title: M2 Bradley

text: M2 Bradleyn kehitystyö alkoi vuonna 1968 vastauksena neuvostoliittolaiselle BMP-1-rynnäkkövaunulle. Palveluskäyttöön se tuli vuonna 1981, samoihin aikoihin Neuvostoliiton BMP-2-rynnäkköpanssarivaunun kanssa. Se nimettiin kenraali Omar Bradleyn mukaan ja otettiin Yhdysvaltain maavoimien käyttöön vuonna 1981. BAE Systems North America on valmistanut niitä tähän mennessä jo 6 720 kappaletta.


title: M2 Bradley

text: Persianlahden sodan aikana Bradleyt tuhosivat enemmän irakilaisia panssariajoneuvoja kuin M1 Abrams -taistelupanssarivaunut. Yhdysvallat menetti sodassa 20 Bradleytä, mutta niistä irakilaiset tuhosivat vain kolme. Loput 17 tuhoutuivat omien joukkojen tulessa. Tällaisten tapausten välttämiseksi Yhdysvallat alkoi liittää niihin tunnistuspaneeleja.


title: M2 Bradley

text: Bradleytä käytettiin myöhemmin Irakin sodan aikana, mutta niiden on todettu olevan haavoittuvia sissien yllätyshyökkäyksiä vastaan.


title: Rosenrot

text: Rosenrot () on saksalaisen industrial metal -yhtye Rammsteinin viides studioalbumi. Se ilmestyi 28. lokakuuta 2005.


title: Rosenrot

text: Albumin nimeksi ajateltiin aluksi antaa "Reise, Reise Vol. 2", mutta se muutettiin Rosenrotiksi 18. elokuuta 2005. Rammsteinin jäsenet ovat kuvailleet Rosenrotia eräänlaiseksi "Reise, Reise" -albumin jatko-osaksi, tai toiseksi osaksi. Albumi on koottu pääosin "Reise, Reisen" lopulliselta julkaisulta pois jätetyistä kappaleista (kuusi kappaletta), mikä osakseen selittää sen yleisesti Rammsteinin perinteisestä tyylistä poikkeavana pidetyn tyylin.


title: Rosenrot

text: Albumin kansi on sama kuin "Reise, Reise" -albumin japanilaisessa versiossa. Siinä on jäänmurtaja USS Atka kuvattuna 13. maaliskuuta 1960 McMurdo Stationilla, Rossin jäähyllyllä, Etelämantereella.


title: Rosenrot

text: Albumin ensimmäinen single oli "Benzin", joka julkaistiin 7. lokakuuta 2005. Albumin on sanoittanut kokonaan laulaja Till Lindemann, mutta muut yhtyeen jäsenetkin vaikuttivat niihin.


title: Rosenrot

text: Rosenrot on laulettu muiden Rammsteinin albumien tavoin pääosin saksaksi. Kappale "Stirb nicht vor mir" on osittain englanninkielinen ja "Te quiero puta!" on espanjaksi. Yhtye on kutsunut Rosenrotia "romanttiseksi hetkekseen." Rosenrotista on saatavilla myös rajoitettu painos jossa on bonus-dvd.


title: Rosenrot

text: Rammstein ei juurikaan markkinoinut tätä albumia vaan yhtye nosti fanien odotuksia muilla tavoilla. Albumin ensimmäinen single Benzin sai ensiesityksensä 70 000:n ihmisen edessä, Berliinin Wuhlheidella kesäkuussa 2005 neljän konsertin putkessa. Rammsteinin omalla virallisella nettisivulla oli laskuri julkaisupäivään sekä minuutin mittaisia pätkiä kuultavana kuudesta kappaleesta. Sähköisessä postikortissa oli pätkä Rosenrot-laulua sekä kuvia yhtyeestä ja perustietoa levystä.


title: Rosenrot

text: Rajoitettu painos sisältää normaalin CD:n lisäksi DVD:n, jossa on kolme live-esitystä


title: James Eads

text: James Buchanan Eads (23. toukokuuta 1820 – 8. maaliskuuta 1887) oli yhdysvaltalainen keksijä ja insinööri. Hän syntyi Indianan Lawrenceburgissa ja vietti nuoruutensa Mississippin varrella Saint Louisissa, missä kiinnostui vesiliikenteestä. Hän sai nimensä äitinsä serkun, tulevan presidentin James Buchananin mukaan.


title: James Eads

text: Hän kehitti sukelluskellon lähinnä haaksirikkoutuneiden alusten lastin pelastamiseen. Sisällissodan aikana hän sai tunnustusta unionilta kehitettyään panssaroituja aluksia, joita rakennutti kahdeksan kappaletta sadassa päivässä. Joen alajuoksun ajoittaisen madaltumisen ongelmaa hän pyrki ratkaisemaan onnistuneestikin aallonmurtajien avulla. Hän rakennutti Mississippin yli rautatie- ja maantiesillan Saint Louisin kaupungin kohdalla. Tämä Eads Bridge on yhä toiminnassa. Hän suunnitteli myös Meksikon poikki kulkevan rautatien yhdistämään Meksikonlahden liikenteellisesti Tyyneen valtamereen, mutta tätä suunnitelmaa ei toteutettu.


title: James Eads

text: Eads kuoli Bahamalla Nassaussa.


title: Joulukärpänen

text: Joulukärpänen oli vuosina 1927–1967 ilmestynyt Otavan kustantama joululehti.


title: Joulukärpänen

text: Lehden toimittajina olivat Veli Giovanni ja Olli ja Juuri.


title: Joulukärpänen

text: Joululehdet eivät suinkaan aina ole olleet uskonnollisia, vaan niissä on usein tehty pilaa poliitikoista, yleisestä maailmanmenosta ja itse jouluunkin on suhtauduttu humoristisesti.


title: Joulukärpänen

text: Joulukärpänen oli aikoinaan hyvin suosittu, kuten myös Joulupippuri ja Lipeäkala. Humoristiset joululehdet lopettivat ilmestymisensä 60-luvun loppupuolella.


title: Maanpuolustusopisto

text: Maanpuolustusopisto (lyhenne MpO) oli Lappeenrannassa sijainnut Suomen puolustusvoimien oppilaitos, joka koulutti opistoupseereita. Pääsyvaatimuksena oli varusmiespalveluksessa suoritettu AUK tai RUK, kouluasteen ammatillinen tutkinto, lukion oppimäärä tai sotilassoittajan tutkinto, enintään 25 vuoden ikä ja pääesikunnan määräämien soveltuvuustestien ja kokeiden suorittaminen hyväksytysti. Lisäksi henkilön tuli olla henkisen ja fyysisen kuntonsa ja terveytensä sekä elämäntapojensa puolesta opistoupseerin ammattiin sopiva


title: Maanpuolustusopisto

text: Oppilaiden palvelusarvo oli opistoupseerioppilas (ouopp tai opupsopp), joka rinnastettiin ylikersanttiin.


title: Maanpuolustusopisto

text: Valmistuttuaan peruskurssilta opistokoulutettujen upseerien tehtävät olivat mm.perusyksikköpäällystön alimmat ja kouluttajaupseerin (opetusupseeri) tehtävät. Opistoupseerien ylempiin tehtäviin (perusyksikköpäällystön ylemmät, toimistopäällikkö jne.) edellytetään jatkokurssin käymistä.


title: Maanpuolustusopisto

text: Opistoupseerien on mahdollista yletä urallaan kapteeniksi ja reservissä majuriksi asti. Opistoupseerikoulutus luokitellaan nykyään alimman korkea-asteen tutkinnoksi.


title: Maanpuolustusopisto

text: Opistoupseerin peruskurssi (PK) jakautui PK I:een ja PK II:een sekä erikoiskoulutusvaiheisiin ja työharjoittelujaksoon. Maanpuolustusopistosta valmistuttiin vänrikeiksi. Viimeinen Opistoupseerin peruskurssi valmistui 2003.


title: Maanpuolustusopisto

text: Jatkokurssille ei ollut valintamenettelyä ja kaikki noin 10 vuotta palvelleet opistoupseerit komennettiin kurssille. Opistoupseerien jatkokurssin ensisijaisena tavoitteena oli lisätä opistoupseerien valmiuksia peruskoulutusta vaativampiin sodan ajan tehtäviin sijoittamista varten. Jatkokurssin hyväksytysti suorittaminen antaa mahdollisuuden edetä opistoupseerin uralla aina vaativampiin tehtäviin ja virkoihin asti. Viimeinen opistoupseerien jatkokurssi valmistui 2012.


title: Maanpuolustusopisto

text: Päällystöopisto (lyhenne PO) 1974–1992. Päällystöopistoon pääsyn vaatimuksena oli vuonna 1974 alle 30 vuoden ikä, sopivuus terveydentilan puolesta, keskikoulun suorittaminen, reservialiupseerin koulutus sekä nuhteettomat elämäntavat ja muu sopivuus uralle. Merivartijan ja rajavartijan peruskurssin katsottiin vastanneen reservin aliupseerin koulutusta. Hakijoista karsittiin ensimmäisinä vuosina vähintään 15-20 prosenttia, koska pääesikunnan koulutusosasto piti tätä vähimmäiskarsintana, jotta oppilasaines säilyisi riittävän hyvänä.


title: Maanpuolustusopisto

text: Päällystöopistossa peruskoulutus jakautui kahteen jaksoon; Y-jakso (yhteiskoulutus), jossa kaikki oppilaat saivat saman koulutuksen. Y-jakson pituus oli kuusi kuukautta. Sen jälkeen oli E-jakso (erikoiskoulutus) joka pidettiin eri aselajikouluissa. Näitä olivat mm. Rannikkotykistökoulu, Sähköteknillinen koulu, Asekoulu jne. Näissä opetettiin ao. erityisasiat. E-jakso kesti kuusi kuukautta, mutta elektroniikkalinja (tutkakoulutus) yhdeksän.


title: Maanpuolustusopisto

text: Maanpuolustusopiston perinnehenkilöt ovat vääpeli Roth ja korpraali Spoof.Päällystöopiston viimeisenä johtajana toimi eversti Pertti Pyötsiä (s. 1939).


title: Maanpuolustusopisto

text: Oppilaitoksen johtajina ja samalla Lappeenrannan varuskunnan päällikkönä ovat palvelleet mm.:


title: Kapteeni Miki

text: Kapteeni Miki ("Capitan Miki") on villin lännen sarjakuva, jota julkaistiin Suomessa 1950-luvulta 1980-luvun alkuun. Mikin loivat italialaiset "Pietro Santoris" (1926 - 1989), "Dario Guzzon" (1926 - 2000) ja "Giovanni Sinchetto" (1925 - 1989) yhteisellä taiteilijanimellä "EsseGesse" vuonna 1951. Sarjakuvaa piirsivät 60-luvun jälkeen muutkin, mutta 1980-luvulla sen tekeminen lopetettiin. Kotimaassaan Italiassa sarja oli 50-luvulla Tex Willeriäkin suositumpi.


title: Kapteeni Miki

text: Kapteeni Miki on 16-vuotias orpo poika, joka liittyy vanhempiensa kuoleman jälkeen Nevada Rangerseihin eli joissakin tarinoissa Nevadan ratsujääkäreihin. Hän yleni nopeasti ensin kersantiksi, sitten luutnantiksi ja lopulta kapteeniksi. Mikin apuna toimivat viinaanmenevät "Windy" eli "Kaksois-Rommi" (Doppio Rhum) ja entinen hammaslääri "tohtori Salasso" (Dottor Salasso). Rangerien linnakkeen "Fort Coulverin" päällikön "eversti Brownin" pisamanaamainen tytär "Susy" on Mikin tyttöystävä.


title: Kapteeni Miki

text: Ensimmäisen kerran Mikiä julkaistiin Suomessa vuosina 1953 - 1965 yhden rivin liuskamuotoisissa Gordon Jim ja Villi länsi -lehdissä. Vuonna 1978 ilmestyi viisi pokkarimuotoista sarjaa ja vuoden 1979 lopusta vuoden 1981 alkuun yhdeksän A4-lehteä, joiden tarina jäi kesken.


title: Szczecin

text: Szczecin () on kaupunki Oderinhaffin rannalla Länsi-Pommerin voivodikunnassa Luoteis-Puolassa.


title: Szczecin

text: Vuoteen 1945 asti Saksaan kuulunut kaupunki on perustettu 1243, mutta paikalla tiedetään olleen asutusta jo ainakin 700-luvulla. Kaupungissa on sekä preussilaista että slaavilaista vaikutusta. Kaupunki kuului Ruotsille vuosina 1648–1720, jolloin se toimi myös Ruotsin Pommerin pääkaupunkina.


title: Szczecin

text: Toisen maailmansodan jälkeen Szczecin jäi ensin osaksi Neuvostoliiton Saksan miehitysvyöhykettä, mutta kaupunki luovutettiin pian Puolalle. Tämä oli vastoin liittoutuneiden sopimusta Oder–Neisse-linjasta Saksan ja Puolan tulevana rajana. Saksalaiset asukkaat karkotettiin ja tilalle tuotiin puolalaisia asukkaita Neuvostoliittoon liitetystä Itä-Puolasta. Neuvostoliitto piti kaupungin sataman hallussaan vuoteen 1955, jolloin sekin luovutettiin Puolalle.


title: Szczecin

text: Szczecin on Puolan seitsemänneksi suurin kaupunki, ja sen asukasluku on noin 407 000 (2008). Kaupungissa sijaitsee yksi Puolan tärkeimmistä satamista, eli osa Szczecin-Świnoujścien satamaa.


title: Giza

text: Giza (; Al-Jizah) on Egyptin kolmanneksi suurin kaupunki, Gizan kuvernementissa Niilin länsipuolella, vastapäätä Kairoa.


title: Giza

text: Väkiluvun kehitys on seuraavanlainen (luvuissa Gizan eli Al-Jizahin ohella mukana Al-Warrāq ja Al-Ahrām): 1 883 189 (vuonna 1986), 2 521 197 (1996) ja 3 021 542 (2006). Koko Gizan kuvernementin väkiluku on non kaksinkertainen Gizan kaupunkiin verrattuna.


title: Giza

text: Kairosta puhuttaessa tarkoitetaan yleensä myös Gizaa, joka sijaitsee Suur-Kairon alueella. Giza tunnetaan sfinksistä, Memfiin raunioista ja pyramidialueestaan, jolla sijaitsevat Kheopsin, Khefrenin ja Menkauren pyramidit.


title: Valtatie 26

text: Valtatie 26 on Haminasta Pyhällön kylän kautta Luumäen Taavettiin johtava valtatie. Tie yhdistää valtatiet 7 ja 6, ja se on tärkeä yhteys Etelä-Karjalan puunjalostusteollisuuden sekä Kotkan ja Haminan satamien välillä. Tämän vuoksi sillä liikkuu paljon raskasta liikennettä. Tien pituus on vain noin 46 kilometriä, ja se onkin valtatien 29 jälkeen Suomen toiseksi lyhin valtatie. Tie on kokonaan kaksikaistainen ja melko kapea, mutkainen ja mäkinen. Valtatie 26 on vaihtoehtoinen reitti Helsingistä Lappeenrannan suuntaan; se on vain seitsemän kilometriä pitempi kuin valtatien 6 kautta kulkeva reitti ja hyödyntää Kotkan ohittavaa moottoritietä, mikä kompensoi matka-aikaeroa.


title: Valtatie 26

text: Haminan ja Luumäen lisäksi tie kulkee lyhyen matkan myös Kouvolan kaupungin alueella.Haminan ja Taavetin välinen tie on rakennettu 1950-luvulla korvaamaan luovutetuille alueille jääneitä tieyhteyksiä. Samoihin aikoihin siitä tuli kantatie 61. Valtatieksi tie muutettiin vuoden 1996 tienumerouudistuksessa.


