title: Mandy Moore

text: Maaliskuussa 2008 Moore alkoi seurustella muusikko Ryan Adamsin kanssa. Pari meni naimisiin maaliskuussa 2009, mutta lähes kuuden vuoden avioliiton jälkeen he ilmoittivat tammikuussa 2015 eroavansa. Ero astui voimaan vuonna 2016. Heillä ei ole lapsia. Moore avioitui kaukaja Taylor Goldsmithin kanssa vuoden 2018 marraskuussa. He olivat tavanneet vuonna 2015.


title: Carl Oscar Malm

text: Carl Oscar Malm (s. 12. helmikuuta 1826 Eura – k. 8. kesäkuuta 1863 Turku) oli suomalaisen viittomakielen kehittäjä ja perusti Porvooseen ensimmäisen kuurojenkoulun. Malm oli itsekin kuuro. Hänen kuuroutensa syy on kuitenkin jäänyt tuntemattomaksi.


title: Carl Oscar Malm

text: Malmin perhe oli sivistynyt ja yhteiskunnallisesti valveutunut. Hänen isänsä Anders Gustaf Malm oli Kymenkartanon läänin maaherranvirastossa kanslistina ja lääninviskaalina, äiti oli Katarina Juliana Tandefelt. Malm eli lapsuutensa Euran Askolassa ja Porvoossa vuodesta 1833. Vuonna 1834 Malmin vanhemmat lähettivät pojan tukholmalaiseen kuurojenkouluun (Manilla-koulu) ensin yksityisoppilaana ja vuosina 1840–1844 maksavana oppilaana ja apuopettajanakin.


title: Carl Oscar Malm

text: Koulu päättyi 16. lokakuuta 1845. Koulumenestyksestä kertoo päästötodistus, joka oli seuraavan sisältöinen:


title: Carl Oscar Malm

text: Vuonna 1846 Malm perusti ensimmäisen kuurojenkoulun Porvooseen ja hänestä tuli koulun ensimmäinen viittomakielinen opettaja. Alussa koulun toiminta oli kankeaa ja vaivalloista, mutta tammikuussa 1857 kokoontui muutamia Malmin koulusta kiinnostuneita henkilöitä neuvottelemaan koulun tilanteesta. Tämä "johtokunta", johon kuuluivat muun muassa Johan Ludvig Runeberg ja Carl Henrik Alopaeus, sai kerätyksi varoja koululle ja se pääsi muuttamaan tilavampaan huoneistoon. Saman johtokunnan aloitteesta perustettiin vuonna 1860 Turkuun Suomen ensimmäinen valtion ylläpitämä kuurojenkoulu. Malm ei itse saanut koulun johtajuutta, koska katsottiin, että johtajan täytyy olla kuuleva. Siten alussa koulun vt. johtajana toimi hänen veljensä Gustaf Emil Malm. Turku ei ottanut Malmia vastaan niin hyvin kuin Porvoo, ja hän tunsikin itsensä ulkopuoliseksi.


title: Carl Oscar Malm

text: Malm oppi Ruotsissa ruotsalaisen viittomakielen, jonka hän toi mukanaan Suomeen. Kuurojenkouluissa opiskelleet kuurot oppivat kielen häneltä ja suomalainen viittomakieli alkoi kehittyä. Malm osasi viittomakielen lisäksi ruotsia, suomea, saksaa, ranskaa ja englantia.


title: Carl Oscar Malm

text: Malm kuoli 37-vuotiaana vuonna 1863 keuhkotulehdukseen. Kuurojen keskuudessa kerrotaan, että hän olisi saanut sen auttaessaan hevosta ylös joesta. Malm haudattiin Turkuun.


title: Carl Oscar Malm

text: Porvoossa paljastettiin vuonna 1926 Malmin muistopatsas, jonka suunnitteli kuuromykkä kuvanveistäjä J. F. Talvia.


title: Leikin varjolla

text: Leikin varjolla -ellet tunne, älyä! oli Timo Koivusalon juontama vuodesta 2002 esitetty visailuohjelma, jota lähetettiin Yle TV2:lla vuoteen 2006 saakka torstaisin. Joka jaksossa sarjassa vieraili neljä toisilleen tuttua julkisuuden henkilöä, ja he arvuuttelivat muun muassa toistensa elämää, elämäntyyliä ja -tapoja.


title: Pohjoismaiset hiihtolajit talviolympialaisissa 1994

text: XVII talviolympialaiset järjestettiin Lillehammerissa, Norjassa vuonna 1994. Pohjoismaisissa hiihtolajeissa (maastohiihto, yhdistetty, mäkihyppy) järjestettiin viisitoista kilpailua.


title: Sanna Sepponen

text: Sanna Sepponen (s. 1978) on suomalainen näyttelijä ja vammaisurheilija. Hänellä on Downin oireyhtymä.


title: Sanna Sepponen

text: Sepponen tunnetaan parhaiten suomalaisen "Salatut elämät" -televisiosarjan Roosa Kemppaisena. Hänen ensimmäinen kohtauksensa sarjassa kuvattiin vuonna 2001 ja viimeinen syksyllä 2003. Televisioruudussa Sepposen roolihahmo Roosa esiintyi vuosina 2001–2004. Hän oli lisäksi mukana TV1:n "Toisenlaiset frendit" -sarjassa vuosina 2010–2014..


title: Sanna Sepponen

text: Sepponen on kilpaillut myös kehitysvammaisten Special Olympics -kilpailuissa lajinaan alppihiihto. Vuonna 2013 Etelä-Korean Pyeongchangissa järjestetyissä kilpailuissa hän sai hopeaa supersuurpujottelussa sekä pronssia suurpujottelussa.


title: Sanna Sepponen

text: Sanna Sepposelle myönnettiin vuonna 2003 Kehitysvammaisten Tukiliiton hopeinen ansiomerkki.


title: Sanna Sepponen

text: Sanna Sepponen työskentelee Helsingissä Herttoniemen McDonald'silla.


title: Paratiisilinnut

text: Paratiisilinnut (Paradisaeidae) on varpuslintujen lahkoon kuuluva lintuheimo, johon kuuluu yli neljäkymmentä koristeellista Oseaniassa esiintyvää lajia. Valtaosa lajeista esiintyy Uudessa Guineassa, jolle on kotoperäisiä 36 lajia. Papua-Uuden-Guinean lipussa esiintyy heimon tyyppilaji isoparatiisilintu ("Paradisaea apoda"). Muutamia lajeja esiintyy lisäksi Molukeilla ja Pohjois-Australiassa. Eräät tutkijat lukevat heimon varislintuihin; lisäksi lavastajat ("Ptilonorhynchidae") ovat läheistä sukua paratiisilinnuille.


title: Paratiisilinnut

text: Paratiisilinnut ovat tavallisesti variksen kokoisia tai hieman sitä pienempiä, mikäli mukaan ei lasketa eräiden lajien pitkiä pyrstösulkia, jotka saavuttavat jopa metrin pituuden. Niiden nokka on tukeva ja jalat vankat. Huolimatta koristeellisesta ulkonäöstään paratiisilinnut ovat varsin alkeellinen lintuheimo.


title: Paratiisilinnut

text: Useimpien paratiisilintulajien koirailla on silmiinpistävän koristeellinen höyhenpeite. Sulat voivat olla loistavan värikkäitä tai pyrstösulat monta kertaa itse lintua pidempiä. Rubiini- eli pampulajousipyrstökoiraan ("Cicinnurus regius") höyhenpuku on lähes kauttaaltaan kirkkaanpunainen ja sen kahden ohuen, nauhamaisen pyrstösulan päässä on vihreä pallo. Mustanvihreän nauhaparatiisiharakan ("Astrapia mayeri") pyrstösulat ovat noin metrin mittaiset itse linnun pituuden ollessa noin 25 senttimetriä. Viiriparatiisilinnulla ("Pteridophora alberti") puolestaan lähtee pään kummaltakin sivulta 2–3 kertaa lintua pidempi ruoti, jossa on sarja sarveislevyjä. Höyhenpeitteeltään erityisen värikkäitä ja koreita ovat suvun "Paradisaea" koiraat, kuten komea isoparatiisilintu vaaleanruskeine linnun siipiä suurempine kylkitöyhtöineen.


title: Paratiisilinnut

text: Ulkonäkönsä ohella paratiisilinnut ovat myös tunnettuja näyttävistä soidintansseistaan. Ne muodostavat usein ryhmiä, joissa koiraat esittelevät kilvan avujaan naaraille. Linnut käyttävät pitkiä koristehöyheniään tai värikkäitä töyhtöjään tähän tarkoitukseen. Naaraat ovat usein koiraita huomattavasti vaatimattomamman näköisiä. Lisäksi yksiavioisten paratiisilintulajien höyhenpeite on moniavioisia hillitympi. Sorsien ja kolibrien ohella paratiisilinnuilla esiintyy linnuista eniten risteymiä, mikä on seurausta ryhmäsoidinmenoista.


title: Paratiisilinnut

text: Uuden-Guinean alkuperäiskansat ovat käyttäneet mahdollisesti jo tuhansia vuosia paratiisilintujen näyttäviä sulkia omissa rituaaleissaan. Eräiden useimmin metsästettyjen lajien on havaittu aloittavan soidinmenot jo ennen kuin niihin tarkoitetut sulat ovat alkaneet kasvaa, mikä saattaa olla seurausta lajien sopeutumisesta metsästykseen. Eurooppalaiset puolestaan alkoivat viedä 1800-luvulla suuria määriä nahkoja ja sulkia kotiseuduilleen, jossa niistä oli tullut suosittu koriste naistenhatuissa. Lintujen metsästäminen oli kiivaimmillaan 1800- ja 1900-luvun vaihteessa, kunnes niiden vienti kiellettiin 1920-luvulla.


title: Paratiisilinnut

text: Nykyään Papua-Uuden-Guinean hallitus on kieltänyt paikallisten paratiisilintujen nahkojen tai höyhenien hallussapidon muilta kuin maan kansalaisilta. Ainoastaan alkuperäiskansoilla on rajoitettu oikeus lintujen metsästämiseen. Vain kolmea lajia pidetään tällä hetkellä uhanalaisena tai erittäin uhanalaisena, mutta uutena uhkana on elinympäristöjen häviäminen metsähakkuiden seurauksena.


title: Paratiisilinnut

text: Luokitus perustuu BirdLife Suomen julkaisemaan nimistöön maailman lintulajien suomenkilisistä nimistä.


title: Egegik

text: Egegik on pieni kaupunki Lounais-Alaskassa, Yhdysvalloissa. Se sijaitsee Bristolinlahden itäisellä rannalla (tarkemmin sanoen sen pienemmän osan Egegik Bayn) Egegikjoen suulla.


title: Egegik

text: Vuoden väestönlaskennassa Egegikin asukasluku oli 116. Näistä oli 58 % Amerikan alkuperäiskansoihin kuuluvia.


title: Krimin laivastotukikohta

text: Krimin laivastotukikohta perustettiin Venäjän liitettyä koko Krimin niemimaan ja myös Ak-Jarin Venäjään 1783. Samalla paikkaa alettiin kutsua Sebastopoliksi 10. helmikuuta 1784 annetulla määräyksellä. Vuosina 1797–1826 paikkaa kutsuttiin tataarinimellä Ak-Jar, mutta sittemmin nimi vakiintui venäläiseen ja ukrainalaiseen muotoonsa Sevastopol.


title: Krimin laivastotukikohta

text: Mustanmeren laivastoa oli alettu perustaa Katariina II Suuren käskystä joulukuussa 1775. Keisarinnan määräyksen mukaan laivoja piti rakentaa 20 lisää. Tavoitteena oli eristää Krimin niemimaa muusta Ottomaanien valtakunnasta ja tehdä sen valloittaminen mahdolliseksi Venäjälle. Tehtävän otti suorittaakseen Novorossijskin kenraalikuvernööri Grigori Potjomkin. H’ersoniin perustettiin uusi satamakaupunki Dneprin suulle 1778. Samana vuonna alettiin valmistaa seitsemää suurta laivaa ja neljää leveäpohjaista maihinnousutykkialusta.


title: Krimin laivastotukikohta

text: 8. huhtikuuta 1783 Krimin, Tamanin ja Kubanin oikean rannan (länsirannan) tultua yhdistetyksi Venäjään Fedot Klokaševin kahden fregatin osasto talvehti Aktiarin poukamassa, mikä tyydytti meriupseereita. Paikalle päätettiin toukokuussa rakentaa satama ja rannoille kaupunki. Grigori Potjomkin valtuutti kontra-amiraali Thomas MacKenzien rakennuttamaan uuden Sevastopolin sataman. Kahdessa vuodessa perustettiin amiraliteettiin Mustanmeren osasto, minkä johtoon nimitettiin Potjomkin ja Mustanmeren laivastolle osoitettiin kaksitoista ensilinjan sotalaivaa, kaksikymmentä fregattia sekä 13 500 sotilasta.


title: Krimin laivastotukikohta

text: Venäjän ja Ottomaanien valtakunnan 1768–1774 päättäneen sodan tuloksena Krimin kaanikunta julistettiin itsenäiseksi Ottomaanien valtakunnasta ja samalla Venäjän suojelukseen.


title: Krimin laivastotukikohta

text: Laivastotukikohtaa käytettiin hyväksi Ottomaanien valtakunnan ja Venäjän välisessä seuraavassa sodassa 1787–1791, minkä aikana käytiin Suomessa Kustaan sota 1788–1790 Ruotsin aloitteesta hattujen sodan tappioiden korvaamiseksi sopivassa ulkopoliittisessa tilanteessa, kun Venäjä näytti olevan sitoutunut etelään.


title: Krimin laivastotukikohta

text: Vuonna 1804 Sevastopol julistettiin virallisesti Venäjän Mustanmeren laivaston pääsotasatamaksi. Vuonna 1805 tehtiin Mustanmeren laivaston komentajasta myös samanaikaisesti Sevastopolin ja Mykolajivin komentaja.


title: Krimin laivastotukikohta

text: Ranskan ja Britannian pyrkiessä rajoittamaan Venäjän vaikutusvallan kasvua alkoivat ne tukea Ottomaanien valtakuntaa kiistassa, mikä oli aiheutunut ranskalaisten katolilaisten ja ortodoksien kesken Palestiinassa sijaitsevien kirkkojen hallinnasta. Alkoi Krimin sota (1854–1856), missä Ranska ja Britannia ryhtyivät sotatoimiin Ottomaanien valtakunnan kanssa Venäjää vastaan, minkä oli lopulta puolustauduttava ja julistettava sota.


title: Krimin laivastotukikohta

text: Sevastopol joutui myös maataisteluiden kohteeksi, koska ranskalaiset ja brittiläiset joukot pyrkivät valtaamaan sen Venäjän heikentämiseksi ja Ottomaanien valtakunnan tukemiseksi Mustallamerellä.


title: Krimin laivastotukikohta

text: Brest-Litovskin rauhansopimuksesta seurannut brittien ja ranskalaisten sekä myös yhdysvaltalaisten ja lopulta myös japanilaistan sekä muiden kansakuntien aloittama Venäjän sisällissotaan kuuluva interventio kosketti Krimiä siten, että Etelä-Venäjän armeija perusti tukikohtansa Krimille, mitä tuki ranskalainen ja brittiläinen laivasto-osasto. Lopulta Anton Denikinin luovuttua ja Pjotr Wrangelin evakoitua joukkojensa rippeet Konstantinopoliin Krim antautui Neuvosto-Venäjälle.


title: Krimin laivastotukikohta

text: Toisen maailmansodan aikana Krim joutui saksalaisten haltuun operaatio Barbarossan suuntauduttua etelään ja Kaukasukselle öljynsaannin varmistamiseksi. Sevastopolin tekemän vastarinnan vuoksi se julistettiin yhdeksi Neuvostoliiton sankarikaupungeista.


