title: Bengalin kieli

text: Konsonantin esittämiseksi ilman mitään siihen liittyvää vokaalia siihen liitetään tarke, jota kutsutaan nimellä "hôshonto" (্) ja joka voidaan lisätä konsonanttimerkin alle (kuten merkissä ম্ ). Tämä tarke ei ole kuitenkaan kovin yleinen, ja sitä käytetään pääasiassa ääntämisohjeissa.


title: Bengalin kieli

text: Kolme muuta bengalissa yleisessä käytössä olevaa tarketta ovat merkin päälle tuleva "chôndrobindu" (ঁ), joka merkitsee vokaalin nasalisoitumista (esimerkiksi চাঁদ "kuu"), merkin jälkeen tuleva "onushshôr" (ং), joka ilmaisee velaarista nasaalia (kuten sanassa বাংলা "bengali") ja merkin jälkeen asetettava "bishôrgo" (ঃ), joka ilmaisee glottaalifrikatiivia (kuten sanassa উঃ! "auh!").


title: Bengalin kieli

text: Vokaalimerkeillä voi bengalissa olla kaksi muotoa: itsenäinen muoto, joka esiintyy perusaakkostossa ja riippuvainen, lyhennetty allografimuoto (kuten yllä). Erillisen vokaalin esittämiseksi ilman edeltävää tai seuraavaa konsonanttia käytetään vokaalin itsenäistä muotoa. Esimerkiksi sanassa মই "tikkaat" ja sanassa ইলিশ "hilsa-kala" käytetään vokaalin ই itsenäistä muotoa (vertaa riippuvaiseen muotoon ি). Vokaali sanan alussa merkitään aina itsenäisellä muodolla.


title: Bengalin kieli

text: Bengalin konsonanttiklusterit (যুক্তাক্ষর "juktakkhor") kirjoitetaan yleensä ligatuureina, joissa ensin tuleva konsonantti laitetaan sitä seuraavan konsonantin ylä- tai vasemmalle puolelle. Näissä ligatuureissa konsonanttimerkkien muotoja supistetaan ja joskus vääristetään tunnistamattomiksi. Tällaisia konsonanttiklustereita ja niitä vastaavia ligatuureja on bengalissa yli 400. Monet niistä täytyy opetellä ulkoa. Viime aikoina niiden opettelua on yritetty helpottaa: koulutuslaitoksissa kahdella tärkeimmällä bengalia puhuvalla alueella (Länsi-Bengali ja Bangladesh) on puututtu ligatuurien epäselvään muotoon, ja moderneissa bengalin oppikirjoissa onkin enemmän ja enemmän yksinkertaistettuja merkkejä, joissa klusterin eri konsonantit erottaa merkin muodosta helpommin. Koska muutos ei ole kuitenkaan laajalle levinnyt eikä sitä käytetä yhtä yhtenäisesti muussa bengalinkielisessä kirjallisuudessa, bengalia opiskelevat lapset saattavat mahdollisesti joutua opiskelemaan sekä uudet ja vanhat muodot konsonanttiklustereista.


title: Bengalin kieli

text: Bengalin välimerkit, lukuun ottamatta "daŗi"-merkkiä (|), bengalin vastinetta pisteelle, on omaksuttu länsimaisista kirjoitusjärjestelmistä ja niitä käytetään samoin tavoin.


title: Bengalin kieli

text: Kun länsimaisissa kirjoitusjärjestelmissä (latinalaiset, kyrilliset aakkoset jne.) kirjaimet seisovat näkymättömällä viivalla, bengalissa kirjoitusmerkit roikkuvat näkyvästä horisontaalisesta viivasta, jota kutsutaan nimellä "matra" (ei pidä sekoittaa hindin vastaavaan "matraan", joka osoittaa hindissä vokaalien riippuvaisia muotoja). Matran läsnäolo ja puutuminen voivat olla merkittävää. Esimerkiksi kirjain ত ja numeraali ৩ "3" voidaan erottaa toisistaan vain matran avulla, kuten myös konsonanttiklusteri ত্র ja itsenäinen vokaali এ . Kirjainten muodoissa käytetään myös kirjaimen leveyden ja korkeuden (pystytila näkyvän matran ja näkymättömän pohjaviivan välillä) konsepteja.


title: Bengalin kieli

text: Joistain 1800-luvun muutoksista huolimatta bengalin kirjoittaminen perustuu yhä sanskritiin, eikä siinä siten oteta huomioon joitakin puhutussa kielessä tapahtuneita sulautumisia. Esimerkiksi soinnittomalle postalveolaariselle frikatiiville on kolme eri kirjainta (শ, ষ ja স), vaikka kirjaimella স onkin yhä soinnittoman alveolaarisen frikatiivin äänneasu kun sitä käytetään tietyissä konsonanttiyhdistelmissä, kuten স্খলন , স্পন্দন jne. Soinnilliselle postalveolaariselle affrikaatalle on taas kaksi kirjainta (জ ja য). Aikaisemmin retrofleksinasaalina äännetty ja kirjoitettu ণ lausutaan nykyään alveolaarina (ellei sitä liitetä muuhun retrofleksikonsonanttiin kuten ট, ঠ, ড ja ঢ), mutta kirjoituksessa tämä muutos ei näy. Vokaali kirjoitetaan usealla eri tavalla, kuten seuraavissa esimerkeissä: এত "niin paljon", এ্যাকাডেমী "akatemia", অ্যামিবা "ameba", দেখা "nähdä", ব্যস্ত "kiireinen", ব্যাকরণ "kielioppi".


title: Bengalin kieli

text: "Sisältyvän" vokaalin kirjoittaminen voi aiheuttaa myös sekaannusta. Vokaali voidaan ääntää tai sanasta riippuen, ja sen puutetta ei usein ilmoiteta, kuten sanan কম "vähemmän" viimeisessä konsonantissa.


title: Bengalin kieli

text: Monet konsonanttiklusterit äännetään eri tavoin kuin ne muodostavat konsonantit. Esimerkiksi konsonanttien ক্ ja ষ yhdistelmä toteutuu merkkinä ক্ষ ja äännetään (kuten sanassa রুক্ষ "karu") tai (kuten sanassa ক্ষতি "menetys") tai jopa (kuten sanassa ক্ষমতা "voima"), riippuen klusterin sijainnista sanassa. Bengalin kirjoitusjärjestelmä ei siis aina ole uskollinen ääntämiselle.


title: Bengalin kieli

text: Bengalin abugidaa käytetään muutamin muutoksin myös assamin kirjoittamiseen. Muutkin alueen sukulaiskielet käyttävät bengalin aakkosia. Intian Manipurin osavaltiossa puhuttua sinotiibetiläistä meitein kieltä on kirjoitettu bengalin kirjoitusjärjestelmällä vuosisatoja, tosin meitei mayekin, kielen oman abugidan käyttöä on edistetty viime aikoina. Kirjoitusjärjestelmä on otettu myös sylhetin kielen käyttöön, ja se korvasi vanhan sylheti nagorin aakkoston.


title: Bengalin kieli

text: Intialaisten kielten, kuten bengalin, kirjoittamiseen latinalaisella aakkostolla on olemassa useita eri käytäntöjä, joihin kuuluvat "International Alphabet of Sanskrit Transliteration" eli IAST (perustuu tarkkeisiin), "Indian languages Transliteration" eli ITRANS (käyttää ASCII-näppäimistöille sopivia suuria kirjaimia) ja Kalkutan kansalliskirjaston romanisaatio.


title: Bengalin kieli

text: Bengalin romanisaation kontekstissa on tärkeää erottaa translitteraation ja transkription käsitteet toisistaan. Translitteraatio on ortografisesti tarkkaa (eli alkuperäinen kirjoitus voidaan saada takaisin), kun taas transkriptio on foneettisesti tarkkaa (lausuminen voidan toisintaa). Koska suomen kielessä ei ole bengalin äänteitä, eikä ääntäminen täysin heijasta kirjoitusta, uskollisuus molemmille ei ole mahdollista.


title: Bengalin kieli

text: Vaikka olisi toivottavaa käyttää translitteraatiojärjestelmää, jossa alkuperäinen bengalin ortografia voitaisiin saada takaisin latinalaisesta tekstistä, (erityisesti englanninkielisessä) Wikipediassa bengalia romanisoidaan käyttäen foneemista transkriptiota, jossa esitetään ääntämys ilman suhdetta kirjoitukseen. Käytetty järjestelmä on esitetty alla.


title: Bengalin kieli

text: Bengalin foneemeihin kuuluu 29 konsonanttia ja 14 vokaalia, mukaan lukien seitsemän nasalisoitunutta vokaalia. Foneettinen taulukko on esitetty alla IPA:lla.


title: Bengalin kieli

text: Magadhan-kielet kuten bengali tunnetaan diftongien suuresta määrästä. Useita vokaaliyhdistelmiä voidaan pitää todellisina yksitavuisina diftongeina, jotka koostuvat painollisesta ydinvokaalista ja sitä seuraavasta vokaalista. Lähes kaikki muutkin vokaaliyhdistelmät ovat mahdollisia, mutta vain kahden viereisen tavun kautta, kuten kaksitavuisessa vokaaliyhdistelmässä sanassa কুয়া "kua" "hyvin". Bengalissa on jopa 25 vokaaliyhdistelmää, mutta jotkut uusimmista eivät ole muuntuneet diftongeiksi.


title: Bengalin kieli

text: Standardissa bengalissa sanan paino asettuu pääosin ensimmäiselle tavulle. Käytännössä kaikki bengalin sanat ovat trokaisia: pääpaino on ensimmäisellä tavulla, kun taas toissijainen paino on usein kaikilla sen jälkeisillä parittomilla tavuilla, mistä syntyy sarjoja kuten shô-ho-jo-gi-ta "yhteistyö", missä lihavoidut kohdat merkitsevät painotettuja tavuja. Ensimmäisellä tavulla on suurin paino, kolmannella jonkin verran heikompi paino ja kaikilla seuraavilla tavuilla erittäin heikko paino. Sanskritista lainatuissa sanoissa painotetaan kuitenkin juuritavua, minkä vuoksi nämä sanat eivät ole harmoniassa alkuperäisten bengalilaisten sanojen kanssa.


title: Bengalin kieli

text: Prefiksien lisääminen sanaan tyypillisesti siirtää painoa vasemmalle. Esimerkiksi sanassa shob-bho" "sivistynyt" pääpaino on ensimmäisellä tavulla [shob]. Kieltoprefiksin [ô-] lisääminen luo sanan ô-shob-bho" "sivistymätön", jossa pääpaino on nyt uudella ensimmäisella tavulla অ ô. Joka tapauksessa painotus ei muuta sanojen merkitystä ja alistuu aina painotukselle lauseessa.


title: Bengalin kieli

text: Bengalin sanoissa intonaatiolla tai sävelkululla on pieni merkitys, muutamia yksittäisiä tapauksia lukuun ottamatta. Lauseissa intonaatiolla on kuitenkin merkittävä rooli. Yksinkertaisessa deklaratiivilauseessa suurimmalla osalla sanoista ja/tai fraaseista on nouseva tooni, lukuun ottamatta lauseen viimeistä sanaa, jolla on matala tooni. Tämä intonaatiokaava luo tyypilliseen bengalinkieliseen lauseeseen musikaalisen sävyn, jossa matalat ja korkeat kohdat vaihtelevat ennen lopullista pudotusta lauseen lopussa.


title: Bengalin kieli

text: Lauseissa, joissa on fokuksessa tiettyjä sanoja ja/tai fraaseja, nouseva intonaatio kestää vain keskeiseen sanaan saakka; kaikilla seuraavilla sanoilla on matala tooni. Tämä intonaatiokaava ulottuu kysymyksiin, sillä kysymyssanoja pidetään yleensä lauseelle keskeisinä. Kyllä-ei-kysymyksissä nouseva tooni voi olla liioitellumpi, ja erityisesti viimeisen sanan viimeisellä tavulla on korkea putoava tooni tasaisen matalan toonin sijaan.


title: Bengalin kieli

text: Vokaalin pituus ei pääosin ole bengalissa sanoja toisistaan erottava tekijä; "lyhyen vokaalin" ja "pitkän vokaalin" välillä ei ole merkityksellistä eroa, toisin kuin monissa muissa intialaisissa kielissä. Kuitenkin morfeemien rajoilla vokaalin pituus saattaa joskus erottaa toisistaan kaksi muuten homofonista sanaa. Tämä johtuu siitä, että avoimissa yksitavuisissa sanoissa (sanoissa, jotka koostuvat vain yhdestä tavusta, joka päättyy vokaaliin) on jonkin verran pidemmät vokaalit kuin muissa tavutyypeissä. Esimerkiksi vokaali sanassa "cha:" "tee" on jonkin verran pidempi kuin ensimmäinen vokaali sanassa "chaţa" "nuoleminen", sillä "cha:" on sana, jossa on vain yksi tavu ja jonka lopussa ei ole konsonanttia. (Pitkä vokaali merkitään kaksoispisteellä näissä esimerkeissä.) Suffiksi "ţa" (määräinen muoto) voidaan lisätä sanaan "cha:", jolloin muodostuu "cha:ţa" "(tietty) tee". Silloinkin kun toinen morfeemi liitetään sanaan "cha:", pitkä vokaali säilyy. Tämän tiedon avulla voidaan löytää joitakin mielenkiintoisia tapauksia, joissa vokaalin pituus erottaa sanoja toisistaan.


title: Bengalin kieli

text: Lisäksi käyttämällä "kaiku-reduplikaatioksi" kutsuttua reduplikaation muotoa, sanan "cha:" pitkä vokaali voidaan kopioida reduplikanttiin "ţa:", mistä syntyy "cha:ţa:" "tee ja kaikki mikä tulee sen kanssa". Niinpä pitkän ensimmäisen vokaalin sanassa "cha:ţa" ja kahden lyhyen vokaalin sanassa "chaţa" lisäksi on myös muoto "cha:ţa:", jossa molemmat vokaalit ovat pitkiä.


title: Bengalin kieli

text: Alkuperäiset bengalilaiset sanat ("tôdbhôb") eivät salli konsonanttiklustereita sanan alussa; monimutkaisin tavurakenne on KVK (yksi vokaali, jonka molemmilla puolilla on konsonantti). Monet bengalin puhujat soveltavat tätä kaavaa myös sanskritista tai englannista lainattuihin sanoihin. Tällöin sanasta গ্রাম "gram" (KKVK) tulee গেরাম "geram" (KV.KVK) "kylä" tai sanasta স্কুল "skul" (KKVK) tulee ইস্কুল "iskul" (VK.KVK) "koulu".


title: Bengalin kieli

text: Sanskritista lainatut sanat (তৎসম "tôtshôm") voivat kuitenkin sisältää suuren määrän klustereita, mikä laajentaa tavurakenteen muotoon KKKVK. Jotkut näistä klustereista, kuten "mr" sanassa মৃত্যু "mrittu" "kuolema" tai "sp" sanassa স্পষ্ট "spôshţo" "selvä", ovat tulleet äärimmäisen yleisiksi, ja niitä voidaan pitää bengaliin kuuluvina konsonanttiklustereina. Englannista ja muista kielistä lainatut sanat (বিদেশী "bideshi") ovat tuoneet bengalin sanastoon vielä enemmän klusterityyppejä, mikä on monimutkaistanut tavurakenteen muotoon KKKVKKKK. Yleisesti käytetyt lainasanat, ট্রেন "ţren" "juna" ja গ্লাস "glash" "lasi" on nyt otettu bengalinkielisiin sanakirjoihin.


title: Bengalin kieli

text: Sanan lopun konsonanttiklusterit ovat bengalissa harvinaisia. Suurin osa näistä klustereista on lainattu bengaliin englannista, kuten sanoissa লিফ্‌ট "lifţ" "hissi" ja ব্যাংক "bêņk" "pankki". Sanan lopun konsonanttiklustereita esiintyy kuitenkin joissakin alkuperäisissä bengalin sanoissa, vaikkakin harvoin standardissa lausumisessa. Eräs esimerkki on sana গঞ্জ "gônj", jota käytetään sadoissa Bengalin kaupunkien ja kylien nimissä, kuten নবাবগঞ্জ "Nôbabgônj" ja মানিকগঞ্জ "Manikgônj". Joissain bengalin ei-standardeissa varianteissa on tällaisia konsonanttiklustereita useinkin. Esimerkiksi joissakin itäisissä murteissa nasaalista ja sitä vastaavasta oraaliklusiilista koostuvat konsonanttiyhdistelmät ovat yleisiä, kuten sanassa চান্দ "chand" "kuu". Standardin bengalin vastine sanalle on চাঁদ "chãd", jossa on lopun klusterin sijaan nasalisoitunut vokaali.


