title: Star Fox Adventures

text: "Star Fox Adventures" sai kriitikoilta hyvän vastaanoton. IGN kutsui peliä "täydelliseksi kumppaniksi" "The Legend of Zelda" -pelisarjalle, johon "Adventuresia" usein verrataan. Erityisesti grafiikkaa kehuttiin: "Electronic Gaming Monthly" sanoi peliä taideteokseksi, brittiläinen "Edge" puolestaan piti visuaaleja loistavina. Pelin taistelusysteemi sai huomiota, ja EGM kuvaili sitä samankaltaiseksi kuin Soul Calibur -pelisarjan Kilikin sulava taistelutyyli, GameSpot puolestaan piti sitä "yksinkertaisena, mutta se näyttää hyvältä eikä ole turhauttava". Jotkut kritisoivat ääninäyttelyä, ja IGN sanoi sen olevan paikoin yliampuvaa, "EGM" puolestaan ei pitänyt dinosaurusten puhumasta Dino-kielestä. Brittiläinen "NGC magazine" antoi pelille arvosanan 72 %, minkä jotkut epäilivät johtuneen katkeroitumisesta Raren myymisestä Microsoftille. Muutama numero myöhemmin "NGC magazine" julkaisi pelistä sarkastisen 98 % -arvostelun, jonka lukijat saattoivat leikata irti lehdestä ja liimata aikaisemman päälle. Tämä arvosana ei kuitenkaan korvannut edellistä.


title: Star Fox Adventures

text: Pelin grafiikka ja Fox McCloudin karvainen ja pörröinen olemus saivat kiitosta. Pelimekaniikan yhtäläisyyttä "The Legend of Zelda" -pelien kanssa kehuttiin pelin vahvuudeksi, mutta joidenkin mielestä peli erottautui liikaa edellisistä "Star Fox" -peleistä.


title: Star Fox Adventures

text: Game Rankings-kerääjäsivustolla pelillä on 80,23% arvosana.


title: Gion

text: Gion () on historiallisesti merkittävä kaupunginosa Kiotossa, Japanissa. Gion tunnetaan varsinkin teattereistaan, perinteisistä ravintoloistaan, teehuoneistaan ("ochaya") sekä geishoistaan. Gionissa sijaitsevatkin maailman tunnetuimmat geishakorttelit.


title: Gion

text: Gionin alue on saanut nimensä šintolaisesta Susanoo no Mikoton pyhäköstä, aiemmin nimeltään Gion, nykyisin Yasaka. 1500-luvulla alueelle alettiin perustaa majataloja ja tavernoja palvelemaan temppeliin saapuvia pyhiinvaeltajia. Tavernojen tarjoamasta viihteestä sai alkunsa alueen maine huvikorttelina.


title: Gion

text: Toisen maailmansodan jälkeen geishojen määrä on ollut jatkuvassa laskussa koko Japanissa ja myös Gionissa. Samoin muut perinteiset japanilaiset taidemuodot ovat kärsineet hiipuvasta kävijäkunnasta. 1920-luvulla Gionissa oli 2500 geishaa ja 106 maikoa. Toisen maailmansodan jälkeen 1948 jäljellä oli vielä 1200 geishaa ja 160 maikoa, mutta 1999 enää 90 aikuista ja 22 harjoittelijana toimivaa geishaa. Gion on säilynyt Kioton suurimpana geisha-alueena.


title: Lynn Jennings

text: Lynn Jennings (s. 1. heinäkuuta 1960 Princeton, New Jersey) on yhdysvaltalainen entinen kestävyys- ja keskimatkojen juoksija.


title: Lynn Jennings

text: Jennings sijoittui vuonna 1976 Yhdysvaltojen nuorten mestaruuskilpailuissa neljänneksi. Seuraavana vuonna hän voitti Yhdysvaltojen nuorten mestaruuden 1 500 metrin juoksussa. Samana vuonna hän sijoittui Yhdysvaltojen sisäratojen mestaruuskilpailuissa kolmanneksi mailin juoksussa ja ulkoratojen mestaruuskilpailuissa yhdeksänneksi 1 500 metrillä. Vuonna 1978 hän oli sisäratojen mestaruuskilpailuissa jälleen kolmas maililla.


title: Lynn Jennings

text: Jennings ylsi suurimpaan saavutukseensa Barcelonan olympialaisissa 1992, kun hän sijoittui 10 000 metrin juoksussa kolmanneksi. Toronton sisäratojen MM-kilpailuissa 1993 Jennings oli kolmas 3 000 metrin juoksussa. Kaksi vuotta myöhemmin Barcelonan sisäratojen MM-kilpailuissa hän voitti hopeaa samalla matkalla. Vuonna 1999 Jennings sijoittui Bostonin maratonilla kahdenneksitoista.


title: Puukkojunkkarit

text: Puukkojunkkarit eli häjyt olivat Etelä-Pohjanmaalla lähinnä 1800-luvulla esiintyneitä rettelöitsijöitä ja rauhanhäiritsijöitä, joiden keskuudessa tappelut olivat yleisiä. Puukkojunkkarit rellestivät kutsumattomina vieraina häissä, ajelivat toisten hevosilla, kiertelivät humalapäissään ympäri pitäjiä, harrastivat uhkapelejä, yöjuoksua tai varastelua. Osa heistä syyllistyi tappoihin, murhiin tai väkivaltaisiin kuolemantuottamuksiin.


title: Puukkojunkkarit

text: Pahinta puukkojunkkarius oli Lapuanjoen keskiosan seurakunnissa Kauhavalla, Ylihärmässä, Alahärmässä, Lapualla ja näiden naapurustossa sekä Laihian suurpitäjässä ja Vähässäkyrössä. Ruotsinkielisestä alueesta väkivalta kosketti ankarimmin maakunnan keskiosia kuten Vöyrin ja Mustasaaren suurpitäjiä sekä Pirttikylää. Vähäisintä häjyily oli Etelä-Pohjanmaan reuna-alueilla, kuten Suupohjassa, Pietarsaaren pitäjässä ja aika ajoin osassa Järviseutua.


title: Puukkojunkkarit

text: Ensimmäiset puukkojunkkareiden tiliin laskettavat tapot tehtiin Etelä-Pohjanmaalla jo 1790-luvulla, mutta heidän varsinainen ”kulta-aikansa” sijoittui 1820–1880-luvuille. Vaikeimmissa puukkojunkkaripitäjissä tapahtui 1800-luvulla keskimäärin yli 20 henkirikosta 100 000 asukasta kohti, mikä on noin kymmenkertainen määrä 2000-luvun alun Suomen henkirikoslukuihin verrattuna.


title: Puukkojunkkarit

text: Puukkojunkkarien toimintaa on myöhemmin romantisoitu ja ihannoitukin, ja heidän muistonsa on nähty olennaisena osana Etelä-Pohjanmaan identiteettiä. Toisaalta esimerkiksi Artturi Leinonen kirjoitti vuonna 1954 "Meidän maa" -kirjan osiossa ”Etelä-Pohjanmaa”, että puukkojunkkarien toiminta oli kielteinen asia ja pahoitteli sen ihannointia.


title: Puukkojunkkarit

text: Puukkojunkkareita tuli kaikista yhteiskuntaluokista. Tuomittuina oli niin talollisia, renkejä, torppareita kuin itsellisiä tai sotilaita ja etenkin heidän jälkeläisiään. Ilmeisesti arkinen aherrus pelloilla ja tervametsissä pitkine työpäivineen lähensi eri yhteiskuntaluokkien nuoria miehiä toisiinsa niin, että myös sakkiuduttiin työpäivän kokoonpanossa tavallisesti talollistenpoikien johdolla. Rikollista uraansa aloittaessaan puukkojunkkarit olivat monesti vielä alaikäisiä, joten häjyily liittyy samalla osana Suomen nuorisorikollisuuden syntyhistoriaan.


title: Puukkojunkkarit

text: Lakeuksien raivaaminen viljelykselle, mikä toteutui rinnan häjyilyn kanssa, vaati eteläpohjalaisen yhteisön arvostamaa raakaa fyysistä voimaa. Sitä samaa ilmensivät kuitenkin omalla tavallaan myös väkivaltaiset tappelut. Niihin tempautuneet puukkojunkkarit olivat siksi pelättyjä ja kunnioitettujakin. Härmäläinen häjy tappeli kunniansa vuoksi. Mitään tai ketään ei saanut pelätä, vaan kunnon mies tappeli. Puukkojunkkareita oli usein vaikea saada tuomituksi, sillä harva ihminen rohkeni todistaa heitä vastaan. Puukkojunkkarit saivat osakseen myös ihailua ja kunnioitusta, koska he uskalsivat vastustaa yhteiskuntaa ja virkavaltaa.


title: Puukkojunkkarit

text: Puukkojunkkarien nousua on pyritty selittämään monin tavoin. Etelä-Pohjanmaan elintaso kohosi 1700-luvulla ja pysyi tuon ajan mittapuun mukaan korkeana pitkälle 1800-lukua, minkä johdosta varsinkin häät muodostuivat suurellisiksi tilaisuuksiksi runsaine alkoholitarjoiluineen. Tutkijoista Kustaa Vilkuna pitikin juuri rahahäitä tärkeänä perustana puukkojunkkariuden synnylle. Yrjö Alanen ja Pentti Virrankoski ovat kiinnittäneet huomiota eteläpohjalaisen virkavallan laadulliseen kehnouteen, kun taas Erkki Lehtinen ja Matti Sarmela ovat selvimmin nähneet väkivaltarikollisuuden erityisenä nuorisokysymyksenä.


title: Puukkojunkkarit

text: Elina Haavio-Mannilan mukaan puukkojunkkarius oli pohjalainen joukkoilmiö, jonka voi osaltaan selittää kyläkurin pohjalta käsin. Hän esittää vastakkainasetteluna organisaation ja disorganisaation, sopeutuvuuden ja sopeutumattomuuden vallitsevaan järjestelmään. Heikki Ylikangas on puolestaan korostanut turhautumisen ja sosiaalisen alemmuudentunteen merkitystä puukkojunkkari-ilmiön synnyssä. Vaikka Etelä-Pohjanmaalla tilattoman väestön määrä oli pieni, ei maakunnan nuorille miehille aina ollut kotiseudullaan mahdollisuutta oman tilan perimiseen ja oman varallisuuden luomiseen, mikä johti turhautumiseen.


title: Puukkojunkkarit

text: Reino Kallion puukkojunkkariteoria perustuu ajatukselle liian pitkälle viedyn sosiaalisen kontrollin synnyttämästä vastareaktiosta. Hän näkee nuorison väkivaltakäyttäytymisen protestiluontoisena kapinana valtakoneiston painostusta, erityisesti paikallislakeja ja pitäjäkuria vastaan. Lievistä ilkitöistä alkanut vastarinta johti häjyiksi leimaamiseen ja kierteeseen kohti vakavia rikoksia. Näin tapahtui varsinkin siksi, että yleistä lakia tiukempi pitäjäkuri alensi rikoskynnystä merkittävästi. Tällöin monia nuorten uusia vapaa-ajan viettotapoja kuten yöjuoksua, joka tulkittiin öisen ulkonaliikkumiskiellon rikkomiseksi (ks. Ulkonaliikkumiskielto Suomessa), alettiin pitää uhkana sääty-yhteiskunnan olemassaololle. Siksi yöstelystä – kuten muistakin pitäjäkuririkkomuksista – ryhdyttiin rankaisemaan käräjillä.


title: Puukkojunkkarit

text: Puhdasoppinen kirkko sekä 1700- ja 1800-luvun uskonnolliset herätysliikkeet, muun muassa herännäisyys, suhtautuivat moraalisistakin syistä kielteisesti nuorten vapaa-ajan harrastuksiin. Seurauksena oli eri uskonsuuntien välistä kilpailua, joka johti ensin kirkkokurin koventumiseen ja sitten pitäjäkuriin. Asiantilaa kärjisti lisäksi tervan- ja kydönpolton synnyttämä työvoimapula, joka kiristi työoloja samaan aikaan, jolloin vauras talollisväestö kilpaili keskenään rakennuttamalla komeita puolitoista- tai kaksifooninkisia asuintaloja. Vetoamalla yhteisiin järjestyssääntöihin isäntien ei tarvinnut erikseen työvoimapulan vallitessa kiistellä kurinpidosta lastensa tai palkollistensa kanssa. Lisäksi lisääntynyt juopottelu aiheutti ongelmia paitsi perheille myös ristiriitoja yhteisöjen sisälle.


title: Puukkojunkkarit

text: Tavallisesti maaherralla vahvistetut kurisäädökset rajoittivat tai säännöstelivät yksityiskohtaisesti nuorten muutenkin vähäistä vapaa-aikaa: yöjuoksun lisäksi tanssien, kuuliaisten ja häiden viettoa, kuokkavierailua, liikkumista, kokoontumista, viinan käyttöä, kortinpeluuta sekä yleistä metelöimistä ja joutilaisuutta. Koska nuoret ikäluokat tekivät yleensä raskaimmat ruumiilliset työt, ryhdyttiin siksi 1800-luvulla estämään uhkasakoin vapaapäiviäkin. Lapualla, Laihialla ja Mustasaaressa niiden pitäminen kiellettiin palkollisten lisäksi myös talollis- ja torppariväestöltä. Lakeuksien raivaaminen vaati siten paitsi tiukkaa järjestystä, itsekuria ja yhteisöllisyyttä myös ahkeraa työkulttuuria ja yrittämistä.


title: Puukkojunkkarit

text: Äärimmillään pitäjäkuri johti jopa nuorten joukkokriminalisointeihin, kuten tapahtui Kauhavalla ja Vähässäkyrössä 1770- ja 1780-luvulla, Vöyrillä 1820- ja 1830-luvulla sekä Laihian ja Lapuan suurpitäjissä parikymmentä vuotta myöhemmin. Pitäjäkuria toteutettiin joukkorangaistuksin ja käräjille saakka vietynä ainoastaan tietyissä Etelä-Pohjanmaan rintapitäjissä, ei – mahdollisia yksittäisiä poikkeustapauksia lukuun ottamatta – muualla Suomessa. Kokonaisuudessaan häjyilyn taustalla oli yhteiskunnallis-taloudellisen murroksen aikaansaama pitkäaikainen kriisi, jonka viranomaisten johtama ja ylläpitämä pitäjäkuri laukaisi nuorisoväkivallaksi. Näin syntynyt väkivaltakulttuuri alkoi lopulta ruokkia myös itse itseään.


title: Puukkojunkkarit

text: Kallion ensi kerran väitöskirjassaan 1982 esittämää mallia on kutsuttu myös nuorisokapinateoriaksi. Sen päälähteitä ovat käräjäpöytäkirjat sekä paikallisarkistojen asiakirja-aineistot. Teoria lähenee kansainvälisesti tunnetun sosiologin Anthony Giddensin yhtenä tärkeimmistä rikollisteorioista pitämää leimautumisteoriaa, joka ei pidä rikollista käyttäytymistä yksilöiden tai ryhmien ominaisuuksina, vaan vuorovaikutusprosessina rikollisten ja ei-rikollisten välillä. Teoria lähtee käsityksestä, että mikään teko ei ole itsessään rikollinen, vaan rikollisuuden määrittelyt ovat osa vallankäyttöä. Rikolliseksi leimattu yksilö joutuu auktoriteettien syrjimäksi, mikä edistää rikollista käyttäytymistä ja syrjäytymistä valtaväestöstä. Tällainen näkemys tulee välillisesti esille myös näytelmässä "Pohjalaisia."


title: Puukkojunkkarit

text: Sekä suomen- että ruotsinkielisen Etelä-Pohjanmaan rintapitäjissä pitäjänlakeja ja järjestyssääntöjä puolustaneet kohdistivat valtapyrkimyksensä erityisesti nuoreen työtä tekevään väestönosaan kuten talollisten, torppareiden tai itsellisten lapsiin sekä sotilaisiin ja palvelusväkeen, jotka olivat yhteiskunnallisesti alisteisessa asemassa. Heitä sakotettiin kihlakunnanoikeuksissa pitäjäkurin rikkomisesta Ruotsinvallan kolmena viimeisenä vuosikymmenenä satamäärin, joten kyseessä oli samalla tiettävästi ensimmäinen laajamittainen yhteiskunnallinen nuoriso-ongelma Suomessa.


