title: Ko Chang

text: Itäpuoli on pääosin kivikkoista ja paikallisten kalastajien asuttamaa, kuten "Ban Salak Phet". Itärannikolle on raivattu koskemattomaan metsään uusi kiistelty betonitie "Chek Bae"sta "Hat Sai Yao"lle (Long Beach). Tietä pitkin pääsee Ko Changin "meritaistelun muistomerkille" (), joka kunnioittaa Thaimaan laivaston voittoa ranskalaisista 17. tammikuuta 1941. Varsinainen taistelukenttä lepää Ao Salak Phetin pohjassa saaren eteläosassa, jonne upposi kolme thaimaalaista sota-alusta (Songkhla, Chonburi ja Thonburi).


title: Ko Chang

text: Saarelle on kulkuyhteys Tratin rannikolta "Ao Thammachat"ista, "Center Point"ista ja "Laem Gnop"ista autolautoilla. Lauttamatka kestää 30-45 minuuttia. Ko Changin lauttasatama on itäpuolella "Ao Sapparot"issa. Julkinen liikenne saaren eri rannoille hoidetaan lavatakseilla. Oma tai vuokrattu auto tai skootteri on miltei välttämättömyys jos haluaa tutustua saareen tehokkaasti. Saarta kiertää päällystetty, hyvin jyrkkä ja mutkainen tie, joka päättyy etelärannikolle. Suunnitteilla on tehdä reitti kulkemaan koko saaren ympäri kehätienä. Tien valmistuttua on odotettavissa, että itäpuolen turismi lisääntyy merkittävästi.


title: Hakoisten kartano

text: Hakoisten kartano () sijaitsee Janakkalan kunnassa, Kanta-Hämeen maakunnassa, Hakoisten linnavuoren välittömässä yhteydessä. Kartano on yksi Suomen historian tunnetuimmista ja vanhimmista edelleen käytössä olevista aateliston rälssimaista.


title: Hakoisten kartano

text: Hakoisten kartano on todennäköisesti syntynyt linnavuoren ja sen varustamisen seurauksena ja kenties jo esihistoriallisella ajalla, kuitenkin viimeistään rautakaudella. Nykyisen Hämeen linnan rakentamisen jälkeen kartano toimi sen voutien asuinkartanona ja siten sen asema osana Hämeen hallintoa korostuu. Myös kartanon rakennusten fyysinen sijoittuminen linnavuoren ja Kernaalanjärven välisellä sivustalla olevalle muuta ympäristöä korkeammalle tasanteelle, tavallaan linnan esipihan uloimman osan paikalle, korostaa kartanon ja linnanvuoren fyysistä ja historiallista yhteyttä.


title: Hakoisten kartano

text: Hakoisten kartanon alueen asutuksen historia menee kauas menneisyyteen. Todelliset tiedot, joskin nekin hyvin puutteelliset ja hajanaiset, alkavat meillä vasta kun Hämeen aluetta liitetään osaksi Ruotsin uutta valtakuntaa. Tuosta ajasta voidaan yleistäen todeta, että Hakoinen on ollut entinen rälssisäteri ja keskiaikainen asumakartano, ja sen oletetaan olleen myös kruununkartano. Kartano mainitaan muun muassa eräässä kuningas Eerik XIII Pommerilaisen kirjeessä vuodelta 1411.


title: Hakoisten kartano

text: Hakoisten kylän talot läänitettiin 1565 lähtien määräajaksi tai elinajaksi, mutta läänitysten saajat eivät juuri Hakoisissa asuneet. Kartanolla ei siten ollut edes tarvetta omille viljelyksille, vaan läänitettyjen talojen lampuotien verot riittivät tuloiksi. Vuoden 1673 talonvaihtoasiakirjoista nähdään näiden lampuotitalojen (Kokkila, Köykkälä, Väkkärlä, Veräjänsuu, Hamppula, Tarpinen ja Hakavalkama) kartanolle vuosittain maksamien verojen määrä. Esimerkiksi Kokkilan vuotuinen vero oli viisi tynnyriä karkeata viljaa, kaksi tynnyriä kauraa ja yksi tynnyri ohraa. Tuomolan vero puolestaan oli kaksi tynnyriä karkeata viljaa, yksi tynnyri kauraa ja yksi tynnyri ohraa, mikä vaikuttaa melko kohtuulliselta verolta.


title: Hakoisten kartano

text: Suurin muutos kartanon rakenteessa tapahtui 1850–1860-luvuilla kun kartanon yksinäiset rälssitilat, jotka oli perustettu jo 1565-luvulla kartanon alaisiksi rälssitorpiksi, sitä ennen ne olivat olleet itsenäisiä talonpoikaistiloja, ja sittemmin muutettu manttaaliin pannuiksi lampuotitiloiksi, liitettiin kartanoon ja otettiin suoraan kartanon viljelykseen. Aiemmin tilojen haltijat olivat maksaneet veronsa kartanolle, ja kartanolla itsellään ei siten ollut omaa maanviljelyä.


title: Hakoisten kartano

text: Vuonna 1700 kartanolla ei ollut lainkaan varsinaisia torppia, mutta vuonna 1800 niitä oli 14 ja 1900 vastaavasti 11 kappaletta. Vuoden maanvuokralain nojalla tai myöhemmin harjoitettua asutustoimintaa varten kartanosta on erotettu 12 torppaa, yksi muu lohkotila ja kymmenen mäkitupaa. Lisäksi sotien jälkeen siirtolaisten asutustoiminnan vuoksi kartanon maista luovutettiin maata ja metsää. Näin kartanosta on erotettu yhteensä noin 300 hehtaaria maata.


title: Hakoisten kartano

text: Janakkala oli 1800-luvun puolivälissä eräänlainen maatalouden uudistusten edelläkävijä koko Suomessa. Ansio tästä lankeaa Hakoisten isännälle, vapaaherra "Hans Gustaf Boije af Gennäs"ille, joka isännäksi tultuaan alkoi toteuttaa suuria uudistuksia jo ennenkin hyvin hoidetulla tilallaan. Hänen kanssaan uudistuksen toteuttajana, maanviljelysseurojen ahkeran jäsenenä ja viljelyskilpailujen järjestäjänä toimi talollinen Kustaa Paturi Janakkalan Turengista. Yhdessä he toimivat jo 1861 aloittaneen kunnallisen kansakoulun primus motoreina.


title: Hakoisten kartano

text: Vapaaherra Boijen suuria saavutuksia oli yksityisen meijerikoulun perustaminen Hakoisten kartanoon. Koulu aloitti toimintansa 1. marraskuuta 1869. Hämeen ja Uudenmaan läänin maanviljelysseura oli hankkeen takana. Olihan Boije kyseisen seuran tärkeitä vaikuttajia ja hänet valittiin myös koulun johtajaksi. Koulun opettajina toimivat yliopettaja Emil A. Blåfileld ja meijeristi Laura Reinius. Koulun aloittaessa oppilaita oli kahdeksan. Oppilaat oli jaettu kahteen neljän oppilaan kurssiin. Ensimmäinen kurssi ruokki eläimet ja toinen kurssi työskenteli eläinten kanssa ja sai teoreettistakin opetusta.


title: Hakoisten kartano

text: Meijerikoulu sai toimintaansa myös valtionapua ja sen toiminta jatkui vuoteen 1903 saakka. Maitoa koulun tarpeisiin saatiin Hakoisten kartanosta, jossa oli noin sata lypsävää lehmää sekä vapaaherra Boiden omistamista Viralan kartanosta, jossa oli 150 lypsävää lehmää sekä Hyvikkälän kartanosta, jossa oli 40 lypsävää lehmää. Koulumeijerin käyttövoimana oli höyrykone. Joka aamu tuoreesta maidosta kirnuttiin voi, joka vaivattiin höyrykoneen pyörittämällä pyörällä. Tämän jälkeen se pakattiin dritteliin ja nämä lähetettiin junalla Turengin asemalta Hankoon ja sieltä edelleen yleensä Englantiin.


title: Hakoisten kartano

text: Nykyisen puisen ja kaksikerroksisen päärakennuksen runkoa alettiin rakentaa joko vuonna 1796 tai 1797, mutta valmiiksi talo saatiin vasta Suomen sodan (1808–1809) jälkeen. Talon rakennuttaja oli paronitar Helena Elisabeth von Burgenhausen. Rakennuksen piirustuksia ei ole säilynyt, mutta vuodelta 1820 olevan piirustuksen mukaan talo oli jo tuolloin hyvin hämmästyttävässä määrin samanoloinen kuin nykyäänkin. Tämän ulkoasun rakennus on ilmeisesti saanut heti Suomen sodan päättymisen aikana. Tuolta ajalta lienee jo peräisin pääsisäänkäynnin yläpuolella oleva matala frontoni. Vuonna 2005 päärakennuksessa suoritetaan laajoja entisöinti- ja korjaustöitä, joiden tarkoituksena on säilyttää talon ulkoinen ja sisäinen ilme mahdollisimman alkuperäisenä.


title: Hakoisten kartano

text: Monista parinsadan vuoden aikana tehdyistä muutoksista ja korjauksista huolimatta talon julkisivut ovat pysyneet melko alkuperäisen kaltaisina. Kumpikin pitkäsivu käsittää 13 ikkuna-akselia ja pitkät julkisivut on niiden pintakäsittelyn ja ikkunajaotuksen avulla jäsennelty tyylin mukaisesti yksitoikkoisuuden välttämiseksi. Erittäin merkittävä ja huomionarvoinen yksityiskohta ovat pääportaalin leikkauksilla koristellut kaksoisovet.


title: Hakoisten kartano

text: 1800-luvun lopulla talossa tehtiin uudistuksia, joiden tarkoitus oli vastata ajan muoti-ilmiöiden vaatimuksiin. Tuolloin rakennettiin muun muassa julkisivujen kaksikerroksiset kuistirakennelmat, jotka olivat erittäin koristeelliset ja talon yleissävyyn sopimattomat, mutta ne on 1900-luvulla poistettu.


title: Hakoisten kartano

text: Päärakennuksen sisustuksesta on erityisesti mainittava Suomessa hyvin harvinainen kalusto, joka on sijoitettu niin kutsuttuun kuninkaanhuoneeseen. Huoneessa on loistokas kullattu kustavilaista tyyliä oleva makuuhuoneen kalusto, joka on ollut aikoinaan verhottu keltaisella kankaalla, mutta on nykyisin sinisen silkin verhoama. Kalusto on ollut Tukholman kuninkaanlinnan käskynhaltijan huoneistossa Kustaa III tunnetun suosikin, kreivi Adolf Fredrik Munckin aikana. Kreivi sai kaluston lahjaksi kuninkaalta. Lisäksi kartanossa on runsaasti Boije af Gennäs -suvun jäseniä esittäviä muotokuvia.


title: Hakoisten kartano

text: Asuinalueen muita rakennuksia ovat päärakennuksesta etelään sijaitseva huvila sekä talousrakennukset. Näistä on merkittävä 1700-luvulla rakennettu rapattu ja pilastereiden koristama aittarivi sekä uusklassinen vaunuvaja, joka on myöhemmin tosin uudistettu, sekä tiilestä vuonna 1850 tehty ja 1936 jatkettu navetta.


title: Hakoisten kartano

text: Diekn-suku:


title: Hakoisten kartano

text: Ram-suku:


title: Hakoisten kartano

text: Uggla-suku


title: Hakoisten kartano

text: Leijonhufvud-suku


title: Hakoisten kartano

text: Boije af Gennäs-suku


title: Hakoisten kartano

text: Rosenberg-suku


title: Hakoinen

text: Hakoinen tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Minimalismi

text: Minimalismi (engl. "Minimal Art" tai "Minimalism") on abstraktin taiteen suuntaus muun muassa kuvataiteessa, muotoilussa, arkkitehtuurissa, musiikissa ja elokuvassa, jossa pyritään keskittymään kaikkein olennaisimpaan ja karsimaan ilmaisu turhista rönsyistä.


title: Minimalismi

text: Minimalismi muistuttaa konstruktivismia siinä, että taide pitäisi tehdä nykyaikaisista, teollisista materiaaleista. Minimalistit tekivät teokset tyypillisesti hyvin yksinkertaisista geometrisista hahmoista, kuutioista ja neliöistä. Useat minimalistiset teokset tutkivat materiaaliensa ominaisuuksia.


title: Minimalismi

text: Sanalla tarkoitetaan yleensä myös kaikkea niukkaan, vähäiseen tai pieneen viittaavaa, vaikka minimalistiset taideteokset eivät useinkaan ole pienikokoisia.


title: Minimalismi

text: Sanan vanha suomennos oli "niukismi", mutta se ei ole yleistynyt.


title: Minimalismi

text: Minimalistinen taide syntyi Yhdysvalloissa 1960-luvun puolivälissä. Suuntaus alkoi suunniteltaessa kolmiulotteisia esineitä, joissa pyrittiin yksinkertaisuuteen ja selkeyteen. Se voidaan nähdä sen abstraktin idean jatkeena, että taiteella pitäisi olla oma todellisuutensa, eikä sen pitäisi olla jonkun muun asian jäljitelmä.


title: Minimalismi

text: Minimalismi liitetään myös Englannissa 1960-luvun esteettiseen tyyliin, esimerkiksi Morris Mini -autoihin ja lontoolaisen muotimalli Twiggyn tikunohuen vartalon esittelyyn.


title: Minimalismi

text: Taiteessa suuntaus oli vastavaikutus tunteelliselle itseilmaisulle, kuten abstraktille ekspressionismille ja rönsyilevään kuvankäyttöön pyrkineelle pop-taiteelle. Ekspressiivisyys ja illuusio ovatkin vastakkaisia minimalismin periaatteille, jossa oleellista on lähes persoonaton ja melkein tunnistamaton selkeys.


title: Minimalismi

text: Minimalismin harjoittajia ovat olleet muun muassa Carl Andre, Dan Flavin, Donald Judd, Robert Morris, Sol LeWitt, Richard Serra ja Eva Hesse. Kaksiulotteiselle kankaalle ovat minimalismia soveltaneet maalauksissaan muun muassa Barnett Newman, Frank Stella, Ellsworth Kelly ja Agnes Martin.


title: Minimalismi

text: Venäläisten 1900-luvun alun suprematistien, kuten Kazimir Malevitšin teokset on nähty minimalismin edelläkävijöinä. Jo 1900-luvun alussa Venäjällä syntyi ero Malevitšin harjoittaman suprematismin ja konstruktivismin välillä. Erotuksena oman taiteensa henkisyyteen ja ylevyyteen pyrkivistä tavoitteista Kazimir Malevitš kutsui rakenteellista ja geometrista konstruktivismia ”tuotantotaiteeksi”.


title: Minimalismi

text: Sekä minimalismi että konstruktivismi alkoivat kuitenkin kukoistaa vasta toisen maailmansodan jälkeen. Minimalismi on osa jälkimaalauksellisen abstraktion kokonaisuutta ja erilaiset pelkistävyyteen pyrkivät taiteen suunnat, muun muassa op-taide ja käsitetaide eli konseptualismi on nähty sen seuraajiksi.


title: Minimalismi

text: Yvonne Rainier'n mukaan minimalistinen veistoksellisuus poikkeaa perinteisestä seuraavasti:


title: Minimalismi

text: Monet minimalistiset teokset on tuotettu erityisesti näyttelytilaa varten, eikä niitä voi siirtää, joten minimalistinen taide teki tietä installaatiolle. Minimalismi viittaa tässä mielessä taidefilosofiana fenomenologiseen kuvanveistoon, jossa itseilmaisun ja taiteilijan omien merkkien jättämisen sijaan yritetään löytää teoksen ominaisuudet sen ympäristöstä.


title: Minimalismi

text: Taiteen tekemiselle minimalismilla on ollut suuri vaikutus. Se toi esiin sarjallisen työskentelytavan, jossa taiteilija työstää useita teoksia samanaikaisesti. Minimalismille on myös tyypillistä, että taiteilija vaihtelee muuttaen eli varioi muotoja tai toistaa yhtä muotoa.


