title: Hua Guofeng

text: Hua syntyi Jiaochengissä (交城县), Shanxin provinssissa nimellä Su Zhu. Su liittyi kommunistipuolueeseen vuonna 1938 osaksi vastarintaa japanilaisia vastaan ja otti itselleen salanimen Hua Guofeng.


title: Hua Guofeng

text: Hänestä tuli määräaikainen Kiinan pääministeri Zhou Enlain kuoleman jälkeen tammikuussa 1976, täysivaltainen pääministeri ja puolueen varapuheenjohtaja huhtikuussa 1976 ja viimein puheenjohtaja Maon kuoltua syyskuussa 1976: tosin tätä ei tuotu julki ennen kuin 12. lokakuuta.


title: Hua Guofeng

text: Hänen verrattaen lyhyen johtajuutensa aikana häntä kiiteltiin neljän koplan savustamisesta pois poliittisesta vallasta ja siten hänestä tuli johtaja, jonka ilmaantuminen merkitsi virallista loppua Kulttuurivallankumoukselle. Kun Deng Xiaoping vähitellen saavutti jälleen lisää valtaa puolueen sisällä, Hua syrjäytettiin tiukan Maon linjan tukemisen takia ja Zhao Ziyang otti hänen paikkansa pääministerinä vuonna 1980, ja Hu Yaobang puolueen puheenjohtajan paikan vuonna 1981. Hänet alennettiin alemmaksi varapuheenjohtajaksi ja kun tämä virka lakkautettiin vuonna 1982, hän jäi tavalliseksi Keskuskomitean jäseneksi, virka jota hän piti marraskuuhun 2002 asti, vaikkakin oli jo ohittanut määrätyn 70 vuoden eläkeiän.


title: Hua Guofeng

text: Lokakuussa 2001 ilmoitettiin että Hua Guofeng olisi eronnut kommunistipuolueesta terveydellisiin syihin vedoten. Viranomaiset eivät kuitenkaan ole vahvistaneet tätä tietoa. Kiinan viranomaiset ilmoittivat Huan kuolleen 87-vuotiaana elokuussa 2008.


title: Luomutuote

text: Luomutuote on luomumaatalouden tuote. Suomessa viranomaiset (Evira ja Ely-keskukset) valvovat luomuviljelyä, luomutuotteiden valmistusta, kuljetusta ja myyntiä. Luonnonmukaisen tuotannon vaatimukset määritetään EU-lainsäädännössä. Suomessa Elintarviketurvallisuusvirasto Evira ohjaa ja suunnittelee valvontaa sekä valvoo luomuelintarvikkeiden ja -rehujen valmistajia Luomutilat kuuluvat ELY-keskusten valvontaan. Suomeen tuotavia luomutuotteita valvoo Tullilaitos. Ahvenanmaalla luomutuotantoa valvoo Ahvenanmaan maakuntahallitus. Luomuvalvonta on siihen kuuluville toimijoille maksullista.


title: Luomutuote

text: Luomutuotteiden ja niiden lisäaineiden (esimerkiksi etikka ja mausteet) tulee olla pääsääntöisesti luonnonmukaisesti tuotettuja, mikä kuitenkin sallii rajoitetun lannoitteiden, tuholaismyrkkyjen ja antibioottien käytön. Luomumerkki voidaan myöntää viljellyille ja jalostetuille elintarvikkeille sekä myös luonnosta kerätyille tuotteille, mikäli tuotteiden keruualue on tarkastettu luomusäännösten mukaisesti.


title: Luomutuote

text: Laajan luomuruokaa koskevan katsauksen mukaan luomutuotetuissa ruoissa oli selvästi enemmän hyödyllisiä antioksidantteja sekä vähemmän haitallisia torjunta-ainejäämiä ja raskasmetalleja kuin tavallisesti tuotetuissa. Kyseistä katsausta on kritisoitu heikkotasoiseksi ja aiemmista katsauksista poikkeavaksi. Toisaalta Suomessa luomusta saa heikosti seleeniä ja D-vitamiinia, lannoitteena käytetty lanta voi aiheuttaa tauteja, ja luomun 2–6-kertainen hinta voi vähentää kasvisten syömistä haitallisesti. Useiden tutkimustulosten perusteella ei voida väittää luomuruoan olevan tavallista ruokaa turvallisempaa, terveellisempää, paremman makuista tai ympäristöystävällisempää.


title: Luomutuote

text: Myös biodynaamisesti viljeltyjen tuotteiden edellytetään kuuluvan luomuvalvonnan piiriin. Biodynaamisille tuotteille myönnettävä "Demeter-merkki" on kansainvälinen tuotemerkki. Merkin käyttöä Suomessa valvoo Biodynaaminen yhdistys. Biodynaaminen viljely tehdään Rudolf Steinerin antroposofisten näkemysten mukaisesti ja siinä käytetään "biodynaamisia" ruiskutteita (ks. homeopatia), joiden on tarkoitus välittää maahan taivaankappaleiden kosmisia voimia.


title: Luomutuote

text: Tieteellisen tutkimuksen perusteella luomutuotantoa ei voida sanoa tavanomaista ympäristöystävällisemmäksi, vaikka yksittäistutkimuksia on molempiin suuntiin.


title: Luomutuote

text: Aihetta tutkinut Oxfordin yliopiston tutkijaryhmä totesi, että sekä luomuviljely että tavanomainen viljely ovat ympäristölle haitallisempia kuin integroidut menetelmät, joissa mikään hyödyllinen käytäntö ei ole kiellettyä. Integroidut menetelmät ja tavanomainen tuotanto näyttävät paljon paremmilta päästöjen, energiankulutuksen ja biodiversiteettivaikutuksen suhteen, kun otetaan huomioon luomun vaatima laajempi peltoala.


title: Luomutuote

text: Tohtori Hanna Tuomiston mukaan monet luulevat luomun olevan automaattisesti ympäristöystävällistä, vaikka tutkimus osoittaa, että se on toisinaan ympäristölle haitallisempaa kuin tavanomainen viljely. Tuomiston Oxfordin yliopistossa johtama 71 vertaisarvioidun tutkimuksen meta-analyysi päätyi siihen, että luomuviljan, -maidon ja -sianlihan kasvihuonepäästöt ovat suuremmat kuin tavanomaisilla mutta naudanlihan ja oliivien kasvihuonepäästöt vähäisempiä. Luomutuotanto vaati enemmän peltoalaa saman tuotteen tuottamiseksi.


title: Luomutuote

text: Tutkijoiden mukaan asetelmasta "luomu vastaan tavanomainen" pitäisi luopua ja yhdistää molempien hyviä puolia, jotta saataisiin näitä ympäristöystävällisempää tuotantoa. Pitäisi jalostaa uusia lajikkeita vähentämään suojeluaineiden tarvetta ja käyttämään ravinteita tehokkaammin sekä lisäämään satoisuutta, jotta että peltoalaa ei tarvittaisi niin paljon, vaan villieliöillekin jäisi tilaa. Luomutuotanto vaatii Tuomiston et al. meta-analyysin mukaan 84 % enemmän peltoalaa.


title: Luomutuote

text: Luomutuotteen typpi-, typpioksidi- ja ammoniakkipäästöt ovat suurempia kuin tavanomaisen tuotteen tarvittavan suuremman peltoalan vuoksi, samoin rehevöittämis- ja happamoittamisvaikutukset mutta energiankulutus oli vähäisempää. Muut erot eivät olleet tilastollisesti merkitseviä.


title: Luomutuote

text: Ruoan luomu-status ei takaa ympäristöystävällisyyttä, ja luomuruoka tuodaan usein toiselta puolen maailmaa.


title: Luomutuote

text: Vain 8 % suomalaisista ilmoitti ostaneensa luomua ympäristösyin, ja Suomen ympäristökeskuksen tutkimuksen mukaan luomuruisleipä saastutti vesistöjä enemmän kuin tavallinen.


title: Luomutuote

text: Luomutuotanto etsii ratkaisuja maatalouden ongelmakohtiin. Koska keinolannoitteiden valmistukseen kuluu paljon fossiilisia polttoaineita, luomutuotanto käyttää muun muassa typensitojakasvien ilmasta sitomaa typpeä ja eloperäisiä lannoitteita. Keinolannoitteissa käytetty fosfori tulee kaivannaisena loppumaan maapallolta noin 50 vuodessa, joten uusia ratkaisuja lannoittamiseen on etsittävä. Luomutuotannosta ei tässä asiassa ole kuitenkaan apua, koska uudet tehokkaat keinot fosforin kierrättämiseksi käyttävät kemiallisia menetelmiä, ja syntyvät kierrätyslannoitteet ovat siten automaattisesti luomusääntöjen kieltämiä.


title: Luomutuote

text: Varsinaisia fosfaattikivivarantoja arvioidaan olevan 67 miljardia tonnia (Jasinski 2013) eli tilastollisesti 338 vuodeksi. Laajemmin fosfaattikiveä on vielä moninkertainen määrä, arviolta 290–460 miljardia tonnia (Jasinski 2013; Van Kauwenbergh 2010).


title: Luomutuote

text: Kuluttajatutkimukset ovat osoittaneet, että terveellisyys ja turvallisuus ovat keskeisiä luomutuotteiden valintaperusteita. Luomutuotteiden terveellisyyttä on kuitenkin tutkittu vasta vähän, väestötasolla ei juuri lainkaan. Myös tutkimusten laaduissa on eroja, eikä kaikissa tutkimuksissa ole lainkaan kontrolliryhmiä, joihin tuloksia voitaisiin verrata.


title: Luomutuote

text: Luomun turvallisuustutkimuksia vaivaa sama ongelma. Torjunta-ainepitoisuudet ovat pienempiä joissakin tutkimuksissa, mutta eivät kaikissa. Nitraattipitoisuudet ovat useimmissa tutkimuksissa pienempiä, ja tämä on uskottava ero vähemmän intensiivisen lannoituksen takia. Toisaalta eri kasvilajien väliset erot ovat suurempia kuin luomun ja tavanomaisen, joten sen merkitystä on vaikea tietää. Raskasmetalli- ja dioksiinipitoisuuksiin viljelytapa ei vaikuta, koska mm. lyijy, elohopea ja dioksiinit tulevat laskeumana ilmasta. Päinvastoin mm. luomukananmunissa on todettu suurempia dioksiinipitoisuuksia vapaan ulkoruokinnan takia kuin vakiorehulla ruokittujen tavanomaisten kanojen munissa. Siten luomu näyttää olevan aivan terveellinen ja turvallinen vaihtoehto, mutta erojen osoittaminen tavanomaisiin tuotteisiin edellyttäisi parempaa tutkimusta.


title: Luomutuote

text: Ruokaturvallisuuden professori Marina Heinosen mukaan "luontaisuus" tai luomu ei takaa terveyttä eikä turvallisuutta. Luomutuotteita saastuttavat bakteerit, homeet ja ympäristömyrkyt. Suomalaisissa elintarvikkeissa ei juurikaan ole kasvinsuojeluaineiden jäämiä, mutta vaarana ovat luontaiset yhdisteet, kuten sienimyrkyt, salaatin nitraatti ja kanelin kumariini.


title: Luomutuote

text: Maatalousministeri Jari Koskinen puolustaa luomun edistämistä sen kysynnällä mutta myöntää kysyttäessä, ettei usko sen olevan tavallista terveellisempää. Luomuliiton puheenjohtaja Esa Partanen sanoo, ettei liitto ole koskaan väittänytkään luomun olevan terveellisempää, ravitsevampaa tai turvallisempaa.


title: Luomutuote

text: Organic Watch -luomujärjestön Roger Blobaumin mukaan luomuviljelijät eivät ole koskaan väittäneet luomun olevan tuholaismyrkytöntä, turvallisempaa tai ravinteikkaampaa kuin muut tuotteet.


title: Luomutuote

text:
Toistaiseksi laajimmassa luomuruoan ravintosisältöä käsittelevässä tutkimuksessa, Newcastlen yliopiston vuonna 2014 julkaisemassa 343 tutkimusta kattaneessa metatutkimuksessa, luomutuotteiden havaittiin sisältävän merkittävästi enemmän hyödyllisiä antioksidantteja ja vähemmän haitallisia aineita kuin tavanomaisesti viljellyt tuotteet. Luomuhedelmissä, -kasviksissa ja -viljassa on esimerkiksi 17 prosenttia tavallista enemmän antioksidantteja, 69 prosenttia enemmän flavonoideja, sekä huomattavasti vähemmän torjunta-ainejäämiä ja myrkyllisiä raskasmetalleja kuten kadmiumia. Toisaalta aiemmissa, tuoreehkoissa metatutkimuksissa ei saatu tällaisia tuloksia ja erään metatutkimuksen johtava tekijä moitti Newcastlen tutkimusta epäluotettavaksi, koska siitä ei ollut suljettu pois menetelmällisesti huonoja tutkimuksia. Huomiota on kiinnitetty myös siihen, että eräs uuden metatutkimuksen rahoittajista on luomua tukeva säätiö.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen emeritusprofessori Jouko Tuomisto johti luomun terveyshyötytutkimuksia analysoinutta (Kansanterveyslaitoksen) selvitystä. Luomun terveellisyydestä ei löytynyt näyttöä. American Journal of Clinical Nutrition kävi läpi melkein 100 000 tutkimusta luomun ravintosisällöstä. Tutkimuksista 99,99 % osoittautui kelvottomiksi. Useimmissa ei edes verrattu pitoisuuksia tavallisiin elintarvikkeisiin. C-vitamiinia voi olla hitunen enemmän.


title: Luomutuote

text: Vuonna 2012 tieteellinen konsensus oli, että todistusaineisto ei tue väitettä luomuruoan paremmasta ravintosisällöstä. FSA:n vuoden mittainen systemaattinen tutkimuskatsaus (2009) 50 vuoden tutkimusaineistoon päätyi samaan. Joissain luomukasviksissa (etenkin vihreät lehtivihannekset) on vähemmän nitraatteja, mutta tutkimuskirjallisuudesta ei löydy näyttöä sille, että tällä erolla olisi terveysvaikutuksia.


title: Luomutuote

text: Vuonna 2012 julkaistun systemaattisen tutkimuskatsauksen (17 ihmiskoetta ja 223 pitoisuuskoetta) mukaan eri tutkimuksissa on saatu erilaisia tuloksia, mutta kokonaisuutena luomu- ja tavallisen kasvis- ja eläinruoan väliltä ei löytynyt merkitseviä eroja vitamiinipitoisuudessa.


title: Luomutuote

text: Britannian elintarvikevirastolle tehtiin 162 tutkimusraportin yhteenveto 50 vuoden ajalta, ja siinäkään ei löytynyt olennaisia ravintosisältöeroja tavanomaisen ja luomuruoan välillä. Joissain raporteissa on puhuttu luomun terveellisyydestä, mutta ne eivät perustuneet kaiken tutkimuksen huomioon ottaviin systemaattisiin yhteenvetoihin. Dosentti Jussi Tammisolan mukaan eräitä huonoja tutkimuksia on törkeästi väärinkäytetty luomun markkinointiin mutta nyt tekijänä oli luotettava tutkimuslaitos ja tulokset julkaistiin The American Journal of Clinical Nutrition -tiedelehdessä.


title: Luomutuote

text: Jos myös laaduttomimmat tutkimukset huomioitiin, eroja löytyi, mutta ne erot eivät olleet terveydelle tärkeitä ja johtuivat todennäköisesti eri sadonkorjuuajoista tai eri lannoitteiden käytöstä.


title: Luomutuote

text: Brittitutkijat saivat tutkimuksesta uhkauksia ja vihaista palautetta. Suomessa reaktiot Kansanterveyslaitoksen tutkimukseen olivat samansuuntaisia.


title: Luomutuote

text: Kansanterveyslaitoksen tutkimusprofessori Antti Aron mukaan suomalainen luomu on parhaimmillaan yhtä terveellistä kuin tavallinen suomalainen ruoka. Ongelmana Aro pitää mm. sitä, että luomuruoassa on niukasti seleeniä, joskin onneksi kukaan ei syö pelkkää luomuruokaa.


