title: Robert E. Howard

text:
Kirjoittamispalkkioiden ohella Howard ansaitsi elantonsa erilaisissa sekalaisissa töissä, kunnes hän sopi isänsä kanssa että tämä elättäisi hänet vuoden ajan, jotta hän saisi keskittyä kirjoittamiseen.
Howard kiinnostui vuonna 1927 kelttiläisestä runoudesta, mikä vaikutti hänen omaan työhönsä siitä eteenpäin. Hän kirjoitti vuosina 1927–1928 hyvin paljon, ja "Weird Tales" julkaisi useita hänen tarinoistaan. Hänen varhaisia sankarihahmojaan oli Solomon Kane, puritaaninen miekkamies, joka taistelee pahuutta vastaan Englannista Afrikkaan. Lehden lukijat pitivät hänen tarinoistaan, joten Howard ryhtyi päätoimiseksi kirjailijaksi. Vuonna 1929 hän alkoi kirjoittaa myös muihin pulp-lehtiin.


title: Robert E. Howard

text: Howard kirjoitti monipuolisesti, ja hän keksi monia hahmoja, joiden toistuvia seikkailuja lehdet julkaisivat. Howardin vaikutteisiin on luettu esimerkiksi hänen lapsena isoäidiltään ja tädiltään kuulemansa kummitustarinat. Howard luki myös paljon historiaa ja seikkailukertomuksia sekä runoutta. Hän käytti lähteenään myös omia uniaan, jotka olivat usein tarinallisia ja tapahtuivat paikoissa, joissa Howard ei ollut käynyt, kuten kylmässä pohjolassa.


title: Robert E. Howard

text: Toinen Howardin tarinoiden sankari, kuningas Kall, teki ensiesiintymisensä "Weird Talesissa" 1929, ja piktien viimeinen kuningas Bran Mak Morn vuonna 1930. Samana vuonna Howard alkoi kirjoittaa ristiretkiaiheisia tarinoita "Oriental Tales" -lehteen, joka oli "Weird Talesin" kustantajan uusi lehti.


title: Robert E. Howard

text: Howard aloitti vuonna 1930 kirjailija H. P. Lovecraftin kanssa hyvin aktiivisen ja aiheiltaan monipuolisen kirjeenvaihdon, joka jatkui Howardin kuolemaan saakka. Howardin kirjeystäviin kuului myös muita pulp-kirjailijoita kuten Clark Ashton Smith ja August Derleth.


title: Robert E. Howard

text: Howard loi vuonna 1932 tunnetuimman hahmonsa Conan Kimmerialaisen, jonka hän sijoitti luomaansa Hyborialaiseen aikaan noin 10 000 vuotta eaa. Howard sijoitti Hyborialaiseen aikaan erilaisia historiallisia kausia ja kulttuureita, ja hän käytti usein todellisia tai hiukan muunneltuja nimiä tarinoidensa hahmoille, kansoille ja paikoille. Howard kertoi saaneensa inspiraation Conanista yhtäkkisesti ollessaan käymässä eräässä rajakaupungissa Rio Granden varrella.


title: Robert E. Howard

text:
Suuri lama aiheutti sen, että moni lehti lakkautettiin, mukaan lukien joitain niistä, joihin Howard kirjoitti. Howard laajensikin aihepiiriään salapoliisi- ja lännentarinoihin. Vuonna 1934 hän alkoi kirjoittaa Breckinridge Elkins of Bear Creek -nimisestä vuorten miehestä kertovia tarinoita "Action Stories" -lehteen. Hän elvytti myös varhaisen Francis X. Gordon -hahmonsa ja loi uuden Kirby O’Donnell -nimisen seikkailijan, joiden seikkailuja julkaistiin "Top-Notchissa", "Complete Storiesissa" ja "Thrilling Adventuresissa".
Howard oli vuosina 1934–1936 suhteessa aloittelevan kirjailijatar Novalyne Pricen kanssa. Howardilla ei tiedetä olleen muita läheisiä naissuhteita elämänsä aikana.


title: Robert E. Howard

text: Howardin äidin terveys heikkeni 1930-luvulla, ja hän joutui sairaalahoitoon ja leikkaukseen 1935. Saadakseen äitinsä hoitokulut maksettua Howard jätti Conanin ja "Weird Talesin" 1936 ja siirtyi paremmin maksaviin lehtiin kuten "Spicy-Adventure Stories", "Dime Sports Magazine", "Argosy", "Star Western" ja "Cowboy Stories". Hänen uusia lännenhahmojaan olivat Buckner J. Grimes ja Pike Bearfield.


title: Robert E. Howard

text: Howardin äidin terveys huononi edelleen, ja hän meni koomaan kesäkuussa 1936. Kun Howard kuuli ettei äiti selviäisi, hän käveli 11. kesäkuuta 1936 autolleen ja ampui itsensä automaattipistoolilla. Hän kuoli vammoihinsa kahdeksan tuntia myöhemmin. Äiti kuoli seuraavana päivänä, ja heidät haudattiin yhdessä kolme päivää myöhemmin Brownwoodiin. Howard jätti itsemurharunon:


title: Robert E. Howard

text: Vuosi Howardin kuoleman jälkeen julkaistiin ensimmäinen kovakantinen Howard-kirja "A Gent from Bear Creek". Seuraavina vuosikymmeninä Howardin tarinoita julkaistiin useissa lehdissä. Arkham House julkaisi Howardin parhaiden tarinoiden kokoelman "Skull-Face and Others" vuonna 1946. Gnome Press julkaisi "Conan"-romaanin "The Hour of the Dragon" vuonna 1950 ja seuraavina vuosina useita Conan-kokoelmia. Arkham House julkaisi vuonna 1957 ensimmäisen kovakantisen Howardin runokokoelman.


title: Robert E. Howard

text: Howard vaipui kuolemaansa seuranneina vuosikymmeninä unohduksiin pientä ihailijajoukkoa lukuun ottamatta. Vuonna 1966 Lancer Books julkaisi 11-osaisen "Conan"-kirjasarjan, johon kannet oli tehnyt taiteilija Frank Frazetta. Sarjasta tuli myyntimenestys, kirjoja julkaistiin lisää, ja Howard nousi suuren lukijayleisön suosioon 1960- ja 1970-luvuilla.


title: Robert E. Howard

text: John Milius ohjasi "Conan"-tarinoihin löyhästi perustuneen menestyselokuvan "Conan – barbaari" (1982). Sitä seurasi kaksi vuotta myöhemmin jatko-osa, jonka jälkeen on julkaistu muitakin Howardin tarinoihin perustuvia elokuvia. Howardin naisystävän Novalyne Pricen muistelmiin perustuva, Howardin viimeisistä vuosista kertova elokuva "Avara maailma" julkaistiin 1996.


title: Robert E. Howard

text: Baen Publishing Enterprise julkaisi vuosina 1995–1996 Howardin tarinoita alkuperäisessä asussaan.


title: Robert E. Howard

text: Howardin kotitalo nimettiin vuonna 1994 National Register of Historic Places -rekisteriin. Talo on nykyisin museona. Robert E. Howard United Press Association järjestää talossa joka kesäkuussa Robert E. Howard -päivät, joihin kuuluu muun muassa puheita, kiertokäyntejä ja huutokauppoja.


title: Robert E. Howard

text: Robert E. Howard kirjoitti 12 vuoden mittaisen uransa aikana yhteensä yli 300 tarinaa, 700 runoa, useita romaanimittaisia tekstejä sekä lukemattomia kirjeitä, artikkeleita, esseitä ja muita kirjoituksia. Howard kirjoitti nopeasti ja hänen tuotantonsa oli huomattavan laaja suhteessa hänen uransa lyhyyteen.


title: Robert E. Howard

text: Howard ei koskaan kirjoittanut omaelämäkertaa. Hän kirjoitti vuonna 1928 puolielämäkerrallisen romaanin "Post Oaks and Sand Roughs", joka kertoo vuosista 1924–1928, mutta sitä ei aikanaan vielä julkaistu. Myös Howardin kirjeissä on omaelämäkerrallista materiaalia.


title: Robert E. Howard

text: Howardin tuotannon tunnetuin osa ovat hänen fantasia- ja kauhunovellinsa. Niiden ohella hän kirjoitti kuitenkin myös runsaasti seikkailu-, nyrkkeily- ja lännentarinoita sekä lisäksi satoja runoja. Suomeksi Howardin tuotannosta on julkaistu lähinnä fantasiaa ja kauhua.


title: Robert E. Howard

text: Howardin suosituimmat teokset ovat muinaisia soturihahmoja kuvaavia seikkailutarinoita. Niille on tyypillistä räjähtävä toiminta, raaka väkivalta, synkkä ja fatalistinen maailmankuva sekä voimakas rasismi. Pekka A. Manninen on luonnehtinut Howardin tyyliä ”paranoidiksi rasismiksi”, jossa toistuvat nopeatempoinen toiminta, kauhutarinoista lainatut elementit sekä sadistinen verellä mässäily. Tarinoiden sankarit ovat yleensä kovaotteisia barbaareja, jotka ratkaisevat mielellään ongelmat väkivallalla ja ovat fyysisesti lähes voittamattomia. Howardin fantasianovellit synnyttivät uuden kirjallisuuden lajityypin, jota kutsutaan nimellä miekka ja magia. Vaikka genrelle tyypillisiä piirteitä oli esiintynyt kirjallisuudessa jo aiemmin, pidetään Howardin vuonna 1929 julkaistua novellia ”Varjojen valtakunta” (”The Shadow Kingdom”) tyylisuunnan ensimmäisenä puhdasverinenä edustajana. Antologisti Markku Sadelehto arvioi vuonna 1991, että Howard oli J. R. R. Tolkienin ohella 1900-luvun merkittävin fantasiakirjailija.


title: Robert E. Howard

text: Kauhukirjallisuuden puolella Howardin kolmisenkymmentä kauhutarinaa laajensivat kauhun silloista skaalaa tuomalla mukaan inhimillisyyttä, koskettavuutta ja elämänläheisyyttä – 1900-luvun alun kauhukirjallisuudelle harvinaisia piirteitä. Howard myös kehitti H. P. Lovecraftin ns. Cthulhu-mytologiaa keksimällä "Unaussprechlichen Kulten" -nimisen kirjan ja kirjoittamalla muutamia mytologian kaanoniin kuuluvia novelleja. Howard kuitenkin lopetti Cthulhu-novellien kirjoittamisen nopeasti keskittyäkseen itse luomiinsa maailmoihin.


title: Robert E. Howard

text: Howard kirjoitti kaksi zombinovellia ”Kyyhkyt Helvetistä” ("Pigeons from Hell") ja ”Musta Canaan” ("The Black Canaan"), joista ensimmäistä Stephen King on kutsunut yhdeksi parhaista kauhunovelleista, sekä artikkelin nimeltä ”Kelly the Conjure-Man”, joka käsitteli kansanperinteessä esiintynyttä poppamiestä. Eläviä kuolleita johtavasta poppamiehestä kertova ”Musta Canaan” perustuu löyhästi tähän kansanperinteeseen.


title: Robert E. Howard

text: Howardin monipuolisessa tuotannossa esiintyy esihistoriallisia miekkamiehiä ja -naisia, velhoja, merirosvoja ja keskiaikaisia ritareita mutta myös nykyaikaisia seikkailijoita, nyrkkisankareita ja salapoliiseja. Howardin tunnetuimpia ja useissa tarinoissa seikkailleita hahmoja (suluissa ensiesiintymisen vuosi):Robert E. Howardin inspiroimia tai hänen töihinsä suoraan perustuvia sarjakuvia ja elokuvia on runsaasti. Myös roolipelien fantasiamaailmat ovat saaneet Howardilta paljon vaikutteita.


title: Robert E. Howard

text:
Populaarimusiikin kentällä Howardin työt ovat olleet inspiraationa monille extreme metal -yhtyeille.
Postuumit romaanit:Howardin novelleja on julkaistu useissa englanninkielisissä kokoelmissa.


title: Clark Ashton Smith

text: Clark Ashton Smith (13. tammikuuta 1893 – 14. elokuuta 1961) oli yhdysvaltalainen kirjailija, runoilija ja taiteilija. Hän on tullut tunnetuksi pääasiassa novellimuotoisesta tuotannostaan, joka koostuu lähinnä kauhu-, fantasia- ja tieteiskirjallisuudesta. Smith tunnetaan myös maineikkaassa "Weird Tales" -lehdessä 1930-luvulla julkaistuista tarinoista.


title: Clark Ashton Smith

text: Smith syntyi Auburnissa Kalifornian osavaltiossa Yhdysvalloissa ja oli vanhempiensa ainoa lapsi. Hän aloitti kirjoittamisen ja kuvataiteelliset harrastuksensa erittäin nuorena: ensimmäisen täysimittaisen romaaninsa hän kirjoitti neljätoistavuotiaana. Smith kävi elämänsä aikana koulua vain kahdeksan vuotta, mutta kehitti laajaa yleissivistystään, kielitaitoaan ja osaamistaan taiteiden saralla itseopiskelemalla muun muassa tietosanakirjojen avulla.


title: Clark Ashton Smith

text: Smith kärsi lähes koko elämänsä terveysongelmista ja usein myös talousvaikeuksista, joiden syynä oli pääasiassa Smithin ongelmat yhdistää taiteenharjoittaminen fyysisempiin sivutöihin, joita hän ajoittain joutui tekemään elättääkseen itsensä ja vanhempansa. Hän asui suurimman osan elämästään perheen mökissä ja ylläpiti sosiaalista elämää lähinnä laajan kirjeenvaihdon avulla.


title: Clark Ashton Smith

text: Merkittävintä kirjeenvaihtoa Smith kävi runoilija George Sterlingin kanssa. Sterling suhtautui nuoreen oppipoikaansa kannustavasti ja auttoi tätä saamaan ensimmäisen runokokoelmansa "The Star-Treader and Other Poems" julkaistuksi. Toinen Smithin pitkäaikainen kirjeenvaihtokumppani oli toinen "Weird Tales" -lehden vakikirjoittaja, H. P. Lovecraft, jota Smith huolimatta yli viisitoista vuotta kestäneestä kirjeenvaihdosta ei koskaan tavannut.


title: Clark Ashton Smith

text: Vanhempiensa kuoltua itsekin pahoista sydänvaivoista kärsinyt Smith avioitui Carol Jones Dormanin kanssa ja muutti 61-vuotiaana asumaan vaimonsa ja tämän lasten kanssa Kaliforniaan Pacific Groveen. Näinä viimeisinä vuosinaan Smith työskenteli lähinnä puutarhurina. Smith kuoli nukkuessaan 14. elokuuta 1961 useiden sydänkohtausten jälkeen. Hänen tuhkansa haudattiin Auburniin lähelle vanhempien mökkiä.


title: Clark Ashton Smith

text: Nuoruuden tuotannossaan Smith keskittyi etupäässä runoihin, jotka tosin olitva voimakkaasti satu- ja fantasiateemojen värittämiä. Smithin ensimmäiset runot julkaistiin hänen ollessaan seitsemäntoistavuotias, ja niitä seurasi esikoisrunokokoelma 1912 ja kolme muuta kokoelmaa vuoteen 1925 mennessä. Smith kirjoitti elämänsä aikana yli 700 runoa.


