title: Porin Ässät

text: Kaudelle 1970–1971 Ässät sai kovan paluumuuttajan Helsingistä, kun Veli-Pekka Ketola palasi Poriin pelattuaan yhden kauden Jokereissa. Ketolan perässä Ässiin palasi myös Alpo Suhonen. Ketolan paluu kotiseuraansa synnytti muissakin pelaajissa valtavan harjoitusinnon ja valmentaja Lasse Heikkilä vei joukkueen harjoitusmatkalle Moskovaan ennen kauden alkua. Neuvostoliiton matka käynnisti jääharjoittelun silloisen mittapuun mukaan hyvin aikaisin, koska alkusyksystä ei Porissa vielä päässyt jäälle.


title: Porin Ässät

text: Kaudella 1970–1971 SM-sarjassa pelattiin ensin alkusarja jonka kuusi parasta jatkoivat loppusarjaan. Ässät sijoittui alkusarjassa kolmanneksi Jokereiden ja HIFK:n jälkeen. Loppusarjassa kaikki loksahti kohdalleen, Ässät hävisi kymmenestä ottelustaan vain yhden ja ohitti edellään olleet helsinkiläisseurat. Ässien mestaruus ratkesi jo ennen sarjan loppua. Kultamitalit varmistuivat lopulta viiden pisteen erolla hopealle tulleeseen Jokereihin.


title: Porin Ässät

text: Ensimmäinen mestaruus tuli hyökkäyskolmikon Erkki Väkiparta – Veli-Pekka Ketola – Tapio Koskinen johdolla. Myös muut ketjut ykköskentällisen takana pystyivät ratkaisuihin. Puolustuksessakin oli kovia nimiä kuten Antti Heikkilä ja Pekka Rautakallio.


title: Porin Ässät

text: Mestaruuden jälkeiset kaudet sujuivat Ässiltä vaatimattomammin. Ässien joukkue pysyi mestaruuskauden jälkeen samana ja Poriin saatiin jäähalli, mutta kestomenestystä ei saavutettu. Seura sijoittui mestaruuskautta seuraavina neljänä kautena sarjan keskikastiin eikä tavoitellut mitaleita, mutta putoaminenkaan ei uhannut.


title: Porin Ässät

text: Kaudelta 1975–1976 ei myöskään paljon odotettu. Pahin menetys oli Pekka Rautakallion lähtö Pohjois-Amerikkaan. Ässiin tuli kuitenkin lupaavia nuoria; Tapio Levo paikkasi Rautakallion jättämän aukon ja Harjavallan Kuparikiekosta tullut Kari Makkonen vahvisti hyökkäystä. Maalilla torjui nuori Antero Kivelä. Ässien nuori joukkue osoitti sarjassa potentiaalinsa päihittämällä sarjan kärkeen ennustetut seurat. Pahimmin sen sai kokea tuleva mestari TPS, jonka Ässät voitti 14–0. Ässien pääsy neljän parhaan pudotuspeleihin ratkesi kuitenkin vasta viimeisellä kierroksella Lukkoa vastaan. Puolivälierissä Ässät haastoi Tapparan, joka eteni finaaliin voitoin 2–0. Pronssiotteluissa HIFK:ta vastaan Ässien voitonnälkä oli suurempi ja porilaiset veivät pronssit voitoin 2–0.


title: Porin Ässät

text: Seuraavasta kaudesta 1976–1977 odotettiin vähintään yhtä hyvää suoritusta, mutta Ässät jäi sarjassa viidenneksi eikä näin ollen selviytynyt pudotuspeleihin.


title: Porin Ässät

text: Kausi 1977–1978 nosti taas menestystoiveet korkealle, kun Pekka Rautakallio ja Veli-Pekka Ketola palasivat Ässiin Pohjois-Amerikasta. Lisäksi seurassa pelasi lupaavia nuoria, kuten Arto Javanainen, Kari Makkonen, Tapio Levo ja Harry Nikander. Ässät sijoittui runkosarjan kakkoseksi Tapparan jälkeen ja nujersi välierissä TPS:n voitoin 3–2. Loppuottelusarja Tapparaa vastaan ei alkanut lupaavasti, sillä Tappara voitti ensimmäisen ottelun Tampereella 8–0. Ässät kuitenkin voitti loput ottelut, ja näin seura saavutti toisen SM-kultansa voitoin 3–1. Viimeistä ottelua Porin jäähallissa seurasi arviolta yli 14 000 katsojaa, vaikka halliin olisi saanut päästää vain silloisen kapasiteetin verran 8 600 katsojaa. Katsomossa oli näin enemmän katsojia kuin missään muussa aikaisemmassa Suomessa pelatussa jääkiekko-ottelussa. Ylitäytetyn hallin yleisömäärää puitiin myöhemmin raastuvanoikeudessa.


title: Porin Ässät

text: SM-liigan alkuvuosina 1970-luvun loppupuoliskolla Ässät oli yksi liigan ehdottomista huippujoukkueista, jonka omista porilaiskasvateista (ainoa ulkopuolelta tullut oli Kari Makkonen 30 kilometrin päästä Harjavallasta) koottu raamikas joukkue herätti vastustajissa pelkoa sekä kotona että vieraissa. Joukkueen tärkein pelaaja oli kapteeni, keskushyökkääjä Veli-Pekka Ketola, joka oli palannut Pohjois-Amerikan WHA-liigasta. Ketola voitti kevään 1978 pudotuspelien pistepörssin silloisella piste-ennätyksellä.


title: Porin Ässät

text: Mestaruutta seurannut kausi 1978–1979 sujui Ässiltä odotetusti runkosarjan osalta. Joukkue voitti sen viiden pisteen erolla Tapparaan. Välierissä Ässät kaatoi HIFK:n voitoin 3–0 ja eteni finaaliin Tapparaa vastaan. Edelliskauden finalistit kamppailivat taas mestaruudesta. Loppuottelusarjasta muodostui jännitysnäytelmä. Tappara voitti kaksi ensimmäistä ottelua, Ässät kaksi seuraavaa ja loppuottelusarja venyi näin viidenteen, ratkaisevaan otteluun. Porissa pelattu ottelu päättyi Tapparan 2–5-voittoon, joten Ässät jäi hopealle.


title: Porin Ässät

text: Seuraavalla kaudella 1979–1980 Ässät ei ollut runkosarjassa läheskään edellisen kauden veroinen, sijoittuen neljänneksi. Välierissä tuli vastaan TPS, jonka Ässät kaatoi voitoin 3–1, selviytyen finaaleihin kolmatta kertaa peräkkäin. Vastaan tuli HIFK. Helsinkiläiset veivät mestaruuden voitoin 3–0, joten Ässät jäivät hopealle toisen peräkkäin.


title: Porin Ässät

text: Hopeakausien jälkeen Ässät koki pahoja menetyksiä kun Veli-Pekka Ketola lähti takaisin Pohjois-Amerikkaan. NHL-liigaan lähti myös Tapio Levo. Lisäksi Risto Tuomi ja Veli-Matti Ruisma lähtivät Ruotsin sarjaan ja Erkki Väkiparta lopetti jääkiekon. Seuraavina kausina Ässät sijoittui SM-sarjan keskikastiin. Kaudelle 1983–1984 joukkue sai nimekkäitä paluumuuttajia kun Tapio Levo palasi takaisin NHL:stä ja Risto Tuomi sekä Harry Nikander Ruotsista. Joukkue vahvistui myös omista junioreista, joista oli nousemassa lisää tulevaisuuden huippupelaajia; Javanaisen ja Levon lisäksi muun muassa Kari Takko ja Christian Ruuttu. Joukkue sijoittui runkosarjan toiseksi ja päihitti välierissä Oulun Kärpät voitoin 3–2. Loppuotteluissa vastustajana oli jälleen Tappara. Ottelusarja oli tasainen. Ässät voitti ensimmäisen ottelun jatkoajalla mutta Tappara vei kolme seuraavaa. Ratkaisevan ottelun jatkoaikamaali varmisti Tapparalle mestaruuden voitoin 3–1.


title: Porin Ässät

text: Vielä seuraavalla kaudella 1984–1985 Ässät selviytyi mitalipeleihin, mutta jäi kuitenkin neljänneksi. Seuraavilla kolmella kaudella 1985–88 joukkueen menestys laantui ja Ässät sijoittui SM-liigan keskikastiin. Neljän parhaan pudotuspeleihin pääsy oli kuitenkin joka kerta vain muutaman pisteen päässä, joten putoamiskarsinnatkaan eivät uhanneet. Ässissä esiintyi myös ensimmäinen ulkomaalainen kaudella 1986–87, kun kanadalainen Mark Jooris pelasi Porissa kaksi kautta.


title: Porin Ässät

text: Kauteen 1988–1989 Ässät valmistautui vailla suurempia tavoitteita. Joukkueen riveistä lähti kourallinen runkopelaajia, eikä uusia kovan luokan pelaajia hankittu tiukan taloustilanteen takia, vaan peliaikaa annettiin nuorille lupauksille. Ulkomailta hankittiin Sean Toomey, Rejean Boivin ja myöhemmin Risto Tuomea tämän loukkaantumisen vuoksi paikkaamaan hankittu Brad Beck. Kausi alkoikin hyvin, mutta sarjan edetessä Ässät vajosi sarjan häntäpäähän. Viimeisellä kierroksella Ässät kohtasi jumbofinaalissa Oulun Kärpät. Asetelma oli, että voitolla Ässät nousisi karsintaviivan yläpuolelle kymmenenneksi ja säilyttäisi sarjapaikkansa ilman karsintoja. Kärpät taas joutui joka tapauksessa liigakarsintaan. Kärpät voitti ottelun 2–1 ja Ässät jäi sarjan viimeiseksi, joutuen karsimaan SM-liigapaikastaan Joensuun Kiekko-Poikia vastaan.


title: Porin Ässät

text: Karsinnoista muodostui jännitysnäytelmä. Ensimmäinen karsintaottelu Joensuussa päättyi Ässien kannalta katkerasti, JoKP voitti jatkoaikamaalilla, joka jälkeenpäin videolta katsottuna ei ollutkaan maali. Ässät voitti seuraavan ottelun Porissa, mutta Joensuussa voitti taas JoKP. Ässät voitti taas neljännen ottelun kotonaan ja ratkaisu siirtyi viidenteen otteluun Joensuuhun. Ratkaisevassa ottelussa seuran konkarit Levo, Makkonen ja Nikander ja muutamat muut antoivat kaikkensa joukkueensa eteen, mutta jenkkivahvistukset hankkivat itselleen turhia jäähyjä, eikä kaikille muillekaan Porin ulkopuolelta tulleille pelin henki ollut täysin selvä. JoKP voitti ottelun 5–3 ja Ässät putosi ykkösdivisioonaan.


title: Porin Ässät

text: Putoaminen I-divisioonaan kaudeksi 1989–1990 kuitenkin nostatti Porissa kiekkokuumeen, kun kaupunkilaiset seisoivat joukkueensa takana. Yleisömäärät kasvoivat edellisistä liigakausista kun Ässien otteita seurattiin mielenkiinnolla. Divisioonakaudelle Ässät sai huippuvahvistuksia kun Arto Javanainen palasi TPS:stä ja Arto Heiskanen Lukosta. Riian Dynamosta tulivat Aleksei Frolikov ja Vladimir Durdin. Valmentajaksi tuli Matti "Mölli" Keinonen. Divisioonavierailu jäi vain kauden mittaiseksi. Ässät oli runkosarjassa ylivoimainen, rikkoen lukuisia I-divisioonan ennätyksiä ja edeten vaivatta sarjan voittoon ja liigakarsintaan. Karsinnoissa tuli vastaan JoKP. Ässät voitti ottelusarjan voitoin 3–0 ja palasi takaisin SM-liigaan.


title: Porin Ässät

text: Ässät ei kauan juhlinut paluutaan SM-liigaan, vaan seurassa alettiin välittömästi valmistautua seuraavaan kauteen 1990–1991. Ässillä oli liigatasoinen ryhmä jo divisioonakaudella ja joukkueen runko pysyi samana. Vahvistuksiksi osoittautuneiden ulkomaalaispelaajien Aleksei Frolikovin ja Vladimir Durdinin kanssa solmittiin jatkosopimus, mutta kohtalo puuttui peliin, sillä Durdin menehtyi auto-onnettomuudessa ollessaan menossa kotikaupunkiinsa Riikaan. Hänen tilalleen hankittiin Riian Dynamosta Andrei Pjatanov. Tulevien vuosien kannalta merkittävin hankinta oli Karhu-Kissoista tullut Jari Korpisalo. Valmentajana jatkoi Matti Keinonen. Liigavauhdin opettelu vei alkukauden ajan. Ajoittain joukkue pelasi tasaisesti sarjan kärkijoukkueita vastaan mutta toisaalta romahti monesti heikompia vastaan. Seurajohto päätti palkata Keinosen tilalle valmentajaksi Neuvostoliiton jääkiekkomaajoukkueen monivuotisen valmentajan Viktor Tihonovin pojan, Vasili Tihonovin, joka oli alkukaudesta valmentanut seuran A-nuoria. Ässien nousu alkoi heti. Se voitti seuraavassa ottelussa hallitsevan mestarin TPS:n ja taisteli lopulta loppuun asti kuudennesta sijasta ja viimeisestä pudotuspelipaikasta mutta jäi siitä kuitenkin kahden pisteen päähän.


title: Porin Ässät

text: Pudotuspelipaikan niukka menetys jäi kaivelemaan ja seuraavalle kaudelle 1991–1992 tavoite asetettiin jo korkeammalle. Potentiaalia oli, sillä joukkueen runko koostui kokeneista pelaajista: Arto Javanainen, Arto Heiskanen, Tapio Levo, Harry Nikander, Juha Jyrkkiö ja Aleksei Frolikov. Joukkueessa oli myös hyviä nuoria pelaajia, kuten Jokke Heinänen, Rauli Raitanen, Janne Virtanen, Olli Kaski ja Jari Levonen. Jälleen hankittiin uusi latvialaispelaaja kun Pjatanovin tilalle tuli Andrei Matitsin. I-divisioonasta hankittiin lupaavia nuoria, kun Petri Varis tuli KooKoosta ja Jouni Vento FoPS:sta. Ässät sai myös kovan luokan vahvistuksen kun maalivahti Kari Takko palasi NHL:stä kotiseuraansa. Nousun jälkeinen toinen liigakausi sujuikin Tihonovin valmennuksessa nousujohteisesti, Ässät sijoittui runkosarjassa viidenneksi ja sai pudotuspeleissä vastaansa Lukon. Ässät eteni välieriin Jokereita vastaan voitoin 2–0. Ässät pani tiukasti kampoihin Jokereiden tähtikaartille, jonka kirkkaimpana tähtenä pelasi nuori Teemu Selänne. Ässät voitti molemmat kotiottelunsa ja venytti näin sarjan viidenteen otteluun, mutta ratkaisevassa kamppailussa Jokerit oli parempija eteni finaaliin 5–0-voitolla. Pronssiottelussa HIFK vei mitalit 2–0 voitolla, joten Ässät sijoittui toisella divisioonavisiitin jälkeisellä kaudella neljänneksi.


title: Porin Ässät

text: Seuraavalla kaudella 1992–1993 Porissa odotettiin Tihonovin ryhmältä jo mitaliakin, kun omat kasvatit olivat vuoden kokeneempia. Lisäksi Petri Varis ja Jari Korpisalo osoittautuivat todellisiksi vahvistuksiksi ja joukkuetta vahvistettiin vielä ulkomaalaisilla, kun Vjačeslavs Fanduļs ja Stanislav Meciar siirtyivät Ässiin. Puolustukseen tuli vielä Karri Kivi. Kokeneet Arto Javanainen ja Arto Heiskanen jatkoivat vielä uraansa, Tapio Levo siirtyi menestyksekkään uransa päätöskaudeksi Hämeenlinnaan ja Harry Nikander lopetti kiekkoilun. Runkosarjassa Ässät tuli seitsemänneksi, mikä oli pieni pettymys hyvän alkukauden jälkeen. Puolivälierissä tuli vastaan Jokerit, jolle Ässien piti olla vain suupala. Ässät kuitenkin pudotti suurella rahalla kootun joukkueen puolivälierissä suoraan voitoin 3–0. Kaikki ottelut päättyivät Ässien yhden maalin voittoon. Jokereiden jälkeen välierissä vastaan tuli toinen mestarisuosikki TPS. TPS ei kuitenkaan antanut Ässien yllättää itseään vaan turkulaiset menivät loppuotteluun voitoin 3–1. Pronssitkin jäivät saamatta kun JyP HT voitti pronssiottelun.


