title: Lance Armstrong

text: Armstrong ei kommentoinut tuomiotaan pitkään aikaan, kunnes tammikuussa 2013 Oprah Winfreylle antamassaan haastattelussa hän tunnusti dopingin käytön. Armstrong oli käyttänyt suorituskykynsä parantamiseen epo-hormonia, verensiirtoja ja kasvuhormoneja, ja vetosi tehneensä niin koska pyöräilyssä menestyminen tuona aikana olisi ollut muuten mahdotonta. Haastattelun aikana Armstrong luonnehti uraansa "täydelliseksi tarinaksi, joka ei ollut totta" ja "suureksi valheeksi".


title: Lance Armstrong

text: Motorola-tallissa Armstrongin kanssa ajanut Frankie Andreu sanoo dopingin tulleen pyöräilytalliin vuonna 1995, jolloin tallin ajajat kokivat, etteivät he pysty enää kilpailemaan eurooppalaistalleja vastaan, joiden oletettiin käyttävän kiellettyjä aineita. Hän myös kertoi Armstrongin käyttäneen steroideja, kasvuhormonia, epoa, testosteronia sekä kortisonia. Andreun mukaan Armstrongilla oli merkittävä rooli tallin dopingin käytössä.


title: Lance Armstrong

text: Armstrong jäi kiinni dopingtesteissä vuoden 1999 Ranskan ympäriajossa. Tällöin hänen näytteestään löytyi kiellettyä kortikosteroidia, johon hänellä ei ollut lääkärin osoittamaa reseptiä. Tapaus päätettiin salata ja Armstrongin sanottiin käyttäneen kortisonivoidetta pyöräilysatulan aiheuttamiin kipuihin.


title: Lance Armstrong

text: Nuorena Armstrong tunnettiin itsepäisenä pyöräilijänä, joka ei halunnut kuunnella kokeneempien pyöräilijöiden neuvoja. Häntä pidettiin myös ylimielisenä. Toisaalta juniorimaajoukkueen fysioterapeutti Andy Pruitt kuvaili Armstrongin olleen "yli-ihminen". Hänet tunnettiin myös äärimmäisen voitontahtoisena urheilijana.


title: Lance Armstrong

text: Ennen sairastumista syöpään Armstrongia pidettiin hyvänä yhden päivän kilpailijana, mutta muun muassa mentorinsa Phil Andersonin mielestä Armstrong ei ollut tarpeeksi hyvä ylämäkiajaja eikä aika-ajaja, jotta hän olisi pärjännyt usean päivän kestävissä kisoissa. Myöhemmin urallaan Armstrongista tuli yksi lajin parhaista ylämäkiajajista sekä aika-ajajista. Kyseisistä ominaisuuksista tulikin hänen valttikorttejaan ja hän käytti taitoaan hyväksi ottamalla eroa jyrkillä osuuksilla.


title: Lance Armstrong

text: Hänen hapenottokykynsä todettiin olevan normaalia ihmistä parempi. 15-vuotiaana hänen hapenottokykyään kuvaava VO-arvo oli 79,5 mL/kg/min. Myöhemmin hänen lukemansa on ollut peräti 85, kun taas korkein urheilijalla mitattu arvo on 94,0. Normaalin paikallaan olevan ihmisen arvo on 35,0. Hyvän hapenottokykynsä lisäksi Armstrong pystyi kestämään kipua normaalia urheilijaa paremmin. Tämä kehittyi hänen uransa aikana ja hän pystyikin tekemään normaalia enemmän maksimaalisia lihastoistoja.


title: Lance Armstrong

text: Armstrongilla todettiin jo alku-uransa aikana olevan selkäkipuja, joiden takia hänen täytyi kiinnittää huomiota pyöräilyasentoonsa. Hän joutui ajamaan kovillakin nopeuksilla selkä normaalia ylempänä, mikä lisäsi ilmanvastusta. Kyseinen pyöräilytyyli vaati enemmän voimaa sekä korkeampaa kipukynnystä. Toisaalta pyöräilyasento antoi keuhkoille enemmän tilaa, josta oli apua hapenotossa erityisesti pitkäkestoisissa kilpailuissa.


title: Lance Armstrong

text: Armstrongin äiti on Linda Armstrong ja biologinen isä Eddie Gunderson, jonka suku oli norjalainen. Pari meni naimisiin samana vuonna, kun Lance syntyi. Avioliittoa kesti vain muutaman vuoden, jonka jälkeen he erosivat ja Lance siirtyi asumaan äitinsä kanssa. Tämän jälkeen Linda meni naimisiin Terry Armstrongin kanssa, joka myös adoptoi Lancen. Pari ei ollut kuitenkaan kauan naimisissa.


title: Lance Armstrong

text: Armstrong kävi high schoolia Plano Eastin koulussa, mutta hänet erotettiin koulusta vuonna 1989, koska hän oli ollut lukuisilta tunneilta poissa kilpailuiden takia. Hän suoritti kuitenkin koulun loppuun Bending Oaksin yksityiskoulussa.


title: Tuomiopäivä (sarjakuvahahmo)

text: Tuomiopäivä () on DC Comics -kustantamon sarjakuvissa esiintyvä supervoimakas hirviö. Dan Jurgensin luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1992 "Superman: The Man of Steel" -sarjakuvalehden numerossa 17.


title: Tuomiopäivä (sarjakuvahahmo)

text: Tuomiopäivä on ensisijaisesti Teräsmiehen vihollinen ja maineeseen hän nousikin oltuaan ensimmäinen olento, joka tappoi (DC Comicsin virallisessa sarjakuvajatkumossa) Teräsmiehen. Teräsmies ei tietenkään pitkään pysynyt kuolleena (itse asiassa tuli takaisin jo pari kuukautta kuolemansa jälkeen), mutta tapahtumana Teräsmiehen kuolema ("Death of Superman" -sarjakuvatrilogia 1992–1993) oli niin suuri, että se huomioitiin myös monien maiden medioissa.


title: Tiku ja Taku

text: Tiku ja Taku (, johdannos sanasta Chippendale) ovat The Walt Disney Companyn piirroselokuvissa ja -sarjoissa sekä sarjakuvissa esiintyvät kaksi maaoravaa, jotka aiheuttavat kaikenlaista harmia Aku Ankalle, Mikki Hiirelle ja Plutolle. Ensimmäisen kerran maaoravat esiintyivät sotapropagandapiirroselokuvassa "Pluto vartiossa" (1943), tuolloin vielä nimettöminä mutta valmiiksi kehiteltyinä hahmoina.


title: Tiku ja Taku

text:
Monet Tiku ja Taku -piirroselokuvat ovat vauhdikkaita ja ilkikurisia, täynnä koomista toimintaa. Esimerkiksi voi mainita elokuvan, jossa Aku viettää rauhallista joulua ja oravat ilmestyvät taloon vohkimaan pähkinöitä ja makeisia. Aku yrittää puolustaa kotirauhaansa ja pysäyttää ryövärit, mutta maaoravat onnistuvat voittamaan ankan ja poistuvat talosta mukanaan paljon Akun herkkuja.
Vuonna 1989 Tiku ja Taku pääsivät päätähdiksi sarjaan "Tikun ja Takun pelastuspartio".


title: Tiku ja Taku

text: Tikun () tunnistaa mustasta nenästä. Takun () nenä on punainen ja hänellä on myös pieni hiustupsu päälaella. Monissa jaksoissa Tiku näytetään enemmän järkeä käyttävänä, kuin Taku.


title: Tiku ja Taku

text: Maailman nisäkkäille suomenkielisiä nimiä laatineen toimikunnan ehdotus maaoravien uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on "tikutakut". Suomen kielen lautakunta piti muun muassa tätä nimiehdotusta kuitenkin "tyylilajiltaan häiritsevän poikkeavana".


title: Muoniovaara

text: Muoniovaara on kylä Ruotsissa Pajalan kunnassa. Kylä sijaitsee Muonionjoen länsirannalla vastapäätä Muonion kirkonkylää. Muoniovaarassa sijaitsi aikanaan Ruotsin pohjoisin kauppakartano.


title: Muoniovaara

text: Samuli Paulaharjun mukaan Muoniovaaran ensimmäisen talon rakensi Norjan Hammerfestista kotoisin ollut Fredrik Wilhelm Knoblock (s. 23.5.1806 Kristiansund, Norja, k. 17.7.1874 Muoniovaara). Knoblock oli avioitunut 1. toukokuuta 1833 muoniolaissyntyisen Mathilda Adolfina Kolströmin (16.8.1798 - 22.12.1874) kanssa.


title: Muoniovaara

text:
Knoblockin liiketoimet eivät kuitenkaan ilmeisestikään riittävästi määrin menestyneet, sillä jo 1840-luvulla hän myi talonsa kirjanpitäjälleen Frans Bernard 'Benjamin' Forsströmille ja muutti itse Tornioon, jossa hän toimi seppänä.
Fred eli Muoniovaarassa ylempänä rinteessä pienessä talossa koko loppuelämänsä ja on haudattuna Mathildan kanssa Muonion kirkon hautausmaalla. Kukaan jälkeläisistä ei jäänyt seudulle. Poika Anton toimi Kemin seppänä.


title: Muoniovaara

text: Frans Bernard 'Benjamin' Forsström (17.9.1815-2.3.1883) oli vihitty 2.8.1844 Eteläkalixin Innanbäckenistä kotoisin olleen Carin Bergdahlin (s. 1819) kanssa. Muoniovaaraan Forsström rakennutti suuren kauppakartanon, jossa hän harjoitti laajamittaista kauppaa myyden mm. siirtomaatavaroita ja kotipolttoista viinaa alueen saamelaisille.


title: Muoniovaara

text: Benjamin Forsströmin ensimmäinen vaimo Carin ei ilmeisesti elänyt pitkään, sillä Muonion seurakunnan kirkonkirjoissa vierasseurakuntalaisten osiossa hänet mainitaan vielä helmikuussa 1854 syntyneen pojan John Paulin äitinä, mutta samojen kirkonkirjojen mukaan Forsström avioituu jo maaliskuussa 1855 toisen vaimonsa Gustava Mathilda Holmströmin (s. Suomessa 1821- k. 24.5.1880 Muoniovaara) kanssa.


title: Muoniovaara

text:
1850-luvun alussa Muoniovaaran kauppias Frans B. Forsström, teollisuusmies Karl Sohlberg, konstaapeli Israel Stenudd ja neljä muuta henkilöä tekivät hiippakunnan konsistorille valituksen vuonna 1849 Pajalan kirkkoherraksi tulleen
Lars Levi Laestadiuksen (1800-1861) käynnistämän herätysliikkeen hurmoshenkisistä vaikutuksista ja luterilaisen doktriinin vastaisuudesta. Forsströmin osalta valituksen taustalla lienevät olleet Laestadiuksen herätysliikkeen
kielteiset vaikutukset hänen harjoittamaansa kotipolttoisen viinan myyntiin. Valituksen johdosta Härnosandin piispa Israel Bergman suoritti heinäkuussa 1853 Pajalan seurakunnassa piispantarkastuksen. Piispa Bergman ei kuitenkaan löytänyt Laestadiuksen toiminnasta mitään huomautettavaa.


title: Muoniovaara

text: 10. kesäkuuta 1853 saapui Muoniovaaraan englantilainen ornitologi, linnunmunien tutkija ja keräilijä John Wolley. Hän asettui asumaan kauppias Benjamin Forsströmin luokse neljän vuoden ajaksi voidakseen tutkia alueen linnustoa. John Wolleyn apulaisena laajamittaisessa linnunmunien keräilyssä toimi muoniovaaralainen Ludvig Knoblock. Vuosia jatkuneen keräilyn tuloksena John Wolleyn linnunmunien kokoelma käsitti kaikkiaan 6076 munaa.


title: Muoniovaara

text: "Muoniovaaran munaherra", kuten John Wolleytä kutsuttiin, teki yhden Forsströmin piioista (Yliniemi Muoniosta) raskaaksi. Piika synnytti kaksoset ja muutti myöhemmin toisen miehen kanssa Amerikkaan.


title: Muoniovaara

text:
John Wolleyn uskotaan hakanneen Muoniovaaran alueella sijaitsevaan seitakiveen
ruotsalais-englantilaisen tekstin: "Vi ar i lant of Oskar friat of Viktoria of Inklant
This holi saita vith olt sint morak stil har lat Ion Wolli of Matlok rit runs afthir Sevastovols fal". Suomeksi tämä Krimin sodan aikaan kirjoitettu teksti kuuluisi suunnilleen seuraavasti: "Olemme Englannin Viktorian vapauttamalla Oskarin maalla. Tämä pyhä seita hiljaisine ympäristöineen on opettanut Matlockista kotoisin olevan John Wolleyn kirjoittamaan nämä riimit Sefastopolin antautumisen
kunniaksi."


title: Muoniovaara

text: Alkuvuodesta 1857 Frans Bernard Forsströmin ja John Wolleyn luona Muoniovaarassa vieraili amerikkalainen matkakirjailija Bayard Taylor matkallaan kohti pohjoista. Hänen kuvauksensa Muoniovaaran vierailustaan on luettavissa kirjasta Bayard Taylor: Northern Travel, joka on ilmestynyt myös ruotsin kielellä.


title: Muoniovaara

text: Saapuessaan Muoniovaaraan John Wolley oli 30-vuotias ja lähtiessään 34 vuoden ikäinen. Hän kuoli pian Englantiin paluunsa jälkeen, vain 36 vuoden ikäisenä. John Wolleyn Välimeren ja Skandinavian alueelta keräämien lintuhavaintojen perusteella hänen ystävänsä Alfred Newton (1829-1907) laati hänen kuolemansa jälkeen teoksen "Ootheca Wolleyana."


title: Muoniovaara

text: Kevättalvella 1883 Muoniovaaran kartanossa vieraili tanskalaissyntyinen, mutta sittemmin norjalaistunut matemaatikko, revontulitutkija ja valokuvaaja Bergenin yliopiston matematiikan ja luonnontieteiden professori Sophus Tromholt. Hän lienee jäänyt joksikin aikaa kelirikon vangiksi, koska hänen Muoniovaarassa ottamissaan valokuvissa (ks. Aiheesta muualla) näkyy sekä talvisia, että sulan maan kuvia. Sophus Tromholt on tullut tunnetuksi revontulien ovaaliteoriastaan. Ovaaliteoriansa todistamiseksi hän toimi ensimmäisen kansainvälisen polaaritutkimusvuoden 1882/83 (IPY 1) aikana aktiivisesti revontulien havaintoverkoston perustamiseksi napapiirin pohjoispuolelle. Hänen Muoniovaaraan suuntautuneen vierailunsa varsinaisena tarkoituksena lieneekin ollut tarkastella tällaisen havaintoaseman perustamismahdollisuuksia paikkakunnalle.


title: Muoniovaara

text: Frans Benjamin Forsströmin kuoltua vuonna 1883 Muoniovaaran kauppakartanon otti hoitoonsa hänen poikansa Johan Gustav Forsström (s. 1850). Gustav Forsströmin liiketoimet eivät kuitenkaan menestyneet, sillä Tornionlaakson kauppiaat olivat saaneet vaarallisen kilpailijan Ruotsin puolelle rakennetusta malmirautatiestä. Vuonna 1894 Gustav Forsström katsoikin olevansa pakotettu tekemään vararikon.


title: Muoniovaara

text: Gustav Forsströmin jälkeen kartanon isännäksi tuli Johan Oskar Tornberg (1858-1947). Johan 'Janne' Tornberg oli avioitunut Skogskäristä kotoisin olleen Brita Kaisa Harjukankaan (1857-1938) kanssa.