title: Krimin laivastotukikohta

text: Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteeri Nikita Hruštšovin aloitteesta Krimin niemimaa siirrettiin Venäjän federatiiviselta sosialistiselta neuvostotasavallalta Ukrainan sosialistiselle neuvostotasavallalle 1954 sen muistoksi, että atamaani Bohdan H’melnytskyi oli liittoutunut kolmesataa vuotta aikaisemmin Venäjän tsaarin Aleksei Mihailovitšin kanssa saadakseen tukea Puola-Liettuaa vastaan.


title: Krimin laivastotukikohta

text: Ukrainan itsenäistyttyä Neuvostoliitosta 1991 alkoi Venäjän ja Ukrainan välinen kiista ydinaseista ja myös Mustanmeren laivaston alusten jakamisesta Venäjän ja Ukrainan kesken.


title: Krimin laivastotukikohta

text: Tämä jälkeen maat kiistelivät siitä, millä ehdoilla Venäjän Mustanmeren laivasto saa käyttää Ukrainan alueella olevaa laivastotukikohtaa.


title: Krimin laivastotukikohta

text: Asiasta tehtiin vuoteen 2017 saakka sopimus 98 miljoonan Yhdysvaltain dollarin vuosivuokralla. Sopimusta on kuitenkin rasittanut se, että Ukraina on pyrkinyt käyttämään vähäistä vuokraa argumenttina Gazpromin maakaasuhinnankorotusten torjumiseen.


title: Krimin laivastotukikohta

text: Venäjän Mustanmeren laivaston läsnäoloon Krimin laivastotukikohdassa liittyy myös se, että Ukraina on virallisesti ilmoittanut pyrkivänsä Euroopan unionin jäseneksi ja se myös on lähestynyt NATO:a, mikä tekee Venäjän Mustanmeren laivastotukikohdan jatkamisen kyseenalaiseksi 2017 päättyvän sopimuskauden jälkeen.


title: Krimin laivastotukikohta

text: Mikäli vuokra-aika ei jatku 2017 jälkeen, Venäjän on siirrettävä Mustanmeren laivastonsa Sevastopolissa olevat aluksensa Novorossijskiin.


title: Krimin laivastotukikohta

text: Ukrainalla on Georgian kanssa sopimus, jonka mukaan kumpikaan ei anna aluettaan kolmannelle osapuolelle käyttöön toista sopimusosapuolta vastaan. Etelä-Ossetian taisteluiden aikana 2008 Venäjän Mustanmerenlaivasto järjesti Abhasian ja muun Georgian rannikolla merisaarron, mitä Georgian merivoimien ohjusveneet yrittivät murtaa. Ohjusvene Miraž upotti Georgian merivoimien ohjusveneen. Ukrainan presidentti Viktor Juštšenko ilmoitti, etteivät saartoon lähteneet alukset voi palata Krimille. Myöhemmin Ukrainan presidentti antoi määräyksen, jonka mukaan Venäjän Mustanmerenlaivaston alusten tulee ilmoittautua 72 tuntia aikaisemmin palatessaan. Venäjän federaatio piti määräystä sopimusten vastaisena, mutta ohjasi saartoon osallistuneet alukset Novorossijskin laivastoasemalle. Ukrainan pääministeri Julija Tymošenko epäili julkisesti presidentin määräyksen laillisuutta, jonka jälkeen pääministeri joutui tutkintaan epäiltynä maanpetoksesta. Georgian merisaartoon osallistuneet alukset palasivat Krimille. Ukrainan merivoimien alus häiritsi muodollisesti puolen tunnin ajan ohjusvene Miražin paluuta, mutta ei estänyt sitä. Palaaville aluksille järjestivät venäläiset paluun yhteydessä ilotulituksen.


title: Kirkkoneuvosto

text: Kirkkoneuvosto on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnan toimielin. Kirkkoneuvosto koostuu luottamushenkilöistä, jotka kirkkovaltuusto valitsee kahden vuoden välein. Kirkkoneuvoston puheenjohtajana toimii seurakunnan kirkkoherra.


title: Kirkkoneuvosto

text: Kirkkoneuvosto johtaa seurakunnan toimintaa ja toimii kirkkovaltuuston valmistelu- ja täytäntöönpanoelimenä. Kirkkoneuvosto vastaa seurakunnan yleisestä hallinnosta ja on seurakunnan taloudenhoitaja. Kirkkoneuvosto edustaa seurakuntaa suhteessa valtioon ja muihin viranomaisiin, solmii seurakunnan sopimukset ja edustaa oikeudellisissa toimissa. Kirkkoneuvosto valitsee suurimman osan seurakunnan viranhaltijoista.


title: Kirkkoneuvosto

text: Seurakuntayhtymään kuuluvissa seurakunnissa kirkkoneuvoston sijaan valitaan seurakuntaneuvosto, jonka jäsenet valitaan seurakuntavaaleissa. Myös seurakuntaneuvoston puheenjohtajana on kirkkoherra. Seurakuntaneuvoston tehtävät ovat sekoitus kirkkovaltuuston ja kirkkoneuvoston toimivaltaa. Seurakuntayhtymän valmistelu- ja toimeenpanoelimenä toimii yhteinen kirkkoneuvosto, jonka yhteinen kirkkovaltuusto valitsee. Kirkkoneuvosto toimii siis molemmissa tapauksissa.


title: Tervise Paradiis

text:
Tervise Paradiis () on Pärnun kaupungissa Virossa toimiva hotelliketju, joka omistaa kaksi hotellia. Vuonna 2004 valmistui toinen ja viimeisin Tervise Paradiis.
Hotelleissa on kylpylä, niskahierontapalveluita, keilailuhalli, ravintoloita, baareja, kasino ym.


title: Kohtisuora

text: Kohtisuoralla (ts. "normaalilla") tarkoitetaan yleensä kahden suoran tai tason välistä suhdetta, joka muodostaa 90° kulman.


title: Kohtisuora

text:
Suoran ja pisteen välinen lyhin etäisyys löytyy mittaamalla pisteen kautta kulkevaa suoran normaalia.
Matemaattisten peruskoordinaatistojen akselit ovat toisiinsa nähden kohtisuorassa. Myös useampiulotteiset tasot ja objektit voivat olla toisiinsa nähden kohtisuorassa, mutta niiden hahmottaminen visuaalisesti on ihmiselle mahdotonta.


title: Anna Haaranen

text: Anna Milka Dorothea Haaranen (s. 11. lokakuuta 1962 Harjavalta) on suomalainen näyttelijä, joka on näytellyt teatterissa ja monissa kotimaisissa elokuvissa. Hänet tunnetaan television "Paavo ja Raili" -sarjan Lissuna, joka uskoo ennustuksiin ja lukee ”ajatuksensa” korttien kautta. Haaranen nähtiin 2016 vuonna draamasarjassa "Korpelan kujanjuoksu", jossa hän näyttelee kieroa taloudenhoitaja Anitaa.


title: Anna Haaranen

text: Haaranen on opiskellut Teatterikorkeakoulussa 1984–1988. Hän näytteli Tampereen Työväen Teatterissa 1988–1995, sen jälkeen hän on näytellyt freelancerina teattereille ja televisiossa.


title: Anna Haaranen

text: Anna Haaranen on myös flamencotaiteilija. Hän aloitti flamencon harrastuksensa 1978. Haaranen omistaa flamencotanssikoulu Carmenin kengän ja antaa flamenco-opetusta Tampereella, Hämeenlinnassa ja Lahdessa.


title: Hesekiel

text: Hesekiel (יְחֶזְקֵאל "Jumala vahvistaa", hepreaksi "Yəḥezqel") oli yksi Israelin profeetoista. Hän oli papin poika ja toimi itsekin pappina Jerusalemin temppelissä. Hänet vietiin muun kansan mukana pakkosiirtolaisuuteen Babyloniin vuonna 597 eaa. Hänen nimissään on Raamatun Vanhan testamentin "Hesekielin kirja", joka on Hesekieliä koskevien tietojen päälähde.


title: Anakondat

text: Anakondat ("Eunectes") on eteläamerikkalainen käärmeiden suku, johon kuuluu neljä lajia. Ne ovat maailman suurikokoisimpia käärmeitä ja voivat kasvaa jopa kymmenmetrisiksi. Pituudeltaan verkkopython kasvaa vielä muutaman metrin pidemmäksi, mutta anakondat ovat paljon painavampia. Pisin mitattu anakondayksilö on ollut 11,0 metriä pitkä, ja se painoi arviolta 400 kg. Jättiläiskäärme löydettiin vuonna 1944 Venezuelasta Orinoco-joen lähettyviltä. Kyseinen anakonda pääsi karkuun sen pyydystäjiltä, vaikka he ampuivat sitä päähän .45-kaliiperisella automaattikiväärillä. Tapaus on kuitenkin jäänyt hieman kyseenalaiseksi. Kertomusten mukaan lähemmäs 20-metrisiäkin anakondia on tavattu, mutta tarinat saattavat perustua anakondien luomiin nahkoihin, jotka nahanluonnin yhteydessä voivat venyä kaksikymmenmetrisiksi. Asiaa tuntematon voisi näistä nahoista helposti päätellä, että on kaksikymmenmetrisiä anakondia. Nykyään kuitenkin yli kuusimetrisetkin yksilöt ovat erittäin harvinaisia. Näin suuret anakondat ovat poikkeuksetta naaraita, sillä urokset eivät juuri kasva kolmea metriä pitemmiksi.


title: Anakondat

text: Anakondat elävät Amazonin sademetsässä. Anakondat ovat väriltään kellertäviä tai vihreitä. Anakondilla ei ole myrkkyhampaita, vaan ne saalistavat kuristamalla nisäkkäitä ja lintuja. Anakondat lamaannuttavat uhrinsa estämällä sen hapen saannin. Joka kerralla kuristusotteessa olevan uhrin hengittäessä ulos, käärme kiristää otettaan. Suuret, 6–8-metriset yksilöt voivat tappaa ja syödä jaguaarin, mutta useimmat jäävät sen verran pieniksi, että tyytyvät pienempään ravintoon.


title: Anakondat

text: Vuoden 1997 toimintatrillerissä "Anakonda" dokumenttielokuvan kuvausryhmä joutuu jättiläisanakondan terrorin kohteeksi.


title: Anakondat

text: Elokuva sai jatko-osan nimeltä "" (2004). Tässä elokuvassa anakondat olivat vielä suurempia ja elivätkin Borneossa.


title: Anakondat

text: Toisessa jatko-osassa "" käärme on myrkyllinen ja sillä on hännässä suuri piikki jolla se tappaa uhrinsa.


title: Anakondat

text: Kolmannessa ja viimeisessä jatko-osassa "" käärme on kuolematon ja tappaa uhrinsa repimällä sen pään irti.


title: Kuninkaiden kirjat

text: Kuninkaiden kirjoiksi kutsutaan heprealaisen Raamatun Tanakhin ja Raamatun Vanhan testamentin kahta historiakirjaa:


title: Molekyylibiologia

text: Molekyylibiologia on biologian osa-alue, joka tarkastelee solujen toimintaa molekyylitasolla. Tieteenala sivuaa läheisesti biokemiaa, genetiikkaa ja solubiologiaa.


title: Molekyylibiologia

text: Käytännössä molekyylibiologia on keskittynyt tutkimaan geenien toimintaa, DNA:n rakennetta sekä proteiineja ja entsyymejä. Molekyylibiologialla on merkittävä rooli uusien lääkkeiden ja erilaisten hoitomenetelmien kehittelyssä.


title: Molekyylibiologia

text: Molekyylibiologia on yksi osa-alue astrobiologian tutkimusta. Molekyylibiologian merkitys nanotieteissä kasvaa koko ajan.


title: Samuelin kirjat

text: Samuelin kirjoiksi kutsutaan kahta historiakirjaa heprealaisessa ja kristillisessä Raamatussa. Ne ovat:


title: Aikakirja

text: Aikakirja voi tarkoittaa seuraavia:


title: Qantas

text: Qantas (Qantas Airways Limited) (IPA: Kwɒntəs) on australialainen lentoyhtiö, joka on perustettu vuonna 1920. Qantas on maailman toiseksi vanhin edelleen toiminnassa oleva lentoyhtiö alankomaalaisen KLM:n jälkeen. Qantasin nimi muodostuu akronyyminä sanoista "Queensland And Northern Territory Aerial Services Limited". Lentoyhtiön logosta juontuu myös yhtiöstä toisinaan käytetty lempinimi "The Flying Kangaroo" (). Qantasin osake noteerataan pörssissä (ASX: QAN).


title: Qantas

text: Qantas lentää 38 kohteeseen 143 lentokoneen laivastollaan. Yhtiön solmukohtana ja kotilentoasemana toimii Kingsford Smithin kansainvälinen lentoasema Sydneyssä. Yhtiö operoi lentojaan lisäksi Melbournen ja Singaporen lentoasemien kautta. Qantasin päämaja sijaitsee Sydneyssä.


title: Qantas

text: Qantas on yksi Oneworld-lentoyhtiöallianssin perustajajäsenistä. Saksalainen aikakauslehti Aero International nimesi Qantasin maailman turvallisimmaksi lentoyhtiöksi vuonna 2006. Seuraavina tulevat suomalainen Finnair ja hongkongilainen Cathay Pacific, jotka myös kuuluvat oneworld-allianssiin. Skytrax-yhtiö nimesi Qantasin toiseksi parhaaksi lentoyhtiöksi maailmassa vuonna 2005 ja 2006. Vuonna 2007 Qantas putosi sijalle viisi, mutta vuonna 2008 nousi sijalle kolme.. Vuonna 2012 saksalainen lento-onnettomuuksia tilastoiva JACDEC (Jet Airliner Crash Data Evaluation Center) rankkasi Qantasin sijalle 13.


title: Qantas

text: Qantasin lentäjistä oli vuonna 2018 naisia 40 prosenttia.


title: Qantas

text: Paul McGuiness, Hudson Fysh, Fergus McMaster ja Arthur Baird perustivat 16. marraskuuta 1920 Wintonissa, Queenslandissa lentoyhtiön nimeltä Queensland and Northern Territory Aerial Services Limited. Tuore lentoyhtiö aloitti lentotoimintansa Avro 504K -konetyypillä, jonka yhtiö osti 1425 Australian punnalla. Koneeseen mahtui lentäjän lisäksi kaksi matkustajaa ja sen matkalentonopeus oli 105 km/h. 84-vuotias Alexander Kennedy oli ensimmäinen Qantasin matkustaja lipulla numero 1. Lentoyhtiö kuljetti matkustajien ohella valtion postia.


title: Qantas

text: Vuosien 1926 ja 1928 välissä Qantas rakensi käyttöönsä yhteensä seitsemän de Havilland DH.50 -konetta ja yhden de Havilland DH.9 -koneen.


title: Qantas

text: Vuonna 1934 Qantas Limited ja brittiläinen Imperial Airways (British Airwaysin edeltäjä) sulautuivat uudeksi lentoyhtiöksi, Qantas Empire Airways Limitediksi. Kumpikin osapuoli sai omistukseensa 49 % yhtiöstä. Uusi lentoyhtiö aloitti liikennöinnin joulukuussa 1934 Brisbanen ja Darwinin välillä DH.50 ja DH.61 -kaksitasokoneilla. Qantas Empire Airways aloitti kansainväliset lennot vuoden 1935 toukokuussa reitillä Darwinista Singaporeen uudemmalla konetyypillä, de Havilland DH.86 -koneella.


title: Qantas

text: Heinäkuussa 1938 yhtiö tarjosi lentoja Short S.23 "Empire Flying Boat" -konetyypillä Sydneystä Englannin Southamptoniin kolmesti viikossa. Lento välilaskuineen kesti kaikkiaan yhdeksän päivää.


title: Qantas

text: Ensimmäisen maailmansodan ja sitä seuranneen rauhan aikana Qantasin laivasto lähes puolittui, paitsi muutaman onnettomuuden vuoksi, myös sen vuoksi, että Australian hallitus tarvitsi lentokoneita sodankäyntiin.


title: Qantas

text: 1944 B-24 Liberatoreilla lennettiin Ratmalanasta, Ceylonista (nyk. Sri Lanka) RAF Minneriyan (sotilaslentokenttä Sri Lankassa) kautta meren yli Australiaan Learmonthiin. Myöhemmin reitillä nähtiin myös Avro Lancastrian -konetyyppi.