title: Puukkojunkkarit

text: Paikallistasolla järjestyksen ylläpitäjiä olivat talojen isännät sekä luottamusmiehistä lähinnä oltermannit ja kihlakunnanoikeuksien lautamiehet, joiden velvollisuutena oli ilmiantaa viranomaisille sääntöjä rikkoneet. Oltermanneja toisinaan jopa sakotettiin järjestystehtävien laiminlyömisestä. Järjestyshäiriöihin syyllistyneitä pyrkivät myös monet nimismiehet ottamaan kiinni ja saattamaan heidät tuomittaviksi. Pahimpiin järjestyshäiriöihin nimismiehet joutuivat kutsumaan avuksi venäläistä sotaväkeä eli kasakoita – heistä yksi jopa surmattiin häissä Lapualla 1862. Nuoriin kohdistunut järjestyksenpito ja sitä seurannut toistuva kriminalisointi johtivat heidän syrjäytymiseensä yhteisöstä. Tällöin osa heistä näki itsekin itsensä rikollisena, toimi sen mukaan ja jopa kerskaili rikollisilla ”uroteoillaan”, joiden kohteiksi joutuivat toisinaan myös nimismiehet, papit ja luottamusmiehet. Viimeksi mainittuihin kohdistunutta häiriköintiä kuvaa Santeri Alkio "Puukkojunkkarit"-romaanissaan.


title: Puukkojunkkarit

text: Kun järjestyssääntöjä ja pitäjänlakeja alettiin säätää ja toteuttaa 1700-luvun jälkipuoliskolla maaherrojen, muiden viranomaisten ja papiston aloitteesta, sitä seurasi puukkojunkkarien esiinmarssi ja väkivallan nousu. Suomen sodan aikana järjestelmä oli pois käytöstä, mutta 1810-luvulla ja seuraavan vuosikymmenen alussa kurinpito tehostui ja monipuolistui entisestään, mistä puolestaan alkoi häjyjen ”kulta-aika”. Mitä ankarammaksi pitäjän kurinpito kehittyi, sitä korkeammalle kohosivat jonkin ajan kuluttua kyseisen alueen henkirikollisuusluvut. Alhaisen kuritason pitäjissä henkirikollisuus taas oli huomattavasti vähäisempää.


title: Puukkojunkkarit

text: Tiukimmillaan yhteiskunnallinen kontrolli ja sen jälkeinen väkivaltarikollisuus olivat Reino Kallion mukaan 1800-luvun puolivälissä, jolloin pitäjäkuri sai paikoin miltei joukkorangaistusten luonteen ja jolloin järjestyssääntöjen rikkomisesta tuomittiin käräjillä parissakymmenessä vuodessa noin 1 250 eteläpohjalaista. Tällöin laadittiin aikakauden ehkä kuuluisin pitäjänlaki, Lapuan laki (1843), jonka perusteella suurpitäjässä rangaistiin ensirikoksena lähes viittäkymmentä myöhemmin puukkojunkkarina tunnettua nuorta, muun muassa Antti Rannanjärveä ja Jaakko Pukkilaa. Suurina nälkävuosina pitäjäkurirangaistuksia ei yleensä annettu, mutta 1870-luvulta alkaen hyväksyttiin vielä joitakin uusia järjestyssääntöjä. Sakotukset jatkuivat – tosin hiljalleen laantuen – aina 1880- ja 1890-luvun vaihteeseen saakka.


title: Puukkojunkkarit

text: Kirkkokurista kehittynyt pitäjäkuri oli syntynyt ruotsinkielisellä Etelä-Pohjanmaalla, josta se oli levinnyt asteittain sisämaahan päin niin, että maakunnan reuna-alueet kokivat sen joko tavallista lievempänä tai välttivät sen miltei kokonaan. Samaa etenemiskaavaa noudatti myös siitä vähän ajan kuluttua tapahtunut henkirikollisuuden kasvu. Pitäjäkurikäytäntö puolestaan päättyi ensiksi Suupohjassa ja Uudenkaarlepyyn–Pietarsaaren seuduilla, joiden väkivaltakaan ei ehtinyt päästä juuri alkua pidemmälle. Teuvalla käräjöintiin johtavia kurisääntöjä alettiin laatia vasta kuntakokouskaudella, joten henkirikollisuuden nousukin siirtyi aivan 1800-luvun loppuvuosiin. Pisimpään sekä pitäjäkuri että puukkojunkkari-ihanteet säilyivät kuitenkin maakunnan keskiosassa eli Kyrönmaan, Maalahden, Mustasaaren sekä entisen Suur-Lapuan kunnissa ja lopulta myös Kuortaneen–Alavuden seudulla.


title: Puukkojunkkarit

text: Järjestyssääntöjä laadittiin Etelä-Pohjanmaan ulkopuolellakin, mutta ne eivät tiettävästi muualla maassa johtaneet sellaisiin laajamittaisiin käräjätuomioihin kuin Etelä-Pohjanmaan rintapitäjissä. Vaikka läntisessä Suomessa henkirikollisuusluvut olivat paikoin aika korkeita, ne eivät silti läheskään yltäneet Etelä-Pohjanmaan tasolle. Pitäjäkuri ja puukkojunkkarius olivatkin siten sääty-yhteiskunnan aikana lähinnä vain eteläpohjalaisia erikoisuuksia.


title: Puukkojunkkarit

text: Ankaralla kurinpidolla pyrittiin vahvistamaan patriarkaalisen sääty-yhteiskunnan perustaa, kun taas puukkojunkkariudessa oli pohjimmiltaan kyse yksilöllisten toimintamahdollisuuksien esiintulosta, mikä aiheutti näiden kahden voiman välille syvän ristiriidan. Kun paikallinen järjestyksenpito perimmältään epäonnistui, se osaltaan johti kollektiivisen sääty-yhteiskunnan vähittäiseen murentumiseen ja kansalaisyhteiskunnan alkavaan nousuun.


title: Puukkojunkkarit

text: Puukkojunkkarien toiminta tuli pian Suomen senaatinkin tietoon, ja erityisesti J. V. Snellman kiinnitti huomiota Alahärmän poikkeuksellisen suuriin henkirikoslukuihin. Alueelle päätettiin lähettää nimismieheksi tarpeeksi lujaotteinen mies, joka pystyisi saamaan heidät kuriin. Tehtävään valittiin Krimin sodan veteraani Adolf Hägglund (myöhemmin kansanlaulustakin tunnettu ”Kauhavan ruma vallesmanni”), joka vuonna 1864 tuli Kauhavan sekä Ala- ja Ylihärmän nimismieheksi ja ryhtyi tarmokkaisiin toimiin puukkojunkkareita vastaan. Hän joutui murhayrityksenkin kohteeksi, mutta onnistui lopulta 11. lokakuuta 1867 pidättämään Antti Isotalon ja Antti Rannanjärven.


title: Puukkojunkkarit

text: Pitkän oikeudenkäyntisarjan jälkeen kumpikin puukkojunkkari tuomittiin vuoden 1869 alussa monista rikoksista. Isotalo sai käräjillä kuolemantuomion, joka tosin olisi käytännössä merkinnyt karkotusta pakkotyöhön Siperian kaivoksiin, mutta senaatti päätti muuttaa tuomion 12 vuodeksi vankeutta. Rannanjärvi taas sai raipparangaistuksen sekä niin suuret sakot, ettei hänen uskottu pystyvän niitä maksamaan, minkä vuoksi hän joutuikin suorittamaan rangaistuksensa vesileipävankeutena.


title: Puukkojunkkarit

text: Väkivallan aalto talttui 1800-luvun loppupuoliskolla osaksi herännäisyyden ja siirtolaisuuden, mutta varsinkin nuorisoseurojen ja raittiusliikkeen ansiosta, kun nuorten omaehtoiselle toiminnanhalulle ja seurustelun tarpeelle luotiin hyväksytty kanava. Kunnallishallintouudistus 1800-luvun lopulla erotti kunnan ja kirkon omiksi yksiköikseen, joten sen yhteisön osat, jonka tarpeisiin pitäjäkurisäännöt oli luotu, joutuivat erilleen toisestaan. Kansanopetus loi puolestaan uskoa opettamiseen ja kasvattamiseen rangaistusten sijasta, ja siirtolaisuus purki yhteiskunnallisia epäkohtia.


title: Puukkojunkkarit

text: Herrasväen keskuuteen levinnyt fennomania tasoitti eri yhteiskuntaryhmiä erottavaa henkistä juopaa, samoin rautateiden ansiosta tapahtunut liikkuvuuden lisääntyminen, talouselämän uudet vaatimukset sekä yleinen näköpiirin avartuminen veivät pohjaa pikkutarkkojen järjestyssääntöjen määräyksiltä. Kun vielä vuoden 1889 rikoslaki edellytti entistä humaanimpia ja lievempiä rangaistuksia, paikalliset pitäjäkurisäännöt menettivät asteittain merkityksensä, jonka jälkeen enin väkivaltakin vähitellen tyrehtyi.


title: Eboshi

text: Eboshi () on japanilainen miesten päähine, joka oli käytössä lähinnä miesten virallisena tai seremonillisena päähineenä, Heian-kaudelta Meiji-kauden alkuun. Päähine valmistettiin mustasta hevosenjouhikankaasta ja joskus "tärkättiin" lakkaamalla. Malleja oli erilaisia, riippuen käyttötilanteesta ja henkilön arvoasemasta.


title: Eboshi

text: Nykyisin eboshi päähine on jo siirtynyt historiaan, sellaisia näkyy nō- ja kabuki-teatterin lavalla ja historiallisia pukuja esittelevissä kulkueissa.


title: Twi’lek

text: Twi’lek on fiktiivisessä "Tähtien sodan" maailmassa esiintyvä rotu, jota tavataan usein varsinkin oheiskirjallisuudessa. Ne ovat palvelleet sekä Galaktista Imperiumia ja Kapinaliittoa. Nimeä twi’lek ei ole mainittu yhdessäkään elokuvassa, mutta eräässä "" kohtauksessa Twi’lek jedi kaataa taisteludroidin Voiman avulla.


title: Twi’lek

text: Twi’lekeillä on värikäs iho ja kaksi häntää – joita kutsutaan nimellä lekku (yksikössä lek) – jotka tulevat heidän päästään. Nimi ”twi’lek” tulee sanoista ”twin lekku”. Osa twi’lekin aivoista kasvaa lekkun tyveen ja yleensä heillä on kaksi lekkua, vaikkakin on mahdollista että joillakin voi olla kolme tai neljä. Twi’lekit ovat luonnollisesti täysin hiuksettomia, lukuun ottamatta heidän kulmakarvojaan. Tunnettuja twi’lekien värejä ovat valkoinen, vihreä, sininen, punainen, oranssi, ruskea, keltainen ja violetti. Harvinaisimpia ovat punaihoiset Lethanit, joista seuraavaksi harvinaisimmat ovat sini-ihoiset Rutianit. Vihreä on puolestaan kaikista yleisin ihon väri.


title: Twi’lek

text: Naispuoliset twi’lekit ovat palkitut luonnollisella kauneudellaan ja sulavaliikkeisyydellään ja tästä syystä heitä myydäänkin usein orjiksi ja tanssijoiksi rikollisjohtajille ja useat muut ovat töissä tanssijoina juottoloissa.


title: Twi’lek

text: Expanded Universen mukaan, Ryloth on twi’lekeiden kotiplaneetta. Siellä ne asuvat luolissa, joita sijaitsee asuttavalla osalla planeetasta ja jokaisessa luolassa asuu eri klaani.


title: Pontochō

text: Pontochō () on historiallisesti ja arkkitehtonisesti merkittävä kaupunginosa Kiotossa, Japanissa. Samoin kuin Gion, Pontochō tunnetaan varsinkin teehuoneistaan ("ochaya") sekä geishoistaan. Kamo-joen töyrästä myötäilevä pitkulainen kaupunginosa on vain muutaman korttelin kokoinen. Alueen nimi on syntynyt yhdistelmänä japanin katua ja kaupunkia tarkoittavasta sanasta sekä englannin sanasta point tai portugalin samaa tarkoittavasta sanasta "ponto".


title: Pontochō

text: Pontochō tuli länsimaissa tunnetuksi amerikkalaisantropologi Liza Dalbyn kirjoitettua etnografian geishaharjoittelijana viettämästään ajasta. Etnografia on julkaistu nimellä Geisha (1983).


title: Pontochō

text: Alue syntyi, kun köyhät viihdyttäjät siirtyivät asumaan 1500-luvulla jokivarren tulva-alueelle. Vesi elementtinä yhdistetään Japanissa asioiden alati muuttuvaan luonteeseen. Viihdealueisiin viitattiin runollisella termillä, jolla ei ole vakiintunutta suomennosta, mutta josta käytetään englanninkielisessä kirjallisuudessa termiä ""floating world"". Geishojen lisäksi tähän maailmaan kuuluivat myös muut viihdyttäjät soittajista näyttelijöihin sekä eri tasoisiin prostituoituihin.


title: Pontochō

text: Maailmankuulu "Pontochō Kaburenjōn teatteri" sijaitsee Sanjo-dōrin päässä kaupunginosaa. Kioton geishat esittävät teatterissa tanssejaan kahdesti vuodessa Kamogawa Odorina eli Kamo-joen festivaalissa. Liput ovat hyvin kysyttyjä ja kalliita, mutta tämä on yksi harvoista tilaisuuksista nähdä katoamassa olevaa geisha-perinnettä tanssi- ja musiikkiesityksissä.


title: Freaked

text: Freaked on vuonna 1993 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen komediaelokuva, jonka ohjasivat Tom Stern ja Alex Winter. Elokuvan työnimi oli ”Hideous Mutant Freekz”.


title: Populäärimusiikkia Vittulajänkältä

text: Populäärimusiikkia Vittulajänkältä () on Mikael Niemen vuonna 2000 kirjoittama romaani, josta on tehty näytelmä- ja elokuvaversiot. Kirja kertoo Ruotsin Pajalasta kotoisin olevan pojan kasvutarinan aikuiseksi kaikkine siihen kuuluvine vaiheineen. Ensimmäisen kerran kirja ilmestyi suomeksi vuonna 2001. Kirja on saanut lukuisia tunnustuksia ja se on ollut pohjoismaissa huomattava myyntimenestys. Kirja oli Mikael Niemen läpimurtoteos.


title: Populäärimusiikkia Vittulajänkältä

text: Kirjan tapahtumaympäristönä kuvataan Ruotsin pohjoisosassa sijaitsevan Norrbottenin pientä kuntaa Pajalaa minäkertojana toimivan Matti-pojan silmin. Kirja kuvailee tarkasti elämää 1960–1970-lukujen Ruotsin jo vaurastuneessa yhteiskunnassa, jossa ihmiset materiaalisen puutteen sijasta kärsivät syrjäisen pikkukunnan asukkaina identiteetin puutteesta ja tuntevat itsensä alempiarvoiseksi verrattuna "oikean Ruotsin" ihmisiin.


title: Populäärimusiikkia Vittulajänkältä

text: Kirjan nimi herättää kysymyksiä, mutta se liittyy hyvin olennaisesti juonen sisältöön. Vittulajänkä on eräs Pajalan osa, joka sai kutsumanimensä sen lapsirikkauden vuoksi. Muita kirjassa mainittuja paikkoja Pajalassa ovat mm. "Paskajänkä" ja "Teksas".


title: Populäärimusiikkia Vittulajänkältä

text: Matin elämässä tapahtuu ensimmäinen murros kun kotikatu saa öljysorapäällysteen 1960-luvulla. Hänestä tuntuu, että koko maailma avautui sen myötä. Matti saa ystävän Niila-pojasta jonka koti on vahvasti lestadiolainen.


