title: Last Order: Final Fantasy VII

text: "Last Order" käsittelee kahta eri ajankohtana tapahtuvaa "Final Fantasy VII":n takaumaa. Näistä toinen kertoo Cloud Strifen ja Zack Fairin paosta Shinran suuryhtiöstä, toinen puolestaan Nibelheim-kaupungin reaktorilla tapahtuneesta välikohtauksesta, jossa kaksikko haastaa kaupungin tuhonneen Sephirothin. Suurin osa "Last Order"in tapahtumista nähdään myös "" -pelissä.


title: Guadiana

text: Guadiana (, , , tai "Odiana") on Iberian niemimaan suurimpia jokia. Se alkaa Espanjan keskusylängöltä ja laskee Atlantin valtamereen Portugalin rannikolla Cadizinlahdella. Se kulkee osittain Espanjan ja Portugalin välisellä rajalla. Guadiana on 830 kilometriä pitkä.


title: Guadiana

text: Suurin kaupunki Guadianan varrella on Badajoz.


title: Anthony Obodai

text: Anthony Obodai (s. 6. elokuuta 1982, Accra, Ghana) on ghanalainen jalkapalloilija, joka edustaa Alankomaiden pääsarjassa, Eredivisiessä, pelaavaa Amsterdamin Ajaxia. Obodain pelipaikka on keskikentällä.


title: Anthony Obodai

text: Obodai aloitti uransa kotimaansa Liberty Professionalsissa, josta hän siirtyi ensimmäiseen ammattilaisseuraansa, Germinal Beerschotiin, vuonna 2002. Debyyttinsä hän teki 10. elokuuta Sint-Truidenia vastaan pelatussa ottelussa. Ajaxiin Obodai siirtyi vuonna 2003. Kauden 2005/2006 hän pelaa lainasopimuksella Sparta Rotterdamissa.


title: António José de Almeida

text: António José de Almeida (27. heinäkuuta 1866, Vale da Vinha, Penacova – 31. lokakuuta 1929, Lissabon) oli portugalilainen poliitikko.


title: António José de Almeida

text: De Almeida opiskeli lääketiedettä Coimbran yliopistossa ja perusti yliopistot Portoon ja Lissaboniin. Hän toimi maansa pääministerinä vuosina 1916–1917 ja presidenttinä 1919–1923.


title: Casimir Ehrnrooth

text: Göran Albert Casimir Ehrnrooth (6. huhtikuuta 1931 Helsinki – 8. heinäkuuta 2015 Mallorca, Espanja) oli suomalainen liike-elämän vaikuttaja ja vuorineuvos. Työuransa aikana Ehrnrooth toimi useissa liike-elämän johtotehtävissä, kuten Nokian hallituksen puheenjohtajana ja UPM-Kymmenen sekä sitä edeltäneiden metsäyhtiöiden, ja Nordean (Merita-Nordbanken) edeltäjien hallituksissa.


title: Casimir Ehrnrooth

text: Casimir Ehrnrooth on Pohjoismaiden Yhdyspankin (myöhemmin Suomen Yhdyspankki Oy) entisen pääjohtajan Göran Ehrnroothin poika ja kuuluu siten Ehrnroothin aatelissukuun. Koulutukseltaan hän on lainopin kandidaatti.


title: Casimir Ehrnrooth

text: Valmistuttuaan Ehrnrooth toimi ensin asianajajana, mutta vuonna 1958 hänestä tuli Oy Petko Ab:n toimitusjohtaja. Petko oli Ehrnroothin suvun hallinnoima öljy-yhtiö.


title: Casimir Ehrnrooth

text: Hän pääsi myös ensimmäisen pörssiyhtiön hallitukseen jo 1950-luvulla, mutta vuonna 1962 hän siirtyi Helsingistä Lauritsalan kauppalaan Kaukaan paperitehtaan johtajaksi. Hän nousi vähitellen Kaukaan toimitusjohtajaksi seuraten tehtävässä enoaan Jacob von Julinia.


title: Casimir Ehrnrooth

text: Kaukas ja Kymi-Strömberg yhdistyivät vuonna 1985 Kymmene Oy:ksi, josta tuli Suomen suurin metsäteollisuusyhtiö. Ehrnrooth toimi fuusioiden kautta muodostuneen UPM-Kymmenen hallituksessa aina vuoteen 1999 saakka. Kuitenkin hänen ehkä vaikutusvaltaisin hallituspaikkansa oli matkapuhelinyhtiö Nokian hallituksen puheenjohtajuus 1989–1999. Hän kuului Jorma Ollilan tukimiehiin.


title: Casimir Ehrnrooth

text: Vuonna 1991 Ehrnrooth erosi protestina Teollisuuden keskusliiton TKL:n hallituksen puheenjohtajan paikalta, koska vastusti Ahon ja Holkerin hallituksen kovan markan politiikkaa. Pian tämän jälkeen markka päästettiin kellumaan.


title: Casimir Ehrnrooth

text: Ehrnrooth oli jäsenenä myös European Round Table of Industrialists -ryhmässä vuosina 1993–1997.


title: Casimir Ehrnrooth

text: Vuonna 2013 paljastui, että Ehrnroothilla oli ollut tili EU:n veroparatiisissa liechtensteinilaisessa LGT-pankissa, jolle oli talletettu yli kymmenen miljoonaa euroa. Hän sai Suomen verottajalta vaatimuksen jälkiverotuksesta, mutta kiisti omistaneensa tämän rahasumman.


title: Casimir Ehrnrooth

text: Ehrnrooth kuoli äkilliseen sairauskohtaukseen Mallorcan-kodissaan 84-vuotiaana heinäkuussa 2015.


title: Casimir Ehrnrooth

text: Ehrnrooth haudattiin Pyhän Laurin kirkon hautausmaalle Janakkalassa 31. heinäkuuta vuonna 2015. Ehrnrooth oli itse anonut hautapaikkaa Janakkalan hautausmaalta sillä hänen omistamansa Vanantaan kartanon edellisetkin omistajatkin on haudattu kyseiselle hautausmaalle.


title: Mulhacén

text: Mulhacén on Manner-Espanjan korkein vuori. Se kohoaa 3 479 metriin ja kuuluu Andalusiassa sijaitsevaan Sierra Nevadan vuorijonoon. Se valloitettiin ensimmäisen kerran vuonna 1910.


title: Hammaslahti

text: Hammaslahti on kylä Joensuussa Pohjois-Karjalassa. Se on entisen Pyhäselän kunnan keskustaajama. Vuoden 2011 lopussa taajamassa oli 1 608 asukasta. Nimensä taajama on saanut läheisen samannimisen lahden mukaan. Hammaslahden postinumero on 82200.


title: Hammaslahti

text:
Pyhäselän alueen keskeiset yhteiskunnalliset palvelut kuten terveyskeskus, kirjasto, ala-aste, asemankoulu, yläaste ja lukio sijaitsevat Hammaslahden taajamassa.
Pyhäselän kirkko sijaitsee Joensuuhun johtavan tien varressa. Taajaman liikekeskusta sijaitsee Joensuuhun, Rääkkylään ja Kiihtelysvaaraan johtavien teiden risteyksessä. Yksityisten palvelujen osalta taajamassa on kaksi ruokakauppaa, yksi pankkikonttori, kolme parturia, hautaustoimisto, kioski, lounaskahvila, kebab-pizzeria, huoltoasema ja käteisautomaatti.


title: Hammaslahti

text: Hammaslahden halki kulkeva rautatieyhteys on osa Karjalan rataa. VR:n henkilöliikenne Hammaslahden rautatieasemalle on lakkautettu, mutta taajamasta on päivittäin useita linja-autovuoroja muun muassa Joensuun keskustaan, jonne on matkaa 25 kilometriä.


title: Hammaslahti

text: Vuosina 1973–1986 Hammaslahdessa toimi kupari- ja sinkkikaivos. Nykyään taajamassa sijaitsee 85-paikkainen Pyhäselän vankila, joka aloitti toimintansa 1990.


title: Hammaslahti

text: Kylällä toimii useita yhdistyksiä mm. Hammaslahden seudun kyläyhdistys, Hammaslahden Nuorisoseura, Pyhäselän 4H-yhdistys ja Pyhäselän Hammaslahden Marttayhdistys.


title: Onnenkivi

text: Onnenkivi on astrologiassa jalo- tai korukivi, jonka uskotaan tuottavan onnea kantajalleen. Jokaiselle horoskooppimerkille on nimetty 1–2 onnenkiveä, jotka vaihtelevat. Eri horoskooppimerkeille voi olla myös samoja onnenkiviä. Alla on yksi tällainen jaottelu.


title: Sarjallisuus

text: Sarjallisuus eli serialismi on modernin taidemusiikin menetelmä teosten säveltämiseen ja analysointiin, jossa eri musiikin osat, kuten äänenkorkeus, dynamiikka, instrumentointi, rytmi ja nuottien pituus järjestetään sarjaksi, jossa jokaiselle parametrin eri arvolle annetaan numeerinen arvo. Tiukan sarjallisessa musiikissa annettuja osia tulee käyttää vain sarjan mukaisessa järjestyksessä ja mitään arvoa ei saa käyttää uudelleen ennen kuin kaikki sarjan arvot on käytetty. "Täydellinen sarjallisuus" tai "moninkertainen sarjallisuus" kuvaa musiikkia, jossa useampi kuin yksi parametri on sarjallistettu. Kaksitoistasäveljärjestelmä on käytännössä sarjallisen musiikin alalaji, jossa vain sävelkorkeus on sarjallistettu. Erityisesti Olivier Messiaen ja tämän oppilaat kehittivät rytmin, dynamiikan ja muiden musiikin ominaisuuksien parametrisoinnin toisen maailmansodan jälkeen Pariisissa. Esikuvananaan he käyttivät Arnold Schönbergin ja muiden Wienin toisen koulukunnan säveltäjien dodekafonisia teoksia.


title: Sarjallisuus

text: Keskeisiä sarjallisuutta hyödyntäneitä säveltäjiä ovat Karlheinz Stockhausen, Pierre Boulez, Jean Barraqué ja Milton Babbitt. Monet säveltäjät ovat käyttäneet sarjallisia piirteitä ja kaksitoistasäveljärjestelmää musiikissaan, vaikka eivät täydellisesti olekaan sitä omaksuneet. Tällaisia säveltäjiä ovat muun muassa Igor Stravinsky, Benjamin Britten, Aaron Copland, Arvo Pärt, Alfred Schnittke ja Dmitri Šostakovitš.


title: Sarjallisuus

text: Jälkisarjallisuus eli postserialismi syntyi sarjallisuuden seurauksena nykyaikaisessa taidemusiikissa. Jälkisarjallisuuden lähtökohtana on saada musiikki kuulostamaan sarjalliselta, mutta musiikkia ei tehdä samojen sääntöjen mukaan kuin sarjallisuutta.


title: Aneto

text: Aneto ("Pico de Aneto") on Pyreneiden vuoriston korkein huippu. Se sijaitsee Huescan maakunnassa, Espanjassa. Aneton valloitti ensimmäisen kerran 20. heinäkuuta vuonna 1842 ryhmä, johon kuuluivat Albert de Franqueville, Platon de Tchihatcheff, Pierre Sanio, Pierre Redonnet, Jean Sors sekä Bernard Arrazau. Aneton jäätikkö on Espanjan suurin, vaikka se onkin nykyään nopeasti sulamassa.


title: Eurooppalainen Suomi

text: Eurooppalainen Suomi ry on kaikille Eurooppa-asioista kiinnostuneille avoin kansalaisjärjestö, joka suhtautuu myönteisesti Euroopan yhdentymiseen, mutta tahtoo samalla kehittää Euroopan unionia nykyistä tehokkaampaan, avoimempaan ja demokraattisempaan suuntaan tunnuslauseenaan "parempaa Eurooppaa rakentamassa". Järjestö toimii EU- ja Eurooppa-järjestöjen kansallisena kattojärjestönä Suomessa ja sen sisarjärjestöjä ovat Eurooppanuoret ry, Eurooppanaiset ry, Eurooppafederalistit ry, Euroopan kulttuuriyhdistys (EKSO) ry ja Euroklubi ry.


title: Eurooppalainen Suomi

text: Eurooppalainen Suomi ry toimii poliittisesti sitoutumattomana, mutta yhteistyössä kaikkien puolueiden kanssa EU-politiikan keskustelufoorumina Suomessa ja tiedottaa kansalaisille ajankohtaisista EU-kysymyksistä. Useimmat puolueet kansanedustajineen ovat edustettuina järjestön hallituksessa. Järjestöön kuuluu tuhansia henkilöjäseniä sekä suuri joukko yhteisöjäseniä, kuten Elinkeinoelämän Keskusliitto, SAK, STTK, AKAVA, MTK, Suomen ylioppilaskuntien liitto, SAMOK, Suomen Lukiolaisten Liitto ja Suomen Ammattiin Opiskelevien Liitto – SAKKI. Toiminta ulottuu seminaareista toritapahtumiin ja kulttuuritapahtumista kansainväliseen ohjelmaan. Järjestö osallistuu EU-keskusteluun omalla julkaisutoiminnalla ja erilaisilla kannanotoilla.


title: Eurooppalainen Suomi

text: Eurooppalainen Suomi pyrkii toiminnallaan lisäämään kansalaisten aktiivisuutta, keskustelua EU:sta ja eurooppalaisista teemoista laajemminkin sekä lisäämään ja parantamaan kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen vaikutusmahdollisuuksia Euroopassa.


title: Eurooppalainen Suomi

text: Eurooppalainen Suomi perustettiin 31. tammikuuta 1994. Suomen liittymisestä Euroopan unioniin järjestettiin 16. lokakuuta 1994 kansanäänestys, jota edelsi runsaasti tiedotusta ja kansalaiskeskustelutilaisuuksia. Eurooppalainen Suomi kampanjoi tuolloin Suomen jäsenyyden puolesta.


title: Eurooppalainen Suomi

text: Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena on:


title: Eurooppalainen Suomi

text: Yhdistys on kansainvälisen Eurooppa-liikkeen eli European Movement International – Mouvement Europeén -järjestön (kotipaikka Bryssel) suomalainen jäsenjärjestö. Yhdistyksen toiminta on valtaosin Euroopan unioniin liittyvää tiedotus-, julkaisu- ja koulutustoimintaa.


title: Eurooppalainen Suomi

text: Vuosikokouksen valitsemaan yhdistyksen hallitukseen kuuluu nelihenkisen puheenjohtajiston lisäksi 10 varsinaista ja 14 varajäsentä. Yhdistyksen puheenjohtaja on Jouni Ovaska. Aiemmin yhdistyksen puheenjohtajina ovat toimineet mm. Riitta Myller, Miapetra Kumpula-Natri, Olli-Pekka Heinonen, Ville Itälä sekä Jari Vilén.


title: Eurooppalainen Suomi

text: Eurooppalaisen Suomen toimistoa, joka sijaitsee Helsingin Hakaniemessä, johtaa toiminnanjohtaja Aku Aarva. Yhdistyksen sisarjärjestön Eurooppanuorten toimisto sijaitsee samoissa tiloissa.


title: Veikon Kone

text: Veikon Kone on suomalainen kodinkoneketju.


title: Veikon Kone

text: Veikon Kone Oy oli vuonna 1962 perustettu kodintekniikan myyntiin erikoistunut kauppaketju, joka oli vuodesta 2006 osa TeliaSonera-konsernia. Veikon Kone lopetti liiketoimintansa kannattamattomana vuonna 2012. Nimi Veikon Kone otettiin uudelleen käyttöön syksyllä 2014 itsenäisten Expert Finland -kauppiaiden ja Soneran yhteistyössä luomassa kodintekniikkaketjussa.


title: Veikon Kone

text: Kauppiasosuuskunta Veikon Kone on suomalainen vuonna 2003 nimellä "Kauppiasosuuskunta Expert Finland" perustettu kodintekniikan myyntiin erikoistunut kauppaketju, jonka toimintaa entiset Expert-kauppiaat jatkoivat Veikon Kone -nimellä vuonna 2014.


title: Veikon Kone

text: Veikon Kone sai alkunsa vuonna 1962, kun kauppias Veikko Pakarinen ryhtyi myymään televisioita lehti-ilmoitusten perusteella. Tilaukset otettiin vastaan puhelimitse, ja televisiot toimitettiin kotiinkuljetuksella. Toiminta oli niin kannattavaa, että Helsingin Hermanniin avattiin ensimmäinen Veikon Kone -myymälä.