title: Clark Ashton Smith

text: Smith piti itseään etupäässä runoilijana, mutta kenties heikon taloudellisen tilanteensa seurauksena hän alkoi vuodesta 1925 lähtien kirjoittaa lehtiin weird fictioniksi kutsuttuja kertomuksia. Lovecraftin innostamana Smith alkoi kirjoittaa pulp-henkisiä fantastisia kertomuksia "Weird Tales" -lehteen. Smith, Lovecraft ja heidän ystävänsä Robert E. Howard ovat myöhemmin nousseet tunnetuimmiksi Weird Talesin tuotteliaista kirjoittajista, ja kaikki ovat tarinoissaan käyttäneet ja kehittäneet Lovecraftin alun perin kehittämää Cthulhu-mytologiaa. Smith sijoitti kertomuksensa usein joko historiallisiin aikakausiin tai vieraisiin fantasiamaailmoihin, muun muassa Atlantikseen, Howardin Hyperboreaan, sillä erotuksella, että kyseessä ei ollut Howardin Hyperborea, vaan Clark Ashton Smithin ikioma Hyperborea, Marsiin ja itse kehittämiinsä Averoigneen, Zothique'iin ja Xiccarphiin. Tarkkaan ottaen voi myös sanoa, että Mars ei ollut varsinaisesti olosuhteiltaan lähinaapuriplaneettaamme vastaava, vaan sekin oli Clark Ashton Smithin fiktiivinen luomus. Smithin kirjoitustyyliä on kuvattu omalaatuisen värikkääksi, runolliseksi, ja hänen käyttämässään kielessä vilisi eksoottisia nimiä ja epätavallisia sanoja, luultavasti osittain hänen itseopitun, tietosanakirjojen muokkaaman sivistyksensä seurauksena.


title: Clark Ashton Smith

text: Smithin vuolas kirjoitustahti hiljeni vuodesta 1933 lähtien hänen vanhempiensa sairastumisen ja useiden hänen lähimpien ystäviensä (muun muassa Lovecraftin) kuolemien seurauksena. Smith siirtyi näinä vuosina takaisin runon pariin ja keskittyi sen lisäksi kuvanveistoon ja kuvataiteisiin, joiden parissa hän viihtyi elämänsä viimeisiin vuosiin asti. Vaikka Smithin taideteoksia esiteltiin muutamissa näyttelyissä, hän ei kuvataiteella saavuttanut elinaikanaan suurta suosiota eikä taloudellista menestystä.


title: Clark Ashton Smith

text: Smithin laajaa tuotantoa on julkaistu runsaasti varsinkin hänen kuolemansa jälkeen. Tunnetuimpien, "Weird Tales" -aikojen novellien lisäksi on kokoelmina julkaistu myös Smithin kirjeenvaihtoa, runoja ja taidetta.


title: Puna-armeijan marssiopas Suomeen

text: Puna-armeijan marssiopas Suomeen on Neuvostoliitossa puna-armeijan sotilaskäyttöön tehty kuvaus Suomesta vuodelta 1939.


title: Puna-armeijan marssiopas Suomeen

text: Kirjassa on muun muassa itäisestä Suomesta mittakaavan 1:100 000 karttoja ja siltojen kantolukuja.


title: Puna-armeijan marssiopas Suomeen

text: Suomessa julkaistiin samanniminen suomenkielinen teos vuonna 1989 (ISBN 951-23-2632-9), joka sisälsi edellä mainitun marssioppaan sekä näytteitä suomen kielen opiskelumateriaalista neuvostotiedustelijoiden käyttöön sekä katsauksen neuvostotiedusteluun talvisotaa edeltävinä aikoina.


title: Émile Zola

text: Émile Édouard Charles Antoine Zola (2. huhtikuuta 1840 Pariisi – 29. syyskuuta 1902 Pariisi) oli ranskalainen romaanikirjailija, naturalistisen kirjallisuuden ehkä tunnetuin edustaja. Zolan teokset innoittivat Suomessa 1880–90-luvun realisteja, kuten Minna Canthia ja Juhani Ahoa.


title: Émile Zola

text: Zola syntyi Pariisissa ja vietti lapsuutensa Aix-en-Provencessa. Hänen isänsä Francesco Zola oli italialainen insinööri. Isä kuitenkin kuoli Zolan ollessa vielä lapsi, ja hänen äitinsä Émilie-Aurelie joutui pitämään yksin huolta perheestä. Zola opiskeli Collège Bourbonissa, mutta hän palasi 18-vuotiaana Pariisiin ja ryhtyi opiskelemaan siellä Lycée Saint-Louisissa.


title: Émile Zola

text: Zola työskenteli aluksi Pariisissa kirjakauppa-apulaisena mutta toimi myöhemmin sanomalehtimiehenä. Vuonna 1866 Zola ryhtyi itsenäiseksi kirjailijaksi. Hänen läpimurtoteokseksensa oli romaani "Thérèse Raquin" (1867). Se enteili Zolan suurta, 20-osaista Les Rougon-Macquart -romaanisarjaa.


title: Émile Zola

text: "Les Rougon-Macquart" -sarjan teokset sijoittuvat ajallisesti Ranskan toiseen keisarikuntaan. Se tarkastelee Rougonin ja Macquartin sukujen jäseniä viidessä sukupolvessa ja väkivallan, alkoholismin ja prostituution perinnöllisiä vaikutuksia suvun jäsenissä. Zolan naturalistisen tuotannon taustalla on Hippolyte Tainen esittämä miljööteoria, joka korostaa ympäristön ja perimän vaikutusta ihmiseen. Zola pyrki kokeellisen romaanin metodin kautta tarkastelemaan ihmisiä objektiivisesti tietyssä ympäristössä tiettynä ajankohtana.


title: Émile Zola

text: Poliittisesti Zola oli vapaamielinen. Hänen kuuluisin poliittinen ilmauksensa oli pariisilaisessa päivälehdessä "L'Auroressa" etusivulla julkaistu kirjoitus "J’accuse", joka julkaistiin 13. tammikuuta 1898. Se oli Ranskan presidentti Félix Faurelle osoitettu avoin kirje, jossa syytettiin Ranskan hallitusta antisemitismistä ja vakoilusta syytetyn juutalaissyntyisen kapteenin Alfred Dreyfusin vankilaan tuomitsemisesta väärin perustein. Kirjoitus nostatti Ranskassa valtavan kohun ja jakoi ihmisten mielipiteet: konservatiiviset armeijaa ja kirkkoa lähellä olevat raivostuivat Zolalle, kun taas liberaalimmat piirit puolustivat häntä.


title: Émile Zola

text: Kirjoituksensa vuoksi Zola joutui oikeuteen kunnianloukkauksesta syytettynä. Hänet tuomittiin syylliseksi, mutta Zola vältti vankilatuomion pakenemalla Englantiin. Takaisin Ranskaan Zola pääsi kuitenkin palaamaan pian, kun hallitus vaihtui. Suureksi osaksi Zolan ponnistelujen ansiosta Dreyfus armahdettiin vuonna 1899, mutta vasta vuonna 1906 – Zolan jo kuoltua – korkein oikeus kumosi kaikki syytökset.


title: Émile Zola

text: Zola kuoli Pariisissa 29. syyskuuta 1902 häkämyrkytykseen, joka aiheutui tukkeutuneesta savupiipusta. Savupiipun tukkeutumisesta syytettiin Zolan vihamiehiä, mutta mitään todisteita ei saatu.


title: Émile Zola

text: Zola haudattiin Cimetière de Montmartreen Pariisiin, mutta 4. kesäkuuta 1908 hänen jäännöksensä siirrettiin Panthéoniin, Pariisiin.


title: Émile Zola

text: Zolan varmasti kuuluisin romaani on vuonna 1880 ilmestynyt "Nana" (suom. 1930), joka on yhdeksäs osa Les Rougon-Macquart -sarjasta. "Nanan" nimihenkilö, oikealta nimeltään Thérèse, on pariisilainen näyttelijätär ja korkean tason prostituoitu, joka saavuttaa suurta menestystä miesten parissa. Nanasta muodostuu teoksen aikana miehiä tuhoava voima, joka imee rikkaimmatkin miehet köyhiksi ja tuhoaa heidän elämänsä.


title: Émile Zola

text: Zolan romaani "Ansa" (1903–1904) kuvaa Pariisin työläismaailmaa, ja päähenkilönä on Nanan äiti Gervaise Macquart, miehensä hylkäämä pesijätär. Gervaise saavuttaa ahkeruudellaan ja tarmokkuudellaan hiukan varallisuutta ja pystyy sen avulla perustamaan silitysliikkeen. Gervaise menee myös naimisiin peltiseppä Coupeaun kanssa, ja avioliitto sujuu onnellisissa merkeissä, kunnes aviomies loukkaantuu työtapaturmassa ja heittäytyy juomariksi. Juopottelu ajaa perheen lopulta kuolemaan ja rahattomaan köyhyyteen.


title: Émile Zola

text: "Germinal" (1958, myös nimellä "Kivihiilenkaivajat", 1915) käsittelee myös työläismaailmaa, tällä kertaa kaivostyöläisiä. Päähenkilönä on Gervaisen nuorin poika Étienne Lantier, joka saapuu etsimään työtä hiilikaivoksesta. Vaikka ajat ovat huonot, Étienne saa työtä ja pian rakastuu erään työläisen tyttäreen. Étiennellä on myös poliittisia pyrkimyksiä, ja hän nousee työläisjoukon johtajaksi lakossa, joka tähtää työläisten olojen parantamiseen. Lakko kuitenkin epäonnistuu, ja Étienne joutuu lähtemään pois menetettyään rakastettunsakin.


title: Émile Zola

text: "Unelma" tarkastelee toista sukuhaaraa kuin edellä mainitut teokset, ja sen päähenkilö on orpo tyttö Angélique, jonka lapseton Hubetin koruompelijapariskunta ottaa ottolapsekseen. Väkivallan ja kurjuuden aiheuttamista traumoista huolimatta Angélique osoittautuu ahkeraksi ja erittäin taitavaksi koruompelijaksi, joka ylittää jopa ottovanhempiensa taidot. Hän tuntuu myös syvää vetoa uskontoa ja erityisesti marttyyrejä kohtaan. Angélique rakastuu Félicien-nimiseen paikallisen piispan poikaan, mutta pojan isä ei halua kuullakaan moisesta. Viimein Angélique ja Félicien saavat toisensa, kun Angélique on kuolemaisillaan.


title: Émile Zola

text: "Ihmispeto" kertoo Gervaisen toiseksi vanhimmasta pojasta Jacques Lantierista, josta on tullut rautatieinsinööri. "Naisten paratiisi" (1974, myös nimellä "Naisten aarreaitta", 1912) puolestaan kuvaa kulutusyhteiskunnan alkuvaiheita houkutuksia tarjoavan tavaratalon kautta. Les Rougon-Macquart -sarjaan teoksen liittää tavaratalon johtaja Octave Mouret, joka on sukua "Ansan" Gervaiselle. "L'Œuvre" (’Taideteos’, 1886) kuvaa boheemia taiteilijaelämää päähenkilönään Gervaisen vanhin poika Claude Lantier.


title: Émile Zola

text: "Raha" (1916) on Les Rougon-Macquart -sarjan kolmanneksi viimeinen teos, joka käsittelee nimensä mukaisesti rahamaailmaa ja sen skandaaleja päähenkilönään Aristide Saccard, Rougon-suvun kolmannen polven edustaja. "Sota" on romaanisarjan toiseksi viimeinen teos, ja sen päähenkilönä on "Ansan" Gervaisen veli Jean Macquart, joka palvelee Ranskan armeijassa. Romaanin taustana on vuosina 1870–1871 käyty Ranskan-Preussin sota, jota Zola kuvaa myös novellissaan ”Taistelu myllyn luona” (ks. alla).


title: Émile Zola

text: Zolan Les Rougon-Macquart -sarjan teoksissa heijastuu vahvana naturalismin korostama rappio: päähenkilöiden osana on usein kuolema tai toiveiden ja pyrkimysten raukeaminen. Toisaalta rappion syynä voi nähdä perinnöllisyyden lisäksi myös yhteiskunnalliset epäkohdat, jotka mahdollistavat Nanan kaltaisen syöjättären toimimisen, juopottelun tai lakkoon johtavat kurjat olot työväen keskuudessa. "Unelmassa" tuntuu myös erityisen vahvana kritiikki kirkkoa ja yhteiskunnallista eriarvoisuutta kohtaan.


title: Émile Zola

text: Suomalaisille kirjailijoille Zolan naturalistiset romaanit ovat toimineet esikuvina, joita on luettu ja jäljitelty. Esimerkiksi "Nana"-romaanin on nähty vaikuttaneen vahvasti Ina Langen salanimellä Daniel Sten kirjoittamaan romaaniin "Sämre folk" (1885), jonka päähenkilö on myös prostituoitu. Juhani Ahon "Maailman murjoman" Junnua taas on verrattu Zolan "Ihmispedon" Jacques Lantieriin. Minna Canthin "Köyhää kansaa" taas on rinnastettu "Germinaliin", vaikka yhteydet eivät välttämättä ole yhtä selviä kuin aikaisemmin mainituissa teoksissa.


title: Émile Zola

text: Zolan Les Rougon-Macquart -sarjaan kuulumaton novellikokoelma "Kertomuksia" (1888) on luonteeltaan jokseenkin samankaltainen kuin hänen muut naturalistiset teoksensa, vaikka perimä ja sukutausta eivät tule esiin niissä. Kokoelman ensimmäinen novelli ”Taistelu myllyn luona” (julkaistu myös yksinään nimellä "Rynnäkkö myllyä vastaan", 1906) kertoo myllärintyttären ja hänen rakastettunsa rakkaustarinan, jonka sota traagisesti tuhoaa.


title: Émile Zola

text: Novelli ”Työnlakkautus” on lyhyt kuvaus nimettömäksi jäävän työttömän työmiehen ja hänen perheensä päivästä. ”Neljä päivää Jean Gourdonin elämästä” puolestaan kuvaa päähenkilön elämää neljän eri vuodenajan kautta; ne tarjoavat hänelle rakkautta ja menetyksen tuskaa. Novelli on julkaistu myös itsenäisenä teoksena nimellä "Neljä päivää" (1910).


title: Émile Zola

text: Zolan myöhemmässä tuotannossa naturalismin rinnalle nousee myös symbolistisia sävyjä. Symbolismiin päin kallistuvia romaaneja ovat Les Quatres Evangiles -sarjan teokset, joista on suomennettu romaanit "Hedelmällisyys" (1905–1906) ja "Totuus" (1902–1903).


title: Ayurveda

text: Ayurveda (, 'elämisen taito' ← "ayur" 'elämä' + "veda" 'tieto/ymmärrys') on perinteinen intialainen terveydenhoitojärjestelmä, johon kuuluu sekä vaivojen ennaltaehkäisyä että niiden hoitoa. Se juontaa juurensa Intiasta yli kolmen tuhannen vuoden takaa.


title: Ayurveda

text: Ayurvedan päämääränä on täydellisin mahdollinen terveys. Ayurveda sisältää tiedon kehon ja mielen välisestä tasapainosta. Tätä tasapainoa pidetään ayurvedassa ihmisen kokonaisvaltaisen hyvinvoinnin edelltyksenä, ja siksi ayurvedalla pyritään mahdollisimman hyvin ennaltaehkäisemään vaivoja.


title: Ayurveda

text: Ayurvedan ennaltaehkäisymenetelmät korostavat henkilökohtaista ja sosiaalista hygieniaa, jonka yksityiskohdat riippuvat yksilöllisistä, ilmastollisista ja ympäristötarpeista. Keinoihin kuuluu ruumiillisia harjoitteita, yrttivalmisteita ja joogaa. Parantaminen ayurvedassa suoritetaan yrttilääkkeillä, ulkoisesti käytettävillä valmisteilla, fysioterapialla ja ruokavaliolla. Periaate on, että hoidot ovat yksilöllisiä.


title: Ayurveda

text: Ayurvedan varhaisimmat periaatteet kirjattiin "Atharvavedaan" toisella vuosituhannella eaa. Intialaisen perinnelääkinnän perusteoksia ovat "Charak Saṃhitā" n. 100-luvulta jaa. ja "Suṣrut Saṃhitā" lopullisessa muodossaan 600-luvulta jaa.


title: Ayurveda

text: Ayurvedaa kutsutaan Intian kruununjalokiveksi, ja sitä varten on perustettu maahan oma ministeriökin. WHO lukee ayurvedan yhdeksi niistä täydentävistä hoitomuodoista, joiden käyttöä rinnakkain länsimaisen lääketieteen kanssa tulisi kehittää edelleen.


