title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Kellarien vauriotYdinräjähdyksessä syntyy vain räjähdysajan kestävää alkusäteilyä. Jälkisäteily kestää kauan. Se leviää radioaktiivisten huikaksten muodossa laskeumana kauas räjähdyspaikasta. Radioaktiivinen laskauma jaetaan yleensä varhaislaskeumaan, myöhäislaskeumaan ja maailmanlaajuiseen laskeumaan.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Räjähdyksessä välittömästi syntyvä ionisoiva säteily voi tappaa ihmisiä jonkin ajan kuluessa säteilysairauteen. Sen vaikutukset riippuvat saadusta annoksesta. Myös annoksen jakauma ruumiissa vaikuttaa. Radioaktiivinen laskeuma on merkittävä, pitkäkestoinen vaaratekijä hyvinkin kaukana räjähdyspaikasta.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Vaarallismpia säteilijöitä ovat alussa Jodi-131 ja myöhemmin strontium-90 ja cesium-137. Radioaktiivinen jodi puoliintuu noin 8 päivässä. Strontium-90 ja Cesium puoliintuvat 29 ja 30 vuodessa.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Säteily puoliintuu noin 7 tunnissa, jolloin eksponentti on 1.2. Käytännössä tämä on välillä 0,9-2. Niinpä säteily heikkenee nopeasti.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Säteilyn annosnopeus joko mitatan tai lasketaan. Kun annosnopeus ensimmäisenä korkeimman annosnopeuden tuntina on 100 mikrosievertiä tunnissa, on mentävä sisälle, syötävä joditabletteja ja rajoitettava liikkumista ulkona, jos tähän on mahdollisuus. Lapsille tämä raja on 10 uSv/h ja kotieläimille 1 uSv/h. 100 uSv/h annosnopeus vastaa kahden vuoden annosta 0,4–0,5 millisievertiä. Näin muunnoskerroin tunnittaisella annosnopeudella ja pitkän ajan kokonaisannoksella on 4-5.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text:
Odotettu 0.05 sievertin vuosikertymä, käytännössä monesti kokonaisannos aiheuttaa evakuointitarpeen. 0,1 sievertin säteilyannos kasvattaa syövän riskiä ollen siksi jo vaarallinen. 0,5 Sv aiheuttaa hoitoa vaativan säteilysairauden mm hiusten lähtöä ja oksentelua.
Ehkä jo 1,5 Sv:ssä, viimeistään 2,5 ihmisiä alkaa kuolla ja tarvitaan sairauden hoitoa. 5 Sv säteilyä tappaa noin puolet väestöstä. Yli 6 Sv tappaa käytännössä kaikki.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Karkeasti sanoen yhden megatonnin maanpintaräjähdys ja tuulen nopeus noin 2.5 m/s aiheuttaa laskeuman, joka voi tappaa suojattoman noin 250 km päässä ja tappaa melko varmasti noin 200 km päässä. Ehkä tappavan alueen leveys on noin 55 km. 90 km päässä alatuuleen saa kuolettavan annoksen alle tunnissa 13 km levyisellä alueella. Vielä 420 km päässä 100 km alueella väestö pitäisi evakuoida.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Laskeumalaskelmat ovat useinkin epätarkkoja, koska tuulen suunnan muutokset, sateet jne. muuttavat laskeumaa niin että varsinkin kauempana räjähdyspaikasta saattaa tulla paikoin voimakkampi laskeuma kun on ennustettu.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Korkealla ilmakehässä tai avaruudessa räjäytetty ydinlataus aiheuttaa laajalle leviävän sähkömagneettisen pulssin, joka voi hajottaa suojaamattomia elektroniikkalaitteita. Maanpinnan lähellä räjäytetyn pommin sähkömagneettinen pulssi on pienialainen.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Räjähdysvoima ja räjähtävän aseen tyyppi vaikuttavat huomattavasti tuhoihin ja henkilötappioihin. Ydinaseen vaikutus riippuu siitä, räjähtääkö pommi maan pinnalla, maan alla, matalalla vai korkealla ilmassa, avaruudessa, veden pinnalla vai veden alla.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text:
Ydinase voidaan myös räjäyttää avaruudessa, jotta sähkömagneettinen pulssi tuhoaisi elektroniikaa ja sähkölaitteita.
Ydinräjähdysten vaikutukset riippuvat huomattavasti räjähdyksen voimasta ja siitä, missä ympäristössä ja millä korkeudella tai syvyydellä räjähdys tapahtuu. Esimerkiksi sää voi heikentää lämpösäteilyä. Kukkulaine maasto saatata rajata ja suunnata paineaalltoa ja kuumuutta. Varsinkin maanpinnan lähellä tapahtunut räjähdys levittää pitkän aikavälin kuluessa laajalle, jopa tuhansien kilometrien päähän ulottuvan radioaktiivisen laskeuman. Maanpintaräjähdys voi synnyttää maanjäristyksen.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Matalassa ilmaräjähdyksessä polttovaikutus on voimakas ja myös valo on melko voimakas. Paineen tuhot tuntuvat laajemmilla alueilla kuin maanpinttaräjähdyksessä, jos korkeus on valittu sopivasti. Järistys ja varhainen laskeuma ovat mitättömiä.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Räjähdyskorkeus jolla tulipallo ei kosketa maata formula_1


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text:
Puurakenteiset omakotitalot tuhoutuvat 5 PSI:n paineessa maanpinnalla megatonnin räjähdyksessä 4,6 km päässä. Mutta ilmaräjähdyksessä 50% tappava 5 PSI ulottuu 7 km päähän. Niinpä painevaikutus ulottuu ilmaräjähdyksessä 1,5 kertaa kauemmas. 1 PSI:lle tämä kerroin on 1,83.
3. asteen palovammat tulevat maanpinnalla megatonnin räjähdyksessä 11 km päässä, mutta ilmaräjähdyksessä 12,6 k metäisyydellä. Kerroin on 1,15.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Poltto- ja painevaikutus suppeampi kuin ilmaräjähdyksessä. Aiheuttaa maanjäristyksen ja nostaa paljon radioaktiivista jätettä ilmaan.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Laskukaava on


Ydinräjähdyksen vaikutukset


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Pintaräjäytys kaivaa maahan kraatterin, jonka läpimitta D lasketaan kaavasta


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: jossa D on kraatterikuopan läpimitta metriä, ja E räjähdysenergia kilotonneissa.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Tämän mukaan megatonnin räjähdyskraatteri on 360 m läpimittainen, 29 m syvä ja reunavallit ovat 7 metriä korkeat.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Kraatterin syvyys P lasketaan kaavasta


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text:
Reunavallin korkeus h=P/4
Multumavyöhykkeen läpimitta 1,5*D
Reunavallin läpimitta 2*D
Plastinen vyöhyke noin 2,5*D


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Tärinä ulottuu ainakin 2,5 kertaiselle räjähdyskuopen säteelle asti vyöhykkeellä, jossa räjähdys muovaa maa- ja kallioperää.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: merkittävää kraatteria ei synny, jos 1 megatonnin pommi räjähtää yli 150 metrin korkeudessa.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: 1 Megatonnin ydinlataus tuhoaa padot ja laiturit 850 metrin säteellä. Laivat tuhoutuvat 2,4 km säteellä. 2 m korkeita aaltoja nousee 2 km säteellä, 4 m korkeita 960 m säteellä. Meren pinnassa aiheutettu räjäytys aiheuttaa laskeuman.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Hyvin korkealla ilmakehässä aiheuttu ydinräjäytys aiheuttaa hyvin voimakkaan, sokaisevan valon laajalla alueella. Polttovaikutus voi tuntua. Alkusäteily on maanpinnalla vähäinen, samoin painevaikutus. Järistystä ja laskeumaa ei synny merkittävästi. Painevaikutus vähenee räjähdyskorkeuden kasvaessa.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Sähkömagneettinen pulssi (EMP) leviää laajalle hyvin korkealla tapahtuneissa ydinräjähdyksissä. Se tuhoaa ja vaurioittaa muun muassa suojaamattomat radiolaitteet.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Polttovaikutus ja valo maanpintaräjäytystä pienempiä. Voimakas järistys ja laskeuma lähellä räjähdyskuoppaa. Nämä riippuvat räjähdyskuopan syvyydestä.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Valo ja poltto pienempiä kuin vedenpinnan alla tapahtuvassa räjäytyksessä. Tärinä saattaa ulottua kauemmaksi kuin vedenpintaräjäytyksessä. Painevaikutus suppeampi. Varhainen laskeuma voi olla suuri. Aallot saattavat aiheuttaa tuhoa.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Syvällä maan sisässä tehty syvyysräjähdys aiheuttaa tärinän, maanjäristyksen. Maan sisälle syntyy pallomainen tai pystysuunnassa pitkulainen luola.


title: Ydinräjähdyksen vaikutukset

text: Ilmassa räjäytettyjen ydinpommien vaikutuksia. Pommi saatetaan räjäyttää ilmassa vaikutusalan suurentamiseksi ja toisaalta radioaktiivisen laskeuman minimoimiseksi. Niin sanottu optimaalinen räjähdyskorkeus on se korkeus, jossa räjähdyksen tulipallo ei vielä kosketa maata, mutta on sitä mahdollisimman lähellä. Maanpintakeskipiste on tällöin paikka, jossa pommi räjähtää pään päällä. Maanpintakeskipistettä sanotaan monesti hyposentriksi.


title: Härmämalikka

text:
Härmämalikka ("Clitocybe nebularis") on lehti- ja havumetsissä esiintyvä sieni. Sen lakki on 5–15 cm leveä ja kupera. Väriltään se on nuorena harmaanruskea, myöhemmin vaaleampi. Syötävä, mutta sieni tulee ennen käyttöä kiehauttaa, koska se voi aiheuttaa pahoinvointia.
Härmämalikka ruskeanharmaa härmäpintainen sieni. Tavallisesti iso ja tukeva. Lakki on 6-18 cm leveä laakea ja ohutreunainen. Lakin väri on aluksi tumman harmaa tai ruskehtava, mutta vaalenee vanhemmiten, vaaleanharmaaseen, keskusta tummempi ja valkohärmäinen. Heltat aluksi valkoiset, myöhemmin kellanvalkoiset, johteiset ja tiheässä. Itiöpöly on valkoista. Se on läheinen myrkyllisen isorusokaan kanssa mutta eroaa siitä sen kolotyvisten helttojen ja punaisen itöpölyn takia. Jalka on 7-10 cm pitkä ja 2-4 cm paksu, vaaleamman sävyinen, vaalean harmaa härmeinen ja tyvi on nuijamainen. Malto on paksua ja valkoista, miedon makuista ja siinä on imelä naurista muistuttava mausteinen aromi joka voimistuu kypsennettäessä.


title: Härmämalikka

text: Härmämalikka on yleinen Etelä- ja Keski-Suomessa, mutta on harvinaisempi pohjoisempana, vaikka sitä on tavattu Lapissa asti.


title: Härmämalikka

text: Härmämalikka kuuluu lahottajasieniin ja se kasvaa usein laajoissa kaarissa tai riveissä kompsteissa, metsien risukasoissa, puutarhoissa ja lehdoissa. Viihtyy kalkkisella alustalla. Se on myöhäinen sieni jota löytää syys-marraskuussa.


title: Härmämalikka

text: Syötävä sieni joka kuitenkin on ryöpättävä ennen käyttöä, koska aiheuttaa joillekin vatsavaivoja.


title: Derg

text: Derg (, äännetään /dərg/, tarkoittaa neuvostoa tai komiteaa) oli kommunistinen sotilasjuntta, virallisesti asevoimien, poliisin ja alueellisen armeijan koordinointineuvosto, joka otti Etiopiassa vallan keisari Haile Selassielta 1974 ja hallitsi Etiopiaa vuoteen 1987. Derg teloitti salaa sekä keisarin että Etiopian ortodoksisen patriarkan vuonna 1975.


title: Derg

text: Vuonna 1973 satoja tuhansia kuoli nälkään Etiopian Wallon maakunnassa kuivuuden tuhottua sadon, mikä johti maan sekasortoon. Vuonna 1974 armeija kapinoi, mitä kurissa pitämään keisari perusti sotavoimista erillisen "asevoimien, poliisin ja alueellisen armeijan koordinointineuvoston" eli Dergin. Sen alkuperäisenä tehtävänä oli tutkia ylempien upseerien väärinkäytöksiä ja kitkeä korruptio asevoimista.


title: Derg

text: Dergin valta kasvoi asteittain sen perustamista seuranneina kuukausina. Heinäkuussa 1974 keisari Haile Selassie myönsi sille oikeuden pidättää armeijan upseerien lisäksi myös virkamiehiä hallinnon kaikilla tasoilla. Lyhyen ajan sisällä molemmat aikaisemmat pääministerit, suurin osa hallituksen jäsenistä, maaherroista, ylemmistä upseereista ja korkeimman oikeuden jäsenistä vangittiin. 12. syyskuuta 1974 keisari vangittiin, ja 15. syyskuuta Derg otti ylimmän vallan uudella nimellä "Väliaikainen sotilaallishallinnollinen neuvosto". Keisarivalta lakkautettiin muodollisesti toukokuussa 1975 ja marxismi-leninismi julistettiin valtionaatteeksi. Neuvostossa oli alun perin 120 jäsentä. Jäsenmäärä laski varsinkin alkuvuosina, kun joitakin jäseniä karkotettiin ja teloitettiin, eikä uusia jäseniä koskaan nimitetty. Dergin puheenjohtajaksi valittiin Mengistu Haile Mariam ja varapuheenjohtajaksi Atnafu Abate.


title: Derg

text: Valtakautensa aikana Derg kävi jatkuvasti sisällissotaa Eritrean itsenäisyyspyrkimyksiä ja erinäisiä kapinallisia sissiryhmittymiä vastaan. Lisäksi Etiopia ja Somalia kävivät sotaa vuonna 1977, kun Somalia yritti liittää somalien kansoittaman Etiopian itäosan itseensä. Derg pysyi vallassa paljolti Neuvostoliiton antaman aseellisen ja taloudellisen tuen voimin.


title: Derg

text: 1980-luvun puolivälissä Etiopiaa kohtasi vakava kuivuus, joka saattoi suuren osan kansasta nälänhätään. Dergin neuvostomallin mukaan kollektisoima maatalous ei kyennyt tuottamaan riittävästi ruokaa kansalle, ja korruptoitunut hallinto kanavoi avustuksia lähinnä omille tukialueilleen.


title: Derg

text: 10. syyskuuta 1987 väliaikaisen sotilashallinnon pidettyä valtaa 13 vuotta Etiopiasta tuli virallisesti kansandemokratia. Derg lakkautettiin ja maassa pidettiin vaalit kesäkuussa 1988. Käytännössä Dergin keulamiehet pysyivät vallankahvassa, mutta eri nimikkeillä: Dergin puheenjohtaja Mengistu Haile Mariam nimitettiin presidentiksi ja varapuheenjohtaja Fikre-Selassie Wogderes pääministeriksi. Tuolloin suurin osa Eritreasta ja kapinallisen tigre-kansan alueesta oli jo kapinallisten hallussa.


title: Derg

text: Kapinallisvoimien yhteisrintama onnistui syöksemään Dergin vallasta lopullisesti vuonna 1991.


title: Derg

text: Mengistun paettua maasta Etiopian uusi hallinto vangitsi maahan jääneet Dergin jäsenet ja asetti heidät syytteeseen väärinkäytöksistään. Oikeusprosessi alkoi vuonna 1994. Joulukuussa 2006 72 junttaan kuulunutta upseeria tuomittiin syyllisiksi kansanmurhaan. Tuomiota oli kuulemassa 34 asianosaista, 14 oli ehtinyt kuollut pitkän käsittelyn aikana, ja 25 tuomittiin poissaolevina, mukaan lukien Mengistu.


title: Ukonsieni

text: Ukonsieni ("Macrolepiota procera") on ukonsieniin kuuluva syötävä sieni.


