title: Marie Antoinette

text: Kuningas Ludvig XV kuoltua 10. toukokuuta 1774 Marie Antoinettesta tuli Ranskan ja Navarran kuningatar. Hänen käytöksensä ei kuitenkaan muuttunut merkittävästi. Kesällä 1775 lähtivät liikkeelle ensimmäiset kuningattaresta laaditut pilkkalaulut ja pamfletit. Ilkeyksien alkuunpanijana toimi hänen toinen lankonsa Provincen kreivi, joka tavoitteli Ranskan kruunua, ja käytti kaikki keinot pitääkseen kuningasparin etäällä toisistaan. Marie Antoinette vaati virkavaltaa puuttumaan hänestä levitettyihin perättömiin huhuihin julkisilla paikoilla.


title: Marie Antoinette

text: Nopeasti Marie Antoinettesta tuli oman aikakautensa muodin keulakuva. Hänen pukeutumisensa oli ylellistä ja hänen hiuslaitteensa olivat korkeita ja mielikuvituksellisia. Hän järjesti kalliita juhlia ja peli-iltoja, jotka saattoivat kestää aamuun asti. Hovin suositut korttipelit kuten "cavagnole" ja "lansquenet" antoivat tilaa muodikkaalle "farolle", jossa voi menettää yhden yön aikana suuria summia. Hovin sisältä Marie Antoinette keräsi ympärilleen pienen suosikkien joukon, johon kuului parikymmentä henkeä. Hänen ”sisäpiirinsä” aiheutti pahennusta niin kuninkaassa kuin hoviväessäkin. Yleinen tyytymättömyys lisääntyi entisestään kuningattaren jakaessa sisäpiirilleen virkoja, arvonimiä ja puhdasta rahaa. Ranska kärsi suurista talousvaikeuksista ja Marie Antoinetten anteliaisuus suosikeilleen koettiin loukkaavana kansaa kohtaan.


title: Marie Antoinette

text: Kuninkaallinen avioliitto toteutui fyysisellä tasolla vasta elokuussa 1777. Marie-Antoinetten ensimmäinen lapsi syntyi Versaillesin linnassa 19. joulukuuta 1778. Hänen oli synnytettävä kuningattaren makuuhuoneessa satojen hovilaisten läsnä ollessa. Lapsi oli tyttö, ja hänet kastettiin Marie Thérèse Charlotteksi. Hänestä tuli "kuninkaallinen prinsessa", koska kyseessä oli Ranskan kuninkaan vanhin tytär. Vaikka koko maa oli toivonut poikaa, Marie-Antoinette iloitsi tytöstä: "Poika olisi kuulunut valtiolle", hän sanoi, "mutta tämä lapsi on minun ja se saa kaiken hellyyteni; se saa iloita onnestani ja pehmentää surujani".


title: Marie Antoinette

text: Ludvig XVI:n ja Marie Antoinetten avioliitosta syntyivät lapset:


title: Marie Antoinette

text: Marie-Antoinette yritti vaikuttaa kuninkaan poliittisiin päätöksiin sekä ministerinimityksiin ja erottamisiin, mutta pääasiassa hän puuttui kuninkaan ystävien asioihin. Näin hän sekaantui myös skandaaliin, jonka yhteydessä Lontoon suurlähettilästä kreivi Guinesia syytettiin kavalluksesta. Hän erotti myös kuninkaan tärkeimpiin ja keskeisimpiin avustajiin kuuluvan valtionvarain yleistarkastajan Anne Robert Jacques Turgot’n.


title: Marie Antoinette

text: Hovissa Marie Antoinette joutui toistuvasti hoviväen juonittelujen kohteeksi. Hänen oletetuista rakastajistaan mainittiin muun muassa ruotsalainen ylimys, Harvialan herra kreivi Hans Axel von Fersen. Lisäksi pamfletit mainitsevat hänellä olleen myös rakastajattaria. Häntä syytettiin julkisten varojen tuhlaamisesta turhuuksiin sekä veljensä Joosef II:n ja Itävallan eduksi pelaamisesta. Puheet Marie Antoinetten monista huonoista ominaisuuksista tyhjensivät Versaillesin linnan vähitellen ihmisistä, jotka eivät hyväksyneet hovin tuhlailevaa elämänmenoa.


title: Marie Antoinette

text:
Vuonna 1783 Marie Antoinette rakennutti Versailles’n palatsin puistoon Petit Trianonin vierelle idyllisen maalaiskylän, joka täytti hänen monet toiveensa leipomoineen ja mökkeineen. Paluu luontoon ja paimenidyllit yhdistyivät maaseudun viattomuutta ja koskemattomuutta ihannoivassa aatemaailmassa. Puiston teatterissa kuningatar ystävineen esitti pastoraaleja, muun muassa Jean-Jacques Rousseaun näytelmää "le Devin de Village".
Vaikka vastaava rakentaminen oli Ranskan aristokratian naisten keskuudessa tavallista, Marie Antoinette sai runsaasti kritiikkiä maalaiskylästään. Monien mielestä hän oli tuhlari, joka halusi leikkiä paimentyttöä samaan aikaan kun oikeat maalaiset elivät vaikeissa oloissa. Lisäksi Marie Antoinettea moitittiin "sisäkkömäisestä" pukeutumisestaan, ja siitä, että hän mainosti Itävallan Alankomaiden puuvillateollisuutta Lyonin silkinvalmistajien kustannuksella.


title: Marie Antoinette

text: Tulevan ankaran talven aikana Ludvig XVI lahjoitti kolme miljoonaa frangia yksityisistä varoistaan köyhille. Marie Antoinette, joka oli supistanut menojaan, seurasi miehensä käytäntöä ja antoi henkilökohtaisista määrärahoistaan miljoona frangia Verseilles'n köyhälistön käyttöön.


title: Marie Antoinette

text: Vuosi 1785 oli Marie Antoinettelle huono vuosi, jonka aikana monet tapahtumat pudottivat hänen suosiotaan. Kuninkaan vaimolleen ostama Orléansin herttuan käytössä ollut Saint-Cloudin palatsi oli ajattelematon teko, joka sai kansalta perinpohjaisen tuomion. Heinäkuussa 1785 paljastunut kaulakoruskandaali toi Marie Antoinettelle lisää huonoa julkisuutta. Tuolloin eräs kultasepänliike vaati kuningattarelta 1,5 miljoonaa livreä timanttisesta kaulakorusta, jonka tilaajana oli toiminut kuningattaren nimissä esiintynyt kardinaali Louis de Rohan. Kuningatar ei myöntänyt tilanneensa korua, vaan antoi pidätyttää kardinaalin. Tämä osoittautui syyttömäksi, sillä korutilauksen oli tehnyt "kreivi ja kreivitär de la Mottena" tunnettu huijaripariskunta, joiden mukana kaulanauha kulkeutui Englantiin. Siellä jalokivet myytiin yksitellen pimeillä markkinoilla.


title: Marie Antoinette

text: Vaikka tapaus selvisi, ranskalaiset uskoivat kuningattaren sekaantuneen asiaan, ja koko kuningasperheen suosio väheni kansan keskuudessa. Kreivitär de La Motte pakeni vankilasta ja julkaisi häväistyskirjansa "Mémoires justificatifs", jossa kuningatarta syytettiin kaulakorujutusta ja lemmensuhteesta kardinaaliin. Kun Marie Antoinette tämän jälkeen liikkui vaunuillaan Pariisissa kansa huusi hänen jälkeensä "Aux Madolonettes", mikä tarkoitti, että hänet pitäisi sulkea langenneitten naisten vankilaan.


title: Marie Antoinette

text: Huomatessaan kansansuosionsa hupenemisen Marie Antoinette vähensi kulujaan uudistamalla oman henkilökohtaisen taloutensa. Toimenpide aiheutti mielenilmauksia kuningattaren suosikkien joukossa, jotka jäivät ilman tulojaan. Myös kansan vihamielisyys lisääntyi entisestään Marie Antoinetten sekaantuessa maansa sisäpolitiikkaan. Kuningatar sai lisänimen ”Madame Kassavaje”, ja häntä syytettiin Ludvig XVI:n antiparlamentaarisen politiikan alkuperäksi. Hän erotti ja nimitti ministereitä hetken mielijohteesta. Vuonna 1788 hän sai kuninkaan erottamaan epäsuositun Loménie de Briennen ja kutsumaan Jacques Neckerin takaisin tehtäviinsä.


title: Marie Antoinette

text: Kuningatar Marie-Antoinette liittyy kiinteästi Ranskan suuren vallankumouksen historiaan. Häntä voidaan pitää osasyyllisenä tapahtuneeseen tai hänet voidaan nähdä viattomana uhrina. Hänen persoonansa sai vallankumouksen aikana jopa yliluonnollisia piirteitä, ja hänen tekemisiään ja sanomisiaan on usein liioiteltu. Koska myytti Marie-Antoinettesta syntyi vallankumouksen aikana, joitakin vallankumouksen tapahtumia kannattaa tarkastella kuningattaren kautta.


title: Marie Antoinette

text: Vuonna 1789 Marie Antoinetten tilanne vaikeutui, sillä kansan väittämän mukaan kuninkaan omat veljet esittivät valtakunnan aatelisten kokoukselle asiakirjat, jotka todistivat kuninkaallisten lasten syntyneen ei-aviollisesta suhteesta. Liikkeellä olleet perättömät huhut kertoivat kuningattaren vetäytymisestä Val-de-Grâceen luostariin. Säätyvaltiopäivien avajaisissa 4. toukokuuta 1789 kuninkaalle ja Orleansin herttualle hurrattiin, mutta Marie Antoinette jäi ilman suosionosoituksia.


title: Marie Antoinette

text: Vain kuukautta myöhemmin kuningasperheen vanhin poika ja kruununperillinen Louis-Joseph menehtyi pitkän sairastelun jälkeen. Hänen hautajaisensa Saint-Denisin luostarissa pidettiin ilman juhlallisuuksia ylimääräisten kulujen välttämiseksi. Ajankohdan poliittiset tapahtumat eivät sallineet kuninkaalliselle perheelle kunnon suruaikaa.


title: Marie Antoinette

text: Järkyttyneenä prinssin kuolemasta ja hämmentyneenä valtiopäivien saamasta käänteestä kuningaspari antoi ajatuksissaan mahdollisuuden vastavallankumoukselle. Yritykset kukistaa kapina epäonnistuivat ja mellakoinnit laajenivat. Valtionvarainministeri Necker pyysi heinäkuussa vapautusta tehtävästään, ja kansa tulkitsi eron kuninkaalliseksi määräykseksi. Kansalliskokouksen päätöksellä etuoikeutensa menettäneet aateliset aloittivat maastamuuton ja majoittuivat rajan taa Brysseliin tai Koblenziin. Kuningatar poltti tärkeitä papereitaan, ja vakuutti kuninkaan siitä, että pakeneminen Versaillesista maaseudulle tai ulkomaille oli paras ratkaisu. Tuntemattomasta syystä kuningaspari ei toteuttanut aietta vaan jäi Versailles'iin.


title: Marie Antoinette

text: Lokakuun alussa Pariisiin majoitetun flanderilaisen rykmentin illanvietossa osoitettiin suosiota kuningattarelle. Kuningasvallan valkoiset kokardit olivat juhlavasti esillä, ja vallankumouksellisen lehdistön mukaan vallankumouksen trikolorikokardit tallattiin maahan. Pariisissa kuohahti, ja syynä olivat nämä vastavallankumoukselliset tapahtumat ja eritoten juhlien järjestäminen, vaikka kansa näki nälkää.


title: Marie Antoinette

text: Lokakuun 5. päivänä nälänhätään kyllästyneet Pariisin naiset järjestivät mielenosoitusmarssin Versaillesiin ja vaativat leipää perheilleen. Mielenosoituskulkueeseen liittyi myös useita aseistautuneita ranskalaiskaartien miehiä, jotka halusivat kostaa trikolorin häpäisemisen. Huhujen mukaan kuningatar aiottiin murhata mielenosoituksen aikana.


title: Marie Antoinette

text: Metsästysretkeltä palannut kuningas oli hämmentynyt nähdessään väkijoukot. Ministeriensä neuvosta hän suostui ottamaan vastaan neljän naisen lähetystön. Elintarpeiden jakaminen ihmisjoukolle aloitettiin välittömästi. Kuningasperhe aikoi paeta palatsin pihaan lähetetyillä vaunuilla, mutta väkijoukko esti tämän. Marie Antoinettea vaadittiin parvekkeelle ja häntä osoiteltiin kivääreillä. Apuun rientänyt La Fayetten yli 15 000 miestä käsittävä kansalliskaarti rauhoitti mielenosoittajien liikehdintää ja toimitti kuningasperheen turvaan vanhaan Tuileries’n kaupunkipalatsiin Pariisissa.


title: Marie Antoinette

text: Ranskan kansalliskokous sääti 10. lokakuuta 1789 valtiosääntöjä ja jätti kuninkaalle vain vähän valtaa. Kuningasperhe jäi Tuileries'iin kansan valvonnan ja tarkkailun alle. Vallankumouksen edetessä kirkon, kruunun ja maanpakolaisten tilukset anastettiin. Kuningasta sitoivat kansalliskokouksen päätökset, ja lakien hyväksymisestä tuli jatkuvasti kiistaa. Poliittiset klubit suunnittelivat radikaaleja toimenpiteitä kuninkaan joutuessa sivustakatsojaksi.


title: Marie Antoinette

text: Vuoden 1790 alussa Marie Antoinetten elämä Tuileries'sa kävi niin sietämättömäksi, että hän oli valmis pakenemaan. Kaikki monarkiaa kannattavat tiesivät, ettei se voisi säilyä Pariisissa. Kuningas oli enää "ranskalaisten kuningas" aiemman Ranskan ja Navarron kuninkaan sijaan. Hän ei pystynyt estämään "Livres des Comptes" (Punainen kirja) julkaisemista; kirja sisälsi kaikki hovin kulut ja vuosien takaiset yksityiskohtaiset tiedot suosikeille maksetuista lahjoista ja palkkioista. Kuningas salli roskalehdistön ruotia kuningattaren lahjoituksia ystävilleen. Marie Antoinette itse sulkeutui huoneistoonsa eikä suostunut tapaamaan muita kuin lapsiaan.


title: Marie Antoinette

text: Marie-Antoinetten ja Ludvig XVI:n kerrotaan pyytäneen apua muiden maiden hallitsijoilta, Espanjan Kaarle IV:ltä ja Marie-Antoinetten veljeltä keisari Joosef II:lta. Espanjan kuningas vastasi pyyntöön vältellen, ja Joosef II puolestaan kuoli helmikuussa 1790. Eniten Marie Antoinette luotti veljeensä Leopold II:een, josta oli tullut Itävallan uusi keisari ja jonka takana oli 10 000 itävaltalaisen sotajoukko. Keisari kiersi lähettämässään kirjeessä taitavasti kuningattaren avunpyynnöt ja kertoi, ettei halunnut ärsyttää toimillaan Preussia eikä Englantia. Vuoden 1791 alussa kuningatar kutsuttiin Kommuunin kuultavaksi, koska hänen yrityksensä hankkia tukea Itävallan keisarilta olivat tulleet ilmi ja todistivat "itävaltalaisen komitean" olemassaolosta ja kuningattaren halun myydä isänmaa itävaltalaisille.


title: Marie Antoinette

text: Yhteistyössä Marie Antoinetten suosikin Ruotsalaisen kreivi Von Ferselin kanssa diplomaatti parooni de Breteuil organisoi kuningasperheen paon alkukesästä 1791. Fersel hankki entisten rakastajattariensa avulla suuret matkavaunut kuljettamaan kuningasperhe turvaan ulkomaille. Matkan oli tarkoitus suuntautua itään, jossa odotti kuningasmielisiä joukkoja. Valepuvuissa matkustaneen kuningasperherheen matka pysäytettiin Varennes'in kaupungissa.