title: Valtatie 26

text: Valtatiellä 26 on useita linja-autovuoroja päivässä. Vuorotarjonta muodostuu suureksi osaksi Helsingin ja Imatran välisestä pikavuoroliikenteestä. Tämän lisäksi on tiellä kulkee lyhyemmän matkan vakiovuoroja muun muassa Kotkan ja Lappeenrannan välillä. Eräät vuorot jatkavat Imatralta Savonlinnaan ja Joensuuhun. Öisin tiellä kulkee Helsinki–Joensuu-yöpikavuoro.


title: Valtatie 26

text: Valtatiehen 7 kuuluvan Haminan ohikulkutien rakentamisen yhteydessä valtatien 26 alku on tarkoitus siirtää Husulaan, noin neljä kilometriä nykyisestä alkupisteestä pohjoiseen.


title: Valtatie 26

text: Tietä on suunniteltu parannettavaksi vuoteen 2030 mennessä useassa vaiheessa muun muassa tietä leventämällä, rakentamalla ohikulkuteitä taajamien ohi, ohituskaistoja rakentamalla sekä liittymiä, kevyen liikenteen olosuhteita, pohjavesisuojausta ja meluntorjuntaa parantamalla. Koko hankkeen kustannusarvio kesäkuun 2005 kustannustasossa on 49 miljoonaa euroa.


title: Valtatie 26

text: Kesällä 2017 tie päälystettiin kokonaan uudelleen ja kesällä 2018 tielle rakennetaan kaksi kilometrin pituista ohituskaistaa.


title: Tadžikit

text: Tadžikit ovat indoeurooppalaisten kansojen iranilaiseen ryhmään kuuluva kansa Keski-Aasiassa. Tadžikkeja on yhteensä yli 40 miljoonaa. Tadžikit ovat pääasiassa muslimeja ja puhuvat tadžikkia, joka kuuluu indoeurooppalaiseen kielikuntaan ja on läheistä sukua Iranissa puhuttavalle persialle.


title: Tadžikit

text: Tadžikit muodostavat enemmistön Tadžikistanin väestöstä ja ovat huomattavana vähemmistönä Afganistanissa ja Uzbekistanissa. Vähäisempiä määriä tadžikkeja asuu myös Kiinassa, pääasiassa Sinkiangissa, Iranin ja Pakistanin pohjoisosissa, Turkmenistanissa, Kirgisiassa ja Kazakstanissa.


title: Tadžikit

text: Aikaisemmin nykyisten tadžikkien esi-isät asuttivat paljon laajempaa aluetta Keski-Aasiasta, mutta joutuivat väistymään, kun turkkilais-tataarilaiset kansat muuttivat alueelle.


title: Tadžikit

text: Nykyisin tadžikit muodostavat enemmistön Tadžikistanin väestöstä (79,9 %). He ovat myös huomattava ryhmä Afganistanissa (42 %), missä he asuttavat maan koillisosia. Lisäksi Kabulissa, Mazar-i-Sharifissa ja Heratissa on huomattavia määriä tadžikkeja. Uzbekistanin tadžikkiväestö on keskittynyt Tadžikistanin vastaiselle rajalle maan itäosaan sekä maan eteläosassa olevalle Surkandarjan alueelle. Lisäksi he muodostavat enemmistön Buharan ja Samarqandin kaupunkien väestöstä lännenpänä. Virallisten tietojen mukaan Uzbekistanin väestöstä on tadžikkeja noin 5 %, mutta määrän uskotaan olevan suurempi, jopa 25-30 % väestöstä. Pakistanissa asustaa noin 0,5-1 miljoonaa tadžikkia, mutta heistä suurin osa on Afganistanista sotaa pakoon lähteneitä pakolaisia. Kiinan noin 41 000 tadžikista suurin osa (96 %) asuu Sinkiangin autonomisessa provinssissa Länsi-Kiinassa. Sinkiangissa olevassa Taxorganissa tadžikkien autonomisessa piirikunnassa asuu noin 60 % Kiinan tadžikeista.


title: Tadžikit

text: Sanalla "tadžikki" voidaan ylimalkaisesti tarkoittaa kaikkia iranilaisia kansoja, jotka asuvat Iranin itäpuolella ja puhuvat persiaa tai sille läheisiä kieliä. Keski-Aasiassa asuu kuitenkin myös kansoja, kuten hazarat ja aimakit, jotka eivät ole iranilaista alkuperää, mutta puhuvat persiaa. Vuoristo-Badahšanin alueella Itä-Tadžikistanissa ja Afganistanissa asuvat "Vuoristo-tadžikit" tai "pamirilaiset" sekä Länsi-Kiinassa, Sinkiangin provinssissa asuvat tadžikit puolestaan koostuvat oikeastaan monista pienistä etnisistä ryhmistä, mutta heidät yleensä luetaan tadžikeihin.


title: Tadžikit

text: Termin "tadžikki" alkuperä on epäselvä. Nykyisin pääasiallisesti uskotaan sanan "tadžikki" olevan vanha turkkilainen ilmaisu, joka kuvaa kaikkia persiaa puhuvia ja iranilaista alkuperää olevia kansoja. Sanaa "tadžikki" ei ollut olemassa ennen kuin turkkilais-tataarilaiset kansat valloittivat Keski-Aasian. Myös ne persiankieliset, jotka asuvat Iranin pohjoisosissa, turkkilaisten kielten alueella, kutsuvat itseään tadžikeiksi. Tässä mielessä sanaa "tadžikki" voitaisiin pitää synonyyminä sanalle "persialainen", mutta Iranin muissa osissa persiankieliset eivät käytä itsestään tätä termiä. Toisen teorian mukaan sana "tadžikki" tulee sanasta "Ta-Hia", joka on kiinalaisten käyttämä nimi muinaisesta Pathriasta.


title: Tadžikit

text: Tadžikkien puhuma indoeurooppalainen tadžikin kieli on läheistä sukua persian kielelle tai sitten vain persian murre. Tadžikkien puhumasta kielestä käytetään Tadžikistanissa nimeä tadžikki. Afganistanissa kielestä puolestaan käytetään yleensä nimeä dari.


title: Tadžikit

text: Suurin osa tadžikeista tunnustaa islamin sunnimuotoa, mutta on myös šiiavähemmistöjä on siellä täällä. Afganistanissa šiialaisia tadžikkeja kutsutaan "farseiksi". Samarqandissa ja Buharassa on vanhastaan ollut suuria tadžikin-kielisiä juutalaisyhteisöjä. Pienempiä yhteisöjä on ollut myös Kabulissa ja Heratissa sekä muissa tadžikkialueen kaupungeissa. Suurin osa näistä tadžikinkielisistä juutalaisista on muuttanut 1900-luvun aikana Israeliin ja Yhdysvaltoihin. Kristittyjä tadžikkeja ei ole juuri lainkaan.


title: Tadžikit

text: Tadžikkien esi-isät ovat asustaneet Keski-Aasiassa, Afganistanissa ja Kiinan länsiosassa ainakin 4 000 vuotta ja ovat näin ollen yksi alueen vanhimmista kansoista. Rodullisesti he ovat sekoitus vuosituhansien aikana alueelle siirtyneistä kansoista.


title: Tadžikit

text: Neuvostoliiton romahdus ja Afganistanin sodat ovat nostattaneet nationalismiaatetta koko tadžikkialueella. Tadžikistan on ollut tämän liikkeen keskuspaikkana ja Tadžikistanin hallitus on pyrkinyt elvyttämään samanidivaltakunnan perinnettä. Samanidien valtakunta oli ensimmäinen tadžikkien hallitsema valtio Keski-Aasiassa arabien valloituksen jälkeen.


title: ADS

text: ADS voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Fuerteventura

text: Fuerteventura on Kanariansaariin kuuluva saari Atlantin valtamerellä 115 kilometriä länteen Afrikan rannikosta. Saaren väkiluku oli 100 929 vuonna 2008. Saaren pääkaupunki on Puerto del Rosario. Fuerteventuran asukkaiden tärkein elinkeino on matkailu. Muita elinkeinoja ovat muun muassa kalastus ja maatalous.


title: Fuerteventura

text: Fuerteventura sai alkunsa tulivuorenpurkauksen seurauksena noin 12 miljoonaa vuotta sitten.


title: Fuerteventura

text: Saaren alkuperäiset asukkaat guanchit saapuivat Fuerteventuralle satoja vuosia ennen eurooppalaisia. Guancheilla ja Pohjois-Afrikan Atlasvuorilla asuvilla berberiheimoilla oletetaan olevan läheinen yhteys.


title: Fuerteventura

text: Ranskalainen Jean de Betancourt valloitti Fuerteventuran 1400-luvun alussa. Hän miehitti Betancurian kaupungin ja nimesi sen itsensä mukaan. Saaren ensimmäinen kristitty kirkko rakennettiin myös sinne.


title: Fuerteventura

text: Fuerteventuran nimen alkuperästä on useampikin teoria, erään teorian mukaan Jean de Betancourt antoi saarelle nimen Fuerteventura, pitäessään saarella käymistä suurena seikkailuna. Toisen teorian mukaan nimi tulee espanjankielisistä sanoista "el viento fuerte" (suomeksi voimakas tuuli).


title: Fuerteventura

text: Fuerteventura sijaitsee 105 km Marokon Cape Jubystä länteen.


title: Fuerteventura

text: Fuerteventuran pinta-ala on noin 1 660 neliökilometriä ja se on toiseksi suurin Kanariansaarista. Saari on noin 100 km pitkä ja 30 km leveä. Saaren korkein huippu on 807 metriä korkea Pico de Jandia.


title: Fuerteventura

text: Saari on maaperältään karu ja aavikkomainen. Saarella on rantaviivaa 340 kilometriä, josta kullankeltaista hiekkarantaa noin 50 kilometriä. Fuerteventuran rantavedet ovat usein turkoosinvihreitä, koska saaren rannat ovat matalia ja vesi kirkasta. Corralejon eteläpuolella on suuri valkohiekkainen dyynialue. Saaren eteläosassa Jandiassa on puolestaan 25 kilometriä pitkä ranta. Isla de Lobosin saari Corralejon lähellä on myös suosittu retkeilykohde. Betancurian historiallinen kaupunki saaren sisäosissa on myös näkemisen arvoinen.


title: Fuerteventura

text: Fuerteventura on osa Las Palmasin maakuntaa ja jakautuu kuuteen kuntaan:Fuerteventuran ilmasto on läpi vuoden hyvin tasainen. Lämpötila laskee hyvin harvoin alle 18 °C ja nousee harvoin yli 24 °C. Joulukuusta helmikuuhun ilmasto saattaa olla epävakainen ja kolea. Saarella tuulee lähes aina.


title: Fuerteventura

text: Fuerteventuralla on upeiden ja aurinkoisisten hiekkarantojen ja dyynien ansiosta erinomaiset puitteet rantalomailuun. Lisäksi saarella on monipuoliset mahdollisuudet aktiivilomailuun, erityisesti vesiurheiluun.


title: Fuerteventura

text: Fuerteventuran suurimmat matkailukohteet ovat Corralejon kylä saaren pohjoisosassa, Morro Jable saaren eteläosassa Jandiassa ja ainoastaan matkailua varten rakennettu Caleta de Fuste hieman pääkaupunki Puerto del Rosarion eteläpuolella. Myös kalastuskylä El Cotillo luoteisrannikolla, Isla de Lobosin saari Corralejon lähellä ja Betancurian historiallinen kaupunki saaren sisäosissa ovat suosittuja matkakohteita.


title: Fuerteventura

text: Isla de Lobosin saari Corralejon lähellä on myös suosittu retkeilykohde. Varsinaisia kulttuurinähtävyyksiä saarella ei juuri ole, mutta Betancurian historiallinen kaupunki saaren sisäosissa on näkemisen arvoinen. Fuerteventuralla ei myöskään ole kovin vilkasta yöelämää, mutta esimerkiksi Corralejossa on jonkin verran menopaikkoja.


title: Markku Aro

text: Markku Aro (oikealta nimeltään Markku Tuomas Puputti; s. 3. helmikuuta 1950 Mouhijärvi) on suomalainen iskelmälaulaja Nokialta. Hän oli Suomen suosituimpia iskelmälaulajia 1970-luvulla ja edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa vuonna 1971.


title: Markku Aro

text: Aro soitti kouluaikoina ystäviensä kanssa bändissä ja osallistui kotikaupungissaan iskelmälaulukilpailuihin , joista manageri Tauno "Tappi” Suojanen keksi hänet. Aro pääsi mukaan Kristiina Hautalan kesäkiertueelle vuonna 1968 ja samana vuonna ilmestyi ensisingle ”Käyn uudelleen eiliseen”.


title: Markku Aro

text: Aro osallistui euroviisukarsintoihin vuosina 1969, 1971, 1974, 1976, 1979 ja 1981. Vuonna 1971 hän voitti karsinnat ja oli mukana Euroviisujen Kansainvälisessä finaalissa Dublinissa yhdessä Koivistolaisten kanssa Rauno Lehtisen säveltämällä kappaleella ”Tie uuteen päivään”, joka sijoittui kahdeksanneksi.


title: Markku Aro

text: Aro oli Suomen suosituimpia iskelmälaulajia 1970-luvulla. Hänen hittejään tuolloin olivat muun muassa ”Hyvännäköinen”, ”Moskiitto”, ”Jestas sentään”, ”Oma kultasein”, ”Anna kaikkien kukkien kukkia”, ”Etsin kunnes löydän sun”, ”Pois sun vien”, ”Kun sä vierelläin sateessa oot” ja ”Loit elämälle pohjaa”. Vuosikymmenen loppupuolella Aron yhteistyökumppaniksi tuli tuottaja ja sovittaja Veikko Samuli, jonka kanssa syntyivät muiden muassa hitit ”Keskiyön aikaan” sekä ”Ollaan lähekkäin”.


title: Markku Aro

text: 1970- ja 1980-lukujen taitteessa alkoi Aron yhteistyö brittiläis-singaporelaisen Nisa Sorayan kanssa. Sittemmin suomalaistuneen Sorayan kanssa Aro esitti vuoden 1981 euroviisukarsinnoissa dueton ”Mun suothan tulla vierees sun”. Tämän jälkeen tuottajaksi vaihtui Kassu Halonen, jonka kanssa syntyivät muun muassa levytykset ”Kaksi rakkainta” ja ”Kyyneleet sielun puhdistaa”, joka sijoittui kolmanneksi Syksyn Sävel -kilpailussa 1989.


title: Markku Aro

text: Syksyn Säveleen Aro osallistui ensimmäistä kertaa jo vuonna 1969 kappaleella ”Kertoisin sanoin suoraan sen”. ”Vain eteenpäin” sijoittui toiseksi 1971, ”Oo mikä nainen” kolmanneksi 1972. 1980-luvulla Aro oli kilpailussa mukana vuoden 1989 lisäksi vuonna 1981 kappaleella ”Aamulla”, vuonna 1985 kappaleella ”Ikuisuus aamuun” ja 1986 kappaleella ”Tänään tulen kotiin”.


title: Markku Aro

text: Markku Aro on säilyttänyt tasaisen suosionsa esiintyjänä ja levyttänyt säännöllisesti, vaikka hittejä ei välillä ole syntynytkään. 2000-luvun levytyksistä soitetuimpia on ”Jotain taikaa sinussa on”, joka oli mukana vuonna 2001 ilmestyneellä pitkäsoitolla "Sinetti". Samana vuonna Aro oli yksi Iskelmä-Finlandia -ehdokkaista. Vuonna 2002 Aro oli mukana Dannyn ja Tapani Kansan muodostamassa Pojat-kokoonpanossa, joka esitti laulajien hittejä 1960-luvulta.


title: Markku Aro

text: Aron myydyin albumi on kultalevyn saavuttanut, vuonna 1976 julkaistu "Etsin kunnes löydän sun", jota on myyty yli 31 000 kpl.


title: Markku Aro

text: Vuonna 2015 Aro osallistui Tähdet, tähdet -ohjelman toiselle tuotantokaudelle. Aro putosi kilpailusta kolmantena.