title: Ukonsieni

text: Ukonsienen lakki on aluksi munan muotoinen, mutta vanhemmiten se leviää 10–30 cm leveäksi ja laakeaksi. Lakki on pohjaväriltään valkoinen ja kookkaiden tumman ruskeiden suomujen peittämä. Lakin keskustassa on tumma kohouma. Sienen malto on pehmeää ja valkeaa, samoin heltat. Ukonsienen ohut ja säikeinen jalka puolestaan on vyöhykkeittäin poikkisuomuinen ja pituudeltaan jopa 40 senttiä. Suomujen vyöhykkeisyydestä johtuen jalka voi näyttää poikkiraitaiselta varsinkin alaosastaan. Jalan tyvi on paksuuntunut ja sen puolivälin yläpuolella on selvä, irtonainen rengas. Sienen itiöpöly on valkoista.


title: Ukonsieni

text: Ukonsientä suuresti muistuttaa sen lähilaji, akansieni ("Chlorophyllum rhacodes"). Ukonsieni on kuitenkin tätä suurempi. Akansienen jalka, heltat ja malto myös punertuvat kosketettaessa, toisin kuin ukonsienellä. Kokematon sienestäjä voi sekoittaa ukonsienen myös myrkylliseen ruskokärpässieneen ("Amanita regalis").


title: Ukonsieni

text: Hyvinä sienivuosina ukonsieni on runsas, vaikkakin elo-syyskuussa kasvavien itiöemien esiintyvyys vaihtelee paljon. Sientä kasvaa lehtomaisissa metsänreunoissa, metsäniityillä, pihoilla, puutarhoissa ja muissa saman tyyppisissä paikoissa. Suomessa sitä tavataan etelässä yleisenä ja pohjoisempana harvinaisempana.


title: Ukonsieni

text: Ukonsientä voidaan käyttää sieniruuissa monin tavoin, jopa raakana. Sieni voidaan säilöä kuivaamalla, mutta liottaminen tai keittäminen hävittää sienen maun.


title: Upeaherkkusieni

text: Upeaherkkusieni ("Agaricus augustus") on erinomainen ruokasieni, mutta se voi sisältää korkeita kadmiumpitoisuuksia. Sienen lakki on 10–20 cm leveä ja väriltään ruskea. Malto on murrettaessa kellertyvää, joskus punertuvaa. Sienen haju on mantelimainen. Upeaherkkusienet elävät metsissä ja puistoissa lehtipuiden alla. Suomessa upeaherkkusienet ovat harvinaisia.


title: Selkirk (kaupunki)

text: Selkirk on kaupunki Redjoen länsirannalla Kanadassa Manitoban provinssissa, noin 20 kilometriä koilliseen provinssin pääkaupungista Winnipegistä. Kaupungin asukasluku on vuoden 2006 laskennan mukaan 9 515.


title: Selkirk (kaupunki)

text: Kaupunkilaisia työllistävät pääasiassa turismi, Gerdau/MRM -terästehdas sekä Selkirkin mielenterveyskeskus. Silta yhdistää kaupungin joen itärannalla sijaitsevaan East Selkirkin kylään. Selkirkistä on tieyhteys Winnipegiin valtatietä 9 pitkin sekä rautatieyhteys Canadian Pacific Railwayn tavaraliikenteen sivurataa pitkin.


title: Selkirk (kaupunki)

text: Kaupungissa sijaitsee myös Winnipegjärven sisävesiliikenteen museo, Marine Museum of Manitoba.


title: Albert Luthuli

text: Albert John Luthuli (myös Lutuli, 1898 – 21. heinäkuuta 1967) oli eteläafrikkalainen poliitikko, Afrikan kansalliskongressin pitkäaikainen puheenjohtaja. Luthuli asui Durbanin lähellä Natalissa (nyk. KwaZulu-Natal). Hänelle myönnettiin Nobelin rauhanpalkinto vuonna 1960 väkivallattomasta apartheidin vastustamisesta, ensimmäisenä afrikkalaisena.


title: Albert Luthuli

text: Lutulin isoisä oli pienen heimon päällikkö, ja hänen setänsä seurasi tätä päällikkönä. Lutulin isä oli nuorempi poika ja hänestä tuli kristitty lähetyssaarnaaja. Albert Lutuli syntyi rhodesialaisella lähetysasemalla suunnilleen vuonna 1898.


title: Albert Luthuli

text: Albert Lutuli opiskeli opettajaksi kristillisissä oppilaitoksissa ja työskenteli opettajana 15 vuoden ajan. Hänen mielestään mustien tuli saada samantasoista opetusta kuin valkoistenkin, eikä opiskelumahdollisuuksia saanut rajata ammatilliseen opetukseen. Hänestä tuli opettajien ammattijärjestön puheenjohtaja. Hän toimi aktiivisesti myös kirkon piirissä ja oli maallikkosaarnaaja monta vuotta.


title: Albert Luthuli

text: Vuonna 1946 Lutuli liittyi ANC:hen ja vuonna 1952 hänestä tuli sen johtaja. Hän oli vuosia kotiarestissa jota lievennettiin sen verran että hän pääsi noutamaan Nobelinsa vuotta sen myöntämistä myöhemmin 1961.


title: Niittyvahakas

text: Niittyvahakas ("Hygrocybe pratensis") on helovahakkaisiin ("Hygrocybe") kuuluva mutta ainakin joskus omaan sukuunsa ("Camarophyllus") luettava kuuluva hyvä ruokasieni. Sen lakki on 2–8 cm leveä ja väriltään aluksi punakeltainen, mutta haalistuu ajan myötä. Malto on pintakelmun alta ja helttojen päältä punakeltaista, muualta vaaleampaa. Sientä tavataan sammaleisilla laitumilla ja metsäniityillä, mutta myös lehdoissa ja lehtimetsissä. Suomessa se on varsin yleinen syys-lokakuussa.


title: Selkirk

text: Selkirk voi tarkoittaa:


title: Josemaría Escrivá

text: Pyhä Josemaría Escrivá (Josemaría Julián Mariano Escrivá de Balaguer y Albás) (9. tammikuuta 1902 Barbastro, Espanja – 26. kesäkuuta 1975 Rooma, Italia) oli espanjalainen katolinen pappi ja katolisen kirkon sielunhoitoinstituution Opus Dein perustaja. Escrivá perusti myös Navarran yliopiston ja toimi sen suurkanslerina.


title: Josemaría Escrivá

text: Josemaría Escrivá de Balaguer syntyi Barbastrossa, Huescan maakunnassa 9. tammikuuta 1902 kuusilapsisen perheen toisena lapsena. Hänen vanhempansa olivat hartaita katolilaisia. Hän lapsuuttaan on pidetty onnellisena, vaikka perhe kärsi taloudellisista vaikeuksista isänsä yhtiön mentyä konkurssiin ja perheen menetettyä kolme lasta.


title: Josemaría Escrivá

text: Talvella 1917–1918 eli ollessaan noin 16-vuotias Escriva näki lumessa karmeliittamunkin jättämät paljaiden jalkojen jäljet. Tämä näky puhutteli häntä suuresti, ja hän alkoi pohtimaan, että ”jos toiset tekevät Jumalalle ja lähimmäisten puolesta noin suuria uhritekoja, enkö minäkin voisi tehdä jotain?” Vaikka hän ei vielä tiennyt tarkkaan, mikä hänen kutsumuksensa oli, hän päätti suunnata papiksi.


title: Josemaría Escrivá

text: Seuraavana syksynä, vuonna 1918 hän aloitti opinnot papiksi Logroñon seminaarissa, josta hän vuonna 1920 vaihtoi Zaragozan Pyhän Franciscus Paolalaisen seminaariin. Isänsä kannustuksesta ja piispan luvalla hän suoritti Zaragozan yliopistossa samanaikaisesti myös siviilioikeuden opinnot. Pappiseminaarissa hän oli pidetty opiskelijoiden joukossa, ja hänen ollessaan 20-vuotias Zaragozan arkkipiispa asetti hänet valvoja- ja tukioppilaaksi. Escrivan isä kuoli yllättäen 27. marraskuuta juuri ennen Escrivan diakoniksi vihkimistä 20. joulukuuta 1924. Papiksi hänet vihittiin 28. maaliskuuta 1925.


title: Josemaría Escrivá

text: Pappistehtävänsä Escriva aloitti Zaragozan hiippakuntaan kuuluvassa Perdigueran seurakunnassa sairastuneen papin sijaisena. Tämän jälkeen hän siirtyi Zaragozan kaupunkiin reiluksi vuodeksi.


title: Josemaría Escrivá

text: Keväällä 1927 hän sai arkkipiispaltaan luvan muuttaa Madridiin, sillä hän halusi jatkaa Madridin yliopistossa siviilioikeuden jatko-opintojaan ja suorittaa oikeustieteestä tohtorintutkinnon. Elättääkseen itsensä ja leskeksi jääneen äitinsä, hän toimi opettajana eräässä opiskelijoiden lakitieteellisessä akatemiassa. Näiden ohella hän suoritti pastoraalista työtä kaikkialla kaupungissa mutta erityisesti opiskelijoiden parissa. Hän toimi myös köyhälistökortteleissa köyhien ja avuttomien ihmisten parissa huolehtien muun muassa sairaaloissa olevista parantumattomasti sairaista ja kuolevista ihmisistä.


title: Josemaría Escrivá

text: Kertoman mukaan Opus Dei syntyi lokakuun 2. päivänä 1928. Escrivan rukoillessa hän uskoi Jumalan näyttäneen hänelle näyn siitä, mitä Jumala häneltä odotti. Hän näki vision Opus Dein toimintaperiaatteesta konkreettisesti, kun siihen asti hän oli vain aavistanut sen. Hän käytti aina sanaa ”nähdä” siitä, miten hän koki saaneensa tehtävänsä Jumalalta: ”avata kirkkoon uusi kutsumuksen tie, jonka tarkoituksena on levittää pyrkimystä pyhyyteen ja harjoittamaan apostolaattia ammatillisen työn pyhittämisen kautta keskellä maailmaa siinä paikassa, missä itse kukin on”. Näyn mukaan jokainen ihminen oli kutsuttu elämään pyhää elämää, mikä oli tuohon aikaan katolisessa kirkossa uusi opetus, sillä pyhityselämä tarkoitti vielä tuolloin papin tai luostarielämää.


title: Josemaría Escrivá

text: 14. helmikuuta 1930 hänen kerrotaan saaneen rukouksessa varmuuden siitä, että Opus Dein tulee olla myös naisille avoin organisaatio. Näin ollen järjestöstä tuli katolisessa kirkossa tie kaikille ihmisille avoin pyhittymiseen ja lähetyskäskyn toteuttamiseen oman jokapäiväisen työn kautta, tarvitsematta luopua asemastaan maailmassa.


title: Josemaría Escrivá

text: Opus Dein perustamispäivästä alkaen Escrivan omistautui Jumalalta saamalleen tehtävälle. Hänen toimintaansa pidettiin apostolisena. Hän ei nähnyt itseään innovaattorina tai reformoijana vaan oli vakuuttunut, että liikkeen toimintaperiaatteet tulivat Jumalalta.


title: Josemaría Escrivá

text: Espanjan sisällissodan aikana hän jatkoi pastoraalista työtään ensin Madridissa ja myöhemmin Burgosissa, mutta sodan aikana hän oli hengenvaarassa pappeutensa takia. Tänä aikana luopui hän papillisten tunnusten käytöstä ja joutui toimimaan salaisesti. Sodan päätyttyä vuonna 1939 hän aloitti julkisen toimintansa uudestaan. Erityisesti hän sai nuoret opiskelijat liikkeelle kehoittaessaan pyhittämään elämänsä kaikki osa-alueet kokonaan Kristukselle. Samanaikaisesti tämän uuden sanoman, että myös maallikot oli kutsuttu pyhittämään elämänsä, monet piispat ja luostareiden johtajat pyysivät häntä puhumaan hiippakuntiensa papeille ja maallikoille, eikä hänen koskaan kerrota kieltäytyneen.


title: Josemaría Escrivá

text: 14.2.1943 hän perusti Pyhän Ristin pappisyhteisön, joka on vahvassayhteydessä Opus Deihin. Tämä yhteisö teki mahdolliseksi Opus Dein jäsenten papiksi vihkimisen ja näiden pappien toiminnan Opus Deissä. Pyhän Ristin pappisyhteisön kautta myös hiippakuntapapit voivat harjoittaa Opus Dein toimintaperiaatteita pysyen kuitenkin oman hiippakunnan piispan alaisina.


title: Josemaría Escrivá

text: Escrivá oli vakuuttunut tämän kutsumuksen koskevan kaikkia maailman ihmisiä. Hän alkoikin sodan päättymisen merkkien ilmaannuttua järjestelemään asioita Opus Dein maailmanlaajuiseksi organisaatioksi leviämisen hyväksi. Vuonna 1946 hän muutti Roomaan voidakseen paremmin varmistaa Pyhän Istuimen hyväksyvän Opus Dein. 24.2.1947 paavi Pius XII ilmaisi ensimmäisen kerran hyväksyntänsä ja kolme vuotta myöhemmin 16.6.1950 Opus Dei sai toiminnalleen kirkon virallisen hyväksynnän. Paavi Pius XII ja hänen seuraajansa, uudistusmielinen Johannes XXIII, ilmaisivat useaan otteeseen kiintymystään ja arvostustaan Opus Deitä kohtaan. Vuonna 1964 paavi Paavali VI kirjoitti Escriválle Opus Dein olevan "elävä ilmaus kirkon jatkuvasta nuorekkuudesta". Roomassa 1962–1965 pidetty Vatikaanin toinen kirkolliskokous loi juridiset puitteet personaaliprelatuurille mutta vasta vuonna 1982 Opus Dei nimitettiin kirkon, tähän asti ainoaksi, personaaliprelatuuriksi, mikä toi sille sen kirkko-oikeudellisen muodon, johon Escrivá oli pyrkinyt.


title: Josemaría Escrivá

text: Escrivá, joka oli opiskellut sekä oikeustiedettä että teologiaa vaikutti voimakkaasti paavillisissa komissiossa, joiden tehtävä oli selvittää kanonisen lakikirjan autenttista tulkintaa. Hän oli myös neuvonantajana sekä teologisten seminaarien että yliopistojen kongregaatiossa. Hän oli myös Roomassa olevan paavillisen teologisen akatemian "ad honoremin" jäsen. Hän oli katolisen kirkon sisällä hyvin vaikutusvaltainen vaikuttaja, mitä Opus Dein vastustajat ovat usein esittäneet kritiikkinä. Puolustajat puolestaan väittävät Pyhän Hengen aiheuttaneen kirkossa siihen aikaan voimakkaita sisäisiä muutoksia, mistä merkkinä on mm. Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen tuomat runsaat uudistukset. Samaa argumenttia on siis pidetty näkökulmasta riippuen joko kritiikki tai todiste jumalallisesta johdatuksesta.


title: Josemaría Escrivá

text: Hänen kuollessaan Opus Deihin kuului jo yli 60.000 jäsentä 80:stä eri kansallisuudesta. Josemaría Escrivá kuoli 26.6.1975 ja hänet haudattiin Roomaan, Opus Dein päämajassa olevan kirkon pääalttariin. Saman vuoden syyskuun 14. päivänä hänen seuraajakseen valittiin yksimielisesti monsignore Álvaro del Portillo. Tämä oli ollut monta vuotta Escriván lähin avustaja.


title: Josemaría Escrivá

text:
Opus Dei, joka heti alusta alkaen toimi hiippakunnan piispan luvalla, sai vuonna 1943 "appositio manuum" -hyväksynnän ja Pyhän Istuimen hyväksymisen 16. 6.1950.
Marraskuussa 1982 se sai paavi Johannes Paavali II:lta personaaliprelatuurin aseman, joka oli Josemaría Escriván toivoma muoto ja mitä kohti hän oli vuosia tehnyt työtä.