title: Bengalin kieli

text: Bengalin substantiiveilla ei ole sukua. Adjektiiveja ei juurikaan taivuteta. Substantiivit ja pronominit taipuvat kuitenkin neljässä sijamuodossa, ja verbejä taivutetaan runsaasti.


title: Bengalin kieli

text: Tämän vuoksi, toisin kuin hindissä, bengalin verbit eivät muutu substantiivien suvun mukaan.


title: Bengalin kieli

text: Bengali noudattaa sanajärjestystä subjekti-objekti-verbi, vaikka sen variaatiot ovatkin yleisiä. Bengali käyttää postpositioita monissa eurooppalaisissa kielissä käytettyjen prepositioiden sijaan. Determinantit seuraavat substantiivia, kun taas adjektiivit, numeraalit ja omistussanat edeltävät sitä.


title: Bengalin kieli

text: Kyllä-ei-kysymykset eivät aiheuta muutosta perussanajärjestykseen; sen sijaan lauseen viimeisen tavun matala tooni korvataan putoavalla toonilla. Lisäksi valinnaisia partikkeleita (esimerkiksi কি "-ki", না "-na", jne.) liitetään usein kyllä-ei-kysymyksen ensimmäiseen tai viimeiseen sanaan.


title: Bengalin kieli

text: Kysymyssanalliset kysymykset muodostetaan asettamalla kysymyssana fokus-kohtaan, joka on tyypillisesti lauseen ensimmäinen tai toinen sana.


title: Bengalin kieli

text: Substantiiveja taivutetaan sijamuodoissa, joihin kuuluvat nominatiivi, objektiivi, genetiivi ja lokatiivi. Sijapäätteen muoto taivutetussa sanassa riippuu sanan animaattisuuden asteesta. Kun määräinen artikkeli kuten -টা "-ţa" (yksikkö) tai -গুলা "-gula" (monikko) lisätään sanaan, kuten taulukoissa alla, substantiivit taipuvat myös luvussa.


title: Bengalin kieli

text: Kun substantiiveja lasketaan, niihin liitetään mittasana pienestä joukosta. Kuten monissa itäaasialaisissa kielissä (japani, kiina, thai), bengalissa substantiiveja ei voi laskea lisäämällä numeraali suoraan substantiivin viereen. Substantiivin mittasanaa (MS) täytyy käyttää numeraalin ja substantiivin välissä. Suurin osa substantiiveista ottaa yleisen mittasanan -টা "-ţa", vaikka muitakin semanttisia luokkia osoittavia mittasanoja käytetään (esimerkiksi -জন "-jon" ihmisille).


title: Bengalin kieli

text: Substantiivien laskemista ilman mittasanaa (esimerkiksi আট বিড়াল "aţ biŗal" eikä আটটা বিড়াল "aţ-ţa biŗal" "kahdeksan kissaa") pidettäisiin tyypillisesti ei-kieliopillisena. Kuitenkin kun substantiivin semanttinen luonne nähdään mittasanasta, substantiivi jätetään usein pois, ja vain mittasanaa käytetään, esimerkiksi lauseen শুধু একজন থাকবে। "shudhu êk-jon thakbe" ("vain yksi-MS jää jäljelle") ymmärrettäisiin tarkoittavan "vain yksi henkilö jää jäljelle".


title: Bengalin kieli

text: Tässä mielessä kaikki bengalin substantiivit, toisin kuin suurimmassa osassa muita indoeurooppalaisia kieliä, ovat samantyyppisiä kuin massasubstantiivit.


title: Bengalin kieli

text: Verbit jakautuvat kahteen luokkaan: finiitteihin ja ei-finiitteihin. Ei-finiittejä verbejä ei taivuteta aikamuodossa tai persoonamuodossa, kun taas finiittejä verbejä taivutetaan täysin (ensimmäisen, toisen ja kolmannen) persoonan, ajan (nykyinen, mennyt, tuleva), aspektin (yksinkertainen, perfekti, progressiivi) ja kohteliaisuuden (intiimi, tuttu ja muodollinen) mutta ei luvun mukaan. Konditionaali, imperatiivi ja muut tapaluokan mukaiset erikoistaivutukset voivat korvata aikamuodon ja aspektin suffiksit. Taivutusten määrä monille verbeille voi olla yli 200.


title: Bengalin kieli

text: Taivutussuffiksit bengalin morfologiassa vaihtelevat alueelta toiselle pienien syntaksierojen kanssa.


title: Bengalin kieli

text: Bengali eroaa muiden indoarjalaisten kielten valtaosasta siinä, että kopula tai yhdistävä "olla"-verbi jätetään usein pois preesensissä. Niinpä "hän on opettaja" sanotaan "she shikkhôk", (kirjaimellisesti "hän opettaja"). Tässä mielessä bengali muistuttaa esimerkiksi unkarin tai venäjän kieliä.


title: Bengalin kieli

text: Bengalin kielessä on jopa 75 000 erillistä sanaa, joista 50 000:ta (67 prosenttia) pidetään suorina uudelleenlainauksina sanskritista ("tôtshômo"), 21 100:a (28 prosenttia) sanskritista peräisin olevina ("tôdbhôbo"), ja loppuja lainasanoina muista kielistä ("bideshi") tai austroaasialaisina lainoina ("deshi").


title: Bengalin kieli

text: Näissä luvuissa ei kuitenkaan oteta huomioon sanaston valtaosan arkaaista tai teknistä luonnetta, mikä tekee kyseisten sanojen käytöstä vähäistä. Produktiivinen, modernissa kirjallisuudessa käytetty sanasto koostuu itse asiassa suureksi osaksi (67 prosenttia) tôdbhôbo-sanoista, kun taas tôtshômo-sanat muodostavat vain 25 prosenttia kokonaismäärästä. Deshi- ja bideshi-sanat muodostavat loput kahdeksan prosenttia.


title: Bengalin kieli

text: Koska bengalin puhujat ovat olleet vuosisatoja yhteydessä eurooppalaisiin, moguleihin, arabeihin, turkkilaisiin kansoihin, persialaisiin, afgaaneihin ja itäaasialaisiin, bengalissa on lainasanoja monista vieraista kielistä. Yleisimmät lainat ovat kolmelta eri taholta. Läheinen kontakti viereisiin kansoihin helpotti sanojen lainaamista hindistä, assamista, kiinasta, burmasta ja useista Bengalille alkuperäisistä austroaasialaisista kielistä (kuten santalista). Vuosisatojen Persiasta ja Lähi-idästä tulleiden hyökkäysten jälkeen lukuisia persian, arabian, turkin ja paštun sanoja omaksuttiin bengaliin. Portugalin, ranskan, hollannin ja englannin lainat omaksuttiin myöhemmin brittiläisellä siirtomaakaudella.


title: Marcelo Ríos

text: Marcelo Andrés Ríos Mayorga (s. 26. joulukuuta 1975 Santiago de Chile) on entinen chileläinen ammattilaistennispelaaja. Myös lempinimillä "El Chino" ja "El zurdo de Vitacura" tunnettu Ríos nousi vuonna 1998 ensimmäisenä latinalaisamerikkalaisena miesten kaksinpelin maailmanlistan kärkeen.


title: Marcelo Ríos

text: Ríos alkoi pelata tennistä suhteellisen myöhäisellä iällä, 11-vuotiaana. Hän oli nuorena myös lahjakas jalkapalloilija. Vuonna 1993 hän nousi juniorien maailmanlistan kärkeen ensimmäisenä latinalaisamerikkalaisena. Hän voitti vuoden aikana poikien kaksinpelin Yhdysvaltain avoimissa ja ensimmäisen satelliittiturnauksensa Chilessä.


title: Marcelo Ríos

text: Ríos aloitti ammattilaisuransa vuonna 1994 ja voitti ensimmäisen haastajatason turnauksensa samana vuonna Dresdenissä. Hän otti seuraavana vuonna Bolognassa ensimmäisen ATP-tason turnausvoittonsa voitettuaan loppuottelussa uruguaylaisen Marcelo Filippinin suoraan kahdessa erässä. Turnaus pelattiin massakentällä. Hän voitti vuoden aikana myös kaksi muuta ATP-turnausta, Amsterdamissa ja Kuala Lumpurissa. Amsterdamin massakenttäturnauksen loppuottelussa hän voitti isäntämaan Jan Siemerinkin ja Kuala Lumpurissa mattoalustalla pelatun turnauksen loppuottelussa australialaisen Mark Philippoussissin. Vuonna 1996 hän otti turnausvoiton massa-alustalla Sankt Pöltenissä ja nousi ensimmäisenä chileläisenä maailmanlistalla kymmenen parhaan joukkoon.


title: Marcelo Ríos

text:
Vuonna 1997 Ríos voitti Monte Carlossa Monacossa ensimmäisen Masters-sarjan turnauksensa, Monte Carlo Mastersin. Hän kaatoi loppuottelussa espanjalaisen Álex Corretjan suoraan kolmessa erässä. Tammikuussa 1998 Ríos pelasi ensimmäisen ja ainoan kerran urallaan Grand Slam -turnauksen loppuottelussa. Hän sai Australian avointen loppuottelussa vastaansa Petr Kordan. Ríosin tie loppuotteluun oli vakuuttava, hän hävisi turnauksen kuudessa ensimmäisessä ottelussaan yhteensä vain kolme erää ja häntä pidettiin ennen finaalia ennakkosuosikkina. Korda voitti kuitenkin loppuottelun nopeasti, vain tunnin ja 25 minuutin jälkeen suoraan kolmessa erässä luvuin 6–2, 6–2, 6–2. Ríos, joka oli ensimmäinen chileläinen Grand Slam -loppuottelussa sitten vuoden 1960, ei kyennyt nousemaan omalle tasolleen koko ottelun aikana.
Maaliskuussa 1998 Ríos nousi ensimmäisenä latinalaisamerikkalaisena miespelaajana kaksinpelin maailmanlistan kärkeen voitettuaan kuukauden aikana kaksi Masters-sarjan turnausta. Indian Wells Mastersin loppuottelussa kaatui Greg Rusedski neljän erän jälkeen ja Key Biscaynessä pelatun Miami Mastersin loppuottelussa Andre Agassi suoraan kolmessa erässä. Molemmat turnaukset pelattiin kovalla alustalla. Ríos piti maailmanlistan kärkisijaa hallussaan kuusi viikkoa. Tänä aikana hän ei kuitenkaan pystynyt puolustamaan ykköspaikkaansa loukkaantumisen takia. Hän päätti kauden maailmanlistan toisella sijalla Pete Samprasin jälkeen. Indian Wellsiin ja Key Biscaynen turnausten lisäksi hän voitti vuoden aikana turnaukset Aucklandissa, Roomassa (Rome Masters), Sankt Pöltenissä ja Singaporessa sekä toiseksi viimeistä kertaa järjestetyn Grand Slam Cupin. Ríos on ainoa miespelaaja, joka on pitänyt hallussaan kaksinpelin maailmanlistan kärkisijaa voittamatta yhtään Grand Slam -turnausta.


title: Marcelo Ríos

text: Vuonna 1999 Ríos voitti kolme turnausta, Hampurissa (Hamburg Masters), Sankt Pöltenissä ja Singaporessa. Kaksi ensiksi mainittua turnausta pelattiin massa-alustalla ja molempien loppuottelussa Ríos voitti Mariano Zabaletan, viimeksi mainittu pelattiin kovalla alustalla ja sen loppuottelussa hän voitti Mikael Tillströmin Ruotsista.


title: Marcelo Ríos

text: Vuonna 2000 Ríos voitti yhden ATP-tason turnauksen, massakenttäturnauksen Umagissa, ja vuonna 2001 uransa kaksi viimeistä ATP-tason turnausta, tammikuussa Dohassa ja syyskuussa Hongkongissa. Loukkaantumiset varjostivat hänen ammattilaisuransa loppuvuosia. Heinäkuussa 2003 pelatun Davis Cupin toisen kierroksen jälkeen Ríos oli poissa pelikentiltä lähes vuoden. Vuoden 2003 aikana hän pelasi vain kuudessa kaksinpeliturnauksessa, kahdessa nelinpeliturnauksessa sekä joukkueturnauksissa Davis Cup ja World Team Cup. Ríos teki paluun keväällä 2004, jolloin hän pelasi kahdessa haastajatason turnauksessa.


title: Marcelo Ríos

text: Heinäkuussa 2004 Ríos ilmoitti lopettavansa uransa. Hän järjesti loppuvuonna jäähyväiskiertueen kotimaassaan, jonka aikana hän kävi useissa kaupungeissa tapaamassa faneja ja pelaamassa ystävyysotteluita paikallisten ja kansainvälisten pelaajien kanssa. Kiertue päättyi 22. joulukuuta Santiagossa, jolloin hän kohtasi argentiinalaisen Guillermo Corian. Hän voitti uransa aikana 18 ATP-tason turnausta kaksinpelissä ja yhden nelinpelissä.


title: Marcelo Ríos

text: Ammattilaisuransa jälkeen Ríos palasi maaliskuussa 2006 pelikentille Merrill Lynch Tour of Champions -veteraanikiertueella. Hän voitti kiertueen, jolla pelasivat myös muun muassa Sergi Bruguera, Goran Ivanišević ja John McEnroe, ylivoimaisesti. Hän voitti vuoden aikana kuusi turnausta häviämättä yhtään ottelua. Maaliskuussa 2007 Ríos kohtasi Santiagossa näytösottelussa Andre Agassin, joka kaatui eräluvuin 6–3, 3–6, 6–4.


title: Marcelo Ríos

text: Ríos on ollut naimisissa kahdesti, vuosina 2000–2004 Giuliana Sotelan kanssa, jonka kanssa hänellä on yksi tytär, vuonna 2001 syntynyt Constanza. Keväällä 2005 Ríos avioitui María Eugenia "Kenita" Larraínin kanssa, mutta liitto päättyi eroon jo samana vuonna.


title: Marcelo Ríos

text: Ríos voitti ammattilaisuransa aikana yhteensä 18 ATP-tason kaksinpeliturnausta, joista yhdeksän pelattiin massalla, seitsemän kovalla alustalla ja kaksi mattoalustalla. Eniten turnausvoittoja hän saavutti vuonna 1998, yhteensä seitsemän. Kolmentoista kaksinpelin ATP-turnauksen loppuottelussa Ríos oli häviävänä osapuolena. Turnauksista seitsemän pelattiin massalla ja kuusi kovalla alustalla.


title: Marcelo Ríos

text: Ríos voitti urallaan myös yhden nelinpeliturnauksen, Amsterdamin massakenttäturnauksen vuonna 1995. Turnauksen loppuottelussa hän ja Sjeng Schalken voittivat Wayne Arthursin ja Neil Broadin suoraan kahdessa erässä. Vuonna 2001 hän ja Schalken hävisivät Scottsdalessa Arizonassa pelatun turnauksen loppuottelussa Donald Johnsonille ja Jared Palmerille kahdessa erässä. Ríos oli myös osa Chilen voitokasta World Team Cup -joukkuetta vuonna 2003.


title: Marcelo Ríos

text: Ríosia pidettiin sukupolvensa lahjakkaimpana tennispelaajana, mutta tulinen ja oikukas luonteenlaatu estivät pysyvän pääsyn kirkkaimmalle huipulle. Ríosin parhaimpina päivinä tennis muuttui käsitteeksi, jonka monet sanovat olevan "taidetta". Erityisesti massakentillä häntä pidettiin ilmiömäisenä taikurina. Hänellä ei ylipäätään ollut heikkoja osa-alueita, vaan chileläinen nousi monesti verkolle napsimaan helpot pisteet lentolyönneillä, jotka usein pomppasivat vastustajan puolelta takaisin omalle kenttäalueelle.


