title: Taistelu Britanniasta

text: Maailman ensimmäisessä lähes yksinomaan ilmavoimien käyttöön perustuneessa kamppailussa Luftwaffe yritti saavuttaa ilmaherruuden Englannin kanaalin ja Etelä-Englannin yläpuolella. Ilmatilan hallintaa pidettiin edellytyksenä operaatio Merileijonalle eli maihinnousulle Englantiin. Taistelu jakautui Luftwaffen suunnitelman ja RAF:n vastatoimien myötä useaan vaiheeseen. Taistelu Britanniasta päättyi brittien voittoon. Sen virallinen muistopäivä Britanniassa on 15. syyskuuta.


title: Taistelu Britanniasta

text: Royal Air Forcea eli Britannian kuninkaallisia ilmavoimia komensi ilmamarsalkka Sir Hugh Dowding. Heinäkuun 1940 alussa briteillä oli välittömässä palveluvalmiudessa 347 Hurricane-hävittäjää 29 laivueessa ja 199 Spitfire-hävittäjää 19 laivueessa. Varikoilla olevat mukaan lukien koneita oli 754. Lisäksi oli kymmenen laivuetta raskaita Defiant-hävittäjiä ja hävittäjiksi muunnettuja Bristol Blenheim -pommikoneita. Laivueet oli jaettu neljään rykmenttiin ("Group"), jotka olivat numeroiltaan 10, 11, 12 ja 13. Niiden vastuualueet olivat Etelä-Wales ja Länsi-Englanti (10. rykmentti), Suur-Lontoo ja Kaakkois-Englanti (11. rykmentti), Keski- ja Itä-Englanti (12. rykmentti) sekä Pohjois-Englanti ja Skotlanti (13. rykmentti). Rykmenttien komentajina olivat Quintin Brand (10.), Keith Park (11.), Trafford Leigh-Mallory (12.) ja Richard Saul (13.). Heidän sotilasarvonsa vastasivat Parkin tapauksessa lähinnä kenraalia (Air Chief Marshal), muuten kenraalimajuria (Air Vice Marshal).


title: Taistelu Britanniasta

text: Dunkerquen evakuoinnin suojaaminen oli RAF:n Britannian yksiköiden tulikoe. Hävittäjät toimivat toimintasäteensä äärirajoilla ja lukumääräistä ylivoimaa vastaan. Hävittäjät eivät voineet täysin estää Luftwaffen toimintaa tai olla näkyvästi läsnä, mikä aiheutti katkeruutta maavoimissa. RAF:n taisteluhenki oli hyvä, vaikka tappiot olivat raskaita. Osa koneista menetettiin polttoaineen loppumisen vuoksi. Sama ongelma toistui saksalaisilla lentäjillä Britannian ilmasodassa. Kotimaan yllä taisteleminen kohotti RAF:n moraalia. Alasammutulla lentäjällä oli mahdollisuus palata yksikköönsä välittömästi tai ainakin tietoisuus hoidosta haavoittumisen sattuessa.


title: Taistelu Britanniasta

text: RAF:n puutteita olivat Ranskan taistelukokemuksen jättäminen huomiotta ja virallinen pitäytyminen kaavamaisissa taistelumenetelmissä, vaikka niiden heikkoudet olivat jo tiedossa. Myös henkilöiden välillä oli kitkoja, ja kiistoja käytiin tavasta käyttää laivueita. Everstiluutnantti Douglas Bader ajoi suurten muodostelmien ("Big Wing") käyttöä yhdessä Leigh-Malloryn kanssa.


title: Taistelu Britanniasta

text: Raskaimmat hyökkäykset kohdistuivat Parkin johtaman 11. rykmentin alueelle. Parkin periaatteena oli käyttää laivueita tarpeen mukaan ja kerätä voimat pääkohteen lähelle. Pitkin lähestymisreittiä toistetut hyökkäykset pakottivat vihollisen saattohävittäjät kuluttamaan polttoainettaan taistelemiseen. Ensisijainen tehtävä ja päämäärä oli Parkin mielestä pommitusten estäminen. Leigh-Mallory puolestaan kannatti voimien käyttöä kokonaisvaltaiseen torjuntaan, mitä Park taas piti vihollisen päämääränä RAF:n hävittäjävoimien kuluttamiseksi. Dowding ei saanut kiistaa asettumaan, mikä oli osasyynä hänen siirtoonsa muihin tehtäviin taistelun päätyttyä.


title: Taistelu Britanniasta

text:
Sekä RAF:n että Luftwaffen lentäjien valinta ja erittäin vaativa koulutus olivat maailman huippuluokkaa. RAF:n ylempi organisaatio oli silti tehokkaampi kuin Luftwaffen, mikä oli brittien voiton perusta.
RAF:n hävittäjä-ässä -lentäjiä olivat James ”Ginger” Lacey, Eric Lock, George "Grumpy" Unwin ja John Dundas, jotka kukin pudottivat vahvistetusti yli 10 lentokonetta Britannian ilmasodan aikana. Muita olivat esimerkiksi David Crook ja Robert Stanford Tuck. Lisäksi RAF:ssa palveli useita entisiä Puolan, Benelux-maiden ja Skandinavian maitten lentäjiä, joista joitain tuli ässiksi.


title: Taistelu Britanniasta

text: Luftwaffea komensi valtakunnanmarsalkka Hermann Göring, joka oli ensimmäisen maailmansodan lentäjä-ässä. Häntä pidettiin karismaattisena johtajana. Göringin puutteena oli kyvyttömyys kuunnella rintamalentäjien kokemuksia ja tehdä niistä johtopäätöksiä.


title: Taistelu Britanniasta

text: Saksalaisten lentäjien etuna oli tuore taistelukokemus. Lisäksi heidän taktiset menetelmänsä ilmataistelussa olivat parempia ja kokemuksen hiomia. Saksalaiset hävittäjälentäjät arvostelivat raskaasti ylempää johtoaan pommikoneiden suosimisesta hävittäjien kustannuksella.


title: Taistelu Britanniasta

text: Luftwaffen taisteluun osallistuvat koneet oli jaettu kolmeen osastoon. Norjassa ja Tanskassa oli kenraali Hans-Jürgen Stumpff johtama 1. ilma-armeija (). Belgiassa ja Hollannissa oli kenraalisotamarsalkka Albert Kesserlingin johtama 2. ilma-armeija. Tärkein oli sotamarsalkka Hugo Sperrle johtama 3. ilma-armeija, jonka tunnetuimpia lentäjiä olivat ässät Werner Mölders, Adolf Galland, Helmut Wick ja Wilhelm Balthasar. He olivat sodan tässä vaiheessa jo veteraaneja, joilla oli lukuisia ilmavoittoja aina Espanjan sisällissodasta saakka.


title: Taistelu Britanniasta

text: Luftwaffe käytti pommikoneita, syöksypommittajia, hävittäjiä ja tiedustelukoneita. Luftwaffen koneita ei kuitenkaan ollut suunniteltu operaatio Merileijonan toteuttamisen vaatimiin strategisiin operaatioihin, vaan nopeisiin iskuihin Wehrmachtin salamasodan tukemiseksi. Tämä oli pääsyy ongelmiin, joita Luftwaffella oli saamiensa tehtävien toteuttamisessa. Esimerkiksi pommittajille ei suhteellisen lyhyen toimintasäteen vuoksi voitu valita vaihtelevia lentoreittejä puolustuksen painopisteiden välttämiseksi. Lentolaivasto 3:n pommittajien tukikohdat sijaitsivat puolikaarella, joka ulottui Pariisin länsipuolelta Hollantiin. Tanskasta ja Norjasta tehtiin hyökkäyksiä Britannian pohjoisosiin. Syöksypommittajien tukikohdat olivat Lillen ja Rouenin kaupunkien välillä.


title: Taistelu Britanniasta

text: Pahin heikkous oli Me 109 -hävittäjäkoneiden lyhyt toimintasäde, joka rajoitti taistelualueen noin yhteen kymmenesosaan Britteinsaarista. Toiminta-ajan maksimoimiseksi hävittäjien tukikohdat sijaitsivat Calais’n, Normandian ja Cotentinin niemimaan alueilla mahdollisimman lähellä Englantia. Hävittäjät eivät voineet saattaa 5. ilma-armeijan pommittajia, jotka kokivat raskaita tappioita tekemissään hyökkäyksissä.


title: Taistelu Britanniasta

text: Pommittajille voitiin antaa hävittäjäsuojaa vain eteläisimmässä Englannissa, joten lentokonetehtaat ja tärkeät telakat esimerkiksi Liverpoolissa olivat käytännössä saksalaisten ulottumattomissa. Ilman hävittäjäsuojaa tehdyt päivähyökkäykset aiheuttivat saksalaisille sietämättömät tappiot. Yöpommituksissa taas ei saavutettu riittävää tarkkuutta. Alkuvaiheessa oli vielä ehdoton siviilikohteiden pommituskielto.


title: Taistelu Britanniasta

text: Luftwaffe pyrki RAF:n tuhoamiseen lähettämällä voimakkaita lento-osastoja sen lentokenttiä sekä tutka-asemia ja johtokeskuksia vastaan. Toisaalta tavoitteena oli myös vetää vihollisen hävittäjät kuluttaviin taisteluihin. Englannin kanaalin yllä pyrittiin estämään brittien merenkulku. Oman henkisen rasituksensa saksalaisille lentäjille aiheutti tietoisuus mahdollisesta sotavankeudesta, jos kone ammuttaisiin alas. Ilmasodan aikana Luftwaffe menetti 1 887 konetta.


title: Taistelu Britanniasta

text:
Saksalaisten sukellusveneet eivät tuolloin vielä vähäisen lukumääränsä vuoksi kyenneet estämään polttoainetoimituksia Yhdysvalloista ja Kanadasta. Britannian ”merisaartoa” toteutti vain noin 4–6 sukellusvenettä kerrallaan, kun saksalaisten laskelmien mukaan veneitä olisi tarvittu tehokkaaseen saartoon noin 300.
Brittikoneet oli varustettu Rolls-Royce Merlin III -moottorilla. Suora syöksyynlähtö aiheutti negatiivisen kiihtyvyyden, joka katkaisi polttoaineen virtauksen Merlin-moottorin kaasuttimelle sammuttaen moottorin hetkellisesti. Saksalaiskoneiden lentäjillä oli ahdistettuna tapana paeta syöksyyn, johon brittilentäjät eivät voineet välittömästi seurata. Bf-109:n ohjaimet tosin olivat oikaisussa hyvin raskaat. Matalalla tehdyn syöksyn seurauksena oli usein syöksyn jatkuminen maahan asti.


title: Taistelu Britanniasta

text: Sekä Spitfiren että Hurricanen ketteryys ja hyvä ohjattavuus tuottivat voittoja briteille. Spitfiren siipi tuotti paremman nostovoiman. Sen suunnittelu esti elliptisen siiven arvaamattoman sakkaamisen ja kaatumisen syöksyyn, mikä oli vaarana Bf 109 -koneilla. Lisäksi brittihävittäjät olivat hyvin aseistettuja. Kahdeksan konekivääriä olivat tulinopeudeltaan tehokkaammat kuin Bf 109:n kaksi kiväärikaliiberista runkokonekivääriä (MG 17) ja kaksi 20 millimetrin siipitykkiä (MG FF), joiden rumpulippaiden kapasiteetti oli pieni. Runkoon sijoitettujen konekiväärien kohdistaminen oli helpompaa. Tykin ammusten osumateho oli parempi kuin konekiväärin. Konekivääreillä osuminen oli helpompaa suuren tulinopeuden ansiosta. De Wilde -sytytysluotien käyttöönotto paransi tuhovaikutusta.


title: Taistelu Britanniasta

text: Briteille tuotti suuren ongelman koulutettujen lentäjien puute. Pulaa korjattiin rekrytoimalla Britanniaan paenneita puolalaisia, ranskalaisia ja tšekkiläisiä pilotteja. Lentäjiä otettiin myös laivaston lentojoukoista (Fleet Air Arm). Kuninkaallisiin ilmavoimiin oli myös liittynyt lentäjiä eri puolelta Britannian entisiä siirtomaa-alueita. Yhdysvalloistakin heitä liittyi vapaaehtoisina.


title: Taistelu Britanniasta

text: Natsi-Saksan valtaamista maista paenneista lentäjistä eniten oli puolalaisia, ja heistä muodostettiin Hurricanella lentäneet 302- ja 303-laivueet. Ne saivat pian mainetta raivokkaasta taistelutavastaan. Laivue 303 saavutti 44 pudotusta, mikä oli eniten kaikista Hurricanella lentäneistä yksiköistä. Useilla pakolaislentäjistä oli taistelukokemusta. Tŝekkiläinen Frantisek Dolezal oli taistellut ensin Ranskassa paettuaan Sudeettialueiden miehitystä. Hän saavutti taistelussa Britanniasta kuusi pudotusta, joista oli kolme jaettua. Puolalaisista Spitfire-koneilla lentäneistä menestyksekkäin oli Henryk "Sneezy" Szczęsny. Hän saavutti neljä henkilökohtaista ja yhden jaetun voiton. Puolassa hän oli ampunut alas kaksi konetta. Monien pakolaislentäjien kielitaidottomuus aiheutti ongelmia. Heidän tappionsa olivat kuitenkin selvästi pienemmät kuin varsinaisten brittilentäjien, mikä johtui siitä, että heillä oli usein taistelukokemusta entuudestaan.


title: Taistelu Britanniasta

text: Yhdysvaltalainen Hurricane-laivueessa "Eagle Squadron" lentänyt William Dunn saavutti kolme pudotusta. Myöhemmin hänestä tuli ensimmäinen maansa hävittäjä-ässä toisessa maailmansodassa lentäessään Spitfire Mk II -konetta. Majuri Adolph Malan oli menestyksekkäin eteläafrikkalaisista. Hän saavutti taistelussa Britanniasta 21 pudotusta, joista kuusi oli jaettua. Hän oli merkittävä taktikko. Uusiseelantilainen luutnantti Alan Deere pudotti 15 konetta, joista kaksi oli jaettuja ilmavoittoja. Tuleva irlantilainen ässä Brendan ”Paddy” Finucane (yhteensä 26 täyttä ja kuusi jaettua ilmavoittoa) pudotti taistelussa Britanniasta yhden koneen. Kanadalaisia pilotteja oli mukana taistelussa, koska Kanada oli ulkopolitiikassaan Yhdistyneen kuningaskunnan alainen. Australialla ja Uudella-Seelannilla oli omat ilmavoimat, mutta myös niiden lentäjiä oli vapaaehtoisina mukana. Eniten ilmavoittoja RAF:n riveissä tuona aikana (heinäkuusta lokakuuhun 1940) saavutti Eric Lock, 23 kappaletta.


title: Taistelu Britanniasta

text: Luftwaffella oli taistelun alussa selkeä ylivoima.


title: Taistelu Britanniasta

text: Elokuun toisella viikolla briteillä oli 750 hävittäjää taisteluvalmiudessa, 350 hävittäjää huollossa ja 300 reservissä. Saksalla oli samaan aikaan 702 yksimoottorista ja 227 kaksimoottorista hävittäjää, joista taisteluvahvuudessa oli 550–600. Tämän lisäksi pommikoneita oli 875 ja syöksypommittajia 316. Taistelun edetessä brittien lukumääräinen ylivoima kasvoi jatkuvasti. Puolustuksen rakenteesta johtuen saksalaisten oli mahdollista kiistää brittien ilmaherruus ajallisesti ja paikallisesti. Lisäksi heidän tappionsa jakautuivat sekä pommittajille että hävittäjille, kun taas RAF menetti pelkästään hävittäjiä lentäjineen.


title: Taistelu Britanniasta

text: Puolan offensiivissa ja taistelussa Ranskasta Luftwaffe oli osoittanut tehokkuutensa. Saksan diktaattori Adolf Hitler ja Luftwaffen komentaja Hermann Göring uskoivat sen pystyvän tuhoamaan Britannian ilmavoimat. 15. syyskuuta 1940 Saksan oli tarkoitus tehdä maihinnousu Englantiin. Sitä ennen saksalaisilla olisi kuitenkin oltava ehdoton ilmaherruus.


