title: Extreme metal

text: Keskeisellä paikalla extreme metalissa ovat myös kitarariffit varsinkin kevyemmissä extreme metalin muodoissa, nopeat kitarasoolot eli ns. tilutus sekä kosketinsoittimella tehdyt orkestraatiot raskaammassa extreme metalissa pelottavan tunnelman luomiseksi.


title: Extreme metal

text:
Yhteenvetona extreme metal on nimensä mukaisesti äärimmilleen vietyä musiikkia, yleensä varsin nopeaa ja aggressiivista, mutta välillä myös hitaan synkkää (eritoten doom metal). Extreme metalin ensimmäinen tyylisuunta oli thrash metal.
Yhdistyneitä extreme metal -tyylilajeja


title: Extreme metal

text: Yhdistyneitä extreme metal -tyylilajeja punkin kanssa


title: Super 16

text: Super 16 on elokuvaukseen tarkoitettu filmiformaatti. Super 16 käyttää muuten tavallista, 1-perforoitua 16 millimetrin filmiä, mutta kamera valottaa myös normaalisti ääniraidalle varatun alueen. Tällöin kuva-alue kasvaa noin 46 prosentilla. Super 16 -negatiiviruudun kuvasuhde on noin 1,66:1, mutta kuva rajataan usein 1,85:1- tai 2,39:1-kuvasuhteeseen.


title: Super 16

text: Super 16 on taloudellisuudestaan johtuen suosittu formaatti indie-tuotannoissa. Nykyään Super 16 -negatiivista saadaan digitaalitekniikan avulla suhteellisen laadukas suurennos 35 mm:n filmille teatterilevitystä varten. Viime vuosien pitkistä suomalaisista teatterielokuvista muun muassa "Pahat pojat" (2003) ja "Matti" (2005) on kuvattu Super 16 -formaatissa.


title: Super 16

text: Super 16 -formaatin keksi ruotsalainen elokuvaaja Rune Ericson vuonna 1965. Ensimmäinen formaatissa kuvattu kokoillan elokuva oli "Onnelliset paskiaiset" ("Lyckliga skitar", 1970), jonka kuvaajana Ericson toimi. Rune Ericson palkittiin vuonna 2002 Oscarilla keksinnöstään.


title: Afroma

text: Afroma on malawilaista populäärimusiikkia. Se kehittyi 1970-luvulla. Afromassa on vaikutteita rockista, soulista ja funkista. Afroma ei ole Malawin ulkopuolella kovin tunnettua.


title: Punta rock

text: Punta rock on keskiamerikkalaista populäärimusiikkia. Se kehittyi perinteisestä punta-musiikista 1970-luvulla, kun punta-artisti Penn Cayetano lisäsi musiikkiinsa sähkökitaroita. 1980-luvulla punta rockiin tuli myös muita uusia soittimia, kuten sähköbasso ja syntetisaattori.


title: Punta (musiikki)

text: Punta on Keski-Amerikasta, pääasiassa Hondurasista ja Belizestä kotoisin oleva musiikin tyylilaji. Aluksi se oli garifunien kansanmusiikkia, mutta 1970-luvulla puntasta kehittyi uudempi tyylilaji, punta rock. Siihen on lisätty perinteisten soitinten lisäksi länsimaisessa populaarimusiikissa käytettyjä soittimia, kuten sähkökitara, sähköbasso ja syntetisaattori.


title: Aguinaldo

text: Aguinaldo on puertoricolaista vanhaa jouluisin esitettävää musiikkia. Se on kehittynyt espanjalaisesta kansanmusiikista.


title: Leo-Pekka Tähti

text: Leo-Pekka Tähti (s. 22. kesäkuuta 1983 Pori) on suomalainen vammaisurheilija, jolla on synnynnäinen paraplegia. Hän on voittanut kultaa 100 ja 200 metrin pyörätuolikelauksen T54-luokassa Ateenan paralympialaisissa 2004, kultaa 100 metrillä ja pronssia 200 metrillä Pekingin paralympialaisissa 2008, kultaa 100 metrillä Lontoon paralympialaisissa 2012 ja kultaa 100 metrillä Rio de Janeiron paralympialaisissa 2016.


title: Leo-Pekka Tähti

text: Tähden nimissä on pyörätuolikelauksen T54-luokan 100 metrin maailmanennätys. Vuonna 2006 hän kelasi ajan 13,88 ja 15. syyskuuta 2008 Pekingin paralympialaisten alkuerissä hän paransi ennätyksen aikaan 13,76. Aiemmin toukokuussa hän teki ajan 13,59, mutta sitä ei ole vahvistettu maailmanennätykseksi. Lontoon paralympialaisten alkuerissä Tähti teki uuden maailmanennätyksen ajalla 13,63.


title: Leo-Pekka Tähti

text: Vuonna 2005 Tähti voitti kultaa Espoon avoimissa vammaisyleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 100 metrin ja 200 metrin pyörätuolikelauksessa. Hän oli myös kolmas 100 metrillä Helsingin yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa 2005, joissa pyörätuolikelaus oli näytöslajina. Vuonna 2006 Assenin vammaisten yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa hän sijoittui pronssille sekä 100:n että 200 metrin matkoilla. Tähti voitti vuonna 2011 T54-luokan 100 metrin pyörätuolikelauksen kultaa ja 200 metrin pyörätuolikelauksen hopeaa vammaisyleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa Christchurchissa. Vuonna 2012 hän voitti Stadskanaalin vammaisyleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa kultaa 100 metrillä ja hopeaa 400 metrillä. Vammaisyleisurheilun MM-kilpailuissa 2013 Lyonissa Tähti saavutti 100 metrillä kultaa ja 200 metrillä hopeaa. Vuoden 2017 MM-kilpailuissa Lontoossa Tähti saavutti 100 metrillä kultaa, 200 metrillä pronssia ja 400 metrillä hän karsiutui loppukilpailusta.


title: Leo-Pekka Tähti

text: Vuoden 2018 EM-kisoissa Berliinissä hän voitti kultaa 200 metrin ja 400 metrin matkoilla.


title: Leo-Pekka Tähti

text: Tähti valittiin vuoden 2004 vammaisurheilijaksi Vuoden urheilija -gaalassa. Vuoden 2008 Urheilugaalassa hän sai Vammaisurheiluteko-uunon 100 metrin maailmanennätyksestään. Suomen Urheiluliitto valitsi Tähden Vuoden yleisurheilijaksi vuosina 2011, 2016, 2017 ja 2018. Tähden edustama urheiluseura on Porin Tarmo.


title: Leo-Pekka Tähti

text: Tähti pelaa pyörätuolikoripalloa Suomen maajoukkueessa ja hänet on valittu kolme kertaa Vuoden pyörätuolikoripalloilijaksi.


title: Leo-Pekka Tähti

text: Koulutukseltaan Tähti on datanomi. Hän kihlautui virolaissyntyisen Sandra Ojalillin kanssa vuonna 2013, heidät vihittiin vuonna 2015, jolloin vaimo otti Tähti-sukunimen. Heillä on Delisa-niminen tytär Sandran aikaisemmasta suhteesta ja he asuvat Fuengirolassa Espanjassa, jossa Tähti pelaa talvet koripalloa pyörätuolikoripallojoukkueessa Malagassa. Leo-Pekka Tähti jätti toukokuussa 2018 yksin eroanomuksen Satakunnan käräjäoikeuteen.


title: Francesco Landini

text: Francesco Landini (noin 1325 – 2. syyskuuta 1397) oli italialainen säveltäjä. Landini eli suurimman osan elämästään Firenzessä.


title: Francesco Landini

text: Suurin osa Landinin musiikista oli maallista, mutta hän sävelsi myös uskonnollista musiikkia. Näistä sävellyksistä harva on säilynyt nykypäivään. Landini sävelsi useita ballatoita ja jonkin verran myös madrigaaleja.


title: Francesco Landini

text: Landini sairasti lapsena isorkon ja hänestä tuli sokea. Elinaikanaan hänet tunnettiin loistavasta musiikkimuististaan ja virtuoosimaisesta portatiiviurkujen soittotaidosta sekä sävellyksistään. Hän soitti myös huilua ja rebeciä.


title: Juju

text: Juju on nigerialaista populäärimusiikkia. Se kehittyi jorubojen kansanmusiikista 1920-luvulla. 1940-luvulla juju-musiikkiin lisättiin myös joitakin sähköisiä soittimia.


title: Juju

text: Länsi-Afrikassa Juju saa taikauskoisia merkityksiä. Sitä voidaan pitää synonyyminä sanalle noituus. Amerikkalaisessa voodoossa voidaan nähdä vaikutteita jujusta, kuten hyvän ja pahan manipulointi. Alkuasukkaat pitävät jujua myös ns. "petona"


title: Pascalin lause

text: Pascalin lauseen mukaan kartioleikkauksen sisään piirretyn kuusikulmion vastakkaisia pisteitä yhdistävien suorien leikkauspisteet sijaitsevat samalla suoralla, Pascalin suoralla, tai äärettömyydessä. Lause on yleistys Pappoksen kuusikulmiolauseesta ja duaalinen Brianchonin lauseelle. Blaise Pascal keksi nimeään kantavan lauseensa 16 vuoden ikäisenä.


title: Egschiglen

text: Egschiglen on mongolialainen yhtye. Se perustettiin Ulan Batorin konservatoriossa vuonna 1991. Kappaleet ovat pääosin mongolialaista kansanmusiikkia ja niissä on mm. kurkkulaulantaa. Yhtyeessä käytetään myös paikallisia soittimia, kuten morin huur -nimistä jousisoitinta.


title: Egschiglen

text:
Nimi Egschiglen tarkoittaa mongolin kielellä "sopusointua" tai "kaunista melodiaa" .
Yhtyeen kanssa esiintyy konserteissa myös tanssija Ariunaa.


title: Zinédine Zidane

text: Zinédine Yazid Zidane (s. 23. kesäkuuta 1972 Marseille, Ranska) on ranskalainen jalkapallovalmentaja ja ammattilaisuransa lopettanut jalkapalloilija, jota pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista pelaajista. Hän toimi Real Madridin päävalmentajana vuosina 2016–2018.


title: Zinédine Zidane

text: Zidane pelasi Ranskan maajoukkueessa 108 ottelua ja teki niissä 31 maalia. Hän voitti maailmanmestaruuden 1998 ja Euroopan-mestaruuden 2000. Hän edusti joukkuetta kolmissa MM- ja kaksissa EM-kilpailuissa. Seurajoukkuetasolla hän edusti Cannesia, Bordeaux’ta, Juventusta ja Real Madridia. Juventuksessa hän voitti kaksi Serie A:n ja Real Madridissa yhden Primera Divisiónin mestaruuden. Lisäksi hän voitti Madridissa Mestarien liigan. Henkilökohtaisista tunnustuksista merkittävimpiä ovat valinnat ksi vuosina 1998, 2000 ja 2003, Euroopan parhaalle pelaajalle myönnettävän kultaisen pallon voitto vuonna 1998 ja MM-kilpailujen parhaalle pelaajalle myönnettävän Kultaisen jalkapallon voitto vuonna 2006.


title: Zinédine Zidane

text: Zidane on tunnettu aggressiivisuudestaan: kun hän pelasi Juventuksessa, hänet ajettiin kentältä vuoden 2001 Mestarien liigan ottelussa Hamburgia vastaan, kun hän oli puskenut päällään vastustajajoukkueen Jochen Kientziä. Viimeisessä ottelussaan vuoden 2006 maailmanmestaruuskilpailujen finaalissa Italiaa vastaan hän sai punaisen kortin puskettuaan Italian Marco Materazzia rintaan ottelun ollessa 1–1-tilanteessa. Ranska hävisi ottelun rangaistuspotkukilpailussa.


title: Zinédine Zidane

text: Vuonna 2006 julkaistiin Douglas Gordonin ja Philippe Parrenon elokuva "" (2006). Elokuva kuvattiin Santiago Bernabéun stadionilla 23. huhtikuuta 2005.


title: Zinédine Zidane

text: Zinédine Yazid Zidane syntyi 23. kesäkuuta 1972 Marseillessa. Zidanen vanhemmat ovat Algeriasta kotoisin olevia siirtolaisia. He kuuluvat etnisesti kabyyleihin, joka on eräs berberien alaryhmä. He asuivat Marseillessa pahamaineisessa La Castellanen lähiössä. Zidanen isä oli ammatiltaan talonmies ja perheeseen kuului Zinédinen lisäksi kolme veljeä ja yksi sisko. Zidane kärsi nuoruudessaan kiusaamisesta ja syrjinnästä, mikä on näkynyt myöhemmin hänen harjoittamassaan hyväntekeväisyydessä Ranskan etnisten vähemmistöjen ja köyhien hyväksi.


title: Zinédine Zidane

text: Kymmenvuotiaana Zidane siirtyi pelaamaan junioriseura US Saint-Henriin.


title: Zinédine Zidane

text: Zidane aloitti uransa 17-vuotiaana Cannesissa. Hän sai Cannesissa runsaasti peliaikaa ja kehittyi huomattavasti pelaajana. Hän siirtyi 1992 Bordeaux'hon Cannesin pudottua Ligue 2:een.


title: Zinédine Zidane

text: Kaudeksi 1992–1993 Zidane siirtyi pelaamaan Bordeaux'hon. Bordeaux'ssa Zidane johdatti joukkueensa kaudella 1995–1996 UEFA Cupin loppuotteluun. Bordeaux'ssa Zidane pelasi ensimmäisen kerran Christophe Dugarryn kanssa, josta muodostui Zidanen yleinen kanssapelaaja Ranskan maajoukkueessa.


title: Zinédine Zidane

text: Englannin EM–kilpailujen 1996 jälkeen Zidane siirtyi torinolaiseen Juventukseen. Zidanen oli aluksi vaikea sopeutua italialaiseen elämään ja jalkapallokulttuuriin. Zidane pelasi Juventuksessa viiden vuoden ajan saavuttaen kaksi Scudettoa 1997 ja 1998. Hänet valittiin sekä FIFAn että Euroopan parhaaksi jalkapalloilijaksi 1998. Hän uusi FIFAn parhaan jalkapalloilijan palkinnon vuonna 2000.


title: Zinédine Zidane

text: Vuonna 2001 Zidane siirtyi maailmanennätyssummalla Real Madridin riveihin. Siellä hän ratkaisi Mestarien liigan voiton volley-maalillaan finaalissa Bayer Leverkusenia vastaan.


title: Zinédine Zidane

text: Ensimmäisen maaottelunsa Zidane pelasi Tšekkiä vastaan vuonna 1994. Pari vuotta myöhemmin hän oli jo Ranskan maajoukkueen vakiokalustoa.


title: Zinédine Zidane

text: Maajoukkueuran tähtihetki Zidanella oli vuonna 1998 Ranskassa pelatut MM-kilpailut ja niiden loppuottelu, jossa Zidane auttoi kahdella maalillaan maansa sen ensimmäiseen maailmanmestaruuteen.


title: Zinédine Zidane

text: Kahta vuotta myöhemmin Zidane johdatti Ranskan Euroopan-mestariksi. Hänet myös valittiin turnauksen parhaaksi pelaajaksi.


title: Zinédine Zidane

text: Zidanen tärkeys Ranskan maajoukkueelle näkyi vuoden 2002 MM-kilpailuissa, joissa hän ei pystynyt pelaamaan Ranskan kahdessa ensimmäisessä ottelussa loukkaantumisen vuoksi. Ranska ei onnistunut tekemään maalia kummassakaan ottelussa. Zidane pelasi kuitenkin Ranskan joukkueen kolmannen ja viimeisen ottelun turnauksessa, mutta ei enää kyennyt auttamaan hallitsevaa maailmanmestaria alkulohkosta jatkoon.


title: Zinédine Zidane

text: EM-kilpailuissa 2004 Zidane kykeni jälleen täysipainoiseen peliin ja Ranska selvisi alkulohkosta jatkoon. Se joutui kuitenkin tulevan mestarin Kreikan pudottamaksi puolivälierissä. Kisojen jälkeen Zidane päätti lopettaa maajoukkueuransa, ja keskittyä uraansa Real Madridissa.