title: Porin Ässät

text: Seuraavaksi kaudeksi 1993–1994 Ässät menetti valmentaja Vasili Tihonovin San Jose Sharksiin. Uudeksi valmentajaksi tuli entinen ässäpelaaja Veli-Pekka Ketola. Ketolan meriitit pelaajana olivat suuret, mutta valmennustaitoja epäiltiin suuresti. Epäilyt vaimenivat kun Ässät sijoittui runkosarjassa kakkoseksi. Suoritus oli varsin hyvä, sillä joukkue oli hieman heikentynyt Petri Variksen lähdön myötä. Puolivälierissä vastaan tuli Tappara, joka onnistui voittamaan Ässät kahdessa ensimmäisessä ottelussa. Ässien onnistui tasoittaa voitot 2–2:een, mutta viimeisen ottelun Tappara voitti 1–4 ja eteni porilaisyleisön pettymykseksi välieriin.


title: Porin Ässät

text: Ässät koki ennen kautta 1994–1995 tuntuvia menetyksiä, kun Olli Kaski lähti Ruotsiin, Vjačeslavs Fanduļs TPS:aan ja Arto Javanainen lopetti menestyksekkään uransa. Ässissä ei jääty toimettomiksi. Veli-Pekka Ketolan toimenkuvaa laajennettiin valmennuksesta myös toimitusjohtajan rooliin. Joukkueeseen hankittiin menetyksiä paikkaamaan Timo Nykopp, Harri Laurila ja Teppo Kivelä sekä tšekkipelaajat Jaroslav Otevřel ja Jiri Veber. Omista junioreista oli nousemassa myös pitkän uran myöhemmin Ässissä luonut Pasi Peltonen. Ässät sijoittui runkosarjassa kuudenneksi ja pudotti puolivälierissä HIFK:n voitoin 3–0. Välierissä Jokereita vastaan Ässät hävisi kotiottelunsa vasta jatkoajalla, mutta Helsingin otteluissa Jokerit oli musertavan ylivoimainen ja eteni loppuotteluun ansaitusti. Ässät jäi pronssipeliin, jossa vastaan asettui Satakunnan paikallisvastustaja Lukko. Raumalla pelatun ottelun voittajaksi selviytyi Ässät maalein 0–3, joten pronssimitalit päätyivät Ässille.


title: Porin Ässät

text: Pronssikauden jälkeen 1995–1996 Ässien joukkuetta pidettiin jo SM-liigaa hallinneiden TPS:n ja Jokereiden ykköshaastajana. Uusia vahvistuksia olivat Pekka Virta ja Tomáš Kapusta. Ässien tehokas ykköskenttä, jonka muodostivat Jari Korpisalo, Tomáš Kapusta ja Jaroslav Otevřel, oli vastustajille pitelemätön, mutta ketju hajosi Kapustan loukkaannuttua kauden puolivälissä. Ässät aloitti kauden voittoputkella ja kaikki näytti lupaavalta. Jokerit ja TPS kuitenkin karkasivat muilta joukkueilta, mutta Ässät oli tiukasti kiinni kolmannessa sijassa loppumetreille asti. Tilanne kuitenkin muuttui helmikuussa 1996, kun Porissa pelatussa ottelussa JyP HT:ta vastaan tapahtui SM-liigahistorian vakavin tapaturma, kun Ässien tšekkipelaaja Jaroslav Otevřel loukkaantui vakavasti. Runkosarjaa oli jäljellä enää seitsemän kierrosta, mutta tapauksesta järkyttyneiden ässäpelaajien pelihalut olivat kadonneet ja Ässät voitti kaudella enää kaksi ottelua. Puolivälierissä TPS päihitti Ässät suoraan voitoin 3–0.


title: Porin Ässät

text: Seuraavalle kaudelle 1996–1997 Ässät hankki kaksi kovaa vahvistusta, kun Vjačeslavs Fanduļs palasi Poriin ja Vladimír Vůjtek tuli Tšekistä. Kausi alkoi kuitenkin kuudella tappiolla, minkä jälkeen valmentajana ja toimitusjohtajana toiminut Veli-Pekka Ketola erotti itsensä valmentajan paikalta. Hänen tilalleen tuli Juhani Tamminen. Ässät nousikin lopulta huippuvahvistukseksi osoittautuneen Vůjtekin johdolla seitsemänneksi, mutta puolivälierissä TPS eteni välieriin voitoin 3–1. Myös seuraava kausi 1997–1998 toi runkosarjassa seitsemännen sijan ja putoamisen puolivälierissä HIFK:ta vastaan voitoin 3–0.


title: Porin Ässät

text: Kauden 1997–1998 jälkeen Ässien pelillinen menestys ei enää kantanut joukkuetta pudotuspeleihin, ja seuraavat vuodet olivat melkoista taaperrusta organisaation joka tasolla. Konkurssikaan ei ollut kaukana, ja johtoportaan henkilöitä pidätettiin epäiltynä veronkierrosta, joskin syytteet kaatuivat sittemmin. Pohjanoteerauksena oli kausi 2000–2001, kun Ässät jäi liigan viimeiseksi.


title: Porin Ässät

text:
Seuran taaperruksen myötä fanaattinen porilaisyleisö ehti joukkueen heikkojen peliesitysten myötä jo tasaantua, kunnes kiekkobuumi heräsi uudelleen kaudella 2005–2006 Ässien menestyksen myötä. Joukkue selviytyi runkosarjassa viidenneksi, kirkkaimpina tähtinään Marko Kivenmäki ja Kristian Kuusela. Joukkueessa oli myös yritteliäitä lupaavia nuoria kuten Jesse Joensuu ja Leo Komarov. Ässät yllätti ensin puolivälierissä suosikkina sarjaan lähteneen Tapparan otteluvoitoin 4–2. Välierissä vastaan tuli mestarisuosikki Oulun Kärpät. Ässät voitti ottelusarjan voitoin 3–1 ja eteni 22 vuoden tauon jälkeen finaalisarjaan. Loppuottelusarjassa HPK:ta vastaan Ässien yritys ei enää riittänyt, vaan HPK voitti mestaruuden voitoin 3–1. Yllättävän menestyksen siivittämänä porilainen kiekkobuumi auttoi seuraa nousemaan vuosikausia kestäneestä taloudellisesta ahdingosta.
Hopeakauden jälkeen koitti paluu arkeen. Kausilla 2006–2007 ja 2007–2008 Ässät sijoittui jälleen SM-liigan jälkipäähän. Joukkue epäonnistui menestyksensä hyödyntämisessä lukuun ottamatta talouspuolta, joka jäi voiton puolelle tai vain niukasti tappiolle. Valmentajaa vaihdettiin pariinkin otteeseen, ja kiekkomedia tuomitsi valmentaja Alpo Suhosen vääränä valintana.


title: Porin Ässät

text: Kaudelle 2008–2009 Ässiä ennustettiin varmaksi liigajumboksi. Joukkue kuitenkin taisteli viimeisille kierroksille asti viimeisestä pudotuspelikarsintapaikasta. Paikka pudotuspeleissä jäi saamatta ja Ässät jäi Playout-otteluihin, sijoitus runkosarjassa oli 12. eli kolmanneksi viimeinen. Playout-otteluissa haluttomasti pelannut Ässät hävisi Tapparalle voitoin 0–3 ja joutui jumbofinaaliin Lukkoa vastaan, jolle Ässät hävisi voitoin 1–3 ja joutui karsimaan liigapaikastaan Mestiksen mestaria Vaasan Sportin kanssa. Liigakarsinta herätti valtalehdistönkin seuraamaan ottelusarjaa – olivathan vastakkain tunnetusti suurisuiset valmentajat Alpo Suhonen ja Juhani Tamminen. Ässät vei kuuman sarjan voitoin 4–3, vaikka oli voitoissa jo tappiolla lukemin 2–3.


title: Porin Ässät

text: Ässien A-nuoret menestyivät miehiä paremmin; kaudella 2007–2008 nuoret saavuttivat hopeaa, ja kaudella 2008–2009 A-Ässät esiintyi valmentaja Karri Kiven johdolla jälleen mitalipeleissä jääden kuitenkin neljänneksi.


title: Porin Ässät

text: Kauteen 2009–2010 Ässät lähti uuden päävalmentajan, oman kasvattinsa ja entisen NHL-pelaajan Pekka Rautakallion valmennuksessa. Tammikuun loppuun saakka joukkue oli hyvin mukana taistelussa kuuden parhaan suorasta playoffpaikasta, mutta kausi päättyi tasaisessa sarjassa 13. sijaan. Junioripuolella kaikki kilpakiekkoikäluokat pääsivät playoff-peleihin ja B-juniorit saavuttivat pronssimitalit.


title: Porin Ässät

text: Kaudella 2010–2011 Ässiä povattiin kausiennakoissa viimeisten neljän joukkueen joukkoon, mutta joukkue yllätti saavuttamalla runkosarjassa toisen sijan ja tekemällä SM-liigan ennätyksen vierasotteluiden pisteissä. Pudotuspelien puolivälierissä Ässät kohtasi "villi kortti-kierrokselta" jatkoon päässeen Bluesin. Blues selviytyi ottelusarjan voittajaksi otteluvoitoin 2–4. Rautakallio ilmoitti jo ennen joulutaukoa luopuvansa kauden jälkeen Ässien valmentamisesta, jolloin uudeksi päävalmentajaksi nousi kakkosvalmentaja Karri Kivi.


title: Porin Ässät

text: Seuraava kausi 2011–2012 sujui Ässiltä myös hyvin runkosarjan osalta. Ässät sijoittui sarjassa viidenneksi erinomaisten ulkomaalaisten, slovakialasen Tomas Zaborskyn ja kanadalaisen Stephen Dixonin johdolla. Pudotuspeleissä Ässät sai vastaansa JYPin, joka kuitenkin eteni välieriin suoraan otteluvoitoin 4–0. Koska kaksi runkosarjassa Ässien taakse sijoittunutta joukkuetta voitti puolivälierissä vastustajansa, oli Ässien loppusijoitus sarjassa seitsemäs.


title: Porin Ässät

text: Kausi 2012–2013 sujui Ässiltä vaihtelevasti. Se aloitti kauden vahvasti, mutta oli vuodenvaihteeseen mennessä jäänyt pudotuspeliviivan alapuolelle. Joukkue myi ykkössentterinsä Stephen Dixonin KHL-joukkue Lokomotiv Jaroslavliin. Tammikuun lopulla Ässät aloitti seurahistoriansa pisimmän voittoputken, joka päättyi vasta runkosarjan viimeistä edellisellä kierroksella jatkoaikatappioon Oulun Kärppiä vastaan. Sarjasijoitus nousi kahdennestatoista neljänneksi. Puolivälierissä Ässät voitti KalPan otteluvoitoin 4–1. Välierät JyPiä vastaan Ässät aloitti jatkoaikavoitolla, kun Michael Ryan teki voittomaalin ajassa 92.51. Toisen ottelun Porissa Ässät voitti 2–0 ja kolmannen Jyväskylässä 1–4. JyP kavensi tilanteen 1–2-vierasvoitollaan, mutta Ässät voitti viidennen ottelun 0–1 ja eteni loppuotteluihin. Ensimmäisen loppuottelun Tampereen Tappara voitti 2–1 Jukka Peltolan tehtyä voittomaalin viisi sekuntia ennen varsinaisen peliajan päättymistä. Toisen finaaliottelun Porissa voitti Ässät maalein 5–1. Kolmannessa ottelussa Tappara oli parempi maalein 3–2, ja voittomaalin teki Niclas Lucenius vain sekunti ennen varsinaisen peliajan loppua. Neljännen ottelun Ässät voitti kotihallissaan maalein 4–0. Viidennessä finaaliottelussa Ässät otti vierasvoiton maalein 1–2. Voittomaalin viimeisteli Ville Uusitalon syötöstä Veli-Matti Savinainen kolmannessa jatkoerässä ajassa 108.59. Ottelu oli SM-liigahistorian pisin finaaliottelu ja kaikki pudotuspelit mukaan laskien kolmanneksi pisin.


title: Porin Ässät

text: Ässät voitti Suomen mestaruuden voitettuaan Tapparan kuudennessa finaalissa 3–2 Jyri Marttisen maalilla, ja samalla koko ottelusarja meni Ässille 4–2. Edellisen mestaruutensa porilaiset olivat voittaneet vuonna 1978. Todellinen sukupolvenvaihdos nähtiin ottelun jälkeen, kun vuoden 1978 mestaruusjoukkueen kapteeni Veli-Pekka Ketola tuli jäälle luovuttamaan Kanada-maljan kapteeni Ville Uusitalolle.


title: Porin Ässät

text: Mestaruutta seuranneella kaudella Ässiä tuli valmentamaan Pekka Virta. Ässät hankki riveihinsä entisen NHL-hyökkääjän Niklas Hagmanin ja joukkue pelasi vaihtelevasti ollen pudotuspelitaistossa hyvin mukana marraskuun maajoukkuetauolle asti. Tämän jälkeen kuitenkin alkoi alamäki, josta joukkue ei enää ajoittaisia nousuja lukuun ottamatta toipunut ja kausi päättyi runkosarjan sijalle 12.


title: Porin Ässät

text: Kaudella 2014–2015 Pekka Rautakallio teki paluun Ässien valmennuspenkille. Joukkue lähti kauteen nuorella joukkueella ja pelasi runkosarjassa vaihtelevasti lukuun ottamatta tappioputkia lokakuussa ja helmikuussa. Syyskaudella Ässät joukkue menetti johtoaseman useita kertoja kolmannessa erässä, hävitäkseen varsinaisella peliajalla tai jatkoajalla. Ässät sijoittui runkosarjassa sijalle 9. ja kohtasi pudotuspelien 1. kierroksella SaiPan. SaiPa lähetti Ässät kesälomille suoraan kahdessa ottelussa.


title: Porin Ässät

text: Kauden 2015–2016 alun Ässät joutui aloittamaan pitkällä vieraskiertueella. Joukkue piristyi selkeästi kotipelien alettua ja olikin pudotuspelitaistelussa hyvin mukana aina tammikuun lopulle, jolloin se alkoi jäädä jälkeen taistelussa pahimmille kilpakumppaneilleen. Mikael Kotkaniemi korvasi Pekka Rautakallion Ässien valmentajana helmikuun puolivälissä, mistä joukkue piristyikin. Kauden päättyminen runkosarjaan varmistui vasta toiseksi viimeisellä kierroksella. Seuraavalla kaudella vetovastuun joukkueesta otti Jyrki Aho.


title: Porin Ässät

text: Kaudella 2016–2017 Ässät sai monia uusia pelaajia. Joukkue menestyi hyvin ollen lähes koko kauden suoraan pudotuspelipaikkaan oikeuttavalla sijalla. Runkosarjan lopussa Ässät ei kuitenkaan kyennyt varmistamaan suoraa pudotuspelipaikkaa. Pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella vastaan asettui Tampereen Ilves, joka lähettikin Ässät kesälomille voitoin 1–2.


title: Porin Ässät

text: Kaudella 2017–2018 Ässät uudistui lisää. Huippulupaus Jesperi Kotkaniemi nostettiin muun muassa liigajoukkueen pelaavaan kokoonpanoon. Marraskuun maajoukkuetauolla Ässät vahvisti joukkuettaan kovan luokan paluumuuttajilla, kun edelliskauden päätteeksi Tapparaan siirtynyt Jarno Kärki sekä monta vuotta ulkomailla pelannut seuran oma kasvatti Sakari Salminen palasivat patapaitaan. Tammikuussa Ässiin palasi vielä Tommi Taimi. Ässät oli koko syyskauden kuuden parhaan joukossa runkosarjassa, palaten joulutauolta sijalla 4. Tämän jälkeen otteet kuitenkin huononivat ja tammikuun puolivälissä Ässät vapautti päävalmentaja Jyrki Ahon tehtävistään, nostaen jo seuraavan kauden päävalmentajaksi valitun Mikael Kotkaniemen päävalmentajaksi. Ässien kurssi korjaantui ja joukkue alkoi jälleen saavuttaa voittoja päätyen runkosarjan päätteeksi sijalle 8. Pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella vastaan asettui paikallisvastustaja Rauman Lukko. Ässät lähetti Lukon kesälomalle suoraan otteluvoitoin 2–0 ja eteni puolivälieriin, joissa vastaan asettui Oulun Kärpät. Kärppäsarjassa Ässät kykeni haastamaan Kärpät usein tasaväkisestikin, mutta Kärpät eteni lopulta jatkoon otteluvoitoin 4–1.


