title: Amazonin sademetsä

text: Amazoniassa on laskettu esiintyvän 16 000 puulajia, joiden runko on vähintään 10 senttimetriä paksu. Puolet Amazonian kaikista noin 400 miljardista puuyksilöstä kuuluu 227 yleisimpään lajiin. Yleisin puulaji alueella on "Euterpe precatoria" -palmu, jota on noin 5,2 miljardia yksilöä.


title: Amazonin sademetsä

text: Amazon on myös eläimistön runsaudessa aivan omaa luokkaansa. Siellä elää oma valaslaji, amazoninjokivalas eli inia. Inia saalistaa kaloja ja katkarapuja kaikuluotauksella. Muita joessa eläviä nisäkkäitä ovat muun muassa jättiläissaukko, joka voi saavuttaa jopa 20 kilogramman painon, sekä vesipussirotta eli pussisaukko, ja rämemajava, eli nutria. Lisäksi Amazonjoessa elää muun muassa kaimaaneja, sähköankeriaita sekä hedelmiä ja siemeniä syövä piraijalaji, mustapaku ("Colossoma macropomum"). Kuuluisampi on kuitenkin punapiraija, joka saalistaa suurina parvina vedessä liikkuvia eläimiä.


title: Amazonin sademetsä

text: Monet Amazonjoen kalalajeista ovat monneja. Suurimpia monneja ovat lapamonnit, ja panssaripäämonni. Pieniä monnilajeja ovat partamonnit, nokkamonnit, sampimonnit, noitamonnit, nuolimonnit ja tatiat, kuten pitsitatia, sekä monniset kuten kuparimonninen, täplämonninen, jaguaarimonninen, nokimonninen ja pandamonninen. Myös akvaariokaloinakin suositut ja arvokkaat imumonneihin kuuluvat plekolajit ovat kaikki kotoisin Amazoniasta. Lajeista mainittakoon tyylikkään värinen seeprapleko, ja liharavintoa hyödyntävä harmovampyyripleko, sekä puuta jyystävät puuplekot, kuten punasilmäpleko. Monet akvaariokaloina pidettävät pienet tetrakalatkin ovat Amazoniasta. Näistä mainittakoon neontetra, kardinaalitetra, punapäätetra, mustaneontetra, sitruunatetra, ja kirsikkatetra. Myös kaikille akvaarioharrastajille tutut kirjoahvenet, kuten lehtikalat ja kiekkokalat ovat kotoisin Amazoniasta. Erikoisia kalalajeja ovat liejuryömijät, tapparakalat, kynäkalat ja lehväkalat. Maailman suurin makeanveden kalalaji, arapaima (paiche), on kotoisin Amazoniasta, josta ovat kotoisin myös arapaiman pienemmät sukulaiset, aravanat. Amazonin vesistöissä tavataan myös makeanveden rauskulajeja, kuten riikinkukkorauskuja. Suistoalueille harhautuu myös joskus suuria haita, mutta myös itse joessa elää muutamia pieniä makean veden hailajeja.


title: Amazonin sademetsä

text: Puuston runsaassa epifyyttikasvustossa elää monia sammakkoeläimiä. Näistä tunnetuimpia ovat nuolimyrkkysammakot, ja lehtisammakot. Metsän kosteassa pohjakarikekerroksessa elää jalattomia matosammakoita, salamantereita, agakonnia ja konnasammakoita. Pienissä lammikoissa taas elää viheltäjäkonnia. Kaikista erikoisin sammakkolaji on kuitenkin kennokonna, joka kasvattaa poikasensa selkänahkansa alla. Kun poikaset ovat tarpeeksi kehittyneitä ne puskevat itsensä emon selkälihan läpi vapauteen ja emo selviää tästä kaikesta vahingoittumattomana.


title: Amazonin sademetsä

text: Matelijoista Amazoniassa elää lukuisia käärme-, kilpikonna-, ja liskolajeja. Kilpikonnista mainittakoon suokilpikonniin lukeutuvat punakorvakilpikonnat, arraukilpikonna ja matamata. Liskoista suurin lienee kasveja syövä iguaani, joka elää puustossa. Puustossa elää myös monia saalistavia käärmelajeja kuten smaragdiboa. Monet näistä puuston käärmeistä ovat väritykseltään vihreitä. Suurin käärmelaji on kuitenkin viheranakonda, joka voi olla aikuisena jopa lähes yhdeksän metriä pitkä.


title: Amazonin sademetsä

text: Tunnetuimpia lintuja ovat arapapukaijat, tukaanit ja kukkia pölyttävät kolibrit. Muita lintuja ovat hoatsinit, meluisan kuuloiset kasikit, ketsaalit, partanunnat, amatsonit, jakamarit sekä kotingat, kuten erikoisen näköinen tuliharjakotinga. Puustossa elää myös lukuisia tikkalajeja ja muita pikkulintuja, kuten muuria. Petolinnuista suurin lienee apinoita saalistava harpyija. Vesilinnustokin on monipuolinen: kosteikoissa elää lukuisia kahlaajia, iibiksiä, haikaroita ja sorsalintuja. Metsän pohjalla liikkuu monia maalintuja, kuten hokkokanoja, 47 tinamilajia, viiriäisiä, viiriäiskyyhkyjä, kehrääjiä ja aurinkokurkia.


title: Amazonin sademetsä

text: Amazoniassa elää muihin sademetsäalueisiin verrattuna vähän suuria nisäkäslajeja. Erikoisimpia on kapybara eli vesisika, joka on maailman suurin jyrsijä. Sen pituus voi olla 1,3 metriä ja paino 80 kiloa. Paetessaan kapybara voi juosta kuin hevonen, mutta yleensä se sukeltaa turvaan veteen. Kapybara on erinomainen uimari, sillä on räpyläjalat ja niin vahvat keuhkot, että se voi olla pinnan alla viisikin minuuttia kerrallaan. Veteen sopeutumisesta todistavat myös korkealla päässä sijaitsevat silmät ja sieraimet, minkä ansiosta kapybara voi uida melkein kokonaan veden alla ja silti hengittää ja tarkkailla ympäristöään. Kabyparan ravintona on pääasiassa jokivarsien heinä. Toinen sademetsän suuri nisäkäslaji on tapiiri, joka voi painaa jopa 300 kg. Tapiiri on sukua sarvikuonoille ja hevosille, ja lähes nykyisen kaltaisia tapiireja eli jo n. 20 miljoonaa vuotta sitten. Metsän pohjalla liikkuu myös hieman pienempiä riistaeläimiä, kuten aguti-nimisiä jyrsijöitä, ja sian sukuisia pekareita, esimerkiksi valkohuulipekareita.


title: Amazonin sademetsä

text: Amazonin sademetsissä elää myös noin 30 apinalajia, vaikka Afrikan sademetsissä tavattavia suuria ihmisapinoita ei Etelä-Amerikassa olekaan. Eteläamerikkalaiset apinat ovat kynsiapinoita ja kierteishäntäapinoita. Kynsiapinoihin kuuluvat muun muassa sakit, marmosetit, silkkiapinat ja tamariinit sekä erittäin harvinainen kultaleijona-apina. Kierteishäntäapinoita ovat notkeat hämähäkkiapinat ja mölyapinat. Mölyapinat ovat häntä mukaan laskettuna n. 150 cm pitkiä, ja siten Etelä-Amerikan apinoista kookkaimpia sekä myös äänekkäimpiä. Pienin Amazonian apinalaji lienee kääpiömarmosetti. Kaljupääuakari sen sijaan on erikoisen kaljupäinen apinalaji.


title: Amazonin sademetsä

text: Jaguaari on Brasilian ja koko Etelä-Amerikan suurin kissaeläin, ja taitava kiipeilijä ja uimari. Jaguaarin tyypillisimpiä saaliseläimiä ovat tapiirit, kapybarat, kanalinnut, pekarit, agutit ja apinat. Se on myös taitava kalastaja. Jaguaari ei ole vain sademetsän eläin vaan esiintyy muissakin elinympäristöissä ympäri Brasiliaa. Muita Amazonian kissaeläimiä ovat muun muassa tiikerikissa, jaguarundi ja oselotti.


title: Amazonin sademetsä

text: Muita nisäkäslajeja Brasilian sademetsäalueilla ovat muun muassa muurahaiskarhut, vyötiäiset, laiskiaiset, kinkajut ja monet muutkin puolikarhut, puupiikkisiat sekä lepakot. Muurahaiskarhujen ja laiskiaisten ravintona ovat hyönteiset, lepakkojen lähinnä kukkien mesi ja hedelmät – poikkeuksena yöaikaan liikkuva isoverenimijä, joka käyttää ravintonaan nisäkkäiden, jopa ihmisten, verta.


title: Amazonin sademetsä

text: Brasilian sademetsissä elää noin 75 pientä, hiirtä muistuttavaa pussieläinlajia. Osa näistä lajeista, kuten nenäkarhu, hankkii ravintonsa metsänpohjalta. Osa, kuten villapussirotta, taas löytää sen latvuskerroksesta.


title: Amazonin sademetsä

text: Sademetsän suurimman eläinryhmän muodostavat kuitenkin hyönteiset. Hyönteislajeista monet ovat vielä tunnistamatta. Amazonian hyönteislajistoon kuuluu monenlaisia kaskaita, tulikärpäsiä, mehiläisiä, tuhatjalkaisia, kovakuoriaisia, mäkäräisiä, sirkkoja, ampiaisia, kärpäsiä ja muurahaisia sekä monia perhosia. Brasilian näyttävimpiin perhosiin kuuluvat sähkönsiniset morfoperhoset. Myös vesihyönteisten kirjo on suuri.


title: Amazonin sademetsä

text: Amazonian nilviäislajistoon kuuluvat kotilot ja lierot sekä monet vesiselkärangattomat, kuten juotikkaat ja simpukat.


title: Amazonin sademetsä

text: Amazonin sademetsässä elää vähintään 67 muusta modernista maailmasta eristyksissä olevaa intiaaniheimoa alkuperäiskansojen viraston Funain tutkimuksen mukaan. Useimmilla Amazonian sadoista intiaaniheimoista on tai oli oma kieli ja monia kulttuurisia erityispiirteitä, mutta toisaalta heillä on myös paljon yhteisiä piirteitä. Artikkelissa käsitellään intiaaneja yhtenäisenä ryhmänä.


title: Amazonin sademetsä

text: Sademetsäalueen intiaanit elävät yleensä itsenäisissä noin 15-300 hengen kylissä. Kylässä on pyöreä tai soikeapohjaisia taloja, joiden puukehikko on peitetty palmunlehdillä tai heinällä. Usein talot on pystytetty kehäksi keskusaukion ympärille jonka keskellä on suuri talo, jossa kylän johto kokoontuu. Taloissa on melko vähän kalusteita, mutta lähes aina riippumatto, joka on muuten keksitty Amazoniassa. Useimmat kylät muuttavat uusille viljelyalueille muutaman vuoden välein, mutta jotkut pysyvät paikoillaan jopa vuosikymmeniä.


title: Amazonin sademetsä

text: Lähes kaikki Amazonaksen intiaaniheimot harjoittavat kaskimaataloutta. Sademetsää raivataan hehtaarista puoleen hehtaariin, minkä jälkeen kaadetun kasvuston annetaan kuivua muutaman kuukauden ajan. Sitten alue poltetaan ja otetaan viljelyskäyttöön. Tuhka lannoittaa maata. Palstaa viljellään neljästä kahteen vuoteen, minkä jälkeen palsta hylätään ja tilalle raivataan uusi. Intiaanien yleisimpiä viljelykasveja ovat maissi, bataatti, ananas, jamssi, jauhobanaani, pavut, sokeriruoko, erilaiset melonit ja kurpitsat sekä valtava määrä erilaisia hedelmiä, yleisimpinä näistä persikkapalmu ja papaija. Ravintokasvien lisäksi kaikki heimot viljelevät puuvillaa, lääkekasveja, myrkkykasveja metsästystä varten, kasveja joista tehdään köysiä ja muita tarvekaluja sekä kasveja rituaalimenoihin. Viljelemillään kasveilla intiaanit osaavat hoitaa muun muassa skitsofreniaa ja muita psyykkisiä sairauksia. Koska intiaanien metsään tekemät aukot ovat pieniä, ja koska he eivät mitenkään yritä estää viljelmiensä jälleenmetsittymistä, heidän kaskitaloudestaan ei aiheudu pysyvää haittaa sademetsälle. Intiaanit jättävät kaskialueen suurimmat puut pystyyn suojaamaan viljelykasveja paahtavalta auringolta sekä kannot maahan sitomaan maaperää. Monimuotoisuudessaan ja rehevyydessään intiaanien kaskipuutarhat jäljittelevät sademetsien omaa kasvillisuutta. Intiaanikylien muuttaessa jää suuri määrä hedelmäpuita yms. apinoiden, lintujen ja lepakoiden hyödynnettäväksi ehkä jopa vuosisadoiksi.


title: Amazonin sademetsä

text: Maanviljelyn lisäksi Brasilian alkuperäiskansat harjoittavat metsästystä, kalastusta ja keräilyä. Kalastus ja metsästys on tärkeää, koska niiden avulla saadaan suurin osa ravinnon valkuaisaineista. Vesillä liikutaan puunrungosta koverretulla kanootilla, ja kalat ammutaan jousella. Jokien ja purojen suvantokohtiin asetetaan usein kaisloista punottuja, koria muistuttavia katiskoja. Metsästettäessä tärkeimmät apuvälineet ovat puhallusputki ja jousi. Amazonian intiaanit käyttävät maailman pisimpiä, jopa 180 cm pitkiä jousia, ja nuolet ovat usein vielä pitempiä. Teroitetusta apinanluusta tehdyllä nuolenkärjellä varustettu nuoli sopii pienriistan, kuten lintujen ja apinoiden pyyntiin, teroitetusta bambusta tehty valtava, keihäsmäinen nuoli taas suurriistan, kuten jaguaarien, kapybarojen ja tapiirien pyyntiin. Puhallusputki kevyine myrkkynuolineen sopii erityisen hyvin apinoiden ja lintujen pyyntiin. Intiaanit keräilevät metsästä erityisesti hedelmiä, hunajaa ja kaikenlaisia syötäviä kasvinosia. Intiaanit löytävät metsästä ja viljelyksiltään käytännöllisesti katsoen kaiken, mitä he elämässään tarvitsevat.


title: Amazonin sademetsä

text: Amazonin intiaanikulttuureille on tyypillistä erittäin vahva yhteisöllisyys, josta juontavat heimojen useimmat seremoniat. Kaikille seremonioilla tyypillisiä piirteitä ovat laulu, tanssi ja juhla-ateriat. Juhliin kuuluvat myös värikkäät ihomaalaukset sekä päähän, käsiin ja kaulaan ripustettavat sulkakoristeet ja korut. Seremoniajuhlia vietetään esimerkiksi hautajaisten, häiden sekä jonkun heimon jäsenen aikuistumisen yhteydessä. Initaatioriitit ovat usein hyvinkin vaarallisia: muun muassa murrosikäisen kuikurupojan tulee aikuistumisjuhlassaan taistella boakäärmeen kanssa paljain käsin. Seremonioissa on tärkeä osuus shamaaneilla, jotka ovat intiaaniheimoissa parantajia ja yhdyshenkilöitä henkimaailman kanssa. Päästäkseen yhteyteen tuonpuoleisen kanssa shamaanit käyttävät heimon viljelemistä tai sademetsästä kerätyistä kasveista valmistettuja ”huumeita”.


