title: Emerson, Lake & Palmer

text: Emerson, Lake & Palmer (ELP) oli brittiläinen progressiivisen rockin yhtye. 1970-luvulla yhtye oli hyvin suosittu ja myi yli 30 miljoonaa albumia sekä piti suuria konsertteja. Yhtyeen luovin kausi päättyi jo vuoden 1973 tienoilla, mutta ryhmä jäi silti historiaan yhtenä progressiivisen rockin tärkeimmistä nimistä.


title: Emerson, Lake & Palmer

text: Yhtyeen perustaminen oli Keith Emersonin ajatus. Hän koki silloisen The Nice -kokoonpanonsa löytäneen rajansa yhtyeenä musiikkityylien yhdistelemisessä 1960-luvun lopulla. ELP:n kokoontuessa sen muutkin jäsenet olivat jo tulleet tunnetuiksi aikaisemmissa kokoonpanoissa. Greg Lake oli King Crimsonin basisti-laulaja progressiivisen rockin merkkialbumilla "In the Court of the Crimson King" (1969). The Nice ja King Crimson esiintyivät samana iltana joulukuussa 1969 San Franciscon Fillmore West -salissa ja Emerson vakuuttui Laken taidoista pyytäen tätä mukaan suunnittelemaansa uuteen kokoonpanoon. Aluksi Emersonin ja Laken piti tehdä yhteistyötä kanadalaisesta Guess Who -yhtyeestä (hittejä muun muassa "American Woman" ja "Dancing Fool") eronneen kitaristi Randy Bachmanin kanssa, mutta yhteistyö hänen kanssaan ei edennyt pidemmälle Bachmanin sairastuttua. Bachman kokosi yhtyeen Brave Belt, josta kehittyi menestyksekäs Bachman-Turner Overdrive.


title: Emerson, Lake & Palmer

text:
Emerson pyysi rumpaliksi aluksi The Jimi Hendrix Experiencen Mitch Mitchelliä, joka puolestaan ehdotti Hendrixiä kitaristiksi, vaikka ei itse ollut innostunut. Mitchell oli kuitenkin tietoinen Hendrixin
kyllästymisestä soittamaansa musiikkiin ja halusta kokeilla jotakin uutta. Rumpaliksi tuli koesoiton perusteella Atomic Roosterin rumpali Carl Palmer, joka oli soittanut aiemmin myös yhtyeessä The Crazy World of Arthur Brown.


title: Emerson, Lake & Palmer

text: Yhtyeen ensimmäinen esiintyminen oli Plymouthissa elokuussa 1970. Samalla se oli harjoitus Wightsaaren festivaalien esiintymiseen 29. elokuuta. ELP:n oli tarkoitus pitää Hendrixin kanssa vapaamuotoiset harjoitukset ideoiden ja persoonien kokeilemiseksi festivaalien jälkeen, mutta Hendrixin kuolema merkitsi myös päätöstä jatkaa triona. Lehdistö ehti kirjoittaa humoristisesti ennen tapahtunutta HELP-kokoonpanosta (englantia, suom. "apua"). Lake on myöhemmin todennut asian olleen huhu lehdistössä.


title: Emerson, Lake & Palmer

text: ELP sovitti oman rock-tyylinsä mukaiseksi useita klassisen musiikin perusteoksia, esimerkiksi Modest Musorgskin "Näyttelykuvia", ja myös uudempia teoksia, kuten osan Alberto Ginasteran pianokonsertosta. ELP:n tapa käsitellä klassista musiikkia oli uraauurtava ja tutustutti miljoonia 1970-luvun nuoren sukupolven jäseniä klassiseen musiikkiin. Emerson oli jo aiemman The Nice -yhtyeen kanssa tehnyt omia versioitaan muun muassa Sibeliuksen Karelia-sarjasta ja Tšaikovskin kuudennen sinfonian kolmannesta osasta. Sen lisäksi että he olivat ensiluokkaisia soitinvirtuooseja, ELP:n jäsenet myös osallistuivat uuden soitinteknologian kehittämiseen. Keith Emerson muun muassa auttoi Moog-yhtiötä polyfonisen syntetisaattorin hallinnan suunnittelussa Levyllä "Brain Salad Surgery" (1973) hän käytti Moog Polyphonic Ensembleä, joka oli yhtiön ensimmäisiä kokeiluja valmistaa polyfoninen syntetisaattori. Albumilla käytettiin niin ikään juuri esiteltyä lyömäsoitinsyntetisoijaa.


title: Emerson, Lake & Palmer

text: Omista sävellyksistä mainittavimmat ovat "Tarkus" samannimiseltä levyltä (1971), albumin "Trilogy" (1972) materiaali ja "Karn Evil 9" levyltä "Brain Salad Surgery" (1973). Albumisivun mittaisten moniosaisten progressiivisten teosten lisäksi yhtye sai kiitosta myös balladeistaan, joista ensimmäisen LP:n päättävä Laken säveltämä "Lucky Man" on hyvä esimerkki. Yhtyeen ensimmäinen levy on muutenkin hyvä näyte siitä, minkälaista musiikkia se sitten myöhemmin teki. Kolmas tavaramerkki olivat dixieland- ja ragtime-vaikutteiset huumorikappaleet. Yhtye oli pioneeri syntetisaattoreiden käytössä populaarimusiikissa ja live-esiintymisissä.


title: Kyreneläiset

text: Kyreneläinen koulukunta (, ”kyreneläiset”) oli antiikin kreikkalainen hellenistisen filosofian koulukunta, joka perustettiin 300-luvulla eaa. Sen perusti Aristippos, Sokrateen oppilas, joka oli kotoisin Kyrenestä. Koulukunta kannatti hedonismia.


title: Kyreneläiset

text: Kyreneläiset olivat sitä mieltä, että tunteita on kaksi: nautinto ja tuska. Nämä vastaavat fyysisinä tuntemuksina pehmeää ja rosoista liikettä. Heidän mielestään nautinto, ja nimenomaan nautinto välittömänä ruumiillisena tyydytyksenä, oli kaikkein suurin hyvä, onnellisuus ja ylin päämäärä. Kaikki nautinnot olivat yhtä suuria, mikään ei ollut toista suurempi.


title: Kyreneläiset

text: Diogenes Laertioksen mukaan kyreneläiset jakaantuivat myöhemmin Hegesiaan, Annikeriksen ja Theodoroksen seuraajiin, joiden käsitykset poikkesivat toisistaan joissakin asioissa. Hegesiaan seuraajat korostivat henkilökohtaista hyötyä ja nautintoa, ja katsoivat muun muassa, että viisas tekee kaiken itsensä vuoksi, koska ei pidä ketään muuta yhtä arvokkaana. Annikeriksen seuraajat hyväksyivät ystävyyden ja muun muassa uhrautumisen isänmaan puolesta, vaikka se kaventaisikin henkilökohtaista nautintoa. Theodoros hylkäsi kaikki jumalia koskevat uskomukset.


title: Kyreneläiset

text: Kyreneläisyys todennäköisesti vaikutti epikurolaisen koulukunnan oppeihin. Heidän ajatuksensa kuitenkin eroavat epikurolaisten ajatuksista, ja vaikutus voidaankin nähdä enimmäkseen negatiivisena eli syntyneen sitä kautta, että koulukunnat toimivat toistensa kiistakumppaneina. Kyreneläiset kielsivät kaiken arvon "henkisiltä nautinnoilta", jotka he yhdistivät toivoon, muistiin, ja yrityksiin kivun lopettamiseksi yleensä. Epikurolaiset puolestaan hyväksyivät päämääräksi sellaisen nautinnon, joka liittyy tuskien poistamiseen, mutta heidän mielestään se oli eri asia kuin onnellisuus. Kyreneläiset puolestaan perustivat näkemyksensä sille huomiolle, että nautinnon ja kivun tuntemukset, jotka ovat luonteeltaan pelkästään fyysisiä liikkeitä, ovat tunnettuja ainoastaan kullekin ihmiselle itselleen.


title: Kyreneläiset

text: Nautinnon korostamisesta huolimatta kyreneläiset eivät kuitenkaan suosineet hillittömyyttä, vaan puhuivat itsekurin ja harkinnan puolesta.


title: Pan

text: Pan () oli kreikkalaisessa mytologiassa arkadialainen metsän, laidunten, paimenten, karjan ja hedelmällisyyden jumala. Yleensä hänet on kuvattu pukinsarviseksi ja -sorkkaiseksi.


title: Pan

text: Panin on yleensä kerrottu olevan Hermeen ja nymfin (mahdollisesti Dryopen) jälkeläinen, mutta joissain yhteyksissä hänen vanhemmikseen mainitaan myös Zeus ja Hybris. Homeerisissa hymneissä vanhempien kerrotaan nimenneen lapsensa Paniksi, koska "hän ilahdutti heidän kaikkien sydäntä" ( 'kaikki').


title: Pan

text: Roomalaiset samastivat Panin myöhemmin Faunukseen.


title: Pan

text: Pan sai aikaan paniikiksi kutsuttua äkillistä kauhua. Myytin mukaan jo hänen ensimmäinen hoitajansa pelästyi ja pakeni lapsen luota nähtyään hänen karkeat partaiset kasvonsa.


title: Pan

text: Tarinoiden mukaan Pan oli kuuluisa sukupuolisesta kyvykkyydestään, ja hänelle kuvattiinkin usein erektiossa oleva fallos. Hän käytti aikansa Dionysoksen seuralaisten mainadien kanssa rietastellen — kerrotaan, että hänellä oli hekumallinen suhde kaikkien kanssa. Pan yritti samaa myös useiden nymfien kanssa mutta huonommalla menestyksellä.


title: Pan

text: Pan tunnettiin erityisesti musiikista. Retkillään hän tapasi virran nymfin Syrinksin palaamassa metsältä. Syrinks pakeni ihailijaansa joen rannalle, jossa Pan vihdoin tavoitti hänet. Tämä kuitenkin muuttui ruo'oksi rantakaislikkoon, eikä Pan kyennyt löytämään häntä. Toivoessaan löytävänsä tämän Pan alkoi kerätä ruokoja mutta tuloksetta. Niinpä Pan sitoikin ruo'ot yhteen ruokopilliksi. Tätä soitinta alettiinkin kutsua panhuiluksi.


title: Pan

text: Myöhemmin Pan sai kilpailla soittotaidosta Apollonin, kreikkalaisen musiikin ja lyyran jumalan kanssa. Tuomariksi valittu vuorenjumala Tmolos valitsi Apollonin voittajaksi, mutta paikalla ollut Midas ilmaisi tyytymättömyytensä tuomioon. Rangaistukseksi huonosta musiikkimausta Apollon muutti Midaan korvat aasin korviksi.


title: Pan

text: On todennäköistä, että Pan vaikutti myöhemmin myös kristittyjen kirjallisuuteen ja taiteeseen. Saatanan pukinsorkat ja sarvet ja Incubuksen korostunut seksuaalisuus juontuvat kreikkalaisten Pan-jumalasta. Roomalainen Plutarkhos taas kertoi 100-luvulla jaa. keisari Tiberiuksen aikana sattuneesta väärinkäsityksestä: muuan laiva ohitti Paxoksen saaren ja sen rannalta huudettiin: “Kun tulette Epeirokseen, ilmoittakaa siellä, että suuri Pan on kuollut.” Tämä tulkittiin kristinuskon voitoksi, vaikka luultavasti kyse oli vain kulttijuhlasta, jossa keskeisenä teemana oli jumalien kuolema ja ylösnousemus.


title: Musée Royal de l’Armée

text: Musée Royal de l'Armée et de l'Histoire Militaire () on Brysselissa sijaitseva Belgian sotamuseo, joka säilyi vuonna 1881 rakennetussa juhlapalatsin siivessä läpi maailmansotien ilman suuria vaurioita. Museossa on aseita esillä useiden vuosisatojen ajalta, museon pihalla on myös panssarivaunuja ja muutama pieni laiva. Ensimmäistä maailmansotaa esittelevässä Venäjä-osastossa on Mannerheim-vitriini. Suurin osasto on ilmailumuseo.


title: Musée Royal de l’Armée

text: Ilmailuosaston lentokonekokoelma oli pieni (15 konetta esillä, 30 varastossa) 1960-luvun lopulle asti. Tuolloin eversti Mike Terlingen ja vääpeli Jean Booten tapasivat sairaalassa, kumpikin toipui lentokoneen maahansyöksyn aiheuttamista vammoista. He keskustelivat tuolloin ilmailumuseosta. Tuosta ajasta eteenpäin Belgian ilmavoimat ovat tukeneet museon toimintaa. Esillä on likimain sata pääosin sotilaslentokonetta. Vuonna 2010 ilmailumuseossa on käynnissa laaja remontti.


title: Musée Royal de l’Armée

text: Nykyisin esillä on noin 100 konetta avarassa hallissa, muun muassa


title: Yölintu

text: Yölintu on suomalainen tanssimusiikkia esittävä yhtye, jonka laulaja Simo Silmu ja hänen veljensä, rytmikitaristi Matti Silmu perustivat vuonna 1992 Porissa. Matti erosi yhtyeestä tammikuussa 2017.


title: Yölintu

text: Yhtyeen nykyisen kokoonpanon muodostavat Simo Silmun ohella soolokitaristi Jukka Harju, basisti Jari Luostari sekä rumpali Joni Leino. Yhtye on julkaissut kaksikymmentäviisivuotisen uransa aikana kaksitoista studioalbumia, kolme kokoelma-albumia, lukuisia singlejä sekä Rauli ”Badding” Somerjoen tuotannosta koostuvan coveralbumin, joka sisältää yhtyeen omia versioita Somerjoen kappaleista. Yhtyeen studioalbumeista kahdeksan on ylittänyt kultalevyrajan, viisi platinalevyrajan ja yksi kaksinkertaisen platinalevyrajan. Yhtyeen menestynein studioalbumi on vuoden 1998 Tositarkoituksella, jota on myyty lähes 96 000 kappaletta. Yölintu lukeutuu Suomen menestyneimpiin yhtyeisiin, ja yhtyeen albumeita on myyty lähes 400 000 kappaletta.


title: Yölintu

text: Yölinnun tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa "Kaikki kohdallaan", "Mahdunko maailmaas", "TV:n kokoinen haitari", "Tositarkoituksella", "Liian suuri city", "Haamukipua", "Sitä saa mitä tilaa", "Rakkaus on sininen", "Tää on rankkaa", "Mä putoan", "Preussinpunaista" sekä "Haavoittumaton". Yhtye julkaisi vuonna 2012 syyskuussa studioalbumin "Minne maailma kuljettaa", joka on myös yhtyeen nykyisen kokoonpanon ensimmäinen yhteinen levytys.


title: Yölintu

text: Yhtyeen viimeisin levy on 20.huhtikuuta 2018 julkaistu pitkäsoitto, Maailma on kauneimmillaan, josta julkaistiin aiemmin kaksi singleä, Ajopuu ja albumin nimikkokappale Maailma on kauneimmillaan.


title: Yölintu

text: Yölinnun perustivat vuonna 1992 Silmun veljekset Simo ja Matti. Pian mukaan liittyi myös Markus Kuusijoensuu soolokitaristiksi hoitaen samalla bassokitarat. Rumpaliksi liittyi Saku Mansikkamäki. Yhtye julkaisi esikoisalbuminsa "Yölintu laskeutuu" 5. joulukuuta vuonna 1993. Albumin tuottajana toimi laulaja Simo Silmu. Yhtye herätti jonkin verran kiinnostusta, mutta suurta kansaa ei kiinnostanut "mokoma teiniyhtye". Vuonna 1995 julkaistiin toinen albumi, "Pieni lintunen". Tämä levy myi jo jonkin verran.


title: Yölintu

text: Vuonna 1996 Yölintu voitti Satakunnan tanssiyhtyeiden mestaruuden yleisöäänestyksessä Ulvilassa Ravanin juhlahallissa pidetyissä kilpailuissa.