title: Bengali

text: Bengali voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Akvitania

text: Akvitania () on Lounais-Ranskassa sijaitseva Ranskan hallintoalue, joka rajoittuu lännessä Biskajanlahteen ja etelässä Espanjaan ja Pyreneihin.


title: Akvitania

text: Akvitania jakautuu viiteen departementtiin: Dordogne, Gironde, Landes, Lot-et-Garonne ja Pyrénées-Atlantiques. Pääkaupunki on Bordeaux. Asukkaita alueella on 3 150 890 (2007) (7,97 % Ranskan väestöstä) ja pinta-ala on 41 308 km² (7,6 % koko Ranskan pinta-alasta).


title: Akvitania

text: Akvitanian alueesta on puhuttu ensimmäiseltä vuosisadalta eaa. lähtien. Akvitanialla on tarkoitettu erikokoisia alueita Pyreneiden ja Loiren välissä.


title: Akvitania

text: Rooman vallan aikana Akvitania oli Rooman provinssi, Gallia Aquitania, joka ulottui Pyreneiltä Loirelle ja sen pääkaupunki oli aluksi Saintes, sittemmin Poitiers ja Bordeaux. Visigoottien vallan aikana Akvitania oli kuningaskunta ja noin 600–800-luvuilla se muodosti jaksoittain Akvitanian ruhtinaskunnan ja 800-luvulta alkaen yhtäjaksoisesti.


title: Akvitania

text: Satavuotisessa sodassa Englanti sai Akvitanian haltuunsa vuonna 1356. Ranska valtasi alueen itselleen lopullisesti Castillonin taistelussa 1453.


title: Akvitania

text: Vuonna 2007 Akvitanian suurimmat kaupungit olivat (väkiluku suluissa)


title: Paanajärvi

text: Paanajärvi () on kylä sekä entinen kunta ja entinen kylähallintoalue Karjalan tasavallassa Vienan Kemijoen varrella. Nykyisin Paanajärven kylä on osa Kemin piiriin kuuluvaa Vääräkosken kuntaa. Paanajärven kylästä käytetään myös nimeä "Vanha Paanajärvi" erotukseksi Uuden Paanajärven taajamasta, joka sijaitsee 1,5 kilometriä kauempana. Paanajärven kylässä oli vuonna 2000 noin 100 asukasta.


title: Paanajärvi

text: Paanajärvi, joka on hyvin säilyttänyt vanhan karjalaiskylän ilmeensä, on ollut vaarassa jäädä suunnitellun Valkialan voimalaitoksen tekoaltaan alle. Paanajärvi on yksi arvokkaimpia Vienan runokylistä. Vuonna 1996 Paanajärvi otettiin World Monuments Watchin (WMW) maailman sadan uhanalaisimman kulttuurikohteen listalle. Samalla listalla olivat myös muun muassa Pompejin rauniot ja Taj Mahal. Paanajärven kylä oli listalla myös vuosina 1998-1999 ja 2000-2001, jonka jälkeen uhan katsottiin väistyneen. Statuksen myötä kylän entisöintiin on tullut varoja Samul H. Kressin säätiöltä.


title: Paanajärvi

text: Paanajärvi on Vienan Karjalan vanhimpia pitäjiä. Se on esihistoriallinen asuinpaikka. Sieltä on löydetty kivikautisia esineitä, jotka nykyisin ovat Suomen kansallismuseon kokoelmissa. Perimätiedon mukaan Paanajärvi on ollut itäisen Karjalan vanhin kylä, josta asutus on levinnyt Jyskyjärveen ja Suopassalmeen. Paanajärvessä sijaitsi Vienan ensimmäinen kristillinen kirkko ja kylä oli vuosisatojen ajan itäisen Vienan hallinnollisena keskuksena. 1800-luvun alkupuoliskolla Uhtuastakin puolet kuului Paanajärven pitäjään.


title: Paanajärvi

text: Paanajärvi kuului ensin vuodesta 1935 Kalevalan piiriin ja sen jälkeen Kemin piiriin. Ennen toista maailmansotaa Paanajärvi oli ainoa Kalevalan piirin kylä, jossa asukkaat hallitsivat venäjän kielen. Paanajärvi jäi ainoaksi karjalaiseksi kyläksi Kemijoen varteen, kun alajuoksulla sijainnut Usma-koski padottiin ja Usmanan kylä hukkui vedenpinnan noustua.


title: Paanajärvi

text: Paanajärven kylähallintoalue liitettiin osaksi uutta Vääräkosken kuntaa vuonna 2006.


title: Paanajärvi

text: Paanajärvi oli aina vuoteen 2007 asti vaarassa jäädä veden alle voimala- ja patohankkeen takia. Hanke kuitenkin pantiin jäihin 80-luvulla. Vienan Kemijoen Valkeankosken voimala- ja patohankkeen paperit otettiin kuitenkin uudelleen käsittelyyn Karjalan tasavallassa vuonna 2005, jolloin Venäjän Karjalan poliittinen johto alkoi hakemaan hankkeelle rahoittajia.


title: Paanajärvi

text: Tuolloin kiinnostusta Valkeankosken voimalahankkeen läpiviemiseen osoittivat mm. RAO JeES Rossii -sähköyhtiö, Kostamuksen kaivostoiminta, Nadvoitsan (Nadvoitsyn) alumiinisulatto, Venäjän toiseksi suurin kaivosyhtiö Severstal sekä "Suomen suurin energiayhtiö". Voimalaitoksen kokonaiskustannuksiksi arvioitiin noin 100 miljoonaa euroa ja sen tuottaman sähkön määräksi 130 MW.


title: Paanajärvi

text: Samaan aikaan joukko taide- ja kulttuuripersoonia sekä tiedeyhteisön jäseniä Suomesta ja Venäjältä aktivoituivat vastustamaan hanketta. Mikäli voimalaitos rakennettaisiin, sen myötä häviäisi kaksi arkkitehtuuriltaan ainutlaatuista alkuperäistä Vienan runokylää, Paanajärvi sekä Tširkkakemin varrella oleva Jyskyjärvi. Lisäksi hankkeella olisi tuhoisat seuraamukset alueen lohikannalle.


title: Paanajärvi

text: Runokylien puolustajaksi ilmoittautui mm. Venäjän Karjalassa syntynyt akateemikko Vjatšeslav Orfinski. Orfinski toimii Venäjän rakennustaideakatemian rakennustaiteen muistomerkkien suojelua ja restaurointia hoitavan akateemisen neuvoston varapuheenjohtajana. Paanajärven suojelijana hänet palkittiin Venäjällä merkittävästä työstään venäläisen kulttuuriperinteen säilyttäjänä vuonna 2014.


title: Paanajärvi

text: Suomessa patohanketta vastustamaan nousi mm. Kalevalaisen kulttuurin informaatiokeskus Juminkeko-säätiö sekä säätiön puheenjohtaja Markku Nieminen.


title: Paanajärvi

text: Paanajärven kylä saatiin liitettyä WMF:n (World Monuments Fundin) kansainväliseen uhanalaisten kylien listalle ja samalla vedottiin myös Venäjän presidentti Vladimir Putiniin ainutlaatuisten kylien suojelemiseksi. Paanajärven kylää on yritetty saada liitettyä myös Unescon maailmanperintölistalle.


title: Paanajärvi

text: Paanajärven voimalaitosuhasta ja ihmisten elämästä Paanajärvellä kertoo Lasse Naukkarisen vuonna 2005 valmistunut dokumenttielokuva Paanajärven Anni.


title: Paanajärvi

text: Karjalan tasavallan ministeriössä oltiin jo investoitu hankkeeseen, joka kuitenkin asetettiin uudelleen jäihin kulttuuriarvoista nousseen kiistan takia. Patohanke oli yhä jäissä vuonna 2014.


title: Paanajärvi

text: Vuonna 2005 kylä sai EU:n Europa Nostra -mitalin joka on Euroopan korkein tunnustus merkittävän kulttuurikohteen suojelemisesta ja elävöittämisestä.


title: Teppo Numminen

text: Teppo Kalevi Numminen (s. 3. heinäkuuta 1968 Tampere, Suomi) on suomalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija. Winnipeg Jets varasi Nummisen NHL:ään toisella kierroksella varausnumerolla 29.


title: Teppo Numminen

text: Puolustajana pelannut, Tampereen Tapparan kasvattina tunnettu Numminen edusti kaksikymmentävuotisen NHL-uransa aikana Winnipeg Jetsin lisäksi Phoenix Coyotesia, Dallas Starsia sekä Buffalo Sabresia, pelaten yhteensä 1 372 NHL-ottelua tehoin 117+520=637.


title: Teppo Numminen

text: Suomen jääkiekkomaajoukkueessa Numminen oli mukana useassa arvoturnauksessa. Hän pelasi neljä kertaa sekä olympia- että MM-kilpailuissa ja kahdesti maailmancupissa ja Kanada-cupissa ja saavutti kolme olympiamitalia. Hän pelasi yhteensä 102 aikuisten maaottelua, 14 nuorten maaottelua ja 13 poikien maaottelua.


title: Teppo Numminen

text: Nummista pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista suomalaisista puolustajista. Suomen Jääkiekkomuseo on aateloinut hänet Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 202. Phoenix Coyotes on jäädyttänyt Nummisen pelinumeron 27. Hän on Jari Kurrin, Jere Lehtisen ja Teemu Selänteen ohella ainoa suomalaispelaaja, jonka pelinumero on jäädytetty NHL:ssä.


title: Teppo Numminen

text: Numminen aloitti ohjatun jääkiekkoilun kuusivuotiaana ja teki lopullisen lajivalinnan 12-vuotiaana jääkiekon muututtua ympärivuotiseksi harrastukseksi kesäharjoituksineen. Tepon isä Kalevi Numminen oli entinen ammattilaispelaaja ja Tampereen Tapparan valmentaja, ja hänellä oli tapana ottaa Teppo usein mukaan Tapparan liigaharjoituksiin, joissa Teppo pääsi jo pienenä harjoittelemaan ammattilaispelaajien joukkoon. Numminen harjoitteli pelaamista ja luistelua kotitalonsa takapihalle kastelukannulla jäädytetyllä pienellä kentällä useita tunteja päivässä.


title: Teppo Numminen

text: Superlahjakkuutena pidetty Numminen nousi Tapparan edustusmiehistöön ja Jääkiekon SM-liigaan jo 17-vuotiaana. Hänet nostettiin nopeasti Tapparan ensimmäiseen puolustajapariin, ja nuori mutta varmaotteinen puolustajatulokas teki 31 ottelussa yhteensä kuusi tehopistettä. Numminen saavutti Tapparan mukana Suomen mestaruuden heti tulokaskaudellaan, ja sama toistui myös kahtena seuraavana vuonna. NHL-seura Winnipeg Jets varasi Nummisen NHL:ään vuoden 1986 varaustilaisuudessa toisella kierroksella, varausnumerolla 29 Nummisen voitettua alle 18-vuotiaiden EM-kultaa Suomen paidassa.


title: Teppo Numminen

text: Teppo Numminen siirtyi kaudeksi 1988–1989 NHL:ään Winnipeg Jets -joukkueeseen, joka muuttui 1996–1997 Phoenix Coyotesiksi seuran muutettua Phoenixiin. Hän pelasi 360 perättäistä NHL-ottelua 17. joulukuuta 1995 – 1. maaliskuuta 2000, mikä oli senhetkinen aktiivipelaajien ennätys. Kaudeksi 2003–2004 hän siirtyi Dallas Starsin riveihin ja NHL:n työsulun jälkeen teki sopimuksen Buffalo Sabresin kanssa.


title: Teppo Numminen

text: Naganon talviolympialaisissa 1998 Numminen pelasi Leijonien ykköskentässä pakkiparinaan Jyrki Lumme. Torinon olympiakisat 2006 olivat maajoukkueen tukipilareihin lukeutuvan Nummisen neljännet olympialaiset. Torinon kisoissa Numminen pelasi erikoistilanteita ja osoitti kuuluvansa kahden vuosikymmenen jälkeenkin Suomen Leijonien puolustajaeliittiin. Turnauksen jälkeen Teppo Numminen ilmoitti lopettavansa maajoukkuetasolla. Nummisesta tuli 14. marraskuuta 2006 eniten NHL-otteluita pelannut eurooppalainen pelaaja, kun hän ohitti pelattujen pelien ennätystä aiemmin pitäneen Jari Kurrin.


title: Teppo Numminen

text: Syksyllä 2007 Nummiselle tehtiin avosydänkirurginen sydänleikkaus. Jo keväällä 2005 ja kesällä 2006 hänelle oli tehty pienemmät operoinnit sydämen rytmihäiriön takia. Sydänleikkauksesta toipuminen kesti melkein koko kauden ja Numminen palasi kaukaloon kauden runkosarjan viimeiseen otteluun huhtikuussa 2008. Viimeisen NHL-ottelunsa Numminen pelasi 11. huhtikuuta 2009.


title: Teppo Numminen

text: Vuosina 2011–2014 Numminen toimi apuvalmentajana Buffalo Sabresissä.


title: Teppo Numminen

text: Teppo Numminen omisti isänsä Kalevi Nummisen perustaman jääkiekkomailoja ja -varusteita valmistavan Montreal Sports Oy:n. Numminen myi osakekannan syyskuussa 2008 pohjoisamerikkalaiselle Warrior-yritykselle, joka valmistaa urheiluvälineitä.


title: Teppo Numminen

text: Nummisen perheeseen kuuluu vaimo Ann-Maarit ja kolme lasta. Hänen isänsä on Suomen A-maajoukkuetta ja Tampereen Tapparaa valmentanut Kalevi Numminen. Tepolla on myös pikkuveli Teemu Numminen, joka pelasi jääkiekon SM-liigaa Tapparassa, TuTossa ja TPS:ssä vuosina 1992–1996.


title: Midas

text: Midas () oli muinaisen Fryygian toinen kuningas, joka on jäänyt historiaan kreikkalaisen mytologian ansiosta. Midas hallitsi isänsä Gordioksen kuoltua Fryygian valtakuntaa kahdeksannen vuosisadan viimeisillä vuosikymmenillä ennen ajanlaskun alkua.


title: Midas

text: Kimmerialaisten hyökättyä Fryygiaan ja tuhottua hänen kaupunkinsa Midaksen kerrotaan tehneen itsemurhan juomalla härän verta. Muutamat tutkijat arvelevat, että veri olisi mahdollisesti muuttunut myrkylliseksi sen seisottua pitkään. Myrkyllisyyden olisi ilmeisesti aiheuttanut botuliini. Vuonna 1957 muinaisen Fryygian pääkaupungista Gordionista löydettiin hauta, jonka sanotaan olleen Midaksen. Ilmeisesti Midas oli haudattu puiseen arkkuun, joka oli 50 metriä korkean savesta tehdyn hautakummun sisässä.


title: Midas

text: Tarun mukaan Silenos oli harhautunut pois muiden sileeneiden luota lähdettyään juovuksissa harhailemaan. Midas otti harharetkeläisen huomaansa, kunnes kymmenen päivän kuluttua palautti tämän Dionysoksen luokse. Tästä kiitollisena Dionysos antoi Midaksen toivoa mitä tahansa. Hän toivoi, että kaikki mihin hän koskee muuttuu kullaksi. Toive toteutui, mutta myös ruoka, juoma, ja Midaksen yrittäessä halata tytärtään tämäkin muuttui kullaksi. Lopulta kuningas joutui katumaan pyyntöään ja luopumaan lahjastaan.


title: Midas

text: Aristoteleen mukaan legenda kertoo Midaksen kuolleen nälkään ahneen toivomuksensa seurauksena. Joissakin tarinoissa hän pyysi jumalilta kiroustaan anteeksi ja se kumottiin. Mammonaa karttava Midas ryhtyi Panin seuraajaksi. Kerran Apollonin ja Panin kilpaillessa soittotaidoissa Midas ilmoitti vuorenjumala Tmolokselle olevansa tyytymätön tämän päätökseen valita Apollon voittajaksi. Tästä rangaistukseksi Apollon kasvatti Midakselle aasin korvat.


title: Vilpas Vikings

text: Vilpas Vikings on Salon Vilppaan koripallon miesten edustusjoukkue, joka pelaa Korisliigassa. Joukkueen huippuaika alkoi vuonna 2016. Kauden 2008–2009 päätteeksi Vilpas nousi takaisin Korisliigaan kaadettuaan Karkkilan Team Componentan nousukarsinnoissa.