title: Populäärimusiikkia Vittulajänkältä

text: Musiikki tulee Matin elämään Niilan saatua Amerikan serkuiltaan lahjaksi Beatlesin singlen ""Rock 'n' Roll Music"". Levysoitinta ei Niilan syvästi uskonnollisessa kodissa ole eikä hänen ankara isänsä edes sallisi levyn tuomista taloon. Matin sisarella on levysoitin ja pojat kuuntelevat sillä levyä salaa. Tämän levyn kuultuaan he ymmärsivät, että jotain heissä on peruuttamattomasti muuttunut eikä paluuta entiseen ole.


title: Populäärimusiikkia Vittulajänkältä

text: Kouluun tullut uusi musiikinopettaja Greger onnistuu jalostamaan Matissa ja Niilassa piilevät kyvyt bändiksi, ja heidän itseluottamuksensa saa lujitusta. Greger on Skånesta tullut, työtapaturmassa kaikki muut oikean käden sormensa paitsi peukalon menettänyt mies, joka on hankkinut uuden ammatin. Tämä omaa murrettaan vahvasti puhuva mies osoittautuu varsinaiseksi kitaravirtuoosiksi ja nousee poikien mielessä lähes yliluonnolliseen asemaan. Musiikki kuljettaa tarinaa poikien kypsyessä miehiksi, ja lopulta pojat tulevat tienristeykseen; tämä on kirjassa esitetty myös konkreettisesti. Valintaa miettiessään he heittäytyvät risteykseen tuijottamaan tähtitaivasta.


title: Populäärimusiikkia Vittulajänkältä

text: Populäärimusiikkia Vittulajänkältä-kirjan kustantajana Suomessa on Like-kustannus. Kirja julkaistiin Ruotsissa vuonna 2000 ja Suomessa vuotta myöhemmin. Kirjan on kääntänyt Outi Menna.


title: Oktaani

text: Oktaani viittaa seuraaviin asioihin:


title: H. E. C.

text: HEC on samanninmisen yhtyeen vuonna 1977 ilmestynyt albumi. Yhtyeen keskushahmo oli laulaja-lauluntekijä Hector.


title: H. E. C.

text: HEC-yhtye syntyi Hectorin kiertuekokoonpanosta, jossa soittivat Heimo Holopainen (basso), Antero Jakoila (kitara), Pekka Suvanto (rummut) ja Kaj Westerlund (kosketinsoittimet). Kun yhtyeeseen liittyi Hasse Wallin tilalle Eeki Mantere, syntyi H. E. C. Nimi tuli sanoista Hector, Eeki & Co.


title: H. E. C.

text: Levyltä poistettiin tekijänoikeussyiden vuoksi kappale "Marie Laveaux" (säv. Shel Silverstein, suom. san. Hector.) Se löytyy ainoastaan LP:n ja kasetin ensimmäiseltä painokselta.


title: H. E. C.

text: CD-Bonus


title: H. E. C.

text: Joissakin painoksissa on erilainen kappalejärjestys. Kasettipainoksessa se oli seuraava:


title: Juha Ahokas

text: Juha ”Nalle” Ahokas (18. syyskuuta 1969 Kokkola) on suomalainen entinen raskaan sarjan kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, Euroopan mestari ja nelinkertainen arvokisamitalisti.


title: Juha Ahokas

text: Ahokas aloitti painin vuonna 1985. Suomessa hän oli voittamaton vuodesta 1990 lähtien jolloin hävisi Keijo Mannille. Ahokas voitti yhteensä 30 Suomen mestaruutta kreikkalais-roomalaisessa ja vapaapainissa. Keijo Manni on ainoa painija jolla on enemmän Suomen mestaruuksia (33 kpl) kuin Ahokkaalla. Välissä Ahokas kärsi selkävaivoista ja oli painimatta lähes kaksi vuotta, mutta palasi takaisin vuonna 2001, minkä jälkeen hän ylsi uransa parhaisiin saavutuksiin. Ahokas on kärsinyt myös sydänvaivoista. Lokakuussa 2007 Ahokas ilmoitti päättävänsä uransa pysyvän hermovaurion takia.


title: Juha Ahokas

text: Ahokas on maineikkaasta painisuvusta, sillä hänen isoäitinsä veli Hermanni Pihlajamäki ja serkku Kustaa Pihlajamäki olivat molemmat olympiavoittajia.


title: Juha Ahokas

text: Ahokas on harrastanut myös sumopainia ja saavuttanut vuosina 1997 ja 1997 MM-joukkuehopeaa ja -pronssia. Seuratasolla Ahokas edustaa Nurmon Jymyä.


title: Juha Ahokas

text: Painijauran jälkeen Juha Ahokas mm. opiskeli Laajasalon opistossa suntion ammattitutkinnon vuosina 2014-2015. Vuodesta 2014 alkaen hän on toiminut Messukylän seurakunnan ylivahtimestarina.


title: Kilopondi

text: Kilopondi (tunnus kp) on käytöstä poistunut voiman yksikkö, johon perustui useilla teknisillä aloilla aikoinaan käytetty tekninen mittajärjestelmä. Kilopondi vastasi yhden kilogramman suuruisen massan kokemaa vetovoimaa maan pinnalla 45:nnen leveysasteen korkeudella. Käytännössä kilopondin määritelmään kuuluva painovoiman kiihtyvyys on määritelty arvoon 9,806 65 m/s², mikä vastaa likimain Pariisissa vallitsevaa arvoa. Määritelmästä seuraa, että


title: Kilopondi

text: Käytännössä kilogramman massan aiheuttama vetovoima kuitenkin vaihtelee jonkin verran. Päiväntasaajalla kilogramman kokema kiihtyvyys on n. 9,79 m/s², kun taas navoilla arvo on jo lähes 9,84 m/s². Helsingin korkeudella kiihtyvyys on n. 9,82 m/s² ja Utsjoella jo 9,83 m/s².


title: Makeutusaine

text: Makeutusaineita käytetään ruokien makeuttamiseen. Luonnonsokerien rinnalle on kehitetty keinotekoisia makeutusaineita, jotta tuotteesta saataisiin makea ilman perinteisen sokerin haittavaikutuksia (runsas energiasisältö ja ongelmat hampaille).


title: Makeutusaine

text: Sokeria korvaavia makeutusaineita ovat esimerkiksi asesulfaami K, aspartaami, sakariini, sukraloosi ja stevia. Niitä käytetään vähäkaloristen elintarvikkeiden valmistuksessa, sillä niiden kalorimäärät ovat hyvin pienet sokeriin verrattuna.


title: Makeutusaine

text: Keinotekoisten makeutusaineiden runsas ja pitkäaikainen käyttö voi olla haitallista ja lisätä riskiä sairastua diabetekseen. Niistä ei myöskään välttämättä ole apua laihdutuksessa.


title: Puutavara

text: Puutavara on puusta, erityisesti puun rungosta, saatavan puuaineen yleisnimitys raaka-aineena ja kaupallisena tuotteena eli metsätaloustuotteena. Puutavaraksi nimitetään sekä metsästä kaadettuja puita että näistä puista sahattuja, höylättyjä ja sorvattuja tuotteita.


title: Puutavara

text: Haluttaessa ilmaista täsmällisemmin millaisesta puutavarasta on kyse on parempi käyttää muita nimityksiä: raakapuu on metsästä saatavaa pyöreää puutavaraa, sahatavara on raakapuusta sahaamalla valmistettua sahattua puutavaraa ja höylätavara on sahatavarasta höyläämällä jalostettua höylättyä puutavaraa. Tilastoissa, metsätaloudessa ja metsäteollisuudessa käytetään jaottelussa rajana jalostusastetta. Raakapuuta, esimerkiksi puun rungosta katkaistua tukkia pidetään metsätaloustuotteena ja tukista sahattua sahatavaraa teollisuustuotteena.


title: Puutavara

text: Raakapuu eli pyöreä puutavara on jalostamatonta metsästä saatavaa puuainesta, joka on tarkoitettu teollisuuden raaka-aineeksi, energian tuottamiseen Puupolttoaineena tai kotitarpeina käytettäväksi. Raakapuu on yleensä katkottu pölkyiksi ja siitä on voitu poistaa kuori tai pintapuu. Myös karkeasti syrjättyä (veistettyä), karkeasti muotoiltua (esimerkiksi teroitettua) tai haketettua puuta pidetään raakapuuna. Nimitystä tuore puutavara käytetään yleensä kuivumattomasta puutavarasta, jonka kosteus on yli 30 prosenttia.


title: Puutavara

text: Ainespuuksi nimitetään mitä tahansa raakapuuta, jota on taloudellisesti kannattavaa jalostaa. Sen tarkat mitta- ja laatuvaatimukset sovitaan ostajan ja myyjän välillä. Metsätaloudessa raakapuu jaotellaan usein vielä tarkemmin puulajeittain: haapatukki, kuusitukki, mäntytukki, kuusikuitu jna. Tukeista, pikkutukeista ja erikoispuista käytetään yhteisnimitystä järeät pölkyt.


title: Puutavara

text: Tukit ryhmitellään käyttötarkoituksen mukaan sahatukeiksi ja vaneritukeiksi (sorvitukki, viilutukki) niiden erilaisista laatuvaatimuksista johtuen. Sahatukit ovat pääasiassa kuusta ja mäntyä sekä huonekalujen raaka-aineeksi jonkin verran käytettävää koivua. Sahatukkien latvaläpimitan alaraja on yleensä männyllä 15 cm ja kuusella 16 cm.


title: Puutavara

text: "Määrämittatukiksi" nimitetään pituudeltaan määrämittaista eli ostajan haluaman mittaista tukkia, joka on yleensä tarkoitettu johonkin erityistarpeeseen. Vaneritukit käytetään vaneriviilujen raaka-aineena. Runkoviilujen raaka-aineena käytetään koivua ja kuusta. Pintaviilut sorvataan parhaista koivu- mänty- ja haapatukeista. Haapatukeista tehdään myös höylätavaraa saunan lauteisiin.


title: Puutavara

text: Pikkutukit ovat ohuita, sahattaviksi kelpaavia tukkeja. Pikkutukki on puukaupassa oma hintaryhmänsä tukkien ja kuitupuun välissä. Niiden latvaläpimitta on yleensä 12–18 tai 12–15 cm ja pituus 2,5–4,6 metriä (yleisimmin 3,1–4,3 m). Pikkutukkeja saadaan puunrungon latvaosasta tai harvennushakkuussa kaadetuista puista.


title: Puutavara

text: Pienimpiä sahattavaksi kelpaavia puupölkkyjä nimitetään sahakuiduksi. Niiden latvaläpimitta on yleensä 10 sentistä ylöspäin.


title: Puutavara

text:
Erikoispuuksi kutsutaan:
Kuitupuu eli pinotavara on tarkoitettu sellun, hiokkeen, hierteen tai puukuitulevyjen raaka-aineeksi. Kuitupuupölkyiksi katkotaan puunrungosta ne osat, jotka ovat liian ohuita tai huonolaatuisia tukeiksi. Kuitupuun läpimitta on 6 sentistä ylöspäin ja pituus 2,5–5,5 metriä (tai 3,1–5,5 m). Puukaupassa kuitupuuta nimitetään puulajin mukaan koivu-, kuusi- tai mäntykuitupuuksi.


title: Puutavara

text: Kotitarvepuu on kotitalouksien tai maatilojen käyttämää raakapuuta.


title: Puutavara

text: Muuta raakapuuta ovat:


title: Puutavara

text: Raakapuu voi olla kuorittua ja karkeasti veistettyä, mutta ei pituussuuntaan sahattua eikä suoja-aineilla käsiteltyä. Aiemmin puutavaran ryhmittelyissä käytettiin ryhmää "veistetty puutavara". Ryhmään kuuluivat esimerkiksi veistetyt ratapölkyt, mutta jos sellaisia vielä nykyisin tarvitaan, niin ne tehdään sahaamalla.


title: Puutavara

text: Metsäenergiapuu eli poltto(raaka)puu on energian (lämmön ja sähkön) tuottamiseen tarkoitettua puuainesta. Tätä biopolttoainetta nimitetään myös metsäpolttoaineeksi, jos halutaan tehdä ero teollisuuden sivutuotepuuhun (kuori, puru, lastut, pätkät ym.).


title: Puutavara

text: Energiapuu voidaan toimittaa:


title: Puutavara

text: Haketettua energiapuuta kutsutaan myös energiahakkeeksi, silloin kun halutaan tehdä ero massa-, kuitulevy- ja lastulevyteollisuuden käyttämään hakkeeseen. Metsähakkeella tarkoitetaan kaikkea metsästä kerättyä haketettua puuainesta.


title: Puutavara

text: Energiapuun raaka-aineeksi sopivat:


title: Puutavara

text: Puutavaran kaupassa ja tilastoinnissa käytetään mittayksikkönä yleensä (kuorellista) kiintokuutiometriä (m). Se tarkoittaa yhden kuutiometrin kokoista puumassaa, jossa ei ole ilmavälejä kuten on pinokuutiometrissä. Sivutuotepuuta (kuori, hake, puru, lastu) mitataan irtokuutiometreinä (i-m), joka on noin 0,4 kiintokuutiometriä (0,38–0,46 m), ja halkoja pinokuutiometreinä (p-m), joka on keskimäärin 0,67 kiintokuutiometriä. Pinokuutiometri tarkoittaa yhden kuutiometrin kokoista puupinoa, irtokuutiometri yhden kuutiometrin kokoista tilavuutta irrallista tavaraa. Klapeja mitattaessa irtokuutiometriä vastaa heittokuutiometri, joka on noin 0,4 kiintokuutiometriä.


title: Puutavara

text: Aikaisemmin on puutavaran mittayksikkönä käytetty Pietarin tai Göteborgin standarttia, jotka oli määritelty erikseen sahatulle, veistetylle ja pyöreälle puutavaralle.


title: Puutavara

text: Raakapuun tilavuuden mittaukseen eli kuutioimiseen on käytetty puun muodon approksimointiin perustuvia menetelmiä.


title: Puutavara

text: Huberin kaava approksimoi puun muotoa sylinterinä tai paraboloidina, Hossfeldin kaavat kartiona, paraboloidina tai sylinterinä ja Smalianin kaava sylinterinä sekä katkaistuna paraboloidina.


title: Puutavara

text: Puun poikkileikkauspinta-alan mittauskohdalta on mitattu puun halkaisija kahdesta keskenään kohsisuorasta suunnasta, ja näistä halkaisijoista laskettua keskiarvoa on käytetty puun poikkileikkausta approksimoivan ympyrän halkaisijana.


title: Puutavara

text: Metsän puiden lukumäärää voidaan arvioida puiden keskimääräisen leveyden ja taustarajan avulla. Taustarajalla tarkoitetaan sitä, kuinka pitkälle keskimäärin metsässä voi nähdä.


title: Puutavara

text: Voidaan todistaa, että formula_9, missä formula_10 on taustaraja, formula_11 on yhden puun ympäristön pinta-ala ja formula_12 puiden keskimääräinen leveys katselukorkeudella. Kun jaetaan metsäalueen pinta-ala formula_13 yhden puun ympäristön pinta-alalla formula_11 saadaan arvio puiden kokonaismäärälle formula_15:


Puutavara


title: Puutavara

text: EU:n puutavara-asetus on 20. lokakuuta 2010 annettu Euroopan unionin asetus, jolla puututaan laittomasti korjatun puutavaran ja puutuotteiden kauppaan EU:n sisällä. Siinä kielletään laittomasti korjatun puutavaran ja puutuotteiden saattaminen EU:n markkinoille ja vahvistetaan toimijoiden velvollisuudet. Asetusta sovelletaan kaikissa EU:n jäsenvaltioissa 3. maaliskuuta 2013 alkaen.


title: Eönwë

text: Eönwë on Tolkienin fantasiamaailmassa maia, joka toimii Manwën kilvenkantajana ja airuena. Aseiden käytössä maailmassa ei löydy hänelle vertaa. Eönwë johti valarin sotajoukkoa, kun Melkor kukistettiin ensimmäisen ajan lopussa. Hän otti Melkorin kruunusta silmarilit ja kieltäytyi antamasta niitä Fëanorin pojille. Kun nämä sitten hyökkäsivät Eönwën leiriin viedäkseen kivet, Eönwë kielsi heidän surmaamisensa. Taistelun jälkeen Eönwë neuvoi Melkorin päällikköä Sauronia saapumaan valarin tuomittavaksi.