title: Minimalismi

text: Pohjoismaista muotoilua ja arkkitehtuuria on pidetty niukkuutensa ja vähäeleisyytensä takia usein minimalistisena.


title: Minimalismi

text: Vaikka "Minimal Art" – kuten taidesuuntausta sen alkuvaiheessa kutsuttiin – tunnettiin Suomessa jo 1960-luvulla ja useat taiteilijat kokeilivat minimalismin menetelmiä, kotimaisista taiteilijoista ei kukaan tehnyt uraansa minimalistina. Taiteen pelkistävistä suuntauksista tuli suositummaksi konstruktivismi.


title: Minimalismi

text: Uusminimalismi, jälkiminimalismi eli postminimalismi syntyi 1980-luvun postmodernismin kertaustyylien kaudella samanaikaisesti uusekspressionismin ja Neo-Geo-suuntausten kanssa.


title: Minimalismi

text: Minimalismi tarkoittaa muotoilussa ja arkkitehtuurissa pyrkimystä pelkistää aihe välttämättömiin osiinsa. Askeettisuus ja rationalismin eri suuntaukset ainakin 1700-luvulta ovat pyrkineet yksinkertaisuuteen.


title: Minimalismi

text: Arkkitehti Ludwig Mies van der Rohe omaksui ajatuksen "Vähemmän on enemmän". Sillä hän kuvasi esteettistä taktiikkaansa rakennuksen rungon tasoittamisessa ja korostamisessa, sisäseinien poistamisessa ja avoimen pohjakaavan käyttöönotossa sekä rakenteen pelkistämisessä vahvaan, läpinäkyvään ja tyylikkääseen pintaan.


title: Minimalismi

text: Muotoilun kehittäjä Buckminister Fuller omaksui hieman samanlaisen sanonnan: "Tehdä enemmän vähemmällä", vaikkakin hän suuntautui enemmänkin teknologiaan ja insinööritaitoon kuin estetiikkaan.


title: Minimalismi

text: Minimalismin toisto ja sarjallisuus innostivat myös säveltäjiä 1960-luvulta lähtien. Näin syntyi minimalistinen eli repetitiivinen ("repetitio" = toisto) musiikki. Etenkin Philip Glassin, Steve Reichin ja Terry Rileyn musiikki yhdistetään minimalismiin: he ovat tyylisuunnan oleellisimmat edustajat.


title: Minimalismi

text: Minimalismi hyödyntää usein elektronisia soittimia. Musiikki perustuu pienten sävelkuvioiden toistoon, hyvin hitaaseen ja vähäiseen muunteluun. Kun sävellykset yleensä kestävät varsin kauan, tuloksena on hypnoottinen tunnelma. Oleellisia minimalismia edustavia levytyksiä ovat muun muassa Terry Rileyn "In C" (1964) ja "Descending Moonshine Dervishes" (1975), Philip Glassin "Music In Twelve Parts" (1971–1974) ja ooppera "Einstein on the Beach" (1976) sekä Steve Reichin "Drumming" (1971) ja "Music for 18 Musicians" (1974–1976).


title: Minimalismi

text: Kaupallisesti menestyneessä Mike Oldfieldin "Tubular Bellsissä" voidaan kuulla paikoin minimalistisia sävyjä. Myös saksalaiset syntetisaattorimusiikin edustajat Klaus Schulze, Tangerine Dream ja muut saivat 1970-luvulla varsin paljon vaikutteita edellä mainituilta säveltäjiltä.


title: Minimalismi

text: Minimalismin pyrkimyksiä ja sovellutuksia voi löytyä myös muista taiteenlajeista. Suomeksi minimalismia on luonnehdittu sanoilla ”koruton” ja ”näennäisen arkipäiväinen”. Nämä sanat sopivat kuvaamaan myös kirjallisen minimalismin isän, Ernest Hemingwayn tuotantoa. Hänen kirjoissaan ei esimerkiksi koskaan kuvailtu minkälaisella äänensävyllä tai -painolla keskusteluun osallistuvat henkilöt puhuivat. Minimalistiseksi luonnehdittuihin kirjailijoihin kuuluvat myös novellikirjailijat Amy Hempel sekä Raymond Carver, kirjailija Chuck Palahniuk, kirjailija Samuel Beckett ja lyyrikko Ezra Pound.


title: Minimalismi

text: Minimalistiset elokuvan tekijät puolestaan pyrkivät pelkistämään teoksensa paljaisiin olennaisuuksiin. Elokuville pidetään tyypillisenä pitkiä otoksia, still-kuvia ja sisäisiä tarinoita. Tunnetuimpia tyylilajin ohjaajia ovat ranskalainen Robert Bresson ja suomalainen Aki Kaurismäki.


title: Minimalismi

text: Minimalismin suosimaa äärimmäistä pelkistämistä voi soveltaa paitsi muotojen ja hahmojen luomiseen, myös vaikkapa kirjoittamiseen, näyttelemiseen, tanssiin, tietokoneohjelmointiin tai urheilusuoritukseen.


title: Minimalismi

text: Mutta minimalismi on ollut myös arvostelun kohteena varsinkin modernismin ylenpalttista rationalismia kritisoineen postmodernismin taholta. Muun muassa amerikkalainen kirjailija ja kriitikko Tom Wolfe on kirjoissaan "From Bauhaus to Our House" (Bauhausista meidän taloon) ja "Painted Word" (Maalattu sana) arvostellut niin minimalismia kuin modernismin synnyttämiä rationalistisia naurettavuuksia.


title: Minimalismi

text: Tunnuslauseesta "Less is more" (Vähemmän on enemmän) tehtiin pilkallinen väännös "Less is bore" (Vähemmän on yksitoikkoista). Amerikkalainen taidekriitikko Hilton Kramer totesi jo 1960-luvulla:


title: Varsovan rautatieasema (Pietari)

text: Varsovan rautatieasema () oli yksi Pietarin entisistä rautatieasemista. Nykyisin kauppakeskuksena toimiva asemarakennus sijaitsee Baltian rautatieaseman itäpuolella aivan Pietarin ydinkeskustan eteläpuolella.


title: Varsovan rautatieasema (Pietari)

text: Se rakennettiin vuonna 1851 Pietarin ja Varsovan välisen rautatien pääteasemaksi. Liikenne alkoi vuonna 1858, jolloin avattiin 44,6 kilometriä pitkä rataosuus Pietarista ja Hatsinaan, jossa sijaitsi tsaarin virka-asunto. Seuraavana vuonna valmistui rata Pihkovaan ja vuonna 1862 lopulta Varsovaan asti. Preussin rajalla sijaitsevan Virbalisin kautta rata yhdisti Pietarin muihin Keski-Euroopan pääkaupunkeihin.


title: Varsovan rautatieasema (Pietari)

text: Uusi asemarakennus rakennettiin 1857–1860 arkkitehti Pjotr Onufrijevitš Salmonovitšin (Пётр Онуфриевич Сальмонович, 1833–1898) piirustusten mukaan.


title: Varsovan rautatieasema (Pietari)

text: Vuonna 2001 asemarakennus suljettiin korjaustöiden ajaksi, liikenne lakkautettiin ja kaikki lähi- ja kaukoliikenteen junat ohjattiin muille asemille. Asema esiintyy silti yhä joissain uudemmissakin rautatiekartoissa.


title: Varsovan rautatieasema (Pietari)

text: Korjaustöiden jälkeen asemarakennuksessa toimii kauppa- ja viihdekeskus Varšavski Express (ven. Варшавский экспресс). Aseman tiloissa toimii myös Rautatietekniikan museo (Музей железнодорожной техники, "Muzei železnodorožnoi tehniki").


title: Musta kyy

text: Musta kyy () on Richard Curtisin ja Rowan Atkinsonin ideoima historiaan sijoittuva englantilainen komediasarja 1980-luvulta. Curtis ja Atkinson käsikirjoittivat ensimmäisen kauden. Sen jälkeen Curtisin pariksi tuli Ben Elton.


title: Musta kyy

text: Ensimmäisen kauden (1983) tapahtumat sijoittuvat 1400-luvulle kuvitteellisen kuningas Rikhard IV:n hoviin. Tapahtumien keskiössä on kuninkaan kiero ja pirullinen nuorempi poika, Edinburghin herttua Edmund (Rowan Atkinson), joka tunnetaan lempinimellä Musta kyy ("The Black Adder"). Isänsä halveksima ja vanhemman veljensä varjoon jäänyt Edmund punoo ja toteuttaa jatkuvasti epäonnisia suunnitelmia päästäkseen valtaan. Häntä avustavat siivoton palvelija Baldrick (Tony Robinson) ja Edmundin mielestä todellinen tollo lordi Percy (Tim McInnerny), joka on myös hänen serkkunsa.


title: Musta kyy

text: Sarjan kolme myöhempää kautta sijoittuvat myöhemmille vuosisadoille, mutta jokaisen päähenkilönä on alkuperäisen Mustan kyyn jälkeläinen. Myös palvelija Baldrick palasi jokaisella kaudella avustamaan isäntänsä kieroja suunnitelmia. Musta kyy tosin muuttuu myöhemmillä kausilla melko säälittävää Edmundia pätevämmäksi, joskaan ei vähemmän juonikkaaksi hahmoksi. Toinen kausi (1985) sijoittuu kuningatar Elisabet I:n hoviin 1500-luvun lopulle, jossa lordi Edmund Blackadder yrittää päästä kuningattaren suosioon. Kolmannella kaudella (1987) ollaan 1700- ja 1800-lukujen taitteessa, ”hullun kuninkaan” Yrjö III:n valtakaudella, jossa Edmund Blackadder toimii prinssihallitsija Yrjön neuvonantajana. Neljäs kausi (1989) ei enää sijoitu hovielämään vaan ensimmäisen maailmansodan länsirintamalle, kapteeni Edmund Blackadderin komentamaan joukko-osastoon.


title: Musta kyy

text: Sarjan jokaista kautta tehtiin kuusi jaksoa, yhteensä 24 jaksoa. Neljän kauden lisäksi sarjan hahmoista on tehty muutamia erikoisjaksoja ja lyhyempiä sketsejä. Suomessa sarjaa on esittänyt Nelonen, MTV Komedia ja TV5.


title: Musta kyy

text: Hahmot:


title: Musta kyy

text: Jaksot:


title: Musta kyy

text:
Jaksot:
Kaikkien kolmannen kauden jaksojen nimet viittaavat humoristisesti Jane Austenin romaaneihin "Järki ja tunteet" ("Sense and Sensibility") sekä "Ylpeys ja ennakkoluulo" ("Pride and Prejudice").


title: John Bunyan

text: John Bunyan (28. marraskuuta 1628 Harrowden, Englanti – 31. elokuuta 1688 Snow Hill, Englanti) oli kristillinen saarnaaja ja kirjailija. Hänet tunnetaan ennen kaikkea teoksestaan "Kristityn vaellus" ("The Pilgrim’s Progress"), joka on tunnetuin kristillinen allegoria.


title: John Bunyan

text: Bunyanilla ei ollut juurikaan koulutusta. Hän palveli vuosina 1644–1647 parlamentin joukoissa Englannin sisällissodassa. Vuonna 1649 hän meni naimisiin nuoren hurskaan Maryn(?) (noin 1625–1656) kanssa ja sai ainoina myötäjäisinä kaksi kirjaa, Arthur Dentin "Plain Man’s Pathway to Heavenin" (”Yksinkertaisen ihmisen polku taivaaseen”) ja Lewis Baylyn "Practice of Pietyn" (”Hurskauden harjoitus”). Nämä ohjasivat myös Bunyania hengelliseen elämään. Hän asui Elstowissa vuoteen 1655, jolloin hänen ensimmäinen vaimonsa kuoli, ja muutti sen jälkeen Bedfordiin. Bunyanilla oli ensimmäisen vaimonsa kanssa neljä lasta: pojat John ja Thomas sekä tyttäret Mary ja Elizabeth. Sokeana syntynyt Mary kuoli vuonna 1650. Bunyan meni vuonna 1659 uusiin naimisiin Elizabethin (noin 1630–1691) kanssa. Tämän kanssa sai kaksi lasta, Sarahin ja Josephin.


title: John Bunyan

text: Omaelämäkerrassaan "Grace Abounding" Bunyan kuvailee, että hän oli nuorena hyljeksitty, mutta siitä ei ilmeisesti ole kuitenkaan todisteita, että hänen elämänsä olisi ollut ainakaan ulkoisesti sen huonompaa kuin hänen naapuriensakaan elämä – hänen suurimpina ongelmanaan oli kiroilu – muihin harrastuksiin kuuluivat pelaaminen, tanssi ja musiikki. Hän oli luonteeltaan päättäväinen ja sinnikäs. Hän omistautui laajalti Raamatun lukemiseen, kirjoittamiseen ja saarnaamiseen. Hän tunsi syyllisyyttä epäpyhyydestään ja likaisesta suustaan, ja pelkäsi niistä tulevaa rangaistusta. Hän pelkäsi tekevänsä anteeksiantamattoman synnin, ja epäili jo tehneensä sellaisen. Lopulta hän antautui uskolle. Hänet kastettiin Bedfordin baptistiseurakuntaan upotuskasteella River Great Ousessa vuonna 1653.


title: John Bunyan

text: Vuonna 1655 Bunyanista tuli diakoni ja hän aloitti saarnaamisen, suurella menestyksellä heti alusta saakka. Vuonna 1658 hänet tuomittiin saarnaamisesta ilman lupaa. Hän jatkoi kuitenkin saarnaamista, ja hänet vangittiin vasta vuonna 1660. Hänet tuomittiin aluksi kolmeksi kuukaudeksi vankeuteen, mutta koska hän ei luopunut saarnaamisesta, tuomiota jatkettiin aina 12 vuoteen saakka. Hän istui vankilassa tammikuuhun 1672 saakka, lukuun ottamatta muutamia viikkoja vuonna 1666, jolloin kuningas Kaarle II julisti omantunnonvapauden.


title: John Bunyan

text: Vapauduttuaan Bunyanista tuli Bedfordin seurakunnan pastori. Maaliskuussa 1675 hänet vangittiin uudelleen saarnaamisesta, sillä Kaarle II peruutti lupauksen omantunnonvapaudesta. Tämä vankeus kesti kuusi kuukautta, ja sen jälkeen Bunyan sai suosionsa ansiosta saarnata vapaasti.


title: John Bunyan

text: Bunyanista tuli suosittu saarnaaja ja tuottelias kirjailija, vaikka suurin osa hänen teoksistaan koostuikin laajennetuista saarnoista. Teologialtaan hän oli puritaani, mutta ei mikään kiihkoilija. Hänen puritanisminsa ei myöskään ollut raskasmielistä tai synkkää. John Bunyan kuului myös sapatin viettäjien joukkoon. Hänen tulkintansa mukaan oikea pyhäpäivä oli sapatti, lauantai ja mainitsi tästä tärkeänä pitämästään aiheesta myös kirjoissaan, muun muassa kuuluisassa "Kristityn vaellus" -teoksessaan.


title: John Bunyan

text: Bunyan ei ollut oppinut, paitsi englanninkielisen Raamatun suhteen, mutta sen hän tunsi läpikotaisin. Hän sai paljon vaikutteita myös Martti Lutherin "Galatalaiskirjeen selityksestä", vuoden 1575 käännöksestä.


title: John Bunyan

text: Jonkin verran ennen lopullista vapauttamistaan Bunyan oli joutunut erimielisyyksiin William Kiffinin, Danversin, Deunen, Paulin ja muiden kanssa. Vuonna 1673 hän julkaisi teoksensa "Differences in Judgement about Water-Baptism no Bar to Communion" koskien vesikasteen vaatimusta ja ehtoollista. Bunyan oli sitä mieltä, että ehtoolliselta ei saanut sulkea pois sellaisiakaan, joita ei ollut kastettu.


