title: Pohjois-Tapiola

text: Pohjois-Tapiolan itäosassa on paljon Otaniemen ympärille laajentunutta tietotekniikkateollisuutta, kuten Kehä I:n varrella sijaitsevassa toimistokiinteistö Spektrissä toimivat yritykset. Keijumäen ja Kalevalantien välissä Pohjantien itäpuolella on asukaspuisto ja laaja ruohokenttä, joka on joskus ollut yhteydessä Silkkiniittyyn ja ulottunut Tapiolan keskukseen asti, mutta nykyään niityt erottaa Kalevalantie, jossa on alikulkutunneli ja sen jälkeen pieni metsäkaistale ennen silkkiniittyä. Pohjois-Tapiolassa sijaitsevia koulurakennuksia ovat Sepon koulun ala-aste sekä Pohjois-Tapiolan yläaste ja lukio. Pohjois-Tapiolan, Laajalahden ja Mankkaan välisellä entisen kaatopaikan alueella sijaitsee Tapiola Golf -niminen golfkenttä.


title: Pohjois-Tapiola

text: Pohjois-Tapiolan asunnoista suurin osa on rakennettu 1960- ja 1990-lukujen välillä. Alueen asunnot ovat jakautuneet melko tasaisesti eri talotyyppien välille, yleisimmän tyypin ollessa asuinkerrostalot.


title: Pohjois-Tapiola

text: YLE:n tulokoneen mukaan vuoden 2013 verotietojen perusteella Pohjois-Tapiolassa asuu suomen korkeimmin koulutettu väestö. Tutkijakoulutuksen on suorittanut 5.6% väestöstä.


title: Pohjois-Tapiola

text:
Länsimetron aloitettua liikennöinnin Pohjois-Tapiolan liikenneyhteydet muuttuivat (tilanne tammikuu 2019):
Kehä I:tä pitkin kulkevat bussit kuten runkolinja 550 palvelevat myös Pohjois-Tapiolan itäreunan asukkaita.


title: Baikalin–Amurin rautatie

text: Baikalin–Amurin rautatie (, BAM) oli Neuvostoliiton uudelleen vuonna 1966 käynnistämä rautatiehanke, jonka tarkoitus oli rakentaa uutta rautatietä Neuvostoliiton Aasian puoleiseen osaan Siperiassa.


title: Baikalin–Amurin rautatie

text: Radan pituus on 4 234 kilometriä ja se kulkee Siperian radan suunnassa sen pohjoispuolella. Olemassaolollaan se turvaa kuljetukset itä–länsi-suunnassa Moskovasta Siperian radan joutuessa toimintakyvyttömäksi, minkä vuoksi rataosa on myös strategisesti merkityksellinen.


title: Baikalin–Amurin rautatie

text: Radan ensimmäinen osuus Bratskista Taišetiin rakennettiin jo 1930-luvulla ja suuri osa Kaukoidän osuutta rakennettiin pääasiassa vankityövoimalla 1944–1946 käyttäen japanilaisia ja saksalaisia sotavankeja. Noin 150 000 radanrakentajan arvellaan kuolleen. Stalinin kuoltua vuonna 1953 hanke pysähtyi.


title: Baikalin–Amurin rautatie

text: Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteeri Leonid Brežnev julisti ratahankkeen poliittiseksi hankkeeksi vuonna 1974. Radasta oli tullut merkityksellinen uudestaan 1960-luvun lopussa, kun Neuvostoliiton ja Kiinan välit huononivat siihen pisteeseen, että maat kävivät keveillä aseilla rajasotaa Ussuri-joella. Mikäli Siperian rata olisi tullut toimintakyvyttömäksi itäosistaan, olisi Baikalin–Amurin radalla ollut suuri merkitys.


title: Baikalin–Amurin rautatie

text: Yhteiskunnallisesti hankkeen tuli olla Komsomolin nuorisoliittolaisten voimannäyte, mutta radan pohja oli suunniteltu alustaltaan niin pehmeälle maalle, ettei se onnistunut. Radan itä- ja länsiosat yhdistettiin 29. syyskuuta 1984, jolloin radasta vain kolmasosa oli täysin liikennöimiskunnossa. Radan julistettiin olevan täysin valmis 1991. Joulukuussa 2003 valmistui 30 vuotta rakenteilla ollut 15,7 kilometrin pituinen Severomuiskin tunneli, joka yltää 1,5 kilometrin syvyyteen. Tunneli lyhensi matkaa puolella ja poisti lisävetureiden käyttötarpeen.


title: Gloster Meteor

text: Gloster Meteor oli ensimmäinen Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimien suihkuhävittäjä. Lentokone tuli käyttöön toisen maailmansodan lopulla muutamia viikkoja Luftwaffen Messerschmitt Me 262:n jälkeen, elokuussa 1944. Se oli siten maailman toinen suihkuhävittäjä ja ensimmäinen liittoutuneiden palveluskäytössä. Meteor- ja Me 262 -koneet eivät kuitenkaan koskaan joutuneet taisteluun toisiaan vastaan sodan aikana.


title: Gloster Meteor

text: Meteorin kehitystyö alkoi vuonna 1940 ilmailuministeriön määräyksellä F.9/40. Suihkumoottorin oli keksinyt Frank Whittle jo 1929. Koneen suunnitteli George Carter Gloster Aircraft Companylta. Kahdeksasta prototyypistä viides lensi ensi kertaa 5. maaliskuuta 1943, lentäjänään Michael Daunt. Prototyypit käyttivät kahta de Havilland Halford H.1 -moottoria, mutta de Havilland varasi nämä omaan Vampire-koneeseensa.


title: Gloster Meteor

text: Sarjavalmistukseen otettiin Whittle W.2 -sarjan moottori. Whittle oli jo tuolloin Rolls-Roycen omistama. W.2B/23C -moottorit tuottivat 7,65 kN:n voiman kumpikin, mikä antoi koneelle 417 mph:n (670 km/h) nopeuden 3 000 m:n korkeudessa. Koneen rakenne oli kokometallinen ja moottorit oli asennettu keskelle siipiin. Aseistuksena oli neljä Hispanon 20 mm:n tykkiä.


title: Gloster Meteor

text: Ensimmäiset koneet toimitettiin Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimille 12. heinäkuuta 1944, ja yksi lähetettiin myös Yhdysvaltoihin vastineeksi Bell YP-59A Airacometista vertailua varten. Meteor Mk. I joutui taistelutoimiin V1-ohjuksia vastaan 27. heinäkuuta 1944. Lentokoneita vastaan ne eivät koskaan joutuneet ilmataisteluun, vaikka Mk. III -sarjan koneita sijoitettiinkin Belgiaan, josta ne lensivät taistelulentoja Saksan ylle tammikuussa 1945.


title: Gloster Meteor

text: Sodan jälkeen Meteorista kehitettiin huomattavasti paranneltuja malleja, joissa oli sekä tehokkaammat moottorit että parempi aerodynamiikka, ja Meteor F.IV, joka meni tuotantoon 1947 saavutti 930 km/h nopeuden. Viimeinen normaali päivähävittäjämalli oli F.8, joka saavutti 960 km/h nopeuden. Koneesta tehtiin myös tiedustelukone- ja yöhävittäjäversioita.


title: Gloster Meteor

text: Australian kuninkaalliset ilmavoimat sai käyttöönsä 113 Meteoria vuosina 1946–1952. F.8 Meteorit taistelivat Korean sodassa Australian 77. laivueen mukana. Laivue, joka oli aiemmin käyttänyt P-51 Mustangeja, sai Meteor-koneet käyttöönsä 30. heinäkuuta 1951 ja saavutti jonkinlaista menestystä ampuen alas viisi uudempaa ja parempaa MiG-15-konetta syyskuusta marraskuuhun. Tosin laivue menetti pelkästään 1. joulukuuta 1951 neljä konetta taistelussa ylivoimaisia MiGejä vastaan. Tämän seurauksena laivue siirrettiin maahyökkäystehtäviin, jossa se pärjäsikin hyvin. Vaikka ainakin 29 Meteoria menetettiin Koreassa, suuren osa näistä ampui alas ilmatorjunta.


title: Gloster Meteor

text: Meteorin tuotanto jatkui vuoteen 1954 ja lähes 3 900 konetta rakennettiin, enimmäkseen Mk. 8 -sarjaa. Meteor oli käytössä Argentiinan, Belgian, Brasilian, Ranskan, Egyptin, Israelin, Uuden-Seelannin, Syyrian ja Ruotsin ilmavoimissa. Myöhemmät versiot alkaen F.8:sta vuonna 1948 olivat ensimmäiset brittikoneet, jotka oli varustettu heittoistuimin.


title: Gloster Meteor

text: Maailmassa on nykyisin museokappaleiden lisäksi viisi lentokuntoista Meteoria, neljä Isossa-Britanniassa ja yksi Australiassa.


title: Gloster Meteor

text: Vuonna 1945 yksi Meteor I, EE227 varustettiin ensimmäisenä lentokoneena maailmassa Rolls-Royce Trent -potkuriturbiinimoottorein.


title: Meteor

text: Meteor tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Esbjerg

text: Esbjerg on Tanskassa Etelä-Tanskan alueella sijaitsevan Esbjergin kunnan keskustaajama. Vuoden 2017 alussa taajamassa oli 72 261 asukasta.


title: Esbjerg

text: Esbjerg on myös entinen kaupunki, mutta vuoden 1970 kuntauudistuksessa kaupunkikäsitteestä luovuttiin. Esbjerg sijaitsee Jyllannin lounaisosassa. Vuonna 2007 Esbjergin kunnassa asui 114 148 ihmistä (2007), josta Esbjergin kaupungissa asuu noin 82 000 ihmistä ja se on Tanskan viidenneksi suurin kaupunki. Esbjergin motto on ""Rask må det gå"".


title: Esbjerg

text: Vuonna 1868 Tanskan kansankäräjät () päätti perustaa sataman Esbjergin seudulle, joka siihen asti oli ollut hyvin eristynyttä syrjäseutua. Kaupungin kehittymisen katsotaan alkaneen tästä. Alueen väkiluku kasvoi 1870- ja 1880-luvuilla, aluksi kalastuselinkeinon ansiosta, mutta vuosisadan vaihteesta alkaen myös vilkastuva maataloustuotteiden (voin, kananmunien ja sianlihan) vienti tarjosi alueella työmahdollisuuksia. Viennin ansiosta vakiintui myös lauttaliikenne Englantiin. Toisen maailmansodan jälkeen Esbergiin syntyi offshore-teollisuutta ja useat öljynporausyhtiöt perustivat kaupunkiin tukikohtansa.


title: Esbjerg

text: Esbjerg on yliopisto- ja korkeakoulukaupunki, jossa toimivat Etelä-Tanskan yliopisto (Syddansk Universitet), Aalborgin yliopiston Esbjergin toimipiste, CVU Vest -korkeakoulu, Ehrvervs Akademi Vest -korkeakoulu sekä VMK.DK-konservatorio.


title: Mäntytorni

text: Mäntytorni (As Oy Mäntytorni) on vuonna 1954 valmistunut 11-kerroksinen ja 31 metriä korkea kerrostalo Tapiolan kaupunginosassa Itäkartanon alueella Espoossa. Rakennuksen suunnitteli arkkitehti Aarne Ervi. Tapiolan alue on valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö ja rakennuskannan joukosta muun muassa Mäntytorni on yksi alueen maamerkeistä, ja osoittaa Itäisen lähiön keskuksen paikan.


title: Mäntytorni

text: Taloon rakennettiin 54 asuntoa, jotka kaikki ovat yksiöitä, sisältäen keittokomeron ja ranskalaisen parvekkeen. Talossa on kaksi hissiä. Pohjakerroksessa oli liiketiloja, joissa toimi alun perin kirjakauppa ja asustemyymälä, sekä sauna ja koneellinen pesula. Kattokerroksessa oli alun perin näköalakahvila ja kokoustiloja. Mäntytornin viereen rakennettiin Ervin suunnittelema Tapiolan elokuvateatteri ja myymälärakennus, jotka yhdessä Mäntytornin kanssa muodostavat Itäisen lähiön keskuksen. Mäntytornin vieressä on aukiomainen jalankulkuväylä ja elokuvateatteri oli yhdistetty Mäntytorniin pergolalla.


title: Mäntytorni

text: Mäntytornin betonirunko valettiin vain 10 vuorokaudessa liukuvalumenetelmällä syyskuussa 1953. Liukuvalua oli aiemmin käytetty Suomessa vain teollisuusrakennuksissa, Mäntytorni oli ensimmäinen asuinrakennus. Rakennus oli valmis keväällä 1954. Rakennuksen kerrosala on 3 250 neliömetriä ja kerros pinta-ala 295 m². Rakennus sijaitsee tontilla, jonka pinta-ala on 1 198 m².


title: Mäntytorni

text: Vuonna 2013 Mäntytorni oli Tapiolan kerros- ja tornitaloista kolmanneksi korkein. Rakennus peruskorjattiin osittain vuosina 2008–2009.


title: Sukkahousut

text: Sukkahousut ovat vaate, joka ulottuu tiukasti vartaloa myötäillen vyötäröltä varpaisiin. Niitä käyttävät useimmiten naiset. Ne tehdään tavallisesti nailonista. Yhtenä kappaleena tehtävät sukkahousut keksittiin 1960-luvulla, ja ne korvasivat pian erilliset pitkät sukat ja sukkanauhaliivit.


title: Sukkahousut

text: Perussukkahousuissa on paksumpaa materiaalia varpaiden kohdalla, joskus myös jalkapohjassa ja kantapäässä (kärki-, pohja- ja kantavahvike) sekä yläosassa. Haarakiila voi olla puuvillasekoitetta ettei se hiosta. Hoikat naiset käyttävät likimain symmetrisiä sukkahousuja, joissa on sauma edessä ja takana. Ns. madame-mallissa on kaksi takasaumaa.


title: Sukkahousut

text: Sukkahousujen paksuusyksikkö on denier. Se kuvaa, montako grammaa painaa 9 000 metriä sukkahousujen valmistuksessa käytettyä lankaa. Juhlasukkahousut ovat usein ohuita, kesällä jopa alle 10 denieriä. 20 denierin sukkahousut peittävät mahdolliset suonikohjut tai värilliset läikät säärissä. 30–40 denieriä likimain estää ihon näkemisen sukkahousujen läpi.


title: Sukkahousut

text: Lasten sukkahousut tehdään usein puuvillasta, johon on sekoitettu pieni määrä polyamidia ja elastaania, joskus myös akryylistä tai villasta.


title: Sukkahousut

text: Sukkahousujen varhaisia muotoja käytettiin jo renessanssin aikana. Silloin niitä käyttivät yksinomaan miehet, naisten säärien näkyminen oli siveetöntä.


title: Sukkahousut

text: Modernien sukkahousujen edeltäjä olivat nailonsukat. Ne tulivat markkinoille vuonna 1940. Nailon ei jousta, joten sukkia tehtiin monta kokoa, ja säären takaosaa koristi käsin ommeltu sauma. 1950-luvulla keksittiin että kun nailonia käsiteltiin kuumentamalla, sen joustavuus parani, ja vuonna 1959 DuPont rekisteröi lycran. 1960-luvulla minihameen myötä sukkahousut ohittivat sukat suosiossa. Pyörökutomakoneiden ansiosta sääriosan saumat jäivät historiaan.


title: Sukkahousut

text: Arkisten perussukkahousujen rinnalle tuli 2000-luvulla "funktionaalisia sukkahousuja", joiden luvattiin elvyttävän verenkiertoa tai torjuvan bakteereita.


title: Sukkahousut

text: Euroopassa sukkahousujen markkinajohtaja on kansainvälinen DIM. Suomessa Amar on markkinajohtaja erikoisliikkeissä ja tavarataloissa. Lisäksi on monia muita sukkahousuvalmistajia, kuten itävaltalainen Wolford.


