title: Frans G. Bengtsson

text: Bengtsson palasi Lundiin ja jatkoi vilkkaan seuraelämän viettämistä ottaen trubaduurin roolin. Yleisö ja kriitikot suhtautuivat kuitenkin melko nuivasti Bengtssonin runouteen, joka seurasi klassisia tyyli-ihanteita. Taloudellisesti Bengtssonilla ei mennyt hyvin, mutta hän sai sentään hiukan rahaa kääntämällä ruotsiksi maailmankirjallisuuden klassikoita. Vuonna 1929 Bengtsson vaihtoi runouden esseeseen ja julkaisi esseekokoelman "Litteratörer och militärer". Sitä ja muita esseekokoelmia myytiin lajiinsa nähden hyvin, ja ne antoivat hänelle kohtuullisen toimeentulon.


title: Frans G. Bengtsson

text: Vuonna 1930 Bengtsson valmistui filosofian lisensiaatiksi. Hän alkoi sitten kirjoittaa historiaa ja julkaisi Ruotsin kuningas Kaarle XII:sta kertovan kaksiosaisen teoksen "Karl XII:s levnad" vuosina 1935–36. Vaikka teos oli periaatteessa elämäkerta, se muistutti paljon romaania, mistä Bengtssonia arvosteltiin. Kaikki eivät pitäneet siitäkään, että myös kuninkaan heikkouksia käsiteltiin avoimesti.


title: Frans G. Bengtsson

text: Naimisiin Bengtsson meni vuonna 1939 Gerda Finemanin kanssa, joka työskenteli Norstedtin kustantamossa. He muuttivat Bengtssonin lapsuudentilalle. Vuonna 1941 Bengtsson julkaisi historiallisen viikinkiromaanin "Röde Orm" (suom. "Orm Punainen"). Kirjasta tuli Ruotsissa valtava menestys, vaikka kriitikot eivät olleet yhtä innokkaita kuin suuri yleisö, koska teos oli tyyliltään saaganomainen eikä modernistinen. Teos käännettiin maailmansodasta huolimatta useille kielille. Sen jatko-osa "Röde Orm hemma och i österled" (suom. "Orm Punainen kotona ja idän retkillä") ilmestyi vuonna 1946.


title: Frans G. Bengtsson

text: Bengtsson kirjoitti vielä useita teoksia ennen kuolemaansa, muun muassa muistelmateoksensa "Den lustgård som jag minns" (1955). Teokset eivät kuitenkaan yltäneet enää "Orm Punaisen" tasolle suosiossaan. Teosten sävy oli yleisesti synkkä, mikä ilmeisesti johtui osittain Bengtssonin omaksumasta schopenhauerilaisesta pessimismistä ja osittain ruumiinvoimat vieneistä sairauksista. Bengtsson kuoli lopulta kotitilallaan vuonna 1954. Hänet haudattiin Länsi-Götanmaalle.


title: Kongo

text: Kongo tai Congo tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kongon tasavalta

text: Kongon tasavalta () on valtio Keski-Afrikassa. Kongon tasavalta sijaitsee alueella, jonka Ranska valloitti itselleen vuonna 1875 Teken ja Luangun kuningaskunnista. Maa itsenäistyi vasta vuonna 1960. Kongon tasavalta oli marxilais-leniniläinen yksipuoluevaltio vuosina 1970–1991.


title: Kongon tasavalta

text: Maan väkiluku on nykyisin vajaat viisi miljoonaa . Kongon tasavallan pinta-ala on 342 000 neliökilometriä.


title: Kongon tasavalta

text: Kongon tasavallan pääkaupunki on Brazzaville ja rajanaapureita Kongon demokraattinen tasavalta, Keski-Afrikan tasavalta, Kamerun, Gabon ja Angola (Cabindan eksklaavi). Maasta ovat käytössä myös nimet Brazzavillen Kongo ja Kongo-Brazzaville. Kongon tasavallan kansalaista kutsutaan Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen mukaan nimellä kongolainen tai brazzavillenkongolainen.


title: Kongon tasavalta

text: Kongon tasavallan alueen ensimmäiset asukkaat olivat pygmejä. Pohjoisesta tulleet bantut syrjäyttivät heidät suuressa kansainvaelluksessa. 1300-luvulta alkaen heimokunnat muodostivat suurempia kuningaskuntia, joista suurimpia olivat Kongo, Luangu ja Teken kuningaskunta.


title: Kongon tasavalta

text:
Ensimmäinen todistettu yhteys länsimaalaisiin tapahtui 1400-luvun lopulla, jolloin portugalilaiset tutkimusmatkailijat purjehtivat Kongojoen suulle. Diplomaatti- ja kauppasuhteet solmittiin välittömästi. Eurooppalaiset ostivat rannikolta orjia Amerikkaan vietäväksi. Kun orjakauppa loppui 1800-luvulla, bantukuningaskuntien mahti heikkeni.
Kongon tasavallan alue joutui Ranskan vallan alle vuodesta 1875 lähtien, jolloin ranskalaiset tekivät Teken ja Luangun kuninkaiden kanssa sopimuksen, jossa tunnustettiin Ranskan ylivalta. Toisen lähteen mukaan Ranskan joukot hyökkäsivät maahan valloittaen sen. Ranska vuokrasi maan edelleen yksityisyrityksille, joiden liiketoiminta perustui ihmisten sieppaamiseen, vangitsemiseen ja orjuuttamiseen. Naisia ja lapsia saatettiin viedä keskitysleireille, joista heidät vapautettiin vasta, kun heidän orjaksi otetut miehensä olivat maksaneet yrityksille riittävästi ”veroja” poimimalla kumia, hankkimalla norsunluuta tai kaatamalla ja kuljettamalla puita. Keskitysleireillä oli niin epäinhimilliset olot, että naisia ja lapsia kuoli suurin joukoin muun muassa nälkään.


title: Kongon tasavalta

text:
Ranska lähetti vuonna 1908 tutkimusmatkailija Pierre Savorgnan de Brazzan ottamaan selvää huhuista, joiden mukaan yritysten toimintaan liittyisi laittomuuksia. Ranskan hallitus julisti Brazzan raportin salaiseksi, vaikka yksittäiset kansanedustajat vaativat raportin julkistamista. Yritykset kykenivät jatkamaan rikollista toimintaansa aina 1930-luvulle asti, ja Brazzan kollega arvioi vuonna 1935, että 90 prosenttia Ranskan Kongon väestöstä kuoli vuoden 1911 ja 1930 välillä. Pelkästään vuonna 1921 aloitetun Pointe-Noiren ja Brazzavillen välisen rautatien rakentajia kuoli noin kaksikymmentätuhatta.
Kongon tasavalta itsenäistyi vuonna 1960. Ensimmäisen presidentin Fulbert Youloun valtakausi päättyi levottomuuksiin, joiden seurauksena armeija otti vallan hetkeksi. Alphonse Massamba-Débat valittiin vuonna 1963 presidentiksi viisivuotiskaudelle, mutta hänet syöstiin vallasta ennen kauden loppumista 1968. Vallankaappaukseen osallistunut marxilainen Marien Ngouabi tuli presidentiksi samana vuonna ja hän julisti Kongon Afrikan ensimmäiseksi kansantasavallaksi.


title: Kongon tasavalta

text: Maan poliittinen elämä oli myrskyistä, mutta valta pysyi marxilaisten käsissä. Neuvostoliiton romahdettua maa siirtyi monipuoluejärjestelmään. Pascal Lissouba kukisti Denis Sassou Nguesson vapaissa vaaleissa 1992. Kilpailevat poliittiset ryhmittymät alkoivat koota yksityisiä armeijoita, mikä johti vuonna 1997 sisällissotaan, jossa Sassou-Nguesso otti uudelleen vallan Angolan tuella. Hän voitti vuonna 2002 pidetyt presidentinvaalit 90 prosentin äänisaaliilla, kun päävastustajat Lissouba ja André Kolelas suljettiin pois vaaleista tekaistujen verukkeiden varjolla. Heinäkuussa 2009 oppositio boikotoi vaaleja, ja Sassou-Nguesso valittiin uudelleen.


title: Kongon tasavalta

text: Vuonna 2015 järjestettiin kansanäänestys perustuslain muuttamisesta, jotta Sassou-Nguesso voitiin valita kolmannelle kaudelle korkeasta iästään huolimatta. Helmikuussa 2016 hänet valittiin kolmannelle kaudelleen.


title: Kongon tasavalta

text: Kongo on presidentillinen tasavalta. Pääministerin virka lakkautettiin syyskuussa 2009. Presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla seitsemän vuoden kaudelle, sama henkilö korkeintaan kahdelle kaudelle. Parlamentti on kaksikamarinen ja muodostuu 72-paikkaisesta senaatista ja 137-paikkaisesta kansalliskokouksesta.


title: Kongon tasavalta

text: Kongon politiikkaa hallitsee vastakkainasettelu eri etnisten ryhmien välillä, pääasiassa pohjoinen–etelä-akselilla. Vallanpitäjiä on syytetty vaalivilpistä sekä presidentin- että parlamenttivaaleissa.


title: Kongon tasavalta

text: Kongon tasavalta jakautuu kymmeneen alueeseen ("départements") ja yhteen erilliseen kuntaan;


title: Kongon tasavalta

text: Kongon tasavalta sijaitsee päiväntasaajan molemmin puolin. Sillä on 169 kilometriä pituinen kaistale Atlantin rannikkoa. Kongojoki muodostaa osan maan itärajasta ja pääkaupunki Brazzaville on joen varrella. Korkein piste on Mount Berongou 903 metrissä.


title: Kongon tasavalta

text: Maassa vallitsee trooppinen ilmasto, sadekausi kestää maaliskuusta kesäkuuhun ja kuiva kausi kesäkuusta lokakuuhun. Noin 60 prosenttia Kongosta on trooppisen sademetsän peitossa. Nouabal-Ndokin kansallispuisto on Afrikan suurimpia suojeltuja koskemattomia metsäalueita.


title: Kongon tasavalta

text: Yhdysvaltain ulkoministeriön taustamuistion mukaan Kongon talous perustuu nykyisin ennen kaikkea öljyyn. Sitä hyödyntävät ranskalaisyhtiö Total, italialainen ENI ja yhdysvaltalaiset Chevron ja Murphy Oil. Pohjoisosien laajoista sademetsistä tuotetaan puutavaraa, joka oli ennen öljyn löytymistä Kongon pääasiallinen vientituote. Vastikään on löytynyt suuri potaskaesiintymä, jonka hyödyntäminen tekee Kongosta Afrikan suurimpia potaskantuottajia vuoteen 2013 mennessä.


title: Kongon tasavalta

text: Kongon maatalous on pääosin omavaraisviljelyä. Se tuottaa 4,7 prosenttia bruttokansantuotteesta. Maataloustuotteita ovat kassava, sokeri, riisi, maissi, maapähkinät, vihannekset, kahvi ja metsäteollisuuden tuotteet. Oman maatalouden tuotteet eivät riitä, vaan maahan tuodaan ulkomailta paljon elintarvikkeita.


title: Kongon tasavalta

text: Kongon suurimmat etniset ryhmät ovat kongot 48 %, sanghat 20 %, teket 17 %, mbošit 12 %, eurooppalaiset ja muut 3 %.


title: Kongon tasavalta

text: Väestö on maantieteellisesti epätasaisesti jakautunut. Noin 70 prosenttia väestöstä maan eteläosassa: rannikolla, Kongo-joen varrella ja Brazzavillestä rannikolle vievän rautatien varrella. Suurimmat kaupungit ovat Brazzaville (yli miljoona asukasta) ja Pointe-Noire (yli 700 000 asukasta), joihin on keskittynyt yli 60 prosenttia koko maan väestöstä. Muita suurehkoja kaupunkeja ovat Dolisie (entinen Loubomo) (yli 80 000 asukasta) ja Nkayi (entinen Kayes, yli 40 000 asukasta).


title: Kongon tasavalta

text: Kongo valtion virallinen kieli on ranska, jota osataan melko laajasti. Lisäksi kahdella Keski-Afrikan lingua francalla, kituballa ja lingalalla, on virallinen asema kansallisina kielinä. Kitubaa puhutaan maan taajaan asutussa eteläosassa ja se on Kongon puhutuin kieli. Lingalaa puhutaan harvaan asutussa pohjoisosassa, Brazzavillesta ylävirtaan.


title: Kongon tasavalta

text: Kongon tasavalta on yksi Afrikan kaupungistuneimpia valtioita, yli kaksi kolmasosaa väestöstä elää Brazzavillen ja sen lähikuntien muodostamalla kaupunkialueella.


title: Kongon tasavalta

text: Kansantarinat ovat tärkeä osa kongolaista kulttuuriperintöä. Kongolaiset ovat tunnettuja myös lauluistaan.


title: Kongon tasavalta

text: Valtion omistamat televisio- ja radiokanavat tukevat yleensä hallituksen linjaa.


title: Kongon tasavalta

text: Kongon koulujärjestelmään kuuluu vapaaehtoinen esikoulu, kuusivuotinen ala-aste, yläkoulu, lyseo ja korkeakoululaitos. Ala-asteen lopuksi on tasokoe, jonka perusteella valitaan oppilaat jatkokoulutukseen. Kongon korkeakoululaitos sai alkunsa siirtomaa-aikana vuosien 1958 ja 1960 välillä. Vuonna 1977 silloinen Brazzavillen yliopisto nimettiin uudelleen Marien Ngouabi -yliopistoksi (Université Marien Ngouabi). Se on Kongon ainoa valtionyliopisto. Yksityisiä korkeakouluja on kolme.


title: Kongon tasavalta

text: Kongon tasavallan ehkä suosituin urheilulaji on jalkapallo, jota harrastaa noin 200 000 maan asukasta. Maan miesten edustusjoukkue ei ole selviytynyt kertaakaan MM-kilpailujen lopputurnaukseen, mutta se voitti Afrikan-mestaruuden vuonna 1972. Joukkue on ollut FIFA-rankingissa parhaimmillaan sijalla 57.


title: Kongon tasavalta

text: Jalkapallon lisäksi myös koripallo ja lentopallo ovat suosittuja Kongon tasavallassa. Maan miesten koripallomaajoukkue on selviytynyt Afrikan-mestaruuskilpailuihin viidesti, mutta ei ole ollut kertaakaan mitaleilla. Kongon tasavalta on osallistunut olympialaisiin yhteensä kymmenen kertaa vuoden 1964 kisoista lähtien, mutta yksikään maan edustaja ei ole voittanut olympiamitalia.


title: Kongon tasavalta

text: Noin 85% väestöstä on kristittyjä, katolilaisen kirkon (noin 50%) lisäksi maassa on kaksi protestanttista (noin 22%) ja kaksi itsenäistä afrikkalaista kirkkoa (noin 13%). Maassa on myös perinteisten uskontojen kannattajia ja islaminuskoisia.


title: Alkemisti

text: Alkemisti voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Viipurin kaupunginkirjasto

text: Viipurin kaupunginkirjasto on Viipurissa sijaitseva arkkitehti Alvar Aallon vuonna 1935 valmistunut merkittävä funktionalistisen kauden rakennus. Kirjasto kuuluu töihin, joilla Aalto nousi maailmanmaineeseen. Alkuperäiseen asuun restauroidun kirjaston avajaiset pidettiin vuonna 2013.


title: Viipurin kaupunginkirjasto

text: Viipurin kaupunki järjesti arkkitehtikilpailun uudesta kaupunginkirjastosta vuonna 1927, jonka voitti nuori arkkitehti Alvar Aalto. Kirjasto valmistui vuonna 1935. Suomen vallan aikana kaupunginkirjaston ympäristöä kutsuttiin Torkkelinpuistikoksi. Suomi menetti Viipurin toisessa maailmansodassa Neuvostoliitolle, jonka jälkeen kirjastoa peruskorjattiin vuosina 1955–1961. Aallon mielestä tämä remontti pilasi hänen työnsä. Neuvostoaikana rakennus pääsi pahasti ränsistymään.


