title: Siiri Rantanen

text:
Hiihdon MM-kilpailuissa 1954 Rantanen sijoittui hopealle sekä 10 kilometrillä että viestissä. Cortinan olympialaisissa 1956 Rantanen oli voittamasa Sirkka Polkusen ja Mirja Hietamiehen kanssa viestin olympiakultaa. Rantanen hiihti 3x5 kilometrin viestin ankkuriosuuden. Hän ratkaisi kultamitalin, kun hän onnistui ottamaan kuusi sekuntia ennen matkaan lähteneen Neuvostoliiton ankkurin Radja Jerošinan kiinni ja ohittamana hänet viimeisessä nousussa. Rantanen hiihti olympialiaissa myös 10 kilometrin, jolla hän sijoittui viidenneksi.
Hiihdon MM-kilpailuissa 1958 Rantanen voitti hopeaa viestissä ja pronssia 10 kilometrillä. Lahden järjestämissä kilpailuissa Rantanen tavoitteli tosissaan 10 kilometrin maailmanmestaruutta, mutta hän jäi suksien epäonnistuneen voitelun takia pronssille. Squaw Valleyn olympialaisissa 1960 hän oli viestihiihdossa pronssilla, samoin MM-kilpailuissa 1962.


title: Siiri Rantanen

text: Rantanen edusti uransa viimeiset vuodet Pertunmaan Ponnistajia. Hän oli talvella 1962 kieltäytynyt edustamasta LHS:n viestijoukkuetta SM-kilpailuissa. Seuran muut hiihtäjät olivat toivoneet Rantasen antavan heille mahdollisuuden hiihtää joukkueessa. Rantanen suostui tähän, sillä hän tiesi voittavansa mitaleja muilta matkoilta. LHS voitti viestihiihton, mutta seura määräsi silti Rantasen kilpailukieltoon. Hän erosi tämän jälkeen lahtelaisseurasta ja siirtyi Pertunmaan Ponnistajiin.


title: Siiri Rantanen

text: Rantanen voitti urallaan yhteensä 11 Suomenmestaruutta. Lisäksi kovakuntoinen ja monipuolisesti harjoitellut Rantanen voitti 1960-luvulla Suomenmestaruuden myös maastojuoksussa ja maantiepyöräilyssä. Vuoden naisurheilijaksi hänet valittiin 1954, 1956, 1958 ja 1959.


title: Siiri Rantanen

text: Rantanen hiihti kilpaa pitkään, sillä hän osallistui vielä vuoden 1969 SM-kilpailuihin. 44-vuotias Rantanen sijoittui 5 kilometrillä seitsemänneksi. Hän palasi kilpakuntoilijana radalle, kun 75 kilometriä pitkä Finlandia-hiihto aloitettiin 1970-luvun puolivälissä. Rantanen oli Finlandia-hiihdon nopein nainen sekä 1976 että 1977, jolloin hän oli jo 52-vuotias. Hän hiihti viimeisen täysmittaisen Finlandiansa 71-vuotiaana vuonna 1996.


title: Siiri Rantanen

text: Siiri Rantanen oli naimisissa varastonhoitaja Kalervo "Kalle" Rantasen kanssa (k. 2004). Heillä on kaksi lasta, vuonna 1946 syntynyt Martti ja vuonna 1949 syntynyt Aarre. Rantanen sai lisänimensä ”Äitee”, sillä hän oli 1950-luvulla jo perheenäiti, mikä oli tuohon aikaan naisurheilussa poikkeuksellista. Työuransa Rantanen teki huonekaluverhoilijana.


title: Siiri Rantanen

text: Lahden kaupunginhallitus myönsi hänelle 1. marraskuuta 1995 Lahti-mitalin numero 35. Vuonna 2000 hän sai Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon. Vuonna 2009 Rantaselle myönnettiin Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun suuri ansioristi. Rantanen valittiin 2012 Suomen urheilun Hall of Fameen, ja vuonna 2017 hänet palkittiin Suomen urheilugaalassa Elämänura-palkinnolla.


title: Siiri Rantanen

text: Vuonna 2015 hän sai täyden urheilijaeläkkeen ensimmäisenä Suomessa. Rantanen hiihti Lahden MM-kisoissa kunniakierroksen vuonna 2017, jolloin hän oli 92-vuotias.


title: Uuno Turhapuro

text: Uuno Turhapuro on Vesa-Matti Loirin esittämä ja Pertti "Spede" Pasasen kanssa luoma Uuno Turhapuro -elokuvien päähenkilö. Hahmo esiintyi Spede Show -viihdeohjelmassa vuosina 1971–1976 ja 1984 sekä 20-osaisessa elokuvasarjassa vuosina 1973–2004.


title: Uuno Turhapuro

text: Uuno Turhapuro on laiska ja epäsiisti mies, jonka tunnusmerkkejä ovat rikkinäinen verkkopaita, harva, osaksi musta hammasrivi ("Häpy Endkö?" -elokuvassa näytetään kuitenkin, että Turhapuron appi johtaja Tuura lyö Turhapuron hammasrivin harvaksi.), likaiset kasvot ja "d":n ääntäminen "t":ksi. Hänen vaimonsa Elisabeth Turhapuro (Marjatta Raita) on rikkaan vuorineuvos Tuuran (Tapio Hämäläinen, Pehr-Olof Sirén, Heikki Nousiainen) tytär. Ensimmäisen elokuvan alussa näytetään, miten Uuno oli vielä pariskunnan häissä siisti, mutta rähjääntyi ja laiskistui välittömästi päästyään naimisiin varakkaan perheen tyttären kanssa. Uuno Turhapuron pääasialliset harrastukset ovat sohvalla löhöäminen ja ylensyöminen sekä Tuuran perinnön kärkkyminen. Hänen suurin avunsa ovat puhelahjat, joita hän käyttää niin aviollisten ongelmiensa selvittämiseen, ilmaisten lihapiirakoiden haivittelemiseen grilliltä kuin vieraiden naisten vikittelemiseenkin. Uuno Turhapuron syntymäpäivästä ei ole tarkkaa tietoa mutta "Tupla-Uuno" elokuvan alussa on Uunon syntymäpäivä, ja vähän myöhemmin elokuvassa Turhapuron ystävä Sörsselssön juhlii vappua johon Turhapuron toinen ystävä Härski Hartikainen tokaisee vapun menneen jo kaksi ja puoli viikkoa sitten. Näin ollen voidaan päätellä että Uunon syntymäpäivä olisi joko 18. tai 19. toukokuuta.


title: Uuno Turhapuro

text: Spede Show’n sketseissä Uuno Turhapurolla ja tämän vaimolla ei vielä ollut mitään vakiintunutta nimeä. Marjatta Raita sanoi syyksi, ettei kukaan muistanut mitkä nimet edellisellä kerralla oli valittu. Sarjan ensimmäisessä elokuvassa "Uuno Turhapuro" (v. 1973) Uunon koko nimeksi mainitaan Uuno Eero Turhapuro. Toisessa elokuvassa "Professori Uuno D. G. Turhapuro" (v. 1975) nimi on kuitenkin Uuno Daavid Goljat Turhapuro. Kolmannessa elokuvassa "Lottovoittaja UKK Turhapuro" (v. 1976) Uuno muuttaa nimensä virallisesti muotoon Uuno Kaavit Koljat Turhapuro saadakseen samat nimikirjaimet kuin presidentti Urho Kaleva Kekkosella. Turhapuro kutsuu itse itseään tittelillä johtaja Uuno Turhapuro, vaikka on tavallisesti joko lyhytaikaisissa hanttihommissa tai kokonaan työtön. Elokuvassa "Uunon huikeat poikamiesvuodet maaseudulla" (v. 1990) selviää, että Turhapuron isä kutsuu poikaansa "johtaja Uuno Turhapuroksi" jo ennen tämän syntymää, ja ensimmäisessä Uuno-elokuvassa Turhapuro kertoo Härski Hartikaiselle, että tämä on käynyt johtajakurssin kirjeopistossa. Uuno Turhapuron englanninkielinen nimi on Numbskull Emptybrook. Nimen Uuno esikuvana on toiminut Spede Pasasen lukioaikainen saksan opettaja Uuno Hiltunen.


title: Uuno Turhapuro

text:
Uunon isä on Hugo Turhapuro (Olavi Ahonen), joka kasvatti hänet yksin. Uuno tapaa vasta myöhemmin äitinsä "Gunhild Donnersdotterin" (Hannele Lauri) ja lähtee hänen kanssaan Helsinkiin sivistymään. Uuno-elokuvissa tulee ilmi, että Turhapurolla on useita veljiä, kuten Jeremias ja Veijo ("Uuno Turhapuro muuttaa maalle"), Peni ("Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies"), "johtaja" Tarmo Turhapuro ("Uuno Turhapuron veli") sekä Mr. George Turhapuro (Uunon Amerikassa asuva kaksoisveli "Rautakauppias"-elokuvasta). Kuitenkin Uuno Turhapuro Juhlakirjan mukaan Jeremias ja Peni olisivat sama henkilö. Uunon nuorempien veljien (kuten Jeremiaksen) äiti on kauppias Rentukka (Mirjam Himberg). Perheeseen kuului isoäitikin, jonka Tarmo myi orjaksi afrikkalaiselle kauppavaltuuskunnalle. Isoäiti oli myöhemmin kirjoittanut Tarmolle ja kiittänyt paljon, että hänet myytiin orjaksi, sillä hän tykkäsi enemmän ulkomaalaisista kuin suomalaisista miehistä.
Elokuvien tavallinen juoni perustuu Turhapuron ja hänen appensa väliseen jännitteeseen; vävyään inhoava vuoristoneuvos Tuura törmää urallaan toistuviin vastoinkäymisiin, kun Turhapuro tupsahtelee esiin sopimattomilla hetkillä. Uuno myös toistuvasti voittaa appensa kaikissa mahdollisissa tilanteissa: Kun puolustusministeriksi nimitetty Tuura määrää Turhapuron armeijaan ("Uuno Turhapuro armeijan leivissä"), tästä tulee varusmiespalveluksen aikana majuri. Kun Tuura osallistuu presidenttikilpaan ("Uuno Turhapuro herra Helsingin herra"), Uunosta tulee puolivahingossa tasavallan presidentti.


title: Uuno Turhapuro

text: Turhapuron vakituiset apurit ovat hänen autonkorjaajakaverinsa Härski Hartikainen (Spede Pasanen) ja insinööri Sörsselssön (alussa Lettunen ja välillä Lörsson, Simo Salminen). Uuno-elokuvien keskeisiin henkilöihin kuuluu myös Uunon anoppi (Marita Nordberg, Anja Pohjola, Ritva Valkama). Yksi Uuno Turhapuro-elokuvien sivuhahmo on neljässä elokuvassa esiintynyt Uunon isä, Hugo Turhapuro (Olavi Ahonen). Muita merkittäviä näyttelijöitä Uuno-elokuvissa olivat muun muassa Elli Castrén, Helge Herala, Hannele Lauri, Juhani Kumpulainen ja Marja Korhonen. Marjatta Raita on ainoa, joka on esiintynyt jokaisessa elokuvassa, mikäli mukaan lasketaan epäviralliseksi elokuvaksi luokiteltu "Uuno Turhapuron veli".


title: Uuno Turhapuro

text: Uuno Turhapuro -elokuvia tehtiin vuosina 1973–2004 kaikkiaan 19 kappaletta. Alun perin elokuvia oli tarkoitus tehdä vain yksi, mutta suuren suosion ansiosta elokuvia tehtiin lisää. Uuno Turhapuro on Vesa-Matti Loirin ja Spede Pasasen kehittämä hahmo. Elokuviin päätyi myös aineistoa oikeasta elämästä, esimerkiksi Loirin kuvauksissa harrastamia kepposia.


title: Uuno Turhapuro

text: Suurimman osan elokuvista on ohjannut Ere Kokkonen ja käsikirjoittanut Spede Pasanen. Vuonna 1984 ilmestyneestä "Uuno Turhapuro armeijan leivissä" -elokuvasta lähtien Kokkonen on käsikirjoittanut itse kaikki ohjaamansa Turhapurot. Kun MTV osti Spede Pasasen yritykset ja elokuvat 1980-luvun puolivälissä, Pasanen laittoi itse ehdoksi, että Kokkosen on tultava tuotantopäälliköksi ja ohjaajaksi, jolloin Kokkonen suostui vain jos pääsisi tulevien Uunojen käsikirjoittajaksi, sillä hänen mielestään Uunosta oli ajan myötä tullut liian ilkeä (mitä hän ei missään tapauksessa saisi olla) ja hän halusi pehmentää tämän luonnetta. Vuosina 1987–1990 sekä 1993 Pasanen asettui itse käsikirjoittajaksi riitaannuttuaan Ere Kokkosen kanssa, toimien Hannu Seikkulan ja Pertti Melasniemen ohessa myös ohjaajana. Elokuvien juoni ja monet yksittäiset vitsitkin ovat kuitenkin Pasasen, Kokkosen, Loirin ja joskus myös Simo Salmisenkin yhdessä kehittelemiä kunkin tuoden mukaan omia ideoitaan. Niistä sitten lopullisen käsikirjoituksen kokosi milloin Pasanen, milloin Kokkonen.


title: Uuno Turhapuro

text: Spede Pasasen vetäytyessä elokuvien teosta vuonna 1998 hän myi Ere Kokkoselle tuotanto-oikeudet Turhapuro-elokuviin 1990-luvulla. Kaksi viimeisintä Uunoa ovat Ere Kokkosen ohjaamia ja tuottamia. Toisen, "Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies" (v. 1998), hän teki yhteistyössä Spede-tuotannon kanssa.


title: Uuno Turhapuro

text: Vuonna 2003 Kokkonen ja Loiri alkoivat suunnitella viimeisen Turhapuro-elokuvan tekemistä Spede Pasasen muistoksi. "Uuno Turhapuro – This is my Life" (v. 2004) perustuu Speden ja Ere Kokkosen kehittelemään ideaan, jossa Uuno soluttautuu rikkaille tarkoitettuun vanhainkotiin ja pääsee television tosi-tv-ohjelmaan muistelemaan elämänvaiheitaan. Viimeinen Turhapuro-elokuva tehtiin vanhan työryhmän voimin. Tässä elokuvassa Tapio Hämäläinen palasi näyttelemään vuorineuvos Tuuraa.


title: Uuno Turhapuro

text: Heti alusta alkaen kriitikot pitivät Uuno-elokuvia todella huonoina: niitä kutsuttiin esimerkiksi rakenteettomaksi mössöksi ja ylipitkien sketsien kokoelmaksi. Myös hahmon rumuutta ihmeteltiin.


title: Uuno Turhapuro

text: Katsojat pitivätkin sitten Uunoista kriitikoita enemmän. Jo ensimmäinen elokuva sai 600 000 katsojaa, mutta menestystä ei kuitenkaan ollut osattu odottaa. Suosituin Uuno-elokuva on "Uuno Turhapuro armeijan leivissä" vuodelta 1984, joka sai elokuvateattereissa yli 750 000 katsojaa. Se oli koko vuosikymmenensä katsotuin elokuva Suomessa (mukaan lukien ulkomaalaiset elokuvat) ja vuodesta 1968 lähtien katsotuin kotimainen elokuva aina helmikuuhun 2018 asti, jolloin Aku Louhimiehen versio Tuntemattomasta Sotilaasta rikkoi Uunon katsojaennätyksen yli miljoonalla katsojallaan. Elokuva "Uuno Turhapuro – This is my Life" sai 145 000 katsojaa ja oli vuoden 2004 kolmanneksi katsotuin elokuva.


title: Turkmenistan

text: Turkmenistan (, ”turkmeenien maa”, käytetään joskus epävirallista muotoa Turkmenia) on valtio Keski-Aasiassa. Sen rajanaapurit ovat Afganistan, Iran, Kazakstan ja Uzbekistan. Turkmenistanilla on lisäksi rantaviivaa Kaspianmerelle, muttei suoraa yhteyttä yhteenkään varsinaiseen mereen.


title: Turkmenistan

text: Valtaosa Turkmenistanista on aavikkoa. Siellä on kuitenkin kasvatettu puuvillaa ja vehnää keinokastelun turvin. Maassa on öljyä ja maakaasua, jonka viennin Iraniin ja Kiinaan uusia kaasuputkia pitkin toivotaan parantavan taloustilannetta.