title: Zinédine Zidane

text: Tauko maajoukkueesta jäi kuitenkin lyhytaikaiseksi, sillä elokuussa 2005 hän päätti palata kahden, myös kertaalleen maajoukkueessa lopettaneen ystävänsä kanssa kangerrellen pelanneen Ranskan paitaan.


title: Zinédine Zidane

text: Uudeksi uransa lopettamisajankohdaksi Zidane ilmoitti vuoden 2006 MM-kilpailuiden päätöksen. Hän syötti turnauksessa maalin, jolla Ranska pudotti puolivälierissä kisojen ennakkosuosikin Brasilian jatkosta. Välierissä Ranskaa vastaan tuli Portugali, jonka kukistamisessa Zidanella oli avainrooli, sillä hän laukoi Ranskan ainoan maalin rangaistuspotkusta. Loppuottelussa Zidane ampui jo seitsemännellä minuutilla sisään maaliin Ranskalle tuomitun rangaistuspotkun. Näin hänestä tuli neljäs pelaaja, joka on tehnyt maalin kahdessa eri MM-loppuottelussa. Loppuottelun jatkoajalla Zidane puski törkeästi italialaista Marco Materazzia rintaan. Zidane sai tilanteesta hetken selvittelyn jälkeen punaisen kortin ja tuli siten ulosajetuksi. Italia voitti ottelun rangaistuspotkukilpailussa.


title: Zinédine Zidane

text: Zidane kertoi, että Materazzi olisi loukannut Zidanea sanoin, jotka olivat ”hyvin henkilökohtaisia ja koskettivat äitiäni ja siskoani”. Hän pyysi tekoaan anteeksi lapsikatsojilta, mutta sanoi, ettei kadu tekoaan, koska ”se tarkoittaisi, että Materazzilla olisi ollut oikeus sanoa kaikki se”. Materazzi myönsi loukanneensa Zidanea, mutta kielsi loukanneensa hänen äitiään. Hän kertoi pitäneensä hetken kiinni tämän paidasta ja huomattuaan tämän Zidane oli kääntynyt ja sanonut: ”Jos pidät paidastani, niin kai sinä saat sen sitten ottelun jälkeen”. Zidane myönsi itsekin sanoneensa niin.


title: Zinédine Zidane

text: Zidane sai kolmen ottelun pelikiellon ja 7 500 Sveitsin frangin sakot ja Materazzi kahden ottelun pelikiellon ja 5 000 frangin sakot. Peliuransa lopettanut Zidane korvasi pelikiellon kolmen päivän yhdyskuntapalvelulla FIFA:n hyväksi.


title: Zinédine Zidane

text: Lehdistö valitsi Zidanen MM-turnauksen parhaaksi pelaajaksi eli Kultaisen pallon saajaksi 2012 äänellä. Toiseksi tullut Fabio Cannavaro sai 1 977 ääntä.


title: Zinédine Zidane

text: Zidanea pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista pelintekijöistä. Hänen pelinlukutaitoaan ja pallonhallintaansa on kehuttu. Hän oli myös tunnettu tarkoista syötöistään.


title: Zinédine Zidane

text: Pelitaitojensa lisäksi Zidane tunnettiin siitä, että hänen menetti pelatessaan malttinsa herkästi. Hän sai viiden ottelun pelikiellon vuonna 2000 puskettuaan toista pelaajaa. Zidane ajettiin ulos samasta syystä myös maailmanmestaruusfinaalista Italiaa vastaan vuonna 2006, joka oli myös hänen uransa viimeinen ottelu.


title: Zinédine Zidane

text: Zidane ei urallaan mielellään antanut haastatteluja.


title: Zinédine Zidane

text: Zidane toimi Real Madridin puheenjohtajan Florentino Pérezin neuvonantajana kesäkuusta 2009 alkaen, ja marraskuussa 2010 hän siirtyi seuran edustusjoukkueen neuvonantajaksi päävalmentaja José Mourinhon pyynnöstä. Valmentajauransa hän aloitti kaudella 2013–2014 Carlo Ancelottin apulaisvalmentajana. Tässä roolissa hän oli mukana voittamassa seuran historian kymmenettä Mestarien liigaa.


title: Zinédine Zidane

text: Kaudeksi 2014–2015 Zidane siirtyi Real Madridin kakkosjoukkueen Castillan valmentajaksi. Päävalmentajana toimi Santiago Sánchez, sillä Zidanelta puuttui vielä tarvittavat lisenssit valmentamiseen tällä tasolla. Muun muassa Espanjan valmentajaoppilaitoksen CENAFEn johtaja Miguel Galán kyseenalaisti järjestelyn ja piti Zidanea tosiallisena päävalmentajana. Kaksikkoa uhkasi toimitsijakielto, jonka urheilun hallintotuomioistuin kuitenkin perui. Kaudesta 2015–2016 alkaen Zidane toimi joukkueen päävalmentajana.


title: Zinédine Zidane

text: Tammikuussa 2016 Zidane siirtyi Real Madridin edustusjoukkueen päävalmentajaksi Rafael Benítezin saatua potkut kesken kauden. Zidanen johdolla Real paransi peliesityksiään ja nousi lopulta Espanjan liigassa toiseksi häviten mestaruuden FC Barcelonalle vain pisteellä. Mestarien liigassa Zidane luotsasi Realin finaaliin, jossa se kaatoi dramaattisten vaiheiden jälkeen Atlético Madridin rangaistuspotkukilpailussa. Tammikuussa 2016 France Football valitsi Zidanen vuoden parhaaksi ranskalaisvalmentajaksi.


title: Zinédine Zidane

text: Kaudella 2016–2017 Zidane luotsasi Real Madridin Espanjan liigamestaruuteen viiden vuoden tauon jälkeen. Taistelu mestaruudesta FC Barcelonaa vastaan ratkesi liigan päätöskierroksella, kun Real otti 2–0 vierasvoiton Málagasta. Mestarien liigassa Zidane luotsasi Real Madridin toista kertaa peränjälkeen loppuotteluun. Cardiffissa pelatussa loppuottelussa Real voitti Juventuksen 4–1 ja voitti ensimmäisenä seurana Mestarien liigan perättäisenä vuonna. Zidanesta tuli myös ensimmäinen kaksi perättäistä Mestarien liigaa voittanut valmentaja. Hänet valittiin FIFA:n vuoden valmentajaksi 2017.


title: Zinédine Zidane

text: Kaudella 2017–2018 Real Madrid ei ollut edelliskauden tasolla Espanjan liigassa. Eroa mestaruuden ylivoimaisesti voittaneeseen FC Barcelonaan kertyi peräti 17 pistettä ja paikallisvastustaja Atlético oli myös Realin edellä liigan lopputuloksissa. Espanjan cupista Real putosi yllättäen puolivälierissä CD Leganésille vierasmaalisäännön turvin. Realin vaikean kauden pelasti ja kruunasi menestys Mestarien liigassa. Zidanen ryhmä pudotti pudotuspeleissä jatkosta Paris SG:n, Juventuksen ja FC Bayern Münchenin. Loppuottelussa Real kukisti Liverpoolin 3–1 ja voitti Zidanen alaisuudessa historiallisen kolmannen perättäisen Mestarien liigan mestaruuden. Muutama päivä voitokkaan loppuottelun jälkeen Zidane ilmoitti yllättäen jättävänsä Realin päävalmentajan tehtävät. Hänen mukaansa seura tarvitsee uutta suuntaa uuden valmentajan johdolla.


title: Zinédine Zidane

text: Zidane on muslimi, mutta ei omien sanojensa mukaan harjoita uskontoa. Hän vaimonsa Veronique on puolestaan kristitty, ja heillä on neljä poikaa Enzo, Luca, Theo ja Elyaz, jotka jalkapalloilevat Real Madridin joukkueissa. Zidane on intohimoinen tenniksen harrastaja.


title: Tamburitza

text: Tamburitza on kroatialainen soitin. Sanotaan myös, että sillä on myös juuria Serbiaan ja Serbeihin. Sitä käytetään lähinnä paikallisessa kansanmusiikissa. Tamburitza on näppäilemällä soitettava jousisoitin, joka on sukua italialaiselle mandoliinille, ukrainalaiselle banduralle ja venäläiselle balalaikalle. Nimi tulee turkinkielen sanasta "tambura" - saman tyyppisiä soittimia on mm. Intiassa ja Bulgariassa. Tamburitza (tai tamburica) merkitsee "pikku tambura".


title: Tamburitza

text: Kroatialisille tamburitza on kansallisen itsetunnon symboli siinä kuin Väinämöisen soittama kantele suomalaisille.


title: Tamburitza

text: Tamburitzaksi kutsutaan myös musiikkityyliä, jossa tärkein soitin on tamburitza.


title: Jouhikko

text: Jouhikantele (myös jouhikko, jouhikas tai jouhkannel) on vanha jousisoitin. Jouhikossa on ollut perinteisesti kahdesta neljään kieltä, ja sen ääni on melko hiljainen. Jouhikko on länsimaista alkuperää, mutta se kuuluu myös perinteisiin suomalaisen kansanmusiikin soittimiin. Se viritetään yleensä kuten viulu (E–A–D–G korkeimmasta matalimpaan ääneen), mutta myös F-virettä käytetään. Alttojouhikko on viritetty oktaavin matalammalle kuin tavallinen jouhikko. Jouhikon kielet valmistetaan hevosen jouhista.


title: Jouhikko

text: Suomalaisista etnomusikologeista jouhikkoa tarkasteli väitöskirjassaan Otto Andersson vuonna 1923 ja Rauno Nieminen 2008


title: Bossa nova

text: Bossa nova on brasilialaisen musiikin lajityyppi. Se kehittyi 1950-luvulla Brasilian sambasta, afroamerikkalaisesta jazzista ja klassisesta musiikista. Antônio Carlos Jobimin katsotaan olevan yksi tärkeimmistä bossa novan kehittäjistä. Hänen katsotaan kehittäneen pitkälti bossa novan melodisen tyylin. João Gilberto sen sijaan suodatti parhaat elementit sambasta rytmiin, ja Vinícius de Moraesin vahvuutena olivat monien kappaleiden sanoitukset. Bossa nova on sambaa harmonisempaa, eikä lyömäsoittimilla ole siinä yhtä keskeistä asemaa. Kappaleiden sanat ovat portugaliksi. Yleisimmät soittimet bossa novassa ovat nylonkielinen akustinen kitara, jota soitetaan sormin, piano, sähköiset koskettimet, rummut ja akustinen basso. Se on rytmikkäämpää kuin klassinen musiikki ja yleensä vähemmän improvisoitua kuin jazz, vaikkakin tyyli on saanut paljon vaikutteita jazzista. Bossa nova oli suosittua nuorten muusikoiden ja yliopisto-opiskelijoiden keskuudessa. Bossa novan kautta kesti vain kuusi vuotta Rio de Janeiron eteläpuolella (1957–1963), mutta se laajensi jazzstandardien valikoimaa.


title: Bossa nova

text: Bossa nova on laajalti tunnettu Brasiliassa sekä myös merkittävästi Yhdysvalloissa, Länsi-Euroopassa, Japanissa ja Filippiineillä.


title: Bossa nova

text: Bossa novan musikaalinen tyyli kehittyi sambasta. Se sai myös afroamerikkalaisen jazz-tyylin vaikutteita. Bossa nova kehittyi Brasiliassa, kun Elizete Cardoso levytti ”Chega de Saudade” -kappaleen "Cancão de Amor Demais" LP-levyllä. Sävellys perustui Vinicius de Moraesin runoihin ja Antônio Carlos Jobimin musiikkiin. Gilberto esitti laulun pian levyn ilmestymisen jälkeen. Gilberton suositut esiintymiset ja elokuva "Musta Orfeus" (1959) toivat bossa novalle kuuluisuutta ja tulivat suosituiksi Brasiliassa sekä Latinalaisessa Amerikassa, josta se levisi Pohjois-Amerikkaan yhdysvaltalaisten jazzmuusikoiden vierailuiden mukana. Charlie Parkerin ja Stan Getzin levytykset yhdessä "Getz/Gilberto"-levyn ja lukuisten kuuluisten jazzesittäjien (kuten Ella Fitzgerald ja Frank Sinatra) levytysten kanssa vahvistivat bossa novan kuuluisuutta ja johtivat maailmanlaajuiseen boomiin vuoden 1963 aikana.


title: Bossa nova

text:
Jobimin 1962 säveltämästä ”Garota de Ipanemasta” ("Ipaneman tyttö") tuli Astrud Gilberton laulamana maailmanlaajuinen hitti ja bossa novan tunnetuin kappale, kun Stan Getz levytti sen yhdessä João Gilberton kanssa albumille "Getz/Gilberto" (1963).
Eritoten Jobimin sävellykset ovat levinneet laajalle osaksi siksi, että niitä on eniten käännetty englanniksi.


title: Ksylorimba

text: Ksylorimba on lyömäsoitin, jonka nimi on muodostettu ksylofonin ja marimban yhdistelmästä. Itse soitin ei kuitenkaan ole varsinaisesti niiden yhdistelmä, vaan on ominaisuuksiltaan lähempänä ksylofonia. Ksylorimbassa on yleensä yli neljän oktaavin ääniala.


title: Ksylorimba

text: Klassisessa musiikissa soitinta käyttivät 1900-luvulla muun muassa Alban Berg, Pierre Boulez ja Olivier Messiaen.


title: Pieni tietosanakirja

text: Pieni tietosanakirja (1925–1928) oli toinen suomeksi julkaistu tietosanakirja. Sen julkaisi Otava, siinä oli neljä osaa ja noin 3 000 sivua. Aiemmin oli julkaistu vain WSOY:n ja Otavan "Tietosanakirja" vuosina 1909–1919.


title: Pieni tietosanakirja

text: Runeberg-projektin tulkinnan mukaan Pienen tietosanakirjan tekijänoikeus on vanhentunut. Suomen tekijänoikeuslainsäädännön kannalta tulkinta on kuitenkin kiistanalainen, vaikka teoksen iästä johtuen asialla ei käytännössä olekaan taloudellista merkitystä.


title: Pieni tietosanakirja

text: Kirjan laitokset:


title: Marimba

text: Marimba kuuluu puukielilyömäsoitinten perheeseen. Sen kielten ja osittain myös rungon valmistamisessa käytetään kovia ja kestäviä puulajeja kuten padouk ja ruusupuu. Marimba voi olla 4 1/3, 4 ½ ,4 2/3, 5, 5 ½ -oktaavinen sen matalimman äänen ollessa 5-oktaavisissa marimboissa suuri C. Lisäksi valmistetaan myös 3-4 oktaavisia junior-marimboja. Soitin voidaan virittää A440Hz, A442Hz tai A443Hz vireiseksi.


title: Marimba

text: Puukielisoittimia on käytetty paljon länsiafrikkalaisessa ja keskiamerikkalaisessa kansanmusiikissa. Länsimaisessa taidemusiikissa marimba yleistyi soolo-, kamarimusiikki- ja orkesterisoittimena vasta 1900-luvun puolessa välissä mm. säveltäjien Paul Creston (Concerto for Marimba and Orchestra or Piano (1940)) Alfred J. Fissinger (Suite for Marimbasolo (1950)) teosten myötä.


title: Marimba

text: Marimbaa soitetaan pehmeillä, narusta punotuilla pyöreä-, ovaali- tai kartiopäisillä malleteilla, joita voi olla yhtä aikaa käytössä 2-6. Varsi voi olla synteettisestä materiaalista, puusta tai rottingista valmistettu. Yleensä varsimateriaali valitaan soittotekniikkaa tukevaksi.


title: Norman Mailer

text: Norman Kingsley Mailer (31. tammikuuta 1923 Long Branch, New Jersey, Yhdysvallat – 10. marraskuuta 2007 New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen kirjailija ja toimittaja. Häntä pidetään yhtenä merkittävimmistä toisen maailmansodan jälkeistä yhdysvaltalaiskirjailijoista. Mailerin tunnetuin teos on esikoisromaani "Alastomat ja kuolleet" (1948), jota on pidetty yhtenä vaikuttavimmista toisen maailmansodan kuvauksista.


