtuen kulkeminen on helppoa myös kävellen.


title: Best of Ozz

text: Best of Ozz on Ozzy Osbournen vuonna 1989 julkaistu kokoelmalevy. Best of Ozz -levyt sisältävät kappaleita vain Ozzyn neljältä ensimmäiseltä studioalbumilta (Blizzard Of Ozz, Diary Of A Madman, Bark at the Moon ja The Ultimate Sin), sillä No Rest For The Wicked -levyltä ei ole albumilla mukana yhtään kappaletta, vaikka se julkaistiin kokoelmaa edeltävänä vuonna.


title: Glenn Danzig

text: Glenn Danzig (oik. Glenn Allen Anzalone, s. 23. kesäkuuta 1955 Lodi, New Jersey) on yhdysvaltalainen muusikko, joka tunnetaan yhtyeiden Misfits, Samhain ja Danzig perustajana, keulakuvana ja laulajana. Glenn Danzigin musiikillisia tavaramerkkejä ovat vahvat ja synkät sanoitukset, sekä hänen erittäin voimakas äänensä. Äänialaltaan Danzig on baritoni. Danzigin ääntä on verrattu muun muassa Elvis Presleyn, Jim Morrisonin ja Howlin' Wolfin ääniin.


title: Glenn Danzig

text: Nuoruudessaan Danzig oli yhtyeissä Talus ja Whodat And Bojang, jotka soittivat puoliksi omia kappaleitaan ja puoliksi covereita. Vuonna 1977 hän perusti Misfits-yhtyeen. Danzig hajotti yhtyeen vuonna 1983 ja perusti Samhainin Misfits-roudarin ja -valokuvaajan Eerie Vonin kanssa. Silloisen Def American Records -levy-yhtiön esimies, Rick Rubin, näki Samhainin esiintymässä vuonna 1987 ja ehdotti, että yhtye siirtyisi hänen levy-yhtiönsä alaisuuteen. Samhain siirtyi Def American Recordsille ja muutti nimensä Danzigiksi. Tähän saakka Glenn Danzig oli aina ollut perustamallaan ja itse johtamallaan levy-yhtiöllä Plan 9.


title: Glenn Danzig

text: Nykyään hänellä on oma levy-yhtiönsä, Evilive, jolla hän on julkaissut levynsä vuodesta 1999 asti, usein muiden levy-yhtiöiden kautta. Danzigilla on myös oma julkaisuyhtiönsä Verotik, joka julkaisee väkivaltaisia ja eroottisia sarjakuvia sekä taidekirjoja. Vuonna 2005 teki Danzig näillä näkymin viimeisen ulkomaan ja Yhdysvaltain kiertueensa, johon kuului myös setti entisen Misfits-kitaristin Doylen kanssa. Siinä he soittivat vanhoja Misfits-kappaleita. Danzig on sanonut haluavansa pitää taukoa kiertue-elämästä ja tarvitsevansa aikaa muita projektejaan varten. Black Aria II, jatko-osa vuonna 1992 julkaistulle klassista musiikkia sisältävälle Black Arialle, julkaistiin lokakuussa 2006. Glenn Danzig on säveltänyt kappaleita myös muille artisteille, muun muassa omille idoleilleen Roy Orbisonille ja Johnny Cashille.


title: Glenn Danzig

text: Glenn Danzig on esiintynyt myös kahdessa kokoillan elokuvassa: Young Hollywood (2008) ja Pahan enne 2 (1998). Jälkimmäisessä Danzig esitti "Samayel" -nimistä enkeliä. Danzigia suunniteltiin alun perin vuoden 2000 X-Men-elokuvan päärooliin esittämään Wolverinea. Hän joutui kuitenkin kieltäytymään roolista silloisten kiertueaikataulujensa takia. Danzigin vähäistä pituutta (160 cm), sekä lihaksikasta ulkomuotoa pidettiin juuri ihanteellisena Wolverinen roolia varten. Lopulta rooliin valittiin näyttelijä Hugh Jackman.


title: Glenn Danzig

text: Glenn Danzig aikoo tehdä myös ensimmäisen ohjaustyönsä elokuvien saralla. Ge Rouge on käännös Verotikin julkaisemasta samannimisestä sarjakuvasta. Elokuva tulee näillä näkymin saamaan teatterijulkaisun. Danzig on myös kertonut, että hän on suunnitellut synkän blues-albumin levyttämistä joko Jerry Cantrellin tai Hank III:n kanssa.


