title: Vokaali

text: "Pituus" eli "kvantiteetti" voidaan sanapainon ja sävelkulun ohella hahmottaa prosodiseksi ominaisuudeksi, joka ei niinkään liity yksittäiseen äänteeseen vaan laajempaan yksikköön, kuten tavuun tai kokonaiseen sanaan. Vokaalin äänneopillinen pituus on suhteellinen mitta, joka havaitaan korvamääräisesti. Äänteen fysikaalisesti mitattava "kesto" voi vaihdella esimerkiksi äänneympäristön ja sanan pituuden mukaan, ja suomen suppeiden vokaalien ominaiskesto on lyhyempi kuin väljempien, mutta puhetilanteessa vokaalit tavallisesti mielletään vakiopituisiksi.


title: Vokaali

text: Vokaali voi ääntyä ylilyhyenä, vajaalyhyenä, lyhyenä, puolipitkänä, pitkänä tai ylipitkänä. Suomen kielessä erotetaan kaksi äänneopillista pituusastetta eli lyhyt ja pitkä, mutta esimerkiksi virossa pituusasteita on kolme ja nykykreikassa puolestaan vain yksi. Suomen kielessäkin vokaali voi ääntyä ylipitkänä, jos esimerkiksi "mutta"-sana lausutaan empivästi ("muuutta..."), mutta tämä ilmiö ei ole äänneopillinen vaan liittyy pragmatiikkaan.


title: Vokaali

text: Suomen oikeinkirjoituksessa lyhyttä vokaalia merkitään yhdellä kirjaimella ("a", "e", "i", "o", "u", "y", "ä", "ö"), kun taas pitkää vokaalia merkitään yleensä kahdella kirjaimella ("aa", "ee", "ii", "oo", "uu", "yy", "ää", "öö"), minkä vuoksi sitä voidaan kutsua myös kaksoisvokaaliksi. Joissain muissa kielissä pitkää vokaalia merkitään yhdellä kirjaimella, johon liitetään jokin erityinen tarke, kuten pituusmerkki tai akuutti (esim. ’sitruuna’). Kansainvälistä foneettista kirjaimistoa käytettäessä puolestaan pitkä vokaali merkitään lisäämällä äännearvon osoittavan kirjaimen perään kolmiomainen kaksoispiste (esim. , ).


title: Vokaali

text: Usein pitkät vokaalit ovat laadullisestikin erilaisia kuin lyhyet. Esimerkiksi pitkä englannin sanassa "heat"  on suppea ja etinen, mutta lyhyt sanassa "hit"  on vain lähes suppea ja lähes etinen. Äidinkieliselle englannin puhujalle tämä laadullinen ero on itse asiassa olennaisempi kuin vokaalien pituusero, joka näin ollen hahmottuu täydentäväksi ominaisuudeksi. Osin vajaaääntöisyyteenkin liittyen myös suomessa lyhyet vokaalit tapaavat etenkin painottomina ääntyä hieman välisempinä ja keskisempinä kuin painolliset pitkät vokaalit, mutta suomen äännejärjestelmässä huomio kiinnittyy ensisijaisesti vokaalien pituuteen.


title: Vokaali

text: Jos vokaaliäänteen ominaisuudet eivät muutu vokaalin keston aikana, kyseessä on monoftongi, jota voidaan luonnehtia yksinkertaiseksi tai puhtaaksi vokaaliksi. Jos vokaali sen sijaan koostuu kahdesta ominaisuuksiltaan erilaisesta mutta samaan tavuun kuuluvasta vokaalielementistä, kyseessä on diftongi eli pariääntiö. Äänneopillisesti diftongi on oikeastaan yksi foneemi, jota äännettäessä vokaalin laatu muuttuu liukuen. Kolmesta ominaisuuksiltaan erilaisesta mutta samaan tavuun kuuluvasta vokaalielementistä koostuvaa äännettä kutsutaan triftongiksi.


title: Vokaali

text: Tiettävästi kaikissa kielissä on monoftongeja ja useissa kielissä on diftongeja, mutta triftongit tai jopa kolmea useammasta vokaalielementistä koostuvat äännesarjat ovat melko harvinaisia. Suomen kielessä on monoftongien lisäksi lukuisia diftongeja ("ai", "ei", "oi", "ui", "yi", "äi", "öi", "au", "eu", "iu", "ou", "ey", "iy", "äy", "öy", "ie", "uo" ja "yö"), mutta triftongeja ei esiinny (paitsi ehkä onomatopoeettisessa sanassa "miau").


title: Vokaali

text: Suomen oikeinkirjoituksessa diftongia merkitään kahden erilaisen vokaalikirjaimen yhdistelmällä (esim. "tai" ), mutta jos kirjainten välissä on tavunraja (hiatus), kyseessä ei ole diftongi vaan vokaaliyhtymä (esim. "tae" ). Diftongikin voi esiintyä vokaaliyhtymän osana yhdessä monoftongin tai toisen diftongin kanssa, ja tällöin peräkkäisiä vokaalikirjaimia on kolme tai neljä (esim. "tauon" , "tauoissa" ). Diftongin ja vokaaliyhtymän ero ei aina ole yksioikoinen, sillä sama kirjainpari voi jossain tilanteessa edustaa diftongia ja toisessa vokaaliyhtymää (esim. "au" on diftongi sanassa "kaula"  mutta vokaaliyhtymä sanassa "kulaus" ). Samaan tapaan englannissa voi olla vaikea hahmottaa, onko jokin vokaalisarja triftongi vai vokaaliyhtymä (esim. huolitellulla oxfordinenglannilla lausutussa sanassa "fire"  esiintyy triftongi, mutta sanassa "higher"  on diftongista ja monoftongista koostuva vokaaliyhtymä).


title: Vokaali

text: Latinalaisessa peruskirjaimistossa vokaalikirjaimia ovat A/a, E/e, I/i, O/o, U/u ja Y/y. Kirjainten foneettiset arvot vaihtelevat kielestä riippuen, ja joissakin kielissä kirjainta I/i tai Y/y voidaan käyttää kuvaamaan puolivokaalia . Toisaalta joissain kielissä vokaaliäänteitä voidaan merkitä sellaisilla kirjaimilla, jotka yleensä liitetään konsonanttiäänteisiin. Esimerkiksi kymrissä kirjain W/w tarkoittaa vokaalia tai , kun taas creekissä kirjain V/v on välisen keskivokaalin  merkki.


title: Vokaali

text: Monessa kielessä vokaalifoneemeja on enemmän kuin latinalaisessa peruskirjaimistossa vokaalikirjaimia, minkä vuoksi yksinkertaistakin vokaalia voidaan merkitä kirjainyhdistelmällä. Vakiinnuttuaan kirjainparit ovat joskus sulautuneet ligatuureiksi, kuten tanskassa ja norjassa esiintyvä Æ/æ, joka on alkujaan syntynyt kirjainparista AE/ae; vastaavasti Œ/œ (samoin kuin Ø/ø) on syntynyt kirjainparista OE/oe. Toisissa kielissä kantakirjaimiin lisätään tarkkeita, kuten suomen Ä/ä:n ja Ö/ö:n pisteet.


title: Vokaali

text: Kansainvälisessä foneettisessa kirjaimistossa on vokaalien perusominaisuuksien kuvaamiseksi 28 kantamerkkiä, joihin voidaan liittää tarkkeita, jos kuvausta on tarpeen täsmentää.


title: S/MIME

text: Secure MIME eli S/MIME on standardi, joka määrittelee sähköpostin salauksen ja allekirjoittamisen julkisen avaimen salausta käyttäen.


title: S/MIME

text:
Sen avulla voidaan varmistaa viestin luottamuksellisuus (ei sivullisten tietoon), alkuperäisyys (kuka on viestin laatija) ja muuttumattomuus.
Jotta kaksi käyttäjää voisivat luotettavasti vaihtaa viestejä S/MIME-standardin mukaisesti, kummallakin on oltava tunnustetun julkisen tahon allekirjoittama varmenne.


title: S/MIME

text: S/MIME-standardi kuvaa sähköpostin ja allekirjoituksen paketoinnin MIME-standardin mukaisesti lähetettävään sähköpostiin.


title: S/MIME

text: Useimmiten ei ole olemassa erillisiä S/MIME-ohjelmia, vaan eri ohjelmissa on sisäänrakennettuna omat S/MIME-toteutuksensa. Useimmiten lyhennettä "S/MIME" ei edes mainita ohjelmissa, mutta käytännössä sähköpostiohjelmien sisäänrakennetut sähköpostin salaus- ja allekirjoitusmahdollisuudet noudattavat S/MIME-standardia.


title: S/MIME

text: Aikaisemmin S/MIME-toteutusten välillä on ollut yhteensopivuusongelmia, mutta S/MIME versio 3:n ja uusien ohjelmaversioiden myötä yhteensopivuus on parantunut.


title: S/MIME

text: Binäärimuotoinen salattu viesti ja allekirjoitus ovat MIME-koodattuina


title: S/MIME

text: Varmenteiden jakelun ongelma on ratkaistu S/MIME-protokollassa paketoimalla varmenne (sekä sen allekirjoittajien, varmenneviranomaisten varmenteet) jokaisen sähköpostin mukaan.


title: Tietoturva

text: Tietoturva eli tietoturvallisuus tarkoittaa tiedon saatavuuden, luottamuksellisuuden ja eheyden ylläpitämistä. Turvattava tieto voi ilmetä useassa eri muodossa. Näitä ovat esimerkiksi digitaaliset tallenteet, fyysiset tallenteet sekä ihmisten, kuten työntekijöiden, tietämys. Tietoturva koskee tiedon suojaamista myös sen siirtämisen aikana.


title: Tietoturva

text: Tietoturvallisuuden uhkina pidetään esimerkiksi erilaisia huijausyrityksiä, henkilökohtaisen yksityisyyden loukkauksia, roskapostia, teollisuusvakoilua, piratismia, tietokoneviruksia, verkkoterrorismia ja elektronista sodankäyntiä. Tietoturvauhkia ovat luvaton pääsy, tiedon luvaton käyttö, salaisen tiedon paljastuminen, tiedon sekaannus, tiedon muuntuminen, salaisen tiedon tutkituksi tuleminen, tiedon kopioituminen ja tiedon hävittäminen.


title: Tietoturva

text: Tietoturvallisuuden osina voivat olla seuraavat tekijät:


title: Tietoturva

text: Näitä kolmea voivat täydentää:


title: Tietoturva

text: Luottamuksellisuutta voidaan parantaa salauksella ja pääsynhallinnalla. Eheyttä edistetään tarkistussummilla, tarkistuskoodeilla ja digitaalisilla allekirjoituksilla. Myös käyttäjän todentaminen ja kiistämättömyys voidaan ainakin jollain tasolla varmistaa digitaalisella allekirjoituksella tai muilla todennustavoilla. Saatavuus edellyttää riittävän tiedonsiirtokapasiteetin varaamista.


title: Tietoturva

text: Tietoturva samaistetaan usein tietotekniikkaan ja ulkoisiin tietoturvauhkiin, kuten tahallisesti tehtyihin tietokoneviruksiin, matoihin ja tietomurtoihin. Nämä tietotekniikan mukanaan tuomat tietoturvariskit nousivat 2000-luvun vaihteessa median huomion kohteeksi. Samalla markkinoille ilmestyi useita uusia virustorjuntaohjelmistoja myyviä yrityksiä, jotka tähtäsivät uuteen markkinarakoon. Ne kiinnittävät aluksi huomion käyttöjärjestelmissä olleisiin ohjelmointivirheisiin, jotka altistivat käyttäjät tietoturvauhille. Ohjelmistovirheiden aiheuttamia tietoturvauhkia kutsutaan haavoittuvuuksiksi.


title: Tietoturva

text: Virustorjuntaohjelmien heikkoutena on se, että ne ovat aina askeleen jäljessä. Virusten tiedot syötetään torjuntaohjelmiin jälkikäteen sen jälkeen, kun virukset ovat jo levinneet. Myös virustorjuntaohjelmat itse lisäävät tietoturvariskejä, sillä niissäkin on ohjelmointivirheitä. Erityisesti erilaiset Internetin kautta tapahtuvat automaattiset virustietojen ja ohjelmistojen päivitykset mahdollistavat uusien, entistä kehittyneempien haittaohjelmien tehokkaan leviämisen.


title: Tietoturva

text: Internetissä on nykyään miljoonia tietokoneita, jotka ovat avoinna luvattomalle käytölle paitsi ohjelmavirheiden ja haittaohjelmien jättämien takaporttien, myös käyttäjien tekemien virheiden takia. Syinä voivat olla heikot salasanat tai konfiguraatiovirheet, joiden ansiosta koneelle pääsee ilman tunnuksia. Jotkut haittaohjelmat muodostavat saastuttamistaan verkoista bottiverkkoja. Nämä saastuneet koneet toimivat apuna uusien haittaohjelmien levittämisessä, ja niiltä käsin voidaan tehdä myös tietomurtoja ja päästä käsiksi yhä uusiin tietokoneisiin.


title: Tietoturva

text: Tietoturvan osa-alueita ovat työasemien-, palvelinten- ja tietokoneverkon tietoturva, sekä ympäristön- ja sovellusten turvallisuus.


title: Tietoturva

text: Työasemien tietoturvaan kuuluu käyttäjien tunnistus ja käyttöoikeudet sekä niiden hallinta. Oma lukunsa on kannettavien tietokoneiden tietoturva. Palvelimien tietoturvaan kuuluu em. asioiden lisäksi varmuuskopiointi, levyjärjestelmien kahdennukset, auditointi ja verkon käytön rajoitukset. Verkon tietoturvaan kuuluu palomuurit, NAT-palvelut, kytkimet, reititys, verkonhallinta ja vianselvitys. Tietoliikennettä suojataan VPN-ratkaisuilla. Oma lukunsa ovat langattomat verkot. Verkossa turvallisuutta voi testata online-palveluilla ja sopivilla ohjelmilla. Verkossa voi myös vakoilla tietoja.


title: Tietoturva

text: Tietoturvaa parantavat salakirjoitusmenetelmät. Niillä tieto voidaan suojata sellaiseen muotoon, ettei siitä saa selvää ilman avainta tai salausmenetelmän tuntemista. Salakirjoituksella tieto voidaan myös allekirjoittaa. Esimerkiksi sähköposteissa viestin voi allekirjoittaa. Saaja voi olla varma, että viesti on juuri siltä lähettäjältä kuin hän sanoo olevansa ja että viestin sisältöä ei ole kukaan muuttanut välillä.


title: Tietoturva

text: Suomen kieleen on vakiintunut jako tietoturvaan ja tietosuojaan (engl. "privacy"). Jälkimmäinen sisältää henkilötietojen luottamuksellisuuden lisäksi rikoslain kunniaa, yksityisyyden suojaa ja tietoliikennettä koskevat säännökset, ja se perustuu viime kädessä perustuslain säännöksiin.


title: Turvallisuus

text: Turvallisuus tarkoittaa vaarojen ja uhkien (riskin) poissaoloa, kuin myös psykologista kokemusta niiden poissaolosta. Turvallisuus esiintyy siis ilmiönä kaikkialla, missä esiintyy jonkinlaista vaaraa. Maailman monimutkaistuessa, verkottuessa myös turvallisuus saa uusia piirteitä. Turvallisuus on (usein) absoluuttisesti mahdotonta, joten turvallisuus on suhteellinen määre.


title: Turvallisuus

text: Turvallisuutta uhkaavaa vaaraa ei pystytä useinkaan poistamaan kokonaan, kyse on uhan vähentämisestä ja paljonko siihen halutaan panostaa. Näin erityisesti niissä toiminnoissa, joissa ihminen ja tekniikka ovat mukana.