title: Vilpas Vikings

text: Helmikuussa, sen jälkeen kun viisi vuotta Vilppaan päävalmentajana toiminut Mikko Tupamäki ilmoitti siirtyvänsä pois toimesta, Vilppaan uudeksi päävalmentajaksi syksystä 2016 lähtien nimettiin Joonas Iisalo.


title: Vilpas Vikings

text: Joukkueen kannattajaryhmä on nimeltään Vilpas Ultras. Salon Vilppaalla on sarjan korkein yleisökeskiarvo.


title: Vilpas Vikings

text: Korisliigan vuoden puolustuspelaaja


title: Vilpas Vikings

text:
Korisliigan vuoden ulkomaalaisvahvistus
Korisliigan vuoden tulokas
Vuoden I-divisioonapelaaja
Korisliigan vuoden valmentaja
Kauden 6.pelaaja


title: Vilpas Vikings

text: Joukkue pelaa kotipelinsä Salohallissa, jonka katsojakapasiteetti on 2 500 katsojaa.


title: Vilpas Vikings

text: Seuran yksittäisen ottelun yleisöennätys on 1860 katsojaa, ja se syntyi 7. huhtikuuta 2016 puolivälierässä Kouvoja vastaan. Runkosarjan katsojaennätys 1848 on samalta kaudelta, 27. helmikuuta 2016 runkosarjaottelusta KTP:tä vastaan.


title: Piipsjärvi

text: Piipsjärvi on kylä Oulaisten kaupungissa Pohjois-Pohjanmaalla, noin 7 km pohjoiseen Oulaisten keskustasta, samannimisen järven rannalla. Asukkaita on noin 800.


title: Piipsjärvi

text: Kylällä toimii myös aktiivinen Piipsjärven nuorisoseura.


title: Piipsjärvi

text: Piipsjärvi on Suomen ensimmäinen uudelleen vesitetty järvi. Järvi kuivatettiin 1800-luvulla maanviljelyn tarpeita varten. Järvi vesitettiin uudelleen 1978 virkistyskäyttöön. Järvellä on myös selkeä maisemaa parantava vaikutus. Nykyisin järvi on Pohjois-Pohjanmaan liiton määrittelemä arvokas luonnonsuojelukohde.


title: Piipsjärvi

text: Järven pinta-ala on 3,89 neliökilometriä ja sen korkeus merenpinnasta on 73,5 metriä. Se kuuluu Pyhäjoen päävesistöön. Järvi on matala ja ruskeavetinen, ja siinä viihtyvät sekä suuret hauet että ahvenet. Istutuskaloina järvessä on myös kirjolohia. Särki on ahvenen ohella järven yleisin saaliskala.


Kymmenen avataran aarre ja muita Don Rosan parhaita (ISBN 951-32-1520-2) on viides Suomessa julkaistu ainoastaan Don Rosan Disney-tarinoita sisältävä sarjakuvakirja.


title: Kymmenen avataran aarre ja muita Don Rosan parhaita

text: Kirjan julkaisi Sanoma Magazines Finland vuonna 2003, ja toimittivat Jukka Heiskanen, Riku Perälä ja Elina Toppari. Kirjan kaikki tarinat on suomentanut Jukka Lindfors.


text: Kirja on 176-sivuinen, eli ohuempi kuin yksikään aikaisemmista Rosa-kokoelmista. Ohuuden lisäksi kirja oli monille Rosan faneille pettymys myös siksi, että "Kymmenen avataran aarre" -nimikkotarinaa lukuun ottamatta kaikki tarinat oli jo aikaisemmin julkaistu Suomessa, ja siksi, että Rosan lakon vuoksi hänen esipuheensa ja kutakin tarinaa koskevat kommenttinsa jouduttiin paikkaamaan Marja Ritolan "Don Rosa ja Ankkojen päättymätön tarina" -esipuheella, ja kommenteilla. Kirjasta ei myöskään julkaistu nahkakantista erikoispainosta, kuten neljästä aiemmin ilmestyneestä kokoelmasta.


title: Hormajärvi

text: Hormajärvi on kirkasvetinen järvi Lohjalla, Lohjanharjun (ensimmäisen Salpausselän) kupeessa, heti Lohjanjärven pohjoispuolella. Järven pinta-ala on noin 5 neliökilometriä ja suurin syvyys 21 metriä. Korkeus merenpinnasta on 32,5 metriä eli vain hiukan Lohjanjärveä ylempänä.


title: Hormajärvi

text: Hormajärven suurin saari on Hiidensaari. Muita saaria ovat Mustasaari, Rouvasaari ja Klupi.


title: Hormajärvi

text: Järven kaakkoisosassa on yleinen uimaranta.


title: Jyskyjärvi

text: Jyskyjärvi (, ) on maalaiskunta ja kahden siihen kuuluvan kylän nimi (Vanha ja Uusi Jyskyjärvi) Kalevalan kansallisessa piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä. Myös Vanhan Jyskyjärven pohjoispuolella olevaa Kemijoen laajentumaa kutsutaan Jyskyjärveksi.


title: Jyskyjärvi

text: Jyskyjärvellä oli yhteensä 1 300 asukasta, joista 2/3 karjalaisia. Väestöstä on työikäisiä noin 730, joista on työttömänä 54.


title: Jyskyjärvi

text:
Jyskyjärvi oli myös historiallinen Arkangelin kuvernementin kunta Vienan Karjalassa Venäjän keisarikunnassa.
Jyskyjärven maalaiskunnassa on kolme asutuskeskusta: Vanhan Jyskyjärven kylä sekä Uuden Jyskyjärven ja Kepan taajamat.


title: Jyskyjärvi

text: Jyskyjärvi () tai Vanha Jyskyjärvi on kunnan hallinnollinen keskus. Se sijaitsee Tsirkkakemijoen ja Kemijoen yhtymäkohdassa 118 kilometriä piirikeskuksesta Uhtuasta kaakkoon. Se on perinteenmukaisesti rakennettu komea karjalainen joenvarsikylä, jossa talot kulkevat nauhana pitkin joentörmää päädyt rantaan päin. Jyskyjärvellä on myös joen yli rakennettuja riippusiltoja, jotka yhdistävät joessa olevia saaria mantereeseen. Karjalainen kylä on yleensä kalmistoa lukuun ottamatta puuton. Jyskyjärvellä on kuitenkin paljon erilaisia koristepuita ja puutarhoja. Jyskyjärven kirkko on rakennettu vuonna 1998.


title: Jyskyjärvi

text: Jyskyjärvi oli itäisimpiä Vienan runokylistä. Vuonna 1905 kylässä oli 107 taloa ja 626 asukasta. Jyskyjärvellä vieraili useita runonkerääjiä 1800-luvulla. Ensimmäisenä Jyskyjärvellä vieraili Jaakko Fellman. Elias Lönnrot puolestaan vieraili vuonna 1835. Myöhemmin alueella vierailivat vielä Berner, Genetz, Basilier ja Meriläinen.


title: Jyskyjärvi

text: Uusi Jyskyjärvi () sijaitsee seitsemän kilometriä Vanhasta Jyskyjärvestä itään. Se on Kemijoen rannalle perustetun rautatieaseman ympärille syntynyt taajama. Sinne päättyvän rautatien toinen pää on Suojärvellä. Radan liikenne on hiljaista, puutavaraliikennettä ja paikallista henkilöliikennettä.


title: Jyskyjärvi

text: Arkangelin kuvernementin Jyskyjärven kunta sijaitsi Tsirkka-Kemijoen vesistöalueella ja käsitti suunnilleen Nuokkijärven ja Kemijoen välisen alueen. Sen naapurikuntia olivat pohjoisessa Uhtua ja Paanajärvi, idässä Voijärvi ja Tunkua, etelässä Rukajärvi ja Kiimasjärvi sekä lännessä Kontokki. Jyskyjärven kunnan kyliä olivat Jyskyjärvi (nykyinen Vanha Jyskyjärvi), Suopassalmi, Lukanniemi ja Piismalahti. Vuonna 1907 kunnassa oli 1 066 asukasta, joista 1 060 oli karjalaisia. Jyskyjärven kunta lakkautettiin vuonna 1920 ja sen alue liitettiin Uhtuan piiriin. Entisen kunnan länsiosa oli jatkosodassa Suomen miehittämä 1941–1944. Nykyisin entisen kunnan alueen käsittävät suunnilleen Jyskyjärven ja Borovoin kunnat.


title: Rahjan satamarata

text: Rahjan satamarata on toteutumatta jäänyt suunnitelma Pohjanmaan radan sivuradasta, joka kulkisi Kalajokilaaksossa, Ylivieskasta Kalajoelle Rahjan satamaan. Rautatielinjalle on tehty varauksia seutukaavassa, ja ne on säilytetty myös vuoden 2003 kaavamuutoksissa.


title: Rahjan satamarata

text: Nykyisin Rahjan satama toimii ympärivuotisena linkkinä rekka- ja laivaliikenteen siirtokuormauspisteenä. Ylivieska–Rahja-radan tarvetta on arvioitu useaan otteeseen 1970-luvulta lähtien.


title: Rahjan satamarata

text: Rahjan satamarata toimisi myös suorana linkkinä Iisalmen–Ylivieskan radalta, ja mahdollisesti siirtäisi osan Iisalmi–Kajaani-alueen Rahjaan suuntautuvasta liikenteestä rautateille.


title: Kairokosken rautatieasema

text: Kairokoski () on Parkanon keskustassa sijaitsevan Haapamäki–Pori-rautatien Parkanon vanhan rautatieaseman ja liikennepaikan nykyinen nimi. Suomen rataverkon nykyinen Parkano-niminen liikennepaikka sijaitsee Tampere-Seinäjoki -radan varressa noin 5 kilometrin päässä Parkanon keskustasta.


title: Kairokosken rautatieasema

text: Kairokosken vuonna 1934 valmistuneen asemarakennuksen on suunnitellut arkkitehti Thure Hellström; samoin piirustuksin on rakennettu Kankaanpään (1933) ja Virtain (1936) asemarakennukset samalla rataosalla. Tiilinen kaksipaikkainen veturitalli ja siihen liittynyt vesitorni valmistuivat vuonna 1935, jolloin alkoi henkilö- ja tavaraliikenne Porin ja Parkanon välillä. Parkanon kirkonkylä oli jo junaliikenteen alkamisen aikoihin merkittävä Koillis-Satakunnan palvelukeskus ja maanteiden risteys, josta lähtivät tiet Tampereelle, Kuruun, Kankaanpäähän, Karviaan ja Vaasaan. Parkano muuttui kauppalaksi vuonna 1972 ja kaupungiksi vuonna 1977.


title: Kairokosken rautatieasema

text: Entinen Parkanon liikennepaikka nimettiin Kairokoskeksi Parkanon oikoradan valmistuttua 1971, jolloin myös Parkanon uusi liikennepaikka avattiin. Henkilöliikenne Haapamäki–Pori-radalla lopetettiin vuonna 1981 ja Kairokoski muutettiin miehittämättömäksi liikennepaikaksi vuonna 1987.


title: Kairokosken rautatieasema

text: Kairokosken veturitallin purkaminen aloitettiin elokuussa 2008 kiivaista vastustuksista huolimatta.


title: Kuolinpesä

text: Kuolinpesällä tarkoitetaan kuolleen henkilön varojen ja velkojen muodostamaa taloudellista kokonaisuutta. Tällainen pesä ei ole oikeushenkilö vaan osakkaidensa väliaikainen henkilöyhteenliittymä. Kuolinpesän osakkaita ovat henkilön perilliset, eloonjäänyt puoliso avio-oikeuden nojalla sekä mahdollinen yleisjälkisäädöksen saaja tai saajat. Kuolinpesään liittyviä oikeudellisia seikkoja ovat muun muassa perunkirjoitus, osakkaiden mahdollinen vastuu pesän veloista erityistilanteissa, perinnönjako ja lesken oikeus hallita jäämistöä jakamattomana. Kuolinpesää kutsutaan joskus arkikielessä vanhahtavasti perikunnaksi.


title: Kuolinpesä

text: Kuolinpesän hallinto edellyttää osakkaiden yksimielisyyttä kaikista päätöksistä. Jos tätä ei voida saavuttaa, kukin osakas voi hakea tuomioistuimelta pesänselvittäjän määräämistä. Kun kuolinpesä on pesänselvittäjän hallinnossa, hän yksin tekee päätökset pesän asioista.


title: Kuolinpesä

text: Kuolinpesä tavallisesti lakkaa perinnönjaossa, mutta se voidaan myös osakkaiden niin halutessa pitää jakamattomana hyvinkin pitkiä aikoja. Osakkaat voivat tehdä kirjallisen sopimuksen jakamattomassa pesässä elämisestä ja luopua täten määräajaksi oikeudestaan pesänselvittäjän tai pesänjakajan hakemiseen. Kun kuolinpesän osakas kuolee, hänen sijaansa osakkaiksi tulevat automaattisesti hänen perillisensä.


title: Kalajoen satama

text: Kalajoen satama (LOCODE: FI KJO, ) on Kalajoen Rahjassa sijaitseva tavarasatama. Se tunnetaan myös Rahjan satamana. Satama-alueen ja sille kuuluvat rakennukset omistaa Kalajoen kaupungin omistama Kalajoen Satama Oy, joka on vuokrannut ne satamatoimintaa harjoittaville yrityksille. Sataman operaattoreina toimivat huolintaliikkeet Blomberg Stevedoring ja Rahjan Huolinta.


title: Kalajoen satama

text: Kalajoen sataman maamerkkinä toimii kaupungin edustalla sijaitseva Ulkokallan majakka. Sataman kolmen laiturin yhteispituus on 415 metriä ja laituriin mahtuu kerrallaan enimmillään kolme laivaa. Alusten enimmäispituus on noin 175 metriä ja enimmäisleveys noin 30 metriä. Tuloväylän ja satama-altaan kulkusyväys on 8,5 metriä. Väylän syventämistä 10 metriin on esitetty Liikennevirastolle.


title: Kalajoen satama

text: Sataman perustamista Kalajoelle suunniteltiin jo 1800-luvun lopulla. Kunnan ulkomaan kauppatavarat kuljetettiin tuolloin erityisesti Raahen, mutta myös Kokkolan ja Pietarsaaren satamien kautta. Kalajoen edustalle oli vuonna 1871 saatu majakka Ulkokallaan, joka helpotti merenkulkua alueella.


title: Kalajoen satama

text: Satama päätettiin 1870-luvun lopussa perustaa Rahjan Mansikkaniemeen, jossa oli jo aiemmin harjoitettu Antti Santaholman toimesta telakka- ja lastaustoimintaa. Rahjan satamatoiminta siirtyi vuosisadan vaihteeseen tultaessa Mansikkaniemestä läheiseen Ryöppään saareen, jossa satama toimi erityisesti puutavaran vientisatamana. Samaan aikaan Kalajoella toimi toinen satama, joka sijaitsi Kalajoen suulla Ämmässä. Vuosikymmenten ajan satamat toimivat rinnakkain, eikä kunnassa saatu tehtyä päätöstä kummankaan sataman toiminnan laajentamisesta ja kehittämisestä. Rahjan satama säilyi aktiivisena puutavaran vientiyritysten keskittäessä sinne toimintaansa. Jokisuun satama sen sijaan taantui 1900-luvun ensimmäisinä vuosikymmeninä samalla, kun sen läheisyydessä sijaitsevan Plassin perinteisen markkinapaikan toiminta hiipui.


title: Kalajoen satama

text: Pohjanmaan rata päätettiin 1800-luvun lopulla rakentaa sisämaan kautta, vaikka Kalajoen ja Raution kunnat olivat sitoutuneet tukemaan taloudellisesti radan rakentamista rannikolle. Kalajoki pyrki 1910-luvun lopulta alkaen edistää ajatusta Iisalmi–Ylivieska-radan jatkamisesta Rahjan satamaan saakka. Suunnitelmaa Rahjan satamaradasta edisti muiden muassa vuosina 1929–1945 kansanedustajana toiminut kalajokinen Vilho Kivioja koko edustajakautensa ajan. Rata ei kuitenkaan saanut eduskunnassa riittävää kannatusta, ja vuonna 1938 rautatiehallitus ilmoitti hylänneensä Kalajoen kunnan anomuksen radan rakentamisesta. Ajatusta ei kunnassa unohdettu, vaan poliittista vaikuttamistyötä radan jatkamisesta on tehty myöhempinäkin vuosikymmeninä.


