title: Länsirintama (toinen maailmansota)

text: Kaksi kuukautta varsinaisen maihinnousun jälkeen Yhdysvaltain 12. armeijaryhmä aloitti operaatio Cobran, jonka tarkoituksena oli murtautua läpi saksalaisten linjoista ja aloittaa eteneminen länteen. Saksalaisten yritys pysäyttää liittoutuneiden eteneminen onnistui hetkeksi, mutta mies- ja kalustoylivoima takasivat vastarinnan murtumisen. Falaisen mottiin jäi saarroksiin lähes 200 000 saksalaista sotilasta, joista noin 150 000 pääsi lopulta vetäytymään menettäen pääosan kalustostaan. Taistelun päätyttyä joukot etenivät etelään läpi Ranskan eteläosien Ruhrin teollisuusalueelle. Brittiläinen 21. armeijaryhmä oli operaatio Goodwoodissa läpäissyt saksalaisten rintaman Caenissa, jonka jälkeen joukot etenivät rannikkoa pitkin pohjoiseen kääntyen myöhemmin itään edeten Belgian ja Alankomaiden läpi Pohjois-Saksaan.


title: Länsirintama (toinen maailmansota)

text: Liittoutuneet nousivat 15. elokuuta maihin Etelä-Ranskassa Toulonin ja Cannesin välillä. Yhdysvaltain 7. armeijasta ja Ranskan 1. armeijasta muodostettu Yhdysvaltain 6. armeijaryhmä varmisti nopeasti sillanpään ja se vapautti Etelä-Ranskan kahdessa viikossa aloittaen etenemisensä Rhônenlaaksoa pohjoiseen. Liittoutuneiden etenemistä hidasti ainoastaan uudelleen järjestettyjen ja puolustukseen ryhmittyneiden saksalaisten kohtaaminen Vogeeseilla.


title: Länsirintama (toinen maailmansota)

text: Ranskassa olevia saksalaisjoukkoja vastassa oli nyt kolme voimakasta liittoutuneiden armeijaryhmää. Pohjoisessa sotamarsalkka Bernard Montgomeryn komentama brittiläinen 21. armeijaryhmä, keskellä Yhdysvaltain 12. armeijaryhmä kenraali Omar Bradleyn alaisuudessa ja etelässä kenraaliluutnantti Jacob L. Deversin Yhdysvaltain 6. armeijaryhmä. Syyskuun puolivälissä etelästä etenevä 6. armeijaryhmä saavutti lännestä etenevän Bradleyn osaston laitimmaiset osat, jolloin kaikkien armeijaryhmien johto siirrettiin liittoutuneiden ylipäällikölle kenraali Dwight D. Eisenhowerille.


title: Länsirintama (toinen maailmansota)

text: Etelästä ja pohjoisesta tuleva paine työnsi saksalaisia taaksepäin. Ranskan vastarintaliike järjesti 19. elokuuta kansannousun ja Pariisi vapautui 25. elokuuta, kun kenraali Dietrich von Choltitz hyväksyi ranskalaisten uhkavaatimuksen antautuen Vapaan Ranskan 2. panssaridivisioonan komentajalle Philippe Leclerc de Hauteclocquelle. Saksalaiset eivät nähneet kaupungin puolustamista hyödyllisenä, vaikka Adolf Hitler olikin vaatinut kaupungin luovuttamista liittoutuneille vain taistelun jälkeisenä rauniokasana.


title: Länsirintama (toinen maailmansota)

text: Beneluxmaiden ja Pohjois-Ranskan vapauttamisella oli erityinen merkitys Lontoon ja Kaakkois-Englannin asukkaille, koska se esti saksalaisia laukaisemasta alueilta V-1- ja V-2-ohjuksia. Saksalaiset tuhosivat vetäytyessään rannikolta kaikki satamalaitteet ja liittoutuneiden pommitukset olivat tuhonneet rautatiet. Liittoutuneiden edetessä huoltolinjat venyivät katkeamispisteeseen, koska autokuljetukset eivät kyenneet takaamaan riittävää huoltoa Normandiasta Saksan rajoille eteneville joukoille.


title: Länsirintama (toinen maailmansota)

text: Saksan Lounais-Ranskassa olleet joukot, jotka eivät osallistuneet Normandian taisteluihin, vetäytyivät joko itään kohti Alsacea tai satamakaupunkeihin estäen niiden käytön liittoutuneilta. Jälkimmäinen ryhmä ei kuitenkaan aiheuttanut kokonaisuutena suurta ongelmaa liittoutuneille, koska pääosa saksalaisjoukoista lopulta hajaantui. Poikkeuksena oli Bordeaux, jonka kenraali Edgard de Larminatin komentamat ranskalaisjoukot vapauttivat operaatio Venerablessa toukokuussa 1945.


title: Länsirintama (toinen maailmansota)

text: Talvella 1944 Hitler päätti yrittää viimeistä yritystä pysäyttää liittoutuneet lännessä. Hän keräsi kaikilta rintamilta parhaat joukkonsa Ardenneille, Belgiassa sijaitsevalle metsäalueelle. Hitler myös laski ja nosti värväysikärajoja, jolloin koulupoikia, eläkeläisiä ja aiemmin mm. terveydellisistä syistä palvelusta vapautettuja määrättiin liittymään taistelujoukkoihin. Tarkoitus oli iskeä kiila yhdysvaltalais- ja brittijoukkojen väliin, piirittää ja tuhota neljä armeijakuntaa. Tämän oli tarkoitus saada aikaan rauhanneuvottelut liittoutuneiden kanssa, jolloin Saksa olisi voinut iskeä takaisin vuorostaan itärintamalla.


title: Länsirintama (toinen maailmansota)

text: Ardennien taistelu käynnistyi joulukuussa tykistökeskityksillä ja panssarikiilojen etenemisellä huonon sään estäessä liittoutuneiden ilma-aseen toiminnan. Saksalaisjääkäreitä pudotettiin linjojen taakse vaikeuttamaan liittoutuneiden huoltoa ja muutenkin häiritsemään näitä. Hyökkäys tuli täydellisenä yllätyksenä liittoutuneille, joilla ei aluksi ollut mitään käsitystä hyökkäyksen laajuudesta. Saksalaiset painottivat hyökkäyksen yhdysvaltalaissotilaisiin ajatellen, ettei heidän vastarintansa olisi yhtä kova kovaa kuin brittien. Yhdysvaltalaisjoukot harhailivat kohti länttä sekasorrossa, kunnes joukot saatiin organisoitua uudelleen vastarintaan saksalaisia vastaan. Esimerkiksi Bastognessa taistelleet yhdysvaltalaiset sotilaat pitivät asemansa, vaikka saksalaiset piirittivät heidät. Saksalaisten hyökkäys tyrehtyi, eivätkä nämä saavuttaneet koskaan tavoitteitaan. Uudenvuodenpäivänä 1945 Saksa käynnisti viimeisen hyökkäyksensä länsirintamalla. Operaatio Nordwindin oli tarkoitus lievittää tappioksi kääntyvää tilannetta käyttäen hyväksi ohentunutta kohtaa liittoutuneiden rintamassa Elsassissa ja Lothringenin alueilla. Saksalaiset törmäsivät kuitenkin amerikkalais-ranskalaisten joukkojen sitkeään vastarintaan. Operaatio kuivui kasaan tammikuun lopulla, jolloin liittoutuneet olivat aloittaneet jo omat vastahyökkäyksensä.


title: Länsirintama (toinen maailmansota)

text: Sään parannuttua tammikuussa liittoutuneet saivat lentokoneensa ilmaan ja saksalaisten oli peräännyttävä takaisin Reinille. Taisteluissa molemmat osapuolet menettivät tappioina yli 100 000 sotilasta. Saksa ei pystynyt enää korvaamaan menettämiään sotilaita, eikä uudistamaan tuhoutunutta kalustoa. Vaikka liittoutuneiden joukot kärsivät raskaita tappioita, ne pystyivät kuitenkin uudistautumaan ja kohtasivat tulevaisuudessa vähäistä vastarintaa. Saksa oli menettänyt aloitekykynsä täysin länsirintamalla. Sen yleistilanne heikkeni jatkuvasti, sillä vastaavasti itärintamalla Puna-armeija aloitti samaan aikaan oman suurhyökkäyksensä.


title: Länsirintama (toinen maailmansota)

text: Liittoutuneet ylittivät Reinin maaliskuussa 1945 edeten nopeasti Saksan sydämeen, vallaten Nürnbergin, Ruhrin teollisuusalueen ja koko Etelä-Saksan. Myöhään keväällä ensimmäiset liittoutuneiden sotilaat tapasivat venäläissotilaat keskellä Saksaa. Kuukauden kuluttua Hitler oli ampunut itsensä ja sota Euroopassa oli lopulta ohi.


title: Rock Never Stops

text: Rock Never Stops on Yhdysvalloissa vuodesta 1998 järjestetty konserttikiertue, joka esittelee pääasiassa 1980-luvulla läpi lyöneitä hard rock- ja heavy metal -yhtyeitä. Kiertueen kokoonpano vaihtelee vuosittain.


title: Avokonttori

text: Avokonttori eli maisemakonttori on 1960-luvulla käyttöönotettu termi. Se tarkoittaa yleensä suurta toimistotilaa, jossa työskentelee kymmeniä tai satoja työntekijöitä tyypillisesti yhdessä kerroksessa. Työtilat ovat yleensä joko sermeillä erotettuja keskenään tai tilat ovat ilman väliseiniä.


title: Avokonttori

text: Avokonttorit olivat muotia vielä 2000-luvun alussa. Avokonttorin etuja on, että työkavereiden kanssa on helpompaa olla tekemisissä. Nykyään on jo hyväksytty, että tietyt työtehtävät eivät toimi avokonttorissa.


title: Avokonttori

text: Maisemakonttori-nimen, "Bürolandschaft", loi saksalainen Quickborner Team -arkkitehtitoimisto 1960-luvulla. Tarkoitus oli säästää tilakustannuksia. Tutkimusten mukaan avokonttoreissa työskentelevillä on kuitenkin enemmän sairauspoissaoloja kuin omissa työhuoneissaan työskentelevillä.


title: Avokonttori

text: Konttori eri ryhmien karsinoineen elää mm. Dilbert-sarjakuvassa.


title: Avokonttori

text: Vaihtoehdoksi avokonttorille on noussut monitilatoimisto. Sen ytimenä on avoin tila, mutta lisäksi on monenlaisia muita tiloja erilaisiin tarpeisiin: äänieristettyjä puhelinkoppeja, saleja tiimityöskentelyyn, rentoja nurkkauksia vapaamuotoiseen ideointiin ja niin edelleen.


title: Avokonttori

text: Muun muassa Sydneyn yliopistossa, Työterveyslaitoksella ja Turun yliopistolla tehdyissä tutkimuksissa on saatu tuloksia avokonttoreiden haitoista. Lähes joka kolmas oli tutkimuksessa tyytymätön avokonttoriin. Haittoja ovat erityisesti melu ja yksityisyyden puute. Meteli vaikeuttaa keskittymistä, lisää stressiä ja heikentää työn laatua. Jossain määrin meluun voi sopeutua, mutta ei tottua kokonaan. Pahin häiriötekijä on puhe. Aivomme eivät voi olla kuulematta, mitä ympärillämme puhutaan.


title: Lentovene

text: Lentovene on vesilentokone, jonka rungon alapuoli on muotoiltu venemäiseksi. Tällöin lentokoneella on enemmän kantavuutta vedessä ja laskutelineiden kellukkeiden kokoa voidaan merkittävästi pienentää. Suuren lentokoneen, joka nousee vedestä ja laskee veteen, rakentamisessa venemäinen runko on välttämättömyys, koska muuten kellukkeiden koko ja vastus lennolla tulisi liian suureksi. 1930-luvulle asti uskottiin, että lentovene olisi turvallisempi meren ylityksessä, koska häiriötilanteessa sillä voitaisiin tehdä pakkolasku veteen ja odottaa ajelehtien apua.


title: Lentovene

text: 1900-luvun alussa, aina 1930-luvun alussa tapahtuneeseen kokometallisten Junkers Ju 52- ja Douglas DC-3-maakoneiden tuloon asti, suuret matkustajakoneet ja kuljetuskoneet olivat lentoveneitä. Tällaisia olivat Saksan Dornier Do J, Yhdysvaltojen (PanAm) Boeing 314 Clipper ja Englannin Short Sunderland.


title: Lentovene

text: Toisen maailmansodan aikana lentoveneitä käytettiin erityisesti sukellusveneiden etsimiseen ja tuhoamiseen sekä meritiedustelussa ja -pelastuksessa niiden suuren kantaman ja luotettavuuden vuoksi. Tällaisia lentoveneitä olivat muun muassa brittien Short Sunderland ja yhdysvaltalaisten PBY Catalina. Lentoveneitä käytettiin myös kuljetuskoneina.


title: Lentovene

text: Toisen maailmansodan jälkeen lentoveneitä on rakennettu lähinnä yleisilmailuun. Alkujaan neuvostoliittolainen Berijev on jatkanut suihkumoottoreilla varustettujen lentoveneiden valmistusta Venäjän aikana.


title: Lentovene

text: Suomessa käytettyjä lentoveneitä ovat


title: Wessex

text: Wessex oli yksi anglosaksien valtakunnista, jotka edelsivät Englannin kuningaskuntaa. Sen nimi tarkoittaa läntisiä sakseja ("Westseaxe") ja se sijoittui nykyisen Englannin lounaisiin ja eteläisiin osiin. Wessexin pääkaupunki oli Winchester, josta tuli myöhemmin joksikin aikaa koko Englannin pääkaupunki.


title: Wessex

text: Wessexin kuningaskunta sai tarinan mukaan alkunsa vuonna 494 kun saksien heimopäällikkö Cerdic nousi maihin Englannin etelärannikolla. Hän voitti paikallisen brittien hallitsijan Natanleodin noin vuonna 508 ja nousi vuonna 519 Wessexin ensimmäiseksi kuninkaaksi. Cerdicin kerrotaan laajentaneen valtakuntaansa noin vuonna 534 liittämällä siihen Wightsaaren.


title: Wessex

text: Wessexin kolmas kuningas Ceawlin löi Kentin kuninkaan Ethelbertin vuonna 568 ja alisti vuonna 585 valtaansa läntisen naapurinsa Sussexin. Ceawlin voitti kolmen brittikuninkaan liittokunnan vuonna 577 Dyrhamin taistelussa ja ulotti näin valtansa yhä kauemmas länteen. Hänen valtansa ulottui pohjoisessa Thamesjoen pohjoispuolelle, ja hän oli kaikkien eteläisten anglosaksien nimellinen ylikuningas, "bretwalda".


title: Wessex

text: Ceawlin ajettiin maanpakoon noin vuonna 591, minkä myötä päättyi tältä erää Wessexin suuruuden kausi. Seuraavat kuninkaat olivat melko vähäpätöisiä. Kuningas Cynegils palautti valtaannousunsa 611 jälkeen osan Wessexin entisestä mahdista, ja hän löi britit Beandumin taistelussa 614. Cynegils omaksui kristinuskon vuonna 635.


title: Wessex

text: Cynegilsin seuraaja Cenwalh joutui vuonna 645 väliaikaiseen maanpakoon, ja Mercia liitti itseensä laajoja alueita Wessexistä. Hänen kuoltuaan Wessexiä hallitsi kuningatar Seaxburgh, anglosaksien ainoa kuningatar. Häntä seurasi joukko lyhytaikaisia Mercian vasallikuninkaita. Cadwalla nousi valtaan 685 ja palautti Wightsaaren Wessexille sekä alisti jälleen Sussexin. Inen valtaannousun 688 myötä Wessex nousi uudelleen. Ine löi Cornwallin britit ja laajensi valtakuntaansa länteen. Hän loi Wessexille myös sen ensimmäisen lakikokoelman, järjesti alueidensa kirkolliset olot sekä perusti esimerkiksi Glastonburyn luostarin.