title: Turvallisuus

text: Turvallisuus-termiä käytetään viittaamaan esimerkiksi sotiin (sotilaallinen turvallisuus), rikollisuuteen, onnettomuuksiin, työhön (työturvallisuus), elintarvikkeisiin, liikenteeseen tai tietoturvaan.


title: Turvallisuus

text: Turvallisuus on suhteellisena ilmiönä mitä ilmeisimmin myös nollasummapeliä. Jos jollakin organisaatiolla, esimerkiksi valtiolla on täydellinen turvallisuus, se tarkoittaa, että kyseinen valtio pystyy poistamaan minkä tahansa asian, jonka se kokee uhkaavan omaa turvallisuuttaan. Tämä taas tarkoittaa täydellistä turvattomuutta muille organisaatiolle (valtiolle) kyseisen valtion taholta.


title: Turvallisuus

text: Täydellistä turvallisuutta ei siis ole eikä ehkä ole viisasta edes tavoitella. On mitoitettava oma tai yhteinen turvallisuus omien tai yhteisten resurssien ja arvostusten mukaisesti ja ymmärrettävä jäljelle jäänyt riski tai turvattomuus. Ja on elettävä sen tuoman epävarmuuden kanssa.


title: Turvallisuus

text: Turvallisuuden tunne on Maslowin tarvehierarkiassa yksi viidestä ihmisen perustarpeesta. Maslowin mukaan ihminen pyrkii tyydyttämään nämä perustarpeensa ennen kaikkea, mukaan lukien siis myös oman henkilökohtaisen turvallisuuden tunteensa. Tunteena turvattomuus liittyy yleensä tulevien tapahtumien ennustamattomuuteen eli epävarmuuteen. Yksilö tuntee olonsa usein turvattomaksi, jos lähitulevaisuuden uhkakuvat ovat vaikeasti ennustettavia tai -ymmärrettäviä. Tällaisissa tilanteissa yksilö kokee olonsa usein turvattomammaksi kuin mitä järkevästi ajatellen olisi tarpeellista. Esimerkkinä tällaisesta tilanteesta toimii vaikkapa SARS tai lintuinfluenssa. Molempia aiheita käsitellään julkisuudessa, mutta niihin sairastuminen on äärimmäisen epätodennäköistä. Todellisia riskejä arvioitaessa meidän tulisi huolehtia mieluumminkin esimerkiksi malariaan sairastumisesta.


title: Turvallisuus

text:
Riski määritellään yleisimmin epätoivotun tapahtuman todennäköisyyden ja sen seurauksien tuloksi.
Näin ollen Riski = Tapahtuman todennäköisyys * kokonaisseuraukset (Suominen, Riskienhallinta, 2000). Riskien arvioinnin avulla pyritään siis ennustamaan epätoivottujen tapahtumien taajuus ja seuraukset sekä varautumaan tapahtumiin ennalta järkevällä ja kustannustehokkaalla tavalla. Tätä prosessia kutsutaan yleensä liike-elämässä riskien hallinnaksi. Riskien hallinta pyrkii parantamaan tapahtumien ennustettavuutta, ja siten myös epävarmuutta ja turvattomuutta.


title: Vahinko

text: Vahinko on


title: Vahinko

text: Vahinkojen taloudellisiin seurauksiin varaudutaan usein ennakolta erilaisilla vakuutuksilla. Vahinkoja myös tutkitaan, jotta niiltä voidaan välttyä.


title: Vahinko

text: Vahingonkorvauslain mukaan se, joka tahallisesti tai tuottamuksesta aiheuttaa toiselle vahingon, on velvollinen korvaamaan sen, jollei laista muuta johdu.


title: Vahinko

text: Näin ollen ihminen ei ole lähtökohtaisesti vastuussa "vahingossa" aiheuttamistaan vahingoista eli tapaturmista, joihin ei liity huolimattomuutta tai muuta erityistä vastuuperustetta. Muussa tapauksessa vahingon aiheuttaja voi joutua vahingonkorvausvelvolliseksi.


title: Vahinko

text: Suomen lainsäädännössä ei ole yksiselitteistä vahingon käsitettä, vaan vahingon korvattavuus on selvitettävä perehtymällä laajasti oikeusjärjestykseen. Oikeuskirjallisuudenkin esittämät luokittelut ovat pikemminkin esitystä tukevia apuneuvoja kuin korvattavuuden osoittavia tarkkoja määrittelyjä. Yleisperiaatteena on, että vahingon kärsineen henkilön olosuhteita verrataan oloihin, joissa hän eläisi ilman kärsimäänsä vahinkoa. Näin noudatetaan täyden korvauksen periaatetta eli vahingonkorvauksen tulisi saattaa henkilö sellaiseen varallisuusasemaan, jossa hän olisi ollut ilman vahinkotapahtuman sattumista.


title: Vahinko

text: Korvattavaa vahinkoa koskevat säännökset sisältyvät vahingonkorvauslain (412/1974) 5. lukuun tai lukuisiin muissa laeissa oleviin erityissäännöksiin. Vahingonkorvaus toimii hyvityksenä henkilö- ja esinevahingosta ja joissain tapauksissa myös sellaisesta taloudellisesta vahingosta, joka ei ole yhteydessä henkilö- tai esinevahinkoon (ns. puhdas varallisuusvahinko).


title: Vahinko

text: Henkilövahinkona pidetään ihmisen ruumiinvammaa, sairautta tai eräitä psyykkisiä häiriöitä. Perusmääritelmän mukaan henkilövahingoksi luetaan terveydentilan häiriö, joka on lääketieteellisin keinoin todettavissa. Henkilövahingon seurauksena korvataan vahingosta aiheutuneet tarpeelliset sairaanhoitokustannukset ja muut kulut, ansionmenetys, kipu, särky sekä muu tilapäinen tai pysyvä haitta. Korvattavia voivat olla myös kärsimys, elatuksen menetys tai läheisille aiheutuneet kulut. Kuolemaan johtaneesta vahingosta korvataan hautauskulut kohtuulliseen määrään, mutta ei täyden korvauksen periaatteen mukaisesti.


title: Vahinko

text: Esinevahingossa irtain tai kiinteä esine vaurioituu. Sen synonyymi on omaisuusvahinko, mutta vahingonkorvauslaki ei käytä tätä nimitystä. Esinevahinkona korvataan esineen korjauskustannukset, arvonalennus ja muut kulut tai tuhoutuneen esineen arvo. Esinevahingoksi luetaan myös esineen hallinnan estyminen ja tulojen tai elatuksen väheneminen. Tavallisesti korvauksen saa esineen omistaja, mutta myös rajoitetun esineoikeuden haltijan (esimerkiksi vuokramiehen) vahinko voidaan korvata. Korjattavissa olevasta esineestä korvataan vain korjauskustannukset ja mahdollinen arvonalennus. Jos esinettä ei voida korjata tai se tulee liian kalliiksi, maksetaan yleensä arvokorvaus.


title: Kaatuminen

text: Kaatuminen on henkilön, esineen tai muun fyysisen asian nopea siirtyminen normaalista asennosta väärään. Perimmäisenä syynä kaatumiseen on painovoima. Se tapahtuu "kappaleille" fysiikan lakien mukaan silloin, kun kappaleen painopisteen kautta kulkeva luotisuora siirtyy kappaleen tukipisteiden ulkopuolelle eivätkä mahdolliset korjausliikkeet kykene tuomaan sitä takaisin turvalliselle alueelle. Kappaleen kaatumiseen tarvitaan vetovoima (esimerkiksi maan vetovoima), joka vetää kappaletta uudelle tukipinnalle. Ihmisten ja eläimien kaatuminen on useimmiten vahinko. Lopputuloksena on lähes aina törmäys maahan tai muuhun alustaan, mikä saattaa johtaa vahingoittumiseen. Vamman suuruus riippuu putoamiskorkeudesta, alustan kovuudesta, siihen osuvasta ruumiinosasta, asennosta iskeytymishetkellä sekä ihmisen iästä (vanhoilla ihmisillä luusto on usein haurastunut).


title: Kaatuminen

text: Ihmisen aiheuttamaa kaatumista sanotaan "kaatamiseksi". Ilmausta "kaato" käytetään muun muassa keilailun yhteydessä. Keilojen ohella tunnetuimpia kaadettavaksi tarkoitettuja esineitä ovat domino-nappulat.


title: Kaatuminen

text: Sanaa voidaan käyttää myös kuvaannollisessa merkityksessä, kuten puhuttaessa sodassa kuolemisesta sekä hallituksen eroamisesta kesken vaalikauden.


title: Kaatuminen

text: Koska ihmiset ovat tottuneet painovoiman vaikutukseen, he eivät kaadu kovinkaan usein. Yleisiä syitä tahattomaan kaatumiseen ovat muun muassa:Suomalaisille sattuu vuosittain lähes 300 000 kaatumista ja liukastumista, joista lähes puolet johtaa sairaala- tai lääkärinhoitoon. Tapaturmaisten kuolemien yleisin syy on kaatuminen tai putoaminen. Kaatumis- ja putoamistapaturmissa kuolee noin 1 200 suomalaista vuosittain. Jokaisena talvikuukautena noin 11 000−19 000 suomalaista loukkaantuu ulkona liukastumisen seurauksena. Lievien vammojen lisäksi kaatumiset ja liukastumiset aiheuttavat runsaasti vakavia ja pitkäkestoisia vammoja, kuten murtumia, nivelten sijoiltaan menoja ja päävammoja.


title: Kaatuminen

text: Toisten tahattoman kaatumisen katselu on monien mielestä huvittavaa, koska siitä saa vahingoniloa. Tämä lienee yleisin syy toisten kumoon tönimiselle. Kaatuilu on keskeinen huvituksen lähde slapstick-huumorissa, jossa sitä yleensä tahditetaan hullunkurisilla ääniefekteillä. Erityisesti Pohjois-Amerikassa suositut tv-ohjelmat, joissa nauretaan katsojien lähettämille kotivideoille (Suomessa samaa materiaalia esittää muun muassa Hauskat kotivideot), perustuvat suurelta osin tällaiselle kaatumishuumorille.


title: Hanlonin partaveitsi

text: Hanlonin partaveitsi on sääntö, jonka mukaan ei ikinä pitäisi selittää pahantahtoisuudella sitä, minkä voi selittää yhtä lailla tyhmyydellä. Sanonnasta on eri muunnelmia. Robert J. Hanlonin versio, josta sääntö on saanut nimensä, kuuluu: "Never attribute to malice that which can be adequately explained by stupidity."


title: Hanlonin partaveitsi

text: Hanlonin partaveitsi on Finaglen lain sivumuunnelma.


title: Neljäs ristiretki

text: Neljäs ristiretki oli vuosien 1202–1204 välillä käyty sotilaallinen konflikti. Ristiretken tarkoituksena oli alun perin vallata muslimien hallitsema Jerusalem hyökkäyksellä Egyptin läpi. Valtauksen kohteeksi joutui kuitenkin lopulta vuonna 1204 Bysantin pääkaupunki Konstantinopoli. Valtauksen jälkeen kaupunkia ryöstettiin ja tuhottiin useiden päivien ajan, mikä aiheutti katkeruutta idän kristityissä ja sinetöi lopullisesti katolisen ja ortodoksisen kirkon eron. Ristiretkeläiset perustivat Latinalaisen keisarikunnan (1204–1261) ja muita ristiretkivaltioita.


title: Neljäs ristiretki

text: Euroopassa ei ollut paljon intoa lähteä uudelle ristiretkelle muslimeja vastaan sen jälkeen, kun kolmas ristiretki oli epäonnistunut yrityksessä vallata Pyhä Maa takaisin. Euroopassa valittiin kuitenkin uusi paavi vuonna 1198. Paavi Innocentius III alkoi pian saarnata uuden ristiretken puolesta. Innocentius III:n mielestä jokaisen kristityn tuli ottaa osaa ponnisteluihin uuden ristiretken aikaansaamiseksi ja taistelemaan kykenemättömien tuli rukoilla ja paastota. Hän määräsi kaikissa kirkoissa kerättäväksi kolehteja, ja jopa pappien ja luostarien tuli lahjoittaa osa tuloistaan ristiretken tukemiseksi.


title: Neljäs ristiretki

text: Paavi lähetti kaksi legaattia kokoamaan ristiretken osanottajia. Kardinaali Pietro Capuano lähetettiin Ranskaan hieromaan rauhaa Ranskan kuninkaan Filip II Augustin ja Englannin kuninkaan Rikhard I Leijonamielen välille. Kardinaali Soffredo matkusti puolestaan Venetsiaan, mikä viittaa siihen, että Innocentius oletti ristiretken kulkevan Lähi-itään meriteitse.


title: Neljäs ristiretki

text: Rikhard I Leijonamieli oli keskeyttänyt kolmannen ristiretken osittain sen vuoksi, että Filip oli tunkeutunut hänen läänityksilleen Ranskassa. Rikhard ja Filip kieltäytyivät aluksi yhteistyöstä, mutta solmivat myöhemmin viiden vuoden aselevon. Rikhard sai kuitenkin yllättäen surmansa erään linnan piirityksessä Ranskassa vuonna 1199. Richardin kuolema uhkasi koko hankkeen toteutumista, joten Innocentius lähetti saarnaajia ympäri Eurooppaa nostamaan kristittyjen mielialoja.


title: Neljäs ristiretki

text: Yksi ristiretkikutsuun vastanneista oli Champagnen kreivi Thibaut II, jonka veli Henrik II oli ollut Jerusalemin kuningas vuoteen 1197 asti. Thibautin serkku Blois’n kreivi Louis vastasi myös kutsuun. Helmikuussa vuonna 1200 Flanderin kreivi Balduin otti myös ristin tunnuksen.


title: Neljäs ristiretki

text:
Soissonsissa vuonna 1200 pidetyssä kokouksessa sovittiin että ristiretkeläiset käyttäisivät Rikhard I:n aiemmin ehdottamaa strategiaa. Ristiretkiarmeija purjehtisi suoraan Egyptiin, ja kun muslimivallan lähteenä pidetty Egypti olisi kristittyjen hallussa, uskottiin että Jerusalem olisi turvassa. Mutta koska ristiretkeläisillä ei ollut omaa laivastoa, pitäisi alukset vuokrata. Kuusihenkinen valtuusto lähetettiin tiedustelemaan alusten vuokrasta parhaaksi katsomastaan satamasta. Valtuutetut valitsivat Venetsian, jonka johtaja doge Enrico Dandolo otti neuvottelijat vastaan. Venetsian tasavalta suostui huolehtimaan 33 500 ritarin, aseenkantajan ja sotilaan kuljetuksesta ja muonituksesta 85 000 markan korvausta vastaan sekä varustamaan veloituksetta 50 sotakaleeria, mikäli saisi sotasaaliista yhtä suuren osuuden kuin muutkin.
Yksi ristiretken johtajista, Champagnen kreivin Thibaut III, kuoli vuonna 1201 pian Venetsian sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen. Ristiretken päälliköksi värvättiin vaikutusvaltainen italialainen ylimys Montferratin markiisi Bonifatius. Ristiretkiarmeija alkoi saapua Venetsian edustalle kesällä vuonna 1202, mutta huomattavasti harvalukuisempana kuin oli sovittu, sillä paikalla oli tullut ainoastaan noin 11 000 ristiretkeläistä, kolmasosa sovitusta. Heinäkuussa doge vaati ristiretkeläistä maksamaan velkansa, sillä Venetsia ei voinut ylläpitää suurta armeijaa. Velasta jäi kuitenkin maksun jälkeen puuttumaan vielä 34 000 markkaa, ja tilanteen kärjistyessä Dandolo ehdotti, että mikäli ristiretkeläiset auttaisivat valloittamaan Zaran, lainaisi Venetsia heille 34 000 kunnes se maksettaisiin takaisin Egyptistä saadulla sotasaaliilla. Zara oli kuitenkin Unkarin kuninkaan Imren hallussa. Hänkin oli katolilainen ja oli antanut muutamaa vuotta aiemmin ristiretkilupauksen. Mutta koska kaupungin valtaus oli ristiretkeläisten ainoa mahdollisuus saada sekä lainaa että talvehtimispaikka ja välttää retken hajoaminen, suunnitelma hyväksyttiin.