title: Veikon Kone

text: Veikko Pakarinen jätti yrityksen 1980-luvulla kahdelle pojalleen ja tyttärelleen. Vuonna 1999 yritys myytiin puhelinoperaattorille, Loimaan Seudun Puhelin Oy:lle, ja Pakaristen perhe jäi perustamansa kodintekniikkayrityksen vähemmistöosakkaaksi. TeliaSonera Oyj:n omistama Auria Oy oli hankkinut vähitellen Loimaan Seudun Puhelin Oy:n osakkeita itselleen ja lopulta sulautti sen itseensä maaliskuussa 2006. Veikon Kone kuului Expert-ketjuun vuoteen 2006 asti. Syksyllä 2006 yritys irtautui Expert-ketjusta omaksi valtakunnalliseksi ketjukseen.


title: Veikon Kone

text: Vuonna 2012 Veikon Koneella oli 16 myymälää 15 paikkakunnalla. Veikon Koneella oli liikkeet muun muassa Turussa, Espoossa, Vantaalla, Helsingissä, Raumalla, Oulussa, Seinäjoella, Lahdessa, Lappeenrannassa, Lohjalla, Jyväskylässä, Tampereella, Joensuussa, Haapajärvellä, Rovaniemellä sekä Raisiossa.


title: Veikon Kone

text: Kilpailun kova kiristyminen elektroniikka- ja kodintekniikkakaupassa sai TeliaSoneran ilmoittamaan toukokuussa 2012, että se aikoo myydä tappiollisen Veikon Koneen. Alun perin tavoitteena oli ketjun myyminen yhtenä osana, mutta koska kokonaisuudelle ei löytynyt ostajaa, alettiin ketjua myydä osina. Viisi myymälää myytiin norjalaisen Expert-konsernin suomalaiselle tytäryhtiölle. Lopuille myymälöille ei löytynyt ostajaa, ja ne suljettiin. Lopettamisen myötä työnsä menetti noin sata työntekijää.


title: Veikon Kone

text: Nimi Veikon Kone otettiin markkinointikäyttöön uudelleen syksyllä 2014.


title: Kaarela

text: Kaarela () on kaupunginosa ja hallinnollinen peruspiiri luoteisessa Helsingissä.


title: Kaarela

text: Kaarela rajautuu etelässä Kehä I:een, lännessä Konalan teollisuusalueeseen Vihdintien itäpuolella ja pohjoisessa Vantaan lounaiskärjen eteläreunaan. Kaarelan hallinnollinen itäraja kulkee Keskuspuiston sisällä.


title: Kaarela

text: Kaarela jaetaan kuuteen osa-alueeseen: Kannelmäki (12 913 asukasta 1.1.2012), Maununneva (2 568 as.), Malminkartano (8 613 as.), Hakuninmaa (2 753 as.), Kuninkaantammi (102 as.) ja Honkasuo. Yhteensä kaupunginosassa on noin 26 949 asukasta (2012 alussa) ja 5 700 työpaikkaa (2005 lopussa). Uusi Kuninkaantammen asuinalue on suunnitteilla Hakuninmaan pohjoispuolelle.


title: Kaarela

text: Liikenteen valtaväylistä Vantaankosken rata ja Hämeenlinnanväylä halkovat aluetta.


title: Kaarela

text: Kaarelan kaupunginosaa edeltänyt Kaarelan kylä sijaitsi alkujaan Helsingin maalaiskunnan (nyk. Vantaan kaupunki) alueella. Vuonna 1781 päättyneessä isossajaossa kylään merkittiin kuusi maakirjataloa: Abrams, Husbacka, Gamlas, Malmgård, Tolfmans ja Jönsas. Näistä muodostettiin myöhemmin lukuisia pienempiä tiloja. Vuonna 1946 tapahtuneessa suuressa alueliitoksessa Kaarela pilkkoutui kahtia, maalaiskunnan puolelle jääneeseen Pohjois-Kaarelaan ja Helsingin kaupunkiin liitettyyn Etelä-Kaarelaan. Ensimmäinen osa-asemakaava Etelä-Kaarelan alueelle vahvistettiin vuonna 1957. Vuonna 1959 kaupunginosa jaettiin Hakuninmaan, Kannelmäen, Malminkartanon ja Maununnevan osa-alueisiin. Etuliite "etelä-" poistui nimestä vuonna 1992.


title: Kaarela

text: Kaarelan kaupunginosa on syntynyt sotien jälkeen: ennen alueliitosta seutu oli maaseutua. Asuntokannasta 10 % rakennettiin 1940–50-luvuilla. 1970–80-luvuilla kasvu kiihtyi ja rakennettiin yli 60 % nykyisistä asunnoista (runsas 13 200 kpl, 31.12.2003). Tärkeä osatekijä rakentamisvilkkaudelle oli junayhteyden saaminen Vantaankosken radan myötä vuonna 1975. 1980-luvulla Malminkartano luotiin entiselle yliopiston koetilan pellolle ja Hakuninmaan asukasluku kolminkertaistui. Alueen täydennysrakentaminen on jatkunut 1990- ja 2000-luvuilla.


title: Kaarela

text: Kaarela-nimi esiintyy asiakirjoissa jo vuonna 1417 muodossa Karisbola, myöhemmin mm. Korböleby (1543), Korbölle (1544) ja Korbööl (1545). Monien muiden böle-loppuisten nimien tavoin tässäkin on määriteosana henkilönnimi, tässä tapauksessa Kare, joka on ollut Ruotsissa sekä etu- että sukunimenä. Professori Heikki Ojansuu on esittänyt, että lähellä kielirajaa olevana nimenä taustalla voisi olla myös henkilöön liittyvä suomalainen köllinimi "Kaari" 'pitkä, kumara ihminen'.


title: Casimir Ehrnrooth (kenraali)

text: Johan Casimir Ehrnrooth (26. marraskuuta 1833 Nastola – 5. helmikuuta 1913 Helsinki) oli suomalainen Venäjän keisarikunnan armeijassa palvellut upseeri. Ehrnrooth toimi 1880-luvun alussa jonkin aikaa Bulgarian pääministerinä sekä vuosina 1888–1891 Suomen ministerivaltiosihteerinä. Hänen asemansa ministerivaltiosihteerinä muuttui hankalaksi varsinkin postimanifestin säätämisen jälkeen, minkä vuoksi hän lopulta erosi.


title: Casimir Ehrnrooth (kenraali)

text: Casimir Ehrnrooth kuului Ruotsin vallan aikana aateloituun Ehrnroothin sotilassukuun, jonka arvellaan saapuneen 1500-luvulla Pommerista Baltian kautta Suomeen. Hänen vanhempansa olivat Suomen sodassa kunnostautunut ja sitten Venäjän palvelukseen siirtynyt kenraalimajuri Gustaf Adolf Ehrnrooth (1779–1848) sekä Johanna Christina von Platen. Casimir Ehrnrooth syntyi vanhempiensa omistamassa Seestan kartanossa Nastolassa. Hänen sisaruksiaan olivat muun muassa kirjailija Adelaïde Ehrnrooth ja kenraaliluutnantti Robert Ehrnrooth. Vuorineuvos Georg Ehrnrooth oli hänen veljenpoikansa.


title: Casimir Ehrnrooth (kenraali)

text: Ehrnrooth opiskeli 1843–1845 Helsingfors Lyceumissa ja kouluttautui 1845–1850 upseeriksi Haminan kadettikoulussa. Hän aloitti sotilasuransa kornettina Henkivartioväen Ulaanirykmentissä. Hän opiskeli Pietarin yleisesikunta-akatemiassa 1852–1855 suorittamatta tutkintoa. Vuonna 1855 Ehrnrooth ylennettiin aliratsumestariksi, ja hän osallistui Oolannin sodan aikana Viipurin ja Rajajoen välisen rannikko-osuuden puolustamiseen. Vuonna 1856 hänet lähetettiin majuriksi ylennettynä Kaukasiaan, jossa hän osallistui sotaretkeen vuoristoheimoja vastaan Tšetšeniassa ja Dagestanissa. Hän oli mukana imaami Šamilin kapinan kukistamisessa ja haavoittui vasempaan lapaan. Vuonna 1858 Ehrnrooth palkittiin urhoollisuudestaan kultaisella sapelilla, ja hän yleni nopeasti. Hänet ylennettiin 1859 everstiluutnantiksi, 1862 everstiksi ja 1868 kenraalimajuriksi. Ehrnrooth osallistui Puolan kapinan kukistamiseen ja palveli 1863 Częstochowan kaupungin sotilaskomentajana Varsovan ja Wienin välisellä rautatiellä sekä keväällä 1864 jonkin aikaa Olkusch-Miechovskan sotilasalueen vt. komentajana.


title: Casimir Ehrnrooth (kenraali)

text: Palveltuaan useissa eri tehtävissä Casimir Ehrnrooth nimitettiin 11. jalkaväkidivisioonan komentajaksi joulukuussa 1876. Hän toimi 1877–1878 divisioonan komentajana Turkin sodassa, jossa hän haavoittui Oltenitsan taistelussa kesäkuussa 1877. Seuraavan vuoden marraskuussa hän sai ylennyksen kenraaliluutnantiksi. Sodan jälkeen Venäjän keisari Aleksanteri II halusi muodostaa Turkilta valloitetusta Bulgariasta Venäjän puskurivaltion. Bulgarian ruhtinaaksi valittiin 1879 Alexander von Battenberg, Venäjän keisarinna Maria Aleksandrovnan veljenpoika ja Aleksanteri II:n suosikki. Tsaari päätti lähettää kenraali Ehrnroothin hänelle neuvonantajaksi ja niin tämä sai maaliskuussa 1880 eron sotilaspalveluksesta ja komennuksen uudelleen Bulgariaan. Hänet nimitettiin huhtikuun alussa Bulgarian sotaministeriksi. Ehrnrooth saavutti nopeasti suuren vaikutusvallan vain 23-vuotiaaseen hallitsijaan, joka oli kuitenkin riippuvainen tsaarin suosiosta. Seuraavana vuonna Venäjän uudeksi hallitsijaksi tullut Aleksanteri III ei ollut lainkaan yhtä suopea Alexanderia kohtaan kuin isänsä.


title: Casimir Ehrnrooth (kenraali)

text: Samaan aikaan keväällä 1881 Bulgariassa syntyi levottomuuksia ja ruhtinas siirtyi ulkomaille. Ehrnrooth nimitettiin poikkeusolojen vuoksi maaliskuussa 1881 sotaministeriyden ohella ensin sisä- ja ulkoministeriksi ja pian myös ministerineuvoston puheenjohtajaksi eli pääministeriksi. Alexanderin toimeksiannosta hän palautti maahan järjestyksen ankaralla otteella ja mahdollisti ruhtinaalle maan valtiosäännön syrjäyttämisen ja diktatorisen vallan. Ruhtinas Alexander palasi Bulgariaan, jossa kansalliskokous valitsi hänet itsevaltiaaksi. Samana päivänä Ehrnrooth kuitenkin luopui tehtävistään ja palasi Venäjälle. Heinäkuussa 1881 hänet merkittiin takaisin armeijan upseeriluetteleoihin.


title: Casimir Ehrnrooth (kenraali)

text: Sotilasuralle paluun sijaan Ehrnrooth määrättiinkin tammikuussa 1882 Suomen ministerivaltiosihteerin apulaiseksi Pietariin. Hän ei tiettävästi suhtautunut tehtävään erityisen vakavasti, eikä ministerivaltiosihteeri Theodor Bruun arvostanut hänen kykyjään. Suomen poliittiset johtajat ja hallitusmiehet eivät pitäneet keisarille ja Venäjän sotaministerille lojaalia kenraalia sopivana henkilönä vahtimaan Suomen etuja aikana, jolloin valtakunnan yhtenäistämispyrkimykset nostivat päätään. Pitkään Venäjällä palvelleena Ehrnrooth tunsi Suomen olot huonosti. Bruunin kuoltua vuonna 1888 Ehrnrooth nimitettiin marraskuussa hänen seuraajakseen ministerivaltiosihteerinä ja yliopiston sijaiskanslerina. Hänen asemansa muodostui vaikeaksi, eikä hän pitänyt virkaan liittyvistä muodollisuuksista ja velvollisuuksista.


title: Casimir Ehrnrooth (kenraali)

text: Vuonna 1889 keisari vaati Suomen posti-, tulli- ja rahalaitoksen yhdistämistä vastaaviin venäläisiin laitoksiin. Suomen senaatissa oltiin sitä mieltä, ettei Ehrnrooth ollut tosissaan yrittänyt estää hankkeen toteutumista. Senaatin mielestä asia oli myös alistettava Suomen säätyjen päätettäväksi, kun taas Ehrnrooth oli yhdessä kenraalikuvernööri Fjodor Heidenin kanssa eri mieltä. Jouduttuaan voimakkaan arvostelun kohteeksi Ehrnrooth vetäytyi lopulta kriittisellä hetkellä sairauslomalle, ja Suomen postilaitoksen itsenäisyyden lakkauttaneen postimanifestin esittely jäi hänen apulaisensa Woldemar von Daehnin vastuulle. Tämän jälkeen Ehrnrooth halusi lähinnä päästä eroon tehtävästään. Keväällä 1891 paljastui, että Suomen rikoslain voimaantulon lykkäännyttyä tsaarin antamasta uudesta lakiesityksestä oli toimitettu säädyille virheellinen ruotsinnos, jossa keisarilliseen julistukseen oli ujutettu Leo Mechelinin kehittelemää Suomen ja Venäjän unioniteoriaa tukevia kohtia. Virheellisen käännöksen oli lähettänyt – mahdollisesti tahallaan – valtiosihteerinviraston sihteeri Alexis Gripenberg. Jouduttuaan venäläisten lehtien syytösten kohteeksi Ehrnrooth otti kuitenkin vastuun tapahtuneesta ja erosi huhtikuussa 1891. Hän sai viikkoa myöhemmin eron myös sotapalveluksesta.


title: Casimir Ehrnrooth (kenraali)

text: Tämän jälkeen Ehrnrooth asettui viettämään eläkepäiviään Seestan kartanoon, jonka vuonna 1883 oli ostanut veljensä leskeltä ja tämän uudelta aviomieheltä Konni Zilliacukselta. Ehrnrooth kuitenkin myi kartanon 1902 veljenpojalleen ja muutti viimeisiksi vuosikseen Helsinkiin. Hän kirjoitti vielä sotahistoriallisia muistelmia ja tutkimuksia, joita ilmestyi muun muassa "Finsk Militär Tidskriftissä" ja venäläisessä "Vojennyi Sbornik" -lehdessä. Ehrnrooth harrasti myös filosofisen kirjallisuuden lukemista. Hänen kirjastonsa ja työhuoneensa säilytettiin Seestassa 1990-luvulle asti.


title: Casimir Ehrnrooth (kenraali)

text: Ehrnrooth oli koko ikänsä naimaton, mutta hänellä oli Seestan kartanon palvelijattaren Maria Lovisa Forsströmin kanssa yksi poika, jääkärikapteeni ja kirjailija Jalmari Kara (ent. Forsström).


title: Lämpötila-aisti

text: Lämpötila-aisti on aisti, jonka avulla eliö voi arvioida ympäristön lämpötilaa. Suurimmilla eliöillä lämpötila aistitaan pääasiallisesti ihon välityksellä. Lämpötila-aistin tarkkaa toimintamekanismia ei vielä tunneta. Nisäkkäillä on ainakin kahdenlaisia aistinsoluja: niitä, jotka aistivat kuumaa (lämpötila suurempi kuin kehon lämpötila) ja niitä, jotka aistivat kylmää (lämpötila alle kehon lämpötilan).


title: Lämpötila-aisti

text: Erityisen vahva lämpötila-aisti on eräillä käärmeillä, jotka pystyvät aistimaan infrapunasäteilyn tuoman lämmön ja sen suunnasta päättelemään tasalämpöisen saaliseläimen paikan.


title: Cosme Delgado

text: Cosme Delgado (1500-luvulla) oli portugalilainen renessanssin ajan säveltäjä. Hän oli kotoisin Cartaxosta ja toimi laulajana ja "mestre de capela"na Évorassa. Delgadon tuotantoon kuuluu muun muassa messuja, motetteja ja lamentaatioita.