title: Ayurveda

text: Suomessa Ayurvedan ammattilaiseksi voi opiskella Suomen ayurveda-instituutissa, joka toimii Suomen Ayurvedayhdistyksen alaisena.


title: Meijeri

text: Meijeri on maitoa käsittelevä ja jalostava tuotantolaitos. Eri meijerit ovat yleensä erikoistuneet eri tuotteisiin, esimerkiksi juustomeijereissä valmistetaan juustoja. Suomessa meijereitä on muun muassa Valiolla ja Arlalla.


title: Meijeri

text: Karjanhoidon kehittyminen lypsykarjavaltaiseksi edellytti maidon käsittelyn modernisointia. Maidosta valmistettiin myytäväksi lähinnä voita, mutta vanhat menetelmät olivat sekä hankalia että tuottivat huonosti säilyvää voita. Ratkaisuksi tuli meijerit, joita syntyi ensimmäisten joukossa Tanskaan. Sieltä saapuneet ammattimiehet toivat osaamisensa Suomeen.


title: Meijeri

text: Alan kehitys oli vähäistä teknisten hankaluuksien takia aina 1880-luvulle asti, jolloin se koki mullistuksen maitoseparaattorin eli koneellisen voirasvan erotuslaitteen keksimisen myötä. Separaattori mahdollisti voin suurtuotannon. Myös maidosta tuli säilyvämpää, kun sitä voitiin käsitellä tuoreena.


title: Meijeri

text: Suomen ensimmäisen meijerin perusti 1857 Kurkijoelle maatalouden kehittäjänä tunnettu myöhempi senaattori J. U. S. Gripenberg.


title: Meijeri

text: 1900-luvun alussa siirryttiin suurempiin osuusmeijereihin. Tämä nosti laatua ja tuotantomääriä, mikä paransi kilpailukykyä. Voita vietiin nyt Venäjälle sekä Englantiin, jossa laatuvaatimukset olivat asettuneet tanskalaisvoin totuttamana korkealle. Voista tuli Suomelle merkittävä vientiartikkeli, 1866–70 vienti käsitti 3,5 ja 1906–10 jo 12,5 miljoonaa kilogrammaa vuodessa.


title: Meijeri

text: Juuston valmistus alkoi Suomen meijereissä pääasiassa sveitsiläisopein 1860-luvulta lähtien. Juustoakin vietiin Venäjälle.


title: Latinalainen Amerikka

text: Latinalainen Amerikka on maantieteellis-kulttuurillinen alue, johon kuuluu Amerikan mantereella ja Karibialla sijaitsevia, Yhdysvaltain eteläpuolisia, itsenäisiä espanjan- ja portugalinkielisiä maita. Joskus siihen lasketaan kuuluvaksi kokonaan tai osittain myös ranskankielinen Amerikka sekä mahdollisesti Karibian englanninkieliset valtiot. Mikäli halutaan tarkentaa tarkoitettavan nimenomaan Espanjalle ja Portugalille aikanaan kuuluneita siirtomaita, käytetään tavallisesti termiä Ibero-Amerikka. Sana ”latinalainen” viittaa latinan kieleen pohjautuviin romaanisiin kieliin, joihin kuuluvat muun muassa espanja, portugali ja ranska.


title: Coca-Cola

text: Coca-Cola on The Coca-Cola Companyn valmistama hiilihapotettu kolanmakuinen virvoitusjuoma. Coca-Cola on maailman myydyin virvoitusjuoma ja maailman kuudenneksi arvokkain brändi.


title: Coca-Cola

text: Coca-Colaa on myyty Yhdysvalloissa vuodesta 1886 lähtien. Sen kehitti atlantalainen farmaseutti John Pemberton lääkkeen kaltaiseksi piristeeksi. Coca-Cola sai Yhdysvaltain kansallisjuoman aseman 1900-luvun alussa, ja vuosisadan aikana se levittäytyi yhdysvaltalaisten sotilaiden myötävaikutuksella joka puolille maailmaa. Nykyisin sitä saa melkein jokaisesta maailman maasta, Pohjois-Koreaa ja Kuubaa lukuun ottamatta.


title: Coca-Cola

text: Coca-Colan tarkka resepti on salaisuus. Juoma on saanut nimensä siinä alun perin olleista kokapensaan lehdistä ja kolapähkinästä. Juoma sisältää kofeiinia.


title: Coca-Cola

text: Coca-Colassa on sokeria kohti. Coca-Colaan käytettiin vuoteen 1903 asti tuoreita kokalehtiä, ja lasillinen Coca-Colaa sisälsi siihen aikaan vielä täysin laillista kokaiinia. Toinen Coca-Colan alkuperäisreseptissä käytetty raaka-aine oli kolapähkinä, joka sisältää runsaasti kofeiinia. Coca-Colan varsinainen valmistuskaava on edelleen erittäin suojeltu salaisuus. Erityisesti tämä koskee Merchandise 7X -nimellä kutsuttua ainesosaa.


title: Coca-Cola

text: Coca-Colan kehitti vuonna 1886 atlantalainen farmaseutti John Pemberton. Hän oli kehittänyt ensin "Ranskalainen viinikoka" -nimisen juoman, jossa oli viiniä, eteläamerikkalaisesta kokapensaasta saatua kokauutetta sekä kolakasvin pähkinöistä saatua uutetta. Kun alkoholi kiellettiin piirikunnassa kesällä 1886, Pemberton korvasi juomassaan viinin sokerilla ja soodavedellä. Juomaa toimitettiin apteekkeihin siirappina, johon myyntipaikassa lisättiin soodavesi. Pembertonin liikekumppani Frank Robinson keksi nimetä juoman Coca-Colaksi sen pääainesosien mukaan ja loi sille kursiivikirjoitusta käyttäen omaperäisen logon vuonna 1887.


title: Coca-Cola

text: Frank Robinson alkoi valmistaa ja markkinoida Coca-Colaa, ja Pemberton siirtyi taka-alalle. Juomaa markkinoitiin virkistävänä ja monenlaiset hermovaivat kuten päänsäryn, hermosäryn, hysterian ja melankolian parantavana juomana. Coca-Colasta tuli nopeasti suosittua Atlantassa.


title: Coca-Cola

text: Coca-Colan nimestä ja valmistusoikeuksista syntyi kiistaa vuonna 1887, ja seuraavana vuonna juomasta oli tarjolla jo kolme kilpailevaa versiota. Patenttilääkkeiden valmistaja Asa Candler lyöttäytyi yhteen Robinsonin kanssa, osti muut osapuolet ulos ja onnistui myös vakuuttamaan kaikki siitä, että hänen versionsa juomasta oli aidoin.


title: Coca-Cola

text: Coca-Colan myynti kasvoi nopeasti, joten Candler luopui muista patenttilääkkeistään ja keskittyi Coca-Colaan. Hän lisäsi mainontaa, palkkasi kiertäviä kauppamiehiä ja houkutteli uusia asiakkaita ilmaislipuilla. Vuoden 1895 lopulla Coca-Cola oli myynnissä kaikissa Yhdysvaltain osavaltioissa, ja sitä myytiin vuodessa jo yli . Apteekkarit maksoivat Coca-Cola-siirapista yhden sentin ja myivät yhden juoman asiakkaalle viidellä sentillä. Coca-Cola Company pystyi valmistamaan siirappia kolmella neljäsosasentillä juomaa kohti, joten kaikki tekivät juomasta hyvin voittoa.


title: Coca-Cola

text: Vuoden 1895 jälkeen Coca-Colan markkinoinnissa alettiin painottaa juoman virkistävyyttä sen parantavien vaikutusten sijaan, jotta juoman käyttäjäkunta laajenisi. Coca-Colaa alettiin myydä pulloissa vuonna 1899, mikä laajensi huomattavasti sen markkinoita. Tunnusomainen Coca-Cola pullo otettiin käyttöön vuonna 1916.


title: Coca-Cola

text: Vuonna 1911 oikeusjutun seurauksena Coca-Colan kofeiinimäärä laskettiin puoleen ja juoman mainoksissa ei enää käytetty lapsia. Vuonna 1931 Coca-Cola alkoi käyttää mainonnassaan punavalkoista joulupukkia, jonka ulkoasua yhtiö ei itse ollut keksinyt, kuten usein on luultu.


title: Coca-Cola

text: Coca-Colan myynti jatkoi kasvuaan 1930-luvun laman aikanakin. Samalla se sai varteenotettavan kilpailijan Pepsi-Colasta, joka myi omaa kolajuomaansa samalla hinnalla kuin Coca-Cola mutta tuplasti suuremmissa pulloissa. Kilpailusta huolimatta Coca-Cola oli 1930-luvun lopulla jo kansallinen instituutio, sitä joivat kaikki yhteiskuntaluokat, ja se vastasi lähes puolesta kaikkien poreilevien virvoitusjuomien myynnistä Yhdysvalloissa.


title: Coca-Cola

text: Coca-Cola levisi koko maailmaan 1900-luvun kuluessa, kun Yhdysvalloista tuli supervalta. Kun Yhdysvallat lähetti sotilaitaan maailmalle toiseen maailmansotaan, Coca-Cola toimitti heille juomaansa valtavia määriä. Sodan aikana Coca-Cola Companyn työntekijät perustivat eri puolille maailmaa yhteensä pullottamoa ja jakelivat yli juomaa. Coca-Colaa saivat maistaakseen myös paikalliset siviilit, ja näin juomasta tuli suosittua kaikkialla. Sodan loputtua Coca-Colan tuotanto jatkui Yhdysvaltain ulkopuolella sodanaikaisissa pullottamoissa, kunnes pullotus siirtyi kolmen vuoden jälkeen siviilimaailmaan.


title: Coca-Cola

text: Kylmän sodan aikana Coca-Colasta tuli paitsi Yhdysvaltain, myös länsimaisten arvojen symboli. Siitä syystä etenkin kommunistit niin kommunistimaissa kuin länsimaissakin halveksuivat juomaa. Esimerkiksi Ranskassa Coca-Colaa vastustettiin, sillä sen pelättiin uhkaavan maan omaa juomateollisuutta. Coca-Cola Company suunnitteli toiminnan aloittamista Neuvostoliitossakin, mutta luopui suunnitelmasta, sillä kaikki voitot olisivat menneet Yhdysvaltain viholliselle. Pepsi sen sijaan alkoi toimia myös Neuvostoliitossa. Kommunistihallintojen luhistuttua Coca-Colan suosio kuitenkin ohitti Pepsin maissa, joissa Pepsi oli opittu yhdistämään vanhaan hallintoon.


title: Coca-Cola

text: Lähi-idässä Coca-Cola tasapainotteli arabimarkkinoiden ja Israelin markkinoiden välillä. Se valitsi lopulta juutalaisjärjestöjen painostuksesta Israelin markkinat, minkä seurauksena arabimaat alkoivat boikotoida Coca-Colaa vuonna 1968. Pepsi sen sijaan valitsi arabimarkkinat Israelin sijaan. Coca-Cola pystyi palaamaan arabimarkkinoille 1980-luvun lopulla. Juoman myyntiä muslimimaissa on senkin jälkeen kuitenkin haitannut sen yhdistyminen Yhdysvaltoihin.


title: Coca-Cola

text: Vuonna 1985 Coca-Cola Company muutti Coca-Colan makeammaksi ja enemmän Pepsiä muistuttavaksi ja kutsui uutta juomaa nimellä ”New Coke”. Kuluttajat kuitenkin kaihtoivat sitä, joten yhtiö joutui heti palauttamaan alkuperäisen juoman markkinoille nimellä Coca Cola Classic.


title: Coca-Cola

text: Coca-Cola on nykyisin maailman myydyin virvoitusjuoma ja maailman kolmanneksi arvokkain brändi. Coca-Colaa myydään kaikissa maailman valtioissa Kuubaa ja Pohjois-Koreaa lukuun ottamatta.


title: Coca-Cola

text: Helsingin keskustan Stockmannilta Coca-Colaa sai tiettävästi jo vuonna 1936 Soodalähde-kahvilasta, mutta näkyvästi Coca-Cola rantautui Suomeen vasta vuonna 1952 Helsingin olympiakisojen aikaan, kun The Coca-Cola Company lahjoitti Sotainvalidien Veljesliitolle ja olympiakisojen järjestäjille. Ennen olympialaisia harva suomalainen oli maistanut Coca-Colaa. Coca-Colan valmistus alkoi Suomessa vuonna 1958. Nykyään Coca-Colan tuotteita Suomessa valmistaa ja myy Sinebrychoff.


title: Coca-Cola

text: "Coca-Cola" on The Coca-Cola Companyn vuonna 1893 rekisteröimä tavaramerkki. Nimityksen "Coke" Coca-Cola Company on myös rekisteröinyt. Coca-Cola on lisäksi rekisteröinyt tavaramerkikseen ruotsalaista sukujuurta olleen Earl R. Deanin suunnitteleman, englanninkielisellä nimellä "contour bottle" tunnetun pullonmuodon vuonna 1915.


title: Coca-Cola

text: Interbrand arvioi Coca-Colan brändiarvoksi 78 miljardia dollaria vuonna 2015. Esimerkiksi vuonna 2008 Coca-Cola lanseerasi yli 700 tuotetta niissä 200 maassa, joissa se on läsnä. Coca-Cola on arvioitu maailman arvokkaimmaksi tavaramerkiksi.


title: Coca-Cola

text: Tavallisen Coca-Colan lisäksi juomasta on olemassa muunnelmia, joista useimpia myydään vain muutamassa maassa. Suomessa saatavilla vuonna 2017 ovat Coca-Cola, Coca-Cola Zero Sugar, Coca-Cola Light ja Coca-Cola Vanilla.Muualla maailmassa Coca-Colan pakkauskokoja on 0,10 litrasta aina 3,0 litraan.


title: Coca-Cola

text:
Intiassa Coca-Colaa vastaan on boikotoitu muutamia kertoja vastalauseena yhtiön huonon hygienian ja ympäristövaikutusten takia.
On julkaistu tutkimustietoon perustuvia dokumentteja siitä, että monikansalliset yritysjätit Coca-Cola ja samoin Nestlé pumppaavat kuiviin lähteitä, joiden vesi kuuluisi paikallisille ihmisille, mutta joilta yritykset ovat riistäneet mahdollisuudet saada enää käyttöön puhdasta vettä. Vakuuttavan ja informatiivisen kuvauksen näiden yritysten aikaansaamista globaaleista riskeistä ja niiden häikäilemättömästä voitontavoittelusta seuranneista ihmisoikeusongelmista antaa esimerkiksi maailmanlaajuisesti palkittu vuoden 2008 dokumenttielokuva "Flow: For Love of Water".


title: Coca-Cola

text: Riippumaton Center for Science and Environment -tutkimuslaitos (CSE) testasi vuonna 2003 intialaiset pullovedet ja virvoitusjuomat. Yhtä (Evian) lukuun ottamatta kaikki sisälsivät jäämiä maanviljelyksessä käytettävistä torjunta-aineista. Juomissa oli muun muassa DDT:tä ja lindaania, molemmat erittäin voimakkaita orgaanisia klooriyhdisteitä. Intialainen Pepsi ja Coca-Cola sisälsivät tutkimuksen mukaan torjunta-aineita noin 0,02 mg litraa kohti, mikä ylittää EU-suositukset 20-kertaisesti. Länsimaissa tutkituista virvoitusjuomista tai pullovesistä torjunta-aineita ei löydy.


title: Coca-Cola

text: Coca-Colan hampaita kellastuttava vaikutus on tieteellisesti todistettu ilmiö, joka johtuu hammaskiillettä tuhoavasta fosforihaposta. Sama pätee kuitenkin myös muihin virvoitusjuomiin. Coca-Colan pH-arvo on 2,56, eli hyvin hapan.


title: Coca-Cola

text: Yhdysvaltain hammaslääkäreiden tutkimuksessa osoitettiin, että jo 3–5 vuoden kevytkolan nauttiminen aiheuttaa vakavan eroosion hampaissa.