title: Wessex

text: Inen seuraajat Ethelheard ja Cuthred pitivät mercialaiset vielä loitolla. Kuningas Sigeberht syrjäytettiin pian valtaannousunsa 756 jälkeen, ja hänen seuraajansa Cynewulf joutui tunnustamaan Mercian ylivallan ja menettämään sille alueita. Vuonna 787 Wessex koki viikinkien ensimmäiset ryöstöretket.


title: Wessex

text: Vuonna 802 Wessexin kuninkaaksi nousi Egbert. Hän julistautui riippumattomaksi Merciasta ja vahvisti otettaan Sussexista, valloitti Cornwallin sekä otti vuonna 823 valtaansa Essexin ja Kentin. Vuonna 825 hän kävi Ellendunessa taistelun Merciaa vastaan, ja Mercia liitettiin Wessexiin vuoteen 829 mennessä. Myös Northumbria tunnusti Wessexin ylivallan. Hetken aikaa Egbert hallitsi kaikkia Britannian anglosaksivaltakuntia, ja häntä pidetään siksi Englannin ensimmäisenä kuninkaana. Wessexin valta oli kuitenkin väliaikaista, ja hänen seuraajansa olivat jälleen vain Wessexin kuninkaita.


title: Wessex

text: 870-luvulla Wessexin kuningas Alfred Suuri puolusti alueitaan menestyksekkäästi tanskalaisia maahanhyökkääjiä vastaan ja alkoi kutsua itseään Englannin kuninkaaksi, mikä nimitys jäi sitten käyttöön.


title: Wessex

text: Koko 900-luvun tanskalaiset hallitsivat itäistä Englantia (Danelag), ja eteläisen Englannin itsenäisyyden säilyttänyt Wessex hallitsi koko muuta Englantia, ja siitä oli tullut Englannin kuningaskunta. Vuosina 1016–1066 Wessex oli Englannin jaarlikunta. Tämän jälkeen sitä ei tunneta virallisissa yhteyksissä eikä valtakunnan aluejaossa, mutta kulttuurisesti nimitys Wessex on säilyttänyt omaleimaisuutensa.


title: Wessex

text: Wessexin tärkeimpiä kaupunkeja oli Winchesterin lisäksi Dorchester.


title: Lada Bohse

text: Lada Bohse on AvtoVAZin valmistama avoauto. Siinä on rättiovet sekä rättikatto. Takavalot ovat peräisin Lada 2105:stä ja muotoilu muistuttaa hyvin paljon muutenkin 2105:tä.


title: Lada Reka

text: Lada Reka on Lada Nivasta armeijakäyttöön tehty amfibioversio, joka kulkee myös vedessä. Siinä on Lada 1300:sta otettu 1,3 litran moottori, jonka teho on 60 hevosvoimaa. Maalla auto kulkee 115 km/h ja vedessä 9 km/h. Rekaa ei koskaan valmistettu kovin monta kappaletta puna-armeijan, auton pääasialliseksi suunnitellun ostajan, rahakriisin takia.


title: Luettelo ilmailunäyttelyistä

text: Ilmailunäyttely () on yleensä lentokentällä järjestettävä lentokoneiden näyttely, jossa tehdään lentokoneiden esittelylentoja lentonäytöksissä.


title: Luettelo ilmailunäyttelyistä

text:
Yhdysvalloissa lentonäytökset ovat kolmen suosituimman yleisötapahtuman joukossa, mukaan lukien baseball.
Runsaasti interaktiivisia demoja, mm. Drakenin ohjaamoon rakennettu simulaattori ja Cessna 150 -simu. UTU-purjekone tiedekeskuksen ulkoseinässä pääradan varrella.Mennyt aika


title: Hassu-klovni

text: Hassu-klovni ("Krusty the Clown"), oikealta nimeltään Herschel Shmoikel Pinchas Yerucham Krustofsky, on kuvitteellinen hahmo piirrossarjassa "Simpsonit". Hän on klovni, suositun television lastenohjelman tähti ja kuuluisuus, joka asuu Springfieldissä. Hassu-klovnin ääninäyttelijä on Dan Castellaneta.


title: Hassu-klovni

text: Hassu-klovni on yksi niistä harvoista "Simpsonien" sivuhahmoista, joka oli mukana jo "The Tracey Ullman Show’n" lyhytfilmeissä ennen nykyisen "Simpsonit"-sarjan syntyä. Hänet nähtiin ensi kerran lyhytfilmissä ”The Krusty the Klown Show”. Varsinaisessa sarjassa hahmon ensiesiintyminen oli 1. tuotantokauden jaksossa ”Sankarin pää”, tosin jo sitä aiemmissa jaksoissa oli nähty hänen kuvansa erilaisissa esineissä.


title: Hassu-klovni

text: "Simpsonien" luoja Matt Groening on kertonut kehittäneensä Hassu-klovnin parodiaksi Rusty Nails -nimisestä tv-klovnista, jonka ohjelmaa esitettiin hänen lapsuudessaan 1960-luvun Oregonissa paikallisella kanavalla. Dan Castellaneta on puolestaan kertonut Hassun karhean äänen perustuvan näyttelijä Bob Belliin, joka esitti suosittua Bozo-klovnia chicagolaisella tv-kanavalla. "Simpsonien" hahmoista Hassulla on ollut sarjan aikana yhdeksänneksi eniten dialogia.


title: Hassu-klovni

text: Hassu-klovnilla on oma lastenohjelma, "The Krusty the Clown Show", jossa hän esittää klovninumeroita yhdessä avustajansa Sideshow Melin, Herra Pikkula ("Mr. Teeny") -nimisen koulutetun apinan ja muiden esiintyjien kanssa. Yleensä hän aloittaa jokaisen jakson ilmaantumalla esiintymislavalle ja huudahtamalla ”Hey-Hey kids!” ("Hei, lapset!"), nauraen perään makeasti. Hänen televisio-ohjelmassaan esitetään myös hyvin väkivaltaisia "Tikku ja Takku" -piirrettyjä. Ohjelmassa on lapsista koostuva studioyleisö. Vaikka Hassu-klovnin ohjelmaa esitetään Springfieldin paikallisella televisiokanavalla, hän on ilmeisesti kansallinen kuuluisuus. Sarjassa nähdään usein lyhyitä takaumia, joiden perusteella Hassu on vuosikymmenien varrella esiintynyt yhdessä lukuisten elokuvatähtien kanssa ja haastatellut aikansa kuuluisuuksia. Hän on myös lisensoinut tehokkaasti oman nimensä ja kuvansa, joiden avulla myydään kaikenlaisia tuotteita leluista ja aamiaismuroista vodkaan. Varsinkin hampurilaisravintolaketju Hassupurilainen ("Krusty Burger") on hyvin menestynyt.


title: Hassu-klovni

text: Hassu-klovni on juutalainen, mutta suhtautuu juutalaiseen perintöönsä vaihtelevasti. Hän syö juutalaisen uskon kieltämiä liharuokia kuten kinkkua, pekonia ja kotlettia ja mainostaa niitä televisio-ohjelmassaan.


title: Hassu-klovni

text: Hassu on suosittu lasten keskuudessa, mutta hänen yrityksensä viihdyttää aikuisia useimmiten epäonnistuvat surkeasti. Hän juontaa usein erilaisia tilaisuuksia, joissa hän aina lukee väkinäisiä vitsejä muistilapuilta naurattamatta ketään. Hassu myös myöntää usein, että hän on varastanut kaikki parhaat vitsinsä toisilta tv-esiintyjiltä. Klovnitemppujen tekijänä hänellä on kuitenkin aitoja lahjoja, esimerkiksi 6. kauden jaksossa ”Pelle-Homer” hän oli ainoa, joka kykeni suorittamaan vaikean tempun ajamalla pienoispolkupyörällä silmukan läpi.


title: Hassu-klovni

text: Hassu-klovnin ei tarvitse käyttää klovnimeikkejä, sillä hänellä on luonnostaan vihreät hiukset ja kalpea naama. Hassun ohjelmassa on usein kirjoitettu K-kirjaimella sanoja, jotka normaalisti alkaisivat C-kirjaimella, esimerkiksi hänen comeback-ohjelmansa oli nimeltään "Krusty Komeback Special".


title: Hassu-klovni

text: Vaikka Hassu on esiintyessään hilpeä, kulissien takana hän vaikuttaa yleensä masentuneelta, katkeralta tai äkäiseltä. Hänen käytöksensä muuttuu yleensä heti kun kamerat lakkaavat käymästä, ja usein hänelle sattuu lipsumisia suorassa lähetyksessäkin. Hän saattaa kiroilla, tupakoida, puhua kaksimielisyyksiä ja jopa haukkua tai uhkailla katsojiaan kesken ohjelmansa. Monesti hän onnistuu vain vaivoin teeskentelemään pitävänsä lapsista. Hassu on myös hyvin kyyninen eikä juurikaan välitä siitä, että hänen nimellään myytävät tuotteet ovat heikkolaatuista sekundaa tai suorastaan vaarallisia. Hän kieltäytyy syömästä Hassupurilaisen hampurilaisia, sillä hän tietää niiden olevan valmistettu käytännössä syömäkelvottomista aineista, mutta esiintyy kuitenkin niitä ylistävissä valheellisissa mainoksissa. Hassu vaikuttaa toisaalta lopen kyllästyneeltä omaan elämäänsä, mutta ei toisaalta halua luopua maineesta ja kuuluisuudesta.


title: Hassu-klovni

text: Hassu-klovnin elämäntavat ovat hyvin epäterveelliset ja holtittomat. Hän tupakoi lähes lakkaamatta ja käyttää runsaasti alkoholia, eräiden jaksojen mukaan myös huumeita. Hän on saanut ainakin kerran sydänkohtauksen ja on joutunut siitä lähtien käyttämään sydämentahdistinta. Huolimatta suurista tuloistaan Hassu on jatkuvasti taloudellisissa vaikeuksissa, sillä hän tuhlaa rahojaan todella paljon uhkapeleihin, harkitsemattomiin sijoituksiin ja naurettaviin ylellisyyksiin kuten savukkeiden sytyttämiseen palavilla seteleillä. Hänen yksityiselämänsä on muutenkin lasten idolille sopimatonta: hänellä on hämäriä bisneksiä yhdessä paikallisen mafioson Läski-Tonyn kanssa ja hänet on useasti nähty ostamassa pornoa.


title: Hassu-klovni

text: Hassu-klovnin juutalainen tausta tuotiin esiin 3. kauden jaksossa ”Teit' isäin astumaan”, jossa myös esiteltiin hänen isänsä, rabbi Hyman Krustofsky (ääninäyttelijä Jackie Mason, joissain jaksoissa Dan Castellaneta). Suvussa oli ollut rabbeja monessa polvessa, eikä hurskas isä voinut sietää sitä, että hänen pojastaan tuli klovni. Tämän vuoksi Hassu ja hänen isänsä eivät olleet puheväleissä vuosikymmeniin, kunnes Bart ja Lisa Simpson kyseisessä jaksossa onnistuivat luomaan sovinnon heidän välilleen. Rabbi Krustofsky esiintyi muutamissa jaksoissa, kunnes kuoli 26. kauden jaksossa ”Klovni alamaissa”, tosin hänet on nähty sen jälkeenkin haamuna.


title: Hassu-klovni

text: Hassulla ei ole pysyvää ihmissuhdetta, mutta 12. kauden jaksossa ”Klovni menettää järkensä” paljastui, että hänellä on yhden yön suhteesta syntynyt avioton tytär Sophie (ääninäyttelijä Drew Barrymore, myöhemmin Natasha Lyonne). Hassu suunnitteli 21. kauden jaksossa ”Hassu haikeana” avioliittoa senhetkisen kanssaesiintyjänsä prinsessa Penelopen kanssa, mutta Penelopesta ei ole sittemmin kuultu mitään. Saman jakson mukaan Hassu on ollut aiemmin kahdesti naimisissa, mutta molemmat avioliitot hajosivat heti alkuunsa.


title: Hassu-klovni

text: Bart Simpson pitää Hassu-klovnia suurena idolinaan ja on joutunut monesti tekemisiin hänen kanssaan. Bart on pysynyt uskollisena Hassulle silloinkin kun muut fanit ovat tilapäisesti hylänneet hänet. Bart on (toisinaan yhdessä Lisan kanssa) muun muassa pelastanut Hassun vankilasta (1. kauden jaksossa ”Komedian kuningas”), tuonut Hassun ja tämän isän takaisin yhteen (3. kauden jaksossa ”Teit' isäin astumaan”), pelastanut Hassun ohjelman lopetukselta (4. kauden jaksossa ”Gabbo vai Hassu?”), ollut jonkin aikaa toisena tähtenä Hassun ohjelmassa (5. kauden jaksossa ”Bartista tulee suosittu”) sekä paljastanut Hassun tekemän veropetoksen ja suostutellut kuolemansa lavastaneen Hassun palaamaan ruutuun (7. kauden jaksossa ”Paljastaja-Bart”). Silti Hassu-klovni ei muista juuri koskaan Bartin nimeä.


title: Hassu-klovni

text: Hassu-klovnin alkuperäinen apulainen oli psykopaatiksi osoittautunut Sideshow Bob, joka jaksossa ”Komedian kuningas” lavasti Hassun syylliseksi aseelliseen ryöstöön voidakseen kaapata tämän ohjelman itselleen. Juonen paljastuttua Bob erotettiin ja hänen tilalleen palkattiin nöyrempi Sideshow Mel, jota Hassu usein kohtelee kaltoin sekä ohjelmassa että tosielämässä. Sideshow Bob on sen jälkeen yrittänyt ainakin kahdesti tappaa Hassun, mutta he ovat myös toistuvasti tehneet sovinnon ja vakuuttaneet ystävyyttään. Hassun avustajista läheisin hänelle vaikuttaa olevan Herra Pikkula -apina, joka toimii muun muassa hänen autonkuljettajanaan. Muita Hassun ohjelman esiintyjiä ovat sotilasasuinen ja yrmeän näköinen Corporal Punishment (”korpraali Rangaistus”) sekä ylipainoinen ja -ikäinen balettitanssijanainen Tina Ballerina, joiden ei ole koskaan kuultu sanovan mitään. Joissain jaksoissa Hassulla on Lois Pennycandy -niminen vastuullinen sihteeri ja toisissa jaksoissa Ron Rabinowitz -niminen manageri, mutta heitä ei nähdä kovinkaan usein.


title: Hassu-klovni

text: Hassu on muutaman kerran uhannut jäädä jonkun lahjakkaamman kilpailijansa varjoon. Jaksossa ”Gabbo vai Hassu?” omassa show'ssaan esiintynyt rääväsuinen vatsastajapuhujannukke Gabbo varasti kaikki katsojat, jolloin Hassun ohjelma uhattiin perua, ja jaksossa ”Hassu haikeana” Hassun ohjelman sivuosaesiintyjä prisenssa Penelope kohosi suositummaksi kuin Hassu itse. Hassun ohjelmaa on myös useasti uhannut lopettaminen taloudellisten vaikeuksien tai laskevien katsojalukujen vuoksi. Pelastus on usein löytynyt Bartin ja Lisan neuvojen avulla. Tosin myös Lisa uhkasi syrjäyttää Hassun tämän omasta ohjelmasta 19. kauden jaksossa ”Kaikki Lisasta”.


