title: Minna Canth

text:
Canthia on muistettu lukuisilla maamerkeillä, julkaisuilla, mitaleilla, juhlarahalla, postimerkeillä, maalauksilla, näytelmillä, näyttelyillä ja tapahtumilla. Hänen mukaansa on nimetty runsaasti eri rakennuskohteita ja paikkoja. Canthin nimeä kantavat myös useat kulttuuriseurat ja muut yhteisöt. Itä-Suomen yliopiston Kuopion kampuksen toinen päärakennus on nimetty Canthin mukaan Canthiaksi, lisäksi Helsingissä, Jyväskylässä, Kuopiossa ja Tampereella on hänen mukaansa nimetyt kadut.
Norwegian Air Shuttle maalautti Canthin kuvan yhden Boeing 737-800 -koneensa pyrstöön vuonna 2013.


title: Minna Canth

text: Suomen Messusäätiö on rahoittanut Minna Canth -palkinnon, joka myönnetään vuosittain ”yhteiskuntamme ravistelijalle” Helsingin kirjamessuilla. Palkinnon suuruus on 5 000 euroa.


title: Minna Canth

text: Sisäasiainministeriö on suosittanut yleistä liputusta Canthin syntymäpäivän ja tasa-arvon johdosta vuodesta 2003. Helsingin yliopisto merkitsi Minna Canthin päivän vakiintuneeksi liputuspäiväksi vuodesta 2007 alkaen. Hän on ensimmäinen suomalaisnainen, joka on saanut oman liputuspäivän, 19. maaliskuuta. Liputuspäivän virallisena nimenä on Minna Canthin päivä, tasa-arvon päivä. Kuopiossa järjestetään silloin Minnan päivät -niminen tapahtuma.


title: Minna Canth

text: Ensimmäisen Canth-patsasluonnoksen teki Emil Cedercreutz vuonna 1912. Tämä terrakottaveistos on nykyään Emil Cedercreutzin museossa Harjavallassa. Minna Canthin patsas paljastettiin Kuopiossa 12. toukokuuta 1937. Lisäksi hänellä on patsaat Tampereella ja Jyväskylässä. Tampereen teoksen "Nuori Minna" on tehnyt Lauri Leppänen vuonna 1951 ja Jyväskylän teoksen "Nuori uneksija" puolestaan Pauli Koskinen vuonna 1962.


title: Minna Canth

text: Näiden lisäksi Canthista on useita muita veistoksia, muun muassa korkokuvia, kuten Kuopion Koulupuistossa oleva Heikki Varjan "Nousee" vuodelta 1972.


title: Minna Canth

text: Muun muassa Kuopion kaupunki on järjestänyt useaan otteeseen Canthin juhlavuosia, joko hänen syntymä- tai kuolinvuodestaan lasketuilla kymmenvuosilla. 2000-luvulla on juhlittu jo kahteen kertaan, vuosina 2004 ja 2007.


title: Taido

text: Taidō () on japanilainen budolaji, joka perustettiin Japanissa karaten pohjalta vuonna 1965.


title: Taido

text: Taidō merkitsee suomeksi käännettynä vartalon ja mielen (tai) tietä (dō). Sana dō tarkoittaa sekä henkistä että fyysistä tietä, polkua, elämäntapaa. Taidōn harrastajasta käytetään nimitystä taidōka.


title: Taido

text: Lajin perustaja Seiken Shukumine syntyi Nahan kaupungissa Okinawalla 9. joulukuuta 1925. Hän aloitti jo hyvin nuorena okinawa te:n harjoittelun.


title: Taido

text: Toisessa maailmansodassa Shukumine loi "Unsoku"-liikkumisen. Toisessa maailmansodassa hän loi ja systematisoi oman tyylinsä, jonka hän nimesi "gensei ryū karateksi". Hän alkoi opettaa sitä 1953 ja 1957 sai Dai Nippon Butokukailta karate-dō -arvon 8. dan hanshi.


title: Taido

text: Shukuminen näkemys budosta muuttui. Hänen uusien ideoidensa perusteella syntyi uusi budolaji, joka nimettiin taidōksi ("vartalon tie"). Tämä tapahtui vuonna 1962, jolloin taidōn katsotaan syntyneen. Shukumine viimeisteli vielä lajin perustan 1963 ja samalla kehitti teorian ihmisen, yhteiskunnan ja luonnon vuorovaikutuksesta. Taidō virallistettiin 1965 ja samana vuonna perustettiin Japanin Taidōliitto.


title: Taido

text: Suomeen laji saapui ensimmäisenä Lahteen 1972. Sen toi mukanaan japanilainen opiskelija Minoru Okanda, 2. dan. Hän ilmestyi Lahden Sugatan judōharjoituksiin, jonka päätyttyä hän kysyi haluaisivatko jotkut alkaa harjoitella uutta lajia.


title: Taido

text: Opiskelija Minoru Okanda 2.dan toi taidon Suomeen. Ensimmäiseksi lajia esiteltiin Lahden Sugatan judosalilla. Ensimmäiset taidokat olivat Lahden Sugatan judokoita, joihin Okandan voimakas tekniikka ja nopea liikkuminen teki vaikutuksen. Taidoa alettiin harjoitella Genseidojon alla, joka oli Lahden Sugatan taidojaos.


title: Taido

text: Kun Minoru Okanda palasi Japaniin, hänen kanssaan sinne matkusti Hannu Helminen, joka harjoitteli Kitasaton yliopistolla taidoa kolmesti päivässä. Tuliaisina yli puolen vuoden mittaiselta matkalta Helmisellä oli 2.kyun ruskea vyö, joinka myönsi lajin kehittäjä Seiken Shukumine. Lahdessa aloitettua taido-opetusta oli Suomeen tullut jatkamaan Kenji Uemura 4.dan.


title: Taido

text: Ensimmäinen virallinen alkeiskurssi aloitettiin Lahdessa.


title: Taido

text: Heikki Koverola, Jukka Malin, Jyrki Talvisalmi lähtevät Japaniin taido-oppiin yhdessä Hannu Helmisen kanssa. Hannu Helminen suorittaa toisena suomalaisena 1. dan mustan vyön ja saa  poikkeusluvan myöntää kyu-arvoja Suomessa. Miehet ottavat matkan aikana osaa myös taidokilpailuihin. Koverola ja Helminen viettivät Japanissa kolme kuukautta. Malin ja Talvisalmi puoli vuotta. Laji kehittyi voimakkaasti tuona aikana, joten jokainen japaninkävijä toi tullessaan uutta oppia.


title: Taido

text: Yuetsu Tanaka ja Mutsuo Katami vierailivat Suomessa kahden kuukauden ajan. Yhdysvalloissa aloitettiin taidon harjoittelu Mitsunobu Uchidan johdolla. Ensimmäinen myös naisille suunnattu alkeiskurssi alkaa. Mukana kurssilla aloittaa myös Johanna Ruokosalmi.


title: Taido

text: Jukka Kirsi ja Tuula Junden (myöh. Kirsi nyk. Tilley) lähtivät opintomatkalle Japaniin. Matka kesti viisi kuukautta.


title: Taido

text: Ensimmäiset taidon SM-kilpailut järjestettiin Lahdessa.


title: Taido

text: Lajin kehittäjä Seiken Shukumine vieraili Suomessa Kawachin, Tanakan, Kondōn ja Tsuchiyan kanssa.


title: Taido

text: Suomen Taidoliitto perustettiin.


title: Taido

text: Suomen Taidoliitto liittyi World Taido Federationin jäseneksi. Ensimmäiset nuorten SM-kilpailut järjestettiin. Japanissa pidetyissä kansaivvälisissä kilpailuissa Jukka Kirsi tyhjensi palkintopöydän voittamalla henkilökohtaisen hokein ja ottelun mestaruudet.


title: Taido

text: Järjestettiin ensimmäiset joukkueiden SM-kilpailut.


title: Taido

text: Uddevallassa, Ruotsissa järjestettiin ensimmäiset EM-kilpailut. Peter Laitiaisesta ja Riitta Airamosta tuli Suomen ensimmäiset Euroopanmestarit. Airamo vei hokein mestaruuden ja Laitiainen ottelun. Kilpailuissa hokeissa kilpailivat sekä naiset että miehet samassa sarjassa. Otteluun saattoivat ottaa osaa vain miehet.


title: Taido

text: Suomalaiset kilpailevat jälleen Japanissa kansainvälisissä kilpailuissa. Jukka Kirsi vie miesten otteluhopeaa ja hokeissa pronssia. Naisten sarjassa Riitta Korhonen (o.s. Airamo) ottaa hopeaa henkilökotaisessa hokeissa. Kulta meni Terako Miyaharalle, joka on mahdollisesti yksi parhaimmista naistaidokoista taidon historiassa.


title: Taido

text: Japanissa järjestetään lajin ensimmäiset viralliset MM-kilpailut.


title: Taido

text: Taidon toiset MM-kilpailut järjestettiin Helsingissä. Kilpailuissa Suomi niitti menestystä, kun Henri Kosonen ja Pauliina Vaittinen ottivat henkilökohtaiset hokein kultamitalit ja naisten dantai hokei joukkue saavutti kultaa.


title: Taido

text: Seiken Shukumine kuoli 26. marraskuuta Shizuokan prefektuurissa. Taidon teknistä kehitystä jatkaa Taidō Hon-in.


title: Taido

text: Suomi isännöi EM-kilpailut vuonna 2003 Hollolassa.


title: Taido

text: Lajin MM-kilpailut järjestetään Göteborgissa Ruotsissa. Suomi ottaa naisten ottelussa kolmoisvoiton: Satu Hiltunen kultaa, Sanna Haapanen hopeaa ja Suvi Lindroos Pronssia.


title: Taido

text: Hiroshimassa järjestetään lajin MM-kilpailut. Minna Karjalainen voittaa naisten ottelun.


title: Taido

text: Suomen Taidoliitto ry liittyy Suomen Karateliitto ry:n jäseneksi. Taidotoiminta alkaa lokakuussa Saksassa Tuomas ja Piia Luttisen toimesta ensimmäisen alkeiskurssin myötä.


title: Taido

text: EM-kilpailut käydään Ranskassa.


title: Taido

text: MM-kilpailut järjestettiin jälleen Helsingissä.


title: Taido

text: Suomen Taidoliitto purettiin ja Suomen Taido muodosti taidon lajikollegion Suomen Karateliitto ry:ssä. Taidon lajikollegio toimii kaikkien suomalaisten taidoseurojen yhdyssiteenä sekä lajin edunvalvojana Suomessa.


title: Taido

text: Taido täytti 50 vuotta 23.2015.  Ruotsi isännöi taidon EM-kilpailut Tanumissa. Joukkorahoituksella toteutettu Taido Kyohanin ensimmäisen osan käännös julkaistiin.


title: Taido

text: Japanin Kofussa järjestettiin henkilökohtaiset ja joukkeiden MM-kilpailut. Suomalaisnaiset tekivät ottivat kaksoisvoiton naisten hokeissa: Suvi Nissinen kultaa ja Laura Pellikka hopeaa.


title: Taido

text: Taidōssa hyökätään ja puolustaudutaan samanaikaisesti vartalon akselin erilaisia liikeratoja hyväksi käyttäen. Taidōn perustan muodostavat viiteen tekniikkaluokkaan jaetut 50 perustekniikkaa ja niistä luovuudella kehitetyt sovellutukset. Tekniikat sisältävät muun muassa erilaisia lyöntejä, potkuja ja jalkasaksikaatoja.


title: Taido

text: Taidōn periaatteisiin kuuluu jatkuva liikkuminen. On vaikea osua kohteeseen, joka on liikkeessä. Pystyasennossa tapahtuvaa perusliikkumista kutsutaan "unsokuksi". Lisäksi käytetään hyväksi permantovoimistelua muistuttavia liikkeitä kuten voltteja, kärrynpyöriä. Nämä erilaiset liikkumistavat antavat hyökkäykselle ja puolustukselle nopeutta, voimaa ja yllättävyyttä.


title: Taido

text: Taidōssa on viisi tekniikkaluokkaa. Jokaisessa eri tekniikkaluokassa on kymmeniä eri tekniikoita. Seuraavassa on esitelty tekniikkaluokat ja niiden ominaispiirteet.


title: Taido

text: "Sen" tarkoittaa pyörivää. Sen-tekniikat tehdään yhdistämällä vartalon pystyakselin pyöriminen tekniikkaan. Pyörimisellä hämätään vastustajaa, suojataan omaa kehoa ja haetaan tekniikkaan voimaa. Malli luonnosta on tuulenpyörre.


title: Taido

text: "Un" tarkoittaa siirtyvää. Un-tekniikoissa haetaan voima aaltomaisella liikkeellä. Tähän tekniikkaluokkaan kuuluvat muun muassa hyppypotkut. Malli luonnosta on rantaan iskeytyvä aalto.


title: Taido

text: "Hen" tarkoittaa muuttuvaa. Hen-tekniikassa ylä- ja alavartalon paikkaa vaihdetaan nopeasti. Tällä saadaan tehtyä samanaikaisia väistö- ja hyökkäystekniikoita. Malli luonnosta on muotoaan muuttava myrskypilvi.


title: Taido

text: "Nen" tarkoittaa kiertyvää. Nen-tekniikat tehdään kiertämällä vartaloa vaakasuunnassa. Tekniikkaluokkaan kuuluu muun muassa saksikaatoja ja joitakin potkutekniikoita. Malli luonnosta on vesipyörre.


title: Taido

text: "Ten" tarkoittaa vierivää. Ten-tekniikoissa tehdään pyöreitä tai kaarevia liikkeitä, hieman permantovoimistelua muistuttavalla tyylillä. Malli luonnosta on pallosalama.


title: Taido

text: Hōkei on yksin suoritettava, ennalta määrätty liikesarja, jolla harjoitellaan taidon tekniikoita ja liikkeitä. Hōkeita on useita erilaisia, joista osa on suunnattu naisille tai yli 35-vuotiaille.


title: Taido

text: Kōbō on parina suoritettava, ennalta määrätty liikesarja, jolla harjoitellaan taidon tekniikoita ja liikkeitä. Parista toinen on hyökkääjän ja toinen puolustajan roolissa. Kōbō-liikesarjoja on useita erilaisia.


title: Taido

text: Tenkai on ennalta suunniteltu taistelu, jossa viisi taidōkaa ("wakiyaku") hyökkää yhtä taidōkaa ("chūyaku") kohti. Kullakin hyökkääjällä on käytössään yksi taidōn tekniikkaluokka, jota hän pyrkii painottamaan suorituksen aikana. Taistelun kesto on 25-30 sekuntia ja lopputuloksena chūjaku aina voittaa vastustajansa. Tenkaissa pyritään monipuolisiin tekniikoihin, järkeviin puolustautumisiin ja kolmiulotteiseen tilankäyttöön.


title: Taido

text: Taidōssa kilpaillaan yksilötasolla kahdessa lajissa: "hōkeissa" eli liikesarjassa ja "jissenissä" eli vapaassa ottelussa. Molemmat lajit käydään tavallisesti cup-periaatteen mukaisesti, eli voittaja pääsee jatkoon, hävinnyt putoaa. Alemmat vyöt (sini- ja vihreävöiset) kilpailevat omassa ja ylemmät (ruskea- ja mustavöiset) omassa sarjassaan. Painoluokkia ei ole.


title: Taido

text: Ryhmänä voi kilpailla tenkai-suorituksella, jota arvioi yksi tuomari jokaista miestä kohti. Arvostelu tapahtuu pistein (0-10). Päätuomari arvostelee shuyakun lisäksi koko suorituksen, josta annetaan kaksinkertaisena painottuvat (0-20).