title: John Bunyan

text: Kiffin ja Paul julkaisivat vuonna 1673 yhdessä teoksen "Serious Reflections", jossa he ilmoittivat mielipiteekseen, että ehtoollinen oli varattu vain kastetuille uskoville. Riita sai aikaan sen, että jotkut kalvinistiset baptistit jättivät kysymyksen kastamattomien ehtoollisesta auki. Bunyanin kirkko salli lapsena kastettujen nauttia seurakuntayhteyttä ja tulla ehtoolliselle, ja kirkko kehittyi vähitellen lapsikastetta harjoittavaksi kongregationalismiksi.


title: John Bunyan

text: Matkalla Lontooseen vuonna 1688 Bunyan kastui ja vilustui pahasti. Hän kuoli kuumeeseen Snow Hillissä ystävänsä kotona. Hänet on haudattu Bunhill Fieldsin hautausmaalle Lontooseen.


title: John Bunyan

text: Bunyan kirjoitti noin 60 teosta. Niistä merkittävimmät ovat:Bunyan kirjoitti kuuluisimman teoksensa "Kristityn vaellus" kahdessa osassa. Ensimmäinen osa ilmestyi Lontoossa vuonna 1678 ja toinen osa vuonna 1684. Hän oli aloittanut kirjoittamisen ensimmäisen vankeuden aikana, ja todennäköisesti sai teoksen valmiiksi toisen vankeuden aikana. Ensimmäinen painos, jossa kummatkin osat olivat yhdessä, ilmestyi vuonna 1728. Teoksesta on olemassa kolmaskin osa, joka on laitettu Bunyanin nimiin. Hän ei ole kuitenkaan kirjoittanut sitä. Teoksen koko nimi oli "The Pilgrim’s Progress from This World to That Which Is to Come", ”Kristityn vaellus tästä maailmasta siihen, joka on tuleva”.


title: John Bunyan

text: "Kristityn vaellus" on menestyksekkäin koskaan kirjoitettu allegoria, ja samoin kuin Raamattu sekin on käännetty lukuisille eri kielille. Protestanttiset lähetyssaarnaajat ovat yleensä kääntäneet teoksen ensimmäisenä Raamatun jälkeen. Näin teos on Raamatun jälkeen todennäköisesti eniten luettu ja useimmille kielille käännetty englanninkielinen kirja.


title: Varsovan keskusasema

text: Varsovan keskusasema () on Varsovan tärkein rautatieasema ja se on sekä kansainvälisen että sisäisen rautatieliikenteen keskus Puolassa.


title: Varsovan keskusasema

text: Vuonna 1975 valmistuneen keskusaseman lisäksi Varsovassa on viisi pääasiassa paikalliselle liikenteelle tarkoitettua asemaa. Rautatie alittaa kaupungin keskustan tunnelissa, joka on noin 2,2 kilometriä pitkä. Suuri osa rautatieaseman keskeisistä toiminnoista sijaitsee maan alla.


title: Varsovan keskusasema

text: Tässä vain osa yhteyksistä:


title: Valkosipuli

text: Valkosipuli ("Allium sativum") eli kynsilaukka on monivuotinen narsissikasvien ("Amaryllidaceae") heimoon kuuluva viljelyskasvi, jonka sipulia käytetään mausteena tuoreeltaan tai kuivattuna. Valkosipulin alkuperästä ei ole varmaa tietoa, mutta säilyneiden dokumenttien perusteella ainakin jo muinaiset egyptiläiset pitivät sitä tärkeänä ravintokasvina. Pohjolassakin valkosipulia on viljelty jo viikinkiaikana, mutta 1800-luvulla sen viljely ja käyttö jostakin syystä ehtyi. Nykyään valkosipulia kuitenkin käytetään yhä enemmän suomalaisessakin keittiössä. Voimakkaan makunsa ja tuoksunsa ansiosta jo melko pienikin määrä valkosipulia vaikuttaa merkittävästi sitä sisältävän ruoan makuun ja tuoksuun. Tämän vuoksi valkosipuli on muodostunut eräänlaiseksi tyyppiesimerkiksi ruoka-aineesta, joka jakaa ihmisiä melko selkeästi kahteen ryhmään eli valkosipulia rakastaviin sekä sen inhoajiin.


title: Valkosipuli

text: Valkosipuli kasvaa kukkiessaan puolen metrin korkuiseksi. Vahapeitteiset lehdet ovat ohuet ja nauhamaiset. Lehtien muodostamasta tupesta kohoaa ohut kukkavana. Kukat muodostavat kukkavanan päähän sarjamaisen kukinnon, jota ympäröi läpikuultava suojuslehti. Pienissä kukissa on kuusi valkeaa kehälehteä. Valkosipuli, erityisesti talvivalkosipuli, kukkii heinä-elokuussa. Varteen, kukintojen tyvelle, kehittyy pikkusipuleita eli itusilmuja.


title: Valkosipuli

text: Yleisimmin mausteeksi käytetyssä osassa, isossa yhdistelmäsipulissa, on useita lohkomaisia sivusipuleita eli kynsiä. Niistä juontuu lajin toinen nimitys kynsilaukka. Valkosipulin kynnet ovat turvonneita hankasilmuja, joita peittää sitkeä kalvomainen kuori. Muiden sipuleiden syötävä osa taas koostuu paisuneista lehtityvistä. Nykyisin valkosipuli on yksinomaan viljelyskasvi, eikä sitä esiinny luonnonvaraisena.


title: Valkosipuli

text: Valkosipuli on syötäväksi kelpaavista sipuleista voimakkaimman makuinen. Se sopii niin liharuokien, makkaroiden, salaattien, vihannesten, kastikkeiden kuin keittojen ja patojenkin ja pizzan mausteeksi. Keitoissa se säilyttää makunsa parhaiten juuri ennen tarjoilua lisättäessä. Mietoihin kasvisruokiin valkosipuli tuo lisää makua. Säilykkeissä se lisää paitsi makua, myös säilyvyyttä. Vanhan kansan keskuudessa valkosipuliviina oli suosittua. Tehokkaimmin valkosipulin aromit saadaan käyttöön puristamalla kynnet murskaksi veitsen lappeella. Maku tulee esiin puhtaimmillaan ja raikkaimmillaan, kun mahdolliset vihreät osat poistetaan.


title: Valkosipuli

text: Kynsien ja itusilmujen lisäksi mausteeksi voidaan käyttää vihreitä varsia. Varsissa on sama aromikas maku kuin kynsissäkin, vain hieman pehmeämpänä ja miedompana. Varsia voidaan kasvattaa sisällä kukkaruukussa ympäri vuoden puolittain upottamalla kynsiä tavalliseen kukkamultaan muutaman sentin päähän toisistaan. Multa on aiheellista kastella istutuksen yhteydessä ja uudelleen vasta sitten, kun kasvu on päässyt vauhtiin. Kynnet kasvattavat vihreitä varsia melko nopeasti, noin 10–14 vuorokauden kuluttua. Pimeimpinä talvikuukausina ruukkuviljelmä kaipaa valaisua esimerkiksi loisteputkella muutamien tuntien ajan päivässä. Varsia voidaan käyttää ruohosipulin tavoin. Etenkin Etelä-Euroopan keittiöissä valkosipulinvarret ovat käytetty mauste.


title: Valkosipuli

text: Valkosipulia käytetään luontaislääkinnässä. Sillä tiedetään olevan useita terveydellisiä vaikutuksia. Yksi sen terveysvaikutteisista yhdisteistä on rikkipitoinen alliini-aminohappo, jota valkosipuli sisältää noin prosentin verran. Kun valkosipuli murskataan, alliini alkaa muuttua allinaasi-entsyymin vaikutuksesta allisiiniksi. Allisiinilla puolestaan on kyky estää bakteereiden, hiivojen, sienten ja virusten lisääntymistä. Joidenkin tutkimusten mukaan sen on todettu myös estävän kasvainten kasvua. Allisiini säilyy murskatussa valkosipulissa vajaan vuorokauden, minkä jälkeen se alkaa hajota muiksi rikkiyhdisteiksi kuten diallyylidisulfidiksi. Valkosipulille tunnusomainen voimakas haju johtuu näistä sulfidiyhdisteistä, joita allisiinin hajotessa syntyy. Tuoksu säilyy valkosipulia nauttineen hengityksessä kauan. Sitä voidaan miedontaa pureskelemalla persiljaa.


title: Valkosipuli

text: Valkosipulilla on todettu olevan myös verisuonten tukkeutumista ehkäisevä vaikutus, sillä eräät valkosipulin sisältämät yhdisteet kuten tioallyylisulfidit ehkäisevät fibriinien muodostumista veressä hidastaen siten veren hyytymistä. Valkosipuli ehkäisee myös verisuonten kovettumista ja laskee veren kolesteroli-, rasva-aine- ja sokeripitoisuutta. Se laajentaa verisuonia, mikä vaikuttaa alentavasti verenpaineeseen .


title: Valkosipuli

text: Valkosipuli vaikuttaa vatsan toimintaan edistämällä sapen eritystä ja estämällä mahan käymistä. Valkosipulia käytetäänkin luontaislääkinnässä suolitulehdusten hoitoon. Sitä käytetään varsinkin kotieläimillä suolistoloisten torjuntaan.


title: Valkosipuli

text: Luontaislääkinnässä sipuleita käytetään rohdoksi tuoreeltaan tai kuivattuina. Vanhojen ohjeiden mukaan kaikkein tehokkainta on valkosipuli alkoholiin uutettuna. Valkosipulin tehoaineet haihtuvat herkästi, minkä takia rohdos tulisi nauttia kuumentamattomana. Esimerkiksi hengitysteiden tulehdusten hoidossa voidaan käyttää teekannuun veden sekaan murskattua valkosipulia. Valkosipulihöyryä hengitetään nenän kautta muutamia minuutteja useita kertoja päivässä. Ennalta ehkäisyyn voidaan nauttia pari, kolme tuoretta valkosipulin kynttä päivittäin esimerkiksi voileivän päällä tai maustamattomaan jogurttiin murskattuna.


title: Valkosipuli

text: Valkosipuliuutteilla on useita käyttökohteita. Valkosipulimehun antiseptisen vaikutuksen takia siihen kostutetulla pumpulilla voidaan ulkoisesti hoitaa haavoja ja sienitauteja kuten jalkasientä. Samoin voidaan käyttää sideharsoon käärittyä valkosipulimurskaa tai kokonaisia kuorittuja valkosipulin kynsiä. Iho tulisi kuitenkin öljytä hyvin ennen sen joutumista kosketuksiin valkosipulin kanssa. Nuhaa voidaan lievittää sieraimiin asetetuilla valkosipulimehuun kastetuilla pumpulitupoilla. Samoin voidaan valkosipulitupolla lievittää korvasärkyä. Korvasäryn hoitoon voidaan valkosipulimehun sijasta käyttää öljyyn uutettua valkosipulia. Uutos voidaan valmistaa suhteella 1/3 murskattua valkosipulia ja 2/3 kylmäpuristettua oliiviöljyä. Seoksen annetaan valmistua muutaman tunnin ajan välillä ravistellen. Valkosipuliöljyyn kostutetuilla siteillä voidaan hoitaa esimerkiksi säärihaavaa.


title: Valkosipuli

text: Valkosipuli on tärkeä kasvi tuholaistorjunnassa. Sitä voidaan käyttää sekä erilaisina uutteina että muiden vihannesten välissä kasvattamalla. Kukintojen itusilmuja voidaan istutella eri puolille puutarhaa torjumaan esimerkiksi myyriä.


title: Valkosipuli

text: Monissa maissa on aikoinaan käytetty valkosipulia vampyyrien ja pahojen henkiolentojen torjumiseen. Islamilaisen tarinan mukaan paikkaan, johon Saatana ensimmäiseksi astui paratiisista karkottamisensa jälkeen, kasvoi valkosipuli.


title: Valkosipuli

text: Valkosipulista on olemassa erilaisia jalostuksen tuloksena muovautuneita kantoja. Näin on onnistuttu parantamaan satoisuuden lisäksi taudinkestävyyttä ja säilyvyyttä. Viljelyssä varmimpia ovat hyväksi todetut paikalliset kannat. Suomalaisia valkosipulikantoja on kymmenkunta; niistä tunnetuimpia ovat Melinin ja Kiskon kannat. Sato jää usein huonoksi, jos lisäysmateriaalina käytetään ruokakaupasta hankittuja valkosipuleja.


title: Valkosipuli

text: Siperiasta kotoisin oleva talvivalkosipuli on oma erillinen kantansa. Se on tavallista valkosipulia kookkaampi ja koostuu vain 4–8 suuresta kynnestä. Kynsien keskeltä kasvaa kukkavarsi, jonka päähän muodostuu vihreänpunertavia itusilmuja. Talvivalkosipulin etuja ovat viljelyvarmuuden lisäksi helposti irtoavat kynsien kalvot sekä voimakas maku.


title: Valkosipuli

text: Valkosipulia viljellään satotarkoituksessa yksivuotisena. Valkosipulin lisäys tehdään yhdistelmäsipulin kynsillä tai kukintojen itusilmuilla; valkosipuli ei kykene tuottamaan itävää siementä. Yhdistelmäsipulit erotetaan kynsiksi ja istutetaan kapeisiin, 10–15 senttimetrin syvyisiin vakoihin 10 senttimetrin välein toisistaan. Istuttaminen tehdään käytettävän lajikkeen edellytysten mukaisesti joko syksyllä tai varhain keväällä. Syksyllä istutettuna valkosipuli saa talven aikana luonnollisen kylmäkäsittelyn.


title: Valkosipuli

text: Valkosipuli viihtyy aurinkoisella ja lämpimällä kasvupaikalla. Kasvualustana se suosii humuspitoista sekä hyvin muokattua ja ojitettua maata. Valkosipuli vaatii runsaasti ravinteita, etenkin typpeä, fosforia ja kaliumia. Eloperäinen lannoite, esimerkiksi kompostoitunut kanan uloste, on tehokasta. Peruslannoitus tehdään tavallisesti toukokuussa, täydennyslannoitus ennen juhannusta. Kasvualustalle sopiva pH on 6,5–7,0. Valkosipuli pitää erityisesti puuntuhkasta. Tämä voidaan levittää kasvupaikalle jo hyvissä ajoin kuten edellisenä syksynä. Sopiva määrä on esimerkiksi 25 kg aaria kohden.


title: Valkosipuli

text: Sadonkorjuun aika on syksyllä varsien tuleennuttua. Tällöin kukkavarret usein solmitaan – tämä on vanha tapa, josta ei ilmeisesti kuitenkaan ole varsinaista hyötyä.


title: Valkosipuli

text: Tärkeimpiä valkosipulin tuottajamaita ovat Kiina, Korea, Intia ja Espanja.


title: Valkosipuli

text: Keravalla järjestetään vuosittain Valkosipulifestivaalit. Jotkin muut kaupungit ovat yhdistäneet valkosipulin ja Taiteiden yö -tyyppisen toiminnan. Näin on syntynyt esimerkiksi Oulussa Valkosipuliyö, joka kuitenkin korvattiin kesällä 2009 ”Roviantti”-nimisellä ruokafestivaalilla.


title: Nobuo Uematsu

text: Nobuo Uematsu (, s. 21. maaliskuuta 1959) on japanilainen säveltäjä, joka on säveltänyt musiikin useimpiin "Final Fantasy" -pelisarjan peleihin. Hän on tunnetuimpia videopelisäveltäjiä sekä kotimaassaan Japanissa että myös muualla maailmassa. Uematsu on kotoisin Kōchin prefektuurista.


title: Nobuo Uematsu

text: Uematsu aloitti pianonsoiton kahdentoista vuoden iässä ilman erityistä musiikinopetusta. Yliopistosta valmistuttuaan hän soitti koskettimia useissa harrastelijayhtyeissä sekä sävelsi musiikkia televisiomainoksiin. Suurimmaksi musiikilliseksi vaikuttajakseen hän nimeää Elton Johnin.