title: Luomutuote

text: Helsingin yliopiston ravitsemustiedon professori Mikael Fogelholmin mukaan luomun ja normaalin ruoan terveellisyydessä, ravintosisällöissä tai kemikaalijäämissä ei ole havaittu merkittäviä eroja.


title: Luomutuote

text: Ennen vuotta 2005 joissain tutkimuksissa oli luomuruoassa todettu enemmän välttämättömiä aminohappoja mutta usein myös vähemmän proteiinia kuin tavanomaisessa ruoassa. Joissain tutkimuksissa oli todettu korkeampi kuiva-aine-, kuitu-, flavonoidi- ja C-vitamiinipitoisuus kuin tavanomaisessa ruoassa, mutta päinvastaisiakin tuloksia on. Sekä luomutuotteissa että tavanomaisissa tuotteissa nämä vaihtelevat suuresti mm. kypsyysasteen ja kesän kasvukauden mukaan. Ei siis ole aivan selvää, onko luomutuotteen ja tavanomaisen tuotteen välillä suurempaa eroa kuin kahden eri vuoden tuotteiden välillä. Tarvittaisiin siis laadullisesti parempia tutkimuksia, ennen kuin terveellisyydestä voitaisiin vakuuttavasti tehdä johtopäätöksiä.


title: Luomutuote

text: Eräät luomuhedelmät ovat tavallisia kuivempia. Ellei tutkimus ota tätä huomioon, kaikkien aineiden pitoisuudet näyttävät korkeammilta. (Korkeampi kuiva-ainepitoisuus kertoo juuri tästä.)


title: Luomutuote

text: Professori Mikael Fogelholmin mukaan tehotuotannossa voidaan kompensoida maaperän puutteita ja näin saavuttaa parempi ravintosisältö kuin samassa paikassa luomutuotetussa ruoassa.


title: Luomutuote

text: Luomutuotannossa lannoitteiden ja tautien torjunnan puutteen vuoksi kasvit elävät usein kituen ja vähällä typellä ja niissä voi siksi useammin olla homeita ja torajyviä. Tämä johtaa mm. proteiinivajeeseen. Normaaliviljelyssä kasvin ravintoainesaanti optimoidaan ja maaperän puutteet kompensoidaan.


title: Luomutuote

text: Suomalaisten D-vitamiininsaanti on parantunut maitotuotteisiin lisätyn D-vitamiinin ansiosta, mutta luomumaitoon sitä ei saa lisätä, joten siitä saa heikosti D-vitamiinia, vuoden 2014 ravitsemussuositukset varoittavat. Tutkimustiedon perusteella D-vitamiinin heikko saanti lisäisi ainakin riisitautia, osteomalasiaa ja luunmurtumia, ja saantisuositusta nostettiin entisestään.


title: Luomutuote

text: Helsingin yliopiston tutkimuksen perusteella luomumaitoa juovat lapset saavat yli puolet vähemmän D-vitamiinia kuin tavanomaista maitoa juovat. Toisaalta he kompensoivat tätä D-vitamiinilisillä. Voitakaan ei D-vitaminoida toisin kuin margariinit.


title: Luomutuote

text: Useimmat kunnat eivät ole halunneet tarjota lapsille luomumaitoa kouluissa ja päiväkodeissa, koska lasten ei uskota saavan siitä D-vitamiinia ja se on yli kaksi kertaa kalliimpaa. Ratkaisuksi ministeriö suunnittelee pakollista D-vitamiinin lisäämistä, koska nyt sitä lisätään vain tavalliseen maitoon, vapaaehtoisesti, luomumaitoon ei saa lisätä ja Pohjoismainen saantisuositus nostettiin jo 10 mikrogrammaan.


title: Luomutuote

text: Ravitsemusasiantuntija kehottaa kompensoimaan luomumaidon D-vitamiinin vähyyttä esimerkiksi metsäsienillä.


title: Luomutuote

text: Suomalaiset saavat seleeninsä pääosin lannoitteiden seleenilisästä. Luomutuotteiden seleenipitoisuus on hyvin alhainen, koska luomulannoitteisiin ei lisätä seleeniä. Vuoden 2014 ravitsemussuositukset varoittivat tästä ja kertoivat, että seleeniä tarvitaan entsyymien ja muiden proteiinien toimintaan. Sen puutos tuottaa sydänlihaksen rappeumaa, sydän- ja verisuonisairauksia ja syöpiä. Ei kuitenkaan ole tutkimustietoa siitä, miten tämä on vaikuttanut runsaasti luomuruokaa syövien ravitsemustilaan.


title: Luomutuote

text: Suomen maaperässä on poikkeuksellisen vähän liukoista seleeniä, joten lannoitteisiin on lisätty seleeniä vuodesta 1984 väestön ja eläinten seleeninsaannin turvaamiseksi. Kansanterveyslaitos (THL) ja MTT seuraavat toimenpiteen vaikutusta ja lannoitteiden seleenimääriä voidaan säädellä tilanteen mukaan.


title: Luomutuote

text: Joissain luomuruoissakin voi olla merkittävästi seleeniä, esimerkiksi osittain ulkomaalaisista jauhoista tehdyssä luomuleivässä voi olla enemmän seleeniä kuin kotimaisessa luomuleivässä. Luomumaidon seleenimäärä on alle puolet tavallisesta mutta luomusianlihassa ja -kananmunissa seleeniä on saman verran kuin tavallisessa. Tärkeimpiä seleeninlähteitä ovat maito ja liha.


title: Luomutuote

text: Kotieläimet voivat kärsiä ja saada puutossairauksia, jos ne eivät saa tarpeeksi seleeniä. Silti 1.1.2014 alkaen kiellettiin orgaanisen seleenihiivan käyttö luomueläinten rehussa eräitä poikkeuksia lukuun ottamatta. Luomulannoitteista se oli jo aiemmin kiellettyä. Luomumaidontuottaja Heikki Korhonen pahoitteli päätöstä, koska jatkossa luomussa joudutaan turvautumaan epäorgaanisiin seleeninlähteisiin, jotka huonomman imeytyvyyden vuoksi tulevat kalliimmiksi ja eläimen terveydelle haitallisemmiksi.


title: Luomutuote

text: Myös Pro Agria toteaa seleeninpuutteen luomutilojen ongelmaksi ja johtavan karjan vastustuskyvyn alenemiseen ja altistumiseen monenlaisille sairauksille.


title: Luomutuote

text: Suomen vuoden 2014 ravitsemussuosituksissa todetaan, että yleisesti ottaen luomun ravintosisällöstä on sekä myönteisiä että kielteisiä tutkimuksia, eikä johtopäätöksiä kumpaankaan suuntaan voida tehdä. Suositukset kuitenkin varoittavat, että Suomessa kuitenkin luomuruoasta saa heikosti seleeniä ja D-vitamiinia.


title: Luomutuote

text: Professori Antti Aron mielestä luomu/lähiruoan suosiminen päiväkodeissa uhkaa johtaa hinnan vuoksi siihen, että päiväkotiruoan heikko ravitsemuksellinen laatu heikkenee entisestään.


title: Luomutuote

text: Dosentti Jussi Tammisolan mukaan suomalaisten terveydelle olisi erittäin tärkeää syödä kaksinkertaisesti marjoja, hedelmiä ja kasviksia, ja luomutuotteiden 2-6-kertainen hinta päinvastoin vähentää näiden syömistä.


title: Luomutuote

text: Myös kansainvälisen tiedelehden artikkeli arvioi, että vaikka luomuhedelmät ja -vihannekset voivat suojata kroonisilta sairauksilta ja kuolemalta siinä missä tavallisetkin, niiden korkeampi hinta voi estää tämän, etenkin kun nytkään moni ei syö suositeltua viittä päiväannosta.


title: Luomutuote

text: Luomuviljelyssä lannoitteena käytetty karjanlanta voi sisältää taudinaiheuttajia. Esimerkiksi Egyptistä Eurooppaan tuotujen sarviapilan luomusiemenien veriripuli-kolibakteeri (ehec) surmasi vuonna 2011 yli 50 ja vahingoitti 4000 ihmistä. Lähes 800 kärsi munuaisten vakavasta vajaatoiminnasta.


title: Luomutuote

text: Vuoden 2012 meta-analyysin mukaan "E. coli" -bakteereita ei ollut luomussa merkitsevästi enemmän kuin tavanomaisessa ruoassa (7 % luomussa, 6 % tavanomaisessa), vaikka neljä viidestä tutkimuksesta olikin siihen päätynyt. Poistettaessa salaattia koskeva tutkimus saatiin tulokseksi, että luomun kontaminaatioriski oli 5 % korkeampi kuin tavallisen ruoan.


title: Luomutuote

text: Ihmiskokeissa ei ollut merkitsevää eroa kampylobakteereissa.


title: Luomutuote

text: USA:n virallinen tautien valvontakeskus raportoi, että luomua syövillä on kahdeksankertainen ehec-riski. Ehec tappaa ainakin 250 yhdysvaltalaista vuosittain. Luomun korkeampi ehec-riski johtuu siitä, että lannoitteena käytetään karjan lantaa. Ehec tulee naudan suolistosta.


title: Luomutuote

text: Tutkijat varoittavat myös luomukananmunien salmonellariskistä ja luomusikojen trikiiniriskistä. Dosentti Jussi Tammisolan mukaa ulkona tarhatun luomusian trikiiniriski on jopa 28 000 -kertainen.


title: Luomutuote

text: Sekä voimakkaimmat akuutit myrkyt että kaikkein karsinogeenisimmät aineet ovat kummatkin puhtaita luonnontuotteita. Ravitsemus- ja elintarvikebiotekniikan professori Atte von Wrightin mukaa ihmisen valmistamat ovat vähemmän vaarallisia.


title: Luomutuote

text: Ruoasta saatavista torjunta-aineista alle 0,01 % on keinotekoisia, yli 99,99 % luonnollisia (1500 mg/päivä). Myrkyillään kasvit puolustautuvat hyönteisiä, ihmisiä ja muita eläimiä vastaan, ja nämä myrkyt ovat yhtä karsinogeenisia kuin keinotekoiset aineet. Kupillinen kasvi sisältää luonnonmyrkkyjä enemmän kuin ihmisen koko vuosiannos keinotekoisia torjunta-aineita. Vihannesten ja hedelmien terveyshyödyt silti ylittävät haitat.


title: Luomutuote

text: Luomuviljelyssä käytetään luonnollista pyretriini-hyönteismyrkkyä. Sen sukulaisaineet pyretroidit ovat luomussa kiellettyjä, vaikka ne eivät allergisoi.


title: Luomutuote

text: Ulkomaisissa luomutuotteissa torjunta-aineita on useammin kuin kotimaisissa tavallisissa tuotteissa.


title: Luomutuote

text: Luomuviljelyssä tuhohyönteisiä torjutaan BT-bakteerilla (bacillus thuringiensis), mikä saattaa professori von Wrightin mukaan aiheuttaa ruokamyrkytyksiä.


title: Luomutuote

text: Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen emeritusprofessori Jouko Tuomisto toteaa, että torjunta-aineiden määrät suomalaisten ruoassa ovat valvonnan ansiosta muutenkin mitättömiä. Ne ovat prosentin luokkaa sallitusta määrästä, kotimaisessa ruoassa usein vähäisintä. Kuoriminen poistaa 90 % näistäkin jäämistä mutta samalla useimmat hyödylliset ainesosat.


title: Luomutuote

text: Luomussa saattaa olla korkeampi homeriski, koska luomuviljaan ei voi käyttää lakoontumista estäviä korrenvahvistajia. Suomen tuotantoeläimissä homemyrkkysairastumisia on havaittu.


title: Luomutuote

text:
Kirjallisuuskatsauksissa ei löytynyt merkitseviä eroja arsenikin, kadmiumin tai muiden raskasmetallien pitoisuuksissa luomuruoan ja tavallisen väliltä.
Tutkimuskatsauksessa (2012) ihmiskokeissa ei löydetty merkitseviä eroja allergisoivuudessa.


title: Luomutuote

text: Luomukasveihin ei käytetä kasvinsuojeluaineita. Siksi kasvit voivat altistua hyönteisille, mikrobeille ja homeelle ja tuottaa ihmisillekin allergioita aiheuttavia puolustautumisaineita. Esimerkiksi perunan valmistamien myrkkyjen, glykoalkaloidien, pitoisuudet olivat 30 % suurempia luomuperunoissa ja etenkin lapsille haitalliset nitraattipitoisuudet 60 % suurempia. Myös luomumaidon pahemmasta allergeenisuudesta on tutkimysnäyttöä.


title: Luomutuote

text: Kaura sopii yleensä keliaakikoille mutta luomukaurassa on liikaa epäpuhtauksia, mm. rikkakasvien ja muiden viljojen siemeniä.


title: Luomutuote

text: Sertifioidut luomutuotteet voivat olla mutaatiojalostettuja Yhdysvalloissa.


title: Luomutuote

text: Koska luomuyhteisö on sallinut säteilytysmutaatiojalostuksen ja kromosomimutatoinnin, USA:n maatalousministeriö (USDA) katsoi, että myös GM-kasvien ja GM-eläinten tulisi saada kuulua luomutuotantoon, sillä niihin ei liity suurempia riskejä. Organic Watch -luomujärjestön Roger Blobaum vastusti ehdotusta vedoten siihen, että luomuviljelijät eivät ole koskaan väittäneetkään luomun olevan turvallisempaa tai ravinteikkaampaa kuin muut tuotteet tai tuholaismyrkytöntä.


title: Luomutuote

text: Kansainvälisen tutkimuskirjallisuuden ja meta-analyysin perusteella luomuruoka ei ole osoittautunut tavallista maukkaammaksi.


title: Luomutuote

text: Marieke Saherin väitöstutkimuksessa (HY 2006) koehenkilöt kehuivat luomuksi väitettyä ruokaa selvästi vertailuannosta paremmaksi, vaikka molemmat olivat samaa tavallista ruokaa. Ruotsalaisessa väitöstutkimuksessa tehdyssä kaksoissokkokokeessa jopa luomuihmiset pitivät tavallisia porkkanoita "oikean makuisina" ja luomuporkkanoita "karvaina", huonompina.


title: Luomutuote

text:
Ylen MOT-ohjelman mukaan luomun mausta on tehty satoja testejä, mutta kuluttajat eivät ole pitäneet luomua tavallista ruokaa parempana.
Luomutuotteen tunnistaa EU:n luomumerkistä. Merkintä tarkoittaa, että vähintään 95 % tuotteen ainesosista on tuotettu luonnonmukaisesti, tuote on virallisen tarkastusjärjestelmän sääntöjen mukainen, suljettuun pakkaukseen pakattu tuote on lähtöisin suoraan tuottajalta tai valmistajalta ja että tuotteessa on tuottajan, valmistajan tai myyjän nimi sekä tarkastuselimen nimi tai kooditunnus.


title: Luomutuote

text: Lisäksi luomutuotteiden markkinoinnissa käytetään erilaisia luomumerkkejä, joita on käytössä useita. Suomessa on käytössä ja Luomuliiton myöntämä ja valvoma , jotka ovat kansallisia merkkejä. Näillä merkeillä merkityt alkutuotteet tai jalosteet ovat 95 %:sti luonnonmukaisesti tuotettuja. Muita luomumerkkejä ovat muun muassa "EU:n tähkämerkki" ja ruotsalainen "KRAV-merkki".


title: Luomutuote

text: VTT:n akatemiaprofessori Kaisa Poutasen mukaan "luonnollisuushysteria" liittyy menneisyyden haikailuun. Professori Marina Heinosen mukaan lisäainepelko on täysin aiheeton ja lisäaineet ovat usein turvallisempia ja testatumpia kuin luonnonaineet. Yksittäisistä lisäaineista löytyy tutkimusaineistoa, mutta lisäainepelon taustalla ovat usein kysymykset eri lisäaineiden yhteisvaikutuksista, joista ei ole juuri tutkimuksia.