title: Qantas

text:
Qantas Empire Airways tarjosi myös reittejä Adelaiden kautta Learmonthiin, josta lennettiin Ratmalanaan ja edelleen Karachiin. Karacchista jatkettiin Isoon-Britanniaan. Tätä lentoreittiä kutsuttiin nimellä "Kangaroo Service" (suom. "Kengurupalvelu") ja sitä mainostettiin tunnuslauseella "The Order of the Longest Hop" (viitaten kengurun loikkaan). Kyseessä oli ensimmäinen reitti, jolla käytettiin kengurulogoa.
Qantas on käyttänyt kengurua logossaan vuodesta 1944 alkaen. Vuonna 1947 logoa päivitettiin, ja vuonna 1984 otettiin käyttöön uudenmallinen, punaiseen kolmioon sijoitettu kenguru. Uusin logo on vuodelta 2007. Logon uudelleen muotoilun syynä oli uusien Airbus A380 -koneiden vaatimat tekniset muutokset peräsimeen maalattavaa logoa varten.


title: Qantas

text: Yhtiö käyttää tunnuslauseenaan lausetta "The Spirit of Australia", joka tarkoittaa suomennettuna 'Australian sielu' tai 'Australian henki'. Emoyhtiö Qantas on maalauttanut kaikkiin Australiaan rekisteröityihin koneisiin kyseisen sloganin, eli esimerkiksi QantasLinkin ja Jetstar Airwaysin koneisiin ei ole maalattu kyseistä slogania.


title: Qantas

text: Qantas CityFlyer, joka yhdistää Australian tärkeimmät kaupungit, käyttää lausetta "Works for me".


title: Qantas

text: Qantas julkaisi elokuussa 2004 mainoskampanjan nimeltään "I Still Call Australia Home". Mainoskampanjaa esitettiin muun muassa televisiossa. Kampanjan kuvaukset aloitettiin lokakuussa 2003 ja ne kestivät lähes viisi kuukautta.


title: Qantas

text: 28. huhtikuuta 2008 Qantas esitteli uuden mainoskampanjansa, jolla korostettiin Qantasin yli 80 vuotta kestänyttä yhtäjaksoista toimintaa. Kampanjassa on mainittu myös Qantasin edelläkävijyys matkustusmukavuuden lisäämisessä (mm. maailman ensimmäinen business-luokka). Kampanja on nähty maailmanlaajuisesti muun muassa televisiossa, sanoma- ja aikakauslehdissä sekä tienvarsi- ja mainostauluissa.


title: Qantas

text: Qantas lanseerasi pitkän toimintaikänsä kunniaksi televisiosarjan "The Spirit of Tomorrow", joka nähtiin Australiassa. Sarjassa esiteltiin Qantasin lentäjiä, lentoemäntiä, muita työntekijöitä sekä laivastoa.


title: Qantas

text: Maaliskuussa 2009 Qantasin laivasto koostui 143 lentokoneesta ja 139 tilauksessa olevasta koneesta, joista huomattava osa on Boeing 787 -tyyppisiä. Qantas on vuokrannut osan koneistaan muille yhtiöille, nämä koneet on merkitty 'huomioita' sarakkeeseen. Qantasin laivaston keski-ikä oli syyskuussa 2008 9,3 vuotta. Tähän arvoon on laskettu myös vuokrattujen koneiden ikä.


title: Qantas

text: Koneiden matkustajamäärissä on huomioitu Qantasin käyttämät erilaiset konfiguraatiot. Joillekin konetyypeillea on ilmoitettu useita arvoja, koska konetyyppiä on laivastossa paljon, ja siten business- ja turistiluokan istuimien määrä vaihtelee eri koneessa.Qantas käyttää Qantas Frequent Flyer -nimistä kanta-asiakasohjelmaa, jonka perusyksikkö on piste. Pisteitä myönnetään Qantasin lennoista yksi kappale per maili eli yksi piste per 1,609 km. Qantasin kanta-asiakkaat saavat pisteitä myös muiden Oneworld-allianssin lentoyhtiöiltä (American Airlines, British Airways, Cathay Pacific, Finnair, Iberia, Japan Airlines, LAN, Malév, Royal Jordanian), Australian kotimaanlentojen yhteistyökumppaneilta (QantasLink, JetStar, Jetconnect), muilta yhteistyökumppaneilta (muun muassa Alitalia, Aer Lingus, Dragonair) sekä tietyissä hotelleissa yöpymisestä, tietyn luottokortin käytöstä tai autonvuokraamisesta. Pisteiden summa määrittelee, mihin Qantasin matkustajaluokkaan (Bronze, Silver, Gold, Platinum) matkustaja kuuluu.


title: Qantas

text: Qantas luokittelee muiden Oneworld-allianssiin kuuluvien lentoyhtiöiden tavoin kanta-asiakkaansa Oneworld-kanta-asiakasluokkiin seuraavasti.


title: Viestirykmentti

text: Viestirykmentti (lyhenne VIESTIR, aik. ViestiR) oli 1938 Viipuriin perustettu, vuosina 1948–2014 Riihimäen varuskunnassa toiminut puolustusvoimien joukko-osasto. Sen tehtävänä oli viestiaselajin ja elektroniikka-alan asevelvollisten (varusmiehet ja reserviläiset) ja henkilökunnan kouluttaminen. Viestirykmentin joukkoyksiköt olivat Viestikoulu (VIESTIK), Elektronisen sodankäynnin keskus (ELSOK) ja Etelä-Suomen Viestipataljoona (ESVP).


title: Viestirykmentti

text: Etelä-Suomen Viestipataljoona vastasi varusmieskoulutuksesta ja Viestikoulu palkatun henkilöstön koulutuksesta.


title: Viestirykmentti

text: Viestirykmentin lisäksi Riihimäen varuskunnassa on toiminut Puolustusvoimien teknillisen tutkimuslaitoksen elektroniikka- ja informaatiotekniikkaosasto, Millog (entisen Elektroniikkalaitoksen EL toiminnot), Puolustushallinnon Rakennuslaitoksen (PhRakL) paikallistoimisto sekä Leijona Catering Oy:n varuskuntaravintola (entinen muonituskeskus).Viestirykmentti lakkautettiin 31.12.2014 ja liitettiin Viestikoulua lukuun ottamatta Panssariprikaatiin. Osana tätä Puolustusvoimien rakenneuudistusta Riihimäen kasarmialueelle siirtyi vuodesta 2015 alkaen muita yksikköjä, kuten Logistiikkakoulu ja Sotilaslääketieteen keskuksen johto-osa.


title: Viestirykmentti

text: Riihimäen kasarmialue asetettiin em. järjestelyjen yhteydessä hallinnollisesti Panssariprikaatille ja siellä annetaan edelleen osa Panssariprikaatin varusmieskoulutuksesta.


title: Viestirykmentti

text: Viestikoulu siirtyi vuoden 2015 alusta maasotakoulun alaisuuteen ja jatkaa toimintaansa Riihimäen kasarmialueella.


title: Viestirykmentti

text:
ks. Viestikomppania
Viestirykmentin perinnejoukko-osasto on Kenttälennätinpataljoona.


title: Riihimäen varuskunta

text: Riihimäen varuskunta on Riihimäellä sijaitseva, vuosina 1910–1913 venäläiselle sotaväelle rakennettu varuskunta, joka kuuluu Museoviraston inventoimiin Valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Vanhojen punatiilisten kasarmirakennusten lisäksi varuskunnassa sijaitsee muun muassa arvokas varuskuntakirkko. Riihimäen varuskunta lakkasi olemasta hallinnollinen yksikkö 31. joulukuuta 2014, jolloin sen hallinto siirtyi Hämeenlinnaan.


title: Riihimäen varuskunta

text: Riihimäen varuskunnan perustaminen tuli ilmeiseksi sen jälkeen, kun Venäjän keisarikunta alkoi pelätä saksalaisten maihinnousua Etelä-Suomeen Pietaria kohti suunnattavaa hyökkäystä varten. Venäjä oli menettänyt suuren osan Itämeren laivastostaan Venäjän–Japanin sodan aikana, jolloin se pyrki toteuttamaan Pietari Suuren merilinnoituksena tunnetun ajatuksen sulkea Suomenlahti etenevältä Saksan laivastolta rannikkotykein ja maajoukoin.


title: Riihimäen varuskunta

text: Viaporin kapinan aikana 1906 suomalaiset punakaartit räjäyttivät rautatiesillan, joka esti venäläisiä kuljettamasta joukkoja sotilasjunalla Viipurista Helsinkiin Viaporin kapinan kukistamiseksi. Näin tarve rautatieyhteyksien sotilaallisesta turvaamisesta nopeasti liikkuvan ratsuväen avulla tuli ilmeiseksi.


title: Riihimäen varuskunta

text: Keväällä 1918 varuskunnassa sijaitsi punaisten vankileiri "tunnetuille punakaartin vastustajille". Saksalaisten edetessä huhtikuussa Helsingistä kohti Riihimäkeä punaiset pakenivat teloitettuaan vangit mielivaltaisesti.


title: Riihimäen varuskunta

text: Vuoden 1918 sisällissodan aikana varuskunta oli aluksi Riihimäen punakaartin hallussa, jonka jälkeen se siirtyi saksalaisten hallintaan huhtikuun lopulla. Ennen lähtöään varuskunnasta punaiset teloittivat yhdeksän vankinaan pitämää valkoista. Tämän jälkeen valkoiset ampuivat paikkakunnalla yli 140 punaista, joista suurimman osan varuskunnan alueella.


title: Riihimäen varuskunta

text: Sisällissodan jälkeen varuskunnassa toimi Riihimäen vankileiri, joka sittemmin tunnettiin myös pakkotyölaitoksena. Leirillä oli enimmillään noin 8 500 punavankia. Heistä kuoli teloituksissa, nälkään tai kulkutauteihin lähes tuhat. Kyseessä oli Suomen kuudenneksi suurin vankileiri.


title: Riihimäen varuskunta

text: Viipurissa 1938 perustettu Viestirykmentti sijoitettiin 1944 Riihimäen varuskuntaan, jossa se toimi lakkauttamiseensa asti 31.12.2014.


title: Riihimäen varuskunta

text: Viestirykmentin lisäksi Riihimäen varuskunnassa toimivat:


title: Riihimäen varuskunta

text: • Puolustusvoimien Teknillisen Tutkimuslaitoksen elektroniikka- ja informaatiotekniikkaosasto (El- ja informtekn-os/PVTT),


title: Riihimäen varuskunta

text: • Millog Oy:n Riihimäen toimipiste, käsittää entisen Elektroniikkalaitoksen (EL) toiminnot, laitos perustettu vuonna 1960 Viestikeskuskorjaamona


title: Riihimäen varuskunta

text: • Johtamisjärjestelmäkeskukseen kuuluva Verkkopuolustuksen Koulutuskeskus (VPKK) sekä


title: Riihimäen varuskunta

text: • Puolustushallinnon rakennuslaitoksen (PhRakL) Riihimäen paikallistoimisto.


title: Riihimäen varuskunta

text: Osa Riihimäen entisestä varuskunta-alueesta on otettu muuhun käyttöön ja rakennuksia on myyty yksityisille: esimerkiksi entinen Viestimuseo ja aikaisempi komendantintalo etukasarmilla alueen eteläpuolella, jossa toimi pitkään Riihimäen kaupungin päiväkoti. Komendantintalossa oli Viestikoulun ryhmänjohtaja-aliupseerikoulu, ja siihen liittyi muun muassa ruokala ja pieni sotilaskoti.


title: Riihimäen varuskunta

text: Varuskunta täytti sata vuotta 26.11.2009 .Varuskunnassa toimii myös Leijona Catering Oy:n Liesi-niminen varuskuntaravintola sekä sotilaskoti.


title: Riihimäen varuskunta

text: Riihimäen varuskunta-alueen ampumarataa käytettiin Riihimäen Erämessujen yhteydessä muun muassa hirvi-, luodikko-, trap-, peräkiekko-, riistamaali- ja pistooliammuntaan. Ampumaradan toiminta päättyi Puolustusvoimauudistuksen myötä 31.12.2014.


title: Ralph Bakshi

text: Ralph Bakshi (s. 26. lokakuuta 1938 Haifa) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja näyttelijä. Ohjaajana hän on tehnyt lähinnä animaatioelokuvia.


title: Ralph Bakshi

text: Bakshi syntyi lokakuussa 1938 Haifassa, joka oli tuolloin osa Palestiinan brittiläistä mandaattialuetta. Seuraavana vuonna perhe muutti New Yorkiin, Yhdysvaltoihin, paetessaan toista maailmansotaa.


title: Ralph Bakshi

text: Kirjoittajana ja ohjaajana:


title: Ralph Bakshi

text: Ohjaajana:


title: Ralph Bakshi

text: Näyttelijänä:Sekalaista:


title: Theo de Raadt

text: Theo de Raadt (s. 19. toukokuuta 1968 Pretoria, Etelä-Afrikka) on Kanadan Albertassa asuva käyttöjärjestelmä- ja ohjelmistosuunnittelija. Hän on OpenBSD- ja OpenSSH-hankkeiden käynnistäjä ja johtaja. Hän oli myös NetBSD-hankkeen perustajajäsen.


title: Cathay Pacific

text: Cathay Pacific Limited on hongkongilainen kaupallinen lentoyhtiö. Sen päälentoasema on Hongkongin kansainvälinen lentoasema. Hongkongissa sijaitsee myös yhtiön päämaja. Cathay Pacific on Oneworld-allianssin jäsen. Cathay Pacific oli saksalaisen lento-onnettomuustutkintatoimisto JACDECin vuonna 2017 julkaistussa listauksessa arvioitu maailman turvallisimmaksi lentoyhtiöksi.


title: Cathay Pacific

text: Cathay Pacific on osa brittiläistä monialayritys Swireä (Swire Group). Swiren emoyhtiö on vuonna 1816 perustettu, Lontoossa kotipaikkaansa pitävä John Swire & Sons.


title: Cathay Pacific

text: Elokuussa 2014 laivaston keski-ikä oli 8.5 vuotta.


title: Hoosea

text: Hoosea (, suom. "Pelastaminen") (700-luku eaa.) oli yksi Israelin kansan profeetoista. Hän toimi Pohjoisessa kuningaskunnassa Israelissa ennen Samarian kukistumista (772 eaa.). Hän kirjoitti "Hoosean kirjan", joka luetaan Raamatun Vanhan testamentin pieniin profeetallisiin kirjoihin. Hoosea vertasi Israelin epäjumalanpalvelusta omaan avioliittoonsa uskottoman vaimon kanssa.


title: Aer Lingus

text: Aer Lingus on irlantilainen, vuonna 1936 perustettu lentoyhtiö. Sen päälentoasemat ovat Corkin kansainvälinen lentoasema ja Dublinin lentoasema. Myös lentoyhtiön päämaja sijaitsee Dublinissa.


title: Aer Lingus

text: Aer Lingus päätti toukokuussa 2006 irtautua Oneworld-allianssista. Yhtiön siirtyessä kohti halpalentokonseptia allianssin merkitys yhtiölle on vähentynyt. Ero astui voimaan 1. huhtikuuta 2007. Halpalentoyhtiö Ryanair teki yhtiöstä ostotarjouksen lokakuussa 2006 Irlannin valtion myytyä osan omistamistaan Aer Lingusin osakkeista.


title: Aer Lingus

text: IAG teki vuonna 2015 tarjouksen kaikista Aer Linguksen osakkeista ja sai ostettua suurimman osan lentoyhtiöstä Irlannin valtiolta, Ryanairilta ja muilta sijoittajilta. IAG omistaa Aer Linguksesta 98,05 %. IAG:n tarkoituksena on tehdä Dublinin lentoasemasta yhtiön toinen solmukohta Pohjois-Amerikan lennoille Lontoon lisäksi.


title: Aer Lingus

text: Aer Lingusista on tarkoitus tulla jälleen Oneworld-allianssin jäsen, kun kaikki kauppaan kuuluvat toimenpiteet on tehty.