title: Yölintu

text: Toisen levyn konserttikiertueen jälkeen yhtye aloitti seuraavan levynsä äänitykset. Kolmas studioalbumi, "Kaikki kohdallaan", josta tuli yhtyeen ensimmäinen kultalevy, nosti yhtyeen yhdeksi suosituimmista suomalaisista tanssiorkestereista. Yhtye kiersi Suomea aktiivisesti hyvällä menestyksellä, ja 1998 julkaistiin neljäs studioalbumi "Tositarkoituksella". Albumi oli suurmenestys, siitä tuli Yölinnun ensimmäinen tuplaplatinalevy. Levyn platinapainos julkaistiin vuonna 1999. Suurimpia hittejä olivat "Mahdunko maailmaas", "Kaikki kohdallaan", "Tositarkoituksella" ja "Tv:n kokoinen haitari".


title: Yölintu

text:
Vuonna 2000 yhtye julkaisi viidennen studioalbuminsa, "Pienen pojan haaveet", joka myi platinaa. Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistiin "Liian suuri city", joka nousi Suomen virallisen singlelistan sijalle 11. Levyä seurasivat menestysalbumit "Sitä saa mitä tilaa" (2001) ja "Tää on rankkaa" (2002), jotka myivät platinaa. Yhtyeen ensimmäinen kokoelmalevy "Mahdunko maailmaas" (2003) myi jälleen kultaa. Nämä levyt siivittivät yhtyettä koko maan maineeseen. "Tää on rankkaa"-levyn yhteydessä yhtyeeseen tuli vakituinen basisti Antti Kataja.
Vuonna 2004 Kari Heiskari korvasi Antti Katajan basistin roolissa, ja rumpaliksi ryhtyi Mikko Taipale. Yhtyeen seuraava studioalbumi "Mennyttä miestä" julkaistiin 16. helmikuuta 2005. Albumi päätyi ilmestyessään Suomen albumilistan kakkossijalle, ja saavutti huippusuosion erityisesti ex-basisti Antti Katajan säveltämän suurhitin "Mä putoan" ansiosta. Vaikka albumin avausraita "En ole pyhimys", Esa Niemisen ja Sinikka Svärdin säveltämä nimikkoraita "Mennyttä miestä" sekä Kari Heiskarin kirjoittama "Satukirjan prinsessa" saavuttivat kukin suosiota, "Mä putoan" -kappaleesta nousi Yölinnun historian menestynein: vuonna 2008 kyseinen single ylitti kultalevyrajan. Kappale valittiin myös vuoden 2005 parhaaksi iskelmäksi, ja siitä tuli koko Suomen laajuinen radiohitti, sillä kappale pysyi Iskelmän listalla vuosina 2005-2011 yhteensä 292 viikkoa, joista 45 viikon ajan pitäen hallussaan ykköstilaa.


title: Yölintu

text: Vuonna 2006 yhtye julkaisi kokoelma-albumin "Tanssin taikaa - 16 hittiä", ja vuonna 2007 päivänvalon näki jo seuraava studioalbumi "Haavoittumaton". Albumi nappasi ilmestyessään vain yhden listasijan huonomman tilan kuin edeltäjänsä, sillä albumi kiilasi välittömästi Suomen albumilistan kolmannelle sijalle. Kun "Mennyttä miestä" oli kaksi vuotta aiemmin saavuttanut sekä kulta- että platinalevyn ilmestyessään, "Haavoittumaton" ei enää ylittänyt platinalevymyyntiä, mutta ylsi edelleen kultalevyn myyntilukemiin. Yhtyeen entinen rumpali Saku Mansikkamäki vieraili toistamiseen yhtyeestä poistumisensa jälkeen Yölinnun albumilla, kantaen soittovastuun kappaleilla "Jos sinut saan" ja "Kaunis nainen". Mainittavaa radiosoittoa keräsivät nimikkoraita "Haavoittumaton", Simon kirjoittama balladihenkinen "Tein susta laulun" sekä "Preussinpunaista".


title: Yölintu

text: Vuonna 2009 ilmestyi jälleen uusi studioalbumi "Nyt ja aina". Albumi jäi valitettavasti viimeiseksi Yölinnun levytykseksi, jolla rumpali Mikko Taipale vaikuttaa, eikä se enää yltänyt edeltäjiensä kaltaisiin myyntilukuihin ja jäi odotettua laimeammaksi menestykseksi. Vaikka albumi sijoittui ilmestyessään albumilistan kakkossijalle, se putosi listoilta jo kahdentoista viikon kuluttua sijoittuen viimeisellä listaviikollaan sijalle 32. Tämän ohella albumilta puuttui merkittävä radiohitti, mikä karsi myyntilukuja. Studioalbumia seurasivat jälleen uusi kokoelma-albumi, kultalevyyn yltänyt "Hetkiin menneisiin - suurimmat laulut" sekä Rauli ”Badding” Somerjoen tuotannosta koostunut coveralbumi "Iso lemmen pala – Baddingin jalanjäljissä…", joka sitä vastoin oli kehnompi menestys. Tämän albumin julkaisemisen jälkeen vuoden 2011 syksyllä yhtyeen alkuperäiskitaristi Markus Kuusijoensuu jätti yhtyeen vedoten henkilökohtaisiin syihin. Hänen korvaajakseen hankittiin Matti Fredrikson, jonka pesti kuitenkin osoittautui odotettua lyhyemmäksi: vuoden 2011 joulukuussa Fredrikson, rumpali Mika Lilja ja basisti Kari Heiskari kertoivat jättävänsä yhtyeen. Faneille he kertoivat asiasta Facebookin kautta. Syyksi välirikkoon Mika Lilja kertoi Iskelmä-radion haastattelussa, etteivät eronneet soittajat päässeet yhteisymmärrykseen työsopimuksessa. Myöhemmin Yölinnusta eronneet soittajat perustivat oman yhtyeensä Lemmenklaanin.


title: Yölintu

text: Yölintu julkisti uuden kokoonpanonsa kesäkuussa 2012. Alkuperäismiehityksestä ovat mukana solisti Simo Silmu sekä hänen veljensä kitaristi Matti Silmu. Tuoreina jäseninä mukaan tulivat rumpali Joni Leino, basisti Jari Luostari sekä kitaristi Jukka Harju. Albumi "Minne maailma kuljettaa" julkaistiin 28. syyskuuta 2012. Levyn ensimmäisenä singlenä julkaistiin sen nimikappale, joka oli ensisoitossa Iskelmä-radiossa 14. elokuuta. Yölintu on saanut urallaan 10 kultalevyä, 5 platinalevyä ja yhden tuplaplatinalevyn.


title: Yölintu

text: Yhtyeen toiminnasta vastaava Yölintu Oy -yhtiö haettiin konkurssiin kesällä 2015 ja yhtiötoiminta siirtyi uudelle yritykselle, samana vuonna perustetulle M. Silmu Oy:lle. Myös tämä yhtiö asetettiin konkurssiin 18. helmikuuta 2016. Yhtye kuitenkin jatkaa keikkailua.


title: Yölintu

text: Kesällä 2017 yhtye julkaisi yli neljän vuoden tauon jälkeen uutta musiikkia, singlen "Ajopuu".


title: Yölintu

text: Kesällä 2011 Silmun esiintymiset herättivät närkästystä, kun hän esiintyi Jyväskylän Kuikan ja Kangasalan lavoilla humalassa. Hän on puhunut monesti keikkaelämänsä rankoista puolista. Toukokuussa 2009 hän kertoi Ilta-Sanomille, että hurja suosio ja liika työnteko olivat viedä häneltä voimat.


title: Yölintu

text: Elokuussa 2012 Yölintu joutui perumaan keikkojaan Simo Silmun jouduttua sairauslomalle. Yölinnun manageri Timo Niemi kertoi 28. elokuuta Iskelmäradiolle Silmun hakeutuneen omasta tahdostaan katkaisuhoitoon. Niemi kertoi Silmun päättäneen hoitaa elämänsä kuntoon sekä itsensä että faniensa takia.


title: Johnny Winter

text: Johnny Winter (oik. John Dawson Winter III, 23. helmikuuta 1944 Beaumont, Texas, Yhdysvallat – 16. heinäkuuta 2014 Zürich, Sveitsi) oli yhdysvaltalainen rock- ja blues-kitaristi ja -laulaja.


title: Johnny Winter

text: Winterin esikoislevy "Johnny Winter" ilmestyi kesäkuussa 1969, ja samana vuonna hän esiintyi yhdessä basisti Tommy Shannonin ja rumpali Uncle John Turnerin kanssa lukuisilla rockfestivaaleilla, muun muassa Woodstockissa. Helsingin Kulttuuritalolla Winter esiintyi 29. huhtikuuta 1970.


title: Johnny Winter

text: Vuonna 1977 Winter tuotti Muddy Watersin albumin "Hard Again". Heidän yhteistyönään tekemät albumit saivat useita Grammy-palkintoja, ja Winter levytti albumin "Nothing But the Blues" (1977) Watersin yhtyeen jäsenten kanssa.


title: Johnny Winter

text: Vuonna 1980 Winter oli ensimmäisen "Guitar World" -lehden kannessa. Vuonna 1988 hänet valittiin Blues Foundation Hall of Fameen. The Smashing Pumpkins on tehnyt Johnny Winter -tribuuttikappaleen nimeltään "Tribute to Johnny" (julkaistu "Zero"-singlen b-puolella).


title: Johnny Winter

text: Winterin albumi "Roots" ilmestyi 27. syyskuuta 2011. Winterin lisäksi levyllä on mukana muita arvostettuja kitaristeja: Vince Gill, Warren Haynes, Sonny Landreth, Susan Tedeschi, Derek Trucks ja Jimmy Vivino.


title: Johnny Winter

text: Tämän jälkeen ilmestyi albumi "Live Bootleg Series Volume 8 (Limited Edition)" sekä DVD "Live from Tokyo". Winter esiintyi myös CBS:n televisiokanavalla ohjelmassa Late Show with David Letterman. Siitä on taltioitu versio Elmore Jamesin kappaleesta "Dust My Broom".


title: Johnny Winter

text: Johnny Winterin vuonna 2012 perustamassa yhtyeessä soittivat Paul Nelson (kitara), Scott Spray (basso) ja Vito Liuzzi (rummut). Yhtyeen ensimmäisestä Japanin-konsertista Tokion Zepp Music Hallissa 15.4.2011 julkaistiin dvd-levy "Johnny Winter - Live From Japan". Muita Winterin hyväksymiä dvd-julkaisuja ovat "Johnny Winter Live Through the ’70s" sekä "Johnny Winter Live Through the ’80s". Sen sijaan dvd-kokoelma Pieces & Bits ja samasta materiaalista myöhemmin nimillä "Most Famous Hits - Johnny Winter Live" ja "Johnny Winter - The Hoochie Koochie Man". Julkaistut dvd-levyt ovat huonolaatuisia, eikä Winter pitänyt niitä virallisina julkaisuina.


title: Johnny Winter

text: Johnny Winterin pikkuveli on saksofonisti Edgar Winter. Isonveljensä tavoin hänkin kärsii albinismista.


title: Johnny Winter

text: Lähteet:


title: Lampisiippa

text: Lampisiippa ("Myotis dasycneme") on Suomessa harvinainen lepakko. Se on tavattu talvehtimassa Suomessa ensimmäisen kerran vasta vuonna 2002 ja viihtyy todennäköisesti vain etelärannikolla. Laatokalla ja Virossa se on suhteellisen yleinen.


title: Lampisiippa

text: Lampisiippa on 51–73 mm pitkä, painaa 13–25 g ja sen siipiväli on 200-300 mm. Yleisväri on ruskea, vatsapuoli vaalea. Lampisiippa on rotevampi kuin muuten samannäköinen vesisiippa.


title: Lampisiippa

text: Lampisiippaa tavataan Luoteis-Euroopasta Jenisei-joelle Venäjälle ja etelässä Serbiaan ja Kazakstaniin ulottuvalta alueelta. Joitakin havaintoja on tehty myös Kiinasta.


title: Alien

text: Alien voi tarkoittaa seuraavia:


title: Vaivaislepakko

text: Vaivaislepakko ("Pipistrellus pipistrellus") on siippojen heimoon kuuluva lepakkolaji.


title: Vaivaislepakko

text: Aikaisemmin "Pipistrellus pipistrellus" tunnettiin nimellä kääpiölepakko. Laji kuitenkin jaettiin kahdeksi eri lajiksi, jolloin "Pipistrellus pygmaeus" piti nimen kääpiölepakko ja "Pipistrellus pipistrellus" sai uuden nimen, vaivaislepakko. Nämä kaksi lajia eroavat toisistaan vain ultraäänen perusteella. Vaivaislepakon kaikuluotaimena käyttämän äänen suurin amplitudi on taajuudella 45 kHz, kun taas kääpiölepakolla se on yleensä välillä 50- 60kHz.


title: Vaivaislepakko

text: Vaivaislepakko painaa vain 3–8 grammaa, sen kehon pituus on 33–45 mm ja siipiväli 180–240 mm.


title: Vaivaislepakko

text: Vaivaislepakkoa tavataan vyöhykkeellä, joka ulottuu Britteinsaarilta kaakkoon halki Euroopan kohti Aasiaa, myös Pohjois-Afrikassa ja Kiinassa.


title: Vaivaislepakko

text: Suomessa vaivaislepakko on harvinainen, ja siitä on tehty vain muutama havainto Etelä-Suomen rannikolta. Ensimmäinen havainto on vuodelta 2001. Laji esiintyy lähes koko Euroopassa Viroon ja Skandinavian eteläosiin saakka. Vaivaislepakko on muuttava laji, joka talvehtii Keski-Euroopassa.


title: Interstadiaali

text: Interstadiaali on saman jääkauden aikana oleva jäätön välivaihe.. Tällöin jäätiköt pienenevät ja ilmasto lämpenee ja kostuu.


title: Interstadiaali

text: Jäätiköt kutistuvat, ja joillain alueilla metsä korvaa aron tai arotundran. Kuiva-aro saattaa korvautua kosteammalla preerialla. Pohjoisen pallonpuoliskon eläimistö ja kasvillisuus siirtyvät pohjoiseen: esimerkiksi mammutti vaeltaa niille alueille, joilta se oli hävinnyt kylmän stadiaalin aikana. Monilla alueilla kerrostumiin ilmestyy routajälkien ja lössin sijasta kosteasta, lämpimähköstä ilmastosta kertova maannos.


title: Interstadiaali

text: Tyypillinen interstadiaali oli jääkauden keskivaiheen lämmin kausi, jonka alussa lämpötila kohosi jopa 20 astetta melko nopeasti, minkä jälkeen alkoi hidas viileneminen. Näin kävi Hengelon interstadiaalissa. Jos interstadiaali oli hyvin lämmin, mannerjäätikkö saattoi kadota miltei täysin niin kuin Brörup-kaudella. Suurten Brörupin tyyppisten interstadiaalien syynä olivat maan radan ja akselin muutokset, pienten Hengelon tyyppisten syinä termohaliinikierron muutokset. Interstadiaalin aikana metsät lisääntyivät ja ilmasto kostui ja lämpeni jäättömillä alueilla Keski- ja Etelä-Euroopassa.


title: Interstadiaali

text: Viime jääkauden niin sanotun Keski-Veiksel-vaiheen interstadiaalisena aikana Pohjois-Euroopassa kasvoi tundraa, vaivaiskoivua, pajua ja katajaa jäättömillä alueilla. Keski-Veikselin interstadiaalit saattoivat olla arktiksessa yhtä lämpimiä tai nykyistä lämpimämpiä muun muassa Maan suuremman akselikallistuman takia.


title: Interstadiaali

text: Interstadiaalinkin aikana ilmasto saattoi olla pohjoisilla leveysasteilla melko kylmä. Viime jääkaudella Skandeja peitti suuri jäätikkö monen interstadiaalinkin aikana. Ilmasto saattoi joskus viiletä huomattavasti muutamaksi sadaksi vuodeksi kesken lämmintä interstadiaalia. Jääkauden aikainen ilmasto vaikuttaa olleen häiriöalttiimpi kuin nykyinen. Kylmiä, lyhyitä interstadiaaleja sanotaan joskus myös intervalleiksi, väleiksi. Pieniä interstadiaaleja sanotaan usein myös oskillaatioiksi, värähdyksiksi.