title: Marie Antoinette

text: Varennesin jälkeen kuningaspari joutui perustuslakia säätävän kokouksen delegaation kuulusteluun. Ludvig XVI:n vastaukset vuosivat julkisuuteen ja hänet vaadittiin pantavaksi viralta. Marie-Antoinette tapasi salaa Antoine Barnaven, joka oli hallituksen ja parlamentin jäsen ja joka halusi kuninkaan suostuvan perustuslaillisen monarkin rooliin. Syyskuun 13. päivänä Ludvig XVI hyväksyi perustuslain. Sen jälkeen 30. syyskuuta perustuslain luonut kokous hajaantui, ja tilalle tuli lakia säätävä kokous. Samaan aikaan huhut monarkistien vastatoimista lähtivät liikkeelle, ja ensimmäiselle sijalle oli huhuissa päässyt Itävalta. Marie Antoinette ei nähnyt syytä pysyä uskollisena Ranskalle koska oli ollut pitkään parjattu itävaltalaisuudestaan. Hän paljasti Ranskan vihollisille Alankomaita vastaan suunnatun hyökkäyksen suunnitelmat.


title: Marie Antoinette

text: Huhtikuussa 1792 Ranska julisti sodan Preussille. Sota alkoi Ranskan kannalta huonosti ja liittoutuneet Itävallan ja Preussin joukot ylittivät rajan kesän aikana. Braunschweigin herttua antoi samana kesänä Itävalta-Preussin valtioliiton nimissä julistuksen, että hänen armeijansa laittaa kuriin koko Pariisin mikäli kuningasperhettä uhataan. Julistus sai aikaan suuren mielenosoituksen monarkiaa vastaan ja vasemmistojohtaja Robespierre yllytti kansaa avoimeen kapinaan.


title: Marie Antoinette

text: Tuileries'sa valmistauduttiin levottomuuksiin ja kuningasperheen turvaksi järjestettiin kansalliskaarti ja lähes tuhat Sveitsin kaartin sotilasta. Aamulla 10. elokuuta 1792 tuhansia kapinallisia saapui Seinen rantoja ja Champs-Élyséesiä pitkin valmiina valtaamaan Tuileries'in. Hallituskautensa pahimmassa kriisissä kuningas oli kykynemätön toimimaan johdonmukaisesti. Marie Antoinette sen sijaan rohkaisi kaikkia ja jakoi ruokaa palatsin puolustajille. Kuningas sai neuvonantajiltaan kehotuksen poistua rakennuksesta. Marie Antoinette ei halunnut jättää taisteluitta kuninkaallista kotiaan, muttei voinut muuta kuin totella kuningasta. Lähtiessään hän kääntyi huutamaan hovilaisille: "Me palaamme vielä", vaikka tiesi, että kuningas oli jo menettänyt lopunkin kannatuksensa.


title: Marie Antoinette

text: Ulkona kuningasperhe ohjattiin kaksinkertaisen vartijaketjun läpi lähellä pidettyyn kansalliskokoukseen. Kokouksen turvin perhe säilyi vahingoittumattomana, ja puolustajat pysäyttivät ensimmäisen hyökkäyksen. Kunnialliseen sotaan tottuneiden sveitsiläisten laskettua aseensa he joutuivat murhanhimoisten kansanjoukkojen saartamiksi. Marseillelaiset yhtyivät kapinallisiin ja kuninkaan hallituskausi päättyi joukkoteurastukseen.


title: Marie Antoinette

text: Aamuyöllä kuningasperhe kuljetettiin Feuillantsin luostariin, jossa he viettivät kolme yötä. Parlamentin päättäessä monarkian lakkauttamisesta ja tasavallan julistamisesta kuningasperhe siirrettiin koillis-Pariisissa sijaitsevaan Templeen, joka oli keskiaikaisen temppeliherrojen ritarikunnan vanha keskuspaikka. Siellä valtaistuimeltaan syösty Ludvig XVI asui perheensä kanssa tiukan vartioinnin alla. Marie Antoinette otti vallanpidon omiin käsiinsä ja piti salaisten lähettien kanssa yhteyksiä ulkomaailmaan.


title: Marie Antoinette

text: Syyskuun murhien aikana Lamballen ruhtinatar, joka oli kuningattaren hyvä ystävätär ja siten myös vertauskuvallinen uhri, murhattiin raa’asti ja hänen päätään kannettiin seipään nenässä Marie-Antoinetten ikkunoiden ohi.


title: Marie Antoinette

text: Samaan aikaan, kun Ranskan ulkoinen uhka kasvoi, lisääntyi radikalisoituminen valtion sisällä. Teloitettaviksi kuljetettiin tuhansia vallankumouksen vastustajia, myöhemmin myös vallankumouksellisia, jotka eivät toimineet riittävän radikaalisti. Myös Ludvig XVI pidätettiin selvänä turvallisuusuhkana; kuninkaan salainen kirjeenvaihto eri henkilöiden kanssa paljasti hänen kaikki juonittelunsa vuodesta 1789 eteenpäin.Lokakuun 3. päivänä 1793 yleinen syyttäjä Antoine Quentin Fouquier-Tinville haastoi Marie-Antoinetten vallankumoustribunaalin eteen. Jos Ludvig XVI:n oikeudenkäynnissä oli noudatettu kohtuullisesti oikeudenkäynnin muodollisuuksia, ne kaikki unohdettiin kuningattaren oikeudenkäynnissä. Häntä syytettiin liian hyvistä suhteista ulkovaltoihin. Koska kuningatar kielsi tapahtuneen, vallankumoustuomioistuimen puheenjohtaja Hermann syytti häntä Ludvig XVI:n maanpetoksen keskeiseksi yllyttäjäksi. Suutari Simonin huostassa ollut nuori kruununperillinen oli valmis todistamaan kaiken, mitä hänelle oli uskoteltu, muun muassa insestisen suhteen äitiinsä. Marie Antoinette kieltäytyi ottamasta kantaa poikaansa koskeviin syytöksiin ja vetosi kaikkiin salissa oleviin äiteihin. Naispuolisen yhteisymmärryksen tukemana viimeisin syytös peruttiin.


title: Marie Antoinette

text: Kuningatar Marie-Antoinette tuomittiin kuolemaan syytettynä maanpetoksesta 16. lokakuuta noin kello neljältä aamulla. Hän kirjoitti Ludvig XVI:n sisarelle Madame Elisabetille:


title: Marie Antoinette

text: Samana päivänä Marie Antoinette kuljetettiin teloituspaikalle kärryillä, kädet selän taakse sidottuina. Hän käyttäytyi arvokkaasti ja osoitti kansanjoukoille rohkeutensa viime hetkeen saakka. Hän myös kieltäytyi ripittäytymästä hänelle määrätylle perustuslailliselle papille. Viimeiset sanansa kuningatar lausui mestaajalleen astuttuaan tämän varpaille giljotiinilavalle noustessa: "Anteeksi, "monsieur", se ei ollut tarkoitukseni."


title: Marie Antoinette

text: Hieman yli puolenpäivän Marie-Antoinette teloitettiin giljotiinilla. Kuningatar haudattiin Anjou-Saint-Honoré-kadun Madeleinen hautausmaalle. Hänen jäännöksensä kaivettiin haudasta 18. tammikuuta 1815 ja haudattiin uudelleen 21. tammikuuta Ranskan kuninkaiden hautakirkkoon Saint-Denisin luostarin basilikaan.


title: Marie Antoinette

text: Marie-Antoinetten mestauksen jälkeen puhkesi Ranskan ja Itävallan välinen sota, joka päätti Bernisin ja Cahoiseulin solmiman pitkään jatkuneen liiton.


title: Marie Antoinette

text: Kuningatar Marie-Antoinette on ollut suosittu aihe miltei koko elokuvan historian ajan. Hänen elämänsä ja kuolemansa ovat innostaneet sekä ohjaajia että näyttelijöitä. Kiinnostus aiheeseen on myös nykyajan ilmiö.Vuosien 1779 ja 1800 välisenä aikana taidemaalari Vigée-Lebrun maalasi Marie-Antoinettesta kolmisenkymmentä muotokuvaa.


title: Marie Antoinette

text: Vuonna 1874 Alfred von Arneth julkaisi ensimmäisen kerran keisarinna Maria Teresan ja kreivi von Mercy-Argenteaun salaisen kirjeenvaihdon. Vuonna 1877 julkaistiin ensimmäisen kerran kreivi von Fersenin papereita. Paperit tulivat uudelleen esille, kun eräs kreivin kaukainen sukulainen oli antanut ne myyntiin lontoolaiseen huutokauppaan.


title: Egotrippi

text:
Egotrippi on vuonna 1993 perustettu suomalainen popyhtye, jonka ensiesiintyminen tapahtui 8. lokakuuta 1993
Kulosaaren Casinolla. Orkesteri sai nimensä yhtyeen ”Egotripillä”-laulun mukaan.


title: Egotrippi

text: Egotripin kuuluisimpia kappaleita on ”Älä koskaan ikinä”, ”Matkustaja”, ”Koivuniemen herra”, ”Posteljooni” ja ”Unihiekkaa”.


title: Egotrippi

text: Egotrippi lähetti perustamisensa jälkeen demoja eri levy-yhtiöihin, mutta myös jakeli demokasetteja kavereilleen, jotta nämä voisivat kuunnella yhtyeen musiikkia. Egotripin onnistui vuonna 1994 päästä monikansallisen Sony-levy-yhtiön artistiksi. Debyyttialbumi "Egotrippi" julkaistiin keväällä 1995. Levyltä irrotettiin singleksi kappale ”Kesäpäivä”, ja ”Egotripillä”-kappaleeseen tehtiin videokin, mutta menestys oli vaatimatonta. Jo vuoden 1995 lopulla Egotrippi sai lähtöpassit Sonylta.


title: Egotrippi

text:
Yhtye ei lannistunut, vaan ryhtyi tekemään uusia kappaleita aikomuksenaan julkaista omakustanne. Lähetettyään demon useaan eri levy-yhtiöön Zen Garden -yhtiö teki yhtyeen kanssa levytyssopimuksen vielä vuonna 1995. Maaliskuussa 1997 julkaistiin Egotripin toinen studioalbumi "Superego", jolta oli saatu maistiaisia jo edellisenä kesänä ”Se on tosi jees” -kappaleen muodossa. Levy sisältää useita Egotripin tunnetuimmista kappaleista, muun muassa yhtyeen ensimmäisen hitin ”Unihiekkaa” sekä toisen radiohitin ”Tänään ei kukaan vastaa”. Muita levyltä löytyviä kappaleita ovat muun muassa ”Lydia”, "Teinikuningatar", "Ympyrä" sekä "Elokuu". Ennen levyn julkaisua rumpali Pide päätti keskittyä toisen yhtyeensä Lemonatorin toimintaan, ja tilalle otettiin Sampo Haapaniemi.
Kiertueen jälkeen Egotrippi valmisteli kolmatta albumiaan, joka julkaistiin seuraavan vuoden elokuussa. Ennen "Alter Ego" -albumin äänityksiä basisti Aakku lähti myös yhtyeestä ja hänen tilalleen tuli Mikko Mäkelä. "Alter Ego" oli Egotripin siihenastisen uran myydyin albumi. Albumin tunnetuin kappale on edelleen yhtyeen keikkasettiin vakiona kuuluva ”Pois minusta paha henki”.
Kiertueen ja pienen tauon jälkeen yhtyeen tuottajaksi tuli Lemonator-yhtyeen keulahahmo ja monitoimimies Lasse Kurki, jonka ohjauksessa Egotrippi julkaisi neljännen kokopitkän albumin "Helsinki–Hollola". Tunnetuimmat kappaleet levyltä ovat musiikkivideokappale "Koivuniemen herra", "Asunto 35", "Umpikujassa", "Lennokki" sekä "Tällaisena iltana". Egotrippi lähti jälleen kiertueelle ja esiintyi runsaasti ympäri Suomea. Julkaistuaan singlejen B-puolista ja harvinaisuuksista koostuvan Moulaa!-tuplakokoelman siirtyi Egotrippi valmistelemaan viidettä studioalbumia keväällä 2002.


title: Egotrippi

text: "Matkustaja"-albumin tekoprosessi oli yhtyeen mukaan vaikeampi kuin yhdenkään heidän aikaisemmista levyistään. Basisti Mikko Mäkelä oli jättänyt yhtyeen ennen äänityksiä, ja yhtye teki levyä nelimiehisenä. Levyä työstettiin yli vuoden ajan ja esimerkiksi levyn avauskappaletta "Mustat varjot" yhtye hioi vuoden ajan. Kappale "Älä koskaan ikinä" pääsi "Nousukausi"-elokuvaan sekä sen soundtrackille. "Matkustaja"-albumi poiki Egotripille yhtyeen ensimmäisen kultalevyn.


title: Egotrippi

text: Vuotta myöhemmin julkaistu "20 Suosikkia" -kokoelmalevy ylitti platinarajan loppukeväästä 2005. Kokoelmalla olleesta, "Matkustaja"-levyltä ylijääneestä "Matkustaja"-kappaleesta tuli yhtyeen uran suurin hitti. Kappale poiki yhtyeelle myös Emma-patsaan vuoden 2004 parhaana kotimaisena kappaleena keväällä 2005. "Matkustaja" oli Gramexin tilastojen mukaan myös kaupallisten radioiden soitetuin kotimainen kappale vuonna 2004.


title: Egotrippi

text: Elokuussa 2005 Egotrippi ilmoitti, että jo vuodesta 2004 asti keikkabasistina yhtyeessä toiminut Anssi "Prinssi" Maasalo liittyy Egotripin viralliseksi jäseneksi ja yhtyeen historian kolmanneksi basistiksi. Egotrippi julkaisi uransa kuudennen studioalbumin "Vielä koittaa uusi aika" 22. helmikuuta 2006. Albumi nousi Suomen virallisella listalla Egotripin uran ensimmäiseksi listaykköseksi ja ylitti nopeasti kultalevyyn vaadittavan 15 000 myydyn levyn rajan. Yhtye teki maalis-toukokuussa 2006 koko Suomen kattavan kiertueen.


title: Egotrippi

text: Egotripin seitsemäs studioalbumi "Maailmanloppua odotellessa" julkaistiin lokakuussa 2008 ja se nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen Virallisen listan sijalle kaksi pysyen listalla viisi perättäistä viikkoa. Albumi palkittiin seuraavana vuonna kolmella Emma-patsaalla.


title: Egotrippi

text: Maailmanloppua odotellessa -levyn kiertueiden jälkeen yhtyeen aktiivinen toiminta hiipui hiljalleen ja muutamaan vuoteen yhtyeestä ei kuultu juuri mitään. Tänä aikana mm. rumpali Sampo Haapaniemi keskittyi omiin tuotantotöihinsä, Knipi sävelsi Anna Puulle kappaleita sekä soitti hänen levyillään ja Mikki julkaisi soololevyn ”Lintumies”.


title: Egotrippi

text: Egotrippi aktivoitui jälleen vuonna 2013. Juhliakseen 20 vuotisjuhlaansa yhtye teki laajamittaisen kiertueen ja julkaisi juhlalevyn ”Pilvien alla, maan päällä”. Levyä yhtye luonnehti tribuuttilevyksi itselleen, sillä se sisälsi Knipin ja Mikin muille artisteille säveltämiä kappaleita joita Egotrippi ei koskaan aiemmin ollut itse levyttänyt. Ensimmäisenä singlenä julkaistu ”Mestaripiirros” sai runsaasti radiosoittoa.


title: Egotrippi

text: 20 vuotisjuhlakiertueen päätteeksi, joulukuussa 2013, rumpali Sampo Haapaniemi päätti jättää yhtyeen. Uudeksi rumpaliksi valittiin Risto Niinikoski ja uuden levyn äänitykset aloitettiin melkein heti kiertueen päätyttyä. Tammikuussa 2015 julkaistiin ”Uusi aamu” -niminen single ”Vuosi nolla” -nimeä kantavalta levyltä.