title: Aer Lingus

text: Aer Lingusin laivasto vuonna 2015:Aer Lingusin uutisoitiin muuttaneen 2014 yhdeksän Airbus A350 XWB -tilaustaan lyhyille matkoille optimoituun Regional-malliin, jonka moottoreiden teho olisi pienempi kuin normaaleissa A350 XWB -koneissa, mutta koneiden ylläpitokulut olisivat pienemmät. Koneiden toimitusten odotettiin alkavan vuonna 2016.


title: Saarnaaja

text: Saarnaaja on henkilö, joka pitää saarnan eli uskonnollisen puheen. Saarnaaja voi olla pappi tai maallikko. Esimerkiksi Suomen herätysliikkeissä on satoja maallikkosaarnaajia. Saarnaajia sanotaan myös ""puhujiksi"" varsinkin lestadiolaisuuden piirissä.


title: Saarnaaja

text: Saarnaajan kirja eli Saarnaaja on yksi Raamatun Vanhan testamentin viisauskirjoista. Se on Vanhan testamentin nuorimpia kirjoja, eikä sen mukaan ottaminen ollut itsestäänselvyys, sillä sitä sävytti kreikkalainen filosofia.


title: Auringonkukkagalaksi

text: Auringonkukkagalaksin, joka tunnetaan myös nimillä Messierin kohde 63, M63 ja NGC 5055 löysi Pierre Méchain 14. kesäkuuta 1779, ja samana päivänä lisäsi Charles Messier sen luetteloonsa. Auringonkukkagalaksi on kierteisgalaksi, ja se kuuluu Ajokoirien tähdistöön. Auringonkukkagalaksi muodostaa selkeästi fyysisen galaksiryhmän yhdessä Pyörregalaksin (M51) ja useampien pienempien galaksien kanssa. Ryhmää kutsutaan M51-galaksiryhmäksi. Sen etäisyys Maasta on 37 miljoonaa valovuotta.


title: Erika Blanc

text: Erika Blanc, oik. Enrica Bianchi Colombatto (s. 23. heinäkuuta 1942, Brescia, Lombardia, Italia) on italialainen näyttelijä.


title: Erika Blanc

text: Blancin tunnetuin rooli on ollut nimiosa ensimmäisessä "Emmanuelle"-filmissä "Io, Emmanuelle" (1969). Blanc on myös esiintynyt kauhufilmeissä "including Kill", "Baby ...Kill", "The Nicht Evelyn Came Out of the Grave", "Yö paholaisen linnassa" ja "Mark of the Devil II". Uusin elokuva, jossa hän on esiintynyt on vuoden 2006 elokuva "Fratelli". Yhteensä hän on näytellyt 85 elokuvassa vuosina 1964-2006.


title: Hippolyt Kempf

text: Hippolyt Kempf (s. 10. joulukuuta 1965) on entinen sveitsiläinen yhdistetyn hiihtäjä ja maan ainoa olympiavoittaja kyseisessä lajissa.


title: Hippolyt Kempf

text: Kempfin urheilu-uran menestyksekkäimmät vuodet ajoittuivat 1980-luvun loppuun ja 1990-luvun alkuun. 1988 Calgaryn olympiakisoissa Kempf voitti yhdistetyn henkilökohtaisen kilpailun ja saavutti Sveitsin joukkueessa hopeaa joukkuekilpailussa.


title: Hippolyt Kempf

text: 1989 Lahden MM-hiihdoissa Kempf oli mukana joukkuekilpailun hopeaa saavuttaneessa Sveitsin joukkueessa ja sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa neljännelle sijalle.


title: Hippolyt Kempf

text: Kempf oli mukana vielä 1994 Lillehammerin olympialaisissa, missä hän saavutti joukkuekilpailussa pronssia ja oli normaalikilpailun kuudes.


title: Cape Canaveral

text: Cape Canaveral on yhteisnimitys Merritt Island-saarella Floridassa Yhdysvalloissa sijaitseville avaruuskeskuksille. Alueella sijaitsee NASA:n Kennedy Space Center (KSC) ja Yhdysvaltain ilmavoimien Cape Canaveral Air Force Station (CCAFS).


title: Cape Canaveral

text: Kaikki NASAn miehitetyt lennot Apollo-ohjelman ajoista alkaen on lähetetty KSC:n puolelta, ja nimenomaan kompleksista 39.


title: Cape Canaveral

text: CCAFC on Yhdysvaltain ilmavoimien rakettien laukaisukeskus, ja USAF käyttää sitä mm. vakoilusatelliittien laukaisuun, ja muuhun sotilaalliseen toimintaan. USAF myös vuokraa laukaisualustojaan NASAn käyttöön. Kun luotainten ja satelliittien laukaisu sukkuloilla käytännössä loppui vuoden 1986 Challenger-onnettomuuteen ja Nasan Kompleksi 39 on varattu yksinomaan miehitettyihin lentoihin, lähes kaikki luotain- ja satelliittilaukaisut on tehty CCAFC:n puolelta.


title: Cape Canaveral

text: Ensimmäinen raketti, Bumper V-2 laukaistiin alueelta vuonna 1950. Bumper oli V-2, jossa oli WAC Corporal toisena rakettivaiheena.


title: Cape Canaveral

text: Vuosina 1963–1973 alue oli nimeltään Cape Kennedy Presidentti John F. Kennedyn mukaan. Presidentin kuoleman jälkeen vuonna 1963 Kennedyn vaimo Jacqueline Kennedy pyysi silloista presidenttiä Lyndon B. Johnsonia nimeämään saaren hänen miehensä mukaan.


title: Cape Canaveral

text:
Vaikka nimenmuutos oli senaatin hyväksymä se ei ollut suosittu Floridassa, etenkin kun siellä on kaupunki cape Canaveral.
Vuonna 1973 osavaltion oikeus muutti takaisin yli 400 vuotta vanhan nimen. Kennedyn klaani ilmoitti "ymmärtävänsä muutoksen". Jacqueline Kennedy taas ei koskaan ymmärtänyt nimen muutosta. Kennedy Space Center kuitenkin säilytti nimensä.


title: Oddbjørn Hagen

text: Oddbjørn Hagen (3. helmikuuta 1908 Ytre Rendal – 25. kesäkuuta 1983 Skedsmo) oli norjalainen maastohiihtäjä ja yhdistetyn urheilija.


title: Oddbjørn Hagen

text: Hagenin urheilu-uran menestyksekkäimmät vuodet ajoittuivat 1930-luvulle. Vuoden 1934 MM-hiihdoissa Sollefteåssa hän voitti kultaa yhdistetyn kilpailussa ja sijoittui 18 kilometrin hiihdossa kuudenneksi. Viestissä Norja sijoittui neljänneksi Hagenin ja Ruotsin Arthur Häggbladin hiihdettyä harhaan, jolloin Saksa nousi näiden ohitse hopealle. Vuotta myöhemmin Vysoké Tatryn MM-hiihdoissa Hagen uusi yhdistetyn maailmanmestaruutensa ja voitti hopeaa 18 kilometrin hiihdossa sekä Norjan joukkueessa viestihiihdossa.


title: Oddbjørn Hagen

text: Vuoden 1936 talviolympialaisissa Garmisch-Partenkirchenissa hän voitti yhdistetyssä kultaa ja saavutti 18 kilometrin hiihdossa sekä viestihiihdossa hopeaa. Noihin aikoihin yhdistetyn hiihto-osuus kilpailtiin 18 kilometrin erikoiskilpailun yhteydessä.


title: Oddbjørn Hagen

text: Hagen voitti Holmenkollenin kisoissa yhdistetyn vuosina 1932, 1934 ja 1935 sekä 18 kilometrin hiihdon vuonna 1936. Norjan mestaruuden hän voitti 30 kilometrin hiihdossa vuosina 1935 ja 1936. Hän lopetti uransa 28-vuotiaana vuonna 1936.


title: Simon Slåttvik

text: Simon Slåttvik (24. heinäkuuta 1917 Valnesfjord - 3. toukokuuta 2001 Lillehammer) oli norjalainen yhdistetyn urheilija. Hänen uransa menestyksekkäimmät vuodet ajoittuivat 1950-luvun alkuun, jolloin hän oli maailman huipulla.


title: Simon Slåttvik

text: Slåttvik voitti yhdistetyssä ensimmäisen kerran Norjan-mestaruuden vuonna 1947. Seuraavana vuonna häntä ei valittu Sankt Moritzin olympialaisiin mutta pian kisojen jälkeen hän voitti yhdistetyn Holmenkollenilla, jossa hän oli ykkönen myös vuosina 1950 ja 1951. Lake Placidin MM-kisoissa 1950 Slåttvik sijoittui pronssille oltuaan hiihto-osuudella yli 5,5 minuuttia Suomen Heikki Hasua hitaampi vaikka olikin paras mäkiosuudella. Oslon talviolympialaisissa 1952 Slåttvik voitti olympiakultaa 4,1 pisteen erolla Heikki Hasuun. Falunin MM-kisoissa 1954 hän sijoittui viidenneksi Norjan viitoisvoittoon päättyneessä kilpailussa.


title: Simon Slåttvik

text: Norjan mestaruuksia Slåttvik voitti urallaan 14 kappaletta. Hän oli ensimmäinen norjalainen yhdistetyn mies, joka hyppäsi mäestä yli 100 metriä. Oberstdorfin lentomäessä hän hyppäsi 125-metrisen hypyn vuonna 1952.


title: Justinos Marttyyri

text: Pyhä Justinos Marttyyri (joskus myös Justinos Filosofi, n. 100/114 – n. 162/168) oli varhainen kristitty filosofi, apologeetti ja pyhä. Hänen teoksensa olivat ensimmäisiä laajempia kristillisen uskon puolustuksia.


title: Justinos Marttyyri

text: Suurin osa siitä, mitä Justinoksen elämästä tiedetään, tulee hänen omista kirjoituksistaan. Hän syntyi Flavia Neapoliksessa, eli Vanhan testamentin Sikemissä, nykyisessä Palestiinan Nablusissa. Kaupungin perusti Vespasianus Jerusalemin vuonna 70 tapahtuneen tuhon jälkeen. Justinos kutsuu itseään samarialaiseksi, mutta hänen isänsä ja isoisänsä olivat todennäköisesti kreikkalaisia tai roomalaisia. Hän kasvoi pakanana.


title: Justinos Marttyyri

text: Justinos opiskeli filosofiaa ja etsi jumalaa, mutta pettyi filosofeihin. Lopulta hän kääntyi kristinuskoon, jota hän alkoi pitää todellisena filosofiana. Justinos omisti lopun elämästään kristinuskon opettamiselle ja hän oli yksi edelläkävijöistä rakentamassa siltaa kreikkalaisen filosofian ja kristinuskon välille. Hän matkusti laajalti ja asettui lopulta Roomaan, jossa hän perusti kristillisen filosofian koulun.


title: Justinos Marttyyri

text: Justinos kärsi marttyyrikuoleman Roomassa Marcus Aureliuksen aikana, kun Junius Rusticus oli kaupunginprefektinä eli vuosien 162 ja 168 välillä. Todennäköisesti hänet mestattiin yhdessä kuuden muun kristityn kanssa vuonna 165.Justinuksen teokset on julkaistu Patrologia Graecan osassa 6.


title: Justinus

text: Justinus () voi tarkoittaa:


title: Lohikäärmeen vuosi

text: Lohikäärmeen vuosi voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Coton de tuléar

text: Coton de tuléar on kääpiökokoinen koira, joka kuuluu FCI:n seurakoiraryhmään (nro 9).


title: Coton de tuléar

text: Coton de tuléarin tavaramerkki on pitkä ja puuvillamaisen pehmeä erittäin runsas turkki, jossa ei ole aluskarvaa. Aluskarvan puuttumisen vuoksi koira ei välttämättä aiheuta suuria oireita allergikoille. Turkin pääväri on valkoinen, mutta pennuilla ja nuorilla koirilla saattaa esiintyä tummempia merkkejä, jotka kuitenkin haalistuvat tai katoavat kokonaan koiran aikuistuessa. Turkki kasvaa pitkäksi ja vaatii paljon hoitoa. Coton de tuléarin pentukarva on pehmeää, mutta karvan laatu vaihtuu noin 7–8 kuukauden iässä. Jo pentuna on hyvä totutella turkinhoitoon. Coton de tuléarin paino on välillä 3,5 ja 9 kilogrammaa ja säkäkorkeus on 23–28 cm. Coton de tuléarin pituus on korkeutta pidempi.


title: Coton de tuléar

text: Coton de tuléarit ovat luonteeltaan iloisia, valppaita, hauskoja ja lapsirakkaita. Ne sopeutuvat nopeasti ja ovat erittäin seurallisia. Ne ovat helposti koulutettavia ja oppivat nopeasti. Niillä on halu viihdyttää ihmistä, minkä vuoksi niitä kutsutaan usein koiramaailman klovneiksi. Coton de tuléarin kanssa voi harrastaa vaikka agilityä tai tokoa, mutta myös muita koiraharrastuksia.


title: Coton de tuléar

text: Coton de tuléarin alkuperää ei tarkkaan tunneta, mutta ilmeisesti ne periytyvät lyhytkarvaisista bichon tenerif -koirista, jotka rantautuivat espanjalaisten laivojen mukana Madagaskarin saarelle 1600-luvulla ja risteytyivät sittemmin myös paikallisten koirien kanssa. Rotu on siis syntynyt osittain tahattomasti, vaikka sitä on myöhemmin toki systemaattisesti jalostettu. Puolivilleistä koirista kesytettiin Madagaskarilla paikallisen yläluokan seurakoiria. 1900-luvulle asti tavalliset ihmiset eivät saaneet omistaa ollenkaan coton de tuléareja.


title: Coton de tuléar

text: Eurooppaan rotu tuli ranskalaisten mukana. FCI hyväksyi rodun vuonna 1971. Kanta eri Euroopan maissa pohjautuu melko suurelta osin samoihin koiriin: Useimpien linjojen esi-isinä ovat James ja Okazaki-Pong, jotka molemmat ovat TI –coton de tuléareja eli niiden vanhempien nimiä ei ole tiedossa tai vanhemmat ei ole rotuun otettuja.


title: Coton de tuléar

text: Suomeen ensimmäiset coton de tuléarit (narttu Jolly Little Fellows Blanca Bonita ja uros Jacky of Woodland Cottage) tulivat vuonna 1989. Ensimmäinen pentue Suomessa syntyi Kin-Sei-kenneliin 3. toukokuuta 1990 ja samana vuonna rekisteröitiin myös kaksi muuta pentuetta. Koiria on tuotu Suomeen muun muassa Belgiasta, Saksasta, Ranskasta, Hollannista ja muutamia myös Yhdysvalloista. Suomeen on tuotu kaksi koiraa suoraan Madagaskarilta (Lamba de la Case Creole (* 5.5.1995, † 16.7.2010 Kangasalla) ja Moumoute de la Case Creole). Rotu on Suomessa vielä melko uusi, mutta viime vuosina sen suosio on kasvanut paljon. Coton de tuléareja on rekisteröity Suomessa viime vuosina noin 500–600 kappaletta.


title: Coton de tuléar

text: Coton de tuléar on varsin terve ja pitkäikäinen rotu. Terveyteen vaikuttaa myös hoito. Löysät polvet ovat tavallinen ongelma. Rotu kärsii myös hyperoksaluriasta, joka on kuolemaan johtava perinnöllinen aineenvaihduntasairaus.


title: Coton de tuléar

text: Suomessa yksi kasvattaja on erehdyttänyt Kennelliittoa pentuja rekisteröidessään, jonka vuoksi rodussa on ilmennyt epäselviä sukutauluja jopa 700:lla tämän rodun koiralla. Tarkastamattomat kasvattajan koirat ja niiden jälkeläiset on siirretty liiton rekisteristä niin sanotulle EJ-listalle (ei jalostukseen).