title: Turkmenistan

text: Turkmenistan on yksi maailman eristäytyneimmistä maista, ja se tunnetaan etenkin heikosta ihmisoikeustilanteestaan. Maan elinikäisen presidentin Saparmurat Nijazovin kuolema on joissain määrin vähentänyt henkilökulttia ja eristystä, mutta silti maassa on yhä ankaria rajoituksia etenkin uskonnon- ja lehdistönvapaudessa.


title: Turkmenistan

text: Maan 5,2 miljoonasta asukkaasta lähes 89 prosenttia on islaminuskoisia.


title: Turkmenistan

text: Turkmenistanista on löydetty hyvin vanhoja merkkejä jokivarsien ja jokisuiston keidasviljelyn kehityksestä. Murgabjoen suistossa on merkkejä viljelystä yli seitsemäntuhannen vuoden takaa ja pronssikautinen hautausmaa ajalta kolmetuhatta vuotta eaa. Ašgabatin lähistöllä on merkittäviä arkeologisia kohteita, ja esimerkiksi Änewssa on jäänteitä pronssikauden Anaun kulttuurista. Nisasta ovat löytyneet Parthian kuninkaanlinnan rauniot noin ajalta 200 eaa.


title: Turkmenistan

text: Turkmenistan oli 500-luvulla persialaisen hallitsijasuvun alaisuudessa. Islam rantautui maahan 600-luvulla. Turkmeenit saapuivat vasta 1000-luvulla. Tšingis-kaani valtasi alueen 1200-luvulla. Turkmenistan on osa laajaa historiallista turkinsukuisten kansojen asuttamaa Turkestanin aluetta Keski-Aasiassa. Mongolien levittäytyessä alueelle turkinsukuiset kansat joutuivat siirtymään, ja näin syntyi uusia heimoja ja ryhmittymiä.


title: Turkmenistan

text: Uzbekkien ja persialaisten kronikoiden mukaan 1500-luvulta 1700-luvulle turkmeenit tekivät ryöstöretkiä naapuriheimojen alueille ja sekaantuivat näiden poliittisiin vehkeilyihin. Suurin osa turkmeeneista oli kahden uzbekkien kaanikunnan, Hivan ja Buharan alaisia. Kaanit ja uzbekkiruhtinaat värväsivät turkmeenisotilaita keskinäisiin kiistoihinsa. Niinpä turkmeenit asettuivat vähitellen asumaan lähemmäs kaanikuntien keskuspaikkoja.


title: Turkmenistan

text: Turkmenistan liitettiin Venäjän keisarikuntaan vuosien 1865 ja 1885 välillä. Alueesta muodostettiin Turkmenistanin sosialistinen neuvostotasavalta vuonna 1924, ja se liittyi Neuvostoliittoon seuraavana vuonna. Neuvostoaikana turkmeenit luopuivat paimentolaiselämästä, ja paikallisia tapoja ja kulttuuria yritettiin muuttaa yleisneuvostoliittolaisempaan suuntaan. Teollistuminen alkoi, ja paljon venäläisiä muutti alueen kaupunkeihin. Neuvostoliiton hajotessa Turkmenistan itsenäistyi 27. lokakuuta 1991.


title: Turkmenistan

text: Itsenäistä Turkmenistania hallitsi yli viisitoista vuotta Saparmurat Nijazov, joka tunnettiin omalaatuisena diktaattorina. Hän aloitti uransa neuvostotasavallan puoluejohtajana 1985 ja oli maan presidentti vuodesta 1991 kuolemaansa 2006 asti. Turkmeenien isän, "Türkmenbaşy", arvonimen ottanut Nijazov piti maassa absoluuttista valtaa, eikä oppositiota hyväksytty. Presidentin ympärille on luotu henkilökultti, ja hänen kasvonsa löytyvät kaikkialta Turkmenistanista, seteleistä vodkapullojen etiketteihin. Parlamentti julisti hänet 2002 elinikäiseksi presidentiksi. Nijazov kuoli 21. joulukuuta 2006 sydänkohtaukseen nimittämättä itselleen seuraajaa. Perustuslain mukainen presidentin sijainen, Khalk Maskhalatin varapuhemies Öwezgeldi Ataýew pidätettiin ja maan väliaikaiseksi presidentiksi nimitettiin varapääministeri Gurbanguly Berdimuhamedow, joka voitti presidentinvaalit helmikuussa 2007. Vaaleissa ei ollut opposition ehdokkaita.


title: Turkmenistan

text: Turkmenistan on presidentillinen tasavalta, jossa on myös pääministerin virka. Nijazovin aikaan Turkmenistaniin syntyi kaksi parlamenttia. Korkeimmaksi valtaelimeksi tuli kansanneuvosto Khalk Maskhalat, jossa on 2 507 jäsentä, jotka edustivat maan uskontoja ja alueita. Edustajia ei valittu. Sen elinikäisenä puhemiehenä oli presidentti Nijazov. Khalk Maskhalatin lisäksi maassa on vaaleilla valittu 50-jäseninen parlamentti, Mejlis, jonka valta siirtyi vähitellen Khalk Maskhalatille. Vaaleilla valitut ehdokkaat kuuluvat Turkmenistanin demokraattiseen puolueeseen.


title: Turkmenistan

text: Nijazovin jälkeen Khalk Maskhalat lakkautettiin syyskuun 2007 perustuslailla ja parlamentti sai valtaansa takaisin ja sen paikkoja lisättiin 125:een. Syksyllä 2008 laadittu uusi perustuslaki otti maassa käyttöön monipuoluejärjestelmän ja markkinatalouden sekä laajensi parlamenttia. Ensimmäiset vaalit uutta parlamenttia varten järjestettiin 14. joulukuuta 2008. Vaaliin osallistui myös valtapuolueeseen kuulumattomia, ja sitä tarkkaili ulkomaisia tarkkailijoita.


title: Turkmenistan

text: Vuoden 2012 presidentinvaaleissa Berdimuhamedow valittiin toiselle kaudelle. Hän sai 97 % äänistä, mutta vastaehdokkaita on kuvattu näennäisehdokkaiksi.


title: Turkmenistan

text: Turkmenistan on jaettu viiteen maakuntaan (welayat, "mon." welayatlar):Lisäksi pääkaupunki Ašgabat muodostaa oman hallintoalueensa.


title: Turkmenistan

text: Kara Kumin autiomaa peittää 90 % Turkmenistanista. Maan keskiosia hallitsevat Turanin painauma ja Karakumin aavikko. Etelärajalla Kopetdagin vuorijono nousee 2 912 metrin korkeuteen. Balkanvuoret ja Kugitang maan länsiosissa on toiset merkittävät vuoristot. Suuria jokia ovat 2 540 km pitkä Amudarja sekä Tejen (1 124 km); Murgab (852 km) ja Atrek (660 km). Amu-Darjan patoaminen ja käyttö kasteluvesiksi ovat vaikuttaneet Araljärven kuivumiseen. Järvi on kutistunut 1960-luvulta asti. Sen pinta-ala on kutistunut 60 prosenttia ja vesimäärä 80 prosenttia. Veden suolaisuus on samalla lisääntynyt 45 grammaan litrassa entisestä 10 grammasta litrassa. Tämä on luonut valtavan ympäristöongelman. Järvi on katkennut kahtia, ja Kazakstanin puolella Pohjois-Aral on pelastettu padon avulla. Uzbekistanin puoli eli Etelä-Aral jatkaa kutistumistaan.


title: Turkmenistan

text: Ilmasto on subtrooppinen mannerilmasto, jossa sademäärät jäävät vähäisiksi. Talvet ovat leudot ja kuivat, suurin osa sateesta saadaan tammikuun ja toukokuun välillä.


title: Turkmenistan

text: Turkmenistanissa kasvaa yli 2 900 putkilokasvilajia, joihin kuuluu 47 puulajia. Metsiä on hyvin vähän. Luonnon monimuotoisuus on erityisen suurta Kopetdagin alueella, josta on löydetty yli kolmesataa kotoperäistä kasvilajia. Vuorilta kerätään monia lääkeyrttejä ja rohdoskasveja. Värimatarasta saadaan punaista väriainetta mattojen värjäämiseen. Kaikkiaan noin neljäsataa lajia, raparperista lakritsijuureen, lasketaan hyötykasveihin.


title: Turkmenistan

text: Puolet kastelun piirissä olevasta viljelymaasta on varattu puuvillan viljelyyn. Vuonna 2009 Turkmenistanin puuvillantuotanto oli 823 000 tonnia, ja se oli entisen Neuvostoliiton toiseksi suurin puuvillantuottaja Uzbekistanin jälkeen. Puuvillan tuotantomäärät alueella ovat pienentyneet maan itsenäistymisen jälkeen jatkuvasti, koska kastelu on vähentynyt ja hallinto huonoa.


title: Turkmenistan

text: Maalla on myös huomattavat maakaasuvarat ja öljyvaranto. Se myy maakaasua kolmeen suuntaan: Venäjälle neuvostoaikaisia putkia pitkin sekä Iraniin ja Kiinaan. Kaasuputkikapasiteettia Kiinan ja Iranin suuntiin on lisätty vuodesta 2009 alkaen, ja viennin odotetaan kasvavan. Raakaöljy jalostetaan lähes kokonaan kotimaassa, ja ulkomaille viedään vain jalostustuotteita kuten nestekaasua ja polypropyleeniä.


title: Turkmenistan

text: Turkmenistan suhtautuu varovaisesti talousuudistuksiin ja toivoo viennin pitävän yllä sen tehotonta taloutta. Maatalous pyrkii omavaraisuuteen, minkä takia viljelykasveiksi on valikoitunut myös lajeja, joiden kasvatus tässä ilmastossa on haastavaa, kuten vehnä ja puuvilla.


title: Turkmenistan

text: Suurimmat etniset ryhmät vuonna 2003 olivat turkmeenit 85 %, uzbekit 5 % ja venäläiset 4 %. Muihin ryhmiin kuului 6 % väestöstä.


title: Turkmenistan

text: Uskonnot ovat jäsenmäärän mukaan islam 89 %, ortodoksisuus 9 %, tuntematon 2 %. Vuonna 2004 lakia uskonnollisista yhteisöistä muutettiin, ja sen jälkeen rekisteröityjen uskonnollisten ryhmien määrää on kasvanut kahdesta yhteentoista.


title: Turkmenistan

text: Turkmenistanissa puhutut kielet äidinkielisten puhujien mukaan järjestettynä ovat turkmeeni 72 %, venäjä 12 %, uzbekki 9 %, muita 7 %. Vähemmistökielistä balotšin puhujia on noin 28 000 ja kurdin puhujia noin 20 000. Molemmat vähemmistöjen arviot ovat vuosikymmenten takaa.


title: Turkmenistan

text: Vuonna 2002 turkmenistanilaisista 98,8 % oli lukutaitoisia. Koulunkäynti on pakollista yläkoulun loppuun eli kymmenen vuoden ajan.


title: Turkmenistan

text: Turkmeenin kieltä on perinteisesti kirjoitettu kyrillisillä tai arabian aakkosilla, mutta maan itsenäistymisen jälkeen siinä on siirrytty laajennettuun latinalaiseen aakkostoon. Islamia edeltäneen ajan merkkiteoksia ovat kansalliseepos "Oguz-nameh" ja paimentolaiselämästä kertova eeppinen runoelma "Kitabi Dede Korkud". Islamin myötä arabialainen kirjaimisto levisi käyttöön, mutta turkmeenit käyttivät sitä tšagatain kielen kirjoittamiseen. 1800-luvun alussa runoutta uudistivat Makhtumkuli ja hänen seuraajansa Seitnazar Seyidi (1775–1836) ja Kurbandurdy Zelili (1780–1836). Venäläisvallan kaudella vallitsevaksi kirjallisuuden lajiksi nousi poliittinen ja sosiaalinen satiiri. Neuvostoajan merkittävimpiin kirjailijoihin kuului Berdi Kerbabaýew.


title: Turkmenistan

text: Akhal-teke -hevosrotu on Turkmenistanin ylpeys ja kansallinen symboli. Hevonen lähes hävisi Neuvostoliiton aikana, jolloin niitä oli jäljellä vain 2 000. Hevosia käytetään lahjoina diplomaattisissa yhteyksissä.


title: Turkmenistan

text: Turkmenistanissa valmistetuissa itämaisissa matoissa on samanlainen punainen kuvio kuin valtion lipussa.


title: Turkmenistan

text: Turkmenistanissa valmistetaan paljon jogurtteja ja muita hapanmaitotuotteita kamelin, lehmän, vuohen ja lampaan maidosta. Samojen eläinten lihaa käytetään monissa turkmeenien perinteisissä ruokalajeissa. Liha leivotaan taikinakuoren sisään tai keitetään. Keitto ja lihapiirakat ovat tyypillinen ateria.


title: Turkmenistan

text: Turkmenistan on osallistunut kesäolympialaisiin vuodesta 1996 7–10 urheilijan joukkueella. Se ei ole saanut yhtään mitalia.


title: Turkmenistan

text: Turkmenistanin jalkapallomaajoukkue ei ole esiintynyt MM-kisoissa kertaakaan. Aasian kisoissa se pääsi ensimmäiselle kierrokselle vuonna 2004. Fifan rankingissa se oli lokakuussa 2010 sijalla 142. Maassa on 15 jalkapalloseuraa ja niissä 1 415 rekisteröityä pelaajaa.


title: Marxilainen filosofia

text: Marxilainen filosofia on mannermaisen filosofian eri suuntauksista selkeimmin omaksi nykyfilosofian koulukunnakseen eroteltava aate. Se kumpuaa suurimmaksi osaksi Karl Marxin sekä Friedrich Engelsin kirjoituksista. Marxilaista filosofiaa jatkoivat omalta osaltaan Neuvostoliiton ja muiden sosialististen maiden akateeminen maailma sekä esimerkiksi Frankfurtin koulukunta.


title: Marxilainen filosofia

text: Karl Marxin varhaisten, 1840-luvulta peräisin olevien kirjoitusten perusteella on mahdollista seurata, miten hänen yhteiskuntafilosofiansa eriytyy hegeliläisyydestä ja saa itsenäisen muotonsa välien selvittelyissä sekä G. W. F. Hegelin että tiettyjen vasemmistohegeliläisten kanssa. Varsin nopeasti Marxin pääasiallinen mielenkiinto siirtyy uskonnon kritiikistä poliittisten, sosiaalisten ja taloudellisten olojen kritiikkiin. Tämä näkyy selkeästi esimerkiksi artikkelissa "Hegelin oikeusfilosofian kritiikkiä. Johdanto" (1844).


title: Marxilainen filosofia

text: Marxin mukaan uskonto on ilmausta valtion ja yhteiskunnan kurjuudesta ja samalla myös vastalause sitä vastaan: Se on inhimillisen olemuksen mielikuvitustoteutuma, koska inhimillisellä olemuksella ei ole mitään tosi todellisuutta. Taistelu uskontoa vastaan on siis välillisesti taistelua sitä maailmaa vastaan, jonka henkistä aromia uskonto on. Uskonto on ilmausta ihmisen vieraantumisesta, siitä että hän on kadottanut oman olemuksensa, mikä taas on seurausta siitä, että hän elää vääristyneessä maailmassa.


title: Marxilainen filosofia

text: Taistelu uskontoa vastaan voi olla vain käytännöllistä kamppailua nurinkurista maailmaa vastaan. Kyse on poliittisesta taistelusta, jota käyvät työtätekevät luokat, ennen muuta köyhälistö. Köyhälistön tulee suorittaa vallankumous, joka merkitsee tähänastisen yhteiskuntajärjestyksen hajottamista, yksityisomistuksen poistamista. Tällöin se samalla toteuttaa tehtävän, jonka kanssa saksalainen filosofia oli painiskellut: kumoaa vieraantumisen ja palauttaa ihmisen täyteen arvoonsa. Köyhälistön vallankumouksessa filosofia muuttuu teoriasta toiminnaksi.