title: Nobuo Uematsu

text: Ensimmäiset pelimusiikkinsa Uematsu sävelsi peliyhtiö Squaren peleihin "" (1985) ja "Alpha" (1986). Vuosien 1986 ja 1987 välillä hän sävelsi musiikkia useisiin Squaren peleihin, jotka eivät menestyneet pelimarkkinoilla. Vuonna 1987 Uematsu sävelsi musiikit konkurssin partaalla roikkuneen Squaren peliin "Final Fantasy". Pelistä tuli valtava menestys, joka käytännössä pelasti Squaren. Final Fantasyn jälkeen Nobuo Uematsu on säveltänyt musiikkia yli 30 peliin. Nobuo Uematsu jatkoi Squaren alaisuudessa vuoteen 2004 asti.


title: Nobuo Uematsu

text: Square Enixiltä lähtönsä jälkeen hän on vaikuttanut muun muassa Black Mages -nimisessä rock- ja metalliyhtyeessä, joka on julkaissut kolme uudelleensovitusalbumia Uematsun "Final Fantasy" -musiikista. Yhtye perustettiin vuonna 2003 ja Uematsu sanoi 7. elokuuta 2010, että yhtye on lopettanut toimintansa. Tällä hetkellä hän johtaa Smile Please -nimistä yritystä, joka tuottaa musiikkia peleihin, muun muassa juuri Square Enixille.


title: Täyssinän rauha

text: Täyssinän rauha solmittiin Ruotsin ja Venäjän välillä 18. toukokuuta 1595 Täyssinässä, Venäjällä. Pitkän vihan päättäneessä sopimuksessa Ruotsi sai pitää valloittamansa Suomenlahden etelärannikon idässä Narvanjokeen saakka eli nykyisen Viron pohjoisosan. Rauhassa vahvistettiin myös Ruotsin ja Venäjän välinen raja kulkemaan kohti pohjoista Varanginvuonoon Pohjoisella jäämerellä.


title: Täyssinän rauha

text: Maiden välinen kaksivuotinen aseleposopimus oli osoittautunut pitäväksi. Sopimus oli solmittu Täyssinässä Juhana III:n kuoleman jälkeen, osin myrskyisissäkin neuvotteluissa. Ruotsalaisilla oli epäselvän valtatilanteen lisäksi huolena Virossa olevan armeijan uhkaava romahdus: valtion kassa oli tyhjä pitkään jatkuneen sotimisen vuoksi eikä joukkoja kyetty huoltamaan ja varustamaan.


title: Täyssinän rauha

text: Ruotsin kuninkaaksi nimitettiin Puolan kuningas Juhanan poika, katolinen Sigismund 1594. Sisäisesti maa ajautui kuitenkin valtataisteluun kuninkaan ja hänen setänsä, Kaarle-herttuan välillä.


title: Täyssinän rauha

text: Venäjällä hallitsijana oli tsaari Fjodor I, mutta todellista valtaa käytti hänen neuvonantajansa Boris Godunov.


title: Täyssinän rauha

text: Rauhansopimuksen pääkysymykset olivat Venäjän ulkomaankauppa ja Käkisalmen (Korelan) kihlakunnan kohtalo. Kaarle-herttua arvioi Käkisalmen läänin luovutuksen olevan ehtona sopimuksen syntymiselle. Vastineeksi Venäjän olisi luovutettava Rajajoen ja Nevajoen välinen alue, jokin muu tähdellinen alue tai ainakin maksettava tuntuvat korvaukset.


title: Täyssinän rauha

text: Lopulliset neuvotteluohjeet antoi kuitenkin Sigismund: vähimmäisvaatimuksena oli paluu sotaa edeltävälle rajalle, jolloin Venäjä maksaisi korvaukset Käkisalmen kihlakunnasta. Venäläisille annetun ensimmäisen tarjouksen mukaan Ruotsi kuitenkin halusi Inkerin, mm. Pähkinälinnan sekä Outovan ja Laatokankaupungin kuin myös rajavedon Jäämerelle asti.


title: Täyssinän rauha

text: Täyssinässä marraskuussa 1594 alkaneet neuvottelut etenivät huonosti, venäläisetkin tiesivät ruotsalaisten keskinäisistä valtataisteluista. Ruotsi oli taipumassa Venäjän vaatimuksiin Käkisalmen kihlakunnasta, lähinnä keskusteltiin mahdollisesta korvaussummasta. Ruotsalaiset pelkäsivät venäläishyökkäystä Narvaan tai Käkisalmeen, mikäli neuvottelut katkeaisivat ja venäläiset ilmoittivatkin tammikuussa 1595 keskeyttävänsä neuvottelut tuloksettomina ja aikovansa purkaa leirinsä lähteäkseen. Tämä sai ruotsalaiset peräytymään korvausvaatimuksesta ja neuvottelut jatkuivat. Rauhanneuvottelut keskeytyivät vielä useampaan kertaan, kunnes toukokuussa sopimus saatiin allekirjoitettua.


title: Täyssinän rauha

text: Sopimukseen sisältyi kaksi pääkohtaa:


title: Täyssinän rauha

text: Yksityiskohdista sovittiin muun muassa:


title: Täyssinän rauha

text: Venäjän ulkomaankaupan ohjaaminen kulkemaan ruotsalaisten satamien kautta jäi toteutumatta: kauppa kulki jatkossakin puolalaisten Riian, Königsbergin ja Danzigin, sekä Jäämeren venäläisen Arkangelin satamien kautta. Myös ikivanha sisävesi- ja maantiekauppa jatkui: Suomen puolelta käytiin vapaasti kaupparetkillä Pihkovassa, Novgorodissa ja Karjalan kauppapaikoilla ja venäläiset jatkoivat kauppamatkojaan Viroon ja Suomeen.


title: Täyssinän rauha

text: Täyssinän rauha päätti 25-vuotisen raskaan ja verisen sotajakson, joka erityisesti Suomen ja Käkisalmen kihlakunnan alueilla oli ollut siviiliväestölle tuhoisaa sissisotaa. Tuhoretket olivat ulottuneet Perämeren rannikolta Kuolan niemimaalle, Aunuksen Karjalasta Jäämerelle. Vakinaiset armeijat olivat tuhonneet Inkeriä, Viroa ja Käkisalmen kihlakunnan eteläosia. Kymmeniätuhansia siviilejä oli surmattu, mikä oli raskas suonenisku ajan vähäiselle väestölle.


title: Täyssinän rauha

text: Täyssinän rauhan raja oli Ruotsin ja Venäjän rajana 22 vuotta, Stolbovan rauhaan 1617.


title: Täyssinän rauha

text: Suomen alueen ja Venäjän välisellä osuudella uusi raja merkittiin maastoon tärkeimmille rajapaikoille, joista nykyisissä tärkeimpiä olivat Maanselän rajakivi Pohjois-Karjalassa sekä Luutsalon, Ohtaansalmen, Pisan, Ala-Keyrityn ja Tiilikan rajakivet Pohjois-Savossa. Rauhassa määritelty raja pohjoiseen tunnusti Pähkinäsaaren rauhan 1323 jälkeen Savoon ja pohjoiselle Pohjanmaalle syntyneiden uudisasutusten kuulumisen Ruotsiin ja samalla Suomen alueeksi.


title: Idrottsföreningen Kamraterna

text: Idrottsföreningen Kamraterna (lyh. IFK) on lukuisten Ruotsissa toimivien urheiluseurojen keskusjärjestö. Se perustettiin 1. helmikuuta 1895. Vuonna 2004 jäsenseuroja oli 164, joissa yhteensä noin 100 000 jäsentä. Myös Suomessa on kymmenen IFK-urheiluseuraa, mutta ne toimivat toisistaan erillään. Ruotsissa suurin IFK-seura on IFK Göteborg, Suomessa puolestaan Helsingin IFK.


title: Idrottsföreningen Kamraterna

text: IFK:n perustivat Tukholmassa kaksi nuorta opiskelijaa, Louis Zettersen ja Pehr Ehnemark. Tuolloin maassa ei toiminut vielä minkäänlaista maanlaajuista urheilujärjestöä. Nuorisolehti "Kamratenissa" julkaistiin 1. helmikuuta vuonna 1895 ilmoitus, jossa kaikkia urheilusta kiinnostuneita Ruotsin poikia ja tyttöjä kehotettiin liittymään yhteisöön. Kaksi kuukautta myöhemmin Luulajaan, Härnösandiin, Uppsalaan, Jönköpingiin, Göteborgiin sekä Västeråsiin oli perustettu urheiluseurat Tukholman suurseurojen rinnalle. Yhteenliittymä päätettiin myöhemmin nimetä sen muodostamisen mahdolliseksi tehneen lehden mukaan.


title: Idrottsföreningen Kamraterna

text: Järjestö kasvoi nopeaa vauhtia, eikä IFK Stockholm kyennyt enää hallinnoimaan sitä. Keskusjärjestö perustettiin vuonna 1901. IFK toimi tuolloin eräänlaisena Ruotsin kansallisena urheiluliittona, joka järjesti eri urheilulajien mestaruusturnauksia. Myöhemmin nämä väistyivät, kun virallisia kansallisia mestaruuskilpailuja alettiin järjestää. Kuitenkin esimerkiksi keilailussa IFK järjestää yhä mestaruuskilpailuja. Eräät jäsenseurat alkoivat järjestää omia urheilukilpailuja, esimerkiksi IFK Moran järjestämä Vaasahiihto ja IFK Lidingön Lidingöloppet.


title: Idrottsföreningen Kamraterna

text: IFK:n ruotsalaisten jäsenseurojen ja suomalaisten toisistaan erillään toimivien IFK-seurojen lisäksi myös Tanskassa ja Norjassa oli aikoinaan omat, IFK-keskusjärjestönsä. Tanskan viimeinen IFK-seura IFK Aaborg lopetti toimintansa 1990-luvun alussa ja Norjan IFK:n viimeinen seura Kristianiassa (Oslossa) lakkautettiin jo 1900-luvun alkuvuosina.


title: Idrottsföreningen Kamraterna

text: Suurin osa 167:stä IFK-seurasta käyttää väreinään valkoista ja sinistä, jotka kuvaavat hyveellisyyttä ja uskollisuutta. IFK-tähden neljä sakaraa kuvaavat sinnikkyyttä, taitavuutta, voimakkuutta ja toveruutta.


title: Duralumiini

text: Duralumiini (vanhahtava termi duraali) on seosmetalli, joka koostuu pääosin alumiinista ja seosaineena käytetystä kuparista. Lisäksi siinä on pieniä määriä muita metallisia alkuaineita.


title: Duralumiini

text: Duralumiinia käytetään pääasiassa lentokoneiden raaka-aineena. Ensimmäinen käyttökohde olivat saksalaiset ilmalaivat ja 1930-luvulta alkaen sitä on käytetty lentokoneissa. Myös autojen moottorin osia tehdään duralumiinista.


title: Duralumiini

text: Duralumiini on erkautuskarkaistava metalliseos. Seos saavuttaa lopullisen lujuutensa vanhennushehkutuksessa. Hehkutuksessa liuoksessa olevat kupariatomit muodostavat AlCu-erkaumia. Erkaumat toimivat tehokkaina esteinä dislokaatioiden liikkeelle ja lujittavat rakennetta.


title: Duralumiini

text: Duralumiinin keksi vuonna 1908 Alfred Wilm Saksassa Dürenin kaupungissa, mistä tämä seos on saanut nimensä. Tämän seoksen osalta voidaan hyvin puhua keksimisestä kehittämisen sijaan. Kertomuksen mukaan Saksan armeijalle tehtiin tutkimusta kupariseostuksen vaikutuksesta alumiiniin. Epäpätevä laborantti oli unohtanut näytekappaleet lämpökäsittelyuuniin yöksi, näin kappaleille tehtiin vahingossa ylipitkä hehkutus, jolloin AlCu dispersiolla oli aikaa kasvaa rakenteessa riittävän kokoisiksi erkaumiksi. Näin keksittiin lujan alumiiniseoksen lisäksi uusi metallurginen prosessi, erkautuskarkaisu.


title: Duralumiini

text: Muita myöhemmin kehitettyjä erkautuskarkaistavia seoksia ovat esimerkiksi kromikupari (CuCr1%) ja zirkoniumkupari.


title: Duralumiini

text: Seos


title: Duralumiini

text: Seoksen tiheys on 2,7 g/cm³ – 2,87 g/cm³. Vetolujuus on 850 N/mm². Myötölujuus on yli 250 N/mm². Brinell-kovuus on noin 800 N/mm².


title: Duralumiini

text: Nykyään käytössä olevat seokset ovat esimerkiksi SFS-standardin mukaiset 2017, 2117, ja 2024. 2024-duraalia ei voi hitsata.


title: Duralumiini

text: Duralumiini on paljon lujempaa kuin seostamaton alumiini ja alumiiniseoksistakin lujimpia. Sen korroosionkesto on huono, jonka vuoksi se joko anodisoidaan tai silataan puhtaalla alumiinilla (myytävä levy tms. tunnetaan nimellä Alclad) tai keltakromatoidaan ja maalataan.


title: Kopernikium

text: Kopernikium (aiemmin väliaikaisnimellä ununbium, "Uub") on jaksollisen järjestelmän 112. alkuaine. Sen kemiallinen merkki on Cn (). Kopernikium on äärimmäisen radioaktiivinen synteettinen alkuaine ja sen pysyvimmän isotoopin kopernikium-285:n puoliintumisaika on noin 32 sekuntia.


title: Kopernikium

text: Kopernikium löydettiin 9. helmikuuta vuonna 1996 kello 22.37 Darmstadtissa Saksassa, jossa sen onnistui valmistamaan kansainvälinen tutkimusryhmä, jota johtivat Peter Armbruster ja Sigurd Hofmann Institute for Heavy Ion Researchistä. Löytöhetkellä kopernikium oli painavin ihmisen valmistamista alkuaineista. Vielä ei ole onnistuttu valmistamaan sellaisia määriä kopernikiumia, että laajempia tutkimuksia olisi voitu tehdä, eikä sellaisia määriä uskota koskaan pystyttävänkään valmistamaan.


title: Kopernikium

text:
Aluksi kopernikium sai tilapäisen nimen "ununbium", joka tarkoittaa suomeksi "yksi-yksi-kaksi" järjestysluvun mukaisesti. Siitä käytetään myös nimitystä eka-elohopea, koska se on jaksollisessa järjestelmässä elohopean alapuolella, jota sen arvellaankin muistuttavan kemiallisilta ominaisuuksiltaan. Tutkijaryhmä ehdotti uudelle alkuaineelle nimeä "kopernikium" Nikolaus Kopernikuksen mukaan ja symbolia "Cn", jonka IUPAC hyväksyi helmikuussa 2010.
Kopernikiumin väriä ei tiedetä, mutta sen arvellaan olevan hopeisen valkoinen tai metallisen harmaa. Kopernikium on metalli, jolla ei ole toistaiseksi mitään kaupallista käyttöä.


title: Kopernikium

text: Kopernikiumia voidaan valmistaa fuusiomenetelmällä pommittamalla sinkkiatomeja lyijyyn korkeaenergiaisella hiukkaskiihdyttimellä:


title: Kopernikium

text: Kopernikiumilla ei ole pysyviä tai luonnossa esiintyviä isotooppeja. Muiden transuraanien tavoin kaikki kopernikiumin isotoopit ovat radioaktiivisia. Ensimmäisenä valmistetun isotoopin Cn puoliintumisaika on vain 850 millisekuntia. Alkuaineen pysyvin isotooppi on Cn, jonka puoliintumisaika on noin 32 sekuntia, ja sen ydinisomeerin puoliintumisaika on noin 15 sekuntia. Tämä isotooppi hajoaa alfasäteilyä emittoiden darmstadtium-281:ksi. Seuraavaksi pysyvin isotooppi on Cn jonka puoliintumisajaksi on mitattu noin 4,1 sekuntia. Kaikkien muiden isotooppien puoliintumisajat ovat merkittävästi alle yhden sekunnin.


title: Kopernikium

text: Alkuaineelle tunnetaan ainakin 9 radioaktiivista isotooppia, joiden massaluvut ovat välillä 277–285. Kopernikiumilla on ainakin yksi metastabiili ydinisomeeri, Cn.