title: De Havilland D.H.82A Tiger Moth

text: de Havilland D.H.82 Tiger Moth oli englantilainen, kaksitasoinen ja kaksipaikkainen, yksimoottorinen alkeiskoulutuskone. Kone oli de Havilland D.H.60:n pohjalta suunniteltu sotilasversio, jota valmistettiin vuosien 1931 ja 1945 välisenä aikana yli 8 000 kappaletta useina eri versioina. Kone oli laajassa käytössä paitsi Englannin, myös monen Brittiläisen kansainyhteisön maan sotilaslentokoulujen käytössä. Toisen maailmansodan päätyttyä lentokoulutoiminta jatkui edelleen, ja viimeiset lentokoulut luopuivat Tiger Moth -kalustostaan vasta vuonna 1953. Kone oli esikuvansa D.H.60:n tapaan erittäin suosittu myös siviilikäytössä. Englannin kuninkaallisten ilmavoimien, Royal Air Forcen, luovuttua konetyypistä 1950-luvulla niitä myytiin myös siviiliin siirtyville sotilaslentäjille. Koneita on säilynyt runsaasti, noin 200 kappaletta eri puolilla maailmaa.


title: De Havilland D.H.82A Tiger Moth

text: de Havilland D.H.60:n saavuttama suosio ilmailukerhotoiminnassa oli huomioitu 1930-luvun alkupuolella myös Englannin ilmailuministeriössä, joka antoi lentokonevalmistajille määräyksen uusien alkeiskoulukoneiden kehittämisestä. de Havilland Aircraft Companyn vastaus tähän oli Geoffrey de Havillandin suunnitelma D.H.60:n sotilasversiosta, joka tunnettiin aluksi nimellä "de Havilland D.H.60T Moth Trainer". Koneessa oli D.H.60:een nähden vahvistettu rakenne sotilasharjoituskäytön vaatimien laitteiden takia. Koneeseen voitiin asentaa esimerkiksi neljän harjoituspommin vaatima ripustin, konekiväärikameravarustus tai tiedustelukameravarustus. Voimalaitteena oli tässä versiossa 120-hevosvoimainen de Havilland Gipsy III. Koneesta valmistettiin kahdeksan koneen esisarja, jonka prototyypin koelento lennettiin 26. lokakuuta 1931. Onnistuneiden koelentosarjojen jälkeen alkoi sarjatuotanto. Koneen tyyppinimi vaihtui tuotannon alkaessa, uusi nimi oli "de Havilland D.H.82 Tiger Moth".


title: De Havilland D.H.82A Tiger Moth

text:
Vuonna 1934, kun konetta oli valmistettu noin 100 kappaletta, de Havilland esitteli uuden parannellun version. Kone varustettiin nyt 130-hevosvoimaisella Gipsy Major-moottorilla. Lisäksi koneen takarungon päällyste vaihdettiin kankaasta vaneriin. Tyyppinimeksi tälle versiolle annettiin "D.H.82A", RAF:n antaessa koneelle oman nimensä, "Tiger Moth II". Tämä oli tyypin eniten valmistettu versio noin 6 500:n kappaleen valmistusmäärällä.
Viimeinen pääversio oli "D.H.82C", de Havillandin Kanadan tehtaan kehittämä versio, joka oli tarkoitettu toimintaan talviolosuhteissa. Koneessa oli tehokkaampi moottori (de Havilland Gipsy Major 1C, 145 hv), suljettavat ohjaamojen kuomut, lämmityslaite ja pyöräjarrut. Koneeseen voitiin asentaa tarpeen mukaan myös sukset tai kellukkeet. Version valmistusmäärä oli noin 1500 konetta. Osa näistä, 200 konetta, oli alun perin Yhdysvaltojen armeijan ilmavoimien tilaamia tyyppinimikkeellä "PT-42". Koneet eivät kuitenkaan koskaan päätyneet alkuperäiselle tilaajalleen, sen sijaan ne otti käyttöönsä Kanadan kuninkaalliset ilmavoimat, RCAF.
Sen lisäksi että Tiger Moth oli laajassa käytössä, sitä myös valmistettiin lisenssillä useissa maissa. Norjassa, Ruotsissa ja Portugalissa rakennettiin yhteensä noin 150 Tiger Mothia.


title: De Havilland D.H.82A Tiger Moth

text: Suomen ilmavoimilla oli käytössä yksi D.H.82A-kone. Kone oli norjalaisen Kjeller-lentokonetehtaan lisenssillä valmistama entinen Norjan ilmavoimien kone, joka internoitiin kesällä 1940 sen laskeuduttua Petsamoon Yläluostarin kentälle. Konetta käytettiin lähinnä yhteyskoneena vuonna 1944 tapahtuneeseen poistoonsa asti. Koneen tunnuksena Suomen ilmavoimissa oli MO-159. Siviilikäytössä Tiger Mothia käyttivät useat lentokerhot mm. purjekoneiden hinaukseen. Yksi kone on säilynyt ja on nykyään yksityisomistuksessa, tunnuksena OH-XLA.


title: Markus Pönkä

text: Markus Pasi Pönkä (s. 26. joulukuuta 1983) on Tallinnassa vuonna 2005 tapahtuneen paloittelumurhan tekijä. Ennen murhaa Pönkä oli lähetellyt yritystensä nimissä muille yrityksille laskuilta näyttäviä huijauskirjeitä.


title: Markus Pönkä

text: Markus Pöngästä oli tehty petosten vuoksi kansainvälinen etsintäkuulutus, ja Viron poliisi pidätti hänet 12. joulukuuta 2005. Myöhemmin hänet vangittiin epäiltynä Tallinnassa tehdystä 21-vuotiaan Keijo Salon paloittelusurmasta.


title: Markus Pönkä

text: Pöngälle tehtiin Tartossa mielentilatutkimus, jossa hänet todettiin syyntakeiseksi. Oikeudenkäynti alkoi Harjun käräjäoikeudessa 28. elokuuta 2006, jolloin kuultiin syyttäjän puheenvuoro ja useita todistajia. Pönkä kiisti syyllisyytensä, mutta 9. marraskuuta jatkuneessa oikeudenkäynnissä hän tunnusti surman, mutta väitti toimineensa itsepuolustukseksi. Pöngän mukaan Salo kävi hänen kimppuunsa veitsen kanssa, minkä vuoksi hänen oli pakko ampua Saloa selkään. Ruumiin paloittelu johtui Pöngän mukaan siitä, että hän oli surman jälkeen šokkitilassa.


title: Markus Pönkä

text: 16. helmikuuta 2007 jatkuneessa oikeudenkäynnissä kuultiin Salon vuokranantajaa, joka oli löytänyt tämän ruumiinosia vuokra-asunnosta pakattuna mustiin laatikkoihin. Tuomio luettiin 19. helmikuuta 2007. Pönkä tuomittiin murhasta 12 vuodeksi vankeuteen. Oikeuden mukaan teon motiiveina olivat raha ja todistajan vaientaminen. Pönkä valitti tuomiosta, mutta Tallinnan piirikunnanoikeus piti tuomion ennallaan 29. toukokuuta 2007.


title: Markus Pönkä

text: Pönkä haki valituslupaa Viron korkeimmalta oikeudelta, mutta lupaa ei myönnetty.


title: Markus Pönkä

text: Pönkä siirrettiin Suomeen 30. elokuuta 2007. Seuraavana päivänä Helsingin käräjäoikeus vangitsi hänet epäiltynä kahdeksasta törkeästä petoksesta tai sen yrityksestä sekä ampuma-aserikoksesta. Pöngän epäiltiin saaneen laskuksi naamioiduilla pankkisiirtokirjeillä jopa kaksi miljoonaa euroa. Huijauslaskuvyyhdessä oli tuhansia asianomistajia.


title: Markus Pönkä

text: Helsingin käräjäoikeus katsoi Pöngän syylliseksi seitsemään törkeään petokseen, kahteen rekisterimerkintärikokseen sekä ampuma-aserikokseen ja tuomitsi tämän neljäksi vuodeksi vankeuteen 9. huhtikuuta 2008. Hovioikeus piti tuomion ennallaan.


title: Markus Pönkä

text: Helsingin käräjäoikeus tuomitsi 6. marraskuuta 2015 Pöngän 3 vuoden 8 kuukauden vankeusrangaistukseen mm. törkeistä petoksista, väärennyksistä ja ampuma-aserikoksista, yhteensä 20 eri rikoksesta.


title: Markus Pönkä

text: Helsingin käräjäoikeus tuomitsi 7. heinäkuuta 2016 Pöngän syylliseksi törkeään petokseen, kahteen rekisterimerkintärikokseen, ampuma-aserikokseen ja petokseen, joista tuomioksi tuli vuosi ja kuusi kuukautta vankeutta.


title: Markus Pönkä

text: Pönkä lähetti laskulta näyttäviä kirjeitä yritys- ja kuluttaja-asiakkaille. Kuluttajavirasto on pitänyt laskulta näyttäviä kirjeitä huonon tavan mukaisena markkinointina. Lisäksi tarjouskirjeiden lähettäjän nimeksi on valittu usein sellainen nimi, joka muistuttaa jotain hyvämaineista tahoa. Esimerkiksi Markus Pöngän ”Suomen invalidiliitto” -nimisen olemattoman yhdistyksen nimissä lähettämät kirjeet on todennäköisesti tarkoitettu sekoitettavaksi täysin rehellisellä pohjalla toimivaan Invalidiliitto ry:hyn. Noin 100 000 suomalaista yritystä sai kesäkuussa 2005 tällaisen tilisiirron sisältävän kirjeen, jossa mainostettiin Suomen Invalidiliiton vuosijäsenyyttä noin 300 euron hintaan. Tilisiirrossa ollut Y-tunnus viittasi pieneen toimistokoneiden vähittäiskauppaa harjoittavaan yritykseen.


title: Markus Pönkä

text: Kesäkuussa 2011 Pönkä onnistui pakenemaan vankikuljetuksesta. Poliisipartio kuitenkin tavoitti hänet noin 40 minuutin pakomatkan jälkeen.


title: Markus Pönkä

text: Pönkä pääsi vankilalomalle 11. lokakuuta 2013, mutta hän ei palannut takaisin määräaikana. Hän palasi takaisin Kylmäkoskelle vapaaehtoisesti illalla 23. lokakuuta 2013.


title: Markus Pönkä

text: Pönkä pääsi ehdonalaiseen vapauteen tapaninpäivänä 2014. Hänet kuitenkin vangittiin jälleen 17. huhtikuuta 2015 petosepäilyjen vuoksi. Poliisin mukaan epäillyt petokset liittyivät pikavippeihin ja tavaroiden tilaamiseen verkkokaupoista. Epäiltyjen rikosten lista kasvoi kotietsinnöissä tehtyjen löytöjen perusteella: Pönkää epäiltiin myös törkeän henkeen ja terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelusta, ampuma-aserikoksesta ja väärennöksistä.


title: Markus Pönkä

text: Lokakuussa 2015 syyttäjä vaati Pöngälle Helsingin käräjäoikeudessa seitsemän vuoden vankeusrangaistusta 19 eri rikoksesta, muun muassa törkeästä henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelusta, useista törkeistä väärennyksistä ja petoksista. Syyttäjän mukaan Pönkä oli suunnitellut erittäin rikkaan henkilön kidnappausta ja oli hankkinut tätä varten muun muassa aseita, käsiraudat ja kommandopipot. Lisäksi Pönkä oli syyttäjän mukaan valmistellut tekoa kartoittamalla verotiedoista eniten tienaavia yritysjohtaja ja hankkinut tiedot parista luksusauton omistajasta.


title: Markus Pönkä

text: 15. lokakuuta 2015 kesken loppulausuntojen lukemisen Helsingin hovioikeus kumosi käräjäoikeuden viikkoa aiemmin tekemän vangitsemispäätöksen Pöngästä ja laski tämän vapaalle odottamaan tuomionantoa. Pönkä oli vangittu niin sanotun sotkemisvaaran vuoksi, mutta peruste oli hovioikeuden mielestä poistunut, kun syytteet oli käsitelty. Syyttäjä vaati Pönkää vangittavaksi uudestaan, koska epäili tämän karttavan vaatimaansa vankeustuomiota, mutta käräjäoikeus ei suostunut vaatimukseen. Rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvanen kommentoi hovioikeuden kesken oikeudenkäynnin antamaa päätöstä MTV:n uutisille, ettei muista toista vastaavanlaista tapausta.


title: Markus Pönkä

text: 6. marraskuuta 2015 käräjäoikeus tuomitsi Pöngän muun muassa törkeistä petoksista ja törkeistä väärennyksistä kolmeksi vuodeksi ja kahdeksaksi kuukaudeksi vankeuteen. Oikeus hylkäsi syytteen törkeän henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelusta, koska sen mukaan sieppauksen valmisteleminen ei ole rikollista vaan tekijän tarkoituksena tulee olla tapon, murhan, surman tai törkeän pahoinpitelyn tekeminen.


title: Markus Pönkä

text: Helsingin käräjäoikeus ei määrännyt Pönkää vangittavaksi huolimatta annetusta vankeusrangaistuksesta. 16. helmikuuta 2016 Helsingin käräjäoikeus määräsi Pöngän tutkintavankeuteen epäiltynä tammi–helmikuussa 2016 Helsingissä tapahtuneista törkeästä petoksesta ja kahdesta ampuma-aserikoksesta. Pönkä pääsi seuraavassa kesäkuuna vapaaksi tutkintavankeudesta, mutta sai heinäkuussa 1,5 vuotta vankeutta törkeästä petoksesta, kahdesta rekisterimerkintärikoksesta, ampuma-aserikoksesta ja petoksesta.


title: Markus Pönkä

text: Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi 8. marraskuuta 2016 tuomiolla Pönkä v. Estonia, että Viron tasavalta on loukannut Markus Pöngän oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin eli Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6. artiklan 1. kohtaan.


title: Markus Pönkä

text: Maaliskuussa 2017 Helsingin hovioikeus piti ennallaan Helsingin käräjäoikeuden marraskuussa 2015 antaman kolmen vuoden ja kahdeksan kuukauden vankeustuomion muun muassa ampuma-aserikoksesta, törkeästä ampuma-aserikoksesta, törkeistä petoksista ja väärennöksistä. Pöngän piti tuomion mukaan ilmoittautua Riihimäen vankilaan 27. huhtikuuta 2017, mutta hän ei ilmestynyt määräaikana paikalle. Toukokuun alussa Pönkä vangittiin poissaolevana epäiltynä törkeästä maksuvälinepetoksesta, jonka epäillään tapahtuneen tammikuussa 2017. Hänestä tehtiin eurooppalainen pidätysmääräys (EAW). Pöngän paon pitkityttyä hänet lisättiin Europolin etsityimpien henkilöiden listalle. Pönkä jäi kiinni 26. elokuuta 2017 Tukholmassa Ruotsissa.


title: Indouralilaiset kielet

text: Indouralilaiset kielet ovat hypoteettinen kielikunta, johon kuuluisivat indoeurooppalaiset ja uralilaiset kielet sekä mahdollisesti eräitä muitakin kieliä. Jotkut ruotsalaiset kielentutkijat ovat olleet kielikunnan olemassaolosta varmoja. Kielikunnan olemassaolo ei kuitenkaan ole saavuttanut yleistä kannatusta.


title: Indouralilaiset kielet

text: Yleisin argumentti tukemaan tätä sukulaisuutta perustuu kielten yhtäläisiin yleisluontoisiin morfologisiin piirteisiin. Esimerkiksi sekä indoeurooppalaisille että uralilaisille kielille on tyypillistä ensimmäiseen persoonaan viittaavien pronominien alkaminen m:llä ja toiseen persoonaan viittaavien pronominien alkaminen t:llä (suomen "sinä"-sanan varhaisempi alkukonsonantti t vaihtui s:ksi aikaisintaan kantasuomen aikana). Tätä on tosin perusteltu muinkin syin. Kaisa Häkkisen mukaan samankaltaisuus voi olla sattumaa tai johtua äännefysiologisista syistä – t ja d ovat puhujasta itsestänsä poispäin viittaavia äänteitä, m itseen päin. Uralilaisten kielten monikon t-päätteen on arveltu olevan sukua indoeurooppalaisten kielten s-päätteelle. Sukulaisuutta on arveltu myös eräiden yksittäisten, jo erittäin alhaisella kulttuuritasolla tarvittujen substantiivien ja pronominien perusteella (mm. ruotsin "namn", "vatten", samma; englannin "name", "water" "same"; saksan "Name", "Wasser", joita vastaavat suomessa sanat "nimi", "vesi" ja "sama"). Suomen vesi-sanan kohdalla on muistettava sen taivutus, esimerkiksi "vettä", "veden", "veteen". Sanan vanha nominatiivi "vete" muuttui muotoon "veti" sellaisen yleisen tendenssin myötä, että suomen E-loppuiset substantiivit muuttuivat I-loppuisiksi. Sitten sanasta tuli "vesi" sellaisen yleisen tendenssin myötä, että I:tä edeltävät T:t muuttuivat S:ksi.