title: Viipurin kaupunginkirjasto

text: Kirjastoa alettiin restauroida vuodesta 1994 alkaen Viipurin kirjaston ystävät ry:n johdolla kansainvälisin voimin. Neuvostoliiton aikana tehdyn remontin jälkiä siivottiin pois ja palattiin alkuperäisiin ratkaisuihin. Kunnostustöistä huolimatta rakennus oli pitkään varsinkin julkisivultaan erittäin huonossa kunnossa, ja ongelmana oli lisäksi myös katon vuotaminen. Kunnostusrahoja löytyi Venäjältä, kun presidentti Tarja Halonen oli Pietarissa tutustumassa kunnostettuun Konstantinin palatsiin. Hän kysyi sitä esitelleeltä Vladimir Putinilta, mikä on Viipurin kirjaston tilanne, ja sen jälkeen rahoitusta alkoi löytyä. Venäjän valtio myönsi 2010 kirjaston kunnostamiseen kuusi miljoonaa euroa. Entisöintiä urakoi vanhojen palatsien entisöintiin erikoistunut yritys rakennusliike Sojuzstroirestavratsija.


title: Viipurin kaupunginkirjasto

text: Kunnostuksen ensimmäinen vaihe valmistui maaliskuussa 2012, ja sen aikana kirjaston luento-, lainaus- ja lukusalit entisöitiin alkuperäiseen asuun. Sisustuksessa käytettiin muun muassa Artekin huonekaluja. Esimerkiksi kirjaston kellarissa oli vielä kunnostettava rakennuksen tekniikkaan liittyvät laitteet. Seinien sisällä olevat keraamiset ilmanvaihtoputket otettiin käyttöön, jolloin kirjasto on ylipaineistettu.


title: Viipurin kaupunginkirjasto

text: Korjaukset valmistuivat lokakuun alkupuolella 2013, ja urakoitsija luovutti rakennuksen 13. lokakuuta 2013. Avajaiset pidettiin 23. marraskuuta 2013. Viipurin kaupunginkirjaston restaurointiyhdistyksen pääsihteerin, arkkitehti Maija Kairamon mukaan korjaustyö on tehty niin hienosti, että ehkei rakennus ollut valmistuttuaankaan yhtä hieno. Kunnostustyö sai World Monuments Fundin tunnustuspalkinnon vuonna 2014 ja eurooppalaisen kulttuuriperinnön Europa Nostra -palkinnon vuonna 2015.


title: Sally Salminen

text: Sally Alina Ingeborg Salminen (vuodesta 1940 Salminen-Dührkop; 25. huhtikuuta 1906 Vårdö – 18. heinäkuuta 1976 Kööpenhamina, Tanska) oli ahvenanmaalainen kirjailija, joka saavutti myös poikkeuksellisen paljon näkyvyyttä ulkomailla.


title: Sally Salminen

text: Sally Salminen syntyi Vargatassa Vårdön kunnassa. Hänen isänsä oli pienviljelijä Hindrik Albin Salminen, joka kuoli tytön ollessa seitsemänvuotias. Äiti oli Erika Maria Salminen (o.s. Eriksson). Perheessä oli kaikkiaan 11 lasta, joista Sally oli seitsemäs. Hänen sisaruksiaan olivat kirjailijat Uno Salminen ja Aili Nordgren sekä runoilija Runar Salminen.


title: Sally Salminen

text: Perheellä ei ollut varaa hankkia kirjoja tai taata lapsilleen kansakoulua korkeampaa koulutusta. Sally luki lähinnä Topeliusta ja Runebergiä ja haaveili itsekin kirjailijan ammatista, vaikka totesi tietonsa ja taitonsa vähäisiksi kuuluisien kirjailijoiden rinnalla.


title: Sally Salminen

text: Rippikoulun jälkeen Salminen työskenteli kylän osuuskaupassa. Siellä hän ei viihtynyt kauan vaan muutti 1924 Tukholmaan kotiapulaiseksi ja myöhemmin myyjäksi. Sitten hän siirtyi Linköpingiin kauppa-apulaiseksi. Vapaa-aikanaan hän kävi kirjekursseja. Ruotsissakaan Salminen ei viihtynyt kuin kolmisen vuotta ja muutti takaisin Ahvenanmaalle. Siellä hän jatkoi kirjekursseja ja työskenteli Maarianhaminan osuuskaupassa kassanhoitajana ja kirjanpitäjänä.


title: Sally Salminen

text: Vuonna 1930 Salminen muutti elämäänsä radikaalisti: hän matkusti sisarensa Ailin kanssa siirtolaiseksi Yhdysvaltoihin. Hän sai New Yorkista työtä kotiapulaisena mutta jatkoi kirjoitusharrastusta vapaa-aikana, iltaisin töiden jälkeen. Salminen tutustui New Yorkissa muihin skandinaavisiin siirtolaisiin ja kiinnostui sosialismista. Hän kirjoitti artikkeleita lehtiin ja osallistui käsikirjoituksellaan Holger Schildtin ja ruotsalaisen kustantamon romaanikilpailuun. Salmisen käsikirjoitus voitti kilpailun, ja hänen esikoisromaaninsa "Katrina" (suom. "Katriina") julkaistiin vuonna 1936. Se sai heti suurta menestystä, ja teos käännettiin välittömästi useille kielille; suomeksi se on käännetty kahdesti. Teoksen johdosta Salmiselle esitettiin jopa Nobelin kirjallisuuspalkintoa. Romaani sovitettiin Ruotsissa elokuvaksi vuonna 1943.


title: Sally Salminen

text: Kirjansa ilmestymisen jälkeen Salminen palasi Ahvenanmaalle. Kotiseudulla hänen teoksensa otettiin kuitenkin ristiriitaisesti vastaan. Salmisen menestyksestä ilahduttiin, mutta hänen nähtiin käsitelleen kirjassa paikallisia vallanpitäjiä liian kriittisesti. Myös Salmisen punaisuutta, kallistumista sosialismiin, paheksuttiin.


title: Sally Salminen

text: Salminen ei viihtynyt enää Ahvenanmaalla vaan olisi halunnut matkustaa takaisin Yhdysvaltoihin. Toisen maailmansodan puhkeaminen esti kuitenkin aikeen. Salminen toimi sodan aikana lottana. Talvisodan aikana saapui Suomeen myös Salmisen jo aikaisemmin tapaama tanskalainen taidemaalari Johannes Dührkop (1903–1985), nyt lehtimiehenä. He menivät naimisiin 1940 ja muuttivat pian sen jälkeen pysyvästi Tanskaan, joka oli Saksan miehittämä. Salminen sai vielä samana vuonna Tanskan kansalaisuuden. Pariskunta auttoi sodan aikana vastarintaliikettä.


title: Sally Salminen

text: Sodan jälkeen Salminen oli tuottelias kirjailija ja julkaisi lukuisia romaaneja, joista Suomessa tunnetuin lienee sodanjälkeisen ajan Ranskan Bretagnen rannikkokylän tunnelmia kuvaava "Kalastajakylän prinssi". Romaanit eivät saavuttaneet yhtä suurta suosiota kuin "Katariina". Menestysromaanin jälkeen paineet olivat olleet kovat, ja kenties sodanjälkeiset teokset eivät pystyneet tarpeeksi vastaamaan toisen maailmansodan jälkeiseen ahdistukseen. Myös ruotsiksi kirjoittaminen saattoi olla kirjailijalle rasite.


title: Sally Salminen

text: Salminen matkusteli miehensä kanssa paljon Euroopassa, ja "Kalastajakylän prinssiinkin" hän sai idean Bretagnen-matkalta. He kävivät myös muun muassa Italiassa ja Jugoslaviassa. Vuonna 1966 pariskunta oli Israelissa ja asuikin siellä jonkin aikaa. Tästä ajasta syntyivät Salmisen matkakertomukset "Jerusalem" (1970) ja "På färder i Israel" (1971). Salminen ehti käydä vielä kerran Helsingissä vuonna 1973, ennen kuin kuoli Kööpenhaminassa vuonna 1976.


title: MTV (yritys)

text: MTV Oy on suomalainen kaupallinen televisioyhtiö, jonka omistaa mediayhtiö Bonnierin tytäryhtiö Bonnier Broadcasting.


title: MTV (yritys)

text: MTV:hen kuuluvat yhtiön kokonaan omistamat vapaasti katsottavat televisiokanavat MTV3, Sub ja AVA sekä maksukanavat C More Total. MTV:llä on myös useita verkkopalveluita, kuten uutissivusto MTVuutiset.fi, ilmainen suoratoistopalvelu MTV sekä maksullinen suoratoistopalvelu C More.


title: MTV (yritys)

text: Heinäkuussa 2018 julkaistiin tieto, että Telia ostaa Bonnierilta Bonnier Broadcastingin, joka omistaa MTV Oy:n, Mediahubin, C Moren ja ruotsalaisen TV4 AB:n. Kauppa vaatii toteutuakseen kilpailuviranomaisten hyväksynnän.


title: MTV (yritys)

text: MTV Oy perustettiin 29. huhtikuuta 1957 nimellä Oy Mainos-TV-Reklam Ab (lyh. MTV), ja sen ensimmäinen televisiolähetys nähtiin 13. elokuuta.


title: MTV (yritys)

text: Alkujaan MTV:llä ei ollut omaa televisiokanavaa vaan se vuokrasi lähetysaikaa Yleisradion kanavilta. Vuoteen 1959 mennessä ohjelma-aika oli kasvanut 10 tuntiin viikossa. Yhtiön toimitalo ("Pöllölaakso") valmistui 1967, ja samalla perustettiin viihdetoimitus. Ensimmäinen värilähetys nähtiin vuonna 1969. Yhtiön nimi muuttui MTV Oy:ksi vuonna 1982.


title: MTV (yritys)

text: Vuoden 1993 kanavauudistuksessa MTV sai oman kanavan MTV3.


title: MTV (yritys)

text: Nykyinen MTV Oy on perustettu vuonna 2014 nimellä MTV Media Oy. Se otti käyttöön MTV Oy -nimen vuonna 2015, kun vanha MTV Oy muuttui MTV Sisällöt Oy:ksi, jolla ei ole yhtään työntekijää palkkalistoillaan, vaan se ostaa vuokratyöntekijöitä Nouhau- ja Mediahub-yhtiöiltä. MTV Sisällöt Oy on MTV Oy:n ja Mediahub Helsinki Oy:n omistaja, ja sillä on valtioneuvoston myöntämä ohjelmistolupa sekä oikeudet MTV:n tavaramerkkiin. MTV lainasi Bonnier-konsernin luxemburgilaiselta tytäryhtiöltä yli sata miljoonaa euroa vuonna 2014. Lainan korkomenot ovat noin viisi miljoonaa euroa vuodessa. MTV:n talousjohtaja Jani Koskisen mukaan järjestelystä ei koidu verotulojen menetyksiä Suomelle.


title: MTV (yritys)

text: Alkujaan MTV:n omisti joukko mainostoimistoja. Vuonna 1998 se siirtyi osaksi Alma Mediaa. MTV Oy päätyi vuoden 2005 omistusjärjestelyissä ruotsalaisen Bonnierin ja Proventuksen omistukseen. Vuonna 2007 Bonnier osti Proventuksen osuuden MTV:stä.


title: MTV (yritys)

text: MTV lähetti ohjelmaa aluksi Yleisradion kanavilla. MTV3-kanava aloitti lähetykset 1. tammikuuta 1993 entisen Kolmoskanavan paikalla. Suomen ensimmäinen kaupallinen tekstitelevisiopalvelu MTV3 Tekstikanava aloitti toimintansa seuraavana vuonna. Subtv:n lähetykset alkoivat vuonna 2001. Se syntyi vuonna 2000 perustetun kaapelikanava TVTV!:n ja digitoimiluvan saaneen City-TV:n yhdistymisestä. Subtv:n kaapelilähetykset alkoivat 15. elokuuta ja digitaaliset lähetykset 27. elokuuta. Subtv vaihtoi nimensä Subiksi 16. tammikuuta 2008. MTV3 AVA:n lähetykset alkoivat 1. maaliskuuta 2008, ja kanavan nimi vaihtui AVA:ksi 15. tammikuuta 2011.


title: MTV (yritys)

text: MTV Oy toi markkinoille neljä maksukanavaa marraskuussa 2006. Kaapeli- ja satelliittitalouksiin tulivat kaikki neljä kanavaa, MTV3 MAX, MTV3 Fakta, MTV3 Leffa ja Subtv Juniori. Antennitalouksissa kanavat olivat MTV3 MAX ja Subtv Juniori. Huhtikuussa 2007 MTV3 Leffan muututtua Subtv Leffaksi kanava alkoi näkyä myös antennitalouksissa. Antennitalouksissa tuli näkymään myös MTV3 Fakta 1. syyskuuta 2007 alkaen. Vuonna 2012 MTV toi markkinoille uudet urheilukanavat MTV3 MAX Sport 1 (nyk. C More Sport 1) ja MTV3 MAX Sport 2 (nyk. C More Sport 2).


title: MTV (yritys)

text: Maksukanavia markkinoidaan osana MTV Total -kanavapakettia, johon kuuluu myös C Moren kanavia. Vuonna 2017 MTV Total vaihtoi nimensä C More Totaliksi, ja MTV:n kaikki maksukanavat C More -nimen alaisuuteen.


title: MTV (yritys)

text: C More Max on digitaalinen rinnakkaiskanava, joka lähettää lähinnä miehille suunnattuja ohjelmia, muun muassa Formula 1:stä, MotoGP:tä, hiihtolajien maailmancupit, Englannin Valioliigaa ja auto-ohjelmia. Kanavaa välitetään antenni-, kaapeli-, IPTV- ja satelliittiverkoissa.


title: MTV (yritys)

text: C More Juniori on lapsille suunnattu digikanava. Kanava lähettää pelkästään lastenohjelmia. Kanavaa välitetään antenni-, kaapeli-, IPTV- ja sateliittitelevisioverkossa.


title: MTV (yritys)

text: C More Sport 1 on pelkästään urheiluohjelmia lähettävä kanava. Kevään jääkiekon MM-kisojen aikaan C More Sport 1 muuttuu ympärivuorokautiseksi jääkiekkokanavaksi.


title: MTV (yritys)

text: C More Sport 2 on pelkästään urheilua lähettävä kanava. C More Sport 2-kanavalla näytetään muun muassa jääkiekkoa, tennistä ja golfia.


title: MTV (yritys)

text:
MTV Uutiset on MTV:n uutistoiminnan yksikkö, joka tuottaa sisältöjä MTV3:lle, mtvuutiset.fi-portaaliin, tekstikanavalle ja radioon. STT:n radiouutiset tuotetaan nykyisin yhteistyössä MTV:n kanssa. Aiemmin MTV tuotti radiouutiset Iskelmälle ja Radio Novalle.
MTV:n uutiset ovat saatavilla yhdessä sovelluksessa, joka on saatavilla iPhone-, Android- ja Windows Phone-laitteisiin.


title: MTV (yritys)

text: MTV Urheilu on MTV:n urheilutoimitus, joka tuottaa C More -maksukanavien urheilulähetykset ja Tulosruudun uutiset. Tulosruutu esitetään joka arkipäivä MTV3-kanavalla n. kello 22.25 Kymmenen uutisten jälkeen ja sen lisäksi viikonloppuisin myös kello 19.10 Seitsemän uutisten jälkeen sekä kello 22.10 Kymmenen uutisten jälkeen.


title: MTV (yritys)

text:
MTV Urheilun urheilupäällikkö on Markus Autero ja toimituspäällikkö Teemu Niikko.
MTVuutiset.fi (aiemmin "MTV3.fi" ja "MTV.fi") on MTV:n uutispalvelu, joka tarjoaa uutis- ja ajankohtaispalveluja.


title: MTV (yritys)

text: Luukku.com on MTV:n sähköpostipalvelu.