title: Taido

text: Hokei


title: Taido

text: Jissen


title: Taido

text: Dantai hokei


title: Taido

text: Dantai jissen


title: Taido

text: Tenkai


title: Taido

text:
Taidossa järjestettiin ensimmäiset suomenmestaruuskilpailut vuonna 1978 ja niitä on järjestetty siitä lähtien vuosittain. Joukkuelajien ja junioireiden mestaruuksista alettiin kilpailla vuonna 1986. Naisten ottelu tuli kilpailuihin mukaan vuonna 1992.
Ensimmäiset viralliset taidon MM-kilpailut järjestettiin 1993 Japanissa ja seuraavat MM-kilpailut järjestettiin Suomessa vuonna 1997. MM-kilpailut järjestetään nykyisinkin neljän vuoden välein, samoin EM-kilpailut.


title: Taido

text: Japanissa kuitenkin pidettiin ensimmäiset Taidon MM-kilpailut vuonna 1984, jotka myöhemmin muutettiin epävirallisiksi. Näissä kilpailuissa suomalainen Jukka Kirsi voitti sekä ottelussa että liikesarjoissa MM-kultaa. Japanissa järjestettiin epäviralliset MM-kilpailut myös vuonna 1989.


title: Taido

text: MM-tasolla kilpaillaan yksilölajien (hokei ja jissen) lisäksi joukkuelajeissa (dantai hokei ja dantai jissen), sekä tenkaissa. Dantai hokeissa viisihenkinen joukkue tekee liikesarjansa mahdollisimman yhtäaikaisesti, jonka tuomarit arvostelevat pistein. Dantai jissenissä viisihenkinen joukkueet ottelevat yksi kerrallaan toisen joukkueen ottelijaa vastaan. Enemmän voittoja saavuttanut joukkue voittaa. Dantai jissenissä on kuitenkin mahdollista päätyä tasapeliin yksittäisten otteluiden osalta, ja mikäli voittojen määrä on lopussa tasan, otteluissa saavutettujen pisteiden määrä ratkaisee voittajan.


title: Taido

text: Vuoden 1984 kilpailuiden tulokset:


title: Taido

text: Miehet ottelu: 1. Jukka Kirsi, Fin 2. Naoki Ogura, Jpn 3. Nagatsuku Ogura, Jpn - Miehet Hokei: 1. Jukka Kirsi, Fin 2. Tony Antinazi, Usa 3. Hiroaki Tohara, Jpn - Naiset hokei: 1. Miyoko Takashima, Jpn 2. Akiko Yahata, Jpn 3. Yoko Somemiya, Jpn - Joukkueottelu: 1. Tokio A 2. Suomi 3. Tokio C - Joukkuehokei: 1. Japan D 2. U.S.A. 3. Japan A - Tenkai: 1. Japan C 2. Japan A 3. Japan B


title: Taido

text: Vuoden 1989 kilpailuiden tulokset:


title: Taido

text:
Miehet ottelu: 1. Takeshi Abe, Jpn 2. Jukka Kirsi, Fin 3. Taiji Muruyama, Jpn 3. Akihiko Katoh, Jpn -
Miehet hokei: 1. Kohji Doi, Jpn 2. Mitsuo Katoh, Jpn, 3. Jukka Kirsi, Fin 3. Nayo Tanzawa, Jpn -
Naiset hokei: 1.Teruko Miyahara, Jpn 2. Riitta Korhonen (o.s. Airamo), Fin 3. Fumiko Takahashi, Jpn 3. Noriko Dakurige, Jpn


title: Taido

text:
Lisäksi Suomi oli joukkuelajeissa ottelussa ja tenkaissa pronssilla Japanin viedessä muut mitalit.
Virallisten maailmanmestaruuskilpailujen tulokset:


title: Taido

text: 1993 Tokio, Japani


title: Taido

text: 1997 Helsinki, Suomi


title: Taido

text: 2001 Okinawa, Japani


title: Taido

text: 2005 Göteborg, Ruotsi


title: Taido

text: 2009 Hiroshima, Japani


title: Taido

text: 2013 Helsinki, Suomi


title: Taido

text: 2017 Yamanashi, Japani


title: Taido

text: Taidon euroopanmestaruuksista on kilpailtu vuodesta 1987 lähtien. Joinakin vuosina kilpailut ovat olleet avoimet, jolloin kilpailuihin on osallistunut runsaasti japanilaisia taidokoita.


title: Taido

text: Taidon EM tulokset:


title: Taido

text: 1987 Uddevalla, Ruotsi (avoimet)


title: Taido

text: 1991 Lissabon, Portugali (avoimet)


title: Taido

text: 1995 Angers, Ranska


title: Taido

text: 1999 Örebro, Ruotsi


title: Taido

text: 2003 Hollola, Suomi


title: Taido

text: 2007 Leiden, Hollanti


title: Taido

text: 2011 Angers, Ranska


title: Taido

text: 2015 Grebbestad, Ruotsi


title: Taido

text: Suomen Taido, entinen Suomen Taidoliitto, muodostaa taidon lajikollegion Suomen Karateliitto ry:ssä. Taidon lajikollegio toimii kaikkien suomalaisten taidoseurojen yhdyssiteenä sekä lajin edunvalvojana Suomessa.


title: Ammattiyhdistysliike

text: Ammattiyhdistysliike tai ay-liike tarkoittaa toimintaa työntekijöiden aseman vahvistamiseksi työntekijöihin liittyvien asioiden yhteydessä.


title: Ammattiyhdistysliike

text: Ammattiyhdistysliikkeen tärkeimmät toimijat ovat ammattiliitot. Ammattiyhdistysliikkeen tarkoituksena on koota palkanansaitsijat järjestölliseen yhteistoimintaan työntekijäin etujen valvomiseksi. Ammattiliittojen tärkein tehtävä on neuvotella työehtosopimuksia työnantajaliittojen kanssa; lisäksi ammattiliitot mm. valvovat työehtosopimuksien noudattamista ja toimivat ristiriitatilanteissa työntekijän apuna.


title: Ammattiyhdistysliike

text: Suomessa ammattiliitot ovat jäseninä keskusjärjestössä: SAK:ssa, STTK:ssa tai AKAVA:ssa. Keskusjärjestöt toimivat vaikuttajina mm. tupo-neuvotteluissa. Keskusjärjestöt ovat jäseninä Ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestössä (ITUC).


title: Ammattiyhdistysliike

text: Ammattiyhdistysliikkeen järjestäytyminen noudattaa kahta päälinjaa: ammattijärjestöjä on perustettu joko soveltamalla ns. teollisuuslinjaa, jolloin saman työpaikan työntekijät ammattiinsa katsomatta kuuluvat samaan liittoon, tai noudattamalla ns. ammattiliittolinjaa, jolloin samantapaista työtä tekevät kuuluvat työpaikkaansa katsomatta samaan liittoon. Suomen ammattiyhdistysliike toimii pääosin teollisuusliittoina, mutta eräillä aloilla on järjestäydytty myös ammattialan puitteissa.


title: Ammattiyhdistysliike

text:
Työnantajan ja työntekijän suhdetta voidaan pitää markkinatilanteena:
työnantaja ja työntekijä ovat vastaavasti ostaja ja myyjä, ja kaupan kohteena on työntekijän työpanos. Ostajan edun mukaista on saada hinta mahdollisimman alhaiseksi ja myyjän edun mukaista saada hinta mahdollisimman korkeaksi. Työmarkkinat ovat varsin epätäydellisesti kilpaillut: ilman ammattiyhdistysliikettä työnantajalla on yleensä paljon vahvempi asema suhteessa yksittäiseen työntekijään neuvottelussa työehdoista.


title: Ammattiyhdistysliike

text: Työnantajan ja työntekijän allekirjoittaessa työsopimuksen, he sitoutuvat samalla noudattamaan toimialalla käytössä olevaa työnantajaliiton ja ammattiliiton neuvottelemaa työehtosopimusta.


title: Ammattiyhdistysliike

text: "Katso myös Ammattiliitto – Historia, Toimihenkilö – Toimihenkilöiden historia"


title: Ammattiyhdistysliike

text: Euroopassa ammattiyhdistysliike syntyi teollisen vallankumouksen aikana maataloustöiden vähentyessä ja teollisuustyön kasvaessa; ammattiyhdistysliike kohtasi alussa suurta vastustusta.


title: Ammattiyhdistysliike

text: Suomessa ammattiyhdistysliike nousi nykyiseen asemaansa vasta vuonna 1940 tammikuun kihlauksen myötä, kun työnantajien valtakunnallinen järjestö STK hyväksyi Suomen ammattiyhdistysten keskusliiton (SAK:n edeltäjä) työläisten edustajaksi ja neuvotteluosapuoleksi.


title: Ammattiyhdistysliike

text: Ensimmäinen valtakunnallinen työehtosopimus solmittiin vuonna 1945. Jo 1800-luvun lopulta alkaen oli kuitenkin sovittu paikallisia ja alakohtaisia sopimuksia: palkkatariffeja.


title: Ammattiyhdistysliike

text: Ammattiyhdistysliikkeen ja työmarkkinakehityksen tärkeitä tapahtumia:


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Ylioppilastutkinto on lukion päättövaiheessa suoritettava tutkinto, jonka tarkoituksena on selvittää, ”"ovatko opiskelijat omaksuneet lukion opetussuunnitelman mukaiset tiedot ja taidot sekä lukion tavoitteiden mukaisen riittävän kypsyyden."” Ylioppilastutkinto on toisen asteen tutkinto. Tutkinnon suorittamista varten lukioissa järjestetään kahdesti vuodessa ylioppilaskokeet, jotka läpäissyt ja lukion oppimäärän suorittanut henkilö on "ylioppilas".


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Ylioppilastutkinnon johtamisesta, järjestämisestä ja toimeenpanosta vastaa ylioppilastutkintolautakunta. Ylioppilastutkinnon suorittanut hankkii yleensä merkiksi saavutuksesta ylioppilaslakin. Ylioppilaskirjoitukset järjestetään kaksi kertaa vuodessa, keväällä maalis-huhtikuussa ja syksyllä syys-lokakuussa. Vuosittain Suomessa pääsee ylioppilaaksi noin 35 000 henkilöä, joista noin 30 000 valmistuu keväällä. Ylioppilastutkinto muuttuu asteittain sähköiseen muotoon alkaen syksyllä 2016.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Suomalainen ylioppilastutkinto on saanut alkunsa Turun akatemian ja sittemmin Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston pääsykuulusteluista, joiden tarkoituksena oli selvittää, hallitseeko oppilas yliopisto-opintoihin vaadittavat perustiedot. Kuulustelut olivat aluksi ainoastaan suullisia, mutta vuonna 1853 niihin sisällytettiin myös kaksi kirjallista koetta: äidinkielinen kirjoitus sekä käännös äidinkielestä vieraalle kielelle (yleensä latinaksi). Vuotta 1853 pidetäänkin nykymuotoisten ylioppilaskirjoitusten syntymävuotena.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Vuonna 1874 ylioppilaskirjoitukset uudistettiin ja siirrettiin pääosin yliopistolta lukioille. Tuolloin määrättiin, että lukion on järjestettävä valmistuville oppilailleen kirjallinen koe suomen kielessä, ruotsin kielessä, vieraassa kielessä (saksa, ranska, venäjä tai latina) ja matematiikassa. Vuonna 1901 otettiin lisäksi käyttöön erilliset pitkän ja lyhyen matematiikan kokeet. Yliopiston sensorit laativat ja tarkastivat koekysymykset. Läpäistyään kirjalliset kokeet oppilaat osallistuivat yliopiston järjestämiin suullisiin kuulusteluihin. Sekä kirjallisissa että suullisissa kokeissa hyväksytyt saivat luvan kirjautua yliopiston opiskelijoiksi ja käyttää ylioppilaan arvonimeä.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Naiset saivat alun perin osallistua ylioppilaskirjoituksiin vain erityisluvalla. Ensimmäinen ylioppilastutkintoon tarvittavat tentit suorittanut nainen oli Wilhelmina Sofia af Gadolin (1802–1845), mutta vasta vuonna 1870 Maria Tschetschulin sai erityisluvan suorittaa varsinaisen tutkinnon, mutta hänen ei annettu käyttää ylioppilaslakkia, vaan hänen oli tyydyttävä ylioppilasjuhlissaan pelkkään lyyraan, jonka hän oli kiinnittänyt valkoiseen rusettiin kampauksessaan. Hänen jälkeensä seuraava naisylioppilas oli vuonna 1873 ylioppilaaksi valmistunut Emma Irene Åström, joka uhmasi kieltoa ja käytti lakkia. Se herätti pahennusta ja hän ei saanut pitää ylioppilaslakkia ulkona. Åström jatkoi yliopisto-opintoja ja valmistui ensimmäiseksi naismaisteriksi. Vuoden 1874 uudistuksissa naisten osallistuminen ylioppilaskirjoituksiin vapautettiin, mutta yliopistossa opiskelua varten naiset tarvitsivat erityisluvan vuoteen 1901 asti.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Suomen itsenäistyttyä Keisarillinen Aleksanterin-Yliopisto muuttui Helsingin yliopistoksi. Vuonna 1921 voimaan tulleessa uudessa ylioppilastutkintoasetuksessa tutkinnon järjestäminen siirrettiin kokonaan lukioiden vastuulle. Yliopiston järjestämät suulliset kokeet lakkautettiin ja tilalle tulivat kouluissa kevätlukukauden aikana järjestettävät suulliset kuulustelut. Käytännöksi tuli, että lukion ylimmällä luokalla varsinainen koulutyö lopetettiin jo helmikuussa (jolloin ylioppilaskokelaat alkoivat viettää penkinpainajaisia); kevätlukukauden loppuosan aikana pidettiin vain ylioppilaskirjoitukset ja suulliset kuulustelut. Samalla tutkinnon kokeiden laatiminen ja korjaaminen siirtyi yliopistolta erilliselle Ylioppilastutkintolautakunnalle.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Vuoden 1921 asetuksessa ylioppilastutkintoon kuului viisi pakollista koetta: äidinkielen, toisen kotimaisen kielen, vieraan kielen ja matematiikan rinnalle tuli reaalikoe, jolla mitattiin kokelaan tietoja luonnontieteellisissä aineissa (fysiikka, kemia, biologia ja maantieto) sekä historiassa ja uskonnossa.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Paitsi keväällä, pidettiin ylioppilaskirjoitukset jo tuolloin myös syksyllä. Silloin niihin kuitenkin osallistuivat vain ne, jotka kevään kirjoituksissa oli jossakin aineessa hylätty tai jotka eivät sairastumisen vuoksi voineet osallistua johonkin kevään kokeeseen. Myöhemmin tehtiin lisäksi mahdolliseksi korottaa keväällä saatuja hyväksyttyjäkin arvosanoja syksyn kirjoituksissa tai täydentää silloin tutkintoa ylimääräisillä kokeilla.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Vanha periaate, jonka mukaan jokaisella ylioppilastutkinnon suorittaneella oli vapaa pääsy yliopistoon, eli vielä jonkin aikaa 1900-luvulla. Ylioppilaiden määrän nopean kasvun vuoksi yliopisto otti kuitenkin asteittain käyttöön erilliset pääsykokeet.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Toisen maailmansodan aikana järjestettiin rintamalla palvelleille nuorukaisille ns. sotilasylioppilaskirjoituksia, joissa oli ainoastaan kolme ainetta: äidinkieli, vieras kieli sekä joko matematiikka tai reaali. Vuosina 1940 ja 1942 tutkintoa ei lainkaan järjestetty, vaan silloin lukion viimeisen luokan oppilaat julistettiin ylioppilaiksi päästötodistuksen arvosanojen perusteella.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Sodan jälkeen annetussa vuoden 1947 asetuksessa pakollisten kokeiden määrä pudotettiin neljään, jolloin matematiikasta ja reaalista tuli vaihtoehtoisia. Samalla sallittiin enintään kahden ylimääräisen kokeen suorittaminen. Tämän jälkeen usean vuosikymmenen ajan ylioppilastutkinnon paras mahdollinen tulos olikin kuusi laudaturia. 1970-luvulla tuli mahdolliseksi täydentää tutkintoa ylimääräisillä kokeilla, joista kokelas sai erillisen todistuksen. Laudatureita saattoi siten kertyä samalle henkilölle enemmän kuin kuusi, mutta ei samaan todistukseen.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: 1990-luvun ja 2000-luvun alun aikana ylioppilaskirjoitukset on uudistettu perusteellisesti. Vuonna 1994 sallittiin tutkinnon suorittaminen hajautettuna korkeintaan kolmelle peräkkäiselle tutkintokerralle. Se voidaan suorittaa yhtä hyvin syksyllä kuin keväälläkin. Vuonna 2005 otettiin koko maassa käyttöön uusi tutkintorakenne, jota oli testattu kokeilulukioissa vuodesta 1996. Uudessa tutkintorakenteessa on kirjoitettava vähintään neljä koetta, joista ainoastaan äidinkieli on kaikille pakollinen, ja loput kolme saa valita toisen kotimaisen kielen, vieraan kielen, matematiikan ja reaalin joukosta. Uudistuksen yhteydessä keskustelua herätti etenkin se, että toisen kotimaisen kielen kokeen pakollisuus poistui. Vuonna 2006 vanha reaalikoe lakkautettiin ja jaettiin erillisiin ainereaaleihin. Keväästä 2007 lähtien otsikko- ja aineistoaineen kirjoittamisen sijaan äidinkielessä suoritetaan esseekoe ja tekstitaidon koe.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Suomalaisista nuorista huomattavan suuri osa suorittaa ylioppilastutkinnon. Suomen lisäksi ylioppilastutkinto suoritetaan ainakin Saksassa ja Tanskassa. Ruotsissa ei ylioppilaskirjoituksia ole järjestetty sitten 1960-luvun uudistuksen.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Ylioppilastutkintoon kuuluu vähintään neljä koetta, joista äidinkielen koe (suomi, ruotsi tai saame) on kaikille pakollinen. Muut kolme pakollista koetta kokelas voi valita seuraavista: toisen kotimaisen kielen koe, vieraan kielen koe, matematiikan koe tai joku reaaliaineen koe. Yksi pakollisista kokeista pitää olla pitkän oppimäärän koe, eli joko toinen kotimainen kieli, vieras kieli tai matematiikka. Neljän pakollisen kokeen lisäksi kokelas voi suorittaa ylimääräisiä kokeita valintansa mukaan. Kokelas valitsee pakolliset kokeet ilmoittautuessaan ensimmäistä kertaa suorittamaan tutkintoa. Valinta on sitova, eli kokelas ei voi vaihtaa pakollisia aineita ilmoittautumisen jälkeen. Samassa aineessa ei voi suorittaa sekä lyhyen että pitkän oppimäärän koetta.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Ylioppilaskirjoituksia pidetään keväällä ja syksyllä. Ylioppilastutkinnon kokeiden suorittamisen voi hajauttaa enintään kolmelle peräkkäiselle tutkintokerralle. Tutkinnon suoritettuaan kokelas voi halutessaan täydentää tutkintoaan ylimääräisillä aineilla tai käydä kerran korottamassa alkuperäiseen tutkintoon kuuluvaa hyväksyttyä koetta ilman aikarajoitusta. Täydennettäessä hyväksyttyä tutkintoa jälkeenpäin voidaan kirjoittaa myös tutkintoon jo ennestään kuuluvan aineen toisella vaativuustasolla. Hylättyä pakollista koetta on uusittava ennen kuin tutkintoa voidaan täydentää uusilla aineilla. Hylättyä pakollista koetta voidaan uusia kaksi kertaa kolmen seuraavan tutkintokerran aikana. Hylätyn ylimääräisen kokeen saa uusia kaksi kertaa ilman aikarajoitusta. Hylätty arvosana pakollisessa aineessa estää lähtökohtaisesti kokelasta tulemasta ylioppilaaksi, joskin hän voi tietyissä tilanteissa saada muista kirjoitetuista aineista kompensaatiopisteitä, joiden avulla hylätyn arvosanan estävä vaikutus voidaan kompensoida (ks kompensaatio).