title: Lotinapellon piiri

text: Lotinapellon piiri () on hallintopiiri Leningradin alueella Laatokan itäpuolella 239 km Pietarista itään. Piiri on perustettu vuonna 1927 ja piirin pinta-ala on 4 900,6 km². Asukkaita on 34 300. Piirin hallinnollisena keskuksena on Lotinapellon kaupunki (22 500 asukasta).


title: Lotinapellon piiri

text: Piiriin kuuluu Lotinapellon kaupungin lisäksi Svirstroin kaupunkimainen taajama (kaupunkikunta) sekä kolme maalaiskuntaa: Aljohovštšina, Janega ja Vahnova Kara.


title: Lotinapellon piiri

text: Piirin alueella sijaitsee Pyhän Kolminaisuuden luostari.


title: Austin

text: Austin on Yhdysvaltojen Texasin osavaltion pääkaupunki ja Travisin piirikunnan keskus. Entisestä Waterloo-nimisestä kylästä tuli itsenäisen Texasin tasavallan pääkaupunki vuonna 1839 ja se nimettiin Stephen F. Austinin mukaan. Kun Texas liitettiin Yhdysvaltoihin vuonna 1845 Austinista tuli osavaltion pääkaupunki. Huomattava vaikutus kaupungin sittempään kasvuun on ollut vuonna 1883 toimintansa aloittaneella Texasin yliopistolla. 1990-luvulla Austinista tuli monien teknologiayritysten keskus, minkä lisäksi kaupunki tunnetaan musiikkielämästään. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Austinin asukasluku oli 790 390 ja suuremman metropolialueen 1 716 289.


title: Austin

text: Austin sijaitsee Texasin osavaltion eteläisissä keskiosissa. Kaupungin keskustan läpi virtaa Coloradojoki, jonka varrella on useita järviä. Matkaa San Antonion kaupunkiin lounaassa on noin 180 kilometriä. Austin on Travisin piirikunnan keskus. Sen laajempi metropolialue käsittää myös Haysin, Williamsonin, Bastropin ja Caldwelin piirikunnat.


title: Austin

text: Nykyisen Austinin alueella vaikuttaneita alkuperäisasukkaita olivat comanchet ja tonkawat, jotka metsästivät seuduilla biisoneja. Ensimmäiset kultaa etsineet espanjalaiset tutkijat saapuivat alueelle 1530-luvulla. Paikalliset intiaanit saivat maineen julmuudestaan ja heitä syytettiin jopa kannibalismista. Heidän maineensa takia alueelle ei tehty sen enempää tutkimusmatkoja, eikä alueelle saapunut siirtolaisia. Alue kuului kuitenkin muodollisesti Espanjaan aina vuoteen 1821 saakka, jolloin sen entinen siirtomaa Meksiko itsenäistyi. Meksikon alaiseen Texasiin alkoi saapua suuria määriä siirtolaisia. Yksi heidän perustamistaan asutuksista oli vuonna 1835 alkunsa saanut Waterloo-niminen kylä Coloradojoen pohjoisrannalla. Texasin tasavallan itsenäistyttyä tasavallan varapresidentti Mirabeau B. Lamar ehdotti Waterloota uuden tasavallan pääkaupungiksi. Sillä oli keskeinen sijainti, lauhkea sää ja esimerkiksi rannikosta poiketen se ei kärsinyt jatkuvista taudeista. Toinen vaihtoehto pääkaupungiksi oli Houston, mutta lopulta Lamarin ehdotus vei voiton. Waterloosta tehtiin Austin vuonna 1839 ja kaupunki nimettiin Texasin isänä tunnetun Stephen F. Austinin mukaan. Vuonna 1840 kaupungin asukasluku oli 856. Kun Texas liitettiin Yhdysvaltoihin vuonna 1845 Austinista tuli osavaltion pääkaupunki.


