title: Maus (panssarivaunu)

text: Alun perin Mausin huippunopeudeksi suunniteltiin 20 kilometriä tunnissa, mutta sen huippunopeuden on arvioitu olleen ainoastaan 13 kilometriä tunnissa, koska yksikään senaikainen moottori ei ollut vaunun painon takia tarpeeksi voimakas liikuttamaan vaunua 20 kilometrin tuntinopeudella. Saksalaiset suunnittelijat myös huomasivat, että tykkitornin lähellä kannella olevat moottorin tuuletusaukot olivat haavoittuvia ja suurikokoisia maaleja.


title: Maus (panssarivaunu)

text: Vuoden 1943 tammikuussa Maus päätettiin aseistaa 128 mm:n Kwk 44 L/55 -panssarivaunukanuunalla, mutta vaunun tulivoiman nostamiseksi siihen asennettiin myös pienempi, 75 mm:n KwK 44 L/36.5 -panssarivaunukanuuna. Kaksi raskasta pääasetta teki Mausista erittäin tulivoimaisen, ja sen on arvioitu kyenneen iskemään 3,5 kilometrin päässä oleviin viholliskohteisiin. Mausin tykkitorniin asennettiin myös yksi 7,92 mm:n MG-34-konekivääri, joka oli tarkoitettu vihollisen jalkaväen torjuntaan


title: Maus (panssarivaunu)

text: Mausissa oli 200 mm:n paksuinen panssarointi, mikä teki vaunusta huomattavasti raskaammin panssaroidun kuin yhdestäkään toisesta sodanaikaisesta panssarivaunusta. Rungon etulevyn paksuus oli 200 mm, sivujen 180 mm ja perässä 160 mm. Panssarointi oli paksuimmillaan tykkitornissa, jossa se oli peräti 240 mm:n paksuinen. Vaikka raskas panssarointi olisi tehnyt Mausista miltei haavoittumattoman useimpien liittoutuneiden panssarivaunujen pääaseille, se myös lisäsi huomattavasti vaunun valtaisaa painoa.


title: Maus (panssarivaunu)

text: Mausin suunnittelutyön seurauksena saksalaiset kehittivät lukuisia sivuprojekteja Saksan asevoimien uusista panssariajoneuvoista, jotka kuitenkin jäivät suunnitelmiksi tai kokeiluasteelle. Yksi esimerkki oli Flakzwilling-ilmatorjuntavaunu, jossa olisi ollut aseistuksena kaksi nopeasti ampuvaa 88 mm:n ilmatorjuntatykkiä. Saksalaiset myös rakensivat suunnittelemansa Entwicklung-panssarivaunusarjan suurimmaksi vaunuksi tarkoitetun E-100:n, joka oli varustettu Mausin tykkitornilla ja tunnettiin suunnittelijoidensa keskuudessa lempinimellä "Maus Tiger".


title: Maus (panssarivaunu)

text: Vaikka Maus on maailman suurin koskaan rakennettu panssarivaunu, saksalaiset suunnittelivat valmistavansa paljon suurempia panssarivaunuja. Vuonna 1942 saksalaiset hyväksyivät suunnitelman rakentaa Mausin seuraajaksi Landkreuzer P. 1000 Ratten, joka olisi ollut 35 metrin pituinen ja 1000 tonnin painoinen eli noin kymmenen kertaa suurempi kuin Maus. Saksan varusteluministeri Albert Speer kuitenkin keskeytti projektin vuonna 1943.


title: Maus (panssarivaunu)

text:
Saksalaiset suunnittelivat myös valmistavansa vieläkin suuremman panssarivaunun, peräti 42 metrin pituisen ja 1 500 tonnin painoisen Landkreuzer P. 1500 Monsterin, joka tosin pohjapiirrostensa perusteella muistutti enemmän valtavaa telatykkiä kuin varsinaista panssarivaunua. Monster kuitenkin jäi Ratten tavoin pelkäksi suunnitelmaksi, eikä näitä vaunuja ikinä rakennettu.
Prototyypit kehitettiin armeijan tutkimuslaitoksessa Kummersdorfissa, ja myöhemmin niitä kokeiltiin maavoimien harjoitusalueella Böblingenissä. Vuoden 1945 keväällä molemmat alueet kuitenkin joutuivat Saksaan etenevän neuvostoarmeijan valloittamiksi. Kertomusten mukaan toimintakykyiset V1 ja V2 yrittivät paeta neuvostoliittolaisilta, mutta niiden koneistot hajosivat pakomatkalla. Jotta puna-armeija ei olisi saanut panssarivaunuja haltuunsa, miehistön jäsenet tuhosivat räjähteillä molemmat prototyypit. On myös esitetty teoria, jonka mukaan V1 olisi osallistunut taisteluun ennen rikkoutumistaan, mutta tätä on ehdotettu enimmäkseen epäluotettavan neuvostohistorioinnin puolelta.


title: Maus (panssarivaunu)

text: Vaikka V1 ja V2 tuhottiin, puna-armeijan sotilaat onnistuivat paikantamaan niiden jäännökset. Neuvostojoukkojen komentajan käskystä sotilaat kokosivat prototyyppien osista kokonaisen panssarivaunun, jonka runko oli peräisin V1:sta ja tykkitorni V2:sta. Vaunu saatiin valmiiksi vuonna 1946, ja nykyisin se on yleisön nähtävillä Kubinkan panssarimuseossa Venäjällä.


title: T-28

text: T-28 oli Neuvostoliiton ensimmäinen keskiraskas panssarivaunu. Se otettiin käyttöön vuonna 1931.


title: T-28

text:
T-28 muistuttaa ulkonäöltään brittiläistä Vickers Independent -vaunua, joka vaikutti merkittävästi panssarivaunujen kehitykseen maailmansotien välillä.
T-28:ssa on yksi iso torni, jossa oli 76,2 mm KT-28-mallinen haupitsi ja kaksi pienempää tornia, joissa 7,62 mm DT-pikakiväärit. Panssarointi oli 20–30 millimetriä. Vaunu painoi 28,5 tonnia. Miehistöä on kuusi. Yhteensä 503 vaunua rakennettiin vuosina 1933–1940.
Vaunu oli väärää kehityssuuntaa edustavasta sotienvälisestä suunnittelustaan huolimatta osittain kehittynyt: miehistössä oli erillinen komentaja, ampuja ja radisti-lataaja ja mekaanikko-kuljettaja kuten nykyaikaisissa vaunuissa, kahden konekivääriampujen lisäksi. Lisäksi jokaisessa vaunussa oli radiot.


title: T-28

text: T-28:ia käytettiin talvisodassa ja japanilaisia vastaan vuonna 1939. Aluksi sitä käytettiin suomalaisten pesäkkeiden suoraan tuhoamiseen, jolloin panssarointi huomattiin riittämättömäksi. Etupanssari vahvistettiin 50 mm:stä 80 mm:iin ja sivuilla ja takana 40 mm paksuuteen. Tällä varustuksella panssarit mursivat suomalaisten Mannerheim-linjan.


title: T-28

text:
Suomalaiset tunsivat vaunun nimillä ”postivaunu” ja ”postijuna”. Nimitys tiettävästi johtui eräästä sotasaaliiksi saadusta vaunusta löytyneistä neuvostoliittolaisten kenttäpostisäkeistä. Toinen selitys oli, että vaunun korkea profiili muistutti villin lännen postivaunuja. ”Juna”-nimitystä taas on selitetty sillä että vaunun pituus ja runsas pyörien määrä antoi junamaisen vaikutelman.
Puna-armeijan tilastojen mukaan talvisodassa tuhottiin 97 vaunua.
Suomessa oli käytössä kaksi talvisodan aikana vallattua ja viisi jatkosodan aikana vallattua vaunua.
Pian tuotanto ohjattiin uuteen keskiraskaaseen T-34-vaunuun ja loput T-28:t menetettiin saksalaisten hyökkäyksen ensimmäisen kahden kuukauden aikana.


title: T-28

text: Yksi T-28 ”Postijuna” on nähtävillä Parolan panssarimuseossa suomalaisin maastovärein maalattuna. Tämä vaunu oli Mannerheim-ristin ritari Albert Räsäsen komentovaununa Tuulosjoen läpimurtotaisteluissa. Tuulosjoen taistelun jälkeen Räsänen johti vaunujaan aina jalkautuen, mikä johtui T-28:n huonoista tähystysominaisuuksista.


title: T-28

text: Maailmassa on jäljellä viisi T-28-vaunua, joista neljä Suomessa ja yksi Moskovassa.


title: T-35

text: T-35 oli 1930-luvun neuvostoliittolainen raskas panssarivaunu. T-35 oli suunniteltu läpimurtotankiksi puna-armeijan tarvitessa raskasta vaunua, joka pystyisi läpäisemään vihollisen linnoitetut linjat. Siinä oli kaikkiaan viisi tornia: yksi iso, jossa 76,2 mm L/16,5 tykki, sekä eteen että taakse ampuvat pikakiväärit ja kaksi pienempää BT-5-vaunusta otettua, joissa 45 mm panssarivaunukanuuna ja tornin kyljessä pallomaskissa eteen ampuva pikakivääri, sekä kaksi pientä pikakivääritornia, joissa 7,62 DT -vaunupikakiväärit. Miehistöä oli 11. Vaunu painoi 45 tonnia ja oli 9,7 metriä pitkä ja 3,5 metriä korkea.


title: T-35

text: T-35 oli hidas ja teknisesti epäluotettava johtuen vaunun suuresta pituudesta ja kapeudesta, joka hankaloitti erityisesti kääntymistä. Sen valmistus maksoi saman verran kuin yhdeksän kevyen BT-5-vaunun. Vain 63 kappaletta rakennettiin.


title: T-35

text: Prototyyppi esiteltiin vapunpäivän paraatissa Moskovassa vuonna 1933, minkä jälkeen vaunu määrättiin sarjavalmistukseen.


title: T-35

text: T-35:t sijoitettiin 5. erilliseen raskaaseen panssariprikaatiin vuodesta 1935 vuoteen 1940. Kesäkuussa 1940 ehdotettiin niiden poistamista palveluksesta ja muuntamista tykistöksi tai koulutuskäyttöön. Vielä toimivat vaunut päätettiin kuitenkin koota Kiovan sotilaspiirin 34. panssaridivisioonan 67. ja 68. panssarirykmenttiin. Toisin kuin usein on luultu, T-35-vaunuja ei esiintynyt talvisodassa. Vaunut joita suomalaiset ovat Summassa tuhonneet ja nähneet ovat olleet joitain muita vaunuja (prototyyppikokeissa käytetyt KV-1 m1939, SMK ja T-100). Summassa suomalaiset luulivat tuhonneensa T-35C-vaunun, joka todennäköisesti oli kuitenkin SMK-prototyyppivaunu.


title: T-35

text: Operaatio Barbarossan aikana useimmat vaunut menetettiin joko mekaanisten ongelmien vuoksi tai ne hylättiin ja tuhottiin. Saksalaiset raportit painottavat, ettei yhtään vaunua kohdattu taistelussa, vain miehistöjensä hylkääminä ilman polttoainetta ja joskus yritettyinä tuhota. Viimeisen kerran ne olivat käytössä talvella 1941.


title: T-26

text: T-26 oli neuvostoliittolainen kevyt panssarivaunu, joka perustui brittiläiseen Vickers 6-ton -vaunuun. T-26:ta valmistettiin Vickers-Armstrong Ltd.:in lisenssillä vuosina 1931–1940 yli 12 000.


title: T-26

text: T-26:sta oli kahden ja yhden tornin malli. Aseistuksena oli pikakiväärit, 37 mm tykit tai yksi torni 45 mm tykillä. Vaunu painoi 10,3 tonnia.


title: T-26

text: Vaunuja käytettiin ensimmäisen kerran Mantšuriassa japanilaisia vastaan 1934 ja 1935. Espanjan sisällissodassa tasavaltalaiset saivat 281 kappaletta T-26:n mallia 1933, jotka havaittiin ylivoimaiseksi Saksan Panzerkampfwagen I:een nähden. T-26:ta käytettiin myös talvisodassa, jossa se osoittautui haavoittuvaksi panssarintorjunta-aseille. Suomalaiset saivat suuren määrän vaunuja sotasaaliiksi, mutta vaikka neuvostovaunut vastasivat ulkoisesti suomalaisten käyttämiä Vickersejä, ne oli valmistettu senttimitoituksella, kun taas brittiläiset oli valmistettu tuumamitoituksella, joten osat eivät olleet vaihtokelpoisia keskenään. Neuvostoliitossa vaunua käytettiin sodan loppuun asti vielä taistelussa japanilaisia vastaan vuoden 1945 elokuussa.


title: T-26

text: Osa T-26-vaunuista muutettiin miehittämättömiksi kauko-ohjattaviksi "teletankeiksi". Neuvostoliitto käytti kauko-ohjattavia vaunuja ainakin Summan taistelussa. Kenttäoloissa tankkia ohjattiin toisesta, miehitetystä T-26-vaunusta. Radiopohjaisen ohjauksen kantama oli vain kilometrin, ja ajautuessaan ohjauksen kantaman ulkopuolelle vaunu pysähtyi puolen minuutin kuluttua automaattisesti. Kauko-ohjattavissa vaunuissa ei ollut etäluettavia antureja, vaan ohjaus perustui täysin havainnointiin ohjausvaunusta. Teletankkia on pidetty varhaisimpana kenttäoloissa käytettynä taistelurobottina.


title: T-26

text: Suomalaiset saivat talvisodan aikana saaliiksi monta liekinheitinvaunuksi OT-133 muutettua T-26-panssarivaunua. Suomessa ne muutettiin tykkivaunuiksi, koska liekinheittimet katsottiin liian riskialttiiksi ja polttoaineen haaskaukseksi. Koska liekinheitinvaunun torni on sivulla, vaunuun voitiin lisätä täällä yläpikakivääri ja sen käyttäjä, jolloin vaunun tavallisin tehtävä eli jalkaväkirynnäkön tukeminen, helpottui olennaisesti. Näitä vaunuja on säilynyt useita; yksi on näytteillä Panssarimuseossa ja siinä on talviajan valkokirjava naamiomaalaus.


title: Panzerkampfwagen 35(t)

text: Panzerkampfwagen 35(t) oli tšekkoslovakialainen kevyt panssarivaunu, jota Saksan armeija käytti toisen maailmansodan aikana. Tšekkoslovakian armeijassa vaunu tunnettiin nimellä LT vz.35. Saksalaisessa nimessä liite "(t)" tarkoitti tšekkiläistä. Vaunu oli suunniteltu 1930-luvulla Tšekkoslovakian armeijalle. Natsi-Saksan ottaessa Tšekkoslovakian haltuunsa, se sai haltuunsa Tšekkoslovakian armeijan vaunut ja Škodan tehtaan tuotannon.


title: Panzerkampfwagen 35(t)

text: Vaunussa oli niitattu panssarointi, kahden miehen torni ja Škodan 120 hp T11-moottori takana. Pääaseena oli Škodan vz. 34 37,2 mm tykki, jota käytti vaunun johtaja. Lisänä oli 7,92 mm konekivääri tykin suuntaisesti. Toinen miehistön jäsen tornissa toimi lataajana ja radistina. Ajaja istui rungossa oikealla ja hänen vasemmalla puolellaan konekivääriampuja, joka käytti rungon konekivääriä.


title: Panzerkampfwagen 35(t)

text: Noin 300 LT-35-vaunua oli tuotettu Tšekkoslovakian armeijalle ja 126 Romanialle Škoda R-2 -nimellä. Tšekkoslovakian armeija tilasi ensimmäiset S-11a-prototyypit lokakuussa 1934 ja kiirehti tuotannon aloittamista havaituista ongelmista huolimatta. Vuonna 1937 se oli Tšekkoslovakian armeijan pääasiallinen vaunu. Omaisuuksiltaan se vastasi muiden Euroopan maiden panssarivaunuja. Mainetta se keräsi lähinnä teknisistä ongelmistaan, ja sitä pidettiin väliaikaisratkaisuna LT-38-malliin siirryttäessä. Tuotanto jatkui Saksan miehittäessä Tšekkoslovakian ja Wehrmachtille toimitettiin 219 vaunua lisää saaliiksi saatujen lisäksi. Sodan alkuvaiheissa vaunu oli hyvä kevyt panssarivaunu, joissa oli hyvä tykki ja panssarointi.