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Ylioppilastutkinnon kokeet arvostellaan arvosanoilla (korkeimmasta alimpaan) laudatur (L), eximia cum laude approbatur (E), magna cum laude approbatur (M), cum laude approbatur (C), lubenter approbatur (B), approbatur (A) ja improbatur (I).


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Ylioppilastutkinto muuttuu asteittain sähköiseksi muutama aine kerralla alkaen syksystä 2016, jolloin maantiede, filosofia ja saksan lyhyt ja pitkä oppimäärä kirjoitetaan sähköisesti. Tarkoituksena on, että muut aineet seuraavat perässä niin, että matematiikan kokeet siirtyvät viimeisenä sähköiseen muotoon kevään 2019 tutkintokerralla. Sen jälkeen koko ylioppilastutkinto on sähköisessä muodossa, eikä paperista ylioppilastutkintoa enää järjestetä.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Kokelaat kirjoittavat sähköiset kokeet omalla kannettavalla tietokoneellaan, joka käynnistetään koetilanteessa jaettavalta muistitikulta ylioppilaskokeita varten erikseen tehtyyn käyttöympäristöön. Koe tehdään suljetussa, koesaliin rakennetussa verkossa ilman ulkopuolista yhteyttä. Kokelas ei pääse kokeen aikana käsiksi omalla koneellaan oleviin tiedostoihin tai ohjelmiin, vaan kokeessa hän käyttää muistitikulta ladatussa käyttöympäristössä olevia ohjelmia ja aineistoja. Sähköisten kokeiden vastaukset myös arvostellaan ja lähetetään ylioppilastutkintolautakuntaan sähköisessä järjestelmässä. Jotta lukioissa päästäisiin harjoittelemaan sähköistä ylioppilastutkintoa varten kehitettiin rinnakkain sähköisen ylioppilastutkintojärjestelmän kanssa myös sähköinen koeympäristö Abitti, joka toiminnaltaan ja työkaluiltaan vastaa sähköistä ylioppilastutkintojärjestelmää. Abitti-järjestelmän avulla lukioissa on voitu järjestää esimerkiksi kurssikokeita joissa opiskelijat ovat samalla päässeet harjoittelemaan ylioppilastutkinnossa käytössä olevan järjestelmän käyttöä.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Jokaisella reaaliaineella on ylioppilastutkinnossa oma kokeensa. Yhdellä tutkintokerralla järjestetään kaksi reaaliaineiden koepäivää. Eri reaaliaineiden kokeet jakautuvat koepäivien välillä niin, että toisena päivänä järjestetään kokeet psykologiassa, filosofiassa, historiassa, fysiikassa ja biologiassa, ja toisena evankelis-luterilaisessa uskonnossa, ortodoksisessa uskonnossa, elämänkatsomustiedossa, yhteiskuntaopissa, kemiassa, maantieteessä ja terveystiedossa. Yhtenä koepäivänä voi osallistua vain yhteen kokeeseen, joten yhdellä tutkintokerralla voi suorittaa enintään kaksi reaaliaineen koetta. Yhden kokeen enimmäisaika on kuusi tuntia.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Tehtävien määrä kokeissa vaihtelee riippuen mm. oppiaineen pakollisten ja valtakunnallisesti määriteltyjen valinnaisten syventävien kurssien määrästä. Fysiikassa tehtäviä on 13, joista vastataan enintään kahdeksaan. Kemiassa ja biologiassa on 12 tehtävää joista vastataan enintään kahdeksaan, ja muissa reaaliaineissa on kymmenen tehtävää, joista vastataan enintään kuuteen. Kaksi annetuista tehtävistä on ns. jokeritehtäviä, jotka ovat muita tehtäviä vaativampia. Kumpaankin jokeritehtävään saa vastata. Tehtävistä voi saada enintään kuusi pistettä per tehtävä, lukuun ottamatta jokeritehtäviä, joista voi saada yhdeksän pistettä. Tehtävistä annetaan vain kokonaisia pisteitä.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Jokaisessa reaaliaineen kokeessa on 1-4 oppiainerajat ylittävää tehtävää, jossa kokelasta ohjataan käsittelemään tehtävää eri oppiaineiden näkökulmasta tai laajempina aihekokonaisuuksina.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Ylioppilastutkinnon sähköistämisen myötä tehtävien määrä ja tehtävistä saatava pistemäärä muuttuu. Sähköisissä reaaliaineen kokeissa maksimipistemäärä on 120. Fysiikan, kemian ja biologian sähköisessä kokeessa tehtäviä on 11, joista vastataan enintään seitsemään, ja muissa aineissa on yhdeksän tehtävää, joista vastataan enintään viiteen. Sähköinen reaaliaineen koe rakentuu tehtävätyypiltään ja vaativuustasoltaan erilaisista moduuleista, joissa voi olla useita tehtäviä. Jotkut tehtävät voivat olla pakollisia. Tehtävinä voi olla paitsi perinteisiä esseekysymyksiä myös esimerkiksi monivalintatehtäviä, piirrostehtäviä, aineistojen analysointia ja näiden yhdistelmiä. Tehtävissä voi lisäksi olla paperista koetta monipuolisempaa taustamateriaalia, kuten tekstejä, kuvia, videoita, äänitteitä, karttoja, animaatioita tai tilastoja. Tehtävien enimmäispistemäärä vaihtelee 15 ja 30 välillä.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Matematiikan koetta voi suorittaa joko lyhyen tai pitkän oppimäärän mukaan. Lukio-opinnoistaan riippumatta kokelas voi valita kumman kokeen hän suorittaa.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Matematiikan kokeiden rakenne uudistettiin alkaen kevään 2016 ylioppilaskirjoituksista. Kummassakin kokeessa on 13 tehtävää, joista kokelas vastaa enintään kymmeneen. Jokaisesta tehtävästä saa kuusi pistettä. Sekä lyhyen että pitkän matematiikan kokeessa on kaksi osaa: A-osa ja B-osa. Lisäksi B-osa jakautuu vielä kahteen osaan. Kummassakin kokeessa on erikseen tehtävävihkot A-osaa ja B-osaa varten. Kokeessa saa käyttää laskinta vain B-osassa, A-osan tehtäviin on vastattava ilman laskinta. A-osassa on neljä tehtävää, joihin kaikkiin vastataan. B1-osassa on viisi tehtävää, joista vastataan kolmeen, ja B2-osassa neljä tehtävää, joista kolmeen vastataan. Kokeen alussa kokelas saa sekä A-osan että B-osan tehtävävihkon. Kun hän palauttaa A-osan vihkon ja vastauksensa viimeistään kolmen tunnin kuluttua kokeen alusta, hän saa laskimensa. B-osan tehtävissä saa käyttää mitä tahansa funktio- graafista tai symbolista laskinta ilman tiedonsiirtomahdollisuutta. Kummassakin osiossa on sallittua käyttää taulukkokirjaa. Laskimet ja taulukkokirjat tarkastetaan ennakkoon, ja laskimien muisti tulee olla tyhjennetty.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Matematiikan kokeita kirjoitetaan sähköisinä ensimmäisen kerran keväällä 2019.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Toisen kotimaisen kielen (ruotsin tai suomen) kokeet järjestetään joko pitkän tai keskipitkän oppimäärän vaativuustason mukaan. Vieraiden kielten kokeet englannin, espanjan, ranskan, saksan ja venäjän kielissä järjestetään sekä pitkän että lyhyen oppimäärän mukaisilla vaativuustasoilla. Vieraan kielen lyhyen oppimäärän mukaisia kokeita järjestetään lisäksi italian, inarinsaamen, koltansaamen, pohjoissaamen, latinan ja portugalin kielissä. Lisäksi järjestetään latinan kielen koe myös laajemman oppimäärän vaativuustasolla, joskin tämä taso ei vastaa muiden kielten pitkää oppimäärää.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Kielikokeet koostuvat useimmissa kielissä kuullun ymmärtämisen kokeesta sekä kirjallisesta kokeesta. Kuullun ymmärtämisen kokeet pidetään eri päivänä kuin kirjallinen koe. Jos jompikumpi osakokeista jää suorittamatta katsotaan koko koe keskeytetyksi ja hylätyksi. Portugalin, latinan, inarinsaamen, koltansaamen ja pohjoissaamen lyhyen oppimäärän kokeissa ei ole kuullun ymmärtämisen koetta. Kirjallisessa kokeessa on kolme osiota. Tehtävinä voi olla esimerkiksi monivalintatehtäviä, aukkotehtäviä, avoimia kysymyksiä, tiivistelmiä tai käännös- ja selittämistehtäviä. Lisäksi on pitkän oppimäärän kokeissa yksi kirjoitustehtävä, jonka pituus on 150–200 sanaa (pitkän englannin ja pitkän suomen kokeissa 150–250 sanaa). Lyhyen oppimäärän kokeissa on yksi lyhyt (35–50 tai 50–70 sanaa kielestä riippuen) ja yksi laajempi kirjoitelma (65–100 tai 100–150 sanaa kielestä riippuen).