title: Battle of the Heroes

text: Battle of the Heroes on kappale elokuvasta . Se on John Williamsin kirjoittama ja se on tarkoitettu Anakin Skywalkerin ja Obi-Wan Kenobin taistelua varten. Kappaleesta on tehty myös musiikkivideo nimellä "A Hero Falls".


title: Paperikromatografia

text: Paperikromatografia on eräs kromatografian muoto, jossa tutkittava näyte imeytetään pienelle alueelle sopivanlaatuisen paperin reunaa, minkä jälkeen liuottimen annetaan nousta kapillaarivoimien vetämänä paperiin. Tutkittavassa näytteessä olevat erilaiset yhdisteet nousevat tällöin liuottimen mukana eri korkeudelle paperiarkkia, josta ne voidaan sopivalla analysointimenetelmällä havaita.


title: Paperikromatografia

text: Paperikromatografia kuuluu tasokromatografiaan, ja siinä stationäärifaasina toimii paperi tai paperin pintaan impregnoitu nestefaasi. Paperikromatografiassa tekniikka on yksinkertainen, eikä menetelmä vaadi kalliita laitteita. Menetelmän erotuskyky on kuitenkin hyvin rajallinen.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Ohutkerroskromatografia eli ohutlevykromatografia (usein käytetään myös lyhennettä TLC, ) on kromatografiamenetelmä, joka perustuu siihen, että tutkittava näyte kiinnitetään kiinteään faasiin (kromatografialevyyn) ja annetaan liikkuvan faasin (liuottimen) nousta sitä pitkin kapillaarivoimien avulla. Tutkittava seos liikkuu kromatografialevyn huokoisessa materiaalissa liuottimen eli eluentin tai ajoliuoksen avulla. Eri yhdisteet liikkuvat eri nopeuksilla johtuen niiden erilaisista vuorovaikutuksista liuottimen ja kromatografialevyn kanssa, jolloin ne erottuvat toisistaan. Ohutkerroskromatografian hyviä ominaisuuksia ovat erityisesti helppo toteutettavuus, huokea hinta, nopeus ja hyvä erotuskyky. Tämän vuoksi se on yksi käytetyimmistä kromatografisista menetelmistä seosten komponenttien määrittämiseen ja reaktioiden seurantaan.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Ohutkerroskromatografian historian voidaan katsoa alkaneeksi 1800-luvun loppupuolella. Alankomaalainen biologi M. W. Beijerinck tutki vuonna 1889 suolahappo- ja rikkihappoliuosten kulkeutumista ohuella gelatiinikerroksella ja huomasi niiden liikkuvan eri nopeuksilla. Suolahapon tunnistamiseksi hän lisäsi gelatiiniin hopeanitraattia ja rikkihapon tunnistamiseksi bariumkloridia. Toinen alankomaalainen biologi H. P. Wijsman kehitti Beijerinckin menetelmää ja käytti tutkimuksissaan analyyttien havaitsemiseen fluoresoivaa bakteerikantaa gelatiinikerroksessa. Tällä tavoin hän osoitti vuonna 1898, että maltaan diastaasi oli kaksi eri entsyymiä. Varsinaisesti ohutkerroskromatografian ensimmäisinä kehittäjinä pidetään kuitenkin Izmailovia ja Shraiberia, jotka vuonna 1938 esittivät idean käyttää komponenttien erottamiseen kiinteälle pinnalle sidottua adsorbenttia.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Yhdysvaltalaiset J. E. Meinhard ja N. F. Hall kehittivät vuonna 1949 tekniikan, jossa he käyttivät seliittiä (piimaata) sitomaan alumiinioksidia kiinteällä levylle. Tätä tekniikkaa he käyttivät erottamaan toisistaan muun muassa metallikationeja ja eteerisiä öljyjä. 1950- ja 1960-lukujen aikana Justus G. Kirchner kehitti ohutkerroskromatografian tekniikoita ja esitteli muun muassa kaksiulotteisen ohutkerroskromatografian ja menetelmiä ohutkerroskromatografian käyttämiseen reaktioiden seurantaan. Menetelmän yleistymisen kannalta merkittävää työtä teki Stahl 1950-luvun lopulla, kun hän kehitti helpon levyjen pinnoitusmenetelmän ja osoitti, että TLC:n avulla avulla voitiin helposti suorittaa useita erilaisia erotuksia. Kaupalliset pinnoitetut kromatografialevyt ilmestyivät vuonna 1961.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Uusimmat menetelmän kehityskohteista liittyvät kiraalisten molekyylien enantiomeerien erottamiseen toisistaan. Tämä perustuu erityiseen syklodekstriinipinnoitteeseen. Menetelmää on tutkittu muun muassa lääkeaineiden biologisesti aktiivisten enantiomeerien erottamiseen tehottomista isomeereista, käänteisfaasitekniikoihin ja stationäärifaasiseoksia sisältäviin ohutkerroskromatografialevyihin.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Kuten muissakin kromatografisissa menetelmissä, komponenttien erottuminen perustuu seoksen yhdisteiden, paikallaan olevan faasin eli stationäärifaasin ja liikkuvan faasin, jota kutsutaan myös ajoliuokseksi tai eluentiksi, välisiin vuorovaikutuksiin. Komponentit liikkuvat stationäärifaasin pinnalla eri nopeuksilla. Nopeuserot johtuvat komponenttien ja faasien välisistä Van der Waalsin voimista, dipoli-dipolivuorovaikutuksista, molekyylien välisistä vetysidoksista ja kemisorptiosta. Stationäärifaasi on tyypillisesti polaarinen silikageeli- tai alumiinioksidikerros. Tällöin polaariset yhdisteet kulkeutuvat liikkuvan faasin mukana lyhyemmän matkan samassa ajassa kuin poolittomammat (rasvaliukoisemmat) yhdisteet. Polaarisempaa liuotinta käytettäessä myös poolisten (vesiliukoisten) yhdisteiden kulkemat matkat pitenevät.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Ohutkerroskromatografia muistuttaa siis toiminnaltaan paperikromatografiaa. Erona on vain se, että kiinteänä faasina ohutkerroskromatografiassa toimii paperin sijasta hienojakoinen jauhe, kuten selluloosa tai silikageeli. Jauhe tai geeli on sidottu tasaisena, ohuena kerroksena esimerkiksi lasi-, muovi- tai alumiinilevyn pintaan.


title: Ohutkerroskromatografia

text:
Tärkeä suure ohutkerroskromatografiassa on retentiota kuvaava R-arvo, joka määritellään seuraavasti:
Tämän perusteella komponentti voidaan tunnistaa, mutta R-arvo ei ole komponentin absoluuttinen arvo, vaan riippuu ajoliuoksen koostumuksesta, lämpötilasta ja ajoastian koosta. Arvo vaihtelee 0–0,999 välillä. Tyypillisesti liuotinsysteemin valinnalla arvoksi pyritään saamaan 0,2–0,4.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Kahden eri komponentin erottumista toisistaan kuvaa resoluutio R, joka määritellään kahden eri aineen täplän keskipisteen välisen matkan x ja täplien keskimääräisen halkaisijan suhteena. Jos arvo on 1, ovat komponentit erottuneet toisistaan melko hyvin.:


title: Ohutkerroskromatografia

text: Alla olevassa kuvasarjassa on esitetty vihreiden lehtien eri värikomponenttien erottuminen ohutlevykerroskromatografiassa.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Yleisin stationäärifaasi ohutkerroskromatografiassa on silikageeli, joka valmistetaan levyn pinnalle hydrolysoimalla polypiihappoja emäksisellä tai happamalla liuoksella. Kerroksen paksuus on tyypillisesti 0,25 millimetriä ja hiukkaskoko 5–25 mikrometriä. Korkean suorituskyvyn ohutkerroskromatografiassa eli HPTLC:ssä hiukkaskoko on pienempi kuin tavallisessa ohutlevykromatografiassa. Silikageeli on hivenen hapanta. Silikageelin joukkoon voidaan lisätä apuaineita, kuten sinkkisilikaattia, joka fluoresoi, kun sitä valaistaan UV-valolla, jonka aallonpituus on 254 nanometriä. Näytetäplät näkyvät tummina fluoresoivalla levyllä.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Alumiinioksidi on hieman emäksistä, joten emäksiset yhdisteet kulkeutuvat ja erottuvat siinä paremmin kuin silikageelilevyillä. Alumiinioksidi adsorboi orgaanisia yhdisteitä melko voimakkaasti. Se adsorboi myös vettä, joten levyt usein aktivoidaan ennen käyttöä 125–150 °C lämpötilassa, jolloin vesi poistuu ja adsorptiopaikat vapautuvat.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Piimaa eli seliitti on fossiloituneiden piilevien jauhettua kuorta. Se on hyvin hienojakoista, mutta adsorptiokyky on melko heikko. Tyypillisesti sitä käytetään yhdessä muiden adsorbenttimateriaalien kanssa stationäärifaasina.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Mikrokiteistä tai jauhettua selluloosaa voidaan käyttää myös stationäärifaasina. Parhaiten selluloosaa stationäärifaasinaan sisältävät ohutkerroskromatografialevyt soveltuvat hydrofiilisten yhdisteiden, kuten sokereiden ja aminohappojen, erottamiseen. Selluloosa voi olla myös muunneltua, kuten karboksimetyyli-, dietyyliaminoetyyli- tai polyetyleeni-imiiniselluloosaa.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Polyamidien, kuten polykaprolaktaamin ja Nylon 6.6:n, käyttö stationäärifaasina on yleistynyt. Niillä muuten heikosti erottuvat fenolit erottuvat hyvin. Näitä levyjä käytettäessä myös vesi sopii ajoliuokseksi.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Ohutkerroskromatografia voidaan suorittaa myös käänteisfaasikromatografiana, jolloin stationäärifaasi on pooliton (rasvaliukoinen) ja eluentti poolinen (vesiliukoinen). Nämä levyt sisältävät stationäärifaasinaan silikaa, joka on tehty sisältämään poolittomia silyylieetteriryhmiä käsittelemällä sitä diklooridimetyylisilaanilla.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Hyvin valikoivia ohutkerroskromatografialevyjä ovat ioninvaihtokerroksen tai syklodekstriiniä sisältävät levyt. Ioninvaihtostationäärifaasi sopii hyvin sekä orgaaniseen että epäorgaaniseen faasiin. Syklodekstriini on rengasmainen molekyyli, jonka onkaloon toinen enantiomeereista pidättyy paremmin kuin toinen ja näin ne erottuvat. Menetelmää käytetään erityisesti lääkeaineiden optisen puhtauden varmistamiseen.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Eluentin eli liuottimen valinta on ohutlevykerroskromatografiassa tärkeää, koska se vaikuttaa suuresti komponenttien erottumiseen ja käytössä on suuri määrä erilaisia liuottimia ja niiden seoksia. Polaaristen (vesiliukoisten) yhdisteiden erottamiseen käytetään vahvasti polaarisia ajoliuoksia, kun poolittomille (rasvaliukoisille) yhdisteille myös pooliton liuotin on yleensä paras vaihtoehto. Yleisliuottimena ohutkerroskromatografiassa käytetään dikloorimetaania tai etyyliasetaattia. Muita usein käytettyjä ajoliuoksia ovat metanoli, heksaani ja petrolieetteri sekä näiden seokset eri suhteissa, joissa on pooliton ja polaarisempi komponentti.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Eluentin vahvuutta kuvaava parametri E kuvaa ajoliuoksen adsorptioenergiaa adsorbenttiyksikköä kohden. Mitä suurempi arvo on, sitä suurempia ovat myös komponenttien R-arvot. E-arvot ovat suurempia poolisilla kuin poolittomilla eluenteilla. Voimakkailla eluenteilla R-arvot ovat suurempia kuin heikommilla liuottimilla, mutta myös erottuminen voi olla huonompaa. Resoluutio voi parantua, jos käytetään proottisia ajoliuoksia, jotka voivat muodostaa vetysidoksia. Jos näyte liikkuu levyllä huonosti, käytetään polaarisempaa ajoliuosta ja jos R-arvo on liian suuri, lisätään ajoliuokseen poolitonta liuotinta tai vaihdetaan koko ajoliuos poolittomampaan.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Ohutkerroskromatografia suoritetaan eli ajetaan sille tarkoitetussa, tyypillisesti lasisessa, astiassa. Näyte lisätään ohuella kapillaariputkella noin viisi senttimetriä korkealle levylle hieman alareunan yläpuolelle ja levy asetetaan astiaan, jonka pohjalla on eluenttikerros. Astiassa voidaan käyttää suodatinpaperia eluentin höyrynpaineen tasaamiseksi. Eluentin annetaan nousta levyä pitkin ylös, minkä jälkeen levy visualisoidaan.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Levy voi olla myös pyöreä, jolloin kromatografia suoritetaan sitä varten kehitetyssä laitteistossa. Näyte lisätään levylle ja eluentti kulkee joko keskeltä reunoille tai reunoilta keskelle, jolloin komponentit erottuvat rengasmaisina vyöhykkeinä.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Kaksiulotteisessa ohutkerroskromatografiassa ensimmäinen ajo suoritetaan normaalisti ja komponentit erottuvat pystysuorassa suunnassa. Tämän jälkeen eluentin annetaan haihtua levyltä ja suoritetaan toinen ajo asettaen tällä kertaa levy poikittain ajoastiaan. Näin saadaan tietoa esimerkiksi näytekomponenttien mahdollisesta hajoamisesta kromatografian suorituksen aikana. Toinen ajo voidaan suorittaa myös eri eluentissa tai levylle voidaan lisätä vertailuyhdisteitä ennen toista ajoa.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Ohutkerroskromatografiaa voidaan suorittaa myös käänteisfaasikromatografiana. Siinä stationäärifaasi on pooliton ja eluentti poolinen. Käänteisfaasikromatografian etuna ovat normaaliin ohutkerroskromatografiaan verrattuna parempi valikoivuus, parempi polaarittomien yhdisteiden erottuminen, helpompi näytteen puhdistus ja levyn aktivoinnin tarpeettomuus.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Erityisesti orgaaniset yhdisteet ovat usein värittömiä, joten niiden paikantamiseksi TLC-levyllä täytyy käyttää havaitsemiskeinoja, jotka voidaan jakaa kahteen ryhmään, näytettä tuhoamattomiin ja analyytin kanssa tapahtuvaan reaktioon perustuviin menetelmiin. Näytettä voidaan tutkia UV-valon alla, jolloin eräät yhdisteet fluoresoivat. Tyypillisimmät UV-lampun intensiteettimaksimit ovat aallonpituuksilla 254 ja 366 nanometriä. Jodilla värjäys voi olla analyytistä riippuen joko sitä tuhoamaton tai sen kanssa reagoiva. Jodivärjäyksessä kromatografialevy asetetaan kammioon, jossa on jodihöyryä. Orgaaniset yhdisteet absorboivat jodia voimakkaammin kuin levy ja näkyvät tummanruskeina täplinä vaaleamman ruskealla levyllä. Jos jodi ei ole reagoinut analyytin kanssa, voidaan käyttää myös muita valikoivampia värjäysmenetelmiä, kun jodi on haihdutettu levyltä.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Komponenttien havaitsemiseen voidaan käyttää myös värjäysreagensseja, jotka reagoivat analyytin kanssa muodostaen värillisen yhdisteen. Alla olevassa taulukossa on esitetty yleisimmin käytettyjä värjäysaineita.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Ohutkerroskromatografiaa käytetään epäorgaanisessa analytiikassa erottamaan erityisesti metallikationeja seoksesta. Ensimmäisenä tähän tarkoitukseen menetelmää käyttivät Meinhard ja Hall, jotka erottivat näin rauta- ja sinkkikationeja seoksesta. Menetelmää käytetään muun muassa kivi-, maaperä-, teollisuus- ja jätevesinäytteiden tutkimiseen. Myös metallien läsnäoloa biologisissa näytteissä ja lääkeaineissa voidaan tutkia.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Orgaanisessa analyysissä ohutlevykromatografiaa käytetään useisiin eri tarkoituksiin. Tärkeimmät ovat seoksessa olevien komponenttein määrän selvittäminen, analyytin puhtauden määrittäminen ja reaktioiden seuranta. Ohutkerroskromatografialla voidaan esimerkiksi määrittää, onko näyte riittävän puhdasta herkempää kaasukromatografia- tai HPLC-analyysiä varten.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Ohutkerroskromatografiaa käytetään usein erityisesti orgaanisten reaktioiden etenemisen seuraamiseen. TLC-levylle asetetaan ohuella kapillaarilla kolme täplää: yksi täplä on reaktiota rajoittavalle lähtöaineelle, toinen lähtöaineen ja reaktioseoksen niin kutsuttu ”co-spot” ja kolmas reaktioseoksesta otettava näyte. Jos ohutkerroskromatografian ajon jälkeen levyllä ei erotu reaktioseoksesta otetussa näytteessä lähtöaineen täplää, on reaktio päättynyt.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Ohutkerroskromatografia on nopea ja helppo tekniikka orgaanisten reaktioiden seurantaan, mutta muita menetelmiä käytetään yha enemmissä määrin. Kaikki yhdisteet eivät erotu kovin hyvin ohutkerroskromatografialla ja tällöin käytetään yleensä HPLC-laitteistoa tai helposti haihtuvilla yhdisteillä kaasukromatografiaa. HPLC on hitaampi menetelmä kuin ohutkerroskromatografia, mutta kaasukromatografia on lähes yhtä nopea. Näiden etuna on myös se, että niitä voidaan käyttää myös kvantitatiivisen analyysiin eli määrittämään tuotteiden konsentraatioita näytteissä. Hyvin pienen mittakaavan reaktioissa edistymisen seurantaan voidaan käyttää myös NMR-spektrometriä.