title: Interstadiaali

text: Toisaalta jääkauden keskellä esiintynyt interstadiaali saattoi olla hyvinkin lämmin. Kun Keski-Veikselin alun suurjäätiköityminen päättyi noin 50 000 vuotta sitten, pohjoinen pallonpuolisko lämpeni kesällä yhtä lämpimäksi kuin nyt tai jopa nykyistä lämpimämmäksi, koska Maan akseli oli enemmän kallellaan. Tämän takia Aurinko nousi kesällä korkeammalle. Tämä synnytti Pohjois-Siperiaan suotuisan ympäristön aroeläimille, kun ilmasto pysytteli nykyistä kuivempana. Monet Siperian mamuteista ajoittuvat Keski-Veikselin alun ja keskivaiheen lämpimiin kausiin. Grönlannista poratuista jäänäytteistä on tunnistettu noin 24 interstadiaalia.


title: Interstadiaali

text: Interstadiaali näkyy kerrostumissa monesti maannoksena, joka on syntynyt stadiaalia lämpimämmässä ja kosteammassa olossa. Interstadiaalien kerrostumista puuttuu yleensä lössi niin kuin Molodova V:n kerrostumasta 10 noin 30000 BP ja 10 a noin 39000 BP.


title: Interstadiaali

text: Jotkin suuret interstadiaalit, kuten Brörup ja Odderade, johtuivat Auringon suorasta säteilyvaikutuksesta. Monien interstadiaalien syynä pidetään jäätiköiden ja merivirtojen vuorovaikutusta. Jääkauden kylmässä stadiaalivaiheessa Pohjois-Eurooppaan kosteutta ja lämpöä kuljettava Golf-virta ei kulje pohjoiseen, ja termohaliinikierto on joko heikkoa tai pysähdyksissä. Silloin merivirta painuu alas keskisille leveysasteille, eikä painu alas synnyttämään uutta Pohjois-Atlantin syvävettä.


title: Interstadiaali

text: Jääkauden kylmässä vaiheessa ympärivuotisen merijään raja on linjalla Labradorin niemimaa–Islanti–Irlanti. Meren polaaririntama on linjalla Newfoundland–Espanja. Normaalia etelämpänä olevien jäisten, kylmien merialueiden kautta eivät matalapaineet yleensä kulje, vaan etelämpää Välimeren tienoilta.


title: Interstadiaali

text: Pysähdys kestää noin tuhat vuotta, sitten termohaliinikierto normalisoituu. Kun termohaliinikierto palautuu normaaliksi, se alkaa kuljettaa lämpöä pitkälle Norjan rannikolle. Ympärivuotinen merijää sulaa noin 75 leveyspiirin eteläpuolelta, myös Grönlannin ja Kanadan arktisten saarten välistä pohjoisosia lukuun ottamatta. Meren polaaririntama heilahtaa oven tavoin linjalla Newfoundland–Islanti–Keski-Norjan rannikko. Grönlannin ja Kanadan ja Grönlannin ja Norjan välissä olevat kylmän syväveden tuottopisteet alkavat taas toimia.


title: Interstadiaali

text: Interstadiaali alkoi nopeana lämpötilan nousuna, joka viileni hitaammin kylmäksi stadiaaliksi. Britanniassa on tutkittu lämpötilan kehitystä koppakuoriaislajien avulla. Hyönteislajistot riippuvat herkästi lämpötilasta. Lämpötila nousi Yorkshiressä dramaattisesti noin 13 000 vuotta sitten heinäkuussa 12–14 °C ja 19–21 °C tammikuussa, kesämaksimiin 20 °C ja talviminimiin 5 °C. Jyrkän nousun alussa huomataan ensin nopea 5 °C nousu, nopea 2,5 °C lasku ja sitten ensin nopea, sitten hieman hitaampi 15 °C nousu. Lämpötila laski tämän jälkeen noin 5 °C/1 000 vaihdellen jopa 2,5 °C. Lämpötila kääntyi uudelleen jyrkkään nousuun noin 10 100 vuotta sitten.


title: Interstadiaali

text: Interstadiaalien ajoituksissa on ongelmia, lämpötila vaihteli melko nopeasti jääkaudella ja hiili-14-ajoitus, termoluminesenssimenetelmä ja jääkairausnäytteiden ajoitus ovat epätarkkoja. Näin ollen eri menetelmällä saadut ajoitukset vaihtelevat eri lähteissä. Osa interstadiaaleista on päällekkäisiä, joitain interstadiaaleja vastaa kaksiosainen lämpeneminen.


title: Interstadiaali

text: Interstadiaalien nimistö on kirjavaa ja ajoitukset ovat epätarkkoja.


title: Gauri

text: Gauri eli viidakkohärkä ("Bos gaurus") on suurikokoinen onttosarvisten heimoon kuuluva nisäkäslaji. Ne elävät villinä ja kesytettynä Intiassa ja muualla Etelä-Aasiassa. Aiemmin kesytettyä gauria pidettiin omana lajinaan (gajaali, "Bibos frontalis" tai "Bos frontalis"). Ennen geneettistä analyysiä gauria ja gajaalia pidettiin biisonin lähisukulaisina, ja niitä kutsuttiin myös "Intian biisoniksi". Geneettinen analyysi on osoittanut pikemminkin sukulaisuutta kesyn naudan kanssa.


title: Gauri

text: Gaurit muistuttavat etuosaltaan vesipuhvelia ja takaosaltaan kesytettyä nautaa. Ne ovat 1,7–2,2 metriä pitkiä ja painavat 700–1000 kiloa. Luonnossa ne elävät pienissä alle 40 yksilön laumoissa.


title: Kajakki

text: Kajakki on melontaan käytettävä pitkä (450–580 cm), kapea (50–60 cm) ja matala vesikulkuneuvo, jota liikutetaan melomalla kaksilapaisella melalla. Umpikantinen rakenne ja istuma-asento erottavat kajakin avokanootista. Melojan istuimen kohdalla on istuinaukko, joka yleensä suljetaan vesitiiviillä "aukkopeitteellä", kun meloja on istunut kajakkiin, jotta kannelle roiskuva vesi ei pääse kajakin sisään. Toisin kuin soutuveneessä, kajakissa meloja istuu kasvot menosuuntaan päin. Kahden melojan kajakkia kutsutaan "kaksikoksi".


title: Kajakki

text: Alkujaan kajakkeja käyttivät eskimot, jotka valmistivat kajakkinsa pingottamalla hylkeennahkaa puukehikon päälle. Esimerkiksi Grönlannissa kajakit valmistetaan melojan mittojen mukaan - 3 x pituus, leveys lantion leveys + kämmenen leveys + 2 cm kummallekin puolelle. Näin pituus on saatu hallittavaksi kantavuudesta tinkimättä.


title: Kajakki

text: Nykyaikana kajakkimelonnasta on tullut suosittu liikunta- ja urheilumuoto. Kajakkeja valmistetaan erilaisia eri tarkoituksiin useista eri materiaaleista.


title: Kajakki

text: Tärkeimmät kajakkityypit ovat:


title: Kajakki

text: Tärkeimmät kajakkien valmistusmateriaalit ovat polyeteeni, lasikuitu, diolen, kevlar ja hiilikuitu. Polyeteeni eli muovi on edullista ja kestää hyvin kolhuja. Muovikajakit ovat kuitenkin raskaita, eikä niiden pinta ole yhtä ”liukas” eli nopea kuin kuituisten kajakkien pinta. Muovi myös pehmenee korkeassa lämpötilassa, ja koko kajakki voi helteellä vääntyä kieroksi, jos sen esimerkiksi kiinnittää auton kattotelineelle liian tiukasti.


title: Kajakki

text: Lasikuitu ja Diolen ovat keveitä, jäykkiä ja ”liukkaita” materiaaleja. Lasikuidun ongelmana on sen heikko iskunkesto. Pinta naarmuuntuu helposti, ja kolhut kiviin voivat etenkin koskissa johtaa kajakin hajoamiseen. Diolen on kestävämpää, mutta lasikuitua kalliimpaa.


title: Kajakki

text: Kajakkeja valmistetaan myös puusta. Nykyaikaiset puukajakit valmistetaan liimaamalla rimoista runko ja päällystämällä se lasikuitukankaalla, joka laminodaan epoksihartsilla.


title: Kajakki

text:
Meri- ja kuntokajakkeja ohjataan tavallisesti nostoevällä tai peräsimellä. Näille pitemmille kajakeille on tyypillistä suuntavakavuus, suoraan kulkeminen. Koskikajakkien ominaisuus on oiva kääntyvyys ja niitä ohjataan pelkästään melalla ja melojan painon siirroilla.
Päiväretkille riittää varustukseksi kajakin lisäksi mela, melontaliivi ja aukkopeite, sekä melojalle vesipullo ja eväät, mutta pidemmillä retkillä on hyvä varata mukaan myös muita varusteita.


title: Kajakki

text: Mela on varusteista tärkein. Kajakkimela on kaksilapainen ja pituudeltaan runsaat kaksi metriä. Perinteisesti melan varsi ja lavat on tehty puusta, ja puumeloja käytetään edelleen. Perusmelan lavat tehdään polyeteenistä ja varsi alumiinista, jolloin mela on kestävä, mutta raskaahko etenkin pitkille melontaretkille. Lasikuituinen varsi keventää painoa merkittävästi, mutta kaikkein keveimmät melat tehdään nykyään hiilikuidusta. Melan pituus ja lavan koko vaikuttavat paljon siihen, miten melotaan ja näitä ominaisuuksia säätämällä voidaan myös muuttaa melontaa ja vähentää rasitusta nivelille. Myös lapakulmalla eli lapojen välisen kulman säätämisellä vaikutetaan paljon melontaan.


title: Kajakki

text:
Melontaliivi on erityisesti melontakäyttöön suunniteltu kelluntaliivi. Se ei ulotu vyötärölle asti, jotta ylävartaloa pystyy meloessa kiertämään vapaasti. Tällaisen liivin käyttäjän on pysyttävä veteen jouduttuaan tajuissaan, sillä liivi ei käännä uimarin kasvoja pinnalle automaattisesti. Jotkut melojat käyttävät ilmalla täyttyviä ”paukkuliivejä” eli 150N-liivejä.
Aukkopeite sulkee kajakin istuinaukon, kun meloja istuu kajakissa, jotta kajakkiin ei pääse sisään vettä. Aukkopeitteen yläreuna on melojan vyötäröllä ja helma istuinaukon reunan ympärillä. Aukkopeitteen kahva jätetään aina näkyville, kun aukkopeite on kiinnitettynä.


title: Kajakki

text: Sokkopeitettä käytetään kajakin istuinaukon sulkemiseen silloin kun kajakki ei ole käytössä. Esimerkiksi automatkoilla tai sadesäällä on mukava pitää ohjaamo eli istuinaukko kuivana.


title: Kajakki

text: Puolipeite sulkee istuinaukon vain osittain. Sitä käytetään hyvissä sääoloissa, jolloin aallot eivät todennäköisesti roiski vettä kajakin sisään.


title: Kajakki

text: Neopreenivaatteet lämmittävät myös märkinä. Suomen kylmissä vesissä erityisesti neopreenihanskat ja -tossut ovat usein tarpeen. Näitä käytetään enemmän koskimelonnassa kuin retkimelonnassa.


title: Kajakki

text: Kuivapuku tai pelastautumispuku sopii retkeilijälle ja viileiden kuukausien melontaan. Kuivapuvun alle on puettava lämmin alusvaatetus, muuten puvusta ei ole iloa veteen joutuessa.


title: Kajakki

text: Letkullinen leili mahdollistaa juomisen myös aallokossa, jossa otteen irrottaminen melasta ei ole aina mahdollista.


title: Kajakki

text: Vesitiiviit pakkauspussit tai vesitiiviit tavaratilat pitävät varavaatteet, eväät ja retkitarvikkeet kuivina, mikäli kajakki jostain syystä sattuisi vuotamaan tai kaatumaan.


title: Kajakki

text: Pelastustarvikkeet ovat merellä usein tarpeen. Äyskäri tai pumppu auttavat kaatuneen kajakin tyhjennyksessä. Koottava varamela on tarpeen jos varsinainen mela katkeaa. Joki- ja etenkin koskimelonnassa heittoköydellä voi auttaa kajakkinsa kaatanutta toveria rantaan. Köysi tai hinausvyö on tarpeen väsyneen tai loukkaantuneen melojan hinaamiseksi. Hätäraketit, pilli, soihdut ja ensiapupakkaus tulee olla aina vesillä mukana. Matkapuhelin vesitiiviisti pakattuna käden ulottuvilla on myös oiva apu.


title: Kajakki

text: Pimeällä meloessa on saatavilla oltava ympäristöön näkyvä valkoinen valo, vaikka sen ei tarvitsekaan olla jatkuvasti päällä. Järkevää toki olisi pimeällä käyttää aina valoa. Valon tulee olla tasaisesti valaiseva tai tarvittaessa näytettävä, vilkkumaton valkoinen valo. Muunvärisiä tai vilkkuvia valoja ei tule käyttää vesiliikenteessä, jossa merenkulun turvalaitteiden valoilla on tarkka merkitys.


title: Kajakki

text: Tärkeintä on kuitenkin omien taitojen kehittäminen siten, että riskitilanteet voidaan ennalta välttää ja harjoitella myös toimintaa hätätilanteissa kuten pelastautumista ja toveripelastusta. Eskimokäännöksen osaaminen ei ole välttämätöntä retkimelojalle, mutta on hyvä lisätaito. Myös kaikkia turvavälineitä on syytä käyttää harjoitusmielessä ennen kuin lähtee tositoimiin. Ennen vesille lähtöä on syytä tehdä välineille turvatarkastus: onko kaikki tarpeellinen mukana, ovatko luukut kiinnitetty huolella, onko kajakki ehjä ja toimiiko peräsin tai nostoevä ja lopuksi: ovatko olosuhteet sellaiset, että suunnitellulle melonnalle voi lähteä vai onko syytä tarkistaa suunnitelmaa?


title: Kajakki

text: Hattu ja aurinkolasit suojaavat melojaa auringolta, kuten myös aurinkovoide.


title: Kajakki

text: Useimmiten kaatuminen tapahtuu kajakkiin noustessa tai siitä poistuessa. Helpoin tapa nousta kajakin kyytiin matalahkolta laiturilta on asettaa kajakki laiturin viereen ja asettamalla mela aukon taakse puolittain laiturilla. Tämän jälkeen istutaan laiturille tai melan päälle pitäen toinen käsi laiturilla melan päällä ja toinen käsi pitää kiinni kajakin aukosta ja melasta. Siirtyminen kajakkiin tapahtuu siirtämällä ensin toinen jalka kajakin sisään ja siirtämällä painoa osin jo kajakin päälle. Seuraavaksi siirretään toinenkin jalka laiturilta kajakin sisään ja punnerretaan edelleen melasta kiinni pitäen kajakin sisään. Mikäli aukko on riittävän iso voi takamuksen laskea istuimelle ennen jalkojen oikeisemista, muutoin on istuttava hetkeksi takakannelle ja oikaistava polvet kannen alle.


title: Kajakki

text: Rantautuessa laiturille tehdään samat toimenpiteet käänteisessä järjestyksessä. Rantautuessa on erityisesti varottava aloittelijoille tyypillistä tapaa asettaa vedenpuoleinen käsi istuma-aukon reunalle ja toinen käsi laiturille, sekä ponnistaa tästä ylöspäin. Tämän virheen seurausta kuvaa ilmaisu ”nousi kanootista väärälle puolelle”.


title: Kajakki

text: Luonnonrannassa, etenkin tasaisesti syvenevällä hiekkarannalla, kajakki asetetaan veteen rannan suuntaisesti, työnnetään sen verran ulos että sen alla on viitisen senttiä vettä ja asetetaan mela selän taakse, lapa rannalle. Sitten noustaan kajakkiin kuten yllä on kuvattu. Jos kajakki painuu pohjaan kiinni, sitä voi helposti siirtää sivullepäin asettamalla melan pystyyn meren puolelle ja nostamalla melojaa painamalla melalla ja rannan puolella olevalla kädellä pohjasta.