title: Luomutuote

text: Helsingin yliopiston kasvinjalostuksen dosentin Jussi Tammisolan mukaan luomuruoassa on terveydellisiä riskejä. Luomu on hänen mukaansa vähemmän terveellistä, koska sitä tehdään uskomusten varassa. Hän väittää, että luomutuotannon suosiminen lisää vakavia sairauksia ja on ihmiskunnalle kohtalokasta. Tammisola on väittänyt luomun perustuvan taikauskoon, sillä luomulainsäädäntö estää antibioottien käytön tuotantoeläimillä ja määrää homeopatian ja fytoterapian ensisijaisiksi hoitomuodoiksi.


title: Luomutuote

text: Avaruustähtitieteen professori Esko Valtaoja ei hyväksy luomutuotantoa. Hänen mukaansa etenkin geenimuokkaus on välttämätöntä, jos ruoan halutaan riittävän koko ihmiskunnalle. Hänen mukaansa "puhdas luomutuotanto on yksi pahimmista ravintotulevaisuutemme vaaratekijöistä".


title: Luomutuote

text: Suomen maidonkulutuksesta 1,2 % oli luomua vuonna 2007. Tanskan maidonkulutuksesta oli 30 % luomua vuonna 2010.


title: Luomutuote

text: Luomuruokaa saa halvimmalla suuresta marketista, seuraavana kivijalkakaupasta. Kalleimpia ostopaikkoja Vihreän Langan ostoskorivertailussa olivat luomutilat ja Maatilatori, vaikkei näiltä edes saanut kaikkia tuotteita. Syynä ovat marketin tehokas logistiikka ja suuren volyymin tuottama kustannustehokkuus. Lisäksi luomutiloilta saadut 5 tuotetta ostettiin neljältä eri tilalta.


title: Luomutuote

text: Luomua saa vähittäis- ja erikoiskaupoista tai suoraan tiloilta. Luomuruokaa on nykyään saatavilla myös marketeissa laajoin valikoimin. Luomua voi tilata myös suoraan kotiin nettikaupoista tai perustaa luomupiirin. Luomuruoan logistiikkaketju kauppaan tai kuluttajalle voi pienen volyymin vuoksi olla epäekologisempaa kuin tavanomaisen maidon.


title: Luomutuote

text: Marieke Saher tutki väitöskirjassaan ruokaan liittyviä mielikuvia. Hän huomasi, että edes tieto ei horjuta niitä, vaan luomu koetaan terveelliseksi ja geenimuuntelu epäilyttäväksi (kuten Saher itsekin koki ennen tutkimusta), vaikka tutkijoiden mielestä lopputuloksissa ei ole laadullista eroa.


title: Luomutuote

text: Dosentti Jussi Tammisolan mukaan monet yritykset ovat alkaneet myydä ruokaa luonnonmukaisuushumpuukimielikuvilla sen sijaan, että tuottaisivat parempia tuotteita.


title: Luomutuote

text: Suomen Kuvalehden hintavertailussa luomutuotteet olivat 39–112 % kalliimpia kuin tavalliset. Näin on siitä huolimatta, että luomun tukiaiset ovat suurempia.


title: Luomutuote

text: Aviisin hintavertailussa luomukorin hinta oli 2,5-kertainen marketista, 3,5-kertainen erikoisliikkeistä. Useimpien luomukasvisten hinta oli moninkertainen marketissakin mutta lihan vain puolet enemmän ja soijarouheen sama kuin tavanomaisilla tuotteilla. Kokkolan Citymarketissa luomutomaatti maksoi yli tuplasti tavallisen hinnan mutta maito- ja lihatuotteissa ero oli paljon pienempi, keskiarvo 138 %.


title: Luomutuote

text: Vihreän Langan artikkeli neuvoo luomua kaipaavaa ostamaan luomua esimerkiksi silloin, kun löytää sitä melko edullisesti. Artikkelin mukaan väitetyt maku-, terveys- ja ekologisuuserot ovat tutkimuksen valossa kyseenalaisia mutta luomueläimiä kohdellaan paremmin ja luomulihan kalleus saa vähentämään lihansyöntiä.


title: Luomutuote

text: Yhdysvalloissa luomuruoan on laskettu olevan 40–175 % tavanomaista kalliimpaa.


title: Luomutuote

text: Luomu on Yhdysvalloissa 20 miljardin dollarin bisnes (2009). Sitä hallitsevat monet suuryhtiöt kuten Pepsi, Nestle, Kraft, Kellogg, Danone, Cargill ja M&M.


title: Luomutuote

text: Ruoan luomu-status ei takaa ympäristöystävällisyyttä, ja luomuruoka tuodaan usein toiselta puolen maailmaa.


title: Liu Shaoqi

text: Liú Shàoqí (yksink. 刘少奇; perint. 劉少奇, 24. marraskuuta 1898 – 12. marraskuuta 1969) oli Kiinan kommunistisen puolueen johtaja ja Kiinan kansantasavallan presidentti.


title: Liu Shaoqi

text: Liu valmistui vuonna 1921 yliopistosta Moskovassa, Neuvostoliitossa ja hän liittyi kommunistiseen puolueeseen samana vuonna. Hän palasi Kiinaan 1922 ja johti muutamia rautatietyöläislakkoja. Vuosien 1925–1926 aikana hän johti useita anti-imperialistisia liikkeitä ja lakkoja Hubeissa ja Shanghaissa ja joutui tämän takia vangituksi. Vapautumisensa jälkeen vuonna 1932 hänestä tuli kommunistipuolueen Fujianin provinssin pääsihteeri. Kaksi vuotta myöhemmin Liu liittyi Pitkään marssiin ja oli eräs Mao Zedongin kannattajista Zunyin tapaamisessa.


title: Liu Shaoqi

text: Liu valittiin jo 1927 Kiinan kommunistisen puolueen keskuskomiteaan, poliittiseen toimikuntaan 1931 ja vuonna 1954 yhdeksi sen pysyvän komitean viidestä varapuheenjohtajasta. Vuonna 1936 hän oli Pohjois-Kiinan pääsihteeri ja johti japanilaisvastaisia liikkeitä alueella. Liu valittiin puolueen pääsihteeriksi vuonna 1943. Sisällissodan aikana Liu toimi puolueen varapresidenttinä.


title: Liu Shaoqi

text: Kiinan kansantasavallan perustamisen jälkeen toinen ja kolmas Kiinan kansankongressi valitsi Liun presidentiksi. Liu edisti manner-Kiinan talouskehitystä 1950-luvulla, ja 1960-luvulla hän myös auttoi maata elpymään Maon Suuren harppauksen aiheuttamasta taloudellisesta katastrofista. Maon kulttuurivallankumouksessa vuodesta 1966 häntä alettiin pitää “revisionistien” ja “valkoisten” johtajana ja liikettä johtanut Neljän kopla nöyryytti häntä. He'nanissa Liuta pidettiin eristyssellissä, ja kammottavat olot aiheuttivat Liun kuoleman vuonna 1969. Kiinan viranomaiset vahvistivat kuoleman vasta vuonna 1979.


title: Liu Shaoqi

text: Vuonna 1978 alkaneen Deng Xiaopingin valtakaudella Liu Shaoqin kunnia palautettiin ja hänet haudattiin valtiollisin menoin.


title: Nanning

text: Nanning (南宁/南寧) on Guangxin autonomisen alueen pääkaupunki Kiinassa. Kaupungin asukasluku on 6 658 742.


title: Nanning

text: Nanning mainitaan historiankirjoissa ensimmäisen kerran nimellä Jinxing vuonna 318 jaa.. Vuonna 586 sen nimi muutettiin Xuanhuaksi ja Tang-dynastian aikana alueelle perustettiin Yong-niminen prefektuuri. Paikkakunnalle sijoitettiin varuskunta hallitsemaan etnisten vähemmistöjen alueita Guangxissa ja naapurimaakunnissa Yunnanissa ja Guizhoussa. 800-luvun puolivälissä Tang-dynastia soti Nanzhaon valtiota vastaan ja Nanzhaon joukot miehittivät Nanningia jonkin aikaa vuoden 861 jälkeen. Nanning säilyi rajaseutuna Song-dynastian valtakaudella. 1052 alueella syttyi Nong Zhigaon johtama kapina ja sittemmin Nanning tunnettiin lähinnä varuskuntakaupunkina. Ming- ja Qing-dynastioiden aikana Nanningista tuli oma prefektuurinsa.


title: Nanning

text: Qing-dynastian viranomaiset avasivat kaupungin ulkomaalaiselle kaupalle vuonna 1907 ja tämä johti kaupungin huomattavaan kasvuun. 1900-luvun alun aikana kaupunki kasvoi ulos alkuperäiseltä muurin ympäröimältä vanhankaupungin alueelta. Vuosien 1912 ja 1936 välillä kaupunki oli Guangxin maakunnan pääkaupunki korvaten aiemmin pääkaupunkina toimineen Guilinin. 1930-luvulla paikallinen sotaherra Li Zongren suunnitteli nykyaikaisen tilavan kaupunkikaavan. Japani miehitti kaupunkia hetkellisesti vuonna 1940 Kiinan–Japanin sodan aikana ja sittemmin siitä tuli tärkeä Yhdysvaltojen ilmavoimien tukikohta. Japani valtasi kaupungin uudelleen vuonna 1944 ja piti sitä hallussaan seuraavaan vuoteen saakka. Vuonna 1949 Nanningista tuli jälleen Guangxin maakunnan pääkaupunki ja se säilytti asemansa kun Guangxista tehtiin Guangxin zhuangien autonominen alue vuonna 1958.


title: Nanning

text: Ranskan Indokiinan sodan aikana Nanning oli vietnamilaisten kommunistien tärkeä tukikohta Kiinassa ja sen kautta Kiina huolsi sittemmin amerikkalaisia vastaan taistelleita kommunisteja Vietnamissa myös Vietnamin sodassa. Kiinan–Vietnamin sodassa vuonna 1979 sen kautta huollettiin puolestaan kiinalaisia joukkoja.


title: Nanning

text: Nanning Wuxun kansainvälinen lentoasema palvelee kaupunkia ja sen ympäristöä. Lentokentältä liikennöidään kaikkiin Kiinan maakunnallisiin pääkaupunkeihin, sekä ASEAN-maiden tärkeimpiin kaupunkeihin. Jokien kautta voidaan liikennöidä aina Kantoniin, Hongkongiin ja Macaolle saakka. Moottoritiet yhdistävät kaupungin Guiliniin, Liuzhouhun ja Beihaihin


title: Nanning

text: Nanningin bruttokansantuote vuonna 2014 oli yhteensä 314,8 miljardia renminbiä, eli asukasta kohden 45 735. Maatalouden osuus bruttokansantuotteesta on 12 % ja alueella tuotetaan esimerkiksi sokeriruokoa, silkkiä, hedelmiä ja kasviksia. Teollisuuden osuus bruttokansantuotteesta on 29 % ja sen tärkeä osa on maataloustuotteiden jalostus. Muita tärkeitä teollisuuden aloja kaupungissa ovat paperi-, kemikaali-, lääke- ja elektroniikkateollisuus. Suurin yksittäinen talouden ala on palveluala. Turismin ohella logistiikka on kasvattanut merkitystään.


title: Bogotá

text: Bogotá on Kolumbian pääkaupunki ja maan suurin kaupunki. Sen väkiluku vuonna 2011 oli 7,5 miljoonaa ja esikaupungit mukaan lukien 8,8 miljoonaa. Bogotá sijaitsee Distrito Capital de Bogotán pääkaupunkialueella ja on Cundinamarcan departementin pääkaupunki, vaikka ei olekaan osa Cundinamarcaa.


title: Bogotá

text: Bogotá sijaitsee yli 2,6 kilometrin korkeudessa Cordillera Orientalin alueella Andeilla. Kaupunki on kahden yli 3 200 metriä korkean vuoren, nimeltään Guadalupe ja Monserrate, välissä. Bogotán väestö lisääntyy tällä hetkellä vuosittain lähes 5 %, pääasiassa muilta Kolumbian alueilta tulevien ihmisten vuoksi. Kaupunki laajentuu jatkuvasti vastaamaan muuttoliikettä. Tällä hetkellä taajamaa on 384,3 km², ja vuoristoisemmat alueet mukaan lukien pinta-ala on 1 222,5 km².


title: Bogotá

text:
Kaupungin läpi virtaa San Francisco -joki. Se yhtyy useihin muihin jokiin Cundinamarca-Boyacán tasangon lounaisreunalla ja muodostaa Bogotá-joen, joka virtaa Tequendaman putouksille. Näillä 145 m korkeilla vesiputouksilla on nykyisin voimalaitos.
Bogotán asemakaava on ruutukaava, jossa itä-länsisuuntaisten katujen nimi on "calle" ja pohjois-eteläsuuntaisten katujen nimi "carrera". Varakkaiden ihmisten kaupunginosat ovat pohjoisessa ja koillisessa, köyhät asuvat etelässä ja kaakossa ja keskiluokka asuttaa kaupungin keski-, länsi- ja luoteisosia.


title: Bogotá

text: Guadalupe-vuoren huipulla on 15-metrinen Neitsyt Mariaa esittävä patsas ja sen alla pieni erakkoluostari. Montserratin luostari on perustettu 1657. Kaupungin keskustassa oleva goottilaistyylinen kirkko "Iglesia Nuestra Señora del Carmen" on yksi sen tunnetuimmista nähtävyyksistä. Tuhannet kaupunkilaiset käyvät myös "Iglesia del Divino Niño Jesús del 20 de Julio" ja "Iglesia San Alfonso María de Ligorio" -kirkoissa.


title: Bogotá

text:
Bogotán merkittävimpiä museoita ovat alkuperäisasukkaiden kultaesineitä esittelevä "Museo de Oro" ja Fernando Boteron taidetta esittelevä museo. Montserrat-vuorelle pääsee köysiradalla ihailemaan maisemia.
Bogotá sijaitsee lähellä päiväntasaajaa pasaatien kohtaamisvyöhykkeellä. Siellä on kaksi sadekautta: maalis-, huhti- ja toukokuussa sekä syys-, loka- ja marraskuussa.


title: Bogotá

text: Lämpötila on varsin tasainen läpi vuoden, kylmimmän kuukauden heinäkuun keskimääräinen ylin lämpötila on 14,9 astetta, kun lämpimimpien kuukausien (helmi- ja maaliskuu) keskimääräiset ylimmät lämpötilat ovat 16,7 astetta.


title: Bogotá

text: Ennen espanjalaisten valloitusta kaupungin paikalla sijaitsi chibcha-intiaanien sivilisaation keskuspaikka Bacatá. Ensimmäiset eurooppalaiset muuttivat kaupunkiin vuonna 1538 Gonzalo Jiménez de Quesadan johdolla ja vaihtoivat sen nimeksi "Santa Fé de Bogotá". Siirtomaakaudella kaupunkia kutsuttiin Santa Feksi. Aluksi aluetta hallittiin Santo Domingosta, mutta vuonna 1550 alue liitettiin Perun varakuningaskuntaan, jonka pääkaupunki oli Limassa. Vuonna 1770 siitä tuli vastaperustetun Uuden-Grenadan varakuningaskunnan pääkaupunki, ja sieltä käsin hallittiin nykyistä Kolumbiaa, Venezuelaa, Panamaa ja Ecuadoria.


title: Bogotá

text: Kaupungin kehitystä 1600- ja 1700-luvuilla hidastivat maanjäristykset sekä isorokko- ja lavantautiepidemiat.


title: Bogotá

text: Vuonna 1948 suositun kansanjohtajan Jorge Eliécer Gaitánin murha laukaisi El Bogotazoksi kutsutut levottomuudet.