title: Amazonin sademetsä

text: Brasilian Amazonaksessa asuvia suurimpia intiaaniheimoja ovat muun muassa yanomamit, kayapót, kuikurut, xingút, yaguat, xavantet, xerentet ja zuruahat. Yanomamit ovat tällä hetkellä suurin heimo. Arviot Brasilian alkuperäisväestön määrästä eurooppalaisten saapuessa alueelle vaihtelevat kahdesta miljoonasta seitsemään miljoonaan. Nykyisin kulttuurinsa säilyttäneitä intiaaneja on noin 300 000. Tällä hetkellä näyttää pahasti siltä, että myös Amazonian intiaanit kuolevat sukupuuttoon - sademetsänsä mukana. Brasilian rannikolta Amazoniaan tunkevat siirtolaiset kaskeavat niin paljon metsää, ettei intiaaneille jää viljelysmaata, intiaanien riistaeläimet kuolevat sukupuuttoon liiallisen metsästyksen seurauksena, aiemmin tuntemattomat sairaudet kuten vesirokko ja tuberkuloosi tekevät tuhojaan, avohakkuut tuhoavat itse metsät jne.


title: Amazonin sademetsä

text: Amazoniasta Brasiliasta läheltä Bolivian rajaa on löytynyt aiemmin tuntematon asutus, jonka arvioidaan olleen asuttu noin vuosina 200–1200. Rauniot paljastuivat, kun paikalta kaadettiin sademetsää ja alueesta saatiin satelliittikuvia.


title: Amazonin sademetsä

text: Sademetsien tuhoutuminen (deforestaatio) on yksi pahimmista planeettaamme nykyisin koettelevista ympäristöongelmista. Koska noin 34 % maailman sademetsistä sijaitsee Brasiliassa, koskettaa edellä mainittu ongelma enemmän Brasiliaa kuin mitään muuta valtiota maailmassa.


title: Amazonin sademetsä

text: Tähän mennessä Amazonin sademetsistä on hävitetty n. 15 % ja rannikkosademetsistä n. 90 %. Rannikkosademetsien kohtaloksi koitui niiden sijainti maan ensimmäiseksi asutetulla alueella, ja portugalilaiset hävittivät niitä jo 1500-luvulla sokeriplantaasien tieltä. Jäljellä olevien rannikkometsien suojeleminen on sikäli ensiarvoisen tärkeää, että tällä verraten pienellä kasvillisuusalueella on arvioitu olevan 15 % maailman kaikista kasvi- ja eläinlajeista. Brasilian hallitus onkin perustanut rannikkotasangolle suojelualueita, ja joillekin alueille sademetsiä on yritetty jopa palauttaa. Amazonin sademetsiä ei ole tuhottu prosentuaalisesti yhtä paljon pelkästään jo siksi, että on kyse valtavasti suuremmasta alueesta, ja koska alueen laajamittainen asuttaminen on huonojen kulkuyhteyksien vuoksi aloitettu kunnolla vasta 1800-luvun lopulla. Kuitenkin aivan ”tarpeeksi” nopeasti myös Amazonin sademetsiä tuhotaan: vuonna 1987 sademetsää tuhottiin 800 000 hehtaaria, ja 1990- ja 2000-luvulle tultaessa hävitys on moninkertaistunut.


title: Amazonin sademetsä

text: Perimmäinen syy sademetsien tuhoamiseen on köyhyys. Amazonian alueelle tulvii köyhiä siirtolaisia rannikon suurkaupunkien slummeista ja suurtilallisten hallitsemalta maaseudulta. Siirtolaisuus kiihtyi erityisesti Transamazonian valtatien rakentamisen jälkeen 1970-luvulla. Tämä maailman pisin maantie on 5300 kilometriä pitkä ja ulottuu Recifestä Atlantin rannikolta Cruzeiro do Suliin Perun rajalle. Tulokkaat raivaavat itselleen sademetsään karjatiloja tai maatiloja, joilla he viljelevät yleensä soijaa, maniokkia, papuja, jauhobanaania, papaijaa, ananasta ja joitakin Amazonian endeemisiä hedelmäpuita kuten annattoa, lucumaa ja munuaispuuta. Karjatiloilla kasvatetaan nykyisin yleensä Intiasta tuotuja seebuja. Maaperä on kuitenkin monilla alueilla niin köyhää, että uusi pelto on kaskettava muutaman vuoden välein, ja näin siirtolaiset työntyvät yhä syvemmälle sademetsään. Jälkeensä he jättävät tuhottua metsää, joka yleensä muuttuu cerradoksi, mutta voi pahimmillaan kuivua lähes aavikoksi.


title: Amazonin sademetsä

text: Viime aikoina Amazonian sademetsäluonnon hävityksestä ovat alkaneet yhä kasvavassa määrin huolehtia kansainväliset suuryhtiöt. Metsäyhtiöt hakkaavat alueelta kallisarvoisia puulajeja, joita sitten käytetään muun muassa huonekaluteollisuudessa eri puolilla maailmaa. Monet näistä hakkuista ovat laittomia. Pelkästään vuonna 1997 sahateollisuus hävitti Brasiliassa 1,5 miljoonaa hehtaaria Amazonin sademetsää. Ongelmana eivät kuitenkaan ole vain puuteollisuus avohakkuineen. Alueella on saapunut myös yhtiöitä, jotka ovat alkaneet hyödyntää alueen runsaita kulta-, rauta-, öljy- ym. varoja. Valtavat avolouhokset tuhoavat tieltään sademetsää ja aiheuttavat raskasmetallipäästöjä, jotka myrkyttävät vesistön ja maaperän. Teollisuus- ja kaivostoiminnan esiinmarssiin Amazonian alueella on liittynyt myös jättimäisten vesivoimaloiden, maanteiden sekä rautateiden rakentaminen, sillä teollisuus ja kaivostoiminta tarvitsevat energiaa ja kulkuyhteyksiä. Nämä kaikki tuhoavat tieltään sademetsää ja pilkkovat sademetsäaluetta pieniksi ”tilkuiksi”. Jollei käännettä tapahdu, Amazonin sademetsät tuhoutuvat muutaman seuraavan vuosikymmenen kuluessa.


title: Amazonin sademetsä

text: Brasilian sademetsien tuhoamisella on monenlaisia vaikutuksia sekä Brasilian että koko maailman ympäristön tilaan. Suora vaikutus on tietenkin se, että korvaamattomia kasvi- ja eläinlajeja kuolee koko ajan sukupuuttoon, mahdollisesti jopa ennen kuin niitä ja niiden käyttömahdollisuuksia on voitu edes kartoittaa. Tällä tavoin maailman rikkaimmat ekosysteemit hupenevat yhä kiihtyvällä vauhdilla olemattomiin. Lisäksi tuhoutunut sademetsäalue on asutuksen ja taloudellisen toiminnan kannalta lähes arvotonta. Tällainen alue kärsii jatkuvasta pintaeroosiosta, ja sille on esim. vaikea rakentaa taloja. Pahin vaikutus on kuitenkin se, että kun valtavia määriä itseensä erilaisia hiiliyhdisteitä sitonut metsä hakataan tai poltetaan, hiilen sitoutuminen kasvillisuuteen lakkaa, ja ainakin sademetsiä poltettaessa ilmakehän hiilidioksidipitoisuus nousee. Hiilidioksidi puolestaan on kasvihuonekaasu, joka estää auringon lämpösäteilyä karkaamasta avaruuteen. Näin ollen sademetsien tuhoaminen kiihdyttää kasvihuoneilmiötä. Amazonin sademetsiä on kaikesta huolimatta jäljellä vielä koko Länsi-Eurooppaa suurempi alue.


title: Heinäjoki (Janakkala)

text: Heinäjoki on yksi Janakkalan kylistä. Kylän pohjoisosa kuului aikaisemmin vuonna 1967 lakkautettuun Vanajan kuntaan. Turengista Heinäjoelle on noin 6 kilometriä. Heinäjoen naapurikyliä ovat Koljala, Kerkkola, Mallinkainen ja Saloinen. Heinäjoella toimii ala-aste, jossa oppilaita on kolmisenkymmentä. Heinäjoen kylän alueella asukkaita on 242 (31.12.2000). Heinäjoelta on kotoisin elokuvaaja Pasi Myllymäki ja painija Veikko Lahti.


title: Heinäjoki (Janakkala)

text: Heinäjoen vapaapalokunta perustettiin 1925 ja toiminta jatkuu vieläkin. Heinäjoen vpk:n ensimmäinen kalusto oli käsivoimin toimiva paloruisku 60 metrin letkulla.


title: Lentotekniikkalaitos

text: Lentotekniikkalaitos (lyhenne LentoTL) on Suomen ilmavoimiin kuuluvan, entiseltä nimeltään Ilmavoimien materiaalilaitoksen (ILMAVMATL) yksikkö, joka toimi itsenäisenä laitoksena vuoden 2009 loppuun asti. Sen päätoimipaikka sijaitsi Tampereen Vuoreksessa. Lentovarikkona laitos toimi Härmälän lentokentällä 1970-luvulle asti. Välillä 2010 ja 2014 Lentotekniikkalaitos kuului Ilmavoimien materiaalilaitokseen ja Jämsän toimipiste oli sen päätoimipiste.


title: Lentotekniikkalaitos

text: Lentotekniikkalaitoksen tehtävä on johtaa ilmavoimien lentokoneiden huoltamista ilmailuteollisuusyrityksissä kuten Patria Aviation ja Insta. Se vastaa ilmavoimien lentokoneiden lentokelpoisuudesta sekä myös maavoimien lentokalustosta (Utin Jääkärirykmentti ja Tykistöprikaati). Laitos on muuntunut huolto- ja materiaaliorganisaatiosta tutkimusta tekeväksi asiantuntijaorganisaatioksi. Se on tutkinut muun muassa lentokaluston elinkaarikustannusten hallintaa, tuloksena esimerkiksi BAe Hawk-harjoitushävittäjän käyttöiän kasvattaminen.


title: Lentotekniikkalaitos

text: Lentotekniikkalaitoksen edeltäjä oli Ilmailuvarikko, joka perustettiin 1. huhtikuuta 1933 ja otti myöhemmin käyttöön nimen Lentovarikko ("LeV", myöh. "LntV"). Nimi oli käytössä vuoden 2001 syksyyn asti.


title: Lentotekniikkalaitos

text: Laitos on osa Ilmavoimien logistiikkarykmenttiä PVLOGL:ssa. Lentotekniikkalaitoksen ja Lentovarikon perinteitä ylläpitää Lentovarikon Kilta.


title: Lentotekniikkalaitos

text:
Lentotekniikkalaitokseen kuuluu
- Hornet-toimisto


title: Lentotekniikkalaitos

text: - Moottoritoimisto Nokian Linnavuoressa


title: Lentotekniikkalaitos

text: Laitoksen johtajina ovat toimineet mm.:


title: Lentotekniikkalaitos

text: Suomenlinnassa toimineelle Ilmailuvoimien Lentokonetehtaalle nimitettiin koelentäjä, Georg Jäderholm, vuonna 1921. Kesällä 1931 perustettiin Koelentue Santahaminassa toimivaan Lentoasema 2:een. Muodostui joukko-osaston edeltä Ilmailutelakka, joka toimi vuodet 1924-1931. Seuraavana perustettiin Lentovarustevarikko, joka siirtyi Kangasalan Vatialaan. Myöhemmin 1. heinäkuuta 1931 Koelentue (KoeLtue) erotettiin erilliseksi yksiköksi ja 1.7. on siten Koelentokeskuksen perinnepäivä. Koelentue liitettiin huhtikuussa 1934 Ilmailuvarikon alaiseksi. Ilmailuvarikon ensimmäinen päällikkö oli insinöörikapteeni Lauri Vuolasvirta. Mm. kapteeni Erkki Parviainen toimi Koelentueen päällikkönä 70-luvulla ja vuonna 1991 se muuttui Koelentokeskukseksi.


title: Lentotekniikkalaitos

text: Vatialan aikakausi jatkui vuoteen 1950 asti jolloin varikko tuon nimisenä lakkautettiin ja siirrettiin Tampereelle.


title: Lentotekniikkalaitos

text: Lentotekniikkalaitoksella on noin 350 työntekijää, joista sotilaita on sata. Henkilöstöstä on naisia noin kolmannes.


title: Hallandin lääni

text: Hallandin lääni () on yksi Ruotsin lääneistä. Se sijaitsee Kattegatin itärannikolla Etelä-Ruotsissa ja kattaa pääosin historiallisen Hallandin maakunnan. Pieni osa Hallandista kuuluu kuitenkin Skånen lääniin etelässä ja Länsi-Götanmaan lääniin pohjoisessa. Lisäksi lääniin kuuluu pieniä osia Länsi-Götanmaan ja Smålandin maakunnista. Hallandin läänin pääkaupunki on Halmstad. Valtiopäivävaaleissa lääni muodostaa Hallandin läänin vaalipiirin.


title: Hallandin lääni

text: Muita läänin alueella sijainneita kaupunkeja ovat etelästä lueteltuna Laholm, Falkenberg, Varberg ja Kungsbacka. Kaikki nämä menettivät kaupungin arvonimen vuoden 1971 kuntauudistuksessa, ja ovat nyt samannimisten kuntien keskustaajamia. Suurin osa väestöstä asuu rannikkoalueella, joka on suurelta osin maatalousaluetta. Läänin sisämaa-alueet ovat metsäseutua. Pohjoisosa läänistä on yhä suuremmassa määrin Göteborgin esikaupunkialuetta. Tämä pätee etenkin Kungsbackan kuntaan, mutta jossain määrin myös osiin Varbergin kuntaa.


title: Hallandin lääni

text: Vuonna 2007 läänissä oli 1 114,74 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 20,4 prosenttia läänin maapinta-alasta.


title: Hallandin lääni

text: Hallanti mainitaan ensimmäisen kerran 500-luvulla, ja kuului aiemmin Tanskalle. Hallannista käytiin useita kiistoja, kunnes Tanska Brömsebron rauhassa 1645 luovutti sen 30 vuodeksi Ruotsille. Roskilden rauhassa 1658 luovutuksesta tuli lopullinen. Hallannissa puhutaan yhä edelleen ruotsin kirjakielestä erottuvaa murretta, joka on melko lähellä skoonen kieltä.


title: Hallandin lääni

text: Vuoden 1634 hallituosmuodossa Ruotsiin luotiin uusi lääniorganisaatio, joten Hallandia ei ole koskaan hallittu samalla tavalla kuin vanhempia ruotsalaisia maakuntia. Aluksi Tanskalta saatua provinssia johti kuvernööri. Ensimmäinen vuoden 1634 hallitusmuodon mukainen maaherra nimitettiin vuonna 1658. Vuosien 1658 ja 1719 välillä aluetta hallinnoi joitakin poikkeusvuosia lukuun ottamatta kenraalikuvernööri. Ruotsin lakia Hallannissa alettiin soveltaa vuonna 1683. Vuoden 1719 hallitusmuodossa kuvernementit ja kenraalikuvernementit lakkautettiin varsinaisen Ruotsin hallinnossa. Hallanti sai tuolloin lääninhallituksen ja siitä tuli lääni täydessä merkityksessä.


title: Hallandin lääni

text: Vuoteen 1970 asti Hallandin läänin ja Hallandin maakunnat rajat olivat identtiset, mutta vieläkin lääni koostuu pääosin Hallandin maakunnasta. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa läänin rajoja ei muutettu. Sen sijaan 1970-luvun kuntauudistuksessa niitä muutettiin. Vuonna 1971 Grimmaredin, Gunnarsjön, Karl Gustavin ja Kungsäterin seurakunnat liitettiin Älvsborgin läänistä (ja Länsi-Götanmaan maakunnasta) osaksi Varbergin kuntaa. Samalla kyseisestä läänistä liitettiin Älvseredin seurakunta osaksi Falkenbergin kuntaa. Samana vuonna Lindomen seurakunta liitettiin Göteborgin ja Bohusin lääniin osaksi Mölndalin kuntaa ja Östra Karupin seurakunta Kristianstadin lääniin osaksi Båstadin kuntaa.