title: Ohutkerroskromatografia

text: Ohutkerroskromatografian etuja ovat helppo tekniikka, jossa ei vaadita erikoislaitteistoja, helppo näytteenkäsittely, menetelmän nopeus, halvat käyttökustannukset, pieni näytemäärän tarve ja vähäinen liuottimien kulutus. Paperikromatografiaan verrattuna menetelmä on nopeampi ja erotuskyvyltään parempi. Kaasukromatografia ja HPLC ovat ohutkerroskromatografiaa parempia erotuskyvyltään ja vähemmän alttiita olosuhteiden vaikutuksille ja niissä on helpommin mahdollisuus kvantitatiiviseen analyysiin. Ne vaativat kuitenkin huomattavasti kalliimpia laitteistoja.


title: Korriban

text: Korriban on kuvitteellinen planeetta Tähtien sodan maailmassa. Se on ainoa planeetta Horusetin aurinkokunnassa. Planeettaa on käytetty hautausmaana muinaisille sitheille ja myöhemmin se on ollut kotina sithiksi kouluttautuville ryhmille. Jotkut uskovat, että Korriban on sithien syntymäpaikka, mutta tätä väitettä ei ole kyetty todistamaan.


title: Laskuvarjohyppy

text: Laskuvarjohyppy on laskuvarjon kanssa tehtävä hyppy yleensä lentokoneesta. Leonardo da Vinci (1452-1519) piirsi luonnoksia laskuvarjosta, mutta keksintö lienee paljon vanhempi. Laskuvarjohyppyjä kokeiltiin kuumailmapalloista ennen ilmaa raskaamman lentokoneen syntyä. Ensimmäinen hyppy tapahtui 22. lokakuuta 1797 (katso "André-Jacques Garnerin").


title: Laskuvarjohyppy

text: Laskuvarjohyppy tuli 1920-luvulla ilmailunäytösten suosikkiesitykseksi. Sen sotilaallinen käyttö alkoi 1930-luvulla.


title: Laskuvarjohyppy

text: 1950-luvulta alkaen laskuvarjohyppy on kasvattanut suosiota harrastuksena.


title: Laskuvarjohyppy

text: Varsinaisena urheilulajina laskuvarjohyppy alkoi Suomessa vuonna 1960, kun Helsinkiin perustettiin ensimmäinen kerho, Suomen Laskuvarjokerho ry, joka aloittaessaan toimi Malmin lentokentällä. Vuonna 2005 toimivia laskuvarjokerhoja oli Suomessa 16 ja niissä hypättiin yhteensä 44 723 laskuvarjohyppyä.


title: Laskuvarjohyppy

text: Laskuvarjohyppääminen on eräs Suomen Ilmailuliitto ry:n (SIL ry) harrasteilmailulaji, ja hyppääviä SIL ry:n jäseniä oli vuonna 2005 2 381 kappaletta. Voimassa olevia itsenäisen hyppääjän kelpoisuuksia (C- tai D-luokka) oli vuoden lopussa 738 kappaletta.


title: Laskuvarjohyppy

text: Nykyään Suomessa hyppytoimintaa harjoitetaan myös kaupallisesti Helsingin Malmilla.


title: Laskuvarjohyppy

text: Oppilaaksi voidaan kelpuuttaa koulutusorganisaation koulutuspäällikön, apulaiskoulutuspäällikön tai hyppymestarin hyväksymä henkilö, joka on osoittanut koulutusorganisaatiolle terveydentilavakuutuksella tai, mikäli koulutusorganisaatio sitä vaatii, lääkärintodistuksella, että hän täyttää laskuvarjohyppytoimintaan riittävät terveydelliset vaatimukset. 60 vuotta täyttäneeltä henkilöltä vaaditaan terveydentilavakuutuksen yhteydessä lääkärintodistus.


title: Laskuvarjohyppy

text: Oppilaiden hyppytoiminta tapahtuu hyppymestarin valvonnassa. Koulutuksessa käytetään SIL ry:n hyväksymiä koulutusohjeita.


title: Laskuvarjohyppy

text: Oppilas on alkeis-, perus- tai jatkokoulutuksessa oleva henkilö.


title: Laskuvarjohyppy

text: Oppilaan on oltava vähintään 15-vuotias ennen koulutuksen aloittamista. Alle 18-vuotiaalla on oltava huoltajan kirjallinen suostumus osallistua laskuvarjohyppytoimintaan.


title: Laskuvarjohyppy

text: Oppilas on oikeutettu suorittamaan laskuvarjohyppyjä kouluttajan valvonnassa. Jatkokoulutuksessa olevalla oppilaalla on oikeus toimia koneessa ilman kouluttajaa tämän valvoessa suoritusta maasta tai ilmasta. Oppilaalla on oikeus pakata laskuvarjoja A-, B-, C- tai D-lisenssin kelpoisuuden omaavan laskuvarjohyppääjän vastuulla ja valvonnassa.


title: Laskuvarjohyppy

text:
A-, B-, C- ja D-lisenssin laskuvarjohyppääjän on kelpoisuutta hakiessaan osoitettava
koulutusorganisaatiolle terveydentilavakuutuksella tai mikäli koulutusorganisaatio tai hyppääjän ikä (60 v.) sitä vaatii lääkärintodistuksella, jonka mukaan hän täyttää laskuvarjohyppytoimintaan riittävät terveydelliset vaatimukset.


title: Laskuvarjohyppy

text: Suomessa on myös mahdollista aloittaa laskuvarjohyppykoulutus nova-alkeiskurssilla (nova = nopeutettu vapaapudotus). Tällöin pakkolaukaisuhyppyjä ei ole lainkaan, ja oppilas hyppää alusta alkaen itseaukaisuhyppyjä yleensä 4 000:n metrin korkeudesta ensin kahden ja pian vain yhden kouluttajan (novahyppymestarin) kanssa. Nova-alkeiskoulutus jakautuu seitsemään hyppyyn eli tasoon. Tasohypyillä oppilas oppii kaikki vapaan pudotuksen perustaidot (varjon avaamisen, käännökset, voltit ja liukumisen) sekä varjon käsittelyn.


title: Laskuvarjohyppy

text: Laskuvarjohyppääjän A-lisenssin myöntää SIL ry, kun henkilöllä on esittää koulutustodistus. Lisenssi on voimassa, kun henkilöllä on esittää SIL ry:n myöntämä todistus. Ennen kuin laskuvarjohyppääjä voi itsenäisesti suorittaa laskuvarjohyppyjä, on hänen täytettävä seuraavassa mainitut vaatimukset.


title: Laskuvarjohyppy

text: Henkilöllä pitää olla SIL ry:n koulutusohjeessa määritellyt tiedot ja taidot, jotka tulee osoittaa määritellyillä kokeilla, sekä hänen tulee olla suorittanut koulutusohjeessa määrätyt hypyt hyväksytysti. Kokemusvaatimus on vähintään 25 hyväksyttyä, koulutusohjelman mukaista vapaapudotushyppyä.


title: Laskuvarjohyppy

text: SIL ry:n myöntämä A-lisenssi on voimassa toistaiseksi. Itsenäinen hyppytoiminta edellyttää, että hyppääjä on viimeisen 12 kuukauden aikana hypännyt vähintään 10 itseaukaisuhyppyä. Puuttuvat hypyt on suoritettava oppilaana hyppymestarin valvonnassa.


title: Laskuvarjohyppy

text: A-lisenssin kelpoisuuden haltija on oikeutettu suorittamaan itsenäisesti laskuvarjohyppyjä ja pakkaamaan sentyyppisiä laskuvarjoja, joihin hän on saanut koulutuksen. Hän on lisäksi oikeutettu valvomaan ja tarkastamaan oppilaan päävarjon pakkauksen.


title: Laskuvarjohyppy

text:
Ikä-, tieto- ja taitovaatimukset ovat samat kuin A-lisenssiä varten. Kokemusvaatimus on vähintään 50
vapaapudotushyppyä ja 30minuuttia vapaata pudotusta. Lisäksi kupukurssi täytyy olla käytynä hyväksytysti ja siitä on saatu kurssin pitäjältä todistus, joka näytetään koulutuspäälikölle tai apulaiskoulutuspäälikölle. Laskuvarjohyppääjän B-lisenssin täyttymisen toteaa kyseisen koulutusorganisaation koulutuspäällikkö,
apulaiskoulutuspäällikkö tai hyppymestari, jotka antavat koulutustodistuksen. B-lisenssin myöntää SIL ry. Se on voimassa samoin edellytyksin kuin A-lisenssi. B-lisenssin haltijalla on samat oikeudet kuin A-lisenssin omaavalla hyppääjällä. 100 hyppyä hypännyt B-lisenssin haltija saa lisäksi toimia apukouluttajana koulutuspäällikön hyväksynnällä.


title: Laskuvarjohyppy

text: Ikä-, tieto- ja taitovaatimukset ovat samat kuin B-lisenssiä varten. Kokemusvaatimus on vähintään 200 vapaapudotushyppyä ja 1 tunti vapaata pudotusta. C-lisenssin haltijalla on samat oikeudet kuin B-lisenssin omaavalla hyppääjällä ja hän saa lisäksi hypätä näytös- ja yöhyppyjä. Hän saa myös hypätä liitopukuhyppyjä, mikäli hänellä on liitopukuvalmistajan hyväksymän liitopukukouluttajan antama koulutus. C-lisenssin haltija saa myös käyttää kameraa hypyillään.


title: Laskuvarjohyppy

text: Kokemusvaatimus on vähintään 500 vapaapudotushyppyä ja 3 tuntia vapaata pudotusta. D-lisenssin haltijalla on samat oikeudet kuin C-lisenssin omaavalla hyppääjällä. Lisäksi D-lisenssin hyppääjä saa olla käyttämättä suojapäähinettä hypyn aikana. Hän saa käyttää hypyn aikana sellaisia varusteita (esimerkiksi skysurf-lautaa tai liitopukua), jotka saattavat oleellisesti vaikuttaa suoritukseen vapaapudotuksessa ja varjon varassa.


title: Laskuvarjohyppy

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana Saksa otti käyttöön lentäjien laskuvarjot, koska sen koneet yleensä pudotettiin sen omalle alueelle. Miehistö oli rajallinen resurssi, joka kannatti yrittää säästää koneen tuhoutuessa. Britannia ei ottanut laskuvarjoja käyttöön, koska niiden käytön arveltiin heikentävän sotilaslentäjien taistelumoraalia.


title: Laskuvarjohyppy

text: 1920-luvun Yhdysvaltain kiertävissä ilmasirkuksissa oli laskuvarjohyppyesityksiä.


title: Laskuvarjohyppy

text: 1930-luvulla Neuvostoliitto otti käyttöön laskuvarjojoukot. Sieltä käyttö laajeni ensin Saksaan, joka Weimarin tasavallan aikana koulutti sotilaitaan, etenkin lentäjiä Neuvostoliitossa. Toisen maailmansodan aikana etenkin Saksan laskuvarjojoukot tulivat kautta maailman kuuluisiksi hyökkäyksissä Belgiaan (Eben Emalin tukikohdan vyörytys), Norjaan ja Kreetalle. Saksan laskuvarjojoukot menettivät kuitenkin pääosan vahvuudestaan Kreetan taistelussa vuonna 1941 eivätkä koskaan palanneet samalle tasolle.


title: Laskuvarjohyppy

text: Normandian maihinnousussa laskuvarjojoukkoja käytettiin avainkohteiden, kuten kylien ja siltojen, valtaamiseen ja esimerkiksi varmistamaan laskeutumisalueita liitokoneilla (kuten Airspeed Horsa-koneilla) saapuville maihinlaskujoukoille.


title: Laskuvarjohyppy

text: Suomen maavoimien laskuvarjojääkärien edelläkävijät olivat toisen maailmansodan aikaiset kaukopartiojoukot, joita aika-ajoin kuljetettiin lentokoneilla (vesikoneita tai suksin varustettuja koneita). Sodan aikana Suomi pudotti noin tusinan laskuvarjomiestä linjojen taakse, mutta neuvostotiedustelun onnistuneen operaation vuoksi suurin osa laskuvarjomiehistä sai surmansa ennen tehtäviensä suorittamista.


title: Laskuvarjohyppy

text: Toisen maailmansodan jälkeen etenkin Yhdysvaltain maavoimien keskuudessa uskottiin laskuvarjojoukkojen määräänsä suurempaan vaikutukseen. Vihreät baretit -yksikkö luotiin Baijerissa, tästä johtui baretin värikin; baretit lainattiin Britannian merijalkaväeltä. Koulutusta antoivat saksalaiset laskuvarjojääkärit, sittemmin suomalaiset kaukopartiomiehet. Usko laskuvarjojoukkojen jalkaväkeä paljon suurempaan tehoon näkyi esimerkiksi Vietnamin konfliktissa ja viimeksi Afganistanin valloittamisessa vuonna 2003.


title: Laskuvarjohyppy

text: Maanpuolustuskoulutusyhdistys (MPK) ja Viron Kaitseliit solmivat yhteistyösopimuksen vuoden 2008 lopulla. Sopimus sisältää koulutusyhteistyön periaatteet ja vuosittain toteutettavat koulutustilaisuudet sekä Suomessa että Virossa.


title: Laskuvarjohyppy

text: Vuoden 2009 alussa tämä yhteistyö käynnistyi konkreettisesti. MPK ja Viron Kaitseliit perustivat ensimmäisen kurssin. Kurssi tunnetaan nimellä "Laskuvarjohyppykurssi sotilaiden tapaan". Kurssilla virolaiset kouluttavat miehet hyppäämään sotilaslaskuvarjolla ja viiden onnistuneen hypyn jälkeen miehelle myönnetään Viron armeijan hyppysiivet.