title: Pako

text: Pako ("Prison Break") on yhdysvaltalainen televisiosarja, jonka ensi-ilta oli Fox-kanavalla 29. elokuuta 2005 ja päätösjakso 15. toukokuuta 2009. Sarjasta julkaistiin viides tuotantokausi lähes kahdeksan vuoden jälkeen vuonna 2017. Viimeinen tuotantokausi esitettiin Yhdysvalloissa Foxilla ja Suomessa Livillä sekä Ruutu Plus -suoratoistopalvelussa. Sarja kertoo syyttömänä kuolemaan tuomitusta Lincoln Burrowsista (Dominic Purcell) ja hänen veljestään Michael Scofieldista (Wentworth Miller), joka laatii yksityiskohtaisen pakosuunnitelman veljensä pelastamiseksi.


title: Pako

text: "Pako" oli alun perin tarkoitettu 13-osaiseksi minisarjaksi, mutta suuren suosion vuoksi Fox laajensi sen täydeksi tuotantokaudeksi. Yhdysvaltojen lisäksi "Pakoa" on esitetty yli 20 maassa. Suomessa MTV3 hankki sarjan alkuperäiset esitysoikeudet ja aloitti lähetykset 12. syyskuuta 2006. "Paon" avausjakso keräsi 930 000 katsojaa, ja sarjasta tuli siten Suomen menestynein ulkomainen sarjauutuus yli kahteen vuoteen. "Paon" katsojaluvut pienentyivät ensimmäisen kauden jälkeen. Sarjan lopetuksen syynä oli tuottajien mukaan se, että "Paon" idea oli loppuun kaluttu. Sarjan viimeinen jakso esitettiin Suomessa 4. toukokuuta 2010.


title: Pako

text: Kesäkuussa 2015 Fox ilmoitti jatkavansa sarjaa kymmenjaksoisella tuotantokaudella. Sarjassa jatkavat muun muassa Sarah Wayne Callies, Dominic Purcell, Wentworth Miller, Robert Knepper, Amaury Nolasco sekä Rockmond Dunbar. Sarjaa kuvattiin 2016 keväällä. Uudet jaksot esitettiin televisiossa vuoden 2017 aikana.


title: Pako

text: Kaikki neljä ensimmäistä tuotantokautta on julkaistu DVD:nä. Sarjasta on julkaistu myös videopeli "" PlayStation 3:lle ja Xbox 360:lle. Peli julkaistiin 26. maaliskuuta 2010.


title: Pako

text: Sarjan ensimmäinen tuotantokausi kuvattiin pääosin Jolietin vanhassa vankilassa, Illinoisissa, ja useat sen kohtauksista tapahtuivat sellissä, jossa sarjamurhaaja John Wayne Gacy istui tuomiotaan. Toinen tuotantokausi kuvattiin Dallasin ympäristössä Texasissa.


title: Pako

text: Michael Scofield (Wentworth Miller) on menestyvä Loyola University Chicagosta valmistunut rakennusinsinööri. Scofieldin isä jätti perheen ennen hänen syntymäänsä ja äiti menehtyi aivoaneurysmaan Scofieldin ollessa 11-vuotias. Scofieldin vanhempi veli, Lincoln Burrows (Dominic Purcell), on elänyt hyvin hänen omastaan poikkeavaa, rikollisuuden sävyttämää elämää. Tällä hetkellä Burrows odottaa kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanoa Fox Riverin vankilassa tuomittuna Yhdysvaltain varapresidentin veljen Terrence Steadmanin murhasta. Burrows sanoo kuitenkin joutuneensa lavastetuksi ja vakuuttaa syyttömyyttään. Huolimatta vahvoista todisteista veljeään vastaan Scofield uskoo tämän syyttömyyteen ja on kehittänyt monimutkaisen pakosuunnitelman pelastaakseen tämän sähkötuolilta.


title: Pako

text: Burrowsin teloituspäivän ollessa vain muutaman viikon päässä Scofield tekee aseellisen ryöstön paikalliseen pankkiin. Poliisin piirittäessä rakennuksen hän luopuu aseistaan ja antautuu. Oikeudessa Scofield tuomitaan viideksi vuodeksi ehdottomaan vankeuteen ja lähetetään Fox Riveriin omasta pyynnöstään. Scofieldin pakosuunnitelman perustana toimivat hänen koko yläruumiinsa peittävät tatuoinnit, joihin on piilotettu vankilan pohjapiirros ja muita tärkeitä tietoja. Vankilan pohjapiirroksiin hän on päässyt käsiksi työnantajansa kautta, joka oli vastuussa kompleksin peruskorjauksesta muutamaa vuotta aikaisemmin. Onnistuakseen suunnitelmassaan Scofieldin on työskenneltävä aikaa ja vankilan olosuhteita vastaan sekä luotava suhteita muihin vankeihin ja vankilan henkilökuntaan.


title: Pako

text: Vankilan ulkopuolella veljesten lapsuudenystävä ja asianajaja Veronica Donovan (Robin Tunney) käy omaa taisteluaan paljastaakseen Burrowsin tuomitsemisen taustalla olevan salaliiton. Samana iltana kun veljekset viimein suorittavat pakonsa Fox Riveristä, Veronica löytää elossa olevan Terrence Steadmanin.


title: Pako

text: Scofield ja Burrows jatkavat pakenemistaan heitä takaa-ajavilta viranomaisilta. Veljesten lisäksi pakosalla ovat myös Sucre, Abruzzi, C-Note, T-Bag, Houru (Haywire) ja Hylkiö (Tweener). Pian paon jälkeen liittovaltion agentti Alexander Mahone (William Fichtner) saa tehtäväkseen karkureiden jäljittämisen ja vangitsemisen. Myös Burrowsin tuomitsemiseen johtaneen salaliiton selvittäminen on yksi kauden teemoista. ”The Company” eli ”Yhtiö” jatkaa suunnitelmaansa eliminoida Burrows ja muut, jotka tulevat heidän tielleen. D. B. Cooperiksi paljastuneen Charles Westmorelandin viiden miljoonan dollarin salaisuus paljastuu ja alkaa kilpajuoksu Double K -maatilalle, josta kukaan ei tunnu kuulleen mitään. Käännekohta tapahtuu, kun vartiopäälliköt Bellick & Geary alkavat jahdata karkureita. Bellick lavastetaan murhaan, jonka seurauksena hänet tuomitaan Fox Riverin vankilaan. Alexander Mahone ottaa kuitenkin hänet listoillensa ja Bellick säästyy Fox Riverin kauhuilta. Yhdysvaltain presidentti Caroline Reynolds huijaa Kellermania, ja Kellerman päättää kostaa hänelle. Kellerman todistaa vangitun Saran puolesta, Sara pääsee vapaaksi. Linc vapautetaan syytteistä. Sara ampuu Bill Kimin, Scofield ottaa vastuun ampumisesta ja joutuu sen seurauksena panamalaiseen vankilaan, Sonaan.


title: Pako

text: Sarjan luoja Paul Scheuring on kommentoinut, että kaudessa tullaan näkemään suurin osa vanhasta näyttelijäkaartista uusien tulokkaiden lisäksi, ja kauden teemana olisi ”takaisinmaksu”. Uusi juoni luodaan, sillä ”suurin osa salaliittoteemasta (noin 90 prosenttia) on käsitelty toisen tuotantokauden loppuun mennessä”.


title: Pako

text: Kolmannessa tuotantokaudessa Michael Scofield on joutunut pahamaineiseen panamalaiseen vankilaan, Sonaan (täydeltä nimeltään "Penitenciaría Federal de Sona" eli Sonan liittovaltion vankila), jonne ovat joutuneet myös agentti Alexander Mahone, Theodore ”T-Bag” Bagwell sekä Fox Riverin entinen vanginvartija Brad Bellick. Yhtiö sieppaa Saran, sekä Lincolnin pojan, L.J:n, jotta Michael auttaisi vankilassa asustavan James Whistlerin pakoon. Michaelin on taas alettava suunnitella pakoa.


title: Pako

text: Kolmas tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa 17. syyskuuta 2007 ja Suomessa MTV3-kanavalla 16. syyskuuta 2008.


title: Pako

text: Paon neljännen tuotantokauden kuvaukset alkoivat toukokuussa 2008. Televisiossa sitä alettiin esittää Yhdysvalloissa 1. syyskuuta 2008. Neljännen kauden ensimmäisen jakson nimi oli Scylla. 15. toukokuuta 2009 esitettiin viimeinen jakso neljännestä kaudesta, mutta tämän jälkeen nähtiin vielä erikoisjakso "The Final Break", joka päätti neljännen kauden ja koko sarjan. Suomessa neljäs kausi alkoi marraskuussa 2009.


title: Pako

text:
"Kovan onnen kundista" tuttu Michael Rapaport liittyy "Paon" näyttelijäkaartiin agentti Donald Selfin roolissa. Salamurhaajaa näyttelee Cress Williams, jonka viimeisin rooli oli Tucker Jonesin hahmo "Greyn Anatomiassa". Myös Sara Tancrediä näyttelevä Sarah Wayne Callies palaa takaisin sarjaan neljännellä tuotantokaudella. Neljännellä kaudella selviää, että Michaelin äiti on ollut pääpiruna koko salaliitossa ja että Lincoln ei olekaan Michaelin oikea veli. Neljäs kausi keskittyy Scyllan ympärille, joka on kokoelma tiedostoista, jotka pitävät sisällään mittaamattoman arvokkaita tietoja tulevaisuuden energialähteistä. Michael, Linc, Sucre, Bellick ja Agentti Mahone hankkivat Scyllan itselleen ja luovuttavat sen YK:lle, jonka kanssa Paul Kellerman on neuvotellut sopimuksen veljesten ja kumppaneiden maineen puhdistamisesta. Sen sijaan Sara joutuu vankilaan ammuttuaan Michaelin äidin kuoliaaksi. Michael uhraa henkensä vapauttaakseen Saran vankilasta, sillä Michaelin aivokasvain olisi joka tapauksessa vienyt hänen henkensä. Sara asettuu asumaan Michael juniorin kanssa Costa Ricaan, jonne myös Michael haudataan. Lopuksi nähdään kohtaus, jossa Sucre, Mahone, Lincoln ja Sara poikansa kanssa kokoontuvat neljän vuoden päästä Michaelin haudalle.
Sarjasta on julkaistu oheistuotteena videopeli "" PlayStation 3:lle ja Xbox 360:lle. Alun perin Brash Entertainmentin piti julkaista peli helmikuussa 2009, mutta julkaisu peruttiin yhtiön mentyä konkurssiin. Pelin kehittäjä Zootfly löysi Deep Silver -yhtiöstä uuden julkaisijan, ja peli julkaistiin lopulta Euroopassa 26. maaliskuuta 2010.


title: Pako

text: "Prison Break: Proof of Innocence" nimistä sisarsarjaa tehtiin mobiililaitteille. Sen ensimmäinen jakso julkaistiin 8. toukokuuta 2006.


title: Pako

text: Huhtikuussa 2010 ilmoitettiin suunnitelmista luoda venäjänkielinen "Prison Break" sarja, joka olisi melkein suora kopio alkuperäistä sarjasta. "Pobeg" nimellä julkaistua sarjaa esitettiin venäjällä Ykköskanavalla vuosien 2010–2012 aikana. Sitä tuotettiin kahden kauden verran.


title: Raakapuu

text: Raakapuu voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: GŠ-30-1

text: GŠ-30-1 (ГШ-30-1, taisteluvälineindeksi 9-A-4071K) on neuvostoliittolais-venäläinen lentokoneaseena käytetty 30-millinen konetykki. Aseen suunnittelivat Vasili Petrovitš Grjazev ja Arkadi Georgijevitš Šipunov, ja se otettiin neuvostoilmavoimien käyttöön 1980-luvulla. Tykki on edelleen tuotannossa, valmistajana on Ižmaš.


title: GŠ-30-1

text: Tykin toimintaperiaate on lyhyt putkirekyyli. Yksiputkisena se on tulinopeudeltaan hitaampi kuin Gatling-tyyppiset konetykit. Yksinkertaisesta toimintaperiaatteesta huolimatta tykin tulinopeus on täysin vertailukelpoinen monimutkaisempien revolveritykkien kanssa. Tykin yksinkertainen rakenne on mahdollistanut sen tekemisen erittäin kevyeksi; tykin massa on 46 kg ja sen lataaminen tapahtuu erityisellä latauslaukauksella.


title: GŠ-30-1

text: GŠ-30-1:n maksimitulinopeus on 1 800 laukausta minuutissa, mutta se on yleensä rajoitettu 1 500 laukaukseen minuutissa putken kulumisen vähentämiseksi. Silti putken elinikä on verrattain lyhyt, n. 2 000 laukausta. Ammuksen lähtönopeus on 860 m/s ja sen massa 400 grammaa. Valmistajan mukaan tykki on tehokkaimmillaan ilmamaaleja vastaan 1 200–1 800 metrin etäisyydeltä. Laseretäisyysmittarilla ja -maalinosoitusjärjestelmällä varustettuna aseen sanotaan olevan tarkka ja tehokas; se kyennee tuhoamaan maalinsa kolmesta viiteen osumalla.


title: GŠ-30-1

text: Tykin ampumatarvikevalikoimaan kuuluu sirpalekranaatteja, panssariammuksia, panssarikranaatteja ja erikoisammuksia.


title: The Legend of Zelda: The Wind Waker

text: The Legend of Zelda: The Wind Waker () on kymmenes osa Nintendon "The Legend of Zelda" -pelisarjassa. Se julkaistiin Nintendo GameCubelle Japanissa vuonna 2002 ja muualla maailmassa vuonna 2003. Pelin Wii U -konsolille päivitetty versio "The Legend of Zelda: The Wind Waker HD" julkaistiin syys–lokakuussa 2013.


title: The Legend of Zelda: The Wind Waker

text: Ensimmäistä kertaa pelisarjassa maailma koostuu suuresta merestä ja lukuisista saarista. Pelin päähahmo on Link, joka taistelee perivihollistaan Ganondorfia vastaan. Suuri osa pelistä kuluu purjehtimiseen saarien välillä, joilla Link tutkii luolastoja saadakseen tarpeeksi voimaa tuhotakseen Ganondorfin.


title: The Legend of Zelda: The Wind Waker

text: "The Wind Wakerin" kontrollit ja pelimekaniikka ovat hyvin samankaltaiset kuin "ssa". Pelin nimikkoesinettä Wind Waker -tahtipuikkoa käytetään tuulen kontrollointiin purjehtiessa ja ongelmanratkonnassa. Kriitikot arvostivat samankaltaisuutta "Ocarina of Timeen", mutta purjehtimisen valitettiin usein käyvän pitkän päälle pitkästyttäväksi. Peli on ollut kuitenkin suuri arvostelu- ja myyntimenestys.


title: The Legend of Zelda: The Wind Waker

text: "The Wind Wakerin" pelimekaniikka ei ole muuttunut huomattavasti sitten "" tai "". Linkin perusliikkeistä kaikki olennaisimmat, kuten käveleminen, juokseminen, hyökkääminen, puolustautuminen, viholliseen lukittautuminen ja automaattinen hyppääminen reunoilta on säilytetty ennallaan. Uutuutena näihin peruskontrolleihin kuuluu torjuntaisku, joka toteutetaan pyörähtämällä vastuksen taakse. Tietyt vastustajan hyökkäykset aiheuttavat näkyvän vihjeen, värinää ohjaimessa ja äänitehosteen. Hyökkäämällä tässä vaiheessa Link suorittaa automaattisen väistöliikkeen vastustajan hyökkäykselle ja tekee vastaiskun takaa.