title: Hallandin lääni

text: Vuonna 1974 lääniin liitettiin vielä Femsjön, Färgarydin, Jälluntoftan, Långarydin ja Södra Unnarydin seurakunnat Jönköpingin läänistä (ja Smålandin maakunnasta). Yhdessä Drängseredin, Kinnaredin ja Torupin seurakuntien kanssa ne muodostavat nykyisen Hylten kunnan, joka on läänin ainoa kokonaan sisämaassa sijaitseva kunta.


title: Hallandin lääni

text: Vaakunaselitys: "Sinisessä kentässä pystyyn noussut hopeinen leijona punaisilla varustuksilla, joita leijona aikoo todennäköisesti pian käyttää." (Ruotsiksi "I blått fält ett upprest lejon av silver med röd beväring, därest dylik skall komma till användning.")


title: Hallandin lääni

text: Hallannin läänin vaakuna on sama kuin Hallandin maakunnan. Vaakuna vahvistettiin lääninhallituksen käyttöön vuonna 1941. Vaikka 1970-luvulta lähtien osa Länsi-Götanmaan ja Smålandin maakunnista on kuulunut lääniin, niin vaakunaa ei ole muutettu. Sivuhuomautuksena voidaan mainita, että Länsi-Götanmaan vaakuna koristaa edelleen Grimmaredin kirkontornia muistutuksena siitä, että alueen asukkaat ovat länsigötanmaalaisia läänivaihdoksesta huolimatta.


title: Hallandin lääni

text: Vuonna 2010 Hallandin läänissä sijaitsi 98 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.


title: Hallandin lääni

text: Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat sijaitsevat useammassa kuin yhdessä kunnassa. Kahdella asteriskilla (**) merkityt taajamat sijaitsevat osittain toisen läänin alueella. Taulukossa on siinä tapauksessa ilmoitettu taajaman tässä läänissä asuvan väestön määrä.


title: Hallandin lääni

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.


title: Hallandin lääni

text: Hallandin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Hallandin läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 10 kiinteää paikkaa (ruots. "fasta mandat") valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. "utjämningsmandat"), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.


title: Hallandin lääni

text: Yhteensä vaalipiiristä valittiin 12 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.


title: Hallandin lääni

text: Hallandin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Hallandin läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.


title: Hallandin lääni

text:
Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. "landstingsfullmäktige") valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Hallandin lääni on jaettu seuraaviin 4 vaalipiiriin:
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. "fasta mandat") ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. "utjämningsmandat"). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 71 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.


title: Hallandin lääni

text: Hallandin lääniin kuuluu nykyisin kuusi kuntaa:


title: Hallandin lääni

text: Vuoden 2011 lopussa 13,5 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 10,5 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.


title: Hallandin lääni

text: Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 2 158 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia läänin väestöstä.


title: Hallandin lääni

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,4 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 2 213 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia läänin väestöstä.


title: Hallandin lääni

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 196 647 kruunua.


title: Hallandin lääni

text: Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Hallandin lääni

text:
Hallandin läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 301 724 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
Kaikki maakunnat kuuluvat lääniin vain osittain.


title: Hallandin lääni

text: Hallituksen nimittämä kaikkien valtiopäiväpuolueiden jäsenistä koostunut selvityskomitea (ruots. "Anvarskommittén") sai tehtäväksi selvittää läänien lukumäärää, rajoja, tehtäviä ja rakennettava tulevaisuudessa. Komitea ehdotti läänien määrän huomattavaa vähentämistä. Hallannin lääniä komitea ehdotti jaettavaksi kahteen suureen osaa ja yhteen pienempään, jotka kaikki liitettäisiin naapurilääneihin. Komitea antoi mietintönsä 28.2.2007. Selvityksen esityksestä poiketen Hallannin maakäräjäkunta ja kuusi siihen kuuluvaa kuntaa pyysivät saada muodostaa oman aluekunnan, joka aloittaisi toimintansa vuonna 2011.


title: Jäniskosken–Niskakosken alue

text: Jäniskosken–Niskakosken alue on 176 neliökilometrin laajuinen alue Lapissa Inarijärvestä itään Paatsjoen varrella. Alue myytiin Neuvostoliitolle 18. huhtikuuta 1947 alueella sijainneen Jäniskosken voimalaitoksen ja Niskakosken säännöstelyaltaan vuoksi. Jäniskosken–Niskakosken alue ei kuulunut Neuvostoliiton alkuperäisiin aluevaatimuksiin.


title: Jäniskosken–Niskakosken alue

text: Petsamon nikkelikaivoksen energiansaannin turvaamiseksi Suomi suostui luopumaan Jäniskosken–Niskakosken alueesta. Vaihtoehtona olleeseen tuhotun voimalan uudelleenrakentamiseen ei katsottu olevan Suomessa tuolloin varaa. Alue liitettiin osaksi saksalaisten tilisaatavien maksusopimusta ja arvioitiin 700 miljoonan markan arvoiseksi.


title: Jäniskosken–Niskakosken alue

text: Suomelle kuuluessaan alue oli osa Inarin kuntaa. Nykyisin alue kuuluu Petsamon piirin Nikkelin kuntaan.


title: Jäniskosken–Niskakosken alue

text: Jäniskosken voimalaitos aiheuttaa Inarinjärveen neljän metrin tasovaihtelun.


title: Amazonas (Brasilia)

text: Amazonas on osavaltio Brasilian luoteisosassa. Siellä on arviolta 4 001 667 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 1 559 162 neliökilometriä, joten pinta-alaltaan se on Brasilian osavaltioista suurin. Se rajautuu Roraiman, Parán, Mato Grosson, Rondônian ja Acren osavaltioihin sekä Peruun, Kolumbiaan ja Venezuelaan. Osavaltion pääkaupunki on Manaus.


title: Amazonas (Brasilia)

text: Suurinta osaa Amazonasia peittää Amazonin sademetsä. Nimensä osavaltio on saanut Amazonjoelta.Amazonas on jaettu väestönlaskua ja tilastointia varten neljään suuralueeseen: Centro Amazonense, Norte Amazonense, Sudoeste Amazonense ja Sul Amazonense. Hallinnollisesti Amazonas jakautuu 13 ala-alueeseen ja 62 kuntaan. Ala-alueet ovat:


title: Ihmenainen

text: Ihmenainen () on DC Comicsin sarjakuvahahmo, joka on yksi tunnetuimmista naispuolisista supersankareista. Hän on yksi DC Comicsin ”Suuresta kolmesta” (muut kaksi ovat Teräsmies ja Batman). Hän kuuluu myös sankariryhmä Oikeuden Puolustajiin.


title: Ihmenainen

text: Ihmenainen seikkailee oman kuukausittain ilmestyvän nimikkolehtensä sivuilla. 1970-luvulla Lynda Carter näytteli hahmoa sarjassa "Wonder Woman". Ihmenaisesta on tehty myös Patty Jenkinsin ohjaama elokuva, joka tuli elokuvateattereihin kesällä 2017.


title: Ihmenainen

text: Ihmenaisen ensiesiintyminen oli lehdessä All-Star Comics # 8 (talvella 1941). Hahmon loi William Moulton Marston, joka keksi myös ensimmäisen valheenpaljastimen.


title: Ihmenainen

text: YK nimitti Ihmenaisen naisten ja tyttöjen voimaannuttamisen kunnialähettilääksi lokakuussa 2016.Ihmenainen syntyi tai kirjaimellisesti luotiin Themysciran saarella. Saaren kuningattarena toimii kuolematon "Hippolyta" (Kreikan muinaistarusto), joka hallitsee saarella asuvia amatsoni-sotureita. Hippolyta tahtoi eroon sotaisasta menneisyydestään ja rukoili (oraakkelin/selvänäkijän neuvosta) palvomiaan Olympoksen muinaisia jumalia antamaan elämän hänen savesta muovaamalleen tyttölapselle. Olympoksen jumalatar Hera myöntyi pyyntöön, koska Hippolyta oli vuosituhansia uskollisesti rukoillut ja palvonut häntä. Olympoksen jumalattaret muuttivat savipatsaan eläväksi tyttölapseksi, jolle jokainen heistä antoi lahjan.


title: Ihmenainen

text: Ennen lasta saarelle oli haaksirikkoutunut yhdysvaltalainen seikkailijatar Diana Trevor. Trevor kuoli puolustaessaan Themysciraa ja kunnioittaakseen hänen muistoaan Hippolyta nimesi lapsen Dianaksi. Vartuttuaan nuori Diana otti naamioituneena osaa taisteluhaaste-kilpailuun, jolla jumalattaret päättivät valita puolustajan sodanjumala Aresin hyökkäystä vastaan. Diana voitti haasteen ja päihitti Aresin, joten amatsonit antoivat Dianalle tehtäväksi lähteä saarelta edistämään rauhan ja tasa-arvon asiaa. Ennen lähtöä Hippolyta antoi Dianalle myös toisen nimen: Ihmenainen.Kreikan jumalat antoivat Dianalle yliluonnollisia voimiaIhmenainen on lähes yhtä voimakas kuin Teräsmies tai Kapteeni Marvel. Hänen haavoittumattomuutensa suojelee häntä lähes kaikelta muulta paitsi teräväkulmaisilta esineiltä (luodit, miekanterät yms.) sekä radioaktiiviselta säteilyltä. Amatsonikoulutuksensa ansiosta hän on erinomainen lähitaistelija, eikä epäröi riistää vastustajansa henkeä taistelutilanteessa. Tämä näkemys on tuottanut Ihmenaiselle paikoitellen vaikeuksia muiden sankarien (etenkin Teräsmiehen, Batmanin ja Kapteeni Marvelin) kanssa.


title: Ihmenainen

text: Ihmenainen on kuninkaallinen ja saattaa välillä käyttäytyä koppavasti tai omahyväisesti. Athenan ansiosta Diana on tavallista älykkäämpi ja taitava neuvottelija. Ihmenainen ei mielellään peräänny taistelusta, ja hän on joskus "kuumaverinen".


title: Ihmenainen

text: Ennen vuotta 1986 Ihmenainen menetti tilapäisesti voimansa aina kun hän joutui sidotuksi (Marston oli kiinnostunut sadomasokismista). Hopeakaudella myös savi oli yksi hänen heikkouksistaan (Ihmenainenhan on luotu savesta).


title: Ihmenainen

text: Amatsonisoturina Ihmenainen ei myöskään vierasta aseita:Ihmenainen kunnioittaa ja rukoilee muiden Themyscira-saaren amatsonien tavoin Olympoksen jumalia. Etenkin Athenaa ja Heraa. Tästä johtuu Ihmenaisen paljon käyttämä sanonta: Suuri Hera ().


title: Ihmenainen

text: Ihmenainen on mukana kaikissa Superystävät-animaatiosarjoissa 1970- ja 1980-luvulla. Tuolloin hahmon äänenä toimi pitkään Shannon Farnon. Sittemmin kahteen viimeiseen sarjaan hahmon ääninäyttelijä vaihdettiin, kun Constance Cawlfield äänitti hahmoa sarjassa ja vuotta myöhemmin BJ Ward issa.


title: Ihmenainen

text: Ihmenainen sai ensimmäisen animaatioelokuvansa vuonna 2009, jonka nimikkoroolissa oli Keri Russell. "Wonder Woman" kertoi hahmon synnyintarinan, joka pohjautui löyhästi George Perezin tekemään sarjakuvaversioon. Elokuvassa hän oli aluksi amatsoniprinsessa, kunnes heidän saarelleen syöksylaskun tehnyt Steve Trevor muutti kaiken. Amatsonit saivat totuuslasson avulla selville, ettei Trevor tiennyt saaresta mitään eikä tullut vakoilemaan heitä. Heidän johtajansa kuningatar Hippolyta päätti järjestää turnajaiset, jonka perusteella selviäisi kuka veisi miehen takaisin omaan maailmaansa. Hippolyta kuitenkin kielsi tytärtään prinsessa Dianaa osallistumasta ja joutui sitä vastoin vartijatehtäviin. Alexa kuitenkin lupautui korvaamaan Dianan vuoron, jotta Diana pääsisi salaa osallistumaan turnajaisiin. Sillä välin kun Diana osallistui turnajaisiin Persephone tappaa Alexan ja päästää useita vuosia vankilassa olleen Aresin vapaaksi. Sillä välin Diana voittaa turnauksen ja hänet asetetaan Trevorin saattajaksi miesten maailmaan, joksi amatsonit sitä kutsuvat.


title: Ihmenainen

text: Perillä ollessaan kaksikko huomaa Aresin päässeen vapaaksi ja aiheuttaneen suurta tuhoa ympäri maailmaa. Ihmenaiseksi kutsuttu Diana joutuu matkan varrella taistelemaan muun muassa Deimosta vastaan ja loppujen lopuksi Aresia kahdesti. Jälkimmäisellä kerralla Ares onnistuu kasvattamaan voimiaan ja kasvaa kaksinkertaiseksi hakaten Ihmenaisen kumoon. Kaikki kuitenkin muuttuu kun Aresin käskyttämä salama iskee toisen kerran jolloin Ihmenainen onnistuu lassonsa avulla heittämään juuri ennen lopullista iskua Aresin veteen, johon salama iskee. Tämä aiheuttaa Aresin palautumista normaaliin kokoonsa, jonka jälkeen Ihmenainen näkee tilaisuutensa tappaa Ares katkaisemalla hänen päänsä irti miekalla. Samalla Aresin loihtima taika raukeaa ja sota päättyy.Näyttelijät, jotka ovat esittäneet Ihmenaista elokuvissa, televisiosarjoissa ja animaatiossa. Heistä Shannon Farnon on tällä hetkellä pisimpään hahmon roolissa ollut näyttelijä.


title: Traakki

text: Traakki (tai draakki) on lohikäärmeen pienempikokoinen sukulainen. Toisin kuin lohikäärmeellä, traakilla on vain kaksi raajaa ja siivet. Usein traakit eivät voi syöstä tulta, kun taas lohikäärmeet voivat.


title: Traakki

text: Traakeista kertovia taruja on ollut muun muassa Kiinassa, Egyptissä, Etiopiassa, Skandinaviassa ja asteekkien keskuudessa. Traakki-sana on väännös ruotsinkielisestä sanasta "drake" ja tämä taas latinalaisesta "draco". Traakki on suosittu vaakunaeläin Britanniassa, Yhdysvalloissa ja Kanadassa, missä sitä kutsutaan englanninkielisellä nimellä "wyvern".


title: Traakki

text: Keskiajan Euroopan traakin hengitys löyhkää rikiltä ja raadolta ja sen nenästä loimuaa tuli. Se tuhoaa kokonaisia kyliä yhdellä hännän pyyhkäisyllä ja murskaa uhrit hännällä kuristamalla.


title: Traakki

text: Vaakunaeläimenä traakki edustaa voimaa ja valtaa, mutta myös pahuutta ja kateutta.


title: Traakki

text: Traakit ovat tarinoiden mukaan myös lohikäärmeitä, joilla ei ole erillisiä etujalkoja.


title: Traakki

text: Ruumiinosat: Nahkasiivet, suomupeitteinen pää, vankat jalat, pitkä häntä.