title: Norman Mailer

text: Maileria pidetään eräänä dokumenttiromaanin kehittäjistä. Esimerkkejä hänen dokumenttiromaaneistaan ovat teokset "Yön armeijat" (1968) ja "Pyövelin laulu" (1979). "Yön armeijat" kuvaa Vietnamin sodan vastaisia mielenosoituksia, "Pyövelin laulu" kertoo vuonna 1977 teloitetun murhaajan Gary Gilmoren elämäntarinan. Mailer sai kummastakin teoksesta Pulitzer-palkinnon.


title: Norman Mailer

text: Mailer tarttui hyvin kunnianhimoisiin aiheisiin. Hän kirjoitti muun muassa Jeesuksen elämäkerran, Muhammad Alin ja George Foremanin välistä nyrkkeilyn maailmanmestaruusottelua kuvaavan kirjan ja CIA:n historian läpikäyvän romaanin. Mailer tunnettiin myös amerikkalaista yhteiskuntaa arvostelevana esseistinä. Truman Capoten, Joan Didionin ja Tom Wolfen ohella hänet luetaan niin sanotun uuden journalismin kehittäjiin.


title: Norman Mailer

text: Mailer varttui Brooklynissä ja opiskeli Harvardin yliopistossa ilmailualan insinööriksi (aeronautical engineering). Hänet värvättiin armeijaan vuonna 1944, ja hän palveli Tyynellämerellä vuoteen 1946.


title: Norman Mailer

text: Mailer kuoli 10. marraskuuta 2007 munuaisten vajaatoimintaan.


title: Joropo

text: Joropo on eräs venezuelalaisen musiikin tyylilaji. Siinä tärkein osuus on laulajalla ja bandolan soittajalla. Laulua ja bandolaa säestää cuatro ja marakassit. Nykyään joropossa on usein mukana sähköbasso.


title: Bandola

text: Bandola on muun muassa Venezuelassa käytetty kielisoitin. Siinä on tavallisesti neljä kieltä. Se on kehittynyt perinteisestä espanjalaisesta kitarasta.


title: Cuatro

text: Cuatro (, 'neljä') on ryhmä erilaisia Latinalaisen Amerikan kielisoittimia. Ne ovat kehittyneet perinteisestä espanjalaisesta kitarasta. Cuatrot ovat yleisimpiä Venezuelassa. Venezuelalaisissa cuatroissa on neljä kieltä. Puertoricolaisissa cuatroissa taas on tavallisesti kymmenen kieltä. Sitä pidetään alueen kansallissoittimena..


title: Tumba (musiikkilaji)

text: Tumba on eräs musiikin tyylilaji. Se on peräisin Karibian merellä sijaitsevalta Curaçaon saarelta. Se kehittyi 1600-luvulla afrikkalaisesta kansanmusiikista. Uudemmassa tumbassa on vaikutteita myös merenguesta ja latinalaisamerikkalaisesta jazz-musiikista.


title: Merengue (musiikki)

text: Merengue on Dominikaanisesta tasavallasta peräisin olevaa eloisaa tanssimusiikkia. Se kehittyi 1930-luvulla. Merengueta soittaviin yhtyeisiin kuuluu muun muassa saksofoni, harmonikka, kitara ja guiro.


title: Funktionaaliyhtälö

text: Funktionaaliyhtälö on yhtälö, jonka tekijöinä esiintyy riippumattomien muuttujien lisäksi yhtä tai useampaa tuntematonta funktiota, joiden väliset relaatiot funktionaaliyhtälö esittää. Funktionaaliyhtälön yleinen muoto on


title: Funktionaaliyhtälö

text: jonka on toteuduttuva etsityille funktioille mielivaltaisilla muuttujan arvoilla. Funktionaaliyhtälöt muodostavat kokonaan oman tutkimusalansa analyysissä. Funktionaaliyhtälöiden ratkaisemisen peruslähtökohta on muuntaa yhtälö differentiaaliyhtälöksi ja koettaa määrätä tuntemattomat funktiot antamalla muuttujille sopivia arvoja. Yleisessä tapauksessa funktionaaliyhtälöiden ratkaiseminen on erittäin vaikeaa, mutta tulos on yleensä (ainakin melkein) yksikäsitteinen.


title: Funktionaaliyhtälö

text: Tarkastellaan funktionaaliyhtälöä


title: Funktionaaliyhtälö

text: Aloitetaan sijoittamalla "y=0", jolloin saadaan


title: Funktionaaliyhtälö

text: mistä voidaan päätellä, että f(0)=1. Derivoidaan "y":n suhteen ja merkitään formula_4, jolloin saadaan


title: Funktionaaliyhtälö

text: Tämä ensimmäisen kertaluvun differentiaaliyhtälö on helposti ratkaistavissa ja tulokseksi saadaan


title: Funktionaaliyhtälö

text: Potenssin laskusääntöjen avulla nähdään, että tulos toteuttaa alkuperäisen yhtälön. Rajoituksetta voidaan ajatella, että tässä ollaan oikeastaan etsitty jokin sellainen funktio, jolla on alkuperäisen funktionaaliyhtälön ilmaisema toivottu ominaisuus.


title: Funktionaaliyhtälö

text: Esimerkin tapaan, funktionaaliyhtälöitä ratkottaessa kannattaa ensiksi yrittää laskea f(0) ja/tai f(1), sillä nämä ovat yhteen- ja kertolaskun neutraalialkiot. Näiden avulla on usein huomattavasti helpompi ratkaista muitakin pisteitä, mikä taas auttaa uusien pisteiden ratkomisessa. Myös induktio on usein hyödyllinen menetelmä.


title: Ture Ara

text: Carl Henrik Lorenz Ture Ara (vuoteen 1928 Åberg; 19. tammikuuta 1903 Tukholma – 29. heinäkuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen ooppera- ja iskelmälaulaja (baritoni), laulunopettaja ja näyttelijä.


title: Ture Ara

text: Ture Ara vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Käkisalmessa. Siellä hän tutustui säveltäjä Erkki Melartiniin, jolla oli keskeinen merkitys Aran alkavalla laulajanuralla. Heidän ystävyytensä kesti Melartinin kuolemaan saakka.


title: Ture Ara

text: Ture Ara opiskeli laulua muun muassa Aino Acktén johdolla ja piti ensikonserttinsa Helsingissä vuonna 1927. Hänestä tuli yksi Suomen ensimmäisistä iskelmätähdistä, kun hän levytti vuonna 1929 valssin ”Emma”, jota myytiin yli 30 000 kappaletta. Toinen hänen laulamanaan menestykseen noussut kappale oli Ernest Pingoud’n säveltämä ja Väinö Siikaniemen sanoittama valssi ”Asfalttikukka” samalta vuodelta. 1920–1930-luvulla hän käytti iskelmälaulajana taiteilijanimeä Topi Aaltonen. Ara esiintyi myös ulkomailla (Saksassa, Ruotsissa ja Unkarissa).


title: Ture Ara

text: Ara oli vuosina 1930–1953 kiinnitettynä Ruotsalaiseen teatteriin ja sen jälkeen Kansallisoopperaan aina vuoteen 1965 asti. Ara oli äänialaltaan baritoni, mutta hän tavoitti myös tenorin rekisterin, mikä käy ilmi esimerkiksi kappaleesta ”Muisto”. Hän levytti runsaasti etenkin suomalaisia kansanlauluja mutta ei oopperatulkintojaan. Lisäksi Ara esiintyi myös elokuvissa, ja operettitähtenä häntä arvostettiin suuresti. Aran tunnetuiksi tekemiä kappaleita olivat myös Oskar Merikannon säveltämät ”Reppurin laulu” ja ”Vallinkorvan laulu”, joita hän esitti menestyksekkäästi sotien aikaisilla viihdytyskiertueilla rintamalla.


title: Ture Ara

text: Ture Ara oli vuosina 1944−1953 naimisissa näyttelijä ja laulaja Birgit Kronströmin kanssa.


title: Ture Ara

text: Uransa jälkeen Ara ryhtyi jooga- ja laulupedagogiksi. Hänet palkittiin vuonna 1961 Pro Finlandia -mitalilla. Yksi Aran viimeisistä lauluoppilaista oli vuoden 1977 Miss Suomi Armi Aavikko. Ara julkaisi 1970-luvulla kaksi muistelmateosta: "Saparo-Tuure" ja "Viisikanta".


title: Milonga

text:
Milonga on argentiinalainen ja uruguaylainen musiikin tyylilaji. Se syntyi 1870-luvulla. Tällöin se oli vielä ainoastaan laulumusiikkia, mutta myöhemmin siihen tuli vaikutteita muista tyylilajeista ja tanssimusiikista. Muun muassa tangon katsotaan myöhemmin kehittyneen milongasta. Milonga tarkoittaa myös paikkaa tai tapahtumaa, missä tanssitaan tangoa.
Sana Milonga tulee alun perin vaaleasta Milo -villakoirarodusta, jonka rodulle ominainen liikehdintää haluttiin tanssiaskelin imitoida.


title: Mozambique

text: Mozambique on eräs kuubalaisen musiikin tyylilaji. Se on nopeaa tanssimusiikkia ja siinä käytetään conga-rumpuja, lukuisia afrikkalaisia soittimia ja toisinaan saksofonia. Mozambiquen katsotaan syntyneen vuonna 1963. Ensimmäinen mozambique-levytys oli Eddy Palmierin "María Caracoles".


title: Richard Dawkins

text: Clinton Richard Dawkins FRS (s. 26. maaliskuuta 1941 Nairobi, Kenian siirtomaa ja protektoraatti) on englantilainen eläintieteilijä, evoluutiobiologi ja tieteen kansantajuistaja. Hän toimi Oxfordin yliopistossa ensimmäisenä tieteen kansantajuistamisen professorina 1995–2008.


title: Richard Dawkins

text: Dawkins tunnetaan evoluutioteoriaa käsittelevistä kirjoistaan. Hän nousi julkisuuteen vuonna 1976 kirjallaan "Geenin itsekkyys", joka kansantajuisti geenivalintaa painottavan evoluutionäkemyksen ja esitteli käsitteen meemi. Vuonna 1982 hän esitteli teorian laajennetuista fenotyypeistä kirjassaan "The Extended Phenotype". Dawkins on esiintynyt lukuisissa televisio-ohjelmissa, joissa on käsitelty evoluutiobiologiaa, kreationismia, uskontoa, skeptisismiä ja ateismia.


title: Richard Dawkins

text: Richard Dawkins syntyi Nairobissa Keniassa vuonna 1941 ja asui ensimmäiset kahdeksan elinvuottaan Itä-Afrikassa, kunnes perhe muutti vuonna 1949 Englantiin. Vuosina 1959–1962 Dawkins opiskeli eläintiedettä Balliol Collegessa Oxfordissa. Hän valmistui 1962 ja aloitti sen jälkeen tohtorin väitöskirjan tekemisen. Hänen ohjaajanaan toimi Nobel-palkittu biologi Nikolaas Tinbergen. Hän suoritti jatkotutkinnon 1966 ja sai apulaisprofessuurin eläintieteen alalta Kalifornian yliopistosta Berkeleystä, jossa hän toimi 1967–1969. Sen jälkeen hän palasi Oxfordiin eläintieteen nuoremmaksi professoriksi ja toimi vuodesta 1990 vanhempana professorina. Vuonna 1995 Dawkins nimitettiin kansantajuistamisen professoriksi ("Charles Simonyi Chair for the Public Understanding of Science"). "Prospect"-lehden vuonna 2005 julkaistulla sadan tunnetun älykön listalla Dawkins sijoittui Noam Chomskyn ja Umberto Econ jälkeen kolmanneksi. Dawkins jäi professorin toimesta eläkkeelle vuonna 2008.


title: Richard Dawkins

text: Kirjassaan "Jumalharha" Dawkins arvosteli T. H. Huxleyn näkemystä agnostisismista ja esitti, että Jumalan olemassaolo on tieteellinen hypoteesi siinä missä jokin muu. Hänen mukaansa saatavilla olevien todisteiden ja päättelyn avulla yksilö voi arvioida Jumalan olemassaololle todennäköisyyden, joka asettaa hänet portaattomalle asteikolle, josta Dawkins on nimennyt seitsemän virstanpylvästä:


title: Richard Dawkins

text: Dawkinsin mukaan monet asettavat itsensä asteikolla kategoriaan yksi, mutta kategoria 7 on melko tyhjä, koska ateisteilla ei ole uskoa eikä pelkkä järkeily saa heitä täydellisen vakuuttuneeksi siitä, ettei jotakin ehdottomasti ole olemassa. Kirjassaan Dawkins asetti itsensä kategoriaan 6, mutta nojautui kohti kategoriaa 7. Hän kertoi olevansa agnostinen vain sen verran kuin hän on agnostinen puutarhakeijuista. Vuonna 2012 Dawkins tarkensi sijoittuvansa asteikolla kohtaan 6,9.


title: Richard Dawkins

text: Useat kristilliset ajattelijat ovat vastanneet Dawkinsin teoksiin. Esimerkiksi teologi Alister McGrath, joka on kirjoittanut teokset "Dawkinsin jumala" ja "Dawkins-harha", katsoo Dawkinsin tietämyksen teologiasta olevan puutteellinen.


title: Richard Dawkins

text: Dawkins esiintyy Nightwish-yhtyeen albumilla "Endless Forms Most Beautiful" (2015), jossa hänellä on puheosuuksia.Artikkeleita ja puheenvuoroja:


title: Dilon Djindji

text: Dilon Djindji (s. 14. elokuuta 1927, Marracuene, Maputosta pohjoiseen) on mosambikilainen muusikko. Hänen katsotaan olevan yksi varhaisimmista marrabenta-artisteista. Djindji aloitti kitaran soittamisen vuonna 1939. Hänen ensimmäiset kappaleensa äänitettiin Etelä-Afrikassa 1952.


title: Dilon Djindji

text: Soolouransa ohella Djindji on vuodesta 2000 toiminut Mabulu-yhtyeen laulajana. Hän on jatkanut muusikonuraansa tähän saakka ja on kiittänyt pitkäikäisyydestään ehdotonta kieltäytymistä alkoholista ja tupakasta.


title: Dilon Djindji

text: Djindji on saavuttanut kansainvälistä mainetta vasta myöhemmällä urallaan; pitkästä urastaan huolimatta hänen ensimmäinen kansainvälinen soolojulkaisunsa "Dilon" on vasta vuodelta 2002. Hän on työskennellyt maanviljelijänä, louhijana ja pappina.


title: United Artists

text: United Artists (UA) on yhdysvaltalainen elokuvayhtiö, joka on vaihtanut omistuspohjaa ja rakennettu useita kertoja sen lähes 90-vuotisen historian aikana.


title: United Artists

text: Alkuperäinen United Artists oli neljän Hollywood-tähden – Charles Chaplinin, Douglas Fairbanksin, Mary Pickfordin ja D. W. Griffithin – 5. helmikuuta 1919 perustama elokuvastudio ja tuotantoyhtiö. Sen nimi, ”yhdistyneet taiteilijat”, heijasti yhtiön periaatetta, että vallan piti olla tähdillä, ei liikemiehillä. Chaplinin mukaan koko yhtiö syntyi likimain vahingossa, kun tähdet reagoivat huhuun, että tuottajayhtiöt aikoivat muodostaa kartellin ja pakottaa kaikki viiden vuoden sopimuksiin. Periaatteena oli, että kukin osakas saa tuottaa omia elokuviaan vapaasti, sitoutuu tuottamaan viisi elokuvaa vuodessa ja yhtiö hoitaa niiden levityksen. Yhtiön perustamisen aikaan tuottaja Richard Rowland lausui kuuluisaksi tulleet sanansa: ”Hullut ovat vallanneet mielisairaalan!”