title: The Legend of Zelda: The Wind Waker

text: Pelissä on lukuisia eri luolastoja, jotka ovat laajoja, suljettuja ja usein maanalaisia. Link taistelee vihollisia vastaan, kerää esineitä ja ratkoo pulmia päästäkseen eteenpäin luolastossa, taistellen lopulta loppuvastusta vastaan. Loppuvastusta vastaan taistellessa tarvitaan yleensä luolastosta löydettyä tärkeää esinettä, kuten vaikkapa bumerangia. Läpäistäkseen luolaston Link käyttää pääasiassa miekkaa ja kilpeä. Muita usein käytettäviä esineitä ovat jousipyssy, bumerangi, pommit sekä tarttumakoukku. Ensi kertaa sarjassa joitakin vihollisten pudottamia aseita voi nostaa ja käyttää taisteluissa. Pelissä on myös paljon sivutehtäviä. Yksi näistä on Nintendo Gallery. Siinä Link ottaa värivalokuvia pelissä esiintyvistä hahmoista ja vihollisista ja toimittaa nämä kuvat sivuhahmo Carloville, joka valmistaa niistä figuureja. Yhteensä figuureja voi saada valmiiksi 134 kappaletta, mutta Linkillä voi olla kamerassaan kerrallaan vain kolme valokuvaa, mikä tekee tästä yhden "Zelda"-pelien pisimmistä sivutehtävistä.


title: The Legend of Zelda: The Wind Waker

text: Uusi cel-shading-tekniikalla toteutettu grafiikkatyyli antaa Linkille aikaisempaa suuremmat ja tunteita ilmentävämmät silmät. Tätä on käytetty hyväksi uudessa vihjeenanto-ominaisuudessa, jossa Link kohdistaa katseensa lähestyvään viholliseen tai tärkeisiin esineisiin.


title: The Legend of Zelda: The Wind Waker

text: Koska suuri osa pelaamisesta vietetään purjehtiessa, pelin onnistuu naamioida saarien väliset latausajat huomaamattomiksi Linkin purjehtimisen ajaksi. Link voi myös ottaa veneessään käyttöön lisätoimintoja, sillä tarttumiskoukulla voi nostaa aarteita pohjasta ja pommeilla saada veneeseen tykin. Purjehtiakseen saarten välillä nopeasti Link käyttää hyväkseen Wind Waker -nimistä tahtipuikkoa, joka mahdollistaa tuulen suunnan kontrolloinnin. Erilaisia kappaleita soitetaan ohjaimen c-tattia kääntelemällä. Tuulella on tärkeä rooli koko pelin ajan, ja sitä tarvitaan usein ongelmien ratkonnassa. Pelissä voi myös käyttää uutta avustusesinettä nimeltä Tingle Tuner, jonka pelaaja saa käyttöön yhdistämällä Game Boy Advancen Nintendo GameCubeen Nintendo GameCube-Game Boy Advance -kaapelilla. Tingle voi muun muassa paljastaa piilotettuja aarteita, antaa vihjeitä, palauttaa Linkin elämän täydeksi tai myydä esineitä. Ilman Tingle Tuneria on mahdotonta suorittaa kaikki sivutehtävät: esimerkiksi Nintendo Gallery -sivutehtävää ei voi suorittaa kokonaan ennen kuin on tehnyt Tingle Tuneriin liittyvän sivutehtävän.


title: The Legend of Zelda: The Wind Waker

text: Läpäistyään pelin pelaaja voi aloittaa uuden pienillä muutoksilla: Link aloittaa pelin Deluxe Picto Boxilla, mikä tekee Nintendo Gallery -sivutehtävästä helpomman; Aryll pitää yllään pääkallomekkoa, jonka hän sai merirosvoilta; Link ymmärtää Hylian kieltä, ja pitää yllään sinistä kalanruotopaitaa pelin läpi.


title: The Legend of Zelda: The Wind Waker

text: "The Wind Wakerin" maailma eroaa täydellisesti muissa "Zelda"-peleissä nähdystä: Suuri meri tuo peliin sarjalle uusia ominaisuuksia, joista merkittävimmät ovat purjehtiminen ja laajuuden tunne muihin "Zeldoihin" nähden. Saaria tai saariryhmiä on yhteensä 49 kappaletta, joista vain harva on asutettu. Suuren meren keskuksena toimii Windfall Island, joka on myös väkirikkain saari. Koillisessa sijaitsevalla Dragonroost Islandilla asuvat linnunkaltaiset Rito-heimon jäsenet, sekä heidän jumalansa Valoo. Metsäistä Forest Heavenia asuttavat Korokit, pienet metsänhenget, sekä itse Deku-puu. Neljäs tärkeä saari on kaukainen ja asukasluvultaan pieni saari, Outset Island, jolta Link lähtee seikkailuunsa. Purjehtiessa vuorokaudenajat sekä sääolot muuttuvat. Maailma on erilainen vuorokaudenajan mukaan: Yöllä merellä on vaarallisempaa ja Windfall Islandilla tapaa eri asukkaita. Windfall Islandin asemaa keskuksena korostaa sen tuulimyllymajakka, joka syttyy öisin ohjastamaan merellä matkustavia.


title: The Legend of Zelda: The Wind Waker

text: Sankari Link elää isoäitinsä sekä pikkusiskonsa Aryllin kanssa yhdellä Suuren meren harvoista asutuista saarista nimeltä Outset Island. Suuren meren asukkaat kertovat vanhaa tarinaa muinaisesta valtakunnasta ja piilotetusta kultaisesta voimasta. Paha mies löysi ja varasti voiman käyttäen sitä levittämään pimeyttä, kunnes nuori vihreisiin pukeutunut poika vangitsi pahan miekallaan. Poika tuli tunnetuksi Ajan sankarina (Hero of Time) ja jäi elämään legendana. Eräänä päivänä vangittu paha oli palaamassa, mutta Ajan sankaria ei näkynyt missään; ihmiset pystyivät vain rukoilemaan jumaliltaan apua. Suuren meren asukkaat eivät tiedä, mitä valtakunnalle tapahtui, mutta on selvää, että tämä legenda on "Ocarina of Timen" tarina. Kun Outset Islandin lapset tulevat tiettyyn ikään, heidät puetaan perinteiseen tapaan vihreisiin, Ajan sankarin käyttämään vaatekertaan. Vanhemmat toivovat tämän suovan lapsilleen Ajan sankarin rohkeutta.


title: The Legend of Zelda: The Wind Waker

text: "The Wind Wakerin" alkaessa on Linkin syntymäpäivä, ja hän saa lahjaksi tutun vihreän vaatekerran ja hatun. Aryll antaa Linkin käyttää kaukoputkeaan erityisluvalla, ja Linkin katsoessa sen läpi hän huomaa suuren linnun, Helmaroc Kingin, joka kantaa nokassaan tyttöä. Lintua jahtaa tykillä ampuva merirosvolaiva, ja kuulan osuessa lintuun tyttö putoaa lähimpään metsään. Linkin saatua miekan hän lähtee pelastamaan tyttöä, joka osoittautuu merirosvolaivan kapteeniksi Tetraksi. Tetran löydyttyä Helmaroc King palaa ja kaappaa Linkin sisaren Aryllin, koska luulee tätä Tetraksi. Linkin pyynnöstä Tetra auttaa häntä pelastamaan sisarensa ja vie Linkin Forsaken Fortressiin, missä hän tapaa muitakin kaapattuja tyttöjä. Link kuitenkin heitetään linnasta ulos Suuren meren armoille. Vedestä hänet pelastaa puhuva vene, Punaisten leijonien kuningas. Hän kertoo Forsaken Fortressin valtiaan olevan Ganon, itse legendan pahuus.


title: The Legend of Zelda: The Wind Waker

text: Punaisten leijonien kuningas neuvoo Linkiä etsimään kolme jumalallista helmeä ja sijoittamaan ne merellä sijaitseville patsaille. Tämän jälkeen merestä nousee Jumalten torni, jonka sisällä Link taistelee Gohdania vastaan todistaakseen arvonsa. Voitettuaan Gohdanin hän pääsee meren pohjassa sijaitsevaan ja ajassa pysähtyneeseen Hyrulen linnaan. Link avaa piilotetun sisäänkäynnin, ja löytää salakammiosta Master Swordin, saman miekan jota Ajan sankari käytti aikanaan tuhotakseen Ganonin. Master Sword kädessään Link palaa Forsaken Fortressiin ja hyökkää tuloksetta Ganonin kimppuun. Ganon kertoo Linkille, että Master Swordin nosto on päästänyt hänet eristyksestään ja palauttanut hänen voimansa kokonaan takaisin. Master Sword on myös menettänyt voimansa, eikä sillä voi tuhota pahaa. Ganon nostaa miekkansa tappaakseen Linkin, mutta Tetra hyppää väliin. Ganon ottaa Tetrasta kiinni, ja hänessä oleva Triforcen voima alkaa värähdellä. Hän tajuaa, että Tetra pitää kaulassaan Triforcen palaa ja kutsuu häntä Prinsessa Zeldaksi. Rito-heimon prinssi Komali ja postimies Quill lentävät nopeasti sisään ja pelastavat Tetran sekä Linkin


title: The Legend of Zelda: The Wind Waker

text: Link ja Tetra purjehtivat takaisin merenpohjassa sijaitsevaan linnaan ja käyvät salakammioon. Siellä he tapaavat Daphnes Nohansen Hyrulen, Hyrulen kuninkaan ja Punaisten leijonien kuninkaan äänen. Kuningas Daphnes kertoo Linkille ja Tetralle, että legendan ihmisten rukouksiin vastattiin — jumalat eristivät Ganondorfin ja Hyrulen hänen mukanansa rankkasateella, joka peitti koko maan allensa, ja määräsivät valittujen perustavan uutta elämää vuorten huipuille. Kuningas antaa Tetralle Triforcen palasen, ja yhdessä hänen kaulassaan roikkuvan palasen kanssa se muodostaa viisauden, yhden Triforcen kolmesta osasta. Samalla Tetra paljastuu Prinsessa Zeldaksi. Ganondorf etsii viisauden ja rohkeuden Triforcea saadakseen kokoon kokonaisen Triforcen, mikä suo kantajalleen hänen toiveensa. Link jättää Zeldan salakammioon turvaan ja palaa takaisin pinnalle.


title: The Legend of Zelda: The Wind Waker

text: Link palauttaa Master Swordin voimat ennalleen, ja etsii vielä käsiinsä kahdeksan rohkeuden Triforcen palasta palauttaen rohkeuden Triforcen ehjäksi. Rohkeuden Triforce sulautuu Linkiin, jolloin hänestä tulee Tuulen sankari (Hero of Wind). Link palaa takaisin Hyrulen linnaan, mutta Zelda on kadonnut. Ulkopuolella hän rikkoo linnaa ympäröivän suojamuurin miekalla, ja lähtee kohti Ganon tornia jossa hän tavoittaa Ganonin ja Zeldan. Ganon paljastaa itsensä Linkille ja myöntää, että Link on uudelleensyntynyt Ajan sankari. Kolme Triforcen palaa irtautuvat Ganonista, Linkistä ja Zeldasta, ja ne muodostavat kokonaisen Triforcen. Ganon vetoaa jumaliin, jotta he altistaisivat Hyrulen jälleen kerran auringon säteille ja hänen hallintansa alla. Ennen kuin hän ehtii Triforcen luokse, Kuningas Daphnes ilmestyy koskettaen sitä ennen häntä. Hän toivoo Zeldalle ja Linkille tulevaisuuden ja että Hyrule huuhdottaisiin ikuisiksi ajoiksi pois. Triforce hajoaa palasiksi, ja vesi alkaa virrata ympärillä olevasta merestä. Meren pudotessa tornin ympärillä, Ganon nauraa uskoen kuninkaan juuri varmistaneen Linkin ja Zeldan kuoleman. Link taistelee häntä vastaan ja voittaa taistelun lyömällä miekkansa Ganonin päähän, jolloin Ganon muuttuu kiveksi. Link ja Zelda leijailevat ilmakuplissa pintaan, mutta Ganon ja kuningas jäävät meren pohjaan. Pinnalla Link ja Zelda hyvästelevät tuttavansa ja purjehtivat Punaisten leijonien kuninkaan sekä merirosvolaivan kanssa pois etsiäkseen uutta maata.


title: The Legend of Zelda: The Wind Waker

text: Tuntiessaan paineita Segan Sega Dreamcastin julkaisusta ja Sonyn PlayStation 2:n ilmoitetusta julkaisupäivämäärästä maaliskuulle 2000, Nintendo ilmoitti 3. maaliskuuta 1999 uuden videopelikonsolin olevan kehitteillä. Nintendo GameCube paljastettiin 24. elokuuta 2000, päivä ennen Nintendon vuoden 2000 Spaceworld-tapahtumaa. Laite-esittelyn lisäksi Nintendolla oli tarjota muutamia laitteen tehokkuutta todistavia peliesittelyjä. Yksi näistä oli realistisella grafiikalla toteutettu taistelu Ganonin ja Linkin välillä. Huolimatta siitä että demo oli kiireesti tehty tehojen esittely, fanit ja media ryhtyivät spekuloimaan taistelun olevan seuraavasta "Zelda"-pelistä, tai että se edes antaisi osviittaa siitä, minkälaisen tyylisuunnan sarjan seuraava osa ottaisi. IGN kutsui demoa ”epäviralliseksi jatko-osaksi”, sanoen sen olevan kaikkea, mitä on voinut odottaa GameCuben "Zelda"-peliltä. IGN vielä korosti tulevaisuuden näyttävän erittäin hyvältä Nintendon faneille..


title: The Legend of Zelda: The Wind Waker

text: Nintendo ei sanonut vuoteen mitään mahdollisesta uudesta GameCuben "Zelda"-pelistä. Vuoden 2001 SpaceWorldissa valkokankaalla näytettiin realistisen ja synkän demon sijasta cel-shading-tekniikalla toteutettu sarjakuvamainen demo. Shigeru Miyamoto sanoi uuden tyylin olevan suunniteltu tavoittamaan jokainen ikäryhmä. Uusi graafinen tyyli sai jopa IGN:n pohtimaan, oliko tekeillä kaksi erilaista projektia. Vaikka jotkut ihastuivat uuteen tyyliin, useilta pettyneiltä, realistisempaa "Zeldaa" odottaneilta faneilta tuli suuri vastareaktio. Miyamoto ällistyi demon saamaa vastaanottoa ja median syytöksiä Nintendon siirtymisestä nuorempaan kohdeyleisöön. Huolissaan siitä, että tyylin saama reaktio olisi tärkeämpää kuin se mikä hänestä olisi hyvä peli, Miyamoto kieltäytyi paljastamasta mitään pelistä ennen kuin pelattava demo olisi saatavilla. Hän toivoi että kriitikot keskittyisivät grafiikan sijasta enemmän pelin tärkeimpään osa-alueeseen, pelaamiseen. Miyamoto lupasi pelattavan demon vuoden 2002 E3-messuille sekä julkaisun myöhemmin samalle vuodelle.


title: The Legend of Zelda: The Wind Waker

text: Vuoden 2002 E3-messuilla Nintendo esitteli lupaustensa mukaan pelattavan demon, ja se sai hyvän vastaanoton. Eräs IGN:n tekijöistä sanoi sarjakuvamaisen tyylin toimivan erittäin hyvin, ja että peli tuntui erittäin "Zeldamaiselta". Uutta tyyliä myös verrattiin ""in graafiseen tyyliin sekä aikaisempien "Zelda"-pelien mainonnallisiin luonnospiirroksiin. E3-messut myös esittelivät uusia ominaisuuksia, kuten liitettävyyden Game Boy Advanceen ja avunsaannin Tingleltä.


title: The Legend of Zelda: The Wind Waker

text: Pelin japanilainen versio nimeltä "Kaze no Takuto" ("Takt of Wind") julkaistiin 15. lokakuuta 2002, ja sen nimi painotti tuulen merkitystä pelissä. 12. joulukuuta 2002 Nintendo kertoi virallisesta käännöksestä, jonka nimeksi tulisi "The Wind Waker". Pohjois-Amerikan julkaisupäivämäärä, 24. maaliskuuta 2003, kerrottiin kaksi päivää myöhemmin. "The Wind Wakerin" pelimoottoria hyväksi käyttävä "", julkaistiin Nintendo GameCubelle ja Wiille loppuvuodesta 2006. "Twilight Princess" on edeltäjäänsä synkempi ja on toteutettu realistisemmalla grafiikalla, kuitenkaan joitakin cel-shading -elementtejä unohtamatta.