title: Coca-Cola

text: Yhdysvalloissa toimiva kuluttajansuojajärjestö "The Center for Science in the Public Interest CSPI" on nostanut oikeuskanteen Coca-Cola Companya vastaan. Kuluttajajärjestö syyttää Coca-Cola Companya harhaanjohtavasta markkinoinnista. Kanteessa on mukana myös joukko yksittäisiä kuluttajia. Kannetta haettiin käsittelyyn jo vuonna 2009, mutta ryhmäkanteena se hyväksyttiin virallisesti yhdysvaltalaisessa tuomioistumessa vuonna 2013. Syytteet koskevat Coca-Cola Companyn suosittua "Vitaminwater"-terveysjuomaa. Kuluttajasuojajärjestön mukaan Coca-Cola Company on markkinoinut tuotetta virheellisesti ja harhaanjohtavasti erilaisilla terveyshyödyillä vaikka todellisuudessa juoma on virvoitusjuomien kaltainen, runsaasti sokeria sisältävä ja siten terveydelle haitallinen. Coca-Cola Company on mainostanut vitamiinivesiä muun muassa silmäsairauksia ehkäisevinä sekä nivelten terveyttä ja immuunijärjestelmän toimintaa edistävinä.


title: Coca-Cola

text: Coca-Cola Companya on syytetty myös tehtaiden ammattiyhdistysaktiivien huonosta kohtelusta kehitysmaissa. Yhtiötä on syytetty muun muassa kahdeksan ay-aktivistin tappamisesta Kolumbiassa vuosina 1989–2003. Myös yhtiön tehtailla Turkissa ja Indonesiassa ay-aktivisteja on peloteltu. Sen sijaan Nicaraguassa työntekijöiden järjestäytyminen on kielletty. Yhtiö on vastannut useaan otteeseen näihin liittyviin syytöksiin ja myös toiminnallaan pyrkinyt osoittamaan syytökset perusteettomiksi. Monet ihmisoikeusjärjestöt ovatkin järjestäneet kolajuoman vastaisia kampanjoita.


title: Neurologia

text: Neurologia eli "hermotautioppi" on lääketieteen osa-alue, joka tutkii ja hoitaa keskus- ja ääreishermoston sairauksia, poikkeavuuksia ja vammoja. Neurologisia sairauksia ja tiloja ovat muun muassa ADD, ADHD, aivohalvaus, Alzheimerin tauti, Aspergerin oireyhtymä, Downin oireyhtymä, elimellinen unihäiriö, epilepsia, krooninen väsymysoireyhtymä eli ME-tauti, migreeni, multippeliskleroosi eli MS-tauti, Parkinsonin tauti, päänsärky, Touretten oireyhtymä, varhaislapsuuden autismi sekä erilaiset aivo- ja selkäydinvammat.


title: Neurologia

text: Neurologisia ja psykiatrisia potilaita tutkittiin ja hoidettiin ennen vuotta 1963 samoissa sairaaloissa, sillä hermo- ja mielitaudit kuuluivat samaan erikoistumisalaan. Aivojen kuvantamistutkimusten myötä on havaittu, että jako neurologisiin ja psykiatrisiin sairauksiin on keinotekoinen, koska useimpiin psykiatrisiin sairauksiin liittyy aivojen harmaan aineen katoa kullekin sairaudelle ominaisissa paikoissa.


title: Neurologia

text: Neurologiset sairaudet ovat tyypillisesti parantumattomia pitkäaikaissairauksia. Moneen neurologiseen sairauteen kuten autismiin, Alzheimerin ja Parkinsonin tautiin sekä MS-tautiin ja krooniseen väsymysoireyhtymään liittyy neuroinflammaatio eli aivojen tulehdustila, jota ei pystytä yleensä parantamaan. Osassa neurologisia sairauksia ei tunneta sairauden varsinaista perussyytä. Moneen neurologiseen sairauteen on kuitenkin tarjolla oireita lievittäviä hoitoja, jotka saattavat helpottaa merkittävästi potilaan elämää.


title: Neurologia

text: Neurologisten sairauksien riski lisääntyy iän mukana, mutta niitä on alkanut esiintyä Suomessa yhä nuoremmilla potilailla, ja jopa lapsilta saatetaan diagnosoida esimerkiksi ikäihmisten tautina pidettyä parkinsonia.


title: Neurologia

text: Neurologisilla oireilla voidaan viitata sekä keskus- että ääreishermoston toiminnasta johtuviin oireisiin. Tällaisia oireita ovat esimerkiksi kognitiiviset vaikeudet, epileptiset kohtaukset, tuntohäiriöt, tasapainovaikeudet, lihasheikkoudet, näköhäiriöt ja huimaus. Autonomisen hermoston toimintahäiriöihin eli dysautonomiohin voi liittyä uupumusta, sydänoireita, janon tunnetta, vatsavaivoja ja ortostaattista hypotensiota. Dystonioita eli lihasten aivoperäisiä kramppaavia tai nykiviä liikkeitä esiintyy usein niskan, kasvojen tai suun alueella.


title: Neurologia

text: Neurologiaan läheisesti liittyviä aloja ovat neuropsykologia, neuropsykiatria, lastenneurologia, neurokirurgia, kliininen neurofysiologia ja neuroradiologia. Neurotieteeseen kuuluu kliinisten neurotieteiden lisäksi aivojen ja hermoston toimintaa, rakennetta ja kehitystä tutkivat perustieteen alat, kuten neurobiologia, neuroanatomia ja neurofysiologia.


title: Neurologia

text: Vuonna 1976 perustettu Neurologiset Vammaisjärjestöt NV on neurologisesti sairaita ja vammaisia edustavien potilasjärjestöjen katto-organisaatio.


title: Koillismaa

text: Koillismaa on maantieteellinen alue, jonka muodostavat kolme kuntaa, Pudasjärvi, Taivalkoski ja Kuusamo. Koillismaa sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnan koillisosassa. Alueen pohjoispuolelta alkaa Lapin maakunta, jonka Koillismaahan rajautuva eteläosa tunnetaan myös nimellä Peräpohjola.


title: Koillismaa

text: Myös Kuusamon ja Taivalkosken kanssa samaan murrealueeseen kuuluva Etelä-Lapissa sijaitseva Posio katsotaan usein Koillismaahan kuuluvaksi. Joskus myös Ranuan katsotaan kuuluvan Koillismaahan, koska se on suurimmaksi osaksi entistä Pudasjärveä.


title: Koillismaa

text: Koillismaan imagon luojana oli merkittävä asema kirjailija ja toimittaja Reino Rinteellä, joka vuonna 1950 perusti alueella vieläkin viidesti viikossa ilmestyvän Koillissanomat-lehden. Tunnettuihin koillismaalaisiin kuuluu myös aluetta tuotannossaan kuvannut kirjailija Kalle Päätalo.


title: Lavotškin La-5

text: Lavotškin La-5 () oli toisen maailmansodan aikainen neuvostoliittolainen hävittäjälentokone. Se oli parannettu ja kehittyneempi versio LaGG-3-hävittäjästä ja yksi Neuvostoliiton ilmavoimien parhaista lentokonetyypeistä.


title: Lavotškin La-5

text: La-5 perustui 1939 ensilentonsa tehneeseen, sinänsä onnistuneeseen LaGG-1-hävittäjään, joka oli kuitenkin varustettu alitehoisella moottorilla. Koneen seuraava versio oli LaGG-3, jossa parannuksia saatiin aikaan keventämällä runkorakenteita ja asentamalla tehokkaampi, mutta edelleen alitehoinen moottori.


title: Lavotškin La-5

text: Vuoden 1942 alkupuolella suunnittelijat Semjon Lavotškin ja Vladimir Gorbunov yrittivät korjata alitehoisuutta varustamalla kokeeksi LaGG-3-hävittäjän tehokkaammalla Švetsov AŠ-82-tähtimoottorilla.


title: Lavotškin La-5

text: Koska LaGG-3 oli suunniteltu rivimoottorille, sen nokaksi asennettiin Švetsov- ja Tumansky -tähtimoottorityyppejä käyttäneen Suhoi Su-2 - kevyen pommikoneen etuosa.


title: Lavotškin La-5

text: Samoihin aikoihin LaGG-3:n puutteet olivat aiheuttaneet sen, että suunnittelija Lavotškin joutui Josif Stalinin epäsuosioon ja tehtaat, jotka oli tarkoitettu LaGG-3:n valmistukseen, muutettiin sen kilpailijoiden Jakovlev Jak-1:n ja Jakovlev Jak-7:n tuotantoon.


title: Lavotškin La-5

text: Lavotškin kuitenkin jatkoi salassa LaGG-3-koneen sovittamista uudelle moottorille ja koneen lento-ominaisuuksien kehittämistä vaatimattomissa oloissa läpi talven 1941–1942.


title: Lavotškin La-5

text: Kun koneen prototyyppi lensi ensilentonsa maaliskuussa 1942, tulokset olivat erittäin hyviä. Hävittäjällä oli vihdoin sellainen voimanlähde, joka antoi oikeutta koneen muille hyville ominaisuuksille. Koneen mallinimeksi muutettiin LaG-5 ja koelentojen jälkeen koelentäjät pitivät sitä ylivertaisena Jak-7:ään verrattuna. Huhtikuussa alkaneen täyden koelento-ohjelman jälkeen hävittäjän takarunko madallettiin ohjaajan näkökentän lisäämiseksi.


title: Lavotškin La-5

text: Heinäkuussa 1942 Stalin määräsi konetyypin, joka tässä vaiheessa tunnettiin jo merkinnällä La-5, täyteen sarjatuotantoon ja keskeneräiset LaGG-3-hävittäjät muutettaviksi vastaamaan uutta konetyyppiä.


title: Lavotškin La-5

text: Vaikka La-5 oli edelleen saksalaisten hävittäjiä heikompi suorituskyvyltään suurissa korkeuksissa yli 5 000 metrissä, alemmissa korkeuksissa se vastasi täysin vastustajan kalustoa. Itärintamalla useimmat ilmataistelut käytiinkin matalalla ja näissä olosuhteissa La-5 pystyi näyttämään kykynsä.


title: Lavotškin La-5

text: Hävittäjän edelleen kehittyessä se sai polttoaineen ruiskutuksella varustetut moottorit, runkoa kevennettiin edelleen ja siipiin asennettiin solat parantamaan suorituskykyä. Viimeinen versio koneesta oli La-5FN. Kaikkiaan La-5 -hävittäjää rakennettiin 9 920 kappaletta eri versioineen, joihin kuului muun muassa kaksipaikkainen La-5UTI koulutuskone.


title: Lavotškin La-5

text: La-5 oli laajasti käytössä Suomen ilmavoimia vastaan, jonka hävittäjälentäjillä oli suuresti toisistaan poikkeavia näkemyksiä La-5-koneen suorituskyvystä.


title: Lavotškin La-5

text: Toisen maailmansodan jälkeen La-5 jatkoi joitakin vuosia palveluskäytössä Tšekkoslovakiassa S-95 (La-5FN) ja CS-95 (La-5U) tyyppinimillä.


title: Lavotškin La-5

text: Sodan päätyttyä liittoutuneiden valvontakomissio käytti tyyppiä Suomessa valvontalentoihin. Neljän koneen parven tiedetään varmasti pudonneen ja/tai kadonneen tehtävän aikana Lokakuussa 1944. Parvi eksyi toisistaan ja lentosuunnista huonossa säässä lennolla Porista Malmin lentokentälle ja koneiden polttoaine loppui.


title: Lavotškin La-5

text: La-5-hävittäjän seuraaja oli Lavotškin La-7.


Lavotškin La-5


title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text: Pohjois-Pohjanmaa () on Suomen maakunta, joka sijaitsee Suomen keskiosassa Perämeren rannikolla ja toisaalta ulottuu Suomen itärajallekin. Maakunnan pinta-ala oli  km², josta maa-alueita on  km² ja sisävesiä  km². Maakunnalla on lisäksi merialueita  km². Pinta-alaltaan maakunta on Suomen toiseksi suurin. Maakunnan väkiluku oli henkeä, ja se on väkiluvultaan Suomen neljänneksi suurin. Pohjois-Pohjanmaa on Uudenmaan ja Pirkanmaan ohella väkiluvultaan nopeiten kasvava maakunta Suomessa, mikä selittyy osaltaan suurperheitä suosivien vanhoillislestadiolaisten suurella osuudella väestöstä. Väestötiheys on asukasta neliökilometrillä. Alueen pääkaupunki ja samalla asukasluvultaan suurin kaupunki on Oulu. Pohjois-Pohjanmaa rajoittuu pohjoisessa Lappiin, idässä Kainuuseen ja Venäjään, etelässä Pohjois-Savoon, Keski-Suomeen ja Keski-Pohjanmaahan sekä lännessä Pohjanlahteen.


title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text: Pohjois-Pohjanmaan maakunnallisia osa-alueita ovat Pyhäjoen, Siikajoen, Oulujoen ja Iijoen laaksot. Lisäksi Kalajokilaakso, Oulun Eteläinen, luetaan Pohjois-Pohjanmaahan lähinnä hallinnolliselta pohjalta, ja se muodostaakin Keski- ja Pohjois-Pohjanmaan välisen vaihettumisvyöhykkeen. Pohjois-Pohjanmaan koillisosan kunnat Pudasjärvi, Taivalkoski ja Kuusamo muodostavat yhdessä Lapin maakuntaan kuuluvan Posion kanssa ns. Koillismaan.


title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text: Pohjois-Pohjanmaa on osa laajaa Pohjanmaan historiallista maakuntaa, jonka alue kattaa nykyisin kuusi erillistä nykymaakuntaa: Pohjanmaa, Etelä-Pohjanmaa, Keski-Pohjanmaa, Pohjois-Pohjanmaa, Kainuu ja Lapin eteläosa (Peräpohjola). Pohjois-Pohjanmaan vanhimmat asutuslöydöt on ajoitettu Suomusjärven kulttuurikaudelle. Alueen ensimmäisiä suomalaisasukkaita olivat hämäläiset, jotka nousivat pohjoiseen merenrantaa pitkin. Hämäläisiä houkuttivat mm. turkikset ja Pohjanmaan jokilaaksojen hedelmälliset viljelymaat, ja he toivatkin maanviljelyn alueelle. Kiinteää suomalaisasutusta Pohjanlahden rannikolle syntyi 1300-luvulla, kun aluetta alettiin asuttamaan voimaperäisesti Pähkinäsaaren rauhan jälkeen. Näihin aikoihin myös kristinusko vakiintui alueelle. 1400- ja 1500-luvulla Ruotsi ja Venäjä kävivät sotia Perämeren rannikon omistuksesta, ja Pohjois-Pohjanmaalle kohdistui lukuisia venäläisten tekemiä ryöstö- ja hävitysretkiä. 1500-luvun lopulla Oulujoen suistoon rakennettiin Oulun linna. Tälle paikalle alkoi vähitellen kehittyä Oulun kaupunki, joka perustettiin 1605.


title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text: Pohjois-Pohjanmaan rannikon talouselämän perustan muodostivat pitkään laivanrakennus ja merenkulku; myöhemmin asutus levisi sisämaahan Pohjanmaan jokivarsia pitkin. Pohjanmaan joet osoittautuivat hyviksi kalastusalueiksi ja kuljetusväyliksi (tervan ja tukkien kuljetus), ja niiden varsille syntyi vähitellen erikokoisia kauppapaikkoja. Karjanhoito ja metsätalous (lähinnä tervanpoltto) yleistyivät. 1800-luvulla maakuntaan syntyi laajamittaista teollisuutta, etenkin sahateollisuutta.


title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text: Pohjois-Pohjanmaan luonnonmaisemia luonnehtivat Perämereen laskevien jokien halkoma tasainen rannikkoseutu, Suomenselän karu suomaa sekä Koillismaan jylhä ylänköalue.