title: Porin Ässät

text: Kauden 2018–2019 alla Ässät ilmoitti tuntuvista taloudellisista tappioista. Aiemmin seura oli irtisanonut toimitusjohtaja Eeva Perttulan ja Ässien toimistolla oli tapahtunut muitakin muutoksia.


title: Porin Ässät

text: Porin Ässien kotihalli on Isomäki Areena, joka on tunnettu tiiviistä tunnelmastaan ja vaikeana vieraspelipaikkana. Jäähalli sijaitsee Isomäen kaupunginosassa sijaitsevassa Porin urheilukeskuksessa.


title: Porin Ässät

text: Ässät on voittanut Suomen mestaruuden vuosina 1971, 1978 ja 2013, hopeaa 1979, 1980, 1984 ja 2006 sekä pronssia 1976 ja 1995. Porin Karhut voitti mestaruuden vuonna 1965 ja RU-38 vuonna 1967, juuri ennen seurojen yhdistymistä. Ässät on voittanut Suomen Cupin vuonna 1967 ja RU-38 1965. Kansainvälisissä peleissä Ässien paras saavutus on Euroopan Cupin pronssi vuonna 1979.


title: Porin Ässät

text: Ässät pelaa kotipelinsä puna-musta-valkoisella paidalla, mustilla housuilla, puna-musta-valkoisilla sukilla sekä mustalla kypärällä. Vierasottelut joukkue pelaa valko-musta-punaisella paidalla sekä valko-puna-mustilla sukilla. Kolmantena pelipaitana käytetään musta-puna-valkoisilla paidalla ja sukilla sekä mustilla housuilla ja kypärällä.


title: Porin Ässät

text:
Ässien peleissä Isomäki Areena lla soi useimmiten rock
Ässien luistellessa jäälle fanfaarin jälkeen käynnistyy Emerson, Lake & Powellin kappale Touch and Go. Ensimmäisellä pelikatkolla soi Mötley Crüen Girls Girls Girls. Ässien tehdessä maalin ja ottelun päättyessä voittoon käynnistyy Patasydän, esittäjänä Nuoret Vihaiset Miehet.


title: Porin Ässät

text: Valmennus:


title: Porin Ässät

text: Huolto:


title: Teleologia

text: Teleologia (kreik. "telos", ”lopputulos”; "logos", ”oppi”) eli tarkoitusperäisyys tai päämäärähakuisuus on a) filosofinen oppi, jossa pohditaan tarkasteltavan kohteen (esimerkiksi jonkin toiminnan) tavoitetta b) oppi esimerkiksi kaikkeuden rakenteen ja järjestyksen tarkoitusperäisyydestä. Teleologialla tarkoitetaan kuvaus- ja selitystapaa, jossa jonkin tapahtuman tai prosessin olemassaoloa ja luonnetta selitetään viittaamalla sen tulokseen, päämäärään. Teleologia on keskeistä Aristoteleen ajattelussa.


title: Teleologia

text: Teleologia liittyy muun muassa Aristotelesta kiehtoneeseen muutoksen teemaan, johon liittyvät syyt, joista muutokset johtuvat, ja ovat olemassa juuri tehdäkseen mahdolliseksi tämän muutoksen.


title: Teleologia

text: Aristoteleen filosofiassa ("Metafysiikka") syyt oli jaettu neljään osaan:


title: Teleologia

text: Teleologiassa finaaliset syyt ovat kaikkein tärkeimpiä.


title: Teleologia

text: Eräs perinteinen perustelu jumalan olemassaololle on teleologinen todistus eli "luonnon järjestyksen todistus", väittäen maailman näyttävän palvelevan tiettyä tavoitetta ja järjestystä kaaoksen sijaan, jolloin se olisi järkevän olennon luoma.


title: Teleologia

text: Teleologinen selittäminen muistuttaa funktionaalista selitystä. Monet pitävät asioiden teleologisia selittämistä näennäistieteenä, osittain koska niihin usein liittyy ilmiöitä luovan henkilön subjektiivisiakin näkemyksiä, osittain koska teleologisesti on helppo selittää mitä vain.


title: Teleologia

text: Väärä teleologia syntyy, kun joku väittää ilman hyviä perusteluja, että X aiheuttaa Y:n, koska Y:n täytyy tapahtua.


title: Teleologia

text: Etiikassa teleologinen etiikka eli seurausetiikka on deontologian eli velvollisuusetiikan vastakohta. Velvollisuusetiikka keskittyy tekoihin, velvollisuuksiin ja käytäntöön sinällään riippumatta lopputuloksista tai tavoitteista. Seurausetiikka määrittää eettisyyden määräytyvän tekojen seurausten, eikä sinällään tekojen itsensä tai henkilöiden ominaisuuksien perusteella.


title: Hedonismi

text: Hedonismi (, 'nautinto', 'mielihyvä') on elämänfilosofian oppi, joka asettaa nautinnon tai mielihyvän keskeiseen rooliin tai tavoiteltavaksi. Yksinkertaisimman eettisen hedonismin mukaan "mikä tahansa mikä aiheuttaa mielihyvää on hyväksi".


title: Hedonismi

text: Hedonismin pohjimmainen idea on ajatus siitä, että kaikki teot voidaan mitata sen mukaan, kuinka paljon nautintoa ne tuottavat. Yksinkertaistettuna hedonisti pyrkii saavuttamaan mahdollisimman paljon nautintoa ja mahdollisimman vähän tuskaa.


title: Hedonismi

text: Samankaltaisia ajatuksia voi löytää John Stuart Millin klassisesta utilitarismista. Utilitarismi on teoria, joka arvostaa tekoja niiden aiheuttaman hyödyn tai onnellisuuden perusteella, johon usein yhdistetään mielihyvä. Tämä ei kuitenkaan ole hedonismia, joka keskittyy toimijan onnellisuuteen, vaan utilitarismi määrittää kaikkien onnellisuuden (vrt. individualismi ja kollektivismi).


title: Hedonismi

text: Kyreneläiset oli filosofinen koulukunta antiikin Kreikassa, joka uskoi, että on olemassa vain kaksi tunnetta: nautinto ("hedone") ja tuska. Heidän mielestään nautinto oli elämän korkein päämäärä. Kyreneläisten uskotaan vaikuttaneen voimakkaasti epikurolaisuuteen.


title: Hedonismi

text: Epikurolaisuus oli hedonismin tunnetuin edustaja antiikin filosofiassa. Epikuros painotti rauhallista mielihyvää ja "halun vähentämistä". Epikurokselle nautinto oli kärsimyksen poissaoloa ("aponia"). Hän itse eli hyvin niukasti, syöden lähinnä leipää. Epikuros piti suurimpana ilona ystävien kanssa keskustelemista. Sen sijaan monet Epikuroksen seuraajat painottivat aistinautintoja, mikä antoi huonon maineen epikurolaisuudelle.


title: IDL (ohjelmointikieli)

text: IDL (interaktiivinen datakieli, ) on 1970-luvun loppupuolella syntynyt ohjelmointikieli, jota on käytetty erityisesti luonnontieteissä kerätyn tiedon analysointiin ja visualisointiin. IDL:n kehittäjä on yhdysvaltalainen yhtiö ITT Visual Information Solutions (entinen Research Systems, Inc.).


title: IDL (ohjelmointikieli)

text: IDL on vektorien käsittelyyn suuntautunut numeerinen vuorovaikutteiseen työskentelyyn sopiva kieli. Monet sen piirteet muistuttavat Fortrania. Sitä käytetään suurten tietoaineistojen vuorovaikutteiseen käsittelyyn, esimerkiksi kuvankäsittelyyn.


title: IDL (ohjelmointikieli)

text:
IDL:n toteutus 1980-luvulla pohjautui Fortraniin VAX/VMS-ympäristössä. Tämä näkyy yhä IDL:n syntaksissa:
Huomaa, että toisen rivin laskutoimitus kohdistuu koko 100-alkioiseen ensimmäisellä rivillä luotuun ja alustettuun taulukkoon. Tämä muistuttaa yleiskäyttöisten vektoriohjelmointikielten (kuten APL tai J) ilmaisutapaa.


title: IDL (ohjelmointikieli)

text: Kuten useimmilla muilla vektorien käsittelyyn suuntautuneilla ohjelmointikielillä, IDL:llä voi suorittaa vektorien laskutoimituksia hyvin nopeasti (joskus nopeammin kuin vastaavalla Fortran- tai C-kielisellä toteutuksella), mutta alkioiden käsittely yksitellen on hidasta. Siten osa IDL-ohjelmointitaitoa on käyttää raskaissa numeerisissa laskutoimituksissa kieleen sisäänrakennettuja vektorioperaatioita.Jotkin ominaisuuksista, jotka tekevät IDL:stä helpon vuorovaikutteisessa käytössä, vaikeuttavat laajojen ohjelmistojen kirjoittamista. Yhteinen nimiavaruus hankaloittaa mm. eri lähteistä olevien ohjelmien yhdistämistä. IDL:ssä ei ole tyhjiä taulukoita, muuttuvankokoisia dynaamisia taulukoita eikä mahdollisuutta sisäkkäisiin taulukoihin. Kielen olio-ominaisuudet jättävät muistinhallinnan ohjelmoijan vastuulle.


title: IDL (ohjelmointikieli)

text: IDL-ohjelmointikieli sekoitetaan helposti ohjelmistorajapintojen kuvauskieliin, joista usein käytetään lyhennettä IDL.


title: Tonava

text: Tonava on Euroopan toiseksi pisin joki. Se saa alkunsa Saksan Schwarzwaldista ja virrattuaan 2 850 kilometriä laskee Romaniassa Mustaanmereen. Se muodosti aikoinaan Rooman valtakunnan pitkäaikaisen pohjoisrajan. Nykyisin se kulkee kymmenen valtion alueella ja on monin paikoin myös valtioiden rajana. Tonava on Euroopan suurista joista ainoa, joka virtaa lännestä itään.


title: Tonava

text: Tonavan sivujoista pisin on Tisza. Muut yli 500 kilometriä pitkät sivujoet ovat Prut, Sava, Drava, Olt, Siret ja Inn. Muita suuria sivujokia ovat Iller, Lech, Regen, Isar, Enns, Morava, Leitha, Váh, Hron, Ipel, Sió, Vuka, Timiș, Velika Morava, Caraș, Jiu, Iskar, Vedea, Argeș ja Ialomița.


title: Tonava

text: Tonava virtaa kuuden valtion halki: (Saksa, Itävalta, Slovakia, Unkari, Serbia ja Romania). Lisäksi sitä pitkin kulkevat Serbian ja Kroatian, Bulgarian ja Romanian sekä Ukrainan ja Romanian väliset rajat. Myös Moldovalla on hallussaan puolisen kilometriä Tonavan pohjoisrantaa.


title: Tonava

text: Tonavan valuma-alue ulottuu myös useiden muidenkin valtioiden alueelle ja jakautuu eri valtioiden kesken seuraavasti:Useimmat Tonavan varren valtiot ja Euroopan unioni ovat ratifioineet Tonavan suojelusopimuksen.


title: Tonava

text: Tonava virtaa useiden suurkaupunkien läpi:Wienin poikki Tonava kulkee kanavoidussa uomassa muutaman kilometrin kaupungin keskustasta itään. Sen vierellä kulkee myös Neue Donau -niminen kanava. Tonavan ja Neue Donaun välissä on pitkä ja kapea keinotekoinen saari, Donauinsel. Joen alkuperäinen uoma sijaitsee vielä kauempana Wienin keskustasta ja on padottu Alte Donau -nimiseksi tekojärveksi. Kaupungin keskustan läpi kulkee Tonavan kapeampi, kanavoitu sivuhaara Donaukanal.


title: Tonava

text: Tonava on merkittävä vesivoiman lähde, koska sen lähteiden ja suun välillä on merkittävä korkeusero. Ensimmäisen tuhannen kilometrin matkalla, Tonavan lähteiltä Gabcikovoon, pääuomassa on 59 voimalaitosta. Joen loppuosassa Bratislavasta merelle on vielä kolme patoa. Koko Tonavan suurin voimalaitos on Rautaportti- eli Djerdap-solassa. Siihen kuuluu kaksi patoa, ja sitä hallinnoivat Serbia ja Romania yhdessä. Pato valmistui vuonna 1970. Rautaportissa on korkeuseroa 34 metriä, ja se tuottaa vuosittain 13 140 gigawattituntia energiaa.


title: Tonava

text: Tšekkoslovakian ja Unkarin rajalle suunniteltiin ja alettiin rakentaa 1950–1960-lukujen vaihteessa Tonavan luonnollisen uoman rinnalle uutta väylää, johon oli tarkoitus rakentaa useita vesivoimaloita. Hankkeeseen liittyi laajaa vastustusta, koska pelättiin tulvia ja muita ympäristöhaittoja ja hanke keskeytettiin.


title: Tonava

text: Tonava on kuljettavissa valtamerilaivoilla Mustaltamereltä Brailaan Romaniaan ja jokilaivoilla Kelheimiin Baijeriin; pienemmät rahtialukset voivat kulkea Saksan Ulmiin asti. Noin 60 sivujokea on kuljettavissa aluksilla. Saksan Rein–Main–Tonava-kanavien valmistuttua vuonna 1992 joki on ollut osa koko Euroopan halki kulkevaa vesitietä Rotterdamista Pohjanmereltä Sulinaan Mustallemerelle (3 500 km). Kolme vesitietä on rakennettu Tonavalle: Tonava–Tisza–Tonava kanava (DTD) Baanaatissa ja Bačkan alueilla Pohjois-Serbiassa; 64 kilometriä pitkä Tonavan–Mustanmeren kanava valmistui vuonna 1984, pisin 400 kilometrin Rein–Main–Tonava kanava valmistui vuonna 1992, yhdistäen Pohjanmeren ja Mustanmeren.


title: Tonava

text: Tonavalla liikennöintiä ohjaa kansainvälinen Tonava-komissio.Tonavan valuma-alueilla asuu 18 miljoonaa ihmistä. Monet näiden toimista – etenkin maanviljely ja jätevedet, vaikuttavat veden laatuun Tonavassa. Suurimpina uhkina joen luonnolle pidetään:Tonava on tulvinut säännöllisesti kautta historian. Tulvien paheneminen on yhdistetty maankäytön muutoksiin: kosteikkojen ja metsien hävitys ja maanpinnan peittyminen asfaltin ja betonin alle saavat sadeveden valumaan aikaisempaa nopeammin jokeen asti.


title: Tonava

text: Pahoja tulvia on ollut vuosina 2006, 2002 ja 1970.


title: Tonava

text: Tonavan varren pyöräilyreitit () ovat suosittuja. Eri pituisille pyöräilyreiteille tarjotaan karttoja, matkaopaskirjallisuutta, majoitusta ja ruokailua. Seuraavassa karkea pyöräreittien jako joen alusta Mustallemerelle.


title: Eklektinen

text: Eklektisyys (kreikan kielen "eklektikos", "parhaan valitseminen") kuvaa suuntausta tai teoriaa, joka yhdistelee vaikutteita eri suuntauksista tai teorioista. Eklektisyyttä voi esiintyä esimerkiksi filosofiassa ja taiteessa.


title: Eklektinen

text: Eklektismi on suuntaus, esimerkiksi taidesuuntaus, joka yhdistelee eri suuntauksia. Eklektikko on henkilö, joka yhdistelee eri suuntauksia.