title: Indouralilaiset kielet

text: Jotkut ovat huomanneet vastaavuutta myös uralilaisissa ja indoeurooppalaisissa k-äänteissä: ur. ka = indoeur. ke/ge; ur. kä, ke, ki = indoeur. kʲe/gʲe; ur. ko, ku, ky = indoeur. kʷe/gʷe (). Sekä indoeurooppalaisessa kantakielessä että kantauralissa on ilmeisesti ollut noin seitsemän tai kahdeksan sijaa sekä kolme numerusta (yksikkö, kaksikko, monikko), ja edelleen sekä indoeurooppalaisissa että uralilaisissa kielissä sanoja taivutetaan sijoissa ja numeruksissa, vaikkeivät niiden määrät eivät olekaan pysyneet ennallaan. Kaksikko on molemmista enimmäkseen kadonnut. Sijojen määrä on uralilaisissa kielissä suurentunut, indoeurooppalaisissa pienentynyt. Jotkin nimenomaan suomessa ja sen lähimmissä sukulaiskielissä esiintyvät indoeurooppalaisia muistuttavat piirteet, muutkin kuin sanastolliset, ovat kuitenkin lainaa indoeurooppalaisista kielistä, esimerkiksi ns. suora sanajärjestys ("mies syö kalan", aikaisemman uralilaisen yleisen sanajärjestyksen mukaan "mies kalan syö").


title: Indouralilaiset kielet

text: Kielitieteilijöiden valtaosa pitää tämänkaltaisia perusteluja riittämättöminä. Joka tapauksessa teorian kannattajien mielestä uralilaiset ja indoeurooppalaiset kielet vaikuttavat huomattavan samankaltaisilta kieliksi, joiden ei katsota olevan toisilleen sukua; tästä on tosin mm. Juha Janhunen esittänyt eriäviä mielipiteitä. Yhdeksi tutkimuksen ongelmaksi on katsottu, että molemmissa kieliryhmissä olevat samankaltaiset sanat katsotaan lähes automaattisesti lainoiksi indoeurooppalaisista kielistä uralilaisiin, vaikka tämä ei olisi kronologian kannalta edes mahdollista. Samalla jää helposti ottamatta huomioon se mahdollisuus, että sanat olisi lainattu uralilaisista kielistä indoeurooppalaisiin, mikä on harvinaisempaa mutta mahdollista. Näin ollen samankaltaisia sanoja ei ole voitu ottaa huomioon, kun on tutkittu kieliryhmien mahdollista sukulaisuutta. Samankaltaista sanastoa on kuitenkin huomattavan paljon, ja osa siitä on varmuudella hyvin vanhaa. Lisäksi on huomattava, että osa indoeurooppalaisten ja uralilaisten kielten tyypillisistä eroista on syntynyt kielikuntien olemassaolon aikana. Esim. sijamuotoja uralilaisissa kielissä on nykyään tyypillisesti todella paljon enemmän kuin indoeurooppalaisissa kielissä, mutta alun perin näin ei ole ollut, sillä sekä indoeurooppalaisessa että uralilaisessa kantakielessä oli ilmeisesti noin seitsemän tai kahdeksan sijaa.


title: Indouralilaiset kielet

text: Frederik Kortlandt kannattaa mallia, jossa indouralilaiset asuivat alun perin Kaspianmereltä pohjoiseen. Hänen teoriansa mukaan osa näistä siirtyi tai levittäytyi lännemmäksi, erkani muista indouralilaisista ja tuli kosketuksiin kaukasialaisten kielten puhujien kanssa. Indoeurooppalaisten kielten eräät piirteet olisivat kaukasialaisista kielistä peräisin. Ryhmä jatkoi edelleen levittäytymistä länteen ja saapui Mustanmeren seudulle, jossa heidän kielensä kehittyi indoeurooppalaiseksi kantakieleksi.


title: Jyrki Hämäläinen

text: Jyrki Uolevi Hämäläinen (27. heinäkuuta 1942 Tampere – 18. maaliskuuta 2008 Espoo) oli suomalainen populaarikulttuuriin erikoistunut toimittaja.


title: Jyrki Hämäläinen

text: Hämäläinen opiskeli Tampereen yliopistossa ja toimi harjoittelijana tv-studioissa Lontoossa ja Los Angelesissa. Hän oli "Suosikki"-lehden päätoimittaja vuosina 1968–2003. Hän toimi myös show-promoottorina ja ohjelmiston tuottajana. Päätoimittajan uran päättyessä Hämäläinen julkaisi muistelmansa "Seikkailija tämän maailman – kovilta kaduilta tähtien suosikiksi" ja sen jälkeen kirjoitti vielä Urpo Lahtisen, Olavi Virran ja Dannyn elämäkerrat sekä lehtikolumneja.


title: Jyrki Hämäläinen

text: Lehtityön ohella Jyrki Hämäläinen muistetaan 1960-luvun televisio-ohjelmista, kuten "Ohimennen", "Syrjähyppy", "Antaa soittaa" ja "Kertaheitolla", joita hän toimitti yhdessä Markku Veijalaisen kanssa. Toimittajatyön lisäksi Jyrki Hämäläinen on vaikuttanut musiikkimaailmassa myös äänilevyesiintyjänä sekä sanoittajana. Vuonna 1966 Hämäläiseltä ilmestyi single "Lätkämarssi / Animals", jonka molemmat kappaleet olivat Hämäläisen omia sanoituksia. Lisäksi hän on sanoittanut yhdessä Kari Kuuvan kanssa Suomen Euroviisu-karsinnoissa vuonna 1975 toiseksi sijoittuneen Dannyn esittämän kappaleen "Seikkailija" sekä Raul Reimanin kanssa vuonna 1986 niin ikään Dannyn esittämän kappaleen "Ninja". Hämäläinen toimi myös tuottajana Jarno Sarjasen vuonna 1985 ilmestyneellä albumilla "Mustat kaleerit".


title: Jyrki Hämäläinen

text: Hämäläinen kuoli vuonna 2008 sairauskohtaukseen kotonaan 65-vuotiaana. Tarkkaa kuolinsyytä ei ole annettu julki, mutta Dannyn eli Ilkka Lipsasen mukaan hän oli kärsinyt kovasta stressistä lopetettuaan toimen "Suosikin" päätoimittajana. Hämäläisen kerrotaan syöneen yhdeksää eri lääkettä mm. eturauhasvaivoihin, ja laihtuneen rajusti, mihin lääkärit eivät tienneet syytä .


title: Jyrki Hämäläinen

text: Juice Leskisen kappaleen ”Jyrki boy” on arveltu perustuvan Jyrki Hämäläiseen.


title: Jyrki Hämäläinen

text: Hämäläinen oli naimisissa Suomen mannekiinikuningattareksi valitun Arja-Liisa Inguksen kanssa parikymmentä vuotta. He tapasivat vuonna 1976 ja erosivat virallisesti vuonna 1997. Avioliitto oli lapseton.


title: EU (täsmennyssivu)

text: EU voi viitata:


title: EU (täsmennyssivu)

text: Eu voi viitata:


title: EU (täsmennyssivu)

text: eu voi viitata:


title: Numbers Entertainment

text: Numbers Entertainment Oy oli vuonna 2003 perustettu suomenkieliseen hip hoppiin keskittynyt levy-yhtiö. Numbers on julkaissut Stig Doggia, Asaa, Davoa ja Kaucasta. Yhtiön perustajat ovat olleet mukana luomassa hip-hop -kulttuuria jo 1980-luvun lopulta lähtien. Yhtiöllä on äänitysstudio Helsingin keskustassa.


title: Verkkourkinta

text: Verkkourkinta eli tietojenkalastelu (myös , suomeksi käytössä termi "kalastelu") on tietotekniikassa rikollista toimintaa, jolla pyritään saamaan haltuun luottamuksellisia tietoja, kuten henkilö- tai tilitietoja, esiintymällä tiedon saantiin oikeutettuna tahona. Haluttua tietoa ovat erityisesti salasana- tai luottokorttitiedot, joita käyttämällä hyökkääjä voi päästä huomattaviin taloudellisiin voittoihin; jo muutama huijaukseen langennut uhri voi tehdä rikollisesta toiminnasta kannattavaa. Urkinta tapahtuu yleensä sähköposti- tai pikaviestin muodossa. Huijausviesti pyrkii näyttämään mahdollisimman aidolta ja luotettavan tahon lähettämältä.


title: Verkkourkinta

text: Tietämättömiä auttaa huijaamaan sähköpostiviestien aukkoisuus ulkomuodoltaan. Viesti, jonka lähettäjäksi ilmoitetaan support@yritys.fi, ei ole välttämättä millään tavalla sidoksissa yritys.fi-palvelimeen. Otsikkotiedoista yleensä on nähtävissä se miltä palvelimelta viesti on peräisin. Eräät sähköpostipalvelut, kuten Gmailin selainversio, huomauttavat asiakkaalle viestin tullessa eri palvelimelta kuin lähettäjäosoitteessa on ilmoitettu.


title: Georg Thoma

text: Georg Thoma (s. 20. elokuuta 1937 Hinterzarten) on saksalainen yhdistetyn hiihdon olympiavoittaja.


title: Georg Thoma

text: Thoma oli Lahden MM-kisoissa 1958 yhdistetyn kilpailussa 16:s mutta voitti kaksi vuotta myöhemmin olympiakultaa Squaw Valleyn kisoissa. Zakopanen MM-kisoissa 1962 hän keskeytti kaaduttuaan mäessä. Innsbruckin olympialaisissa 1964 hän voitti mäkiosuuden mutta jäi suksien epäonnistuneen voitelun myötä lopputuloksissa pronssille. Viimeisissä yleisen sarjan arvokisoissaan, Oslon MM-hiihdoissa 1966 hän voitti kultaa.


title: Georg Thoma

text: Thoma voitti yhdistetyn Holmenkollenilla ensimmäisenä keskieurooppalaisena ylivoimaisesti oltuaan paras sekä mäki- että hiihto-osuudella vuonna 1963 ja uusi voittonsa kahtena seuraavana vuonna. Hän voitti myös Salpausselällä vuosina 1961 ja 1965 sekä Falunissa vuonna 1963. Maansa mestaruuden hän voitti yhdeksän kertaa peräkkäin vuosina 1958–1966.


title: Georg Thoma

text: Thoman vahvempi osa-alue yhdistetyssä oli mäkihyppy. Hän olikin erityisen hyvä hyppäämään mäkeä, mistä kertovat myös kolme Saksan liittotasavallan mäkihyppymestaruutta vuosina 1960, 1961 ja 1963 sekä Lahden MM-kisojen 27. sija vuonna 1958, Garmisch-Partenkirchenin osakilpailun voitto Keski-Euroopan mäkiviikolla 1961–1962 ja mäkiviikon kokonaiskilpailun kuudes sija seuraavana talvena.


title: Georg Thoma

text: Vuonna 1960 Thoma valittiin Saksan liittotasavallassa Vuoden urheilijaksi. Ikämiehenä hän on kilpaillut hiihtäjänä.


title: Georg Thoma

text: Thoman veljenpoika Dieter on sittemmin myös menestynyt mäkihyppääjänä.


title: Tormod Knutsen

text: Tormod Knutsen (s. 7. tammikuuta 1932 Eidsvoll) on norjalainen yhdistetyn hiihdon olympiavoittaja.


title: Tormod Knutsen

text: Knutsen siirtyi mäkihypystä yhdistetyn kilpailijaksi 1950-luvun alkupuoliskolla. Cortina d'Ampezzon olympialaisissa 1956 hän sijoittui yhdistetyssä kuudenneksi ja Lahden MM-kilpailuissa 1958 yhdeksänneksi. Squaw Valleyn olympialaisissa 1960 hän saavutti hopeaa Georg Thoman takana ja Zakopanen MM-kilpailuissa 1962 hän sijoittui neljänneksi. Innsbruckin talviolympialaisissa 1964 hän voitti kultaa selvällä 16,2 pisteen erolla Neuvostoliiton Nikolai Kiseljoviin oltuaan mäkiosuudella toiseksi ja hiihdossa neljänneksi paras.


title: Tormod Knutsen

text: Knutsen voitti yhdistetyn kilpailun Holmenkollenilla vuonna 1958 ja Ruotsin hiihtokisoissa vuonna 1959. Salpausselällä hän sijoittui toiseksi vuonna 1956 ja kolmanneksi vuonna 1962.


title: Tormod Knutsen

text: Kauden 1961-1962 jälkeen Knutsenia ryhtyi valmentamaan maanmies ja olympiavoittaja Sverre Stenersen.


title: Franz Keller

text: Franz Keller (s. 19. tammikuuta 1945 Nesselwang) on saksalainen yhdistetyn hiihdon olympiavoittaja. Hän oli maailman huipulla 1960-luvun loppupuoliskolla.


title: Franz Keller

text: Keller sijoittui Oslon MM-hiihdoissa 1966 maanmiehensä Georg Thoman jälkeen hopealle. Kaksi vuotta myöhemmin, Grenoblen talviolympialaisissa 1968 hän voitti olympiakultaa. Vysoké Tatryn MM-kisoissa 1970 hän sijoittui yhdistetyssä 11:nneksi, Sapporon olympialaisissa 1972 33:nneksi ja Falunin MM-kisoissa 1974 sijalle 28.


title: Franz Keller

text: Holmenkollenin kisoissa Keller voitti yhdistetyn vuonna 1967 sekä sijoittui toiseksi vuonna 1969 ja kolmanneksi vuonna 1973. Puijon kisoissa hän oli ykkönen vuonna 1967.


title: Franz Keller

text: Keller osallistui arvokilpailuihin myös mäkihyppääjänä. Hän sijoittui Oslon MM-kisoissa 1966 pienessä mäessä 11:nneksi ja suurmäessä 17:nneksi sekä Grenoblen olympialaisissa 1968 suurmäessä 36:nneksi. Keski-Euroopan mäkiviikolla hän sijoittui kuudenneksi kaudella 1966–1967.


title: Franz Keller

text: Keller aloitti urheilu-uransa tenniksen pelaajana. Ammatiltaan hän oli muurari.


title: Yhdistetyn maailmancup 1983–1984

text: Talvella 1983–1984 järjestettiin ensimmäinen yhdistetyn maailmancupin kausi. Cupissa oli seitsemän osakilpailua, joista ensimmäinen käytiin 17. joulukuuta 1983 Seefeldissä, Itävallassa ja viimeinen 24. maaliskuuta 1984 Štrbské Plesossa, Tšekkoslovakiassa.


title: Yhdistetyn maailmancup 1984–1985

text: Yhdistetyn maailmancupin kaudella 1984–1985 järjestettiin seitsemän osakilpailua.


title: Naginata

text: Naginata ( on perinteinen japanilainen salkoase. Se rakentuu varresta jonka päähän on kiinnitetty kaareva terä. Naginata oli suosiossa erityisesti Japanin feodaaliaikaan.


title: Naginata

text: Ensimmäiset viittaukset naginataan löytyvät Kojikista, vanhimmasta säilyneestä Japanin historiasta kertovasta kirjasta, jossa sana ”"naginata"” esiintyy ensimmäisen kerran. Nara-kaudella sen ottivat käyttöön sōhei-soturipapit ja ensimmäiset naginatan käytöstä taistelussa ("naginatajutsu") kertovat tekstit löytyvät vuonna 1086 kirjoitetussa kirjassa Oshu Gosannenki (”Päiväkirja kolmesta vuodesta Oshussa”). Japanin historian professorin Karl Fridayn mukaan ensimmäinen kirjallinen maininta naginatasta on vuodelta 1146.