title: Sukkahousut

text: Suomessa johtavia sukkahousujen valmistajia olivat Norlyn Torniossa vuoteen 1976 ja Kymen Sukkakin Kuusankoskella päätyi konkurssiin vuonna 1999, mutta valmistus on pääosin siirretty muun tekstiiliteollisuuden ohella halvan työvoiman maihin.


title: Sukkahousut

text: Pirkka-lehdessä julkaistavien niksien suurin osajoukko ovat sukkahousuniksit: erilaisia tapoja käyttää rikkoutuneita sukkahousuja vielä hyödyksi. Tämä voi kuvastaa säästäväisten ihmisten turhautumista: sukkahousuihin tulee helposti silmäpako, ja silloin muutaman millin vian takia pitää heittää roskiin iso ja kallis vaatekappale, jota ei ole välttämättä käytetty kertaakaan. Nykyään markkinoilla on jo silmäpaottomia sukkahousuja, joiden kutomatekniikka estää yhden katkenneen langan aiheuttamasta silmäpakoa sen laajemmalti.


title: Ahdistuneisuushäiriö

text: Ahdistuneisuushäiriöiksi kutsutaan psykiatrisia häiriöitä, joissa keskeisiä oireita ovat ahdistuneisuus, jännittyneisyys ja pelko. Ahdistuneisuushäiriöissä ihmisen todellisuudentaju useimmiten säilyy, toisin kuin psykooseissa, jotka ovat vakavampia mielenterveyden ongelmia.


title: Ahdistuneisuushäiriö

text: Neljäsosa väestöstä kärsii jostain ahdistuneisuushäiriöstä jossain elämänsä vaiheessa. Ahdistuneisuushäiriö tulee erottaa normaalista kaikkien elämään kuuluvasta ahdistuksesta. Ahdistuneisuushäiriöllä tarkoitetaan pitkäkestoista, tilanteeseen nähden liiallista ja selvästi normaalia elämää haittaavaa ahdistusta.


title: Ahdistuneisuushäiriö

text: Ahdistuneisuushäiriöitä kutsutaan myös neuroottisiksi häiriöiksi tai neurooseiksi, vaikkakin termi neuroosi juontaa alun perin aivan muualta kuin ahdistuneisuushäiriöistä (vuonna 1769 lääkäri William Cullen kuvasi käsitteellä hermosto-oireita, joita ei voinut selittää fysiologisesti (kreikan sanoista "νεῦρον" ’hermo’ ja "-osis" ’poikkeavuus’). Psykoanalyysi omaksui kuitenkin käsitteen kuvaamaan lieviä mielenterveyden ongelmia. Nykyään psykiatriassa neuroosi-käsitteen käyttö on huomattavasti vähentynyt.


title: Ahdistuneisuushäiriö

text: Ahdistushäiriöihin liittyy yleensä "autonomisen hermoston oireita", joita ovat muun muassa seuraavat:


title: Ahdistuneisuushäiriö

text: Ahdistuneisuushäiriöiden synnystä on monia teorioita, mutta tarkkoja syitä ei tiedetä. Ahdistusdiagnoosi muuttuu usein vuosien varrella depressiodiagnoosiksi, eli potilas pääsee eroon ahdistuksesta mutta sairastuu masennukseen. Tämä saattaa johtua siitä, että ahdistuksen hoidossa yleisesti käytettävät bentsodiatsepiinit voivat aiheuttaa masennusta.


title: Ahdistuneisuushäiriö

text: Alkoholin liikakäytön on todettu aiheuttavan ahdistuneisuushäiriöitä. Ahdistuneisuushäiriöt ovat tavallisia myös muita psyykkisiä sairauksia sairastavilla, kuten skitsofreenikoilla.


title: Ahdistuneisuushäiriö

text: Yleistynyt ahdistuneisuushäiriö


title: Ahdistuneisuushäiriö

text: Paniikkihäiriö


title: Ahdistuneisuushäiriö

text: Sosiaalisten tilanteiden pelko (viral. nimi. antrofobia) ja muut fobiat


title: Ahdistuneisuushäiriö

text: Pakko-oireinen häiriö eli pakkoneuroosiKäytännössä pakkoajatukset voivat muodostua mistä vain. Suurin osa oireista on ihmiselle normaaleja ominaisuuksia – pakkoajatuksen niistä tekeekin se, että ajatukset tai pelot haittaavat jokapäiväistä elämää, eli ne ovat kyseiseen tilanteeseen nähden liiallisia.


title: Ahdistuneisuushäiriö

text: Ahdistuneisuushäiriöitä pidetään melko lievinä sairauksina, ja ne tarvitsevat vain harvoin sairaalahoitoa. Yleisenä hoitona ovat SSRI-tyyppiset masennuslääkkeet. Paniikkihäiriötä ja sosiaalisten tilanteiden pelkoa lääkitään toisinaan bentsodiatsepiiniryhmään kuuluvilla lääkeaineilla. Nämä lääkeaineet aiheuttavat säännöllisesti käytettyinä usein riippuvuutta, joka ilmenee muun muassa lääkkeen vähentämisen tai lopettamisen yhteydessä ilmaantuvina vieroitusoireina. Lisäksi eräät sivuvaikutukset ovat samanlaisia kuin oireet, joihin lääkitys on aloitettu. Oireiden vaikeutuessa bentsodiatsepiinihoidon aikana onkin aina epäiltävä sivuvaikutusten ilmaantumista ennen kuin päätellään perustaudin pahentuneen.


title: Ahdistuneisuushäiriö

text: Jos bentsodiatsepiinia sisältävää lääkevalmistetta käytetään raskauden aikana, on vaarana, että vastasyntyneellä ilmenee voimakkaita vieroitusoireita.


title: Ahdistuneisuushäiriö

text: Neuroosi on ahdistuneisuushäiriötä vanhempi käsite, joka psykoanalyyttisessä viitekehyksessä usein sisälsi ahdistusoireita. Neurooseista puhuttiin jo 1700-luvulta alkaen. Neuroottiseksi on alun perin alettu kutsua ihmisiä, joilla oli epämääräisiä tai vaikeasti ymmärrettäviä, usein somaattisesti oireilevia tiloja, joita pidettiin hermoston rappeutumisesta johtuvina. Käsitteen teki tunnetuksi Sigmund Freud (1856-1939), joka muutti käsitteen merkitystä tarkoittamaan häiriöitä, jotka johtuvat psyyken ristiriidoista ja tästä aiheutuvan ahdistuksen torjunnasta.


title: Ahdistuneisuushäiriö

text: Käsite on vakiintunut psykologisessa ja psykiatrisessa kielenkäytössä, mutta viime aikoina sen käyttö on huomattavasti vähentynyt, ja esimerkiksi Yhdysvalloissa käytössä olevassa DSM-tautiluokituksessa ei kyseistä termiä enää käytetä. Sen sijaan Suomessakin virallisessa asemassa oleva ICD-tautiluokitus käyttää sitä edelleen. Nykyisin termiä neuroosi käytetään useimmiten synonyyminä ahdistuneisuushäiriölle. Nykyään on kuitenkin useita teorioita näiden ns. neuroottisten häiriöiden synnystä, ja niiden välillä ei ole mitään muuta selkeää yhteistä tekijää kuin niille annettu otsikko ’neuroosit’.


title: Ahdistuneisuushäiriö

text: Puhekielessä käsitettä neuroosi käytetään hyvin laajasti, eikä sillä useinkaan tarkoiteta sairauden kriteerit täyttävää ahdistuneisuushäiriötä. Usein esimerkiksi toisen ihmisen yletöntä järjestyksenhalua, muiden mielestä liiallista siivoamista tai asioiden tarkistelua kutsutaan neuroottiseksi. Sairauden kriteerit täyttyvät kuitenkin vain, jos ihmisen normaali elämä häiriintyy merkittävästi: kun esimerkiksi järjestelyyn, siivoamiseen ja tarkisteluun kuluu joka päivä useita tunteja ja se haittaa sosiaalista elämää, töiden tekoa tai opiskelua ja muuta normaalia elämää merkittävällä tavalla.


title: Magistral

text: Magistral tarkoittaa venäjän kielessä päärataa tai valtatietä. Esimerkiksi Neuvostoliiton tai Venäjän kannalta valtakunnallisesti merkittävät rautatie- ja maantieyhteydet on ovat nimeltään magistraleja. Tavanomaisempi maantie on avtodoroga ja rautatie yleensä železnaja doroga.


title: Magistral

text: Moskovasta lähtevät magistralin tasoiset valtatiet Moskovan uloimmalta kehätieltä (MKAD) liittymittäin vastapäivään lueteltuina:


title: Magistral

text: Numerointi ei vastaa liittymäjärjestystä ja numerointia on muutettu 1990-luvulla siitä, mikä se oli Neuvostoliiton aikana. Miltei yhtä suuria Moskovasta muualle Venäjälle vieviä teitä on nimetty maanteiksi, kuten A-104 Dubnaan.Rautateilla kuuluisia magistraleja ovat mm. Transsibirskaja magistral (Siperian rata) ja Baikalo-Amurskaja magistral (Baikalin–Amurin rautatie).


title: Ua Huka

text: Ua Huka on yksi pohjoisista Marquesassaarista, noin 40 km itään Nuku Hivasta. Siellä on 571 asukasta kolmessa kylässä: Vaipaee, Hane ja Hokatu.


title: Ua Huka

text: Saari on puolikaaren muotoinen ja aukeaa etelään. Maa-ala on noin 83 neliökilometriä. Saaren keskiosa on ylänköä, johon tunkeutuvat syvät jokilaaksot. Korkein huippu Hitikau ulottuu 855 m:n korkeuteen. Saaren alkuperäinen kasvillisuus on suurelta osin tuhoutunut villiintyneiden vuohien ja hevosten laiduntamisen takia.


title: Ua Huka

text: Ua Hukan pääelinkeinot ovat koprantuotanto ja turismi.


title: Luis Moya

text: Luis Rodríguez Moya (s. 23. syyskuuta 1960 A Coruña, A Coruñan maakunta, Espanja) on espanjalainen entinen rallin kartanlukija, joka voitti 24 maailmanmestaruussarjan osakilpailua ja kaksi maailmanmestaruutta (1990, 1992) Carlos Sainzin kanssa. Moya aloitti ralliuransa vuonna 1983 keskeytettyään lääketieteen opintonsa. Hänestä tuli ammattilainen vuonna 1987. Moya oli Sainzin kartturi vuodet 1988–2002.


title: Luis Moya

text: Kilpauransa jälkeen Moya toimi Subarun rallitallin urheilujohtajana vuoteen 2006 asti.


title: Makaroni

text: Makaroni on koneellisesti valmistettu pastalaji. Makaroni on muodoltaan lyhyt, ohut ja ontto putki. Suomessa makaronia on syöty jo 1800-luvulla mutta mahdollisesti jo kauemminkin. Makaroni oli 1800-luvulla ulkomailta tuotua ja vain harvojen saatavilla. Makaroni yleistyi 1900-luvulla, kun vehnän viljely Suomessa kasvoi ja kotimaiset tuottajat alkoivat valmistaa makaronia. Sota-aikana syötiin makaronia kun elintarvikkeista oli pulaa. Vielä 1970-luvun alussa Suomessa oli kahta makaronilajia: kaarevaa sarvimakaronia ja suoraa, hiukan pitempää putkimakaronia, jota käytettiin etenkin hämäläisen makaronilaatikon (ilman lihaa) valmistamiseen. Tavallista sarvimakaronia käytetään esimerkiksi laatikoissa, paistoksissa, padoissa, keitoissa ja sellaisenaan kastikkeen kanssa.


title: Makaroni

text: Makaroni on ensimmäisenä Suomeen levinnyt pasta, ja sitä käytetään raaka-aineena useissa ruokalajeissa, kuten makaronilaatikossa ja makaronivellissä. Sana on muunnos italian sanasta "maccheroni", joka muualla tarkoittaa tiettyä pastalajia mutta Calabriassa mitä tahansa pastaa.


title: Gerhard Berger

text: Gerhard Berger (s. 27. elokuuta 1959 Wörgl, Tiroli, Itävalta) on entinen itävaltalainen autourheilija ja Formula 1 -kuljettaja.


title: Gerhard Berger

text: Berger osallistui Formula 1 -urallaan 210 GP-kilpailuun, joissa hän saavutti kymmenen voittoa, 48 palkintosijaa, 12 paalupaikkaa ja 21 nopeinta kierrosta. Pisteitä Berger saavutti yhteensä 385 kappaletta ja kuuden parhaan joukkoon pisteille hän ajoi 94 kertaa.


title: Gerhard Berger

text: Berger oli nopea kuljettaja, mutta ei koskaan voittanut maailmanmestaruutta. Hän lopetti vuonna alkaneen pitkän uransa formuloissa kauteen . 2000-luvulla Berger työskenteli BMW:lle, joka toimitti moottoreita F1:een Williams-tallille. Vuoden 2006 alussa Berger osti puolet Toro Rosso -Formula 1 -tallista.


title: Gerhard Berger

text: Berger vietti lapsuutensa Wörglin kaupungissa, joka sijaitsee lähellä Innsbruckia. Yhdeksäntuhannen asukkaan pikkukaupungissa laskettelu oli luonnollinen harrastus, koska kaupunki sijaitsi Alpeilla. Berger kuitenkin kiinnostui autoista ja hänellä oli vanhempia kavereita, jotka ajoivat kilpaa paikallisissa kilpailuissa. Heillä oli myös oma autoverstas. Jochen Rindtin menestys nosti autourheilun kiinnostusta Itävallassa. Berger oli 11-vuotias, kun Rindt yllättäen menehtyi onnettomuudessa Monzassa 1970.


title: Gerhard Berger

text: Aluksi Berger ajoi kaikenlaisilla ajoneuvoilla. Hänen ensimmäinen moottoriajoneuvonsa oli polkupyörä, johon oli laitettu moottori. Kilpa-autoilija Frank Convalexius aikoi myydä oman Ford Escortinsa Bergerille ja hän ehdotti, että Berger osallistuisi sillä kilpailuihin. Vanhemmilleen Berger kertoi lähtevänsä kouluun, mutta todellisuudessa hän meni Convalexiusin kanssa radalle ajamaan Escortilla. Berger voitti kilpailun, mutta hänen autossaan oli liian iso moottori. Myös vanhemmat saivat tietää lehdestä luettuaan poikansa voitosta. He eivät harrastuksesta pitäneet. Gerhard teki puoli vuotta töitä, että sai ostettua oman Alfasundin.


title: Gerhard Berger

text: Kokeiltuaan Formula Ford- ja Formula Super Vee -sarjoja, siirtyi Berger ajamaan vakituisesti Josef Kaufmannin Formula 3 -autoa. Berger tarvitsi ajamiseen myös isänsä apua. Isä piti F1:siä vaarallisina, vaikka hän ei autourheilusta ymmärtänytkään mitään. Hänelle kuitenkin vakuuteltiin, että nyt kyseessä olisi vain F3-auto. Vuonna 1982 Berger ajoi Saksan F3-sarjassa kymmenessä kilpailussa ja sijoittui kauden päätteeksi sarjassa kolmanneksi. Seuraavalla kaudella Berger osallistui Euroopan F3-sarjaan, jossa sijoittui seitsemänneksi. Saman vuoden Macaun GP:ssa hän oli kolmas. Kaudella 1984 Berger jatkoi Euroopan F3-sarjassa. Hän saavutti kaudelta kaksi voittoa, yhden paalupaikan, seitsemän palkintosijaa ja yhden nopeimman kierroksen. Loppupisteissä hän sijoittui kolmanneksi 46 pisteellä.