title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text: Koko maakuntaa tarkasteltaessa pinnanmuodot ovat varsin vaihtelevia. Maakunnan maankamara viettää idästä länteen vesistöjen virtaussuuntien mukaisesti. Ainoastaan osa Kuusamon seudusta kuuluu jo Vienanmereen suuntautuvaan alueeseen. Maasto kohoaa loivasti erityisesti Kalajoen, Siikajoen ja Oulujoen laaksoissa, missä sadan metrin korkeustaso saavutetaan vasta noin sadan kilometrin päässä rannikosta. Pyhäjoen ja Siikajoen välisellä seudulla , Vihannin alueella sadan metrin taso tulee vastaan kuitenkin jo parin peninkulman päässä Perämerestä.


title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text: Suhteelliset korkeusvaihtelut poikkeavat erittäin suuresti maakunnan eri osissa. Tasaisinta on rannikkoalueella, joka on korkeussuhteiltaan lakeutta (korkeuserot 5–10 metriä), Oulujoen ympäristössä ja rannikon läheisyydessä jopa tasankoa (alle 5 m). Suomenselän vedenjakajalla sekä Oulujärven luoteis- ja pohjoispuolisilla seuduilla korkeussuhteet ovat pääasiallisesti kankaremaata (10–20 m) ja mäkimaata (20–50 m). Korkeimmat kohdat yltävät näillä alueilla lähes 200 metriin merenpinnan yläpuolelle (mm. Rokuanvaara 194 m).


title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text: Vuorimaata (50–200 m) ja paikoin jopa ylhiömaata (yli 200 m) olevan Koillismaan korkeimmat kohdat kohoavat Kuusamon vaaraseudulla puolestaan lähes 500 metrin korkeuteen merenpinnasta; Pohjois-Pohjanmaan korkein kohta on Rukatunturi (500 m). Muita Koillismaan jykevien vaarajonojen tunnettuja vaaroja ovat Iso-Syöte, Pyhitysvaara, Iivaara ja Valtavaara.


title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text: Iijoen eteläpuolinen jokimaa ja siihen idässä rajautuva Suomenselän suomaa kuuluvat kallioperältään Svekokarelideihin, joiden kivilajikoostumus on täällä varsin kirjava. Vallitsevina kivilajeina ovat graniitit, granodioriitit, fylliitti, kiilleliuskeet ja gneissit, joiden joukossa on muun muassa laajahkoja gabro-, periodiitti-, metabasaltti-, vihreäkivi- ja amfiboliittiesiintymiä.


title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text:
Oulujokilaakson eteläpuolella olevan laajan graniittialueen ympäröimänä sijaitsee Suomen nuorimpiin kivilajeihin kuuluva sedimenttikivialue, niin sanottu Muhoksen muodostuma. Se ulottuu Muhokselta Oulujokisuun kautta Haukiputaan Virpiniemelle pohjoisessa ja Liminganlahden rannoilta Hailuodon kautta Perämerelle lännessä. Nämä väriltään yleensä punertavat tai ruskeat jotuniset savikerrostumat ovat syntyneet svekokarelidisen vuorijonopoimutuksen jälkeen noin 1 300 miljoonaa vuotta sitten. Herkästi kuluvina ne ovat voineet säilyä nykypäiviin vain peruskallion hautavajoamassa samaan tapaan kuin niiden kanssa samanikäiset hiekkakivikerrostumat Satakunnassa. Savikerrostumien vahvuus on Muhoksella ja Hailuodossa noin 500 m, Limingan Tupoksella jopa 1 000 m.
Iijoelta Oulujärven länsipuolelle kaartuvalta linjalta pohjoisessa olevat alueet kuuluvat lähes kokonaisuudessaan ikivanhaan niin sanottuun presvekokarelidiseen pohjakompleksiin, jonka graniitit, gneissit ja pienehköt metabasaltti-, amfiboliitti-, sepentiniitti-, ja vuolukiviesiintymät syntyivät jo noin 2 700 miljoonaa vuotta sitten. Tätä maamme vanhimmista kivilajeista koostuvaa aluetta halkaisee Kainuusta Kuusamon pohjoisosiin kaartuva svekorarelidinen kvartsiittivyöhyke, joka kulutusta hyvin kestävänä näkyy maisemassa luisina vaaroina. Alueen kallioerän erikoisuuksiin kuluu Kuusamon Iivaaran alkalikiviesiintymä, jonka pääkivilajina on ijoliitti päämineraalinaan alumiinin raaka-aineeksi kelpaava nefeliini. Sitä pidetään Kuolan laajan nefeliinisyeniittialueen satelliittimassiivina.


title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text: Maakunnan kallioperän sisältämien malmivarojen turvin alueelle on perustettu neljä kaivosta joista Taivalkosken Mustavaarasta on louhittu vanadiinia, Raahen Lampinsaaresta sinkkiä, Nivalan Hiturasta nikkeliä ja Pyhäjärven Pyhäsalmesta rikkikiisua, kuparia ja sinkkiä. Kaivoksista Lampinsaari ja Mustavaara on lopetettu toiminnan kannattamattomuuden vuoksi. Nykyään Pohjois-Pohjanmaalla on kaksi kaivosta: Hituran ja Pyhäsalmen kaivokset. Kanadalaisen kaivosyhtiö Inmet Mining Corporationin omistama Pyhäjärven kaivos on Euroopan syvin (1,4 km) sekä nykyaikaisin metallikaivos, josta louhitaan sinkkiä ja kuparia sisältävää malmia. Hituran kaivoksella käsitellään vuosittain noin 620 000 tonnia malmia, kaivoksen omistaa tällä hetkellä Belvedere Resources Ltd. Raahen Laivakankaalle on ruotsalainen Nordic Mines Ab perustamassa yhtä Euroopan suurimmista kultakaivoksista.


title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text:
Vaihtelevan paksuinen pohjamoreenivaippa verhoaa kallioperää lähes kaikkialla. Laajimmat avokallioesiintymät sijaitsevat Kala- ja Pyhäjokien välisellä rannikkovyöhykkeellä lounaassa sekä Perämeren rannikolla Iin Kuivaniemellä. Jäätikön liikesuuntaa kuvastavia virtaviivaisia moreeniselänteitä, drumliineita, esiintyy erityisen paljon Kuusamossa, missä ne tekevät maisemasta itä–kaakkoissuuntaan hyvin juovaisen. Drumliineita esiintyy laajoina kenttinä myös lähempänä rannikkoa muun muassa Limingassa, Ylikiimingin–Utajärven seudulla ja Kalajoen vesistöalueella. Kalajoen alueella on myös laajoja kumpu- ja ablaatiomoreenikenttiä. Muualla kumpumoreeneita on erityisesti Raahen seuduilla.
Maisemakuvaa elävöittävät lukuisat pitkittäisharjut, jotka suuntautuvat etelässä luoteesta kaakkoon, mutta pohjois- ja koillisosissa usein jo lännestä itään. Huomattavimpia Oulujokilaakson eteläpuolisia harjumuodostumia ovat Kalajoen–Reisjärven harju, Raahen harju ja Hailuodon–Rokuan harju, joka jatkuu Sotkamoon ja sieltä edelleen Salpausselille ja Pohjois-Karjalan reunamuodostumiin. Rokuan harjujakso laajenee Vaalan ja Utajärven rajalla mahtavaksi Rokuanvaaraksi. Rokuan koillispuolella ovat muun muassa Kuusamon harju, Haukiputaan–Paltamon harju sekä pohjoisessa jäätikkökielekkeiden äärelle syntynyt mittava Pudasjärven–Taivalkosken saumamuodostuma, joka ulottuu Suomussalmen Hossaan saakka.


title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text: Laajoja sora- ja hiekkaesiintymiä on lisäksi koillisosan laaksontäytteissä ja muissa jäätikön ulkopuolelle syntyneissä kerrostumissa. Nykyisen rannikon tuntumassa ja erityisesti Hailuodon–Rokuan harjun ympärillä taas levittäytyvät mittaavat rantakerrostumat, joiden loivasti viettävillä pinnoilla on runsaasti aallokon kasaamia rantavalleja. Hiekkakerrostumien yhteydessä esiintyy usein myös tuulen kerrostamia lentohiekkakenttiä, joista huomattavimpia ovat Kalajoen, Siikajoen, Hailuodon, Oulunsalon ja Rokuan dyynimuodostumat. Hienojakoisia savi- ja silttikerrostumia on laajemmalti Kala-, Pyhä- ja Siikajokilaaksoissa sekä Liminganlahden perukassa, missä maapeitteen vahvuus on yleisesi 60–70 m. Silttiainesta on myös useimpia jokia myötäilevissä jokikerrostumissa.


title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text: Turpeen osuus maapeitteestä on erityisen voimakas Pyhäjokilaaksosta aina maakunnan pohjoisrajalle ulottuvalla alueella, joka myötäilee Perämerta noin sadan kilometrin levyisenä vyöhykkeenä. Varsinkin vyöhykkeen sisäosissa soiden osuus pinta-alasta on huomattava.


title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text: Pohjois-Pohjanmaan matala ja maatunut rannikko on syntynyt jatkuvasta maankohoamisesta johtuvan rannansiirtymisen seurauksena. Meri syvenee erityisen hitaasti Oulun edustalla, missä 20 metrin syvyys saavutetaan vasta noin 50 km:n päässä rannikosta. Suomen aluevesirajan sisäpuolella on vedensyvyys lähes kaikkialla alle 20 m, ja meren keskiviivaa noudattavan kalastusvyöhykerajan sisäpuolella on vain pienehköjä yli 100 metrin syvänteitä. Laajojen merenrantaniittyjen ja jokisuistojen luonnehtima rantaviiva on ehjä, ja saaria sen edustalla on vähän. Oulun edustalla on kuitenkin yksi suuri saari, jäkälää kasvavista hiekkakankaistaan tunnettu Hailuoto. Tämän lisäksi maakunnan lounaisrajalla on pienehkö Rahjan saaristo sekä Iin ja Haukiputaan edustalla useita erillisiä saaria (mm. Maakrunni ja Ulkokrunni). Meren pintaveden keskimääräinen suolapitoisuus on 0,2–035 %, jokisuiden läheisyydessä vain runsaat 0,1 %. Vesi virtaa alueen rannikkoa myötäillen koilliseen. Ilmanpaine- ja tuuliolosuhteiden aiheuttama veden korkeusvaihtelu on Perämeren pohjukassa jopa lähes kolme metriä.


title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text: Pohjois-Pohjanmaa on vähäjärvistä aluetta (järvisyys alle 6 %). Poikkeuksen muodostaa Kuusamon seutu, jossa järvisyys on 12–14 % maa-alasta. Maakunnan koillisosan järvet ovat jääkautisen mannerjään vaikutuksesta melko säännöllisesti suuntautuneita. Koillismaan suurimpia järviä ovat Kitkajärvet (Yli- ja Ala-Kitka) Kuusamon ja Posion rajalla sekä Pudasjärven Puhosjärvi ja Jongunjärvi, Kuusamon Muojärvi, Kuusamojärvi, Iijärvi, Iso-Kero ja Irnijärvi ja Taivalkosken Kostonjärvi ja Tyräjärvi. Ainoa vähäjärvisellä rannikkoseudulla sijaitseva suurempi järvi on Iin Oijärvi. Laajin kokonaan Pohjois-Pohjanmaan alueella sijaitseva järvi ja maakunnan nimikkojärveksi valittu Pyhäjärven Pyhäjärvi sijaitsee puolestaan Suomenselän alueella maakunnan eteläkulmalla, jossa Keski-Suomi ja Pohjois-Savo tulevat nopeasti vastaan ja maisemat vaihettuvat Pohjanmaasta Järvi-Suomeksi.


title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text: Valtaosa Pohjois-Pohjanmaan vesistä laskee länteen Pohjanlahteen, mutta osa laskee Maanselän päävedenjakajan vaikutuksesta itään Vienanmereen. Suomenselän vedenjakajalta alkavat Kalajoen, Pyhäjoen ja Siikajoen vesistöt peittävät maakunnan lounaisosan miltei kokonaisuudessaan. Siikajoen ja Oulujoen vesistön väliin jää samaan suistoon laskeva, Liminganjoen, Temmesjoen, Tyrnävänjoen ja Ängeslevänjoen muodostama vesistö. Maakunnan keski- ja itäosia hallitsee Maanselän vedenjakajalta alkava Oulujoen vesistö, joka kattaa runsaan kolmanneksen koko maakunnan pinta-alasta. Vesistön keskusjärvi on Kainuun puolella sijaitseva Oulujärvi. Oulujoen vesistön pohjoispuolelta jää maakunnan alueelle vielä valtaosa Kiiminkijoen vesistöä, Iijoen vesistö ja Kuivajoen vesistö alajuoksultaan. Koillisessa Kuusamon järvialueen vedet virtaavat Maanselän vedenjakajan jakamina Vienanmereen Koutajoen vesistön kautta; tähän kuuluvat Oulankajoen ja Kitkajoen jylhät erämaakosket. Kuusamon reitin latva-alueen järviä lukuun ottamatta Pohjois-Pohjanmaan kaikkia suurimpia järviä säännöstellään. Oulujoki on valjastettu kokonaisuudessaan energiantuotantoon, ja koko vesistö on Suomen energiantuotannossa Kemijoen jälkeen toisella sijalla. Huomattavat energiavarat käsittävä Iijoen vesistö on rakennettu alajuoksultaan. Myös Siika-, Pyhä- ja Kalajokeen on rakennettu joitakin pienehköjä vesivoimaloita. Vesien säännöstelemiseksi on mainittuihin vesistöihin padottu tekojärviä, joista huomattavin on Siikajoen vesistöön rakennettu Uljuan tekojärvi.


title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text: Pohjois-Pohjanmaa kuuluu keskiboreaaliseen havumetsävyöhykkeeseen, joka on Etelä- ja Pohjois-Suomen välistä vaihettumisvyöhykettä. Koillismaa tosin kuuluu pohjoisboreaaliseen vyöhykkeeseen. Kasvimaantieteellisessä alajaossa valtaosa alueesta kuuluu Pohjanmaan–Kainuun vyöhykkeeseen, koillisosat lukeutuvat jo Peräpohjolaan. Maakunnan metsävaltaisimmat alueet sijaitsevat idässä, missä metsää on 60–70 % maa-alasta, muualla maakunnassa 50–60 %. Ilmastollisista ja maaperällisistä syistä puuston kasvu on Pohjois-Pohjanmaalla koko maan keskimääräistä kasvua heikompaa. Alueen valtapuu on mänty; sen osuus puuston kokonaismäärästä on yli puolet. Kuusta on 23–35 % ja lehtipuita 15–20 %. Rehevimmät kasvillisuusalueet sijaitsevat jokilaaksoissa ja Koillismaalla; Kuusamo onkin Suomen pohjoisimpia lehtokeskusalueita.


title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text:
Oulujokilaaksossa ja sen eteläpuolisten alueiden karuilla kangasmailla esiintyy yleisesti kanerva-, jäkälä- ja varpusjäkälätyypin metsiä. Puolukkatyypin metsiä on runsaimmin Suomenselän alueella ja maakunnan pohjoisosassa. Tuoreilla kangasmailla viihtyvä mustikkatyypin metsiä on runsaimmin lounaisrannikolla. Kuusamon kalkkiperäisillä mailla ja Oulun pohjoispuolisella Perämeren rannikolla on myös jonkin verran reheviä lehtoja ja lehtomaisia metsiä.
Perämeren alavalla rannikolla, missä maa kohoaa lähes metrin sadassa vuodessa, rannikkoa reunustaa usein niittyvyöhyke. Se päättyy mantereen puolella pensasvyöhykkeeseen, jossa kasvaa muun muassa vain Pohjanlahden rannoilla viihtyvä tyrni. Pensasvyöhykettä seuraa edelleen lehtimetsävyöhyke, jonka uloimpana puuna on harmaaleppä.
Mantereelle päin soiden osuus pinta-alasta kasvaa nopeasti. Aivan rannikkoa myötäilevää vyöhykettä lukuun ottamatta maakunnan läntiset osat kuuluvat Suomen runsassoisimpaan alueeseen, missä soiden osuus pinta-alasta on usein yli 60 %. Suot ovat aapasoita, joissa avointen nevojen osuus kasvaa kohti pohjoista. Kuusamon seudulle ovat lisäksi luonteenomaisia vaarojen ja mäkien kupeita peittävät lettomaiset rinnesuot.