title: Muoniovaara

text: Vuosisadan vaihteen tienoilla alkuperäinen kartanorakennus oli siinä määrin ikääntynyt, että kartanon pihapiiriin rakennettiin uusi punainen pirttirakennus, johon Janne ja Brita muuttivat asumaan kahdeksan lapsensa kanssa. Vuonna 1912 tapahtui kuitenkin onnettomuus, uusi pirttirakennus paloi maan tasalle. Johan Oskar oli tuolloin liikematkalla Kiirunassa ja perheen pojat heinänteossa. Palossa tuhoutui kymmenhenkisen perheen koko omaisuus. Ystävällisten ihmisten huonekalu- ja sänkyvaatelahjoitusten avulla suuri kartanorakennus sisustettiin jälleen talviasuttavaan kuntoon ja elämä kartanossa jatkui.


title: Muoniovaara

text: Kartanossa asuttiin vuoteen 1970 asti, jolloin viimeiset asukkaat muuttivat talosta pois. Nykyisellään Muoniovaaran kauppakartano, joka Muonion kirkon ohella on yksi alueen vanhimpia ja historiallisesti merkittävimpiä rakennuksia, on pahasti raunioitunut. Kartanon mukana häviää merkittävä osa alueen kulttuurihistoriaa.


title: Muoniovaara

text: Nykyisin Muoniovaarasta avautuu edelleen upea maisemallinen näkymä kohti Suomen puolen tunturilappia. Vasemmalla puolella avautuu näkymä Pallastunturille ja oikealla Olokselle. Maiseman keskellä kukkulan huipulla sijaitsee v. 1817 valmistunut Charles Bassin suunnittelema Muonion kirkko. Toisaalta Muoniovaaran kauppakartanon valkeaksi kalkittuine rakennuksineen on täytynyt varsinkin 1800-luvulla tehdä vaikutus Muonion kirkolle saapuneisiin matkailijoihin.


title: Viipurin maalaiskunta

text: Viipurin maalaiskunta () on entinen Suomen kunta luovutetussa Etelä-Karjalassa, joka nykyisin kuuluu Venäjälle. Viipurin maalaiskunta ympäröi Viipurin kaupunkia ja Viipurinlahden pohjukkaa. Kunta rajoittui lännessä Säkkijärveen, Vahvialaan ja Nuijamaahan, pohjoisessa Jääskeen ja Antreaan, idässä Heinjokeen ja Kuolemajärveen sekä etelässä Johannekseen ja Viipurille kuuluneeseen Uuraaseen. Viipurin maalaiskunnassa oli myös Ihantalan kirkonkylä, jossa kuuluisat taistelut käytiin.


title: Viipurin maalaiskunta

text: Viipurin pitäjä lienee muodostunut Torgils Knuutinpojan ristiretken ja Viipurin linnan perustamisen jälkeen vuonna 1293. Ensimmäinen kirjallinen maininta Viipurin pitäjästä on vuodelta 1347, Ruotsin kuninkaan Maunu Eerikinpojan verotusta koskevassa käskykirjeessä. Viipurin pitäjä oli pinta-alaltaan laaja, käsittäen koko myöhemmän Rannan kihlakunnan alueen. Viipurin pitäjästä on aikojen kuluessa erotettu linnan eli Siikaniemen seurakunta (joka oli olemassa ainakin vuosina 1542–1710), Säkkijärvi, Koivisto, Johannes, osia Nuijamaasta ja Vahvialasta sekä kaupungin eri seurakunnat.


title: Viipurin maalaiskunta

text: Viipurin maalaiskunnassa sijaitsi useita viipurilaisten kauppiassukujen hallitsemia kartanoita. Nykyään niistä on olemassa ainoastaan Monrepos ja Kiiskilän kartano.


title: Viipurin maalaiskunta

text: Ahokas, Alasommee, Alasäiniö, Haankylä (myös "Haka"), Hapenensaari, Hämäläinen, Ihantala, Juustila (myös "Juustilanjoki"), Jyrkilä, Järvelä, Kaipola, Karppila, Kaukola, Kiiskilä, Kilpeenjoki, Kilpeenjoki–Sydänmaa, Kilpeenjoki–Vakkila, Konkkala, Korpelanautio, Kurikkala, Kähäri, Kärki, Kärstilä, Lahti, Lavola, Leppälä, Lihaniemi, Lyykylänjärvi, Mannikkala, Mälkki, Naulasaari, Nikoskela, Nuoraa, Näätälä, Pakkainen, Parkaus, Perojoensuu, Pien-Merijoki, Pietilä, Pihkala, Piispansaari, Porkansaari, Rapattila, Rasalahti, Repola–Lyykylä, Repola–Tervajoki, Rikkola, Ryysylä, Rääsiälä, Saarela, Samola, Savolainen, Suur-Merijoki, Suurpero, Tali, Terävälä, Tikkala, Tirhiä, Uskila, Uusikartano, Vahvaniemi, Vatikivi, Ventelä, Ykspää, Ylivesi, Yläsommee, Yläsäiniö


title: Viipurin maalaiskunta

text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 27 koulupiiriin.


title: Viipurin maalaiskunta

text: Kun Viipurin maalaiskunta muun luovutetun Karjalan kanssa valloitettiin takaisin jatkosodan alussa ja palautettiin muun Suomen yhteyteen, paluumuutto alkoi myös Viipurin maalaiskunnan alueelle. Vuoden 1941 loppuun mennessä Viipurin maalaiskunnan alueelle oli palannut 2 047 asukasta. Vuodet 1942 ja 1943 olivat vilkkaita paluumuuton vuosia ja vuoden 1943 lopulla palanneita oli jo 10 870. Paluumuutto jatkui edelleen 1944, mutta Neuvostoliiton suurhyökkäyksen vuoksi suurin osa Viipurin maalaiskunnasta evakuoitiin kesäkuun 16.–17. päivinä.


title: Viipurin maalaiskunta

text: Viipurin maalaiskunnan väestöä asutettiin jatkosodan jälkeen seuraaviin Uudenmaan kuntiin: Hyvinkään mlk, Lohjan mlk, Nurmijärvi, Tuusula ja Vihti.


title: Jore Marjaranta

text: Jorma Olavi ”Jore” Marjaranta (s. 9. lokakuuta 1961 Kemijärvi) on suomalainen laulaja-lauluntekijä, joka on soolouransa lisäksi tullut tunnetuksi yhtyeistä Leningrad Cowboys ja Guitar Slingers.


title: Jore Marjaranta

text: Jore Marjaranta julkaisi ensimmäisen levynsä The Clap -yhtyeen kanssa 1980. Suuremmalle yleisölle hän tuli tunnetuksi Leningrad Cowboysin laulusolistina vuosina 1989–1996. Vuosina 1987–1991 Marjaranta toimi laulusolistina Albert Järvinen Bronxissa ja Albert Järvinen Bandissä, jossa hän lauloi Albert Järvisen kuolemaan (24.3.1991) asti. Pian Albert Järvinen Bronxiin liittymisen jälkeen Marjaranta aloitti myös Leningrad Cowboysin laulusolistina. Ennen soolouraansa hän lauloi myös Guitar Slingersissä (1991–1999).


title: Jore Marjaranta

text: Soolouralle Marjaranta siirtyi vuonna 2000, minkä jälkeen hän on julkaissut kuusi sooloalbumia. Viides albumi julkaistiin vuonna 2011 ennen hänen keikkataukoaan. Kuudes levy "VI" julkaistiin keväällä 2015. Soolouralla Marjaranta on tehnyt osan kappaleista itse mutta on tehnyt yhteistyötä myös muiden lauluntekijöiden kanssa, esimerkiksi "VI"-levyn kappaleista suurin osa on Marjarannan ja Nalle Ahlstedtin säveltämiä. Lisäksi levyltä löytyy yksi Marjarannan ja Olli Ahvenlahden yhteissävellys. Marjaranta on sanoittanut kaikki levyn kappaleet Lasse Wikmanin kanssa.


title: Jore Marjaranta

text:
Marjaranta on laulanut useiden elokuvien ja televisiosarjojen tunnusmusiikkia:
Marjaranta voitti Leningrad Cowboys -yhtyeen kanssa Vuoden yhtye -Emman 1993 ja oli vuoden 2000 Emma-gaalassa ehdokkaana Vuoden pop-rock-tulokkaaksi.


title: Jore Marjaranta

text: Marjaranta on naimisissa ja hänellä on kaksi tytärtä. Hän asui Superiorin kaupungissa Coloradossa Yhdysvalloissa kaksi vuotta 2010–2012. Coloradossa hän oli koti-isänä ja kouluttautui joogaopettajaksi Eldorado Mountain Yoga Ashram’s Shambhava School of Yoga -joogakoulussa. Elokuussa 2012 Marjaranta muutti takaisin Helsinkiin ja työskentelee laulaja-lauluntekijänä, joogaohjaajana ja Asahi-ohjaajana. Lisäksi hän kuuluu myös Speakersforumin puhujiin.Jore Marjarannan soolouran tunnetuimpia lauluja ovat ”Haaveet kaatuu”, ”Miten pelko lähtee”, ”Ikävä”, ”Kävelet tähtiin päin” ja ”Niin kaunis on Helsinki nyt”.


title: Remscheid

text: Remscheid on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Saksassa. Se sijaitsee noin 15 kilometriä Düsseldorfista itään ja noin 35 kilometriä Kölnistä pohjoiseen. Kaupungissa oli vuoden 2016 lopussa 110 611 asukasta. Kaupungin pinta-ala on 74,6 neliökilometriä.


title: Remscheid

text: Remscheidin ystävyyskaupunkeja ovat Quimper Ranskassa, Wansbeck Englannissa, Prešov Slovakiassa ja Pirna Saksin osavaltiossa.


title: Remscheid

text: Remscheid on perustettu jo 1100-luvulla, mutta se pysyi pikkukylänä 1800-luvulle asti. Kaupungin nimen varhaisia kirjoitusmuotoja olivat remissgeid (1217), Rymscheyd (1351), Reymscheyd (1487) ja Rembscheid (1639). Koko Reinin-Ruhrin alueen talouskasvu johti Remscheidin väkiluvun kasvuun. Koneenrakennus ja työkalujen valmistus olivat kaupungin pääaloja.


title: Remscheid

text: Remscheid tuhoutui lähes täydellisesti ilmapommituksissa toisen maailmansodan aikana 31. heinäkuuta 1943. Sodan jälkeen kaupunki jälleenrakennettiin.


title: Magneettinen fotoni

text: Magneettinen fotoni on uudentyyppisen säteilyn hypoteettinen välittäjähiukkanen; eräänlainen sähköisen fotonin vastine. Magneettinen fotoni esiintyy joissakin fysiikan teorioissa. Sen olemassaoloa ei kuitenkaan ole pystytty vielä todentamaan ja monet variaatiot on voitu kokeissa falsifioida. Muiden muassa saksalainen fyysikko Rainer W. Kühne on esittänyt teorian, joka sisältää magneettisen fotonin.


title: Magneettinen fotoni

text: Nobel-palkittu Abdus Salam ennusti 1966 magneettisen fotonin olemassaolon.


title: Bioinformatiikka

text: Bioinformatiikka on monitieteinen tutkimusala, joka kehittää ja käyttää erilaisia matematiikan, tietojenkäsittelytieteen sekä tilastotieteen menetelmiä biologisten ongelmien ratkaisuun. Bioinformatiikan määritelmä ei kuitenkaan ole täysin vakiintunut. Usein katsotaan, että bioinformatiikalla on kolme pyrkimystä: Organisoida aineistoa, jotta se saadaan tutkijoiden saataville, kehittää työkaluja ja tietoresursseja näiden aineistojen analysointiin sekä käyttää tietoresursseja ja työkaluja biologisten aineistojen analysointiin siten, että tulokset voidaan tulkita biologisesti mielekkäästi.


title: Bioinformatiikka

text: Bioinformatiikan tutkimuskohteita ovat mm. perimä, geenisekvenssit, proteiinien ja geenien ilmeneminen ja rakenne sekä niiden toiminta. Bioinformatiikkaa sovelletaan myös evoluutiotutkimuksessa. Esimerkkejä bioinformatiikan menetelmiä soveltavista biologisista tutkimusongelmista ovat tautigeenien paikannus ihmisen genomista, eliöiden perimän kartoitus, eliöiden sukulaisuussuhteiden selvittäminen ja geenien ilmentymisen tutkiminen erilaisissa ihmisen taudeissa. Varsinaista bioinformatiikan tutkimusta leimaa tietokoneohjelmien kehitykseen osallistuminen, algoritmien ja mallien kehitys sekä tiedonlouhintamenetelmien soveltaminen biologisten aineistojen analysointiin.


title: Bioinformatiikka

text: Erona laskennalliseen biologiaan on se, että laskennallisessa biologiassa hypoteesin testaus on korostunut, kun taas bioinformatiikka asettaa enemmän painoa datan hallinnalle ja teknologialähtöisille ratkaisuille.


title: Bioinformatiikka

text: Suomessa bioinformatiikkaa voi lukea yliopistossa. Ainakin Helsingin, Turun ja Tampereen yliopistot ja Aalto-yliopisto tarjoavat mahdollisuuden bioinformatiikan maisteriopintoihin, ja suuntautumisvaihtoehtona bioinformatiikka on olemassa myös Kuopion yliopiston biotieteiden koulutusohjelmassa.


title: Bioinformatiikka

text: Suomen ensimmäinen bioinformatiikan professuuri perustettiin Tampereen yliopistoon, Lääketieteellisen teknologian instituuttiin (Institute of Medical Technology) vuonna 1998. Nykyisin bioinformatiikan professoreita on Suomessa ainakin neljä ja alan tutkimusryhmiä parisenkymmentä. Suomessa toimivia bioinformatiikan alan yrityksiä ja tutkimusryhmiä on koottu Bioverkko-listaan.


title: Pete Malmi

text: Pete "Räkä" Malmi (oik. Mika-Petteri Malmi; 4. helmikuuta 1960 Järvenpää – 24. marraskuuta 2007 Helsinki) oli suomalainen laulaja. Hänen ja Andy McCoyn yhtye Briard levytti esikoissinglensä "I Really Hate Ya" vuonna 1977. Singleä pidetään ensimmäisenä suomalaisena punk-levytyksenä.


title: Pete Malmi

text: Pete Malmi tutustui Hulkon veljeksiin Anttiin (Andy McCoy) ja Ilkkaan (Ikke) kotikaupunginosassaan Vuosaaressa. Veljekset olivat lähtöisin Pelkosenniemeltä ja muuttaneet Oulun ja Tukholman kautta Itä-Helsinkiin. Tuohon aikaan Andyn isoveli Ilkka oli 11-vuotias. Malmi sai vihiä kersasta, joka soittaa kitaraa kuin Jimi Hendrix (Antti Hulkko), ja niin hän perusti veljesten kanssa yhtyeen nimeltä "Philadelphia Motherfuckers". Malmi lauloi englanniksi: se oli hänelle luontevaa, sillä hän oli asunut Englannissa seitsemän vuotta. Andy soitti kitaraa ja hänen veljensä Ilkka bassoa (mm. nimellä Jan Vincent). Rumpuihin saatiin Sidi Vainio. Jossakin vaiheessa bändin nimi muuttui Briardiksi (Peten briard-rotuisen Humphrey-nimisen koiran mukaan). Malmi hommasi bändin keikalle Linnanmäen kesäkauden päättäjäisiin vuonna 1977. Tuon legendaarisen keikan Pete sai sovittua, koska väitti yhtyeen musiikin muistuttavan Mattia ja Teppoa. Finndiscillä työskennellyt Robin Lindberg oli vihjannut esimiehelleen Jaakko Salolle, että Linnanmäellä esiintyy joku uusi bändi, ja niin Lindberg oli paikalla katsomassa yhtyettä pomonsa kehotuksesta. Näin Briard sai levytyssopimuksen. Malmi keksi Andy McCoyn taiteilijanimen; Malmin liikanimi "Räkä" taas oli McCoyn antama.


title: Pete Malmi

text: Briardin jälkeen Malmi siirtyi Widowsiin, kun Widowsin aiempi laulaja oli joutunut vankilaan. Widowsissa hän oli kuitenkin mukana vain yhden Helsingin esiintymisen ja yhden julkaisematta jääneen singlen ajan. Myöhemmin Briard julkaisi comeback-albumit (1983 ja 1996).