title: Gerhard Berger

text:
Bergerin F1-ura kesti yhteensä 14 kautta. Berger oli loppupisteissä kahdesti kolmas, mikä oli hänen paras sijoituksensa. Uransa aikana hän voitti kymmenen kilpailua, ylsi 48 kertaa palkintokorokkeelle, saavutti paalupaikan 12 kertaa ja ajoi 21 kilpailun nopeinta kierrosta.
Berger aloitti Formula 1 -uransa ATS-tallissa kaudella 1984. Hän ajoi kauden loppupuolella neljä kilpailua, joista parhaaksi sijoitukseksi jäi kuudes sija (pisteitä Berger ei saanut Italian GP:stä, koska talli oli ilmoittanut kauden alussa käyttävänsä virallisesti yhtä autoa tämän ajaessa toisella autolla). Seuraavaksi kaudeksi Berger siirtyi Arrows-talliin, jossa hän kilpaili koko kauden ajan. Tuloksena oli kaksi pistesijoitusta, joilla hän saavutti yhteispisteissä 20. sijan, kauden kahdesta viimeisessä kilpailusta.


title: Gerhard Berger

text: Kaudeksi 1986 Berger siirtyi Benetton-talliin. Tästä kaudesta muodostui Bergerin läpimurto Formula ykkösten huipulle. Tehokkaan BMW:n turbomoottorin ja onnistuneen strategian ansiosta hän voitti uransa ja Benettonin ensimmäisen kilpailun Meksikossa. Hän sijoittui lopulta seitsemänneksi kuljettajien MM-sarjassa 17 pisteellään.


title: Gerhard Berger

text: Kaudella 1987 Berger sai kuljettajan paikan Ferrarilta. Kausi oli kuitenkin odotettua heikompi, koska Ferrarin tekniikka ei kestänyt yleensä maaliin saakka. Berger kuitenkin onnistui nousemaan toiseksi Portugalissa ja voittamaan kauden kaksi viimeistä kilpailua Japanissa sekä Australiassa. Berger lähti kauteen 1988 mestarisuosikkina, mutta joutui kuitenkin pettymään, kun McLarenin kuljettajat Ayrton Senna ja Alain Prost hallitsivat kautta ylivoimaisesti voittamalla 15 kilpailua 16:sta. Berger oli ainoa kuljettaja joka pystyi murtamaan McLarenin voittoputken voittamalla Italian GP:n. Voitto oli Ferrarille tärkeä, koska se ajettiin sen kotimaassa Italiassa ja koska Enzo Ferrari oli kuollut vain muutamia viikkoja sitten.


title: Gerhard Berger

text: Kaudeksi 1989 Berger sai tallikaverikseen Ferrarille Nigel Mansellin. Ferrari ei kuitenkaan kyennyt rakentamaan mestaruuskamppailuun yltävää autoa. Berger joutui vakavaan onnettomuuteen Imolassa. Hän ajoi pahasti ulos nopeassa ja surullisen kuuluisassa Tamburello-mutkassa, joka myöhemmin vaati hänen läheisen ystävänsä, Ayrton Sennan, hengen. Berger kuitenkin selvisi vakavitta vammoitta ja palasi kilpailemaan jo seuraavassa kilpailussa. Hän voitti Portugalin GP:n ja osoitti samalla, että hänen ajotaitonsa olivat tallella onnettomuuden jälkeen.


title: Gerhard Berger

text: Berger teki sopimuksen McLarenin kanssa kaudella 1990. Bergerin tallikaverista, Ayrton Sennasta, tuli hänelle läheinen ystävä. Berger kuitenkin jäi Sennan varjoon kilpailusuorituksissa. Sennan voittaessa kauden 1990 maailmanmestaruuden, Berger sijoittui neljänneksi saavuttamatta yhtään voittoa. Kaudella 1991 Berger voitti Japanin GP:n, kun Senna päästi hänet ohitseen viimeisellä kierroksella varmistettuaan maailmanmestaruuden Nigel Mansellin keskeytettyä. Kausi 1992 jäi Bergerin viimeiseksi McLarenilla. Hän saavutti kauden aikana kaksi voittoa, joista ensimmäinen tuli Kanadan GP:sta ja toinen kauden päätöskilpailusta Australian GP:sta.


title: Gerhard Berger

text: Berger palasi Ferrarin rattiin kaudeksi 1993. Talli palkkasi tutut kuljettajat yrittäessään saavuttaa kadonnutta menestystä takaisin. Lisäksi Jean Todt palkattiin tallipäälliköksi, joka takasi perustukset myöhemmin alkaneelle menestykselle. Bergerin menestys jäi kaudella vähäiseksi, hän onnistui saavuttamaan ainoastaan yhden palkintosijan sijoittumalla kolmanneksi Unkarin GP:ssa. Kaudella 1994 Berger järkyttyi suuresti, kun Imolassa kuoli ensin aika-ajoissa hänen maanmiehensä Roland Ratzenberger ja seuraavana päivänä kilpailussa ystävä Ayrton Senna. Berger voitti Saksan GP:n, joka oli Ferrarin ensimmäinen voitto sitten kauden 1990. Kuljettajien MM-sarjassa Berger sivusi uransa parasta sijoitusta olemalla kolmas, mutta hänellä oli kakkos- ja ykkössijalle 40 pistettä eroa. Viimeisellä kaudellaan Ferrarilla 1995 Berger saavutti kuusi kolmatta sijaa ja kuudennen sijan kuljettajien MM-sarjassa.


title: Gerhard Berger

text: Hallitsevan maailmanmestarin, Michael Schumacherin, siirtyessä Ferrarille kaudeksi 1996, sai Berger hänen paikkansa Benettonilta. Berger saavutti kaudella kaksi palkintosijaa ajamalla kolmanneksi Imolassa ja toiseksi Saksan GP:ssa. Kausi 1997 jäi Bergerin uran viimeiseksi. Hän saavutti kauden aikana uransa ja Benettonin viimeisen voiton Saksan GP:ssa palattuaan kolmen kilpailun mittaisen sairausloman jälkeen tositoimiin. Uransa viimeisessä kilpailussa, Jerezissä Berger sijoittui neljänneksi jääden kilpailun voittaneelle Mika Häkkiselle, jolle voitto oli uran ensimmäinen, alle kaksi sekuntia. Bergerin huhuttiin palaavan vielä Ferrarille kaudeksi 1998, mutta sitä ei koskaan tapahtunut.


title: Gerhard Berger

text: ‡ = Tallin 2.auto, jolla ei voinut kerätä pisteitä.


title: Theaitetos (dialogi)

text: Theaitetos (; ) on Platonin kirjoittama dialogi. Sen toinen nimi Thrasylloksen jaottelussa on "Tiedosta" (, "Peri epistēmēs"). Dialogissa Sokrates sekä matemaatikot Theaitetos ja Theodoros Kyreneläinen yrittävät määritellä, mitä tieto on. Dialogi tunnetaan ennen kaikkea klassisesta tiedon määritelmästä.


title: Theaitetos (dialogi)

text: Platonin teosten joukossa "Theaitetos" kuuluu tämän keskivaiheen dialogeihin, siirtymävaiheeseen kohti myöhäisvaiheen dialogeja. Näin se on kirjoitettu siihen aikaan, jolloin Platon oli perustanut oman Akatemiansa.


title: Theaitetos (dialogi)

text: Asetelmansa puolesta "Theaitetos" muodostaa eräänlaisen "trilogian" "Sofistin" ja "Valtiomiehen" kanssa. Dialogin tapahtumat tapahtuvat välittömästi "Euthyfronin" tapahtumien jälkeen. Monesti dialogin on ajateltu seuraavan myös "Parmenidesta". Alkuperäinen keskustelu tapahtui juuri ennen Sokrateen oikeudenkäyntiä vuonna 399 eaa. Itse dialogin kehyskertomus puolestaan sijoittuu noin vuoteen 369/367 eaa., jolloin megaralaiset filosofit Eukleides Megaralainen ja Terpsion luetuttavat uudelleen Eukleideen tallettaman keskustelun. Tuohon vuoteen sijoittuu dialogissa mainittu taistelu, jossa Theaitetos haavoittui vakavasti. Dialogi on mahdollisesti kirjoitettu hänen muistokseen.


title: Theaitetos (dialogi)

text: Diogenes Laertioksen esittämässä, Thrasylloksen tekemässä Platonin teosten jaottelussa dialogi kuuluu II tetralogiaan yhdessä dialogien "Kratylos", "Sofisti" ja "Valtiomies" kanssa. Aiheensa puolesta Thrasyllos luki dialogin Platonin koettelevien ("peirastikos") teosten joukkoon. Aristofanes Byzantionlaisen jaottelussa dialogi kuuluu puolestaan IV trilogiaan yhdessä dialogin "Euthyfron" sekä "Sokrateen puolustuspuheen" kanssa.


title: Theaitetos (dialogi)

text: Vaikka dialogi ei onnistukaan koskaan antamaan selkeää lopullista vastausta kysymykseen "mitä tieto on?", se antaa lukijalle joitakin epäonnistuneita ja joitakin hedelmällisempiä lähestymistapoja kysymykseen. Dialogia pidetään yhtenä Platonin parhaista ja vaikeimmista, ja nykyaikaisessa epistemologiassa keskustellaan edelleen lähestymistavoista, jotka muistuttavat hyvin paljon dialogin käsittelemiä. Dialogin epäonnistumisen kysymyksen tyydyttävässä käsittelyssä on ehdotettu johtuneen siitä, että Sokrateen kuulustelijat olivat matemaatikkoja, ja keskustelun talletti megaralainen.


title: Theaitetos (dialogi)

text: Dialogin alussa on lyhyt Eukleideen ja Terpsionin keskustelu, jossa mm. kuvataan keskustelun taustat ja määritellään tieto samaksi kuin viisaus. Loppuosa dialogista voidaan jakaa kolmeen osaan, joissa esitetään vaiheittain klassinen tiedon määritelmä:


title: Theaitetos (dialogi)

text: Kirjoituksen ensimmäinen osio on pisin. Siinä Platon esittää laajaa ja monimutkaista kritiikkiä Protagoraan ("ihminen on kaiken mitta", "asiat ovat minulle sellaisia miltä ne minusta vaikuttavat ja sinulle sellaisia miltä ne sinusta vaikuttavat") ja Herakleitoksen ("kaikki liikkuu kuin virtaava vesi") näkemyksiä vastaan. Hän katsoo, että he määrittelivät tiedon pelkäksi havainnoksi ja että tämä puolestaan on eräänlaista relativismia. Tietoon sisältyy kuitenkin myös käsitteellinen ainesosa, joka ei voi olla peräisin pelkästään havainnosta.


title: Theaitetos (dialogi)

text: Toinen osio lähtee siitä, että tieto ei liity havaintoon vaan sielun kykyyn tarkastella todellisuutta, eli käsitysten muodostamiseen. Kaikkia käsityksiä ei kuitenkaan voi sanoa tiedoksi, koska on olemassa myös vääriä käsityksiä. Tämän jälkeen käsittellään enimmäkseen sitä, kuinka väärät uskomukset ovat mahdollisia. Sokrateen mukaan väärinkäsitykset liittyvät lähinnä havainnon ja muistikuvan virheelliseen yhdistämiseen. Aihetta ei kuitenkaan käsitellä tyydyttävästi loppuun saakka.


title: Theaitetos (dialogi)

text: Kolmas osio on "Theaitetoksen" tutkituin osa, koska sen esittämästä tiedon määritelmästä on tullut suosittu ja kestävä vastaus. Osiossa tieto määritellään oikeaksi käsitykseksi, joka voidaan selittää, koska on mahdollista, että ihmiset ovat saaneet toden uskomuksen pelkästään hyvällä onnella. Sellainen mikä ei ole selitettävissä, ei ole tiedettävissä. Selittämiselle esitetään kolme määritelmää.


title: Theaitetos (dialogi)

text: Ensimmäisen määritelmän mukaan selittäminen on sitä, että henkilö voi ilmaista ajatuksensa ääneen. Tämä kuitenkin sivuutetaan, koska kaikki osaavat ilmaista käsityksensä, jos heillä on sellainen.


title: Theaitetos (dialogi)

text: Toisen määritelmän mukaan selittäminen on sitä, että henkilö osaa luetella asian muodostavat alkeisosaset. Tämä määritelmä torjutaan lopulta monimutkaisilla argumenteilla olioiden perusosista. Lyhyesti esitettynä argumentit esittävät, että oliota koskeva tosi uskomus (ja siten oliota koskevan tiedon hallussapitäminen) voi olla oikeutettu vain, jos olio pilkotaan osiin, jotka analysoidaan. Tämä prosessi johtaa lopulta olioiden yksinkertaisimpiin osiin. Koska nämä osat ovat yksinkertaisimpia mahdollisia, niitä ei voi jakaa enää pienempiin osiin, ja siksi niille ei voida oikeuttaa mitään uskomusta, joka olisi tosi. Siten ne ovat kolmannen tiedon määritelmän mukaan tuntemattomia. Tästä seuraa, että minkään olion osia ei voida tuntea, ja tästä puolestaan, että oliota itseään ei osiensa summana voida tuntea. Määritelmästä seuraa siis, että tieto on mahdotonta.


title: Theaitetos (dialogi)

text: Tätä argumentointia vastaan on esitetty useita vastaväitteitä. Kaksi suosituinta kiistävät joko esitetyt vaatimukset sille, että uskomus olisi oikeutettu, tai sen, että monimutkainen olio olisi pelkästään osiensa summa.


title: Theaitetos (dialogi)

text: Kolmannen määritelmän mukaan selittäminen on sitä, että henkilö voi esittää jonkin tunnusmerkin, joka erottaa kyseisen asian kaikista muista. Selittäminen on siis tietoa erottavasta tekijästä. Tämän katsotaan kuitenkin olevan kehäpäätelmä, koska tieto määritellään tietyn tyyppiseksi tiedoksi: "[...] kun etsimme vastausta siihen mitä tieto on, onhan sentään typerää sanoa sen olevan oikea käsitys, johon liittyy tieto, koskipa tämä eroavuutta tai mitä hyvänsä". Näin koko dialogi päättyy "aporiaan" eli umpikujaan.


title: Theaitetos (dialogi)

text: Dialogi tunnetaan myös kuuluisasta kohdasta, jossa Sokrates vertaa itseään kätilöön. Hän väittää, ettei itse tiedä mitään eikä siksi voi opettaa kenellekään mitään. Tämän vuoksi hän vertaa itseään kätilöihin, jotka olivat hänen aikanaan ohittaneet lapsentekoiän ja jo hedelmättömiä. Hän voi kuitenkin kätilöiden tavoin auttaa ihmisiä 'synnyttämään' ajatuksia itsestään.


title: Theaitetos (dialogi)

text: Dialogissa Sokrates viittaa Epikharmokseen "suurimpana komedian alalla" ja Homerokseen "suurimpana tragedian alalla". Tämä kohta on merkityksellinen, koska se on yksi harvoja Kreikan klassiselta kaudelta säilyneitä viittauksia Epikharmokseen ja hänen teoksiinsa. Toinen viittaus häneen löytyy Platonin dialogista "Gorgias".


title: Michelle Yeoh

text: Michelle Yeoh (s. 6. elokuuta 1962 Malesia) on malesiankiinalainen näyttelijä ja entinen Miss Malesia. Yeohin ensimmäinen näyttelijän työ oli TV-mainos yhdessä Jackie Chanin kanssa. People lehti valitsi Yeohin maailman 50 kauneimman ihmisen joukkoon vuonna 1997.


title: Michelle Yeoh

text: Yeoh avioitui elokuvatuottaja Dickson Poonin kanssa helmikuussa 1988. Liitto päättyi eroon vuonna 1992. Nykyisin Yeoh on kihloissa Ferrarin Formula 1 -tallin entisen tallipäällikön, nykyisen autoliitto FIA:n puheenjohtajan, Jean Todtin kanssa.


title: Ekmanin spiraali

text: Ekmanin spiraali viittaa virtausten tai tuulten rakenteeseen rajakerroksessa eli nesteen tai kaasun rajapinnan lähellä. Siinä virtauksen suunta muuttuu spiraalinomaisesti, kun liikutaan rajapinnasta poispäin. Ilmiö on nimetty ruotsalaisen oseanografin Vagn Walfrid Ekmanin mukaan. Pintavirtausten poikkeamat huomasi ensimmäisen kerran norjalainen oseanografi Fridtjof Nansen 1890-luvulla havaitessaan, että ajelehtiva vene kulki tuulen suunnasta oikealle.