title: Josemaría Escrivá

text: Escrivan maine pyhänä henkilönä, joka hänellä oli jo hänen eläessään, oli hänen kuolemansa jälkeen levinnyt kaikkialle maailmaan. 6000 ihmistä joka puolelta maailmaa kirjoittivat paaville kirjeitä, joissa paavia pyydettiin aloittamaan prosessi mons. Escrivá de Balaguerin julistamiseksi autuaaksi ja pyhäksi. Kirjoittajien joukossa oli 69 kardinaalia ja lähes 1300 piispaa (yli kolmannes katolisen kirkon piispoista). Pyhimykseksi julistamisia käsittelevä kongregaatio avasi asian käsittelyn 19.2.1981.


title: Josemaría Escrivá

text:
Vuosien 1981 ja 1986 välisenä aikana toteutettiin kaksi prosessia, toinen Roomassa ja toinen Madridissa, jotka käsittelivät mons. Escriván elämää ja hyveitä. 9. 4.1990 pyhien kongregaatio antoi lausunnon, jonka mukaan Escrivá oli harjoittanut kristillisiä hyveitä sankarillisesti. Paavi Johannes Paavali II allekirjoitti dekreetin, ja Opus Dein perustajalle myönnettiin arvonimi ”Kunnianarvoisa”.
6. 7.1991 paavi julisti erään hänen esirukoustensa ansioksi luetun parantumisen luonteeltaan ihmeeksi. Täten autuaaksijulistamisprosessi päättyi ja 17. toukokuuta 1992 Johannes Paavali II julisti Roomassa Opus Dein perustajan autuaaksi. Saman vuoden toukokuun 21. päivästä alkaen autuaan Josemarían ruumista on pidetty Roomassa Opus Dein prelatuurin päämajassa, Rauhan Pyhä Marian prelaatinkirkon alttarissa.


title: Josemaría Escrivá

text: 6. lokakuuta 2002 Johannes Paavali II julisti Opus Dein perustajan pyhäksi Roomassa. Hänen liturgista juhlapäiväänsä vietetään 26. kesäkuuta.


title: Josemaría Escrivá

text: Escriván persoona on saanut myös voimakasta kritiikkiä. Yksi voimakkain kritisoija on ollut espanjalainen María del Carmen Tapia, joka oli 18 vuotta Opus Dein numeraarijäsen. Hän on julkaissut kirjan "Beyond the Threshold", jossa hän kuvaa Escriválta puuttuneen lempeys ja armahtavaisuus ja tämän johtaneen järjestöä sotilaallisella komennolla. Hänen aikanaan oli Opus Deissä kiellettyjen kirjojen lista, mihin kuuluu mm. Lutherin ja Kantin kirjoittamat kirjat.


title: Josemaría Escrivá

text: Tapiaa vielä voimakkaammin Escriváa on kritisoinut tšekkiläinen pappi Wladimir Felzman, joka oli 23 vuoden ajan Opus Dein jäsenenä Escriván vielä johtaessa sitä. Tämä syyttää Escriván vähätelleen Hitlerin ja Francon julmuuksia.


title: Josemaría Escrivá

text: Kanonisointi sai myös voimakasta kritiikkiä. Etenkin syytettiin, ettei kaikkia vastalauseiden esittäjiä, etenkään Opus Dein entisiä jäseniä, ei kuunneltu. Escrivá oli temperamenttinen persoona ja oli tunnettua, että hän menetti hermonsa useita kertoja. Amerikkalainen Newsweek-lehti kirjoitti myös kritiikkiä siitä, miten nopeasti Escriván kanonisointi eteni. Eteneminen ei ollut ainutlaatuisen nopeaa mutta sitä pidettiin erityisen nopeana, koska Opus Dei ole luostari- tai sääntökunta vaan jäsenet ovat valtaosaksi maallikkoja. Sääntökuntien perustajia oli kanonisoitu hyvin nopeasti mutta Opus Deitä vastaavaa yhteisöä ei kirkossa ollut aiemmin ollut. Äiti Teresa kanonisoitiin vielä paljon nopeammin, ja ainoastaan kuusi vuotta hänen kuolemansa jälkeen Äiti Teresa julistettiin autuaaksi (Escrivá julistettiin autuaaksi 17 vuodessa), sillä paavi Johannes Paavali II halusi sen tapahtuvan nopeasti. Samoin nähdään olleen Escriván suhteen: Paavi oli kannattanut Escriváa pyhäksi jo pitkään ja halusi kanonisoinnin tapahtuvan nopeasti omana hallintokautenaan.


title: Josemaría Escrivá

text: Vuonna 1934 Josemaría Escrivä julkaisi ensimmäisen kirjansa nimellä Hengellisiä mietteitä ( Consideraciones espirituales). Kirja oli osoitettu kaikille kristityille eikä pelkästään Opus Dein jäsenille. Siinä on hengellisen elämän katkelmia aforismien muodossa. Niiden tarkoitus on auttaa lukijoita elämään oikein Jumalan ja lähimmäisten kanssa. Vuonna 1939 sama kirja ilmestyi laajennettuna nimellä Camino eli Tie (suom. 1972). Teos levisi ympäri maailmaa ja sitä on painettu yli neljä miljoonaa kappaletta. Muita Escriván kirjoituksia ovat: Santo Rosario, 1934 (Pyhä Ruusukko) ja Conversaciones con Mons. Escrivá de Balaguer, 1969 (Keskusteluja mgr Escrivá de Balaguerin kanssa, sisältää haastatteluja).


title: Josemaría Escrivá

text: Osa hänen julistuksestaan julkaistiin saarnojen tai mietiskelyjen muodossa ja niissä käsitellään askeesin, liturgian ja teologian eri teemoja. Mietiskelyissä käsitellään evankelium opettaman opin ja liittyvät yhteen hengellinen syvyys ja huomattava välittömyys ja raikkaus, mikä näyttää evankeliumin opettaman opin ja sen seuraamisen ykseyden ja auttaa kristittyjä ymmärtämään sitä ja pyrkimään sen toteuttamiseen omassa olemassaolossaan elämän ykseytenä.


title: Josemaría Escrivá

text: Ensimmäisenä mietiskelyjen niteenä ilmestyi Es Cristo que pasa 1973 (Kristuksen kohtaaminen), joka käännettiin heti monille kielille ja levisi monina uusintapainoksina. Perustajan kuoleman jälkeen toimitettiin hänen jäämistöstään mietiskelyjen toinen nide, joka sai nimen Amigos de Dios (1977), ja ilmestyi suomeksi vuonna 1994 nimellä Jumalan Ystäviä (Seppo A.Teinosen kääntämänä). Vuonna 1981 ilmestyi Via Crucis (Ristin tie), johon sisältyy monia kehotuksia ymmärtää Kristuksen kärsimys ihmisen omaa elämää välittömästi koskevana.


title: Josemaría Escrivá

text: Josemaría Escriván julkaisuihin kuuluu myös oikeustieteellinen ja teologinen tutkimus nimeltään La Abadesa de las Huelgas.


title: Josemaría Escrivá

text:
"Tie" (espanjankielinen alkuteos Camino) sisältää mietteitä kristillisestä vaelluksesta.
"Lue nämä neuvot hitaasti. Mietiskele rauhassa näitä ajatuksia. Ystävän, veljen ja isän luottamuksella lausun sinulle nämä asiat puoliääneen. Jumala kuulee keskustelumme..." (esipuheesta)


title: Josemaría Escrivá

text: "Jumalan ystäviä" (espanjankielinen alkuteos Amigos de Dios) sisältää saarnoja inhimillisistä ja kristillisistä hyveistä.


title: Josemaría Escrivá

text: "Pyhä ruusukko" (espanjankielinen alkuteos Santo Rosario) on ruusukko-rukouksen mietiskelyä.


title: Josemaría Escrivá

text: "Via Crucis" on ristin tien asemien mietiskelyä.


title: Josemaría Escrivá

text: Josemaría Escriván elämäkerta suomeksi on "Jumalan tahdissa" (ranskankielinen alkuteos Au Pas de Dieu)


title: Mela

text: Mela on yksi- tai kaksilapainen, vesikulkuneuvon liikuttamiseen ja ohjaamiseen käytettävä airon kaltainen esine. Mela eroaa airosta siten, että melaa ei tueta hankaimeen airon lailla, vaan melojan omat kädet toimivat tukipisteinä.


title: Mela

text: Kajakkimelassa on lapa melan molemmissa päissä, kanadalais- eli avokanootin ja useimmiten myös haapion, honkion ja ruuhen melassa vain toisessa päässä. Veneen ohjausmela t. perämela on sapso ja kapea, usein kuusennäreestä veistetty tilapäismela on sesta ( tästä verbi "sestoa", esim. liikuttaa "kopukkaa" eli kapeaa tukkilauttaa sestomalla ).


title: Mela

text: Kajakkimela on kaksilapainen, pituudeltaan kahden metrin molemmin puolin. Perustyypit ovat:


title: Mela

text: Jos kajakkimelan lavat ovat erisuuntaiset, melontatekniikka edellyttää että toinen (yleensä oikea) käsi pitää kiinni melasta ja varren sallitaan pyöriä toisessa kädessä. Tällaiset melat voivat olla oikea- tai vasenkätisiä.


title: Mela

text: Melan lavan koko vaikuttaa, paitsi vedessä, myös ilmassa ja kovassa tuulessa suositaan pitkää ja kapeaa melaa.


title: Mela

text: Melat voidaan jakaa käyttötarkoituksen mukaan kilpa-, retki-, koski- ja varameloihin. Kilpamelat tarjoavat parhaan pidon eteenpäin, kun taas retkimelojen litteämpi lapa sallii melan käyttämisen erilaisiin ohjausliikkeisiin. Koskimelat ovat yleensä lyhyempiä ja lapa on hyvin litteä, koska lyhyellä melalla saavutetaan suurempi pyöritysnopeus, joka sopii nopeisiin koskiliikkeisiin. Koskessa mela on erityisen tärkeä ohjausväline, jonka on toimittava molempiin suuntiin. Varamelojen olennaisin ominaisuus on katkovarsi. Uusissa katkomeloissa voidaan katkoksen kohdalta säätää myös melan pituutta muutamia senttimetrejä sekä lapakulmaa.


title: Mela

text: Materiaaleista suosituimpia ovat puu ja komposiitit, joissa kuituna käytetään lasia tai hiilikuitua. Puumelaa arvostetaan sen mukavan käsituntuman ja puun joustavuuden vuoksi. Puumelat tarvitsevat huoltoa, sillä ne on kuivattava käytön jälkeen ja tarvittaessa lakattava. Kevyimmät melat ovat hiilikuidusta, mutta hiilikuitu kestää heikommin kosketuksia kiviin ja melan käyttöä rantautumistukena. Lasikuituvarsi muovilavalla tarjoaa jonkinasteisen kompromissin. Halvimmissa meloissa varsi on usein alumiinia ja lapa muovia. Tämän ratkaisun etuna on halpuus ja kestävyys, haittana suuri paino ja alumiinin kylmyys viileissä lämpötiloissa.


title: Mela

text: Kanadalaiskanootin, ns intiaanikanootin tai yleisnimeltään kanootin mela voi olla monen mallinen ja kokoinen. Pituus on tyypillisesti 1-2 metriä, josta lavan osuus on 20-80cm. Lavan leveys on yleensä 10-20cm.


title: Mela

text: Jokaisella mallilla on omat erityisominaisuutensa. Myös käytetyt materiaalit vaihtelevat. Useimmiten mela valmistetaan kokonaan puusta tai liimapuusta, mutta varsi voi olla myös esimerkiksi alumiinia, lasi- tai hiilikuitukomposiittia tai muovia. Lapamateriaaleja liimapuun lisäksi ovat vaneri, muovi ja kevyet komposiittimateriaalit.


title: Mela

text: Melontaote on noin hartian levyinen. Toisella kädellä otetaan kiinni melan päässä olevasta kahvasta, joka mahdollistaa myös melan lavan kääntämisen rannetta kääntämällä ja alemmalla kädellä otetaan kiinni melan varresta. Otetta leventämällä melomiseen saadaan enemmän voimaa.


title: Mela

text: Melottaessa lapa upotetaan veteen, jonka jälkeen melaa liikutetaan voimakkaasti kanootin perää kohti sellaisessa asennossa, että lavan ja veden välinen vastus on mahdollisimman suuri. Lavan kulmaa muuttamalla kanoottia voi myös hieman ohjata. Uutta melontaliikettä varten mela joko nostetaan ilmaan tai kuljetetaan lapa käännettynä takaisin eteen. Usein kanootti alkaa kaartaa, jolloin melojan tulee joko muuttaa lapakulmaa, käyttää melaa peräsimenä tai vaihtaa melontapuolta.


title: Mela

text: Kanoottimela soveltuu myös soutuveneessä käytettäväksi. Tällöin meloja istuu yleensä veneen perässä. Meloja voi joko auttaa soutajaa melomalla veneelle lisää vauhtia, ohjata venettä käyttämällä melaa peräsimenä tai meloa yksin, jolloin soutaja voi levätä tai vaikka kokea katiskan tai kalaverkon.


title: Mela

text: Pitkää melaa voi käyttää matalassa vedessä myös sauvomiseen.


title: Medal of Honor (videopeli)

text: Medal of Honor on DreamWorks Interactiven kehittämä ja Electronic Artsin vuonna 1999 julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli ja "Medal of Honor" -pelisarjan ensimmäinen osa. Pelin tapahtumat sijoittuvat toiseen maailmansotaan.


title: Medal of Honor (videopeli)

text: Pelihahmona ohjataan luutnantti Jimmy Pattersonia, joka on pelihahmona myös myöhemmissä "Medal of Honor" -peleissä. Patterson toimii OSS:n agenttina. Pelin tavoitteena on tuhota natsi-Saksan suunnitelmat ja eliminoida saksalaiset joukot.


title: Vilho Soininen

text:
Vilho Soininen (1911–1976) oli helluntaiherätyksen piirissä toiminut suomalainen saarnaaja ja suosittu kirjailija. Vilho Soininen oli Eino I. Mannisen ja Eino Ahosen ja Eino Heinosen veroinen tunnettu ja laajalti arvostettu sananjulistaja, jonka saarnaajan ura Helluntaiherätyksen piirissä päättyi 1960 skandaaliin. Tämän jälkeen Soininen toimi Helsingin Siion-seurakunnan tehtävissä.
Vilho Soininen tuli uskoon 16-vuotiaana Kuopiossa. Fabian Paakkari piti Kuopiossa kokouksia vuonna 1928 ja tuolloin pidetyssä kastekokouksessa Vilho Soininen kastettiin upottamalla syvään veteen. Paakkari oli pitänyt Soinisen mieleen jääneen saarnan uskovien kasteesta. Paakkari oli Soinisen näkemyksen mukaan osoittanut lukuisiin raamatunkohtiin viittaamalla luterilaisen kasteen epäraamatulliseksi.


title: Vilho Soininen

text: Vilho Soininen oli Turun Smyrna-seurakunnan saarnaajana ja johtaja elokuusta 1934 lähtien. Soininen oli jo siihen aikaan tunnettu saarnaaja. Vuonna 1936 tammikuussa Soininen lähti Smyrna-seurakunnasta ja 76 seurakuntalaista erosi samalla kertaa. Eronneet muodostivat Siion-seurakunnan helmikuun 17. päivänä 1936, jonka saarnaajaksi kutsuttiin E. Kokkonen, Soinisen kieltäydyttyä tehtävästä. Turun Siionissa Vilho Soininen vaikutti sananjulistajana vuosina 1936–38.