title: Kalajoen satama

text: Nykyiselle paikalleen satama on rakennettu 1950-luvun loppupuolella. Kunta päätti 1950-lopulla keskittyä sataman kehittämiseen Rahjan Kainuun niemeen jokisuun sataman sijaan. Tämän myötä päätettiin satamaväylän ruoppauksesta, satamalaiturin rakentamisesta ja muista satamatoimintaa kehittäneistä toimenpiteistä. Toinen satamalaituri rakennettiin 1980-luvulla ja kolmas 1990-luvulla.


title: Kalajoen satama

text: Vuoden 2015 aikana Kalajoen satamassa kävi yhteensä 135 alusta ja sen ulkomaanliikenteen kokonaisliikennemäärä oli vajaat 500 000 tonnia, josta merkittävä osa – noin 65 prosenttia – oli vientiä. Satama on erikoistunut sahatavaran vientikuljetuksiin, jonka osuus kaikesta viennistä oli vuoden 2016 alkupuoliskolla 22 prosenttia.


title: Kalajoen satama

text: Liikennemääriltään Kalajoen satama on selvästi pienempi kuin esimerkiksi lähialueilla sijaitsevat Kokkolan, Raahen ja Oulun satamat. Sataman liikenne on kuitenkin kasvanut viime vuosina noin 10 prosentin vuosivauhtia ja nykyisin se on perämeren suurin sahatavarasatama. Tuontimäärien kasvuun on vaikuttanut muun muassa alueelle rakennettavat suuret tuulipuistot, joiden myötä tuulivoimalakuljetukset ovat lisääntyneet huomattavasti.


title: Kalajoen satama

text: Kalajoen satama sijaitsee valtatie 8:n varrella noin 13 kilometrin päässä Kalajoen keskustasta. Satamaan ei ole rautatieyhteyttä, joten kaikki satamaan suuntautuva liikenne kulkee maanteitse. Tämä näkyy suurina liikennemäärinä valtatiellä 8 ja paikallisteillä.


title: Kuhankoski

text: Kuhankoski on kylä Laukaan kunnassa, noin kolmen kilometrin päässä kunnan keskustasta. Kylällä toimii Kyläseura Kuhaset ry.


title: Kuhankoski

text: Kuhankoskella sijaitsee vesivoimala. Laitoksen on rakennuttanut G. A. Serlachius Osakeyhtiö vuosina 1919–1925, ja se on aloittanut toiminnan 23.3.1923. Laitoksen työpiirustukset teki Svenska Vattenbyggnadsbyrån W. G. Palmqvist. Rakennustyönjohtajana oli Kaarlo Tawast. Kone ja Silta Oy (nykyinen Kone Oyj) on valmistanut siltanosturin "Raanan" konesaliin sekä valssipadot 7-metrinen pikkuvalssi ja 22-metrinen isovalssi Erikoisuutena on patotornin seinällä voimalaitoksen puolella oleva kellon muotoinen viisariosoituksella oleva näyttö, josta näkee montako hammasta on padot auki. Kummallekin on oma näyttö. Tämän lisäksi valvomoon on tehty jälkeenpäin sähköinen osoitus isolle valssille nostaessa/laskiessa ei tarvinnut enää ulos mennä katsomaan paljonko on auki, Pienen valssin luvun näkee vain tornin seinästä. Käyttöjännite oli alkuaikoina padolla 6 kV, josta se muunnettiin 400 volttiin, jota varten patotornissa oli omakäyttömuuntaja. Myöhemmin käyttöjännite on muutettu 400 volttiin. Nimellisteholtaan voimala on 3,4 MW. Kaksi generaattoria ovat Asean (nykyinen ABB) valmistamia. Generaattoreiden ensiöjännite on 6 kV, josta se muunnetaan sähköverkon 20 kV jännitteeksi. Putouskorkeus on 3,5 metriä. Voimalaitoksen neljä turbiinia ovat vaaka-asennossa olevia Francis-tyyppisiä. Ne ovat Maschinenfabrik J. M. Voithin Heidenheimin tehtaan tekemiä, kukin teholtaan 1 150 hevovoimaa. Ne on kytketty pareittain Citroen-vaihteen välityksella pyörittämään pystyasennossa olevaa generaattoria. Vesistön keskivirtaama on 150 m/s. Turbiinin pyörimisnopeus on 50 kierrosta minuutissa, joka muunnetaan vaihteella generaattorille 300 kierrokseen min. Generaattori I lähti liikeelle marraskuussa 1922 ja Generaattori II Helmikuussa 1923. Voimalaitos on alun perin tuottanut sähköä Serlachius-yhtiön Jyväskylässä toimivalle Kankaan paperitehtaalle Jännite kytkettiin linjaan 2.4.1923 Kankaan muuntoasemalle tehtaan käyttöön alkuun sekä sitten myöhemmin 45 kV linja yhtiön Mäntän paperi- ja sellutehtaalle. Kuhankoski– Kangas -Mänttä-linja, joka muodosti oman verkon tehtaitten välille,Linjan rakentaminen aloitettiin kesällä 1924. Mäntän tehtaat kytkettiin Kuhankosken voimalaitokseen 22.2.1925.


title: Kuhankoski

text: Voimalaitos on myös sähköistänyt Laukaan kirkonkylän lähialueineen. Voimalaitokselta lähti 6 kV linja Laukaan kirkonkylälle. Siitä oli pitkään muistona johtolähtöjen telineet voimalaitoksen seinällä.


title: Kuhankoski

text: Kuhankoski–Kangas-linja purettiin 1990-luvun alussa pois Kangas-Mänttä linjan purkamis ajankohdasta ei ole tietoa.


title: Kuhankoski

text: Kuhankosken voimalaitos oli alkuaikoina Suomen suurimpia jokivesivoimaloita.


title: Kuhankoski

text: Voimalaitoksen omistajia ovat olleet G. A. Serlachius, (myöhemmin Metsä-Serla) 1923-1988, Keski-Suomen Valo Oy 1988-2003 ja Vattenfall 2003-2006. Nykyisin voimalaitoksen omistaa Koskienergia Oy.


title: Kuhankoski

text: Päivystäjät oli paikalla 1922-2003 jolloin automatisointi otti laitoksen haltuun


title: Kuhankoski

text: Voimalaitoksen vieressä on pieni entinen asuntoalue voimalaitoksen työntekiöitä varten 3 paritaloa jotka on valmistuneet 1920


title: Kuhankoski

text: Neste Rally Finlandin Laukaan erikoiskoe ajettiin osittain Kuhankosken sorateillä Kuhanniemen ja Vuonteen välillä. Myös Peurunkarallin osakilpailuja on kulkenut Kuhankosken kautta.


title: Kiestinki

text: Kiestinki () on kunta ja sen keskuksena toimiva taajama Louhen piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä. Aikaisempi Kiestingin kunta oli olemassa Venäjän keisarikunnan aikana.


title: Kiestinki

text: Kiestingin maalaiskunta () sijaitsee Louhen piirin itäosassa ja se on sekä Karjalan tasavallan pohjoisin että laajin kunta. Pohjoisessa se rajoittuu Murmanskin alueeseen, idässä Malinavaaran, Tšuupan, Louhen ja Ambarnyin kuntiin, etelässä Luusalmen ja Pääjärven kuntiin sekä lännessä Suomeen kuuluviin Kuusamon ja Sallan kuntiin. Nykyinen Kiestingin kunta käsittää suunnilleen Venäjän keisarikunnan aikaisten Kiestingin ja Oulangan kuntien alueet sekä sen osan Kuusamon kuntaa, jonka Suomi luovutti Neuvostoliitolle vuonna 1944.


title: Kiestinki

text:
Kiestingin kunnan alueella on useita suuria järviä, kuten Pääjärvi, Tuoppajärven pohjoisosa, Tiiksjärvi, Jelettijärvi, Paanajärvi, Kuntijärvi, Soukelojärvi, Ruvajärvi, Susijärvi, Tuntsajärvi, Kuukasjärvi ja Tavajärvi. Merkittävimmät joet ovat Tuoppajärvestä Pääjärveen laskeva Sohjananjoki, Suomen puolelta Paanajärven kautta Pääjärveen laskeva Oulankajoki ja Pääjärvestä Koutajärveen laskeva Koutajoki. Lähes kaikki kunnan vesistöt kuuluvat Koutajoen vesistöön. Kunnan alueella sijaitsee myös Karjalan tasavallan korkein kohta Nuorunen (576 m).
Kunnan hallinnollinen keskus on Kiestingin taajama. Sen lisäksi siihen kuuluvat Sohjanan, Suurijärven, Tungjärven, Tuhkalan (ven. Тухкала) ja Uuden-Sohjanan (ven. Новый Софпорог, "Novyi Sofporog") taajamat sekä Kokkosalmen (ven. Коккосалма, "Kokkosalma"), Niskan ja Suvannon kylät.


title: Kiestinki

text: Kiestingin taajama sijaitsee Tuoppajärven pohjoisrannalla Louhesta Pääjärvelle vievän maantien ja rautatien varrella noin 65 kilometriä Louhesta länteen. Vuonna 1987 Kiestingin taajamassa oli noin 2 700 asukasta. Kiestinkiläisten elinkeinoja ovat kettu- ja minkkitarhaus, metsäteollisuus ja kalanjalostus. Paikkakunnalla järjestetään heinäkuussa Pohjoiskarjalaisten juhlat (Viena on karjalankielisen väestön keskuudessa "Pohjois-Karjala").


title: Kiestinki

text: Kiestinki mainitaan uudiskylänä ensimmäisen kerran vuonna 1679. Tarinan mukaan ensimmäinen asukas oli "Kömö"-niminen lappalainen, josta juontuu kylässä myöhemmin esiintyvä sukunimi "Kömönen" (ven. "Kemojev"). Kylän nimi perustuu saamen "giessat" ’kääriä, keriä; kaartaa (joesta)’ -verbistä johdettuun sanaan "kiestA" ’koste, akanvirta (kosken alla)’. Historiallinen Kiestingin kunta sijaitsi Vienan Karjalan pohjoisosassa Arkangelin kuvernementin Kemin kihlakunnassa. Sen naapurikuntia olivat lännessä Oulanka, pohjoisessa Kouta, idässä Kieretti, kaakossa Vitsataipale ja etelässä Vaarakylä. Kunnan alue käsitti Tuoppajärven pohjoisrannikon ja Tiiksjärven ympäristön. Kuntaan kuuluneita kyliä olivat muun muassa Heinäjärvi, Jelettijärvi, Kananainen, Kiisjoki, Kokkosalmi, Käpäli, Lohilahti, Sohjana, Sohjanansuu ja Suvi-Suurijärvi. Aikaisemmin myös Vaarakylän kunta Tuoppajärven etelärannalta kuului Kiestinkiin.


title: Kiestinki

text: Kunta lakkautettiin 1920-luvulla ja yhdistettiin Oulangan ja Vaarakylän kuntien kanssa Kiestingin piiriksi vuonna 1927. Kiestingin kyläneuvostoalueella oli 654 asukasta vuonna 1926, joista oli karjalaisia 609, suomalaisia 31 ja venäläisiä 14.


title: Kiestinki

text: Kiestingin piiri liitettiin 1960-luvulla Louhen piirin, jossa Kiestingin taajaman ympäristö muodosti asutushallintoalueen. Kiestingin asutushallintoalueen naapureina olivat lännessä Sohjanan kylähallintoalue ja idässä Suurijärven kylähallintoalue. Kiestingin asutushallintoalueeseen kuului tuolloin Kokkosalmen kylä.


title: Kiestinki

text: Suomessa on Kiestingistä kotoisin olevia sukuja. Paljon entisiä kiestinkiläisiä asuu myös Siperian Omskin alueella ja Kazakstanissa, jonne he joutuivat Stalinin vainovuosina.


title: Kiestinki

text:
Jatkosodan alkupuolella Kiestinki valittiin päähyökkäyssuunnaksi, koska eteneminen onnistui siellä parhaiden.
Kiestinki oli sotanäyttämönä kesästä 1941 syksyyn 1944. Suomalaiset ja saksalaiset joukot pyrkivät kohti Louhea, joka oli Murmanskin radan risteysasema. Rintamalinja asettui kuitenkin syyspuolella 1941 hieman Kiestingin itäpuolelle. Talvikauden 1941-42 hiljainen asemasotavaihe päättyi maalis-huhtikuussa, kun Venäjän Karjalan armeija pyrki saartavalla hyökkäyksellä tuhoamaan koko hyökänneen
saksalais-suomalaisen ryhmittymän. Kevään 1942 Kiestingin ns. kelirikkotaistelu on suurin taistelu, mitä pohjoisella kalottialueella on koskaan käyty.


title: Bosnian sodan alku

text: Bosnian sota alkoi keväällä 1992. Useimpien serbien mukaan alkupäivä oli 1. maaliskuuta, muslimien mukaan 6. huhtikuuta.


title: Bosnian sodan alku

text: Sanotaan että sota alkoi 4. huhtikuuta 1992 sen jälkeen kun maa oli ilmoittanut haluavansa itsenäiseksi 3. tammikuuta ja kansanäänestys tästä oli pidetty maaliskuussa. Itsenäisyysjulistus annettiin 6. huhtikuuta 1992. Sodan aloittivat Bosnia ja Hertsegovinan äärikansallismieliset serbit, jotka eivät halunneet erota Jugoslaviasta. He toimivat Serbiasta tulevien ohjeiden mukaan. Serbit pyrkivät huhtikuussa luomaan hyökkäyksillään Itä-Bosniaan ja Pohjois-Bosniaan tasavallan rajoille etnisesti puhtaita serbikäytäviä valtaamalla bosniakkien (muslimien) ja kroaattien asuttamia kaupunkeja, kuten Bijeljinan ja Zvornikin. Bosniakkeja ja kroaatteja tapettiin ja karkotettiin Jugoslavian liittoarmeijan tukemissa hyökkäyksissä. Vahvemmin puolustautuvat kaupungit jäivät saarroksiin.


title: Bosnian sodan alku

text:
Syksyllä ja talvella vuonna 1991 Bosnia ja Hertsegovinassa sattui kahakoita, joissa kuoli yksittäisiä muslimeja. Maahan oli syntynyt liittoarmeijan ja aluepuolustuksen lisäksi 9 aseellista ryhmää. Banja Lukan alue ja muut serbialueet oli julistettu
"Bosnian Krajinaksi" eli "Bosnian serbimaaksi" joka harjoitti yhteistyötä Kroatian Krajinan kanssa. Kun Bosnia ja Hertsegovinan parlamentti äänesti maan vapaaksi muttei itsenäiseksi lokakuun 16. päivä, serbit marssivat ulos kokouksesta ja sanoivat äänestyksen olevan perustuslain vastainen. Serbijohtajat uhkasivat palauttaa laillisen järjestyksen liittoarmeijan tuella. Toisaalta muslimit ja kroaatit allekirjoittivat asiakirjoja, jotka valmistelivat Bosnia ja Hertsegovinan itsenäistymistä. Bosniakkihallituksen poliisia vahvennettiin huomattavasti noin 30000 mieheen ennen lokakuun puoltaväliä 1991. Lokakuun 1991 puolivälin jälkeen saapui Länsi-Bosniaan kroaattijoukkoja. Bosnian suvereenisuusjulistuksen takia mahdollisesti syttyvästä sodasta uumoiltiin tulevan jopa "kymmeniä vuosia kestävä Euroopan Libanon". Tammikuussa 1992 maahan siirrettiin monia siellä syntyneitä serbiupseereita, esimerkiksi Ratko Mladić. Toisaalta Slobodan Milošević puhdisti liittoarmeijasta helmikuussa 30 korkea-arvoista upseeria, mm. Blagoje Adžićin, joka olisi halunnut armeijalle suurempaa itsenäisyyttä. 8. toukokuuta tynkä-Jugoslavian liittoarmeijasta lähti eläkkeelle 40 upseeria. Bosnian sodassa Jugoslavian liittoarmeija oli käytännössä Serbian armeija, jolla ei ollut omaa valtaa. Näin Bosnia ja Hertsegovinan serbiarmeija loi Suur-Serbiaa. Izetbegovic hylkäsi vuoden 1992 alussa sodan uhalla ajatuksen Bosnian jakamisesta kolmeen kantoniin.