title: Taistelu Britanniasta

text: Göring kehotti Hitleriä hyökkäämään Britanniaan välittömästi. Hitler kuitenkin tarjosi Britannialle rauhaa ja ehdotti kommunismin vastaisen sopimuksen solmimista. Osasyynä oli Hitlerin rotuopillinen näkemys englantilaisista arjalaisina. Winston Churchill totesi kuitenkin, että Saksa saattoi odottaa vain vastarintaa. Churchill ilmoitti Britannian pysäyttävän Saksan ja lupasi tunnetussa puheessaan kansalleen ”verta, hikeä ja kyyneliä”. Britteinsaarilla oli tuolloin ainoastaan kaksi taisteluvalmista divisioonaa. Brittien siirtoarmeija oli evakuoitu Ranskasta kaiken taistelukalustonsa menettäneenä.


title: Taistelu Britanniasta

text: Luftwaffen tavoitteiksi asetettiin ilmaherruuden hankkiminen maihinnousua varten, Britteinsaarten saarto yhdessä laivaston kanssa sekä Britannian vastarinnan murtaminen rajoittamattoman ilmasodan avulla. Tehtävä oli kokonaisuudessaan selkeästi strateginen.


title: Taistelu Britanniasta

text: Ensimmäisessä vaiheessa 10. heinäkuuta – 7. elokuuta saksalaisten tarkoitus oli houkutella RAF:n hävittäjät taisteluihin. RAF luopui nopeasti voimia kuluttavista hyökkäyksistä pelkkiä hävittäjämuodostelmia vastaan. Laivueet vedettiin pois rannikon läheisiltä lentokentiltä, jossa ne olivat maassa alttiina hävittäjien tekemille matalahyökkäyksille. Luftwaffen taktinen paremmuus tuli ilmi. RAF:n Defiant-hävittäjän heikkoudet tulivat ilmi, ja ne siirrettiin yöhävittäjiksi.


title: Taistelu Britanniasta

text: Samanaikaisesti Luftwaffe hyökkäsi meriliikennettä vastaan. Stuka-syöksypommittajat osoittautuivat helpoiksi maaleiksi hävittäjille, mikä aiheutti kitkaa hävittäjälennoston suhteissa sekä pommitusvoimiin että ilmavoimien johtoon, jolle sodan alussa menestynyt Stuka oli ollut tärkeä propagandaväline. Kiistoja käytiin erityisesti siitä, pitäisikö hävittäjien toimia pommittajien välittömässä läheisyydessä, mikä kohotti pommitusmiehistöjen moraalia, vai vapaasti pommittajien lähestymisreiteillä, mikä salli hyökkäävän ja aloitteellisen toiminnan hävittäjän vahvuuksia käyttäen. Taistelun ensimmäisen vaiheen aikana suoritettiin loppuun 24. heinäkuuta 1940 Luftwaffen voimien keskitys.


title: Taistelu Britanniasta

text: Toisen vaiheen varsinaisena aloituksena pidetään Göringin 13. elokuuta aloittamaa Adlerangriff-suurhyökkäystä () RAF:n tukikohtiin.


title: Taistelu Britanniasta

text:
23. elokuuta saakka hyökkäyksiä tehtiin tutka-asemia ja lähimpiä hävittäjätukikohtia vastaan. Hyökkäykset lentokentille olivat vaikeita aiheuttaen tappioita ilmatorjunnan ja hyvän naamioinnin vuoksi. Norjasta ja Tanskasta toimivat pommittajat kärsivät suuria tappioita ja 5. ilma-armeija vedettiin pois taistelusta. RAF:n lentäjät olivat jatkuvien taistelujen vuoksi kestokykynsä rajalla. Myös saksalaislentäjillä rasitus oli äärimmäistä erityisesti hävittäjälentäjillä, jotka suorittivat jopa viisi tehtävää päivässä.
Ventnorin tutka-asema Wightsaarella tuhoutui näissä hyökkäyksissä. Sen menetys onnistuttiin salaamaan ja tilalle tuotiin liikkuva tutkayksikkö.


title: Taistelu Britanniasta

text:
Kolmannessa vaiheessa saksalaiset hyökkäsivät lentokonetehtaita ja tukikohtia vastaan. Britit luopuivat Biggin Hillin tukikohdasta sen johtokeskuksen ja viestiyhteyksien vaurioiduttua.
Neljännessä vaiheessa 24. elokuuta hyökkäykset kohdistettiin Lontooseen. Tämä oli seurausta Luftwaffen pommitusmuodostelman erehdyksestä, jossa pommitettiin siviilikohteita. Winston Churchill määräsi kostohyökkäyksen Berliiniin. Adolf Hitler puolestaan määräsi kostohyökkäyksiä Lontooseen vastoin aiempaa käskyään. Saksalaisten tarkoitus ei ollut samanaikaisesti vähentää brittien ilmapuolustukseen kohdistuvaa painetta, mutta Luftwaffen voimat eivät riittäneet molempiin tehtäviin tehokkaasti.


title: Taistelu Britanniasta

text: Ensimmäinen merkittävä Britannian kaupunkien pommitus (Blitz) tehtiin 7. syyskuuta noin 600 pommikoneen voimalla. Pommitukset saavuttivat huippunsa 15. syyskuuta, jolloin Luftwaffe pommitti kaupunkia yli 1 000 pommikoneen voimalla. Luftwaffe menetti tässä yhdessä iskussa 56 lentokonetta ja RAF 26. Luftwaffe luopui myöhemmin päivänvalossa suoritettavista pommituslennoista.


title: Taistelu Britanniasta

text: Blitz-pommitukset jatkuivat 1. lokakuuta saakka. Toiminta ja torjunta kohdistui Lontoon ympäristöön, mikä antoi briteille tilaisuuden siirtää laivueitaan lepoon. Vastaavasti taistelualueelle tuli levänneempiä yksiköitä määrävahvuisina maan muilta puolustusalueilta.


title: Taistelu Britanniasta

text: Viidennessä vaiheessa tehtiin yöpommituksia, jotka eivät johtaneet tulokseen siviilien moraalin tai maan sodankäyntikyvyn lamauttamiseksi.


title: Taistelu Britanniasta

text: Merkittävin yöpommitus tehtiin Coventryyn 14. marraskuuta 1940, kun lähes 500 yöpommittajaa iski kaupunkiin surmaten 500 siviiliä ja tuhoten valtavia alueita. Pommittajat hyökkäsivät saman yön aikana kolme eri kertaa pudottaen kaupunkiin 1 200 pommia, 30 000 palopommia ja 50 laskuvarjomiinaa. Saksalaisilla oli käytössä alkeellinen radiosuunnistusjärjestelmä "Knickebein" (”pihtikinttu”). Lähes 5 000 kotia ja 75 prosenttia kaupungin teollisuudesta tuhoutui. Päämaalina pommituksessa oli kaupungin sotateollisuus, varsinkin sen tärkeä lentokoneteollisuus. Yötorjunta oli kehittymätöntä, mutta eri syistä johtuvat onnettomuudet olivat hyökkääjälle yhtä suuri riski kuin torjunnan vaikutukset.


title: Taistelu Britanniasta

text: Saksan sodanjohto syytti päiväpommitusten epäonnistumisesta hävittäjäyksiköitä. Göring esitti virheellisesti, että hävittäjät olisivat kieltäytyneet pommittajien saattotehtävistä. Kolmasosa hävittäjistä määrättiin muutettaviksi hävittäjä-pommittajiksi. Tämä heikensi moraalia ja nosti edelleen jännitteitä ylimmän johdon ja laivueiden esimiesten välillä.


title: Taistelu Britanniasta

text: Molemmat osapuolet olivat järjestäneet meripelastuspalvelun, joka poimi alasammutut lentäjät tehokkaasti. Molemmilla oli muunneltuja torpedoveneitä ja erilaisia nopeita rannikkoaluksia nimenomaan pelastustehtäviä varten, koska koulutetut lentäjät olivat tärkeitä. Myös vastapuolen miehistöä saatettiin pelastaa, mikä tietenkin vei pelastetun sotavankeuteen.


title: Taistelu Britanniasta

text: Luftwaffe ei onnistunut hankkimaan tavoitteeksi asetettua ilmaherruutta, ja lähestyvä syksy ja talvi tekivät maihinnousuyrityksestä käytettävissä olevilla aluksilla vaarallisen. 17. syyskuuta oli asetettu takarajaksi. Toisaalta Hitler toivoi edelleen erillistä aselepoa Britannian kanssa, mutta myös hänen aikeensa hyökkäyksestä Neuvostoliittoon vaikutti ratkaisevasti päätöksessä luopua maihinnousuyrityksestä.


title: Taistelu Britanniasta

text: Taistelun kuluessa RAF:n pommikoneet ja Britannian rannikkolennosto () pommittivat satamiin koottuja maihinnousualuksia ja itse satamia. Syyskuussa britit havaitsivat, että aluksia oltiin siirtämässä pois.


title: Taistelu Britanniasta

text: Lokakuussa 1940 Belgiaan saapui Italian ilmavoimien yksikkö, joka hyökkäili Luftwaffen tukena Etelä-Englantiin. Talven aikana operaatiot Blitz ja Adlerangriff eivät kuitenkaan enää saavuttaneet aikaisempaa tehoaan. Talven aikana kumpikin osapuoli menetti noin 200 konetta. Luftwaffen ilmaiskut jatkuivat toukokuuhun 1941, mutta Britanniassa ei enää koettu syksyn 1940 kaltaista tuhoa. Tilanne oli nyt RAF:n hallinnassa eikä Luftwaffe kyennyt enää aiheuttamaan kriittisiä tappioita. Päinvastoin se kärsi itse koko ajan tappioita, joihin ei olisi ollut varaa ajatellen tulevaa suurhyökkäystä itään. Talviolosuhteiden vuoksi saksalaisten hyökkäysten tarkkuus kärsi. Toukokuussa Englannin pommitukset eivät enää olleet suuri uhka. Jatkuvat ilmaiskut vaihtuivat epäsäännöllisiksi pommituksiksi.


title: Taistelu Britanniasta

text: Saksan ilmavoimat menettivät 31. lokakuuta mennessä yli 1 700 hävittäjä- ja pommikonetta. Brittien tappiot jäivät 1 400 lentokoneeseen. Lisäksi Luftwaffe menetti lukuisia lentäjiä vankeina, kun taas alasammutuista koneista pelastautuneet britit päätyivät useimmiten turvallisesti omien puolelle. Ilmasotaa ja sen ratkaisevaa merkitystä kuvasi Winston Churchill:


title: Taistelu Britanniasta

text: Churchill tarkoitti tällä paitsi hävittäjälentäjiä, niin myös ilmavalvonnan henkilöstöä, joista useita palkittiin ja keskeisimpiä aateloitiin. Churchill ei tutkan salaamissyistä voinut mainita ilmavalvontaa tässä puheessa.


title: Taistelu Britanniasta

text: Ennen taistelua Britanniasta ei tiedetty minkälaisia tuhoja modernin ilma-aseen pommituksista voisi suurkaupungeille aiheutua. Arveltiin, että jopa 700 000 saattaisi kuolla ja yli miljoona haavoittua. Kaupunkilaiset lähettivät lapsensa turvaan maalle ja Kanadaan. Viimeksi mainittu kuitenkin lopetettiin, kun saksalaiset upottivat yhden lapsia kuljettaneista laivoista Atlantilla. Kaikkiaan lapsia siirrettiin yhteensä kaksi miljoonaa. Metroasemille rakennettiin ensiapukeskuksia ja käymälöitä sekä varattiin ruokaa. Saksalaisten pommitukset Britannian taistelun aikana surmasivat noin 27 450 siviiliä.


title: Taistelu Britanniasta

text: Hugh Dowding ja Keith Park siirrettiin toisiin tehtäviin. Erityisesti Leigh-Mallory syytti Parkia siitä, että hän koki taistelun henkilökohtaisena eikä pyytänyt ajoissa apua hänen johtamaltaan rykmentiltä. Park puolestaan epäili Leigh-Malloryn vitkastelleen tahallisesti avun lähettämisessä sitä pyydettäessä. Dowding ei saanut kiistoja ratkaistuksi, mutta hän oli jo varsin iäkäs ja taistelu kulutti häntä henkisesti. Lisäksi hänen täytyi puolustaa hävittäjäasetta poliittisesti sekä ennen sotaa että sen aikana. Hän joutui vastustamaan esimerkiksi suuntausta, jossa kaksimoottorisilla hävittäjillä olisi ollut keskeinen osa, vaikka taistelukokemus jo osoitti muuta. Dowdingin tilalle RAF:n johtoon nousi Sholto Douglas. Tämä käytti hävittäjävoimia virheellisesti maahyökkäyksiin, joiden vaikutus oli vähäinen. Hyökkäykset aiheuttivat tappioita ja lentäjien moraali laski. Näissä tehtävissä saivat ilmatorjuntatulessa surmansa muun muassa Spitfire-ässät Eric Lock ja Brendan Finucane.


title: Taistelu Britanniasta

text: Taistelu vaikutti siihen, että Britanniassa pidettiin vahvoja päivähävittäjävoimia, vaikka strategisia päiväpommituksia ei maahan enää tehty ja koneita olisi tarvittu kipeästi muilla sotanäyttämöillä. Luftwaffen keskuudessa oli vahva tunne puolustuskannalle siirtymisestä. Kiistat pommituslennoston vaikutuksesta koko Luftwaffeen jatkuivat edelleen, sillä kasvava hävittäjistön tarve oli jo nähtävissä.


title: Henrik VI (Englanti)

text: Henrik VI (6. joulukuuta 1421 – 21. toukokuuta 1471) oli Englannin kuningas vuosina 1422–1461 ja uudelleen vuosina 1470–1471. Hän oli edellisen kuninkaan Henrik V:n poika, ja viimeinen Lancaster-sukuinen hallitsija.


title: Henrik VI (Englanti)

text: Henrik oli kuningas Henrik V:n ainoa lapsi ja näin ollen hänen kruununperijänsä. Henrik syntyi joulukuussa 1421 Windsorissa ja nousi kuninkaaksi ainoastaan yhdeksän kuukauden iässä 31. elokuuta 1422, kun Henrik V kuoli yllättäen. Henrik VI:n äiti Valois’n Katariina oli ainoastaan kahdenkymmenen ikäinen ja Ranskan kuninkaan Kaarle VI:n tyttärenä häneen suhtauduttiin epäillen eikä hänelle annettu täyttä vastuuta nuoren Henrikin kasvatuksessa.


title: Henrik VI (Englanti)

text: 28. syyskuuta 1423 aateliset vannoivat uskollisuutta Henrik VI:lle. He kutsuivat parlamentin koolle kuninkaan nimissä ja perustivat holhoojahallituksen. Humphrey, Gloucesterin herttua, joka oli Henrik IV:n nuorin poika, valittiin kuningaskunnan ja kirkon suojelijaksi ja puolustajaksi, kunnes kuningas olisi täysikäinen. Hallituksella säilyi kuitenkin oikeus purkaa nimitys. Hänen tehtävänsä rajoitettiin rauhan ylläpitämiseen ja parlamentin koolle kutsumiseen ja hajottamiseen. Piispa Henrik Beaufortilla (kardinaali vuodesta 1426), joka oli Henrik V:n setäpuoli, oli tärkeä rooli sijaishallituksessa. Henrik IV:n vanhin elossa oleva poika, Juhana, oli vanhin sijaishallitsijoista ja hänet valittiin Ranskan sijaishallitsijaksi (hän oli vastuussa käynnissä olevasta sodasta).


title: Henrik VI (Englanti)

text: Henrikin isä Henrik V oli käytännössä saanut Ranskan valtaansa, mutta Englannin ote Ranskasta alkoi heikentyä, kun Ranskan armeija valtasi Jeanne d’Arcin innoittamana kaupunkejaan takaisin. Vallan lujittamiseksi Henrik VI päätettiin kruunata Ranskan kuninkaaksi, kuten Henrik V:n solmimassa Troyesin sopimuksessa oli sovittu. Sijaishallitsijana toiminut Juhana järjesti kruunajaiset 16. joulukuuta 1431 Notre Damessa. Kyseessä oli ainoa kerta, kun Englannin ja Ranskan kuningaskunnat "de jure" yhdistyivät saman kuninkaan alaisuuteen. Käytännössä Englannin ote Ranskasta heikkeni edelleen, eikä Henrik VI enää vuoden 1432 tammikuun jälkeen käynyt maassa.