title: The Legend of Zelda: The Wind Waker

text: 23. tammikuuta 2013 Nintendo paljasti Nintendo Direct -verkkolähetyksessä, että pelistä on tekeillä Wii U -versio syksyllä 2013 julkaistavaksi. Pelin on määrä sisältää uudistettu ulkoasu, Miiverse-integraatio ja muita parannuksia. Nintendon toimitusjohtaja Satoru Iwata paljasti samalla, että uusi täysiverinen The Legend of Zelda -peli on tekeillä, ja että The Wind Wakerin Wii U -version on tarkoitus helpottaa sen odottamista.


title: The Legend of Zelda: The Wind Waker

text: 22. marraskuuta 2002 Nintendon japanilaisen "Kaze no Takuto" -sivuston päivitys paljasti pelin ennakkoon tilaaville annettavan bonuslevyn. GameCuben bonuslevy sisälsi emuloidun version "" ja "Ura Zeldan", lisäosan "Ocarina of Timeen", jota ei nähty Japanin ulkopuolella Nintendo 64DD:n kaupallisen epäonnistumisen takia. Myöhemmin samana vuonna tämä tarjous tuli voimaan Yhdysvalloissa, ja "Ura Zelda" muuttui "". Jotkut jälleenmyyjät antoivat bonuslevyn pois ja sitten sallivat ennakkovarauksen perumisen ilman bonuslevyn palauttamista. Tästä syystä Euroopassa bonuslevy pakattiin "The Wind Wakerin" mukaan kahden levyn koteloon.


title: The Legend of Zelda: The Wind Waker

text: Nintendo julkaisi 17. marraskuuta 2003 GameCube-pakkauksen, jonka mukana tuli pelikokoelma "", joka sisältää pelit "The Legend of Zelda", "", "", "", 20 minuutin pelattavan demon "The Wind Waker"istä ja kaksi lyhyttä mainoselokuvaa. Kokoelma annettiin myös asiakkaille, jotka rekisteröivät GameCubensa ja kaksi peliään Nintendon kotisivuilla, tai asiakkaille, jotka tilasivat tai uusivat "Nintendo Power" -lehden tilauksen.


title: The Legend of Zelda: The Wind Waker

text: "Famitsu" antoi "The Wind Wakerille" täydet 40 pistettä huolimatta syytöksistä, että se ei ole yhtä uudentuntuinen kuin ensimmäinen "3D-Zelda" "Ocarina of Time". Arvostelijat huomioivat myönteisenä pelaamisen samankaltaisuuden "Ocarina of Timeen" ja ylistivät alkujaan kylmän vastaanoton saanutta cel-shading-grafiikkaa. "GamePro" kutsui peliä sekoitukseksi värikästä taiteellisuutta ja ajatonta pelaamista. IGN neuvoi pelaajia unohtamaan graafisen tyylin poikkeavuuden "Ocarina of Timestä" huomioiden pelien yhdenkaltaisuuden.. Vuoden 2004 Game Developers Choice Awards ja Interactive Achievement Awards antoivat "The Wind Wakerille" palkinnot erinomaisuudesta ulkoasussa (Excellence in Visual Arts) ja erinomaisesta toteutuksesta taiteenjohdossa (Outstanding Achievement in Art Direction). Vuoden 2002 Game Critics Awardsissa peli sain parhaan konsolipelin palkinnon.


title: The Legend of Zelda: The Wind Waker

text: Eniten peli on saanut kritiikkiä painottumisestaan purjehtimiseen. GameSpot huomautti, että peli alkaa erittäin raikkaalla ja ripeällä tavalla, mutta pelin viimeisellä kolmanneksella purjehtiminen alkaa käydä jo pitkästyttäväksi. IGN valitti Wind Waker -tahtipuikkoa käytettäessä näytettävän animaation käyvän ”satojen käyttökertojen” jälkeen pitkästyttäväksi, mutta animaation poistamismahdollisuuden puuttuminen oli kuitenkin vielä kiusallisempaa. Jotkut kriitikot myös sanoivat pelin olevan muita "Zeldoja" helpompi. GameSpot pohti joidenkin pelaajien hämmästyvän helppoja pulmia ja loppuvastuksia; IGN puolestaan kutsui loppuvastuksia hieman liian yksinkertaisiksi ja sanoi vihollisten tuottavan pientä vahinkoa Linkille. "GamePro" toisaalta piti luolastoja laajempina ja haastavampina uusine käänteineen, unohtamatta aarteenmetsästyksiä, jotka pistävät etevimmänkin "Zelda"-pelaajan koetukselle.


title: The Legend of Zelda: The Wind Waker

text: Huolimatta näistä negatiivisista kommenteista kriitikot antoivat pelille hyviä arvioita, ja "Nintendo Power" kutsui peliä neljänneksi parhaaksi Nintendolle ilmestyneeksi peliksi. "The Wind Waker" oli arvostelumenestys myös Suomessa. Arvioon 92/100 päätyneen "Pelit"-lehden mielestä "The Wind Waker" piti yllä pelisarjansa korkeaa tasoa heikkoutenaan tosin epätarkka taustagrafiikka; Peliplaneetta moitti pelissä lähinnä tylsähköä taistelua ja harvassa olevia tallennuspisteitä; KonsoliFIN antoi pelille miinusta vaille 10/10, antaen kritiikkiä monituntisesta purjehdusoperaatiosta.


title: The Legend of Zelda: The Wind Waker

text: Peli menestyi myös kaupallisesti nostaen GameCuben myyntilukuja. Maailmanlaajuisesti Wind Waker myi 4,6 miljoonaa kappaletta. Wind Waker ei kuitenkaan menestynyt kotimarkkinoillaan Japanissa.


title: Panzer

text: Panzer, lyhenne saksan sanasta Panzerkampfwagen, viittaa seuraaviin saksalaisiin panssarivaunuihin:


title: Christian Lacroix

text: Christian Marie Marc Lacroix (s. 16. toukokuuta 1951, Arles, Ranska) on ranskalainen muotisuunnittelija, joka tunnetaan teatraalisista puvuistaan. Lacroix’lla on hänen omaa nimeään kantava muotitalo, jonka hän perusti vuonna 1987. Vuonna 2005 yhtiö myytiin yhdysvaltalaiselle Falic Fashion Groupille. Sitä ennen hän työskenteli toisen ranskalaisen muotisuunnittelijan, Jean Patoun, alaisuudessa. Lacroix myös toimi italialaisen muotitalo Puccin taiteellisena johtajana vuosina 2002–2005.


title: Christian Lacroix

text: Laman vuoksi luksustuotteiden kysynnän romahtaminen vuosina 2008–2009 aiheutti miltei kymmenen miljoonan euron tappiot ja konkurssihakemus jätettiin syksyllä 2009. Joulukuussa pariisilainen konkurssituomioistuin hyväksyi suunnitelman, joka lopettaa kokonaan Christian Lacroix muotitalosta sekä katumuoti- että haute couture -tuotannon. Yritykseen jäi vain 11 työntekijää valvomaan miesten vaatteiden, hääpukujen ja parfyymien lisenssituotantoa.


title: Gatling

text: Gatling on menestyksekkäin nykyaikaista konekivääriä edeltänyt sarjatuliase. Yhdysvaltalainen keksijä Richard J. Gatling patentoi aseen 9. maaliskuuta 1862.


title: Gatling

text: Gatlingissa on keskusakselin ympärillä yleensä kuudesta kymmeneen piippu-lukkoyhdistelmää, jotka ulkoisella voimanlähteellä – alkujaan käsikampi, myöhemmin yleensä sähkömoottori – keskusakselin ympäri pyöriessään vuorollaan lataantuvat yhteisestä patruunan syöttölaitteesta, laukeavat laukaisukohtaan tullessaan ja poistavat hylsyn.


title: Gatling

text: Gatlingeja käytettiin vähäisessä määrin Yhdysvaltain sisällissodassa vuosina 1861–1865. Niitä käytettiin runsaasti siirtomaasodissa, ja Gatling-konekivääri oli yksi amerikkalaisten voiton avaimia USA:n ja Espanjan sodassa 1898. Gatling pysyi USA:n armeijan varusteena aina vuoteen 1911, jolloin kevyempi Maxim-konekivääri syrjäytti sen.


title: Gatling

text: Gatlingin pahin epäkohta on se, että se vaatii ulkopuolisen voimanlähteen toimiakseen: alkuperäinen Gatling toimi käsikammesta pyörittämällä, nykyään sähkömoottorilla. Sen suurin etu on toimintavarmuus; toimintahäiriön sattuessa ase ei jumiudu, vaan syöttöhäiriön aiheuttanut patruuna yksinkertaisesti poistuu piipusta aseen pyöriessä ja latautuu automaattisesti uudella. Sähkömoottorikäyttöisillä Gatlingeilla päästään valtaviin tulinopeuksiin, jopa 6000-7000 laukausta minuutissa. Ase myös jäähdyttää itse itseään piippujen kiertäessä eikä ylikuumene yhtä helposti kuin yksipiippuinen vyösyöttöinen konekivääri.


title: Gatling

text: Konekiväärinä Gatlingin syrjäytti ensimmäiseen maailmansotaan mennessä vyösyöttöinen Maxim-konekivääri, mutta gatling-periaatetta käytetään edelleen pääasiassa yhdysvaltalaisvalmisteisiin lentokoneisiin asennettavissa konetykeissä.


title: Gatling

text: Vuonna 1946 General Electricin insinöörit päättivät kokeilla museosta lainaamaansa vuoden 1903 mallista Gatling-konekivääriä käyttämällä sitä sähkömoottorilla käsikammen sijaan. Tulokset olivat erinomaiset - he pääsivät 5000 laukauksen minuuttitulinopeuteen, kun alkuperäisen käsikäyttöisen Gatlingin tulinopeus oli 200 laukausta minuutissa. Niinpä aseen pohjalta päätettiin suunnitella moottorikäyttöinen 20 mm konetykki, joka sai tyyppinimen M61 Vulcan. Ase tuli palveluskäyttöön 1949, ja on yhä käytössä. Monella kiertävällä piipulla varustetussa konetykissä vältetään putkien kuumenemista putkia kierrättämällä Gatlingin periaatteen mukaisesti. Sotalaivoissa käytetään myös gatling-tyyppisiä konetykkejä ohjusten lähitorjuntaan, kuten esimerkiksi Goalkeeper CIWS.


title: Gatling

text: 30 mm GAU-8/A Gatling-konetykki tunnetaan nimellä Avenger, 20 mm M61 Gatling-konetykki tunnetaan nimellä Vulcan ja 7,62 mm M134 Gatling-konekivääri puolestaan nimellä Minigun.


title: Noldor

text: Noldor (quenyankielinen monikko sanasta "noldo") ovat Tolkienin fantasiamaailmassa haltiaheimo, jonka suurin ilo oli käsityössä ja sepäntaidoissa.


title: Noldor

text: Herättyään Cuiviénenin järvellä haltiat jakautuivat kolmeen heimoon, joista noldor olivat yksi. He lähettivät Finwën käymään Valinorissa. Kun hän oli palannut, noldor lähtivät toisena joukkona matkalle Amaniin.


title: Noldor

text: Amanissa noldor asuivat pääosin Tirionin kaupungissa, ja heidän kuninkaansa oli Finwë. Noldor kehittyivät käsitöissä ja olivat erityisen läheisissä väleissä Aulën kanssa. He olivat kiinnostuneita myös kielitieteesta ja kehittivätkin ensimmäisen kirjaimiston.


title: Noldor

text: Noldorin kuninkaan Finwën ensimmäinen puoliso oli Míriel joka synnytti hänelle Fëanorin, joka loi myöhemmin silmarilit. Mutta Míriel väsyi elämään ja lähti lepäämään Lórieniin, jolloin Finwë otti toiseksi vaimokseen Indis Kultaisen, joka oli vanyaria ja sukua Ingwëlle, haltioiden Korkealle Kuninkaalle. Indis synnytti hänelle kaksi poikaa, Fingolfinin ja Finarfinin.


title: Noldor

text: Fëanor osoittautui yhdeksi lahjakkaimmista noldorin joukossa, ja hän teki Silmarilit, joihin oli vangittu hiukan Valinorin puiden hohdetta. Samaan aikaan Morgoth, pahuuden hallitsija alkoi kateudella katsoa Valinorin valoa, ja pyysi avukseen Ungoliantin, pimeyden ahnaan olennon. Morgoth tuhosi Telperionin ja Laurelinin ja Valinor pimeni. Mennessään Morgoth vielä surmasi Finwën, noldorin kuninkaan. Myös silmarilit Morgoth otti mukaansa ja kiinnitti kruunuunsa.


title: Noldor

text: Fëanor, jolle Silmarilit olivat käyneet liian rakkaiksi, vannoi poikiensa Maedhrosin, Maglorin, Celegormin, Caranthirinin, Curufinin, Amrodin ja Amraksen kanssa, ettei lepäisi ennen kuin jalokivet olisivat taas Tirionissa. Tuo suku kiihotti noldorin kapinaan ja pakenemaan Valinorista. Suurin osa heistä lähti Keski-Maahan, ja he asuivat siellä Beleriandissa ja sotivat Melkoria vastaan. Amaniin noldorin kuninkaaksi jäi Finarfin; Keski-Maassa noldorin korkeina kuninkaina, mikä oli varsin nimellinen titteli, olivat Fëanor, hänen poikansa Maedhros, Finwën toinen poika Fingolfin, Fingon, Turgon ja Ereinion Gil-galad.


title: Noldor

text: Moni noldor-sukuinen haltia palasi Melkorin tappion jälkeen Amaniin, ja viimeisetkin Sauronin toisen kukistumisen jälkeen.


title: Noldor

text: Noldor puhuivat quenyaa, joka kävi läpi erinäisiä muutoksia Keski-Maassa. Sana "noldo" oli itse asiassa varhemmin "ñoldo" (ñ on tässä ng-äänne), joka oli perua muinaisen haltiakielen sanasta "ñgolodô". Sen lähtökohtana oli kanta "ñgol-", joka liittyi tietoon. Ñ-äännettä käytettiin Tolkienin mytologisessa historiassa ennen Kolmatta Aikaa. Muinainen sana tuotti myös sindarin sanan "golodh" (mon. "gelydh"). Keski-Maassa useimmat noldot alkoivat puhua sindaria, kun taas quenya jäi kuninkaiden ja ylimystön keskinäiseksi kieleksi.


title: Marvi Jalo

text:
Marvi Jalo (s. 28. maaliskuuta 1949 Turku) on suomentaja, toimittaja ja kirjailija. Hänen tuotantonsa koostuu enimmäkseen nuorille suunnatuista hevoskirjoista. Varsinkin varhaisimmissa teoksissa on kuitenkin hevosten ohella muitakin teemoja ja hevosista kerrotaan käytännönläheisesti. Esimerkiksi kirjassa "Kahden tytön hevonen" kerrotaan, millaisia ongelmia voi syntyä, kun kaverukset hankkivat yhteisen hevosen. Jalon myöhemmässä tuotannossa viihteellisyys on korostunut, eivätkä teemat ole enää niin syvällisiä. Jalo on kirjoittanut kirjoja myös yhdessä sisarensa Merjan kanssa. Marvi Jalo on työskennellyt avustajana harrastus- ja lastenlehdissä Villivarsa, Hevoshullu, Tuikku sekä Lastenmaa.Merja Jalon kanssa
Suomennoksia


title: Rahastoyhtiö

text: Rahastoyhtiö hallinnoi yhden tai useamman sijoitusrahaston varoja. Rahastoyhtiö ei omista sijoitusrahaston varoja, vaan ne ovat sijoitusrahaston osuudenomistajien (sijoittajien) omaisuutta.


title: Rahastoyhtiö

text: Suomessa rahastoyhtiön tehtävistä ja rahastoyhtiölle astetuista vaatimuksista säännellään sijoitusrahastoista annetussa laissa ( 48/1999). Rahastoyhtiölle myöntää toimiluvan ja sen toimintaa valvoo Finanssivalvonta (entinen Rahoitustarkastus).