title: Lanzarote

text: Lanzarote on Espanjalle kuuluva saari Atlantin valtamerellä. Se on yksi Kanariansaarista. Lanzaroten pinta-ala on 807 neliökilometriä ja sen väkiluku oli 139 506 vuonna 2008. Saarella on pituutta noin 60 km ja leveyttä noin 20 km. Saarella on 213 kilometriä rantaviivaa. Saari sijaitsee noin 140 kilometrin päässä Pohjois-Afrikan rannikosta. Lanzarotelta on 15 kilometrin matka Fuerteventuralle ja kahden kilometrin matka Graciosalle.


title: Lanzarote

text: Lanzaroten pääkaupunki on Arrecife, jossa asuu lähes puolet saaren asukkaista. Saari on osa Las Palmasin maakuntaa ja jakautuu seitsemään kuntaan, joita ovat Arrecife, Haría, San Bartolomé, Teguise, Tías, Tinajo ja Yaiza. Saarella sijaitsee Arrecifen lentoasema.


title: Lanzarote

text: Lanzaroten on arveltu olevan ensimmäinen Kanariansaarista, joka koskaan asutettiin. Ensimmäinen saarelle annettu nimi oli Insula de Lanzarotus Marocelus, jonka sille antoi Angelino Dulcert. Saaren yleisilmeeseen ja tulivuoritoimintaan läheisesti liittyvien nähtävyyksien syntyyn on vaikuttanut saarella asunut taiteilija Cesar Manrique yhdessä saaren hallinnon kanssa. Lanzarote poikkeaa muista Kanariansaarista sen pelkistetyn värimaailman vuoksi. Lähes kaikki saaren rakennukset ovat matalia ja valkoiseksi kalkittuja. Tästä uniikista ilmeestä saarella halutaan pitää tiukasti kiinni. Muun kuin vaalean värin käyttöön on haettava erityislupa.


title: Lanzarote

text: Lanzaroten saari nousi vedenpinnan yläpuolelle noin 19 miljoonaa vuotta sitten. Saari on maisemiltaan hyvin karu ja kasvillisuutta on vähän. Lanzaroten maisemaa hallitsevat lukuisat tulivuorenkraatterit ja laavavirrat. Noin puolet saaresta muutti ulkonäköään vuosien 1730 ja 1824 välisissä tulivuorenpurkauksissa, joiden laava peitti noin neljäsosan saaresta alleen. Lanzaroten tulivuoret eivät kuitenkaan ole kovin vaarallisia: uusia purkauksia ei odoteta tapahtuvan ainakaan seuraavan parin sadan vuoden aikana. Korkein huippu on 670 m korkea Peñas del Chache.


title: Lanzarote

text: Lanzarote sopii erinomaisesti etenkin lapsiperheille, autolomailijoille, luontoihmisille, vesiurheilijoille ja rauhallista rantakohdetta etsiville. Saaren suosituin matkailukohde on Puerto del Carmen, josta on kasvanut monipuolinen rantalomakohde hotelleineen, ravintoloineen, baareineen, klubeineen ja rantoineen. Alue on jakautunut vanhaan ja uuteen kaupunkiin, ja yksi kohteen keskuksista on sen satama, joka toimii sekä ravintola-alueena että on lähtöpiste veneretkille läheisiin satamiin ja saariin.


title: Lanzarote

text: Toinen Lanzaroten rantalomakohteista on saaren eteläkärjessä sijaitseva Playa Blanca, jossa on nimensä mukaisesti valkeahiekkainen ranta. Palveluja ja yöelämää ei ole niin paljon kuin Puerto del Carmenissa, mutta ravintolatarjonta on hyvä. Huvivenesatamasta pääsee lautalla Fuerteventuraan. Playa Blancan edustalla kohoava Montaña Roja -vuori on suosittu kiipeilypaikka, ja parin kilometrin päässä kylästä sijaitsevat Papagayon kalliorannat ovat myös suosittu kohde. Lisäksi saaren keskeisellä paikalla sijaitsee pieni rantalomakylä Costa Teguise.


title: Lanzarote

text: Lanzaroten länsiosassa sijaitsee Kanariansaarten toiseksi suosituin luonnonnähtävyys, Timanfayan kansallispuisto, joka on perustettu vuonna 1974. Kansallispuistossa voi nähdä erilaisia geologisia ilmiöitä ja tutustua yli 180 karussa elinympäristössä elävään kasvilajiin. Saaren pohjoisosassa Monte de la Corona -tulivuoren juurella sijaitsee Jameos del Agua, jossa on laavavirtojen muodostamia luolia ja uimakelpoisia altaita. Luoliin on rakennettu myös baareja ja konserttilava. Saarella on myös El Golfon kraatteri, jonka punasävyiset seinämät ympäröivät vihreävetistä laguunia.


title: Brno

text: Brno (, , , ) on Tšekin toiseksi suurin kaupunki. Se sijaitsee valtion kaakkoisosassa, Svitava- ja Svratka-jokien yhtymäkohdassa. Vuonna 2007 kaupungin asukasluku oli 367 031.


title: Brno

text: Böömin kuningas Venceslaus I perusti virallisesti kaupungin vuonna 1243, mutta alue on ollut asutettu jo esihistoriallisilta ajoilta. Noin vuonna 1000 Svratkajoen kahluupaikalle syntyi asutusta, jonka nykyisellä paikalla on Brnon vanhakaupunki. Pian tämän jälkeen Přemyslin prinsessat rakennuttivat Břetislavin linnan Petrovin kukkulalle, ja 1200-luvulla Špilberkin linnan rakennustyöt alkoivat. Juhana Luxemburgilaisen ajalla kaupungista tuli tärkeä taiteen ja kaupan keskus, ja kaupunki saavutti Määrin pääkaupungin aseman.


title: Brno

text: Hussilaissotien aikaan katolinen Brno asettui tukemaan kuningas Sigismund Luxemburgilaista, ja hussilaiset epäonnistuivat toistuvasti yrittäessään valloittaa kaupunkia vuosina 1428 ja 1430. Myöhemmin samalla vuosisadalla Brno kannatti Böömin kuninkaaksi Unkarin kuningas Matias Corvinusta hussilaisen Yrjö Poděbradylaisen sijaan. Myöhemmin 1500-luvulla Brno kääntyi hiljalleen protestantismin suuntaan. Vuonna 1619 se liittyi epäonnistuneeseen kapinaan Habsburgeja vastaan, mutta tätä seuranneessa kolmikymmenvuotisessa sodassa se onnistui puolustautumaan Ruotsia vastaan 1643–45.


title: Brno

text: Kasvitieteilijä Gregor Mendel tutki 1800-luvulla Brnon augustinolaisessa luostarissa perinnöllisyyttä herneiden ja mehiläisten avulla.


title: Brno

text: Brno–Wien-rautatien avauduttua vuonna 1839 Brno kehittyi merkittäväksi teollisuuskeskittymäksi ja Tšekkoslovakian toiseksi tärkeimmäksi kaupungiksi Prahan jälkeen.


title: Brno

text: Brnon keskustaa hallitsee useita muokkauksia läpikäynyt nykyään uusgoottista rakennustyyliä mukaileva Pietarin ja Paavalin katedraali. Brnossa sijaitsee myös saksalaisarkkitehti Ludwig Mies van der Rohen Tugenthat´in juutalaisperheelle suunnittelemaa Villa Tugendhat, jota pidetään yhtenä 1900-luvun arkkitehtuurin merkkipaaluista.


title: Brno

text: Vuonna 1899 kaupunkiin perustettiin Brnon teknillinen yliopisto. Masarykin yliopisto avattiin vuonna 1919.


title: Brno

text:
Brnolla on pitkä historia moottoriurheilusta. Brnossa sijaitseva Masarykin kilparata avattiin 1930 ja viimeinen muutos on tehty 1987, jonka jälkeen se on toiminut samanlaisena. Siellä järjestetään vuosittain Superbike-sarjan osakilpailu sekä European Touring Car Cup osakilpailu.
Brnossa on useita seuroja mitkä pelaavat oman lajinsa Tšekin pääsarjassa. Esimerkiksi FC Zbrojovka Brno (jalkapallo), HC Kometa Brno (jääkiekko), KP Brno (Käsipallo), Brno Alligator (amerikkalainen jalkapallo) sekä RC Dragon Brno ja WC Bystrc (rugby).
Tšekkiläinen tenniksen pelaaja Lukáš Rosol on kotoisin Brnosta. Hän on voittanut urallaan yhden ATP-turnauksen. Yksi hänen saavutuksistaan on myös Rafael Nadalin voittaminen vuonna 2012.


title: Brno

text: Julkinen liikenne Brnossa koostuu 12 raitiovaunulinjasta, 13 johdinautolinjasta ja melkein 40 linja-autolinjasta sekä 11 yölinja-autolinjasta. Raitiovaunuilla on pitkä perinne Brnossa: ne saapuivat katukuvaan jo vuonna 1869, jolloin vaunut liikkuivat hevosten vetäminä. Paikallinen julkinen liikenne tunnetaan nimellä IDS JMK ja se on yhteisliikennettä lähikuntien kanssa.


title: Brno

text: Rautatieliikenne sai alkunsa 1839, kun ensimmäinen rautatielinja avattiin Brnon ja Wienin välille. Nykyään Brno on erittäin vilkas kansainvälinen junaliikenteen risteys. Sen läpi kulkee päivittäin noin 50 000 matkustajaa ja noin 500 junaa. Nykyinen rautatieasema on vanhentunut ja uusi asemarakennus on ollut suunnitteilla, mutta sen rakentamista on lykätty myöhemmäksi jo lukuisia kertoja.


title: Brno

text: Tieliikenne tekee Brnosta myös merkittävän kansainvälisen risteyskohdan. Eteläisestä Brnosta löytyy kaksi valtatietä. Niistä D1-tie johtaa Ostravaan ja Prahaan sekä D2-tie Bratislavaan. Vähän kaupungin rajojen ulkopuolella on moottoritie, joka johtaa Wieniin.


title: Brno

text: Lentoliikenne käyttää Brnossa kahta eri lentokenttää. Toinen niistä on Brnon kansainvälinen lentokenttä ("Brno–Tuřany Airport"), joka on julkisen lentoliikenteen käytössä. Tämän lentokentän toiminta on viime vuosina kasavanut. Nykyään sieltä lentää säännölisesti koneita mm. Lontooseen, Eindhoveniin, Milanoon ja Moskovaan. Toinen lentokentistä on pieni paikallinen lentokenttä, joka pääasiassa palvelee harrasteilmailua, kuten kuumailmapalloilua ja purjelentokonelentoja.


title: Scroll-kompressori

text: Scroll- eli kierukkakompressori on kompressorityyppi, jossa paine tuotetaan kahdella sisäkkäisellä kierukalla. Kierukoista toinen on kiinteä kierukka, jonka sisällä on pyörii toinen kierukka epäkeskeisesti. Kierukat koskettavat toisiaan muutamasta kohdasta muodostaen perättäisiä kammioita, jotka pienenevät kiertymän mukaan. Scroll-kompressorissa ei ole venttiilejä. Voitelu ja tiivistys vaativat riittävästi öljyä ja välykset ovat hyvin tarkkoja.


title: Scroll-kompressori

text: Tätä laitetta käytetään nesteen ja kaasun pumppaukseen. Toiminta on viime vuosina saatu hyvin hiljaiseksi ja tehokkaaksi verrattuna kaikkiin muihin mekaanisiin kompressorityyppeihin.


title: Scroll-kompressori

text: Tätä kompressorityyppi käytetään erittäin paljon ilmastointilaitteissa ja lämpöpumpuissa, koska hiljainen käyntiääni on vahva kilpailutekijä näissä laitteissa. Kompressorityypillä saadaan aikaan erittäin tasainen kaasun virtaus, jonka vuoksi kaikki muut osat sovellusta toimivat myös tasaisemmin ja äänettömämmin. Myös auton ilmastointilaitteita on toimitettu kierukkakompressorin kera viime vuosina.


title: Scroll-kompressori

text: Kompressorityypillä saavutetaan lähes 100-prosenttinen tehokkuus kaasun tilavuuden siirrossa. Tämä ei ole samalla lailla teknisesti mahdollista muissa kompressorityypeissä, kuten liikkuvissa männissä. Näissä laitteissa on myös vähemmän liikkuvia osia kuin muissa ratkaisuissa, mikä voi johtaa pidempään käyttöikään ja suurempaan luotettavuuteen monivuotisessa jatkuvassa käytössä.


title: Scroll-kompressori

text: Johtuen suuresta tehokkuudestaan säästetään kierukkakompressorilla myös energiaa ja juuri tämän vuoksi niitä on alettu soveltaa lähes poikkeuksitta sekä uusimmissa ilma- ja maalämpöpumpuissa että kauppojen kylmäkoneissa.


title: Scroll-kompressori

text: Viimeisin virtaus energiansäästörintamalla on tuottanut sellaisia kierukkakompressoreita, joiden sähkön ottotehoa voidaan moduloida toimimaan osatehoillaan paremmin. Yleistavoitteena on, että vain kulloinkin oikeasti sovelluksessa tarvittava puristustyö suoritetaan mahdollisimman tarkkaan eikä yhtään tarvetta enempää ja että kompressorin toiminta on optimaalista tarpeeseen nähden.


title: Scroll-kompressori

text: Tämän kehitystrendin tuloksena ovat syntyneet seuraavat kolme tekniikkaa:


title: Scroll-kompressori

text: Nämä ovat lueteltu tässä kehitysjärjestyksessä vanhimmasta tuoreimpaan. Ideaalisena tavoitteena on kaikissa ohjata mekaanisen puristyön määrää 0 % - 100 % mahdollisimman tarkasti, nopeasti ja portaattomasti. Energiansäästöä syntyy siitä, että osapuristustehoillaan sähköä kuluu kompressorissa suhteessa vähemmän kuin mitä puristustyön lopputuotetta kuumakaasua virtaa prosessista ulos.


title: Scroll-kompressori

text: Kuuman kaasun ohitustekniikassa säätöportaita saadaan aikaan neljä kappaletta: 44 %, 50 %, 88 %, 100 %. Riippuen sovellukseen tarvittavasta työstä näistä aktivoidaan automatiikan ohjaamana lähin aina käyttöön.


title: Scroll-kompressori

text: Inverttereissä toimitaan niin, että kierukkakompressorin kierrosnopeutta säädellään tietyissä rajoissa ohjauselektroniikan avulla. Tällöin nopeutta voidaan ohjata täysin portaattomasti tällä moottorin kierrätysalueella. Invertteriin perustuvat kompressorit voivat näin tuottaa tyypillisesti antotehoja alueella 40-100 %. Samalla kun kierrosnopeus laskee alenee syöttöpuolen imupaine ja lopputuloksena on pienempi paine myös antopuolelle. Inverttereiden hyötysuhde (COP-kerroin) voi 50% osatehojen käytössä voi parhaimmillaan nousta jopa 4-5-kertaiseksi verrattuna sen 100 %:n kuormaan. Inverttereiden etuna on myös alhainen ympäristömelu niiden käydessä alimmilla osatehoillaan.


title: Scroll-kompressori

text: Digitaaliohjatuissa kompressoreissa moduloidaan suoritettavaa puristyötä päälle ja pois eli ts. digitaalisesti. Käytännössä modulointi voidaan aikaan saada niin, että kahden toisiaan vasten puristuneen kierukan annetaan tarpeen mukaan hieman liikkua irti toisistaan sen verran, että muuten suljetut kierukoiden puristuskammiot alkavat vuotaa liitoksistaan läpi lepotilassa. Tällöin uutta puristustyötä ei enää synny, vaikka kompressori jatkaa pyörimistään täydellä nopeudella mutta ilman vastusta. Jakamalla kompressorin toiminta vaikkapa tunnin mittaisiin työjaksoihin voidaan tällä lailla ohjelmoida sille sovelluksen tarvetta seuraten puristus päällä (työjakso) ja pois jaksot (lepojakso) tarkasti. Vaikka kompressori toimiikin puristyössä aina joko työ- tai lepojaksossa jokaisella tarkastellulla ajanhetkellä, tuottaa tunnin läpi laskettu keskiarvo todellisen puristyön määrän siis portaattomasti. Digitaalisessa ohjauksessa antotehoja voidaan säätää portaattomasti jopa alueella 10-100 %.


title: Scroll-kompressori

text: Koska markkinat kasvavat hyvin nopeasti sekä kylmä- ja lämmitystekniikassa, yhä useammat valmistajat kauppaavat omia kaupallisia tuotemerkkejään edellä mainituista tekniikoista. Yleensä kompressivalmistaja kykenee esittämään tuotteensa tueksi taulukot sen otto-, lämpö-, kylmätehoista ja näistä johdetusta lämmityskertoimesta (COP) komponentin eri normaaleissa käyttötilanteissa.


title: Maizuru

text: Maizuru () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Kioton prefektuurissa. Se sijaitsee Japaninmeren rannalla prefektuurin pohjoisosassa Kioton luoteispuolella. Maizurussa on 84 115 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 342,12 neliökilometriä. Satamakaupungiksi kehittymistä on edesauttanut suojainen Maizurunlahti, joka on ihanteellinen luonnonsatama.


title: Maizuru

text: Maizurunlahti on vuonomainen ja kaksihaarainen, jonka vuoksi kaupungissa on erikseen itäinen ja läntinen osa omine satamineen. Vuoret ympäröivät jyrkkärantaista Maizurunlahtea aivan lahden suulle saakka ja jakavat sen keskeltä kahteen lahdenpohjukkaan. Molemmissa lahdenpohjukoissa on ranta-alanko, jossa sijaitsevat satamat ja kaupunkitaajamat.


title: Maizuru

text: Alkujaan Maizuru on historiallinen linnakaupunki. Tanaben linna rakennettiin 1500-luvulla suojaksi epävakaita oloja vastaan. Linna muistutti taivaalla kaartelevaa kurkea, joten paikkaa alettiin kutsua Maizuruksi, jonka merkitys on lentävä kurki.


title: Maizuru

text: Virallisesti satama perustettiin vasta 1901 ja itäisestä satamasta tehtiin laivastotukikohta, joka palveli heti tärkeässä osassa Venäjän-Japanin sodassa. Pian myös läntinen satama peruskorjattiin, ja siitä muodostui ulkomaankauppasatama erityisesti Kiinaan ja Koreaan sekä myöhemmin Venäjälle. Sen jälkeen kun toisen maailmansodan päätyttyä Maizurun kautta oli kotiutettu satojatuhansia sotilaita, sataman sotilaallinen merkitys on vähentynyt ja se on kehittynyt nimenomaan kauppasatamana, joka palvelee Kansain aluetta.


title: Maizuru

text: Itäinen ja läntinen Maizuru olivat aiemmin hallinnollisesti erillään, kunnes ne yhdistettiin 1943 nykyiseksi Maizurun kaupungiksi.


title: Maizuru

text: Satamakaupungille meri on ollut aina luonnollinen väylä. Yhä kaupungista on säännöllinen autolauttayhteys Hokkaidōn saarelle. Rautatie- ja maantieliikennereitit kulkevat rannikkoa pitkin naapurikaupunkeihin ja kauemmaksi. Sisämaahan johtaa kapea sola, jonne on rakennettu maantie- ja rautatieyhteys Ayaben kautta Kiotoon. Rautatie sähköistettiin 1999.


title: Maizuru

text: Liikenneyhteydet ovat parantuneet 1991 Maizuruun saakka avatun Osakan alueelta johtavan moottoritien myötä. Moottoritietä varten on rakennettu vuoriston läpi useita tunneleita.


title: Tianetin piirikunta

text: Tianetin piirikunta () on piirikunta Mtskheta-Mtianetin hallintoalueella Georgian itäosassa. Piirikunnassa on noin 13 300 asukasta (2007) ja sen pinta-ala on 906 neliökilometriä. Sen alue on vuoristoinen. Se käsittää historiallisen Ertso-Tianetin alueen Iori-joen yläjuoksulla.


title: Tianetin piirikunta

text: Piirikunnan keskus on Tianetin kaupunkityyppinen taajama. Taajamassa on paikallismuseo, joka on perustettu vuonna 1952.


title: Hopeanuoli (lännensarjakuva)

text: Hopeanuoli (flaamiksi "Zilverpijl") on samannimisestä intiaanipäälliköstä kertova belgialaisen Frank Selsin luoma villin lännen sarjakuva. Sarjakuvaa ovat piirtäneet myös Edgard Gastmans ja Karl Verschuere. "Hopeanuolen" nimi oli Ruotsissa "Silverpilen", Norjassa "Sølvpil", Saksassa "Silberpfeil" ja Alankomaissa "Zilverpijl".


title: Hopeanuoli (lännensarjakuva)

text: Sarjakuvalehteä ilmestyi Suomessa kymmenen vuosikertaa 1976-1985. Hopeanuolen numeroiden 3–24/1979 & 1–7/1980 välissä ilmestyi Turok mustavalkoliitteenä . Lisäksi lehdessä oli paljon asiatietoa intiaaneista sekä käsityöohjeita erilaisten intiaanitavaroiden valmistamiseksi. Kullasvuoren leirintäalueella oli Hopeanuolen intiaanileiri.


title: Hopeanuoli (lännensarjakuva)

text:
"Preerian tarumainen sankari, nuori intiaanipäällikkö" Hopeanuoli on viisas ja taitava miespäällikkö. Muita päähenkilöitä ovat hänen siskonsa Kuunsäde, suomalaisen uudisraivaajan poika Pekka Kenttä ja Tinka-puuma. Pekka on Hopeanuolen veriveli, koska oli pelastanut tämän hengen.
   ***UUSI JULKAISUASU***


title: Tsageri

text: Tsageri () on kaupunki Tsagerin piirikunnassa Ratša-Letškhumi ja Kvemo Svanetin hallintoalueella Georgiassa. Se sijaitsee 475 metriä merenpinnan yläpuolella Tskhenistsqali-joen, Rionin sivujoen, oikealla rannalla. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli noin 1 900 asukasta, joista suurin osa oli georgialaisia.


title: Tsageri

text: Keskiajan Georgiassa Tsageri toimi piispanistuimena. Kaupungissa oli katedraali, jota 1700-luvun alun maantieteilijä Vakhušti kuvasi sanoin "Tsagerin kupolikirkko, erinomaisesti rakennettu". Entisöijät muunsivat 1800-luvun lopussa alkuperäistä kolmilaivaista basilikaa huomattavasti: alkuperäiset seinämaalaukset, joihin kuului kuningatar Tamarin ja hänen poikansa Giorgi IV:n muotokuvat, hävisivät samalla.


title: Tsageri

text: Venäjän keisarikunnan aikana ja Neuvostohallinnon alussa Tsageri toimi Letškhumin ujezdin hallinnollisena keskuksena. Se sai kaupunkioikeudet vuonna 1968.


title: Tsageri

text: Kaupungissa on Georgian patriarkaatin Tsagerin ja Lentekhin piispan residenssi. Paikallisessa museossa esitellään tuhansia arkeologisia esineitä, jotka on löydetty alemman Svanetian ja Letškhumin alueilta.


title: Tsageri

text: Tsagerin kaupungin lähistöllä on Muristsikhen keskiaikaisen linnoituksen rauniot. Linnoitus saattoi olla kristityn teologin Maksimos Tunnustajan (n. 580–662) pako- ja kuolinpaikka. Paikalla on edelleen Pyhälle Maksimokselle omistettu luostari. Keskiaikaisten aikakirjojen mukaan läheisissä Khvamlin luolissa on Georgian kuninkaiden aarrekammio. Ne on luetteloitu Georgian kansallisten monumenttien joukkoon, ja viime aikoina tutkijat ovat kiinnostuneet niistä uudelleen.


title: Keski-Porin kirkko

text: Keski-Porin kirkko on Porin kaupungin suurin kirkko, joka sijaitsee ydinkeskustan tuntumassa Kokemäenjoen rannalla. Keski-Porin seurakuntaan kuuluva kirkko rakennettiin vuosina 1859–1863 ja se vihittiin käyttöön uudenvuodenpäivänä 1864. Ulkoasultaan Keski-Porin kirkko edustaa uusgotiikkaa, sisustus puolestaan on kansallisromanttisen tyylisuunnan mukainen. Kirkon ovat suunnitelleet arkkitehdit Carl Johan von Heideken ja Georg Theodor Chiewitz.


title: Keski-Porin kirkko

text: Keski-Porin kirkko puistoineen on osa vuonna 2002 perustettua Porin kansallista kaupunkipuistoa. Se kuuluu myös samaan kokonaisuuteen kuin Kokemäenjoen rantakorttelit eli niin sanottu Kivi-Pori, jonka Museovirasto on määritellyt valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.


title: Keski-Porin kirkko

text: Keski-Porin kirkko on järjestyksessään Porin kolmas pääkirkko. Sen edeltäjiä olivat kaupungin perustamisen yhteydessä vuonna 1558 rakennettu Porin ensimmäinen kirkko, joka tuhoutui vuoden 1698 kaupunkipalossa, ja Porin palossa 1852 tuhoutunut vuonna 1701 rakennettu toinen kirkko. Kaksi vanhempaa sijaitsi lännempänä Hallituskadun (silloinen Kuninkaankatu) varrella, nykyisen Satakunnan Museon edustalla.


title: Keski-Porin kirkko

text: Puukirkon tilalle piti rakentaa uusi kivikirkko jo 1830-luvulla, mutta varojen puutteessa hanke ei toteutunut. Porin lähes kokonaan raunioittaneen kaupunkipalon jälkeen uusi kirkko päätettiin rakentaa paikalle, jossa 1500–1600-luvuilla oli toiminut Porin kuninkaankartano. Se oli alkanut rappioitumaan 1680-luvulla Porin kreivikunnan lakkauttamisen myötä, niin että kuninkaankartanon rakennukset olivat lopullisesti hävinneet 1700-luvun loppuun mennessä ja aluetta käytettiin lähinnä kaupungin laivaveistämön tarpeisiin.


title: Keski-Porin kirkko

text: Uuden kirkon varsinainen rakennustyö aloitettiin vuonna 1859 kaupunginarkkitehti C. J. von Heidekenin suunnitelmien mukaan. Tiilirakenteisen kirkon muuraaminen kesti kaksi vuotta, ja siihen käytettiin yhteensä 1,8 miljoonaa tiiltä. Valmistumisen jälkeen ensimmäinen kirkossa pidetty tilaisuus oli 3. joulukuuta 1863 järjestetty iltahartaus, joka päättyi ruotupataljoonan torvisoittokunnan esittämään Porilaisten marssiin. Kirkko vihittiin käyttöön 1. tammikuuta 1864. Vihkiäisjumalanpalveluksen suoritti lääninrovasti Herman Hellén. Kirkkoon mahtui alun perin jopa 5 000 ihmistä, mutta muuttuneen sisustuksen ja lukuisten korjaustöiden jälkeen sen nykyinen kapasiteetti on 1 700 henkilöä. Viimeisin peruskorjaus kirkkoon on suoritettu vuosina 1995–1996. Kirkon kuparikatto uusittiin vuonna 2012, kun edellisenä jouluna riehunut Tapani-myrsky oli vaurioittanut sitä.


title: Keski-Porin kirkko

text: Keski-Porin kirkko on päätytornillinen pitkäkirkko, jonka kuoripäädyssä on ulkoneva Sakaristoapsidi. Kirkko on rakennettu tiilistä ja on Suomen ensimmäisiä uusgotiikkaa edustavia kirkkoja. Seiniä jäsentävät isot, suippokaariset ikkunat ja korkeat, räystään yläpuolelle ulottuvat pilarit. Kolmilaivainen kirkkorakennus on 65 metriä pitkä ja runkohuoneestaan noin 30 metriä korkea. Se tunnetaan erikoislaatuisesta tornistaan, jonka on suunnitellut Turun ja Porin lääninarkkitehti Georg Theodor Chiewitz. Tornin risti on 72 metrin korkeudella, joka tekee Keski-Porin kirkosta Suomen viidenneksi korkeimman kirkkorakennuksen ja samalla myös erilaisia teollisuusrakennelmia lukuun ottamatta Porin korkeimman rakennuksen. Valurautainen tornin huippu painaa yli 60 tonnia ja se valmistettiin läheisellä Porin konepajalla. Samoin ikkunoiden puitteet ovat Porin konepajalta.


title: Keski-Porin kirkko

text: Georg Theodor Chiewitz suunnitteli tornin lisäksi myös kirkon kiinteän sisustuksen. Kansallisromantiikkaa edustava sisämaalaus on arkkitehti August Krookin suunnittelema, ja se valmistui vasta vuonna 1898. Kirkon alttaritaulu kuvastaa Kristuksen ylösnousemusta. Sen on maalannut hovitaiteilija R. W. Ekman. Huomionarvoinen on myös alttarin yläpuolisen kattoholvin koristelu, jonka muodostaa 4 092 kullattua tähteä. Sisäosan pylväkoristelut puolestaan edustavat jugendtyyliä. Kirkon nykyinen sisustus on säilynyt samana vuodesta 1925 lähtien, jolloin ikkuihin asennettiin Magnus Enckellin lasimaalaukset.


title: Keski-Porin kirkko

text: Keski-Porin kirkon puisto suunniteltiin alun perin samaan aikaan itse kirkon kanssa. Puistoon istutettiin muun muassa 350 puuta, mutta istutukset eivät kuitenkaan kaikilta osin onnistuneet, minkä vuoksi puisto uusittiin vuonna 1917. Kirkon ympäristö ei ole sankarihautojen lisäksi milloinkaan toiminut hautausmaana. Paikalle on haudattu 445 viime sotien vainajaa, lisäksi taistelukentälle jääneitä on sankarihautausmaalle siunattu 91. Kirkkopuistoon haudattiin tiettävästi myös jatkosodan aikana kaupungissa majailleita saksalaissotilaista, mutta heidät on jo 1950-luvulla siirretty Saksalaisten sotilaiden hautausmaalle Vantaalle.


title: Keski-Porin kirkko

text: Kirkkopuistossa on viisi muistomerkkiä. Vuonna 1920 paljastettiin kuvanveistäjä Emil Cedercreutzin suunnittelema sisällissodan valkoisten muistomerkki. Puistossa ovat myös heimosodissa kaatuneiden porilaisten muistomerkki 1920-luvulta sekä professori Aimo Tukiaisen suunnittelemat Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki (1955) ja sankarihautamuistomerkki. Erityisesti Tukaiaisen suunnittelemaa sankarihautojen veistosryhmää pidetään merkittävänä. Vuonna 1952 paljastettu kokonaisuus koostuu viidestä eri veistoksesta, jotka ovat nimeltään ”Isänmaa kutsuu”, ”Etulinjoilla”, ”Matkan pää”, ”Risti kirkastuu” ja ”Elämä jatkuu”. Patsaat on valettu pronssista ja muistomerkin muuri on valmistettu Vehmaan punaisesta graniitista. Sankarihautausmaan keskellä on lisäksi kookas risti. Viimeisin on Marjo Heinon suunnittelema "Punaisten uhrien muistomerkki", joka paljastettiin vuonna 2018.


title: Keski-Porin kirkko

text: Kirkkopuistossa sijaitsee myös Keski-Porin kirkkotupa, jossa on muun muassa pieni juhlasali erilaisten tilaisuuksien järjestämistä varten.


title: Keski-Porin kirkko

text: Ensimmäiset urut Keski-Porin kirkkoon asennettiin vuonna 1872. Ne olivat 29-äänikertaiset ja Uudessakaupungissa vaikuttaneen tanskalaissyntyisen Jens Zachariassenin valmistamat. Vuonna 1927 tilalle vaihdettiin Kangasalan urkutehtaan valmistamat 45-äänikertaiset urut. Vanhoista säilytettiin 23 äänikertaa ja urkufasadi. Kolmannet urut olivat myös Kangasalan urkutehtaan valmistamat, 50-äänikertaiset urut asennettiin paikalleen vuonna 1966. Samalla vaihdettiin myös niiden fasadi.


title: Keski-Porin kirkko

text: Vuoden 1966 urut poistettiin käytöstä toukokuussa 2006, jolloin ne siirrettiin Oradean kaupunkiin Romaniaan. Musiikki tuotettiin kirkossa digitaalisesti marraskuuhun 2007 asti, jolloin uudet urut otettiin käyttöön. Nykyisissä, Suomen suurimmissa ranskalais-romanttisissa uruissa on 58 äänikertaa ja niiden rakentamisesta on vastannut saksalainen urkurakentamo Paschen Kiel Orgelbau yhteistyössä ruotsalaisen Åkerman & Lund Orgelbyggerin kanssa. Ne on suunnitellut ranskalainen professori ja urkuri Kurt Lueders. Urkujen uusgotiikkaa edustava fasadi on valmistettu tammesta.


title: Keski-Porin kirkko

text: Keski-Porin kirkon urkuja pidätään yleisesti yhtenä Suomen parhaista, urkutaiteilija Kalevi Kiviniemi on kuvannut niitä jopa yksiksi maailman parhaista ranskalais-romanttisista uruista. Niillä ovat levyttäneet Kiviniemen lisäksi muun muassa suomalaiset urkutaiteilijat Kari Vuola ja Juhani Romppanen sekä ruotsalainen Hans Fagius. Vuonna 2013 urkuja käyttivät porilainen rockyhtye Circle ja amerikkalainen duo Mamiffer levyttäessään yhteisen albumin "Enharmonic Intervals (for Paschen Organ)". Keski-Porin kirkon urut ovat myös vuosittain järjestettävän Pori Organ -urkufestivaalin pääsoitin.


title: Keski-Porin kirkko

text: Keski-Porin kirkossa järjestetään kirkollisten tapahtumien lisäksi runsaasti myös erilaisia konsertteja. Yksittäisten tapahtumien lisäksi se toimii esimerkiksi Pori Jazz -festivaalien konserttipaikkana. Säännöllisesti järjestettäviä ovat Pori Organ -urkufestivaali sekä heinäkuussa pidettävä hengellisen musiikin tapahtuma Kirkkopuistossa soi.


title: Keski-Porin kirkko

text: Yö-yhtyeen kappaleen "Parrasvalot" musiikkivideo on kuvattu Keski-Porin kirkossa. Ranskalainen Urban Sax -yhtye esiintyi Keski-Porin kirkossa vuoden 1984 Pori Jazz -festivaaleilla. Konserttitaltiointi julkaistiin vuonna 2016 nimellä "Live in Pori 1984".


title: Team Associated

text: Team Associated (Associated Electrics, Asso) on yhdysvaltalainen radio-ohjattavien pienoisautojen valmistaja. Nykyisin Team Associated tunnetaan RC10 TC5 FT -touringkilpa-autostaan. Lisäksi Asso on dominoinut krossikisoja, viimeisimpänä maailmanmestaruuskisojen neloisvoitto takavedossa ja kolmoisvoitto nelivedossa RC10 B44 -mallillaan. Myös Associated R5 1:12 autolla voitettiin Bankogissa maailman mestaruus marraskuussa 2008.


title: Viking

text:
Viking voi tarkoittaa seuraavia asioita:
__Notoc__


title: Robert Ludlum

text: Robert Ludlum (25. toukokuuta 1927 – 12. maaliskuuta 2001) oli yhdysvaltalainen kirjailija, jolta on julkaistu 29 vakoiluromaania. Maailmanlaajuisesti hänen kirjojaan on myyty yli 210 miljoonaa kappaletta ja niitä on käännetty 32 kielelle.


title: Robert Ludlum

text:
Ludlumilla oli useita teoksia, jotka jäivät kesken hänen kuoltuaan. Useita niistä on viimeistelty ja julkaistu hänen kuolemansa jälkeen.
Ennen kirjailijauraansa Ludlum oli ammatiltaan näyttelijä ja ohjaaja. Hänen kirjoissaan esiintyy yleensä yksi mies tai pieni joukko, jotka taistelevat salaisia järjestöjä tai salaliittoja vastaan.


title: Robert Ludlum

text: Ludlumin kirjoista on tehty monia televisiosarjoja ja elokuvia. Tunnetuimmat elokuvat ovat Sam Peckinpahin ohjaama "Verinen viikonloppu" sekä Matt Damonin tähdittämät "Medusan verkko", "Medusan isku" ja "Medusan sinetti".


title: Silja

text: Silja tarkoittaa seuraavia:


title: Tasoristeys

text: Tasoristeys tai tasoylikäytävä on paikka, jossa tien ajorata tai kevyen liikenteen väylä risteää rautatien kanssa samassa tasossa.


title: Tasoristeys

text: Tasoristeys voi olla täysin vartioimaton, jolloin siinä ei ole varoitusmerkkien lisäksi muita varoituslaitteita.


title: Tasoristeys

text: Tasoristeysvalo tai valovaroituslaitos on varustettu varoitusvaloin, eikä siinä ole ajoradan sulkevia puomeja tai äänivaroitusta. Suomessa tasoristeysvalolaitoksia on muutamia kymmeniä, muun muassa Turku–Toijala-radalla sekä Porvoon radalla. Tasoristeysvalolaitoksessa on yleensä valkoinen huomiovalo ja punainen varoitusvalo samassa, mutta joissakin saattaa olla ainoastaan punainen varoitusvalo. Mikäli tasoristeyksessä on toistuvaa kevyttä liikennettä, saatetaan valon lisäksi käyttää akustista merkinantolaitetta.


title: Tasoristeys

text: Äänivaroituslaitos käsittää pelkästään soittokellon tai akustisen merkinantolaitteen. Suomessa äänivaroituslaitoksia käytetään pääasiassa henkilöliikenteen laitureille johtavilla ylikäytävillä. Varsinaisen soittokellon sijaan laituripolkujen ylikäytävillä käytetään usein akustista merkinantolaitetta, jolloin varoitus saadaan kohdistettua laituripolun alueelle ja muualle ympäristöön kantautuva meluhaitta jää vähäiseksi. Suomessa varsinaisella mekaanisella soittokellolla varustettuja äänivaroituslaitteita on pääradoilla vain Isohaaran voimalaitospadon harjalla: tämä varoituslaitos ei suojaa tasoristeystä, vaan varoittaa padon harjalla työskenteleviä lähestyvistä junista.


title: Tasoristeys

text: Valo- ja äänivaroituslaitteella varustetuissa tasoristeyksissä varoituslaitteisiin kuuluvat merkkien lisäksi valo-opastimet sekä varoituskellot. Joissakin tasoristeyksissä on tasoristeysvalon lisäksi ns. elektroninen soittokello.


title: Tasoristeys

text: Puolipuomilaitteella varustetuissa tasoristeyksissä on valo- ja äänivaroituslaitteiden lisäksi myös ns. "puolipuomit" eli puolipitkät puomit, jotka vaaka-asentoon laskettuina ylettyvät tien keskiviivaan saakka. Puolipuomeja on yleensä kaksi, mutta joissakin vaarallisissa paikoissa puomeja voi olla neljä: tällöin radalta poistumistietä sulkevat puomit laskeutuvat hieman myöhemmin kuin radalle saapuvan ajoradan sulkevat puomit.


title: Tasoristeys

text: Kokopuomilaitteella varustetuissa tasoristeyksissä on puolipuomien sijaan täyspitkät eli "kokopuomit", jotka ylettyvät koko ajoradan poikki. Kokopuomeiksi tulkitaan myös normaalin puolipuomin mittaiset puomit, jotka sulkevat yksiajorataisen tien (esim. kevyen liikenteen väylän). Kokopuomilaitteita ei nykyisin yleensä Suomessa käytetä, sillä niissä on aina puomien väliin juuttumisen vaara. Sen sijaan Ruotsissa kokopuomilaitokset ovat yleisiä.


title: Tasoristeys

text: Paripuomeilla varustetuissa tasoristeyksissä on kaksi puolipuomia vastakkain, jotka yhdessä muodostavat saman vaikutuksen kuin kokopuomit. Ajoradan oikean kaistan sulkevat puomit laskeutuvat ensin, minkä jälkeen sama tapahtuu ajoradan vasemmanpuoleisille puomeille. Paripuomilaitos on turvallisempi kuin kokopuomilaitos, koska puomien väliin jäämisen vaara on pienempi johtuen kaksivaiheisesta ajoradan sulkemisesta. Paripuomilaitoksia on Suomessa toistaiseksi ainoastaan kaksi kappaletta, joista toinen sijaitsee -radalla Mellilässä ja toinen sijaitsee -radalla Murtomäellä.


title: Tasoristeys

text: Tasoristeyksen varoituslaitteet ovat pääsääntöisesti itsetoimisia inhimillisen erehdyksen välttämiseksi. Varoitus aikaansaadaan joko raidevirtapiirein tai akselinlaskijalaitteilla, jotka ilmaisevat laitteistolle junan tulosuunnan. Tämän informaation perusteella laitteisto kytkee varoituksen toimintaan. Pohjois-Amerikassa on laajasti käytössä myös laitteistoja, jotka määrittelevät lähestyvän junan nopeuden ja siten aikaansaavat jokaiselle junalle yhtä pitkän etusoiton.


title: Tasoristeys

text: Kutakin varoituslaitetta kohti on rakennettu vähintään kolme valvottua osuutta: kutakin raidetta kohti on yksi lähestymisosuus tasoristeyksen molemmin puolin sekä tasoristeyksen kohdalla yksi tieosuus. Nämä osuudet toteutetaan joko raidevirtapiirein tai akselinlaskijalaittein. Valvottujen osuuksien toteutustekniikasta riippumatta varoitus kytkeytyy toimintaan junan ensimmäisen pyöräparin saapuessa lähestymisosuudelle.


title: Tasoristeys

text: Perusasennossaan, eli silloin kun valvotuilla osuuksilla ei ole rautatieyksikköjä, tasoristeyksen tieliikenneopastin näyttää tieliikenteelle hitaasti vilkkuvaa valkoista huomiovaloa, äänivaroitusopaste ei kuulu, ja mahdolliset puomit ovat yläasennossaan. Perusasennon huomiovaloa ei käytetä kaikissa maissa, ja esimerkiksi Ruotsissa on sekä huomiovalottomia että huomiovalolla varustettuja tieliikenneopastimia.


title: Tasoristeys

text: Varoituslaitteiston ollessa perusasennossa tasoristeys voidaan ylittää ajoneuvolla, mutta tällöin ovat voimassa liikennesäännöt vartioimattoman tasoristeyksen ylittämisestä. Autoilija tai muu tienkäyttäjä on aina velvollinen väistämään mitä tahansa kiskoilla kulkevaa yksikköä, vaikka varoitus ei olisikaan toiminnassa.


title: Tasoristeys

text: Junan tai muun raiteilla liikkuvan yksikön saapuessa jommallekummalle tasoristeykseen johtavalle lähestymisosuudelle varoituslaitos siirtyy etusoittotilaan. Tällöin mahdollinen valkoinen huomiovalo sammuu ja punaiset varoitusvalot kytkeytyvät toimintaan. Samalla käynnistyy myös äänivaroitusopaste.


title: Tasoristeys

text: Etusoiton aikana puomit pysyvät yläasennoissaan. Tällä varmistetaan, ettei tasoristeystä lähestyvä, vauhdin vuoksi pysähtymään kykenemätön ajoneuvo aja tasoristeyspuomia rikki. Samalla varmistetaan, että pitkät ajoneuvot ja -yhdistelmät ehtivät pois radalta ennen puomien sulkeutumista. Suomessa etusoitto kestää 7-9 sekuntia.


title: Tasoristeys

text: Etusoiton päätyttyä puomit lähtevät sulkeutumaan. Puomien laskeutuessa myös puominvarsien punaiset varoitusvalot kytkeytyvät. Kun puomit ovat ala-asennoissaan, tasoristeyksen varoitus jatkuu, kunnes sitä lähestyvä juna on kokonaisuudessaan poistunut tieosuudelta.


title: Tasoristeys

text: Äänivaroitus voidaan katkaista puomien sulkeuduttua, junan etupään saapuessa tieosuudelle, tai se voi jatkua kunnes tieosuus vapautuu. Äänivaroituksen katkaiseminen puomien sulkeuduttua voidaan suorittaa, mikäli äänivaroituksesta aiheutuu meluhaittaa ympäristölle.


title: Tasoristeys

text: Junan viimeisen pyöräparin poistuttua tieosuudelta varoituslaitos palaa vapaata kulkua tieliikenteelle näyttävään tilaan.


title: Tasoristeys

text: Valo- ja äänivaroituslaitoksen ollessa kyseessä tämä tapahtuu siten, että mahdollinen äänivaroitus sekä punainen varoitusvilkku katkeaa, ja valkoinen huomiovilkku kytkeytyy toimintaan.


title: Tasoristeys

text: Puomilaittein varustetuissa tasoristeyksissä alkaa tieosuuden vapauduttua niin kutsuttu ylösajovaihe. Tänä aikana punaiset varoitusvalot sekä puomivarsien huomiovalot näyttävät punaista vilkkua ja puomit nousevat yläasentoonsa. Puomien noustua kytkeytyvät punaiset varoitus- ja huomiovalot pois päältä, ja valkoinen huomiovalo kytkeytyy toimintaan, jonka jälkeen kumipyöräliikenteen, ja jalankulkijoiden on turvallista ylittää tasoristeys.


title: Tasoristeys

text: Molemmissa tapauksissa varoituslaitos palaa täydellisesti perusasentoonsa vasta, kun juna on poistunut kokonaan tasoristeyksen jälkeiseltä lähestymisosuudelta. Joskus tasoristeyksissä saattaa tapahtua ns. "läpisoitto", eli varoitus ei päätykään junan poistuttua tieosuudelta, vaan varoitus kytkeytyy pois vasta kun juna on poistunut valvotulta osuudelta. Tähän on yleensä syynä sekaisin mennyt suuntarele. Myös muita vikoja (etenkin ukonilmalla) voi/saattaa esiintyä, joten aistinvaraisia havaintoja ei väheksytä. Tuttu tasoristeys on yleensä se vaarallisin, varoituslaitteilla, tai ilman, liikennemääriin katsomatta, etenkin sumussa, sateella, tai muissa vastaavissa olosuhteissa.


title: Tasoristeys

text: Varoituslaitoksiin on mahdollista kytkeä riippuvuudet rautatien opastimiin. Tällä tavoin pyritään estämään aiheettoman varoituksen aiheuttaminen, kun juna lähestyy lähestymisosuudella olevaa seis-opastetta näyttävää opastinta.


title: Tasoristeys

text: Suomessa Liikennevirasto parantaa liikenneturvallisuutta poistamalla tasoristeyksiä ja varustamalla tasoristeyksiä puomein ja muin varoituslaittein. Lisäksi tasoristeysten välittömässä läheisyydessä sijaitsevia alueita raivataan säännöllisesti näkemäalueiden parantamiseksi. Vuosittain Suomessa poistetaan keskimäärin noin sata tasoristeystä. Tasoristeysten poistaminen painottuu pääosin rataosille, joilla tehdään ratojen perusparannustöitä. Tasoristeyksen korvaaminen sillalla on kallista, mutta halvempi toimenpide on harventaa tasoristeyksiä ja lisätä tieyhteys tiettyihin kohteisiin jäljelle jäävien tasoristeysten kautta. Nämä jäljelle jäävät tasoristeykset varustettaisiin puomeilla sekä valo- ja äänivaroituksella. Tasoristeys korvattaisiin sillalla kun toimenpiteeseen riittää rahaa. Varoituslaitoksin varustetut tasoristeykset mahdollistaisivat junien nopeuksien noston jopa 140 kilometriin tunnissa. Sen sijaan radalla, jossa junat saavat kulkea yli 140 kilometrin tuntinopeudella, ei sallita tasoristeyksiä lainkaan.


title: Karvinen

text: Karvinen () on Jim Davisin luoma strippisarjakuva, joka kertoo ruoasta ja nukkumisesta pitävästä Karvinen-kissasta, tämän isännästä Eskosta ("Jonathan ”Jon” Q. Arbuckle") ja tyhmästä, lähes aina läähättävästä Osku ("Odie") -koirasta. Karvinen ilmestyi ensimmäisen kerran 19. kesäkuuta 1978.