title: Henrik VI (Englanti)

text: Henrik tuli täysikäiseksi vuonna 1437. 23. huhtikuuta 1445 hän meni naimisiin Margareeta Anjoulaisen kanssa. Henrik joutui avioliitossa luovuttamaan Mainen ja Anjoun Ranskan kuninkaalle, tämä ei kuitenkaan tullut julkiseen tietoon ennen kuin vuonna 1446. Jatkuvissa konflikteissa Englanti menetti maitaan Ranskalle ja vuonna 1453 sen ainoa alue Ranskassa oli Calais.


title: Henrik VI (Englanti)

text: Vuonna 1453 Henrik VI sai hermoromahduksen ja ei enää tajunnut mitään ympäröivästä maailmasta. Henrikin mielisairaus saattoi olla peritty Valois-suvun isoisältä, Kaarle VI:lta, joka kärsi ajoittaisesta mielenhäiriöistä elämänsä 30 viimeisen vuoden aikana.


title: Henrik VI (Englanti)

text: Englannissa tarvittiin uusi hallitsija. Asemassa oli juridisesti vahvimmin kiinni Henrik VI:n poika Edvard (1453–1471), mutta johtava aatelisto suosi Yorkin herttuaa Rikhardia, joka sitten hallitsikin vuoteen 1455, kunnes Henrik tuli yhtäkkiä järkiinsä. Rikhard ei suostunut luopumaan vallasta, vaan marssi St Albansiin taistelemaan Henrikin ja kuningatar Margareetan joukkoja vastaan. Tästä taistelusta, jonka Yorkin Rikhard voitti, alkoivat niin sanotut ruusujen sodat. Tämän jälkeen taisteluonni vaihteli puolin ja toisin. Kuningatar ajoi Rikhardin maanpakoon 1459 ja tuli sitten lyödyksi Northamptonin taistelussa vuonna 1460, missä Henrik VI joutui vangiksi. Rikhard vaati tällöin monien kannattajiensakin yllätykseksi kruunua itselleen – heille oli kerrottu taisteltavan, jotta päästäisiin eroon kuninkaan pahoista neuvonantajista. 30. joulukuuta 1460 Margareeta kohtasi Rikhardin Wakefieldin taistelussa, jossa Rikhard sai surmansa. Toisessa St Albansin taistelussa 22. helmikuuta 1461 Margareeta löi Rikhardin pojan Edvardin ja sieppasi Henrikin.


title: Henrik VI (Englanti)

text: Margareetan voitoista huolimatta Lontoon kaupunki ja monet aateliset kannattivat Edvardia. Vuonna 1461 aatelisto kruunasi Edvardin kuningas Edvard IV:ksi, jolloin maassa oli kaksi kuningasta. Seurasi suuri Towtonin taistelu, jonka Lancasterin joukot hävisivät. Margareeta pakeni Skotlantiin ja myöhemmin Ranskaan. Henrik VI päätyi vangiksi Toweriin. Vuonna 1470 Henrik pääsi vielä kerran vallansyrjään kiinni, kun Margareetan ja Warwicikin jaarlin Richard Nevillen vastahyökkäys karkotti Edvard IV:n. Edvard IV palasi 1471 sotajoukon kanssa, tappoi Tewkesburyn taistelussa Richard Nevillen ja Henrik VI:n pojan Edvardin sekä vangitsi ja mestasi Henrik VI:n.


title: Henrik VI (Englanti)

text: Kuolemaansa mennessä Henrik VI oli menettänyt kaksi kuningaskuntaa, ainoan poikansa ja järkensä, mistä syystä häntä ei ole pidetty erityisenä sotilaallisena tai poliittisena johtajana. Sen sijaan Henrik tunnetaan uskonnon ja sivistyksen tukijana. Hän perusti Englannin arvostetuimman sisäoppilaitoksen Etonin sekä Cambridgen yliopiston King’s Collegen.


title: Henrik VI (Englanti)

text: William Shakespeare kirjoitti 1590-luvulla kolmiosaisen näytelmän Henrik VI:sta. Tämä esiintyy myös haamuna näytelmässä "Rikhard III".


title: Samuil Feinberg

text: Samuil Jevgenjevitš Feinberg (; 26. toukokuuta 1890 Odessa, Venäjän keisarikunta – 22. lokakuuta 1962 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) oli venäläinen säveltäjä ja pianisti. Säveltäjänä Feinberg tunnetaan erityisesti kahdestatoista pianosonaatistaan, pianistina taas Johann Sebastian Bachin "Das wohltemperierte Klavierin" kokonaislevytyksestä (1959) ja monien Aleksandr Skrjabinin teosten, mm. pianokonserton, 2., 4. ja 5. pianosonaatin sekä masurkoitten, levytyksistä. Feinberg laati myös useita pianosovituksia, mm. Pjotr Tšaikovskin kuudennen sinfonian scherzo-osasta ja etenkin Bachin koraaleista. Pianonsoittoa koskevia näkemyksiään Feinberg esitti postuumisti julkaistussa kirjassaan "Pianizm kak iskusstvo" ("Pianonsoitto taiteena", 1962), jota Heinrich Neuhausin "Pianonsoiton taide" -teoksen ohella pidetään alan klassikkona.


title: Samuil Feinberg

text: Feinberg sai Stalin-palkinnon palkinnon vuonna 1946 toisesta pianokonsertostaan.


title: Edvard IV

text: Edvard IV (28. huhtikuuta 1442 Rouen – 9. huhtikuuta 1483 Westminster) oli Englannin kuningas vuosina 1461–1483, lukuun ottamatta muutaman kuukauden jaksoa 1470–1471, jolloin vallassa oli edellinen kuningas Henrik VI.


title: Edvard IV

text: Edvard oli ensimmäinen York-sukuinen hallitsija, jonka väitetty perinnöllinen oikeus kruunuun tuli siitä, että hänen isänsä Yorkin herttua Rikhard oli Plantagenet-sukua ja Edvard III:n suora jälkeläinen. Edvard IV sai vallan pitkällisten taisteluiden kautta ruusujen sodissa. Loppukausi Henrik VI:n kuoleman jälkeen oli rauhallisempaa. Hän yritti ilman menestystä edeltäjänsä menettämän Ranskan kruunun takaisinvaltausta.


title: Edvard IV

text: Edvard Yorkilainen syntyi Rouenissa, Ranskassa Rikhard Plantagenetin toisena poikana. Hänen äitinsä oli Cecily Neville. Edvard oli vanhin neljästä pojasta, jotka säilyivät hengissä täysikäisiksi. Yorkin haastettua hallinneen Lancaster-suvun syntyi valtataistelu, joka tunnetaan ruusujen sotana. Edvardin isän kuoltua vuonna 1460 Wakefieldin taistelussa Edvard peri tämän vaatimuksen Englannin kruunusta.


title: Edvard IV

text: Richard Nevillen (joka tunnetaan nimellä "Kuninkaantekijä"), Warwickin jaarlin tukemana Edvard näytti jo nuorena johtajan lahjojaan lyöden Lancaster-suvun kannattajia useissa taisteluissa. Kun Henrik ja hänen voimakastahtoinen vaimonsa Margareeta Anjoulainen sotivat pohjoisessa, Neville otti haltuunsa pääkaupungin ja sai Edvardin julistettua kuninkaaksi vuonna 1461. Edvard vahvisti asemaansa samana vuonna voitolla Towtonin taistelussa, jossa lancasterilaiset lyötiin täydellisesti.


title: Edvard IV

text: Edvard oli pitkä, voimakas, komea, seurallinen, antelias ja suosittu. Warwickin jaarli, joka uskoi pystyvänsä jatkamaan valtaansa Edvardin kautta painosti kuningasta etsimään aviokumppani merkittävästä eurooppalaisesta valtiosta - jaarli saattoi mahdollisesti myös toivoa Edvardin naivan yhden hänen tyttäristään . Edvard toteutti pitkälle mentorinsa tahtoa, mutta etääntyi tästä naimalla 1. toukokuuta 1464 salaa leskirouva Elisabet Woodvillen (Edvardin on väitetty myös naineen aiemmin salaa toisen lesken, Lady Eleanor Talbotin). Elisabetillä oli useita suhteellisen köyhiä, mutta kunnianhimoisia lancasterilaisia sukulaisia. Näillä sukulaisilla ei ollut todellista valtaa uhata Richard Nevilleä, mutta jaarli oli huolissaan vaikutuksesta, joka näillä oli kuninkaaseen. Näin jaarli kääntyi Edvardia vastaan kuninkaan tyytymättömän veljen Yrjön, Clarencen herttuan avulla.


title: Edvard IV

text: Suurin osa kuninkaan armeijasta (ilman Edvardia) lyötiin Edgecote Moorin taistelussa heinäkuussa 1469 ja Edvard kaapattiin myöhemmin Olneyssa. Nevillen joukot vangitsivat myös Edvardin apen Richard Wydevillen ja langon John Wydevillen taistelun jälkeen Chepstowissa. Molemmat mestattiin Kenilworthissa 12. elokuuta 1469 tekaistujen syytteiden perusteella.


title: Edvard IV

text: Neville yritti hallita maata Edvardin nimissä, mutta aatelisto oli vastahakoinen, sillä monet heistä olivat kiitollisuudenvelassa kuninkaalle. Kapinamieli alkoi nousta, ja Nevillen oli pakko vapauttaa kuningas. Edvard ei vapauduttuaan surmannut Nevillea tai Yrjöä vaan pyrki sovintoon heidän kanssaan. Neville ja Yrjö aloittivat kuitenkin pian uuden kapinan. He epäonnistuivat ja siirtyivät maanpakoon Ranskaan vuonna 1470.


title: Edvard IV

text: Ranskassa jaarli ja herttua solmivat liiton Henrik VI:n vaimon Margareetan kanssa. He sopivat kannattavansa Henrikin paluuta valtaan kiitoksena Ranskan tuesta maihinnousussa, joka tapahtui vuonna 1470. Tällä kertaa Edvard joutui pakenemaan, koska Richardin veli, Montagun markiisi John Neville oli myös loikannut lancasterilaisten puolelle - tämä muutti kuninkaan sotilaallisen aseman kestämättömäksi.


title: Edvard IV

text: Nyt Henrik VI palasi valtaan lyhyeksi aikaa, jonka Edvard vietti maanpaossa Burgundissa. Burgundia hallitsivat Edvardin lanko Kaarle, Burgundin herttua ja sisko Margareeta. Kaarle oli haluton auttamaan Edvardia, mutta Ranskan julistettua sodan Burgundille Kaarle päätti auttaa.


title: Edvard IV

text: Palattuaan Englantiin suhteellisen pienen joukon kanssa Edvard vältteli mahdollisia vihollisjoukkoja vaatimalla kuten Henrik Bolingbroke (eli Henrik IV) seitsemänkymmentä vuotta aiemmin ainoastaan herttuakuntaansa takaisin (Edvard oli ennen kruunaustaan Yorkin herttua). Yorkin kaupunki kuitenkin sulki porttinsa Edvardilta. Edvardin marssiessa kohti etelää hän alkoi saada lisää kannattajia. Hänen veljensä Yrjö katsoi mahdollisuutensa paremmiksi Edvardin kuin Henrik VI:n kanssa ja siirtyi Edvardin kannattajaksi. Edvard löi Richard Nevillen joukot ja surmasi jaarlin Barnetin taistelussa 14. huhtikuuta 1471. Nevillen kuoltua Edvard tuhosi loput lancasterilaisesta vastarinnasta Tewkesburyn taistelussa 4. toukokuuta 1471. Walesin prinssi ja Lancaster-suvun kruununperillinen Edvard Westminsteriläinen sai surmansa joko itse taistelussa tai pian sen jälkeen, ja muutama viikko myöhemmin, samana yönä kun Edvard saapui Lontooseen, Towerissa vangittuna ollut Henrik VI murhattiin. Näin lancasterilainen vastarinta oli saatu tuhottua kokonaisuudessaan.


title: Edvard IV

text: Edvard pikkuveljet Yrjö, Clarencen herttua ja Rikhard, Gloucesterin herttua (myöhemmin kunings Rikhard III) naivat molemmat Warwickin jaarlin ja Anne Beauchampin tyttäret Isabella ja Anne Nevillen. Yrjö todettiin myöhemmin syylliseksi juonitteluun Edvardia vastaan ja vangittiin Lontoon Toweriin. Hänet "teloitettiin yksityisesti" 18. helmikuuta 1478; myöhemmän legendan mukaan hänet hukutettin Malmsey-viinitynnyriin.


title: Edvard IV

text: Uudelleen valtaan tulonsa jälkeen Edvard ei kohdannut enää kapinoita, koska lancasterilaisten suku oli lähestulkoon hävitetty. Hänen ainoa vihollisensa oli maanpaossa elänyt Henrik Tudor. Edvard julisti sodan Ranskalle vuonna 1475. Se selvitettiin Picquignyn rauhassa 29. elokuuta 1475. Rauhansopimuksessa Edvard sai 75 000 kruunua ja sen jälkeen vuosittain 50 000 kruunua Ranskalta. Edvard tuki myös Albanyn herttuan Alexander Stewartin pyrkimyksiä nousta Skotlannin kuninkaaksi.


title: Edvard IV

text: Edvard sairastui pääsiäisenä 1483, mutta säilyi elossa riittävän kauan pystyäkseen tekemään testamenttiinsa lisäyksiä, joista tärkein oli hänen veljensä Rikhardin nimeäminen valtionhoitajaksi. Edvard kuoli 9. huhtikuuta 1483 oltuaan kolme päivää koomassa. Aikalaisten arveluiden mukaan hän kuoli liiallisen syömisen, juomisen ja irstailun seurauksena .


title: Edvard IV

text: Edvard haudattiin St George's Chapeliin (Pyhän Yrjön kappeli) Windsorin linnassa. Edvardia seurasi kuninkaana hänen 12-vuotias poikansa, Edvard V, jonka parlamentin säädös "Titulus Regius" kuitenkin pian syrjäytti valtaistuimelta ja uudeksi kuninkaaksi nousi Rikhard III. Edvardin tyttärestä Elisabet Yorkilaisesta tuli myöhemmin Henrik VII:n puoliso ja Elisabetin pojasta tuli kuningas Henrik VIII.


title: Edvard IV

text: Edvardilla ja Elisabet Woodvillellä oli kymmenen lasta. Titulus Regiuksen myötä lapset julistettiin aviottomiksi, koska katsottiin Edvardin olleen naimisissa Lady Eleanor Botelerin kanssa ennen Elisabetia. Julistus mitätöitiin pian sen jälkeen kun Henrik VII astui valtaan: se oli tehnyt tulevan kuningattaren Elisabet Yorkilaisen aviottomana syntyneeksi.


title: Edvard IV

text: Edvardilla oli lukuisia rakastajattaria, joista tunnetuin oli Jane Shore. Hänellä sanotaan olleen myös useita aviottomia lapsia:


title: Edvard IV

text: Perkin Warbeck, joka yritti periä kruunun väittämällä olevansa Rikhard Shrewsburylainen, muistutti ulkonäötään Edvardia ja on epäilty Warbeckin mahdollisesti olleen Edvardin avioton poika.


