title: Uinu, uinu lemmikkini

text: Jud Crandall tietää synkän salaisuuden, joka lemmikkien hautausmaahan liittyy. Sen Louis Creed, perheen isä, saa huomata, kun hänen potilaansa kuolee ja palaa varoittamaan lemmikkien hautausmaan lähettyvillä olevasta pahasta paikasta.


title: Uinu, uinu lemmikkini

text:
Kun perheen kissa kuolee, paljastaa Jud Louiselle, mitä tämä salainen paikka tekee kuolleille, jos sinne hautaa jonkun.
Pian kissa palaa lähes normaalin näköisenä, mutta ulkokuori pettää, ja kissa ei ole enää entisensä, vaan sen sisällä asuu riivattu paholainen.


title: Uinu, uinu lemmikkini

text: Perheen kuopus joutuu rekan yliajamaksi ja kuolee. Judin varoituksista huolimatta isä-Louis, joka ei kestä lapsensa menetystä, kaivaa pienokaisen haudastaan ja suuntaa kohti vanhaa hautausmaata ...


title: Uneton yö

text: Uneton yö ("Insomnia") on Stephen Kingin teos, joka valmistui vuonna 1994. Kirjassa käsitellään voimakkaasti aborttia ja ihmisen kohtaloa kuolemassa. Tapahtumapaikkana toimii kuvitteellinen Derryn kaupunki, jota King käytti aiemmin menestyskirjassaan "SE", "Kolkuttajissa" ja myöhemmin "Unensieppaajassa".


title: Uneton yö

text: On kulunut kahdeksan vuotta "SE"-kirjan tapahtumista. "Ralph Roberts" on eläkkeellä oleva myyntimies, joka asuu Derryn kaupungissa Mainessa. Hänen vaimonsa kuoleman jälkeen hänen unensaantinsa alkaa vähentyä yö yöltä. Vähitellen hän alkaa nähdä ihmisiä ympäröivät aurat, joista pystyy lukemaan heidän tuntemuksensa, salaisuutensa ja mahdolliset sairautensa.


title: Uneton yö

text: Eräänä päivänä Ralphin naapuri "Ed Deepneau" pahoinpitelee vaimonsa Helenin, koska tämä on laittanut nimensä listaan Abortin puolesta. Ed alkaa puhua Punakuninkaasta, joka on kertonut hänelle Sadanpäämiehistä, jotka repivät sikiöt ulos äideistään. Päästyään vankilasta hän alkaa vaikuttaa abortin vastustajien, "Elämän ystävien" ryhmässä. Helen Deepneau ja tämän tytär Natalie ovat tärkeitä henkilöitä myöhemmin kirjan lopussa.


title: Uneton yö

text: Vähitellen Ralphin näyt muuttuvat yhä oudommiksi. Hän näkee yömyöhällä ikkunastaan kaksi pientä kaljupäistä lääkäriä, joista toisella on sakset kädessään. He tulevat ulos hänen vanhan naispuolisen naapurinsa luota, ja aamulla Ralph saa tietää naapurinsa kuolleen. Ja yhä oudommiksi alkavat asiat mennä, kun Ralph saa tietää myös tuttavansa Loisin kärsivän unettomuudesta ja näkevän auroja. He näkevät yhdessä kolmannen kaljupäisen lääkärin, joka eroaa edellisistä kahdesta. Kolmas lääkäri on paha.


title: Uneton yö

text: Ralph ja Lois tajuavat tarvitsevansa ratkaisuja ongelmiinsa, jolloin he päättävät etsiä kaksi ensimmäistä lääkäriä. He löytyvät sairaalasta Ralphin kuolevan ystävän huoneesta. Lääkärit kutsuvat itseään kreikkalaisen mytologian Kohtalottarien mukaan Klothoksi ja Lakhesikseksi. Kolmas lääkäri saa nimekseen Atropos. Heidän puutteisiinsa kuuluu, etteivät he kykene valehtelemaan. Ralph ja Lois saavat tietää pienten lääkärien vähentäneen heidän untaan, jotta he pystyisivät näkemään "toiseen kerrokseen", eli aurojen maailmaan.


title: Uneton yö

text: Klotho ja Lakhesis ovat Kohtalon juoksupoikia, kun taas Atropos on Sattuman. Jokainen ihminen on alkuaan merkitty joko Kohtalon tai Sattuman piiriin, ja nämä ihmiset määräävät heidän kuolemansa hetken. Kohtalon mukaan kuolleet kokevat usein levollisen ja tuskattoman kuoleman, kun taas Sattuman piirissä olevat kuolevat erilaisissa onnettomuuksissa. On myös olemassa kolmas ihmisryhmä, joita kuvataan kirjassa "merkitsemättömiksi korteiksi". He eivät kuulu Sattumalle, eivätkä Kohtalolle, mutta jos tällainen merkitsemätön joutuu Sattuman piiriin, hän voi tehdä oikeastaan mitä vain. Tällainen ihminen on Ed Deepneau, ja hän on joutunut Sattuman piiriin.


title: Uneton yö

text: Raphin ja Loisin tehtävä on estää Ediä tekemästä joukkomurhaa, jossa tulisi kuolemaan 2000 abortin puolustajaa, jotka ovat tulleet kuuntelemaan Susan Day nimisen poliitikon puhetta. Ralph tajuaa kuitenkin, ettei syy voi olla joukkomurhan uhrien pelastaminen, ja saa ongittua Klotholta ja Lakhesikselta totuuden, jonka mukaan puhetta on kuuntelemassa eräs äiti, jonka pikkupoika on merkitty Kohtalon piirissä tulevaksi Suurmieheksi, joka tulee vaikuttamaan kaikkiin ihmisiin ympärillään.


title: Uneton yö

text: Ralph ja Lois tunkeutuvat alkuun Atropoksen kotiin, ja Ralph viiltelee tämän pahasti pakottaen tämän lupaamaan, ettei hän vahingoita tulevaisuudessa häntä tai Loisia. Atropos joutuu lupaamaan tuskissaan tämän, mutta hän antaa myös toisen lupauksen, jonka mukaan eräs Ralphin läheinen tulee kärsimään.


title: Uneton yö

text: Ed Deepneau yrittää sillä aikaa törmätä lentokoneellaan rakennukseen, jossa abortin puolustajien kokous on. Ralph kuitenkin estää häntä viime hetkellä, ja tapaa samalla Punakuninkaan. Lentokone törmää rakennukseen, mutta pikkupoika säilyy hengissä Ralphin ansiosta. 72 ihmistä, mukaan lukien Susan Day, saavat surmansa.


title: Uneton yö

text: Kirjan seuraava tärkeä osio sijoittuu muutaman vuoden päähän tapahtumista. Ralph ei ole nähnyt auroja pitkään aikaan, mutta nyt ne alkavat tulla takaisin. Hän on jo unohtanut tapahtumat, mutta muistin palaillessa hän muistaa Atropoksen lupauksen, jonka mukaan Natalie Deepneau tulee kuolemaan auton törmätessä häneen. Ralph pelastaa Natalien viime hetkellä, mutta kuolee itse.


title: Uneton yö

text: "Uneton yö" palkittiin Bram Stoker Awardilla parhaana romaanina 1994.


title: Julma leikki

text: Julma leikki ("Gerald's Game", 1992) on amerikkalaisen kirjailijan Stephen Kingin kirjoittama romaani. Kirjaan perustuva elokuva sai ensi-iltansa vuonna 2017.


title: Julma leikki

text: Kirja kertoo n. 40-vuotiaasta lakimiehen vaimosta, Jessie Burlingamesta, joka antaa seksileikin yhteydessä miehensä, lakimies Gerald Burlingamen, kahlita hänet käsiraudoilla vuoteeseen. Jessie ei pidä sidottuna olemisesta, sillä se on uutta hänelle ja hän huomaa Geraldin raiskausfantasian minkä halua toteuttaa Jessielle. Jessie potkaisee Geraldin päältään. Hetken päästä, samalla kun Jessie käskee Geraldia irroittamaan hänet raudoista, Gerald saa sydänkohtauksen. Hän kaatuu maahan kolauttaen päänsä lattiaan ja kuolee. Seuraavat 21 tuntia elämästään Jessie viettää parisängyn tolppiin kahlehdittuna yksin keskellä ei mitään. Yrittäessään paeta tilanteesta, Jessie joutuu kamppailemaan janon, rannekipujen ja päänsä sisällä asuvien äänien kanssa. Yhtäkkiä huoneeseen ilmestyy olio, joka on vitivalkoinen ja silmät pohjattomat mustat. Olion kädet ylettyvät polviin saakka ja kädessään se kantoi ihmisen nahasta tehtyä matkalaukkua, joka oli täynnä ihmisen luita. Jessie hätääntyy, eikä usko pääsevänsä oliolta pakoon, ellei...


title: Julma leikki

text: Auringon pimennyksen aikaan 20. heinäkuuta 1963, samana päivänä kun Jessietä nuorena ahdistellaan, Dolores Clairborne tappoi miehensä. Tämä kuvataan kirjassa Doloreksen tunnustus.


title: Sellosarjat (Bach)

text: Johann Sebastian Bachin kuusi sellosarjaa on sävellyskokonaisuus soolosellolle. Bach sävelsi teokset vuosina 1717–1723 toimiessaan Cöthenissä (nyk. Köthen) "Kapellmeisterina".


title: Sellosarjat (Bach)

text: Oletetaan, että teokset olisivat alun perin tarkoitetut etydeiksi. Sellosarjojen yhdenmuotoisuus viittaa siihen, että ne on sävelletty yhdeksi kokonaisuudeksi, mahdollisesti cötheniläiselle sellistille Christian Ferdinand Abelille (1683–1737) taikka Christian Bernhard Linikelle (1673–1751).


title: Sellosarjat (Bach)

text: Sellosarjojen käsikirjoitukset eivät ole säilyneet. Bachin toisen vaimon Anna Magdalena Bachin käsin kirjoittama kopio on kuitenkin löydetty, ja teoksien asun uskotaankin olevan varsin lähellä alkuperäistä.


title: Sellosarjat (Bach)

text: Bach lisäsi sellosarjoihinsa lisätansseja barokkisarjan perusosien lisäksi, jotka ovat allemande, courante, sarabande ja gigue. Kahdessa ensimmäisessä on menuettipari, kolmannessa ja neljännessä kaksi bourréeta ja kahdessa viimeisessä kaksi gavottia. Lisätanssit oli tarkoitus esittää "alternativement", eli ensimmäinen kahdesta tanssista kerrattiin toisen tanssin jälkeen. Jokaisen sarjan aloittaa preludi, toinen osa on allemande, kolmas courante ja viimeinen, kuudes, gigue.


title: Sellosarjat (Bach)

text: Kuudes sarja poikkeaa muista niin, että sen soittamiseen vaaditaan sello, jossa on viides kieli, joka viritetään e¹:hen eli kvinttiä korkeammalle kuin tavallisen sellon ylin kieli. Ammattilaiset voivat soittaa sen myös tavallisella 4-kielisellä sellolla. Viidennessä sarjassa Bach puolestaan käyttää scordaturaa eli kielten tavallisesta poikkeavaa viritystapaa, jossa sellon ylin kieli viritetään a:sta alas g:hen. Tämän oletetaan liittyvän siihen, että sama sarja on olemassa myös g-molliversiona luutulle (BWV 995) (Katso Bachin luuttuteokset).Bachin sellosarjat olivat pitkään unohduksissa aina 1900-luvun alkupuolelle asti. Kun Pablo Casals oli löytänyt Anna-Magdalenan käsin kirjoittaman nuottikopion barcelonalaisesta musiikkikaupasta ja harjoitellut teoksia kahdentoista vuoden ajan, hän aloitti soolosellosarjan julkisen esittämisen. Näin sarjat palasivat laajempaan tietoisuuteen. Pablo Casals levytti sarjat vuosina 1929–1939.


title: Nootropiinit

text: Nootropiinit (muinaiskreikan "noos" 'mieli; järki' ja "tropos" 'kääntö, suuntaaminen') eli älylääkkeet tai nootroopit ovat psykoaktiivisia aineita, joita käytetään aivojen suorituskyvyn tehostamiseen. Älylääkkeiden kannattajat väittävät, että nämä aineet tehostavat älyllistä suorituskykyä monilla tavoilla, esimerkiksi kohottaen tietoisuutta, selkeyttä, muistia, virkeyttä, mielialaa, hapenottokykyä, glukoosin hyväksikäyttöä, aivojen verenkiertoa ja muita tekijöitä.


title: Nootropiinit

text: Älylääkkeinä käytettyjen aineiden tehoa ei kaikissa tapauksissa kyetä osoittamaan lumelääkettä paremmaksi tilastollisesti merkitsevällä tavalla. Joidenkin aineiden ja aineyhdistelmien osalta nootropiiniharrastusta voidaankin pitää eräänlaisena modernina uskomuslääkintänä. Älylääkkeiden käyttöä kritisoidaan myös ennalta-arvaamattomien sivuvaikutusten ja yhteisvaikutusten vuoksi. Osa älylääkkeistä on kuitenkin tutkimuksissa todettu tehokkaiksi ainakin joidenkin tiettyjen sairauksien hoidossa. Näiden lääkkeiden ATC-luokitukset ovat N06B (Keskushermostoa stimuloivat lääkeaineet) ja N06D (Dementialääkkeet). Nootropiinit kuitenkin eroavat varsinaisista piristeistä eli stimulanteista muun muassa siten, että ne eivät kiihdytä elintoimintoja tai aiheuta riippuvuutta. Monissa maissa älylääkkeiksi luokiteltavia aineita saa vain reseptillä tai ne voivat olla myyntiluvattomia lääkeaineita. Osa on myös luokiteltu huumausaineiksi. Toisaalta joitakin älylääkkeinä käytettäviä aineita myydään vapaasti lisäravinteina.


title: Nootropiinit

text: Nootropiini -käsitteen loi romanialainen psykologi ja kemisti Corneliu E. Giurgea vuonna 1972. Käsitteen alkuperäisen määritelmän mukaan nootropiinilla tulee olla seuraavat ominaisuudet :


title: Nootropiinit

text: Älylääkkeinä käytettäviä lääkeaineita:Kolinergit ovat yhdisteitä, jotka parantavat keskittymiskykyä ja muistia aktivoimalla kolinergista järjestelmää suorasti tai epäsuorasti. Asetyylikoliini on fasilitaattori muistijäljen syntymisessä. Toisin kuin joidenkin nootropiinien tai lisäravintoaineiden tapauksessa, asetyylikoliiniesteraasi-inhibiittoreiden annostuksen on oltava ehdottomasti maltillista, sillä yliannostus voi johtaa kolinergiseen kriisiin.


title: Nootropiinit

text: Lisäravinteilla ja vitamiineilla saattaa olla nootrooppisia vaikutuksia etenkin varsinaisiin älylääkkeisiin yhdistettynä. Aminohapoista joilla ilmenee optista aktiivisuutta tarkoitetaan tässä yhteydessä L-enantiomeereja.Myös yrteillä ja lääkekasveilla voi olla nootrooppisia vaikutuksia.Eräillä terveysvaikutteisilla elintarvikkeilla ja niiden sisältämillä ravintoaineilla sekä fytokemikaaleilla voi olla neuroprotektiivisia ja muistia parantavia vaikutuksia etenkin ikääntyneillä ihmisillä.


title: Eliniän pidentäminen

text: Elämän pidennys () koostuu yrityksistä sekä tekniikoista pidentää ihmiselämää nykyistä maksimielinikää korkeammalle.


title: Eliniän pidentäminen

text: Perinteisiä elämää pidentäviä tapoja ovat terveellinen ruokavalio, liikunta ja yleinen varovaisuus.


title: Eliniän pidentäminen

text: Kehitysasteella on useita tapoja elämän radikaalimpaan pidentämiseen:


title: RMS Carpathia

text: RMS Carpathia oli Cunard Linen vuonna 1902 valmistunut matkustaja-alus, joka tuli tunnetuksi RMS "Titanicin" pelastustöihin osallistumisesta.