title: Kajakki

text: Matalassa rantavedessä kajakkiin voi myös nousta kajakin peräkannelta. Melojan tulee ensin istuutua jalat kajakin molemmin puolin aukon takaosaan peräkannelle, niin että jalat yltävät tukevasti pohjaan. Näin kajakki pysyy tukevasti pystyssä. Kajakkiin noustaan yksinkertaisesti pudottautumalla istumaan istuimelle ja nostamalla jalat sisään.


title: Kajakki

text: Aallokossa saattaa olla tarpeen asettaa kajakki rannalle vedenrajaan kohtisuorasti kohti merta, asettua kajakkiin ja sulkea aukkopeite ja sitten lykkiä kajakkia eteenpäin kohti merta melan ja käden varassa. Rantautuminen voidaan suorittaa tullen vauhdilla kohti rantaa. Nämä tavat kuluttavat kajakkia eikä niitä siksi suositella. Lisäksi kajakin peräsin tai evä saattaa tukkeutua hiekasta tai särkyä.


title: Kajakki

text: Koulutus: melontaseurat ja yritykset järjestävät melontakursseja. Melonnan peruskurssin pituus on kymmenen tuntia, ja hyvä kurssi sisältää perustaitojen lisäksi tiedot ja turvallisen vesilläliikkumisen asenteet. Myös pelastusharjoittelu kuuluu kurssiohjelmaan, ja siihen tilaisuuteen kannattaakin tarttua aina kun ohjausta on tarjolla.


title: Wadowice

text: Wadowice () on kaupunki Etelä-Puolassa noin 50 kilometriä Krakovasta. Siellä on 19 613 asukasta (2009). Wadowice on edesmenneen paavi Johannes Paavali II:n synnyinkaupunki. Kaupungin talous nojaa turismiin, koneteollisuuteen ja ruoanvalmistukseen. Se on ollut olemassa ainakin 1300-luvulta lähtien.


title: Turve

text: Turve on eloperäinen (organogeeninen) maalaji. Se syntyy kosteissa hapettomissa olosuhteissa, joissa kasvimateriaali hajoaa epätäydellisesti. Turpeen rakenne on heterogeeninen ja voi vaihdella vähemmän maatuneista kasvinosista hienojakoiseen pitkälle maatuneeseen amorfiseen massaan. Turpeeksi luokiteltavan maalajin tulee sisältää 75 % orgaanista ainesta. Turpeen syntynopeus on suurinta alueilla, joilla lämpötila on vuoroittain tarpeeksi korkea kasvimateriaalin nopeaan syntymiseen, vuoroittain taas riittävän alhainen, jotta kasvimateriaalin mikrobiologinen hajoaminen tapahtuu kyllin hitaasti. Turpeen esiintymisalueiden nimitys on suo.


title: Turve

text: Turvemaan sitoma hiilimäärä on kaksinkertainen verrattuna kaikkiin maailman metsien biomassaan. Turvemaa sitoo hiiltä keskimäärin 10 kertaa enemmän hehtaaria kohti kuin mikään muu ekosysteemi. Ilmastonmuutoksen säätelyn lisäksi turvemaiden suojelu on kriittistä kasvi- ja eläinlajien monimuotoisuuden säilyttämisessä. Ne ovat merkittäviä monille erikoislajeille ja ainutlaatuisille ekosysteemeille. Esimerkkejä turvemaiden lajeista ovat oranki ja monet kurkilajit.


title: Turve

text: Turvemaat ovat avainasemassa maailman vedensäätelyssä. Ne sitovat merkittävän osan maailman makeanveden varannoista. Vuorilla turvemaiden hajoaminen uhkaa maaseutu- ja kaupunkiväestön vesi- ja ravintovaroja Afrikassa, Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa. Turvemaiden hävitys muuttaa vesivaroja ja heikentää tulvaveden säätelyä.


title: Turve

text: Turpeen syntyprosessi eli humifikaatio (maatuminen), on prosessi, jossa kuolleet kasvisolukot hajoavat mikrobiologisen toiminnan seurauksena ja niiden sisältämät orgaaniset yhdisteet pilkkoutuvat ja muuntuvat muodostaen humusaineita. Turve koostuu siis kasvien alkuperäisistä sekä humifikaatioprosessissa syntyneistä yhdisteistä. Humifikaatio on nopeinta kerroksessa, joka on veden pinnan yläpuolella ja jossa noin 80–95 prosenttia biomassasta poistuu mineralisaatiossa kaasuina ilmaan. Noin 5–20 prosenttia kasvillisuuden tuottamasta biomassasta varastoituu turpeeksi. Maatumisnopeus alenee huomattavasti syvemmälle mentäessä, koska hajottajaeliöstön tarvitseman hapen diffuusio tapahtuu hitaasti tiiviissä ja veden kyllästämässä maa-aineksesessa. Hapettomissa oloissa toimiva mikrofloora pystyy huomattavasti hitaampaan hajotukseen kuin hapellisissa oloissa toimiva eliöstö. Turpeen koostumus ja maatumisaste säilyykin lähes muuttumattomana sen jälkeen kun kerros on joutunut pysyvästi vedenpinnan alapuolelle.


title: Turve

text: Turpeen maatuneisuutta kuvataan von Postin kymmenluokituksella maatumattomasta (1) täysin maatuneeseen (10). Luokkien 1–3 turpeet ovat vaaleita rahkasammalturpeita, luokkien 4–6 tummia rahkasammalturpeita ja luokkien 7–10 mustia turpeita eli turvehumusta. Järjestelmässä numeroluokat jakautuvat edelleen kolmeen karkeusluokkaan: A-luokan turve on karkeaa, B keskikarkeaa ja C hienoa turvetta.


title: Turve

text: Turpeen maatuneisuus määritellään puristamalla turvenäytettä kädessä ja tarkkailemalla turpeesta erkanevan nesteen väriä ja sameutta, sormien lomitse puristuvan amorfisen massan määrää, puristejäännöksen kimmoisuutta ja kasvinjäännösten tunnistettavuutta. Vaikka määritysmenetelmä on varsin epätarkka, antaa se riittävän tarkan kuvan turpeen hajoamiskehityksen tilasta.Turvetta muodostuu suomailla ja kosteikoilla. 50–70 % maailman soista ja kosteikoista on turvemaita. Maapallolla turvemaita on noin kolme miljoonaa neliökilometriä eli 2 % maapallon maa-alasta, ja niissä on turvetta noin 3,5–4 biljoonaa kuutiometriä. Suurimmat turve-esiintymät ovat Pohjois-Amerikassa, Pohjois-Aasiassa, Euroopan pohjois- ja keskiosissa sekä Indonesiassa. Maailman turpeesta 44 % on Venäjällä, 36 % Amerikoissa, 7 % Euroopassa, 6 % Kaakkois-Aasiassa ja 3 % muualla Aasiassa. Jäistä turve on yhä Venäjällä, Kanadassa, Andien ylängöillä ja Himalajalla.


title: Turve

text: Vuodesta 1800 turpeen määrä on vähentynyt noin 10–20 % ilmastonmuutoksen ja ihmisen toiminnan vuoksi. Maailmanlaajuisesti turpeen merkittävin uhka on kuivaus maanviljelyyn ja metsiksi. Tällä hetkellä turvemaat katoavat nopeammin kuin koskaan aiemmin. Laajoilla kuivauksilla on pyritty keräämään entisten sademetsien puita kuivauskanaaleja pitkin. Sen jälkeen kuivausta on jatkettu, palmuöljy- ja sellupuuviljelmiä varten. Kuiva turve hapettuu ja vapauttaa hiilidioksidia toisin kuin luonnontilassa. Se myös syttyy helposti palamaan ja palaa viikkoja aiheuttaen laajoja savupilviä. Lisäksi turpeen palaessa vapautuu suuria määriä hiilidioksidia.


title: Turve

text: Suomen pinta-alasta noin 30 prosenttia on turvesuota. Soilla elää useita alueellisesti uhanalaisia lajeja, ja ne ovat tärkeitä muun muassa hirvieläimille ja linnuille. Luonnontilaisia turvesoita on kuitenkin jäljellä enää hyvin vähän. Ympäristöjärjestöt ja Kansainvälinen soidensuojelujärjestö IMCG ovatkin ympäristösyistä vedonneet Suomen turvesoiden rauhoittamisen puolesta.


title: Turve

text: Luonnontilaisia turvesoita on Suomessa 3,91 milj. ha, suojeltuja 1,13 milj. ha, metsitettynä (ojitettuna) 4,76 milj. ha, maatalouden käytössä 0,33 milj. ha ja turvetuotannossa 0,06 milj. ha (lähde GTK).


title: Turve

text: Turvemaan sitoma hiilimäärä on kaksinkertainen verrattuna kaikkiin maailman metsien biomassaan. Turvemaa sitoo hiiltä keskimäärin 10 kertaa enemmän hehtaaria kohti kuin mikään muu ekosysteemi. Aasian trooppisissa metsissä turvemaat voivat sitoa 30-kertaisesti hiiltä verrattuna tavallisen sademetsän kasvuston hiilimäärään. Turvemaiden raivaus, kuivaus ja metsäpalot vapauttavat yli 3 000 miljoonaa tonnia hiilidioksidia vuosittain. Se vastaa 10 % maailman fossiilisten polttoaineiden päästöistä. Turve sisältää 65 prosenttia maailman eloperäisestä hiilestä. Soissa ja kosteikoissa on 450 miljardia tonnia hiiltä. YK:n ympäristöohjelma UNEP:n mukaan turvemaat ovat maailman tärkein hiilivarasto ja niiden suojelu ja muokattujen turvemaiden palauttaminen ovat kiireellisiä polttavia kysymyksiä. Ojitettuna ja kuivauksessa tilanne muuttuu päinvastaiseksi. Ojitetussa tai kuivattavassa suossa hiilidioksidi vapautuu. Maailman kuivattavien (ojitettujen) turvemaiden hiilidioksidipäästöt ovat 800 miljoonaa tonnia vuodessa, josta 9 % Euroopassa ja 66 % Aasiassa. Ennusteiden mukaan Kaakkois-Aasian osuus kasvaa 500 miljoonasta tonnista (2007) 900 miljoonaan tonniin vuonna 2030. Tonni palmuöljyä voi vapauttaa 20 tonnia CO:a turpeen hajoamisen kautta. Lisäksi on huomioitava öljyn tuotannosta ja turpeen tulipaloista syntyvät CO-päästöt. Hollannin palmuöljyn tuonti vuonna 2005 oli 400 000 tonnia, mikä todellisuudessa lisäsi Hollannin kasvihuonepäästöjä toisin kuin maan tavoitteena oli. Uuden tutkimuksen mukaan turvemaan keskimääräinen vuosiemissio on 2 000 miljoonaa tonnia CO (600 Mt hajoaminen ja 1 400 Mt turvepalot). Tämä päästö ylittää Venäjän tai Intian hiilidioksidipäästöt ja on kolminkertainen Saksan päästöihin verrattuna. Indonesia on maailman kolmanneksi suurin hiilidioksidin tuottaja. Indonesian turvesoista vapautuu 6,5-kertainen CO-määrä verrattuna fossiilisten polttoaineiden vapauttamaan määrään.


title: Turve

text: Roudassa olevat turvesuot ovat toistaiseksi olleet hiilinielu. Siperiassa on 600 000 km ikiroutaiset turvesuot. Länsi-Siperia on lämmennyt noin 3 °C sadassa vuodessa ja se on siten yksi maailman nopeiten lämpenevistä seuduista. Jos turvesuot sulavat, niistä vapautuu merkittäviä määriä metaania ja hiilidioksidia.


title: Turve

text: Kioton sopimus ei huomioi turvemaista vapautuvaa hiilidioksidia ja metaania, vaikka ne ovat valtava ilmastonlämpenemisen aiheuttaja.


title: Turve

text: Asiantuntijakokouksen mukaan turvemaiden suojelu ja muokattujen soiden palauttaminen voi olla sata kertaa taloudellisesti tehokkaampaa kuin muut hiilipäästöjen vähennystoimenpiteet. UNEP ja Kansainvälinen soidensuojelujärjestö IMCG ovatkin vedonneet maailman kansoihin, hallituksiin ja yksilöihin turvesoiden suojelun puolesta. UNEPin mukaan turvesoiden palot, kuivatus ja hyväksikäyttö ovat aikapommi, joissa massiivinen määrä maahan sitoutunutta hiiltä vapautuu ilmakehään. Turvesoiden muutokset voivat mitätöidä ehkäisytoimet. Erityisesti turvesuot ovat vaarassa Kaakkois-Aasiassa. Muita merkittäviä vaara-alueita ovat Pohjois-Eurooppa, Venäjä ja Pohjois-Amerikka.


title: Turve

text: Turpeella on monia käyttötapoja. Suurimpia käyttökohteita ovat energiantuotanto ja maatalous, missä turvetta käytetään eläinten kuivikkeena. Lisäksi sitä käytetään muun muassa kasvualustana ja perinteisissä turvehoidoissa. Turvemailla on keskeinen merkitys virkistyskäytössä ulkoilussa, retkeilyssä, marjastuksessa ja metsästyksessä.


title: Turve

text: Turvetta käytetään polttoaineena voimalaitoksissa ja kiinteistöjen lämmityskattiloissa. Turvelaatu luokitellaan tuotantotavan perusteella joko jyrsin- tai palaturpeeksi. Jyrsinturvetta käytetään pääasiassa vain suurissa turvevoimalaitoksissa, ja palaturve on kiinteistöjen sekä pienten voimalaitosten polttoaine. Ennen voimalaitokseen kuljettamista polttoturvetta varastoidaan turvetuotantoalueilla suurissa kasoissa eli aumoissa.


title: Turve

text: Valtakunnan turvevarojen energiasisältö on noin 13 000 TWh. Turvevarojen energia vastaa 1 100 milj. öljytonnia. Suomen turvevarat ovat kaksinkertaiset Pohjanmeren tunnettuihin öljyvaroihin ja 2/3 Norjan tunnettuihin öljyvaroihin verrattuna. Suomen turvevarat ovat lähes kymmenkertaiset maamme puuvarojen energiaan ja 35-kertaiset puuston tilavuuteen verrattuna.


title: Turve

text: Turvetta käytetään Suomessa 25 miljoonaa kuutiota vuodessa, josta 23 miljoonaa kuutiota energiantuotantoon. Maailman suurin yksinomaan lauhdesähköä tuottava turvevoimalaitos sijaitsee Haapavedellä. Muita isoja voimalaitoksia on muun muassa Oulussa ja Pietarsaaressa. Suomen ensimmäinen jyrsinturvetta käyttävä lämmitysvoimalaitos on 1972 Kuopioon perustettu Haapaniemi I. Turpeesta käytetään Suomessa 98–99 % teollisuudessa mukaan lukien energiantuotanto.


title: Turve

text: Turvetta käytetään pääasiassa CHP-voimaloissa eli sähkön ja lämmön yhteistuotannossa. Suomessa turpeen osuus energiantuotannosta on noin 6–7 prosenttia eli maailman toiseksi korkein Irlannin noin 10 prosentin jälkeen. Tilastokeskuksen mukaan Suomen turpeen energiakäytön päästöt olivat 10,7 miljoonaa tonnia hiilidioksidia eli noin 17 % energiantuotannon päästöistä vuonna 2007. Wetlands International kuitenkin arvioi Suomen soidenkäytön hiilidioksidipäästöiksi 50 miljoonaa tonnia. Turpeen kansainvälinen kauppa ei ole merkittävää, sillä turpeen käyttö energiantuotantoon on kannattavaa vain paikallisesti.


title: Turve

text: Irlannin valtiollinen turve-energiayhtiö Bord na Móna aikoo luopua turpeen käytöstä sähköntuotannossa 2030 mennessä ja siirtyä uusiutuviin energianlähteisiin.