title: Neljäs ristiretki

text: Ristiretkeläiset nousivat maihin Zarassa 11. marraskuuta 1202. Kaupunki lähetti valtuuskunnan tarjoamaan antautumista kaupungin asukkaiden säästämistä vastaan. Dandolo hyväksyi tarjouksen, mutta sillä välin kun hän neuvotteli asiasta ristiretkiparonien kanssa, kertoi Zaran valloitusta vastustanut Simon IV de Montfort zaralaisille paavin kirjeestä, jossa tämä kirkonkirouksen uhalla kielsi hyökkäämästä Zaraan. Zaralaiset palasivat takaisin kaupunkiinsa, ja paavin ankara kirje pakotti ristiretkeläiset valitsemaan kirkonkirouksen ja ristiretken päättymisen väliltä. Simon miehineen irtautui armeijasta, mutta enemmistö ristiretkeläisistä hyökkäsi Zaraan, joka vallattiin 24. marraskuuta. Paavi julisti neljännelle ristiretkelle kirkonkirouksen, mutta perui sen myöhemmin pitäen kuitenkin voimassa venetsialaisten kirkonkirouksen.


title: Neljäs ristiretki

text:
Zaraan saapui Bysantin vuonna 1195 syrjäytetyn Isaak II Angelosin poika Aleksios Angelos, joka lupasi ristiretkeläisille muonituksen, 200 000 hopeamarkkaa, liittyä 10 000 miehen voimin ristiretkeen, perustaa pysyvän varuskunnan Pyhään maahan sekä palauttaa ortodoksikirkon Rooman alaisuuteen mikäli ristiretkeläiset auttaisivat hänet ja hänen isänsä valtaistuimelle. Aleksios vakuutti keisarin olevan vihattu ja tämän syrjäyttämisestä tulevan helppoa. Ristiretken johtajat saivat suostuteltua matkan pitkittymisestä turhautuneet joukot mukaansa vannomalla ettei pysähtyminen Konstantinopolissa kestäisi kauaa. Ristiretkeläiset lähtivät Zarasta huhtikuussa 1203 saapuen Konstantinopolin edustalle kesäkuussa.
Kun ristiretkeläiset saapuivat Konstantinopolin edustalle, huomattiin että kansa olikin tyytyväinen vallassa olleeseen keisariin Aleksios III:een, eikä halunnut olla tekemisissä länsimaalaisen kruununtavoittelijan kanssa. Ristiretkeläiset päättivät asettaa Aleksioksen keisariksi väkivalloin ja hyökkäsivät kaupunkia vastaan 17. heinäkuuta 1203. Aleksios III pakeni yllättäen kaupungista peläten mahdollista tyytymättömyyden aiheuttamaa vallankaappausta. Isaak II Angelos pääsi vapaaksi, otti jälleen kruunun ja avasi portit pojallensa Aleksiokselle, joka kruunattiin kanssakeisariksi nimellä Aleksios IV.


title: Neljäs ristiretki

text: Ilmeni, että valtakunnan kassakirstut ammottivat tyhjyyttään, eikä Aleksios pystynyt maksamaan kuin puolet lupaamastaan 200 000 markasta. Aleksios pyysi ristiretkeläisiä talvehtimaan Konstantinopolissa saadakseen lisää maksuaikaa sekä vahvistuksia henkivartioonsa pelätessään vallankaappausta. Korvaukseksi hän lupasi pidentää venetsialaisen laivaston vuokra-aikaa. Keisari Aleksioksen suosio alkoi laskea ja länsimaalaisvastaisuus oli korkeimmillaan vuonna 1203 riehuneen, länsimaalaisten sytyttämän tulipalon jälkeen. Ristiretkeläiset alkoivat ryöstellä keisarin maita maksaakseen velan itse itselleen. Vuonna 1204 Aleksioksen syrjäytti palatsin virkamies, joka kruunautti itsensä keisariksi nimellä Aleksios V.


title: Neljäs ristiretki

text: Ristiretkeläiset hyökkäsivät Konstantinopoliin 9. huhtikuuta 1204, ja uudestaan 12. päivänä. Bysanttilaiset eivät halunneet taistella muuriensa sisäpuolella, vaan tarjosivat keisarin kruunua ristiretkeläisten johtajalle Montferratin markiisille Bonifatiukselle. Uusi keisari tultaisiin kuitenkin valitsemaan sopimuksen mukaan vasta myöhemmin. Aleksios V pakeni kaupungista.


title: Neljäs ristiretki

text: Ristiretkeläiset aloittivat seuraavaksi kolme päivää kestäneen ryöstelyn ja tuhoamisen, jonka aikana tuhottiin lukuisia taideteoksia, hävitettiin kirjastoja ja varastettiin vanhoja käsikirjoituksia. Myös Konstantinopolin kirkot tyhjennettiin järjestelmällisesti sinne kerätystä, kristikunnan suurimmista reliikkikokoelmista, ja useimmat Euroopan tunnetuimmista pyhäinjäännöksistä ovatkin peräisin Konstantinopolin ryöstöstä. Kappaleita Jeesuksen rististä, Neitsyt Marian hiuksia sekä lukuisia pyhimysten ruumiinosia kuljetettiin Länsi-Eurooppaan. Hagia Sofian kirkon alttari rikottiin ja sotilaat kuskasivat katedraalista kaiken arvoesineistön. Hagia Sofian häpäiseminen oli sekä poliittinen että uskonnollinen teko, jolla hyökättiin Bysantin keisarikuntaa sekä ortodoksista uskoa vastaan. Lisäksi useita sairaaloita tuhottiin, jonka seurauksena monipuolinen filantrooppinen toiminta lakkasi vuosikymmeniksi.


title: Neljäs ristiretki

text: Myös latinalaiset apotit ja munkit ottivat osaa ryöstelyyn. Esimerkiksi apotti Martin Pairislainen hankki itselleen erään luostarin reliikit kiduttamalla erästä vanhaa munkkia. Martinin johtaman luostarin munkki Günther kuvailee:


title: Neljäs ristiretki

text: 1200-luvun alussa Konstantinopolin väkiluku oli ollut yli 500 000 asukasta, mutta bysanttilaisten palatessa valtaan vuonna 1261, oli kaupungin väkiluku pudonnut noin 35 000 asukkaaseen.


title: Neljäs ristiretki

text: Venetsian ja ristiretken johtajien välisen sopimuksen mukaan Konstantinopoliin perustettiin Latinalainen keisarikunta. Sen keisariksi ei kuitenkaan tullut ristiretken virallinen johtaja Montferratin markiisi Bonifatius, vaan venetsialaisten ja ristiretkeläisten muodostaman komitean valitsema Flanderin kreivi Balduin, joka kruunattiin Hagia Sofian kirkossa vuonna 1204. Vanha keskushallinto korvattiin feodalistisilla ruhtinaskunnilla.


title: Neljäs ristiretki

text: Bonifatius kieltäytyi hänelle luvatuista maista ja perusti Thessalonikan kuningaskunnan. Venetsialaiset perustivat omia saarivaltioitaan Egeanmeren saaristoon ja saivat haltuunsa muun muassa Kreetan. Muita ristiretkeilijöiden perustamia valtioita olivat Akhaian ruhtinaskunta ja Ateenan herttuakunta. Bysantin valtakunta jatkoi olemassaoloaan Nikean keisarikuntana, Epeiroksen despotaattina ja Trapezuntin keisarikuntana.


title: Aleksios V

text: Aleksios V Dukas Murtzuflos julistettiin Bysantin keisariksi 5. helmikuuta 1204 neljännen ristiretken yhteydessä. Hän kuului Bysantin ylhäisösukuihin ja oli naimisissa Eudokia Angelinan, aiemman Angelos-sukuisen keisarin tyttären kanssa. Lisänimi "Murtzuflos" viittaa hänen erittäin tuuheisiin kulmakarvoihinsa.


title: Aleksios V

text: Keisariksi Aleksios V nousi kaappaamalla vallan ristiretkeläisten valtaannostamalta Aleksios IV:ltä. Hän puolusti Konstantinopolia ristiretkeläisiä vastaan, kunnes pakeni kaupungista 12. huhtikuuta. Hän yritti liittoutua appensa, entisen keisari Aleksios III:n kanssa, mutta tämä antoi sokaista hänet ja luovutti hänet latinalaisille. Hänet teloitettiin Aleksios IV:n murhaajana.


title: Messerschmitt Bf 110

text: Messerschmitt Bf 110 oli saksalainen kaksimoottorinen raskas hävittäjälentokone, jota valmistettiin lähes koko toisen maailmansodan ajan. Koneen aseistuksena oli 20 mm:n tykkejä, konekiväärejä ja pommeja. Miehistönä oli ohjaaja ja radisti/kk-ampuja (versiosta riipuen joskus myös tähystäjä). Konetta käytettiin myös yöhävittäjäversiona tutkalla varustettuna. Yöhävittäjäversiossa oli pilotti, tutkamittaaja ja radisti/kk-ampuja.


title: Messerschmitt Bf 110

text: Ennen toista maailmansotaa Saksan ilmastrategit ajattelivat, että raskas Bf 110 olisi heidän pitkän toimintasäteen kauko- ja saattohävittäjänsä. Ajattelutapa oli yleinen. Ajateltiin, että hävittäjät voitaisiin jakaa raskaisiin kaukohävittäjiin ja keveisiin torjuntahävittäjiin. Käytännössä vain suurilla valtioilla oli varaa molempiin. Pienehköjen ja keskisuurten maiden oli tyytyminen kevyeen torjuntahävittäjään.


title: Messerschmitt Bf 110

text: Kaksimoottorisella raskaalla hävittäjällä olisi pitkä toiminta-aika ja se ampuisi raskaalla aseistuksellaan vihollisen lentokoneet alas jo kaukaa. Se olisi todellinen ilmojen risteilijä, "Zerstörer". Kevyt Messerschmitt Bf 109 olisi lyhyellä toiminta-ajalla varustettu, vain paikallisia kohteita suojaava torjuntahävittäjä.


title: Messerschmitt Bf 110

text: Toinen maailmansota ja viimeistään taistelu Britanniasta osoittivat, että edellä kuvattu strategia ei toiminut. Messerschmitt Bf 110 -hävittäjäyksiköiden raskaat tappiot pakottivat vetämään sen pois päiväkäytöstä, koska se oli liian hidas ja kömpelö pärjätäkseen englantilaisten Hawker Hurricane- ja Supermarine Spitfire -hävittäjille. Nopea ja ketterä Messerschmitt Bf 109 nousi siten Saksan päähävittäjäksi. Bf 109 joutui lisäksi vielä suojaamaan Bf 110:tä Englannin yllä käydyissä ilmataisteluissa.


title: Messerschmitt Bf 110

text: Messerschmitt Bf 110 löysi uuden roolinsa yöhävittäjänä. Brittien siirryttyä pistemaalien päiväpommituksista aluemaalien yöpommitukseen 1941 havaitsivat saksalaiset tarpeen yöhävittäjille. Päivähävittäjänä epäonnistuneella Bf 110:lla oli monia yöhävittäjälle sopivia ominaisuuksia, kuten pitkä lentoaika, hyvä aseistus ja miellyttävät lento-ominaisuudet. Ensimmäiset yksinomaan yöhävittäjätoimintaan suuntautuneet yksiköt varustettiin Bf 110 E -hävittäjillä. Monet entiset "Zerstörer"-lentäjät, kuten Helmut Lent, Wolfgang Falck, Werner Streib ja Hans-Joachim Jabs, muodostivat yöhävittäjäyksiköiden ”vanhan kaartin” ja selkärangan. Toinen tärkeä konetyyppi, joita käytettiin yöhävittäjänä, oli alun perin pommituskoneeksi suunniteltu Junkers Ju 88.


title: Messerschmitt Bf 110

text:
Ensimmäinen alusta alkaen yöhävittäjäksi suunniteltu Bf 110:n versio oli Messerschmitt Bf 110 G, joka tuli palveluskäyttöön 1942. Koneessa oli entistä tehokkaammat moottorit sekä vakiovarusteena yöhävittäjätutka, aluksi joko Telefunkenin FuG 202 tai FuG 212 Lichtenstein, jonka tunnisti pienikokoisista ”paistihaarukka”-antenneista. Loppuvuodesta 1943 liittoutuneiden tutkahäirinnän takia vanhanaikaisiksi käyneet FuG 202 ja 212 korvattiin FuG 220 (SN-2 Lichtenstein) -tutkalla, jonka tunnisti suurista ”peuransarvi”-antenneista. Vuodesta 1943 alkaen yöhävittäjiin alettiin asentaa yläviistoon ampuvaa ”Schräge Musik” -aseistusta. Bf 110:ssä tämä tarkoitti 70-80 asteen kulmassa ylöspäin osoittavaa 20 mm MG FF/M -konetykkiparia, joka asennettiin ohjaamon taakse runkoon.
Bf 110 G oli Bf 110:n viimeinen sarjatuotantoversio, ja sen tuotanto päättyi 1944. Sodan lopussa Bf 110 oli jo vanhentunut tyyppi. Yöhävittäjänä sen lopulta korvasi Junkers Ju 88 G, joka oli Junkers Ju 88 -pommikoneesta kehitetty raskas yöhävittäjäversio.


title: Messerschmitt Bf 110

text: Lukuisat saksalaiset yöhävittäjä-ässät, lensivät Bf 110:lla. Esimerkkeinä mainittakoon Heinz-Wolfgang Schnaufer (121 ilmavoittoa), Helmut Lent (110 ilmavoittoa, joista noin puolet Bf 110:lla ja loput Ju 88:lla), Manfred Meurer (65 ilmavoittoa) sekä Werner Streib (65 ilmavoittoa)


title: Hampuri

text: Hampuri ( [ˈhambʊɐ̯k], [ˈhaˑmbɔːχ]) on Saksan toiseksi suurin kaupunki (Berliinin jälkeen) ja maan tärkein satama. Se sijaitsee Pohjois-Saksassa Elben alajuoksun varrella. Kaupungin virallinen nimi "Freie und Hansestadt Hamburg" (Hampurin vapaa- ja hansakaupunki) muistuttaa sen jäsenyydestä keskiaikaisessa Hansaliitossa ja siitä, että Hampuri on edelleen kaupunkivaltio () ja yksi Saksan kuudestatoista osavaltiosta (). Hampurin naapuriosavaltiot ovat pohjoisessa Schleswig-Holstein ja etelässä Ala-Saksi (Niedersachsen).


title: Hampuri

text: Hampurin kaupungin ja osavaltion hallinnollinen alue on 755 km², jolla elää noin 1,9 miljoonaa ihmistä. Hampuria ympäröivillä kaupunkimaisen asutuksen alueilla asuu lisäksi 750 000 ihmistä. Laajimmin käsitettynä Hampurin suurkaupunkialueeseen kuuluu 18 100 km², jolla asuu nelisen miljoonaa ihmistä.


title: Hampuri

text: Hampuri sijaitsee Elben varrella noin 100 kilometrin päässä Pohjanmerestä. Elben estuaari ulottuu Pohjanmereltä Hampuriin saakka. Elbe virtaa Hampurin läpi idästä länteen, ja kaupungin keskusta on Elben pohjoisrannalla. Siellä Elbeen laskee pohjoisesta sivujoki Alster, jonka alajuoksu on padottu kahdeksi tekojärveksi, "Binnenalster" ja "Außenalster". Binnenalster sijaitsee aivan kaupungin keskustassa, ja sitä reunustavat leveät rantakadut ja torit. Außenalster on paljon suurempi ja ulottuu noin kolmen kilometrin päähän keskustasta. Sen rannat ovat suurelta osin puistoa.