title: RMS Carpathia

text: "Carpathian" rakensi Swan Hunter & Wigham Richardson heidän Newcastlen telakallaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa.


title: RMS Carpathia

text: "Carpathian" uppoama oli 8 600 tonnia, pituus 164 metriä ja leveys 18 metriä, aluksen huippunopeus oli 14 solmua tunnissa. Se pystyi kuljettaa noin 1 700 matkustajaa. Laiva kastettiin 6. elokuuta 1902, ja se aloitti koeajonsa 22. huhtikuuta 1903, jotka päättyivät 25. huhtikuuta. osallistumisesta.


title: RMS Carpathia

text: "Carpathia" lähti neitsytmatkalleen 5. toukokuuta 1903 Liverpoolista Bostoniin, Yhdysvaltoihin. Aluksella oli 204 toisen luokan matkustajapaikkaa ja 1 500 kolmannen luokan matkustajapaikkaa. Myöhemmin se aloitti säännöllisen linjaliikenteen Liverpoolista New Yorkiin. Marraskuussa 1903 laiva siirrettiin kuljettamaan unkarilaisia siirtolaisia, ja se liikennöi Triesten ja New Yorkin välillä vuoteen 1904 asti. Vuonna 1905 alus kunnostettiin niin, että siihen tuli 100 ensimmäisen luokan matkustajapaikkaa, 200 toisen luokan sekä 2 500 kolmannen luokan matkustajapaikkaa. Tämän jälkeen "Carpathia" aloitti liikenteen New Yorkin, Triesten ja lukuisten Välimeren satamien välillä.


title: RMS Carpathia

text: Matkalla New Yorkista Unkariin 14. huhtikuuta 1912, "Carpathian" sähköttäjä Harold Cottam sai CQD-hätäviestin "Titanicilta": ""Titanic" uppoaa keula edellä ja tarvitsee apua nopeasti."


title: RMS Carpathia

text: Cottam ilmoitti viestistä välittömästi komentosillalle, josta viesti toimitettiin aluksen päällikölle, Arthur Rostronille. Rostron kyseli Cottamilta, oliko tämä aivan varma, että "uppoamaton" "Titanic" oli pyytänyt välittömästi apua. Cottamin vakuutettua päällikön hätäsanoman kiireellisyydestä Rostron komensi koneet täysillä eteen ja määräsi kurssin kohti "Titanicin" uppoamispaikkaa.


title: RMS Carpathia

text: Laivan nimellistä huippunopeutta 14 solmua saatiin kasvatettua 16,5-17 solmuun, kun höyrykattiloiden varoventtiilit sääntöjen vastaisesti suljettiin, vapaavuorossa olleet lämmittäjät komennettiin töihin sekä laivan lämmitysjärjestelmä sammutettiin, jotta kaikki mahdollinen höyry saataisiin koneiden käyttöön. Alus oli tuolloin 93 kilometrin päässä "Titanicista" kaakkoon, mutta sen saapuessa neljän tunnin kuluttua paikalle 15. huhtikuuta 1912 kello 4 aamulla oli jo liian myöhäistä. "Titanic" oli uponnut lähes kaksi tuntia aikaisemmin. "Carpathian" höyrytessä kestävyytensä rajoilla yli aluksen suunnitellun huippunopeuden kohti "Titanicin" uppoamispaikkaa alkoi aluksella levitä huhuja, että "Carpathia" olisi kokenut onnettomuuden. Laivan stuertit komensivat kuitenkin hätääntyneet matkustajat takaisin hytteihinsä ja sanoivat laivan olevan kunnossa. Vasta laivan saapuessa "Titanicin" pelastusveneiden lähettyville valkeni totuus "Carpathian" matkustajille. Aluksella ei ollut onnettomuuspaikalla enää paljoa tehtävissä, ja se sai nostettua merestä ainoastaan pelastusveneissä olijat. Se pelasti 706 henkeä.


title: RMS Carpathia

text: Pelastuneet palkitsivat päällikkö Rostronin hopeamaljalla ja kultamitalilla, jotka Margaret Brown luovutti. Rostron oli myöhemmin Yhdysvaltain presidentin William Howard Taftin vieraana Valkoisessa talossa, ja hänelle myönnettiin Kongressin kultamitali, korkein kunnianosoitus, jonka Yhdysvaltain kongressi saattoi hänelle myöntää. Britteinsaarilla kuningas Yrjö V löi hänet ritariksi.


title: RMS Carpathia

text: Rostronista tuli myöhemmin Cunard Line -yhtiön kommodori eli vanhin päällikkö. Tämä kunnianosoitus myönnettiin vain poikkeuksellisen ansioituneille merikapteeneille. Häntä kutsuttiin liikanimellä "Sähkökipinä" poikkeuksellisen rivakan ja aikaansaavan luonteensa johdosta.


title: RMS Carpathia

text: "Carpathia" oli ensimmäisen maailmansodan aikana laivasaattueen mukana, kun Saksan keisarikunnan laivaston sukellusvene torpedoi aluksen 17. heinäkuuta 1918 Irlannin itärannikolla. Onnettomuudessa menehtyi viisi henkilöä. Eloonjääneet 218 matkustajaa ja miehistönjäsentä pelasti HMS "Snowdrop" seuraavana päivänä.


title: RMS Carpathia

text: Yhdysvaltalainen kirjailija ja sukeltaja Clive Cussler löysi "Carpathian" hylyn vuonna 1999.


title: Madekoski

text: Madekoski on Oulun 32. kaupunginosa Maikkulan suuralueella noin 13 kilometriä keskustasta kaakkoon, Oulujoen, valtatie 22:n ja Oulu–Kontiomäki-rautatien varressa. Nimensä kaupunginosa on saanut samannimisestä koskipaikasta Oulujoessa.


title: Madekoski

text: Kaupunginosa rajoittuu koillisessa Oulujokeen ja Sanginsuuhun, kaakossa Pikkaralaan, etelässä Juurusojaan ja Oulu–Kontiomäki -rautatien, sekä lännessä Heikkilänkankaaseen.


title: Madekoski

text: Alue on omakotitalovaltainen ja toistaiseksi väljästi rakennettu kylämäinen kaupunginosa, jonka maisemaa hallitsevat niitty- ja peltoaukeat sekä sekametsät. Suurin osa omakotitaloista sijaitsee muutaman tärkeimmän tien varrella. Kaupunginosassa on oma kauppa. Turkansaaren ulkomuseo sijaitsee Madekosken kaupunginosassa.


title: Madekoski

text: Oulun ja Kontiomäen välinen rautatie kulkee kaupunginosan etelärajalla. Sen rinnalla kulkee valtatie 22, joka on alueen pääväylä.


title: Madekoski

text: Aiemmin Madekoskella oli myös oma rautatieseisake. Seisake lakkautettiin ja henkilöliikenteen pysähdykset lopetettiin kokonaan lättähattuliikenteen päättyessä vuonna 1986. Nykyisin Thure Hellströmin suunnittelema entinen seisakerakennus on yksityisomistuksessa. Seisakkeella pysähtyvät ainoastaan museojunat.


title: Madekoski

text: Linja-autoliikenne Madekoskella on riittävä asukastiheyteen nähden.


title: Madekoski

text: Oulujoen ylitse johtaa Sangin silta Madekoskelta Sanginsuun kaupunginosaan. Tämä silta on itäisin Oulun kaupungin alueella sijaitseva Oulujoen ylittävä maantiesilta.


title: Madekoski

text: Madekoskelta lähtee tieyhteys Kempeleen Juurussuon kylään ja siitä eteenpäin Hangaskankaalle ja Tyrnävän Murron kylään.


title: Biogerontologia

text: Biogerontologia on gerontologian eli ikääntymistutkimuksen alalaji, joka keskittyy ikääntymisen (seneskenssin) biologisten syiden tutkimiseen. Biogerontologeiksi lasketaan tiedemiehet, jotka tutkivat näitä prosesseja, sisältäen myös pyrkimykset hallita, estää ja kääntää ne.


title: Gerontologia

text: Gerontologia on ikääntymisen ja vanhenemisprosessin tutkimusta. Se poikkeaa geriatriasta, joka on vanhuuden sairauksien ja niiden hoitomuotojen tutkimukseen keskittynyt lääketieteen osa-alue.


title: Gerontologia

text: Gerontologia on monitieteistä ja siinä on yhtymäkohtia biologiaan, psykologiaan, sosiologiaan ja terveystieteisiin. Gerontologian tutkimuksen kohteena voi olla muun muassa:


title: Gerontologia

text: Gerontologiaa voi opiskella Suomessa pääaineena Jyväskylän yliopistossa, jossa gerontologian opetusta ja tutkimusta tarjotaan eri tiedekunnissa. Monissa muissa yliopistoissa gerontologiaa tarjotaan sivuaineena. Myös Suomen gerontologian tutkimuskeskus on sijoittunut Jyväskylään. Gerontologiaa ja kansanterveystiedettä opiskelleet voivat työskennellä muun muassa tutkijana, osastonhoitajana, projektipäällikkönä ja lehtorina.


title: Gerontologia

text:
Terveysgerontologia
käsittelee biologisten vanhenemismuutosten lisäksi ikääntyvien ihmisten terveyttä ja toimintakykyä. Tarkastelun kohteena ovat myös terveyden, toimintakyvyn, liikunnan ja vanhenemisen väliset yhteydet. Muita teemoja ovat väestön ikääntyminen ja gerontologia tieteenalana.


title: Gerontologia

text:
Psykogerontologia
tarkastelee psyykkisiä vanhenemismuutoksia ja toimintakykyisyyttä, sekä ikääntymisen ja mielenterveyden välisiä yhteyksiä.


title: Gerontologia

text:
Kasvatusgerontologia
perehtyy elinikäisen oppimisen mahdollisuuksiin, aikuisten ja ikääntyneiden ihmisten oppimisen ohjaamiseen, sekä ikääntyneille ihmisille suunnattuun aikuiskasvatukseen.


title: Gerontologia

text:
Sosiologia ja sosiaaligerontologia
käsittelee vanhenemista yksilöllisenä, kulttuurillisena ja yhteiskunnallisena ilmiönä, sekä ikä- ja elämänvaihetutkimuksena. Lisäksi tarkastellaan iäkkäiden ihmisten asemaan ja elinoloihin liittyviä asioita, sekä vanhuspolitiikan ja -työn nykytilaa ja tulevaisuutta. Kulttuurillinen perspektiivi painottaa iän ja ikääntymisen merkityksiä, mielikuvia ja itsemäärityksiä sekä näiden historiallista muuttumista.


title: Markkuun ryhmäpuutarha

text: Markkuun ryhmäpuutarha sijaitsee Oulujoen pohjoisrannalla Saarelan kaupunginosassa, noin yhdeksän kilometrin Oulun kaupungin keskustasta kaakkoon, Oulujoen ja Vaalantien välisellä alueella. Vuonna 1975 perustettu ryhmäpuutarha-alue käsittää nykyisellään 165 puutarhapalstaa.


title: Markkuun ryhmäpuutarha

text: Alueella on ryhmäpuutarhan yhteinen kerhotalo, "Marketa", jossa voidaan viettää niin perhejuhlia kuin yhdistyksen järjestämiä juhannus- ja elojuhliakin. Saunatilat sekä uimaranta ovat palstalaisten käytössä. Veneilyä ja kalastusta harrastaville alueella on laituripaikkoja.


title: Noukanniemi

text: Hotelli-ravintola Noukanniemi on veneilykeskus Vaajakoskella Jyväskylässä. Hotellihuoneita on kahdeksan kahden hengen huonetta. Ravintolapaikkoja on 150 hengelle sekä lisäksi kesäisin terassi. Lisäksi keskuksessa on erilaisia satamapalveluita. Noukanniemeä pitää kotisatamana mm. höyrylaiva S/S Yhtiö.


title: Cujo

text: Cujo (1981) on Stephen Kingin kahdeksas romaani. Kirja julkaistiin suomeksi ensimmäisen kerran vuonna 1987 ja sen kustansi Book Studio ja käänsi Reijo Kalvas.


title: Cujo

text:
Kirja kertoo ihmisystävällisestä koirasta nimeltä Cujo. Cujo saa vesikauhutartunnan lepakon puremasta, ja alkaa sairastuttuaan tappaa ihmisiä. Trentonin perhe, johon kuuluvat isä Vic, äiti Donna ja heidän 5-vuotias poikansa Tad, on merkittävässä osassa kirjassa. Perhe on vastikään muuttanut uuteen kylään, jossa he tutustuvat autokorjaaja Camberien perheeseen ja heidän koiraansa Cujoon. Cujon muuttuessa raivohulluksi he joutuvat myös suureen vaaraan.
Kirjan perusteella on vuonna 1983 tehty kauhuelokuva "Cujo – kauhun silmät". Elokuvan on ohjannut Lewis Teague ja sen pääosia näyttelevät Danny Pintauro, Dee Wallace Stone, Daniel Hugh Kelly ja Christopher Stone.


title: Tulosvaroitus

text: Tulosvaroitus on yrityksen antama talousennusteen korjaus. Tulosvaroituksen antaminen on pakollista kaikille pörssiyhtiöille, jos sen antamiseen on tarvetta. Tulosvaroitus annetaan kun tulos, tase tai taloudellinen asema on kehittynyt arvioitua huonommin tai paremmin (positiivinen tulosvaroitus). Yleensä tulosvaroituksen antaminen mielletään negatiiviseksi yhtiön talouden kannalta, vaikka tulosvaroitus voidaan antaa myös kun talous on kehittynyt arvioitua paremmin.


title: Viimeisellä rannalla (romaani)

text: Viimeisellä rannalla () on vuonna 1957 ilmestynyt englantilais-australialaisen Nevil Shuten romaani. Tarina kuvailee maailman viimeisten ihmisten elämää Australiassa tappavan ydinlaskeumapilven lähestyessä.


title: Viimeisellä rannalla (romaani)

text: Sir Elwoodin Hiljaiset Värit -yhtyeen levyltä "Kymmenen tikkua laudalla" löytyy samanniminen kappale, joka on saanut inspiraationsa Shuten kirjasta. Myös levyn kansipapereissa viitataan kirjan herättämiin ajatuksiin.


title: Viimeisellä rannalla (romaani)

text: Kirjasta tehtiin tuoreeltaan vuonna 1959 samanniminen elokuva, jonka pääosia näyttelivät Gregory Peck ja Ava Gardner. Lisäksi kirjasta on tehty vuonna 2000 kolmiosainen minisarja.


title: Kalmukki

text: Kalmukki tarkoittaa seuraavia asioita:Katso myös


title: Kithara

text: Kithara () oli pitkä kielisoitin antiikin Kreikassa. Se ei ole nimestään huolimatta sukua kitaralle vaan lyyralle. Kitaran nimi on kuitenkin peräisin kitharasta.


title: Kithara

text: Kreikkalaisessa mytologiassa kithara yhdistetään Apolloniin, mutta sen keksijäksi mainitaan Hermes.


title: Kithara

text: Kitharassa oli 7–12 kieltä. Yleisin oli seitsenkielinen malli. Litteään kaikukoppaan oli kiinnitetty sivukaaret, joiden taipuisuus tuotti aaltomaisen äänen. Kaikki kielet olivat yhtä pitkiä.


title: Kithara

text: Kokonaisia soittimia ei ole säilynyt, eikä soittimen ääntä tai soittotapaa tiedetä tarkasti. Vanhoista kuvista päätellen kitharaa soitettiin lennokkain liikkein, joskus erityisellä näppäimellä tai plektralla. Kitharansoittaja käytti soitinta usein oman laulunsa säestykseen. Sen soittaminen vaati suurta taitoa, ja soittimen opettelu kuului kreikkalaismiesten koulutukseen. Kitharaesitykset olivat hyvin suosittuja Kreikan festivaaleilla ja musiikkikilpailuissa.


title: Christian Ferdinand Abel

text: Christian Ferdinand Abel (heinä- tai elokuu 1682 Hannover – 3. huhtikuuta 1761 Köthen) oli saksalainen bassogamban soittaja.