title: Venäläinen rekisterikilpi

text: Venäjälle rekisteröidyissä autoissa on vuodesta 1993 ollut käytössä rekisterikilpityyppi, jossa oikeassa reunassa olevassa kentässä on kaksi- tai kolminumeroinen tunnus, joka osoittaa rekisteröintialueen. Aluetunnuksen alla on traktorikilpiä lukuun ottamatta kaikissa nykyisissä kilpityypeissä teksti "RUS". Autoissa käytettävien kilpien koko on niin sanottu eurooppalainen standardi 520 x 110 mm.


title: Venäläinen rekisterikilpi

text: Kilvissä käytettävät kirjaimet on rajattu 12:een sellaiseen, joiden graafinen asu löytyy niin kyrillisestä kuin latinalaisesta aakkostosta (А, В, Е, К, М, Н, О, Р, С, Т, У ja Х, kirjainten merkitys ei siis välttämättä ole sama molemmissa aakkostoissa). Tästä ovat poikkeuksena diplomaattikilvet. Kirjaimet ovat numeroita pienemmät kaikissa kilpityypeissä.


title: Venäläinen rekisterikilpi

text: Henkilö-, paketti-, kuorma- ja linja-autoissa käytettävissä kilvissä on alussa yksi kirjain, sitten kolme numeroa ja kaksi kirjainta. Näin yhden aluenumeron alle mahtuu maksimissaan 1 726 272 yhdistelmää. Aluenumeron alla on RUS-tekstin yhteydessä Venäjän lippu.


title: Venäläinen rekisterikilpi

text: Venäjällä ei virallisesti myydä kirjain- ja numeroyhdistelmiä, mutta epävirallisesti tällaista tapahtuu lahjuksia vastaan. Erityisessä suosiossa ovat kilvet, joissa kaikki kirjaimet ovat identtiset. Mikäli kilvessä on kaksi nollaa peräkkäin, se kuuluu todennäköisesti jollekin viranhaltijalle. Jeltsinin aikana oli tarkoitus tasa-arvoistaa rekisterinumerot siten, että tieliikennepoliisi valvoisi kaikkia tienkäyttäjiä tasapuolisesti, mutta vanha käytäntö palasi ja kaksoisnollilla varustettujen kilpien haltijoilla uskotaan olevan esimerkiksi lievempi nopeusvalvonta kuin muilla.


title: Venäläinen rekisterikilpi

text: 1990-luvulla venäläisten omistamissa autoissa oli paljon Valko-Venäjän ja myös Ukrainan rekisterikilpiä autojen maahantuontiin liittyvästä verotuksesta johtuen.


title: Venäläinen rekisterikilpi

text: Perävaunun kilpi on muuten samanlainen kuin vastaavantyyppinen autokilpi, mutta merkistö on kaksi kirjainta ja neljä numeroa.


title: Venäläinen rekisterikilpi

text: Kilvessä on keltaisella pohjalla mustat merkit. Merkistö koostuu kahdesta kirjaimesta ja kolmesta numerosta. Kilpeä käyttää osa linja-autoista, taksit ja linjaliikennettä harjoittavat minibussit ("maršrutkat").


title: Venäläinen rekisterikilpi

text: Poliisin (ja ennen miliisin) käytössä olevan kilven pohjaväri on sininen ja merkistö valkoinen. Merkistössä on yksi kirjain ja neljä numeroa.


title: Venäläinen rekisterikilpi

text: Siirtokilpiä käytetään rekisteröimättömien tai rekisteristä poistettujen ajoneuvojen väliaikaiseen siirtoon. Merkistössä on kaksi kirjainta, kolme numeroa ja yksi kirjain. Aluekoodikentän pohjaväri on keltainen ja RUS-tekstin ohessa on Venäjän lippu. Kilpi on laminoitua paperia.


title: Venäläinen rekisterikilpi

text: Aiemmin siirtokilvet olivat paperia, merkit olivat niissä kahdessa rivissä ja ne sijoitettiin ikkunan sisäpuolelle.


title: Venäläinen rekisterikilpi

text: Vientikilpiä käytetään Venäjältä ulkomaille vietävissä autoissa. Vientikilpien vasemmassa reunassa on omassa kentässään suuri Т-kirjain ja pääkentässä kaksi kirjainta ja kolme numeroa.


title: Venäläinen rekisterikilpi

text: Diplomaattien kilpien pohjaväri on punainen ja merkistö valkoinen. Merkistö koostuu kolmesta isosta maakoodin muodostavasta numerosta sekä kirjaimesta tai kirjaimista, jotka merkitsevät auton käyttäjää (diplomaattistatuksen omaava henkilö CD tai D, ilman diplomaattistatusta oleva henkilö T) ja yhden tai kolmen numeron yksilöivästä sarjasta.


title: Venäläinen rekisterikilpi

text: Armeijan kilvissä on mustalla heijastamattomalla pohjalla valkoiset merkit. Merkistö koostuu neljästä numerosta ja kahdesta kirjaimesta. Armeijan kilpien aluekooditus on eri kuin muiden kilpityyppien.


title: Venäläinen rekisterikilpi

text: Moottoripyörissä sekä traktoreissa ja muissa hitaasti liikkuvissa koneissa käytetään kilpeä, jossa merkit ovat kahdessa rivissä.


title: Venäläinen rekisterikilpi

text: Korkeimmille viranhaltijoille ja virkamiehille voitiin aiemmin myöntää ns. federaation kilpi. Se oli mitoiltaan ja merkeiltään samanlainen kuin siviilikilpi, mutta siinä oikean reunan pienempi osio oli kokonaan Venäjän lippu ilman aluenumeroa. Kyseisillä autoilla oli liikenteessä poikkeusoikeuksia. Näitä kilpiä oli erittäin vähän. Federaation kilvissä kirjaimet viittasivat auton omistavaan organisaatioon kuten FSB:hen tai hallitukseen.


title: Venäläinen rekisterikilpi

text: Federaation kilvet poistettiin käytöstä 1.2.2007 ja vaihdettiin tavallisen kilven näköisiin. Suurin osa autoista sai vaihdossa kilvet, joissa on kirjaimet А ja МР ja aluekoodina 97.


title: Venäläinen rekisterikilpi

text: 1920-luvulla Neuvostoliiton rekisterikilvet olivat tyyppiä "0-00-00". 1950-luvulla ne olivat tyyppiä "КУ 11-11" (kilpi oli keltapohjainen), ja kirjaimina käytettiin lähes kaikkia kyrillisen aakkoston kirjaimia. Myöhemmin kilvissä oli vuoteen 1981 saakka mustalla pohjalla valkoiset merkit kahdessa rivissä (neljä numeroa ja kaksi tai kolme kirjainta). Kirjaimista kaksi ensimmäistä osoittivat alueen, jossa ajoneuvo oli rekisteröity.


title: Venäläinen rekisterikilpi

text: Vuodesta 1981 alkaen alettiin käyttää pitkiä yksirivisiä valkopohjaisia kilpiä, joissa kirjaimet ja numerot olivat mustia. Valtiolle kuuluvat autot pystyi erottamaan yksityiskäyttöön rekisteröidyistä, sillä yksityisten autoissa yksi kirjaimista oli numeroiden edellä. Esimerkiksi kilpi "ж 75 64 СА" kuului Saratovin alueella asuneelle yksityishenkilölle (Saratov on venäjäksi Саратов, kilven lopussa olevat kirjaimet vastaavat sanan kahta alkukirjainta). Kilpi "01 82 ВОА" kuului puolestaan jollekin Vologdan alueen viranomaistaholle tai valtionyritykselle (Vologda on venäjäksi Вологда, sanan kaksi alkukirjainta näkyvät kilvessä).


title: Venäläinen rekisterikilpi

text: Venäjän rekisterikilpien oikeassa reunassa käytettävät aluenumerot ovat alun perin vastanneet numeroiden 01-89 osalta sitä järjestystä, missä federaatiosubjektit (alueet) on mainittu Venäjän perustuslaissa. Federaatiosubjektit on lueteltu siinä tyypeittäin, ja jokaisen tyypin sisällä järjestys vastaa venäjänkielistä aakkosjärjestystä.


title: Venäläinen rekisterikilpi

text: Alkuperäiseen järjestykseen ovat aiheuttaneet muutoksia 2000-luvulla tehdyt aluejakomuutokset ja se, että joidenkin federaatiosubjektien alkuperäisen koodin kaikki mahdolliset yhdistelmät on käytetty kokonaan, ja siksi on jouduttu turvautumaan ylimääräisiin sarjoihin. Kaikki 100:a suuremmat koodit ovat ylimääräisiä sarjoja, jotka on annettu federaatiosubjekteille siten, että aluekoodin kaksi viimeistä numeroa vastaavat ko. federaatiosubjektilla aiemmin käytössä ollutta sarjaa (esim. Pietarissa ovat käytössä 78- ja 98-sarjojen lisäksi 178- ja 198-sarjat).


title: 4-4-2: Suoraa puhetta jalkapallosta

text: 4-4-2: Suoraa puhetta jalkapallosta oli suomalainen kotimaiseen jalkapalloiluun keskittyvä television keskusteluohjelma. Ohjelmaa lähetti Nelonen Veikkausliigan kauden 2005 aikana maanantain myöhäisillassa. Keskusteluohjelman juontajana toimi Matti Eve, ja vieraina oli usein suomalaisia jalkapallon pelaajia ja lajin muita vaikuttajia.


title: Daniel Barenboim

text: Daniel Barenboim (s. 15. marraskuuta 1942 Buenos Aires, Argentiina) on argentiinalais-israelilainen kapellimestari ja pianisti. Barenboim saavutti ensin mainetta pianistina, mutta nykyään hänet tunnetaan ennen kaikkea orkesterinjohtamisestaan. Kapellimestarina hän on juhlittu varsinkin Wagnerin teosten johtamisesta ja hän onkin ollut vakiovieras Bayreuthin festivaaleilla.


title: Daniel Barenboim

text: Barenboim syntyi Buenos Airesissa, hänen vanhempansa olivat Ukrainan juutalaisia ja toimivat pojan ensimmäisinä soitonopettajina. Perhe muutti Israeliin 1952. Kaksi vuotta myöhemmin Barenboim muutti Itävaltaan opiskelemaan pianonsoittoa ja orkesterin johtamista.


title: Daniel Barenboim

text: Barenboimin debyytti oopperakapellimestarina oli vuonna 1973 Edinburghin festivaaleilla, jossa hän johti Mozartin "Don Giovannin". Ensiesiintyminen Bayreuthissa oli 1981. Hän johti siellä säännöllisesti aina vuoteen 1999 asti. Barenboim oli naimisissa kuulun sellistin, Jacqueline du Prén, kanssa. Du Pré menehtyi ennenaikaisesti multippeliskleroosiin. Barenboim on sittemmin elänyt Pariisissa pianisti Jelena Baškirovan kanssa. Pari meni naimisiin 1988 ja heillä on kaksi lasta.


title: Daniel Barenboim

text: Vuosina 1991-2004 Daniel Barenboim oli Chicagon sinfoniaorkesterin musiikillinen johtaja. Hän on myös Berliinin valtionoopperan musiikillinen johtaja vuodesta 1992. Barenboimin Wagner-esitys Jerusalemissa 2001 herätti vihaa, koska Wagner yhdistetään Israelissa antisemitismismiin.


title: Daniel Barenboim

text: Barenboim on Israelissa kiistelty hahmo, koska hän edistää saksalaista musiikkia ja vastustaa julkisesti Israelin Länsirannan miehitystä. Barenboim hankki alkuvuodesta 2008 Palestiinalaishallinnon passin. Hänellä on myös Israelin, Argentiinan ja Espanjan kansalaisuus.


title: Hanna Partanen (leipuri)

text: Hanna Partanen (1. marraskuuta 1891 Kuopio – 1969 Kuopio) on Suomen kuuluisin kalakukkoleipuri, ja häntä on sanottu kaikkien kalakukkojen äidiksi, jonka ansiosta kukko on levinnyt ympäri Suomen. Hän aloitti leipomotoiminnan vuonna 1931 ja on ollut täten uranuurtajana kalakukkojen kaupallisessa valmistuksessa. Vuosien kuluessa valikoima on laajentunut kalakukoissa ja muissa leipomotuotteissa, jotka edelleen tehdään perinteisen tavan mukaan käsityönä ja suomalaisista raaka-aineista (tärkein suomalainen ruis) Kuopion keskustassa Kasarmikadulla sijaitsevassa leipomossa.


title: Hanna Partanen (leipuri)

text: Hanna Partasen nimeä kantava leipomo Kuopiossa työllistää vuodenajoista riippuen 10–20 työntekijää. Leipomon myynti on noin 1,2 miljoonaa euroa vuodessa.


title: Hanna Partanen (leipuri)

text: Myös Hanna Partasen miniällä "Irene Partasella" (s. 15. joulukuuta 1923 Ilomantsi) on Kuopiossa oma kalakukkoleipomonsa, jonka omisti vuoteen 2014 saakka hänen tyttärensä Katariina Helin. Irene Partasen kalakukkoleipomo meni konkurssiin maaliskuussa 2014 ja liiketoiminnan jatkajaksi tuli kuopiolainen torimyyjä Jarmo Komulainen.


title: Euroopan investointipankki

text:
Euroopan investointipankki (EIP) on Euroopan unionin rahoituslaitos, jonka jäseniä ja osakkeenomistajia ovat kaikki EU:n jäsenvaltiot. Investointipankin kotipaikka on Luxemburgissa. Vuodesta 2012 EIP:n pääjohtajana on toiminut saksalainen Werner Hoyer.
Investointipankki perustettiin vuonna 1958 Rooman sopimuksen myötä. Pankki ei ennen saanut rahoitusta EU:n budjetista vaan hankki sen lainaamalla kansainvälisiltä rahoitusmarkkinoilta, mutta omien lukujensa mukaan se sai budjettirahoitusta 2015 yhteensä 14,3 miljardia euroa.


title: Euroopan investointipankki

text: 1. heinäkuuta 2013 EIP:n osakepääoma oli noin 243 miljardia euroa. Saksan, Ranskan, Italian ja Britannian osuus merkitystä pääomasta on yhteensä 65 prosenttia. Suomen merkitsemä osuus on noin 3,1 miljardia euroa.


title: Euroopan investointipankki

text: Euroopan investointipankin tärkeimmät tehtävät määritellään Euroopan unionin perustamissopimuksissa. Se myöntää pitkäaikaisia lainoja EU:n jäsenvaltioiden yhdentymistä, tasapainoista alueellista kehitystä sekä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta edistäville hankkeille. Rahoitustoiminnan keskiössä ovat Euroopan liikenne- ja viestintäverkot, energia-ala, pienet ja keskisuuret yritykset, työllisyys, ympäristö, koulutus ja terveydenhuolto.


title: Euroopan investointipankki

text: EIP antaa lainoja toteuttamiskelpoisille julkisille tai yksityiseille hankkeille tai ohjelmille. Lisäksi taloustieteilijöiden, insinöörien ja muiden asiantuntijoiden ryhmä antaa rahoitusta täydentävää teknistä tukea. Takauksia EIP voi myöntää muun muassa pankeille, luottoyhtiöille, takauslaitoksille, keskinäisille takausrahastoille tai erillisyhtiöille.


title: Euroopan investointipankki

text: EIP:n myöntämistä lainoista noin 90 prosenttia annetaan EU:n sisällä. Lainat kohdistuvat erityisesti kuuden painopisteen alueelle: yhteenkuuluvuus ja lähentyminen, pienten ja keskisuurten yritysten tukeminen, ympäristön kestävä kehitys, innovaatio 2010 -aloitteen täytäntöönpano, Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen kehittäminen sekä kestävällä tavalla tuotettu, kilpailukykyinen ja luotettava energia.