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Kielikokeet siirtyvät sähköiseen muotoon asteittain, alkaen syksystä 2016 jolloin saksan kielen pitkä ja lyhyt koe kirjoitetaan ensimmäisen kerran sähköisesti. Sähköisessä kokeessa on edelleen erillinen kuullun ymmärtämisen koe ja kirjallinen koe, mutta ne suoritetaan peräkkäin samana päivänä. Koetehtävien perusrakenne pysyy samana kuin paperisissa kokeissa, mutta sekä tehtävätyypit että tehtäviin liittyvä aineisto voi olla entistä monipuolisempaa ja autenttisempaa.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Äidinkielen koe suomen ja ruotsin kielessä koostuu kahdesta osakokeesta, tekstitaidon kokeesta ja esseekokeesta, jotka järjestetään eri päivinä. Kumpikin koe on kuuden tunnin mittainen. Jos jompikumpi koe jää suorittamatta katsotaan koko äidinkielen koe keskeytetyksi ja hylätyksi. Osakokeita ei siis voi suorittaa eri tutkintokerroilla. Saamen äidinkielen koe koostuu pelkästä esseekokeesta. Tekstitaidon kokeessa annetaan aineisto, joka voi koostua erilaisista kaunokirjallisista teksteistä ja asiateksteistä sekä kuvamateriaalista. Aineiston pohjalta annetaan viisi tehtävää, joista vastataan kolmeen. Tehtäviin voi liittyä esimerkiksi aineiston merkityksien, rakenteiden, ilmaisun tai kontekstin analysointiin, tai referaatin tai kommentin kirjoittaminen pohjatekstin perusteella. Esseekokeessa kokelas valitsee yhden tehtävän vähintään 12 tehtävän joukosta, ja kirjoittaa tehtävänannon pohjalta 4–5 sivua pitkän esseen. Osa tehtävistä on aineistopohjaisia, osassa on pelkkä otsikko tai sitä laajempi tehtävän kuvaus.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Mikäli kokelaan äidinkieli on muu kuin suomi, ruotsi tai saame, tai jos kokelas käyttää viittomakieltä äidinkielenään tai ensikielenään, äidinkielen kokeen sijasta voi suorittaa suomi/ruotsi toisena kielenä -kokeen.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Ylioppilaskoe on samanlainen kaikille kokelaille. Ylioppilastutkintolautakunta hoitaa kokeiden lopullisen arvostelun. Lukioiden opettajat suorittavat kuitenkin alustavan arvostelun ennen kuin koevastaukset lähetetään ylioppilastutkintolautakuntaan. Alustava arvostelu auttaa ylioppilastutkintolautakunnan arvostelutyötä. Ylioppilastutkintolautakunnan sensorit suorittavat lopullisen arvostelun ja antavat suorituksille pisteitä kussakin ainejaoksessa päätettyjen kriteerien mukaisesti. Arvosanojen pisterajat päätetään lautakunnassa vasta kun arvostelutyö on tehty. Jokaisella tutkintokerralla on omat pisterajat arvosanoille.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Keväästä 2014 otettiin asteittain käyttöön uusi menetelmä arvosanojen pisterajojen määrittämiseksi. Menetelmä perustuu nk. standardoitujen yhteispisteiden keskiarvoon (SYK). Menetelmän avulla muodostetaan kahden peräkkäisen tutkintokerran kaikista kirjoittajista jakauman, johon voidaan sitten verrata yksittäisen kokeen osallistujaprofiilia arvosanojen pisterajoja määrittäessä. Näin ollen arvosanojen jakauma pysyy vertailukelpoisena myös aineissa joissa kirjoittajajoukko on hyvin valikoitunut nykyisen ylioppilastutkinnon suuren valinnaisuuden takia. Aikaisempi koekohtainen menetelmä, jossa pisterajat määritettiin niin että tietty prosenttiosuus kokelaista sai tietyn arvosanan toimi hyvin tilanteessa jossa suurin osa kokelaista kirjoitti kaikki kokeet. Valinnaisissa kokeissa, joissa osanottajajoukko on hyvin valikoitunut, vanha menetelmä johti usein tilanteisiin joissa kokelaat saivat liian alhaisen arvosanan niiden osaamistasoon nähden, jolloin eri aineiden ja jopa saman aineen eri tutkintokertojen arvosanat eivät olleet vertailukelpoisia keskenään.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text:
Alla olevassa taulukossa esitetään arvostelussa käytettyjä arvosanoja, niitä vastaavia kompensaatiopisteitä sekä arvosanojen suuntaa antava suhteellinen jakautuminen kokelaiden kesken kokeessa jossa kirjoittajajoukko vastaa kyseisen ja edellisen tutkintokerran kaikkien kokelaiden osallistujaprofiilia. Eri kokeissa suhteelliset osuudet voivat poiketa huomattavasti esitetystä koekohtaisten pisterajojen määrittämisessä käytetyn SYK-menetelmän takia.
Alkujaan käytössä olivat vain arvosanat I, A, C ja L. "Lubenter approbatur" ja "magna cum laude approbatur" otettiin käyttöön vuonna 1970, "eximia cum laude approbatur" vuonna 1996.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Mikäli kokelas on saanut pakollisesta kokeesta hylättyn arvosanan i (improbatur) voi hän silti tulla ylioppilaaksi kompensaatiomenettelyn kautta, jos hän on saanut riittävän hyviä arvosanoja muissa kokeissa. Tämä edellyttää ettei hän ole erikseen kieltänyt kompensaatiota. Kompensaatio ei korota hylättyä arvosanaa hyväksytyksi (approbatur), vaan sallii ainoastaan että kokelas voi silti tulla ylioppilaaksi pakollisen kokeen hylätystä arvosanasta huolimatta. Ilman kompensaatiota hylätty pakollinen koe estää kokelasta tulemasta ylioppilaaksi. Kompensoitu hylätty arvosana merkitään kokelaan ylioppilastutkintotodistukseen. Ylimääräisessä aineessa saatu hylättyä arvosanaa ei voi kompensoida, mutta se ei estä kokelasta tulemasta ylioppilaaksi, eikä arvosanaa merkitä todistukseen.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Hylätty suoritus jaetaan neljään luokkaan (i+, i, i- ja i--) riippuen siitä miten lähellä hyväksyttyä arvosanaa se on. Kaikista kokelaan hyväksytyistä kokeista, mukaan lukien valinnaiset kokeet, lasketaan arvosanojen perusteella saadut kompensaatiopisteet yhteen, jolloin 12 kompensaatiopistettä kompensoi i+:n, 14 pistettä i:n, 16 pistettä i-:n ja 18 pistettä i=:n.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Ennen vuotta 2006 kirjoittaneilla oli käytössään lisäksi mahdollisuus kompensoida matematiikka sekä reaali toisillaan. Tällöin kompensaatio tapahtui näiden kahden aineen välillä suhteellisen helposti, mikäli kokelaan taidot olivat selkeästi kanavoituneet toiseen näistä aineista, mistä toinen puolestaan kärsi. Käytäntö poistettiin reaaliuudistuksen myötä. Äidinkieltä ei ennen ollut mahdollista kompensoida muilla aineilla.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Ylioppilastutkinnon suorittamisesta peritään tutkintomaksu. Yhden tutkintokerran perusmaksu on 14 euroa, ja sen lisäksi peritään koekohtainen maksu, joka on 28 euroa. Jos esimerkiksi suorittaa kuusi ainetta hajautettuna kahteen tutkintokertaan, maksu on 6 × 28 euroa + 2 × 14 euroa = 196 euroa.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Edullisimmillaan ylioppilastutkinnon voi suorittaa 126 eurolla (perusmaksu ja 4 ainetta).


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Suomen Lukiolaisten Liitto on pitkään vaatinut ylioppilastutkintomaksujen poistamista opiskelijoilta, sillä liiton mielestä ne ovat ristiriidassa maksuttoman koulutuksen periaatteen kanssa.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Alla olevassa taulukossa on tilastoja ylioppilaskokeisiin ilmoittautuneista henkilöistä sekä hyväksytyistä ja hylätyistä tutkinnoista. Henkilö on suorittanut ylioppilastutkinnon hyväksytysti, kun hän on suorittanut neljä pakollista koetta ja myös saanut lukion päättötodistuksen. Ilmoittautuneiden määrä sisältää myös kokelaat, jotka uusivat aiemmin suoritettuja kokeita, täydentävät valmista tutkintoa, tai jotka vain aloittavat tutkinnon suorittamisen osallistumalla yksittäiseen kokeeseen.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Tähän mennessä eniten laudatureja on kirjoittanut mikkeliläinen ylioppilas, joka keräsi keväällä 2016 valmistuneeseen tutkintoonsa 12 laudaturia. Aiempi ennätys on 11 laudaturia vuodelta 2010, jolloin Tornion yhteislyseon lukion oppilas kirjoitti eximian pitkästä matematiikasta sekä laudaturit kemiasta, maantieteestä, historiasta, yhteiskuntaopista, biologiasta, fysiikasta, äidinkielestä, pitkästä ruotsista, pitkästä englannista sekä lyhyestä espanjasta ja ranskasta.


title: Ylioppilastutkinto Suomessa

text: Riemuylioppilaaksi voidaan kutsua ylioppilasta, jonka ylioppilaaksi pääsystä on kulunut aikaa 50 vuotta.


title: Sapattivuosi

text: Sapattivuosi on suomalainen tribuuttiyhtye, joka esittää Black Sabbathin musiikkia suomeksi. Yhtyeen kolmas albumi, Ronnie James Dion aikaista Black Sabbathia sisältävä "Ihmisen merkki" julkaistiin 1. huhtikuuta 2009. Edellinen laulaja Hannu Paloniemi on korvattu uudella laulajalla, jonka henkilöllisyys julkistettiin albumin ensimmäisen singlen "Pelon lait" ensisoiton yhteydessä 4. maaliskuuta 2009. Uusi laulaja on Nightwishista ja Tarotista tuttu Marco Hietala.Halmkrona vaikuttaa myös CMX:ssä. Aunesluoman yhtyeitä ovat Blake ja Kivireki, aikaisemmin myös Pohjannaula. Hietalan yhtyeitä ovat Tarot, Nightwish ja Northern Kings, aikaisemmin myös Sinergy.


title: Boris Karloff

text: Boris Karloff ("William Henry Pratt"; 23. marraskuuta 1887 Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta – 2. helmikuuta 1969 Midhurst, Yhdistynyt kuningaskunta) oli englantilainen näyttelijä.


title: Boris Karloff

text: Karloffin läpimurto oli ohjaaja James Whalen vuonna 1931 valmistunut elokuva "Frankenstein", jossa hän esiintyi Frankensteinin hirviönä. Suuri osa muistakin Karloffin roolihahmoista oli hirviöitä tai muita pahoja hahmoja lukuisissa eri kauhuelokuvissa, joista mainittakoon Muumion rooli elokuvassa "The Mummy".


title: Vesa Mäkelä

text: Vesa Viljo Aleksanteri Mäkelä (28. maaliskuuta 1947 Kauhava – 4. elokuuta 2003 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hän myös levytti muutamia lauluja.


title: Vesa Mäkelä

text: Mäkelä aloitti uransa Yleisradion televisioteatterissa. Hän näytteli kuudessakymmenessä tv-sarjassa, tv-elokuvassa ja valkokangaselokuvassa.


title: Vesa Mäkelä

text: Mäkelä oli ohjaaja Aleksi Mäkelän isä ja näyttelikin poikansa elokuvissa.


title: Vesa Mäkelä

text: Vesa Mäkelä kuoli kotonaan vaikeaan sairauteen 56-vuotiaana.


title: Vesa Mäkelä

text: Mäkelä valittiin postuumisti Eteläpohjalaisen elokuvan Hall of Fameen 21. helmikuuta 2015.


title: Anna Lindh

text: Ylva Anna Maria Lindh (19. kesäkuuta 1957 Tukholma – 11. syyskuuta 2003 Solna) oli ruotsalainen poliitikko, joka toimi Ruotsin ympäristöministerinä 1994–1998 ja ulkoministerinä vuodesta 1998 kunnes hänet murhattiin syyskuussa 2003. Lindh oli naimisissa Bo Holmbergin kanssa, jonka kanssa hänellä oli kaksi poikaa, David ja Filip.


title: Anna Lindh

text: Anna Lindhin kimppuun hyökättiin tukholmalaisessa NK-tavaratalossa 10. syyskuuta 2003. Lindh ja hänen ystävänsä olivat etsimässä vaatteita tulevaan tv-esiintymiseen. Samoihin aikoihin murhaaja Mijailo Mijailović kuljeskeli tavaratalossa katsellen pintapuolisesti vaatteita. Tullessaan liukuportaista hän tunnisti Anna Lindhin. Kohtaaminen oli täysin sattumanvarainen, eikä suunniteltu. Teolla ei katsota olleen poliittisia syitä. Tekijä ei ollut kovin kiinnostunut politiikasta. Murhaajalla oli puukko usein mukanaan, koska tunsi olonsa vainotuksi ja turvattomaksi. Liukuportaista tullessaan hän kertoi sisäisen äänen (hänen omalla äidinkielellään serbokroatialla) käskeneen hyökätä Anna Lindhin kimppuun toistuvasti.


title: Anna Lindh

text: Lindhin ystävä joutui seuraamaan avuttomana vieressä, kun murhaaja puukotti Lindhiä vatsan seutuville, osuen muun muassa maksaan. Paikalle hälytettiin nopeasti apua ja alkoi puukottajan ajojahti.


title: Anna Lindh

text: Puukotuksen jälkeen Lindh pyysi ystävätärtään soittamaan hänen perheelleen. Paikalla olleet muut ihmiset yrittävät tyrehdyttää verenvuodon. Lindh vastaili paikalle tulleiden ensihoitajien kysymyksiin ja oli ambulanssiin kannettaessa tajuissaan. Sairaalassa kuitenkin todettiin, että hänen mahdollisuutensa jäädä henkiin olivat pienet. Yhdeksän tuntia kestäneen leikkauksen jälkeen annettiin tieto, että Lindhin tila on hieman kohentunut. Tunti leikkauksen jälkeen hänen tilansa heikkeni ja hänet vietiin uuteen leikkaukseen. Aamulla 11. syyskuuta kello 5.29 ilmoitettiin, että Anna Lindh oli kuollut saamiinsa vammoihin.


title: Anna Lindh

text:
Murhan jälkeen murhaaja heitti verisen puukon liukuportaisiin, josta asiakas nosti sen ja toimitti puukon vartijalle. Myöhemmin murhaaja heitti lippalakkinsa ja puukon punaisen tupen roskikseen. Välittömästi tämän jälkeen hän pyrki leikkauttamaan hiuksensa parturiin, siinä kuitenkaan onnistumatta jonojen vuoksi. Hän jatkoi matkaansa taksilla aikeenaan polttaa vaatteensa metsässä. Vaatteiden polttaminen kuitenkin epäonnistui. Tämän jälkeen hän oli pakoillut kaverinsa luona muutamia päiviä. Poliisi teki myöhemmin kotietsinnän asuntoon, löytäen murhaajan leikattuja hiuksia. Myöhemmin myös murhaajaa kuljettanut taksikuski ilmoittautui poliisille.
Murhaa arveltiin aluksi poliittiseksi ja sen liittyvän muutaman päivän kuluttua järjestettävään kansanäänestykseen euron käyttöönotosta.


title: Anna Lindh

text: Politiikassa Lindh vastasi myös mm. EU:n rahoituksesta Palestiinaan. Israelin siirtokuntien rakentamista Palestiinalaisalueille Lindh oli vastustamassa vaatien EU:n boikottia isrealilaisille tuotteille. EU:n ollessa Israelin suurin kauppakumppani, boikotti olisi pakottanut Israelin muuttamaan siirtokuntapolitiikkaansa.


title: Anna Lindh

text: Poliisi otti 15. syyskuuta kiinni murhasta 35-vuotiaan miehen todennäköisenä epäiltynä. Mies vangittiin 19. syyskuuta, mutta päästettiin vapaaksi 25. syyskuuta vapautettuna kaikista syytteistä. Poliisi pidätti Mijailo Mijailovićin 24. syyskuuta todennäköisin syin epäiltynä murhasta. Mijailović tunnusti murhan 6. tammikuuta 2004. Tukholman käräjäoikeus tuomitsi Mijailovićin 23. maaliskuuta elinkautiseen vankeuteen.


title: Anna Lindh

text: Mijailović valitti tuomiostaan Svean hovioikeuteen, joka tuomitsi hänet 8. heinäkuuta oikeuspsykiatriseen hoitoon. Päätöksestä valitettiin korkeimpaan oikeuteen, joka tuomitsi Mijailovićin murhasta elinkautiseen.


title: Rullaluistelu

text: Rullaluistelu on rullaluistimilla tapahtuvaa tasaisella alustalla liikkumista. Rullaluistelu on pääasiassa huvi- ja kuntoliikuntaa. Myös erilaisia kilpailuja on olemassa, etenkin maratonluisteluita.


title: Rullaluistelu

text: Rullaluistimet muistuttavat perinteisiä luistimia, mutta metalliterän paikalla on yleensä neljä tai viisi rullaa eli rengasta laakereineen. Rullaluistimet on tarkoitettu käytettäväksi asfaltin tai vastaavan kovan sekä lähes puhtaan pinnan päällä, jolloin laakereihin joutuu mahdollisimman vähän roskia lisäämään kitkaa, kuten pikkukiviä tai hiekkapölyä. Tasaisella ja kovalla pinnalla minimoidaan myös renkaiden kuluminen.


title: Rullaluistelu

text: Rullaluistelu alkoi kerätä harrastajia Suomessa 1990-luvun puolivälissä. Alkuinnostuksen jälkeen määrä on vähentynyt hieman, mutta aktiiviharrastajat ovat ottaneet lajin omakseen.


title: Rullaluistelu

text: Joukkuepelejä, joissa käytetään rullaluistimia, ovat muun muassa rullakiekko, rullapallo, rullaluistinhockey ja roller derby.