title: MTV (yritys)

text: MTV (aiemmin MTV3 Katsomo, Katsomo ja MTV Katsomo) on MTV:n vuonna 2009 perustama ilmaiskanavien yhteinen suoratoistopalvelu. MTV:n omistamat ilmaiskanavat kulkevat nyt saman nimen alla.


title: MTV (yritys)

text: C More on MTV:n suoratoistopalvelu, joka lanseerattiin 15. helmikuuta 2017. C More oli aikaisemminkin toiminut Suomessa, mutta vuonna 2017 kaikki MTV:n maksullinen sisältö siirrettiin C More -palveluun. Myös MTV:n omistamat maksu-tv-kanavat kulkevat C More -nimen alla.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Päiväntasaajan Guinean tasavalta eli Päiväntasaajan Guinea on valtio Keski-Afrikassa. Sen rajanaapureita ovat Kamerun ja Gabon. Maa koostuu Biokon (ent. Fernando Po) ja Annobónin saarista sekä Río Munin alueesta mantereella. Nimestään huolimatta Päiväntasaajan Guinea ei sijaitse täsmälleen päiväntasaajalla.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Päiväntasaajan Guinean pääkaupunki on Malabo Biokon saarella. Suunnitteilla on kuitenkin uusi pääkaupunki Oyala, joka sijaitsee mantereella sisämaassa. Päiväntasaajan Guinea on Afrikan ainoa maa, jossa virallisena kielenä puhutaan espanjaa. Valtiolla on hyvät tulot öljyvarojen takia, mutta ne eivät ole parantaneet koko kansan elämänlaatua.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Valtio sijaitsee idempänä ja etelämpänä kuin Afrikan länsireunan valtiot Guinea ja Guinea-Bissau.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Päiväntasaajan Guinea sijaitsee Keski-Afrikan länsiosassa, mutta ei päiväntasaajan kohdalla, kuten nimestä voisi päätellä, vaan todellisuudessa hieman pohjoisempana. Valtion hallitsema Annobón-saari taas sijaitsee päiväntasaajan eteläpuolella.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Päiväntasaajan Guinean alueeseen kuuluu mantereella olevan Río Munin alueen lisäksi viisi Guineanlahdella olevaa saarta. Suurin saari on Bioko, joka sijaitsee selvästi pohjoisempana kuin Päiväntasaajan Guinean muut alueet, Guineanlahdella noin 40 kilometriä Kamerunin rajasta. Annobón sijaitsee noin 595 kilometriä lounaaseen Bioko-saaresta. Corisco, Elobey Grande ja Elobey Chico sijaitsevat Corisconlahdella.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Mantereella oleva 26 003 neliökilometrin kokoinen Río Muni on valtion harvaanasutuin alue, sillä rannikko on mangrovesuota ja sisämaa tiheää sademetsää. Rannikon tasankojen jälkeen maisema kohoaa hiljalleen ylöspäin, kunnes Gabonin raja tulee vastaan. Rio Benito -joki, joka jakaa Río Munin kahtia, lähtee Päiväntasaajan Guinean itärajalta, ja laskee lopulta Guineanlahteen. Lämpötilat ja kosteus ovat Río Munissa pääosin pienempiä kuin Biokossa tai Annobónissa, mutta kasvavat rannikkoa lähestyttäessä.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Bioko, jota kutsuttiin ennen 1970-lukua Fernando Poksi, on Guineanlahden suurin saari 2 017 neliökilometrin alueellaan. Se on muodoltaan saappaan näköinen, ja siellä on kaksi suurta vulkaanista muodostumaa. Niiden väliin jää laakso, joka jakaa saaren kahtia sen kapeimmassa kohtaa. Rantaviivaa on 195 kilometriä, ja etelässä ranta on kivikkoista, mutta pohjoisempaan mentäessä ranta muuttuu tasaisemmaksi, ja kylien väleissä on myös muutama maisemallinen hiekkaranta. Saarilla on jo pitkään viljelty kaakaota, ylemmillä rinteillä viljellään nykyään kahvia. Vulkaaniset rinteet kohoavat saaren keskiosissa muodostaen maan suurimman vuoren Pico Basilen (3 011 m). Saaren eteläosassa sijaitsevat 250 metriä korkeat Iladyin vesiputoukset.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Annobón löydettiin uudenvuodenpäivänä vuosien 1472–1475 välisenä aikana. Se on pieni vulkaaninen saari, jonka pinta-ala on 17 neliökilometriä. Ranta on erittäin jyrkkää lukuun ottamatta pohjoisosaa, jossa päätulivuori muodostaa pienen järven. Saarella asuu noin 5 000 asukasta.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Päiväntasaajan Guinean ilmasto on tyypillinen päiväntasaajan seudulle: kuumaa, kosteaa, suuret sademäärät ja runsas pilvisyys ympäri vuoden. Rio Munin alueella vuoden keskilämpötilat ovat 26 asteen paikkeilla, suhteellinen kosteus 80–95 prosenttia ja sademäärät kaikkialla yli 3 000 millimetriä vuodessa, paikoin yli 4 500 millimetriä. Biokon saarella sademäärä vaihtelee vuoristoisuuden mukaan. Eniten sataa Gran Calderan rinteillä saaren eteläosassa, mihin ulottuu lounaismonsuuni. Urekassa on mitattu 11 430 millimetrin sademäärä vuodessa, joten se kuuluu maailman sateisimpiin paikkoihin.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Nykyisen Päiväntasaajan Guinean manneralueen varhaisimpia asukkaita olivat pygmit. Bantuheimot alkoivat vaeltaa alueelle 1100- ja 1200-luvuilla. Bubit asettuivat Biokon saarelle 1200-luvulla.


title: Päiväntasaajan Guinea

text:
Fernão do Pón johtama portugalilainen retkikunta löysi vuonna 1472 Guineanlahden saaren, jonka portugalilaiset nimesivät eurooppalaisen löytäjänsä mukaan "Fernando Pó" -saareksi (vuodesta 1979 alkaen "Bioko"). Portugali hallitsi Fernando Póota ja sen lähisaaria vuodesta 1592 lähtien. Hollanti pyrki saamaan saaret haltuunsa vuosina 1642–1648. Vuosina 1777–1778 tehtyjen sopimusten perusteella Portugali luovutti saaret ja Río Munin alueen Espanjalle. Saarille lähetetty espanjalaisretkikunta kärsi tappion taistelussa bubi-kansaa vastaan. Britannia vaati saaria itselleen vuonna 1782. Vuonna 1827 englantilaiset perustivat Fernando Póolle "Port Clarencen" kaupungin (vuosina 1843–1973 "Santa Isabel", nykyään "Malabo"), mutta vetäytyivät saarilta vuonna 1833. Espanjalaiset valtasivat vuonna 1843 Fernando Póon uudelleen ja vuonna 1856 Río Munin, joita alettiin kutsua "Espanjan Guineaksi". Alueen rajat määriteltiin kolonialististen maiden tekemässä Pariisin sopimuksessa vuonna 1900. Alkuperäisväestö joutui pakkotöihin kaakaoviljelmille. Espanjalaiset tukahduttivat vuosien 1898 ja 1906 bubikapinat verisesti. Fernando Póolle tuotiin orjatyövoimaa Río Munista ja Nigeriasta. Alkuperäinen kansa oli vailla kaikkia laillisia oikeuksia.
Ensimmäinen kansallismielinen järjestö "Crusada" perustettiin vuonna 1947. Kansallinen vapautusliike järjestyi vuonna 1959 MONALIGE- ja IPGE-puolueiksi. Vuonna 1960 Espanja julisti alueen ”merentakaiseksi provinssikseen”. Vuonna 1964 se sai sisäisen itsehallinnon. Vuodesta 1965 lähtien Espanjan Guinean itsenäisyyttä käsiteltiin YK:ssa ja Afrikan yhtenäisyysjärjestössä. Heinäkuussa 1968 Espanjan hallitus ja paikalliset puolueet laativat perustuslain, joka hyväksyttiin elokuussa järjestetyssä kansanäänestyksessä. Syyskuussa pidetyt presidentinvaalit voitti MONALIGE:n ehdokas Francisco Macías Nguema, joka muodosti eri puolueiden edustajista koostuneen maan ensimmäisen hallituksen. "Päiväntasaajan Guinea" julistettiin itsenäiseksi tasavallaksi 12. lokakuuta 1968. Espanja veti joukkonsa pois maasta maaliskuussa 1969.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Heinäkuussa 1970 Nguema lakkautti maan kaikki poliittiset puolueet ja kansalaisjärjestöt. Samalla perustettiin Työtätekevien kansallinen yhtenäisyyspuolue PUNT, jonka jäseniksi määrättiin maan koko aikuisväestö. Presidentin toimivaltaa rajoittavat perustuslain kohdat mitätöitiin toukokuussa 1971. Taloutta pyrittiin kehittämään paikallista yrittäjyyttä kannustamalla ja ulkomaista pääomaa houkuttelemalla. Samalla lisättiin valtion harjoittamaa talouden sääntelyä. Vuonna 1972 järjestetyssä PUNT:in toisessa edustajakokouksessa Nguema julistettiin elinikäiseksi presidentiksi. Maahan pystytettiin diktatuuri. Järjestelmän vastustajat ja suurin osa espanjalaisista pakeni ulkomaille. Espanjalaisten poismuutto ja Nigerian kielto lähettää maatyöläisiä lamauttivat maan talouden. Ulkomailla perustettu demokratialiike yritti tunkeutua maahan Gabonista heinäkuussa 1976.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Francisco Macías Nguema syrjäytettiin 3. elokuuta 1979 tapahtuneessa vallankaappauksessa. Poliittiset puolueet ja ammattiliitot lakkautettiin ja vallan otti Teodoro Obiang Nguema Mbasogon johtama sotilasneuvosto. Huomattava osa aikaisemmin kansallistetusta omaisuudesta palautettiin entisille omistajilleen. Taloudessa pyrittiin yhteistyöhön Espanjan ja Ranskan kanssa. Elokuussa 1982 järjestetyssä kansanäänestyksessä hyväksytyn perustuslain mukaan Nguema Mbasogosta tuli maan presidentti. Sotilasneuvosto lakkautettiin saman vuoden lokakuussa. Nguema Mbasogo on jatkanut itsevaltiutta. Hän oli vuosien 1996 ja 2002 presidentinvaalien ainoa ehdokas. Myös vuoden 2009 presidentinvaali päättyi hänen voittoonsa, vastaehdokas Placido Mico sai 3,6 prosenttia äänistä. Presidentin poika Teodorin on ollut syytteessä valtion varojen väärinkäytöstä, ja joutui palauttamaan yli 30 miljoonan Yhdysvaltojen dollarin edestä omaisuutta.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Vuoden 1968 itsenäistymisen jälkeen Päiväntasaajan Guinealla on ollut kaksi päämiestä: ensimmäiset 11 vuotta maata hallitsi Francisco Macías Nguema jonka kaoottisella valtakaudella noin 50 000 guinealaista menetti henkensä ja 150 000 lähti maanpakoon. Nykyinen elinikäinen presidentti Teodoro Obiang Nguema Mbasogo järjesti sotilasvallankaappauksen vuonna 1979. Hän uudistutti perustuslain vuonna 1982, ja se hyväksyttiin kansanäänestyksessä 95,38 prosentin enemmistöllä. Vuonna 2003 Obiang julistettiin ”valtakunnan jumalaksi” ja hän sai oikeuden tappaa tai tapatuttaa kenet tahansa ilman seurauksia maan päällä tai helvettiin joutumista.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Presidentti nimittää pääministerin ja apulaispääministerin. Maassa on kaksikamarinen parlamentti, jonka alahuone valitaan vaaleilla viiden vuoden välein. Senaatin 70 jäsenestä presidentti nimittää 15, loput 55 valitaan vaaleilla. Vuonna 2013 valitussa parlamentissa pääpuolue PDGE:llä (Päiväntasaajan Guinean demokraattinen puolue) on 99 paikkaa alahuoneessa ja 54 paikkaa senaatissa, opposition CPDS:llä ("Convergence Party for Social Democracy") yksi paikka kummassakin. Parlamentilla on erittäin vähän valtaa.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Päiväntasaajan Guinea jakautuu hallinnollisesti seitsemään hallintoalueeseen eli provinssiin, jotka puolestaan jakautuvat kuntiin. Djiblohon provinssi muodostettiin vuonna 2017 Ciudad de la Pazin (entinen Oyala) ja Mberen kaupungeista.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Ennen itsenäistymistä Päiväntasaajan Guinean tärkeimmät tuotteet olivat kaakao, kahvi ja puutavara.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Vuonna 1996 löytyneet suuret öljyvarat muuttivat maan varallisuutta, vaikka suuri osa voitoista ohjautuu yhdysvaltalaisille öljy-yhtiöille. Alueelta on löytynyt myös maakaasua, ja amerikkalaiset ovat nimittäneet Päiväntasaajan Guineaa jopa uudeksi Kuwaitiksi. Usein vertaillaan Päiväntasaajan Guinean brtuttokansantuotetta asukasta kohti; luvuissa on suuria epävarmuuksia, koska arviot maan väkiluvusta ovat olleet hyvin epävarmoja. Joka tapauksessa maan tulot ovat moninkertaiset naapurimaihin verrattuna, mutta samaan aikaan ainakin puolet väestöstä elää köyhyydessä.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Päiväntasaajan Guinean taloudellisesti merkittävimmät luonnonvarat ovat öljy ja puu. Maalla on hyödyntämättömiä luonnonvaroja, kuten titaania, rautamalmia, mangaania, uraania, kultaa, öljyä ja maakaasua. Valtion talous on valtavassa kasvussa luonnonvarojen ansiosta. Merkittävimmät vientituotteet ovat CIA:n mukaan vuonna 2010 öljy, metanoli, puutavara ja kaakao.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Päiväntasaajan Guineassa on seitsemän lentokenttää, joista kuuden kiitotiet on päällystetty. Maanteitä on 2 880 kilometriä. Euroopasta lennetään Malaboon Pariisin, Madridin, Amsterdamin tai Zürichin kautta. Maayhteys on periaatteessa sekä Gabonin että Kamerunin kautta, mutta ulkomaalaisten matkustajien tulee olla tarkkoina viisumien, lähtöleimojen ja muuttuvien sääntöjen kanssa.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Heinäkuussa 2014 CIA arvioi maassa olevan 722 000 asukasta, ja väestönkasvun 2,5 prosentin luokkaa. YK:n uutistoimisto IRIN on esittänyt epilyjä, että hallitus on peukaloinut väestötilastoja mieluisan vaalituloksen varmistamiseksi.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Useimmat Päiväntasaajan Guinean asukkaat kuuluvat bantuheimoihin. Suurimmat yksittäiset kielet ovat fang (Vuonna 2013 maassa oli 589 000 fangin puhujaa), bube (51 000 vuonna 2011) ja seki (11 000 vuonna 2001). Pygmiheimot ovat integroituneet hallitseviin bantuheimoihin. Viralliset kielet ovat espanja ja ranska.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Päiväntasaajan Guinean tärkeimmät kulttuurilliset ja etniset ryhmät ovat Biokon saaren bubit ja mantereen fangit. Ne yhdistyivät samaan valtioon Espanjan siirtomaavallan alla, ja ihmisten ensisijainen kulttuurillinen identiteetti on edelleen etnisen ryhmän eikä valtionrajojen mukainen. Fangeja asuu myös Gabonissa ja Kamerunin puolella.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Ruokavalion perustana ovat maniokki, banaanit, riisi ja jamssi. Sitä täydennetään metsästämällä ja kalastamalla. Palmuviini ja sokeriruo’osta valmistettu alkoholijuoma "malamba" ovat suosittuja. Juhlatilaisuuksissa syödään kanaa ja ankkaa.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Vähintään 15-vuotiaista Päiväntasaajan Guinean asukkaista lukutaitoisia oli YK:n kehitysohjelma UNEPin mukaan 95,3 prosenttia vuonna 2015. Maan ainoa oma yliopisto on Päiväntasaajan Guinean kansallinen yliopisto ("Universidad Nacional de Guinea Ecuatorial", UNGE), on perustettu vuonna 1995, ja toimii kahdella paikkakunnalla: Malobossa ja Batassa. Lisäksi maassa toimii Espanjan kansallinen etäopiskelu-yliopisto ja Keski-Afrikan amerikkalainen yliopisto. Varakkaat vanhemmat lähettävät jälkikasvunsa Espanjaan tai Ranskaan opiskelemaan.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Maan televisioyhtiö ja toinen kahdesta radioyhtiöstä ovat valtion omistuksessa, ainoan yksityisen radioyhtiön omistaa presidentin poika. Satelliittitelevisiota ja ulkomaisia radiolähetyksiä seurataan laajasti. Vuonna 2011 internetin käyttäjiä oli 42 000.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Maan pitkäaikainen siirtomaa-aika synnytti maahan espanjankielisen kirjallisuusperinteen, joka on poikkeuksellisesti säilynyt nykypäivään saakka.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Päiväntasaajan Guinean kuvataiteessa on vahvat perinteet kuvanveistossa ja naamioiden tekemisessä. Monet naamiot esittävät eri eläimiä.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Päiväntasaajan Guinea on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1984 alkaen 2–7 urheilijan joukkueella. Mitaleita se ei ole saanut.