title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text: Maakunnan alueella useat eteläiset kasvilajit, kuten tervaleppä, koiranheisi, kuusama, suomyrtti, taikinamarja, hiirenporras, kielo, valkolehdokki ja ahomansikka alkavat väistyä kasvistosta. Vastaavasti niiden tilalle alkaa ilmestyä kasvistoon pohjoisia lajeja, kuten tunturipaju, pohjanpaju, lapinleinikki, pohjanleinikki ja väinönputki. Eteläisiä putkilokasveja on lounaisrannikolla yli 60, mutta Kuusamossa ei enää yhtään. Pohjoisten putkilokasvilajien runsaus taas kasvaa etelän nollasta Kuusamon runsaaseen neljäänkymmeneen. Kuusamossa tunnetaan muun muassa useita harvinaisia tunturikasveja, jotka ovat perua jääkauden jälkeiseltä tundravaiheelta.


title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text:
Pohjois-Pohjanmaan ilmastoon vaikuttaa sijainti manner- ja meri-ilmastojen välissä. Ilmastollisesti maakunnan länsiosat kuuluvat keskiboreaaliseen ilmastovyöhykkeeseen, joka juuri erottaakin itäosan pohjoisboreaalisesta alueesta. Lauhkeinta ilmasto on Kalajokilaaksossa, ankarinta Kuusamossa. Lämpimimmän kuukauden – heinäkuun – keskilämpötila vaihtelee Pohjois-Pohjanmaalla välillä 17–19 °C. Kylmimmän kuukauden – helmikuun – keskilämpötilat vaihtelevat myös paljon ollen Kalajoella −6,0 – −5,5 °C ja Kuusamossa −7,0 – −6,5 °C. Terminen kasvukausi alkaa lounaisosien sisämaassa vapun tienoilla ja Lapin maakuntarajan lähettyvillä vasta lähempänä toukokuun puolivälillä. Kasvukauden pituus länsiosissa on 150–160 päivää ja Koillismaalla 130–135 päivää.
Perämeren rannikko on alueen kuivinta aluetta. Alueella sataa vain keskimäärin alle 500 mm vuodessa, kun suuressa osassa maakuntaa päästään 500 ja 600 mm:n välille. Eniten sataa alueen koilliskulmalla ja Suomenselällä. Pysyvä lumipeite saadaan lounaassa keskimäärin marraskuun lopussa tai joulukuun alussa, mutta Kuusamossa lumipeite tulee jo marraskuun alkupäivinä. Lumi katoaa metsistä ja jäät lähtevät järvistä maakunnan lounaisosissa toukokuun alkupäivinä ja koillisessa toukokuun lopussa. Perämeri jäätyy leutoinakin talvina.
Koillismaa on Suomen lumisinta seutua, missä puiden oksille kertyvä tykkylumi aiheuttaa usein huomattavia metsävahinkoja. Lumen keskimääräinen syvyys maaliskuun puolivälissä on 70–80 cm, kun se on lounaisrannikolla vain 40–50 cm. Lumipeitteen kestoaika vaihtelee Kuusamon 200–225 päivästä Kalajoen 150–175 päivään. Kesäisin hallat aiheuttavat usein vahinkoa maataloudelle erityisesti Keski-Pohjanmaan alavilla suomailla.


title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text: Pohjois-Pohjanmaalla on seitsemän seutukuntaa, jotka ovat Oulun seutukunta, Oulunkaaren seutukunta, Raahen seutukunta, Haapaveden-Siikalatvan seutukunta, Nivala-Haapajärven seutukunta, Ylivieskan seutukunta ja Koillismaan seutukunta.


title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text: Vuoden 2016 alussa Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa oli 30 kuntaa, joista 11 kaupunkeja. Kuntakeskusten sijainti käy ilmi oheisesta kartasta.


title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text:
Vuonna 2017 Pohjois-Pohjanmaalla sijaitsi 65 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu maakunnan 10 suurinta taajamaa.
Maakuntakeskusta vastaava keskustaajama on lihavoitu.


title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty maakunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen sisältäen siis Vaalan.


title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text: Vaikka Pohjois-Pohjanmaa sijaitsee vain osassa Pohjanmaan historiallista maakuntaa, sen tunnus on lähes identtinen historiallisen Pohjanmaan vaakunan kanssa.


title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text: Kymmenen virran maa on Pohjois-Pohjanmaan ja Lapin maakuntalaulu. Sen on sanoittanut A. V. Koskimies ja säveltänyt Oskar Merikanto. Sinänsä ”kymmenen virtaa” on herättänyt keskustelua. On käsitetty, että Pohjanmaan jokiin luetaan Kemi-, Simo-, Ii-, Oulu-, Siika-, Pyhä-, Kala-, Lesti- ja Perhonjoki


title: Ylioppilas

text: Ylioppilas tarkoittaa seuraavia:


title: Klassikko

text: Klassikko on arvostettu ja esimerkillinen teos miltä tahansa taiteen tai tieteen alueelta. Klassikon asemaan teos ei nouse kovinkaan helposti, vaan siihen voi mennä vuosikymmeniä. Klassikoksi nouseminen ei kuitenkaan välttämättä vaadi pitkän ajan kulumista.


title: Klassikko

text: Klassikkoteoksessa tiivistyy jotain olennaista kulttuurista. Se kantaa mukanaan asenteita, arvostuksia ja maailmankatsomuksellisia periaatteita, ja sillä on usein kielellinen vaikutus eli ihmiset käyttävät esimerkiksi puheessaan lainauksia teoksesta.


title: Klassikko

text: Klassikkokirja ei välttämättä ole paljon luettu, esimerkkinä Alastalon salissa.


title: Alastalon salissa

text: Alastalon salissa on Volter Kilven pääteoksena pidetty 1933 julkaistu romaani. Tätä tajunnanvirtatekniikkaa soveltavaa romaania pidetään yhtenä suomalaisen kirjallisuuden vaikeimmista mutta myös merkittävimmistä teoksista. Kilven modernistista romaania verrataan muun muassa Marcel Proustin ja James Joycen klassikkoteoksiin, joihin hän itsekin sitä vertasi.


title: Alastalon salissa

text: "Alastalon salissa" kertoo kuudesta tunnista, joiden aikana kustavilaiset kylänmiehet neuvottelevat Alastalon Herman Mattssonin parkkilaivaan sijoittamisesta. Kaikkiaan noin yhdeksänsataa sivua vaativan kokouksen kuvailun tunnetuimpia jaksoja on piipunvalinta, jossa Härkäniemen isäntä kävelee salin perällä olevalle piippuhyllylle ja valitsee sieltä itselleen soveliaimman piipun. Tämän harkinnan sekä siihen liittyvien ja liittymättömien ajatuskulkujen kuvailuun teoksessa tarvitaan noin seitsemänkymmenen sivun verran tekstiä (3. luku).


title: Alastalon salissa

text: Teoksen hidassoutuisuus on kuitenkin tarkkaan harkittua ja itsetietoista. Esimerkiksi teoksen kuudes luku on nimetty luvuksi ”jonka mukavasti voi jättää lukemattakin, koska siinä ei tapahdu enempää kuin muissakaan”. Kirjan kantaviin voimiin kuuluukin hienovarainen huumori, joka tulee erityisesti esille henkilöiden ja heidän välistensä suhteiden kuvailussa. Huumori pilkahtaa antiikin traditioihin viitaten esimerkiksi kapteeni Malakias Afrodite Härkäniemen etunimen valinnassa.


title: Alastalon salissa

text: Kokonaisuudessaan kirjan sisältö koostuu lähinnä henkilöhahmojen sisäisestä monologista ja tajunnanvirrasta sekä täsmällisestä miljöökuvauksesta. Tekstiin on myös upotettu sisäkertomuksia, henkilöiden kertomia tai sisäisenä pohdintana läpikäymiä itsenäisiä tarinoita, samaan tapaan kuin Veijo Meren "Manillaköydessä". Tällainen tarina kerrotaan esimerkiksi varustajaltaan seitsemän vuotta tietymättömissä seilanneesta ja lopulta käskyn mukaisessa kahvilastissa palaavasta fregatista Albatrossista (13. luku). Kirjan kerronta tuo kaiken muun ohessa esiin myös värikkäitä kuvauksia saaristolaisten elämästä, tavoista, ajatuksista, maailmankatsomuksesta ja ympäröivästä luonnosta.


title: Alastalon salissa

text:
Tajunnanvirtatekniikkaan kuuluvana piirteenä teoksen kerronta seuraa kirjan henkilöiden erilaisia ajattelutapoja ja -malleja. Näin esimerkiksi yksinkertaisen ja kiihkeän Pukkilan ajatusten virtaa seurattaessa asioita toistetaan jatkuvasti ja ajatukset kiertävät jokseenkin pientä kehää. Esimerkki:
Alastalon omat ajatukset taas ovat analyyttisempia ja täsmällisempiä. Teoksen erityisinä ansioina on pidetty kirjallisen kerronnan yksityiskohtaista kuvailevuutta ja kielellistä taituruutta. Tämän hintana ja tehokeinona ovat toisinaan pitkät ja monimutkaiset virkkeet. Esimerkki:
Luettelossa on kirjan henkilöt, joiden rooli on keskeinen.


title: Taloudellinen tasa-arvo

text: Taloudellinen tasa-arvo (myös Taloudellinen yhdenmukaisuus) tarkoittaa sitä, että jokaisella on sama määrä omaisuutta. Kannattajien mielestä jokaisella on oikeus samaan määrään omaisuutta, vastustajien mielestä jokaisella tulee olla oikeus päättää itse omasta omaisuudestaan, kuluttaako sitä vai hankkiiko lisää, eikä ketään voi pakottaa antamaan omaisuuttaan toiselle. Hyvin harva näkemys kannattaa täydellistä taloudellista tasa-arvoa. Sosialismi pitää kapitalismiin verrattuna suhteellisen pitkälle vietyä taloudellista tasa-arvoa tärkeänä. Tämä johtuu siitä, että sosialistisen oikeudenmukaisuuskäsityksen nojalla ihmisten työpanoksissa ei ole niin suuria laadullisia tai määrällisiä eroja, että ne oikeuttaisivat moninkertaiset erot omistetun materian suhteen. Toinen syy on sosialismin näkemys riittävän pitkälle viedystä taloudellisesta tasa-arvosta poliittisen tasa-arvon ja toimivan demokratian edellytyksenä.


title: Taloudellinen tasa-arvo

text: Käsitteellä "taloudellinen tasa-arvo" tarkoitetaan joskus taloudellista yhdenmukaisuutta, joskus taas sitä, että jokaisella on sama omaisuudensuoja ja oikeus päättää omasta omaisuudestaan. Useimmissa maailman maissa ollaan lähempänä jälkimmäistä, sosialistisissa maissa pyritään teoriassa edelliseen, käytännössä missään ei kumpaakaan ole toteutettu täysin.


title: Julkinen sektori

text: Julkinen sektori tarkoittaa kansantalouden osaa, joka on valtion tai kuntien omistuksessa.


title: Julkinen sektori

text: Julkiseen sektoriin lasketaan valtion ja kuntien varsinaisen toiminnan lisäksi muun muassa julkiset sosiaaliturvarahastot (esimerkiksi Kansaneläkelaitos), kuntayhtymät, liikelaitokset ja valtionyhtiöt. Käsitteen alakäsite on julkisyhteisö, joka tarkoittaa julkisessa omistuksessa olevaa toimijaa, joka ei toimi markkinoilla. Julkisyhteisöihin eivät siis kuuluu valtion tai kuntien omistamat markkinoilla toimivat yritykset.


title: Julkinen sektori

text: Julkinen sektori rahoitetaan suurelta osin veroilla. Lähes kaikkialla maailmassa julkinen sektori katsotaan parhaaksi tavaksi toteuttaa järjestys ja turvallisuus, kuten oikeuslaitos, poliisi ja armeija. Yleensä julkiseen sektoriin kuuluu monia muitakin toimia: osa koulutuksesta, terveydenhuollosta ja ympäristönsuojelusta, jopa teollisuutta, etenkin puolustusteollisuutta sekä tiedotus-, viihde- ja liikennetoimintaa.


title: Julkinen sektori

text: Julkinen sektori on 20 % Suomen kansantaloudesta ja se jäsentyy vertaisena yksityisen sektorin kanssa, kansantalouden osaksi. Julkinen sektori ei jäsenny yksityisen sektorin osaksi.


title: Julkinen sektori

text: Sosiaaliliberalismin mukaisessa yhteiskunnassa julkisella vallalla katsotaan olevan kansalaisten hyvinvoinnin turvaamiseen liittyviä tehtäviä, ja kansalaisten hyvinvointia voidaan turvata julkiseen sektoriin kuuluvilla julkisilla palveluilla. Hyvinvointivaltio ja sosialismi antavat julkiselle vallalle vielä enemmän tehtäviä ja julkinen sektori on suurempi.


title: Julkinen sektori

text: Julkisen sektorin koko vaihtelee valtiosta toiseen. Julkisen sektorin ulkopuolista osaa taloudesta kutsutaan yksityiseksi sektoriksi tai se voidaan jakaa yrityksiin ja kotitalouksiin.


title: Julkinen sektori

text: Yleinen tapa mitata julkisen sektorin kokoa on verrata julkisen sektorin kokonaismenoja bruttokansantuotteeseen. Suomessa julkisyhteisöjen menot ovat suuret verrattuna muihin maihin, julkisten menojen suhde BKT:seen oli vuonna 2014 korkein EU-maista: Suomi 58,7 %, Ranska 57,2 %, Tanska 57,0 %, Belgia 54,3 % ja Ruotsi 53,0 %. EU-maista julkisyhteisöjen osuus oli pienin Irlannissa 39,0 %, Virossa 38,8 %, Latviassa 36,9 %, Liettuassa 34,9 % ja Romaniassa 34,9 %. EU-maiden keskiarvo oli 48,1 %.


title: Julkinen sektori

text: Julkisten menojen suhde bruttokansantuotteeseen ei ole vertailukelpoinen eri maiden kesken useista syistä: eri maiden verojärjestelmät poikkeavat toisistaan, verovähennykset vaikuttavat julkisiin menoihin ja eläke- ja sosiaaliturvajärjestelmät ovat erilaisia eri maissa.


title: Julkinen sektori

text: Tilastokeskuksen pääjohtajan Marjo Bruunin mukaan ehkä vertailukelpoisin julkisen talouden koon mittari on julkisen talouden tuottaman arvonlisäyksen osuus koko kansantalouden arvonlisäyksestä. Toinen mittari voisi olla julkisen talouden työntekijöiden osuus kaikista työntekijöistä.


title: Julkinen sektori

text: Suomessa vuonna 2012 julkisen talouden osuus koko kansantalouden arvonlisäyksestä oli 20% ja julkisen työntekijöiden osuus kaikista työntekijöistä oli 24%.


title: Julkinen sektori

text: Syksyllä 2014 Julkisen sanan neuvosto antoi langettavan päätöksen virheellisen tiedon levittämisestä koskien julkisen sektorin kokoa. Kolumnisti oli esittänyt virheellisesti että julkinen sektori olisi lähes 60% bruttokansantuotteesta. Virhe perustuu siihen, että käsitteet on tulkittu väärin. Bruttokansantuote ei rakennu siten, että julkiset ja yksityiset menot lasketaan yhteen. Kantelu kohdistui Helsingin Uutisissa 9.8.2014 julkaistuun kolumniin "Hallitsematon itsepetos" Kolumnin oli kirjoittanut Johannes Koroma.


title: Julkinen sektori

text: Julkisen sanan neuvosto oli antanut Turun Sanomille 13.11.2014 vastaavanlaisen langettavan päätöksen asiassa, jossa väitettin julkisten menojen osuuden olevan bruttokansantuotteesta on 58%.