title: Ekmanin spiraali

text: Ekmanin spiraali on seurausta kitkasta ja Coriolis-ilmiöstä, joka kääntää pohjoisella pallonpuoliskolla virtauksia liikesuuntansa nähden oikealle ja eteläisellä vasemmalle. Kun siis tuuli puhaltaa valtameren pinnalle pohjoisella pallonpuoliskolla, pinnan virtaus kääntyy tuulen suunnasta noin 45 astetta oikealle (todellisuudessa vain 20–30 astetta). Kitkan vuoksi pintavesi saa myös alemmat vesikerrokset liikkeelle, ja alapuolella oleva vesi kääntyy aina yläpuolella olevaa enemmän oikealle. Pintavirtauksenkin nopeus on vain muutamia prosentteja tuulen nopeudesta, ja syvemmälle mentäessä virtauksen nopeus edelleen pienenee.


title: Ekmanin spiraali

text: Klassinen Ekmanin spiraali on havaittu merijään alla, mutta sitä ei ole löydetty avomeriolosuhteissa. Tämä johtuu pinta-aaltojen häiritsevästä vaikutuksesta ja valtameren pintakerroksen turbulenttisesta sekoittumisesta. Jonkinasteista kiertymistä havaitaan usein. Ilmakehän rajakerroksessa Ekmanin spiraali on tyypillinen, ja sen voimakkuus riippuu stabiilisuudesta ja alustan rosoisuudesta.


title: Ekmanin spiraali

text: Niin sanotulla Ekman-syvyydellä virtauksen suunta on kiertynyt 180 astetta eli virtaus on pintavirtauksen kanssa vastakkaissuuntainen. Tyypillinen Ekman-syvyys meressä on muutamia kymmeniä metrejä.


title: Ekmanin spiraali

text: Ekmanin teorian tärkeimpänä oletuksena oli syvä, rannaton meri, joka on horisontaalisesti homogeeninen. Tällöin advektiota ei lähtökohtaisesti tapahdu eikä painegradienttia ole, jolloin veden virtausyhtälöt, ns. Navierin–Stokesin yhtälöt tiivistyvät "x"- ja "y"-suunnissa muotoon


title: Ekmanin spiraali

text: missä formula_3 on virtausnopeus, formula_4 on Coriolis-parametri, formula_5 veden kinemaattinen viskositeetti ja "z" syvyys.


title: Ekmanin spiraali

text: Lisäksi Ekman oletti, että vallitseva etelätuuli kohdistaa +"y"-suuntaisen leikkausjännityksen formula_6 veteen. Näistä lähtökohdista hän johti edelliselle yhtälöparille ratkaisun


title: Ekmanin spiraali

text: missä on merkitty "V":lla tuulen ajovirran voimakkuutta, asetettu "z" > 0 sekä määritelty Ekman-syvyys (alun perin "Depth of Wind-current")


title: Ekmanin spiraali

text: Koska virtausprofiiliin ja veden pystysuuntaiseen sekoittumiseen vaikuttavat muutkin tekijät kuin ne, jotka oletukseen sisältyvät (esimerkiksi stabiilisuus ja pyörteiden koko ja muoto), kirjoitetaan tavallisemmin formula_5:n paikalle turbulenttinen viskositeetti, jonka suuruusluokka voi olla formula_10.


title: Karjalan tasavallan hallinnollinen jako

text: Tämä artikkeli käsittelee Karjalan tasavallan hallinnollista jakoa. Karjalan tasavalta jakautuu kunnallishallinnollisesti 16 piiriin ja kahteen kaupunkipiirikuntaan, jotka ovat Petroskoi ja Kostamus. Piirit jakautuvat edelleen maalaiskuntiin ja kaupunkikuntiin. Karjalan tasavallassa on 87 maalaiskuntaa ja 22 kaupunkikuntaa. Asuttuja paikkoja on yhteensä 818, joista 13 on kaupunkeja, 11 kaupunkityyppisiä taajamia ja 794 taajamia tai kyliä.


title: Karjalan tasavallan hallinnollinen jako

text: Kolmella piirillä, joissa vähemmistökansallisuuksilla (karjalaiset) on merkittävä asema, on "kansallisen piirin" status. Lisäksi kolmella Äänisenrannan piirin kunnalla on "vepsäläisen maalaiskunnan" status.


title: Karjalan tasavallan hallinnollinen jako

text: Karjalan tasavallan piirit on numeroitu seuraavasti oikealla olevassa kartassa:


title: Karjalan tasavallan hallinnollinen jako

text: Seuraavassa Karjalan tasavallan kunnat on lueteltu piireittäin. Luettelon oikeassa reunassa on kartat kunkin piirin kuntarajoista. Kostamuksen kaupunkipiiri on mukana Kalevalan piirin kartalla ja Petroskoin kaupunkipiiri näkyy Äänisenrannan piirin kartalla.Karjalan työkansan kommuuni perustettiin 8. kesäkuuta 1920. Siihen liitettiin osia Aunuksen kuvernementtiin kuuluneista Aunuksen, Petroskoin ja Poventsan kihlakunnista ja Arkangelin kuvernementtiin kuuluneesta Kemin kihlakunnasta.Karjalan ASNT:n hallinnollinen jako 1. tammikuuta 1926:


title: Liisi Oterma

text: Liisi Vilhelmiina Oterma (ent. "Österman", 6. tammikuuta 1915 Turku – 4. huhtikuuta 2001 Turku) oli suomalainen tähtitieteilijä. Hän oli ensimmäinen suomalainen tähtitieteestä väitellyt nainen.


title: Liisi Oterma

text: Oterma valmistui ylioppilaaksi Turun Suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1933. Hän opiskeli matematiikkaa ja tähtitiedettä Turun yliopistossa, ja pääsi pian Yrjö Väisälän assistentiksi. Oterma valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1938 ja lisensiaatiksi sekä tohtoriksi vuonna 1955. Väitöskirjansa (1955) Oterma teki kaukoputkien optiikasta ranskan kielellä. Väitöskirja sai korkeimman mahdollisen arvosanan ja Otermasta tuli Turun yliopiston promootion priimustohtori.


title: Liisi Oterma

text: Vuosina 1941–1965 Oterma työskenteli yliopiston tähtitornin observaattorina osallistuen pikkuplaneettojen etsimiseen. Uransa aikana hän löysi yhteensä noin 200 pikkuplaneettaa ja kolme komeettaa, joista yksi nimettiin hänen mukaansa (1942 VII). Vuonna 1959 Otermasta tuli tähtitieteen dosentti ja vuosina 1962–1965 hän oli Turun yliopiston tähtitieteen vt. professori ja vuosina 1965–1978 varsinainen professori. Vuonna 1971 hänestä tuli Väisälän seuraaja Tuorlan observatorion johtajana.


title: Liisi Oterma

text: Oterma harrasti kieltenopiskelua ja osasi muun muassa saksaa, ranskaa, italiaa, espanjaa, esperantoa, unkaria, englantia ja harrasti myös esimerkiksi arabian kieltä. Hän hoiti aikanaan esimerkiksi Tuorlan observatorion kirjeenvaihdon ulkomaille. Oterman alkuperäisiin suunnitelmiin kuului opiskella sanskriittia, jota ei Turun yliopistossa kuitenkaan opetettu ja valinta kohdistui lopulta tähtitieteeseen.


title: Liisi Oterma

text: Oterma oli luonteeltaan hiljainen, vaatimaton sekä julkisuutta karttava, ja muun muassa Kööpenhaminan observatorion professori Anders Reiz sanoi Oterman "vaikenevan yhdellätoista kielellä". Oterma vältteli myös valokuvissa esiintymistä, ja hänestä on olemassa vain kourallinen kuvia.


title: Haamuhenkilö

text: Haamuhenkilö tai valehenkilö () on erityisesti tietoverkkojen yhteisöissä käytetty termi, joka tarkoittaa yhteisön jäsenen ylimääräistä tai valheellista identiteettiä.


title: Haamuhenkilö

text: Haamuhenkilöitä pidetään monissa yhteisöissä erittäin vahingollisena yhteisön toiminnan kannalta. Joissakin yhteisöissä, kuten eBay-sivustolla ja Wikipediassa, ne ovat kokonaan kielletty.


title: Haamuhenkilö

text: Internetin verkkoyhteisöissä, kuten esimerkiksi keskustelupalstoilla, uutisryhmissä, IRC:ssa tai wikeissä haamuhenkilö on yhteisöön aikaisemmin liittyneen jäsenen luoma ylimääräinen käyttäjätunnus tai tiettyä tarkoitusta varten luotu valheellinen käyttäjätunnus. Tämän tunnuksen avulla käyttäjä voi esiintyä täysin toisena käyttäjänä, mikä tarjoaa mahdollisuuden hämätä muita yhteisön jäseniä erilaisin keinoin:


title: Haamuhenkilö

text: Haamuhenkilöihin rinnastetaan myös todellinen henkilö, joka pyynnöstä liittyy yhteisön jäseneksi vaikuttaakseen yhteisöön samalla tavalla kuin haamuhenkilö.


title: Rennes-le-Château

text: Rennes-le-Château on kunta Etelä-Ranskassa. Kylässä oli 91 asukasta vuonna 2008, ja kylän asuintiheys oli 6,1 asukasta/km². Kylän pormestari on Alexandre Painco.


title: Rennes-le-Château

text: Rennes-le-Châteaun Magdalan Marialle omistettu kirkko on peräisin vuodelta 1059. Kirkon pappi Bérenger Saunière kunnostutti kirkkoa 1800-luvun lopulla. Huhujen mukaan hän sai remonttirahat löydettyään aarteen tai salaisuuden, jonka salassapidosta katolinen kirkko olisi maksanut hänelle. Toisaalta tiedetään, että hän myi valtavan määrän messuja, joita ei mitenkään ehtinyt pitää. Kylä nousi aarrehuhujen ansiosta maailmanmaineeseen. Paikallinen ravintoloitsija levitti huhuja 1950-luvulla houkutellakseen asiakkaita.


title: Rennes-le-Château

text:
Legendasta kertoo brittitoimittajien teos "Pyhä veri, pyhä Graal", ja aihetta sivuaa jännitysromaani Dan Brownin "Da Vinci -koodi". Legendaan liittyy muun muassa väite, että Magdalan Maria olisi haudattu kylän lähellä sijaitsevaan luolaan.
Kyseisen aarteen etsinnästä 1950-luvulla kertoo Lucie Durbianon sarjakuva-albumi "Aarre" (suom. WSOY 2011), ja kirjan loppupuolen tapahtumat sijoittuvat Rennes-le Chäteauhun.


title: Rennes-le-Château

text: Kirkossa on 1800-luvun kunnostuksen jäljiltä uusia taideteoksia, kuten demoni Asmodeusta esittävä patsas ja 14-osainen Ristin tie -kuvasarja.


title: Kyykkä

text: Kyykkä on vuosisatoja vanha karjalainen ulkona pelattava peli. Kyykässä pyritään kyykkämailoja, eli karttuja, heittämällä poistamaan puiset sylinterit, eli kyykät, pelineliöstä mahdollisimman vähin heitoin. Kyykkää voi pelata henkilökohtaisena pelinä, paripelinä tai nelihenkisenä joukkuepelinä. Lajin kattojärjestönä Suomessa toimii Suomen Kyykkäliitto.


title: Kyykkä

text: Kirjailija I. K. Inha kirjoitti v. 1894 Vienan karjalasta keräämissä tiedoissaan pelin olevan väistymässä ”vanhuuttaan” ja paenneen syrjäkyliin. Laatokan Karjalassa peli tunnettiin lähinnä Suojärvellä ja Salmissa, mutta sielläkin lyötiin kyykkää vain syrjäkylissä. Myös Kannaksella ja Inkerissä peli tunnettiin.


title: Kyykkä

text: Heimosotien jälkeen Suomeen siirtyneet Vienan ja Aunuksen siirtolaiset pelasivat kyykkää kesäjuhlillaan. Vuonna 1951 Karjalan Sivistysseura Boris Karppelan ja Kosti Pamilon johdolla aloitti kyykkäpelin elvyttämisen uudelleen. Mukaan tuli kuitenkin niin paljon pelaajia ja joukkueita, että pelaajien paremmuuden selville saamiseksi täytyi laatia säännöt ja tehdä pistelaskusysteemi. Kyykänlyönnin sääntöihin otettiin tarkasti mukaan karjalaisen kyykän vanhat pelitavat ja nimitykset. Ainoastaan pistelaskusysteemi ja joukkuepelistä kehitetty henkilökohtainen peli ovat uutta, samoin parikilpailu ja viisiottelu.


title: Kyykkä

text: Vuonna 1964 Karjalan Sivistysseura ry. ja Karjalan Liitto ry. muodostivat yhteistyöelimen, Karjalaisen Kyykkävaltuuskunnan, jonka tehtävänä oli kyykkätoiminnan valvonta, sen kehittäminen ja sääntöjen laatiminen, sekä karjalaseurojen välisten mestaruuskilpailujen järjestäminen ja pelituomarien koulutus.


title: Kyykkä

text: Vuonna 1981 aloitettiin neuvottelut erillisen kyykkäliiton perustamisesta. Karjalainen Kyykkäliitto rekisteröitiin 17.10.1986. Karjalainen Kyykkäliitto ry:n nimi muutettiin Suomen Kyykkäliitto ry:ksi Kuopiossa 19.6.1993 liiton ylimääräisessä kokouksessa. Suomen Kyykkäliitto on ollut SLU:n alainen lajin kattojärjestö, nykyisin osa Valoa (Valtakunnallinen Liikunta- ja urheiluorganisaatio ry.).


title: Kyykkä

text: Suomen Kyykkäliiton nykyinen puheenjohtaja on Imatran Kyykkää edustava Jyrki Juvonen. Liiton entinen pitkäaikainen puheenjohtaja vuoteen 2012 asti oli 3 000 metrin estejuoksun maailmanennätysmies Pentti Karvonen.


title: Kyykkä

text: Miesten joukkuepeli oli kyykän ensimmäinen pelimuoto. Vuosina 1951–1961 joukkuepelin SM-kilpailut järjestettiin Seurasaaressa, Helsingissä. Vuodesta 1961 lähtien kisat pidettiin ympäri Suomea karjalaisten kesäjuhlien yhteydessä. Miesten henkilökohtaisen pelin SM-kisat järjestettiin vuodesta 1954, mutta varsinaiset ensimmäiset SM-mitalit jaettiin 1964 juuri perustetun Karjalaisen Kyykkävaltuuskunnan alaisuudessa. Vuonna 1971 jaettiin ensimmäiset miesveteraanien SM-mitalit. Henkilökohtainen viisiottelu tuli mukaan ohjelmaan 1980-luvun lopulla. Miesten paripeli tuli SM-kilpailumuodoksi vasta v. 2005.


title: Kyykkä

text: Naiset eivät kilpailuhistorian alussa kilpailleet laisinkaan, mutta jäsentoimikunta perustettiin v. 1950, kyykkätoiminta aloitettiin v. 1951 ja naisjaosto perustettiin 1952. Kyykän ensimmäiset henkilökohtaisen pelin naismestarit leivottiin vuonna 1973 ja naisten parikilpailun mestarit vuonna 1980. Laji on kuitenkin aina hieman kärsinyt naiskilpailijoiden puutteesta.


title: Kyykkä

text:
Suomen Kyykkäliiton alaiset seurat järjestävät läpi vuoden valtakunnallisia kilpailuja (nykyisin n. 20–30 vuodessa), piirinmestaruuskilpailuja sekä seurojen sisäisiä kilpailuja. Tavallisesti turnauksia järjestetään lauantaisin, mutta joillakin paikkakunnilla myös sunnuntaisin. Kesällä peliä pelataan ulkona, talvisin hallissa.
Kyykässä järjestetään suomenmestaruuskilpailuita miesten joukkuekilpailussa ja naisten parikilpailussa (Karjalan Liiton järjestämien Karjalan kesäjuhlien yhteydessä), henkilökohtaisessa kyykän viisiottelussa, miesten ja miesveteraanien parikilpailussa sekä kyykän henkilökohtaisessa pelissä (miehet, naiset, veteraanit ja juniorit). Näiden lisäksi pelataan hallimestaruuksista talvikaudella miesten joukkuepelissä, naisten paripelissä sekä henkilökohtaisessa pelissä.
Henkilökohtaisista SM-mitaleista pääsevät kilpailemaan ne pelaajat, jotka ovat edellisenä kautena heittäneet vähintään kaksi mestaruussarjan tulosta (miehet +22, naiset +10).