title: United Artists

text: Alkuperäinen perustajajoukko hajosi, kun Pickfordilla ja Fairbanksilla oli vaikeuksia sopeutua äänielokuviin ja Chaplin asettui pysyvästi Eurooppaan. Yhtiö vaihtoi omistajia tiuhaan, ja vaikka sillä oli loistavia elokuvasarjoja, kuten "James Bond", "Vaaleanpunainen pantteri" ja "Rocky", se oli usein taloudellisissa vaikeuksissa. Vuosina 1981–2006 UA (United Artists Films) oli osa Metro-Goldwyn-Mayer-yhtiötä (MGM).


title: United Artists

text: Vuonna 2006 Tom Cruise ja Pamela Wagner perustivat yhdessä MGM:n kanssa ”uuden United Artists” -yhtiön, New UA.


title: Gauss

text: Gauss voi tarkoittaa seuraavia:Gauss liittyy myös seuraaviin Carl Friedrich Gaussin kehittämiin asioihin:


title: Kurt Tank

text: Kurt Tank (24. helmikuuta 1898 – 5. kesäkuuta 1983) oli saksalainen lentokoneinsinööri, joka johti Focke-Wulf-lentokonetehtaan suunnittelutoimistoa 1931–1945. Hän toimi myös koelentäjänä. Kuuluisin hänen suunnittelemistaan lentokoneistaan on toisen maailmansodan aikainen Luftwaffen hävittäjä Focke-Wulf Fw 190.


title: Kurt Tank

text: Ennen Focke-Wulfia Tank työskenteli Albatros Flugzeugwerkessä, joka meni konkurssiin 1929. Sen jälkeen tuon tehtaan suunnittelijat päätyivät pääosin joko Focke-Wulfille tai Aradolle 1931.


title: Kurt Tank

text: Tank aloitti Focke-Wulf Fw 44 Stieglitzin suunnittelun. Siitä tuli Focke-Wulfin ensimmäinen kaupallisesti menestynyt lentokone, jonka myynti alkoi 1934. Se johti yhtiön jatkuvaan kasvuun natsi-Saksan varustautuessa sotaan.


title: Kurt Tank

text: Tankin suunnittelemasta Fw 190 Würgeristä (”Lepinkäinen”), jota valmistettiin 1939–1945, tuli Messerschmitt Bf 109:n ohella Luftwaffen perushävittäjä. Tank sai kiitokseksi työstään kunniaprofessorin aseman Braunschweigin yliopistossa tammikuussa 1943.


title: Kurt Tank

text: Sodan jälkeen Tank muutti Argentiinaan 1947. Argentiinan hallitus antoi hänelle viran Instituto Aerotécnico in Córdobassa. Siitä tuli Argentiinan lentokonetehdas (Fábrica Militar de Aviones). Tank suunnitteli siellä IAe Pulqui II -koneen, joka perustui Focke-Wulf Ta 183 -suunnitelmaan vuodelta 1945. Projekti keskeytyi Argentiinan talouskriisiin vuonna 1953. Kun Argentiinan presidentti Juan Perónia vastaan tehtiin vallankaappaus vuonna 1955, Focke-Wulfin vanhat työntekijät siirtyivät tehtaalta eri suuntiin, monet muuttivat Yhdysvaltoihin.


title: Kurt Tank

text: Tank muutti Intiaan. Siellä on työskenteli Hindustan Aeronautics -yhtiössä. Hän suunnitteli HAL HF-24 Marut -hävittäjäpommittajan, joka oli ensimmäinen Intiassa suunniteltu sotilaslentokone. Sen prototyyppi lensi vuonna 1961. Sitä valmistettiin 80 kappaletta vuosina 1975–1982. Se oli Intian ensimmäinen ylisooninen lentokone ja oli käytössä vuoteen 1991.


title: Kurt Tank

text: Tank suunnitteli Intiassa vielä yhtiön Marut-koneen Folland Gnatin pohjalta ennen palaamistaan Saksaan Berliiniin 1970-luvulla.


title: Menelaoksen lause

text:
Menelaoksen lause on tasogeometrian tulos joka koskee kolmiota ja suoraa. Olkoon ABC kolmio ja Z, Y, X janoilla AB, BC ja AC tai niiden jatkeilla, mutta X,Y,Z eivät kuitenkaan ole janojen päätepisteitä. Tällöin Z, Y ja X ovat samalla suoralla l jos ja vain jos
formula_1. Toisin sanoen X, Y ja Z ovat samalla suoralla jos ja vain jos toisiinsa koskemattomien sivujen tulo on yhtä suuri kuin toisten toisiinsa koskemattomien sivujen tulo.


title: Menelaoksen lause

text: Tod. Olkoon A:n, B:n ja C:n projektiot l:llä A1, A2, A3 ja janat AA1=h1,BA2=h2,CA2=h3. Tällöin yhdenmuotoisista kolmioista saadaan AZ/BZ=h1/h2, BY/CY=h2/h3, CX/AX=h3/h1. Kertomalla nämä keskenään saadaan formula_2 Toiseen suuntaa väite on selvä. Kiinnitetään pisteet Z ja Y. Tällöin edellä todistetun nojalla pitää olla CX/AX=BZ/AZ*BY/CY, joka on voimassa kun AZ/BZ*BY/CY*CX/AX=1. Mutta annetulla janalla on olemassa täsmälleen yksi piste joka jakaa janan annettuun suhteeseen.


title: Père-Lachaise

text: Père-Lachaisen hautausmaa () on Pariisin maineikkain hautausmaa ja suuri puistoalue kaupungin kaakkoisosassa. Hautausmaa on suosittu turistikohde, jonne pääsy on ilmaista. Hautausmaan portit suljetaan joka päivä klo 18. Vuosittain hautausmaalla käy noin kaksi miljoonaa vierailijaa. Siellä on 70 000 hautaa ja kooltaan alue on 44 hehtaaria.


title: Père-Lachaise

text: Alun perin paikan omistivat jesuiitat, joihin myös kuningas Ludvig XIV:n rippi-isä Isä La Chaise kuului. Hautausmaan perusti Napoleon Bonaparte vuonna 1804. Vuodesta 1801 asti oli ollut kiellettyä perustaa uusia hautausmaita kaupungin rajojen sisäpuolelle terveyssyistä. Kymmenen ensimmäisen vuoden aikana hautauksista 80 prosenttia oli joukkohautoja ja loput yksittäisiä tai perheiden hautoja. Nämä haudat olivat yksinkertaisia eli esimerkiksi pelkkää maata, laatta tai kivi, koska hautapaikkojen hinta oli noussut korkeaksi ja joukkohautoja tehtiin rahallisista syistä.


title: Père-Lachaise

text: Hautausmaa ei aluksi houkutellut pariisilaisia: vuonna 1815 siellä ei ollut kuin vain 2 000 hautaa. Julkisuuden saamiseksi sinne siirrettiin Molièren, Jean de La Fontainen, Pierre Abélardin ja Héloïsen jäänteet. Hautausmaasta tuli suosittu ajanviettopaikka ja pariisilaiset alkoivat haluta tulla haudatuksi sinne. Vuonna 1833 hautoja oli 33 000 ja maa-alueen laajentaminen päättyi. Hautausmaan alueella on myös kommunardien muuri ("Mur des Fédérés"), jota vasten teloitettiin 147 Pariisin kommuunin johtajaa 27. toukokuuta 1871 kommuunin häviön jälkeen.


title: Père-Lachaise

text: Père-Lachaisen krematorio on Ranskan vanhin: se avattiin vuonna 1889 ja sitä oli alettu rakentaa heti, kun tuhkauksen salliva laki oli hyväksytty 1887. Rakennuksessa on myös kolumbaario, jossa on 40 800 tuhkauurnaa. Tuhkat on voitu vuodesta 1985 alkaen sijoittaa myös nurmikolle muistolehdon läheisyyteen ja tämä oli ensimmäinen paikka Ranskassa siinä tarkoituksessa.


title: Père-Lachaise

text: Kappeli on otettu käyttöön vuonna 1823.


title: Pisteen potenssi

text: Pisteen potenssi on tasogeometriassa ympyrään ja sen sekantin tai jänteen pisteeseen liittyvä suure, joka kuvaa pisteen sijaintia suhteessa ympyrään ympyrän keskipisteeseen. Pisteestä piirretään ympyrää sivuava tai sen kehän kahdesti leikkaava suora. Pisteestä kummallekin kehäpisteelle mitataan janojen pituudet, joiden tulo voidaan todistaa olevan vakio valitun sekantin suunnasta riippumatta.


title: Pisteen potenssi

text: Piste formula_1 voi sijaita ympyrän suhteen missä vain. Kun piste sijaitsee ympyrän sisällä, jakaa se ympyrän sekantin kahteen osaan. Kun se sijaitsee ympyrän ulkopuolella, erottaa ympyrän kehä pisteen kautta kulkevasta suorasta mainitun sekantin. Pisteen potenssin lauseketta varten merkitään pistettä kirjaimella formula_1 ja sekantin kehäpisteitä formula_3 ja formula_4. Pisteen formula_1 potenssi formula_6 lasketaan


title: Pisteen potenssi

text: Pisteen potenssin arvo on positiivinen formula_8, kun piste sijaitsee ympyrän ulkopuolella. Jos se sijaitsee ympyrän kehällä, on pisteen potenssi formula_9. Kun piste on ympyrän sisällä, on formula_10 eli negatiivinen. Janat ovat silloin suunnattuja janoja ja niiden pituus voi olla myös negatiivinen. Jos pisteen potenssit lasketaan positiivisilla janan pituuksilla, saadaan pisteen potensiksi aina formula_11.


title: Pisteen potenssi

text:
Pisteen potenssi on kullekin pisteelle aina sama riippumatta sekantin suunnasta. Tämä johtuu kehäkulmalauseesta. Jos merkitään kaksi linjaa, joiden pisteet ovat P, B ja A sekä P, D ja C, saadaan molempien linjojen pisteen potenssiksi sama arvo
Tämä todistetaan yhdistämällä kehäpisteet janoilla DA ja BC. Kulmat ovat kaarta BD vastaisina kehäkulmina yhtäsuuret. Silloin kolmiot ovat yhdenmuotoiset formula_13 ja vastinsivuille pitää paikkaansa verrannot
josta lause seuraakin.


title: Pisteen potenssi

text: Sama pätee myös ympyrän sisäpuolisille pisteelle ja kehäpisteelle.


title: Pisteen potenssi

text: Joskus pisteen potenssi määritetään positiiviseksi tästä huolimatta ja sillä ei tehdä eroa, onko piste ympyrän sisä- vai ulkopuolella.


title: Pisteen potenssi

text: Edellä selostettu tilanne syntyy, kun piste formula_1 sijaitsee ympyrän ulkopuolella. Janat, joita vertailtiin, olivat osia sekanteistä. Lauseen tätä korollaaria eli lauseen seurausta voisi siksi kutsua sekantti-sekantti-lauseeksi (todistus ). Kun piste sijaitsee ympyrän sisällä, ovat janat ympyrän jänteitä ja lauseen korollaaria voisi kutsua jänne-jänne-lauseeksi (todistus ). Viimeisn tapaus syntyy, jos ympyrän ulkopuolelta toinen sekantti ja toinen tangentti, jolloin tätä korollaaria voisi kutsua sekantti-tangenti-lauseeksi. Kukin korollaari on todistettavissa vain hieman eri tavalla.


title: Pisteen potenssi

text:
Viimeiseksi mainitussa tilanteessa tangentilla on vain yksi leikkauspiste kahden sijasta. Tangentti on selvästi rajatapaus sekantista, joka on siirtynyt lähelle kehän "äärilaitaa". Mitä lähemmäksi sekantin leikkauspisteet tulevat toisiaan, sen lähemmäksi ne tulevat tangentin sivuamispistettä. Voidaan ajatella, että sekantin kaksi pistettä olisivat "sulautuneet" toisiinsa tangenttipisteeksi formula_16. Pisteen potenssi voidaan silloin kirjoittaa
missä formula_16 on tangentin sivuamispiste. Tämän perusteella voidaan ajatella, että formula_19 on sekanttien formula_20 ja formula_21 keskiverto eli geometrinen keskiarvo. Tämä vastaa pisteen potenssin neliöjuurta (todistus ).


title: Pisteen potenssi

text: Antiikin Kreikassa ei pisteen potenssia tutkittu, sillä silloin funktiokäsitettä ei ollut vielä olemassa. Tuolloin ei myöskään käsitelty tarkemmin suunnattuja janoja, vaikka niitä käytettiin satunnaisesti hyväksi. Kun pisteen potenssia alettiin hyödyntää 1800-luvun geometriassa, otettiin sille käyttöön uusi funktiopohjainen määritelmä.


title: Pisteen potenssi

text:
Merkitään pisteen formula_1 etäisyyttä ympyrän keskipisteeseen formula_23 kirjaimella formula_24 ja ympyrän sädettä kirjaimella formula_25. Kuten sekantti-tangentti-korollaarin lauseessa on, pisteen potenssi voi olla myös formula_26. Ympyrällä säde ja tangentti muodostavat aina suoran kulman, jolloin kuvassa formula_27 on suorakulmainen kolmio. Nyt pisteen potenssiksi saadaan Pythagoraan lauseen mukaisesti
Pisteen potenssi on siten formula_24:n funktio.


title: Pisteen potenssi

text: Koska formula_25 on vakio ja etäisyys formula_31, voi pisteen potenssi saada arvoja formula_32 Pisteen potenssi on eräänlainen mitta pisteen etäisyydelle ympyrän keskipisteestä.


title: Pisteen potenssi

text:
Jos sijoitetaan r-säteinen ympyrä xy-koordinaatiston origoon, voidaan pisteen potenssi formula_33 kirjoittaa
Kuvaajan muodostama pinta on paraboloidi.


title: Pisteen potenssi

text: Pisteen potenssin idea tunnettiin jo Antiikin Kreikassa. Se sisältyi Eukleideen oppikirjaan Alkeet, jossa sitä käytettiin janojen ja ympyröiden käsittelyssä. Kirjassa III, lause 35, esitetään todisteet lauseen pätevyydestä.


title: Pisteen potenssi

text: Kun 1800-luvulla geometriaa tutkittiin voimakaasti, esitti vuonna 1826 sveitsiläinen Jacob Steiner useita pisteen potenssiin liittyviä teoreemoja. Itse nimityskin, , on häneltä peräisin.


title: Nostopainosumu

text: Nostopainosumu eli M27 on planetaarinen sumu Ketun tähdistössä. Se oli ensimmäinen havaittu planetaarinen sumu, jonka löysi Charles Messier 12. heinäkuuta 1764. Hän kuvaili sitä tähdettömäksi soikeaksi sumuksi. William Herschelin poika John antoi sumulle nimeksi "Dumb-bell" (nostopaino).


title: Nostopainosumu

text: Nostopainosumu on planeetaltamme katsottuna yksi laajimmista planetaarisista sumuista ja toiseksi kirkkain Helix-sumun jälkeen (Nostopainosumun pintakirkkaus on kuitenkin suurempi). Heikko halo mukaan lukien sen halkaisija on taivaalla puolet täysikuusta. Se näkyy Maahan suunnilleen sivulta päin. Jos jompikumpi sen navoista näkyisi meitä kohti, olisi sumu todennäköisesti renkaan muotoinen ja muistuttaisi esimerkiksi Lyyran rengassumua M57.


title: Nostopainosumu

text: Venäläisen tähtitieteilijän O. N. Tšudovitšeran mukaan sumu laajenee noin 6,8 kaarisekuntia vuosisadassa, mikä merkitsisi sille noin 3 000–4 000 vuoden ikää. Sumun keskustähti on melko kirkas O7-luokan sinertävä kääpiö, jonka kirkkaus on 13,5 magnitudia. Sillä on ilmeisesti myös kirkkaudeltaan 17 magnitudin kellertävä seuralaistähti 6,5 kaarisekunnin päässä.