title: Euroopan investointipankki

text: Unionin ulkopuolella EIP tukee kehitys- ja yhteistyötoimintaa kumppanuusmaissa. Rahoitettuja hankkeita on muun muassa Etelä- ja Itä-Euroopassa, niin sanotun naapuruuspolitiikan maissa, eli Välimeren ympäristössä sekä Venäjällä ja muissa itäisissä naapurimaissa sekä yhteistyö- ja kehitysmaissa Afrikassa, Karibialla, Tyynenmeren alueella, Aasiassa ja latinalaisessa Amerikassa.


title: Euroopan investointipankki

text: Yli 25 miljoonan euron hankkeet investointipankki käsittelee suoraan hankkeen toteuttajien kanssa, mutta pienemmät hoidetaan tavallisten pankkien välityksellä.


title: Euroopan investointipankki

text: Euroopan investointipankin korkein päätöksentekoelin on valtuusto (Board of Governors), jonka muodostavat jäsenvaltioiden valtiovarainministerit. Valtuusto kokoontuu kerran vuodessa.


title: Euroopan investointipankki

text: Lisäksi EIP:lla on osa-aikainen hallintoneuvosto. Siihen kuuluu 26 jäsenvaltioiden ehdottamaa ja yksi Euroopan komission ehdottama jäsen.


title: Euroopan investointipankki

text: Operatiivisesta johdosta vastaa hallitus (Management Committee), johon kuuluu pääjohtajan lisäksi kahdeksan jäsentä. EIP:n pääjohtajana aloitti vuonna 2012 saksalainen Werner Hoyer. Valtuusto nimittää hallituksen hallintoneuvoston esityksestä. Sen jäsenet valitaan kuudeksi vuodeksi.


title: Euroopan investointipankki

text: Euroopan investointipankin yhteydessä toimii vuonna 1994 perustettu Euroopan investointirahasto (EIR), joka tekee sijoituksia pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) tukeviin pääomasijoitusrahastoihin.


title: Euroopan investointipankki

text: Vuonna 2017 EIP rahoitti 16,7 miljardilla eurolla ihmisille ja luonnolle hyvää ympäristöä mahdollistavia ja suojelevia hankkeita. EIP on toteuttanut kestävän kehityksen mukaisia hankkeita yli 160 maassa. Hankkeissa edellytetään tarkkaa julkista raportointia, jota täysin yksityisrahoitteisilla hankkeilla ei välttämättä toteutuisi.


title: Euroopan investointirahasto

text: Euroopan investointirahasto (EIR) on Euroopan unionin rahoitusinstituutio, joka on erikoistunut pienten ja keskisuurten yritysten riskirahoitukseen ja takuujärjestelyihin. Rahasto pyrkii toteuttamaan yhteisön tavoitteita, ja riskirahoituksen avulla se pyrkii tukemaan erityisesti uusia ja innovatiivisiä pk-yrityksiä. EIR ei anna rahoitusta suoraan yrityksille, vaan se toimii esimerkiksi pankkien ja muiden rahoituslaitosten kautta.


title: Euroopan investointirahasto

text: Laitoksen pääosakkeenomistaja on Euroopan investointipankki. Sen myöntämän riskipääomarahoituksen vuotuiseksi määräksi on arvioitu noin 500–700 euroa. EIR käyttää omia tai EIP:n tai EU:n sille luovuttamia varoja. Se toimii EU:n jäsenvaltioissa sekä Turkissa, Islannissa, Liechtensteinissa ja Norjassa.


title: EIR

text: EIR tai Eir tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Aristoteleen matematiikka

text: Aristoteleen matematiikan filosofia voidaan nähdä kaikkien eksaktien tai matemaattisten tieteiden filosofiana ja monella tavalla vastakkaisena platonismille. Matematiikan Aristoteles katsoi sijoittuvan metafysiikan ja fysiikan väliselle alueelle. Aristoteles itse hyödynsi matematiikkaa useilla eri tavoilla tutkielmissaan. Ensinnäkin, hän kykeni hyödyntämään hänen aikansa matemaatikkojen tekniikoita logiikassaan. Toiseksi, hän käytti matemaattisia argumentteja joidenkin teorioidensa kuvaamiseen ja todistamiseen. Tämä pätee erityisesti fysiikan alan teorioihin.


title: Aristoteleen matematiikka

text: Kreikkalainen matematiikka kehittyi huomattavasti Aristotelestä edeltäneinä vuosina, ja hänen aikanaan, 400- ja 300-luvuilla eaa. kehitystä tapahtui erityisesti todistamisen, lukuteorian, verrannollisuuden ja erilaisten matemaattisten kappaleiden alueilla. Matematiikkaa alettiin myös hyödyntää muilla tieteenaloilla, kuten tähtitieteessä, mekaniikassa, optiikassa ja harmoniikassa. Samanaikaisesti matemaattisten käsitteiden kuvaaminen tutkielmissa kehittyi, kun kirjaimia alettiin käyttää kaavojen abstrahoinnissa.


title: Aristoteleen matematiikka

text: Nykyisin ei täysin tiedetä, missä määrin Aristoteles vaikutti kehitykseen, ja missä määrin hänen tutkielmansa lähinnä heijastavat ajan ilmiöitä. Aristoteles kirjoitti matematiikasta erityisesti teoksissa "Jakamattomista viivoista", joka käsittelee suureiden ääretöntä jaettavuutta osiin, ja "Mekaniikan ongelmat", jossa ongelmia havainnollistetaan geometrian avulla. Tämän lisäksi "Metafysiikka" käsittelee matemaattisten luonnontieteiden perusteita ja erityisesti niiden ontologisia ongelmia yleisesti.


title: Aristoteleen matematiikka

text: Aristoteleen mukaan matematiikka ja fysiikka käsittelevät samoja olioita, mutta eri tavalla — matematiikka abstrahoi aistittavien kappaleiden konkreettisia ominaisuuksia, ja käsittelee niitä ainoastaan kvantitatiivisesti. Matematiikalla universaaleja asioita voidaan tarkkailla ymmärryksen abstrahoivan kyvyn avulla. Matematiikka ei kuitenkaan voi nousta aineellisten asioiden yläpuolelle, tavoittelemaan todellista olemassaoloa. Se on rajoitettu tutkimaan materiaalisesti olemassa olevia asioita.


title: Aristoteleen matematiikka

text: Kolmen teoreettisen tieteen, fysiikan, matematiikan ja metafysiikan, välinen työnjako oli Aristoteleen mukaan siis seuraava. Fysiikan tehtävänä on tutkia muodostavia prinsiippejä, asioita joilla on absoluuttinen olemassaolo, mutta ainoastaan silloin, kun ne ovat tulleet aineellisiksi, eivätkä näin ole liikkumattomia. Matematiikka puolestaan tutkii liikkumattomia ja levossa olevia asioita, koska sen määrittelyt ovat kiinteitä ja muuttamattomia, mutta ei kuitenkaan absoluuttisen liikkumattomia asioita, vaan ainoastaan sellaisia, jotka ovat yhteyksissä aineeseen. Metafysiikka puolestaan tutkii absoluuttisesti olemassa olevia asioita, jotka ovat ikuisia ja liikkumattomia. Näin matematiikka toimii fysiikan ja metafysiikan välisellä alueella.


title: Aristoteleen matematiikka

text: Aristoteles pyrki matemaattisia ontologisia ongelmia käsitellessään ennen kaikkea välttämään platonistista ideaoppia. Aristoteles oli Platonin kanssa yhtä mieltä siitä, että on olemassa ymmärrettäviä universaaleja olioita, jotka täyttävät tiettyjä Parmenideen määrittelemiä ehtoja, kuten muuttumattomuus ja ikuisuus. Aristoteles kuitenkin hylkäsi Platonin näkemyksen siitä, että näillä universaaleilla olisi itsenäinen olemassaolo varsinaisten kappaleiden ohella.


title: Aristoteleen matematiikka

text: Ongelma kosketti myös matematiikkaa, koska matemaattisten olioiden tapauksessa tähän liittyy muutamia merkittäviä ongelmia. Ensiksi, jos matemaattiset oliot ovat myös fyysisiä olioita, silloin ne kohtaavat seuraavat ongelmat:


title: Aristoteleen matematiikka

text: Toiseksi, platonilaisiin ideoihin liittyi vielä kolmas ongelma:


title: Aristoteleen matematiikka

text: Aristoteleen mukaan matemaattiset oliot ovat olemassa ainoastaan potentiaalisesti ("dynamis") mielen abstrahoivan toiminnan kautta, eikä niillä näin ole itsenäistä, substantiaalista olemassaoloa.


title: Kielletyt viivat

text: Kielletyt viivat ovat normaalioloissa esiintymättömiä spektriviivoja, joita syntyy spektriin hyvin harvassa kaasussa.


title: Kielletyt viivat

text:
Kielletyissä viivoissa ei itsessään ole mitään "luvatonta" vaan nimi johtuu niiden tavattomasta harvinaisuudesta. Koska atomien keskinäiset törmäykset muuttavat energiatiloja, kiellettyjä viivoja tuottavat siirtymiä ei tavallisesti synny. Törmäysten poissulkemiseksi kielletyt viivat vaativat muutaman atomin kuutiosenttimetriä kohden, näin tyhjää ei ole edes parhaissa maanpäällisissä laboratorioissa ja siksi kiellettyjä viivoja ei voi tuottaa laboratorio-oloissa. Sitä vastoin niitä esiintyy yleisesti Maan ilmakehän yläosan spektrissä ja tähtienvälisessä avaruudessa, joissa tapahtuu atomien keskinäisiä törmäyksiä vain hyvin harvoin.
Tähtienvälisessä avaruudessa havaitaan usein ionisoituneen typen kiellettyjä viivoja [N II] aallonpituuksilla 654,8 ja 658,4 nm, rikin [S II] viivoja aallonpituuksilla 671,6 ja 673,1 nm ja [O II] kohdassa 372,7 nm sekä [O III] paikoissa 495,9 ja 500,7 nm.


title: Töyrynummi

text: Töyrynummi () on Suutarilan peruspiiriin ja samannimisen kaupunginosaan kuuluva osa-alue Koillis-Helsingissä. Siellä asuu noin 3 500 henkeä.


title: Töyrynummi

text: Alueen naapurustossa sijaitsevat lisäksi Vantaan Tammiston kaupunginosa lännessä Keravanjoen länsipuolella, Tapaninvainio etelässä Tapaninkyläntien toisella puolella ja Tapulikaupunki idässä.


title: Töyrynummi

text: Töyrynummi oli ennen nimeltään "Pohjankylä", ruotsiksi "Norrby"; vielä 1950-luvulla nimi oli käytössä. Tähän kylään oli tullut asutusta jo 1400-luvun loppupuolella. Pohjankylä kuului ennen Tapaninkylän kaupunginosaan ja Tapanilaan.


title: Töyrynummi

text: Töyrynummen osa-alue muodostettiin 1984 liittämällä yhteen Tapaninvainion, Siltamäen ja Ala-Tikkurilan osia. Vuonna 1986 Töyrynummi sai nykyisen nimensä, jolloin paikka nimettiin Lida Malmin mukaan.


title: Töyrynummi

text: Töyrynummella sijaitsee mm. kolme päiväkotia, Töyrynummen ala-asteen koulu ja Suutarilan yläasteen koulu.


title: Töyrynummi

text: Töyrynummea palvelevat mm. bussit 61, 79, 554, 611.


title: Courteney Cox

text: Courteney Bass Cox (s. 15. kesäkuuta 1964 Birmingham, Alabama) on yhdysvaltalainen näyttelijä, tuottaja ja käsikirjoittaja. Cox tunnetaan parhaiten Monica Gellerin roolista komediasarjassa "Frendit", Gale Weathersin roolista kauhuelokuvasarjassa "Scream" ja Jules Cobbin roolista televisiosarjassa "Puumanainen", josta hän ansaitsi myös ensimmäisen Golden Globe -ehdokkuutensa. Cox näytteli pääosaa myös televisiosarjassa "Dirt", jonka tuottajana hän toimi silloisen miehensä kanssa.


title: Courteney Cox

text: Courteney Cox syntyi Birminghamissa Alabamassa ja kasvoi Birminghamin lähiössä Mountain Brookissa. Hänen vanhempansa ovat liikemies Richard Lewis Cox (1931 – 2001) ja Courteney Bass-Copeland. Coxilla on kaksi isosiskoa, Virginia ja Dottie, sekä isoveli Richard, Jr. Hänen vanhempansa erosivat vuonna 1974, ja hänen äitinsä avioitui liikemies Hunter Copelandin kanssa. High schoolista valmistuttuaan hän muutti New Yorkiin ja vuonna 1982 hän aloitti Mt. Vernon Collegessa Washingtonissa arkkitehtuuriopinnot, jotka kuitenkin jäivät kesken hänen aloitettuaan työt mallina ja näyttelijänä.


title: Courteney Cox

text: Cox esiintyi Bruce Springsteenin musikkivideossa ”Dancing in the Dark” vuonna 1984. Hän esitti naista, joka otettiin lavalle tanssimaan Springsteenin kanssa. Coxin väitetään olevan ensimmäinen henkilö, joka käytti sanaa "kuukautiskierto" (engl. "period") Yhdysvaltain televisiossa. Hän käytti sanaa tamponimainoksessa vuonna 1985. Cox on näytellyt pääosaa lyhytaikaisessa televisiosarjassa "Misfits of Science" (1985) ja vuosina 1987–1989 hän vieraili toistuvasti televisiosarjassa "Perhe on paras", jossa hän esitti Lauren Milleria, Alex P. Keatonin (Michael J. Fox) tyttöystävää. Cox on esiintynyt myös elokuvissa "Masters of the Universe" (1987) ja "Paluu nuoruuden lähteelle" (1988).


title: Courteney Cox

text: Cox esiintyi sivuroolissa fantasiaelokuvassa "Mr. Destiny – kohtalo puuttuu peliin" (1990). Vuonna 1994, hieman ennen "Frendien" ensiesitystä, hän esiintyi Jim Carreyn kanssa elokuvassa "Ace Ventura – lemmikkidekkari".


title: Courteney Cox

text: Vuonna 1994 Coxia pyydettiin koe-esiintymään "Frendeihin". Alun perin hän esiintyi sarjan toisen hahmon, Rachel Greenin roolia varten, mutta hän päätyi näyttelemään Monica Gelleriä. Tuolloin Cox oli sarjan tunnetuin näyttelijä, sarjan muita näyttelijöitä olivat Jennifer Aniston (Rachel Green), Lisa Kudrow (Phoebe Buffay), Matt LeBlanc (Joey Tribbiani), Matthew Perry (Chandler Bing) ja David Schwimmer (Ross Geller). Monica Gellerin roolista tuli hänen tunnetuin roolisuorituksensa, ja hän näytteli Monicaa kymmenen tuotantokautta vuoteen 2004 asti. "Guinnessin ennätystenkirjan" (2005) mukaan Coxista ja sarjan muista naisnäyttelijöistä tuli televisiohistorian korkeimmin palkattuja naisnäyttelijöitä. Kukin heistä sai miljoona dollaria jokaiselta jaksolta sarjan viimeisillä tuotantokausilla.


title: Courteney Cox

text: Esiintyessään "Frendeissä" Cox näytteli myös suuren luokan Hollywood-elokuvissa "Scream" (1996), "Scream 2" (1997) ja "Scream 3" (2000), joissa hän näytteli uutisreportteri Gale Weathersia. Hän tapasi miehensä David Arquetten ensimmäisen "Scream"-elokuvan kuvauksissa. Arqutte näytteli elokuvissa Dwight ”Dewey” Rileyta. Sekä Cox että Arqutte uusivat roolinsa elokuvasarjan neljännessä osassa "Scream 4", joka sai ensi-iltansa vuonna 2011.