title: Olbersin paradoksi

text: Olbersin paradoksiksi kutsutaan kysymystä ”miksi taivas on yöllä pimeä?” Paradoksi tuli tunnetuksi kun Heinrich Olbers julkaisi ongelmaa koskevan tutkielman vuonna 1826. Ongelma on kuitenkin tätä vanhempi – tiedetään, että Kepler oli pohtinut ongelmaa jo vuonna 1610.


title: Olbersin paradoksi

text: Olbersin ajatuksena oli se, että jos avaruus olisi äärettömän suuri ja vanha, kaikkeus olisi tähtien täyttämä ja tähtien valo ulottuisi kaikkialle. Katsoisipa mihin suuntaan tahansa, niin jollain etäisyydellä siinä suunnassa olisi tähti. Tällöin jokainen näkösäde lopulta kohtaisi jonkin tähden pinnan. Koska pintakirkkaus ei riipu etäisyydestä, loistaisi taivas yöllä ja päivällä keskimäärin yhtä kirkkaana kuin tyypillisen tähden pinta.


title: Olbersin paradoksi

text: Ratkaisuksi paradoksille on esitetty tähtien välistä pölyä, johon säteilyä imeytyisi. Ajan mittaan kävisi kuitenkin niin, että nämä hiukkaset alkaisivat heijastaa säteilyä samaan tahtiin, kuin mitä niihin tulee. Ratkaisuksi on esitetty myös sitä, että kaikkeuden tähdet eivät ole tasaisesti jakautuneet, vaan voimakkaasti keskittyneet. Tällöin suuri osa eri suunnista ovat sellaisia, että niissä ei ole tähtiä.


title: Olbersin paradoksi

text: Nykyinen käsitys ongelman ratkaisusta on, että kaikkeus ei ole ikuinen, vaan sillä on ollut alku ja se laajenee. Koska kaikkeudella siis on ollut alku, se ei ole äärettömän vanha ja näin kaikkien tähtien valo ei ole ehtinyt saavuttaa meitä. Koska tähdet loittonevat meistä, punasiirtymä heikentää niiden kirkkautta. Koska valolla on äärellinen nopeus, näemme kaukana olevat kohteet sellaisina kuin ne olivat menneisyydessä. Kaikkeuden alussa ei ollut tähtiä, joten meistä tarpeeksi kaukana olevat tähdet eivät vielä näy.


title: Olbersin paradoksi

text: Tähdillä on lisäksi vain rajallinen määrä energiaa käytettävissään. Jotta maailmankaikkeus tulisi kauttaaltaan täyteen tähtien valoa, joka olisi kaikkialla yhtä kirkas kuin Auringon valo Maassa, tämä edellyttäisi noin 10 miljardia kertaa enemmän energiaa kuin tähdistä kaikkiaan saataisiin, vaikka koko niiden massa muuttuisi säteilyenergiaksi. Tähdissä tapahtuvissa ydinreaktioissa vain noin 0,1 prosenttia niihin osallistuvasta massasta vapautuu energiana. Tämän vuoksi tähdet voivatkin säteillä vain rajallisen ajan, eikä avaruus tule koskaan täyttymään niiden valolla Olbersin päätelmän edellyttämällä tavalla.


title: Isokirjopeippi

text: Isokirjopeippi eli värinokkonen ("Plectranthus scutellarioides" syn. "Solenostemon scutellarioides", "Coleus blumei", "Coleus" ”"hybridus"”, "Coleus pumilus"), jota kutsutaan myös nimellä värinokkonen, on helppohoitoinen ja myrkytön koristekasvi. Se kasvaa alkuperäisenä Kaakkois-Aasiassa ja Oseanian pohjoisosissa.


title: Isokirjopeippi

text: Isokirjopeippi on jo vanha koristekasvi Suomessakin. Varsinkin jugendkaudella, vuosina 1890–1915 Suomen rahvas kasvatti sitä maaseudulla huonekasvina.


title: Isokirjopeippi

text: Isokirjopeippi kasvaa 30–60 senttimetriä korkeaksi. Ominaista kasville ovat kirkasväriset lehdet, yleensä punaiseen ja lilaan vivahtavat sävyt. Alun perin kasvi on trooppinen rikkakasvi. Värinokkonen-nimensä se on saanut nokkosta muistuttavasta ulkonäöstään.


title: Isokirjopeippi

text: Isokirjopeipin levinneisyysalue käsittää koko Kaakkois-Aasian ja ulottuu pohjoisessa Taiwaniin ja Kiinan kaakkoisrannikolle, lännessä Intiaan ja Sri Lankaan, etelässä Australian pohjoisrannikolle ja idässä Salomonsaarille.


title: Isokirjopeippi

text:
Isokirjopeippi menestyy ikkunalaudalla, parvekkeella ja amppelissa sekä valoisalla paikalla ulkona.
Kasvin voi idättää siemenestä, itämisaika on 2–3 viikkoa 20 °C:ssa. Kylvö tehdään yleensä tammi-kesäkuussa. Kasvi lisääntyy helposti myös pistokkaasta, ja juurruttaminen on helppoa. Kasvia tulisi nyppiä n. 5 viikon välein ja myös leikata, jolloin haaroittuminen on runsaampaa. Kukkimaan kasvia ei kannata päästää, sillä kukat vievät värikkyyden lehdistä. Värikkyyttä heikentää myös liian typpipitoinen lannoitus. Kasvia ei pidä päästää kuivumaan; se viihtyy valoisassa paikassa. Mullan tulisi olla hieman hapanta. Ruukkukasvina isokirjopeippi kasvaa yleensä noin 30 cm:n korkuiseksi, mutta onpa se Suomessa kasvanut yli 80 cm korkeaksi pensaaksikin; isossa ruukussa, hyvässä valossa ja hyvin lannoitetussa, kosteassa mullassa. Isokirjopeipin normaali elinikä on muutama vuosi.


title: Stockmannin Itäkeskuksen tavaratalo

text: Stockmann Itis (aiemmin Stockmann Itäkeskus) on Stockmann-ketjun tavaratalo kauppakeskus Itiksessä Helsingin Itäkeskuksessa. Se sijaitsee kauppakeskuksen päädyssä entisen Piazzan tilalla. Vuonna 1992 avattu tavaratalo sijaitsi aiemmin kauppakeskuksen Bulevardilla. Nykyisiin tiloihinsa se siirtyi marraskuussa 2013.


title: Stockmannin Itäkeskuksen tavaratalo

text: −2 kerroksessa sijaitsee tavaratalon noutopiste


title: Stockmannin Itäkeskuksen tavaratalo

text: −1 kerroksessa sijaitsevat Herkku, palvelupiste sekä Alkon myymälä.


title: Stockmannin Itäkeskuksen tavaratalo

text: Ensimmäisessä kerroksessa sijaitsevat miesten sekä naisten vaatteet, asusteet ja jalkineet sekä kosmetiikka.


title: Stockmannin Itäkeskuksen tavaratalo

text: Toisessa kerroksessa sijaitsevat Akateeminen Kirjakauppa, Robert’s Coffee, kodinkoneet, keittiö- sekä sisustustarvikkeet, puutarhatuotteet, lelut sekä lastenvaatteet, matkalaukut ja urheiluosasto.


title: Mauri Salo

text: Mauri Mikael Salo (2. elokuuta 1946 Somero – 22. lokakuuta 2012 Somero) oli suomalainen poliitikko ja munanpakkaamoalan yrittäjä. Puoluetaustaltaan hän oli keskustalainen. Salo toimi kansanedustajana vuosina 1995–1996, 1999–2003, 2006–2007 ja 2010–2011.


title: Mauri Salo

text: Salo nousi eduskuntaan ensi kerran varasijalta 1995, kun Timo Järvilahti siirtyi Euroopan parlamenttiin. Vuonna 1999 Salo valittiin suoraan kansanedustajaksi. Vuoden 2003 vaaleissa Salo putosi ensimmäiselle varasijalle, hän nousi kuitenkin eduskuntaan vuonna 2006 noin vuodeksi, kun Olavi Ala-Nissilästä tuli Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäsen. Vaaleissa 2007 Salo valittiin kolmannen kerran ensimmäiseksi varaedustajaksi. Kansanedustaja Liisa Hyssälän tultua valituksi Kansaneläkelaitoksen pääjohtajaksi vuonna 2010 Salo nousi kolmannen kerran varasijalta kansanedustajaksi. Hän oli ehdolla myös vuoden 2011 eduskuntavaaleissa, mutta jäi toiselle varasijalle saatuaan 4173 ääntä. Eroa ensimmäiselle varasijalle tulleeseen Timo Kaunistoon oli yksi ääni ja Keskustan listalta viimeisenä eduskuntaan valituksi tulleeseen Annika Saarikkoon 12 ääntä.


title: Mauri Salo

text: Salo oli Someron kaupunginvaltuuston jäsenenä vuodesta 1992 lähtien ja puheenjohtajana vuodesta 1997. Kaupunginhallituksen jäsenenä hän oli vuosina 1992–1994. Salo toimi myös useissa luottamustehtävissä. Hän oli muun muassa Suomen Hippoksen puheenjohtajana vuosina 1995–2002. Sotilasarvoltaan Salo oli alikersantti.


title: Mauri Salo

text: Mauri Salo menehtyi pitkäaikaiseen sairauteen 22. lokakuuta 2012


title: Bob de Moor

text: Robert ”Bob” Frans Marie de Moor (20. joulukuuta 1925 Antwerpen – 26. elokuuta 1992 Bryssel) oli belgialainen sarjakuvataiteilija. Hän oli yksi selkeän viivan ("ligne claire") mestareista. Hän on tunnettu myös siitä, että avusti Hergéä Tintti-sarjakuvien värittämisessä ja piirtämisessä.


title: Bob de Moor

text: Hänen ensimmäinen sarjakuvansa oli "Bart, de Scheepsjongen". Hän piirsi lukuisiin eri lehtiin, kunnes vuonna 1949 aloitti huumorisarjakuvat "Bouboule et Noireaud" and "Professeur Troc" Tintin-lehdessä. Samassa lehdessä ilmestynyt "Monsieur Tric" teki lyhyen visiitin myös Suomeen Ami-lehdessä (6 numeroa vuonna 1956).


title: Bob de Moor

text: Hänen tunnetuin sarjakuvansa oli "Barelli", joka on ilmestynyt myös Suomessa.


title: Bob de Moor

text: Vuonna 1950 De Moor alkoi työskennellä Hergén studiolla. Hän piirsi uudelleen ensimmäiset, rennolla tyylillä piirretyt Tintit ja piirsi taustoja uusiin Tintti-sarjakuviin. De Moor myös matkusti Englantiin ja keräsi aineiston Mustan saaren salaisuuden uudelleen piirtämistä varten.


title: Bob de Moor

text: Lisäksi hän osallistui Tintti-animaatioiden "Auringon temppeli" ja "Tintti Haijärvellä" tekoon. De Moor on ilmeisesti suunnittelut nämä elokuvat täysin itsenäisesti ja niissä Tintti esiintyy ensimmäisen kerran suorissa, pitkissä housuissa.


title: Bob de Moor

text: Vuonna 1989 hän piirsi loppuun Edgar P. Jacobsin kuoleman takia kesken jääneen Blake ja Mortimer -tarinan "Trois Formules du Professeur Sato". Hergén kuoleman jälkeen hän halusi piirtää ja täydentää loppuun keskeneräisen Tintti ja aakkostaide -albumin, mutta Georges Remin eli Hergén leski Fanny päätti toisin.


title: Bob de Moor

text: Bob de Moorin poika, Johan de Moor, on jatkanut isänsä uralla.


title: Vítězslav Novák

text: Vítězslav Novák (5. joulukuuta 1870 Kamenice nad Lípou – 18. heinäkuuta 1949 Skuteč) oli tšekkiläinen säveltäjä ja musiikinopettaja. Hän opiskeli musiikkia Prahan konservatoriossa, jossa hän itse toimi opettajana vuosina 1909–1920. Novákin musiikki oli tyyliltään myöhäisromanttista. Hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa neljä oopperaa, kamarimusiikkia, kantaatti ja useita sävelrunoelmia. Novákia pidetään Josef Sukin ohella menestyneimpänä Antonín Dvořákin sävellysoppilaista.


title: Vítězslav Novák

text: Vítězslav Novák varttui Jindřichův Hradecissa ja lähti sitten opiskelemaan pianonsoittoa ja säveltämistä Prahan konservatorioon. Uransa alkuvaiheessa hän sai sävellyksiinsä innoitusta Määrin ja Slovakian kansanperinteestä ja luonnosta, esimerkkinä "Sonata Eroica" pianolle, op. 24 (1900) ja "Slovakialainen sarja" pienelle orkesterille op. 32 (1903). Hänen tuotteliaimpia vuosiaan olivat 1900-luvun kaksi ensimmäistä vuosikymmentä.


title: Vítězslav Novák

text: Novákin ensimmäinen ooppera oli koominen "Zvíkovský rarášek" (1914), joka perustuu Ladislav Stroupežnický romaaniin. Toinen ooppera "Karlštejn" (1915-1916, libretto Otokar Fischer) perustui Jaroslav Vrchlickýn komediaan. Hänen kaksi muuta oopperaansa, "Lucerna" ja "Dědův odkaz" eivät ole saaneet mainittavaa menestystä.


title: Vítězslav Novák

text: Novákin suurisuuntainen ”syyssinfonia” "Podzimní symfonie" (1931–1934) vaatii ison sinfoniaorkesterin lisäksi mies- ja naiskuoron. Toisen maailmansodan aikoihin syntyivät muun muassa orkesterisarja "Jihočeská suita" op. 64 ja sodan kärsimyksiä kuvaava sävelruno "De profundis". Novákin tunnettuihin sävellyksiin kuuluvat myös urkusooloteos "Svatováclavský triptych" op. 70, jonka hän myöhemmin sovitti uruille ja orkesterille, sekä kaksi balettia, "Signorina Gioventù" ja "Nikotina". Hän sävelsi myös kuoroteoksia ja yksinlauluja.


title: Vítězslav Novák

text: Vuonna 1909 Novák nimitettiin Prahan konservatorion sävellyksen professoriksi. Hänen oppilaitaan olivat Eugen Suchoň, Ján Cikker, Ladislav Vycpálek, Alois Hába, Václav Trojan, Jaroslav Krombholc, Václav Štěpán, Ilja Hurník ja Vítězslava Kaprálová.


title: Vítězslav Novák

text: Vuonna 1945 Vítězslav Novák ja Josef Bohuslav Foerster olivat ensimmäiset Tšekkoslovakian kansantaiteilijoiksi nimetyt.


title: Jynkkä

text: Jynkkä on kaupunginosa Kuopiossa ja se sijaitsee 6–8 kilometriä kaupungin keskustasta etelään. Kaupunginosassa asui vuoden 2015 alussa noin 3 300 henkeä. Pientalovaltainen alue on 1980-luvulla rakennettu ja siellä järjestettiin asuntomessut vuonna 1980. Alue rajoittuu idänpuolella Kallaveteen. Kaupunginosan pohjoisrajan suurempia lampia ovat Leväsenlampi ja Kivilampi; etelärajalla sijaitsevat puolestaan Petosenlampi ja Pikku-Petonen. Lisäksi Jynkän alueella on muutama pienempi lampi.


title: Jynkkä

text: Jynkän palvelut koostuvat muun muassa apteekista, kirjastosta, eläinlääkäristä, parturi-kampaamosta, ravintolasta ja elintarvikekaupasta. Alueella sijaitsee myös kaksi peruskoulua: Jynkän koulu (alakoulu) ja Jynkänlahden koulu (yläkoulu). Kallaveden kirkko sijaitsee Jynkässä. Liikuntamahdollisuudet ovat hyvät. Alueella on laajat viheralueet ja monipuoliset ulkoilureitit, valaistu kuntohiihtolatu ja uimaranta sekä useita jääkiekkokaukaloita, jotka toimivat kesällä jalkapallo- ja yleisurheilukenttinä.


title: Jynkkä

text: Alueelle on sijoittunut vain alle 300 työpaikkaa (1.1.2008).


title: Lancia

text: Lancia [lanˡtʃa] on italialainen automerkki, jonka perusti autourheilija ja insinööri Vincenzo Lancia (1881–1937) vuonna 1906. Lancian nimeen yhdistetään autourheilu, ja Lancia tunnettiin ralliautoilusta 1970–1990-lukujen välisenä aikana. Merkki oli mukana myös Formula 1 -luokassa 1950-luvulla, mutta menestystä ei kuitenkaan saavutettu samassa määrin kuin rallin parissa.