title: Austin

text: Orjuus ja muut poliittiset kysymykset jakoivat Yhdysvaltoja voimakkaasti etenkin 1850-luvulta lähtien. Yhdysvaltain sisällissodan syttyessä alueella oli sekä Etelävaltioiden, että Pohjoisvaltioiden kannattajia. Osa kannatti myös uutta itsenäistä tasavaltaa. Travisin piirikunnan asukkaat äänestivät pysyvänsä osana unionia, mutta Texas muuten asettui Etelävaltioiden puolelle. Sodan aikana Austinissa muodostettiin sotilasyksiköitä, kuten Austin City Light Infantry ja Terry’s Texas Rangers. Kaupungissa tuotettiin myös aseita ja ammuksia. Kaupunki hyötyi sisällissodan jälkeisestä ns. rekonstruktiosta ja vuonna 1871 kaupunkiin vedettiin Houston & Texas Central Railroad-rautatie. Samassa yhteydessä rakennettiin Coloradojoen ylittänyt silta, joka kuitenkin tuhoutui laajaa muutakin tuhoa aiheuttaneiden tulvien aikana vuonna 1900. Tulvimisen jälkeen joen vesivoimaa alettiin hyödyntää, mikä vaikutti osaltaan kaupungin teollistumiseen Nykyinen Texas State Capitol rakennettiin vuonna 1888 aiemman tulipalossa tuhoutuneen rakennuksen tilalle. Texasin yliopisto aloitti toimintansa vuonna 1883. Yliopisto omisti suuret maa-alueet, joilta löydettiin maaöljyä vuonna 1924. Austin kasvoi erityisen nopeasti 1990-luvulla eri korkean teknologian yritysten vauhdittamana.


title: Austin

text: Austin on edelleen monien teknologiayritysten keskittymä, josta on käytetty myös nimeä Silicon Hills 1990-luvulta lähtien. Teknologiayritysten käytössä on suhteellisen suuri joukko korkeasti koulutettua työvoimaa. Paikalliset yritykset tuottavat ja kehittävät esimerkiksi tietokeneenosia, puolijohteita, bioteknologiaa ja tietoliikennettä. Teknologian alan yritysten ohella huomattavia työnantajia ovat hallinto ja terveydenhuolto. Kaupunkia on hiljattain alettu mainostaa myös musiikin keskuksena sloganilla "The Live Music Capital of the World".


title: Austin

text: Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Austinissa aikavälillä 2012–2016 olivat 60 939 Yhdysvaltain dollaria ja henkilöä kohden 35 672 dollaria. 16,7 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.


title: Austin

text: Austinin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 790 390 ja vuoden 2017 arvion mukaan 950 715. Sen suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 1 716 289. Kaupungin asukkaista 75,9 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 48,9 %), 7,6 % afroamerikkalaisia, 0,4 % intiaaneja, 34,5 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 6,8 % aasialaisia. 32,4 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 18,2 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.


title: Austin

text: Austin on tunnettu vilkkaasta musiikkielämästään. Historiallisesti kaupunki on ollut yksi country- ja blues-musiikin keskuksista. Nykyisin yleisiä muita genrejä ovat esimerkiksi rock, folk, jazz ja latinalainen musiikki. Eri esiintymispaikkoja on kaupungissa yli 100. Austinin South by Southwest-musiikkitapahtuma onkin yksi Yhdysvaltojen suurimmista. Keväisin järjestetään Star of Texas Fair and Rodeo. Muihin kaupungin tapahtumiin luekutuvat esimerkiksi sen eri etnisten ryhmien, kuten meksikolaisten, afroamerikkalaisten, saksalaisten ja ranskalaisten etniset juhlat ja tapahtumat. Austinin kaupungilla on myös oma sinfoniaorkesterinsa, oopperansa ja balettiseurueensa.


title: Austin

text: Austinissa on useita museoita. O. Henry Home and Museum on kirjailija William Sydney Porterin (kirjailijanimeltään O. Henry) asunto vuosina 1893–1895. Kuvanveistäjä Elisabet Neyn museossa Elisabet Ney Museum on puolestaan esillä hänen veistoksiaan. Lyndon Baines Johnson Library and Museum esittelee Lyndon B. Johnsoniin liittyviä arkistoja ja esineitä ja Bob Bullock Texas State History Museum esittelee Texasin osavaltion historiaa. Taidemuseoita Austinissa ovat esimerkiksi Jack S. Blanton Museum of Art, Austin Museum of Art, Mexic-Arte Museum ja Umlauf Sculpture Garden & Museum.