title: Rullaluistelu

text:
Rullaluistimia on käytännössä kahdenlaisia: ”perinteisiä” (quad skates) ja inline-luistimia. Inline-luistimissa kaikki renkaat ovat peräkkäin kiskossa kengän alla (peräkkäin eli ”in-line”) , kun taas perinteisissä luistimissa renkaita on kaksi paria, edessä ja takana. Nykyisin suurin osa Suomessa käytetyistä rullaluistimista on inline-luistimia.
Maratonluistimet ovat yleensä neljä- tai viisipyöräisiä. Renkaat ovat suurehkot (84–110 mm) ja kenkä on yleensä matalampi kuin muissa luistintyypeissä, käytännössä nykyään tavallisen lenkkitossun tasoa. Käyttötarkoituksia ovat esimerkiksi pitkän matkan luistelu ja maratonit. Hyvin usein luistimien kanssa käytetään sauvoja, jotta rasitusta saataisiin jaettua koko keholle.


title: Rullaluistelu

text: Inline-luistimissa on usein 80-84millimetrin renkaat, tosin rengaskoko on viime vuosina kasvanut yli 90 mm:n. Renkaita on yleensä neljä kappaletta. Luistimen varsi on hieman korkeampi kuin maratonluistimissa ja kisko hieman lyhyempi. Käyttötarkoituksena on pääsääntöisesti huvi- tai kuntoliikunta erilaisilla lenkeillä, luistelu kaupungissa ja muu vastaava toiminta. Kisko on lyhyempi kuin maratonluistimissa, joten luistin on ketterämpi ja kevyempi liikuteltava esimerkiksi juuri kaupunkioloissa.


title: Rullaluistelu

text: Freestyleluistimissa eli bleideissä renkaat ovat yleensä hyvin pieniä, vain 53–60 millimetriä halkaisijaltaan. Kisko on juuri ja juuri kengän pituinen ja rengasmäärä on 2–4 luistinta kohden. Keskimmäiset renkaat on usein korvattu muovisilla grindirenkailla. Grindi-temppujen tekeminen onnistuu luistimen pohjassa, kiskon vieressä olevilla nk. grindipaloilla, kiskon keskiosan kololla sekä ulkokengässä olevalla backslide-platella. Luistimia käytetään pääasiassa samanlaisiin tarkoituksiin kuin rullalautaa. Temppujen tekeminen onnistuu esimerkiksi rampeissa, parkeissa, erilaisissa kurbeissa ja kaiteilla.


title: Rullaluistelu

text: Matkaluistelua harrastetaan niin maratonluistimilla kuin tavallisillakin inline-luistimilla. Maratonluistimilla luistelu sujuu kevyemmin, koska suuremmat renkaat ja pidempi kisko sekä vakauttavat menoa että helpottavat nopeaa etenemistä. Lopputuloksena matka taittuu nopeasti ja vähällä vaivalla. Sauvojen käyttäminen tekee liikunnasta monipuolisempaa useamman lihasryhmän työskennellessä etenemisen helpottamiseksi. Ratakilpailuissa rullaluistelumatkoja on 200 metrin aika-ajosta 20 000 metrin pudotus- ja pistekilpailuihin.


title: Työttömyys

text: Työttömyys tarkoittaa kansantaloustieteessä ilmiötä, jossa osa työvoimasta on vailla työtä. Perinteisesti työttömyydellä tarkoitetaan nimenomaan ansiotyön puutetta. Se kuka kulloinkin lasketaan työttömäksi tai työlliseksi tai ylipäätään työvoimaan kuuluvaksi ei ole täysin yksiselitteistä vaan vaatii käytännössä valintojen tekemistä ja poikkeaa usein tilastoijien välillä.


title: Työttömyys

text: Maatalousyhteiskunnassa työttömyyttä ei tunnettu. Työttömyys on nykyisen länsimaisen teollisuusyhteiskunnan piirre. Työttömyyden keskeisimmiksi haitoiksi koetaan tyypillisesti elintason lasku, työn mukanaan tuomien ihmissuhteiden ja sosiaalisen aseman menetys sekä taloudellisen ja sosiaalisen turvattomuuden tunteen lisääntyminen. Monet työttömät kokevat myös ahdistavaksi sen, että osa ihmisisistä suhtautuu työttömiin avoimen halveksivasti. Lisäksi monet ihmiset pitävät työstään, joten he menettävät työttömyyden mukana myös työn tuoman tyydytyksen. Myös stressi voi lisääntyä johtuen tarjolla olevien työmahdollisuuksien vähäisyydestä ja työhakemuksiin saatujen kielteisten vastausten lannistavasta vaikutuksesta. Elintason laskiessa myös palkattoman pakollisen kotityön osuus voi lisääntyä huomattavasti.


title: Työttömyys

text: Modernin taloustieteen mukaan yhteiskunnassa on pyrittävä siihen, että osa ihmisistä on työttömänä, jotta palkat eivät lähtisi nousemaan kiihdyttäen inflaatiota. Tätä kutsutaan "luonnolliseksi työttömyysasteeksi" (natural rate of unemployment). Yhdysvalloissa tällaisena luonnollisena työttömyysasteena, on pidetty noin kuutta prosenttia. Neuvostoliitossa työttömyys kyettiin pudottamaan käytännössä nollaan, koska palkat eivät määräytyneet markkinoilla.


title: Työttömyys

text: Työttömyys on merkittävimpiä köyhyyden riskitekijöitä. Työttömille maksetaan Suomessa työttömyysturvaa kattamaan perustoimeentuloa ja mahdollistamaan henkilön pysyminen työmarkkinoilla. Kansantalouden kannalta työttömyyden yleistyminen aiheuttaa tuotannon laskua ja sosiaaliturvamenojen kasvua.


title: Työttömyys

text: Tulevaisuudesta on spekuloitu sellaista kuvaa, että työttömyydestä tulee entistä yleisempää. Teknologian, automaation ja robotiikan myötä 35 prosenttia nykyisistä työpaikoista on uhattuina.


title: Työttömyys

text: Suomessa on kaksi viranomaista, jotka tuottavat tilastoa työttömien määrästä: työ- ja elinkeinoministeriö tuottaa työnvälitystilastoa ja tilastokeskus tekee haastatteluihin perustuvaa työvoimatutkimusta. Näiden antamat luvut ovat erisuuruisia, koska työttömyys määritellään niissä eri tavoin. Työnvälitystilastossa näkyy kaikkien työ- ja elinkeinohallinnon työvoimarekisteriin työttömäksi kirjatut työnhakijat sekä lomautetut. Tilastokeskuksen tutkimuksissa taas työttömäksi luokitellaan vain ne työttömät, jotka ovat etsineet töitä edeltävänä neljänä viikkona sekä voivat vastaanottaa työtä kahden viikon sisällä.


title: Työttömyys

text: Työttömyyttä mitataan tavallisesti työttömyysasteella, joka on työttömien osuus työvoimasta. Virallinen työttömyysaste lasketaan 15-74-vuotiaiden työttömien prosenttiosuutena saman ikäisestä työvoimasta. Toinen yleinen mittari on työllisyysaste, joka on 15–64-vuotiaiden työllisten osuus samanikäisestä väestöstä. Työvoimaosuus on taas 15–74-vuotiaista työvoimaan kuuluvien osuus. Nämä mittarit kuvaavat työllisyystilannetta eri näkökulmista. Työllisyysaste on toisinaan huono, koska se ei ota huomioon esimerkiksi eläkeläisten, kotiäitien, opiskelijoiden, asevelvollisten ja vankilassa olevien osuutta. Näillä on merkitystä erityisesti maiden välisessä vertailussa.


title: Työttömyys

text: Työttömyyden tarkastelussa on otettava huomioon kausivaihtelu. Sitä aiheutuu sekä työn tarjonnan sekä kysynnän vaihtelusta vuodenaikojen mukaan. Syynä kausivaihtelulle on muun muassa koulujen päättymis- ja alkamisajat, jotka vaikuttavat työnhakijoiden määrään. Toisaalta kysynnän muutokset aiheuttavat kausityöttömyyttä. Tämän vuoksi työttömyyttä tarkastellaan vuosimuutoksina tai kausitasoitettuna.


title: Työttömyys

text: Tilastoitu työttömyys ei ota huomioon niin kutsuttua harmaata työvoimaa, joka työskentelee tilastoidun työn ulkopuolella. 1980-luvulta alkaen on esitetty arvioita, että esimerkiksi Yhdysvalloissa työskentelee kymmenen miljoonaa niin sanottua laitonta työntekijää. Myöskään rikollisen toiminnan työvaikutus ei näy tilastoissa.


title: Työttömyys

text: Kausityöttömyys johtuu työvoiman kysynnän vaihtelusta vuodenaikojen mukaan. Esimerkiksi rakennusalalla kysyntä on kesällä suurempaa kuin talvella. Toisaalta puunkorjuussa haittaa kelirikkoaika ja Lapin matkailusesonki taas ajoittuu talveen.


title: Työttömyys

text: Suhdannetyöttömyys on työttömyyden yleistymistä matalasuhdanteen aikaan työn kysynnän vähennyttyä.


title: Työttömyys

text: Kitkatyöttömyys tarkoittaa aikaa, joka menee uuden työn etsimiseen esimerkiksi opiskelun päättämisen tai työpaikan vaihdon yhteydessä.


title: Työttömyys

text: Rakennetyöttömyys seuraa talouden rakenteen muutoksesta, joka ohjaa työn kysyntää uusille aloille. Työn tarjonta ei usein mukaudu kysynnän muutoksiin riittävän nopeasti, mikä aiheuttaa työttömyyttä. Rakenteellisen työttömyyden synonyymina käytetään myös luonnollista työttömyysastetta tai ns. NAIRU-astetta. NAIRU tarkoittaa työttömyysasteen tasoa, jonka alittaminen kiihdyttää inflaatiota. Taustalla on käsitys, että työttömyyden laskiessa alle rakennetyöttömyyden tason talous on ylikuumentuneessa tilassa, jossa myös hinnat nousevat nopeasti.


title: Työttömyys

text: Työttömyyttä voidaan pitää rakenteellisena, jos se ei vähene vaikka joillain aloilla vallitsee samalla työvoimapula. Rakenteellisen työttömyyden yhtenä syynä pidetään sitä, että työelämän vaatimukset ovat kasvaneet eikä työttömien osaaminen enää riitä tarjolla oleviin tehtäviin. Tyypillisesti empiirinen tutkimus pyrkiikin arvioimaan rakennetyöttömyyttä erilaisilla regressiomalleilla, joissa inflaation muutoksia selitetään työttömyysasteella. Toinen tutkimustraditio pyrkii myös huomioimaan palkanmuodostukseen vaikuttavat ammattiliitot ja hyödykemarkkinoiden epätäydellisen kilpailun. Rakennetyöttömyyden tasoa arvioitaessa ongelmana on, ettei todellista rakennetyöttömyyden tasoa voida havaita, ja lisäksi taso on mitä ilmeisimmin ajassa muuttuva. Ilman teoreettista mallinnusta voidaan väittää, että rakenteellisella työttömyysasteella on yhteys pitkäaikaistyöttömien määrään.


title: Työttömyys

text: 1900-luvun alkupuolella vaikuttanut brittiläinen ekonomisti William Beveridge esitti täystyöllisyyden vallitsevan kolmen prosentin työttömyyden tasolla. Sittemmin on esitetty lukuja 2–7 % väliltä maasta ja ajankohdasta riippuen. Näin matalaa työttömyyttä pidetään toisinaan työttömyyden "luonnollisena" tasona, toisin sanoen kitkatyöttömyytenä ja muuna väliaikaisena, vaihtuvana työttömyytenä. On esitetty, että työttömyyden aleneminen luonnollista työttömyysastetta alemmaksi johtaa inflaatioon.


title: Työttömyys

text: Termi massatyöttömyys otettiin käyttöön 1930-luvun laman aikana, jolloin ensi kertaa oli esimerkiksi Saksassa yli viisi miljoonaa työtöntä. Vuonna 2005 Saksassa muutettiin työttömyyden määritelmää (mm. työllisyyskoulutuksessa olevat lasketaan nyt työttömiksi) siten, että työttömien määrä nousi viiden miljoonan ihmisen tasolle. Saksassa työttömyys on kuitenkin merkittävästi pienempi ongelma nyt, koska saksalaisia on enemmän ja kansantalous on paljon suurempi kuin 1930-luvulla.


title: Työttömyys

text: Teknologinen työttömyys tarkoittaa työttömyyttä, joka aiheutuu teknologian korvatessa ihmistyötä. Ilmiö vaikuttaa sekä yksittäisten työpaikkojen että koko yhteiskunnan tasolla. Sen vaikutus yhteiskuntaan on kiistanalainen aihe. Perinteisen taloustieteen edustajat väittävät, että kokonaisuutta tarkastellen koneen korvaama ihminen voi aina siirtyä jonkin muun tekemättömän työn pariin, tai tehdä töitä tuon koneen huollon, ylläpidon ja kehittämisen parissa. Teknologian oletetaan siis luovan työpaikkoja viemiensä tilalle. Kritiikki puolestaan liittyy muun muassa ajatukseen siitä, että teknologian tarkoitus on vapauttaa ihminen työstä eikä vain palvella taloudellisen edun tavoittelua; sen ei nimenomaan tulekaan synnyttää työpaikkoja, vaan hävittää niitä. Työpaikkojen häviäminen positiivisena asiana ei sovi totuttuun talouden paradigmaan, jossa ihmisten on voitava tehdä töitä ansaitakseen palkkansa, jotta he voivat toimia kuluttajina ylläpitäen rahan kiertoa, ja siten pitää talouden pyörimässä. Työn hävittäminen kuitenkin täyttää tuottavuusmallin mukaisen tehokkuuden määritelmän, koska työ on panos.


title: Työttömyys

text: Vähintään vuoden jatkunutta työttömyyttä kutsutaan pitkäaikaistyöttömyydeksi. Pitkäaikaistyöttömien määrä kolminkertaistui vuosina 2009-2016. Pitkäaikaistyöttömien osuus nousi suuremmaksi kuin koskaan aiemmin vuonna 2016, jolloin 36 prosenttia työttömistä oli ollut vähintään vuoden työttömänä. Pitkäaikaistyöttömiä oli vuonna 2016 noin 125 000 eli lähes viisi prosenttia työvoimasta.


title: Työttömyys

text: Pitkäaikaistyöttömillä on usein heikko toimintakyky ja pitkäaikaistyöttömyys on yleisintä pitkäaikaissairaiden ja työkyvyttömien työnhakijoiden keskuudessa. Pitkäaikaistyöttömyyden riski kasvaa melko tasaisesti 20 ikävuoden jälkeen poikkeuksena ikävuodet 30-44, jona aikana riski ei muutu. Yli 50-vuotiaiden työttömyys kestää keskimäärin 1,5 vuotta.


title: Työttömyys

text:
Nuorisotyöttömyydellä tarkoitetaan yleensä 15-24-vuotiaiden työttömyyttä
. Osa nuorisotyöttömyydestä on luontaista kitkatyöttömyyttä, koska nuoria valmistuu paljon työmarkkinoille. Nuorisotyöttömyys on yleistä Euroopassa. Nuorisotyöttömyyttä pidetään vakavana ongelmana, jos nuori ei pääse lainkaan työelämän alkuun. Elinikäisen syrjäytymisen riskiä pidetään tällöin korkeana.


title: Työttömyys

text:
Piilotyöttömyydellä tarkoitetaan sellaista työttömyyttä, joka ei näy tilastoissa.
Tilastokeskuksen määritelmän mukaan piilotyötön on kahden viikon kuluessa työhön käytettävissä oleva ansiotyötä haluava henkilö, mutta joka ei ole hakenut työtä viimeisten neljän viikon aikana.