title: Vilho Soininen

text:
Turun Smyrna-seurakunnan johtajana toiminut Eino Heinonen (1887–1977) tahtoi yhdistää seurakunnat ja lähetti kirjeen Siionilaisille. Vuonna 1937 viisi Siion- seurakuntalaista ehdotti vastauskirjeessään neuvotteluja yhdistämisestä. Mutta Smyrnan asettamat ehdot yhdistämiselle olivat sellaiset, ettei niiden pohjalta ollut mahdollista saavuttaa sovintoa. Asiasta seurasi riitainen seurakuntakokous, jolloin Heinonen asetti kovat ehdot oman toimintansa jatkamisen suhteen, vaatien Selim Suomelan ja Antti Vainion erottamista. Smyrnalaiset eivät tähän suostuneet ja Niilo Heinonen sanoi itsensä irti ja häntä tukeneista smyrnalaisista erosi 47 jäsentä seurakunnasta, myöhemmin vielä yksittäin 29 jäsentä. Siioniin siirtyi Niilo Heinosen aikana 76 Smyrnan jäsentä.
Vilho Soininen muutti Turusta pois v. 1938, jonka jälkeen Uuno Palonen sai Turun Siion-seurakunnan saarnaajan tehtävän.


title: Vilho Soininen

text: Vilho Soininen vastusti yhteistyötä, jota harjoitettiin Eino I. Mannisen ja eräiden muiden johdolla evankelis-luterilaisen kirkon pappien ja muiden suuntien saarnamiesten kanssa. Soininen kirjoitti Kuopiossa toimiessaan pienen kirjan "Mikä on totuus kristittyjen yhteydestä", joka painettiin vuonna 1941. Siinä olivat mm. Toimi Yrjölän ja Veikko Lähteen ja Armas Von Bellin ja Unto Kunnaksen kirjoitukset aiheesta, sekä T. B. Barratin Ristin Voitossa julkaistu kirjoitus sekä Carl Forsbergin kirjasta otettu lainaus.


title: Vilho Soininen

text: Vilho Soininen toimi 50-luvulla Kuopion Eelim seurakunnan saarnaajana, Soinisen aikana seurakunta kasvoi noin sadan uuden jäsenen vuosivauhdilla, ollen vuonna 1957 n. 1300-jäseninen.


title: Vilho Soininen

text: Vilho Soininen toimi Kristitty-lehden toimituskunnassa yhdessä Eino Mannisen ja Kalle Rantasen (1889–1952) kanssa 1940-luvulla.


title: Vilho Soininen

text: Vilho Soininen kuului 1940-luvulla helluntaiherätyksen neuvoa antaviin veljiin, jotka olivat vastuussa helluntaiherätyksen veljeskokoukselle. Soininen oli yksi toukokuussa 27-päivä vuonna 1955 perustetun IBRA-radion perustajajäsenistä.


title: Vilho Soininen

text: Soininen toimi opettajana koko maata käsittävässä helluntaiherätyksen nuorisokonferenssissa Kuopiossa juhannuksena 1945, samoin seuraavana vuonna Lahdessa ja vuonna 1947 Turussa.


title: Vilho Soininen

text: Soininen siirtyi 18.3.1958 Helsingin Siion-seurakunnan saarnaajaksi ja hänelle pidettiin uuden saarnaajan tervetulojuhla.


title: Vilho Soininen

text: Soininen erotettiin helluntaiherätyksen työyhteydestä 1960 ilmiannon perusteella. Soinista syytettiin hyvin läheisestä ja intiimistä suhteesta erääseen uskovaiseen naiseen. Myöhemmin asiaa tutkittaessa on ilmennyt, että kyse oli kahden johtohenkilön keskinäisestä valtataistelusta, josta Eino I. Manninen selviytyi voittajana.


title: Vilho Soininen

text: Saarnaaja Uuno Palonen toteaa muistelmissaan, että ns. Soinis-käräjät, joihin kutsuttiin 400 veljeä ja jotka pidettiin Tampereella 17. lokakuuta 1960, sammuttivat herätykset vuosiksi Tampereella ja koko herätysliikkeessä. Uuno Palonen ehdotti kolme kertaa, että asia olisi käsitelty vain muutaman veljen ja Soinisen kesken, mutta siihen ei suostuttu. Uuno Palonen kertoi, että ennen käräjiä oli Tampereella kastettu 1950-luvun lopulla 300 ihmistä vuosittain, tämän jälkeen kastettiin vain 30.


title: Vilho Soininen

text: Soininen haastettiin oikeuteen vuosina 1958–1960 tapahtuneista hyväksikäytöistä. Raastuvanoikeus vapautti hänet syytteistä, mutta Helsingin hovioikeus tuomitsi hänet elokuussa 1962 yhdeksän kuukauden ehdolliseen vankeuteen jatketusta sekaantumisesta henkilöön, jonka opetus oli hänelle uskottu, ja haureuden harjoituksesta kahden henkilön kanssa, joiden opetus oli hänelle uskottu, sekä maksamaan asianomistajille 12 000 markkaa oikeudenkäyntikuluja.


title: Vilho Soininen

text: Soininen kiisti pitämässään puheenvuorossaan häntä vastaan esitetyt syytökset. Myöhemmin hän kirjoitti pienen kirjan "Monen ahdistuksen kautta", jossa hän tuo esille oman kantansa asiaan.


title: Vilho Soininen

text: 1960-luvun alussa Soininen perusti Suomen Vapaa helluntaiherätys -nimisen ryhmän, jonka jäsenmäärä kohosi lähes 3000:en. Suomen Vapaa helluntaiherätys julkaisi "Ristin sanoma" -nimistä lehteä, jonka päätoimittajana Soininen toimi.


title: Vilho Soininen

text: Soininen toimi vuonna 1945 perustetun Helsingin Saalemista erkaantuneen Lauri Hokkasen perustaman Helsingin Siion-seurakunnan paimenena vuosina 1958–1976. Soininen kuoli 65-vuotiaana vuonna 1976. Helsingin Siion-seurakunta liittyi helluntaiherätykseen vuosien 1984–1985 vaihteessa.


title: Kalle Isokallio

text: Kaarlo Markku Olavi ”Kalle” Isokallio (s. 13. toukokuuta 1948 Helsinki) on suomalainen kolumnisti, kirjailija ja entinen yritysjohtaja. Koulutukseltaan hän on laivanrakennustekniikan diplomi-insinööri Teknillisestä korkeakoulusta. Isokallio oli Nokian toimitusjohtaja pääjohtaja Simo Vuorilehdon alaisuudessa vuonna 1991, minkä jälkeen Nokian organisaatiota uudistettiin ja Isokallio jäi eläkkeelle täysin Nokian johtajien eduin. Kohueläkkeen Isokallio sopi appensa Mika Tiivolan kanssa. Isokallion jälkeen Nokian toimitusjohtajaksi tuli Jorma Ollila.


title: Kalle Isokallio

text: Isokallio on toiminut muun muassa Yle TV1:n Aamu-TV-ohjelma Jälkiviisaat-osiossa kommentaattorina.


title: Kalle Isokallio

text: Kalle Isokallio työskenteli pari vuotta Wärtsilässä, vuosina 1974–1981 IBM:llä, ja Nokian palvelukseen Isokallio tuli vuonna 1981.


title: Kalle Isokallio

text: Nokia osti vuonna 1987 ranskalaisen Oceanic-televisiotehtaan ja vuonna 1988 länsisaksalaisen SEL:n kulutuselektroniikan. Vuoden 1988 alussa Ericsson myi 915 miljoonalla markalla tietokonevalmistuksen Nokialle. Nokia Dataa vetänyt Isokallio ilmoitti vuonna 1988 tavoitteekseen liikevaihdon nelinkertaistamisen viidessä vuodessa. Lisäksi Isokallio tiedotti, että ” "irtisanomisten aika on ohi"” ja ”"--jatkossa henkilökunnan määrä laskee "luonnollisen kierron kautta""”.Tavoitteen toteutumista pidettiin mahdottomana. Kun Nixdorf Computer päätyi Siemensin haltuun, Nokia Data haki yhteistyötä tietokonevalmistaja Olivetin kanssa.


title: Kalle Isokallio

text: Nokian johdossa oli vaihtuvuutta. Vuosien 1988–1991 aikana Nokiasta lähtivät matkapuhelinryhmää johtanut Jorma U. Nieminen, teknologiasta vastannut Matti Otala, kulutuselektroniikan markkinointijohtaja Stefan Majurin ja hallintojohtaja Lauri Ståhlberg. Vuorilehdon edeltäjä Kari Kairamo ja hallitukseen kuulunut Timo Koski kuolivat 1988.


title: Kalle Isokallio

text: Nokia hallintoneuvosto, jossa puhetta johti Jaakko Lassila, nimesi Kalle Isokallion Nokian varapääjohtajaksi tammikuussa 1990, kun pääjohtajana jatkoi vuorineuvos Simo Vuorilehto. Puheenjohtaja Mika Tiivola oli jäävännyt itsensä sukulaisuussyistä. Isokallio sanoi nimityksen olleen hänelle täydellinen yllätys, kun vastaehdokkaana oli matkapuhelinryhmän toimitusjohtaja Antti Lagerroos. Myöhemmin helmikuussa 1990 Lageroos erosi ja hänen tilalleen nimitettiin konsernin silloinen rahoitusjohtaja Jorma Ollila. Isokallion tilalle Nokia Dataan nimitettiin Olivetti-yhtymän varatoimitusjohtajana aikaisemmin toiminut Vittorio Levi.


title: Kalle Isokallio

text: Nokia ei yhtiönä hahmottanut vielä 1990-luvun alussa tulevaisuuden suuntaansa seurauksella, että Nokia päätti olla mukana lähes kaikessa. Kisaa käytiin ruotsalaisen Ericssonin kanssa. Nokialla oli kuitenkin länsisaksalaisen AEG:n ja ranskalaisen Alcatelin kanssa yhteistyöliittymä, joka yritti saada tilauksia yleiseurooppalaiseen GSM-matkapuhelinverkkoon. Rahoittajien usko Nokiaan loppui. Nokian hallituksesta poistettiin yhtiön toimialajohtajat ja tilalle nimitetään pankkien ja pääomistajien edustajat. Yhtiön toimitusjohtajaksi nimitettiin huhtikuussa 1990 vain kaksi kuukautta aikaisemmin varapääjohtajaksi nimitetty Isokallio. Nokia hallituksen puheenjohtajaksi valittiin SYP:n eläkkeelle jäänyt pääjohtaja Tiivola ja varapuheenjohtajaksi KOP:n pääjohtaja Lassila.


title: Kalle Isokallio

text: Nokia Datassa aloitettiin saneeraus ja yhtiö jaettiin kolmeen toiminnalliseen divisioonaan. Nokia myi vuonna 1991 osakkuutensa Kolmostelevisio Oy:ssä MTV:lle seurauksella, että MTV:n hallituksen puheenjohtajaksi nimettiin Nokian toimitusjohtaja Isokallio. Isokallio nimitettiin Teollisuusvakuutuksen hallitukseen, ja kun Nokian Data myytiin vuonna 1991 brittiläiselle ICL:lle, Isokallio nimettiin myös ICL:n hallitukseen. Puhuttiin "strategisesta liittoutumasta yli rajojen", ja Isokallio halusi kehittää Nokiasta suuren tietokoneyhtiön. Nokia ei kuitenkaan saanut otetta markkinoista ja ongelmia aiheutti erityisesti tappiollinen tv-valmistus.


title: Kalle Isokallio

text: Tammikuun 16. päivänä 1992 ilmoitettiin, että pääjohtaja Simo Vuorilehto jää ennenaikaiselle eläkkeelle ja toimitusjohtaja Isokallio jättää Nokian. Vuorilehdon ja Isokallion paikan otti yhtiön matkapuhelinryhmää vetänyt Jorma Ollila. Isokalliolle annettiin täysi eläke, vaikka työsuhde Nokiassa oli kestänyt vain 11 vuotta.


title: Kalle Isokallio

text: Oy Mecrastor Ab perustettiin tuomaan suomalaiseen teollisuuteen liikkeenjohdon oppeja maailmalta. Viime vaiheissa Mecrastorin takana oli noin satakunta yritystä. Virallisesti konsulttiyhtiön myi Oy Rastor Ab, joka jatkoi toimintaansa koulutusorganisaationa. Yhtiöillä oli sama hallintoneuvosto ja hallitus. Rastorin hallintoneuvoston puheenjohtaja toimi vuorineuvos Krister Ahlström, ja hallituksen johdossa oli Nokian entinen toimitusjohtaja Isokallio. Finvest osti äänivallan Interbankista huhtikuun 1993 alkupuolella Kari ja Jussi Uotilta sekä Interbankin toimitusjohtajalta Juha Sorvistolta. Kaupan arvo oli noin 75 miljoonaa markkaa. Isokalliosta oli Deltabonin kautta tullut syksyllä 1992 Finvestin pääomistaja 51 miljoonan markan osakekaupoilla. Nobiscumin konkurssihallinnolla oli hallussaan Finvestin äänivallasta 34,9 prosenttia. Isokallio kertoi olleensa kiinnostunut Finvestistä yrityksenä jo pitkään, jo ennen kuin Nobiscumin konkurssin myötä suuri erä Finvestin osakkeita oli julkisesti kaupan. Finvestin muita pääomistajia olivat Pohjola, Instrumentarium ja Nokia. Finvestin toimitusjohtajan toimi Jorma Eloranta. Finvest Oy:n omistama paineilmakompressoreita tuottava Hydor Oy:n myytiin Oy E. Sarlin Ab:lle vuoden 1992 lopussa.


title: Kalle Isokallio

text: Finvest osti vuonna 1993 Interbankin. Finvestin ostamasta äänivallasta pääosa, 40,1 prosenttia, tuli sijoittajaveljesten Uotin veljesten Incubator-ryhmän yhtiöiltä (Vähäsilta Oy, Ikaalisten Kylpyläkasino Oy). Puhuttiin Uotien pitkäaikaisesta sijoituksesta Interbankiin, mutta Finvest tarjoutui lunastamaan kaikki Interbankin osakkeet ja Uotit myivät. Kaupan arvo oli noin 75 miljoonaa markkaa. Aikaisemmin Isokallion Deltaboni Oy oli saanut syksyllä 1992 60 miljoonan markan lainan Interbankista. Deltabonin ainoa julkisuudessa ollut tehtävä oli omistaa Finvestiä ja sitä kautta Interbankia. Interbank Osakepankin yhtiökokous valitsikin pankin hallintoneuvostoon Finvest Oy:n hallituksen puheenjohtajan Kalle Isokallion kesällä 1993.


title: Kalle Isokallio

text: Aspocomp osti Finvest-konserniin kuuluvan Metalex Oy:n piirilevyjen valmistuksen. Interbank Osakepankin luottotappiot Uotien liiketoimien seurauksena Ikaalisten kylpylästä kasvoivat 27 miljoonaan markkaan vuonna 1993. Finvest ilmoitti ostaneensa Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankin omistaman Suomen Kiinteistöpankin, Skipin, toukokuussa 1994. Myös Skipillä oli raskaat luottotappiot. Kauppaan tarvittiin kuitenkin lakimuutos; lex-Isokallio, ja kauppa raukesi myöhemmin samana vuonna. Pian tämän jälkeen Vakuutusyhtiö Pohjola ja Eläkeyhtiö Ilmarinen myivät Finvest osakkeensa. Vuoden 1994 marraskuussa keskusrikospoliisi alkoi selvittämään onko Finvest Oy:n pääomistajalla Kalle Isokalliolla salainen voitonjakosopimus monista talousrikoksista epäiltyjen liikemiesveljesten, Kari ja Jussi Uotin, kanssa. Tutkittu voitonjakosopimus liittyi marraskuussa 1992 ja huhtikuussa 1993 tehtyihin osakekauppoihin.