title: Egotrippi

text: Vuonna 2014 Egotrippi aloitti uuden studioalbumin äänitykset keikkailun lomassa. Uusi albumi näki päivänvalon keväällä 2015. "Vuosi Nolla" -nimeä kantavalla levyllä Egotrippi on soundiltaan energisempi ja valoisampi kuin koskaan. Albumi keräsi loistavia arvosteluja niin faneilta kuin kriitikoilta.


title: Egotrippi

text: Egotrippi on versioinut muiden suomalaisten artistien ja yhtyeiden kappaleita. Vuonna 2001 julkaistulta "Moulaa!"-tuplalevyltä löytyy useampiakin cover-kappaleita - muun muassa Kirkan "Leijat" sekä Nylon Beat -orkesterin kappaleet "Satelliitti irrallaan" ja "Naparengas". Samaiselta kokoelmalta löytyy jo aiemmin vuonna 2000 Tuomari Nurmion kunniaksi julkaistulta tribuutti-levyltä Tuomarin todistajat tutuksi tullut raskaiden kitaroiden sävyttämä versio "Viiniä! Malja marttyyreille" -kappaleesta. Egotrippi soittaa Leevi and the Leavings -yhtyeen tribuuttilevyllä Melkein vieraissa – Tribuutti Leevi and the Leavingsille erään yhtyeen muistetuimmista kappaleista "Rin tin tin" .


title: Egotrippi

text: Egotripin jäsenet ovat lisäksi tehneet musiikkia muille suomalaisille artisteille ja soittamalla muissa kokoonpanoissa. Knipi on säveltänyt musiikkia ainakin Tiktakille ja Irinalle sekä Anna Puulle. Jonna Tervomaalle sävellyksiään ovat tarjonneet sekä Mikki että Knipi. Yhtyeen rumpali Sampo Haapaniemi on tuottanut Teleks-yhtyeestä tutun Markus Koskisen kanssa rippikoululauluista koostuvat Tilkkutäkki-levyt sekä Ella ja Aleksi -lastenlaululevyt.


title: Egotrippi

text: Knipi on soittanut ja laulanut englanniksi sivuprojektina Krispies ja The Tunes -nimisissä orkestereissa. Yhtyeen jäsenet ovat tehneet useita vierailuja yksittäisten kappaleiden verran muiden artistien levyille. Esimerkkinä mainittakoon Knipin ja Mikin laulaminen Don Johnson Big Bandin kappaleen "Island Girl" taustalla ja Knipin esiintyminen Tuure Kilpeläisen sekä Matti Johannes Koivun levyillä.


title: Bill Ward

text: William Thomas ”Bill” Ward (s. 5. toukokuuta 1948 Birmingham, Englanti) on englantilainen rumpali ja heavy metal -yhtye Black Sabbathin alkuperäisjäsen.


title: Bill Ward

text: Ward perusti 1960-luvun puolessa välissä blues rock -tyylisen Mythology-yhtyeen kitaristi Tony Iommin kanssa. Tavattuaan Ozzy Osbournen ja Geezer Butlerin he perustivat Polka Tulk Blues Bandin. Nimi vaihtui ensin Earthiksi ja vuonna 1969 Earthista tuli Black Sabbath ja samalla tyyli muuttui raskaammaksi. Yhtyeestä tuli tuolloin orastavan heavy metal -genren pioneeri ja yhtyeen ensimmäisiä albumeja pidetään genren klassikkoina.


title: Bill Ward

text: Runsaan kymmenen vuoden jälkeen vuonna 1980 Ward erosi Black Sabbathista kesken Yhdysvaltain kiertuetta.Black-sabbath.com Historia Black-Sabbath.com-sivustolla  Hänellä oli paha alkoholi- ja huumeongelma ja lisäksi hänen vanhempansa olivat hiljattain kuolleet. Seuraavat pari vuotta hän taisteli henkilökohtaisten ongelmiensa kanssa ja vuonna 1983 hän palasi Black Sabbathiin. Ward oli mukana Born Again -albumin levytyksessä, mutta katsoi olevansa vielä kykenemätön lähtemään kiertueelle päihdeongelmien takia. Hän pääsi lopulta eroon päihteistä ja on vuodesta 1984 viettänyt päihteetöntä elämää.


title: Bill Ward

text: Hän palasi takaisin Black Sabbathiin vuonna 1984 ja oli mukana muutaman kuukauden. Tuolloin yhtyeessä vokalistina toimi David Donato. Tämä kokoonpano ei kuitenkaan päässyt studiotreenejä ja Kerrang!-lehden artikkelia pidemmälle.


title: Bill Ward

text: Vuonna 1985 alkuperäinen Black Sabbath esiintyi Live Aid -hyväntekeväisyystapahtumassa Philadelphiassa. Yhtye soitti kolme kappaletta ja esiintyminen myös televisioitiin.


title: Bill Ward

text: Alkuperäiskokoonpano esiintyi myös vuonna 1992 Ozzy Osbournen kiertueen päätöskeikalla Costa Mesassa. Osbourne ilmoitti, että keikka olisi hänen viimeinen, ja hän halusi päättää sen alkuperäisen Black Sabbathin kanssa. Konsertti ei kuitenkaan jäänyt Osbournen viimeiseksi hänen jatkettua soolouraansa paria vuotta myöhemmin.


title: Bill Ward

text: Seuraavan kerran Ward oli Sabbathin mukana vuonna 1994, jolloin hän oli rumpalina yhtyeen Etelä-Amerikan kiertueella tuolloisen varsinaisen rumpalin Bobby Rondinellin erottua yhtyeestä ennen kiertuetta. Yhtyeen kokoonpano oli muuten alkuperäinen lukuun ottamatta laulaja Tony Martinia ja kosketinsoittaja Geoff Nichollsia.


title: Bill Ward

text: Vuonna 1997 alkuperäinen Black Sabbath kokoontui Ozzfest-kiertuetta varten, mutta rumpalina toimi Bill Wardin sijasta Mike Bordin. Syyt tähän ovat epäselvät. Vuoden 1997 lopulla Ward palasi Sabbathiin kun se esiintyi kotikaupungissaan Birminghamissa. Vuoden 1998 keväällä hän sai lievän sydänkohtauksen Sabbathin harjoitellessa kiertuetta varten ja kesän kiertueilla häntä tuurasi Vinnie Appice. Tämän jälkeen toivuttuaan Ward oli mukana kaikilla Sabbathin kiertueilla 1998–2005. Black Sabbath nimettiin Britannian musiikkiteollisuuden UK Hall of Fameen vuonna 2005 ja Pohjois-Amerikan vastaavaan US Rock & Roll Hall of Fameen vuonna 2006.


title: Bill Ward

text: Black Sabbath ilmoitti tekevänsä maailmankiertueen ja uuden studioalbumin vuonna 2012 alkuperäisellä kokoonpanolla 11. marraskuuta 2011 pidetyssä lehdistötilaisuudessa, jossa yhtyeen jäsenet mukaan lukien Ward olivat mukana. Helmikuun alussa 2012 Ward ilmoitti kuitenkin internet-sivustollaan jäävänsä toistaiseksi pois Black Sabbathin uudesta kokoonpanosta sopimuksellisten ongelmien vuoksi. Lisäksi yhtyeen kevään ja kesän konsertit peruutettiin kitaristi Tony Iommin syöpähoitojen takia Download-festivaalin konserttia lukuun ottamatta. Muissa jo sovituissa konserteissa muutamaa peruutusta lukuun ottamatta yhtyeen tilalla esiintyi "Ozzy & Friends" -kokoonpano, jossa mukana olivat Ozzy Osbourne yhtyeineen sekä Geezer Butler, Osbournen ex-kitaristi Zakk Wylde ja vierailevana kitaristina Slash.


title: Bill Ward

text: Huhtikuussa 2012 ilmoitettiin, että Black Sabbath esiintyy Download-festivaalin lisäksi elokuussa 2012 Lollapalooza-festivaaleilla Chicagossa sekä Birminghamissa 19. toukokuuta 2012. Toukokuun 15. päivä 2012 Ward ilmoitti tiedotteessa, ettei osallistu näihin Black Sabbathin konsertteihin edelleen jatkuvien sopimuksellisten ongelmien vuoksi. Hänen tilallaan rummuissa nähtiin Ozzy Osbournen yhtyeen rumpali Tommy Clufetos. Wardin ja yhtyeen tilanne herätti paljon keskustelua yhtyeen fanisivuilla ja internetfoorumeilla. Yhtyeen muut jäsenet ilmoittivat muutamaan otteeseen "oven olevan edelleen auki" Wardille.


title: Bill Ward

text: Tammikuussa 2013 Black Sabbath tiedotti tulevan albumin nimen olevan "13" ja että rumpuja albumilla soittaa Brad Wilk (aiemmin Rage Against The Machine). Vokalisti Ozzy Osbourne kertoi haastattelussa toukokuussa 2013, että Wardin poisjäänti johtui lähinnä hänen huonosta fyysisestä kunnostaan, sillä Osbournen mukaan Ward ei olisi pystynyt soittamaan enää kokonaista konserttia ja lisäksi hänellä oli vaikeuksia muistaa kappaleiden kulkuja. Osbourne kertoi, että yhtye oli ehdottanut toisen rumpalin ottamista varalle ja että Ward olisi soittanut vain osan konsertista, mutta tämä ei ollut sopinut Wardille.


title: Bill Ward

text: Elokuussa 2013 Ward kertoi Guitar International -julkaisun haastattelussa poisjääntinsä johtuvan pelkästään sopimuksellisista ongelmista ja kiisti olevansa fyysisesti heikossa kunnossa. Ward painotti, ettei ole eronnut yhtyeestä ja kertoi olevansa avoin tuleville mahdollisuuksille soittaa Black Sabbathissa.


title: Bill Ward

text: Black Sabbathin ohella 1980-luvulla Wardin hieman tuntemattomampia yhtyeitä ovat olleet Max Havoc ja England's Glory. Lisäksi 1980-luvun lopulla hän oli mukana Blues Thunder -projektissa Walter Troutin ja Tim Bogertin kanssa. Vuonna 1983 Ward soitti rumpuja tuntemattomaksi jääneessä heavy metal-projektissa The Mezmeristissä, jonka äänitys julkaistiin uudelleen masteroituna syyskuussa 2013.


title: Bill Ward

text: Bill Ward on pyörittänyt omaa Bill Ward Bandiaan enemmän ja vähemmän aktiivisesti vuodesta 1986 lähtien. Muita vakituisia jäseniä yhtyeessä ovat olleet kitaristi Keith Lynch, basisti Paul Ill ja rumpali Ronnie Ciago. Yhtye on julkaissut kaksi albumia, vuoden 1990 "", jolla vierailivat muun muassa Ozzy Osbourne ja Zakk Wylde sekä vuoden 1997 "When the Bough Breaks". Vuonna 2002 yhtye julkaisi singlenä kappaleen "Straws", jonka tuotto meni hyväntekeväisyyteen. Sooloyhtyeessään Ward ei yleensä soita rumpuja, vaan laulaa ja soittaa myös kosketinsoittimia. Ward lauloi myös Black Sabbathin aikoina kaksi yhtyeen kappaletta, "It's Alright" (1976) ja "Swinging the Chain" (1978). Vuonna 2013 Ward kertoi, että hänellä on kaksi sooloalbumia työn alla ja joista toinen on julkaisuvalmis. Wardin sooloalbumit eivät ole saaneet suurempaa kaupallista menestystä, mutta musiikillisesti monipuolisina ne ovat keränneet Black Sabbath -fanien ja kriitikoidenkin suosion.


title: Bill Ward

text: Vuonna 2006 ilmoitettiin, että Black Sabbathin "Heaven and Hell" -albumin tehnyt kokoonpano (Ronnie James Dio, Tony Iommi, Geezer Butler ja Bill Ward) tekee kiertueen vuonna 2007 nimellä Heaven and Hell. Kiertueen tarkoitus oli promotoida tulevaa "The Dio Years"-kokoelmaa. Bill Ward jättäytyi kuitenkin projektista ja hänen tilallaan nähtiin Vinnie Appice. Wardin poisjäännin syyksi epäiltiin hänen lojaalisuuttaan alkuperäistä Black Sabbath -kokoonpanoa kohtaan. Ward on myöhemmin haastattelussa todennut hänen poisjääntinsä johtuneen musiikillisista erimielisyyksistä.


title: Bill Ward

text: Elokuussa 2013 Ward julkaisi "Absence of Corners" -nimisen rumputaidekokoelman. Ward soitti erilaisia komppeja väriloistekapuloiden ja efektien avulla ja näistä otetut kuvat julkaistiin taideteoksina.


title: Bill Ward

text: Toukokuussa 2015 julkaistiin pitkän odotuksen jälkeen Wardin uusin sooloalbumi "Accountable Beasts". Albumi on saanut pääosin positiivisen vastaanoton monipuolisten sävellystensä puolesta, mutta sitä on kritisoitu heikosta tuotannosta.


title: Bill Ward

text: Kesäkuussa 2016 Ward julkisti uuden trio-muotoisen, Day of Errors-nimisen yhtyeensä, jossa hän toimii rumpalina.


title: Bill Ward

text: Wardin soittotyylissään on paljon vaikutteita jazzista ja bluesista. Hän kiinnostui rumpujen soitosta jo hyvin nuorena ja hänen esikuvinaan olivat amerikkalaiset jazz- ja big band -rumpalit kuten Gene Krupa, Louie Bellson ja Buddy Rich. Nämä vaikutteet kuuluvat esim. Black Sabbathin debyyttialbumin kappaleissa "Wicked World" ja "Sleeping Village". Wardin tavaramerkkinä on ollut myös tapana lyödä rumpuja kovaa, ja lisäksi hänet muistetaan varsinkin 1970-luvulla erityisen suuresta rumpusetistä, johon kuuluivat tuplabassorumpujen lisäksi muun muassa gongi ja useita muita rumpuja. Tähän liittyen yliopiston opiskelijat testasivat aikoinaan sensoreilla Wardia yhtyeen konsertin ajan, ja tulosten mukaan Wardin 90 minuutin rumputyöskentely vastasi kahdenkymmenen mailin eli yli kolmenkymmenen kilometrin juoksua.


title: Bill Ward

text: Bill Ward asuu Yhdysvaltain länsirannikolla ja hänellä on kolme lasta, pojat Nigel ja Aron sekä tytär Emily. Ward tunnetaan myös kasvissyöjänä. Lisäksi Ward juontaa Rock 50 -nimistä, kerran kuussa tulevaa internetradio-ohjelmaa, jossa hän soittaa musiikkia laidasta laitaan.


title: Borneo

text: Borneo on maailman kolmanneksi suurin saari. Se sijaitsee Kaakkois-Aasiassa, Malaijien saaristossa. Borneon eteläosat (Kalimantan) kuuluvat Indonesialle, pohjoisosat Malesialle (Sarawak ja Sabah) ja Bruneille. Borneon pinta-ala on 743 330km².


title: Borneo

text: Eurooppalaisille Borneon tekivät tunnetuksi portugalilaisten matkat 1500-luvun alussa. Mutta jo 1600-luvulla hollantilaiset ja brittiläiset kilpailivat saaresta. He joutuivat kuitenkin sotimaan parisataa vuotta sekä toisiaan että alkuasukkaita vastaan ennen kuin saivat jalansijan saarella. Hollantilaiset haukkasivat leijonanosan, Kaakkois-Borneon, kun taas britit valloittivat saaren luoteisosan, joka jaettiin Sarawakin ja Pohjois-Borneon siirtomaiksi sekä Brunein sulttaanikunnaksi. Hollannille kuuluneesta alueesta tuli vuonna 1950 Kalimantan-niminen Indonesian maakunta. Sarawak ja Sabah (entinen Pohjois-Borneo) ovat nykyään Malesian osavaltioita.