title: Kyykkä

text: Kyykässä käydään myös vuosittain pohjoismaiset mestaruuskilpailut, jolloin käydään myös muun muassa Ruotsi–Suomi-maaottelu. Kyykkää pelataan Suomen ulkopuolella hyvin vähän. Ruotsissa on kuusi kyykkäseuraa ja Venäjällä lajia harrastetaan hyvin rajatusti. Virossa on yksi vahva ja aktiivinen kyykkäseura, jonka miesjoukkueen taso vastaa Suomen seurajoukkueiden kärkeä.


title: Kyykkä

text: Kyykän maailmanmestaruuskilpailuita on järjestetty vuodesta 2001. Järjestyksessään kolmannet maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 2006 elokuussa Karlsruhessa, Saksassa.


title: Kyykkä

text: Vuonna 2009 MM-kisat järjestettiin Valko-Venäjällä 31.7. – 6.8.2009 Molodechnossa noin 70 km pääkaupungista Minskistä luoteeseen. Suomesta kisoihin lähti neljä mies- ja kaksi naispelaajaa. Kisoissa pelattiin suomalaisen kyykän lisäksi Gorodkia perinteisin metallimailoin sekä muovimaila-Gorodkia. Suomi menestyi kisoissa mainiosti, voittaen miesten joukkuekilpailun, naisten parikilpailun ja sekaparikilpailun. Lisäksi miehet ottivat kolmoisvoiton miesten henkilökohtaisessa pelissä ja naiset kaksoisvoiton naisten yksinpelissä.


title: Kyykkä

text: Vuonna 2011 MM-kisat järjestettiin Pietarissa. Suomalaisten menestys oli odotetusti hieman vaatimattomampaa kansainvälisen tason noustessa. Miesten joukkuekisassa tuli kuitenkin mestaruus ja tätä täydensi kaksoisvoitto sekaparikilpailussa. Henkilökohtaisessa pelissä jouduttiin tyytymään miesten pronssiin, voiton mennessä Viroon ja hopeasija Ukrainaan.


title: Kyykkä

text: Vuonna 2013 järjestettiin Kyykän EM-kilpailut Loksassa, Virossa. Tuliaisina oli sekä miesten että naisten henkilökohtaisen pelin Euroopan mestaruus.


title: Kyykkä

text: Kesäisin kyykkäkilpailuja pelataan kovilla hiekka- ja sorakentillä, mikä on lajin virallinen kilpailualusta. Talvisin hallikisojen hiekkakentällä pelattavien SM-hallikilpailujen lisäksi lajia voi harrastaa pakatulla lumella ja jäällä (esim. parkkipaikoilla tai järven jäällä).


title: Kyykkä

text: Monet suomalaiset karjalaseurat harrastavat kyykkää vain Suomen Kyykkäliiton kilpailutoiminnan ulkopuolella, mutta osa seuroista ottaa osaa myös valtakunnallisiin kilpailuihin.


title: Kyykkä

text: Suomen Kyykkäliiton ulkopuolinen kyykkätoiminta on aktiivista varsinkin talvisin opiskelijarintamalla. Tampereen teknillisellä yliopistolla järjestetään vuosittain helmikuussa opiskelijoille tarkoitetut Akateemisen kyykän MM-kilpailut. Nimestään huolimatta kilpailulla ei ole MM-arvoa ja kilpailukykyä parantavien aineiden (ja monessa tapauksessa heikentävien) käyttö on sallittua. Kilpailu on osallistujamäärältään suurin kyykkätapahtuma maailmassa. Muita kaikkialta Suomesta osallistujia kerääviä akateemisia talvikyykkäkilpailuja ovat Oulun Akateemisen Mölökky- ja Kyykkäseuran järjestämä World Cup of Kyykkä ja Lappeenrannassa pelattava PoWiCup.


title: Kyykkä

text: Oulussa, Lappeenrannassa ja Tampereella akateemista kyykkää harrastetaan enemmänkin, muun muassa talvisin pelattavan kyykkäliigan muodossa. Toimintaa on lisäksi pääkaupunkiseudulla, Turussa ja Jyväskylässä. Kesäkyykän osalta opiskelija-aktiivisuus on myös kasvamassa. Tästä hyvänä esimerkkinä jo perinteeksi muodostunut Kesähauki-turnaus, opiskelijoiden järjestämä avoin joukkuekilpailu. Edellinen turnaus järjestettiin 11.7.2015 Oulussa.


title: Kyykkä

text: Kyykän historiassa uusia pelaajia on lajin pariin saatu pääasiassa aktiivisista kyykkäsuvuista. 2000-luvulta lähtien kesäkyykän pariin on kuitenkin tullut pelaajia lähinnä juuri opiskelijapiireistä.


title: Kyykkä

text: Joidenkin mielestä suomalainen kyykkä on ainoa täysin suomalainen urheilulaji (mallia tai osaa säännöistä ei ole otettu toisesta urheilulajista), jossa järjestetään viralliset MM-kisat.


title: Kyykkä

text: On myös monia epävirallisia, laajalti käytössä olevia termejä:


title: Kyykkä

text: Kesäkilpailuissa pelikenttä on mahdollisimman tasainen sorapintainen alue. Yksi kenttä tarvitsee reuna-alueineen tilaa noin 7x22 metriä. Kenttä koostuu kahdesta neliöstä ja niiden välisestä alueesta. Oman joukkueen heittoneliö on vastapuolen pelineliö. Neliö on kooltaan 5x5 metriä ja neliöiden välinen matka on 10 metriä. Nuorten, 10-vuotiaiden ja alle, pelineliöt ovat 3x3 metriä ja neliöiden väli 6 metriä. Naisten uusi neliö on mitoiltaan 5x4 metriä (neliön takaosasta poistettu yksi metri).


title: Kyykkä

text: Kyykät ovat puusta sorvattuja, reunoistaan pyöristettyjä lieriöitä, joiden korkeus on 100mm ja halkaisija 65–80mm. Pelin alussa kummankin neliön eturajalle pystytetään rivi kyykkäpareja. Joukkuepelissä 20 paria alkaen 10 cm sivurajasta ja henkilökohtaisessa pelissä 10 paria alkaen 125 cm sivurajasta. Pienellä kentällä 25 cm sivurajasta.


title: Kyykkä

text: Mailat ovat puusta sorvattuja pyöreitä ja kädensijallisia. Niiden enimmäispituus on 850mm, ja -paksuus 80mm. Mailojen painoa ei ole rajoitettu.


title: Kyykkä

text: 8-vuotiaat lapset suorittavat aloitusheiton ja jatkon 4 metrin etäisyydeltä pelineliöstä; 10-vuotiaat suorittavat aloitusheiton 6 metrin päästä ja jatkon 4 metrin päästä; 12-vuotiaat suorittavat aloitusheiton 8 metrin päästä ja jatkon 6 metrin päästä; 15-vuotiaat suorittavat aloitusheiton 10 metrin päästä ja jatkon 8 metrin päästä.


title: Kyykkä

text:
Naiset suorittavat aloitusheiton 10 metrin päästä pelineliöstä ja jatkon 8 metrin päästä; yli 70-vuotiaat naisveteraanit suorittavat aloitusheiton ja jatkon 8 metrin päästä;
miehet suorittavat aloitusheiton 15 metrin päästä ja jatkon 10 metrin päästä; yli 70-vuotiaat miesveteraanit suorittavat aloitusheiton ja jatkon 10 metrin päästä.


title: Kyykkä

text: Jatko-osalle voi siirtyä vasta sen jälkeen, kun avauksessa vähintään yksi kyykkä menee pelineliön ulkopuolelle.


title: Kyykkä

text: Kyykkää voi pelata nelihenkisin joukkuein, parikilpailuna tai henkilökohtaisena kilpailuna. Joukkue- ja paripelissä kullakin pelaajalla on käytettävissään kaksi mailaa lyöntivuorossaan. Henkilökohtaisessa pelissä mailoja on käytettävissä neljä per lyöntivuoro.


title: Kyykkä

text: Kukin pelaaja astuu vuorollaan heittoneliöön, ja yrittää mailaa heittämällä lyödä kyykät pois pelineliöstä. Käyttämättä jääneistä mailoista saa plus-pisteitä; neliöön tai neliöiden väliin jääneet kyykät antavat miinuspisteitä.


title: Kyykkä

text: Pelipuolisko päättyy, kunnes jompikumpi joukkue tai pari tyhjentää pelineliönsä kyykistä. Vastustajalla on mahdollisuus lyödä sama mailamäärä pelipuoliskoa kohden. Tämän jälkeen vaihdetaan pelipuoliskoja, ja pelataan toinen puoli kuten edellä. Joukkueiden keskinäinen paremmuus selviää pelipisteiden erotuksella. Pelin voitosta saa voittaja kaksi pistettä, tasapelistä tulee molemmille yksi piste ja häviöstä nolla pistettä.


title: Kyykkä

text: Henkilökohtaisessa pelissä on käytettävissä 20 mailaa per pelipuolisko. Pelaaja heittää neljä mailaa, minkä jälkeen pelivuoro siirtyy vastapelaajalle ja neljän mailan jälkeen taas takaisin. Pelaajan tulos on käyttämättä jääneiden mailojen määrä (1 piste/maila). Kun kenttä tyhjenee kyykistä, vaihdetaan pelipuoliskoja ja pelataan toinen puoli kuten edellä.


title: Kyykkä

text: Pelaajan lopputulos on molempien puoliskojen yhteenlaskettu tulos. Yleensä henkilökohtaisessa pelissä ei pelata vastapelaajaa vastaan, vaan pyritään lyömään mahdollisimman hyvä oma tulos (vrt. golf). Miesten SE-tulosta sivutakseen on pelineliöt tyhjennettevä yhteensä kymmenellä mailalla (esim. eräkohtaiset tyhjennykset 5 ja 5 tai 4 ja 6 mailalla). Veli-Pekka Ehoniemi löi ennätyspelissään 2011 yhden erän tyhjäksi kolmella sauvalla, mikä lienee ainoa kerta lajin kilpahistoriassa.


title: Kyykkä

text: Miehet: +30 Naiset: +28


title: Châteauroux

text: Châteauroux on kaupunki Ranskan keskiosassa Centre-Val de Loiren hallintoalueella Indren departementissa. Se on departementin pääkaupunki. Châteauroux’ssa on arviolta 45 209 asukasta (vuonna 2013) ja kaupungin pinta-ala on 25,54 neliökilometriä.Kuuluisia châteauroux'laisia (ransk. "Castelroussines/Castelroussins")


title: Josep Borrell

text: Josep Borrell Fontelles (s. 24. huhtikuuta 1947 La Pobla de Segur) on espanjalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän on Pedro Sánchezin hallituksen ulkoministeri kesäkuusta 2018 alkaen.


title: Josep Borrell

text: Borrell oli Euroopan parlamentin jäsen 2004–2009 ja Euroopan parlamentin puhemies 2004–2007. Hän toimi Felipe Gonzálezin hallituksen julkisten töiden ministerinä 1990-luvulla.


title: Josep Borrell

text: Borrell on valmistunut ilmailualan insinööriksi 1969 Madridin teknillisestä yliopistosta ja kauppatieteiden tohtoriksi Universidad Complutense de Madridista. Hän on opiskellut myös Stanfordin yliopistossa ja Instituto Francés del Petróleo de París'ssa.


title: Josep Borrell

text: Borrell liittyi 1975 Francon aikana vielä laittomaan sosialistipuolueeseen (PSOE). Hänet valittiin Majadahondan valtuustoon 1979 Espanjan ensimmäisissä demokraattisissa paikallisvaaleissa. Vuonna 1984 pääministeri Felipe González nimitti hänet valtiovarainministeriksi. Vuonna 1991 hänestä tuli julkisten töiden, kuljetusten ja ympäristöministeri.


title: Josep Borrell

text: Syyskuussa 2006 Borrell väitti tanskalaisen uutistoimisto Ritzaun mukaan, etteivät Pohjoismaat kokeneet sotaa, minkä tulkittiin tarkoittaneen toista maailmansotaa. Tällä hän viittasi Pohjoismaissa ja Alankomaissa paljon nimiä keränneeseen Oneseat-kampanjaan ja siihen, että Strasbourgin asema Euroopan parlamentin virallisena kotipaikkana on Ranskan ja Saksan sovinnon symboli. Borrell pyysi Pohjoismaita koskenutta lausuntoaan anteeksi 29. syyskuuta sanoen tarkoittaneensa vain Ruotsia.


title: Josep Borrell

text: Josep Borrellille on myönnetty Kaarle III:n ritarikunnan suurristi (1996) ja Isabella Katolilaisen ritarikunnan suurristi (2000).