title: Lancia

text: Lancia on kuulunut vuodesta 1969 Fiat-konserniin. Syksyllä 2007 Lancia palasi yli kymmenen vuoden tauon jälkeen Suomen markkinoille. Lancian Suomen maahantuonti siirtyi Delta Motor Oy:ltä AutoFennica Oy:lle vuonna 2009. AutoFennica on osa Aro-Yhtymää, jolle myös Alfa Romeon ja Fiatin maahantuonti siirtyi. Vuonna 2014 ilmoitettiin, että Lancian maahantuonti loppuu kokonaan Italian ulkopuolelle, ja näin ollen Lanciaa myydään jatkossa vain Italiassa.


title: Lancia

text: Vincenzo Lancia ja Claudio Fogolin perustivat Automobili Lancian vuonna 1906 Torinoon. Lancia oli jo hankkinut kokemusta autonvalmistuksesta Fiatilla, joilla ajoi myös kilpaa. Ensimmäinen Lancia malli oli Alpha, joka esiteltiin Torinon Motorshow’ssa vuonna 1908. Näitä seurasi joukko autoja nimiltään Beta, Gamma, Delta, Epsilon, Eta ja Zeta.


title: Lancia

text: Vuonna 1913 esiteltiin loistoauto Theta, jossa oli viiden litran moottori. Lancia Theta oli ensimmäinen eurooppalainen auto, jossa oli vakiovarusteena sähköjärjestelmä ja sähkökäynnistys. Aivan ensimmäinen sähkökäynnistyksellä varustettu auto oli englantilainen Arnold. Lancia Thetaa valmistettiin vuosina 1913–1919.


title: Lancia

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana tehdas valmisti kuorma-autoja armeijalle. Vuonna 1922 esiteltiin edistyksellinen automalli Lambda, jossa oli maailman ensimmäinen itsekantava kori ja erillisjousitus etupäässä. Auto oli varsin menestyksellinen, ja sitä valmistettiin vuoteen 1931 asti n. 13 000 kpl. Vincenzo Lancia kuoli vuonna 1937 eikä kerennyt näkemään Aprilia-mallia, joka oli muotoiltu aerodynaamiseksi Torinon teknillisen koulun tuulitunnelissa. Gianni (Vincenzon poika) alkoi johtamaan yritystä. Vuonna 1950 Torinon Motorshow’ssa esiteltiin Aurelia, jossa oli siihen aikaan erikoinen rakenne: moottori edessä, vaihdelaatikko, kytkin ja tasauspyörästö takana. Aurelia oli myös maailman ensimmäinen tuotantoauto, jossa oli V6-moottori.


title: Lancia

text: Gianni Lancian myötä tehdas alkoi myös osallistumaan autourheiluun; se oli mukana mm. Formula 1:ssä D50-mallilla, mutta vetäydyttyään formuloista kesken kautta vuonna 1955 se luovutti kaiken F1-materiaalin Ferrarille, joka voittikin mestaruuden vuonna 1956 (Juan Manuel Fangio). Varsinaisesti Lancia on tullut tunnetummaksi rallin puolella, jossa se on yksi menestyneimmistä merkeistä.


title: Lancia

text: Muutama yksittäinen Lancia oli tuotu Suomeen 1950- ja 1960-luvuilla, mutta ainoatakaan tämän merkkistä autoa ei ollut rekisterissä 1970-luvun alussa. Lancian tehdasjoukkue osallistui Jyväskylän Suurajoihin 1960-luvun puolivälissä, vaikka autot ja kilpailu eivät sopineetkaan yhteen kovin hyvin. Suomalaiset Simo Lampinen, Jorma Lusenius, Hannu Mikkola ja Pauli Toivonen ajoivat tehdastallin autoilla ralleja maailmalla, Lusenius joskus myös Suomessa. Lancian tuonnin Suomeen aloitti Fiatia edustanut Autonovo Oy vuonna 1973. Lancian paras myyntivuosi oli 1975, jolloin sitä rekisteröitiin 125 kappaletta. Vuonna 1977 Lancian pohjoismaiset toiminnot siirtyivät Saabille, ja niinpä Suomessakin maahantuojaksi vaihtui Saabin edustaja Oy Scan-Auto Ab. Suomessa rekisteröitiin koko 1970-luvun aikana 349 Lancia-henkilöautoa, eikä merkki yltänyt 25 eniten myydyn automerkin tilastoon minään vuonna.


title: Lancia

text: Yhtenä vaihtoehtona ikääntyneen Saab 96:n seuraajaksi Uudenkaupungin autotehtaan tuotevalikoimaan oli 1970-luvun lopulla esillä Lancia Delta, joka valittiin Euroopan Vuoden autoksi vuonna 1980 ja jota myytiin Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa nimellä Saab-Lancia 600. Valituksi tuli kuitenkin Ranskassa suunniteltu Talbot Horizon. Lancian rallikuljettajista 1980-luvulla muistetaan etenkin Henri Toivonen, joka sai surmansa rajussa ulosajossa Korsikan rallissa vuonna 1986.


title: Lancia

text: Autonovo Oy toi Lanciaa Suomeen jälleen muutaman vuoden ajan 1980- ja 1990-lukujen taitteessa, jolloin Fiat-henkilöautojen edustus oli siirtynyt Oy Veho Ab:lle.. Vuonna 1988 rekisteröitiin 649 uutta Lancia-henkilöautoa; edellisenä vuonna vastaava luku oli ollut 131. Vuoden 1999 lopussa Suomen ajoneuvorekisterissä oli 2 193 Lanciaa. Lanciaa ei pitkään aikaan tuotu lainkaan Suomeen 1990-luvun lopun jälkeen. Syksyllä vuonna 2007 Delta Motor kuitenkin aloitti maahantuonnin Ypsilon-mallilla. Myöhemmin tuontiohjelmaan tuli myös muita malleja. Sittemmin Lancian maahantuonti siirtyi Aro-Yhtymän tytäryhtiölle AutoFennica Oy:lle syyskuussa 2009 Delta Motorin ajauduttua yrityssaneeraukseen.


title: Lancia

text: Lancia on voittanut Rallin maailmanmestaruussarjassa autonvalmistajien mestaruuden ennätykselliset 10 kertaa. Lancian kilpailutominta muistetaan erityisesti malleista Lancia Stratos, Lancia 037, Lancia Delta S4 sekä Lancia Delta HF Integrale.


title: Lancia

text: Fiatin ja Chryslerin yhdistyttyä 2009 FCA-konserniksi Chrysler-mallien myynti päätettiin siirtää Euroopassa Lancialle, jonka oma mallisto oli käynyt hyvin pieneksi. Fuusion jälkeen nämä mallit tosin toteutettiin Chryslereina Isossa-Britanniassa, perinteinen malli Delta mukaan luettuna. Muualla Euroopan suunnitelmaan kuuluivat Lancia Flavia, Lancia Thema sekä Lancia Voyager. Tuotantoon ehtineet mallit varustettiin uusilla maskeilla, yksityiskohdilla sekä Lancian logolla. Konsernin suunnitelma ei kuitenkaan puhutellut asiakaskuntaa, joten Chryslereiden tuonti Eurooppaan pääosin lopetettiin Lancian malliston supistuessa liki olemattomiin, pieneen erikoisesti muotoiltuun Ypsiloniin, jonka myynti rajoittuu merkin kotimaahan. FCA ei ole julkistanut uusia suunnitelmiaan Lancian kohdalla, joten merkin tulevaisuus on vaakalaudalla.


title: AT-AT

text: AT-AT ("All Terrain Armoured Transport", panssaroitu maastokuljetusajoneuvo) on miehistönkuljetusajoneuvo kuvitteellisessa "Tähtien sota" -universumissa. AT-AT:n vaihtoehtoisia nimiä ovat "kävelijä" ja "talsija". Ajoneuvo on 22,5 metriä korkea ja kulkee eteenpäin neljällä jalalla. AT-AT:ta käyttää Galaktinen Imperiumi.


title: AT-AT

text: AT-AT pystyy kuljettamaan 40 sotilasta ja sillä on kolmen hengen miehistö – vaununjohtaja ja kaksi ohjaajaa. AT-AT:n ohjauspöydässä on kummallakin ohjaajalla sekä ohjaamiseen että ampumiseen tarvittavat konsolit, mutta yleensä vain toinen huolehtii etenemisestä ja toinen ampumisesta. Vaununjohtaja päättää sotakoneen liikkeistä ja maalista, ja lisäksi hän on yhteydessä ylempiin tahoihin. AT-AT on suunniteltu AT-TE-kävelijän pohjalta.


title: AT-AT

text: AT-AT on aseistettu yhteensä neljällä lasertykillä, joista kaksi on sen ohjaamon alla ja kaksi sivuilla. Ohjaamo muistuttaa päätä ja aseilla tähtäys suoritetaan sitä kääntelemällä (sivuilla olevat lasertykit voivat myös pyöriä). AT-AT:n tukena on usein AT-ST-kävelijöitä.


title: AT-AT

text: AT-AT esiintyy ensimmäisen kerran elokuvassa "Imperiumin vastaisku". Siinä kapinalliset ovat majoittuneet Hoth-planeetalle ja AT-AT:t kuljettavat joukkoja kohti kapinallisten tukikohtaa. Koneita nähdään myös Endorin metsäplaneetalla elokuvassa "Jedin paluussa".


title: AT-AT

text: AT-AT on suojattu vahvalla metallilla, johon ammuttaessa lasersäde kimpoaa pois tai imeytyy siihen vahinkoa aiheuttamatta. Jalat ovat koneen heikko kohta. AT-AT:n hidasta liikkumista käytetään hyväksi Hothin taistelussa, kun kapinalliset lentävät lumikiitureilla ja takana oleva ampuja ampuu vaijerin AT-AT:n jalkaan, minkä jälkeen alus kiertää vaijerin AT-AT:n jalkojen ympärille muutaman kierroksen. AT-AT kompastuu vaijeriin ja kaatuu, jolloin lumikiiturit pääsevät tuhoamaan sen ampumalla selkään ja niskaan.


title: AT-AT

text: Pelissä "" AT-AT:t voidaan tuhota joko tykeillä (jotka eivät tee koneelle vahinkoa elokuvassa), lumikiitureilla tai miinoilla.


title: Vendan kieli

text: Venda on bantukieli, jota puhutaan Etelä-Afrikassa ja Zimbabwessa. Se on yksi Etelä-Afrikan tasavallan virallisista kielistä. Kielellä on kaikkiaan noin 1 294 000 puhujaa.


title: Venda

text: Venda tarkoittaa seuraavia:


title: Dakosaurus

text: Dakosaurus on sukupuuttoon kuollut merikrokotiilien, krokotiilimaisten arkosaurien suku. Se eli nykyisen Etelä-Amerikan alueen merissä myöhäiseltä jurakaudelta varhaiselle liitukaudelle. "Dakosauruksen" jättimäiset hampaat ja leuat ovat johtaneet sen lempinimeen ”Godzilla”.


title: Pinerolo

text: Pinerolo on noin 36 000 asukkaan kaupunki Italiassa, noin 50 kilometrin päässä Torinosta. Se sijaitsee Piemonten alueella ja Torinon metropolikaupungissa.


title: Pinerolo

text: Ensimmäiset maininnat Pinerolosta ovat 900-luvulta. Keskiajalla Pinerolo oli merkittävä liikenteen risteyskohta, ja siellä sijaitsi Savoijin kuningashuoneen tärkeimpiä linnoituksia. Kaupungin sotilaallinen mahti perustui vieläkin toiminnassa olevaan sotakouluun.


title: Pinerolo

text: Pinerolossa pelattiin Torinon olympialaisten curling-ottelut. Vuoden 2011 Ranskan ympäriajoon kuului Pineroloon päättynyt vuorietappi.


title: Johnny Weissmuller

text: Johnny Weissmuller (syntyjään Johann, virallisesti unkarilais-saksalaisittain János Weißmüller, 2. kesäkuuta 1904 Freidorf (nykyinen Romania), Itävalta-Unkari – 20. tammikuuta 1984 Acapulco, Meksiko) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, uimari ja moninkertainen olympiavoittaja, joka on kuuluisin Tarzan-elokuvien päähenkilöä esittäneistä näyttelijöistä.


title: Johnny Weissmuller

text: Weissmuller syntyi Tonavan svaabilaisille ("Donauschwaben") vanhemmille, saksaa äidinkielenään puhuville Petrus Weißmüllerille ja Erzsebet Kerschille Freidorfissa, Itävalta-Unkarissa. Freidorf on nykyään osa romanialaista Timișoaran kaupunkia.


title: Johnny Weissmuller

text: Kun Johnny Weissmuller oli seitsemän kuukauden ikäinen, perhe matkasi "SS Rotterdam" -aluksella Yhdysvaltoihin. He lähtivät Rotterdamista 14. tammikuuta 1905 ja saapuivat New Yorkiin 12 päivän kuluttua. Heidän nimensä kirjattiin englanniksi Peter, Elizabeth ja Johann Weissmuller. Perheeseen syntyi 3. syyskuuta 1905 Windberissä Pennsylvaniassa lapsi Peter Weissmuller, Jr..


title: Johnny Weissmuller

text: Jo lapsena Johnny ja hänen veljensä olivat innokkaita uimareita. Johnny valittiin kaksitoistavuotiaana YMCA:n uimajoukkueeseen.


title: Johnny Weissmuller

text: Weissmullerin ensimmäinen amatöörikilpailu oli 6. elokuuta 1921, ja hän voitti AAU:n mestaruuden 50 jaardin vapaauinnissa. Weissmuller kertoi syntyneensä Windberissä ja antoi syntymäajakseen nuoremman veljensä Peterin syntymäajan. Näin varmistui, että saattoi uida Yhdysvaltojen olympiauintijoukkueessa, ja se oli ratkaisevaa Yhdysvaltojen passin hankkimiseksi. Peter-veli väitti olevansa isoveljensä Johnny.


title: Johnny Weissmuller

text: 9. heinäkuuta 1922 Weissmuller rikkoi Duke Kahanamokun 100 metrin vapaauinnin maailmanennätyksen uimalla ajan 58,6. 24. heinäkuuta 1924 hän sai Pariisissa saman matkan olympiakultaa voittaen kaksien edellisten kisojen olympiavoittajan Kahanamokun. Vuoden 1924 olympialaisissa Weissmuller ui kultaa myös 400 metrin vapaauinnissa ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä. Hän oli myös Yhdysvaltojen vesipallojoukkueessa voittamassa pronssia.


title: Johnny Weissmuller

text: Neljä vuotta myöhemmin 1928 kesäolympialaisissa Weissmuller voitti kultaa 100 metrin vapaauinnissa ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä.


title: Johnny Weissmuller

text: Urallaan Johnny Weissmuller ui kymmeniä maailmanennätyksiä (lähteistä riippuen joko 28 tai 67 , voitti 52 kansallista mestaruutta eikä hävinnyt amatööriurallaan yhtään kilpailua.


title: Johnny Weissmuller

text: Weissmuller aloitti 1929 mallin- ja näyttelijänuransa. Ensimmäinen elokuvarooli oli sivurooli elokuvassa "Glorifying the American Girl". Ura alkoi toden teolla, kun hän solmi seitsemän vuoden sopimuksen Metro-Goldwyn-Mayerin kanssa ja debytoi Tarzanina vuonna 1932 elokuvassa "Tarzan, viidakon valtias". Hänestä tuli pian kansainvälinen sensaatio ja elokuvasta jättimenestys.


title: Johnny Weissmuller

text: MGM:lle Weissmuller teki kaikkiaan kuusi Tarzan-elokuvaa, joissa kaikissa Janea esitti Maureen O'Sullivan ja viimeisessä kolmessa Tarzanin poikaa Johnny Sheffield. Vuonna 1942 Weissmuller siirtyi RKO:lle, jolle hän teki vielä kuusi Tarzan-elokuvaa. Näistä viidessä ensimmäisessä Sheffield oli mukana Poikana. Viimeisessä neljässä elokuvassa Janena oli Brenda Joyce.


title: Johnny Weissmuller

text: Vaikka Weissmuller ei ollutkaan ensimmäinen elokuva-Tarzan, hän oli ensimmäinen, joka yhdistetään nyttemmin perinteiseen ulisevaan ja jodlaavaan Tarzan-huutoon.