title: Panzerkampfwagen 35(t)

text: Saksan 6. panssaridivisioona oli varustettu Puolan kampanjan alussa Panzer 35(t) -vaunuin ja ne olivat käytössä Ranskan valloituksen aikana ja Operaatio Barbarossan alussa, jossa ne olivat jo vanhentuneita. Bulgaria osti ennen sotaa 126 A-3-tykillä ja kymmenen parannetulla A-7-tykillä 1940. Osasta rakennettiin panssarintuhoajia 76 mm tykillä. Slovakian armeija käytti Saksan liittolaisena itärintamalla 79 vaunua. Lopulta tykinvetäjiksi muutettujen vaunujen torneja käytettiin linnoitteina Tanskan rannikolla ja Korsikalla.


title: Panzerkampfwagen 38(t)

text: Panzerkampfwagen 38(t) oli tšekkoslovakialainen panssarivaunu, jota Saksan armeija käytti toisen maailmansodan aikana. Tšekkoslovakian armeijassa vaunu tunnettiin nimellä LT vz.38. Valmistaja käytti nimiä TNH, TNHPS, LTP ja LTH. Saksalaisessa nimessä ”(t)” tarkoitti tšekkiläistä.


title: Panzerkampfwagen 38(t)

text:
Vuonna 1935 tšekkoslovakialainen valmistaja ČKD (Českomoravská Kolben-Daněk) etsi korvaajaa LT-35-vaunulle, jota valmistettiin yhdessä Škodan kanssa. Uuden vaunun valmistus alkoi 1938. Vaunusta saatiin mekaanisesti luotettava ja siitä tuli vientimenestys. 50 vaunua vietiin Iraniin, 24 Peruun ja Sveitsiin ja pieni määrä Latviaan.
Vaunua valmistettiin lisenssillä Ruotsissa nimellä Stridsvagn m/41.


title: Panzerkampfwagen 38(t)

text: 126-hevosvoimainen Prage EPA -moottori antoi vaunulle nopeuden 42 km/h. Se painoi vain 9,5 tonnia, mutta paksuin panssarointi oli 30 mm. Miehistöä oli neljä. Aseistuksena oli 37,2 mm Škoda A7 (L/47,8) -tykki ja kaksi konekivääriä.


title: Panzerkampfwagen 38(t)

text: Vuonna 1938 Tšekkoslovakian armeija tilasi 150 kappaletta TNHPS-mallia. Saksan miehitettyä maan tuotanto jatkui, ja vaunua pidettiin erinomaisena, ainakin Wehrmachtin pääkalustoon, Panzerkampfwagen I:een ja Panzerkampfwagen II:een verrattuna. Panzerkampfwagen 38(t):n pääaseena oli 37 mm L/47,8-tykki. Vaunua käytettiin hyökkäyksessä Puolaan, Ranskan valtauksessa, Norjassa, Balkanilla ja Operaatio Barbarossan alussa. Vuoteen 1942 mennessä se oli jo vanhentunut. Satoja muihin tehtäviin muunnettujen vaunujen torneja käytettiin linnoituksissa.


title: Panzerkampfwagen 38(t)

text: Panzerkampfwagen 38(t) oli tuotannossa sodan puoleen väliin, kesään 1942 saakka, ja niitä rakennettiin noin 1 400 kappaletta. Vaunun torniin ei tuolloin enää saatu sovitettua mitään sellaista asetta, jolla olisi ollut vaikutusta uudempiin vaunuihin. Sodan aikana vaunua vietiin edelleen liittolaismaihin: Romaniaan 50, Slovakiaan 90, Bulgariaan 10 ja Unkariin 102 kappaletta. Runkoa käytettiin edelleen muiden ajoneuvojen alustana. Merkittävin näistä oli torniton panssarintorjuntavaunu Jagdpanzer 38(t) ”Hetzer” 75 mm Pak 39 L/48 -pst-kanuunalla varustettuna. Tšekkoslovakian armeija käytti vaunua koulutuksessa 1950-luvulle asti.


title: Valmiusyksikkö Karhu

text: Valmiusyksikkö Karhu, on Suomen poliisin erityiskoulutettu ja -varustettu operatiivinen yksikkö (erikoisjoukko). Se on sijoitettu Helsingin poliisilaitoksen yhteyteen, mutta toimii tarvittaessa valtakunnallisesti.


title: Valmiusyksikkö Karhu

text: Valtakunnallinen poliisin Valmiusyksikkö Karhu sai alkunsa keväällä 1972, jolloin poliisin ylijohdon kehotuksesta Helsingin poliisilaitoksen liikennepoliisissa perustettiin 15 miehen erikoisryhmä. Yksikön toimintaa olivat käynnistämässä saamansa käskyn mukaan ylikomisario Johan Rinne ja komisario Teuvo Ruohonen.


title: Valmiusyksikkö Karhu

text: 1970-luvulla Suomessa järjestettiin ETYK-ulkoministerikokous vuonna 1973, OPEC-kokous ja ETYK-huippukokous vuonna 1975, ja erityisesti vuoden 1972 Münchenin olympiakisojen terrori-iskun myötä myös Suomessa nähtiin tarvetta varautua erilaisiin kriisitilanteisiin. Alkuvaiheessa mallia otettiin Saksasta, jonne joukko suomalaisia poliiseja matkusti 1970-luvun puolivälissä tutustumaan paikalliseen erikoistoimintaan.


title: Valmiusyksikkö Karhu

text: Yksikön asema virallistettiin vuonna 1983, jolloin sisäasiainministeriö laati sitä koskevan määräyksen. Ensimmäiset kymmenisen vuotta yksikkö toimi hiljaisuudessa, mutta suurelle yleisölle sen olemassaolo tuli tietoon viimeistään vuonna 1986 Jakomäen pankkiryöstön ja sitä seuranneen panttivankitilanteen myötä.. Yksikkö on pyrkinyt pitämään julkisuudessa matalaa profiilia. Viranomaiset estivät vuonna 2013 Karhu-ryhmästä kertovan kirjan julkaisun.


title: Valmiusyksikkö Karhu

text: Yksikön toiminta perustuu sisäasiainministeriön määräykseen SM-2004-00311/Tu-4, mutta laissa sen asemaa ei ole erikseen määritelty, vaan se toimii samoin valtuuksin kuin muut poliisin yksiköt. Yksikkö on sijoitettu Helsingin poliisilaitoksen yhteyteen, ja sen toimialueena on koko Suomi.


title: Valmiusyksikkö Karhu

text: Yksikkö ei lähde hälytystehtävään oma-aloitteisesti, vaan aina toisen paikallisen tai valtakunnallisen poliisiyksikön pyynnöstä. Pyyntö tehdään Helsingin poliisilaitokselle, jonka päällikkö tekee päätöksen yksikön lähettämisestä tehtävään. Yksikkö on toiminnassaan aina alistettu paikallisen poliisin kenttäjohdon alle.


title: Valmiusyksikkö Karhu

text: Karhu kuuluu kansainväliseen Atlas-verkostoon. Yksikön toiminta rahoitetaan poliisin yleisestä budjetista.


title: Valmiusyksikkö Karhu

text: Valmiusyksikkö Karhu toimii hengelle tai terveydelle vaarallisissa tilanteissa, joissa poliisin yleensä käyttämät keinot ja välineet eivät ehkä riitä. Yksikköä käytetään esimerkiksi panttivanki- ja linnoittautumistilanteissa sekä vartioimis- ja turvaamistehtävissä. Se tekee myös terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden vastaista työtä. 90 prosenttia yksikön operaatioista on 150–200 kilometrin säteellä Helsingistä.


title: Valmiusyksikkö Karhu

text: Yksikköön kuuluu johdon ja koulutuksen sekä varsinaisten toimintaryhmien lisäksi tekniikka-, koira- ja TEPO- eli terroripommiryhmä. Tarvittaessa sitä voidaan täydentää neuvotteluryhmällä. Yksikkö tekee yhteistyötä muiden viranomaisten kanssa, ja se voi käyttää apunaan Puolustusvoimien Pasi-panssariajoneuvoja ja Rajavartiolaitoksen helikoptereita.


title: Valmiusyksikkö Karhu

text: Koulutukseen haetaan ”hyvää, peruskoulutettua poliisia”, ja hakijoilta edellytetään erityisesti hyvää fyysistä kuntoa sekä paineensieto- ja yhteistyökykyä. Pääsykokeeseen kuuluu fyysinen ja kirjallinen testi sekä haastattelu. Valitut käyvät läpi vuoden mittaisen peruskoulutuksen ja ovat tämän jälkeen jatkuvassa koulutusohjelmassa. Yksikön vahvuus on noin 60 poliisia. Jäsenet käyttävät yli puolet työajastaan harjoitteluun ja ovat muuna aikana pääosin tehtävillä. Yksiköstä ei jäädä eläkkeelle, vaan jäsenet palaavat iän tai muiden syiden myötä täyspäiväisesti muihin tehtäviin.


title: Valmiusyksikkö Karhu

text: Valmiusyksikkö Karhulla on mahdollisuus käyttää normaalista poliisin varustuksesta poikkeavia varusteita. Ryhmän aloittaessa toimintansa varustukseen kuuluivat mm. kokohaalari, valkea kypärä, lyijylevyillä vahvistetut raskaat luotiliivit ja Suomi-konepistooli.


title: Valmiusyksikkö Karhu

text: 2010-luvulla Karhu-ryhmä käyttää muun muassa brittiläisiä DPM-pukuja ja amerikkalaisia Digital Woodland -pukuja. Lähitaisteluvarustuksessa ryhmä käyttää ERTI-haalareita (erityistilanne) sekä Ullbrichts-kypäriä. Muina suojavarusteina toimivat esimerkiksi Bolle x800 -suojalasit, erilaisia Kevlar-suojaliivejä sekä kotimaisia erikoissuunniteltuja varusteliivejä ja kantolaitteita.


title: Valmiusyksikkö Karhu

text: Aseistuksena toimii lähitaistelutilanteissa useimmiten MP5-konepistooli. Tilanteissa, joissa tarvitaan konepistoolia tehokkaampaa asetta, käytetään partiokivääriä (5.56 cal).Tarkka-ammuntaan käytetään Sako TRG-22 -tarkkuuskivääriä ja ryhmän pistooleina ovat Heckler & Kochin P30L


title: Valmiusyksikkö Karhu

text: Ryhmän kuljettamiseen voidaan käyttää pitkillä etäisyyksillä Rajavartiolaitoksen helikoptereita. Helikopteria voidaan käyttää esimerkiksi aluksiin siirtyessä tai katoille ja muihin hankaliin paikkoihin pääsemiseksi. Ryhmän muihin ajoneuvoihin kuuluu tavallinen Volkswagen Transporter T6 -poliisiauto ilman merkintöjä ja kevyesti panssaroitu Toyota Land Cruiser.


title: Valmiusyksikkö Karhu

text: Poliisimuseon mukaan ryhmän nimeen otettiin mallia ulkomailta, jossa erikoisryhmien nimet viittasivat usein eläimiin kuten leijonaan tai kobraan. Nimi syntyi vuoden 1975 ETYK-kokouksen aikana, kun eräs ryhmäläinen muisti pätkän "Vänrikki Stoolin tarinoiden" Viapori-runosta: ”Jokaisen silmä leimahtaa, kun kuulee nimen tään, ei silloin tuskaa, nurinaa, ei kylmää, nälkääkään. Taas Suomen karhu elämöi, pudisti kämmentään ja löi.”


title: Valmiusyksikkö Karhu

text: Humoristisena vaihtoehtona nimen on sanottu löytyneen saunapalaverin yhteydessä Karhu-oluen etiketistä. Mediassa yksiköstä on käytetty myös nimeä Karhukopla.


title: Valmiusyksikkö Karhu

text: Eri puolilla Suomea on noin 12-15 poliisin vaativien tilanteiden (vati) ryhmää. Ryhmät kuuluvat paikallisen poliisilaitoksen alaisuuteen. Niiden jäsenet työskentelevät tavallisissa poliisin tehtävissä, ja ryhmät kootaan tilanteen vaatiessa.


title: Valmiusyksikkö Karhu

text: Oulun alueellinen vati-ryhmä tunnetaan epävirallisella nimellä Valo-79 (sanasta valmiusosasto ja perustamisvuodesta 1979). Oulun vati-ryhmällä on 20–30 tehtävää vuodessa, ja sen toiminta-aluetta on entisen Oulun läänin alue.


title: Gutenberg-projekti

text: Gutenberg-projekti () on vuonna 1971 käynnistetty sähköisten kirjojen projekti, joka tarjoaa ilmaiseksi tuhansia teoksia Internetissä. Suurin osa kirjoista on vapaasti levitettäviä, mutta projektissa on myös jonkin verran tekijänoikeuksien suojaamia teoksia, joiden kirjoittajilta on saatu siihen lupa. Projekti on nimetty kirjapainotekniikan uranuurtajan Johannes Gutenbergin mukaan.


title: Gutenberg-projekti

text: Gutenberg-projektin kirjoja tuotetaan lähes kokonaan vapaaehtoisvoimin. Merkittävän osan kirjoista tuottaa Distributed Proofreaders -projekti, jossa käyttäjät pystyvät oikolukemaan sekä kuvina skannattuja että tekstiksi tunnistettuja kirjoja sivu kerrallaan. Koska kuka tahansa voi tuottaa kirjallisuutta Gutenberg-projektiin, kaikkien teosten laatu ei välttämättä ole ammattimaisella tasolla, vaikka teosten laatua tarkkaillaankin ja virheitä korjataan.


title: Gutenberg-projekti

text: Suurin osa Gutenberg-projektin kirjoista on englanninkielisiä, mutta myös ranskaksi, saksaksi, suomeksi ja hollanniksi löytyy paljon teoksia. Kaikkiaan teoksia on yli 40 kielellä. Kirjat ovat tavallisesti tekstimuodossa, mutta osasta on myös tarjolla muita tiedostomuotoja, kuten HTML, PDF, EPUB sekä KINDLE. Epub- ja Kindle-tyyppiset kirjat voi ladata myös Dropboxiin, Google Driveen tai OneDriveen. Kokoelmaan sisältyy myös jonkin verran äänikirjoja, kuvia ja musiikkia.


title: Gutenberg-projekti

text: Varsinaisella Gutenberg-projektilla on myös sisarprojekteja, kuten Australian Gutenberg-projekti ("Project Gutenberg Australia"), Kanadan Gutenberg-projekti ("Project Gutenberg Canada") ja Euroopan Gutenberg-projekti ("Project Gutenberg Europe"). Samankaltainen on myös pohjoismainen Runeberg-projekti ("Project Runeberg"), jonka toimintaperiaate poikkeaa hiukan Gutenberg-projektista. Suomalainen Projekti Lönnrot toimii yhteistyössä Gutenberg-projektin kanssa. Näiden lisäksi on olemassa paljon muitakin digitalisointiprojekteja.


title: Viron rautatieliikenne

text: Viron rautateiden pituus on noin 1 200 kilometriä, josta 958 kilometriä on julkisessa käytössä. Viron raideleveys on 1 520 millimetriä, ja 133 kilometriä rautateistä on sähköistetty. Julkisen rataverkon omistajia on kaksi yritystä. Henkilöliikennettä harjoittaa Virossa kaksi yhtiötä ja tavaraliikennettä viisi yhtiötä.


title: Viron rautatieliikenne

text: Rautatieverkon omistajia ovat valtionyhtiö AS Eesti Raudtee (noin 800 km) sekä yksityinen yritys Edelaraudtee Infrastruktuuri AS (271 km).