title: Kopernikium

text: Kopernikiumin isotoopit hajoavat lähes pelkästään alfahajoamisella, poikkeuksena Cn ja Cn jotka hajoavat yksinomaan spontaanilla fissiolla. Taulukossa on kaikki tunnetut isotoopit, joiden puoliintumisaika on pystytty kokeellisesti mittaamaan tai josta on ainakin arvio (vuonna 2017):


title: Kristityn vaellus

text: Kristityn vaellus ("The Pilgrim’s Progress from This World to That Which Is to Come") on John Bunyanin kirjoittama allegorinen kristillinen romaani. Se on julkaistu vuonna 1678.


title: Kristityn vaellus

text: Bunyan kirjoitti kirjan ensimmäisen osan ollessaan vangittuna vuonna 1675. Häntä syytettiin tuolloin luvattomasta saarnaamisesta. Laki määräsi kaiken uskonnon harjoittamisen tapahtuvaksi Englannin anglikaanisen kirkon sisällä. Laajennettu painos, johon oli lisätty osia Bunyanin vapautumisen jälkeen, ilmestyi vuonna 1679. Kirjan toinen osa, "Kristityn lesken ja lasten vaellus", ilmestyi vuonna 1684.


title: Kristityn vaellus

text: Teos on yksi kirjallisuuden suurimmista klassikoista. Se on käännetty englannista yli sadalle kielelle. Teos on todennäköisesti luetuin ja käännetyin alun perin englanniksi kirjoitettu kirja.


title: Kristityn vaellus

text: Teoksen on ensimmäisen kerran suomentanut Jakob Johan Malmberg. Ensimmäinen painos ilmestyi 1809, ja sen jälkeen julkaistiin useita painoksia, viimeinen 1879, joissa on tehty kielellisiä korjauksia.


title: Absoluuttinen etu

text: Absoluuttinen etu eli ehdoton etu (engl. absolute advantage) on valtiolla, alueella tai yksiköllä, jossa hyödykkeen tuottaminen vaatii vähemmän resursseja kuin muissa maissa, alueilla tai yksiköissä. Ekonomisti Adam Smith esitti termin kirjassaan "Kansojen varallisuus" ("An Inquiry into the Nature And Causes of the Wealth of Nations"). Hänen mukaansa kansainvälinen työnjako hyödyttäisi kaikkia maita: kuinkin maan kannattaisi erikoistua tuottamaan niitä tuotteita, joille kyseisellä maalla on absoluuttinen etu.


title: FEMA

text: Federal Emergency Management Agency (FEMA) on Yhdysvaltojen hallituksen nopean toiminnan virasto ihmisten tai luonnon aikaansaamien tuhojen varalle. Se on osa kotimaan turvallisuudesta vastaavaa ministeriötä ja toimii turvallisuudesta vastaavan ministerin alaisuudessa.


title: FEMA

text: FEMA koordinoi liittovaltion, osavaltion ja paikallistason viraston toimintaa vastaten tulvan, hirmumyrskyn, maanjäristyksen ja muihin luonnontuhoihin liittyvästä toiminnasta. Se tarjoaa taloudellista apua yksittäisille ihmisille ja rakentaa asuntoja, taloutta sekä julkista infrastruktuuria.


title: FEMA

text: FEMAn vastuut on määritelty neljään pääasialliseen hätätehtävään:FEMA perustettiin vuonna 1979 presidentti Jimmy Carterin kaudella. Maaliskuussa 2013 siitä tuli osa Department of Homeland Securityä.


title: Vaalivalvojaiset

text: Vaalivalvojaiset tarkoittavat vaalien ääntenlaskennan valmistumisen ja tulosten julkistamisen odottelua sekä erityisesti jonkin ehdokkaita asettaneen ryhmän tätä varten järjestämää tilaisuutta. Valvojaisissa jännitetään mahdollisesti oman ehdokkaan läpipääsyä tai sitä, kuinka monta paikkaa oman ehdokkaan puolue saa.


title: Vaalivalvojaiset

text: Nykyisin useimmissa maissa alustava vaalitulos saadaan selville jo vaalipäivän iltana tai sitä seuraavana yönä, mikä tekee yhtäjaksoisten valvojaisten järjestämisen mielekkääksi. Suomessa ennen 1990-luvun loppupuolta valvojaiset olivat todellisia yöhön asti jatkuvia odotteluja. Tasaväkisissä vaalitaistoissa jännitys saattaa jatkua viime hetkiin asti. Yleensä vaalivalvojaisten pääohjelmana on tulosiltalähetyksen seuraaminen televisiosta. Joissakin valvojaisissa voi ehdokas tai puolueen johtaja pitää lyhyen puheen kannattajilleen tulosten selvittyä.


title: Vaalivalvojaiset

text: Suomen eduskuntavaaleihin liittyen puolueet pitävät vaalivalvojaiset tavallisesti omalla puoluetoimistollaan tai jossain Helsingin ravintoloista.


title: Kiveskukkaro

text: Kiveskukkaro on pehmeä pallonmuotoinen väline, joka sulkee peniksen ja kivespussit sisäänsä.


title: Kiveskukkaro

text: Bondage-käyttöön suunnitellut kiveskukkarot tehdään yleensä nahasta, PVCstä tai kumista. Kukkaron suulla on hihna, jolla se voidaan kiristää kivesten juuren ympärille. Tämä hihna saattaa olla lukittavissa. Useimmat kiveskukkarot ovat juuri ja juuri kyllin suuria, jotta lepotilassa oleva penis mahtuu sisään ja ne on suunniteltu tekemään erektiosta epämukava. Jotkin mallit sisältävät sukuelimiä venyttäviä painoja.


title: Bo Rai

text: Bo Rai () on amphoe (piiri) Tratin provinssissa Thaimaassa aivan Kambodžan rajavuorten (thai: "Khao Banthat", khmer: "Kravanh", Krâvanhvuoret) tuntumassa. Naapuriprovinssit ovat Chanthaburi Thaimaassa ja Battambang Kambodžassa. Viereiset amphoet ovat Tratin provinssiin kuuluvat Amphoe Muang Trat ja Khao Saming etelässä, Chanthaburin provinssiin kuuluvat Khlung lännessä ja Pong Nam Ron pohjoisessa.


title: Bo Rai

text: Amphoe Bo Rai jakaantuu hallinnollisesti viiteen tamboniin, jotka taasen jakaantuvat 33 kylään (muubaan). Amphoen keskusta ja suurin väestökeskittymä on nimeltään "Bo Phloi", jolla on thesabanin status. Thesaban Bo Phloi on osa samannimistä tambonia. Vuonna 2005 thesabanin asukasluku oli 10 009.


title: Bo Rai

text: Amphoen kokonaisasukasluku on 37 566 ja asukastiheys 55 henkilöä / km². Bo Rai sai amphoen arvon 13. heinäkuuta 1981.


title: Bo Rai

text: Amphoe Bo Rai on tunnettu jalokiviesiintymistään ja -kaupastaan, jonka antaman nosteen avulla Bo Phloi ja Ban Nong Bon, jotka olivat suurimmat jalokivikaupan keskukset, kasvoivat voimakkaasti. Alue koki kiihkeän, mutta ohimenevän nousukauden 60-luvulta aina 90-luvun alkuun, jonka jälkeen pääasiallinen elinkeino, jalokivien jalostus ja kauppa (rubiini "thap tim sajaam"), ehtyi hyvin nopeasti kannattavien esiintymien ryöstökaivun ja burmalaisten jalokivien markkinoilletulon yhteisvaikutuksesta . Lamaa pahensivat vielä Kambodžan punakhmerien häviö ja rajaseudun salakaupan loppu. Aiemmin Thaimaan jalokivikeskuksena pidetty Bo Rai on nykyään taantunut muuttotappioalue – kuitenkin toivoa on näkyvissä varsinkin etelän levottomuuksien suunnatessa muuttajia alueelle. Elinkeinon konversiota on yritetty mm. kumipuun viljelyn avulla. Suurena mahdollisuutena on pidetty huhuttua Thaimaan-Kambodžan välisen rajanylityspaikan avausta Ban Muen Danissa, muutaman kilometrin päässä Bo Phloista.


title: Bo Rai

text: Viime aikoina Bo Phloi on vilkastunut huomattavasti, ja aiemmin tyhjät keskustan kauppiasrakennukset on taas avattu. Uusi maaherra on saanut ohjattua varoja keskushallinnolta Bo Raihin, minkä ansiosta infrastruktuuria on voitu kehittää ja uusia projekteja aloittaa, kuten Bor Ploy Health Club Saen Tungin ja Dan Chumphonin tien risteyksessä.


title: Bo Rai

text: Keskustassa on hieno buddhalainen temppeli "Wat Bo Phloi" ja uusi tuoretavaratori "talaat sot", joka valmistui vuonna 2005. Keskiviikkoisin järjestetään kiertävät markkinat "talaat nat", joka houkuttelee kauppiaita aina läheisestä Kambodžasta lähtien. Kaupungissa on yleinen puisto "Suan sukhaphaap", sairaala, ammattikoulu, kirjasto, pankki (TMB Bank) ja posti. Leimaa-antavaa keskustalle on kampaamojen suuri määrä. Hotelleja on kaksi. Bo Phloista yhdeksän kilometriä itään Kambodžan rajalle päin sijaitsee hyvin hoidettu kansallispuisto "Namtok Khlong Kaeo" (thaikielellä น้ำตกคลองแก้ว), jonne on ilmainen sisäänpääsy. Vesiputouksen alkulähteelle melkein 800 metrin korkeuteen kulkee kivetty polku. Ylhäältä avautuu näkymä yli hedelmäviljelysten.


title: Bo Rai

text: Bo Rai näyttää olevan syrjässä: matkaa on 50 kilometriä Tratiin (tie 3157 Dan Chumphonin kautta) ja 90 kilometriä Chanthaburiin (Saen Tungin kautta), 300 km Bangkokiin. Suorin reitti Bo Raihin Sukhumvitilta (valtatie 3) kulkee Khao Samingin kautta (tie 3159). Tratista ja Chanthaburista pääsee kaupunkiin lavataksilla (songthaeo).


title: Talousjäte

text: Talousjätteellä tarkoitetaan (koti)taloudessa syntyvää jätettä. Jäte on se osa elintarvikkeista, jota ei voi syödä tai se osa tuotteista, jota ei voida enää hyödyntää kotitaloudessa. Talousjäte on kiinteää. Nestemäiset jätteet kaadetaan yleensä viemäriin tai hävitetään muulla tavalla (myrkyt).


title: Talousjäte

text: Jätteen määrää vähentää kierrätys. Talousjätteen yhteiskunnallista haittavaikutusta pyritään vähentämään lajittelulla. Lajittelussa samantyyppiset jätteet kerätään yhteen paikkaan. Lajittelulla voidaan esimerkiksi sanomalehtipaperit saada uusiokäyttöön, kun jätteenä on vain sellaista ainesta, jota voidaan uudelleenkäsittelyllä jalostaa raaka-aineiksi uusiin tuotteisiin.


title: Talousjäte

text: Tyypillisiä talousjätteitä ovat muun muassa tyhjät maitopurkit, kahvinporot, suodatinpussit, kananmunankuoret, ruoantähteet, leivänpalat, sipulinkuoret ja pakkauskartongit.


title: Weberin piste

text: Weberin piste tarkoittaa väestöllistä keskipistettä, johon määritellyn alueen – esimerkiksi valtion – asukkaiden yhteenlaskettu etäisyys on lyhin.


title: Weberin piste

text: Käsite on nimetty 1900-luvun alun tilastomaantieteilijä Alfred Weberin mukaan. Weberin piste ei ole väestön painopiste.


title: Weberin piste

text: Vuonna 2012 Suomen Weberin piste sijaitsi Hämeenlinnassa Hauhon Sotjalan kylässä; sen koordinaatit ovat . 1970-luvulla Weberin piste oli Rautajärven kylässä, Luopioisten kunnassa. Suurten kaupunkien väestönkasvun vuoksi se liikkuu etelämmäksi noin kilometrin vuodessa.


title: Avioton lapsi

text: Avioton lapsi (lyh. au-lapsi) on termi, jolla viitataan "avioliiton ulkopuolella syntyneeseen lapseen" eli lapseen, jonka vanhemmat eivät ole olleet keskenään naimisissa lapsen syntyessä.


title: Avioton lapsi

text: Avioliiton ulkopuolella syntyneillä lapsilla on ollut heikko asema monessa eurooppalaisessa, myös suomalaisessa yhteiskunnassa vielä 1900-luvun alussa. Joissakin kulttuureissa aviottomiin lapsiin suhtaudutaan edelleen halveksivasti, jopa vihamielisesti. Muinaisaikoina au-lapset on ajoittain jopa surmattu jo vastasyntyneinä. Keskiajalla aatelinenkin saattoi olla "äpärä", jos toinen vanhemmista oli aatelinen, joka oli tunnustanut avioliiton ulkopuolella syntyneen lapsensa. Silloin hänen aatelisvaakunassaan oli niin sanottu bastardijänne.


title: Avioton lapsi

text: Suomen eduskunta hyväksyi vuonna 1922 lain avioliiton ulkopuolella syntyneistä lapsista ja sen nojalla kaikkiin kuntiin nimettiin lastenvalvojat valvomaan aviottomien lasten ja heidän äitiensä etuja.


title: Avioton lapsi

text: Suomen kielessä muita nimityksiä avioliiton ulkopuolella syntyneestä lapsesta ovat ”äpärä” ja ”lehtolapsi”. Nykyään nimitykset ovat halventavia mutta eivät välttämättä ole olleet aina, katso Nykysuomen sanakirjan ensimmäinen painos. Lapissa ja Pohjois-Pohjanmaalla on äpärällä aiemmin tarkoitettu surmatun lapsen haamua.


title: Avioton lapsi

text: Äpärä tai äpäre on aiemmin merkinnyt kansanomaisessa kielenkäytössä myös niitylle niittämisen jälkeen kasvanutta heinää eli odelmaa. Kirjateollisuuden puhekielessä äpärällä on viitattu taittovirheeseen, jossa kappaleen loppurivi tulee sivun tai palstan ensimmäiseksi riviksi.


title: Tulitikku

text: Tulitikku on tulentekoväline, jossa tikun toinen pää on päällystetty syttymisherkällä seoksella. Seos syttyy kitkan aiheuttaman lämmön voimasta, kun tikun päätä raapaistaan karkeaa pintaa, tavallisesti tulitikkuaskin raapaisupintaa, vasten.


title: Tulitikku

text: Tulitikku on tavallisesti noin 4,5 senttimetrin pituinen puusta tai pahvista tehty tikku, jonka päässä on syttyvä aines. Tikun pituus 4,5 cm juontuu kanuunan sytytyslangan pituudesta. Ammattipiireissä puhuttiin aikoinaan tykkimiesten tapaan palamisnopeuksista.


title: Tulitikku

text: Pidempiä tulitikkuja ovat mm. "pitkät tulitikut" (5,6 cm), "erikoispitkät tulitikut" (9,5 cm) ja "takkatikut". Tulitikun pään aines voidaan tehdä esimerkiksi kaliumkloraatista, rikistä ja lasinsiruista. Kaliumkloraatin tarkoitus on tuottaa palamiseen happea, jonka ansiosta tulitikku syttyy voimallisemmin. Rikki on palava ainesosa. Lasi on tarkoitettu tuottamaan hankausta, jotta rikki syttyisi. Itse tikku on yleensä valmistettu haavasta


title: Tulitikku

text: Tulitikun sytytys tapahtuu raapaisemalla tikkua tulitikkuaskin raapaisupintaan, jossa on punaista fosforia ja lasijauhetta, tai johonkin muuhun karheaan pintaan. Tikun pään aines ja tulitikkurasian raapaisupinta aiheuttavat kitkaa, jolloin tulitikku syttyy.