title: Austin

text: Texasin yliopiston pääkampusalue, Texasin yliopisto, Austin, sijaitsee Austinissa. Austinin kampuksella on lähes 50 000 opiskelijaa ja tarjolla yliopistossa on noin 100 alempaa ja 180 ylempää korkeakoulututkintoa. Muita kaupungin huomattavia oppilaitoksia ovat esimerkiksi Huston-Tillotson College, St. Edward’s University, Concordia University at Austin ja Austin Community College.


title: Luettelo lentokonevalmistajista

text: Huom! FAIn listan mukaiset tehtaiden nimet vaikuttavat osin niiden kansainvälisten myyntiyntiöiden nimiltä.


title: Bhopal

text: Bhopal () on Madhya Pradeshin osavaltion pääkaupunki keskisessä Intiassa. Kaupungissa asui 1 883 381 ihmistä vuonna 2011 väestönlaskennan mukaan. Bhopal sijaitsee kukkulaisella alueella Malwan ylätasangolla. Etelää kohti mentäessä maa kohoaa hiljalleen Vindhya-vuoristoksi.


title: Bhopal

text: Paramaran kuninkaan Bhoj'n sanotaan perustaneen kaupungille nimen antaneen tekojärven 1000-luvulla.


title: Bhopal

text: Moguliarmeijan komentaja perusti Bhopalin valtion vuonna 1723. Se ryhtyi yhteistyöhön brittien kanssa 1817 jouduttuaan hankauksiin Maratin valtakunnan kanssa. Vuonna 1818 Britit yhdistivät joukon alueen ruhtinaskuntia Sehoresta käsin toimivan hallinnon alle. Bhopal oli yksi viimeisimmistä ruhtinaskunnista, jotka liittyivät Intiaan sen vuoden 1947 itsenäistymisen jälkeen. Vasta 1. toukokuuta 1949 Bhopalin hallitsija hyväksyi Intian hallinnon.


title: Bhopal

text: Kaupungissa tapahtui maailman pahin teollisuusonnettomuus 3. joulukuuta 1984. Metyyli-isosyanaattia purkautui Union Carbide Indian hyönteismyrkkytehtaasta kaupunkiin. Pilvi peitti puolet kaupungista, ja tuhansia ihmisiä kuoli. Virallisten tietojen mukaan uhreja oli 3500, mutta onnettomuuden uhrien asiaa ajavat aktivistit puhuvat jopa 25 000 kuolonuhrista.


title: Bhopal

text: Bhopalia kutsutaan järvien kaupungiksi. Kahden suuren tekojärven rannalla on palatseja, järvistä saadaan juomavettä ja niitä käytetään virkistykseen. Kaupungissa on myös monia satojen vuosien ikäisiä moskeijoita, joiden joukossa on Intian suurin moskeija Taj al-Masjid.


title: Daejeon

text: Daejeon (, hanja 大田) on maakuntajaon ulkopuolinen metropolikaupunki Etelä-Korean keskiosassa. Se sijaitsee sisämaassa pääkaupunki Soulin eteläpuolella ja rajautuu lännessä Etelä-Chungcheongin sekä idässä Pohjois-Chungcheongin maakuntaan. Se toimii Etelä-Chungcheongin hallintokeskuksena. Daejeon on maan viidenneksi suurin kaupunki: siellä on 1 445 640 asukasta (vuonna 2010) ja sen pinta-ala on 539,87 neliökilometriä.


title: Daejeon

text: Daejeonin nimi tarkoittaa kirjaimellisesti ”suuri pelto”. Japanin siirtomaakaudella Seoulin ja Busanin välinen rautatie rakennettiin kulkemaan Daejeonin kautta, ja kaupungista tuli tärkeä risteyskohta. Kaupunki kehittyi voimakkaasti myös sen jälkeen, kun siitä tehtiin Etelä-Chungcheongin pääkaupunki vuonna 1931. Kaupunki tuhoutui täysin Korean sodassa. Vuodesta 1973 lähtien kaupunkiin alettiin rakentaa Daedeok Science Town -aluetta, joka on nykyään merkittävä tieteen ja teknologian keskus ja jossa sijaitsevat muun muassa KAIST-instituutti, Korean avaruustutkimuskeskus (KARI) ja Korean ydinteknologinen tutkimuslaitos (KAERI). Daejeonissa järjestettiin maailmannäyttely vuonna 1993 (Expo ’93), ja metropolikaupunki siitä tehtiin vuonna 1995.