title: Bogotá

text: 1900-luvulla kaupungin väkiluku kasvoi huomattavasti väkiluvun ollessa vuonna 1938 noin 358 000, mutta 1990-lukuun mennessä kaupungissa oli asukkaita yli 4 miljoonaa.


title: Bogotá

text: Bogotán ylin paikallistason päätöksentekijä on kaupunginvaltuusto, joka valitaan kolmen vuoden kausille. Jokaista 150 000 asukasta kohti on yksi valtuutettu. Myös pormestarin kausi on kolme vuotta, eikä häntä voida valita toiselle kaudelle. Kolmen vuoden välein valitaan jäsenet myös paikallisvaltuustoihin, JAL, joissa on ainakin seitsemän jäsentä jokaisessa. Kaupungin pormestari nimittää alueellisia pormestareita paikallisvaltuuston ehdottamalta kolmen nimen listalta.


title: Bogotá

text: Bogotán yliopistot ja korkeakoulut ovat itse merkittäviä työllistäjiä, ja niiden ympärille on kerääntynyt teknologiayrityksiä.


title: Bogotá

text: Kolumbian smaragdikauppa on keskittynyt Bogotán keskustaan. Kolumbia tuottaa 60 % maailman smaragdeista. 1900-luvun loppupuolelta alkaen huumekauppa on sekaantunut smaragdikauppaan.


title: Bogotá

text: Bogotássa on noin 30 suurta ostoskeskusta neljässä kaupunginosassa. Erikoiskaupat ovat keskittyneet tietyille alueille: Restrepossa myydään kenkiä ja 12 de Octubre -korttelissa huonekaluja.


title: Bogotá

text: Bogotán liikennejärjestelmään kuuluvat TransMilenio-bussit, tavalliset bussit sekä taksit. TransMilenio-bussit ovat nivelbusseja, jotka liikkuvat vain niille varatuilla kaistoilla. Transmilenio-bussit pysähtyvät vain omilla asemillaan, jotka muistuttavat metro- tai juna-asemia.


title: Bogotá

text: Bogotássa sijaitsee Kolumbian suurin lentoasema, El Doradon kansainvälinen lentoasema. Sillä on kaksi matkustajaterminaalia ja neljä rahtiterminaalia. Uusi T1-terminaali vihittiin käyttöön vuonna 2012.


title: Bogotá

text: Liikenneruuhkat ovat Bogotássa suuri ongelma, ja ruuhka-aikana yksityisautoilua rajoitetaan.


title: Bogotá

text: Vuonna 2011 Bogotássa oli 7 451 700 asukasta, ja sen suurkaupunkialueella yhteensä 8 759 400 asukasta.


title: Bogotá

text: Bogotá sijaitsee ylängöllä, jossa muiscat harjoittivat maanviljelyä ennen espanjalaisten tuloa. Heidän puhumaansa chibchan kieltä puhutaan enää vain pienissä paikoissa kaupungin ulkopuolella.


title: Bogotá

text: Bogotássa on roomalaiskatolinen arkkipiispan istuin. Vuodesta 2010 arkkipiispana on Jesús Rubén Salazar Gómez. Kaupungissa on yli 200 kirkkoa ja seurakuntaa.


title: Bogotá

text: Bogotássa toimii kymmeniä yliopistoja ja korkeakouluja. Arvostetuimpia niistä ovat Universidad Nacional de Colombia, Universidad de los Andes ja Pontificia Universidad Javeriana.


title: Bogotá

text: Bogotássa järjestetään joka toinen vuosi suuri teatterifestivaali "Festival Iberoamericano de Teatro"


title: Bogotá

text: Kaupungin keskustassa olevassa suuressa Simón Bolívarin puistossa järjestetään vuosittain suuri ilmainen rock-konsertti, "Rock al parque". Puistokonsertteihin voi osallistua 120 000 katsojaa.


title: Bogotá

text: Millonarios FC pelaa maan pääsarjassa Primera A.


title: Bogotá

text: Bogotán toinen jalkapallojoukkue on Bogotá F.C. Se pelaa maan kakkosdivisioonassa.


title: Saruman

text: Saruman on kuvitteellinen velho J. R. R. Tolkienin kirjoittamassa fantasiaromaanissa "Taru sormusten herrasta". Romaanissa Saruman Valkoinen on velhojen veljeskunnan ylpeä, vallanhimoinen ja petollinen johtaja, joka on solminut liiton tarinan antagonistin Sauronin kanssa.


title: Saruman

text: Sarumanin hahmo ei esiintynyt vuonna 1917 Tolkienin luonnosteleman "Silmarillionin" tarinassa tai vuoden 1937 lastenromaanissa "Hobitti eli sinne ja takaisin", vaan hänet esiteltiin vasta vuonna 1954 julkaistussa "Tarun sormusten herrasta" ensimmäisessä kirjassa, "Sormuksen ritareissa". "Tarun sormusten herrasta" kirjoittaminen alkoi "Hobitin" julkaisun jälkeen vuoden 1937 loppupuolella, mutta alun perin Saruman ei kuulunut romaanin hahmoihin ja hän mainitaan ensimmäisen kerran vasta "Sormuksen ritareiden" ensimmäisen puoliskon lopussa. Tolkien oli kirjoittanut "Sormuksen ritareihin" juonenkäänteen, jossa velho Gandalf ei pääse päähahmo Frodo Reppulin luokse, koska Saruman on vanginnut hänet torniinsa. Saruman vain mainitaan nimeltä "Sormuksen ritareissa", ja hänen varsinainen ensiesiintymisensä on "Kahdessa tornissa".


title: Saruman

text: "Sormuksen ritareissa" Saruman Valkoinen kutsuu Gandalfin luoksensa Rautapihan linnoituksessa ja ehdottaa hänelle, että he tekisivät liiton mustan ruhtinaan Sauronin kanssa. Vallanhimoinen Saruman on vakuuttunut Sauronin voitosta ja kertoo Gandalfille, että Sauron palkitsee uskolliset liittolaisensa. Gandalf ei hyväksy Sarumanin ehdotusta, joten Saruman vangitsee hänet Rautapihan keskelle Orthancin torniin ja ilmoittaa vangista Sauronille, joka lähettää lähettiläänsä hakemaan Gandalfin valtakuntaansa Mordoriin. Gandalf kuitenkin pakenee Orthancista ja varoittaa Keski-Maan vapaita kansoja Sarumanin petoksesta. Gandalf kertoo, että Saruman on koonnut ja varustellut oman armeijansa kilpailemaan Sauronin armeijoiden kanssa. "Sormuksen ritareissa" Saruman oli pelkkä Sauronin palvelija, mutta myöhemmissä teoksissa korostetaan, että Saruman yrittää pettää liittolaisensa löytämällä Sauronin takoman Valtasormuksen, jonka mahdilla hän voisi ottaa Sauronin paikan ja alistaa koko Keski-Maan valtansa alle.


title: Saruman

text: "Kahden tornin" ensimmäisessä puoliskossa Saruman lähettää armeijansa Rohanin valtakuntaan, mutta tarinan sankareiden johdolla hänen joukkonsa päihitetään eeppisessä Ämyrilinnan taistelussa. Rautapihan vieressä sijaitsevan Fangornin metsän jättiläismäiset entit hyökkäävät Rautapihaan ja hävittävät linnoituksen maan tasalle, koska Sarumanin örkit olivat kaataneet luvatta Fangornin puita. Sankareiden saavuttua Rautapihaan Saruman yrittää lumota Rohanin kuningas Théodenin ja Gandalfin, mutta Gandalf antaa Sarumanille ehdotuksen hylätä liittonsa Sauronin kanssa ja tulla alas Orthancista, johon Saruman on teljennyt itsensä palvelijansa Gríma Kärmekielen kanssa. Saruman ei hyväksy Gandalfin ehdotusta, joten Gandalf rikkoo hänen sauvansa ja erottaa hänet velhojen veljeskunnasta. Enttien vartioidessa Rautapihaa Saruman pysyy Orthancissa sodan loppuratkaisuun saakka.


title: Saruman

text: "Kuninkaan paluussa" Valtasormuksen ja Sauronin tuhon jälkeen sankarit matkustavat Rautapihaan, jossa entti Puuparta kertoo heille, että Saruman on lähtenyt Orthancista. Saruman ja Gríma ovat matkustaneet hobittien kotiseudulle Kontuun, jossa kostonhimoinen Saruman alkaa sortaa hobitteja. Frodon johdolla hobitit kuitenkin alkavat kapinoida ja päihittävät Sarumanin värväämät ryövärit, minkä jälkeen he kohtaavat Sarumanin Frodon kodin Repunpään kuistilla. Frodo antaa Sarumanille luvan poistua Konnusta, mutta Saruman yrittää puukottaa Frodon. Jopa epäonnistuneesta puukotuksesta huolimatta Frodo sallii Sarumanin lähdön, mutta Gríma murhaa Sarumanin, minkä jälkeen hobitit surmaavat nuolilla Gríman. Sarumanin henki leijuu kuihtuneen luurankomaisen ruumiinsa yllä, minkä jälkeen tuulenpuuska puhaltaa sen tiehensä.


title: Saruman

text: Sarumanin taustatarina kerrotaan "Silmarillionin" viimeisessä luvussa "Valtasormuksista ja kolmannesta ajasta", jonka mukaan Saruman ja muut velhot olivat kuolemattomia enkelimäisiä henkiä nimeltä "maiar", joiden tehtävänä oli palvella jumalallisia "valaria". 2000 vuotta ennen "Tarun sormusten herrasta" juonen tapahtumia "valar" lähettivät viisi ihmisen ulkomuodon omaksunutta "maiaria" velhoina Keski-Maahan varoittamaan vapaita kansoja Sauronin paluusta. Saruman oli velhojen ja haltiaylimysten muodostaman valkoisen neuvoston puheenjohtaja, mutta Saruman oli yrittänyt viivyttää neuvoston toimintaa, koska hän uskoi Sauronin johdattavan hänet Valtasormuksen jäljille. "Keskeneräisten tarujen kirjassa" kerrotaan, että Sarumanin kuoleman jälkeen Aragorn miehineen tarkasti Orthancin aarrekammiot ja löysi salaholvin, jossa Saruman olisi säilyttänyt sormusta.


title: Saruman

text: Sarumanin elokuvadebyytti oli Ralph Bakshin ohjaamassa piirroselokuvassa "Taru sormusten herrasta" vuodelta 1978. Sarumanin ääninäyttelijä oli Fraser Kerr. Bakshin elokuvassa Saruman esiintyy vain Gandalfin kanssa Rautapihassa ja myöhemmin Ämyrilinnan taistelussa, koska rajallisen budjetin takia elokuvan päätös on "Kahden tornin" ensimmäisen puoliskon loppuratkaisu. Elokuvassa Sarumanilla on kaavun väri on punainen perinteisen valkoisen sijasta. Sarumanin nimi lausutaan elokuvassa muodossa "Aruman", koska tuotantoryhmän mielestä hahmon nimi oli liikaa Sauronin nimen kaltainen. Päätöksestä huolimatta hänen nimensä lausutaan eräissä kohtauksissa myös muodossa "Saruman". Saruman ei esiinny Rankin/Bassin tuottaman piirroselokuvan "Kuninkaan paluun" hahmokaartissa.


title: Saruman

text: Peter Jacksonin ohjaamassa "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogiassa Sarumanin näyttelijä on Christopher Lee. Elokuvatrilogiassa Sarumanilla on suurempi ja aktiivisempi rooli kuin kirjoissa, erityisesti "", jossa on hän ottanut pääkonnan paikan Sauronin sijasta. Kirjoissa Sarumanin taikavoimiin viitataan vain maininnalla, mutta "" hän loihtii äänellään lumimyrskyn Sumuvuorten ylle ja "" erikoispidennetyssä versiossa hän taikoo sauvallaan tulipallon. Jackson leikkasi Sarumanin roolin pois "Kuninkaan paluusta", mutta kohtaus teki paluun elokuvan erikoispidennetyssä versiossa. Kirjasta poiketen Saruman ei kuole Konnussa, vaan Gríma Kärmekieli iskee häntä puukolla selkään Orthancin huipulla. Legolas ampuu nuolella Gríman ja Sarumanin ruumis syöksyy alas tornista, kunnes se seivästyy rattaaseen.


title: Saruman

text: Saruman esiintyy myös Peter Jacksonin ohjaamassa "Hobitti – Odottamaton matka" -elokuvassa, joskin hänellä on elokuvassa vain yksi kohtaus. Hahmoa esittää toistamiseen Christopher Lee.


title: Hätänumero

text: Hätänumero on puhelinnumero, johon soittamalla saa yhteyden viranomaisiin, kuten pelastuslaitokselle ja poliisiin sekä terveys- ja sosiaalitoimeen hätätilanteissa. Suomessa yleinen hätänumero sekä pelastuslaitokselle, poliisille, että sosiaalipäivystykselle on 112. Myrkytystietokeskuksen numero on (09) 471 977 tai (09) 4711. Meripelastukselle on Suomessa omat hälytyskeskuksensa ja erillinen hätänumero 0294 1000. Joissakin maissa eri palveluilla on eri numerot.


title: Hätänumero

text: Hätänumero on tarkoitettu vain kiireellisiä ja todellisia hätätilanteita varten. Näitä ovat hengen, terveyden, omaisuuden tai ympäristön ollessa uhattuna tai vaarassa, tai jos on syytä epäillä näin olevan. Hätänumero taas ei ole tarkoitettu kiireettömissä asioissa eikä kyselytarkoituksessa, joka pätee myös erilaisissa häiriö- ja poikkeustilanteissa, joissa tiedustelusoitot saattavat tukkia hätänumeron. Jos haluaa kysyä terveyteen liittyvää asiaa eikä ole hätätilanne, voi soittaa valtakunnalliseen päivystysnumeroon 116 117.


title: Hätänumero

text: 112 on varattu hätänumeroksi myös GSM-standardissa. Teoriassa missä päin maailmaa tahansa GSM-puhelimella soitettaessa numero 112 ohjaa puhelun paikalliseen hätäkeskukseen. Yleisimpiin maailmassa käytössä oleviin hätänumeroihin voidaan soittaa GSM-puhelimella, vaikka näppäinlukitus olisi päällä, puhelimen saldoraja olisi ylitetty, puhelimessa ei olisi SIM-korttia tai puhelin olisi lukittunut esimerkiksi liian monen väärän PIN-koodin tai PUK-koodin syötöstä.


title: Hätänumero

text: Euroopan unioni otti käyttöön yhteiseksi hätänumerokseen 112:n 29. heinäkuuta 1991. 112 toimii kaikissa jäsenmaissa, joissakin tosin vanhan puhelinnumeron rinnalla (kuten Britanniassa ja Irlannissa).


title: Hätänumero

text: Lähde:


title: Hätänumero

text: Suomessa hätänumero on yleiseurooppalainen 112. Hätänumeroon voi soittaa maksutta mistä tahansa puhelimesta ilman suuntanumeroa. Soitto onnistuu myös ulkomaisesta matkapuhelinliittymästä. Hätänumeroon tulee soittaa kohdatessaan hätätilanteen, jossa epäilet hengen, terveyden, omaisuuden tai ympäristön ollessa uhattuna tai vaarassa (esim. tieliikenneonnettomuus, tulipalo tai käynnissä oleva rikos). Mikäli hätäpuheluusi ei heti vastata, älä sulje puhelinta vaan odota linjalla kunnes sinulle vastataan. Koska hätänumeroon soittaminen voi pelastaa jonkun hengen, on aina parempi soittaa hätänumeroon kuin olla soittamatta. Hätänumeroon ei kuitenkaan tule soittaa kiireettömissä tilanteissa, tiedustelutarkoituksessa tai häiriötilanteissa joissa ihmishenki ei ole vaarassa (esim. sähkökatkokset tai liikenneruuhkat). Turha soitto saattaa viivästyttää hätää tarvitsevien avunsaantia, joten pilapuheluista voi joutua maksamaan pilasta koituneet kulut ja lisäksi soittaja voidaan tuomita rangaistukseen. Hätäpuhelussa tulee ilmoittaa oma nimi, sijainti ja avuntarve sekä vastata kysymyksiin ja toimia annettujen ohjeiden mukaisesti. Hätäpuhelun saa lopettaa vasta saatuaan luvan. Mikäli mahdollista, hätäpuhelu tulisi soittaa itse.