title: Päiväntasaajan Guinea

text: Päiväntasaajan Guinean jalkapallomaajoukkue ei ole liiemmin menestynyt arvokisoissa, mutta maa isännöi yhdessä naapurimaa Gabonin kanssa vuoden 2012 Jalkapallon Afrikan-mestaruuskilpailut, ja se on valittu myös vuoden 2014 isäntämaaksi, kun Marokko joutuu perumaan kisat ebolan takia. Fifan rankingissa maajoukkue oli heinäkuussa 2018 sijalla 143.


title: Johanneksenkirkko (Helsinki)

text: Johanneksenkirkko on uusgoottilainen evankelis-luterilaisen ruotsinkielisen Johannes församlingin, aiemmin Helsingin tuomiokirkkoseurakunnan kirkko Helsingin Ullanlinnassa, keskusta-alueen eteläosassa Korkeavuorenkadun varrella. Kirkko rakennettiin vuosina 1888–1891 ja sen korkeimmat osat ovat 74 metriä korkeat koillispäädyn tornit. Kirkon suunnitteli tukholmalainen arkkitehti Adolf Emil Melander, jonka ehdotus voitti vuonna 1878 järjestetyn kilpailun. Kirkkoon mahtuu 2 600 ihmistä, ja se on paikkaluvultaan Suomen suurin kivikirkko. Kirkko on Suomen uusgoottilaisten kirkkojen pääesimerkki. Alttaritauluna on Eero Järnefeltin 1932 maalaama "Taivaallinen näky". Sen aiheena on Jeesuksen opetuslapsia vainonneen Saulus Tarsolaisen eli apostoli Paavalin kääntyminen kristinuskoon Damaskoksen tiellä. Kelloja kirkossa on kolme. Kirkon vihki käyttöön Porvoon piispa Carl Henrik Alopaeus 13. joulukuuta 1891. Kirkon etuseinässä on Kari Juvan veistos "Johannes Kastaja" vuodelta 2004.


title: Johanneksenkirkko (Helsinki)

text: Kirkkoa ympäröi Johanneksenpuisto, jossa on nurmialueita, leikkipuisto sekä hiekkakenttä, joka jäädytetään talvisin.


title: Johanneksenkirkko (Helsinki)

text: Arkkitehti Melander suunnitteli itse kirkon penkit, saarnatuolin, alttarilaitteen ja kastepöydän. Koristelussa on käytetty paljon kolmiapila-aihetta, joka on tyypillinen goottilainen pyhän kolminaisuuden symboli. Kirkon sisätilat ovat hyvin koristeelliset lasimaalauksineen, kaari-ikkunoineen, virsitauluineen ja kattokruunuinen. Alun perin myös kirkon vihreänharmaissa, rapatuissa seinäpinnoissa oli niiden yläosissa ja holvikaarissa oli koristekuvioita. Myöhemmissä restauroinneissa (ensimmäisen kerran vuonna 1913) kuviot peitettiin vaalealla yhtenäisellä värillä. Kirkko restauroitiin sen satavuotisjuhlia varten ja silloin vanhasta koristemaalauskerroksesta paljastettiin osa yleisölehterin seinään. Kirkko vaurioitui Helsingin suurpommituksissa helmikuussa 1944; muun muassa useita ikkunoita särkyi.


title: Johanneksenkirkko (Helsinki)

text: Urut rakensi alun perin saksalainen urkutehdas E. F. Walcker vuonna 1891, ja niitä on uudistettu vuosina 1921, 1937, 1956 ja 1974. Niissä on 66 äänikertaa, jotka jakautuvat kolmelle sormiolle ja jalkiolle. Vuonna 2005 saksalainen urkurakentamo Orgelwerkstatt Christian Scheffler entisti urut ja palautti Oskar Merikannon suunnitteleman disposition eli äänikertarakenteen.


title: Johanneksenkirkko (Helsinki)

text: Kirkon urkureina ovat toimineet muiden muassa Oskar Merikanto, Armas Maasalo, Tauno Äikää ja Pertti Eerola. Kirkon ensimmäinen kanttori oli Abraham Ojanperä, ja hänen jälkeensä kanttorin tehtävää on hoitanut muun muassa Sulo Saarits.


title: Johanneksenkirkko (Helsinki)

text: Johanneksenkirkolla on merkittävä osa monen helsinkiläisen adventinvietossa. Viipurin Lauluveikot -mieskuoron adventtikonsertit on alusta alkaen lähes joka vuosi pidetty Johanneksenkirkossa. Kuoron 50. adventtikonsertti pidettiin Johanneksenkirkossa vuonna 2003. Konserttien urkureina ovat toimineet muun muassa Tauno Äikää ja Pertti Eerola.


title: Johanneksenkirkko (Helsinki)

text: Johanneksenkirkko on ollut monen kotimaisen televisio- ja elokuvatuotannon kuvauspaikka. Tunnetuin on Yle TV1:n draamasarja "Kotikatu" (1995–2012), joka sijoittui alkuaikoinaan kirkon ympäristöön, ja kirkko toimi yhtenä sarjan henkilöitä yhdistävänä tekijänä.


title: São Tomé ja Príncipe

text: São Tomén ja Príncipen demokraattinen tasavalta eli São Tomé ja Príncipe on saarivaltio Afrikan rannikolla. Sen saaret sijaitsevat 225 ja 250 kilometriä Gabonista länteen. Saarista suurempi ja eteläisempi, São Tomé, on juuri päiväntasaajan pohjoispuolella. Saarten ensimmäiset asukkaat olivat portugalilaisia 1400-luvulla. He toivat sinne orjia Afrikan mantereelta, ja nykyisin useimpien asukkaiden taustassa on esi-isiä sekä Euroopasta että Afrikasta. Nykyisin asukasluku on noin 170 000. Saarilla tuotettiin aluksi sokeria, sittemmin kaakaota ja 2000-luvulla öljyä.


title: São Tomé ja Príncipe

text: Portugalilaiset purjehtijat löysivät São Tomén ja Príncipen saaret vuosina 1470–1471. Ensimmäiset asukkaat saapuivat vuonna 1485. He olivat karkotettuja portugalilaisia ja Afrikan mantereelta tuotuja orjia. Maantieteellisen sijaintinsa ansiosta saarista tuli Afrikan ja Amerikan välisen orjakaupan välietappi. 1500-luvun alussa metsiä ruvettiin hakkaamaan sokeriruokoviljelmiksi, joiden työvoimaksi tuotiin orjia Länsi- ja Etelä-Afrikasta. Rotujen sekoittumisen tuloksena syntyi mulattiryhmä, joka vapautettiin orjuudesta.


title: São Tomé ja Príncipe

text:
1500-luvun puolivälissä São Tomésta vietiin sokeria enemmän kuin mistään muusta Afrikan maasta. Maaperän köyhtymisen ja orjien kapinoinnin takia sokeriruo’on tuotanto alkoi kuitenkin vähentyä. Ensimmäinen orjakapina tapahtui vuonna 1517. Vuoden 1595 kapinan johtaja Rei Amador hirtettiin, mutta hänestä on myöhemmin tullut kansallissankari.
1700–1800-luvuilla saarille perustettiin kahvi- ja kaakaoviljelmiä, joiden työvoimana toimivat orjat. Virallisesti orjuus lakkautettiin vuonna 1875, mutta käytännössä pakkotyö plantaaseilla jatkui roças-järjestelmän puitteissa. 1800-luvun loppuun mennessä siirtomaaherrat olivat muuttaneet lähes kaiken käyttökelpoisen maan kaakaoviljelmiksi.


title: São Tomé ja Príncipe

text: Vuonna 1951 saarista tuli Portugalin merentakainen provinssi.


title: São Tomé ja Príncipe

text: Afrikkalaisten työläisten tyytymättömyys purkautui vuonna 1953 mellakoin, joihin portugalilaiset vastasivat tappamalla yli kaksi prosenttia maan väestöstä Batepán verilöylyssä. Vuonna 1960 ulkomaille muuttaneet emigrantit perustivat São Tomén ja Príncipen vapautuskomitean, joka vuonna 1972 järjestettiin São Tomén ja Príncipen vapautusliikkeeksi (Movimento de Libertação de São Tomé e Príncipe, MLSTP). Vuonna 1972 saaret saivat autonomisen statuksen ja vuoden 1974 neilikkavallankumouksen jälkeen Portugalin hallitus aloitti vapautusliikkeen kanssa neuvottelut maan itsenäistymisestä. Algerissa solmitun sopimuksen mukaisesti São Tomé ja Príncipe julistettiin itsenäiseksi 12. heinäkuuta 1975.


title: São Tomé ja Príncipe

text: 1970- ja 1980-luvuilla maassa vallitsi MLSTP:n hallitsema yksipuoluejärjestelmä, mutta vuonna 1990 toteutettujen demokraattisten uudistusten seurauksena pidettiin vapaat monipuoluevaalit vuonna 1991. Valtaan nousi entisen pääministerin Miguel Trovoadan johtama ”Demokraattisen konvergenssin puolue” (PCD), mutta MLSTP säilyi toiseksi suurimpana puolueena. Vuoden 2001 presidentinvaaleissa voittajaksi nousi ”Itsenäinen demokraattinen toiminta” (ADI) -puolueen Fradique de Menezes, jonka riveistä on myös pääministeri Maria das Neves. Fernando Pereiran johtama sotilaskaappaus syrjäytti Menezesin ja Nevesin 16. heinäkuuta 2003, mutta viikon neuvottelujen jälkeen kaappaajat luovuttivat vallan takaisin vaaleilla valitulle hallitukselle.


title: São Tomé ja Príncipe

text: Kesäkuussa 2005 pääministeri ja koko hallitus erosivat. Keskuspankin johtaja Maria do Carmo Silveira nousi pääministeriksi. Vuoden 2006 parlamenttivaalit voitti Movimento Democrático das Forças de Mudança (Muutosvoimien demokraattinen liike, MDFM), joka sai parlamentin 55 paikasta 23.


title: São Tomé ja Príncipe

text: Vuoden 2009 helmikuussa hallitus sanoi paljastaneensa vallankaappausyrityksen. Oppositiojohtaja Arlecio Costa joutui lähes vuodeksi vankilaan.


title: São Tomé ja Príncipe

text: Vuoden 2010 elokuussa oppositiopuolue ADI voitti parlamenttivaalit ja Patrice Trovoadasta tuli pääministeri. Trovoadan hallitus menetti joulukuussa 2012 äänestyksessä parlamentin luottamuksen ja uudeksi pääministeriksi nimitettiin Gabriel Costa.


title: São Tomé ja Príncipe

text: São Tomé ja Príncipe on semipresidentiaalinen tasavalta. Presidentti valitaan yleisillä vaaleilla viideksi vuodeksi kerrallaan. Kansalliskokous valitsee pääministerin, jonka presidentti hyväksyy. Yksikamarisessa parlamentissa eli kansalliskokouksessa on 55 edustajaa, jotka valitaan nelivuotiskausille kerrallaan.


title: São Tomé ja Príncipe

text: Valtio on jaettu kuuteen piirikuntaan, joista viisi sijaitsee São Tomén saarella ja yksi Príncipellä. Piirikuntien johtoon äänestetään kolmen vuoden välein valtuusto, jolla on rajoitettu itsenäinen päätäntävalta paikallisasioissa.


title: São Tomé ja Príncipe

text: Vuonna 2010 suurimmat kaupungit olivat São Tomé (noin 65 500 asukasta), Trindade ja Santo Amaro (molemmissa noin 8 000 asukasta).


title: São Tomé ja Príncipe

text: São Tomén ja Príncipen saaret sijaitsevat Atlantilla 320 ja 240 kilometrin päässä Gabonin luoteisrannikosta. São Tomé on 50 kilometriä pitkä ja 32 kilometriä leveä. Príncipe on 30 kilometriä pitkä ja noin kuusi kilometriä leveä. Saaret ovat jäänteitä muinaisesta tulivuoriketjusta, johon kuuluvat myös Päiväntasaajan Guinealle kuuluva Biokon saari ja Kamerunvuori. Vuoristoisten saarten korkein kohta on São Tomélla sijaitseva Pico de São Tomé (2 024 metriä).


title: São Tomé ja Príncipe

text: Ilmasto on kummankin saaren rannikoilla trooppinen ja lämpötila koko vuoden noin 27 °C. Sisämaan vuoristoissa lämpötila on vuoden ympäri noin 20 °C ja yöt ovat melko viileitä. Sadekausi kestää lokakuusta toukokuuhun. Vuotuinen sademäärä vaihtelee pohjoisten alankojen 1 000 millimetristä etelärinteiden 5 000 millimetriin.


title: São Tomé ja Príncipe

text: Eristyksissä olleilla saarilla on kehittynyt harvinaisen suuria ja pieniä endeemisiä kasvi- ja eläinlajeja. Näihin kuuluvat suurikokoiset linnut sãotoménkyyhky ("Columba thomensis") ja sãotoménmedestäjä ("Dreptes thomensis" eli "Nectarinia thomensis") sekä begonialajit "Begonia crateris" ja "Begonia baccata". Kaikkiaan Príncipellä on 37 ja São Tomélla 95 endeemistä kasvilajia. Saaret ovat tärkeitä lintujen suojelun kannalta. Niillä elää harvoja alkuperäisiä nisäkäslajeja. Afrikanmetsäpäästäisen sukulainen "Crocidura thomensis" on São Tomén ainoa endeeminen nisäkäs. Príncipellä on lepakoita. Monet saarten lajeista ovat uhanalaisia niiden pienen levinneisyysalueen takia. Noin 300 neliökilometrin laajuinen Ôbon kansallispuisto koostuu kahdesta osasta, yksi kummallakin saarella. São Tomé ja Príncipe yhdessä lounaassa sijaitsevan pienen Päiväntasaajan Guinealle kuuluvan Annobónin saaren kanssa muodostavat 1 036 neliökilometrin laajuisen ekoalueen.


title: São Tomé ja Príncipe

text: São Tomé ja Príncipen talous on perustunut koko itsenäisyyden ajan kaakaonviennille. Lähes 95 prosenttia ulkomaanviennistä on kaakaota. Muita maatalouden vientituotteita ovat kopra, palmuytimet ja kahvi. Valtion maatalous ei riitä tuottamaan ruokaa kansan tarpeeseen; ruoka on tuotava ulkomailta. Maanviljelyn jälkeen tärkeimmät taloudenalat ovat kalastus ja vähäinen pienteollisuus. Luonnonkauniilla saarilla on mahdollisuudet houkutella turisteja. Hallitus yrittääkin kehittää turismia.