title: Viron rautatieliikenne

text: Eesti Raudteen omistamat, julkisessa käytössä olevat linjat ovat (yhteensä 682,8 km):


title: Viron rautatieliikenne

text: Edelaraudtee Infrastruktuurin omistamat, julkisessa käytössä olevat linjat ovat (yhteensä 223,7 km):


title: Viron rautatieliikenne

text: Virossa toimii kaksi henkilöliikennettä harjoittavaa yhtiötä. Elron, aikaisemmalta nimeltään Elektriraudtee, hoitaa kaiken kotimaan henkilöliikenteen sen jälkeen kun Edelaraudteen reitit tulivat Elronin hoidettavaksi 1.1.2014 alkaen.


title: Viron rautatieliikenne

text: GO Rail -yhtiöllä on ollut Venäjän-yhteyksiä vuodesta 1998 alkaen. Junayhteys Tallinnasta Pietariin ja Moskovaan päättyi toukokuussa 2015, mutta alkoi jälleen heinäkuussa 2015.


title: Viron rautatieliikenne

text: Suurimmat tavaraliikenneyhtiöt ovat AS EVR Cargo ja E.R.S. AS. Lisäksi AS Edelaraudtee harjoittaa rahdin kuljetusta. Yhtiöiden kuljetusmäärät ovat vuosittain yhteensä noin 10 milj. bruttotonnikilometriä:


title: Viron rautatieliikenne

text: Ratayhteys Venäjälle on Narvasta ja Koidulasta. Valgasta on rata Latvian Valkaan ja edelleen Riikaan.


title: Viron rautatieliikenne

text: GO Railillä on ollut Narvan kautta päivittäinen yöjunayhteys Moskovaan ja parhaimmillaan 10 viikoittaista päiväjunayhteyttä Pietariin. Liikenne päättyi kannattamattomana toukokuussa 2015.


title: Viron rautatieliikenne

text: Valgassa on Latvian rautateiden kotimaan liikenteen yksikön (Pasažieru Vilciens, PV) ja Edelaraudteen junilla vaihtomahdollisuus Viron ja Latvian yhteisellä asemalla. Koidulaan on Tartosta henkilöjunayhteys, jolta ei kuitenkaan ole rajan ylitysmahdollisuutta.


title: Ezer Weizman

text: Ezer Weizman (15. kesäkuuta 1924 Tel Aviv – 24. huhtikuuta 2005 Caesarea) oli Israelin seitsemäs presidentti vuosina 1993–1999. Weizman syntyi Tel Avivissa, mutta vietti nuoruutensa Haifassa. Hänen setänsä Chaim Weizmann oli Israelin ensimmäinen presidentti. Kuten setänsä, myös Ezer Weizman oli sabra.


title: Ezer Weizman

text: Weizman liittyi vuonna 1942 18-vuotiaana Britannian ilmavoimiin, Royal Air Forceen. Palattuaan Palestiinaan sodan jälkeen hänestä tuli yksi Haganahin ilmavoimat perustaneista sotilaslentäjistä. Israelin itsenäisyyssodassa hän palveli laivueen komentajana.


title: Ezer Weizman

text: 34-vuotias Weizman nimitettiin 1958 Israelin ilmavoimien komentajaksi. Kuuden päivän sodan aikana Weizman oli yleisesikunnan operatiivisen osaston päällikkö. Hän erosi puolustusvoimista 1969 kenraalimajurina ja siirtyi politiikkaan. Hän kampanjoi Menachem Beginin puolesta, josta tuli pääministeri 1977 ja Weizman nimitettiin puolustusministeriksi. Weizman kuului myös Camp Davidin rauhansopimuksen Israelin puolelta neuvotelleiden ryhmään. Vuonna 1980 hän vetäytyi politiikasta aloittaen liiketoimet. Hän kuitenkin perusti vuonna 1984 pienen puolueen ja palveli ensiksi arabiasioiden ministerinä ja sen jälkeen tiede- ja teknologiaministerinä.


title: Ezer Weizman

text: Vuonna 1992 Weizman vetäytyi aktiivipolitiikasta ja tuli vuotta myöhemmin valituksi pääosin seremonialliseen virkaan Israelin presidentiksi ja uudelleen 1998. Vuonna 2000 paljastui, että hän oli ottanut vastaan suuria rahasummia ulkomaisilta liikemiehiltä ollessaan ministerinä.


title: Ezer Weizman

text: Weizman haudattiin tiistaina 26. huhtikuuta 2005 Or Akivaan.


title: Neurolingvistinen ohjelmointi

text:
Neurolingvistinen ohjelmointi (NLP; engl. "neuro-linguistic programming") on soveltavan psykologian
suuntaus, jonka tarkoituksena on parantaa ihmisten välistä kommunikaatiota ja oppimista. NLP:llä ei nimestään huolimatta ole neurotieteisiin perustuvaa pohjaa vaan se luokitellaan näkökulmasta riippuen new ageksi tai näennäistieteeksi.


title: Neurolingvistinen ohjelmointi

text: NLP:llä ei ole yhtenäistä teoreettista pohjaa, vaan siihen on otettu mukaan useita toimivia tekniikoita tutkimalla ja videoimalla menestyksekkäitä terapeutteja. Se pohjautuu kielitieteen professori John Grinderin ja psykologi Richard Bandlerin 1970-luvun alussa tekemiin tutkimuksiin, minkä jälkeen siihen on lisätty uusia tekniikoita, ja NLP-liike on jakautunut useisiin eri suuntauksiin. Käytännössä monien nykyterapeuttien käyttämä NLP on eri psykologian osa-alueiden soveltamista käytäntöön, eikä enää noudata puhtaasti alkuperäistä NLP-filosofiaa.


title: Neurolingvistinen ohjelmointi

text: NLP:tä soveltaa myös moni koulutusyhteisö ja kouluttaja, auttaen henkilöitä nopeuttamaan kehittymistään one-on-one. Suomessa on toiminut vuodesta 1990 alkaen Suomen NLP-yhdistys, joka on 20 vuotta tutkinut, kehittänyt ja kouluttanut NLP:tä Suomessa. Jäseniä yhdistyksessä oli helmikuussa 2010 n. 830. Suomen NLP-yhdistys julkaisee sivustollaan kansainvälisen käytännön mukaisia NLP-koulutuksia (NLP Practitioner, NLP Master Practitioner, NLP Trainer) jotka täyttävät kriteerit niin kouluttajan, keston (perustasolla 132 h) kuin koulutuksen sisällön osalta. Lisäksi alkuperäisen NLP-suuntauksen edustaja on Society of NLP. Vastaavia koulutusyhteisöja maailmalla on useita mm. NLPU, IANLP, IANLPt jne.


title: Neurolingvistinen ohjelmointi

text: Suomessa NLP:n käyttäminen opetuksessa on lisääntynyt niin lukioissa kuin koulun erityisopetuksessa, jossa opetuksen ohella arvioidaan esimerkiksi käyttääkö oppilas oppimisessaan kinesteettistä, auditiivista vai visuaalista oppimistyyliä. Uudessa tieteellisissä tutkimuksessa ajatus eri oppimistyyleistä on kuitenkin kyseenalaistettu.


title: Neurolingvistinen ohjelmointi

text:
NLP:n loivat alun perin radikaalina tunnettu kielitieteen professori John Grinder ja
filosofian ja psykologian opiskelija Richard Bandler Kalifornian yliopistossa Santa Cruzissa. Bandler piti iltaisin terapiakoulutusta, jossa sovelsi vuokraemännältään, perheterapeutti Virginia Satirilta oppimiaan taitoja. Kuultuaan asiasta Grinder osallistui Bandlerin tilaisuuksiin, innostui ja sanoi Bandlerille ”Opeta minulle mitä sinä teet, minä sanon sitten mitä se on.” Myöhemmin NLP:tä alkoivat kehittää Leslie Cameron-Bandler, Judith DeLozier, Robert Dilts, Maryann ja Edward Reese, Todd Epstein ja Tad James. NLP:n kehitykseen ovat hyvin voimakkaasti vaikuttaneet myös hypnoositerapeutti Milton H. Erickson ja antropologi Gregory Bateson. Bandler perusti maailmanlaajuisen yhteisön The Society of NLP:n ohjaamaan NLP-nimen käyttöä ja korkealaatuisen NLP-koulutuksen toteutumista. Samoin perustein mm. Robert Dilts ja moni muu taho kouluttaa ja kehittää NLPtä. Suomen NLP-yhdistys edustaa NLPtä 20 vuoden kokemuksella laajasti ja monipuolisesti ottaen huomioon niin Bandlerin kuin muidenkin NLP:n kehittäjien näkemyksiä NLP:stä. NLP:n perusjatukset ja rakenteet kaikissa nykyisissä NLP Yhteisöissä ovat samoja jotka on luotu alkuaikoina ja NLP:tä on kehitetty valtavasti eri toimijoiden taholta vastaamaan tätä lisää koko ajan. Mikään ei kumoa jo sitä mikä on luotu vaan tuo lisää syvyyttä ja ulottuvuutta NLP:n.


title: Neurolingvistinen ohjelmointi

text: Maailmalla ehkä tunnetuin NLP-menetelmiä käyttävä yritysvalmentaja on Anthony Robbins. Robbinsin lisäksi on suuri joukko yritysvalmentajia joilla on käytössä NLP työkaluja ja ajattelua. NLP on joustavaa ja toimii joustavasti monessa eri konteksissa.


title: Neurolingvistinen ohjelmointi

text: NLP:llä on kannattajia akateemisen psykologian piirissä, kuitenkin siihen on kohdistunut myös kritiikkiä. NLP:tä on kritisoitu ennen kaikkea seuraavien puutteiden vuoksi:


title: Psykoterapia

text: Psykoterapia ("mielen hoito") on mielenterveyden häiriöiden hoitomuoto, jossa apua tarvitseva ja auttaja eli psykoterapeutti käsittelevät hankalia asioita ja niistä seuranneita henkisiä vaikeuksia keskustelemalla. Keskustelussa henkisiä vaikeuksia hoidetaan psykologian eli mieltä tutkivan tieteen avulla. Psykoterapia voi tarvittaessa sisältää harjoituksia, joissa on tarkoitus tunnistaa ja muuttaa toimintatapoja.


title: Psykoterapia

text: Psykoterapian tarvoitteena voi olla henkisen oireen poistaminen, oireen lieventäminen, henkisten valmiuksien parantaminen, persoonallisuudenpiirteiden muokkaus toimivammiksi, tukea henkistä kasvua ja kehitystä tai lisätä henkilön valmiuksia itse ratkaista ongelmiaan. Potilaille voidaan antaa kotitehtäviä. Psykoterapian apuna voidaan käyttää esimerkiksi lapsilla leikkivälineitä, musiikkia, kirjallisuutta tai muuta materiaalia.


title: Psykoterapia

text: Psykoterapiatekniikoita ja -suuntauksia on maailmalla runsaasti. Useimmat psykoterapiamuodot ovat lähtökohdiltaan ja teoriataustaltaan alun perin yksityisten ihmisten keksintöjä, joskin niiden juuret pääsääntöisesti ovat opettaja- ja analyytikkosuhteiden kautta itävaltalaisen lääkäri Sigmund Freudin kehittämässä psykoanalyyttisessa keinossa. Menetelmiä on sitten myöhemmin tutkittu tieteellisesti ja pyritty ottamaan käyttöön ne hoitotavat, jotka ovat myös tutkimustiedon perusteella tehokkaita ja toimivia. Vain muutamat niistä on pystytty osoittamaan tieteen kriteerein tehokkaiksi. Kognitiivis-behavioraaliset terapiat ovat tutkituimpia, mutta tutkimusten seuranta-ajat ovat säännänmukaisesti olleet hyvin lyhyitä - muutamasta viikosta puoleen vuoteen. Tähän asti kattavimmassa tutkimuksessa psykoanalyysi todettiin vaikuttavimmaksi menetelmäksi (Helsingin Psykoterapiatutkimus 2010). Psykoterapiasuuntauksen ja -menetelmän valinnassa tulee ottaa huomioon soveltuvuus potilaan häiriön hoitoon. Esimerkiksi neuropsykiatristen häiriöiden, kuten ADHD:n, autismin ja aspergerin oireyhtymän hoitoon ei psykoterapiasta ole yleensä juuri apua (Brummer 2005), mutta psykoterapiaa voidaan käyttää komorbidien (littännäisoireiden) hoitoon.


title: Psykoterapia

text: Psykoterapiaa tulisi aina soveltaa potilaan tarpeiden mukaisesti. Psykologian eri koulukunnilla on usein omat terapiamuotonsa, kuten psykoanalyysi, kognitiivinen psykoterapia, hahmoterapia, ryhmäterapia ja perheterapia, ja psykoterapian piirteet saattavat vaihdella myös terapeutin mukaan. Terapian kesto vaihtelee muutamasta käyntikerrasta vuosia kestäviin tiiviisiin kontakteihin. Psykoterapiat ovat etupäässä avohoidon hoitomuotoja, mutta niitä sovelletaan myös laitoshoidossa ja usein yhdistetään myös lääkehoito.Yhdysvaltalainen psykologi Carl Rogers kehitti asiakaskeskeisen terapian. Käyttämällä nimitystä asiakas hän halusi välttää potilaan ja terapeutin joutumista ennalta asetettuihin rooleihin. Rogers halusi hoidoissaan suunnata huomion menneisyyden kaivelemisesta asiakkaan asenteisiin, nykyhetkeen ja sen ongelmiin. Hän ei halunnut olla asiantuntija, joka tulkitsee hoidettavan oireita, vaan asettui asiakkaan kanssa tasavertaiseksi yhteistyökumppaniksi. Hän oletti asiakkaiden olevan itse parhaita oman elämänsä asiantuntijoita, joilla on kyky ja halua ohjata elämäänsä parempaan suuntaan, kunhan vain sisäisen kasvun esteitä voidaan vähentää.


title: Psykoterapia

text: Rogersin mielestä kasvun esteenä on väärä minäkäsitys ja erityisesti ristiriita sen välillä, millainen asiakas haluaisi olla (ihanneminä) ja millainen hän ajattelee olevansa (reaaliminä). Terapeutin tehtävänä on auttaa asiakasta saamaan todellinen kontakti itseensä, erityisesti tunteisiinsa. Keskeisin työtapa sen saavuttamiseksi on terapeuttinen ilmapiiri, jossa asiakas voi kokea itsensä merkitykselliseksi ja arvokkaaksi. Tämän ilmapiirin luomisessa ovat keskeisiä tekijöitä myötätunto, lämpö ja asiakkaan hyväksyminen ilman ehtoja.


title: Psykoterapia

text: Asiakaskeskeinen terapiatilanne poikkeaa siten niistä kokemuksista, joiden pohjalta asiakas on rakentanut vinoutuneen minäkäsityksen sen varaan, mitä hän on ajatellut muiden hänessä arvostavan ja hyväksyvän. Näin terapiatilanne sinänsä käynnistää prosessin, jossa asiakkaasta asteittain kehittyy oman itsensä terapeutti. Terapeutin empaattinen asennoituminen auttaa asiakasta saamaan kontaktin tunteisiinsa ja pukemaan ne sanoiksi, jolloin hän tulee tietoisemmaksi siitä, millaisia asioita hän haluaa elämässään toteuttaa.


title: Psykoterapia

text: Terapeutin ei tarvitse olla neutraali ja pidättyväinen, ammatillisen julkisivun taakse kätkeytyvä hahmo. Päinvastoin terapeutti voi itse olla aidon ja avoimen itseilmaisun mallina ja siten rohkaista asiakasta toimimaan samalla tavoin.