title: Edvard IV

text: Joidenkin väitteiden mukaan Edvard ei olisi ollut Rikhard Plantagenetin biologinen lapsi, koska Rikhardin uskotaan olleen sotamarssilla yhdeksän kuukautta ennen Edvardin syntymää. Mikäli hän ei olisi ollut Rikhardin poika, hänen tyttärensä avioliitto Beaufort-lancasterilaisen Henrik VII:n kanssa olisi ollut siinä mielessä täysin turha, että se ei olisi vahvistanut Henrikin vaatimusta kruunuun, eikä antanut laillista oikeutta Henrikin jälkeläisille Englannin valtaistuimelle ja näin kaikki myöhemmät monarkit olisivat olleet ja olisivat edelleen laittomia Englannin valtaistuimelle. Asiasta on tehty tv-ohjelma, jossa on kerrottu, kenen oikeasti tänään pitäisi hallita Englantia. Hän olisi Edvardin veljen/velipuolen jälkeläinen Michael Abney-Hastings. Rouenin katedraalin historiankirjoista löytyneet todisteet siis väittävät, että Rikhard olisi ollut poissa Rouenista yhdeksän kuukautta ennen Edvardin syntymää. Samoin Edvardin kastajaiset olisivat olleet pienimuotoisemmat, kuin veljensä Edmundin. Näkemystä Edvardin laittomuudesta valtaistuimelle pidetään subjektiivisena modernissa historiantulkinnassa, eikä Edvardin isän tiedetä kiistäneen isyyttään. Laillisuuskysymyksen on saattanut nostaa esille myös Edvardin nuorempi vastustaja Rikhard III vahvistaakseen omaa asemaansa ja näin väite laittomuudesta on saattanut olla täysin keksitty.


title: Giorgio Moroder

text: Giovanni Giorgio Moroder (s. 26. huhtikuuta 1940) on italialainen tuottaja ja säveltäjä, jonka työ syntetisaattoreiden parissa on vaikuttanut suuresti nykyaikaiseen elektroniseen musiikkiin. Esimerkiksi Donna Summerin tuottajana toiminutta Moroderia voidaan hyvällä syyllä pitää yhtenä teknomusiikin esi-isistä. Moroder on kotoisin Italian Etelä-Tirolista ja kuuluu alueen saksalaisväestöön.


title: Giorgio Moroder

text: Moroder löi läpi soolohitillä ”Son of My Father”. Moog-vetoinen kappale nousi Chicory Tip -yhtyeen tuoreeltaan coveroimana kolmeksi viikoksi Ison-Britannian singlelistan kärkeen vuonna 1972. Vuonna 1975 Moroderin ja Pete Bellotten Münchenin Musicland-studioilla syntyi yksi diskomusiikin kulmakivistä, kun kaksikko tuotti Donna Summerin kappaleen ”Love to Love You Baby”. Summerin kiihkeä laulusuoritus ja tuottajakaksikon luoma loputon jytke olivat omiaan lietsomaan diskokuumetta. Kappaleen 17-minuuttinen miksaus täytti kokonaisen LP-levyn puoliskon.


title: Giorgio Moroder

text: Moroderin Donna Summerille tuottama ”I Feel Love” (1977) oli ensimmäisiä diskohittejä, jotka oli tehty lauluääntä lukuun ottamatta kokonaan koneilla. Moroderin syntetisoitu soundi loi pohjaa 1980-luvun popmusiikille. Verrattuna aikalaisiinsa, kuten Kraftwerkiin, Moroderin tyyli on aina ollut enemmän massoille suunnattua. Hän on jopa sanonut, ettei hänen musiikissaan ole kyse niinkään suuren taiteen tekemisestä kuin silkasta viihdyttämisestä. Kaupallinen suosio on kuitenkin vain vankistanut Moroderin edelläkävijän asemaa ja kasvattanut hänen seuraajiensa joukkoa.


title: Giorgio Moroder

text: 1970-luvun lopulla Moroder julkaisi soololevyt "Knights in White Satin" (1976) ja "From Here to Eternity" (1977). Kummankin nimikappale oli myös singlehitti. ”Knights in White Satin” on versio Moody Bluesin ”Nights in White Satin” -rockklassikosta.


title: Giorgio Moroder

text: Punkin ja new waven vallattua markkinat 1980-luvulla Moroder onnistui Blondielle tuottamallaan hitillä ”Call Me” (1980). Vuonna 1985 Moroder teki albumin Human League -yhtyeen laulajan Philip Oakeyn kanssa. Yhteistyön kruunasi ”Together in Electric Dreams” -hitti.


title: Giorgio Moroder

text: Lukuisia palkintoja ja miljoonia myytyjä levyjä poikineen tuottajan työn ohella Moroder on tullut tunnetuksi etenkin elokuvien soundtrack-säveltäjänä. Hän on voittanut kolme Oscar-palkintoa: "Keskiyön pikajuna" -elokuvan musiikista sekä "Top Gun" ja "Flashdance" -elokuvien lauluista ”Take My Breath Away” ja ”Flashdance... What a Feeling”. Moroder muistetaan myös "Scarfacen" soundtrackin tekijänä. Moroderin omista elokuvaprojekteista tunnetuin on Fritz Langin "Metropolis"-mykkäelokuvaklassikon vuonna 1984 valmistunut restoraatio, jonka soundtrackilla Moroder käytti muun muassa Bonnie Tylerin ja Freddie Mercuryn palveluksia.


title: Giorgio Moroder

text: Moroderin tekemät tunnuslaulut ovat soineet Los Angelesin (”Reach Out”) ja Soulin olympialaisissa (”Hand in Hand”) sekä jalkapallon MM-kisoissa 1990 (”To Be Number One”).


title: Giorgio Moroder

text: Muun muassa issa on kuusi Moroderin kappaletta.


title: Giorgio Moroder

text: Daft Punkin "Random Access Memories" -albumilla on kappale nimeltään ”Giorgio by Moroder”, jolla kuullaan itse Giorgio Moroderia.


title: Wilhelm Keitel

text: Wilhelm Bodewin Johann Gustav Keitel (22. syyskuuta 1882 Hannover – 16. lokakuuta 1946 Nürnberg) oli saksalainen sotamarsalkka ja OKW:n (Oberkommando der Wehrmacht) komentaja toisessa maailmansodassa.


title: Wilhelm Keitel

text: Keitel värväytyi armeijaan 1902 ja hänet ylennettiin vänrikiksi. Ensimmäisen maailmansodan alkaessa hän oli sotilasarvoltaan kapteeni. Keitel haavoittui vakavasti kranaatista syyskuussa 1914. Pian hänet nimitettiin pataljoonan komentajaksi ja hän palveli 199. jalkaväkirykmentissä vuonna 1917.


title: Wilhelm Keitel

text: Sodan jälkeen Keitel liittyi oikeistolaisiin vapaajoukkoihin. Keitel oli edelleen armeijan palveluksessa. Wilhelm Keitel ylennettiin everstiluutnantiksi helmikuussa 1929.


title: Wilhelm Keitel

text: Kun Adolf Hitleristä tuli valtakunnankansleri 1933, hän nimitti Keitelin ystävän Werner von Blombergin puolustusministeriksi. Blomberg esitteli Keitelin Hitlerille. Hitler kertoi elintilan hankkimissuunnitelmansa asevoimien johtajille marraskuussa 1937. Blomberg kuului suunnitelmaa vastustaneisiin, joten hänestä hankkiuduttiin eroon Blomberg–Fritsch-kriisin avulla. Tilalle Hitler tarvitsi uskollisen, natsimyönteisen ja nöyristelevän upseerin. Hän valitsi Keitelin. Helmikuussa 1938 Keitel nimitettiin OKW:n (Wehrmachtin ylin johto) päälliköksi. Upseeritoverit käyttivät Keitelistä nimitystä ”LaKeitel”, lakeijan mukaan. Kun Ranskan kukistumisen johdosta uusia kenraalisotamarsalkkoja nimitettiin peräti kaksitoista, Keitel oli yksi näistä ”tusinoittain halvemmalla” nimitetyistä (kuten moni nuorempi upseeri kommentoi nimitystä).


title: Wilhelm Keitel

text: Sodan aikana hänestä tuli yksi OKW:n keskeimmistä henkilöistä. Sotaonni kääntyi Stalingradin taistelun myötä ja puna-armeijan lopulta saarrettua Berliinin. Ennen itsemurhaansa Hitler pyysi Keiteliä auttamaan suuramiraali Karl Dönitziä armeijan mobilisoimisessa. Saksan antautumisen jälkeen toukokuussa 1945 Keitel vangittiin.


title: Wilhelm Keitel

text: Wilhelm Keiteliä syytteet Nürnbergin oikeudenkäynnissä olivat: 1. Osallistuminen salaliittoon rauhaa vastaan, 2. Rikokset rauhaa vastaan, 3. Sotarikokset ja 4. Rikokset ihmiskuntaa vastaan. Wilhelm Keitel todettiin Nürnbergin sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä syylliseksi kaikkiin neljään syytekohtaan ja tuomittiin kuolemaan 1946. Hänet teloitettiin hirttämällä saman vuoden lokakuussa.


title: Edvard V

text: Edvard V (2. marraskuuta 1470 – 1483?) oli Englannin kuningas huhtikuun 9. päivästä 1483 syrjäyttämiseensä asti. Häntä ei ehditty kruunata, sillä hänen setänsä Rikhard III, josta oli tullut sijaishallitsija Edvard V:n isän Edvard IV:n kuollessa, sulki 12-vuotiaan pojan ja tämän yhdeksänvuotiaan veljen Rikhard Shrewsburylaisen Lontoon Toweriin. Heitä ei nähty sen koommin. Rikhard III otti vallan itselleen, ja yleisesti hänen uskotaan murhanneen prinssit, joskaan mitään suoranaisia todisteita ei ole löytynyt. Vuonna 1674 työmiehet löysivät Towerista kahden lapsen luut, joiden on epäilty kuuluneen Edvard V:lle ja Rikhardille. Luiden alkuperää ei ole kyetty varmistamaan.


title: Edvard V

text: Edvard syntyi piilopaikassa Westminster Abbeyssa, jossa hänen äitinsä Elisabet Woodville piileskeli lancasterilaisia, jotka hallitsivat kuningaskuntaa kun Edvardin isä, yorkilainen Edvard IV ei ollut vallassa. Hänestä tuli Walesin prinssi kesäkuussa 1471 isänsä palattua valtaan ja hän oli vanhempiensa mukana virallisissa tilaisuuksissa.


title: Edvard V

text: Edvard IV oli perustanut Walesin ja Marchesin neuvoston () ja lähetti poikansa Ludlowin linnaan sen nimelliseksi puheenjohtajaksi. Prinssi asui Ludlowissa, kun tieto hänen isänsä äkillisestä kuolemasta saapui. Edvard V peri kruunun 9. huhtikuuta 1483 12-vuotiaana. Hänen isänsä veli Gloucesterin herttua Rikhard oli nimetty nuorten veljenpoikiensa holhoojaksi. Rikhard sieppasi Edvardin seurueen sen matkalla Walesista ja saattoi prinssit Lontooseen.


title: Edvard V

text: Alle kolme kuukautta myöhemmin Rikhard anasti kruunun itselleen. 25. kesäkuuta parlamentti julisti Rikhardin veljenpojat aviottomiksi lapsiksi pappismies Ralph Shaan esitettyä todisteet, että Edvard IV oli solminut avioliiton Lady Eleanor Talbotin kanssa ennen kuin hän nai Elisabet Woodvillen.


title: Edvard V

text: Tosiasiassa kysymyksessä oli vanhempien jo lasten vauva-aikana tekemä sopimus – mutta tällainen sopimus oli tuolloin yhtä sitova kuin avioliitto; itse vihkiäistilaisuus oli lopultakin vain tietynlainen vallan ja varallisuuden näyttö. Sanottiin että se vahvisti avioliiton vastaavasti kuin viralliset hautajaiset kuoleman. Lapsilla itsellään ei ollut asiassa mitään sanansijaa: vanhemmat päättivät, koska suvun etu – erityisesti tällaisesta sopimuksesta seuraava rahallinen hyöty – meni henkilökohtaisten tunteiden edelle.


title: Edvard V

text: Koska Lady Eleanor eli yhä, tämä sopimus mitätöi liiton Elisabetin kanssa ja lapsista tuli aviottomia – joten Rikhard oli laillinen perijä. Rikhardin muut veljet, Edmund ja Yrjö, Clarencen herttua olivat jo kuolleet, jättäen Rikhardin seuraavaksi kruununperilliseksi.


title: Edvard V

text: Sen jälkeen kun nuoret prinssit vietiin Lontoon Toweriin, heitä ei enää ikinä nähty julkisuudessa. Mitä heille tapahtui on suuri arvoitus, josta on kirjoitettu useita kirjoja. Yleisesti oletetaan heidät tapetun ja tavallisimmin epäillyt syylliset ovat: kuningas Rikhard III, Henry Stafford (Buckinghamin herttua) ja Henrik Tudor, joka löi Rikhardin ja nousi kuninkaaksi.


title: Edvard V

text: Prinssien katoamisen jälkeen heidän kohtalonsa on epävarma. Jos heidät tapettiin, se pidettiin hyvin piilossa ja salaisuutena. Ei ole myöskään todisteita heidän selviämisestään hengissä tai että heidät olisi kuljetettu ulos maasta. Vuonna 1490 kruununtavoittelija Perkin Warbeck väitti olevansa Rikhard. Todellisuudessa hän oli syntynyt vuoden 1474 tienoilla Tournaissa. Petkuttaja hirtettiin vuonna 1499.


title: Edvard V

text: Vuonna 1674 työmiehet, jotka olivat siirtämässä White Towerin kappeliin johtavaa portaikkoa löysivät kahden lapsen luurangot, joka olivat kolmen metrin syvyydessä jalavakirstussa. Aluksi kirstu siirrettiin syrjään rakennusjätteiden mukana, kunnes joku päätteli kyseessä olevan prinssien luut. Silloin Kaarle II teetti Sir Christopher Wrenin suunnitteleman valkoisesta marmorista tehdyn arkun ja neljä vuotta myöhemmin luut sijoitettiin arvonmukaisen seremonian myötä Henrik VII:n kappeliin Westminster Abbeyhin lähelle heidän siskonsa Elisabet Yorkilaisen hautaa.


title: Edvard V

text: Yrjö V antoi vuonna 1933 luvan luurankojen tutkimiselle. Tutkimuksen suorittivat Abbeyn arkistonhoitaja Lawrence Tanner ja professori William Wright, eräs aikansa parhaista anatomian tuntijoista. Heitä avusti George Northcroft, Dental Associationin puheenjohtaja. Tutkimus johti siihen loppupäätelmään, että kyseessä olivat luultavasti prinssien jäänteet. Myöhemmin tutkimusta on kuitenkin arvosteltu riittämättömänä ja ettei sen perusteella voida esimerkiksi päätellä luurankojen sukupuolta. Westminster Abbeyn viranomaiset ovat tähän päivään saakka kieltäytyneet toisesta tutkimuksesta.


title: Edvard V

text:
Kirjailija Josephine Tey käsittelee kirjassaan "Ajan tytär" Edvard V:n mysteeriä.
Myös kirjailija Terence Morgan käsittelee kirjassaan " The Master of Bruges" Edvard V:n ja tämän veljen Richardin kohtaloa.


title: Onni Toivonen

text: Onni Kustaa Toivonen (18. maaliskuuta 1894 – 12. kesäkuuta 1968) oli suomalainen poliitikko ja ministeri. Hän edusti Suomen Sosialidemokraattista Puoluetta. Toivonen toimi kansanhuoltoministerinä 29. heinäkuuta.1948 – 17.maaliskuuta.1950 ja sen ohella ministerinä kauppa- ja teollisuusministeriössä marraskuusta 1949 alkaen.


title: Onni Toivonen

text: Toivanen toimi työväenliikkeessä nuoresta asti. Vuoden 1918 sodan jälkeen hänet tuomittiin kuritushuoneeseen, mistä hän vapautui 1920. Armahduksen jlkeen hänestä tuli Kulutusosuuskuntien Keskusliiton sihteeri.


title: Onni Toivonen

text: Osuustoimintaliikkeessä Toivonen työskenteli merkittävän osan elämästään, minkä jälkeen kansanhuolto oli hänen vastuullaan kymmenen vuoden ajan. Kansanhuoltajan tehtävässä ollessaan Toivonen koordinoi Suomessa tapahtuvaa tuotantoa, myyntiä ja ruokahuoltoa. Tehtävänsä takia hän sai paljon vihamiehiä. Taloudellisesti vaikeista ajoista huolimatta hän onnistui kuitenkin keräämään huomattavia lahjoituksia Työväen Akatemialle ja Suomen Kulttuurirahastolle. Hän toimi läheisessä yhteistyössä Väinö Tannerin kanssa.