title: Naginata

text:
Gempei-sodan (1180-1185) aikaan ratsuväen käyttö kasvoi ja naginatan ollessa erinomainen ase ratsukkoa vastaan taistellessa myös sen suosio nousi. Naginatan vaikutuksesta japanilaiseen haarniskaan kehitettiin osat (”"sune-ate"”) suojaamaan myös jalkoja.
Samurai-luokan naisten odotettiin kykenevän puolustamaan kotiaan miesten ollessa sotimassa ja Edo-kaudella naginata saavutti huomattavaa suosiota naisten keskuudessa. Sen pituus tarjosi keinon pitää mahdollinen hyökkääjä etäisyydellä, jolla tämä ei kyennyt käyttämään hyväkseen miehen voimakkaamman fyysisen rakenteen tuomia etuja. Tuliaseiden saapuminen Japaniin ja Meiji-restauraation aiheuttaman länsimaalaistumisen seurauksena perinteiset taistelutaidot, naginata mukaan lukien, menettivät suosionsa. Harjoittelun luonne muuttui mielen ja ruumiin vahvistamiseksi ja Shōwa-kaudella naginatan harjoittelusta tuli osa koulujärjestelmää.


title: Naginata

text: Naginatan pituus määräytyy käyttäjänsä mukaan. Varren tulisi olla käyttäjän pituinen ja terän 2–3 shakua eli noin 60–90 senttimetriä. Terä on useimmiten kärkeä kohden kaartuva ja se taotaan samalla tavoin kuin katanatkin. Karkaisussa hamara jätetään terän suuta pehmeämmäksi, jotta terästä kokonaisuutena tulisi sitkeämpi ja vaara sen katkeamisesta iskuista ja väännöstä näin vähenisi. Yleensä varren ja terän välissä on tsuba eli väistin.


title: Naginata

text: Joskus naginatan varren tyvipäähän saatettiin liittää metallinen kantarauta "ishizuki" (suom. kivipistin), joka toimi terän vastapainona. Se oli lisäksi tehokas ase ja pienen poikkipinta-alansa ansiosta erityisen hyvä haarniskan läpäisyyn.


title: Naginata

text: Toisen maailmansodan jälkeen taistelulajien harjoittaminen kiellettiin viideksi vuodeksi. Vuonna 1950 puretun kiellon jälkeen alkanutta naginatatyyliä kutsutaan "atarashii naginataksi" (uusi naginata). Noin 80 000 naginatan käytön harjoittelijoista valtaosa harjoittelee uutta naginataa ("naginatadō"), mutta jotkut vanhat koulukunnat kuten tendō-ryū naginatajutsu sekä modernit lajit kuten bujinkan budō taijutsu opettavat edelleen perinteistä naginatan käyttöä. Nykyisin naginatadōta harjoittelee enemmän naisia kuin miehiä.


title: Yhdistetyn maailmancup 1985–1986

text: Yhdistetyn maailmancupin kaudella 1985–1986 järjestettiin seitsemän osakilpailua.


title: Yhdistetyn maailmancup 1986–1987

text: Yhdistetyn maailmancupin kaudella 1986–1987 järjestettiin yhdeksän osakilpailua.


title: Vuoden 2005 unohdetut kriisit

text: Vuoden 2005 unohdetut kriisit ovat uutistoimisto Reutersin juhlasäätiön ylläpitämän humanitaarisen uutispalvelu AlertNetin asiantuntijoiden avulla kokoama luettelo vuonna 2005 pitkään jatkuneista humanitaarisista kriiseistä, jotka saivat suhteettoman vähän huomiota. Luettelossa mainittiin Kongon demokraattisen tasavallan tila, Pohjois-Ugandan ihmisoikeusrikkomukset ja erikseen Lord's Resistance Army, Sudanin nälänhätä ja Darfurin joukkomurhat, AIDS, Länsi-Afrikasta Liberian, Sierra Leonen ja Norsunluurannikon tila, Kolumbian ja Tšetšenian tilat, Haitin huumekauppa, Nepalin ihmisoikeudet ja maolaisuus sekä infektiotaudeista malaria ja tuberkuloosi.


title: WWW-palvelin

text: WWW-palvelin tarkoittaa tietokonetta tai ohjelmistoa, joka jakaa dokumentteja HTTP-protokollalla (RFC 2616) asiakasohjelmille ja koneille. HTML-kielellä kirjoitetut dokumentit muodostavat web-sivuja, jotka voidaan näyttää asiakaskoneessa selainohjelman avulla.


title: WWW-palvelin

text: Palvelin ottaa vastaan HTTP-pyyntöjä TCP/IP-verkosta, joko maailmanlaajuisesta Internetistä tai intranetistä ja vastaa niihin. HTTP-pyyntö voi palauttaa HTML-dokumentin, tekstitiedoston, kuvan tai yleensä minkälaisen tahansa tiedoston tai virheen. Lähetettävän tiedoston tyypin kertoo asiakkaalle MIME-tiedostotyyppi. Palvelin voi asettaa myös asiakasohjelmalle pienen määrän dataa, jonka asiakasohjelma palauttaa palvelimelle hakiessaan seuraavaa dokumenttia. Näitä nimitetään evästeiksi (engl. "cookie", keksi).


title: WWW-palvelin

text: Lähetettyä dokumenttia nimitetään staattiseksi, jos se on olemassa oleva tiedosto palvelimella, joka lähetetään samanlaisena asiakaskoneelle. Dokumenttia nimitetään dynaamiseksi, jos se luodaan ohjelmallisesti palvelimella esim. tietokannan sisältämistä tiedoista.


title: WWW-palvelin

text: Web-palvelin kerää yleensä lähettämistään tiedoista logia pyydetyistä dokumenteista, niiden koosta ja tyypeistä ja asiakaskoneista. Tämä mahdollistaa koneen ylläpitäjän seurata palvelimen toimintaa ja kerätä statistiikkaa kävijöistä analysoimalla lokitiedostoja.


title: WWW-palvelin

text: Tietokone voidaan muuttaa palvelimeksi erillisen palvelinohjelmiston avulla. Käyttöjärjestelmän on tuettava TCP/IP-verkkoa, ja siinä on oltava Internet-yhteys. Palvelimissa on yleensä kiinteä verkkoyhteys ja pysyvä IP-osoite, jolle on määritelty nimi nimipalveluun. WWW-palvelimien nimi alkaa yleensä 'www.'


title: WWW-palvelin

text: Ylläpitotarpeen vähentämiseksi on suosittua kerätä useita web-sivustoja samalle palvelimelle. Tätä nimitetään virtuaalipalvelimeksi ("virtual hosting"). Tällöin samalle tietokoneelle annetaan useampi nimi ja mahdollisesti useampi IP-osoite. Niin kutsutussa nimipohjaisessa virtuaalipalvelussa palvelimella on useampi nimi, ja asiakasohjelma pyytää dokumenttia palvelimelta palvelimen nimellä. Tämä käytäntö vaatii HTTP/1.1-protokollan käyttöä, joka tuli käyttöön kesällä 1999. Tätä edeltänyt tapa oli antaa tietokoneelle useita IP-osoitteita, joilla jokaisella oli eri nimi, ja palvelin sai palvelinnimen IP-osoitteen perusteella. IPv4-osoitteet ovat kuitenkin rajallinen resurssi, joten virtuaalipalvelun yleistyessä otettiin käyttöön uudempi HTTP-protokollan versio. Nykyisin samalla palvelimella ns. webhotelleissa pyörii jopa tuhansia eri web-sivustoja.


title: WWW-palvelin

text: Vuoden 2006 alussa suosituin palvelinohjelmisto oli Apache Software Foundationin Apache HTTP Server, jota käytti yli 67 % Internetin palvelimista. Toisena on Microsoftin Internet Information Services (IIS) (20 %), kolmantena Sun Microsystemsin Sun Java System Web Server (2,5 %) (entisiltä nimiltään Sun ONE Web Server, iPlanet Web Server ja Netscape Enterprise Server) ja Zeus Technologyn Zeus Web Server. Erilaisia palvelinohjelmistoja on kaikkiaan tuhansia erilaisia.


title: WWW-palvelin

text: Tehokkuusvaatimukset varsinkin staattisia sivuja jakavalle WWW-palvelimelle ovat pienet ja koneeksi käy vanhempikin. Pääasiassa palvelinlaitteistoissa on keskitytty luotettavuuteen mm. RAIDin käytöllä ja tiedonvarmistukseen.


title: Yhdistetyn maailmancup 1987–1988

text: Yhdistetyn maailmancupin kaudella 1987–1988 järjestettiin seitsemän osakilpailua.


title: N'ssi N'ssi

text: N'ssi N'ssi on Khaledin vuonna 1993 julkaisema studioalbumi. Albumin tuottivat Don Was ja Philippe Eidel. Albumin kappale "Alech Taadi" soitetaan myös elokuvassa "The Fifth Element – puuttuva tekijä". Kaikkien kappaleiden sanoitukset ovat arabiaksi.


title: Don Was

text: Don Was (s. 13. syyskuuta 1952) on yhdysvaltalainen muusikko ja tuottaja. Hänen ristimänimensä on Don Fagenson. Don Was perusti 1980-luvulla yhtyeen Was (Not Was), joka hajosi vuonna 1993. Yhtye kuitenkin aloitti esiintymisen uudelleen loppuvuodesta 2004. Don Was on tuottanut muun muassa The Rolling Stonesin, Bob Dylanin, Bob Segerin, Glenn Freyn, Iggy Popin, Khaledin ja Jackson Brownen levyjä. Don Was on Eve 6:n rumpalin, Tony Fagensonin isä.


title: Tuottaja

text:
Tuottaja on mikä tahansa tuotantotoimintaa tekevä taho, jolla on tietyissä tilanteissa jokin erityisen määritelty merkitys:
Tuottaja eri kulttuurialoilla:


title: Sahra

text: Sahra on Khaledin vuonna 1996 julkaisema studioalbumi. Sen tuottivat Don Was, Philippe Eidel, Jean-Jacques Goldman ja Clive Hunt. Levy on suurimmilta osin arabiankielinen, mutta kappaleet "Aïcha" ja "Le Jour Viendra" ovat ranskankielisiä ja "Ki Kounti" osin espanjankielinen. Albumilla oli vierailevina artisteina I Threes, Saúl Hernández ja räppärit Akhenaton ja Shurik'n.


title: Sahra

text: Khaled omisti albuminsa vaimolleen Samiralle ja tyttärelleen Sarah'lle, joista jälkimmäiseltä levy on saanut myös nimensä.


title: Karvasmäki

text: Karvasmäki () on Espoon kaupunginosa. Se sijaitsee Turunväylän ja Kehä III:n risteyksessä.


title: Karvasmäki

text: Alue on tunnettu kivikautisena asuinpaikkana löydöksiensä perusteella. Löydöksinä on ollut esimerkikso kivikautisia asuinpaikkalöytöjä, keramiikkaa, kvartsiesineitä ja kvartsi-iskoksia.


title: Karvasmäki

text: Karvasmäessä sijaitsee Suomen ensimmäinen Ikea-tavaratalo, joka avasi ovensa vuonna 1996


title: Yhdistetyn maailmancup 1988–1989

text: Yhdistetyn maailmancupin kaudella 1988–1989 järjestettiin yhdeksän osakilpailua.


title: Kodin pyhittäminen

text: Kodin pyhittäminen on ortodoksisen kirkon kirkollinen toimitus. Ortodoksisessa kirkossa pyhitetään monenlaisia maallisiakin asioita. Kirkollisten kohteiden lisäksi pyhitetään esimerkiksi koteja, työpaikkoja, autoja ja muita kulkuvälineitä jne. Ortodoksinen kirkko käyttää mieluummin termiä "kodin pyhittäminen" kuin luterilaisten käyttämää termiä "kodin siunaaminen". Toinen ortodoksien käyttämä termi on myös "kodin vihkiminen".


title: Kodin pyhittäminen

text: Pyhittäminen voidaan tehdä kahden eri kaavan mukaan. Mikäli kotona toimitetaan pieni vedenpyhitys, koko toimitus on hieman pidempi, sillä siihen sisältyy siis ensin veden pyhittäminen ja sitten pyhitetyllä vedellä kodin pyhittäminen. Pyhittäminen voidaan tehdä myös papin mukanaan tuomalla pyhitetyllä vedellä.


title: Mỹ Sơn

text: Mỹ Sơn on temppeleistä ja torneista koostuva rakennusyhdistelmä Quảng Namin provinssissa, Vietnamissa. Se sijaitsee 69 kilometriä lounaaseen Đà Nẵngin satamakaupungista. Mỹ Sơnin rakennukset rakennettiin 300- ja 1100-lukujen välisenä aikana. Rakennukset kuuluvat Unescon maailmanperintöluetteloon vuodesta 1999.


title: CeCILL

text: CeCILL ("CEA CNRS INRIA Logiciel Libre") on lisenssi vapaata ohjelmistoa varten. Lisenssi on tarkoitettu yhteensopivaksi GNU GPL:n kanssa. Sen kehittivät yhteistyössä "Commissariat à l'Énergie Atomique" ("Atomienergiakomissio"), "Centre national de la recherche scientifique" ("Kansallinen tieteentutkimuskeskus") ja "Institut national de recherche en informatique et en automatique" ("Kansallinen informaatio- ja automaatioinstituutti").


title: Risteymä

text: Risteymä eli hybridi tai bastardi on biologiassa kahden perimältään erilaisen eliöyksilön jälkeläinen. Sillä voidaan tarkoittaa heterotsygoottia eli eriperintäistä hedelmöitynyttä munasolua tai siitä kehittynyttä yksilöä, joka on saanut kahdelta vanhemmaltaan vähintään yhden alleeliparin suhteen erilaiset perintötekijät. Yleensä risteymällä viitataan kuitenkin "lajiristeymään", jossa kahteen läheiseen lajiin kuuluvat yksilöt saavat jälkeläisen. Eri populaatioihin, rotuihin tai kasvilajikkeisiin kuuluvien yksilöiden jälkeläisiä kutsutaan myös risteymiksi. Myös eri sukuihin kuuluvien lajien välillä on tavattu risteymiä.


title: Risteymä

text: Lajiristeymiä esiintyy silloin, kun samassa elinympäristössä elää kahden toisilleen läheisen lajin edustajia, jotka riittävässä määrin muistuttavat toisiaan erehdyttääkseen yksilöt parittelemaan keskenään ja joilla usein mahdollisiin soidinmenoihin liittyy useiden yksilöiden välistä kilpailua. Yleensä eri lajit eivät voi lisääntyä keskenään, koska isolaatiomekanismit estävät sen. Vain tietyissä tapauksissa munasolu voi hedelmöittyä, ja useimmiten syntyvä jälkeläinen on steriili. Steriiliys johtuu vanhempien erilaisesta kromosomimäärästä, jolloin jälkeläisellä on kromosomeja vanhempiensa keskiarvon verran, esimerkiksi hevosen (64 kromosomia) ja aasin (62 kromosomia) risteymällä muulilla on 63 kromosomia. Ylimääräinen kromosomi ei löydä itselleen paria meioosissa, jolloin meioosi epäonnistuu, eikä lisääntymiseen tarvittavia toimivia sukusoluja voi syntyä.


title: Risteymä

text: Risteymien ulkonäössä on yleensä piirteitä kummastakin vanhemmasta. Toisinaan niillä on kuitenkin emolajeista poikkeavia ominaisuuksia; esimerkiksi leijonan ja tiikerin risteymä liikeri on huomattavasti kookkaampi kuin kumpikaan kantalaji.