title: Eklektinen

text: Filosofiassa "eklektismi" tarkoittaa parhailta tuntuvien osien valitsemista eri filosofisten koulukuntien opeista. Eklektismi oli yleistä antiikin filosofiassa, erityisesti hellenistisessä filosofiassa sekä myöhäisantiikin aikana, sillä ajatusten poimiminen yhtä lailla esimerkiksi sekä platonistisesta, stoalaisesta että aristotelisesta ajattelusta oli mahdollista ja yleistä. Tunnettuja eklektikkoja ovat muun muassa Panaitios, Poseidonios, Cicero ja Plutarkhos sekä monet uusplatonismin edustajat. Diogenes Laertios mainitsee Potamon Aleksandrialaisen perustaneen eklektisen koulukunnan.


title: Eklektinen

text: Maailmankatsomusten suhteen eräs esimerkki eklektisyydestä on eklektinen pakana, joka muodostaa maailmankuvansa pakana- tai muiden uskontojen osista ja/tai omista kokemuksistaan. Esimerkiksi eklektinen wicca muodostaa maailmankuvansa osin traditionaalisen wicca-perinteen mukaan, osin omien käsitystensä mukaan.


title: Eklektinen

text: Psykologia jakautuu erilaisiin koulukuntiin, joita harva psykologi suoraan edustaa. Moni heistä kuvaa omaavansa eklektisen näkemyksen eli pyrkii yhdistämään eri koulukuntien näkemyksiä toisiinsa. Mm. terapeuttisessa työssä toisen koulukunnan tekniikoita käytetään, vaikka itse edustaisi puhtaammin kilpailevaa koulukuntaa. Vastaavia ilmiöitä on myös muissa tieteissä.


title: Eklektinen

text: Taiteessa "eklektismi" tarkoittaa eri suunnista saatuja vaikutteita yhdistelevää tyyliä tai toisilta taiteilijoita saatuja tyylejä tai muita lainoja yhdistelevää tekotapaa. Antiikin reetorien mukaan mestariteos voidaan luoda yhdistelemällä suurten mestareiden teosten parhaita piirteitä. Giorgio Vasari toisti saman "Taiteilijaelämänkerroissaan". Eklektismi oli suosittua 1800-luvun lopulla varsinkin arkkitehtuurissa, jossa saatettiin yhdistellä varsinkin eri kertaustyylejä, kuten uusgotiikkaa, uusklassismia tai uusrenessanssia.


title: Eklektinen

text: Taiteessa "eklektikko" on taiteilija, joka yhdistelee eri taiteilijoiden tyylejä. Sanan käyttöön liittyy usein taiteilijan omaperäisyyden puutetta korostava sävy.


title: Sairaala

text: Sairaala on laitos, jossa potilaat saavat lääketieteellistä hoitoa. Sairaalassa työskentelee terveydenhuollon ammattihenkilöitä kuten lääkäreitä, sairaanhoitajia, lähihoitajia, fysioterapeutteja ja psykologeja. Sairaalatyö on moniammatillista yhteistyötä, joten edellä mainittujen lisäksi laitoksessa toimii lukuisia muita ammattihenkilöitä, kuten sosiaalityöntekijöitä, sihteerejä, laborantteja, laitoshuoltajia, välinehuoltajia ja teknikoita.


title: Sairaala

text: Varhaisimmat laitokset, joiden tarkoitus oli antaa hoitoa sairaille, olivat muinaiset egyptiläiset temppelit. Myös kreikkalaisen – ja myöhemmin roomalaisen – lääkinnän jumalan Asklepioksen temppelit ottivat vastaan sairaita henkilöitä. Sri Lankaan perustettiin mahdollisesti maailman ensimmäiset varsinaiset sairaalat noin vuonna 430 eaa., ja 200 vuotta myöhemmin kuningas Ašoka perusti 18 sairaalan ketjun Hindustaniin, Intiaan. Roomalaiset perustivat noin vuonna 100 eaa. sairaanhoitolaitoksia ("valetudinaria") sairaille ja haavoittuneille sotilaille. Modernin käsityksen mukaisten sairaaloiden voidaan sanoa saaneen alkunsa keisari Konstantinuksen aikakaudelta vuodelta 331 jaa.


title: Sairaala

text: Keskiajalla sairaaloilla oli myös muita tehtäviä, kuten toimia pyhiinvaeltajien hostellina tai köyhien asujaimistona. Monissa kielissä sairaalaa tarkoittava sana (esimerkiksi , ) johtuu latinan sanasta "hospes" ’isäntä’, josta juontuvat myös sanat hotelli ja englannin kielen "hospitality" ’vieraanvaraisuus’.


title: Sairaala

text: 1900-luvun alussa modernin ajan piirteen erikoistumisen myötä perustettiin myös erityisesti naisille ja lapsille suunnattuja sairaaloita.


title: Sairaala

text:
Sairaaloissa on muun muassa seuraavia toimintayksiköitä.
Isoimmissa sairaaloissa päivystysalue sisältää myös varsinaista vuodeosastoa lyhytaikaisempaa tarkkailua tarjoavan päivystys- tai tarkkailuosaston.Sairaaloissa on, laitoksen koon ja erikoistumisen mukaan, usein myös muita yksiköitä. Sairaalassa voi toimia kuntoutusyksikkö, jossa kuntoutetaan henkilöitä ja parannetaan heidän toimintakykyään. Dialyysiosastolla voidaan antaa dialyysihoitoa munuaistauteja sairastaville. Lisäksi sairaaloissa toimii lääkintälaite-, apuväline- ja kiinteistöhuollon yksiköitä sekä hallinnollisia yksiköitä, kuten ensihoitokeskus, jonka tehtäviin kuuluu vastata sairaanhoitopiirin alueen ensihoitopalvelusta.


title: Sairaala

text: Suurimmat ja erikoistuneimmat sairaalat ovat yliopistollisia sairaaloita, joita on Suomessa viisi: Helsingissä, Tampereella, Turussa, Kuopiossa sekä Oulussa. Niiden yhteydessä toimii kunkin kaupungin yliopiston lääketieteellinen tiedekunta, ja sairaalassa annetaan opetusta eri lääketieteen alojen ja hoitotyön opiskelijoille. Yliopistollisissa sairaaloissa ovat edustettuina kaikki tai lähes kaikki lääketieteen erikoisalat.


title: Sairaala

text: Keskussairaala on sairaanhoitopiirin keskeisin sairaala, jossa useimmat lääketieteen alat ovat edustettuina. Keskussairaaloita on yksi jokaisessa maakunnassa, poikkeuksena Etelä-Savo ja Lappi, joissa niitä on kaksi. Sairaanhoitopiirejä on Suomessa 20, ja niiden rajat noudattelevat likimain maakuntarajoja eräin poikkeuksin. Kukin keskussairaala kuuluu jonkin yliopistosairaalan alaisuuteen, jonne potilaat voidaan tarvittaessa siirtää, mikäli keskussairaala ei voi tarjota sopivaa hoitoa. Keskussairaaloissa toimii erikoissairaanhoidon ympärivuorokautinen päivystys.


title: Sairaala

text: Aluesairaala on sairaanhoitopiirin pienempi sairaala, jossa yleensä toimivat vain keskeiset erikoisalat. Sairaalat voivat olla erikoistuneita johonkin alaan tai potilasryhmään. Joskus suuret sairaalat on jaettu yksiköihin, jotka sijaitsevat fyysisesti eri rakennuksissa; esimerkeiksi sopivat lastensairaalat ja psykiatriset sairaalat. Sairaalat voivat olla myös yksityisiä; Suomessa ei kuitenkaan ole yhtään yksityistä yliopistosairaalaa.


title: Rauman Lukko

text: Rauman Lukko on vuonna 1936 perustettu raumalainen urheiluseura. Joukkueella on monta eri ikäisten juniorijoukkuetta. Lukko on voittanut jääkiekon Suomen mestaruuden vuonna 1963, hopeaa 1961, 1966, 1988 ja pronssia 1965, 1969, 1994, 1996, 2011 ja 2014. Lukko on voittanut myös Suomen Cupin kaksi kertaa. Näin tapahtui vuosina 1964 ja 1969. Pesäpallo tuli mukaan Rauman Lukon toimintaan kaudeksi 2011 kun Feran naisten Superpesis-joukkue alkoi käyttää Lukon nimeä toiminnassaan.


title: Rauman Lukko

text: Aiemmin Äijänsuon Areenana tunnettu kaudeksi 2006–2007 uudistettu Rauman Lukon kotihalli sai sponsoroinnin myötä nimekseen DNA Areena ja kautena 2009–2010 uuden nimen Kivikylän Areena. Hallin yleisökapasiteetti on 5 400. Lukon toimitusjohtajana on vuodesta 2007 toiminut Timo Rajala. Lukon nykyinen päävalmentaja on Pekka Virta.


title: Rauman Lukko

text: Lukon verivihollinen on naapurikaupungin Porin Ässät. Joukkueiden väliset ottelut tunnetaan nimellä Satakunnan derby.


title: Rauman Lukko

text: Rauman Lukon syntyminen liittyy kiinteästi Rauma-Repolaan tai pikemminkin sen edeltäjiin nimeltään Rauma Wood ja Rauma-Raahe Oy. Rauman Lukko perustettiin marraskuussa 1936, mutta todellinen pohja oli luotu jo vuosia aiemmin. Talolan Sisu oli pienen työyhteisön kortteliseura, jolla oli tärkeä sija Lukon perustamisessa. Talolan Sisun taival alkoi jo 1920-luvulla. Pariisin olympiakisojen aikaan Rauma Wood Ltd:n työläisten asuntoalue Talola sai ensimmäisen Sisunsa. Taustana seuralle oli nuorten valtava tarve saada urheilla ja toimia yhdessä.


title: Rauman Lukko

text: Jäähockey tuli kuvaan sekin, joten jo Sisun aikana tunnettiin vetoa jääurheiluun. Jääkiekosta ei toki vielä mitään tiedetty. Jalassa käytettiin tukkiluistimia, kädessä katajasta tai kuusesta tehtyjä mailoja.


title: Rauman Lukko

text: Jo tuohon aikaan vuoden tapauksia olivat Rauman ja Porin ottelut. Kalevassa asuneiden porilaisten huoneiden ikkunoihin lentelivät jäätyneet hevosenkakkarat ainakin silloin, kun isännät olivat hävinneet. Tietysti rakkaat naapurit joutuivat lähtemään kentältä matkustajakotiin luistimet jalassa.


title: Rauman Lukko

text: Marraskuussa 1936 kaikki Sisun jäsenet liittyivät vasta perustetun Lukon jäseneksi, joten Sisun olemassaolo alkoi käydä turhaksi. Lukko ei ollut jääkiekkoseura, lajia ei silloin tunnettu Raumalla. Kun perustava kokous oli pidetty, toiminnan järkevänä muotona pidettiin kesällä yleisurheilua ja talvella hiihtoa.


title: Rauman Lukko

text: Viralliseksi nimeksi päätettiin ensin Rauma Woodin Lukko. Nimen keksiminen ei ollut helppo tehtävä. Tuon ajan touhumiesten muistelmien mukaan idea Lukosta saatiin Valkeakoskelta. Kun siellä tehdasseura sai nimekseen Haka, haluttiin Raumalla astetta parempi oven sulkija eli lukko.


title: Rauman Lukko

text: Siivous- ja kiinteistönhuoltoyritys RTK-Palvelu Oy kuuluu samaan konserniin Rauman Lukko Oy:n kanssa, ja osa jääkiekkoseuran kuluista tulee maksetuksi konserniavustuksella.


title: Rauman Lukko

text: Kaudella 2009–2010 Lukko yllätti monet, kun raumalaiset pelasivat peräti 14 ottelua peräkkäin ilman varsinaisen peliajan tappioita. Lukko johti runkosarjaa aina syksystä talveen. Helmikuussa 2010 Lukon menestys katosi, ja lopulta Lukko oli runkosarjassa kolmas. Pudotuspeleissä Lukko kohtasi TPS:n. Lukko lähti sarjaan ennakkosuosikkina, mutta lopulta raumalaisten hyvä kausi päättyi neljännesfinaaleihin kun TPS voitti Lukon suoraan 4–0 otteluvoitoin.


title: Rauman Lukko

text: Kaudella 2010–2011 Lukon menestys sai jatkoa, vaikka runkosarja ei ollut yhtä loistokas kuin edellinen kausi. Lukko oli lopulta runkosarjassa neljäs ja sai pudotuspeleissä vastaansa KalPan. Lukko hävisi kaksi ensimmäistä ottelua lukemin 3–2 ja 3–0. Kolmannen kohtaamisen Lukko voitti Raumalla 1–2 ja neljännen kohtaamisen Kuopiossa 2–5. Viidennen kohtaamisen Lukko voitti peräti 5–0. Ottelu muistetaan lukuisista jäähyistä, joita jaettiin peräti 200 minuuttia. Lukolla oli hyvä mahdollisuus lopettaa KalPan kausi Kuopiossa, mutta KalPa voitti ottelun 3–2 jatkoajalla ja ratkaisu siirtyi seitsämänteen peliin. Lukko voitti KalPan lopulta viimeisessä kohtaamisessa 5–1 ja eteni ensi kerran kauden 2004–2005 jälkeen mitalipeleihin. Semifinaalissa Lukko kohtasi HIFK:n. Lukko voitti ensimmäisen kohtaamisen 2–3 jatkoajalla. HIFK voitti kuitenkin seuraavat neljä peliä ja Lukko joutui pelaamaan pronssista. Lukko voitti pronssiottelussa Jypin ja otti ensimmäisen mitalin sitten vuoden 1988 hopean.


title: Rauman Lukko

text: Kausi 2011–2012 oli Lukolle vaikein ja menestys jäi heikoksi. Lukko oli runkosarjassa lopulta yhdeksäs. Lukko kohtasi villi kortti -kierroksella Espoon Bluesin, joka päätti Lukon kauden 1–2 otteluvoitoin.Tämä oli myös Rauli Uraman viimeinen kausi, jolloin hän Lukkoa valmensi.


title: Rauman Lukko

text: Kaudella 2012–2013 Lukon vaikeudet runkosarjassa jatkuivat ja joukkoeen sijoitus oli kymmenes. Lukko kohtasi villi-kortti kieroksella ennakkosuosikin Kärpät. Lukko eteni neljännesfinaaleihin, kun se voitti Kärpät otteluvoitoin 2–1. Neljännesfinaaleissa vastaan asettui runkosarjavoittaja Jokerit. Lukon sanottiin oleva selkeä altavastaaja sarjassa ja Jokerit etenisi mitalipeleihin suoraan 0–4 otteluvoitoin . Jokerit voitti ensimmäisen kohtaamisen, mutta Lukko piristyi huomattavasti ja voitti kolme seuraavaa peliä. Lukko yllätti Jokerit ja lähetti runkosarjavoittajan kesälomille otteluvoitoin 4–2. Kuudes kohtaaminen Raumalla päättyi 3–1. Lukko oli historian toinen joukkue, joka eteni mitalipeleihin villi kortti -kierrokselta. Lukko kohtasi semifinaalisarjassa Tapparan. Lukko hävisi sarjan 4–0 ja pelasi jälleen pronssisesta mitalista. Vastustajana oli jälleen JYP. Tällä kertaa JYP oli parempi maalein 2–0 ja mitali jäi saavuttamatta.


title: Rauman Lukko

text: Kaudella 2013–2014 Lukko menestyi pitkästä aikaa runkosarjassa ja oli lopulta neljäs. Pudotuspelissä Lukko lähetti Bluesin kesälomille voitoin 4–3. Semifinaaleissa Lukko kohtasi jälleen Tapparan. Lukko hävisi sarjan niukasti 4–3 ja joutui pronssiotteluun. Lukko voitti pronssia päihittämällä SaiPan Raumalla 3–2.


title: Rauman Lukko

text: Kauteen 2014–2015 edellisen kevään pronssijoukkue lähti kovin odotuksin. Joukkue pelasi runkosarjassa hyvin, ja sijoitus oli kolmas. Lukko jäi toiseksi tulleesta Tapparasta vain kolmen pisteen päähän. Lukon vastustajaksi puolivälieriin tuli runkosarjassa kuudenneksi sijoittunut KalPa, jonka Lukko kaatoi kuudessa ottelussa otteluvoitoin 4–2. Välierässä vastaan asettui hyvin pelannut Tappara. Ottelusarja venyi aina seitsemänteen peliin, jossa Tappara voitti 4–2. Pronssiottelu Lukko-JYP pelattiin Raumalla 17.4. JYP voitti lopulta tasaisen ottelun 1–2 ja Lukon sijoitus kaudella oli neljäs.