title: Pete Malmi

text: Malmin ainoa sooloalbumi "Malmi" ilmestyi 1981. Levyllä Pete Malmin kanssa työskenteli taitavia muusikoita, kuten Jukka Orma, Jimi Sumén, Andy McCoy, Mikko Saarela, Puka Oinonen ja Pekka Hedkrok. Albumilla hänen musiikkityylinsä ei enää kuulostanut punkilta vaan muistutti enemmän uutta aaltoa, ja jossakin määrin musiikissa kuului myös vaikutteita David Bowien tuon ajan tuotannosta.


title: Pete Malmi

text: Malmin yhtye Fast Beethovens julkaisi 1983 ainoaksi jääneen singlensä. 1990-luvun alussa Malmilla oli High Society -niminen yhtye, joka julkaisi 1990 yhden omakustannesinglen "Hot Show Keeps You Rockin'". Malmin Briard-yhtyeen ulkopuolinen virallinen tuotanto julkaistiin kokonaisuudessaan Johanna-levy-yhtiön kautta lukuun ottamatta 1992 ilmestynyttä 7" singleä "Because You Broke My Heart" / "Find Me a Motor". Singlellä soittavat rummuissa Keimo Hirvonen, bassossa Silu Seppälä, kitaroissa Juha Metsola ja Lyle.


title: Pete Malmi

text: Malmi osallistui myös Maukka Perusjätkän ja Ralf Örnin musiikkiprojekteihin 1970-luvun lopun sekä 1980-luvun alun vaihteessa. Tommi Läntisen Tom Dozen -yhtyeen ainoaksi jääneelle levylle Malmi oli tekemässä kappaletta nimeltä "Alaska". Lisäksi hän on säveltänyt kaksi kappaletta jazzkitaristi Jani Malmin levylle.


title: Pete Malmi

text: Musiikkilehdistössä ja musiikkipiireissä yleensäkin Malmi tunnettiin boheemeista elämäntavoistaan. Suorasukaiseen tyyliin esiintyvä Malmi mainitaan Clifters-hitissä "Hyvä bore", ja hän esiintyy Pete Maunula -nimisenä hahmona Ari Wahlstenin romaaneissa Kosteiden mestojen balladi (Gummerus, 2012) ja Jobikirja (Gummerus, 2014).


title: Pete Malmi

text: Musiikin ulkopuolella Malmi työskenteli useita vuosia lihanleikkaajana. Toisena intohimonaan musiikin lisäksi Malmilla oli jalkapallo, jota hän pelasi musiikkilehti Rumba Ragulins-joukkueen kapteenina Helsingin piirin alasarjoissa.


title: Pete Malmi

text: Pete Malmi kuoli 47-vuotiaana helsinkiläisessä sairaalassa 24. marraskuuta 2007, yli vuoden jatkuneen sairaalahoidon jälkeen. Andy McCoy omisti osan kiitoksistaan "just edesmenneelle Pete Malmille" ottaessaan vastaan Hanoi Rocks -yhtyeen saamaa RockFinlandia-palkintoa 5. joulukuuta 2007 Helsingin Jäähallissa pidetyn konserttitapahtuman yhteydessä.


title: Pete Malmi

text: Vuonna 2011 ilmestyi sarjakuvakirja nimeltä "Stadipunkin kuulustelupöytäkirja". Teoksen tekstit ovat Pete Malmin ja Kyky Ahosen käsialaa ja kuvitus Kyky Ahosen tuotantoa. Sarjakuva kertoo hupaisia tarinoita Pete Malmin elämästä, mutta käsittelee lopuksi myös miehen saamia aivoverenvuotoja ja kuolemaa. Sarjakuvakirjan seikkailuista todelliseen tapaukseen viittaa ainakin Kill Cityssä Briardin keikalla sattunut episodi.


title: Pete Malmi

text: "Malmi" (1981 Johanna, JHN 2048, julkaistu uudelleen bonusraidoilla 2005 JHNCD 2048)"Pete Malmi" (1992 HEY-02, 7")


title: Aivoaneurysma

text: Aivoaneurysma on valtimon pullistuma aivoissa. Paljain silmin havaittavina oireena voi esiintyä pullistuman vastakkaisen puolen silmässä pupillin laajentuma, mutta yleensä puhkeamaton aneurysma on täysin oireeton. Aneurysma on vaarallinen, koska se voi kasvaa ja puhjeta. Puhkeamisen seurauksena veri pääsee vuotamaan lukinkalvon alaiseen tilaan (SAV eli subaraknoidaalivuoto) tai suoraan aivokudokseen (ICH eli intrakerebraalivuoto). Aneurysmavuodon oireet ovat tavallisesti rajut. Tyypillisiä oireita ovat: äkillisesti alkava kova päänsärky, pahoinvointi, oksentelu, silmien valonarkuus ja noin kolmasosalla välitön tajuttomuus. Vuoto voi rajoittua itsestään aivovaltimoiden supistuessa sen seurauksena. Aneurysmavuoto on monessa tapauksessa tappava. Vaikka vuoto olisi rajoittunut ensin itsestään, on potilas suuressa uusintavuodon vaarassa. Yli puolet potilaista, joilla vuoto uusii, kuolee. Aneurysmavuodon saanut henkilö tulee välittömästi ohjata neurokirurgin arvioon.


title: Aivoaneurysma

text: Subaraknoidaalivuoto tai aivoverenvuoto diagnosoidaan pään tietokonetomografialla. Aivoaneurysma diagnosoidaan nykypäivänä yleisesti tietokonetomografia-angiografialla (lyhenne CTA = Computed Tomography Angiography) tai DSA-tutkimuksella (DSA = Digital Subtraction Angiography). DSA-tutkimuksessa nivuspunktion kautta valtimoon viedään katetri ja ohjainvaijeri, joiden avulla liikutaan aivovaltimoiden alueelle. Valtimoon ruiskutetaan röntgenvarjoainetta, minkä jälkeen röntgenkuvat paljastavat aneurysman olinpaikan tai muun vuotokohdan (esimerkiksi verisuonimalformaation). Angiografia-tutkimus on siis ns. invasiivinen eli elimistön sisäelimiin tunkeutuva tutkimus. Kuitenkin näihin päiviin asti se on ollut ylivoimaisen tarkka aneurysmien diagnostinen tutkimus, mutta tietokonetomografiatekniikan kehittyminen nykyään jo käytössä oleviin 64-leikelaitteisiin on tuonut tietokonetomografiatekniikan lähelle tasa-arvoista asemaa ja DSA-tutkimuksesta on osittain luovuttu tietokonetomografiatekniikan etujen vuoksi.


title: Aivoaneurysma

text: Oireinen aneurysma pyritään yleensä operoimaan. Koska vain osa oireettomista aneurysmista puhkeaa ja aneurysman diagnostiikkaan liittyy riskinsä, hoidetaan oireettomia aneurysmia vain neurokirurgin tarkan harkinnan mukaan.


title: Aivoaneurysma

text: Aneurysma on suhteellisen usein molemminpuolinen. Jos toinen puoli vuotaa, kannattaa toisenkin puolen tila tarkistaa. Päätös toisen puolen pullistuman kirurgisesta hoidosta on tapauskohtainen. Hoitona on leikkaus, joka suoritetaan mahdollisimman pian. Leikkauksessa kirurgi viiltää potilaan päänahkaan ensin viillon, niin että päästään käsiksi kalloon. Kalloon porataan neljä reikää "ruuduksi" eli yksi ylös, alas, vasemmalle ja oikealle. Kallon alapuolella on herkkä, latinalaiselta nimeltään dura mater -osa, joka viilletään auki yhtä kulmaa lukuun ottamatta ja sen alta löytyy aivopuoliskot. Aivopuoliskot erotetaan toisistaan erityisillä erottimilla. Mikäli operaatio on onnistunut ja oikea paikka valittu, pitäisi aneurysma olla näkyvillä tässä vaiheessa. Aneurysman kaulaosaan laitetaan puristin, niin ettei siihen enää pääse verta. Päänsärkyjä on odotettavissa jonkin aikaa operaation jälkeen.


title: Aivoaneurysma

text: Vaihtoehtona puristinhoidolle voidaan käyttää valtimon kautta läpivalaisukontrollissa aneurysmapussiin uitettavaa pientä metallikierukkaa. Metallikierukka aiheuttaa veren hyytymisen aneurysmapussin sisälle, jolloin vuotoriski pienenee. Tätä vaihtoehtoa käytetään yleensä erityisesti niihin aneurysmiin, jotka eivät anatomisen sijaintinsa takia ole leikkauksella hoidettavissa.


title: Aivoaneurysma

text: Aivoaneurysmien merkittävimmät riskitekijät ovat tupakointi, runsas alkoholin käyttö ja kohonnut verenpaine. Esiintyminen on usein suvuttaista, joten myös perinnöllisillä tekijöillä on merkitystä. Tuntemattomasta syystä aivoaneurysmat ovat muita maita tavallisempia Suomessa ja Japanissa.


title: Doriath

text: Doriath on kuvitteellinen "sindar"-haltioiden maa J. R. R. Tolkienin kirjassa "Silmarillion". Sitä kutsuttiin nimellä Aidattu Maa, koska sen kuningatar, Melian, kohotti suojaavan kilven, jonka läpi ei päässyt muuten kuin kuningas Thingolin luvalla.


title: Doriath

text: Doriath oli metsäinen valtakunta lähellä Sirion-jokea ja sen alueella oli kolme metsää: Neldoreth (Taur-na-Neldor), Nivrim ja Region, päämetsä. Myös Brethilin ja Nan Elmothin metsät kuuluivat Doriathiin, mutta ne olivat suojaajan kilven ulkopuolella. Doriathin Elu Thingol, Sindarin Korkea Kuningas, katsoi koko Beleriandin omaksi maakseen, Gelionista Belegaeriin.


title: Doriath

text: Haltioiden matkan aikana "vanyar" ja "noldor" ohittivat sen paikan ja heidät vietiin veden yli Tol Eressëaan, kun "teleri" saapuivat. Heidän kuninkaansa Elwë katosi Nan Elmothiin, kun Ulmo palasi hakemaan heitä, osa heistä jäi paikalleen. Heitä alettiin nimittää nimellä Sindar tai harmaahaltiat, ja kun Thingol palasi, hän ryhtyi heidän kuninkaakseen, ja hallitsi Doriathista.


title: Doriath

text: Doriathin nimi oli aluksi Eglador (Anteeksiannon maa tai Haltioiden maa), mutta Puiden Vuosien viimeisenä vuonna Melkorin örkit alkoivat lisääntyä Beleriandissa, Melian kohotti kilpensä, sulkien sisäänsä Neldorethin, Regionin ja Nivrimin metsät. Thingol kutsui kaikki Sindar-haltiat Doriathiin, mutta moni jäi Erämaahan. Beleriandin ensimmäisen taistelun jälkeen moni Laiquendi siirtyi Doriathiin.


title: Doriath

text: Eöl Musta Haltia osti Nan Emrothin Thingolilta, maksaen siitä Anglachel-miekan. Belegostin ja Nogrodin kääpiöt tekivät sopimuksen, jonka mukaan he rakensivat Menegrothin salit, joista tuli Thingolin pääkaupunki.


title: Doriath

text: Kun "noldor" palasivat Keski-maahan Ensimmäisen Ajan alussa, Thingol ei päästänyt heitä Doriathiin, paitsi Finarfinin jälkeläiset, koska nämä olivat hänelle sukua hänen veljensä, Olwën, kautta.


title: Doriath

text:
Kun myöhemmin ihmiset saapuivat Beleriandiin, heiltäkin kiellettiin pääsy, mutta Finrodin pyynnöstä Haladin sai asua Brethilissä. Beren, Barahirin poika, pääsi Melianin kilven läpi, kuten Melian oli ennustanut, ja saapui Neldorethiin. Siellä Thingolin tytär, Lúthien, rakastui tähän. Silmarilin palautuksen jälkeen suuri hukka Carcharoth saavutti myös kilven, mutta Thingol, Beren ja Thingolin kapteenit Beleg ja Mablung metsästivät ja tappoivat pedon.
Túrin lähetettiin Doriathiin, jotta hän eläisi siihen ikään, että voisi lähteä Keski-maasta. Myöhemmin hänen äitinsä ja sisarensa, Morwen ja Nienor, asuivat siellä, ennen katoamistaan.
Húrin toi Nargothrondin aarteet Doriathiin, kun Finrodin valtakunta oli kaatunut, ja Thingol yhdisti Berenin ja Lúthienin Silmarilin Nauglamiriin, kääpiöiden kaulakoruun. Kääpiöt hyökkäsivät Thingolin kimppuun, surmaten tämän, ja varastivat kaulakorun Doriathin ensimmäisen ryöstön aikana. Tämän takia Melian lähti ja niin kilpi haipui.


title: Doriath

text: Doriathin elvytti vähäksi aikaa Dior, Berenin ja Lúthienin poika, mutta hänet tappoivat Fëanorin pojat. Myöhemmin Doriath pysyi autiona, kunnes se upposi muun Beleriandin mukana.


title: Purje

text:
Purje on etenkin purjealuksissa käytettävä suurikokoinen, yleensä kankaasta valmistettu tuulipinta. Purjeet levitetään aluksen takilaan maston, puomien, raakapuiden ja harusköysien varaan.
Kiertäessään purjeen ympäri tuulen aiheuttama virtaus saa aikaan eteenpäin kuljettavan voiman.


title: Purje

text: Purjeiden ja tuulen avulla tapahtuva liikkuminen on purjehtimista.


title: Purje

text: Sana "purje" on vanha germaaninen laina: "burja". "Burja" sanan nykyruotsin murteellinen vastine on "bör" 'myötätuuli, suotuisa tuuli'. Sanalla on vastineita myös kaikissa Suomen lähisukukielissä, karjalan "purjeh", vepsän "pureh", vatjan "purjõ", viron "puri" ja liivin "puraz", liettu burė.


title: Purje

text: Karkeasti yleistäen veneen liikkuminen tuulen voimalla perustuu purjeiden siipimuotoon, joka muistuttaa lentokoneen siipeä.


title: Purje

text: Kun ilmavirta (tuuli) kulkee pitkin purjeen pintaa se aiheuttaa erilaisen paineen purjeen eri puolille. Ilmavirta kulkee nopeammin purjeen suojanpuolella ja Bernoullin lain mukaisesti ilmavirran paine purjetta vasten on pienempi kuin tuulenpuolella, jossa virtaus on hitaampi. Näin syntyvä paine-ero vetää purjetta suojan puolelle saaden aikaan voiman, joka voidaan hyödyntää aluksen liikuttamiseen.


title: Purje

text: Purje on tunnettu jo muinaisessa Egyptissä, n. 4000-3400 eaa. Aluksi laivoissa oli korkeintaan yksi tai kaksi purjetta ja mastoja oli purjeiden kanssa yhtäläinen määrä. Vasta 1200-luvulla useampia purjeita kiinnitettiin samaan mastoon, ja Euroopassa yleistyivät erityyppiset purjeet. Purjeiden määrä aluksissa pysyi pienenä aina 1600- 1800-luvulle saakka, jolloin suurissa raakapurjelaivoissa yleistyivät jopa useat kymmenet purjeet mahdollisimman suuren purjepinta-alan ja helpon purjeiden käsiteltävyyden saavuttamiseksi.


title: Purje

text: Erilaisia purjetyyppejä on historian aikana ollut lukuisia erilaisia venetyypin ja käyttötarkoituksen mukaan.


title: Purje

text: Nykyään purjeita on mittava kirjo, erityisesti kilpapurjehduksessa, jossa saattaa olla kymmeniä leikkaukseltaan ja materiaaliltaan erilaisia purjeita.


title: Purje

text: Purjeet voidaan lajitella usealla eri tavalla, mutta ehkä tarkoituksenmukaisin tapa on tehdä se niiden ensisijaisen käyttötarkoituksen perusteella.


title: Purje

text: Perus- eli yleispurjeet


title: Purje

text: Myötätuulipurjeet


title: Purje

text: ErikoispurjeetPurjeen osia ovat mm. ahvenselkä, latat, etuliikki, takaliikki, puomiliikki, huippukulma, reivireiät.