title: Karvinen

text: Vuonna 2004 ilmestyi Peter Hewittin ohjaama elokuva "Karvinen", jossa animoitu Karvinen seikkailee elävien näyttelijöiden kanssa. Elokuvalle tehtiin myös jatko-osa "Karvinen 2". Karvisen uusin elokuva "Karvinen herää todellisuuteen" tuli Yhdysvalloissa DVD:lle marraskuussa 2007.


title: Karvinen

text: Suomeksi Karvinen alkoi ilmestyä ensimmäisenä Helsingin Sanomissa sunnuntaisarjana toukokuussa 1981. Sarjan suomentajana oli pitkään Eeva Lepistö. Suomessa ilmestyy nykyään myös "Karvinen"-sarjakuvalehti, jota kustantaa ja julkaisee Egmont Kustannus. Ensimmäisen kerran lehti ilmestyi vuonna 1984, jonka jälkeen se on ilmestynyt kerran kuukaudessa. Lehden rinnalla julkaistiin myös pokkareita. Ensimmäiset pokkarit julkaistiin Tähtipokkarit-sarjassa, mutta muutamien vuosien jälkeen se irrottautui omaksi sarjaksi. Kustannusyhtiö Otava julkaisi Karvis-kirjoja sekä "Paksu-Karvinen"-kirjakokoelmia 1980-luvun loppupuolelta lähtien. Ne kuitenkin erosivat lehdestä ja pokkareista hahmojen nimien takia. Lepistön jälkeen Karvinen-pokkareita on 2000-luvulla suomentanut Antti Marttinen.


title: Karvinen

text:
Internetissä julkaistaan Garfield Minus Garfield (”Karvinen ilman Karvista”) -nimistä sarjakuvaa. Se käsittää alkuperäisiä Karvinen-sarjakuvastrippejä, joista Karvisen hahmo on poistettu digitaalisesti, jolloin yleensä Eskon yksinpuheluksi muodostuva keskustelu saa oudon tai absurdin muodon.
Karvinen () on sarjakuvan nimikkohahmo, jonka debyytti oli 19.6.1978. Tämä on oranssi kissa mustilla viiruilla, joka on ylipainoinen sekä laiska. Karvisen ulkonäkö on muuttunut huomattavasti ensiesiintymisestään tähän päivään, sillä se kävelee kahdella jalalla ollen myös pienempi ja hoikempi. Davisin sanoin ensimmäinen Karvinen muistutti jopa jänistä. Karvinen on Jim Davisin mukaan rodultaan Maine coon. Karvinen on nimetty Davisin isoisän James Garfield Davisin mukaan, joka puolestaan on nimetty Yhdysvaltain presidentin James Garfieldin mukaan. Hahmon suomenkielisen nimen keksi suomentaja Eeva Lepistö, jonka mukaan nimen oli tarkoitus kuulostaa miesmäiseltä ja viitata samalla karvaisuuteen.


title: Karvinen

text: Karvinen pitää nukkumisesta ja syömisestä. Karvinen on lähestulkoon kaikkiruokainen mutta inhoaa tiettyjä ruokia, kuten mm. rusinoita. Tämän lempiruokaa on lasagne, ja lempijuomaa vahva kahvi. Karvinen inhoaa erityisesti maanantaita, dieettejä, hämähäkkejä ja eläinlääkäriä.


title: Karvinen

text: Karvisen mielipuuhaa on pilailu toisten kustannuksella, kuten Eskon tai Oskun. Syvällä sisimmässään Karvinen rakastaa heitä molempia. Karvinen toisinaan myös kiusaa Nekkua, talon hiiriä ja hämähäkkejä.


title: Karvinen

text: Osku () on Eskon koira, jolla on pitkä ja märkä kieli. Karvisen sanoin tämän äiti oli beagle ja isä tiiliskivi, mutta hänen vanhempansa ovat oikeasti kaksi beaglea. Oskun runsas kuolaneritys ja tyhmyys on useiden strippien pääaiheena. Oskulta meni kolme vuotta oppia hengittämään. Oskun ÄO on niin pieni ettei sitä voi mitata, se pitää kaivaa esiin. Uusimmissa sarjakuvissa Osku tosin on esitetty viisaampana, kuin aikaisemmin ja antanut syytä epäillä, että se vain teeskentelee tyhmää.


title: Karvinen

text: Debyytti: 8.8.1978


title: Karvinen

text: Esko (joskus myös Esko Unohtumaton, Esko Karvinen ja Esko Kilpinen) () on Karvisen ja Oskun omistaja. Esko on kuvattu "nössöksi", lapselliseksi ja hyväuskoiseksi aikuiseksi mieheksi. Hän on ammatiltaan sarjakuvataiteilija. Esko ei ole järin suosittu juuri kenenkään keskuudessa, ja tämän treffit usein kariutuvat tavalla tai toisella. Kuitenkin Karvisen eläinlääkäri Liisa on suostunut tämän kanssa ulos, ja uusimmissa sarjakuvissa he ovat viettäneet enemmän aikaa yhdessä. Esko on välillä niin vihattu, että hän on saanut useaan otteeseen häätömääräyksiä mm. Mongoliaan ja jopa pois ”maapallolta”.


title: Karvinen

text: Esko viettää vapaa-aikaansa usein omalaatuisten harrastuksiensa, tai lemmikkiensä, kanssa. Eskon vaatevarastosta on vuosien mittaan löytynyt mitä kummallisimpia pukineita, joita hän on esitellyt mm. treffeillään (mm. järjestelty sukkalaatikko sekä mielikuvituksekkaat räjähtävät ja vettä ruiskivat kravatit).


title: Karvinen

text: Debyytti: 19.6.1978.


title: Karvinen

text: Liisa (joissakin suomennoksissa Ana tai Lissu) () on Karvisen eläinlääkäri ja Eskon yksi ihastuksen kohde. Usein Esko väittää, että on Karvisen eläinlääkäriaika, vaikka tosiasiassa hän yrittää saada Liisan kanssaan treffeille. Tämän vaiheen aikana Liisa on monituiset kerrat kieltäytynyt Eskon lähentelyistä ja pitänyt häntä vastenmielisenä. Vuosikymmenien yritys on kuitenkin palkittu ja uusimmissa stripeissä Esko ja Liisa seurustelevat käyden säännöllisesti ulkona syömässä.


title: Karvinen

text: Debyytti: 26.6.1979


title: Karvinen

text: Joskus, jos Karvinen on löytänyt jonkun kiinnostavan piirteen tai kiinnostavan esineen, hän keksii itselleen alter egon. Sarjakuvissa Karvisen alter egoja ovat olleet muun muassa:Jim Davis aloittaa stripin keksimällä vitsin. Yleensä hän katselee päässään elokuvaa Karvisesta ja kun tulee hauska kohtaus, Jim kelaa taaksepäin ja jakaa vitsin kolmeen ruutuun. Karvinen täytyy saada liikkumaan ja sanomaan kaikki kolmen ruudun ajaksi.


title: Karvinen

text: Kun Jim on tehnyt hahmotuksen, hän vie hahmotelman sinisen viivan piirtäjälle Eric Reavesille, joka tekee kokonaan uudelle paperille sininen viiva-sarjakuvan. Hän saa muuttaa hahmon muotoa tai asennetta, mutta ei liikaa, että tilannekomiikka säilyy. Tässä vaiheessa tekstit tehdään myös musteella. Karvinen-sarjakuvan teksti on sinällä erikoinen, että alkuperäisteksti tehdään käsin, eli siinä on kädellä teon tuntua. Jokainen E ei ole täysin samanlainen.


title: Karvinen

text: Kun sininen viiva on valmis, viedään sarjakuvatussaaja Larry ”Lars” Fentzille, joka piirtää kaikki viivat musteella puhtaaksi. Muste on nopeasti kuivuvaa, mutta joskus sitä saatetaan kiirehtiä liikaa.


title: Karvinen

text: Toiseksi viimeinen vaihe on värien lisäys, jotka lisää Mark Forbes. Karvinen-strippi skannataan tietokoneelle ja Karviselle annetaan värit Photoshop-ohjelmalla. Tämän jälkeen väritetty strippi skannataan ja tuodaan Jim Davisille signeerattavaksi.


title: Karvinen

text: Lopussa sarjakuva lähetetään sanomalehdille.


title: Karvinen

text: Tämä koko työvaihe on nähtävissä Karvinen 2 ja Karvinen herää todellisuuteen-DVD:itten ekstroissa.


title: Karvinen

text: Pöytä on kaikista tunnetuin ja käytetyin tapahtumapaikka. Karvinen joko nojaa pöytää vasten, kävelee sillä, tönäisee Oskun pöydältä tai keskustelee Eskon kanssa.


title: Karvinen

text: Nojatuoli on myös yksi tapahtumapaikka. Karvinen istuu usein nojatuolissa ja katselee televisiota.


title: Karvinen

text: Piha on harvemmin käytetty tapahtumapaikka. Se nähdään esimerkiksi Karvisen kiipeillessä puihin.


title: Karvinen

text:
Punkka eli sänky. Sängyssään Karvinen usein nukkuu, lepäilee tai halailee Nallea. Karvinen nukkuu paljon ja sänkyä nähdään siksi usein.
Aita on myös yksi tapahtumapaikka. Karvinen pitää useimmiten esitystään aidan harjalla ja joutuu esineillä heittelyn kohteeksi.


title: Karvinen

text: Eskon auto on Karvisen mielestä hirveä olinpaikka. Eskon jatkuva hymyily ja kova laulaminen saavat Karvisen suuttumaan.


title: Karvinen

text: Luonto on useimmiten esillä silloin kun Karvinen, Esko ja Osku ovat telttailemassa.


title: Karvinen

text: Maatila on esillä silloin, kun Karvinen, Esko ja Osku menevät Eskon vanhempien luokse maalle.


title: Karvinen

text: Ranta on myös yksi yleinen tapahtumapaikka. Karvinen, Esko ja Osku käyvät usein rannalla. Esko yrittää aina iskeä rannalla olevia naisia, ja epäonnistuu siinä yleensä aina.


title: Karvinen

text: Lentokone on tapahtumapaikka, kun Esko, Osku ja Karvinen ovat menossa ulkomaille. Eskon, Oskun ja Karvisen yksi matkakohde oli Guano-Guanon saaret.


title: Karvinen

text: Eläinlääkärin vastaanotto on paikka, jossa Karvinen käy terveystarkistuksessa. Eläinlääkärinä toimii Liisa.


title: Karvinen

text: Irman Kuppila on tapahtumapaikka, jossa Esko ja Karvinen usein käyvät syömässä. Irma omistaa paikan ja johtaa paikkaa. Eräissä stripeissä Irman kuppilan kokkina esiintyy Toni, jota ei ole näytetty stripeissä.


title: Karvinen

text: Elokuvateatteri on paikka, jossa Esko, Osku ja Karvinen myös käyvät usein katsomassa elokuvia.


title: Karvinen

text: Ikkuna on harvemmin käytetty tapahtumapaikka. Se nähdään yleensä silloin, kun Karvinen purkaa tunteitaan tai kun Esko tervehtii naapureitaan.


title: Karvinen

text: Lattia: Karvinen oleskelee joskus lattiamatolla, jossa Osku alkaa melkein aina kiusata Karvista.


title: Karvinen

text: Karvisen seikkailu yhdessä aiheessa voi kestää jopa viikon tai kauemmin. Tätä jaksoa kutsutaan jatkosarjaksi. Yleensä yhden viikon jatkosarjat loppuvat lauantain stripissä, mutta kauemmin lehdissä esiintyvät jatkosarjat esiintyvät jopa sunnuntaisarjoissa. Pisimmässä Karvisen jatkosarjassa Karvinen ja Osku karkaavat kotoa ja päätyvät sirkukseen. He kuitenkin karkaavat sieltäkin ja päätyvät lopuksi eläinkauppaan, josta Esko ”ostaa” heidät pois. Tämä jatkosarja kesti viisi viikkoa.


title: Karvinen

text: Lorenzo Music oli ensimmäinen henkilö, joka loi Karviselle äänen. Hän ääninäytteli hahmoa ensi kerran vuonna 1982 TV-spesiaalissa Täältä tulee Karvinen. Musicin kuoltua vuonna 2001 Karvisen ääneksi oli vaikea valita yhtä, sillä kaikki Karvisen fanit olivat tottuneet Musiciin, joten monet muut ääninäyttelijät olivat Karvisen äänenä eri medioissa.


title: Karvinen

text: Irlantilainen Dan Walsh alkoi helmikuussa 2008 julkaista nettisivullaan muokattuja versioita Davisin alkuperäisistä Karvisista nimellä "Garfield Minus Garfield". Walsh poistaa stripeistä kuvankäsittelyohjelmistolla Karvisen hahmon. Tämä muutos antaa sarjakuvalle uuden ulottuvuuden nostaessaan päähahmoksi Eskon: vainoharhaisen, psykoottisen, yksinäisen antisankarin. Jim Davis on itse noteerannut Walshin työn ja kiitellyt sitä nokkelana tuotoksena. Davis on myös julkaissut Garfield Minus Garfield -kirjan, jossa vierekkäin esitellään sekä alkuperäinen strippi että versio, josta Karvinen on poistettu.


title: Don’t Look Back in Anger

text: ”Don’t Look Back in Anger” on brittiläisen rock-yhtye Oasiksen kappale. Sen on kirjoittanut yhtyeen pääasiallinen lauluntekijä, kitaristi Noel Gallagher. ”Don’t Look Back in Anger” on neljäs kappale Oasiksen toisella studioalbumilla "(What’s the Story) Morning Glory?", ja se julkaistiin 19. helmikuuta 1996 albumin viidentenä singlenä. Se nousi muun muassa Britannian singlelistan ykköseksi ja Suomen virallisen listan kolmanneksi, ja siitä tuli yhtyeen uran toinen listaykkönen Britanniassa sekä yksi Oasiksen tunnetuimmista ja suosituimmista kappaleista. ”Don’t Look Back in Anger” oli myös ensimmäinen yhtyeen kappale, jonka Noel Gallagher lauloi veljensä, laulaja Liam Gallagherin, sijasta.


title: Don’t Look Back in Anger

text: Myös "Step Out" on Noelin laulama. Muita b-puolia ovat "Underneath the Sky" sekä "Cum On Feel The Noize".


title: Don’t Look Back in Anger

text:
Kappale alkaa John Lennonin ”Imagine”-kappaletta muistuttavalla pianointrolla. Noel Gallagher on sanonut, että se on tietoinen viittaus kyseiseen kappaleeseen ja artistiin. Noel on usein haastatteluissa maininnut Lennonin yhdeksi suurimmista vaikutteistaan ja suureksi esikuvakseen.
Noel Gallagher sanoi "Word" -lehden haastattelussa vuonna 2005, ettei vielä tänäkään päivänä tiedä mitä laulun sanat tarkoittavat.


title: Don’t Look Back in Anger

text: Kappaleessa lauletaan, että kaikki on hyvin niin kauan, kunhan et katso takaisin menneisyyteen vihaisena. Voidaan arvella, että kappaleen merkitys liittyy Noel Gallagherin lapsuuteen ja hänen väkivaltaiseen isäänsä. Noel katkaisi välinsä isäänsä 18-vuotiaana eikä ole sen koommin nähnyt tätä. Kertosäkeen sanoitus syntyi erään konsertin soundchekissä, jossa Noel soitteli kappaleen raakaversiota ilman laulua. Liam tuli paikalle ja kysyi ”lauloitko ’So Sally can wait’? - Sinun pitäisi!”


title: Don’t Look Back in Anger

text: "Step Outin" piti alun perin tulla mukaan albumille. Kappaleen havaittiin kuitenkin olevan kovin samanlainen kuin Stevie Wonderin hitti Uptight. Wonderin puolesta asia olisi voitu sopia, jos hänelle, Henry Cosbylle ja Sylvia Moylle olisi maksettu kymmenen prosenttia levyn tuotosta. Ehdotukseen ei suostuttu, vaan kappale käytettiin Don’t Look Back In Angerin b-puolella.