title: Hampuri

text: Hampurissa vallitsee meri-ilmasto. Länsituulet viilentävät kesiä ja leudontavat talvia. Vuoden keskilämpötila kaudella 1971–2000 oli 9,0 °C. Lämpimin kuukausi on heinäkuu, jonka keskilämpötila on 17,4 °C, kylmin puolestaan tammikuu 1,3 °C-asteen keskilämpötilallaan. Kesäisin lämpötila ylittää useina päivinä 28 °C. Kaupungin lämpötilaennätys, 38,5 °C, mitattiin 20. heinäkuuta 2006. Ilmasto on kostea kaikkina vuodenaikoina. Vuotuinen sademäärä on keskimäärin 773 mm (773 L/m²). Keskimäärin 52:na päivänä vuosittain kaupunki peittyy sumuverhoon. Talvisella vuosipuoliskolla on usein myrskyistä. Eräs Hampurin ilmaston ominaispiirre on niin sanottu Hamburger Schmuddelwetter ("Hampurin suttusää").


title: Hampuri

text: Keskustan länsipuolella sijaitsee Altona, joka aikoinaan oli itsenäinen kaupunki mutta liitettiin Hampuriin vuonna 1937.


title: Hampuri

text: Jää peitti nykyisen Hampurin alueen viimeisimmän jääkauden aikana. Jääpeitteen sulamisen jälkeen seurasi arviolta 17 000 vuoden jakso, jolloin Elben laaksossa eli metsästäjä-keräilijä-kulttuuria harjoittaneita paimentolaisia. Stellmoorer Tunneltal -laaksosta Rahlstedtin ja Ahrensburgin rajalta sekä Fischbeker Heiden luonnonsuojelualueelta Harburgin lounaispuolelta on löydetty varhaiskivikautisia työkaluja, jotka viittaavat paimentolaisasutukseen. Vanhimmat todisteet pysyvästä asutuksesta ovat neljänneltä vuosisadalta eaa. Sachsenwaldista Hampurin itäpuolelta on löydetty megaliittihautoja, jotka niin ikään viittaavat esihistorialliseen asutukseen.


title: Hampuri

text: Roomalaisten retkikuntien saapumisesta Hampurin alueelle ei ole arkeologisia näyttöjä, joten ne kuulunevat legendojen joukkoon. Roomalaiset tunsivat kuitenkin Alsterjoen suussa sijaitsevan Treva-nimisen paikan. Trevaa pidetään nykyisen Hampurin edeltäjänä. Se oli kahden merkittävän pohjois–etelä-suuntaisen kauppatien risteys pronssikaudelta aina myöhäiseen antiikkiin. Toinen reiteistä johti Pohjanmeren rannalta Venetsiaan, toinen puolestaan Marseilleen. Iirin kielessä käytetään edelleen Treva-sanaa (myös "Trefa") Hampurista puhuttaessa. Saksilaiset alkoivat asuttaa pohjoisen Elben rantoja 300-luvulta lähtien. Nykyisen Vanhankaupungin alueelle muodostui siirtokunta. Muuttovirtaa kesti 500-luvulle asti.


title: Hampuri

text: 800-luvun alussa Kaarle Suuren johtamat frankit karkottivat slaavilaisten obotriittien avulla saksit nykyisen Hampurin alueelta. Bille- ja Alsterjokien väliin rakennettiin kirkko, jonka tarkoitus oli toimia tukikohtana "pakanallisen" pohjoisen (Schleswig-Holstein ja Skandinavia) käännyttämisessä kristinuskoon. Kirkon ja uudisasukkaiden turvaksi rakennettiin Hammaburgin linna, jonka alue oli kooltaan noin 130 m x 130 m. Hammaburgin tarkkaa sijaintia ei ole kyetty täysin varmasti paikallistamaan. Linnan kupeeseen virisi kaupallista toimintaa: varhainen kauppapaikka oli syntynyt. Kaarle Suuren poika Ludvig Hurskas perusti Hammaburgiin hiippakunnan vuonna 831. Kaupungin ensimmäinen piispa Ansgar tunnetaan "Pohjolan apostolina", joka teki ja johti lähetystyötä Tanskassa ja Ruotsissa.


title: Hampuri

text: Vuonna 845 tanskalainen viikinkilaivasto nousi ylös Elbejokea ja hävitti Elben rannan saksalaisasutusta mukaan luettuna Hampurin, jossa tuolloin oli noin 500 asukasta. Tämän jälkeen hiippakuntajakoa muutettiin 848 yhdistämällä Hampuri ja Bremen samaan hiippakuntaan. Arkkipiispa Adaldag rakennutti 900-luvun alussa uuden linnoituksen, jonne muutti käsityöläisiä ja kauppiaita. Linnoitukselle myönnettiin kaupankäyntioikeudet vuonna 937 – perusta Hampurin kehitykselle merkittäväksi kaupan keskukseksi oli luotu.


title: Hampuri

text:
Obotriitit hyökkäsivät nopeasti kasvaneeseen kaupunkiin vuonna 983, mutta se toipui ripeästi. Vanhakaupunki oli rakennettu uudelleen toisen vuosituhannen alkuun mennessä. 1000-luvulle leimallista oli maallisen ja hengellisen vallan välinen taistelu. Billungerit olivat kaupungin mahtisuku. Herttua Bernhard II rakennutti Neue Burg -linnan, joka myöhemmin tunnettiin nimellä Alsterburg. Arkkipiispa Bezelin Alebrand rakennutti Mariankirkon ja joukon muita hengellisiä rakennuksia. Ne olivat Hampurin alueen ensimmäisiä kivitaloja. Hampuri kukoisti vuosina 1043–1072. Tuolloin luotiin kauppasuhteita itään ja pohjoiseen aina Grönlantia, Islantia ja Suomea myöten.
Kirkolle maksettavia kymmenyksiä vastaan kapinoineet obotriitit hyökkäsivät Hampuriin vuosina 1066 ja 1072. Arkkipiispa muutti Bremeniin, jolloin Hampuri menetti kirkollisen mahtiasemansa. 1100-luvulla Billungerit väistyivät Schauenburgin suvun tieltä. Adolf I von Schauenburg kehitti Hampuria: Elben marskimaata ja saaria padottiin ja kuivattiin asuinkelpoisiksi, kaupungin puolustuslinjoja laajennettiin. Adolf III perusti Neustadtin eli "Uuden kaupungin" Neue Burgin liepeille. Uuteen kaupunginosaan muutti merenkävijöitä ja kauppiaita.


title: Hampuri

text: Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Fredrik I Barbarossan sanotaan myöntäneen Hampurille vuonna 1189 tullivapauden ja oikeuden määrätä kaupankäynnistä Elben koko alajuoksulla. Kaupungin asukkaat vapautettiin asevelvollisuudesta ja heidän asiakseen jäi vain oman kaupunkinsa puolustuksen hoito. Asiakirja, joka on näytteillä Hampurin kaupunginmuseossa, on kuitenkin todettu väärennökseksi noin vuodelta 1265. Vuodesta 1201 vuoteen 1227 Hampuri oli Tanskan hallinnassa. Neljännesvuosisataisen jakson aikana Hampurin uusi ja vanha kaupunki kasvoivat yhteen sekä arkkitehtuurisesti että poliittisesti. Hampurin ulko- ja kauppapoliittinen itsenäisyys lisääntyi; se solmi kauppaliiton muun muassa Lyypekin kanssa. Tanska myönsi Hampurille kaupunkioikeudet 1220. Tuolloin kaupungin väkiluku oli noin 1 500.


title: Hampuri

text: Saksalaisten prinssien koalitio karkotti tanskalaismiehittäjät Hampurista 22. heinäkuuta 1227. Tuolloin käytiin Bornhövedin taistelu Holsteinissa Bornhövedin pikkukaupungin lähistöllä. Hampurin hallitsijaksi kohosi Schauenburgien suvun kreivi Adolf IV. Talouselämä alkoi kukoistaa jälleen: ensimmäiset kauppakillat perustettiin ja ulkomaiset kauppayhtymät hakivat jalansijaa kaupungista. Hampurin puolustusta kehitettiin ja 1200-luvun puoliväliin tultaessa koko nykyisen vanhankaupungin alue oli linnoituksen ympäröimä. Muinaisista puolustusrakennelmista ovat muistoina useat paikannimet, kuten Alstertor, Kurze Mühren, Lange Mühren, Millerntor ja Steintor.


title: Hampuri

text: Vuonna 1270 voimaantullut "Ordeelbook" vahvisti Hampurin itsenäisyyttä. Asiakirjassa mainittu käsite "vapaa kaupunki" ("freie Stadt") oli poikkeuksellinen. Vakava takaisku kukoistavalle kaupungille oli tuhoisa kaupunginpalo 5. elokuuta 1284. Hampurin arviolta 5 000 asukasta menettivät kotinsa, mutta kaupunki nousi nopeasti jaloilleen ja pian sinne kohdistui siirtolaisaalto. Hampurin otollinen sijainti lähellä Pohjanmeren ja Itämeren kauppareittejä teki kaupungista nopeasti merkittävän satamakaupungin. Hampurin ja Lyypekin liitosta 1241 sai alkunsa kauppakaupunkien hansaliitto. Hampurin tärkein vientituote oli olut. Ajoittain kaupungissa oli useita satoja olutpanimoita. Vakaat kauppayhteydet kasvattivat Hampurin vaurautta.


title: Hampuri

text: Hampurin matkaa Hansaliittoon tasoittivat lyypekkiläisen lain (lübisches Recht) käyttöönotto vuonna 1188, sopimus Lyypekin ja Hampurin välisen maantien turvaamisesta 1241, kauppaprivilegiot Flanderissa 1252, Englannissa 1266, Ruotsissa 1261, Norjassa 1283 ja Ranskassa 1294 sekä yhteinen valuutta Lyypekin kanssa vuodesta 1255. Hampuri liittyi Hansaliittoon vuonna 1321. Kaupungista tuli sen ansiosta johtava kauppakaupunki Itämeren ja Pohjanmeren välisellä vyöhykkeellä. Mukanaolo mahtiliitossa varmisti Hampurille verraten turvalliset kauppareitit ja edisti uusien reittien syntymistä. Vuonna 1350 ruttoepidemia surmasi kuutisen tuhatta hampurilaista eli lähes puolet kaupungin väestöstä. 1300-luvun jälkipuoliskolla Hampuriin liittyi useita lähikaupunkeja. Mahtiasema hansakaupunkina edellytti sataman laajentamista. Strategisesti ja poliittisesti erityisen tärkeä oli Moorwendersaaren hankkiminen Hampurille 1395. Moorwenderin kohdalla Elbe jakautui kahteen haaraan, suurimmat vesimassat kulkivat eteläisen haaran kautta kohti kilpailevaa Harburgin kaupunkia. Moorwenderin hallinta mahdollisti Hampurille Elben säännöstelyn niin, että Harburg jäi saarroksiin. Vähitellen Elben pohjoishaarasta tuli tärkeämpi ja edellytykset Hampurin jatkuvalle kasvulle oli luotu.


title: Hampuri

text: Hampurin ensimmäinen perustuslaki tuli voimaan 1410. Viimeisen Schauenburg-suvun edustajan kuoltua 1459 kaupunki joutui tanskalaishallintaan.


title: Hampuri

text: Hampurista tuli vapaa keisarinkaupunki vuonna 1510. Tuolloin kaupungin väkiluku oli noin 13 000. Kaupungin johto omaksui 1520-luvulla luterilaisuuden. Tämän johdosta Hampuriin tuli protestanttipakolaisia Alankomaista ja Ranskasta. Vuonna 1558 kaupunkiin perustettiin pörssi.


title: Hampuri

text: 1600-luvulla Hansaliitto menetti merkityksensä ja Hampuri joutui tasapainoilemaan Tanskan, suurvallaksi kohonneen Ruotsin ja Saksan valtakunnan välissä. Kaupunki kävi kauppaa siirtomaamahtien Espanjan ja Portugalin kanssa, ja joutui toistuvasti maksamaan vapaudestaan aggressiivisille pohjoisnaapureilleen Tanskalle ja Ruotsille. Toisin kuin muut saksalaiskaupungit, Hampuri välttyi kolmikymmenvuotisen sodan tuhoilta ja pitkältä laskusuhdanteelta. 1600-luvun loppupuolella nykyisen Hampurin kaakkoisosassa Marschlandessa ja Vierlandessa kehittyi kukoistavaa maataloutta.


title: Hampuri

text: Vuonna 1712 tuli voimaan uusi perustuslaki, jonka oli määrä lopettaa valtataistelu kaupunginraadin ja kaupungin asukkaiden välillä. Gottorpin sopimus vuonna 1768 lopetti ikiaikaisen konfliktin Tanskan kanssa. Seuraavana vuonna Tanska tunnusti Hampurin aseman vapaana valtakunnankaupunkina.


title: Hampuri

text: Hampuri kärsi pahoin Napoleon Bonaparten viimeisestä sotaretkestä Saksaan. Se oli 1806–1814 Ranskan hallinnassa. Vuonna 1819 otettiin käyttöön nimi "Frei und Hansestadt". Kaupunki kasvoi voimakkaasti: vuonna 1806 asukasluku oli noin 130 000 ja vuonna 1860 vastaavasti noin 300 000. Taloudellisen vaurauden kasvu pysähtyi toukokuun 1842 suureen tulipaloon: Hampurin kantakaupungissa ei ole juuri säilynyt ennen suurpaloa rakennettuja taloja. Kaupunginpalon jälkeen Hampurin kehitys jatkui entistä voimallisemmin. Infrastruktuuria parannettiin ennen kaikkea yksityisten aloitteesta. Uudet poliittiset virtaukset, kuten työväenliike, vaikuttivat myös Hampurissa. Niin ikään demokratialiike ja kansallisuusaate nostivat päätään.


title: Hampuri

text: 1800-luvulla kaupunginmuurit purettiin ja niiden tilalle rakennettiin keskustaa ympäröivät kadut. Tällöin kaupunki sai tilaa laajeta joka suuntaan.


title: Hampuri

text: Hampurin historian nopein kasvukausi koettiin 1800-luvun jälkipuoliskolla. Tuolloin kaupungin väkiluku kasvoi yli 700 000 asukkaaseen, kun Atlantille suuntautuneen kauppamerenkulun kasvu teki siitä Euroopan kolmanneksi suurimman sataman. Vuonna 1847 perustettiin HAPAG ("Die Hamburg-Amerikanische Packetfahrt-Actien-Gesellschaft", myös "Hamburg-Amerika Linie", "Hamburg America Line"), josta kasvoi pian maailman suurin laivanvarustamo. 1800-luvun puolivälistä alkaen miljoonat siirtolaiset muuttivat Euroopasta Pohjois-Amerikkaan HAPAGin aluksilla.


title: Hampuri

text: Hampurin liittymistä Saksan valtakuntaan vuonna 1871 edelsivät Saksan liitto 1815–1866 ja Pohjois-Saksan liitto 1866–1871.


title: Hampuri

text: Vuonna 1888 Hampuri velvoitettiin liittymään Saksan tulliunioniin. Vuonna 1892 kolera surmasi 8 605 kaupunkilaista. Hampuri jouduttiin ajoittain eristämään ympäristöstään taudin leviämisen ehkäisemiseksi. Satamatyöläisten lakko 1896 laajeni yksitoistaviikkoiseksi yleislakoksi, johon otti osaa enimmillään kuutisentoista tuhatta ihmistä. Vastoinkäymisistä huolimatta Hampurin uusrenessanssinen raatihuone valmistui 1897. Palatsimaisen rakennuksen mitat ovat 111 × 70 m ja sen torni kohoaa 112 metrin korkeuteen.