title: São Tomé ja Príncipe

text: São Tomé ja Príncipe luottaa tulevaisuudessa öljyvarantoihinsa. Vuonna 2001 maa sopi kiistansa Nigerian kanssa aluevaatimuksista Guineanlahdella. Kaksi vuotta myöhemmin yhteisalue avattiin öljy-yhtiöiden huudettavaksi. Se jaettiin yhdeksään huutokaupattavaan osaan. Ensimmäisen osan oikeudet menivät kansainvälisille öljy-yhtiöille 123 miljoonan dollarin hintaan, josta São Tomé ja Príncipe sai 40 prosenttia (loput meni Nigerialle). Chevron aloitti poraukset alueella vuonna 2006.


title: São Tomé ja Príncipe

text: Merkittävimmät luonnonvarat ovat kala ja vesivoima. Merkittävimmät vientituotteet ovat kaakao (80 %), kopra, kahvi ja palmuöljy.


title: São Tomé ja Príncipe

text: Maassa on kaksi lentokenttää ja 320 kilometriä maantietä. São Tomé on ainoa satamakaupunki. Useimmat lentoyhtiöt lentävät sinne joko Gabonista tai Portugalista. Gabonista kulkevat rahtilaivat ottavat myös matkustajia.


title: São Tomé ja Príncipe

text: Maan väestö on etnisesti sekoittunutta, vuosisatojen aikana Portugalista ja Afrikan maista muuttaneiden tai orjiksi tuotujen ihmisten jälkeläisiä. Pääasiallisena kielenä on portugali, jonka lisäksi puhutaan ainakin kolmea eri portugalin kreolia.


title: São Tomé ja Príncipe

text: Uskonnollisesti asukkaista on noin 70 prosenttia katolisia ja kohtalainen määrä protestanttisten kirkkojen kannattajia. Perinteistä afrikkalaista animismia harjoitetaan vähäisessä määrin.


title: São Tomé ja Príncipe

text: Väestöstä 95,5 prosenttia asuu São Toméssa ja 4,5 prosenttia Príncipen saarella.


title: São Tomé ja Príncipe

text: São Tomé ja Príncipen kulttuuria kutsutaan lusoafrikkalaiseksi, koska siinä on elementtejä portugalilaisten ja heidän saarille tuomiensa länsiafrikkalaisten kansojen kulttuureista. Sãotomélaiset kutsuvat puhumaansa portugalinkreolia nimillä "forro", "lunga santome" tai "dialecto", Príncipellä puhuttua murretta sanotaan "ling’leksi". Lapset oppivat koulussa portugalia, ja portugalilaiset televisiolähetykset ovat vähentäneet paikallisten kielten käyttöä.


title: São Tomé ja Príncipe

text: Kaupunkiasutus on rakennettu portugalilaiseen siirtomaatyyliin. Maaseudulla näkee afrikkalaistyylisiä puisia paalujen varaan rakennettuja taloja, joita ympäröi pieni vihannestarha.


title: São Tomé ja Príncipe

text: Ruokakulttuuri perustuu trooppisiin vihanneksiin ja banaaneihin. Kala on yleisin proteiinin lähde. Useimmilla pihoilla kasvaa sitrushedelmäpuita.


title: São Tomé ja Príncipe

text: Sananvapaus on kirjattu perustuslakiin ja sitä noudatetaan myös käytännössä. Maassa ilmestyy kolme yksityistä ja yksi valtiollinen sanomalehti. Valtio pitää yllä ainoaa radio- ja televisioasemaa, mutta yksityisten asemien perustaminen on luvallista. Oppositio saa lähetysaikaa ilmaiseksi.


title: São Tomé ja Príncipe

text: São Tomé ja Príncipe on osallistunut olympialaisiin kahden tai kolmen hengen joukkueella vuodesta 1996. Se ei ole saanut mitaleita.


title: São Tomé ja Príncipe

text: Maassa toimii 10 jalkapalloseuraa, joissa pelaa yhteensä 800 rekisteröityä pelaajaa.


title: Satakunnan maakunta

text: Satakunta (, aik. "Satakunda", tai "Finlandia Septentrionalis") on Suomen nykymaakunta, joka käsittää Satakunnan historiallisen maakunnan länsiosan. Sitä ympäröivät Varsinais-Suomi, Pirkanmaa, Etelä-Pohjanmaa, Pohjanmaan maakunta ja länsipuolella Selkämeri.


title: Satakunnan maakunta

text: Nykymaakunnan edeltäjänä ollut Satakunnan historiallinen maakunta mainitaan kirjallisessa lähteessä ensimmäisen kerran vuonna 1331. Satakunnan arvellaan kuitenkin olleen oma erillinen alueensa jo ennen 1100-lukua, jolloin nykyisen Suomen alue liitettiin osaksi Ruotsin valtakuntaa. Myöhemmällä keskiajalla aluetta nimitettiin myös Kokemäenkartanon lääniksi, joka yhdistettiin Varsinais-Suomen kanssa Turun ja Porin lääniksi vuonna 1634. Historiallinen Satakunta käsitti myös suuren osan nykyistä Pirkanmaata ja ulottui aina Keski-Suomen maakuntaan saakka.


title: Satakunnan maakunta

text: Yleisimmin hyväksytyn käsityksen mukaan Satakunnan nimi on suora suomennos ruotsinkielisesta termistä "hundare", jonka tunnetaan myös kaikissa muissa germaanisissa kielissä. Se on alun perin liittynyt jo viikinkiajalta periytyvään satakuntalaitokseen.


title: Satakunnan maakunta

text: Maakunnasta kaavailtiin 1950-luvulta lähtien omaa Satakunnan lääniä ja Mauno Koiviston hallitus tekikin asiasta periaatepäätöksen vuonna 1981. Eduskunta kaatoi hankkeen kuitenkin tiukassa äänestyksessä vuonna 1985.


title: Satakunnan maakunta

text: Aikaisemmin muuttovoitosta nauttineen Satakunnan väkiluku on 1980-luvun puolivälistä laskenut noin 15 000 hengellä. 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen jälkipuoliskolta lähtien väestönlasku on tasaantunut ja joinakin vuosina on ollut jopa väestönkasvua. Vuoden 2018 elokuussa Satakunnassa oli 219  337 asukasta eli 4,2 % koko maan väestöstä. Satakunta on asukasluvultaan Suomen seitsemänneksi suurin maakunta. Suurimmat kunnat ovat Pori (84 585 asukasta), Rauma (39 492), Ulvila (13 156) ja Eura (11 880). Porin keskustaajama on asukasluvultaan Suomen seitsemänneksi suurin taajama.


title: Satakunnan maakunta

text: Vuoden 2014 lopussa maakunnan väkiluku oli 223 983 asukasta. Tuosta määrästä äidinkieleltään suomenkielisiä oli 217 601, eli 97,15 % maakunnan väestöstä. Ruotsinkielisiä oli 775. Ruotsia isompia kieliryhmiä kyseisenä ajankohtana olivat venäjä (1 286) ja viro (1 252). Maakunnan viidenneksi puhutuin äidinkieli oli puola (529).


title: Satakunnan maakunta

text: Satakunnan maakunta muodostaa Satakunnan vaalipiirin (aikaisemmin Turun läänin pohjoinen vaalipiiri). Vuosina 1993–2005 siitä siirrettiin kaikkiaan kymmenen kuntaa Pirkanmaan vaalipiiriin. Eduskuntavaaleissa 2011 Satakunnan vaalipiiristä valittiin yhdeksän kansanedustajaa. Suurin puolue oli SDP.


title: Satakunnan maakunta

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty maakunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Satakunnan maakunta

text: Satakunnan asutus on keskittynyt maakunnan eteläosaan. Merkittävin asutuskeskittymä seuraa Kokemäenjoen vartta, jonne on muodostunut yli 40 kilometrin pituinen Meri-Porista aina Harjavaltaan saakka ulottuva lähes yhtenäinen taajama-alue. Erityisesti maakunnan pohjoisosassa asutus on huomattavasti vähäisempää ja siellä on myös laajoja asumattomia alueita. Maakunnan koillisinta osaa Kankaanpään, Honkajoen ja Karvian seuduilla on kutsuttu luonnon karuuden vuoksi joskus "Satakunnan Lapiksi". Pinnanmuodoiltaan Satakunta on pääosin melko alavaa, mutta korkeuserot suurenevat siirryttäessä maakunnan itä- ja pohjoisosiin, joissa maaston korkeus merenpinnasta on monin paikoin yli 150 metriä.


title: Satakunnan maakunta

text: Satakunnan suurin vesistö on Hämeen ja Pirkanmaan alueelta alkunsa saava Kokemäenjoki. Maakunnan eteläosiin ulottuvat Eurajoen ja Lapinjoen vesistöalueet ja pohjoisosa kuuluu bifurkaatiostaan tunnettuun Karvianjoen vesistöön. Satakunnan alueella on järviä melko vähän. Suurimpia järviä ovat Pyhäjärvi maakunnan eteläosassa, Karhijärvi Laviassa sekä Sääksjärvi Kokemäellä. Satakunnassa sijaitsevat Puurijärven ja Isosuon kansallispuisto Huittisten ja Kokemäen alueilla sekä Häädetkeitaan luonnonpuisto Karvian itärajalla.


title: Satakunnan maakunta

text: Maakunnan harjumuodostumia ovat Säkylänharju maakunnan eteläosassa, lyhyehköt Hiitten- ja Järilänharjun harjujaksot Harjavallassa ja Kokemäellä sekä Hämeenkangas ja Pohjankangas maakunnan koillisosassa. Jämijärven kunnan alueella Hämeenkankaalla sijaitsee Satakunnan korkein maastonkohta, 185 metrin korkeuteen merenpinnasta ulottuva Soininharju.


title: Satakunnan maakunta

text: Kasvitieteilijä, professori Viljo Kujalan esittämän kasvillisuusaluejaon mukaan Satakunta kuuluu pääosin Lounais-Suomeen, mutta koillisosaltaan Suomenselän vedenjakaja-alueeseen. Varsinkin Kankaanpään, Honkajoen ja Karvian seuduilla soiden osuus maapinta-alasta on suuri. Suot ovat tyypiltään keidas- eli kohosoita, joissa suon pinta kohoaa rahkasammalen muodostaessa turvetta. Puulajeista Satakunnan alueella kulkevat saarnen, vuorijalavan ja vaahteran luontaisen esiintymisalueen pohjoisrajat.


title: Satakunnan maakunta

text: Olennainen osa satakuntalaista maisemaa on noin 140 kilometrin pituinen Selkämeren rannikkoseutu. Satakunnan rannikko on matalaa ja kivikkoista, joka tekee siitä vaikean purjehdittavan. Vuonna 2011 perustettiin Selkämeren kansallispuisto, joka ulottuu aina Varsinais-Suomen puolelta Kustavista Satakunnan ja Pohjanmaan rajalle Merikarvialle. Tunnetuimpia yksittäisiä saaria ja saaristoja Satakunnan merialueilla ovat Kuuskajaskari ja Säppi, Porin ja Rauman edustan lukuisat saaret sekä Ouran saaristo Merikarvialla.


title: Satakunnan maakunta

text:
Satakunta on Suomen teollistuneimpia maakuntia ja joillakin mittareilla mitattuna jopa teollistunein. Vuonna 2014 Satakunnan bruttokansantuotte oli viidenneksi suurin Suomen 19 maakunnasta. Koko Suomen viennistä Satakunnassa tuotetaan 6% väestöpohjan ollessa vain 4% asukasmäärästä. Huomattavia teollisuuspaikkakuntia ovat erityisesti Pori, Rauma, Eura ja Harjavalta.
Satakunta tunnetaan myös energiamaakuntana, jossa tuotetaan noin neljännes koko Suomen sähköstä. Eurajoen Olkiluodossa sijaitsee Teollisuuden Voiman omistama Olkiluodon ydinvoimalaitos. Sen kahdesta toimivasta reaktorista ensimmäinen otettiin käyttöön vuonna 1978 ja toinen vuonna 1980. Vuodesta 2005 lähtien on ollut rakenteilla kolmas reaktori ja neljännenkin reaktorin rakentamista Olkiluotoon on kaavailtu. Olkiluotoon rakennetaan myös maanalaista käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituspaikkaa. Porin Tahkoluodossa sijaitsee Meri-Porin voimalaitos, joka on Suomen suurin hiilivoimalaitos. Meri-Porissa on myös useita tuulivoimaloita. Kokemäenjoessa toimii nykyisen Satakunnan alueella kaksi vesivoimalaitosta, Harjavallan ja Kolsin voimalaitokset.


title: Satakunnan maakunta

text: Satakunta on myös merkittävä maatalousmaakunta. Yli 98 % kotimaisesta kalkkunanlihasta ja puolet broilerinlihasta tuotetaan Satakunnan alueella. Selkämeren vesistä pyydetään 80 % Suomen silakkasaaliista. Suomalaisista punajuurista 87 % ja neljännes avomaanvihannessadosta saadaan Satakunnan pelloista. Viljeltyä peltomaata onkin yli 140 000 hehtaaria. Elintarviketeollisuuden ja maatilojen yhteenlaskettu liikevaihto oli vuonna 2014 noin 1,1 miljardia euroa.


title: Satakunnan maakunta

text: Myös muun alkutuotannon osuus bruttokansantuotteesta on maan keskiarvoa korkeampi, sen sijaan palveluiden osuus jää alle keskitason.


title: Satakunnan maakunta

text: Työttömien työnhakijoiden osuus työvoimasta oli 8,8 % toukokuussa 2018, kun koko Suomen työttömyysprosentti oli 9,2 %. Työllisyystilanne on parantunut vuotta aikaisemmasta tilanteesta merkittävästi.


title: Satakunnan maakunta

text: Satakunnassa on kaksi varuskuntaa, Porin prikaatin varuskunnat Säkylän Huovinrinteellä ja Kankaanpään Niinisalossa. Huovinrinteellä koulutetaan myös suomalaisia rauhanturvaajia sekä valmiusjoukkoja. Varuskunnat ovat sijoituspaikkakuntiensa suurimpia työnantajia.


title: Satakunnan maakunta

text: Satakunnassa ei ole yliopistoa. Korkeinta opetusta maakunnassa tarjoaa Porin yliopistokeskus, joka on yhteistyössä muun muassa Aalto-yliopiston sekä Turun ja Tampereen yliopistojen kanssa. Satakunnan ammattikorkeakoulu toimii Porin ja Rauman lisäksi myös Huittisissa ja Kankaanpäässä. Kankaanpään taidekoulu on nykyään osa Satakunnan ammattikorkeakoulua ja sitä pidetään yhtenä Suomen merkittävimmistä taidekouluista. Suomen ilmailuopisto toimii Porissa.


title: Satakunnan maakunta

text: Satakunnan maakunnan raideliikenneyhteydet ovat Tampere–Pori-rautatie (valmistunut 1895) sekä siitä Kokemäellä erkaneva Rauman rata (1897). 1930-luvulla rakennettu Haapamäki–Pori-rata on poistettu käytöstä 1980-luvulla ja sittemmin myös osittain purettu. Myös matkustajaliikenne Kokemäen ja Rauman välisellä radalla on lakkautettu.


title: Satakunnan maakunta

text: Porin lentoasema on maakunnan ainoa matkustajaliikenteen lentokenttä. Kentältä järjestetään lähinnä tilauslentoja Etelä-Euroopan lomakohteisiin sekä Lapin hiihtokeskuksiin. Harrasteilmailijoiden käytössä ovat Piikajärven lentokenttä Kokemäellä, Jämin lentokenttä Jämijärvellä sekä Euran ja Vampulan lentokentät.


title: Satakunnan maakunta

text: Porin ja Rauman kautta kulkee Turun ja Oulun välinen valtatie 8. Porista lähtevät valtatie 2 Helsinkiin, valtatie 11 Tampereelle ja valtatie 23 Jyväskylään. Rauma on Tampereelta tulevan valtatie 12:n toinen päätepiste. Huittisissa on yksi Lounais-Suomen tärkeimmistä maantieristeyksistä; siellä yhtyvät valtatiet 2 ja 12 sekä Turun ja Tampereen välinen kantatie 41. Muita tärkeitä teitä ovat kantatie 44 Sastamalasta Kankaanpään kautta Kauhajoelle sekä kantatie 43 Harjavallasta Uuteenkaupunkiin.