title: Kalle Isokallio

text: Interbankin entinen toimitusjohtaja Juha Sorvisto siirrettiin pois pankista 1994 Finvestille. Ben Wolfram muutti Lontooseen kesällä 1994 ja pyysi vapautusta johtokunnan jäsenyydestä samassa yhteydessä. Interbankin silloinen toimitusjohtaja Veikko Somersalmi ja pankin johtokunnan jäsen Jarmo Ellonen erosivat tehtävistään helmikuussa 1995. Puhuttiin epäilyttävistä lainajärjestelyistä ja vilpistä. Interbankin heikko talous veti Finvestin tuloksen tappiolliseksi. "”Pitkäaikaiseksi sijoituksesi”" tarkoitettu järjestely kesti kaksi vuotta ja Isokallio luopui Finvestin omistuksesta jo seuraavana vuonna 1995: Finvest osti suunnitteluyhtiö Jaakko Pöyryn ja sai samalla uudet pääomistajat. Kaupan toteutumisen ehtona oli, että Isokallion Oy Deltaboni Ab myy kaikki osakkeensa Jaakko Pöyryn myyjien ja johdon konsortiolle. Isokallio erosi samalla Finvestin hallituksesta ja Interbankin hallintoneuvostosta. Finvestin suurimmiksi osakkaiksi tulivat Isokallion jälkeen Jaakko Pöyryn pääjohtaja Henrik Ehrnrooth ja toimitusjohtaja Kari Stadigh.


title: Kalle Isokallio

text: Tutkijat väittivät, että Isokallio toimi kaupassa bulvaanina. Myöhemmin Interbankin osakkeet siirtyivät Björn Wahlroosin omistamalle Mandatumille. Vuonna 1999 käräjäoikeus tuomitsi Isokallion maksamaan Kari Uotille 28 miljoonan markan korvaukset. Isokallio vahingonkorvaukset kumottiin hovioikeudessa. Hovioikeuden mukaan Isokallio myi osakkeet vastoin Deltabonin omistajan kieltoa. Hovioikeus kuitenkin katsoi, että sellaista todellista vahinkoa ei syntynyt, josta Isokallio olisi korvausvelvollinen.


title: Kalle Isokallio

text: Isokallio on ollut vapaa kirjailija vuodesta 1996. Hän kirjoittaa nykyisin kirjoja ja juttuja Iltalehteen sekä kolumneja Tiedosta-lehteen. Hänen kirjansa on luokiteltu poliittisiksi satiireiksi. Isokalliota epäillään yhdessä Heikki Lehmuston kanssa Tekniikka ja Talous -lehden kolumnistiksi, ”perusinsinööri Veijo Miettiseksi” sekä vuosittaisia "Suomen parhaat vitsit" -kirjoja kokoaviksi nimimerkeiksi Kari Kallis ja Henrik Muste.


title: Kalle Isokallio

text: Isokallio on arvostellut Suomessa harjoitettua talouspolitiikkaa, joka on hänen mukaansa Yhdysvaltojen matkimista: julkisia palveluja on lyhytnäköisesti yksityistetty ja tuloerojen on annettu kasvaa. Isokallio ei ole sidoksissa mihinkään puolueeseen.


title: Rodney Howard-Browne

text: Rodney Howard-Browne (s. 12. kesäkuuta 1961 Port Elizabeth) on Etelä-Afrikassa syntynyt ja vuonna 1987 Yhdysvaltoihin siirtynyt maailmanevankelista, joka edustaa karismaattista liikettä.


title: Rodney Howard-Browne

text: Howard-Brownen elämän käännekohta oli noin 17 vuoden ikäisenä 1979 saatu kokemus. Hän kertoo saaneensa Pyhän Hengen voitelun ja lahjan jakaa Henkeä rukoillessaan ja vaatiessaan Jumalalta: "Joko sinä tulet tänne alas tai minä kuolen ja nousen sinne ja kosketan sinua."


title: Rodney Howard-Browne

text: Rodney Howard-Browne on opiskellut School of Bible Theology -raamattukoulussa San Jacintossa Kaliforniassa, ja saarnasi nuoruudessaan Kenneth Haginin Rhema-raamattukoulussa Johannesburgissa.


title: Rodney Howard-Browne

text: Howard-Browne on käynyt useita kertoja Suomessa pitämässä kokoussarjoja, kuten "Suomi tulessa 2016", ja hänen toimintansa tuloksena on syntynyt uusia seurakuntia. Howard-Brownen opetus painottuu sielujen voittamiseen, varojen keräämiseen Jumalan valtakunnan työhön ja herätykseen.


title: Rodney Howard-Browne

text: Toronton siunaus on tunnettu hurmosilmiöstä, jota kutsutaan "pyhäksi nauruksi", jonka eräs tunnetuimmista levittäjistä on ollut Rodney Howard-Browne. Se on levinnyt maailmanlaajuisesti yhdestä seurakunnasta, Kanadan Torontossa toimivasta Toronto Airport Vineyard -seurakunnasta. Nykyinen ”pyhän naurun” julkisuus ja suosio on johdettavissa mm. Howard-Browneen ja Toronto-ilmiöön. Howard-Browne ja Toronto-liike tekivät laajalti tunnetuksi ja tutuiksi ilmiöitä, joita oli esiintynyt rajoitetumpina paljon aikaisemminkin.


title: Brian Greene

text: Brian Greene (s. 9. helmikuuta 1963) on fyysikko ja suosittu tietokirjailija ja tieteen yleistajuistaja.


title: Brian Greene

text: Hän on tutkinut kaikkeutta, eritoten supersäieteoriaa ja toiminut vuodesta 2003 Columbian yliopiston matematiikan ja fysiikan professorina New Yorkissa.


title: Brian Greene

text: Greene valmistui Harvardin yliopistosta vuonna 1984, ja pääsi Rhodesin stipendillä Oxfordiin. Siellä hän kiinnostui supersäieteoriasta. Hän väitteli vuonna 1987 ja palasi Harvardiin. Vuonna 1990 hän siirtyi Cornellin yliopistoon New Yorkissa, missä hänestä tuli professori vuonna 1995.


title: Brian Greene

text: Greene kirjoitti 1990-luvun lopussa supersäikeistä ja kaikkeudesta yleistajuisen kirjan, joka rikkoi monia myyntiennätyksiä ja teki kirjoittajastaan julkisuuden henkilön. "Kätketyt ulottuvuudet: Supersäikeet, ajan halkeamat ja maailmanselityksen haaste" (alkuteos "The Elegant Universe", 1999) on yleistävä teos supersäieteoriasta ja M-teoriasta. Kirjan pohjalta tehtiin myös kolmetuntinen dokumenttielokuva. Hänen toinen teoksensa, "Kosmoksen rakenne: avaruus, aika ja todellisuus" (2004), kertoo avaruudesta, ajasta sekä Greenen käsityksistä kaikkeuden luonteesta ja todellisuuden olemuksesta. Greeneä on kehuttu hänen kyvystään saada lukijat välittämään vaikeista tieteellisisitä käsitteistä, sen lisäksi että hän osaa selittää ne ymmärrettävästi.


title: Brian Greene

text: Greene on luennoinut fysiikasta yli 20 maassa. Greene on myös avustanut dialogin kirjoittamisessa näyttelijä John Lithgowille TV-sarjassa "Kolmas kivi Auringosta".


title: Brian Greene

text: Brian Greene on vegaani.


title: Symbologia

text: Symbologia on kuvitteellinen tieteenala, jonka kirjailija Dan Brown kuvaa romaanissaan "Da Vinci -koodi". Kirjassa symbologialla tarkoitetaan symbolien tutkimista, erityisesti uskontoon ja vapaamuurauriuteen liittyvien. Symbologialla voidaan joskus viitata kirjallisuuden ja kuvataiteen symbolismiin.


title: Liikavarvas

text: Liikavarpaat ovat jalkateriin muodostuvia kovettumia, jotka saattavat olla erittäin kivuliaita. Liikavarpaita voidaan hoitaa leikkaus- tai lääkehoidolla. Känsä on samankaltainen ilmiö muualla elimistössä. Nimestään huolimatta liikavarpailla ei ole mitään tekemistä ylimääräisten varpaiden eli polydaktylian kanssa.


title: Liikavarvas

text: Liikavarpaiden synnylle voivat altistaa liian pienet tai hankaavat kengät. Liikavarpaat muodostuvat yleensä jalkoihin niihin kohtiin, joissa jalan iho hankaa kenkää vasten, jolloin hankaamisen seurauksena iho ärsyyntyy ja kovettuu.


title: Liikavarvas

text: Känsiä voi muodostua esimerkiksi käsiin alueelle, jolla käden iho esimerkiksi työn tai harrastuksen takia altistuu jatkuvalle hankaukselle.


title: Liikavarvas

text: Känsä poistetaan apteekista saatavilla lääkkeillä (voiteilla) tai esimerkiksi lääkärissä jäädyttämällä. Itse leikkaamalla känsää ei pysty poistamaan, vaan se kasvaa yleensä uudestaan samaan kohtaan, varsinkin jos jalkaan kohdistuva epätavallinen hankaus säilyy ennallaan.


title: Luettelo Titanicin suomalaisista matkustajista

text: 15. huhtikuuta 1912 Pohjois-Atlantilla uponneella RMS Titanicilla matkusti asiakirjojen mukaan kaikkiaan 63 suomalaista. Heistä vain 20 selvisi haaksirikosta hengissä. Valtaosa laivalla olleista suomalaisista matkusti kolmannessa luokassa, jota yleisesti kutsuttiin siirtolaisluokaksi. Onnettomuus oli aikanaan suuri uutinen myös Suomessa.


text: Suomalaisten matkustajien historia


text: Onnettomuuden jälkiselvittelyt veivät vuosia. Suomalaisista viranomaisista keskeisessä asemassa olivat Senaatin siviilitoimituskunta ja Kenraalikuvernöörinkanslia. Vainajien sukulaisten esittämät korvausanomukset piti toimittaa Lontoossa sijaitsevaan Venäjän pääkonsulinvirastoon. Välikäsinä toimivat myös lääninhallitukset.


text: Suomalaisista hukkuneista tunnistettiin ainoastaan neljän ruumiit, joista kolmen uhrin viimeinen leposija on Halifaxin Fairview Lawnin hautausmaalla:


text: Kolmannessa luokassa matkusti Ylihärmästä lähtenyt Maria Panula viiden poikansa kanssa. Perheen isä Juho oli lähtenyt puoli vuotta aiemmin Amerikkaan etsimään työtä ja perheelle uutta kotipaikkaa. Vasta näiden varmistuttua muu perhe lähti kohtalokkaalle matkalle. Mukana oli myös naapurintyttö Sanni Riihivuori lastenhoitajana.


text: Silminnäkijän kertomuksen mukaan Maria Panula olisi päässyt kahden nuorimman lapsensa kanssa yhteen pelastusveneistä, mutta hän ei lähtenyt laivasta, kun vanhemmat lapset pyysivät: "Äiti, kuollaan kaikki yhdessä."


text: Viikko onnettomuuden jälkeen nostettiin kanadalaiseen pelastusalukseen "Mackay-Bennettiin" arviolta kaksivuotiaan lapsen ruumis. Lapsen päällä oli paljon vaatteita, mutta mitään henkilöpapereita ei löytynyt ja lapsi merkittiin ruumiiksi numero 4. Laiva palasi Halifaxiin ja ruumiit haudattiin Fairview Lawn -hautausmaalle 3. toukokuuta 1912. Tapahtumista järkyttyneet kaupungin asukkaat päättivät kuitenkin haudata erikseen tämän lapsen ruumiin seuraavana päivänä. Lapsen kaulaan ripustettiin "Mackay-Bennettiin" miehistön teettämä kuparinen medaljonki, johon oli kaiverrettu "Our babe", Meidän vauvamme. Lapsen lepopaikasta tuli hautausmaan kuuluisin. Sen hautakiveen on kaiverrettu teksti "Pystytetty muistoksi tuntemattomalle lapselle, jonka maalliset jäännökset löydettiin 15. huhtikuuta 1912 sattuneen Titanicin tuhon jälkeen". Vuosikymmenien ajan ihmiset ovat laskeneet kukkia, nalleja ja leluja haudalle, josta tuli kaikkien Titanicin lapsiuhrien symboli.


text: Marraskuussa 2002 tunnistettiin tämä tuntemattomana haudattu pienokainen vainajan kolmesta hampaasta ja kuparimedaljongin suojaamasta ranneluusta otetuista dna-näytteestä suomalaiseksi Eino Panulaksi. Myöhemmät DNA-tutkimukset vahvistivat, että pikkulapsi oli sittenkin 19 kuukautta vanha englantilainen Sidney Leslie Goodwin.


title: Saattohoito

text: Saattohoito on kuolevan ihmisen hoitoa hänen viimeisinä viikkoinaan tai kuukausinaan ennen kuolemaa. Saattohoitoa annetaan vakavasti sairaille potilaille, joiden sairaus on siinä vaiheessa, ettei sitä lääketieteen keinoin kyetä parantamaan. Saattohoidon tavoitteena on antaa potilaalle mahdollisimman tuskaton ja rauhallinen kuolema sekä tukea potilaan läheisiä.


title: Saattohoito

text: Saattohoitoa voidaan antaa kotona, terveyskeskuksen tai sairaalan vuodeosastolla sekä saattohoitokodeissa. Saattohoitokoteja on Suomessa tällä hetkellä viisi: Terhokoti Helsingissä, Karinakoti Turussa, Pirkanmaan hoitokoti Tampereella ja Koivikko-koti Hämeenlinnassa. Lappeenrantaan on perustettu maan viides saattohoitokoti, Karjalakoti, syyskuussa 2011.


title: Saattohoito

text: Saattohoitokoteihin hakeudutaan aina lääkärin lähetteellä. Jos läheiset kykenevät hoitamaan potilasta kotona, tekee heille lääkäri tai kotisairaanhoitaja hoitosuunnitelman. Kotona pystytään hoitamaan hyvinkin heikkokuntoisia potilaita.


title: Saattohoito

text: Saattohoitopotilaille ei yleensä tehdä ruumiinavausta kuolinsyyn selvyyden vuoksi. Ainoastaan ammattitautitapauksissa edellytetään oikeuslääketieteellistä ruumiinavausta.


title: Tori Amos

text: Tori Amos (oikealta nimeltään Myra Ellen Amos, s. 22. elokuuta 1963 Newton, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen laulaja, pianisti ja lauluntekijä, joka on tunnettu pianovetoisesta pop- ja rock-vaikutteita yhdistelevästä musiikistaan ja voimakkaista, muun muassa ihmissuhteita, uskontoa, seksuaalisuutta ja henkilökohtaisia tragedioita käsittelevistä sanoituksistaan. Amosin musiikissa on vaikutteita muun muassa Kate Bushin, Joni Mitchellin, Leonard Cohenin ja Led Zeppelinin musiikista sekä klassisesta pianomusiikista. Amos tunnetaan myös alter egoistaan, joiden rooleihin hän on eläytynyt useilla albumeilla ja kiertueilla.


title: Tori Amos

text: Amos julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa "Little Earthquakes" vuonna 1992. Vuoteen 2014 mennessä Amos on myynyt 12 miljoonaa levyä. Hänen menestyneimpiä kappaleitaan ovat ”Cornflake Girl”, ”Professional Widow”, ”Pretty Good Year”, ”Crucify”, ”Spark” ja ”A Sorta Fairytale”. Amos on tehnyt cover-versioita useiden muiden artistien, muun muassa Madonnan, Rolling Stonesin, Led Zeppelinin ja Joni Mitchellin, kappaleista. Yksi Amosin tunnetuimmista covereista on hänen pianolla säestetty versionsa Nirvanan ”Smells Like Teen Spirit” -kappaleesta.


title: Tori Amos

text: Albumiensa lisäksi Amos on julkaissut kymmeniä kappaleita singlejen B-puolina, kokoelmalevyillä ja elokuvien soundtrackeillä. Hänen musiikkiaan kuullaan muun muassa elokuvissa "Loistava tulevaisuus", "Vaarallinen tehtävä II" ja "Mona Lisa Smile". Amos esiintyi itse pienessä laulajan roolissa "Mona Lisa Smile" -elokuvassa. Hän sävelsi musiikin Lontoossa vuonna 2013 ensi-iltansa saaneeseen musikaaliin "Light Princess".