title: Bosnian sodan alku

text: Bosnia itsenäistyi 3. maaliskuuta 1992, kansanäänestys tästä oli pidetty 29. helmikuuta, ja 90% äänestäneistä kannatti itsenäistymistä, mutta serbit olivat jääneet äänestyksestä pois. Äänestyksen loppuvaiheessa jotkut heiluttivat Serbian lippua hääseuruessa, jolloin tätä serbialaista hääseuruetta ammuttiin ja morsiamen isä Nikola Gardović kuoli Sarajevon vanhassa kaupungissa Baščaršijassa. Myös ortodoksipappi haavoittui. Tästä suuttuneena vahvasti aseistetut serbit ammuskelivat vuorokauden ajan jatkuvasti ilmaan ja pystyttivät katusulkuja joka puolelle Bosniaa. Serbian johtaja Milošević ei uskaltanut kuitenkaan aloittaa sotaa, ja serbit purkivat pian katusulkunsa.


title: Bosnian sodan alku

text: Bosniakit kannattivat äänestyksessä tietysti itsenäisyyttä, samoin kroaatit, sillä Bosnian itsenäistyminen olisi ollut hyvä alku kroaattialueiden irrottamiseen Bosniasta. Serbit boikotoivat itsenäisyysajatusta. Bosniakkipuolueen johtaja Alija Izetbegović ei ollut varustautunut mahdolliseen sotaan serbien kanssa, mikä oli paha virhe. Bosnian hallituksella oli vain hieman rynnäkkökiväärejä ja muuta kevyttä aseistusta.


title: Bosnian sodan alku

text: Kansallisuuksien edustajien yritykset sopia Bosnian jaosta etnisin perustein Lissabonissa 24. helmikuuta 1992 epäonnistuivat lopuksi. Hieman ennen sodan alkua Izetbegovic vetäytyi rauhansuunnitelmasta, ehkä Yhdysvaltain lähettiläs Zimmermanin neuvosta. Bosnia ja Hertsegovinassa oli sodan alkaessa noin 100 000:n miehen vahvuinen liittoarmeijan ryhmittymä. Sota alkoi näyttää Bosnian serbeistä hyvältä ratkaisulta, koska vastustaja vaikutti heikolta.


title: Bosnian sodan alku

text: Taistelut alkoivat itsenäistymisen jälkeen maaliskuussa 1992, kun serbien puolisotilaalliset joukot mm. Vojislav Šešeljin ja Arkanin johdolla aloittivat aseellisia välikohtauksia. Maaliskuun lopussa Bosanski Brodissa kroaatit estivät asein serbejä pystyttämästä barrikadejaan lähelle Kroatiaan johtavaa Savajoen siltaa. Tämä oli ensimmäinen suuri aseellinen välikohtaus. Arkanin "tiikerit" tekivät hyökkäyksiään maaliskuun lopussa Banja Lukassa. Vähitellen yksittäiset välikohtaukset voimistuivat. Varsinaisen sodan alkuhetkeä on mahdoton määritellä.


title: Bosnian sodan alku

text: 1. huhtikuuta belgradilaisen mafiapomon Arkanin johtamat četnikkijoukot valtasivat Bijeljinan kaupungin.


title: Bosnian sodan alku

text: Arkanin sotilaat sekä heihin liittyneet paikalliset serbit tappoivat muslimeja summittaisesti, hyökkäsivät moskeijoihin ja ryöstivät muslimien kodeista kaiken arvokkaan. Sähkö ja vesi katkaistiin, hengissä selvinneet pakenivat. Liittoarmeija tuli paikalle "rauhoittamaan tilannetta", mutta muslimit luulivat turhaan sen auttavan heitä: liittoarmeija ja četnikit puhdistivat yhdessä kaupunkia. Lähes kaikki kaupungin 30 000 bosniakista pakenivat ja noin sata kuoli. Massamurhaa ei tehty, vaan satunnainen tappaminen pelotti ihmiset tiehensä.


title: Bosnian sodan alku

text: Bijeljinaan hyökättiin, koska se sijaitsi kulkureittien risteyksessä. Seuraavana päivänä sodan todettiin syttyneen. Hyökkäyskäsky Bijeljinaan tuli Jugoslavian johtajalta Slobodan Miloševićilta. Tätä Bosnian sodan ensimmäistä etnistä puhdistusta pidetään usein sodan alkuna.


title: Bosnian sodan alku

text: Bosnia ja Hertsegovinassa toimivat liittoarmeijan lisäksi myös Arkanin "tiikerit", Vojislav Šešeljin "Valkoiset kotkat", Kapetan Draganin "punabaretit" ja monet muut puolisotilaalliset ryhmät eli četnikit. Paramilitäärit olivat kytköksissä Bosnian serbiarmeijaan. Sodan edetessä BSA ja puolisotilaalliset joukot sulautuivat yhteen.


title: Bosnian sodan alku

text: 4. huhtikuuta 1992 Bosnia ja Hertsegovinan aluepuolustus aktivoitiin, mikä oli serbien mielestä sodan alku. Muslimien mielestä ensimmäinen sodan uhri oli Suada Dilberović, joka kuoli kun Sarajevon suurta rauhanmarssia tulitettiin 5. huhtikuuta. Tulittajat olivat Karadzicin turvamiehiä, jotka ampuivat Karadzicin Sarajevon tukikohdasta Holiday Inniin katolta . Niinpä ensimmäinen sodassa kuollut oli lääketieteen opiskelija joka oli tullut Dubrovnikista. Yli 50000 rauhanmarssijaa oli purkanut serbien katusulkuja. Rauhanmarssijat vaativat hallituksen eroamista ja kansainvälisen suojelualueen luomista, tuhannet Zenivastam Tuzlasta ja kakanjista tulleet mielenosoittajat olivat kilpistyneet serbien ja muslimien pystyttämiin katusulkuihin. Tämän jälkeen serbit hyökkäsivät Sarajevon poliisikouluun, jossa oli asevarasto. Koulu vallattiin ja serbit tekivät siitä tukikohtansa. 5. huhtikuuta serbien sala-ampujat ampuivat sotaa vastaan suunnattua serbien, kroaattien ja muslimien mielenosoitusta.


title: Bosnian sodan alku

text: 6. huhtikuuta Ey-maat tunnustivat Bosnia-Hartsegovinan, joka hajosi virallisestikin, kun serbit jäyttäytyiovät pois parlamentista.


title: Bosnian sodan alku

text: Huhtikuun seitsemännen päivän vastaisena yönä Radovan Karadžić perusti Bosnian serbitasavallan. Samana päivänä alkoi Sarajevon piiritys. Kaupungin jatkuva tulittaminen kranaatinheittimillä käynnistyi toukokuun alussa. Serbijoukot löivät nopeasti varustautumattoman bosniakkien muslimipoliisin. Serbien taktiikkana oli halkoa muslimialuetta viipaleiksi luoden "serbikäytäviä". Ajatus tällaisista käytävistä oli saanut alkunsa keväällä 1991. Toinen käytävä luotaisiin Bosnia ja Hertsegovinan itärajalle Drina-joen seuduille ja toinen Pohjois-Bosnian ja Kroatian rajalle.


title: Bosnian sodan alku

text: Sarajevon jälkeen serbien pääkohde oli Zvornik Bijeljinan lähellä, sillä se oli alkuna molempiin serbien hamuamiin käytäviin. Serbit evakuoitiin kaupungista tavalliseen tapaan ennen četnikkien hyökkäystä. 10. huhtikuuta Yhdysvallat ja Euroopan yhteisö määrittelivät serbit hyökkääjäksi, mutta koska suurvaltojen politiikka oli avutonta, serbijoukot jylläsivät ja mylläsivät Bosniaa. Bosnian sodan alussa bosniakkien häviö näytti varmalta, kun serbit valtasivat muutamassa viikossa 70% Bosnia ja Hartsegovinasta. Huhtikuun puolivälissä pakolaisia oli 150 000, kuukautta myöhemmin yli miljoona.


title: Bosnian sodan alku

text:
Serbien ensimmäinen hyökkäys Bosnia ja Hertsegovinassa pyrki valtaamaan Bosnia ja Hertsegovinan ja Serbian rajalle olevan Drina-joen laaksoa sen läntiseltä puolelta. Tarkoitus oli luoda yhtenäistä Serbiaan rajoittuvaa puhdasta serbialuetta. Pohjoisessa Drina-joen laaksossa sijaitsevaa Zvornikia tulitettiin tykeillä Serbiasta. Puolitoista kuukautta ennen hyökkäystä serbeille oli lähetetty paikallisen puoluejohtaja Branko Grujicin lähettämä kirje, ja vielä silloin ei ollut suuria vihamielisyyksiä siviilien kesken eri kansallisuuksien välillä. Mutta paikalliset poliisit olivat jakautuneet kolmeen kansallisuusryhmään. Muslimit olivat kaupungin sillan läntisellä puolella, serbipoliisn tukikohta kaupungin laidalla. Huhtikuun 7. päivänä hiljaisen kaupungin ulosmenotiet oli tukittu. Aamulla huhtikuun 8. päivänä kahakoitiin hajanaisesti. Keskipäivän aikoihin kaupungin moskeijasta alkoi kuulua turbofolkia, serbien suosimaa musiikkia, ja Arkanin tiedotuksia jotka kehottivat muslimeita antautumaan. Kahdelta iltapäivällä kaupunkia alettiin tulittaa etupäässä Serbian puolelta kranaatein. Muslimeilla oli aseinaan vain metsästyskivääreitä. Serbeillä oli käytössään liittoarmeijan autot, aseet jne. Joistain kuorma-autoista oli armeijan tunnukset maalattu pois. Neljältä 8. huhtikuuta Arkanin joukkojen kuorma-autoja saapui suurin määrin kaupunkiin. Mukana tuli myös liittoarmeijan joukkoja ja Serbian poliisin erikoisjoukot. Muslimeja alettiin ajaa kodeista ja koteja ryöstää. Ihmisiä murhattiin summittaisesti raa'asti viiltelemällä kauloja ja mahoja auki. Myös vääryyksiin puuttuvia serbejä tapettiin. Ruumiit raahattiin kuorma-autoihin kun veritöitä haluttiin peitellä. Kaupunkia ryöstettiin, taloja poltettiin ja pakolaiset talloivat toisiaan. Monet muslimit pakenivat kaupunkia ympäröiville kukkuloille.
Kaupungista paenneita muslimeja asui metsissä kuukauden, jopa vuoden ajan. Noin 50 000 bosniakkia pakeni tai murhattiin. Zvornikista bosniakit pakenivat Kamenicaan, jossa serbit järjestivät verilöylyn. Henkiin jääneet pakenivat Cerskaan ja edelleen Srebrenicaan.


title: Bosnian sodan alku

text: Serbit valloittivat Zvornikin valtauksen jälkeen Višegradin 16. huhtikuuta ja teloittivat kaikki kaupungin yli 12-vuotiaat miehet heittäen ruumiit sillalta Drina-jokeen. Višegradissa oli suuri vesivoimala. Hyökkääviä četnikkejä seurasi liittoarmeijan karavaani. Drina-joen silta saavutettiin serbien hyökätessä 13. huhtikuuta. Kun taistelu kaupungista alkoi, monet muslimit pakenivat lähistön kukkuloille. Kaupungin muslimien siviilipuolustuksen johtaja Murat Sabanović linnoittautui vesivoimallaan uhaten peittää Višegradin tulvan alle, jos lähestyvät serbit eivät perääntyisi. Serbien četnikit eivät piitanneet Sabanovićin uhkailuista, jolloin Sabanović avasi yhden sulkuportin. Hän onnistui kuitenkin saattamaan tulvan valtaan vain hyvin pienen alueen, niin että serbien hyökkäys kaupunkia vastaan ei ollut uhattu. Višegrad antautui kolmen päivän taistelun jälkeen, ja serbien puolisotilaallinen ryhmä Valkoiset kotkat kaappasi YK:n avustuskuorma-autot.


title: Bosnian sodan alku

text: Pian Zvornikin ja Višegradin valtauksen jälkeen serbien Valkoiset kotkat siirtyivät Drina-jokea etelään Fočaan, joka pian puhdistettiin julmasti ja sen moskeijat räjäytettiin. Kun Foča, Hertsegovinan vanha pääkaupunki oli vallattu 17. huhtikuuta, serbeillä oli hallussaan Drina-joen laakso. Fočassa ruumiitten silpominen oli tavallista. Tavoitteena oli muslimien kulttuurin tukahduttaminen. 16. huhtikuuta Montenegrosta tuli pieni četnikkiryhmä joka tappoi, ryösti ja poltti muslimien taloja samaan aikaan kun liittoarmeija tulitti kaupunkia. Seuraavana päivänä Foča vallattiin ja kaupunkiin perustettiin sotilashallinto, joka alkoi jaella kuolemantuomioita. Fočaan perustettiin ensimmäiset keskitysleirit ja siellä aloitettiin naisten järjestelmällinen, suunnitelmallinen raiskaus. Saarretuiksi muslimikaupungeiksi jäivät Itä-Bosniassa mm. Cerska, Kamenica, Srebrenica, Žepa ja Goražde.


title: Bosnian sodan alku

text: Huhtikuun alkupuolella 1992 serbit hyökkäsivät Drina-joen ulkopuolella näkyvimmin Kupresissa, jota puolusti kroaattipoliisi. Kroaatit pakenivat kaupungista, kun Kupres luhistui taisteluissa kolmessa päivässä 8. huhtikuuta serbien tulitettua kaupunkia mm raketinheittimin. 13 kroaattia kuoli, 30 otettiin vangiksi. Mostarissa taisteltiin samoihin aikoihin, mutta serbit eivät kyennet valtaamaan kaupunkia, vaikka sitä vastaan hyökkäsivät ilmavoimat ja panssarit. Erästä serbien hyökkäystä Mostaria vastaan pidetään serbien vastauksena kroaattipoliisin hyökkäykseen läheiselle Jugoslavian ilmavoimien lentokentälle.


title: Bosnian sodan alku

text: Serbit väittivät vallanneensa Neumin, Trebinjen ja Stolacin Mostarista etelään 12. huhtikuuta alkaneeseen lyhyeen tulitaukoon mennessä. Serbit hyökkäsivät myös Tuzlaan, jossa eräs serbiryhmä oli kaapannut TV-linkkiaseman, sekä Derventaan ja Bosanski Samaciin. 12. huhtikuuta pakolaisia oli Drina-joen laaksosta 8000, 14. huhtikuuta 50 000 ja muutaman päivän kuluttua jopa 170 000.


title: Bosnian sodan alku

text: Huhtikuun keskivaiheilla taistelut laajenivat pohjoiseen Bosnia ja Hertsegovinaan. Tarkoitus oli luoda pohjoiseen Bosniaan serbien asuttama käytävä, joka yhdistäisi lännessä olevat serbialueet Serbiaan. Ensiksi sota iski Bosanska Krupaan, Kroatian rajan pinnassa olevaan serbien asuttamaan taskuun. Bosanski Brodin ympärillä oli kahakointia. Muslimeja ja kroaatteja alkoi virrata Sava-joen yli Kroatiaan. Näihin aikoihin serbit sulkivat monia Bosnia ja Hertsegovinan teitä barrikadein. Hyökkäys Itä-Bosniassa sijaitsevaan Srebrenicaan kilpistyi ja käytännössä saarretun Goražden ympärillä kahakoitiin jatkuvasti. Sarajevon piiritys alkoi 21. huhtikuuta 1992. Tyypillisenä taistelupäivänä 27. huhtikuuta 8 kuoli Mostarissa, 20 haavoittui.