title: Purje

text: Ahvenselkä on katamaraneissa ja muissa takavantittomissa purjeveneissä käytetty isopurjeen takaliikin (takareuna) muoto. Purjeen takayläosa on tällöin pyöreähkö lisäpinta-alan aikaansaamiseksi. Haittapuolena on purjeen tuulipinta-alan painopisteen nousu ylöspäin joka lisää venen kallistumispyrkimystä. Ahvenselkäpurjeessa joudutaan yleensä myös käyttämään kokolatoitusta purjeen oikean muodon säilyttämiseksi.


title: Purje

text: Liikit ovat purjeen reunoja ja reivireiät ovat purjeen pientämistä (reivausta) varten takaliikkiin tehtyjä reikiä joiden kautta reivausköydellä kiristetään takaliikki puomiin kiinni.


title: Purje

text: Aikaisemmin purjekankaan materiaalina oli nahka, juutti, kookoksen kuitu, hamppu, niini, pellava, pumpuli tai puuvilla. Nykyään purjealuksissa käytetään synteettisiä materiaaleja mutta perinnepurjealuksissa voidaan vielä käyttää luonnonmateriaaleja. Purjekankaan tärkeimmät ominaisuudet ovat hinta, UV-kestävyys, kestävyys (venyvyys ja murtolujuus), paino ja tuulenläpäisevyys. Materiaalivalinta tehdäänkin aina näiden arvojen kompromissina, käyttötarkoituksen mukaan. Synteettisistä materiaaleista kudotuista kankaista ensimmäisenä tuli käyttöön 1950-luvun alussa polyesterikuidusta (Dacron) kudottu kangas, ja se on edelleen yleisin kestävyytensä ja edullisuutensa takia. Muita materiaaleja ovat mm. PEN (Pentex), nailon (Nylon) spinaakereissa ja genaakkereissa, aramidi-kuidut (Kevlar, Technora, Twaron), Dyneema/Spectra (Hydra-Net), hiilikuitu, Mylar.


title: Purje

text: Purjeet ommellaan paloista yhteen. Erilaisilla leikkauksilla voidaan vaikuttaa pussin muotoon. Näitä ovat vaakaleikkaus, Bi-radial-leikkaus, Tri-radial-leikkaus ja Full-radial-leikkaus.


title: Köli (tähdistö)

text: Köli (latinaksi Carina, lyhenne Car) on tunnettu runsastähtinen eteläisen tähtitaivaan tähdistö. Se kuuluu vanhempaan Argo-laivan (Argo Navis) suurtähdistöön. Tähdistö näkyy leveyasteiden +20° ja -90° välillä, eikä siis näy Suomessa. Se sisältää Canopuksen, tähtitaivaan toiseksi kirkkaimman tähden, ja Eta Carinaen, supermassiivisen tähden, joka sijaitsee Avaimenreikäsumun keskellä ja joka puhaltelee ulkokerroksiaan ulos ja muuttelee kirkkauttaan. Sen arvellaan räjähtävän supernovana tai hypernovana noin 10 000−20 000 vuoden kuluttua.


title: Köli (tähdistö)

text: Chilessä olevalla Euroopan eteläisen observatorion ESOn VLT-teleskoopilla otetussa vuonna 2012 julkistetussa infrapunakuvassa näkyy Kölin sumussa aivan uusia tähtiä, jotka sumu on aiemmin peittänyt. Kölin sumu sijaitsee noin 7 500 valovuoden päässä Maasta Kölin tähdistössä.Tähtiä nimineen:Tähtiä Bayerin nimillä:


title: Köli (tähdistö)

text: Tähtiä Flamsteedin nimillä:


title: Purje (tähdistö)

text:
Purje (lat. "Vela, Velorum, Vel") on Eteläisellä tähtitaivaalla sijaitseva tähdistö, joka ei näy Suomessa. Tähdistö on vanhan Argo Navis-laivan purje.
Tämän jakoi ranskalainen Lacaille osiin 1763. Muut Argo-laivan tähdistöt ovat Köli, Peräkeula ja Kompassi.
Purjeen tähdistö sisältää Delta Velorumin ja Kappa Velorumin jotka muodostavat yhdessä Kölin Iota Carinae ja Epsilon Carinaen kanssa Väärän ristin. Purjeessa on ns "8 purkauksen sumu" ja supernovajäännös jonka keskellä on pulsari.


title: Painovapaus

text: Painovapaus on kansalaisille kuuluva oikeus ajatusten esittämiseen painotuotteessa ilman erityistä viranomaisen lupaa tai ennakkotarkastusta. Monet yhdistävät siihen myös muiden rajoitusten vähyyden ja muidenkin viestimien (esimerkiksi sähköisten) toiminnan vapauden.


title: Painovapaus

text:
Suppeassa merkityksessään painovapaus ei tarkoita, että mitä tahansa materiaalia saisi julkaista. Esimerkiksi tekijänoikeuden suojaamaa materiaalia ei saa julkaista ilman materiaalin tekijänoikeuksien haltijan lupaa. Painovapautta rajoittavat myös samat rikoslain säännökset kuin sananvapauttakin, sillä rangaistavia tekoja ovat esimerkiksi kunnian ja yksityisyyden suojan loukkaukset samoin kuin kiihotus kansanryhmää vastaan. Painotuotteiden julkaisemisessa ja levittämisessä on noudatettava julkaisumaan laissa säädettyjä määräyksiä ja jos niitä rikotaan tai jos painotuote on sisällöltään rikollinen,
asetetaan rikkomuksesta epäilty siitä tuomioistuimessa syytteeseen. Tätä järjestelmää sanotaan repressiiviseksi eli painovapauden järjestelmäksi. Painovapauden vastakohta on sensuurijärjestelmä (preventiivi-, lupa-, ennakkoestävä järjestelmä), jonka mukaan painotuotteiden valmistaminen ja levittäminen on riippuvainen viranomaisen luvasta ja ennakkotarkastuksesta eli sensuurista.


title: Painovapaus

text: Tekstien ennakkotarkastus (ja sen myötä niiden muuttaminen tai kieltäminen) oli jossain määrin käytössä lähes kaikkialla, etenkin vallankumouksellisten irtokirjasinten keksimisen (1453) jälkeen. Eurooppa oli pitkään jakautunut moniin pieniin valtioihin, minkä vuoksi täällä kansalaiset saattoivat kilpailuttaa valtioita ja pienempiä vasallikuntia muuttamalla maasta toiseen laajemman vapauden perässä. Tämän ansiosta lähes aina löytyi maita tai kreivikuntia, joissa muun muassa uskon- ja ilmaisunvapaus olivat laajempia ja valtion kontrolli kevyempää. Muun muassa Hollanti ja Englanti olivat usein edelläkävijöitä, joskus esimerkiksi eräät Saksan ruhtinaskunnatkin. Valistusajattelijat usein pakenivat maasta toiseen tarpeen vaatiessa.


title: Painovapaus

text: Valistusfilosofit olivat pääsääntöisesti laajalti yksilönvapauden (mukl. sanan- ja painovapaus) kannalla. Merkittävin poikkeus oli Jean-Jacques Rousseau, joka miltei hegeliläisittäin uskoi kansan oikeaan, yksimieliseen tahtoon, mitä ei saisi väärillä mielipiteillä johtaa harhateille.


title: Painovapaus

text: Britanniassa runoilija ja liberaalifilosofi John Milton vaati painovapautta teoksessaan Areopagitica jo vuonna 1644. Se toteutui periaatteessa vuonna 1695, joskin voimakas jälkisensuuri jäi. Yhdysvalloissa perustuslain ensimmäisessä lisäyksessä (1791) jopa ennakolta kiellettiin hallitusta säätämästä mitään lakia, joka rajoittaisi sananvapautta tai painovapautta, vaikka moni myöhempi, nykyinenkin laki on silti jossain määrin tällaiseksi tulkittavissa.


title: Painovapaus

text: Vuonna 1766 kokkolalainen valistusfilosofi ja valtiopäivämies Anders Chydenius sai Ruotsissa aikaan maailman ensimmäisen edistyksellisen painovapauslain, joka vapautti ennakkosensuurista kaiken paitsi uskonnolliset ja ulkomaiset painotuotteet. Laki tosin kumottiin vuonna 1772.


title: Painovapaus

text: Vuosina 1809–1917 Suomi oli Venäjän vallan alla. Autonomian kauden ensimmäinen sensuuriasetus annettiin vuonna 1829. Vuoteen 1905 asti (lukuun ottamatta jaksoa 1865–1867, jolloin ennakkosensuuri oli lakkautettu) paikalliset painoasiamiehet tarkastivat painotuotteet, mutta julkaisija saattoi valittaa painoasiain ylihallitukselle. Ylihallitus tai kenraalikuvernööri saattoi varoittaa tai lakkauttaakin lehtiä. Niinpä muun muassa nuorsuomalaisten pää-äänenkannattajan "Päivälehden" julkaiseminen kiellettiin useita kertoja ensimmäisen sortokauden (1899-1905) aikana; viimeisen lakkautuksen jälkeen sen tilalle perustettiin "Helsingin Sanomat". Kirjakaupat, kirjastot ja muu vastaava toiminta olivat myös luvanvaraisia.


title: Painovapaus

text: Venäjällä Japanille hävityn sodan jälkeen voimistunut tyytymättömyys levisi Suomeenkin loppusyksystä 1905 muun muassa mielenosoituksina, kokoontumisina ja suurlakkona, levittäjinä etenkin oppositiossa olleet perustuslailliset, aktivistit ja työväestö. Perustuslaillisten henkinen johtaja Leo Mechelin kirjoitti julistuksen, jonka tsaari sisällytti 4.11.1905 antamaansa Marraskuun manifestiin suomalaisten lepyttämiseksi. Julistus sisälsi vaatimukset eduskuntauudistuksesta, paino-, lausunto-, yhdistymis- ja kokoontumisvapaudesta sekä ennakkosensuurin välittömästä päättymisestä. Viimeksi mainittu toteutui heti ja muut periaatteessa seuraavana vuonna. Uusi, Mechelinin johtama perustuslaillisista koostunut senaatti (hallitus) hyväksytti valtiopäivillä 20. elokuuta 1906 perustuslain lausunto-, kokoontumis- ja yhdistymisvapaudesta. Siinä säädettiin muun muassa, että Suomen kansalaisilla on sanan vapaus sekä oikeus kirjoituksen ja kuvallisen esityksen painosta julkaisemiseen kenenkään siitä ennakolta estämättä. Tosin myöhempiä, yksityiskohtaisempia lakeja Mechelinin hallitus ei enää saanut hyväksytetyiksi, minkä vuoksi viranomaisille jäi poliittista pelivaraa, ja perustuslaillisten vaalitappion jälkeen toisena sortokautena 1908-17 käytännön rajoitukset kovenivat jonkin verran.


title: Painovapaus

text: Painovapaudesta oli säännös jo vuoden 1919 hallitusmuodossa. Nykyisessä perustuslaissa ei käytetä termiä painovapaus, mutta sanan ja julkaisun vapaudesta on säädetty sen 12 §:ssä.


title: Painovapaus

text: 4. tammikuuta 1919 annettu painovapauslaki viimeisteli painovapauden yksityiskohdat. Painovapauslain säännösten noudattamisen valvominen kuului sen mukaan Oikeusministeriölle, jossa se oli uskottu painovapausasiain toimistolle. Lain on nyttemmin korvannut vuonna 2003 annettu laki sananvapauden käyttämisestä joukkoviestinnässä


title: Painovapaus

text: Itsenäisyyden aikana on periaatteessa vallinnut painovapaus. Ennakkosensuuria ei ole ollut lukuun ottamatta sotasensuuria vuosina 1939–1947. Käytännössäkin rajoituksia on pääosin lievennetty, esimerkiksi epäsiveellisen materiaalin osalta. Etenkin 1930-luvulla toisinaan kiellettiin yhteiskuntajärjestystä tai kristinuskoa pilkkaavia tekstejä (etenkin vasemmistolaisia). Vastaavasti suomettumisen aikana vallitsi ”itsesensuuri”, jolloin lehdet ja kustantamot välttivät julkaisemasta sosialismia tai kommunismia arvostelevia tai Neuvostoliiton todellisuudesta kertovia tekstejä, sillä muussa tapauksessa vasemmistopuolueet tai presidentti Urho Kekkonen saattoivat nostaa metelin. Esimerkiksi pääministeri Kalevi Sorsan toivomuksesta SDP:tä lähellä oleva kustannusosakeyhtiö Tammi jätti Aleksandr Solženitsynin Vankileirien saariston julkaisematta. Tammi tosin oli julkaissut muita Neuvostoliittoa arvostelevia tekstejä.


title: Painovapaus

text: Nykyäänkin painovapautta rajoittavat rikoslain säännökset muun muassa kunnianloukkauksesta, yksityisyyden suojasta, kiihottamisesta kansanryhmää vastaan, eräistä pornografian muodoista sekä jumalanpilkasta. Myöskään tekijänoikeuksien suojaa ei saa rikkoa. Näitäkään rajoituksia ei valvota ennakkosensuurilla, mutta laittoman aineiston julkaisija voidaan jälkeenpäin saattaa vastuuseen.


title: Painovapaus

text: Julkisesti esitettävät tai myytävät elokuvat on lain mukaan kuitenkin ennakolta tarkastettava, minkä suorittaa Valtion elokuvatarkastamo. Jos elokuva katsotaan väkivaltaisuutensa, seksuaalisen sisältönsä, mahdollisesti herättämänsä kauhun tai muun siihen verrattavan syyn vuoksi lasten kehitykselle haitalliseksi, sille määrätään ikäraja, joka voi olla 7, 11, 13, 15 tai 18 vuotta. Aikaisemmin on ollut voimassa huomattavasti ankarampiakin rajoituksia sille, minkälaisia elokuvia Suomessa sai esittää. Vuonna 1965 säädetyn lain mukaan esitettäväksi ei hyväksytty ”hyvien tapojen vastaisia”, ”epäsiveellisiä, raaistavia tai mielenterveyttä vahingoittavia” elokuvia eikä elokuvia, joiden esittäminen saattoi ”vaarantaa yleistä järjestystä tai turvallisuutta tahi maanpuolustusta taikka huonontaa valtakunnan suhteita ulkovaltoihin”.


title: Andy Cole

text: Andrew Alexander ”Andy” Cole (s. 15. lokakuuta 1971 Nottingham, Englanti) on englantilainen entinen jalkapalloilija. Colen vanhemmat ovat lähtöisin Jamaikalta.


title: Andy Cole

text: Andy Cole pelasi urallaan Arsenalissa, Fulhamissa, Bristol Cityssä, Newcastle Unitedissa, Manchester Unitedissa, Blackburn Roversissa, Manchester Cityssä, Portsmouthissa, Birmingham Cityssä, Sunderlandissa, Burnleyssä ja Nottingham Forestissa. Vuonna 1995 hän siirtyi Newcastle Unitedista Manchester Unitediin 7 miljoonalla punnalla, mikä tuohon aikaan oli suurin koskaan englantilaispelaajasta maksettu summa.


title: Andy Cole

text: Valioliigan ensimmäisellä kaudella 1992–1993 Cole oli yksi Newcastlen avainpelaajista nostamassa seuraa Englannin terävimpään kärkeen. Seuraavalla kaudella hän voitti Valioliigan maalikuninkuuden 34 osumallaan. Siirryttyään Manchester Unitediin hän voitti Valioliigan mestaruuden viisi kertaa, FA Cupin kahdesti ja Mestarien liigan kerran. Kaudella 2001–2002 hän voitti Liigacupin uuden seuransa Blackburnin paidassa. Heinäkuussa 2004 hän siirtyi Fulhamiin. Siirron taustalla olivat erimielisyydet Blackburn-manageri Graeme Sounessin kanssa. Kauden 2005–2006 hän aloitti Manchester Cityssä kahden vuoden sopimuksella. Kaudelle 2006–2007 Cole siirtyi Portsmouthiin. Kauden aikana hän kävi myös lainalla Birmingham Cityssä. Kesällä 2007 Cole vapautettiin Portsmouth-sopimuksestaan. Kaudeksi 2007–2008 Cole siirtyi Sunderlandiin entisen Manchester United -aikaisen pelikaverinsa Roy Keanen valmentamaan joukkueeseen. Joukkueen pelaajistossa oli myös toinen Colen entinen pelikaveri Dwight Yorke. Kevääksi 2008 Cole siirtyi lainalle Mestaruussarjaan Burnleyyn.