title: Tori Amos

text: Amosin pääsoitin on Bösendorfer-piano, mutta hän soittaa myös koskettimia, cembaloa, klavikordia ja Hammond-sähköurkuja. Konserteissa Amosilla on omaperäinen tapa soittaa joissakin kappaleissa toisella kädellä pianoa ja toisella sähköurkuja tai cembaloa. Hänen säestäjinään live-esiintymisissä ovat useimmiten rumpali Matt Chamberlain ja basisti Jon Evans. Amos on esiintynyt Suomessa vuonna 2007 Provinssirockissa ja vuonna 2010 Pori Jazzeilla. 28. syyskuuta 2011 hän aloitti Night of Hunters Tour -kiertueen Helsingin jäähallista.


title: Tori Amos

text: Tori Amos on vanhempiensa kolmas lapsi. Hänen isänsä Edison Amos toimii metodistikirkon pastorina ja hänen äitinsä Mary Ellen oli kotiäiti Torin ollessa lapsi. Mary Ellen on osittain cherokee-intiaani. Amosin intiaaniveri selittää osin hänen kiinnostuksensa luonnonuskontoihin ja intiaanikulttuureihin.


title: Tori Amos

text: Amos aloitti pianon soittamisen kaksivuotiaana. Hänet todettiin musikaalisesti hyvin lahjakkaaksi ja viisivuotiaana hänet hyväksyttiin arvostettuun musiikkikouluun Peabody Conservatoryyn. 11-vuotiaana hänet erotettiin koulusta, koska hän halusi soittaa korvakuulolta nuottien sijaan eikä soittanut mitä hänen toivottiin soittavan. Amos jatkoi kuitenkin soittamista ja alkoi esiintyä ravintoloissa ja klubeilla 14-vuotiaana.


title: Tori Amos

text: 17-vuotiaana hän voitti veljensä kanssa Baltimoren kaupungin järjestämän kilpailun kaupungin tunnuslaulusta ja Amosin ensimmäinen single "Baltimore/Walking With You" julkaistiin. Tuolloin hän käytti vielä oikeaa nimeään Ellen Amos. Myöhemmin hän vaihtoi taiteilijanimekseen Torin.


title: Tori Amos

text: 1980-luvulla Amos kuului yhtyeeseen Y Kant Tori Read. Amosin lisäksi yhtyeessä soittivat kitaristi Steve Caton, basisti Brad Cobb ja myöhemmin Guns N’ Roses- ja Velvet Revolver -yhtyeissä vaikuttanut Matt Sorum. Yhtyeen nimi tuli Amosin haluttomuudesta lukea nuotteja Peabody-aikoina. Yhtye julkaisi vuonna 1988 popalbumin "Y Kant Tori Read", joka kuitenkin floppasi. Y Kant Tori Read hajosi pian tämän jälkeen.


title: Tori Amos

text:
Yhtyeen hajottua Amos ryhtyi sooloartistiksi laulajana ja pianistina. Hänen ensimmäinen soololevynsä "Little Earthquakes" (1992) sai hyvät arvostelut ja menestyi. "Little Earthquakesin" sanoitukset ovat henkilökohtaisia ja käsittelevät muun muassa ihmissuhteita sekä Amosin 1980-luvulla kokemaa raiskausta (esimerkiksi ”Me and A Gun”) ja selviytymistä sen aiheuttamista traumoista. Amosin raiskasi aseella uhaten eräs paikallisen musiikkiklubin vakioasiakas, jolle Amos suostui antamaan soittamansa pianokeikan jälkeen autokyydin. Tyyliltään albumi on akustista pianorockia.
Amosin seuraava albumi "Under the Pink" ilmestyi vuonna 1994. Under the Pink on yksi Amosin kaupallisesti menestyneimmistä. Se sisältää Amosin ehkä tunnetuimman kappaleen ”Cornflake Girl”. Albumilta julkaistiin singleinä ”Cornflake Girl”, ”Pretty Good Year”, ”Past the Mission” ja ”God”. Albumi on Amosin edellisen levyn tavoin pääosin akustinen ja useissa kappaleissa, etenkin 9-minuuttisessa päätösraidassa "Yes, Anastasia", on vaikutteita klassisesta pianomusiikista. Sanoitukset käsittelevät uskontoa ja ihmissuhteita, etenkin naisten välisiä viha- ja ystävyyssuhteita. Albumi sai kolme Grammy-ehdokkuutta.


title: Tori Amos

text: Seuraavalla 1996 ilmestyneellä albumilla "Boys for Pele" Amos soittaa pianon lisäksi cembaloa ja klavikordia. Levy käsittelee henkistä uudistumista, ihmissuhteita ja eroamista. Sanoituksissa on paljon viittauksia mytologioihin. Albumin nimi tulee havaijilaisesta tulijumalattaresta Pelestä. Levyn tunnetuin kappale on ”Professional Widow”. Armand van Helden teki laulusta tekno-remixin, josta tuli hitti. Albumin muita singlejä olivat "Caught a Lite Sneeze" ja balladi "Hey Jupiter".


title: Tori Amos

text: Vuonna 1998 ilmestyneellä albumilla "From the Choirgirl Hotel" Amosilla on taustanaan rockyhtye. Monet kappaleista ovat synkkiä ja käsittelevät muun muassa Amosin kokemuksia keskenmenoista (esimerkiksi ”Spark”). Amos sai 1990-luvulla kolme keskenmenoa, jotka aiheuttivat surua, ahdistusta ja masennusta. Albumilta julkaistiin singlet ”Spark”, ”Jackie’s Strength” ja ”Raspberry Swirl”.


title: Tori Amos

text: Amosin seuraava albumi "To Venus and Back" on tupla-CD, jonka toisella levyllä on uusia kappaleita ja toisella live-konsertti. Uusissa kappaleissa on Amosin aiempaa tuotantoa enemmän vaikutteita elektronisesta musiikista. Albumilta julkaistiin singleinä kappaleet "Bliss", "Glory of the 80s" ja "1000 Oceans". Albumi sai kaksi Grammy-ehdokkuutta.


title: Tori Amos

text: Vuonna 2001 ilmestynyt "Strange Little Girls" on cover-levy, jonka kaikki kappaleet ovat cover-versioita miesten esittämistä lauluista. Amos sanoi halunneensa tuoda naisnäkökulmaa miesten lauluihin. Levyllä on coverversiot muun muassa kappaleista ”Enjoy the Silence” (Depeche Mode), ”Strange Little Girl” (The Stranglers), ”’97 Bonnie & Clyde” (Eminem) ja ”Raining Blood” (Slayer). Levyn ilmestyttyä Amos irtisanoi sopimuksensa Atlantic Records -yhtiön kanssa.


title: Tori Amos

text: Vuonna 2002 ilmestynyt "Scarlet’s Walk" poikkeaa suuresti Amosin aiemmista levyistä. "Scarlet’s Walkin" laulut kertovat yhtenäisen tarinan Scarlet-nimisen naisen elämästä ja matkasta halki Yhdysvaltojen. Kappaleiden sanoituksissa käsitellään myös Amerikan alkuperäiskansojen historiaa ja uskontoa. Levyn tunnetuin kappale on singlenä julkaistu balladi ”A Sorta Fairytale”. Musiikillisesti albumi palaa Amosin kahden ensimmäisen levyn akustiseen maisemaan. Useimmat kappaleet ovat rauhallisia pianoballadeja.


title: Tori Amos

text: "Scarlet’s Walkin" jälkeisestä kiertueesta kuvattiin live-DVD "Welcome to Sunny Florida". DVD:n yhteydessä on EP "Scarlet’s Hidden Treasures", joka sisältää "Scarlet’s Walkilta" poisjääneitä kappaleita. Vuonna 2003 ilmestyi Amosin ensimmäinen kokoelmalevy "Tales of a Librarian", joka sisältää kappaleita vuosilta 1992–1998 sekä kaksi uutta kappaletta.


title: Tori Amos

text: Vuonna 2005 ilmestynyt "The Beekeeper" jatkaa rauhallisella linjalla eikä Amosin elämän traumoja enää käsitellä. Sanoitusten teemoja ovat parisuhde ja perhe sekä hengellisyys, erityisesti kristinusko ja gnostilaisuus. Kappaleessa ”The Power of Orange Knickers” vierailee laulaja Damien Rice. Levyllä Amos soittaa pianon lisäksi Hammond-urkuja. Levy on ensimmäinen Epic Records -levy-yhtiön julkaisemista Amosin albumeista. Samana vuonna The Beekeeperin kanssa ilmestyi Amosin 12 live-cd:n boksi "The Original Bootlegs".


title: Tori Amos

text: Syyskuussa 2006 Amos julkaisi viiden CD:n kokoelmaboxin "". Kokoelman levyt sisältävät kappaleita Torin kaikilta sooloalbumeilta sekä harvinaisia kappaleita kuten singlejen B-puolia ja remixejä. Mukana on myös seitsemän aiemmin julkaisematonta kappaletta.


title: Tori Amos

text: Amosilta ilmestyi albumi "American Doll Posse" 2. toukokuuta 2007. American Doll Posse on konseptialbumi, jossa Amos esiintyy viiden eri naisen roolissa. Kappaleet kertovat naisten elämästä ja mielipiteistä. Musiikki on kahta aiempaa levyä raskaampaa ja siinä on rock-vaikutteita. American Doll Posse -kiertueella Tori Amos saapui ensimmäistä kertaa Suomeen, esiintyen 15. kesäkuuta Seinäjoen Provinssirockissa. Levyn julkaisun jälkeen Amos vaihtoi levy-yhtiöitä Epic Recordsista Universal Republiciin.


title: Tori Amos

text: Vuonna 2008 Eagle Rock Entertainment julkaisi DVD:llä ja CD:llä Amosin livealbumin "Live at Montreux 1991/1992". Albumi sisältää kaksi Amosin konserttia Montreux'n jazz-festivaaleilta vuosilta 1991 ja 1992. Amos esittää konserteissa Little Earthquakes -albumin kappaleita sekä cover-versioita Nirvanan ja Led Zeppelinin tuotannosta.


title: Tori Amos

text: Amosin seuraava albumi "Abnormally Attracted to Sin" julkaistiin 19. toukokuuta 2009. Amos palaa käsittelemään levyllään varhaisten levyjensä teemoja kuten uskontoa, naisen asemaa ja ihmissuhteita. Ohjaaja Christian Lamb kuvasi videot lähes kaikkiin albumin kappaleisiin. Albumilta julkaistiin digitaalisena singlenä ”Welcome to England”. Radiosingle ”Maybe California” menestyi listoilla Portugalissa.


title: Tori Amos

text: Saman vuoden marraskuussa Amos julkaisi joulualbumin "Midwinter Graces". Albumi sisältää coverversioita perinteisistä joululauluista ja muutamia Amosin omia kappaleita. Amos julkaisi rajoitetun painoksen livealbumin "From Russia with Love" ja DVD:n "Live from the Artists Den: Tori Amos" vuonna 2010.


title: Tori Amos

text: Amosin albumi "Night of Hunters" julkaistiin syyskuussa 2011. Night of Hunters -albumi on kokonaan akustinen ja musiikissa on variaatioita klassisten säveltäjien kuten Johann Sebastian Bachin, Claude Debussyn ja Erik Satien teoksista. Albumi on yhden naisen elämää ja eroa kuvaava konseptialbumi. Albumilla esiintyvät taustalaulajina Amosin levytyksen aikaan 10-vuotias tytär Natashya Hawley ja 19-vuotias sisarentytär Kelsey Dobyns. Amos aloitti albumin julkaisun yhteydessä konserttikiertueen Night of Hunters Tour, jolla hän esiintyi akustisesti Apollon Musagète -jousikvartetin kanssa.


title: Tori Amos

text: Amos julkaisi albumin "Gold Dust" lokakuussa 2012. Albumi sisältää orkesterin kanssa levytettyjä uusia versioita hänen kappaleistaan eri ajoilta. Amos teki albumin julkaisun jälkeen lyhyen kiertueen hollantilaisen Metropole Orchestra -orkesterin kanssa.


title: Tori Amos

text: Amos sävelsi musiikin Lontoon Royal National Theatren musikaaliin "The Light Princess". Esitys sai ensi-iltansa syyskuussa 2013. Amos tuottaa alkuperäisten näyttelijöiden esittämistä lauluista albumin, joka julkaistaan 2015. Hän pyrkii saamaan esityksen myös Broadwaylle.


title: Tori Amos

text: Amosin uusin albumi "Unrepentant Geraldines" ilmestyi toukokuussa 2014. Albumilla hän palaa alternative rockin pariin musikaalin ja klassisen musiikin projektien jälkeen. Amos on kertonut saaneensa inspiraatiota albumiin visuaalisesta taiteesta, erityisesti Paul Cézannen töistä, ja mytologiasta. Sanoituksissa käsitellään muun muassa katumusta ja sen vastakohtaa, katumattomuutta ja omien uskomusten takana seisomista, sekä rakkautta ja luontoa.


title: Tori Amos

text: Amos on yksi raiskauksen ja seksuaalisen hyväksikäytön uhreja Yhdysvalloissa auttavan RAINN-organisaation (Rape, Abuse and Incest National Network) perustajista. Vuonna 1997 hän piti järjestön hyväksi hyväntekeväisyyskonsertin, joka julkaistiin videolla "Live from New York". Hän järjesti toisen konsertin RAINNin hyväksi vuonna 2013.


title: Tori Amos

text: Amos on kirjoittanut elämästään ja urastaan kirjan "Piece By Piece" yhdessä toimittaja Ann Powersin kanssa. Sarjakuvakirja "Comic Book Tattoo" (2008) perustuu Amosin sanoituksiin.


title: Tori Amos

text: Amos seurusteli 1990-luvun alkupuolella tuottaja Eric Rossen kanssa. Rosse toimi yhtenä tuottajana Amosin kahdella ensimmäisellä albumilla. Parin erottua Amos kirjoitti erosta useita kappaleita, jotka päätyivät hänen kolmannelle levylleen "Boys for Pele".


title: Tori Amos

text: Tämän jälkeen Amos alkoi seurustella englantilaisen miksaajan Mark Hawleyn kanssa. Hänet vihittiin Hawleyn kanssa helmikuussa 1998. Syyskuussa 2000 pariskunnalle syntyi tytär Natashya Lorien ”Tash” Hawley. Ennen Natashyan syntymää Amos joutui kokemaan kolme kertaa keskenmenon. Amos asuu nykyään miehensä ja tyttärensä kanssa Cornwallissa Isossa-Britanniassa. Parilla on asunnot myös Sewall’s Pointissa Floridassa ja Kinsalessa Irlannissa.


title: Tori Amos

text:
Yksi Amosin läheisistä ystävistä on kirjailija Neil Gaiman. Amos piti Gaimanin "Sandman"-sarjakuvasta ja teki viittaukseen siihen ja Gaimaniin kappaleessa "Tear in Your Hand" (""If you need me me and Neil will be hanging out with the Dream King""). Gaiman otti tammikuussa 1991 yhteyttä Amosiin kuultuaan laulun Amosin ystävän antamalta demokasetilta, ja heistä tuli ystävät. Gaiman on Amosin ja Hawleyn tyttären kummisetä.
Gaiman ja Amos ovat ottaneet toisiltaan inspiraatiota töihinsä. Gaiman on käyttänyt Amosia inspiraationa Sandman-sarjakuvansa hahmon Deliriumin tarinoihin, vaikka hahmo oli jo olemassa Gaimanin ja Amosin tutustuessa. Romaanin "Tähtisumua" hahmo puhuva puu perustuu Amosiin. Amos puolestaan viittasi tähän omassa kappaleessaan "Horses" (""Will you find me if Neil makes me a tree?""). Viittauksia Gaimaniin ja hänen kirjoituksiinsa löytyy myös muun muassa kappaleista "Hotel", "Carbon", "Sister Named Desire" ja "Not Dying Today". Gaiman kirjoitti muutaman lyhyen novellin Amosin "Strange Little Girls" -albumiin liittyen.


title: Mihaela Peneș

text: Mihaela Peneș (s. 22. heinäkuuta 1947 Bukarest) on romanialainen entinen keihäänheittäjä.