title: Borneo

text: Borneo on hyvin vuoristoinen, erityisesti sisäosiltaan. Korkein vuori on Kinabalu (4 175 metriä) Pohjois-Borneossa, joka on myös samalla Malesian korkein vuori. Ilmasto on lämmin ja kostea. Suurimman osan saaresta kattaa tiheä sademetsä, jolla on rikas eläimistö sarvikuonoineen, norsuineen, orankeineen, gibboneineen, krokotiileineen, liskoineen, kilpikonnineen ynnä muine lajeineen. Saarella on monia jokia, jotka ovat tärkeitä kulkuväyliä.


title: Wikimedia Commons

text: Wikimedia Commons on Wikimedia-säätiön omistama erityinen säilytyspaikka vapaille kuville, äänille ja muille multimediatiedostoille. Wikimedia Commonsissa olevia tiedostoja voi käyttää muissa Wikimedian palvelimilla toimivissa projekteissa, kuten Wikipediassa, Wikikirjastossa tai Wikisanakirjassa.


title: Wikimedia Commons

text: Kaikkien Wikimedia Commonsin tiedostojen tulee olla lisensoitu vapaalla lisenssillä, käytännössä siis GFDL:llä tai Creative Commonsilla. Tiedostot voivat olla myös public domainissa. Wikimedia Commonsin kieli on englanti, mutta käyttöliittymän kielen voi vaihtaa haluamakseen.


title: Wikimedia Commons

text: Wikipedia Commons -projekti käynnistettiin 7. syyskuuta 2004 ja saman vuoden marraskuussa se saavutti 10 000 tiedoston rajan. Seuraavassa on lueteltu päivämääriä, jolloin uusi miljoona on tullut täyteen Commonsin tiedostomäärässä.Wikimedia Commons järjestää vuosittain vuoden kuva -äänestyksen, jossa valitaan muutama käyttäjien parhaana pitämä kuva.


title: Euroopan eteläinen observatorio

text: Euroopan eteläinen observatorio ("European Southern Observatory", ESO) on eurooppalainen avaruusjärjestö, jota ylläpitää 15 eurooppalaista valtiota. ESO perustettiin vuonna 1962 tarkoituksena luoda eteläiselle pallonpuoliskolle observatorio tehokkaine laitteineen ja lisäksi kehittää kansainvälistä yhteistyötä tähtitieteessä. ESO:n keskustoimisto sijaitsee lähellä Münchenia Garchingissa Saksassa mutta kaikki observatoriot sijaitsevat Chilen Atacaman aavikkolla.


title: Euroopan eteläinen observatorio

text: ESO:on kuuluu 15 jäsenmaata, jonka lisäksi Brasilia ilmaisi jäsenyystoiveensa vuonna 2010 mutta maan parlamentti ei ole ratifioinut sopimusta. Perustajavaltiot ovat Alankomaat, Belgia, Ranska, Ruotsi ja Saksa.


title: Euroopan eteläinen observatorio

text: Suomen vuonna 2004 maksama liittymismaksu ESO:on oli n. 13 miljoonaa euroa ja vuotuinen jäsenmaksu on noin 2 miljoonaa euroa.


title: Euroopan eteläinen observatorio

text: Aalto-yliopisto, Helsingin yliopisto, Oulun yliopisto ja Turun yliopisto perustivat 1.1.2010 uuden tähtitieteen kansallisen tutkimuslaitoksen, Suomen ESO-keskuksen (Finnish Centre for Astronomy with ESO; FINCA). Se on Turun yliopiston erillinen laitos, joka toimii yliopiston tähtitieteen tutkimusyksikön, Tuorlan observatorion tiloissa Kaarinan Tuorlassa. Laitoksella työskentelee n. 20 tutkijaa, joista osa muissa osallistuvissa yliopistoissa.


title: Euroopan eteläinen observatorio

text: Suomen ESO-keskus huolehtii Suomen yhteistyöstä ESO:n kanssa verkottumalla kansainväliseen ESO-infrastruktuuriin ja sen hankkeisiin; harjoittaa ja koordinoi korkeatasoista tähtitieteen eri alueiden tutkimusta Suomessa lähinnä ESO:n tutkimuslaitteilla sekä edistää ESO:on liittyvää teknologista kehitystyötä; osallistuu tähtitieteen alan tutkijakoulutukseen; ja edistää suomalaisten yliopistojen tähtitieteeseen liittyvää yhteistyötä.


title: Euroopan eteläinen observatorio

text:
Idean ESO:n perustamisesta esitti keväällä 1953 astronomi Walter Baade. Ehdotuksesta alettiin keskustella seuraavana vuonna Leidenin yliopistossa kuudesta maasta (Alankomaat, Belgia, Britannia, Ranska, Ruotsi ja Saksa) tulleiden kahdentoista tähtitieteilijän kesken. Keskustelujen tuloksena annettiin julkilausuma, jonka mukaan heidän kotimaidensa avaruusjärjestöt suosittivat yhteisen observatorion perustamista Etelä-Afrikkaan, jonne oli tarkoitus rakentaa aluksi kolmen metrin teleskooppi ja kymmenen vuoden kuluessa 1,2 metrin Schmidt-teleskooppi. Projektia varten perustettiin ESO-komitea (EC).
Marraskuussa 1954 tehdyn luonnoksen mukaan kunkin jäsenvaltion maksuosuudet määräytyivät bruttokansantuotteen mukaan tiettyyn ylärajaan asti. Lisäksi päädyttiin observatorion sijoittamiseen eteläiselle pallonpuoliskolle, jolta voi nähdä lukuisia mielenkiintoisia kohteita. Vuosikausien kokousten ja kädenväännön jälkeen viisi alkuperäisestä kuudesta maasta allekirjoitti ESO:n perustamissopimuksen 5. lokakuuta 1962. Iso-Britannia jättäytyi pois päädyttyään kannattamaan omaa Brittiläisen kansainyhteisön teleskooppia Australiaan. Maa liittyi järjestöön kuitenkin myöhemmin.


title: Euroopan eteläinen observatorio

text: Etelä-Afrikan havainto-olosuhteet olivat 1960-luvulla parhaat tunnetut, ja siellä oli jo entuudestaan useiden jäsenmaiden havaintolaitteita. Siksi observatorion paikkaa etsittiin aluksi sieltä. Pian havaittiin kuitenkin, että yöllä lämpötilan laskiessa nopeasti seeing huononi selvästi. Samaan aikaan selvitettiin sijoituksen mahdollisuutta pohjoisen Chilen Andeille, jonka havainto-olosuhteet oli todettu erinomaisiksi. Lähetettyään tutkimusryhmiä paikan päälle EC valitsi lopulta sen observatorion sijoituspaikaksi. Toukokuussa 1964 päädyttiin valitsemaan Cinchadovuori observatorion rakennuspaikaksi sen otollisten olosuhteiden ja laskeutumisalueen läheisyyden perusteella. Vuori tunnettiin paikallisten keskuudessa myös nimellä La Silla ('satula'). Vuosien rakennustöiden jälkeen observatorion ensimmäinen vaihe valmistui vuonna 1969. Vuonna 1976 saatiin käyttöön 3,6 metrin teleskooppi ja 1984 2,2 metrin teleskooppi.


title: Euroopan eteläinen observatorio

text: Joulukuussa 1987 päätettiin uuden observatorion, "Very Large Telescopen" eli VLT:n, rakentamisesta Antofagastan kaupungin lähistölle Cerro Paranalin vuorelle rannikon tuntumaan. Se otettiin käyttöön vuonna 1999, mutta kokonaisuudessaan se tulee olemaan valmis vasta kun sen neljää suurta teleskooppia voidaan käyttää interferometrinä (VLTI, VLT Interferometer).


title: Euroopan eteläinen observatorio

text: ESO:n tulevaisuuden projekteja ovat "Atacama Large Millimeter Array" (ALMA), jonka rakentaminen on jo aloitettu. Vuodesta 2000 lähtien oli suunnitteilla "Overwhelmingly Large Telescope" ('tyrmistyttävän suuri teleskooppi', OWL), jonka 100 metrin läpimittainen peili olisi pinta-alaltaan suurempi kuin kaikki tähänastiset ammattilaispeilikaukoputket yhteensä. Projekti kuitenkin haudattiin ja sen sijasta on alettu suunnitella huomattavasti vaatimattomampaa, mutta silti nykyisiin teleskooppeihin verrattuna suurta teleskooppia, jolla on työnimi "European Extremely Large Telescope" (E-ELT). Tämänkään teleskoopin 40-42 metristä peiliä ei pystyttäisi rakentamaan kokonaisena, vaan se koostuisi tarkasti säädellyistä osapeileistä. OWL:n tapaan myös E-ELT:n valonkeräyskyky olisi niin suuri, että se mullistaisi himmeiden kohteiden havaitsemisen.


title: Euroopan eteläinen observatorio

text: ESO on rakennuttanut kaikki observatorionsa Chileen Atacaman aavikolle, joka tarjoaa poikkeuksellisen hyvät olosuhteet havainnointiin. Alueella ei sada juuri koskaan ja ilmankosteus sekä pilvisyys ovat hyvin vähäisiä. Myös valosaastetta ja pölyä aiheuttavat kaupungit ja merkittävät tiet ovat kaukana.


title: ESO

text: ESO voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Oleg Popov

text: Oleg Konstantinovitš Popov (; 31. heinäkuuta 1930 Moskova, Neuvostoliitto – 2. marraskuuta 2016 Rostov-na-Donu) oli venäläinen sirkustaiteilija ja klovni. Hänet tunnettiin "Aurinkoisena klovnina". Hänellä oli patentoitu kasvomaalaustapa, ja hän piti omia esityksiään ilman muuta sirkusohjelmistoa täysille katsomoille.


title: Oleg Popov

text: Uransa alussa Popov harjoitteli muita sirkustaitoja kuten nuorallakävelyä, jongleerausta ja akrobatiaa. Hän käytti näitä taitoja pellenumeroissaan.


title: Oleg Popov

text: Popov kuoli 86-vuotiaana kiertueella Etelä-Venäjän Rostov-na-Donussa 2. marraskuuta 2016.


title: Luigi Denza

text: Luigi Denza (23. helmikuuta 1846 – 26. tammikuuta 1922) oli italialainen säveltäjä. Denza syntyi Castellemmare di Stabiassa, Italiassa. Hän opiskeli musiikkia Napolin konservatoriossa. Denza sävelsi muun muassa oopperan nimeltään "Wallenstein" sekä satoja lauluja, joista tunnetuin on "Funiculì, Funiculà". Denza kuoli Lontoossa.


title: Bartholomew Roberts

text: Bartholomew Roberts (17. toukokuuta 1682 – 10. helmikuuta 1722), syntyjään John Roberts ja tunnettu nimellä Musta Bart () oli walesiläissyntyinen merirosvo, joka ryösteli laivoja Brasilian, Newfoundlandin ja Afrikan rannikoilla. Hän joutui alalle, kun merirosvot hyökkäsivät vuonna 1719 afrikkalaiselle kauppa-asemalle, jossa hän toimi orjien laivaajana. He ottivat hänet mukaansa ja pian hänestä tuli heidän johtajansa. Roberts oli merirosvoilun kultakauden menestynein merirosvo kaapattujen alusten määrässä mitattuna: hän valtasi urallaan kaikkiaan 400 laivaa. Roberts oli siinä mielessä poikkeuksellinen piraatti, että hän joi ennemmin teetä kuin alkoholijuomia, sillä hänen mielestään juopumus heikensi miehistön suorituskykyä. Roberts sai surmansa tykillä laukaistun kartessiammuksen osuessa häntä kaulaan 10. helmikuuta 1722, kun hänen laivansa vallattiin Gabonin rannikolla Länsi-Afrikassa.


title: Bartholomew Roberts

text: Roberts syntyi Newydd Bachin kylässä Walesissa 1680-luvun alussa. Hänen syntymänimensä oli John Roberts, jonka hän vaihtoi viimeistään aloitettuaan merimiesuransa. Syynä nimen vaihtamiseen saattoi olla merirosvojen tapa käyttää peitenimiä, ja nimen esikuvana saattoi olla kuuluisa bukanieeri Bartholomew Sharp. Robertsin lempinimi "Musta Bart" tuli hänen ihonsa tummasta sävystä. Hänen uskotaan lähteneen merille 13-vuotiaana vuonna 1695.


title: Bartholomew Roberts

text: Walesilainen merirosvo Howell Davis kaappasi vuonna 1719 orjalaiva "Princessin", jonka kolmantena perämiehenä Roberts oli. Useita Princessin miehistön jäseniä Roberts mukaan lukien pakotettiin liittymään Davisin merirosvomiehistöön. Kertoman mukaan Roberts vastusteli aluksi miehistöön liittymistä, mutta hyväksyi pian uuden elämän mukanaan tuomat edut. Davisin rosvoilla oli käytössään kaksi alusta, "Royal James" ja "Royal Rover".


title: Bartholomew Roberts

text: Joitakin viikkoja Robertsin merirosvoihin liittymisen jälkeen Davisin laiva "Royal James" oli hylättävä matojen aiheuttamien vahinkojen vuoksi. "Royal Rover" purjehti Príncipen saarelle, missä Davis nosti mastoon Britannian värit ja pääsi satamaan. Muutaman päivän kuluttua Davis kutsui kuvernöörin lounaalle laivaansa, tarkoituksenaan kaapata tämä panttivangiksi. Davisin lähetettyä veneet noutamaan kuvernööriä hänet kutsuttiin nauttimaan ensin viiniä linnoitukselle. Portugalilaiset olivat saaneet tietää vieraiden olevan merirosvoja, ja matkalla linnoitukselle Davisin joukkion väijytettiin ja Davis ammuttiin hengiltä.


title: Bartholomew Roberts

text: Davisin kuoltua Roberts äänestettiin laivansa kapteeniksi, kuusi viikkoa kaappaamisensa jälkeen. Tällöin Roberts oli ehtinyt olla merillä jo 25 vuoden ajan. Kapteenina Roberts purjehti aluksi Länsi-Afrikan Cape Lopezin vesillä ja ryösti ensimmäisenä hollantilaisen orjalaivan 26. heinäkuuta 1719. Seuraavana päivänä hän ryösti englantilaisen orjalaivan, jonka miehistön hän pakotti työskentelmään itselleen kuudeksi kuukaudeksi. Näiden jälkeen Roberts ryösti vielä kaksi laivaa ennen kuin lähti Länsi-Afrikan vesiltä Brasilian rannikolle.


title: Bartholomew Roberts

text: Brasiliassa Robertsilla kesti yhdeksän viikkoa löytää saalista. Saavuttuaan vihdoin Bahian satamaan Roberts löysi sinne ankkuroituneen hyvin vartioidun portugalilaisen aarrelaivaston, jonka kimppuun hän lipui yön pimeydessä. Seuraanneessa taistelussa Robertsin onnistui kaapata rikkain laivoista, "Sagrada Familia", mutta hän sai samalla portugalilaiset sotalaivat peräänsä. Robertsin onnistui karistaa laivat kannoiltaan ja paeta saaliineen pohjoiseen Pirunsaarelle asti. Robertsin ajauduttua liian kauas rannikolta eräässä saaliinjahdissaan hänen liittolaisensa William Kennedy käytti tilaisuuden hyväkseen ja pakeni saarelta saalis mukanaan.