title: Johnny Weissmuller

text: Weissmullerin Tarzan elokuvat ilmestymisjärjestyksessä:Tarzan-uran jälkeen Weissmuller teki Columbia Picturesille vuosina 1948-1954 kolmetoista "Viidakko-Jim" -elokuvaa. 1954-1955 hän esiintyi kolmessa viidakkoelokuvassa esittäen itseään. Vuonna 1955 alkoi televisiosarjan Viidakko-Jim tuottaminen, ja sitä tehtiin kaikkiaan 26 jaksoa.


title: Johnny Weissmuller

text: Johnny Weissmuller oli naimisissa kaikkiaan viisi kertaa. Viimeinen vaimo oli Maria Bauman, jonka kanssa Weissmuller oli naimisissa vuodesta 1963 kuolemaansa saakka. Hänellä oli lapsi nimeltä Johnny Weissmuller, Jr..


title: Johnny Weissmuller

text: 1950-luvun lopulla hän siirtyi yritysmaailmaan, mutta liiketoimet eivät menestyneet kovin hyvin. Hän jäi eläkkeelle ja muutti Fort Lauderdaleen Floridaan vuonna 1965. Floridassa hän eli vuoden 1973 loppuun, jonka jälkeen hän muutti Las Vegasiin. Vuonna 1976 hän näytteli viimeistä kertaa elokuvassa ("Won Ton Ton, the Dog Who Saved Hollywood") ja esiintyi viimeistä kertaa julkisuudessa.


title: Johnny Weissmuller

text: Viimeiset vuodet hän eli Acapulcossa ja hän kuoli siellä keuhkorakkulaödeemaan tammikuussa 1984.


title: Johnny Weissmuller

text: Johnny Weissmuller vieraili Suomessa vuonna 1972.


title: Keksi

text: Keksi (< < ) on pieni, kuiva ja kevyt leivonnainen, joka pikkuleivästä poiketen yleensä valmistetaan tehdasmaisesti. Yleensä keksejä nautitaan välipalaksi, jälkiruoaksi tai kahvin tai teen kanssa. Keksit voivat olla myös "täytekeksejä", joiden sisällä on täytettä, kuten marmeladia tai suklaata. Makeiden keksien ohella suosittuja ovat suolaiset keksit, kuten cream crackers -tyyppiset voileipäkeksit tai TUC- ja Ritz-tyyppiset suolakeksit.


title: Keksi

text: Varhaisimmat keksin tai pikkuleivän tyyppiset leivonnaiset tehtiin Persiassa, nykyisen Iranin alueella 600-luvulla.


title: Keksi

text: Kansainvälisiä keksinvalmistajia ja niiden tuotemerkkejä ovat muun muassa amerikkalainen Nabisco (Oreo, Ritz) ja englantilainen United Biscuits (McVitie's ym.) sekä alun perin ranskalainen LU (Le Petit Êcolier, Bastogne, Champagne, Petit Beurre, Pim's, Paille d'Or ja TUC). Suomalaisista keksinvalmistajista suurin on Fazer, joka vuonna 2012 osti Kraft Foodsilta takaisin omistukseensa LU Suomi Oy:n eli Vantaan keksitehtaan, jossa valmistetaan muun muassa Jyväshyvä-, Domino-, Jaffa- ja Fanipala-keksejä. Kantolan keksejä markkinoi norjalaiseen Orkla-konserniin kuuluva Orkla Suomi. Muita kotimaisia keksinvalmistajia ovat muun muassa Malviala Groupiin kuuluvat Tasangon Herkkutuote ja Töysäläinen Oy sekä Leivon Leipomo Oy ja Vanajan keksi Oy.


title: Casey FitzRandolph

text: Casey J. FitzRandolph (s. 21. tammikuuta 1975 Madison, Wisconsin, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen pikaluistelija, joka on erikoistunut sprinttimatkoille.


title: Casey FitzRandolph

text: FitzRandolph voitti 500 metrillä olympiakultaa 2002 Salt Lake Cityssä. Kyseessä oli vasta hänen toinen voittonsa kansainvälisissä kilpailuissa, sillä vain kolme viikkoa aikaisemmin hän oli luistellut eräässä kilpailussa voittoon samalla ajalla Hiroyasu Shimizun kanssa. Olympialaisissa hän voitti Shimizun kolmella sekunnin sadasosalla. Sprintterien MM-kisoissa hän on ollut hopealla 2002 Hamarissa ja pronssilla 1997. Matkakohtaisissa MM-kisoissa hän saavutti 500 metrillä pronssia 2001 Salt Lake Cityssä.


title: Halil Mutlu

text: Halil Mutlu, alkuperäiseltä nimeltään Halil Aliyev, (s. 14. heinäkuuta 1973 Postnik, Bulgaria) on turkkilainen painonnostaja, kolminkertainen olympiavoittaja, viisinkertainen maailmanmestari ja yhdeksänkertainen Euroopan mestari 54, 56 ja 62 kilogramman sarjoissa.


title: Halil Mutlu

text: 150 senttimetrin mittainen Mutlu syntyi Bulgariassa turkkilaiseen perheeseen. Hän seurasi esikuvansa Naim Süleymanoğluin jalanjälkiä ja sai Bulgariassa tasokasta valmennusta ennen siirtymistään Turkkiin 16 vuoden iässä. 1990-luvun puolivälistä 2000-luvun alkuvuosiin Mutlu oli melko ylivoimainen omassa painoluokassaan ja voitti lähes kaikki kilpailut, joihin osallistui.


title: Halil Mutlu

text: Mutlu antoi huhtikuussa 2005 positiivisen dopingnäytteen EM-kilpailuissa ja sai kahden vuoden kilpailukiellon.


Suomalainen Waffen-SS-vapaaehtoispataljoona, Panttipataljoona (, alkujaan "SS Freiwilligen-Bataillon Nordost") oli vuosina 1941–1943 itärintamalla toiminut suomalaisista vapaaehtoisista koottu Saksan Waffen-SS:n joukkoyksikkö. Pataljoona oli osa SS-divisioona Wikingia (5. SS-Panzer-Division Wiking). Useat vapaaehtoisista toimivat jatkosodan päättymisen jälkeen saksalaisten Suomeen perustamassa vastarintaliikkeessä. Noin 1 400 suomalaisesta Waffen-SS:n sotilaasta kaatui 256, katosi 14 ja haavoittui 686.


title: Suomalainen Waffen-SS-vapaaehtoispataljoona

text: Yksikkö tunnetaan professori Mauno Jokipiin yksiköstä mukaan suomeksi myös nimellä Panttipataljoona.


text: Saksalainen everstiluutnantti Joseph Veltjens saapui marsalkka Hermann Göringin lähettämänä elokuussa 1940 Helsinkiin neuvottelemaan saksalaisten joukkojen kauttakulusta Suomen kautta Norjaan ja Saksan ja Suomen välisistä asekaupoista. Veltjensin vierailu osoitti, että Saksan poliittinen mielenkiinto Suomea kohtaan oli herännyt. Ajatus jääkärien perinteitä vaalivan suomalaisen vapaaehtoisjoukon lähettämisestä Saksaan heräsi miltei samanaikaisesti kuin Veltjensin neuvottelut suomalaisten kanssa alkoivat Helsingissä. Sen esitti ensimmäisenä sotatalouspäällikkö kenraalimajuri Leonard Grandell.


text: SS-pataljoonalla Suomi halusi varmistaa Saksan diplomaattisen tuen Neuvostoliiton uhkaa vastaan. Suomi ei kuitenkaan suostunut jatkamaan pataljoonan toimintaa, kun kaksivuotinen sopimus päättyi huhtikuussa 1943.


text: Historioitsija Jukka Tarkan mukaan suomalaiseen SS-pataljoonaan ilmoittautuneita eivät innoittaneet niinkään poliittiset tai ideologiset syyt, vaan pohjimmiltaan samat asiat kuin monia jääkäreitäkin neljännesvuosisata aikaisemmin: sotaromantiikka ja seikkailunhalu. Tätä kuvasti vahvasti se, että varsin suuri osa halukkaista lähtijöistä ei ollut vielä saavuttanut asevelvollisuusikää.


text: Jokipiin mukaan viidennes hyväksytyistä oli arvoiltaan radikaaleja oikeistolaisia, jollaisia suomalaisista oli vain 6-8 %. Noin 40 % oli 16-19-vuotiaita. Suurin ikäluokka olivat vuonna 1922 syntyneet, jotka saattoivat lähteä suoraan ylioppilaskirjoitusten jälkeen.


text: Viimeinen suomalaisista SS-upseereista, Brynolf Palmgren, sanoi lähteneensä Saksaan saadakseen laadukkaan sotilaskoulutuksen sekä sen, miten koko kansa koki talvisodan epäoikeudenmukaiseksi. SS-joukoista hän ei sanojensa mukaan tiennyt mitään ennestään. Palmgrenin mukaan keskitysleireistä ei lehdissä kerrottu, upseerioppilasryhmälle tosin kerrottiin juutalaisten voivan hyvin. SS-miehille tarjottiin propagandalehtiä, joiden vaikutuksen hän tajusi vasta Suomessa.


text: Kansallisarkisto aloittaa selvityksen, osallistuiko Panttipataljoonan SS-divisioonan (Wiking) sotarikoksiin. Epäilykset heräsivät kirkkohistorioitsija André Swanströmin tutkimukseen päätyneestä suomalaisen SS-miehen kirjeestä, joka tuli Simon Wiesenthal -keskuksen tietoon. Kirjeessä sanotaan muun muassa: "Juutalaisten teloittamiseen riittää kehnompikin ampumataito kuin omaamamme". Wiesenthal-keskus otti yhteyttä presidentti Sauli Niinistöön, ja toukokuussa 2018 valtioneuvoston kanslia ilmoitti riippumattoman tutkimuksen aloittamisesta. Tutkimusaineistona ovat erityisesti SS-miesten päiväkirjat ja kirjeet.


text: Pataljoona oli Suomen epävirallinen panos Saksan propagoimaan eurooppalaiseen ristiretkeen bolševismia vastaan, mihin pyrittiin saamaan edes yksi yksikkö tai joukkoyksikkö jokaisesta maasta, myös Saksan miehittämistä maista, ja pataljoona oli näin Suomen diplomaattinen ele Saksalle.


text: Saksalaiset lähettivät maaliskuussa 1941 Suomeen asiaa hoitamaan SS-Standartenführer Dahmin, joka oli aiemmin värvännyt vapaaehtoisia SS:ään Hollannista ja Norjasta. Suomen ulkoministeriö halusi kuitenkin värväyksen tapahtuvan kotimaisin voimin ja oli jo kaksi päivää aiemmin määrännyt toimintaa organisoimaan – laivanvarustaja Ragnar Nordströmin kieltäydyttyä – entisen Etsivän keskuspoliisin päällikön Esko Riekin, joka sitten sopi järjestelyistä saksalaisten kanssa. Myös useat äärioikeistolaiset pienryhmät ja yksityishenkilöt tarjoutuivat oma-aloitteisesti auttamaan värväystoiminnassa. Välttääkseen kontrollin menettämisen ja varmistaakseen Saksan tuen Suomen ulkoministeriö ja Riekki taipuivat useissa periaatekysymyksissä – alkuaan molemmat vastustivat tiukasti muun muassa suomalaisten sijoittamista Wiking-divisioonaan, jossa he rinnastuisivat Saksan miehittämien maiden kansalaisiin. Riekki loi luotetuista miehistä värväysverkoston koko maahan. Keskuksena toimi helsinkiläinen peiteyritys Insinööritoimisto Ratas, jossa vapaaehtoiset tarkastettiin ja hyväksyttiin. Toiminta hoidettiin julkisuudelta salassa, mutta valtiojohdon tieten kevään 1941 aikana. Lopuksi värvätyt toimitettiin Turkuun tai Vaasaan ja sieltä laivalla Saksaan.


text: Värvättäviin sovellettiin Waffen-SS:n yleisiä vaatimuksia, jotka vielä tuolloin olivat suhteellisen tiukkoja. Saksalaiset lääkärit tutkivat ehdokkaat. SS-mieheksi hyväksytyn tuli olla iältään 17—25-vuotias, paitsi sotapalveluksen suorittaneen päällystön jäsenen alle 40-vuotias. Hänen tuli olla naimaton, yli 170 cm pitkä ja arjalaista syntyperää. Ikävaatimuksesta huolimatta nuorin lähtijöistä oli 15-vuotias. Monta miestä lähti väärennetyllä lupalapulla (jonka olisi pitänyt olla vanhempien kirjoittama) ja SS-vaatimusten mukainen ei-arjalainen tausta jäi tutkimatta.


text: Hakemuksia saapui yhteensä noin 1900, joista suunnilleen kolmasosa Riekin määräämien värvääjien ja loput vapaaehtoisesti värväystoimintaan osallistuneiden muiden tahojen kautta. Valpon miehet karsivat epäsopivat ehdokkaat Rataksessa. Saksalaiset olivat toivoneet, että noin kaksi kolmasosaa suomalaisista vapaaehtoisista olisi aattellisia kansallissosialisteja, kuten Hollannista ja Norjasta värvätyissä vastaavissa vapaaehtoisyksiköissä oli ollut. Lisäksi mukaan toivottiin paljon suomenruotsalaisia, joita pidettiin rodullisesti puhtaimpina (ruotsalaiset yleensä määriteltiin germaaniseksi kansaksi, toisin kuin suomalaiset). Kumpikaan toive ei toteutunut. IKL:n ja kansallissosialististen pienryhmien kannattajat olivat kyllä hyväksyttyjen joukossa yliedustettuina, mutta silti selvänä vähemmistönä, sillä Riekki karsi tietoisesti ääriaineksia. Äärioikeistolaisten ryhmien jäseniä oli hyväksytyissä 20 prosenttia. Suurin osa valikoiduista, 79 prosenttia, kuului suojeluskuntaan. Motiiveikseen 85 prosenttia värvätyistä ilmoitti "isänmaallisuuden" ja 70 prosenttia "kommunismin vastaisuuden" Ruotsinkielisten osuus ei ollut merkittävästi suurempi kuin osuus koko Suomen väestöstä. Täydennykset mukaan lukien pataljoonaan tuli lopulta 1408 miestä, joista viisi oli niin sanottuihin heimokansoihin kuuluneita.


text: Helsinkiin perustettiin SS-Vapaaehtoistoimikunta, jonka puheenjohtajaksi tuli vuonna 1942 ulkoministeriön toivomuksesta Helsingin yliopiston rehtori, matemaatikko Rolf Nevanlinna. Häntä ennen puheenjohtajana oli ollut Riekki. Syksystä 1942 alkaen toimikunnan sihteerinä ja toiminnanjohtajana oli kansanedustaja R. G. Kallia, varapuheenjohtajana pankinjohtaja P. H. Norrmén ja muina jäseninä professori Mauno Vannas, kansanedustaja Iisakki Nikkola, tekniikan tohtori Reino Castrén, eversti P. O. Ekholm, vuorineuvos Petter Forsström, AKS:n puheenjohtaja Vilho Helanen, diplomaatti Asko Ivalo, majuri Kalervo Kurkiala, eversti Lasse Leander, everstiluutnantti K. E. Levälahti, everstiluutnantti Carl Lindh, vapaaherratar Ruth Munck, kapteeni Osmo Niskanen, everstiluutnantti Ragnar Nordström, toimitusjohtaja Artturi Orelma, professori N. A. Osara, tohtori L. Arvi P. Poijärvi, pankinjohtaja E. J. Saarinen, eläinlääkintäeversti J. S. Talvitie, eversti M. V. Vihma, everstiluutnantti E. Haltiavuori, everstiluutnantti Hannes Anttila, maisteri Kalervo Tamminen, kapteeni B. S. Aaltonen, SS-Vapaaehtoistoimiston hoitaja Siiri Tuomola sekä johtaja Paavo Rautala.