title: Turve

text:
Turpeen polttoainekäytöstä ja sen luokittelusta on erimielisyyttä. Euroopan unioni ja Hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli IPCC luokittelevat turpeen fossiiliseksi polttoaineeksi. EU-parlamentin ympäristövaliokunta torjui Suomen yritykset sisällyttää turve uusiutuvien energialähteiden listalle heinäkuun 2008 alussa. Suomen poliitikot luokittelevat turpeen hitaasti uusiutuvaksi biomassapolttoaineeksi.
Tähän määritelmään päätyi Kauppa- ja teollisuusministeriön vuonna 2000 julkaisema selvitys "Turpeen asema Suomen kasvihuonekaasutaseissa".
KTM:n julkaisun ovat laatineet KTM:n tilauksesta Patrick Crill (USA), Ken Hargreaves (UK) ja Atte Korhola (Helsingin yliopisto). Selvityksen johtopäätös oli, että turve tulisi luokitella hitaasti uusiutuvaksi biopolttoaineeksi.


title: Turve

text:
Raportti on saanut osakseen voimakasta kritiikkiä sekä kotimaisilta että ulkomaisilta tutkijoilta.
Myös ympäristöjärjestöt vastustavat tiukasti turpeen käyttöä ja KTM:n ehdottamaa luokittelua. Järjestöt pitävät turpeen polttoainekäytöstä luopumista yhtenä Suomen ilmastopolitiikan suurimmista kysymyksistä.


title: Turve

text: Suomessa Vanhasen II hallitus on kirjannut hallitusohjelmaansa toimivansa turpeen määrittelemiseksi hitaasti uusiutuvaksi energiaraaka-aineeksi noudattaen kuitenkin IPCC:n kantaa. Puolueista Suomen Keskusta ja Kristillisdemokraatit ovat ottaneet turpeen uusiutuvuusluokituksen saavuttamisen poliittisiksi tavoitteikseen.


title: Turve

text: Turpeen ulkoiset kustannukset energiana ovat Suomessa korkeammat kuin hiilen ja suurimmat kaikista energiamuodoista eli 2,3–5,1 senttiä/kWh. Ulkoiset kustannukset ovat ympäristöön ja ihmisten terveyteen aiheutuvat kustannukset


title: Turve

text:
Turvetuotannolla tarkoitetaan turpeen ottamista maasta käyttöä varten. Tuotannossa suo raivataan kasvillisuudesta, ojitetaan ja muokataan tasaiseksi kentäksi kuivattamista varten. Säät ovat turvetuotannolle erittäin ratkaiseva tekijä. Onnistuakseen turpeen tuotanto vaatii riittävän pitkiä poutajaksoja, sillä turve kuivataan auringonpaisteen avulla. Kuivatuksen jälkeen turvetta voidaan kuoria turvekentän pinnasta. Suomessa turvetuotantoala eli turvetuotantoon käytetty pinta-ala oli vuonna 2005 noin 65 000 hehtaaria.
Valtaosa tästä on energiaturpeen korjuuta.


title: Suomi24

text: Suomi24 on Suomen suurin sosiaalisen median palvelu (aktiiviset käyttäjät kuukaudessa): Suomi24:ssä vierailee kuukaudessa yli 3 miljoonaa kävijää, viikossa yli 0,9 miljoonaa (TNS Metrix). Sillä on noin 1,7 miljoonaa rekisteröitynyttä käyttäjää. Palvelun omistaa Aller Media.


title: Suomi24

text: Suomi24:n palveluita ovat muun muassa Keskustelu, Treffit ja Posti. Keskustelut on tunnetuin palvelu. Päivittäin julkaistaan jopa yli 20 000 uutta mielipidettä.


title: Suomi24

text: Keskustelu kärsii suuresta määrästä häirikkö- ja roskapostiviestejä. Vuonna 2013 keskusteluihin kirjoitettiin 6,74 milj. viestiä, joista poistettiin 1,2 milj kappaletta. Poistettujen viestien osuus oli n. 18,5 %.


title: Suomi24

text: Palveluun kirjautumisen ikäraja on 13.


title: Suomi24

text: Suomi24:n toiminta alkoi vuonna 1998 Telian lanseeratessa sirkus.com-portaalin. Alusta asti palveluvalikoimasta on löytynyt muun muassa Keskustelu, Chat sekä Treffit. Vuonna 2000 omistajaksi vaihtui Scandinavia Online Ab ja samana vuonna myös nimeksi vakiintui Suomi24. Vuonna 2001 Eniro osti Scandinavia Onlinen ja Suomi24:stä tuli osa Eniro-yhtymää. Vuodesta 2007 alkaen Suomi24 Oy on ollut itsenäinen yhtiö, jonka omistaa Aller Media.


title: Suomi24

text: Palveluun on liitetty seuraavat sivustot:


title: Suomi24

text: Sivustolle tehtiin huhtikuun 2010 alkupuolella laaja tietomurto, jossa tunkeutujat onnistuivat varastamaan palvelun käyttäjätietokannan, joka oli salatussa muodossa. Hyökkääjät yrittivät myös jakaa haittaohjelmaa sivuston kautta vierailijoiden tietokoneille.


title: Autodromo Nazionale Monza

text: Autodromo Nazionale Monza on moottorirata Monzassa Italiassa.


title: Autodromo Nazionale Monza

text: Autodromo Nazionale Monza avattiin 3. syyskuuta 1922, ja siitä lähtien siellä on ajettu erilaisia autokilpailuja, ja Formula 1 -kalenterissa se on ollut sarjan alusta vuodesta 1950 lähtien vuotta 1980 lukuun ottamatta, jolloin kilpailu ajettiin Imolassa Autodromo Enzo e Dino Ferrarin moottoriradalla Monzan radan kunnostustöiden takia.


title: Autodromo Nazionale Monza

text: Monzan rata oli sen valtavien huippunopeuksien takia alkuaikoina hengenvaarallisimpia kilpa-autoiluratoja maailmassa, rataan kuului aikaisemmin myös ovaaliosuus. Monzan ja samalla Italian pahin moottoriurheiluonnettomuus sattui vuonna 1928. Onnettomuudessa kuoli kilpa-autoilija Emilio Materassi ja 27 katsojaa. Formula 1 -sarjan aikana radalla on kilpailuviikon aikana sattunut yhteensä kolme kuolemantapausta kilpakuljettajille. Vuonna 1961 Wolfgang von Trips sai surmansa kilpailussa kolaroituaan nuoren Jim Clarkin kanssa, jolloin auto lensi katsomoon aiheuttaen von Tripsin ja 15 katsojan kuoleman. Vuonna 1970 Jochen Rindt kuoli aika-ajoissa, ja 1978 Ronnie Peterson kuoli yhden Formula 1 -historian pahimman joukkokolarin seurauksena. Jo ennen edellä mainittuja kuljettajia Alberto Ascari kuoli testeissä vuonna 1955.


title: Autodromo Nazionale Monza

text: Myös Formula 1 -sarjan ulkopuolella on tapahtunut kuolemantapauksia. Suomalainen ratamoottoripyöräilijä Jarno Saarinen kuoli Monzan radalla 20. toukokuuta 1973 samassa onnettomuudessa yhdessä Renzo Pasolinin kanssa. Saarinen johti sekä 500- että 250-kuutioisten maailmanmestaruussarjoja.Autodromo Nazionale Monza sisältää nykyään kolme rataa:


title: Autodromo Nazionale Monza

text: "Kellertävä tausta tarkoittaa tapahtumaa, joka kuului toista maailmansotaa edeltäneeseen Grand Prix -autoilun Euroopan mestaruussarjaan."


title: Red Bull Racing

text: Aston Martin Red Bull Racing on Red Bull -yhtiön omistama Formula 1 -talli, joka aloitti sarjassa kaudella . Se sai alkunsa Red Bullin ostettua Jaguar-tallin.


title: Red Bull Racing

text: Red Bull Racing voitti ensimmäisen valmistajien maailmanmestaruutensa kaudella , jolloin sen kuljettaja Sebastian Vettel voitti myös kuljettajien mestaruuden. Aiemmalla kaudella talli oli sijoittunut molemmissa toiseksi. Tallin päämaja on Milton Keynesissä Yhdistyneessä kuningaskunnassa, mutta se kilpailee itävaltalaisella lisenssillä.


title: Red Bull Racing

text: Vuonna 2005 Red Bull osti Minardi-tallin, joka sai nimen Scuderia Toro Rosso. Toro Rosso kilpailee F1-sarjassa Red Bullin kakkostallina.


title: Red Bull Racing

text: Kausina 2013–2015 japanilainen Infiniti-yhtymä oli tallin nimisponsorina, jolloin tallin nimi oli Infiniti Red Bull Racing. Kaudella 2018 tallin nimisponsorina toimii Aston Martin.


title: Red Bull Racing

text: Vuosina 2005–2008 Red Bull julkaisi omaa varikkohuumorilehteä The Red Bulletin. Lehden ensimmäinen numero ilmestyi 2005 Monacon GP:ssä.


title: Red Bull Racing

text: Tallin perustana on vuonna 1996 perustettu Stewart Grand Prix. Fordin ostettua tallin ja muutettua sen nimeksi Jaguar Racing se kilpaili formuloissa kauteen 2004 asti. 15. marraskuuta 2004 Red Bull kuitenkin osti tallin ja päätti osallistua F1-sarjaan Red Bull Racing -nimellä.


title: Red Bull Racing

text: Kausi 2005 oli tallin ensimmäinen. Kuljettajina tallissa olivat McLarenilta siirtynyt David Coulthard, Jaguarilla ajanut Christian Klien ja debyyttikauttaan ajanut Vitantonio Liuzzi. Klien ja Liuzzi vuorottelivat ajamisesta siten, että Klien ajoi kolme ensimmäistä kilpailua ja Liuzzi seuraavat neljä. Talli päätti antaa Klienin ajaa kauden loput kilpailut. Tallilla oli kaudella 2005 käytössään Cosworthin V10-moottorit. Auto nimettiin nimelle RB1. Talli käytti Michelinin renkaita.


title: Red Bull Racing

text: Molemmat kuljettajat onnistuivat ajamaan pisteille kauden kahdessa ensimmäisessä kilpailussa. Pistesijoja talli saavutti usein, kauden loppua kohti kuitenkin hieman harvemmin. Molemmat kuljettajat olivat pisteillä kaikkiaan neljässä kilpailussa: Australian GP:ssä, Malesian GP:ssä, Kanadan GP:ssä ja Turkin GP:ssä. Red Bull vetäytyi muiden Michelin-renkaita käyttäneiden tallien tapaan Yhdysvaltain GP:stä, koska Michelin ei kyennyt takaamaan renkaittensa turvallisuutta Ralf Schumacherin onnettomuuden takia.


title: Red Bull Racing

text: Kauden loppuun mennessä talli saavutti kaiken kaikkiaan 34 pistettä ja varmisti niillä seitsemännen sijan valmistajien MM-sarjassa.


title: Red Bull Racing

text: Kaudella 2006 kuljettajina jatkoivat Coulthard ja Klien, mutta Robert Doornbos korvasi Klienin kauden kolmessa viimeisessä kilpailussa. Tallilla oli käytössä Ferrarin V8-moottorit ja Michelinin renkaat. Auto oli nimeltään RB2.


title: Red Bull Racing

text: Klien saavutti kauden aikana vain kaksi MM-pistettä, kun taas Coulthard sai 14. Kauden kohokohta oli Monacon GP, jossa Teräsmies-teemaan sonnustautunut talli saavutti ensimmäisen palkintosijansa Coulthardin sijoitettua kolmanneksi. Coulthard vastaanotti palkintonsa Teräsmies-viitta yllään.


title: Red Bull Racing

text: Talli saavutti kaudella yhteensä 16 MM-pistettä ja sijoittui valmistajien MM-sarjassa sijalle seitsemän.


title: Red Bull Racing

text: Kausi 2007 oli tallin kolmas F1:ssä. Kuljettajina toimivat David Coulthard, jonka tallikaveriksi palkattiin Williamsilta siirtynyt Mark Webber. Talli vaihtoi taas moottoritoimittajaansa. Tällä kertaa moottorit tallille toimitti Renault. Michelinin poistuttua formuloista talli otti muiden tallien tapaan käyttöönsä Bridgestonen renkaat. Auto nimettiin RB3 nimiseksi.


title: Red Bull Racing

text: Kausi ei alkanut aivan toivotulla tavalla, sillä ensimmäiset pisteet talli saavutti kauden neljännessä kilpailussa Espanjassa Coulthardin viidennen sijan myötä. Webber avasi pistetilinsä Yhdysvaltain GP:ssä, jossa hän sijoittui seitsemänneksi. Britannian GP:hen Red Bull osallistui hyväntekeväisyys mielessään. Autojen pinnasta sai ostaa tilaa, johon sai laittaa valokuvan esimerkiksi itsestään tai lemmikistään. Tarkoituksena oli kerätä rahaa Wings for Life -hyväntekeväisyysjärjestölle, joka hakee parannuksia selkärankavammoihin. Kuvia oli autoissa kaiken kaikkiaan 30 000. Kuvan autoon sai ostettua 15 euron hintaan.


title: Red Bull Racing

text: Kun 11 kilpailua kaudesta on ajettu, on kauden kohokohta ollut Euroopan GP, jossa Webber sijoittui kolmanneksi ja Coulthard viidenneksi. Webber oli kuitenkin lähellä menettää kolmannen sijansa kilpailun viimeisellä kierroksella, kun hänen autonsa lähti mutkasta hitaasti liikkeelle, jolloin Alexander Wurz oli lähellä ohittaa hänet.


title: Red Bull Racing

text: Kauteen 2008 talli lähti kuljettajinaan skotti David Coulthard sekä australialainen Mark Webber. Runkona talli käyttää RB4-mallia. Ensimmäistä kertaa tallin historiassa moottorintoimittaja ei vaihtunut, vaan Renault jatkoi tallin moottorinvalmistajana. Renkaat tallille valmistaa Bridgestone.


title: Red Bull Racing

text: Kauden alussa talli kärsi tukivarsiongelmista, ja autoa jopa epäiltiin vaaralliseksi. Kaikki alkoi Australian osakilpailusta, kun Coulthard kolaroi Felipe Massan kanssa ja lennähti kanttareiden yli. Auton eturipustukset hajosivat täysin. Coulthardille sattui sama ongelma uudestaan Malesian osakilpailun harjoituksissa, kun hän leikkasi kanttareiden yli liian rajusti ja auton molemmat tukivarret katkesivat. Pistetili aukesi Malesiassa Webberin seitsemännellä sijalla. Seuraavassa osakilpailussa Webber oli jälleen seitsemäs ja Coulthard puolestaan 18.


title: Red Bull Racing

text: Kaudella Red Bull hankki lopettaneen Coulthardin tilalle kuljettajaksi saksalaisen Sebastian Vettelin, joka oli aiemmin ajanut Red Bullin sisartalli Toro Rossolla ja saavuttanut yhden voiton ja paalupaikan. Kahden pisteettömän kilpailun jälkeen Vettel onnistuikin nostamaan Red Bullin voittajatalliksi, kun kauden kolmannessa kilpailussa Red Bull ajoi historiansa ensimmäisen voiton, paalupaikan ja kaksoisvoiton. Myös toinen kuljettaja Mark Webber ajoi hyviä kilpailuja ja otti uransa ensimmäisen voiton kauden aikana.


title: Red Bull Racing

text: Kausi oli Red Bullin paras siihen asti. Talli sijoittui valmistajien MM-sarjassa toiseksi ja Sebastian Vettel oli MM-pisteissä toinen.