title: Satakunnan maakunta

text: Porin ja Rauman satamat ovat Suomen tärkeimpiä tavaraliikenteen satamia. Porin satama on keskittynyt sahatavaran vientiin sekä bulkkitavaran ja kemikaalien tuontiin. Se on Suomen suurin hiilen tuontisatama. Rauman satama puolestaan on maan merkittävimpiä paperin vientisatamia. Molemmista on säännöllistä linjaliikennettä ulkomaisiin satamiin. Lisäksi maakunnassa toimivat Porin ja Rauman satamia huomattavasti pienemmät Olkiluodon ja Merikarvian satamat.


title: Satakunnan maakunta

text: Satakuntaliiton maakuntavaltuuston puheenjohtajana vuosina 2013–2016 toimii Tapio Huhtanen (kesk.) ja maakuntahallituksen puheenjohtajana Reijo Kallio (sd.).


title: Satakunnan maakunta

text: Honkajoki, Jämijärvi, Kankaanpää, Karvia ja Siikainen muodostavat Pohjois-Satakunnan seutukunnan, jonka keskus on Kankaanpää ja asukasluku noin 24 000.


title: Satakunnan maakunta

text: Pohjois-Satakuntaan kuuluivat aikaisemmin myös Hämeenkyrö, Ikaalinen, Mouhijärvi, Kihniö, Parkano, Suodenniemi, Vammala, Viljakkala ja Äetsä, jotka siirtyivät Pirkanmaan maakuntaan vuonna 1993. Yhteensä kunnissa oli noin 52 000 asukasta.


title: Satakunnan maakunta

text:
Harjavalta, Huittinen, Kokemäki, Merikarvia, Nakkila, Pomarkku, Pori ja Ulvila muodostavat Porin seutukunnan. Sen asukasluku on noin 138 000 ja seutukunta on asukasluvultaan Suomen seitsemänneksi suurin. Porin seutukunta tunnetaan myös nimellä Karhukunnat.
Eura, Eurajoki, Rauma ja Säkylä muodostavat Rauman seutukunnan. Sen asukasluku on noin 66 000.


title: Satakunnan maakunta

text:
Satakunnassa on 17 kuntaa, joista seitsemän on kaupunkeja. Näiden sijainti käy ilmi oheisesta kartasta. Siinä kaupungit on esitetty vahvennettuina.
Vuonna 2017 Satakunnassa sijaitsi 42 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu maakunnan 10 suurinta taajamaa.
Maakuntakeskusta vastaava keskustaajama on lihavoitu.


title: Satakunnan maakunta

text: Kansainvälisesti Satakunnan tunnetuimpia nähtävyyksiä ovat Unescon maailmanperintökohteet Vanha Rauma ja Sammallahdenmäki entisessä Lapin kunnassa. Porin merkittävimpiä kohteita ovat Yyterin kuuluisat hiekkarannat, Reposaari, Juseliuksen mausoleumi sekä Kirjurinluodon ja Kokemäenjoen Etelärannan rantakortteleiden muodostama kokonaisuus. Nykyään Poriin kuuluvassa entisessä Noormarkun kunnassa sijaitsee arkkitehti Alvar Aallon suunnittelema Villa Mairea, joka yksi hänen kansainvälisesti tunnetuimpia töitään. Toinen Aallon piirtämä merkittävä rakennus Satakunnassa on Terassitalo Euran Kauttualla. Se sijaitsee aivan kulttuurihistoriallisesti arvokkaan Kauttuan ruukinpuiston tuntumassa. Muita vanhoja ruukkialueita Satakunnassa ovat Leineperin ja Noormarkun ruukit.


title: Satakunnan maakunta

text: Vielä vanhemmasta Satakunnan historiasta kertovat muun muassa keskiaikainen pyhiinvaelluspaikka Köyliönjärven Kirkkokari sekä Kokemäellä sijaitseva Pyhän Henrikin saarnahuone, joka on Suomen vanhin puurakennus. Keskiaikaisia kivikirkkoja nykyisen Satakunnan maakunnan alueella on kolme; Pyhän Ristin kirkko Raumalla sekä Ulvilan ja Huittisten kirkot. Uudempia merkittäviä kirkkorakennuksia ovat muun muassa Keski-Porin kirkko sekä funkistyylinen Nakkilan kirkko.


title: Satakunnan maakunta

text: Maakunnan huomattavimpia museoita ovat Porissa sijaitseva Satakunnan museo, joka on Satakunnan maakuntamuseo ja Suomen vanhimpia kulttuurihistoriallisia museoita, Lönnströmin taidemuseo Raumalla sekä Porin taidemuseo. Harjavallassa puolestaan toimii Emil Cedercreutzin museo, joka esittelee kuvanveistäjä Emil Cedercreutzin tuotantoa ja paikallista kulttuurihistoriaa. Paikallisia museoita ovat myös Huittisten ja Kankaanpään museot.


title: Satakunnan maakunta

text: Luontomatkailijoille elämyksiä tarjoavat Satakunnan rannikkoseudun lisäksi muun muassa Puurijärven ja Isosuon kansallispuisto, Häädetkeitaan luonnonpuisto sekä Jämin matkailukeskus Jämijärvellä.


title: Satakunnan maakunta

text: Ensimmäinen tunnettu satakuntalainen on talonpoika Lalli, joka perimätiedon mukaan surmasi piispa Henrikin Köyliönjärven jäällä vuonna 1156. Hän on myös ensimmäinen historiankirjoituksen nimeltä mainitsema suomalainen, mutta koko Lallin olemassaolo saattaa kuitenkin olla pelkkää legendaa.


title: Satakunnan maakunta

text: Modernin ajan merkittävimpiä satakuntalaisia hahmoja ovat presidentti Risto Ryti, taidemaalari Akseli Gallén-Kallela sekä Suomen toistaiseksi ainoa Nobel-palkittu kirjailija Frans Emil Sillanpää, joka oli kotoisin nykyään Pirkanmaan maakuntaan kuuluvasta Hämeenkyröstä.


title: Satakunnan maakunta

text: Maakunnassa on useita kansallisten urheilusarjojen pääsarjatasolla pelaavia seuroja. Jääkiekon SM-liigassa maakuntaa edustavat Porin Ässät ja Rauman Lukko. Jääpallon Bandyliigassa pelaa Porin Narukerä. Ringeten SM-sarjaa pelaa puolestaan Luvian Kiekko -82. Pesäpallon miesten pääsarjassa maakuntaa edustaa Kankaanpään Maila ja naisten superpesiksessä pelaavat Kankaanpään Maila, Rauman Lukko ja Porin Pesäkarhut. Satakuntalaisjoukkueen pelejä nähdään myös salibandyliigassa, jossa pelaa raumalainen SalBa.


title: Burundi

text: Burundi, virallisesti Burundin tasavalta, on pieni valtio Itä-Afrikassa suurten järvien alueella. Se rajautuu pohjoisessa Ruandaan, etelässä ja idässä Tansaniaan ja lännessä Kongon demokraattiseen tasavaltaan. Burundilla ei ole rannikkoa, mutta sillä on lounaassa rantaviivaa Tanganjikajärvellä.


title: Burundi

text: Twat, tutsit ja hutut ovat asuneet Burundin alueella siitä lähtien, kun valtio muodostui viisi vuosisataa sitten. Tutsit hallitsivat Burundia kuningaskuntana yli 200 vuoden ajan. 1900-luvun alussa Saksa ja Belgia kuitenkin miehittivät alueen, jolloin Burundi ja Ruanda yhdistettiin Ruanda-Urundi-nimiseksi eurooppalaisten siirtomaaksi. Poliittisia levottomuuksia esiintyi koko alueella tutsien ja hutujen välisten sosiaalisten erojen vuoksi. Ne saivat Burundissa aikaan sisällissodan 1900-luvun puolivälin jälkeen. Nykyään Burundia hallitaan edustuksellisena demokratiana, jossa on presidenttivaltainen järjestelmä. 62 prosenttia burundilaisista on katolilaisia, 8–10 prosenttia muslimeita ja loput seuraavat alkuperäistä animistista uskontoa tai protestanttista kristillisyyttä.


title: Burundi

text: Burundi on yksi maailman kymmenestä köyhimmästä valtiosta. Sisällissotien jäljiltä Burundin bruttokansantuote on alhainen, väestönkasvu on epävakaata ja resursseja on niukasti. Koboltti ja kupari ovat Burundissa hyödynnettäviä luonnonvaroja. Maan tärkeimpiin vientituotteisiin kuuluvat kahvi ja sokeri.


title: Burundi

text: Burundi on yksi Afrikan pienimmistä maista. Maalla ei ole rantaviivaa merelle ja siellä vallitsee päiväntasaajan ilmasto. Burundi sijaitsee Itä-Afrikan hautavajoaman läntisen haaran alueella kumpuilevalla tasangolla Afrikan keskiosassa. Keskisen tasankoalueen korkeus merenpinnasta on keskimäärin 1 700 metriä, mutta maan raja-alueet ovat matalammalla. Korkein vuorenhuippu on maan pääkaupungin Bujumburan kaakkoispuolella sijaitseva Hehavuori, joka nousee 2 690 metriin. Niili on merkittävä Burundin alueella virtaava joki: Burundista alkunsa saava Kagerajoki virtaa Victorianjärveen ja on siten yksi Niilin alkulähteistä. Tanganjikajärven kaakkoiskulma sijaitsee Burundin lounaisosassa.


title: Burundi

text: Burundin maa-alue on pääosin käytetty maatalous- ja laidunmaaksi. Maatalousväestön asutus on aiheuttanut metsien häviämistä, eroosiota ja elinympäristöjen tuhoutumista. Metsät ovat hävinneet lähes koko maasta liikakansoituksen vuoksi, ja niitä on jäljellä enää 600 neliökilometriä. Ne häviävät yhdeksän prosentin vuosivauhtia. Maassa on kaksi kansallispuistoa, Kibiran kansallispuisto luoteessa (pieni alue sademetsää Ruandan Nyungwen metsän kansallispuiston vieressä) ja Rurubun kansallispuisto koillisessa (Rurubujoen varrella). Kumpikin perustettiin vuonna 1982 villieläimistön suojelemiseksi.


title: Burundi

text: Vaikka Burundi sijaitsee tropiikissa, sen ilmasto vaihtelee suuresti korkeuden mukaan. Ylänköalueilla on viileää, vuoden keskilämpötila noin 21 °C ja vuotuinen sademäärä 1 500–1 800 millimetriä. Alempana, kuten Imben laaksossa sijaitsevassa pääkaupunki Bujumburassa on lämpimämpää ja vähäsateisempaa. Tanganjikajärven rannoissa sataa vain 1 000 millimetriä vuodessa. Pääkaupunki Bujumbarassa keskimääräinen ylin lämpötila on 29–31 astetta ympäri vuoden, yön alin vähäsateisella jaksolla kesäkuusta elokuuhun 17, muulloin noin 19 astetta.


title: Burundi

text: Burundin varhaisimmat asukkaat olivat pygmikansaa nimeltä twat. Hutut asettuivat alueelle noin vuonna 1000. Heidän jälkeensä tulivat tutsit.


title: Burundi

text: Burundi oli 1500-luvulta alkaen tutsien hallitsema feodaalinen kuningaskunta. Saksa otti alueen hallintaansa vuonna 1890, ja belgialaiset joukot miehittivät sen osana ensimmäistä maailmansotaa. Sodan jälkeen Burundi siirtyi Belgian hallintaan osana Kansainliiton yhdistettyä Ruandan-Urundin mandaattialuetta. Belgialaiset hajottivat vanhan päällikkörakenteen ja loivat uuden järjestelmän, jossa valta keskittyi selkeästi tutseille ja hutut olivat alempaa luokkaa.


title: Burundi

text: Poliittiset puolueet syntyivät 1940-luvun lopulta alkaen ja maa itsenäistyi 1. heinäkuuta 1962. Demokraattisten rakenteiden ollessa heikkoja tutsikuningas Mwambutsa IV otti ohjat perustuslaillisena monarkkina.


title: Burundi

text: Hutupääministerin murha 1965 aiheutti hutujen kapinointia ja hallituksen tukahduttamistoimia. Prinssi Ntare V syrjäytti isänsä Mwambutsan vuonna 1966, mutta hänet itsensä syrjäytti samana vuonna pääministeri Michel Micombero. Micombero lakkautti monarkian, mutta hutujen levottomuudet jatkuivat ja kulminoituivat kapinaan vuonna 1972. Hutut surmasivat ensin noin 2 000 tutsia, sitten tutsit tappoivat 100–200 000 hutua, ja hutut taas noin 10 000 tutsia. Käytännössä kaikki koulutetut hutut tapettiin tai lähtivät maanpakoon. Eversti Jean-Baptiste Bagaza kaappasi vallan vuonna 1976 ja pyrki edistämään maareformia, vaaliuudistusta ja kansallista sovintoa, vaikka hänen sotilashallintonsa koostui pääosin tutseista. Bagaza valittiin presidentiksi ainoana ehdokkaana vuoden 1984 vaalissa, mutta hänen hallituksensa alkoi sortaa yhä ankarammin toisinajattelijoita ja uskonnollisia ryhmiä.


title: Burundi

text: Majuri Pierre Buyoya syrjäytti Bagazan ja kaappasi vallan armeijan avulla 3. syyskuuta 1987. Hutujen ja tutsien väliset jännitteet purkautuivat jälleen vuonna 1988 väkivaltaisina yhteenottoina hutuopposition, armeijan ja kovan linjan tutsien välillä johtaen noin 150 000 ihmisen kuolemaan. Buyoya hyväksyi vuonna 1991 uuden demokraattisen perustuslain ja vuoden 1993 vaaleissa nousi valtaan maan ensimmäinen hutupresidentti, FRODEBU-puolueen Melchior Ndadaye. Armeijan tutsiupseerit murhasivat Ndadayen lokakuussa 1993. Maa syöksyi jälleen sisällissotaan, joka vaati kymmeniätuhansia kuolonuhreja. FRODEBU:n johtama hallitus onnistui kuitenkin säilyttämään valtansa ja nostamaan uudeksi presidentiksi Cyprien Ntaryamiran helmikuussa 1994. Ntaryamira sai kuitenkin surmansa lento-onnettomuudessa 6. huhtikuuta 1994 yhdessä Ruandan presidentin Juvénal Habyarimanan kanssa.


title: Burundi

text: Sylvestre Ntibantunganya nousi uudeksi presidentiksi 8. huhtikuuta 1994, mutta sisäiset väkivaltaisuudet jatkuivat. FRODEBU-hallitus kaatui 25. heinäkuuta 1996 Buyoyan johtamassa kaappauksessa, mutta se ei lopettanut sisällissotaa. Vuoden 2001 jälkeen rauhanprosessi on kuitenkin edennyt ja hutu Domitien Ndayizeye nousi presidentiksi 2003 vallanjakosopimuksen mukaisesti.


title: Burundi

text: Vuonna 2004 YK:n joukot ottivat haltuunsa rauhanturvaamistehtävät Afrikan unionin joukoilta. Helmikuussa 2007 YK katsoi rauhanturvaoperaation päättyneeksi ja alkoi keskittyä jälleenrakentamiseen.


title: Burundi

text: Vuonna 2008 oli verisiä yhteenottoja FNL:n ja hallituksen joukkojen välillä. FNL riisuttiin aseista ja se muuttui poliittiseksi puolueeksi vuonna 2009. Vuoden 2010 presidentinvaalien jälkeen FNL:n johtaja Agathon Rwasa piiloutui maan alle, mutta hän on ilmoittanut osallistuvansa vuoden 2015 vaaleihin.