title: Hätänumero

text: Hätänumeroon ei voi toistaiseksi lähettää tekstiviestiä. Asiaan on kuitenkin tulossa muutos, sillä eduskunta on hyväksynyt asiaan liittyvän lakiesityksen. Tekstiviestipalvelun käyttö kuitenkin edellyttäisi rekisteröitymistä. Kuulo- ja puhevammaisille on tarjolla eri puhelinnumerot, joihin voi lähettää myös tekstiviestejä. Niitä ei ole tuotu julkiseksi ilkivallan pelossa. Helsingin hätäkeskuksen numero on kuitenkin julkaistu: 050 456 4113.


title: Hätänumero

text: Hätäpuhelun soittajan on hyvä tietää sijaintinsa. Katuosoite ja kunta ovat hätätilanteessa tärkein paikkatieto. Mitä tarkemmin tapahtumapaikka on tiedossa, sitä nopeammin apu saadaan paikalle. Erityisesti vapaa-ajanviettopaikan tarkat osoite- tai koordinaattitiedot on hyvä selvittää etukäteen.


title: Hätänumero

text: Hätänumeroon soittajan löytämiseksi voidaan käyttää lankapuhelinnumeron tai matkapuhelimen paikannusta. Näin ollen esimerkiksi ne soittajat, joiden olinpaikasta ei saada selvää, voidaan paikantaa. On mahdollista, että hätänumeroon soittaa esimerkiksi opaskoira tai lapsi, joka ei osaa ilmoittaa sijaintiaan.


title: Hätänumero

text: Suomessa kuitenkin paikannusta käytetään rajoitetusti yksityisyyden suojan vuoksi, ei kaikissa tapauksissa. Aikaisemmin hätäkeskuslaitos joutui matkapuhelinten osalta tiedustelemaan verkko-operaattorilta sijaintia, kunnes tarvittava laitteisto asennettiin hätäkeskusten käyttämään järjestelmään.


title: Hätänumero

text: Koska joissain tapauksissa soittaja ei ole kotipaikkakunnallaan eikä osaa ilmoittaa tarkkaa sijaintiaan, Hätäkeskuslaitos kehitti koordinaattipalvelun, jossa esimerkiksi loma-asunnoissa olevien on helppo etukäteen selvittää WGS84-koordinaattinsa avun pyytämiseksi oikeaan kohteeseen. Palvelu luotiin ensisijaisesti saaristo-olosuhteiden tarpeesta, mutta on tarkka koko Suomessa.


title: Hätänumero

text: Kuntien yhteiset palohälytyskeskukset aloittivat toimintansa 1950-luvun lopulla. Nämä hälytysnumerot ottivat kuitenkin vastaan vain palo- ja pelastustoimen hälytyksiä, ja palohälytysnumero vaihteli paikkakunnittain. Muita käyttötarkoituksia varten oli omat numeronsa: esimerkiksi poliisille ja sairaankuljetukselle oli erilliset numerot. Palokunnan numeroksi oli monella paikkakunnalla valittu "005".


title: Hätänumero

text: Helsingissä kokeiltiin nykyisen muotoista hätänumeroa jo 1970-luvulla, mutta palvelu valtakunnallistettiin vasta vuoden 1983 alussa. Samalla hätänumeroksi yhtenäistettiin "000" koko maassa. Suomeen perustettiin yleiset hätäilmoituskeskukset, ja ne alkoivat ottaa vastaan palohälytyksien lisäksi myös sosiaali- ja terveystoimen hätäilmoituksia. Nykyiseksi 112:ksi hätänumero vaihtui vuoden 1993 alussa, kun Suomi otti käyttöön EU:n yhteisen hätänumeron, ja vanha numero 000 poistui käytöstä.


title: Hätänumero

text: Poliisilla oli olemassa myös oma hätänumeronsa 10022, joka oli käytössä vuoteen 2011 asti, mutta hätäkeskusuudistuksessa poliisin hälytyskeskukset siirrettiin valtiolliseen hätäkeskuslaitokseen. Samalla myös kiireellinen sosiaaliapu liitettiin osaksi hätänumeron 112 palveluita.


title: Hätänumero

text: (Kaikki EU-maat 112 vuodesta 2008)


title: 112 (luku)

text: 112 (satakaksitoista) on luonnollinen luku, joka tulee 111:n jälkeen ja ennen 113:a. Luku on kuuden peräkkäisen alkuluvun summa (11 + 13 + 17 + 19 + 23 + 29)


title: 112 (luku)

text: 112 on Euroopan unionin yhteinen hätänumero.


title: Hessu Hopo

text: Hessu Hopo () on kuvitteellinen henkilö, joka esiintyy Disneyn eläinmaailmassa.


title: Hessu Hopo

text: Hessu esiintyi ensimmäisen kerran The Walt Disney Companyn mustavalkoisessa piirroselokuvassa "Mickey's Revue" (1932) nimettömänä, mutta luonteenomaisesti naurahtelevana, ruokkoamattomana maalaishujoppina. Jatkossa hänen nimensä oli "Dippy Dawg", eli "Hassu Hauva". Nimi Hopo on peräisin hevosta tarkoittavasta sanasta ja liittyy Polle Koninkaulukseen. Hessun ääninäyttelijänä toimi sirkustaiteilija Pinto Colvig vuoteen 1965 asti. Monissa 1930-luvun lyhytelokuvissa Hessu seikkaili yhdessä Aku Ankan ja Mikki Hiiren kanssa. Päähenkilönä Hessu esiintyi kaikkiaan 46 piirroselokuvassa, joista ensimmäinen oli "Hessu ja heinäsirkka" (1939) ja viimeinen "Aquamania" (1961). Alun perin viimeinen Hessun piirroselokuva oli "Goofy's Freeway Troubles" (1965). Jostain syystä Disney-yhtiö on myöhemmin katsonut, että kaksijakoinen päähenkilö ei ole Hessu ja muuttanut sen muotoon "Freewayphobia II" (edeltävä filmi samalta vuodelta oli "Freewayphobia").Yllättäen Disney teki Hessusta vuonna 2007 perinteisellä tekniikalla tehdyn piirroselokuvan "Näin asennat kotiteatterisi".


title: Hessu Hopo

text: Suosituiksi tulivat humoristiset urheilulajien esittelyt, joissa Hessu oli pääosassa (1940-luvun "How to" -sarja). Näissä lyhytfilmeissä Hessu ei usein puhunut lainkaan, vaan kertojanääni selitti lajien sääntöjä ja piirteitä, joita Hessu samanaikaisesti demonstroi. Joukkuelajeja käsitelleissä tarinoissa kaikki hahmot olivat Hessun näköisiä, ja heitä saattoi olla kymmeniä yhdessä episodissa. 1950-luvulla Hessusta tuli animaatioissa keskiluokkainen lähiöperheenisä. 1990-luvulla hän sai televisiosarjan "Goof Troop" eli "Hopon poppoo" ja sen jatkoksi kaksi elokuvaa: "Hopon poppoo" (1995) ja "Hessu Hopo – Rampin rämäpää" (2000). Colvigin jälkeen Hessun ääntä ovat esittäneet George Johnson, Bob Jackman, Hal Smith, Tony Pope, Will Ryan ja Bill Farmer. Hessun suomenkielisenä äänenä on ollut Suomen Kansallisteatterin näyttelijä Petri Liski vuodesta 1987 lähtien.


title: Hessu Hopo

text: Sarjakuvatarinoissa Hessu on hyväsydäminen mutta hölmö hahmo, joka salapoliisitarinoissa esiintyy Mikki Hiiren Watson- tai Hastings-tyyppisenä kumppanina. Hän saa usein varsin tolkuttomia päähänpistoja mutta toteuttaa niitä erinomaisen ennakkoluulottomasti. Tämä auttaa usein häntä ja Mikkiä seikkailuissa eteenpäin. Lisäksi Hessulla on varsin vilkas mielikuvitus.


title: Hessu Hopo

text: Kielenkäytöltään suomennosten Hessu poikkeaa Aku Ankan yleisestä kirjakielisyydestä käyttämällä "mä"- ja "sä"-pronomineja. Muunkielisissä käännöksissä Hessu puhuu usein vielä puhekielisemmin tai murteellisemmin. Hessun luonteenomainen huudahdus on "Hö höö!". Englanninkielisissä tarinoissa Hessulle tyypillisiä lausahduksia ovat toteamus "gawrsh!" (jukra), omaperäinen hykertelyääni "ah-hyuck!" ja "yaah-hoo-hoo-hoo-hooey!" -huuto, jonka Hessu tekee esimerkiksi pudotessaan kallion kielekkeeltä. Huutoäänen loi alun perin itävaltalainen jodlaaja Hannès Schrolle lyhytelokuvaan "Hiihtämisen taito" ("The Art of Skiing", 1941). Sitä käytettiin myöhemmin joissain Disney-animaatioissa myös muiden hahmojen äänenä vastaavissa tilanteissa.


title: Hessu Hopo

text: Hessulla on paljon sukulaisia, joista sarjoissa säännöllisesti esiintyy Indiana Hopo ja Pikku-Pelle. Hessun suku on kotoisin paikkakunnalta nimeltä Hopola (eräissä suomennoksissa Hessukylä), jonka kaikki asukkaat ovat Hessun näköisiä. Hessulla on myös poika nimeltään Max, joka ei esiinny sarjakuvissa.


title: Hessu Hopo

text: Hessulla on myös alter ego Superhessu ("Super Goof"). Hessu saa supervoimansa takapihallaan kasvavista maapähkinöistä, joita hän usein varastoi hattuunsa. Maapähkinöiden teho ei ole kuitenkaan ikuinen, ja usein Superhessu muuttuu takaisin Hessuksi silloinkin, kun supervoimia vielä tarvittaisiin. Aku Ankka -lehdessä Superhessu esiintyi ensi kertaa numerossa 23/1968 tarinassa "Kauniin Helunan ryöstö". Superhessu on esiintynyt myös kerran Mikin klubi -ohjelmassa. Superhessun on luonut Paul Murry.


title: Hessu Hopo

text: Hessun hassut (tai joskus myös kirjalliset) keskiviikot ovat sarja tarinoita, jonka alussa kerrotaan, että Hessu on ruvennut kirjailijaksi, ja hän kertoo Mikille joka keskiviikko tarinan minkä hän on juuri kirjoittanut. Aiheet vaihtelevat keksijästä salaiseen agenttiin. Tarinoissa nähdään monia hessumaisia asioita ja tarinoissa Hessu on aina voittamaton tai erehtymätön sankari ja Mikki tyhmä tai hölmö apuri. Sarjaa on pääosin nähty Suomessa Roope-setä -lehdessä.


title: Tuija Nurmi

text: Tuija Anna-Liisa Nurmi (o.s. Pönkä, s. 19. maaliskuuta 1958 Seinäjoki) on suomalainen lääkäri ja poliitikko. Hän toimi kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1995–2011. Tuija Nurmen kotipaikka on Lahti, ja hän on opiskellut Georg-August-yliopistossa Saksan liittotasavallassa valmistuen vuonna 1982. Dr. med. -tutkinnon samasta yliopistosta hän suoritti vuonna 1985. Lahteen Tuija Nurmi tuli Hämeen Rykmenttiin sotilaslääkäriksi vuonna 1989.


title: Tuija Nurmi

text: Eduskunnassa Tuija Nurmi oli neljännellä kaudellaan, kaudella 2007–2011, jäsenenä suuressa valiokunnassa ja valtionvarainvaliokunnassa, minkä lisäksi hän toimi Länsi-Euroopan unionin parlamentaarisen yleiskokouksen Suomen valtuuskunnan puheenjohtajana. Hän jäi valitsematta eduskuntaan vuoden 2011 vaaleissa. Nurmi on ollut Lahden kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 1993 ja Lahden seurakuntayhtymän kirkkovaltuuston jäsen vuodesta 1995. Hänen muihin luottamustehtäviinsä on kuulunut muun muassa Patrian neuvottelukunnan jäsenyys.


title: Tuija Nurmi

text: Nurmi tunnetaan kiinnostuksestaan maanpuolustukseen, talouteen, erityisesti energiakysymyksiin sekä lääkärinä terveydenhuoltoon.


title: Tuija Nurmi

text: Nurmi on naimisissa, ja hänellä on kaksi lasta. Nurmi työskentelee oman yrityksensä (Nurmi & Sons Oy) kautta Terveystalo Oy:ssa.


title: Maiju Gebhard

text: Maiju Gebhard (15. syyskuuta 1896 Helsinki – 18. heinäkuuta 1986 Helsinki) tunnetaan ennen kaikkea Työtehoseurassa vuosina 1944–1945 keksimästään astiankuivauskaapista. Hänen isänsä oli professori Hannes Gebhard ja äitinsä talousneuvos, kansanedustaja Hedvig Gebhard.


title: Maiju Gebhard

text: Gebhard valmistui kotitalousopettajaksi Ruotsissa vuonna 1919 ja työskenteli sen jälkeen opettajana Orimattilan kotitalousopistossa. Vuodet 1923–1943 hän työskenteli Pienviljelijäin Keskusliiton konsulenttina. Hän oli Työtehoseuran johtokunnan jäsenenä vuodesta 1937 ja siirtyikin johtamaan sen tutkimus-, koulutus- ja valistustoimintaa vuonna 1943. Tässä tehtävässä hän toimi aina eläkkeelle siirtymiseensä vuoteen 1964 asti.


title: Maiju Gebhard

text: Astiankuivauskaapin idean Gebhard sai Ruotsissa opiskellessaan. Siellä aiemmin tiskauksen yhteydessä astiat nostettiin pöydällä olevaan puiseen telineeseen ja sieltä edelleen kuivattiin ja nostettiin kaappiin. Gebhardin innovaatio oli kuivausritilöiden ja ovien asentaminen kaappiin. Tämä säästi huomattavasti perheenäitien työtä ja aikaa kun yksi turha työvaihe poistettiin. Astiankuivauskaappien teollisen valmistuksen aloitti Enso-Gutzeit Oy vuonna 1948. Vuonna 1954 kaapeissa alettiin käyttää muovipäällysteisiä teräslankahyllyjä.


title: Maiju Gebhard

text: Gebhard paneutui työssään erityisesti kotitalouksissa työskentelevien kotiäitien työn rationalisointiin, mutta koneiden kehittämisen lisäksi hän pyrki asenneilmapiirin muokkaamiseen kodeissa. Gebhard korosti työssään aina inhimillisyyttä ja erityisesti asioiden oikeaan arvojärjestykseen panemista.


title: Lucina Hagman

text: Lucina Hagman (5. kesäkuuta 1853 Kälviä – 6. syyskuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen koulunjohtaja, naisasialiikkeen pioneeri ja nuorsuomalainen poliitikko. Hän toimi Naisasialiitto Unionin ensimmäisenä ja pitkäaikaisena puheenjohtajana ja perusti 1899 Martta-järjestön sekä 1907 Suomalaisen Naisliiton. Hagman oli myös yksi 1907 valituista ensimmäisistä naiskansanedustajista. Pedagogina hän oli tyttöjen ja poikien yhteiskasvatuksen puolustaja ja maan ensimmäisen suomenkielisen yhteiskoulun ensimmäinen rehtori. Vuodesta 1899 hän johti Helsinkiin perustamaansa Uutta yhteiskoulua. Hagman sai myös ensimmäisenä naisena Suomessa professorin arvonimen vuonna 1928.