title: Rahastoyhtiö

text: Finanssivalvonta julkaisee kuukausittain tilastoa rahoitusyhtiöiden markkinaosuuksista. Tämän tilaston mukaan Suomessa toimi kesäkuun 2008 lopussa 28 rahastoyhtiötä. Markkinaosuudeltaan suurimmat rahastoyhtiöt olivat tuolloin (suluissa markkinaosuudet):


title: Nordic Aluminium

text: Nordic Aluminium Oyj on suomalainen alumiinituotteiden ja -komponenttien valmistukseen, suunnitteluun, toimittamiseen ja markkinointiin keskittynyt Oy Lival Ab:n tytäryhtiö. Yhtiön pääkonttori ja tehdas sijaitsevat Kirkkonummella. Toinen tuotantolaitos sijaitsee Nivalassa.


title: Nordic Aluminium

text: Yhtiön tuotteita ovat erilaiset alumiiniprofiilit, joita käytetään etenkin rakennusten teknisessä sisustamisessa. Erikoistuotteita ovat esimerkiksi purjeveneiden mastot.


title: Nordic Aluminium

text: Vuonna 2011 Nordic Aluminiumin liikevaihto oli noin 69 miljoonaa euroa. Viennin osuus liikevaihdosta oli 48 %. Liikevoittoa kertyi 14,6 miljoonaa euroa. Yrityksen toimitusjohtajana toimii Joakim Berndtsson. Peter Högel erosi toimitusjohtajan tehtävästä 1.11.2010.


title: Nordic Aluminium

text: Yhtiön osake noteerattiin aiemmin Helsingin pörssissä, johon se listautui 24. huhtikuuta 1997. Suurin osakkeenomistaja Oy Lival Ab lunasti yhtiön kaikki osakkeet ja osake poistui pörssistä 14.12. 2012 .


title: Nordic Aluminium

text: Nordic Aluminium -konsernin palveluksessa oli vuonna 2010 keskimäärin 156 henkilöä.


title: Nordic Aluminium

text: Nordic Aluminium perustettiin vuonna 1962 Nokia Alumiini -yhtiönä. Samassa tehtaassa Nokia Kaapeli valmisti kuparikaapelituotteita. 1990-luvulla yhtiö eriytyi Nokiasta entisen emoyhtiön keskittyessä matkapuhelimiin.


title: Ydinvoima Suomessa

text: Ydinvoimaa Suomessa tuottavat neljä toimivaa ydinvoimalaitosyksikköä, joilla tuotetaan noin neljännes Suomessa käytetystä sähköstä (2015). Laitosyksiköistä kaksi on Satakunnan Olkiluodossa ja toiset kaksi Uudellamaalla Loviisassa. Suomen viides laitosyksikkö, Olkiluoto-3, on testausvaiheessa.


title: Ydinvoima Suomessa

text: Vuonna 2010 kolme tahoa haki lupaa ydinvoimalan rakentamiseen: suomalaisten teollisuuden ja kaupan alan yritysten ja energiayhtiöiden sekä E.ONin omistama Fennovoima, sekä aikaisempien ydinvoimaloiden omistajat Fortum ja Teollisuuden Voima TVO. Eduskunta päätti 1. heinäkuuta 2010 äänin 120–72 myöntää Teollisuuden Voimalle luvan rakentaa Olkiluotoon vielä yhden ydinvoimalayksikön. Myös Fennovoima sai äänin 121–71 luvan rakentaa uuden ydinvoimalan joko Simoon tai Pyhäjoelle. 5. lokakuuta 2011 ilmoitettiin ydinvoimalaitoksen sijoituspaikaksi Pyhäjoki.


title: Ydinvoima Suomessa

text: Ajatus ydinenergian käytöstä syntyi Suomen Akatemiassa, jonka aloitteesta valtioneuvosto perusti vuonna 1955 Energiakomitean. Sen piti TKK:n professori Erkki Laurilan johdolla arvioida atomienergian käyttötarvetta Suomessa. Pohjois-Suomen jokien tultua valjastetuiksi Suomen hallitus pyysi 1961 kansainvälistä atomienergiajärjestöä IAEA:ta selvittämään ydinvoiman tarvetta Suomessa.


title: Ydinvoima Suomessa

text: Helsinki osti Sipooseen kuuluvan Granön saaren uutta ydinvoimalaitosta varten. Arveltiin, että voimaverkkoon voitaisiin liittää 150–250 megawatin ydinvoimala. Granön saaren voimalaa ei kuitenkaan koskaan rakennettu. Tämän jälkeen pääkaupunkiseudulle kaavailtiin ruotsalaisen Asea-Atomin, VTT:n ja Finnatomin kehittämää lämpövoimareaktoria, joka olisi tuottanut kallioluolassa ainoastaan kaukolämpöä 200 megawatin lämpöteholla. ASEA oli rakentanut tämän tyyppisen voimalaitoksen Tukholman esikaupunkiin Huddingeen vuonna 1963. Tutkimuskäyttöön TKK:lle hankittiin 1960-luvulla Yhdysvalloista General Dynamicsin pieni tutkimusreaktori.


title: Ydinvoima Suomessa

text: Vuonna 1961 Imatran Voima käynnisti kansainvälisen tarjouskilpailun ydinvoimalasta avaimet käteen -periaatteella. Yhtiö halusi 1967 tilata joko saksalaisen AEG:n tai amerikkalaisen Westinghousen reaktorin. Neuvostoliiton tarjousta pidettiin puutteellisena. Valtioneuvosto päätti kuitenkin luopua tilauksesta tarjousten perusteella. Teollisuusministeri Väinö Leskinen allekirjoitti Moskovassa 1969 tavaranvaihtosopimuksen, joka sisälsi ydinvoimalan tilauksen Neuvostoliitosta. Loviisaan rakennettua Novo Voronesh -painevesireaktoria täydennettiin suomalaisella insinööritaidolla. Turvatekniikka, automaatio ja mittaristot suunniteltiin Suomessa ja hankittiin lännestä. Loviisan ydinvoimalaitos otettiin käyttöön vuonna 1977, jolloin Loviisa 1 valmistui sähköntuotantoon .


title: Ydinvoima Suomessa

text: Suomessa on toiminnassa neljä ydinreaktoria, joilla tuotetaan noin neljännes Suomessa käytetystä sähköstä. Lisäksi Espoon Otaniemessä on lakkautettu pieni tutkimusreaktori Triga (Triga Mark II). Reaktorin tuottamaa säteilyä käytetään tutkimuksen lisäksi aivokasvainten hoidossa käytettävään boorineutronikaappaushoitoon. Sähköntuotannossa olevista ydinreaktoreista kaksi sijaitsee Satakunnassa Eurajoen Olkiluodon saarella, lähellä Raumaa. Niiden omistaja on TVO eli Teollisuuden Voima. Toiset kaksi Fortumin reaktoria sijaitsevat itäisellä Uudellamaalla Loviisassa Hästholmenin saarella.


title: Ydinvoima Suomessa

text: Eurajoen kiehutusvesireaktorit (BWR) valmisti ruotsalainen Asea-Atom, nykyinen Westinghouse Electric Company, joka on osa japanilaista Toshibaa. Loviisan painevesireaktorit (PWR) ovat neuvostoliittolaisen Atomenergoexportin tuotosta. Loviisan 1. yksikkö aloitti sähköntuotannon helmikuussa 1977 ja 2. yksikkö marraskuussa 1980. Olkiluodon reaktorit otettiin tuotantokäyttöön vuosina 1979 ja 1982.


title: Ydinvoima Suomessa

text: Ydinvoimaa oli 1960-luvulla tarkoitus rakentaa nykyistä enemmän. Voimaloita ei lopulta rakennettu läheskään visioituja määriä.


title: Ydinvoima Suomessa

text: Suomen ydinvoimaloissa vuonna 2013 työskenteli 3 715 ihmistä. Yhdenkään työntekijän annos ei ylittänyt turvallisina pidettyjä rajoja.


title: Ydinvoima Suomessa

text: Työntekijän säteilyannos ei saa viiden vuoden aikana ylittää sataa millisievertiä. Yhtenäkään vuonna annos ei saa olla yli 50 millisievertiä. Suurin vuosiannos yksittäisellä työntekijällä oli vuonna 2013 vain 8,6 millisievertiä.


title: Ydinvoima Suomessa

text: Työntekijöiden säteilyannos Suomen ydinvoimalaitoksilla on vähentynyt vuosikymmenen aikana 2004–2013 noin 70 prosenttia.


title: Ydinvoima Suomessa

text: Eduskunta antoi vuonna 2002 TVO:lle luvan rakentaa Olkiluotoon Suomen viidennen ydinvoimalaitosyksikön, Olkiluoto-3:n. Aikaisemmin eduskunta oli syyskuussa 1993 kaatanut TVO:n ja Imatran Voiman yhteishakemuksen rakentaa lisäydinvoimaa. Uuden voimalaitoksen toimittaa ranskalaisen Framatomen (nyk. Arevan) ja saksalaisen Siemensin muodostama konsortio. Yksikön oli tarkoitus olla tuotantokäytössä keväällä 2009, mutta sen valmistuminen on myöhästynyt reaktorisaarekkeen järjestelmien suunnittelun keskeneräisyyden sekä toimittajan rakentamisessa ja urakoinnissa ilmenneiden ongelmien takia. Uusi laitosyksikkö on tekniikaltaan painevesireaktori, niin sanottu kolmannen sukupolven kevytvesireaktori mallimerkinnältään EPR. Valmistuessaan voimalaitos tulee olemaan sähköteholtaan (1 600 MW) maailman suurin yksikkö ja laitokseen tulee myös maailman suurin höyryturbiini, mikäli Kiinaan, Shandongin maakuntaan rakenteilla oleva 2 × 1 750 MW Taishan ydinvoimalaitos ei valmistu ennen Olkiluoto-3:a..


title: Ydinvoima Suomessa

text: Hakemuksen jättivät Fennovoima, Fortum sekä Teollisuuden Voima. 6. toukokuuta 2010 tekemällään periaatepäätöksellä hallitus hylkäsi Fortumin hakemuksen ja esittää eduskunnalle kahden uuden reaktorin rakentamista. Eduskunta myönsi luvat Fennovoimalle ja Teollisuuden Voimalle 1. heinäkuuta 2010. Puolueista innokkaimmin uusia lupia kannattivat Kokoomus ja Keskusta, innokkaimmin uusia lupia vastustivat Vihreät ja Perussuomalaiset.


title: Ydinvoima Suomessa

text: Ydinvoimahankkeiden kannattajien mukaan Kioton ilmastosopimuksen tavoitteita ei saavuteta ilman ydinvoimaa. Heidän mukaansa ydinvoiman keinoin voidaan vähentää Suomen riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja venäläisestä tuontisähköstä. Lisäksi 1970- ja 1980-lukujen taitteessa valmistuneet laitosyksiköt ovat vanhentumassa pian. Toisaalta energiakeskustelussa ydinvoiman vastustajat korostavat, että ydinvoiman lisääminen ei ole välttämättömyys, vaan valinta, ja että muun muassa energiansäästö ja uusiutuvien energianlähteiden kehittäminen ja käyttöönotto ovat ydinvoimakysymystä oleellisempia Suomen energiapolitiikan kannalta. Lisärakentamisen toteutumisen myötä Suomesta tulee ympäristöjärjestöjen mukaan maailman suurin ydinjätteen tuottaja asukasta kohden.


title: Ydinvoima Suomessa

text: Fennovoima jätti periaatepäätöshakemuksensa valtioneuvostolle tammikuussa 2009. Fennovoiman päämääränä oli rakentaa Suomeen uusi ydinvoimala, joka tuottaa valmistuessaan noin 15 prosenttia Suomen sähköstä. Voimalan rakennustyöt alkaisivat vuonna 2012 ja voimala tuottaisi sähköä vuodesta 2020 eteenpäin seuraavat 60 vuotta. Fennovoima aikoi rakentaa sähköteholtaan maksimissaan 1 800 MW:n ydinvoimalaitoksen. Fennovoiman omistavat Voimaosakeyhtiö SF (66 %), jonka taasen omistavat suurimmalta osin useat kunnalliset energiayhtiöt ja muutama teollisuusyritys, ja Venäjän valtion ydinvoimayhtiön Rosatomin tytäryhtiö RAOS Voima Oy (34 %).


title: Ydinvoima Suomessa

text: Fennovoiman toteuttamassa ympäristövaikutusten arvioinnissa eli YVAssa oli mukana yhtiön kolme vaihtoehtoista sijoituspaikkaa, Pyhäjoki, Ruotsinpyhtää ja Simo. Fennovoiman YVAn mukaan hankkeella ei ole millään kolmesta paikkakunnasta vaikutuksia, jotka estäisivät hankkeen toteuttamisen. Työ- ja elinkeinoministeriö totesi helmikuussa 2009 selostuksen kattavan lain sisältövaatimukset. Fennovoima pudotti Ruotsinpyhtään vaihtoehdoistaan joulukuussa 2009. 5. lokakuuta 2011 uuden voimalan sijoituspaikaksi valittiin Pyhäjoki.


title: Ydinvoima Suomessa

text: Fennovoima valitsi alun perin kaksi toimittajavaihtoehtoa eli Arevan ja Toshiban (Westinghouse) ja kolme erilaista reaktorivaihtoehtoa, jotka on mainittu eduskunnan periaatepäätöksessä vuodelta 2010. Sittemmin vuonna 2013 Fennovoima vaihtoi laitostoimittajaksi venäläisen Rosatomin, joka tuli myös Fennovoiman suurimmaksi osakkaaksi. Maaliskuun alussa 2014 Fennovoima jätti työ- ja elinkeinoministeriöön hakemuksen voimassa olevan ydinvoimarakentamista koskevan periaatepäätöksen täydentämisestä ja asia palautui eduskunnan käsiteltäväksi. Joulukuussa 2014 eduskunta hyväksyi periaatepäätöksen täydentämisen äänin 115–74 . Kesäkuussa 2015 Fennovoima jätti työ- ja elinkeinoministeriölle Hanhikivi 1 -ydinvoimalan rakentamislupahakemuksen . Fennovoiman tavoitteena on käynnistää voimalaitos vuonna 2024 .


title: Ydinvoima Suomessa

text: Fortum toteutti vuosina 2007–2008 ympäristövaikutusten arvioinnin tavoitteenaan rakentaa uusi laitosyksikkö Loviisaan Hästholmenin saareen nykyisten voimalaitosten välittömään läheisyyteen. Ydinvoimalaitoshankkeellaan Fortum pyrkii toteuttamaan strategiansa mukaista hiilidioksivapaan kotimaisen sähköntuotannon lisäämistä. Loviisan uuden yksikön on tarkoitus tuottaa myös kaukolämpöä pääkaupunkiseudun kuluttajien tarpeisiin. Hankkeen yhteydessä Fortum on selvittänyt teknisiä ja taloudellisia mahdollisuuksia siirtää Loviisa 3 yksikön tuottamaa lämpöä pääkaupunkiseudun kaukolämpöverkkoon. Fortumin suunnitelmien mukaan Loviisa 3 -rakentamispäätös olisi tehty 2010-luvun alkupuoliskolla, mutta keväällä 2010 valtioneuvosto ei myöntänyt lupaa Fortumin hankkeelle. Loviisa 3 -laitosyksikön sähkötehoksi on kaavailtu 1 000–1 800 MW.


title: Ydinvoima Suomessa

text: Teollisuuden Voima teki ympäristövaikutusten arvioinnin Olkiluotoon sijoitettavalle neljännelle ydinvoimalaitosyksikölle, jonka sähköteho olisi 1 000–1 800 MW. Tavoitteena oli rakentamisen aloittaminen 2013 ja voimalaitoksen käyttöön ottaminen noin 2018. YVA-selostus saatiin valmiiksi ja jätettiin työ- ja elinkeinoministeriölle 14. helmikuuta 2008. Eduskunta hyväksyi periaatepäätöksen neljännen reaktorin rakentamisesta heinäkuussa 2010 . Toukokuussa 2015 TVO:n hallitus päätti perua Olkiluoto 4 -projektin, koska Olkiluoto 3:n rakentaminen on viivästynyt .