title: Risteymä

text: Ihminen aiheuttaa risteymiä hyötyeläinten ja -kasvien jalostuksessa. Tällöin on usein tarkoituksena kahden lajin, rodun tai lajikkeen parhaiden ominaisuuksien yhdistäminen. Kasvinjalostuksessa risteyttämällä synnytetään uusia lajikkeita, joiden kukinto tai lehdet ovat erilaiset. Usein lajikkeiden jalostushistoria on niin monimutkainen, että lajikkeet voidaan luokitella vain tiettyihin sukuihin. Nämä suvut eivät siis jakaudu lajeihin.


title: Risteymä

text: Suomessa on tavattu vain muutamia eri eläinlajien välisiä risteymiä; kasvihybridit sen sijaan ovat melko yleisiä, niitä esiintyy esimerkiksi pajujen keskuudessa. Varmistettuja eläinristeymiä ovat ainakin seuraavat:


title: Liikevaihto

text: Liikevaihto tarkoittaa kirjanpidossa myyntituottojen summaa, josta on vähennetty arvonlisävero. Liikevaihtoon luetaan yrityksen tuotteiden ja palveluiden myynnistä saamat tulot. Myynnistä vähennetään myönnetyt alennukset ja myynnin määrään perustuvat verot (kuten arvonlisävero). Liikevaihto mittaa yrityksen liiketoiminnan laajuutta.


title: Liikevaihto

text: Tilikauden aikana kertyneen liikevaihdon määrä esitetään tilinpäätöksessä kirjanpitolain mukaisesti laskettuna. Liikevaihdon kehitystä seurataan yrityksen sisäisessä raportoinnissa myös lyhyemmällä aikavälillä. Liikevaihto on tyypillisesti seurannan kohteena yritysten kuukausiraportoinnissa ja osavuosiraportoinnissa.


title: Liikevaihto

text: Kirjanpitolain mukaan liikevaihtoon luetaan kirjanpitovelvollisen varsinaisen toiminnan myyntituotot, joista on vähennetty myönnetyt alennukset sekä arvonlisävero ja muut välittömästi myynnin määrään perustuvat verot. Varsinainen toiminta on yrityksen tarkoitusta toteuttavaa jatkuvaa ja suunnitelmallista tuotteiden tai palveluiden yleensä voitolliseksi tarkoitettua myyntitoimintaa. Varsinaiseksi toiminnaksi katsotaan myös toiminta, joka on tosiasiallisesti vakiintunut kirjanpitovelvollisen varsinaiseen toimintaan liittyväksi, vaikka se ei alkujaan olekaan ollut varsinaista toimintaa.


title: Liikevaihto

text: Kirjanpitolain mukaan tuottojen kirjaamisessa erotetaan varsinaisesta toiminnasta koituneet tuotot, jotka kirjataan liikevaihtoon, sekä muut tuotot ja satunnaiset tuotot, jotka kirjataan erikseen. Näin menetellään, jotta sidosryhmät voisivat seurata ja ymmärtää varsinaisen liiketoiminnan kehitystä.


title: Liikevaihto

text: Liikevaihdon merkitystä liiketoiminnan taloudellisessa analyysissä voidaan parhaiten ymmärtää tarkastelemalla sitä osana tuloslaskelmaa. Tuloslaskelma on taloudellisen yhteisön kannattavuuslaskelma, jonka muoto on lakisääteinen. Tuloslaskelman tarkoitus on antaa yhteisön sidosryhmille mahdollisuus arvioida yhteisön kannattavuutta ja taloudellista tilaa. Tuloslaskelma on tilinpäätöksen dokumentti, joka esittää tilikaudelle kuuluvat tulot eli tuotot ja tilikaudelle kuuluvat menot eli kulut. Tuloslaskelman periaate on esittää tuotot, joista kulut vähennetään määrätyssä järjestyksessä. Tilinpäätöksen tuloksena saadaan tilikauden tulos, joka esittää omistajien varallisuuden muutoksen.


title: Liikevaihto

text: Tuotot ovat tilikaudelle kuuluvia tuloja. Tuloslaskelmassa tulon katsotaan olevan tilikaudelle kuuluvaa tuottoa, jos tuote on luovutettu asiakkaalle tilikauden aikana. Kulut ovat tilikaudelle kuuluvia menoja. Meno jaksotetaan tilikaudelle, jos menoa vastaava tulo katsotaan syntyneen tilikauden aikana eikä menon odoteta enää tulevaisuudessa kartuttavan tuloja. Tätä kutsutaan meno tulon kohdalle -periaatteeksi. Se osa menoista, joiden vastaavat tulot ovat vielä saamatta, kirjataan taseeseen aktivoiduksi odottamaan tulevaisuudessa kertyviä tuloja.


title: Liikevaihto

text:
Tuloslaskelman kaava on annettu kirjanpitoasetuksessa. Yritykset voivat tehdä kululajikohtaisen tai toimintokohtaisen tuloslaskelman. Molempien tuloslaskelmien pääkohdat esitetään alla. Kululajikohtainen tuloslaskelma on yleisimmin käytetty tuloslaskelma. Kirjanpitoasetuksessa annetaan tuloslaskelman kaavat myös seuraaville yhteisöille: aatteellinen yhdistys, säätiö, kiinteistö, ammatinharjoittaja.
Liiketoiminnan muiden tuottojen erää on yleensä tulkittava varsin laajasti. Siihen luetaan kaikki sellaiset tuottoerät joilla on yhteyttä kirjanpitovelvollisen varsinaiseen suoritetuotantoon kuulumatta kuitenkaan siihen. Jos tietty liiketoiminnan muu tuottoerä sen sijaan on toistuvaa ja jo budjetoinnissa ennakoitavissa, tuottoerän luonne lähestyy jo varsinaista suoritetuotantoa ja tulee siten kirjata liikevaihtoon. Huomataan, että muiden tuottojen määrittely ei ole mitenkään yksiselitteinen.


title: Liikevaihto

text: Kirjanpitolain mukaan satunnaiset erät perustuvat kirjanpitovelvollisen varsinaisesta toiminnasta poikkeaviin, kertaluonteisiin ja olennaisiin tapahtumiin. Esimerkiksi liikevarallisuuden kuten yrityksen omassa käytössä olleen kiinteistön, toimitilaosakkeen ja koneen myyntivoitto esitetään yleensä liiketoiminnan muissa tuotoissa tai liiketoiminnan muissa kuluissa. Myyntivoitto tai -tappio on satunnainen erä, jos omaisuutta myydään lopettamistoimien yhteydessä toimialalta, jolla yrityksen toiminta on päätetty lopettaa.


title: Liikevaihto

text: Liikevaihto on liiketoiminnan koon ja laajuuden mitta. Liikevaihdon muutosprosenttia käytetään ilmaisemaan liiketoiminnan kasvua tai supistumista. Liikevaihdon muutosta ennakoiva suure on tilauskanta, joka on yrityksen sopimien toimittamattomien tilausten arvo. Tilauskannan kehityksen perusteella voidaan ennakoida liikevaihdon kehitystä.


title: Liikevaihto

text: Liikevaihto liiketoiminnan koon mittana ei ole mitenkään yksiselitteinen käsite. Kokovertailut esimerkiksi pääoma- , työ-, raaka-aine- ja osaamisvaltaisten liiketoimintojen välillä eivät johda kovinkaan hyviin päätelmiin, jos vertailu perustuu vain liikevaihdon vertailuun. Tästä syystä kokovertailussa käytetään usein myös muita mittoja kuten henkilöstömäärää, omaisuuserittelyä eli tasetta, voiton määrää jne.


title: Liikevaihto

text: Liikevaihto on kausikohtaisen kannattavuuslaskennan lähtökohta. Yritysten sisäisessä laskennassa käytetään katetuoton käsitettä tai lyhyemmin puhutaan katelaskennasta. Kate on kannattavuuden suure, joka saadaan vähentämällä tuotoista kustannuksia. Laskennassa voidaan saada erilaisia katesuureita sen mukaan, mitä kustannuksia tuotoista vähennetään. Katteen suuruus eli rahamääräinen arvo kertoo, kuinka paljolla voidaan kattaa muita kustannuksia ja voittoa. Katelaskenta kuuluu yrityksen sisäisen laskennan piiriin mistä syystä sen käyttö ja menettelytavat ovat yrityksen omien tarpeiden ja valintojen mukaisia. Katelaskentaa sovelletaan sekä toiminnan että yksittäisten tuotteiden kannattavuustarkasteluissa. Kannattavuustarkastelun yleinen vaatimus, jonka mukaan tuotoista pitää vähentää vain tuottojen aiheuttamat kustannukset, pätee myös katelaskennassa.


title: Liikevaihto

text:
Katelaskennan tyypillinen muoto on seuraava:
Katelaskelma esitetään yleensä absoluuttisena ja suhteellisena. Absoluuttinen laskelma tarkoittaa rahamääräistä laskelmaa. Suhteellisessa laskelmassa katelaskelman erät suhteutetaan kokonaistuottoon eli liikevaihtoon, joka saa arvon 100 % ja muut erät ilmoitetaan prosenttiosuuksina tästä. Suhteellisesti ilmoitettu kannattavuus lisää vertailtavuutta kannattavuustarkasteluun, koska siinä on liiketoiminnan koon eli volyymin vaikutus ja vaihtelu eliminoitu.


title: Liikevaihto

text: Liikevaihto on käsite, jolle on lakisääteinen määritelmä. Tästä syystä on ymmärrettävää, että käytössä on lähes samaa tarkoittavia käsitteitä. Samaa tarkoittava ilmaisu on myyntituotot, jota termiä on käytetty liikevaihdon määrittelyssä. Usein tuotekohtaisissa kannattavuustarkasteluissa käytetään ilmaisua tuotteen myyntituotot eikä tuotteen liikevaihto. Tuottavuustarkasteluissa käytetään yleensä termiä tuotos liikevaihdon sijasta vaikka tosiasiallisesti ne tarkoittavat samaa.


title: Liikevaihto

text: Pienet kirjanpitovelvolliset voivat jättää liikevaihdon pois tuloslaskelmastaan. Tällöin on esitettävä bruttotulos. Kululajikohtaisessa tuloslaskelmassa bruttotulos saadaan laskemalla yhteen tuloslaskelman erät 1–5. Toimintokohtaisessa tuloslaskelmassa lasketaan yhteen erät 1–3 ja 6.


title: Liikevaihto

text: Bruttotuloskaavan etuna on, että yrityksen liikevaihto ja myyntikate jäävät yrityksen omaan tietoon. Myynnin määrän ja myyntikatteen voi siis salata esimerkiksi kilpailevilta yrityksiltä.


title: William Gibson

text: William Ford Gibson (s. ) on yhdysvaltalainen, nykyisin Vancouverissa Kanadassa asuva tieteiskirjailija, joka tunnetaan erityisesti kyberpunkin perusteoksena pidetystä esikoisromaanistaan "Neurovelho" (1984). Teosta on pidetty jopa 1980-luvun vaikutusvaltaisimpana tieteisromaanina. "Neurovelho" on voittanut Nebula- ja Hugo-palkinnot.


title: William Gibson

text: Bruce Sterlingin kanssa kirjoitettu teos "Difference Engine" on kuvattu steampunk-tyylilajin syntynä (kyberpunkin alalajina).


title: Yhdistetyn maailmancup 1989–1990

text: Yhdistetyn maailmancupin kaudella 1989–1990 järjestettiin yhdeksän osakilpailua.


title: Kapellskärin satama

text: Kapellskärin satama (, aiemmin "Kappelskär") sijaitsee Itämeren rannalla Ruotsissa, Norrtäljen kunnassa. Kapellskäristä Tukholmaan on noin 90 kilometriä. Sataman omistaa Roslagshamnar AB, joka on osa Tukholman satamat-satamayhtiötä. Kapellskärin satama työllistää parhaimmillaan 200 henkilöä kesäisin.


title: Kapellskärin satama

text: Kapellskäristä lähtee laivoja seuraaviin kohteisiin:


title: Kapellskärin satama

text: Reittejä liikennöivät Tallink, DFDS Seaways (entinen Baltic Scandinavian Lines), Viking Line ja Finnlines.


title: TAFT

text: Vantaan TAFT on nimensä (alun perin ) mukaisesti vantaalainen amerikkalaisen jalkapallon seura. TAFT perustettiin vuonna 1981. Vuonna 1985 seuran edustusjoukkue saavutti Suomen mestaruuden eli Vaahteramaljan voiton. Seuraavana vuonna TAFT oli Euroopan huipulla voittaessaan Eurobowlin eli seurajoukkueiden Euroopan-mestaruuden.


title: TAFT

text: Kaudella 2018 seuran miesten edustusjoukkue pelaa III-divisioonassa.


title: TAFT

text: Miesten edustusjoukkue on menestynyt suhteellisen hyvin koko 2010-luvun. Kaudesta 2009 kauteen 2012 miesten edustusjoukkueen päävalmentajana ja seuran valmennuspäällikkönä toimi Rami Lilja. Kaudella 2013 joukkueen päävalmentajana toimi J-P Kuusisto. TAFT:n miesten edustusjoukkue voitti Spagettimaljan kauden 2010 päätteeksi, mutta jätti hakematta liigalisenssiä tulevalle kaudelle. Joukkue pelasi kaudella 2011 I-divisioonassa voittaen mestaruuden toiseen kertaan kahden vuoden sisällä. Taft haki liigapaikkaa kaudelle 2012. Seura pelasi Vaahteraliigassa viisi peräkkäistä vuotta.


title: TAFT

text: Kaudeksi 2017 TAFT pudottautui II-divisioonaan. Joukkue jätti kauden kesken pelaajapulan vuoksi. Kuluva vuosi 2018 aloitettiin III-divisioonassa.Taft aloitti juniorityönsä uudelleen vuonna 2006. Kaudella 2012 Taftilla on junioreita A-, B-, C-, D-, E- ja F- ikäryhmissä. U19 (A-juniorit) hakevat toimintaansa 19–21 vuotiaita nuoria kun taas U17 (B-junioreiden ikäsuositus) on 17–19 vuotta. Muut juniori joukkueet on suunnattu teini- ikäisille U15 (C-juniorit 14–16 vuotta), varhaisteineille U13 (D-juniorit 13–15 vuotta ) ja pienemmille lapsille U11 (E-juniorit 11–13 vuotta ja F-juniorit 8–10 vuotta).


title: TAFT

text: Valmennusvastuu jakautui useamman valmentajan kesken eri ikäkausijoukkueissa. Kaudella 2018 edustusjoukkueen päävalmentajana toimii Antti Hurme. Edustusjoukkueen muut valmentajat ml. voimavalmennus Jari Pellinen, Henri von Holten, Rainer Reinholm.


title: TAFT

text: Juniorijoukkueiden ikäkausijoukkueet ja valmennus:Vantaan Taftin uutisointi tapahtuu lähinnä heidän kotisivujensa kautta, mutta myös Vantaalainen media on tehnyt artikkeleja joukkueesta. Vantaan Sanomat on uutisoinut laajasti TAFTin toimista, tästä mainintana 43 uutisointia. Viime aikojen merkittävimpiä uutisia TAFTin kohdalla ovat olleet esim. Spagettimaljan tuplavoitto 2010&2011 sekä maajoukkue QB Miro Kadmiryn paluu yliopisto vuoden jälkeen takaisin joukkueen vahvuuteen


title: Huijauslasku

text: Huijauslasku tai valelasku tarkoittaa laskua, joka näyttää oikealta, mutta siinä todellisuudessa laskutetaan palvelusta, jota yritys tai henkilö ei ole tilannut ja joka yleensä on täysin arvoton.


title: Huijauslasku

text: Laskun lähettäminen palvelusta, jota yritys ei ole tilannut, on rikos.


title: Huijauslasku

text: Huijauslaskun lähettäjäyrityksen nimi on yleensä valittu muistuttamaan jotain täysin rehellisellä pohjalla toimivaa yritystä. Huijaus perustuu siihen, että kun laskuja lähetetään tuhansia kappaleita, aina joku maksaa vahingossa. Huijauslaskuja on usein lähetetty kesäisin, kun yrityksissä on paljon kesätyöntekijöitä maksuliikennettä hoitamassa. Tällöin huijauksen onnistumistodennäköisyys paranee.