title: Psykoterapia

text: Behavioristiset menetelmät pyrkivät vaikuttamaan suoraan käyttäytymisen tasolla: se että ihminen pystyy muuttamaan jotakin tekemisensä tapaa, vaikuttaa hänen tunteisiinsa ja ennen pitkää myös sisäisiin malleihinsa (minäkäsitykseen ja maailmankuvaan)


title: Psykoterapia

text: Behavioristisissa käyttäytymisterapioissa tutkitaan toiminnan seurauksia: millaiset edeltävät tilanteet tai ulkoiset ja sisäiset ärsykkeet sekä millaiset vahvistavat tai sammuttavat seuraukset liittyvät häiriölliseen käyttäytymiseen, esimerkiksi ahdistuneisuuteen ja psykoottisuuteen. Tällaisen käyttäytymisanalyysin pohjalle on mahdollista sitten suunnitella hoito-ohjelma, jossa pyritään lisäämään sopeutumista.


title: Psykoterapia

text: Behavioristisilla työtavoilla on menestyksellisesti hoidettu mm. unettomuutta, kipua, alkoholiongelmia, uupumusta ja sairauksia, joissa itsehallinnalla on keskeinen tehtävä. Eniten niitä on kuitenkin käytetty ahdistukseen ja jännityksen vähentämiseen. Yksilö voi terapiassa oppia reagoimaan pelkäämäänsä kohteeseen uudella psykofysiologisella tavalla, mikäli hän lähestyy kohdetta asteittain joko mielikuvissa tai todellisuudessa, rentoutuneessa tilassa tai turvallisessa kontaktissa. Terapian etuna on se, että potilas samalla oppii menetelmän, jota hän voi soveltaa itsehoitona, eikä terapian tarvitse kestää kauan.


title: Psykoterapia

text: Hahmoterapian eli Gestalt-terapian ("Gestalt" on saksaa ja viittaa eheään kokonaisuuteen) on kehittänyt yhdysvaltalainen psykoanalyytikko Fritz Perlsia. Hahmoterapia keskittyy muiden humanististen terapioiden tavoin lisäämään tässä ja nyt –tilanteen kautta itseoivallusta. Sekin korostaa potilaan omaa vastuuta oivallustensa keksijänä, ja niinpä terapeutti pyrkii järjestämään potilaalle sellaisia dramatisoituja tai suoria kohtaamisia, joissa hän joutuu vastakkain tunteiden, ajatusten ja muiden yllykkeiden kanssa.


title: Psykoterapia

text: Hahmoterapia keskittyy nykyhetkeen liittyvän tietoisuuden alueen laajentamiseen. Sen mukaan menneisyyskin on olemassa lähinnä nykyhetkessä palautettujen muistumien ja menneisyyden selitysten kautta; tulevaisuus on olemassa nykyhetkessä tehtävien ennakointien kautta.


title: Psykoterapia

text: Myös hahmoterapia näkee ihmisen olentona, joka kehittyy koko elämänsä ajan henkisesti. Mielenterveyden häiriö keskeyttää tämän kasvutapahtuman. Varsinkin monet keskeneräisiksi jääneet emotionaaliset tehtävät, kuten rakkauden tai vihan tunteiden käsittely, kaventavat tietoisuuden aluetta. Käsittelemättömät ja padotut tunteet toimivat elämää jäykistävänä panssarina. Hahmoterapia käyttää aktiivisia toiminnallisia työtapoja, joissa potilas joutuu vastakkain esimerkiksi puolustusmekanismien avulla eristettyjen tietoisuuden puoliensa kanssa.


title: Psykoterapia

text: Kognitiivisessa psykoterapiassa tutkitaan ja hoidetaan häiriöitä tuottavia tietorakenteita ja niihin liittyviä tunnekokemuksia, jotka ovat kehittyneet elämänhistorian aikana. Ihmisten tiedonkäsittely on aina virhealtista. Mitä virheellisempiä ihmisten tulkinnat ja päätelmät todellisuudessa ovat, sitä enemmän hän kärsii tunne-elämän häiriöistä.


title: Psykoterapia

text: Kognitiivisessa terapiassa potilas ja terapeutti tutkivat potilaan mielikuvia ja ajatuksia itsestään ja ympäristöstään. Osa ajatteluprosesseista on jatkuvan toistamisen vuoksi automatisoitunut. Terapiassa lähdetään liikkeelle näiden automaattisten ajatusten tunnistamisesta ja yritetään asteittain oivaltaa niihin liittyvät syvät perususkomukset, jotka tuottavat häiritseviä tunteita. Mitä syvemmälle tässä itse-erittelyssä edetään, sitä merkityksellisempiä ydinkokemuksia voidaan tunnistaa.


title: Psykoterapia

text: Terapiassa voidaan lähteä liikkeelle sellaisista potilaan kuvaamista tilanteista, joissa hän on kokenut voimakkaita tunteita. Terapeutti suuntaa potilaan huomion vuoron perään havaintoihin, tunteisiin ja muihin reaktioihin sekä tilanteen aikana virinneisiin ajatuksiin kysymysten avulla.


title: Psykoterapia

text: Syvän ja pysyvän muutoksen aikaansaaminen edellyttää sitä, että potilas testaa omakohtaisesti uskomuksiaan, niiden reaalisuutta ja rationaalisuutta, hyväksyy tai hylkää ne ja korvaa hylätyt toimivimmilla uskomuksilla. Potilaan minärakenne vaikuttaa terapian kestoon ja etenemiseen. Mikäli häiriölliset skeemat ovat minärakenteen ulkokerroksissa, ei terapian tarvitse kestää kovin kauan esimerkiksi muutamia kuukausia, jos taas häiriölliset skeemat ovat minärakenteen ydinalueella, niiden tiedostaminen ja muuttaminen vaatii silloin pitkää työskentelyä.


title: Psykoterapia

text: Psykoterapeuttisen työskentelyn myötä muovautuu uusi tapa ajatella, tuntea ja suunnata pyrkimyksiä. Yksilö omaksuu uuden, aiempaa tarkoituksenmukaisemman tavan tarkastella itseään, ympäristöään sekä näiden välisiä suhteita.


title: Psykoterapia

text: Logoterapia on itävaltalaisen psykiatrin Viktor Franklin aloittama terapiasuuntaus, jossa ihmistä pidetään alati itseään etsivänä olentona niin kuin muissakin humanistisissa psykoterapioissa. Hän on sitä mieltä, että ihminen selviytyy paremmin hengissä vaikeissakin oloissa, jos hänen elämällään on selkeä tarkoitus. Toisinaan tällaista tarkoitusta saattaa olla vaikea löytää, mikä voi johtaa ikävystymiseen, välinpitämättömyyteen ja yleiseen tyytymättömyyteen.


title: Psykoterapia

text: Logoterapiassa asiakasta autetaan löytämään uusia vaihtoehtoja eksistentiaaliseen tyhjyyteen. Terapian keskeisenä tehtävänä on asiakkaan näkökulman laajentaminen esimerkiksi keskustelemalla potilaan tulevaisuudesta ja hänen mahdollisuuksistaan tehdä omia valintoja ja lisätä omaa vastuutaan elämänsä ohjaamisessa.


title: Psykoterapia

text: Logoterapiassa hoidetaan oireita myös vaikuttamalla suoraan käyttäytymiseen. Potilaalle opetetaan esimerkiksi, miten hän voi päästä eroon haitallisesta itsensä tarkkailemisesta ja kohdistaa huomionsa muualle. Kun potilas oireilee, hänen tietoisuuteensa tulee juuri niitä asenteita, joita pyritään muuttamaan. Terapiassa potilas oppii tunnistamaan omat toimintatapansa, jolloin hänen on myös helpompi löytää uusia selviytymiskeinoja.


title: Psykoterapia

text: Psykoanalyysi on itävaltalaisen lääkärin Sigmund Freudin 1900-luvun alussa kehittämä paljastava psykoterapia. Terapian tavoitteena on lisätä henkilön itsetuntemusta saattamalla psyykkiset konfliktit tietoisiksi ja auttaa häntä näin hyväksymään persoonallisuutensa kokonaisuutena. Psyykkiset oireet lieventyvät analyysin edetessä ja käyvät lopulta tarpeettomiksi. Psykoanalyysin erikoisalueena ovat olleet neuroottiset häiriöt. Siinä oletetaan, että neuroosit johtuvat varhaisen vuorovaikutuksen häiriöistä, traumoista, ristiriitaisista vieteistä ja toiveista, sekä torjutuista (lapsuuden)kokemuksista. Hoidon tavoitteena on saattaa potilaan torjumat kokemukset tietoisiksi, jotta hän pystyy aikuisen psyykkisten voimavarojen turvin hyväksymään ne ja oppii elämään niiden kanssa. Synnynnäisiin neurologisiin häiriöihin, kuten autismiin siitä sen sijaan ei ole todettu olevan apua.


title: Psykoterapia

text: Transferenssi eli tunteensiirto muodostaa psykoanalyysissa keskeisen tiedonhankintatavan silloin kun etsitään torjuttuja lapsuudenkokemuksia. Potilas liittää huomaamattaan tiettyjä tunnelatauksia analyytikkoonsa ja pitää häntä esimerkiksi iloisena, rakastavana, vihaisena jne. Alkuvaiheessa analyytikko antaa transferenssin rauhassa kehittyä transferenssineuroosiksi. Tämä tarkoittaa, että potilas siirtää vääristyneet käsitykset itsestään ja muista myös tähän suhteeseen sijoittaaessaan terapeutin erilaisiin rooleihin, kuten esim. äidin, isän tai kumppanin paikalle ja toistaa näihin kohdistuvia tunteita ja käytöstä suhteessa terapeuttiin.


title: Psykoterapia

text: Analyysiprosessin kuluessa analyytikko tutkii yhteistyössä potilaan kanssa tämän sisäistä maailmaa. Potilas kertoo vapaasti mielijohteitaan eli kertoo kaiken, mitä mieleen juolahtaa sillä hetkellä, ja analyytikko kuuntelee, pyytää lisäselvityksiä ja kiinnittää huomiota potilaan vastarintaan. Vastarinta tarkoittaa potilaan haluttomuutta kertoa tietyistä asioista. Amerikassa vallitsevassa psykoanalyysin mallissa ananalyytikko pyrkii osoittamaan vastarinnan olemassaolon, mutta tämä menetelmä ei kuulu klassiseen psykoanalyysiin. Analyysin kuluessa analyytikko huomaa, että potilas yrittää järjestelmällisesti sivuuttaa tietyt teemat. Vastarinta kertoo potilaan puolustusmekanismien toiminnasta, koska potilas ei halua tiedostaa epämiellyttäviä asioita, eikä luopua niistä. Haluttomuus luopua oireista ja tunnistaa sekä tunnustaa torjuttu juontuu egon funktiosta: luopumista seuraisi uusi ja tuntematon - muutos - joka koetaan pelottavaksi.


title: Psykoterapia

text: Psykoanalyyttisen hoidon huipentuma on transferenssineuroosin purkamisessa. Keskeinen väline tässä työssä on tulkinta. Analyytikko ei tarjoa eikä tuputa potilaalle tulkintoja vaan pyrkii sopivassa tahdissa tekemään potilaan tietoiseksi ongelmista ja saamaan hänet itsensä oivaltamaan syy-yhteydet. Oivallus parantaa aina potilaan toimintakykyä, vaikka se ei aina välttämättä ole mieluinen. Psykoanalyysissa pätee sääntö, että on parempi olla tietoinen kuin epätietoinen.


title: Psykoterapia

text: Ratkaisukeskeisesti suuntautuneet psykoterapeutit tukevat asiakasta jatkamaan elämässä eteenpäin ajatuksella: "koska menneisyyttä ei voi muuttaa, on keskityttävä nykyisyyteen ja tulevaisuuteen". Ratkaisukeskeisessä suuntauksessa nähdään olennaisena myönteinen tulevaisuusvisio ja tavoitteiden asettaminen. Ongelmia pyritään ratkomaan asiakkaiden kanssa yhteistyössä mm. etsimällä uusia ratkaisuja tuloksettomien ratkaisumallien tilalle.


title: Psykoterapia

text: Ratkaisukeskeinen eli voimavarakeskeinen psykoterapia soveltuu monenlaisiin tilanteisiin, erilaisille asiakasryhmille tai sitä voidaan toteuttaa erimuotoisesti. Ajallisesti se voi olla lyhyttä tai pidempikestoista. Pääsääntöisesti terapiat kestävät 1-10 kertaa. Kyseisellä viitekehyksellä voidaan työskennellä yksilöiden, parien, perheiden, ryhmien, työyhteisöjen tai jopa kokonaisten organisaatioiden kanssa. Ratkaisukeskeisyys soveltuu psykiatriaan, psykologiaan, sairaanhoitoon, sosiaalityöhön, lastensuojeluun, sielunhoitoon, kouluihin, neuvoloihin ja työpaikoille.


title: Psykoterapia

text: Tyypillisiä piirteitä ratkaisukeskeiselle psykoterapialle on ratkaisujen etsiminen, tulevaisuusorientaatio, edistyksen huomioiminen, voimavaraistaminen, uusien näkökulmien etsiminen, ansionjakaminen, tukijoukon mukaan ottaminen, luovuus ja selkeät yhteiset tavoitteet työskentelylle. Erityisesti uinuvia voimavaroja ja käytössä olevia vahvuuksia ja mahdollisuuksia pyritään hyödyntämään tässä terapiamuodossa. Tästä syystä ratkaisukeskeistä terapiaa kutsutaan myös voimavarakeskeiseksi terapiaksi.


title: Psykoterapia

text: Ratkaisukeskeinen psykoterapia on lähtöisin Amerikasta. Sen historialliset juuret juontavat sosiaaliseen konstruktionismiin, systeemiteoriaan sekä perheterapiaan.Menetelmään perehdyttävät ja valmentavat Suomessa yliopistojen psykoterapiakoulutusohjelmat. Lisäksi ratkaisukeskeistä psykoterapiaa voi opiskella EU-maiden yliopistoissa yhteistyönä suomalaisen toimijan kanssa yliopistotutkintoon johtavana koulutusohjelmana.


title: Psykoterapia

text: Hans Eysenck päätyi vuonna 1952 julkaistussa tutkimuksessaan siihen, että 2/3 potilaista paranee huomattavasti 1-2 vuodessa riippumatta siitä, saavatko he psykoterapiaa vai eivät. Psykoterapioiden vaikuttavuutta on selvitetty tämän jälkeen lukuisissa muissa tutkimuksissa, joiden tuloksista on koottu meta-analyyseja. Vuonna 2015 julkaistun tutkimuksen mukaan nämä metatutkimukset ovat kuitenkin liioitelleet psykoterapian tehoa sen vuoksi, että ne tutkimukset, joiden tuloksena on, ettei psykoterapia ole tehokasta, jätetään usein julkaisematta. Kun negatiivisen tuloksen antaneet tutkimukset otettiin huomioon, saatiin tulokseksi, että psykoterapian teho on suhteellisen vaatimatonta.


title: Psykoterapia

text: Masennuksen osalta vaikuttavuustutkimukset ovat todenneet toistuvasti 1970-luvulta lähtien, että kaikki terapiamuodot vähentävät masennusoireita jonkin verran, eikä eri suuntauksien välillä juuri ole eroa. Ilmeisesti ratkaisevaa ei ole opiskeltu tekniikka vaan psykoterapeutin hyväksyvä ja empaattinen suhtautuminen potilaaseen tai jokin muu yhteinen tekijä. Erityistä huomiota tulee kuitenkin kiinnittää siihen, ettei oireiden hoitaminen ole sama asia kuin oireita aiheuttaneen tekijän hoitaminen.