title: Marxilainen filosofia

text: "Pariisin käsikirjoituksissaan" (suomennettu nimellä "Taloudellis-filosofiset käsikirjoitukset 1844") Marx katsoo, että ihmisen luonto löytyy hänen työstään, tuotannollisesta toiminnastaan. Kun nyt kapitalismissa työläiseltä riistetään hänen työnsä - eli hän menettää mahdollisuuden valvoa tuotantoprosessia, työvälineitä ja työn tuloksia - ja hänet typistetään kapitalistisen koneiston rattaaksi, niin häneltä itse asiassa riistetään hänen luontonsa, inhimillisyytensä.


title: Marxilainen filosofia

text: "Pääoma"-teoksen esitöihin kuuluvassa niin sanotussa "Grundrissessa" (suom. nimellä "Vuosien 1857–1858 taloudelliset käsikirjoitukset") erittelyä viedään eteenpäin. Markkinatalouden vallitessa ihmisten työ objektivoituu rahoina, taloudellisena arvona, myytäviksi tarkoitettuina tavaroina sekä taloudellisina lainalaisuuksina, jotka hallitsevat heidän toimintaansa. Ihminen luo rahan, mutta muuttuu sitten sen käskyläiseksi.


title: Marxilainen filosofia

text: Suunnilleen sama on totta ihmisen ja koneiden sekä ihmisen ja tieteen suhteisiin. Kaikissa tapauksissa ihmisestä tulee omien luomustensa orja. "Pääoma"-teoksessa (ensimmäinen osa 1867), Marxin varsinaisessa pääteoksessa, vastaavia ajatuksia sisältyy tavarafetisismiä ("Warenfetischismus") koskevaan teoriaan.


title: Marxilainen filosofia

text: Kapitalismissa tavaroiden tuotantoa ei ohjaa niiden käyttöarvo, vaan vaihtoarvo. Tavaroiden todelliset, luonnolliset ominaisuudet ovat vähemmän tärkeitä; oleellista on vain, että tavarat voidaan vaihtaa rahaksi. Näin niiden abstrakti ominaisuus, niiden markkinoilla saama vaihtoarvo, kohoaa hallitsevaksi: tavaroista tulee kuin fetissejä joita palvotaan niiden sisäisen voiman takia. Kapitalistinen talous näyttää siis Marxin silmissä abstraktioiden hallitsemalta. Taloudesta tulee tavallaan uutta mystiikkaa ja uskontoa.


title: Marxilainen filosofia

text: Kapitalismissa ihmisiä alkavat hallita heille vieraat voimat. Kuitenkin vieraantuminen on historiallisesti välttämätöntä ja palvelee tiettyä tarkoitusta. Kuten Hegelille, myös Marxille historia on murhenäytelmä, jolla kuitenkin on onnellinen loppu. Repeytymiä, vastakohtaisuuksia, ristiriitoja ja ihmisten kärsimyksiä tarvitaan, sillä ilman niitä historia ei voisi kulkea eteenpäin.


title: Marxilainen filosofia

text: Marxin mukaan koko tähänastisen yhteiskunnan historia on ollut luokkataistelujen historiaa. Samalla keskeisen merkityksen saavat taloudelliset suhteet, erityisesti tuotantosuhteet. Marxin historiallinen materialismi on teoria siitä, miten talous toimii historiaa eteenpäin kuljettavana voimana.


title: Marxilainen filosofia

text: Marx itse tiivistää perusajatuksiaan seuraavasti: ""Elämänsä yhteiskunnallisessa tuotannossa ihmiset tulevat tiettyjen väistämättömien heidän tahdostaan riippumattomien suhteiden, tuotantosuhteiden alaisiksi, jotka vastaavat heidän aineellisten tuotantovoimiensa määrättyä kehitysastetta. Näiden tuotantosuhteiden kokonaisuus muodostaa yhteiskunnan taloudellisen rakenteen, sen reaaliperustan, jolle kohoaa laillinen ja poliittinen päällysrakenne ja jota vastaavat määrätyt yhteiskunnallisen tajunnan muodot. Aineellisen elämän tuotantotapa on ylipäätään yhteiskunnallisen, poliittisen ja henkisen elämän ehtona. Ihmisten tajunta ei määrää heidän olemistaan, vaan päinvastoin heidän yhteiskunnallinen olemisensa määrää heidän tajuntansa.""


title: Marxilainen filosofia

text: Marx katsoi, että historiallisen materialisminsa ansiosta hän oli onnistunut kääntämään Hegelin "jaloilleen". Historiaa selitettäessä ei pidä lähteä hengestä tai itsetajunnasta, vaan aineellisista suhteista, jotka Marx ilman tarkempaa todistelua samaistaa taloudellisiin suhteisiin.


title: Marxilainen filosofia

text: Ideat ja ideologiat, kaikki kulttuurin ja uskonnon ilmentymät ovat vain ylärakennetta ("Überbau") merkitykseltään ratkaisevan taloudellisen perustan ("die ökonomische Basis") päällä. Tuotantosuhteiden piiristä löytyvät myös luokkajaon ja luokkataistelun perimmäiset syyt.


title: Marxilainen filosofia

text: Historian kussakin vaiheessa ovat taloudellisilta eduiltaan vastakkaiset luokat - antiikissa orjanomistajat ja orjat, feodalismin kaudella feodaaliherrat ja maaorjat, kapitalismissa kapitalistit ja työläiset - taistelleet keskenään ja vieneet sillä tavoin historiaa eteenpäin.


title: Marxilainen filosofia

text: Kapitalismia, luokkayhteiskunnan viimeistä muotoa, luonnehtivat sorto, kurjuus ja vieraantuminen. Toisaalta kapitalismi on pystyttänyt valtavat tuotantovoimat. Kun työnjako kapitalismin oloissa eriytyy yhä pidemmälle, niin se köyhdyttää ihmisen ahtaaksi spesialistiksi, mutta myös jalostaa ja monipuolistaa ihmisten tarpeita, antaa heille uusia taitoja ja valmiuksia. Näin kypsyvät edellytykset monipuolisen, yleismaailmallisesti kehittyneen ihmisen synnylle.


title: Marxilainen filosofia

text: Tosin käy niin, että sadon siitä, minkä kapitalismi on kylvänyt, korjaa vasta sosialismi. Köyhälistön historialliseen tehtävään kuuluva sosialistinen vallankumous pyyhkäisee pois tuotantovälineiden yksityisomistuksen ja sen mukana vieraantumisen. Näin avautuu tie luokattomaan yhteiskuntaan, jossa sorron muodot katoavat ja kaikki pääsevät osallisiksi taloudellisen kehityksen hedelmistä. ""Mutta kapitalistinen tuotanto tuottaa luonnollisen prosessin välttämättömyydellä oman kieltämisensä. Se on kieltämisen kieltämistä."" Tämä mullistus ""ei palauta yksityisomaisuutta, mutta kylläkin yksilöllisen omaisuuden kapitalistisen ajan saavutusten perusteella: yhteistoiminnan ja maan sekä itse työn tuottamien tuotantovälineiden yhteisomistuksen perusteella.""


title: Marxilainen filosofia

text: Ajan myötä Marx alkoi kokea itsensä enemmän poliittisen taloustieteen harjoittajaksi kuin filosofiksi. Ihmiskunnan ongelmien ratkaiseminen tuntui vaativan talouden tutkimista sekä poliittista, vallankumouksellista toimintaa, ei niinkään paljon filosofiaa. ""Filosofit ovat vain eri tavoin selittäneet maailmaa, mutta tehtävänä on sen muuttaminen"", totesi Marx jo kuuluisissa Feuerbach-teeseissään 1845. Marxin lähtökohta oli kuitenkin aina ollut filosofiassa.


title: Marxilainen filosofia

text: Karl Popper on esittänyt, ettei marxilaisuus täytä tieteen tunnusmerkkejä, sillä sen opit eivät ole edes periaattessa osoitettavissa vääräksi. Popperin mielestä Marxin ennusteet eivät myöskään toteutuneet, ja Marx muutti teoriaansa tilanteen mukaan, jolloin teoriasta tuli näennäistiedettä.


title: Paavo Talvela

text: Paavo Juho Talvela (alk. Thorén; 19. helmikuuta 1897 Helsingin maalaiskunta – 30. syyskuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen upseeri, joka sai Saksassa jääkärikoulutuksen. Hän osallistui sisällissotaan, heimosotiin sekä talvi- ja jatkosotaan. Hänestä tuli armeijakunnan komentaja sekä marsalkka Mannerheimin luottomies, joka neuvotteli Saksan korkeimman johdon kanssa. Hän oli mukana myös äärioikeistolaisessa Lapuan liikkessä ja toimi myöhemmin 1930-luvulla liikemiehenä sekä jatkosodan jälkeen muun muassa paperiteollisuuden palveluksessa.


title: Paavo Talvela

text: Paavo Juho Talvelan vanhemmat olivat Petaksen tilan Helsingin pitäjässä, nykyisellä Vantaalla, vuokranneet Johan Fredrik Thorén ja Helena o.s. Uino. Kuopus oli perheen yhdestoista lapsi. Vuoden 1905 nimenmuutoksessa lapset muuttivat sukunimensä Talvelaksi. Paavo kävi keskikoulun jäämättä luokalle, vaikka venäjän kielen neloset koristivat hänen todistuksiaan. Talvela pestautui 16-vuotiaana jungmanniksi norjalaiseen alukseen, joka purjehti Kap Hornin ympäri Australiaan. Talvela vihittiin toiseen avioliittoon vuonna 1923 Karin Johanna Tengmanin kanssa. Tengman oli Talvelan hyvän ystävän, ministeri Armas Saastamoisen serkku. Ensimmäinen avioliitto Martta Sofia Nikoskelaisen kanssa oli päättynyt eroon.


title: Paavo Talvela

text: Talvela kävi viisi luokkaa Helsingin suomalaista reaalilyseota ("Ressu") ja aloitti Suomen liikemiesten kauppaopiston, mutta erosi sen ensimmäiseltä luokalta liittyäkseen jääkäriliikkeeseen. Hän kirjoitti ylioppilaaksi yksityisoppilaana Helsingin suomalaista lyseosta ("Ressu", koulun virallinen nimi vaihtui 1914) vuonna 1921. Hän kävi tykistön ampumakoulun vuosina 1920–1921 ja suoritti tykistökurssit Englannissa vuonna 1923 (Coast artillery school, Shoeburyness, battery commander course). Sotakorkeakoulun yleisen osaston hän suoritti vuosina 1924–1926.


title: Paavo Talvela

text: Meriseikkailun jälkeen Talvela opiskeli Suomen Liikemiesten Kauppaopistossa. Hänen opettajansa aktivisti Elmo Kaila houkutteli 19-vuotiaan Talvelan mukaan jääkäriliikkeeseen. Talvela liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 28. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella, josta hänet siirrettiin pataljoonan täydennysjoukkoon 20. joulukuuta 1916. Hänen siirtonsa taustalla oli osallistuminen Berliinissä pidetyille räjäytyskursseille. Räjäytyskurssit käytyään hänet komennettiin keväällä vuonna 1917 erikoistehtäviin Ruotsiin ja Suomeen. Tällä matkalla Ruotsin viranomaiset pidättivät hänet ja hänen jääkäritoverinsa Ruotsin–Suomen rajalla Muonionjokilaaksossa epäiltynä aseiden salakuljetuksesta.


title: Paavo Talvela

text: Pidätyksen jälkeen hänet internoitiin Ruotsiin aluksi Luulajaan, josta hänet siirrettiin myöhemmin Upsalaan. Upsalasta hänet vapautettiin loppukesästä vuonna 1917, jonka jälkeen hän jatkoi valmisteluja alkuperäisen tehtävänsä suorittamiseksi, kunnes syystalvella hänet määrättiin palaamaan Suomeen, missä hänen tehtävänään oli osallistua suojeluskuntien perustamiseen ja kouluttamiseen. Suomeen hän palasi väärennetyn passin turvin joulukuussa vuonna 1917 Ahvenanmaan kautta Turkuun käyttäen nimeä Max Strömsten.


title: Paavo Talvela

text: Tammikuussa 1918 Talvela määrättiin Suupohjan suojeluskuntapiirin johtajaksi. Talvelan johdolla valkoiset valtasivat Kristiinankaupungin 31. tammikuuta. Satakunnan rintamaan kuuluneen rannikkolohkon ratkaisevat taistelut käytiin Ahlaisissa 14. maaliskuuta. Kenraalimajuri Ernst Linderin ryhmään kuuluneessa N:o 8 Porin rykmentin 2. pataljoonan komentajana valkoisten hyökkäyksiä johtanut Talvela ylennettiin kapteeniksi.


title: Paavo Talvela

text: Sisällissodan jälkeen Talvela palveli sodanaikaisen pataljoonansa komentajana Tammisaaressa. Talvela oli tuolloin 21-vuotias ja 20. toukokuuta 1918 saamansa ylennyksen jälkeen Suomen nuorin majuri.


title: Paavo Talvela

text: Talvela erosi armeijasta vuoden 1919 huhtikuussa ja liittyi puoliviralliseen Karjalan retkikuntaan lähtien valtaamaan Aunusta. Talvelan rykmentti pääsi kesäkuun alussa seitsemän kilometrin päähän Petroskoista.


title: Paavo Talvela

text: Pari päivää ennen suunniteltua Petroskoin valtausta bolševikit nousivat maihin Laatokan rannalla. Suomalaiset joukot hajosivat ja Talvelan rykmentti joutui vetäytymään. Syyskuussa 1919 Talvela määrättiin retkikunnan komentajaksi jääkärieversti Aarne Sihvon tilalle. Tarton rauhassa lokakuussa 1920 Suomi joutui luovuttamaan itseensä liittyneet Repolan ja Porajärven kunnat Neuvosto-Venäjälle.


title: Paavo Talvela

text: Joulukuussa 1921 Karjalan metsäsissit valtasivat Talvelan johdolla takaisin Repolan ja Porajärven. Tavoitteena oli Muurmannin radan tuhoaminen ja Itä-Karjalan puhdistaminen bolševikeista. Mutta Neuvosto-Venäjä lähti vastahyökkäykseen ja valtasi alueet takaisin.


title: Paavo Talvela

text: Talvelan ensimmäinen vaimo oli Martta Sofia Nikoskelainen. Avioliitosta syntyi vuonna 1919 tytär Maija. Liitto päättyi eroon vuonna 1922. Talvela sai toisen vaimonsa Karin Johanna Tengmanin kanssa kolme lasta. Tulema Johanna syntyi vuonna 1923, Martti Juhani 1925 ja Sirkka Johanna 1926.


title: Paavo Talvela

text: Aunuksen retkien jälkeen Talvela opiskeli sotataitoa kenraali Vilho Nenosen perustamassa Tykistön ampumakoulussa. Hän opiskeli myös Englannin Coast Artillery Schoolissa eli Rannikkotykistökoulussa. Vuonna 1924 perustettiin Suomen Sotakorkeakoulu. Talvela oli ensimmäisen kurssin oppilasvanhin ja kiistaton priimus. Diplomityönsä Talvela teki aiheesta "Offensiiviset mahdollisuudet Laatokan Karjalassa" ja toi siinä esiin erityisesti offenssiivihengen merkityksen Itä-Karjalan olosuhteissa.


title: Paavo Talvela

text: Vuoden 1927 alussa everstiluutnantti Talvela määrättiin yleisesikunnan komento-osaston päälliköksi. Esimiehenä oli eversti Martti Wallenius. Talvelalle kuuluivat muun muassa henkilöasiat. Armeijassa oli meneillään "puhdistus", virkoja oltiin vakinaistamassa ja Venäjällä palvelleista upseereista haluttiin päästä eroon. Talvela ei kuitenkaan viihtynyt armeijassa. Hän otti yhteen Walleniuksen kanssa, joka "piti tärkeimpänä omaa itseään ja propagandan tekoa". Lisäksi hänen mielestään sotaväen päällikkö Aarne Sihvo oli "aloitekyvytön ja harkitsematon". Eversti lähti 32-vuotiaana Suomi-Filmin apulaisjohtajaksi vuonna 1929.


title: Paavo Talvela

text: 1920–1930-luvun vaihteessa Talvela kuului äärioikeistolaisten Lapuan liikkeen keskeisiin vaikuttajiin. Liikkeen sisäpiiriin kuulunut Talvela oli muun muassa vuonna 1930 järjestetyn talonpoikaismarssin organisoija. Myöhemmin 1930-luvun aikana hänen näkemyksensä kuitenkin ilmeisesti maltillistuivat, ja hän oli Kokoomuksen kansanedustajaehdokkaana vuoden 1936 vaaleissa.