title: Andy Cole

text: Heinäkuussa 2008 Cole teki sopimuksen Mestaruussarjassa pelanneen Nottingham Forestin kanssa, mutta sopimus purettiin yhteisymmärryksessä jo saman vuoden lokakuussa ja 11. marraskuuta 2008 Cole ilmoitti pelaajauransa päättämisestä. Hän teki Valioliigassa yhteensä 187 maalia, mikä on Alan Shearerin 260 maalin jälkeen toiseksi eniten.


title: Andy Cole

text: Cole teki ensiesiintymisensä Englannin maajoukkueessa vuonna 1995, ja yhteensä hän pelasi 15 maaottelua. Jäätyään ulkopuolelle 2002 MM-kisoista hän ilmoitti lopettavansa maajoukkueuransa. Maajoukkueessa Cole teki vain yhden maalin, MM-karsinnassa Albaniaa vastaan maaliskuussa 2001.


title: Kristillisdemokratia

text: Kristillisdemokratia on poliittinen ideologia ja liike, jonka aatteet perustuvat sosiaalireformismiin ja kristillisiin arvoihin sekä perinteisiin. Kristillisdemokratian synty pohjautuu ajatuksiin siitä, että vähempiosaisten ja työväestön hyvinvoinnista on kristillisen etiikan mukaisesti pidettävä huolta ilman, että näiden alempien yhteiskuntaryhmien tarvitsee turvautua ateistiseen sosialismiin ja perinnevastaisuuteen. Tarkoituksena oli siis pitää työväestö ja alemmat yhteiskuntaluokat kristillisinä ja hyvinvoivina. Liike syntyikin vastapainoksi nousevalle marxistiselle työväen- ja ammattiyhdistysliikkeelle, mutta se on myös puolustanut vähempiosaisia kovaa kapitalismia (laissez-faire) vastaan.


title: Kristillisdemokratia

text: Kristillisdemokratiaa on vaikea asettaa suoraan perinteiselle oikeisto-vasemmisto-akselille. Varsinkin kun tämä vaihtelee maakohtaisesti ja riippuu eri kristillisdemokraattisten puolueiden painotuseroista. Saksan kristillisdemokraattinen unioni edustaa Sosiaalidemokraattisen puolueen vastapuolena keskustaoikeistoa ja konservatiiveja, kun taas Italiassa sittemmin hajonnut valtapuolue Democrazia Cristiana edusti keskustaa. Yksinkertaisesti jaettuna kristillisyyden, perinteiden ja arvojen kunnioittaminen sekä korostaminen edustaa puolueessa konservatiivisuutta eli eräänlaista oikeistolaisuutta, kun taas sosiaalipolitiikka sijoittuu vasemmiston kenttään. Yleisesti ottaen latinalaisessa Amerikassa kristillisdemokraatit ovat talous- ja sosiaaliasioissa vasemmistossa, kun taas eurooppalaiset sisarpuolueet kuuluvat näissä asioissa enemmänkin keskustaan ja keskustaoikeistoon.


title: Kristillisdemokratia

text: Kristillisdemokratia on ihmiskeskeinen ja korostaa elämänmyönteisesti yksittäisen ihmisen hyvinvointia. Se kuitenkin asettuu liberalistista individualismia vastaan ja on näin ollen yhteisöllisyyden korostamisessaan kommunitaristinen. Tärkeimmät aatteet ovat ihmisyyden, ihmisoikeuksien ja elämän korostaminen, sosiaalinen oikeudenmukaisuus sekä yhteisvastuullisuus. Eri maissa kristillisdemokraattiset puolueet ja liikkeet tulkitsevat näitä aatteita omalla tavallaan ja pyrkivät niihin eri keinoin. Esimerkiksi yhteisöllisyyden pohjalta saatetaan vastustaa individualismia, kun taas toisessa maassa kristillisdemokraatit ihmisyyteen vetoamalla profiloituvat liberaaleihin korostaessaan yksilön oikeuksia ja vastuuta. Hyvinvoinnin nimissä saattavat kristillisdemokraatit kannattaa toisessa maassa valtiojohtoista talouspolitiikkaa, kun taas toisessa maassa vastaava puolue vastustaa tätä yksilön vapauksien ja yrittämisen vapauden nimissä. Kristillisdemokraatit saattavat toisessa maassa kannattaa valtiojohtoista sosiaalipolitiikkaa, kun taas toisaalla luotetaan paikalliseen yhteisvastuuseen, rajoitettuun hyvinvointivaltioon, hajautettuun hallintoon ja subsidiariteettiperiaatteeseen. Joissain maissa kristillisdemokraatit ovat profiloituneet vihreänä puolueena korostaessaan ihmisen vastuuta luonnosta ja ympäristöstä.


title: Valkoinen fosfori

text: Valkoinen fosfori on fosforin eräs allotrooppinen muoto. Se koostuu neliatomisista P-molekyyleistä. Se on pehmeää, vahamaista ainetta, jonka sulamispiste on 44 °C ja CAS-numero 12185-10-3. Se on hyvin reaktiivista ainetta, joka syttyy herkästi itsestään palamaan ja liukenee orgaanisiin liuottimiin. Se on hyvin myrkyllistä ja aiheuttaa iholla vaikeita palovammoja.


title: Valkoinen fosfori

text: Valkoista fosforia on käytetty muodostamaan savuverhoja tai merkitsemään ja osoittamaan kohteita. Fosforista voidaan tehdä palopommeja sekoittamalla valkoista fosforia ja kautsua.


title: Valkoinen fosfori

text: Valkoista fosforia käytettiin aikoinaan myös tulitikuissa, mutta työsuojelullisista ja turvallisuussyistä sen käyttö tähän tarkoitukseen lopetettiin ja kiellettiin monissa maissa jo 1800-luvulla. Sen sijasta alettiin käyttää huomattavasti vähemmän vaarallista punaista fosforia


title: Valkoinen fosfori

text: Valkoinen fosfori on tehokkain tunnettu savunmuodostusaine, koska se imee ilmasta tarvittavat ainesosat. Tästä syystä pienehkö fosforimäärä pystyy tuottamaan suuria määriä savua, mistä on ymmärrettävästi hyötyä sotilaskäytössä. Savu muodostuu hyvin nopeasti. Savuverhokäytössä fosforin haittapuolena on se, että koska reaktio tuottaa lämpöä ja koska lämmin ilma pyrkii nousemaan ylöspäin, lähtee valkoisella fosforilla muodostettu savu helposti nousemaan ylöspäin muodostaen savupilareita, eikä savuverhoja.


title: Valkoinen fosfori

text: Itse savu ei ole erityisen myrkyllistä ja vaikka sen hengittäminen ei olekaan suotavaa, ei savu tyypillisesti aiheuta kuolemantapauksia sotilaskäytössä. Fosforikranaatin sirpaleet aiheuttavat ihmisessä syviä ja kivuliaita palovammoja. Palavaa fosforia on erittäin vaikea sammuttaa, sillä se palaa vedessäkin. Ainoa tapa sammuttaa se on eristää paloalue hapesta, useimmiten käytetty tapa on haudata se palamattomaan ja hapettomaan aineeseen kuten hiekkaan.


title: Valkoinen fosfori

text: YK:n "Sopimus eräistä perinteisistä aseista" kielsi napalmin ja muiden polttavien aseiden käytön siviilihenkilöitä vastaan vuonna 1980, mutta useat maat, mukaan lukien Venäjä ja Yhdysvallat ovat ratifioineet sopimuksen vain osittain ja pidättävät itsellään oikeuden käyttää polttavia aseita. 15. marraskuuta 2005 Yhdysvaltain hallitus myönsi Yhdysvaltain armeijan käyttäneen valkoista fosforia useamman kerran Irakin Fallujahissa linnoittautuneita kapinallisia vastaan. Ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watchin mukaan Israel on käyttänyt valkoista fosforia Gazan kaistalla muun muassa 2008/2009 ja Libanonissa.


title: Valkoinen fosfori

text: Eräät kriitikot ovat myös esittäneen näkemyksen, että valkoinen fosfori olisi kemiallinen ase, joiden käyttö on kansainvälisten sopimusten vastaista.


title: Kuvanveistäjä (tähdistö)

text:
Kuvanveistäjä (lat. "Sculptor, Scu") on tähdistö, jossa on himmeitä tähtiä.
Alun perin Nicolas Louis de Lacaille nimesi tähtikuvion kuvanveistäjän työpajaksi ("Apparatus Sculptoris"). Kuvanveistäjässä sijaitsee galaktinen etelänapa, joka on linnunradan tasoa vastaan oleva eteläinen piste Maasta katsottuna. Kuvanveistäjässä on Sculptor-kääpiögalaksi joka on lähellä Linnunrataa ja Sculptorin ryhmä.
Kirkkain tähti Alfa Sculptoris on kirkkaudeltaan 4,31 eli himmeä.


title: Susi (tähdistö)

text:
Susi (Lat. "Lupus", genetiivi "Lupi", lyhenne "Lup")
on tähdistö suunnilleen Vaa'asta etelään.
Se ei näy Suomessa, vasta leveyspiirillä +35. Tähtikuviossa ei ole aivan kirkkaita tähtiä, kirkkaimmat ovat 2. suuruusluokan tähtiä niin kuin alfa Lupi 2,3 magnitudia.
Lupus on ollut antiikissa Kentaurin tähtikuvion osa, jokin eläin, joka tappoi Kentaurin. Suurin osa kirkkaimmista tähdistä Suden tähtikuviossa ovat suuria jäseniä läheisestä Skorpionin ja Kentaurin tähtiyhdistelmästä.


title: Susi (tähdistö)

text:
Nimettyjä tähtiä:
Tähtiä Bayerin nimillä:


title: Biotekniikka

text: Biotekniikka eli bioteknologia on biologian ja biokemian osa-alue, joka hyödyntää eliöitä, soluja tai niiden osia. Esimerkkinä mikrobien hyödyntäminen elintarviketeollisuudessa (käymisprosessit, maitohappobakteerit ja muut vastaavat) on biotekniikkaa. Moderniksi biotekniikaksi kuitenkin nykyään mielletään genetiikan ja geeniteknologian avulla tehtyjen siirtogeenisten organismien käyttöä. Ensimmäisiä bioteknisiä keksintöjä on ollut viinin käyttäminen.


title: Biotekniikka

text: Biotekniikka pohjautuu siihen, että elämän perusrakenteet ovat hyvin samanlaisia kaikilla eliöillä. Muun muassa DNA:n koodikieli on universaali eli maailmanlaajuinen. Ominaisuuksia voidaan näin siirtää kokonaan toiseen eliöön, jolla ei kyseistä ominaisuutta ole. Usein eliöiden säätelyjärjestelmät ovat kuitenkin niin erilaisia, että biologiset komponentit ovat yhteensopimattomia. Biotekniikassa ratkotaan muun muassa näitä sopimattomuusongelmia.


title: Biotekniikka

text: Biotekniikassa muokataan olemassa olevia biologisia toimintoja ja tehdään uusia.


title: Biotekniikka

text: Biotekniikkaa opiskelleet voivat työskennellä useissa ammateissa ja tehtävissä, esimerkiksi tutkijana, koulutuspäällikkönä, laboratoriomestarina tai laatuinsinöörinä. Tyypillisimpiä työnantajia ovat yritykset ja yliopistot.


title: Etelän vesikäärme

text:
Etelän vesikäärme (lat "Hydrus, Hydri", lyh "Hyi") eli "Pieni vesikäärme" on etelässä sijaitseva tähdistö.
Siinä sijaitsee mm Beta Hydri, jonka arvellaan muistuttavan tulevaisuuden Aurinkoa, tämä tähti on Aurinkoa kirkkaampi ja suurempi.
Etelän vesikäärmettä ei tule sekoittaa Vesikäärmeeseen.


title: Etelän vesikäärme

text: Etelän vesikäärmeen lyhenne ei ole "HyA". koska se ei ole lyhenne tähdistön nimestä "Hydrus" (vertaa Etelän kolmio "TrA") vaan "Hyi". "HyA" sekoittuisikin Vesikäärmeen lyhenteeseen "Hya".


title: Englannin 1. divisioona

text: 1. divisioona () oli vuosina 1889–1992 Englannin jalkapalloilun korkeimman sarjatason nimi, ja Valioliigan perustamisen jälkeen kaudesta 1992/1993 alkaen Englannin toiseksi korkeimman sarjatason nimi. Nimeä 1. divisioona käytettiin viimeisen kerran kaudella 2003/2004, jonka jälkeen sarjan nimi vaihdettiin Mestaruussarjaksi "(Football League Championship)".


title: Etelän kala

text: Etelän kala (latinaksi "Piscis Austrinus" tai "Piscis Australis", genetiivimuoto Piscis Austrini, lyhenne PsA) on tähdistö. Sen kirkkain tähti on Fomalhaut eli Alfa Pisces Austrini.


title: Marbod

text: Marbod (latinaksi Maroboduus, k. 37 Ravennassa) oli sveebeihin kuuluneiden markomannien kuningas. Roomalainen sotapäällikkö Drusus pakotti 9 eaa. markomannit vetäytymään nykyisen Böömin alueelle. Marbod perusti sinne vahvan kuningaskunnan ja pyrki liittoutumaan naapuriheimojen kanssa.


title: Marbod

text: Roomalaiset pitivät markomannien valtakuntaa uhkana, ja vuonna 6 Augustus lähetti useita legioonia markomanneja vastaan. Illyriassa puhjennut sota kuitenkin esti laajamittaisemmat sotatoimet.


title: Marbod

text: Marbod hylkäsi Teutoburgissa roomalaiset lyöneen Arminiuksen yhteistyötarjouksen, ja vuonna 17 markomannit sotivat Arminiuksen keruskeja vastaan. Sota Arminiusta vastaan sekä markomannien ylimystön kasvava tyytymättömyys johtivat Marbodin kukistumiseen vuonna 19, jolloin gootteihin kuulunut Catualda syrjäytti hänet. Marbod pakeni Ravennaan, jossa hän kuoli vuonna 37.


title: Heilurikello (tähdistö)

text:
Heilurikello (lat. "Horologium, Horologii, Hor") on tähdistö eteläisellä tähtitaivaalla. Tämä pieni ja himmeätähtinen
tähdistö ei näy Suomessa. Eräällä heilurikellon tähdistä, Iota Horologiilla, on eksoplaneetta. Alfa Horologiin, kirkkaimman tähden kirkkaus on vain 3,85.


title: Heilurikello (tähdistö)

text: Heilurikellon aikaisempi latinankielinen nimi oli "Horologium pendulum" eli sananmukaisesti "heilurikello", mutta nykyään se on lyhennetty "Horologiumiksi" eli "kelloksi".


title: Heilurikello (tähdistö)

text: eksoplaneetta


title: Verkko (tähdistö)

text:
Verkko () on eteläisellä tähtitaivaalla sijaitseva Suomessa näkymätön hyvin pieni tähdistö, joka muistuttaa vinoneliötä.
Verkko tunnetaan parhaiten Zeta Reticulista, joka on kaksoistähti, jonka molemmat toisiaan hyvin kaukana kiertävät tähdet muistuttavat aurinkoa. Tähän tähteen on liitetty ufospekulaatioita.


title: Verkko (tähdistö)

text: Verkon nimesi tähtitieteilijä Nicolas Louis de Lacaille, eräänlaisena kiitoksena kaukoputkensa verkkolaitteelle, jolla hoidettiin tarkennusta.