title: Burundi

text: Burundi on siirtymäkauden edustuksellinen monipuoluedemokratia, jossa on presidenttijohtoinen järjestelmä. Burundin presidentti on sekä valtionpäämies että hallituksen johtaja. Pääministeriä ei ole. Maassa on yhteensä 21 rekisteröityä poliittista puoluetta. 13. maaliskuuta 1992 tutsi, vallankumousjohtaja Pierre Buyoya laati perustuslain, joka loi edellytykset monipuoluejärjestelmälle. Kuusi vuotta myöhemmin, 6. kesäkuuta 1998 perustuslakia muutettiin: parlamentin paikkamäärää lisättiin ja lakiin tehtiin lisäys kahta varapresidenttiä varten. Vuonna 2000 Burundiin valittiin Arushan rauhansopimuksen mukaisesti siirtymäkauden hallitus.


title: Burundi

text: Burundilla on kaksikamarinen parlamentti, joka koostuu siirtymäkauden kansankokouksesta ja siirtymäkauden senaatista. Kansankokouksessa on 118 jäsentä ja sen suurin puolue on CNDD-FDD (), joka sai vuoden 2005 vaaleissa 58,55 prosenttia äänistä. Seuraavaksi eniten ääniä saivat FRODEBU (), 21,7 prosenttia, ja UPRONA (), 7,21 prosenttia. Burundin perustuslain mukaan paikkoja täytetään 100 vaaleilla valitun paikan lisäksi niin, että 60 prosenttia parlamenttipaikoista on hutujen, 40 prosenttia tutsien, 30 prosenttia naisten ja kolme paikkaa twa-kansan jäsenten hallussa. Kansankokouksen jäsenet valitaan yleisillä vaaleilla viisivuotiskausiksi.


title: Burundi

text: Senaatissa on 54 paikkaa, joista kolme on varattu entisille presidenteille. Perustuslain mukaan myös 30 prosenttia senaatin jäsenistä täytyy olla naisia. Suurin osa edustajista valitaan valitsijamiesten välityksellä eri provinsseista, presidentti nimittää 14 edustajaa ja kolme paikkaa on varattu twa-kansan jäsenille. Jokaisesta provinssista valitaan yksi hutu- ja yksi tutsisenaattori. Senaatin vaalikausi on viisi vuotta.


title: Burundi

text: Burundin parlamentti valitsee presidentin viideksi vuodeksi kerrallaan. Presidentti nimittää virkamiehet ministerineuvostoonsa, joka harjoittaa toimeenpanovaltaa ja jossa on 26 jäsentä. Ministerineuvoston jäseneksi voidaan valita sellainen, jonka kaksi kolmasosaa parlamentista hyväksyy. Presidentti valitsee myös kaksi varapresidenttiä. Vuodesta 2005 Burundin presidentti on olluy Pierre Nkurunziza, ensimmäinen varapresidentti Prosper Bazombaza (vuodesta 2014) ja toinen varapresidentti Gervais Rufyikiri (vuodesta 2010).


title: Burundi

text: Burundi on jaettu 18 provinssiin, 129 kuntaan, jotka jaetaan edelleen yli 2 000 kukkulaan (). Maan aluehallinto on rakennettu näiden yksiköiden mukaisesti. Vuonna 2000 Bujumburan käsittävä provinssi jaettiin kahtia Bujumburan maakuntaan ("Bujumbura Rural") ja maakuntatasoiseen Bujumburan kaupunkiin ("Mairie de Bujumbura"). Keväällä 2015 muodostettiin Rumongen provinssi yhdistämällä Bururin provinssin länsiosa (kolme kuntaa) ja Bujumbura Ruralin eteläosaan (kaksi kuntaa).


title: Burundi

text: Provinssitason aluehallinnollinen jako on seuraava:


title: Burundi

text: Burundi on yksi maailman köyhimmistä valtioista. Syitä tähän ovat esimerkiksi meriyhteyden puute, kehittymätön oikeusjärjestelmä, rajalliset koulutusmahdollisuudet ja HIV:n/AIDSin yleisyys. Noin 80 prosenttia burundilaisista elää köyhyydessä. Nälänhätiä ja puutetta ruoasta on esiintynyt ympäri Burundia, erityisesti 1900-luvulla, ja Maailman ruokaohjelma WFP:n mukaan 44 prosenttia alle viisivuotiaista lapsista kärsii kroonisesta aliravitsemuksesta. Erään 178 maassa tehdyn tieteellisen tutkimuksen mukaan Burundin asukkaat ovat vähiten tyytyväisiä elämäänsä maailmassa. Köyhyyden vuoksi Burundi on riippuvainen ulkomaisesta avusta.


title: Burundi

text: Burundin merkittävin elinkeino on maatalous, joka muodosti 58 prosenttia bruttokansantuotteesta vuonna 1997. 90 prosenttia maataloudesta on omavaraisviljelyä. Maan tärkein tulonlähde on kahvi, joka muodostaa 93 prosenttia Burundin viennistä. Muita maataloustuotteita ovat puuvilla, tee, maissi, durra, bataatti, banaanit, maniokki, naudanliha, maito ja nahat. Burundissa esiintyviin luonnonvaroihin kuuluvat uraani, nikkeli, koboltti, kupari ja platina. Maatalouden lisäksi harjoitettavia elinkeinoja ovat esimerkiksi maahantuotujen komponenttien kokoaminen, julkiset rakennushankkeet, elintarvikkeiden käsittely ja kevyiden taloustavaratuotteiden, kuten peittojen, kenkien ja saippuan valmistus. Burundin rahayksikkö on Burundin frangi (BIF); heinäkuussa 2008 yhtä Yhdysvaltain dollaria vastasi 1 184 frangia.


title: Burundi

text: Vuonna 2008 Burundin arvioitu väkiluku oli 8 691 005 henkeä. Arvio ottaa huomioon AIDSin huomattavan vaikutuksen maan väestöön. Yli 500 000 henkeä on ajautunut maan sisäiseen pakolaisuuteen taudin vuoksi. Monet burundilaiset ovat muuttaneet muihin valtioihin sisällissodan takia. Vuonna 2006 Yhdysvallat otti vastaan noin 10 000 burundilaista pakolaista.


title: Burundi

text: Suurin osa burundilaisista asuu maaseudulla ja vain kuusi prosenttia kaupungeissa. Väestötiheys on noin 315 henkeä neliökilometriä kohden, toiseksi korkein Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Arviolta 85 prosenttia väestöstä on etnisiä hutuja, 15 prosenttia tutseja ja alle yksi prosentti twaita. Merkittävin uskonto on roomalaiskatolisuus, jota harjoittaa 62 prosenttia väestöstä. Seuraavaksi eniten seuraajia on alkuperäisuskonnoilla (23 prosenttia), protestanttisuudella (5 prosenttia) ja islamilla (10 prosenttia). Burundin anglikaaninen kirkko tosin väittää, että yli kymmenen prosenttia väestöstä on sen jäseniä. Raporttien mukaan kristityt saattavat muodostaa jopa 90 prosenttia väestöstä, jolloin suurin osa muista burundilaisista olisi muslimeita.


title: Burundi

text: Terveydenhoidon taso on alhainen. Esimerkiksi äitiyskuolleisuus on eräs maailman korkeimmista. Vuonna 2015 maassa menehtyi keskimäärin 712 äitiä 100 000 synnytystä kohden.


title: Burundi

text: Burundin nykykulttuuriin ovat vaikuttaneet paikalliset perinteet ja naapurivaltioiden kulttuuri, vaikka sisäiset levottomuudet ovatkin häirinneet maan kulttuurielämää. Koska maatalous on Burundin merkittävin elinkeino, tyypillinen burundilainen ateria koostuu bataatista, maissista ja herneistä. Koska liha on kallista, sitä syödään vain muutaman kerran kuukaudessa. Kun toisensa läheisesti tuntevat burundilaiset kokoontuvat, he juovat impeke-olutta suuresta astiasta. Jokainen osallistuja saa pillin yhtenäisyyden merkiksi.


title: Burundi

text: Käsityöt ovat Burundissa merkittävä taidemuoto ja matkailijoiden suosiossa. Korinpunonta on suosittu käsityölaji. Muita Burundissa valmistettuja käsityötuotteita ovat esimerkiksi naamiot, kilvet, patsaat ja keramiikka.


title: Burundi

text: Rumpumusiikki on huomattava osa Burundin kulttuuriperintöä. Maailmankuulu ryhmä Master Drummers of Burundi, joka on esiintynyt yli 40 vuoden ajan, tunnetaan perinteisestä rumpumusiikista. Yhtye käyttää amashako-, ibishikiso- ja ikiranya-rumpuja. Rumpuesityksiä pidetään usein erilaisissa juhlissa ja sukutapaamisissa ja niihin liittyy usein tanssi. Tunnettuja burundilaisia tansseja ovat abatimbo, jota esitetään virallisissa seremonioissa ja rituaaleissa, ja nopeatahtinen abanyagasimbo. Joitakin yleisiä soittimia ovat huilu, sitra, ikembe, indonongo, umuduri, inanga ja inyagara.


title: Burundi

text: Kirundia, ranskaa ja swahilia puhutaan koko Burundissa. Lukutaidottomuus on yleistä Burundissa vähäisten koulunkäyntimahdollisuuksien vuoksi. Noin kymmenen prosenttia burundilaisista osallistuu toisen asteen koulutukseen, ja he ovat pääasiassa poikia. Suullinen perinne on Burundissa vahva ja sen kautta historia ja elämänkokemus välittyvät nuoremmille sukupolville tarinoiden, runouden ja laulujen välityksellä. Burundilaisia kirjallisuuden lajeja ovat imigani, indirimbo, amazina ja ivyivugo.


title: Burundi

text: Koripallo ja yleisurheilu ovat Burundissa suosittuja. Myös jalkapallo on koko maassa suosittu urheilulaji ja ajanviete, kuten myös mancala-pelit. Burundissa vietetään suurinta osaa kristillisistä juhlapäivistä, joista joulu on tärkein. Burundin itsenäisyyspäivää vietetään vuosittain 1. heinäkuuta. Vuonna 2005 Burundin hallitus julisti islamilaisen juhlan Id al-Fitrin viralliseksi juhlapäiväksi.


title: Aspo

text: Aspo Oyj on neljälle toimialalle keskittyvä yritys: kemiallisia aineita tuo ja valmistaa Telko Oy, raaka-aineiden merikuljetuksista huolehtii ESL-Shipping, Leipurien tarvitsemien raaka-aineiden sekä laitteiston tuotannosta ja kuljetuksesta vastaa Leipurin Oy. Kauko Oy on keskittynyt vaativiin työympäristöihin, liikkuvaan tietotyöhön ja energiatehokkuutta parantaviin ratkaisuihin.


title: Aspo

text: Aspo oli alun perin perustettaessa 1929 "Asunto-osakeyhtiöitten Polttoaine Osuuskunta", joka toi keskuslämmityksessä tarvittavaa koksia. Toiminta laajeni erilaisiin kuljetuksiin ja kemikaalialalle.


title: Aspo

text: Monialayritys Aspo jakaantui 1999 Aspoon ja elektroniikkaan keskittyvään Aspocomp Groupiin.


title: Aspo

text: Aspo yritti listata Leipurin-tytäryhtiönsä pörssiin 2014. Tämä jouduttiin kuitenkin perumaan Venäjän ruplan romahdettua.


title: Ceuta

text: Ceuta [ˈθeuta] on Espanjalle kuuluva autonominen kaupunki Pohjois-Afrikassa Gibraltarinsalmen etelärannalla. Se on yksi viidestä Espanjan erillisalueesta Pohjois-Afrikassa, ja sen etelänaapuri Marokko vaatii sitä itselleen. Ceutan pinta-ala on 18,5 neliökilometriä ja asukasluku 84 959 (2017).


title: Ceuta

text: Ceutan maisemaa hallitsee kukkula nimeltä Monte Hacho (204 metriä), jossa sijaitsee Espanjan asevoimien tukikohta.


title: Ceuta

text: Ceutasta on tullut eräs Eurooppaan pyrkivien pakolaisten ja siirtolaisten kauttakulkupaikoista, ja Marokon rajalle on pystytetty kolme metriä korkea aita estämään laittomia rajanylityksiä.


title: Ceuta

text: Ceuta on ollut historiansa aikana karthagolaisten, roomalaisten, visigoottien ja arabien hallussa. Portugalilaiset valtasivat kaupungin prinssi Henrik Purjehtijan johdolla vuonna 1415.


title: Ceuta

text: Lissabonin sopimuksessa 1. tammikuuta 1668 Portugalin Alfonso VI luovutti Ceutan Espanjan Kaarle II:lle ja kaupungista tuli osa Espanjaa. Kaupungin lippu ja vaakuna pysyivät kuitenkin muuttumattomina ja vaakunan kilpi muistuttaa tänäkin päivänä läheisesti Portugalin vaakunaa.


title: Ceuta

text: Espanjan tunnustaessa Marokon itsenäisyyden vuonna 1956, se ei kuitenkaan luopunut Ceutasta ja muista rannikon alueistaan.


title: Ceuta

text: Kulttuuriltaan Ceuta katsotaan osaksi Espanjan Andalusiaa. Enemmistö asukkaista on espanjalaisia, mutta kaupungissa on myös kasvavat berberi- ja juutalaisvähemmistöt.


title: Ceuta

text: Ceutalla on itsehallinnollisen kaupungin asema, jollaisena se sijoittuu tavallisen kaupungin ja itsehallintoalueen väliin. Ennen 14. maaliskuuta 1995 vahvistettua itsehallintoa Ceuta kuului Cádizin maakuntaan.


title: Ceuta

text: Ceuta kuuluu Euroopan unioniin ja sen valuutta on euro. Ennen Espanjan liittymistä EU:hun vuonna 1986 Ceuta oli vapaasatama.


title: Ceuta

text: Ceutasta käsin valvotaan myös viisi kilometriä länteen sijaitsevaa, ei-kenenkään maaksi luokiteltua Isla Perejiliä.


title: Inex Partners

text: Inex Partners Oy on S-ryhmän logistiikka- ja kuljetusyritys. Se on Suomen Osuuskauppojen Keskuskunnan (SOK) tytäryhtiö. Inex Partners Oy työllistää kaikki toimipaikat mukaan lukien noin 800 henkilöä.


title: Inex Partners

text: 1990-luvun alussa S-ryhmä ja Tradeka perustivat Inex Partnersin hoitamaan kummankin kaupparyhmän (vuosina 1996–2003 lisäksi Tradekan kanssa yhteistyössä toimineen Elannon) logistiikkapalveluita. Kumpikin ryhmä omisti puolet Inexistä. Tradekan uudelleenjärjestelyiden seurauksena (Wihurin päivittäistavarakauppaketjujen yhdistyessä Tradekan ketjuihin) Tradeka myi elokuussa 2005 osuutensa Inexistä S-ryhmälle ja siirtyi käyttämään Tuko Logisticsin palveluita.


title: Inex Partners

text: Inexin päivittäis- ja käyttötavaroiden logistiikkakkeskukset sijaitsevat Sipoon Bastukärrissä. Sipoon päivittäistavaroiden logistiikkakeskuksen 1. vaihe otettiin käyttöön 2016 ja Espoon Kilossa sijaitsevan vanhan logistiikkakeskuksen toiminnot siirtyvät kokonaisuudessaan Sipooseen vuosien 2016-2018 välisenä aikana. Sipoon logistiikkakeskus on Suomen suurin logistiikkakeskus ja se on toiminnoiltaan pitkälle automatisoitu. Kilon toimipisteessä on ollut toimintaa 1960-luvulta alkaen ja tontille on aiemmin ollut rautatieyhteys ja oma veturi. Kilon toimipisteen maamerkki, suuri pallon muotoinen öljysäiliö rakennettiin öljykriisin aikaan 1970-luvulla. Säiliöitä oli alkujaan kaksi, mutta toinen niistä on purettu.


title: Inex Partners

text: Käyttötavaroiden logistiikkakeskus otettiin käyttöön vuonna 2012. Sitä ennen käyttötavaroita käsiteltiin ja toimitettiin Vantaan Hakkilan toimipisteestä.