title: Bosnian sodan alku

text: Huhtikuun loppuessa taistelut jatkuivat Bihaćissa ja sen ympäristössä sekä Bosanska Krupassa, Dervantassa ja Modricassa, jotka kaikki liittyivät serbien "pohjoinen käytävä" -suunnitelmaan. 30. huhtikuuta 1992 räjäytettiin kaksi Sava-joen siltaa, jotka veivät Brcon kaupungista Gunjaan Kroatiassa. Mostarin taistelut serbien ja kroaatti-muslimiliiton kanssa jatkuivat toukokuun alussa 1992. 2. toukokuuta myös Brco ja Doboj vallattiin. Brcon piirikunta oli yhdyskäytävä Banja Lukan ympäristön serbien ja itäisen suuren serbialueen välillä. Itse kaupungissa oli serbejä vain 21%. Pohjois-Bosniassa Posavinassa serbien toimet kohdistuivat kroaatteihin, joita siellä asui 300 000. Serbit valtasivat Bosanski Šamacin ja Derventan kroaattikaupungit, bosniakkikaupunki Gradacac jäi saarretuksi.


title: Bosnian sodan alku

text: Pohjois-Bosnian verityöt pulpahtivat julkisuuteen vasta kesällä 1992.


title: Bosnian sodan aikajana

text: Jugoslavian hajoamissotiin kuuluneen Bosnian sodan tapahtumat olivat usein verisiä ja julmia. Etenkin serbien suorittamien joukkomurhien laajuutta selvitetään yhä. Sekavien sotatapahtumien käännekohtia olivat serbien aseman heikkeneminen Serbian antaman tuen loppuessa sekä länsivaltojen epäröivä puuttuminen sodan kulkuun.


title: Bosnian sodan aikajana

text:
Bosniaan oli kertynyt liittoarmeijan joukkoja mm. Sloveniasta ja Kroatiasta. Serbit valtasivat Bosnia ja Hertsegovinan itäosissa useita kaupunkeja ja suorittivat niissä etnisiä puhdistuksia. Kolmen kuukauden kuluessa monet olivat pakosalla. Serbeillä oli keväällä ja kevätkesällä itäisessä Bosniassa käynnissä "Operacija Koridor", "Operaatio käytävä" alueen puhdistamiseksi muista kuin serbeistä. Serbit toimivat tässä operaatiossa itäisessä Bosniassa Podrinjen alueella, Bosanska Posavinassa ja Bosanska Krajinassa.
Kyliä tyhjennettiin ja kymmeniä vankileirejä perustettiin eri puolille Bosniaa. Tynkä-Jugoslavia asetettiin öljynvientikieltoon ja kauppasaartoon, jota ei tosin valvottu ja joka ei toiminut kunnolla. Kesän aikana piiritettyyn Sarajevoon satoi valtavat määrät kranaatteja. Sarajevon lisäksi myös Tuzla ja Goražde olivat saarroksissa.


title: Bosnian sodan aikajana

text: 25. huhtikuuta 1992 Jugoslavia oli kutsuvinaan liittoarmeijan pois Bosnia ja Hertsegovinasta. Käytännössä liittoarmeijan vetäminen merkitsi sen muuttamista Bosnian serbien armeijaksi BSA:ksi. Näin ollen Bosnian sota pysyi virallisesti sisällissotana, johon YK:n jäsenvaltiot eivät saaneet viedä aseita. Jugoslavian liittoarmeija itsenäistyneessä Bosnia ja Hertsegovinassa olisi ollut vieraan vallan armeija, jota vastaan Bosnia ja Hertsegovina olisi saanut ostaa aseita. Bosniakkien asepula oli suuri: esimerkiksi Sarajevossa heillä oli yksi rynnäkkäkivääri kolmea sotilasta kohti.


title: Bosnian sodan aikajana

text: Toukokuun alussa serbeillä oli maasta hallussaan 70 %, kroaateilla 20 % ja bosniakeilla (muslimeilla) 10 %, kun alueen kansasta oli bosniakkeja 70 %. Näinä aikoina tynkä-Jugoslavia joutui YK:n ja EY:n kauppasaartoon. Kroatia, Slovenia ja Bosnia ja Hertsegovina hyväksyttiin YK:n jäseniksi.


title: Bosnian sodan aikajana

text: Kesällä 1992 sodan riehuessa kiivaana kroaattien Länsi-Hertsegovina julistautui itsehallintoalueeksi. Tämä ennakoi sotaa myös bosniakkien ja kroaattien kesken. Kansallismielisestä Dobrica Ćosićista tuli tynkä-Jugoslavian ensimmäinen presidentti ja liberaalista Milan Panićista pääministeri. Sekä Cosic että Panic ajautuivat syksyllä ilmiriitaan Miloševićin kanssa, ja poistuivat 1993 politiikasta, Panic presidentinvaalitappion jälkeen.


title: Bosnian sodan aikajana

text:
Loppukesällä entistä enemmän kansallismielistynyt Serbia oli taloussaarrossa YK:n, EY:n ja ETYK:n julistusten takia. Serbiaa ei oltu tuomittu hyökkääjäksi, eikä mikään valtio halunnut asettaa sotilasjoukkojaan NATO:n tai EY:n tueksi. Heinäkuussa alettiin lopulta puhua etnisistä puhdistuksista entisessä Jugoslaviassa. Julki tuli monia kertomuksia kokemuksista serbien keskitysleireiltä, joiden kaltaisten luultiin jääneen historiaan. Alueelta pakeni 2,25 miljoonaa ihmistä. Uusia pakolaisia tuli 10 000 päivässä.
t
EY:n kokouksessa Itävalta tuomitsi Serbian niin kuin Bosnian ulkoministeri Haris Silajdžić.Syyskuussa Bosnia-Hertsegovinaan lähetettiin 6 000 rauhanturvaajaa lisää, kun siellä ennestään oli ollut 1 500. Kroatiaa suojaavien UNPROFOR-joukkojen toiminta-alue laajennettiin Bosnia-Hertsegovinaan suojaamaan avustusjärjestöjen toimintaa. YK oli aloittanut avustuskuljetukset piiritettyyn Sarajevoon.Talvi 1992–1993 oli lauha Jugoslaviassa, eikä ihmisiä kuollut sadoin tuhansin kylmään ja nälkään kuten oli pelätty. Sarajevoa pommitettiin ankarimmin juuri tänä talvena.


title: Bosnian sodan aikajana

text: Vuonna 1993 alkoivat sodan pitkälliset ja monta kertaa epäonnistuneet rauhanneuvottelut. Haagiin perustettiin entisen Jugoslavian sotarikoksia tutkinut tuomioistuin ICTY. Rauhanneuvottelujen alettua tammikuussa 1993 vain kroaatit allekirjoittivat rauhansopimuksen. 25. maaliskuuta sen allekirjoittivat kroaatit ja bosniakit, serbit eivät. Serbit hylkäsivät ajatuksen rauhasta myös huhtikuussa, samoin YK:n rauhansuunnitelman 6. toukokuuta. Kesäkuussa erotettiin Jugoslavian presidentti Dorrica Ćosić.


title: Bosnian sodan aikajana

text: Keväällä 1993 alkoi sota myös bosniakkien ja kroaattien välillä. Tähän asti serbejä vastaan liittoutuneiden bosniakkien ja kroaattien väliset vihamielisyydet saivat alkunsa rauhansopimuksen suunnitellusta maajaosta ja yltyivät nopeasti verisiksi taisteluiksi mm. Mostarissa.Heinäkuussa rauhanneuvottelut alkoivat uudemman kerran. Serbit, kroaatit ja bosniakit sopivat maan jakamisesta kolmesta tasavallasta koostuvaksi liittovaltioksi.


title: Bosnian sodan aikajana

text:
Elokuussa serbit ja kroaatit suostuivat ehdotukseen maan jakamisesta, bosniakit eivät. Ehdotus suosi serbejä joiden valtaamasta alueesta vähennettiin vain 3%. YK:n rauhansovittelija Thorvald Stoltenberg syytti bosniakkeja rauhansopimuksen kaatamisesta. Serbialue oli yhtenäinen, sillä Banja Lukan ympäristön serbialue yhdistyi Brcon käytävän kautta muslimeista puhdistettuun Itä-Bosniaan. Kroaattialueet puolestaan rajoittuvat Kroatiaan. Näin Serbia ja Kroatia jakoivat Bosnia-Hertsegovinan jättäen bosniakeille alueen, johon he eivät olleet tyytyväisiä. Bosniakkien sotatilanne oli tuolloin hyvin heikko. Syyskuussa muslimeille luvattiin käytävä Adrianmerelle, mutta he vaativat silti lisää alueita.
Vuonna 1994 alkoi näkyä merkkejä asetelmien muuttumisesta serbejä vastaan. Serbeillä oli Bosniassa kolme ryhmittymää, joiden väliset ristiriidat tulivat esille. Krajinan serbitasavalta oli ajoittain huonoissa väleissä tynkä-Jugoslavian kanssa. Helmikuussa 1994 bosniakit ja kroaatit pääsivät sopimukseen ja näiden kahden kansan taistelut taukosivat viimeistään maaliskuussa 1994. Mutta samaan aikaan ajettiin Bosnian serbialueilta pois miljoona ihmistä ns toisessa puhdistusaallossa, ensimmäinen oli ollut 1992. Yhdysvallat painosti Mate Bobanin pois Bosnian kroaattien johtajan paikalta. Kroaatit saivat salaa lännestä aseita esim. CIA:n kautta.


title: Bosnian sodan aikajana

text:
Tammikuussa 1994 serbit vetäytyivät Sarajevon ympäristöstä, kun NATO suunnitteli iskuja maakohteisiin Bosnia-Hersegovinassa. Helmikuussa YK ehdotti ilmaiskujen laajentamista Sarajevon suojelemiseksi. Serbit hyökkäsivät Gorazeen 10. huhtikuuta ja hävittivät mm. kaupungin vesilaitoksen. Nato iski heti YK:n pyynnöstä siellä oleviin serbiasemiin ja 6. kesäkuuta serbit vetäytyivät Gorazesta kolmen kilometrin päähän. Serbia lakkasi myös antamasta tukeaan Bosnian serbeille.13. toukokuuta suurvallat esittivät rauhansuunnitelman, joka sopi Miloševićille muttei Bosnian serbeille, koska heille jäi siinä vain 40 % Bosnian alueesta. Serbiparlamentti hylkäsi suunnitelman 20. heinäkuuta ja järjesti kansanäänestyksen, jossa 90 % serbeistä vastusti uutta rauhansuunnitelmaa. Slobodan Miloševićin mielestä äänestys oli farssi. Luultavasti Milošević halusi jo eroon Bosnian sodasta, sillä se nakersi Jugoslavian taloutta.
26. heinäkuuta serbit vaativat kaiken Sarajevoon menevän liikenteen sulkemista, YK halusi jättää väylät auki humanitaariselle avulle. Heinäkuun lopulla ilmestyikin Miloševićin valvomassa "Politika"-lehdessä Miloševićin luottohenkilön Tynkä-Jugoslavian presidentin Zoran Lilićin haastattelu, jossa tämä syytti Bosnian serbejä monista laittomuuksista ja moraalittomuudesta. Lilić syytti mm Bosnian serbitasavaltaa laittoman rahan painamisesta ja siten inflaation kiihdyttämisestä, mikä piti paikkaansa. Lilić syytti Bosnian serbejä Sarajevon piirityksistä ja pommituksita "vastoin lupauksia", samoin kuin siviiliväestän terrorisoimisesta ja ei-Serbian karkotuksista omilta alueiltaan. Lilićin mukaan Karadžić oli kieltäytynyt tukemasta Miloševićin tukemaa rauhanaloitetta ollen kiittämätön emämaan serbiveljiä kohtaan. Miloševićin ohjaama Karadžićin vastainen propaganda aiheutti hämmennystä Balgradissa, hänhän hylkäsi Suur-Serbia-hankkeen. Seseljin radikaalipuolue tuomitsi Serbian Bosnian serbialueisiin kohdistaman taloussaarron laittomaksi, toinen oppositiomies Vuk Draškovic, joka oli vastustanut Bosnian sotaa turhana ja vaarallisena, sanoi Miloševićin tulleen lähemmäs hänen kantojaan. Serbian demokraattinen oppositio, Kostunican DSS ja Djindjicin DS vastustivat Miloševićin tukemaa Bosnian rauhansuunnitelmaa. Kroatian serbivaltiossa Krajinassa Miloševićin kannatus romahti, ja suuri osa alueen eliittiä pakeni Kroatian hyökkäyksen pelossa serbiaan.


title: Bosnian sodan aikajana

text: 5. elokuuta NATO hyökkäsi serbien kimppuun tuhoten Sarajevon lähellä serbien miehistönkuljetusvaunun, kun serbit olivat vieneet YK:lta aseita. Serbit palauttivat aseet seuraavana päivänä. Viiden kuukauden mittainen tulitauko Sarajevossa päättyi 10. elokuuta kranaattituleen. Kostoksi ilmaiskusta serbit katkaisivat YK:n sotilaalliset ja avustuskuljetukset. Sarajevon lentokenttä suljettiin ja kaupunki jäi ilman vettä ja sähköä. Syyskuun lopulla Sarajevossa oli ruokaa enää kahdeksi viikoksi.


title: Bosnian sodan aikajana

text: 4. elokuuta Milošević veti näkyvän tukensa Bosnian serbeiltä ja antoi YK-joukkojen asettua rajavartijoiksi Drina-joelle, sillä Bosnian serbit olivat jo kolmannen kerran hylänneet kansainvälisen rauhansuunnitelman. Bosnian serbitasavallan johtajat eivät enää päässeet asuinsijoilleen Serbiaan ja Montenegroon. Serbian ja Bosnian välinen raja sulkeutui virallisesti muilta kuin humanitaarisilta kuljetuksilta. Milošević asettui Bosnian serbejä vastaan, sillä kansainvälinen kauppasaarto oli ajanut Jugoslavian talouden alas. Bosnia-Hertsegovinan serbialueesta oli tullut Serbialle rasite sodan pitkittyessä. Noin 20 % Jugoslavian kansantuotteesta oli mennyt Bosnian serbien auttamiseen.


title: Bosnian sodan aikajana

text: Bosnian serbijohtaja Radovan Karadžićin mielestä Jugoslavian aloittama saarto oli vielä ankarampi kuin Jugoslavian kansainvälinen kauppasaarto. Yhdysvallat uhkasi purkaa bosniakkien asesaarron jos serbit edelleen hangoittelevat. Yhdysvaltain ulkoministeri Warren Christopher lupasi Serbialle kauppasaarron lieventämistä, jos se ei enää auta Bosnian serbejä ja päästää kansainväliset tarkkailijat valvomaan Jugoslavian ja Bosnian serbialueiden välille.Marraskuussa serbit kaappasivat jopa 400 YK:n UNPROFOR-joukkojen sotilasta panttivangeikseen, kun NATO oli pommittanut Kroatiassa olevaa Ubdinan lentokenttää 24. marraskuuta. Venäjäkin oli tukenut ilmaiskuja.1. tammikuuta 1995 julistettiin tulitauko Bosniaan serbien ja bosniakkien välille. 7. helmikuuta Bihacissa taistelivat serbien tukemat Fikret Abdićin muslimit ja Bosnian hallituksen joukot. Bihacissa kärsittiin nälästä ja lääkepulasta, ja 15. helmikuuta YK:n avustussaattue pääsi lopulta sinne auttamaan 200 000 saarrettua. 28. helmikuuta bosniakit hyökkäsivät Keski-Bosniassa ja sadat serbit pakenivat. Bihacissa taisteltiin ankarasti.