title: Don’t Look Back in Anger

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Noel Gallagher, ellei toisin mainita.


title: Guria

text: Guria () on hallintoalue ("mkhare") Georgian länsiosassa Mustanmeren rannalla. Alueella on noin 139 000 asukasta (2007) ja sen pinta-ala on 2033 neliökilometriä. Gurian pääkaupunki on Ozurgeti.


title: Guria

text: Paikannimi "Guria" esiintyy ensimmäisen kerran noin vuonna 800 laaditussa Pseudo-Džuanšerin kronikassa. Erään teorian mukaan nimi on peräisin sutta tarkoittavasta juuresta, ja se on mahdollisesti samaa alkuperää kuin itse Georgian nimi. Toisen selityksen mukaan nimi olisi peräisin mingrelin sydäntä tarkoittavasta sanasta "guri", sillä alue sijaitsee Georgian sydämessä.


title: Guria

text: Guriasta tuli noin vuonna 1352 Vardanisdze- ja Dadiani-sukujen läänitys, ja vuoden 1463 jälkeen se erosi Georgian kuningaskunnasta itsenäiseksi ruhtinaskunnaksi, jota hallitsi edellisten sukujen Gurieli-nimellä tunnettu haara. Ruhtinaskunta käsitti nykyisen Gurian alueen ja suuren osan Adžariasta, mukaan lukien Batumin kaupungin. Myöhemmin se kutistui ja kärsi tuhoa jouduttuaan konflikteihin osmanien valtakunnan kanssa. 19. kesäkuuta 1810 Mamia V Gurieli:n kanssa solmitun sopimuksen mukaan alueelle perustettiin Venäjän protektoraatti. Vuonna 1829, Gurian viimeisen prinssin Davit Gurielin hallituskauden aikana, Venäjä liitti ruhtinaskunnan itseensä.


title: Guria

text: Alueella oli kansannousuja Venäjää vastaan vuosina 1819 ja 1841. Vuonna 1840 Guriasta tehtiin maakunta ("ujezd") ja sen nimeksi annettiin Ozurgeti alueen tärkeimpiin kuuluvan kaupungin mukaan. Vuonna 1846 se liitettiin uuteen Kutaisin kuvernementtiin. Vuoteen 1904 mennessä väkiluku oli noussut hieman alle sataan tuhanteen noin 532 000 eekkerin alueella vuoria ja soisia laaksoja, joita peittivät maissipellot, viinitarhat ja teeplantaasit. Guria oli yksi Georgian etnisesti homogeenisimmista alueista, ja lähes koko väestö koostui talonpojista ja vähäaatelista. Lukutaitoaste oli korkea ja taloudellinen tilanne suhteellisen hyvä. Talonpoikien protestiliike, joka sai alkunsa vuonna 1902 ja huipentui avoimeen kansannousuun hallitusta vastaan vuoden 1905 vallankumouksen aikana, oli eräs tehokkaimmista ja järjestäytyneimmistä talonpoikaisliikkeistä koko keisarikunnassa. Talonpoikien hallinto, niin kutsuttu Gurian tasavalta, selviytyi vuoteen 1906 saakka kunnes kasakkojen rangaistusretkikunta tuhosi sen ja hävitti Guriaa.


title: Guria

text: Alue oli Georgian sosiaalidemokraattisen puolueen merkittävä kannatusalue. Puolue hallitsi Georgian demokraattista tasavaltaa vuosina 1918–1921. Guriassa oli sissivastarintaa puna-armeijan hyökkäyksen jälkeen perustettua neuvostohallintoa vastaan 1920-luvun alussa. Neuvostoaikana Guria oli maatalousaluetta, ja se jaettiin kolmeen piirikuntaan. Vuonna 1995 Georgian hallitus perusti Gurian hallintoalueen ("mkhare") ja palautti historiallisen provinssin nimen uudelleen käyttöön.


title: Guria

text: Guria sijaitsee Mustanmeren rannikolla. Se rajautuu Samegrelo ja Zemo Svanetiin pohjoisessa, Imeretiin koillisessa, Samtskhe-Džavakhetiin kaakossa ja Adžariaan etelässä. Alueen pinta-ala on noin 2 033 neliökilometriä. Guria jaetaan kolmeen piirikuntaan:


title: Vipu

text: Vipu tai vipuvarsi on ikivanha yksinkertainen mekaaninen kone. Vipua käytetään, kun tarvitaan suurta voimaa. Vivun avulla voidaan pienellä voimalla ja suurella liikkeellä tuottaa suuri voima ja pieni liike: ""mikä matkassa hävitään se voimassa voitetaan."".


title: Vipu

text: Vipu pysyy tasapainossa, jos siihen kohdistuvien momenttien summa on nolla. Yksinkertainen vipu, jonka molempiin päihin vaikuttaa voima, on tasapainossa, jos:


title: Vipu

text: missä


title: Vipu

text:
Metrin pituisella vipuvarrella (voiman varsi) yhden newtonin (N) voimalla väännettäessä vipuun kohdistuu yhden newtonmetrin (tunnus Nm) vääntömomentti tukipisteen suhteen.
Vivut voidaan jakaa kahteen ryhmään, yksi- ja kaksivartisiin vipuihin. Vipu on yksivartinen, jos kaikki siihen vaikuttavien voimien vaikutuspisteet ovat tukipisteen samalla puolella, muussa tapauksessa kaksivartinen.


title: Vipu

text: Vipuvartta voidaan käyttää myös esimerkiksi maalipurkkien avaamisessa, jolloin akselin tukipiste on lähellä sen toista päätä. Toisesta päästä painamalla saadaan moninkertainen nostovoima, joka nostaa maalipurkin kannen pois paikoiltaan. Vipuvarren ideaa hyödynnetään myös monissa työkaluissa ja mekaanisissa laitteissa.


title: Pyhän Laurin kirkko

text: Pyhän Laurin kirkko, Pyhälle Laurentiukselle omistettu kirkko, tarkoittaa seuraavia suomalaisia kirkkorakennuksia:


title: Lawrence Kohlberg

text: Lawrence Kohlberg (25. lokakuuta 1927 Bronxville, New York – 19. tammikuuta 1987) oli yhdysvaltalainen psykologi. Hän toimi professorin ammatissa sekä Chicagon että Harvardin yliopistoissa, ja hänet tunnetaan erityisesti työstään moraalisen kehityksen tutkimusten parissa. Kohlbergin työt heijastavat ja laajentavat edeltäjänsä, Jean Piagetin, kognitiivisen kehityksen teoriaa. Hänen töilleen perustivat työnsä uudet tutkijat kuten Carol Gilligan.


title: Lawrence Kohlberg

text: Kohlberg tunnetaan parhaiten teorisoimistaan moraalin tasoista joita oli alun perin kuusi. Kohlbergin mukaan aikuinen ihminen saavuttaa tyypillisesti neljännen tason; tasoja 3-4 kutsutaankin yhteisesti konventionaaliseksi tasoksi. Kuudes taso yhdistyi myöhemmin sitä edeltävään tasoon, koska näihin niin kutsuttuihin postkonventionaalisiin tasoihin ei kovin moni ihminen koskaan yllä. Teoria perustuu Kohlbergin väitöskirjaan, jossa hän tutki 72 chicagolaista nuorta valkoihoista miestä. Myöhemmin hän laajensi tutkimusjoukkoaan.


title: Lawrence Kohlberg

text: Tasot:


title: Lawrence Kohlberg

text: Nykyään tasot luokitellaan kolmeen osaan, joissa on jokaisessa kaksi vaihetta.


title: Saksan jalkapallomaajoukkue

text: Saksan jalkapallomaajoukkue () on joukkue, joka edustaa Saksaa jalkapallon kansainvälisissä otteluissa. Se toimii Saksan jalkapalloliiton alaisuudessa. Joukkue on voittanut neljästi maailmanmestaruuden sekä kolmesti Euroopan mestaruuden. Se on ainoa maajoukkue joka on saavuttanut mitalin neljissä peräkkäisissä maailmanmestaruuskilpailuissa. Lisäksi Saksan maajoukkue on ainoa maajoukkue, joka on saavuttanut kaikkien FIFA:n maanosaliittojen alueella järjestetyissä MM-kisoissa vähintään yhden mitalin (Eurooppa, Pohjois-Amerikka, Etelä-Amerikka, Aasia ja Afrikka; Oseaniassa ei vielä ole kisoja pidetty.)


title: Saksan jalkapallomaajoukkue

text: Vaikka Saksan maajoukkue pelasikin ensimmäisen virallisen ottelunsa 5. huhtikuuta 1908 Baselissa Sveitsiä vastaan, oli epävirallisia otteluita järjestetty jo 1898 Pariisissa. Saksa voitti paikallisen joukkueen 12. joulukuuta 7-0 ja seuraavana päivänä toisen joukkueen 2–1. Vuotta myöhemmin 1899 eri saksalaiskokoonpanot pelasivat kahden vuoden aikana vastaavia englantilaisjoukkueita vastaan viisi ottelua. Näistä nykyään esimaaotteluina tunnetuista kohtaamisista ensimmäinen pelattiin Berliinissä 23. marraskuuta 1899 ja päättyi Englannin 2–13 vierasvoittoon. Myös muut käydyistä otteluista päättyivät englantilaisten selviin voittoihin.


title: Saksan jalkapallomaajoukkue

text: Saksan jalkapalloliitto perustettiin vuonna 1900 Leipzigissa 86 seurajoukkueen edustajien välisessä kokouksessa. Ensimmäisinä vuosina virallisia maaotteluita ei kuitenkaan järjestetty, johtuen suurelta osin saksalaisen jalkapallon tuolloisesta voimakkaasta alueellisesta jakautumisesta. Maaottelutoiminta aktivoitui vasta mainitussa ottelussa Sveitsiä vastaan vuonna 1908, ja Sveitsistä muodostuikin saksalaiselle maaottelutoiminnalle perinteinen avausvastustaja - myös molempien maailmansotien ja toisaalta yhdistymisen jälkeiset ensimmäiset ottelut pelattiin juuri Sveitsiä vastaan.


title: Saksan jalkapallomaajoukkue

text: Maajoukkueen ensimmäinen varsinainen arvoturnaus olivat Tukholman vuoden 1912 kesäolympialaiset, joissa joukkue saavutti yhä edelleen suurinumeroisimman voittonsa 16–0 Venäjää vastaan. Ottelussa Saksan Gottfried Fuchs teki kaikkiaan kymmenen maalia, joka sekin on edelleen voimassa oleva Saksan ennätys. Joukkue kantoi jo tuolloin Preussin mustavalkoisia värejä, myöskään ne eivät ole poliittisista muutoksista huolimatta kadonneet.


title: Saksan jalkapallomaajoukkue

text: Vuoteen 1923 joukkue pelasi ilman valmentajaa (alkuaikojen epävirallisia joukkueita kasasi Walter Bensemann ja myöhemmin valintakomiteat), tuolloin valmentajan tehtävän otti ensimmäisenä vastaan mannheimilainen kansakoulunopettaja Otto Nerz, jonka johdolla Saksa otti osaa myös ensimmäisiin MM-kisoihinsa vuonna 1934 Italiassa ja sijoittui kolmanneksi. Kaksi vuotta myöhemmin Berliinin olympialaisissa joukkue putosi jo puolivälierissä hävittyään Norjalle 0–2. Tämä on edelleen Norjan ainoa voitto Saksasta.


title: Saksan jalkapallomaajoukkue

text: Berliinin kisojen jälkeen uudeksi valmentajaksi nousi entinen maajoukkuepelaaja Sepp Herberger, joka lunastikin odotukset murskaamalla seuraavana vuonna ystävyysottelussa Tanskan lukemin 8–0, ja joukkue saikin ottelun pelipaikan mukaan lempinimekseen "Breslauer-Elf". Breslaun joukkue pelasi vuoden aikana 11 ottelua, voittaen niistä kymmenen. Joukkuetta pidettiinkin yhtenä ennakkosuosikeista vuoden 1938 kisojen maailmanmestariksi, kun karsinnassa Saksa voitti Ruotsinkin 5–0. Keväällä 1938 ennen MM-kisoja marssivat Saksan sotajoukot Itävaltaan, ja uusi jalkapallomaajoukkue määrättiin muodostettavaksi valiten tasapuolisesti saksalaisia ja itävaltalaisia pelaajia. Ranskaan matkustikin epäyhtenäinen joukkue, joka putosi Sveitsiä vastaan jo ensimmäisellä kierroksella. Tämä oli ainoa kerta, ennen vuotta 2018, kun Saksan maajoukkue ei MM-kisoissa selviytynyt vähintään puolivälierään (tilanne 2018). Sotavuosina Saksa pelasi noin 30 maaottelua 1939–1942 Euroopan maita vastaan kunnes ne Stalingradin tappion myötä lopetettiin. Viimeisen kerran sodan aikana Saksan maajoukkue oli koolla 1943 jolloin se voitti harjoitusottelussa Hessenin 4–0. Saksan toiseksi suurin maaotteluvoitto tuli sekin sodan aikana 1. syyskuuta 1940 Leipzigissa Suomea vastaan 13–0. Saksa oli merkittävin ehdokas vuoden 1942 MM-kisojen isäntämaaksi, mutta sodan vuoksi niitä ei pelattu. Saksan jalkapalloliitto DFB oli alistettu 1933–1938 Saksan valtakunnan urheiluliiton osastoksi (DRL) ja 1938-45 (NSRL).


title: Saksan jalkapallomaajoukkue

text:
Toisen maailmansodan jälkeen marraskuussa 1945 miehitysvyöhykkeisiin jaettu Saksa suljettiin kansainvälisestä jalkapallosta, eikä sen sallittu osallistua ensimmäisiin sodanjälkeisiin arvoturnauksiin. Saksan jalkapallokomitea (DFA) perustettiin 1948 ja jalkapalloliitto uudelleen 1950 ja syksyllä se hyväksyttiin uudelleen FIFAn jäseneksi. Nyt jalkapalloliitto edusti länsiliittoutuneiden miehitysvyöhykkeistä muodostettua Länsi-Saksaa aina Saksojen jälleenyhdistymiseen asti.
Paluu MM-kisoihin tapahtui Sveitsissä vuoden 1954 maailmanmestaruuskilpailuissa, joissa maa hävisi alkulohkossa kansainvälistä jalkapalloa tuolloin hallinneelle Unkarille 8–3, ja tarvitsi uusintaottelun tasapisteisiin yltänyttä Turkkia vastaan päästäkseen jatkoon. Alkulohkon jälkeen maa selvitti kuitenkin tiensä loppuotteluun raivaten tieltään Jugoslavian ja Itävallan. Loppuottelussa vastaan asettui alkulohkossa ylivoimaiseksi vastukseksi osoittautunut Unkari, ja ottelu alkoikin odotetuissa merkeissä Unkarin siirtyessä kahdeksassa minuutissa 2–0 johtoon. Saksa onnistui kuitenkin kaventamaan välittömästi, ja vain yhdeksän minuuttia myöhemmin oli peli tasan. Siitä eteenpäin muodostui ottelu kiivastahtiseksi kamppailuksi, ja ratkaisu syntyi vasta 84. peliminuutilla Helmut Rahnin toisen osuman myötä. Maalin jälkeen keskittyi Unkari pelkästään hyökkäämään, ja onnistuikin maalinteossa melkein heti Saksan maalin jälkeen. Osuma kuitenkin hylättiin paitsiona ja Saksa voitti ensimmäisen maailmanmestaruutensa. Niin ottelusta itsestään kuin erityisesti sitä seuranneesta voitosta muodostui Saksassa suuri kansanjuhla, ja voitto koettiin yleisesti uuden aikakauden aluksi ja kansallistunnon palauttajaksi toisen maailmansodan kauheuksien jälkeen. Mestaruuskautensa aikana Saksan maaottelutilasto oli negatiivinen, mutta siitäkin huolimatta Saksa voitti Ruotsin kisoissa alkulohkonsa ja oli lopulta neljäs. Chilen kisoissa 1962 Saksa voitti alkulohkon, jossa oli isäntämaa Chile ja Italia, mutta putosi yllättäen puolivälierässä Jugoslavialle.