text: 6. toukokuuta 1941 lähti Turusta ensimmäinen erä suomalaisia vapaaehtoisia, kaikkiaan 120 henkeä. He saapuivat Danzigiin 8. toukokuuta 1941 "SS Adlerilla". Heidät lastattiin junaan, joka kulki Stralsundin varusvaraston kautta Heubergin koulutuskeskukseen lähelle Sveitsin rajaa. Kaksi muuta erää teki saman matkan, neljäs matkusti kesäkuun alussa Vaasasta Stettiniin "SS Bahia Lauralla" ja viides taas Adlerilla Turusta Danzigiin, jossa se oli 7. kesäkuuta. Loppuerät vietiin koulutukseen Wieniin. Suomalainen Waffen-SS-pataljoona perustettiin Wienissä 15. kesäkuuta 1941. Sen nimi oli SS Freiwilligen-Bataillon ”Nordost”. Pataljoonaan kuului esikunta, kolme jalkaväkikomppaniaa ja raskas komppania. Pataljoonan komentajaksi määrättiin SS-Hauptsturmführer Hans Collani. Koulutusta jatkettiin Stralsundissa ja Groß Bornissa Itä-Pommerissa. Tässä nykyään Puolaan kuuluvassa Borne Sulinowossa suomalaiset antoivat myös henkilökohtaisen sotilasvalansa Saksaa diktatorisesti johtaneen kansallissosialistisen puolueen johtajalle Adolf Hitlerille 15. lokakuuta 1941.


text: Joulukuun alussa 1941 pataljoona siirtyi rintamalla Vinnytsjaan Ukrainaan ja kohti Stalinoa (nyk. Donetsk), jossa se alistettiin Waffen-SS-divisioona Wikingille. Toukokuussa 1942 pataljoona sai nimen III/Nordland, kolmas pataljoona Nordlandin rykmentissä. Kesällä 1942 se oli valloittamassa Länsi-Kaukasiaa tarkoituksena päästä Groznyihin. Lokakuussa 1942 se valtasi kukkulan numero 701 Malgobekin laitamilla SS-Untersturmführer Tauno Pohjanlehdon johdolla raskain tappioin.


text: Pataljoona menetti yhteensä 255 miestä kaatuneina, 686 haavoittuneina ja 14 kadonneina.


text: Sittemmin kenraaliksi kohonnut Adolf Ehrnrooth arvioi suomalaisia SS-miehiä jatkosodassa siten, että nämä olivat kyllä hyvää sotilasainesta, mutta valiosotilaan maine aiheutti näille usein ylenmääräistä näyttämisen tarvetta, joka johti turhaan riskinottoon. SS-valtakunnanjohtaja Heinrich Himmler puolestaan kiitti suomalaispataljoonan miehiä sanomalla


text: Professori Heikki A. Reenpää kertoo kirjassaan "Pojanpoika" että keväällä 1942 Suomeen palasi joitain Ukrainassa taistelleita suomalaisia SS-miehiä. Reenpään mainitsee että kävi tällöin yksikössään yksityisen keskustelun vänrikin kanssa joka kertoi nähneensä juutalaisten joukkoteloituksia ja kylien tuhoamisia asukkaat elävänä polttaen rakennusten mukana. Sotilaspastori Ensio Pihkalan päiväkirja vuodelta 1941 sisältää suorasukaisia arvioita SS-joukkojen toiminnasta. Hän totesi suomalaisten ihmettelevän, miksi he olivat sotilasyksikön sijasta ”joutuneet rosvojen ja murhamiesten joukkoon”. Pihkala kuvaili tarkasti esimerkiksi saksalaisten kostotoimia Wiking-divisioonan Westland-rykmentin komentaja Hilmar Wäckerlen kuoltua sala-ampujan luotiin. Lvivissä Pihkala joutui todistamaan Neuvostoliiton salaisen poliisin GPU:n vankilan puhdistusta tuhansista ruumiista. Saksalaiset pakottivat paikallisia juutalaisia likaiseen työhön. [Juutalaiset] ”tiesivät varmasti tulevansa ammutuiksi lähitunteina. Kauhea paikka”, Pihkala kirjoitti.


text: Berliiniin perustettiin suomalaisen pataljoonan asioita hoitamaan erityinen yhdystoimisto, aluksi Suomen Berliinin-lähetystön yhteyteen. Sen ensimmäiseksi hoitajaksi lähetettiin heinäkuussa 1941 rintamalla lievästi haavoittunut Unto Boman (myöh. Parvilahti). Kesällä 1942 toimisto erkani lähetystöstä ja sai nimen "Verbindungstelle des Finnischen Freiwilligen-Bataillons der Waffen-SS". Huhtikuussa 1943, kolme kuukautta ennen suomalaispataljoonan lopettamista, toimisto yhdistettiin SS-Hauptamtiin ja sen päälliköksi määrättiin suomalainen luutnantti Kim Lindberg. Toimistoa ei lakkautettu pataljoonan kotiin lähettämisen yhteydessä, vaan se jatkoi Saksassa yhä esimerkiksi haavoittuneina sairaalahoidossa olevien suomalaisten SS-miesten asioiden hoitamista. Helsingin vapaaehtoistoimikunta kehotti ajamaan toiminnan vähitellen alas syksyn 1943 aikana ja lopetti yhteydet toimistoon helmikuussa 1944. Muun muassa Boman jäi vielä senkin jälkeen Berliiniin ja suomalaisten asioita hoitanut toimisto toimi SS-järjestön osastona nimellä "SS-Leitstelle Finnland" ainakin saman vuoden syksyyn asti, jolloin jäljellä ollut henkilökunta siirtyi Norjaan.


text: Toisin kuin suomalaispataljoonassa yleensä, yhteystoimistossa äärioikeistolaiset henkilöt olivat hallitsevassa asemassa, ja sitä on sanottu pataljoonan "kansallissosialistisimmaksi osaksi".


text: Waffen-SS:ään palvelukseen lähteneet suomalaiset vapautettiin palveluksen ajaksi asevelvollisuuteen kuuluvan palveluksen suorittamisesta.


text: Suomalaisvapaaehtoisten asioita ei hoitanut puolustusministeriö vaan ulkoasiainministeriö.


text: Keväällä 1943 pataljoona irrotettiin SS-divisioona Wikingistä ja kuljetettiin Saksaan, josta se rahdattiin loman jälkeen Tallinnaan ja Hankoon kuljetusalus "SS Warthella". Hangossa pidettiin vastaanottokatselmus 2. kesäkuuta 1943. Tämän jälkeen pataljoona siirtyi junakuljetuksin Tampereelle, jossa järjestettiin seuraavana päivänä paraati Pyynikin urheilukentällä. Presidentti Risto Ryti ja puolustusvoimien ylipäällikkö marsalkka Gustaf Mannerheim eivät osallistuneet tilaisuuteen, jolloin korkea-arvoisin suomalainen paikalla ollut sotilashenkilö oli kotijoukkojen komentaja kenraaliluutnantti Lauri Malmberg. Paraatijoukkoja komensi saksalainen SS-Obersturmbahnführer Hans Collani ja juhlapuheen piti Helsingin yliopiston rehtori, SS-vapaaehtoistoimikunnan puheenjohtaja Rolf Nevanlinna. Pataljoonan oma sotilaspastori Kalervo Kurkiala piti kenttäjumalanpalveluksen, mikä oli täysin poikkeuksellista virallisesti ateistisessa SS-järjestössä. Osa paraatiin kuuluneista juhlallisuuksista pidettiin Tampereen työväentalossa.


text: SS-pataljoonan olemassaolo oli vuoden 1943 aikana muodostunut Suomen poliittiselle ja sotilaalliselle johdolle niin araksi asiaksi, että kaikki sitä koskeva lehtikirjoittelu oli kesäkuun 1943 alussa määrätty Päämajan sensuuritoimiston tarkastettavaksi. Niinpä tiedotusvälineet eivät saaneet Tampereen juhlallisuuksista kertoessaan selostaa juhlapuheita, julkaista SS-miesten haastatteluja eivätkä millään tavoin puuttua Suomen sisä- ja ulkopolitiikkaan. Pääsääntöisesti määräyksiä noudatettiinkin.


text: Pataljoona lakkautettiin 11. heinäkuuta 1943, ja miehet siirrettiin vapaaehtoisesti jääviä lukuun ottamatta Suomen armeijan eri joukko-osastoihin.


text: Toukokuusta 1942 alkaen Insinööritoimisto Ratas palasi normaaliin liiketoimintaansa, ja sen jälkeen pataljoonaan kuuluneiden asioita hoiti Helsingissä maaliskuuhun 1944 asti SS-Vapaaehtoistoimisto. Lisäksi marraskuussa 1942 perustettiin suomalaisten SS-vapaaehtoisten omaksi asevelijärjestöksi SS-Aseveljet ry, jonka puheenjohtajana toimi everstiluutnantti Kalervo Kurkiala. Yhdistys lakkautettiin syyskuussa 1944 Moskovan välirauhansopimuksen 21. artiklan nojalla fasistisena järjestönä. Se oli helmikuusta 1944 alkaen hoitanut myös lopetetun vapaaehtoistoimiston tehtäviä.


text: Lapin sodan sytyttyä Mannerheim antoi käskyn, jonka mukaan ne entiset SS-miehet, jotka omantunnon syistä kieltäytyisivät taistelemaan saksalaisia vastaan, tulisi vaivihkaa lähettää pois rintamalta ilman syytteitä. Vain harva kuitenkin käytti tätä oikeutta poisjäämiseen ja useat entisistä SS-vapaaehtoisista osallistuivat myös Lapin sotaan.


text: Saksalaiset puolestaan valmistautuivat muodostamaan joukko-osaston heidän puolelleen loikkaavista suomalaisista. Syyskuun 1944 alussa tällaiset osastot päätettiin perustaa sekä Lapissa toimineeseen SS-vuoristodivisioona Nordiin että myöskin Heeresgruppe Nordiin (joka oli osa wehrmachtia eikä SS:ää). Saksassa ollut SS-kapteeni Jouko Itälä komennettiin lokakuun alussa aloittamaan suomalaisten värväys vuoristodivisioona Nordiin Rovaniemellä. Hän sai Suomesta, Saksasta ja vangeiksi jääneiden suomalaisten sotavankileiriltä Norjasta värvätyksi yhteensä vain 68 suomalaista, vajaan komppanian verran. Näistä puolet oli viimeiseen ryhmään kuuluneita, jotka ilmoittautuivat lähinnä nälän ajamina. Talvella 1944–1945 osaston ryhmänjohtajiksi koulutettiin joukko saksalaisten puolella olleita suomalaisia SS-miehiä. Koulutus tapahtui Norjassa Nordlandin ja Tromssan läänin rajalla Kongsvikenin tukikohdassa. Kun vapaaehtoisia suomalaisjoukkoja ei ilmaantunut, siirrettiin helmikuussa 1945 SS-ryhmänjohtajat Heringsdorfiin Pohjois-Saksaan koulutettavaksi tiedustelutehtäviin. Koulutuksesta vastasi Valtion pääturvallisuusvirasto RSHA:n Suomen tiedustelun erikoisosasto Sonderkommando Nord. Ainakin kymmenen SS-miestä koulutettiin tiedustelutehtäviin. Myöhemmin keväällä perustettiin Neustrelitziin majuri Otto Skorzenyn "Jagdregiment 1"-rykmenttiin kolmenkymmenen suomalaisen SS-miehen joukko-osasto. Tarkoitus oli kouluttaa heidät aseellisiin erikoistehtäviin, mutta miesten koulutusta ei ehditty aloittamaan kun sota jo päättyi.


text: Jatkosodassa ja Lapin sodassa kaatui 113 SS-miestä.


text: Nurnbergin kansainvälisen tribunaalin tunnustetun valtion vastuiden henkilökohtaistamista koskevassa tuomiossa, koko SS, mukaan lukien Waffen- SS todettiin rikollisorganisaatioksi, eräin tuomiosta ilmi käyvin poikkeuksin. Tuomio teki siten mahdolliseksi SS:n henkilöjäsenten rankaisemisen yksilöinä sotarikoksista.


text: Sodan jälkeen monet entiset SS-miehet joutuivat punaisen Valpon kuulusteluihin ja monet menettivät myös työnsä esimerkiksi puolustusvoimissa. Joillekin Lapin sodan aikana saksalaisten puolella palvelleille ja Suomeen palanneille SS-miehille langetettiin maanpetostuomioita. Sen sijaan yleistä rangaistusta suomalaisille SS-miehille ei annettu, päinvastoin kuin useissa muissa maissa. Esimerkiksi Tanskassa tuomittiin vankeuteen yli 3 600 SS-miestä.


text: Maanpetoksesta tuomittu Lauri Törni pakeni Yhdysvaltoihin ja aloitti siellä sotilasuran uudestaan. Törni oli ollut Saksan tiedustelupalvelun erikoiskoulutuksessa Saksassa Lapin sodan aikana. Hänen oli tarkoitus toimia saksalaisten Suomeen masinoiman vastarintaorganisaation kouluttajana. Unto Parvilahti palasi Berliinistä Suomeen juuri ennen jatkosodan päättymistä syyskuun alussa 1944, ja heti tämän jälkeen Valpo pidätti hänet epäiltynä maanpetoksesta. Epäilyt eivät riittäneet syytteen nostamiseen, mutta hän joutui jäämään turvasäilöön. Parvilahti luovutettiin keväällä 1945 yhtenä ns. Leinon vangeista valvontakomissiolle, joka toimitti hänet tuomittavaksi Neuvostoliittoon. Jouduttuaan viettämään siellä yhdeksän vuotta vankileirillä hän palasi Suomeen joulukuussa 1954, ja myöhemmin hän muutti Espanjaan, jossa hän vietti loppuelämänsä.


text:
Suomalaiset veteraanit perustivat yhä toimivan järjestön Veljesapu, jossa oli vuonna 2011 muutamia kymmeniä jäseniä. Kesäkuussa 2018, jolloin tuli kuluneeksi 75 vuotta SS-pataljoonan kotiuttamisesta, suomalaisia SS-miehiä oli järjestön mukaan elossa 12.
Juutalaisia vastaan tehtyjen rikosten tutkimiseen keskittynyt Simon Wiesenthal -keskus lähetti talvella 2018 presidentti Sauli Niinistölle kirjeitse pyynnön siitä, että suomalaisten SS-miesten mahdollinen osallistuminen juutalaisten surmaamiseen itärintamalla vuosina 1941–1943 selvitettäisiin virallisesti. Raskauttavana todisteena suomalaisia vastaan pidettiin kirjettä, jonka SS-mies, alikersantti Olavi Karpalo oli lähettänyt heinäkuussa 1941 SS-joukkojen yhdysupseerille, sotilaspastori Ensio Pihkalalle. Kirjeessä Karpalo, joka oli osallistunut 1930-luvun lopulla Espanjan sisällissotaan Francon armeijan riveissä, oli harmitellut sitä, että hän joutui tovereineen käyttämään taitojaan juutalaisten ampumiseen, vaikka "juutalaisten teloittamiseen riittää kehnompikin ampumataito kuin omaamamme". Tutkijoiden mukaan Karpalo ei olisi kirjoittanut näin, ellei hän todella olisi henkilökohtaisesti ampunut juutalaisia. Mauno Jokipiin mukaan suomalaiset eivät osallistuneet julmuuksien toimeenpanoon, mutta osa heistä joutui saksalaisten suorittamien joukkoteloitusten silminnäkijöiksi. Valtioneuvoston kanslia päätti keväällä 2018 tilata Kansallisarkistolta selvityksen, jonka on tarkoitus valmistua vuoden 2018 loppuun mennessä.


title: Jaime Nunó

text: Jaume Nunó Roca (8. syyskuuta 1824 Girona – 18. heinäkuuta 1908 New York) oli katalonialainen säveltäjä ja kapellimestari. Hän sävelsi muun muassa Meksikon kansallislaulun, "Himno Nacional Mexicanon".


title: Jaime Nunó

text: Jaume Nunó syntyi Gironassa, Kataloniassa vuonna 1824. Hänen molemmat vanhempansa kuolivat hänen ollessaan lapsi. Vanhempiensa kuoleman jälkeen Nunó asui setänsä luona Barcelonassa. Myöhemmin hän opiskeli musiikkia Severio Mercadanten johdolla Italiassa. Aikuisena Nunó siirtyi Yhdysvaltoihin, jossa hän toimi kapellimestarina ja oopperanjohtajana. Nunó kuoli New Yorkissa vuonna 1908.


title: Juri Lebedev

text: Juri Vasiljevitš Lebedev (, s. 3. tammikuuta 1957 Moskova) on venäläinen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelasi vuosina 1972–1981 Neuvostoliiton maajoukkueessa 197 maaottelua, joissa hän teki 25 maalia. Neuvostoliiton mestaruussarjassa Lebedev edusti seuroja Krylja Sovetov ja TsSKA Moskova, ja teki pelaamissaan 473 liigaottelussa 21 maalia.