title: Inex Partners

text: Sipoon logistiikkakeskuksen lisäki Inexillä on alueterminaalit Lempäälässä, Kuopiossa sekä Oulussa.


title: Apulanta

text:
Apulanta on suomalainen punkrock-yhtye, joka perustettiin vuonna 1991. Yhtye soitti alkutaipaleellaan raskasta rockia, mutta siirtyi ensimmäisillä julkaisuillaan punkiin. Neljännen "Aivan kuin kaikki muutkin" -albumin aikoihin yhtyeen tyyli alkoi muuttua vakavammaksi ja kokeellisemmaksi, ja "Heinola 10" -levyllä musiikissa oli jo vakavaa alternative rockia sekä nu-metal-vivahteita. Nykyään Apulannan musiikissa on myös hard rock -sävytteitä.
Apulannan albumeita on myyty yli 500 000 kappaletta ja se on saanut vankan suosion Suomessa, etenkin nuorten keskuudessa. Apulannan singleistä tällä hetkellä kaikkiaan 21 on noussut Suomen virallisen singlelistan ykköseksi.


title: Apulanta

text: Apulannan perustivat Antti Lautala ja Toni Wirtanen Heinolassa vuonna 1991. Samana vuonna yhtyeeseen liittyi Sipe Santapukki, ja vuonna 1992 yhtyeen basistiksi otettiin yhdysvaltalainen vaihto-oppilas Amanda ”Mandy” Gaynor. Vuonna 1993 basistiksi tuli Tuukka Temonen. Lautalan lähdettyä yhtyeestä vuonna 1994 kokoonpanoksi vakiintui Wirtanen, Santapukki ja Temonen. Yhtye soitti alkutaipaleellaan raskasta rockia, mutta siirtyi ensimmäisillä julkaisuillaan punkiin.


title: Apulanta

text: Koska suuret levy-yhtiöt eivät suosiosta huolimatta kiinnostuneet yhtyeestä, Apulanta hyppäsi mukaan Tehosekoitin-yhtyeen perustamaan levy-yhtiöön, Levy-yhtiöön.


title: Apulanta

text: Apulanta-yhtyeen ensimmäinen julkaisu, vuonna 1993 ilmestynyt "Mikä ihmeen Apulanta?" -EP sisälsi vahvasti yhteiskuntakriittisiä punk-kappaleita, kuten ”Systeemi kusee”, ”Ahdistaa”, ”Irroitetaan käsi” ja ”Silmämuna”. EP:n julkaisun jälkeen basisti Mandy palasi takaisin Yhdysvaltoihin. Hänen tilalleen yhtyeeseen saatiin heinolalainen Tuukka Temonen. Yhtyeen toinen julkaisu "T.S. ♥ A.L." -EP oli Apulannan ja Tehosekoittimen yhteinen. Samana vuonna ilmestyi yhtyeen toinen oma EP, "". Vuonna 1994 laulaja-kitaristi Antti Lautala erosi yhtyeestä. Syyksi hän mainitsi muun muassa yhtyeen musiikillisen tyylin muuttumisen liian kevyeksi: Lautala olisi halunnut tehdä musiikista heviä kun Wirtanen, Santapukki ja Temonen halusivat siirtyä popimpaan musiikkiin. Apulanta yritti aluksi etsiä uutta toista kitaristia, mutta päätti kuitenkin selviytyä jatkossa yhdellä.


title: Apulanta

text: Ensimmäinen pitkäsoitto, kevyttä punk-vaikutteista mollipoppia sisältänyt "Attack of the A.L. People" julkaistiin vuonna 1995. Yhtye joutui albumin julkaisemisen jälkeen ehkä historiansa pahimpaan kriisiin, kun albumi ei menestynytkään toivotulla tavalla. Jäsenet harkitsivat jo yhtyeen hajottamista, mutta päättivät yrittää vielä kerran ja siirtyä takaisin punk rockiin. Laulaja Toni Wirtanen kertoi, että seuraavalla singlellä ja albumilla soitettaisiin ainoastaan ”sitä mitä huvittaa”.


title: Apulanta

text: Apulannalta ilmestyi vuonna 1995 myös "Hajonnut"-EP. Nyt yhtye oli muuttanut tyyliään raskaammaksi ja ensimmäisellä pitkäsoitolla käytetyt koskettimet oli korvattu kitaravallilla. Myös sanoituksia oli muutettu rankemmiksi ensimmäisen albumin hempeistä rakkauslyriikoista. Hajonnut-EP sisälsi yhtyeen ensimmäisen hitin, joka oli nimeltään ”Mitä kuuluu”. Kappaleesta tehtiin myös yhtyeen ensimmäinen musiikkivideo. Videon ohjasi yhtyeen basisti Tuukka Temonen, joka ohjasi myöhemmin musiikkivideoita myös monille muille artisteille. EP:llä oli "Mitä kuuluu":n lisäksi kolme muuta kappaletta: ”Poistuisitko mun elämästäni”, ”Veritahrat (english mix)” ja ”SS-kerho”. EP menestyi hyvin ja yhtyeen jäsenet saivat siitä lisää uskoa yhtyeeseen. Vuonna 1996 julkaistiinkin toinen albumi, "Ehjä", joka jatkoi musiikillisesti samaa linjaa kuin Hajonnut-EP. Albumi myi kultaa ensimmäisenä Apulannan levynä. Albumin myötä Apulanta räjäytti itsensä vihdoin suuren yleisön tietoisuuteen.


title: Apulanta

text: Vuonna 1997 ilmestyi kolmas pitkäsoitto, "Kolme". Musiikilliselta tyyliltään albumi oli hyvin samankaltainen kuin "Ehjä". Kuitenkin levyllä oli joitakin erilaisia sävyjä, kuten hardcore punkia oleva kappale ”Kalamiehen toveri”. "Kolme" sisälsi Apulannan historian suurimman hitin, singlenä kolminkertaista platinaa myyneen Anna mulle piiskaa. Albumi itse myi Apulannan edellisen pitkäsoiton tavoin kultaa. Myöhemmin Toni Wirtanen on todennut, että Kolme oli ehkä liiankin samankaltainen Ehjä-albumin kanssa, ja luonnehti sitä ”päivitysversioksi” Ehjästä.


title: Apulanta

text: Yhtyeen neljäs albumi "Aivan kuin kaikki muutkin" ilmestyi vuonna 1998. Musiikkityyliä oli nyt muutettu rauhallisemmaksi ja vähemmän punkiksi, se oli pitkälti alternative rockia. Apulanta koki, että Hajonnut-EP:n, Ehjän ja Kolmen viitoittama tie oli kuljettu loppuun ja yhtyeen olisi löydettävä uusi suunta ja aikuistuttava musiikillisesti. ”Teit meistä kauniin” -kappaleesta tuli yksi yhtyeen menestyneimmistä singleistä ja se pysyi singlelistan ykkösenä peräti 19 viikkoa. Albumin kappaleita ei haluttu nimetä. Muutamille kappaleille, joihin kuuluvat ”Hallaa” ja edellä mainittu ”Teit meistä kauniin”, on kuitenkin annettu nimi singlejulkaisun yhteydessä. Albumin teon aikoihin Apulannassa oli syviä konflikteja ja yhtye jopa aiottiin hajottaa, mutta kriiseistä kuitenkin selvittiin. Riitojen syynä olivat muun muassa Toni Wirtasen ja Tuukka Temosen jatkuvat näkemyserot.


title: Apulanta

text: Vuonna 2000 julkaistiin Nick Trianin tuottama "Plastik"-niminen albumi. Apulannan mukaan "Aivan kuin kaikki muutkin" -albumin jälkeen oli vaikea lähteä luomaan uutta levyä. Jäsenet eivät halunneet tehdä samankaltaista levyä kuin Aivan kuin kaikki muutkin, ja uutta tyyliä oli vaikea löytää. Yhtye käyttikin ensimmäistä kertaa ulkopuolista tuottajaa. Peloista huolimatta "Plastik" menestyi hyvin. Se oli kokeellisempi kuin aikaisemmat levyt ja siinä oli esimerkiksi Pro Tools -kokeiluita sekä syntentisaattoreita. Albumilta julkaistiin yksi yhtyeen menestyneimmistä singleistä "Käännä se pois".


title: Apulanta

text: "Heinola 10" -albumi julkaistiin vuonna 2001, ja siitä tuli Apulannan ensimmäinen platinalevy. Levyn musiikkiin oli tehty joitakin uudistuksia, kuten 7-kielisen kitaran ja 5-kielisen basson käyttö. Myös tyyli oli raskaampi kuin Apulannalla aiemmin.


title: Apulanta

text: Edellisen albumin kanssa tyylillisesti samankaltainen "Hiekka" ilmestyi vuonna 2002. Albumi myi platinaa. Tämän jälkeen Apulanta ei kahteen ja puoleen vuoteen julkaissut studioalbumia. Rumpali Sipen olkapääleikkaus johti keikkataukoon. Vuonna 2004 ilmestyi "Pudota"-EP. Se menestyi erittäin hyvin myyden platinaa ja pysyi singlelistan ykköspaikalla yhdeksän viikkoa. EP:n suurin hitti oli ”Vasten mun kasvojani”.


title: Apulanta

text: Vuonna 2005 Apulannan kokoonpano muuttui ensimmäisen kerran yli kymmeneen vuoteen. Basisti Tuukka Temonen erosi yhtyeestä ja siirtyi päätoimisesti videoalalle. Tilalle tuli vuodesta 2001 keikkakitaristina toiminut Parta-Sami Lehtinen. Samana vuonna ilmestyi myöhemmin platinaa myynyt ja Apulannan menestynein pitkäsoitto "Kiila". Singlejä julkaistiin levyltä kaksi: "Armo" ja "Pahempi toistaan". Tyyli oli melko raskasta rockia ja alternative rockia.


title: Apulanta

text: Helmikuussa 2007 ilmestynyt yhdeksäs albumi "Eikä vielä ole edes ilta" osoitti, että yhtye on palaamassa punk-juurilleen. Jopa hieman heavy-tyylisiä kappaleita on sisällytetty mukaan. Albumin singleraita ”Koneeseen kadonnut” oli singlelistan ensimmäisellä sijalla kuusi viikkoa. Toni Wirtasen mukaan sanoitukset kietoutuvat täysin eri aiheiden ympärille kuin aikaisemmin, ne käsittelevät tällä levyllä mm. mielenterveysongelmia. Sanoitusten hän sanoo olevan vaikeimmat kirjoittaa koko Apulannan historiassa. Kirjoitusprosessi kesti kauemmin kuin minkään muun albumin yhteydessä.


title: Apulanta

text: Alusta asti Apulannan julkaisujen julkaisijana toiminut Levy-yhtiö lopetti toimintansa alkutalvesta 2008. Siitä lähtien Apulanta on julkaissut levynsä omakustanteina.


title: Apulanta

text: Yhtye julkaisi kesäkuussa 2008 EP:n nimeltä "Kesä-EP". Kymmenes albumi nimeltään "Kuutio" ilmestyi 5. marraskuuta 2008. Senkin musiikkityylissä näkyvät Apulannan punk-juuret, mutta toisaalta jotkin kappaleet ovat sävellyksellisesti huomattavasti monimutkaisempia kuin aikaisemman pitkäsoiton kappaleet, muun muassa Apulannan ehkä kokeellisin kappale ”Kuution palaset”. Singlejä julkaistiin jälleen kaksi, "Vauriot" ja "Ravistettava ennen käyttöä", jotka molemmat nousivat singlelistan ykkösiksi.


title: Apulanta

text: Vuonna 2014 Sami Lehtinen erosi yhtyeestä ja hänen tilalleen liittyi Ville Mäkinen. Mäkinen soitti jo Apulannan levyillä Plastik ja Heinola 10 Moog-syntetisaattoria.


title: Apulanta

text: Yhtyeen toinen muistelmateos, Kaikki Yhdestä Pahasta, ilmestyi 2014.


title: Apulanta

text: Vuonna 2015 Apulanta teki 2 loppuunmyytyä jäähallikonserttia Espoon Barona Areenalla. Keikkojen yhteydessä yhtye julkaisi uuden kappaleen nimeltä "Sun kohdalla". Apulanta julkaisi uuden singlen "Tivoli" 17. heinäkuuta 2015, joka on Apulannan järjestämän Veikkauksen sponsoroiman sanoituskilpailun voittaja. 18.9.2015 Apulanta julkaisi toisen singlen nimeltään "Valot pimeyksien reunoilla" albumilta "Kunnes siitä tuli totta". Kappaleesta tuli suuri radiohitti, ja se on ollut yhteensä yhdeksän viikkoa Suomen virallisen radiosoittolistan ykköstilalla. Julkaisuviikostansa lähtien kappale oli samaisella listalla 11 viikkoa peräkkäin viiden soitetuimman kappaleen joukossa. Yhtye julkaisi albumin "Kunnes siitä tuli totta" lokakuun yhdeksäs päivä vuonna 2015 ja se oli myynyt marraskuun 26. päivään mennessä kultalevyyn oikeuttavan määrän.


title: Apulanta

text: Laulaja Toni Wirtasen mukaan yhtyeen pitkäaikainen linja on, ettei yhtye ota julkisesti kantaa poliittisiin asioihin. Yhtyeen entinen basisti Tuukka Temonen oli avoimesti kokoomuslainen jo yhtyeessä ollessaan, joskin erosi puolueesta 2014. Vuonna 2004 esitetyn televisiosarjan Toni Wirtanen Undercover osassa EuroToni Wirtanen yrittää päästä Kokoomuksen ehdokkaaksi europarlamenttivaaleissa. Rumpali Sipe Santapukki oli vuonna 2012 mukana Sauli Niinistön vaalikampanjassa.


title: Apulanta

text: Syyskuussa 2014 uutisoitiin yhtyeen liikevaihdosta 86 prosenttiin tulevan tuolloin arvopaperikaupasta. Yhtye keskittyy erityisesti asuntosijoittamiseen.


title: Eppu Normaali

text: Eppu Normaali on suomalainen poprock-yhtye. Se aloitti uuden aallon punk-yhtyeenä vuonna 1976, mutta sen musiikki muuttui alkuvuosien punkista melodisempaan suuntaan. 1980-luvulla yhtyeen tyyli läheni popmusiikkia.


title: Eppu Normaali

text: Eppu Normaalin alkuperäisen kokoonpanon muodostivat laulaja Martti Syrjä, kitaristit Mikko Syrjä ja Juha Torvinen, basisti Mikko Saarela ja rumpali Aku Syrjä. Saarela erosi yhtyeestä vuonna 1979, mutta jatkoi vielä yhtyeen tekstittäjänä muutamia vuosia. Saarelan tilalle palkattiin Mikko Nevalainen, mutta hänkin päätti erota yhtyeestä vuonna 1989. Nykyisin yhtyeen basistina toimii Sami Ruusukallio.


title: Eppu Normaali

text: Eppu Normaali on Suomen suosituimpia aktiivisia rock-yhtyeitä. Yhtye on julkaissut yhteensä 15 studioalbumia, joista kymmenen on myynyt platinaa ja viisi kultaa. Yhteensä yhtye on myynyt yli levyä ja sen tuplakokoelma, "Repullinen hittejä", on Suomen kaikkien aikojen toiseksi myydyin levy.


title: Eppu Normaali

text: Suosituimpia yhtyeen kappaleita ovat muun muassa ”Vuonna '85”, ”Murheellisten laulujen maa”, ”Tahroja paperilla”, ”Joka päivä ja joka ikinen yö”, ”Vihreän joen rannalla (kauan sitten)”, ”Kitara, taivas ja tähdet”, ”Suolaista sadetta”, ”Baarikärpänen”, ”Urheiluhullu” ja ”Nyt reppuni jupiset, riimisi rupiset”.


title: Eppu Normaali

text: Ylöjärven kaupungintalon edustalla on Kimmo Schroderuksen vuonna 2018 paljastettu Eppu Normaalia kunnioittava taideteos Alamökki.