title: Rauman Lukko

text: Jääkiekkokausi 2015–2016 alkoi Lukon osalta hankalasti, sillä kolme sen pelaajista oli sivussa pitkään loukkaantumisten vuoksi. He olivat Ville Vahalahti, Miika Koivisto ja Olavi Vauhkonen. Nämä loukkaantumiset eivät kuitenkaan estäneet Rauman Lukkoa etenemästä syksyn 2015 CHL-mestaruussarjassa karsintapeleihin. Lukko varmisti jatkopaikkansa ensimmäisten suomalaisjoukkuiden joukossa. Lukko oli runkosarjassa kuudes ja sai 94 pistettä. Se sai vastaansa jälleen Tapparan, jolle Lukko on hävinnyt jo aiempina kolmena keväänä peräkkäin. Tälläkin kertaan Tappara oli Lukkoa parempi ja eteni semifinaaleihin voitoin 4–1. Samalla päättyi Risto Dufvan aikakausi.


title: Rauman Lukko

text: Kaudella 2016–17 Lukko ei päässyt playoffeihin. Lukko oli runkosarjassa 12. He saivat kerättyä 71 pistettä.


title: Rauman Lukko

text: Kausi 2017–18 on muutosta kaikille joukkueille, myös Lukolle. Lukko vaihtaa päävalmentajan ja päävalmentajana aloittaa Pekka Virta. Arttu Ilomäki ja Janne Keränen toivat lisävahvistusta Savosta. Lukko saa myös toisen uuden valmentajan Lukon U20-joukkueesta Erik Hämäläinen. Yllättävänä juttuna on, että Pekka Virta sai yhden ottelun pelikiellon ollessaan KalPan lievissä, ja tämä rangaistus tuli KalPan ja Tapparan välisessä finaalissa ajassa 60:00, joten Virta on poissa Lukon ensimmäisessä avausottelussa TPS:ää vastaan. Lukko oli runkosarjassa lopulta kahdeksas. Villi-kortti kierroksella vastaan tuli Porin Ässät joka päätti Lukon kauden suoraan voitoin 2-0.Lukon ensimmäisen joukkueen pelaajia: Vesa Lehmus, Ossi Nurmi, Tauno Nuotio, Heikki Aaltonen, Into Saurimaa, Oiva Helimo, Risto Lempinen, Alpo Ora ja Tuure Salo.


title: Rauman Lukko

text:
Lukko pelaa kotipelinsä ja vieraspelinsä kelta-sinisellä paidalla ja keltaisilla sukilla. KalPaa, HPK:ta ja SaiPaa vastaan Lukko pelaa vieraissa sinikeltaisella paidalla ja sinisillä sukilla.
Raumalainen riippumaton kannattajaryhmä on nimeltään Raumam Boja "(rauman giältä ja tarkoittaa Rauman Pojat"), joka sai alkunsa keväällä 2011. Se vastaa organisoidusta kannatustoiminnasta mm. Äijänsuon seisomakatsomossa sekä järjestää Lukon vieraspeleihin bussikuljetuksia. Isoimmissa ja tärkeimmissä otteluissa, kuten erityisesti paikalliskamppailuissa ja pudotuspeleissä, Raumam Boja tekee usein katsomokoreografioita eli tifoja. Raumam Boja in käynyt esittämässä kannatuslaulujaan myös Rauman Feran peleissä sekä Mikkelissä järjestetyssä hyväntekeväisyysottelussa.


title: Manuel Noriega

text: Manuel Antonio Noriega Moreno (11. helmikuuta 1934 – 29. toukokuuta 2017 ) oli panamalainen poliitikko ja sotilas. Hän oli Panaman sotilasdiktaattori vuosina 1983–1989.


title: Manuel Noriega

text: Manuel Noriega oli ammattisotilas, joka oli saanut suuren osan upseerikoulutuksestaan Perussa Chorriloksen sotilasakatemiassa ja Yhdysvaltain School of the Americasissa. Noriega osallistui vuonna 1968 Omar Torrijosin johtamaan populistiseen sotilasvallankaappaukseen Panaman kansalliskaartin luutnanttina. Torrijos ylensi Noriegan everstiluutnantiksi ja nimitti hänet maan sotilastiedustelun johtoon. Tässä tehtävässä Noriega johti kampanjaa maan länsiosien talonpoikaississien murskaamiseksi ja järjesti poliittisten vastustajien ”katoamisia”.


title: Manuel Noriega

text: Torrijosin kuoltua lento-onnettomuudessa vuonna 1981 hänen seuraajakseen nousi Rubén Darío Paredes, ja Noriega yleni puolustusvoimien esikuntapäälliköksi. Noriega ylennytti itsensä kenraaliksi elokuussa 1983 vahvistaakseen asemaansa Panaman tosiasiallisena johtajana.


title: Manuel Noriega

text: Vuonna 1984 järjestetyissä presidentinvaaleissa Noriegan tukema Nicolas Ardito Barletta voitti hyvin niukasti opposition syyttäessä vaaleja vilpillisiksi. Barlettan valta jäi kuitenkin vähäiseksi Noriegan pitäessä todellista valtaa. Barlettan erottua syyskuussa 1985 hänet korvasi varapresidentti Eric Arturo Delvalle.


title: Manuel Noriega

text: Noriega oli pitkään Yhdysvaltain liittolainen ja sai rahaa CIA:lta vuodesta 1955 aina vuoteen 1986. Vastineeksi Noriega salli muun muassa Yhdysvaltain kuunteluasemien perustamisen Panamaan sekä toimi välikätenä rahan ja aseiden toimittamisessa El Salvadorissa ja Nicaraguassa toimiville oikeistovoimille. Yhdysvaltain ja Noriegan välit katkesivat vasta helmikuussa 1988, kun Yhdysvaltain huumevirasto DEA asetti hänet syytteeseen huumekaupasta. Yhdysvallat alkoi myös syyttää Noriegaa Kuuban tukemisesta.


title: Manuel Noriega

text: Panamassa paljastukset Noriegan osallisuudesta oppositiojohtajan murhaan johtivat laajoihin levottomuuksiin ja presidentti Delvallen pyrkimykseen syrjäyttää Noriega. Delvalle joutui kuitenkin Noriegan kontrolloiman parlamentin erottamaksi, ja hänen sijalleen astui Manuel Solis Palma. Toukokuun 1989 presidentinvaaleissa Yhdysvaltain tukema oppositiopoliitikko Guillermo Endara sai murskavoiton, mutta Noriega mitätöi vaalituloksen.


title: Manuel Noriega

text: Yhdysvaltain ja Panaman välien kiristyminen ja useat Yhdysvaltain tukemat kaappausyritykset johtivat 15. joulukuuta 1989 Panaman parlamentin julistamaan maan olevan sotatilassa Yhdysvaltain kanssa. 24 000 yhdysvaltalaista sotilasta hyökkäsi täysmittaisessa miehitysoperaatiossa Panamaan 20. joulukuuta. Hyökkäys johti jo muutamassa päivässä Panaman armeijan tappioon, vaikka hajanaiset taistelut jatkuivat useita viikkoja. Noriega pakeni aluksi Pyhän istuimen apostoliseen nuntiatuuriin, mutta antautui 3. tammikuuta 1990.


title: Manuel Noriega

text: Noriegan antauduttua hänet lennätettiin Yhdysvaltoihin ja asetettiin syytteeseen kahdeksasta huumekauppaa, rahanpesua ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevasta rikoksesta. Vuonna 1992 Noriega sai 40 vuoden vankilatuomion, jonka hän istui liittovaltion vankilassa Miamissa. Noriegan tuomio lyhennettiin 30 vuoteen vuonna 1999. Panama vaati hänen luovuttamistaan vastaamaan syytteisiin poliittisten vastustajien murhista, joihin hänet tuomittiin syylliseksi poissa olevana 1995. Noriegan lakimiehen mukaan hänet olisi vapautettu yhdysvaltalaisesta vankilasta syyskuussa 2007. Noriega jäi kuitenkin miamilaiseen vankilaan odottamaan päätöstä luovutuksesta Ranskaan.


title: Manuel Noriega

text: Huhtikuussa 2010 Noriega luovutettiin Ranskaan vastaamaan rahanpesusyytöksistä. Hänen asianajajiensa mukaan luovutuksella rikottiin Geneven sopimusta sotavankien kohtelusta. Panamassa häntä odotti vielä 54 vuoden tuomio ihmisoikeusrikkomuksista.


title: Manuel Noriega

text: Kesä-heinäkuussa 2010 Pariisissa käytiin uusi oikeudenkäynti, jossa Noriega tuomittiin seitsemäksi vuodeksi vankeuteen kolumbialaisen huumerahan pesemisestä ranskalaispankissa.


title: Manuel Noriega

text: Sunnuntaina 11. joulukuuta 2011 Noriega palautettiin Panamaan, jossa häntä odotti uusia vankeustuomioita.


title: Manuel Noriega

text: Noriega kuoli 29. toukokuuta 2017 sairaalassa Panamássa. Hänellä oli jo aiemmin todettu aivokasvain.


title: Tarkoitus

text: Tarkoitus on filosofiassa toiminnan tai ilmiön toivottu tai kausaalisesti ilmenevä lopputulos. Teleologisessa filosofiassa käytetään termiä "telos" lopullisena tarkoituksena.


title: Tarkoitus

text: Tieteellisessä selittämisessä asioiden selittäminen vetoamalla niiden funktioihin on funktionaalista selittämistä. Sydän voidaan selittää funktionaalisesti vetoamalla sen tarkoituksen, veren pumppaamisen, olevan elintärkeätä ihmiselle. Myös ihmistä ja yhteiskuntaa selitetään useimmiten funktionaalisesti.


title: Io (kuu)

text: Io on Jupiterin neljästä Galilein kuusta kaikkein sisin. Se on Jupiterin kolmanneksi suurin ja Aurinkokunnan neljänneksi suurin kuu. Kreikkalaisessa mytologiassa Io oli yksi Zeuksen rakastetuista. Kuun nimeä ehdotti Simon Marius pian löytämisen jälkeen, mutta se vakiintui vasta 1900-luvulla.


title: Io (kuu)

text:
Kaikkein silmiinpistävin ominaisuus Iossa on sen tuliperäisyys – se on Aurinkokunnan vulkaanisin taivaankappale. Tulivuoret syöksevät rikkiä tai rikkidioksidia. Huomattava tulivuorivyöhyke on Tvashtar Paterae. Aktiivisuus on todennäköisesti peräisin vuorovesivoimista Jupiterin sekä kolmen sisimmän kuun, Ion, Europan ja Ganymedeen välillä.
Io kääntää aina saman puolen Jupiteriin päin, ja kaksi ulompaa kuuta saavat Ion hieman venymään luoden kuun sisälle lämpöä kitkan avulla.
Muiden kuiden vetovoima vetää Ion radan ja muodonkin hieman soikeaksi, joka aiheuttaa Ion asennon heilumisen Jupiteriin nähden. Tämä luo Ion pyörimisen suhteen jäljessä laahaavan vuorovesiaallon, jonka aiheuttama kitka kuumentaa Ion sisustaa.
Edellä mainitut kuut kiertävät radoilla, jotka ovat keskenään resonanssissa: Io kiertää neljä ja Europa kaksi kierrosta Ganymedeen yhden kierroksen aikana. Toinen syy Ion energiaan on sen kulku Jupiterin magneettikentän läpi, mikä luo voimakkaan sähkövirran.
Ion vuorovesivoimien aiheuttama kuumeneminen on 10 wattia. Kun Ioa tutkittiin kameroilla ja luotaimilla, havaittiin pinnalla suunnaton vulkaaninen räjähdys jota aluksi luultiin toiseksi kuuksi Ion takana. Suurin räjähdys Iossa oli 300 kilometriä korkea.


title: Io (kuu)

text: Ion pinta on jatkuvan muutoksen kourissa: tulivuorenpurkauksia tapahtuu eri puolilla kuun pintaa, ja niistä purkautunut rikkipitoinen materiaali luo pinnalle erikoisia ja värikkäitä kuvioita. Tästä syystä Iossa on poikkeuksellisen vähän kraattereita. Tulivuorten lisäksi maisema koostuu tavallisista vuorista, rikkijärvistä, jopa 7 kilometrin syvyisistä kalderoista ja satojen kilometrien pituisista sulaneesta silikaatista tai rikistä koostuvista virroista. Kuu muistuttaa koostumukseltaan kiviplaneettoja: se koostuu pääosin sulaneista silikaattimineraaleista, ja Galileo-luotaimen mittausten mukaan kuulla on myös säteeltään jopa 900 kilometrin kokoinen rautaydin. Toukokuussa 2011 ilmoitettiin Galileo-luotaimen lähettämän datan uudelleenanalysoinnin osoittavan, että Ion pinnan alla sijaitsee magmameri.


title: Io (kuu)

text: Iolla on ohut ilmakehä, joka koostuu lähinnä rikkidioksidista. Toisin kuin muilla Galilein kuilla, Iossa ei ole juurikaan vettä, mikä saattaa olla seurausta Aurinkokunnan alkuajoista, jolloin Jupiter oli vielä tarpeeksi kuuma haihduttamaan veden pois kuusta.


title: Io (kuu)

text: Koska Io liikkuu Jupiterin hiukkassäteilyä sitovassa voimakkaassa magneettikentässä, säteily sen pinnalla on niin voimakasta, että ihminen kuolisi siellä 1,5 tunnissa 180 sievertin vuorokausiannokseen.


title: R

text: R (r) on latinalaisten ja myös suomen aakkosten 18. kirjain. R-kirjaimen nimi on suomen kielessä "är" (aiemmin myös "er") ja äännearvo .


title: R

text: Kreikkalaisessa kirjaimistossa latinalaista R-kirjainta vastaa rhoo (Ρ, ρ), kyrillisessä kirjaimistossa lähes samannäköinen kyrillinen Р (р).


title: R

text: R-kirjain on kehittynyt seemiläisestä reš-kirjaimesta kreikan rhoon (Ρ, ρ) välityksellä.


title: R

text: Suomen kielessä r-kirjainta vastaa äänne nimeltä alveolaarinen tremulantti, jonka foneettinen merkki on . Siinä äänihuulet värähtelevät ja kielen kärki värähtelee alveoleja eli hammasvallia vasten. Suomen r ääntyy samassa paikassa kuin d, l ja n. Tavallisesti sanotaan, että lyhyessä ärrässä on noin kolme täryä, pitkässä ärrässä noin seitsemän.


title: R

text: Suomen kielessä on joitain r-kirjaimeen päättyviä sanoja.


title: R

text: R lausutaan eri kielissä eri tavoin. Monissa kielissä ääntämys vaihtelee murteesta toiseen.


title: P

text: P (p) on latinalaisten ja myös suomen aakkosten 16. kirjain. P-kirjaimen nimi on suomen kielessä "pee" ja äännearvo .


title: P

text: Kreikkalaisessa kirjaimistossa latinalaista P-kirjainta vastaa pii (Π, π), kyrillisessä kirjaimistossa lähes samannäköinen kyrillinen П (п).


title: P

text: P-kirjain on kehittynyt kreikan kirjaimen pii varhaisesta muodosta.


title: P

text: P-kirjaimella merkitään suomen kielessä konsonanttia , joka on soinniton bilabiaalinen tenuisklusiili.


title: P

text: P-konsonantti ei esiinny suomen yleiskielessä sanan lopussa. Kuitenkin jäännöslopukkeellisessa sanassa voi p-äänne ääntyä p-alkuisen sanan edellä. Esimerkiksi "mene pois" voi ääntyä "menep pois". Murteissa p-konsonantti voi esiintyä sanan lopussa muutenkin: Useissa länsimurteissa loppu-t assimiloituu p:ksi, kun seuraava sana alkaa p:llä ("suurep puut"). Savolaismurteissa taas esiintyy p eräiden verbien yksikön kolmannen persoonan muodon lopussa, esim. "juop" (yleiskielessä "juo").