title: Nostopainosumu

text:
Nostopainosumun etäisyyttä ei tunneta tarkasti. Arviot ovat vaihdelleet 490 ja 3 500 valovuoden välillä, mutta useimmin luvuksi on saatu noin 1 250 valovuotta. Tällä etäisyydellä sumun absoluuttinen kirkkaus on noin satakertainen Aurinkoon nähden ja keskustähden kirkkaus +6 (kolmannes Auringon kirkkaudesta). Suuri osa tähden säteilystä on korkeaenergiaista ja näkyvän valon ulkopuolella; kaasusumu absorboi säteilyn ja emittoi sen uudelleen suureksi osaksi näkyvänä valona.
Vuonna 2001 Hubble-avaruusteleskooppi otti Nostopainosumusta tarkkoja kuvia, joista huomattiin lukuisia hehkuvia kaasuryppäitä sumun sisällä, kuuman ionisoituneen kaasun ja viileän neutraalin kaasun yhtymäkohdissa. Niiden koko ja muoto vaihtelee keskustähteen osoittavista hehkuvista sormimaisista muodostelmista yksittäisiin pilviin, joista osassa on kaasusta muodostuva häntä. Niiden koko on 17–56 miljardia kilometriä (vertaa Pluton radan säde 5,9 miljardia kilometriä) ja massaltaan kukin niistä vastaa noin kolmea maapalloa. Ne ovat muodostuneet sumun kehityksen alkuvaiheessa ja ne muuttavat muotoaan sumun laajetessa. Hubble-teleskooppi on löytänyt vastaavantapaisia muodostelmia myös Lyyran rengassumusta, Eskimosumusta (NGC 2392) ja "Verkkokalvosumusta" (IC 4406), joten ne saattavat olla planetaaristen sumujen tyypillinen piirre.


title: Nostopainosumu

text: Nostopainosumu on kaikista planetaarisista sumuista helpoin havaita. Se näkyy jo tavallisella kiikarilla tai pienellä kaukoputkella sumumaisena levynä, ja suurehkolla harrastajalaitteella voi nähdä sumun keskustähden sekä sen nostopainomaisen muodon. Se sijaitsee noin kolme astetta pohjoiseen Nuolen kirkkaimmasta tähdestä "γ Sagittaesta", neljän juuri paljain silmin havaittavan tähden muodostaman puolikaaren keskellä.


title: Kauk

text: KAUK! eli ”Kirja astuu ulos kansistaan” -projekti on kirjallisuuspoliittinen kommentti, joka pyrkii uudelleenasemoimaan kirjallisuuden ja yleisemmin sanataiteen kulttuurin kentällä. Kauk-projektissa on mukana kymmeniä nuoria suomalaisia kirjailijoita, joista moni toimii myös sanataideohjaajana. Projektin alla on toteutettu muun muassa poikkitaiteellisia teoksia, kirjailijavierailuita, roolipelejä, elämystiloja, luentoja, keskustelutilaisuuksia ja nettipäiväkirjoja. Yhteenliittymä julistaa toisinaan jonkun kulttuurialan toimijan Vääräksi kuninkaaksi. Ensimmäisenä tämän kunnian sai kirjailija Hanna Marjut Marttila vuonna 2003 Turun Kirjamessuilla.


title: Édith Piaf

text: Édith Piaf [eˈdit pjaf] (alk. Édith Giovanna Gassion; 19. joulukuuta 1915 Pariisi – 11. lokakuuta 1963 Cannes) oli ranskalainen laulaja. Hän oli Ranskan rakastetuimpia laulajia ja yksi maailman tunnetuimmista chanson-tulkitsijoista. Varsinaiseen maailmanmaineeseen Piaf nousi vasta sen jälkeen, kun oli kuollut alle 50-vuotiaana rankan elämän seurauksena.


title: Édith Piaf

text: Édith Piafin tunnetuimmat laulut ovat ”La vie en rose” (1944), ”L’hymne à l’amour” (1949), ”Milord” (1959) ja ”Non, je ne regrette rien” (1960). Piaf koki lyhyeksi jääneessä elämässään paljon vastoinkäymisiä, mutta hän rakasti intohimoisesti elämää ja laulamista. Piafia on luonnehdittu taiteilijaksi, joka rakasti rakkautta, sillä hän oli itse lapsena jäänyt vaille rakkautta.


title: Édith Piaf

text: Édith Piaf oli hyvin pienikokoinen, ja niinpä hän sai lempinimen "La Môme Piaf", ”pikku varpunen”. Hän oli ainoastaan 142 cm pitkä.


title: Édith Piaf

text: Lukuisista elämäkerroista huolimatta monet tiedot ja tapahtumat Piafin elämästä jäävät arvoituksiksi. Hän syntyi nimellä Édith Giovanna Gassion Pariisin Bellevillessä. Tarinan mukaan hän syntyi Rue de Belleville 72:ssa, mutta syntymätodistuksen mukaan hän olisi syntynyt Tenonin sairaalassa. Piafin äiti oli laulaja Line Marsa ja isä sirkustaiteilija Louis Gassion. Piafin sukutausta oli berberiläinen. Hän sai nimensä teloitetun brittiläisen hoitajan Edith Cavellin mukaan. Louis Gassionin värväydyttyä mukaan ensimmäiseen maailmansotaan vuonna 1916 hän vei pienen tyttönsä äitinsä hoiviin bordelliin. Edith viettikin lapsena pitkiä aikoja isoäitinsä luona, joka johti bordellia Normandiassa. Useat prostituoidut huolehtivat Édithistä Normandiassa.


title: Édith Piaf

text: Ikävuosien 3–7 välillä Piaf oli sokea ja 8–14-vuotiaana hän oli kalju: hän kärsi niin kutsutusta miestyyppisestä kaljuuntumisesta ("Alopecia androgenetica"). Hän liittyi vuonna 1929 isänsä katuakrobaattien joukkoon. Hän otti huoneen Grand Hôtel de Clermont -hotellista ja alkoi tehdä omaa uraa katulaulajana Pigallessa ja Pariisin esikaupungeissa. Nuorena hän lauloi kaduilla sisarpuolensa Simone Berteautin kanssa, joka oli myös hänen uskottu ystävänsä. Simone kirjoitti Piafin elämäkerran "Piaf – Jumalani kuinka olen elänyt" tämän kuoleman jälkeen. 16-vuotiaana nuori Gassion rakastui Louis Dupontiin, ja he saivat lyhyen aikaa eläneen lapsen, tytön nimeltä Marcelle, joka kuoli vuonna 1932 aivokalvontulehdukseen.


title: Édith Piaf

text: Yökerhonomistaja Louis Leplée löysi nuoren Gassionin kadulta laulamasta, jonka jälkeen hän esiintyi Lepléen Le Gerny’s -yökerhossa vuonna 1935. Yökerho oli sekä ylä-, että alaluokankin suosiossa. Leplée kuitenkin murhattiin vuonna 1936. Piafia ensiksi epäiltiin murhasta, mutta hänet vapautettiin myöhemmin. Lepléen kuoltua Raymond Asso otti Piafin hoiviinsa ja alkoi kouluttaa häntä. Jean Cocteau kirjoitti vuonna 1940 menestysmusikaalin "Le Bel Indifférent", jossa Piaf oli pääosassa.


title: Édith Piaf

text: Piaf tutustui tunnettuihin henkilöihin, kuten näyttelijä Maurice Chevalieriin ja runoilija Jacques Borgeatiin. Hän kirjoitti sanoja moniin lauluihinsa ja sovitti niitä säveltäjien kanssa ääneensä sopiviksi. Yves Montand esiintyi ensi kerran Piafin kanssa Pariisissa vuonna 1944. Piafista tuli Montandin neuvonantaja ja heillä oli rakkaussuhde.


title: Édith Piaf

text: Piaf kirjoitti laulunsa ”La vie en rose” Pariisissa toisen maailmansodan aikana vuonna 1944 keskellä saksalaismiehitystä. Kappale hyväksyttiin vuonna 1998 Grammy Hall of Fameen. Hän lauloi korkea-arvoisille saksalaisille One Two Two Club -kerholla ja sai ranskalaisten maanmiestensä silmissä epäilyttävän maineen. Piaf toimi kuitenkin Ranskan vastarintaliikkeessä. Hänen toimintansa liikkeessä tunnetaan nykyisin hyvin.


title: Édith Piaf

text: Sodan jälkeen Piafilla oli suuri kysyntä, ja hän oli suuri menestys Pariisissa. Hän oli silloin Ranskan suosituin viihdyttäjä. Piaf kävi esiintymiskiertueilla Euroopassa, Yhdysvalloissa ja Etelä-Afrikassa ja tuli kansainvälisesti tunnetuksi. Hänen vastaanottonsa oli Yhdysvalloissa aluksi huono, mutta sielläkin hän nousi kuitenkin suureen suosioon. Piaf auttoi laulaja Charles Aznavouria uran alussa ottamalla tämän mukaansa kiertueille Ranskassa ja Yhdysvalloissa. Piaf piti monia maailmankiertueita, jotka sijoittuivat pääosin Amerikkoihin ja Eurooppaan. Piaf esiintyi New Yorkin Carnegie Hallissa vuosina 1956 ja 1957, ja "The Ed Sullivan Show’ssa" kahdeksan kertaa. Hän piti myös useita konsertteja Pariisin Olympia-teatterissa aina tammikuusta 1955 lokakuuhun 1962. Vuosina 1955, 1956, 1958, 1961 ja 1962 Piaf esiintyi teatterissa. Vuoden 1961 Olympia-konsertissa hän debytoi kappaleen ”Non, je ne regrette rien”. Viiden konsertin nauhoitukset on talletettu levyille ja siirretty myös CD-levyille, joita on jatkuvasti myynnissä. Piaf levytti viimeisen laulunsa ”L’homme de Berlin” huhtikuussa 1963.


title: Édith Piaf

text: Piafin suurin rakkaus oli keskisarjan nyrkkeilijä Marcel Cerdan, joka kuoli lento-onnettomuudessa vuonna 1949, kun Cerdan olisi tullut Pariisista New Yorkiin tapaamaan Piafia. Piaf oli naimisissa kahdesti. Hänen ensimmäinen miehensä oli laulaja Jacques Pills, jonka Piaf nai vuonna 1952. Heidän kaasonaan toimi Marlene Dietrich, josta muodostui Piafin läheinen ystävä. Hänen toinen miehensä oli 20 vuotta häntä nuorempi entinen kampaaja, 26-vuotias laulaja-näyttelijä Théo Sarapo. He avioituivat lokakuussa 1962. Piaf oli vuonna 1951 joutunut auto-onnettomuuteen, jossa hän loukkaantui vakavasti murtaen kätensä ja kaksi kylkiluuta. Hän käytti onnettomuuden aiheuttamiin kipuihin morfiinia ja alkoholia, joista hän tuli vakavasti riippuvaiseksi.


title: Édith Piaf

text: Piaf kuoli 47-vuotiaana maksasyöpään 10. lokakuuta 1963 Ranskan Rivieralla, josta hänen ruumiinsa tuotiin Pariisiin. Piaf kuoli samana päivänä kuin hänen ystävänsä Jean Cocteau. Pariisissa tieto hänen kuolemastaan julkistettiin 11. lokakuuta, joka on myös hänen virallinen kuolinpäivänsä. Hänet on haudattu Père-Lachaisen hautausmaalle.


title: Édith Piaf

text: Pariisin katolinen arkkipiispa kielsi Piafilta oikeuden messuun, mutta hautajaissaattue veti Pariisin kaduille satojatuhansia surijoita. Hautajaisseremoniaan osallistui yli 40 000 ihailijaa. Charles Aznavourin mukaan Piafin hautajaiset olivat toisen maailmansodan jälkeen ainoa tapahtuma, joka pysäytti koko Pariisin liikenteen. Piafista on tehty Pariisiin Place Édith Piaf -aukio ja Musee Édith Piaf -museo. Nykyään Piafia pidetään edelleen yhtenä Ranskan kunnioitetuimmista ja suurimmista laulajista.


title: Édith Piaf

text: Édith Piafin tuotanto koostuu sadoista lauluista, joista vanhimmat ovat vuodelta 1935, viimeiset vuodelta 1963. Piaf ei julkaissut uransa aikana yhtään albumia, mutta hänen kuolemansa jälkeen julkaistiin kokoelma-albumeita. Hän esiintyi myös monissa elokuvissa, joista mainittakoon muun muassa "Synti" ja "Kevytmielinen Versailles".


title: Édith Piaf

text: Piafin elämästä on tehty useita elokuvia. Yksi tällainen elokuva on vuonna 1974 ilmestynyt "Piaf"-elokuva, jossa Édith Piafia esittää Birgtte Ariel. Toinen elokuva ilmestyi vuonna 1983. Se on nimeltään "Edith et Marcel", joka kertoo Piafin ja Marcel Cerdanin rakkaussuhteesta. Melko vähäisesti tunnettu "Piaf ... Her Story ... Her Songs" -elokuva ilmestyi 2003. Kenties tunnetuin elokuva Édith Piafista on "Pariisin varpunen – Edith Piaf" ("La môme"), joka sai maailmanensi-iltansa 8. helmikuuta 2007. Suomen ensi-ilta oli 30. maaliskuuta 2007. Piafia näytteli Marion Cotillard, joka voitti roolistaan naispääosa-Oscarin vuonna 2008.


title: Gomoryn lause

text: Gomoryn lauseen mukaan 8×8-shakkilauta, josta on poistettu musta ja valkea ruutu, on aina mahdollista peittää 31 kappaleella 2×1-ruudun kokoisella dominonappulalla.


title: Moran kivet

text: Moran kivet oli keskiaikainen kuninkaanvaalipaikka Ruotsissa. Se sijaitsi Vanhasta Uppsalasta noin 5 kilometriä kaakkoon. Kivistä yksi oli suuri, laakea ja muut kehässä sen ympärillä. Keskuskivelle kohotettiin valittu kuningas vannomaan valansa. Kivistä on vielä muutamia jäljellä.


title: Moran kivet

text:
Moran kivien alkuperä on tuntematon. Snorri Sturlusonin kuvauksen mukaan siellä sijaitsi Upplannin ting. Ensimmäinen dokumentoidusti kivillä kruunattu kuningas oli Maunu Ladonlukko (1275). Kivet tuhoutuivat vuonna 1515 sodassa Tanskaa vastaan. Kustaa Vaasan ja Juhana III:n on kerrottu yrittäneen pystyttää kivet uudestaan, mutta ilman menestystä.
Muistomerkki sijaitsee Östunavägenin läheisyydessä, jonne pääsee joko Riksväg 77:n tai Länsvag 282:n kautta. Bussilla paikalle pääsee Knivstan rautatieasemalta.


title: Moran kivet

text: Vuonna 2007 rakennettaessa E4-tietä Ruotsin tielaitos teki moottoritien pohjoispuolelle levähdyspaikan nimellä ""Mora stenar"". Levähdyspaikalta on muutama sata metriä muistomerkille.


title: Polyesteri

text: Polyesterit (lyhenne PES) ovat kondensaatiopolymeerejä, joissa esteriryhmät ovat keskeisinä rakenteellisina osina makromolekyylien pääketjuissa. Polyesterit ovat eniten valmistettuja synteettisiä polymeerejä (18 miljoonaa tonnia vuodessa, 2000). Polyesterien tuottaminen on petrokemiallisesti yksinkertaista ja halpaa.


title: Polyesteri

text: Kuluttaja osuu usein polyesteri-termiin tutkiessaan vaatteiden tuoteselostuksia. Kestomuovipolyestereistä valmistettuja kuituja hyödynnetään lukuisiin käyttötarkoituksiin. Polyesterikuidut on yleistä tekstiili- ja verhoilumateriaalia, mutta siitä valmistetaan myös muun muassa suodattimia, turvavöitä ja renkaiden kudoslankoja. Polyesterit ovat kevyitä, kestäviä, helposti värjättäviä ja huonosti ryppyyntyviä. Polyesteri on yleinen autojen istuinten verhoilumateriaali.


title: Polyesteri

text: Muovipulloissa käytetty poly(etyleenitereftalaatti) (PET) on käytetyin polyesteri, mutta ei ainoa. Poly(butyleenitereftalaatti)a (PBT) ja poly(trimetyleenitereftalaatti)a (PTT) käytetään puristuskimmoisuuden vuoksi muun muassa muovimatoissa.


title: Polyesteri

text: Kertamuovityyppinen polyesteri on yleisin lujitemuovirakenteissa käytetty muovilaatu.