title: Courteney Cox

text: Cox on näytellyt myös elokuvissa "Pahan lähetti" (1999), "Määränpäänä Graceland" (2001) ja "Lemmenlääkäri" (2001). Loppuvuodesta 2003 Cox ja Arquette tuottivat tositelevisiosarjan "Mix It Up" ensimmäisen tuotantokauden. Elämäntapaohjelma kärsi huonoista katsojaluvuista eikä jatkunut toiselle tuotantokaudelle.


title: Courteney Cox

text: "Frendien" jälkeen Coxin haluttiin koe-esiintyvän Susan Mayerin rooliin muun muassa Sela Wardin, Calista Flockhartin, Heather Locklearin ja Mary-Louise Parkerin lisäksi televisiosarjaan "Täydelliset naiset". Raskautensa vuoksi Cox ei voinut osallistua koe-esiintymisiin, ja roolin sai kuitenkin lopulta Teri Hatcher. Cox on näytellyt independent-elokuvassa "November" (2005) sekä Tim Allenin kanssa kriitikoiden pilkkaamassa elokuvassa "" (2006). Hän teki cameoroolin elokuvassa "Luunmurskaajat", jossa hän esitti Adam Sandlerin roolihahmon tyttöystävää. Hän myös lainasi äänensä animaatioelokuvaan "Tallipihan bilehileet". Huhut "Frendit"-elokuvasta käynnistyivät varsinkin sen jälkeen, kun "Sinkkuelämää"-televisiosarjan elokuvasovitus "Sex and the City – Sinkkuelämää" osoittautui menestykseksi. Warner Bros. on kuitenkin kiistänyt huhut.


title: Courteney Cox

text: Vuonna 2007 Cox esitti julmaa päätoimittajaa Lucy Spilleria televisiosarjassa "Dirt". Cox ja hänen miehensä David Arquette myös tuottivat sarjaa. Sarja kuitenkin hyllytettiin toisen tuotantokauden jälkeen vuonna 2008. Vuonna 2008 Cox esiintyi myös "Tuho-osaston" kolmessa jaksossa.


title: Courteney Cox

text: Vuonna 2009 Cox alkoi näytellä 40–vuotiasta sinkkuäitiä televisiosarjassa "Puumanainen". Sarjan kolmas tuotantokausi alkoi helmikuussa 2012.


title: Courteney Cox

text: Coxin merkittäviin entisiin poikaystäviin lukeutuvat Ian Copeland ja näyttelijä Michael Keaton, jonka kanssa hän seurusteli vuosina 1989–1995. Cox on tapaillut myös Counting Crows -yhtyeen muusikkoa Adam Duritzia, ja Cox esiintyy yhtyeen musiikkivideolla ”A Long December” (1997).


title: Courteney Cox

text: Cox avioitui näyttelijä David Arquetten kanssa 12. kesäkuuta 1999. 13. kesäkuuta 2004 hän synnytti tyttölapsen. Tyttären kummitäti on Jennifer Aniston. Lokakuussa 2010 tiedotettiin Coxin ja Arquetten eronneen, mutta heidän pysyvän yhä läheisinä ystävinä.


title: Jorma Kinnunen

text: Jorma Vilho Paavali Kinnunen (s. 15. joulukuuta 1941 Pihtipudas) on suomalainen, Äänekoskella asuva entinen keihäänheittäjä ja olympiamitalisti.


title: Jorma Kinnunen

text: Kinnunen voitti hopeaa Meksikon olympialaisissa 1968. Vuonna 1964 hän oli Tokion olympialaisissa kuudes (Pauli Nevalan voittaessa) ja 1972 Münchenin olympialaisissa samaten kuudes.


title: Jorma Kinnunen

text: 18 päivä kesäkuuta 1969, Kinnunen heitti keihäänheiton ME:n 92,70 m Tampereen stadionilla. Suomen mestaruuden hän voitti 1964, 1965, 1966, 1968 ja 1969. Pihtiputaan keihäskarnevaaleilla hän voitti vuosina 1972 ja 1975.


title: Jorma Kinnunen

text: Pienikokoisen Kinnusen lempinimi on "Äänekosken pikkujättiläinen". Hän sai liikuntaneuvoksen arvonimen vuonna 2010. Hänen poikansa Kimmo Kinnunen on keihäänheiton maailmanmestari ja pojanpoikansa Jami Kinnunen heittää myös keihästä.


title: Kävely

text: Kävely on maalla etenemistä jalkojen varassa siirtämällä jalkaa toisen eteen ja liikuttamalla kehoa sen yli. Juoksemisen ja ryömimisen ohella kävely on ihmisen ja muiden jalallisten pääasiallinen liikkumismuoto maalla. Normaalisti ihminen oppii kävelemisen noin yhden vuoden ikäisenä.


title: Kävely

text: Ihmisen kävelyssä vuorottelevat tukivaihe ja heilahdusvaihe. Tukivaihe alkaa kantaiskuvaiheella kun alaraaja osuu maahan, useimmiten kantapaään ulkosyrjä edellä. Keskitukivaiheessa jalkaterä pysyy alustalla rennosti paikallaan, siinä tapahtuu lievä joustopronaatio, ja keho liikkuu eteenpäin sen yli. Tässä vaiheessa koko kehon painoa kannatetaan yhdellä raajalla. Isovarpaan tyvinivel vakauttaa asentoa ja kantaa huomattavan osan kehon painosta. Jalkaterän joustopronaatio oikenee niin, että kantapää on suorassa. Tukivaheen lopussa tapahtuu varvastyöntö- eli ponnistusvaihe jalkaterä jäykkänä. Heilahdusvaiheessa kävelijä liikkuu eteenpäin. Yhden askelparin aikana tapahtuva liike on nimeltään askelsykli.


title: Kävely

text: Kävelyä voidaan harrastaa myös liikuntamuotona. Kävelyä voi harrastaa missä ja milloin tahansa. Se ei vaadi erityisiä välineitä. Riittävää on kun on sopivat jalkineet ja vaatteet. Kävelystä on apua kun haluaa kehittää kestävyyttään. Se on oiva apu kohottaa lihasten kimmoisuutta. Kävely parantaa ja ylläpitää tuki- ja liikuntaelimistön kuntoa ja pitää myös painon kurissa. Jokapäiväisellä kuntokävelyllä on todettu ehkäistävän korkeaa verenpainetta ja parannettavan sokeri- ja rasva-aineenvaihduntaa.


title: Kävely

text: Kävely kasvattaa myös fyysistä kuntoa ja kestävyyttä. Kävely on erinomainen harrastus jonkun muun urheiluharrastuksen ohella. Askelmittari on erinomainen apuväline aktiiviselle kävelijälle.


title: Kävely

text: Kävely on myös yleisurheilun kilpailumuoto.


title: Kävely

text: Ensimmäistä kertaa kävely oli olympiakisojen ohjelmassa Ateenan välikisoissa 1906, jossa käveltiin 1 500 metrin matka. Seuraavissa kisoissa lajista tuli virallinen olympialaji. Maantiekävely korvasi ratakävelyn Melbournen kesäkisoissa vuonna 1956. Naisten kävely oli ensimmäistä kertaa ohjelmassa vuonna 1992 Barcelonassa. Nykyään arvokisoissa miehet kävelevät 20 kilometrin ja 50 kilometrin matkat ja naiset 20 kilometriä. Vuodesta 1961 alkaen on suurin piirtein joka toinen vuosi järjestetty kävelyn maailmancup.


title: Kävely

text: Jalankulkijoiden kadunylittämisnopeutta selvittäneessä tutkimuksessa alle 65-vuotiaiden kävelynopeus oli 5,4 km/h ja yli 65-vuotiaiden kävelynopeus oli 4,5 km/h.


title: Jatkuvan aineen mekaniikka

text: Jatkuvan aineen mekaniikka eli kontinuumimekaniikka on mekaniikan haara, joka tutkii jatkuvan aineen teoriaa. Jatkuvan aineen mekaniikka sisältää sekä kiinteiden aineiden että fluidien (nesteet ja kaasut) tutkimusta.


title: Jatkuvan aineen mekaniikka

text: Kiinteiden aineiden ja fluidien fysikaaliset lait eivät riipu käytetystä havaintokoordinaatistosta. Siksi jatkuvan aineen mekaniikassa käytetään tensoreita, jotka ovat koordinaatistosta riippumattomia matemaattisia objekteja.


title: Jatkuvan aineen mekaniikka

text: Jatkuva aine eli kontinuumi on fysikaalinen approksimaatio, joka yksinkertaistaa tutkittavia ongelmia. Jatkuvan aineen teoriassa aineen mikrorakennetta, eli sitä, että aine koostuu atomeista, joilla on ulottuvuus, ei oteta huomioon. Sen sijaan aine jaetaan osiin, jotka voidaan kutistaa infinitesimaalisen pieniksi antamalla osasten ulottuvuuksien lähestyä nollaa. Näin voidaan muodostaa differentiaaliyhtälöitä, joita voidaan käyttää ainetta käsittelevien ongelmien ratkaisuun. Lukemattomien pikkuruisten osasten sijasta tutkitaan siis jatkuvia kenttiä. Jatkuvan aineen approksimaatio antaa hyvin tarkkoja arvioita, kunhan ei tarkastella liian pieniä (molekyylien suuruusluokkaa olevia) ilmiöitä.


title: Jatkuvan aineen mekaniikka

text: Jatkuvan aineen mekaniikan osa-alueilla on useita vaihtoehtoisia suomennoksia:


title: Jyri Häkämies

text: Jyri Jukka Häkämies (s. 30. elokuuta 1961 Karhula) on suomalainen poliitikko ja työnantajajohtaja. Hän aloitti marraskuussa 2012 Elinkeinoelämän keskusliiton toimitusjohtajana.


title: Jyri Häkämies

text: Häkämies oli kokoomuksen kansanedustaja 1999–2012, Kataisen hallituksen elinkeinoministeri 2011–2012 ja puolustusministeri Vanhasen toisessa hallituksessa 2007–2010 ja Kiviniemen hallituksessa 2010–2011.


title: Jyri Häkämies

text: Häkämies valmistui valtiotieteiden maisteriksi vuonna 1986 Helsingin yliopistosta. Hän oli kokoomuksen eduskuntaryhmän tiedotussihteeri vuosina 1987–1989 ja Kymen Viestintä Oy:n viestintäpäällikkö 1989–1991, minkä jälkeen hän työskenteli Kotkan paikallislehden Kymen Sanomien myyntijohtajana vuosina 1991–1994 ja Kymenlaakson kauppakamarin toimitusjohtajana 1994–2003.


title: Jyri Häkämies

text: Häkämies valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran vuoden 1999 vaaleissa Kymen vaalipiiristä ja jatkokausille vuosien 2003, 2007 ja 2011 vaaleissa. Vuosina 2005–2012 hän oli myös Kotkan kaupunginvaltuutettu ja 2005–2008 Kymenlaakson liiton maakuntavaltuuston puheenjohtaja.


title: Jyri Häkämies

text: Häkämies toimi vuosina 2003–2006 kokoomuksen eduskuntaryhmän ensimmäisenä varapuheenjohtajana ja 2006–2007 puheenjohtajana. Hän oli eduskunnassa jäsen muun muassa lakivaliokunnassa (1999–2001), liikenne- ja viestintävaliokunnassa (1999–2003), suuressa valiokunnassa (2002–2003), valtiovarainvaliokunnassa (2003–2006) ja Yleisradion hallintoneuvostossa (1999–2006).


title: Jyri Häkämies

text: Vuoden 2007 eduskuntavaalien jälkeen Häkämies nousi Matti Vanhasen toisen hallituksen puolustusministeriksi ja jatkoi puolustusministerinä myös Mari Kiviniemen hallituskaudella vuosina 2010–2011.


title: Jyri Häkämies

text: Kesällä 2007 Häkämies järjesti alle puoli vuotta eduskuntavaalien jälkeen Santahaminassa puolustusministeriön edustusmajalla vaalirahoittajilleen saunatilaisuuden, josta koitui ministeriölle 300 euron ruokalasku. Tilaisuuteen osallistuivat muun muassa kokoomuksen puheenjohtaja Jyrki Katainen ja kansanedustaja Marja Tiura sekä vaalirajoittajista Kyösti Kakkonen, Toivo Sukari sekä Nova Groupin Tapani Yli-Saunamäki ja Arto Merisalo. Yksityishenkilö kanteli tapahtumasta oikeuskanslerille, mutta Jaakko Jonkka ei löytänyt Häkämiehen toiminnasta laittomuuksia. Puolustusministeriön mukaan tilaisuudessa noudatettiin tavanomaista vieraanvaraisuutta.


title: Jyri Häkämies

text: Syyskuussa 2007 Häkämies linjasi Yhdysvalloissa CSIS-instituutissa pitämässään puheessa, että ”Suomen tämän päivän kolme pääasiallista turvallisuushaastetta ovat Venäjä, Venäjä ja Venäjä”. Puhe herätti keskustelua Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikasta. Lausuntoa arvosteli muun muassa silloinen ulkoministeri Ilkka Kanerva, joka piti Venäjä-lausetta epäonnistuneena ja entinen ulkoministeri Erkki Tuomioja, joka arvosteli Häkämiestä Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikan hämärtämisestä.


title: Jyri Häkämies

text: Häkämies vastasi puolustusministerinä ollessaan myös valtionyritysten omistajaohjausasioista. Lokakuussa 2008 hallitus siirsi suurimman osan valtion osakeomistuksista noin viiden miljardin euron arvosta Solidium-yhtiöön. Solidium hankki myös islantilaisen Novatorin omistaman kymmenen prosentin osake-erän Elisasta työeläkevakuutusyhtiö Varman kautta.


title: Jyri Häkämies

text: Valtio-omisteisten paperiyhtiöiden ryhtyessä lukuisiin vähennyksiin ja tehtaiden sulkemisiin, valtiota vaadittiin ottamaan aktiivisempi vastuu omistajaohjauksessaan. Häkämies suututti Paperiliiton sanomalla metsäteollisuuden kriisin johtuvan palkkakustannuksista, vaikka Stora Enson toimitusjohtaja Jouko Karvisen mukaan ongelma ei ollut "tehtaan aitojen sisäpuolella." Elokuussa 2009 Paperiliitto vaati valtion omistajaohjauksesta vastaavan ministerin vaihtoa.


title: Jyri Häkämies

text: Kevään 2011 eduskuntavaaleja seuranneiden hallitusneuvottelujen jälkeen Häkämies nimitettiin Kataisen hallituksen elinkeinoministeriksi.


title: Jyri Häkämies

text: Syksyllä 2011 Häkämies kannatti niin sanotun kolmikantaisen raamisopimuksen solmimista työmarkkinaosapuolten välille. Pääministeri Jyrki Katainen tuki Häkämiehen ja työministeri Lauri Ihalaisen ajamaa linjaa ja suhtautumista raamisopimukseen.


title: Jyri Häkämies

text: Elinkeinoministerinä toimiessaan Häkämies ehdotti muun muassa, että valtio ja kunnat voisivat omia investointejaan suuntaamalla ja osin kasvattamalla edistää suomalaista teollisuutta. Lokakuussa 2012 hän ehdotti Helsingin pörssin virkistämiseksi joidenkin valtionyhtiöiden, kuten Altian, Destian tai Editan listaamista. Häkämiehen mukaan pörssiin vieminen tukisi yhtiöiden kasvun edellytyksiä. Osakekaupan vilkastuttamiseksi hän ehdotti myös osinkojen verovapautta 2000 euroon asti.