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Munkkiniemen yhteiskoulu (MYK, "Munkka") on yksityinen koulu Helsingin Munkkiniemessä. Vuonna 1938 perustetussa koulussa toimii sekä lukio että peruskoulua korvaava koulu (luokat 7.–9.). Koulun ylläpitäjä on MYK:n kannatusyhdistys ry.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Munkkiniemen kouluhistoria alkaa 1890-luvulta. Silloin alueelle perustettiin koulupiiri, joka käsitti Munkkiniemen, Pikku-Huopalahden ja Talin kylät. Koulutoimintaa varten rakennettiin puinen koulutalo silloisen Turuntien varteen paroni Ramsayn lahjoittamalle tontille. Aluksi tässä rakennuksessa aloittivat toimintansa ruotsinkielinen ala- ja yläkansakoulu.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text:
1920-luvulla alueella asui jo niin paljon suomenkielisiä perheitä, että paikkakunnalle perustettiin 1927 suomenkielinen alakansakoulu ja 1932 suomenkielinen yläkansakoulu. Kun suomenkielinen kansakouluopetus sai jalansijaa, syntyi myös kysymys suomenkielisen oppikoulun järjestämisestä alueella. Oppikouluopetus ei kuulunut tällöin vielä kunnan toimialaan, mutta asiaa alkoi Huopalahden kunnanvaltuustossa ajaa Stenius-yhtiön toimitusjohtaja, filosofian maisteri Sigurd Stenius. Vuonna 1937 kunnanvaltuustossa pidetyssä kokouksessa monet valtuutetut suhtautuivat oppikouluun myönteisesti, mutta katsoivat asian kuuluvan enemmänkin Munkkiniemen yhdyskunnalle.
Silloisessa Huopalahden kunnassa ei ollut lainkaan oppikoulua, joten monet munkkiniemeläiset kävivät oppikoulua Töölön yhteiskoulussa, joka oli siihen aikaan munkkiniemeläisten lähin oppikoulu. Yksi tärkeimmistä syistä Munkkiniemen Yhteiskoulun perustamiselle olikin koulumatkan pituus keskustan kouluihin. Myöhemmin oppikoulun puute alkoi Munkkiniemessä tuntua yhä kiperämmältä ongelmalta, joten Stenius toi asian uudelleen esille Munkkiniemen yhdyskunnanvaltuuston kokouksessa. Lopulta valtuusto antoi oppikoulun perustamissuunnitelman käsiteltäväksi eräälle Steniuksen johtamalle toimikunnalle.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Munkkiniemen oppikoulutarpeen ajamiseksi eräs helsinkiläinen yksityishenkilö perusti Yhteislyseo Osakeyhtiö -nimisen kouluyhtiön, joka ajoi oppikoulukysymystä Munkkiniemessä. Tämän yhtiö jatkoi valmisteluja koulun perustamiseksi, vaikka valtioneuvosto hylkäsi elokuussa 1937 osakeyhtiön toimilupa-anomuksen taloudellisista syistä. Koulu kuitenkin avasi syksyllä 1937 ovensa niin sanottuna kotikouluna.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Steniuksen johtama toimikunta esitti syksyllä 1937 laatimansa selvityksen oppikoulukysymyksistä. Sen mukaan aika oli kypsä uudelle oppikoululle Munkkiniemessä. Lopulta kuitenkin vasta vuoden 1938 helmikuussa tartuttiin tuumasta toimeen, kun oppikouluikäisten lasten vanhempien vaatimuksesta kunnanvaltuusto otti asian vakavasti käsittelyyn. Tämän seurauksena kunnanvaltuusto perusti uuden komitean ajamaan asiaa.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Valtioneuvosto myönsi Munkkiniemen yhteiskoululle lopulta toimiluvan 12. toukokuuta 1938 ja koulu avasi ovensa saman vuoden syksyllä. Oppikouluhankkeen ajajat tiesivät jo vuonna 1938 sen, että oppikoulun toiminta vaati omaa koulutaloa. Toiminnan piti kuitenkin alkaa vuokratiloissa, ja ensimmäisenä lukuvuonna kouluun saapui 42 oppilasta. Vuoden 1939 kesällä toimintaolosuhteet näyttivät muuttuvan parempaan päin. Huopalahden kunnan piti vuokrata koululle tilat Lehtisaarentien koulutalosta. Näin ei kuitenkaan käynyt kunnanvaltuuston ruotsinkielisten jäsenten vastustuksesta johtuen. Ensimmäiset tilat koulu sai Munkkiniemestä osoitteesta Rantapolku 11. Vuoden 1939 jälkeen koulu toimi väliaikaisesti Lehtisaarentien koulutalossa.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: 1940-luvun alussa toinen maailmansota ja jatkosota häiritsivät koulutyötä Munkkiniemen Yhteiskoulussa. Jotkin lukukaudet piti lopettaa etuajassa tai aloittaa myöhässä. Jatkosodasta huolimatta koulun asema vakiintui 1940-luvulla ja vuonna 1944 se sai luvan alkaa antaa keskikoulun päästötodistuksia. Vuonna 1945 koulu sai alkaa päästää oppilaita yliopistoon, ensin väliaikaisella luvalla ja vuodesta 1948 lähtien pysyvästi.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Jatkosodan jälkeen 1940-luvulla koulun oppilasmäärä oli kasvanut niin suureksi, että nykyiset koulutilat eivät enää riittäneet. Koulun johtokunta harkitsi Nuottapolulla olevaa koulutaloa koulun sijoituspaikaksi, mutta Helsingin kaupunki ei pitänyt tätä sopivana sijoituspaikkana. Se tarjosi koulun sijoituspaikaksi kaksi vaihtoehtoa, molemmat Munkkiniemestä Lokkalantien varrelta. Koulun tuleva sijoituspaikka ratkaistiin vuonna 1947: koulu sai tontin Lokkalantien ja Laajalahdentien kulmasta. Tästä tuli koulun lopullinen sijoituspaikka. Kauppa kaupungin ja Munkkiniemen Yhteiskoulun välillä vahvistettiin 17. marraskuuta 1948. Tontin hinta oli lopulta 5,4 vmk. Rakentamisen rahoittamista varten perustettiin vuonna 1948 Munkkiniemen Yhteiskoulun Kannatusyhtiö. Varoja rakentamiseen keräsivät muun muassa naistoimikunnat ja yleiskeräykset. Uuden koulutalon piirustukset tilattiin arkkitehti Toivo Löyskältä. Pääurakan rakentamisessa sai rakennusliike Oy Tektor Ab. Urakkasummaksi sovittiin 48 100 000 markkaa. Lopulta koulun perustusten kaivaminen aloitettiin vuonna 1950. Koulun rakentaminen oli jo syksyllä 1951 niin pitkällä, että koulutyö talossa voitiin jo aloittaa. Lopulta koulutalon ensimmäinen rakennusvaihe oli valmiina keväällä 1952.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Koulutalon toinen rakennusvaihe suoritettiin 1950-luvulla. Syynä oli jälleen kerran se, että Munkkiniemen alueen oppilasmäärien tiedettiin tulevan nousemaan entisestään ja koulutaloon tultaisiin tarvitsemaan lisää tilaa. Munkkiniemen Yhteiskoulun oppilasmäärä oli vuoteen 1955 mennessä noussut jo 900:ään. Silloin koulu oli jo niin ahdas, ettei 69 pääsytutkinnossa hyväksyttyä oppilasta voitu ottaa kouluun. Uuden siiven rakennustyöt kestivät vuodet 1956–1957. Koulu sai tässä yhteydessä lisätilaa noin 10 000 m³. Koulu liittyi myöhemmin kaukolämpöverkostoon vuonna 1971. Koulu peruskorjattiin vuonna 1999. Samassa yhteydessä koulu sai uuden lisäsiiven, uuden yhdyskäytävän ja vanhempaa osiota laajennettiin. Peruskorjauksen pääsuunnittelijana toimi arkkitehti Hannu Jaakola.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Kun Munkkiniemen Yhteiskoulu aloitti toimintansa syksyllä 1938, koulussa työskenteli vain neljä opettajaa, joista yksi oli päätoiminen. Pian opettajien lukumäärä kuitenkin kasvoi, ja vuonna 1940 se oli jo yhdeksän. Koulun tavoite oli hankkia jo heti alussa päteviä opettajia. Koulu maksoi niille hyvää palkkaa, parempaa kuin valtion koulut vastaaville viroille. Vuonna 1940 koulu liittyi "Yksityiskoulujen eläkekassan" jäseneksi.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Vuonna 1951 saatiin valtionapulain ja yksityiskouluasetuksen yhteydessä läpi laki, joka velvoitti yksityiskoulut maksamaan opettajille samansuuruista palkkaa kuin valtion koulut. Samalla kouluun saatiin uusia "vanhempien lehtorien" toimia, jotka oikeuttivat valtionapuun. Aluksi koulu oli oikeutettu kahdeksaan tällaiseen vanhempaan lehtoriin.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Peruskoulujen tullessa vanhempien lehtorien toimet piti hajauttaa joko lukion tai "peruskoulua korvaavan kouluasteen" opettajien toimiksi. Toimet pyrittiin erottamaan toisistaan siten, että peruskoulua korvaavassa kouluasteessa sekä lukiossa olisi molemmissa eri opettajat keskenään.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Koulujärjestelmän muutoksen yhteydessä 1977 sallittiin myös normaalia varhaisempi eläkkeelle siirtyminen sekä opettajatoimien vakinaistaminen. Uusi eläkeikärajan alennus johti 1970-luvulla nuorennusleikkaukseen opettajistossa.Ennen peruskorjausta koulun kokonaispinta-ala oli vain noin 6 700 neliömetriä, mutta peruskorjauksen yhteydessä koulu sai lisää pinta-alaa noin 3 700 neliömetriä. Peruskorjauksen yhteydessä koulu sai lisää tilavuutta vajaa 20 000 kuutiometriä yhteistilavuuden ollessa nykyään yli 46 000 kuutiometriä.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Munkkiniemen yhteiskoulu siirtyi valtionkokeilussa 1950-luvulla järjestelmään, jossa koulua käytiin ensin 4 vuotta kansakoulua, sitten 4 vuotta keskikoulua ja lopuksi 4 vuotta lukiota. 1956 Munkkiniemen yhteiskoulun rinnalle perustettiin uusi Munkkiniemen keskikoulu ja lukio, josta tuli sisarkoulu Munkkiniemen Yhteiskoulun rinnalle. Tämä toimintamalli oli käytössä kahdeksan vuoden ajan, kunnes 1960-luvulla tapahtuneiden muutosten takia Munkkiniemen keskikoulu ja lukio yhdistettiin Munkkiniemen Yhteiskouluun.). 1970-luvulla käytiin keskustelua ja kamppailtiin siitä, saavatko yksityiskoulut enää toimia koulujärjestelmässä. Monet olivat sitä mieltä, että yksityiskoulujen pitäisi muuttua tavallisiksi julkisen tahon peruskouluiksi. Helsinkiin tuli 1977 peruskoulujärjestelmä, ja sen yhteydessä laki, jonka nojalla jotkin koulut saivat jäädä peruskoulua korvaaviksi kouluiksi, ja yksi näistä kouluista oli Munkkiniemen Yhteiskoulu. Munkkiniemestä lähin kaupungin ylläpitämä vuosiluokkien 7–9 koulu on Meilahden yläaste. Kaupungin lukioita ei juurikaan lähellä ole.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Munkkiniemen Yhteiskoulun alueelle muodostettiin tämän jälkeen koulupiiri, johon kuuluivat Vanha Munkkiniemi, Lehtisaari, Kuusisaari, Munkkivuori ja Niemenmäki. Tämä jätti Munkkivuoressa siajinneen Munkkivuoren Yhteiskoulun ilman tehtävää, joten se luovuttautui kaupungille vuonna 1979. Tämän seurauksena koulupiirijakoa muutettiin siten, että Munkkivuoren yläasteen koulupiiriin kuuluivat alueet Munkkivuori, Niemenmäki ja uutena alueena Pitäjänmäki. Munkkiniemen Yhteiskoulun koulupiiriin taas kuuluivat Vanha Munkkiniemi, Lehtisaari, Kuusisaari sekä uutena alueena Konala. Konalalaisten oppilaiden koulumatkat Munkkiniemeen hoidettiin bussikuljetuksin. Vuodesta 1991 lähtien koulupiiri muuttui: Konala erosi siitä ja uudeksi alueeksi otettiin Munkkivuori ja Tali. Munkkivuoren yläasteen entisiin tiloihin siirtyi remontin ja lisärakentamisen valmistuttua valtion omistama Helsingin ranskalais-suomalainen koulu. Konalan ala-asteelta siirrytään nykyisin 7. luokalle Pitäjänmäen peruskouluun.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Uuden peruskoulujärjestelmän myötä Munkkiniemen Yhteiskoulu päätti ottaa pitkinä kielinä luettavien ruotsin ja englannin oheen myös uuden pitkän ranskan kielen ryhmän.Peruskoulun opetussuunnitelma 1979 tuo kieliin ja matematiikkaan tasokurssit. Ne kuitenkin poistettiin vuonna 1985.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Munkkiniemen yhteiskoulu on yksityinen koulu, jossa toimii peruskoulua korvaavat luokat 7-9 sekä lukio. Sitä ylläpitää Munkkiniemen Yhteiskoulun Kannatusyhdistys ry. Koulussa on paitsi iso ja pieni voimistelusali myös 750 henkeä vetävä juhlasali.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Koulussa toimii sekä peruskoulun että lukion puolella oppilaskunta. Oppilaskunnan hallitus valitaan vuosittain joka luokalta valittujen luottamusoppilaiden keskuudesta.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Munkkiniemen yhteiskoulussa on perinteisesti ollut vahva rooli etenkin kielten ja matematiikan opiskelussa. Tästä on maininta jo valtioneuvostolle keväällä 1938 lähetetyssä koulun toimilupahakemuksessa.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Peruskoulun puolella koulu tarjoaa matematiikkapainotusta, eli kullakin peruskoulun vuosiasteella on yksi erillinen sellainen luokka, jossa opiskellaan matematiikkaa painotetusti. Matematiikkaluokalle haetaan soveltuvuuskokeessa. Myös lukiossa on tarjolla laaja matematiikkavalikoima: opiskelija voi Munkkiniemen yhteiskoulussa opiskella joko lyhyttä, pitkää tai erikoispitkää matematiikkaa. Erikoispitkää matematiikkaa on Munkkiniemen Yhteiskoulussa opetettu vuodesta 1997 lähtien. Munkkiniemen yhteiskoulussa on ollut luokaton lukio vuodesta 1994 lähtien.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Koulussa on myös laaja kieliohjelma. Koulu tarjoaa runsaasti vieraita kieliä niin lukiossa kuin peruskoulussa.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Koulun peruskoulun kieliohjelma:Munkkiniemen yhteiskoulun lukion sisäänpääsykeskiarvoraja on yleensä keskiarvon 8,3 paikkeilla.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Koulun oppilasmäärä oli suurin 1960-luvulla, jolloin oppilaita oli yli tuhat. Oppilasmäärä kuitenkin kääntyi laskuun, ja 1990-luvun alussa oppilaita oli enää reilu 500. Nyt oppilasmäärä on lähtenyt uudelleen nousuun ja nykyään oppilaita Munkkiniemen Yhteiskoulussa on noin 900-950.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Munkkiniemen Yhteiskoulu on mukana myös Suomen Ympäristökasvatuksen Seura Ry:n järjestämässä Vihreä lippu- ympäristökasvatusohjelmassa. Koulussa toimii oma erillinen ympäristöraati, joka koordinoi Vihreä Lippu- ohjelmaa koulussa. Raatiin kuuluu niin oppilaita, opettajia kuin muuta henkilökuntaa koulusta.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Munkkiniemen yhteiskoulussa toimii koulun oppilaiden ja henkilökunnan käyttöön tarkoitettu kirjasto, joka käsittää noin 29 000 nidettä kauno- ja tietokirjallisuutta, laajan valikoiman lehtiä ja sähköiset yhteydet. Kirjastossa työskentelee kokopäivätoiminen kirjastonhoitaja, ja kirjastossa on käytössä koulun oma kirjastokortti. Lisäksi kirjaston yhteydessä toimii hiljaista työskentelyä varten lukusali.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Kirjaston käytössä on tietokanta, johon on tallennettu tiedot kaikista koulun kirjoista. Kirjojen lainaus ja palautus toimivat tämän järjestelmän avulla. Luokituksessa käytetään Helsingin kaupunginkirjaston luokitusjärjestelmää. Kaunokirjallisuus on järjestetty tekijän sukunimen mukaiseen aakkosjärjestykseen: erikseen nuorten- ja aikuistenkirjallisuuteen. Kirjastosta löytää myös vieraskielistä lukemista ruotsiksi, englanniksi, saksaksi, ranskaksi ja espanjaksi.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Kirjasto on palkittu vuosina 2005 ja 2011 Kopioston kannustusrahalla ja vuonna 2008 Munkkivuoren Suomalaisen Kirjakaupan vuoden lukijana .