title: Julkinen sektori

text: Ekonomistit ovat kritisoineet JSN:n päätöstä. Esimerkiksi Roger Wessman totesi tarjotun korvikkeen "suhteessa BKT:hen" kielenkäyttöä hankaloittavaksi hyperkorrektismiksi, joka ei estä väärintulkintoja, ja VTT Heikki Pursiainen rinnasti sen väitteeseen "Suomen BKT on noin 50 % Ruotsin BKT:sta", koska joku voisi luulla Suomen BKT:n olevan Ruotsin BKT:n osa.


title: Julkinen sektori

text: Wessmanin mukaan julkisen sektorin suhde BKT:hen, 57 %, on vähiten huono julkisen sektorin kokoa kuvaava suhdeluku. Vaikka julkinen kulutus ja investoinnit ovat vain noin 28 %, loput julkiset menot ovat lähinnä tulonsiirtoja, joilla rahoitetaan suuri osa 72 %:n yksityisestä kulutuksesta ja investoinnesta, yhteensä siis lähelle 57 %. Wessmanin mukaan tämäkin osa pitää ottaa huomioon arvioitaessa julkisen sektorin kokoa. Yksityiset menot ovat paljon enemmän kuin 72 % BKT:sta, koska niissä moni erä lasketaan useaan kertaan, mikä laskutapa antaa sattumanvaraisen, epäoleellisen tuloksen.


title: Julkinen sektori

text: Useimmissa maissa yksi julkisen sektorin tehtävistä on pyrkiä ratkomaan kansantaloudellisia ongelmia, esimerkiksi keynesiläisyyden mukaan suhdannevaihteluita. Julkinen talous muodostaa huomattavan siivun koko kansantaloudesta ja sen toiminta vaikuttaa näin laajalti myös muuhun talouteen.


title: Julkinen sektori

text: Suomessa julkisiin yhteiskunnan hyvinvointia parantaviin palveluihin kuuluvat esimerkiksi:


title: Julkinen sektori

text: Julkisia palveluita tuottavat ja järjestävät valtio, alueet ja kunnat. Tilanteen mukaan voidaan myös tehdä yhteistyötä muiden toimijoiden kanssa.


title: Julkinen sektori

text: Tulonsiirrot:


title: Julkinen sektori

text: Julkinen valta kerää varat tulonsiirtoihin ja hallinnoi niitä, mutta tulonsiirrot eivät ole julkista kulutusta. Julkishyödykkeseen liittyy ilmaiskyytiläisen, vapaamatkustajan ongelma: hyödykkeestä voi nauttia maksamatta siitä mitään.


title: Julkinen sektori

text: Julkishyödykkeet: yhden yksilön kulutus ei vähennä muiden kulutettavissa olevaa määrää (esimerkiksi maanpuolustus tai majakka)


title: Julkinen sektori

text: Julkishyödykkeen tuottamisen rajakustannus ei ole sama kuin julkishyödykkeestä nauttimisen (lisäyksikön) vaatima rajakustannus ("”Majakoiden rakentaminen maksaa sitä enemmän, mitä useampi rakennetaan, mutta kun majakka on rakennettu, majakan ohittava laiva (yksi kpl lisää) ei maksa yhtään enempää.”")


title: Yksityinen sektori

text: Yksityisellä sektorilla tarkoitetaan yksityiseen omistukseen ja yritystoimintaan perustuvaa osaa yhteiskunnasta.


title: Yksityinen sektori

text: Yksityissektorin toimijoita ovat:


title: Kansalaisyhteiskunta

text: Kansalaisyhteiskunta tarkoittaa yleisimmän määritelmän mukaan kaikkea vapaaehtoisesti järjestäytynyttä inhimillistä toimintaa ja instituutioita, jotka eivät kuulu julkiseen sektoriin eli lähinnä valtioon ja kuntiin. Yleensä myös virallinen voittoa tavoitteleva taloudellinen toiminta jätetään siitä pois. Kansalaisyhteiskunnan käsitteen on kehittänyt saksalainen filosofi Georg Wilhelm Friedrich Hegel. Kansalaisyhteiskunnasta on myös kirjoittanut Hegeliä tulkiten ja käsitettä uudelleen määritellen filosofi Karl Marx.


title: Kansalaisyhteiskunta

text: Kansalaisyhteiskunnan voidaan myös määritellä koostuvan kolmanteen sektoriin kuuluvista liikkeistä, kuten kansalaisjärjestöistä, urheiluseuroista, liikeyrityksistä ja uskonnollisista yhteisöistä. Kansalaisyhteiskunta voidaan myös hahmottaa ihmisten välisenä suhdannejärjestelmänä, jossa jokainen yksilö rationalisoi oman toimintansa tai suhteensa muihin ihmisiin omiin etuihinsa, yhteisiin intresseihin tai yhteisiin arvoihin perustuen.


title: Kansalaisyhteiskunta

text: Anglosaksinen ja saksalaisen perinteen käsityksen kansalaisyhteiskunnasta eroavat suuresti.


title: Kansalaisyhteiskunta

text: Englantilaiselle John Lockelle kansalaisyhteiskunta oli tasa-arvoisella yhteisellä sopimuksella tehty luonnonlakiin perustuva kaiken elämän, vapauden ja omaisuuden toimintakenttä. Samoin myöhemmässä anglosaksisessa traditiossa kansalaisyhteiskunta on vapaan ja tasa-arvoisen keskustelun kenttä, jota kautta voitiin kritisoida uhkaavaa valtiota. Locken näkemys syntyi absoluuttisen monarkismin vastustamisen kontekstissa. Taustalla tässä on Thomas Hobbesin negatiivinen vapauskäsitys: vapaus on esteiden poissaoloa. Brittiläiset liberalistit ajoivat vahvasti negatiivista vapautta, jonka tarkoitus oli mahdollistaa järkevä ja tasa-arvoinen keskustelu kansalaisyhteiskunnassa. Valtio nähtiin uhkana tälle rationaalisuudelle.


title: Kansalaisyhteiskunta

text: Saksalaisen Hegelin kansalaisyhteiskunnan käsite oli saanut vaikutteita niin ikään Britanniasta. Hän omaksui Adam Smithin ja myöhemmän (osin myös ranskalaisen) poliittisen taloustieteen edustajien tavan tarkastella yhteiskuntaa käytännön elämän, kuten työn ja vaihdon, näkökulmasta. Aiemmin yhteiskunnan koossapitävänä voimana oli nähty oikeusjärjestelmä. Kansalaisyhteiskunta on Hegelille yksilöiden riippuvuuden järjestelmä. Yksilöt tarvitsevat toisiaan saavuttaakseen käytännön elämän päämääränsä ja tyydyttääkseen tarpeensa. Kaikki eivät kuitenkaan pärjää huonon onnen ja syntyperänsä johdosta ja kansalaisyhteiskunnasta tulee Hegelin mukaan "kurjuuden näytelmä". Kansalaisyhteiskunnan yhtenäisyys ei ole Hegelille vapautta vaan välttämättömyyttä. Poliittisen taloustieteen oppien mukaisesti kansalaisyhteiskunnan sidokset syntyvät ei-tarkoituksellisesti kaikkien tavoitellessa omaa päämääränsä. Vapaus liittyy Hegelillä kansalaisyhteiskunnan sijasta valtioon, joka edustaa kantilaista vapauskäsitystä ollen itselleen toiminnan säännöt asettava subjekti.


title: Minna Canth

text: Minna Canth (alkujaan Ulrika Wilhelmina o.s. Johnson; 19. maaliskuuta 1844 Tampere – 12. toukokuuta 1897 Kuopio) oli suomalainen kirjailija, lehtinainen, liikenainen ja yhteiskunnallinen vaikuttaja. Kirjailijana Canth kuului suomalaisen realismin uranuurtajiin. Hän kirjoitti näytelmiä, pienoisromaaneja ja novelleja. Hän oli ensimmäinen merkittävä suomenkielinen näytelmäkirjailija ja prosaisti Aleksis Kiven jälkeen sekä ensimmäinen suomenkielinen sanomalehtinainen.


title: Minna Canth

text: Canth oli aikansa Suomessa merkittävä mielipidevaikuttaja ja eurooppalaisten aatteiden välittäjä. Ajatusmaailmaltaan hän oli vapaamielinen nuorsuomalainen. Canth edisti naisten asemaa muun muassa tekemällä työtä tyttöjen koulutusmahdollisuuksien parantamiseksi. Hän oli suomenkielisen koulutuksen uranuurtajia.


title: Minna Canth

text:
Minna Canth syntyi Tampereella Puutarhakatu 8:ssa keväällä 1844. Canthin isä Gustaf Vilhelm Johnson työskenteli Finlaysonin puuvillatehtaalla mestarina ja oli vaimonsa Lovisa Ulrikan, entisen kotiapulaisen, tavoin lähtöisin köyhistä oloista. Perheessä oli myös isän mukaan nimetty poika Gustaf Vilhelm (Gusti) ja toinen tytär Augusta Katharina.
Perhe asui Canthin lapsuudessa Tampereen köyhälistön kaupunginosassa, mutta erityistä puutetta ei ilmeisesti nähty. Perheen taloudellinen tilanne koheni, ja vuonna 1853 perhe muutti Kuopioon, kun isä Gustaf Vilhelm sai hoitaakseen Tampereen Lankakaupan.


title: Minna Canth

text: Kuopiossa Canth jatkoi jo Tampereella ruotsinkielisessä työläislasten koulussa alkanutta koulunkäyntiä. Kouluista ensimmäinen oli Snellmanin aloitteesta perustettu Kuopion kaupungin työväen tyttökoulu, joka oli niin sanottu lankasterikoulu, sillä siellä noudatettiin englantilaista Bell-Lancasterin opetusmenetelmää. Opetusmenetelmän huomattavin piirre oli se, että vanhemmat oppilaat ohjasivat nuorempia. Opetuskieli oli suomi. Sieltä Miinu Johnson, joka kutsui tuolloin itseään Minaksi, siirtyi Soldanin sisarusten (Aleksandra, Augusta ja Edla, joista Edla opetti häntä myöhemmin myös Jyväskylän seminaarissa) ylläpitämään ruotsinkieliseen kouluun. Tämä kolmivuotinen koulu oli tarkoitettu vain tytöille. Täältä Canth eteni vielä kolmivuotiseen ruotsinkieliseen valtion tyttökouluun "Frouvasväen koulu sivistyneimpäin (herraisten) vanhempain tyttäriä varten", johon hänen ei olisi syntyperänsä takia pitänyt päästä. Kauppias Gustaf Johnsonin hyvän taloudellisen menestyksen takia näin kuitenkin tapahtui. Gustaf olisi halunnut kouluttaa myös poikansa Gustin, mutta tämä ei ollut siitä kiinnostunut.


title: Minna Canth

text: Canthin nuoruuden ajan yhteiskunnassa tyttöjen koulutusmahdollisuuksia rajoitettiin, toisin kuin poikien, mikä ei ollut Miinun mieleen. Herraisten tyttökoulussakin tyttöjä suorastaan varjeltiin liialta tiedolta – puolet viikkotunneista omistettiin käsitöille. Silloisen käsityksen mukaan naiset eivät olisi kestäneet pitkiä koulupäiviä tai suuria vaatimuksia, vaan olisivat sairastuneet auttamatta hermoheikkouteen. Johnsonin tyttäret oppivat kuitenkin kouluissa esimerkiksi ruotsin niin hyvin, että he puhuivat sitä kotonaan ja käyttivät sitä keskinäisessä kirjeenvaihdossa.


title: Minna Canth

text: Gustaf Johnsonin liiketoimet sujuivat hyvin, ja hänellä oli varaa pitää kaupassa apulaista tyttärensä sijaan. Canth oli tullut myös avioitumisikään, mutta avioliiton sijaan hän toivoi itsenäisen naisen uraa. Mahdollisuuden haaveeseen tarjosi Jyväskylässä vuonna 1863 alkanut kansakoulunopettajaseminaari, sillä opettajattarena nainen saattoi elättää itsensä menemättä naimisiin. Seminaarin myötä naisella oli ensimmäistä kertaa Suomessa mahdollisuus opiskella johonkin muuhun kuin kätilön ammattiin.


title: Minna Canth

text: Canthin isä pyrki ilmeisesti kouluttamaan tyttärensä porvarilliseksi neidoksi avioliittoa varten. Tyttökoulusivistykseen kuuluivat kainous, ranskan kieli ja hyvät käytöstavat. Vanhempiensa vastustuksesta huolimatta Canth halusi jatkaa koulunkäyntiä. Hän oli päättänyt lähteä Jyväskylään vaikka salaa, jos vanhemmat eivät antaisi lupaa. Sellainen kuitenkin annettiin. Miinu Johnson pääsi syksyllä 1863 vasta perustettuun Jyväskylän seminaariin, joka koulutti kansakoulunopettajia. Kansakoulunopettajuus jäi haaveeksi, sillä hän keskeytti opintonsa syksyllä 1865 hyväksyessään seminaarin luonnontiedon opettajansa Johan Ferdinand Canthin kosinnan. Canth ei myöntynyt ensimmäisellä eikä vielä toisellakaan kerralla. He menivät naimisiin ja asettuivat asumaan Jyväskylään. Seminaarissa aikaisemmin Minaksi itseään kutsunut Canth alkoi käyttää etunimeä Minna.


title: Minna Canth

text: Canthin elämä oli Jyväskylässä kiireistä, sillä pariskunnalle syntyi kaikkiaan seitsemän lasta: Anni (1866–1911), Elli (1868–1944), Hanna (1870–1889), Maiju (1872–1943), Jussi (1874–1929), Pekka (1876–1959) ja Lyyli (1880–1969). Silti Canth ehti harjoittaa hyväntekeväisyyttä köyhien keskuudessa ja kirjoittaa miehensä toimittamiin Keski-Suomi- ja Päijänne-sanomalehtiin novelleja, uutisia ja yhteiskunnallisia kannanottoja, erityisesti raittiuteen ja naisiin liittyvistä aiheista. Hänen ensimmäinen kirjansa oli "Novelleja ja kertomuksia" (1878), joka aloitti pitkän kirjailijanuran. Canthista tuli Jyväskylässä myös ensimmäinen suomenkielinen sanomalehtinainen.


title: Minna Canth

text: Vuonna 1879 Canthin elämässä tapahtui merkittävä käänne: hänen miehensä kuoli pitkään sairastettuaan vähän ennen perheen seitsemännen lapsen syntymää. Sitä seurannut aika oli Canthille fyysisesti ja henkisesti raskasta aikaa. Joitakin kuukausia myöhemmin Canth sai valmiiksi ensimmäisen näytelmänsä "Murtovarkaus". Hän lähetti sen Jyväskylässäkin vierailleen Suomalaisen Teatterin johtajalle Kaarlo Bergbomille, joka hyväksyi sen oitis; suomenkielisistä näytelmistä oli silloin pulaa. "Murtovarkaus" palkittiin vielä Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran palkinnolla.


title: Minna Canth

text:
Maaliskuussa 1880 Canth muutti lapsineen takaisin Kuopioon. Siellä hän ryhtyi hoitamaan vuonna 1877 kuolleen isänsä lankakauppaa, joka oli kehnossa taloudellisessa kunnossa. Canth sai liikkeen jaloilleen, ja perheen taloudellinen asema parani. Kolmen vuoden kuluttua Canth otti vastuun myös sekatavarakaupasta, jota hänen veljensä oli hoitanut. Liiketoimet takasivat taloudellisen toimeentulon, jonka turvin Canth pystyi hankkimaan kirjallisuutta ulkomailta asti ja keskittymään myös kirjoittamiseen.
Canthia pidettiin omana aikanaan hyvin radikaalina. Canth kritisoi maallista kirkkoa, mutta henkilökohtainen usko oli hänelle kuitenkin tärkeä; siitä kertoo Tuomas Kempiläisen "Kristuksen seuraamisesta" -hartauskirjan lukeminen useaan kertaan sekä Vuorisaarnaan perehtyminen. Uskonnollisuus ei ollut Canthilla ristiriidassa sen kanssa, että hän oli kiinnostunut tieteen uusista saavutuksista ja pyrki selittämään esimerkiksi spiritismiä tieteellisen ajattelun kautta.