title: Bartholomew Roberts

text:
Robertsille oli jäänyt sluuppi "Fortune" ja 40 miestä. Varmistaakseen selustansa uuden petoksen varalta hän loi piraattisäännöstön, jonka hänen miehistönsä allekirjoitti lukuun ottamatta irlantilaisia, joihin hän ei enää luottanut. Näin Roberts pyrki luomaan yhteenkuuluvuutta miehistössä ja loi samalla sitovan sopimuksen, johon hän saattoi vedota kurinpitovaikeuksissa. Helmikuussa 1720 Roberts purjehti Tobagoon ja ryösti siellä barbadoslaisen sluupin. Hän sai samalla kuvernöörin lähettämät kaksi sotalaivaa ja 120 miestä peräänsä. Myös Roberts oli saanut lisävoimia tapaamansa merirosvo Montigny de Palissen miehistöstä. Seuranneessa meritaistelussa de Palisse pakeni välittömästi, ja Roberts huomasi joutuneensa alakynteen ja pakeni itsekin kevennettyään laivaansa ensin heittämällä pois ylimääräiset kanuunansa. Roberts purjehti Dominicaan ja suunnitteli siellä itselleen merirosvolipun.
Roberts päätti lähteä Länsi-Intian vaarallisilta vesiltä Newfoundlandille, minne hän saapui vuoden 1720 kesäkuussa. Siellä hän tuhosi Trepasseyn kalasataman ja vei 22 laivaa. Samalla hän vaihtoi entisen lippulaivansa kaljuunaan, jossa oli 16 kanuunaa. Roberts lyöttäytyi uudelleen yhteen de Palissen kanssa ja kaappasi vielä 10 ranskalaislaivaa. Näistä yhden, 26-kanuunaisen kauppalaivan, Roberts otti omaan käyttöönsä ja antoi sille nimeksi "Good Fortune". Roberts jatkoi kaappauksia heinäkuun ajan menestyksekkäästi ja oli elokuun loppuun mennessä saanut saaliikseen yhteensä 40 laivaa.


title: Bartholomew Roberts

text: Roberts palasi syksyksi de Palissen kanssa takaisin Karibialle ja ankkuroitui siellä Carriacoun saarelle Grenadiineilla. Ranskalainen kuvernööri joutui ylivoiman edessä varustamaan ja ruokkimaan merirosvot. Roberts antoi samalla lippulaivansa uudeksi nimeksi "Royal Fortune" ja itselleen arvonimen "Leeward-saarten Amiraali". Hän purjehti Neitsytsaarille ja ryösteli lisää laivoja, joista yhdestä hän teki itselleen uuden "Royal Fortunen" entisen tilalle. Dominicalla hän kaappasi hollantilaisen kauppalaivan, josta tuli jälleen uusi "Royal Fortune", nyt jo 42-kanuunainen.


title: Bartholomew Roberts

text: Juhlittuaan aikansa Roberts päätti paeta hyvän sään aikana takaisin Länsi-Afrikan rannikolle. Laivasto ajautui kuitenkin Tobagoon yritettyään kaapata matkalla portugalilaisen laivasaattueen. Robertsin miehistön mieliala oli matala ja kapinahenkinen koko seuraavan talven, ja myös de Palisse jätti hänet oman onnensa nojaan. Lopulta Robertsin laivasto kutistui enää yhteen alukseen, jolla hän lopulta pääsi Afrikkaan Cape Verdelle toukokuussa. Sieltä hän jatkoi Senegaliin, missä hän kaappasi kaksi ranskalaissluuppia, joilla hän vahvisti laivastoaan. Roberts vietti kuusi viikkoa Sierra Leonessa kunnostaen laivojaan ja antaen miehistönsä juhlia maissa. Hän jatkoi sen jälkeen ryöstelyä ja kasvatti laivastonsa ja miehistönsä kokoa. Erään yhteistyöstä kieltäytyneen orjalaivan hän poltti ihmislasteineen.


title: Bartholomew Roberts

text: 5. helmikuuta 1722 brittiläinen sotalaiva "HMS Swallow" yllätti merirosvot teeskennellen olevansa kauppalaiva, ja yksi Robertsin aluksista upposi. 10. päivänä "Swallow" palasi hakemaan Robertsia. Parhaimpiinsa pukeutunut Roberts sai kanuunatulessa välittömästi surmansa ammuksen osuttua häntä kaulaan. Robertsin ruumis heitettiin toivomuksensa mukaisesti yli laidan, minkä jälkeen hänen miehistönsäkin pian lopetti vastarinnan. Robertsin kuoleman myötä loppui myös niin sanottu "merirosvouksen kultakausi".


title: Thomas Tew

text: Thomas Tew (?-1695) oli alun perin kaappari, mutta hän kääntyi miehistöineen merirosvoksi. Tew ryösti laivoja Punaisella merellä 1690-luvulla. Esimerkkinä ryöstelyn tuloksellisuudesta voisi mainita, että vuonna 1693 erään laivan ryöstön jälkeen kunkin miehistön jäsenen osuuden arvoksi tuli yli 3000 puntaa (Englannin laivaston sotilaan kuukausipalkan ollessa tuolloin yksi punta). Tew sai surmansa yrittäessään vallata intialaisalus "Futteh Mahmood"ia vuonna 1695, kun laivasta ammuttu tykinlaukaus osui häntä vatsaan.


title: Hollannin Itä-Intian kauppakomppania

text:
Hollannin Itä-Intian kauppakomppania ("Vereenigde Oostindische Compagnie", VOC) oli vuonna 1602 perustettu maailman toinen monikansallinen yritys (Englannin Itä-Intian kauppakomppania perustettiin vain kaksi vuotta aikaisemmin), ja ensimmäinen, joka perusti oman pörssinsä, Amsterdamin pörssin. Sitä on pidetty myös maailman ensimmäisenä megakorporaationa, sillä sillä oli lähes valtiolliset oikeudet, kuten oikeus julistaa sota, solmia sopimuksia, vangita ja teloittaa epäiltyjä, painaa rahaa ja perustaa siirtomaita.
Kauppakomppanian ylimpänä hallintoelimenä toimi Amsterdamin kamari. Se käsitti yleensä 17 jäsentä, joilla oli yhteinen valtuusto. Maakunnat Hollanti ja Zeeland olivat sen tärkeimmät edustajat.


title: Hollannin Itä-Intian kauppakomppania

text: Kauppakomppania otti satamakaupunki Batavian (nykyinen Jakarta, Indonesian pääkaupunki) pääkaupungikseen. Bataviassa oli kauppakomppanian kuvernöörin asemapaikka. Hän oli vannonut lojaaliutta Amsterdamin kamarille ja Hollannin tasavallalle ja oli siksi velvoitettu kuuntelemaan valtuustoa. Bataviasta käsin kauppakomppania kontrolloi Itä-Intian kauppaa ja etenkin maustekauppaa, jossa sillä oli monopoliasema suuren osaa 1600-luvusta. Kahden vuosisadan aikana Kauppakomppania valloitti myös ympäröiviä alueita laajentaakseen vaikutusvaltaansa.


title: Hollannin Itä-Intian kauppakomppania

text: Kauppakomppania ajautui konkurssiin 1700-luvun lopussa, jolloin sen hallitsemat alueet muodostivat Alankomaiden Itä-Intian alueen.


title: Domenico Zipoli

text: Domenico Zipoli (17. lokakuuta 1688 Prato, Italia– 2. tammikuuta 1726 Córdoba, Argentiina) oli italialainen säveltäjä. Hän opiskeli muun muassa Alessandro Scarlattin johdolla. Riitannuttuaan Scarlattin kanssa hän lähti Bolognaan, jonka jälkeen hän opiskeli vielä Roomassa Bernardo Pasquinin oppilaana 1709–1716. Vuonna 1716 hän ryhtyi jesuiitaksi ja muutti Sevillaan. Vuonna 1717 hän muutti jesuiittatyöhön Paraguayyn. Zipoli kuoli hieman ennen pappisvihkimystään Córdobassa, Argentiinassa vuonna 1726.


title: Domenico Zipoli

text: Zipoli tunnetaan parhaiten cembalolle säveltämästään musiikista. Lisäksi hän sävelsi muun muassa oratorioita ja motetteja, mutta hyvin harva niistä on säilynyt. Zipolin pääteos on "Sonate d' Intavolatura per Organo e Cimbolo" vuodelta 1715. Sen ensimmäinen osa on messumusiikkia uruille ja toinen osa sisältää cembalolle kirjoitetut neljä sarjaa ja kaksi partitaa. Hänen mahdollisista Etelä-Amerikassa sävelletyistä teoksista ei tiedetä mitään.


title: Ilja Repin

text: Ilja Jefimovitš Repin (, ; 5. elokuuta 1844 Tšugujev, Harkovan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 29. syyskuuta 1930 Kuokkala, Terijoki, Suomi) oli venäläinen ja Suomen venäläinen taidemaalari ja akateemikko. Hänen tuotantonsa sisältää maalauksia, piirustuksia, etsauksia ja veistoksia.


title: Ilja Repin

text: Repiniä pidetään venäläisenä taiteilijana, koska hän opiskeli ja teki tuotantonsa pääteokset Venäjällä, mutta hän syntyi Harkovan kuvernementissa nykyisen Ukrainan alueella ja vietti siellä nuoruutensa ja osan elämästään.


title: Ilja Repin

text: Repin asui Suomen-huvilallaan noin 30 vuotta, joista liki 13 vuotta itsenäisessä Suomessa. Hänellä ei kuitenkaan ollut koskaan Suomen kansalaisuutta, vaan hänellä oli henkilöllisyystodistuksena niin sanottu Nansen-passi, joka luotiin varta vasten Venäjän vallankumousta paenneita varten.


title: Ilja Repin

text: Läpi elämänsä Repin itse katsoi olevansa syntyperältään kasakka, ulaani, josta hän myös oli ylpeä. Ilja Repinin isä oli sotilassiirtolainen. Repin syntyi Harkovan lähellä Itä-Ukrainassa. Koska isä sotilaana oli jatkuvasti poissa, perhe koki jatkuvaa puutetta. Lapsuudesta pienen Iljan mieleen jäikin ennen kaikkea nälkä ja se, kuinka perheen äiti joutui levittämään kalkkia valtion kasarmeilla hänen viedessään äidille ruokaa työmaalle.


title: Ilja Repin

text: Hän sai Ukrainassa taideopetusta vuonna 1858, kun hän työskenteli tšugujevilaisen ikonimaalarin I. M. Bunakovin palveluksessa ja ansaitsi elantonsa maalaamalla muotokuvia ja ikoneja. Paikalliset ukrainalaiset kirkot ostivat hänen maalauksiaan. Hänen lahjakkuuttaan rohkaistiin myös koulussa.


title: Ilja Repin

text: Vuonna 1863 Repin lähti Pietariin opiskelemaan Keisarilliseen taideakatemiaan. Taideopiskelijana Repinin taloudellinen tilanne oli heikko, ja hän joutui tekemään sekalaisia töitä.


title: Ilja Repin

text: Repin oli jo 25-vuotiaana tunnustettu muotokuvamaalari. Hän maalasi noin 300 muotokuvaa aikansa huomattavimmista venäläisistä. Repin solmi helmikuussa 1872 avioliiton Vera Ševtsovan kanssa. Tytär Vera syntyi lokakuussa. Vuonna 1874 perheeseen syntyi toinen tytär Nadešda ja 1877 syntyi poika Juri ja 1880 syntyi nuorin tytär Tatjana.


title: Ilja Repin

text: Taideakatemian lopputyöstä "Jairuksen tyttären henkiinherätys" Repin sai kuusivuotisen apurahan, jonka turvin hän matkusti Eurooppaan ja asui Pariisissa vuosina 1876–1882. Sen jälkeen hän asui vuoden kotikylässään Ukrainassa.


title: Ilja Repin

text: Repin muutti perheineen syyskuussa 1877 Moskovaan. Hänet hyväksyttiin "Vaeltajien" eli peredvižnikkien jäseneksi vuonna 1878, ja hän oli ryhmän vaikutusvaltainen jäsen. Repin asui Moskovassa kuusi vuotta mutta muutti sitten Pietariin, jossa hän opetti taideakatemiassa ja teki useita matkoja Eurooppaan vuosina 1883, 1889, 1894 ja 1900. Häntä innostivat varsinkin Rembrandtin maalaukset. Hän maalasi paljon ystäviensä, muun muassa Leo Tolstoin ja Dmitri Mendelejevin, muotokuvia.


title: Ilja Repin

text: Useissa Repinin maalauksissa on historiamaalauksen aiheita ja joskus radikaalia yhteiskunnallista ja poliittista kritiikkiä, kuten maalauksissa "Kotiinpaluu" ja "Volgan lautturit".


title: Ilja Repin

text: Eräs Ilja Repinin pääteoksista on "Zaporižžjan kasakat kirjoittavat kirjettä Turkin sulttaanille Mohammed IV:lle". Taiteilija maalasi teosta kolmetoista vuotta 1878–1891 tutkittuaan aihetta ja matkusteltuaan Ukrainassa ja Zaporižžjan alueella. Maalauksessa ilakoivat kasakat laativat herjauskirjettä Turkin sulttaanille. Tunnelma on sekä sankarillinen että koominen. Kuvaa on joskus käytetty psykologian opetuksessa, koska sen sanotaan esittelevän naurua sen kaikissa muodoissa – sarkastisesta hymystä avoimeen hohotukseen.


title: Ilja Repin

text: Repin osti vuonna 1899 toukokuussa naisystävänsä Natalia Nordmanin (Natalia Borisovna Nordman-Severova, 1863- 1914 ) nimiin huvilan Terijoen Kuokkalasta, joka sai nimekseen Penaty. Repin joutui työskentelemään usein vasemmalla kädellään oikean käden kipeytymisen vuoksi. Repin jätti vuonna 1907 lopullisesti opetustyön Pietarin Taideakatemiassa, jonka jälkeen hän kävi Krimillä keräämässä aineistoa "Mustanmeren kasakoita" varten. Hän alkoi kirjoittaa lapsuuden muistelmia ja 1911 kirjoitti muistelmia Leo Tolstoista. Hän matkusti Roomaan Natalia Nordmannin kanssa.


title: Ilja Repin

text: Vuonna 1914 Ilja Repin valittiin Suomen taiteilijaseuran kunniajäseneksi. Natalia Nordmann kuoli Sveitsissä kesäkuussa tuberkuloosiin, jonka jälkeen Repin palasi Kuokkalaan. Vuonna 1916 Repin aloitti muistelmien kokoamisen kirjaksi "Mennyt aika läheinen".


title: Ilja Repin

text: Vuonna 1917 Suomen rajan sulkeuduttua Repin jäi Suomeen. Vaikka Ilja Repin oli bolševikkijohtajien ihailema ja myöhemmin eräs sosialistisen realismin esikuvia ja vaikka Lenin oli pyytänyt häntä takaisin Neuvosto-Venäjälle, ei taiteilija koskaan astunut Neuvostoliiton maaperälle.


title: Ilja Repin

text: Sairastuttuaan oikean käden surkastumaan Repin ei pystynyt enää luomaan maalauksia, jotka edustaisivat samaa tasoa, joka oli tuonut hänelle kuuluisuuden. Hän opetteli maalaamaan vasemmalla kädellään mutta vietti elämänsä viimeiset vuodet taloudellisissa vaikeuksissa.


title: Ilja Repin

text: Repin kuoli Kuokkalassa vuonna 1930. Sotien jälkeen Neuvostoliittoon liitetty taajama nimettiin vuonna 1948 hänen mukaansa Repinoksi.


title: Ilja Repin

text: Sodassa tuhoutunut Penatyn huvila päätettiin rakentaa uudelleen Repinin syntymän 100-vuotisjuhlavuonna. Se avattiin yleisölle museona 1962. Osa huoneista on sisustettu alkuperäiseen tyyliin ja esillä paljon Repinille kuulunutta esineistöä, kuten huonekaluja, patsaita ja maalauksia. Lukuisat luonnokset, valokuvat ja esineet kertovat Repinin tunnetuista töistä. Osa esineistöstä on alkuperäisiä, osa on kopioita.