title: Red Bull Racing

text:
Kaudelle Red Bull lähti yhtenä ennakkosuosikeista. Tallin autolla ajettiinkin paalupaikalle kauden seitsemässä ensimmäisessä kilpailussa, kun Sebastian Vettel nousi paalulle Bahrainissa, Australiassa ja Kiinassa, ja Mark Webber Malesiassa, Espanjassa ja Monacossa. Kauden ensimmäinen voitto nähtiin vasta Malesiassa, kun Sebastian Vettel onnistui kolmannelta sijalta voittamaan kilpailun. Paalulta lähtenyt Mark Webber varmisti kaksoisvoiton sijoituttuaan toiseksi. Tallipäällikö Christian Horner joutui kilpailun alussa kuljettajiensa käydessä kovaa taistelua kärkipaikasta käskemään heitä radion kautta ottamaan rauhallisesti. Espanjan GP:ssä toiselta sijalta lähtenyt Vettel jäi lopputuloksissa Ferrarin Fernando Alonson taakse kolmanneksi Mark Webberin ottaessa ylivoimaisen voiton johdettuaan kilpailua jokaisen kierroksen ajan. Kauden seuraava kaksoivoitto nähtiin kuudennessa kilpailussa Monacossa, jossa Mark Webber otti ensimmäisen ja Vettel toisen sijan. Vettel nousi kolmannesta lähtöruudusta heti lähdössä Renault'n Robert Kubican ohi. Kolmas kaksoisvoitto oli lähellä Turkissa, mutta Vettelin yrittäessä ohittaa Webberiä, autot osuivat yhteen ja Vettel joutui keskeyttämään. McLaren otti kaksoisvoiton ja Webber tipahti kolmanneksi.
Kanadassa oli kauden ensimmäinen kilpailu, kun Red Bull ei ollut paalulla, kun Lewis Hamilton otti paalupaikan. Kisassa Hamilton ajoi voittoon.
Kun tultiin takaisin Eurooppaan, Euroopan GP:ssä Red Bull otti taas aika-ajoissa eturivin Vettelin komennolla. Kisassa Webber sai huonon startin ja joutuin taipumaan startissa monta sijaa ja varikkokäynnin jälkeen vielä enemmän ja raivotessaan tietään kärkeen törmäsi ohittaessaan Lotuksen Heikki Kovalaiseen ja teki hurjan ilmavoltin ja ajoi päin turva-aitaa, mutta ei loukkaantunut vakavammin onnettomuudessa, kun Vettel ajoi kisan voittoon kaikessa rauhassa.


title: Red Bull Racing

text: Britanniassa Red Bull otti taas eturivin ja startissa Webber ohitti heti Vettelin, ja kun Vettel yritti ottaa sijoituksensa takaisin, Lewis Hamiltonin etusiipi osui Vettelin oikeaan takarenkaaseen ja aiheutti rengasrikon. Vettel tuli samalla kierroksella varikolle ja jäi viimeiseksi. Webber ajoi selvään voittoon, kun Vettel onnistui nousemaan pisteille. Japanin kilpailussa talli saavutti jälleen kaksoisvoiton. Korean kilpailussa tallin molemmat kuljettajat keskeyttivät Webberin spinnattua seinään ja Vettelin moottorin hajottua 10 kierrosta ennen loppua kilpailun johtoasemasta. Tämän seurauksena Fernando Alonso siirtyi kärkeen MM-pisteissä. Brasilian kilpailussa Red Bull varmisti ensimmäisen tallimestaruutensa kaksoisvoitollaan. Kauden viimeisessä, Abu Dhabin GP:ssä Vettel ajoi paalulta voittoon, Webber putosi kisan alkuvaiheilla epäonnistuneen varikkotaktiikan takia pistesijojen ulkopuolelle, samoin kävi Alonsolle. Vettel perusajolla sinetöi itselleen voiton ja maailmanmestaruuden, Alonson seitsemäs sija ja Webberin kahdeksas sija eivät riittäneet heitä enää pitämään Vetteliä MM-pisteissä takanaan. Vettel voitti F1-mestaruuden historian kautta aikojen nuorimpana kuljettajana (23 vuotta ja 134 päivää). Ruutulipun jälkeen Alonso jopa näytti epäurheilijamaisesti keskisormea edellään 40 kierrosta ajaneelle venäläiskuljettaja Vitali Petroville, väittäen kisan jälkeen tämän estelleen häntä nousemasta korkeammalle pistesijalle ja lähemmäs maailmanmestaruutta. Red Bull saavutti mestaruuksien lisäksi 15 paalupaikkaa kauden aikana. Edellisen kerran tähän oli pystynyt Williams-talli kaudella 1993.


title: Red Bull Racing

text: Kaudella Red Bullit olivat kauden ensimmäisissä kilpailussa täysin ylivoimaisia. Vettel ajoi voittoon 11 kilpailussa ja Webber kauden päätöskilpailussa. Talli saavutti kauden aikana ennätykselliset 18 paalupaikkaa joista 16 oli peräkkäisiä. Ainoastaan Korean kilpailussa Hamilton onnistui katkaisemaan tallin paaluputken. Talli keskeytti vain kaksi kilpailua kauden aikana kun Webber keskeytti Italian kilpailussa etusiiven juututtua auton alle ja Vettel keskeytti Abu Dhabin kilpailussa rengasrikkoon. Vettel rikkoi myös Nigel Mansellin ennätyksen kauden aikana ajetuista paalupaikoista. Talli voitti ylivoimaisesti sekä kuljettajien että valmistajien mestaruudet.


title: Red Bull Racing

text: Kaudella Red Bull ei ollut enää niin ylivoimainen kuin viime kaudella. Talli kuitenkin aloitti kauden vahvasti Vettelin ajettua toiseksi avauskilpailussa. Bahrainin kilpailussa Vettel ajoi tallille kauden ensimmäisen voiton. Webber saavutti tallille voitot Monacon ja Britannian kilpailusta. Euroopan kilpailussa Vettel joutui keskeyttämään kilpailun kärjestä laturin hajottua. Italian kilpailussa molemmat autot keskeyttivät kilpailun lopussa, jolloin tallin pisteputki katkesi. Tämän jälkeen Vettel voitti peräkkäin Singaporen, Japanin, Korean ja Intian kilpailut nousten kärkeen kuljettajien pisteissä. Talli varmisti kolmannen peräkkäisen valmistajien mestaruuden itselleen Yhdysvaltain GP:ssä ja Vettel varmisti kolmannen kuljettajien mestaruuden itselleen kauden päättävässä Brasilian kilpailussa.


title: Red Bull Racing

text: Kaudella Red Bullin kuljettajina jatkoivat Sebastian Vettel ja Mark Webber, jotka toimivat tallin kuljettajina jo viidettä kautta peräkkäin. Webber allekirjoitti jälleen yksivuotisen sopimuksen ja Vettelin monivuotinen sopimus on edelleen voimassa.


title: Red Bull Racing

text: Kauden avauskilpailussa Australian GP:ssä Vettel ajoi uudella RB9-autolla paalupaikalle, mutta tippuu kilpailussa kolmanneksi. Hänen edelleen ajoivat kilpailun voittanut Kimi Räikkönen sekä Fernando Alonso. Vettel allekirjoitti kauden aikana vuoteen 2015 asti kestävän sopimuksen.


title: Red Bull Racing

text: Kaudella Red Bullin kuljettajina olivat Sebastian Vettel ja Daniel Ricciardo.


title: Red Bull Racing

text: Kaudella Red Bullin kuljettajina olivat Daniel Ricciardo ja Daniil Kvjat.


title: Red Bull Racing

text: Kaudella Red Bullin kuljettajina olivat Daniel Ricciardo, Daniil Kvjat ja Max Verstappen.


title: Red Bull Racing

text: Kaudella Red Bullin kuljettajina jatkoivat Daniel Ricciardo ja Max Verstappen. Ricciardo voitti Azerbaidžanin GP:n Bakun katuradalla.


title: Red Bull Racing

text: Kaudella Red Bullin kuljettajina jatkoivat Daniel Ricciardo ja Max Verstappen. Kausi lähti alkuvaikeuksien jälkeen hyvin liikkeelle Ricciardon voitettua Kiinassa ja Monacossa. Verstappen ajoi voittoon Itävallassa.


title: Red Bull Racing

text: Kaudella Red Bullin kaudella 2007 alkanut moottoriyhteistyö Renault’n kanssa päättyy, sillä talli siirtyy käyttämään ensimmäistä kertaa Hondan voimayksiköitä.


title: Red Bull Racing

text: Renaultin talliin siirtyvän Ricciardon korvaa Pierre Gasly"."


title: Red Bull Racing

text:
• Abu Dhabin GP:ssä 2014 jaettiin tuplapisteet.
** Renault’n valmistama moottori, joka on nimetty TAG Heuerin mukaan.


title: Morrissey

text: Morrissey (oikealta nimeltään Steven Patrick Morrissey, s. 22. toukokuuta 1959) on brittiläinen laulaja ja sanoittaja. Hän tuli tunnetuksi 1980-luvulla brittiläisen vaihtoehtorockyhtyeen The Smithsin sanoittajana ja laulajana. Yhtyeen hajottua vuonna 1987 hän siirtyi soolouralle.


title: Morrissey

text: Morrissey on yksi harvoista esiintyjistä, joilla on top 10 -listasijoitus brittien singlelistalla kolmen vuosikymmenen ajalta. Morrisseyn ääniala on baritoni, ajoittain falsetti, ja hänellä sanotaan olevan lavakarismaa. Musiikillisen uransa lisäksi Morrissey on eläinoikeuksien puolustaja ja vegaani. Hän ottaa usein suorapuheisesti kantaa poliittisiin asioihin.


title: Morrissey

text: Stephen Patrick Morrissey syntyi 22. toukokuuta 1959 Manchesterissa, Englannissa. Hän kiinnostui teini-ikäisenä musiikista ja elokuvista sekä kirjoitti ahkerasti. Morrissey oli New York Dolls -yhtyeen Britannian-fanikerhon puheenjohtaja ja kirjoitti yhtyeen fanilehteä. Sen lisäksi hän kirjoitti James Dean -tribuutin ja useita mielipidekirjoituksia "Melody Maker" -musiikkilehteen. Morrissey kävi 1970-luvun lopussa Slaughter & the Dogs -punkyhtyeen koelaulussa ja lauloi lyhyen aikaa Nosebleeds-nimisessä yhtyeessä.


title: Morrissey

text: Vuonna 1982 Morrissey tapasi kitaristi Johnny Marrin, ja kaksikko alkoi kirjoittaa yhdessä lauluja. He perustivat The Smithsin, jonka esikoissingle ”Hand in Glove” toi yhtyeelle underground-mainetta. Yhtye sai huomiota laulaja Morrisseyn karisman sekä hänen omalaatuisten sanoitustensa ansiosta, jotka luontevasti yhdistyivät Marrin sävellyksiin. Toinen tavaramerkki olivat kukat. Suurella osalla yhtyeen keikkabudjetista ostettiin kukkia, joita Morrissey heitteli keikan aikana yleisölle. Kukilla oli hänen mukaansa symbolista arvoa, sillä niiden tehtävänä oli tuoda inhimillisyyttä maailmaan.


title: Morrissey

text: Morrissey oli kiistanalainen hahmo julkisuudessa osaksi lausuntojensa vuoksi, joissa hän arvosteli muun muassa Margaret Thatcheria ja Band Aidia: ("”Voit olla erittäin huolissasi Etiopian ihmisistä, mutta on eri asia synnyttää päivittäistä kidutusta Englannin ihmisille.”") Monia ärsyttivät hänen sanoituksensa, jotka leimattiin masentaviksi ja itsesäälin täyttämiksi, mutta yhtyeen fanit näkivät niissä myös ainutlaatuista huumoria. Haastatteluissa hän julisti itsensä neroksi ja ylisti feminismiä.


title: Morrissey

text: The Smiths hajosi Morrisseyn ja Marrin riitoihin vuonna 1987, ja Morrissey aloitti soolouran tuottaja Stephen Streetin kanssa. Hänen ensimmäiset singlensä ”Suedehead” ja ”Everyday Is Like Sunday” olivat suuria hittejä Britanniassa vuonna 1988, ja myös esikoisalbumi "Viva Hate" myi hyvin ja sai hyvät arvostelut. Sitä seurasi uusia menestyssinglejä kuten ”The Last of the International Playboys” ja ”Interesting Drug”. Seuraava uutta materiaalia sisältänyt albumi "Kill Uncle" (1991) ei ollut samanlainen arvostelumenestys. Morrisseylla oli myös vaikeuksia manageriensa, liikekumppaniensa ja entisten yhtyetoveriensa kanssa, eikä lehdistö pitänyt hänen flirttailustaan brittiläisnationalismin kanssa. Kitaristi-lauluntekijä Alain Whyten ja Boz Boorerin kanssa tehty "Your Arsenal" (1992) oli jälleen menestysalbumi. Sitä seurasi menestyksekäs Yhdysvaltain-kiertue, jonka jälkeen Morrissey muutti pysyvästi Los Angelesiin.


title: Morrissey

text: 1990-luvulla Morrisseyta syytettiin rasismista esimerkiksi kappaleiden "The National Front Disco", "Asian Rut" ja "Bengali in Platforms" perusteella. Morrissey ei vastannut syytöksiin tai kiisti ne lyhytsanaisesti. Aihe on ollut myöhemminkin esillä Morrisseyn yhteydessä ja liittyy olennaisesti hänen mediasuhteeseensa.


title: Morrissey

text: Morrissey vaihtoi levy-yhtiötä Sireltä RCA:lle ja sen jälkeen Islandille. Seuraava albumi "Maladjusted" (1997) myi huonosti. Morrissey jätti Islandin ja piti seitsemän vuoden levytystauon, konsertoiden kuitenkin ahkerasti ja menestyksellisesti. Paluualbumin, Sanctuaryltä julkaistun "You Are the Quarry" (2004) -albumin single ”Irish Blood, English Heart” sai paljon soittoaikaa. "Ringleader of the Tormentors" (2006) sisälsi Ennio Morriconen sovituksia. Samoihin aikoihin Morrisonin lauluntekijäkumppaninsa Alain Whyte jätti yhtyeen mutta jatkoi laulujen tekemistä Morrisseylle.


title: Morrissey

text: Kokoelmalla "Greatest Hits" (2008) oli kaksi uutta kappaletta, "That’s How People Grow Up" ja "All You Need Is Me", jotka julkaistiin myös singleinä.


title: Morrissey

text: Deccan julkaisema "Years of Refusal" (2009) oli aikaisempia levyjä pelkistetympää rockia, ja se sai hyvät arvostelut. Seuraavina vuosina Morrisseylta tuli vanhan materiaalin uudelleenjulkaisuja ja kokoelmia. Hän teki maailmankiertueen vuosina 2012 ja 2013 ja joutui näihin aikoihin mahahaavan ja keuhkokuumeen vuoksi sairaalaan. Hänen omaelämäkertansa "Autobiography" (2013) nousi Britanniassa myyntilistan kärkeen.


title: Morrissey

text: Morrissey kertoi vuonna 2012 aikovansa lopettaa vuonna 2014. Hän teki tammikuussa 2014 levytyssopimuksen Capitolin kanssa ja julkaisi kymmenennen sooloalbuminsa "World Peace Is None of Your Business" samana vuonna. Morrisseyn uusin albumi "Low in High School" julkaistiin vuonna 2017.


title: Morrissey

text: Morrissey on tunnettu suorista mielipiteistään, jotka ovat aiheuttaneet kohua ja vastarintaa. Morrissey on kasvissyöjä, ja hän on puhunut aina eläinten oikeuksien puolesta. The Smithsin toinen levy "Meat Is Murder" (1985) synnytti aikoinaan keskustelua julistaessaan, että ”liha on murhaa”.


title: Morrissey

text: Kesäkuussa 2004 Morrissey ilmoitti Dublinin konsertissa yleisölle, että Ronald Reagan oli kuollut ja sanoi tämän jälkeen, että mieluummin hän olisi halunnut George W. Bushin kuolleen. Suurin kohu syntyi 1990-luvun alussa, kun Morrisseyta syytettiin rasistista sanoituksista. Morrisseyn verbaalisen ilotulituksen kohteina ovat olleet muun muassa rap, reggae, lihateollisuus, lakimiehet sekä Britannian kuningasperhe.