title: Laskuvarjohyppy

text: 1990-luvulta lähtien laskuvarjohyppy on voinut olla myös ns. tandemhyppy, jossa hyppääjä hyppää yhdessä kouluttajan eli tandemhyppymestarin kanssa samoissa valjaissa. Hyppykorkeus on tällöin 2 400–4 000 m ja varjo avataan vasta noin 1 500 metrin korkeudessa.


title: Laskuvarjohyppy

text: Laskuvarjohypyssä on harrastus- ja kilpailutoimintaa. Kilpailulajeina on mm. tarkkuus- ja muodostelmahyppy.


title: Laskuvarjohyppy

text: 14. lokakuuta 2012 itävaltalainen Felix Baumgartner hyppäsi 39 kilometrin korkeudesta stratosfääristä kaikkien aikojen korkeimmalta suoritetun laskuvarjohypyn.Seuraavat yhdistykset/yritykset järjestävät tai ovat järjestäneet laskuvarjohyppykoulutusta:


title: Stade Louis II

text: Stade Louis II on jalkapallo- ja yleisurheilustadion Fontvieillen alueella Monacossa. Se on Ranskan Ligue 1:ssa pelaavan jalkapalloseura AS Monacon kotistadion.


title: Stade Louis II

text: Stade Louis II:lla järjestetään jalkapallon vuosittainen UEFA Super Cup, jossa kohtaavat Mestarien liigan ja Eurooppa-liigan voittajat, sekä yleisurheilun Timanttiliigan osakilpailu Herculis.


title: Stade Louis II

text: Alkuperäinen Stade Louis II avattiin jo vuonna 1939. Uusi stadion rakennettiin vanhan stadionin läheisyyteen mereltä vallatulle maalle 1980-luvun alussa ja avattiin 1985. Stadionin nykykapasiteetti on 18 523 istumapaikkaa. Se on nimetty Monacon ruhtinas Ludvig II:n () mukaan.


title: Aihekartat

text: Aihekartat (Topic Maps) ovat 1999 standardoitu (ISO13250) menetelmä tallentaa tietämystä tietokoneen ymmärtämään muotoon. Aihekartat koostuvat aiheista (Topics), aiheiden välisistä yhteyksistä (Associations) ja aiheiden ilmentymistä (Occurrences). Aihekarttojen rakenteesta puhuttaessa viitataankin usein ns. TAO-malliin. Aihekartta voidaan visualisoida verkkona, jossa verkon solmuina ovat aiheet ja verkon kaarina assosiaatiot. Ilmentymät ovat verkon solmuihin linkitettyjä resursseja, kuten teksti- ja kuvatiedostoja. Aihekartat ovat yksi ontologioiden ja Semanttisen Webin toteutusteknologioista.


title: Aihekartat

text: Aihekartan aiheet edustavat yksittäisiä subjekteja. Esimerkiksi kirjallisuutta käsittelevässä aihekartassa voi olla aiheet "novelli", "Kari Hotakainen" ja "kirjapaino". Aihekartan sisältämät aiheet riippuvat aina aihekartan käyttötarkoituksesta ja tekijän valinnoista.


title: Aihekartat

text: Jokaisella aiheella voi olla vaihteleva määrä eri käyttöyhteyksiin tarkoitettuja nimiä. Esimerkiksi aiheen "novelli" nimiä voisivat olla "novelli", "novell" ja "short story". Kun aiheen nimiä ei ole kiinnitetty voidaan aihe ajatella ilmiasustaan riippumattomaksi käsitteeksi.


title: Aihekartat

text: Nimien lisäksi aiheeseen voidaan kiinnittää vaihteleva määrä tunnisteita (Subject Identifier). Tunnisteet identifioivat aiheen yksikäsitteisesti. Aihekartassa ei voi olla kahta aihetta, joilla on sama tunniste. Tunnisteen muoto on URI.


title: Aihekartat

text: Aihekarttojen ehkä merkittävin ominaisuus on aiheiden automaattinen yhdistely. Aihekartassa ei voi olla useampaa aihetta samalla tunnisteella. Mikäli aihekarttaan lisätään siellä ennestään oleva aihe, yhdistyy lisätty aihe automaattisesti vanhaan. Tätä ominaisuutta käytetään hyväksi kun yhdistetään kaksi aihekarttaa. Kummankin aihekartan samat aiheet yhdistyvät. Esimerkiksi jos kahden kuvitteellisen kirjakaupan, "Matin kirjan" ja "Kirsin romaanin" varastojärjestelmät yhdistettäisiin, yksi suurimmista töistä liittyisi eri varastojärjestelmissä olevien, samojen tietojen yhdistelyyn. Miten "Matin kirjan" varastossa olevat "Kari Hotakaisen" kirjat saataisiin yhdistettyä "Kirsin romaanin" vastaaviin? Aihekarttojen käyttö tarjoaa tähän yhden vastauksen.


title: Aihekartat

text: Aihekartta sisältää aiheiden lisäksi assosiaatioita, jotka ovat kahden tai useamman aiheen välisiä yhteyksiä. Assosiaatio on mahdollista tyypittää. Lisäksi kaikkien assosiaation solmuilla on rooli. Assosiaation tyyppi ja solmujen roolit ovat myös aiheita. Esimerkiksi jos Ville on Matin isä niin tilannetta voidaan kuvata viidellä aiheella: "Ville", "Matti", "isä", "poika" ja "on-isä" sekä yhdellä assosiaatiolla:


title: Aihekartat

text: Tässä "isä" on Villen rooli ja "poika" on Matin rooli. Assosiaatio tyyppi on "on-isä". Ilman rooleja olisi vaikea sanoa kumpi on kumman isä.


title: Aihekartat

text: On huomattava, että aihekarttojen assosiaatiomalli on hieman monimutkaisempi kuin esimerkiksi RDF:n, joka ei tue rooleja.


title: Aihekartat

text: Erilaisten tunnisteiden lisäksi aiheeseen on mahdollista liittää ilmentymiä (Occurrence). Ilmentymät ovat aihetta tarkentavia tietoaineistoja (usein tekstiä) tai linkkejä (URL) tarkentaviin dokumentteihin. Ilmentymien näkökulmasta aihekartta on navigoitava metaverkko, joka liittää ilmentymädokumentit uudella, ilmentymädokumenttien sisäisestä linkityksestä riippumattomalla tavalla.


title: Aihekartat

text: Aihekarttastandardi ei määrittele aihekartan esitys- tai tallennusmuotoa ja aihekartoille onkin kehitetty useampia erilaisia talletusmuotoja. Keskeisimpiä näistä ovat Aihekarttoja käytetään mm. verkkojen mallintamiseen, tietämyksen esittämiseen ja dokumenttikokoelmien hallinnointiin. Hieman konkreettisempia esimerkkisovelluksia ovat:


title: Metsätaloustuote

text: Metsätaloustuote on tilastoissa käytettävä nimitys metsätalouden tuotteille. Metsien moninaiskäyttöön liittyvät tuotteet tilastoidaan muihin luokkiin kuten riistatalous (metsästys), kalastus, virkistyspalvelut jne.


title: Metsätaloustuote

text: Metsätaloustuotteita ovat (CPA 2008 -luokituksen mukaan):


title: Mary (Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar)

text: Kuningatar Mary (26. toukokuuta 1867 – 24. maaliskuuta 1953) oli kuningas Yrjö V:n puoliso, Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar, Intian keisarinna ja Irlannin kuningatar.


text: Maryn isä oli Württembergin kuningaskunnassa sijainneen Teckin herttuakunnan herttua, jonka vanhimpana lapsena ja ainoana tyttärenä Mary syntyi toukokuun lopussa 1867 ja sai kasteessa nimet "Victoria Mary Augusta Louise Olga Pauline Claudine Agnes". Hänen äitinsä oli Yrjö III:n lapsenlapsi, ja hänen kummeinaan toimivat muun muassa kuningatar Viktoria ja silloinen Walesin prinssi, tuleva kuningas Edvard VII. Maryn äidinisä oli siis prinssi Adolphus, joka oli yksi Yrjö III:n pojista. Kuningas Edvard VII oli siis Maryn pikkuserkku ja Mary avioitui myöhemmin tämän pojan Yrjö V:n kanssa.


text: Mary syntyi Lontoossa. Perhe vietti sen jälkeen vähän aikaa Firenzessä, mutta palasi Lontooseen 1885. 1891 Mary kihlautui Walesin prinssi Edwardin vanhimman pojan, pikkuserkkunsa prinssi Albert Victorin kanssa, lähinnä siksi, että kuningatar Viktoria oli Maryyn viehättynyt. Kuitenkin prinssi Albert Victor menehtyi todennäköisesti keuhkokuumeeseen kuusi viikkoa myöhemmin. Tästä huolimatta kuningatar Viktorian mielestä Mary sopisi edelleen tulevan kuninkaan puolisoksi, joten hänen kehotuksestaan prinssi Albert Victorin veli, prinssi Yrjö, silloinen Yorkin herttua, kosi Marya. Vaikka kyseessä olikin järjestetty avioliitto, puolisot rakastuivat toisiinsa syvästi, eikä Yrjöllä koskaan ollut rakastajatarta, mikä oli siihen aikaan epätavallista.


text: Maryn ja Yrjön häät pidettiin 6. heinäkuuta 1893 St Jamesin palatsissa Lontoossa. Pari sai kuusi lasta:


text: Avioliiton solmimisen jälkeen Mary tunnettiin Yorkin herttuattarena. Kuningatar Viktorian kuoltua 1901 Yrjöstä tuli Walesin prinssi ja Marysta Walesin prinsessa. 1910 Edvard VII kuoli, ja Maryn puolisosta tuli kuningas Yrjö V ja Marysta kuningatar. Oli kuningatar Viktorian toivomus, ettei kukaan Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar hänen jälkeensä olisi nimeltään Viktoria, siksi Mary käytti toista etunimeään ensimmäisen sijasta. Perheen kesken hänet tunnettiin nimellä May.


text: Alkuaikoinaan kuningattarena Marya häiritsi hänen anoppinsa, kuningataräiti Alexandra. Vaikka kaksi kuningatarta olivatkin läheisiä keskenään, Alexandran itsepäisyys monissa asioissa haittasi naisten välistä kanssakäymistä; hän vaati päästä etusijalle ohi Maryn Edvard VII:n hautajaisissa, oli hidas muuttamaan Buckinghamin palatsista ja piti joitakin kuninkaallisia koruja, joiden olisi kuulunut siirtyä uudelle kuningattarelle.


text: 1936 kuningatar Maryn puoliso Yrjö V kuoli, ja heidän pojastaan Edvardista tuli kuningas Edvard VIII. Vielä samana vuonna Edvard luopui kruunusta avioituakseen eronneen amerikkalaisnaisen Wallis Simpsonin kanssa. Kuningatar ei voinut tätä käsittää, joten hän antoi kaiken tukensa Edvardin veljelle Albertille, josta tuli kuningas Yrjö VI. Mary osallistui poikansa kruunajaisiin ensimmäisenä kuningataräitinä Britannian historiassa.


text: Toisen maailmansodan aikana Mary muutti Lontoosta veljentyttärensä luokse Badmintonin kartanoon Gloucestershiressä.


text: Yrjö VI kuoli 1952, ja hänen tyttärestään Elisabetista tuli kuningatar. Täten maassa oli runsaan vuoden ajan samanaikaisesti kolme kuningatarta: Mary, hänen miniänsä kuningataräiti Elisabet ja Elisabet II. Heistä kaksi ensimmäistä oli siis leskikuningattaria. Mary kuoli vuonna 1953 85-vuotiaana keuhkosyöpään, vain kymmenen viikkoa ennen pojantyttärensä kruunajaisia.


text: Kuningatar Maryn mukaan on nimetty kaksi valtamerilinjalaivaa, "RMS Queen Mary" ja "RMS Queen Mary 2".


title: Experimental-lentokone

text: Experimental-lentokone on joko harrasterakenteinen lentokone tai lentokonetehtaan rakentama koelentokone.


title: Experimental-lentokone

text: Ilmailu syntyi 1900-luvun alussa kokeellisten lentokoneiden, ts. Experimental-koneiden, rakentamisesta. Kaikki tehdasrakenteisen sarjatuotannon siviilikoneet ovat experimental-luokan koneita prototyyppivaiheessa.


title: Experimental-lentokone

text: Kuitenkin toisen maailmansodan jälkeen harrasterakenteinen eli Experimental-lentäminen oli muun muassa Yhdysvalloissa kiellettyä, aina 1970-luvun alkuun asti. Tämä johtui yleisilmailun lentokonetehtaiden lobbauksen onnistumisesta ilmailuviranomaisten suuntaan. Peruste tähän oli viranomaisten mukaan tehdasrakenteisten koneiden parempi lentoturvallisuus ja alan teollisuuden kannalta kilpailijan poissa pitäminen niiden markkinoilta. Markkinat olivat sodan jälkeen kyllästetty esimerkiksi Piper Cub-tyyppisillä entisillä Yhdysvaltain maavoimien yhteyskoneilla ja myöhemmin teollisuus tarvitsi kysyntää uusille konetyypeilleen.


title: Experimental-lentokone

text: 1960-luvun lopulta alkaen harrastus on kasvanut kautta maailman. Yhdysvalloissa etenkin toisen maailmansodan lentokoneista kiinnostuneet lentäjät kuitenkin pystyivät vaikuttamaan lainsäädäntöön.


title: Experimental-lentokone

text: Euroopan ilmailuviranomaisen (EASA:n) perustamissopimuksen Liite II määrittelee nykyisin koe- ja harrasteluokkaan (experimental) kuuluvat ilma-alukset seuraavasti:


title: Experimental-lentokone

text: Ilma-alukset, joihin ei sovelleta 4 artiklan 1 kohtaa, ovat ilma-aluksia, joiden tyyppihyväksyntätodistusta tai lentokelpoisuustodistusta ei ole annettu tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti ja jotka kuuluvat johonkin seuraavista luokista:


title: Experimental-lentokone

text:
a) ilma-alus, jolla on selkeä historiallinen merkitys ("lentävä museokone"), joka liittyy
I) osallistumiseen merkittävään historialliseen tapahtumaan, tai
II) huomattavaan vaiheeseen ilmailun kehityksessä, tai
III) merkittävään asemaan jäsenvaltion asevoimissa,
ja joka täyttää yhden tai useamman seuraavista perusteista:
I) ilma-aluksen alkuperäisestä tyyppisuunnittelusta on yli 40 vuotta;
II) ilma-aluksen tyypin valmistaminen on lopetettu ainakin 25 vuotta sitten;
III) jäsenvaltioissa on edelleen rekisteröitynä vähemmän kuin 50 alkuperäiseltä suunnittelultaan samanlaista ilma-alusta;


title: Experimental-lentokone

text: b) ilma-alus, joka on erityisesti suunniteltu tai muutettu tutkimus-, kokeilu- tai tieteellisiin tarkoituksiin ja jota valmistetaan todennäköisesti hyvin rajoitettu määrä;


title: Experimental-lentokone

text: c) ilma-alus, josta vähintään 51 prosenttia on rakentanut harrasterakentaja tai voittoa tavoittelematon amatööriyhdistys omiin tarkoituksiinsa ja ilman kaupallisia tavoitteita;


title: Experimental-lentokone

text: d) ilma-alus, joka on alun perin suunniteltu vain sotilastarkoituksiin;


title: Experimental-lentokone

text:
e) enintään kaksipaikkaiset lentokoneet, joiden sakkausnopeus tai vakaa lentonopeus laskuasussa on enintään 35 solmua kalibroitua ilmanopeutta ja jonka suurin hyväksytty lentoonlähtömassa on enintään:
I) 300 kg yksipaikkaisten maalentokoneiden osalta; tai
II) 450 kg kaksipaikkaisen maalentokoneiden osalta; tai
III) 330 kg yksipaikkaisen amfibiolentokoneen tai vesilentokoneen osalta; tai
IV) 495 kg kaksipaikkaisen amfibiolentokoneen tai vesilentokoneen osalta edellyttäen, että toimiessaan sekä vesi- että maalentokoneena se alittaa tarvittaessa molemmat suurinta hyväksyttävää lentoonlähtömassaa koskevat rajoitukset;


title: Experimental-lentokone

text: f) liitimet, joiden rakenteellinen massa yksipaikkaisina on alle 80 kg tai kaksipaikkaisina alle 100 kg, mukaan lukien jaloilta lähtevät koneet;


title: Experimental-lentokone

text: g) miehittämätön erityislaatuinen ilma-alus, jonka toimintamassa on alle 150 kg;


title: Experimental-lentokone

text: h) muut ilmailussa käytettävät laitteet, joiden kokonaismassa ilman ohjaajaa on alle 70 kg.