title: Jyri Häkämies

text: Marraskuussa 2012 Häkämies valittiin Elinkeinoelämän keskusliiton toimitusjohtajaksi Mikko Pukkisen tilalle, minkä vuoksi hän erosi valtioneuvoston ja eduskunnan jäsenyydestä. Häkämiehen siirtyminen suoraan elinkeinoministerin tehtävästä elinkeinoelämän työnantajajärjestön johtoon herätti keskustelua ja esimerkiksi oikeusoppineet pitivät tilannetta ongelmallisena muun muassa sisäpiiritiedon vuoksi.


title: Jyri Häkämies

text: Häkämies aloitti Elinkeinoelämän keskusliiton toimitusjohtajana 19. marraskuuta 2012.


title: Jyri Häkämies

text: Joulukuussa 2012 Häkämies ehdotti viikkotyöajan pidentämistä parilla tunnilla suomalaisten yritysten kilpailukyvyn lisäämiseksi. Hän on ottanut kantaa myös palkkaneuvotteluihin ja peräänkuulutti kesällä 2013 maltillisia palkkaratkaisuja. Kesällä 2015 Häkämies totesi pitävänsä työntekijöiden sunnuntailisiä vanhentuneena.


title: Jyri Häkämies

text: Keväällä 2013 Häkämies ajoi viisumilupakäytäntöjen helpottamista, jotta suomalaisia nuoria saataisiin helpommin harjoittelun ja kesätöiden kaltaisiin lyhytaikaisiin tehtäviin Venäjälle.


title: Jyri Häkämies

text: Häkämiehen vanhemmat ovat opetusneuvos ja kansanedustaja Erkki Häkämies sekä filosofian maisteri Pirkko Häkämies (o.s. Kairava). Hänen isoveljensä Kari Häkämies on ollut kokoomuslainen kansanedustaja ja ministeri.


title: Jyri Häkämies

text: Häkämies oli naimisissa Tuija Arhosola-Häkämiehen kanssa vuosina 1988–2013 ja heillä on kaksi lasta. Kesällä 2013 Häkämies kihlautui työ- ja elinkeinoministeriön strategisena johtajana toimineen Mari Pantsar-Kallion kanssa. Pantsar-Kallio siirtyi vuoden 2014 alussa johtajaksi Sitraan. He menivät naimisiin 31. joulukuuta 2015 jolloin aviovaimo otti käyttöön nimen Pantsar.


title: Jyri Häkämies

text: Sotilasarvoltaan Häkämies on reservin kapteeni.


title: Virtausmekaniikka

text: Virtausmekaniikka on jatkuvan aineen mekaniikan osa-alue, joka tutkii fluideja eli nesteitä ja kaasuja. Virtausmekaniikka voidaan jakaa muun muassa hydrostatiikkaan ja virtausdynamiikkaan. Hydrostatiikka tutkii levossa olevia fluideja. Virtausdynamiikkaa tutkii liikkuvia fluideja.


title: Virtausmekaniikka

text: Hydrostatiikkaa sovelletaan mm. meriveden korkeuden mittaukseen, patojen suunnitteluun jne. Hydrostatiikkaa käytetään myös hydraulisten laitteiden ja nestesäiliöiden suunnittelussa.


title: Virtausmekaniikka

text: Virtausdynamiikka tutkii kaasujen virtausta esimerkiksi aerodynamiikan sovellutuksissa, joita ovat mm. lentokoneiden siipien ja potkurien reaktiovoiman ja vastuksen määrittäminen tai tuulivoimalan roottorin siipien suunnittelu. Nesteiden virtauksessa keskeisiä tutkimuskohteita ovat laivanrakennuksen ja hydrauliikan sovellukset, geofysiikassa taas esimerkiksi valtamerien virtaukset.


title: Virtausmekaniikka

text: Kokeelliseen virtausmekaniikkaan kuuluu muun muassa tuulitunneleiden ja pienoismallien käyttö.


title: Virtausmekaniikka

text: Laskennallinen eli numeerinen virtausdynamiikka ("CFD, Computational Fluid Dynamics") on tuonut 1960-luvulta lähtien lisää mahdollisuuksia analysoida virtausongelmia, joiden fysikaalinen mallintaminen on vaikeaa.


title: Virtausmekaniikka

text: Kaasut ja nesteet koostuvat molekyyleistä, jotka jatkuvasti törmäävät satunnaisesti toisiinsa. Kaasun todellinen molekyyliluonne jätetään huomiotta. Kontinuumihypoteesissä fluideja pidetään kuitenkin jatkuvina: tiheyden, paineen ja lämpötilan kaltaisten ominaisuuksien katsotaan olevan määriteltyjä mielivaltaisen pienissä tilavuuksissa. Kontinuumioletus antaa erittäin tarkkoja arvioita fluidien todellisesta käyttäytymisestä, kunhan tarkastelu pidetään selvästi molekyylin kokoa (noin 10 metriä) suuremmissa mitoissa.


title: Virtausmekaniikka

text: Virtausmekaniikka on jatkuvan aineen mekaniikan haara:


title: Reijo Paajanen

text: Reijo Kalevi Paajanen (s. 12. kesäkuuta 1950 Mikkelin mlk) on lappeenrantalainen yrittäjä ja Kansallisen Kokoomuksen kansanedustaja 2003–2011.


title: Reijo Paajanen

text: Paajanen on ollut yrittäjänä vuodesta 1976 toimien ravintoloitsijana, sisävesiliikennöitsijänä ja matkatoimistoyrittäjänä. Hän on suorittanut hotelli- ja ravintola-alan liikkeenjohdon koulutuksen 1969–1970.


title: Reijo Paajanen

text: Ennen uraansa valtakunnan politiikassa Paajanen ehti vaikuttaa myös Lappeenrannan kunnallispolitiikassa. Hän istui Lappeenrannan kaupunginvaltuustossa vuosina 1993–2000 ja 2005–2012. Paajanen pyysi eroa kaupunginvaltuuston jäsenyydestä muutettuaan Taipalsaarelle vuoden 2012 lopulla. Lappeenrannan kaupunginhallitukseen Paajanen kuului 1993–1996.


title: Reijo Paajanen

text: Kansanedustajana Paajanen oli vuosina 2003–2011. Hän ei enää asettunut ehdolle vuoden 2011 eduskuntavaaleissa. Paajanen toimi Fintoton hallituksen puheenjohtajana vuoden 2014 alussa vuoden 2016 loppuun asti. Aiemmin hän oli toiminut myös Fintoton omistaneen Suomen Hippoksen hallituksen ja valtuuskunnan jäsenenä.


title: Reijo Paajanen

text: Paajanen on saanut Lappeenrannan yrittäjäpalkinnon vuonna 1990 ja Suomen Yrittäjien Yrittäjä Suurristin vuonna 2006. Paajanen toimi jääkiekkojoukkue SaiPan puheenjohtajana vuosina 1989–2000, Suomen Jääkiekkoliiton hallituksen jäsenenä vuosina 1994-2006 ja Jääkiekkosäätiön hallituksen jäsenenä vuodesta 2007 alkaen. Viipurin Golfin puheenjohtajana Paajanen on toiminut vuosina 1995-1996, 2001-2007 ja 2011-13. Vuonna 2018 Paajaselle myönnettiin Liikuntaneuvoksen arvonimi.


title: Reijo Paajanen

text: Paajanen on ollut naimisissa Leena Paajasen (o.s. Hackman) kanssa vuodesta 1973.


title: Korporaatio

text: Korporaatio (< lat.) on yleinen yhteisöä, yritystä tai muuta yhteenliittymää tarkoittava sana, jolla on eri maissa ja yhteyksissä varsin erilainen merkitys.


title: Korporaatio

text:
Suomessa korporaatio on laillistettu luonnollisten tai oikeushenkilöiden yhdistys tai järjestöjen yhteenliittymä, joka on lailla tai asetuksella perustettu erityistä tarkoitusta varten. Ne ovat oikeuskelpoisia ja oikeudellisesti toimintakykyisiä. Tällaisia ovat mm. yliopistojen ylioppilaskunnat
, ja työntekijöiden ja työnantajien etujärjestöt eli työmarkkinajärjestöt, kunnat, uskonnolliset yhdyskunnat, kuten ev.-lut., osuuskunnat ja Suomen Punainen Risti.


title: Korporaatio

text:
Amerikanenglannissa sanalla "corporation" tarkoitetaan ensisijaisesti etenkin suuryrityksiä, mutta termillä on erikoismerkitys kunnallishallinnon hallintoelimenä. Yhdysvalloissa ei ole kuntia jollei sellaista ole erikseen perustettu.
Käännettynä kirjoitetussa muodossa korporaatio sen merkitys helposti voi yhdistyä erheellisesti viittaamaan käännössanan johonkin muuhun vastineeseen.


title: Korporaatio

text: Perinteisiä balttilaisia ja saksalaisia ylioppilasjärjestöjä kutsutaan korporaatioiksi (esimerkiksi Korporatsioon Sakala tai Korporatsioon Fraternitas Estica). Ylioppilaskorporaation jäsenyys on hyvin kiinteää, ja se voi kestää liittyneen koko loppuelämän (ellei jäsen päätä itse erota tai tule erotetuksi). Tällaisen "korporantin" tunnusmerkkeinä joissain tapahtumatilaisuuksissa eri edustamansa alakategorian tunnistamista helpottamaan säännöksissä on, että hänellä voi olla hänen korporaationsa tunnusvärit joko hänen rinnan yli kulkevassa vinonauhassa; vaihtoehtoisesti rintaneulassa tai erityisessä korporaatiolakissa. Useimmat korporaatiot on tarkoitettu joko vain miehille tai vain naisille.


title: Korporaatio

text: Venäjällä on muutamia valtion korporaatioita (), jotka hallitsevat tiettyä alaa tai valtion omaisuutta. Näitä ovat: valtiollinen vakuutusyhtiö, kehityspankki Vnešekonombank, kuntatalouden kehitysrahasto, Sotšin olympiakohteita rakentanut korporaatio, ydinvoimaa valvova Rosatom ja teknologiarahastot Rostehnologii ja Rosnano.


title: Korporaatio

text: Fasismissa työntekijät järjestettiin ammattiyhdistyksiin, joihin kuuluminen oli pakollista. Näistä korporaatioista valittiin myös edustajat parlamenttiin. Tällaista valtio–työnantajat–työntekijät-järjestelmää kutsutaan korporativismiksi.


title: Korporaatio

text: Pohjoismaista mallia, joissa valtiovalta ja työntekijät ja työnantajat tekevät laajoja tulopoliittisia sopimuksia on eräissä yhteyksissä kutsuttu uuskorporatiiviseksi.


title: Poros (kuningas)

text: Poros (kuoli noin 317 eaa.) oli intialainen kuningas, jonka valtakunta sijaitsi Punjabissa nykyisten Jhelum- ja Chenab-jokien välissä. Poroksen valtakunnan pääkaupunki oli ehkä nykyinen Lahore. Poros on kreikankielinen vastine nimille "Puru" tai "Purshottam".


title: Poros (kuningas)

text: Kun Aleksanteri Suuri hyökkäsi Intiaan vuonna 326 eaa., Poroksen vihollinen ja Taksilan kuningas Omfis antautui hänelle. Pian Aleksanteri vaati, että myös Poros tunnustaisi hänen ylivaltansa. Poros luuli kuitenkin olevansa turvassa, koska monsuunisateet saivat Hydaspeen tulvimaan niin, että hän ei uskonut vihollisen pystyvän ylittämään sitä. Aleksanteri hyökkäsi kuitenkin Porosta vastaan ja kukisti tämän Hydaspesjoen taistelussa. Vangittu ja haavoittunut Poros tuotiin Aleksanterin eteen. Vanhuksen uljuus teki vaikutuksen ja Aleksanteri kysyi: "miten haluat itseäsi kohdeltavan?" Poros vastasi: "kuninkaallisesti". Taistelun jälkeen Aleksanteri antoi Poroksen pitää oman valtakuntansa ja kielsi ryöstämisen. Seudulle hän perusti kaksi kaupunkia: Bukefalan taistelussa kaatuneen ratsunsa muistoksi ja Nikaean voittonsa kunniaksi. Aleksanterin välityksellä Omfis ja Poros sopivat entiset riitansa. Aleksanteri myös liitti Poroksen valtakuntaan uusia alueita. Pian taistelun jälkeen eräs Poroksen sukulainen julisti itsensä kuninkaaksi valtakunnan itäosassa. Hän otti myös nimekseen Poros, ja Aleksanteri lähti pian "hyvän" Poroksen kanssa kukistamaan "pahaa" Porosta.


title: Poros (kuningas)

text: Paha Poros pakeni Ganges-joen varrella sijaitsevaan Magadha-valtakunnaan. Aleksanteri olisi halunnut vallata Magadhan, mutta hänen sotilaansa eivät kuitenkaan halunneet jatkaa enää pidemmälle, ja hänen oli pakko kääntyä takaisin. Poros sai suuren kunnian olla Aleksanterin suuren valtakunnan itärajan puolustaja.


title: Poros (kuningas)

text: Kun Aleksanteri kuoli Babylonissa vuonna 323 eaa., päättivät hänen käskynhaltijansa eli diadokit, että Poros sai jatkaa valtakuntansa hallitsemista Punjabin satraapin Peithonin alaisena. Diadokkisotien yhteydessä Meedian satraappi Peithon yritti kukistaa itäisten maakuntien satraapit, jotka liittoutuivat häntä vastaan. Taksilan joukkojen johtaja Eudamos antoi murhata Poroksen, jotta hän saisi itselleen tämän sotaelefantit.


title: Poros (kuningas)

text: Intiassa ja Pakistanissa on myös esitetty teorioita siitä, että Poros itse asiassa kukisti Aleksanterin Hydaspesjoen taistelussa. Tämä selittäisi, miksi Poroksen valtakunta laajeni taistelun jälkeen.


title: Virtuaalihiukkanen

text: Virtuaalihiukkaset ovat hiukkasia, joita kvanttiteorian mukaan kuvitellaan olevan kaikkialla. Ne ovat hiukkas-antihiukkas-pareja, jotka kumoavat toistensa vaikutuksen heti syntymänsä jälkeen (eli tuhoavat toisensa). Virtuaalihiukkasten toiminta on niin lyhytaikaista, että me emme sitä suuressa mittakaavassa huomaa. Virtuaalihiukkaset ovat niin pieniä, että emme voi havaita niitä suoraan, mutta voimme havaita niiden aiheuttamia vaikutuksia. Yksi tällaisista on Casimirin ilmiö (nimetty hollantilaisen fyysikon Hendrik B. G. Casimirin mukaan). Kun kaksi metallilevyä laitetaan erittäin lähelle toisiaan, ne alkavat vetää toisiaan puoleensa. Tämän ajatellaan johtuvan siitä, että levyjen pieneen väliin mahtuu ainoastaan tietynlaisia virtuaalihiukkaspareja, kun taas niiden ulkopuolelle mahtuu kaikenlaisia. Tästä seuraa se, että energiatiheys on pienempi levyjen välissä, kuin levyjen ulkopuolella, ja siksi ne vetävät toisiaan puoleensa. Myös Hawkingin säteilyn ajatellaan olevan virtuaalihiukkasista johtuvaa.


title: Vjatka

text: Vjatka () on yksi suurimmista Kaman sivujoista Itä-Euroopassa Venäjällä. Pääosa joesta sijaitsee Kirovin alueella, mutta sen alkulähde on Udmurtian pohjoisosassa ja alajuoksu Tatarstanissa.