title: Lucina Hagman

text: Lucina Hagmanin vanhemmat olivat nimismies Nils Johan Erik Hagman ja Sofia Margareta Hagman (o.s. Nordman). Hän oli nuorin perheen kuudesta lapsesta. Vanhempia sisaruksia olivat muun muassa Suomen ensimmäisen kansanopiston perustaja Sofia Hagman sekä päätoimittajat August Hagman ja Tyko Hagman. Koti oli ruotsinkielinen, mutta Kälviän suomenkielisessä ympäristössä Lucina Hagman oppi jo lapsena suomea. Isän saatua siirron perhe muutti 1865 Vaasaan, jossa Hagman suoritti nelivuotisen ruotsinkielisen tyttökoulun. Tyttöjen kouluttaminen oli tuohon aikaan harvinaista, ja hän olikin perheen kolmesta tyttärestä ainoa, joka pääsi opintielle. Koulun suoritettuaan Hagman toimi pari vuotta pienten lasten opettajana ja kouluttautui sitten kansakoulunopettajaksi Jyväskylän seminaarissa, josta hän valmistui vuonna 1875. Seminaarissa hänet tunnetiin suomen kielen puolustajana. Siellä hän tutustui myös Minna Canthiin. Hagman pääsi heti valmistuttuaan Hämeenlinnan valmistavan koulun johtajaksi, missä tehtävässä hän toimi vuoteen 1886. Koulussa hänen oppilaanaan oli muun muassa Jean Sibelius. Hagman toimi samanaikaisesti myös kaupungin ruotsalaisen tyttökoulun matematiikan opettajana vuosina 1877–1881.


title: Lucina Hagman

text: Hagman oli kiinnostunut yhteiskunnallisista kysymyksistä jo opiskeluaikanaan ja alkoi osallistua julkiseen keskusteluun 1880-luvun aikana. Hän kannatti tyttöjen ja poikien yhteiskasvatusta eli yhteiskouluja, koska hänen mukaansa erilliset tyttö- ja poikakoulut tukivat yksipuolisia sukupuolirooleja ja jättivät yleensä tytöille mahdollisuuden vain heikompitasoiseen koulutukseen. Hagman uskoi yleensäkin vahvasti kasvatuksen merkitykseen ihmisen kehityksessä. Hän teki matkoja Skandinaviaan, Saksaan ja Sveitsiin tutustuakseen niiden koululaitokseen. Hagman oli 1886 mukana perustamassa Helsingin suomalaista yhteiskoulua (SYK) ja osin hänen kirjoittamansa lehtiartikkelin vaikutuksesta koulun perustajat päätyivät lopulta yhteiskouluun alun perin suunnitellun tyttökoulun sijasta. SYK on nykyisin Suomen vanhin suomenkielinen yhteiskoulu. Hagman valittiin samantien oppilaitoksen ensimmäiseksi rehtoriksi, missä tehtävässä hän toimi vuoteen 1890. Vuosina 1887–1894 hänellä oli lisäksi oma yksiluokkainen (myöhemmin kaksiluokkainen) valmistava koulu Helsingissä, jonka hän kuitenkin myi Alli Nissiselle. SYK:n toisena johtajana Hagman jatkoi siihen asti, kunnes 1899 perusti oman oppikoulun, Helsingin Uuden yhteiskoulun. Sille valmistui pian oma talo Helsingin Kruununhakaan. Hagman oli koulun rehtorina aina vuoteen 1935. Omistajana sekä johtokunnan puheenjohtajana hän jatkoi vuoteen 1938, jolloin myi koulun sen toimintaa jatkaneelle osakeyhtiölle. Vuoteen 1919 saakka hän oli myös opettajana omassa koulussaan. Uudessa yhteiskoulussa Hagman pyrki edistämään sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja oppilaiden luonteen huomioimista opetuksessa.


title: Lucina Hagman

text: Hagman kannatti naisille samoja kansalaisoikeuksia kuin miehillä jo oli sekä mahdollisuutta päästä samoihin ammatteihin. Helsinkiin asettumisestaan saakka hän oli toiminut aktiivisesti 1884 perustetussa Suomen Naisyhdistyksessä. Hän osallistui myös kansainväliseen naiskongressiin Kööpenhaminassa vuonna 1888. Hagman kuului niihin naisasialiikkeen vaikuttajiin, jotka erosivat Naisyhdistyksestä vuonna 1892 ja perustivat Naisasialiitto Unionin. Hänestä tuli sen ensimmäinen puheenjohtaja vuosiksi 1892–1908 ja 1913–1920. Vuonna 1908 hänet nimettiin kunniapuheenjohtajaksi. Hagman perusti myös Martta-järjestön vuonna 1899 nimellä "Sivistystä kodeille". Toiminta alkoi varsinaisesti seuraavana vuonna, jolloin nimeksi tuli Martta-Yhdistys. Hagman toimi järjestön ensimmäisenä puheenjohtajana reilun vuoden ajan. Tavoitteena oli rakentaa isänmaallinen kansanvalistusjärjestö, jossa naisille oli annettu sivistäjän rooli. Järjestö syntyi myös reaktiona helmikuun manifestiin ja venäläistämisuhkaan.


title: Lucina Hagman

text: Hagman oli mukana perustamassa Suomen ensimmäistä raittiusyhdistystä ja kuului Raittiuden Ystävien johtokuntaan. Hänen omistamansa Uusi yhteiskoulu aloitti 1900-luvun alussa raittiusopetuksen ensimmäisenä oppikouluna Suomessa. Sen sijaan kotitalousopetusta ei Marttajärjestön perustajan omassa koulussa annettu lainkaan hänen elinaikanaan. Hagman toimi myös Suomen Rauhanliitossa, joka nimesi hänet kunniajäsenekseen. Hänet kutsuttiin jopa Helsingin työväenyhdistyksen naisosaston perustavan kokouksen puheenjohtajaksi 1898.


title: Lucina Hagman

text: Vuonna 1905 Hagman perusti ystävänsä Maikki Fribergin kanssa "Naisten Ääni" -nimisen lehden nuorsuomalaisia naisia varten. Hagman jatkoi lehden toimituskunnassa kuolemaansa asti. Pian ensimmäisten eduskuntavaalien jälkeen hänen aloitteestaan perustettiin Suomalainen Naisliitto, joka oli tarkoitettu nuorsuomalaisia naisia kokoavaksi valistusjärjestöksi. "Naisten Ääni" siirtyi uuden järjestön äänenkannattajaksi. Hagman toimi Naisliiton puheenjohtajana 1908–1914 ja 1920–1927.


title: Lucina Hagman

text: Naisten äänioikeutta aktiivisesti ajanut Hagman valittiin vuonna 1907 yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden toteuduttua yhtenä ensimmäisistä naisista eduskuntaan. Hän oli Nuorsuomalaisen Puolueen kansanedustajana kaksi lyhyttä kautta, ensin 1907–1908 ja uudelleen 1917. Vuonna 1907 hän toimi anomusvaliokunnan ja 1917 sivistysvaliokunnan puheenjohtajana. Hagmanin ensimmäinen lakialoite koski aviovaimon oikeutta hallita omaisuuttaan. Sen ohella hän ajoi eduskunnassa myös kieltolakia, naisten mahdollisuutta päästä valtion virkoihin, sukupuolten samapalkkaisuutta ja aviottomien lasten oikeudellisen aseman parantamista. Hagman ei ollut kuitenkaan innokas puoluepoliitikko ja kannatti naisten yhteistyötä yli puoluerajojen. Pettyneenä naiskansanedustajien vähäiseen määrään hän ehdotti 1923 naisille omia erillisiä ehdokaslistoja, mikä ei kuitenkaan saanut kannatusta.


title: Lucina Hagman

text: Hagman oli ahkera lehtikirjoittaja ja julkaisi useita kirjoja. Vuonna 1887 hän sai Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran palkinnon julkaisemastaan Fredrika Bremerin elämäkerrasta. 1900-luvun alussa hän julkaisi kaksiosaisen Minna Canthin elämäkerran sekä 1936 omat lapsuudenmuistelmansa. Hagman sai elämäntyöstään professorin arvonimen ensimmäisenä suomalaisena naisena vuonna 1928. Aloitteen arvonimen myöntämisestä olivat tehneet yhdessä Suomalainen Marttaliitto ry ja Suomalainen Naisliitto ry.


title: Lucina Hagman

text: Hagman osti Turun läheltä Siinalan tilan kesäpaikakseen. Hän pysyi ikänsä naimattomana, mutta veljensä vaimon kuoltua vuonna hän otti kaksi näiden lapsista kasvattilapsikseen, ja myöhemmin vielä kolmannenkin sekä yhden sukuun kuulumattoman kasvattilapsen. Koulunjohtaminen kulki suvussa: yksi hänen kasvattityttäristään, Lisa Hagman, perusti vuonna 1919 nykyisen Apollon yhteiskoulun, josta tosin joutui taloudellisista syistä luopumaan pula-aikana. Lucina Hagman kuoli vuonna 1946 ja hänet haudattiin Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.


title: Lucina Hagman

text: Yleisradion vuonna 2004 järjestämässä Suuret suomalaiset -äänestyksessä Lucina Hagman äänestettiin 29. suurimmaksi suomalaiseksi. Hagmanin synnyinkoti Kälviällä on nykyisin Marttajärjestön ylläpitämä museo. Kälviällä (nykyään osa Kokkolaa) toimii myös hänen mukaansa nimetty peruskoulu ja lukio. Helsingin Pihlajamäessä Uuden Yhteiskoulun nykyisen rakennuksen ohi kulkeva tie nimettiin 1999 Lucina Hagmanin poluksi. Kun koululle rakennettiin 2008 uusi katuyhteys, se sai nimekseen Lucina Hagmanin kuja.


title: Herttua

text: Herttua on maskuliininen, yleensä periytyvä aatelisarvo. Se voi viitata itsenäisen herttuakunnan hallitsijaan Manner-Euroopassa, korkeaan aatelisarvoon tai Britannian päärinarvoon (, ). Herttuan vaimo tai naispuolinen herttuakunnan hallitsija on herttuatar (engl. "duchess", saks. "Herzogin", ransk. "duchesse").


title: Herttua

text: Useimmissa germaanisissa kielissä ja suomessa herttuaa vastaava sana tulee gootin kielen sanasta "harjatuga", joka tarkoittaa sotajoukon johtajaa. Englannissa ja useimmissa romaanisissa kielissä herttuaa tarkoittava sana tulee latinan johtajaa tarkoittavasta "dux"-sanasta. Historiallisesti herttua on usein ollut korkein maallinen arvo kuninkaan jälkeen.


title: Herttua

text: Ruotsissa kuninkaan lapsille on ollut tapana myöntää herttuan tai herttuattaren arvonimiä. Tapa on lähtöisin jo Kustaa Vaasan ajalta ja on jatkunut näihin päiviin saakka, esimerkiksi Ruotsin prinsessa Madeleine on Hälsinglandin ja Gästriklandin herttuatar. Myös Ruotsin kruununprinsessa Victorian tytär Estelle on herttuatar. Samanlainen vanha tapa on myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Herttuan arvoon ei kuitenkaan nykyään liity mitään historiallisia erioikeuksia, vaan se on kuninkaan ja kuningattaren tavoin nimellinen aatelisarvo, joka käytännössä kertoo vain kantajansa luonnollisesta tai juridisesta lähisukulaisuudesta monarkkiin (nykyiseen, aiempaan tai tulevaan). Esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan kuningas Yrjö VI oli Yorkin herttua ennen valtaistuimelle nousuaan, veljensä kuningas Edvard VIII kruunusta luopumisen seurauksena.


title: Korso

text: Korso on kaupunginosa Vantaan koillisosassa Korson suuralueella. Kaupunginosassa asuu runsaat 7 300 asukasta (1.1.2015).


title: Korso

text: Korso sijaitsee pääradan länsipuolella. Lähin naapurikaupunki on Kerava, kuusi kilometriä pohjoiseen.


title: Korso

text: Vantaan kaupunginosajaon mukaan Korso rajoittuu idässä päärataan (naapurikaupunginosina Metsola ja Matari), etelässä Asolaan, lännessä Tuusulan Maantiekylän kunnanosaan, luoteessa Vierumäkeen ja pohjoisessa Vallinojaan.


title: Korso

text: Nimi Korso syntyi, kun kolmen kylän – Tuusulan Alikeravan ja Hyrylän sekä Helsingin pitäjän Hanabölen – rajojen yhtymäkohta merkittiin Korson korkeimmalle kalliolle ristillä (risti on ruotsiksi "kors" ja kylien välinen raja "rå"; nimi tarkoitti siis alun perin ristirajaa). Korson historiasta kertova muistolaatta sijaitsee Ruusuvuoren koulun lähellä.


title: Korso

text:
1880-luvun lopulla oli tarve tehdä pääradalle ohituspaikka Tikkurilan ja Keravan välille. Sen vuoksi rakennettiin vuonna 1889 pysäkki lähes asumattomaan erämaahan, Tuusulan ja Helsingin pitäjän rajalle Korsoon. Junat alkoivat pysähtyä Korson pysäkillä kaksi kertaa päivässä, mikä merkitsi alkusysäystä alueen kehitykselle.
Nykyinen, asemakäytöstä jo poistettu rakennus rakennettiin vuonna 1918, Thure Hellströmin Seinäjoen–Kristiinankaupungin–Kaskisten-rataa varten laatimien V luokan aseman tyyppipiirustusten pohjalta.


title: Korso

text: Kerava erotettiin vuonna 1924 Tuusulasta kauppalaksi, jolloin siihen liitettiin vanhan Ali-Keravan kylän alue kokonaisuudessaan. Alueella sijaitsi myös Korson rautatieasema, jonka ympäristö muodosti kauppalan keskustasta selvästi erillisen taajaman. Alueen kasvu oli nopeaa, etenkin sotien jälkeen. Korso oli 1950-luvulla Suomen suurin yhtenäinen omakotialue. Korsoon perustettiin myös tehtaita, kuten Näkövammaisten Keskusliiton omistama Sokeva.


title: Korso

text: Korson asema sijaitsee lähellä "Korsrå"-nimistä rajapyykkiä, jossa Helsingin maalaiskunnan, Tuusulan ja Keravan rajat kohtasivat toisensa. Kasvaessaan taajama laajeni naapurikuntien puolelle, josta aiheutui hallinnollisia ongelmia, jonka vuoksi Korso liitettiin kokonaisuudessaan Helsingin maalaiskuntaan vuoden 1954 alussa. Samaan aikaan oli myös vaihtoehtona tehdä Korsosta itsenäinen kunta. Tuusula ja Kerava tukivat tätä ajatusta, jota Helsingin maalaiskunta vastusti, koska uuteen Korsoon olisi liitetty myös maalaiskuntaan kuulunut Rekola. 1970-luvulta lähtien Korson suuralueelle rakennettiin kerrostaloja Kulomäkeen, Mikkolaan, Vallinojalle, sekä Korson rautatieaseman ympäristöön. Pääosin Korso on kuitenkin edelleen pientalovaltaista aluetta.


title: Korso

text: Tällä vuosituhannella kaupunginosaan on rakennettu monitoimitalo Lumo. Rautatieasema, sekä seurakuntakeskus ovat myös uudistettu. Alueelle rakennetut opiskelija-asunnot ovat monen pääkaupunkiseudun opiskelijan kotina opiskeluaikana. Maarukanmetsän asuinalueen rakentaminen aloitettiin 2000-luvun alussa Mikkolan kaakkoisosaan ja sen rakentaminen jatkuu edelleen.Korson aseman läheisyydessä, Pääradan länsipuolella on monitoimikeskus LUMO, jossa sijaitsevat Lumon kirjasto, yhteispalvelupiste, liikuntahalli, Lumon lukio sekä Lumo-sali. Korson hammashoitola sijaitsee radan länsipuolella. Korson kirkko ja seurakuntakeskus sijaitsee Lumon vieressä, pääsisäänkäyntiä vastapäätä.


title: Korso

text: Korson keskusta-alueen luoteispuolella, Ankkapuiston länsipuolella toimivat Ruusuvuoren koulu ja Korson koulun uimahalleineen. Koulujen välissä on Korson urheilupuisto.