title: Morrissey

text: The Smithsin rumpali Mike Joyce haastoi 1996 Morrisseyn ja The Smithsin kitaristi-säveltäjän Johnny Marrin oikeuteen The Smiths -yhtyeen rojalteista. Joyce voitti, ja kokemus oli Morrisseylle tuskastuttava. Vuonna 2002 ilmestyneessä "The Importance of Being Morrissey" -dokumentissa hän toivoi Joycelle kaikkein pahinta loppuelämäksi. "Maladjusted"-levyn kappale ”Sorrow Will Come in the End” kuvaa Morrisseyn tuntemuksia oikeudenkäynnistä.


title: Morrissey

text: Morrissey on julkisuudessa puolustanut brittiläistä identiteettiä, jota monikulttuurinen politiikka ja maahanmuutto hänen mukaansa uhkaavat. Hän vastustaa muslimien halal-teurastusta ja juutalaisten kosher-teurastusta. Hän vastustaa Britannian EU-jäsenyyttä koska katsoo Euroopan unionin tukahduttavan vapautta. Morrissey tukee laitaoikeistolaista For Britain -puoluetta sen avointa keskustelua, sananvapautta ja tasa-arvoa lain edessä puolustavan kannan sekä eläinten hyvinvointiin liittyvän kannan vuoksi. Morrissey on tukenut oikeistolaista kansalaisaktivisti Tommy Robinsonia, joka on vangittu raiskausoikeudenkäyntien kielletystä raportoinnista. Morrisseyn tuki Robinsonille herätti Britanniassa paheksuntaa, ja hänen konserttiinsa suunniteltiin rasisminvastaista mielenosoitusta kesällä 2018. Morrissey perui kaikki Euroopan konserttinsa, myös Suomessa.


title: Morrissey

text: Morrissey ilmoitti 1980-luvulla eläneensä selibaatissa, eikä hän suostunut puhumaan seksuaalisuudestaan, joka on ollut keskustelun ja kiinnostuksen aiheena jo pitkään. Muutamat Morrisseyn kirjoittamat sanoitukset The Smiths -yhtyeen levyillä sisältävät kuitenkin viittauksia homoseksuaalisuuteen. Morrisseyn mukaan hänen sanoitustensa moniselitteisyys oli harkittua, sillä hän pyrki kirjoittamaan kaikille. Nuorena hän oli kiinnostuneempi moottoripyöristä kuin tytöistä. Vuonna 2013 Morrissey kielsi olevansa homoseksuaali ja määritteli olevansa kiinnostunut ihmisistä, joskin vain harvoista. Hän kertoi omaelämäkerrassaan olleensa elämänsä ensimmäisessä vakavassa suhteessa noin 35-vuotiaana miehen kanssa.


title: Morrissey

text: Morrisey ilmoitti 2014 sairastuneensa edellisenä vuonna pahanlaatuiseen syöpään.


title: Morrissey

text: Morrissey julkaisi 1980-luvun vaihteessa muutamia kirjoja kustantajana Babylon Books, "The New York Dolls" (1981) ja "James Dean Is Not Dead" (1983) näyttelijä James Deanin lyhyestä urasta sekä "Exit Smiling", joka käsitteli B-elokuvien tuntemattomia näyttelijöitä.


title: Eurosinkut

text:
Eurosinkut eli *es, on vuonna 1997 perustettu vapaamuotoinen sinkkuyhteisö. Se järjestää sinkuille erilaista toimintaa ympäri Suomea.
Eurosinkut on rekisteröimätön yhdistys. Yhdistyksellä ei ole erikseen valittua hallitusta tai toimielimiä. Yhdistys katsookin vapaan järjestäytymismuodon yhdistyksen voimavaraksi: ei byrokratiaa, ei hallintoelimiä, ei vuosikokouksia, ei pöytäkirjoja eikä niiden tarkistajia.


title: Eurosinkut

text: Jäseneksi pääsee täyttämällä rekisteröitymislomakkeen yhdistyksen sivuilla. Jäsenyys on maksutonta. Postituslistalla on noin 7 000 osoitetta (2/2012), ikäjakautuma on 16-70 vuotta, ja paikkakuntajautuma kattaa koko Suomen.


title: Eurosinkut

text: Vuosittain tapahtumia on yli 700. Useimpiin tapahtumiin osallistujamäärät ovan noin 10–30 henkilöä, mutta suosituimmissa käy satoja ihmisiä, kuten *es Juhannus -leiri yli 200 ja pikkujouluissa yli 300 osallistujaa.


title: Eurosinkut

text: Yhteisön *es Järkkärit järjestävät oman aihepiirin kiinnostuksensa mukaisesti omakustanne -tapahtumia joihin voi osallistua kuka tahansa aiheesta kiinnostunut.


title: Eurosinkut

text: Tapahtumaskaala on laaja: sinkkubileet, pika-deitit, elokuvat, teatteri, sähly, pesis, baari-illat, kävelyretket, vaeltelu, tanssi, polkupyöräretket, kirjallisuuspiiri, purjehdus, ratsastus, risteilyt, pikkujoulu, juhannusjuhla, halloween jne.


title: Eurosinkut

text: Yhdistyksen keskustelupalstalla mielipiteidenvaihto on vilkasta.


title: Eurosinkut

text: Yhteisö tiedottaa toiminastaan verkkosivuilaan ja rekisteröityneille jäsenilleen postituslistojen kautta.


title: Eurosinkut

text: Sinkkuudesta 'eroon pääseminen' tai 'parittaminen' ei kuitenkaan ole hallitseva osa yhteisössä. Tarkoituksena on että jäsenet löytävät kivaa seuraa toisista jäsenistä tekemään samoja, kiinnostavia ja mukavia, asioita. Jos löytää samanhenkisen tai muuten itselleen sopivan ihmisen, jonka seurasta pitää, on yhteisö tehnyt tehtävänsä.


title: Eurosinkut

text: Ehdoton sinkkuuskaan ei ole edellytys mukana olemiseen ja tapahtumiin osallistumisiin. Pariutuneet (ex-)sinkut voivat vaikuttaa yhteisössä: heitä kutsutaan R (=Romanssi) -kerholaisiksi.


title: Valtatie 2

text: Valtatie 2 on Vihdin Palojärveltä Forssan kautta Porin Mäntyluotoon johtava valtatie. Tien pituus on 227 kilometriä. Tie on lyhyitä nelikaistaisia osuuksia lukuun ottamatta kaksikaistainen ja liikennemääriinsä nähden kapea. Tietä parannettiin useasta kohdasta vuosien 2006–2009 välisenä aikana. Tien eteläisin kilometri Palojärvellä on moottoritietä (aikaisemmin moottoriliikennetietä), joka liittyy valtatie 1:een.


title: Valtatie 2

text: Tie kulkee sulkuihin merkittyjen kuntien alueella, mutta ei kuntakeskuksen kautta.


title: Valtatie 2

text: Vuosina 2006–2009 tietä parannettiin useassa kohteessa. Perusparannushankkeen urakoitsijana oli Skanska Infra Oy. Korjauspaketissa parannettiin joitain risteyksiä ja rakennettiin ohituskaistoja sekä joitain nelikaistaisia osuuksia. Suurimmat muutokset tehtiin Paavolan eritasoliittymässä Forssassa, jonka vanha silta uusittiin kokonaan ja Harjavallan Torttilassa sekä Kokemäen Peipohjassa rakennettiin kokonaan uusi eritasoliittymä. Jokioisten kohdalle rakennettiin lentokoneiden varalaskupaikka.


title: Valtatie 2

text: Vuoden 2012 aikana tieosuutta Karkkilasta Loukkuun (Lohja) levennettiin. Levennyksen myötä tieosuuden nopeusrajoitus voidaan nostaa 100 km/h:een aiemmasta 80 km/h:sta. Levennystyötä on jatkettu myös 2013.


title: Valtatie 2

text: Helsingin ja Porin välinen reitti sai numeron 2 vuoden 1938 tienumeroinnissa. Tuolloin reitti kulki aluksi valtatien 1 yhteydessä Nummen Saukkolaan, josta edelleen nykyisten teiden 1253, 125 ja 280 kautta Somerolle. Sieltä kakkostie jatkoi nykyisiä teitä 52 ja 213 pitkin Loimaalle sekä teiden 213, 2101 ja 41 vanhaa reittiä Huittisiin. Huittisten Lauttakylästä tie eteni osin nykyistä valtatie 2:n linjausta pitkin Huittisten Ronkankulmaan, ja sieltä Ronkantien kautta Kokemäen Risteelle. Kokemäen ja Porin välisen osuuden vanha kakkostie kulki aluksi nykyisiä yhdysteitä 2470, 2463 ja 2453 pitkin Nakkilaan, josta edelleen Haistilan ja Friitalan kautta Poriin.


title: Valtatie 2

text:
Forssan yhteydet Helsingin suuntaan kulkivat ennen tien uudelleenrakentamista kantatietä 54 (Loppi–Forssa–Jokioinen) pitkin.
Uuden valtatien alkuosa Helsingistä Karkkilaan rakennettiin vuosien 1942 ja 1957 välisenä aikana, ja osuus Karkkilasta Poriin valmistui 1950- ja 1960-lukujen vaihteessa. Tie rakennettiin sen ajan normien mukaisesti noin kahdeksan metrin levyiseksi ja se on näin ollen uudempia valtateitä kapeampi. Tien valmistumisen jälkeen todettiin, että alkupää Kehä III:lta Vihdin Olkkalaan oli ongelmainen sen mutkaisuuden ja mäkisyyden takia. Siksi rakennettiin 1970-luvun puolivälissä tielle uusi, hieman pidempi mutta sujuvampi linjaus Turunväylältä Vihdin Palojärveltä Olkkalaan. Vanha tien alkuosa, nimeltään Vihdintie, muutettiin seututieksi 120. Jäljelle jäänyt ongelmallinen osuus Olkkalasta Karkkilaan valmistui vuonna 1997 ohituskaistatieksi.


title: Valtatie 2

text: Tieosuus Porista Mäntyluotoon numeroitiin valtatieksi vasta vuonna 1996. Tien entinen numero oli 265. Kyseinen tieosuus on suora mutta muuhun valtatiehen verrattuna kapea. Nopeusrajoitus Pori–Mäntyluoto-välillä on enimmillään 80 km/h.


title: Valtatie 2

text: Valtatie 2:lla on tiheä linja-autoliikenne: pikavuoroliikenne on päiväaikaan tunneittaista. Liikennettä ovat hoitaneet vuosikymmenien ajan porilainen Satakunnan Liikenne ja Huittisista liikennöinyt Lauttakylän Auto. Vuonna 2008 Lauttakylän Auto fuusioitiin Satakunnan Liikenteeseen. Vuonna 2013 Helsinki–Pori-pikavuoroliikenteen aloitti silloinen Onnibus Oy, jonka toimintaa jatkavat vuonna 2014 OnniBus.com Oy ja PoriExpress.


title: Valtatie 2

text: Heinäkuussa 2014 Satakunnan Liikenteellä oli Helsinki–Pori-välillä 19 pikavuoroa, Onnibussilla kolme ja Onniexpressillä yksi. Lisäksi Linjaliikenne Kivistö Oy ajaa yhtä vuoroa välillä Helsinki–Forssa ja Satakunnan Liikenteellä on 13 pikavuoroa välillä Pori–Harjavalta(–Turku).


title: Josef Mysliveček

text: Josef Mysliveček (9. maaliskuuta 1737 Praha – 4. helmikuuta 1781 Rooma) oli tšekkiläinen säveltäjä. Hän opiskeli aluksi filosofiaa, mutta ryhtyi kuitenkin mylläriksi. 1760-luvulla Mysliveček lähti Venetsiaan opiskelemaan musiikkia. Hän päätti pian jäädä pysyvästi asumaan Italiaan.


title: Josef Mysliveček

text: Myslivečekin ensimmäinen ooppera sai ensiesityksensä Bergamossa vuoden 1766 tienoilla. Myöhemmin useita säveltäjän oopperoita esitettiin myös Italian ulkopuolella. Hänen viimeiset oopperansa eivät kuitenkaan olleet kovin menestyksekkäitä.


title: Josef Mysliveček

text: Kaikkiaan 28 oopperan lisäksi hänen sävellystuotantoonsa kuuluu kahdeksan oratoriota, useita kantaatteja, yli 50 sinfoniaa, 29 alkusoittoa, 16 konserttoa ja 134 kamarimusiikkiteosta.


title: Kaarle Martel

text: Kaarle Martel (, ”Kaarle Vasara”) (noin 688–741) oli frankkilainen ylimys ja vuosina 720–741 Frankkien valtakunnan hallitsija. Hän oli Austrasian major domus Pipin Heristalilaisen avioton poika. Kaarle Martel oli kuningas Pipin Pienen isä ja keisari Kaarle Suuren isoisä.


title: Kaarle Martel

text: Kun Pipin Heristalilainen kuoli vuonna 714, hänen leskensä Plektrudis nosti major domukseksi Pipinin alaikäisen pojanpojan Teudoaldin, jotta Kaarle ei pääsisi valtaan. Plektrudis myös vangitutti Kaarlen Kölnissä. Kaarle kuitenkin pakeni, ja Austrasian ylimystö valitsi hänet uudeksi major domukseksi eli käskynhaltijaksi. Kaarle voitti sen jälkeen kilpailevan Neustrian major domuksen Ragenfridin sisällissodassa, ja hänestä tuli vuonna 720 koko Frankkien valtakunnan major domus ja tosiasiallinen hallitsija.


title: Kaarle Martel

text: Kaarle Martel soti menestyksekkäästi germaaneja vastaan ja voitti maurit Toursin taistelussa lähellä Poitiersia vuonna 732. Jälkimmäinen taistelu toi hänelle liikanimen Vasara. Kaarlen voiton katsottiin pysäyttäneen muslimien laajentumispyrkimykset Euroopassa.


title: Pipin Pieni

text: Pipin Pieni (, , 714 – 24. syyskuuta 768) oli frankkien kuningas, joka hallitsi 751–768. Hän oli Kaarle Martelin poika ja ensimmäinen karolingikuningas. Hänet tunnetaan myös nimillä Pipin nuorempi ja Pipin III.


title: Pipin Pieni

text: Pipin Pienestä tuli koko Frankkien valtakunnan "major domus" ja tosiasiallinen hallitsija vuonna 741 yhdessä vanhemman veljensä Karlomanin kanssa. Vuonna 743 he lopettivat frankkien valtakunnan interregnumin valitsemalla viralliseksi kuninkaaksi Kilderik III:n, mutta heillä oli yhä tosiasiallinen valta. Pipinin veli erosi tehtävästä vuonna 747, joten Pipinistä tuli yksin frankkien todellinen hallitsija. Pipin halusi kuitenkin hallita frankkeja myös virallisesti, ja hän lähetti paavi Sakariaalle kirjeen, jossa kysyi, oliko järkevää pitää kuninkaita, joilla ei ollut todellista valtaa. Paavi vastasi, että olisi parempi, että kuningas todella hallitsisi ja ehdotti Pipiniä frankkien kuninkaaksi. Tästä rohkaistuneena Pipin syrjäytti viimeisen merovingikuninkaan Kilderik III:n ja nousi valtaistuimelle vuonna 751.


title: Pipin Pieni

text: Paavi Stefanus (II) III voiteli Pipinin kuninkaaksi kiitoksena siitä, että Pipin oli luvannut auttaa paavia taistelussa langobardeja vastaan. Pipin Pieni teki kaksi sotaretkeä Italiaan vuosina 754 ja 756 ja kukisti langobardit. Pipin luovutti sopimuksen mukaisesti paaville Ravennan eksarkaatin. Tämä Pipinin lahjoituksena tunnettu tapahtuma mahdollisti Kirkkovaltion synnyn.


title: Pipin Pieni

text: Pipinin kuoleman jälkeen valtakunta jaettiin hänen poikiensa Kaarlen ja Kaarlomanin kesken. Vaikka Pipin oli yksi aikansa voimakkaimmista ja menestyksekkäimmistä hallitsijoista, hän on usein jäänyt kuuluisamman poikansa varjoon.