title: Paavo Talvela

text: Kun kieltolaki päättyi vuonna 1932, Talvela nimitettiin Oy Alkoholiliike Ab:n apulaisjohtajaksi. Talvela rakensi Alkoholiliikkeen myymäläverkoston ja organisaation valiten johtotehtäviin lukuisia entisiä jääkäriupseereita, muun muassa everstiluutnantti Toivo Veistarosta tuli vähittäismyyntiosaston päällikkö. Vuonna 1937 Talvela siirtyi Suomen Selluloosayhdistyksen Finncellin apulaisjohtajaksi.


title: Paavo Talvela

text: Neuvostoliitto katkaisi diplomaattisuhteensa Suomeen 29. marraskuuta 1939 ja talvisota alkoi seuraavana päivänä. Neuvostoliitto valtasi Suojärven, jota Talvela piti koko itärajan lukkona. Järkyttynyt Talvela marssi marsalkka Mannerheimin puheille ja pyysi pääsyä rintamalle. Mukaansa hän halusi Pajarin.


title: Paavo Talvela

text: Mannerheim määräsi Talvelan rintamalle 5. joulukuuta kello 1.00. Tolvajärven ja Ilomantsin alueelle muodostettiin ryhmä Talvela. Everstiluutnantti Aaro Pajarin johtama JR 16 siirretiin Tolvajärvelle jossa se muodosti osasto P:n ydinjoukon. Ilomantsin suunnalla eversti Per Olof Ekholm muodosti osasto A:n kolmen pataljoonan suuruisena. Ryhmä Talvelan tehtävä oli yksiselitteinen "lyödä Korpiselän ja Ilomantsin suuntaan etenevät vihollisvoimat". Vastassa olivat neuvostodivisioonat Div 139 ja sen perässä Div 75 tavoitteenaan Tolvajärven kapeikko, sekä Div. 155 ja 56 tavoitteinaan Ilomantsi ja Värtsilä. Talvela näki painopisteeksi Tolvajärven suunnan jossa osasto P löi 12.12.1939 vihollisen Tolvajärven–Ägläjärven taistelussa. Tämä voitto helpotti myös Ilomantsin suunnan puolustusta jossa vihollinen ei pääsyt enää etenemään.


title: Paavo Talvela

text: Taistelu oli ensimmäinen suomalainen hyökkäysvoitto talvisodassa, mutta tappiot olivat raskaat. Ryhmä Talvelan menetykset joulu-tammikuussa olivat lähes tuhat kaatunutta, yli kaksituhatta haavoittunutta ja yli 800 kadonnutta. Arviolta yli 8 000 venäläistä kaatui.


title: Paavo Talvela

text: Talvelasta tehtiin kenraalimajuri ja Pajarista eversti.


title: Paavo Talvela

text: Kannaksen joukot vetäytyivät helmikuun lopulla 1940. Mannerheim määräsi Talvelan selvittämään tilannetta 19. helmikuuta. Kannaksella Talvela arvosteli II armeijakunnan komentajaa, kenraaliluutnantti Harald Öhquistiä, joka ei kyennyt valamaan uskoa komentajiinsa.


title: Paavo Talvela

text: Öhquist sai kuitenkin pitää armeijakuntansa. Sen sijaan Kannaksen armeijan komentaja, kenraaliluutnantti Hugo Österman pyysi eroa, joka hänelle myönnettiin.


title: Paavo Talvela

text: Kenraalimajuri Erik Heinrichs nimitettiin Kannaksen armeijan komentajaksi ja Talvela sai Heinrichsin III armeijakunnan Itä-Kannaksella 20. helmikuuta. Venäläiset aloittivat suurhyökkäyksen 3. maaliskuuta. Talvisota päättyi 13. maaliskuuta kello 11.00.


title: Paavo Talvela

text: Talvisodan jälkeen huhtikuusta 1940 kesäkuuhun 1941 Talvela määrättiin hoitamaan laajamittaista ulkomaankaupan kuljetusoperaatiota Suomesta Petsamon Liinahamariin, joka oli ainoa vapaa reitti valtamerille. Tehtävä oli haastava, ja hallitus lupasi järjestää Talvelalle tarvittaessa diktaattorin oikeudet sotatilalain nojalla. Toiminimeksi liikenteen harjoittamiseen annettiin Pohjolan Liikenne.


title: Paavo Talvela

text: Mannerheim määräsi luottomiehensä myös Suomen Punaisen Ristin invalidikomitean ja Aseveliliiton puheenjohtajaksi. Talvela teki useita matkoja Saksaan Mannerheimin aloitteesta. Vuoden 1940 joulukuussa hän tapasi valtakunnanmarsalkka Hermann Göringin. Vaikka Talvela oli saanut jääkärikoulutuksen Saksassa hän oli kuitenkin enemmän anglofiili kuin saksalaismielinen. Suuntautuminen Saksaan oli kuitenkin Suomen ainoa mahdollisuus sen jälkeen, kun Saksa miehitti Norjan. Saksassa Talvelan rasitteena oli muun muassa vapaamuurarius, jonka johdosta lähtö Mannerheimin edustajaksi oli lähellä kaatua.


title: Paavo Talvela

text: Saksa hyökkäsi Neuvostoliittoon 22. kesäkuuta 1941. Suomen offensiivia varten oli perustettu Erik Heinrichsin komentama Karjalan armeija, johon kuului VI Armeijakunta Talvelan komennossa. Jatkosodan alettua Talvela hyökkäsi 10. heinäkuuta Karjalaan. Panssarieversti Ruben Lagukselle ja Talvelalle myönnettiin hyökkäyksen aikana Mannerheim-ristit. Hyökkäys maksoi Talvelan joukoille 10 475 miestä kaatuneina, haavoittuneina tai kadonneina. Hyökkäysvaiheen jälkeen alkoi asemasota.


title: Paavo Talvela

text: Tammikuussa 1942 Mannerheim määräsi Talvelan armeijan edustajaksi Saksan päämajaan. Maaliskuussa Talvela tapasi valtakunnankansleri Adolf Hitlerin tämän bunkkerissa. Tapaaminen kesti 50 minuuttia ja oli pääasiassa Hitlerin "sujuvaa puhetta, joka tulvi vuolaana". Toisen kerran Talvela tapasi Hitlerin Mannerheimin 75-vuotispäivänä (Talvela matkusti Hitlerin kanssa samalla lentokoneella Berliinistä Immolaan) ja kolmannen kerran Marskin vastavierailun aikana 27. kesäkuuta 1942. Päivällisen aikana Talvela istui Hitlerin oikealla puolella. Führer ja Talvela keskustelivat muun muassa "ryssästä ja sen ominaisuuksista". Hitler kertoi myös "salaisia asioita aseistaan".


title: Paavo Talvela

text: Talvelan Saksan komennus kesti vuoden 1944 kevääseen, vaikka hän jo vuonna 1942 oli pyytänyt Mannerheimilta siirtoa rintamalle, koska oli kyllästynyt mielestään tyhjänpäiväiseen diplomaattityöhön. Maaliskuussa 1944 Talvela sai komentoonsa II Armeijakunnan Maaselän kannaksella. Aunuksen Ryhmän komentajaksi hänet määrättiin 14. kesäkuuta. Rintamalinja kulki Syväriä pitkin. Suurhyökkäys Aunuksessa alkoi 21. kesäkuuta.


title: Paavo Talvela

text: Viivytystaistelujen jälkeen joukot vetäytyivät U-asemaan, heikosti linnoitetulle 50 kilometrin pituiselle linjalle vanhan Suomen puolella. U-linjasta taisteltiin viikon ajan. Samalla estettiin vihollisen tunkeutuminen Sisä-Suomeen ja Laatokan kiertäminen Kannaksen rintaman selustaan.


title: Paavo Talvela

text: Rintamatilanne vakiintui ja Talvela komennettiin jälleen Saksaan. Tuolloin "Reichsführer-SS" Heinrich Himmler ehdotti, että Talvela ryhtyisi Suomen pakolaishallituksen johtajaksi. Talvela ilmoitti ottavansa käskyjä vain Suomen Marsalkalta.


title: Paavo Talvela

text:
Sodan jälkeen Talvela järjesti vaimonsa Karinin ja molemmat tyttärensä Tukholmaan. Paavo ja vetäytymisvaiheessa rintamalla haavoittunut Martti-poika jäivät Helsinkiin, mutta pitivät "selkäreput pakattuina ja pistoolit ladattuina" pikaisen lähdön varalta.
Mannerheim, Heinrichs ja Talvela välttyivät kuitenkin sotasyyllisyysoikeudenkäynneiltä.


title: Paavo Talvela

text:
Talvelan siviilityö Finncell-yhdistyksessä kävi mahdottomaksi, koska amerikkalaiset eivät halunneet ostaa selluloosaa saksalaisten kanssa yhteistyössä olleelta mieheltä. Vuoden 1946 keväällä Talvela muutti Etelä-Amerikkaan myymään sellua. Hän palasi Suomeen 1949, aluksi Suomen Väriteollisuus Oy:n toimitusjohtajaksi ja vuodesta 1950 lähtien Suomen paperi- ja kartonginjalostajain yhdistyksen Convertan toimitusjohtajaksi. Convertasta Talvela jäi eläkkeelle 1962.
Talvela osallistui myös politiikkaan Kokoomuksen riveissä. Hän oli ollut valitsijamiehenä, kun Svinhufvud valittiin tasavallan presidentiksi. Täpärän vaalin ratkettua Talvela oli helpottunut. Hän oli tietoinen siitä, että oli olemassa suunnitelma Ståhlbergin likvidoimiseksi, jos vaali olisi päättynyt tämän eduksi. Myös Paasikivi arvosti Talvelaa ja teki tämän kanssa yhteistyötä.


title: Paavo Talvela

text: Sodan jälkeen Talvela osallistui kunnallispolitiikkaan ja oli vuosina 1954–1960 Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen. Presidentti Urho Kekkonen ylensi Talvelan jalkaväenkenraaliksi itsenäisyyspäivänä vuonna 1966, pitkälti idänkaupan ansioista. Eläkepäiviään varten Talvela osti itselleen edesmenneen tykistökenraali Vilho Nenosen talon Kulosaaressa. Paavo Talvela kuului Suomen vapaamuurareiden loosi 1:een, jossa oli sodanaikaisia tiedustelumiehiä.


title: Paavo Talvela

text: Tolvajärven taistelujen vuosipäivät aiheuttivat Talvelalle aivohalvauksen vuosina 1967 ja 1969.


title: Paavo Talvela

text: Paavo Talvela kuoli 30. syyskuuta 1973. Hänet on haudattu Kulosaaren hautausmaalle Helsinkiin. Hänen vaimonsa Karin Johanna Talvela kuoli vuonna 1989.


title: Uppsala

text: Uppsala ( , vanh. ja aik. "Upsala") on Ruotsin neljänneksi suurin kaupunki (taajama) ja sijaitsee noin 70 kilometriä pohjoiseen Tukholmasta. Kaupunki on tunnettu Ruotsin ja Pohjoismaiden vanhimmasta yliopistosta, Pohjoismaiden suurimmasta tuomiokirkosta sekä modernin kasvitieteen isästä, Carl von Linnéstä. Uppsala on samannimisen Uppsalan kunnan keskustaajama.


title: Uppsala

text: Vuoden 2010 lopussa Uppsalan taajamassa oli 140 454 asukasta.


title: Uppsala

text: Uppsala kuuluu Ruotsin vanhimpiin kaupunkeihin. Se on kuitenkin nuorempi kuin siitä pohjoiseen sijaitseva Vanha Uppsala eli Gamla Uppsala. Nykyinen Uppsala tunnettiin 1200-luvulle saakka nimellä Östra Aros.


title: Uppsala

text: Vanhan Uppsalan eli alkuperäisen Uppsalan alueella on aikoinaan sijainnut jonkinlainen rautakautinen kuninkaankartano, jonka suuriin hautakumpuihin on väitetty jo kansainvaellusajalla haudatun paikallisia hallitsijoita, Ruotsin ensimmäisiä, tarujen Ynglinga-suvun kuninkaita.


title: Uppsala

text: Hautoja kummuissa kuitenkin on, mutta kenen, se on herättänyt vuonna 2013 uusia kysymyksiä, kun kaivausten yhteydessä läheltä on löydetty 400-luvulta peräisin olevia rakennelmia, kaksi puutolpista tehtyä linjaa, toinen pituudeltaan noin kilometrin mittainen, toinen ainakin puolen kilometrin, ja niiden läheltä uhrattujen eläinten luita. Seutu oli tuolloin maaseutumainen keskuspaikka ja jonkinlaisen esikristillisen kultin keskus.


title: Uppsala

text: Kaupungista muodostui vahva kristillinen keskus vuonna 1164, kun sinne perustettiin Ruotsin valtakunnan arkkipiispanistuin. Sen tuomiokirkon tuhouduttua tulipalossa uutta alettiin 1200-luvulla rakentaa Östra Arosin alueelle. Tuolloin Östra Arosille myönnettiin nimi Uppsala, ja alkuperäinen Uppsala nimettiin Vanhaksi Uppsalaksi. Goottilainen tuomiokirkko vihittiin virallisesti vuonna 1435.


title: Uppsala

text: Vuonna 1477 Uppsalaan perustettiin Skandinavian ensimmäinen yliopisto, Uppsalan yliopisto. Yliopistohankkeen voimakkaimpana taustahahmona toimi alun perin arkkipiispa Jakob Ulvsson. Yliopiston suuruuden hetket alkoivat 1620-luvulla, kun kuningas Kustaa II Aadolf suurten lahjoitusten turvin loi sen talouden tasapainoon.


title: Uppsala

text: Vuoden 1520 huhtikuun 6. päivänä käytiin yksi Uppsalan seudun historian verisimmistä taisteluista kaupungissa. Taistelu tunnetaan nimellä "långfredagsslaget", pitkänperjantain taistelu. Taistelu käytiin Sten Sture nuoremman kannattajien ja kuningas Kristian II:n tanskalaisen armeijan välillä kaupungin nykyisen keskustan alueella, lähellä tuomiokirkkoa.


title: Uppsala

text: Vuonna 1593 kaupungissa pidettiin niin kutsuttu Uppsalan kokous, jossa hyväksyttiin Augsburgin tunnustus. Kokous oli tärkeä osa Ruotsin valtakunnan uskonpuhdistusta, sillä sen myötä luterilaisuudesta tuli valtakunnanuskonto.


title: Uppsala

text: Vuoden 1702 toukokuussa lähes koko kaupungin ydinkeskusta tuhoutui tulipalossa. Myös Uppsalan tuomiokirkko vaurioitui merkittävästi. Myöhemmin monia historiallisesti ja kulttuurillisesti merkittäviä rakennuksia tuhoutui – kuten monissa muissakin Ruotsin kaupungeissa – 1960- ja 1970-luvulla uudisrakentamisen vuoksi.


title: Uppsala

text: Uppsalan suurimpiin nähtävyyksiin lukeutuvat Uppsalan tuomiokirkko, 1500-luvulla rakennettu Uppsalan linna, Vanha Uppsala muinaisjäännöksineen, Valsgärden tila sekä useat Uppsalan yliopiston rakennukset ja alueet.


title: Uppsala

text: Keskiaikaisen, goottilaista tyylisuuntaa edustavan tuomiokirkon tiloissa sijaitsee useiden merkkihenkilöiden, kuten Kustaa Vaasan, Carl von Linnén ja Emanuel Swedenborgin, hautoja. Tuomiokirkko on yksi Pohjois-Euroopan suurimmista ja sen torni yltää 119 metrin korkeuteen.


title: Uppsala

text: Uppsalassa Studenternasin kentällä on järjestetty maaliskuisin useita kertoja jääpallon Ruotsin mestaruus loppuottelu. Parikymmentätuhatta katsojaa vuosittain kerännyt perinteinen tapahtuma siirrettiin Tukholmaan 2013.