title: Y

text: Y (y) on latinalaisten ja myös suomen aakkosten 25. kirjain. Y-kirjaimen nimi on suomen kielessä "yy" ja äännearvo .


title: Y

text: Latinalaista Y-kirjainta vastaa kreikkalaisessa kirjaimistossa kirjain ypsilon (Υ, υ). Kyrillisessä kirjaimistossa esiintyvä samannäköinen kyrillinen У (у) on u-äänteen merkki. Kyrillisessä kirjaimistossa käytetään y-äänteen merkkinä eräissä kielissä lähes samannäköistä kyrillistä kirjainta Ү (ү), tarkkeellisia kirjaimia Ӱ (ӱ) tai Ӳ (ӳ) tai myös kirjainta Ю (ю). Yhdennäköisyydestään huolimatta kaikki Y:n tapaiset kirjaimet ovat Unicode-merkistössä eri merkkejä.


title: Y

text: Y-kirjain omaksuttiin latinalaisiin aakkosiin 100-luvulla eaa. kreikkalaisesta kirjaimistosta. Sen taustalla on kreikan ypsilon (Υ), josta oli jo saatu V-kirjain, mutta joka otettiin uusine äännearvoineen käyttöön latinassa "y"-äänteen merkiksi, tosin vain lainasanoissa.


title: Y

text: Y-kirjaimella merkitään suomen kielessä labiaalista suppeaa etuvokaalia . Y on suomessa puhdas vokaali, eikä se äänny j:nä kuten eräissä muissa kielissä.


title: Y

text: Y-kirjainta on vanhassa kirjasuomessa käytetty myös "i"-äänteen merkkinä. Esimerkiksi kieltosana "ei" voitiin kirjoittaa "ey". Toisaalta "y"-äänne voitiin puolestaan kirjoittaa "u", "i", "ij" tai "w" tai jättää kokonaan merkitsemättäkin kuten sanassa "mös" ("myös").


title: Y

text: Y-kirjainta nimitetään eräissä kielissä ”kreikkalaiseksi i:ksi” (ransk. "y grec") tai "ypsiloniksi".


title: Y

text: Ruotsissa, norjassa, tanskassa ja tšekissä y-kirjaimen äännearvo on "y". Muissa kielissä tavallinen ääntämys on "i" (ranskassa, espanjassa ja puolassa) tai "j" (englannissa, espanjassa). Saksassa y-kirjain on harvinainen; se voi merkitä joko "i"- tai "y"-äännettä.


title: S

text: S (s) on latinalaisten ja myös suomen aakkosten 19. kirjain. Kirjaimen nimi on suomen kielessä "äs" (aiemmin myös "es") ja äännearvo tavallisesti .


title: S

text: Latinalaisten suuraakkosten S-kirjainta vastaa pienaakkosissa tavallisesti s. Aiemmin pienaakkosena käytettiin myös ſ-kirjainta (ns. pitkä s), erityisesti fraktuurakirjaimissa. Saksan kielessä puolestaan "ss"-yhdistelmä merkitään tietyissä tilanteissa ß-kirjaimella.


title: S

text: Kreikkalaisessa kirjaimistossa latinalaista S-kirjainta vastaa sigma (Σ, σ, ς), kyrillisessä kirjaimistossa puolestaan kyrillinen С (с). Makedonian aakkosiin kuuluva kyrillinen Ѕ (ѕ) on samannäköinen mutta äännearvoltaan erilainen.


title: S

text: S-kirjaimella merkitään suomessa konsonanttia, joka ääntyy tavallisesti soinnittomana alveolaarisena sibilanttina . Sillä on kuitenkin myös allofoneja eli samaa merkitseviä variantteja. S voi ääntyä suomessa ns. suhuässänä tai vokaalien välissä soinnillisena :na, äänneympäristöstä ja puhujasta riippuen.


title: S

text: Suomalainen -äänne on erilainen kuin useiden eurooppalaisten kielten "s":


title: S

text: S-kirjaimen lisäksi suomessa käytetään myös Š-kirjainta vierasperäisissä sanoissa.


title: S

text: S-kirjain äännetään muissakin kielissä tavallisimmin , joskus myös  – näin esimerkiksi unkarissa. S-kirjain voi ääntyä myös kuten esimerkiksi englannissa ja saksassa.


title: S

text: S esiintyy monien kielten kirjainyhdistelmissä, jotka vastaavat tiettyjä foneemeja – lähinnä tai . Tällaisia kirjainyhdistelmiä ovat muun muassa "sh", "sch", "sz", "skj" ja "sj".


title: Q

text: Q (q) on latinalaisten ja myös suomen aakkosten 17. kirjain. Q-kirjaimen nimi on suomen kielessä "kuu" ja äännearvo . Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa q on "taka-k":n merkki.


title: Q

text: Q-kirjain esiintyy latinassa ja sen mukaisesti useissa muissakin kielissä ainoastaan toisen vokaalin edellä olevassa kirjainyhdistelmässä "qu". Eräissä kielissä ja transkriptioissa "q" kuitenkin esiintyy myös yksinään.


title: Q

text: Q-kirjain on peräisin seemiläisestä qof-kirjaimesta (), joka merkitsi k:n tapaista mutta taaempana ääntyvää konsonanttia. Qofista kehittyi kreikan koppa (Ϙ). Kirjain siirtyi etruskien kautta latinaan k-äänteen merkiksi. Q:ta käytettiin latinassa aluksi O:n ja V:n edellä (u-äännettä merkittiin V-kirjaimella). Tuossa asemassa k luonnostaan ääntyy taaempana. Myöhemmin Q jäi latinassa erikoiskäyttöön yhdistelmässä QU + vokaali (QV + vokaali).


title: Q

text: Q-kirjaimen nimi äännetään suomen kielessä "kuu". Toisinaan käytetään ääntämystä "guu", joka kuitenkin on virheellinen. "Guu"-ääntämystä on selitetty hyperkorrektiudella, äänteen vierasperäisyyden liioittelulla.


title: Q

text: Q kuuluu suomen yleiskielen harvinaisimpiin kirjaimiin. Nykysuomessa sitä käytetään ainoastaan sitaattilainoissa (esim. squash) sekä vieraskielisissä erisnimissä (esim. Montesquieu). Niissä se yleensä lausutaan kuten alkuperäkielessäkin: joko [k], [ku], [kv] tai [kw]. Toisinaan kuultu ääntäminen soinnillisena ([g]) on väärin.


title: Q

text: Suomeen tulleissa lainasanoissa "qu"-yhdistelmä on yleensä korvattu "kv"-yhdistelmällä, kuten suomen sanassa "akvaario" (lat. "aquarium"). Joissain tapauksissa "qu":n tilalla on "v", kuten sanassa "vartti" (lat. "quartum"), "k" kuten sanassa "karanteeni" (ransk. "quarantaine") tai "kk" kuten sanassa "ubiikki" (eng. "ubiquitous").


title: Q

text: Q-kirjain oli vanhassa kirjasuomessa nykysuomea laajemmassa käytössä. Sillä merkittiin latinan mallin mukaisesti "k"-äännettä "u":n edellä kuten sanoissa "quittengin" (kuitenkin), "quin" tai "qwin" (kuin). Tästä q-kirjaimen käytöstä kuitenkin luovuttiin jo vuoden 1642 Raamatussa.


title: Q

text: "Qu"-yhdistelmän lausumisesta latinan kielessä on useita käsityksiä. Suomessa tavallisen käsityksen mukaan "qu" lausutaan latinassa [kv], mutta myös [kw] tai [k] ovat käytössä. Saksassa "qu" lausutaan [kv], englannissa [kw], italiassa [kw] ja ranskassa sekä espanjassa [k].


title: Q

text: Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa (IPA) q-merkillä kuvattu äänne on soinniton uvulaarinen klusiili (eräänlainen kurkku-k tai taka-k). Äänne saadaan aikaan painamalla kielen takaosa kitalaen takaosaan kuten lausuttaessa soinnillista r-äännettä. Q:n alkumuoto qof on alun alkaen lausuttu näin. Äänne esiintyy nykyään muun muassa arabian ja grönlannin kielessä. Grönlannin kielessä q-kirjain onkin tämän äänten merkki.


title: Q

text: Arabian siirtokirjoituksessa käytetään q-kirjainta ق-kirjaimen tilalla kuvaamaan edellä mainittua taka-k:ta. Esimerkki tästä on erisnimi Qatar (arab. قطر, IPA [ˈqɑtˤɑr]). Tässä yhteydessä q-kirjaimen ääntämys on suomessa yleensä [k].


title: Q

text: Albanian kielessä q-kirjain tarkoittaa liudentunutta k:ta (k').


title: Q

text: Võron ja maltan kielissä q-kirjaimella merkitään glottaaliklusiilia ([ʔ]). Q:n käyttö võrossa on tosin kiistanalainen, koska sitä pidetään vierasperäisenä kirjaimena.


title: Q

text: Kiinan transkriptiossa käytetään myös q-kirjainta. Se lausutaan [tɕʰ], jota voisi karkeasti kuvata merkinnällä "tsj" (esim. Qingdao, joka aiemmin kirjoitettiin "Tsingtao").


title: Q

text: Ruotsin kielessä q-kirjainta käytettiin aiemmin k-äänteen merkkinä yhdistelmässä "qv" (myös "qw" ja "qu"). Se korvattiin "kv"-yhdistelmällä 1900-luvun vaihteessa. Tästä jäänteenä ovat säilyneet monet "qvist"-päätteiset sukunimet, muun muassa Björkqvist.


title: Q

text: Pienellä q-kirjaimella on useita vaihtoehtoisia muotoja käsin kirjoitettaessa. Suomalaisessa kouluopetuksessa sen pystyviiva on merkitty milloin suoralla viivalla, milloin lenkillä, milloin taas poikkiviivan kanssa.


title: Q

text: Suomen peruskouluissa on q-kirjain opetettu vuodesta 2004 alkaen suoralla pystyviivalla ilman poikkiviivaa. Poikkiviivallinen muoto on kuitenkin palaamassa opetukseen viimeistään vuonna 2016. Ilman poikkiviivaa kirjain on katsottu sujuvammaksi kirjoittaa, kun taas poikkiviivallisen muodon katsotaan vähentävän sekaantumisen vaaraa pienen g-kirjaimen ja numeron 9 kanssa.


title: X

text: X (x) on latinalaisten ja myös suomen aakkosten 24. kirjain. X-kirjaimen nimi on suomen kielessä "äks" (aiemmin myös "eks") ja äännearvo . X-kirjaimella on kuitenkin eri kielissä useita erilaisia ääntämistapoja. Foneettisessa kirjoituksessa x-kirjaimella merkitään niin sanottua ach-äännettä.


title: X

text: Latinalaista X-kirjainta vastaa kreikkalaisessa kirjaimistossa kirjain khii (Χ, χ), kyrillisessä kirjaimistossa puolestaan kyrillinen Х (х), joilla on samankaltainen ulkonäkö ja alkuperä. Ääntämykseltään ne muistuttavat "h":n tai "kh":n tapaisia äänteitä tai äännettä . Yhdennäköisyydestään huolimatta eri X-kirjaimet ovat Unicode-merkistössä eri merkkejä. Äännearvoa vastaava kreikkalainen kirjain on ksii (Ξ, ξ).


title: X

text: X-kirjain on kehittynyt kreikan kirjaimesta khii (Χ). Khiin äännearvo itäkreikassa oli "kh", mutta latinassa siitä tuli "ks" Etelä-Italiassa asuneiden kreikkalaisten mallin mukaisesti.


title: X

text: Nykysuomessa x-kirjainta käytetään vain vierasperäisissä erisnimissä ja sitaattilainoissa. Se ääntyy tavallisesti .


title: X

text: X-kirjain on aiemmin ollut suomen kirjakielessä yleinen "ks"-äänneyhtymän merkki. Mikael Agricola käytti "ks":n merkkinä aina x-kirjainta. X-kirjain korvattiin "ks"-merkinnällä 1810–40-lukujen kuluessa.


title: X

text: X:n äännearvo on eurooppalaisissa kielissä enimmäkseen "ks". Useissa eurooppalaisissa kielissä x-kirjainta käytetään vain rajoitetusti vieraskielisissä sanoissa tai sitä ei käytetä ollenkaan. Ranskassa x voi ääntyä "gz", "s" tai "z"; monessa sanassa se on "mykkä".


title: W

text: W (w) on latinalaisten ja myös suomen aakkosten 23. kirjain. W-kirjaimen nimi on suomessa "kaksoisvee" (arkisesti myös "tuplavee", lyhyesti "vee"). Kirjaimen äännearvo on suomessa  tai joskus .


title: W

text: W ei kuulunut alkuperäiseen latinalaiseen kirjaimistoon. Se on muodostettu keskiajalla kirjoittamalla kaksi V:tä peräkkäin tai limittäin.


title: W

text: W-kirjain ääntyy suomen kielessä yleensä . Toisinaan se kuitenkin äännetään "u":n tapaisena puolivokaalina , varsinkin tavoiteltaessa englannin mukaista ääntämystä.


title: W

text: Suomen kielessä w-kirjain on vanhastaan ollut v-kirjaimen rinnakkaismuoto. Erityisen tavallinen w oli fraktuurassa. Alussa suomen oikeinkirjoitus oli vakiintumatonta. Mikael Agricola käytti kirjaimia u, v ja w merkitsemään sekä "u"- että "v"-äännettä. Vuoden 1642 Bibliassa "v"-äännettä merkittiin jo varsin säännönmukaisesti w-kirjaimella. Näin jatkui aina 1800-luvun puoliväliin asti. Suomen "v"-äännettä merkittiin w:llä; v oli varattu latinalle. 1800-luvun jälkipuoliskolla alkoi v ilmestyä w:n rinnalle. Nopea muutos tapahtui 1880-luvun lopussa, jolloin sanakirjoissa siirryttiin v:hen. Erisnimissä muutos oli hitaampi, mutta paikannimiin v-kirjain tuli 1920-luvulle mennessä.


title: W

text: Nykyisin w-kirjainta käytetään useissa täysin suomenkielisissäkin sukunimissä, joista monet esiintyvät eri henkilöillä sekä V:llä että W:llä alkavina (esim. Virtanen ja Wirtanen). Muuten w esiintyy suomessa nykyisin melkein vain vierasperäisissä sitaattilainoissa. W kuuluukin suomen yleiskielen harvinaisimpiin kirjaimiin.


title: W

text: W-kirjainta käytetään joskus v-kirjaimen sijaan tyylikeinona kuten sanassa "wanha". Keinoa käytetään, kun halutaan tekstin näyttävän vanhahtavalta, ylätyyliseltä, humoristiselta tai vierasperäiseltä.


title: W

text: W-kirjainta käytetään runsaasti muun muassa englannin ja saksan kielessä. Englannissa se äännetään u:n tapaisena puolivokaalina . Saksassa w-kirjain ääntyy samoin kuin suomessa, kun taas v-kirjain ääntyy . Myös puolassa w-kirjain ääntyy . Sitä vastoin latinassa ja sen perua useimmissa romaanisissa kielissä w on harvinainen ja esiintyy vain lainasanoissa.


title: W

text: Ruotsin kielessä w-kirjain esiintyy joissain nimissä sekä lainasanoissa, joissa se lausutaan lähes aina . W-kirjainta on pitkään pidetty v-kirjaimen graafisena muunnoksena, ei omana kirjaimenaan, sillä w:llä ei ole omaa äännearvoa. Nykyisin w-kirjain kuitenkin voidaan laskea myös omaksi kirjaimekseen. Vanhoissa ruotsin kielen kirjoituksissa käytettiin aikoinaan w-kirjainta osoittamaan eri äänteitä: "u", "v", "vu", "uv" ja "uvu". Kirjainten u, v ja w käytöstä ei päästy yksimielisyyteen ja kiista jatkui vielä 1700-luvulla. Kun v-kirjaimella voitiin merkitä u-äännettä, w-kirjainta voitiin käyttää v-äänteen merkkinä. Erityisesti fraktuurassa w oli vallitseva v-äänteen merkki.