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text:
Munkkiniemen yhteiskoululla on historian saatossa ollut vain neljä rehtoria, sillä he kaikki ovat olleet virassa erittäin pitkään.
"Lähde:"


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Munkkiniemen yhteiskoulun senioriyhdistys on valinnut "Vuoden munkkalaisen" jo vuodesta 2001 lähtien. Tämän kunniamaininnan voi saada Munkkiniemen yhteiskoulun seniori, jolla on erityisiä ansioita yhteiskunnallisesti ja joka samalla osoittaa hyvää Munkka-henkeä.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Munkkiniemen alueella on perinteisesti vankka koripalloperinne, mikä näkyy mm. siinä, että koulu tarjoaa sekä peruskoulun että lukion puolella koripalloa valinnaisaineeksi. Munkkiniemen yhteiskoulun liikuntasali toimiikin koripalloseura Torpan Poikien junioreiden kotihallina. Koulu on myös osa pääkaupunkiseudun urheiluakatemia "Urhean" yhteistyöverkostoa.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Vuoden 2010 syksyllä Munkkiniemen yhteiskoulun pihaan pystytettiin "Vapaaheitto"-niminen Juhana Blomstedtin suunnittelema patsas, joka symboloi Munkkiniemen alueen koripalloperinteitä. Talvella 2010 "Vapaaheitto"-patsas oli ehdolla vuoden urheiluteoksi.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Koulun ruokala- ja kahviopalveluista vastaa Fazer Amica.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Koulua ylläpitää "Munkkiniemen yhteiskoulun kannatusyhdistys ry", jonka hallitus päättää koulun asioista. Koulun toimintaa tukee vanhempainyhdistys "Munkkiniemen yhteiskoulun ystävät ry", joka tukee koulun toimintaa mm. rahalahjoituksin. Koulussa toimii myös "Munkkiniemen yhteiskoulun seniorit ry", joka toimii yhdyssiteenä koulun ja koulun entisten oppilaiden välillä.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Munkkiniemen yhteiskoulun rehtori on Aki Holopainen ja vararehtori Merja Haavisto.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Munkkiniemen yhteiskoulussa on julkaistu vuosien saatossa useita koulua käsitteleviä kirjoja. Koulua koskevia julkaisuja ovat:Joitain kirjoja voi yhä ostaa koulun toimistosta. Toiset ovat lainattavissa Helsingin kaupunginkirjastosta ja Helsingin yliopiston kirjastoista.


title: Munkkiniemen yhteiskoulu

text: Vuoden munkkalaisiksi on vuosien varrella valittu Jaakko Rauramo, Jukka Riikonen, Riitta Nelimarkka, Aarne I. Koskimies, Juhana Blomstedt, Mikko Leppilampi, Janne Virkkunen, Jorma Rytkönen, Tuula Teeri, Pentti Nohynek, Anna Kotsalo-Mustonen, Markus Lehtinen, Munkkiniemen yhteiskoulun senioriyhdistys ry, Anssi Rauramo ja Tuija Talvitie. Vuoden munkkalaisen kunniamaininnan voi saada Munkkiniemen yhteiskoulun seniori. Munkkalaiskirjailijoita puolestaan ovat muun muassa Olli Hakkarainen, Elina Halttunen, Seppo Harjulehto, Mirjami Hietala, Helmi Kekkonen, Anita Konkka, Tiina Krohn, Hannu Mäkelä, Riitta Nelimarkka ja Sirkka Turkka.


title: Riitta Salin

text: Riitta Liisa Salin (o.s. Hagman, s. 16. lokakuuta 1950 Helsinki) on entinen suomalainen pikajuoksija. Hän on ensimmäinen suomalainen nainen, joka on voittanut kultaa yleisurheilun pikamatkoilla arvokisoissa. Salin voitti Euroopan-mestaruuden 400 metrillä ME-ajalla 50,14 Roomassa 1974. Samoissa kisoissa hän oli mukana Suomen 4 × 400 metrin viestijoukkueessa, joka voitti EM-hopeaa. Hän osallistui Montrealin olympialaisiin 1976, jossa sijoittui 400 metrillä seitsemänneksi ja 4 × 400 metrin viestissä kuudenneksi. Hän oli viestijoukkueessa myös EM-kilpailuissa 1969 (sijoitus 8.) ja 1971 (sijoitus 7.) ja voitti SM-kultaa 200 ja 400 metrin matkoilla vuosina 1974–1976. Seuratasolla Salin edusti Viipurin Urheilijoita.


title: Riitta Salin

text: Aktiiviuransa jälkeen Riitta Salin oli kahdeksan vuotta Suomen Urheiluliiton (SUL) hallituksessa, josta neljä vuotta varapuheenjohtajana. Hänet valittiin Vuoden urheilijaksi vuonna 1974.


title: Riitta Salin

text: Riitta Salinin aviomies on aitajuoksija Ari Salin. Ari Salin ja Tapani Ilkka olivat hänen valmentajiaan. Riitan veli, Matti Hagman, oli jääkiekkoilija.


title: EU3

text: EU3 on Euroopan unionin ulkopuolella käytetty nimitys Isosta-Britanniasta, Ranskasta ja Saksasta.


title: EU3

text: Iso-Britannia ja Ranska ovat ydinasevaltioita ja Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston jäseninä niillä on vaikutusta Yhdistyneiden kansakuntien päätöslauselmiin, koska ne voivat veto-oikeudella kieltää päätöslauselman hyväksymisen.


title: EU3

text: Saksa puolestaan on Euroopan unionin taloudellisesti merkittävä jäsenvaltio, jonka aikomus luopua ydinvoimasta ja ryhtyä lisäämään venäläisen maakaasun käyttöä vaikuttaa erityisesti Venäjän suuntaan ja myös Viron, Latvian, Liettuan sekä Puolan idänsuhteisiin.


title: EU3

text: Virallisesti Euroopan unioni kannattaa sitä, ettei muodostu kovia ytimiä, ja ettei unionin päätöksenteko pirstaloidu kiinteisiin maiden muodostamiin blokkeihin, minkä vuoksi EU3:a sisäpiirin tunnuksena ei käytetä.


title: EU3

text: Yhdysvaltain rinnalla Euroopan unioni pyrkii olemaan aktiivinen mm. Aasiassa, missä Saksa on pyrkinyt toimimaan välittäjänä Yhdysvaltain ja Iranin välisessä kiistassa oikeudesta ydinvoimaan.


title: Jeanette Biedermann

text: Jeanette Biedermann (s. 22. helmikuuta 1980 Berliini) on saksalainen laulaja ja näyttelijä. Hänestä käytetään usein pelkästään nimeä Jeanette.


title: Jeanette Biedermann

text: Jeanette esiintyi kuusivuotiaana "Kinderzirkus Lilliputissa" Berliinissä. Hän osallistui vuonna 1999 "Bild-Schlagerwettbewerb" -kilpailuun selviytyen voittajaksi 270 000 kilpailijan joukosta. Tämän jälkeen hän julkaisi ensisinglensä "Das tut unheimlich weh" mikä on hänen ainoa levytyksensä saksaksi tähän mennessä. Vuonna 1999 hän sai roolin suositusta saippuaoopperasta "Gute Zeiten, schlechte Zeiten", jossa hän näytteli Marie Balzeria. Muutamaan kuukautta myöhemmin hän teki levytyssopimuksen Polydor-levy-yhtiön kanssa ja julkaisi syyskuussa 2000 ensimmäisen englanninkielisen singlensä "Go Back", joka nousi Saksan singlelistan sijalle 8. Singleä seurasi debyyttialbumi "Enjoy!" sekä toinen single "Will You Be There".


title: Jeanette Biedermann

text: Jeanette julkaisi toisen albuminsa "Delicious" vuotta myöhemmin ja se myi kultaa Saksassa. Albumilta julkaistiin singlet "How It's Got To Be"/"No Style", "No More Tears" sekä "Sunny Day", joka oli mukana albumin uudella painoksella. Hän myös voitti vuoden naisartistin Echo-palkinnon. Vuonna 2002 hän julkaisi kolmannen albuminsa Rock My Life, joka myös myi kultaa. Albumin julkaisun jälkeen hän lähti menestyksekkäälle kiertueelle, josta julkaistiin myös dvd. Jeanette myös äänitti dueton yhdessä Ronan Keatingin kanssa kappaleesta "We've Got Tonight", josta tuli top-10 hitti Saksan lisäksi myös Itävallassa.


title: Jeanette Biedermann

text: Vuonna 2003 hän jätti levy-yhtiönsä ja solmi uuden sopimuksen Kuba/Universal Records yhtiön kanssa. Tulevan "Break On Through" albumin ensimmäinen single "Rockin' On Heaven's Floor" oli top-10 hitti sekä Saksassa, Itävallassa että Sveitsissä. Albumilta julkaistiin myös kaksi muuta singleä - "No Eternity" ja "Hold The Line". Albumia seurasi Jeanetten suurin kiertue, josta myös julkaistiin dvd. "Break On Through" on tähän mennessä Jeanetten ainoa platinaa myynyt albumi. Menestyksen siivittämämä hän julkaisi marraskuussa 2004 "Merry Christmas" joulualbumin sekä "The Infant Light" singlen. Samana vuonna hän myös jätti roolinsa "Gute Zeiten, schlechte Zeiten" sarjassa.


title: Jeanette Biedermann

text: Albumi "Naked Truth" julkaistiin keväällä 2006, mutta se ei ollut edellisten albumeiden kaltainen menestys. Siltä julkaistiin kuitenkin neljän singleä "Run With Me", "Bad Girls Club", "Endless Love" sekä "Heat Of The Summer". Albumin julkaisun ja lyhyen kiertueen jälkeen Jeanette päätti pitää taukoa laulajanurastaan ja keskittyä näyttelemiseen. Vuonna 2008 hän saikin roolin uudesta "Anna und die Liebe" sarjasta, joka nousi suureen suosioon Saksassa.


title: Jeanette Biedermann

text: Keväällä 2009 Jeanette palasi musiikin pariin "Undress To The Beat" singlellä ja samannimisellä albumilla. Albumilta julkaistiin vielä kaksi muuta singleä - "Material Boy (Don't Look Back)" sekä "Solitary Rose", jota soitettiin myös "Anna und die Liebe" sarjassa. Hänen oli tarkoitus lähteä Solitary Rose Tour nimiselle kiertueelle, mutta joutui peruuttamaan sen, koska hänen isällään diagnosoitiin keuhkosyöpä. Jeanette jätti "Anna und die Liebe" sarjan vuoden 2010 alussa, mutta palasi takaisin vuonna 2011.


title: Kirkon Ulkomaanapu

text: Kirkon Ulkomaanapu (KUA) on Suomen suurin kehitysyhteistyöjärjestö ja toiseksi suurin katastrofiavun antaja. Kirkon Ulkomaanapu on perustettu vuonna 1947 Suomen evankelis-luterilaisen kirkon ja sen seurakuntien kansainvälistä diakoniaa toteuttavaksi tahoksi. Alkuvaiheessa se hallinnoi ulkomailta suomalaisten avuksi lähetettyjä varoja. Muutaman vuoden kuluttua rahavirta kääntyi ja varoja alettiin koota hädässä olevien auttamiseksi rajojemme ulkopuolella. Kirkon Ulkomaanapu säätiöityi 1995 itsenäiseksi toimijaksi. Hallinnollinen yhteys kirkkoon näkyy siinä, että Kirkon Ulkomaanavun hallituksen nimittää evankelis-luterilaisen kirkon kirkkohallituksen täysistunto.


title: Kirkon Ulkomaanapu

text: Kirkon Ulkomaanavun toiminnanjohtaja on Jouni Hemberg. Antti Pentikäinen on kolmen vuoden toimivapaalla toiminnanjohtajan tehtävästä.


title: Kirkon Ulkomaanapu

text: Kirkon Ulkomaanavun varainhankinnan tuotot vuonna 2016 olivat 35,4 miljoonaa euroa. Avustustoimintaan käytettiin 21,9 miljoonaa euroa. Toimintoihin kotimaassa ja yleishallintokuluihin käytettiin 5,5 miljoonaa euroa. Toiminnot kotimaassa sisältävät varainhankinnan, viestinnän ja koulutuksen. Yleishallinto sisältää johtajan toimiston, taloustoimiston sekä yleiskulut. Valtion tuki oli 25 prosenttia. Seurakunnilta saatiin tuesta neljännes ja yksityisten ihmisten ja yhteisöjen lahjoitusten osuus oli 25 prosenttia. Kansainvälisen rahoituksen osuus oli vajaa 20 prosenttia.


title: Kirkon Ulkomaanapu

text: Kirkon Ulkomaanavun toiminta perustuu kristinuskoon ja erityisesti sen diakoniseen toimintaan (faith-based organisation). Kansainvälisen diakonian perusteet nousevat diakoniasta. Usein tämä toiminta samaistetaan lähetystyöhön, vaikka näillä kahdella on erilainen motivaatio. Diakoniassa oleellista on ihmisen hätä ja avun tarve. Nykyaikainen kansainvälinen diakonia on ns. oikeusperusteista. Tähän kuuluu oleellisesti myös vaikuttamistoiminta. Kirkon Ulkomaanapu tekee työtä kaikkein köyhimpien ihmisten kanssa uskontoon, etniseen taustaan tai poliittiseen vakaumukseen katsomatta. Kirkon Ulkomaanapu noudattaa kansainvälisä humanitaarisen avun standardeja CHS Alliancen jäsenenä ja CHS-sertifioinnin saaneena järjestönä.


title: Kirkon Ulkomaanapu

text: Kirkon Ulkomaanavun tärkeimmät ulkomaiset yhteistyöverkostot ovat Luterilainen maailmanliitto (LML) ja Kirkkojen maailmanneuvosto (KMN).


title: Kirkon Ulkomaanapu

text: Kirkon Ulkomaanapu on ACT-allianssin jäsen. ACT-allianssi on kirkollisten katastrofi- ja kehitysyhteistyötä tekevien järjestöjen yhteenliittymä. ACT-allianssi muodostaa maailman suurimman ei-valtiollisen avustusorganisaation. ACT-allianssin yhteenlaskettu budjetti on yli 1,5 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuodessa ja sen palveluksessa on 25 000 työntekijää.


title: Kirkon Ulkomaanapu

text: Kirkon Ulkomaanapu on yksi Suomen suurimmista kehitysyhteistyöjärjestöistä. Kehitysyhteistyön tavoitteena on yhteisöjen voimaantuminen, jonka myötä niiden jäsenet kykenevät itse auttamaan itseään ja vaikuttamaan ympäröivään yhteiskuntaan. Kirkon Ulkomaanapu tekee kehitysyhteistyötä osana kirkollisten ja ekumeenisten avustusjärjestöjen maailmanlaajuista yhteisöä.


title: Kirkon Ulkomaanapu

text: Kirkon Ulkomaanavun kehitysyhteistyöohjelmat keskittyvät toimeentuloon ja koulutukseen sekä rauhantyöhön. KUA toimii kansainvälisen [Uskonnollisten ja perinteisten johtajien rauhanvälitysverkoston] sihteeristönä.


title: Kirkon Ulkomaanapu

text: Kirkon Ulkomaanapu toimittaa hätäapua luonnon ja ihmisten aiheuttamien katastrofien uhreille. Apua toimitetaan sekä pahimman hädän aikana että kriisin jälkeen toipumiseen ja jälleenrakennukseen. Ulkomaanapu on Suomen toiseksi suurin ammattimaisen katastrofiavun järjestö. Kirkon Ulkomaanapu on toimittanut katastrofiapua muun muassa Pakistanin vuoden 2010 tulvien, Haitin maanjäristyksen, Norsunluurannikon pakolaisia, Filippiinien taifuunin 2013 ja Nepalin maanjäristyksen 2015 yhteydessä. Katastrofeissa avustustyötä ei jätetä ensihädän lievittämiseen, vaan viivytään ihmisten tukena niin pitkään, että heidän elinolonsa ovat jälleen vakiintuneet. Tämä merkitsee usein monien vuosien työskentelyä.


title: Kirkon Ulkomaanapu

text: Kirkon Ulkomaanapu pyrkii edistämään rauhan ja oikeudenmukaisuuden toteutumista ihmisoikeus- ja rauhantyöllä. Tavoitteena on, että ihmisillä olisi ihmisoikeusjulistuksen mukainen vapaus oman uskonsa, kulttuurinsa ja poliittisen vakaumuksensa ilmaisemiseen ja toteuttamiseen tasavertaisina yhteiskunnan jäseninä.


title: Kirkon Ulkomaanapu

text: Käytännössä Kirkon Ulkomaanapu tukee ihmisoikeuskoulutusta, paikallisia ihmisoikeusryhmiä ja ihmisoikeusloukkausten uhreja yhteistyökumppaneiden kanssa.


title: Kirkon Ulkomaanapu

text: Kirkon Ulkomaanapu tekee vaikuttamis- ja kansainvälisyyskasvatustoimintaa Suomessa. Järjestö tarjoaa aineistoja ja välineitä koulujen ja seurakuntien kansainvälisyyskasvatusta varten. Vuonna 2005 Kirkon Ulkomaanapu aloitti ensimmäisenä Suomessa eettisten lahjojen laajan myynnin niin sanotun Toisenlainen Lahja -kampanjan avulla (ks. joululahja). Tarkoituksena on yhdistää kehitysyhteistyöstä kertominen ja ihmisten halu antaa eettisiä lahjoja. Toisenlaisen Lahjan ostaja ostaa konkreettisia välineitä kehitysmaan ihmisille ja saa sitä vastaavan kortin, jonka hän voi antaa suomalaiselle lahjansaajalle. Näin sekä lahjan antaja, lahjan saaja että kehitysmaassa elävä henkilö saavat lahjan.