title: Saksan jalkapallomaajoukkue

text: Vuonna 1964 Saksa voitti olympiajalkapallossa pronssimitalit. Kyseessä oli sillä kertaa DDR:n maajoukkue, joka kisoissa kuitenkin edusti Saksan yhteistä joukkuetta.


title: Saksan jalkapallomaajoukkue

text: Seuraavaa arvokisamenestystä saatiin odottaa vuoden 1966 maailmanmestaruuskilpailuihin asti, jolloin Saksa selviytyi vaikeasta alkulohkosta tappioitta jatkoon, ja kaatoi jatkopeleissä Uruguayn ja Neuvostoliiton kohdaten isäntämaa Englannin loppuottelussa. Tasainen ottelu päätyi lopulta jatkoajalle, jolloin oli Saksan vuoro joutua kyseenalaisen maalitulkinnan uhriksi Englannin Geoff Hurstin toimitettua pallon maaliviivalle. Englanti voitti lopulta 4–2, Hurstin viimeisteltyä loppulukemat toisella kyseenalaisella maalilla jatkoajan viimeisellä minuutilla yleisön rynnätessä jo kentälle.


title: Saksan jalkapallomaajoukkue

text:
Vuoden 1970 maailmanmestaruuskilpailuissa Meksikossa joukkue sijoittui lopulta kolmanneksi hävittyään välierissä dramaattisesti Italialle ottelussa, joka muistetaan Saksassa nimellä "Jahrhundertspiel" - vuosisadan ottelu. Italia oli siirtynyt ottelussa johtoon jo ensimmäisten peliminuuttien aikana, ja johto kestikin aina lisäajalle saakka, jolloin Karl-Heinz Schellinger teki mittavan maajoukkueuransa ainoan maalin vieden ottelun jatkoajalle. Jatkoajasta, jonka Saksa pelasi käytännössä alivoimalla avainpelaajiin lukeutuneen Franz Beckenbauerin taistellessa loukkaantuneena, muodostui poikkeuksellisen runsasmaalinen. Molemmat joukkueet ehtivät jo vuorollaan johtaa ottelua, kunnes Italian Gianni Rivera viimeisteli viimein 112. minuutilla lopullisiksi jääneet 4-3 numerot.
Saksa sai pitkän odottelun jälkeen lopulta MM-kisat 1974, sillä 1942 sota oli esteenä ja 1966 kisat menivät Englannille, jonka liitto oli juuri täyttänyt 100 vuotta. Kuten Münchenin olympiakisoissa, niin nytkin myös DDR:n maajoukkue selviytyi lopputurnaukseen (Suomen lohkosta). Saksa oli hallitseva Euroopanmestari ja Brasilian ohella suurin mestariehdokas, johon kisojen aikana nousivat myös olympiavoittaja Puola sekä Hollanti. Saksa voitti kotimaailmanmestaruuden Münchenin olympiastadionilla Hollantia vastaan 2–1, pelissä jossa Saksan suurimman seurajoukkueen FC Bayern Münchenin pelaajia oli peräti kuusi eli maalivahti Sepp Maier, puolustaja Georg Schwarzenbeck, libero ja kapteeni Franz Beckenbauer, Paul Breitner, joka teki rangaistuspotkusta tasoitusmaalin, Uli Hoeneß sekä voittomaalin tehnyt Gerd Müller ("Der Bomber", pommittaja), joka nousi MM-kisojen kaikkien aikojen kuninkaaksi 14 osumallaan, koska 15. maali hylättiin paitsiona väärin perustein. (Vuoden 2006 kisoissa Brasilian Ronaldo teki 15. maalinsa ja ohitti Müllerin). DDR:n maajoukkue voitti Saksan 1–0 historian ainoassa kohtaamisessa Hampurissa ja DDR oli lopulta kuudes.


title: Saksan jalkapallomaajoukkue

text: Argentiinan MM-kisoissa 1978 Saksa oli kuudes, mutta Espanjassa 1982 sekä Meksikossa 1986 molemmissa hopealla. Saksa selviytyi Italian 1990 kisoissa kolmannen kerran peräkkäin loppuotteluun ja voitti Argentiinan 1–0 ottaen samalla kolmannen maailmanmestaruuden. Saman vuoden syksyllä Saksan jälleenyhdistymisen yhteydessä DDR:n maajoukkue ja jalkapalloliitto (DFV) lakkautettiin ja ne liitettiin Saksan jalkapalloliittoon.


title: Saksan jalkapallomaajoukkue

text: Yhdysvaltojen 1994 ja Ranskan 1998 MM-kisoissa Saksa oli puolivälierissä, mutta Korea/Japanin 2002 kisoissa Saksa selviytyi loppuotteluun, jossa se hävisi historiallisessa pelissä Brasilialle 0–2. Vaikka maat olivat tuolloin MM-historian kaksi ylivoimaisesti menestyksekkäintä maata, niin vasta nyt ne kohtasivat ensi kertaa MM-lopputurnauksessa.


title: Saksan jalkapallomaajoukkue

text: Toisissa kotikisoissaan 2006 Saksa lähti haastajan asemasta. Se kuitenkin pelasi aiemmista kisoista poikkeavasti, erittäin hyökkäävää peliä, mikä tuotti tulosta. Saksa voitti alkulohkonsa ja sen jälkeen se voitti pudotuspeleissä ensin Ruotsin ja sitten Argentiinan. Saksa hävisi välierässä mestari Italialle jatkoajalla 0–2, mutta voitti pronssiottelussa Portugalin 3–1. Saksan pronssiottelun hahmoja olivat keskikenttäpelaaja Bastian Schweinsteiger, joka teki 1–0- ja 3–0-maalit sekä laukoi 2–0-maalia edeltäneen laukauksen, jonka Portugalin Petit ohjasi omaan maaliin, sekä maalivahti Oliver Kahn, joka pelasi ottelussa viimeisen maaottelunsa.


title: Saksan jalkapallomaajoukkue

text: Vuoden 2008 EM-kisoissa, Itävallassa ja Sveitsissä, Saksalla oli viimeistä kertaa mukana niin kutsuttu "kultainen sukupolvi", sillä kokeneista pelaajista Michael Ballack, Christoph Metzelder, Oliver Neuville ja Jens Lehmann pelasivat tuolloin viimeisen arvoturnauksensa. Saksa avasi kisat 2–0-voitolla Puolasta mutta hävisi sitten Kroatialle 2–1. Jatkopaikka varmistui, kun Saksa voitti Itävallan Michael Ballackin vapaapotkumaalilla 1–0. Saksa voitti ensimmäisellä pudotuspelikierroksella Portugalin 3–2 ja välierässä Turkin tasaisen ja intensiivisen ottelun jälkeen 3–2. EM-finaalissa Saksa hävisi Espanjalle 1–0 Fernando Torresin tehtyä ottelun ainoan maalin.


title: Saksan jalkapallomaajoukkue

text: Etelä-Afrikan MM-kisoissa 2010 Saksalla oli uudistunut joukkue. Uusia pelaajia MM-joukkueessa olivat muun muassa Manuel Neuer, Jerome Boateng, Thomas Müller, Mesut Özil, Sami Khedira, Stefan Kießling, Toni Kroos, Marko Marin ja Cacau. Saksa voitti alkulohkonsa ensimmäisessä ottelussa Australian 4–0, minkä jälkeen se hävisi Serbialle Lukas Podolskin epäonnistuttua rangaistuspotkussa ja voitti Ghanan. Saksa voitti ensimmäisellä pudotuspelikierroksella Englannin 4–1 ja pudotti puolivälierissä Argentiinan 4–0. Näin Saksa eteni jälleen välierään, jossa tuleva mestari Espanja voitti sen maalein 1–0 Carles Puyolin puskumaalilla. Pronssiottelussa Saksa voitti Uruguayn 3–2 ja saavutti MM-pronssia. Pronssiottelu oli Saksan 99. lopputurnausottelu.


title: Saksan jalkapallomaajoukkue

text: Euroopan mestaruuskisoihin Saksa ei osallistunut vuonna 1960 eikä vuonna 1964, mutta karsiutui yllättäen vuoden 1968 kisoista, kun varamiehinen joukkue jäi Albaniaa vastaan 0-0 tasapeliin. Seuraavissa kolmissa kisoissa Saksa oli loppuottelussa. Belgiassa 1972 mestaruus, Jugoslaviassa 1976 tappio rangaistuspotkuilla ja Italiassa 1980 mestaruus.


title: Saksan jalkapallomaajoukkue

text: Ranskan kisoissa 1984 Saksa oli viides ja kotikisoissaan 1988 kolmas (tappio välierässä mestari Hollannille). Yhdistymisensä jälkeen Saksa otti EM-hopeaa Ruotsin 1992 kisoissa ja voitti taas mestaruuden Englannin 1996 kisoissa. Hollanti/Belgia 2000 kisoissa sekä Portugalin 2004 EM-kisoissa Saksa jäi alkulohkoihin. 2008 EM-kisoissa Saksa otti taas hopeaa.


title: Saksan jalkapallomaajoukkue

text: Vuoden 2012 EM-kisoihin Saksa lähti kisojen yhtenä suurimmista suosikeista, vaikka joukkueen keski-ikä oli turnauksen joukkueista nuorin. Kisojen avausottelussaan Saksa kaatoi jännittävien vaiheiden jälkeen Portugalin 1–0, Mario Gómezin puskettua ottelun ainoa maali 72 minuutin pelin jälkeen. Lohkon toisessa ottelussaan Saksa kukisti kisoissa pahasti alisuorittaneen Hollannin 2–1, Gomezin vastatessa jälleen Saksan maaleista. Saksa jatkoi voittojen tiellä myös lohkon päätösottelussaan, kun se voitti Lukas Podolskin ja Lars Benderin maaleilla Tanskan 2–1. Puolivälierissä Saksa kohtasi A-lohkossa toiseksi sijoittuneen Kreikan, joka jäi Saksan jyrän alle 4–2-luvuin. Maalinteossa Saksalta onnistuivat joukkueen kapteeni Philipp Lahm, Sami Khedira, Miroslav Klose ja Marco Reus. Täten Saksa eteni neljänsissä arvokisoissa peräkkäin välieriin, jossa se kohtasi Italian. Loppuottelupaikka jäi haaveeksi, kun tiukasti puolustanut Italia eteni Mario Balotellin kahden maalin myötä jatkoon. Saksan ainoasta maalista vastasi Mesut Özil, joka onnistui lisäajalla rangaistuspotkussa.


title: Saksan jalkapallomaajoukkue

text: Vuoden 2014 maailmanmestaruuskilpailujen karsinnoissa Saksa sijoittui ensimmäiseksi omassa karsintalohkossaan. Lopputurnauksessa Saksa sijoitettiin G-lohkoon, jossa se pelasi yhdessä Portugalin, Ghanan ja Yhdysvaltojen kanssa. Ensimmäinen ottelu Portugalia vastaan kutsuttiin nimityksellä "kaikkien aikojen lahjakkuudet vastaan joukkueen lahjakkuus (Cristiano Ronaldo)". Ottelu päättyi Saksan 4–0 voittoon, jossa Thomas Müller teki hattutempun. Seuraavassa ottelussa Ghanaa vastaan Saksa johti ottelua Mario Götzen tehdessä ottelun johtomaalin toisella puoliajalla, mutta sen jälkeen Ghana teki kaksi maalia ja siirtyi johtoon. Miroslav Klose sai kuitenkin tasoitettua ottelun 71. peliminuutilla ja näin ollen peli päättyi 2–2 tasapeliin. Seuraavan ottelu Yhdysvaltoja vastaan päättyi Saksan 0–1 voittoon, jolloin neljännesvälierissä vastaan asettui Algeria.


title: Saksan jalkapallomaajoukkue

text: Neljännesvälierissä Algeriaa vastaan pelatussa ottelussa, ottelu pysyi maalittomana ja tämän jälkeen pelattiin jatkoaika. 92. peliminuutilla, Andre Schürrle teki maalin Thomas Müllerin syötöstä, ja tämän jälkeen Mesut Özil teki toisen maalin 120. peliminuutilla. Vielä tämän jälkeen Algeria onnistui tekemään yhden maalin, mutta se ei kuitenkaan riittänyt. Ottelu päättyi Saksan 2–1 voittoon joka tarkoitti, että Saksa eteni puolivälieriin. Puolivälierissä vastaan asettui Ranska.


title: Saksan jalkapallomaajoukkue

text: Puolivälieräottelussa Ranskaa vastaan, Mats Hummels teki 13. peliminuutilla ottelun ainoan maalin. Saksa voitti Ranskan 1–0 ja eteni näin ollen eteni välieriin.


title: Saksan jalkapallomaajoukkue

text:
Välierissä voitto (7–1) Brasiliaa vastaan oli merkittävä saavutus. Saksasta tuli ensimmäinen joukkue historiassa, joka teki viisi maalia 18 minuutissa ensimmäisellä puoliajalla. Saksa teki neljä maalia 400 sekunnissa ja he johtivat ottelua ensimmäisen puoliajan jälkeen 5–0 Thomas Müllerin, Miroslav Klosen, Sami Khediran ja Toni Kroosin kahdella maalilla. Klosen maali 23. peliminuutilla, hänen 16. maailmanmestaruusmaali, antoi hänelle yksinoikeutetusti haltuunsa ennätyksen eniten maaleja maailmanmestaruuskilpailuissa tehneestä pelaajasta, jota häntä ennen hallussaan piti Brasilian Ronaldo.
Toisella puoliajalla, Andre Schürrle teki kaksi maalia lisää ja näin Saksa johti ottelua jo 7–0, joka oli suurin johto Brasiliaa vastaan yhdessä pelissä. Brasilian ainoan maalin viimeisteli Oscar 90. peliminuutilla. Ottelu oli Brasilialle suurin tappio maailmanmestaruuskilpailuiden historiassa. Saksa teki ottelussa monta ennätystä voitollaan, mukaan lukien Klosen rikkoman ennätyksen, ensimmäinen joukkue joka on ollut mukana neljä vuotta peräkkäin välierissä, ensimmäinen joukkue joka teki seitsemän maalia maailmanmestaruuskilpailuiden pudotuspeleissä, ensimmäinen joukkue, joka teki viisi nopeinta peräkkäistä maalia maailmanmestaruuskilpailujen historiassa ja ensimmäinen joukkue, joka teki viisi maalia ensimmäisellä puoliajalla välierissä. Myös Saksan seitsemän maalia tekivät uuden ennätyksen Saksan tehdessä kaikkissa maailmanmestaruuskilpailuissa 223 maalia, jota ennen Brasilia oli tehnyt eniten maaleja 221 maalillaan.


title: Saksan jalkapallomaajoukkue

text: Finaali järjestettiin Maracanalla Rio de Janeirossa 13. heinäkuuta, jota mainostettiin maailman parhalla pelaajalla (Lionel Messi) vastaan maailman paras joukkue (Saksa). Mario Götzen 113. peliminuutilla tekemä maali oli ottelun ainoa ja näin ollen Saksa voitti finaalissa Argentiinan. Saksasta tuli ensimmäinen eurooppalainen joukkue, joka voitti maailmanmestaruuskilpailut Amerikassa.


title: Saksan jalkapallomaajoukkue

text: Saksa jäi vuoden 2018 maailmanmestaruuskilpailuissa Venäjällä alkulohkonsa viimeiseksi saaden yhteensä vain kolme pistettä ja ei näin ensimmäistä kertaa MM-kilpailuissa päässyt pudotuspeleihin. Saksa hävisi ensimmäisen ottelunsa Meksikolle 0–1, voitti toisessa ottelussa Ruotsin 2–1 ja hävisi kolmannen, ratkaisevan ottelunsa Etelä-Korealle 0–2.