title: Ilja Repin

text: Ensimmäisen Venäjän vallankumouksen aikoihin vuonna 1905 Repin ei pitänyt Nikolai II:n hallinnosta ja odotti aikaa, kunnes "tämä inhottavuus hajoaisi". Kun se hajosi vuonna 1917 Repin muutti näkökantaansa ja kieltäytyi palaamasta Venäjälle. Hänen asenteensa neuvostovaltaa kohtaan kiteytyi maalauksessa "Bolsevikit" (1930), jossa rumat miehet kiero hymy kasvoillaan ryöstävät pienen pojan.


title: Ilja Repin

text: Repin kieltäytyi, kun häntä yritettiin taivutella muuttamaan Neuvostoliittoon. Eräälle pariskunnalle, joka houkutteli Repiniä vuonna 1925 hän vastasi: "Tekö tarjoatte minulle rahaa, te kerjäläiset, te, jotka olette tyhjentäneet suuren Venäjän niin putipuhtaaksi, että siellä nyt miljoonat näkevät nälkää ja kärsivät kurjuutta... En ole rikas, mutta en myöskään niin köyhä, että ottaisin vastaan teidän rahojanne."


title: Ilja Repin

text: Repin kertoi pariskunnalle myös, mitä hän ajatteli siitä, että Pietarin kaupungille oli annettu uusi nimi, Leningrad. "Sanokaapa minulle, millä oikeudella kourallinen kansainvälisiä seikkailijoita on katsonut voivansa muuttaa mahtavan Venäjän Pietari Suuren kaupungin nimen jonkun maanalaisen fanaatikon, sairaan idiootin, Leninin nimiseksi?"


title: Ilja Repin

text: Repin ihaili Suomea ja piti "Gelsingforsia" (Helsingin venäläinen tsaarinaikainen nimitys) "Pariisin kolkkana". Hän tunsi useita suomalaisia taiteilijoita, muun muassa Albert Edelfeltin jo ennen muuttoaan Kuokkalaan. Lokakuussa 1919 Repin lahjoitti Suomen taideyhdistykselle kokoelmastaan 23 venäläisten taiteilijoiden työtä ja seitsemän omaa maalaustaan. Näin sai alkunsa Ateneumin Repin-kokoelma. Myöhemmin 1960-luvulla Suomessa olevia Šuvalovin kokoelmaan kuuluvia Repinin maalauksia ja piirustuksia tarjottiin Ateneumin ostettaviksi, mutta museo torjui tarjouksen ilmoittamalla, että sillä oli jo riittävästi Repinin tuotantoa. Sen johdosta suurin osa tarjotuista teoksista päätyi Moskovaan Tretjakovin galleriaan.


title: Ilja Repin

text: Vuonna 1920 Repin kutsuttiin Suomen Taideyhdistyksen kunniajäseneksi., jonka kunniaksi Helsingissä Hotelli Seurahuoneen ravintolassa järjestettiin illallinen. Sen jälkeen hän maalasi Akseli Gallen-Kallelan muotokuvan ja aloitti "Suomen suurmiehiä" -teoksen maalaamisen.


title: Ilja Repin

text: Repinin poika Juri Repin oli myös taiteilija. Nykyinen Repinin suku on Ilja Repinin Järvenpäässä asuneen veljen jälkeläisiä. Taiteilijan veljenpoika Ilja Repin valmisti kahden ortodoksisen pyhäkön ikonostaasin puuleikkaukset Järvenpään vuonna väliaikaiseksi tarkoitettuun ortodoksiseen rukoushuoneeseen vuonna 1948 ja kymmenen vuotta myöhemmin Helsingin ortodoksisen hautausmaan uuteen kirkkoon.


title: Ilja Repin

text: Neuvostoliitossa julkaistiin useita Repin-aiheisia kirjoja 1920-luvulta alkaen. 1930-luvulla käynnistettiin varsinainen Repin-kultti, kun hänen teoksiaan pidettiin malleina "edistyksellisestä" ja "realistisesta" taiteesta sosialistisen realismin kauden alettua Neuvostoliitossa. Niin bolsevikkivallankumousta edeltävällä Venäjällä kuin Neuvostoliitossakin Ilja Repiniä arvostettiin siinä missä Tolstoita, Modest Musorgskia ja Nikolai Rimski-Korsakovia. Repin itsekin maalasi vallankumousaiheisia töitä, kuten "Propagandistin pidätys", "Mielenosoittajan ampuminen", "Punaiset hautajaiset" ja "Tsaarin hirsipuun luona", jotka hän lahjoitti vallankumousmuseolle neuvostotaiteilijoiden delegaation vierailun yhteydessä kesällä 1926.


title: Ilja Repin

text: Kun Neuvosto-Venäjä valjasti Repinin osaksi propagandaansa ja Suomessa pelättiin kommunismin leviämistä itärajan yli, Etsivä keskuspoliisi kiinnostui Ilja Repinistä. Valtiollisen poliisin Repin-kansion julkisiksi tulleiden valvonta-asiakirjojen mukaan Repiniä ei suoranaisesti epäilty mistään, vaan tiedustelu suuntautui lähinnä siihen, onnistuisivatko neuvostohallituksen lähettämät houkuttelijat käännyttämään Repinin ja hänen perheenjäsenensä. Etsivän keskuspoliisin agentit muun muassa availivat Repinille tullutta kirjepostia ja taiteilijan luona käyneistä venäläisvieraista laadittiin perusteellisia ja värikkäitä raportteja. Raportti vuodelta 1926 kertoo Neuvostoliiton suunnitelmista myöntää Repinille kansantaiteilijan arvonimi, johon olisi kuulunut huomattava eläke. Tiedot oli saatu Repinin entisen oppilaan Isaak Brodskin Repinille lähettämästä kirjeestä.


title: Ilja Repin

text: Neuvosto-Venäjä lähetti erilaisia valtuuskuntia Repinin luokse, jotka lupasivat hänelle hyvää eläkettä ja asuntoa. Repin ei kuitenkaan taipunut, vaan hän vietti elämänsä vajaat 13 viimeistä vuotta itsenäisessä Suomessa.


title: Ilja Repin

text: Repin solmi lämpimiä suhteita useisiin suomalaisiin ja hänen taiteensa on varsin tunnettua ja suosittua Suomessa. Maassa on järjestetty useita Repinin näyttelyitä, ja hänen teoksiaan on täällä melko runsaasti. Myös venäläis-suomalaista Repin-aiheista tutkimusyhteistyötä on harjoitettu.


title: Airbus

text: Airbus S.A.S. (aikaisemmin Airbus Industrie) on eurooppalainen yhtiö, joka valmistaa matkustajalentokoneita. Yhtiön pääjohtajana on toiminut 9. lokakuuta 2006 alkaen ranskalainen Louis Gallois, joka on myös Airbusin omistajayhtiön EADS:n toinen pääjohtaja.


title: Airbus

text: Syyskuussa 1967 Ranska, Saksa ja Englanti solmivat yhteistyösopimuksen (Memorandum of Understanding, MoU) 300-paikkaisen lentokoneen kehittämisen aloittamisesta. Koneen nimeksi tuli aikanaan Airbus A300. Tämä oli Concorden jälkeen toinen yritys monikansallisen eurooppalaisen siviilikoneen rakentamisessa.


title: Airbus

text: Airbus perustettiin vuonna 1970 Ranskan lain määrittelemänä Groupement d'Intérêt Economique- eli GIE-yhteenliittymänä. Perustajat olivat ranskalainen Aérospatiale ja saksalainen Deutsche Aerospace. Englantilainen Hawker Siddeley ja hollantilainen Fokker osallistuivat siihen pian. Espanjalaisesta CASAsta (Construcciones Aeronauticas SA) tuli yhteenliittymän täysivaltainen osapuoli vuonna 1971.


title: Airbus

text: Yhtymän päämaja oli aluksi Pariisissa, mutta se muutti vuonna 1974 Toulouseen, Etelä-Ranskaan. British Aerospacesta tuli yhtiön täysjäsen vasta 1979, kun se oli ottanut haltuunsa Hawker Siddeley -yhtiön.


title: Airbus

text: Vuonna 2001 Airbus muuttui osakeyhtiöksi, Airbus S.A.S. (Société par Actions Simplifiée). Sen omistajat ovat EADS (80 %) ja BAE Systems (20 %). EADS (European Aeronautic Defence and Space Company) syntyi vuonna 2000 ranskalaisen Aérospatiale-Matra SA:n, saksalaisen DaimlerChrysler Aerospacen eli DASA:n ja espanjalaisen CASAn yhdistyessä. BAE Systems syntyi puolestaan vuonna 1999 brittiläisten British Aerospacen (BAe) ja Marconi Electronic Systemsin yhdistyessä.


title: Airbus

text: Suomalainen Patria Aviation on suunnitellut ja valmistaa Airbus A380:n spoilerit.


title: Airbus

text: Airbus-yhtiöllä on Suomessa kaksi toimivaa yhtiötä: Airbus Defence and Space Oy ja Airbus DS Oy. Airbus on aiemmalla liikenimellään (Cassidian/EADS) toteuttanut mm. Suomen viranomaisverkon (Virve-verkko) sekä päätelaitteet Virve-verkon käyttäjille.


title: Airbus

text: Yhtiö on tuonut markkinoille A380-koneen, joka on maailman suurin matkustajakone. Siitä on käytetty myös nimitystä "superjumbo", koska se on suurempi kuin "jumbojetiksi" kutsuttu Boeing 747.


title: Airbus

text: Airbusin kehitys on saanut aikaan sen, että Yhdysvallat on uhannut viedä koneiden kehitykseen annettavan niin kutsutun ”launch aid” -tuen (joka on Euroopassa pääosin lainaa) laillisuuden WTO:n punnittavaksi. Myös Euroopan Unioni on harkinnut tuen uudistamista.


title: Airbus

text: Airbus tarjoaa kaikista tuotannossa olevista matkustajakonemalleistaan myös liikelentokoneversioita, Airbus Corporate Jets (ACJ), esim. ACJ318.


title: William Kidd

text: Kapteeni Kidd (oik. William Kidd, n. 1645 – 23. toukokuuta 1701) on kaikkien aikojen kuuluisimpia merirosvoja. Maineestaan huolimatta Kidd ei todennäköisesti alkujaan kuitenkaan ollut merirosvo, vaan kaappari, joka jahtasi merirosvoja.


title: William Kidd

text: Kidd syntyi hyvään perheeseen Skotlannissa Dundeen kaupungissa. Hän lähti jo nuorena merille ja kohosi pian kapteeniksi.


title: William Kidd

text: Kidd sai merirosvon maineen alun perin kaapparimatkansa rahoittaneilta yhteistyökumppaneiltaan, jotka omien valtataisteluidensa ja sisäisten kiistojensa vuoksi mieluummin pettivät Kiddin kuin vaaransivat oman maineensa. Kaappariluvan Kidd sai Englannista, jossa neljä vaikutusvaltaista aatelista rahoitti kaapparimatkan ja rakennutti Kiddille tätä matkaa varten laivan "Adventure Galleyn". Luvan matkalleen Kidd sai Englannin kuninkaalta, jota hän ei kuitenkaan itse koskaan päässyt tapaamaan.


title: William Kidd

text: Kidd palasi 1696 New Yorkiin, jossa hän asui vaimonsa Sarahin kanssa. Hän palasi uudelle mantereelle värväämään miehistöä merirosvojahtiin, koska siihen aikaan Englanti oli sodassa Ranskaa vastaan ja Englannissa oli pulaa miehistöstä. New Yorkissa oli myös paljon vanhoja merirosvoja, joille kelpasi merirosvojen metsästämisestä saatava palkkio. New Yorkista saamansa miehistön kanssa Kidd suuntasi kohti Madagaskaria ja silloista Itä-Intiaa, jossa suurin osa merirosvoista majaili. Kiddin tavoitteena oli vangita ainakin yksi merirosvo (esimerkiksi Robert Culliford, Thomas Tew tai John Ireland).


title: William Kidd

text: Kiddiä kohtasi matkalla kuitenkin huono onni. Jo alkumatkasta häntä vaadittiin luovuttamaan osa miehistöstään Englannin laivaston palvelukseen. Kidd kieltäytyi ja purjehti yön pimeydessä pakoon, minkä jälkeen laivaston komentaja alkoi levittää huhua Kiddin kääntymisestä merirosvoukseen. Tämä kiihdytti Kiddin yhteistyökumppanien aloittamaa huhumyllyä, jossa kerrottiin kapteeni Kiddin teoista merirosvona. Kun Kidd viimein saapui Itä-Intian merille, kaikki osapuolet kohtelivat häntä merirosvona ja ampuivat kohti jo hänet nähdessään.


title: William Kidd

text: Kiddin epäonni jatkui, eikä hän löytänyt merirosvoja yli vuoteen. Kun Kidd viimein löysi laivan, joka oli ilman saattuetta eikä ollut englantilainen – eli periaatteessa luvallinen kohde englantilaiselle kaapparialukselle – hän ei suostunut kaappaamaan sitä, sillä se ei ollut merirosvoalus. Miehistö, jolle oli luvattu rikkauksia merirosvojen metsästämisestä, tuli erittäin tyytymättömäksi, ja pian laivalla puhkesi kapina. Yksi kapinan johtajista oli tykkimies William Moore, joka joutui sanaharkkaan Kiddin kanssa. Riidan päätteeksi Kidd heitti puusangon Mooren päähän. Moore kuoli vammoihinsa seuraavana päivänä.


title: William Kidd

text: Tämän jälkeen Kidd tavoitti Ranskan lipun alla purjehtivan aluksen "Quedagh Merchantin", joka kaapattiin. Tällä aluksella oli myös englantilaista omaisuutta, ja kun tieto aluksen kaappaamisesta kiiri Englantiin asti, Kiddiä viimeistään pidettiin kaikkien aikojen suurimpana merirosvona.


title: William Kidd

text: "Quedagh Merchantin" kaappauksen jälkeen Kiddillä oli viimein riittävästi kaapattua omaisuutta, jotta kaappariretken rahoittajat olisivat tyytyväisiä, joten Kidd päätti lopettaa retken ja palata takaisin länteen. Paluumatkalla Kidd viimein kohtasi oikean merirosvon, Robert Cullifordin, mutta tällöin hänen miehistönsä oli jo niin tyytymätön, että suurin osa lähti mieluummin Cullifordin matkaan kuin auttoi hänen vangitsemisessaan. Nyt Kiddillä oli enää niin vähän miehistöä jäljellä, että hän joutui hylkäämään aluksensa "Adventure Galleyn" ja jatkoi matkaa kaappaamallaan "Quedagh Merchantilla".


title: William Kidd

text: Madagaskarilta jäljelle jääneen miehistönsä kanssa Kidd purjehti länteen ja kuuli ensimmäiset huhut siitä, että häntä pidetään merirosvona. Hän päätti piilottaa kaappaamansa aluksen jonnekin Karibialle ja osti kyydin New Yorkiin. Kidd halusi selittää tekonsa ja osoittaa, että hän oli itse asiassa toiminut kaapparina. Kidd lähetti kuvernööri Bellamontille kirjeen, jossa pyrki selittämään tekonsa parhain päin. Bellamont vastasi Kiddille, että hän pyrkisi hankkimaan kuninkaan anteeksiannon, mikäli Kidd voisi osoittaa syyttömyytensä. Koska Kiddillä oli taskussaan ranskalaiset passit kaappaamistaan aluksista, hän luotti kykyynsä todistaa syyttömyytensä.