title: Daejeon

text: Daejeonilla on kymmenen ystävyyskaupunkia ympäri maailmaa:


title: Porlammi

text: Porlammi () on Lapinjärven kuntaan kuuluva kylä, joka sijaitsee Myrskylän Syväjärven ja Loviisan radan itäpuolella sekä Pyhäjärven eteläpuolella. Kylän kautta virtaa Koskenkylänjoki. Lapinjärven sisällä Porlammi rajoittuu Ingermaninkylään lännessä.


title: Porlammi

text: Porlammilla toimii Porlammin Osuusmeijeri ja peruskoulun alakoulu Hilda Käkikosken koulu, joka perustuu 1933 perustettuun Käkikosken kansakouluun, joka lakkautettiin 1990. Lisäksi Porlammin keskustassa toimi aiemmin peruskoulun yläkoulu sekä lukio, missä osa artjärveläisistä, myrskyläläisistä ja lapinjärveläisistä kävivät yläasteen ja lukionsa. Koulurakennuksen yhteydessä oli myös Lapinjärven kunnan ainoa uimahalli. Yläkoulu ja lukio lakkautettiin vuonna 2014.


title: Porlammi

text: Porlammilla sijaitsi myös 19 henkilöä työllistänyt Käkikosken saha, joka asetettiin konkurssiin syyskuussa 2007.


title: Porlammi

text: Porlammille perustettiin 1877 yläkansakoulu, joka lakkautettiin 1964. Porlammin kartanon koulu perustettiin 1931 ja lakkautettiin 1990.


title: Porlammi

text: Kuten koko Lapinjärven historiaa, niin myös Porlammin kehityksen pohjana on maatalous, joka on ollut pääsääntöinen tulonlähde aina modernille ajalle asti.


title: Porlammi

text: Porlammin nimi on alkujaan sanasta "Porolampi", jossa poro on merkityksessä "leiju, kura". Kylän nimestä tunnetaan myös muunnelmia: "Porolampij", "Porlamby", "Porlam", "Porlom", joista viimeinen on myös kylän ruotsinkielinen nimi. Pääte -"om" on yleinen Itä-Uudellamaalla. Porlammilla sijaitseva "Lipon", jolla tarkoitetaan Porlammin läntistä osaa, sanan alkuperä on "Filippos" nimessä. Porlammin keskustaa on taas perinteisesti kutsuttu "Suurkyläksi". "Käkikoski" on taas tarkoittanut erästä joen monista koskista, mutta on muuttunut yleiseksi talon- ja sukunimeksi. Porlammin pohjoisosassa sijaitsevan Pyhäjärven nimi tarkoittanee "rajaa".


title: Porlammi

text: Kivikautista asutusta Porlammin alueelta on vain yksi havainto, Porlammin Kaunisto. Seuraavat merkit asutuksesta sijoittuvat 1300-luvulle, jolloin, poikkeuksellisesti muuhun Lapinjärveen, suomalaisperäiset hämäläiset olivat asuttaneet Porlammin alueen, kun ruotsalaiset uudisasukkaat olivat keskittyneet Lapinjärven eteläisiin osiin. Tämän jälkeen Porlammi nousi Lapinjärven asukasrikkaimmaksi kyläksi: tilojen lukumäärä 1544 oli 24 tilaa, kun Kimonkylässä oli 12 ja Pekinkylässä 11 tilaa. Tilojen lukumäärä kohosi tasaisesti ja 1580 kylässä oli 34 tilaa. Hallinnollisesti Porlammi kuului Pernajan hallintopiiriin, vaikka Lapinjärvi itsenäistyi 1575.


title: Porlammi

text: Fredrik Adolf von der Pahlenin ostettua Porlammin säteriratsutilan 1600-luvun lopulla syntyi Porlammin kartano, joka jäi von der Pahlenin suvun hallintaan, joskin se myöhemmin siirtyi Ehrnroothin suvun hallintaan.