title: Korso

text: Korson länsiosassa toimii lisäksi Vierumäen koulu, jonka Kulomäen opetuspiste antaa alaluokkien opetusta Kulomäessä, Korson eteläosassa.


title: Korso

text: Pääradan itäpuoli kuuluu Metsolan kaupunginosaan. Siellä toimivat myös Korsoa palvelevat Korson terveysasema sekä Kelan palvelupiste, perheneuvola, Korso-Rekolan psykiatrinen poliklinikka, posti ja Korson Helluntaiseurakunta.


title: Korso

text: Korson länsipuolella, viiden kilometrin päässä on Tuusulan moottoritie, osa kantatietä 45. Itäpuolella Lahdenväylä, osa valtatietä 4 (E75). Liittymät molemmista ovat seututielle 152. Näiden lisäksi Korsosta on yhteydet radanvarsitietä pitkin Tikkurilan (etelän) ja Keravan (pohjoisen) suuntiin.


title: Korso

text: Helsinki-Vantaan lentoasema sijaitsee Korsosta noin 9 kilometriä lounaaseen.


title: Korso

text:
Korso kuuluu Helsingin seudun liikennealueen (HSL) seutulippuvyöhykkeeseen. Seutulippu oikeuttaa matkoihin Helsingissä, Espoossa, Kauniaisissa ja Vantaalla. Korsosta kertalipulla matkustavalla on vaihto-oikeus liikennevälineestä toiseen seutuliikennevyöhykkeen sisällä 80 minuuttia.
K- ja N-junat liikennöivät Korson rautatieasemalta Helsinkiin ja Keravalle. Hiljaisempina aikoina asemaa palvelee T-juna Helsinki–Riihimäki-välillä.


title: Korso

text: Korsosta pääsee useilla linjoilla Helsinkiin. Lisäksi sieltä pääsee muilla busseilla Peijaksen sairaalan kautta Mellunmäkeen, Tikkurilaan, Keravalle ja Etelä-Päiväkumpuun, Hyrylään, Myyrmäkeen ja lentoasemalle.


title: Korso

text: Korson pikavuoropysäkin kautta ajetaan Lahden ja lentoaseman sekä Rovaniemen ja Helsingin välisiä linja-autoyhteyksiä.


title: Korso

text: Rautatieaseman pysäköintihallissa, sekä sen lähiympäristössä on yhteensä 376 liityntäpysäköintipaikkaa autoille. Polkupyörille alueella on 165 pyöräpaikkaa.


title: Finland

text: Finland voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Termodynamiikka

text: Termodynamiikka (lämpöoppi) on energian, lämmön, työn, entropian ja tapahtumien spontaanisuuden fysiikkaa. Termodynamiikka on läheisesti yhteydessä tilastolliseen fysiikkaan, josta monet sen lainalaisuudet voidaan johtaa.


title: Termodynamiikka

text: Klassinen termodynamiikka sai alkunsa 1800-luvun alussa. Se liittyi höyrykoneen kehittämiseen. Alussa termodynaaminen tutkimus keskittyi kokeellisiin mittauksiin eikä ottanut kantaa aineen rakenneosiin. Sir Benjamin Thompson tulkitsi jo 1700-luvun lopussa lämmön aineen liikkeeseen perustuvaksi, mutta hänen ajatuksensa otettiin energian käsitteen avulla käyttöön termodynamiikan tutkimuksessa vasta 1800-luvun alussa. William Thomson, tutummin lordi Kelvin, kehitti termodynamiikan teoriasta yhtenäisemmän.


title: Termodynamiikka

text: Termodynamiikan pääkäsite on "systeemi". Systeemi on osa, jonka todellinen tai kuviteltu raja erottaa ympäristöstä. Systeemit luokitellaan "avoimiksi", "suljetuiksi" ja "eristetyiksi" sen mukaan, kulkevatko aine ja energia niiden rajapinnan läpi ympäristöön.


title: Termodynamiikka

text: "Tila" on systeemin termodynaamisten muuttujien joukko.


title: Termodynamiikka

text: Systeemin tila muuttuu kun tapahtuu jokin termodynaaminen prosessi.Tähän perustuu muun muassa lämpömittarien toiminta. Säännön poikkeuksellinen nimeäminen johtuu siitä, että sääntö otettiin käyttöön vasta 1900-luvulla, jolloin ensimmäinen ja toinen pääsääntö oli otettu käyttöön. Aiempien sääntöjen nimeämistä ei haluttu muuttaa, joten se nimettiin nollanneksi. Sääntö on myös niin perustavanlaatuinen, ettei sitä sopinut nimetä jo olemassa olleiden sääntöjen perilliseksi.


title: Termodynamiikka

text:
dU = δQ + δW,
jossa "U" on systeemin sisäenergia, "Q" on systeemiin tuotu lämpömäärä ja "W" on systeemiin tehty työ. Tämä on nykyinen IUPAC:in mukainen merkintätapa.Ensimmäinen pääsääntö on sama kuin energian säilymislaki termodynamiikkaan sovellettuna. Tietty määrä mekaanista työtä vastaa tiettyä määrää lämpöä, minkä osoittaa lämmön mekaaninen ekvivalentti.


title: Termodynamiikka

text:
Tämän vuoksi on ikiliikkuja mahdoton, koska esimerkiksi kitkan voittamiseksi systeemissä olisi synnyttävä koko ajan lisää energiaa.Mikään ei estä järjestystä kasvamasta hetkellisesti, mutta koska epäjärjestyneiden tilojen todennäköisyys on valtavasti suurempi kuin järjestyneiden (hiukkaset voivat järjestyä "epäjärjestykseen" monilla tavoin, "järjestykseen" vain yhdellä tavoin), etenee kehitys todennäköisyyslaskennan lakien mukaan suuressa mittakaavassa, ts. suurella määrällä tapahtumia aina kohti todennäköisintä, epäjärjestyneintä lopputilaa.Tämän vuoksi absoluuttista nollapistettä ei voi saavuttaa.
Termodynamiikassa käytettävät suureet jaetaan ekstensiivisiin ja intensiivisiin suureisiin.


title: Magneettikenttä

text: Magneettikenttä on fysiikassa olio (kenttä), jonka aiheuttaa sähkövarausten liike (sähkövirta) tai muuttuva sähkökenttä. Sellainen on myös magneetin ympärillä, samoin useimpien taivaankappaleiden ympärillä, kuten esimerkiksi Maan magneettikenttä. Magneettikentän suuntaa ja suuruutta kuvataan joko magneettivuon tiheydellä B tai magneettikentän voimakkuudella H.


title: Magneettikenttä

text: Magneettikenttä aiheuttaa liikkuviin varauksiin voiman, joka on kohtisuorassa sekä varauksen liikesuuntaa että magneettikenttää vastaan. Kenttä vaikuttaa myös magneetteihin, esimerkiksi kompassinneulaan, pyrkien kääntämään ne kentän suuntaisiksi.


title: Magneettikenttä

text: Magneettivuon tiheyden yksikkö SI-järjestelmässä on tesla. Vanhempi CGS-järjestelmän mukainen yksikkö oli gauss.


title: Magneettikenttä

text: Useissa tutkimuksissa on havaittu, että sähköasentajilla on muuta väestöä suurempi riski sairastua ALS-tautiin. Vuonna 2017 julkaistussa poikkeuksellisen laajassa tutkimuksessa havaittiin, että työssään tavallista voimakkaammille sähkömagneettisille kentille altistuneilla ammattiryhmillä kuten hitsaajilla, sähkölinjojen rakentajilla, ompelijoilla ja lentäjillä on kaksinkertainen riski sairastua ALS-tautiin. Nature julkaisi samana vuonna tutkimuksen, jonka mukaan vahvimmille magneettikentille altistuvat naiset saavat lähes kolme kertaa enemmän keskenmenoja kuin heikoimmille magneettikentille altistuvat. Tutkimuksessa varustettiin yli 900 raskaana olevaa naista mittarilla, joka mittasi vuorokauden ajan ympäristön magneettikenttien voimakkuuksia.


title: Magneettikenttä

text: Esimerkkejä magneettivuon tiheydestä erilaisissa magneettikentissä:


title: Magneettikenttä

text: Magneettikentän (vuontiheys B) kohdistama voima hiukkaseen, joka liikkuu nopeudella "v" ja jonka varaus on "q":


title: Magneettikenttä

text: Nopeudella "v" liikkuva hiukkanen, jolla on sähkövaraus "q", aiheuttaa ympärilleen magneettikentän, jonka magneettivuon tiheys etäisyydellä "r" on


title: Magneettikenttä

text: Magneettikentän kohdistama voima johtimeen, jossa kulkee virta "I" on


title: Magneettikenttä

text: Biot-Savartin laki eli virtajohtimen, jossa kulkee virta "I", aiheuttama magneettivuon tiheys etäisyydellä "r":


title: Magneettikenttä

text:
missä formula_5 on magneettivakio eli tyhjiön permeabiliteetti.
Ampèren laki:


title: Magneettikenttä

text: Ampere-Maxwellin laki:


title: Magneettikenttä

text: Gaussin laki magneettikentille:


title: Magneettikenttä

text: Faradayn induktiolaki, joka osoittaa, miten muuttuva magneettikenttä "B" saa aikaan pyörteisen sähkökentän "E":


title: Magneettikenttä

text: Suoran virtajohtimen synnyttämä magneettikenttä.


title: Magneettikenttä

text: Amperen lain mukaan minkä tahansa suljetun polun "C" läpi kulkeva virta "I" aiheuttaa magneettikentän, jonka suuruus on


Magneettikenttä


title: Magneettikenttä

text: Kun tarkastellaan (kuvitteellista) ympyrän muotoista polkua, joka on johtimesta etäisyyden "R" päässä saadaan polkuintegraalista


title: Magneettikenttä

text: Magneettikenttä etäisyydellä "R" on siis


title: Magneettikenttä

text: Magneettikentän suunta saadaan oikean käden säännöllä: kun oikea käsi asetetaan johtimen ympärille siten, että peukalo osoittaa virran kulkusuuntaan, magneettikentän kenttäviivat kiertävät johdinta sen ympärillä olevien sormien suuntaisesti.


title: Magneettikenttä

text: Koska magneettikentään asetettuun johtimeen kohdistuu voima, joka riippuu magneettikentän voimakkuudesta ja johtimessa kulkevasta virrasta, kahden virtajohtimen asettaminen vierekkäin aiheuttaa kumpaankin joko niitä erilleen työntävän tai yhteen vetävän voiman riippuen siitä ovatko johtimien virran samansuuntaiset vai erisuuntaiset. Tämä voima riippuu vain johtimissa kulkevasta virrasta, johdinten etäisyydestä ja väliaineen permeabiliteetistä. Siksi ampeeri, sähkövirran yksikkö SI-järjestelmässä, on määritelty tämän ilmiön avulla.


title: Van der Waalsin voima

text: Van der Waalsin voimat ovat molekyylien välisiä heikkoja voimia, jotka ilmentyvät, kun molekyylit ovat korkeintaan 0,3–0,4 nanometrin (3–4 · 10 m) etäisyydellä toisistaan. Van der Waalsin voimat johtuvat molekyylien polarisaatiosta dipoleiksi, erityisesti Londonin voimiin, jotka johtuvat satunnaisesta elektronitiheyden vaihteluista. Voima on nimetty Johannes Diderik van der Waalsin mukaan. Van der Waalsin voimia kutsutaan myös dispersiovoimiksi. Alun perin termiä on käytetty kaikista molekyylien välisistä voimista.


title: Van der Waalsin voima

text: Van der Waalsin voimia esiintyy kaikilla aineilla, mutta ne ovat heikkoja. Jalokaasujen koheesio selittyy van der Waalsin voimalla. Jalokaasujen matalat sulamis-, ja kiehumispisteet osoittavat miten heikkoja van der Waalsin voimat yksinään ovat: helium esimerkiksi nesteytyy vain neljä astetta absoluuttisen nollan yläpuolella eikä kiteydy lainkaan normaalipaineessa.


title: Van der Waalsin voima

text: Atomien ja molekyylien sisäinen elektronitiheys ei ole vakaa, vaan ”lainehtii” satunnaisesti puolelta toiselle. Näin syntyy spontaaneja sähködipoleja, jotka indusoivat vastakkaisen kentän viereisiin molekyyleihin aiheuttaen vetovoiman. Satunnaisuuden takia kaikilla aineilla on van der Waalsin voimia, joten mikään aine ei voi olla todellinen ideaalikaasu. Van der Waalsin voimat muun muassa pitävät nesteheliumin kasassa, ja öljyjen märkyys ja alkaanimuovien kiinteys johtuvat nimenomaan näistä voimista.


title: Van der Waalsin voima

text: Van der Waalsin voimat ovat heikoimpia molekyylien välisistä voimista. Ne eivät pysty murtamaan vahvempia voimia, kuten esimerkiksi veden pintajännitystä. Van der Waals -koheesiovoimalla sitoutunut aine ei siis sekoitu veteen, koska veden koheesiovoima (vetysidosvoima) on vahvempi. Tästä johtuu se, miten vesi pisaroituu vahatulla pinnalla: veden oma pintajännitys on vahvempi kuin vahan van der Waals -voima. Pelkästään van der Waals -voimilla koossapysyvä aine tuntuu öljymäiseltä tai vahamaiselta ja on pehmeää.


title: Van der Waalsin voima

text: Lainehtiminen itse johtuu epäsäännöllisen muodon entropiasta: täydellisiä pallojakaumia on vähemmän kuin epäsäännöllisiä jakaumia. Siksi on yksinkertaisesti todennäköisempää, että atomin elektronijakauma jollain hetkellä on jokin epäsäännöllisistä eikä pallomaisista mahdollisuuksista. Keskimäärin pallomainen atomi viettää suurimman osan ajasta ovaalin muotoisena, koska ovaalin päät voivat osoittaa mihin tahansa. Ovaali voi olla ovaalimainen kiertyneenä rajattoman moneen suuntaan, kun taas pallo voi olla pallomainen vain yhdellä tavalla. Van der Waalsin voimat eivät siis varsinaisesti johdu mistään muusta kuin siitä, että olisi äärimmäisen epätodennäköistä, ettei niitä olisi. Esimerkiksi alkaanimuovien (kuten polyeteeni) tapauksissa mikrotason entropiasta johtuu makrotasolla se entropian vastaiselta vaikuttava ominaisuus, että alkaanimuovit pysyvät muodossaan.


title: Mikroaallot

text: Mikroaallot ovat sähkömagneettisia aaltoja. Ne ovat korkeataajuisia radioaaltoja, joiden taajuus on tuhansia kertoja tiheämpi kuin ääniradiolähetyksiin käytettävien radioaaltojen taajuus. Mikroaaltojen aallonpituus on pidempi kuin infrapunaisella säteilyllä.


title: Mikroaallot

text: Avaruudesta tuleva luontainen taustasäteily muodostuu äärimmäisen heikosta mikroaaltosäteilystä, jonka aallonpituus vaihtelee noin millimetristä noin senttimetriin. Ihmisperäisen mikroaaltosäteilyn määrä on moninkertainen luonnon taustasäteilyyn verrattuna. Langaton viestintäteknologia tuottaa länsimaissa suurimman osan ympäristön mikroaaltosäteilystä. Matkapuhelinverkko lähettää ympäristöön jatkuvakestoista mikroaaltosäteilyä synnyttäen laajan mikroaaltoradiokentän, jonka eri osien voimakkuus vaihtelee sen mukaan, kuinka paljon mikroaaltoihin koodattua informaatiota eli niin sanottua mobiilidataa ilmassa on tarkoitus kuljettaa. Tuotetun mikroaaltokentän voimakkuus kasvaa tyypillisesti väestötiheyden, liikennemäärien ja langattoman internetin käyttöasteen kasvaessa.