title: Ydinvoima Suomessa

text: Suomessa ydinvoiman käytöstä määrätään ydinenergialaissa seuraavaa:Muunlainen ydinenergian käyttö on Suomessa laitonta. Ydinenergialain ja muiden ydinenergiaa koskevien lakien ja määräysten noudattamista valvotaan sekä kansallisesti että kansainvälisesti.


title: Ydinvoima Suomessa

text: Ydinenergian käyttö on sallittu vain erityisellä luvalla. Alan tutkimus- ja kehittämistoimintaan tällaista lupaa ei kuitenkaan tarvita, mutta tällöinkin toiminnanharjoittajan on vuosittain tehtävä Säteilyturvakeskukselle ilmoitus asiasta..


title: Ydinvoima Suomessa

text: Sellaisen ydinvoimalaitoksen rakentaminen, jonka lämpöteho on suurempi kuin 50 megawattia, samoin kuin ydinjätteen loppusijoituslaitoksen ja eräiden muiden ydinaineita tai ydinjätteitä käsittelevien laitosten rakentaminen edellyttää myös valtioneuvoston periaatepäätöstä, joka on annettava myös eduskunnan tarkastettavaksi. Eduskunta voi hyväksyä valtioneuvoston periaatepäätöksen sellaisenaan tai kumota sen.


title: Ydinvoima Suomessa

text: Ydinenenergian väärinkäytöstä saa Suomessa syytteen ydinenergian käyttörikoksesta. Ydinaseiden valmistaminen, maahantuonti, hallussapito, käyttö ja näiden yrittäminen on kielletty rikoslaissa, ja siihen syylistyvä taho saa syytteen ydinräjähderikoksesta.


title: Ydinvoima Suomessa

text: Ydinvastuu on määritelty ydinvastuulaissa 8. kesäkuuta 1972/484, jonka toteutumista Säteilyturvakeskus (STUK) ja Työ- ja elinkeinoministeriö (TEM) valvovat.


title: Ydinvoima Suomessa

text: Työ- ja elinkeinoministeriö (TEM) vastaa ydinenergian ylimmästä valvonnasta sekä ydinenergian käytön johdosta Suomessa. Ministeriö valmistelee alan lainsäädännön ja huolehtii sen täytäntöönpanosta. TEM osallistuu Suomen edustajana ydinalan kansainvälisten sopimusten valmisteluun. TEM valvoo Suomen ydinjätehuoltoa ja hallinnoi ydinsähkön hintaan lisätyistä maksuista kerättyä Valtion ydinjäterahastoa. TEM edustaa Suomea Euratomissa, IAEA:ssa ja OECD:n atomienergiajärjestössä (NEA) sekä pohjoismaisessa ydinturvallisuuden tutkimusohjelmassa (NKS).


title: Ydinvoima Suomessa

text: Säteilyturvakeskus (STUK) on ydinvoimalaitosten suunnittelua ja käyttöä valvova laitosoperaattoreista ja poliittisista päättäjistä riippumaton viranomainen. Muissa maissa on vastaavat ydinturvallisuuden valvontaviranomaiset.


title: Ydinvoima Suomessa

text: Euroopan atomienergiayhteisö (Euratom) on Euroopan unionin ydinvoima-alan yhteisö, jolla on viranomaisvaltuudet. Se valvoo ydinvoiman käyttöä Euroopan unionin alueella.


title: Ydinvoima Suomessa

text: Kansainvälinen atomienergiajärjestö (IAEA) on Yhdistyneiden kansakuntien ydinenergiajärjestö, joka valvoo ydintekniikan ja ydinaineiden käyttöä kansainvälisesti. Sillä on valvontaoikeus kaikissa ydinsulkusopimuksen allekirjoittajamaissa. Ydinsulkusopimuksen piiriin kuuluvat Pakistania, Intiaa ja Israelia lukuun ottamatta kaikki maailman itsenäiset valtiot.


title: Ydinvoima Suomessa

text: Vuonna 2011 alkaneen Fukushiman onnettomuuden seurauksena STUK arvioi EU:lle Loviisan ja Olkiluodon käyviä laitoksia ja käytetyn polttoaineen välivarastoja sekä Olkiluotoon rakenteilla olevaa laitosyksikköä joulukuun 2011 lopussa. Suunnittelu kaikkien sääilmiöiden osalta ei STUK:n mukaan ollut nykyisen käsityksen mukaan riittävä.


title: Ydinvoima Suomessa

text: Suomessa sijaitsevan ydinlaitoksen haltijalla on rajoittamaton vastuu Suomessa aiheutuneesta vahingosta. Rajoittamaton vastuu on ollut voimassa vuodesta 2012 alkaen. Jos Suomessa sijaitseva ydinlaitos aiheuttaa vahinkoa Suomen ulkopuolella, vastuun enimmäismäärä on noin 700 miljoonaa euroa . Vakavin ydinonnettomuus maailmassa vuoden 2008 loppuun mennessä on ollut Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus Ukrainassa vuonna 1986, jonka taloudellisiksi kustannuksiksi on arvioitu satoja miljardeja dollareita.


title: Ydinvoima Suomessa

text: Ydinpolttoainetta voimaloihin tuotiin 64 tonnia uraania arvoltaan 51 miljoonalla euroa vuonna 2008. Tuonnista oli 36 % Venäjältä, 34 % Ruotsista ja 30 % muualta. 2017 uraania tuotiin Australiasta, Kazakstanista, Kanadasta ja Venäjältä. Ydinvoimaloista kertyy käytettyä ydinpolttoainetta 70 tonnia ja muuta voimalaitosjätettä 250–300 m³ vuodessa. Voimalaitoksen toiminnan loppuessa voimalajätettä syntyy 40 000 m³. Uraanin tuottajamaissa polttoainetonnia kohti syntyy 1 000 tonnia louhintajätettä ja viisi tonnia rikastusjätettä.


title: Ydinvoima Suomessa

text: Kauppa- ja teollisuusministeriö KTM teki päätöksen uraanivaltauksesta Enon ja Kontiolahden rajalle 10. lokakuuta 2006. Päätös antaa ranskalaiselle Cogema-yhtiölle (Compagnic Générale des Matières Nucléaires, nykyisin Areva) oikeuden uraanin ja muiden malmien etsintään. Päätös ei oikeuta koelouhintaan tai koerikastukseen. Valtaus on voimassa viisi vuotta. Yhtiö sai Enossa ja Kontiolahdella valtausoikeudet 18 alueeseen. Niiden kokonaispinta-ala on noin 1 500 hehtaaria. Valtausalueilta etsitään uraania ja toriumia.


title: Ydinvoima Suomessa

text: YLE teetti vuosina 2008–2010 neljä samanlaista kyselyä, joilla mitattiin Suomen kansalaisten suhtautumista viidennen ydinvoimalan jälkeisiin uusiin ydinvoimalahankkeisiin. Lisäydinvoiman vastustus vaihteli 48 ja 55 prosentin välillä ja kannatus 34 ja 38 prosentin välillä.


title: Ydinvoima Suomessa

text: EU:n alkuvuonna 2008 tuottaman mielipidekyselyn mukaan suomalaiset ovat innokkaimpien ydinvoiman kannattajien joukossa EU:ssa: vastanneista suomalaisista 61 % kannatti sähkön tuottamista ydinvoimalla, kun EU-kansalaisten keskiarvo oli 44 %. Kolme vuotta aikaisemmin tehdyssä kyselyssä EU-keskiarvo oli 37 %.


title: Ydinvoima Suomessa

text:
Suomen poliittisista puolueista ydinvoiman lisärakentamista kannattaa Kokoomus. Elokuussa 2009 valtiovarainministeri, kokoomuksen puheenjohtaja Jyrki Katainen kertoi haluavansa antaa ydinvoimaluvat kaikille kolmelle hakijalle.
Keskusta on linjannut hyväksyvänsä ydinvoiman lisärakentamisen. Vihreät, Vasemmistoliitto ja RKP vastustavat sitä. Aikaisemmin Perussuomalaiset vastustivat ydinvoimaa, mutta vuoden 2011 eduskuntavaaliohjelmassaan he linjasivat kannattavansa sitä. Kristillisdemokraatit ja SDP ovat jättäneet kantansa avoimeksi.


title: Ydinvoima Suomessa

text: Eduskuntavaalien 2007 ehdokkaat olivat ydinvoimakielteisempiä kuin suomalaiset keskimäärin. Yli puolet vastusti kuudennen ydinvoimalan rakentamista, ja rakentamisen kannattajia oli runsaat 40 prosenttia ehdokkaista. Keskimäärin suomalaisista rakentamista vastusti tuolloin kolmannes, ja hankkeen rakentamisen kannalla oli lähes 60 prosenttia suomalaisista.


title: Mahtavat Ambersonit

text: Mahtavat Ambersonit () on Orson Wellesin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva, joka perustuu Booth Tarkingtonin romaaniin "The Magnificent Ambersons". Elokuvan ensi-ilta oli 10. heinäkuuta 1942. Kuten Citizen Kanessa, Orson Welles käsikirjoitti ja ohjasi elokuvan. Hän ei näytellyt elokuvassa mutta toimi kertojana.


title: Mahtavat Ambersonit

text: "Mahtavat Ambersonit" kertoo köyhtyvästä Ambersonin mahtisuvusta, jonka on vaikea sopeutua asemansa ja aikakausien muutoksiin.


title: Mahtavat Ambersonit

text: RKO piti elokuvaa liian pitkänä ja halusi siitä kaupallisemman, joten yhtiö leikkasi elokuvasta 50 minuuttia ja lisäsi onnellisen lopun. Welles oli ulkomailla työskentelemässä RKO:n toisen projektin parissa. Poistettu materiaali tuhottiin, eikä alkuperäisleikkauksesta ole kopiota. "Mahtavat Ambersonit" oli ehdolla neljän Oscar-palkinnon saajaksi.


title: Mahtavat Ambersonit

text: Elokuvan Suomen-ensi-ilta oli vasta 20. maaliskuuta 1964. Vuonna 1979 kolmekymmentä suomalaista elokuva-arvostelijaa ja -asiantuntijaa äänestivät kaikkien aikojen sadasta merkittävimmästä elokuvasta, ja "Mahtavat Ambersonit" oli mukana heistä kuudentoista listalla.


title: Mahtavat Ambersonit

text: Elokuva perustuu Booth Tarkingtonin 1918 ilmestyneeseen kirjaan, joka voitti Pulitzer-palkinnon 1919.


title: Mahtavat Ambersonit

text: Wellesin perhe tunsi Tarkingtonin ja Welles väitti, että autotehtailija Eugene Morgan perustuisi hänen isäänsä.


title: Mahtavat Ambersonit

text: Alun perin Wellesin oli tarkoitus ohjata Meksikoon sijoittuva vakoilutrilleri The Way to Santiago, mutta Meksikon hallinto suhtautui kielteisesti projektiin, jolloin RKO peruutti projektin. Welles harkitsi muita aiheita, kunnes päätyi Tarkingtonin kirjaan, josta hän oli jo aiemmin ohjannut radiokuunnelmaversion näytellen itse Georgen osan.


title: Mahtavat Ambersonit

text: Syksyllä 1941 Welles valitsi Mahtavat Ambersonit seuraavaksi projektikseen. Koska kyseessä oli Citizen Kanea kalliimpi projekti, Wellesin työsopimus RKO-yhtiössä kirjoitettiin uusiksi. Uuteen sopimukseen kuului pykälä, jonka mukaan studiolla olisi oikeus leikata elokuva tarvittaessa uudelleen sen jälkeen, kun Welles on luonut oman ennakkonäytösversionsa.


title: Mahtavat Ambersonit

text: Elokuvan kuvaajana toimi Stanley Cortez. Citizen Kanessa kuvaajana toiminut ja elokuvan syvätarkkaan tyyliin suuresti vaikuttanut Gregg Toland ei ollut saatavilla. Welles käytti Cortezin kanssa myös syvätarkkuutta (eli tekniikkaa, jossa kuvan tausta ja etuala ovat tarkennettuja), mutta näiden ohella split focus -tekniikkaa, jossa kuva tarkennettiin kahden eri tason välille.


title: Mahtavat Ambersonit

text: Welles syytti Cortezia hitaaksi ja piti elokuvan tuloa suunniteltua kalliimmaksi pitkälti Cortezin vikana. Elokuvaa kuvasivatkin myös Russell Metty ja Jack Mackenzie sekä Harry J. Wild, joita ei tosin mainita loppuselostuksessa. Elokuvan loppuvaiheen ”viimeinen kävely kotiin” on puolestaan Wellesin itsensä kuvaama. Osan studion tekemistä uusintakuvauksista teki taas Nicholas Musuraca.


title: Mahtavat Ambersonit

text: Elokuvan musiikista vastasi Bernard Herrmann, joka oli työskennellyt Wellesin kanssa radiossa sekä Citizen Kanen aikana. Mahtavat Ambersonit alkaa Emil Waldteufelin 1800-luvun lopun sävellyksellä ”Toujours ou jamais”, joka kuvastaa aikakauden viattomuutta. Herrmann viittaa sävelmään useaan kertaan elokuvan aikana ja tarinan edetessä ja käydessä synkemmäksi Waldteufelin sävelmä muuttuu katkonaisemmaksi ja surullisemmaksi.


title: Mahtavat Ambersonit

text: Elokuvan leikkauksen aikana myös Herrmannin yhteensä liki tunnin mittaisesta musiikista poistettiin 26:n minuuttia. Lisäksi elokuvan loppupuolen uudelleen kuvattuihin kohtiin sävellettiin uutta musiikkia. Säveltäjäksi palkattiin RKO:n vakiokaartiin kuuluva Roy Webb, jonka jousipainotteinen ja vibraattosoitannan kautta romanttisesti värittynyt musiikki eroaa selvästi Herrmannin tummemmasta ja kylmemmästä äänimaailmasta.


title: Mahtavat Ambersonit

text: Kun Herrmann näki leikatun version elokuvasta muutettuine ääniraitoineen, hän raivostui ja uhkasi oikeustoimilla, mikäli hänen nimeään ei poisteta elokuvan lopputeksteistä.


title: Mahtavat Ambersonit

text: Myöhemmin Herrmann perusti oopperansa "Humiseva harju" (Wuthering Heights, 1951) aarian ”I Have Dreamt” elokuvasta poistetulle teemalle nimeltä ”Second Nocturne”.


title: Mahtavat Ambersonit

text: Vuoden 1941 lopulla Welles oli suostunut lähtemään Etelä-Amerikkaan tekemään hyväntahdoneleenä ja palkatta episodielokuvaa "It’s All True". Elokuvan tuotantoyhtiönä oli RKO ja rahoittajana Yhdysvaltain valtio. Sodan keskellä USA piti tärkeänä ylläpitää läheisiä suhteita muihin mantereen valtioihin. Nelson Rockefellerin suostuttelemana Welles siis lähti Rioon kuvaamaan, saaden Ambersonien raakaversion kertojaäänen nauhoitukset valmiiksi vasta matkaa edeltävänä päivänä.


title: Mahtavat Ambersonit

text: Welles ja leikkaaja Robert Wise alkoivat koostaa ensimmäistä raakaversiota välittömästi Wellesin Rioon lähtöä ennen. Lopulta Welles lähti maasta ja jätti Wisen vastuulle elokuvan koostamisen. Aikataulu oli tiukilla, sillä Ambersonien kuvausten aikaan Welles ohjasi päivisin Ambersonien parissa ja näytteli iltaisin tuottamassaan elokuvassa Journey Into Fear.


title: Mahtavat Ambersonit

text: Tarkoituksena oli, että Wise leikkaisi elokuvan Welles hioisi lopullisen version elokuvasta ennakkonäytöksen jälkeen Wisen kanssa. Käytännössä Wise joutui työskentelemään Hollywoodissa itsenäisesti, sillä Welles saattoi "It’s All Truen" kuvaamisen välillä olla yhteydessä RKO:hon vain huonojen puhelinyhteyksien ja sähkeiden avulla. Syynä olivat toisen maailmansodan aiheuttamat matkustusrajoitukset, jotka estivät Wisen matkustamisen Rioon. Wellesille lähetettiin kuitenkin 16mm:n kopio valmiista raakaversiosta, jotta hän pystyisi kommentoimaan Yhdysvalloissa tapahtuvaa leikkausta.