title: Tulitikku

text: Tulitikkuaskissa on keskimäärin noin 50 tulitikkua. Tulitikkuaskeja myydään yksittäin tai punteissa. Punttiin kuuluu 10 tulitikkuaskia. Tulitikkurasioiden etiketit ovat keräilykohteita.


title: Tulitikku

text: Tulitikun edeltäjät olivat tuluskivi ja taula. Niiden käyttö oli vaivalloista: Jos asumuksen tulisijan liekki sammui, oli ryhdyttävä iskemään tuliraudalla piikivestä kipinää taulaan ja puhalleltava uutta tulta palamaan.


title: Tulitikku

text: Nykyaikaisen tulitikun keksijäksi Euroopassa on nimetty ranskalainen kemisti Jean Chancel. Hänen onnistui saada tikku palamaan leimahduksen jälkeen vuonna 1805. Hänen ideansa oli sokerin, kaliumkloraatin ja kumin seokseen kastetun tikun pään upottaminen pienessä asbestipullossa olevaan rikkihappoon.


title: Tulitikku

text: Suomessa opittiin ulkomaisten keksintöjen esimerkin innostamina valmistamaan kotona yksinkertaisia rikki- ja tervatikkuja, joihin tuli puhallettiin tulusten taulasta. Kemistit parantelivat innokkaasti Chancelin keksintöä, mutta harva halusi kuljetella rikkihappopulloa mukanaan. Lisäksi 50 kemikaalitikun laatikko maksoi Euroopassa 1800-luvun alussa 26 nykyeuroa, eli yhden tikun hinta oli 52 senttiä.


title: Tulitikku

text: Läpimurto tapahtui vuonna 1826, kun englantilainen kemisti John Walker keksi sattumalta raapaisemalla syttyvän tikun. Se tapahtui, kun hän oli vahingossa lisännyt kovettavaa antimonisulfidia sytytysmassaan. Näin hän keksi tikun, joka syttyi raapaisun aiheuttaman kitkan tuottaman lämmön vaikutuksesta.


title: Tulitikku

text: Helppokäyttöisten raapaisutikkujen suosio kasvoi ja hinta halpeni, mutta tikut haisivat pahalle ja sytytetyistä tikuista kipinät sinkoilivat ympäriinsä. Hajuhaittaan löytyi ratkaisu, kun valmistuksessa alettiin käyttää valkoista fosforia, ja tällöin myös tikut syttyivät helpommin. Fosforitulitikkujen kaupallinen valmistus alkoi vuonna 1832. Fosfori oli keksitty jo 1600-luvulla, kun saksalainen alkemisti yritti valmistaa kultaa haihduttamalla virtsaa. Valkoisesta fosforista tehdyt tulitikut piti syttymisherkkyyden takia säilyttää pehmustetussa, ilmatiiviissä rasiassa.


title: Tulitikku

text: Fosforitikkujen myötä tulitikkutehtaita alkoi syntyä ympäri maailmaa, ja tulitikkuteollisuudesta kehittyi merkittävä teollisuuden muoto. Nämä herkästi syttyvät tikut aiheuttivat kuitenkin tulipaloja tehtaissa, kodeissa ja siellä, missä ihmiset kulkivat fosforitikut taskussa.


title: Tulitikku

text: Fosforitikut aiheuttivat myös ammattisairauksia. Kolme neljä vuotta fosforihöyryjä työssään hengittäneille tulitikkutehtaan työläisille alkoi muodostua erilaisia luusairauksia sekä kasvoihin ylä- tai alaleuan kuolioita. Myrkytyksen saaneen kasvot vääristyivät, hampaat irtosivat, ikenet turposivat, iho alkoi vihertää ja muuttua mustaksi. Leukaluu saattoi alkaa hohtaa himmeästi pimeässä. Mitään lääkettä ei ollut, vain leikkauksia oli mahdollista tehdä.


title: Tulitikku

text: Nykyisen tyyppiset tulitikut, joita sanotaan myös "varmuustulitikuiksi" ja joissa valkoinen fosfori on korvattu punaisella fosforilla, keksi Gustaf Erik Pasch vuonna 1844. Kesti kuitenkin vielä vuosikymmeniä, ennen kuin ne lopullisesti syrjäyttivät aikaisemmat.


title: Tulitikku

text:
Ensimmäisenä maailmassa Suomen suuriruhtinaskunnassa kiellettiin vuonna 1872 valkoista fosforia sisältävien tulitikkujen valmistaminen ja myyminen. Seuraavaksi kaksi vuotta myöhemmin Tanskassa astui voimaan samanlainen määräys, mutta monissa Euroopan maissa valkoisten fosforitikkujen valmistuskielto tuli voimaan vasta vuonna 1906 fosforitikkujen käytön kieltäneen Bernin sopimuksen jälkeen. Yhdysvalloissa rajoituksia oli ollut jo ennen vuotta 1913, mutta silloin näissä maissa fosforitikuille määrättiin niin korkea rangaistusvero, että se lopetti vihdoin valkofosforitikkujen valmistuksen.
Ruotsissa valkoisten fosforitikkujen myyntikieltomääräys annettiin vasta 1901, mutta vientiin niitä sai kuitenkin valmistaa kaupallisista syistä aina vuoteen 1920 saakka. Vientiä riitti, koska tikut olivat halpoja. Sen enempää käyttäjät kuin teollisuusjohtajatkaan eivät välittäneet työntekijöiden, yleensä nuorten naisten terveydestä.


title: Tulitikku

text: Valkoisen fosforin tilalle alettiin jo varhain keksiä vaihtoehtoa. Sellaisena tuli käyttöön fosforin toinen allotrooppinen muoto, punainen fosfori, jota valmistetaan kuumentamalla valkoista fosforia ilmattomassa tilassa. Se on tosin kalliimpaa, mutta terveydelle vaaratonta.


title: Tulitikku

text: Jo ennen kuin valkoisen fosforin vaarallisuudesta oli syntynyt kohua, ruotsalainen kemian professori Gustaf Erik Pasch oli kehitellyt vuonna 1844 sellaiset tulitikut, joissa syttymiseen tarvittavat kemikaalit oli jaettu tikun päähän ja säilytyslaatikon kyljen raapaisupintaan. Lähes nykymuotoiset tikut syntyivät, kun ruotsalaisveljekset Johan Edvard Lundström ja Carl Frans Lundström viimeistelivät keksinnön ja aloittivat punaista fosforia käyttäen tikkujen teollisen tuotannon vuonna 1847 Ruotsissa Jönköpingissä.


title: Tulitikku

text: Tehdasmainen tulitikkujen valmistus alkoi Suomessa vuonna 1840, jolloin kuopiolainen kauppias Wasilji Moldakoff aloitti puoliksi kotivalmisteisen, puoliksi tehdasmaisen tulitikkutuotannon. Tämä kauppias tunnetaan myöhemmin Kuopio-Pietari-linjaa liikennöineen Kuopion Höyrylaiva-Yhtiön toimitusjohtajana.


title: Tulitikku

text: Suomen ensimmäinen tulitikkutehdas oli helsinkiläisen I. Gottbergin Tulitikku-wapriikki, joka aloitti toimintansa vuonna 1842 nykyisen Helsingin asema-aukion tienoilla Kluuvinlahden länsirannan täyttömaalla. Tällöin vielä tehdasoikeudesta maksettiin hopearuplia.


title: Tulitikku

text: Vuonna 1845 Helsinkiin myönnettiin tulitikkutehtaan perustamislupa kauppias M. Kurocshkinille ja vuonna 1846 H. F. Bergmanin Tulitikku-wapriikille, josta vuoden 1852 verotustietojen mukaan oli suurin tehdas, joka valmisti 24 miljoonaa tikkua vuodessa. Vähitellen tulitikkutehtaita perustettiin ympäri maata. Suomalaisittain todella suureksi kasvanut oli Porin tulitikkutehdas, joka perustettiin vuonna 1850 ja joka toimi 137 vuotta vuoteen 1987 saakka.


title: Tulitikku

text: Punkaharjulla toimii Suomen valtakunnallinen metsäalan keskusmuseo Lusto, jossa Porin Tulitikkutehtaasta saatu aineisto esittelee tulitikkuteollisuutta. Museon verkkosivuilla esitellään muun muassa 70 tulitikkujen valmistukseen liittyvää esinettä.


title: Tulitikku

text: Vuonna 1873 perustettiin Mäntsälän ensimmäinen tulitikkutehdas Hirvihaaran kylään. Ruotsissa oppinsa saanut N. F. Ranin sai siihen valtiolta luvan, kun rahoittajaksi oli löytynyt V. F. Bäckman. Yhtiön nimeksi tuli Mäntsälän Tulitikkutehdas. Tehdas menestyi ja vuonna 1915 tehtaalle hankittiin kuorma-auto, Benz-Gaggenaul, sekin Mäntsälän ensimmäinen. Tällä kuorma-autolla tikkuja kuljetettiin sitten 13 vuotta.


title: Tulitikku

text: Vähitellen Mäntsälään syntyi seitsemän tulitikkutehdasta, joista suurin oli vapaaherra Richard Casimir de la Chapellen omistama Saaren kartanon tehdas. Kartanon historia sivuaa myös Mäntsälän kapinaa. Nykyisin tämä italialais-pohjoismaista tyyliä edustava rakennus on maatalousoppilaitoksena. Mäntsälän Tulitikkutehtaasta ovat enää palaneet rauniot jäljellä. Nykyisin tulitikkutehtaita ei enää muisteta, vaikka 1900-luvun alussa tuhatkunta ihmistä sai Mäntsälässä elantonsa tulitikkuteollisuudesta, joka kattoi kolmanneksen koko maan tulitikkutarpeesta.


title: Tulitikku

text:
Suomen viimeinen tulitikkutehdas Finn-Match Oy Vaajakoskella lopetti toimintansa vuonna 1995. Tehtaan viimeinen toimitusjohtaja oli Juha Nurminen. Hän osti itselleen tehtaan myynnin yhteydessä hammastikkujen tuotannon, jota hän on jatkanut Kesmex Oy:n nimellä. Tuotanto on noin 10 miljoonaa hammastikkua kuukaudessa. Suurin osa hammastikuista menee vientiin ympäri maailmaa. Tulitikkutehdas myytiin ruotsalaiselle Swedish Matchille, joka siirsi käyttökelpoiset koneet Kaukoidän tehtailleen ja romutti loput. Vanha tehdasrakennus on yhä olemassa ja siinä toimii nykyisin kuntokeskus ja mielenterveysasema.
Ruotsalainen liikemies Ivar Kreuger loi yhtiön suuruuden. Kreugeria on kuvattu häikäilemättömäksi mieheksi, joka "valloitti, tuhosi ja tuhoutui lopulta itse". Hänen yhtiönsä tarjosi pääomatrustinsa kautta valtioille suuria ja pitkäaikaisia lainoja monopolioikeuksia vastaan. Tehdas tehtaalta Suomenkin tulitikkuteollisuus joutui Kreugerin valtaan. Tapoihin kuului, että ostettuaan tehtaan Kreuger tuhosi koneet, ettei niitä voinut enää kukaan käyttää ja siten ryhtyä kilpailemaan hänen tehtaittensa kanssa tulitikkujen valmistamisesta. Alastaron joen pohjassa on Kreugerin sinne hävittämiä koneita.


title: Tulitikku

text: Kreugerin omistama yritys Svenska Tändsticks Aktiebolaget houkutteli Suomen hallituksen määräämään tulitikuille valmisteveron vuonna 1922. Kuopiolainen kauppaneuvos Lauri Hallman arveli veroa väliaikaiseksi; mutta kun niin ei käynyt, hän poltti Kallaveden autiolla saarella yhtiönsä Oy Savon varastoimat 4 700 laatikollista tulitikkuja. Kalliot pamahtelivat, järven vesi kiehui ja liekit nousivat kymmenien metrien korkeuteen, kertovat aikalaiset tapahtumasta.


title: Tulitikku

text: Suomeen tulitikkuja tuovan Euromatches Oy:n toimitusjohtaja Heimo Peltonen kertoo Swedish Matchin linjan jatkuvan edelleen tiukkana. Yhtiö omistaa tehtaita halvan työvoiman maissa, vaikka Ruotsissa on suuri toimiva tehdas. Peltonen tekee kauppaa Swedish Matchin kanssa Sveitsin myyntikonttorin kautta. Peltonen arvioi, että suurin osa Suomeen tuotavista tikuista tulee Ruotsista, Intiasta ja Puolasta. Intiassa on noin 10 000 tulitikkutehdasta, joissa yhdessä tehtaassa voi olla tuhansia työläisiä ja joissa työt tehdään käsityönä ja vanhoilla koneilla. Tikut ovat joko poppelia tai venäläistä haapaa.


title: Tulitikku

text: Osittain työntekijöiden terveyden suojelemiseksi, osittain paloturvallisuussyistä Suomessa säädettiin jo vuonna 1865 asetus, jonka mukaan tulitikkuja, käytettiinpä niissä valkoista tai punaista fosforia, saatiin valmistaa vain tehtaassa, joka täytti asetuksessa säädetyt turvallisuusvaatimukset. Kaupungissa oli maistraatin, maalla kruununvoudin tarkistettava, että tehdas oli määräysten mukainen. Vuonna 1872 valkoisen fosforin käyttö tulitikuissa kiellettiin Suomessa kokonaan.


title: Tulitikku

text: H. C. Andersen on kirjoittanut sadun "Pieni tulitikkutyttö". Tunnettu on myös Heinrich Hoffmannin Jörö-Jukka -kirjan tarina "Tyttö ja tulitikut". Andersenin sadussa tikkuja kaupannut Tulitikkutyttö löytyi jouluaamuna kadulle paleltuneena, ja huonosti kävi myös tulitikuilla leikkineelle Lauralle Jörö-Jukka-kirjassa. Hän ei uskonut äitinsä eikä kissojensa varoituksia, vaan syttyi palamaan, niin että jäljelle jäi vain kenkäpari ja läjä tuhkaa. Sen sijaan Algot Untolan komediassa "Tulitikkuja lainaamassa" ovat tulentekovälineet saaneet monet nauramaan niin elokuvaa tai näytelmää katsellessa kuin kirjaa lukiessakin. Eikä huonosti käynyt Alfred Nobelillekaan, joka kauppasi lapsena tulitikkuja kadulla ja jatkoi siitä dynamiitin keksimiseen.


title: Tulitikku

text: Merimiehillä on ollut oma tapansa sytyttää tulitikku. Merillä tuulee ja tulitikun liekki pyrkii sammumaan heti kun pään aines on palanut. Merimiehet kostuttavat rikkipään suussa, jolloin se palaa vaivoin ja hitaasti.


title: Kylähullu

text: Kylähullu on ihminen, jonka käyttäytyminen ja olemus poikkeavat sosiaalisen yhteisönsä normistosta. Poikkeava elämäntapa, pukeutuminen, erikoislaatuiset teot tai ajatukset ovat tehneet henkilöstä kylähullun, ja siten yhteisön kiinnostuksen ja kertomusten kohteen. Kylähulluus on yhteisössä sosiaalisesti tuotettu ilmiö. Nimestään huolimatta kylähulluus ei ilmiönä rajoitu vain kyliin tai maalaisympäristöön.


title: Kylähullu

text: Kylähulluudella on aiemmin ollut kielteissävytteinen leima, mutta nykyään kylähullu on arvonimi kylien ja maaseudun asioita kehittäneelle tai muuten ansioituneelle henkilölle. Suomessa valitaan Valtakunnan virallinen kylähullu kahden vuoden välein. Viimeksi valittu kylähullu nimeää raadin, joka on valinnut "Valtakunnan virallisen kylähullun" vuodesta 1991 lähtien kahden vuoden välein.


title: Kylähullu

text: Kylähulluuden arvostuksen noususta kertoo myös ilmiön uudet nimitykset, kuten kyläboheemi ja kyläoriginelli. Kylähullut ovat olleet yhteisönsä merkkihenkilöitä, joiden kautta on kanavoitu monenlaisia tunteita. He ovat olleet oman paikkakuntansa tunnetuimpia ja hauskimpia nähtävyyksiä, legendoja jo eläessään.