title: Pipin Pieni

text: Tarinan mukaan Pipin olisi ollut erityisen lyhytkasvuinen. Tästä ei kuitenkaan ole historiallista näyttöä. Hän on voinut olla lyhyehkö, mutta lyhyyttä on myös voitu myöhemmin liioitella. Alun perin hänen nimityksensä on voinut tarkoittaa myös ”nuorempaa”, eikä se siinä tapauksessa liittyisi pituuteen.


title: Folkmusiikki

text: Folkmusiikki on kansanlaulua muistuttavaa laulumusiikkia. Folkmusiikki syntyi 1900-luvulla uudeksi populaarimusiikin suuntaukseksi. Se perustui jo olemassa oleviin eurooppalaisiin ja pohjoisamerikkalaisiin kansanmusiikkiperinteisiin. Autenttisesta kansanmusiikista folkmusiikki eroaa sikäli, että folk-kappaleiden säveltäjistä ja sanoittajista on tiedossa vähintään nimi. Muitakin eroja on olemassa: esimerkiksi folk-kappaleiden sanoituksissa on usein vaikutteita taiderunoudesta eikä pelkästään kansanmusiikin sanoituksista. Folkmusiikin tunnusomaisin piirre on voimakas melodisuus. Sanoitustensa osalta folkmusiikki on usein kantaa ottavaa.


title: Folkmusiikki

text: Kansainvälisesti tunnetuin ja jäljitellyin folkmusiikki tulee Yhdysvalloista, jossa se nousi erityisen suosituksi 1950-luvun loppupuolella. Yhdysvaltalaisista populaarimusiikin tyyleistä myös bluegrass ja kantri ovat sukua folkmusiikille. Yhdysvaltalaista folkia soitetaan yleensä akustisilla kitaroilla ja huuliharpuilla.


title: Folkmusiikki

text: Myös Britteinsaarten englantilais-kelttiläiseen musiikkiperinteeseen nojautuva folk on kansainvälisesti suosittua. Muissa maissa on omia folkmusiikkisuuntauksiaan, jotka perustuvat paikalliseen kansanmusiikkiin tai angloamerikkalaisen folkin jäljittelyyn.


title: Folkmusiikki

text: Tunnetuin folkmusiikin säveltäjä ja esittäjä on Bob Dylan. Hän siirtyi 1960-luvun puolivälissä sähköiseen folkrockiin, jossa folk- ja rockmusiikki yhdistyivät. Yhdysvalloissa tunnettuja folkmuusikoita ovat myös jo 1940-luvulla protestilauluja ja kansanmusiikkia esittäneet Woody Guthrie ja Pete Seeger.


title: Folkmusiikki

text: Suosittuja folkyhtyeitä olivat esimerkiksi Peter, Paul and Mary, Weavers ja australialainen Seekers. Naispuolista folkmuusikoista tunnetuin on Joan Baez. Brittiläisen folkin edustajia ovat Donovan ja Ralph McTell. Näiden artistien ja yhtyeiden kultakautta oli 1960-luku.


title: Folkmusiikki

text: 1960-luvun lopulla folk oli suosittua myös Suomessa. Tunnetuin kotimainen folklevytys tuolta ajalta lienee Buffy Sainte-Marien säveltämän Universal Soldier -laulun Hectorin suomenkielinen versio ”Palkkasoturi”. Myös Bob Dylanilta vaikutteita ottanut Irwin Goodman tunnettiin protestilauluja esittävänä folk-artistina. Suosituimmat suomalaiset folkyhtyeet olivat Cumulus ja Hootenanny Trio, kun taas Ruotsissa folkmusiikin huippunimi oli 1960-luvulla Hootenanny Singers.


title: Itä-Euroopan aika

text: Itä-Euroopan aika (), UTC+2 on aikavyöhyke, johon maantieteellisesti sisältyvät alueet itäisten pituuspiirien 22 astetta 30 minuuttia ja 37 astetta 30 minuuttia välillä.


title: Itä-Euroopan aika

text: Jotkut valtiot käyttävät yhteyksiensä vuoksi toista aikavyöhykettä kuin mihin ne maantieteellisesti auringon kierron ja pituuspiirien perusteella kuuluvat. Merkittäviä siirtymiä ovat olleet:


title: Itä-Euroopan aika

text: Kesäisin on käytössä "Itä-Euroopan kesäaika" (EEST) eli Itä-Euroopan aika lisättynä yhdellä tunnilla, UTC+3.


title: Itä-Euroopan aika

text: Nimitystä Itä-Euroopan aika käytetään vain Euroopassa.


title: Hadrianuksen valli

text: Hadrianuksen valli eli Hadrianuksen muuri (, ) oli roomalainen rajamuuri Britannian provinssin pohjoisrajalla. Sen rakennutti keisari Hadrianus vuosien 122–127 jaa. välisenä aikana. 120 kilometriä pitkään valliin kuului kivimuuri, ojia, penkkoja ja tie.


title: Hadrianuksen valli

text: Hadrianuksen vallin tarkoitusta ei tarkkaan tiedetä. Se toimi Rooman valtakunnan ja roomalaisen sivilisaation vaikuttavannäköisenä pohjoisrajana Britanniassa, ja sen avulla saatettiin myös rajoittaa maahanmuuttoa, salakuljetusta ja alkuasukkaiden liikkeitä, sillä Britanniassa oli ollut verisiä kapinoita roomalaisvaltaa vastaan.


title: Hadrianuksen valli

text: Hadrianuksen vallin rakennutti Rooman valtakunnan keisari Hadrianus, joka hallitsi vuosina 117–138. Hän aloitti muurin rakentamisen viimeistään vuonna 122 käydessään itse Britanniassa, mutta rakennustyöt oli mahdollisesti aloitettu jopa neljä vuotta aiemmin. Vallin rakennustyöt kestivät kuusi vuotta, ja työvoimana käytettiin Rooman legioonalaisia, jotka oli sijoitettu Britanniaan.


title: Hadrianuksen valli

text: Vallille hyökättiin vain kaksi kertaa sen historian aikana.


title: Hadrianuksen valli

text: Vallin pohjoispuolelle rakennettiin vuonna 142 jaa. Antoninuksen valli. Marcus Aureliuksen aikana 161–180 roomalaisjoukot vetäytyivät jälleen etelämmäksi Hadrianuksen vallin taakse, ja linnakkeita vahvistettiin uudelleen. Roomalaiset lähtivät Britanniasta vuonna 410, ja paikalliset alkoivat käyttää muurin kiviä omiin rakennuksiinsa. Muuri oli pikku hiljaa katoamassa, kunnes John Clayton alkoi ostaa maata muurin ympärillä suojellakseen sitä.


title: Hadrianuksen valli

text: Nykyisin Hadrianuksen valli on merkittävä arkeologinen kaivauskohde. Kaivaukset alkoivat jo 1800-luvulla ja jatkuvat edelleen. Vallin varrella on yhdeksän museota, joissa voi tutustua Rooman valtakuntaan ja kaivauksissa tehtyihin löytöihin.


title: Hadrianuksen valli

text: Valli nimettiin Unescon maailmanperintökohteeksi vuonna 1987. Sitä suojelee nykyisin English Heritage -toimikunta.


title: Hadrianuksen valli

text: Hadrianuksen valli oli 120 kilometriä pitkä, ja se ulottui rannikolta rannikolle. Valli kulki idän Newcastlen Wallsendistä länteen Carlislen Solway Firthiin.


title: Hadrianuksen valli

text: Valli rakennettiin idästä länteen. Muuri oli Irthingjoesta itään kiveä, ja mitoiltaan kolme metriä leveä ja kuusi metriä korkea. Irthingjoesta länteen muuri tehtiin kivestä ja turpeesta, ja se oli kuusi metriä leveä ja 3,5 metriä korkea. Muuri oli luultavasti rapattu valkoiseksi, jolloin se näkyi kauas.


title: Hadrianuksen valli

text: Muurin varrella oli 14–17 linnaketta. Muurin valmistuttua sen viereen kaivettiin oja ("vallum"). Oja oli kuusi metriä leveä ja kolme metriä syvä, ja sen molemmilla puolilla oli maasta tehdyt penkat. Kun pohjoisemmas rakennettiin myöhemmin Antoninuksen valli, Hadrianuksen vallin ojat osittain täytettiin, jotta niistä pääsi paremmin yli.


title: Hadrianuksen valli

text: Muurin vieressä kulki tie, joka on yhä jäljellä nimellä Military Road.


title: Hadrianuksen valli

text:
Säilyneistä linnoituksista ja muista rakennuksista komeimpia ovat Vindolanda, Chesters ja Housessteads. Segedunum oli suuri linnoitus vallin itäpäässä, ja siellä asui kuusisataa sotilasta.
Segedunumissa on raunioiden lisäksi interaktiivisia tietokone-esittelyjä.


title: Hadrianuksen valli

text: Vartiosotilaat tulivat Hispaniasta (nyk. Espanja), Helvetiasta (nyk. Sveitsi), Pannoniasta (nyk. Unkari), Germaniasta ja Africasta (nyk. Pohjois-Afrikka). Paikallisiakin asukkaita värvättiin vallin varuskuntiin. Värvättävät olivat 18–25-vuotiaita miehiä, ja palvelus kesti 25 vuotta. Sotilaiden vaimot ja lapset asuivat vallin lähellä asuinyhteisöissä (vicus). Vicuksissa oli myös kauppoja, kylpylöitä, majataloja, bordelleja ja temppeleitä.


title: Toki pona

text: Toki pona on kanadalaisen kääntäjän Sonja Elen Kisan vuonna 2001 julkaisema keinotekoinen kieli. Sen nimi tarkoittaa ”yksinkertaista kieltä” tai ”hyvää kieltä”.


title: Toki pona

text: Kuten pidginit, toki pona keskittyy yksinkertaisiin aineksiin ja ideoihin, jotka ovat melko kansainvälisiä eri kulttuurien välillä. Toki ponassa ei esimerkiksi ole aikamuotoja tai monikon ja yksikön erottelua.


title: Toki pona

text: Kieltä ei ole varsinaisesti tarkoitettu kansainväliseksi apukieleksi, vaan testaamaan minimalismia ja Sapirin–Whorfin hypoteesia. Kieli on saanut vaikutteita myös taolaisesta filosofiasta.


title: Toki pona

text: Toki pona on etupäässä omintakeinen suunnitelmakieli, jonka tunnuksena käytetään hymyilevää, kolmisäteistä aurinkoa. Tarkoitus on saada ilmaistuksi mahdollisimman paljon mahdollisimman vähin eri sanoin – virallisia sanoja on vain 123. Kielen ilmoitetaan keskittyvän ”elämän hyviin asioihin”, ja vaikka kielioppi poikkeaa tuntemistamme kielistä, se on säännöllistä ja helppotajuista.


title: Toki pona

text: Huomattavaa on, että toki ponan virallisia sanoja ei koskaan aloiteta isolla alkukirjaimella edes lauseen alussa. Toki ponan varsinaiseen sanastoon kuulumattomat sanat puolestaan aloitetaan aina isolla alkukirjaimella. Näitä saattavat olla henkilöiden tai maantieteellisten sijaintien nimet. Paino on aina ensimmäisellä tavulla.


title: Toki pona

text: Toki ponassa on vain 14 foneemia eikä yhtään klusteria tai diftongia.


title: Toki pona

text: Vokaaleja on vain viisi. Pitkiä ja lyhyitä vokaaleja ei erotella mitenkään.Toki ponassa on 123 sanaa, joista pääosa on peräisin englannin, tok-pisinin, suomen, georgian, hollannin, ranskan, esperanton, kroatian, mandariinikiinan ja kantoninkiinan kielten sanoista. Sanaston hyvin pienen koon vuoksi useimmilla sanoilla on hyvin laaja merkityskenttä. Esimerkiksi "pona" voi tilanteesta riippuen tarkoittaa muun muassa "hyvää", "kiitosta", "erinomaista" ja "ihanaa".


title: Toki pona

text: Monet monimutkaisemmat sanat muodostetaan yhdistelemällä sanoja. Esimerkiksi ”muusikko” on toki ponaksi "jan pi kalama musi", joka muodostuu sanoista "jan" (’henkilö’, ’joku’), "pi" (’johonkin kuuluva’, monikäyttöinen sana), "kalama" (’ääni’, ’saada aikaan ääntä’, ’soittaa’) ja "musi" (’peli’, ’pitää hauskaa’, ’taide’, ’viihde’).


title: Toki pona

text:
Tarkalleen ottaen toki ponan sanoilla ei välttämättä ole selkeää suomenkielistä vastinetta, vaikka sana olisikin peräisin suomesta. Lisäksi sama sana voi sijainnistaan riippuen olla lauseessa useammassa roolissa (substantiivi, verbi, partikkeli tai konjunktio). Alla oleva lista ei ole millään muotoa täydellinen, eikä se edes pyri kuvaamaan sanojen semanttista sisältöä kattavasti.
mama pi mi mute o,
sina lon sewi kon.
nimi sina o sewi en pona.
ma sina o kama.
jan o pali e wile sina en lon sewi kon en lon ma.
sina o pana lon tenpo suno ni e moku tawa mi.
o weka e pali ike mi, sama la mi weka e pali ike pi jan ante.
o pana ala e wile ike tawa mi.
o awen e mi weka tan ike.
ni li nasin.


title: Bruu

text: Bruu on bru-kansan käyttämä kaakkoisaasialainen kieli. Kieli kuuluu austroaasialaisten kielten mon-khmer-kielten katuic-ryhmään. Kieltä puhuu Thaimaassa noin 20 000 ihmistä, Laosissa noin 50 000 ihmistä ja Vietnamissa noin 55 000 ihmistä. Bruu ei ole minkään maan virallinen kieli.


title: Parkinsonin tauti

text: Parkinsonin tauti () on parantumaton ja etenevä neurologinen sairaus, jonka motoriset perusoireet ovat lepovapina, lihasjäykkyys, liikkeiden hitaus ja hankaloitunut kävely. Myös dementia, masennus ja ahdistus ovat yleisiä. Taudin motoriset oireet johtuvat keskiaivojen mustatumakkeen dopamiinia tuottavien hermosolujen tuhoutumisesta. Hermosolujen tuhoutumisen syytä ei tunneta tarkkaan, mutta tiedetään, että siihen liittyy Lewyn kappaleiksi kutsuttujen proteiinirakenteiden kertyminen hermosoluihin. Parkinsonin tautia ei pystytä parantamaan, mutta sen oireita voidaan lieventää lääkehoidolla.


title: Parkinsonin tauti

text: Tauti on nimetty englantilaisen lääkärin James Parkinsonin mukaan, joka kuvasi sen vuonna 1817.


title: Parkinsonin tauti

text: Parkinsonin tauti on kohtalaisen yleinen. Arvioidaan, että siitä kärsii 1–2 ihmistä tuhannesta, ja että Suomessa on noin 14 000 potilasta.


title: Parkinsonin tauti

text: Yleensä Parkinsonin tauti todetaan 50–80-vuotiailla. Taudin toteaminen ennen 30 vuoden ikää on harvinaista. Sairauden tiedetään olevan miehillä jossakin määrin naisia yleisempi. Vuonna 2013 Parkinsonin tauti johti noin 102 500 ihmisen kuolemaan maailmanlaajuisesti.


title: Parkinsonin tauti

text: Potilailla saattaa esiintyä esioireena ummetusta jopa kymmenen vuotta ennen Parkinsonin taudin puhkeamista. Toinen mahdollinen varhaisoire on hajuaistin katoaminen.


title: Parkinsonin tauti

text: Neljää motorista oiretta pidetään Parkinsonin taudin pääoireina: lepovapina, lihasjäykkyys, liikkeiden hitaus (bradykinesia) ja posturaalinen instabiliteetti. Tyypillisesti oireet ilmaantuvat ensin toisella puolen kehoa, josta ne vuosien mittaan leviävät molemminpuolisiksi. Näkyvien oireiden ilmaantumista edeltää vuosien mittainen piilevä vaihe.