title: Verkko (tähdistö)

text: Tähtiä Bayerin nimillä kirkkauksineen:


title: Kyyhkynen (tähdistö)

text: Kyyhkynen (lat "Columba, Columbae, Col") on eteläisellä tähtitaivaalla Isosta Koirasta etelään sijaitseva pieni tähdistö, joka ei näy Suomessa. Sen erotti Isosta Koirasta Augustin Royer 1679. kirkkain tähti Alfa columbae, Phact, kirkkaus 2,6.Nimillä:


title: Kyyhkynen (tähdistö)

text: Bayerin nimi:


title: Kyyhkynen (tähdistö)

text: Flamsteedin nimillä:


title: Riikinkukko (tähdistö)

text:
Riikinkukko (lat. "Pavo, Pavonis, Pav") on eteläisellä tähtitaivaalla sijaitseva Suomessa näkymätön keskisuuri tähdistö. Delta Pavonis on hieman aurinkoa muistuttava tähti, mutta sitä vanhempi ja kirkkaampi.Nimillä:
Riikinkukko:


title: Paratiisilintu (tähdistö)

text: Paratiisilintu (, genetiivi "Apodis", lyhenne "Aps") on eteläisellä tähtitaivaalla sijaitseva pieni ja vaatimaton tähdistö, joka kuvattiin Euroopassa ensi kerran 1500-luvun loppupuolella. Sen nimi tarkoittaa kreikaksi "jalatonta", ja se edustaa paratiisin lintua joiden joskus ajateltiin olevan jalattomia. Kirkkain tähti Alfa Apodis on kirkkaudeltaan vain 3,83 magnitudia. Tähdistö on vain 15 asteen päässä eteläisestä taivaannavasta ja näkyy sen takia vain päiväntasaajan tuntumassa tai sitä etelämpänä.


title: Suomen Talousseura

text: Suomen Talousseura () on vuonna 1797 perustettu yhdistys, joka on nauttinut eräänlaista puolivirallisen neuvonta- ja tukiorganisaation statusta kautta vuosikymmenten.


title: Suomen Talousseura

text: Seura perustettiin Turussa 1. marraskuuta 1797, ja se oli alkuperäiseltä nimeltään "Kuninkaallinen Suomalainen Huoneenhallituksen Seura" ja sen kotipaikka oli Turku. Autonomian aikana seuran virallinen nimi oli "Keisarillinen Suomen Talousseura", ja sen kotipaikkana säilyi Turku, kuten itsenäistymisen jälkeenkin.


title: Suomen Talousseura

text: Perustajajäseniä olivat Turun Akatemian henkilökuntaan, papistoon, upseeristoon, kauppiaisiin, tehtailijoihin ja hallinnon sekä oikeuslaitoksen virkamiehiin kuuluvia henkilöitä. Heidän joukossaan oli myös kaksi talonpoikaa.


title: Suomen Talousseura

text: Talousseuran tarkoituksena oli heti sen perustamisesta lähtien: ""levittää hyödyllisiä tietoja taloudesta ja varsinkin elähyttää rahvasta suurempaan toimeen ja ahkeruuteen"" Alkuaikojen toiminta keskittyi kuitenkin voimakkaasti Varsinais-Suomeen, vaikka seuran toiminta-alueena olikin koko Suomen alue. Tämän tähden seuran toiminta oli voimakkaasti alueellista ja kohdistui Ruotsin valtakunnan Suomen puoleiseen alueeseen.


title: Suomen Talousseura

text: Seura asetti asiamiehiään koko maahan eri paikkakunnille. Asiamiehet olivat yleensä pappeja, jotka toimittivat seuralle tietoja pitäjänsä oloista ja tarpeista. Samalla he levittivät rahvaan keskuuteen tietoja uusista viljelytavoista ja -kasveista.


title: Suomen Talousseura

text: Toiminnassaan seura keskittyi monille aloille, jotta Suomen alueen maakunnat olisivat vaurastuneet niin henkisesti kuin taloudellisestikin. Seura julkaisi runsaasti opas- ja ohjekirjasia, osan jopa suomeksi. Perunan- ja heinänsiemenen viljelys olivat keskeisiä kehityskohteita seuran toiminnassa.


title: Suomen Talousseura

text: Seura keskittyi aluksi myös isorokon vastustamiseen, palkintojen jakamiseen, joilla se kehotti rahvasta ahkeruuteen ja uutteruuteen, uskollisten palvelijain palkitsemiseen, kotiteollisuuden edistämiseen ja lausuntojen antamiseen valtakunnan hallitukselle.


title: Suomen Talousseura

text: Seuran aloitteesta perustettiin vuonna 1806 Suomen alueen ensimmäinen pankki, Turun diskonttauslaitos.


title: Suomen Talousseura

text: Suomen Talousseuran merkitys kasvoi autonomian ajan alussa, sillä suurin osa hallituksena toimivan hallituskonseljin jäsenistä oli myös seuran jäseniä. Hallitus käytti hyväkseen seuran asiantuntemusta, tilasi siltä selvityksiä ja myönsi niitä varten määrärahoja. Seuran käytännön toiminnasta vastasi Carl Christian Böcker, joka toimi seuran sihteerinä vuosina 1813–1833. Seuran tavoitteita olivat muun muassa perunan-, hampun- ja pellavanviljelyn sekä lampaankasvatuksen kehittäminen ja lisääminen sekä maataloustuotteiden jalostuksen kehittäminen. Se toteutti myös laajan isorokkorokotuskampanjan.


title: Suomen Talousseura

text: Böckerin aikana seuralle kehitettiin kirjeenvaihtajaverkosto. Seura julkaisi runsaasti taloudellisia ja käytännöllisiä kysymyksiä käsitteleviä kirjasia, kirjoituksia ja kiertokirjeitä. Böcker ryhtyi myös keräämään laajaa Suomea koskevaa tilastoaineistoa. Tähän työhön saatiin valtion avustusta. Työ eteni hitaasti, eikä Böcker saanut toimitetuksi keräämäänsä arvokasta aineistoa julkaisukuntoon.


title: Suomen Talousseura

text: Seuran tiivis yhteys hallitukseen katkesi, kun senaatti siirtyi Helsinkiin vuonna 1819. Seuran toiminta aktivoitui vasta 1830-luvulla, kun Lars Gabriel von Haartmanin aloitteesta ryhdyttiin valmistelemaan maatalousoppilaitoksen perustamista. Suomen Talousseura perusti opiston Mustialaan valtionavun turvin vuonna 1840.


title: Suomen Talousseura

text: Talousseuran tavoitteena oli edistää perunan viljelyä ja käyttöä nauriiseen tottuneen väestön keskuudessa. Tähän se pyrki muun muassa jakamalla ilmaisia siemenperunoita maaseutuväestölle. Käytännön valitustyötä hoiti seuran varsin kattava asiamiesverkosto, johon kuului muun muassa pappeja. Perunavalistus oli tuloksekasta, ja vuonna 1821 seura totesi vuosikertomuksessaan, että "perunaa viljellään kaikkialla Lappia ja muutamia siihen rajoittuvia pitäjiä lukuun ottamatta". Tämän jälkeen perunavalistusta tarvittiin vain Viipurin läänissä.


title: Suomen Talousseura

text: Vaatetuskasvien eli pellavan ja hampun viljelyn edistämiseksi keisari myönsi seuralle vuotuisen määrärahan. Seura hankki ulkomailta siemeniä ja jakoi niitä verkostonsa kautta. Pellavanviljely lisääntyikin. Kaskisten lähelle perustettiin oppilaitos pellavan viljelyn ja käytön edistämiseksi. Tämä J. W. Bladhin perustama opisto koulutti vuosina 1818–1825 kaikkiaan 38 henkilöä opettajiksi. Turkuun perustettiin kehruu- ja kutomakoulu.


title: Suomen Talousseura

text: Isorokkoon kuoli Suomessa vuosittain parituhatta henkeä eli noin kolme prosenttia väestöstä. Talousseura ryhtyi 1800-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä vastustamaan tautia vastikään keksityllä menetelmällä, rokottamalla. Väestö suhtautui epäluuloisesti uuteen lääkintätapaan. Rokottajien intoa lisättiin maksamalla palkkio jokaisesta rokotuksesta. Palkkioiden perusteella voidaan arvioida, että ennen Suomen sotaa rokotettiin vuosittain noin 6000 ihmistä. Vuonna 1813 rokotuspalkkioita maksettiin yli 12 000 rokotuksesta, seuraavana vuonna peräti 28 892 rokotuksesta. Vuoden 1821 vuosikertomuksessa seura voi todeta, että jo yli 220 000 kansalaista oli saanut rokotuksen. Rokotuskampanja näkyi myös alentuneena isorokkokuolleisuutena.


title: Suomen Talousseura

text: Autonomian aikana noin 1850-luvulta lähtien läänikohtaiset, maakunnalliset ja kunnalliset maanviljelysseurat (nyk. ProAgria-järjestö) ottivat oman osansa Talousseuran toiminnoista. Itsenäisyyden ajan koittaessa järjestö olikin muuttunut lähes tyystin Varsinais-Suomen ruotsinkielisiä kuntia palvelevaksi järjestöksi, joka tosin vaikutti koko Suomen ruotsinkielisellä alueella. Seuran toiminta on nykyisinkin valistusta ja opastusta paremman maatalouden puolesta, joskin nykyisin ympäristö on saanut valistuksessa melkoisen sijan.


title: SALT I

text: Ydinsulkusopimuksen hengessä supervallat Neuvostoliitto ja Yhdysvallat aloittivat strategisten ydinaseiden vähentämiseen tähtäävät neuvottelut 1968. Ajateltiin, että ennen kuin on realistista pyrkiä vähentämään aseita, niiden määrää tulisi rajoittaa molemminpuolisella sopimuksella. Neuvotteluja kutsuttiin nimellä SALT eli Strategic Arms Limitation Talks. Aluksi neuvottelut olivat tuloksettomia, mutta vuoteen 1972 mennessä supervaltojen johtajat, presidentti Richard Nixon ja puoluesihteeri Leonid Brežnev, pääsivät yhteisymmärrykseen ja solmivat kahdenvälisesti väliaikaisesta rajoituksesta aseiden määrässä jatkoneuvottelujen ajaksi sekä torjuntaohjukset kieltävästä ABM-sopimuksesta.


title: SALT I

text: SALT-sopimuksen mukaisesti osapuolet jatkoivat rajoitusneuvotteluja, joiden tuloksena syntyi SALT II -sopimus, jota Yhdysvallat ei kuitenkaan ratifioinut.


title: Hepatiitti

text: Hepatiitti eli maksatulehdus jaetaan alatyyppeihin aiheuttajansa perusteella. Hepatiitti voi olla luonteeltaan akuutti tai krooninen. Krooniseksi kutsutaan hepatiittia, joka on jatkunut vähintään puoli vuotta.


title: Hepatiitti

text: Osa hepatiittipotilaista on täysin oireettomia, ja hepatiitin oireet vaihtelevat myös taudin aiheuttajan mukaan. Väsymys lienee yleisin oire. Suurentunut maksa voi myös aiheuttaa epämiellyttävää tunnetta tai jomotusta oikealla ylävatsassa. Muita hepatiitin oireita ovat muun muassa nivelkipu, vatsakipu, oksentelu, ruokahaluttomuus, virtsan värin tummuus, kuume, hepatomegalia ja ihon keltaisuus.


title: Hepatiitti

text: Yleisin hepatiitti on alkoholinkäytöstä riippumaton krooninen steatohepatiitti eli NASH (engl. non-alcoholic steatohepatitis), joka yleistyy ikääntymisen myötä siten, että yli 40 % yli 40-vuotiaista sairastaa sitä, mutta vain 5 % teini-ikäisistä. On arvioitu, että 50–100 prosenttia alkoholista riippumatonta hepatiittia sairastavista potilaista on ylipainoisia, ja puolella on suurentunut maksa. Suurin osa alkoholista riippumatonta kroonista hepatiittia sairastavista potilaista on oireettomia, ja tauti paljastuu usein suurentuneen ALAT-arvon tai kaikututkimuksessa todetun runsaskaikuisen maksan perusteella. Vasta kirroosiasteella sairaus aiheuttaa muita kroonisen maksasairauden oireita ja löydöksiä kuten ikterusta, enkefalopatiaa, verioksentelua, hämähäkkiluomia, palmaarieryteemaa ja askitesta.


title: Hepatiitti

text: Rasvamaksa voi aiheuttaa kroonisen maksatulehduksen. Alkoholimaksasairaus saattaa edetä alkoholin suurkuluttajilla rasvamaksan kautta alkoholihepatiittiin ja alkoholimaksakirroosiin. Kroonista hepatiittia voivat aiheuttaa myös mm. injektoitavat huumeet, hyvin harvinainen Wilsonin tauti ja autoimmuunihepatiitti. Kolangiohepatiitissa maksa ja sappitiet ovat tulehtuneina. Niin sanottua orientaalista kolangiohepatiittia tavataan endeemisenä Kaakkois-Aasiassa.


title: Hepatiitti

text:
Suurin osa akuuteista hepatiiteista johtuu viruksista. Akuutti hepatiitti jaetaan alatyyppeihin sen aiheuttaneen viruksen mukaan. Virologisesti eri hepatiitin alatyypit poikkeavat huomattavasti toisistaan, ja siksi myös erityyppisten hepatiittien hoidossa tarvitaan erilaisia keinoja.
Krooninen maksatulehdus saattaa johtaa maksakirroosiin tai -syöpään.


title: Kari Levola

text: Kari Tapio Levola (s. 9. tammikuuta 1957 Pori) on raisiolainen kirjailija, kriitikko ja freelancetoimittaja. Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1975 ja suoritti opintoja Tampereen yliopistossa. Hän on toiminut vapaana kirjailijana vuodesta 1980 lähtien vuosia 1994–1998 lukuun ottamatta. Tuolloin hän toimi Turun ja Porin läänin kirjallisuuden läänintaiteilijana.


title: Kari Levola

text: Levola on saanut esikoisrunokokoelmastaan "Avovedet" J. H. Erkon palkinnon, nuortenromaanistaan "Tahdon" Finlandia Junior -palkinnon sekä kirjastaan "Kirjolohikäärme" Arvid Lydecken -palkinnon. Levola on kirjoittanut näytelmiä ja tv-käsikirjoituksia sekä runoja ja proosaa aikuisille sekä lapsille.


title: Kari Levola

text: Levola on toiminut myös opetustehtävissä muun muassa Räisälän kansanopistossa ja Turun yliopistossa. Syksyllä 2002 Levola valittiin Suomen Kirjailijaliiton puheenjohtajaksi. Tässä tehtävässä hän toimi vuoden 2008 loppuun.


title: Kirjasto (tietotekniikka)

text: Tietotekniikassa kirjastot (mm. ohjelmakirjasto, luokkakirjasto) ovat kokoelmia, aliohjelmia, luokkia ja/tai ohjelmia, joita käytetään tietokoneohjelmien modulaarisessa kehittämisessä sekä ohjelmien suorittamisen aikana. Kirjastoissa olevia (ali)ohjelmia ei yleensä suoriteta itsenäisesti, vaan niissä olevia palveluita käytetään itsenäisesti suoritettavien ohjelmien apuna.


title: Kirjasto (tietotekniikka)

text: Erityyppisiä kirjastoja ovat:


title: Kirjasto (tietotekniikka)

text: Kirjastot pääasiassa jakautuvat kahteen tyyppiin: osana ohjelmaa kiinteästi oleva staattinen kirjasto ja dynaamisesti linkitettävä jaettu kirjasto. Staattinen kirjasto on käännöksen yhteydessä linkitettävä ohjelmamoduuli. Jaettujen kirjastojen tyyppi riippuu tyypillisesti käyttöjärjestelmästä, mutta myös kielen suoritusympäristön (virtuaaliympäristön) ratkaisuista.