title: Hampuri

text: Hampurin väkiluku ylitti miljoonan vuonna 1910. Seuraavana vuonna valmistui ensimmäinen tunneli Elben alitse. Ensimmäisen maailmansodan (1914–1918) jälkeisen Versailles’n rauhansopimuksen mukaisesti Hampuri joutui luovuttamaan suuren osan kauppalaivastostaan, mutta korvasi menetykset pian uusilla aluksilla. Hampurin yliopisto perustettiin keväällä 1919. Ekspressionistinen Kontorhausviertel ("Toimistotalokortteli") rakennettiin Vanhankaupungin kaakkoisosaan 1920-luvulla. Korttelin tunnetuin rakennus, punatiiliarkkitehtuurin merkkiteos Chilehaus kohosi vuosina 1922–1924.


title: Hampuri

text:
Kansallissosialistien noustua valtaan vuonna 1933 Hampurissa asui noin 19 400 juutalaista. Seuraavien neljän vuoden aikana noin puolet heistä muutti pois tai karkotettiin. Useimmat synagogat tuhottiin 1938. Hampuriin jääneistä juutalaisista 8 877 murhattiin toisen maailmansodan (1939–1945) aikaisilla kansallissosialistien keskitysleireillä. Vuonna 1945 juutalaisia oli jäljellä 647.
Hampurin kaupunkia laajennettiin vuonna 1937, jolloin siihen liitettiin naapurikaupungit Wandsbek, Harburg ja Altona.


title: Hampuri

text: Toisessa maailmansodassa Hampuri oli yksi liittoutuneiden keskeisistä ilmapommituskohteista. Kaupunki joutui kohteeksi sarjalle tuhoisia ilmahyökkäyksiä (Operaatio Gomorrah, 24. heinäkuuta – 2. elokuuta 1943). 28. heinäkuuta vastaisena yönä pommitukset johtivat yhtenäiseen tulimyrskyyn, jossa sai surmansa noin 42 000 siviiliä. Hampurin kantakaupungissa ei ole juuri säilynyt rakennuksia toista maailmansotaa edeltävältä ajalta. Vain noin viidesosa Hampurin 564 000:sta asunnosta säilyi vahingoittumattomana sodasta. Vanhan St. Nikolain kirkon raunioiden mustunut torni Hopfenmarkt-torin laidalla on jätetty sodan tuhojen muistomerkiksi.


title: Hampuri

text: Hampuri antautui brittijoukoille 3. toukokuuta 1945 ja kaupungista tuli osa brittien miehitysvyöhykettä. Ensimmäiset sodanjälkeiset vapaat vaalit järjestettiin 13. lokakuuta 1946, pormestariksi valittiin sosiaalidemokraattien Max Brauer. Vuonna 1949 Hampurista tuli yksi vastaperustetun Saksan liittotasavallan osavaltioista. Seuraavat vuodet olivat voimakkaan jälleenrakentamisen aikaa. Vuosina 1946–1961 kaupungin väkiluku kasvoi 31 %. Perinteisten elinkeinojen – sataman ja laivanrakennuksen – lisäksi Hampurin mediateollisuus kehittyi.


title: Hampuri

text: Tulvakatastrofissa 16. ja 17. helmikuuta 1962 kuoli kolmesataa ihmistä. Pohjanmereltä vyöryi myrskytuulen mukana vesimassoja, jotka mursivat patoja ja peittivät noin kuudesosan Hampurin pinta-alasta. Pelastustöitä johtanut Helmut Schmidt sai runsaasti kiitosta toimistaan. Tulvan seurauksena Elben patoja korotettiin. Uudet, kahdeksanmetriset padot estivät tulvinnan muun muassa vuosien 1976 ja 1990 myrskyjen yhteydessä.


title: Hampuri

text: 1900-luvun puolivälin jälkeisistä uudisrakennuksista mainittakoon kaksitoista "Grindelkerrostaloa" (Grindelhochhäuser), jotka rakennettiin Eimsbüttelin kaupunginosaan 1950–1956, Hampurin valtionooppera (die Hamburgische Staatsoper) 1955, Hampurin yliopiston Auditorium Maximum (Audimax) ja "Filosofiantorni" (Philosophen-Turm, Phil-Turm) 1950-luvun lopussa ja 1960-luvun alussa sekä Unilever-Haus 1964. Heinrich-Hertz-Turm, 279-metrinen televisiotorni valmistui 1968. Fysiikan perustutkimukseen keskittynyt tutkimuskeskus Deutsche Elektronen-Synchrotron (DESY) perustettiin Hampurissa joulukuussa 1959.


title: Hampuri

text: 1970-luvulla rakennettiin useita ostoskeskuksia, kuten Hamburger Straße ja Alstertal Einkaufszentrum. Saksan ensimmäinen kongressikeskus, Congress Center Hamburg avattiin huhtikuussa 1973. Keskuksen maamerkkinä on 120-metrinen Radisson Blu Hotel Hamburgin tornitalo. Alsterschwimmhalle ("Schwimmoper"), uimahalli Hohenfelden kaupunginosassa, avattiin niin ikään 1973. Uusia asuinalueita olivat muun muassa Osdorfer Born, Steilshoop ja Mümmelmannsberg. Yli 3,6 kilometriä pitkä vinoköysisilta Köhlbrandbrücke valmistui syyskuussa 1974. Elben alitse alettiin rakentaa uutta tunnelia vuonna 1968. Se valmistui tammikuussa 1975. Tunneli välittää BAB 7:n liikennettä.


title: Hampuri

text: Hampurin satamasta tuli Euroopan merkittävin konttiliikenteen keskus 1980-luvulla. Itä-Euroopan vapautuminen kommunistivallasta edisti edelleen sataman kehitystä. Lisäksi Hampuri vahvisti asemaansa tiedonvälityksen ja musiikkitaiteen keskuksena.


title: Hampuri

text: Vuonna 2001 Hampurissa tapahtui historiallinen poliittisten voimasuhteiden keikahdus, kun CDU sai enemmistön osavaltion parlamenttiin. Siihen asti kaupunkia oli hallinnut lähinnä SPD. Helmikuussa 2008 Hampurissa muodostettiin Saksan ensimmäinen osavaltiotason koalitio CDU:n ja vihreiden kesken. Vuonna 2011 SPD sai jälleen enemmistön parlamenttiin.


title: Hampuri

text: Hampurin osuus Saksan asukasluvusta on noin kaksi prosenttia. Teollistumisen myötä 1800-luvun jälkipuoliskolla kaupunki kasvoi ripeästi, vuoden 1852 noin 160 000:sta vuoden 1900 yli 700 000:een. Vuoteen 1905 mennessä preussilaiset naapurikaupungit Altona-Ottensen lännessä ja Wandsbek idässä olivat kasvaneet yhteen Hampurin kanssa. Kolmen kaupungin yhteenlaskettu väestömäärä oli tuolloin yli miljoona, hallinnollisesti ne pysyivät erillisinä vuoteen 1938 asti. Suuresta kuntaliitoksesta päätettiin 1937 (Groß-Hamburg-Gesetz). Huhtikuussa 1938 Hampuriin liitettiin yhteensä 48 kuntaa ja kaksi kunnanosaa, joiden väkiluku oli yhteensä 546 396 (1933) ja pinta-ala 610,96 km².


title: Hampuri

text: Sodat ovat heiluttaneet Hampurin väkilukua rajusti. Ranskalaisten joukkojen miehittäessä kaupunkia 1810-luvulla asukasmäärä laski alle puoleen. Ensimmäisen maailmansodan aikana asukasluku painui huomattavasti alle miljoonan, rajapyykki oli ylitetty 1912. Ennen 1920-luvun vaihdetta luku oli noussut jälleen yli miljoonaan. Toisen maailmansodan kynnyksellä Hampurin väkiluku oli yli 1,7 miljoonaa. Sodan aikana se laski alle miljoonan asukkaan, ja ylitti heti sodan jälkeen miljoonan asukkaan rajan. Sotaa edeltänyt väestömäärä saavutettiin 1953.


title: Hampuri

text: Hampurin väkiluku saavutti tähänastisen huippunsa – 1,9 miljoonaa – vuonna 1964. Kuolleisuutta alempi syntyvyys ja muuttotappio esikaupunkeihin pudottivat väkiluvun 1,6 miljoonaan vuoteen 1986 mennessä. Sittemmin väkiluku on taas noussut: vuodesta 1986 vuoteen 2010 se kasvoi 13,7 % (215 181 henkeä). Taulukossa asukasluku on ilmoitettu kulloisenkin aluejaon mukaan.


title: Hampuri

text: ¹ Väestönlasku


title: Hampuri

text: Hampurin pormestari on vuodesta 2011 ollut SPD-puolueen jäsen ja entinen Saksan työministeri Olaf Scholz. Kaupungissa toimi elokuun 2013 loppuun asti Suomen pääkonsulaatti.


title: Hampuri

text: Hampurin varallisuus perustuu sen satamaan. Sen ansiosta se on Saksan suurimpia kauppakaupunkeja. Lisäksi kaupungissa on merkittävää teollisuutta, missä jalostetaan tuotuja raaka-aineita. Niissä valmistetaan koneita, tekstiilejä ja kumia. Lisäksi Hampurissa on öljynjalostamoja, kemiallista teollisuutta sekä telakoita.


title: Hampuri

text: Hampurin talouden ja kulttuurin yksi peruskivi on media; maailman suurin aikakauslehti Der Spiegel on lähtöisin Hampurista. Lisäksi kaupungissa on useita muita mediayrityksiä sekä lukuisia ulkomaisten lehtien kirjeenvaihtamoita.


title: Hampuri

text: Hampuri on jalkapalloseurojen Hamburger Sport-Verein (HSV) ja FC St. Pauli kotikaupunki. HSV voitti 1983 Euroopan cupin (nykyisen Mestarien liigan edeltäjän) lyömällä Juventuksen Ateenassa 1–0. Tunnetuimpia HSV:n pelaajia ovat olleet Uwe Seeler ja Kevin Keegan. FC St. Pauli nousi kauden 06/07 päätteeksi 2. Bundesliigaan ja pääsi jo Bundesliigaan kaudeksi 10/11.


title: Hampuri

text: Jääkiekkoseura Hamburg Freezers perustettiin vuonna 2002. Sen kotiareenana toimii samana vuonna rakennettu monikäyttöinen Barclaycard Arena, joka sijaitsee Bahrenfeldin kaupunginosassa. Seura pelaa Saksan ylimmällä sarjatasolla, DEL-liigassa. Toukokuussa 2016 Freezersin omistajatahona toimiva amerikkalainen Anschutz Entertainment Group ilmoitti ettei se hae lisenssiä alkavalle kaudelle ja lakkauttaa toiminnan taloudellisesti kannattamattomana.


title: Hampuri

text:
Hampuri on myös läntisen Saksan suurin salibandykaupunki, muun muassa Hampurin yliopiston ansiosta. Paikallinen joukkue on ETV Hamburg, Eimsbüttelin kaupunginosasta. ETV Hamburg pelaa maan pääsarjassa, eli Salibandyn Bundesligassa ollen koko Hampurin toiseksi suurin urheiluseura. Joukkue on tyypillisesti pitänyt kokoonpanossaan yhtä tai kahta suomalaispelaaja kausittain. Seuran naisten joukkue on saavuttanut hopeaa Saksan Cupissa Suomalaisvalmentaja Iiro Nahkamäen alaisuudessa vuonna 2012.
Hampurin musiikkimaineeseen kuuluu The Beatlesin kansainvälisen uran alku 1960-luvun alussa. Yhtye vieraili kaupungissa useasti vuosina 1960–62. Esiintymispaikat olivat St. Paulin kaupunginosassa kuuluisalla Reeperbahn-kadulla ja sen poikkikadulla Große Freiheitilla. Yhtye soitti seuraavissa paikoissa: Indra ja Kaiserkeller (1960), Top-Ten (1961) ja Star-Club (kolme kiinnitystä vuoden 1962 aikana). Esiintymiset kestivät useita viikkoja kerrallaan ja yhtye soitti vuorotellen muiden kanssa useita kertoja illassa. Suomen iskelmämusiikissa Hampuri on tunnetuimmin esillä Irwin Goodmanin laulussa St. Pauli ja Reeperbahn (joka oli Syksyn Sävel -laulukilpailun voittaja 1970).


title: Hampuri

text: Viime aikoina Hampuri tunnetaan muun muassa suosituimpien saksalaisten hip-hop-esiintyjien esiintymispaikkana. Hampurissa vaikuttaa laaja vaihtoehto- ja punkmusiikkiscene, joka kokoontuu vallatun Rote Flora -teatterin ympärillä Sternschanzen alueella. Myös eräät Kraftwerk-bändin muusikot ovat Hampurista.


title: Hampuri

text: Metallibändeistä Hampurista kotoisin ovat esimerkiksi melodista suuntausta edustavat Helloween ja Gamma Ray.


title: Hampuri

text: Museoita Hampurissa:


title: Hampuri

text: Satamakaupunkina Hampurin historia on keskittynyt pitkälti sen sataman ympärille. Hampurissa järjestetään keväisin maailman suurimmat satamajuhlat eli sataman syntymäpäivät. Sataman katsotaan saaneen alkunsa 7. toukokuuta 1189, jolloin Hampurista tuli vapaakaupunki ja sen asukkaille myönnettiin tullioikeudet Elbejoelle. Syntymäpäiviä juhlitaan joka vuosi toukokuussa muutamien päivien ajan, jolloin saksalaisia ja ulkomaisia purjeveneitä ja sotalaivoja saapuu Hampurin satamaan. Vuonna 2008 juhlittiin sataman 819. syntymäpäivää noin 1,5 miljoonan kävijän voimin.


title: Simon de Montfort

text: Simon de Montfort oli kahden kuuluisan henkilön nimi keskiajalla:


title: Simon IV de Montfort

text: Simon IV de Montfort (1160 – 25. kesäkuuta 1218) oli Leicesterin viides kreivi. Hän otti osaa neljänteen ristiretkeen ja ristiretkeen kerettiläisiä vastaan.


title: Simon IV de Montfort

text: Simon ei ottanut osaa, kun neljäs ristiretki valloitti Konstantinopolin, vaan jatkoi matkaansa Syyriaan. Myöhemmin hän oli mukana ristiretkellä kerettiläisiä vastaan Etelä-Ranskassa. Hänestä tuli pian ristiretken johtaja. Hänestä tehtiin Béziersin ja Carcassonnen varakreivi. Hän valtasi Toulousen kreivi Raymondilta maita vuonna 1211 ja löi Raymondin ja tämän liittolaisen Aragonian kuninkaan Pietari II:n joukot vuonna 1213. Paavi tunnusti Simonin herruuden tämän valloittamilla alueilla ja teki hänestä Toulousen kreivin. Simon kuoli vuonna 1218 piirittäessään Toulousea.


title: Simon IV de Montfort

text: Hän oli Simon III de Montfortin ja Amicia de Beaumontin poika. Amicia oli Robert III de Beaumontin, Leicesterin 3. kreivin, vanhin tytär. Amician vanhin veli Robert kuoli lapsettomana vuonna 1204, ja Simon peri Leicesterin kreivikunnan. Simon peri näin kreivikunnan äitinsä kautta, mutta Englannin kuningas Juhana I takavarikoi kuitenkin maat.


title: Intel i486

text: Intel i486 on Intelin valmistama x86-käskykannan suoritin. Se julkaistiin huhtikuussa 1989. Intel lopetti tuotesarjan valmistamisen vuoden 2007 syyskuussa.


title: Intel i486

text: i486 oli parannettu versio edeltäjästään Intel 80386 -suorittimesta. 32-bittinen i486 valmistettiin aluksi yhden mikrometrin prosessilla. Ensimmäisen esitellyn mallin kellotaajuus oli 25 MHz ja se sisälsi 8 kilotavua sisäistä välimuistia. Kaikissa aluksi esitellyissä versioissa oli sisäänrakennettu matematiikkasuoritin (FPU), joka oli erillisellä ulkoisella piirillä 80386:n rinnalla aiemmin. Prosessorista valmistettiin myös SX-mallia, josta liukulukuyksikkö oli kytketty pois.