title: Psykoterapia

text: Lääkäriseura Duodecim ja Suomen Akatemia kutsuivat vuonna 2006 koolle kokouksen, jossa etupäässä lääkäreistä koostuva 12-henkinen paneeli laati konsensuslausuman kokouksessa pidettyjen esitelmien, esitelmöitsijöiden toimittaman materiaalin sekä kokouksessa käytyjen keskustelujen pohjalta. Lausuman mukaan psykoterapia tuottaa tavallisesti vähintään yhtä hyviä tuloksia kuin aktiivinen vertailuhoito, ja psykoterapialla hoidettujen potilaiden tilanne hoidon jälkeen on parempi kuin 80 %:lla hoidotta jääneistä. Lausumassa todettiin myös, että kontrolloituja vaikuttavuustutkimuksia on tehty lähinnä lyhytkestoisista psykoterapioista, jolloin tuloksena on ollut, että noin puolet psyykkisistä häiriöistä kärsivistä potilaista toipuu ja vielä useampi hyötyy hoidosta. Pitkäkestoisten psykoterapioiden sekä pari- ja perheterapioiden näyttö pohjautuu lähes pelkästään tavanomaisessa hoitokäytännössä toteutettuihin ei-kokeellisiin tutkimuksiin, mutta näyttöön pohjautuvan tutkimuksen puuttumisesta ei voida silti päätellä, etteivätkö nämä hoitomuodot voisi olla tehokkaita.


title: Psykoterapia

text: Vuonna 2010 julkaistun Helsingin psykoterapiatutkimusraportin mukaan lyhyiden ja pitkien terapioiden väliset erot vaikuttavuudessa riippuvat käytetyn seuranta-ajan pituudesta. Alle vuoden mittaiset lyhytpsykoterapiat tuottavat nopeasti terapeuttisia vaikutuksia ahdistus- ja masennusoireisiin. Pitkäkestoiset terapiat vaikuttavat hitaammin, mutta tulokset ovat pysyvämpiä verrattuna lyhytterapioiden vaikutuksiin. Verrattaessa lyhyttä psykodynaamista terapiaa ja voimavarasuuntautunutta terapiaa pitkään psykodynaamiseen terapiaan sekä psykoanalyytiseen hoitoon on todettu, että lyhytterapioiden vaikuttavuus on viiden vuoden aikavälillä seurattuna heikompi. Tutkimusraportin pohdinnassa epäillään, että lyhytterapioiden nopeiden vaikutusten taustalla saattaa usein olla muut, rinnalla olleet hoitomuodot. Viiden vuoden seuranta-ajalla tarkasteltuna psykoanalyyttinen terapia todettiin keskimääräisesti kaikista vaikuttavimmaksi, mutta toisaalta lyhytterapia on halvempaa.


title: Psykoterapia

text: Wisconsinin yliopiston psykologian ja psykoterapian professori Bruce Wampold julkaisi vuonna 2001 kirjan "The Great Psychotherapy Debate". Sen mukaan


title: Psykoterapia

text: Kirja perustui lähinnä masennuspotilaisiin, mutta samanlaisia tuloksia on saatu myös traumaperäisestä stressihäiriöstä ja nuorten mielenterveysongelmista.


title: Psykoterapia

text: Toisaalta on myös esitetty, että sosiaalinen vuorovaikutus on hyödyllistä, mutta toisen osapuolen ei tarvitse olla psykoterapeutti tai että kevytkin koulutus riittää suurimpaan osaan hyödyistä. Tällaisella lähestymistavalla ei kuitenkaan ole yhteyttä klassiseen psykoterapiaan, jonka tarkoitus on saattaa tietoisen tarkastelun alle sekä aiempia että nykyhetken tukahdutettuja ristiriitoja ja konflikteja.


title: Psykoterapia

text: Tutkimuksia psykoterapian tehosta ja soveltuvuudesta on arvosteltu siitä, että vain noin 13 % niistä, joiden väitetaan tarvitsevan psykoterapiaa, hakee sitä, ja myös psykoterapian aloittavista moni keskeyttää. 125 tutkimuksen meta-analyysissä todettiin keskimääräiseksi keskeyttäneiden määräksi 46,86 %, toisessa tutkimuksessa 20-25 %. Tulosten luotettavuus on kyseenalainen, jos kontrolliryhmästä ei osata poimia pois samanlaisia ihmisiä.


title: Psykoterapia

text: Mahdollisimman vähäisiä käyntimääriä toivovien vakuutusinstituutioiden johdosta psykoterapiasuuntausten vaikuttavuudesta on alettu kiistelemään. Osa harjoittajista pyrkii vetoamaan tutkimuksiin ja toinen osa toteaa terapiaprosessin olevan aivan liian monitahoinen soveltuakseen yksinkertaisten tutkimusten kohteeksi.


title: Psykoterapia

text: Vuonna 2016 ilmestyneen laajan tutkimuksen mukaan 5 % masennuksen tai ahdistuneisuuden vuoksi hoidetuista ilmoittaa saaneensa psykoterapiasta aiheutuneita pysyviä haittavaikutuksia. Etnisiin vähemmistöihin ja seksuaalivähemmistöihin kuuluvat olivat muita alttiimpia saamaan pysyviä haittavaikutuksia.


title: Psykoterapia

text: Ratkaisuna terapeuttipulaan voisi olla maallikkoterapeuttien pikakoulutus.


title: Psykoterapia

text: Psykiatri Vikram Patel osoitti tutkimuksessaan, että tavalliset nuoret naiset pystyivät parantamaan masennuspotilaita vähintään yhtä hyvin kuin alan klinikat. Vertaisterapeutit koulutettiin erittäin käytännönläheisesti kahdessa päivässä tai maksimissaan kahdessa kuukaudessa.


title: Psykoterapia

text: Järjestelmällinen meta-analyysi yli 25 kotrolloidusta hoitokokeesta eri maissa osoitti, että kehitysmaassa pikakoulutettu maallikko pystyy auttamaan potilaita mutta ei ehkä diagnosoimaan heitä. Toisaalta 60 % mielenterveysongelmaisista ei saa apua edes Yhdysvalloissa.


title: Psykoterapia

text: Terveydenhuollon ammattihenkilöistä asetuksen (564/1994) mukaan psykoterapeutti kuuluu terveydenhuollon nimikesuojattuihin ammatteihin. Terveydenhuollon ammattihenkilöstöstä annetun lain (559/1994) lähtökohtana on potilasturvallisuuden edistäminen muun muassa varmistamalla, että terveydenhuollon ammattihenkilöllä on ammattitoiminnan edellyttämä koulutus, muu riittävä ammatillinen pätevyys ja ammattitoiminnan edellyttämät muut valmiudet. Psykoterapeutti-nimikettä itsestään saavat käyttää ainoastaan ne, joilla on Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valviran (vuoteen 2008 asti nimikkeen myönsi TEO) myöntämä psykoterapeutin ammattinimike. Myöskään psykoterapiaa ei saa mainostaa antavansa, ellei tätä nimikettä ole.


title: Psykoterapia

text:
Yhteensä nimikesuojattuja psykoterapeutteja Suomessa oli vuonna 2005 noin 3 500 eli keskimäärin 6 psykoterapeuttia 10 000 asukasta kohden. Eniten on perheterapeutteja.
Terveydenhuollossa käytetään myös sellaisia psykoterapeuttisia menetelmiä, joista saattaa olla hyötyä, mutta joita ei kuitenkaan esimerkiksi niiden soveltamisalan suppeuden, teorian kapeuden tai tutkimusnäytön puutteen vuoksi voi pitää itsenäisinä psykoterapioina. Näitä menetelmiä voidaan kuitenkin käyttää osana eri psykoterapioita. Samoin sinänsä hyödyllinen asiakkaille annettava neuvonta ja ohjaus sekä monet kuntouttavat ja muut toiminnat, joita voidaan pitää vaikutuksiltaan psykoterapeuttisina, eivät kuitenkaan yleensä täytä psykoterapialle asetettavia vaatimuksia. Psykoterapian tarpeessa olevia on epidemiologisten tutkimusten perusteella arveltu olevan 2 % väestöstä.


title: Psykoterapia

text: Psykoterapiaan hakeutuminen voi tapahtua käytännössä eri reittejä. Kansaneläkelaitos Kelan myöntämät osittaiset korvaukset psykoterapian tarpeessa oleville kuntoutujille muuttuivat lakisääteiseksi vuoden 2011 alussa. Uudistuksessa ei kuitenkaan korotettu korvausmäärää.


title: Psykoterapia

text: Yksilöterapiassa psykoterapiakäynti kestää yleensä 45 minuuttia, ja yhden käynnin keskimääräinen hinta oli 2010-luvun alussa valtakunnallisesti 60–70 euroa, pääkaupunkiseudulla kuitenkin 75 euroa tai enemmän. Vuonna 2016 Kela korvaa yksilökuntoutuspsykoterapiaa 57,60 euroa riippumatta iästä. Pari- tai ryhmäterapiasta saadut korvaukset ovat suurempia. Psykoterapian korvattavuus on siten aikuisilla potilailla noin 46–75 prosenttia.


title: Psykoterapia

text: Mikäli psykoterapeutti on lääkäri, Kela korvaa psykoterapiakäynneistä sairausvakuutuslain mukaan.


title: Psykoterapia

text: Kelan korvaamaan kuntoutuspsykoterapiaan on oikeus sellaisilla 16–67-vuotiailla henkilöillä, joiden työ- tai opiskelukyky on heikentynyt mielenterveyshäiriön vuoksi ja tavoitteena on parantaa työ- tai opiskelukykyä. Tukea myönnetään maksimissaan kahdeksi vuodeksi kaksi viikkokertaa ja kolmanneksi vuodeksi yksi viikkokerta. Toisena edellytyksenä on, että kuntoutujalla on psykiatrisen diagnoosin tekemisen jälkeen ollut vähintään kolme kuukautta jatkunut asianmukainen hoitosuhde ennen kuntoutushakemuksen tekoa. Lisäksi vaaditaan, että vuosittaisia hoitokäyntejä on vähintään 25.


title: Psykoterapia

text: Korvattavuutta hakiessa on täytettävä KELA:n lomake KU102 ja liitettävä siihen psykiatrian erikoislääkärin kirjoittama lääkärinlausunto B, jossa määritellään potilaan diagnoosi ja arvioidaan etuuden tarpeellisuus potilaan työ- tai opiskelukykyä parantavana tai palauttavana tekijänä.


title: Psykoterapia

text: KELA:lta voi hakea muutakin tukea psykoterapiakustannuksiin. Työssäkäyville tuen nimi on vammaistuki ja eläkkeensaajille eläkkeensaajan hoitotuki ja se on porrastettu kustannusten määrän perusteella.


title: ZigBee

text: ZigBee tarkoittaa IEEE 802.15.4-standardin mukaista lyhyen kantaman tietoliikenneverkkoa. IEEE 802.15.4-standardi määrittelee vähävirtaisen WPAN:n. Standardi määrittelee verkon OSI-mallin fyysisen sekä siirtoyhteyskerroksen. ZigBee-standardin tarkoituksena on määritellä OSI-mallin verkkoyhteys- sekä kuljetuskerrokset. OSI-mallin ylemmät kerrokset jätetään kolmannen osapuolen sovelluksien tehtäväksi.


title: ZigBee

text: ZigBee-allianssi on yhteisö, joka vastaa ZigBee-standardin kehittämisestä. Allianssiin kuuluu monia suuria yrityksiä kuten Intel, HP ja Philips. 2010 allianssin jäsenmäärä oli 400. Allianssin tekemän ensimmäisen standardin määritys valmistui vuonna 2004. Standardi on 2013 avoin vain jäsenille ja ei kaupallisiin tarkoituksiin. Allianssin jäsenmaksu on 3500 Yhdysvaltain dollaria, joka oikeuttaa standardin käyttämiseen kaupallisiin tarkoituksiin. ZigBee-tunnuksen käyttäminen edellyttää laitemallin testauttamista ZigBee-yhteensopivaksi.Termi Zigbee tulee alun perin mehiläisistä. Mehiläiset elävät yhdyskunnassa, jossa jäsenien välinen kommunikointi on elintärkeä yhdyskunnan säilymiselle. Tekniikoita, joita mehiläiset käyttävät informoidessaan uusista ruokapaikoista yhdyskunnan jäsenille, kutsutaan nimellä Zigbee. Kommunikointitekniikkana se on äänetön ja tehokas, ja mehiläiset voivat sillä viestiä tietoa keskenään ruokapaikan etäisyydestä, olinpaikasta ja suunnasta.


title: ZigBee

text: ZigBee-nimellä tunnettu pienitehoinen, lyhyen kantaman radioliikenteen standardi kuuluu WPAN-standardiperheeseen (IEEE 802.15). Se valmistui syyskuussa 2003. Tarkoituksena on pienten ja yksinkertaisten laitteiden verkottaminen langattomasti.


title: ZigBee

text: Verkot voivat sisältää jopa 65 536 laitetta. ZigBee-laite kytkeytyy nopeasti verkkoon. Verkkoon liittyminen kestää alle 30 ms, sleep-tilasta herääminen alle 15 ms ja lähetyksen aloittaminen alle 15 ms. Tämä on selvä eroavaisuus muun muassa Bluetoothiin nähden, jonka keskimääräinen kytkeytymisaika on pitkä ja takaamaton ja viive näin ollen pidempi.


title: ZigBee

text: Tekniikalla toteutettujen laitteiden välinen pisin mahdollinen kantomatka on noin 100 metriä. Saantimenetelmä on CDMA/CA eli kuunnellaan siirtotietä ja lähetetään vain siirtotien ollessa vapaana. Kanavointimenetelmänä käytetään DSSS:ää.


title: ZigBee

text: ZigBee-tekniikan suurin mahdollinen käyttökohde voisi olla automaatio. Erityisesti kodeissa mm. valaistus, lämmitys ja ilmastointi voitaisiin automatisoida siten, että kustannuksissa säästettäisiin. Myös teollisuudessa tekniikkaa voidaan hyödyntää erilaisissa mittauskohteissa. Lääketieteeseen tekniikkaa voidaan hyödyntää vähäisen virrankulutuksen ansiosta, jolloin laitteet sopisivat ihonalaiseen asennukseen. ZigBeen ideana ei ole haastaa esimerkiksi Bluetoothia, vaan tarkoituksena on laitteiden äärimmäisen vähäinen virrankulutus, jolloin pariston kesto on jopa useita vuosia. Avainasemassa on myös toteutusten edullisuus ja yksinkertaisuus. Käytännössä ZigBee-tekniikan toteutus kotona voisi olla vaikkapa television automaattinen äänenvoimakkuuden alentaminen puhelimen soidessa.


title: ZigBee

text: IEEE 802.15.4-standardi määrittelee kaksi laitetyyppiä: FFD- (full function device) sekä RFD (Reduced Function Device) -laite. FFD on laite, joka täyttää kaikki standardin vaatimat ominaisuudet ja näin ollen voi toimia PAN-koordinaattorina, koordinaattorina tai tavallisena laitteena. PAN-koordinaattorina oleminen tarkoittaa sitä, että laite on vastuussa verkon muodostamisesta ja tunnuksen antamisesta verkolle. RFD on nimensä mukaisesti ominaisuuksilta karsittu ja laitteena hyvin yksinkertainen. RFD-laitteen on aina kommunikoitava FFD-laitteen kanssa, ei koskaan toisen RFD-laitteen kanssa.


title: ZigBee

text: Standardi määrittelee myös kaksi erilaista verkkotopologiaa, tähtimäisen- ja peer-to-peer–topologian. Tähtimäisessä topologiassa FFD-laite muodostaa verkon ja toimii PAN-koordinaattorina. Muut laitteet kommunikoivat tämän välityksellä. Peer-to-peer–topologiassa laitteet voivat kommunikoida keskenään, mutta tässäkin topologiassa on PAN-koordinaattori. Se kuuluttaa verkon olemassaolosta muille laitteille. Peer-to-peer–verkon etuna on se, että verkko voi olla huomattavasti monimutkaisempi kuin tähtimäisen topologian verkko.


title: ZigBee

text:
Tämän lisäksi standardi käsittää kolme tietoliikennetyyppiä:ZigBee:ssä on kolme erilaista laitetta: ZigBee coordinator (ZC), ZigBee Router (ZR) ja ZigBee End Device (ZED). ZC toimii samalla lailla kuin FFD eli on vastuussa verkon muodostamisesta sekä verkon tietojen säilyttämisestä. ZC-laitteita on yksi jokaista Zigbee-verkkoa kohden.
ZR-laite puolestaan huolehtii datan reitittämisestä muille laitteille. ZED-laite taas on samantyylinen, yksinkertainen laite kuin RFD-laite. ZED vaatii myös vähemmän muistia kuin ZC tai ZR.