title: Christian Ferdinand Abel

text: Christian Ferdinandin isä oli säveltäjä, viulisti ja urkuri Clamor Heinrich Abel. Myös Christian Ferdinandin poika Carl Friedrich oli säveltäjä. Abel toimi Cöthenin (nyk. Köthen) hoviorkesterissa Johann Sebastian Bachin kapellimestarikaudella, vuodesta 1715 eteenpäin. Bachin ja Abelin välit olivat lämpimät ja Bach pyydettiin muun muassa Abelin tyttären kummiksi. Arvellaan, että Bach olisi säveltänyt kuuluisat sellosarjansa nimenomaan Abelia varten.


title: Venäläinen keittiö

text: Venäläisellä keittiöllä on takanaan pitkä historia. Siihen kuuluu keittoja, kalaruokia ja suolaisia leivonnaisia. Sieniä ja kasviksia käytetään paljon. Liharuoista suosituimpia ovat paistit, mutta ortodoksisen kirkon paaston aikana punaista lihaa ei saa syödä. Venäjän keittiössä suositut ruoka-aineet kuten kaviaari, smetana, tattari, ruisjauhot ja happamat suolakurkut ovat vaikuttaneet Venäjän kautta maailman moniin keittiöihin.


title: Venäläinen keittiö

text: Ortodoksisen kirkon vuodessa voi olla jopa 200 paastopäivää, jolloin maito, kananmunat ja liha ovat kiellettyjä. Tämän seurauksena Venäjän luostareissa kehittyi kasvis-, sieni- ja kalaruokien osaamista, jonka pyhiinvaeltajat veivät luostareista omiin koteihinsa. Venäjän ruokakulttuuriin vaikutti suuresti tsaari Pietari Suuri (1672–1725), joka opiskeltuaan Euroopassa toi maahansa eurooppalaisen ruokakulttuurin, kuten lieden, paistinpannun sekä Saksan kastikkeita ja Unkarin viinejä. Katariina Suuri (1729–1796) toi Venäjän hoviin ranskalaisia kokkeja, jotka mukauttivat ranskalaisen ruokakulttuurinsa venäläisiin tapoihin ja tottumuksiin, ja loivat näin klassisen venäläisen keittiön 1800-luvulla.


title: Venäläinen keittiö

text: Venäläisen keittiön tärkein väline on uuni, joka on monikäyttöisenä ollut venäläisen tuvan sielu ja sydän jo tuhansia vuosia. Uunissa ei ollut liettä, mutta sitä käytettiin ruoanlaitossa paistamiseen ja leipomiseen, minkä seurauksena venäläisessä keittiössä on erityisen runsaasti paistettuja ja haudutettuja ruokia.


title: Venäläinen keittiö

text: Venäläiset alkupalat ("zakuska", mon. "zakuski") ovat runsaita ja monipuolisia. Venäläinen ateria aloitetaan alkupaloilla, joihin kuuluu voileipiä, salaatteja, piirakoita, erilaisia kala- ja lihaherkkuja, "vorschmackia", smetanassa haudutettuja tatteja tai erilaisia säilykkeitä. Alkupalat on perinteisesti nautittu votkaryypyn kera. Tunnettu alkupalasalaatti on lihaa, kasviksia ja majoneesia sisältävä "Olivje"-salaatti (salat olivie, Suomessa "italiansalaatti"), jonka toi Venäjälle ranskalainen keittiömestari Olivier 1860-luvulla. Myös rosolli ("vinegret") ja erilaiset hyytelöruoat ovat suosittuja alkupaloja. Kaloista alkupalaruokiin käytetään usein silliä.


title: Venäläinen keittiö

text: Keitot ovat olleet Venäjällä perinteisesti sakeita ja ravitsevia, ja keitto on usein muodostanut koko aterian. Tunnetuin venäläinen keitto on kaalikeitto ("štši"), joka on helposti säilyvänä ja C-vitamiinipitoisena ollut maan syrjäseutujen tärkeimpiä ruokalajeja etenkin talvella. Kaalikeitossa on kaalia ja lihalientä sekä muun muassa kasviksia, mausteita ja lihaa, ja sitä syödään Venäjällä smetanan, piirakan tai ruisleivän kanssa. Toinen tunnettu keitto Venäjällä on borssi ("borštš"), joka on alun perin ukrainalainen ruoka. Borssissa on muun muassa punajuurta ja lihaa, mutta sen reseptit vaihtelevat paikkakunnittain. "Soljanka" on sakea keitto, johon käytetään lihaa ja erilaisia kirpeitä aineksia kuten suolakurkkua. Muita venäläisiä keittoja ovat suolakurkkua sisältävä kasvis- ja ryynikeitto "rassolnik", kirkas kalakeitto "uha" sekä tattikeitto "gribnyi sup".


title: Venäläinen keittiö

text: Venäjän keittiön tärkeimpiä jauhoista valmistettuja ruokia ovat puuro ("kaša"), etenkin tattaripuuro; leipä, sankavehnänen ("kalatš"), sekä monenlaiset piirakat, pierogit ("pirogi"). Nykyisin yleistä pikaruokaa ovat lihalla täytetyt, keitetyt taikinanyytit "pelmenit".


title: Venäläinen keittiö

text: Kala on aina ollut venäläisille tärkeä ruoka. Venäläisen keittiön tunnetuin kala on sampi. Sitä tavataan etenkin Kaspianmerestä ja Volgasta, joskin se on viime vuosikymmeninä harvinaistunut sukupuuton partaalle. Sammesta saadaan kaviaaria ja korkealaatuista lihaa. Kaviaarin syönti alkoi yleistyä Venäjällä 1700-luvulla, ja siitä tuli nopeasti hyvin suosittua. Kaviaaria syödään Venäjällä usein hapanleivän, voin ja votkan kanssa.


title: Venäläinen keittiö

text: Venäläiset ovat perinteisesti suosineet suuria paisteja, sillä uuni on venäläisen keittiön tärkein väline ja soveltuu juuri suurten paistien valmistukseen. Paisti viipaloidaan yleensä vasta ruokapöydässä. Tunnettuja venäläisiä liharuokia ovat esimerkiksi stroganov ("bifstroganov"), uunissa paistettu naudanliha, sekä häränhäntä tattarisuurimoiden kanssa. Ruukussa haudutetut ruoat ovat Venäjän keittiölle luonteenomaisia. Jauhelihapihvit ("kotlety") ovat olleet suosittuja etenkin neuvostoaikana, jolloin kaupoissa ei ollut paljon muuta lihaa kuin jauhelihaa. Saslikki on vartaassa kypsennettyä lampaanlihaa, joka tuli venäläiseen keittiöön Georgiasta. Kiovan kana ("kotlety po-kievski") on neuvostoajoilta peräisin oleva arvostettu kanaherkku.


title: Venäläinen keittiö

text: "Blinit" ovat suosittuja voin ja kaviaarin kanssa syötäviä suolaisia tattariohukaisia. Pääsiäisenä Venäjällä syödään perinteisesti rahkasta valmistettua pashaa.


title: Venäläinen keittiö

text: Tee on Venäjällä suosittua juomaa, jonka vesi keitetään perinteisesti samovaarissa ja joka juodaan joskus juomalasista. Toinen kansallinen juomaerikoisuus on slaavilainen alkoholipitoinen kalja "kvassi". Votkaa Venäjällä on nautittu jo vuosisatojen ajan etenkin zakuska-pöydässä.


title: Oikeuden Puolustajat

text: Oikeuden Puolustajat () (tunnettu myös nimellä Amerikan Oikeuden Puolustajat (; lyh. JLA)) on DC Comicsin kustantama ja Gardner Foxin luoma supersankarijoukkio, joka esiintyi ensi kerran "The Brave and the Bold" sarjakuvan numerossa 28 vuonna 1960. Tuolloin alkuperäiseen ja suosituimpaan joukkoon kuuluivat Teräsmies, Batman, Ihmenainen, Salama, Vihreä Lyhty, Vesimies ja Metsästäjä Marsista. Sittemmin hajotetun ja monta kertaa uudelleen kootun ryhmän historiassa joukkoon ovat kuuluneet myös Kapteeni Marvel, Muovimies, Vihreä Nuoli, Haukkamies, Atomi, Zatanna, Musta Kanarialintu ja tusinoittain muita.


title: Oikeuden Puolustajat

text: Suomessa Oikeuden Puolustajia on ilmestynyt ainakin Teräsmies-lehden jatkosarjana ja muiden muassa Grant Morrisonin käsikirjoittamina JLA:n albumeina.


title: Oikeuden Puolustajat

text: Kuten jokaisella supersankarilla tai supersankariryhmällä, myös Oikeuden Puolustajilla on monia vihollisia varsinkin, kun se koostuu maailman mahtavimmista sankareista. Tässä on muutamia superroistoja, jotka määritellään usein Oikeuden Puolustajien vihollisiksi.Alun perin Warner Bros. palkkasi Michele ja Kieran Mulroneyn tekemään käsikirjoituksen Oikeuden Puolustajat -elokuvalle. Samoihin aikoihin peruttiin Joss Whedonin suunnittelema elokuva Ihmenaisesta sekä David S. Goyerin suunnittelema elokuva Salamasta. Käsikirjoitus elokuvalle, jolle annettiin nimi "Justice League: Mortal", sai positiivista palautetta. Koska "Superman Returnsin" tuotto jäi alhaiseksi, Brandon Routhia ei pyydetty uusimaan Teräsmiehen roolia, eikä elokuvassa "Batman Begins" näyteltyä Christian Balea pyydetty Batmanin rooliin.


title: Oikeuden Puolustajat

text: "Justice League: Mortalin" oli tarkoitus aloittaa aivan uusi elokuvasarja, johon kuului useita jatko-osia ja spin-off -elokuvia. Käsikirjoittajien lakko 2007–2008 kuitenkin viivästytti projektia, kuten myös tuotantopaikan vaihtuminen useita kertoja. Vuonna 2008 elokuva julistettiin peruutetuksi ja studio yritti toteuttaa ensin sooloelokuvia pääsankareista. Vuonna 2011 ilmestynyt "Green Lantern" ei kuitenkaan menestynyt ja ainoaksi sooloelokuvaprojektiksi, joka eteni kunnollista tahtia, jäi vuoden 2013 elokuva "Man of Steel".


title: Oikeuden Puolustajat

text: Huhtikuussa 2014 julkistettiin, että Zack Snyder ohjaisi "Justice League" -elokuvan Goyerin käsikirjoituksen pohjalta. Warner Bros. raportoi myöhemmin, että Chris Terrio uudelleenkirjoittaisi "Justice Leaguen", tehtyään vaikutuksen uudella käsikirjoituksellaan "Batman v Supermanille". Lokakuussa 2014, Warner Bros. ilmoitti, että elokuvia julkaistiin, joista ensimmäinen ilmestyisi vuonna 2017 Worlds of DC:n viidentenä elokuvana ja sen jatko-osa vuonna 2019 kymmenentenä elokuvana. Snyder ohjaa molemmat elokuvat. Ben Affleckin, Henry Cavillin ja Gal Gadotin odotetaan palaavan Batmanin, Teräsmiehen ja Ihmenaisen rooleihin, sekä "Batman v Superman: Dawn of Justicessa" vain lyhyesti esiintyneiden Ray Fisherin, Jason Momoan ja Ezra Millerin Kyborgin, Vesimiehen ja Salaman rooleihin.


title: Oikeuden Puolustajat

text: Oikeuden Puolustajista tehtiin ensi kerran 1970-luvulla animaatio Hanna-Barberan tuottamana. Tuolloin ensimmäinen sarja oli Superystävät, jonka valmistuttua sarjoja tuotettiin yhteensä kahdeksan. Näistä viimeisin "" ilmestyi vuonna 1986.


title: Oikeuden Puolustajat

text: Myöhemmin 2000-luvulla Warner Bros. Animation tuotti kaksi sarjaa "Justice Leaguen" ja "Justice League Unlimitedin", jotka esitettiin Cartoon Networkilla. Sarja oli teemaltaan huomattavasti edellisiä Hanna-Barberan tuottamia sarjoja aikuismaisempi.


title: Greenwich Village

text: Greenwich Village on kaupunginosa Manhattanin länsiosassa, New Yorkissa. Se sijaitsee Broadwayltä länteen ja 14. kadulta etelään. Se on merkittävä boheemin kulttuurin maamerkki, tunnettu värikkäistä taiteellisesti suuntautuneista asukkaistaan ja heidän tuottamastaan vaihtoehtokulttuurista.


title: Greenwich Village

text: Alueella oli merkittävä vaikutus folkmusiikin syntyvaiheissa 1960-luvulla. Muiden muassa The Mamas & the Papas -yhtye on syntynyt ja Bob Dylan asunut Greenwich Villagessa.


title: Greenwich Village

text: Televisiosarja Frendit esittää Greenwich Villagea, vaikka se on kuvattu Hollywoodissa.


title: Grant Morrison

text: Grant Morrison (s. 31. tammikuuta 1960) on skotlantilainen sarjakuvakäsikirjoittaja ja -piirtäjä, joka tunnetaan ei-lineaarisista juonistaan ja vastakulttuurisista taipumuksistaan. Hänen kuuluisimpia teoksiaan ovat muiden muassa "Doom Patrol", "Animal Man", "The Invisibles", "Arkham Asylum" ja "JLA". Hän on tiettävästi kaaosmagian harrastaja. Morrisonin voi myös nähdä My Chemical Romancen musiikkivideoissa "Na Na Na" ja "SING". Hän on hyvä ystävä bändin keulahahmo, Gerard Wayn kanssa.


title: Grant Morrison

text: Suurimman osan töistään Morrison on tehnyt DC Comicsille.


title: Leopard 2

text: Leopard 2 on saksalaisen Krauss-Maffei-Wegmann-yhtiön valmistama taistelupanssarivaunu. Leopard 2:n palveluskäyttö alkoi vuonna 1979 Bundeswehrin saatua ensimmäiset Saksan puolustusministerin vuonna 1977 tilaamista 1 800 panssarivaunusta. Tämän vaunutyypin seuraava tilaaja oli Alankomaiden asevoimat.


title: Leopard 2

text: Leopard 2:n tilausta ja sitä seurannutta aktiivipalvelusta edelsi pitkällinen kehitysprosessi, jonka ensimmäinen vaihe alkoi jo vuonna 1965 Leopard 1:n tuotannon käynnistyttyä. Tällöin toimeenpantiin kaksi vuotta kestänyt projekti ”Kullattu Leopardi” (), joka tähtäsi juuri tuotantoon tulleen Leopard 1:n jatkokehitykseen. Projektin oli saanut toteutettavakseen saksalainen Porsche.


title: Leopard 2

text: Kokonaan uuden taistelupanssarivaunun kehittämiseen tähtäävä yhdysvaltalais-saksalainen projekti MBT-70 () ajautui vakaviin vaikeuksiin muun muassa erittäin monimutkaisten teknisten ratkaisujen vuoksi. Tämän vuoksi Saksan puolustusministeriö päätti jatkaa Kullattua Leopardia ja teki Leopard 1:n päätoimittajana kunnostautuneelle Krauss-Maffeille 25 miljoonan D-markan tilauksen kahdesta uuden panssarivaunun prototyypistä. Tämä prototyyppi muistutti huomattavasti myöhäisempien tuotantoerien Leopard 1A3/1A4 -versioita. Kun vuonna 1969 alkoi näyttää varsin ilmeiseltä, ettei MBT-70 tule koskaan pääsemään prototyyppiastetta pidemmälle, päätettiin Saksassa tehdä perusteellinen selvitys, mitä MBT-70:n osia voitaisiin hyödyntää kokonaan uuden saksalaisen taistelupanssarivaunun tuotannossa. Tämä ”Karju” () -nimellä kulkenut projekti ei päässyt koskaan edes prototyyppivaiheeseen asti.