title: Mikroaallot

text: Myös televisiomastot lähettävät nykyisin mikroaaltoja. Mikroaaltoja syntyy lisäksi esimerkiksi älypuhelimia, navigaattoreita ja perinteisiä matkapuhelimia käytettäessä sekä WLAN- eli Wi-Fi-reitittimien toiminnasta. Myös tutkat, mikroaaltouunit, aktiivisuusrannekkeet, älykellot, vauvojen itkuhälyttimet, lemmikkieläinten älypannat, langattomat mikrofonit ja videotykit sekä blue tooth -toiminnolla varustetut televisiot ja tulostimet lähettävät mikroaaltosäteilyä ympäristöönsä. Myös monet kohteet avaruudessa ja ilmakehän yläosissa kuten tietoliikennesatelliitit lähettävät mikroaaltoja.


title: Mikroaallot

text: Mikroaaltosäteily synnyttää radiokentän lisäksi myös korkeataajuisen sähkö- ja magneettikentän.


title: Mikroaallot

text: Ympäristön mikroaaltosäteilyn määrä on monikertaistunut etenkin 2010-luvulla mobiililaajakaistan käytön lisääntyessä. Mobiilidatan käyttö kaksinkertaistui vuosina 2016–2017 ja oli joulukuussa 2017 jo 20 gigabittiä henkeä kohti, mikä oli enemmän kuin missään muussa maassa. Suomessa käytettiin vuonna 2018 langatonta internettiä enemmän kuin kaikissa muissa Pohjoismaissa yhteensä.


title: Mikroaallot

text: Tutkimuksiin perustuvien ennusteiden mukaan langaton viestiliikenne tulee kasvamaan Suomessa vähintään kahdeksankertaiseksi vuoteen 2024 mennessä. Kasvu johtuu etenkin lisääntyvästä videoiden katselusta mobiililaitteiden kautta.


title: Mikroaallot

text: Myös säteilyn voimakkuus on kasvanut, kun korkeaenergisempiä taajuuksia on otettu käyttöön. Suomen ensimmmäinen matkapuhelinjärjestelmä ARP toimi 150 megahertsin taajuisilla mikroaalloilla. NMT-teknologiaan perustuva matkapuhelinverkko käytti aluksi 450:n megahertsin taajuutta. Kun vähäenergiseen 450 megahertsin säteilyyn ei mahtunut enää niin paljon analogista informaatiota, että sillä oltaisiin kyetty vastaamaan häiriöttömästi matkapuheluiden lisääntyneeseen kysyntään, alettiin tuottaa myös korkeaenergisempää 900 megahertsin mikroaaltosäteilyä. Vuonna 2018 Suomen matkapuhelinverkoissa lähetettiin 700:n, 800:n, 900:n, 1 800:n, 2 100:n ja 2 600:n megahertsin taajuista mikroaaltosäteilyä.


title: Mikroaallot

text: Monilla Suomen alueilla alkaa toimia vuonna 2019 entistä tehokkaammilla, niin sanotuilla superkorkeilla taajuuksilla (SHF) toimiva 5G-verkko, jossa lähetetään aluksi 3 500 megahertsin taajuista ja muutaman vuoden päästä todennäköisesti 26–28 gigahertsin taajuista mikroaaltosäteilyä.


title: Mikroaallot

text: Mikroaaltojen tuottamiseen käytetään kiinteitä puolijohdevahvistimia tai onteloresonaattoreita eli putkivahvistimia kuten magnetronia, klystronia, tai kulkuaaltoputkea (TWT). Sekä puolijohdevahvistimissa että putkivahvistimissa elektroneja kiihdytetään sähkökentän avulla resonaattorissa, joka saadaan resonoimaan halutulla resonanssitaajuudella. Resonoivassa komponentissa elektronit kiihtyvät ja hidastuvat (pulssittuvat) luovuttaen samalla energiaa sähkömagneettiselle kentälle.


title: Mikroaallot

text: Mikroaaltoja siirretään aaltoputkea pitkin. Aaltoputkessa on pienemmät häviöt kuin mikroaaltoja siirrettäessä koaksiaalikaapelia pitkin, ja se kestää suurempien tehojen siirtämistä.


title: Mikroaallot

text: Mikroaaltojen etenemistä ilmakehässä häiritsee niiden sironta ja absorptio, jota aiheuttavat kaasumolekyylit (lähinnä vesihöyry ja happi) sekä sadepisarat. Vaimeneminen on sitä suurempaa, mitä korkeampi taajuus (lyhyempi aallonpituus). Mikroaaltojen sironta sadepisaroista on säätutkan toiminnan ydin, mutta myös tiedonsiirtoon tarkoitettujen mikroaaltolinkkien kokemaa vaimenemista käytetään sateen arviointiin.


title: Mikroaallot

text: Mikroaaltojen ja radioaaltojen raja on liukuva, samoin mikroaaltojen ja kaukoinfrapunan. Mikroaaltotaajuudet 1–300 gigahertsiä värähtelevät 1–300 · 10 kertaa sekunnissa vastaten 30 cm:n – 1 mm:n aallonpituuksia. Mikroaaltosäteilyn sisältämä energia kasvaa taajuuden kasvaessa. Useimmiten käytetään 1–40 gigahertsin väliin jäävää aluetta.


title: Mikroaallot

text:
Mikroaallot käsittävät taajuusalueet UHF (0,3–3 GHz), SHF (3–30 GHz) ja EHF (30–300 GHz). Lisäksi on alimillimetrisäteilyn alue (300–3 000 GHz).
Mikroaallot luokitellaan käyttötarkoituksen mukaan taajuusalueisiin joita merkitään kirjaimilla. Tutkatekniikassa ensimmäiset yritykset mikroaaltotutkiksi tehtiin L- ja S-alueella (L = "long", pitkä ja S = "short", lyhyt). X-aluetta kehitettiin sotilastarkoituksiin ”salaisena” projektina. Kun X ja S olivat käytössä, niiden väliin otettiin C (, kompromissi). Saksassa kehitettiin erittäin lyhyet K-aallot (, lyhyt). Kirjaimissa on jonkun verran kansallisia eroja. P-alue lienee brittien ”previous” (edellinen; alue jonka tutkakäytöstä luovuttiin varhaisessa vaiheessa).


title: Mikroaallot

text: Pohjoismaiset säteilyturvaviranomaisten vuonna 2013 julkaisema kannanotto radiotaajuuksisen säteilyn turvallisuuteen liittyen toteaa, etteivät tieteelliset tutkimukset ole kyenneet näyttämään radiotaajuuksisen säteilyn aiheuttavan terveyshaittoja, jos altistus jää Pohjoismaissa käytetyn EU:n komission suosituksen alle. EU:n komission suositus on muotoiltu kansainvälisen ICNIRP:n esittämien altistusrajasuositusten pohjalta. Myös Maailman terveysjärjestö WHO toteaa, etteivät 0–300 GHz sähkö-magneettisen säteilyn terveysvaikutuksista tehdyt kokoomatutkimukset ole osoittaneet minkäänlaista yhteyttä terveyshaittoihin, kun altistus on jäänyt ICNIRP:in suositusarvojen alle.


title: Mikroaallot

text: Säteilyturvallisuusviranomaisten kannanotto toteaa, etteivät tutkimukset ole onnistuneet osoittamaan laajemmassa skaalassa aivokasvainten ja mobiililaitteiden käytön yhteyttä. Tutkimustietoa on varsin rajallisesti pitkäaikaisesti, yli 13–15 vuotta jatkuneeseen laitteiden käyttöön liittyen. Muita terveysriskejä selvittäneissä tutkimuksissa on löydetty joitakin yksittäisiä linkkejä, mutta menetelmien rajoitteet estävät lopullisten päätelmien tekemisen syy-yhteyksistä.


title: Mikroaallot

text: Kannanotto toteaa mobiililaitteiden tuottamien radioaaltojen pitkäaikaisten vaikutusten olevan edelleen epäselvät etenkin lasten ja nuorten osalta, ja arvioi luotettavien pitkäaikaisten tutkimustulosten saamisen vievän joitakin vuosikymmeniä.


title: IDL

text: Lyhenne IDL voi tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:


title: Rajapintojen kuvauskieli

text: Rajapintojen kuvauskieli tai rajapintojen määrittelykieli on yksinkertaista syntaksia noudattava tietokonekieli, joka kuvaa ohjelmistokomponentin rajapinnan. Se tarjoaa yhteiset merkintäsäännöt sen kuvaamiseksi, miten toinen ohjelma voi käyttää ohjelmistokomponenttia.


title: Rajapintojen kuvauskieli

text: Rajapintojen kuvauskieliä käytetään tilanteissa, joissa yhdessä toimivilla ohjelmistoilla on eri tapa kutsua aliohjelmia, esimerkiksi jos ne on kirjoitettu eri ohjelmointikielillä. Yhteisillä määrittelyillä päästään kieliriippumattomuuteen. Tavallisimmin rajapintojen kuvauskieliä käytetään, kun ohjelmiston on tarkoitus kutsua toisilla koneilla suoritettavia aliohjelmia (eli suorittaa etäproseduurikutsuja). Tällöin aliohjelmien kutsutavat voivat erota myös siksi, että laitteiden sisäinen rakenne on erilainen (niillä on eri arkkitehtuuri).


title: Rajapintojen kuvauskieli

text: Rajapintojen kuvauskieli kuuluu osana ainakin seuraaviin ohjelmistokomponenttiteknologioihin: COM, XPCOM, CORBA ja SOAP. Usein näiden kielten nimi tai osa sitä on IDL englanninkielisen nimityksen "interface description" (tai "definition") "language" mukaan.


title: Porin Ässät

text: Ässät on porilainen jääkiekkoseura, joka perustettiin vuonna 1967, kun Porin Karhut ja Rosenlewin Urheilijat-38 yhdistettiin yhdeksi seuraksi. RU-38 oli Rosenlewin tehtaiden vuonna 1938 perustama urheiluseura, ja Karhut perustettiin vuonna 1960, kun Porin Palloilijat ja Porin Kärpät yhdistivät toimintansa.


title: Porin Ässät

text: Ässillä on ollut toimintaa myös jalkapallossa, jota se pelasi muutaman kauden ajan SM-sarjassa perittyään RU-38:n jättämän paikan. Ässien jalkapallojoukkueesta kertoo artikkeli "Porin Ässät (jalkapallo)."


title: Porin Ässät

text: Ässien verivihollinen on naapurikaupungin Rauman Lukko. Joukkueiden väliset ottelut tunnetaan nimellä Satakunnan derby.


title: Porin Ässät

text: Jääkiekon SM-sarjaan nousi 1960-luvun alkupuolella kaksi porilaista seuraa; Karhut ja RU-38. Molemmat nousivat nopeasti maan parhaiden seurojen joukkoon ja saavuttivat menestystä SM-sarjassa. Karhut voitti Suomen mestaruuden vuonna 1965 ja RU-38 kaksi vuotta myöhemmin, vuonna 1967. Porilaisseurojen välillä käytiin kovaa kilpailua niin kentällä kuin sen ulkopuolellakin. Kaupunki oli jakautunut jyrkästi kahtia Karhujen ja RU-38:n leiriin ja kannattajien suosiosta taisteltiin. Porilaisten keskuudessa Karhut oli suositumpi, koska enemmistö porilaisista piti sitä kaupungin omana seurana. RU-38:aa taas pidettiin Rosenlewin rahoittamana ostojoukkueena, mutta silläkin oli kuitenkin kannatusjoukkonsa. Seurojen keskinäiset välit eivät olleet erityisen hyvät.


title: Porin Ässät

text: Vaikka RU-38 voitti Suomen mestaruuden vuonna 1967, Rosenlewin tehtaalla harkittiin vakavasti urheilutoiminnasta luopumista, sillä Rosenlew katsoi että jääkiekko ei tuonut yritykselle kyllin positiivista julkisuutta, pikemminkin päinvastoin. Karhujen ja RU-38:n johtomiehet neuvottelivat seurojen yhdistymisestä kevään ja alkukesän aikana niin salassa, että joukkueiden sisäpiirikään ei saanut fuusioitumisneuvotteluista vihiä. Karhujen ongelmana oli taloudellinen alamäki, sillä seura oli panostanut pelaajahankintoihin taistelussa SM-sarjamenestyksestä ja kaupungin kiekkoherruudesta. Tulot eivät riittäneet kattamaan menoja, etenkin kun osa kannattajista oli siirtynyt Rosenlewin leiriin.


title: Porin Ässät

text: Koska Rosenlew oli luopumassa tehtaan urheiluseurasta, Karhujen leiristä ehdotettiin että RU-38 sulautettaisiin Karhuihin. Tämä ei kuitenkaan tullut Rosenlewin puolelta kysymykseenkään, vaan seuralle oli saatava uusi nimi. Kun yhteisymmärrykseen lopulta päästiin, Rosenlew otti hoitaakseen ison osan Karhujen veloista ja lupasi tukea uutta seuraa taloudellisesti alkuvuodet. Uuden seuran nimeksi tuli Porin Ässät. Seuran synty julkistettiin kesäkuun lopulla 1967. Nimen seuralle antoi Vilho Santala, joka toimi neuvottelijana seurojen yhdistämisessä ja joka valittiin Ässien ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. Seuran patalogon suunnitteli Vesa Antikainen. Seuran väriksi valittiin punainen, joka sopi hyvin mustavalkoiseen patalogoon. Jääkiekkotoiminnan lisäksi seurojen jalkapallotoiminta yhdistettiin ja Ässien jalkapallojoukkue peri RU-38:n paikan jalkapallon mestaruussarjassa.


title: Porin Ässät

text: Ässien alkutaival ei yhdistymisen jälkeen sujunut aivan ongelmitta. Karhujen ja RU-38:n pelaajien sovittaminen samaan joukkueeseen ei sujunut ilman että seurojen avainmiehet koottiin palaveriin viileiden välien lämmittämiseksi. Kahden huippuseuran yhdistyminen nosti Porissa myös haaveita siitä että nyt kaupunkiin saadaan yksi superjoukkue. Näin ei käynyt, sillä yksi kentällinen maajoukkuetason miehiä etsi itselleen uuden seuran. Lähtijät olivat pääosin edelliskauden suomenmestarin RU-38:n pelaajia. Ässien ensimmäinen joukkue koostuikin näin pääosin Karhujen pelaajista.


title: Porin Ässät

text: Ässien ensimmäiset pelit syksyllä 1967 sujuivat hyvin ja jo ennen SM-sarjan alkua Ässät voitti Suomen Cupin mestaruuden. Savonlinnassa pelatussa loppuottelussa kaatui SaPKo. RU-38:n mestaruuden ansiosta Ässät pelasi myös vuoden 1968 Euroopan cupissa, jossa se voitti kaksi ensimmäistä kierrosta. Puolivälierissä Berliinin Dynamo eteni kuitenkin välieriin.


title: Porin Ässät

text: Ensimmäisellä kaudellaan 1967–1968 SM-sarjassa Ässät sijoittui Rauli Virtasen valmennuksessa neljänneksi. Uusi seura ei saanut porilaisten varauksetonta tukea, sillä yleisömäärät pienenivät jonkin verran. Yhteenlaskettu ensimmäisen kauden yleisömäärä oli 10 000 katsojaa pienempi kuin Karhujen viimeisen kauden yleisömäärä. Ässien toisella kaudella yleisömäärät lähtivät kuitenkin nousuun, ja yleisömäärät nousivat jo samalle tasolle kuin mitä Karhuilla oli ollut. Toiselle kaudelle valmentajaksi tuli Karhujen entinen valmentaja Lasse Heikkilä, joka toimi joukkueen valmentajana vuoteen 1974 asti ja myöhemmin vuosina 1976–1981. Kaudella 1968–1969 Ässät oli jälleen neljäs. Seuraavaksi kaudeksi 1969–1970 Ässät koki kaksi kovaa menetystä, kun Veli-Pekka Ketola ja Alpo Suhonen lähtivät vuodeksi Jokereihin. Ässät sijoittui sarjassa kuudenneksi.