title: William Kidd

text: Kidd saapui vuonna 1699 Bostoniin, jossa kuvernööri Bellamont lupauksistaan huolimatta kuitenkin vangitsi Kiddin. Myös Kiddin miehistön jäsenet vangittiin myöhemmin. Vuonna 1700 Kidd lähetettiin tuomittavaksi Lontooseen. Kidd toivoi saavansa tukea aatelisilta rahoittajiltaan ja hänen matkalleen tukensa antaneelta kuninkaalta. Mutta tässä vaiheessa Kiddiä pidettiin jo yleisesti merirosvona, eikä kukaan korkeassa asemassa oleva halunnut olla enää missään tekemisissä hänen kanssaan. Toukokuussa 1701 Kidd todettiin syylliseksi tykkimies William Mooren murhaan ja viiteen merirosvoukseen. Hänet hirtettiin 23. toukokuuta 1701.


title: William Kidd

text: Kiddin mainetta on siivittänyt tarina tämän kätkemästä aarteesta. 1701 sävelletyn laulun "Captain Kid's Farewell to the Seas, or, the Famous Pirate's Lament" ("Kapteeni Kiddin jäähyväiset merelle eli Kuuluisan merirosvon valitusvirsi") mukaan Kidd kätki "kaksisataa harkkoa kultaa" ja "moninvertaisesti riikintaalereita". Tarina on inspiroinut kirjailijoita, kuten Edgar Allan Poeta ja Robert Louis Stevensonia.


title: William Kidd

text: Kidd todella hautasi pienen aarrearkun Gardiners Islandille New Yorkin osavaltioon Cherry Tree Fieldinä tunnettuun paikkaan. Kuvernööri Bellomont kuitenkin kaivoi sen ylös ja lähetti Englantiin käytettäväksi todisteena Kiddiä vastaan.


title: William Kidd

text: Kiddin kaappaama "Quedagh Merchant" -laiva löydettiin Dominikaaniselle tasavallalle kuuluvan pienen Catalina-saaren läheltä kolmen metrin syvyydestä joulukuussa 2007. Dominikaaninen tasavalta on myöntänyt luvan tutkia hylkyä tarkemmin.


title: William Kidd

text: "Adventureksi" uskottu hylky löytyi vuonna 2000 Nosy Borahan (ent. Sainte-Marie) edustalta, ja vuonna 2015 hylystä löytyi 50-kiloinen hopeaharkko, joka on alkujaan peräisin Boliviasta.


title: William Kidd

text: Vuonna 2001 kapteeni Kiddin elämänvaiheista julkaistiin Charles Vanderpoolin ohjaama dokumenttielokuva "The Quest for Captain Kidd".


title: GIMPS

text: GIMPS ("Great Internet Mersenne Prime Search") on matematiikan projekti, jonka tavoitteena on etsiä uusia Mersennen alkulukuja käyttäen hyväksi lukuisten kotitietokoneiden laskentatehoa. Projektin perusti George Woltman, joka myös kirjoitti alkulukuja etsivän ohjelman. Scott Kurowski loi projektia tukevan PrimeNet-palvelimen esitelläkseen Entropia Incorporatedin hajautettuja ohjelmistoja.


title: GIMPS

text: GIMPS-projektilla on löydetty tähän mennessä 14 Mersennen alkulukua, jotka kaikki olivat löytöhetkellä maailman suurimpia tunnettuja alkulukuja. Tällä hetkellä suurin tunnettu Mersennen alkuluku on 2 − 1. Se löydettiin 7. tammikuuta 2016, ja kymmenjärjestelmässä esitettynä siinä on 22 338 618 numeroa.


title: Täydellinen luku

text: Täydellinen luku on luonnollinen luku, joka on itseään pienempien tekijöidensä summa. Täydellisiä lukuja ovat esimerkiksi 6 ja 28, koska 1 + 2 + 3 = 6 ja 1 + 2 + 4 + 7 + 14 = 28. Positiiviset kokonaisluvut, jotka eivät ole täydellisiä, ovat joko runsaita tai vajaita.


title: Täydellinen luku

text: Muinaiset kreikkalaiset tunsivat vain neljä pienintä täydellistä lukua. Eukleides kirjoitti noin 300 eaa. kirjassaan Elementa, että ne saadaan kaavalla


title: Täydellinen luku

text: Eukleideen tuntemat täydelliset luvut ovat:Eukleides osoitti, että formula_1 on täydellinen luku aina, kun formula_7 on Mersennen alkuluku. Vasta vuonna 1747 Leonhard Euler todisti, että kaavalla voidaan tuottaa kaikki parilliset täydelliset luvut. Ei kuitenkaan tiedetä, onko olemassa parittomia täydellisiä lukuja. Tiedetään kuitenkin, että parittoman täydellisen luvun täytyy olla suurempi kuin formula_8 ja sillä täytyy olla vähintään 8 alkulukutekijää, mikäli se on olemassa. Jos luku ei ole kolmella jaollinen, alkulukutekijöitä on vähintään 11. Mersennen alkulukuja ja siten myös täydellisiä lukuja etsitään GIMPS-projektin avulla.


title: Täydellinen luku

text: Täydellisillä luvuilla on useita mielenkiintoisia ominaisuuksia.


title: Täydellinen luku

text: Täydellisen luvun kaikkien tekijöiden käänteislukujen summa on kaksi,


title: Täydellinen luku

text: Esimerkiksi, kun luku on 6, on sillä tekijät formula_10 ja niiden käänteislukujen summa on


title: Täydellinen luku

text: Jokainen (parillinen) täydellinen luku on myös kolmioluku.


title: Pietro Locatelli

text: Pietro Antonio Locatelli (3. syyskuuta 1695 – 30. maaliskuuta 1764) oli italialainen säveltäjä ja viulisti.


title: Pietro Locatelli

text: Locatelli syntyi Bergamossa, Italiassa ja opiskeli Roomassa. Vuonna 1729 hän muutti Amsterdamiin.


title: Pietro Locatelli

text: Suurin osa Locatellin musiikista on sävelletty viululle. Tunnetuimpia teoksia on muun muassa "Arte del violino", eräs kahdentoista viulukonserton kokoelma. Locatellin varhaisimmissa sävellyksissä oli vaikutteita Arcangelo Corellin musiikista ja myöhäisemmät muistuttivat enemmän Antonio Vivaldin tyyliä.


title: Distributismi

text: Distributismi ( = "jakaa", "jaella", "levittää", "jaoitella") eli omistuksen hajautusoppi on talousoppi, joka pyrkii turvaamaan markkinoiden toiminnan mahdollisimman laajapohjaisella tuotantovälineiden omistuksella. Omistuksen hajauttamisella tarkoitetaan niitä keinoja, joita käyttämällä on mahdollista vähentää omistuksen keskittymistä valtiolle tai yksityisille suuromistajille. Distributismin alkuperä on katolisessa kirkossa ja katolisissa ajattelijoissa. Se laajeni 1900-luvulla muihin piireihin ja viime vuosikymmeninä distributismista on tullut eri nationalististen suuntausten, liikkeiden ja aatteiden epävirallinen talousoppi. Distributismi on lähellä ideaa, jota jotkut poliittiset ryhmät Suomessa ovat kutsuneet nimellä kansankapitalismi.


title: Distributismi

text: Distributismi eroaa perinteisistä vasemmistolaisista ja oikeistolaisista opeista, ja luetaankin kolmannen tien ("Third way") opiksi. Distributismin idea poikkeaa kapitalismista ja sosialismista, koska distributismi vastustaa pääomien keskittämistä harvojen rikkaiden tai valtion haltuun. Kun sosialismissa tuotantovälineet ovat yhteiskunnan omistamia ja kapitalismissa taas pienen joukon yksityisesti omistamia, distributistisessa kansantaloudessa tuotantovälineiden laajapohjainen omistaminen on normaalia kuten sosialismissa, mutta samalla myös yksityistä kuten kapitalismissa. Pääoman yksityistä omistusoikeutta ei rajoiteta, mutta omistuksen keskittymistä yksityisellä sektorilla voidaan silti hienovaraisin keinoin vähentää. Tällaisen laajapohjaisen yksityisen omistamisen ajatellaan takaavan paremmin markkinoiden toiminnan kuin sosialistinen monopoli tai kapitalistinen oligopoli. Distributismi vastustaa myös äärimmäisyyksiin menevää individualismia ja statismia. Valtio-oppina distributismille on aivan sama, onko valtio tasavalta vai monarkia.


title: Distributismi

text: Distributismi on ideana vanha, mutta nimen opille antoivat katoliset ajattelijat Gilbert Keith Chesterton ja Hilaire Belloc. Omistuksen keskittymistä korostavien kapitalismin ja sen vastapainon, sosialismin syntyessä oli tarpeellista nimetä myös tämä kolmas mahdollisuus.


title: Distributismi

text: Distributismin juuret perustuvat 1800- ja 1900-lukujen paavillisiin opetuksiin, joissa korostettiin sosiaalista oikeudenmukaisuutta. Keskeisin katolinen pohjateos distributismin kannalta on paavi Leo XII:n kiertokirje "Rerum Novarum". Tarkemmin distributismin ajatuspohjaa selittivät paavi Pius XI:n kiertokirje "Quadragesimo Anno" ja paavi Johannes Paavali II:n "Centesimus annus". Distributismissa pyritään omistuksen hajauttamiseen, jolloin pienomistus on tavallista ja kattaa valtaosan kaikesta pääomien omistuksesta. Ajatus ruohonjuuritason omistuksesta lähtee katolisen kirkon subsidiari- eli läheisyysperiaatteesta.


title: Distributismi

text: Nykyaikaisen distributismin perusteos ja tiivistelmä on Gilbert Keith Chestertonin teos "The Outline of Sanity" vuodelta 1927. Tämän lisäksi näitä opillisia perusteita esiteltiin mm. Chestertonin kirjoittamissa "The American Review"in artikkeleissa. Muita distributismin perusteoksia ovat Hilaire Bellocin "The Uses of Diversity" (1921) ja "The Servile State" (1913). Chesterton kehittikin distributistista ajattelua lähinnä Yhdysvalloissa, mutta se myös omaksuttiin 1930-luvulla "katolisen työväenliikkeen" opiksi.


title: Distributismi

text: Distributismin perusidea on kansalaisten omavaraisuuden suosiminen ja kansakunnalle elintärkeiden perusinstituutioiden, kuten avioliiton, perheen ja kodin vahvistaminen. Tämän idean talouspoliittinen osa voidaan jakaa pääasiassa kahteen toisiaan tukevaan suuntaukseen:Pääideana on hajauttaa omistus mahdollisimman laajalle alueelle, jottei se pääse keskittymään minkään tahon haltuun, ja aiheuta näin ollen yhteiskunnallista epätasa-arvoa. Pienyrittäjyydellä tarkoitetaan yritystä, jolla on vähän työvoimaa, pieni liikevaihto ja markkina-alue. Valtion tulee tukea pienyrittäjyyttä rakentamalla suosiolliset olot pienyrityksille, esimerkiksi verotuksen kautta. Pienyritysten perustamista ja hengissä selviämistä tulee auttaa mahdollisimman paljon tässä maailmassa, jossa suuryrityksillä on etulyöntiasema pieniin nähden.


title: Distributismi

text: Distributismi haluaa luoda yhteiskunnan taloudellisen pohjan pienyrittäjyydelle, mutta se ei tarkoita kaikkien suuryritysten poistamista. Suuryritykset ovat joillakin tuotannonaloilla erittäin tärkeitä, mutta niidenkin omistussuhteita voidaan muuttaa distributistisesti osuuskunta- ja yhtiöjärjestelyjen kautta. Sama koskee pankkeja. Distributismi mielellään poistaisi nykyisenlaisen yksityisen pankkijärjestelmän tai ainakin sen voiton tavoittelun. Tätä ei toteutettaisi välttämättä kansallistamisella, mutta luultavimmin kuitenkin valtion tuella.


title: Distributismi

text: Distributismin perustelut, miksi omaisuus tulisi hajauttaa mahdollisimman ruohonjuuritasolle:


title: Distributismi

text: Pintapuolisesti katsottuna distributismilla on yhteistä sosialismin ja kapitalismin kanssa. Distributismi kuitenkin näkee kapitalismin ja sosialismin vihollisinaan siksi, että kapitalismi ja sosialismi pyrkivät omaisuuden keskittämiseen. Kapitalismissa omaisuus keskittyy harvoille kapitalisteille ja sosialismissa se keskittyy valtion ja sen hallinnon haltuun. Sosialismi ja kapitalismi myös keskittyvät tulojen jakautumiseen, kun taas distributismi keskittyy tulojen hankkimisen edellytyksiin ja jakamiseen. Kapitalismi ja sosialismi pyrkivät luomaan mahdollisimman paljon palkkatyöläisiä, kun taas distributismi pyrkii luomaan omistajia. Kummassakin opissa on paljon työläisiä tai työttömiä, vähän omistajia, mikä luo jyrkkiä yhteiskunnallisia luokkaeroja ja hajottaa näin kansallista yhtenäisyyttä. Distributismi vastaa tällä tavalla nationalismin vaatimuksiin luokkayhteiskunnan ehkäisemisestä. Kun palkasta riippuvaisia työläisiä on vähän ja omistajia on paljon, ei tarvitse pitää yllä valtiolle ja yhteiskunnalle raskaita sosiaalimenoja. Kun kansalaisen on itse omaisuuden omistaja, ei silloin valtion tarvitse keskisttyä tuloeroista huolehtimisiin ja niiden kaventamisiin. Toki distributismissa kuitenkin pyritään luomaan jonkinlainen sosiaalinen turvaverkko jos taloudellinen epäonni kohtaa kansalaista itseomistuksesta huolimatta.


title: Distributismi

text: Sosialismin ja distributismin yhtenäisyyksiä on se, että kumpikin pyrkivät hyvinvoinnin jakamiseen. Sosialismissa keskusjohto aiheuttaa paisuvan ja kiristyvän verotuksen, byrokratian, suuret tulonsiirrot, työttömyyden ja siitä aiheutuvan turhautuneisuuden.


title: Distributismi

text: Kapitalismi väittää puolustavansa yksityisomistusta, mutta silti omaisuus keskittyy harvojen rikkaiden haltuun. Varattomien määrä kasvaa ja omistaville rikkaille keskittyy taloudellisen vallan lisäksi poliittinen valta. Siten kapitalismi on myös epävakaa järjestelmä, mikä ilmenee lamakausina ja talouden taantumina. Tällä tavalla kapitalismi lähestyy sosialistista järjestelmää ja siksi G. K. Chestertonin mielestä kapitalismia paremmin kuvaava käsite on "proletarianismi". Kovin kapitalismin kritiikki ajoittuu ajalle ennen suurta lamaa, jolloin haluttiin erityisesti Yhdysvalloissa toteuttaa puhdasta kapitalismia. Kuitenkin sen jälkeen kapitalismi on pyrkinyt kontrolloimaan kapitalistista omistusta ja näin ollen lähentynyt hieman distributistisia arvoja.


title: Distributismi

text: Distributismi ei tarkkaan määrittele mitä keinoja tulisi käyttää distributismin saavuttamiseksi. Keinojen ei tarvitse olla uusia, vaan ne voivat olla muiden oppien menettelytapoja, kunhan ne noudattavat distributistista arvomaailmaa. Yleisimmin distributismin ajattelijat ovat ehdottaneet merkittäväksi keinoksi verotusta. Distributismissa ei yleisesti kannateta kauheasti verotusta, mutta sitä pidetään pakollisena pahana. Ensin tulee luoda distributistinen yhteiskunta, jossa ei ole enää niin raskas julkinen sektori. Tällöin voidaan alkaa keventää verotusta. Ideana on, ettei julkinen enää tuhlaisi verorahoja vaan taloudellinen vastuu siirtyisi enemmän kansalaisille. Valtiovalta, kuten parlamentti ja hallitus, eivät voisi tehdä verorahoja ja taloutta koskevia päätöksiä ilman kansalaisten mielipidettä. Distributismissa verotus olisi kovempaa ulkomaisille kuin omille kansalaisille. Verotus kohdistuisi kovana myös rikkaita kohtaan, mutta helpottaisi köyhiä. Ennen kaikkea verotuksen tulee hyödyttää pienyrittäjää ja hänen perustamaansa yritystä. Raskaat menot, kuten sosiaaliturvamaksut, eivät saa rasittaa yrittäjää ja hänen työllistämiskykyään.