title: Mihaela Peneș

text: 1964 kesäolympialaisissa Japanin Tokiossa Peneș voitti naisten keihäänheiton kultamitalin tuloksella 60,54. Peneș ei kuulunut kilpailun ennakkosuosikeihin, mutta ennalta vahvimmiksi ennustetut kilpailijat Elvira Ozolina (5. sija tuloksella 54,81) ja Jelena Gortšakova (pronssia tuloksella 57,06) eivät yltäneet hänen heittonsa pituuksille. Tuolloin 17-vuotiaasta Peneșistä tuli kaikkien aikojen nuorin keihäänheiton olympiavoittaja.


title: Mihaela Peneș

text: Romanian mestaruuden Peneș voitti neljä kertaa peräkkäin vuosina 1965–1968.


title: Battlefield Vietnam

text: Battlefield Vietnam on Digital Illusions CE:n kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli, joka on osa "Battlefield"-pelisarjaa. Peli sijoittuu nimensä mukaisesti Vietnamin sotaan.


title: Battlefield Vietnam

text: 15. maaliskuuta 2005 Electronic Arts julkaisi pelistä "Battlefield Vietnam: Redux" -nimisen pakettijulkaisun, joka sisälsi päivitykset 1.01, 1.02, 1.1, ja 1.2, uusia ajoneuvoja ja uusia tasoja sekä toiseen maailmansotaan sijoittuvan modifikaation.


title: Battlefield Vietnam

text: Uudistuksia "Battlefield 1942":een verrattuna ovat muun muassa mahdollisuus valita joka kentän alussa hahmon puku ja päähine kahdesta eri tyypistä. Varusteet vaihtelevat eri kentissä.


title: Battlefield Vietnam

text: Pelin viralliset serverit suljettiin 30. kesäkuuta 2014.


title: Battlefield Vietnam

text: Edeltäjänsä tavoin "Battlefield Vietnamissa" tavoite on valloittaa lippuja. Pelin sotatyyli on epäsymmetristä, eli kaksi epätasavertaista osapuolta, Yhdysvallat ja vietnamilaiset, sotivat keskenään. Osapuolilla on erilaiset varusteet, aseet ja ajoneuvot. Yhdysvalloilla on raskaita panssarivaunuja ja hävittäjiä, kun taas vietnamilaiset puolustautuvat ilmatorjuntatykeillä ja singoilla aseistautuneilla maavoimilla.


title: Harold Connolly

text: Harold Vincent Connolly (1. elokuuta 1931 Somerville, Massachusetts, Yhdysvallat – 18. elokuuta 2010 Catonsville, Maryland, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen moukarinheittäjä, olympiavoittaja ja seitsenkertainen maailmanennätysmies, jonka urheilu-uran menestyksekkäimmät vuodet ajoittuivat vuosiin 1955–1971.


title: Harold Connolly

text: Connolly ryhtyi moukarinheittäjäksi omien sanojensa mukaan sattumalta vuonna 1953. Hänen oli valittava joko moukarinheitto tai ei mitään. Connollyn vasen käsivarsi murtui hänen syntyessään ja tämän jälkeen vioittui neljään otteeseen ja jäi seitsemän senttiä oikeaa lyhyemmäksi. Connolly on kuitenkin kertonut tästä olleen moukarinheitossa enemmän hyötyä kuin haittaa, sillä vasen käsi on pyörähdyksen aikana rentona. Aktiviiuransa aikana Connollyn mitat olivat 183 senttimetriä ja yli 110 kilogrammaa.


title: Harold Connolly

text: Vuonna 1954 vieraili Connolly Keski-Euroopan viinituvissa Bernin EM-kisojen, joissa Mihail Krivonosov heitti uuden maailmanennätyksen 63,34, aikaan ja keskusteli Sepp Christmannin sekä Karl Stochin kanssa moukarinheitosta. Hän kertoo saaneensa heiltä hyviä vihjeitä, jotka sovelsi omaan tekniikkaansa.


title: Harold Connolly

text: Kesäolympialaisissa 1956 Australian Melbournessa Connolly peittosi Neuvostoliiton moukarisuuruuden ja ME-miehen Mihail Krivonosovin ja voitti olympiakultaa. Myöhemmin samana vuonna hän heitti uuden maailmanennätyksen 66,71. Myöhemmin samana vuonna Krivonosov otti ennätyksen taas omiin nimiinsä, ja paransikin sitä kerran, mutta sittemmin Connollyn heitettyä samana vuonna 2. marraskuuta uuden ME-tuloksen, säilyi maailmanennätys hänen nimissään vuoteen 1965 saakka. Tuona aikana hän paransi ennätystä viidesti tulokseen 71,26. Vuonna 1957 Connolly meni Prahassa naimisiin tšekkoslovakialaisen naisten kiekonheiton olympiavoittajan Olga Fikotován kanssa.


title: Harold Connolly

text: Vuonna 1960 Connolly ylitti ensimmäisenä heittäjänä 70 metrin rajan. Kyseisenä vuonna hän harjoitteli raivokkaasti, nosteli suuria painoja, ja rasittui liikaa menestyäkseen Rooman olympialaisissa 1960. Rooman kisa käytiin paahtavassa helteessä, ja Connolly sijoittui pettymyksekseen lopputuloksissa vasta kahdeksanneksi. Myöskään Tokion kisoissa 1964 ei Connollyltä olympiakullan uusiminen onnistunut. Sateisessa ja koleassa säässä käydyssä loppukilpailussa Connolly kykeni vasta kuudenteen sijaan uusien, nopeampien ja notkeampien miesten noustua kärkipaikoille. Tästä hän ei masentunut vaan sisuuntui entisestään ja harjoitteli talven 1964–1965 raivokkaasti, mikä näkyi seuraavan kesän tulostasossa. Connelly paransi aluksi 29. toukokuuta Ceresissä eräällä sivukentällä 125 sivustakatsojan todistamana maailmanennätyksen muotoon 71,06, ja vielä 19. kesäkuuta Walnutissa, hänen kokeiltuaan neljää pyörähdystä kolmen sijasta, 71,26 metriin.


title: Harold Connolly

text: Connolly oli mukana vielä Meksikon kisoissa 1968 ilman mainittavampaa menestystä. Yhdysvaltain mestaruuden hän voitti moukarinheitossa yhdeksän kertaa. Lisäksi hän voitti kolme 35 paunan painonheiton mestaruutta.


title: Harold Connolly

text: Siviiliammatiltaan Connolly oli aluksi tienraivaaja, mutta sittemmin ryhtyi toimimaan Bostonissa englannin kielen opettajana. Eräässä vaiheessa hän asui hetken aikaa vaimonsa kanssa myös Suomessa, jossa toimi opettajana. Hän erosi Fikotovásta vuonna 1975 ja meni sittemmin naimisiin Pat Winslowin kanssa.


title: Jüri Tamm

text: Jüri Tamm (s. 5. helmikuuta 1957 Pärnu, Viron SNT, Neuvostoliitto) on entinen moukarinheittäjä, joka kansainvälisellä tasolla edusti Neuvostoliittoa ja myöhemmin Viroa. Kansallisuudeltaan hän on virolainen ja on sittemmin mennyt mukaan politiikkaan.


title: Jüri Tamm

text: Vuonna 1980 ennen Moskovan olympialaisia 16. toukokuuta Leselidzessä käydyissä Neuvostoliiton moukarimiesten kevätkilpailuissa Juri Sedyh heitti uuden maailmanennätyksen 80,38, mutta tuolloin 23-vuotias Tamm heitti hieman myöhemmin kahdeksan senttiä pitemmälle. Sedyh kuitenkin kahden heittokierroksen kuluttua heitti jälleen vielä pitemmälle, lukemiin 80,64. Tammista tuli näin yksi lyhimpiä aikoja urheilutuloksen maailmanennätystä hallussaan pitäneistä ihmisistä.


title: Jüri Tamm

text: Sittemmin samana vuonna pidetyssä Moskovan olympialaisissa Tamm sijoittui Neuvostoliiton kolmoisvoittoon päättyneessä kisassa pronssille tuloksella (78,96) Sergei Litvinovin (80,64) ja Sedyhin (81,80) takana. Vuonna 1984 Los Angelesin olympialaisissa Tamm ei ollut mukana Neuvostoliiton ja muiden itäblokin maiden boikotin vuoksi. 1987 MM-kisoissa Tamm saavutti hopeaa, ja 1988 Soulin olympialaisista toisen olympiapronssinsa.


title: Jüri Tamm

text: 1992 Barcelonan olympialaisissa 35-vuotias Tamm edusti itsenäistynyttä kotimaataan Viroa ja sijoittui viidenneksi.


title: Jüri Tamm

text: Oman ennätyksensä 84,40 hän heitti 9. syyskuuta 1984 Banská Bystricassa. Aktiiviuransa aikana hänen mittansa olivat 190 senttimetriä ja 110 kilogrammaa. Tamm voitti moukarinheitossa Neuvostoliiton-mestaruuden 1987–1988, ja Viron itsenäistymisen jälkeen Viron-mestaruuden vuosina 1991 sekä 1993–1994.


title: Jüri Tamm

text: Tamm on vuodesta 1999 lähtien toiminut Viron parlamentissa riigikogussa kansanedustajana sosiaalidemokraattien ryhmässä.


title: Lukemisia lapsille

text: Lukemisia lapsille ("Läsning för barn") on Topeliuksen satukokoelma, joka ilmestyi ruotsiksi kahdeksassa osassa vuosina 1865-1896 sekä suomeksi WSOYn kustantamana vuodesta 1874 alkaen. Topelius piti esikuvanaan H. C. Andersenia ja pyrki opettamaan lapsille aikansa arvoja: isänmaanrakkautta, rohkeutta, rehellisyyttä, vanhempien kunnioittamista, armeliaisuutta ja Jumalan pelkoa. Kokoelmasta poimittuja satuja on julkaistu myös kuvakirjoina.


title: Lukemisia lapsille

text: Tunnetuimpia tarinoita:


title: Lukemisia lapsille

text: Kirjat Projekti Gutenbergin sivuilla:


title: DJ Muggs

text: DJ Muggs, oikealta nimeltään Lawrence Muggerud (s. 28. tammikuuta 1968) on Cypress Hill -yhtyeen DJ ja tuottaja. Muggerud on sukutaustaltaan italialais-kuubalainen, mutta hänet adoptoitiin norjalaiseen perheeseen.


title: DJ Muggs

text: Uransa alkuvaiheessa Muggerud oli 7A3:n jäsen, mutta heidän levytyssopimuksensa päättyi nopeasti. Cypress Hill, jonka soundi on "Muggsin" käsialaa, nousi nopeasti yhdeksi suosituimmista rap-yhtyeistä 1990-luvulla. Sooloartistina Muggerud on työskennellyt muun muassa Trickyn kanssa, tuottanut albumeita House Of Painille ja Funkdoobiestille, ja sekä yksittäisiä biisejä mm. Ice Cubelle, KRS-Onelle, MC Eihtille, sekä kymmenille muille artisteille.


title: DJ Muggs

text: Muggerudin uusin albuminsa "The Grandmasters", sisältää tunnetun hip-hop-artistin GZAn lyriikoita. Hänellä on myös oma radio-showsa, "Mash-Up Radio".


title: DJ Muggs

text:
"The Grandmasters" -albumi on toinen Angeles Recordsin julkaisemista levyistä. Levy-yhtiön perustivat vuonna 2005 DJ Muggs ja hip-hip-duo Self Scientific.
DJ Muggs presents the Soul Assassins


title: DJ Muggs

text: Tricky with DJ Muggs and Grease


title: DJ Muggs

text: Muggs presents Soul Assassins


title: DJ Muggs

text: Muggs


title: DJ Muggs

text: DJ Muggs featuring Chace Infinite


title: DJ Muggs

text: DJ Muggs presents...


title: DJ Muggs

text: DJ Muggs Vs. GZA


title: NNTP

text: NNTP "(Network News Transfer Protocol)" on TCP-pohjainen protokolla Usenet-uutisryhmien lukemiseen ja niihin kirjoittamiseen sekä artikkelien siirtoon uutisryhmäpalvelinten välillä.


title: NNTP

text: NNTP määritellään seuraavissa RFC-dokumenteissa:


title: NNTP

text: NNTP käyttää TCP-porttia 119 ja SSL:n kanssa porttia 563.


title: Anu Koivisto

text: Anu Elisa Koivisto (s. 9. toukokuuta 1980 Helsinki) on suomalainen uimari. Hän on uinut useita Suomen mestaruuksia ja Suomen ennätyksiä sekä saavuttanut kaksi lyhyen radan EM-mitalia. Koivisto on osallistunut kaksiin olympialaisiin (1996 ja 2000).


title: Anu Koivisto

text: Koivisto voitti ensimmäiset aikuisten Suomen-mestaruutensa 100 metrin selkäuinnissa sekä pitkällä että lyhyellä radalla vuonna 1994. Vuonna 1995 hän saavutti nuorten EM-hopeaa 100 metrin selkäuinnissa. Atlantan olympialaisissa 1996 hän osallistui 100 ja 200 metrin selkäuintiin sekä 4 × 100 metrin sekauintiviestiin mutta ei selviytynyt niissä alkueristä jatkoon. Suomen-mestaruuksia hän voitti vuonna 1996 henkilökohtaisten selkäuintimatkojen lisäksi vapaa- ja sekauintiviesteissä Simmiksen joukkueessa. Vuonna 1997 Koivisto voitti selkäuintien ja viestien lisäksi Suomen-mestaruuden 200 metrin sekauinnissa lyhyen radan SM-kilpailuissa. Pitkän radan EM-kilpailuissa Sevillassa hän sijoittui 200 metrin selkäuinnissa 16:nneksi ja 100 metrin selkäuinnissa 19:nneksi.


title: Anu Koivisto

text: Vuonna 1998 Koivisto ylsi ensi kertaa aikuisten arvokisoissa loppukilpailuun. Hän sijoittui lyhyen radan EM-kilpailuissa Sheffieldissä neljänneksi 200 metrin selkäuinnissa ja kahdeksanneksi 50 metrin selkäuinnissa. SM-kilpailuissa hän jätti selkäuinnit vähemmälle ja voitti lyhyen radan SM-kilpailuissa viestien lisäksi kultaa 200 metrin vapaauinnissa sekä 100 ja 400 metrin sekauinnissa ja pitkän radan SM-kilpailuissa 50 metrin selkäuinnin ja viestien lisäksi 200 ja 400 metrin sekauinnissa. Lyhyen radan MM-kilpailuissa 1999 Hongkongissa Koivisto sijoittui 50 metrin selkäuinnissa kuudenneksi sekä 100 ja 200 metrin selkäuinnissa seitsemänneksi. Lisäksi hän karsiutui 100 metrin sekauinnin alkuerissä. Pitkän radan EM-kilpailuissa 1999 Istanbulissa hän sijoittui kuudenneksi 50 metrin selkäuinnissa ja kahdeksanneksi 100 metrin selkäuinnissa. Hän karsiutui 200 metrin selkäuinnin välierissä. Joulukuussa 1999 lyhyen radan EM-kilpailuissa Lissabonissa Koivisto sijoittui viidenneksi 100 metrin selkäuinnissa ja kuudenneksi 200 metrin selkäuinnissa sekä karsiutui välierien yhdeksäntenä 50 metrin selkäuinnissa. Vuoden 1999 SM-kilpailuissa hän voitti uutena aluevaltauksena Suomen-mestaruuksia perhosuinnissa, 100 metrillä lyhyellä radalla ja 200 metrillä pitkällä radalla.