title: Leopard 2

text: Vuonna 1970, maiden yhteisprojektin virallisesti päättyessä, tehtiin Saksassa päätös uuden taistelupanssarivaunun, Leopard 2:n kehittämisestä. Krauss-Maffeilta tilattiin kenttäkokeita varten 16 alustaa ja 17 tornia, jotka valmistuivat 1972–1974. Kesken päättyneestä MBT-70-projektista hyväksyttiin mukaan uuteen vaunuun RENK:n vaihteisto sekä MTU:n moottori. Pääasevaihtoehtoina kokeiltiin Rheinmetallin 105 ja 120 millimetrin sileäputkisia kanuunoita. Myös yhdysvaltalaisen 152 mm:n Shillelagh-järjestelmän asennusmahdollisuutta tutkittiin, mutta se hylättiin varsin nopeasti. Valmistuneet prototyypit kävivät läpi sarjan testejä ensin Saksassa 1972–1974. Niitä seurasivat alkuvuodesta 1975 kokeet kylmissä olosuhteissa Kanadassa, ja heti niiden jälkeen Arizonan Yuman kuumuudessa.


title: Leopard 2

text: Vuonna 1977 Saksan puolustusministeriö valitsi Krauss-Maffein Leopard 2:n päätoimittajaksi ja tilaus tehtiin yhteensä 1 800:sta taistelupanssarivaunusta, joista Krauss-Maffein tuli toimittaa 990 ja Krupp MaK:n loput 810. Ensimmäinen esisarjan vaunu luovutettiin Bundeswehrille vuoden 1978 lopulla koulutustarkoituksiin ja seuraavat kolme 1979. Ensimmäisen sarjavalmisteisen vaunun Krauss-Maffei luovutti lokakuussa 1979. Sarjatuotannon käynnistyttyä tilatut 1 800 vaunua toimitettiin sopimuksen mukaisesti viidessä erässä vuosien 1979 ja 1987 välillä. Jokainen tuotantoerä sisälsi joukon suurempia tai pienempiä muutoksia, joiden perusteella eri sarjojen vaunut saivat oman versionumeronsa.


title: Leopard 2

text: Sarjat versionumeroineen ja valmistusmäärineen:


title: Leopard 2

text: Tilaus sai jatkoa vuosina 1988 ja 1990, jolloin tilattiin vielä 325 vaunua lisää versiona 2A4 yhteensä kolmessa erässä:


title: Leopard 2

text: Tuotannon aikana tehdyt muutokset (joita tehtiin myös kesken meneillään olevia sarjoja) vaunujen varustelutasoon loivat tarpeen myös aiempien tuotantoerien vaunujen modernisoinnille. 1980-luvun puolivälissä kolme ensimmäistä sarjaa modernisoitiin erän 2A2 tasolle ja sittemmin varustettiin sarjojen 1–4 vaunut digitaalisella ammunnanhallintajärjestelmällä. Viimein tehtiin päätös kaikkien tuotettujen vaunujen modernisoinnista versioon 2A4.


title: Leopard 2

text: Saksalaisissa kokeissa T-80 on pystynyt läpäisemään Leopard 2A3:n ja aikaisempien mallien panssarin vain alle 1,2 kilometrin etäisyyksiltä. Malli 2A4:ään parannettiin tornin panssarointia ja Leopard 2A5:ssä sitä parannettiin edelleen kiilanmuotoisella panssarilla tornin edessä ja sivulla. Uudesta panssaroinnista johtuen malli 2A5 on edeltäjiään huomattavasti paremmin suojattu: kokeissa, joissa Leopard 2A5 tulitti toista, vain yksi kahdeksasta osumasta tornin etuosaan lävisti sen. Leopard 2A6 on varustettu parannetulla tykillä 120 mm L55, joka pystyy tuhoamaan T-80U:n neljän kilometrin etäisyydeltä .


title: Leopard 2

text: Leopard 2A4:n pääase on 120 mm sileäputkinen panssarivaunukanuuna Rheinmetall L44. Rihlaamattoman putken etuja ovat suurempi lähtönopeus ja parempi kulutuskestävyys. Pääase ladataan käsin, joten käytännön tulinopeus riippuu lataajan ammattitaidosta, ollen kuitenkin keskimäärin 4-8 laukausta minuutissa.


title: Leopard 2

text: Kanuunalla voidaan ampua useita erilaisia 120 mm ampumatarvikkeita, kuten alikaliiperiset nuoliammukset DM 33 KE, DM 43 AI, DM 53 LKE; sirpaloituvalla kuorella varustettu onteloammus DM 12 MZ sekä monikäyttöammus 120 MP. Alikaliiperisia nuoliammuksia käytetään ensisijaisesti raskaasti panssaroituihin maaleihin, onteloammusta ja monikäyttöammusta kevyesti panssaroituihin maaleihin ja elävään kohteeseen. Koulutuskäyttöön on lyhyemmän kantaman harjoitusammuksia. Kaikki pääaseen laukaukset on varustettu palavalla hylsyllä, josta jää jäljelle vain teräksinen kantaosa. Pääaseelle vaunuun mahtuu 42 laukausta, joista 15 ensimmäisinä käytettävää tornin takaosassa ja loput 27 rungon ammussäilössä. Kanuunan lisäksi vaunussa on kaksi MG3-konekivääriä, joista toinen on pääaseen vasemmalla puolella, sen suuntaisesti ampuen ja toinen lataajanluukun kehyksessä vaununkatolla. Ensiksi mainittua käyttää vaunun ampuja, samoilla hallintolaitteilla kuin pääasettakin.


title: Leopard 2

text: Ammunnanhallintajärjestelmä sisältää ampujan tähtäimen EMES 15 -laser-etäisyysmittareineen, lämpötähtäimen, johtajan tähtäimen, hydraulisen vakaimen sekä ballistisen laskimen. Leopard 2A4:n katsotaan kykenevän osumaan kiinteisiin ja liikkuviin maaleihin eri etäisyyksiltä yhtä hyvin paikaltaan kuin liikkeestäkin ja kaikkina vuorokauden aikoina. Mainitun järjestelmän myötä myös niin sanottu ”Hunter-Killer”-toiminto on mahdollinen. Tällöin johtaja havaitsee maalin omalla tähystyslaitteistollaan, osoittaa sen ampujalle ja tämän suorittaessa tulitehtävää johtaja hakee jo seuraavaa maalia omalla tähystyslaitteistollaan.


title: Leopard 2

text: Koska kyseessä on varsin raskas laite (taistelumassa 55 tonnia) vaatii sen liikuttelu runsaasti voimaa. Siksi vaunun voimanlähteeksi on valittu 1500 hevosvoiman (1 100 kW) 12-sylinterinen kahdella pakokaasuahtimella ja ahtoilman jäähdytyksellä varustettu nelitahtinen dieselmoottori MTU MB 873 Ka 501. Tämän iskutilavuudeltaan miltei 48-litraisen moottorin tehon teloille välittää RENK HSWL 354 -automaattivaihteisto, jossa on neljä vaihdetta eteenpäin ja kaksi taaksepäin. Vaihteita voidaan käyttää myös manuaalisesti, jolloin käytössä on vain kolme vaihdetta eteen. Huippunopeus on suurimmillaan 72 km/h ajettaessa eteenpäin ja 31 km/h peruuttaessa. Polttoainetta vaunu kuluttaa, olosuhteista riippuen, 3–10 litraa/km. Täysi polttoainetäyttö, 1160 litraa, mahdollistaa siten noin 500 kilometrin toimintasäteen. Moottori ja vaihteisto muodostavat yhdessä voimalaiteyksikön, joka on irrotettavissa ilmanpuhdistimineen, jäähdyttimineen ja muine apulaitteineen noin viidessätoista minuutissa.


title: Leopard 2

text: Automaattivaihteisto on varustettu sähköisesti ohjatulla valitsimella, joka voidaan sähköjärjestelmän pettäessä ohittaa mekaanisella varojärjestelmällä. Ohjauslaitteen toiminta on tehostettu hydraalisesti, mikä auttaa säilyttämään saman ohjaustuntuman kaikissa eri tilanteissa. Jarrulaitteisto on tyypillinen hydrodynaamis-mekaaninen ja se koostuu hydrodynaamiseta hidastimesta ja kahdesta mekaanisesta kitkajarrusta. Jarrupolkimen välityksellä ohjataan jarruhydrauliikkaa, joka puolestaan ohjaa jarrukoneistoa jakaen jarrutustehon automaattisesti hydrodynaamisen hidastimen ja kitkajarrun välillä.


title: Leopard 2

text: Kannatinlaitteissa on seitsemän telapyörää ja neljä ylätelapyörää kummallakin puolella. Jousitus muodostuu poikittaisista sauvajousista. Telapyöristä kolme ensimmäistä ja kaksi viimeistä on varustettu iskunvaimentimin. Johtopyörät ovat edessä ja näin ollen vetopyörät takana. Vetopyörät on sijoitettu siten, että telaketjut ulottuvat takana vaunun perän yli. Pienimmillään 490 mm maavara mahdollistaa vaunun liikkumisen rikkonaisessakin maastossa.


title: Leopard 2

text: Telaketjut koostuvat 82:sta toisiinsa liitetystä telakengästä, jotka on varustettu kumisin telalapuin. Hankalissa lumiolosuhteissa telalaput voidaan irrottaa ja niiden tilalle asentaa teräksiset kitkapalat. Leopard 2A4 pystyy ylittämään 1,2 m syvän vesistön ilman valmisteluja ja jopa neljä metriä syvän vesistön syväsukellusvarustein.


title: Leopard 2

text: Liikkeen ohella vaunua suojaa sen panssarointi. Se on rakenteeltaan monikerroksinen, koostuen panssariteräksen lisäksi muista materiaaleista. Parhaiten suojattuja ovat tornin etuosa sekä rungon etuviistopanssari. Lisäksi vaunun pohjan muotoilussa on pyritty parhaaseen mahdolliseen suojaan miinoja vastaan.


title: Leopard 2

text:
Mahdollisen läpäisyn varalta miehistö on pyritty suojaamaan erilaisilla rakenteellisilla ratkaisuilla, kuten tornissa olevien ampumatarvikkeiden ja hydrauliikan sijoittamisella omiin tiloihinsa. Leopard 2A4:n moottori on suojattu automaattisella palontorjuntajärjestelmällä: jos moottoritilan lämpö nousee liian korkeaksi, järjestelmä tiivistää sen ja laukaisee sammutuspullot. Mikäli sammutus ei toimi automaattisesti, voi myös ajaja laukaista sen. Leopardissa on lisäksi kaksi käsisammutinta, toinen taistelutilassa ja toinen ulkopuolella tornin takalaatikossa.
ABC-aseiden vaikutuksilta suojaava järjestelmä suodattaa tehokkaasti vaunun sisään tulevan ilman sekä ylipaineistaa vaunun sisätilat estäen näin taisteluaineiden tai radioaktiivisten hiukkasten pääsyn sisään.


title: Leopard 2

text: Välittömään suojautumiseen esimerkiksi ohjustulelta vaunussa on suojasavunheitinjärjestelmä, joka koostuu neljästä neliputkisesta 76 mm:n heittimestä, yhteensä 16 putkesta. Heittimet on sijoitettu tornin molempiin kylkiin, ja niillä voidaan muodostaa muutamassa sekunnissa suojasavuverho 50–60 metrin etäisyydelle vaunusta siihen suuntaan, mihin pääaseen putki osoittaa. Puolet putkista on tornin suuntaisia, puolet muodostavat laukaistaessa kaaren muotoisen verhon vaunun eteen. Ne on mahdollista laukaista yksitellen, viuhkana, tai kaikki kerralla. Tammikuussa ISIS väitti tuhonneensa kaksi Turkin Armeijan Leopard 2A4 panssaria panssaritorjuntaohjuksilla lähellä Al-Bab kaupunkia pohjois Syyriassa.


title: Leopard 2

text: Suomen puolustusvoimat hankki vuonna 2003 124 kappaletta Leopard 2A4 -vaunuja korvaamaan ikääntyneet Neuvostoliitossa valmistetut T-55- ja T-72-vaunut. Leopardit ostettiin käytettyinä Saksan ylijäämävarastosta. Varusmieskoulutus vaunuilla alkoi vuonna 2004. Lisäksi tehtiin 15 vaunun lisähankinta varaosiksi vuonna 2009. Koulutus tapahtuu Panssariprikaatissa Parolassa. Sodanajan organisaatioissa panssarivaunukomppaniat toimivat osina Mekanisoituja taisteluosastoja sekä CV-9030:lla operoivia panssarijääkäripataljoonia. Vaikka Leopard 2A4 juontaa juurensa jo parin vuosikymmenen taakse, ovat Suomen hankkimat vaunut Puolustusvoimien johdon mukaan myöhemmällä modernisoinnilla käyttökelpoisia vielä 2020-luvulla.


title: Leopard 2

text: Vuonna 2014 Suomi teki päätöksen sadan Leopard 2A6 vaunun hankinnasta. Uudet vaunut hankitaan Hollannista ja ne toimitetaan Suomeen vuosien 2015–2019 välisenä aikana. Kaupan hinta oli noin 200 miljoonaa euroa.


title: Leopard 2

text: Yksi 2A4 sijoitettiin aseistuksesta ja muusta tekniikasta riisuttuna Valtatie 3:n Parolan liittymän ramppiin monumentiksi.


title: Allemande

text: Allemande (myös allemanda, almain tai alman, ransk. ”saksalainen”) on barokin aikainen tanssi ja barokkisarjan vakio-osa. Se oli joko sarjan ensimmäinen osa, tai sitä saattoi edeltää alkusoitto, jota voitiin kutsua myös overtyyriksi tai preludiksi.


title: Allemande

text: Allemande sai alkunsa 1500-luvulla kaksitahtisena keskinopeana tanssina, joka oli muotona tuohon aikaan suosittu Saksassa. Ranskalaiset säveltäjät muuttivat Allemanden 1600-luvulla nelitahtiseksi ja nopeammaksi.


title: Vaahteraliiga

text: Vaahteraliiga on Suomessa pelattavan amerikkalaisen jalkapallon ylin sarjataso, jota hallinnoi SLU:n jäsenliitto Suomen Amerikkalaisen Jalkapallon Liitto (SAJL). Vaahteraliigaa on pelattu vuodesta 1980. Kuitenkin jo vuonna 1979 ratkaistiin epävirallinen Suomen mestari Syys-Cupissa.


title: Vaahteraliiga

text: Vaahteraliigan pelikausi alkaa kesäkuun alussa ja päättyy syyskuun alussa pelattavaan Vaahteramalja-nimiseen liigan loppuotteluun. Kaudella 2011 Vaahteramalja palaa Töölöön Sonera Stadiumille kahden (2009, 2010) Vantaan ISS Stadionilla pelatun loppuottelun jälkeen. Aikaisemmin Vaahteramalja on järjestetty silloisella Finnair Stadiumilla kausilla 2005–2008. Näiden lisäksi loppuotteluita on pelattu aiemmin Helsingin Velodromilla, Helsingin Olympiastadionilla sekä Helsingin Pallokentällä. Vaahteramaljan voittajajoukkue on amerikkalaisen jalkapallon Suomen mestari.


title: Vaahteraliiga

text: Liigaan nousua tavoittelevan joukkueen on täytettävä liigalisenssin ehdot. Lisenssiin sisältyy määräykset muun muassa taloudesta sekä junioritoiminnan tarpeellisesta laajuudesta.


title: Vaahteraliiga

text: Turku Trojans ilmoitti jättävänsä sarjapaikkansa, jonka lunasti viime kauden I-divisioonan mestari Kuopio Steelers. Myöhemmin myös Hämeenlinna Huskies ilmoitti jättävänsä sarjapaikkansa.


title: Vaahteraliiga

text: Kaudella 1979 pelattiin epävirallinen Syys-Cup.


title: Joustavuus

text: Joustavuus on yrityksen ominaisuus, joka kertoo siitä, miten yritys pystyy sopeutumaan kysynnässä tapahtuviin määrällisiin ja laadullisiin muutoksiin siten, että yritys ei muutosten myötä joutuisi kilpailijoitaan epäedullisempaan asemaan.