title: Kirjasto (tietotekniikka)

text: Kirjastoihin sijoitettavia ohjelmatoimintoja voi olla yhtä paljon kuin sovellusratkaisujakin: lähes mikä vain ohjelmointiteknisesti mahdollinen toiminto on mahdollista sijoittaa ohjelmakirjastoon.


title: Ylimarkku

text: Ylimarkku () oli Pohjanmaalla sijainnut Suomen kunta. Asukkaita on 621 (1995). Ylimarkun kunta liitettiin 1973 Närpiöön. Ylimarkun naapurikunnat olivat ennen kunnan lakkauttamista Korsnäs, Närpiö, Petolahti, Pirttikylä ja Teuva. Ylimarkun kautta kulkee Porin ja Vaasan välinen valtatie 8.


title: Ylimarkku

text: Ylimarkku sijaitsee Närpiönjoen keskijuoksun varrella eikä entisen kunnan alue ulotu aivan merenrantaan saakka. Maisemakuvaa luonnehtii pohjalaispitäjille tyypillinen ero viljavan jokilaakson ja sitä ympäröivien melko karujen vedenjakajaseutujen välillä. Korkeuserot ovat kuitenkin vähäisiä lukuun ottamatta eräitä itä- ja koillisosan kallioita. Närpiönjokeen yhtyy Ylimarkun alueella Brännback å, joka alkaa Horonjokena Teuvan puolelta. Vuoden 1970 väestönlaskennan mukaan Ylimarkun ammateissa toimivista asukkaista 53 prosenttia sai toimeentulonsa maa- ja metsätaloudesta, 21 prosenttia teollisuudesta ja rakennustoiminnasta sekä 21 prosenttia palveluammateista. Ylimarkun asutus on keskittynyt Närpiönjoen laaksoon, muutoin alue on hyvin harvaan asuttu. Ylimarkun väkiluku väheni 1960-luvulla voimakkaasti suurempiin asutuskeskuksiin ja Ruotsiin suuntautuneen muuttoliikkeen vuoksi.


title: Ylimarkku

text: Ylimarkku muodostettiin Närpiöön kuuluvaksi rukoushuonekunnaksi vuoden 1720 tienoilla ja se tuli itsenäiseksi seurakunnaksi vuonna 1871. Ylimarkun puukirkko on vuodelta 1878 (Theodor Granstedt).


title: Ylimarkku

text: Ylimarkun kunta oli yksikielisesti ruotsinkielinen; vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan 96,5 prosenttia asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia.


title: Ylimarkku

text: Ylimarkun vaakunan suunnitteli G. Lindström ja se vahvistettiin vuonna 1968.


title: Ylimarkku

text: Ylimarkun alueella oli Martensin vihannestutkimusasema 2011 asti.


title: Ylimarkku

text: Ylimarkun pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla suolavedessä keitetystä lampaan- ja naudanlihasta sipulin ja maustepippurin kanssa paistettu uunipaisti.


title: Ylimarkku

text: Ylimarkku (Övermark), Överträsk


title: Ylimarkku

text: Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajauksissa Ylimarkun ainoa taajama oli kirkonkylä, jossa oli 563 asukasta vuonna 1960 ja 667 asukasta vuonna 1970.


title: Ylimarkku

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Ylimarkun väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1890–1970.


title: Amidi

text: Kemiassa amidi tarkoittaa epäorgaanista anionia tai orgaanisessa kemiassa funktionaalista ryhmää. Rikkiä sisältäviä amideja kutsutaan sulfonamideiksi.


title: Amidi

text: Amidianioni on ammoniakin erittäin voimakas konjugaattiemäs, NH.


title: Amidi

text: Amidit ovat myös karboksyylihappojen johdoksia, joissa hydroksyyli-ryhmä (-OH) on korvattu amiinilla. Laktaamit ovat rengasrakenteisia amideja.Amideja on vaikea valmistaa suoraan karboksyylihapoista, koska amiinit ja ammoniakki ovat emäksiä, jotka muuttavat happaman karboksyylihapporyhmän karboksylaattianioniksi (karboksyylihapon ammoniumsuolaksi). Kuitenkin voimakkaasti kuumentamalla voidaan saada karboksyylihappo ja amiini (tai ammoniakki) muodostamaan amideja.Amideja valmistetaan tavallisemmin happoklorideista ammoniakin ja amiinien avulla.Amidit eivät ole reaktiivisia verrattuna muihin karboksyylihappojen johdoksiin. Amidisidos on kestävä ja esiintyy mm. proteiineissa, jotka ovat tuhansista aminohapoista peptidisidosten avulla muodostuneita makromolekyylejä.


title: Amidi

text: Amidien hydrolyysi hapoiksi onnistuu kuumentamalla amidia hapon tai emäksen läsnä ollessa.


title: Amidi

text: Amidien pelkistäminen amiineiksi tapahtuu litiumalumiinihydridillä (LiAlH).


title: Nuoritta

text: Nuoritta on Oulun 44. kaupunginosa entisen Ylikiimingin kunnan alueella. Kaupunginosa muodostettiin Oulun ja Ylikiimingin kuntaliitoksen yhteydessä 1. tammikuuta 2009 Jokikokon, Nuorittan, Paasoperän ja Yliperän alueista. Asukkaita alueella on noin 300. Kaupunginosa sijaitsee Ylikiimingin taajaman ja Pudasjärven välisen Hetekyläntien varrella.


title: Nuoritta

text: Nuorittan kylän keskus sijaitsee Nuorittajoen varrella lähellä Pudasjärven kunnanrajaa, noin 17 kilometriä itään Ylikiimingin taajamasta.


title: Nuoritta

text: Nuoritta on maa- ja metsätalousvaltainen yhteisö. Vuodesta 2003 kylä on ollut mukana Kylävalakiat-projektissa, joka tähtää maaseudun kylien yritys- ja kehittämistoiminnan parantamiseen.


title: Breviario

text: Breviario eli breviarium (lat. "brevis", "lyhyt") on hetkipalvelusten kirja, joka sisältää kristillisten (alkuperältään katolisten) hetkipalvelusten, kuten laudes, vesper ja kompletorio, kaavat ja niissä lauletut virret, antifonit, psalmit, lukukappaleet, Raamatun kiitosvirret ja rukoukset.


title: Breviario

text: Rukoileva kirkko on tunnettu suomalainen breviario.


title: Kirkkokäsikirja

text: Kirkkokäsikirja (lat. "manuale") on kirkollinen liturginen käsikirja, joka sisältää kaavat jumalanpalveluksille sekä kirkollisille toimituksille, kuten kasteelle ja vihkimiselle.


title: Kirkkokäsikirja

text: Keskiajalla "manuale" sisälsi "missalen" eli messukirjan ulkopuolelle kuuluvat osat, eli messun ulkopuolella suoritettavat toimitukset. Suomen katolinen kirkko käytti keskiajalla omaa manuaalia, "Manuale Aboensea". Ensimmäinen suomenkielinen kirkkokäsikirja oli Mikael Agricolan toimittama "Käsikiria Castesta".


title: Kirkkokäsikirja

text: Nykyään Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa käytettäviä kirkkokäsikirjoja ovat Evankeliumikirja, Jumalanpalvelusten kirja ja Kirkollisten toimitusten kirja. Evankeliumikirja sisältää sunnuntaiden ja pyhäpäivien raamatuntekstien 3. vuosikertaa, kunkin pyhäpäivän lyhyen kuvauksen sekä kunkin sunnuntain tai pyhäpäivän teemaa heijastavia päivän rukouksia. Jumalanpalvelusten kirjat sisältävät kirkossa käytössä olevat messukaavat sekä jumalanpalveluksissa käytettävää materiaalia. Kirkollisten toimitusten kirja sisältää kirkollisten toimitusten, kuten kasteen, konfirmaation, vihkimisen ja hautaan siunaamisen kaavat sekä niissä käytettävän materiaalin (esimerkiksi rukoukset ja luettavat raamatuntekstit).


title: Manuale Aboense

text: Manuale Aboense (”Turun kirkkokäsikirja”) oli Turun hiippakuntaa varten keskiajan lopulla painettu kirkkokäsikirja. Se oli tarkoitettu käytettäväksi käsikirjana jumalanpalveluselämän ulkopuolella suoritetuissa toimituksissa, kuten kasteessa ja avioliittoon vihkimisessä.


title: Manuale Aboense

text: Kirjan painoi Laurentius Stuchs Halberstadtissa, Saksassa vuonna 1522. Se on toinen keskiajalla Suomea varten painetuista kahdesta kirjasta. Ei ole varmaa, että teosta olisi koskaan käytetty Suomessa, sillä sen tilannut piispa Arvid Kurki hukkui samana vuonna, ja myös uskonpuhdistus oli alkamassa. Ei myöskään tiedetä, kuinka monta valmista kappaletta Suomeen on tullut. Näin kirja menetti merkityksensä heti valmistuttuaan.


title: Manuale Aboense

text: Kirja oli kadoksissa yli 300 vuotta, kunnes se vuonna 1844 koottiin yhteen arkistojen irtolehdistä. Kirjasta on valmistettu näköispainos vuonna 1980.


title: Ravansaari

text: Ravansaari () on saari Viipurinlahdessa, lähellä Uurasta noin 12 kilometriä etelään Viipurin keskustasta, Venäjällä. Ravansaari kuului 1600-luvun lopulta vuoteen 1800 asti Johanneksen pitäjään, jolloin se liitettiin Viipurin pitäjään. Suomen suuriruhtinaskunnan aikana saarella oli linnoitus, jonka rauniot ovat yhä nähtävissä. Siellä toimi myös luterilainen Ravansaaren rukoushuone.


title: Ravansaari

text: Ravansaari liitettiin Viipurin kaupungin alueeseen 1932 ja asukkaita oli lähes tuhat vuonna 1939. He saivat elantonsa mm. sahateollisuudesta. Talvisodan 1940 päättäneen Moskovan rauhan myötä Ravansaari sijaitsi Neuvostoliitolle luovutetulla alueella.


title: Ravansaari

text: Saarella toimi tuberkuloosi- ja alkoholistiparantola, kunnes vuonna 1963 Suomi vuokrasi Neuvostoliiton-puoleisen osuuden Saimaan kanavasta ja vuokra-alueeseen sisältyi myös Ravansaaren nimellä tunnettu Malyi Vysotski. Kyseisen vuokrasopimuksen vuoksi radioamatöörit laskivat Ravansaaren erilliseksi radioamatöörimaaksi. Ensimmäinen suomalais-neuvostolainen radioretkikunta kävi saarella 1988.


title: Ravansaari

text: Koska tukinuiton lakattua saarta ei ole tarvittu jälleenlastauspaikkana, se ei enää sisälly nykyiseen vuokra-alueeseen (voimassa vuodesta 2012). Nykyisin saari on täysin metsittynyt.


title: Jolosjärvi

text: Jolosjärvi on järvi Joloksen kaupunginosassa Oulussa Pohjois-Pohjanmaalla. Järvi on jakaantunut kahteen osaan: eteläisen osan pinta on 73,9 metriä merenpinnan yläpuolella, pohjoisen osan pinta on 0,4 metriä alempana. Järvialtaita yhdistää kapea Timolansalmi, joka on syntynyt luonnon muovaaman niemen ja ihmisen rakentaman pengertien väliin.


title: Jolosjärvi

text: Järven kokonaispinta-ala on noin 114,5 hehtaaria, josta eteläaltaan osuus on noin 90 ha.


title: Jolosjärvi

text: Soiden ympäröimä järvi on matala ja vähävetinen. Vesikasvillisuus on runsasta, ja tämän vuoksi järvi onkin Pohjois-Pohjanmaan seitsemänneksi arvokkain lintujärvi. Järven veden happipitoisuus on alentunut, ja veden laatu on välttävä.


title: Jolosjärvi

text: Runsaan vesikasvillisuuden ja mataluutensa vuoksi järvi on arvokas lintuvesi, mutta tästä huolimatta Pohjois-Pohjanmaan ympäristökeskuksen mielestä järvi tulisi kunnostaa ja vesikasvillisuutta vähentää.


title: Jolosjärvi

text: Jolosjärvi kuuluu Jolosjoen valuma-alueeseen ja Kiiminkijoen vesistöalueeseen. Järveen laskevat itäpuolelta kolme ojaa: Varpasuon turvetuotantoalueelta laskeva Varpo-oja, Oravioja ja Nälkäoja. Ojat yhdistyvät enne laskemistaan järveen. Lisäksi järveen virtaa useita pieniä ojia, joista useimmat ovat soiden kuivaamiseksi kaivettuja ojia.


title: Jolosjärvi

text: Jolosjärvi laskee vetensä Väliojan ja Keskimmäisenojan kautta Mannisenjärveen, ja siitä Jolosjoen kautta Kiiminkijokeen ja edelleen Perämereen.


title: Jolosjärvi

text: Jolosjärvi on osa valtakunnallista lintuvesien suojeluohjelmaa, ja se kuuluu Natura-alueisiin.


title: Ida Asplund

text: Ida Asplund (s. 1980 tai 1981) on suomenruotsalainen yhteiskunta-aktivisti, joka on herättänyt huomiota etnonationalistisilla mielipiteillään.


title: Ida Asplund

text: Asplundin talvella 2005 Helsingin Sanomien Nyt-liitteessä antama haastattelu aiheutti kohua ja keskustelua. Hänen mukaansa suomenruotsalaiset eivät ole suomalaisia mutteivät toisaalta ruotsalaisiakaan vaan oma kansansa. Haastattelussa Asplund myös painotti, että suomenruotsalaisuus tarkoittaa muutakin kuin sitä, että Suomesta kotoisin oleva henkilö puhuu äidinkielenään ruotsia eivätkä kaikki Suomen ruotsinkieliset henkilöt siten ole suomenruotsalaisia. Hän myös syytti suomenkielisiä suomenruotsalaisen kulttuuriperinnön ryöväämisestä, koska Johan Ludvig Runebergin ja Tove Janssonin kaltaisten ruotsinkielisten taiteilijoiden tuotanto esitetään osana suomalaiskansallista kulttuuria. Asplundin mukaan se, että Runeberg piti itseään ruotsinkielisenä suomalaisena, johtui siitä, että Runeberg oli aikansa lapsi.


title: Ida Asplund

text: Asiaa käsiteltiin ruotsinkielisissä sanomalehdissa ja Yleisradion Aamu-TV:ssä. Silloinen RKP:n puheenjohtaja Jan-Erik Enestam, joka kannattaa näkemystä, jonka mukaan suomenruotsalaiset ovat ruotsia äidinkielenään puhuvia suomalaisia ja että suomenruotsalaisia ovat kaikki Suomesta kotoisin olevat äidinkielenään ruotsia puhuvat, nimesi Asplundin ”suomenruotsalaisten suurimmaksi viholliseksi”. Sisuradiolle antamassaan haastattelussa Asplund sanoi Nyt-liitteessä esitetyn vääriä tietoja hänen suomenruotsalaisten geeneistä antamista lausunnoistaan. Samalla hän kuitenkin mainitsi, että suomalaisten ja suomenruotsalaisten välillä on muitakin kuin kielieroja.


title: Ida Asplund

text: Asplund on vaikuttanut muun muassa "I-Fisk" ja "Finlandssvensk samling" -nimisissä järjestöissä. Asplund on kasvanut Ruotsissa. Hänen äitinsä on ruotsalainen ja isänsä suomenruotsalainen, mutta hän kokee kokonaan itsensä suomenruotsalaiseksi. Suomen puolella hänen juurensa ovat Uudenkaarlepyyn Munsalassa. Asplund on opiskellut oikeustiedettä Uumajan yliopistossa.


title: Rekikylä

text: Rekikylä on kylä Reki-Vesalan alueella Vesalan kaupunginosassa Oulussa entisen Ylikiimingin kunnan alueella. Kylä seututien 833 varrella, noin 10 kilometriä Ylikiimingistä Oulun suuntaan. Asukkaita on noin 100.