title: Vjatka

text: Vjatka on jäässä marraskuun alusta huhtikuun loppupuolelle. Merkittävimmät lisäjoet ovat Kobra, Velikaja, Moloma, Pižma, Tšeptsa, Bystritsa, Voja ja Kilmez. Laivaliikenne on mahdollista joen suusta Kiroviin asti (noin 700 km).


title: Tapio Kantanen

text: Tapio Kantanen (s. 31. toukokuuta 1949 Heinola) on suomalainen kestävyysjuoksija ja olympiamitalisti, jonka päälaji oli 3 000 metrin esteet. Seuratasolla hän edusti Heinolan Iskua ja Viipurin Urheilijoita.


title: Tapio Kantanen

text: Hän voitti Münchenin olympialaisissa 1972 3 000 metrin esteissä pronssia häviten niukasti kenialaisille Kip Keinolle ja Benjamin Jipcholle. Kantasen aika oli 8.24,8. Montrealin vuoden 1976 olympialaisissa Kantanen oli neljäs ajalla 8.12,6. Juoksun voitti Ruotsin Anders Gärderud maailmanennätysajalla. EM-kisoissa Kantanen kilpaili kaikkiaan kolme kertaa. Roomassa 1974 hän oli yhdestoista, mutta Helsingissä 1971 ja Prahassa 1978 hän jäi alkueriin.


title: Tapio Kantanen

text: Kantanen voitti 3 000 metrin esteiden Suomen mestaruuden vuosina 1972, 1973, 1974, 1975, 1976, 1977 ja 1980. Vuosina 1970, 1971, 1978 ja 1979 hän oli toinen. Lisäksi hän sai 10 000 metrillä hopeaa 1973 ja 5 000 metrillä pronssia 1975. Hän menestyi myös maastojuoksijana: Kantanen voitti maastojuoksun SM:n vuosina 1972 (pitkä matka), 1973 ja 1975 (lyhyt matka), ja osallistui myös maastojuoksun MM-kisoihin.


title: Tapio Kantanen

text: Tapio Kantasen Montrealissa 28. heinäkuuta 1976 juoksema aika 8.12,6 oli voimassa yli 33 vuotta 3 000 metrin esteiden Suomen ennätyksenä. Jukka Keskisalo alitti ajan 28. elokuuta 2009 juostessaan Zürichissa ajan 8.10,67.


title: Tommi Hartonen

text: Tommi Mikael Hartonen (s. 12. toukokuuta 1977 Helsinki) on suomalainen pikajuoksija. Hänen nimissään ovat sekä 100 metrin että 200 metrin juoksun Suomen ennätykset. Hän edusti seuratasolla HIFK-Friidrottia.


title: Tommi Hartonen

text: Hartonen voitti 200 metrin Suomen mestaruuden vuosina 2000, 2001, 2002 ja 2004 sekä 400 metrin juoksun vuonna 1996. Hän on saanut lisäksi hopeaa 100 metrillä vuonna 2005 sekä pronssia 100 metrillä vuonna 2009 ja 400 metrillä vuonna 1995.


title: Tommi Hartonen

text: Arvokisoissa Hartonen juoksi 200 metrin välierissä Sydneyn olympialaisissa 2000, Edmontonin MM-kisoissa 2001 ja Münchenin EM-kisoissa 2002.


title: Udmurtian vaakuna

text: Udmurtian vaakuna on yksi Venäjän federaatioon kuuluvan Udmurtian tasavallan valtiollista tunnuksista. Vaakuna on pyöreä kilpi, joka jakautuu kahteen osaan: yläosa on punainen ja alaosa musta. Kilven keskellä on valkoinen joutsen levitettyine siipineen. Joutsenen keskellä on punainen aurinkosymboli (kahdeksankärkinen tähti), jollainen on myös Udmurtian lipussa. Joutsenen siipien yläpuolella on samanlaiset aurinkosymbolit, mutta ne ovat pienemmät ja väriltään valkoiset. Kilpeä ympäröi neljä kapeaa raitaa, jotka ovat sisältä päin lueteltuna: valkoinen, punainen, valkoinen ja musta.


title: Udmurtian vaakuna

text:
Vaakunassa on kaiken kaikkiaan kolmea väriä, jotka ovat samat kuin Udmurtian lipussa.
Väreillä on omat merkityksensä. Musta symboloi maata ja vakautta, punainen aurinkoa ja elämää ja valkoinen tilaa ja siveyttä. Vaakunassa oleva valkoinen joutsen tai ihmislintu puolestaan kuvaa elpymistä, viisautta, urheutta ja täydellisyyttä. Se perustuu Udmurtian eri väestönryhmien, pääasiassa udmurtien, venäläisten ja tataarien, mytologioihin. Perinteisesti aurinkosymbolin katsotaan tuovan ihmisille hyvää onnea.


title: Chittagong

text: Chittagong () on Bangladeshin toiseksi suurin kaupunki. Se sijaitsee maan kaakkoiskulmassa, Karnaphuli-joen suussa lähellä Myanmarin rajaa. Vuoden 2010 arvioiden mukaan kaupunkialueella on 3 867 703 asukasta.


title: Chittagong

text: Kaupungin nimellä on ollut vuosien varrella monia eri kirjoitusasuja.


title: Chittagong

text: Chittagong sijaitsee maan kaakkoisosassa 12 km Karnaphuli-joen suulta.


title: Chittagong

text: Chittagong on Bangaladeshin suurin satama ja tämän kautta kulkee melkein kaikki maan ulkomaan tuonnista ja viennistä. Chittagong tunnetaan yhtenä Bangladeshin siisteimmistä kaupungeista. Chittagong on Chittagongin alueen hallinnollinen keskus.


title: Kauko Nieminen

text: Kauko Armas Nieminen (15. helmikuuta, 1929 Kuopio – 2010) oli suomalainen harrastelijaluonnontieteilijä, joka tunnettiin itse kehittämästään eetteripyörreteoriasta.


title: Kauko Nieminen

text: Nieminen oli suorittanut alemman oikeustutkinnon ja oli oppiarvoltaan varanotaari. Hän keksi vuoden 1957 kevättalvella eetteripyörreteorian. Hän piirsi tuolloin paperille neljän ympyrän muodostaman kuvion ja katsoi, että kuviolla voi selittää sähkön. Myöhemmin hän oppi mielestään selittämään teoriallaan myös painovoiman, kvantti-ilmiöt, pallosalaman ja maailman synnyn.


title: Kauko Nieminen

text: Teoriansa kehittymisen jälkeen hän levitti sitä aktiivisesti muun muassa suoramarkkinoinnilla. Nieminen piti teoriastaan useita luentoja. Niemisen julkaisut ovat kirjasia, joissa on runsaasti eri lähteistä valokopioituja leikkeitä kollaasina.


title: Kauko Nieminen

text: Kauko Nieminen oli Helsingin kaupunginvaltuuston varavaltuutettu 2001–2004. Vuoden 2000 kunnallisvaaleissa hän oli Pääkaupunkiseudun Sitoutumattomien yhteislistan ehdokas.


title: Ahti Vielma

text: Ahti Kalervo Vielma (s. 8. huhtikuuta 1941 Kittilä) on suomalainen poliitikko ja kirjailija. Hän oli kokoomuksen kansanedustajana Keski-Suomen vaalipiiristä vuosina 2003–2007. Vielma putosi eduskunnasta vuoden 2007 vaaleissa ja erosi kokoomuksesta maaliskuussa 2010.


title: Ahti Vielma

text: Koulutukseltaan Vielma on diplomi-insinööri, hän on valmistunut Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1967. Vuosina 1973–1981 hän toimi Jämsän teknisenä johtajana ja vuosina 1981–2004 Jyväskylän apulaiskaupunginjohtajana.


title: Ahti Vielma

text: Vielma on myös julkaissut runoja ja romaaneja. Hän on naimisissa Helena Vielman kanssa, ja heillä on kaksi lasta (Jouni s. 1964 ja Salla s. 1969).


title: Erkki Oinonen

text: Erkki Olavi Oinonen (22. syyskuuta 1915 Kuopion maalaiskunta – 7. marraskuuta 2005 Siilinjärvi) oli Mannerheim-ristin ritari ja maanviljelijä. Sotilasarvoltaan hän oli vääpeli. Oinonen nimitettiin 18. heinäkuuta 1944 Mannerheim-ristin ritariksi numero 147. Nimityshetkellä hän oli sotilasarvoltaan ylikersantti.


title: Erkki Oinonen

text:
Oinonen osallistui talvisotaan Jalkaväkirykmentti 38:n pikakivääriampujana ja Jatkosodassa Jalkaväkirykmentti 30:ssa ja kunnostautui useissa hyökkäysvaiheen taisteluissa kesän 1941 aikana muun muassa Heinjoella sekä kesällä 1944 Talin–Ihantalan taisteluissa. Kersantti Oinonen haavoittui 29. kesäkuuta 1944 Leitimonjärven maastossa avatessaan yksinään tietä omien hyökkäykselle läpi kiviraunioissa olleen vihollisvarustuksen.
Oinosen vanhemmat olivat maanviljelijä Kalle Oinonen ja Tiina (Kirsti) Husso. Hänen puolisonsa oli Maria Huovinen. Heillä oli lapset Kalle Olavi (s.1945) maanviljelijä Siilinjärvi, Lauri Antero (s.1948) puuteknikko työntutkija Siilinjärvi.


title: Erkki Oinonen

text: Sodan päätyttyä vääpeli Oinonen palasi kotiseudulleen Siilinjärvelle viljelemään maata ja siirtyi eläkkeelle vuonna 1975. Erkki Olavi Oinonen kuoli 90 vuoden ikäisenä kotonaan


title: Pöytäjääkiekko

text: Pöytäjääkiekko on jääkiekkoon perustuva pöytäpeli. Peli koostuu jääkiekkokaukalon pienoismallista, jolla kaksi pelaajaa liikuttaa kumpikin kuutta pelaajaa pöydän alla kulkevien tikkujen avulla. Kiekkokaukaloita on useita erilaisia, mutta lajin kansainvälisen katto-organisaation, ITHF:n, peleissä käytetään ruotsalaisen Stigan valmistamaa mallia. Pöytäjääkiekossa yksi ottelu kestää viisi minuuttia, ja jokaisessa turnauksessa yksittäinen kilpailija pelaa kymmeniä otteluita.


title: Pöytäjääkiekko

text: Vuonna 1992 perustettu Suomen pöytäjääkiekkoliitto (SPJKL) järjestää lajin kansallisia turnauksia, lähettää kansallisen rankingin perusteella maajoukkueen MM-kisoihin, ja pitää yhteyttä tiedotusvälineisiin, sponsoreihin ja muiden maiden lajijärjestöihin. Vuodessa SPJKL järjestää seitsemän kansallista ranking-turnausta, mukaan lukien pöytäjääkiekon SM-kisat, ympäri Suomea.


title: Pöytäjääkiekko

text: Pöytäjääkiekon maailmanmestaruuskilpailut järjestetään joka toinen vuosi. Vuoden 2009 pöytäjääkiekon MM-kisoissa Unkarissa kilpaili edustajia 16 maasta. Kisoissa Suomi saavutti sekä avoimen että juniorien sarjan maailmanmestaruuden.


title: Pöytäjääkiekko

text: Vuoden 2011 MM-kilpailut järjestettiin Suomessa kesäkuussa, jossa Roni Nuttusen (2007-2011) valtakausi päättyi finaalitappioon venäläiselle Oleg Dmitrichenkolle. Avoimen joukkuemestaruus meni Venäjälle, kun he päihittivät Suomen finaalissa ylivoimaisesti. Juniorien maailmanmestaruus puolestaan meni kolmoisvoiton ottaneelle Venäjälle, kun ykkös- ja kakkossijan valtasivat "Pietarin paholaiset" järjestyksessään Maxim Borisov ja Oleg Dmitrichenko. Kolmanneksi sijoittui Pavel Goroditskiy. Paras suomalainen oli Teemu Koskela (5.), joka putosi niukasti puolivälierissä tšekkiläiselle Patrik Petr:lle. Muut suomalaispelaajat olivat Petrus Miettinen (6.), Antti Suojanen (11.) ja Jan Pelkonen (12.). Juniorien joukkuekisassa Suomi otti hopeaa, kun hävisivät niin ikään finaalissa Venäjälle. Naisten sarjassa Maria Yalbacheva Venäjältä voitti, virolainen Mary Saveljeva oli toinen ja Minerva Martiskainen Suomesta otti pronssia. Muut suomalaiset naisten sarjassa pelanneet olivat Maria Leivo (6.), Netta Jousi (10.) ja Anu Lehtinen (16.) Naisten joukkuekisassa Suomi otti kultaa voittaen Venäjän. Veteraanien sarjassa Janne Kokko hävisi niin ikään venäläiselle Dmitriy Petroville. Muut suomalaiset veteraanisarjassa pelanneet olivat Jari Sahlgren (5.), Petteri Sevon (8.) ja Jari Eskelinen (21.). Veteraanien joukkuekisassa Suomi oli 3., kun Venäjä valloitti kullan Ruotsin ollessa hopealla.


title: Tapaninkylä

text: Tapaninkylä () on Vantaanjoen itä- ja Malmin pohjoispuolella sijaitseva Helsingin 39. kaupunginosa, joka on etupäässä pienkerros-, omakoti- ja rivitaloaluetta. Se jakautuu kahteen osa-alueeseen, jotka ovat Tapaninvainio (noin 8000 asukasta) ja Tapanila (5600 as.). Helsingin peruspiirijaossa se ei muodosta omaa peruspiiriään vaan kuuluu Malmin peruspiiriin.


title: DTP-rokotteet

text:
DTP (myös DiPeTe) rokotteet ovat kurkkumädän (difteria), jäykkäkouristuksen (tetanus) ja hinkuyskän (pertussis) torjumiseen ja haittojen vähentämiseen tarkoitettuja rokotteita.
Rokote ei sisällä aktiivista taudinaiheuttajaa. Suomessa käytettiin vuoden 2004 loppuun asti pääasiassa ns. kokosolurokotetta (DTWP, tunnettiin aiemmin nimillä PDT-rokote tai kauppanimellään kolmoisrokote) - jotkut vanhemmat hankkivat myös apteekista saatavilla olevaa DTaP-rokotetta. Vuoden 2005 alusta Suomessa on maksutta tarjottu neuvoloissa DTap-IPV-Hib ja DTaP-IPV -yhdistelmärokotteita jotka on jäykkäkouristuksen, kurkkumädän ja hinkuyskän ohella tarkoitettu myös poliota ja haemophilus influenzae b:tä vastaan.


title: DTP-rokotteet

text: DTaP-IPV-rokote on yhdistelmärokote (nelosrokote), joka on suunnattu jäykkäkouristusta, kurkkumätää, hinkuyskää ja poliota vastaan.


title: DTP-rokotteet

text: DTaP-IPV-Hib-rokote on yhdistelmärokote (viitosrokote), joka on suunnattu jäykkäkouristusta, kurkkumätää, hinkuyskää, poliota ja H. influenzae -infektioita vastaan.


title: Eumenes Kardialainen

text: Eumenes (, noin 362 eaa.–316 eaa.) oli Kardiasta kotoisin oleva sotapäällikkö, joka toimi aluksi Aleksanteri Suuren kirjurina. Eumenes otti osaa diadokkisotiin, joissa hän puolusti Aleksanteri Suuren perillisten oikeutta Makedonian kruunuun. Hän tuli kuuluisaksi monien parempina sotilaina pidettyjen makedonialaisten kukistamisesta. Lopulta Eumenes jäi Antigonoksen vangiksi hänen omien sotilaidensa petettyä hänet.