title: Työttömyys

text: Piilotyöttömiä ovat esimerkiksi ihmiset, jotka ovat jääneet kotiin hoitamaan lapsiaan siksi, että heidän alansa työllisyystilanne on niin huono. Piilotyöttömiä ovat myös ihmiset, jotka ovat alkaneet opiskella uutta alaa, koska heidän oman alansa työllisyystilanne on niin huono. Piilotyöttömiä ovat myös sellaiset työttömät työnhakijat, jotka osallistuvat työvoimaviranomaisen osoittamaan palkattomaan työhön. Myös työttömyyseläkkeellä olevat ovat piilotyöttömiä. Moni on piilotyöttömänä lannistuttuaan byrokratrian rattaissa, kun esimerkiksi oman alan töitä ei vain löydy.


title: Työttömyys

text: Piilotyöttömyyteen vaikuttavat myös heikko suhdannetilanne ja rakennemuutos. Talouden rakennemuutoksen takia työpaikat eivät enää ole samoilla aloilla kuin ennen.


title: Työttömyys

text: Piilotyöttömyys on kasvanut vuosien 2012-2015 aikana melkein koko ajan. 2014 marraskuussa piilotyöttömiä oli 156 000.


title: Työttömyys

text: Valetyöttömyydellä voidaan viitata esimerkiksi työkyvyttömiin henkilöihin, jotka tilastoidaan työvoimatoimistoissa työttömiksi työnhakijoiksi. Osa työkyvyttömistä ihmisistä rekisteröidään työttömiksi työnhakijoiksi sen vuoksi, että vakuutustyhtiöt ovat kieltäytyneet myöntämästä heille työttömyyseläkettä. Joka kymmenes työtön on niin huonossa kunnossa, ettei kykene tekemään edes satunnaista osa-aikatyötä.


title: Työttömyys

text: Vapaaehtoinen työttömyys on käsite, jolla viitataan työttömiin, jotka eivät etsi töitä, koska pitävät työttömyyttä työntekoa parempana vaihtoehtona tai kokevat heidän saavutettavissaan olevien työpaikkojen työolot kohtuuttoman raskaiksi tai palkkauksen kohtuuttoman huonoksi. Muuta työttömyyttä kutsutaan vastentahtoiseksi.


title: Työttömyys

text: YK:n Ihmisoikeusjulistuksen mukaan jokaisella on oikeus työhön ja työstä saatuun kohtuulliseen palkkaan, joka takaa työntekijälle ja hänen perheelleen ihmisarvon mukaisen toimeentulon. Ihmisoikeuksien julistuksen noudattamatta jättämisestä ei seuraa sanktioita, mutta Suomen valtio pyrkii siitä huolimatta järjestämään väliaikaista palkkatuettua työtä pienelle osalle työttömistä työnhakijoista aktiivisen työvoimapolitiikan avulla.


title: Työttömyys

text: Ennen ajateltiin, että riittävän voimakas talouskasvu lisäisi työvoiman kysyntää niin paljon, että joukkotyöttömyys poistuisi. Suomessa 1990-luvun nousukausi ei kuitenkaan laskenut työttömyyttä odotetusti. Syynä tähän pidetään muun muassa töissä olleiden tuottavuuden kasvua, joka osaltaan vähensi uuden työvoiman tarvetta, sekä myös työn kysynnän siirtymistä uusille aloille.


title: Työttömyys

text: Työttömien osaamisen lisäämisen ajatellaan usein parantavan työllistymismahdollisuuksia. Opettelemalla taitoja joille on enemmän kysyntää, työntekijän tuottavuus lisääntyy. Tämä voi tarkoittaa kouluttautumista uudelle alalle tai vain työkokemuksen hankkimista. Monissa maissa valtio tukee ja järjestää työttömille koulutusta ja tukityöllistämistä. Tähän viitataan termillä aktiivinen työvoimapolitiikka.


title: Työttömyys

text: Työttömien taloudellista asemaa tuetaan työttömyyskorvauksella. Suomessa se jakautuu työttömyyspäivärahaan ja työmarkkinatukeen. Päivärahaan edellytetään työssäoloehdon täyttyminen, ja se on työttömyyskassaan kuuluvilla ansiosidonnaista. Sitä maksetaan enintään 500 päivältä (viideltä päivältä viikossa). Työttömyyskorvaus toimii vakuutuksena työttömyysriskin taloudellista vahinkoa vastaan. Toisaalta se kuitenkin vähentää ainakin jossain määrin kannusteita työllistyä. Osa tutkijoista uskoo, että monissa Euroopan maissa korkea työttömyys- tai muu sosiaaliturvan taso lisää olennaisesti työttömien määrää.


title: Työttömyys

text: Tanska on esimerkki maasta, jossa on onnistuttu yhdistämään matala työttömyys ja korkea työttömyyskorvaus. Toimia nimitetään Tanskan malliksi tai joustoturvaksi (flexicurity). Mallissa yhdistyy helppo irtisanominen ja korkea työttömyysturva.


title: Työttömyys

text: Tanskassa työntekijän irtisanominen on helppoa: irtisanomisaikaa ei ole. Tavoitteena on, että työllistämispäätös ei tuntuisi työnantajista liian suurelta riskiltä. Työntekijän laatua ja sopivuutta on vaikea arvioida ennalta ja työvoiman kysyntä voi yhtäkkiä vähentyä, joten korkea irtisanomissuoja nostaisi työllistämiskynnystä. Myös ay-liike on tätä mieltä.


title: Työttömyys

text: Malliin kuuluu myös sanktioiden käyttö. Työntekijän kynnys kieltäytyä töistä pidetään korkeana siten, että siitä seuraa työttömyyskorvauksen loppuminen samoin kuin siitä, jos kieltäytyy toisen alan töistä. Tästä syystä työtön yleensä hankkii itse työpaikan, kun taas Suomessa työtön voi käytännössä olla menemättä töihin.


title: Työttömyys

text: TT:n Johannes Koroma on myös vaatinut ammattiliitoilta Tanskan kaltaisia alhaisia (1 %) nelivuotisia palkankorotuksia ja yrityskohtaiset lisiä, joita yritykset maksavat harkintansa mukaan. Näin palkat voitaisiin sovittaa työpaikkojen tuottavuuden mukaisiksi. Suomessa ammattiliitot ovat vastustaneet tällaista. Tanskassa myös parlamentilla on valta lopettaa lakot.


title: Työttömyys

text: Tanskan mallissa työttömyyskorvaus on korkea: yleensä 60–80 prosenttia palkkatuloista, parhaimmillaan jopa 90 prosenttia.


title: Työttömyys

text: Vuoden 2008 alussa Tanskassa oli lähes täystyöllisyys (3,2 tai jopa vajaa 2 prosenttia, laskentatavasta riippuen), tosin talouskriisin seurauksena lukema on noussut Suomen tasolle, noin kahdeksaan prosenttiin 2012–2013, ja on nykyään korkeampi kuin esim. entisessä suurtyöttömyyden maassa Saksassa.


title: Työttömyys

text: Työttömyys johtuu irtisanomisista sekä siitä, että työpanosten kysyntä on pienempää kuin niiden tarjonta. Yksittäisten ihmisten joutuminen irtisanotuksi sekä vaikeus löytää uutta työpaikkaa voi johtua esimerkiksi ikäsyrjinnästä. Työmarkkinoilla irtisanotaan eniten yli viisikymmenvuotiaita miehiä, joilla on moninkertainen riski joutua irtisanotuksi kuin nuoremmilla työntekijöillä. Pidempään kuin vuoden työttömänä olleiden määrä kasvaa mitä vanhemmasta henkilöstä on kysymys. Työttömän mahdollisuudet päästä töihin laskevat rajusti, kun ikä alkaa numerolla viisi eikä yli 56-vuotiaalla ole enää käytännössä mahdollisuuksia työllistyä. Tämä johtuu osaksi siitä, että iäkkäämmillä työntekijöillä on nuoria suurempi riski joutua työkyvyttömyyseläkkeelle, josta yli 50 työntekijän yritykset joutuvat kustantamaan osan.


title: Työttömyys

text: Työttömyyden pitkittyminen voi johtua myös siitä, että työnantajat eivät palkkaa mielellään työttömiä työnhakijoita, varsinkaan pitkään työttömänä olleita, koska epäilevät heidän työkykyään. Pitkään työttömänä olleen saattaa olla kannattavaa kouluttautua siksi kokonaan uudelleen, koska työnantajat palkkaavat mieluummin vastavalmistuneita kuin työttömiä. Jos työttömyys on jatkunut kovin pitkään, voi olla että myös ihmisen osaaminen alkaa olla vanhentunutta etenkin aloilla, joissa työmenetelmät muuttuvat nopeasti.


title: Työttömyys

text: Tarjolla olevien työsuhteiden huonot ehdot voivat hidastaa yksilöiden työllistymistä. Jos alimmat palkat ovat pienempiä kuin työntekijöiden ja heidän perheidensä välttämättömät elinkustannukset, työstä puuttuu kokonaan taloudellinen kannustavuus. Työttömillä ei myöskään ole välttämättä varaa ottaa vastaan pieniä työkeikkoja, koska niistä saatavan palkan ja työttömyystukien puutteellinen ajallinen yhteensovittaminen johtaa siihen, että työttömyyskorvaus viivästyy useilla viikoilla. Toimeentulotuki ja asumistuki ovat erityisen kannustamattomia tukimuotoja.


title: Työttömyys

text: Työttömyys pitkittyy etenkin varakkaimmilla työttömillä sen vuoksi, että he eivät hae ensimmäiseen löytämäänsä vapaaseen työpaikkaan, vaan odottavat mieluummin, että löytävät työn, josta maksettava palkka olisi lähellä heidän entisestä työstään saamaa palkkaa. Barack Obaman apulaistalousministerinä toiminut professori Alan Krueger ja Andreas Mueller (2014) huomasivat pitkittäistutkimuksessaan, että etenkin ne työttömät, joilla oli säästöjä, eivät suostuneet ottamaan vastaan sellaista työtä, jota pitivät liian matalasti palkattuna. Palkka, jolla nämä työttömät olivat valmiita vastaanottamaan työtä laski 0,05 - 0,14 prosenttia viikossa.


title: Työttömyys

text: Suuri osa tilastoidusta pitkäaikaistyöttömyydestä johtuu työttömiksi tilastoitujen henkilöiden huonosta terveydentilasta. Työkyvyttömätkin henkilöt hyväksytään nykyisin työttömiksi työnhakijoiksi ja heille maksetaan työttömyyskorvausta, mikäli kansaneläkelaitos tai yksityiset eläkevakuutusyhtiöt ovat hylänneet heidän sairauspäiväraha-, kuntoutustuki- tai sairauseläkehakemuksensa. Lähes puolella pitkäaikaistyöttömistä onkin lääkärin toteama vamma tai sairaus, joka haittaa paljon työntekoa.


title: Työttömyys

text: Noin puolella työmarkkinatuen saajista on lääkärin toteama vamma tai sairaus, joka haittaa työntekoa. Läheskään kaikki työkyvyttömät eivät ole päässeet työkyvyttömyyseläkkeelle, sillä Kela hylkää yli 40 prosenttia hakemuksista ja työeläkeyhtiöt lähes 28 prosenttia. Etenkin masennuksen ja selkäsäryn vuoksi on vaikea päästä työkyvyttömyyseläkkeelle.


title: Työttömyys

text: "Lääkärilehdessä" 45/2010 julkaistiin työterveyshuollon erikoislääkäri Raija Kerättären ja THL:n tutkija Vappu Karjalaisen selvitys, jonka mukaan pitkäaikaistyöttömien sairauksissa on usein kyse mielenterveyden häiriöistä. Tutkimuksessa ilmeni, että toimintakyvyn heikkeneminen jää usein tunnistamatta, koska sairaat pitkäaikaistyöttömät eivät jaksa jonottaa palveluihin tai osaa hakeutua niihin. Kyse on usein vaikeasta masennuksesta tai kehitysvammaisuudesta, ei viitseliäisyyden puutteesta. Siten pitkäaikaistyöttömiä ei voida auttaa koulutus- tai työllistämistukitoimin, ennen kuin heidän sairautensa on hoidettu.


title: Työttömyys

text:
Täydellisen kilpailun oletuksilla luonnollinen työttömyys johtuu työn etsintäajasta sekä siitä, että työvoiman hinta (palkka) on korkeampi kuin se markkinahinta, jolla työvoiman kysyntä ja tarjonta olisivat yhtä suuret. Tähän on kolme mahdollista syytä:
Työn taloustieteen mukaan käytännössä on kuitenkin useita syitä, miksi työmarkkinat ovat varsin epätäydellisesti kilpaillut. Työmarkkinat ovat paikallisia, niillä on rajallinen määrä työnantajia ja työntekijöiden liikkuvuus on rajallista. Näin ollen työnantajien asema markkinoilla saattaa olla monopsoninen.


title: Työttömyys

text: Koska taloudessa on kyse sekä tuottamisesta että kuluttamisesta, pelkästään tuotannon näkökulmasta ei voida katsella taloutta kestävästi ja pitkällä tähtäimellä.


title: Työttömyys

text: Työvoima


title: Työttömyys

text: Kaikki ne 15-74 vuotiaat henkilöt, jotka ovat työllisiä tai työttömiä


title: Työttömyys

text: Työttömien osuus työvoimasta, ilmaistaan yleensä prosentteina; kuinka monta prosenttia työikäisestä (15-74-vuotiaat), työtä hakevasta työvoimasta on työttömänä.


title: Työttömyys

text: Avoinna olevien työpaikkojen määrä.Kansantaloustieteessä


title: Työttömyys

text: Kansantaloustieteessä se ylijäämä, joka julkiselle sektorille muodostuisi vallitsevin tulo- ja menoperustein, jos tuotanto vastaisi täystyöllisyyttä. Kun taloudessa on esimerkiksi laskukausi, on toteutunut julkisen sektorin alijäämä suurempi kuin täystyöllisyysjäämä, koska julkisen sektorin automaattinen stabilisaatio pienentää verotuloja ja lisää eräitä julkisia menoja. Läheinen ilmaus: normeraattu tuloylijäämä.


title: Työttömyys

text: Marraskuussa 2017 Suomen työttömyysprosentti oli Tilastokeskuksen mukaan 7,1 eli prosenttiyksikön alhaisempi kuin edellisvuonna. Suomessa oli vuonna 2016 keskimäärin päivittäin 348 767 työtöntä työnhakijaa ja kokopäiväisesti lomautettua työntekijää, jotka muodostivat yhteensä 13 prosenttia työvoimasta. Avoimia työpaikkoja oli Tilastokeskuksen mukaan vuoden kolmannella neljänneksellä 20 500. Tarjottavista työpaikoista oli näin kova pula siitä huolimatta, että vain 44 prosenttia Suomen väestöstä kävi palkkatöissä. Todellinen työttömyys on lisäksi vielä suurempaa, kun mukaan lasketaan erilaisilla tukitoimilla työllistetyt ja muut käytännössä työttömän asemassa olevat henkilöt.


title: Työttömyys

text: Humanistisen ja luonnontieteellisen koulutuksen saaneet työllistyivät muiden alojen koulutuksen saaneita huonommin vuonna 2016. Terveys- ja sosiaalialan koulutuksen saaneet työllistyivät parhaiten. Kaikkein huonommin työllistyivät ne, joilla ei ollut minkään alan ammatillista koulutusta.