title: Rekikylä

text: Kylä sijaitsee käytännössä kokonaan Ouluntien varressa ja pääosin sen pohjoispuolella. Alue on pohjavesialuetta ja hiekkakangasta, laajoja 1950-luvulla aloitettuja soranottopaikkoja on edelleen käytössä Juminkankaan alueella kylän länsipuolella. Kylän vesistöt ovat vähäiset ja rajoittuvat pääasiassa Kiiminkijokeen, Vepsänjokeen sekä soranottopaikkojen pohjavesilampiin. Kylältä saa alkunsa myös Kalimenjoki joka on ainut kokonaisuudessaan Oulun kaupungin alueella virtaava joki.


title: Rekikylä

text: Päiväkotia lukuun ottamatta peruspalveluja kylällä ei ole. Lähin päivittäistavarakauppa löytyy Ylikiimingistä ja muut palvelut kuntakeskuksesta. Rekikylä kuuluu Vesalan koulupiiriin. Entinen Rekikylän koulu on nykyisin yksityisomistuksessa ja siellä toiminut muun muassa veneveistämö.


title: Rekikylä

text: Rekikylän alueella on ollut asutusta jo kivikaudella. Rekikylästä on löydetty kivikautinen asuinpaikka, joka käsittää yhteensä 140 asumuspainannetta sekä kiviröykkiöitä. Asumusalueita on mahdollisesti kiertänyt paaluaita, joka viittaisi alueen väkivaltaiseen menneisyyteen.


title: Hinaaja

text: Hinaaja on vesiliikenteessä käytettävä työalus. Tyypillisesti hinaaja on hinattavaansa verrattuna pieni, mutta kokoonsa nähden voimakas ja liikehtimiskykyinen.


title: Hinaaja

text: Hinaajan tarkoitus on antaa muille laivoille näiltä puuttuvaa massojen liikuttelu- ja hallintatehoa. Hinaajia käytettiin varsinkin aikaisemmin avustamaan muita aluksia satamiin tultaessa ja niistä lähdettäessä. Nyttemmin muun muassa kääntöpotkurit ovat parantaneet alusten ketteryyttä ja vähentäneet hinaajien käyttötarvetta normaalissa satamaliikenteessä. Hinaajia käytetään myös ilman omaa voimakonetta olevien alusten, kuten proomujen ja lotjien käsittelyssä.


title: Hinaaja

text: Puutavaraa voidaan kuljettaa uiton yhteydessä vesitse hinaajien vetäminä nippulauttoina. Käyttöympäristönsä ja merikelpoisuutensa perusteella hinaajat voidaan jakaa muun muassa satamahinaajiin ja avomerihinaajiin. Hinaajia on toisinaan käytetty myös pelastusaluksina tai miinanraivaajina. Myös eräillä jäänmurtajilla ja monitoimialuksilla on hinaajien ominaisuuksia.


title: Hinaaja

text: Tavanomaisesti hinaaja kuljettaa hinattavaansa perässään köyteen tai vaijeriin kiinnitettynä. Myös kyljlä hinaaminen on mahdollista.


title: Hinaaja

text: Työntöalus (pusher tug) työntää proomua edessään. Se ja proomu muodostavat tällöin yhtenäisen yksikön eli niitä pidetään yhtenä aluksena. Yksin liikkuvan työntäjän merikelpoisuus voi olla yhdistelmää huonompi.


title: Hinaaja

text: Alankomaissa on kehitetty hinaajatyyppi, jonka hinauskoukku on kiinni kahden yhdistetyn teräsrenkaan muodostamassa rakenteessa. Toinen renkaista on kiinni hinaajassa ja hinauskoukku liikkuu vapaasti toisessa renkaassa. Tällainen hinaaja voi kääntyä 360° suhteessa hinattavaansa ja touvin veto kohdistuu aina aluksen painopisteeseen. Täten hinaaja ei ole vaarassa kaatua.


title: Seututie 833

text: Seututie 833 on Kiimingin Välikylästä Ylikiimingin taajamaan johtava seututie. Tie alkaa valtatieltä 20 ja kulkee Saviharjun, Lamun, Rekikylän, Vesalan ja Ukkolanmäen kylien lävitse Ylikiimingin taajamaan. Tien pituus on 30 kilometriä. Tien keskimääräinen ajoneuvoliikenne on 1 800 ajoneuvoa vuorokaudessa, josta raskasta liikennettä on noin kymmenen prosenttia. Tiellä on suurimmaksi osaksi 80 kilometriä tunnissa nopeusrajoitus, taajama- ja kyläalueilla 60 kilometriä tunnissa.


title: Seututie 833

text: Tie on Ylikiimingin kaupunginosan tärkein yhteysväylä.


title: Seututie 833

text: Koko matkaltaan päällystetty tie on kaksikaistainen seututie, joka haarautuu valtatieltä 20 Kiimingin Välikylässä, kymmenen kilometriä Oulun keskustan pohjoispuolella. Alkuperäisen tielinjauksen länsipää on huomattavan mutkainen, vuonna 2008 valmistunut uusi tieosuus poisti osan mutkista. Muutamia mäkiä lukuun ottamatta tien pystyprofiilissa ei ole merkittäviä nousuja.


title: Seututie 833

text: Valtatien 20 perusparannushankkeen yhteydessä vuosina 2006–2008 seututie 833 rakennettiin uuteen paikkaan noin 3,5 kilometrin matkalla tien länsipäässä Saviharjun ja valtatien 20 välillä. Samalla valtatien 20 ja seututien 833 liittymää siirrettiin noin kilometrin verran pohjoiseen. Uusi tieosuus otettiin käyttöön 14. elokuuta 2008.


title: Seututie 833

text: Liikenteen huippumäärät ovat pääasiassa sidottuja työmatkaliikenteeseen. Runsaasta ajoittaisesta liikenteestä sekä asutuksen lisääntymisestä johtuen on Ylikiimingin Vesalan kylälle rakennettu kevyen liikenteen väylän jatke. Uusi väyläosuus alkaa Huttukylän tienhaarasta ja jatkuu Aumaharjun uudelle asutusalueelle saakka. Tulevaisuudessa myös Vesalan ja Kirkonkylän väliselle osuudelle rakennettaneen kevyen liikenteen väylä. Tie on valaistu noin yhdeksän kilometrin matkalta Ylikiimingin keskustaajaman ja Rekikylän välillä.


title: Mainio vallankumous

text: Mainioksi vallankumoukseksi (, suom. myös "loistava vallankumous") kutsutaan vuosien 1688–1689 tapahtumia, joiden seurauksena Englannin kuningas Jaakko II syrjäytettiin ja valtaistuimelle astuivat Vilhelm III Oranialainen ja hänen puolisonsa Maria II, Jaakko II:n tytär. Nykyisin englanninkielisessä historiankirjoituksessa käytetään joskus neutraalia nimitystä ”vuoden 1688 vallankumous”. Nimitystä ”Glorious Revolution” käytti ensimmäisenä John Hampden loppuvuodesta 1689 ja Britannian parlamentti käyttää sitä yhä nykyäänkin. Vallankumousta nimitetään toisinaan myös verettömäksi vallankumoukseksi. Se ei kuitenkaan vastaa todellisuutta, sillä Englannissa oli kaksi merkittävää yhteenottoa kahden armeijan välillä ja katolilaisvastaisia mellakoita useissa kaupungeissa.


title: Mainio vallankumous

text: Vallankumoukseen liittyi myös vuosina 1689–1691 Irlannissa käyty sota ja taisteluita Skotlannissa (joista merkittävimmät Killicrankien ja Dunkeldin). Vallankumous johti myös Uuden-Englannin dominion romahdukseen ja Marylandin hallituksen kukistumiseen.


title: Mainio vallankumous

text: Vallankumous oli läheisessä yhteydessä yhdeksänvuotisen sodan tapahtumiin Manner-Euroopassa ja se voidaan nähdä viimeisenä onnistuneena Englannin invaasiona.


title: Mainio vallankumous

text: Lyhyen hallituskautensa aikana Jaakko II oli vaikeassa poliittisessa tilanteessa: maassa taistelivat vaikutusvallasta yhtäältä katolisuus ja protestantismi, toisaalta kuningasvalta ja parlamentti. Jaakon erityinen ongelma oli hänen oma katolilaisuutensa, jonka vuoksi hänen uudistushankkeisiinsa, kuten pysyvän rauhanajan armeijan perustamiseen sekä uskonnonvapauden lisäämiseen, suhtauduttiin hyvin epäilevästi. Hänen edeltäjänsä ja veljensä Kaarle II sen sijaan oli voinut harjoittaa vapaammin omaa politiikkaansa, koska ei ollut katolilainen.


title: Mainio vallankumous

text: Tilanne kriisiytyi vuonna 1688, kun Jaakolle syntyi poika. Tätä ennen ensimmäisenä perimysjärjestyksessä oli ollut Jaakon protestanttinen tytär Maria. Joukko aiemmin kuninkaalle uskollisen Tory-puolueen johtohahmoja liittoutui opposition Whig-puolueen edustajien kanssa estääkseen katolisen dynastian valtaannousun. Salaliitto laati suunnitelman Jaakon syrjäyttämiseksi ja Marian nostamiseksi valtaistuimelle yhdessä tämän aviomiehen, Hollannin käskynhaltijan Vilhelm Oranialaisen kanssa.


title: Mainio vallankumous

text: Vilhelm teki maihinnousun suuren hollantilaisarmeijan kanssa Devonin Brixhamissa 5. marraskuuta 1688. Hän ei esittänyt vaatimuksia Englannin kruunua kohtaan, vaan sanoi ainoastaan tulleensa pelastaakseen protestantismin ja aloitti marssinsa Lontooseen. Vilhelm sai suuren suosion paikallisen väestön keskuudessa, ja myös pohjoisessa joukko aatelisia julistautui hänen kannattajikseen. Jaakon lähimmät joukot ryhmittyivät Salisburyyn, mutta Jaakon liittyessä armeijaansa kävi selväksi, etteivät miehet halunneet taistella, ja myös upseereiden uskollisuus oli kyseenalainen. Ennen kuin merkittäviä yhteenottoja ehti tapahtua, Jaakon nenästä alkoi vuotaa verta, eikä vuoto ottanut tyrehtyäkseen. Kuningas piti verenvuotoa huonona enteenä ja määräsi armeijansa vetäytymään. Pian tämän jälkeen Jaakko menetti tukijoukoistaan korkean upseerin John Churchill Marlboroughin ja tyttärensä Annan, jotka liittyivät Vilhelmin tukijoihin. Kuultuaan, että Vilhelm oli noussut maihin Englannissa Ranskan kuningas Ludvig XIV julisti sodan Hollannille 26. marraskuuta. Hän ei kuitenkaan hyökännyt Alankomaihin, vaan iski Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan sydämeen 100 000 sotilaan voimin. Näin sai alkunsa yhdeksänvuotinen sota. Vilhelmin joukot etenivät kohti Lontoota kohtaamatta mainittavaa vastarintaa; ainoa huomattava yhteenotto tapahtui Readingissa 10. joulukuuta, jolloin kuninkaan joukot kärsivät tappion.


title: Mainio vallankumous

text: Jaakko II yritti paeta Lontoosta 11. joulukuuta ja heitti valtakunnan suuren sinetin Thamesjokeen. Joukko kalastajia otti hänet kuitenkin kiinni Sheppeyn saarella. Tuon päivän jälkeisenä yönä Lontoo oli sekasorron vallassa: huhut kertoivat irlantilaisen armeijan olevan matkalla kaupunkiin, ja väkijoukot ryöstelivät katolilaisten koteja ja useita ulkovaltojen lähetystöjä. Jaakon palatessa muutaman päivän kuluttua Lontooseen häntä vastassa oli hurraava väkijoukko. Jaakko yritti jatkaa maan hallitsemista, mutta pian Vilhelm lähetti hänelle kehotuksen poistua kaupungista. Vilhelmin marssiessa Lontooseen 18. joulukuuta Jaakko vietiin hollantilaisten sotilaiden vartioimana Kentin Rochesteriin, mistä hän pakeni edelleen Ranskaan 23. päivänä. Vilhelmin oletetaan tarkoituksellisesti antaneen Jaakolle tilaisuuden paeta, sillä se oli helpoin ja kivuttomin tapa päästä eroon entisestä kuninkaasta maassa, jossa Kaarle I:n mestaus oli vielä tuoreessa muistissa.


title: Mainio vallankumous

text: Vuonna 1689 parlamentti kokoontui ja julisti Jaakko II:n luopuneen kruunustaan pakenemalla maasta. Vilhelmille ja Marialle tarjottiin yhteishallitsijuutta, minkä he hyväksyivät, joskin Vilhelm vaati itselleen täyden kuninkaan arvon. Helmikuun 13. päivänä 1689 Vilhelm III ja Maria II nousivat yhdessä Englannin valtaistuimelle.


title: Mainio vallankumous

text: Englannissa vallanvaihto tapahtui rauhallisesti. Skotlannissa Vilhelmiä ja Mariaa vastaan nousi jakobiittien ensimmäinen kapina, ja Irlannissa Jaakko itse yritti valtaanpaluuta; jakobiittien kapina kuitenkin kukistettiin ja Jaakko joutui pakenemaan Irlannista hävittyään sodan siellä vuonna 1691.


title: Mainio vallankumous

text: Mainio vallankumous on merkittävimpiä käännekohtia Englannin kuninkaan ja parlamentin valtasuhteiden kehityksessä. Parlamentti sääti "Bill of Rights" -lain, joka yhtäältä julisti kuninkuuden siirtyneen Jaakko II:lta Vilhelmille ja Marialle ja toisaalta rajoitti monarkin valtaa ja pysäytti kehityksen kohti absolutismia muun muassa takaamalla kansalaisille ja parlamentille tärkeitä poliittisia oikeuksia, alistamalla parlamentille kuninkaan verotusoikeuden ja oikeuden pitää maassa sotaväkeä sekä kieltämällä kuningasta puuttumasta oikeuslaitoksen toimintaan. Laki myös poisti lopullisesti mahdollisuuden katoliseen kuninkaaseen, sillä lain voimaantulosta lähtien Englannin hallitsija on vannonut kruunajaisvalassaan puolustavansa protestanttista uskoa. Vuodesta 1689 Englannissa ja myöhemmin Yhdistyneessä kuningaskunnassa on katkeamatta vallinnut parlamentaarinen monarkia.


title: Mainio vallankumous

text: Hollantiin vuonna 1683 paennut "liberalismin isä", filosofi John Locke pystyi tällöin palaamaan Britanniaan ja julkaisemaan kirjoittamansa Kaksi tutkielmaa hallitusvallasta, joissa hän vastusti itsevaltiutta ja esitti yksilöiden suostumuksen hallitusvallan ehdoksi. Kirjoitukset saavuttivat heti suuren suosion etenkin liberaalin whig-puolueen piirissä. Locken ajateltiin aiemmin kirjoittaneen teoksensa oikeuttaakseen vallankumouksen, mutta myöhemmin ne osoittautuivat varhemmin kirjoitetuiksi.


title: Mainio vallankumous

text: Vuoden 1688 vallankumous oli merkittävä siksi, että se mahdollisti Englannin nousun maailmantalouden ja -politiikan merkittävimmäksi valtioksi. Termi "finanssivallankumous" viittaa vuosien 1688–1720 uudistuksiin brittiläisessä rahajärjestelmässä. Tuolloin luotiin systeemi, missä kansallinen velka saattoi kasautua niin, että hallitus sai kulutusvoimaa ylitse verotustulojen. Tämä tuli tarpeellisena tuloksena laajoihin sotilaallisiin velvoitteisiin kuten esimerkiksi sotaan Ranskaa vastaan, vuosien 1688 ja 1815 välillä. Samaan aikaan liike-elämä, jonka tarkoitus oli kasvaa, vaati turvallisen maksujärjestelmän sekä vakaan luottojärjestelmän. Vallankumouksessa oli kolme peruselementtiä: vaihtosetelin käyttöönotto rahasiirroissa, yritysten osakekauppa, joka alkoi 1688 Lontoon pörssissä, sekä hallituksen julkaisemat ikuiset elinkorot jotka olivat vapaita maksun laiminlyöntiin liittyvästä riskistä.