title: Intel i486

text: Suorittimen muistiväylä on 32-bittinen, joten emolevylle on lisättävä kerralla neljä 30-pinnistä SIMM-muistimoduulia, tai yksi 72-pinninen SIMM.


title: Intel i486

text: Prosessorin 3-vaiheinen liukuhihna mahdollisti teoriassa yhden käskyn suorittamisen kellojaksossa ja i486 saavutti noin 20 MIPS:n nopeuden. Tämä tarkoitti sitä, että se oli noin kaksi kertaa nopeampi kuin samalla kellotaajuudella toiminut 80386. 33 MHz:n versio julkaistiin toukokuussa 1990 ja 50 MHz:n versio kesäkuussa 1991.


title: Intel i486

text: 486:sta valmistettiin seuraavia versioita:Malleja oli saatavilla 16, 20, 25, 33, 40 ja 50 MHz:n ulkoisilla kellotaajuuksilla. Jotkin myöhemmät emolevyt mahdollistivat 60 ja 66 MHz:n taajuuksien käytön ylikellotukseen.


title: Intel i486

text: Monet yhtiöt, mukaan lukien IBM, Texas Instruments, AMD, Cyrix, ja Chips & Technologies lisensoivat tai kopioivat suorittimen ja tuottivat omia mallejaan.


title: Intel i486

text: i486:n seuraaja oli Intel Pentium.


title: Fasismi

text: Fasismi on Italiassa ensimmäisen maailmansodan jälkeen syntynyt kansallismielinen totalitaristinen liike. Sanaa käytetään myös muista samansuuntaisista liikkeistä. Fasismi on perinteisesti nähty osana äärioikeistoa.


title: Fasismi

text: Fasismissa autoritaarinen äärinationalismi ja johtajavaltaisuus yhdistyivät korporatistiseen järjestelmään, joka nähtiin ”kolmantena tienä sosialismin ja kapitalismin välillä”. Fasistit vastustivat sekä liberaalidemokratioita että kommunismia.


title: Fasismi

text: Jotkut tutkijat pitävät natsi-Saksan kansallissosialismia fasismin ilmentymänä, joka vei fasismin äärimmäisyyksiin, mutta joidenkin mukaan ne ovat eri ideologioita. Myös joidenkin muiden kuin Italian ja Saksan autoritaarisissa diktatuureissa on nähty fasistisia piirteitä, kuten Francisco Francon Espanjassa ja Juan Perónin Argentiinassa. Useimmissa Euroopan maissa fasismi jäi kuitenkin melko vähämerkityksiseksi liikehdinnäksi.


title: Fasismi

text: Fasismia on vaikea määritellä ja rajata, koska se on aina ollut teoreettisesti ja käytännöltään hyvin hajanainen, muuttuva ja paikallisesti sitoutunut ilmiö, eikä se pohjaudu mihinkään ideologiseen perusteokseen. Fasismia on myös käytetty ja väärinkäytetty poliittisesti latautuneena iskusanana eri poliittisten suuntausten leimaamiseen.


title: Fasismi

text: Sana "fasismi" tulee antiikin Roomasta: korkeiden henkilöiden henkivartijat eli "liktorit" kantoivat mukanaan vitsakimppuja (lat. "fasces"), joiden keskellä oli kirves. 1800-luvun lopulla italialaiset sosialistit perustivat toimintaryhmiä ("fasci"), joille otettiin vitsakimpusta nimitys symboloimaan työväen yhtenäisyyden voimaa, tukea ja järjestäytymistä. Liikkeen aktiiveihin kuulunut Benito Mussolini vei sanan mukanaan perustaessaan ensimmäisen maailmansodan aikana oman puolueen ja ideologian. Fasismi-sana jäi lähinnä italialaiseen käyttöön, eikä mikään muu autoritaarinen hallinto ole nimittänyt itseään suoraan fasistiseksi, vaikka ulkopuolelta näin on luokittelun tarpeessa monen kohdalla tehtykin.


title: Fasismi

text: Fasismia on vaikea määritellä tarkasti ideologiana. Fasismi peri ideoita edeltäneistä ideologioista ja kehitti omia. Se on aina ollut teoreettisesti ja käytännöltään hyvin hajanainen ja paikallisesti sitoutunut ilmiö. Fasismi ei pohjaudu mihinkään ideologiseen perusteokseen, eivätkä sen puolueohjelmatkaan sanelleet fasististen puolueiden toimintaa kovin tarkasti. Italian fasistit muotoilivat aatteensa pääperiaatteet ja tavoitteet vasta noustuaan valtaan, ja ohjelmat voitiin hylätä tarpeen vaatiessa. Saksan kansallissosialistit tosin pystyivät säilyttämään ensimmäisen puolueohjelmansa tavoitteet loppuun asti. Fasistisia liikkeitä ja puolueita on ollut useita erityyppisiä, ja niiden luonteet on sidottu kunkin maan kulttuuriin ja olosuhteisiin. Mussolinin mukaan fasismi oli luonteeltaan yhtä paljon käytännöllinen kuin teoreettinenkin – "Meidän ohjelmamme on "teko"" – ja että fasismin on kehityttävä kunkin maan poliittisten ja kulttuuristen olojen pohjalta.


title: Fasismi

text: Termin merkitystä on hämärtänyt entisestään se, että fasismin käsitettä käytetään usein lyömäaseena tai pilkkanimenä asioille, jotka eivät kuitenkaan ole fasistisia.


title: Fasismi

text: Italian fasismin ja Saksan natsismin eli kansallissosialismin eroista ja yhtäläisyyksistä on kirjoitettu paljon. Jotkut tutkijat pitävät natsismia ja fasismia eri ideologioina. Toiset pitävät natsismia fasismin saksalaisena ja monessa suhteessa kaikkein pisimmälle vietynä versiona. Näiden lisäksi myös muun muassa Francisco Francon Espanja, Juan Perónin Argentiina tai sodanaikainen Japani on nähty joskus fasistisina, vaikka ne eivät kaikkia fasismin kriteereitä täyttäneetkään.


title: Fasismi

text: Fasismin sovellutuksilla eri puolilla maailmaa on ollut erilaisia tavoitteita. Joskus ideologia ja käytäntö eivät ole vastanneet toisiaan, vaan ideologisesti vastustettavat asiat olivat käytännössä hyödyllisiä ja tavoitteet käytännössä mahdottomia.


title: Fasismi

text: Fasismi on nationalistista, ja siinä vaalitaan ja ihannoidaan oman maan historiaa, kulttuuria ja ominaispiirteitä. Ulkomaita pidetään usein alempiarvoisina ja potentiaalisina vihollisina. Voimakkaimmat fasistiset valtiot pyrkivät valloittamaan vieraita alueita joko taloudellisesta pakosta, maailmankatsomuksen vuoksi, naapurimaiden uhan edessä tai elintilan valloittamiseksi. Sota nähtiin aina kansakuntaa yhdistävänä voimana. Poliittinen valta ei kuitenkaan ollut armeijalla vaan puolueella, Francon Espanjaa ja Pinochetin Chileä lukuun ottamatta.


title: Fasismi

text: Fasistit tavoittelivat totalitaristista, valtion kontrolloimaa ja puolueen johtamaa valtiota, missä heistä varsinaisesti onnistui vain Hitler. Muissa fasistisissa maissa puolue-eliitti valvoi kansaa yhdessä armeijan ja poliisin kanssa. Fasistiset puolueet liittoutuivat porvarillisen eliitin: suurteollisuuden, pankkien, virkamiesluokan ja armeijan kanssa. He sopeutuivat vallankumouksellisuudestaan huolimatta perinteisiin valtarakenteisiin käytännön syistä ja saivat asemastaan epävarman yläluokan kesytettyä tuekseen. Fasistinen talous perustui korporatistiseen kapitalismiin, joka oli valtion valvonnassa. Talous oli usein tähdätty sotaan tai vahvojen asevoimien ylläpitoon.


title: Fasismi

text: Fasismiin kuuluvista ominaisuuksista on laadittu useita listoja, mutta yhteisesti hyväksyttyä yleisen fasismin käsitettä ei ole olemassa. Joidenkin tutkijoiden mukaan kaikki fasismin ilmentymät ovat yksittäistapauksia, eikä yleistä fasismin teoriaa siksi voi muotoilla. Eri valtioilla ja hallinnoilla on ollut enemmän tai vähemmän fasistisiksi luokiteltavia piirteitä, mutta yhdessäkään ei ole ollut ideaalityyppisen fasismin vastinetta.


title: Fasismi

text: Tutkija Ernst Nolten mukaan fasismin "minimit" ovat antimarxismi, antiliberalismi, antikonservatismi, johtajaperiaate, puoluevalta ja totalitarismi.


title: Fasismi

text: Nykyhistorian tutkija Roger Griffinin mukaan fasismi on vallankumouksellista nationalismia, joka on antiliberaalia ja jopa antikonservatiivista.


title: Fasismi

text: Blamiresin ja Jacksonin (2006) mukaan 2000-luvulla muotoutuva konsensus määrittelee yleismaailmallisen fasismin näin:


title: Fasismi

text: Fasismin määritelmiä on tutkija Leif Sundströmin (2007) mukaan neljäntyyppisiä. Ensimmäinen ryhmä käsittää fasismin määritelmät siltä kannalta, mitä vastaan fasismi asettuu. Fasismi on antimarxilaista, antiliberaalista, antikonservatiivista, antidemokraattista ja antisemitististä. Lisäksi se kieltää yleiset kansalaisoikeudet, yhteiskunnan moniarvoisuuden ja kansainvälisen oikeuden normit. Tällaiset fasismin negatiiviset määritelmät ovat enimmäkseen ajallisesti sidottuja, kuten marxismin vastustus, joka ei ole enää kovin ajankohtaista.


title: Fasismi

text: Toinen määritelmäluokka on fasismin ideologiaa ja päämääriä koskevat analyysit. Fasismiin liittyvät autoritarismi, imperialismi, totalitarismi, valtion säätelemä kansantalous sekä uudenlainen kulttuuri-ilmapiiri. Fasismi vastustaa esimerkiksi luokkataistelua, parlamentaarista järjestelmää, ammattijärjestöjä sekä poliittisia puolueita. Natsismi vastusti erityisesti juutalaisuutta, kommunismia ja Versaillesin rauhansopimusta. Fasismiin kuuluu nationalismi, rasismi, ekspansionismi, kommunitarismi eli yhteisöideologia sekä johtajuusaate.


title: Fasismi

text: Kolmas määritelmäluokka tarkastelee fasismia sen tyylin ja organisaation kannalta. Fasismiin kuuluu erityisen ideologiaan sopivan estetiikan suosiminen, massojen integroiminen politiikkaan, väkivallan ihannointi ja sen käyttö, maskuliinisuuden korostaminen, nuorison merkityksen korostaminen sekä henkilökohtaisen kutsumuksen painottaminen järjestelmän osana.


title: Fasismi

text: Neljännessä ryhmässä ovat erilaiset fasismin nousun selitykset.


title: Fasismi

text:
Fasistiset liikkeet ovat liittoutuneet yleensä oikeiston kanssa, mutta sen aatteessa on Stanley G. Paynen mukaan perustavanlaatuisia eroja muihin oikeistoliikkeisiin nähden.
Yksiulotteiselle oikeisto-vasemmistoasteikolle (vrt. Nolanin kartta) fasismi sopii huonosti; sitä pidetään joskus myös vallankumouksellisena keskustalaisuutena tai vasemmisto- ja oikeistoaatteiden sekoituksena.


title: Fasismi

text: Fasismi ja marxilaisuus olivat aatteellisella tasolla hyvin erilaiset, mutta niiden käytännön sovellutukset muistuttivat toisiaan. Marxismin alalajeista etenkin stalinismi ja maolaisuus muistuttivat fasismia. Fasismia ja kommunismia yhdistivät esimerkiksi yksi massapuolue, vahva johtajakultti ja eliitin valta, militarismi, suurisuuntainen suunnittelu talouden, tieteen ja kulttuurin alalla, omien kansalaisten valvonta ja kontrolli, sekä keskitetty korporatiivinen talousjärjestelmä. Zeev Sternhellin mukaan fasismi on ei-marxilaista sosialismia. Stalinismia kutsuttiin "punafasismiksi" 1930-luvulla, ja toisen maailmansodan päätyttyä Stalinin Neuvostoliittoa kutsuttiin punafasistiseksi erityisesti Yhdysvalloissa.


title: Fasismi

text: Mussolinin mukaan fasismi korvasi ”superkapitalismin” valtiojohtoisella taloudella. Fasistit määrittelivät olevansa ”kolmas asema” kapitalismin ja kommunismin välillä. Fasistit ajoivat kansallista talousjärjestelmää, jota kutsuttiin kansalliseksi korporatismiksi, sosialismiksi tai syndikalismiksi. Kaikki fasistiset liikkeet pyrkivät eliminoimaan ison luokan kapitalismin vapauden, toiset olemassaolonkin.


title: Fasismi

text: Fasistit halusivat työläisten yhtyvän ja vahvan työläisvaltion syntyvän, ei työläisluokan. Fasistit ilmoittivat suojelevansa työläisiä ja pienyrittäjiä suurkapitalisteilta ja marxismilta.


title: Fasismi

text: Fasistit syyttivät kapitalistisia liberaaleja demokratioita luokkaristiriidan luomisesta ja kommunisteja sen hyödyntämisestä. Italiassa fasistit tuottivat eniten valtiojohtoisia yrityksiä koko Länsi-Euroopassa, muun muassa koko öljyteollisuuden sosialisoinnin yhdeksi suureksi valtionyritykseksi. Omistusoikeus ja sen käyttö olivat riippuvaisia valtion palvelemisesta. Historioitsija Tibor Ivan Berendin mukaan "dirigismi" oli olennainen osa fasistista taloutta.


title: Fasismi

text: Ensisijaisesti Italian fasistisesta sosiaalipolitiikasta hyötyi keskiluokan ja alemman keskiluokan väki työllistymällä valtion työpaikkoihin, jotka lisääntyivät puolesta miljoonasta miljoonaan vuoteen 1930 mennessä. Valtion kulutus terveydenhuoltoon ja sosiaaliturvaan lisääntyi 7 %:sta vuoden 1930 budjetista 20 %:iin vuonna 1940.


title: Fasismi

text: Fasismin arvoja ja maailmankuvaa ilmaistiin erityisen voimakkaasti sen estetiikassa, johon kuuluivat kulkueet, univormut ja symbolit. Propagandan ja manipulaation kautta massojen tyytymättömyys ja turhautuminen käännettiin pois niiden objektiivisista kohteista. Etenkin natsi-Saksassa propaganda, spektaakkelimaiset puoluekokoukset ja lukuisat kansalliset juhlat olivat tärkeässä osassa. Suurten massojen joukkokokousten järjestely oli mahdollista Saksan kaupungistumisen sekä liikenneyhteyksien paranemisen ansiosta, ja mediakontrolli tiedotusvälineiden ja tekniikan kehityksen ansiosta. Natsimytologia otti Saksassa myös osittain uskonnon paikan.


title: Fasismi

text: Natsi-Saksassa arvostettiin uusklassistista taidetta ja leimattiin ideologialle vastakkainen taide "rappiotaiteeksi". Fasistisessa Italiassa suosittiin kuitenkin myös modernismia.