title: Polyesteri

text: Maito- ja glykolihaposta sekä joistain muista alifaattisista hydroksihapoista voidaan tuottaa biohajoavia polyestereitä. Maitohappo voidaan tuottaa käyttämällä maissitärkkelystä. Näin syntyvä kemiallinen prosessi ei kuormita ympäristöä. Biohajoavilla polyestereillä on myös lääketieteellisiä sovelluksia (liukenevat kapselit ym. lääkevälittäjät).


title: Polyesteri

text: Luonnossa esiintyviä polyestereitä on hyödynnetty tuhansia vuosia. Esimerkiksi muinaiset egyptiläiset käyttivät lakkakirvojen erittämää sellakkaa muumioiden balsamointiin. Sellakkaa käytettiin muun muassa äänilevyissä vielä 1900-luvun alussa.


title: Polyesteri

text: 1930-luvulla DuPont-yhtiö aloitti Wallace Carothersin johdolla synteettisten alifaattisten polyestereiden tuotannon Yhdysvalloissa. Hänen tuottamansa polyesterit olivat molekyylimassaltaan korkeita, mutta ne liukenivat pesukemikaaliliuoksiin ja olivat sulamispisteiltään liian alhaisia soveltuakseen tekstiilikäyttöön. Tämä sai Carothersin kiinnostumaan vastaavista alifaattisista polyamideista, mikä pian johti nylonin keksimiseen. Carothers ei o-ftaalihappoa lukuun ottamatta tutkinut lainkaan aromaattisia dihappoja. Hän ei siten koskaan tutkinut tereftaalihappoa ja siitä tuotettavia polyestereitä.


title: Polyesteri

text: Toisen maailmansodan alussa Calico Printers Association Laboratoriesillä Englannissa työskennelleet J. Rex Whinfield ja J. T. Dickson tuottivat korkeamolekyylimassaista poly(etyleenitereftalaatti)a tereftaalihaposta, sen dimetyyliesteristä sekä etyleeniglykolista. Whinfield ja Dickson havaitsivat myös PET:n suotuisat ja monipuoliset ominaisuudet. Aika ei kuitenkaan ollut sopiva uuden tekstiilimateriaalin kaupallistamiselle, vaan se tapahtui vasta sodan jälkeen 1945. International Chemical Industries (ICI) aloitti PET-kuidun valmistamisen Britanniassa kauppanimellä "Terylene®", samalla kun DuPont Yhdysvalloissa alkoi tuottaa sitä nimellä "Dacron®". 1950-luvun alussa tuotteistetusta PET:sta tuli suosittua Atlantin molemmin puolin. Suosion myötävaikuttajana saattoi olla tuolloin naisten muodissa olleet haitarilaskoksiset paidat, joiden materiaalina PET säilytti hyvin muotonsa.


title: Polyesteri

text: "Crimplene" on teryleenikuidusta valmistettua joustavaa kreppilankaa. Crimplene-kankaista valmistetut puvut olivat hyvin suosittuja 1960-luvun Suomessa, josta niitä vietiin paljon myös Neuvostoliittoon.


title: Polyesteri

text: Tyydyttämätön polyesteri (Lyhenne UP tai UPE) on käytetyin lujitemuovien sidemateriaali. Se on kertamuovi ja sellaisenaan kovaa ja haurasta. Polyesterihartsia kovetetaan orgaanisen peroksidin avulla. Kiihdytteen tai lämmön avulla peroksidi hajoaa vapaiksi radikaaleiksi silloittaen polymeerit. Kiihdytteenä käytetään kobolttiyhdisteitä tai amiineja.


title: Polyesteri

text: Kun lujitemuoviesineelle halutaan värillinen, kova ja sileä pinta, käytetään muotissa ensimmäisenä kerroksena "Gelcoat" eli pintahartsikerrosta, joka on yleensä polyesteriä.


title: Polyesteri

text: Suomessa polyesterin suurin käyttökohde ovat lujitemuoviveneet, jotka laminoidaan manuaalisesti tai ruiskuttamalla. Lujitemuovirakenteessa polyesteri- ja lasikuitumattokerros vaihtelevat.


title: Polyesteri

text: Polyetyleenitereftalaatti (PET) on laajasti käytetty polyesteri, joka tunnetaan myös kauppanimillä teryleeni, dacron (tekstiilikuitu, renkaan kudoslangat) ja mylar (nauhatallenteet). Poly(etyleenitereftalaatti)kalvon vetolujuus on lähes yhtä luja kuin teräksellä. Polyesterikuitu valmistetaan yleensä sulakehruumenetelmällä, jossa sulaa lähtöainetta puristetaan suulakkeiden läpi ja jäähdytetään kuiduksi.


title: Polyesteri

text: Polyesteri valmistetaan teollisesti polykondensaatioreaktiolla (askelpolymeraatio) diolista ja dihaposta.


title: Polyesteri

text:
Askelpolymeraatio perustuu jokaisen polymeerisidoksen itsenäiseen muodostumiseen (vrt. ketjupolymeraatio).
Esimerkiksi poly(etyleenitereftalaatti) valmistetaan etyleeniglykolista (dioli) ja dimetyylitereftalaatista (dihappo).


title: Harri Kirvesniemi

text: Harri Tapani Kirvesniemi (s. 10. toukokuuta 1958 Mikkelin mlk) on suomalainen hiihdon maailmanmestari ja kuusinkertainen olympiamitalisti. Hän edusti urallaan Mikkelin Hiihtäjiä. Kirvesniemi päätti kilpailu-uransa jäätyään kiinni dopingista Lahden MM-kisoissa vuonna 2001.


title: Harri Kirvesniemi

text: Kirvesniemi harrasti nuorena myös kestävyysjuoksua voittaen kaksi nuorten SM-kultaa 5 000 metrin juoksussa, mutta valitsi hiihdon.


title: Harri Kirvesniemi

text: Kirvesniemellä on ennätykselliset kuusi olympiapronssia. Yhtä paljon pronssimitaleita on ainoastaan Heikki Savolaisella, Aleksei Nemovilla ja Franziska van Almsickilla. Kirvesniemi on eniten olympiamitaleita saanut suomalaisurheilija, jolla ei ole yhtään olympiakultaa.


title: Harri Kirvesniemi

text: Kirvesniemi on yksi neljästä suomalaisesta maailmanmestarista tai olympiavoittajasta, jotka ovat juosseet 5 000 metriä virallisessa kilpailussa alle 14 minuutin aikaan. Muut ovat Pekka Päivärinta, Pekka Vasala ja Lasse Virén. Kirvesniemi oli 5. toukokuuta 1986 mukana tekemässä 100 × 1 000 metrin viestijuoksun maailmanennätystä. Kirvesniemi juoksi ankkurina osuusajakseen 2.33,9.


title: Harri Kirvesniemi

text: Kirvesniemi osallistui ensimmäisiin arvokisoihinsa Lake Placidin olympialaisissa 1980, jolloin hän hiihti 15 km:llä kahdeksanneksi ja hiihti 20. helmikuuta avausosuuden Suomen viestijoukkueessa, joka voitti olympiapronssia. Oslon MM-kisoissa 1982 hän voitti MM-pronssia sekä 15 km:llä että viestihiihdossa. Kirvesniemi toisti saavutuksen myös Sarajevon olympialaisissa 1984: olympiapronssia sekä 15 km:llä että viestissä. Seuraavana vuonna Seefeldin MM-kisoissa hän voitti jälleen MM-pronssia 30 km:n hiihdossa ja oli mukana neljänneksi sijoittuneessa viestijoukkueessa.


title: Harri Kirvesniemi

text: Kirvesniemi hiihti Oberstdorfin MM-kisoissa 1987 30 km:llä neljänneksi ja oli mukana viestijoukkueessa, joka sijoittui kuudenneksi. Seuraavan vuoden Calgaryn olympialaisissa hän oli 15 km:llä kahdeksas ja 30 km:llä yhdeksäs. Lahden MM-kisoissa 1989 Kirvesniemi voitti 15 km:n henkilökohtaisessa kilpailussa MM-kultaa ja oli mukana MM-hopeaa voittaneessa viestijoukkueessa.


title: Harri Kirvesniemi

text: Kirvesniemi voitti 15. tammikuuta 1995 Nove Mestossa 15 kilometrin perinteisen hiihdon maailmancupin osakilpailun ennen toiseksi sijoittunutta Jari Isometsää. Seuraavana päivänä Kirvesniemi hiihti kolmannen osuuden Suomen joukkueessa, joka voitti ylivoimaisesti maailmancupin 4 × 10 kilometrin perinteisen tyylin viestin.


title: Harri Kirvesniemi

text: Kirvesniemi on 183 cm pitkä ja painoi aktiiviuransa aikana 70 kg. Hän edusti Mikkelin Hiihtäjiä ja hänen valmentajansa oli Jorma Manninen.Harri Kirvesniemi oli naimisissa Marja-Liisa Kirvesniemen (o.s. Hämäläinen) kanssa vuosina 1984–2011. Heillä on kaksi lasta, yleisurheilija Elisa Kirvesniemi sekä hiihtäjä Anita Kirvesniemi, jota Harri-isä valmentaa. Harri Kirvesniemi avioitui Anitta Nurmisto-Perän kanssa 4. heinäkuuta 2015. Kirvesniemi on pikajuoksijoina tunnettujen Manuela ja Carla Boscon eno.


title: Harri Kirvesniemi

text: Nykyään Kirvesniemi toimii Kiteellä suksia valmistavan KSF Sportin toimitusjohtajana.


title: Harri Kirvesniemi

text: Kirvesniemi valittiin 1989 vuoden suomalaiseksi miesurheilijaksi. Hän sai samana vuonna myös Pro Mikkeli -mitalin.


title: Myrskyn aika

text: Myrskyn aika on suomalainen fantasiaroolipelikirja, jonka on kirjoittanut Mike Pohjola ja julkaissut Johnny Kniga Kustannus. Kirja esittelee Valenorin fantasiamaailman ja tarjoaa opastusta roolipelin pelaamiseksi pöytäroolipelinä tai larppina.


title: Myrskyn aika

text: Maailman luonnin jälkeen jumalat ja piirat (eräänlaiset demonit) taistelevat ikuisesti toisiaan vastaan pohjoisen autioilla jäätiköillä.


title: Myrskyn aika

text: Sillä aikaa ihmiset muodostavat valtaisan Nathoksen Imperiumin, joka vallitsee lähes koko tunnettua maailmaa, aikoen alistaa myös Cruinnen saarivaltion valtansa alle. Cruinne kuitenkin tekee liiton piirojen johtajan Dugankiksen, pimeyden ruhtinaan kanssa, joka tuhoaa Nathoksen laivaston ja maihinnousujoukot. Tästä lähtien Cruinne on ollut pahuuden ja hirviöiden kotipaikka.


title: Myrskyn aika

text: Maihinnousulaivaston tuho ei ole sotilaallisesti Nathokselle mitenkään korvaamaton tappio, mutta sen poliittiset vaikutukset repivät Imperiumin palasiksi, ja muodostuvat Getharin, Natharin, Miranin, ja Dantoksen kuningaskunnat, jotka elävät sulassa sovussa lukuun ottamatta Natharin ja Dantoksen pientä sotaa Gedosin maakunnasta, joka päätyy Dantokselle. Nathoksen imperiumista oli myös kolmisensataa vuotta sitten eronnut Eksoksen tasavalta.


title: Myrskyn aika

text: Noin 16 vuotta sitten aloittaa velho Zangavius vallankaappauksen, joka onnistuu varsin hyvin. Kaikki kuningasmieliset aateliset tapetaan tai vangitaan, jotkut onnistuvat pakenemaan Cruinneen tai synkkien aarniometsien saloihin turvaan. Sisällissota laantuu nopeasti pelkäksi kapinoinniksi ja myös ryöstelyksi kapinan nimessä.


title: Myrskyn aika

text:
Valtaan noustuaan Zangavius julistaa itsensä keisari Zangavius I:ksi, ja alkaa panostaa maan tieinfrastruktuurin parantamiseen ja suojaamiseen tervehdyttäen kauppaa. Hän määrää myös miehiä koskevan yleisen asevelvollisuuden, joka myöhemmin laajenee yhdestä vuodesta viiteen vuoteen.
Sittemmin, lähempänä nykyaikaa, keisari Zangavius Suuri julistetaan kirkon puolesta jumalaksi.
Kaupunkilaiset saavat myös lisää oikeuksia verrattuna maalaisiin, ja keisari nimittää maakuntiensa ruhtinaiksi omia uskollisiaan, ja hänen valtansa on lähes horjumaton.


title: Myrskyn aika

text: Joitakin vuosia sitten maaginen Hiljaisten rotu julisti sodan koko ihmiskuntaa vastaan tuntemattomista syistä, ja aloitti pikaisen hyökkäyksen Dantosta vastaan, joka sortuikin erittäin nopeasti Hiljaisten taitavien soturien ja mahtavien taikavoimien edessä. Dantosin läntinen maakunta Malthos ja Miranin kuningaskunta kuitenkin solmivat puolustusliiton ja Nathar valloitti Etelä-Gedosin näin kieltäen sen Hiljaisten armeijalta.


title: Myrskyn aika

text: Saavutettuaan Natharin rajat Hiljaisten armeija kuitenkin pysähtyi ja muodosti läpitunkemattoman, humisevan ja liikkumattoman muurin rajalle, Hiljaisia kun ei voi tappaa kun ne ovat kosketuksissa toisiinsa. Tällöin ne eivät kuitenkaan ilmeisesti voi liikkua, joten muuri vain odottaa käskyä hyökätä, ja on odottanut jo pitkään.


title: Myrskyn aika

text: Sillä aikaa Natharin Keisarillinen Armeija tuo jatkuvasti lisää joukkoja raja-alueille ja vahvistaa sen linnoitteita, yrittäen keksiä tavan tuhota Hiljaisten mahtava armeija. Syyksi siihen, miksi Hiljaiset eivät ole vielä hyökänneet, on esitetty sitä, että muilla ihmisten valtioilla on maageja, ainoastaan Dantoksella ei ollut, koska heidän uskontonsa sen kielsi (myös Eksoksessa taikuus on kiellettyä, mutta se ei ole kosketuksissa Hiljaisten maiden kanssa).


title: Myrskyn aika

text: Paikoitellen kapina on yhä voimissaan, mutta koska suurin osa ainakin voimallisista aatelisista on keisarillismielisiä ja koska lähes kaikki nuoret ja vanhemmatkin miehet ovat tällä hetkellä Keisarillisen Armeijan sinitabardisissa riveissä, on kapina lähinnä ponnetonta tai sitten pelkkää ryöstelyä kuninkaan nimissä. Kuitenkin kapina odottaa johtajaansa, ja mystinen Trodai-ritareiden järjestö, jonka pitäisi olla tuhottu kuningasmielisenä, on yhä olemassa, joskin vain joitakin sen edustajia on yhä hengissä. Näistä sotureista toivotaan kapinalle uutta sytyttäjää, ja ankara asevelvollisuus ja kansan köyhtyminen etenkin maaseuduilla on omiaan tukemaan vihaa keisaria kohtaan. Tällä hetkellä kuitenkin pelko keisarin mahtia kohtaan on vihaa suurempi.


title: Myrskyn aika

text: Suurin osa MA:n asukkaista on ihmisiä tai hiljaisia, myös örkkejä on jokseenkin runsaasti. Muut rodut ovat harvinaisempia tai sitten vain näyttäytyvät harvemmin. Tällaisia ovat mm. haltiat ja eri metsänhenget.


title: Myrskyn aika

text: Myrskyn Aika kuitenkin onnistuneesti välttää lankeamasta tavallisimpiin fantasiakliseisiin, ja ainoastaan ihmiset ovat varsin samankaltaisia kuin ihmiset nyt fantasiapeleissä ja oikeassa elämässä yleensä ovat. Etenkin Natharin kulttuuri on hyvin feodalistinen, ja aateliset ovat hieman tasa-arvoisempia kuin muut, etenkin maata omistavat sellaiset. Ihmisillä on muutama eri uskontokunta, ja kulttuurit ja ulkonäkö vaihtelevat valtioiden sisälläkin, eritoten erittäin pitkässä Natharissa.


title: Myrskyn aika

text: Haltiat ovat mystisiä olentoja, jotka liikkuvat hämärissä ja ovat kuin varjoja itsekin. Heillä on kuitenkin mystisiä Valovoimia, joita ihmisten keskuudessa on vain harvalla. He eivät juuri sekaannu ihmisten asioihin, vaikka ihmisiin muuten huhupuheiden perusteella usein sekaantuvatkin. Jälkeläiset ovat harvinaisia, mutta ilmeisesti haltiat ovat ainoa rotu, jonka kanssa ihminen voi lisääntyä, ja jälkeläiset ovat puolhaltioita, mahtavia, älykkäitä ja seinähulluja.


title: Myrskyn aika

text: Örkit ovat maan lapsia, ja ovat hyvin kotiseuturakkaita ja rauhallisia, mutta uhattuina hyvinkin vahvoja ja vaarallisia. Ihmiset ovat alistaneet monia örkkejä orjikseen, joilla kuitenkin useimmiten on niin hyvät oltavat kuin orjilla nyt voi olla, ja tällaisen örkin tappaminen on omaisuusrikos. Ihmisiä ei kuitenkaan saa (kenties Cruinnea lukuun ottamatta) pitää orjina, kuin ei muitakaan rotuja yleensä (haltiat kuihtuvat ja kuolevat sellaisissa hommissa).


title: Myrskyn aika

text: Hiljaiset taas ovat liskomainen rotu, joiden sotilailta katkaistaan hännät nuorina liikkumisen helpottamiseksi. Kaikki hiljaiset osaavat taikuutta, mutta velho- ja keisarihiljaiset ovat suurempia kuin muut ja myös heidän taikuutensa on väkevämpää kuin minkään muun rodun. Hiljaiset eivät puhu, vaan keskustelevat telepaattisesti, siitä niiden nimikin, eikä niitä voi tappaa kun ne ovat toisiinsa kosketuksissa, joskin tällöin ne eivät ilmeisesti voi liikkua. Kuka tai mikä hiljaisia johtaa, ei ole tiedossa.


title: Myrskyn aika

text: Piirat taas ovat eräänlaisia demoneita, jotka syntyvät maanalaisessa Hornassa, joka on kuuma lihasta ja verestä muodostunut pätsi. Alun perin syntyessään piirat ovat pienenpieniä liiskejä, jotka eivät hirveästi liiku, puhu tai tee oikein muutakaan. Kuitenkin vahvimmat näistä liiskeistä syövät toisiaan ja Hornan lihaa ja verta ja kasvavat suuremmiksi, ja aina vain suuremmiksi mikäli onnea, juonikkuutta ja voimaa riittää. Piirat kykenevät liittämään muiden olentojen ruumiinosia toisiinsa ilmeisesti päätä lukuun ottamatta, joten hyvin harvoin kaksi piiraa näyttää kovinkaan paljon samalta, mutta alun perin he kaikki ovat verenpunaisia humanoideja joilla on iljettävä naama ja kuonontapainen. Jotkut piirat ryöstelevät jo mätäneviä ruumiita, josta syystä ruumiit pääasiassa poltetaan eikä haudata. Vahvimmat piirat ovat Herrapiiroja, jotka saattavat komentaa jopa kokonaisia piirojen armeijoita, ja mahtavin piira on pimeyden herra Dugankis. Joillakin ihmisistä on Piiravoimia, joilla voi esimerkiksi piiroja kutsua tai jopa hallita, myös eräät maagien loitsuista pystyvät tähän. Tietä Hornasta ulkomaailmaan "ihmisten ilmoille" on vaikea löytää, mutta silloin tällöin jokin tunneli löytyy ja piirat saapuvat tekemään sitä mitä ovat syntyneet tekemään: riistämään ruumiinosia saadakseen lisää valtaa ja voimaa säilyäkseen hengissä Hornassa. Ihmisten ja muiden olentojen kannalta tämä ei ole ollenkaan mieluisaa, joten piiroja pidetään pahoina olentoina. Vettä piirat kuitenkin inhoavat, joten laivalla on turvassa niiltä. Eräät saaret ovat kuitenkin täynnä piiroja, jotka ovat tunneleita pitkin sinne tiensä löytäneet, mutta eivät ole päässeet meren takia pois, eikä Hornaan kannata palata ilman uusia ruumiinosia.


title: Myrskyn aika

text: Erilaisia metsänhenkiä ja hengettäriä ja muitakin henkiolentoja löytyy Myrskyn Ajasta runsaasti, skandinaavisen perinteen tapaan. Peli tuntee mm. liekkiöt, varjottarat ja ajattarat.


title: Myrskyn aika

text: Peli tuntee Jumalvoimat, Valovoimat, Taikavoimat ja Piiravoimat, jotka ovat luonnollisia kykyjä, joita harvoilla on. Nekin harvat, joilla niitä on, pyrkivät ne salaamaan koska heitä pelätään ja oudoksutaan kansan keskuudessa.


title: Myrskyn aika

text: Taikavoimat tosin ovat Natharissa koulutettujen maagien monopoli, joten magian Korkein Torni lähettää velhotarkastajia ympäri Natharin keisarikuntaa poistamaan villeiltä maagikoilta heidän magiansa tai lähettämään parhaat ja halukkaat yksilöt Korkeimpaan Torniin koulutukseen, joka kyllä auttaa hallitsemaan ja voimistamaan heidän magiaansa, mutta tekee useimmista sosiaalisesti täysin lahjattomia koulutusmetodiensa takia. Tämän ja voimiensa takia velhoja yleisesti pelätään Natharissa, siinä missä Miranissa taikuus on yleistä eikä monopolin alla. Korkein Torni ei myöskään suvaitse naisia koulutukseen, kun taas Miran hyväksyy. Myös erilaisia noitia on olemassa, kouluttamattomia maagikkoja, jotka osaavat suojautua velhotarkastajien etsintäloitsuilta.


title: Myrskyn aika

text: Kaikista voimista Taikavoimat ovat monipuolisimmat, mutta niiden käyttö omien kykyjen ja voimavarojen yli on vaarallista ja saattaa johtaa hulluuteen. On myös mahdollista, että tällöin magia korvaa loitsijan oman sielun ja tahdon, ja näistä tulee tahdottomia magian ilmentymiä ja ruumiillistumia.


title: Myrskyn aika

text: Valovoimat ovat harvinaisia, mutta mystisen Trodai-ritarikunnan kaikki jäsenet omaavat joitain voimia. Trodait olivat kuninkaan suojelijoita, ja he ovat nyt maanpettureita keisarin asetuttua valtaistuimelle. Valovoimia on myös harvoilla siviileillä, ja kaikilla haltioilla. Valovoimat kykenevät tuottamaan rohkeutta, valoa ja taianomaista parantamista, ja ovat kaikkein vähiten vieroksuttu yliluonnollinen voima.


title: Myrskyn aika

text: Jumalvoimat ovat jumalilta peräisin, ja jokaisella jumalalla on niitä, joskaan tuskin Keisarilla, vaikka hänet jumalaksi onkin julistettu. Jumalvoimat ovat hyvin harvinaisia, joskin voimakkaita.


title: Myrskyn aika

text: Piiravoimat ovat myös harvinaisia, paitsi piirojen keskuudessa tietenkin. Ne ovat tavallaan Valovoimien vastapuoli, ja aiheuttavat rappiota, epätoivoa ja kipua. Niiden avulla on kuitenkin mahdollista kutsua piiroja Hornasta ja jopa hallita niitä. Kaikista voimista piiravoimat ovat vieroksutuimpia, ja niitä omaavan pelätään olevan itsensä pimeyden herran Dugankiksen lähettiläitä ja itse piruja, vaikka näin ei olisikaan.


title: Myrskyn aika

text: Myrskyn Aika on äärimmäisen kevyt säännöiltään, hahmonluonti onnistuu varmasti enintään vartissa sääntöjen osalta, mutta pelin idea onkin painottaa eläytymistä ja roolipelaamista, joten tärkeintä on hahmon persoona, menneisyys ja motivaatiot, ei niinkään se kuinka hyvin hän osaa miekkailla.


title: Myrskyn aika

text: Taistelussa hahmoilla on kaksi 6-sivuista noppaa (n6), jotka voi joko käyttää molemmat hyökkäykseen, puolustukseen tai jakaa yksi molempiin, taikka hyökätä/puolustaa kahdesti. Ellei noppaa ole käytettävissä, käytetään pelkkää kykyarvoa, joka harvoin on kovin suuri. Osuma ratkaistaan vertaamalla hyökkääjän ja puolustajan tuloksia toisiinsa, ja jos niiden ero on tarpeeksi suuri, hyökkääjän ase tekee suuremman vahingon. Mahdollinen panssari vähentää vahinkoa.


title: Myrskyn aika

text: Pelin taisteluiden paras oivallus on kuitenkin se, ettei pelissä käytetä minkäänlaisia osumapisteitä tai kriittisten osumien taulukoita, vaan Sisua, joka riippuu hahmon tahdonvoimasta, hänen aseistuksestaan ja sen hetkisestä henkisestä tilastaan. Esim. kaveri jolla on isänsä vanha miekka saa siitä enemmän bonusta kuin tavallisesta miekasta, ja aseeton kaveri tuntee olonsa aika orvoksi sotanuijaa heiluttelevaa kaveria vastaan. Lisäksi olo on hyvä kun on levännyt ja syönyt hyvin, mutta viikon rämpiminen metsässä kaatosateessa ja hyttysissä on omiaan vähentämään taisteluhaluja. Näin ollen Sisu mallintaa sekä henkistä kanttia että fyysistä kestokykyä, joten taisteluiden ei tarvitse päättyä kuolemaan vaan yksinkertaisesti siihen että vastustajan moraali romahtaa ja hän antautuu.


title: Myrskyn aika

text: Lisäksi bonusta saa toimiinsa jos ne tekee tunteella, mutta tällöin pitää olla hyvä syy käyttää tätä bonusta, mutta vaarana on tällöin pahemmanasteinen mokaaminen jos sattuu homman sössimään. Esimerkiksi ylimielinen aatelinen joka loukkaa maajuntin äidin kunniallisuutta olisi omiaan saamaan vastaansa varsin vihaisen vastustajan, mutta maajuntti joka hyökkää aatelisen kimppuun ilman mitään erityisempää syytä, kenties vain ahneuksissaan, ei voisi saada tällaista etua.


title: Myrskyn aika

text: Myös kykyjen käyttö ratkaistaan noppaa heittämällä ja siihen kyvyn arvo lisäämällä, jos tarpeen. Pelissä ei sinällään ole erillisiä kykyjä, vaan pääluokkia kuten kädentaidot, ja yksittäiset kyvyt ovat olemassa vain erikoistumisina, joka tuo bonusta kyseistä kykyä käytettäessä pääluokan arvoon.


title: Myrskyn aika

text: Magiajärjestelmä ansaitsee myös kehuja, se koostuu 19 eri riimusta, joista yksi on salattu ja tuntematon, ja hyvä niin koska se ilmeisesti tekisi kaikista maageja. Riimu kuluttaa velhon taikavoimia sen perusteella, kuinka voimakas riimu on ja tunteeko velho riimun hyvin vai vain hädin tuskin. Eri riimuja yhdistämällä saadaan aikaan eri loitsuja, jolloin eri yhdistelmiä on varmasti satoja. Pelin mukana seuraa joitakin esimerkkejä, joiden perusteella ja riimujen kuvauksia lukemalla on helppo luoda omia loitsuja.


title: Myrskyn aika

text:
Peli tuntee myös mielenterveystaulukon, josta päästään heittelemään mikäli maagi käyttää loitsuja enemmän kuin hänen taikavoimansa sallivat, taikka jos hahmo käy lähellä kuolemaa, todistaa läheisensä (julman) kuoleman tai sodassa näkee liikaa kuolemaa ja verta, eli milloin pelinjohdon tai hahmon mielestä olisi aika kenties katsoa, vaikuttaako tämä hahmoon ja miten.
Alkupään mielenterveydelliset ongelmat ovat aika mietoja, lähinnä vaikuttavat ihmistaitoja laskevasti väliaikaisesti tai sitten laskevat Sisua tai muuta vastaavaa, mutta kun ongelmia alkaa kertyä tai päästään taulukon loppupuolelle, löytyy kaikkea maanis-depressiivisyydestä täydelliseen katatoniaan.


title: Live-roolipelaaminen

text: LARP (), "larppi", eli "live-roolipeli" on roolipelaamisen muoto, jossa pelaajat ilmaisevat roolihahmojensa toimintaa käyttäen kokonaisvaltaisesti koko kehoaan apuna sekä pukeutumalla hahmonsa mukaisesti. Live-roolipelaamista on tästä syystä verrattu sekä improvisaatioteatteriin että Commedia dell'arte -teatteriin. Live-roolipelaamiselle on ehdotettu suomenkieliseksi nimeksi "näytelmäpelaamista" ja "näytelmäroolipelaamista", joita käytetään jonkin verran, samoin sanaa "eloroolipeli".


title: Live-roolipelaaminen

text: Joidenkin live-roolipelien lavastuksessa painotetaan hyvin paljon ympäristön aitouteen, jotta kaikki olisi sitä miltä se näyttää, maistuu, kuulostaa, tuoksuu ja tuntuu. Pelin osallistujille on etukäteen suunniteltu yksilölliset hahmot, joiden mukaisesti pelissä on tarkoitus toimia. Kullakin hahmolla on ominaiset tavoitteensa, arvonsa, elämänhistoriansa ja luonteenpiirteensä. Pelissä ei kuitenkaan ole ennalta kirjoitettua käsikirjoitusta eikä ohjausta, vaan pelin järjestäjät ovat luoneet hahmokuvausten perusteella pelille alkutilanteen, joka pelin alettua pelaaja alkaa elää pelihahmojen toiminnan mukaan.


title: Live-roolipelaaminen

text: Live-roolipeli perustuu aina johonkin ympäristöön joka määrittää pelin tyyliä ja hahmoja. Pelimaailma voi olla historiaan perustuva, se voi rakentua jonkin kirjan ympärille tai maailmankuva voi olla kokonaan pelin kirjoittajien luoma. Liveroolipeli voi esimerkiksi rakentua J. R. R. Tolkienin Keski-Maan tarustoon, Harry Potter -sarjan maailmaan tai olla mukaelma tai oikeaperäinen kuvaus keskiaikaisesta elämästä. Larpit voivat samoin olla myös nykyaikaan tai tulevaisuuteen (usein scifi-kirjallisuuteen) perustuvia. Muita pelityyppejä ovat esimerkiksi vaihtoehtoiseen todellisuuteen sijoittuvat larpit ja vampyyrilarpit.


title: Live-roolipelaaminen

text: Roolipelaamista tutkineen Merja Leppälahden mukaan roolipeli voidaan nähdä lähes karnevaalin tapaisena kokonaisuutena, jossa yhdessä irrottaudutaan tavallisesta arkisesta olotilasta ja siirrytään vähäksi aikaa toiseen maailmaan, jossa vallitsevat toisenlaiset säännöt. Harrastajille pelaamisessa on usein tärkeintä eläytyminen sekä yhdessäolo samanhenkisten ihmisten kanssa.


title: Live-roolipelaaminen

text: Suomessa ja Pohjoismaissa on hyvin voimakas kokeellisten larppien (ja jossain määrin pöytäpelien) kulttuuri, jossa raja roolipelien ja performanssien välillä on hämärtynyt. Suomalaisille live-roolipeleille on tyypillistä pelisääntöjen sekä ennalta käsikirjoitettujen tapahtumien vähäisyys. Sääntöjä käytetään yleensä lähinnä taistelujen ja tappelujen ohjeistamiseen sekä pelaajien ja pelipaikan turvallisuuden varmistamiseksi. Yhdysvalloissa ja Britanniassa pelit painottuvat pohjoismaista kulttuuria enemmän taisteluun, aarteiden keräämiseen ja seikkailuun.