title: Kylähullu

text: "Kylähullu" on myös Koijärven kylien alueen lehti.


title: Suolapatsas

text: Suolapatsas on kuivuneista suolakiteistä muodostunut patsas.


title: Suolapatsas

text: Sanaa käytetään myös kuvaannollisesti merkitsemään liikkumattomana, paikalleen jähmettyneenä olemista: ”Seisoi kuin suolapatsas”.


title: Suolapatsas

text: Raamatussa kerrotaan, että Lootin vaimo muuttui suolapatsaaksi. Jumala käski Lootia lähtemään Sodomasta ennen kaupungin tuhoa. Loot pakeni perheineen, ja Jumala tuhosi Sodoman ja Gomorran kaupungit. Matkalla Lootin vaimo jäi Jumalan kiellosta huolimatta katselemaan tuhoa. Hän muuttui Jumalan tuomion mukaisesti suolapatsaaksi.


title: Suolapatsas

text: Vanhan testamentin apokryfikirjoihin kuuluva Viisauden kirja mainitsee suolapatsaan epäuskoisen sielun muistomerkkinä.


title: Suolapatsas

text: Jordanin laaksossa sijaitsee Lootin vaimon suolapilarina pidetty vuorisuolasta muodostunut patsas tai pilari.


title: Suolapatsas

text: Suolapatsas on kolmen hengen leikki. Leikissä yksi seisoo kahden muun välissä jalat maassa kuin suolapatsas. Kaksi muuta työntävät häntä puolelta toiselle ja ottavat kiinni.


title: Jod

text: Jod on heprealaisen, foinikialaisen ja aramealaisen kirjaimiston kymmenes kirjain. Se on kreikkalaisen iootan, latinalaisen I:n ja J:n sekä kyrillisen І:n edeltäjä. Kirjaimen nimi tulee kättä tarkoittavasta sanasta (käsi onkin yhä hepreaksi יד, "jad").


title: Jod

text: Heprean kielessä jod ääntyy /j/. Sanan keskellä se voi olla myös diftongin tai pitkän vokaalin merkki (ns. "mater lectionis"). Jod on muiden heprealaisten kirjainten tavoin konsonantti, mutta periytyessään kreikkalaiseen aakkostoon siitä tuli vokaalin merkki. Kieliopillisesti jod toimii substantiivin lopussa yksikön ensimmäisen persoonan omistusliitteenä, verbin edessä se muodostaa puolestaan futuurin yksikön kolmannessa persoonassa.


title: Jod

text: Jumalan nimi kirjoitetaan joskus kahdella peräkkäisellä jod-kirjaimella, jolloin se luetaan "Adonai" (אֲדֹנָי, Herra) tai "Hašem" (השם, "se nimi"). Heprealaisessa numerojärjestelmässä jodilla on lukuarvo kymmenen.


title: Jod

text: Esimerkkejä:


title: Heprealaiset numerot

text: Heprealainen numerojärjestelmä on lukujärjestelmä, jossa numeroita vastaavat heprealaisen kirjaimiston kirjaimet.


title: Heprealaiset numerot

text: Nykyään myös hepreassa käytetään arabialaista standardinumerojärjestelmää, jolloin luvut luetaan muusta tekstistä poiketen vasemmalta oikealle. Heprealaisia numeroita käytetään lähinnä heprealaisen kalenterin päivien ja vuosien merkitsemiseen, numeroiduissa listoissa ja juutalaisessa numerologiassa eli gematriassa.


title: Heprealaiset numerot

text: Järjestelmässä ei ole lainkaan merkkiä nollalle. Lukuja (1, 2, ..., 9) vastaa kutakin oma kirjainmerkki, kymmeniä (10, 20, ..., 90) omansa ja satoja (100, 200, ..., 900) omansa. Yksittäisten kirjainten numeroarvot lasketaan yhteen kokonaisluvun saamiseksi. Esimerkiksi luku 177 merkitään קעז.


title: Heprealaiset numerot

text: Lukuja 15 ja 16 merkitään poikkeuksellisesti טו (9+6) ja טז (9+7), ei siis יה ja יו. Jälkimmäiset kirjainyhdistelmät ovat osa Jumalan pyhää nimeä (יהוה, JHVH) eikä niitä siksi voida käyttää.


title: Heprealaiset numerot

text: Järjestelmä edellyttää 27 merkin käyttöä, joten 22-kirjaimista heprean aakkostoa laajennetaan viidellä "sofit"- eli lopetuskirjaimella. Vaihtoehtoisesti viimeistä kirjainta tavia (jolla on arvo 400) käytetään yhdistelmänä itsensä tai muiden kirjainten kanssa qofista (100) eteenpäin. Näin saadaan merkittyä 500 ja tätä suuremmat sataluvut.


title: Heprealaiset numerot

text: Koska numerot ovat tällä tavoin ilmaistuina kirjainyhdistelmiä, ne voivat sekoittua sanoihin. Siksi tekstin keskellä luvun viimeisen (vasemmanpuoleisen) kirjaimen eteen lisätään usein "geršajim"-merkki (״, samantapainen kuin lainausmerkki) osoittamaan, että kirjainyhdistelmä on numero eikä sana. Jos luku koostuu vain yhdestä merkistä, käytetään "gereš"-merkkiä (׳, yksinkertainen heittomerkki). Esimerkiksi ב׳ = 2 ja רמ״ו = 246.


title: Heprealaiset numerot

text: Tuhannet ja sitä suuremmat luvut (yli 999) kirjoitetaan erillisinä ryhminä, joiden arvot kerrotaan tuhannella, miljoonalla ja niin edelleen. Siten esimerkiksi luku 1 234 567 kirjoitetaan hepreaksi א רלד תקסז tai א׳ רל״ד תקס״ז. Tästä voi seurata ongelmia luvuissa, joissa jonkun ryhmän arvo on nolla. Tällöin puuttuva ryhmä voidaan ilmaista sanallisesti.


title: H. Rider Haggard

text: Sir Henry Rider Haggard (22. kesäkuuta 1856 Bradenham, Norfolk, Britannia – 14. toukokuuta 1925 Lontoo) oli brittiläinen kirjailija, jonka seikkailuromaanien tapahtumat sijoittuivat eksoottisiin maisemiin ja sisälsivät usein yliluonnollisia tapahtumia.


title: H. Rider Haggard

text: Vaikka Haggardin romaanit puolustavat usein vahvasti brittiläisen imperiumin siirtomaavaltaa, ne sisälsivät ymmärtämystä siirtomaiden alkuperäistä väestöä kohtaan. Tästä on esimerkki Kukuanalandin oikeamielinen kuningas Ignosi Haggardin tunnetuimmassa teoksessa, romaanissa "Kuningas Salomon kaivokset" (myös nimellä "Kuningas Salomonin kaivokset").


title: H. Rider Haggard

text: Monien Haggardin romaanien päähenkilönä on seikkailija Allan Quatermain, jonka toverina on zulukafferisoturi Umslopogaas. Romaanin "Valkoinen metsästäjä" suomalaisen painoksen (1922) esipuheessa kustantaja kertoo:


title: H. Rider Haggard

text: ”Allan Quatermain, tuo pieni, hintelä, hiukan nilkuttava valkoinen metsästäjä, edustaa rotunsa henkistä ylemmyyttä, siveellistä kuntoa, rehellisyyttä ja oikeamielisyyttä, kylmäverisyyttä ja tyyntä harkintaa, siis ominaisuuksia, jotka ovat tai joiden ainakin pitäisi olla jokaisen valkoisen gentlemannin tunnusmerkkejä; Umslopogaas taas on kiteyttänyt itseensä koko villin rotunsa hyveet: rehellisyyden, vääjäämättömän urhoollisuuden, raa'an ja hurjan alkuperäisen voiman.”


title: H. Rider Haggard

text: Kustantaja vertaa parivaljakkoa J. Fenimore Cooperin "Nahkasukka"-sarjan seikkailijapariin Natty Bumppo ja Chingachcook.


title: H. Rider Haggard

text: Haggard teki tunnetuksi niin sanotut kadonnut maailma -kertomukset, ja hänen vaikutuksensa tieteiskirjallisuuteen ja fantasiaan on ollut merkittävä. "Kuolemattoman kuningattaren" päähenkilö Ayesha mainittiin Sigmund Freudin "Unien tulkinnassa" ja Carl Jungin kirjoituksissa naisen perustyyppinä.


title: H. Rider Haggard

text: Haggardin vähemmän tunnettuun tuotantoon kuuluu muun muassa romaani "Israelin kuu", joka pohjautuu toiseen Mooseksen kirjaan ja kertoo raamatullisesta ajasta, jolloin Israelin kansa oli joutunut orjuuteen Egyptiin.


title: Tioman

text:
Pulau Tioman on 20 kilometriä pitkä ja 12 kilometriä leveä saari Malesian itä-rannikolla, Etelä-Kiinan meressä. Saaren kasvillisuus on pääosin varsin tiheää sademetsää. Saari on suurimmilta osin asumaton, mutta saarella sijaitsee kuitenkin kahdeksan kylää, joista suurin on "Kampung Tekek". Saarelle pääsee veneellä Malesian rannikolta ja Singaporesta Changin lentokentän eteläpuolelta tai lentämällä Kuala Lumpurista ja Singaporesta.
Saaren pääelinkeino on matkailu, sillä saaren hiekkarannat ja laajat koralliriutat ovat tehneet siitä suositun matkailu- ja sukelluskohteen. Myös se, että 1970-luvulla Time-lehti valitsi saaren yhdeksi maailman kauneimmista saarista, on lisännyt saaren suosiota matkailijoiden joukossa.
Saareen tutustuminen tapahtuu veneellä. Tiestön puuttuminen on auttanut saaren luonnon säilymistä entisessä tilassaan matkailusta huolimatta. Samoin majoituksen määrä on saaren kokoon nähden edelleen rajallinen. Saaren todennäköisesti vanhin ja tunnetuin hotellimajoitus on "Berjaya Tioman Resort" -lomakylä saaren länsirannikolla. Puurakenteisen lomakylän yhteydessä on rannan tuntumassa golf-rata.
Tiomania ympäröi kirkas vesialue johtuen saaren sijainnista melko kaukana Malesian niemimaan itärannikosta. Tiomanin sukelluskohteista useat sijaitsevat saaren luoteisnurkalla runsaan puolen tunnin venematkan päässä. Kohteista erityisesti "Malang Rocks" ja "Pulau Tulali" soveltuvat myös snorklaukseen. "Kampung Tekekin" yhteyteen on päätetty rakentaa suuri satama, jonka pelätään kasvattavan voimakkaasti saaren matkailijavirtoja ja näin tuhoavan sen luonnon, idyllisyyden ja sukelluskohteet. Uloimmissa sukelluspaikoissa, jotka ovat lähellä avomerta, voi maaliskuussa nähdä valashaita.


title: Esiroomalainen rautakausi

text: Esiroomalainen rautakausi on nimitys, jota käytetään Keski- ja Pohjois-Euroopassa kuvaamaan varhaista rautakautta. Keski-Euroopassa tähän vaiheeseen ajoittuu muun muassa La Tènen kulttuuri. Esiroomalainen rautakausi päättyy Rooman valtakunnan tekemiin valloituksiin. Pohjoismaissa esiroomalainen rautakausi ajoittuu noin 500 eaa. - 0 jaa.


title: Esiroomalainen rautakausi

text: Esiroomalaisella rautakaudella monet myöhäisen pronssikauden kehityskulut jatkuvat. Rannikkoseuduilla väestö täydentää kalastukseen ja hylkeenpyyntiin perustuvaa talouttaan karjanhoidolla ja maanviljelyllä. Vainajat haudataan röykkiöhautoihin tai kiviarkkuihin. Metalliesinelöytöjä tunnetaan vähän, mutta raudanvalmistustaito leviää Suomeenkin. Kulttuurikontaktit ulottuvat sekä Skandinaviaan että Baltiaan. Rannikkoväestö valmistaa Morbyn keramiikkaa. Sisämaasta tunnetaan Luukonsaaren keramiikkaa Järvi-Suomen alueella ja epämääräistä Kalmistonmäen keramiikkaa Kaakkois-Suomessa. Varhaisimmat toistaiseksi tunnetut todisteet raudanvalmistuksesta on hieman yllättäen löydetty Pohjois-Suomesta.


title: Esiroomalainen rautakausi

text: Esiroomalaisen rautakauden lopulla yleistyy metalliesineiden laittaminen hautoihin. Muun muassa Espoon Taavinkylässä (Dåvits) ja Pohjan Järnvikissa Uudellamaalla sijaitsee tärkeitä löytöpaikkoja.


title: Vanhempi roomalainen rautakausi

text: Vanhempi roomalainen rautakausi, jota tutkimuskirjallisuudessa kutsutaan myös rautakauden B-periodiksi, on Keski-Euroopan ja Pohjoismaiden esihistoriaan liittyvä ajanjakso, joka vallitsi noin vuosina 0–150/200 jaa. Rooman valtakunta on tällöin työntänyt rajansa Reinille ja Tonavalle saakka. Voimakkaat roomalaisvaikutteet ulottuvat pohjoismaihin asti.


title: Vanhempi roomalainen rautakausi

text: Esinelöydöt keskittyvät Uudellemaalle, Varsinais-Suomeen, Kokemäenjoen suuseudulle ja Etelä-Pohjanmaalle. Näillä alueilla hautoihin laitettiin metalliesineitä. Asutusta oli muuallakin rannikkoseuduilla sekä sisämaassa. Järvi-Suomen alueella eli niin sanottua Luukonsaaren keramiikkaa valmistavaa metsästäjä-kalastajaväestöä. Rannikkoseuduillakin harjoitettiin pyyntielinkeinoja, mutta myös maanviljelystä ja karjanhoidosta on selkeitä viitteitä.


title: Vanhempi roomalainen rautakausi

text: Uudellamaalla ja Kokemäenjoen suulla esiintyy niin sanottuja tarhakalmistoja, jotka viittaavat yhteyksiin nykyisenViron ja Pohjois-Latvian alueiden kanssa.


title: Vanhempi roomalainen rautakausi

text: Varsinais-Suomessa, Piikkiöstä Laitilaan ulottuvalla alueella, esiintyy monenlaisia hautamuotoja, joiden vastineet löytyvät Itä-Ruotsista. Professori Unto Salon vuonna 1968 esittämän tulkinnan mukaan alueelle oli saapunut germaanisia miesjoukkoja, jotka hankkivat turkiksia Veikseljoen kauppareittiä ("meripihkatie") varten. Haudoissa on paljon aseita, mikä Salon tulkinnan mukaan viittaa tulokkaiden sotaisiin ihanteisiin ja turkisten hankintaan verottamalla. Laitilan Sonkkilan kalmistosta tunnetaan roomalainen viinikauha sekä kullan ja hopean sekoitusta oleva sormus. Veikselin kauppareitin kukoistus päättyy markomannisotaan keisareiden Marcus Aurelius ja Commodus valtakausilla, mikä ehkä selittää Suomessa todetun niukkalöytöisen vaiheen vanhemman ja nuoremman roomalaisen rautakauden taitteessa.


title: Vanhempi roomalainen rautakausi

text: Etelä-Pohjanmaalla on röykkiöhautoja tältä ajalta.


title: Vanhempi roomalainen rautakausi

text: Kuuluisia vanhemman roomalaisen rautakauden löytöpaikkoja:


title: Rakugo

text: Rakugo () on japanilaista kerronnallista komiikkaa. Se on eräänlainen sekoitus stand up -komiikkaa ja teatteria. Esiintyjät istuvat yleisön edessä tyynyllä ja kertovat ja näyttelevät istualtaan humoristisia tarinoita. Apunaan esiintyjät käyttävät japanilaista viuhkaa ja kangaspalaa, joiden avulla pyritään havainnollistamaan tarinaan liittyviä elementtejä. Esimerkiksi viuhka saattaa muuttua esityksen aikana syömäpuikoiksi ja kangaspala kulholliseksi nuudeleita.