title: Kirkon Ulkomaanapu

text: Naisten Pankki on Kirkon Ulkomaanavun hallinnoima rahasto ja yhteisö kehitysmaiden naisten yrittäjyyden ja toimeentulon tukemiseksi kestävän kehityksen periaattein. Kirkon Ulkomaanapu perusti yhdessä suomalaisten naisvaikuttajien kanssa Naisten Pankin toukokuussa 2007.


title: Kirkon Ulkomaanapu

text: Naisten Pankin tavoitteena on tukea kehitysmaiden naisten työtä köyhyyden voittamiseksi. Naisten Pankin rahaston varoilla rahoitetaan muun muassa mikroluottoja, ammattikoulutusta, työkalujen ja materiaalin hankintaa ja muuta yrittäjyyteen tähtäävää toimintaa.


title: Kirkon Ulkomaanapu

text: Changemaker on Kirkon Ulkomaanavun yhteydessä toimiva nuorten ja nuorten aikuisten vaikuttamisverkosto, mikä on perustettu vuonna 2004. Verkosto pyrkii edistämään maailmanlaajuista oikeudenmukaisuutta kampanjoimalla käytännöllisin ja luovin keinoin. Toiminnassaan Changemaker tekee yhteistyötä samaan päämäärään pyrkivien tahojen kanssa uskontoon tai vakaumukseen katsomatta.


title: Kirkon Ulkomaanapu

text: Opettajat Ilman Rajoja on verkosto opetus-ja kasvatusalan ammattilaisille. Verkosto tarjoaa tukea globaalikasvatukseen kotimaassa, mahdollisuuden käyttää ja kehittää osaamistaan maailmalla ja tukea paikallisten opettajien osaamista kehitysmaissa. Kirkon Ulkomaanavun koordinoiman verkoston tavoitteena on tukea kehitysmaiden opettajien pedagogista osaamista, tukea globaalikasvatusta suomalaisissa kouluissa ja tarjota opetus-ja kasvatusalan ammattilaisille mahdollisuus laajentaa omaa osaamistaan 3-12 kuukauden vapaaehtoisjaksoilla maailman hauraimmissa valtioissa.


title: Kirkon Ulkomaanapu

text: Suomessa Yhteisvastuukeräyksen tuotosta 60 prosenttia suunnataan Kirkon Ulkomaanavun kautta kehitysmaihin. Vuonna Yhteisvastuu 2017 torjuu ihmiskauppaa. Suomessa keräysvaroin autetaan ihmiskaupan uhreja. Keräyksen kansainvälisessä esimerkkikohdemaassa Jordaniassa yhteisvastuuvaroin tuetaan Syyriasta sotaa paenneiden nuorten koulutusta ja toimeentuloa, mikä ennaltaehkäisee altistumista ihmiskaupalle ja muulle hyväksikäytölle. Vuoden 2016 keräyksellä tuettiin syrjäytymisvaarassa olevia nuoria Suomessa ja kehitysmaissa.


title: Kirkon Ulkomaanapu

text: Kirkon Ulkomaanavun avustustyö suuntautuu ensisijaisesti köyhimpiin kehitysmaihin. Tärkeimmät avustusten kohteena olevat maat:


title: Aspö

text: Aspö tai Aspön voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Jessica Boehrs

text: Jessica Boehrs (s. 5. maaliskuuta 1980 Magdeburg, Saksa) on saksalainen laulaja ja näyttelijä. Hän toimi saksalaisen Hands Up -yhtye Novaspacen laulajana. Boehrs esiintyi vuonna 2004 elokuvassa "Eurotrip". Vuonna 2008 hän näytteli Lemmen viemää -sarjassa.


title: Myrskypurje

text: Myrskypurje on vahvasta materiaalista valmistettu pienikokoinen purje, jota nimensä mukaisesti käytetään myrskytuulissa. Myrskypurje saattaa olla usein väriltään oranssi tai muutoin helposti näkyvästä materiaalista tehty. Korkeassa aallokossa liikkuva vene on muiden vesillä liikkuvien helpommin havaittavissa, kun purjeet ovat väreiltään vahvat.


title: Myrskypurje

text: Myrskypurjeina käytetään myrskyfokkaa (keulapurje; storm jib) ja myrskyisoa (myrskyisopurje; storm mainsail, trysail). Molemmat purjeet on leikattu niin, että niiden alaliikki (alareuna) nousee jyrkästi ylös. Tämä jättää sopivasti tyhjää tilaa, jotta kannen yli vyöryvillä aalloilla on tilaa mennä yli eivätkä ne osuessaan purjeeseen kallistaisi venettä.


title: Myrskypurje

text: Useimmalle veneelle pelkkä myrskyfokka tarjoaa Itämeren oloissa sopivan ja riittävän vaihtoehdon, kun keulapurjetta ei voi enää muutoin pienentää. Myrskyisoa harvemmin kuuluu veneen varusteisiin.


title: Komin tasavallan hallinnollinen jako

text: Komin tasavalta jakautuu hallinnollisesti viiteen kaupunkipiirikuntaan sekä 15 kunnallispiiriin, joihin kuuluu 16 kaupunkikuntaa ja 175 maalaiskuntaa.


title: Ehud Barak

text: Ehud Barak (, syntyjään Ehud Brog, s. 12. helmikuuta 1942) oli Israelin kymmenes pääministeri vuodesta 1999 vuoteen 2001. Hän on ollut sotilastiedustelun johtaja 1983–1985, Israelin puolustusvoimien komentaja 1991–1995, sisäministeri 1995, ulkoministeri 1995–1996, Israelin työväenpuolueen johtaja 1999–2001 ja 2007– sekä puolustusministeri 2007–.


title: Ehud Barak

text: Ehud Barak syntyi 12. helmikuuta 1942 Palestiinan brittiläisessä mandaatissa. Hän on eronnut ensimmäisestä vaimostaan, jonka kanssa hänellä on kolme lasta.


title: Ehud Barak

text: Hän opiskeli matematiikkaa ja fysiikkaa Jerusalemin ja Stanfordin yliopistoissa.


title: Ehud Barak

text: Ehud Brog liittyi Israelin puolustusvoimiin 1959, jolloin hän vaihtoi nimensä muotoon "Barak", mikä tarkoittaa hepreaksi ukkosta. Hän palveli 35 vuotta ja yleni aina kenraalin arvoon asti. Hän oli sotilastiedustelun Amanin päällikkö 1983–1985 ja pääesikunnan päällikkö 1991–1995.


title: Ehud Barak

text: Barak toimi Israelin sisäministerinä vuonna 1995 ja ulkoministerinä 1995–1996. Vuonna 1996 hänet valittiin Israelin parlamenttiin knessetiin ja valittiin ensimmäisen kerran Työväenpuolueen johtajaksi. Israelin pääministeriksi hän nousi vuonna 1999, päihittäen pääministerivaaleissa selvällä vaalivoitolla aiemman pääministerin Benjamin Netanyahun. Vuoden 1999 pääministerivaalit pidettiin Israelin parlamenttivaalien yhteydessä, joissa Barak onnistui johdattamaan vasemmistopuolueista koostuvan One Israel -liittoutumansa vaalivoittoon, tosin hyvin kapeaan sellaiseen.


title: Ehud Barak

text:
Barak vieraili ensimmäisenä Israelin pääministerinä julkisesti Turkissa, vaikka David Ben-Gurion olikin käynyt siellä salaa jo 1958.
Barakin kaudella Israel vetäytyi Etelä-Libanonista 18-vuotisen miehityksen jälkeen. Hän myös osallistui Camp Davidin kokoukseen, jossa oli tarkoitus päättää palestiinalaisvaltion luomisesta. Toinen intifada alkoi pian tämän kokouksen jälkeen.


title: Ehud Barak

text: Barak hävisi pääministeripaikan pääministerivaaleissa 2001 murskatappiolla Likudin silloiselle puheenjohtajalle Ariel Sharonille.


title: Ehud Barak

text: Tammikuussa 2007 Barak ilmoitti pyrkivänsä uudelleen Israelin työväenpuolueen puheenjohtajaksi. Puheenjohtajavaalin ensimmäisellä kierroksella hän sai 39 % äänistä. Toisella kierroksella hän voitti täpärästi toisen pääehdokkaan, Ami Ayalonin. Hänet valittiin Israelin puolustusministeriksi 18. kesäkuuta 2007, Amir Peretzin erottua. Barakin kaudella Israelin puolustusvoimat hyökkäsi Gazaan. Hän oli Työväenpuolueen pääministeriehdokas vuoden 2009 parlamenttivaaleissa. Vaaleissa Työväenpuolue jäi neljänneksi.


title: Ehud Barak

text: Ehud Barak jatkoi puolustusministerinä myös Likudin johtamassa oikeistohallituksessa vuoden 2009 vaalien jälkeen.


title: Ehud Barak

text: 17. tammikuuta 2011 Barak ilmoitti jättävänsä Työväenpuolueen neljän muun edustajan kanssa ja muodostavansa uuden "keskustalaisen, sionistisen ja demokraattisen" parlamenttiryhmän, jonka nimeksi tuli Itsenäisyys (עצמאות, Atzma'ut).


title: Luettelo Tšadin puolueista

text: Tämä on luettelo Tšadin puolueista.


title: Luettelo Tšadin puolueista

text: Tšad on yhden puolueen hallitsema maa, jossa Isänmaallinen pelastusliike on vallassa. Hallituksessa tosin ovat myös Kansallinen demokratian ja uudistamisen liitto ja Uudistamisen ja demokratian liitto, mutta valtapuolueella on enemmistö parlamenttipaikoista ilman niitäkin.


title: Poppaea Sabina

text: Poppaea Sabina (kuoli 65) oli Rooman keisarin Neron toinen vaimo. Hänen isänsä oli Titus Ollius. Hän sai nimensä äitinsä isän, vuoden 9 jaa. konsulin, Poppeaus Sabinuksen mukaan.Hazel s. 250


title: Poppaea Sabina

text: Poppaea Sabina oli naimisissa kolmesti. Hänen ensimmäinen miehensä oli pretoriaanikaartin prefekti Rufrius Crispus. Crispus ja Poppaea saivat yhden pojan, jonka Nero myöhemmin antoi tappaa. Poppaean seuraava mies oli tuleva keisari Otho, joka oli keisari Neron läheisiä ystäviä. Nero halusi kuitenkin Poppaean rakastajattarekseen ja lähetti Othon Lusitaniaan maaherraksi vuonna 58. Poppaean kerrotaan yllyttäneen Neroa tappamaan äitinsä Agrippinan ja eroamaan vaimostaan Octaviasta. Tämän jälkeen Nero meni naimisiin Poppaean kanssa ja tämä sai arvonimen "augusta". Hän synnytti Nerolle tyttären nimeltä Claudia Augusta, joka kuitenkin kuoli neljän kuukauden ikäisenä. Historioitsija Suetoniuksen mukaan Poppaean ollessa seuraavan kerran raskaana riidan päätteeksi raivostunut Nero potkaisi häntä vatsaan aikaansaaden Poppaean kuoleman.


title: Poppaea Sabina

text: Claudio Monteverdi sävelsi vuonna 1642 Giovanni Francesco Busenellon Tacituksen kuvaukseen pohjautuvaan librettoon oopperan "L'incoronazione di Poppea" (), jonka pääosassa Poppaea on.


title: Rai 1

text: Rai 1 on Italian RAI-yhtiön päätelevisiokanava ja maan toiseksi katsotuin kanava. Se on yleiskanava, jonka pääkilpailija on Mediasetin Canale 5. Kanava aloitti toimintansa 3. tammikuuta 1954.


title: Rai

text: Rai tarkoittaa seuraavia:Rai on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Laki vuokra-alueiden lunastamisesta

text: Laki vuokra-alueiden lunastamisesta (135/1918) eli ”torpparilaki” oli 17. heinäkuuta 1918 hyväksytty laki torppareiden ja mäkitupalaisten oikeudesta lunastaa vuokra-alueensa. Lakia täydennettiin 1919 koskemaan myös lampuoteja. Jo 1910-luvulla aloitettu lainvalmistelu jäi kesken sisällissodan vuoksi. Sodan aikana Suomen kansanvaltuuskunta oli säätänyt oman lakinsa 31. tammikuuta 1918, mutta sisällissodan lopputuloksen vuoksi lailla ei ollut käytännön vaikutuksia.


title: Laki vuokra-alueiden lunastamisesta

text: Torppariongelmalla tarkoitettiin umpeutuvista ja ehdoiltaan epämääräisistä torpparisopimuksista (torpparikontrahdeista) aiheutuneita ongelmia. Niistä ja niiden ratkaisumahdollisuuksista oli 1900-luvun alun Suomessa tullut venäläisten ja suomalaisten viranomaisten sekä poliittisten puolueiden monimutkainen kiista.


title: Laki vuokra-alueiden lunastamisesta

text: Näitä ongelmia oli lykätty jatkamalla poikkeusmääräyksin torppien vuokra-aikoja vuosina 1909 ja 1915, ja erityinen maanvuokrakomitea oli asetettu vuonna 1912 pohtimaan kysymyksen ratkaisua.


title: Laki vuokra-alueiden lunastamisesta

text: Suomalainen ja nuorsuomalainen puolue esittivät yhdessä ruotsalaisen kansanpuolueen kanssa oman esityksensä ja maalaisliitto omansa vuoden 1916 valtiopäiville. Sosiaalidemokraatit esittivät oman Me vaadimme -ohjelmansa 1917. Sen torppareita koskeneen osan johtoajatus oli torpparien vapauttaminen yksityisten isäntien vallasta.


title: Laki vuokra-alueiden lunastamisesta

text: Svinhufvudin senaatti puolestaan lähti torpparien itsenäistämisestä. Esitys tuli eduskuntaan juuri ennen vuoden 1918 sodan alkua 25. tammikuuta 1918.


title: Laki vuokra-alueiden lunastamisesta

text: Sodan jälkeen toukokuussa 1918 lain käsittelyä jatkoi ns. tynkäeduskunta. Lakiin lisättiin sodan vaikutuksesta ns. punakaartilaispykälä (62 §), joka poisti kaarteihin kuuluneilta ja vähintään kymmenen vuoden vankeustuomion saaneilta oikeuden torppansa lunastamiseen. Pykälä kumottiin seuraavan vuoden kesällä (AsK 90/1919), kun lakia oli juuri ryhdytty soveltamaan, minkä vuoksi punakaartiin kuuluminen ei käytännössä vaikuttanut torpparin asemaan.


title: Laki vuokra-alueiden lunastamisesta

text: Torpparilaki käsiteltiin täysistunnon toisessa käsittelyssä heinäkuussa ja ratkaistiin kiireellisenä kolmannessa käsittelyssä 17. heinäkuuta 1918. Valtionhoitaja P. E. Svinhufvud vahvisti lain 15. lokakuuta, täytäntöönpanoasetus (46/1919) annettiin 11. huhtikuuta 1919, ja lakia alettiin panna täytäntöön vapunpäivänä 1919.


title: Laki vuokra-alueiden lunastamisesta

text: Alkujaan torppareita ja mäkitupalaisia koskenutta lakia laajennettiin ensin 1919 lampuoteihin (AsK 90/1919) ja edelleen pappiloiden (73/1921) ja kruununtilojen torppareihin (1922).


title: Laki vuokra-alueiden lunastamisesta

text: Torppien lunastaminen jatkui toiseen maailmansotaan asti, ja vuoden 1918 lakiin perustuvaa lunastusoikeutta käytti 46 645 torpparia tai lampuotia ja 45 580 mäkitupalaista. Maata lunastettiin 910 000 hehtaaria, joista runsas neljäsosa oli viljeltyä.


title: Laki vuokra-alueiden lunastamisesta

text: Torpparilaki laajensi Suomen itsenäistä pienviljelijäluokkaa ja antoi laajoille kansanosille omaa maata. Tämä vaikutti osaltaan kansan eheytymiseen sisällissodan jälkeen ja toisessa maailmansodassa ilmenneeseen kansalliseen yhtenäisyyteen.