title: Minna Canth

text: Hän etsi vastauksia myös Tolstoin uskonnollisuudesta ja etiikasta. Pelastusarmeijaan tutustuminen taas tuotti pettymyksen. Papeista hän joutui törmäyskurssille etenkin niin sanottua beckiläistä raamatuntulkintaa edustaneen Kuopion piispan Gustaf Johanssonin kanssa. Tämä vastusti naisten korkeampaa koulutusta ja edellytti näiden tyytyvän "luonnonjärjestyksen" asettamaan asemaan. Lopulta Canth ja Johansson eivät enää tervehtineet toisiaan. Hankausta Canthilla oli myös pastori Gustaf Elias Bergrothin ja Kiuruvedellä vaikuttaneen Wilhelmi Malmivaaran kanssa.


title: Minna Canth

text: Juhani Aho kirjoitti myöhemmin Canthista:


title: Minna Canth

text: Kuopiossa Canthin ympärille kokoontui kirjallisuudesta kiinnostuneita ihmisiä, ja Canthin Kanttilaksi kutsuttuun taloon syntyi Minnan salonki. Siellä vieraili monia myöhemmin tunnettuja kirjailijoita ja kulttuurivaikuttajia. Kaukaisimmat vieraat tulivat ulkomailta asti.


title: Minna Canth

text: Salongin ilmapiiri oli vapaamielinen, suorastaan siinä määrin, että kaupungin konservatiiviset tahot paheksuivat sitä. Paheksuntaan epäilemättä vaikutti se, että Minnan salongissa puhuttiin uusista kirjallisista ja aatteellisista virtauksista, kuten naisasialiikkeestä ja darvinismista. Uudet ajatukset antoivat kuitenkin inspiraatiota kirjailijoille, ja Canth itsekin hyötyi vuorovaikutuksesta nuoremman polven edustajien kanssa. Vuonna 1886 ilmestynyt "Hanna" lienee ensimmäinen suomenkielinen teos, jossa mainitaan Charles Darwinin nimi. Siinä myös lukiolainen Lavonius selittää kuulijoilleen muurahaisten aivojen ihmeellisestä rakenteesta Darwinin "The Descent of Man" -teoksesta (ilmestyi ruotsiksi 1872) lainatulla repliikillä.


title: Minna Canth

text: Sukupuolimoraalissa Canth oli absoluuttisen sukupuolimoraalin, niin sanotun hansikasmoraalin kannattaja. Hän edellytti seksuaalista pidättyväisyyttä niin naisilta kuin miehiltä ennen avioliittoa. Juhani Aho puolestaan edusti relativistista sukupuolimoraalia edustavaa kantaa, jonka mukaan miehelle olisi luonnollista harrastaa seksiä ennen avioliittoa. Tämä vastakkainasettelu rikkoi Canthin ja Ahon välit pitkäksi aikaa. Canth ei hyväksynyt Ellen Keyn edustamaa vapaata seksuaalisuutta vaan kirjoitti siihen vastineen "Arvostelu neiti Ellen Keyn viime lausunnoista naisasiassa".


title: Minna Canth

text: Vuosina 1889–1890 Canth toimitti sanomalehtimies A. B. Mäkelän kanssa lehteä "Wapaita Aatteita", johon hän käänsi artikkeleita Saksan, Ruotsin ja Tanskan lehdistä. Lehti käsitteli tähtitiedettä, maailman syntyä, uskonnonvapautta, kehitysoppia, sielutiedettä ja työväenkysymystä. Sensuuri haittasi usein lehden ilmestymistä, ja kerran koko painos takavarikoitiin.


title: Minna Canth

text: Vuonna 1889 käytiin muun muassa kuuluisa ”uskonsota Jyväskylässä”, kun Eero Erkon toimittama Keski-Suomi aloitti kirjoitussarjan" Ihmiskunnan lapsuuden ajoilta". Siitä syntyi kiivas keskustelu, ja kehitysoppia puolustivat Kuopiosta käsin Canth ja Juhani Aho.


title: Minna Canth

text: 12. heinäkuuta 1892 Päivälehdessä ilmestyneessä Suomen ensimmäisessä lehtihaastattelussa Juhani Aho haastatteli Canthia. Kesäkuussa 1891 "Uudessa Kuvalehdessä" käytettiin puolestaan ensimmäisiä kertoja Suomessa valokuvaa, joka oli sen ajan journalistinen uutuus. Lehden kannessa oli Canthin ja Juhani Ahon kirjailijaesittely kuvineen.


title: Minna Canth

text: Ennen kuolemaansa Canth vaikutti noin puolen tusinan kuopiolaiskoulun taustalla (muun muassa Yhteiskoulu ja Kauppakoulu).


title: Minna Canth

text: Canth jatkoi liikkeenpitoa, kirjoittamista ja salongin pitämistä, kunnes kuoli äkillisesti sydänkohtaukseen 53-vuotiaana 12. toukokuuta 1897. Hänet haudattiin Kuopioon, ja hautajaisista muodostui merkittävä tapahtuma.


title: Minna Canth

text: Canth julkaisi kaikkiaan kymmenen näytelmää, seitsemän pitkää novellia sekä lisäksi kertomuksia, lehtiartikkeleita ja puheita. Hän oli aikansa keskeinen realismin edustaja ja tarkasteli teoksissaan yhteiskunnan epäkohtia. Fiktiivisten teosten lisäksi Canth kirjoitti kantaa ottavia kirjoituksia lehtiin eikä empinyt esittää radikaalejakaan ajatuksia. Hän piti myös luentoja, suomensi joitakin teoksia, toimitti "Vapaita Aatteita" -lehteä ja otti muutenkin aktiivisesti osaa kirjalliseen elämään.


title: Minna Canth

text: Esikoisteoksensa "Novelleja ja kertomuksia" (1878) Canth julkaisi salanimellä Wilja. "Työmiehen vaimo" (1885) on Canthin tunnetuimpia ja yhteiskunnallisesti radikaaleimpia teoksia. Se on näytelmän muotoon kirjoitettu kirja, jonka päähenkilö Johanna on mennyt juuri naimisiin Riston kanssa. Risto ei osoittaudukaan hyväksi aviomieheksi vaan ryyppää Johannan säästöt ja saattaa perheensä kurjuuteen. Sekään ei vielä riitä, vaan Risto vikittelee entistä rakastettuaan mustalaistyttö Homsantuuta, joka Riston todellisen luonteen huomattuaan yrittää kostaa ja ampua miehen siinä kuitenkaan onnistumatta. Kritiikin kohteeksi joutuvat siten viina ja miesten ylivalta avioliitossa.


title: Minna Canth

text: Myös "Köyhää kansaa" (1886) on vahvasti yhteiskunnallinen kertomus. Siinä kuvataan köyhää perhettä, jonka isä on joutunut työttömäksi. Päähenkilöksi nousee perheen äiti Mari Holpainen, joka yrittää saada edes jotakin perheen elannoksi mutta kohtaa niin naapurien kuin rikkaampien tylyn käytöksen. Yhteiskunnallinen eriarvoisuus ja parempiosaisten itsekkyys nousevat teoksessa räikeinä esiin. Teoksen yhteiskunnallinen ja psykologinen puoli kiertoutuvat kuitenkin yhteen, ja aikalaisyleisö arvosteli "Köyhää kansaa" ennemminkin psykologian kannalta. Marin hahmoa pidettiin epäuskottavana, sillä hermostuneisuutta ja mielenterveyden ongelmia pidettiin vain ylempien yhteiskuntaluokkien ongelmana. Töidensä kautta Canth siis demokratisoi ihmiskuvausta Euroopan naturalististen kirjalilijoiden tavoin.


title: Minna Canth

text: "Hanna" (1886) on kasvatuksellisia ja moraalisia kysymyksiä esiin nostava teos, jonka päähenkilö Hanna on nuori tyttö. Hanna on kiinnostunut koulunkäynnistä, mutta hänen opinhalunsa törmäävät vanhempien ennakkoluuloihin, kun nämä eivät pidä opiskelua tytölle sopivana. Rakkaudestakaan ei ole lohduttamaan Hannaa, sillä rakastettu pettää hänet käymällä bordellissa ja naimalla toisen naisen. Tämän voi tulkita kannanotoksi relativistista sukupuolimoraalia vastaan.


title: Minna Canth

text: "Hanna"-romaanin nimi viittaa Runebergin samannimiseen teokseen, jonka idyllisyys ja onnellisuus ovat kaukana Canthin "Hannasta". Tästä heijastuu realismin pyrkimys rikkoa romantiikan illuusioita ja osoittaa, kuinka kaukana todellisuudesta ne ovat. Samalla "Hanna" on nuoren tytön kehityskertomus, joka päättyy kuitenkin realismille ominaisen epäidyllisesti: Hannan osa on vanhentua kodin piirissä vailla itsenäistä asemaa, ommellen paitoja perheen miesväelle.


title: Minna Canth

text: "Kovan onnen lapsia" (1888) on teos, jossa Canthin kiihkokausi saavuttaa huippunsa; se hyökkää sääty-yhteiskuntaa vastaan niin rajusti, että teatterin johtokunta lopetti näytökset ensi-illan jälkeen. Tapaus jätti särön myös Canthin ja Kaarlo Bergbomin välille, vaikka he olivat tehneet yhteistyötä teoksen käsikirjoituksessa.


title: Minna Canth

text: "Kauppa-Lopo" (1889) on poikkeuksellinen teos siinä mielessä, että naispuolinen päähenkilö Kauppa-Lopo on ulkoisesti ja tavoiltaan varsin vastenmielinen henkilö: hänen nenänalustansa ja suupielensä ovat limaisia, kasvot turpeat, hiukset takkuiset, ja Lopo nuuskaa ja juopottelee. Lopo on tavoiltaan ja olemukseltaan huomattavan miesmäinen ja pärjää kohtuullisesti maailmassa, vaikka mies on jäänyt Kuopioon.


title: Minna Canth

text: Kaikesta groteskiudestaan huolimatta Lopo osoittautuu hyväsydämiseksi ja epäitsekkääksi auttaessaan leskeksi jäänyttä naista loistavilla kaupankäyntitaidoillaan. Lopon hyvyyttä ei silti palkita, vaan häntä vieroksutaan. Kleptomanian vaivaama Lopo päätyy vihdoin vankilaan muutaman vaivaisen lantin tähden, kun taas Loposta hyötynyt yhteiskunnallisesti moitteeton leskirouva jatkaa rauhassa elämäänsä.


title: Minna Canth

text: Vuonna 1889 ilmestynyt Canthin novelli "Lain mukaan" on ensimmäisiä suomalaisia teoksia, jossa kuvataan naista kuluttajana. Novellin päähenkilö Maria joutuu ostohimon valtaan. Tavaranhimo on myös joukkopsykologiaa, sillä Maria haluaa itselleen sellaista tavaraa, mitä muillakin on, vaikka hänen lapsillaan ei ole edes peittoja.


title: Minna Canth

text: Canthin myöhempään tuotantoon kuuluva näytelmä "Sylvi" (1893) käsittelee onnetonta avioliittoa. Päähenkilö lapsena orvoksi jäänyt Sylvi on mennyt nuorena naimisiin holhoojansa Aksel Vahlin kanssa. Sylvin lapsuudenystävän Viktor Hovingin tullessa kaupunkiin Sylvin intohimot kuitenkin heräävät, ja Sylvi rakastuu Viktoriin. Aksel kieltäytyy ehdottomasti antamasta Sylville avioeroa, joten Sylvi ajautuu tunteiden riepottelemana myrkyttämään Akselin. Viktor kuitenkin hylkää Sylvin rakkauden rikoksesta kauhistuneena ja Sylvi joutuu järkensä menettäneenä vankilaan.


title: Minna Canth

text: "Sylvi"-teoksen voi nähdä kritiikkinä avioliiton ehdottomuutta kohtaan. Samalla se saattaa arveluttavaan valoon Akselin, joka on nainut Sylvin tämän ollessa varsin nuori. Aksel suhtautuu Sylviin kuin lapseen, hyvin samalla tavalla kuin Henrik Ibsenin "Nukkekodin" Torvald Helmer vaimoonsa Noraan; "Nukkekoti" tuntuisikin vaikuttaneen teoksen asetelmaan. Sylvi ei kuitenkaan Noran tavoin pysty irtautumaan kodistaan vaan päätyy radikaalimpaan ratkaisuun. Myrkyttäessään Akselin Sylvi tuntuu toimivan varsin koneellisesti, minkä voi nähdä determinoituna seurauksena tilanteesta.


title: Minna Canth

text: Canthin toinen murhanäytelmä "Anna Liisa" (1895) käsittelee puolestaan lapsenmurhaa ja sovitusta. Siinä tulee esille dostojevskiläinen näkemys, että teon julkinen tunnustaminen sovittaa sitä.


title: Minna Canth

text: Canthilla oli hyvä ulkomaisen kirjallisuuden kokoelma, jonka avulla hän pysyi Kuopiossakin asuessaan perillä kirjallisista suuntauksista. Henrik Ibsenin, Émile Zolan ja August Strindbergin kaltaisten kirjailijoiden teokset innostivat Canthia nostamaan esiin omissa teoksissaan samoja aiheita, myös vastustamaan esimerkiksi Strindbergin teosten näkemyksiä.


title: Minna Canth

text: Canthin teoksista huokuu myötätuntoa naisia ja vähäosaisia kohtaan. Vaikka heille usein käy huonosti, onneton loppu on omiaan herättämään lukijassa moraalisia pohdintoja ja osoittamaan, ettei yhteiskunta toimi aina niin, että hyvyydestä palkittaisiin ja pahuudesta rangaistaisiin. Canthin teokset eivät ole kuitenkaan samalla tavalla osoittelevia kuin useat romantiikan ajan teokset. Teoksissa kertoja ei kauhistele vaan kuvaa kliinisen objektiivisesti ympäristöä ja ihmisiä.


title: Minna Canth

text: Canthin teosten asetelmat eivät olleet pelkkää mielikuvitusta, sillä hän kierteli itse köyhien luona ja vankiloissa tutustuen elämään, jota monet yläluokan ihmiset eivät noteeranneet lainkaan. Tällä tavalla Canth toteutti realistisen kirjallisuuden vaatimusta siitä, että kirjallisuuden täytyy kuvata tosiasiallisia olosuhteita. Vaikka jotkut Canthin hahmot saattavat olla aika karikatyyrimäisiä, teokset kuvaavat kyllä oman aikansa yhteiskunnallisia oloja ja pystyivät poliittisina kannanottoina niitä jopa hiukan parantamaan.


title: Minna Canth

text: Canthin ensimmäisen elämäkerran kirjoittaja Lucina Hagman – ja monet hänen jälkeensä – lukevat Canthin tuotantoa omaelämäkerrallisena. Canthin vuonna 2014 ilmestyneen elämäkerran "Herkkä, hellä, hehkuvainen – Minna Canth" kirjoittaja Minna Maijala varoittaa näkemyksestä. Dokumenttien pohjalta hän osoittaa teoksessaan, että Hagman on usein osunut tulkinnoissaan väärään. Asiaan kiinnitti huomiota jo Helmi Setälä Valvojaan vuonna 1907 kirjoittamassaan arvostelussa.


title: Minna Canth

text: Canthin tuotannosta on erotettu usein kolme tuotantokautta: vuosien 1878–1883 viattomuuden kausi, vuosien 1884–1889 myrskyn ja kiihkon kausi sekä vuosien 1890–1897 seestymisen ja syventymisen kausi. Esimerkiksi Canthin viimeisen kauden näytelmät "Sylvi" ja "Anna Liisa" tuntuvat kuitenkin kaikkea muuta kuin seestyneiltä, koska niistä heijastuu vahvaa yhteiskunnallista kannanottoa.