title: Rakugo

text: Ennen rakugo-sanan vakiintumista laji tunnettiin Edossa (nyk. Tokio) nimellä "otoshibanashi" (落し噺). Tämä tarkoittaa tarinaa, jossa on "ochi" (落ち, '(koominen) huipentuma', kirjaimellisesti 'pudotus'). Rakugo-sanan kirjoitusasu koostuu otoshibanashi-sanan ensimmäisestä merkistä 落 ja kerrontaa tai kieltä tarkoittavasta 語-merkistä; ääntämys puolestaan vastaa näiden merkkien kiinalaisperäistä lukutapaa.


title: Rakugo

text: Kansaissa otoshibanashista käytettiin nimeä "karukuchibanashi" (軽口噺, 'kevyt tarina').


title: Nuorempi roomalainen rautakausi

text: Nuorempi roomalainen rautakausi tarkoittaa Pohjoismaiden esihistoriassa noin vuosia 200–400 jaa. Rooman valtakunta heikkeni tällöin, mutta se oli yhä voimatekijä, jonka vaikutus ulottui voimakkaana Itämerelle saakka. Aikakausi oli sotaisa ja kuohuva. Esimerkiksi Tanskan alueelta tehdyt kuuluisat sotasaalislöydöt kertovat kovista taisteluista Skandinavian muodostumassa olleiden, aikaisempaa kiinteämpien yhteiskuntien välillä.


title: Nuorempi roomalainen rautakausi

text: Arkeologisia löytöjä tunnetaan lähinnä Uudenmaan, Varsinais-Suomen ja Etelä-Pohjanmaan rannikon läheisiltä seuduilta, joissa metalliesineitä (aseita ja koruja) laitettiin hautoihin. Hautalöytöjä tunnetaan myös Pirkanmaalta, Kanta- ja Päijät-Hämeestä, Keski-Pohjanmaalta ja jopa Keski-Suomesta (Viitasaari). Oululaiset arkeologit ovat 1980-luvulta lähtien löytäneet kalmistoja (hautapaikkoja) myös Perämeren rannikoilta (Oulun Kaakkuri, Raahen (Saloisten) Tervakangas, Tornion Rakanmäki). Muissakin maan osissa asuinpaikkalöydöt kertovat asutuksesta (mm. Luukonsaaren keramiikka Järvi-Suomessa).


title: Nuorempi roomalainen rautakausi

text: Suomen rannikkojen väestö ylläpiti yhteyksiä sekä Skandinaviaan että Baltiaan, minkä lisäksi joitakin esineitä saapui myös Keski-Venäjän suomensukuisten väestöjen asuinalueilta.


title: Nuorempi roomalainen rautakausi

text: Rikkaat hautalöydöt mm. Laitilan Soukaisissa ja Salon (ent. Uskela) Ketohaassa kertovat jonkinlaisen yhteiskunnallisen "yläluokan" muodostumisesta. Soukaisten röykkiöhaudasta löytyi kaksi rinnakkaista kiviarkkua, joista toinen sisälsi keihäänkärkiparin. Rikkaammassa kiviarkussa oli keihäänkärkipari, kilpi, miekka hopeahelaisessa tupessa sekä lasinen juomasarvi ja pronssisanko, jotka oli valmistettu Rooman valtakunnan alueella. Professorit Ella Kivikoski ja Unto Salo ovat tulkinneet hautojen kuuluvan Gotlannista tulleelle mahtimiehelle, jopa "ruhtinaalle", ja tämän aseenkantajalle. Arkeologi Christian Carpelan puolestaan on nähnyt haudassa myös paikallisia piirteitä ja pitänyt sitä todisteena moneen eri suuntaan ulottuvista yhteyksistä. Ketohaan röykkiöhaudasta tunnetaan kultaisen kaularenkaan kappaleita, jotka viittaavat korkean tason yhteyksiin Skandinaviaan. Nousiaisista on jo 1700-luvulla löydetty kuuluisa kultainen kaularengas, jota säilytetään Tukholmassa.


title: Arthur Lindfors

text: Arthur Richard Lindfors (17. maaliskuuta 1893 Hyrylä Skavarböle, Tuusula – 21. syyskuuta 1977 Porvoo) oli suomalainen painija ja olympiamitalisti.


title: Arthur Lindfors

text: Lindfors saavutti kreikkalais-roomalaisessa painissa olympiahopeaa kahdesti. Painiuransa jälkeen hän toimi Suomen Painiliiton johtotehtävissä, painituomarina, Porvoon Akilleksen puheenjohtajana, Porvoon kaupunginvaltuustossa ja leipomoalan järjestötehtävissä.


title: Roomalainen rautakausi

text: Roomalainen rautakausi viittaa seuraaviin ajanjaksoihin:


title: Kenkänokka

text: Kenkänokka ("Balaeniceps rex") on suuri haikarankaltainen Balaenicipitidae-heimon ainoa nykyisin elävä laji. Tämä runsaan metrin mittaiseksi kasvava lintu on saanut nimensä erittäin suuresta nokastaan, joka muistuttaa muodoltaan aavistuksen verran puukenkää. Lajia tavataan Keski-Afrikan suoalueilla, joissa se pyydystää ravinnokseen pääasiassa keuhkokaloja.


title: Kenkänokka

text: Kenkänokka on monessa suhteessa poikkeuksellinen lintu. Kenkänokkaa on ollut vaikeaa lukea kuuluvaksi mihinkään ryhmään muiden lintulajien kanssa. Aiemmin heimon uskottiin kuuluvan haikaralintuihin, mutta uudemman tutkimuksen mukaan sen katsotaan olevan sukua pelikaaneille ja se kuuluu nykyisin pelikaanilintuihin. Se on oman heimonsa ainoa jäljellä oleva laji. Ilmeisesti sen lähin elossa oleva sukulainen on myös heimonsa ainokainen vasarapäähaikara. Niiden yhteiset lähimmät sukulaiset löytynevät puolestaan pelikaaneista.


title: Kenkänokka

text: Kenkänokka on varsin suurikokoinen lintu. Sen pitkäjalkaisella ja hieman hontelolla haikaramaisella ruumiilla on pituutta 100–120 senttimetriä, joskin suuret yksilöt voivat saavuttaa lähes 1,4 metrin pituuden. Kenkänokalla on myös suuret siivet, joiden kärkiväli voi olla yli 2,6 metriä. Tästä huolimatta se lentää varsin harvoin ja suosii suolla kahlatessaan pitkiä ja siroja jalkojaan, joiden pitkät varpaat estävät lintua vajoamasta upottavaan liejuun. Silloin, kun kenkänokka joutuu turvautumaan lentotaitoonsa, se suosii yleensä energiaa säästävää liitelyä lämpimissä ilmavirtauksissa, joskin turvautuu vaaran uhatessa myös rivakkaan soutulentoon. Väritykseltään kenkänokka on varsin vaatimaton. Sen höyhenpeite on lähes kauttaaltaan tasaisen sinisenharmaa. Selkäpuolella on havaittavissa aavistuksen verran vihreää sävyä. Pään takaosassa on lyhyt ja sotkuinen takaraivotöyhtö. Linnun suuret keltaiset silmät sijaitsevat kaukana toisistaan, mutta sillä on silti laaja stereonäön alue, mikä mahdollistaa tehokkaan etäisyyksien arvioinnin.


title: Kenkänokka

text: Kenkänokassa on silmiinpistävää sen laikukas nokka, joka näyttää kokonsa ja muotonsa vuoksi suhteettomalta verrattuna linnun muuhun ruumiiseen. Kenkänokan nokka onkin lintumaailman suurimpia: se on yleensä noin 25 senttiä pitkä ja leveyttä sillä on tavallisesti 12-13 senttiä. Ylempi nokanosa on reunoiltaan terävä ja kaartuu voimakkaasti kärkeä kohti. Nokan kärjessä on terävä koukkumainen uloke, joka muistuttaa hieman virkkuukoukkua. Tämä koukku yhdessä terävien nokanreunojen kanssa estää linnun liukkaita saaliseläimiä luiskahtamasta irti nokan puristuksesta. Kenkänokalle on valtavasta nokastaan kuitenkin myös käytännön haittaa. Lintu antaa painavan nokkansa nojata usein rintaansa vasten, sillä suuren ruumiinosan kannattelu vaatii paljon voimia. Nokka muistuttaa muodoltaan hieman kenkää, mistä juontuu linnun suomalainenkin nimi. Useissa kenkänokalle annetuissa nimissä viitataan sen nokan muotoon ja kokoon.


title: Kenkänokka

text: Kenkänokan saalistustapa on omalaatuinen. Lintu elää suoalueilla, missä vesi on liejuista ja sameaa, eikä pinnan alle ole helppo nähdä. Se vaeltelee suolla ravintoa etsiessään ja hamuaa vettä suurella nokallaan. Kenkänokka suosii väijymistaktiikkaa, jossa se saattaa odottaa paikallaan tuntikausia sopivan saaliin osumista kohdalle. Kun saalis lopulta ilmaantuu, lintu vaanii sitä kärsivällisesti varmistaakseen onnistumisensa. Kenkänokan liikkeet eivät ole yhtä nopeita kuin useimmilla muilla haikaroilla, joten sen saalistustapa vaatii erityistä maltillisuutta. Usein vikkelä saaliseläin pääsee luikahtamaan karkuun linnun ulottuvilta, mutta kenkänokalle on ajan kuluessa kehittynyt apu tähänkin ongelmaan. Jos saalistusonni ei aina ole myötä, lintu voi paastota neljäkin vuorokautta yhteen menoon.


title: Kenkänokka

text: Kenkänokan ravinto koostuu pääasiallisesti suon liejuisessa vedessä elelevistä afrikankeuhkokaloista. Kala paljastaa itsensä saalistajalle käydessään pinnalla hengittämässä, mutta ei kuitenkaan erotu selvästi sameasta vedestä. Tämän on uskottu olevan yksi syy kenkänokan nokan erikoiseen muotoon. Sameasta vedestä huonosti erottuvaan kalaan on vaikeaa osua tehokkaasti kapealla ja tarkkuutta vaativalla nokalla, joten tämän kalan saalistukseen soveltuu paremmin suuri ja leveä nokka, joka osuu laajalle alueelle ja tarttuu saaliiseen tiukasti. Näin ollen isku ei vaadi erityistä tarkkuutta, eikä tarkka isku olisi sameassa vedessä mahdollistakaan. Kenkänokan nokka toimii myös iskunvaimentajana, sillä se vaimentaa veteen iskeytyessään painavan linnun heittäytymisestä syntyvän liike-energian tehokkaasti ja ehkäisee tällä tavoin loukkaantumisen riskiä. Tämä ominaisuus toimii kuitenkin vain kenkänokan suosimassa vesiympäristössä, sillä maahan iskeytyessään valtava nokka vain lisäisi loukkaantumisvaaraa. Kenkänokka on siis sopeutunut saalistamaan tehokkaasti vain vedessä.


title: Kenkänokka

text: Vaikka linnun ravinto koostuukin pääosin keuhkokaloista, sille kelpaa myös monenlainen muu saalis, jonka se onnistuu pyydystämään. Kenkänokka syö paljon krokotiilin poikasia, sammakoita, pikkukaloja ja myös käärmeitä. Se täydentää tilaisuuden tullen ruokavaliotaan myös pikkunisäkkäillä ja linnunpoikasilla. Sen vahva nokka tekee selvää monenlaisesta riistasta kilpikonnia myöten. On usein väitetty, että tämä suuri lintu voisi pyydystää jopa antilooppien vasikoita, mutta tästä ei ole olemassa todisteita. Luultavasti pienikin antilooppi olisi liian suuri suupala sille nokan koosta huolimatta.


title: Kenkänokka

text: Kenkänokan elintavat olivat pitkään arvoitus länsimaisille tutkijoille. Tähän on olemassa monta syytä. Ensinnäkin lintu on hyvin arka ja välttelee ihmistä parhaan kykynsä mukaan. Tämän lisäksi se on varsin harvinainen yksineläjä ja asuu vaikeakulkuisella alueella, missä sitä on hyvin hankalaa päästä näkemään.


title: Kenkänokka

text: Kenkänokka on yksinäinen erakko, joka valtaa itselleen varsin laajan reviirin. Reviirillä on useimmiten pinta-alaa 2-4 neliökilometriä. Reviiri on muodoltaan tyypillisesti kaistale, jolla on leveyttä vain joitakin satoja metrejä, mutta pituutta useiden kilometrien verran. Kenkänokka vahtii aluettaan hyvin tarkkaavaisesti eikä siedä tungettelijoita. Kutsumattoman vieraan havaitessaan se käy tämän kimppuun uhitellen levittelemällä suuria siipiään ja hypähtelemällä korkealle ilmaan. Mikäli uhkailu ei tehoa, lintu käy tunkeilijan kimppuun ja yrittää laskeutua tämän niskaan koko massallaan.


title: Kenkänokka

text: Kenkänokkaa pidettiin pitkään yöaktiivisena lintuna, joka pysyttelee päivät piilossa, mutta tutkimuksissa on saatu selville, että lintu on aktiivinen nimenomaan päiväsaikaan ja liikkuu vain harvoin öisin. Kenkänokka elää kuumalla alueella ja viettää useimpien muiden saman seudun lintujen tapaan päivän kuumimman ajan varjossa lepäillen. Aina varjo ei kuitenkaan tuo linnulle kylliksi tyydytystä Afrikan polttavan auringon alla. Tällöin se turvautuu erikoiseen vilvoittelukeinoon. Se ulostaa pitkille jaloilleen ja säätelee näin ruumiinsa lämpöä. Kun ulosteen kosteus alkaa haihtua, kenkänokan elimistöstä poistuu liiallista lämpöä jalkojen verisuonien kautta, minkä ansiosta veri viilenee ja linnun olo helpottuu.


title: Kenkänokka

text: Kenkänokkien pesintä ajoittuu sadekauden päättymiseen, jolloin yksinäistä elämää viettävät linnut alkavat etsiä itselleen kumppania. Kenkänokka on varsin hiljainen lintu eikä juuri ääntele. Soitimella kenkänokkapariskunta toimii kuitenkin kuten muutkin haikaralinnut. Ne kalisuttavat nokkiaan äänekkäästi ja saavat aikaan äänen, jota on verrattu kastanjettien kalinaan ja jopa vanhan moottoripyörän pitämään ääneen. Tämä on yksi niistä harvoista asioista, jotka kenkänokkien soidinmenoista tiedetään, sillä näiden lintujen parinmuodostus on yhä pitkälti hämärän peitossa. On kuitenkin selvää, että pesällä on tärkeä osa soidinmenoissa. Pesän rakentaminen alkaa, kun koiras tuo naaraalle ensimmäiset rakennusmateriaalina käytettävät risut ja korret ikään kuin lahjaksi. Siitä alkaa pariskunnan yhteinen uurastus pesän rakentamiseksi.


title: Kenkänokka

text: Pesän paikaksi valitaan yleensä mahdollisimman syrjäinen paikka, joskin sijainti on tällöin usein myös varsin epäkäytännöllinen. Joskus käy niin onnekkaasti, että pariskunta onnistuu löytämään pesälleen tukevan maa-alustan keskeltä suota, mutta useimmiten lintujen on kyhättävä kelluva pesäkumpu papyruskaisloista ja risuista kelluvien vesikasvien päälle. Tällaisessa pesässä on omat haittapuolensa, jotka aiheuttavat usein ongelmia pesinnän edetessä. Koska pesän pohja on veden pinnan alapuolella, koko komeus vettyy vähitellen. Pesä voi olla yli metrin korkuinen ja puolitoista metriä leveä usein melko huterahko ja viimeistelemättömän näköinen risukeko, jota on kunnostettava jatkuvasti, sillä se uppoaa hiljalleen yhä syvemmälle suohon. Vanhemmilla on usein täysi työ yrittää pitää munat ja poikaset suojassa vedeltä.