title: Bosnian sodan aikajana

text: Bosnian hallityksen mukaan sodassa oli 18. maaliskuuta mennessä kuollut 250 000 muslimia ja kroaattia. Kadonneitten lukumääräksi ilmoitettiin 11 000 ja pakolaisten ja 1,7 miljoonaa. Maaliskuussa Bosnian serbit suorittivat täydellisen liikekannallepanon vastauksena muslimijohtoisen bosniakkihallituksen hyökkäyksiin. 27. maaliskuuta YK uhkasi aloittaa ilmaiskut serbejä vastaan, jos sebien saartamien YK:n suoja-alueitten Sarajevon, Bihacin, Tuzlan ja Gorazen piiritys ei lopu.Toukokuussa serbit ottivat 375 YK:n sotilasta panttivangeikseen heinäkuuhun asti. Panttivenkien otto toistui kesällä 1995. Tämä romahdutti tyystin 23 000 miehen vahvuisten YK-joukkojen arvovallan. Serbit varastelivat YK-joukoilta aseita ja hyökkäilivät rauhanturvaajien kimppuun. YK-joukot eivät kyenneet edes puolustamaan itseään, saatikka puuttumaan sotatoimiin Bosnia-Hertsegovinassa. Tämän takia Yhdysvallat ja muutamat Euroopan maat sopivat 3. kesäkuuta alle 10 000 miehen raskasti aseistettujen ns. nopean vastaiskun joukkojen sijoittamisesta. Ensimmäiset nopean toiminnan joukot saapuivat Sarajevoon heinäkuussa. NATO:kin kannatti YK-joukkojen vahvistamista, mutta oli haluton sekaantumaan suoraan Bosnia-Hertsegovinan taisteluihin.


title: Bosnian sodan aikajana

text: 11. heinäkuuta Bosnian serbijoukot hyökkäsivät Srebrenicaan ja hieman myöhemmin myös Zepaan surmaten ainakin 3 000 bosniakkia. Seuraavana päivänä alkoivat etniset puhdistukset Srebrenicassa ja Potocarissa. Länsimaiden johtajat jatkoivat kokouksessaan 21. heinäkuuta entistä uhkailulinjaansa ja halusivat ilmaiskuin estää serbejä valtaamasta Gorazea.


title: Bosnian sodan aikajana

text: 23. heinäkuuta kroaatit ja bosniakit sopivat yhteisistä toimista serbejä vastaan. Sarajevossa räjähti kranaatti surmaten 37 henkeä. YK päätti siirtää raskaasti aseistettuja nopean toiminnan joukkoja Sarajevoon, ja islamilaisten maiden järjestö IOC päätti lopettaa asevientikiellon Bosnia-Hertsegovinan osalta. Kaksi päivää myöhemmin serbit valtasivat saarretun Zepan kaupungin ajaen 16 000 bosniakkia pakoon. Samana päivänä kansainvälinen Jugoslavia-tuomioistuin asetti Bosnia-Hertsegovinan serbivaltion johtajan Radovan Karadžićin syytteeseen samoin kuin serbikenraali Ratko Mladićin. Syytteissä mainittiin mm. siviiliväestöön kohdistuvat murhat, ryöstäminen, rikokset ihmisyyttä vastaan sekä kansanmurha.


title: Bosnian sodan aikajana

text: Heinäkuussa pelättiin Bosnia-Hertsegovinan sodan laajenevan Balkanilta muualle, mm. Turkin ja Kreikan välille ja myös häirisevän USA:n, EU:n ja Venäjän välejä. Asevientikiellon purkamisesta alettiin puhua, mikä merkitsi sitä, että sodan realiteetit oli täysin tajuttu kansainvälisesti. Ajateltiin Venäjän alkavan aseistaa serbejä, jos asevientikielto puretaan kroaattien ja bosniakkien osalta. Siksi Ranska ja Iso-Britannia vastustivat asevientikiellon purkamista. Ranska oli viiden suurvallan yhteysryhmästä se, joka kannatti kovempia otteita serbejä vastaan. USA tuki ainoastaan ilmaiskuja. 26. heinäkuuta USA:n senaatti päätti purkaa Bosnia-Hertsegovinan aseidenvientikiellon. Seuraavana päivänä Bosnia-Hertsegovinan YK:n ihmisoikeustarkkailija erosi tehtävästään, koska länsimaat olivat olleet niin saamattomia.


title: Bosnian sodan aikajana

text: Muslimien koulutus ja aseistus olivat parantuneet, samoin kuin yhteistyö kroaattien kanssa. 5. elokuuta kroaatit ja muslimit hyökkäsivät leveällä rintamalla sekä Kroatiassa että Bosniassa yhteistyötä tehden ja vallaten 48 tunnissa valtavan alueen. Tämä oli Operaatio Myrsky. Hyökkäyksen aikaan Nato teki alueelle ilmaiskuja Bosnian serbien tutka- ja ilmatorjunta-asemia vastaan. NATO myös häiritsi hyökkäyksen aikana serbien viestiyhteyksiä. Näillä toimilla oli operaatiossa kuitenkin vain häviävän pieni merkitys.


title: Bosnian sodan aikajana

text: 28. elokuuta serbien ampuma kranaatti tappoi Sarajevon torilla 38, minkä takia Nato käynnisti seuraavana päivänä ilmahyökkäykset Bosnia-Hertsegovinaan. Pari päivää myöhemmin Nato hyökkäsi moniin serbikohteisiin saarretuissa Sarajevossa, Goradzessa, Tuzlassa ja Mostarissa sekä serbipääkaupunki Paleen haluten painostaa serbejä vetämään aseensa suoja-alueitten ympäriltä, lopettamaan hyökkäykset niitä vastaan ja avaamaan Sarajevon lentokentän sekä tieyhteydet. Tämä oli Naton operaatio Harkittu voima ("Deliberate Force"). Rauhanturvaajat oli lähes poistettu pommituskohteista, joten NATO:a ei voitu niin helposti kiristää. Venäjä ja Jugoslavia tuomitsivat ilmaiskut, joita jatkettiin 20. syyskuuta asti, kun serbit eivät suostuneet poistamaan aseitaan Sarajevon ympäriltä. Yhdysvallat tuki nyt muslimeja ja kroaatteja, mikä mahdollisti ilmaiskut täydessä laajuudessa.


title: Bosnian sodan aikajana

text: Lopulta 8. syyskuuta hyväksyttiin Richard Holbrooken esitys rauhasta, ja 20. syyskuuta serbit vetivät raskaat aseensa Sarajevon ympäriltä. Samana päivänä Iso-Britannia lupasi lisää joukkoja Bosnia-Hersegovinaan. Tähän mennessä bosniakit olivat vallanneet jo yli puolet Bosnia-Hertsegovinasta, ja kroaatit olivat päässeet Banja Lukan lähelle. Milošević ei enää auttanut bosniakkeja. Länsimaat peinostivat kroaatteja keskeyttämään hyökkäyksensä.


title: Bosnian sodan aikajana

text: Sota Bosniassa oli tullut päätökseensä. Ratkaisevaa oli ollut Serbian tuen loppuminen Bosnian serbeille. Kun vielä kroaatit ja bosniakit valtasivat suuren osan Bosniasta ja olivat valmiita valtaamaan lisää, oli sota muuttunut siellä serbeille kannattamattomaksi. Suurimman osan ajasta serbit olivat olleet vähiten rauhaa haluava osapuoli.


title: Bosnian sodan aikajana

text: Daytonin rauhanneuvottelut käytiin Ohiossa Yhdysvalloissa marraskuussa 1995 ja rauhansopimus allekirjoitettiin Pariisissa 14. joulukuuta 1995. 18. joulukuuta UNPROFOR korvattiin IFOR-joukoilla.


title: Bosnian sodan keskitysleirit

text: Bosnian sodan keskitysleirit olivat eri kansojen, melkein aina serbien ja kroaattien muita kansoja varten perustamia vankileirejä Bosnian sodassa vuosina 1992–1995. Näihin vangittuja ihmisiä muun muassa surmattiin, hakattiin, kidutettiin, raiskattiin, muuten kohdeltiin kaltoin ja pidettiin nälässä. Tunnettuja serbien pitämiä leirejä olivat esimerkiksi Manjacan, Omarskan ja Trnopoljen leirit.


title: Bosnian sodan keskitysleirit

text: Alla lueteltu joitain tunnetuimpia pitämiä keskitysleirejä bosnian sodassa vuonna 1992–1995.


title: Bosnian sodan keskitysleirit

text: Serbien pitämiäKroaattien ja/tai muslimien pitämiä


title: Bosnian sodan keskitysleirit

text: Kroaattien pitämiä:Muita:


title: HELI-rata

text: HELI-rata tarkoittaa Helsingistä itään kulkevaksi suunniteltua rautatietä, jota kutsutaan myös itäiseksi rannikkoradaksi tai rantaradaksi. Ratavaraus esiintyy yleis- ja seutukaavoissa ja kuntien asemakaavoissa.


title: HELI-rata

text: Suomen rataverkko hahmottui suurelta osin 1800-luvun loppupuolella. Suomen sisäisten, pitkälti kehittyvän metsäteollisuuden tarpeiden pohjalta muodostuneiden yhteyksien ohella välttämättömänä pidettiin Helsingin ja Pietarin välisen radan toteuttamista.


title: HELI-rata

text: Rata Helsingistä itään ei kuitenkaan toteutunut suorinta reittiä rannikkoa pitkin. Linjaus Riihimäen, Lahden ja Kouvolan kautta oli seurausta tavoitteesta kytkeä Päijänteen vesitieyhteydet rataverkkoon. Toisaalta suurvaltapoliittinen tilanne vaikutti linjaukseen: Krimin sota (1853 – 1856) ja siihen liittynyt laivaston hyökkäys Suomeen oli hyvin muistissa, jonka vuoksi rata haluttiin sijoittaa laivastotykkien ulottumattomiin kauas rannikosta.


title: HELI-rata

text: Nykyinen rataverkosto Kotka-Haminan seudun ja koko itäisen Suomenlahden ovat satamia ja raskasta teollisuutta palvelevia pohjois-eteläsuuntaisia pistoratoja. Etelä-Kymenlaakson kaupunkien ja Helsingin välinen joukkoliikenne perustuu käytännössä busseihin ja valtatiehen 7. Suoraa ratayhteyttä sekä länteen että itään on kuitenkin aina toivottu, ja ratalinjaukseen on varauduttu eri kaava- ja suunnittelutasoilla.


title: HELI-rata

text: Uusi ratayhteys Helsingistä itään lyhentäisi matka-aikaa Venäjältä HaminaKotkan satamaan ja Sköldvikiin suuntautuvissa kuljetuksissa ja parantaisi siten rautatiekuljetusten kilpailukykyä.


title: HELI-rata

text: Rata kulkisi vaihtoehtojen mukaan joko Helsingin Tapanilasta Porvooseen, Loviisaan, Kotkaan ja Haminaan kulkien E18-tien kanssa samassa maastokäytävässä. Haminasta eteenpäin vaihtoehtoja ovat E18-tien kautta kulkeva suora linjaus Haminasta Vaalimaalle, Viipuriin ja Pietariin tai Haminasta nykyiseen Riihimäki–Pietari-rataan Luumäen kautta yhdistyvä linjaus. Lahden oikoradan rakentamisen myötä radan linjaus Porvoon kautta Kouvolaan menetti merkityksensä ja poistettiin suunnitelmista.


title: HELI-rata

text: Lokakuussa 2011 Uudenmaan maakuntaliitto teki periaatepäätöksen, jonka mukaan Helsingistä itään suuntautuva rata linjattaisiin Pasilasta Helsinki-Vantaan lentoaseman ja Sipoon keskiosien kautta. Linjauksen mukaan rata kulkisi Pasilasta tunnelissa lentoaseman kautta Keravalle. Keravan kohdalla rata alittaisi nykyisen pääradan. Rata jatkuisi maan pinnalla Sipoon kautta Porvooseen, Kotkaan ja edelleen kohti Pietaria.


title: HELI-rata

text: Toukokuussa 2018 Kouvolan kaupunki, Etelä-Karjalan-, Pohjois-Karjalan-, Etelä-Savon- ja Pohjois-Savon- sekä Kainuun maakuntaliitot esittivät rataa Helsinki-Vantaan lentoasemalta Porvoon kautta Kouvolaan.


title: Æ

text: Æ (æ) on latinalainen kirjain, joka sisältyy fäärin, islannin, tanskan, norjan ja osseetin aakkosiin. Sitä käytettiin myös muinaisenglannissa, sekä keskiaikaisessa ja varhaismodernissa latinassa, sekä ranskassa. Merkki on ligatuuri kirjaimista a ja e.


title: Æ

text: Islannissa æ on diftongi []. Fäärissä pitkä æ lausutaan [] ja lyhyt æ []. Tanskassa æ on [] ja norjassa [].


title: Æ

text:
Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa merkki æ ilmaisee laveaa väljää etuvokaalia, jota ruotsissa ja suomessa merkitään ä-kirjaimella.
Merkki tehdään Windowsilla painamalla ALT ja numeroita 0198 peräkkäin näppäimistön numero-osasta.
HTML-entiteettiviittauksissa Æ on "Æ" ja æ "æ".


title: Islannin lippu

text: Islannin kansallislippu () otettiin käyttöön vuonna 1915. Siinä yhdistyvät Islannin perinteiset värit, valkoinen ja sininen. 1900-luvun alkupuolella Islannille suunniteltiin lippua, jossa olisi ollut valkoinen risti sinisellä pohjalla, kuvaamassa merta ja jäätä. Myöhemmin valkoisen ristin keskelle lisättiin kapeampi punainen risti kuvaamaan tulivuoria.


title: Islannin lippu

text: Skandinaavinen risti muistuttaa siitä, että Islanti kuuluu Skandinavian kulttuuripiiriin. Lippu on muuten samanlainen kuin Norjan lippu, mutta punainen ja sininen esiintyvät päinvastoin. Valtiolippu, jota myös sotalaivasto käyttää ja joka on tyypillinen halkio- eli kielekelippu, noudattaa Pohjoismaiden mallia.


title: Islannin lippu

text: Islannin lipun korkeus on 18 ja pituus 25 mittayksikköä. Lippu jakautuu pystysuunnassa suhteessa 7:1:2:1:7 ja vaakasuunnassa (lipputangon puolelta lähtien) suhteessa 7:1:2:1:14. Ristin punaisen osan leveys on siis 2 mittayksikköä ja valkoisen reunan 1 mittayksikkö. Siniset kentät ovat 7 mittayksikön korkuiset. Lipputangon puoleisten sinisten kenttien leveys on 7 ja uloimpien kenttien vastaavasti 14 mittayksikköä.


title: Islannin lippu

text:
Lipun viralliset SCOTDIC-järjestelmän ("Standard Colour of Textile, — Dictionaire Internationale de la Couleur") mukaiset värit ovat:
Lisäksi Islanti on harkinnut esittävänsä lipulle myös Pantone-, CMYK- ja RGB-järjestelmien mukaiset väriarvot. Toistaiseksi nämä ehdotetut arvot ovat kuitenkin vielä epävirallisia:


title: Islannin lippu

text:
Pantone:
CMYK:
RGB heksadesimaaliarvot:


title: Bosniakkien ja kroaattien sota

text:
Bosniakkien ja kroaattien sota oli osa Bosnian sotaa. Bosniakit (muslimit) ja kroaatit olivat aluksi virallisesti liittolaisia serbejä vastaan. Mutta näiden välillä oli jatkuvasti kahakoita lähes sodan alusta lähtien. Kroaatit pyrkivät puhdistamaan alueitaan bosniakeista jo kesällä 1992. 2. tammikuuta 1993 julkistetun Vance-Owenin rauhansuunnitelma lupasi kroaateille suuren alueen joka oli bosniakeilla. Tämän takia kroaatit aloittivat avoimen sodan bosniakkeja vastaan vuoden 1993 alussa.
Bosniakit toisaalta sotivat mieluummin kroaatteja kuin ylivoimaisia serbejä vastaan. Serbit hyötyivät siitä että heidän vihollisensa taistelivat keskenään, mikä pitkitti Bosnian sotaa. Molemmat osapuolet syyllistyivät siviilien joukkomurhiin. Mostarin kuuluisa silta romahti kroaattien tykkituleen. Vuoden 1994 alussa Yhdysvallat painosti sotivat osapuolet rauhaan.


title: Bosniakkien ja kroaattien sota

text: Sotaa kävi kaksi kokematonta armeijaa, Bosnia-Hertsegovinan armeija ABiH ja Bosnian kroaattiarmeija HVO.Molempien tausta ja kokeneimmat upseerit tulivat Jugoslavian kansallisarmeija JNA:sta. Ne koostuivat lähinnä kevyistä maavoimien joukoista. Helmikuussa 1993 EU:n tarkkailijat arvioivat HVO:n joukkojen vahvuudeksi 45 000-55 000 miestä ja ABiH-joukot vain hiukan suuremmiksi, 50 000 - 60 000 miestä.