title: Onni Toivonen

text: Toivonen toimi kauppa- ja teollisuusministerinä ja myöhemmin Neste Oy:n hallintoneuvoston puheenjohtajana. Kun Urho Kekkonen antoi määräykseen ottaa maalaisliiton puoluesihteeri Arvo Korsimo mukaan Nesteen johtokuntaan, Toivonen huolehti käskyn käytännön toimeenpanosta.


title: Onni Toivonen

text: Toivonen työskenteli myös Yleisradion johtajana, kunnes jäi eläkkeelle 1960-luvulla. Hän oli edelläkävijä suomalaisessa radiotoiminnassa ja mainonnassa.


title: Ewe

text: Ewe tai EWE tarkoittaa seuraavia:


title: Bulgan

text: Bulgan () on yksi Mongolian 21 provinssista. Se sijaitsee maan pohjoisosassa Ulan Batorin länsipuolella ja rajautuu Selengein, Orhonin, Tövin, Övörhangain, Arhangain ja Hövsgölin provinsseihin sekä pohjoisessa Venäjään. Siellä on vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 53 065 asukasta ja sen pinta-ala on 48 700 neliökilometriä. Provinssin pääkaupunki on Bulgan.


title: Bulgan

text: Provinssi jakautuu 16 pienempään alueeseen, sumiin. Ne ovat:


title: Tasohyppely

text: Tasohyppelypelit on yksi videopelien lajityyppi, joissa yleensä ohjataan pelihahmoa hyppäämällä erilaisten tasojen päälle. Vaikka tasohyppelypelit jaetaan klassisesti 2D- ja 3D-peleihin, näidenkin ryhmien sisällä on paljon hajontaa.


title: Tasohyppely

text: Yleisiä tasohyppelypelien elementtejä ovat muun muassa:


title: Tasohyppely

text: Lajityypin ensimmäisenä pelinä pidetään "Space Panic" -peliä (1980). Pelissä ei ollut mahdollisuutta hypätä, vaan pelaaja kaivaa kuoppia.


title: Tasohyppely

text: Tasohyppelypelien pioneereihin kuuluvat sellaiset pelit kuten "Donkey Kong" (1981) ja "Pitfall" (1982). Varsinkin kotikonsoleiden ilmestyessä tasohyppelyt tulivat varsin kuuluisiksi, sillä monet konsoliyhtiöiden maskottipelit (Nintendon "Mario", Segan "Sonic" ja PC Enginen "PC Kid") olivat tasohyppelypelejä. Näiden pelien katsotaan yleisesti sopivan kaikenikäisille, mutta poikkeuksia löytyy etenkin 3D-aikakauden tasohyppelyistä. Pelien teemat vaihtelevat laidasta laitaan. Usein myös lisenssipelien eli elokuviin tai tv-sarjoihin perustuvien pelien lajityypiksi valittiin tasohyppely.


title: Tasohyppely

text:
Varhaisissa tasohyppelypeleissä ruutu ei usein vierinyt mihinkään suuntaan. Esimerkiksi "Manic Minerissä" (1983) ja "Lode Runnerissa" (1983) kerättiin liikkumattomien ja yhteen ruutuun mahtuvien pelialueiden sisältä esineitä, jotka kerättyään pelaaja pääsi seuraavaan ruutuun. Toinen mahdollisuus oli, että pelialue koostui useammasta ruudusta, mutta ruudut olivat paikallaan ja vaihtuivat ruutujen reunalle kuljettaessa (esimerkiksi "Monty on the Run", 1985). Jo vuoden 1982 "Pitfall" sisälsi jonkinlaisen sivusuunnassa oikealle päin vierivän pelialueen ja vielä "Super Mario Bros" (1985) perustui yksisuuntaiseen maisemien vierittämiseen. Pian ruudun vieriminen mahdollistui joka suuntaan, jolloin pelialueista tuli entistä suurempia. Yksi tunnetuimmista tasohyppelyistä, Taiton "Rainbow Islands" (1987) erottui joukosta vierittämällä maisemaa vain pystysuunnassa.
"Mario" kuuluu klassisiin toimintapitoisiin, mutta pääasiassa rauhallisempiin tasohyppelypeleihin. "Mega Man" puolestaan on paljon toiminnallisempi ja se voidaan jossain määrin lukea jopa ampumapeliksi. Pelin ensimmäiset osat olivat saatavissa vain 8-bittiselle Nintendolle, mutta tietokoneilla vastaavanlainen pelisarja oli "Turrican". Segan "Sonic the Hedgehog" (1991) oli aikoinaan dramaattinen poikkeus klassisesta tasohyppelystä, sillä se oli tempoltaan nopeampi kuin yksikään tasohyppelypeli siihen asti. Tietokoneille tehtiin Sonicista vaikutteita saanut peli "Zool" (1992). Varhaiset "Ghosts n' Goblins" (1985) ja "Castlevania" (1987) -pelit toivat tasohyppelypeleihin kauhuelementtejä.


title: Tasohyppely

text: Vihollisten nitistämiseen on tasohyppelypeleissä tarjolla hyvin erilaisia vaihtoehtoja. Suoraviivaista ampumista sisältää vain osa tasohyppelyistä. Yksi vaihtoehto ampumisen sijaan on vihollisen päälle hyppääminen kuten "Super Marioissa". Pelissä "Chuck Rock" (1991) lihava luolamies mätkii vihollisia vatsallaan. Sonic-siili taas voi kieriä vihollisten päälle, jos vauhtia on tarpeeksi, ja "Magic Pocketsin" (1991) sankari muodostaa taskussaan pieniä hurrikaaneja, jotka lennättävät viholliset pois. Yksi tapa saada peleihin vaihtelua on ollut hahmojen kontrolloinin monipuolistaminen. Taiton pelissä "New Zealand Story" (1988) pelihahmo pystyi takavarikoimaan omaan käyttöönsä vihollisten lentolaitteet. "Super Marioissa" on käytetty myös monia keinoja, kuten hahmojen kykyä nostaa ja heittää tavaroita, sekä erilaisia pukuja jotka antavat hahmolle uusia ominaisuuksia ja kykyjä, sekä ratsuja, joita hahmo voi käyttää hyväkseen. Pelissä "James Pond 2: Robocod" (1992) pelihahmo, evillään kävelevä kala, pystyi venymään pystysuunnassa äärettömän matkan, suojautumaan panssaripaitansa alle, lentämään kylpyammeella sekä roikkumaan katossa.


title: Tasohyppely

text:
1990-luvulla merkittävä murros oli kolmiulotteiseen grafiikkaan perustuvien pelien ilmaantuminen. Kolmiulotteiset tasohyppelypelit tapaavat olla paljon toimintapitoisempia ja esineiden keräilyyn keskittyviä, kuten Super Mario 64. Myöhemmistä tasohyppelypeleistä löytyy myös suoraan aikuisille tarkoitettuja pelejä kuten "Alice", joka on synkkä versio lastensadusta "Liisan seikkailut ihmemaassa", sekä "Evil Twin". Myös pelit kuten "" sekä "Ratchet and Clank" on suunnattu paljon vanhemmille pelaajille kuin klassiset värikkäät tasohyppelyt. Uudet tasohyppely tuntuvat myös keskittyvän enemmän teknologian ja aseiden hyöyntämiseen, mikä saa ne ajoittain muistuttamaan enemmän ampumapelejä.
Eräät ensimmäisen persoonan ammuntapelit mahdollistavat nk. rakettihypyn räjähteiden käytöllä. Temppu aiheuttaa yleensä pelaajalle myös jonkin määrän vahinkoa.


title: Orhon

text: Orhon () on yksi Mongolian 21 provinssista. Se sijaitsee maan pohjoisosassa Ulan Batorin luoteispuolella ja rajautuu Bulganin ja Selengen provinsseihin. Siellä on vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 87 118 asukasta ja sen pinta-ala on 840 neliökilometriä. Provinssin pääkaupunki on Erdenet.


title: Orhon

text: Provinssi on saanut nimensä Orhonjoelta. Pienikokoinen provinssi syntyi vuonna 1994, kun se muodostettiin liittämällä yhteen alue Bulganin provinssista ja Erdenetin provinssitasoinen kaupunki.


title: Orhon

text: Provinssi jakautuu kahteen pienempään osaan, sumiin. Ne ovat:


title: Painonnosto

text: Painonnosto on urheilumuoto, jossa kilpailija pyrkii kahdella kädellä nostamaan mahdollisimman painavan tangon levypainoineen ylös suorille käsille. Kilpailussa nostot tehdään kahdella eri tekniikalla temmaten ja työntäen. Voittaja on suurimman yhteistuloksen nostanut. Painonnosto on olympialaji.


title: Painonnosto

text: Läheinen laji on voimanosto, missä nostomuodot ovat "jalkakyykky", "penkkipunnerrus" ja "maastaveto".


title: Painonnosto

text: Painonnostoa on harrastettu urheilulajina 1800-luvulta lähtien. Olympiakisojen ohjelmassa painonnosto oli jo Ateenassa 1896 mutta vasta vuoden 1920 Antwerpenin olympialaisista lähtien se on ollut säännöllisesti olympialaji. Suomessa perustettiin Painonnostoliitto vuonna 1934.


title: Painonnosto

text: Aiemmin mukana on ollut myös kolmantena muotona punnerrus. Siinä paino vedetään ensin rinnalle kuten työnnössäkin, mutta punnerretaan sitten pään yläpuolelle jalkoja suorina pitäen. Punnerrus jäi pois vuonna 1972, Münchenin olympialaisten jälkeen. 1900-luvun alussa painonnostossa kilpailtiin myös yhden käden nostoissa, ja olympialaji se oli Ateenan olympialaisissa 1896.


title: Painonnosto

text: Menestyviä painonnostomaita ovat Bulgaria, Venäjä ja Kiina. Kaikkiaan neljä painonnostajaa on voittanut kolme olympiakultaa. He ovat Pirros Dimas (Kreikka, syntynyt Albaniassa), Naim Süleymanoğlu (Turkki, syntynyt Bulgariassa), Kakhi Kakhiashvili (Kreikka, syntynyt Georgiassa) ja Halil Mutlu (Turkki, syntynyt Bulgariassa).


title: Painonnosto

text: Miesten levytangon pituus on 220 senttimetriä ja halkaisija 28 millimetriä ja paino lukkoineen 25 kilogrammaa. Naisten levytangon pituus on 201 senttimetriä ja halkaisija 25 millimetriä ja paino lukkoineen 20 kilogrammaa. Tangossa käytetään 25, 20, 15, 10, 5, 2,5, 2, 1,5, 1, ja 0,5 kilogramman painoisia levyjä. Sarjoja on miehillä kahdeksan: 56 kg, 62 kg, 69 kg, 77 kg, 85 kg, 94 kg, 105 kg ja yli 105 kg. Naisilla sarjoja on myös kahdeksan: 48 kg, 53 kg, 58 kg, 63 kg, 69 kg, 75 kg, 90 kg ja yli 90 kg. Nostojärjestys määräytyy kilpailijoiden aloituspainojen mukaan. Yleensä kilpailijat käyttävät nostovöitä ja tarkoitukseen suunniteltuja tukevia nostokenkiä.


title: Painonnosto

text: Kilpailulajeina ovat tempaus ja työntö. Näiden yhteistulos ratkaisee kilpailusijoituksen. Nostoissa painot pitää pystyä pitämään ylhäällä vähimmäisajan ja hyvässä tasapainossa, jotta suoritus on hyväksyttävissä. Arvostelutuomareita on kolme. Vähintään kahden tuomarin on oltava samaa mieltä suorituksesta, jotta se voidaan hyväksyä. Molemmissa nostolajeissa kilpailijalla on kolme suoritusta. Mikäli useampi kilpailija on saanut saman tuloksen, voittaa tuloksen ensimmäisenä tehnyt nostaja. Vuoteen 2016 saakka tasatilanteessa kevyempi nostaja voitti. Nostosuorituksen hylkäämisen aiheuttaa muun muassa polven koskettaminen nostolavaan sekä johonkin ruumiinosaan (ei polveen), koskettaminen rinnalleoton aikana.


title: Painonnosto

text: Kilpailu alkaa "tempauksella", jossa tanko nostetaan yhdellä liikkeellä suorille käsille joko saksaamalla, missä toinen jalka siirtyy kääntöä tehdessä eteen ja toinen taakse, tai istuvalla tyylillä kyykistyen. Merkittävä osa tempauksen onnistumisessa on tasapainon ylläpitämisessä, kun painot suorilla käsillä siirrytään tasajalkaseisontaan. Tempauksessa ote tangosta on leveämpi kuin työnnössä.Toisena suoritettava "työntö" on kaksivaiheinen. Aluksi painot nostetaan rinnalle vetämällä tanko ensin navan korkeudelle ja samalla kyykistyen sen alle. Navan korkeus riittää, koska nostaja kyykistyy nopeasti tangon alle ennen kuin se ehtii lähteä alaspäin suuntautuvaan liikkeeseen. Kun tasapaino on saavutettu ja noustu ylös, tanko työnnetään rinnalta suorille käsille hieman polvia notkistaen siten, että nopea jalkojen suoristus antaa tangolle vauhtia ylöspäin, mitä seuraa nopea tangon alle meno ja vartalon sekä käsien oikaisu. Tässä on tärkeää saada kyynärpäät lukkoon ennen kuin tangon liike ylöspäin pysähtyy.


title: Painonnosto

text: Painonnostoa ei pitäisi harrastaa jos verenpaine on yli 180/110 mmHg ja lääkärin kanssa pitäisi keskustella painonnostosta jos verenpaine on yli 160/110 mmHg.


title: Protagonisti

text: Protagonisti ( < πρῶτος ’ensimmäinen’ + ἄγω ’toimin’) on draaman tai kertomuksen päähenkilö. Termi on lähtöisin antiikin Kreikan näyttämötaiteesta, jossa sillä tarkoitettiin näytelmän ensimmäistä ja johtavaa näyttelijää, pääosan esittäjää. Terminä protagonisti on sittemmin yleistynyt merkitsemään tarinan tai draaman päähenkilöä.


title: Protagonisti

text: Tarinassa seurataan protagonistia, ja se kerrotaan usein hänen näkökulmastaan. Protagonistia ei kuitenkaan tule sekoittaa kertojaan. Protagonisti ja kertoja voivat olla sama henkilö, mutta tarinan kannalta se ei ole välttämätöntä.


title: Protagonisti

text: Joissakin tapauksissa protagonisteja voi olla useampia. Jos protagonisteja on useampia, on heillä kuitenkin yleensä yhteinen päämäärä.


title: Protagonisti

text: Protagonisti ei aina ole tarinan sankari. Tarina voidaan kertoa myös sellaisen henkilön kautta, joka ei ole ominaisuuksiltaan sankarillinen tai ei näennäisesti ole tapahtumien keskiössä. Tarina kuitenkin kertoo protagonistista ja on juuri hänen tarinansa, sillä tyypillisesti protagonistin teot vievät juonta eteenpäin. Hänellä on päämäärä tai tavoite, jota kohti hän pyrkii, ja tästä syntyy juonirakenteen jännite. Protagonisti on myös se tarinan henkilö, joka muuttuu ja kehittyy tarinan aikana.


title: Protagonisti

text: Tarinan kuluessa protagonisti tavallisesti kohtaa vastustajan, antagonistin, joka edustaa tai luo vastuksia, jotka protagonistin on voitettava päästäkseen päämääräänsä. Antagonisteja voi olla tarinassa useita, kuten protagonistejakin.


title: Protagonisti

text: Protagonistin asemaan tarinassa liittyy vahvoja ennakko-odotuksia, minkä vuoksi kirjailijat ja käsikirjoittajat voivat joskus leikitellä niillä ja yllättää yleisönsä. Protagonisti voi esimerkiksi vaihtua kesken tarinan tai sitten tekijä saattaa johtaa lukijan tai yleisön huomion tahallisesti harhaan uskottelemalla, että tarinan päähenkilö on joku muu kuin ”aito” päähenkilö.