title: ZigBee

text: ZigBee-laitteet liikennöivät beacon- tai non-beacon-tilassa. Beacon-tilassa laite odottaa verkon koordinaattorilta herätepakettia, joka laukaisee datan lähetyksen. Herätepaketissa määritellään myös seuraavan paketin saapuminen ja laite voi mennä sleep-tilaan odotusajaksi. Non-beacon-tilassa laite saa ulkopuolisen herätteen, esimerkiksi savu palohälyttimissä, joka laukaisee datan lähetyksen koordinaattorille. Tässä tilassa koordinaattori ei voi olla sleep-tilassa.


title: ZigBee

text: Standardi määrittelee kolme eri tietoturvatasoa. Taso 1 ei tarjoa minkäänlaista tietoturvaa, taso 2 luottaa pääsylistoihin (ACL) ja taso 3 käyttää symmetristä salausta siirrettävän tiedon salaamiseen (algoritmina AES). Tietoturvaa voidaan myös parantaa sovellustasolla. Tietoturvan monitasoisuus johtuu siitä, että halutaan mahdollistaa monia erilaisia toteutuksia.


title: ZigBee

text: Tähän asti laitteiden toimitus ja myyntivolyymi on ollut pientä. ZigBeen etuna on se, että se on jo ajoissa standardoitu ja yhteensopiva eri valmistajien laitteiden kanssa. Muutamia ongelmiakin on, muun muassa erilaisista verkkotopologioista aiheutuvat viive ja virrankulutus vaihtelevat ja lisäksi myös tietoturva tuo oman haasteensa. Tekniikan kehittyessä ja suosion kasvaessa keksitään varmasti myös useampia käyttökohteita. Tällä hetkellä toteutukset ovat enemmissä määrin suunnitteluasteella.


title: Arkangelin alue

text: Arkangelin alue () on hallinnollinen alue Pohjois-Venäjällä Pohjois-Euroopassa. Alueen koillispuolella sijaitseva Nenetsian autonominen piirikunta kuuluu myös Arkangelin alueeseen, mutta on myös yksi Venäjän federaation subjekteista kuten Arkangelin aluekin on.


title: Arkangelin alue

text: Arkangelin alue rajoittuu pohjoisessa Vienanmereen, koillisessa Nenetsiaan, idässä Komiin, etelässä Kirovin ja Vologdan alueisiin sekä lännessä Karjalan tasavaltaan. Manneralueen lisäksi alueeseen kuuluvat Novaja Zemljan saaret ja Frans Joosefin maa Jäämereltä. Vienanmeren saarista alueeseen kuuluvat Moržovets Mezeninlahdella ja Solovetskin saaret.


title: Arkangelin alue

text: Arkangelin aluetta peittävät pääasiassa havumetsät. Mezenin suun ympäristö sekä Jäämerellä olevat saaret ovat pääasiassa tundraa. Alueen suurimmat joet ovat Vienanjoki, Äänisjoki ja Mezen. Alueella on yli 2 500 järveä.


title: Arkangelin alue

text: Argangelin alueella sijaitsee useita merkittäviä luonnonsuojelualueita.


title: Arkangelin alue

text: Arkangelin alueen vuoden 2010 asukasluku oli 42 090 asukkaan Nenetsian kanssa 1 227 626 ja ilman sitä 1 185 536.


title: Arkangelin alue

text: Oheinen taulukko kuvaa Arkangelin alueen, Arkangelin (kaupunkipiirin) ja Arkangelin alueeseen kuuluvan Nenetsian väkiluvun kehitystä vuosien 1959–2010 suoritettujen väestönlaskentojen mukaan. Taulukon Arkangelin alueen väestömäärässä on mukana Nenetsian väestö. Narjan-Mar on Nenetsian pääkaupunki.


title: Arkangelin alue

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan alueen 1,2 miljoonasta asukkaasta 75,7 % oli kaupunkilaisia. Suurimmat kaupungit ovat Arkangeli (348 783 asukasta vuonna 2010), Severodvinsk (192 353 as.) ja Kotlas (60 562 as.). Yli 10 000 asukkaan kaupunkeja tai taajamia ovat myös Novodvinsk (40 615 as.), Korjažma (39 641 as.), Mirnyi (30 280 as.), Velsk (23 885 as.), Njandoma (22 356 as.), Onega (Ääninen) (21 359 as.), Konoša (kaupunkityyppinen taajama, 12 432 as.), Plesetsk (kaupunkityyppinen taajama, 11 037 as.), ja Kargopol (10 214 as.).


title: Arkangelin alue

text: Arkangelin alueen väestö ilman Nenetsiaa jakaantui vuoden 2010 väestönlaskennassa etnisiin ryhmiin seuraavasti: venäläisiä 95,6 % (yhteensä 1 148 821 henkeä; mukana 0,2 % eli 2 015 hengen osuus pomoreiksi itsensä lukevia), ukrainalaisia 1,4 % (16 976), nenetsejä 0,6 % (8 020), valkovenäläisiä 0,5 % (5 810), komeja 0,4 % (4 583), tataareja 0,2 % (2 335) ja muita 1,3 % (15 399). Laskennassa 25 682 henkeä ei ilmoittanut omaa etnistä ryhmäänsä.


title: Arkangelin alue

text: Arkangelin alue on yksi Venäjän federaation jäsenalueista eli subjekteista ja sen pääkaupunki on Arkangeli. Alueen koillispuolella sijaitseva Nenetsian autonominen piirikunta kuuluu myös Arkangelin alueeseen, vaikka se on itsekin yksi Venäjän federaation subjekteista. Paikallishallinnon johdossa ovat kuvernööri ja aluekokous.


title: Arkangelin alue

text: Paikallista hallintoa varten Arkangelin alue on jaettu 19 kunnallispiiriin ja seitsemään erilliseen kaupunkipiirikuntaan. Jälkimmäisiin kuuluu myös Novaja Zemlja. Frans Joosefin maa kuuluu Primorjen piiriin. Oheinen kartta esittää Arkangelin alueen kunnallis- ja kaupunkipiirien hallintokeskusten sijainnin (ilman Franz Josefin maata ja Nenetsiaa).


title: Arkangelin alue

text:
Nenetsian autonomisen piirikunnan paikallishallinnollinen jako on esitetty artikkelissa Nenetsia.
Taulukossa on esitetty Arkangelin alueen kunnallispiirit vuoden 2010 väestönlaskennan mukaisine asukaslukuineen (taulukossa м.р.= муниципальный район= (kunnallis)piiri, ktt= kaupunkityyppinen taajama).
Taulukossa ovat Arkangelin alueen kaupunkipiirit vuoden 2010 väestönlaskennan mukaisine asukaslukuineen. Koska useiden kaupunkipiirien (Arkangeli, Kotlas, Novaja Zemlja, Severodvinsk) alueeseen kuuluu myös muita taajamia tai maaseutua, piirin asukasluku voi olla suurempi kuin pelkän hallintotaajaman (taulukossa г.о. = городской округ= kaupunkipiirikunta).


title: Arkangelin alue

text: Vuonna 2012 julkaistun laajan, Venäjän uskontoja kartoittaneen Arena-tutkimuksen mukaan Arkangelin alueen väestöstä (ilman Nenetsiaa) oli:


title: Arkangelin alue

text: Asutuksen katsotaan saapuneen Vienanjoen seuduille pari tuhatta vuotta jääkauden vetäydyttyä alueelta eli noin 9000 vuotta sitten. Vienanmeren rannalta on löydetty 3000 vuotta vanhoja arkeologisia todisteita esimerkiksi hylkeenpyynnistä. Paikannimistön vanhin, suomalaissaamelainen kerrostuma ja alueen venäjänkielen paikallismurteiden suomalaisperäiset sanat kertovat alueen ensimmäisten tunnettujen asukkaiden olleen suomensukuisia. Vienanjoen suomensukuisista kansoja nimitettiin venäläisissä kronikoissa "tšuudeiksi", viikinkisaagoissa "bjarmeiksi".


title: Arkangelin alue

text: Norjan kuninkaista kertova, islantilaisen Snorri Sturlusonin (1179-1241) saaga "Heimskringla" on ensimmäisiä kirjallisia teoksia, jotka kuvaavat Arkangelin alueen seutuja.


title: Arkangelin alue

text: Arkangelin alueen ydinosa tunnettiin aiemmin nimellä "Dvinskaja zemlja" (), mikä viittaa Vienanjokeen () ja sen valuma-alueen seutuihin. Vienanjoen maahan viittaavaa nimitystä käytetään nykyäänkin esimerkiksi Arkangelin alueen virallisissa nettitunnuksessa (dvinaland.ru).


title: Arkangelin alue

text: Alueet kuuluivat noin 1100-luvulta lähtien laajan, Baltiasta Jäämerelle yltäneen Novgorodin tasavallan etupiiriin, vuodesta 1478 yhdistyneeseen Moskovan Venäjään. Tšuudit sulautuivat yhteen slaavilaisten kanssa. Novgorodilaiset tienasivat elantonsa metsästyksellä, kalastuksella ja turkiskaupalla; myöhemmin myös suolankeitolla ja - myynnillä. Erityisen paljon maaomaisuutta Vienanmereltä ja -joelta hankki Boretskin pajarisuku. 1400-luvulla perustettiin arkkienkeli Mikaelin luostari Vienanjoen alajuoksulle nykyisen Arkangelin paikalle, Nikolo-Korlskin luostari nykyisen Severodvinskin paikalle ja Solovetskin luostari Vienanmeren saarille. Novgorodin käskynhaltijan vaimo Maria Boretskaja lahjoitti luostareille suuret maa-alueet.


title: Arkangelin alue

text: Moskovan Venäjän aikana perustettiin Solvytšegodsk ja Petšora-joen alajuoksun läheisyyteen Pustozersk. Asutus kasvoi. Englantilainen Moskovan kauppakomppania (the Muscovy Company) kävi kauppaa Moskovan Venäjän kanssa vuodesta 1554. Kaupan keskuksena toimi aluksi Vienanjoen maan hallintokeskus Kolmogory (nyk. Holmogory). Tsaarin asettamana, ulkomaalaisten tahojen Moskovaan suuntautuvaa kauppaa tarkasti muun muassa Anikei Stroganov. Ulkomaankauppa Vienanjoen maan kautta Moskovan Venäjään kukoisti.


title: Arkangelin alue

text: Tsaari Iivana IV Julma perusti 1584 Vienanjoen suistoon Novaja Holmogoryn kaupungin. Tämä uudelleennimettiin myöhemmin arkkienkeli Mikaelin kaupungiksi eli Arkangeliksi läheisen luostarin nimen mukaisesti. Kaupungista tuli kasvavan Venäjän ensimmäinen ulkomaankaupan satama, ja alueen merkitys maan ulkomaankaupassa kasvoi vaikka kauppasatamaan johtava meri jäätyi moneksi kuukaudeksi vuosittain.


title: Arkangelin alue

text: Nuorena tsaarina Pietari Suuri perusti Arkangeliin laivatelakan 1693, jo seuraavana vuonna sieltä valmistui ensimmäinen alus. 1701 kaupungin suojaksi ryhdyttiin rakentamaan Novodvinskin linnoitusta. Vuonna 1702 Vienanjoen maan hallintokeskus siirrettiin Holmogorysta Arkangeliin. Joulukuun 18. 1708 antamallaan säädöksellä tsaari yhdisti Vienanjoen maan osaksi laajaa "Arkangelinkaupungin provinssia", yhtä Venäjän kahdeksasta uudesta maakunnasta. Laajaan provinssiin liitettiin samalla myös nykyisen Karjalan tasavallan ja Kuolan alueet sekä pohjoiset alueet aina Uralille saakka.


title: Arkangelin alue

text: Alueesta muodostettiin Venäjän keisarikunnan laaja Arkangelin kuvernementti joulukuussa 1796. Vallankumouksen ja sisällissodan jälkeen 1921 Arkangelin kuvernementtia ryhdyttiin pilkkomaan. Alueen koko vaihteli. Varsinaisesti nykyinen Arkangelin alue perustettiin Neuvostoliiton aikana syyskuussa 1937.


title: Arkangelin alue

text:
1920 ja 1930-luvuilla Arkangelin alueelle toimi suuria pakkotyöleirejä (Gulag). Näistä tunnetuimpiin ja suurimpiin kuului alueellisesti useaan osaan jakautunut ja myös Karjalan tasavallan puolella toiminut ojennusleiri Solovetski ITL OGPU (SLAG, 1923–31 ja 1932–33). Työleirin vankimäärä oli aluksi joitain tuhansia, mutta kohosi vuoden 1931 alkuun mennessä jo 71 800:ksi. Ojennusleirin pohjalta perustettiin myöhemmin Vienanmeren–Itämeren kanavan rakennustöistä vastannut, vankimäärältään vielä suurempi vankileiri. Arkangelin alueen monista pakkotyöleireistä jotkut toimivat vielä vuoteen 1960 saakka.
Jos Arkangelin alueeseen sisällytetään myös kaasu- ja öljylöytöjen rikastuttama Nenetsian autonominen alue, koko alueen osuus Venäjän bruttokansantuotteesta oli vuonna 2010 noin 1,0 prosenttia. Mikäli Nenetsiaa ei sisällytetä tarkasteluun, Arkangelin alueen osuus maan BKT:stä on vain 0,6 %.


title: Arkangelin alue

text: Arkangelin alueen (ilman Nenetsiaa) tärkeimmät teollisuudenalat ovat metsä-, puunjalostus-, paperi-, sellu-, koneenrakennus- ja elintarviketeollisuus. Maatalous on keskittynyt karjan- ja poronhoitoon. Lisäksi harjoitetaan turkiseläinten tarhausta ja metsästystä sekä hylkeenpyyntiä.


title: Arkangelin alue

text: Tärkeimmät satamat ovat Arkangeli, Onega ja Mezen. Talvella Vienanmeren jäätyessä suurimpia aluksia avustetaan jäänmurtajilla. Alueen tärkein rautatie on Arkangelin ja Vologdan välinen rautatie. Siitä erkanee Kotlasissa rata Komiin ja Arkangelin eteläpuolella Karjalaan. Arkangelissa on kansainvälinen lentoasema.


title: Lipponen

text: Lipponen tarkoittaa seuraavia:


title: Lipponen

text:
Henkilöitä:
Fiktiivisiä henkilöitä


title: Lipponen

text: Asioita:


title: Lipponen

text: Sukunimenä savokarjalainen Lipponen lienee johdettu ortodoksisesta "Filippoksen" puhuttelumuodosta.


title: Halme

text: Halme on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Kaarle Kustaa

text: Kaarle Kustaa voi tarkoittaa seuraavia:


title: Langaton hiiri

text: Langaton hiiri on tietokoneen oheislaite. Perinteisen hiiren johto on langattomassa hiiressä korvattu yleensä radioaaltolähettimellä ja -vastaanottimella. Hiiri ja erillinen vastaanotin välittävät käyttäjän tekemät liikkeet tietokoneelle. Vastaanotin voidaan kytkeä esimerkiksi tietokoneen PS/2- tai USB-väylään. Vastaanotin voi olla isompi erillinen laite, jossa suoritetaan myös hiiren paristojen lataus tai se voi olla hyvin pieni USB-liitäntään kytkettävä lähetin.


title: Langaton hiiri

text: Langaton hiiri käyttää laitteesta riippuen muun muassa 27 MHz, 49 MHz ja 2,4 GHz taajuuksia. Bluetooth-laitteet käyttävät 2,4 GHz taajuutta ja ne kykenevät noin 500 kbps tiedonsiirtonopeuteen. Bluetooth käyttää taajuushyppelyä, jonka nopeus on 1600 hyppyä sekunnissa ja siinä on 79 ennalta jaettua kanavaa, joiden väli on 1 MHz. Hiiren kantama on noin 10 metriä. Bluetoothilla pystytään toteuttamaan kaksisuuntainen yhteys, joten myös hiirelle pystytään lähettämään tietoa.