title: Uppsala

text: Kaupungista on kotoisin perinteikäs urheiluseura IK Sirius. Seuran jääpallojaosto IK Sirius BK pelaa Ruosin jääpallon Elitserienissä. Jalkapalloseura IK Sirius lukeutui aikoinaan Ruotsin kärkipään joukkueisiin, mutta pelaa nyt toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Superettanissa. Myös IFK Uppsala on aikoinaan saavuttanut menestystä sekä jalka- että jääpallossa 1910-30-luvulla.


title: Uppsala

text: Uppsalalaisia jääkiekkoseuroja ovat Uppsala Hockey ja Almtuna IS. Koripallojoukkue Uppsala Basket pelaa Ruotsin pääsarjassa. Storvreta on yksi Ruotsin johtavista salibandyseuroista, lisäksi lajin pääsarjassa kaupunkia edustaa IK Sirius IBK.


title: Uppsala

text: Upsala Simsällskap on maailman vanhin uintiseura ja Ruotsin vanhin urheiluseura.


title: Uppsala

text: Kirjailija Gösta Knutssonin luoman lastenkirjahahmon, Pekka Töpöhäntä -kissan tapahtumat sijoittuvat pääasiassa Uppsalaan.


title: Uppsala

text: Kaupungin lähiöissä on Ruotsin keskusrikospoliisin lokakuussa 2014 julkaistun raportin mukaan viisi aluetta, jotka paikalliset rikolliset ovat ottaneet hallintaansa ja alueilla tapahtuu avoimia välienselvittelyitä, huumekauppaa ja kiristystä. Paikallisia asukkaita ei saada uhkausten vuoksi mukaan oikeuslaitoksen toimintaan eikä poliisi voi toimia hyökkäysten vuoksi. Alueet ovat Gottsunda, Sävja, Stenhagen, Grändy ja Eriksberg.


title: Uppsala

text: Kaupungin asukkaista noin 20 % on maahanmuuttajia tai heidän vanhempansa ovat ulkomailta lähtöisin. Suurimmat ulkomaalaisten väestöryhmät ovat Iranista, Suomesta, Irakista, Turkista, Syyriasta, Saksasta, Kiinasta, Libanonista, Puolasta ja Etiopiasta.


title: Uppsala

text: Seuraavassa on lueteltu Uppsalan kaupunginosat suurempien alueiden perusteella ryhmiteltyinä:


title: Uppsala

text: Innerstaden


title: Uppsala

text: Nordvästra staden


title: Uppsala

text: Västra staden


title: Uppsala

text: Sydvästra staden


title: Uppsala

text: Sydöstra staden


title: Uppsala

text: Östra staden


title: Uppsala

text: Norra staden


title: Malmö

text: Malmö [malmö:] on Ruotsin kaupunki ja samannimisen Malmön kunnan keskustaajama. Sekä taajama että kunta ovat väkiluvultaan Ruotsin kolmanneksi suurimmat Tukholman ja Göteborgin jälkeen. Malmö on myös Skånen läänin pääkaupunki. Malmö sijaitsee Skånen maakunnan lounaisosassa ja Skånen läänissä Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2017 lopussa taajamassa oli 333 633 asukasta, joista 54 prosentilla vähintään toinen vanhemmista oli syntynyt ulkomailla. Taajama kuuluu pääosin Malmön kuntaan, mutta pieniltä osin myös Burlövin kuntaan.


title: Malmö

text: Muun muassa Lundin sisältävässä Suur-Malmössä oli vuoden 2017 lopussa 719 185 asukasta. Malmön yhdistää Kööpenhaminaan Juutinrauman silta. Malmön lähistöllä sijaitsee Malmön lentoasema. Suur-Malmö muodostaa Kööpenhaminan metropolialueen kanssa Juutinraumanalueen suurmetropolin (ruotsiksi Öresundsregionen). Suurmetropoli on pohjoismaiden tihein asutettu alue, jonka alueella asui vuoden 2017 lopussa noin 3,18 miljoonaa asukasta.


title: Malmö

text: Malmö oli eräs Pohjoismaiden ensimmäisistä teollistuneista kaupungeista ja myös teollistuneimpia (esimerkiksi autoteollisuutta), mutta on nyttemmin kärsinyt savupiipputeollisuuden taantumasta. Kaupunki pyrkii nykyisin keskittymään koulutukseen, taiteeseen ja kulttuuriin. Koulutusta on kaikenikäisille eri tasoisina.


title: Malmö

text: Malmön pormestarina on vuodesta 1994 toiminut Ilmar Reepalu.


title: Malmö

text: Ensimmäisen kerran Malmö mainitaan asiakirjoissa kaupunkina vuonna 1275, mutta varsinainen ensimmäinen maininta Malmöstä on noin vuodelta 1170. Tätä aluetta on myöhemmin kutsuttu Ylä-Malmöksi. Varsinainen Malmön kaupunki alkoi sittemmin kasvaa niin sanotusta Ala-Malmöstä, joka oli kalastusyhdyskunta. Alue kuului tuolloin Tanskan valtakuntaan, ja sitä kutsuttiin nimellä Malmhaug (). Malmö sai kaupungin oikeudet ensi kertaa vuonna 1353, kun alue kuului lyhyen aikaa Ruotsin valtakuntaan. Malmön siirryttyä takaisin Tanskan alaisuuteen sen etuoikeudet säilyivät, mutta kaupungiksi se nimitti uudelleen vasta vuonna 1437 kuningas Eerik Pommerilainen. Eerik Pommerilainen kasvatti hallituskaudellaan suuresti Malmön merkitystä. Hän pyrki varustamaan Juutinrauman rannat molemmin puolin vahvoilla kauppakaupungeilla kilpaillakseen Itämeren hansakaupunkien kanssa. Vuosisatojen ajan Malmö oli Tanskan toiseksi suurin kaupunki.


title: Malmö

text: Malmö siirtyi pysyvästi Ruotsin valtakunnan osaksi Roskilden rauhassa vuonna 1658. Sen asema kauppakaupunkina säilyi, ja 1700-luvulla sinne syntyi myös teollisuutta. Tärkeimmät teollisuustuotteet olivat tekstiili, nahka, tupakka ja sokeri. Kaupunki kasvoi voimakkaasti 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa, ja oli vuonna 1870 Ruotsin kolmanneksi suurin. Teollisuus jatkoi kasvuaan toisen maailmansodan jälkeen saavuttaen huippunsa 1960-luvun alussa. Malmö kärsi pahasti 1990-luvun alun talouslamasta, jolloin kaupungissa oli maan korkein työttömyys.


title: Malmö

text: Eurovision laulukilpailu on järjestetty Malmössä kahdesti; 1992 ja 2013.


title: Malmö

text: Koko Malmön kuntaa koskevat väestötilastot on esitetty kunnan artikkelin yhteydessä.


title: Malmö

text: Malmön taajaman väkilukua on tilastoitu viiden tai kymmenen vuoden välein vuoden 1960 lähtien. Taajaman väkiluku kasvoi vuoteen 1970 ja lähti sitten laskuun, joka jatkui vuoteen 1990 asti. Tämän jälkeen taajaman väkiluku alkoi jälleen nousta ja vuonna 2010 vuoden 1970 taso oli jo ylitetty.Öresundtåg-junat kulkevat 20 minuutin välein (ruuhka-aikana 10 minuutin välein) yhdistäen Malmön ja Kööpenhaminan. Matka kestää 20 minuuttia. Myös jotkut Göteborgista, Tukholmasta ja Kalmarista tulevat X2000 ja Intercity-junat kulkevat Tanskaan pysähtyen Kööpenhaminassa ja Kööpenhaminan lentoasemalla. Sturupin lentoasema sijaitsee Malmön lähellä, ja sinne operoivat kotimaan lentoja SAS ja Norwegian, ja kansainvälisiä lentoja jotkut halpalentoyhtiöt. Suurin osa kansainvälisestä lentoliikenteestä tapahtuu Kööpenhaminan lentokentän kautta. Kenttä on helposti Malmö-Kööpenhaminan junan varrella.


title: Malmö

text: Malmön ja muun Skånen alueella paikallisliikennettä hoitaa Skånetrafiken. Malmö on nykyisellään linja-autovetoinen kaupunki jonka halkoo keskeltä kaupunkia Citytunneln niminen junatunneli, jonka varrella on kolme asemaa Malmössä; Centralen, Triangeln ja Hyllie. Tulevaisuudessa suunniteilla on myös rakentaa raitiovaunulinjoja kaupungin läpi. Joulukuussa 2018, aloittaa Ringlinjen, joka on kaupungin ympärillä pyörivä junayhteys. Asemia tällä linjalla ovat Centralen, Triangeln, Hyllie, Svågertorp, Persborg, Rosengård ja Östervärn.


title: Malmö

text: Malmöstä on kotoisin Ruotsin moninkertainen jalkapallomestari Malmö FF. Jääkiekossa kaupungin ykkösseura on Malmö Redhawks. Muita tunnettuja urheiluseuroja kaupungissa on muun muassa IFK Malmö, jolla on toimintaa useassa lajissa. Malmö on erityisesti myös tunnettu jalkapalloilija Zlatan Ibrahimovicista, mikä on hänen synnyinkaupunkinsa.Lisäksi Malmöllä on ystävyystoimintaa Italiassa sijaitsevan Chietin provinssin kanssa.


title: Malmö

text: Malmössä on Ruotsin keskusrikospoliisin lokakuussa 2014 julkaistun raportin mukaan kolme aluetta, Herrgården/S:a Rosengård, Seved ja Oxie, jotka paikalliset rikolliset ovat ottaneet hallintaansa ja alueilla tapahtuu avoimia välienselvittelyitä, huumekauppaa ja kiristystä. Paikallisia asukkaita ei saada uhkausten vuoksi mukaan oikeuslaitoksen toimintaan eikä poliisi voi toimia hyökkäysten vuoksi.


title: Malmö

text: Ongelmaksi kaupungissa on noussut jengiväkivalta. Vuonna 2016 kaupungissa tapahtui paikallisen median mukaan kaksitoista murhaa, mikä oli kaikkien aikojen ennätys. Uutistoimisto Reutersin mukaan suhteutettuna kaupunkien kokoon Malmössä tehdään kolme kertaa enemmän murhia kuin Lontoossa. Tammikuussa 2017 sisäministeri Anders Ygeman lupasi hallituksen tekevän kaikkensa jengiväkivallan kasvun lopettamiseksi.


title: Malmö

text: Joulukuussa 2017 kaupungin keskustaan asennettiin sensorit, jotka reagoivat laukausten ääneen ja lähettävät muutamassa sekunnissa impulssin alueen valvontakameroille, jotka suuntaavat valvontansa äänen suuntaan.


title: Russ Meyer

text: Russell Albion "Russ" Meyer (21. maaliskuuta 1922 Oakland, Kalifornia – 18. syyskuuta 2004 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja. Hänet tunnetaan monista seksploitaatio-elokuvistaan.


title: Russ Meyer

text: Meyer teki nuorena useita amatöörilyhytelokuvia. Toisen maailmansodan aikaan Meyer kuvasi uutis- ja dokumenttilyhytelokuvia. Sodan jälkeen Meyer toimi valokuvaajana muun muassa Playboy-lehdelle, ja hanttihommissa elokuva-alalla. Meyer teki läpimurtonsa elokuvaohjaajana elokuvalla "The Immoral Mr. Teas" (1959), jonka jälkeen hän teki monia isorintaisiin naisiin ja rivoon huumoriin tukeutuvia seksploitaatioelokuvia. Meyerin löytämiin lahjakkuuksiin kuuluvat muun muassa Kitten Natividad ja Uschi Digard. Teknisesti Meyerin elokuville tunnusomaista ovat ekspressiivinen kameratyöskentely ja humoristisia assosiaatioita luova leikkaus.


title: Russ Meyer

text: Meyer teki useimmat elokuvansa itsenäisesti, ja toimi ohjaamisen lisäksi tuottajana, elokuvaajana ja leikkaajana. Elokuvat tuotettiin erittäin pienellä budjetilla ja ne tuottivat kymmeniä miljoonia dollareita. Suurmenestys oli esimerkiksi "Nukkelaakson amatsonit" ("Beyond the Valley of the Dolls", 1970), toinen Meyerin kahdesta suurelle elokuvastudiolle tehdyistä elokuvista. Meyer vetäytyi äkillisesti elokuvien ohjaamisesta elokuvan "Beneath the Valley of the Ultra-Vixens" (1979) jälkeen, ja teki ennen kuolemaansa ainoastaan yhden elokuvan. Elokuva oli nimeltään "Pandora Peaks" (2001) ja koostui paljolti hänen aiempien elokuviensa katkelmista. Elokuvan esittelemän uuden materiaalin pääosassa esiintyi Pandora Peaks.


title: Ethernet

text: Ethernet on pakettipohjainen lähiverkkoratkaisu (LAN), joka on yleisin ja ensimmäisenä laajasti hyväksytty lähiverkkotekniikka. Nimi Ethernet on lähtöisin maailmaneetteristä: jaetusta kommunikaatioon käytetystä väylästä, yhteisestä viestiavaruudesta. Nykyään nimitys "Ethernet" viittaa joukkoon lähiverkkojen toteutustapoja, jotka käyttävät CSMA/CD-kilpavaraustekniikkaa jakaessaan siirtotien työasemien kesken. Ethernet toteuttaa OSI-mallin kerrokset 1 ja 2 (fyysinen- ja siirtoyhteyskerros). IEEE on standardoinut Ethernet-tekniikoita 802.3-työryhmässä.


title: Ethernet

text: Ensimmäistä Ethernet-verkkoa – jota nimitettiin Alto ALOHANetiksi – alettiin kehittää Xeroxin Palo Alton tutkimuskeskuksessa vuonna 1972. Ensimmäinen käyttökohde oli Xerox Alto-tietokone. Alun perin verkon siirtonopeutena käytettiin 2,94 Mb/s.


title: Ethernet

text: Laajemmin Ethernet-verkkoa alettiin käyttää 1980-luvulla. Aluksi käytettiin halkaisijaltaan yli 10 mm vahvuiseen koaksiaalikaapeliin perustuvaa Ethernet-versiota ("paksu" Ethernet), 1985 hyväksyttiin ohuempaa ja halvempaa kaapelia käyttävä versio ("ohut" Ethernet). Seuraavaksi tuli 10baseT, halpaa Cat3-parikaapelointia käyttävä versio.


title: Ethernet

text: Vuonna 1995 saavutettiin 100 Mbit/s siirtonopeus, "FastEthernet" eri versioineen, joista 100baseTX on jäänyt käyttöön. Siirtonopeuden kasvu perustui paitsi parempiin verkkolaitteisiin ja laadukkaampiin kaapeleihin (Cat5) niin ennen kaikkea verkon rakenteen muuttumiseen: Ethernetissä alun perin käytetty väylärakenne oli muuttunut tähtimäiseksi.


title: Ethernet

text: Vuonna 1998 kehitettiin seuraava versio "GigabitEthernet", jossa 1 Gb/s nopeus saavutettiin ottamalla käyttöön pidemmät kehykset, pienentämällä CSMA/CD-algoritmille sallitun alueen kokoa, tehostamalla siirrossa käytettävää koodausta eli symbolin esitystapaa, siirtymällä half-duplexiin ja lisäämällä PAM-modulaatioon kaksi uutta jännitetasoa. Nykyisin käytössä on jo 10 Gb/s Ethernet, joka tuki aluksi vain valokuituyhteyksiä, mutta nyt käytössä on jo useampi standardi myös kuparikaapeleille.


title: Ethernet

text: Perinteinen Ethernet on topologialtaan väylä: kaikki verkossa olevat koneet ovat kiinni samassa kaapelissa ja jokainen niistä näkee toistensa liikenteen. Kaapelointina oli aluksi 10Base5, "Orange Hose Ethernet" eli ""paksueetteri"", eli 10 milliä paksu RG-8-koaksiaalikaapeli, johon laitteet liitettiin erillisten lähetin-vastaanotinyksiköiden eli transceiverien avulla. Yhden kaapelin eli segmentin enimmäispituus oli 500 m.


title: Ethernet

text: Seuraavaksi kehitettiin 10Base2, ""ohuteetteri"", "thinnet" tai "cheapernet". Paksu "letku" korvattiin suhteellisen ohuella ja notkealla RG-58-koaksiaalikaapelilla. Laitteet kytketään peräkkäin ketjuun, laitteiden ja kaapelin osien liittämiseen käytetään BNC-liittimiä. Ethernet-kaapeli voitiin nyt viedä suoraan verkkokortille, erillistä liitinyksikköä ei tarvittu. Ohuemman koaksiaalikaapelin sähköiset ominaisuudet eivät olleet yhtä hyvät kuin paksun, ja segmentin pituus piti laskea 185 metriin.