title: Joustavuus

text: Anna Pollert on arvostellut käsitettä siitä, että joustavuuden varjolla tehdään toisistaan hyvinkin paljon poikkeavia, työntekijöiden asemaan vaikuttavia toimenpiteitä. Joustavuudella on pyritty oikeuttamaan jopa keskenään ristiriitaisia toimenpiteitä. Täsmällisemmässä kielenkäytössä joustavuus jaetaan kahteen lajiin: "joustavuus lyhytaikaisessa ennakoinnissa" ("flexibility for short-term predicatability" tai määrällinen jousto) ja "joustavuus pitkäaikaisessa sopeutumisessa" ("flexibility for long-term adaptability" tai toiminnallinen jousto).


title: Joustavuus

text: Joustavuus lyhytaikaisessa ennakoinnissa merkitsee yritykselle sitä, että se voi nopeasti sopeuttaa tuotantokustannuksensa kysynnän mukaan. Teknisten ominaisuuksien lisäksi lyhytaikaista joustavuutta lisää mahdollisuus nopeasti irtisanoa ja hankkia työntekijöitä. Joustavuus pitkäaikaisessa sopeutumisessa edellyttää yritykseltä kykyä kehittää uusia tuotteita ja omaa tuotantoprosessiaan, mikä auttaa yritystä sopeutumaan uudenlaisiin markkinatilanteisiin.


title: Joustavuus

text: Yrityksiin kohdistuvat toimialan kilpailuvoimat aiheuttavat tarvetta sekä lyhytaikaiselle että pitkäaikaiselle joustavuudelle. Usein voimat vaikuttavat samaankin yritykseen niin, että sen on samanaikaisesti käytettävä kahta erilaista henkilöstöhallinnan strategiaa.


title: Joustavuus

text: Tähän ilmiöön liittyvien havaintojen pohjalta Atkinson on kehittänyt joustavan yrityksen mallin. Mallin ydin koostuu pitkäaikaisissa ja pysyvissä työsuhteissa olevista, taitavista työntekijöistä, suunnittelijoista, johtajista jne. Heidän työsuhteensa yritykseen on turvallinen, mutta työnkuva ja projektit saattavat muuttua monia kertoja työsuhteen aikana. Reunaryhmän työntekijöiden työsuhteet ovat myös säännöllisiä, mutta irtisanomisen vaara on suurempi ja urakehityksen mahdollisuudet pienemmät. Reunaryhmään kohdistuvat henkilöstöhallinnon toimenpiteet ovat usein vähemmän motivoivia ja enemmän fordistisia. Tärkeitä jouston mekanismeja ovat myös alihankinta, ulkoistaminen ja vuokratyövoiman käyttö.


title: Joustavuus

text: Joustavuutta voidaan myös soveltaa esimerkiksi työttömyysvakuutuksen piirissä olevissa työttömyyskorvauksissa. Esimerkiksi ansiosidonnaisen työttömyyskorvauksen joustavuus voidaan toteuttaa pienentämällä työttömyyskorvauksen määrää sekä lyhentämällä sen saantiaikaa. Työttömyyskorvauksissa joustaminen perustuu ideaan, että työtön hakeutuisi töihin, mikäli hän ei saa toimeentuloonsa riittävää työttömyyskorvausta. Tämä tosin vaikeuttaa niiden asemaa, jotka eivät yrityksistä huolimatta saa töitä.


title: Joustavuus

text: Vuonna 2015 Suomessa on alettu ajamaan joustavuusideaa, jonka mukaan korvaus voisi aluksi olla lyhytaikaisesti työttömille jopa korkeampi kuin nyt, mutta pitkäaikaistyöttömän asemaa heikennettäisiin entisestään korvauksen alentuessa. Tätä järjestelmää kutsutaan myös ns. kannustavaksi järjestelmäksi. Yleensä joustavuutta ja kannustavuutta ajavat työnantajapuolen edustajat, kun taas AY-liike vastustaa työntekijän aseman heikentämistä.


title: Uri Geller

text: Uri Geller (s. 20. joulukuuta 1946, Tel Aviv, Israel) on israelilainen esiintyjä, joka tunnetaan parhaiten esityksistä, joissa hän taivuttaa metallihaarukoita ja -lusikoita joko kevyesti sivelemällä tai koskettamatta lainkaan. Geller on väittänyt kykenevänsä psykokinesiaan. Hänen väittämiään psykokineettisiä kykyjä on sanottu huijaukseksi ja silmänkääntötempuksi. Psykokineettisiin voimiin uskovat ihmiset pitävät hänen kykyjään kuitenkin todellisina.


title: Uri Geller

text:
Suomessa Geller tuli tunnetuksi esiintymällä suorassa televisiolähetyksessä tammikuussa 1974. Marraskuussa 2011 hän esiintyi Porvoossa messuilla.
Juuri ennen Gellerin tuloa julkisuuteen israelilaisessa taikurilehdessä julkaistiin vuonna 1968 ohjeet Geller-ilmiön synnyttämiseksi. Tieteiskirjailija Arthur C. Clarken tulkinnan mukaan Geller-ilmiö tarkoittaakin sitä, että taikuri saa ihmiset uskomaan yliluonnollisten kykyjensä aitouteen.


title: Uri Geller

text: Geller haastoi Nintendon oikeuteen Pokémonissa esiintyvän Kadabra-hahmon (japaninkieliseltä nimeltään "Yungerā") psyykkisten voimien ja hahmon kädessä olevan lusikan vuoksi. Hän syytti Nintendoa imagonsa väärinkäytöstä ja vaati 60 miljoonan punnan vahingonkorvauksia. Kanne hylättiin.


title: Uri Geller

text: Geller on jäänyt kiinni huijaamisesta useampia kertoja. Hän epäonnistui lusikan taivuttamisessa vuonna 1973 "The Tonight Show’n" lähetyksessä, jossa juontaja Johnny Carson, joka oli taikuri aiemmin itsekin, oli järjestänyt tilanteen siten, ettei Geller eivätkä hänen avustajansa olleet voineet koskea lusikoihin etukäteen.


title: Uri Geller

text: Vuonna 1996 televisiossa kepposiaan näyttävän Noel Edmondsin ohjelmassa "Noel's House Party" Edmonds asetteli kameroita kuvaamaan Gelleriä myös kuvakulmista, joista tämä ei ollut tietoinen. Ohjelmassa Edmonds näytti kameralle tallentamansa sekunnit, joissa Geller taivutti lujasti kaksin käsin lusikkaa, ennen kuin alkoi esitellä sillä taivutustemppuaan yleisölle.


title: Uri Geller

text: Vuonna 2007 "Successor"-nimisessä israelilaisessa ohjelmassa (jossa etsittiin "seuraajaa" Gellerille) kuvattiin pätkä, jossa näkyy miten Geller pitää sormessaan magneettia tempussa, jossa hän väittää ohjaavansa kompassia paranormaalien kykyjen avulla. Geller yritti saada YouTubea poistamaan videon.


title: Uri Geller

text: Skeptikoiden mukaan Uri Geller myönsi tammikuussa 2008, ettei hänellä ole paranormaaleja kykyjä. Myöhemmässä haastattelussa Geller sanoi että hänen sanansa oli tulkittu väärin, ja että hän oli vain sanonut että "ei enää tee yliluonnollisia asioita".


title: Suomen rakentamismääräyskokoelma

text: RakMk eli Suomen rakentamismääräyskokoelma sisältää "täydentäviä määräyksiä ja ohjeita" maankäyttö- ja rakennuslakiin, sekä ko. asetukseen. Määräykset ovat uudisrakentamisessa kaikkia osapuolia sitovia, ohjeet esimerkkejä määräykset täyttävistä ratkaisuista.


title: Suomen rakentamismääräyskokoelma

text: Korjausrakentamisessa määräykset ovat sitovia soveltuvin osin, riippuen rakennustyön laajuudesta ja rakennuksen käyttötarkoituksesta. Viime kädessä asian päättää kunnan rakennusvalvontaviranomainen.


title: Suomen rakentamismääräyskokoelma

text: Määräyskokoelmaa ylläpitää Ympäristöministeriö. Määräysten velvoittavuus perustuu Maankäyttö- ja rakennuslakiin, sen 13. pykälään.


title: Leikkimökki

text: Leikkimökki on lasten leikkipaikaksi tarkoitettu pieni kotia muistuttava rakennus. Leikkimökit ovat aikuisten lapsia varten suunnittelemia ja rakentamia pienoistaloja; omia majojaan lapset ovat rakentaneet kautta aikojen. Leikkimökkiä voidaan pitää aikuisten huvimajan vastineena.


title: Leikkimökki

text: Ensimmäiseksi leikkimökkejä alettiin rakentaa kartanoiden lapsille. Rikkaiden leikkimökit olivat usein arkkitehtien suunnittelemia ja ne noudattelivat oman tyylikautensa ihanteita. Tällaisia leikkimökkejä ovat esimerkiksi Mannerheim-suvun lapsille rakennettu mökki Louhisaaren kartanossa ja Toivonojan kartanon uusrenessanssityylinen mökki. Leikkimökin malli vakiintui 1930-luvulla: mökit valmistettiin kovalevystä tai laudasta, niissä oli yksi pieni huone, ovi päädyssä ja katos oven yllä. Ikkunoita oli yksi tai kaksi. Kaikkiin kansankerroksiin leikkimökkikulttuuri levisi vasta 1940-luvulla, ja sotien jälkeen mökit tulivat erityisen suosituiksi. Leikkimökkien valmistus tehtaissa alkoi 1920-luvulla. Mökkien ulkoasu yhtenäistyikin niiden yleistymisen myötä.


title: Leikkimökki

text: Lehdissä leikkimökkejä koskevia valmistusohjeita alettiin julkaista 1930-luvulla. Esimerkiksi "Kotiliesi" aloitti mökkejä koskevan sarjan vuonna 1937 ja palkkasi mökkien suunnittelijoiksi nimekkäitäkin arkkitehteja, kuten Elsi Borgin ja Kaija Sirenin. Vaikka mökkejä suunniteltiin erityisesti tyttöjä silmällä pitäen, vuonna 1961 lehdessä esiteltiin sopivat leikkimökkimallit molempia sukupuolia varten.


title: Leikkimökki

text: Leikkimökki voitiin myös sisustaa muiden rakennusten tavoin. Pieniä, leikkimökkejä varten tarkoitettuja huonekaluja alettiin myydä Helsingissä ja Turussa jo 1800-luvun lopulla. Muun muassa Högfors, Arabia ja Kupittaan Savi valmistivat jo varhain lapsille tarkoitettuja leikkiuuneja ja astioita.


title: Ian Anderson

text: Ian Anderson, MBE (s. 10. elokuuta 1947 Dunfermline, Skotlanti) on brittiläinen muusikko, joka tunnetaan ennen kaikkea progressiivisesta Jethro Tull -yhtyeestään. Hän on yhtyeen laulaja ja lauluntekijä, ja hänet tunnetaan myös huilunsoitosta yhtyeen kappaleilla.


title: Ian Anderson

text: Lauluntekijänä Anderson on tehnyt usein kriittisiä lauluja kristillisyydestä, yhteiskunnasta, joulusta ja talvipäivänseisauksesta. Huilistina hän on itseoppinut; hän käyttää instrumenttiaan bluestyyliin pärisyttäen ja puhkuen hyvin omintakeisia ääniä. Anderson on itse kertonut ottaneensa vaikutteita soittotyyliinsä Roland Kirkiltä. Huilun lisäksi Andersonin toinen pääsoitin on akustinen metallikielinen kitara. Nykyään hän soittaa keikoilla enimmäkseen pienikokoista kitaraa, kun ennen hän soitti normaalikokoista.


title: Ian Anderson

text: Huilun ja akustisen metallikielisen kitaran lisäksi Anderson osaa soittaa useita muita soittimia, kuten bassokitaraa, pillejä, (sopraano)saksofonia, pasuunaa, viulua ja rumpuja.


title: Ian Anderson

text: Andersonin säveltämisen kultakausi sijoittuu vuosille 1968–1979. Tämä aikana hän sävelsi kaikki Jethro Tullin unohtumattomimmat kappaleet. 2000-luvun aikana Anderson on ottanut vaikutteita intialaisesta musiikista ja etenkin maailmanmusiikista. Tämä kehitys näkyy selvästi jo Jethro Tullin "Roots to Branches" -levyllä. 1970-luvun huumorimausteisen yhteiskuntakritiikin jälkeen Anderson näyttää mieltyneen kertomaan sanoituksissaan ihmisten arkielämästä.


title: Ian Anderson

text: Anderson toimi aktiivisesti Jethro Tull -yhtyeen keulahahmona yhtyeen vuonna 2014 tapahtuneeseen lopettamiseen asti. Hän on vaikuttanut myös liikealalla. Hän on ollut naimisissa kahdesti: Jennie Franksin kanssa 1970–1974 ja vuodesta 1976 lähtien Shona Learoydin kanssa. Andersonilla on lapset James ja Gael.


title: Ian Anderson

text: Andersonille myönnettiin Brittiläisen imperiumin ritarikunnan MBE-arvonimi vuonna 2008.


title: Kursk (sukellusvene)

text: K-141 Kursk oli Venäjän pohjoisen laivaston palvelukäytössä ollut Oscar II -luokan ydinsukellusvene, joka upposi 12. elokuuta 2000 torpedo-osastojen räjähdyksen seurauksena Barentsinmerellä. Pelastusyrityksistä huolimatta Kurskin kaikki 118 miehistön jäsentä menehtyivät onnettomuudessa, ja täten Kurskin menetys on Venäjän laivaston historian pahin sukellusveneonnettomuus.


title: Kursk (sukellusvene)

text: Kurskin rakentaminen aloitettiin Severodvinskin telakalla Arkangelin alueella Venäjällä vuonna 1992. Kursk kuului 1980-luvulla Neuvostoliitossa suunniteltuun Projekt 949A Antei -luokkaan, joka tunnetaan myös NATO-nimellä Oscar II -luokka. Oscar II -luokan sukellusveneiden pituus on 154 metriä ja uppouma 13 400 tonnia pinnalla, mikä tekee niistä maailman suurimpia hyökkäyssukellusveneitä. Kursk oli viimeinen kymmenestä valmistuneesta Oscar II -luokan sukellusveneestä, ja se valmistui vuonna 1994. Vuonna 1995 sukellusvene siirrettiin Venäjän pohjoiseen laivastoon, jonka ankkuripaikkana oli Andreajevan lahti, joka sijaitsee noin sadan kilometrin päässä Murmanskista, ja se nimettiin Kurskiksi samannimisen kaupungin mukaan. Kurskissa käytiin vuonna 1943 Kurskin taistelu, joka on maailmanhistorian suurimpia taisteluita. Kurskin valmistumisajankohdan vuoksi sitä ei poistettu palvelukäytöstä, kun Venäjän laivasto 1990-luvun aikana romutti useimmat neuvostoaikaiset ydinsukellusveneensä budjettileikkausten seurauksena.


title: Kursk (sukellusvene)

text: Vuonna 1999 Venäjän laivasto lähetti Kurskin Välimerelle, jossa se jäljitti Kosovon sotaan osallistuneita Yhdysvaltain laivaston aluksia. Vuoden 2000 elokuussa Venäjän pohjoinen laivasto aloitti historiansa laajamittaisimman ja pisimmän merisotaharjoituksen Barentsinmerellä, 135 kilometriä Severomorskista pohjoiseen. Myös Kursk osallistui harjoitukseen, jossa sen miehistöä koulutettiin vihollislaivojen torpedoinnissa. Sukellusvene laukaisi harjoitustorpedoja Orlan-luokan taisteluristeilijä "Pjotr Velikiä" kohti. Sotaharjoitus osoittautui Kurskin viimeiseksi.


title: Kursk (sukellusvene)

text: 12. elokuuta 2000 kello 11.28 paikallista aikaa Kurskin ollessa veden alla harjoitustorpedoja ampumassa, tapahtui aluksessa voimakas räjähdys. Räjähdysvoima vastasi noin sataa kilogrammaa TNT:tä. Räjähdys tapahtui keulan torpedo-osastossa, ja sen olisi pitänyt pysähtyä luukkuun, joka erottaa torpedo-osaston muusta sukellusveneestä. Räjähdyshetkellä luukku oli kuitenkin auki, koska miehistön jäsenet olivat yrittäneet päästää paineistettua ilmaa pois torpedo-osastosta. Räjähdys eteni avoimen luukun kautta kahteen seuraavaan osastoon, jossa seitsemän miehistön jäsentä kuoli ja 38 haavoittui.


title: Kursk (sukellusvene)

text: Räjähdys sytytti sukellusveneen sisätiloissa tulipaloja, joiden aiheuttama savupilvi pääsi ilmastointijärjestelmän kautta muihin osastoihin, joissa miehistön jäseniä tukehtui joko myrkylliseen häkään tai hapen puutteeseen. Räjähdyksen jälkeen Kurskin päällikkö yritti laukaista sukellusveneen hätäpoijun ilmoittaakseen onnettomuudesta, mutta poiju oli poistettu, koska venäläiset pelkäsivät poijun saattavan paljastaa Kurskin sijainnin yhdysvaltalaisille aluksille vuoden 1999 Välimeren tehtävän aikana.


title: Kursk (sukellusvene)

text: Kahden minuutin ja viidentoista sekunnin kuluttua ensimmäisestä räjähdyksestä Kurskissa tapahtui myös toinen suurempi räjähdys, jonka voimakkuus vastasi 3–7 tonnin TNT-latausta, ja mittalaitteiden mukaan sen synnyttämä vedenalainen värähtely oli Richterin asteikolla 3,5:n ja 4,6:n välillä, eli se vastasi heikkoa maanjäristystä. Ensimmäisen räjähdyksen tavoin toinenkin räjähdys eteni sukellusveneen halki, ja tappoi voimakkuutensa vuoksi jokaisen miehistön jäsenen neljässä ensimmäisessä osastossa.


title: Kursk (sukellusvene)

text: Räjähdyksen paineaalto pysähtyi kuitenkin neljännen ja viidennen osaston väliseen laipioon, jonka takana olivat Kurskin ydinreaktorit. Mikäli räjähdys olisi läpäissyt laipion ja päässyt reaktoreihin asti, ne olisivat saattaneet räjähtää ja radioaktiivinen materiaali olisi voinut vuotaa ulos sukellusveneestä aiheuttaen ympäristökatastrofin Jäämerellä.


title: Kursk (sukellusvene)

text: Räjähdyksen voima repi Kurskin keulan kappaleiksi ja aiheutti kaksimetrisen repeämän, josta vettä tulvi sisätiloihin 90 000 litraa sekunnissa. Veden painon seurauksena Kursk vajosi Barentsinmeren pohjaan (uppoamispaikan koordinaatit: ). 23 miehistön jäsentä kuudennesta osastosta eteenpäin selviytyi hengissä, mutta he eivät voineet päästä sukellusveneestä ulos vaan ryhmittyivät viimeiseen, yhdeksänteen osastoon odottamaan, kunnes pelastusryhmä saattaisi heidät turvallisesti pinnalle. Kun ydinreaktorit sammuivat automaattisesti ja varareaktorien virta loppui, miehet joutuivat odottamaan pelastusta umpipimeässä ja ahtaassa tilassa. Kun Kursk paikallistettiin, kaikki 23 räjähdyksestä selviytynyttä miehistönjäsentä olivat ehtineet menehtyä hapenpuutteeseen.


title: Kursk (sukellusvene)

text: Kun Kursk nostettiin pinnalle, räjähdyksen ja koko onnettomuuden syy paljastui tutkijoille. Kurskin torpedojen polttoaineessa oli vetyperoksidia, joka muuttuu syttymisherkäksi kosketuksissa esimerkiksi ruosteen kanssa. Virallisen selityksen mukaan erään torpedon pohjassa oli pienehkö halkeama, jonka kautta vetyperoksidi valui ulos ja muodosti lattialle lammikon, joka joutui kosketuksiin ruosteen kanssa ja räjähti valtavalla voimalla, mistä johtui ensimmäinen räjähdys. Ensimmäisen räjähdyksen kuumuus räjäytti muutkin torpedot, mistä johtui toinen räjähdys.


title: Kursk (sukellusvene)

text: On esitetty epäilyjä, että onnettomuuspaikalla olleet Yhdysvaltain laivaston USS Memphis ja USS Toledo olisivat osaltaan olleet aiheuttamassa onnettomuutta, sillä USS Memphis siirtyi Kurskin onnettomuuspaikalta Norjaan telakalle korjattavaksi Venäjän ilmavoimien seuratessa sukellusveneen öljyvanaa. Lisäksi siirtyminen telakalle vei aikaa kaikkiaan kahdeksan päivää kun normaalisti matkaan olisi kulunut kaksi päivää. Samoin USS Toledo meni telakalle korjattavaksi Yhdysvaltoihin


title: Kursk (sukellusvene)

text: Pelastusalus Rudnitski ja kaksi Priz-luokan sukellusvenettä, AS-32 ja AS-34, saatiin paikalle seuraavana aamuna, mutta pelastusyritykset jäivät tuloksettomiksi. Norjalaiset sukeltajat saavuttivat aluksen 20. elokuuta, jolloin koko aluksen todettiin täyttyneen vedellä ja enemmistä pelastusyrityksistä luovuttiin.


title: Kursk (sukellusvene)

text: Kursk saatiin nostettua syksyllä 2001 ja hinattiin Rosljakovon telakalle. Samalla nostettiin 115 miehistön jäsenen ruumiit. Kolmea ruumista ei löydetty.


title: Abel (täsmennyssivu)

text: Abel on seuraavien henkilöiden etu- tai sukunimi:


title: Kaukovalta

text: Kaukovalta on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:


title: Audrey Tautou

text: Audrey Justine Tautou (s. 9. elokuuta 1976 Beaumont, Puy-de-Dôme, Ranska) on ranskalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten nimiroolistaan vuoden 2001 menestyselokuvassa "Amélie". Vuonna 2004 hän oli eniten ansainnut ranskalainen naisnäyttelijä.


title: Audrey Tautou

text: Tautou on esiintynyt lähinnä ranskalaisissa elokuvissa, ja hänen ainoa iso Hollywood-roolinsa on ollut naispääosa vuoden 2006 elokuvassa "Da Vinci -koodi."


title: Selvagenssaaret

text: Selvagenssaaret (, suom. ”villisaaret”) ovat osa Portugalille kuuluvaa Madeiran autonomista aluetta. Maantieteellisesti saaret kuuluvat Pohjois-Atlantilla sijaitsevaan Makaronesian saaristoon ja sijaitsevat noin Madeiran ja Kanariansaarten puolivälissä. Selvagenssaaret koostuvat kahdesta toisistaan noin 15 kilometrin päässä sijaitsevasta saariryhmästä, joiden yhteispinta-ala on noin 2,73 neliökilometriä. Suurimmat saaret ovat Selvagem Grande ja Selvagem Pequena. Lisäksi saariryhmään kuuluu useita pienikokoisempia luotoja, jotka muodostavat yhdessä pääsaarten kanssa Madeiran luonnonpuistoon kuuluvan Selvagenssaarten luonnonsuojelualueen. Saarilla pesii useita merilintulajeja, mukaan lukien yksi maailman suurimmista keltanokkaliitäjäyhdyskunnista. Saaret olivat yksityisomistuksessa vuoteen 1971, jolloin Portugalin hallitus osti ne. Selvagenssaaret ovat asumattomia lukuun ottamatta suurimalla saarella sijaitsevaa pysyvää vartiointia. Hallinnollisesti ne kuuluvat autonomisen alueen pääkaupungin Funchalin muodostamaan kuntaan.


title: Selvagenssaaret

text: Selvagenssaaret ovat osa Portugalin ja Espanjan hallitusten välistä kiistaa, joka koskee maiden yksinomaisten talousvyöhykkeiden (EEZ) rajoja alueella.


title: Selvagenssaaret

text: Selvagenssaaret on pieni Portugalille kuuluva saariryhmä Pohjois-Atlantilla. Se kuuluu Makaronesian saariryhmään ja sijaitsee Madeiran ja Kanariansaarten välissä. Saaret sijaitsevat noin 300 kilometriä Madeiran pääkaupungista Funchalista etelään, mutta ainoastaan noin 160 kilometriä pohjoiseen Kanariansaariin kuuluvasta Santa Cruz de Tenerifen kaupungista.


title: Selvagenssaaret

text: Selvagenssaaret kuuluvat Afrikan laattaan ja ovat merenalaisen tulivuoritoiminnan seurauksena merenpinnan yläpuolelle yli 20 miljoonaa vuotta sitten kohonneita huippuja. Ne ovatkin todennäköisesti Madeiran autonomisen alueen saarista varhaisimmat. Lisäksi Selvagenssaarilla sijaitsee Portugalin eteläisin kohta.


title: Selvagenssaaret

text:
Selvagenssaaret koostuvat kokonaisuudessaan kahdesta saariryhmästä, joiden yhteispinta-ala on noin 2,73 neliökilometriä. Koilliseen saariryhmään kuuluu Selvagenssaarten suurin saari Selvagem Grande ja kolme pinta-alaltaan pienikokoisempaa luotoa, Palheiro da Terra, Palheiro do Mar ja Ilhéu Sinho. Selvagenssaarten lounaiseen saariryhmään kuuluvat saariston toiseksi suurin saari Selvagem Pequena ja kolmanneksi suurin saari Ilhéu de Fora sekä ryhmä pienikokoisempia luotoja, Ilhéu Alto, Ilhéu Comprido ja Ilhéu Redondo sekä pieni Ilhéus do Norten luotoryhmä. Saariryhmät sijaitsevat noin 15 kilometrin päässä toisistaan.
Selvagem Grande on pinta-alaltaan suurin (2,45 km²). Sitä ympäröivät jyrkät, noin 70–90 metrin korkuiset kallionjyrkänteet. Sisäosa on melko tasaista ja noin sata metriä merenpinnan yläpuolella. Kolmesta vanhan tulivuoren jäänteestä korkein on Pico da Atalaia (163 m). Lounaiseen saariryhmään kuuluva Selvagem Pequena (0,3 km²) on pinta-alaltaan huomattavasti pienempi. Sen ranta on kivikkoinen ja sisäosa matala, noin 10–20 metriä merenpinnan yläpuolella. Saaren korkein kohta on Pico do Vead (49 m). Ilhéu de Fora (0,081 km²) on kolmesta suurimmasta saaresta pinta-alaltaan pienin. Luoto on tasainen ja korkeimmillaan 18 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Selvagenssaaret

text: Saariryhmään kuuluvat saaret ja luodot ovat liian pieniä, jotta niillä voisi syntyä omaa vakaata ilmastoa. Saaret ovatkin hyvin kuivia ja muistuttavat Madeirasta kaakkoon sijaitsevia Desertassaaria. Sateiden välillä saattaa kulua kolme vuotta, minkä lisäksi lämpötilat ovat yleisesti korkeampia kuin Madeiran saarella. Toisinaan lounaistuulet tuovat mukanaan harvinaisen voimakkaita sateita ja toisaalta kuivat tuulet idästä pölyä ja muuttolintuja. Voimakkaat tuulet saattavat toisinaan vaikeuttaa rantautumista saarille etenkin Selvagem Pequenalla, jonka matalat pinnanmuodot tarjoavat vain vähän suojaa ankkuroiduille veneille.


title: Selvagenssaaret

text: Selvagenssaaret ovat osa Portugalille kuuluvaa Madeiran autonomista aluetta. Ne kuuluvat hallinnollisesti Funchalin kuntaan samalla tavoin kuin Desertassaaret kuuluvat Santa Cruzin kuntaan. Selvagenssaaret eivät kuitenkaan muodosta omaa paikallishallinnollista yksikköä eli freguesiaa. Saaret ovat asumattomia lukuun ottamatta Selvagem Grandelle sijoitettuja vartijoita.


title: Selvagenssaaret

text: Selvagenssaaret muodostavat Selvagenssaarten luonnonsuojelualueen, joka on osa Madeiran luonnonpuistoa (Parque Natural da Madeira). Suojelualue perustettiin alun perin vuonna 1971 saarten lintukannan suojelemiseksi ja oli ensimmäinen laatuaan Portugalissa. Luonnonsuojelualue on pinta-alaltaan 9 455 hehtaaria (94,55 km²) ja käsittää saariryhmän kokonaisuudessaan sekä saaria ja luotoja ympäröivän merialueen 200 metrin syvyyteen saakka. Suojelualue on vuodesta 1976 lähtien ollut vartioitu, minkä lisäksi vierailua varten tarvitsee virallisen lupa-asiakirjan. Luonnonsuojelualue on vuodesta 2002 lähtien kuulunut Unescon ylläpitämän maailmanperintöluettelon Portugalin aielistaan.


title: Selvagenssaaret

text:
Selvagenssaarilla tavataan noin sataa eri kasvilajia, joista osa on saarille endeemisiä. Kasvillisuus on pääasiassa hyvin matalakasvuista, eikä puita ole lainkaan. Kasvillisuus on rikkainta Selvagem Pequenalla ja Ilhéu de Foralla, joille ei ole tuotu muualta lainkaan uusia lajeja toisin kuin esimerkiksi Selvagem Grandella. Endeemisiä kasvilajeja ovat muun muassa selvagensinleijonankita ("Misopates salvagense") ja tyrskymarketta ("Argyranthemum thalassophilum"). Soodajääpäivikki ("Mesembryanthemum crystallinum") ja suppupäivänkukka ("Mesembryanthemum nodiflorum") muodostavat laajoja kasvustoja, jotka ovat oivallisia pesimäpaikkoja linnuille.
Selvagenssaarilla pesii säännöllisesti ainakin yhdeksän lintulajia, joista kaikki ovat kanariankirvistä lukuun ottamatta merilintulajeja. Saarilla runsaslukuisina pesiviin merilintulajeihin lukeutuvat keltanokkaliitäjä, kääpiöliitäjä, tyrskyliitäjä, ulappakeiju, madeirankeiju, etelänharmaalokki, ruusutiira ja kalatiira. Selvagenssaarilla pesivä noin 15 000 parin keltanokkaliitäjäyhdyskunta on yksi maailman suurimmista. Valtaosa linnuista pesii Selvagem Grandella, jonka kanta on toipunut hitaasti vuoden 1976 jälkeen. Etelänharmaalokki on aggressiivinen uudislaji, jonka määrää saaren vartijat säätelevät keräämällä niiden munia. Muuttolintuina saarilla on tavattu lukuisia eri lajeja.


title: Selvagenssaaret

text: Saarilla tavataan kahta matelijalajia: madeiranmuurisisilisko ("Podarcis dugesii") elää Selvagem Grandella ja Selvagem Peguenalla, selvagensingekko ("Tarentola bischoffi") ainoastaan Selvagem Grandella. Ilhéu de Foralla elää eräs saarelle kotoperäinen siivetön kuoriaislaji. Siivettömyys on ollut hyönteisten elinehto tuulisilla saarilla, joilla siivekkäät hyönteiset ajautuisivat tuulten mukana helposti merelle ja kuolisivat. Valaita ei tavata alueen vesissä samassa määrin kuin Madeiralla tai Desertassaarilla. Sen sijaan delfiinilajit, kuten pullokuonodelfiini, ovat alueen vesissä tavallisempi näky. Kilpikonnalajeista tavallisin on valekarettikilpikonna.