title: Langaton hiiri

text: Useimmat langattomat hiiret käyttävät nykyään liikkeentunnistamiseen optista tekniikkaa. Optisessa hiiressä oleva LED lähettää valoa, joka heijastuu hiiren alla olevasta pinnasta linssin läpi takaisin hiiren anturille. Tieto välitetään digitaaliselle signaaliprosessorille, joka muuttaa liiketiedon suunnaksi ja pituudeksi. Tieto hiiren liikkeestä lähetetään vastaanottimelle ja se välittyy tietokoneen kautta käyttäjän näkemäksi hiiriosoittimen liikkeeksi. Huonosti valoa takaisin heijastava pinta heikentää optisten hiirten toimintaa.


title: Langaton hiiri

text: Radioaaltoja käyttäessään langaton hiiri on altis häiriöille, mitä aiheuttavat esimerkiksi metallipinnat ja muut langattomat laitteet. Tätä pyritään estämään muun muassa uudelleenlähetyksellä, taajuushyppelyllä, sekä lähettämällä laitetunnistetta, jonka avulla vastaanotin voi erottaa hiiren. Osa hiiristä on tehtaalla paritettu vastaanottimen kanssa eikä niitä voi vaihtaa ristiin, usein paritus tapahtuu automaattisesti laitteita käyttöön otettaessa tai manuaalisesti painamalla laitteissa olevaa "connect" tai vastaavaa painiketta ja laitteet voi silloin parittaa uudelleen esimerkiksi vanhan vastaanottimen hukkuessa kunhan uusi vastaanotin on yhteensopiva.


title: Langaton hiiri

text: Koska langaton hiiri on erillinen laite, se tarvitsee toimiakseen virtaa. Siinä käytetään tavallisia tai ladattavia paristoja. Langattoman hiiren virrankulutusta pyritään vähentämään asettamalla hiiri lepotilaan, kun sitä ei liikuteta. Myös säätämällä optisen anturin tehoa pystytään vähentämään virrankulutusta.


title: Jali

text: Jali on miehen nimi, jolla ei ole omaa nimipäivää. Vuoden 2009 loppuun mennessä Jali-nimisiä miehiä on Suomessa ollut vajaat 250.


title: Konginkangas

text: Konginkangas oli Keski-Suomessa sijainnut Suomen kunta. Konginkangas perustettiin vuonna 1895 erottamalla se Viitasaaren kunnasta. Se liitettiin 1. tammikuuta 1993 osaksi Äänekosken kaupunkia.


title: Konginkangas

text: Konginkankaan naapurikunnat olivat Kannonkoski, Konnevesi, Saarijärvi, Sumiainen, Vesanto, Viitasaari ja Äänekoski.


title: Konginkangas

text: Konginkankaan halki etelästä pohjoiseen kulkee valtatie 4 Jyväskylästä Ouluun. Tie kulki alun perin Konginkankaan kirkonkylän kautta, mutta uudelleen rakennettuna se ohittaa kirkonkylän sen länsipuolelta. Konginkankaan kirkonkylästä on matkaa Äänekosken keskustaan noin 20 kilometriä, Jyväskylään noin 60 kilometriä ja Ouluun noin 280 kilometriä. Jyväskylän lentoasemalle Tikkakoskelle kertyy vajaat 40 kilometriä.


title: Konginkangas

text: Valtatiellä 4 Konginkankaan kohdalla sattui 19. maaliskuuta 2004 Suomen toistaiseksi vakavin tieliikenneonnettomuus, jossa paperirullia kuljettanut rekka ja linja-auto törmäsivät. Onnettomuudessa kuoli 23 ja loukkaantui 14 henkilöä.


title: Konginkangas

text: Konginkankaan alueelta on tehty parikymmentä rautakauden aikaista löytöä, muun muassa kvartsiitista hiottu soikea kovasin. Myös lappalaisia on liikkunut alueella, mistä kertovat niin kutsutut lapinrauniot. Rautakaudella syntyi eränkäynti- ja kauppareitti Päijänteeltä Jyväsjärven ja Vehniän kautta Keiteleelle, ja myös Konginkangas sijoittui sen varteen. Eränkävijöillä ja kauppiailla oli tapana vetää veneensä Ala-Keiteleen Pyyrinlahden ja Keiteleen välisen kannaksen yli "konkia" pitkin, mistä pitäjän nimen kerrotaan saaneen alkunsa.


title: Konginkangas

text: Ensimmäiset vakituiset asukkaat tulivat Konginkankaan alueelle 1500-luvun puolivälin tienoilla Hämeestä, ja tämän jälkeen saapuneet uudisasukkaat olivat pääosin savolaisia. Konginkankaalla käytiin taisteluja nuijasodan aikana vuonna 1596, jolloin talonpojat voittivat huovit. Sama seutu joutui taistelunäyttämöksi myös isonvihan aikana vuonna 1714. Vuonna 1683 Konginkankaalla mainittiin olleen yhdeksän kantatilaa.


title: Konginkangas

text: Konginkangas oli pitkään jaettuna Saarijärven ja Viitasaaren pitäjille. Pyyrinlahden kylän talonpojat anoivat pitkien kirkkomatkojen vuoksi vuonna 1794 tuomiokapitulilta lupaa oman kirkon rakentamiseen ja oman papin palkkaamiseen, mutta anomus hylättiin. Useiden yritysten jälkeen saatiin vihdoin vuonna 1864 lupa oman saarnahuoneen rakentamiseen, ja se valmistui vuonna 1866. Konginkangas muodostettiin Viitasaaren kappeliseurakunnaksi vuonna 1867 ja ensimmäinen oma pappi saatiin vuonna 1874. Konginkankaan säästöpankki aloitti toimintansa vuonna 1890 ja nuorisoseura perustettiin vuonna 1907. Taidemaalari Akseli Gallen-Kallela vietti kesän 1904 Konginkankaalla, ja täällä hän maalasi tunnetut taulunsa "Väinämöisen venematka" ja "Keitele". Matoniemellä sijainnut Niemelän torppa siirrettiin vuonna 1909 Seurasaaren ulkomuseoon Helsinkiin.


title: Konginkangas

text: Konginkankaalle asutettiin jatkosodan jälkeen Sortavalan maalaiskunnan siirtoväkeä.


title: Konginkangas

text: Paikkakunnan perinteitä vaalii Konginkankaan Kotiseutukerho Kömin Kilta ry. Eräänä hankkeenaan he dokumentoivat Konginkankaalla toimineen Suomen viimeisen miesten pukuja valmistaneen tehtaan Salmutex Oy:n toimintaa vuotta ennen kuin yritys joutui vuonna 2015 lopettamaan toimintansa.


title: Konginkangas

text: Konginkankaan tasavartista, puista ristikirkkoa vuodelta 1866 pidetään viimeisenä kansanrakentajien rakentamana kirkkona Suomessa. Konginkankaan vanha keskusta on merkittävä rakennettu ympäristö. Kirkkomaisemaan liittyy myös vuonna 1856 käyttöön vihitty Konginkankaan hautausmaa sekä viljamakasiini, joka on toiminut kotiseutumuseona vuodesta 1956.


title: Konginkangas

text: Kansakoulutien varressa on kolme kansakoulua eri aikakausilta. Konginkankaan kirkonkylän puukoulu eli ”uusi kansakoulu” valmistui 1936. Samalla tontilla sijaitsevat nuorisotalo Vaparina toimiva vanha puukoulu vuodelta 1890 sekä päiväkotina toimiva matala tiilinen koulurakennus 1970-luvun alkupuolelta ja 2007 valmistunut uusi ala-aste. Konginkankaan koululaitos on Keski-Suomen vanhin, sillä se on perustettu 1867.


title: Konginkangas

text: Konginkankaalla on kolme henkikirjakylää: Kalaniemi, Konginkangas ja Pyyrinlahti.


title: Konginkangas

text: Konginkangas kuuluu Äänekosken kaupungin tilastollisessa osa-aluejaossa "Konginkangas"-nimiseen suuralueeseen, jossa vuonna 2013 oli 1 428 asukasta. Suuralue jakautuu kahteen tilastoalueeseen, jotka ovat "Konginkankaan kirkonkylä" ja "Konginkankaan haja-asutusalue". Kirkonkylän tilastoalueeseen kuuluu vain samanniminen pienalue Konginkankaan kirkonkylä, jossa oli 514 asukasta. Haja-asutusalueesta muodostuva tilastoalue jakautuu neljään pienalueeseen:Konginkankaan asukasluku on laskenut jonkin verran, sillä vuonna 2000 asukkaita oli 1 576 ja vuonna 2008 alueella asui 1 500 henkeä.


title: Konginkangas

text: Konginkangas on tunnettu elokuvaohjaaja Mikko Niskasen pitkäaikaisena asuinkuntana, jonne hän rakensi tukikohdakseen Käpykolon. Muita tunnettuja konginkankaalaisia ovat muiden muassa taiteilijat Eila Minkkinen ja Simo Hannula sekä Niskasen elokuvissa esiintyneet Sulo Hokkanen ("Sulo Kokki") ja Ilmari Piilonen.


title: Konginkangas

text: Konginkangas mainitaan Juha Vainion sanoittamassa kappaleessa ”Hyvää huomenta Suomi” ja Juice Leskisen sanoittamassa kappaleessa ”Kun rumba loppuu”. Kumpikin maininta liittyy paikkakunnan sijaintiin nelostien varrella.


title: Konginkangas

text: Konginkankaan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla muikkutirri ja halakoperunat.


title: Pontius Pilatus

text: Pontius Pilatus oli Juudean roomalainen prokuraattori noin vuosina 26–36 jaa. Kristillisen perinteen mukaan hän vaikutti Jeesuksen tuomitsemiseen ja teloittamiseen. Legendojen ja perimätiedon mukaan hänen puolisonsa oli Claudia Procula.


title: Pontius Pilatus

text: Juudea oli joutunut Rooman vallan alle vuonna 6 jaa. sen jälkeen kun Herodeksen poika Arkhelaos syrjäytettiin. Augustuksen ja hänen seuraajiensa valitsemat maaherrat olivat joko ritarisäätyyn kuuluvia tai heitäkin alempiarvoisia. Juudea oli liian pieni provinssi senaattorin hallittavaksi. Pilatuksen aikana maaherran titteli oli prefekti (), mikä viittaa siihen että hänellä oli myös sotilaallista valtaa, vaikka provinssissa ei ollutkaan legioonaa. Myöhemmällä ajalla maaherran titteli muutettiin prokuraattoriksi, mutta tehtävät pysyivät samana. Maaherra vastasi suoraan keisarille.


title: Pontius Pilatus

text: Pilatuksen ollessa maaherrana tapahtui paljon levottomuuksia. Roomassa näistä ei välitetty ja roomalainen historioitsija Tacitus kertookin että Tiberiuksen aikana Juudeassa oli rauhallista. Josefus kertoo että Pilatus provosoi juutalaisia tuomalla legioonien sotamerkkejä Jerusalemiin. Pilatus käytti myös Jerusalemin temppelin varoja kaupungin akveduktin rakentamiseen. Tätä seuranneet mellakat lyötiin verisesti alas. Pilatus joutui myös viemään pois kaupungista kilpiä joita koristi keisarin nimi, ehkä siksi että niissä viitattiin jumalalliseen Augustukseen. Kyseessä saattaa olla sama tapaus kun legioonien sotamerkkien kanssa. Tiberius ei ilmeisesti välittänyt tällaisista pikkuasioista. Pilatus erotettiin virastaan vasta kun hän antoi teloittaa joukon samarialaisia, jotka olivat etsineet aarretta, jonka kerrottiin sijainneen Gerizimin pyhällä vuorella.


title: Pontius Pilatus

text: Pilatuksen kerrotaan kristillisissä lähteissä vaikuttaneen Jeesuksen tuomitsemiseen ja teloittamiseen. Tämän vuoksi kristilliset lähteet käsittelevät Pilatusta laajasti. Sävy on kuitenkin enimmäkseen myötämielinen, koska vastuu Jeesuksen tuomitsemisesta vieritetään evankeliumeissa ennen muuta toisten juutalaisten niskoille. Evankeliumien kirjoittajat kuvaavat Pilatuksen luonteeltaan hyväntahtoiseksi, mutta heikoksi ja helposti johdateltavissa olleeksi mieheksi. Pääsiäisenä maaherralla oli tapana vapauttaa yksi vanki, ja Jeesuksen ollessa oikeuden edessä Pilatus tarjosi kansalle valintaa Jeesuksen ja kapinallisen Barabbaan välillä. Ylipappien kiihottama kansanjoukko vaati Barabbasta vapautettavaksi, minkä jälkeen Pilatus pesi kätensä sanoen olevansa viaton Jeesuksen vereen.


title: Pontius Pilatus

text: Saksalaisen historioitsija Gerhard Prausen mukaan pääsyyllinen oli vallanhimoinen ylimmäinen pappi Josef bar Kaifas, joka kiristi Pilatuksen antamaan kuolemantuomion: juuri tuolloin Roomaan tehty kantelu olisi voinut merkitä Pilatuksen oman kaulan katkaisemista; Tiberius suri suojattinsa Sejanuksen petosta erakkona Caprilla ja vain mielistelyyn pystynyt, täysin korruption turmelema Rooman senaatti kuvitteli tekevänsä hallitsijan tahdon mukaan vainoamalla Sejanuksen suojatteja - joista Pilatus oli eräs merkittävimpiä.


title: Pontius Pilatus

text: Pilatuksen nimi esiintyy Caesarea Maritiman arkeologisilta kaivauksilta vuonna 1961 löydetyssä kalkkikivessä. Teksti on kaiverrettu kiveen ensimmäisellä vuosisadalla Pilatuksen elinaikana, ja nimeää Pilatuksen Juudean prefektiksi. Kirjoitus on ainoa arkeologinen todiste Pilatuksen historiallisesta olemassaolosta.


title: Pontius Pilatus

text: Juutalaisten lähteiden mukaan Pilatus oli täysin sopimaton prokuraattoriksi. Hän oli luonteeltaan sotilas eikä osannut arvostaa juutalaisten uskonnollista ja kulttuurillista omaleimaisuutta. Pian Juudeaan saavuttuaan hän ryhtyi toimiin nujertaakseen juutalaisten vastarinnan keisarinpalvontaa kohtaan. Hän käytti rajuja otteita. Lopulta hänet ilmeisesti jouduttiin kutsumaan takaisin Roomaan, missä hänen kerrotaan tehneen itsemurhan.


title: Pontius Pilatus

text: Varhaisia historioitsijoita, jotka maallisissa lähteissä kertovat Pontius Pilatuksesta, ovat Josephus ja Tacitus. Molemmat kirjoittivat teoksensa vuosikymmeniä Pilatuksen kuoleman jälkeen.


title: Pontius Pilatus

text: Vaihtoehtoisen tulkinnan mukaan Pilatus olisi oppinut alkukautensa virheistä ja hänen loppukautensa politiikka olisi ollut onnistuneempaa. Näihin tulkintoihin on vaikea saada selvyyttä, koska muun kuin kristillisen lähdeaineiston määrä on rajallinen, ja sekin on välittynyt meille monilta osin kristittyjen, mahdollisesti valikoivien välikäsien kautta.


title: Kuvernööri

text: Kuvernööriksi kutsutaan erilaisten virkalaitosten johtajia. Yleensä kuvernööri on korkeamman tahon, kuten hallitsijan virkaansa nimittämä.


title: Kuvernööri

text: Monissa Kansainyhteisön maissa kuten Kanadassa ja Australiassa toimii kenraalikuvernööri, joka hoitaa valtionpäämiehen tehtäviä kuten valtiovierailuja, hallitsijan puolesta. Kuudentoista itsenäisen valtion hallitsijana toimii kuningatar Elisabet II, joka asuu kuitenkin kokoaikaisesti Lontoossa. Monarkki nimittää näiden maiden kenraalikuvernöörin käytännössä pääministerin ehdotuksesta. Lisäksi liittovaltiomuotoisissa maissa Australiassa on osavaltion päämies kuvernööri ja Kanadassa provinssin päämiehen arvonimi on "luutnantti-kuvernööri" (), jotka molemmat ovat nimellisesti vastuussa monarkille.


title: Kuvernööri

text: Myös Venäjällä "kuvernööri"-nimitystä käytetään Pietarin, oblastien, aluepiirien, autonomisten piirikuntien sekä Juutalaisten autonomisen alueen ylimmistä johtajista. Kuvernöörin nimittää asianomaisen liittovaltiosubjektin lainsäätävä elin, jolle Venäjän presidentti esittää kuvernööriehdokkaan. Vuoteen 2004 Venäjällä kuvernöörit ja muut liittovaltiosubjektien ylimmät johtajat valittiin harvoin poikkeuksin suorilla vaaleilla.


title: Kuvernööri

text: Sen sijaan Yhdysvalloissa kuvernööri on vaaleilla valittava osavaltion toimeenpanovallan haltija.


title: Kuvernööri

text: Useissa maissa valtiovallan hallitsemilla laitoksilla, kuten keskuspankilla tai aluehallinnolla, on kuvernöörit.


title: Kuvernööri

text: Suomen suuriruhtinaskunnassa kuvernööri oli lääninhallituksen johtajan titteli 1837–1918, joka vastasi Ruotsin vallan ja itsenäisyyden ajan maaherraa. Senaatin puheenjohtajana ja Venäjän keisarin korkeimpana edustajana Suomessa toimi puolestaan Suomen kenraalikuvernööri.


title: Roosevelt

text: Roosevelt voi viitata kahteen Yhdysvaltain presidenttiin:


title: Roosevelt

text: Rooseveltiin liittyvät myös seuraavat maantieteelliset kohteet ja alukset:


title: Pilasoitto

text: Pilasoitto eli pilapuhelu on puhelimella johonkin tiettyyn tai satunnaiseen puhelinnumeroon tehtävä soitto, jossa soittaja pilailee soiton vastaanottajan kustannuksella. Radiokanavien julkiset pilasoitot pyritään usein tekemään niin, että soiton paljastuttua pilaksi myös soiton kohde kokee sen hauskaksi. Pilasoitto voi olla myös nimettömänä harjoitettua häirintää, joka voi täyttää rikoksen tunnusmerkistön (kotirauhan rikkominen). Joissakin tapauksissa pilasoiton tekijä voi joutua korvausvastuuseen, jos hän esimerkiksi on soittanut hätänumeroon, ja tehnyt perättömän ilmoituksen.


title: Pilasoitto

text: Pilasoittoja on tehty tiettävästi niin kauan kuin puhelimia on ollut. Puhelimien yleistyessä joka kotiin pilasoittojen määrä lisääntyi. Erilaisten numeronäyttöjen ja matkapuhelimien yleistyttyä on tullut yhä vaikeammaksi pysytellä tuntemattomana soittajana. Aikaisemmin saatettiin pyrkiä varmistamaan soittajan tunnistamattomuuden säilyminen tekemällä pilasoitot puhelinkioskeista. Matkapuhelinten yleistymisen myötä myös puhelinkioskit ovat vähentyneet.


title: Kaarlensilta

text: Kaarlensilta () on Vltavajoen ylittävä kuuluisa kivinen goottilaistyylinen silta Prahassa, Tšekin tasavallassa. Kaarlensilta on 516 metriä pitkä ja lähes kymmenen metriä leveä. Se koostuu kuudestatoista kaaresta. Silta yhdistää toisiinsa Prahan Pienen puolen (Malá Strana) ja Vanhankaupungin (Staré Město).


title: Kaarlensilta

text: Nykyään sillalla saa liikkua vain jalan, mutta aiemmin sen yli liikennöivät ensin hevos- ja sitten sähköraitiovaunut sekä autot.


title: Kaarlensilta

text: Sillan molemmissa päissä on torni. Sekä Vanhankaupungin puoleiseen Staroměstská vežiin että Pienen kaupungin puoleiseen Malostranská vežiin pääsee kiipeämään ja ihailemaan Prahan ja Kaarlensillan maisemia. Nykyään sillan ovat vallanneet turistimassat, rihkamakauppiaat ja katutaiteilijat. Jos haluaa nauttia sillalla kävelystä rauhassa ilman tungosta, on parasta mennä sinne erittäin myöhään illalla tai erittäin aikaisin aamulla.


title: Kaarlensilta

text: Kaarlensillan rakentaminen aloitettiin vuonna 1357 kuningas Kaarle IV:n aikana. Rakentamista johti arkkitehti Peter Parler, jonka muihin töihin kuuluu esimerkiksi Pyhän Vituksen katedraali Prahan linnassa. On sanottu, että muurauslaastiin sekoitettiin kananmunankeltuaisia vahvistamaan sillan rakennetta.


title: Kaarlensilta

text: Alun perin sillan nimi oli Kivisilta (Kamenný most) ja myöhemmin Prahan silta (Pražský most). Kaarlensillaksi sitä on kutsuttu vuodesta 1870 lähtien. Ennen nykyistä siltaa joen ylitti samalla kohden vuonna 1172 rakennettu Judithin silta, joka oli ensimmäinen kivisilta Vltavan yli. Se romahti tulvassa vuonna 1342. Toisin kuin edeltäjänsä, Kaarlensilta on selviytynyt monista tulvista: viimeksi vuonna 2002, kun maa koki pahimman tulvan viimeiseen 500 vuoteen.


title: Kaarlensilta

text: Siltaa koristavat kolmenkymmenen pyhimyksen patsaat, joista useimmat ovat parhaiden böömiläisten kuvanveistäjien tekemiä vuosien 1683 ja 1714 välisenä aikana. Sillalle ovat päässeet muun muassa Pyhä Johannes Nepomukilainen, Pyhä Vitus, Pyhä Luitgard, Johannes Kastaja, Pyhä Venceslaus, Pyhä Sigismund, Juudas Taddaeus ja Franciscus Assisilainen. Patsaista suosituin on varmaankin Pyhän Johannes Nepomukilaisen patsas. Hän oli tšekkiläinen marttyyripyhimys, joka teloitettiin heittämällä hänet sillalta alas kuningas Vaclav IV:n hallintokaudella. Patsaan muistolaatta kiiltää, sillä tuhannet ihmiset ovat kosketelleet sitä vuosisatojen aikana. Patsaan koskettamisen sanotaan tuovan hyvää onnea ja varmistavan, että kyseinen henkilö vielä palaa takaisin Prahaan.


title: Suomen maisemamaakunnat

text: Suomen maisemamaakunnat on valtakunnallinen aluejako, jonka Suomen ympäristöministeriön asettama maisema-aluetyöryhmä laati vuonna 1993 työvälineeksi arvokkaiden maisema-alueiden etsimiseksi ja arvottamiseksi.


title: Suomen maisemamaakunnat

text: Suomi on jaettu kymmeneen maisemamaakuntaan, joista osa jakautuu edelleen seutuihin. Jako maisemamaakuntiin ilmentää maakuntien ja seutujen luonnonpiirteiden ja kulttuurimaiseman välisiä eroja.


title: Suomen maisemamaakunnat

text: Maisemamaakunta ja -seutujakoa apuna käyttäen ja niihin nähden edustavuuteen pyrkien valtioneuvosto on nimennyt Suomesta 158 valtakunnallisesti merkittävää maisema-aluetta.


title: Suomen maisemamaakunnat

text: Maisemamaakunnat ovat:Maisemamaakunnat jakautuvat edelleen maisemaseutuihin seuraavasti:


title: Suomen maisemamaakunnat

text: Eteläinen rantamaa


title: Suomen maisemamaakunnat

text: Lounaismaa


title: Suomen maisemamaakunnat

text: Hämeen viljely- ja järvimaa


title: Suomen maisemamaakunnat

text: Itäinen järvi-Suomi


title: Suomen maisemamaakunnat

text: Vaara-Karjala


title: Suomen maisemamaakunnat

text: Suomenselkä


title: Suomen maisemamaakunnat

text: Oulujärven seutu


title: Suomen maisemamaakunnat

text: Pohjanmaa


title: Suomen maisemamaakunnat

text: Kainuun ja Kuusamon vaaramaa


title: Suomen maisemamaakunnat

text: Peräpohjola-Lappi


title: Isometsä

text: Isometsä on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Benjamin Bassin

text: Benjamin Isak Bassin (18. tammikuuta 1944 Helsinki – 27. maaliskuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen virkamies ja suurlähettiläs.


title: Benjamin Bassin

text: Bassin syntyi suomenjuutalaiseen perheeseen. Hänen vanhempansa olivat muuttaneet Suomeen lapsina Neuvostoliitosta. Perheeseen kuului lisäksi kaksi tytärtä.


title: Benjamin Bassin

text: Bassin kävi Helsingin Juutalaista Yhteiskoulua ja kirjoitti ylioppilaaksi Apollon yhteiskoulusta. Vuonna 1968 hän valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta, ja aloitti samana vuonna työnsä ulkoministeriön kehitysaputoimistossa. Vuoteen 1974 Bassin oli erilaisissa tehtävissä kehitysyhteistyöhallinnon piirissä. Vuodet 1975–1980 hän työskenteli Suomen YK-edustustossa New Yorkissa. Täällä hän myös solmi avioliiton korealaissyntyisen vaimonsa Kimin kanssa.


title: Benjamin Bassin

text: Vuodet 1980–1983 Bassin työskenteli toimistopäällikkönä ulkoministeriön kauppapoliittisella osastolla. Vuonna 1983 hän siirtyi Suomen suurlähetystöön Tokioon, mistä alkoi hänen diplomaatinuransa ”aasialainen vaihe”. Vuonna 1986 Bassin nimitettiin Suomen ensimmäiseksi suurlähettilääksi Thaimaahan. Vuodet 1990–1993 hän oli Helsingissä UM:n kehitysyhteistyön osastopäällikkönä. Vuonna 1993 Bassin pääsi neuvottelevaksi virkamieheksi ulkoministeriön poliittiselle osastolle, missä hän työskenteli kunnes hänet vuonna 1995 nimitettiin Intian-suurlähettilääksi New Delhiin. Vuosina 2001–2005 Bassin oli Suomen suurlähettiläänä Pekingissä Kiinassa.


title: Benjamin Bassin

text: Bassin oli Rooman Klubin jäsen vuodesta 1994 alkaen.


title: Jari Isometsä

text: Jari Olavi Isometsä (s. 11. syyskuuta 1968 Alatornio) on entinen suomalainen maastohiihtäjä ja moninkertainen arvokisamitalisti.


title: Jari Isometsä

text:
Jari Isometsä löi itsensä läpi kansainväliselle huipulle Albertvillen talviolympialaisissa 1992 voittamalla viestipronssia. Hän tuli tutuksi erityisesti kovasta irtiottokyvystään ja siksi hiihtikin ankkuriosuuden arvokisaviesteissä. Henkilökohtaisilla matkoilla Isometsän paras sijoitus oli Thunderbayn MM-hiihdoissa 1995 voittama takaa-ajon pronssimitali. Isometsä edusti seuratasolla Alatornion Pirkkoja. Hänen valmentajanaan toimi Harri Kirvesniemi. Kirvesniemen lailla myös Isometsä oli loistava juoksija. Juniorivuosinaan Isometsä juoksi 800 metriä aikaan 1.56.
Vuonna 2001 Isometsä oli osallisena Lahden vuoden 2001 hiihdon MM-kisojen dopingskandaalissa. Hän oli ensimmäinen kaikkiaan kuudesta kärähtäneestä hiihtäjästä. Isometsä yritti aluksi suojella muita ottamalla syyn kokonaan omille niskoilleen. Isometsä sai kahden vuoden kilpailukiellon ja menetti Lahdessa voittamansa mitalit. Hän oli kilpailukiellossa 22. helmikuuta 2001 – 21. helmikuuta 2003. Jari Isometsä on kirjoittanut yhdessä Jari Porttilan kanssa kirjan "Karpaasin käry" taustoista, jotka johtivat Lahden dopingskandaaliin. Jari Isometsä on toistuvasti kieltänyt dopingin käytön ja on ollut yhtenä asianosaisena doping-oikeudenkäynnissä. Kesäkuun 8. päivä 2011 lääkäri Pekka Koponen (k. 2011) ilmoitti tosin toimittaneensa Jari Isometsälle EPO-hormonia, joka kuuluu kiellettyihin doping-aineisiin. Koponen väitti 8. kesäkuuta 2011 Nelosen uutisissa, että Jari Isometsä valehteli edellisenä päivänä oikeudessa dopingin käytöstään.


title: Jari Isometsä

text: Isometsä jatkoi uraansa Suomen maajoukkueessa vuodesta 2003 alkaen. Kun Suomen olympiakomitea ei hyväksynyt Isometsää vuoden 2006 talviolympialaisiin Torinoon, hän ilmoitti lopettavansa kilpahiihtouransa. Isometsä osallistui Kontiolahden SM-hiihtojen viestiin maaliskuussa 2009, jolloin hän hiihti SM-viestissä Alatornion Pirkkojen viestijoukkueessa toisen osuuden nostaen joukkueensa osuudellaan sijalta 13 sijalle 4.


title: Jari Isometsä

text: Isometsä on naimisissa Johanna Isometsän (o.s. Björn) kanssa. Heillä on kaksi lasta Eetu Isometsä ja Aada Isometsä Isometsä pyrki vuoden 2007 eduskuntavaaleissa Keskustan ehdokkaana eduskuntaan Uudenmaan vaalipiiristä. FC Honka palkkasi Isometsän myyntipäälliköksi kesäkuussa 2009. Hän toimi Meri-Teijo Golf oy:n toimitusjohtajana vuosina 2011–2013 Työsuhteen päättymiseen johtaneita syitä ei kerrottu julkisuudessa. Tammikuusta 2014 toukokuuhun 2015 Isometsä toimi Forssan Pilvenmäen raviradan toiminnanjohtajana.. Isometsä aloitti syyskuussa 2015 Ekovilla oy:n Etelä-Suomen aluepäällikkönä.


title: Janne Immonen

text: Janne Immonen (s. 29. toukokuuta 1968 Sotkamo) on yksi Lahden vuoden 2001 hiihdon MM-kisoissa dopingista kärähtäneistä hiihtäjistä. Hän kärähti toisena Jari Isometsän jälkeen, ja tässä vaiheessa loput neljä dopinghiihtäjää Mika Myllylä, Harri Kirvesniemi, Virpi Kuitunen ja Milla Jauho olivat vielä paljastumatta. Immonen yritti välttyä dopingtestiltä katkaisemalla takaa-ajokisassa tahallaan sauvansa ja keskeyttämällä hiihdon.


title: Janne Immonen

text: Ennen Lahden tapahtumia Immonen voitti tammikuussa 2001 10+10 kilometrin (p+v) takaa-ajon Suomen-mestaruuden. Kyseessä oli hänen ensimmäinen ja ainoa henkilökohtainen kultamitalinsa yleisten sarjojen SM-hiihdoista. Hän voitti samana vuonna myös 15 ja 30 kilometrin matkojen SM-pronssia. Rajavartijaksi kouluttautunut Immonen on menestynyt myös sotilaiden hiihtokilpailuissa. Puolustusvoimat palkitsi hänet vuoden 2001 alussa vuoden 2000 parhaana sotilasurheilijana Suomessa.


title: Janne Immonen

text: Marraskuussa 2013 Rajavartiolaitos irtisanoi Immosen rajavartijan tehtävästä hänen saatua tuomion perättömästä lausumasta oikeudessa. Immonen valitti irtisanomisesta hallinto-oikeuteen, joka palautti päätöksen Kainuun rajavartioston uudelleen harkittavaksi. Lokakuussa 2016 Immonen kertoi, että asian käsittely on edelleen kesken korkeimmassa hallinto-oikeudessa.