title: Ethernet

text: Aluksi kaikki verkon koneet oli kytketty yhteiseen kaapeliin. Pian kuitenkin kehitettiin "toistin", digitaalinen vahvistin, joka toistaa yhden kaapelin liikenteen toisessa. Alkuperäisen spesifikaation mukaan toistimia sai kytkeä kaksi peräkkäin, 1985 sallittiin neljä peräkkäistä toistinta ja viisi segmenttiä.


title: Ethernet

text: Vuodesta 1990 alkaen käyttöön tuli edelleen halvempi ja helpompi parikaapeliin perustuva tähtimäinen Ethernet. Jokaisella verkkoon kytketyllä laitteella oli oma kaapelinsa, joka oli kytketty tähden keskellä olevaan toistimeen, "keskittimeen". Ethernet ja puhelinverkko voivat nyt käyttää rakennusten sisällä yhteiskaapelointia: samat parikaapelit ja RJ-45-liittimet käyvät sekä puhelimille että Ethernet-verkoille.


title: Ethernet

text: Vuonna 2009 julkaistussa HDMI 1.4 -standardissa on tuki Ethernetille, jonka tarkoituksena on helpottaa esimerkiksi älytelevisioiden kaapelointia, koska sama kaapeli voi kuljettaa sekä AV-signaalit että verkkosignaalit.


title: Ethernet

text: Kun verkkoon kytkeytyi satoja koneita, joiden teho ja tiedonsiirtotarpeet olivat moninkertaistuneet 1970-luvulta, Ethernetin alun perin rajattomalta tuntuneen 10 Mb/s kapasiteetin rajat alkoivat tulla vastaan. Ratkaisu tähän ongelmaan, samoin kuin perättäisten toistimien ja segmenttien määrään, oli verkon osien erottaminen toisistaan "sillalla". Silta on laite, joka vastaanottaa paketin yhdestä verkon osasta ja lähettää sen toiseen. Ethernetin CSMA/CD-algoritmi toimi itsenäisesti kussakin sillalla erotetussa verkon osassa, kullekin osalla oli käytettävissään Ethernetin koko 10 Mb/s kapasiteetti.


title: Ethernet

text: Viimeisin 10 Mbit/s Ethernetin kehitysvaihe oli "kytketty" Ethernet: siinä keskitin ei olekaan toistin (HUB) vaan kytkin. Verkon jokainen työasema voi viestiä toisista riippumatta, jokaisella 10 Mbit/s nopeudella (aikaisemmin koko verkon yhteinen nopeus oli 10 Mbit/s).


title: Ethernet

text: Ethernetin kaistanvarausmenetelmä on CSMA/CD ("Carrier Sense Multiple Access With Collision Detection"). Se on kilpavarausmenetelmä: jos mikään muu laite ei lähetä (Carrier Sense), kaikilla laitteilla on oikeus aloittaa lähetys (Multiple Access). Jos kaksi tai useampi laite alkaa lähettää samanaikaisesti, ne havaitsevat törmäyksen (Collision Detection) ja keskeyttävät lähetyksen. Törmäykseen osallistuneet laitteet odottavat satunnaisen ajan, jonka jälkeen ne yrittävät uudelleen lähettämistä.


title: Ethernet

text: Eri verkkolaitteet tunnistetaan MAC-tason ("Media Access Control") osoitteilla, joka on 48-bittinen yksilöllinen osoite jokaiselle verkkolaitteelle. Ethernet versio 2 kehys on pituudeltaan 64–1518 tavua, ja pystyy kantamaan 1500 tavua kuormaa. Alla IEEE 802.3 kehysrakenne.


title: Ethernet

text: Fast Ethernet on yleisnimitys kaikille 100 Mbit/s siirtäville Ethernet-tekniikoille. Näitä ovat:


title: Ethernet

text: FastEthernetiin siirtymisessä vaaditaan usein uusi kaapelointi, sillä FastEthernet vaatii tähtimäiseen verkkoon kytkimen ja Cat5-luokan parikaapelin. Uuden kaapeloinnin käyttö on tehnyt mahdolliseksi myös kaksisuuntaisen (full-duplex) tiedonsiirron perinteisen vuorosuuntaisen (half-duplex) lisäksi.


title: Ethernet

text: Gigabit Ethernet on yleisnimitys kaikille 1 Gbit/s siirtonopeuteen pystyville Ethernet-verkkotekniikoille. Tekniikka on standardoitu 1000BASE-T:ssa Cat5e kuparikaapeloinnille ja 1000BASE-SX:ssa lyhyille kuituyhteyksille. 1000BASE-TX vaatii toimiakseen Cat6-luokan kaapeloinnin.


title: Ethernet

text: Gigabit Ethernetissä on kaikki toimivaksi todettu, "vanha" Ethernet ja FastEthernet tekniikka pyritty säilyttämään ja samalla on saavutettu yhteensopivuus vanhoihin 10 Mbit/s ja 100 Mbit/s verkkoihin.


title: Ethernet

text: Lähetys tapahtuu edelleen kilpavaraustekniikalla, mutta lyhyiden kehysten pituus on kasvatettu täytetavuilla vähintään 512 tavuun, jotta lähetysaika kasvaa ja törmäys voidaan havaita koko segmentin pituudella.


title: Ethernet

text: 10 gigabitin Ethernet määriteltiin ensimmäisen kerran IEEE 802.3 standardin liitteessä IEEE 802.3ae. Määriteltyjä mediatyyppejä oli seitsemän, kaikki erilaisia kuituja. Myöhemmin ovat tulleet muun muassa standardit 802.3ak ja 802.3an erilaisille kuparikaapeleille.


title: Ethernet

text: 10 Gigabitin Ethernetissä on myös otettu käyttöön XGMII (Gigabit Media Independent Interface), jonka tarkoituksena on ohjata datavirta varsinaiselle siirtomediakohtaiselle alikerrokselle ja loogisesti erottaa siirtomediakohtainen elektroniikka kaikille toteutuksille yhteisestä siirtokerroksen elektroniikasta.


title: Higgsin bosoni

text: Higgsin bosoni eli Higgsin hiukkanen (H) on alkeishiukkanen, jonka olemassaolon hiukkasfysiikan standardimalli ennustaa ja joka on mahdollisesti löydetty Large Hadron Colliderissa. Higgsin bosonia vastaavan bosonin löytämisestä raportoitiin 4. heinäkuuta 2012. Massaksi saatiin 125–127 GeV/c², mitä tarkennettiin arvoon 125,09 ± 0,24 GeV/c² maaliskuussa 2015.


title: Higgsin bosoni

text: Bosoni todistaisi hypoteettisen Higgsin hiukkasista koostuvan Higgsin kentän, joka antaisi joillekin hiukkasille massan, olemassaolon. Tämä täydentäisi suuren puutteen standardimallissa.


title: Higgsin bosoni

text: Higgsin bosoni ja kenttä on nimetty aihetta ensimmäisten joukossa teoreettisesti tutkineen englantilaisen fyysikon Peter Higgsin mukaan. Higgs on yksi ensimmäisiä joitakin bosonin ominaisuuksia ennustaneita fyysikoita. Hänen lisäkseen hiukkasen olemassaolon ennustivat lähes samanaikaisesti, toisistaan riippumatta Robert Brout ja Francois Englert.


title: Higgsin bosoni

text: Standardimallissa Higgsin bosoni on bosoni eli hiukkanen, joita voi olla samanaikaisesti useampia samalla kvanttiluvuilla. Sillä ei ole spiniä, sähkövarausta tai värivarausta. Bosoni on myös hyvin epävakaa ja hajoaisi muiksi hiukkasiksi hetkessä. Jos Higgsin bosonia ei löydettäisi, massalle täytyisi löytää vaihtoehtoinen selitys.


title: Higgsin bosoni

text: Higgsin bosonin toivotaan antavan vastauksen kysymykseen, mikä joillekin hiukkasille, kuten elektroneille, aiheuttaa massan mutta toisille, kuten fotoneille, taas ei. Teorian perustana pidetään kolmea vuonna 1964 Physical Review Letters -julkaisusarjassa julkaistua sähköheikon symmetrian spontaania rikkoutumista käsitellyttä artikkelia. Ne ovat François Englertin ja Robert Broutin "Broken Symmetry and the Mass of Gauge Vector Mesons", Peter Higgsin "Broken Symmetries and the Masses of Gauge Bosons" ja Gerald Guralnikin, Carl Rirchard Hagenin ja Tom Kibblen "Global Conservation Laws and Massless Particles".


title: Higgsin bosoni

text: 1970-luvulla kehitetty hiukkasfysiikan standardimalli, joka selittää monia alkeishiukkasten välisiä vuorovaikutuksia menestyksekkäästi, ei kuitenkaan selitä massaa vaan kuvaa kaikki hiukkaset massattomiksi. Tähän ongelmaan ratkaisuksi kehitettiin Higgsin teoria. Teorian mukaan kaikkeuden täyttää erityinen Higgsin kenttä, joka vaikuttaa erilaisiin hiukkasiin eri voimakkuudella mutta joihinkin se ei vaikuta lainkaan. Mitä suurempi kentässä liikkuvien hiukkasten vuorovaikutus kentän kanssa on, sitä suurempi massa niillä havaitaan. Higgsin hiukkanen on Higgsin kentän eksitaatio, joka on mahdollista tuottaa tarpeeksi suurienergisissä törmäytyksissä. Higgsin hiukkanen ei siis sananmukaisesti anna massaa muille hiukkasille, kuten usein sanotaan, vaan se pikemminkin vain vahvistaa hypoteesin, että Higgsin kenttä on olemassa.


title: Higgsin bosoni

text: Kaikki kentät, myös Higgsin kenttä, pyrkivät asettumaan mahdollisimman alhaiselle energiatasolle eli vakuumitilaan. Useilla kentillä, kuten sähkömagneettisella kentällä, se tapahtuu kentän arvon ollessa nolla. Higgsin kenttä kuitenkin poikkeaa siitä, sillä sen energiataso on alhaisin, kun kentän arvo poikkeaa nollasta. Tämän vuoksi Higgsin kenttä ei häviä eli ei saa arvokseen nollaa vakuumitilassa. Ilmiötä nimitetään Higgsin mekanismiksi.


title: Higgsin bosoni

text: CERNin edellisen vaiheen LEP-kiihdytin etsi Higgsin bosoneja vuosina 1989–2001. Kokeiden perusteella voitiin päätellä, että standardimallin mukaisen Higgsin bosonin massan on oltava vähintään 114 GeV/c². Standardimallia laajemmissa teorioissa massan alaraja voi olla tätä pienempi, esimerkiksi minimaalisessa supersymmetrisessä standardimallissa massan alaraja on noin 92 GeV/c² .


title: Higgsin bosoni

text: Myös Fermilabin Tevatron-kiihdyttimellä on etsitty Higgsin bosonia. Fermilabin kokeiden perusteella on voitu sulkea pois standardimallin Higgsin bosonin olemassaolo massavälillä 156–177 GeV/c².


title: Higgsin bosoni

text: Mikäli Higgsin bosoni on olemassa, sen arvellaan löytyvän CERNiin rakennetulla LHC-hiukkaskiihdyttimellä, jota koekäynnistettiin vuonna 2008. Joulukuussa 2011 tehdyt havainnot viittasivat siihen, että se oli mahdollisesti löydetty, joskaan sitä ei vielä varmuudella tunnistettu.


title: Higgsin bosoni

text: Heinäkuun 4. 2012 CERNin LHC:n kahden suurimman koeaseman, Atlasin ja CMS:n tutkijat pitivät Higgsin hiukkasen etsintää käsittelevän yhteisen tiedotustilaisuuden. Molempien koeasemien edustajat kertoivat löytäneensä uuden hiukkasen noin 125 GeV/c²:n massan kohdalta. Hiukkanen sopii standardimallin ennustuksiin, mutta varmuutta sen luonteesta jouduttaneen odottamaan.


title: Higgsin bosoni

text: Tiedotustilaisuuden mukaan tieteelle ennalta tuntematon bosoni on havaittu 5.0σ:n varmuudella. Lisäksi voidaan varmuudella sanoa, että bosonin spin on nolla tai parillinen kokonaisluku. Näitä ominaisuuksia ilmentävä hiukkanen on yhteensopiva oletukseen standardimallin Higgsin hiukkasesta. Jotta löydetty uusi hiukkanen voitaisiin kiistattomasti osoittaa standardimallin Higgsin bosoniksi, tarvitaan vielä lisää tutkimusta, kuten spinin ja pariteetin mittauksia.


title: Higgsin bosoni

text: Tiedotustilaisuudessa 14.3.2013 kerrottiin vuonna 2012 tapahtuneen uuden hiukkaslöydön olevan mitä todennäköisimmin Higgsin hiukkanen. Tosin tarvitaan vielä lisätutkimuksia siitä, onko kyseessä oleva hiukkanen hiukkasfysiikan standardimallin ennustama Higgsin bosoni. Higgsin bosoneita saattaa olla useita.


title: Higgsin bosoni

text: 17. maaliskuuta 2015 julkaistun tiedotteen mukaan Atlasin ja CMS:n tulosten perusteella Higgsin massaksi tarkentui 125,09 GeV/c².


title: Jerry Goldsmith

text: Jerry Goldsmith (oikealta nimeltään Jerrald King Goldsmith, 10. helmikuuta 1929 Pasadena, Kalifornia, Yhdysvallat – 21. heinäkuuta 2004 Beverly Hills, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen juutalaistaustainen elokuvamusiikin säveltäjä.


title: Jerry Goldsmith

text: Miklós Rózsa toimi Goldsmithin elokuvamusiikin opettajana Etelä-Kalifornian yliopistossa. Vuonna 1950 hänet palkattiin konekirjoittajaksi CBS:n musiikkiosastolle. Sen jälkeen hän alkoi säveltää musiikkia yhtiön radio-ohjelmiin ja 1959 televisiosarjaan "Hämärän rajamailla". 1960-luvulla hänestä oli jo tullut tunnettu elokuvamusiikin säveltäjä ja 1980-luvulle mennessä hän oli kuuluisimpia alallaan.


title: Jerry Goldsmith

text: Goldsmith sai urallaan 18 Oscar-ehdokkuutta, joista voitti yhden (elokuvasta "Ennustus", 1976). Hän voitti myös viisi Emmy-palkintoa. Goldsmith itse piti parhaana työnään elokuvan "Total Recall – Unohda tai kuole" sävellystyötä.


title: Jerry Goldsmith

text: Jerry Goldsmith kuoli maksasyöpään 75-vuotiaana.


title: Vilho Nenonen

text: Vilho Nenonen (oikealta nimeltään Wilho Petter Nenonen, 6. maaliskuuta 1883 Kuopio – 17. helmikuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen, niin Suomen armeijassa kuin Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut tykistönkenraali. Häntä pidetään Suomen tykistön merkittävimpänä kehittäjänä, "isänä".


title: Vilho Nenonen

text: Nuorena upseerina Nenonen opiskeli arvostetussa Mihailovin tykistöakatemiassa Pietarissa ja osallistui myöhemmin I maailmansotaan Venäjän joukoissa. Suomen sisällissodassa 1918 eversti Nenonen toimi tykistön tarkastajana. Ennen talvisotaa hän kehitti tykistölle tulenjohtokortin, joka huomattavasti helpotti tulenjohtajan toimintaa. Jatkosodassa tuliasemille kehitettiin korjausmuunnin, joka teki osaltaan mahdolliseksi suomalaisten menestyksen Talin–Ihantalan taistelussa.


title: Vilho Nenonen

text: "Pekka ja Amalia Nenoselle on tiistaina 6.3.1883 syntynyt terve asevelvollinen." Tällä enteellisellä tavalla eläinlääkäri Pekka Nenonen ja hänen vaimonsa Amalia ilmoittivat kuopiolaisessa sanomalehdessä esikoisensa Wilho Petterin syntymästä.