title: Fasismi

text:
Tutkija Leif Sundströmin mukaan fasismi ei välttämättä ole luonteeltaan antisemitististä kuten natsi-Saksassa, mutta kylläkin rasistista: vähemmistöön kohdistuvaa syntipukkifilosofiaa, joka on tilanne- ja kulttuurisidonnaista. Fasismiin yhdistetään voiman ihannointi, joskus myös vahvojen sosiaalidarvinistinen selviytyminen. Mussolinilla oli joitain rotulausuntojakin, mutta vuonna 1933 hän totesi: "”Rotu! Se on tunne, ei realiteetti: 95 %, ainakin, on tunnetta. En voi koskaan uskoa, että biologisesti puhtaita rotuja voitaisiin osoittaa olevan nykyään olemassa. - - Kansallinen ylpeys ei tarvitse rotuhourailua.”"
On myös huomioitava fasistisen Italian ja natsi-Saksan suurvaltapolitiikkojen ero: siinä missä Italia pyrki Rooman kaltaiseen useita kansoja käsittävään valtakuntaan, pyrki Saksa nimenomaan saksalaisen kansan elintilan laajentamiseen.


title: Fasismi

text: Marxilaisen yhteiskuntateorian mukaan fasismi on vastavallankumouksen muoto, mutta jokainen vastavallankumous tai taantumuksellinen diktatuuri ei ole fasismia. Kominternin työvaliokunnan tekemässä erittelyssä vuodelta 1923 sanotaan: ”Fasismi on tyypillinen rappioilmiö, kapitalistisen talouden lisääntyvän hajoamisen ja porvarillisen valtion rappeutumisen heijastuma.” Vuonna 1933 Kominternin työvaliokunta antoi seuraavan määritelmän fasismille: ”Fasismi on finanssipääoman kaikkein taantumuksellisimpien, kaikkein šovinistisimpien ja imperialistisimpien ainesten avoimesti terroristinen diktatuuri.”


title: Fasismi

text: Fasismi syntyi Euroopassa 1900-luvun vaihteessa. Fasismin syntyyn vaikuttivat ajan monista taloudellisista ja kulttuurisista muutoksista etenkin feodalismin murtuminen ja kapitalismin nousu, teollistuminen, kaupungistuminen, sosiaalinen liikehdintä sekä modernisaation eri muodot. Nämä yhteiskunnalliset uudistukset sekä uudet aatteet nakersivat perinteisen konservatiivisen yläluokan valtaa.


title: Fasismi

text: Ensimmäiset fasistiset liikkeet syntyivät Ranskassa. Yksi fasismin esiaste oli Louis Napoleonin valtakausi 1851–1870. Vuosisadan lopulla maan älymystössä syntyi vetoa ääriliikkeisiin, ja fasismin teoreettisia perusteita muotoiltiin. Tietä fasismille raivasi etenkin Markiisi de Morésin piiri. Maurice Barres puhui kansallissosialismista vaalikampanjassaan 1898. Ranskan kansallissosialistinen puolue perustettiin 1903 puheenjohtajanaan François Biétry. Se peräänkuulutti kansallista solidaarisuutta luokkataistelun sijaan ja oli katolinen, antisemiittinen ja antimarxilainen. Myös 1898 perustettu Charles Maurras'n johtama Action Française oli fasismin esitaistelijoita.


title: Fasismi

text: Fasismi ei koskaan uhannut Ranskan demokratiaa, mikä johtui maan antiautoritaarisesta kulttuuriperinnöstä, Dreyfusin tapauksen aiheuttamasta heräämisestä, sekä siitä, että Ranska oli maailmansodassa kunniakkaasti voittajien puolella. Fasismi tukahdutettiinkin maassa fasistisluonteisiksi pienliikkeiksi, jotka olivat kuitenkin lukuisampia kuin missään muussa Euroopan maassa.


title: Fasismi

text: Italiasta alkoi valtiollisen fasismin historia. Benito Mussolini oli kuulunut Italian sosialistipuolueeseen 1910-luvulla, mutta hänet erotettiin hänen kannatettuaan ensimmäistä maailmansotaa. Marraskuussa 1919 Mussolini perusti kannattajineen Milanossa Italian fasistipuolueen edeltäjän, fasistisen taistelujärjestön "Fasci Italiani di Combattimenton". Liike perustui voimakkaalle nationalismille ja militarismille, vaikka se olikin yhä kallellaan vasemmistolaisuuteen. Ajan myötä Mussolini kuitenkin hylkäsi sosialismin nationalismin tieltä.


title: Fasismi

text: Italia oli sodan jäljiltä taloudellisissa ongelmissa, joita valtio ei kyennyt ratkaisemaan. Vasemmiston vaatimukset kovenivat, mistä seurasi lakkoja ja mellakoita. Maan yläluokka ja porvaristo alkoivat pelätä vasemmistolaista vallankumousta, minkä seurauksena konservatiiviset piirit asettuivat fasistien tueksi. Fasistit saivat yläluokan lisäksi kasvavaa tukea myös ammattiyhdistysväeltä sekä työttömiltä ja talonpojilta. Fasistit ja vasemmistolaiset kuluttivat 1920-luvun taitteessa voimiaan keskinäiseen nahisteluun, mihin fasistit aseistivat avukseen etenkin työttömiä.


title: Fasismi

text: 1920-luvun alussa porvarihallitus yritti tukahduttaa vasemmiston uhan antamalla fasistien mustapaitojen toimia eräänlaisena puolivirallisena poliisina. Fasistien vaatimukset kuitenkin kasvoivat, ja he käänsivät kurssiaan entistä enemmän oikealle. Vuoden 1921 vaaleissa fasistit saivat 36 edustajaa 535-paikkaiseen parlamenttiin. Vaalien jälkeen Mussolini perusti Kansallisen fasistipuolueen ja asettui sen johtoon. Fasistit olivat lisäksi ottaneet haltuunsa usean paikkakunnan paikallishallinnon armeijan ja virkamieskunnan tuella, mikä mahdollisti heille vapaan toiminnan ja väkivallan käytön. Vuonna 1922 liikkeellä oli jo 300 000 jäsentä.


title: Fasismi

text: Vuonna 1922 ammattiliitot julistivat Italiaan yleislakon ja maan hallitus erosi. Mussolinille uskolliset miehet marssivat Roomaan, minkä seurauksena kuningas Viktor Emanuel III antoi Mussolinille hallituksen muodostajan tehtävän. Parlamentti antoi Mussolinin hallitukselle selvän tukensa rauhoittaakseen maan. Vastoin odotuksia fasistien hallitus ei jäänytkään lyhytikäiseksi, vaan se onnistui rauhoittamispyrkimyksissään ja kasvatti samalla omaa valtaansa. Vuoden 1924 vaaleissa fasistit saivat vaalijärjestelmän muutoksen ja väkivallan avulla jo kaksi kolmasosaa parlamenttipaikoista. Fasisteja arvostellut sosialistikansanedustaja Giacomo Matteotti murhattiin, mutta Mussolinilla oli yhä kuninkaan tuki. Vuonna 1926 Mussolini kielsi muut puolueet ja lakot ja rajoitti lehdistönvapautta. Poliittisia vastustajia ajettiin maanpakoon, toisinajattelijoita vainottiin, vapaamuurarit ja muut epäilyttävät yhdistykset kiellettiin, ja hallintoa täytettiin fasistisen puolueen jäsenillä.


title: Fasismi

text: Vuonna 1929 Italia oli jo fasistien hallitsema yksipuoluemaa, jota myös katolinen kirkko tuki lateraanisopimuksen myötä. Italia ei kuitenkaan ollut totalitaristinen maa kuten Saksa, sillä valtiolliset instituutiot, koulut, taide ja oikeuslaitos säilyivät melko riippumattomina. Antisemitismiäkään ei maassa vielä tuolloin esiintynyt. Fasistien valta oli melko turvattu, sillä Italian teollisuustuotanto, työttömyys, maatalous ja julkinen liikenne olivat kehittyneet 1920-luvulla suotuisaan suuntaan, ja fasistit olivat myös onnistuneet taistelussa etelän mafiaa vastaan.


title: Fasismi

text: Italiassa ei ollut tuolloin sellaista poliittista konsensusta, joka olisi tehnyt ääriliikkeet vaarattomiksi. Fasistit saivat tukensa etenkin keskiluokasta. Italian fasismille ominaista oli erityisesti nuoruuden ja uutuuden ihannointi, ja se halusi luoda Rooman imperiumin perinteitä kunnioittaen edistyneen, nykyaikaisen ja elinvoimaisen valtion, joka oli sekä siirtomaavaltio että eurooppalainen imperiumi. Kansallisen hengen avulla oli tarkoitus johtaa Italia uuteen suuruuteen. Fasistit loivat maahan korporatistisen järjestelmän, jossa puolue kontrolloi yhteisten organisaatioiden alle järjestäytyneitä elinkeino- ja ammattialoja. Siten he pyrkivät saamaan työväestön kannatuksen, tukahduttamaan luokkataistelun sekä hallitsemaan työväestöä. Fasistit yrittivät teollistaa agraarista Italiaa ja pyrkiä omavaraisuuteen, ja he suosivat etenkin raskasta teollisuutta. Fasistit pyrkivät valtiojohtoiseen kapitalismiin muodostamalla epäitsenäisiä ammattiliittoja elinkeinoaloittain. Heidän tarkoituksenaan oli yhdistää eri luokkien intressit, mutta luokat eivät kuitenkaan kokeneet organisaatioita kunnolla omikseen.


title: Fasismi

text: Puolueen ideologia oli melko hajanainen ja päämäärätön ja salli paikalliset vaihtelut. Mussolinin hallintatapa oli lisäksi haitallisen persoonallinen. Fasistit eivät myöskään onnistuneet sitomaan kansaa ideologiaansa samalla tavalla kuin Saksan kansallissosialistit.


title: Fasismi

text: Italia joutui toiseen maailmansotaan Saksan rinnalla huonosti valmistautuneena ja antautui jo 1943. Mussolini joutui lopulta partisaanien surmaamaksi. Sodan johdosta Mussolinin suosio oli jo heikentynyt monesta syystä Italiassa niin ulkopuolisten kuin myös fasistien omissa joukoissa.


title: Fasismi

text: Italian fasismi oli Italian sisäinen ideologia, mutta se antoi merkittäviä vaikutteita niin Saksan kansallissosialisteille kuin myöhemmillekin fasismin muodoille.


title: Fasismi

text: Sodan jälkeen Italian fasistit muodostivat uuden Italian sosiaalinen liike "(Movimento Sociale Italiano") -puolueen. Sen johtaja Giorgio Almirante pyrki antamaan puoleestaan modernin kuvan ja välttämään pelkkään fasismin ajan nostalgiaan vajoaminen. Almiranten kehotuksesta MSI vältti fasistisen symboliikan käyttöä, sillä Italian tasavallan perustuslaki kielsi fasistiset puolueet. Puolueen alkuperäisessä aatteessa keskeisiä teemoja olivat kommunismin vastustaminen, isänmaallisuus ja kansankunnan ”elinvoiman” puolustaminen. 1950-luvulta 1970-luvulle saakka puolueella oli yleensä noin 25 kansanedustajaa.


title: Fasismi

text: Gianfranco Fini nousi puolueen puheenjohtajaksi vuonna 1987. Toiseksi puolueen näkyväksi hahmoksi kohosi 1990-luvun alussa Benito Mussolinin pojantytär Alessandra Mussolini. Vuonna 1994 MSI:n tilalle perustettiin uusi Kansallinen liitto ("Alleanza Nazionale", NA), joka pääsi mukaan Silvio Berlusconin hallitukseen. MSI lakkautettiin virallisesti seuraavana vuonna. Finin johtamana AN otti nyt selkeämmin etäisyyttä uusfasistiseen perintöönsä. Fini irtisanoutui ”kaikenlaisista diktatuureista” sekä omista aiemmista lausunnoistaan, joissa hän oli ihaillut Benito Mussolinia.


title: Fasismi

text: Natsi-Saksan kansallissosialismia voidaan pitää fasismin äärimuotona. Ideologisesti se perustui nationalismin ja antiparlamentarismin dualismiin, taloudellisesti keskiluokan epätoivoon oman asemansa suhteen, ja psykologisesti nuoruuden ihannointiin ja mystishenkiseen kansalliseen yhteyteen. Sitä erottaa muusta fasismista sen korostettu rotutietoisuus ja rasismi, etenkin juutalaisviha. Fasismiin yleisesti kuuluva sotilaallinen valloitus saikin Saksassa rodullisen ja etnisen puhdistuksen luonteen. Natsismiin kuului myös huomattava johtajakultti, jossa Adolf Hitler ("Der Führer") oli samastettu valtioon, ja hänen jatkeenaan toimi vahva puolue, joka kontrolloi kaikkea.


title: Fasismi

text: Adolf Hitlerin valtaannousua auttoivat vuosien 1919–1923 talouslama sekä nöyryyttävä Versailles'n rauhansopimus. Porvaristo oli menettänyt varallisuuttaan ja kiinnostui Hitlerin tarjoamasta radikaalista vaihtoehdosta. Hitlerin johtamat natsit nousivat lopulta valtaan vuosina 1930–1933 hyvän vaalimenestyksensä johdosta.


title: Fasismi

text: Itävallan kansallissosialistinen puolue Deutsche Arbeiterpartei perustettiin 1903. Maassa oli pitkät militaristiset ja antisemitistiset perinteet ja sen poliittinen elämä oli antidemokraattinen, antisosialistinen, nationalistinen ja Saksa-sidonnainen. Fasismin aineksena oli myös saksalaisväestön aktivoituminen asemansa puolustamiseksi Itävalta-Unkarin keisarikunnassa. Itävallan natsit saivat 1932 paikallisvaaleissa suurvoiton. Vuonna 1938 Itävalta liitettiin Saksaan, mutta harvat maan kansallissosialisteista nousivat Saksan valtakunnassa korkeisiin tehtäviin.


title: Fasismi

text: Espanjassa ja Portugalissa autoritaariset järjestelmät nousivat valtaan maailmansotien välisenä aikana. Niitä on joskus pidetty fasistisina tai puolifasistisina, natsi-Saksan ja fasistisen Italian läheisinä sukulaisina, tai niissä on vain nähty joitain fasistisia piirteitä. Espanjassa varsinaisen fasismin nousua ehkäisivät etenkin modernisoitumisen keskeneräisyys, kansallistunteen paikallisuus sekä katolilaisuuden valta oikeistossa. Espanjassa valtaan pääsi Francisco Franco ja Portugalissa António de Oliveira Salazar. Francon falangistit eivät koskaan saavuttaneet juuri minkäänlaista suosiota kansan keskuudessa, sillä heidät koettiin elitistisiksi kaupunkilaisten liikkeeksi. He saivat kuitenkin maassa vallan ottamalla haltuunsa asevoimat ja vakuuttamalla konservatiivit puolelleen laillisuuden puolustajina. Niin Franco kuin Salazarkin säilyttivät valtansa myös sodan jälkeen.


title: Fasismi

text: Britannian ainoa merkittävä fasistinen liike oli 1932 perustettu Brittiläinen fasistiunioni ("British Union of Fascists"), jota johti Oswald Mosley. Se sai vaikutteita etenkin Italiasta. Puolue ei koskaan noussut Britanniassa merkittäväksi, mutta Mosley oli keskeisessä roolissa myöhemmin 1960-luvulla yleiseurooppalaisen fasistiorganisaation suunnittelussa.


title: Fasismi

text: Sveitsin, Hollannin ja Belgian fasististen järjestöjen vaalimenestys oli heikko.


title: Fasismi

text: Pohjoismaissa fasismi ei saanut merkittävää jalansijaa, ja kaikkien fasististen puolueiden ja liikkeiden kannatus jäi vaaleissa pieneksi. Niiden kannatusta ehkäisi etenkin pohjoismaisen demokratian ja puolueiden mukautumiskyky ja sallivuus, pohjoismaisen suurvalta-ajattelun puuttuminen sekä oikeiston ja vasemmiston kahtiajaon vähäisyys. Suomessa fasistinen liikehdintä oli muita Pohjoismaita voimakkaampaa, mihin vaikutti kansalaissodan synnyttämä kahtiajako, suur-Suomi-aate sekä kommunismin- ja Venäjän-vastaisuus. Merkittävimpiä äärioikeistolaisia järjestöjä olivat Lapuan liike ja Isänmaallinen kansanliike. Norjassa Vidkun Quisling johti 1933 perustettua Kansallista liittoa ja johti Norjaa saksalaismiehityksen aikana.