title: Työttömyys

text: Alueellisesti työttömyyttä oli Työ- ja elinkeinoministeriön vuoden 2017 tilaston mukaan eniten Pohjois-Karjalassa (14,5 %) ja Kaakkois-Suomessa (13 %). Vähäisintä työttömyys oli Ahvenanmaalla (alle 4 %) ja ruotsinkielisellä Pohjanmaalla (7 %). Yksittäisistä kunnista työttömyyttä esiintyi eniten Lapissa ja Pohjois-Karjalassa; Salla (18,8 %), Lieksa, Enontekiö, Juuka ja Tohmajärvi. Manner-Suomessa vähiten työttömiä oli ruotsinkielisellä Pohjanmaalla; Luoto (2,4 %) ja Pedersöre (2,8 %).


title: Työttömyys

text: Suurista kaupungeista vaikeimmin työttömyydestä kärsivät 1990-luvun laman jälkeen savupiipputeollisuuteen tukeutuneet Pori, Jyväskylä ja Lahti. Näissä kaupungeissa työttömyys on ollut myöhemminkin korkealla tasolla. Porissa oli pahimmillaan 1990-luvun alussa joka neljäs työvoimaan kuuluva ilman työtä.


title: Työttömyys

text: Työttömyysaste Suomen suurimmissa kaupungeissa toukokuun lopussa 2018 ELY-keskusten mukaan:Suomessa oli 241 600 työtöntä toukokuussa 2018 ja työttymyysaste oli 9,2 %. .


title: Työttömyys

text: Viimeisin lama alkoi Suomessa vuonna 2008. Se ei ole ollut yhtä äkillinen ja syvä kuin 1990-luvun lama, mutta kesti kauempaan. Lama alkoi Yhdysvalloista vuonna 2007 alkaneen finanssikriisin seurauksena.


title: Työttömyys

text: Suomen väestön vanhenemisen uskottiin laajalti vielä aiemmin johtavan suureen työvoimapulaan, mutta tämä ennuste ei toteutunut. Vuonna 2012 yli kaksi kolmasosaa suurista sukupolvista oli jo jäänyt eläkkeelle, eikä työvoimapulaa syntynyt. Suurilla sukupolvilla tarkoitetaan toisen maailmansodan jälkeen syntyneitä suuria ikäluokkia. Osasyinä ennusteen kaatumiseen oli, että suuret ikäluokat pysyivätkin työelämässä ennakoitua kauemmin ja samalla maahanmuutto Suomeen kasvoi yllättävän paljon. Maahanmuutto toi Suomeen 2000-luvulla 250 000 ulkomaalaistaustaista kilpailemaan työpaikoista. Samaan aikaan uusia työpaikkoja ei syntynyt talouden heikentyessä vuodesta 2008 alkaen. Sen sijaan että suurien ikäluokkien poistuminen työelämästä olisi tuonut odotetun työvoimapulan, se vain hieman loivensi työttömyyden kasvua.


title: Työttömyys

text: Laman aikana kehittyi paljon pitkäaikaistyöttömyyttä. Noin puolet pitkäaikaistyöttömistä on yli 50-vuotiaita ja monet heistä poistuvat eläkeputkeen lähivuosina. Pitkäaikaistyöttömyyden ratkaisemiseksi käytetään useita keinoja, muun muassa kuntouttavaa työtoimintaa. Muina pitkäaikaistyöttömyyden hoitokeinoina on yritetty palkkatuettua työtä, työelämävalmennusta ja työharjoittelua sekä erilaisia koulutus- ja työkokeiluja. Etenkin nuorille tarkoitettuja vaihtoehtoja ovat esimerkiksi työpajatoiminta, matalapalkkatuki, oppisopimuskoulutus ja työkoulu. Pitkäaikaistyöttömien "kova ydin" on kuitenkin vaikeasti työllistyvää; monilla heistä on sairauksia ja syrjäytymistä, ja lukuisat hallitukset ovat yrittäneet parantaa tilannetta vaihtelevalla menestyksellä. Vaikeimmin työllistyviä on yritetty työllistää muun muassa kansalaistyö-mallilla.


title: Työttömyys

text: Harhaanjohtavien tietojen perusteella on kuntia vaadittu laatimaan työttömille aktivointisuunnitelmia, joilla yritettään painostaa työttömiä palkattomaan työhön maksamalla työstä pelkkää työmarkkinatukea, lisäksi mielekästä työtä ei ole tarjolla. Työttömiä painostetaan hyväksymään aktivointisuunnitelma karenssilla ja syyllistämään henkilö työttömyydestä, vaikka todellisuudessa kysymys on olosuheista. Asiantuntijat ovat voimakkaasti arvostelleet Stubbin hallituksen harjoittamaa politiikkaa asian suhteen. Painostuksen tehostamiseksi kuntiin on alettu palkata virkasuhteisia työpäälliköitä, jotka voivat yhdessä toimeentulotuen välityksellä kiristää työttömiä vähentämällä perustoimeentulotukea 20 % tai 40 %. Lisäksi työpäällikkö voi tehdä oman harkintansa mukaan yhteistyötä TE-keskuksen kanssa tehostakseen toimintaansa.


title: Työttömyys

text: Helsingin Sanomien selvityksen mukaan vuonna 2015 työttömyyden ja työvoimahallinnon menot olivat 7,6 miljardia euroa ja työttömyysetuuksia maksettiin melkein 700 000 suomalaiselle. Työllistyminen tuottaisi tästä koituvien säästöjen lisäksi mm. ansiotuloveroja ja työttömyysvakuutusmaksuja julkisen talouden rahoitukseen. Suurimmat työttömyysmenoerät olivat


title: Työttömyys

text: Ennätysvuonna 2008 ansio- ja perusturva olivat yhteensä vain 2,5 miljardia euroa 5,1 miljardin (2015) sijaan. Vuoden 2015 etuuksista ehkä 1,3 miljardia palautui erilaisina veroina.


title: Työttömyys

text: Kansanedustaja Arto Satosen mukaan Etlan laskelmien perusteella työllisyysasteen nousu yhdellä prosenttiyksiköllä lisäisi varotuloja 1,2 miljardilla eurolla ja vähentäisi sosiaalimenoja 0,4 miljardilla eurolla, yhteensä valtiontalous kohenisi noin 1,5 miljardin euron verran (2005).


title: Työttömyys

text: Tulevaisuudessa teknologisen kehityksen, esimerkiksi tietotekniikan, automaation, robotiikan, robottiautojen, 3D-tulostamisen ja ohjelmistokehityksen ennustetaan vievän paljon lisää työpaikkoja erityisesti tehtaista ja muista työläisaloilta, mutta myös korkeammin koulutetuilta toimistotyöpaikkojen aloilta, kuten pankeista, vakuutusyhtiöistä, kirjanpidosta ja tilintarkastuksesta.Axel Honnethin mukaan yksilön sosiaalinen arvo mitataan pitkälti sen mukaan miten hän osallistuu yhteiskuntaan työn kautta. Työttömän stigmaan vaikuttaa myös joidenkin ihmisten esittämät vihjaukset siitä, että työttömyys olisi työttömien omaa syytä. Joidenkin mukaan työttömyys on työttömien omaa syytä, koska he eivät ole osanneet vastata työelämän muutokseen.


title: Työttömyys

text: Työttömyys tarkoittaa yleensä sosiaalituen varassa elämistä, johon jo itsessään liittyy usein stigmaa ja subjektiivisia ja käyttäytymyksellisiä vaikutuksia. Kiinassa dibaota saavilla on taipumuksena elää eristäytyneemmin ja yhteiskunnasta irrallisemmin sekä he osallistuvat vähemmän vapaa-ajan viettoon ja sosiaalisiin aktiviteetteihin kuin henkilöt jotka eivät saa tukea. Dibaoon liittyy stigmaa ja häpeää.


title: Vienan retket

text: Vienan retket olivat joukko Suomen valkoisten vapaaehtoisretkikuntien Suomen sisällissodan ajalta maaliskuulta aina lokakuulle 1918 tekemiä sotaretkiä Vienan Karjalaan, Venäjälle. Vaikka retkikuntia olikin monta, retket lasketaan yhdeksi kokonaiseksi osaksi heimosotia. Vienan retket olivat ainoa heimosota, jossa suomalaiset ja karjalaiset sotivat toisiaan vastaan.


title: Vienan retket

text: Suomen tasavallan joukkojen, valkoisten ylipäällikön, kenraali Gustaf Mannerheimin antama Miekkavala-päiväkäsky 23. helmikuuta 1918 oli keskeinen innoittaja ensimmäiselle niin sanotulle "heimosodalle", Vienan retkille. Miekkavalassaan Mannerheim lähinnä kehotti eliminoimaan Venäjän Karjalasta Suomeen kohdistuvan bolševikkivaaran, mutta se kannusti silti heimoaktivistien ja Suomessa olevien itäkarjalaisten keskuudessa esitettyjä ajatuksia Itä-Karjalan vapauttamisesta tai liittämisestä Suomeen. Valkoiset joukot olivat vallanneet Pohjois-Suomen, punaiset olivat paenneet lähinnä Itä-Karjalaan. Mannerheimia huolettivat nämä Muurmannin radan varteen keskittyneet tuhannet punaiset suomalaispakolaiset, jotka uhkasivat Suomen pitkää itäistä valtakunnanrajaa. Vaasan senaatti oli kiinnostunut lähinnä Saksan avulla tehtävästä Itä-Karjalan valtauksesta Suomelle, Mannerheim bolshevismin kukistamisesta. Päiväkäsky oli myös vastatoimi meneillään oleville kansanvaltuuskunnan ja neuvostohallituksen neuvotteluille, joissa keskusteltiin muun muassa Itä-Karjalan liittämisestä punaiseen Suomeen.


title: Vienan retket

text: Varkauden valtauksen ja päiväkäskyn jälkeen nousi kuopiolaisten aktivistien piirissä ajatus lähteä vapauttamaan Karjalaa. Mannerheim suhtautui suunnitelmaan myötämielisesti, ehtona kuitenkin, että joukon johtaja, everstiluutnantiksi ylennettävä Carl Wilhelm Malm eroaisi armeijasta operaatiota varten. Tällä tavalla Malm saatiin suoraan päämajan ja Mannerheimin alaisuuteen.


title: Vienan retket

text: Päämajan tavoite Itä-Karjalan suhteen oli erittäin optimistinen. Tavoitteena oli vetää ns. "kolmen kannaksen raja", joka kulkisi linjalla Laatokka, Syväri, Ääninen ja Vienanmeri. Jääkäriyliluutnantti Kurt Martti Walleniuksen johtamien 500 miehen ja everstiluutnantti Carl Wilhelm Malmin johtamien 370 miehen oli tarkoitus aloittaa taistelut, joiden jälkeen karjalaiset itse ajaisivat bolševikit pois maastansa. Tämän lisäksi suunniteltiin suurinta osastoa Aunuksen Karjalaan, mutta tätä ei koskaan muodostettu, koska miehiä tarvittiin Antrean rintamalla. Suomalaisten joukkojen määrän ei ollut tarkoituskaan riittää koko Itä-Karjalan valtaukseen, vaan luotettiin itäkarjalaisten antamaan tukeen. Itä-Karjalassa haluttiin soveltaa Suomen sisällissodan mallia, jossa suomalaiset otettaisiin vapauttajina vastaan ainakin yhtä hyvin kuin saksalaiset Etelä-Suomessa. Suomessa oleskelevilta itäkarjalaisilta saatiin käsitys, että itäkarjalaiset ottaisivat suomalaiset avosylin vastaan. Itäkarjalaisten lähetystöt olivat koko kevään 1918 aktiivisesti painostaneet Suomea aloittamaan toimet Itä-Karjalan Suomeen liittämiseksi.


title: Vienan retket

text: Everstiluutnantti Malmin joukot olivat ensimmäiset suomalaiset, jotka ylittivät Suomen ja Vienan rajan. Malm kokosi ensimmäisen komppanian vapaaehtoisia Kuopion seudulta. Savon mustakeltaisin kokardein, samanlaisilla siisteillä univormuilla ja "Karjalan puolesta"-käsivarsinauhoilla koristellut joukot ylittivät rajan Suomussalmella 21. maaliskuuta 1918 paraatimarssilla leijonalippu hulmuten. Malm nimesi retkikuntansa päiväkäskyssään rajanylityspäivänä "Vienan Karjalan joukoiksi". Aktiivisen heimoystävän jääkärikapteeni Toivo Kuisman johtama toinen komppania ylitti rajan 30. maaliskuuta.


title: Vienan retket

text: Joukoilla oli 2000 kivääriä patruunoineen jaettavaksi karjalaisille, jotka suomalaisten suunnitelmien mukaan nousisivat kapinaan. Joukot pyrkivät näyttämään Vienan vapauttajilta eivätkä valloittajilta käyttäytymällä hyvin ja noudattamalla karjalaisten tapoja. Retkikunta saavutti Vuokkiniemen, jossa joukot otettiin vastaan suopeasti. Tämän jälkeen 10. huhtikuuta joukot hyökkäsivät Vienan Kemiin, mutta bolševikit torjuivat huonosti suunnitellun hyökkäyksen. Suomalaisista neljä kaatui, kaksi haavoittui ja toiset kaksi katosivat. Suomalaiset olivat aliarvioineet vihollisen voimat ja vetäytyivät Uhtualle, jonne he jäivät asumaan kesäksi.


title: Vienan retket

text: Joukot passivoituivat ja masentuivat Uhtualla. Suomalaiset sotilaat ahdistuivat ja nolostuivat, kun karjalaiset eivät tulleetkaan suomalaisten puolelle. Uhtuan suojeluskunnan komentajan kuoltua retkikunnan asema vaikeutui entisestään. Suojeluskuntapäällikkö oli ollut harvoja itäkarjalaisia johtajia, jotka olivat avoimesti suomalaisten puolella. Englantilaiset ja venäläiset olivat levittäneet karjalaisille propagandaa, jonka mukaan suomalaisten puolelle meneminen johtaisi Saksan suorittamaan Itä-Karjalan valtaukseen. Malmin retkikunta heikkeni Mannerheimin erottua virastaan. Hallitus päätti jättää Malmin retkikunnan Vienan Karjalaan varmuuden vuoksi, varsinkin kun Suomi ei saanut ratkaistua Itä-Karjalan kysymystä neuvotteluteitse. Saksa ei suhtautunut myötämielisesti suomalaisten suunnitelmiin ja sotatoimet päätettiin siirtää talvelle 1919. Kaiken lisäksi tilanne oli kiristynyt suurvaltapolitiikan myötä, kun englantilaiset alkoivat keskittää sotilaallista painopistettään Vienanmerelle mahdollisen saksalaishyökkäyksen varalta. Pohjoisemmassa brittien varustama suomalaisten punakaartilaisten muodostama Muurmannin legioona alkoi operoida Walleniuksen joukkoja vastaan.


title: Vienan retket

text: Päinvastoin kuin Suomella, Britannialla oli tarjottavanaan myös aineellista apua. Kesällä itäkarjalaisia ryhtyi siirtymään englantilaisten puolelle. Suomalaiset yrittivät heinäkuussa Ilmari Kiannon tuella ja heimojuhlilla luoda yhteishenkeä, mutta karjalaiset alkoivat nähdä suomalaiset miehittäjinä ja ”ruotsheina”. Britannian tukema karjalaisten oma ”Karjala karjalaisille” -liike sai kannatusta ja syksyllä suomalaisten retkikunta oli hajonnut lähes kokonaan. Vapaaehtoisia päästettiin kotiin peltotöihin Suomeen eivätkä he enää tulleet takaisin. Heinäkuussa suomalaisia oli Keski-Vienassa enää muutamia kymmeniä. Everstiluutnantti Malm sairastui ja hänen seuraajakseen valittiin jääkärikapteeni Toivo Kuisma.


title: Vienan retket

text: Kuisman joukko oli oikeastaan oma retkikuntansa, vaikka Kuisma olikin nimetty Malmin retkikunnan johtajaksi. Kuisma värväsi heinäkuussa "Suomen vapaaehtoisten armeijaksi" nimittämänsä joukon päällystöksi kymmenen tuntemaansa heimoaktivistia ja ystävää. Tämä kahden jalkaväki- ja yhden konekiväärikomppanian muodostama 250 miehen joukko sai valtionhoitaja Pehr Evind Svinhufvudin täyden tuen, mikä merkitsi myös retkikunnan rahoitusta. Koska valtiovalta ei halunnut kutsuntaikäisiä eli 21–25-vuotiaita vapaaehtoisjoukkoihin, joukon keski-ikä oli 16–21 vuotta. Palvelussitoumus tehtiin vuoden loppuun asti. Osa värväytyneistä, 31 miestä oli sotilaskarkureita Suomen vakinaisesta väestä. Nämä "ylioppilaskarkurit" olivat pääosin Helsingin Jääkäriprikaatista karanneita heimoaatteen aktivisteja. Värväytyneiden joukossa syntyneen kapinan jälkeen kenttäoikeus tuomitsi kolme vapaaehtoista teloitettavaksi.


title: Vienan retket

text: Joukkoa värvättäessä tilanne oli Suomen kannalta kohtuullinen. Viena oli Suomen etupiirissä ja suomalaiset pitivät edelleen Uhtuaa hallussaan. Elokuun lopulla englantilaisten varustama ja kouluttama karjalaisten 300-400 miehinen Karjalan rykmentti aloitti sotatoimet suomalaisia vastaan surmaamalla suomalaisten tiedustelijoita ja vartiostoja. Tilanne heikkeni ja karjalaiset pyrkivät saartamalla tuhoamaan suomalaisjoukot. Jyskyjärvellä 28 miehen suomalaisvartiosta kaatui 18 ja kaksi haavoittui. Kostamuksen 19 miehen vartiosta ainoastaan neljä miestä pääsi pakenemaan, muut kaatuivat. Myös haavoittuneita ja vankeja surmattiin, tosin yksi vangituista päätyi Englantiin saakka. Englantilaiset onnistuivat saamaan suurimman osan karjalaisista puolelleen. Paikalliset opastivat Karjalan rykmentin joukkoja suomalaisvartiostojen kimppuun. Aikaisemmin Suomelle myötämielisestä Uhtuan 200 miehisestä suojeluskunnasta vain 30 liittyi suomalaisiin. Tämän lisäksi vain pienempiä kyliä siirtyi suomalaisten puolelle, ja Suomesta saapui täydennykseksi yksittäisiä miehiä.


title: Vienan retket

text: Syyskuun lopussa Kuisma aloitti perääntymisen ja samoihin aikoihin retkikunnan pääjoukko vetäytyi Vuokkiniemeen Suomen rajan tuntumaan. Kun valtiovalta ilmoitti, ettei se vastoin aiempia olettamuksia anna lisää tukea, suomalaiset päättivät aloittaa vetäytymisen Vuokkiniemestä Suomen puolelle. Karjalan rykmentti kuitenkin saartoi suomalaiset Vuokkiniemessä 350 miehen voimin, ja aloitti kylän aukealla kokoontuneita suomalaisia vastaan konekivääritulituksen. Suomalaisten puolella olleet karjalaiset eivät puuttuneet taisteluun, mutta suomalaiset onnistuivat avaamaan konekiväärillä tulen vihollisen pääjoukkoa vastaan. Suomalaisten 50 miehinen toinen komppania hyökkäsi Karjalan rykmentin sivustaan ja karkotti sen. Seitsemän karjalaista saatiin vangiksi ja ehkä jopa 100 karjalaista oli saanut surmansa. Taistelussa suomalaiset menettivät 20 miestä 200:sta, mutta Kuisman joukon viimeinen voittoisa taistelu oli tärkeä miehille, koska retkikunnan toimet olivat muuten epäonnistuneet.


title: Vienan retket

text: Kuisman joukko vetäytyi rajan yli Suomeen 2. lokakuuta 1918 ja aloitti rajavartion toimet. Lokakuun lopussa Kuopiossa Kuisman joukko hajotettiin virallisesti. Sisällissodan aikana syntyneestä raja-alueiden turvaamisesta oli syttynyt ensimmäinen heimosota, joka oli surullinen kahden heimokansan taistellessa toisiaan vastaan. Suomalaisvapaaehtoisten tunnuslause oli "Karjalan puolesta", kun taas Karjalan rykmentin tunnuslause oli "Karjalan vapauden puolesta". Kuisman retkikunnan 300:sta taisteluihin osallistuneesta miehestä kaatui 83 eli yli neljännes. Retki epäonnistui käytännössä Ison-Britannian propagandan aiheuttaman heimoristiriidan takia.


title: Vienan retket

text: Walleniuksen retkikunnan toimet lasketaan Vienan retkiin, mutta retkikunnan alkuperäiset tehtävät olivat laajempia kuin vain pyrkimykset Vienan Suomeen liittämiseen. Pohjois-Suomen sotilaallinen johtaja jääkäriyliluutnantti K. M. Wallenius ehdotti 10. maaliskuuta 1918 päämajalle, että Kuolaan ja Pohjois-Vienaan tehtäisiin sotaretki, jolla pyrittäisiin lyömään Suomen selustassa pakolaisina elävät punakaartilaiset. Retki Vienaan hyväksyttiin ja Wallenius kytki sen Malmin Etelä- ja Keski-Vienan hankkeisiin ja tuolloin vielä toteuttamatta jääneeseen Aunuksen retkikuntaan. Wallenius ei ollut idealisti ja hän ei ollut kovin palava heimoaatteen mies, toisin kuin C. W. Malm. Wallenius halusi murskata Suomea painostavan ikävän turvallisuusuhkan ja luoda Suomelle suuremmat puolustuskykyisemmät rajat.


title: Vienan retket

text: Wallenius ei saanut koottua tarpeeksi miehiä ja Mannerheim määräsi hänelle 500 koillispohjalaista asevelvollista. Nämä asevelvolliset olivat huonosti koulutettuja, eikä heitä kiinnostanut heimoaate. Tämän lisäksi osa näistä sotilaista sympatisoi punaisia. Joukko ei saanut konekivääreitä, vaan vain yhden pikakiväärin. Wallenius jakoi nämä 500 miestä neljäksi 125 miehen komppaniaksi.


title: Vienan retket

text: Walleniuksen johtama pääjoukko 500 miehineen eteni vielä Suomen puolella olevalle Kuusamon Paanajärvelle 28. maaliskuuta 1918. Paanajärveä vastapäätä Vienan puolella olevassa Oulangassa ei ollut tiedustelun mukaan punaisia. 21. maaliskuuta suomalaiset tuhosivat punaisten kymmenmiehisen tiedusteluryhmän ja 24. maaliskuuta suomalaiset löivät 200 punaista taistelussa surmaten heistä 16 Sallassa sekä 26. maaliskuuta suomalaiset valkoiset ja punaiset vaihtoivat laukauksia Soukelossa. Nämä muutaman päivän aikana saavutetut voiton poistivat punaiset Suomen puolelta, ja rintamalinjan vakiinnuttua rajan tuntumaan, voitiin valmistautua Vienaan siirtymiseen. Voitot saavuttaneita 700 miehisiä joukkoja johti jääkäriluutnantti Oiva Johannes Willamo. Willamon joukkojen ensimmäinen komppania koostui peräpohjalaisista suojeluskuntavapaaehtoisista, toinen komppania koostui asevelvollisista ja kolmas komppania asevelvollisista sekä suojeluskuntalaisista. Näin ollen joukkojen kokonaismiesmäärä oli yhteensä 1200.


title: Vienan retket

text: 31. maaliskuuta 1918 Wallenius sai käskyn edetä Vienaan. Asevelvollisesta koostuvat joukot kapinoivat päätöstä vastaan, koska heidän mukaansa palvelussitoumus ei sitonut heitä Suomen ulkopuolella sotimiseen. Walleniuksen maanittelun ja revolverilla ojentamisen jälkeen pääjoukko siirtyi 3. huhtikuuta rajan yli Vienan puolelle. Willamon joukot valtasivat Tuntsan kylän ja aikoivat edetä Ruvaaan, mutta punaiset viholliset olivat etulyöntiasemassa parempien asemien ja aseiden ansiosta, vaikka suomalaisilla olikin selvä ylivoima. Samaan aikaan Wallenius yritti vallata Soukelon kylää, mutta kunnolla kouluttamattomat asevelvolliset eivät suostuneet taistelemaan. Neljän haavoittuneen jälkeen joukko perääntyi ja Wallenius alkoi kouluttaa joukkojaan. Soukelo oli tärkeätä vallata Pohjois-Vienaan pääsyn kannalta. Soukelon kylä sijaitsee noin 30 km:n päässä Suomen vanhasta valtakunnanrajasta Pääjärven ja Ruvajärven välisellä kannaksella toimien näin porttina Pohjois-Vienan sydänmaille.


title: Vienan retket

text: Willamon joukkojen toisen komppanian päällikkö jääkäriyliluutnantti Lauri Stark hyökkäsi Alakurtista 10–20 km itään Vienan puolella olevaa Kuivitsalammen "Kanasen" kylää vastaan. Vihollisen voimat aliarvioineessa hyökkäyksessä 250 miehestä kaatui 32 ja haavoittui 21 miestä. Wallenius yritti vallata Soukelon uudelleen 8. huhtikuuta 1918. Suomalaisten hyökkäysketjut etenivät 30-40 metrin päähän kylästä, mutta taistelun alettua eivät huonon taistelukokemuksen takia kyenneet etenemään. Punaiset huomasivat konetuliaseettomien suomalaisjoukkojen huonon koulutustason sekä taistelumotivaation ja hyökkäsivät suomalaisia päin. Suomalaiset alkoivat paeta, minkä jälkeen Wallenius keskeytti valtausyrityksen. Suomalaisista joukoista 7 kaatui ja 18 haavoittui. Kaikkia suomalaisjoukkoja komensivat hyvin koulutetut jääkärit, mutta miehistö oli taistelukokematonta ja -kyvytöntä.


title: Vienan retket

text: Aikaansaamattomat hyökkäykset olivat kuitenkin hyödyllisiä. Punaisten komentajat pelästyivät valkoisten suomalaisten hyökkäyksiä ja vetäytyivät vapaaehtoisesti Soukelosta. Huhtikuun puolessa valtasivat Soukelon sen karjalaisten asukkaiden viileästä vastaanotosta huolimatta. Koillispohjalaiset asevelvolliset alkoivat kuitenkin kapinoimaan eikä voitu toteuttaa suunnitelmaa hyökkäyksestä Pohjois-Vienaan. Wallenius ei saanut Mannerheimilta lisäjoukkoja, koska Viipuria vallattiin juuri ja Ison-Britannian suhtautuminen kylmeni Suomen suhteen. Wallenius kuitenkin toi Suomen puolelta konekivääreitä ja kaksi tykkiä. 18. huhtikuuta Willamo teki retkikunnan viimeisen hyökkäyksen, jolla pyrittiin murtamaan punaisten puolustus Kilislammella. Hyökkäyksessä kaatui seitsemän miestä ja 23 haavoittui. Wallenius muutti päiväkäskyllä Kuusamon ja Kuolajärven komennuskunnat "Sallan rykmentiksi", joka aloitti rajavartioinnin ja teki tiedusteluja Vienan puolelle. Ison-Britannian tukemia punaisia oli Vienan puolella 1000 ja he alkoivat siirtyä lopullisesti Ison-Britannian lipun alle. Näin ollen tilanteesta uhkasi muodostua sotatila Suomen ja Ison-Britannian välille. Punaisista muodostunut Muurmannin legioona aloitti menestykselliset taistelut Walleniuksen 700-miehistä "Lapin I rajavartiopataljoona"a vastaan heinäkuussa 1918. Tilanne huononi kesää myöten myös huolto-ongelmien osalta, kun miehet eivät saaneet kunnon varusteita eivätkä ruokaa. Sisällissodan operaatio oli pitkittynyt syksylle saakka, vaikka sisällissota oli jo päättynyt 15. toukokuuta.


title: Vienan retket

text: Vienan retket torjuivat punaisten suunnitteleman hyökkäyksen Suomen selustaan, Pohjois-Suomeen. Samalla punaiset torjuivat suomalaisten aikomukset vallata Pohjois-Viena. Tämä voimatasapaino ja tasapeli oli tässä tilanteessa Suomelle parempi, koska enemmänkin olisi saatettu hävitä. Oli riskialtista yrittää karkottaa venäläiset ja punaiset pois Vienasta, kun niin ei oltu edes vielä tehty oman Suomenkaan kohdalla. Syksyllä 1918 Saksan häviö alkoi näyttää varmemmalta ja valtiovallan tuki retkikuntia kohtaan kuivui siinä samalla. Toisaalta Saksan häviön tullessa realistisemmaksi, englantilaiset eivät enää kiinnostuneet Itä-Karjalasta, mikä oli suomalaisille erittäin suuri helpotus. Suomalaisten suurin ongelma oli se, etteivät vienalaiset vielä vuonna 1918 innostuneet heimohengestä.


title: Vienan retket

text: Englantilaisten propagandan vähetessä ja venäläisten bolševikkien sortotoimien kiihtyessä vuosina 1919-1921, koittivat suosiollisemmat ajat heimohenkisille suunnitelmille ja ajatuksille karjalaisten keskuudessa. Vienan retkien aikoihin karjalaiset eivät vielä halunneet valita puoltansa. Karjalaiset tukivat brittiläisten organisoimaa Karjalan rykmenttiä vain sen takia, että se koostui heidän oman kansansa jäsenistä.


title: Vienan retket

text: Vienan retkien jälkeen Wallenius toimi "Lapin Rajavartioston" komentajana, kunnes järjesti vielä yhden heimosodan, Petsamon vuoden 1920 retken. Kuisma suunnitteli Vienan retkien jälkeen vielä hanketta nimellä "Vienan Kaarti", mutta heimoaktivistien, heimosoturien, poliitikkojen ja sotilaiden voimavarat keskittyivät Aunuksen retken suunnitteluun.


title: Vienan retket

text: Syksy 1918 ei ollut täysi epäonnistuminen heimoaatteen- ja retkien suhteen. Aunuslainen Repola liittyi Suomeen 31. elokuuta ja sen naapurikunta Porajärvi 12. syyskuuta. Tämä antoi uutta toivoa ja suomalaisten seuraava heimosota oli hätää kärsivän heimokansan auttaminen Viron vapaussodassa, jonka menestys innosti suomalaisia yrittämään uudelleen Itä-Karjalaan suuntautuvia retkiä. Myöhemmillä Itä-Karjalan retkillä ei enää puhuttu vain Itä-Karjalan Suomeen liittämisestä vaan tavoiteltiin karjalaisten omaa kansallisvaltiota.


title: Suunnitelmatalous

text: Suunnitelmatalous, ääritapauksissa tunnetaan myös nimellä komentotalous, on talousjärjestelmä, jossa tuotantoa, kulutusta ja investointeja ohjataan keskitetysti johdetun suunnitelman mukaan. Keskusjohtoisen suunnitelmatalouden vastakohtana on hajautettu markkinatalous, mutta yksikään talousjärjestelmä ei ole yksiselitteisesti luokiteltavissa pelkästään toiseen näistä. Koska kaikissa talousjärjestelmissä on havaittavissa piirteitä sekä suunnitelmataloudesta, että markkinataloudesta, niin onkin mielekästä tässä yhteydessä puhua seka- tai puitetalouksista.