title: Vilho Nenonen

text: 11-vuotiaana Vilho Nenonen lähti Haminan Kadettikouluun. Hän kiinnostui tykistöstä ja luki kaiken, minkä aiheesta sai käsiinsä. 18-vuotiaana matemaattisesti lahjakas Nenonen hyväksyttiin opistotasoiseen Mihailin Tykistökouluun Pietariin.


title: Vilho Nenonen

text: Helmikuussa vuonna 1904 puhkesi Venäjän ja Japanin välinen sota. Aliluutnantti ja puolipatterin päällikkö Nenonen saapui Mantšuriaan elokuussa 1905, juuri ennen rauhan solmimista. Nenonen oli melkein ehtinyt ensimmäiseen sotaansa.


title: Vilho Nenonen

text: Seuraavana syksynä Nenonen pääsi Mihailin Tykistöakatemiaan, alan kuuluisimpaan opinahjoon. Valmistuttuaan 26-vuotias alikapteeni Nenonen ei halunnut Viaporiin, koska hän Venäjän upseerina joutuisi hankalaan tilanteeseen. Niinpä Nenonen lähti Vladivostokiin komppanianpäälliköksi lokakuussa 1909. Mutta hänen tähtäimessään oli Venäjän keskuskoeampumalaitos Pietarin pohjoispuolella.


title: Vilho Nenonen

text: Nenosen ensimmäinen tehtävä koeampumalaitoksessa oli laatia ampumataulukot uudelle 76 millimetrin vuorikanuunalle m/1909. Alikapteeni huomasi, että ammuksien lentoradassa käytetty laskentakaava oli huono. Nenonen päätteli, että virhe johtui muun muassa ammuksen muodosta. Nenosen uusi kaava otettiin välittömästi käyttöön.


title: Vilho Nenonen

text:
Kesällä 1915 Nenonen ylennettiin everstiluutnantiksi ja seuraavan vuoden keväällä hänet määrättiin Tallinnaan tykistörykmentin komentajaksi. 15. maaliskuuta 1917 tsaari Nikolai II luopui valtaistuimestaan ja valta siirtyi väliaikaiselle hallitukselle.
Tallinnan savuavan päävartion kohdalla Nenonen sivuutti pari matruusia, jotka jättivät tervehtimättä. Aina tarkka Nenonen huomautti asiasta. Seurasi mellakka, Nenonen nuijittiin kiväärin perällä tajuttomaksi ja joutui sairaalahoitoon.


title: Vilho Nenonen

text: Nenonen anoi siirtoa rintamalle. Nenosen patteristo osallistui Väinälinnan offensiiviin heinäkuussa 1917. Myöhemmin Nenonen siirrettiin etelärintamalle. Nenonen sairastui kuitenkin keltatautiin ja joutui palaamaan Pietariin.


title: Vilho Nenonen

text: Marraskuussa 1917 Nenonen lähti asehankintamatkalle Norjaan. Kaupoista ei kuitenkaan tullut mitään bolsevikkivallankaappauksen vuoksi.


title: Vilho Nenonen

text: Nenonen kutsuttiin ylipäällikkö Mannerheimin joukkoihin Suomeen. Helmikuun alussa Nenosen tykeillä taisteltiin venäläisiä vastaan Oulussa. Hänellä oli käytössään kaksi tykkiä, joista kuitenkin vain toista voitiin käyttää. Kenraali Mannerheim ylensi Nenosen everstiksi ja nimitti hänet tykistön tarkastajaksi. Nenosella oli käytössään tällöin 58 tykkiä. Myöhemmin Tampereen valtauksen sotasaalis oli 42 ja Viipurin valtauksen yli 300 tykkiä. Itsenäisen Suomen tykistön peruskalusto oli koossa.


title: Vilho Nenonen

text: Sisällissodan jälkeen Nenonen toimi tykistön tarkastajana, aselajin ylimpänä johtajana, lähes yhtäjaksoisesti vuodesta 1920 vuoteen 1937. Suomen tykistön ensimmäiset ohjesäännöt syntyivät Nenosen luentojen perusteella. Katkoksia olivat puolivuotinen tykistökurssi Ranskassa keväällä 1922 ja Kyösti Kallion hallituksen puolustusministerin tehtävät 1923–1924 sekä toiminta sotaväen päällikkönä 1924–1925. Nenonen joutui eroamaan sotaväen päällikön tehtävistä siksi, että hän antoi julkisen lausunnon ruotsinkielisiä upseereita koskien, jonka tasapuolisuudestaan huolimatta jotkut suomalaismieliset tulkitsivat yleisen edun vastaiseksi.


title: Vilho Nenonen

text: Tykistön tarkastajana Nenonen piti panssariaselajia turhana ja antoi ymmärtää, että sen voisi lakkauttaa. Tähän suuntaan edettiin muuttamalla hyökkäysvaunurykmentti hyökkäysvaunupataljoonaksi sekä lopulta hyökkäysvaunukomppaniaksi. Jalkaväen tulitukea Nenonen piti tärkeänä tuottamalla maahan kranaatinheittimistön.


title: Vilho Nenonen

text: Joulukuussa 1919 eversti Nenonen kävi ennen tykistön tarkastajaksi tuloaan Perkjärvellä Karjalankannaksella selvittämässä alueen soveltuvuutta tykistön yhteisten leirien pitopaikaksi. Nenonen esitti tiedustelumatkansa jälkeen, että jo kesällä 1920 olisi pidettävä kenttätykistön yhteinen leiri Perkjärvellä. Esitys hyväksyttiin ja niin alkoivat kenttätykistön leiriharjoitukset Perkjärven ampuma-alueella.


title: Vilho Nenonen

text:
"Vilho Nenosen sotilasarvot Suomen puolustusvoimissa"
Nenonen meni vuonna 1921 naimisiin venäläisen leskirouvan "Pelageja (Lina) Perminovan" kanssa. Linalla oli aikaisemmasta avioliitosta tytär "Irina". Avioliiton tarkoituksena oli auttaa venäläinen aatelisperhe pois Neuvosto-Venäjältä. Perheen saavuttua Suomeen tarjoutui rouva Pelageja Perminova eroamaan Nenosesta, mutta tämä ei suostunut, vaan antoi asian olla.


title: Vilho Nenonen

text: Talvisodassa Nenonen toimi Asesuunnittelukunnan päällikkönä ja oli komennettuna asehankintamatkalle Yhdysvaltoihin. Talvisota oli Suomen tykistölle opettava kokemus. Virheitä tehtiin ja niistä maksettiin. Suomen tykistö ei usein kyennyt tehtävään, jota Nenonen oli painottanut, eli hyökkäyksen tukemiseen. Ampumaleireillä oli harjoiteltu enemmän sitä mitä osattiin, ampumataitoa.


title: Vilho Nenonen

text: Vanha ja kirjava kalusto oli ongelma. Suomella oli joulukuun alussa 1939 tasan 444 tykkiä. Vanhin oli mallia 1877 ja nuorin 1934. Lisäksi, Nenosen lukuisista aloitteista huolimatta, "maailman kirjavimman tykistön" ampumatarvikehuolto oli täysin retuperällä.


title: Vilho Nenonen

text: Lähes ainoa ammuslähde oli venäläisten jälkeensä jättämät ammusvarastot. Viikon taistelujen jälkeen piti antaa ankarat määräykset tulen säännöstelemisestä. Joskus kohteeseen ammuttiin vain 4–8 kranaattia. Talvipakkasella sytyttimien toiminta oli epävarmaa.


title: Vilho Nenonen

text: Teollisuuslaitokset saivat vasta 30. marraskuuta 1939 käskyn valmistaa lisää ammuksia. Talvisodan päättyessä tuotanto oli 2 500 kranaattia ja tarve rintamalla 8 000 laukausta päivässä.


title: Vilho Nenonen

text: Nenosen asehankintamatka Yhdysvaltoihin oli vaikea. Aseita ei voitu myydä sotaa käyvälle maalle, vaikka Brewster Buffaloita voitiin hankkia. Aseet ja ampumatarvikkeet toimitettiin vasta sodan jälkeen. Joukossa oli 200 kappaletta 75 mm:n kevyttä kenttäkanuunaa ja 32 kappaletta 203 mm:n järeää kenttähaupitsia ampumatarvikkeineen.


title: Vilho Nenonen

text: Nenonen nimitettiin jälleen tykistön tarkastajaksi syksyllä 1940. Kun uusi sota syttyi kesäkuussa 1941 armeijalla oli käytössään yli 1 000 tykkiä. Sodan alkupuolella tykkien määrä lisääntyi "kuin itsestään", sillä sotasaalis oli runsasta. Vuoden 1942 kesään mennessä Suomi oli vallannut yli 800 tykkiä. Saksalaisilta ostettiin huomattava määrä Ranskasta vallattuja tykkejä. Lisäksi Tampella valmisti Boforsin lisenssillä 140 nykyaikaista 105 mm:n kenttähaupitsia. Ongelmaksi alkoikin muodostua tykistön kaluston tavaton malli- ja kaliiperikirjavuus, joka hankaloitti mm. ammusten tuotantoa ja jakelua.


title: Vilho Nenonen

text: Kesän 1944 torjuntataisteluissa tykistö oli laadullisesti ja määrällisesti aivan toisella tasolla kuin kolme vuotta aikaisemmin. Tykistön vahvuus oli 50 000 miestä. Tali-Ihantalan ratkaisutaisteluissa 30. kesäkuuta – 7. heinäkuuta Suomen tykistö keskitti 7 neliökilometrin painopistealueelle jopa 250 tykin tulen. Vastaavia esimerkkejä ei muualta maailmasta ollut.


title: Vilho Nenonen

text: Ylipäällikkö myönsi Mannerheim-ristin Nenoselle henkilökohtaisesti 8. tammikuuta 1945.


title: Vilho Nenonen

text: Nenonen anoi eroa virastaan 15. helmikuuta 1947 lähtien.


title: Vilho Nenonen

text: Tykistö tarvitsee tulenjohtajan eli henkilön joka näkee maalin sekä ammusten iskemät ja osaa niiden perusteella käskeä tykistölle tarvittavat korjaukset. Nenonen ratkaisi asian kehittämällä Suomen tykistölle liikkuvan tulenjohdon. Jalkaväen hyökätessä vaikeasti liikuteltava tykistö pysyy paikallaan, mutta tulenjohtaja seuraa hyökkäävää osastoa.


title: Vilho Nenonen

text: Päämaja perusti tykistön upseerien jatkokoulutusta varten 2. helmikuuta 1943 Suvi-Kumsan Ampumakoulun Karhumäen lähelle. Koulun opettaja, silloinen majuri, myöhempi everstiluutnantti Unto Petäjä (s. 30. heinäkuuta 1908 Tampereella, k. 5. heinäkuuta 1994 Helsingissä) kehitti tuliasemille erityisen korjausmuuntimen. Sen avulla tulenjohtaja pystyi johtamaan tarvittaessa useiden kymmenien tuliyksiköiden tulta tietämättä itse niiden sijaintia. Menetelmällä tulta voi johtaa kuka tahansa, jolla oli kompassi ja viestiyhteys tykistökomentajan komentopaikalle.


title: Vilho Nenonen

text:
Petäjä opetti menetelmää oppilailleen ja tarkistutti sen toimivuuden kovapanosammunnoissa. Hänen esimiehensä, Maaselän Ryhmän tykistökomentaja eversti Eino Honko kävi huhtikuun lopulla Päämajassa esittelemässä menetelmää tykistön tarkastajalle kenraali Nenoselle. Tämä kutsui Petäjän itsensä Päämajaan esittelemään keksintöään. Kenraali Nenonen määräsi tykistökäskyllään nro 11, 12. heinäkuuta 1943 korjausmuuntimen otettavaksi käyttöön.
Samalla keksintö ja sen oikea keksijä julistettiin salaisiksi sodan loppuun saakka. Suomalaiset salasivat korjausmuuntimen myös saksalaisilta kanssasotijoiltaan. Keksintö ei enää ollut salainen Nenosen käskystä 25. huhtikuuta 1945 jälkeen.


title: Vilho Nenonen

text: Nenonen kehitti 1920- ja 1930-luvulla lentokuvauksen menetelmiä, joilla on ollut vaikutusta myöhemmin kaikkeen kaukokartoitukseen.


title: Vilho Nenonen

text: Vuonna 1927 Nenonen rakensi alkeellisen prototyyppikameran. Vuonna 1928 Asevarikko 1 rakensi prototyypin perusteella kameran, joka sai nimekseen Nenon-kamera m/1928. Seuraavan vuoden Perkjärven testeissä kamera osoittautui vaatimusten mukaiseksi. Nenonen jatkoi kameransa kehittelyä ja vuonna 1929 testien jälkeen saksalainen Zeiss alkoi valmistaa kameraa merkinnällä "Nenon RMK HS 15x15". Kameran kehittely jatkui ja vuonna 1932 valmistui "Nenon RMK HS 1824/20".


title: Vilho Nenonen

text: Lina Nenonen kuoli helmikuussa 1945. Eläkepäivinään Vilho Nenonen harrasti luontoa ja lukemista. Helsingin yliopiston filosofian kunniatohtoriksi Nenonen vihittiin vuonna 1950. Vilho Petter Nenonen kuoli rauhallisesti kotonaan 17. helmikuuta vuonna 1960. Hänet haudattiin Hietaniemeen valtion kustannuksella.


title: Vilho Nenonen

text: Tykistön ja kranaatinheittimistön ampumaleirillä Rovajärvellä pidetään joukkojen kesken "Nenosen tulenavauskilpailu". Pohjois-Karjalan Prikaatin Aliupseerikoulun kranaatinheitin- sekä tulenjohtolinjan muodostama oppilassektori on nimetty Osasto Nenoseksi Vilho Nenosen mukaan.


title: Vilho Nenonen

text:
Suomen Tykistömuseossa on esillä Vilho Nenosen historiasta kertova huone, jossa on myös hänen huonekalujaan ja univormujaan.
Nenosesta on myös esittely Museo Militarian perusnäyttelyssä Linnankasarmin toisessa kerroksessa.


title: Vilho Nenonen

text: Vilho Petter Nenonen kutsuttiin sekä Kadettikunnan että Upseeriliiton kunniajäseneksi 6.6.1943


title: Tony Iommi

text: Anthony Frank ”Tony” Iommi (s. 19. helmikuuta 1948 Birmingham, Englanti) on englantilainen heavykitaristi ja Black Sabbathin perustajajäsen. Hän on ainoa yhtyeen jäsen, joka on ollut yhtyeessä koko sen olemassaoloajan. Tony Iommia pidetään yhtenä merkittävimmistä heavy metal -kitaristeista. Varsinkin hänen taitoaan kehittää riffejä pidetään arvossa. Iommin kitaroinnissa on lisäksi paljon blues-vaikutteita. Iommi on myös tuottanut muiden artistien levyjä ja vieraillut myös monien artistien levytyksissä.


title: Tony Iommi

text: Iommin suku on alun perin lähtöisin Italiasta, josta he olivat muuttaneet Britanniaan ja hänen vanhempansa toimivat kauppiaina Birminghamin Astonissa. Tony Iommi kävi lapsuudessaan samaa koulua kuin tuleva yhtyetoveri Ozzy Osbourne. Nuorena Iommi harrasti kamppailulajeja, kuten nyrkkeilyä, judoa ja painia, joista ensin mainitussa hän oli lahjakas. Koulussaan Iommi kuului ns. "koviin kavereihin" ja oli suosittu oppilas. Kitaransoitosta hän kiinnostui teini-ikäisenä kuultuaan Hank Marvinin ja The Shadows -yhtyeen soittoa. Iommi on aina ollut vasenkätinen kitaristi. Iommin ensimmäinen yhtye, jossa hän soitti, oli Rockin' Chevrolets vuosina 1964–1965.