title: Selvagenssaaret

text: Portugalilainen merenkulkija Diogo Gomes de Sintra havaitsi Selvagenssaaret vuonna 1438 paluumatkallaan Guineasta Portugaliin. Saaret löydettiin siis virallisesti noin 20 vuotta Madeiran löytämisen jälkeen. Selvagem Grandelle tuotiin jo 1400-luvulla vuohia, minkä lisäksi saarelle päätyi todennäköisesti vahingossa myös kaniineja ja rottia. Muut saaret säilyivät lähes koskemattomina. Vuoteen 1971 asti saaret olivat yksityisomistuksessa. Omistajilleen saarten ainoa tulonlähde oli keltanokkaliitäjien pyynti, ja 1800-luvun alusta lähtien niitä pyydystettiinkin vuosittain lähestulkoon 30 000 yksilöä. Niiden liha suolattiin myytäväksi Madeiralle ja höyhenet puolestaan vietiin tyynyjen täytteeksi Englantiin.


title: Selvagenssaaret

text: Lintukannan uhkaavasti vähetessä WWF ilmaisi halunsa ostaa saaret luonnonsuojelualueeksi vuonna 1971, mutta lopulta Portugalin hallitus osti saaret samaan tarkoitukseen. Saaret jätettiin kuitenkin vartioimatta, minkä seurauksena kalastajien harjoittama lintujen ryöstöpyynti saarilla jatkui. 1976 pääsaari Selvagem Granden lintukanta katosi madeiralaisten kalastajien toiminnan seurauksena lähes kokonaan. Hävitys sai suurta julkista huomiota, minkä seurauksena hallitus joutui kustantamaan saarille vartijat pitämään lintujen pyydystäjät loitolla. Selvagem Granden rotat ja kaniinit hävitettiin 2003 osana luonnonsuojelualueen aloittamaa hävitysohjelmaa.


title: Selvagenssaaret

text: Selvagenssaaret ovat osa Portugalin ja Espanjan välistä diplomaattista kiistaa koskien maiden hallinnoimien yksinomaisten talousvyöhykkeiden (EEZ) rajoja alueella. Kiistan keskiössä on Selvagenssaarten maantieteellinen asema saarina, jonka Espanja on kyseenalaistanut. Kiista sai huomiota heinäkuussa 2013, kun Portugalin presidentti Aníbal Cavaco Silva vieraili kiistellyillä saarilla ja herätti samalla kritiikkiä toiminnallaan. Yhdistyneiden kansakuntien odotetaan ottavan asian käsittelyyn 2015.


title: Kursk (täsmennyssivu)

text: Kursk tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kursk

text: Kursk () on kaupunki Venäjän keskiosissa, Kura- ja Seimjokien yhtymäkohdassa 450 kilometriä Moskovasta etelään. Se on Kurskin alueen hallinnollinen keskus. Kaupungin asukasluku vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan on noin 415 159.


title: Kursk

text: Kaupungin tienoilla tiedetään olleen asutusta jo 300–400-luvulla eaa. Ensimmäinen kirjoitettu maininta on vuodelta 1032. Batu-kaani tuhosi kaupungin noin 1237. Kursk liitettiin yhdistyneeseen Venäjän valtakuntaan 1508 ja rakennettiin linnoitukseksi suojaksi tataareja vastaan.


title: Kursk

text: Kurskin alue sijaitsee maailman rikkaimmalla rautamalmialueella, joka tunnetaan Kurskin magneettisena anomaliana. Se on merkittävä rautatieristeys. Suuri ydinvoimalaitos otettiin käyttöön 1979.


title: Kursk

text: Toisen maailmansodan aikana Kursk oli saksalaisten miehittämänä vuodet 1941–1943. Kesällä 1943 sen hallinnasta käytiin maailmanhistorian suurin panssaritaistelu, Kurskin taistelu, joka oli myös sodan eräs käännepiste.


title: Kursk

text: Kaupungissa on lääketieteellinen yliopisto, teknillinen yliopisto, valtioyliopisto ja maatalousakatemia.


title: Henrikin Liivinmaan kronikka

text: Henrikin Liivinmaan kronikka () on 1200-luvulla kirjoitettu kronikka, joka on Novgorodin ensimmäisen kronikan ja Liivinmaan riimikronikan ohella merkittävimpiä Baltian varhaiskeskiajan historian lähteitä. Toisaalta se heijastelee ristiretkiaatetta, toisaalta se kertoo Baltian yhteiskunnallisista oloista ja käännytyksestä kristinuskoon 1200-luvun alussa. Alkuperäinen teos oli kirjoitettu latinaksi. Teos oli ilmeisesti laadittu paavin edustajia varten kuvaukseksi Liivinmaalle suunnatuista ristiretkistä. Tarkoituksena oli erityisesti esittää piispa Albert von Buxhövdenin toimet hyvässä valossa.


title: Henrikin Liivinmaan kronikka

text: Henrikin kronikan ohella on myös useita muita Liivinmaan kronikkana tunnettuja teoksia.


title: Henrikin Liivinmaan kronikka

text: Kronikan käsikirjoituksessa ei mainita kirjoittajan nimeä. Tästä huolimatta tutkijat ovat olleet lähes yksimielisiä siitä, että teoksen on kirjoittanut kronikassa usein esiintyvä "Henricus de Lettis". Henrikin itsensä mukaan hän oli lättiläisten pappi ("Lettorum ministor") tai pappi ja tulkki "Henricus de Lettis". Ei sen sijaan ole täyttä selvyyttä siitä, viittaako lisänimi ”Lättiläinen” Henrikin kansallisuuteen vai pelkästään toiminta-alueeseen lähetyssaarnaajana. Kronikan ensimmäisen painetun version vuonna 1740 julkaissut Daniel Gruber piti Henrikiä latvialaisena, mutta 1800-luvulla useat saksalaiset tutkijat alkoivat pitää häntä saksalaisena, ja myöhemmän tutkimuksen valtavirta on asettunut tämän oletuksen puolelle. Tässä vaiheessa myös nimen saksankielinen muoto korjattiin Gruberin käyttämästä muodosta "Heinrich der Lette" (lättiläinen Henrik) muotoon "Heinrich von Lettland" (Lätinmaan Henrik). Todisteina Henrikin saksalaisuuden puolesta on pidetty sitä, että kronikassa viitataan useasti saksalaisiin sanalla "nos" (”me”) ja että kronikan mukaan Henrikillä oli kehno lätin kielen taito. Latvialainen tutkija Arvēd Švābe piti kuitenkin vuonna 1938 kirjoittamassaan artikkelissa Henrikiä latvialaisena.


title: Henrikin Liivinmaan kronikka

text: Henrik ilmeisesti oleskeli Liivinmaalla vuodesta 1208 alkaen ja toimi piispa Albertin oppilaana. Hän osallistui vuosina 1216–1220 useisiin kalparitarien sotaretkiin virolaisia vastaan ja kastoi joukoittain pakanoita kristityiksi. Kielitaitonsa ansiosta hän toimi myös tulkkina useissa neuvotteluissa. Kronikan sisällön perusteella Henrik aloitti sen kirjoittamisen pian elokuussa 1224 tapahtuneen Tarton valtauksen jälkeen. Hän täydensi siihen myöhemmin uusia tapahtumia vuoteen 1227 saakka. Myöhemmin Henrik oli seurakuntapappina Virossa ja viimeinen maininta hänestä on vuodelta 1259.


title: Henrikin Liivinmaan kronikka

text: Liivinmaan kronikan alkuperäinen käsikirjoitus on hävinnyt. Teoksesta tunnetaan kuitenkin 16 käsikirjoituksen kopiota, joista viisi on kopiota alkuperäisestä teoksesta. Näistä vanhin on "Codex Zamoscianus". Kyseessä on 1300-luvun alussa tai 1200-luvun lopulla tehty kopio, joka on kuitenkin epätäydellinen, sillä se loppuu kappaleeseen 23. Lisäksi se on pergamentille kirjoitettuna kellastunut ja rapistunut pahasti. Kyseinen teos on nykyisin säilössä Puolan kansalliskirjastossa Varsovassa. Toinen vanha säilynyt käsikirjoituksen kopio on 1600-luvulta peräisin oleva riialaisen kauppiaan Nathaniel Skodieskyn kokoelmista löytynyt teos. Tätä teosta on voitu käyttää täydentämään "Codex Zamoscianuksen" puuttuvat kohdat. Viimeksi mainittua teosta säilytetään Riian kaupunginkirjastossa.


title: Henrikin Liivinmaan kronikka

text: "Liivinmaan kronikka" edustaa kronikkatyyppiä, jossa tekijä kertoo itse kokemistaan tapahtumista. Lisäksi hän saattoi täydentää tietojaan silminnäkijöiden kertomuksilla ja joskus harvoin kirjallisilla lähteillä. Henrik itse toteaa teoksessaan: ”Tähän ei ole kirjoitettu mitään muuta, paitsi se, minkä melkein kaiken olen nähnyt omin silmin. Sen, mitä en ole nähnyt omin silmin, olen saanut tietää niiltä, jotka sen näkivät ja olivat mukana.” Teos keskittyy paljolti pohjoisen Liivinmaan tapahtumiin, mikä johtunee siitä, että Henrikin on arveltu kirjoittaneen teoksensa, kun hän oli latgallien pappina Rubenesissä lähellä virolaisaluetta. Ajalta ennen Henrikin saapumista Liivinmaalle vuonna 1205 tärkein lähde oli pappi Teoderik. Kirjallisina lähteinä on vähäisessä määrin käytetty annaaleja. Henrik ryhtyi kirjoittamaan kronikkaansa vuonna 1225 Tarton valtauksen jälkeen. Teos alkaa Meinhardin tulosta Liivinmaalle ja jatkuu yhtenäisenä kokonaisuutena Tarton valtaukseen saakka. Tämän jälkeen Henrik kirjasi vielä hajanaisia tapahtumia vuoden 1226 huhtikuun loppuun asti. Viimeiset kirjoitukset käsittelevät Saarenmaan muinaismaakunnan valloitusta vuonna 1227. Tutkijat ovat jakaneet kronikan 30:een roomalaisin numeroin jaettuun päälukuun, jotka puolestaan on jaettu arabialaisin numeroin merkittyihin kappaleisiin.


title: Henrikin Liivinmaan kronikka

text: Liivinmaan kronikka koostuu neljästä kirjasta:


title: Henrikin Liivinmaan kronikka

text: Kaksi ensimmäistä kirjaa ovat huomattavan lyhyitä verrattuina kahteen jälkimmäiseen. Ilmeisesti Henrikin tarkoituksena oli kunnioittaa Meinhardia ja Bertoldia nimeämällä heille omat kirjansa niiden lyhyydestä huolimatta. Kaksi viimeistä kirjaa käsittelevät piispa Albertin hallintokautta. Kolmas kirja kertoo eteläisen Liivinmaan ja neljäs pohjoisen Liivinmaan sekä Viron valloituksesta.


title: Henrikin Liivinmaan kronikka

text: Kronikka kuvaa latvialaisia hyvin myönteisessä valossa. Tämän on arveltu johtuneen siitä, että latvialaiset kääntyivät kristinuskoon verrattain nopeasti ja taistelivat monesti saksalaisten rinnalla pakanoita vastaan. Syynä on pidetty myös Henrikin mahdollista latvialaisuutta. Virolaisiin kronikoitsija suhtautuu melko vihamielisesti, mutta toisaalta kehuu heidän urheuttaan. Esimerkiksi virolaisten päällikkö Lembitua kuvataan taitavaksi sotapäälliköksi. Lisäksi kirjoittaja kannustaa voitettujen virolaisten myötämieliseen kohteluun, jotteivät nämä hylkäisi kristinuskoa. Venäläiset kuvataan usein virheellisesti pakanoina, vaikka he olivat kristittyjä, tosin ortodokseja. Heitä kuvataan myös kristittyjen perivihollisina. Venäläiset tukivatkin pakanoita monissa taisteluissa saksalaisia vastaan ja toisaalta yrittivät itsekin alistaa näitä valtansa alle. Tanskalaisiin suhtaudutaan viileästi, sillä he olivat saksalaisten kilpailijoita Virossa. Pakanoita kuvataan usein halventavin sanankääntein, ja heitä pidetään epäluotettavina.


title: Henrikin Liivinmaan kronikka

text: Vaikka teksti onkin monin paikoin hyvin puolueellista, Henrik ei jätä ristiretkeläisiäkään arvostelun ulkopuolelle. Osansa saa jopa hänen opettajansa piispa Albert. Ristiretkeläisten kerrotaan esimerkiksi ryöstelevän ja murhaavan pakanoita. Erityisen raa’asti Henrikin mukaan käyttäytyivät kuitenkin kristinuskoon kääntyneet paikalliset. Kristinuskoon kääntyneitä pidetään myös epäluotettavina, ja heidän kääntymisensä motiivit kyseenalaistetaan erityisesti liiviläisten ja virolaisten käännytettyjen kohdalla.


title: Keski-Afrikka

text: Keski-Afrikka voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Akun tehdas (rakennus)

text: Akun tehdas on Eppu Normaali Oy:n omistuksessa oleva Ylöjärvellä, Tampereen kupeessa toimiva monialainen av-talo. Akun tehtaalla toimii yli kymmenen itsenäistä yrittäjää yhteistyössä. Akun tehtaalta löytyy niin äänitysstudioita, äänentoisto- ja valoyhtiöitä, roudauslaatikon rakentaja kuin kuvaus- ja screeniyrityskin. Akun tehtaan sivutoimipiste ja myyntikonttori avattiin Turkuun kulttuurikeskus Logomoon lokakuussa 2016.


title: Akun tehdas (rakennus)

text: Juha Torvinen piti Creedence Clearwater Revivalista, joten rakennuksen (kuten myös Eppu Normaalin albumin ja kappaleen vuodelta 1980) nimi sai innoitusta CCR:n levyn nimestä "Cosmo's Factory".


title: Akun tehdas (rakennus)

text: Akun tehtaalla on äänitetty muun muassa Eppu Normaalin levy "Sadan vuoden päästäkin" ja pidetty suurien suomalaisten yritysten juhlia. Akun tehdas hoitaa myös äänentoisto- ja valotekniikkaa muun muassa Himos-festivaalille, Tammerfestiin, Kukkaisrockiin ja Helsingissä järjestettyihin Eurovision laulukilpailuihin 2007.


title: Theseuksen laiva

text: Theseuksen laiva on identiteetin ja muutoksen ongelmaan liittyvä korvausparadoksi, joka tunnetaan myös Theseuksen paradoksina. Se nostaa esiin kysymyksen, onko olio, jonka kaikki osat on vaihdettu, edelleen identiteetiltään sama kuin alkuperäinen olio.


title: Theseuksen laiva

text: Tarina kuuluu lyhyesti: Theseuksen laiva lähtee satamasta. Matkan aikana laivan kaikki osat vaihdetaan yksi kerrallaan. Kun laiva palaa takaisin satamaan, onko se enää sama laiva, jos sen kaikki osat on vaihdettu uusiin?


title: Theseuksen laiva

text: Tarinaa voidaan myös mutkistaa: Theseuksen laivaa seuraa toinen laiva, joka kerää kaikki vanhat osat kyytiin sitä mukaa, kun ne heitetään mereen. Kun uusittu laiva palaa satamaan, vanhoista osista kootaan toinen Theseuksen laiva. Kumpi on aito Theseuksen laiva?


title: Theseuksen laiva

text: Ihmisen kannalta voi miettiä, mitä tapahtuu, kun ihmisen jalka tai käsi korvataan proteesilla. Entä jos kaikki ihmiskehon elimet aivolohkoja myöten vaihdetaan tällä tavoin? Lakkaako ihminen silloin olemasta ihminen ja jos lakkaa, niin missä vaiheessa?


title: Theseuksen laiva

text: Alkuperäinen versio on peräisin Plutarkhoksen kirjoittamasta Theseuksen elämäkerrasta:


title: Theseuksen laiva

text: Kysymys siis kuului, säilyykö laiva samana, vaikka kaikki sen osat vaihdetaan yksi kerrallaan.