title: Experimental-lentokone

text: Experimental-lentokoneiden ylläpito on halvempaa, koska ne eivät vaadi lentokonemekaanikon lupakirjan omaavaa ihmistä konetta huoltamaan vaan omistaja huoltaa koneensa itse.


title: Experimental-lentokone

text: Vastaavasti koneen käyttö on rajoitettu, esimerkiksi kaupallinen lentotoiminta kyseisillä koneilla ei ole sallittua.


title: Experimental-lentokone

text: Ennen experimental-termin tuloa Suomeen, on Suomessa rakennettu kyseisiä lentokoneita: esimerkiksi Heinonen HK-1 Keltiäinen. PIK-27 on esimerkki Suomessa 2000-luvulla rakennettavasta lentokoneesta, purjelentokoneiden hinauskoneesta, joka rakennetaan aluksi experimental-koneeksi. Suomessa experimental-harrastajat kokoontuvat kesällä Jämi Fly-in-tapahtumaan Jämijärvellä.


title: Experimental-lentokone

text: Vuotta 1949 aiemmin ei tällaista koneluokkaa ollut Suomessa. Tuona aikana - 1920-1949 - noin 200 liitokonetta (esimerkiksi PIK-5 ja Grunau Baby) ja noin 20 moottorilentokonetta (esimerkiksi Smolik, Sääski, Karhu). tehtiin Ensimmäinen experimental oli 4.6.1949 PIK-10 Paukkulauta, joka oli Grunau Baby-purjelentokoneen moottoroitu versio. Sen jälkeen hakemuksia on ilmailuviranomaiselle tullut noin 940 kappaletta. Näistä 660 konetta on valmistunut. Kiinteäsiipisiä moottorikoneita näistä on noin 450, kevytilmailukoneita yli 300 ja helikoptereita 25. Valmetin Redigot ovat juridista syistä tässä tilastossa. 33% tehdään piirustuksista ja 20% kootaan sarjavalmistetuista osista. 7% koneista on omia suunnitelmia. 2000-luvulla haetaan tällaisia lupia 30 kappaletta vuosittain. Tekeillä on yksi suihkumoottorilla varustettu lentokone ja yksi diesel-moottorilla varustettu lentokone on jo valmistunut.


title: Experimental-lentokone

text: Jotkut experimental-koneet ovat myös kaupallisia - Jukka Tervamäen gyrokoptereita on tehty Italiassa noin 400 kappaletta. Gyrokoptereiden suosio on viime vuonna kasvanut myös Saksassa EASA:n sääntömuutoksen vuoksi.


title: Experimental-lentokone

text: Kevytilmailu on kasvava osa Experimental-lentämistä.


title: Experimental-lentokone

text: Se sai alkunsa 1960-luvulla liitimistä ja painopisteohjatuista moottoriliitimistä. Niistä kehittyi 1980-luvun loppua kohden ultrakevyt lentokone, joka oli harrastajien vastaus yleisilmailun kustannusten nousulle.


title: Budapestin metro

text: Budapestin metro () on metrojärjestelmä Budapestissa, Unkarin pääkaupungissa. Metrojärjestelmä on maailman kolmanneksi ja Euroopan toiseksi vanhin Lontoon metron (1863) ja Chicagon metron (1892) jälkeen, ensimmäinen linja avattiin vuonna 1896. Metro koostuu neljästä eri värein merkitystä linjasta, joista vanhin on keltainen linja.


title: Budapestin metro

text: Metro on jakautunut neljään linjaan, joista linjat 1, 2 ja 3 kohtaavat Deák Ferenc térillä (lyhyemmin Deák tér).


title: Budapestin metro

text: Viisi kilometriä pitkä M1-linja (Millennium Földalatti vasut) avattiin vuonna 1896 keskustassa sijaitsevan Vörösmarty térin ja Széchenyi fürdőn välille. Vuonna 1973 rataa jatkettiin Mexikói útille. Rata kulkee aivan kadun pinnan alapuolella ja se on kuusi metriä leveä ja 2,75 metriä korkea. Radalla liikennöidään vanhan näköisillä metrojunilla ja ykköslinjan asemilla voi aistia vieläkin 1800-luvun metroasemien tunnelmaa, sillä asemat ovat suurimmalta osin alkuperäisessä asussaan (restauroitu).


title: Budapestin metro

text: Kymmenen kilometriä pitkä M2-linja on itä-länsi-suuntainen linja, joka yhdistää Budapestin eteläisen Déli-rautatieaseman sekä itäisen Keleti-rautatieaseman ja jatkaa Örs vezér terelle. M2:n ensimmäinen osuus avattiin vuonna 1970, kun Deák Ferenc térilta rakennettiin linja Örs vezér terelle. Vuonna 1972 linjaa jatkettiin Deák Ferenc tériltä eteläiselle (sijaintinsa puolesta tosin läntiselle) Déli-rautatieasemalle Budaan.


title: Budapestin metro

text: Pisin metrolinja, 18 kilometriä pitkä M3-linja, on pohjois–etelä-suuntainen metrolinja. Ensimmäinen osuus Deák téristä Nagyvárad térille avattiin vuonna 1976, ja vuonna 1990 linjaa jatkettiin Deák tériltä Újpestin keskustaan.


title: Budapestin metro

text: M4-linja avattiin käyttöön 28. maaliskuuta 2014.


title: Exmoorinponi

text: Exmoorinponi on yksi maailman vanhimmista ja tyypiltään alkukantaisimmista hevosroduista. Sen oletetaan muistuttavan paljon Euroopan alueella aikoinaan eläneitä villihevosia. Rotu on kotoisin Exmoorin nummilta Lounais-Englannista, missä exmoorinponeja edelleen elää vapaana laumoissa. Nämä ponit mainitaan jo Vilhelm Valloittajan maakirjassa vuodelta 1085. Exmoorinponin katsotaan polveutuvan suoraan alkukantaisista hevosista, jotka vaelsivat Englannin alueelle tuhansia vuosia sitten Manner-Euroopasta tuolloista maasiltaa pitkin. Rotu on säilynyt varsin puhtaana, sillä seutu on eristynyttä ja kelttien ja myöhemmin maanviljelijöiden toisinaan harrastamat risteytykset harvoin selvisivät karuilla nummilla yhtä hyvin kuin erittäin sitkeät puhdasrotuiset ponit. Exmoorinponit ovat sopeutuneet sietämään hyvin Exmoorin ankaria talvioloja, ja ne ovat erittäin kestäviä tauteja ja rasitusta vastaan. Niiden tuhoksi oli kuitenkin koitua toinen maailmansota; nummialue päätyi armeijan harjoitusalueeksi, ja ponit kuolivat liki sukupuuttoon. Sodan jälkeen exmoorinponeja oli jäljellä enää noin 50, mutta seudun asukkaat ottivat huolehtiakseen rodun pelastamisesta.


title: Exmoorinponi

text: Nykyisinkin exmoorinponeja on eri puolilla Britanniaa alle 500. Niitä käytetään monenlaisiin ratsastuksen lajeihin ja ajoon. Myös nummilla vapaana laiduntavat ponit ovat nykyisin yksityisomistuksessa, ja ne kootaan vuosittain varsojen merkitsemistä ja rekisteröintiä varten. Rodun kasvatusta valvoo 1921 perustettu rotuyhdistys "Exmoor Pony Society".


title: Exmoorinponi

text: Exmoorinponi on säkäkorkeudeltaan noin 114–130 cm. Väriltään se on yleensä tumman- tai mustanruunikko, ja sillä on vaalea turpa (niin kutsuttu jauhokuono) ja silmänympärykset; valkoisia merkkejä ei sallita. Vaikka se on tanakkarakenteinen ja runsasjouhinen, sillä on lyhyet jalat ja melko pienet kaviot. Kaula on pitkähkö ja paksu, selkä leveä ja vahva. Rodun erityispiirteisiin lukeutuvat paksut ulkonevat silmäkulmat, jotka suojaavat ponin silmiä talvisaikaan.


title: Exmoorinponi

text: Exmoorinponi on hyvin varmajalkainen, vahva ja kestävä poni. Niitä on käytetty myös kuormajuhtina ja valjakkoponeina. Kokonsa puolesta se ei tosin sovi ratsuksi kuin lapsille, mutta se on itsepäisyydestään huolimatta hyvä lasten ratsu. Se on erinomainen hyppääjä ja sen laukka on hyvä ja tasainen. Näiden ominaisuuksiensa sekä rohkeutensa ansiosta se on loistava metsästys- ja esteratsastusponi.


title: Satyajit Ray

text: Satyajit Ray (bengaliksi সত্যজিৎ রায, 2. toukokuuta 1921, Kalkutta – 23. huhtikuuta 1992, Kalkutta) oli intialainen elokuvaohjaaja, jota pidetään yhtenä 1900-luvun merkittävimmistä "auteur"-elokuvaohjaajista.


title: Satyajit Ray

text: Ray tapasi Jean Renoirin, kun tämä filmasi Intiassa, ja tutustui Vittorio de Sican klassikkoon "Polkupyörävaras". Nämä vaikuttivat hänen tyyliinsä suuresti.


title: Satyajit Ray

text: Rayn elokuvadebyytti "Tien laulu" (alk. "Pather Panchali", julkaistu 1955) voitti yksitoista kansainvälistä palkintoa. Se palkittiin muun muassa Cannesin elokuvajuhlilla. Elokuvalla oli suuri merkitys bengalilaiselle ja intialaiselle elokuvalle. Se muodosti ensimmäisen osan ohjaajan tuotannon keskeisestä trilogiasta, jonka kaksi muuta elokuvaa olivat "Voittamaton" (alk. "Aparajito", 1957) ja "Apun maailma" (alk. "Apur Sansar", 1959).


title: Satyajit Ray

text: Ray vastaanotti monia tärkeitä elokuva-alan palkintoja urallaan. Vuonna 1992, jo maatessaan sairaalavuoteella, hän sai Oscar-palkinnon elämäntyöstään.


title: Suodatinpussi

text: Suodatinpussi on ohut paperista valmistettu pussi, johon kahvijauhe laitetaan kahvia valmistaessa. Kahvi, joka sopii suodatukseen on merkitty termillä "suodatinjauhatus" erotukseksi pannukahviksi sopivasta "pannujauhatuksesta".


title: Suodatinpussi

text: Suodatinpussien kokoja merkitään kahdella eri järjestelmällä. Alun perin kokoja merkittiin luvuilla 101, 102, 104 jne. Mitä suurempi numero, sen suurempi koko. Uudemman järjestelmän merkinnät ovat muotoa 1x1,1x2,1x4 jne. Sarjat ovat sikäli yhteensopivia, että vanha merkintä 102 on suunnilleen samankokoinen kuin uusi 1x2. Sarjat eroavat kuitenkin niin, että uudessa sarjassa pussinpohja on aina samanlevyinen, kun se vanhassa sarjassa voi muuttua koon mukana.


title: Suodatinpussi

text: Suodatinpussi on yleensä kertakäyttöinen, joten sen voi laittaa biojätteisiin. Joissakin kahvinkeittimissä on suodatinpussi, joka ei ole kertakäyttöinen. Kertakäyttöinen suodatinpussi taitetaan toisesta reunasta sekä sivusta, jotta pussin pohja- ja sivusauma kestäisivät paremmin veden ja kahvinpurujen aiheuttaman rasituksen. Taiteltu suodatinpussi istuu myös täsmällisesti suodatinsuppiloon.


title: Suodatinpussi

text: Kahvinsuodatin ja suodatinpussi patentoitiin 20. kesäkuuta 1908. Saman vuoden joulukuussa suodatinpussin kehittäjä Melitta Bentz perusti Melitta Bentz -yhtiön.


title: Axel Kempe

text: Axel Andreæ Kempe tai Axelius Andreæ Kempe (3. tammikuuta 1623 Närpiö – 4. tammikuuta 1682 Turku) oli monipuolinen yliopistomies sekä Suomen ja Turun akatemian ensimmäinen kirjastonhoitaja. Kempen vanhemmat olivat Lapväärttin kirkkoherra ja filosofian maisteri Anders Kempe (Andreas Magni, k. 1658) ja Anna Mårtensdotter Wargius (Warg). Kempen sukujuuret olivat Ruotsissa.


title: Axel Kempe

text: Axel Kempe kävi osittain koulunsa nykyisen Ruotsin puolella sijaitsevan Piitimen (Piteå) triviaalikoulussa, sillä hän vietti pari vuotta isoenonsa luona Torniossa. Tämän jälkeen hän jatkoi koulunkäyntiään Turussa ja kirjoittautui oppilaaksi vasta perustettuun Turun akatemiaan vuonna 1641, hän oli näin ollen yksi Akatemian ensimmäisiä oppilaita. Hänet vihittiin maisteriksi vuonna 1647 varsin levottoman ja paljon myös ei-akateemisia ansioita sisältäneen opiskeluajan päätteeksi. Samana vuonna hänet nimitettiin Turun akatemian virkaatekeväksi deposiittoriksi, jonka palkka oli varsin vähäinen, ja vakinaisen viran hän sai hoitaakseen vuosina 1649–1652.


title: Axel Kempe

text: Merkkipaalua Kempen uralla edustaa eittämättä hänen toimintansa Akatemian ja siten koko Suomen ensimmäisenä varsinaisena kirjastonhoitajana (aiemmin joku akatemian professoreista oli oman toimensa ohella hoitanut tehtävää). Kempe nimitettiin virkaan vuonna 1650, ja hän toimi siinä vuoteen 1658 saakka. Kuningattaren määräyskirjeessä kirjastonhoitajan vuosipalkkioksi oli määrätty 150 talaria. Akatemian kirjaston kokoelmat eivät olleet suuret, mutta oli Torsten Stålhandsken lesken suuri kirjalahjoitus sekä kreivi Pietari Brahen Tukholman kuninkaallisesta kirjastosta hankkimat teokset, joista suurin osa oli ryöstetty sotasaaliiksi Böömin ja Määrin kirjastoista. Näitä teoksia oli kaikkiaan 315 kappaletta, ja näin hän oli saanut kirjaston perustamisen hyvään alkuun. Kuningatar Kristiinan antamiin lupauksiin vedoten Axel Kempe pyrki toimimaan lisälahjoitusten saamiseksi Tukholmasta kirjastolle, ja hän oleskeli tämän vuoksi pitkään valtakunnan pääkaupungissa. Kempe onnistuikin saamaan yli kolmesataa lahjoituskirjaa viemiseksi Turkuun.