title: Tony Iommi

text: 17-vuotiaana hän joutui metallilevytehtaassa onnettomuuteen, jossa menetti oikean käden keski- ja nimettömästä sormesta sormenpäät. Onnettomuus oli erityisen harmillinen, koska se tapahtui vain päivää ennen kuin hän olisi lopettanut työt ja siirtynyt täyspäiväiseksi muusikoksi. Masentunut Iommi harkitsi kitaransoiton lopettamista, mutta tehtaanjohtaja toi hänelle Django Reinhardtin albumin, josta Iommi sai uutta inspiraatiota. Reinhardt oli menettänyt osan sormistaan, mutta jatkanut kuitenkin soittamista. Koska Iommi soittaa vasenkätisesti, kitaran kielet aiheuttivat kipuja kyseisissä katkenneissa sormissa. Hän kokeili myös soittaa oikeakätisesti, mutta opettelu olisi vienyt hänen mielestään liikaa aikaa. Myöhemmin Iommi on harmitellut, ettei jatkanut pitempään oikeakätisen soiton harjoittelua, koska tämä olisi helpottanut kitarointia tulevaisuudessa. Iommi teki sulatetun Fairy-pesuainepullon avulla kotitekoiset proteesit katkenneiden sormenpäiden tilalle. Sitten hän alkoi käyttää ensin erittäin ohuita kieliä ja myöhemmin virittää kitaransa kolme sävelaskelta alemmaksi, jotta kielten jännitykset olisivat pienemmät. Perinteisten sointujen sijaan hän alkoi käyttää yksinkertaisempia voimasointuja. Tämä edesauttoi hänen raskaan ja tunnetun soundinsa kehittymistä sekä riffi-voittoista soittoaan. Hän käyttää nykyään katkenneiden sormien suojana myös erityisiä muovisia suojuksia.


title: Tony Iommi

text: Vuosina 1966–1967 Iommi soitti The Rest -nimisessä yhtyeessä, jonka rumpalina ja laulajana toimi tuleva Sabbath-rumpali Bill Ward. Iommi ja Ward liittyivät sittemmin Mythology-nimiseen blues rock -yhtyeeseen, joka toimi aina elokuuhun 1968 saakka. Tämän jälkeen Iommi ja Ward tapasivat basisti Geezer Butlerin ja laulaja Ozzy Osbournen, joiden Rare Breed -yhtye oli myös hajonnut samoihin aikoihin. Osbourne oli laittanut ilmoituksen "Ozzy Zig needs gig" musiikkikaupan ikkunaan, jonka Ward oli huomannut. Iommi muisti Ozzyn kouluajoiltaan, jolloin oli kiusannut tätä, mutta päätti kuitenkin yrittää yhteistyötä. Nelikko perusti Polka Tulk Blues Bandin, jonka nimi vaihtui sittemmin Earthiksi. Loppuvuonna 1968 Iommi liittyi parin viikon ajaksi Jethro Tulliin, jonka alkuperäiskitaristi Mick Abrahams oli eronnut yhtyeestä. Yhtyeen laulaja ja johtohahmo Ian Anderson oli nähnyt Earthin keikalla ja innostunut Iommin kitaransoitosta. Iommi oli mukana The Rolling Stonesin Rock And Roll Circus -ohjelmassa jossa Jethro Tull esitti yhden kappaleen. Ohjelma julkaistiin vasta 1990-luvun puolivälissä videona. Iommin jäsenyys Jethro Tullissa jäi lyhyeksi (n. 2 viikkoa), koska hän ei pitänyt laulaja Ian Andersonin ehdottomasta johtamistyylistä. Tosin Iommi on myöhemmin kertonut oppineensa Jethro Tullissa kuinka ammattimainen yhtye harjoittelee ja toimii. Tämän jälkeen Iommi palasi entiseen yhtyeeseensä.


title: Tony Iommi

text: Syksyllä 1969 yhtye huomasi, että Britanniassa vaikutti myös toinenkin Earth-niminen yhtye, joka oli nauttinut jo pientä suosiotakin, ja lisäksi yhtyeet sekoitettiin keikkapaikoilla toisiinsa. Basisti Geezer Butlerin ehdotuksesta yhtye vaihtoi nimensä Black Sabbathiksi Boris Karloffin samannimisen kauhuelokuvan mukaan. Black Sabbath julkaisi ensimmäisen albuminsa vuonna 1970. Yhtyeestä tuli tuolloin orastavan heavy metal -genren pioneereja ja sen muutamaa ensimmäistä albumia, kuten "Black Sabbath" (1970), "Paranoid" (1970) ja "Sabbath Bloody Sabbath" (1973) pidetään genren klassikkoihin kuuluvina. Kappaleet kulkivat pitkälti Iommin raskaiden riffien myötä, mutta myös kevyempiä ja akustisiakin kappaleita löytyy yhtyeen albumeilta.


title: Tony Iommi

text: Black Sabbath oli erittäin suosittu niin Pohjois-Amerikassa kuin Iso-Britanniassakin 1970-luvulla. Yhtye teki suuria kiertueita Pohjois-Amerikassa ja yhtyeen albumit möivät platinaa ja kultaa. Menestyksen myötä myös yhtyeen päihteiden ja huumeiden käyttö lisääntyi huomattavasti 1970-luvun loppua kohti mennessä. Iommin ottaessa entistä enemmän vastuuta yhtyeen levytyksissä alkoi hänen ja varsinkin Osbournen välillä tulla juopaa. Lisäksi yhtyeen managerointi oli epämääräistä ja tämä johti lähes vararikkoon 1970-luvun puolivälissä. Yhtyeen albumit "Technical Ecstasy" (1976) ja "Never Say Die!" (1978) saivat ristiriitaisen vastaanoton ja myynti jäi kauaksi yhtyeen alkuvuosista. Vaikeiden kiertueiden ja levytyssessioiden jälkeen keväällä 1979 Osbourne sai lähteä yhtyeestä, koska Iommin mielestä tämä oli menettänyt mielenkiintonsa yhtyeen työskentelyyn.


title: Tony Iommi

text: Iommi oli tutustunut Rainbow-yhtyeestä lähteneeseen laulaja Ronnie James Dioon ja pyysi tätä Osbournen tilalle yhtyeeseen. 1980-luvun alku Dion ollessa laulajana oli hyvää aikaa yhtyeelle. Albumit Heaven and Hell (1980) ja Mob Rules (1981) saivat hyvän vastaanoton ja möivät myös hyvin. Dio kuitenkin erosi yhtyeestä riitaisten vaiheiden jälkeen syksyllä 1982 ja uudeksi vokalistiksi tuli yllättäen Deep Purplesta tuttu Ian Gillan. Tämä vaihe kesti vuoteen 1984 asti jolloin Gillan lähti yhtyeestä. Vuoden 1985 alussa myös basisti Geezer Butler erosi yhtyeestä ja näin Iommi jäi ainoana alkuperäisjäsenenä jäljelle. Bill Ward oli lähtenyt yhtyeestä jo vuonna 1980, mutta palannut pariin otteeseen takaisin joksikin aikaa. Näihin aikoihin, 1980-luvun puolivälissä Iommi osti Black Sabbath-nimen käyttöoikeuden yksinomaan itselleen.


title: Tony Iommi

text: 1980-luvun puoliväli oli Sabbathille pääosin hankalaa aikaa lukuisten miehistönvaihdosten ja managerisotkujen takia. Lisäksi yhtyeen levyt eivät myyneet enää edellisvuosien tapaan ja yhtyettä pidettiin jo menneenä suuruutena uusien heavy metal- ja glam metal-yhtyeiden valloittaessa listojen kärkisijat. Laulajat tulivat ja menivät (Glenn Hughes, Ray Gillen) eikä yhtyeeseen löytynyt tasapainoa. Iommi joutui jopa rahoittamaan epämääräisen manageritoiminnan johdosta itse yhtyeen toimintaa. Myös ex-laulaja Ozzy Osbournen menestyksekäs sooloura vaikutti myös Black Sabbathiin, sillä Osbournen leirin uskottiin sabotoivan Sabbathin menestymismahdollisuuksia.


title: Tony Iommi

text: Vuonna 1988 kun Cozy Powell liittyi yhtyeeseen, alkoi jälleen uuden nousun aika. 1989 julkaistu "Headless Cross" kiillotti yhtyeen tahriintunutta julkisuuskuvaa ja menestyi hyvin varsinkin Euroopassa. Myös uusi laulaja Tony Martin osoittautui loistavaksi valinnaksi. Kokoonpano vakiintui pariksi vuodeksi kun Neil Murray tuli basistiksi. Menestystä ei kuitenkaan tullut Pohjois-Amerikassa, joka häiritsi varsinkin Iommia ja Powellia jotka halusivat läpimurtoa rahakkailla Amerikan markkinoilla.


title: Tony Iommi

text: Vuonna 1991 1980-luvun alun kokoonpano (Iommi, Ronnie James Dio, Geezer Butler ja Vinnie Appice) kokoontuivat yhteen "Dehumanizer"-albumia varten. Tämä jäi kuitenkin lyhyeksi vaiheeksi Dion lähdettyä jälleen vuoden 1992 lopussa. Dion jälkeen laulajaksi palasi Tony Martin. Iommi laittoi Sabbathin tauolle vuoden 1995 maailmankiertueen jälkeen. 1990-luvulla monet uudet yhtyeet nimesivät Black Sabbathin esikuvikseen ja yhtye sai tätä kautta lisää uusia faneja ja suosiota.


title: Tony Iommi

text: Vuodesta 1997 lähtien alkuperäinen Black Sabbath (Iommi, Osbourne, Butler, Ward) teki kiertueita lähes joka vuosi aina vuoteen 2005 saakka. Livealbumi "Reunion" julkaistiin vuonna 1998. Vuonna 2011 alkuperäinen kokoonpano palasi yhteen kuuden vuoden tauon jälkeen ja aikoi tehdä uuden studioalbumin ja kiertueita. Hanketta varjostivat kuitenkin rumpali Wardin poisjäänti sopimusongelmien takia ja Iommin imusolmukesyöpä-diagnoosi. Uusin studioalbumi "13" saatiin kuitenkin valmiiksi ja se ilmestyi vuonna 2013. Niin fanit kuin kriitikotkin ottivat albumin myönteisesti vastaan.


title: Tony Iommi

text: Vuonna 2006 julkaistiin tieto, jonka mukaan Black Sabbathin "Heaven and Hell" -albumin tehnyt kokoonpano (Iommi, Dio, Butler, Ward) tekisi kiertueen vuonna 2007 nimellä Heaven and Hell. Kiertueen tarkoitus oli tulevan kokoelman "" markkinointi. Vuoden 2006 lopussa ilmoitettiin, että Bill Ward jättäytyy pois kiertueelta ja hänen tilallaan on Vinny Appice. Kiertue toteutettiin vuonna 2007, ja vuoden 2009 keväällä julkaistiin ensimmäinen varsinainen Heaven and Hell -albumi, "The Devil You Know". Lisäksi yhtye julkaisi kaksi konserttitaltiointia. Yhtyeen toiminta päättyi kesällä 2010 Dion kuoltua vatsasyöpään.


title: Tony Iommi

text: Vuonna 1985 jäätyään yksin Sabbathin kokoonpanon hajottua Iommi päätti alkaa tehdä ensimmäistä sooloalbumiaan. Kaikesta huolimatta "Seventh Star" -albumi julkaistiin levy-yhtiön vaatimuksesta vuonna 1986 nimikkeellä "Black Sabbath Featuring Tony Iommi". Iommin lisäksi levyllä olivat mukana laulaja Glenn Hughes, kosketinsoittaja Geoff Nicholls, basisti Dave Spitz ja rumpali Eric Singer.


title: Tony Iommi

text: Seuraavan kerran Iommi aloitti sooloprojektin vuonna 1996 yhdessä Glenn Hughesin kanssa, mutta alkuperäisen Black Sabbathin uudelleenkokoontuminen muutti suunnitelmia. Nämä nauhoitukset julkaistiin vuonna 2004 virallisesti nimellä "The 1996 Dep Sessions". Nauhoitukset olivat julkaistu aiemmin bootlegina nimellä "Eight Star". Hughesin lisäksi kokoonpanossa soittivat rumpali Dave Holland (ex-Judas Priest) ja kosketinsoittajat Geoff Nicholls ja Don Airey. Virallisessa versiossa Hollandin rumpuraidat soittaa kuitenkin Kenny Aronoff, koska Iommi ei Hollandin saaman vankilatuomion vuoksi halunnut sisällyttää hänen soittoaan albumille. Parivaljakko Hughes/Iommi julkaisi uuden albumin "Fused" vuonna 2005.


title: Tony Iommi

text: Täysin oman sooloalbumin Iommi sai tehtyä lopulta vuonna 2000. Nimellä "Iommi" julkaistu albumi sisältää monia vierailevia artisteja (Ian Astbury, Henry Rollins, Serj Tankian, Dave Grohl, Billy Corgan, Phil Anselmo, Peter Steele ja Ozzy Osbourne) ja se sai hyvän vastaanoton.


title: Tony Iommi

text: Vuonna 2002 Iommi esiintyi yhdessä Ozzy Osbournen kanssa Englannin Kuningattaren 50-vuotisen hallitsemiskauden kunniaksi järjestetyssä konsertissa Buckinghamin palatsissa.


title: Tony Iommi

text: Vuonna 2011 Iommi julkaisi omaelämäkerran "Iron Man: My Journey Through Heaven and Hell with Black Sabbath".


title: Tony Iommi

text: Iommilla oli 1970-luvulla oma managerointitoimisto, I.M.A. (Iommi Management Agency), joka hoiti mm. varhaisen Judas Priestin asioita. Iommi manageroi myös birminghamilaista Necromandus-yhtyettä, jonka levyn "Orexis of Death" hän myös tuotti. Levy julkaistiin tosin vasta 1990-luvulla.


title: Tony Iommi

text: Iommi tuotti myös birminghamilaista Quartz-yhtyettä, joka oli toiminut Black Sabbathin lämmittelijänä useilla kiertueilla. Quartzissa soitti kitaraa Geoff Nicholls, josta tuli myöhemmin Black Sabbathin kosketinsoittaja ja taustajäsen yli 20 vuodeksi. Nicholls oli mukana myös muissakin Iommin projekteissa.


title: Tony Iommi

text: 1970-luvulla Iommi vieraili myös Bobby Harrisonin "The Funkist"-albumilla ja 1990-luvulla hän vieraili mm. Cathedral ja Diamond Head-yhtyeiden albumeilla.


title: Tony Iommi

text: Vuonna 1989 Iommi oli mukana Rock Aid Armenia -projektissa, jonka tarkoitus oli kerätä rahaa Armenian vuoden 1988 maanjäristyksen uhreille. Kokoonpano, johon kuului Iommin lisäksi monia tunnettuja rock- ja heavy-muusikoita (esim. Ian Gillan, Ritchie Blackmore, Bruce Dickinson, Brian May) levytti version Deep Purplen "Smoke on the Water"-kappaleesta. Kappale julkaistiin singlenä ja se nousi Briteissä top-40:een.


title: Tony Iommi

text: Kolme vuotta myöhemmin, 1992, Iommi oli vierailevana kitaristina Queen-yhtyeen laulajan Freddie Mercuryn muistokonsertissa Wembleyn stadionilla Lontoossa. Konsertin tuotto meni AIDS-tutkimukseen. Iommi soitti konsertissa Queen-yhtyeen osuudessa toisena kitaristina joillakin kappaleilla. Iommi ja Queen-kitaristi Brian May ovat pitkäaikaisia ystäviä ja myös May on vieraillut Black Sabbathin konserteissa lavalla pariin otteeseen.


title: Tony Iommi

text: Vuonna 2011 Iommi ja Gillan kokosivat superyhtyeen WhoCares, joka jatkoi Armenian hyväksi tehtävää hyväntekeväisyystyötä. Tarkoituksena oli kerätä rahaa musiikkikoulun rakentamiseen Gyumriin. Miesten lisäksi yhtyeeseen kuuluivat Jon Lord, Jason Newsted, Mikko Lindström ja Nicko McBrain. Kokoonpano julkaisi singlen "Out of My Mind" / "Holy Water" vuonna 2011 ja albumin "WhoCares" seuraavana vuonna. Albumi sisältää singlen lisäksi kappaleita sekä Gillanin että Iommin historiasta.


title: Tony Iommi

text: Iommin Armenia-yhteistyö jatkui kun hän kirjoitti kappaleen "Lonely Planet", jolla laulaja Gor Sujyan osallistui Euroviisuihin vuonna 2013. Kappale pääsi finaaliin ja sijoittui sijalle 18.


title: Tony Iommi

text: 1980-luvulla Iommilla oli suhde amerikkalaismuusikko Lita Fordin kanssa. Iommi tuotti hänen julkaisematta jääneen albuminsa "The Bride Wore Black".