title: Chamleunesouk Ao Oudomphonh

text: Chamleunesouk Ao Oudomphonh (s. 24. syyskuuta 1978) on laosilainen pikajuoksija.


title: Chamleunesouk Ao Oudomphonh

text: Chamleunesouk Ao Oudomphonh edusti maataan 2004 Ateenan kesäolympialaisissa sadan metrin juoksussa, mutta jäi omassa alkuerässään seitsemänneksi ajalla 11,30 jättäen taakseen vain Afganistanin Masound Azizin, eikä päässyt jatkoon.


title: Magus

text: Magus on vuosina 1989–2001 ilmestynyt suomalainen roolipelaamisen harrastelehti. Sitä ilmestyi neljä numeroa vuodessa 50 numeron verran. Lehti sisälsi muun muassa ideoita ja seikkailuja roolipelaajille sekä kertoi ja arvosteli roolipelialan uusia tuotteita. "Maguksessa" ilmestyi Petri Hiltusen "Praedor"-sarjakuvia.


title: Magus

text: Maguksen läpileikkaus kuvaa hyvin roolipelaamisen kehittymistä Suomessa pienen porukan pöytäpeleistä larppaamisen käsittäväksi valtavirtaharrastukseksi. "Magusta" julkaisi roolipelien maahantuoja ja suomentaja Ace pelit Oy. Päätoimittajina toimivat Mika Laaksonen ja Jyrki Tudeer.


title: Kosketusnäyttö

text: Kosketusnäyttö on näyttö, joka voi välittää tietoa kosketuksesta eteenpäin. Laitteen kyky aistia kosketus voi perustua esimerkiksi paineeseen, sähkönjohtokykyyn, infrapunasäteilyyn ja pintaääniaaltoihin.


title: Kosketusnäyttö

text: Kosketusnäyttöjä käytetään muun muassa raskaan teollisuuden parissa, missä perinteiset ohjauslaitteet ovat epäkäytännöllisiä. Kosketusnäyttöjä on myös useissa nykyaikaisissa älypuhelimissa sekä monissa GPS-paikantimissa, PDA-laitteissa ja taulutietokoneissa eli tableteissa.


title: Kosketusnäyttö

text: Ensimmäiset kosketusnäytöt kehitettiin 1960-luvun puolivälissä Iso-Briannian armeijan tutkatutkimuskeskuksessa. 1970-luvulla kehitettiin mm. resistiivinen ja infrapunakosketusnäyttö. Yksi ensimmäisistä kosketusnäytöllisistä kuluttajille tarkoitetuista mikrotietokoneista oli 1983 julkaistu Hewlett-Packardin HP-150. Kosketusnäyttöjä käytettiin 1980-luvun lopulla myös eräissä Buickin automalleissa, mutta siitä luovuttiin teknisten ongelmien vuoksi. 1980-luvulla kehitettiin monikosketusnäyttöjä, joita voitiin käyttää useammalla sormella. Ensimmäinen kosketusnäyttöä käyttänyt puhelin oli 1993 julkaistu "IBM Simon".


title: Kosketusnäyttö

text: Kosketusnäyttöjen tekniikoista yleisimmät ovat resistiivinen ja kapasitiivinen kosketusnäyttö.


title: Kosketusnäyttö

text: 1970-luvulla kehitetty resistiivinen kosketusnäyttö koostuu ohuista kerroksista, joista tärkeimmät ovat kaksi metallista sähköä johtavaa kapean välin erottamaa kalvoa. Kun jokin objekti (kuten sormi) koskettaa näyttöä, kalvot koskettavat toisiaan tästä kohtaa, sähkövirta pääsee kulkemaan kalvojen välillä ja laite päättelee kosketetun kohdan. Resistiivisten kosketusnäyttöjen etuna onkin se, että niitä voi käyttää millä tahansa esineellä, kuten sähköä johtamattomalla kynällä. Resistiiviset näytöt ovat myös tarkempia ja halvempia. Resistiivisellä tekniikalla on mahdollista toteuttaa tuki monikosketukselle.


title: Kosketusnäyttö

text:
Kapasitiivinen kosketusnäyttö kehitettiin 1960-luvun puolivälissä. Se koostuu sähköeristeestä, kuten lasista, joka on päällystetty sähköä johtavalla aineella. Koska ihminen johtaa sähköä, näytön koskettaminen aiheuttaa muutoksen näytön sähkökenttään, mikä voidaan mitata kapasitanssin muutoksena näytön kärjissä olevilla antureilla.
Kapasitiivisten kosketusnäyttöjen etuna on nopeus, herkkyys ja usean yhtäaikaisen kosketuksen tuki, mutta niitä ei voida käyttää esimerkiksi tavallisella stylus-kynällä tai hanskat kädessä. Kehittyneimmät versiot, projisoidut kapasitiiviset näytöt, osaavat mitata kapasitanssin joka kohdasta ja tunnistaa samanaikaisia kosketuksia. Tällaista laitetta voi käyttää kahden sormen erilaisilla eleillä. Projisoitu kapasitiivinen näyttö toimii myös hansikkaan läpi.


title: Kosketusnäyttö

text: Nykyisten älypuhelinten näytöt ovat useimmiten kapasitiivisia.


title: Kosketusnäyttö

text: Venymäliuska-anturi -kosketusnäyttöjä on ollut jo 1960-luvulta lähtien. Niissä näyttö on kiinnitetty neljästä kulmastaan jousilla, ja anturit mittaavat kosketetun kohdan näytön painuessa kosketuksen voimasta.


title: Kosketusnäyttö

text: Optisella tekniikalla toteutetuissa kosketusnäytöissä on kaksi tai useampi kuvasensoria sijoitettuna näytön reunoille, joita vastapäätä on infrapunavalo. Sensorit huomaavat koskettavan objektin infrapunasäteen katkeamisesta ja niiden tiedot yhdistämällä voidaan päätellä kosketettu kohta tai jopa objektin koko. Optisten kosketusnäyttöjen etuna on skaalautuvuus, monipuolisuus ja edullisuus ja ne soveltuvat hyvin suuriin näyttöihin. Ensimmäinen tätä tekniikkaa käyttänyt näyttö kehitettiin 1972.


title: Charles Asati

text: Charles Asati (s. 3. maaliskuuta 1946) on kenialainen juoksija, joka keskittyi pääasiassa 200 ja 400 metrin matkoille.


title: Charles Asati

text: 1968 Meksikon olympialaisissa Asati pääsi 200 metrillä toisiin alkueriin ja saavutti hopeaa Kenian 4 × 400 metrin viestin joukkueessa. 1970 Kansainyhteisön kisoissa hän voitti kultaa 400 metrillä ja 4 × 400 metrin viestissä sekä saavutti lisäksi pronssia 200 metrillä.


title: Charles Asati

text: 1972 Münchenin olympialaisissa Asati oli 400 metrillä neljäs ja voitti olympiakultaa Kenian 4 × 400 metrin viestissä. Hän voitti 400 metrillä ja pitkässä viestissä kultaa myös vuonna 1973 All-African Games -kilpailussa. Asati lopetti juoksu-uransa voitettuaan jälleen kultaa 400 metrillä ja viestissä 1974 Kansainyhteisön kisoissa.


title: RARP

text: RARP ("Reverse Address Resolution Protocol") on protokolla, joka selvittää fyysistä osoitetta, Ethernet- eli MAC-osoitetta vastaavan loogisen osoitteen (esimerkiksi IP-osoitteen).


title: RARP

text: RARPin pääasiallinen tarkoitus on ollut antaa verkosta käynnistettävälle laitteelle IP-osoite sen oman MAC-osoitteen perusteella. RARP vaatii verkkoon palvelimen, joka tuntee osoitteiden välisen vastaavuuden, Unix-palvelimella palvelin on yleensä nimeltään rarpd ja sen tiedot ovat tiedostossa codice_1. Lisäksi vaaditaan usein TFTP-palvelin, josta ladataan vaaditut tiedostot, kuten käyttöjärjestelmän ydin tai käynnistyslevykettä vastaava tiedosto. Osa Unix-työasemista voi lisäksi vaatia erillisen bootparamd-palvelimen käynnistyksessä vaadittuja tietoja jakamaan.


title: RARP

text: BOOTP ja DHCP ovat korvanneet RARP-protokollan.


title: Tom Parker

text: ”Eversti” Thomas Andrew "Tom" Parker, syntyjään Andreas Cornelis van Kuijk, (26. kesäkuuta 1909, Breda, Alankomaat – 21. tammikuuta 1997, Las Vegas, Nevada) oli yhdysvaltalainen viihdealan manageri. Hän oli Elvis Presleyn manageri lähes koko tämän uran ajan 1955–1977. Parker johti Presleyn, kuiten muidenkin asiakkaittensa, uraa huomattavan tarkasti ja kokonaisvaltaisesti, ja hän sai jopa 50 prosenttia Presleyn ansioista. Parker työskenteli ennen Presleyä muun muassa Hank Snown managerina sekä tivolin palveluksessa.


title: Tom Parker

text: Parker syntyi 26. kesäkuuta 1909 Bredassa, Hollannissa katolilaiseen perheeseen, johon syntyi kaikkiaan 11 lasta, joista 9 jäi eloon. Hänen alkuperäinen nimensä oli Andreas Cornelis van Kuijk. Hänen isänsä oli entinen sotilas, joka hoiti työkseen postikuljetuksia, ja äiti oli kotirouva. Lapsena Andreas kiinnostui tivolista ja teki siellä apupojan töitä. Hänet erotettiin koulusta kaksi kertaa.


title: Tom Parker

text: Lopetettuaan koulunkäynnin Parker muutti 16-vuotiaana Rotterdamiin. Hän muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1926 ja työskenteli siellä kesäisin kiertävässä seurueessa. Hän palasi Hollantiin syksyllä 1927 ja työskenteli laivanvarustamossa ahtaajana. Parker lähti toukokuussa 1929 yhtäkkisesti ja lopullisesti Yhdysvaltoihin, jättäen kaikki rahansa ja tavaransa kuten passinsa jälkeensä. Äkkilähdön syitä ei tiedetä.


title: Tom Parker

text: Yhdysvalloissa Parker liittyi aluksi kiertäviin tivoleihin ja alkoi pian käyttää nimeä Tom Parker. Kesällä 1929 hän liittyi armeijaan Georgiassa ja palveli Havaijilla. Hän sai 1931 siirron Floridaan, mutta lähti pitkälle luvattomalle vapaalle, minkä seurauksena hänet alennettiin. Hän kärsi rangaistustuomion ja vapautettiin palveluksesta elokuussa 1933. Hän palasi asumaan Floridaan ja liittyi taas tivoliin.


title: Tom Parker

text: Parker siityi viihdealalle. Vuonna 1938 hän alkoi mainostaa laulaja Gene Autryn kiertuetta. Hän muutti Tennesseehen vuonna 1941 promotoimaan countrylaulajia kuten Roy Acuffia. Hänestä tuli laulaja Eddy Arnoldin manageri vuonna 1945. Parker otti Arnoldin tuloista 25 prosenttia mutta sitoutui tämän uran edistämiseen kaikin tavoin ja Arnoldin mukaan hyvin tehokkaasti. Parker otti työskentelytavakseen pitää artisti ja levy-yhtiö erillään toisistaan, mikä nosti managerin korvaamattomaam asemaan.


title: Tom Parker

text: Parker sai vuonna 1948 Louisianan kuvernööri Jimmie Davisilta kunnianimen ”Eversti”, (engl. "Colonel") palveluksistaan tämän kampanjassa. Parker otti kunnianimen vakituiseen käyttöön.


title: Tom Parker

text: Parker perusti vuonna 1952 Jamboree Attractions -yhtiön, jonka kautta hän edusti artisteja kuten Hank Snowta ja Tommy Sandsia. Sen seurauksena Arnold irtisanoi Parkerin, ja myöhemmin myös Sands.


title: Tom Parker

text: Loppuvuonna 1954 Parker kuuli nousevasta tähdestä nimeltä Elvis Presley. Parker hankki seuraavana vuonna Presleyn managerointioikeudet ja ohjasi siitä lähtien Presleyn uraa hyvin kokonaisvaltaisesti. Hän avasi Presleylle ihailijakerhon ja ideoi lukemattomia fanituotteita sekä järjesti Presleylle nopeasti useita maanlaajuisia televisioesiintymisiä ja elokuvarooleja, jotka nostivat Presleyn suursuosioon. 1960-luvulla Parker suuntasi Presleyn uraa lähinnä elokuvanäyttelijäksi. Vuonna 1969 hän neuvotteli Presleylle sopimuksen toistuvista esiintymiskiertueista Las Vegasissa. Parker ideoi myös Presleyn menestyksekkäät konserttielokuvat 1970-luvulla. Parker ei koskaan päästänyt Presleytä esiintymään ulkomailla, mikä johtui ilmeisesti osittain Parkerin omista maastapoistumisongelmista.


title: Tom Parker

text: Parker oli koko aikuisikänsä ajan innokas uhkapelaaja. Hän ajautui pelivelkoihin, ja hänen häviönsä saattoivat nousta satoihin tuhansiin dollareihin illalta.


title: Tom Parker

text: Elvis Presley kuoli vuonna 1977. Sen jälkeen Parkerin managerointisopimuksia alettiin tutkia, ja ne julistettiin kohtuuttoman edullisiksi Parkerille, joka oli saanut 50 prosenttia Presleyn tuloista. Tuomari määräsikin Presleyn perikunnan asianajajat jäädyttämään kaikki Parkerille menevät maksut ja nostamaan syytteet Parkeria vastaan. Perikunta sai lopulta täydet valtuudet Presleyn suhteen, ja se osti Parkerilta myöhemmin kaikki tämän omistukset Presleyyn.


title: Tom Parker

text: Parker kuoli 21. tammikuuta 1997.


title: Boris Maiorov

text: Boris Aleksandrovitš Maiorov (, s. 11. helmikuuta 1938 Moskova, Neuvostoliitto) on venäläinen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Maiorov pelasi vuosina 1960–1969 134 ottelua Neuvostoliiton maajoukkueessa, ja teki niissä 65 maalia. Neuvostoliiton mestaruussarjassa Maiorov pelasi 400 liigaottelua, joissa hän teki 255 maalia. Hän edusti Moskovan Spartakia yhdessä kaksoisveljensä Jevgeni Maiorovin ja Vjatšeslav Staršinovin kanssa muodostaen kuuluisan hyökkäysketjun.


title: Boris Maiorov

text: Maiorov on toiminut myös valmentajana mm. Tampereen Tapparassa sekä Helsingin Jokereissa.


title: John Ngugi

text: John Ngugi (s. 10. toukokuuta 1962 Nyahururu, Kenia) on aktiiviuransa päättänyt kenialainen kestävyysjuoksija.


title: John Ngugi

text: Ngugi voitti maastojuoksun MM-kisoissa vuosina 1986–1989 neljä kertaa peräkkäin pitkän matkan maailmanmestaruuden ja viidennen kerran 1992. 1988 Soulin olympiakisoissa hän selviytyi 5 000 metrillä finaaliin. Kahden rauhallisen kierroksen jälkeen Ngugi lähti jonon hänniltä, juosten muiden ohi ja karkuun. Liian myöhään Domingos Castro lähti yrittämään kiinniottoa, mutta ei onnistunut yksin, muiden jättäessä ratkaisun loppukirin varaan. Dieter Baumann ja Hansjörg Kunze ehtivät lopussa ohittaa Castron, mutta Ngugi voitti 30 metrin erolla toiseksi tulleeseen. 1990 Kansainyhteisön kisoissa Ngugi yritti 5 000 metrillä samaa kuin olympialaisissa, mutta jäi toiseksi 0,08 sekunnin erolla kun Andrew Lloyd ohitti hänet viime metreillä. Ngugi lopetti uransa vuonna 1992.


title: John Utaka

text: John Chukwudi Utaka (s. 8. tammikuuta 1982 Enugu, Nigeria) on nigerialainen jalkapalloilija. Hyökkääjänä pelaavaa Utakaa kutsutaan myös lempinimellä "Torpedo". Tällä hetkellä hän edustaa Ranskan pääsarjassa pelaavaa Montpellier HSC:tä. Utaka on 179 cm pitkä ja painaa 82 kg.