title: Distributismi

text: Verotuksen ideana on progressiivisuus, joka takee selvemmän tulon jakautumisen. Varallisuusveron tulisi olla progressiivinen samoin perintö-ja varainsiirtoverojen. Pääoma-ja ansiotuloverot koetaan haitallisiksi, koska ne haittaavat työllistymistä ja ajavat kansalaista pois kotimaastansa. Ulkomaalaista tuontia verotettaisiin enemmän ja tuontitulleja perustettaisiin enemmän. Distributismin mukaan protektionistinen tuontiveropolitiikka takaa kansallisvaltion omavaraisuuden ja turvallisuuden. Ulkomaalaisomistus nähdään distributismissa uhkana kansallisvaltion omalle kansantaloudelle. Ulkomaalaisomistus poistaa yleensä kansallisvaltiosta ostamansa yhtiöt ja näin ollen haittaa kansantaloutta sekä kansalaisia. Kansainväliset kapitalistiset vapaakauppajärjestötkin siis sotivat kansallista omistusta vastaan ja ne ovat haitaksi kansantaloudelle. Omaisuuden tulee olla kansallisessa, muttei valtiollisessa omistuksessa.


title: Distributismi

text: Omaisuuden hajauttamista eli käytännössä yksityistämistä ei tule viedä kuitenkaan liian pitkälle. Julkista turvallisuutta, terveydenhuoltoa, koulutusta ja liikenneyhteyksiä sekä niiden tarjoajia ei tule yksityistää. Liiallinen valtion hallussapito kuitenkin johtaa distributismin mukaan sosialismiin.


title: Distributismi

text: Distributistinen toiminta on siis valtiokapitalistista. Distributistinen valtiokapitalismi eroaa sosialistisesta valtiokapitalismissa siinä, että edeltävässä rohkaistaan pienyrittäjyyteen toisin kuin jälkimmäisessä. Kapitalismista distributistinen valtiokapitalismi eroaa siinä, että osa sektoreista on hyvä pitää valtion hallussa.


title: Distributismi

text:
G. K. Chesterton hahmotteli joitain mahdollisesti käyttökelpoisia keinoja distributismin edistämiseksi:
Osa Chestertonin mainitsemista uudistuksista on toteutettu monissa maissa. Lisäksi Chesterton painotti, että mainitut ehdotukset olivat vain esimerkkejä eivätkä viimeisiä yksityiskohtia.


title: Distributismi

text: Distributismin alkuperäisenä pohjana historiassa on kristillinen yhteisvastuu, sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja solidaarisuus. Omistuksen uusjaon eli hajautuksen tulee mahdollisimman paljon hyödyttää köyhiä, mutta haitata rikkaita. Distributismissa on siis hieman "Robin Hood-ajattelua" eli otetaan rikkailta ja annetaan köyhille. Distributistisessa sosiaalipolitiikassa keskeinen yksikkö on perhe.


title: Distributismi

text: Distributistisessa verotuksessa perheen verotus on erittäin pieni. Verotus laskee sitä mukaa, mitä enemmän lapsia syntyy. Distributismissa nähdään tärkeänä uusien kansalaisten synty ja sitä halutaan tukea mahdollisuuksien mukaan. Kansakunnan selviäminen on riippuvainen uusista kansalaisista. Syntyvyyden nostamisessa tärkeätä on myös lapsilisät, jotka kannustavat perheen kasvattamiseen ja tekevät vain yhden lapsen hankkimisen kannattamattomaksi. Distributismi soveltaisi perheverotuksessa nationalistienkin suosiossa ollutta yhteisverotusta, jossa perhettä verotetaan yksikkönä, eikä vain lasten määrän perusteella.


title: Distributismi

text: Distributismissa ei hyväksytä ns. yhteiskunnan siivellä elämistä. Oppina distributismi korostaa ahkeruutta, eikä hyväksy valtion tulonsiirroilla elämistä. Sosiaaliturva tulee tehdä distributismin mukaan kannustavaksi ja työllistäväksi, ei passivoivaksi. Erityisesti amerikkalaiset distributistit ovat arvostelleet sosiaaliturvaa. Valtion tulee rakentaa sosiaalinen turvaverkko, mutta tulee myös korostaa kansalaisten velvollisuutta auttaa läheisiään.


title: Distributismi

text: Distributismi on kytkeytynyt nationalismiin lähinnä Euroopassa. Distributismilla ja nationalismilla on yhteistä kansallisvaltion ja kansakunnan merkityksen korostaminen kansantaloudessa. Distributismi sopii nationalismille sen suhteen, että se on välimuoto ja kolmannen tien oppi. Distributismin kristillinen pohja taas miellyttää kristillisnationalisteja. Monesti nationalismi suhtautuu kriittisesti niin kapitalismiin kuin sosialismiinkin. Tämä ei sulje pois sitä, että osa nationalisteista kannattaa kapitalismia, osa sosialismia. Walesilainen nationalistiliikkeen johtaja Saunders Lewis kannatti distributismia, mutta katoliseen uskoon kääntynyt Lewis ei onnistunut silloin vakuuttamaan merkittävää osaa aatetovereistaan.


title: Distributismi

text: Nationalismin ja distributismin kytkeytyminen toisiinsa liittyy Keski-Euroopan ja sen katolisesta kirkosta nouseviin nationalistisiin suuntauksiin. Distributismi on tavallaan osa katolista nationalismia. Katoliseen nationalismiin liittyvät myös Keski-Euroopassa kannatusta saaneet korporatiiviset ajatukset. Joskus korporativismia ja distributismia on vertailtu keskenään, mutta muuten ne eroavat filosofisten perusperiaatteidensa takia toisistaan.


title: Distributismi

text: Jotkut radikaalinationalistiset liikkeet näkevät distributismin alkuperäisenä kansakunnan nationalistisena järjestelmänä. Distributismi on heille alkuperäinen nationalistinen järjestelmä, jonka olisi pitänyt jo aikanaan syntyä, ellei feodalismia ja siitä johtanutta kehitystä olisi syntynyt. Tähän yhdistyy 1900-luvun alun ajatus kansallisesta talonpoikaisvaltiosta, jossa jokainen omistaisi omat peltonsa ja suuromistus olisi lakkautettu lähes kokonaan. Radikaalinationalistinen aate "kansallisanarkismi" näkee nationalismin toteutuvan todellisena juuri ruohonjuuritason kansallisvaltiossa, jota distributismi heidän näkemystensä mukaan tavoittelee.


title: Distributismi

text: Koska nationalismi on laaja ideologia, sen kanta ei ole yhtenäinen distributismin suhteen. Toiset nationalistiset liikkeet tavoittelevat ruohonjuuritason demokraattista kansallisvaltiota ja toiset vahvaa keskusjohtoista kansallisvaltiota. Jälkimmäistä muotoa kannattavat nationalistit eivät yleensä distributismia kovinkaan paljoa kannata. Yleisesti kaikki nationalistit kannattavat distributismin oppeja kansakunnan syntyvyyden ylläpitämisen tärkeydestä ja kansantalouden kotimaisuudesta, mutta muissa opillisissa asioissa nationalistit eivät välttämättä ole yhteneväisiä distributismin suhteen. Distributismi on kansainväliseen nyky-markkinatalouteen perustuvassa maailmassa radikaali talous-oppi ja sitä ovat tuoneet esille lähinnä radikaalinationalistit.


title: Messukylä

text: Messukylä () on entinen Suomen kunta. Se liitettiin osaksi Tamperetta vuonna 1947.


title: Messukylä

text: Vanhimmat asutukseen viittaavat löydöt Messukylän alueella ovat peräisin rautakaudelta. Nykyisen Ristinarkun kaupunginosan alueelta tavattu Kukkoinkiven kalmisto, josta on löydetty polttohautoja ja erilaisia pikkuesineitä, on ajoitettu vuosille 600–800 ajanlaskun alun jälkeen ja läheinen Veijanmäen kalmisto puolestaan myöhäisrautakaudelle noin vuosille 800–1100. Vilusenharjun kalmistosta on löydetty kaksi ristiä, joista vanhempi on ajoitettu 1000-luvulle. Messukylän suurimman kylän Takahuhdin asutus muodostui ryhmäkyläksi viimeistään 1300-luvulla.


title: Messukylä

text: Nimi Messukylä esiintyi ensimmäistä kertaa asiakirjoissa vuonna 1439. Tuolloin sillä viitattiin kappeliseurakuntaan, jonka aluetta nykyinen Messukylän kaupunginosakin on. Nimi syntyi puukirkon valmistuttua alueelle 1434. Siihen asti alueen asukkaat olivat joutuneet matkustamaan Suur-Pirkkalaan osallistuakseen kirkkomessuun, mutta oman kirkon myötä pappi matkusti kerran viikossa Pirkkalasta Messukylään pitämään messua uuteen kirkkoon. Vuonna 1636 Messukylän kappeli itsenäistyi Messukylän seurakunnaksi, jolla oli oma kirkkoherra.


title: Messukylä

text: Tampereen kaupunki syntyi alun perin Messukylän sisään 1779, mutta alueliitosten ja teollistumisen vuoksi kasvoi sen ohi. Messukylän liittyminen Tampereen osaksi otettiin esiin kyläkokouksessa vuonna 1939, mutta toinen maailmansota lykkäsi liitosta. Messukylän kunta liittyi Tampereen kaupunkiin kyläkokouksen puoltavalla äänestyksellä vuonna 1947. Liitoksen jälkeen Messukylän kirkon lähiympäristöstä muodostettiin Messukylän kaupunginosa, jonka ensimmäinen asemakaava vahvistettiin 1950-luvulla.


title: Messukylä

text: Vuonna 1865 Messukylästä erotettiin Teiskon ja vuonna 1924 Aitolahden kunta. Aitolahti liitettiin Tampereen kaupunkiin vuonna 1966 ja Teisko 1972. Messukylän naapurikunnat ennen kunnan lakkauttamista olivat Aitolahti, Kangasala, Lempäälä, Pirkkala ja Tampere.


title: Messukylä

text: Vuonna 1883 valmistui Messukylän kautta kulkeva Tampere–Haapamäki-rata ja samana vuonna avattiin Messukylän vanha rautatieasema Vehmaisissa lähellä Kangasalan rajaa. Lähellä Messukylän kirkkoa otettiin käyttöön uudempi Messukylän asema vuonna 1904. Lisäksi radalla oli Vuohenojan seisake pari kilometriä Messukylän asemalta länteen. Kuntaliitoksen jälkeen niiden merkitys väheni, ja kaikki liikennepaikat lakkautettiin vuonna 1988.


title: Messukylä

text: Messukylässä sijaitsevat Tampereen vanhin rakennus Messukylän vanha kirkko (kivikirkko rakennettu 1510–1530 aikoihin) sekä uusi Messukylän kirkko (käyttöön 1879). Suomen sisällissodan loppuvaiheissa Messukylässä ja Kalevassa käytiin ankaria taisteluja maaliskuun lopulla 1918 mm. kirkonmäellä. Näitä Tampereen taistelun jälkiä on yhä nähtävissä ympäristössä.


title: Messukylä

text:
Otavalan ratsutilalla toimi vuosina 1759−1767 valtiopäivämies, vapaaherra Hans Henrik Boijen (1716−1781) aloitteesta perustettu Otavalan kehruukoulu, jonka voi sanoa olleen Suomen ensimmäinen ammattioppilaitos. Koulu, jota kutsuttiin myös Pinniksi tai Spinniksi, sijaitsi Iidesjärven länsipuolella Viinikanojan varressa, lähellä nykyistä Tampereen yliopistoa. Koulu lakkautettiin sen jouduttua silloisen puoluepolitiikan pelinappulaksi ja sen rakennukset purettiin. Lyhyeksi jääneestä toiminta-ajastaan huolimatta koulu enteili pellavatehtaiden perustamista Tampereelle muutamia vuosikymmeniä myöhemmin. Sen merkittävimpänä saavutuksena on pidetty rukin yleistymistä pellavan kehruussa. Koulusta muistuttavat nykyisessä Tampereen kadunnimistössä Otavalan- ja Pinninkadut sekä Tampereen yliopiston kolmiosainen Pinni-rakennus.
Ahlmanin maamieskoulu ja emäntäkoulu aloittivat toimintansa Viialan tilalla vuonna 1904. Koulut nimettiin Hatanpään kartanon 1700-luvun lopulla omistaneen kruununvouti, liikemies ja asessori Gabriel Ahlmanin (1737−1799) mukaan. Nykyiseen sijaintipaikkaansa Seppälän tilalle koulut muuttivat neljä vuotta myöhemmin. Niitä ylläpiti aluksi Suomen Talousseura, kunnes vuonna 1923 niiden omistajaksi tuli Ahlmanin säätiö. Nykyisin oppilaitos toimii nimellä Ahlmanin ammattiopisto. Ahlmanin kouluiksi on kutsuttu myös Gabriel Ahlmanin testamenttivaroilla 1800-luvulla Messukylässä ja eräissä sen lähikunnissa toimineita, kansakoulun edeltäjinä pidettyjä yleissivistäviä kouluja.


title: Messukylä

text: Messukylän suurimpia maatiloja Hatanpään kartanon − jonka Tampereen kaupunki osti vuonna 1913 − ohella oli Kaukajärven kartano, jonka pankinjohtaja Bertel Grahn muodosti useasta ostamastaan maatilasta 1900-luvun alussa. Arkkitehti Wivi Lönnin suunnittelema päärakennus valmistui vuonna 1906. Suurimman osan kartanon maista osti vuonna 1952 Tampereen kaupunki ja kaikki kartanon rakennukset hävisivät 1970-luvulla. Toinen huomattava kartano on ollut lähistöllä sijaitseva, niin ikään 1950-luvulla Tampereen kaupungin ostama Haihara. Haiharan kartanossa toimi Nukke- ja pukumuseo, jonka esineet ovat nykyisin museokeskus Vapriikin kokoelmissa. Messukylässä aloitti toimintansa myös Maatalouden tutkimuskeskuksen Hämeen tutkimusasema vuonna 1925, mutta se muutti Pälkäneelle jo pari vuotta myöhemmin.


title: Messukylä

text: Messukylään asutettiin viime sotien jälkeen Sakkolan siirtoväkeä.


title: Messukylä

text: Kirjailija Kalle Päätalo on pitkäaikaisena Messukylän asukkaana tehnyt sitä tunnetuksi Iijoki-sarjan teoksissaan muutettuaan sinne jatkosodan jälkeen.


title: Messukylä

text: Aitoniemi, Haihara, Hallila, Hirviniemi, Hyllilä, Juvela, Järvensivu, Kaukajärven kartano, Koivisto, Laalahti, Leinola, Messukylä, Nurmi, Palo, Pappila, Rasula, Sorila, Takahuhti, Uusikylä, Vehmainen, Viiala


title: Kaappari

text: Kaappari tarkoitti yksityisesti varustettua laivaa tai sen kapteenia, jonka jokin valtio valtuutti valtaamaan vihollisvaltion aluksia. Kaappareita esiintyi varsinkin 1600- ja 1700-lukujen eurooppalaisissa sodissa. Kaapparitoiminta kiellettiin vuonna 1856 Pariisin julistuksella.


title: Kaappari

text: Kaapparilaivat purjehtivat kaapparikirjaksi kutsutun lupakirjan turvin. Yleensä kaappari luovutti tietyn osuuden saaliistaan sille valtiolle, jonka suojeluksessa purjehti. Kaapparin suojelijavaltio sai näin ilmaiseksi käyttöönsä sotalaivoja. Toisin kuin oman laivaston ylläpidettävät alukset, kaapparilaivat tuottivat sille tuloja.