title: Axel Kempe

text:
Kempe julkaisi Akatemian konsistorin kehotuksesta vuonna 1655 luettelon yliopiston kirjaston teoksista: ”"Bibliotheca Academiae Aboensis : sive elenchus, quo non modo certus scriptorum & librorum cujusq[ue] facultatis numerus ordine alphabetico continetur; sed etiam ex quo initio, quibus incrementis, quorumve liberalitate & munificentia bibliotheca haec Academica, ad tantam, qua nunc est, excreverit molem, paucis indigitatur. Adjectis ubivis forma, loco [et] tempore impressionis"”.
Tämä kirjanen ei ole kuin ohut 34-sivuinen vihkonen, ja sitä on säilynyt todennäköisesti vain yksi ainoa kappale Uppsalan yliopiston kirjastossa. Luettelossaan Kempe ryhmitteli teokset lahjoittajan mukaan ja sitten aiheen ja koon mukaiseen järjestykseen.


title: Axel Kempe

text: Kirjastonhoitajan toimeentulo ei ollut kovin vakaalla pohjalla, ja näin akatemian konsistori ehdotti, että Kempe nimitettäisiin kirjastonhoitajan viran ohella myös filosofisen tiedekunnan apulaiseksi, jolloin hän syrjäyttäisi erään toisen virkaa hakeneen, jolle konsistori oli jo kertaalleen luvannut kyseisen viran.


title: Axel Kempe

text: Kempe yritti kaksi eri kertaa saada professorin virkaa Akatemiasta, mutta turhaan. Vuonna 1658 Kempe kuitenkin nimitettiin politiikan ja historian professoriksi. Professuurinsa aikana hänen nimiinsä kertyi useita väitöskirjoja, koska aikakauden tapana oli laittaa kaikki väitöskirjat professorin nimiin. Näissä yksittäisissä väitöskirjoissa käsiteltiin lähinnä eettisiä, poliittisia ja taloudellisia erikoiskysymyksiä. Lisäksi Kempe julkaisi väitöskirjasarjan etiikan alalta, joka ilmestyi vuonna 1656 erillisenä teoksena "Philosaphia Moralis sive Ethica". Mitään uusia ja mullistavia näkökantoja Kempe ei tässä teoksessaan esittänyt, mutta sillä oli kuitenkin kysyntää Turun akateemisissa piireissä, ja se ilmestyi vuosina 1662 ja 1673 uusina painoksina.


title: Axel Kempe

text: Vuonna 1671 Axel Kempe nimitettiin lainopillisen tiedekunnan professoriksi. Aikalaistodistuksen mukaan hänen terveytensä horjui jo tällöin ja hän antoi opetusta vain harvakseen. Näin ollen tiedekuntaan oli hankittava ylimääräinen opettaja. Joka tapauksessa Kempe valittiin kahdesti akatemian rehtoriksi, vuosiksi 1664–1665 ja 1675–1676.Vuonna 1667 professori Kempe julkaisi väitöskirjan ”De officialibus”. Tämä herätti akatemian varakanslerin ja Turun piispan Juhana Gezeliuksen huomion. Piispan mielestä Kempe oli paljastanut valtiosalaisuuksia käsitellessään Ruotsin valtio-oikeuteen kuuluvia seikkoja, ja niinpä piispa asetti hänet syytteeseen. Kempe puolustautui viittaamalla erään virassa aiemmin toimineen professorin esimerkkiin, yliopistojen vapauteen ja itsenäiseen asemaan sekä siihen, että kaikki kirjassa mainitut tiedot olivat muuallakin vapaasti saatavilla. Kansleri Pietari Brahe vapautti Kempen syytteistä, mutta ilmoitti samalla, että kuninkaallinen kirje, jossa kiellettiin vastaavien tietojen julkaiseminen, koski myös vapaita ja itsenäisiä yliopistoja ja niiden opettajia.


title: Axel Kempe

text: Kempen ensimmäinen puoliso vuonna 1654 oli Agneta Eliasdotter Holm (k. 1656), rovasti Elias Holmiuksen ja Anna Reichembachin tytär. Tästä avioliitosta syntyi poika, Anders Kempe (yo 1672), joka toimi myöhemmin eskadroonansaarnaajana.


title: Axel Kempe

text: Kempen toinen puoliso noin vuonna 1659 oli Katarina Jakobsdotter. Tällä oli aiemmasta avioliitostaan Harvialan kartanon tilanhoitajan Lauri Bockin kanssa poika, korpraali Lars Bockius, myöh. Bock (yo 1659/1660, k. 1674).


title: Axel Kempe

text: Kempen isoisä oli kirkkoherrana Ruotsissa, ja isoisän veli oli Skaran piispana. Kempen veli oli rykmentinpastori Mårten Wargius, myöh. Kempe (yo 1640/41), ja hänen lankonsa Närpiön kirkkoherra Jakob Holmius (yo 1652, k. 1697).


title: Suomen Latu

text: Suomen Latu on yleishyödyllinen kuntoliikunta-, ulkoilu- ja terveysliikuntajärjestö, jonka tehtävänä on edistää ulkoilua ja ulkona tapahtuvaa liikuntaa kaikkialla Suomessa.


title: Suomen Latu

text:
Suomen Ladun perustava kokous pidettiin Helsingissä, Vanhalla Ylioppilastalolla 28.1.1938. Syntysanat lausui professori Lauri Pihkala. Järjestön ensimmäisenä puheenjohtajana toimi Toivo Aro ja varapuheenjohtajana Lauri ”Tahko” Pihkala. Tahkon ehdotuksesta uusi järjestö sai nimekseen Suomen Latu, jossa Latu tarkoittaa hiihdon edistämisen lisäksi uusien urien aukomista kansanurheilulle – ilman kilpailua.
Vasta perustettu järjestö aloitti hiihtokurssit ja latujen viitoittamisen. Hiihdon edistämiseksi kunnissa, kouluissa ja työpaikoilla tehtiin myös laajamittainen toimintasuunnitelma. Sotavuosista huolimatta toiminta laajeni: 1940-luvun lopulla Suomen Ladun ohjelmaan kuului monia muitakin kunto- ja virkistysliikunnan muotoja, kuten retkeily, vaellukset, uinti ja lentopallo.
1950-luvun toimintamuotoja olivat latu- ja polkuretket, jotka vetivät kansalaisia sadoin tuhansin liikkumaan luonnossa. Lajeja on tullut jatkuvasti lisää. Suomen Latu -järjestön mukaan se on yksi sauvakävelyn kehittäjäorganisaatioista.


title: Suomen Latu

text: Heinäkuussa 2015 Suomen Ladun toiminnanjohtaja oli Eki Karlsson ja puheenjohtajana Pekka Alanen.


title: Suomen Latu

text: Vuonna 2018 järjestöön kuului 190 jäsenyhdistystä, jotka toimivat paikallisesti ja valtakunnallisesti vapaaehtoistyövoimin.


title: Suomen Latu

text: Järjestön tärkeimmät lajit ovat geokätköily, hiihto, lumikenkäily, talviuinti, retkeily ja sauvakävely. Järjestö pyrkii edistämään ja ylläpitämään lajeja ja niiden olosuhteita mm. koulutustoiminnalla, tapahtumilla ja yhteiskunnallisella vaikuttamisella.


title: Suomen Latu

text: Muita Suomen Ladun jäsennyhdistyksissä aktiivisesti harrastettuja lajeja ovat mm. kävely, lumenveisto, pyöräily, maastopyöräily, melonta ja retkiluistelu.


title: Suomen Latu

text: Suomen Ladun tavoitteena on vaikuttaa luonnon virkistyskäytön kehittämiseen ja erilaisten ulkoilupaikkojen olemassaoloon ja saavutettavuuteen sekä edistää jokamiehenoikeuksien toteutumista ja säilymistä.


title: Suomen Latu

text: Suomen Latu kouluttaa ohjaajia eri ulkoilulajeihin. Koulutusta järjestetään niin lajin harrastajille, ohjaajille kuin lajikouluttajillekin. Ohjaajakoulutusta järjestetään erityisesti lasten, nuorten ja perheiden toiminnassa, johon kuuluu metsämörri- ja muumiien ulkoilukoulut.


title: Suomen Latu

text: Heinäkuussa 2015, Suomen Latu koordinoi kahta eri hanketta. PyöräPolku -niminen hanke "tuottaa tietoa maastopyöräilyn olosuhteiden nykytilasta sekä maastopyöräilyn ominaisuuksista ja tarpeista ulkoilun ja luontoliikunnan kannalta. Hankkeessa selvitetään maastopyöräilyreittien suunnittelun, toteuttamisen ja ylläpidon haasteita, mahdollisuuksia ja käytäntöjä. Lisäksi etsitään keinoja kerätä, tuottaa ja jakaa maastopyöräilyn reitti-informaatiota ja muuta olosuhdetietoa ulkoilijoille." Hanketta koordinoi Tiina Riikonen.


title: Suomen Latu

text: Luokasta luontoon -niminen hanke "edistää 1.–4.-luokkalaisten fyysisen aktiivisuuden määrää siirtämällä koulun opetusta ja kerhotoimintaa sisältä ulos luontoon. Luokasta luontoon siirretty toiminta liikunnallistaa koulun toimintakulttuuria muun muassa vähentämällä koululaisten päivittäisen istumisen määrää ja muuttamalla oppimista toiminnallisemmaksi. Hanke kuuluu opetus- ja kulttuuriministeriön myöntämiin lasten ja nuorten liikunnan kehittämishankkeisiin. Hanke on kaksivuotinen ja on osa Liikkuva koulu -ohjelmaa." Hanketta koordinoi Mari Parikka-Nihti.


title: Hevra kaddiša

text: Ḥevra kaddiša (, ”pyhä yhteisö”) eli hautausapuyhdistys on juutalaisen seurakunnan yhteisö, joka huolehtii kaikesta hautaukseen liittyvistä käytännön järjestelyistä. Nämä miehet ja naiset valmistelevat hautauksen juutalaisen lain, "halakhan" mukaisesti. He huolehtivat asianmukaisesta valvomisesta vainajan luona hautaukseen saakka.


title: Hevra kaddiša

text: Helsingin juutalaisen seurakunnan hautausapuyhdistys "Chevra kadisha" on perustettu vuonna 1864 ja Turun vuonna 1878.


title: Luettelo ilmailuaiheisista elokuvista

text: Ilmailuaiheisia elokuvia ovat elokuvat, joissa lentäminen, lentokoneet tai helikopterit ovat juonen kannalta merkittävässä roolissa. Useat näistä ovat sotaelokuvia tai lertovat ilmailun historiasta.


title: Luettelo ilmailuaiheisista elokuvista

text: Useissa elokuvissa lentokoneella on erityisasema. Esimerkiksi "Casablancassa" lentokone on väylä natsi-Saksan hallitsemasta Marokosta vapauteen elokuvan alusta loppuun. Noin 50 vuotta myöhemmin Steven Spielberg toi North American P-51 Mustang -hävittäjälentokoneen vapauden symboliksi "Auringon valtakunnassa".


title: Luettelo ilmailuaiheisista elokuvista

text: Monissa 1970-luvun jännityselokuvissa esimerkiksi tappajan saapuminen paikalle kuvataan häntä kuljettavan matkustajalentokoneen laskuna; esimerkiksi Charles Bronson "Puhelin"-elokuvassa. Myöhemmin matkustajalentokone on tullut etäisten ihmisten yhteenvieväksi elementiksi.


title: Luettelo ilmailuaiheisista elokuvista

text: Totalitarismin valvonta- ja rangaistusaspektia edustaa usein helikopteri (esimerkiksi "Kirotut" tai "Salaliittoteoria").


title: Luettelo ilmailuaiheisista elokuvista

text: Alfred Hitchcockin elokuvassa "Vaarallinen romanssi" Cary Grantin esittämä mainosmies joutuu vakoilupeliin ja murhayrityksen kohteeksi keskellä autiota viljapeltoa – murhaa yritetään lannoituslentokoneella, myrkkyruiskutuksella ja konekiväärillä ampumalla. Myös "Englantilaisessa potilaassa" lentokoneella pyritään selvittämään ihmissuhdeongelmia väkivallan keinoin.


title: Luettelo ilmailuaiheisista elokuvista

text: "Ilmestyskirja. Nyt." -elokuvassa helikoptereiden hyökkäys Richard Wagnerin Valkyyrioiden ratsastuksen musiikin siivittämänä symboloi Vietnamin sodan teknologista luonnetta.


title: Luettelo ilmailuaiheisista elokuvista

text: James Bond -elokuvissa brittiagentti osoittaa ylivertaiset kykynsä myös erilaisia lentokoneita ohjaamalla. "Tosi valheita" -jännitysparodia tuo vielä salaisemman agentin osaamiseen Harrier-hävittäjäpommittajan.


title: Luettelo ilmailuaiheisista elokuvista

text: Alla olevassa epätäydellisessä listassa on elokuvia, joissa lentäminen on olennaisesti elokuvan juonen pääosaa rikos-, sota- tai rakkausteeman ohella.


title: Lasse Kanerva

text: Lasse Kanerva (s. 19. elokuuta 1974 Mikkeli) on entinen mikkeliläinen jääkiekkoilija. Hän pelasi KalPassa kaksi ottelua SM-liigaa kaudella 1998–1999, Trondheim IK:ssa (Elitserien, Norja) kaksi kautta 2002–2004 ja lisäksi Jukureissa 13 kautta. Hän oli 185 cm pitkä ja painoi 92 kg.


title: Lasse Kanerva

text: Kanerva lopetti jääkiekkouransa kauteen 2006–2007. Jukurit jäädyttivät hänen pelinumeronsa 24 ja nostivat hänen paitansa Mikkelin jäähallin kattoon 26. lokakuuta 2007 Urheilukanavan televisioimassa Lasse Kanervan juhlaottelussa Jukurit–Jokipojat.


title: Lasse Kanerva

text: Kanerva työskentelee kuljetusyrittäjänä. Hänen perheeseensä kuuluu vaimo Riina sekä kolme lasta. Kanerva on jatkanut jääkiekon pelaamista harrastemielessä mikkeliläisessä Hydraulic Oilersissa, III-divisioonassa.


title: Moottoripyöräilyn Grand Prix -kausi 1960

text: MotoGP-kausi 1960 oli historian 12. MotoGP-kausi. John Surtees ja Carlo Ubbiali hallitsivat luokkia, Surtees "suuria" ja Ubbiali "pieniä" luokkia.


title: Estelle Getty

text: Estelle Getty (os. Estelle Scher, ) oli Emmy- ja Golden Globe -palkittu yhdysvaltalainen näyttelijä. Getty tunnettiin erityisesti komediasarjasta "Tyttökullat", jossa hän näytteli vuosina 1985–1992 Sophia Petrilloa. Rooli oli hänen läpimurtonsa ja hän sai siitä Emmy-palkinnon 1986 ja Golden Globe -palkinnon 1988. Hän sai yhteensä seitsemän Emmy-ehdokkuutta ja kolme Golden Globe -ehdokkuutta.


title: Estelle Getty

text: Getty oli naimisissa Arthur Gettlemanin kanssa vuodesta 1946 aina miehen kuolemaan vuonna 2004 saakka. Heillä on kaksi lasta.


title: Estelle Getty

text: Jo Tyttökullat-sarjan aikaan Getty huomasi kuinka hän alkoi unohtaa vuorosanojaan ja joitakin sanoja ylipäätään. Myöhemmin hänelle diagnosoitiin Lewyn kappale -tauti.


title: Eerikinretki

text: Eerikinretki () oli vastavalitun Ruotsin kuninkaan vierailu eri maakuntiin. Eerikinretken tekeminen kuului kuninkaan laillisiin velvollisuuksiin ja sen tarkoitus oli kuninkaan vallan vahvistaminen. Eerikinretki-instituution merkitys oli suurimmillaan keskiajalla. Se mainitaan muun muassa vuoden 1296 Uplannin maakuntalain kuninkaankaaressa.