title: John Utaka

text: Utakan paras saavutus seurajoukkuetasolla on Egyptin Cupin voitto vuodelta 2000. Vuosina 2002–2005 pelatessaan RC Lensissä hän muodosti yhden Euroopan pelätyimmistä kärkipareista yhdessä Daniel Moreiran kanssa. Tuolloin Lens nousi aina Mestareiden liigaan asti pitkälti tämän kaksikon maaleilla.


title: John Utaka

text: Kesällä 2007 Utaka siirtyi Portsmouthiin, jossa pelaa mm. hänen maanmiehensä Nwankwo Kanu.


title: John Utaka

text: Hänellä on myös isoveli Peter Utaka, joka pelaa Odense BK:ssa.


title: Vénuste Niyongabo

text: Vénuste Niyongabo (s. 9. joulukuuta 1973 Vuzigo, Burundi) on tutsi-heimoon kuuluva burundilainen entinen juoksija.


title: Vénuste Niyongabo

text: Niyongabo nousi kansainvälisen yleisön tietoisuuteen juostuaan hopealle 1 500 metrillä 1992 nuorten MM-kisoissa. 1995 Göteborgin MM-kisoissa hän sijoittui 1 500 metrillä pronssille.


title: Vénuste Niyongabo

text: 1996 Atlantan olympialaisissa Niyongabo oli eräs ennakkosuosikeista 1 500 metrillä, mutta antoikin kilpailuoikeutensa maanmiehelleen Dieudonné Kwizéralle, joka ei aikaisemmin ollut voinut kilpailla olympialaisissa, koska Burundilla ei ollut aikaisemmin ollut olympiakomiteaa. Sen sijaan Niyongabo kilpaili itse 5 000 metrillä ja voitti kaikkien yllätykseksi kultamitalin.


title: Vénuste Niyongabo

text: Atlantan olympialaisten jälkeen Niyongabo kärsi loukkaantumisista, eikä noussut parhaimpien päiviensä tasolle.


title: Landon Donovan

text: Landon Timothy Donovan (s. 4. maaliskuuta 1982 Ontario, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jalkapalloilija. Donovanin pelipaikka on hyökkääjä.


title: Landon Donovan

text: Donovan on Yhdysvaltain jalkapalloliiton vuonna 1999 perustaman IMG Soccer Academyn ensimmäisiä kasvatteja. Hänet valittiin vuoden 1999 alle 17-vuotiaiden MM-kilpailuiden parhaaksi pelaajaksi. Pian turnauksen jälkeen hän siirtyi saksalaiseen Bayer Leverkuseniin, jossa ei onnistunut kuitenkaan nousemaan edustusjoukkueeseen. Vuonna 2001 hänet lainattiin kotimaahansa MLS-liigan San Jose Earthquakesiin. Hän pelasi Earthquakesissa neljä kautta, jona aikana hän voitti joukkueineen kahdesti MLS Cupin. Hänet on valittu vuosina 2003, 2004 ja 2009 Yhdysvaltain vuoden jalkapalloilijaksi.


title: Landon Donovan

text: Vuonna 2005 Donovan palasi muutaman kuukauden ajaksi Leverkuseniin ennen pysyvää siirtoa takaisin Yhdysvaltoihin Los Angeles Galaxyn joukkueeseen. Kaudella 2005 hän saavutti Galaxyssä MLS Cupin ja US Open Cupin. Kaudella 2008 hän voitti 20 maalillaan MLS:n maalikuninkuuden.


title: Landon Donovan

text: Tammi–maaliskuussa 2009 Donovan pelasi lainalla saksalaisessa Bayern Münchenissä MLS:n sarjatauon aikana. Tammikuussa 2010 hän siirtyi lainalle englantilaiseen Evertoniin.


title: Landon Donovan

text: Donovan on ollut Yhdysvaltain maajoukkueen suurimpia tähtiä. Hän debytoi 25. lokakuuta 2000 Meksikoa vastaan pelatussa ottelussa, jossa hän teki myös ensimmäisen maalinsa. Kaikkiaan hän pelasi 157 maaottelua. Maajoukkueessa Donovan on voittanut CONCACAF Gold Cupin vuosina 2002, 2005 ja 2007, ja hän on edustanut maataan myös muun muassa vuosien 2002, 2006 ja 2010 MM-kilpailuissa.


title: Landon Donovan

text: Donovan on valittu lehdistön äänestyksessä kuudesti Yhdysvaltain maajoukkueen parhaaksi pelaajaksi (2002–2004, 2007–2009). Hän on 57 maalillaan Yhdysvaltain maajoukkueen historian eniten maaleja tehnyt pelaaja yhdessä Clint Dempseyn kanssa.


title: Landon Donovan

text: Donovan oli naimisissa näyttelijä Bianca Kajlichin kanssa vuosina 2006–2009.


title: Jevgeni Maiorov

text: Jevgeni Aleksandrovitš Maiorov (, 11. helmikuuta 1938 Moskova, Neuvostoliitto – 10. joulukuuta 1997) oli venäläinen jääkiekkoilija. Maiorov pelasi Neuvostoliiton maajoukkueessa vuosina 1960–1965 vasempana laitahyökkääjänä 42 maaottelussa, joissa hän teki 20 maalia. Hän pelasi myös Neuvostoliiton mestaruussarjassa 200 liigaottelua, joissa hän teki 192 maalia. Maiorov edusti Moskovan Spartakia yhdessä kaksoisveljensä Boris Maiorovin ja Vjatšeslav Staršinovin kanssa muodostaen kuuluisan hyökkäysketjun.


title: Jevgeni Maiorov

text: Jevgeni Maiorov pelasi myös SM-sarjassa Vehoniemen Urheilijoiden joukkueessa kaudella 1968–1969.


title: Peter McNab

text: Peter Maxwell McNab (s. 8. toukokuuta 1952, Vancouver, Brittiläinen Kolumbia, Kanada) on entinen ammattilaisjääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä/oikea laitahyökkääjä. Hän on syntynyt Kanadassa, mutta eli suurimman osan lapsuus- ja nuoruusvuosistaan Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Hän sai Yhdysvaltain kansalaisuuden 1980-luvulla.


title: Peter McNab

text: Peter McNabin isä oli vuonna 2007 kuollut jääkiekkovaikuttaja Max McNab. Hänellä on yksi sisar ja kaksi veljeä, joista toinen, David McNab, on tehnyt pitkän uran jääkiekon parissa. Hän toimii Anaheim Ducksin apulais-GM:n tehtävässä.


title: Peter McNab

text: Ennen ammattilaisuraansa McNab kiekkoili vuosina 1970–1973 kolmen kauden ajan Denverin yliopiston joukkueessa yliopistosarjassa Western Collegiate Hockey Association (WCHA). Buffalo Sabres varasi hänet NHL:ään numerolla 85 vuoden 1972 varaustilaisuuden kuudennella kierroksella. McNab debytoi NHL:ssä 29. marraskuuta 1973, jolloin Sabres kohtasi Los Angeles Kingsin. Hän pelasi kaudella 1973–1974 22 runkosarjaottelua Sabresin riveissä, mutta suurimman osan kaudesta hän pelasi Cincinnati Swordsissa AHL-liigassa. Hän oli kaudella Swordsin paras pistemies tehtyään 73 tehopistettä, 34 maalia ja 39 syöttöpistettä, 49:ssä runkosarjaottelussa. McNab kuului vuodet 1974–1976 Sabresin vakiomiehistöön (kaudella 1974–1975 hän joutui tosin olemaan osan kaudesta sivussa polvivamman vuoksi) ja pelasi Stanley Cupin loppuotteluissa vuonna 1975. Philadelphia Flyers voitti loppuottelusarjan Sabresiä vastaan voitoin 4–2.


title: Peter McNab

text: Läpimurtonsa McNab teki siirryttyään Boston Bruinsiin. Siirto tapahtui kesäkuussa 1976 ja toiseen suuntaan matkasi André Savard. McNab pelasi Bruinsissa seitsemän ja puoli kautta vuosina 1976–1984 ja teki jokaisella täydellä Bruins-kaudellaan yli seitsemänkymmentä runkosarjapistettä. Hänen uransa paras pistesaldo on 86 runkosarjapistettä, 38 maalia ja 48 syöttöpistettä, kaudelta 1976–1977. McNab oli kolmella runkosarjakaudella Boston Bruinsin paras maalintekijä, kausilla 1976–1977 (38 maalia 80:ssä ottelussa), 1977–1978 (41 maalia 79:ssä ottelussa) ja 1979–1980 (40 maalia 74:ssä ottelussa), ja neljällä kaudella Bruinsin toiseksi paras pistemies, kolmesti Rick Middletonin ja kerran Jean Ratellen jälkeen. Vuonna 1977 McNab pelasi ensimmäisen ja ainoan kerran ssa ja vuosina 1977 ja 1978 hän pelasi Bruinsin riveissä Stanley Cupin loppuotteluissa. Molemmilla kerroilla Montreal Canadiens oli kuitenkin lopulta Bruinsia vahvempi.


title: Peter McNab

text: 3. helmikuuta 1984 McNab siirtyi Vancouver Canucksiin pelaajakaupassa, jossa Bruins sai vaihdossa Jim Nillin. Hän pelasi Canucksissa kauden 1983–1984 lopun ja kauden 1984–1985. Elokuussa 1985 hän teki vapaana agenttina sopimuksen New Jersey Devilsin kanssa, jossa pelasi uransa kaksi viimeistä kautta. Vuonna 1986 hän edusti Yhdysvaltoja jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa, jotka pelattiin Moskovassa. Yhdysvallat sijoittui turnauksessa kuudenneksi.


title: Peter McNab

text: McNab pelasi NHL-urallaan yhteensä 954 runkosarjaottelua, joissa hän teki 363 maalia ja antoi 450 maalisyöttöä. Pudotuspeliotteluja hän pelasi 107 ja teki niissä 82 tehopistettä, 40 maalia ja 42 syöttöpistettä. McNab ylitti NHL-urallaan kahdenkymmenen runkosarjamaalin rajan kymmenellä kaudella ja viidenkymmenen pisteen rajan kahdeksalla kaudella. Plus-miinustilastossa hän saavutti parhaimmillaan lukeman +35 (kaudella 1977–1978) ja positiivisen lukeman yhteensä kymmenellä kaudella.


title: Peter McNab

text: Lopetettuaan pelaajauransa vuonna 1987 McNab aloitti jääkiekkokommentaattorina televisiossa. Valtakunnallisista yhdysvaltalaiskanavista hän on toiminut NHL-lähetysten kommentaattorina Fox Sports Netille (vuosina 1995–1999) ja NBC-kanavalle (vuodesta 2005). Hän on kommentoinut eri kanaville myös kolmissa talviolympialaisissa Naganon olympialaisista alkaen.


title: Tilburg

text: Tilburg on kaupunki Pohjois-Brabantissa, Alankomaissa lähellä Belgian rajaa. Kaupungissa on noin 213 000 asukasta (1.1.2016).


title: Tilburg

text: Tilburg on aiemmin tunnettu tekstiilikaupunkina, mutta perinteinen teollisuus on saanut väistyä pois modernien tehtaiden tieltä. Tilburgin Tekstiilimuseossa (Museum in Production) voi kuitenkin nähdä tämän ennen niin tärkeän osan Tilburgia.


title: Tilburg

text: Kaupungissa sijaitsee yliopisto, Universiteit van Tilburg (ennen Katholieke Universiteit Brabant). Yliopiston ja monien korkeakoulujen ansiosta Tiburgissa on yli 25 000 opiskelijaa.


title: Tilburg

text: Willem II on tilburgilainen jalkapalloseura, joka pelaa Alankomaiden pääsarjatasolla. Joukkueessa on aiemmin pelannut muun muassa Sami Hyypiä ja Jaap Stam.


title: Tilburg

text: Tilburg on mainittu asiakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 709.


title: Lahden Radioharrastajat

text: Lahden Radioharrastajat ry oli yhdistys, joka piti yllä Lahdessa yleisradioasemaa vuoteen 1927 saakka. Sen perustivat 4. huhtikuuta 1924 toimitusjohtaja Emil Cedergren, teknikko Lauri Kunnas sekä yliasentaja E. Inkinen. Toisen tiedon mukaan perustava kokous pidettiin jo 29. helmikuuta 1924, ja yksityisten lahjoitusten sekä pankkilainalla annettiin Emil Cedergrenin tehtäväksi rakentaa 10 W:n - 20 W:n lähetysasema. Ensimmäinen lähetys tapahtui tapaninpäivänä 1926.


title: Lahden Radioharrastajat

text: Yhdistyksellä oli radioasema Rautatienkadun ja Vuorikadun kulmassa, Rautatienkatu 9:ssä, Lauri Kunnaksen talosta. sijaitsevan kerrostalon tornimaisessa ulokkeessa yläkerrassa ullakolla. Radioaseman lähetysteho oli 200 W ja lähetyksen aallonpituus 318 metriä. Asema lähetti viikoittain jäsentensä toimittamaa ohjelmaa, ja kaikki lähetykset olivat suoria lukuun ottamatta levyiltä tulevaa gramofonimusiikkia. Yhdistyksellä oli enimmillään 781 jäsentä, joiden joukossa oli mm. Lahden sähkölaitoksen sekä Lahden Sähkön ja Koneen henkilökuntaa.


title: Lahden Radioharrastajat

text: Yhdistyksen perustamishetkellä Nuoren Voiman Liiton radioamatööriluettelon mukaan Lahdessa oli kaksi henkilöä, joilla oli radioamatöörilupa: Yrjö K. Lindqvist (3NF) ja Erkki V. Nurminen (3NH).


title: Lahden Radioharrastajat

text: Yleisradion suurasema otti Radiomäellä yleisradiotoiminnan haltuunsa 1928. Tätä ennen Lahden radioharrastajien ylläpitämä yleisradioasema välitti myös Yleisradion Helsingissä tuotettuja ohjelmia. Suomen Yleisradio Oy - Finlands Rundradio AB:n perustamisen yhteydessä Lahden Radioharrastajat ry:stä tuli Yleisradion pienosakkeenomistaja kahdella osakkeella. Osakkeet siirtyivät Lahden suojeluskunnalle 1934. Kun Moskovan välirauhan sopimuksen 1944 ja Pariisin rauhansopimuksen 1947 perusteella Suomen suojeluskunnat katsottiin lakkautettavaksi järjestöksi, 1946 osakkeet rekisteröitiin Lahden Seudun Väestönsuojeluyhdistys ry:lle. Vuonna 1975 ne rekisteröitiin Lahden Väestönsuojeluyhdistys ry ja 1994 Lahden kaupungille . Lahden kaupungin piirissä useina vuosina Yleisradion yhtiökokouksessa on ollut edustettuna Lahden kaupunginmuseo, jolla on Lahden radio- ja televisiomuseo Radiomäellä ja Yleisradion osakkeita pysyvän näyttelynsä alakerrassa.


title: Lahden Radioharrastajat

text: 1996 perustettiin uusi Lahden radioharrastajat, minkä piirissä harjoitetaan DX-kuuntelua Suomen DX-liittoon liittyen. Yhdistyksen jäsenet kokoontuvat kuukauden viimeisinä lauantaina kello 14 radio- ja televisiomuseolla Lahden Radiomäellä.


title: Luther Allison

text: Luther Allison (17. elokuuta 1939 – 12. elokuuta 1997) oli yhdysvaltalainen blues-kitaristi.


title: Luther Allison

text: Allison syntyi Widenerissä, Arkansasissa vuonna 1939. 13-vuotiaana hän muutti perheineen Chicagoon. Allison aloitti uransa 1950-luvulla. Vuonna 1967 hän solmi levytyssopimuksen Delmark Recordsin kanssa. Seuraavana vuonna ilmestyi hänen ensimmäinen albuminsa, "Love Me Mama". 1970-luvulla Allison aloitti konsertoimisen Euroopassa. Vuonna 1977 hän muutti Pariisiin, jossa hän asui viisitoista vuotta. Allison menehtyi syöpään vuonna 1997. Myös hänen poikansa, Bernard Allison (s. 1965) on muusikko.


title: Groningen

text: Groningen on Groningenin provinssin pääkaupunki Alankomaissa lähellä Pohjanmeren rannikkoa. Kaupungissa on 201 865 asukasta (1. tammikuuta 2017).