title: Porlammi

text: Maatalouden ajauduttua ongelmiin 1860-luvun nälkävuosien aikana muuttui maatalous myös Porlammilla: leipäviljavaltainen maatalous sai vierelleen vuoroviljelyn entisen kaksivuoroviljelyn tilalle sekä lypsykarjahoidon. Ennen viljellyin vilja ruis sai myös väistyä kauran tieltä. Porlammin ensimmäisen meijerin perusti kartano 1882. Ensimmäinen traktori kylään hankittiin 1940-luvulla. Nykyään Porlammilla toimii noin kaksikymmentä tilaa, jotka saavat toimeentulonsa maataloudesta.


title: Porlammi

text: Porlammin Osuusmeijeri perustettiin 20. tammikuuta 1920. Se toimii edelleen itsenäisenä meijerinä. Porlammin Osuusmeijerin kiinteistön länsipäässä toimii Autonomi-korjaamo ja Porlammin VPK, Itä-Uudenmaan pelastuslaitoksen sopimuspalokunta, jolla on yksi sammutusauto ja miehistöauto.


title: Porlammi

text: Porlammin Osuusmeijerin kiinteistön länsipäässä toimii Autonomi-korjaamo ja Porlammin VPK, Itä-Uudenmaan pelastuslaitoksen sopimuspalokunta, jolla on yksi sammutusauto ja miehistöauto. Porlammin vapaaehtoinen palokunta ry rekisteröitiin patentti- ja rekisterihallituksen yhdistysrekisterissä 21. helmikuuta 1957.


title: Porlammi

text: Porlammin VPK on yksi Lapinjärven kunnan alueella toimivasta kolmesta sopimuspalokunnasta. Lapinjärven vanhin sopimuspalokunta on Lapinjärven puolivakinainen palokunta, joka aloitti varsinaisen toiminstansa jo 1897, ja siitä tuli 2008 puolivakinainen palokunta. Kolmas sopimuspalokunta Lapinjärvellä on Kimonkylän VPK, jota suunniteltiin lakkautettavaksi 2010.


title: Porlammi

text: Porlammin kartanon päärakennusten takaa järvenrannalle johtavan hiekkatien pohjoispuolella, Tornikalliolla, on Unescon maailmanperintöön kuuluvan Struven ketjun yksi mittauspiste Porlom II. Lisäksi lähellä on toinen mittauspiste, "Porlom I", joka ei ole museoitu mittauspiste. Porlom I mahdollisti kolmiomittaamisen etelän suuntaan. Porlom I sijaitsee Porlammin kartanon mailla 400 metriä metsäautotien pohjoispuolella kallioisessa mäntymetsässä.


title: Emily Dickinson

text: Emily Elizabeth Dickinson (10. joulukuuta 1830 Amherst, Massachusetts – 15. toukokuuta 1886 Amherst) oli yhdysvaltalainen runoilija.


title: Emily Dickinson

text: Dickinsonin elinaikana julkaistiin vain seitsemän hänen runoaan. 1890-luvulla julkaistiin kuitenkin postuumisti kolme hänen runokokoelmaansa, jotka tekivät hänestä tunnetun. Häntä on pidetty kuoleman, kärsimyksen ja menetyksen runoilijana.


title: Emily Dickinson

text: Dickinson syntyi Amherstissa Massachusettsissä varakkaaseen perheeseen. Dickinsonin isä Edward Dickinson oli aikanaan tunnettu poliitikko. Hänen perheejäsenensä olivat kiinnostuneita yhteiskunnallisista kysymyksistä ja poliittisesta vaikuttamisesta; isä toimi kongressiedustajana ja juristiveli työskenteli Bostonin slummien asukkaiden hyväksi. Dickinson tutustui kotonaan moniin aikansa tunnettuihin poliittisiin vaikuttajiin ja seurasi heidän keskustelujaan. Tietoisuus yhteiskunnasta ja ulkomaailmasta – varsinkin sisällissodan kauhuista – ei vaikuttanut häneen samoin kuin muihin perheenjäseniin. Hänen halunsa eristäytyä maailmasta vain vahvistui. Dickinsonia ei kiinnostanut maailman tuska, vaan se, miten tuskallista oli elää omana itsenään maailmassa.