title: Eerikinretki

text: Ruotsin kuninkaat valittiin Moran kivillä Uplannissa. Aluksi vain Uplannin tai Sveanmaan asukkaat saivat olla mukana valitsemassa kuningasta, ja uuden kuninkaan oli käytävä eri maakunnissa vahvistamassa asemansa maakuntien laamannien luona. 1300-luvulta lähtien miltei kaikki Ruotsin maakunnat lähettivät edustajiaan Moran kivelle ja eerikinretki menetti vähitellen merkityksensä. Vuodesta 1544 eteenpäin Ruotsin kuninkaita ei valittu, vaan kuninkuudesta tuli perinnöllinen. Eerikinretkestä tuli tämän jälkeen vain symbolinen. Kaarle IX (1604–1611) oli viimeinen kuningas, joka suoritti keskiaikaisen lain mukaisen eerikinretken. Kustaa III elvytti eerikinretkiperinteen 1770-luvulla ulottaen retkensä myös Suomeen.


title: Eerikinretki

text: Saxo Grammaticus mainitsee mahdollisesti eerikinretken jo noin vuonna 1200, ja joskus on arveltu, että instituutio on vielä vanhempaa perua. Varmuutta tästä ei kuitenkaan ole.


title: Eerikinretki

text: Eerikinretki alkoi Uplannin Moran kiviltä Uppsalaan kautta Södermanlandiin, josta matka jatkui Itä-Götanmaalle. Tämän jälkeen kuningas vieraili Smålandissa ja jatkoi sieltä Länsi-Götanmaalle ja Närkeen. Viimeksi kuningas kävi Västmanlandissa.


title: Stuart Little – pieni suuri hiiri

text: Stuart Little – pieni suuri hiiri ("Stuart Little") on vuonna 1999 valmistunut elokuva, joka kertoo pienestä hiirestä Stuart Littlestä, joka adoptoidaan Littlen perheeseen.


title: Stuart Little – pieni suuri hiiri

text: Elokuva perustuu E. B. Whiten lastenkirjaan "Stuart Little", ja sen on käsikirjoittanut M. Night Shyamalan. Elokuvan budjetti oli 103 000 000 dollaria.


title: Stuart Little – pieni suuri hiiri

text: Vuonna 2002 elokuvalle tehtiin jatko-osa "Stuart Little 2". Vuonna 2006 julkaistiin "Stuart Little 3", joka ilmestyi suoraan videolle.


title: Printemps

text: Printemps on pariisilainen tavaratalo, joka sijaitsee osoitteessa Boulevard Haussmann 64. Printemps on samalla kadulla numerossa 40 sijaitsevan Galeries Lafayette Haussmannin kovin kilpailija.


title: Printemps

text: Printempsiin kuuluu kolme rakennusta: Printemps de la Mode (suomeksi "muodin kevät") jossa on naisten ja lasten vaatteita, Printemps de la Maison ("kodin kevät") kodintavaratalo sekä miestentuotteisiin keskittynyt Printemps de l’Homme ("miehen kevät").


title: Printemps

text: Printemps de la Maisonin kymmenennestä kerroksesta näkee upean kaupunkimaiseman.


title: Printemps

text: Printemps kuuluu Kering-konserniin, jonka aiempi nimi oli Pinault-Printemps-Redoute. Se on miljardööri François Pinault’n luoma ja vuodesta 2005 hänen poikansa François-Henri Pinault’n johtama konserni, jonka omistukseen kuuluu monia luksusbrändejä kuten Bottega Veneta, Boucheron, Gucci, Sergio Rossi ja Yves Saint Laurent sekä muita kauppaketjuja kuten tietotekniikkaa, levyjä ja kirjoja myyvä FNAC sekä postimyyntiyhtiö Redcats, joka tunnetaan Suomessa nimellä Ellos.


title: Tissafernes

text: Tissafernes (kuoli 395 eaa., "") oli persialainen sotilas ja satraappi. Hänen isänsä oli Hydarnes.


title: Tissafernes

text: Peloponnesolaissodan aikana vuonna 413 eaa. Tissafernes oli Lyydian ja Kaarian satraappi eli maaherra. Hän oli myös Persian Vähän-Aasian armeijan komentaja. Persian kuningas Dareios II määräsi Tissaferneen keräämään veroja Joonian kreikkalaiskaupungeilta joita Persia piti ominaan, mutta jotka olivat itsenäisiä. Tissafernes liittoutui Spartan kanssa Ateenaa vastaan ja valtasi suuren osan Jooniasta. Ateenalaisen Alkibiadeksen ansiosta Tissafernes ei kuitenkaan auttaa Spartaa niin paljon että tämä olisi päässyt sodassa niskan päälle. Tissaferneen oli myös huomioitava satraappikumppaninsa Farnabazos, joka hallitsi Hellespontoksen Fryygiaa.


title: Tissafernes

text: Kun Dareios II päätti vuonna 408 eaa. auttaa Spartaa voittamaan sodan, lähetti hän poikansa Kyyroksen Vähän-Aasian käskynhaltijaksi. Tissafernes sai tyytyä Kaarian maakuntaan. Kun Ateena lopulta kukistui vuonna 404 eaa. yritti Tissafernes saada Joonian kaupungit omaan valtaansa. Hän valtasi Miletoksen, mutta Kyyros hyökkäsi häntä vastaan. Kyyros alkoi koota suurta armeijaa, joka koostui myös kreikkalaisista palkkasotilaista, jolla hän väitti aikovansa hyökätä Tissaferneen kimppuun. Todellisuudessa Kyyros aikoi käyttää armeijaansa veljeään Artakserkses II:a vastaan, joka äskettäin oli seurannut isäänsä Dareios II:a valtaistuimella. Tissafernes kerkisi kuitenkin varoittamaan Artakserksestä ja hän osallistui myös Kunaksen taisteluun jossa Kyyros sai surmansa. Tissafernes yritti myös tuhota kreikkalaiset palkkasotilaat, jotka kuitenkin pääsivät pakenemaan ja palaamaan Kreikkaan.


title: Tissafernes

text: Artakserkses lähetti Tissaferneen takaisin Vähään-Aasiaan Lyydian ja Kaarian maaherraksi. Hän hyökkäsi Joonian kaupunkeihin koska nämä olivat auttaneet Kyyrosta. Tämä vuorostaan johti sotaan Spartaa vastaan vuonna 399 eaa. Agesilaos II:n johtmat spartalaiset kukistivat Tissaferneen vuonna 395 eaa. Sardiin lähellä. Farnabazoksen, vaikutusvaltaisen Tithrausteen ja kuninkaan äidin Parysatis – joka ei koskaan antanut anteeksi sitä että Tissafernes oli osallinen hänen suosikkipoikansa kuolemaan – painostuksesta Artakserkses määräsi Tissaferneen teloitettavaksi.


title: Siirappi

text: Siirappi (, juoma, latinan kielen kautta "siropus") on paksu, viskoottinen neste, joka sisältää paljon liuennutta sokeria mutta jolla on vain vähän taipumusta saostua sokerikiteiksi. Viskositeetti johtuu useista vetysidoksista veden ja monia hydroksyyliryhmiä (OH) sisältävän liuenneen sokerin välillä. Tekniikassa ja tieteessä termi siirappi voi tarkoittaa myös muita viskoottisia liuoksia kuin sokeriliuoksia.


title: Siirappi

text: Erilaisia siirappeja ovat esimerkiksi tärkkelyssiirappi, vaahterasiirappi, lääkesiirappi ja baarisiirappi.


title: Siirappi

text: Siirappi lääkeaineiden pohjana koostuu konsentroidusta tai saturoidusta seoksesta sokeria ja tislattua vettä. Englantilaisessa "Pharmacopoeiassa" yksinkertainen siirappi on valmistettu lisäämällä 1 kg valmistettua sokeria 500 cm³ (0,5 litraa) kiehuvaan tislattuun veteen kuumentaen, kunnes se on liuennut, ja lisäten kiehuvaa tislattua vettä, kunnes seoksen kokonaispaino on 1,5 kg. Seoksen ominaispainon tulisi olla 1,33. Tämä on 66° Brixin seosta.


title: Siirappi

text: "Aromisiirappi" tehdään lisäämällä aromeja tavalliseen siirappiin. Esimerkiksi "syrupus aromaticus" valmistetaan lisäämällä annoksia appelsiiniesanssia ja ceyloninkanelivettä yksinkertaiseen siirappiin. Samalla tavalla lääketieteelliset siirapit valmistetaan lisäämällä tai liuottamalla lääkeaineita tavalliseen siirappiin.


title: Siirappi

text: Cocktailien valmistukseen käytettävää siirappia kutsutaan "baarisiirapiksi". Baarisiirappi tehdään liuottamalla kidesokeria kuumaan veteen ja jäähdyttämällä seos, kun sokeri on täysin liuennut. Sekoitussuhde on tyypillisesti välillä 1:1–2:1.


title: Siirappi

text: Kidesokeri ei sellaisenaan helposti liukene kylmiin juomiin, jotka kuuluvat joihinkin drinkkiresepteihin. Nestemäinen baarisiirappi sekoittuu helposti toisten nesteiden kanssa, mikä tekee siitä käytännöllisen vaihtoehdon kidesokerille.


title: Kujanjuoksu

text: Kujanjuoksu on useissa maissa käytetty ankara rangaistusmuoto, jossa tuomitun piti juosta kahden raipoilla tai kartuilla heitä lyövän miesrivin välissä. Kujanjuoksua käytettiin erityisesti sotaväessä. Rangaistus sisältyi esimerkiksi Ruotsin varhaiseen rikosoikeuteen, mutta sitä ei sisällytetty enää vuoden 1734 lakiin.


title: Kujanjuoksu

text: Kujanjuoksua on joissain yhteyksissä käytetty teloittamistapana: silloin lyöjillä oli aseinaan keihäät, joilla uhri pisteltiin kuoliaaksi.


title: Half-pipe

text: Half-pipe (, suomen puhekielessä "paippi") on extreme-urheilussa käytetty rakennelma, joka muistuttaa puolikasta putkea. Niitä käytetään eri lajeissa: lumilautailussa, rullalautailussa, laskettelussa, freestyle BMX:ssä ja rullaluistelussa. Rakennelma on tehty yleensä puusta, mutta lajeista riippuen half-pipeja on tehty myös betonista, metallista, maasta ja lumesta.


title: Half-pipe

text: Half-pipea lasketaan lumilautailussa ammattitasolla, ja se on myös hyväksytty olympialajiksi. Laji oli mukana ensimmäistä kertaa Naganon olympialaisissa vuonna 1998. Olympialaisissa half-pipen mitat ovat pituus 100–140 metriä, leveys 14–18 metriä ja korkeus 3–4,5 metriä. Rinteen kaltevuus on 16–18,5 astetta.


title: Star Fox Adventures

text: Star Fox Adventures () on Nintendo GameCubelle vuonna 2002 julkaistu "Star Fox" -pelisarjan kolmas osa. Se oli viimeinen  Raren kehittämä videopeli Nintendon konsoleille ennen kuin Microsoft hankki yrityksen ensimmäisen osapuolen kehittäjäksi Xboxille.


title: Star Fox Adventures

text: Peli sijoittuu Lylat-systeemin syrjäiselle Dinosaur-planeetalle. Fox McCloud saa Kenraali Pepperiltä tehtäväkseen palauttaa planeetta takaisin entiselleen, sillä planeetasta irronneet palaset uhkaavat koko systeemin olemassaoloa. Laskeutumisen jälkeen Fox löytää Krystalilta pudonneen mystisen sauvan, ja lähtee matkalle pelastamaan sekä planeettaa että Krystalia.


title: Star Fox Adventures

text: "Star Fox Adventures" käyttää samankaltaista pelimoottoria kuin "". Pelin grafiikka oli aikaansa nähden erittäin kehittynyttä, ja se sai erityisesti huomiota reaaliaikaisesta turkin renderöinnistä. "Ocarina of Time"n tapaan "Star Fox Adventures"issa on päivän ja yön vaihtelu, mutta tarkempi ja asteittaisempi. Pelissä myös käytetään Dino-kieltä (myöhemmin nimellä Saurian) samaan tapaan kuin "bhed"-kieltä Squaren "Final Fantasy X":ssä, paitsi että kirjainta Y käytetään vain erisnimissä. Pelissä on myös tuki 60Hz-kuvalle.


title: Star Fox Adventures

text: Fox on suurimman osan ajasta jalkaisin, ja käyttää Arwing-alustaan vain planeetan palaselta toiselle matkustaessaan. Fox ei saa kenraali Pepperin käskystä käyttää mitään tuliaseita, mutta lödettyään Krystalin sauvan, hän voi puolustaa itseään vihollisia vastaan ja olla vuorovaikutuksessa ympäristön kanssa. Fox käyttää sauvaa pääasiassa hyökkäämiseen, mutta myöhemmin saatavien päivitysten avulla hän voi ampua ammuksia, jähmetyttää vihollisia tai päästä korkealle sijaitseville alueille. Fox voi hypätä vain juoksemalla kohteen tai kielekkeen reunan yli, ja voi laskeutumisen jälkeen kierähtää maassa, samaan tapaan kuin Link tekee "Ocarina of Time"ssä hypätessään reunalta. Merkittävä ero on kuitenkin tähtäämisessä, sillä Fox saa vihollisensa tähtäimeen automaattisesti päinvastoin kuin "Ocarina of Time"ssä.


title: Star Fox Adventures

text: "Star Fox Adventures" piti alun perin julkaista Nintendo 64:lle; pelin nimi oli tässä vaiheessa Dinosaur Planet, eikä sillä ollut mitään tekemistä "Star Fox" -pelisarjan kanssa. Tarinan päähahmot olivat Sabre (josta tuli Fox) ja Krystal, ja heidän apurinsa Tricky ja Kyte (joka esiintyy alussa ja lähellä loppua), sekä Randorn, mahtava velho, joka oli Sabren isä ja Krystalin adoptioisä. Pelissä oli myös SwapStone (josta tuli WarpStone), jonka avulla pelaaja pystyi vaihtamaan Krystalin ja Sabren välillä.


title: Star Fox Adventures

text: Peli nimettiin uudestaan maaliskuussa 2001, jolloin se sai alustavaksi nimeksi "Star Fox Adventures". Kesäkuussa 2001 pelin nimi oli vielä "Star Fox Adventures: Dinosaur Planet", mutta "Dinosaur Planet" pudotettiin myöhemmin pois. Shigeru Miyamoto oli edellisen vuoden E3-messuilla antamassaan haastattelussa maininnut haluavansa käyttää pelissä "Star Foxin" hahmoja. On selvää, että "Dinosaur Planet" oli pitkälle kehitetty ennen kuin siitä tuli "Star Fox" -peli. Rare oli julkaissut vielä julkaisemattomasta pelistä MP3:sia ja useita trailereita sekä kuvakaappauksia pelaamisesta; trailereiden ja kuvakaappausten kohtauksista suuri osa löytyy myös "Star Fox Adventures"ista.


title: Star Fox Adventures

text: "Star Fox Adventures" oli Raren viimeinen konsolipeli Nintendon toisen osapuolen kehittäjänä ennen kuin Microsoft osti yrityksen ensimmäisen osapuolen kehittäjäkseen. Vaikka "Star Fox Adventures" julkaistiin GameCuben elämänkaaren alkuvaiheessa, se tunnetaan laitteen yhtenä teknisesti kehittyneimpänä ja graafisesti kauneimpana pelinä. Nintendo on myöntänyt pelille Player’s Choice -leiman, jonka saavat kaikki hyvin myyneet pelit.


title: Star Fox Adventures

text: "Star Fox Adventures" myi Japanissa julkaisun jälkeen yli 200 000 kappaletta ja oli silloisista GameCube-peleistä myydyin.