title: Kardinaalitetra

text: Kardinaalitetra ("Paracheirodon axelrodi") on tetrojen heimoon kuuluva kala.


title: Kardinaalitetra

text: Kala on täysikasvuisena noin 4-5 cm pitkä ja hoikkavartaloinen. Se on saanut nimensä punaisesta (kardinaalien tunnusväri) raidasta kyljessä. Ylempänä on sinertävä raita, leveämpi ja kirkkaampi kuin neontetralla, ja lisäksi raita on suorempi kuin neontetran. Muuten vartalon väri on harmahtava.


title: Kardinaalitetra

text: Kardinaalitetra elää luonnossa Etelä-Amerikan joissa. Se on vaikea saada lisääntymään vankeudessa, joten suurin osa kaupan kardinaalitetroista on luonnosta pyydystettyjä.


title: Kardinaalitetra

text: Kardinaalitetra on parvikala, joka liikkuu akvaarion keskikorkeudella ja pohjan tuntumassa. Kardinaalitetra on parvikala, ja siksi niitä pitäisi hankkia vähintään 6 kpl, mutta ne viihtyvät parhaiten vasta yli 15 kpl parvessa. Minimi akvaario tällaiselle parvelle on 50 l. Luonnossa kardinaalitetrat liikkuvat tuhansien yksilöiden parvissa. Varsinkaan nuoria kardinaalitetroja ei tulisi yhdistää samaan altaaseen esimerkiksi lehtikalojen kanssa, sillä kardinaalitetrat ovat lehtikalojen luonnollista ravintoa. Myös muita suurisuisia kaloja on vältettävä. Parhaita asuinkumppaneita ovat muut pienehköt lämpimänveden kalat.


title: Kardinaalitetra

text: Kardinaalitetra vaatii pehmeää ja hapanta vettä, pH saisi olla 6-7. Lämpötila 25-30 asteen välillä. Kardinaalitetra on lämpimänveden akvaariokala, toisin kuin sukulaisensa neontetra, joka sopii viileämpiin vesiin. Näitä kahta lajia ei tulisi yhdistää erilaisten lämpötilavaatimustensa takia. Turpeen tai muiden humushappojen lisääminen veteen on hyväksi, sillä tämä kala on kotoisin sameista vesistä. Kardinaalitetran asuinvesien pohjat Amazonilla ovat usein täynnä ruskeita puiden lehtiä, ja lahoja kantoja. Tätä voi matkia laittamalla kotiakvaarion pohjalle vaikkapa kuivia, ruskeita tammenlehtiä, ja ostamalla akvaariokaupasta mangrove-juurakoita. Kardinaalitetra on myös taitava hyppijä.


title: Kardinaalitetra

text:
Kardinaalitetran ravinnoksi kelpaavat akvaariokaupasta saatavat hiutale- ja raeruoat. Kardinaalitetra on hyönteissyöjä. Silloin tällöin tulisi ruokavalioon tuoda vaihtelua antamalla niille pakasteita, kuten surviaissääsken toukkia.
Kardinaalitetrat eivät lisäänny helposti.


title: Käsipallo

text: Käsipallo on pallopeli, jossa kaksi seitsenhenkistä joukkuetta yrittää heittää pallon vastustajan maaliin. Palloa siirrellään pomputtamalla ja syöttelemällä.


title: Käsipallo

text: Käsipallo-ottelussa on kaksi 30 minuutin puoliaikaa. Puoliaikojen välissä on kymmenen minuutin tauko. Tasatilanteessa pelataan 10 minuutin jatkoaika ja sen jälkeen tarvittaessa 7 metrin heittokilpailu.


title: Käsipallo

text: Peli aloitetaan toisen joukkueen alkuheitolla keskipisteestä. Tavoitteena on heittää pallo vastustajan maaliin. Pelaajat siirtelevät palloa kantamalla ja pomputtelemalla sekä syöttelemällä toisilleen. Pelaaja saa pitää palloa kädessään enintään kolme sekuntia ja kantaa sitä kolmen askeleen verran, minkä jälkeen palloa on pomputettava lattiaan. Jos pallo ylittää kentän rajan, toinen joukkue saa sisäänheiton.


title: Käsipallo

text: Käsipallo on kontaktilaji, mutta vastustajaa saa koskettaa vain ylävartalolla. Vastapelaajalta ei saa riistää tai lyödä palloa pois, jos se on hänen hallussaan. Rikkeistä voidaan tuomita vapaaheitto, tai rangaistusheitto eli 7 metrin heitto. Pelaajat voivat myös saada varoituksia tai 2 minuutin ulosajoja.


title: Käsipallo

text: Peli voi jatkua keskeytyksen jälkeen monin eri tavoin. Aloitusheitto tapahtuu puoliaikojen alussa tai silloin, kun jompikumpi tekee maalin. Puoliaikojen alkaessa pelaajien tulee olla omilla kenttäpuoliskoilla, mutta maalin jälkeen sen joukkueen pelaajat, joita vastaan tehtiin maali, saavat olla vastustajan kenttäpuolella. Sisäänheitto tapahtuu, kun pallo ylittää sivurajan tai pallo osuu viimeisenä puolustavan joukkueen kenttäpelaajaan ennen kuin se ylittää päätyrajan. Sisäänheitto tuomitaan sille joukkueelle, joka ei ole koskenut palloon viimeiseksi. Vastustajan pelaajien tulee olla vähintään kolmen metrin päässä sisäänheittopaikasta. Maalivahdin avausheitto tuomitaan silloin, kun vastustajan pelaaja on astunut maalialueelle tai pallo on ylittänyt päätyrajan siten, että siihen on koskenut viimeisenä joko maalivahti tai hyökkäävän joukkueen pelaaja. Tämän lisäksi on vapaaheittoja ja rangaistusheittoja.


title: Käsipallo

text: Käsipallossa käytettävä kenttä on 20 metriä leveä ja 40 metriä pitkä suorakulmio. Kenttä jaetaan kahteen yhtä suureen puoliskoon keskiviivan avulla. Kenttä rajataan viivoin. Kentän reunalla varataan vaihtoalueet. Maalin koko mitataan tolppien sisäpuolelta. Maalin leveys on kolme ja korkeus kaksi metriä. Tolpan läpileikkauksen pinta-alan tulee olla kahdeksan neliösenttimetriä. Tolpat maalataan kaksivärisiksi siten, että värit erottuvat toisistaan sekä takana olevasta seinästä hyvin. Maalissa tulee olla verkko.


title: Käsipallo

text: Maalia ympäröi maalialue. Maalialue koostuu yhdestä suorasta viivasta sekä kahdesta neljännesympyrästä. Suora viiva on kolme metriä pitkä ja se on samansuuntainen maaliviivan kanssa. Viiva on kuuden metrin päässä maaliviivasta. Neljännesympyrän säde on kuusi metriä ja se mitataan lähimmästä maalitolpasta alkaen suorasta viivasta päättyen kentän rajalle. Maalialueen takana on katkoviivalla merkitty vapaaheittoviiva. Vapaaheittoviiva on kolme metriä maalialueen takana. Seitsemän metrin päässä maaliviivasta on samansuuntainen 7 metrin heiton viiva. 7 metrin heiton viivan pituus on yksi metri. Neljän metrin päähän maaliviivasta piirretään neljän metrin viiva. Tämän viivan pituus on 15 senttimetriä.


title: Käsipallo

text: Miesten pelipallo on ympärysmitaltaan 58–60 senttimetriä ja painoltaan 425–475 grammaa, ja naisten pallo 54–56 senttimetriä ja 325–375 grammaa. Nuoret saavat käyttää tätä pienempiä palloja. Pallo on nahkaa tai synteettistä materiaalia. Sen pinta ei saa olla liukas.


title: Käsipallo

text: Joukkueessa on maalivahti sekä yleensä kaksi laitapelaajaa, vasen ja oikea takarakentaja, pelinrakentaja ja viivapelaaja. Kenttäpelaajien roolit muuttuvat kuitenkin pelitilanteen mukaan. Maalivahti saa koskettaa palloa kaikilla ruumiinosillaan vain maalialueen sisällä. Maalivahti saa poistua maalialueelta, mutta tämän jälkeen häneen sovelletaan samoja sääntöjä kuin kenttäpelaajiin. Maalivahti ei kuitenkaan saa poistua maalialueelta siten, että pallo on hänen hallinnassaan. Klassinen ryhmitys on 4–2 eli neljä hyökkääjää ja kaksi puolustajaa. Joukkueeseen saa nimetä yhteensä 14 pelaajaa. Pelaajien vaihtomäärää ei ole rajoitettu. Pelaajia saa vaihtaa aina pois lukien silloin, kun vastustajalla on vapaaheitto.


title: Käsipallo

text: Palloa saa pelata käsillä, käsivarsilla, päällä, torsolla, reisillä ja polvilla. Palloa ei saa pitää kiinni kolmea sekuntia pidempään eikä sen kanssa saa ottaa enempää kuin kolmea askelta pomputtamatta sitä maahan välissä. Palloa ei myöskään saa pelata kentän ulkopuolelta. Hyökkäävä joukkue voi myös syyllistyä passiiviseen peliin: puolustavalle joukkueelle tuomitaan vapaaheitto, jos hyökkäävä joukkue ei yritä hyökätä tai heittää palloa kohti maalia. Tuomarin tulee varoittaa pasiivisesta pelistä ennen kuin vapaaheitto tuomitaan paitsi joissakin erikoistapauksissa, kuten silloin kun pelaaja ei yritä hyödyntää selkeää maalintekotilaisuutta.


title: Käsipallo

text: Käsipallossa on sallittua estää vastustajaa vartalon avulla, kunhan kasvot ovat vastustajaa kohden ja kädet eivät ole suorassa. Vastustajaa ei kuitenkaan saa estää käsien, jalkojen ja käsivarsien avulla. Vastustajasta ei saa myöskään pitää kiinni tai työntää. Jos vaarantaa vastustajan terveyttä, muun muassa kohdistamalla iskun niskaan tai päähän, kampittamalla tai heittotilanteessa estää käden liikettä, saa rangaistuksen. Myöskään epäurheilijamainen käytös ei ole sallittua. Pelaajia voidaan varoittaa. Varoitus ilmaistaan keltaisen kortin avulla. Kahden minuutin rangaistus tuomitaan, jos pelaajia on liikaa kentällä, pelaaja osallistuu peliin vaihtoalueelta, toistuvista törkeistä rikkeistä tai epäurheilijamaisesta käytöksestä. Kolmesta rangaistuksesta pelaaja ajetaan ulos kentältä.


title: Käsipallo

text: Rikkeen jälkeen peliä jatketaan joko vapaaheitolla tai rangaistusheitolla. Rangaistusheitto eli 7-metrin heitto tuomitaan silloin, kun pelaaja rikkoo vastustajan pelaajaa selkeässä maalipaikassa tai kun tuomari on virheellisesti keskeyttänyt pelin selkeässä maalipaikassa. Muissa tapauksissa rikkeen jälkeen rikottu joukkue jatkaa peliä vapaaheitolla.


title: Käsipallo

text: Ensimmäinen kahdella kädellä pelattava pallopeli tunnettiin jo antiikin Kreikassa. Tämä peli tunnettiin nimellä "urania". Antiikin Roomassa pelattiin "harpaston"ia, jossa tarkoituksena oli heittää pallo vastustajan maaliviivan taakse. Myös keskiajalta tunnetaan pallopelejä, jossa tarkoituksena oli heitellä palloa toiselle.


title: Käsipallo

text: Nykyaikaisen käsipallon historia alkaa 1800- ja 1900-luvun vaihteesta. Vuonna 1898 Holger Nielsen antoi luvan pelata "haandbold"ia Ortrupin lukiossa. Samalla hän loi lajin säännöt. Säännöt muistuttivat jonkin verran nykyisiä sääntöjä, joskin pelaajia oli enemmän ja he olivat sijoittuneet jalkapallossa käytetyn tavan mukaisesti. Laji levittäytyi ympäri maata. Samoihin aikoihin eri puolilla Saksaa kehitettiin muutamia samankaltaisia lajeja. Saksalaista Karl Schelenziä pidetään käsipallon keksijänä. Ruotsissa luotiin vuonna 1912 ensimmäiset säännöt ulkona pelattavalle käsipallolle. Erilaisia käsipallon muotoja tunnetaan myös Yhdysvalloista, Tšekistä ja Ukrainasta. Ensimmäisen maailmansodan aikana Max Heiser kehitti säännöt ulkona pelattavalle käsipallolle. Peli oli tarkoitettu Berliinin Siemensin tehtaassa työskenteleville naisille, kenttä oli hieman pienempi kuin nykyään, vartalokosketusta ei sallittu, palloa ei saanut pitää viittä sekuntia pidempään käsissä eikä pallo kädessä saanut liikkua. Heiser esitteli lokakuussa 1917 säännöt Schelenzille ja Erich Königille. Jotkut pitävät tätä hetkeä käsipallon perustamishetkenä. Schelenz kehitti sääntöjä edemmäksi kasvattaen kentän kokoa jalkapallokentän kokoiseksi, lisäämällä paitsiosäännön ja säännön, että palloa ei saanut kuljettaa kolmea askelta enempää ilman että palloa pitäisi pomputtaa maan kautta. Schelenz säännöt saivat kannatusta muuallakin.


title: Käsipallo

text: Käsipallo levisi 1920-luvulla, jolloin myös alkoi kansainvälisten otteluiden pelaaminen. Vuonna 1925 pelattiin ensimmäinen maaottelu, jossa kohtasivat Saksa ja Itävalta. Vuonna 1925 perustettiin ensimmäinen kansallinen käsipalloliitto Itävaltaan, joskin neljä vuotta aikaisemmin Argentiinassa oli perustettu usean pallopelin lajiliitto. Vuonna 1926 käsipallo tuli osaksi International Amateur Athletics Federationia. Kaksi vuotta myöhemmin perustettiin International Amateur Handball Federation eli IAHF, joka sisälsi käsipallon lisäksi muitakin pallopelejä. IAHF:n perusti yhteensä 11 maata. Vuonna 1930 Kansainvälinen olympiakomitea lupasi ottaa ulkona pelattavan käsipallon mukaan olympialajiksi. Samaan aikaan erityisesti Pohjoismaissa sisällä pelattava käsipallo oli suositumpaa kuin ulkona pelattava. Vuonna 1930 pelattiin myös ensimmäinen naisten maaottelu, jossa kohtasivat Tanska ja Ruotsi. Vuonna 1934 koripallo erkani omaksi lajikseen ja perusti oman lajiliittonsa. Saman vuoden toukokuussa päätettiin, että käsipallo on Berliinin olympialaisten laji. Olympiakultaa voitti Saksa ennen Itävaltaa ja Sveitsiä. Kaksi vuotta myöhemmin pelattiin ensimmäiset MM–kilpailut. Sisäpelissä isäntämaa Saksa voitti kultaa, Itävalta hopeaa ja Ruotsi pronssia. Ulkolajissa Saksa voitti kultaa, Sveitsi hopeaa ja Unkari pronssia.


title: Käsipallo

text: Toisen maailmansodan alettua, IAHF:n toiminta laantui. Sodan päätyttyä ei sen toiminta enää jatkunut, vaan perustettiin uusi lajiliitto. IHF perustettiin heinäkuussa 1946 Kööpenhaminassa. Kaksi vuotta myöhemmin pidettiin toiset MM–kilpailut Ranskassa, jossa Ruotsi voitti maailmanmestaruuden. Vuonna 1949 pelattiin ensimmäiset naisten MM–kilpailut. Unkarissa pelatun turnauksen voitti isäntämaa ennen Itävaltaa ja Tšekkoslovakiaa. Vuonna 1950 poistettiin paitsiosääntö. Käsipallo oli näytöslajina Helsingin olympialaisissa. 1950- ja 60-luvulla keskusteltiin siitä pitäisikö lajin kehittyä sisä- vai ulkolajiksi. Lopulta sisällä pelattavan käsipallon suosio kasvoi ulkona pelattavan käsipallon suosiion laskiessa. Viimeisiksi MM–kilpailuiksi, jossa käsipallo oli ulkolaji, jäi Itävallan MM–kilpailut vuonna 1966. Käsipallo palasi olympialajiksi Münchenissä 1972.