title: Emily Dickinson

text: Vuodesta 1840 lähtien Dickinson opiskeli englannin kieltä ja kirjallisuutta Amherstin akatemiassa. Dickinsonista on sanottu, että hän oli ensimmäinen merkittävä naiskirjailija, jolla oli edes mahdollisuus korkeampaan koulutukseen. Hän heitti mahdollisuutensa hukkaan opiskeltuaan vain vuoden Mount Holyokessa, Amerikan kuuluisimmassa ja vanhimmassa naisten yliopistossa. Dickinsonin yleissivistys jäi kapeaksi; hän oppi vain huonosti ranskaa eikä ollut koskaan halukas lukemaan tai käyttämään muuta kuin äidinkieltään. Dickinsonin englanninkielisen kirjallisuuden tuntemus oli hyvin ohut; hän ei tiettävästi lukenut kenenkään merkittävän aikalaisensa runoteoksia. Sen sijaan hän kyllä luki jokaisen oman aikansa – nyt jo unohtuneen – angloamerikkalaisen naiskirjailijan teoksen. Ja suurella intohimolla hän luki kaiken mitä George Eliot, Brontë-sisarukset ja Elizabeth Barret Browning kirjoittivat.


title: Emily Dickinson

text: Dickinson-tutkijat pitävät vuotta 1861 merkittävänä käännekohtana Emilyn elämässä. Silloin alkoi hänen suurimman luovuutensa jakso. Hän kirjoitti yhden vuoden aikana satoja runoja, myös parhaana pidetyn osan tuotannostaan, joka käsittää kaikkiaan 1 775 runoa. Samana vuonna alkoi myös Amerikan sisällissota ja Elizabeth Barret Browning kuoli.


title: Emily Dickinson

text: Ensimmäinen kokoelma Dickinsonin runoja julkaistiin neljä vuotta hänen kuolemansa jälkeen. Julkaiseminen tapahtui vasten hänen tahtoaan, sillä testamentissaan Dickinson oli toivonut, että hänen runonsa hävitetään. Julkaisematta jättämisessä runoilijaa oli tukenut hänen kirjallinen neuvonantajansa, mies, johon hän luotti, kriitikko Thomas Wentworth Higginson. Alkuperäisessä muodossaan ja kronologisessa järjestyksessä, vain numeroin otsikoituina, Dickinsonin runot ilmestyivät vasta vuonna 1955.


title: Emily Dickinson

text: Dickinsonin elämäkerran kirjoittaja Richard Sewall valittaa teoksessaan, että mikään mikä koskee runoilijaa ei ole yksinkertaista eikä selvää. Dickinsonista itsestään ei ole paljon apua, sillä hän vältti vastaamasta mihinkään tärkeään persoonaansa tai runojaan koskevaan kysymykseen ja halusi pitää yksityisyytensä. Sewallin mukaan Dickinson kertoi itsestään paljon lähes 1 800 runossaan ja yli tuhannessa kirjeessään. Jopa hyvinkin läheisille ihmisille kirjoitetuissa kirjeissä Dickinsonin tyyli oli kuitenkin kirjallinen sekä peittelevä, vihjaileva ja kätkevä. Dickinson tuntuu noudattaneen oman lauseensa ohjetta: kerro koko totuus mutta kerro se muuntaen.


title: Emily Dickinson

text: Koska Dickinsonin elämästä on niin vähän varmaa tietoa, siitä on tehty sitäkin hurjempia tulkintoja. Joittenkin mukaan hänen halunsa eristäytyä johtui viktoriaanisesta kasvatuksesta ja sen aiheuttamasta estyneisyydestä, toiset taas uskovat hänen kokeneen onnettoman rakkausseikkailun naimisissa olevan miehen kanssa, ja eräät pitävät häntä lesbona, joka oli rakastunut kälyynsä Susaniin. Dickinson joutui jo hyvin nuorena kokemaan useiden läheistensä kuoleman.


title: Emily Dickinson

text: Viimeisten 25 elinvuotensa aikana runoilija poistui kotoaan vain käydessään lääkärissä Bostonissa. Dickinson kuoli munuaistulehdukseen vuonna 1886.