title: Live-roolipelaaminen

text: Suomessa live-roolipelaaminen on alkanut 1980-luvun jälkimmäisellä puoliskolla. Nykyisin suurin osa Suomessa järjestettävistä live-roolipeleistä sijoittuu fantasiamaailmoihin. Suomessa järjestetään lisäksi runsaasti nykyaikaan, tulevaisuuteen sekä vaihtoehtoisiin maailmoihin sijoitettuja pelejä. Pohjoismaisten live-roolipeliharrastajien tapaaminen Solmukohta järjestetään vuosittain joko Suomessa, Ruotsissa, Norjassa tai Tanskassa.


title: Live-roolipelaaminen

text: Helsingissä Messukeskuksessa järjestetään vuosittain Ropecon. Se kokoaa paikalle larppaajia sekä muita roolipelien, lautapelien, keräilykorttipelien ja miniatyyripelien harrastajia.


title: Live-roolipelaaminen

text: Tampereella järjestettävä Traconin sisartapahtuma Tracon Hitpoint keskittyy myös rooli- ja lautapeleihin.


title: Live-roolipelaaminen

text: Elävän historian toiminta muistuttaa jossakin määrin live-roolipelaamista.


title: Fantasia

text: Fantasia ( ’tehdä näkyväksi’) on mielikuvitukseen perustuva taideteos. Fantasia voi olla esimerkiksi kirjallisuutta, musiikkia, elokuvaa, sarjakuvaa, teatteria tai pelejä. Fantasian genreen kuuluvat mielikuvitukselliset paikat, olennot ja tapahtumat. Fantasiataiteessa on usein maagisia ja yliluonnollisia aiheita. Fantasia voi pohjautua muinaisiin myytteihin ja mytologioihin. Fantasialla on joitakin päällekkäisyyksiä scifin, kauhun ja muun spekulatiivisen fiktion kanssa.


title: Fantasia

text: Fantasiakirjallisuudessa englantilaisen J. R. R. Tolkienin "Taru sormusten herrasta" (1954–1955) on ollut 1900-luvun vaikutusvaltaisin teos. Sen hengessä on kirjoitettu valtava määrä vaihtelevan tasoisia fantasiaromaaneja ja -romaanisarjoja. Muita 1900-luvun merkittäviä fantasiateoksia ovat esimerkiksi Ursula Le Guinin "Maameren tarinat". Tolkienia edeltävää fantasiaa edustavat muun muassa Robert E. Howardin Conan barbaari -kertomukset ja Lordi Dunsanyn "Haltiamaan kuninkaantytär". 2000-luvun alun merkittävimpiä fantasiaromaaneja ovat J. K. Rowlingin valtavan suosion keränneet "Harry Potter" -kirjat. Niistä ensimmäinen, "Harry Potter ja viisasten kivi", ilmestyi vuonna 1997.


title: Fantasia

text: Musiikissa fantasia on mielikuvitelma. Sitä käytetään usein nimityksenä sävellyksille, joiden muotorakenne joko todellisesti tai näennäisesti poikkeaa yleisimmin tunnetuista sävellyslajeista. Tunnetuimpina W. A. Mozartin d-molli-fantasia sekä Schubertin "Wanderer-fantasia", jotka ovat molemmat pianoteoksia. Fantasiaksi nimitetään joskus myös löyhästi muodostettuja muunnelmia tai sommitelmia yleisön suosimista kansanlaulu- ja oopperasävelmistä.


title: Fantasia

text: Fantasiataidetta ovat tuottaneet Boris Vallejo, Luis Royo ja monet muut. Oma lukunsa ovat lukuisat taiteilijat, jotka ovat kuvittaneet fantasiakirjallisuutta, kuten Tolkien-kuvittajat Pauline Baynes, Alan Lee, John Howe ja Ted Nasmith. Internetin Elfwood-yhteisö on omistettu kokonaan fantasia- ja scifi-aiheiselle taiteelle ja kirjallisuudelle.


title: Fantasia

text: Fantasia on myös monien rooli- ja lautapelien aiheena. Useimmiten ne saavat innoituksensa Tolkien-vaikutteisesta fantasiakirjallisuudesta. Yksi tunnetuimmista fantasia-aiheisista roolipeistä on Dungeons & Dragons. Kuuluisa fantasiaan liittyvä strategiapeli on miniatyyripeli Warhammer Fantasy Battle.


title: Fantasia

text: Fantasia-aiheisia tietokone- ja videopelejä on suuri määrä, joista tunnetuimpia lienevät "The Legend of Zelda", Baldur’s Gate, The Witcher, The Elder Scrolls sekä "Final Fantasy" -pelisarjat. Yleisön suosioon ovat nousseet myös verkossa pelattavat MMORPG-pelit kuten Runescape, "Ultima Online", "World of Warcraft" ja "Lord of the Rings Online".


title: Mordvalaiset

text: Mordvalaiset () ovat suomalais-ugrilainen kansa, joka on jakautunut kahteen kielellisesti hyvin erilaisia murteita puhuvaan ryhmään: ersää puhuviin "ersäläisiin" ja mokšaa puhuviin "mokšalaisiin". Mordvalaisilla ei ole omakielistä yhteisnimeä. Mordvalaisista puhuvat vain muunkieliset, eivät mordvalaiset itse.


title: Mordvalaiset

text: Mordvalaiset ovat neljänneksi suurin suomalais-ugrilainen kansa unkarilaisten, suomalaisten ja virolaisten jälkeen. Vielä 1980-luvulla heidän lukumääränsä oli yli miljoona. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan Venäjällä asuu noin 840 000 mordvalaista. Jonkin verran mordvalaisia asuu myös muissa entisen Neuvostoliiton alueelle syntyneissä valtioissa. Vajaa kolmannes Venäjän mordvalaisista asuu Mordvan tasavallan alueella.


title: Mordvalaiset

text:
Mordvalaiset jakautuvat siis kahteen pääryhmään, ersäläisiin ja mokšalaisiin.
Etnisesti mordvalaisiin kuuluu vielä kaksi pienempää ryhmää: "karatait" ja "terjuhaanit", jotka ovat kielellisesti sulautuneet naapurikansoihin.


title: Mordvalaiset

text: Ersäläiset ovat suurin mordvalaisryhmä. Ersäläisten omankielinen nimitys on "er´za". Vaikka tarkkoja tietoja mordvalaisten jakaantumisesta ersäläisiin ja mokšalaisiin ei ole, arvellaan 2/3 mordvalaisista olevan ersäläisiä. Mordvan tasavallan pääkaupunki Saransk sijaitsee ersäläisalueen keskellä.


title: Mordvalaiset

text: Mokšalaiset ovat toinen mordvalaisten pääryhmä. Mordvalaisten omankielinen nimitys on "mokša". Heitä arvellaan olevan noin 1/3 osa mordvalaisista. Mokšalaiset asuvat etupäässä Volgan länsipuolella, pääasiassa Okan sivujoen Mokšan vesistöalueella. Mokšalaisten keskuksia ovat Krasnoslobodskin ja Kovylkinon kaupungit Mordvan tasavallan länsiosassa.


title: Mordvalaiset

text: Karatait ovat pieni tataarilaistunut mordvalaisryhmä Volgan rannalla Tatarstanissa. Karatait puhuvat tataaria, mutta heidän kielessään on säilynyt jonkin verran myös mordvalaissanastoa. Uskontonaan karatait ovat kuitenkin säilyttäneet ortodoksisuuden. Karatait käyttävät juhlissaan edelleen mordvalaista kansallispukua.


title: Mordvalaiset

text: Terjuhaanit ovat pieni venäläistynyt mordvalaisryhmä Nižni Novgorodin alueella. Terjuhaanit puhuvat nykyisin venäjää, mutta muun muassa lauluissa on edelleen ersäläismordvalaista sanastoa. Terjuhaanien kieli vaihtui venäjään 1700-luvun lopulla ja 1800-luvulla. Myös terjuhaanit käyttävät edelleen ersäläisille tyypillistä kansallispukua.


title: Mordvalaiset

text: Mordvalaiset asuvat nykyisin hajallaan hyvin laajalla alueella Keski- ja Itä-Venäjällä Volgan ympäristössä ja Uralin alueella. Mordvalaisia muutti 1800-luvulla myös Siperiaan, varsinkin Tomskin kuvernementtiin ja Keski-Aasiaan. Nykyinen hajanainen asuinalue on seurausta venäläisten 1500-luvulla aloittamista vainoista ja kristinuskoon käännyttämisestä, joita pakoon mordvalaiset siirtyivät etelään ja itään. Yli 80 prosenttia mordvalaisista asuu maaseudulla.


title: Mordvalaiset

text: Mordvalaiset asuvat pääasiassa venäläisten ja tataarien naapureina ja sulautumista näihin ryhmiin on tapahtunut. Elintavoiltaan mordvalaiset eivät nykyisin eroa paljoakaan venäläisistä. Mordvalaisten sulautumista venäläisiin edesauttaa muun muassa hajanainen asutus.


title: Mordvalaiset

text: Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan Mordvan tasavallassa oli 283 861 mordvalaista, mikä oli 31,9 prosenttia tasavallan väestöstä. Mordvalaisista asuu omassa tasavallassaan kuitenkin vain 33,7 prosenttia eli suurin osa mordvalaisista asuu muualla, pääasiassa hajallaan ympäröivillä alueilla. Yli 5 000 hengen mordvalaisvähemmistöjä oli vuonna 2002 Venäjällä seuraavasti: Baškortostanissa 26 020 mordvalaista (0,63 % alueen väestöstä), Tatarstanissa 23 702 (0,63 %), Tšuvassiassa 15 993 (1,22 %), Nižni Novgorodin alueella 25 022 (0,71 %), Orenburgin alueella 52 458 (2,41 %), Penzan alueella 70 739 (4,9 %), Samaran alueella 86 000 (2,65 %), Saratovin alueella 16 523 (0,62 %), Uljanovskin alueella 50 229 (3,63 %), Sverdlovskin alueella 9 702 (0,22 %), Tjumenin alueella 9 683 (0,30 %), Hanti-Mansiassa 6 386 (0,44 %), Tšeljabinskin alueella 18 138 (0,50 %), Krasnojarskin aluepiirissä 7 526 (0,25 %), Kemerovon alueella 7 221 (0,25 %), Moskovan kaupungissa 23 387, Rjazanin alueella 7 252 (0,59 %) ja Moskovan alueella 21 856 (0,33 %).


title: Mordvalaiset

text: Venäjän lisäksi merkittäviä mordvalaisvähemmistöjä on myös muissa entisen Neuvostoliiton maissa. Kazakstanissa oli vuonna 1989 30 036 mordvalaista ja vuonna 1999 16 147, mikä oli 0,1 prosenttia väestöstä. Ukrainassa oli vuonna 2001 9 331 mordvalaista.


title: Mordvalaiset

text: Mordvalaiset ovat määrältään olleet yksi suurimmista suomalais-ugrilaisista kansoista ja myös yksi suurimmista vähemmistökansoista Venäjällä. Mordvalaisten määrä pysytteli 1800-luvun lopulta 1900-luvun lopulle asti yli miljoonassa. Suurimmillaan se oli 1900-luvun puolivälin paikkeilla, ollen lähes 1,5 miljoonaa. Venäläistyminen on ollut kuitenkin voimakasta 1900-luvun loppupuoliskolla ja niinpä Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan mordvalaisten määrä oli huvennut alle miljoonan. Neuvostoliiton hajotessa mordvalaisia jäi myös muihin Neuvostoliitosta itsenäistyneisiin valtioihin, kuten Ukrainaan ja Kazakstaniin.


title: Mordvalaiset

text: Mordvalaisten määrän kehitys ajalla 1897–2002


title: Mordvalaiset

text: Ensimmäinen väitetty tieto mordvalaisista on peräisin Jordanekselta vuodelta 551. Sen mukaan ostrogoottien kuningas Ermanarik alisti "mordens"-kansan valtansa alle 300-luvun keskivaiheilla. On kuitenkin kyseenalaistettu, tarkoittiko tämä nimitys mordvalaisia. Arkeologit ovat tutkineet rautakautisia kulttuureita, jotka on yhdistetty mordvalaisten esivanhempiin.


title: Mordvalaiset

text: Mordvalaiset ovat asustaneet muun muassa kasaarien, bolgaarien ja tataarien naapureina ja ovat saaneet heiltä vaikutteita niin kieleensä kuin tapoihinsakin. Slaavilaisten kansojen siirtyminen lännestä mordvalaisten naapuruuteen alkoi 700-luvulla. Mordvalaiset joutuivat samoihin aikoihin itäisten naapuriensa bolgaarien vaikutuksen alaisiksi ja osittain heidän valtansa allekin.


title: Mordvalaiset

text: Ensimmäinen venäläinen maininta mordavalaisista on Nestorin kronikassa, jossa kerrotaan muun muassa mordvalaisten ja venäläisten välisistä sodista. Kronikan mukaan Muromin ruhtinas Jaroslav Svjatoslavitš taisteli mordvalaisia vastaan tappiollisesti vuonna 1103. Kronikka mainitsee mordvalaisten myös jossain vaiheessa maksaneen veroa Rusille eli Kiovan Venäjälle. Vuonna 1184 puolestaan Vladimirin suuriruhtinas hyökkäsi mordvalaisten kimppuun palatessaan sotaretkeltä Volgan bolgaareja vastaan.


title: Mordvalaiset

text: Venäläisten hyökkäykset jatkuivat 1200-luvulla pohjoisesta Vladimirin ja Muroman ruhtinaskuntien taholta ja etelästä Rjazanin ruhtinaskunnan taholta ja venäläiset saivat rajaseutua vaikutuspiirinsä alle. Noin vuonna 1220 venäläiset valloittivat Okan ja Volgan yhtymäkohdasta mordvalaiskylän ja nimesivät sen Nižni Novgorodiksi, josta tuli venäläisten tukikohta mordvalaisia käytäviä sotia vastaan.


title: Mordvalaiset

text: Venäläislähteiden mukaan mordvalaiset eivät muodostaneet valtiollista kokonaisuutta vaikka mainintoja mordvalaisruhtinaista löytyykin. Ersäläisten ryhmään kuulunut Purgas-niminen mordvalaisruhtinas mordvalaisalueen pohjoisosasta oli liitossa Volgan bolgaarien kanssa ja taisteli venäläisen Vladimirin ruhtinaskunnan kanssa Volgan ja Okan hallinnasta. Purgasin joukkoihin liittyi myös veroja paenneita venäläistalonpoikia. Venäläiset kronikat mainitsevat samalta ajalta Pureš nimisen mordvalaisruhtinaan eteläiseltä alueelta. Pureš liittoutui venäläisten kanssa ja hänen poikansa voitti Purgasin. Venäläisten ja mordvalaisten taistelut päättyivät, koska idästä saapuneet mongolit alistavat molemmat kansat valtansa alle.


title: Mordvalaiset

text: Mongolivaltakunnan hajottua perustivat mongolit valloittamalleen Itäisen Euroopan alueelle Kultaisen ordan valtakunnan vuonna 1241. Kultaisen ordan väestöstä suurin osa oli tataareja ja muita turkinsukuisia kansoja, vaikka valtakunnan johtajat olivatkin mongoleja. Mordvalaisten asuinalueen itäosa joutui suoraan Kultaisen ordan vallan alle ja länsiosa puolestaan tuli kuulumaan Kultaisen ordan vasalleina olevien venäläisten ruhtinaskuntien alaisuuteen. Kultaisen ordan tataarien mainitaan tehneen hävitysretken mordvalaisten maille muun muassa vuonna 1288.


title: Mordvalaiset

text: Venäläinen uudisasutus alkoi työntyä mordvalaisten maille 1300-luvulla. Ersäläiset yrittivät 1360-luvulla vallata venäläisten perustaman Nižni Novgorodin, siinä kuitenkin epäonnistuen. Vuonna 1377 mordvalaiset tuhosivat yhdessä tataarien kanssa Pjana joelle tunkeutuneen venäläisen sotajoukon, jonka venäläiset puolestaan kostivat tekemällä hävitysretken mordvalaisten alueelle.