title: W

text: Toisin kuin useimmissa muissa kielissä, suomessa ja ruotsissa W on viime aikoihin asti katsottu aakkosjärjestyksen kannalta samanarvoiseksi V:n kanssa. Tästä syystä vanhemmissa hakuteoksissa V:llä ja W:llä alkavat hakusanat ovat olleet sekaisin.


title: W

text: Suomen osalta aakkostusta on väljennetty siten, että V ja W voidaan monikielisissä luetteloissa aakkostaa myös erikseen. Tämä tapa on yleistynyt. Ruotsissa on myös siirrytty tähän tapaan.


title: V

text: V (v) on latinalaisten ja myös suomen aakkosten 22. kirjain. V-kirjaimen nimi suomen kielessä on "vee" ja äännearvo .


title: V

text: V-kirjain on kehittynyt kreikkalaisen kirjaimiston kirjaimesta ypsilon (Υ, υ), joka kuitenkin merkitsee v-äänteen sijasta vokaalia. Nykyisin v-äännettä merkitsevä kirjain on kreikkalaisessa kirjaimistossa beeta (Β, β) ja kyrillisessä kirjaimistossa puolestaan kyrillinen В (в).


title: V

text: V-kirjaimella merkittiin antiikin latinassa sekä "u"- että "v"-äänteitä; erillistä u-kirjainta ei vielä ollut.


title: V

text: Keskiajalla latinassa käytettiin sekä u- että v-kirjainta merkitsemään "u"- ja "v"-äänteitä ilman erotusta. Isoa V-kirjainta vastasi pieni u-kirjain, ts. "uetus" ja "VETVS" merkitsivät samaa sanaa.


title: V

text: U:n ja V:n erottamista ehdotti Petrus Ramus (k. 1572). Kuitenkin vasta 1600-luvulla vakiintui latinaan nykyinen käytäntö, jonka mukaan u-kirjain jäi -äänteen merkiksi vain erikoistapauksissa.


title: V

text: V-kirjaimella merkitään suomen kielessä puolivokaalia , josta fonetiikassa käytetään nimitystä soinnillinen labiodentaalinen frikatiivi. Puolivokaali tarkoittaa konsonanttia, joka ääntyy kuin vokaali, mutta käyttäytyy kielessä kuin konsonantti. V:tä äännettäessä äänihuulet värähtelevät ja ylähampaat muodostavat alahuulen kanssa hyvin heikon supistuman, jonka kautta ilma virtaa ulos. V ei esiinny suomenkielisten sanojen lopussa. Yleiskielessä "v" esiintyy aina lyhyenä äänteenä; pitkänä ("vv") se esiintyy vain murteissa.


title: V

text: V-kirjain vakiintui suomen kielessä nykyiseen käyttöönsä vasta 1800-luvun puolivälin jälkeen. Mikael Agricola käytti v-kirjainta vaihtelevasti: Toisinaan hän merkitsi v-kirjaimella v-äännettä, toisinaan v-kirjain oli u-äänteen merkkinä kuten esimerkiksi "vsko" (usko) ja "cvnnia" (kunnia); toisaalta Agricola käytti myös u- ja w-kirjaimia v-äänteen merkkinä kuten esimerkiksi "terue" (terve) ja "walkeus" (valkeus). Vuoden 1642 Bibliasta alkaen v-äännettä merkittiin suomessa tavallisesti w-kirjaimella. V-kirjain oli varattu latinalle. 1800-luvun jälkipuoliskolla alkoi v ilmestyä w:n rinnalle. Nopea muutos tapahtui 1880-luvun lopussa, jolloin sanakirjoissa siirryttiin v:hen. Erisnimissä muutos oli hitaampi, mutta paikannimiin v-kirjain tuli 1920-luvulle mennessä.


title: V

text: V-kirjain ääntyy useissa kielissä, mm. englannissa ja ruotsissa, samantapaisena äänteenä kuin suomessakin. Saksassa v-kirjain ääntyy ja espanjassa normaalisti tai . Puolassa v on käytössä vain lainasanoissa ja w:n äännearvo on .


title: V

text: Ruotsin kielessä on kirjaimia v ja w pidetty pitkään toistensa graafisina muunnoksina, ei omina kirjaiminaan, sillä molemmat merkitsevät "v"-äännettä. Nykyisin v ja w kuitenkin voidaan laskea myös omiksi kirjaimikseen. Vanhoissa kirjoituksissa ei kirjainten u, v ja w käytöstä päästy yksimielisyyteen ja kiista jatkui vielä 1700-luvulla. Kun v-kirjaimella voitiin merkitä u-äännettä, w-kirjainta voitiin käyttää v-äänteen merkkinä. Erityisesti fraktuurassa w oli vallitseva v-äänteen merkki.


title: U

text: U (u) on latinalaisten ja myös suomen aakkosten 21. kirjain. U-kirjaimen nimi on suomen kielessä "uu" ja äännearvo .


title: U

text: Äänneasultaan latinalaista U-kirjainta vastaa kyrillisessä kirjaimistossa esiintyvä kyrillinen У (у), joka on u-äänteen merkki.


title: U

text: U-kirjain ei kuulunut antiikin latinan aakkosiin. V-kirjaimella merkittiin sekä "u"- että "v"-äänteitä.


title: U


title: U

text: U:n ja V:n erottamista ehdotti Petrus Ramus (k. 1572). Kuitenkin vasta 1600-luvulla vakiintui latinaan nykyinen käytäntö, jonka mukaan u-kirjain jäi "v"-äänteen merkiksi vain erikoistapauksissa. U:lla merkitään latinassa edelleen "v"-äännettä silloin, kun sitä edeltää joko "ng" tai "s" ja sitä seuraa samaan tavuun kuuluva vokaali (kuten sanassa "lingua" "lingva").


title: U

text: U-kirjaimella merkitään nykysuomessa labiaalista suppeaa takavokaalia .


title: U

text: Vanhassa kirjasuomessa u-kirjaimella oli useita käyttötapoja, sillä oikeinkirjoitus oli vakiintumatonta. Mikael Agricola käytti kirjaimia w, v ja u merkitsemään sekä "v"- että "u"-äännettä. Myös "wu" tai "o" saattoivat merkitä "u"-äännettä. Vaikka "v"-äänteen kirjoitustavaksi vakiintui w-kirjain vuoden 1642 Bibliassa, vielä myöhemminkin käytettiin "u"-äänteen merkkinä sekä u- että v-kirjainta.


title: U

text: Ruotsin kielessä u-kirjaimella merkitään lähinnä labiaalista suppeaa keskivokaalia , joka on :n ja :n välimuoto.


title: T

text: T (t) on latinalaisten ja myös suomen aakkosten 20. kirjain. T-kirjaimen nimi on suomen kielessä "tee" ja äännearvo , tarkemmin .


title: T

text: Latinalaista T-kirjainta vastaa kreikkalaisessa kirjaimistossa kirjain tau (Τ, τ), kyrillisessä kirjaimistossa puolestaan kyrillinen Т. Yhdennäköisyydestään huolimatta ne ovat Unicode-merkistössä eri merkkejä.


title: T

text: T-kirjain on kehittynyt kreikan kirjaimesta tau (Τ).


title: T

text: T-kirjain ääntyy useimmissa kielissä soinnittomana alveolaarisena klusiilina, jota vastaa foneettinen merkki . Suomen kielessä "t" ääntyy kuitenkin pikemminkin dentaalisena klusiilina, jolloin se tarkkaan ottaen tulisi merkitä foneettisesti . Yksinkertaistetussa merkintätavassa, esimerkiksi koulukirjoissa, näitä äänteitä ei useinkaan eroteta toisistaan.


title: T

text: T on suomen yleiskielen kolmanneksi yleisin kirjain ja yleisin konsonantti.


title: T

text: T-kirjain ääntyy usein soinnittomana alveolaarisena klusiilina . Yhdessä muiden konsonanttien kanssa saattaa t-kirjain kuitenkin monissa kielissä ääntyä dentaalifrikatiivina tai affrikaattana.


title: Ajoneuvon kansallisuustunnus

text: YK:n Euroopan talouskomission vahvistamat kansainväliset ajoneuvojen kansallisuustunnukset on esitetty oheisessa taulukossa. Tunnukset ovat yhtäpitävät vuosien 1949 ja 1968 kansainvälisten tieliikennesopimuksien kanssa, ellei kunkin valtion tai alueen kohdalla erikseen toisin mainita.


title: Kuninkuusravit

text: Kuninkuusravit on Suomessa vuodesta 1924 lähtien (vuosia 1934–1937 sekä 1940–1942 ja 1944 lukuun ottamatta) järjestetty ravikilpailu, johon osallistuvat suomenhevosoriit ja -tammat. Nykyisin oriit kilpailevat ravikuninkaan ja tammat ravikuningattaren tittelistä erillisissä lähdöissä. Kilpailu ei ole avoinna ruunille.


title: Kuninkuusravit

text: Kuninkuusravit ovat kaksipäiväiset ja kilpailussa juostaan kolme eri matkaa (2 100 m, 1 609 m ja 3 100 m). Ensimmäisenä päivänä juostaan 2 100 m ja toisena päivänä maili sekä päätösmatkana 3 100 m. Kokonaiskilpailun voittavat parhaan yhteisajat juosseet hevoset. Ravikuninkaan tai -kuningattaren tittelin voittavan hevosen ei siis välttämättä tarvitse voittaa yhtään osakilpailua. Esimerkiksi vuoden 2012 kilpailussa kruunattiin ravikuninkaaksi Erikasson, jonka sijoitukset osakilpailuissa olivat 2., 3. ja 3.


title: Kuninkuusravit

text: Suomen Hippos ry järjestää kuninkuusravit yhdessä kilpailuihin luvan saaneen jäsenseuran kanssa. Kilpailut järjestetään heinä-elokuussa, ja kilpailupaikkaa vuorotellaan eri puolilla Suomea. Vuoden 2017 Kuninkuusravit järjestetään Vermossa Helsingissä ja 2018 Mäntyvaarassa Rovaniemellä. Kuninkuusravit on noussut yhdeksi Suomen suurimmista yleisötapahtumista. 2000-luvulla kilpailuja on seurannut paikan päällä keskimäärin yli 50 000 katsojaa.


title: Kuninkuusravit

text: Kuninkuusravien edeltäjänä voidaan pitää Suurta orikilpailua, jota alettiin järjestämään valtionajojen yhteydessä jo vuonna 1884. Se lakkautettiin vuoden 1923 kilpailujen jälkeen ja ensimmäiset viralliset kuninkuusravit pidettiin heti seuraavana vuonna. Kuninkuusravit oli kuitenkin saanut alkunsa jo 1913, jolloin Pohjois-Hämeen Hippos järjesti Tampereella ”Kuninkuusajojen” nimellä kulkeneet ravikilpailut. Voittajaksi kruunattiin liikemies Vihtori Seppälän ohjastama ori Peikko. Kilpailujen oli tarkoitus jatkua vuosittain Tampereen Hippoksella, mutta ensimmäisen maailmansodan puhkeamisen aiheuttama taloudellinen epävarmuus johti siihen, että Tampereen Kuninkuusajot järjestettiin ainoastaan kerran. Suuren orikilpailun jatkajaksi vuonna 1924 perustetut Kuninkuusravit pidettiin aluksi seitsemän kertaa Lahden raviradalla, jonka jälkeen kilpailu alkoi kiertämään eri puolilla maata.


title: Kuninkuusravit

text: Vuoteen 1948 saakka tammat ja oriit kilpailivat samassa sarjassa, ja myös tamma voitiin kruunata ravikuninkaaksi. Näin tapahtui viidesti: Reippaan-Liisu voitti tittelin vuonna 1925 ja Tomu neljä kertaa peräkkäin vuosina 1930–1933. Tämän jälkeen kilpailun säännöt muuttuivat vuoteen 1956 asti siten, että mikäli tamma saavutti paremman kokonaisajan kuin ori, se kruunattiin erillisistä sarjoista huolimatta ravikuninkaaksi. Säännön voimassaoloaikana ainoa ravikuninkaan tittelin saavuttanut tamma oli Suhina vuonna 1956.


title: Kuninkuusravit

text: Oriit Vieteri, Vekseli ja Viesker ovat kukin voittaneet ravikuninkuuden viidesti, tamma Tomu sekä oriit Ero-Lohko ja Patrik neljä kertaa. Suhina kruunattiin kolme kertaa ravikuningattareksi (1955, 1957–1958) ja kerran ravikuninkaaksi (1956). Valomerkki voitti ravikuningattaren tittelin neljä kertaa.


title: Kuninkuusravit

text: Hevoskasvattajista menestyksekkäin on Pentti Savolainen, jonka kasvatit ovat saavuttaneet tittelin yhteensä 13 kertaa.


title: Kuninkuusravit

text: Tammat kilpailivat vuoteen 1946 asti ravikuninkaan tittelistä yhdessä oriiden kanssa. Vuoteen 1956 saakka kruunattiin ravikuningatar myös ravikuninkaaksi, mikäli sen voittoaika oli nopeampi kun oriiden kilpailussa. Tammat on taulukossa merkitty tähdellä.


title: Tupolev

text: OAO Tupolev () on venäläinen lentokonesuunnittelutoimisto ja -valmistaja. Tupolevin lentokonesuunnittelutoimiston perustivat "Andrei (Nikolajevitš) Tupolev" ja Venäjän ilmailun isänä pidetty Nikolai Žukovski vuonna 1922. Alusta alkaen he suunnittelivat suuria lentokoneita, lähinnä pommikoneita 1920-luvulla ja sittemmin myös matkustajakoneita, myös Neuvostoliiton ensimmäisen suihkumatkustajakoneen, Tupolev Tu-104:n.


title: Tupolev

text: Neuvostoliittolaisten lentokonesuunnittelutoimistojen, kuten Antonovin, Berievin, Mjasištševin, Mikojan-Gurevitšin (MiG), Iljušinin ja Jakovlevin piirissä Tupolev on erikoistunut nimenomaan raskaiden lentokoneiden, pommikoneiden ja siviilimatkustajakoneiden suunnitteluun ja valmistukseen. Sotilaslentokoneiden puolella Tupolev on suunnitellut myös miehittämättömiä lentolaitteita.


title: Tupolev

text: Tunnetuimpiin Tupolevin siviililentokonetyyppeihin kuuluvat Tupolev Tu-134 ja Tupolev Tu-154, joita on runsaasti käytössä Venäjällä ja IVY:ssä. Yhdysvaltain Boeing, Euroopan ranskalais-englantilainen Concorde-konsortio ja Neuvostoliitto pohtivat kaikki yliäänimatkustajakoneen rakentamista 1960-luvun alussa, muun muassa koska yliäänipommikoneista oli saatu kokemusta. Ranskalle ja Englannille hanke oli teknologisen osaamisen osoitus, Neuvostoliitolle eräs kilpailu kapitalismin kanssa. Boeing vetäytyi ensimmäisenä, koska koneen tuotannolle ja käytölle ei ollut taloudellisia perusteita. Tupolev Tu-144 valmistui ensimmäisenä, vuonna 1969. Sitä pidettiin Neuvostoliiton sisäisillä lennoilla pitkään, kunnes se vedettiin pois käytöstä. Ranskalais-brittiläinen Concorde valmistui hieman myöhemmin ja oli käytössä 2000-luvun alkuun.


title: Tupolev

text: Suomen ja Neuvostoliiton bilateraalikaupan aikana tarjottiin neuvostoliittolaisia lentokoneita myös Finnairille, mutta lähinnä niiden suuren huoltotarpeen ja polttoainekulutuksen vuoksi Finnair pitäytyi yhdysvaltalaisen McDonnell Douglasin lentokoneissa. Suomen ilmavoimien Neuvostoliitosta hankitut sotilaslentokoneet ovat olleet Mikojan-Gurevitšin (MiG) MiG-15 UTI-, MiG-21F- ja MiG-21bis -malleja sekä Iljušin Il-28. Toisen maailmansodan aikana Suomen ilmavoimilla oli käytössään muutamia sotasaaliiksi saatuja Tupolevin pommikoneita (DB- ja SB-koneita) ja lukuisia muita neuvostoliittolaisia tyyppejä.