title: Anu Koivisto

text: Vuonna 2000 Koivisto sijoittui pitkän radan EM-kilpailuissa Helsingissä 50 metrin selkäuinnissa neljänneksi ja 100 metrin selkäuinnissa kuudenneksi. Loppukilpailun ulkopuolelle hän jäi 200 metrin sekauinnissa ja 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä. Sydneyn olympialaisissa hän jäi alkueriin, 200 metrin selkäuinnissa 21:ntena ja 100 metrin selkäuinnissa 23:ntena. Pitkän radan MM-kilpailuissa Fukuokassa 2001 Koivisto jäi välieriin sijoittuen 12:nneksi 50 metrin selkäuinnissa, 14:nneksi 100 metrin selkäuinnissa ja 15:nneksi 200 metrin selkäuinnissa. Arvokisamitaleille hän nousi joulukuussa 2001 Antwerpenin lyhyen radan EM-kilpailuissa saavuttamalla hopeaa 50 metrin selkäuinnissa ja pronssia 200 metrin selkäuinnissa sekä sijoittumalla 100 metrin selkäuinnissa neljänneksi, kun hän ei enää loppukilpailussa pystynyt välierän Suomen-ennätysaikaansa 59,47, joka finaalissa olisi riittänyt pronssille. Koivisto ui myös viestit ja sijoittui 4 × 50 metrin vapaauinnissa viidenneksi ja 4 × 50 metrin sekauinnissa kahdeksanneksi.


title: Anu Koivisto

text:
Koivisto palasi äitiyslomalta SM-mitaleille heinäkuussa 2003, jolloin hän voitti 100 metrin selkäuinnin ja 4 × 100 metrin sekauinnin mestaruuden sekä sijoittui 50 metrin selkäuinnissa, 50 metrin perhosuinnissa ja 100 metrin perhosuinnissa pronssille pitkän radan SM-kilpailuissa. Joulukuussa 2004 hän ui jälleen lyhyen radan EM-kilpailuissa ja sijoittui 4 × 50 metrin sekauintiviestissä perhosuintiosuuden uimarina seitsemänneksi, 50 metrin selkäuinnissa ja 100 metrin sekauinnissa yhdeksänneksi sekä 100 metrin selkäuinnissa 11:nneksi. Vuosi 2005 oli välivuosi mutta joulukuussa 2006 lyhyen radan EM-kilpailuissa Helsingissä hän sijoittui 4 × 50 metrin sekauintiviestissä selkäuintiosuuden uimarina seitsemänneksi sekä 50 metrin selkäuinnissa 14:nneksi ja 50 metrin perhosuinnissa 20:nneksi. Vielä joulukuussa 2008 hän sijoittui lyhyen radan EM-kilpailuissa Rijekassa 4 × 50 metrin sekauintiviestissä seitsemänneksi, 100 metrin sekauinnissa 22:nneksi ja 100 metrin selkäuinnissa 25:nneksi.Koivistolla on nimissään seuraavat Suomen ennätykset:
Koivisto asuu Oslossa avoliitossa entisen norjalaisuimarin Børge Mørkin kanssa. Hän on opiskellut Norjassa ravintoterapeutiksi ja työskentelee Norjan olympiakomitean alaisuudessa. Parilla on kaksi lasta (Kia ja Alexis) ja he ovat aiheuttaneet kohua Suomessa sillä, etteivät ole sallineet lapsiensa rokottamista.


title: Hollolan keskiaikainen kivikirkko

text: Hollolan keskiaikainen kivikirkko, katolisella ajalla nimetty Pyhän Marian kirkoksi, on Hollolan seurakunnan kirkko ja Päijät-Hämeen alueen tärkeimpiä keskiaikaisia muistomerkkejä. Kirkossa on 550 istumapaikkaa, ja se on Suomen keskiaikaisista seurakuntakirkoista kolmanneksi suurin. Kirkko valmistui nykyiseen muotoonsa 1495–1510, ensin sakaristo 1495, sitten itse kirkkosali 1500 ja viimeiseksi asehuone vuoden 1505 jälkeen. Kirkko kuuluu kolmanteen suomalaiseen kivikirkkosukupolveen, johon kuuluvat kirkot rakennettiin 1480–1560. Kirkko on oletettavasti Hattulan kirkon jälkeen Hämeen vanhin kivikirkko ja yksi suurimmista keskiaikaisista kirkoistamme. Kansantarinan mukaan Hollolan kirkon rakensivat jättiläiset Hollo ja Martta. Kirkko on kuuluisa hyvin säilyneistä puuveistoksista.


title: Hollolan keskiaikainen kivikirkko

text: Kirkon eteläpuolella on Carl Ludwig Engelin suunnittelema uusklassinen 1829–1831 rakennettu kellotapuli. Kirkon ja kellotapulin kanssa samaan rakennuskokonaisuuteen kuuluu Hollolan vanha pappila. Museovirasto on määritellyt ne ympäristöineen, johon kuuluu myös kunnantupa ja maantien varren kyläasutus viljelysmaisemineen, valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi, ja näiden muodostama kokonaisuus on myös osa Kastarin-Hatsinan-Kutajoen valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta.


title: Hollolan keskiaikainen kivikirkko

text: Hollolan seurakunta pitää vanhassa kirkossa jumalanpalveluksia joka sunnuntai. Kirkko on tiekirkko ja yleisölle avoinna 2.5.–31.8. maanantaista perjantaihin kello 10–18 sekä talvisaikaan sunnuntaisin kello 11–16. Paikalla on opas.


title: Hollolan keskiaikainen kivikirkko

text: Hollolan kiinteä asutus on peräisin myöhäiseltä rautakaudelta vuoden 1000 tienoilla. Seurakunta perustettiin Hollolaan nykytietojen mukaan jo 1200-luvun alkupuolella. Nykyistä kirkkoa arvellaan edeltäneen 2–3 puukirkkoa kahdeksan kilometrin päässä sijaitsevalla Kirkkailanmäellä. 1050–1300-luvuilla käytössä olleesta Kirkkailanmäen kalmistosta on löydetty toistasataa hautaa, joista vanhimmat ovat pakanuuden ajoilta. Nimi "Kirkkailanmäki" palautuu vanhaan hämäläiseen murremuotoon "kirkk'ailanmäki" eli 'kirkkoaidanmäki'.


title: Hollolan keskiaikainen kivikirkko

text: Keskiajalla Hollolan emäseurakunta käsitti laajoja alueita itäisessä ja kaakkoisessa Hämeessä. Jo 1300-luvulla siitä erotettiin Lammi, 1400-luvulla Sysmä (Joutsa, Hartola, Padasjoki, Jämsä ja vanha Rautalammin emäseurakunta), 1500-luvulla Iitti, 1600-luvulla Orimattila ja myöhemmin vielä Asikkala, Kärkölä, Nastola ja Lahti. 1900-luvun aikana Hollolan kunnan keskus siirtyi kirkonkylästä Salpakankaalle lähemmäs Lahden kaupunkia.


title: Hollolan keskiaikainen kivikirkko

text: Kirkonmäen ympäristöstä on tehty paljon arkeologisia löytöjä, jotka viittaavat siihen, että alue on ollut muinainen keskuspaikka. Tähän viittaa vahvasti myös nykyisen kirkon takana oleva Kapatuosian linnavuori. Läheisen Vesijärven pinnasta 56 metrin korkeuteen kohoavalla mäellä on ollut hämäläisten rautakautinen varustus. Mäeltä löytyneiden arkeologisten löytöjen perusteella paikallisilla on ollut kauppayhteyksia Satakuntaan ja Karjalaan sekä Novgorodiin.


title: Hollolan keskiaikainen kivikirkko

text: Kirkko valmistui nykyiseen muotoonsa 1495–1510, ensin sakaristo 1495, sitten itse kirkkosali 1500 ja viimeiseksi asehuone vuoden 1505 jälkeen. Sillä oli hyvät yhteydet Vesijärvelle ja suurin piirtein yhtä pitkät etäisyydet tärkeimmille sen ajan kylille Kankaantakaan, Okeroisiin, Lahteen, Vesikansaan ja Asikkalaan. Muiden suurten keskiaikaisten, suomalaisten kirkkojen tapaan sen uskottiin olevan jättiläisten rakentamia. Erityisesti korostuu jättiläispari Hollon ja Martan merkitys, joista ensimmäisen mukaan kansa uskoi Hollolan pitäjän, ja sitä kautta nykyisen kunnan, saaneen nimensä. Erään tarinan mukaan jättiläiset yrittivät rakentaa kirkon Kapatuosian mäen päälle, mutta yön tullen perustuskivet vierivät alas nykyiselle paikalleen. Toisen tarinan mukaan yksi jättiläisistä olisi astunut lahden yli Pyhäniemestä tuodessaan kiviä rakennustyömaalle.


title: Hollolan keskiaikainen kivikirkko

text: Katolisella ajalla kirkkosalissa oli ainakin neljä alttaria. Alttareita oli myös asesalissa ja ulkoseinässä. Pyhälle Marialle omistettu pääalttari oli itäisimmän pylvään juurella. Sen etuosan eli "antemensalen" kopio koristaa nykyistä alttaria. Pääalttarin ja muiden alttareiden yhteydessä oli alttarikaapit, joissa säilytettiin myös puuveistoksia pyhimyksistä. Osa niistä on nykyään aseteltu eri puolille kirkkoa.Idästä laskien toisen pylvään juurella oli maallikkoalttari, jonka lisäksi pohjois- ja eteläseinillä oli alttarit. Toinen niistä oli todennäköisesti omistettu pyhälle Henrikille. Kuorin yllä oli parvi, jossa oli luku- ja epistolatuolit ja mahdollisesti alttari.


title: Hollolan keskiaikainen kivikirkko

text: Ikkunat olivat pienet eikä niitä ollut pohjoisseinällä pahojen voimien pelossa lainkaan. Kirkon ainoa tuoli oli papiston käytössä ollut kuorituoli, joka nykyään on restauroituna Kansallismuseon kokoelmissa.


title: Hollolan keskiaikainen kivikirkko

text: Kattoon iskeneen salaman vuoksi kirkon puiset kattorakennelmat paloivat 28. kesäkuuta 1642. Palon aiheuttamien tuhojen yhteydessä alettiin myös muuttamaan kirkkoa uskonpuhdistuksen oppien mukaiseksi. 1650-luvulla kirkkoa muutettiin rakentamalla kirkkosaliin penkit ja saarnatuoli. Ikkunoita suurennettiin samoihin aikoihin.


title: Hollolan keskiaikainen kivikirkko

text: Kirkon sisätilojen lattioiden alla oli uskonpuhdistuksen jälkeen 1800-luvulle asti rikkaimpien pitäjän asukkaiden ja aatelisten hautauspaikkana. Huomattavin hauta on von Essenien hauta lähellä alttaria. Didrik von Essenin hautajaisten jälkeen kirkkoon jätettiin 17 hautajaisvaakunaa, jotka ovat edelleen kirkossa, alttarin vasemmalla puolella.


title: Hollolan keskiaikainen kivikirkko

text: 1700-luvulla kirkkosali alkoi käydä ahtaaksi. 1783 rakennettiin sen vuoksi parvet pohjoisen penkkirivistön ylle. Pitäjänkokouksen pöytäkirjassa samalta vuodelta mainitaan, että tilanpuute aiheutti juhlapäivinä sekasortoa. Parvia laajennettiin jo 1798. Parvet aiheuttivat tuhoa sakastin yläpuolen maalauksella. Parvet purettiin myöhemmin.


title: Hollolan keskiaikainen kivikirkko

text: Kirkko peruskorjattiin vuosina 1934–1935 Carolus Lindbergin suunnitelmien mukaan. Viimeisin kunnostus- ja konservointityö tehtiin 2005–2006 osittain Euroopan unionin ja Etelä-Suomen lääninhallituksen rahoituksella.


title: Hollolan keskiaikainen kivikirkko

text: Kirkon suorakaiteiseen runkohuoneeseen liittyy kylkiäisinä sakaristo pohjoisella pitkällä sivulla ja asehuone eteläisellä pitkällä sivulla. Runkohuoneen ulkomitat ovat 42,1 × 17,8 metriä. Runkohuoneen päätykolmioiden tiilikoristelu on poikkeuksellisen runsas, ja tiilikoristelua on myös asehuoneen päädyssä. Lisäksi asehuoneen päädyssä on ns. ulkoisen saarnatuolin aukko. Runkohuoneen kulmissa on vaikuttavankokoiset kulmakivet.


title: Hollolan keskiaikainen kivikirkko

text: Kirkkosali on jaettu neljällä tiilipilarilla kahteen laivaan. Sisäkaton holvit ovat kaikki 16-jakoisia rengastähtiholveja. Kirkon vanhin esine, Vehmaan mestarin tekemä kalkkikivinen kastemalja, joka nykyisin on itäisimmän pylvään juurella, on peräisiin 1300-luvun lopulta. Vanhimmat maalaukset – vihkiristit ja kuoripäädyn holvien yksinkertaiset kasvokuviot – on tehty heti salin valmistuttua 1500-luvun alussa. Suurin osa keskiaikaisista puuveistoksista on sijoitettu kirkkosaliin, pääasiassa pylväille ja urkuparvelle. Vihkimäristiä oli alun perin 12, mutta yksi niistä on kadonut. Alttarista oikeanpuoleinen vihkimäristi on Hollolan seurakunnan logo, mutta violettina.


title: Hollolan keskiaikainen kivikirkko

text: Alttaritaulu on 1600-luvulta, kuten myös saarnatuoli. Alttaritaulu on maalattu saksalaisen Christoph Schwarzin työn pohjalta, ja sen on lahjoittanut seurakunnalle Paimelan säteri Johann Wrangel. Lasimaalaukset ovat Lennart Segerstrålen tekemiä vuodelta 1929. Nykyinen alttarilaite on hankittu kirkkoon 1660-luvun lopulla. Viimeistään tuolloin alttari myös siirrettiin ensimmäisen keskipilarin luota itäseinustalle.


title: Hollolan keskiaikainen kivikirkko

text: Asesali oli kirkon runsaimmin maalauksin koristeltu huone. Siellä oli myös alttari, joka oli lukittavassa kaapissa seinän syvennyksessa, joka on edelleen nähtävissä. Nykyään sinne on sijoitettu myös muun muassa puuveistos pyhästä Yrjöstä. Ovessa asesalin ja kirkkosalin välissä on runsaasti takorautakoristeita, joiden on arveltu esittävän Pyhän Hubertuksen metsästystä. Todennäköisimmin sen aiheena on kuitenkin Pyhä Eustachius. Hollolan vaakunan aihe on otettu niistä.


title: Hollolan keskiaikainen kivikirkko

text: Vaikuttavimpana teoksena asehuoneessa pidetään sateenkaaren päällä istuvaa Kristusta tuomiopäivänä muiden pyhimysten kanssa. Asesalissa on myös maalauksia muun muassa paholaisista, jotka houkuttelevat ihmisiä, ja pyhästä Kristofferista. 1600-luvun puolivälistä lähtien maalaukset on peitetty kalkkimaalilla, mutta ne otettiin esiin ja konservoitiin 1900-luvun alkupuolella.


title: Hollolan keskiaikainen kivikirkko

text: Asesalin eteläseinässä ulko-oven yllä on pieni aukko. Se todennäköisesti oli ulkosaarnastuoli, josta saatettiin pitää keskiajalla saarnoja ulkona oleville. Asesalissa on ollut portaat, joita pitkin saarnaaja kiipesi saarnastuoliin.


title: Hollolan keskiaikainen kivikirkko

text: Hollolan kirkossa on säilynyt paljon alkuperäistä ja kulttuurihistoriallisesti arvokasta irtaimistoa. Saarnatuoli on 1600-luvulta. Kirkkosalissa on lukuisia keskiaikaisia puuveistoksia, muun muassa Pyhä Yrjänä ja lohikäärme sekä Maria ja Jeesus-lapsi. Uuden testamentin henkilöitä ja esikuvallisia pyhimyksiä esittäviä puuveistoksia on säilynyt 24. Veistoksista valtaosa on 1400-luvulta, ja todennäköisesti osa irtaimistosta on tuotu vanhasta puukirkosta.


title: Hollolan keskiaikainen kivikirkko

text: Urut on rakentanut Urkurakentamo Martti Porthan 1994. Niissä on 33 äänikertaa, ja julkisivun esikuvana ovat olleet saksalaiset barokkiurut. Urut ovat omalla parvellaan, jossa on tilaa myös pienelle kuorolle.