title: Fasismi

text: Itä-Euroopassa oli kaksi merkittävää itsenäistä fasistipuoluetta, Romanian Rautakaarti ja Unkarin Nuoliristi. Myös Slovakiassa ja Kroatiassa fasistit ottivat joksikin aikaa vallan. Itä-Euroopan perinteisen diktatuurin vahva asema ja edeltävän demokraattisen kehityksen vähäisyys tekivät kuitenkin fasististen puolueiden nousun vaikeaksi useimmissa maissa. Venäjällä syntyi 1900-luvun alussa fasistisia äärioikeistolaisia liikkeitä, mutta Neuvostoliiton aikana ne pystyivät toimimaan vain ulkomailla.


title: Fasismi

text: Fasismia on pidetty eurooppalaisena ilmiönä. Kehitysmaista on puuttunut fasismin kasvualustana toimineet moderni teollisuusyhteiskunta ja liberalisoitunut poliittinen järjestelmä. Autoritaristinen kehitys on niissä suuntautunut äärioikeistolaiseksi militaristiseksi oligarkiaksi, jossa ei ole kovin paljon fasistisia piirteitä. Myös niiltä puuttunut suurvalta-asema on ehkäissyt fasismin esiintymistä.


title: Fasismi

text: Euroopan ulkopuolisista järjestelmistä fasistisia piirteitä on nähty etenkin 1900-luvun alun Japanissa sekä eurooppalaisia perinteitä sodan jälkeen jatkaneessa Latinalaisessa Amerikassa. Sen puolifasistisista diktatuureista lähimmäksi pelkistettyä fasismia ajautui Argentiina, jonka johtajaksi toisen maailmansodan jälkeen nousi Mussolinia ihaillut Juan Perón. Chilessä vaikutti maanosan suurin natsipuolue. Se sai 1937 vaaleissa 30 prosenttia äänistä mutta kuihtui pois 1940-luvulla. Sundström (2007) näkee islamilaisista hallinnoista lähimmäksi fasismia Saddamin Irakin sekä Iranin islamilaisen hallinnon.


title: Fasismi

text: Yhdysvalloissa on toiminut monta fasistisesti luokiteltavaa järjestöä ja sodan jälkeenkin avoimesti natsistisia liikkeitä. Valtakunnanpolitiikassa fasistisilla liikkeillä ei kuitenkaan ole ollut merkitystä. Joissain afrikkalaisissa hallinnoissa on esiintynyt fasistisia piirteitä, kuten apartheidin aikaisessa Etelä-Afrikassa, Nasserin Egyptissä, Gaddafin Libyassa, Idi Aminin Ugandassa ja Bokassan Keski-Afrikassa.


title: Fasismi

text: Fasismi-nimitystä käytetään nykyisin joskus sellaisistakin asioista, jotka eivät vastaa käsitteen alkuperäistä merkitystä. Käsitettä on käytetty lyömäaseena tai pilkkanimenä, sekä erilaisten negatiiviseksi katsottujen asioiden mustamaalaamiseksi. Fasismin tutkijan Tarmo Kunnaksen mukaan fasismi-sanaa käytetään politiikassa tarkoitushakuisesti ja harhaanjohtavasti esimerkiksi Euroopan oikeistopopulisteista sekä Putinin Venäjällä Ukrainasta ja muista Venäjän naapurimaista.


title: Fasismi

text: Norjalaisen rauhantutkijan Johan Galtungin mukaan fasismin perusolemus on yleisen määritelmän mukaan ”poliittisten päämäärien tavoittelun ja massiivisen väkivallan yhteenliittymä”. Galtungin ”uusi fasismi” tarkoittaa vallan, myös väkivallattoman vallan, rajoittamatonta monopolia. Sota nähdään valtion hyväksyttävänä toimintana, sota normalisoidaan ja sotaa jopa jatketaan loputtomasti.


title: Fasismi

text: Galtungin mukaan uusi fasismi merkitsee valtion omien kansalaisten ja muiden ihmisten rajoittamatonta valvontaa, johon uudet verkkovalvontamenetelmät antavat mahdollisuuden. Valtiot ovat turvallisuuden nimissä rajoittamassa yksilönvapautta puuttumalla kansalaisten ihmisoikeuksiin käyttämällä yksityisyyden suojaa rikkovia valvontamenetelmiä. Sähköpostien tarkastamista ja puhelun kuuntelemista tärkeämpää on se, että ihmiset uskovat olevansa valvonnan alla. Tätä hän pitää vakavana uhkana kansalaisvapauksille ja demokratialle.


title: Fasismi

text: Sillan fasismin ja demokratian välille muodostaa sana "turvallisuus". Elektroninen tiedustelu ja valvonta on sattumanvaraista. Näin ihmiset saadaan Galtungin mukaan tuntemaan, että jokainen on mahdollinen epäilty. Kansalaisvapaus on muuttunut vapaudeksi naapurin urkintaan ja oikeuttaa poliisin ja armeijan ohittamaan oikeuslaitoksen. Pysyvä kriisi, romahduksen pelko ja muukalaisvihamielisyys ovat käyttökelpoisia käsitteitä yksimielisyyden saavuttamiseksi.


title: Fasismi

text: Galtungin mukaan vallanpitäjien tavoitteena on, että ihmiset pelkäävät ja pidättäytyvät mielenilmaisuista ja väkivallattomasta vastarinnasta välttääkseen äärimmäisen rangaistuksen. Salailun verhoa raottavista kansalaisista tehdään rikollisia. Kidutus oikeutetaan terrorismin vastaisena tehostettuna kuulusteluna ja demokraattisiin maihin on perustettu keskitysleiriä muistuttavia vankileirejä, joiden asukkailta on poistettu oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin oikeus.


title: Fasismi

text: Myös kirjailija, professori Umberto Eco argumentoi kirjassaan "Ikuinen fasismi", että fasismi ei ole historiaa, vaan jatkuva uhka. Päätään nostavan fasismin varoitusmerkkejä ovat esimerkiksi perinteiden ihailu ja ajatus siitä, että totuus ja tieto ovat jo olemassa, eikä tietämys kehity tai etene sekä se, että tutkimus ja akateeminen tieto ovat epäilyttäviä ja niihin liittyvä erimielisyys tulkitaan petokseksi. Fasismi käyttää hyväkseen erilaisuuden pelkoa ja siksi rasismi on keskeinen osa ajattelua.


title: Baath

text: Baath () on arabisosialistinen, arabinationalistinen panarabialainen ideologia. Se ei kuitenkaan ole islamistinen, vaan sekularistinen liike. Ideologian isä oli syyrialainen kristitty Michel Aflaq (1910–1989). Baath-puolue on hallinnut Syyriaa vuodesta 1963 nykyhetkeen ja Irakia Saddam Husseinin kukistumiseen asti.


title: Baath

text: Baath tarkoittaa arabiaksi uudelleensyntymää. Sen ideologiset tavoitteet ovat maallisuus, sosialismi ja panarabialaisuus, arabikansojen yhtenäisyys. Puolueen motto on: "Wahdah, Hurriyah, Ishtirrakiyah" (Yhtenäisyys, vapaus, sosialismi). Yhtenäisyydellä tarkoitetaan panarabialaisuutta ja vapaudella vapautta länsimaisista vaikutteista. Nationalismista liike omaksui luokattoman kansan yhtenäisyyden ja se oli siten anti-marxilainen. Tavoitteena oli kuitenkin talouden kansallistaminen kansan palvelukseen. Siten liike vastusti länsimaista kapitalismia.


title: Baath

text: Panarabismin tavoitteena on ollut yhdistää eri arabivaltiot, kehitystä kuitenkin hidastivat häviöt Israelille sodissa ja arabivaltioiden heikko talouskasvu. Saddam Husseinin Irakin pitkällinen taloussaarto ja nykyinen miehitys ovat haudanneet yhdistymishaaveet ja panarabismin tilalle ovat tulleet erilaiset islamilaiset liikkeet.


title: Baath

text: Michel Aflaq kehitti ideologiansa opiskellessaan 1930-luvulla Sorbonnen yliopistossa. Salah al-Din Bitarin kanssa, josta tuli myöhemmin Syyrian pääministeri, hän perusti Baath-puolueen vuonna 1947 Damaskoksessa Ranskan Syyriassa vastustamaan länsimaiden siirtomaahallintoa. Se oli aluksi lähinnä muutaman intellektuellin liike, kunnes se vuonna 1952 yhdistyi Akram al-Hawranin arabisosialistisen puolueen kanssa, jolloin nimeksi tuli Arabisosialistinen Baath-puolue (). Puolue kattoi kaikki arabimaat kansallisen johtonsa alaisuudessa (kansallinen tarkoittaa tässä arabikansaa). Jokaiseen valtioon perustettiin alueellinen osasto.


title: Baath

text: Irakin Baath-puolueen alueellinen osasto perustettiin 1954. Baathistit nousivat valtaan Syyriassa ja Irakissa 1963. Irakissa valta jäi lyhytaikaiseksi, mutta baathistit nousivat uudelleen valtaan heinäkuussa 1968.


title: Baath

text: Vallassa ollessaan baathistien oli solmittava suhteet vastustamaansa Neuvostoliittoon aseiden saamiseksi. Irakin ja Syyrian baathistit ajautuivat nopeasti toisiaan vastaan ja syyttelivät toisiaan yhteisen asian pettämisestä. Maallisuutensa vuoksi Irakin Baath-hallinto ei koskaan tullut toimeen radikaalien islamilaisten liikkeiden kuten al-Qaidan kanssa.


title: Baath

text: Baath-puolue hallitsi Irakia Irakin sotaan asti ja on nykyäänkin Syyrian hallitseva puolue. Kun Saddam Husseinin hallinto syrjäytettiin, USA:n miehityshallinto kielsi puolueen Irakissa kesäkuussa 2003. Nykyisin puolueen entisten jäsenten on sallittu palata työpaikkoihinsa, korkeimpiin johtaviin asemiin pääsy on kuitenkin kielletty.


title: Baath

text: Jordaniassa Baath-puolueella oli vuosina 1997–2001 yksi edustaja parlamentissa.


title: Vari

text: Vari voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Volttiampeeri

text: Volttiampeeri (tunnus VA) on SI-järjestelmään perustuva näennäistehon yksikkö sähkötekniikassa. Fysiikassa sekä volttiampeeri että watti ovat molemmat tehon yksiköitä eikä niillä ole eroa. Sähkötekniikassa yksiköillä kuitenkin osoitetaan, että puhutaan eri suureista. Sähkötekniikassa volttiampeeri (VA) on nimenomaan näennäistehon yksikkö, watti (W) on pätötehon yksikkö ja vari (var) on loistehon yksikkö.


title: Impedanssi

text: Impedanssi (tunnus "Z") on sähköopissa suure, joka kuvaa virtapiirin vaihtovirralle aiheuttamaa vastusta. Impedanssin SI-järjestelmän mukainen yksikkö on ohmi, jota merkitään symbolilla Ω. Virtapiirin impedanssi riippuu yleensä virran/jännitteen taajuudesta.


title: Impedanssi

text: Vaihtovirtapiirissä impedanssi on piirin yli vaikuttavan jännitteen "U" amplitudin ja saman piirin läpi kulkevan virran "I" amplitudin suhde. Impedanssi voidaan esittää yhtälönä muodossa


title: Impedanssi

text: Vaihtovirtapiirin impedanssi riippuu piirin resistanssin "R" lisäksi sen kapasitanssin "C" ja induktanssin "L" aiheuttamasta reaktanssista "X":


title: Impedanssi

text: Koska vaihtosähkössä virralla ja jännitteellä on vaihekulma ne esitetään piiriteoriassa kompleksilukujen avulla. Siten niiden suhde, impedanssi, on myös kompleksisuure eli impedanssilla on reaaliosa (resistanssi R) ja imaginääriosa (reaktanssi X). Usein kuitenkin riittää pelkästään impedanssin itseisarvon |"Z"| tunteminen. Se lasketaan resistanssista "R" ja reaktanssista "X" seuraavasti:


title: Impedanssi

text: Impedanssi, kuten muutkin kompleksisuureet, voidaan vaihtoehtoisesti esittää polaarimuodossa vaihekulman ja amplitudin avulla.


title: Impedanssi

text: Koska kapasitanssin C ja induktanssin L sähkölle aiheuttama vastus riippuu vahvasti taajuudesta, reaktanssi X on taajuusriippuva ja siten myös impedanssi Z on taajuusriippuva.


title: Impedanssi

text: Kaiuttimen impedanssilla kuvataan kuormaa, jonka kaiutin muodostaa vahvistimelle. Mitä pienempi on kaiuttimen impedanssi sitä enemmän vahvistimelta vaaditaan virranantokykyä. Tavallisia nimellisarvoja kaiuttimille ovat 4 ja 8 ohmia.


title: Impedanssi

text: Vahvistimille ilmoitetaan yleensä siihen kytkettäviltä kaiuttimilta vaadittava minimi-impedanssi. Kaiuttimien impedanssin tulee olla vähintään minimi-impedanssin suuruinen, mutta se voi olla suurempikin. Tällöin vahvistimesta ei saada täyttä tehoa.


title: Impedanssi

text: Hifi-laitteiston tuloliitännät (AUX IN, TAPE IN) ovat yleensä suhteellisen suuri-impedanssisia, luokkaa 100 kΩ, ja lähtöliitännät (AUX OUT, TAPE OUT) pienempi-impedanssisia, muutamia kilo-ohmeja. Kaiutinliitännän lähtöimpedanssi on hyvin pieni, joten kaiutinlähtöä on varottava oikosulkemasta - muuten virta voi kasvaa hyvin suureksi ja rikkoa vahvistimen.


title: Impedanssi

text: Radiotaajuuisia signaaleita siirrettäessä tärkeäksi muodostuu käytetyn koaksiaalikaapelin tai parikaapelin impedanssi. Signaali siirtyy mahdollisimman vähä-häviöisenä ja puhtaana kun kaapelin ja sen päihin liitettyjen laitteiden impedanssit on sovitettu yhteen, eli on toteutettu impedanssisovitus.


title: Vanuatu

text: Vanuatu (viralliselta nimeltään Vanuatun tasavalta, vuoteen 1980 asti Uudet-Hebridit) on saarivaltio Oseaniassa. Se sijaitsee Melanesiassa, lounaisella Tyynellämerellä, noin 1 750 kilometriä Australiasta itään. Vanuatun lähimmät naapurimaat ovat Salomonsaaret pohjoisessa, Ranskalle kuuluva Uusi-Kaledonia 500 kilometriä lounaaseen sekä Fidži idässä. Vuonna 2014 maassa arvioitiin elävän 271 000 asukasta.


title: Vanuatu

text: Vanuatu kuuluu Kansainyhteisöön ja käsittää 83 lähinnä tuliperäistä saarta melko tiiviinä ryhmänä. Suurin saari on Espiritu Santo, ja maan pääkaupunki Port Vila sijaitsee Efaten etelärannikolla. Vanuatun inhimillinen kehitys on YK:n kehitysohjelman mukaan keskitasoa (0,659). Maailmanpankki määrittelee maan kehitysmaaksi.


title: Vanuatu

text: Alueelle on tullut ennen eurooppalaisia useita uudisasukkaiden ryhmiä eri lähtöalueilta, ja siksi siellä edelleen puhutaan yli sataa paikallista kieltä. Vanuatu itsenäistyi vuonna 1980 ja oli sitä ennen kuulunut Ranskalle ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle.