title: Roope Ankan elämä ja teot

text:
Ankkapurhan uusi valtias ("The New Laird of Castle McDuck")
"D 92191 - 15 sivua - julkaistu Aku Ankka -lehden numerossa 11/93 nimellä "Klaaninsa viimeinen""
Roope palaa Skotlantiin pelastaakseen MacAnkkojen linnan pakkohuutokaupalta. Argus Vaskerville haastaa hänet kaksintaisteluun, mutta Roope putoaa taistelun päätteeksi epäonnisesti vallihautaan. Vallihaudan pohjassa rautapaidassa maatessaan hän kuoleman rajamailla vierailee tapaamassa esi-isiään taivaallisilla golf-kentillä, mutta saa uuden tilaisuuden ja ensilantin avulla ruuvaa itsensä viime hetkellä vapaaksi haarniskasta. Ankkapurha lunastetaan MacAnkkojen haltuun.


title: Roope Ankan elämä ja teot

text:
Transvaalin tuittupää ("The Terror of the Transvaal")
"D 92273 - 12 sivua - julkaistu Aku Ankka -lehden numerossa 18/93"
Roope menee kultaryntäyksen mukana Etelä-Afrikkaan ja tapaa "Kulta-Into Piin", joka ryövää hänet. Roope kostaa Kulta-Intolle ja hoitaa hänet vankilaan, mutta kultaa hän ei onnistu löytämään juuri ollenkaan.


title: Roope Ankan elämä ja teot

text:
Uniajan urho ("The Dreamtime Duck of Never-Never")
"D 92314 - 15 sivua - julkaistu Aku Ankka -lehden numerossa 24/93 nimellä "Unten poluilla""
Roope menee Australiaan ja tapaa erämaassa aboriginaalin, joka kertoo Roopelle uniajasta. Roopella on mahdollisuus rikastua ensimmäistä kertaa varastamalla suuri opaali, mutta hän jättää tilaisuuden käyttämättä. Varas vie Roopen ensilantin, mutta Roope saa sen takaisin luolanseinään maalatun unitarun avulla. Unitarusta Roope päättelee, että hänen tulee mennä Yukoniin.


title: Roope Ankan elämä ja teot

text:
Klondiken keisari ("The King of the Klondike")
"D 92514A - 25 sivua - julkaistu Aku Ankka -lehden numeroissa 29–31/93"
Roope matkaa Yukoniin, josta löytyy kultaa. Roope löytää laakson, jossa kukaan ei ole käynyt vielä etsimässä ja vuosien uurastuksen jälkeen löytää hanhenmunan kokoisen kultahipun. Hän myös ensimmäisen kerran tapaa kadonneen rakkaansa, Kultu Kimalluksen.


title: Roope Ankan elämä ja teot

text:
Ankantaan miljardööri ("The Billionaire of Dismal Downs")
"D 93121 - 15 sivua - julkaistu Aku Ankka -lehden numerossa 45/93 nimellä "Ankkapurhan miljardööri""
Tultuaan miljardööriksi Roope palaa Skotlantiin, jossa hän osallistuu Ylämään perinteisiin kisoihin ja huomaa, ettei kuulu Skotlantiin. Lopulta hän lähtee siskojensa, Matildan ja Hortensian kanssa kohti Ankkalinnaa, jossa hän omistaa kukkulan. Roopen isä kuolee juuri Roopen lähdön jälkeen.


title: Roope Ankan elämä ja teot

text:
Ankkalinnakkeen valloittaja ("The Invader of Fort Duckburg")
"D 93227 - 15 sivua - julkaistu Aku Ankka -lehden numerossa 10/94"
Roope häätää Sudenpennut Ankkalinnakkeelta. He pyytävät Yhdysvaltain presidentin, Theodore Rooseveltin, apuun. Hän päättää hankkia Ankkalinnakkeen takaisin ja kohtaa Roopen keskellä taistelua. Molemmat muistavat toisensa, lopettavat kahakoinnin, ja muistelevat omia tapahtumiansa nuotiotulen äärellä. Roope tapaa myös Ankkojen perheen ja Karhukoplan, jonka hän oli kohdannut aikaisemmin Louisvillessä. Lopussa ankkalinnakkeen paikalle rakennetaan Roopen rahasäiliö. Tarinan alussa Roopen siskot määräävät Roopen käyttämään silmälaseja koko ajan, sillä tämän näkö on huonontunut huomattavasti.


title: Roope Ankan elämä ja teot

text:
Maailman rikkain ankka ("The Richest Duck in the World")
"D 93288A - 24 sivua - julkaistu Aku Ankka -lehden numerossa 15–17/94"
Roope matkustelee ympäri maailmaa rikastuen kovaa vauhtia. Hän pakottaa loitsija Foola Zoolan voodoo-heimon pois mailtaan ja kostoksi loitsuja kiroaa Bombi-zombin vainoamaan häntä jatkuvasti. Roope palaa Ankkalinnaan monien mutkien kautta ja tapaa 10-vuotiaan sisarenpoikansa, Aku Ankan, ja tämän kaksoissisaren, Dellan. Samana päivänä hän suututtaa perheensä ja menettää kaikki kontaktinsa heihin, sekä tulee maailman rikkaimmaksi ankaksi.


title: Roope Ankan elämä ja teot

text:
Ankkapalatsin erakko ("The Recluse of McDuck Manor")
"D 93488A - 19 sivua - julkaistu Aku Ankka -lehden numerossa 22/94"
17 vuoteen Roopella ei ole mitään yhteyksiä perheeseensä. Hän päättää kutsua Akun ja tämän sisarenpojat - Tupun, Hupun ja Lupun - jouluaterialle. Hän esittelee heille vanhan rahasäiliönsä, jota uusi Karhukopla-sukupolvi tulee ryöstämään. Roope lähtee yhdessä sukulaistensa kanssa takaa-ajoon ja saa Karhukoplan kiinni. Luvussa Roope on samankaltainen kuin ensiesiintymisessään Joulu Karhuvuorella, eli äkäisempi kuin muulloin. Tosin lopussa saa nuoruuden tarmonsa takaisin.


title: Roope Ankan elämä ja teot

text: Alkuperäisten kahdentoista luvun lisäksi Rosa teki teoksen valmistumisen jälkeen viisi niin sanottua b-lukua, jotka on tarkoitettu täyttämään alkuperäisten tarinoiden väliin jääviä vuosia:


title: Roope Ankan elämä ja teot

text: B-luvut yhteen koonneessa "Roope Ankan elämä ja teot 2" -kokoelmassa julkaistiin lisäksi tarinat "Ensilantin tarina" ("Of Ducks and Dimes and Destinies"; julkaistu Aku Ankka -lehden numerossa 24/95 nimellä "Onnenlantin tarina"), "Lumikenttien kimallus" (ilmestynyt Aku Ankka -lehdissä 35-38/1990) ja "Unelmoiden läpi elämän" (ilmestynyt Aku Ankka -lehdissä 9-10/2003), joiden juonet liittyvät Roopen menneisyyteen kiinteästi ja jotka sisältävät jonkinlaisia takaumia hänen nuoruuteensa, vaikka ne eivät kuulukaan varsinaiseen elämäkertajatkumoon. "Ensilantin tarinaa" kutsutaan joskus "luvuksi 0".


title: Kokemäenjoki

text: Kokemäenjoki () on Satakunnan ja Pirkanmaan maakuntien suurin joki, joka on myös Kokemäenjoen vesistön laskujoki. Kokemäenjoki alkaa Sastamalan Liekovedestä, kulkee Huittisten, Kokemäen, Harjavallan, Nakkilan ja Ulvilan kautta, virtaa Porin sivuitse neljänä suuhaarana ja yhtyy Selkämereen Pihlavanlahdella.


title: Kokemäenjoki

text: Kokemäenjoki on luonteeltaan keskisuuri joki, jonka keskivirtaama on noin 240 m³/s. Keskimääräinen ylin virtaama on 2000-luvulla ollut noin 600 m³/s ja alin virtaama noin 52 m³/s. Tulva-aikana virtaama saattaa nousta varsin korkeaksi. Vuoden 1899 tulvissa virtaama oli 900 m³/s ja vuosina 1961–1990 Kolsin voimalan kohdalla 918 m³/s. Vuorokautista vaihtelua virtaamassa aiheuttaa virtaaman säännöstely neljällä voimalaitoksella. Joen pääuoma on kirkasvetinen, mutta Loimijoen vesi on värjäytynyt savesta.


title: Kokemäenjoki

text: Pudotusta Liekoveden valjastetusta luusuasta on 57,5 metriä, josta noin 17 metriä osuu Tyrvään ja Karhiniemen välille; 0,30 metriä Karhiniemen ja Kiettareen alueen välille ja loput 40 metriä Kokemäeltä merelle. Harjavallan voimalaitoksen kosket pudottivat vedenpintaa ennen valjastamista 18 metriä.


title: Kokemäenjoki

text: Kokemäenjoen valuma-alue kattaa 27 040 km² ulottuen Ikaalisissa Kyrösjärvelle, pohjoisessa Ähtäriin ja Keuruulle, kaakossa Hämeenlinnaan ja Pälkäneelle sekä etelässä Loimijoella Forssaan asti.


title: Kokemäenjoki

text: Kokemäenjoen suurin sivujoki on Huittisissa Kokemäenjokeen laskeva, Tammelan Pyhäjärvestä alkunsa saava Loimijoki. Se on yhteensä 114 km pitkä. Muista sivujoista suurimpia ovat Kauvatsalla Kokemäenjokeen laskeva, Suodenniemen ja Hämeenkyrön rajoilta alkunsa saava Kauvatsanjoki. Sen vesireitti virtaa Mouhijärven, Kiikoisjärven ja Sääksjärven kautta yhtyen Kokemäenjokeen Puurijärven jälkeen Ala-Kauvatsanjokena. Porissa Kokemäenjokeen laskee Kullaalta, Noormarkusta ja Kokemäen ja Harjavallan takamailta alkunsa saava Harjunpäänjoki. Lisäksi Huittisissa jokeen laskee Sastamalan eteläosista alkunsa saava Sammunjoki eli Sammaljoki.


title: Kokemäenjoki

text: Satakunnan maankamaran tasaisuus ja savisuus ovat pääasialliset syyt sille, että Kokemäenjoki muodostaa laajan suiston. Nykyään suisto eli "delta" alkaa heti Porin keskustasta ja jatkuu noin 10 km meren suuntaan. Joki haarautuu 4,5 km:n matkalle neljäksi suuhaaraksi eli juovaksi, jotka yhtyvät lopulta uudelleen joen suussa. Yleensä jokisuiden deltat ovat nimensä mukaisesti kolmion muotoisia (vrt. kreikkalaisten aakkosten kirjain delta) suuhaarojen hajautuessa eri suuntiin, mutta Kokemäenjoen suiston sijainti suustaan suppenevassa vanhassa lahdenpohjassa on saanut haarat yhtymään uudelleen ahtaassa jokisuussa.


title: Kokemäenjoki

text: Kokemäenjoen suiston suuhaaroja kutsutaan paikallisesti juoviksi ja niiden väliin jääviä saaria luodoiksi, kuten Kirjurinluoto, Pormestarinluoto, Hanhiluoto ja Saarenluoto. Ylempänä joen keski- ja yläjuoksulla vastaavia, joesta erkanevia ja siihen jälleen yhtyviä sivu-uomia (maantieteessä putaita), jotka myös voivat olla jäänteitä varhaisemmista suistoista, nimitetään yleensä haaroiksi, kuten Kiettareenhaara, ja niiden väliin jääviä maa-alueita joko luodoiksi, kuten Kiettareenluoto ja Vitikkalanluoto, tai saariksi kuten Kirkkosaari, Raukonsaari tai Naarassari. Meanderointi on Kokemäenjoessa vähäistä, koska uoman kulku yleensä määräytyy vaihtelevien maa- ja kallioperän muotojen mukaan.


title: Kokemäenjoki

text: Suistoa muovaa maankohoaminen, joka alentaa suiston vedenpintaa ja siirtää sitä eteenpäin merelle. Maankohoaminen nostaa merestä esiin saaria ja niemiä, jotka ohjaavat joen uoman muodostumista. Kun joen suiston eteen jää runsaasti tilaa, alue liettyy tasangoksi, johon joen suisto voi haarautua luonnollisesti. Liettymistä tapahtui 1900-luvun lopulla noin 100 000 m³ vuodessa.


title: Kokemäenjoki

text: Näin on Kokemäenjoen esihistoriassakin käynyt kolme kertaa. Kokemäenjoen alkukilometrit ovat jyrkkää ja kallioista maastoa, jossa suistot olivat pieniä. Ensimmäisen kerran joki muodosti laajan suiston noin 4000 eaa. alkaen Huittisten peltoaukealla, jonne joki kerrosti lietteensä ja jolle se muodosti useita haaroja. Näistä haaroista on joitakin näkyvissä nykyäänkin. Pisin niistä on 2,9 km pitkä Suojoki ja se kiertää Naarasaaren. Maijajoki, joka on 1,5 km pitkä, kiertää Leppisaaren.


title: Kokemäenjoki

text: Huittisten peltoaukealla suisto purki vetensä saaristoon. Kun maankohoaminen eteni, saaret ja niemet kasvoivat niin paljon, että salmet ahtautuivat. Joelle jäi lopulta jäljelle kaksi suuta, joista ensimmäinen haara muodostui Ronkalle Kravin kanavan kohdalle ja toinen haara Säpilään. Ronkan suu maatui ensimmäiseksi ja vedet ohjautuivat pohjoiseen kallioiselle alueella. Tänne muodostui joen mutkikkain ja maisemallisesti vaihtelevin osuus. Ensimmäinen haarautuminen tapahtuu Kiettareenluodon kohdalla (Syyrensuu), josta jatkaa etelään Kokemäenjoen Kiettareenhaara ja luoteeseen Kyttälänhaara. Kyttälänhaaran päässä joki haarautuu lukuisiksi haaroiksi, joissa joki pyrkii etenemään maaston kallioisissa epätasaisuuksista. Samalla se yhtyy useassa kohtaa Kiettareenhaaraan. Näiden juopien väliin jäävät muun muassa kallioiset Vihatussaari, Vitikkalanluoto ja Vuosionsaari, sekä lietesaaret Frouvanluoto, Koivusaari ja Kukkarikko, joita ohittaa Frouvanluodon salmi. Joki joutuu tämän jälkeen ahtautumaan kapeaan uomaan, joka oli ennen voimaloiden rakentamista pitkä yhtenäinen koskijakso. Mainittakoon tältä osuudelta vielä entinen Kuivaoja, joka on ruopattuna nykyään Kuljunhaara, sekä Levonsaaren kiertävät läntiset Ketolan- ja Saukonkosket ja itäinen Kuljunjoki.


title: Kokemäenjoki

text: Toisen kerran suisto muodostui Kokemäen ja Harjavallan väliselle peltoaukealle noin 2500 eaa. Tuolta ajalta ei jokeen ole jäänyt juopia, vaan ne ovat maatuneet joen kuluttaessa uomaansa syvälle savimaahan. Kolmas suisto muodostui Nakkilassa Lammaistenkosken alapuolelle noin 2000 eaa. ja suiston muodostuminen jatkuu edelleen. Nakkilan Anolassa oleva Kirkkosaari halkaisee joen kauniisti ja Ulvilan Saarenluotoa kiertää 4,3 km pitkä Kirkkojuopa. Saarenluodossa näkyy maastossa lukuisia kuivuneita juopia. Porin puolelle jää teollisuusalueen sisälle Varvoorinjuopa, jonka toinen pää on maantäytöllä katkaistu.


title: Kokemäenjoki

text: Porin keskustassa Kirjurinluodolta alkaa joen nykyinen suistomaa, josta käytetään myös nimityksiä Kokemäenjoen luodot tai Porin luodot. Kokemäenjoen pääuoma Luotsimäenjuopa ja sen jatkeena oleva Isojuopa jatkavat luoteeseen noin 9 km ja ensin manittu erottaa 5,5 km pitkän Hanhiluodon ja viimeksi mainittu 2,7 km pitkän Täiluodon mantereesta. Länteen jatkaa Raumanjuopa, josta erkanee Hanhiluodon jälkeen Huvilajuopa, josta edelleen haarautuu Lanajuopa Kvistinluodon jäädessä näiden väliin. Kvistinluodon pohjoispäässä Huvila- ja Lanajuopa yhtyvät Hevosluodonjuovaksi, jonka länsipuolelle jää 4,5 km pitkä Hevosluoto. Hevosluodon länsipuolella kulkee 5,0 km pitkä Raumanjuopa, joka yhtyy Hevosluodonjuopaan, ja jatkaa Kyläsaarenjuopana merelle. Seuraavat 5 km ovat matalien luotojen ja ruohikkoisen suiston aluetta.


title: Kokemäenjoki

text: Kokemäenjoki oli sen varrella sijaitsevan asutuksen, teollisuuden ja maanviljelyn päästöjen vuoksi 1960–1980-lukujen välisenä aikana yksi Suomen kuormitetuimmista vesistöistä. Veden laatu oli heikko ja sen ravinne- sekä elohopeapitoisuudet olivat korkeita. Lisäksi pohjasedimentit olivat heikkokuntoisia. Teollisuuden suurimpia kuormittajia olivat elohopean osalta Finnish Chemicalsin tehdas Äetsässä sekä muiden raskasmetallien osalta Outokummun tehtaat Harjavallassa. Turun seudun tekopohjavesihanketta vastustanut Pro Virttaankangas -liike on arvioinut Finnish Chemicalsin laskeneen jokeen vuosien 1939–1992 välillä jopa 600 tonnia elohopeaa.


title: Kokemäenjoki

text: Veden laatu alkoi paranemaan 1980-luvun alkupuolella ja selvä muutos tapahtui vuosikymmenen puolivälissä, kun kaksi joen yläpuolisen vesireitin varrella ollutta selluloosatehdasta lopetti toimintansa. Tämän jälkeen Kokemäenjoen happitilanne alkoi parantumaan nopeasti. Nykyisin veden laatu on tyydyttävä ja joen yläjuoksun Rauta- ja Kulovesien alueella jopa hyvä. Jokeen tulee kuitenkin edelleen hajakuormitusta, jonka johdosta veden laatu heikkenee ajoittain. Kyseessä ovat maatalouden päästöt, joita Kokemäenjokeen tulee erityisesti Loimijoen valuma-alueelta.


title: Kokemäenjoki

text: Heinäkuussa 2014 tapahtui Harjavallan nikkelipäästö, jossa Norilsk Nickelin Harjavallan tehtaalta pääsi Kokemäenjokeen muun muassa 66 tonnia nikkeliä. Vuoto aiheutti ainakin simpukoiden joukkokuoleman.


title: Kokemäenjoki

text: Joki on kalakannaltaan monipuolinen. Ammattikalastuksen kannalta tärkeimmät pyyntikalat ovat nahkiainen, lohi, meritaimen ja kirjolohi. Veden laatu ja kutupaikkojen vähyys on haittaa luontaista lisääntymistä, joten lohikantaa ylläpidetään istutuksin. Muita saaliskaloja ovat hauki, ahven, lahna ja toutain. Lukuisat mökkiläiset sekä paikalliset asukkaat pyydystävät ahkeraan kalaa ja kesäisin vetouistelua harrastava veneilijä on tavallinen näky joella. Voimalaitosten välit istutetaan säännöllisesti, mutta Harjavallan voimalaitoksen alapuolella joki saa merestä täydennystä. Kokemäenjoesta on Sunniemenrannan kohdalta pyydystetty Suomen luultavasti toiseksi suurin kala: 152 kilon painoinen sampi vuodelta 1914.


title: Kokemäenjoki

text: Veneilyyn on veden sameudesta huolimatta poikkeuksellisen hyvät olosuhteet, koska 1700–1800-luvulla suoritetut joen perkaukset ovat vähentäneet kivien määrää ja voimalaitosten vedenpinnan nostot ovat hävittäneet kosket. Voimalaitokset estävät pitkien venematkojen tekemistä, mutta kevyimmillä vesikulkuneuvoilla voi liikkua melko esteettömäsi joella ja kiertää voimalaitokset osoitettuja kiertoreittejä pitkin. Tyrvään voimalaitokselta eli Kokemäenjoen luusuasta on Äetsän voimalaitokselle matkaa 12 km, Äetsästä on Kokemäelle Kolsin voimalaitokselle 45 km, Kokemäeltä Harjavaltaan Lammaisten voimalaitokselle 18 km, Harjavallasta Poriin 27 km ja edelleen merelle 10 km ja Mäntyluotoon vielä 15 km. Kokomaismatkaa kertyy yhteensä noin 121 km, mikä on joen kokonaispituus. Kokemäenjoelle on tehty opastettu melontareitti, jonka opas on edelleen saatavilla.


title: Kokemäenjoki

text: Kokemäenjoella järjestettiin vuosina 1985–2011 suuri soututapahtuma Satakunnan Kansansoutu, joka alkoi Sastamalasta ja päättyi Poriin. Vuonna 2012 se järjestettiin lyhyempänä Äetsän ja Kokemäen välillä.


title: Kokemäenjoki

text: Vanhastaan Kokemäenjoki ylitettiin veneillä ja lautoilla, joita säilytettiin kaikkialla joen rannoilla. Kokemäenjoki oli aikakauden ihmisille varsin iso joki, jolla oli voimaa tuhota ihmisen jokeen pystyttämät rakennelmat, kuten kalastamot (tokeet), myllyt ja lautta- eli tukkisillat. Tulvat nostivat vedenpintaa joskus 2–3 metriä, jolloin kaikki joen törmälle jätetty tavara huuhtoutui veden mukana pois. Keväiset jäidenlähdöt olivat joen väkivaltaisin tapahtuma, jonka alta kaikki rakennelmat oli syytä purkaa jo syksyllä pois. Siksi ensimmäinen yritys rakentaa jokeen pysyvä silta venyi varsin myöhäiseksi.


title: Kokemäenjoki

text: Eräs ikivanha Kokemäenjoen ylityspaikka oli Haistilan lauttaranta Ulvilassa. Se oli käytössä jo keskiajalta lähtien, jolloin se oli osa Ulvilasta Turkuun johtanutta Huovintietä. Haistilassa kulki myös Turusta lähtenyt Pohjanlahden rantatie. Porin kohdalla se kiersi Ulvilan kautta, kun Kokemäenjoen luodot eivät vielä tarjonneet mahdollisuutta jokisuiston ylittämiseen Porissa.


title: Kokemäenjoki

text: Kokemäelle rakennettiin ensimmäinen pysyvä silta vuonna 1893. Tulkkilan silta oli kiviarkkuinen amerikkalainen puusilta. Ihmisten kiinnostus jäidenlähtöön sai uuden ulottuvuuden, kun jännitettiin sillan kestoa ryskyävän kevätjään lähdön tapahtuessa. Silta rakennettiin uudelleen betonisena kaarisiltana vuonna 1918.


title: Kokemäenjoki

text: Muuallakin alettiin suunnitella joelle pysyviä siltoja. Vammaskosken yli kulkeva lauttasilta korvattiin vuosina 1874–1876 rakennetulla Vammaskoskensillalla. Poriin oli rakennettu ponttoonisiltoja vuodesta 1855, mutta vuonna 1926 valmistui Porin silta, joka oli Kokemäenjoen ensimmäinen rautasilta.


title: Kokemäenjoki

text: Kokemäenjoen nykyisestä leveydestä johtuen sillan rakentaminen on kallista. Siksi monet yksityiset lyhentävät kulkumatkojaan yksityisillä losseilla, joita on joen rannoilla lukuisia. Tiheimmillään losseja on saarten kohdilla. Viimeinen yleinen lossi Kokemäenjoella oli Huittisissa. Se poistui käytöstä Karhiniemen sillan valmistuttua 1987.


title: Kokemäenjoki

text: Kokemäenjoessa sijaitsevat Harjavallan voimalaitos Nakkilan ja Harjavallan rajalla , Kolsin voimalaitos Kokemäellä sekä Äetsän voimalaitos ja Tyrvään voimalaitos Sastamalassa. Joen alkupiste on Tyrvään voimalaitoksella. Voimalaitosten harjoittama vedenpinnan säännöstely vaikuttaa eri tavalla joen eri kohdissa. Suurin vaikutus on aivan voimaloiden lähellä niiden yläjuoksulla, jossa vedenpinnan korkeusvaihtelut voivat olla pari metriä.


title: Kokemäenjoki

text: Kolsin voimalaitoksen vaikutukset jokeen ovat olleet suuret. Kaikki kosket Kokemäen Pahringinkoskesta Äetsän Kiviniemenvuolteelle peittyivät nousevan vedenpinnan alle. Vaikka joen rannoille rakennettiin 7 km rantavalleja, peittyi veden alle 202 hehtaaria maata ja vielä 52 hehtaaria maata on vedenpinnan säännöstelyn alaista. Vaikka joki oli Huittisista Kokemäen Risteelle asti 30 cm putoamiskorkeuden takia luontaista suvantoaluetta, laajeni suvantoalue voimalan rakentamisen jälkeen koskemaan koko mainittua osuutta. Myös sivujokien, Loimijoki ja Sammunjoki, vedenpinta nousi kilometrien matkalta.


title: Kokemäenjoki

text: Harjavallan voimalaitosken rakentaminen Lammaistenkoskeen ei vaikeuttanut läpikultuliikennettä, koska seudun kosket tekivät sen muutenkin mahdottomaksi. Kolmen peräkkäisen kosken luontaiset putoamiskorkeudet olivat yläjuoksulta lukien Havingnkoskessa 3,5 metriä, Harjavallankoskessa 7,25 metriä ja Lammaisten- eli Pirilänkoskessa 6,6 metriä. Joen luonnollinen leveys normaalitilassaan kuitenkin muuttui, kun vedenpintaa voimalan yläpuolella nostettiin yli 11 metriä. Jokiuomassa olleet 152 hehtaaria niittyjä ja peltomaata jäivät pysyvästi veden alle ja vedenpinnan nosto peitti alleen myös Kokemäen Tulkkilassa olleen Pyhänkorvankosken.


title: Kokemäenjoki

text: Voimalarakentamisen eräs hyöty onkin joen muuttuminen veneilykelpoiseksi. Joen perkaukset ja vedenpinnan nosto on hävittänyt pajon karikoita ja laskenut koskien putoamiskorkeuksia. Patoaminen on hidastanut joen pintavirtausta. Voimalaitosten ainoa haitta liikkumiselle on voimaloiden ohitusvaikeudet. Keveät veneet ja kajakit voidaan kantaa voimalaitosten ohi, mutta esimerkiksi kirkkoveneen liikutteluun tarvitaan nosturit. Vaikeuksista huolimatta Kokemäenjoen soututapahtuma on jatkuntu vuosia.


title: Kokemäenjoki

text: Nykyisen kaltainen Kokemäenjoki syntyi geologisesti varsin myöhään. Kun Litorinameren pinta laski ja maa kohosi sopivalle korkeudelle, jäivät Sastamalan Liekoveden-Kuloveden järvenpinnat lievästi merenpintaa ylemmäksi. Paikalle syntyi Kaukolan-Tyrväänkylän kosket, jotka merenpinnan alennettua lisää, pitenivät entisestään. Koska kosken niska oli uusi eikä vesi ollut sitä vielä kuluttanut, on kynnys sijainnut noin 60 metriä nykyisen merenpinnan yläpuolella. Tämä tapahtui noin 4500 eaa.(radiohiilivuosia). Uudemmat tulokset myöhentävät Liekoveden eriytymistä noin 5000 eaa.. Niskan kulumisesta ja voimalaitoksen säännöstelystä johtuen Liekoveden pinta on enää 57,5 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Kokemäenjoki

text: Merenpinta laski maan kohoamisen seurauksena ja Kokemäenjoki piteni. Koska matka Sastamalasta Keikyään on jyrkkä, kesti joen piteneminen pitkään. Tuhannessa vuodessa joen pituudeksi oli tullut vain 11–12 km, jolloin joen suu sijaitsi Huittisissa Karhiniemen kohdalla.


title: Kokemäenjoki

text: Huittisten suuri peltoaukea on kuuluisa suurista soistaan ja Puurijärven ja Isosuon kansallispuistosta, jotka syntyivät verraten tasaiselle ja saviselle tasangolle. Ennen Kokemäenjoen syntyä oli paikalla syvä meri vedenalaisten kalloiden ja korkean harjun suojassa. Sekä Kokemäenjoki että Loimijoki ovat kerrostaneet siihen toistakymmentä metriä savea ja mutaa, joka sitten muodosti tasangon sen noustua merestä. Joen merellinen suu vetäytyi tällä tasangolla nopeasti eteenpäin. Kun Kankaantaustan muinaissalmi maatui muinaisen meren pinnan ollessa noin 50 metriä nykytason yläpuolella, laski Kokemäenjoki vetensä mereen Kokemäen Säpilän seudulla. Tämä tapahtui vain 500 vuodessa eli noin 3000 eaa. mennessä ja joki oli nyt 30 km pitkä.


title: Kokemäenjoki

text: Säpilän ja Kokemäen keskustan eli Tulkkilan korkeuserot ovat suuremmat, joten seuraavan 500 vuoden aikana joen suisto siirtyi vain 10–12 km. Tämä koskien rikkoma joen osuus on aina houkutellut ihmisiä varrellensa asumaan, johon oli tilaisuus ensimmäisen kerran noin 2500 eaa.


title: Kokemäenjoki

text: Kokemäen Tulkkilasta Harjavaltaan on matkaa noin 15 km ja siellä joen suisto sijaitsi noin 2000 eaa., josta se siirtyi Nakkilaan seuraavan tuhannen vuoden aikana. Nakkilasta Poriin vie aikaa 2000 vuotta ja nykyinen suisto syntyi 500 vuotta tämän jälkeen.


title: Kokemäenjoki

text: Historiallisella ajalla joen suun siirtyminen on vaikuttanut myös ihmisen toimintaan, kun aiemmat satamapaikat ovat yksi toisensa jälkeen käyneet liian mataliksi ja jokisuun satama on ensin siirtynyt Ulvilasta Poriin, sitten Porista Mäntyluotoon ja viimein Tahkoluotoon. Tätä kehitystä selvitti maantieteilijä Auvo Säntti 1950-luvulla tekemissään tutkimuksissa.


title: Kokemäenjoki

text: Kokemäenjoki on ollut luonteeltaan ajoittain tulviva joki. Sekä yläjuoksulla, Tyrväältä Huittisiin, että keskijuoksulla, Kiettareesta Tulkkilaan, veden virtaamista haittasivat kapeikot ja pitkät koskijaksot. Kun viljelyalaa kasvatettiin 1500–1700 -luvuilla, tapahtui se Kokemäenjoen laaksossa raivaamalla metsää ja suota aina vain lähempänä jokirantaa. Kevät ja syystulvat alkoivat vaivata ranta-asutusta ja asiaa vaadittiin ratkaisemaan jollakin tavalla.


title: Kokemäenjoki

text: Vuosina 1754–1756 Kokemäenjoessa sattui peräkkäin useita vaikeita tulvia, jotka koettelivat pahiten Huittisten viljelijöitä. Vesi nousi Huittisissa jopa 3 metriä tavallista korkeammalle. Aikalaiskuvauksissa kerrotaan kuinka esimerkiksi noin 100 hehtaaria peltoa jäi veden alle 6–7 viikoksi ja että kerran pellot ja niityt olivat veden alla yhtäjaksoisesti 8–9 viikkoa. Pahimmat tulvat veivät, paitsi sadon ja niittyjen heinät, niin ne veivät myös kalastamoja, vesimyllyjä, siltoja ja aitoja mennessään. Vuonna 1756 "Huittisten rahvas ja Porin lääni" pyysivät valtiopäiviltä lupauksen ruveta perkaamaan Kokemäen koskia. Tähän suostuttiin ja sitä varten perustettiin toimikunta asiaa ajamaan. Jokea perattiin seuraavasti:


title: Kokemäenjoki

text: Edellä luetteloiduista hankkeista ei ollut huittislaisille ja kokemäkeläisille suurtakaan hyötyä, koska samaan aikaan oli perattu myös Tyrvään Vammaskoskea, Nokianvirtaa ja Lempäälän Kuokkalankoskea. Vesi virtasi toki hyvin läpi, mutta samalla se toi ylävirran vedet nopeammin Huittisiin ja Kokemäelle. Tämän vuoksi Valtiopäivät päättivät vuonna 1770 aloittaa perkaukset uudestaan.


title: Kokemäenjoki

text: Vuosina 1761–1785 sattui joessa useita tulvia. Aikakirjoissa on mainittu tulvavuosia olleen muun muassa 1761, 1765, 1768, 1779 ja 1780. Huittislaiset valittivat asiasta 1780 Valtaneuvostolle. Myös vuosina 1782 ja 1783 sattui tulvia, jonka jälkeen seitsemän Sammun kylän taloa anoi maaherralta Vuorionhaaran perkuuta, mutta anomus tuli evätyksi. Tulvia sattui vielä vuosina 1784 ja 1785. Vuonna 1797 määrättiin armeija osallistumaan perkauksiin vuosittain noin 500 sotilaan voimin ja maksamaan toiminta liikekannallepanorahastosta. Vuonna 1799 muodostettiin Kuninkaallinen Suomen Koskenperkausjohtokunta, joka alkoi vuonna 1800 järjestää Kokemäenjoen perkuuta 200 sotilaan avulla. Työt jäivät kuitenkin tekemättä vuosina 1801 ja 1802 huonojen satovuosien takia.


title: Kokemäenjoki

text: Samalla suunniteltiin oikaisukanavan tekemistä "Kouhijärvestä" (nykyään Raijalanjärvi) Kankaantaustan kautta Tulkkilan Sonnilanojalle. Kravin kanavaa alettiin kaivamaa vuonna 1803 käyttäen noin 700–800 sotilaan työpanosta. Työn keskeytti Suomen sota, jolloin Kravista oli nostettu maata jo 383 000 m³.


title: Kokemäenjoki

text: Vuonna 1816 muodostettiin Suomen Koskenperkausjohtokunta jatkamaan kesken jäänyttä kanavatyötä. Johtokunta totesi kuitenkin, että Kravin kanavaa ei kannattanut jatkaa, koska jäljelle jäänyt työ olisi maksanut liikaa. Sen sijaan se kannatti perinteisen perkauksen jatkamista, johon sitten ryhdyttiinkin:


title: Kokemäenjoki

text: Tämän jälkeen peraushankkeisiin tartuttiin harvemmin:


title: Kokemäenjoki

text: Uudet ehdotukset perkauksien aloittamiselle nousivat esille 1900-luvun alkupuolella ja ne muotoili suunnitelmaksi K. R. von Willebrand. Ne toteutettiin kuitenkin vasta talvella 1932–1933, kun Säpilänniemeä kiertävän joen koskista nostettiin yli 53 000 m³ kiveä ja soraa. Saarien halkomia väyliä levennettiin ja kallioita leikattiin. Työtä tekivät noin 250 henkilöä ja kustannuksia kertyi noin 2 milj. mk. Perkauksien tarkoituksena oli estää kevät- ja syystulvia ja talvien hyydepatojen aiheuttamia tulvia. Töistä huolimatta vuonna 1936 koettiin Huittisissa pahoja hyydepatojen aiheuttamia tulvia.


title: Kokemäenjoki

text: Vuoden 1932 aikaisissa kuntakokouksissa oli halua jatkaa perkaushanketta. Silloin Tie- ja vesirakennuslaitoksessa käynnistettiin uusi perkaushanke, jota insinööri Hisinger alkoi muunneltuna toteuttaa. Koska Kolsi OY aikoi rakentaa Pahringinkoskeen Kolsin voimalan, jonka patokorkeus olisi 40,55 metriä merenpinnasta, perattiinkin tulevasta padosta lukien vain kauemmaisia koskia. Samalla yritettiin pohjustaa Raijalajärven, Puurijärven ja Isonsuon kuivausta alentamalla Huittisissa joen vedenpintaa metrillä. Perkauspäätös tehtiin 1937, työt aloitettiin 1939 ja ne päättyivät 1940.


title: Kokemäenjoki

text: Koska Kolsin voimalan padoveden korkeudeksi tulikin yli 42 metriä merenpinnan yläpuolella, jäi Puurijärvi kuivaamatta ja Raijalanjärvi voitiin kuivata rakentamalla sen ympäri rantavalli ja pumppaamalla vesi pois.


title: Suomen Rautatiemuseo

text: Suomen Rautatiemuseo on Hyvinkäällä sijaitseva rautatieliikenteen valtakunnallinen erikoismuseo. Museo perustettiin vuonna 1898, ja se sijaitsi aluksi Helsingissä, kunnes se siirrettiin Hyvinkäälle vuosina 1973–1974.


title: Suomen Rautatiemuseo

text: Rautatiemuseo sijaitsee Hyvinkään rautatieaseman läheisyydessä Hangon–Hyvinkään rautatien entisellä asema- ja varikkoalueella. Alue on suojeltu ja peräisin 1870-luvulta, mutta siellä on myös kaksi modernia kalustohallia. Alueella on asemarakennuksen lisäksi veturitalli ja asuinrakennuksia.


title: Suomen Rautatiemuseo

text: Museossa on näyttelyalaa noin 5 000 neliömetriä kolmen hehtaarin alueella. Pysyvään näyttelyyn kuuluvat muun muassa ainutlaatuiset, historialliset Venäjän keisarin vaunut ja Suomen presidentin salonkivaunu. Höyryvetureita on esillä kymmenen, muun muassa Suomen vanhin säilynyt veturi vuodelta 1868 sekä useita suomalaisvalmisteisia vetureita. Lisäksi museossa on vuosittain vaihtuvia näyttelyitä. Museon pihalla on raideleveydeltään 184 millimetrin puistorata, jolla liikennöidään kesäisin ja erityisinä tapahtumapäivinä. Puistoradalla käytetään museon ja harrastajien 1:8-mittakaavan kalustoa.


title: Suomen Rautatiemuseo

text: Rautatiemuseon esinekokoelmassa on noin 20 000 esinettä vetureista virkalakkeihin, ja valokuvakokoelmassa on yli 200 000 kuvaa. Museossa on myös kattava piirustusarkisto, jossa on esimerkiksi kalustopiirustuksia ja asemien puistosuunnitelmia. Käsikirjastosta löytyy yli 16 000 nidettä.


title: Suomen Rautatiemuseo

text: Museon henkilökunta käsitti kymmenen vakituista ja useita tuntityöntekijöitä vuonna 2014. Rautatiemuseota ylläpitää Rautatiemuseon säätiö ja toimintaa tukee Rautatiemuseon ystävät r.y.


title: Suomen Rautatiemuseo

text: Rautatiemuseon hallussa on seuraavaa kalustoa:


title: Plektra

text: Plektra (kreik. "πλήκτρο[ν]" plektro[n]) on väline, jota käytetään kielisoittimen kuten kitaran, bassokitaran, banjon, mandoliinin ym. kielten näppäilemiseen tai iskemiseen. Plektraa pidetään yleensä etusormen ja peukalon välissä; muunkinlaiset otteet ovat mahdollisia. Cembalossa plektra on kiinteä osa soittokoneistoa. Yleisimmin plektra on muodoltaan kolmio, jossa on pyöreät kulmat. On myös olemassa paljon eri muotoisia plektroja. Plektroja on useita eri paksuuksia 0,2 millimetristä 3,0 millimetriin. Materiaali on nykyisin yleensä muovia tai selluloidia, mutta myös metalliset plektrat ovat yleisiä, varsinkin metallimusiikissa. Aikaisemmin on käytetty myös mm. kilpikonnan kilpeä, luuta ja puuta. Plektroja myyvät soitinliikkeet.


title: Plektra

text: Plektrat jaotellaan sen mukaan, miten niitä pidetään. Tavallisesti plektraa pidetään peukalon ja etusormen välissä, mutta on myös sormusplektroja, jotka pujotetaan sormeen sormuksen tavoin, ja niistä lähtee uloke, jolla soitetaan kitaraa. Ks. oikeanpuoleisin kuvassa. Bassokitaran soittaminen sormien sijasta plektralla on myös tavallista – ainakin rock- ja metallimusiikin parissa. Yleensä bassokitaraa soitetaan paksummilla plektroilla kuin kitaraa. Esiintyjillä on tapana heittää plektrojaan yleisön joukkoon. Faneille plektra on tavallisimpia muistoesineitä.


title: The Simpsons Road Rage

text: The Simpsons Road Rage on Radical Entertainmentin kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema ajopeli, joka perustuu "Simpsonit"-animaatiosarjaan. Peli on julkaistu vuonna Nintendo GameCubelle, PlayStation 2lle ja Xbox:lle.


title: The Simpsons Road Rage

text: Springfieldin rikkain mies Montgomery Burns on ostanut Springfieldin busseista huolehtivan yhtiön ja nostanut lippujen hinnat suorastaan järjettömiksi. Springfieldin asukkaat eivät pidä tästä yhtään vaan ovat muuttaneet Homer Simpsonin johdolla kaikki autonsa takseiksi, jotta heillä olisi rahaa ostaa bussiyhtiö takaisin. Burns ei tietenkään pidä tästä vaan on sitä mieltä, että hänen ydinbussiensa matkalippuhinnat ovat täysin sopivat.


title: Electronic Arts

text: Electronic Arts eli EA on yhdysvaltalainen yhtiö, joka tuottaa ja levittää tietokone- ja videopelejä. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Redwood Cityssä, Kaliforniassa. Yhtiö perustettiin vuonna 1982, ja yhtiön perustaja ja pitkäaikainen johtaja oli Trip Hawkins. Nykyinen pääjohtaja on Andrew Wilson.


title: Electronic Arts

text: Nykyisin EA tunnetaan suurista pelibrändeistään. EA Games -alayksikkö tuottaa suuren osan "tavallisista" peleistä. Kenties tunnetuin alayksikkö on EA Sports, joka tuottaa vuosipainoksia useista urheilupeleistä kuten NHL-, NBA- ja FIFA-sarjan pelit. Muita yksiköitä ovat muun muassa EA Sports Big ja Pogo.com. EA on myös ostanut varsin suuren määrän pienempiä pelistudioita, kuten esimerkiksi Origin Systemsin ("Ultima"-sarja, "Wing Commander" -sarja), Visceral Gamesin "Dead Space" -sarjan, Maxiksen ("SimCity" ja muut simulaatiopelit, esimerkkinä "The Sims" -pelisarja sekä "Spore"), Westwoodin ("Command & Conquer" -sarja) ja DICE:n ("Battlefield" -sarja).


title: Electronic Arts

text: Yhtiö on viime vuosina (2000-luvun alusta saakka ja jo aikaisemmin) saanut runsaasti kritiikkiä. Yksi suuri kritiikinaihe on aikaisempien innovatiivisten, fanien rakastamien pelisarjojen (kuten "Ultima-" ja "Sim"-pelit) muuttaminen massatuotteiksi. Myös erittäin suuret lisenssisopimukset urheiluliigojen kanssa ovat herättäneet suurta huolta monopolien syntymisestä.


title: Electronic Arts

text: Vuonna 2004 alkoi julkisuudessa liikkua tietoja EA:n vaatimasta palkattomasta ylityöstä ja kireistä tuotantoaikatauluista.


title: Electronic Arts

text: Toukokuussa 2006 yhtiö sovitteli yli 200 työntekijän nostaman oikeuskanteen 14,9 miljoonalla dollarilla. Kiista syntyi, kun EA jätti yhtiön tuoreet työntekijät ilman oikeutta ylityökorvauksiin. Sovittelun jälkeen he saavat samat edut ja korvaukset kuin tuntityöläiset. Kiista koski helmikuun 2001 ja helmikuun 2006 välistä viisivuotiskautta.


title: Electronic Arts

text: Origin on Electronic Artsin oma verkkokauppa, josta voi ostaa ja ladata videopelejä.


title: Electronic Arts

text: Electronic Arts on valittu kaksi kertaa peräkkäin Amerikan surkeimmaksi yritykseksi.


title: Electronic Arts

text: Electronic Artsin perustaja Trip Hawkins kertoo olleensa kiinnostunut peleistä koko elämänsä ajan. Hän piti monimutkaisista lautapeleistä, kuten "Strat-O-Maticista" ja "Dungeons & Dragonsista". Kesällä 1975 Hawkins kuuli keksinnöstä nimeltä mikroprosessori. Sinä päivänä hän päätti, että hän perustaisi tietokonepeliyhtiön vuonna 1982. Hawkins ajatteli, että tarvittavan tekniikan kehittymiseen, kaupallistamiseen ja yleistymiseen menisi vielä seitsemän vuotta.


title: Electronic Arts

text: Valmistuttuaan Harvardin yliopistosta Hawkins lähti opiskelemaan Stanfordiin. Tämä vei hänet kotitietokoneiden vallankumouksen keskukseen. Hän sai töitä Applelta lopettaessaan opiskelunsa vuonna 1978. Applella oli silloin vain 15 työntekijää, ja yhtiö oli myynyt historiansa aikana vain tuhat tietokonetta, joista useimmat edellisenä vuonna. Neljä vuotta myöhemmin Apple oli "Fortune"-lehden 500 suurimman yrityksen listalla. Yhtiöllä oli 4 000 työntekijää ja melkein miljardin dollarin tulot vuodessa.


title: Electronic Arts

text: Tietokoneet, jotka aiemmin olivat vieneet kokonaisia huoneita yliopistoissa, maksoivat nyt alle 500 dollaria ja mahtuivat helposti nurkkapöydälle olohuoneessa. Apple II, Commodore 64 ja Atari 400/800 antoivat tavallisille ihmisille mahdollisuuden laatia ja tietysti pelata pelejä.


title: Electronic Arts

text: Saatuaan runsaasti rahaa Applelta Hawkins ymmärsi, että oli tullut hänen aikansa. Hän erosi aikataulun mukaisesti Applelta tammikuussa 1982, mutta yhtiö sai hänet jatkamaan vielä hieman pidempään. Hawkins lähti lopulta huhtikuussa ja perusti Electronic Artsin yksin 28. toukokuuta 1982. Enää täytyi vain keksiä lopullinen nimi. Alkuperäinen nimi oli ollut Amazin' Software, mutta Hawkins halusi huomioida pelit taidemuotona ja muuttaa sen muotoon SoftArt. Dan Bricklin Software Artsilta pyysi, että Hawkins ei käyttäisi samaa nimeä. Lokakuussa 1982 Hawkins kutsui ensimmäiset 12 työntekijäänsä ja ulkopuolisen markkinointiyhtiön kokoukseen, jossa keksittiin vaihtaa nimeksi Electronic Arts.


title: Electronic Arts

text: Hawkins rahoitti yhtiötä omista varoistaan seuraavat kuusi kuukautta. Aluksi hän työskenteli yksin kotoaan ja sitten käytti toimistoa Sequoia Capitalissa, jossa hän alkoi myös palkkaamaan ensimmäisiä työntekijöitä. San Mateosta Kaliforniassa oli tuleva EA:n vakituinen päämaja vuoteen 1998 saakka, jolloin yhtiö siirtyi läheiseen Redwood Cityn kaupunkiin.


title: Electronic Arts

text: EA:n alkutaipaleella yhtiö tunnettiin nimenomaan pienempien pelintekijöiden ja studioiden pelijulkaisijana. Tämän kauden merkittävimpiä EA:n pelijulkaisuja olivat muun muassa "Archon" ja "M.U.L.E." (1983). Vasta vuonna 1987 EA tuotti ensimmäisen omin voimin tuotetun pelin ("Skate or Die"). Electronic Arts julkaisi monia Bullfrog Productions -ryhmän kuuluisia pelejä, kuten ensimmäisen "jumalapelin" "Populousin" (1988) sekä huvipuiston rakennuspelin "Theme Parkin" (1994). Bob Dinnermanin vuonna 1988 julkaistu "F/A 18 Interceptor" oli omana aikanaan grafiikaltaan vaikuttavimpana pidetty lentosimulaattori kotitietokoneille. EA:n hyötyohjelmista merkittävin julkaisu oli alun perin Amigalle tehty "Deluxe Paint" (1985), joka oli useiden vuosien ajan merkittävimpiä piirustusohjelmia (EA väitti aluksi, että heillä on tekijänoikeudet kaikkiin ohjelmalla tehtyihin kuviin, mutta tämä kanta kumottiin oikeudessa).


title: Electronic Arts

text: Electronic Artsilla on pelien kehitykseen keskittyviä studioita useissa eri maissa.


title: Electronic Arts

text: Suomessa on tracktwenty (EA Finland), joka on julkaissut pelin "SimCity BuildIt" (2014).


title: Montgomery Burns

text: Charles Montgomery ”Monty” Plantagenet Schicklgruber Burns eli johtaja Burns tai herra Burns ("Mr. Burns") on kuvitteellinen henkilö piirrossarjassa "Simpsonit". Hän on iäkäs miljardööri, Springfieldin rikkain asukas, Springfieldin ydinvoimalan omistaja, perustaja ja johtaja sekä Homer Simpsonin työnantaja. Burns kuvataan pahuutta huokuvana sydämettömänä ja ahneena riistäjänä, jonka ainoa ystävä on hänen uskollinen henkilökohtainen avustajansa Waylon Smithers. Sekä Burnsin että Smithersin ääninäyttelijä on Harry Shearer, tosin kaikkein ensimmäisissä jaksoissa Burnsia näytteli Christopher Collins eli Chris Latta, joka jäi pian pois "Simpsoneista".


title: Montgomery Burns

text: Burnsin ensiesiintyminen oli 1. tuotantokauden ensimmäisessä jaksossa ”Joulurauha”. Latta oli Burnsin äänenä neljässä 1. kauden jaksossa, niistä viimeisenä jakso ”Sankarin pää”. Burns on "Simpsonien" kenties tärkein sivuhahmo, sillä Simpsonin perheen ulkopuolisista hahmoista hänellä on ollut sarjan historian aikana eniten dialogia, kaikista hahmoista viidenneksi eniten.


title: Montgomery Burns

text: Burns on ahne, häijy, ilkeä, äärimmäisen itsekäs, suuruudenhullu ja täysin moraaliton. Hän elää palatsimaisessa kartanossaan eristäytyneenä tavallisista ihmisistä, ja springfieldiläisten keskuudessa hän on vihattu ja pelätty. Burnsin ydinvoimala on myös häpeämättömän huonosti johdettu ja rikkoo kaikkia turvallisuusmääräyksiä. Burnsin korkeaa ikää, heikkoa terveyttä, empatian puutetta ja vieraantuneisuutta arkitodellisuudesta liioitellaan jatkuvasti sarjassa absurdilla tavalla. Burns on "Simpsoneissa" usein tarinan konna, mutta fyysisen heikkoutensa ja hyvin lyhytnäköisen toimintansa vuoksi hän kokee jatkuvasti nöyryyttäviä takaiskuja.


title: Montgomery Burns

text: Häikäilemättömyytensä ja suunnattoman vaikutusvaltansa vuoksi Burnsin hahmo voidaan nähdä satiirisena parodiana kapitalismista ja Yhdysvaltain talouselämästä. Burnsin todellisia ja kuvitteellisia esikuvia ovat olleet muiden muassa Barry Diller, Howard Hughes, John D. Rockefeller, David Rockefeller, Roope Ankka ja "Citizen Kane" -elokuvan hahmo Charles Foster Kane.


title: Montgomery Burns

text:
Johtaja Burns on laiha ja hänen päänsä muoto muistuttaa hieman korppikotkan päätä. Hänen ulkoisia tuntomerkkejään ovat kalju päälaki, pitkä nenä ja otsan kolme maksaläiskää. Ollessaan tyytyväinen hän hymyilee häijyn näköisesti, painaa käsiensä sormenpäät yhteen ja lausuu myhäillen "Excellent!" (”Erinomaista!”). Burnsin toinen vakiohokema on pahaenteinen komento "Release the hounds" (”Päästäkää koirat irti”), kun hän haluaa hankkiutua vieraasta eroon nopeasti.
Burns hallitsee omistamaansa Springfieldin ydinvoimalaa mielensä mukaan. Hän on joskus isällinen työntekijöilleen mutta pääasiassa ei piittaa heidän turvallisuudestaan tai oikeuksistaan pätkääkään. Burnsilla on miljardiomaisuus ja hän ahnehtii jatkuvasti lisää rahaa. Ydinvoimalan ohella hän on omistanut ainakin hotellin, kasinon ja vesivoimalan. Hänen liiketoimensa ovat pääosin laillisia, mutta hän ei kaihda laittomiakaan keinoja tavoitellessaan jotain. Omaisuutensa hän on sijoittanut muun muassa kartanoonsa kerättyihin taideaarteisiin ja muuhun ylellisyyteen. Taloudellisen vaikutusvaltansa avulla Burns on muun muassa ostanut itselleen paikan Springfieldin yliopiston johtokunnasta, pyrkinyt ohjailemaan paikallisia vaaleja ja järjestänyt henkilökuntansa baseballjoukkueelle mestaruuden. Burns on jyrkän linjan republikaani ja kuuluu Springfieldin republikaanien paikallisjohtoon. Ammattiyhdistystoimintaa hän inhoaa.


title: Montgomery Burns

text: Burnsin häikäilemättömyydellä ja sydämettömyydellä ei tunnu olevan rajoja, mikäli on kyse hänen taloudellisesta edustaan. Kun ydinvoimalaa uhkasi reaktorien ylikuormittuminen, Burns määräsi katkaisemaan sähkönjakelun ensimmäisenä orpokodista, koska orvot eivät voisi valittaa huonosta kohtelusta vanhemmilleen. Burns lahjoo jatkuvasti viranomaisia, koska se tulee hänelle halvemmaksi kuin ydinvoimalan turvallisuusongelmien korjaaminen. Ydinjätteestä hän hankkiutuu eroon joko kaatamalla sen mereen, hautaamalla lasten leikkipaikalle tai viemällä putkien kautta viljapellolle. Burns on myös myynyt plutoniumia arabiterroristeille. Säälimättömyytensä ohella Burns suorastaan nauttii toisten kärsimyksestä. Hän toimittaa ei-toivotut vieraat pois luotaan joko usuttamalla verenhimoiset vahtikoirat näiden kimppuun tai käyttämällä toimistonsa lattiaan kätkettyä ansaluukkua, joka aukeaa hänen työpöytäänsä kätkettyä nappia painamalla.


title: Montgomery Burns

text: Burns on Springfieldissä niin vihattu, että 22. kauden jaksossa ”Hetki lyö” kaupunkilaiset iloitsivat joukolla luullessaan hänen kuolleen. Toisinaan Burns pyrkii parantamaan mainettaan propagandakampanjoilla. 2. kauden jaksossa ”Veriveljet” hän kirjoitti makeilevan omaelämäkerran "Nouseeko taivaalle sateenkaarta" ja 6. kauden jaksossa ”Neljät hautajaiset ja yhdet häät” hän palkkasi meksikolaisen ohjaajan tekemään itsestään kertoneen ylistävän elämäkertaelokuvan, joka kopioi surutta vanhoja klassikkoelokuvia. 9. kauden jaksossa ”Homer hurmahenki” Burns yritti huonolla menestyksellä perustaa oman uskonnon, jossa häntä olisi palvottu jumalana. 10. kauden jaksossa ”Ei voi ostaa rakkautta” hän yritti kalastella suosiota muun muassa etsimällä Loch Nessin hirviön ja heittelemällä katolta hopeadollareita. 24. kauden jaksossa ”Kananmunasyyte” Burns ryhtyi Hedelmälepakkomies-nimiseksi supersankariksi, mutta hän sai torjuttua vain Smithersin lavastamia valerikoksia.


title: Montgomery Burns

text: Burnsin juonet ja suunnitelmat ovat toisinaan täysin todellisuudesta vieraantuneita. Esimerkiksi 5. kauden jaksossa ”Homerin viimeiset kiusaukset” Burns oli yrittänyt kouluttaa työntekijöiden rankaisemiseen "Ihmemaa Ozista" tuttuja lentäviä apinoita, mutta apinat vain putosivat ikkunasta maahan, jolloin hän määräsi jatkamaan tutkimusta. Joidenkin jaksojen mukaan Burns olisi liittoutunut paholaisen kanssa ja 5. kauden jaksossa ”Kansalainen Burns” hän kiitti lehden syntymäpäivähaastattelussa pitkästä iästään Saatanaa.


title: Montgomery Burns

text: Burnsin ilmoitetaan yleensä olevan 104-vuotias, mutta hän on maininnut iäkseen eri jaksoissa myös 82 tai 89 vuotta. 11. kauden jaksossa ”Kartanon herrat” hänestä tuli Springfieldin vanhin asukas. 15. kauden jakson ”Majesteettirikos” mukaan Burnsin ikä on sama kuin hänen pankkitilinsä PIN-koodi, siis nelinumeroinen. Eräässä toisessa jaksossa Burnsin syntymäpaikaksi paljastuu Pangaea, esihistoriallinen jättiläismanner, sillä hän käyttää sitä kartanonsa turvahuoneen salasanana.


title: Montgomery Burns

text: Burns kuvataan tavallisesti menneisyyteen jämähtäneenä vanhuksena, jolla ei tunnu olevan minkäänlaista käsitystä nykymaailmasta, ainakaan liike-elämän ulkopuolisista asioista. Hän puhuu hyvin vanhahtavaa englantia käyttäen paljon hävinneitä tai merkitykseltään muuttuneita sanoja. Hänellä on esimerkiksi tapana vastata puhelimeen sanoilla ”Ahoy-hoy”, mikä oli puhelimen keksijän Alexander Graham Bellin suosima lausahdus. Burns käyttää puheessaan vertauksia ja viittauksia sukupolvien takaisiin kulttuuri-ilmiöihin ja kauan sitten unohdettuihin kuuluisuuksiin sekä puhuu historiallisista valtioista ikään kuin ne olisivat yhä olemassa tai luulee historiallisia henkilöitä yhä eläviksi. Hän muun muassa mainitsi autonsa ottaneen mittaa ”lentävästä suomalaisesta Paavo Nurmesta”, ja yritti kerran lähettää kirjeen Preussin Siamin-konsulaattiin. Burns luuli myös mustien pelaavan edelleen baseballia erillisessä ”neekeriliigassa” (lakkautettu 1950-luvulla), sijoitti rahaansa Etelävaltioiden orjaosakkeisiin (orjuus lakkautettiin vuonna 1865), yllättyi kuullessaan vuoden 1929 suuresta pörssiromahduksesta ja kutsui palolaitosta uudeksi keksinnöksi. 20. kauden jaksossa ”Hermostusta ja Herhiläisiä” Burns aloitti kansallislaulun sanoilla ”Oi kotimaani Itävalta-Unkari”.


title: Montgomery Burns

text: Burnsin menneisyydestä on nähty paljon takaumia, mutta sarjan liukuvan aikajatkumon vuoksi ne sijoittuvat epäjohdonmukaisesti eri vuosikymmenille. Monissa jaksoissa hänen lapsuutensa on sijoitettu aivan 1900-luvun alkuun tai viktoriaanista aikaa muistuttavaan miljööseen, toisten jaksojen mukaan hän olisi ollut nuori vielä toisen maailmansodan aikaan.


title: Montgomery Burns

text: Useiden jaksojen mukaan Burns on syntynyt rikkaaseen perheeseen ja oppi jo lapsena halveksimaan työväenluokkaa. Hänen isoisänsä omisti ”atomimyllyn”. Toisaalta jakson ”Kansalainen Burns” mukaan hänen biologiset vanhempansa olisivat olleet vaatimatonta väkeä, jotka antoivat hänet lapsena tuntemattoman miljonäärin kasvatettavaksi. Burnsin menetetystä lapsuudesta jäi muistuttamaan hänen rakas teddykarhunsa Bobo, jonka hän samassa tarinassa onnistui löytämään uudelleen ja saamaan takaisin. Burnsin on vihjattu tappaneen nuorena omat vanhempansa (jaksossa ”Kartanon herrat” hän mainitsi näiden kuolinsyyksi sen, että he "asettuivat hänen tielleen") sekä kaikki veljensä ja siskonsa (20. kauden jaksossa ”Kauhukakaran kaksoisolento” hän kertoo näiden kuolleen perintöriidan yhteydessä epäilyttävissä onnettomuuksissa, joista useisiin liittyi myrkytetty peruna). Toisaalta 7. kauden jakson ”Turpiin ja onnea” mukaan Burnsin 122-vuotias äiti on yhä elossa, mutta he eivät ole puheväleissä, koska Burns ei hyväksynyt äitinsä suhdetta presidentti William Howard Taftin kanssa. Luulleessaan puhuvansa äidilleen puhelimessa Burns pahoitteli, että oli kerran ”vetänyt töpselin seinästä”. Lisäksi jaksossa ”Kansalainen Burns” annetaan ymmärtää, että viihdetaiteilija George Burns olisi Montgomery Burnsin veli.


title: Montgomery Burns

text: Burns opiskeli Yalen yliopistossa, ja erään jakson mukaan hän valmistui sieltä vuonna 1914. 7. kauden jakson ”Sotasaalis” mukaan Burns palveli toisessa maailmansodassa sotamiehenä Manakala-komppaniassa Abraham Simpsonin alaisena, mutta oli sotilaana täysin kelvoton. Eräiden jaksojen mukaan Burns valmisti ja myi sodan aikana ammuksia natsi-Saksalle ja oppi samalla puhumaan sujuvasti saksaa. Joutuessaan vankilaan 21. kauden jaksossa ”Vallan kahvassa” Burns paljasti olleensa myös SS-järjestön jäsen. Rakennettuaan Springfieldin ydinvoimalan mahdollisesti 1970-luvulla Burns asettui pysyvästi asumaan kaupunkiin. Hänellä oli 1960-luvulla Springfieldissä myös kemiallisten aseiden laboratorio, joka nähtiin takaumassa 7. kauden jaksossa ”Homerin äiti”. Burns on tuntenut henkilökohtaisesti monia historian merkkihenkilöitä, kuten presidentti Calvin Coolidgen ja diktaattori Josif Stalinin. Burnsin sosiaaliturvatunnus on 000–00–0002 ja jääminen toiseksi presidentti Franklin D. Rooseveltille ärsyttää häntä.


title: Montgomery Burns

text: Burns pyrki osavaltionsa kuvernööriksi 2. kauden jaksossa ”Kolmisilmäinen kala” voidakseen poistaa ydinvoimalaltaan loputkin ympäristörajoitukset, mutta hän hävisi vaalin ydinvoimalan läheltä löydetyn mutanttikalan aiheuttaman huonon julkisuuden vuoksi. Burns on menettänyt omaisuutensa kolmesti, ensimmäisen kerran sijoitettuaan sen epäviisaasti hevospiiska- ja ilmalaivaosakkeisiin 8. kauden jaksossa ”Vanha kettu”, toisen kerran lyödessään vetoa rikkaan teksasilaisen kanssa 17. kauden jaksossa ”Loppumaton tarina” ja kolmannen kerran sorruttuaan hillittömään tuhlailuun 28. kauden kaksiosaisessa tarinassa ”Kultamuna”. Jokaisella kerralla hän sai omaisuutensa takaisin Simpsoneiden avulla. Burns myös myi ydinvoimalansa saksalaisille ja vetäytyi eläkkeelle 3. kauden jaksossa ”Voimala kaupan”, mutta hän osti sen pian takaisin. Lisäksi Homer Simpson onnistui huijaamaan ydinvoimalan omistuksen itselleen 14. kauden jaksossa ”Pääjohtaja Homer”, mutta luopui siitä pian vapaaehtoisesti.


title: Montgomery Burns

text: Springfieldiläisten viha Burnsia kohtaan saavutti huippunsa 6. ja 7. kauden kaksiosaisessa tarinassa ”Kuka ampui johtajan?”, jossa Burns kaappasi koulun alta löydetyn öljylähteen ja pimensi valtavalla kilvellä kaupungista auringon pakottaakseen asukkaat ostamaan enemmän sähköä valaistukseen. Lukuisat kaupunkilaiset suunnittelivat murhaavansa kostoksi Burnsin, mutta vauva Maggie Simpson ehti ampua häntä vahingossa sitä ennen. Burns selvisi ampumisesta ja kaupunkilaiset purkivat sillä välin auringonpimennyskilven.


title: Montgomery Burns

text: Viidentoista vuoden päähän tulevaisuuteen sijoittuvassa 6. kauden jaksossa ”Lisan häät” Burns on kryoniikan avulla jäädytetty ja professori Frinkin johtama tutkijaryhmä on palkattu kehittämään parannuskeino Burnsin kuolinsyyhyn, seitsemääntoista puukonhaavaan selässä. Jakson ”Kansalainen Burns” miljoonan vuoden päähän tulevaisuuteen sijoittuvassa epilogissa robottivartalon saanut Burns on edelleen elossa, vaikka muu sivilisaatio näyttää pääosin tuhoutuneen.


title: Montgomery Burns

text: Burnsin seurassa nähdään lähes aina hänen luotettu henkilökohtainen avustajansa Waylon Smithers, joka palvelee ja mielistelee häntä ja osallistuu hänen kyseenalaisimpienkin suunnitelmiensa toteutukseen. Smithers on pakkomielteisesti rakastunut Burnsiin, mutta Burns ei koskaan tajua asiaa eikä muutenkaan anna Smithersille tämän ansaitsemaa kunnioitusta. Ilman Smithersiä Burns on täysin avuton ja hän panee Smithersin jopa kuntoilemaan puolestaan. Kun Smithers oli kuolla mehiläisenpiston aiheuttamaan allergiseen reaktioon 7. kauden jaksossa ”22 tarinaa”, Burns pakotti Smithersin silti polkemaan heidän tandempyöränsä sairaalan luo, sillä hän itse osasi vain käskeä mutta ei polkea. Toisaalta jaksossa ”Turpiin ja onnea” Burns oppi Smithersin poissaollessa hoitamaan itse kaikki 2 800 eri tehtävää paitsi yhden (hän ei kyennyt puhumaan puhelimessa äitinsä kanssa).


title: Montgomery Burns

text: 13. kauden jakson ”Kipeä lapsuus” mukaan myös Smithersin isä Waylon Smithers Sr. oli Burnsin avustaja, joka uhrasi henkensä estääkseen uhkaavan ydinonnettomuuden ja kuoli säteilyyn. Burns on kasvattanut orpoutuneen Smithersin lapsesta asti. Burns ei kuitenkaan aio tehdä Smithersistä seuraajaansa tai perillistään: 6. kauden jaksossa ”Burnsin perillinen” hän lupaa, että Smithers tullaan hänen kuoltuaan hautaamaan elävältä samaan ruumisarkkuun. 13. kauden jaksossa ”Uraohjus” Burns myöntää valehdelleensa Smithersille tulevasta ylennyksestä saadakseen tämän luovuttamaan kantasolunsa hänelle.


title: Montgomery Burns

text: Burns ja Smithers yhtä kaikki nauttivat toistensa seurasta ja Burns kuuntelee usein Smithersin järkeviä neuvoja, toisinaan luopuen äärimmäisimmistä suunnitelmistaan Smithersin suosituksesta. Smithers on ainoa alainen, joka saa kutsua Burnsia tuttavallisesti Montyksi. Smithers toimii myös Burnsin autonkuljettajana.


title: Montgomery Burns

text: Vaikka ydinvoimalan turvavalvoja Homer Simpson on lukemattomia kertoja ollut tekemisissä Burnsin kanssa, Burnsilla on suuria vaikeuksia muistaa hänen nimensä. Usein Burns huomaa Homerin valvontakameran näytöllä ja kysyy Smithersiltä ”Kuka on tuo mies?” ("Who is that man?"), mihin Smithers aina vastaa ”Se on Homer Simpson, yksi työntekijöistänne "[tai jokin muu loukkaava nimitys]" sektori 7-G:llä” ("That's Homer Simpson Sir, one of your employees from Sector 7-G") ja Burns virkkoo ”Vai Simpson?” ("Simpson, eh?"). Sen sijaan Lennyn ja Carlin nimet hän ainakin toisinaan muistaa. Burns haki poikkeuksellisesti ystävyyttä liittymällä Homerin keilailujoukkueeseen 7. kauden jaksossa ”Homerin joukkue”, mutta hän ei osannut keilata lainkaan ja joukkueen voitettua omi palkinnon itselleen.


title: Montgomery Burns

text: Burns on monesti ollut tekemisissä myös Simpsonin perheen muiden jäsenten kanssa. Bart Simpson pelasti hänen henkensä luovuttamalla hänelle harvinaiseen veriryhmään (OO-) kuulunutta vertaan 2. kauden jaksossa ”Veriveljet” ja oli lyhyesti nimettynä Burnsin omaisuuden perijäksi jaksossa ”Burnsin perillinen”. Burns haastettiin oikeuteen Bartin yliajosta 2. kauden jaksossa ”Miljoona”, mutta hän voitti jutun taitavien lakimiestensä ansiosta. Jaksossa ”Sotasaalis” Burns yritti tappaa Abe ja Bart Simpsonin saadakseen miesten sota-aikana löytämän aarteen itselleen. Marge Simpson maalasi Burnsin muotokuvan taidemuseoon 2. kauden jaksossa ”Sisäinen kauneus”. Lisa Simpson auttoi kahdesti Burnsia saamaan menetetyn omaisuutensa takaisin jaksoissa ”Vanha kettu” ja ”Loppumaton tarina” (ks. edellä) ja uhmasi Burnsin hankkimaa Springfieldin tiedotusvälinemonopolia 15. kauden jaksossa ”Merirosvolehti”. Maggie Simpson palautti Burnsille Bobo-nallen ja ampui häntä vahingossa (ks. edellä). Jopa Simpsoneiden koira Pukin pikku apuri oli väliaikaisesti yksi Burnsin vahtikoirista 3. kauden jaksossa ”Koira kuoleman partaalla” ja 6. kauden jaksossa ”Kaksikymmentäviisi pentua” sen pennut päätyivät Burnsin vinttikoiriksi (alkuun Burns aikoi tehdä niistä turkin). Jaksossa ”Miljoona” Burns lahjoitti Simpsoneille olmeekkien kivipään, jota he edelleen säilyttävät kellarissaan. Homerin äiti Mona Simpson joutui elämään pääosan elämästään lainsuojattomana, koska Burns vaati häntä oikeuden eteen kemiallisten aseiden laboratorioonsa 1960-luvulla tehdystä sabotaasi-iskusta.


title: Montgomery Burns

text: Burns on rakastanut useita eri naisia, mutta kaikki suhteet ovat päättyneet onnettomasti. Hän rakastui Marge Simpsoniin 4. kauden jaksossa ”Susi ihmiselle susi” ja yritti huonolla menestyksellä vietellä tämän, ja melkein meni naimisiin Margen äidin Jacqueline Bouvierin kanssa 5. kauden jaksossa ”Lady Bouvierin rakastaja”, mutta Jacqueline karkasi viime hetkellä häistä. 14. kauden jakson ”Pääjohtaja Homer” mukaan Burns on ollut naimisissa Gertrude-nimisen naisen kanssa, mutta ei työkiireidensä vuoksi ehtinyt hää- eikä avioeroseremoniaan. 13. kauden jaksossa ”Rakastunut” hän tapaili Gloria-nimistä naispoliisia, joka kuitenkin karkasi pikkurikollinen Snaken matkaan.


title: Montgomery Burns

text: 8. kauden jakson ”Larry on siepattu” mukaan Burnsilla on aikuinen avioton poika Larry, jonka kanssa hän ei kuitenkaan ole sittemmin ollut missään tekemisissä. Burnsin pääkilpailija on Aristoteles Amadopoulos -niminen kreikkalaissyntyinen miljardööri, joka omistaa Springfieldin naapurikaupungissa Shelbyvillessä täsmälleen samanlaisen ydinvoimalan.


title: Montgomery Burns

text: Burnsin mainitaan olevan jatkuvasti aivan kuoleman partaalla. Hänen sydämensä lyö äärimmäisen harvakseen, verinäytteen otto ei onnistu koska kiertävää verta on niin vähän, yksikin hikipisara uhkaa tappaa hänet nestehukkaan jne. Hänen sisäelimensä ovat surkastuneet uskomattoman pieniksi – esimerkiksi hänen sydämensä on ainoastaan kirsikan kokoinen – ja uhkaavat jatkuvasti pursuta ulos, mutta hän tunkee ne aina rauhallisesti takaisin. Jaksossa ”Kartanon herrat” Burnsilla diagnosoitiin lääkärintarkastuksessa kaikki mahdolliset sairaudet, minkä ohella hänestä löydettiin joukko uusia entuudestaan tuntemattomia tauteja. Lääkärin mukaan hän on hengissä vain siksi, että kaikki sairaudet kumoavat toistensa vaikutuksen. Lisäksi Burns on kuin ihmeen kaupalla selviytynyt vähin vammoin useista hengenvaarallisista putoamisista, hukkumisista ja muista onnettomuuksista, ja hänet on monta kertaa ehditty julistaa ennenaikaisesti kuolleeksi.


title: Montgomery Burns

text: Ikääntymisen myötä Burnsista on tullut fyysisesti äärimmäisen heikko. Hän ei kykene edes liiskaamaan muurahaista jalallaan ja jaksaa heittää keilapallon vain noin 10 sentin päähän itsestään. Myös tikkukaramellin sieppaaminen vauvalta on osoittautunut hänelle ylivoimaiseksi. Haurautensa vuoksi hän on myös niin kevyt, että jopa mehiläinen voi nostaa hänet ilmaan.


title: Montgomery Burns

text: 7. kauden jakson ”Perjantai-illan aave” mukaan Burns saa joka viikko erikoisia hoitoja pysyäkseen hengissä. Saman jakson mukaan altistuminen ydinvoimalan säteilylle on tehnyt hänestä impotentin ja saa hänet hohtamaan pimeässä. 3. kauden jakson ”Ystävä hädässä” mukaan Burns on vasenkätinen.


title: Montgomery Burns

text:
Burns asuu Springfieldin laidalla valtavassa, palatsimaisessa kartanossa, jota ympäröi korkea muuri. Kartanossa on muiden muassa maailman suurin televisio, ihmisshakkilauta, janitsaareista koostuva vartiokaarti, kolmen vuorokauden mittaista reittiä kiertävä pienoisrautatie ja pohjaton kuilu. Kartanosta löytyy myös muun muassa puku jossa Charlie Chaplin haudattiin, ainoa tunnettu alastonkuva Mark Twainista, myyttinen Excalibur-miekka sekä Yhdysvaltain perustuslain harvinainen ensivedos, jossa lukee "idiootit". Jaksossa ”Kartanon herrat” Burnsilla nähtiin olevan yksityinen laboratorio, jossa on lukuisia häntä itseään muistuttavia kloonattuja alkioita (yksi näyttää Smithersiltä).
Burnsillä on myös ydinvoimalassa loistelias, korkea työhuone, jonka päädyssä on valtava ikkuna. Huoneessa on Burnsin työpöydän ohella muun muassa täytetty jääkarhu. Seiniin kätkettyjen salaovien takaa löytyy yllättäviä asioita, kuten joukko jatkuvassa valmiudessa olevia asianajajia, ulkomaailmasta eristetty mikrobeilta suojaava turvahuone ja kaksipaikkainen pelastuskapseli onnettomuuksien varalle (Smithers luulee toisen istuinpaikan olevan hänelle, mutta Burns on vain halunnut enemmän jalkatilaa itselleen). Jaksossa ”Kuka ampui johtajan?” työhuoneen lattian alla on Springfieldin pikkutarkka pienoismalli.


title: Viestintävirasto

text: Viestintävirasto (, ) oli vuosina 2001–2018 liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalalla toiminut viranomainen. Sen englanninkielisestä nimestä käytettiin lyhennettä FICORA, joka muodostuu sanojen "Fi"nnish "Co"mmunications "R"egulatory "A"uthority alkukirjaimista. Vuoden 2019 alussa Viestintävirasto, Liikenteen turvallisuusvirasto ja osa Liikenneviraston toiminnoista yhdistettiin Liikenne- ja viestintävirastoksi.


title: Viestintävirasto

text: Viestintävirasto perustettiin vuonna 2001. Sen edeltäjä oli vuonna 1988 perustettu Telehallintokeskus (THK) -niminen valtion virasto, joka muodostettiin yhdistämällä Posti- ja telelaitoksen radiotarkastustoimisto ja televisiolupakeskus, liikenneministeriön tarkastustoimisto sekä Yleisradion televisiolupatarkastus.


title: Viestintävirasto

text: 1. tammikuuta 2014 Kyberturvallisuuskeskus aloitti toimintansa Viestintävirastossa. Kaikki CERT-toiminnot siirtyvät Kyberturvallisuuskeskuksen alaisuuteen.


title: Viestintävirasto

text: Viestintäviraston toimitilat sijaitsevat Helsingin Kumpulassa.


title: Viestintävirasto

text: Viestintäviraston pääjohtajana toimi vuosina 2011–2015 Asta Sihvonen-Punkka, vuosina 2016–2017 Kirsti Karlamaa.


title: Viestintävirasto

text: KTL Asta Sihvonen-Punkka (s. 1963) toimi aikaisemmin energiamarkkinaviraston ylijohtajana, mutta maaliskuussa 2011 hän siirtyi Viestintäviraston pääjohtajaksi. Tehtävä oli määräaikainen, mutta elokuussa 2015 hänet nimitettiin viiden vuoden jatkokaudelle. Syyskuussa 2015 hän kuitenkin ilmoitti siirtyvänsä Fingridin sähkömarkkinajohtajaksi vuoden 2016 alussa. Hänen seuraajakseen 1. tammikuuta 2016 alkaen tuli diplomi-insinööri Kirsi Karlamaa (s. 1968), jonka toimikausi olisi päättynyt vuoden 2020 lopussa, ellei virastoa olisi lakkautettu jo vuoden 2019 alussa.


title: Viestintävirasto

text: Viestintäviraston tehtävät säädettiin laissa. Niitä olivat:


title: Viestintävirasto

text: Pääosa Viestintäviraston tuloista kertyi radiolähettimien lupamaksuista, taajuusmaksuista, televerkkojen numerointimaksuista ja postitoiminnan valvontamaksuista sekä Internetin verkkotunnusmaksuista. Toimilupamaksut kerättiin Valtion televisio- ja radiorahastoon, josta Viestintävirastolle korvattiin maksujen keräämisestä aiheutuneet kustannukset.


title: Viestintävirasto

text: Virasto jakautui seuraaviin kokonaisuuksiin:


title: Mittateoria

text: Mittateoria on matematiikan ala, joka tutkii sigma-algebroja, mittoja, ulkomittoja, mitallisia funktioita ja integraaleja. Mittateoriaa käytetään erityisen paljon analyysissä ja todennäköisyyslaskennassa.


title: Mittateoria

text: Mittateoria on alun perin kehittynyt ongelmasta määritellä vaikeille joukoille 'koko', jota voisi intuitiivisesti ajatella esimerkiksi pinta-alana/tilavuutena. Mittateoreettisia ajatuksia esiintyi jo antiikin Kreikassa, kun Arkhimedes halusi määrittää tarkkaa arvoa ympyrän pinta-alalle. Hän itse asiassa kehitti alkeellista integrointia muistuttavan ekshaustiomenetelmän. Kuitenkin itse ala on 1900-luvun keksintö. Mittateorian pioneereihin kuuluu mm. Henri Lebesgue, Georg Cantor, Émile Borel, Constantin Carathéodory ja Alfréd Haar. Henri Lebesgue kehitti mm. vallankumouksellisen Lebesguen mitan ja -integraalin, joiden historiasta on enemmän artikkelissa Henri Lebesgue. Georg Cantor ja Émile Borel määrittelivät myöhemmin mitalliset joukot ja Borel-joukot. Constantin Carathéodory kehitti mittateorian yleistä teoriaa määrittelemällä mm. ulkomitan ja yleisen mitan. Alfred Haar tunnetaan Haarin mitasta, jonka avulla voidaan määritellä eräänlainen intuitiivisesti pinta-alan/tilavuuden kaltainen käsite lokaalikompakteihin topologisiin ryhmiin.


title: Mittateoria

text: Osoittautuikin, että mittateorian määritelmät sopivat hyvin vastaamaan monimutkaisten ja patologisten joukkojen geometriaan. Sillä pystyttiin määrittelemään joukoille mm. dimensio, joka kertoo enemmän joukon hienorakenteesta kuin esimerkiksi perinteinen topologinen dimensio. Tästä enemmän artikkelissa Hausdorffin dimensio. Itse asiassa vuonna 1919 A.S. Besicovitš kehitti geometrisen mittateorian vastaamaan joukkojen ja mittojen geometrisiin kysymyksiin.


title: Mittateoria

text: Mittateoriasta on ollut sovelluksissa paljon hyötyä. Mittateorian synty mullisti mm. todennäköisyyslaskennan. Andrei Kolmogorov kehitti todennäköisyyslaskennalle mittateoreettiset aksioomat ja määritteli "todennäköisyyden" mittana ja "tapahtumat" sigma-algebrana. Nykyään todennäköisyyslaskennan mittateoreettista tutkimusta kutsutaan todennäköisyysteoriaksi.


title: Emt

text: Emt tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Fenotyyppi

text: Fenotyyppi eli yksilön ilmiasu on kehittyvän tai kehittyneen yksilön kaikkien havaittavien ominaisuuksien (anatomisten, fysiologisten, biokemiallisten ja käyttäytymisen) kokonaisuus. Jo 1880-luvulla biologit huomasivat, että perinnöllisyysaine ja eliön ruumis olivat eri asia. Tämä jako selkiytyi, kun varhaiset perinnöllisyystieteilijät ottivat käyttöönsä käsitteet genotyyppi ja fenotyyppi. Fenotyyppi on ympäristön ja geenien vuorovaikutuksen tulos. Näennäisesti samankaltaiset fenotyypit voivat kätkeä geenien tasolla sisäänsä huomattavaa geneettistä muuntelua. Jos ympäristössä ei tapahdu suuria muutoksia, on todennäköisesti fenotyyppikin hyvin samankaltainen kuin aikaisemmissa sukupolvissa ja yksi laji voi kukoistaa miljooniakin vuosia. Jotkut fenotyypin osat voivat kehittyä nopeammin kuin toiset, yksilö ei kehity yhtenä yksikkönä.


title: Fenotyyppi

text: Yksilön fenotyypissä tapahtuvat muutokset eivät periydy toisin kuin genotyypissä tapahtuvat muutokset, mutta se voi vaikuttaa kopioitujan menestymiseen. Tämä on oleellisin ero darwinilaisen ja lamarckilaisen evoluutioteorian välillä. Kaikki mahdolliset mutaatiot, jotka voisivat "parantaa" fenotyyppiä, ovat tapahtuneet ja valikoituneet jo aikaisemmissa sukupolvissa.


title: Fenotyyppi

text: Kaikilla lajeilla, joilla tavataan seksuaalivalintaa, voi toinen sukupuoli suosia parittelukumppaninsa erityistä fenotyyppiä. Seksuaalisesti lisääntyvien lajien jälkeläiset saavat vanhempiensa geenit kokonaan uudenlaisissa yhdistelmissä. Genotyypin sisältämä koodi vaikuttaa yksilön ilmiasuun eli fenotyyppiin, ja juuri tämä fenotyyppi on luonnonvalinnan nimenomainen kohde. Populaation sisällä tapahtuva geenien muuntelu on fenotyyppisen muuntelun tärkein lähde, josta taas luonnonvalinta saa ruokansa. Luonnonvalinnalle eivät geenit tai genotyypit merkitse mitään, vaan pelkästään fenotyyppi.


title: Fenotyyppi

text: Professori Richard Dawkins laajensi kirjassaan "The Extended Phenotype" fenotyypin vaikutuksen koskemaan myös muita eliöitä tai ympäristöä.


title: Fenotyyppi

text: Reaktionormiksi kutsutaan sitä, miten genotyypin tuottama fenotyyppi suhtautuu ympäristöolosuhteisiin. Mitä joustavampi fenotyyppi (eli laajempi reaktionormi) on eliölle, sitä paremmin se on suojautunut epäedullisen valintapaineen voimalta. Kasveilla ja muilla mikro-organismeilla on paljon laajempi kyky periytymättömään fenotyyppiseen muunteluun, kuin kehittyneemmillä eläimillä. Esimerkiksi kasvia lannoitettaessa ja kasteltaessa se kasvaa suuremmaksi, kuin mitä se mahdollisesti kasvaisi ilman näitä ympäristötekijöitä. Erilaisilla reaktionormeilla varustetut yksilöt voivat suhtautua samanlaisiin ympäristöolosuhteisiin hyvin eri tavalla.


title: Fenotyyppi

text: Männyn kolme eri fenotyyppiä eli ilmiasua, jotka ovat muokkautuneet hyvinkin erilaisiksi ympäristön vaikutuksesta


title: Mazurek Dąbrowskiego

text: Mazurek Dąbrowskiego, Dąbrowski-masurkka, on Puolan kansallislaulu, joka tunnetaan paremmin nimellä "Jeszcze Polska nie zginęła", ”Sortunut ei Puola vielä”. Tekstin on kirjoittanut Józef Wybicki Italian Lombardiassa vuonna 1797, seurattuaan maanpaossa eläneen Jan Henryk Dąbrowskin johtamien puolalaisjoukkojen harjoituksia. Laulun alkuperäinen nimi onkin ”Puolalaisten legioonien laulu Italiassa” (”Pieśń Legionów Polskich we Włoszech”). Laulu tuo voimakkaasti ilmi sen toiveikkaan tunnelman, joka Puolassa vallitsi Napoleonin sotien aikaan. Puolalaiset toivoivat Napoleonin palauttavan Puolalle sen itsenäisyyden, tosin turhaan. Puolan parlamentti eli sejm valitsi laulun maan kansallislauluksi 26. kesäkuuta 1927.


title: Mazurek Dąbrowskiego

text: Dąbrowski-masurkasta tuli Puolassa hyvin suosittu vapauslaulu, ja sitä laulettiin sekä vuosien 1830 että 1863 kapinoiden aikana. ”Euroopan hullun vuoden”, 1848, laulua laulettiin vallankumouslauluna kautta Euroopan, Puolan lisäksi niin Berliinissä, Wienissä, Prahassa kuin Pariisissakin. Tämän johdosta slovakialainen runoilija Samuel Tomašik kirjoitti Dąbrowski-masurkan melodiaan uuden, slaaveille suunnatun vallankumoushymnin nimeltään ”Hej, sloveni” (”Ylös, slaavit!”). Toisen maailmansodan jälkeen tästä tuli uudelleenperustetun Jugoslavian kansallishymni, tosin hieman mukaillulla sävelellä.


title: Mazurek Dąbrowskiego

text: Kolmannessa säkeistössä mainittu 'Czarniecki' viittaa Stefan Czarnieckiin, joka johti 1600-luvulla menestyksekkäästi puolalaisten vastarintaa ruotsalaisia miehitysjoukkoja vastaan. Neljännen säkeistön 'Basia' on Barbaran puolalainen hellittelymuoto.


title: Mazurek Dąbrowskiego

text: Wybickin kirjoittaman Dąbrowski-masurkan alkuperäisversio sisälsi näiden lisäksi kaksi säkeistöä, jotka eivät kuulu Puolan viralliseen kansallishymniin:


title: Internet-slangi

text: Internet-slangi viittaa useisiin erilaisiin slangeihin, joita Internetissä käytetään. Sen tarkka määrittely on hankalaa johtuen siinä tapahtuvista jatkuvista muutoksista. Sen voidaan sanoa olevan slangi, jonka Internetin käyttäjät ovat keksineet, ja joka on levinnyt yleisempään käyttöön. Internet-slangin tarkoitus on usein säästää näppäinten painalluksia tai saada teksti mahtumaan tilaan, jossa on käytössä rajallinen määrä merkkejä. Akronyymit, näppäimistön erikoismerkit ja lyhenteet ovat yleisiä Internet-slangissa.


title: Internet-slangi

text: Internet-slangi syntyi Internetin alkuaikoina, ja osittain netin ulkopuolella. Vuonna 1979 Usenet-käyttäjät olivat luoneet oman pikakirjoituksensa ja leetspeak kehittyi 1980- ja 1990-lukujen aikana BBS-kulttuurissa.


title: Internet-slangi

text: Internet-slangien tarkoituksena on helpottaa kommunikointia. Tosin aiheesta tehty tutkimus sanoo, että slangin käyttö vähentää viestin kirjoittamiseen kuluvaa aikaa, mutta vastaavasti lukijalta kuluu enemmän aikaa sen ymmärtämiseen. Aivan kuin tavallisessa puheessa käytetyt slangitkin, internet-slangien käyttö ilmentää kuulumista tiettyyn sosiaaliseen ryhmään.


title: Internet-slangi

text: Kommunikointi tietokoneiden välityksellä aiheuttaa huomattavia muutoksia käytyyn keskusteluun. Keskustelu pitää pystyä käymään niillä symboleilla joita saa luotua tietokoneiden näppäimien avulla, ja vastaanottajan näkemä viestin ulkoasu on riippuvainen tietokoneen ja sen näytön teknisistä ominaisuuksista. Lisäksi tietokoneohjelmien käyttämät merkistöt vaihtelevat, joten erikoismerkkejä käytettäessä on riski että merkit näkyvät vastaanottajalle eri tavalla kuin ne olivat kirjoitettu. Netissä käytetty slangi vastaa ulkoasultaan usein puhekieltä eikä kirjakieltä. Internet-slangi helpottaa ja toisaalta rajoittaa kommunikointia tavoilla, jotka ovat erilaisia kuin perinteisemmät kommunikointitilanteet. Useat tavat ja käytännöt jotka pätevät perinteiseen kirjoittettuun tekstiin ja puhuttuun kieleen eivät päde nettislangissa.


title: Internet-slangi

text: Internet-slangi ei ole yhtenäinen kielen muoto, vaan se vaihtelee riippuen käyttäjästä ja ympäristöstä.


title: Internet-slangi

text: Alla olevassa listassa on selitetty eräitä yleisiä nettislangin muotoja.


title: Internet-slangi

text: Nettislangin käyttö on siirtynyt myös netin ulkopuolelle. Tekstiviesteissä on käytetty samaa tyyliä, ja nykyään käsin kirjoitetuissa papereissakin. Termejä kuten fleimaus ja trollaus käytetään puhekielessä samalla tavalla kuin netissäkin.


title: Internet-slangi

text: Nykyisin myös tunnetut sanakirjat kuten "Oxford Dictionary of English" ja "Merriam-Webster" ovat sisällyttäneet yleisimpiä nettislangin sanoja teoksiinsa.


title: Internet-slangi

text: Internet-slangin vaikutukset kielenkäyttöön internetin ulkopuolella jakavat mielipiteitä. Eräiden näkemyksien mukaan se on huonontanut opiskelijoiden valmiuksia kirjoittaa virheetöntä tekstiä, toiset taas ovat sitä mieltä että nettislangi ei muokkaa olemassa olevia kieliä, vaan rikastuttaa niiden ilmaisua.


title: Internet-slangi

text: Kielenhuoltajilla on taipumus uskoa Internetillä olevan negatiiviisia vaikutuksia kielen tulevaisuuteen ja että se johtaa kielen rappeutumiseen. Englannissa BBC uutisoi teinistä, joka kirjoitti kouluaineen käyttäen nettislangin lyhenteitä ja akronyymejä. Tämä aiheutti suurta paheksuntaa mediassa, ja sitä pidetään esimerkkinä huonontuneista kirjoitustaidoista. Eräiden mielestä nettislangin nykytila johtuu siitä ettei netissä ole koskaan valvottu kielioppia. Koska nettislangi on verrattain uusi asia, ei sen vaikutuksista käyttäjiensä äidinkieleen ole tutkimustietoa. Englanninkieltä tutkivan ja aiheesta kirjoja julkaisseen David Crystalin mielestä suurin muutos, jonka nettislangi on aiheuttanut, on kielen ilmaisun rikastuminen ja uusien aiemmin mahdottomien käyttötapojen lisääminen kieleen.


title: Egon Schultz

text: Egon Schultz (4. tammikuuta 1943 – 5. lokakuuta 1964, Berliini) oli Itä-Saksan rajavartioston kersantti, joka sai surmansa lokakuussa 1964 Berliinin muurilla syntyneessa tulitaistelussa. Tällöin 57 itäsaksalaista pakeni muurin alle rakennettua tunnelia pitkin länteen. Egon Schultz kuoli pimeässä oman ammattitoverin konepistoolin luoteihin. Tämän Itä-Saksan viranomaiset salasivat ja tekivät Schultzista loikkareiden tappaman marttyyrin.


title: Egon Schultz

text: ZDF tuotti vuonna 2001 Egon Schultzista dokumentin "Heldentod - Der Tunnel und die Lüge" (esitetty Suomessa nimellä "Sankarivainaja, tunneli ja valhe")


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Kolmikymmenvuotinen sota käytiin Euroopassa 1618–1648 suurimmaksi osaksi Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan alueella. Sodan pääasiallisena alkusyynä olivat katolisten ja protestanttien väliset ristiriidat. Sodan laajetessa siihen liittyi vallanhaluisten ruhtinaiden ja maiden, etenkin Ruotsin ja Ranskan, pyrkimys rajoittaa Habsburg-suvun hallitseman keisarikunnan valtaa. Sota alkoi Saksan sisäisenä uskonsotana, mutta päättyi yleiseurooppalaisena sotana, jossa uskonnolliset seikat olivat menettäneet merkityksensä.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Yleisen tuhon, etenkin Keski-Euroopassa, lisäksi sodan seurauksia olivat Saksan jakaantuminen hajanaisiin pikkuruhtinaskuntiin, Portugalin irtaantuminen Espanjasta, Ruotsin suurvalta-asema-ajan alku ja Ranskan tuleminen Manner-Euroopan johtavaksi suurvallaksi.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Vuonna 1648 solmitun Westfalenin rauhan julistuksia pidetään itsenäisten valtioiden alkuna. Monille valtakunnille määrättiin ensimmäistä kertaa rajat, ja valtion kansalaisuutta alettiin pitää tärkeimpänä asiana lainkäytön kannalta. Ennen tärkeämpiä olivat olleet monet limittäiset poliittiset ja uskonnolliset velvoitteet.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Augsburgin rauhassa vuonna 1555 saksalaisen keisarin ja luterilaisten ruhtinaiden välillä vahvistettiin Speyerin valtiopäivien 1529 päätös, jonka mukaan luterilaisia siedettiin valtakunnassa tästedes ja ruhtinaskuntien uskonto määräytyi niiden ruhtinaan uskonnon mukaan. Toisuskoiset saivat muuttaa vapaasti valitsemaansa maahan ja luterilaiset saivat pitää vuoden 1552 jälkeen valtaamansa maat, mutta ne katolisen kirkon piispat, jotka kääntyivät luterilaisuuteen, menettivät läänityksensä.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Poliittiset jännitteet kasvoivat 1600-luvulla. Espanjan Filip II oli Habsburg-sukua ja himoitsi Saksan länsiosien maita omien Alankomaidensa lisäksi. Ranska taas halusi rajoittaa Habsburgien vallan kasvua, koska suvun alueet muodostivat jo sen itärajan. Ruotsi ja Tanska taas pyrkivät laajentumaan Itämeren etelärannikolle.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Uskonnolliset jännitteet kasvoivat jo keisari Rudolf II:n aikana (hallitsi 1576–1612), kun käännynnäiset piispat eivät suostuneet luovuttamaan maitaan; kalvinismi levisi Saksassa, eikä sitä suojannut mikään sopimus; Itä-Euroopassa Puola ja Itävallan Habsburgit yrittivät palauttaa katolista uskoa. Protestanttien kirkkoja tuhottiin eri puolilla Saksaa ja uskonnon harjoittamiselle asetettiin rajoituksia. Rudolf II ja hänen seuraajansa Matias (1612–1619) eivät kuitenkaan levittäneet katolisuutta määrätietoisesti, vaan sallivat protestanttiset liikkeet välttäen ristiriitoja protestanttisten ruhtinaiden kanssa.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Väkivaltaisuudet alkoivat saksalaisessa Donauwörthin vapaakaupungissa vuonna 1606, kun kaupungin luterilainen enemmistö kielsi katolisilta omistusoikeuden. Tämä aiheutti mellakan puhkeamisen. Baijerin ruhtinas Maksimilian (1573–1651) riensi katolisten apuun ja rikkoi samalla Augsburgin uskonrauhan. Hän valtasi kaupungin ja käännytti sen katolilaiseksi. Vuoden 1609 keisarikunnan valtiopäivillä protestanttiset ruhtinaat kävelivät ulos ja perustivat Evankelisen unionin, protestanttien puolustusliiton, Pfalzin vaaliruhtinaan Fredrik IV:n (1583–1610) johdolla. Vastatoimena katoliset perustivat Katolisen liigan Maksimilianin johdolla 1609. Ranska tuki Evankelista unionia ja Espanja Katolista liigaa.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Keisari Matias kuoli ilman poikaa 1617 ja nimesi perijäkseen Steiermarkin Ferdinandin, josta tuli Böömin kuningas ja Pyhä Rooman keisari Ferdinand II. Ferdinand II oli jesuiittojen kouluttama kiivas katolinen.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Böömin protestantit, jotka olivat enemmistönä katolisen mielivallan alla, vaativat kuningasta apuun. Kuningas hylkäsi pyynnön. 23. toukokuuta 1618 väkijoukko valtasi palatsin ja heitti Heinrich Matthias von Thurnin johdolla kaksi kuninkaan ministeriä ja heidän sihteerinsä ulos ikkunasta. Tätä pidetään Böömin kapinan ja kolmikymmenvuotisen sodan alkuna. Kolmikko selvisi hengissä defenestraatiosta; katolilaisten mukaan enkelien suojelemana, protestanttien mukaan he putosivat lantakasaan.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Prahan tapahtumista alkoi kapina, joka levisi Böömiin, Sleesiaan, Lausitziin ja Määriin, joissa kiistat katolisten ja protestanttien välillä olivat jo ennestään kiivaat. Ferdinandilla ei ollut tarpeeksi joukkoja kapinan kukistamiseen, ja hänen oli pakko kutsua serkkunsa, Espanjan Filip IV avuksi taltuttamaan kapinointia. Böömiläiset olivat ilman liittolaisia avuttomia keisaria vastaan, ja he kutsuivat apuun Evankelisen unionin. Böömiläiset lupasivat Unionin johtaja Pfalzin vaaliruhtinas Fredrik V:lle, Fredrik IV:n pojalle, Böömin kuninkuuden. Kirjeitä lähetettiin myös Savoijin herttualle, Saksin vaaliruhtinaalle ja Transilvanian Gabriel Bethlenille. Itävallan hovi sai kuitenkin kirjeet haltuunsa ja julkisti ne heikentäen böömiläisten lupausten arvoa.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Kapina sujui aluksi böömiläisten kannalta hyvin, Ylä-Itävallan luterilaiset ja kalvinistiruhtinaat liittyivät kapinaan ja Ala-Itävalta pian sen jälkeen. Vuonna 1619 kreivi Heinrich Matthias von Thurn johti armeijan Wienin piiritykseen. Transilvanian ruhtinas Gabriel Bethlen johti sotajoukon Unkariin Osmanien sulttaanin siunauksella. Keisari, joka oli ollut osallisena Uskok-sotaan, joutui kokoamaan lisäjoukkoja estääkseen kapinallisia valtaamasta koko maata. Kreivi Karel Bonaventura Buquoy, Itävallan armeijan komentaja löi kreivi Peter Ernst von Mansfeldin johtamat Evankelisen unionin joukot Záblatin taistelussa 10. kesäkuuta 1619. Tämä katkaisi Thurnin yhteyden Prahaan, ja hän hylkäsi Wienin piirityksen. Mansfeldin kenttäkansliasta löytyi todisteita, joiden mukaan Savoiji oli lähettänyt protestanteille huomattavia rahasummia ja jopa joukkoja Reininmaan puolustukseen. Juonen paljastuttua Savoiji vetäytyi sodasta.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Mansfeld onnistui kokoamaan armeijansa uudelleen pohjoisessa Böömissä, Ala- ja Ylä-Itävallan kapinalliset aateliset solmivat sopimuksen böömiläisten kanssa elokuussa, ja 22. elokuuta 1620 Ferdinand erotettiin virallisesti Böömin kuninkuudesta ja Fredrik V:stä tuli uusi kuningas. Transilvanialaiset ajoivat keisarin armeijat Unkarista vuoteen 1620 mennessä. Fredrikin kruunaus aiheutti närää Evankelisessa unionissa, jonka jäsenet olivat enimmäkseen luterilaisia, ja osa luterilaisista vetäytyi sodasta.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Espanjan kuningas lähetti armeijan Brysselistä Ambrosio Spinolan johtamana tukemaan keisaria ja Espanjan lähettiläs Wienissä, Don Inigo Onate, taivutteli luterilaista Saksia liittymään Böömiä vastaan vaihtokaupaksi Lausitzista. Saksi hyökkäsi, ja Espanjan armeija lännessä Pfalzissa esti protestantteja siirtämästä joukkojaan. Onate suunnitteli siirtävänsä Pfalzin vaaliruhtinaan arvon Fredrik V:ltä Baijerin Maksimilianille. Johann Tillyn johtama Katolisen liigan sotajoukko kukisti Ylä-Itävallan kapinan, ja keisarin joukot kukistivat Ala-Itävallan. Yhdessä sotajoukot siirtyivät Böömiin. Tilly löi Fredrik V:n armeijan Valkeavuoren taistelussa lähellä Prahaa 8. marraskuuta 1620 päättäen hänen "talvikuninkuutensa" vain kahden kuukauden jälkeen. Böömin uskovapaus lopetettiin, 27 kapinajohtajaa teloitettiin, protestantit pakenivat maasta ja Tšekki jäi kolmeksisadaksi seuraavaksi vuodeksi Habsburgien valtaan.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Häviö Valkeavuorella aiheutti Evankelisen unionin hajoamisen, vaikka muutamat liittolaiset Fredrikin kanssa jatkoivat taistelua Pfalzissa. Protestantit voittivat Tillyn Wieslochissa huhtikuussa 1622, mutta hävisivät sen jälkeen useita taisteluita. Mansfeldin johtamat protestanttisen armeijan jäänteet pyrkivät Alankomaiden rajalle, mutta Tilly voitti ne 6. elokuuta 1623 Stadtlohnissa, ja vain kolmannes 21000 miehestä pääsi pakoon. Ilman rahaa ja varusteita armeija hajotettiin 1624.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Fredrik V:n maat jaettiin, ja hänet julistettiin lainsuojattomaksi saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa, hänen Reinin-Pfalzin maansa jaettiin katolisille ruhtinaille, ja vaaliruhtinaan asema siirrettiin Baijerin herttualle Maksimilianille, joka oli hänen kaukainen serkkunsa. Maaton Fredrik V pakeni ulkomaille ja taivutteli Alankomaita, Tanskaa ja Ruotsia tukemaan hänen asiaansa.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Protestanttien asema sai murskaavan iskun, omaisuuden takavarikointi ja Böömin ylimystön tukahdutus johtivat maan palaamisen katolisuuteen kahdensadan vuoden hussilaisuuden ja muun protestanttisuuden jälkeen. Protestanttisuus kiellettiin. Espanja sai maita Rein-Pfalzin alueella valmistautuessaan jatkamaan sotaa Alankomaita vastaan. Transilvanian Gabriel Bethlen solmi rauhansopimuksen keisarin kanssa tammikuussa 1622 ja sai alueita Itä-Unkarista.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Tanska oli saavuttanut ajan mittakaavassa merkittävän vaurauden ja vakauden tason Juutinrauman verojen ja Ruotsin maksamien sotakorvausten ansiosta. Hampuri oli pakotettu Tanskan alaisuuteen 1621 ja Tanskan kruununperijästä oli tehty Bremen-Verdenin piispa. Ainoa yhtä hyvin toimeentuleva maa Euroopassa oli Baijeri. Tanskan kuningas Kristian IV (1577–1648) pelkäsi protestanttisen valtakuntansa puolesta ja johti armeijansa keisarikuntaa vastaan Saksan protestanttiruhtinaiden hakiessa turvaa. Englanti, Ranska ja muut vallat huolestuivat Habsburgien vallan kasvusta, mutteivät voineet liittyä sotaan sisäisten ongelmien vuoksi. Ranskan valtionhoitaja kardinaali Richelieu oli myös valmis maksamaan Tanskan sotaretkestä Saksaan. Tanskaa kismitti myös Habsburgien valta Holsteinin ruhtinaskunnassa.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Kristian johti keväällä 1625 20 000 miehen palkkasoturiarmeijan, jonka hän oli varustanut lähes pelkästään omilla varoillaan, sotaretkelle Saksiin. Joukot eivät aluksi kohdanneet juurikaan vastarintaa.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Taistellakseen tanskalaisia vastaan Ferdinand II tarvitsi Friedlandin herttua Albrecht von Wallensteinia. Tämä böömiläinen ylimys oli rikastunut takavarikoimalla maanmiestensä omaisuutta. Wallenstein asetti Ferdinandin käyttöön 30 000–100 000 miehen armeijan vastineeksi oikeudesta ryöstää myös vallatut alueet. Kuningas Kristian ei tiennyt Wallensteinin joukkojen olemassaolosta ja joutui perääntymään katolisten saatua ensimmäisen voittonsa Dessaun sillan taistelussa Mansfeldin johtamia joukkoja vastaan huhtikuussa 1626. Mansfeld sairastui ja kuoli muutaman kuukauden kuluttua.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: 27. elokuuta Tillyn johtama Katolisen liigan armeija tuhosi Tanskan joukot Lutterin taistelussa. Kristianin huono onni jatkui, hänen mahdolliset liittolaisensa Englanti ja Ranska olivat sisällissodassa, Ruotsi soti Puolaa vastaa, eivätkä Brandenburg tai Saksi halunneet järkyttää itäisen Saksan heiveröistä rauhantilaa liittymällä sotaan.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Yhdistetyt katoliset sotajoukot marssivat pohjoiseen valloittaen ja ryöstäen Mecklenburgin, Pommerin ja 1627 koko Jyllannin. Wallenstein ei kuitenkaan saanut vallatuksi Själlannin saarella olevaa Tanskan pääkaupunkia, sillä hansakaupungit ja Puola eivät sallineet keisarin laivaston rakentamista Itämerelle. Hän aloitti Stralsundin piirityksen. Kaupunki oli ainoa sotaakäyvien valtioiden kaupunki, jossa oli tarpeelliset telakat laivaston rakentamiseksi Tanskaa vastaan. Armeijan ylläpito maksoi kuitenkin kohtuuttoman paljon verrattuna siihen, mitä sodasta Tanskaa vastaan olisi voinut saada.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Seuraavan kahden vuoden aikana katolisten valtaan joutui yhä enemmän alueita. Katolisten täydellinen voitto näytti jo varmalta, kun Katolinen liiga yllytti keisari Ferdinand II:ta ottamaan takaisin kaiken luterilaisen omaisuuden, joka Augsburgin rauhan jälkeen oli menetetty. Maaliskuun 1629 hyvitysediktin mukaan näihin kuuluivat kaksi arkkihiippakuntaa, kuusitoista hiippakuntaa ja satoja luostareita. Niin aateliset kuin maaorjatkin yhtä kaikki jättivät maansa Böömissä ja Itävallassa mieluummin kuin kääntyivät katolisiksi.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: 22. toukokuuta 1629 solmitussa Lyypekin rauhassa Kristian IV hylkäsi protestanttien tukemisen säilyttääkseen valtansa Tanskassa. Hän menetti kaikki Saksassa olleet maansa.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text:
Ferdinand II:n hovi alkoi epäillä Wallensteinin pyrkivän kääntämään saksalaisia ruhtinaita puolelleen ja pyrkivän itse keisarin asemaan. Ferdinand vapautti Wallensteinin velvollisuuksistaan 1630 ja joutui luottamaan Tillyn johtamiin katolisen liigan joukkoihin.
Kustaa II Aadolf tuli Saksan luterilaisten avuksi kuten Kristian IV ennen häntä, mutta myös hakemaan taloudellisia etuja Itämeren etelärannikolta. Kustaa II Aadolfia tukivat jälleen taloudellisesti Ranskan Ludvig XIII:n pääministeri Richelieu ja alankomaalaiset.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Kesällä 1630 hyvin varustettu Ruotsin armeija nousi maihin Pommerin rannikolla. Pommerin, Brandenburgin ja Saksin ruhtinaat eivät osanneet päättää osallistuisivatko sotaretkeen, mikä viivytti hyökkäyksen alkua ja Magdeburgin kaupungin avuksi pääsyä. Tällä aikaa Kustaa II Aadolfin joukkojen eversti Dietrich von Falkenberg puolusti Magdeburgin kaupunkia Keisarin puolella taistelleen Tillyn joukkoja vastaan, kunnes nämä seitsemän kuukautta kestäneen piirityksen jälkeen valtasivat ja ryöstivät kaupungin 20. toukokuuta 1631 tappaen lähes kaikki sen asukkaat eli 20 000 henkeä.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Ruotsin armeija marssi etelään Saksiin. Breitenfeldin taistelussa 17. syyskuuta 1631 Kustaa II Aadolfin ja Saksin vaaliruhtinaan Juhana Yrjö I:n joukot löivät Leipzigin pohjoispuolella katolisten Johann Tillyn ja kreivi Gottfried Heinrich Pappenheimin armeijat. Katolinen ratsuväki ajoi ensin saksilaisjoukot pakoon, ja ne pysähtyivät vain hetkeksi ryöstämään ruotsalaisten leirin. Tämän jälkeen Ruotsin ratsuväki ajoi keisarillisen ratsuväen pakosalle, jolloin myös keisarin jalkaväki pakeni taistelukentältä. Katoliset menettivät 6 000 miestä, yli puolet joukoistaan, mutta Kustaa II Aadolf saattoi korvata menetyksensä omaan armeijaansa värvätyistä vangituista palkkasotureista. Voittoisan taistelun jälkeen muutkin protestanttiset ruhtinaskunnat liittyivät sotaan. Ruotsin joukot viettivät talven Etelä-Saksassa.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text:
Kustaa Aadolf suuntasi Baijeriin, ja armeija saavutti maaliskuussa Tonavan. Lechvirralla käytiin voittoisa Rainin taistelu Göran Wrangelin ja Kustaa Hornin johdolla, Tilly sai surmansa 30. huhtikuuta 1632, ja ruotsalaiset valtasivat Münchenin. Ferdinand II:n oli turvauduttava tappion edessä uudelleen epäilyttävän Wallensteinin apuun, joka hätäisesti keräsi uuden palkkasoturijoukon ja hyökkäsi Saksiin syksyllä 1632.
Wallenstein ja Kustaa II Aadolf kohtasivat Lützenin taistelussa 6. marraskuuta 1632. Protestantit voittivat, mutta Kustaa II Aadolf sai surmansa, samoin katolisten Pappenheim. Protestanttien armeijan johtajaksi tuli Bernhard Weimar, joka voiton jälkeen valtasi Baijerin. Tällä välin Wallenstein hyökkäsi Ruotsin tukialueille Sleesiaan.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Ferdinand II:n epäilykset Wallensteinia kohtaan heräsivät jälleen loppuvuodesta 1633 hänen kerättyään rauhanliikettä katolisen armeijan johdon keskuudesta. Peloissaan, että Wallenstein olisi vaihtamassa puolta, Ferdinand pidätytti hänet poistettuaan hänet joukkojen komennosta. Wallensteinin komentaja kapteeni Devereux salamurhasi hänet Chebin (saksaksi Eger) kaupungintalolla 25. helmikuuta 1634.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Heilbronnin liiton toivottiin 1633–1634 kääntävän sodan protestanteille voitolliseksi. Keisarillisten joukkojen voitto Nördlingenin taistelussa 6. syyskuuta 1634 päättyi kuitenkin protestanttien kannalta katastrofiin. Ruotsin komentaja Kustaa Horn jäi vangiksi, ja Ruotsin armeija vetäytyi Itämeren rannikolle. Uudeksi ylipäälliköksi nimitettiin Johan Banér.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Osapuolet tapasivat Prahassa 1635, jossa jälleen vahvistettiin Augsburgin rauha vuodelta 1555, jonka tilanteen mukaan katolisten ja protestanttien maat määräytyivät. Hyvitysedikti hylättiin näin ollen, ja kalvinismi laillistettiin. Saksan ruhtinaita kiellettiin solmimasta liittoja keskenään, ja Saksan ruhtinaskuntien armeijat yhdistettiin keisarin määräysvaltaan.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Ranskaa sopimus ei kuitenkaan miellyttänyt, koska Habsburgit säilyivät voimakkaina, ja se liittyi sotaan 1636.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Viimeisessä vaiheessaan sodasta tuli valtataistelu hallitsijoiden välillä, ja uskonto lykättiin syrjemmälle. Ranska, vaikkakin katolinen maa, oli Pyhän roomalaisen keisarikunnan ja Espanjan kilpailija ja päätti liittyä sotaan protestanttien puolella. Kardinaali Richelieu uskoi Habsburgien olevan liian voimakkaita hallitessaan Ranskan itärajan takaisia alueita ja käyttäessään vaikutusvaltaansa Alankomaissa.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Ranska julisti toukokuussa 1635 sodan Habsburgien Espanjalle. Ranska oli liitossa Alankomaiden ja Ruotsin kanssa. Espanja hyökkäsi Ranskaan ja tuhosi Champagnen ja Burgundin provinsseja ja uhkasi vuonna 1636 jopa Pariisia. Keisarillinen kenraali Johann von Werth ja espanjalainen komentaja kardinaali Ferdinand Habsburg johtivat Habsburgien armeijoita. Keisari Ferdinand II kuoli 1637 ja Ferdinand III:sta tuli hänen seuraajansa.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Ruotsalainen kenraali Johan Banér löi Saksin ja Itävallan yhdistyneet joukot Wittstockissa 4. lokakuuta 1636 ja vaikeutti näin Habsburgien asemaa. Espanjan joukot ajettiin Ranskasta 1636. Keisari koki seuraavan merkittävän iskun Rheinfeldenissä 2. maaliskuuta 1638, ja sen jälkeen keisarilliset armeijat joutuivat vähitellen luovuttamaan asemansa.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Kenraali Banérin kuoltua toukokuussa 1641 ylipäälliköksi tuli Lennart Torstensson. Hän valtasi Jyllannin sotaretkellä 1642–1645, kun Tanska oli julistanut sodan Ruotsille, ja tuhosi laajoja alueita läntisessä Saksassa ja Itävallassa.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Kardinaali Richelieu kuoli 1642, Ludvig XIII kuoli 1643 ja Ludvig XIV oli valtaistuimelle noustessaan vasta viisivuotias. Hänen sijaishallitsijansa kardinaali Mazarin aloitti ponnistelut rauhan palauttamiseksi. Neuvotteluja käytiin Münsterissä ja Osnabrückissä 1645, mutta ne jäivät tuloksettomiksi.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Ruhtinas Louis II de Condén joukot löivät espanjalaiset Rocroissa 19. toukokuuta 1643. Ranskan armeija hävisi marraskuussa Tuttlingenissä, mutta se ei parantanut Habsburgien asemaa. Condén ja Henri Turennen armeijat murskasivat Baijerin Freiburgin taistelussa elokuussa 1644 ja 3. elokuuta 1645 itävaltalais-baijerilaiset joukot Nördlingenissä. Katolisten viimeinen merkittävä komentaja, kreivi Franz von Mercy sai surmansa taistelussa.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Ruotsin sotatoimet siirtyvät 1645–1648 Böömiin, Määriin ja Baijeriin. Ruotsin marsalkka Lennart Torstensson voitti katolisen armeijan 6. maaliskuuta 1645 Jankovin taistelussa Prahan lähellä.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Vasta hyökkäys keskiseen Baijeriin sai Maksimilianin myöntymään rauhaan, ja 14. maaliskuuta 1647 Baijeri, Köln, Ranska ja Ruotsi solmivat Ulmissa aselevon. Keisari ei taipunut tästä, vaan taistelut jatkuivat Saksassa, Luxemburgissa, Alankomaissa, Italiassa ja Espanjassa vuoden 1647 ajan. Syksyllä Maksimilian liittyi uudelleen sotaan.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Vuonna 1648 Ruotsin marsalkka Carl Gustaf Wrangel ja Ranskan Turenne ja Condé löivät keisarin ja Baijerin armeijan 17. toukokuuta 1648 Zusmarshausenin ja 20. elokuuta Lensin taisteluissa.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Ainoastaan Itävalta oli enää turvallisesti Habsburgien käsissä. Tämän jälkeen ruotsalaiset saartoivat Prahan, jonka pieni puoli ryöstettiin heinäkuussa ja ranskalaiset ja ruotsalaiset joukot piirittivät Müncheniä. Hyökkäyksen uhka Wieniin ja Lensin taistelu taivuttivat Ferdinandin suostumaan voittajien ehtoihin.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Westfalenin rauha solmittiin Münsterissä 24. lokakuuta 1648. Neuvottelut käytiin Ferdinand III:n, Ranskan, Espanjan, Alankomaiden, Ruotsin, Portugalin ja paavin edustajien kesken.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Aikaisemman Augsburgin sopimuksen sisältävä Prahan rauhansopimus jäi voimaan, tosin rajoiksi määrättiin vuoden 1624 rajat, mikä oli protestanteille eduksi. Ranska sai Metzin, Toulin ja Verdunin hiippakunnat ja Elsassin lukuun ottamatta Strasbourgia ja Mulhousea. Ranska sai myös edustajan Saksan valtiopäiville.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Ruotsi sai Länsi-Pommerin ja Bremenin ja Stettinin hiippakunnat, ja äänioikeuden Saksassa. Baijeria varten perustettiin uusi vaaliruhtinaan arvo, ja siten se sai äänestää keisarinvaalissa. Brandenburg sai Itä-Pommerin ja Magdeburgin hiippakunnan.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Sveitsi ja protestanttinen yhdistyneet Alankomaat tunnustettiin itsenäisiksi. Alankomaat olivat kapinoineet Espanjaa vastaan aikaisemmat 80 vuotta (ns. kahdeksankymmenvuotinen sota), mutta oli edelleen ollut virallisesti Habsburgien hallussa.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Saksan ruhtinaat saivat oikeuden ulkopolitiikkaan, mutta eivät saaneet julistaa sotaa keisaria vastaan. Keisarin valinta ennen edellisen kuolemaa kiellettiin. Pfalz jaettiin Fredrik V:n pojan Kaarle Ludvigin ja Baijerin vaaliruhtinaan Maksimilianin kesken. Se jakautui siten katoliseen ja protestanttiseen osaan, joista Kaarle Ludvig sai Reinin Pfalzin ja Maksimilian piti Ylä-Pfalzin.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Historioitsijoilla on ollut erimielisyyttä sodan aiheuttamista tuhoista. Keski-Euroopan talouden kehitykselle sota aiheutti kuitenkin merkittävää tuhoa. Arvioiden mukaan Saksan väestömäärä laski 25–40 prosenttia, mutta joillain alueilla kuten Württembergissä kuoli jopa kolme neljäsosaa väestöstä. Parhaiten selviytyivät linnoitetut kaupungit ja etenkin Hampuri ja Bremen.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Westfalenin rauhan suorana seurauksena Saksa jakaantui hajanaisiin pikkuruhtinaskuntiin, jotka kuitenkin kuuluivat nimellisesti keisarikuntaan sen lopettamiseen 1806 asti.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Espanjan heikkous tuli nyt esille. Espanjan sotiessa Ranskaa vastaan Portugali irtaantui kuningaskunnasta, johon se oli liitetty Filip II:n aikana. Ranskasta tuli nyt Manner-Euroopan johtava suurvalta.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Ruotsi soti kolmikymmenvuotisen sodan lopulla (1643–1645) myös Tanskaa vastaan. Voitto tässä sodassa ja alueluovutukset Westfalenin rauhassa merkitsivät Ruotsin suurvalta-aseman alkua.


title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Westfalenin rauhan julistuksia pidetään nykyisten itsenäisten valtioiden alkuna. Monille valtakunnille määrättiin ensimmäistä kertaa rajat, ja valtion kansalaisuutta alettiin pitää tärkeimpänä asiana lainkäytön kannalta. Ennen tärkeämpiä olivat olleet monet limittäiset poliittiset ja uskonnolliset velvoitteet.


title: Yllästunturi

text: Yllästunturi (Ylläs) on 719,3 metriä korkea tunturi Länsi-Lapissa Kolarin kunnassa. Tunturin kupeessa sijaitsee kaksi kylää – pohjoispuolella Äkäslompolo ja eteläpuolella Ylläsjärvi – jotka molemmat saavat tulonsa pääosin matkailusta.


title: Yllästunturi

text: Ylläksen alueella on Ylläksen lisäksi 15 muuta tunturia ja huippua, jotka ovat Kukastunturi, Lainiotunturi, Kuertunturi, Kesänki, Pyhätunturi, Kellostapuli, Linkukero, Iso-Totovaara, Äkäskero, Keskinen laki, Niesakero, Kiuaskero, Mustakero, Iso-Kukasvaara sekä Aakenus.


title: Yllästunturi

text: Yllästunturin huipulla ovat Digitan TV- ja ULA-radiolähettimet. Äkäslompolon puolella on Pallas-Yllästunturin kansallispuiston luontokeskus Kellokas.


title: Yllästunturi

text: Ylläkselle suunniteltiin 1980-luvun lopussa ja 1990-luvun alussa tunnelia, joka olisi lyhentänyt Äkäslompolon ja Ylläsjärven välistä liikenneyhteyttä merkittävästi. Suomen Malmi Oy suoritti Keskisellä laella ja Varkaankurussa geologisia tutkimuksia. Pelkän liikennetunnelin hinnaksi arvioitiin 120 miljoonaa markkaa. Arvio ei sisältänyt tunneliin suunniteltuja liiketiloja ja parkkipaikkoja. Hankkeen rahoittamiseksi kaavailtiin mm. perittäviä tullimaksuja. Suunnitelmien mukaan rakentaminen olisi voitu aloittaa vuonna 1995, mutta lähinnä silloisen laman vuoksi rahoitusta ei tunnelille saatu.


title: Yllästunturi

text: Ylläkselle avattiin 30. syyskuuta 2005 maisematie (yhdystie 9401), joka kulkee tunturin puolelta toiselle sen läntisellä laidalla. Tie oli ensin päällystämättömänä käytössä talvikauden 2005–2006, jonka jälkeen se suljettiin vapun 2006 jälkeen ja rakennettiin valmiiksi. Tien vihkiäiset olivat 8. syyskuuta 2006. Matka kylien välillä on nyt noin 15 kilometriä. Maisematie on tehty hieman puurajan alapuolelle, joten se ei näy kaukaa katsottuna tunturin rinteessä.


title: Yllästunturi

text: Ylläs on suosittu hiihto- ja laskettelukeskus. Sen markkinointislogan on "Ylläs on ykkönen!" Yllästunturilla on kaksi laskettelukeskusta: Ylläsjärven puolella Sport Resort Ylläs (Hiihtokeskus Iso-Ylläs) ja Äkäslompolon puolella Ylläs-Ski. Hiihtokeskuksista on yhteys toisiinsa. Hiihtokeskusten lisäksi myös useat muut Äkäslompolossa ja Ylläsjärvellä toimivat yritykset ja yhdistykset ovat ottaneet Yllästunturin nimen osaksi omaansa. Niin on tehnyt esimerkiksi Äkäslompolossa toimivat urheiluseurat Ylläksen Nousu ja Ylläksen rasti.


title: Yllästunturi

text: Ylläksen alueella on runsasti matkailuun liittyviä palveluja. Majoitukseen on 23 000 vuodepaikkaa kahdeksassa hotellissa Maastohiihtäjille on 330 kilometriä latuja, joista 38 kilometriä on valaistu. Kaikki ladut sopivat sekä perinteiselle että luistelutyylille. Taukopaikkoina on 21 latukahvilaa ja 23 laavua tai kotaa. Koiran kanssa hiihtäminen on sallittu neljällä ladulla. Kahdessa hiihtokeskukessa on yhteensä 29 hiihtohissiä ja 63 laskettelurinnettä. Moottorikelkkareittejä on 410 kilometriä, näistä 300 kilomeriä on hoidettuja reittejä.


title: Yllästunturi

text: Alueella on lisäksi kaksi päivittäistavarakauppaa, välinevuokraamoita, voitelupalveluita, hiihtokouluja, kaksi frisbeegolf-rataa ja kylpylä. Kotieläinpiha Koninjänkässä on yli 40 erilaista eläinlajia.


title: Yllästunturi

text: Pallas-Yllästunturin luontokeskus Kellokas on Äkäslompolon puolella tunturia, tunturiin johtavan tien varressa.


title: Yllästunturi

text: Ylläksellä on yksi gondolihissi, joka kulkee tunturin juurelta tunturin huipulle seitsemässä minuutissa. Hississä on 55 kahdeksan henkilön gondolia, ja sen erikoisuutena on maailman ensimmäinen saunagondoli. Ylläksellä on neljä FIS-rinnettä, joista yksi on Suomen ainoa Super-G-rinne.


title: Yllästunturi

text: Ylläksellä on myös mahdollisuus avantouintiin kolmessa eri paikassa (Ylläsjärvellä, Luosujärvellä ja Äkäslompolossa).