title: Käsipallo

text: Kansainvälistä toimintaa hallinnoi kansainvälinen käsipalloliitto IHF. IHF:llä on viisi maanosaliittoa: Amerikan, Aasian, Afrikan, Euroopan ja Oseanian maanosaliitot. Vuonna 2016 IHF:ään kuului 197 virallista jäsenliittoa. IHF:n mukaan käsipalloa harrastaa noin 27 miljoonaa ihmistä hieman alle kahdessa miljoonassa joukkueessa.


title: Käsipallo

text: Käsipallo on suosittua lähinnä Euroopassa. Merkittäviä alueita ja maita ovat Pohjoismaat, Balkanin maat, Venäjä, Saksa, Ranska ja Espanja. Olympialaisissa tai MM–kilpailuissa miesten mestaruuden on aina voittanut eurooppalainen valtio. Naisissa Etelä-Korea on voittanut kaksi olympiakultaa yhden maailmanmestaruuden, ja Brasilia yhden maailmanmestaruuden. Muuten naisten merkittävimmät mestaruudet ovat tulleet Eurooppaan.


title: Käsipallo

text: Käsipallo on ollut mukana olympialaisissa 12 kertaa. Ensimmäisen kerran se oli mukana Berliinin olympialaisissa 1936. Tällöin turnaus pelattiin ulkona. Helsingin olympialaisissa 1952 se oli mukana näytöslajina. Montrealin olympialaisista 1972 lähtien se on ollut mukana olympiaohjelmassa, joskin naisten turnaus vasta Münchenin olympialaisista 1976. Miesten menestynein maajoukkue olympialaisissa on Neuvostoliitto kahdella kullalla ja yhdellä hopealla. Naisten menestynein maajoukkue on Tanska kolmella olympiavoitolla.


title: Käsipallo

text: Maailmanmestaruuskilpailut on järjestetty vuodesta 1993 lähtien kahden vuoden välein parittomina vuosina. Miesten MM–kilpailut on järjestetty vuodesta 1938 lähtien. Vuosina 1938–1966 järjestettiin myös erilliset ulkona pelattavat MM–kilpailut seitsemän kertaa. Menestynein maa on Ranska, jolla on viisi hallimaailmanmestaruutta. Naisten MM–kilpailut on järjestetty vuodesta 1957 lähtien. Menestynein maa on Venäjä neljällä maailmanmestaruudellaan.


title: Käsipallo

text: Olympialaisten ja MM–kilpailujen lisäksi maanosaliitot pelaavat omia mestaruusturnauksiaan. Käsipallo on lajina Pan-Amerikan kisoissa, Afrikan kisoissa ja Aasian kisoissa.


title: Käsipallo

text: Suomessa useimmat seurat keskittyvät nykyään ruotsinkieliselle rannikkoseudulle. Ensimmäisen kerran miesten Suomen mestaruus ratkaistiin vuonna 1944, ja naisten mestaruus kahta vuotta myöhemmin. Menestynein käsipalloseura miehissä on 20 Suomen-mestaruutta voittanut BK-46. Naisissa menestynein seura on HIFK (23 mestaruutta). Vuodesta 2007 Cocks on voittanut kahta lukuun ottamatta kaikki miesten mestaruudet. Samana aikana HIFK on voittanut kuusi naisten mestaruutta, mutta vuosina 2015 ja 2016 helsinkiläinen Dicken voitti Suomen-mestaruuden.


title: Käsipallo

text: Miesten maajoukkue on pelannut kertaalleen MM–kilpailuissa. Tämä tapahtui vuoden 1958 MM–kilpailuissa. Olympialaisiin tai EM–kilpailuihin miesten maajoukkue ei ole koskaan selviytynyt. Naisten maajoukkue ei ole selviytynyt mihinkään arvokilpailuihin. Suomessa käsipallotoimintaa hallinnoi Suomen käsipalloliitto. Käsipalloliitolla on noin 4 200 aktiivista jäsentä. Se on perustettu vuonna 1941.


title: Kesäkeitto

text: Kesäkeitto on vihanneksista tehty keitto.


title: Kesäkeitto

text: Tyypillisesti kesäkeittoon pannaan porkkanaa, perunaa, kukkakaalia, herneitä (usein sokeriherneitä palkoineen silputtuina) ja tilliä. Liemessä on maitoa ja voita sekä vehnäjauhosuurustus tai sulatejuustoa.


title: Toivo Jäntti

text: Toivo August Jäntti (7. huhtikuuta 1900 Helsinki – 8. toukokuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti, joka yhdessä Yrjö Lindegrenin kanssa voitti Helsingin Olympiastadionista järjestetyn suunnittelukilpailun 1. ja 3. palkinnon. Hän suunnitteli lisäksi Kellokosken sairaala-alueen rakennuksia, Helsingin suojeluskuntatalon ja jatkoi stadionin muutosten ja laajennusten suunnittelua koko loppuikänsä.


title: Toivo Jäntti

text: Jäntin vanhemmat olivat rakennusmestari August Jäntti ja Anna Matilda Tuominen. Toivo Jäntti kirjoitti ylioppilaaksi Suomalaisessa normaalilyseossa 1919 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisen korkeakoulun arkkitehtiosastolta 1928. Lisäksi hän teki opintomatkoja Euroopan eri maihin. Vuodet 1928–1930 hän työskenteli eri arkkitehtitoimistoissa ja toimi itsenäisenä arkkitehtina 1930–1955. Oma arkkitehtitoimisto hänellä oli vuodesta 1955 alkaen.


title: Teepensas

text: Teepensas ("Camellia sinensis") on kamelioiden sukuun kuuluva teekasvien heimon (Theaceae) puu. Sen kuivatuista lehdistä valmistetaan uuttamalla teetä. Teepensas kasvaa luonnostaan 6–30 metriä korkeaksi, mutta sadonkorjuun helpottamiseksi teeviljelmien pensaita pidetään leikkaamalla 1–2 metrin korkuisina.


title: Teepensas

text: Teepensas jalostettiin luonnonpuusta hyötypensaaksi noin 5 000 vuotta sitten Kiinassa. Tavallisesti kasvin löytöhistoriaan liitetään myyttinen kertomus lukuisten kiinalaisen yrttien löytäjäksi väitetystä keisari Shen Nongista (eli Shennong). Tämän legendan mukaan vuonna 2737 eaa. Shennong istahti teepuun juurelle väsyneenä. Vettä laitettiin kiehumaan sen puhdistamiseksi. Veden kuumentuessa hän nukahti. Herättyään hän huomasi joitain lehtiä pudonneen kuuman veden joukkoon. Uteliaana hän maistoi juomaa ja tajusi, että huolimatta juoman kitkerästä mausta, sillä oli sekä puhdistava että piristävä vaikutus.


title: Teepensas

text: Ensimmäinen teepensaan kasvitieteellisen luokittelun teki Hollannin Itä-Intian komppaniaan kuulunut tohtori Kaempfer. Hän antoi kasville vuonna 1712 nimen "Thea japonense". Ruotsalainen Carl von Linné uudelleennimesi kasvin nimelle "Thea sinesis". Koska hän ei ollut nähnyt kasvia luonnossa eikä tuntenut mustan teen valmistusprosessia, hän luuli mustan ja vihreän teen olevan kaksi eri kasvilajia: "Camellia japonica" ja "Camellia sassanqua". Vielä tuolloin kasville käytettiin vaihtelevasti Thea tai Camellia -nimeä. Vuonna 1881 kasvitieteilijä O. Kuntze yhtenäisti teepensaan erilaiset nimitykset, josta syystä kasvin latinalaisen nimen näkee toisinaan muodossa "Camellia sinensis (L.) O. Kuntze."


title: Teepensas

text: Teepensaat voidaan jakaa (esimerkiksi) kolmeen eri muunnokseen:Joissain paikallisissa kiinalaisjaotteluissa erotettaan kiinan- ja assaminteen ohella Kiinassa esiintyväksi myös muita muotoja, kuten "C. sinensis var. waldenae" ja "Camellia sinensis var. pubilimba".


title: Teepensas

text: Maailman vanhimpana, teepuiden kuninkaaksi kutsuttuna teepuuna pidetään yhä kasvavaa, jo yli 2 700-vuotiasta villiä, viljeltävän teepensaan kanssa samaan teekasvien heimoon ("Theaceae") kuuluvaa 25,6 metriä korkeaa lähisukulaispuun ("Camellia taliensis") yksilöä Kiinan eteläisen Yunnanin maakunnan Pu’erin perfektuuritason kaupungin Ailao-vuorella (Ailao Shan), noin 2 450 metrin korkeudella.


title: Teepensas

text: Käsin kerättyjä Camellia taliensis -lajin villipuiden lehtiä käytetään nykyäänkin pu’er-teen raaka-aineena, ja näiden teetehtien hinta on markkinoilla 10–100 kertaa kasvatetun teepensaan lehtiä arvokkaampaa. Tästä syystä vanhojen Camellia taliensis -villipuiden kantoja on alettu pitää uhanalaisena.


title: Tuhat ja yksi yötä

text: Tuhat ja yksi yötä (eri käännöksissä myös nimillä "Tuhannen ja yhden yön tarinoita", "Tuhatyksi yötä", "Tuhannen ja yhden yön tarinat", "Tuhannen ja yhden yön satuja", "Tuhannenyhden yön satukirja", Arabia: أَلْف لَيْلَة وَلَيْلَة ʾAlf layla wa-layla) Persiaksi (هزار و یک شب) on arabialainen satukokoelma, joka muodostuu kehyskertomuksesta ja sadoista tarinoista, joiden joukossa on historiallisia kertomuksia, eroottisia ja rakkaustarinoita, veijaritarinoita, runoja ja uskonnollisia legendoja. Kehyskertomuksessa prinsessa Šeherazade kertoo kuningas Šahryārille jännittäviä tarinoita joka yö tuhannen ja yhden yön ajan välttyäkseen teloitukselta. Arabiaksi kokoelmasta on olemassa eri aikakausilta useita versioita, jotka sisältävät eri kertomuksia. Niissäkin saduissa, jotka sisältyvät kaikkiin versioihin on merkittäviä juonellisia ja tyylillisiä eroavaisuuksia.


title: Tuhat ja yksi yötä

text: Kokoelman varhaisin tunnettu muoto on persiasta arabiaksi käännetty versio 900-luvulta nimellä "Hezär afsäneh", "Tuhat kertomusta". Nykyisen muotonsa kokoelma sai Egyptissä viimeisten mamelukkisulttaanien aikana (1300–1400-luvuilla), jolloin tuntematon toimittaja järjesti sadut kokoelmaksi "Alf laila wa laila", "Tuhat yötä ja yksi yö". Kokoelman persialaista alkutekstiä tai kokoonpanoltaan alkuperäistä arabilaista käsikirjoitusta ei ole löydetty. Euroopassa "Tuhat ja yksi yötä" tuli laajemmin tunnetuksi vasta 1700-luvun alussa, kun ranskalainen Antoine Galland käänsi sen ranskaksi 1500-luvulta peräisin olevasta käsikirjoituksesta. Myöhemmin Euroopassa lapsille toimitetuissa versioissa alkuperäisten tarinoiden avointa seksuaalisuutta ja raakaa väkivaltaa on karsittu.


title: Tuhat ja yksi yötä

text: Tuhannen ja yhden yön saduista on löydettävissä useita kerrostumia eri aikakausilta ja maantieteellisiltä alueilta.


title: Tuhat ja yksi yötä

text: Tämän kerrostuman saduille on löydettävissä vanhempia persialaisia tai intialaisia rinnakkaissatuja. Tähän kerrostumaan kuuluvat esimerkiksi kehyskertomus, Kauppias ja henki, Kalastaja ja henki, Kantaja ja kaunottaret, Kolme kalenteriderviššia, Bagdadin naiset, Kyttyräselkä, Taikaratsu, Besralainen kultaseppä Hasan, Djanšah, Saif el-Muluk, Kamar-ez-Zeman sekä Prinssi Bedr Basim ja prinsessa Dźauhara.


title: Tuhat ja yksi yötä

text: Merkittävä osa kokoelman novellisaduista ja kaskuista kuuluu bagdadilaiseen kerrostumaan. Näistä suurin osa on sepitetty viidennen abbasidien dynastian kalifin Harun al-Rašidin (786– 909) ympärille. Intialais-persialaisen kerrostuman saduista poiketen näissä saduissa ei ole mitään yliluonnollista vaan ne ovat useimmiten rakkausnovelleja.


title: Tuhat ja yksi yötä

text: Kun mongolit valloittivat Bagdadin vuonna 1258, menetti arabialainen kalifikunta taloudellisen ja poliittisen merkityksensä ja Lähi-idän henkiseksi keskukseksi nousi Kairo. Tällöin kokoelmaan liitettiin jälleen uusia satuja. Alkuperäisegyptiläisen kerrostuman sadut ovat pääsääntöisesti veijarinovelleja kuten mm. Meren Abdallah ja maan Abdallah, Abu-Kir ja Abu-Sir, Kairolainen kauppias Ali, Delila, Džaudar, Ibrahim ja Dšamila, Kamar-Ez-Zeman ja jalokivikauppiaan vaimo, Maruf, Mesrur, visiiri Nureddin ja hänen veljensä Šemseddin, Nureddin Ali, Nureddin ja Mirjam vyöntekijä sekä Kalastaja Kalifa.


title: Tuhat ja yksi yötä

text: Egyptiläis-juutalaiseen kerrostumaan kuuluvat juutalaisista henkilöistä kertovat sadut tai vanhaan juutalaiseen kirjallisuuteen rinnasteiset kertomukset. Tähän kerrostumaan kuuluvat mm. Hyveellinen juutalainen aviopari eli Palkittu hyve, Jumalaan turvautujan palkinto eli Kielletty vala, Kertomus Jemenin sulttaanista ja hänen kolmesta pojastaan, Tekopyhä ja uskottu omaisuus, Hurskas israelilainen, Sokea ja rampa, Kiusaus, Seppä ja hyveellinen tyttö, Pilvimies ja kuningas, Ali Khodža, Aleksanteri Suuri sekä Kuoleman enkelit.


title: Tuhat ja yksi yötä

text: Intialais-persialaisen kerrostuman tavoin myös egyptiläisessä kerrostumassa yliluonnollisilla olennoilla on merkittävä rooli. Mutta vanhemmasta kerrostumasta poiketen henget eivät ole itsenäisiä olentoja vaan ihmisen tahdottomia orjia kuten Aladdinin lampun henki.


title: Tuhat ja yksi yötä

text: Tuhannen ja yhden yön tarinoiden eri osista on tehty lukuisia käännöksiä suomeksi. Näistä varhaisin on F. Hoffmanin vihkonen "Tuhat ja yksi yötä, kokous itämaan satuja" (1874–1877). Ensimmäinen yritys suomentaa kaikki tarinat oli vuosina 1878–1880, jolloin ilmestyi kolmiosainen kirjasarja G. E. Eurénin suomentamana. Tällöin nimenä oli "Tuhannen ja yksi yötä". Sarjan suomentaminen jäi kuitenkin kesken. Toistaiseksi kattavimman käännöksen muodostaa J. A. Hollon "Tuhatyksi yötä" -käännös vuodelta 1959, joka on käännetty tanskalaisen J. Østrupin laatimasta skandinaavisesta käännöksestä, joka taas pohjautuu Kairossa 1890 toimitettuun neliosaiseen standardipainokseen. Vuonna 1975 julkaistiin Veijo Meren valikoimana ja Heidi Järvenpään suomentamana osa kokoelman eroottisista kertomuksista ja veijaritarinoista Richard Burtonin vuosina 1885–1888 ilmestyneen englanninkielisen laitoksen "The Book of the Thousand Nights and a Night" pohjalta.