title: Theseuksen laiva

text: Herakleitos tunnetaan erikoisista identiteettiä koskevista näkemyksistään. Areios Didymoksen mukaan hän sanoi:


title: Theseuksen laiva

text: Myös Plutarkhos kertoo Herakleitoksen katsoneen, ettei samaan jokeen voi astua kahdesti, koska ”se hajaantuu ja tulee jälleen yhteen, ja lähentyy ja vetäytyy”. Herakleitoksen mukaan joen identiteetti ei siis säilynyt samana, koska se muuttui liikaa; näin hänen näkemyksensä liittyy samaan identiteetin ja muutoksen ongelmaan kuin Theseuksen laiva.


title: Theseuksen laiva

text: ”Isoisäni kirves” on alkuperältään tuntematon anekdootti, jossa työkalu on ”yhä edelleen isoisäni kirves”, vaikka siitä on vaihdettu sekä terä että varsi, kummatkin mahdollisesti useaan kertaan. Robert Gravesin teoksessa "The Golden Fleece" (1945) anekdootti on muodossa:


title: Theseuksen laiva

text: Voidaan ajatella monia erilaisia esimerkkejä, jotka vaikuttavat vastaavan Theseuksen laivaa: rakennukset, autot ja muut monista osista koostuvat oliot voivat muuttua ajan kanssa, mutta ne voivat silti säilyttää identiteettinsä joitakin puolia. Ihmisen tai muun biologisen eliön muodostavat molekyylit vaihtuvat ajan kanssa kokonaan, kun vanhoja soluja kuolee ja uusia syntyy. Liikeyritykset sekä yliopistot ja muut oppilaitokset vaihtavat usein osoitettaan, ja näin niiden rakenteelliset osat korvautuvat kokonaan toisilla, mutta niiden tarkoitus pysyy samana ja myös henkilökunta voi olla pitkään sama. Monissa yhtyeissä jäsenet vaihtuvat ajan myötä, ja jossakin yhtyeessä voi olla vain vähän tai ei lainkaan alkuperäisiä jäseniä.


title: Theseuksen laiva

text: Elinkeinoelämässä paradoksia on käytetty lisenssimaksujen kiertämiseen. Eräs esimerkki on Suomen ilmavoimien Bristol Blenheim-pommikone BL-106, joka rakennettiin vuonna 1944 tapahtuneen lento-onnettomuuden jälkeen lähes kokonaan uudelleen, kuitenkin alkuperäisen koneen sarjanumero säilyttämällä. Näin vältyttiin maksamasta lisenssimaksuja uuden lentokoneen rakentamisesta.


title: Theseuksen laiva

text: Aristoteleen ja hänen seuraajiensa järjestelmässä asiat määritellään neljän syyn kautta. Niitä voidaan käyttää myös paradoksin ratkaisemiseen. Formaalinen syy on jonkin asian muoto tai suunnitelma; materiaalinen syy puolestaan on se aine, josta asia on tehty. Aristoteleen mukaan asian substanssi, ”se-mikä-se-on”, on sen formaalinen syy; näin Theseuksen laiva on "sama" laiva, koska sen formaalinen syy eli sen suunnitelma ei muutu, vaikkakin sen rakentamiseen käytetty materiaali voi muuttua ajan kuluessa. Samalla tavalla Herakleitoksen joen tapauksessa joella on sama formaalinen syy, vaikkakin sen materiaalinen syy, sen muodostava vesi, muuttuu koko ajan.


title: Theseuksen laiva

text: Kolmas Aristoteleen mainitsema syy on päämääräsyy eli asian käyttötarkoitus. Theseuksen laivalla olisi sama käyttötarkoitus, esimerkiksi Theseuksen ja hänen miehistönsä kuljettaminen, vaikkakin sen materiaali muuttuisi koko ajan. Neljäs syy on aikaansaava syy eli se tapa tai henkilö, jonka kautta asia on saanut alkunsa. Theseuksen laivan tapauksessa laivanrakentajat, samoin kuin heidän työkalunsa, voivat olla samoja sekä silloin kun alkuperäinen laiva rakennettiin että silloin kun sen osia vaihdetaan.


title: Theseuksen laiva

text: Eräs filosofisessa kirjallisuudessa usein esiintyvä argumentti on, että Herakleitoksen joen tapauksessa käytämme kahta erilaista määritelmää ”identiteetille” tai ”samuudelle”. Yhdessä merkityksessä kaksi asiaa voivat olla "kvalitatiivisesti" samoja niin, että niillä on samat ominaisuudet. Toisessa merkityksessä kaksi asiaa voivat olla "numeerisesti" samoja niin, että ne ovat yksi. Voidaan ajatella esimerkiksi kahta keilapalloa, jotka näyttävät täsmälleen samanlaisilta. Ne olisivat kvalitatiivisesti mutta eivät numeerisesti samoja. Jos toinen palloista maalattaisiin jonkin muun väriseksi, se olisi numeerisesti mutta ei kvalitatiivisesti sama kuin sama pallo ennen maalausta.


title: Theseuksen laiva

text: Tämän lähestymistavan mukaisesti Herakleitoksen joki on vain kvalitatiivisesti mutta ei numeerisesti erilainen, kun siihen yritetään astua toisen kerran. Sama pätee Theseuksen laivaan: sekä alkuperäinen että uusittu laiva ovat numeerisesti sama laiva, joskin ne ovat kvalitatiivisesti erilaisia.


title: Theseuksen laiva

text: Suurin ongelma tässä lähestymistavassa on se, että jos määrittelemme ominaisuudet tarpeeksi laajasti, kvalitatiivinen identiteetti palautuu numeeriseen identiteettiin. Esimerkiksi jos yksi keilapallon ominaisuuksista on sen ajallinen tai avaruudellinen sijainti, tällöin mitkään kaksi keilapalloa, jotka sijaitsevat eri paikassa tai eri ajan hetkinä, eivät voi koskaan olla kvalitatiivisesti samoja. Vastaavasti joen tapauksessa joella on eri ominaisuudet — kuten muutokset aaltojen kuvioinneissa tai ajoittaiset muutokset veden määrässä — eri ajan hetkinä, se ei voi koskaan olla kvalitatiivisesti sama eri ajan hetkinä.


title: Theseuksen laiva

text: Eräs ratkaisu liittyy neliulotteisuuden käsitteeseen. Muun muassa David Lewis on ehdottanut, että ongelma voidaan ratkaista pitämällä kaikkia olioita neliulotteisina, aika-avaruudellisina olioina. Jokainen olio on avaruudellisen ulottuvuuden omaava kolmiulotteinen entiteetti, jolla on myös neljäs ajallinen ulottuvuus. Tämä neliulotteinen olio muodostuu kolmiulotteisista aikaviipaleista, jotka ovat olemassa vain yksittäisissä ajan pisteissä. Olio koostuu sarjoista kausaalisesti toisiinsa liittyviä aikaviipaleita. Aikaviipaleet ovat numeerisesti identtisiä itsensä kanssa, ja samoin koko aikaviipaleiden kokonaisuus, neliulotteinen olio, on numeerisesti identtinen itsensä kanssa. Yksittäisillä aikaviipaleilla voi kuitenkin olla toisistaan eroavia ominaisuuksia, eli ne voivat olla kvalitatiivisesti toisistaan eroavia.


title: Theseuksen laiva

text: Herakleitoksen ongelma ratkeaa sanomalla, että kullakin ajan hetkellä joella on eri ominaisuudet. Näin jokaisella joen kolmiulotteisella aikaviipaleella on erilaiset ominaisuudet kuin toisilla aikaviipaleilla. Joen aikaviipaleiden kokonaisuus, koko joki sellaisena kuin se on olemassa ajassa, on identtinen itsensä kanssa. Näin kukaan ei voi koskaan astua kahdesti samaan joen aikaviipaleeseen, mutta samaan neliulotteiseen jokeen voidaan astua kahdesti.


title: Theseuksen laiva

text: Eräs tämän lähestymistavan ongelma muodostuu siitä, että erityisen suhteellisuusteorian mukaan ei ole olemassa yhtä ”oikeaa” tapaa muodostaa aikaviipaleita — ei ole mielekästä puhua ”pisteestä ajassa” perinteisessä mielessä. Voidaan kuitenkin katsoa, että mikä tahansa tapa aikaviipaleiden muodostamiseksi toimii.


title: Theseuksen laiva

text: Robert M. Pirsigin teoksessaan "Lila: An Inquiry into Morals" (1991) esittämä kvaliteetin metafysiikka määrittelee kuvioiden ("pattern") hierarkian, joka tarjoaa yhden ratkaisun ongelmaan: Theseuksen laiva on samanaikaisesti sekä alemman tason kuvioiden (laivan osien) joukko, joka muuttuu, ja yksi korkeamman tason kuvio (laiva kokonaisuutena), joka pysyy muuttumattomana.


title: Theseuksen laiva

text: Identiteetin ja muutoksen ymmärtäminen saattaa poiketa eri kulttuureissa niin, ettei Theseuksen laivaa välttämättä nähdä kaikkialla paradoksina. Douglas Adams kertoo kirjassaan "Last Chance to See" (1990) seuraavan anekdootin Japanista:


title: Theseuksen laiva

text: Toinen esimerkki jatkuvasta uudelleenrakentamisesta on Isen temppelin uusiminen kahdenkymmenen vuoden sykleissä. Sisemmän temppelin rakennukset on uusittu kahdenkymmenen vuoden välein ainakin kuusikymmentä kertaa.


title: Lappi (täsmennyssivu)

text: Lappi tarkoittaa seuraavia asioita:Lääni, vaalipiiri, maakunta ja entinen kunta Suomessa:


title: Lappi (täsmennyssivu)

text: Kaupunginosa, kylä ja saari Suomessa:


title: Lappi (täsmennyssivu)

text: Ruotsissa:


title: Lappi (täsmennyssivu)

text: Etunimi:


title: Lappi (täsmennyssivu)

text: Sukunimi:


title: Lappi (täsmennyssivu)

text: Musiikkikappale:


title: Utahraptor

text: Utahraptor ("Utahin varas") oli teropodidinosaurusten suku. Siitä on kuvattu vain yksi laji, Utahraptor ostrommaysorum, joka on suurin tunnettu dromaeosaurien heimon laji. "Utahraptor" eli varhaisliitukaudella Pohjois-Amerikassa noin 126 miljoonaa vuotta sitten.


title: Utahraptor

text: "Utahraptor" oli noin 5,7-6,5 metriä pitkä, kaksi metriä korkea ja painoi noin 500 kiloa, eli yhtä paljon kuin nykyinen harmaakarhu. Kummassakin jalassa oli sirppikynsi, joka saattoi olla jopa 38 senttimetriä pitkä.


title: Utahraptor

text: Vaikka "Utahraptorin" fossiileista ei olla koskaan löydetty höyheniä, tutkijat arvelevat, että silläkin saattoi olla höyhenpeite, niin kuin kaikilla dromaeosaureilla.


title: Utahraptor

text: "Utahraptor" saattoi saalistaa laumassa. "Utahraptor" lienee saalistanut suuria kasvinsyöjädinosauruksia, kuten "Iguanodoneja".


title: Utahraptor

text:
"Utahraptorin" jäännökset kaivoi esiin James Kirkland kollegoineen vuonna 1991. Luut löydettiin kahdesta eri paikasta itäisessä Utahissa, josta "Utahraptor" on saanut nimensä, Cedar Mountainin liitukautisesta muodostumasta.
Kokonaisia "Utahraptorin" jäännöksiä ei ole vielä löydetty, mutta fossiileja on tarpeeksi, jotta voidaan kuvitella, miltä "Utahraptor" näytti.


title: Utahraptor

text: "Utahraptorit" esiintyvät esimerkiksi Robert T. Bakkerin novelissa nimeltä "Raptor Red" ja TV-sarjan "Matkalla dinosaurusten kanssa" osassa "Ilmojen jättiläinen". Se esiintyi myös History-sarjan "Jurassic Fight Club"-jaksossa "Raptors Last Stand".


title: Utahraptor

text: Jurassic Parkin "Velociraptorit" muistuttavat enemmän "Utahraptoreja" kuin oikeita "Velociraptoreja". Joidenkin mielestä ne saattavat muistuttaa myös "Deinonychuksia".


title: Allosaurus

text: Allosaurus oli suurten teropodien suku, jonka lajit elivät pääosin Pohjois-Amerikassa myöhäisjurakaudella 155–145 miljoonaa vuotta sitten. Nimi "Allosaurus" tarkoittaa "toisenlaista liskoa".


title: Allosaurus

text: "Allosaurus" oli tyypillinen suuri teropodi, jolla oli pari tylsiä sarvia silmien yllä ja päällä. Sillä oli kapea mutta vahva S:n muotoinen kaula, tukevat takaraajat sekä voimakas häntä. Hampaat olivat 5-10 senttiä pitkät, sahalaitaiset ja kaartuivat taaksepäin. Sen leuat eivät olleet yhtä vahvat kuin myöhemmillä teropodeilla, eikä se pystynyt murskaamaan luita. Se pystyi syömään vain saaliin pehmeät osat, joten lentoliskoille ja pienille dinosauruksille jäi runsaasti lihaa kaluttavaksi kun "Allosaurus" oli aterioinut valmiiksi. "Allosauruksen" vahva selkä ja kaula auttoivat sen leukoja kun se repi saaliistaan lihanpaloja irti.


title: Allosaurus

text:
"Allosaurus" saalisti yksin kulkiessaan keskikokoisia dinosauruksia, mutta pystyi ryhmissä kaatamaan jopa massiivisia sauropodeja.
Sillä oli lyhyet mutta lihaksikkaat eturaajat joissa oli kolme suurta kynttä. Se tarttui saaliseen ensin eturaajoillaan ja iski sitten hampaansa siihen. Massiiviset jalat kannattelivat "Allosauruksen" koko painoa. "Allosauruksella" oli viisi varvasta kummassakin jalassa, mutta se seisoi vain kolmen keskimmäisen varassa. Yksi kahdesta muusta varpaasta auttoi sitä pysymään tasapainossa.


title: Allosaurus

text: "Allosaurus" kasvoi jopa 12 metriä pitkäksi ja painoi kolme tonnia.


title: Allosaurus

text: "Allosaurus"-lajit:


title: Allosaurus

text: "Allosaurus tendagurensikseksi" nimetty suuri petodinosaurus löydettiin Tansaniasta Tendagurun muodostumasta, mutta myöhemmät tutkimukset osoittivat sen kuuluneen luultavasti joko "Carcharodontosauridae"- tai "Megalosauridae"-heimoon. Sen pituudeksi on arvioitu noin 10 m ja painoksi 2,5 tonnia.


title: Allosaurus

text: Vuonna 1980 Australian Victoriasta löydettiin nilkkaluu jota väitettiin "Allosauruksen" luuksi ("kääpiöallosaurus"). Tämä löytö on kiistanalainen ja kuului luultavasti jollekin kehittyneemmälle allosaurille tai abelisauridille.


title: Allosaurus

text: "Allosaurus" kuului karnosaureihin, joka oli parhaimmillaan myöhäisellä jurakaudella ja varhaisella liitukaudella. Sen jäseniä eli lähes kaikkialla maailmalla, ja muita ryhmään kuuluneita lajeja olivat esimerkiksi "Sinraptor", "Carcharodontosaurus" sekä suurin koskaan maalla elänyt petodinosaurus "Giganotosaurus".


title: Allosaurus

text: Ensimmäiset "Allosauruksen" jäänteet löydettiin vuonna 1877 Fremont Countysta Coloradosta.


title: Allosaurus

text: Myöhemmin on löydetty yli 60 "Allosauruksen" luurankoa Morrisonkerrostuman fossiilialueelta. Se on suurin ja yleisin sieltä löydetty petoeläin.


title: Allosaurus

text: Vuonna 1927 Cleveland–Lloyd-louhoksesta Utahista löydettiin ainakin 44 eri-ikäistä "Allosaurus"-yksilöä. Sieltä löydetyistä fossiileista "Allosauruksen" jäänteitä on löydetty ylivoimaisesti eniten. Tutkijoiden mukaan ne hukkuivat suohon tavoitellessaan sieltä muiden hukkuneiden eläinten raatoja.