title: OAO

text: OAO eli Otkrytoje Aktsionernoje Obštšestvo (Открытое Акционерное Oбщество) on Venäjän siviilikoodeksin mukainen avoimen tyypin osakeyhtiöstä kehittynyt tavanomainen osakeyhtiömuoto, jossa osakkeita voidaan vapaasti ostaa ja myydä. Tämä vastaa lähinnä suomalaista Oyj:tä.


title: OAO

text: Julkisesti pörssissä noteeratulle osakeyhtiölle (Oyj) on Venäjällä tullut käyttöön myös oma lyhenteensä PAO (), jota esimerkiksi virallista nimeään elokuussa 2015 muuttanut valtionyhtiö ja Venäjän suurin pankkiryhmittymä PAO Sberbank (, epävirall. suom. "Sberbank Oyj") on sittemmin käyttänyt venäjänkielisessä nimilyhenteessään.


title: OAO

text:
Toinen osakeyhtiötyyppi on ZAO (Zakrytoje Aktsionernoje Obštšestvo) eli (suljettu) osakeyhtiö. Sen osuuksien ostaminen ja myyminen ei ole yhtä helppoa kuin avoimen osakeyhtiön osakkeiden ja osakkaiden enimmäismäärä on 50 (Venäjä). Lähin suomalainen vastine on Oy. Venäjän yksityistämisprosessissa samassa omistuksessa säilytettävät yhtiöt rekisteröitiin suljetuiksi osakeyhtiöiksi.
Suosittu yhtiötyyppi on OOO (Obštšestvo s Ogranitsjonnoi Otvesvennosti) eli rajoitetun vastuun yhteisö.


title: Tupolev Tu-144

text: Tupolev Tu-144 (, ) oli neuvostoliittolainen ääntä nopeampi matkustajalentokone, jonka suunnittelu käynnistyi 1960-luvun alussa. Konetyypin ensilento tehtiin 31. joulukuuta 1968, kaksi kuukautta ennen brittiläis-ranskalaista Concordea, mikä teki siitä ensimmäisen yliäänimatkustajakoneen maailmassa. Tyypin ensimmäinen reittilento oli rahtikuljetus Moskovasta Alma-Ataan 26. joulukuuta 1975, ja matkustajaliikenteeseen samalle reitille se tuli vasta 1. marraskuuta 1977.


title: Tupolev Tu-144

text: Ensimmäinen sarjatuotantokone syöksyi maahan Pariisin ilmailunäyttelyssä 1973. Kun Tu-144:lle sattui toinen kuolemaan johtanut onnettomuus vuonna 1978, se päätettiin poistaa matkustajaliikenteestä. Rahtilennot jatkuivat vielä jonkin aikaa, mutta kaikkiaan Tu-144:llä lennettiin kaupallisia lentoja vain 102. Niistä 55 oli matkustajalentoja, joilla kuljetettiin yhteensä alle 3 300 matkustajaa. Kaupallisten lentojen lopettamiseen vaikuttivat osaltaan myös Neuvostoliiton taloudelliset ja yhteiskunnalliset olot. Tupolevilla oli vaikeuksia saada koneesta riittävän taloudellinen, luotettava ja mukava kaupalliseen liikenteeseen. Toisin kuin Tu-144, Concorde oli vakituisessa käytössä vielä 1990-luvulla. Länsimaissa oli matkustajia, joilla oli varaa maksaa tuhansia dollareita nopeasta yliäänilennosta, ja niinpä yliäänikoneilla voitiin lentää kannattavasti. Neuvostoliitossa vastaavaa varakkuutta ei ollut, eikä Tu-144 näin ollen voinut kilpailla laajarunkokoneiden kanssa.


title: Tupolev Tu-144

text: Vuodesta 1981 Tu-144 oli vain koelento- ja tutkimuskäytössä. Sen tuotanto loppui virallisesti vuonna 1983, kun vain 16 konetta oli valmistettu. Tämän jälkeen konetyypillä tehtiin vielä 13 kansainvälisen ilmailuliiton hyväksymää nopeus- ja korkeusennätystä. 1980-luvulla Tu-144-koneilla lennettiin tutkimuslentoja ja koulutettiin kosmonautteja Buran-avaruussukkulaa varten. Vielä 1990-luvulla Tu-144 oli käytössä koealustana venäläis-amerikkalaisessa projektissa, jonka tavoitteena oli luoda uuden sukupolven yliäänimatkustajakone. Viimeisen kerran Tu-144 lensi 14. huhtikuuta 1999.


title: Tupolev Tu-144

text: Neuvostoliitto oli 1960-luvulle tultaessa teknisen kehityksen kärkimaita. Se oli laukaissut vuonna 1957 avaruuteen ensimmäisen satelliitin, Sputnik 1:n, ja Vostok-ohjelman myötä se oli lähettänyt huhtikuussa 1961 avaruuteen ensimmäisen miehen (Juri Gagarin) ja kesäkuussa 1963 ensimmäisen naisen (Valentina Tereškova). Kehitys teknologiassa nähtiin maan johdossa eräänlaisena vastalääkkeenä yhteiskunnan ongelmille. Yhtenä tärkeänä kehityskohteena oli ääntä nopeampi matkustajalentokone, ja 1960-luvun alkupuolella sellaista kehittivät Yhdysvalloissa Boeing, Lockheed ja Douglas sekä Euroopassa Britannia ja Ranska yhteistyössä. Ääntä nopeampaa matkustamista pidettiin erityisen tärkeänä, sillä Neuvostoliitto kattoi kuudesosan kaikesta maailman maapinta-alasta.


title: Tupolev Tu-144

text: Uuden yliäänikoneen suunnittelua Tupolevilla johti isänsä, tehtaan perustaja Andrei Tupolevin jälkeen pääsuunnittelijaksi noussut Aleksei Tupolev. Kylmän sodan aikana vakoilu oli yleistä, ja ääntä nopeampien matkustajakoneiden suunnitelmat ja piirrokset olivat halutuimman tiedon joukossa. Neuvostoliittolaisilla oli jopa oma nimensä brittiläis-ranskalaisen Concorde -ohjelman vakoilutoimille: Operaatio Brunnhilde. Operaation suurimpia voittoja oli se, kun venäläissyntyinen ranskalainen Sergei Fabiew välitti Concorden kaikki tekniset dokumentit mikrofilmillä Neuvostoliiton virtausdynamiikan keskusinstituutille (TsAGI). Mikrofilmit salakuljetettiin Neuvostoliittoon Oostende–Varsova-pikajunan ensimmäisen luokan käymälään rakennetussa salalokerossa ja Aeroflotin reittilennoilla. Britanniassa kaksi Kodakin työntekijää joutui helmikuussa 1965 oikeuteen vakoilusta syytettyinä. Samassa kuussa Aeroflotin Pariisin-johtaja Sergei Pavlov pidätettiin pariisilaisessa ravintolassa hallussaan lautasliina, joka sisälsi salaista tietoa laskutelineistä, jarruista ja metallurgiasta. Ranskan presidentti Charles de Gaulle oli tästä niin vihainen, että vaati saada henkilökohtaisesti allekirjoittaa Pavlovin karkoitusmääräyksen.


title: Tupolev Tu-144

text: Suunniteltu kone ei kuitenkaan ollut pelkkä kopio Concordesta. Neuvostoliiton lentokoneteollisuus oli niin edistynyttä, että se pystyi hyödyntämään vakoilulla kerättyjä tietoja. Olosuhteet maassa olivat kuitenkin hyvin erilaiset kuin Länsi-Euroopassa tai Yhdysvalloissa, joten suora kopio olisi ollut epäkäytännöllinen. Kaikkea ei ollut myöskään mahdollista kopioida, sillä Neuvostoliiton erilaisten mineraalivarantojen vuoksi metallurgiassa oli eroja. Lisäksi Neuvostoliitossa tiedettiin, että Ranskasta vuotaneihin tietoihin oli tarkoituksella ujutettu virheitä, jottei niitä voisi käyttää. Yli sadan erilaisen mallin jälkeen Tupolev päätyi lopulta deltasiivellä varustettuun koneeseen. Siitä tuli Neuvostoliiton ensimmäinen lentokone, jossa ei ollut erillistä korkeusvakaajaa.


title: Tupolev Tu-144

text: Ensimmäisen kerran suunnitelma mallinimen Tu-144 saanesta koneesta esiteltiin yleisölle Pariisin ilmailunäyttelyssä 1965, jossa oli esillä pienoismalli. Tupolevin kertomien tietojen mukaan koneesta oli tarkoitus tulla 120-paikkainen ja 130-tonninen, ja sen suunniteltiin lentävän noin 6 400 kilometriä nopeudella Mach 2,3. Tu-144:n luvattiin tekevän ensilentonsa vuonna 1968. Britit epäilivät painoarvion olevan liian pieni ja tekivät myöhemmin oikeaksi osoittautuneen arvion siitä, että moottorien tarvittava työntövoima olisi 40 000 paunaa. Seuraavan kerran Tu-144:n pienoismalli oli näytillä Montrealin maailmannäyttelyssä vuonna 1967. Tässä vaiheessa moottorit olivat vielä kaikki yhtenä ryhmänä koneen takaosassa, ja niiden ilmanottoaukko oli jaettu kahteen osaan. Kolme kuukautta myöhemmin Britannian teknologiaministeri John Stonehousen johtama kauppavaltuuskunta pääsi tutustumaan Tu-144:n prototyyppiin Žukovskin lentoasemalla lähellä Moskovaa. Hän piti koneen valmistustiloja alkukantaisina, mutta oli kuitenkin vaikuttunut itse koneesta.


title: Tupolev Tu-144

text: Brittiläisessä valtuuskunnassa oli mukana myös Concordea kehittäneen British Aircraft Corporationin puheenjohtaja George Edwards. Hän keskusteli Aleksei Tupolevin kanssa todeten muun muassa, että Tu-144:n moottorit ja niiden ilmanottoaukot olivat väärässä paikassa ja siipi liian yksinkertainen. Lisäksi hän sanoi, että Tu-144:n käyttämät puhallinturbiinit heikensivät koneen taloudellisuutta matkalennossa, vaikka tekivätkin siitä hiljaisemman. Edwards lisäsi, että moottoreiden pitäisi olla noin puolivälissä siipeä, johon Tupolev vastasi olevansa samaa mieltä, mutta hallintalaitteita oli vaikea saada tällöin toimimaan. Sekä Concorden että Tu-144:n suunnittelijoilla oli vaikeuksia saada koneensa toimimaan työntövoiman ollessa epäsymmetrinen, ja tämän korjaamiseksi Tupolevilla tiedettiin, että moottorit oli saatava siirrettyä rungon alta siipien alle. Myös TsAGI teki työtä asian ratkaisemiseksi. Jotta suunnittelijat ja lentäjät saivat tuntumaa koneen hallintaominaisuuksista, MiG-21-hävittäjästä rakennettiin Tu-144:n kaltaisella siivellä varustettu malli MiG-21I "Analog", joka lensi ensi kertaa 18. huhtikuuta 1968.


title: Tupolev Tu-144

text: Tu-144:n ensilento tapahtui lopulta luvatusti vuonna 1968. Vuoden viimeinen viikko oli Moskovan ympäristössä sumuinen, mutta 31. joulukuuta sää kirkastui. Edellisellä viikolla 80 vuotta täyttänyt Andrei Tupolev saapui limusiinilla katsomaan 120. ja viimeistä kertaa, kuinka uusi Tupolev-malli nousi ensilennolleen. Lähtökiito kesti 25 sekuntia, minkä jälkeen kone nousi ilmaan. Sen kapteenina oli Bakussa syntynyt 42-vuotias Edward Eljan, joka oli ollut myös Tupolev Tu-104:n ensilennolla. Perämiehenä oli Mihail Kozlov ja lentoinsinööreinä koelento-ohjelman johtaja V. N. Benderov sekä Juri Seliverstov. Miehistöllä oli varmuuden vuoksi päällään painepuvut, ja he istuivat heittoistuimilla. Laskutelineet alhaalla tehty ensilento kesti 37 minuuttia, ja sillä saatiin tallennettua tuhansia eri tietoja. Se tapahtui kaksi kuukautta aiemmin kuin Concorden ensilento, mikä teki Tu-144:stä maailman ensimmäisen ääntä nopeamman matkustajalentokoneen.


title: Tupolev Tu-144

text: Ensilennon jälkeen Aleksei Tupolev antoi "Tehnika molodeži" -lehdelle (”Teknologiaa nuorille”) rehellisen haastattelun, jossa hän myönsi, että vaikeudet Tu-144:n kehittämisessä eivät liittyneet ääntä nopeammin lentämiseen, vaan sen tekemiseen taloudellisesti, luotettavasti ja mukavasti. Muissa lehdissä julkaistut artikkelit olivat optimistisempia. Izvestijassa pohdittiin mahdollisuutta lentää Moskovasta sadan pituusasteen päähän Habarovskiin 3 tunnissa 20 minuutissa ja todettiin, että Moskovasta kello 12 lähtevä matkustaja olisi Montrealissa yhdeksältä ja olisi siten ”äänen lisäksi aurinkoakin nopeampi”.


title: Tupolev Tu-144

text: Tu-144 esiteltiin yleisölle Moskovan Šeremetjevon lentoasemalla 20. toukokuuta 1969. Se ylitti ensimmäistä kertaa äänen nopeuden 1. kesäkuuta 1970, ja 15. heinäkuuta tehtiin koko ohjelman nopeusennätys, Mach 2,35 (noin 2 500 km/h). Neuvostoliiton ulkopuolella prototyyppi nähtiin ensimmäistä kertaa Pariisin ilmailunäyttelyssä 25. toukokuuta – 5. kesäkuuta 1971. Se teki suuren vaikutuksen: Ranskan presidentti Georges Pompidou kutsui sitä kauniiksi ja Concorden suunnittelijat myönsivät sen olevan hiljaisempi ja siistimpi kuin Concorde. Koska Tu-144 oli ulkomuodoltaan Concorden kanssa samankaltainen, se sai länsimaissa lempinimen ”Concordski”. Pariisin ilmailunäyttelyn jälkeen vuorossa oli esittely- ja reittikoelentoja Budapestiin, Hannoveriin ja Sofiaan. Moskovasta Sofiaan lennettiin ääntä nopeammin. Yhdellä lennoista jouduttiin tekemään hätälasku Varsovaan kahden moottorin sammuttua lähestymisen alkuvaiheessa. Syynä tähän oli värinän aiheuttama väsymismurtuma siivessä. Ongelma oli kuitenkin sen verran lievä, että kone saatiin lennettyä seuraavana päivänä takaisin Moskovaan.


title: Tupolev Tu-144

text: Koelennoilla Tu-144:stä oli löytynyt huomattavia ongelmia. Moottorien sijoitus lähelle runkoa aiheutti kovaa värinää, jota edes rungon titaaniset osat eivät kestäneet. Kone suunniteltiin koelentojen jälkeen uudelleen. Päivitetyt NK-144F-moottorit saatiin lopulta sijoitettua pareittain siipien alle. Runkoa pidennettiin niin, että matkustamossa oli kummallakin puolella alkuperäisen 25:n sijasta 34 ikkunaa, ja rungosta tehtiin poikkileikkaukseltaan pyöreämpi. Muutoksia tehtiin myös nokkaan ja tutkajärjestelmään ja APU-generaattori siirrettiin pyrstöstä tyyrpuurin puoleiseen moottorinaselliin. Yksi ulkoisesti näkyvimpiä muutoksia oli avattavien canard-siipien lisääminen rungon etuosaan ohjaamon taakse. Hitailla nopeuksilla laskusiivekkeinä toimineiden elevonien laskeminen aiheutti koneen nokkaa alaspäin painavan voiman, joka saatiin kumottua avaamalla canard-siivet.


title: Tupolev Tu-144

text: Muutosten jälkeen sarjatuotantokone sai mallinimen Tu-144S. Se lensi ensilentonsa Žukovskin lentoasemalta 20. maaliskuuta 1972. Kuukauden kuluttua se lensi ääntä nopeammin 110 minuutissa Moskovasta Taškentiin. Prototyyppi sen sijaan lensi viimeisen kerran 27. huhtikuuta 1973. Sillä lennettiin 120 lennolla kaikkiaan 180 tuntia, joista 50 ääntä nopeammin. Kone romutettiin myöhemmin historiallisesta merkittävyydestään huolimatta.