title: Tuhat ja yksi yötä

text: Vuonna 2010 tarinoista ilmestyi uusi, Jaakko Hämeen-Anttilan suomennos "Tuhat ja yksi yötä" (Otava, 2010), jonka on kuvittanut Heli Hieta. Se on ainoa suoraan alkutekstistä ilman välikieliä tehty suomennos lukuun ottamatta Hämeen-Anttilan aiemmin suomentamaa kokoelmaa "Kuka murhasi Kyttyräselän?". Se pohjautuu pääosin Kairossa vuonna 1835 ilmestyneeseen "Bulaq I"-laitokseen ja 1800- ja 1900-lukujen vaihteen editioihin.


title: PCI

text: PCI () on tietokoneväylä, jonka avulla liitetään lisälaitteita tietokoneeseen. Useimmiten PCI-väylä on käytössä PC-tietokoneissa, mutta sitä käytetään myös muissa tietokoneissa.


title: PCI

text: Intel aloitti PCI:n kehityksen noin vuonna 1990. 22. kesäkuuta 1992 julkaistiin PCI 1.0. PCI 2.0, jonka myötä määriteltiin emolevyyn tuleva PCI-liitin, julkaistiin 30. huhtikuuta 1993. PCI alkoi menestyä nopeasti huippuluokan palvelimissa, mutta tavallisissa PC-tietokoneissa VLB:n syrjäyttäminen oli hitaampaa. PCI:n seuraajaksi tarkoitettu PCI Express julkaistiin vuonna 2004 ja on saavuttanut merkittävän suosion uusien laajennuskorttien keskuudessa, jonka takia vanhat PCI-kortit ovat hitaasti häviämässä. Maaliskuussa 2014 joistakin uusimmista emolevyistä oli jätetty pois PCI-liitännät niiden harvinaisuuden takia.


title: Kari Suomalainen

text: Kari Yrjänä Suomalainen, pilapiirtäjä Kari (15. lokakuuta 1920 Helsinki – 10. elokuuta 1999 Valkeakoski), oli suomalainen taiteilija, joka saavutti suosiota erityisesti "Helsingin Sanomien" poliittisena pilapiirtäjänä vuosina 1950–1991.


title: Kari Suomalainen

text: Suomalaiselle myönnettiin professorin arvonimi vuonna 1977.


title: Kari Suomalainen

text: Suomalaisen isä oli musiikkikirjailija ja viulisti Yrjö Suomalainen (1893–1964) ja äiti oli balettitanssija Estelle o.s. Wikström (1897–1970), jonka isä oli kuvanveistäjä Emil Wikström. Karin sisar oli oopperalaulaja ja oopperaohjaaja Maaria Eira.


title: Kari Suomalainen

text: Suomalainen vietti lapsena paljon aikaa äidinisänsä Emil Wikströmin ateljeessa Sääksmäen Visavuoressa. Hän kävi Helsingin normaalilyseossa kolme luokkaa, mutta ei viihtynyt koulussa ja jäätyään kahdesti luokalleen keskeytti sen. Enemmän kuin opiskelua ”Norssissa” hän jäi myöhemmin kaipaamaan koulun orkesteria, jossa hän oli soittanut vetopasuunaa. Jo koululaisena Suomalainen piirteli karikatyyrejä ja pilakuvia. Hän opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa Ateneumissa Helsingissä 1936–1939 ja vielä vähän aikaa sotien jälkeenkin. Mallina oli usein Lyyli Metsämaa, joka oli ollut mallina myös Eliel Saarisen piirtämissä seteleissä. Samaan aikaan Ateneumissa opiskeli kuvanveistäjäksi myöhemmin valmistunut presidentin poika Kalervo Kallio, joka teki Suomalaiseen voimakkaan vaikutuksen. Opiskeluaikanaan Suomalainen oli jonkin aikaa kihloissa.


title: Kari Suomalainen

text: Suomalainen kuului nuoruudessaan suojeluskuntaan. Talvisodan ajan hän palveli ilmavalvontatehtävissä Sääksmäellä, jonne perhe oli paennut Helsingin pommituksia. Ilmavalvonnassa hänen kumppaninaan oli usein häntä neljä vuotta nuorempi toijalalainen koulupoika, tuleva menestyskirjailija Mauri Sariola. Suomalainen alkoi suorittaa asevelvollisuuttaan Tykistökoulutuskeskus 1:ssä Toijalassa huhtikuussa 1940, ja hän kävi aliupseerikoulun Päivölän kansanopistossa. Jatkosotaan Suomalainen osallistui tiedustelualiupseerina Kenttätykistörykmentti 19:ssä, kunnes hänet huhtikuussa 1942 siirrettiin sotapropagandan palvelukseen. Aluksi hän oli Viipurin tiedotuskomppaniassa, josta hän myöhemmin siirtyi samaan tehtävään Aunukseen. Suomalaisen siirtoon tiedotustehtäviin vaikutti ratkaisevasti taidehistorioitsija, professori Ludvig Wennervirta, joka oli nähnyt hänen rintamalla tekemiään piirroksia ja suositteli nuorta alikersanttia. Aunuksen tiedotuskomppaniassa palvelivat Suomalaisen lisäksi tuleva oopperalaulaja Kim Borg valokuvaajana sekä kirjailijat Oiva Paloheimo, Olavi Siippainen ja Lorenz von Numers kirjoittajina.


title: Kari Suomalainen

text: Ensimmäinen puoliso oli taidemaalari Tyko Sallisen tytär, kirjailija Irja Salla, joka oli Karia kahdeksan vuotta vanhempi. Avioliitto kesti vuodet 1943–1945. Lyhyeksi jääneen avioliiton aikana puolisot eivät sodan vuoksi montakaan kertaa edes nähneet toisiaan. Salla joutui sodan jälkeen Nikkilän mielisairaalaan, missä häntä hoidettiin kuolemaansa saakka.


title: Kari Suomalainen

text: Vuonna 1955 Kari avioitui Liisi "Lippe" Hokkasen (s. 1931) kanssa, joka tunnetaan myös laulajana ja kirjailijana. Lippe Suomalaisen mukaan Kari oli hyvin mustasukkainen ja vaikeasti alkoholisoitunut, mikä teki perhe-elämän vaikeaksi. Heillä on kolme lasta: Petteri (s. 1955), Valtteri (1957–1995) ja Lilli, sittemmin Lilli Earl (s. 1964). Perheen ensimmäinen koti oli keittiön ja kolmen huoneen asunto Tehtaankadun varrella Ullanlinnassa, josta muutettiin 1960-luvun alussa Sanoma Oy:n omistamaan kerrostaloon Pohjois-Haagaan. Talossa asui useita Helsingin Sanomien ja Ilta-Sanomien toimittajia, muiden muassa rikostoimittaja ja kirjailija Mauri Sariola, johon Kari oli tutustunut jo talvisodan aikana Sääksmäellä. Karin vanha asunto Ullanlinnassa jäi hänen työtiloikseen.


title: Kari Suomalainen

text: Kari asui eläkkeelle jäätyään entistä vakituisemmin kesäasunnollaan Visavuoressa, isoisänsä ateljeen naapurissa. Vuonna 1990 rakennukseen avattiin Kari-paviljonki, jossa hänen elämäntyönsä on esillä.


title: Kari Suomalainen

text: Sota-aikana Kari sanoi olleensa vapaa-ajattelija. Toisen lapsen syntymän aikoihin vuonna 1957 hän halusi kääntyä roomalaiskatolisuuteen. Monien taivuttelujen jälkeen hänen vaimonsa suostui vaihdokseen.


title: Kari Suomalainen

text: Uransa alkuaikoina Kari kirjoitti ja piirsi paljon "Lukemista Kaikille" -lehteen. Uran ensimmäinen kuva julkaistiin oman novellin "Tarkastaja Wilson-parka" ohessa "Lukemista Kaikille" -lehdessä numero 44/1937. Kari kirjoitti kolme Wilson-tarinaa. Jatkosodan aikana Kari oli rintamalla TK-piirtäjänä, ja tämän kauden töitä on julkaistu myöhemmin kirjoissa "Sotakuvia" ja "Karin sota". Kuvien selitteiden lisäksi Kari kirjoitti sotakokemuksestaan pakinatyylisen selostuksen. Sotilasarvoltaan Kari oli kersantti.


title: Kari Suomalainen

text: Kari Suomalaisen otti "Seura"-lehden taittajaksi silloinen päätoimittaja Olli Ohtomies. "Seurassa" toimi tuohon aikaan myös taiteilijaystävä, joka oli tuttu sotavuosien rintamalta. Myös "Seuran" entinen päätoimittaja ja toimitussihteeri Olavi Järvi oli Kari Suomalaisen rintamamiesystäviä. Vänrikki Järvi oli jatkosodassa ollut yhtaikaa samoissa taisteluissa. Kari Suomalainen oli myös jonkin aikaa kihloissa "Seura"-lehden toimitussihteerin Juliska Toivasen kanssa. Välirikko Toivasen kanssa johti myös siihen, että Kari Suomalainen jätti työnsä Yhtyneissä ja "Seura"-lehdessä. Kun Eljas Erkko tarjosi alkuvuodesta 1950 Suomalaiselle töitä "Helsingin Sanomista", siirtyminen toisen lehden palvelukseen alkoi. Karin piirroksia nähtiin kuitenkin vielä noin vuoden ajan "Seura"-lehdessäkin.


title: Kari Suomalainen

text: "Seurassa" Kari Suomalaisen tehtäviin kuului piirtää pääkuva rakkaus-, jännitys-, seikkailu- ja salapoliisikertomuksiin sekä muotoilla jutun pääotsikko. Lisäksi taittaja vastasi lehden typografiasta. Kaikkiaan "Seurassa" julkaistiin vuosina 1948–1951 lähes 150 Karin piirrosta. Kari Suomalainen kirjoitti "Seuraan" myös artikkeleita taiteilijoista ja piirtäjistä. Kari keksi "Seuralle" myös oman hahmon, Onnen Oskarin, isopäisen, rusettikaulaisen pilapiirroshahmon.


title: Kari Suomalainen

text: Kari valittiin "Helsingin Sanomien" pilapiirtäjäksi 1950-luvun alussa, ja työ jatkui 1990-luvulle asti. Hän sai hyvin vapaat kädet; päätoimittaja Eljas Erkko ilmoitti toimituksen väelle, että ”sen pojan piirroksiin ei sitten kosketa”. Kari tuli laajasti tunnetuksi poliittisista pilapiirroksistaan, joissa käsiteltiin politiikkaa vastoin ajan yleistä itsesensuuria. Poliittiset puolueet esiintyivät piirroksissa omina tyypiteltyinä hahmoinaan:


title: Kari Suomalainen

text: 1950-luvun piirroksissa esimerkiksi SDP:n työmies oli vielä luonnollisen muotoinen, mutta tyylin kehittyessä harvojen viivojen tyyliksi siitä tuli absurdin laiha, samalla kun pyöreistä hahmoista tuli enemmänkin pallon muotoisia. Jonkin aikaa 1950-luvun alkupuolella kommunistien vertauskuvana oli silmäpuoli, koukkukätinen ja puujalkainen merirosvo (puuttuvat ruumiinosat olivat oikeanpuoleisia), jonka liinavyön alle oli tungettu sirppi ja vasara. Taiteilija hylkäsi hahmon pian liian operettimaisena, ja tilalle tuli pitkäksi aikaa vakiintunut resupekka. Samoihin aikoihin Karin omakuvahahmo alkoi kehittyä alkuperäisestä hattu silmillä olleesta sittemmin vakiintuneeksi pieneksi mustaksi ukoksi.


title: Kari Suomalainen

text: Kaikille pienpuolueille Kari ei luonut omia hahmoja. TPSL:n edustajana oli joissakin 1960-luvun pilakuvissa pieni lierihattuinen mies ja Kristillisellä liitolla 1970–1980-luvulla pieni körttiläisasuinen mies. Sen sijaan esimerkiksi SMP:llä ja Perustuslaillisella Kansanpuolueella ei ollut koskaan omia hahmoja, vaan niitä edustivat niiden puheenjohtajat.


title: Kari Suomalainen

text: Hallituksen tai valtiovallan Kari kuvasi paksuksi frakkiasuiseksi mieheksi ja vastaavasti veronmaksajan (asiayhteydestä riippuen myös säästäjä tai kuluttaja) pienikokoiseksi ja laihaksi, repaleisiin vaatteisiin pukeutuneeksi ukoksi. Pari kertaa veronmaksaja kuvattiin pukeutuneena jopa olkaimin varustettuun tyhjään tynnyriin, mutta tämän piirrostavan taiteilija lopulta hylkäsi liian kärjistävänä. Yksi viimeisistä oli kuva, jossa valtion symboli resuisessa frakissa ja kolhitussa silinterihatussa käveli maantiellä tynnyriin pukeutuneen veronmaksajan kanssa, molemmilla kerjuupussi olalla ja alla teksti: "Monta mattia maantiellä".


title: Kari Suomalainen

text: Puolueiden lisäksi Kari kuvasi piirroksissaan usein myös riittävän värikkäitä yksittäisiä poliitikkoja. Muun muassa K.-A. Fagerholm, Taisto Sinisalo, Niilo Wälläri, Hertta Kuusinen ja monet muut olivat Karille soveltuvia kohteita puoluekarikatyyrien lisäksi.


title: Kari Suomalainen

text: 1950-luvulla oli vielä vallalla kirjoittamaton sääntö, että valtionpäämiehestä ei tehdä pilakuvia ja hänen tulee esiintyä piirroksissa positiivisessa mielessä. Kun Kekkonen valittiin presidentiksi, Kari piirsi itsensä itkemässä piirroksen ääressä, kun hän koki menettäneensä mehevimmän piirrosten kohteensa. Kauan ei Kari kuitenkaan malttanut Kekkosta pitää poissa, ja niin tasavallan presidenttikin päätyi pilapiirrosten vakiokaartiin.


title: Kari Suomalainen

text:
Melkoista kohua ulkomailla nousi eräästä piirroksesta: kaksi kliseistä valkoista hellepuvuissaan oli köytetty totemipaaluun ja ympärillä tanssi joukko mustia ihmissyöjiä ripaskaa luut hiuksissaan. Rumpalin isorummussa luki "Mau Mau band". Toinen köytetyistä valkoisista totesi toiselle:
Pilapiirtäjän vihje siitä, että mau mau -liike olisi saanut tukea Neuvostoliitolta, oli liiankin selvä.


title: Kari Suomalainen

text: Toinen Karin laajalti huomiota herättänyt pilapiirros, jonka aiheena oli Ilja Repinin maalaus "Volgan lautturit", parodioi Neuvostoliiton pääministeri-puoluejohtaja Nikita Hruštšovia, jonka suuhun on pantu sanat: "Hävetkää, imperialistit!" Piirros oli esillä kansainvälisessä näyttelyssä Lontoossa 1958, mutta Suomessa se julkaistiin vasta kokoelmassa "Maxi-Kari" vuonna 1985, jolloin Neuvostoliiton johtoon oli tullut Mihail Gorbatšov. Lisäksi vuonna 1966 ulkoministeri Ahti Karjalainen kutsui "Helsingin Sanomien" silloisen päätoimittajan Teo Mertasen nuhdeltavakseen Karin piirroksen "Satu porkkanasta" vuoksi; piirroksen aiheena oli kymmenen vuotta aiemmin tapahtunut Porkkalan vuokra-alueen palautus Suomelle.


title: Kari Suomalainen

text: Kari tehosti eräiden henkilöiden ulkonäön yksityiskohtia, muun muassa Mauno Koiviston hiustupsun ja Kalevi Sorsan solmion. Hän toi näyttävästi esille myös Johannes Virolaisen uuden kampauksen 1980-luvun alussa. Paavo Väyrysen nuoruutta (1980-luvulla) Kari kuvasi piirtämällä ministeriasemaa symboloivan silinterin luonnottoman suurikokoiseksi. Kari sanoi itse, että aiemmin poliitikot eivät pitäneet siitä, että he "joutuivat" pilapiirroksiin, mutta myöhemmin he loukkaantuivat, elleivät "päässeet" niihin.