title: Gasum

text: Helsingin seudun liikenne (HSL) toivoo sopimuksen edistävän erilaisten ympäristöystävällisten polttoaineiden käyttöä pääkaupunkiseudun joukkoliikenteessä. Suomenojan jätevesistä tuotettu biokaasu riittää kattamaan lähes 50 bussin polttoaineen vuosikulutuksen. Hiilidioksidipäästöt vähenevät 4 700 tonnia vuodessa; myös lähipäästöjä voidaan vähentää biokaasun avulla. Typenoksidipäästöt (NOx) vähenevät 20 tonnia ja pienhiukkaspäästöt yli 2 tonnia vuodessa, mikäli 50 bussia vaihtaa polttoaineensa dieselistä kaasuun.


title: Gasum

text: Gasum käsittelee Turun alueen jätevesilietteen Topinojan biokaasulaitoksessa. Vuonna 2017 Gasum ja Turun seudun puhdistamo Oy solmivat jatkosopimuksen Kakolanmäen jätevedenpuhdistamon lietteiden hyödyntämisestä biokaasuenergiana ja lannoitteena. Turun biokaasulaitokseen perustuvan kiertotalousratkaisun kehittäminen on hallituksen kärkihanke. Gasum on solminut kierrätysravinneyhteistyön Algol Chemicalsin kanssa. Hanke jatkuu laitoksen laajentamisella ja biokaasun nesteytyslaitosinvestoinnilla ja se on määrä saada valmiiksi vuoden 2019 loppupuolella. Sopimuskausi Turun seudun puhdistamon kanssa on voimassa vuoteen 2028 asti.


title: Gasum

text: Gasum ja metsäyhtiö Stora Enso allekirjoittivat sopimuksen syksyllä 2018 biokaasulaitoksen rakentamisesta Stora Enson Nymöllan paperitehtaalle. Laitos muuttaa tehtaan jätevedet uusiutuvaksi energiaksi ja sen odotetaan tuottavan 75-90 GWh nesteytettyä biokaasua vuodessa. Määrä vastaa 200 kaukoliikenteen kuorma-auton vuosittaista polttoainetarvetta Ruotsissa. Laitoksen käyttöönoton arvioidaan tapahtuvan vuoden 2020 aikana.


title: Gasum

text: Gasum ja Metsä Tissue Oyj solmivat sopimuksen nesteytetyn maakaasun (LNG) toimittamisesta Mäntän pehmopaperitehtaalle tuotannon prosesseihin. Mäntän pehmopaperitehdas käyttää jatkossa LNG:tä paperin kuivausprosessissa korvaamaan nestekaasun käytön. Polttoaineen vaihtaminen nestekaasusta LNG:hen parantaa kilpailukykyä ja vähentää yhtiön hiilidioksidipäästöjä. LNG toimitetaan Mäntän tehtaalle säiliöautolla Gasumin Porin LNG-terminaalista. Käyttökohteessa LNG höyrystetään takaisin kaasumaiseen muotoon ennen käyttöä.


title: Gasum

text: Gasum on Energiateollisuuden (ET) jäsen , Suomen Kaasuyhdistys ry:n sekä Finbio ry:n jäsen. Gasumilla on paikka myös Energiafoorumissa sekä Elinkeinoelämän keskusliiton (EK) energiavaliokunnassa. Tämän lisäksi Gasum on mukana monien kansainvälisten energia- ja kaasualan järjestöjen toiminnassa (Eurogas, European Network of Transmission System Operators for Gas (ENTSOG), Gas Infrastructure Europe (GIE), International Gas Union (IGU), European Gas Research Group (GERG) ja European Pipeline Research Group (EPRG)).


title: Gasum

text:
Gasumin historia ulottuu kaupunkikaasun tuloon Suomeen vuotena 1860, jolloin ensimmäiset kaasulyhdyt syttyivät Helsingin Itä-Heikinkadulle (nykyisin Mannerheimintie). Vuonna 1974 ensimmäinen maakaasuputki Neuvostoliitosta Itä-Suomeen avattiin. Kaasun jakelusta vastasi Neste Oy (myöhemmin Fortum).Kaasuverkosto laajeni Pirkanmaalle ja pääkaupunkiseudulle vuonna 1986. Kaupunkikaasu Helsingissä vaihdettiin maakaasuun 1991–1994. Fortumin maakaasutoiminnont siirtyivät perustetulle uudelle yhtiölle, Gasumille. Gaspromista tuli osakas 25 % osuudella vuonna 1994.
Maakaasubussit aloittivat liikennöinnin Helsingissä vuonna 1996. Ensimmäinen julkinen kaasutankkausasema otettiin käyttöön Helsingin Malmilla vuonna 2005. Huhtikuussa 2011 Gasum Tekniikka Oy aloitti toimintansa. Konsernin kunnossapito noin 100 henkilöä siirtyivät vanhoina työntekijöinä uuteen yhtiöön. Syyskuussa 2011 Gasum alkoi tarjota kotimaista, uusiutuvaa ja ympäristöystävällistä biokaasua liikennekäyttöön. Gasum alkoi suunnitella yhdessä Helsingin Energian ja metsäteollisuusyhtiö Metsä-Botnian kanssa biokaasua tuottavan biojalostamon rakentamista Joutsenoon.


title: Gasum

text: Marraskuussa 2011 Gasum teki sopimuksen HSY:n kanssa Espoon Suomenojan jätevedenpuhdistamon tuottaman biokaasun jatkojalostamisesta ja syöttämisestä kaasuverkkoon vuoden 2012 aikana. Joulukuussa 2011 Gasum ja Liettuan johtava kaasuyhtiö Lietuvos Dujos solmivat yhteistyösopimuksen kaasupörssitoiminnan käynnistämiseksi Liettuassa. Tämän lisäksi Gasum ja Viron johtava kaasuyhtiö AS Eesti Gaas solmivat yhteistyösopimuksen, jonka tavoitteena on yhteisomisteisen maakaasupörssin perustaminen Viron kaasumarkkinoille.


title: Gasum

text: Huhtikuussa 2014 Gasum aloitti ensimmäisen LNG-terminaalin rakentamisurakan Porissa Tahkoluodossa. Porin 30 000 kuutiometrin kokoinen terminaali parantaa LNG:n saatavuutta Suomessa sekä vähentää päästöjä. Yhtiön tavoitteena on rakentaa Porin terminaalin ympärille tehokas autolastauksiin pohjautuva nesteytetyn maakaasunjakelun logistiikkaketju. Terminaali valmistui elokuussa 2016. Marraskuussa 2014 Fortum (31 %) ja E.ON (20 %) myivät osuutensa Suomen valtiolle Helmikuussa 2017 Gasum ilmoitti luopuvansa lämpöliiketoiminnasta ja maakaasun vähittäismyynnistä Auris Kaasunjakelu Oy:n alueella.


title: Uraltransgaz

text: Uraltransgaz on Gazpromin kokonaan omistama öljyputkien rakentamiseen ja ylläpitoon erikoistunut yritys Uralin itäpuolella Jekaterinburgissa. Se valmistaa myös kaasunpumppausasemia ja niihin tarvittavia laitteita.


title: Vuoden 1992 kesäolympialaisten mitalitaulukko

text: Vuoden 1992 kesäolympialaisissa oli ohjelmassa 257 kilpailutapahtumaa. Mitalitaulukon ensimmäinen oli Yhdistynyt joukkue, joka koostui Itsenäisten valtioiden yhteisön urheilijoista.


title: Hietakyy

text: Hietakyy "(Vipera ammodytes)" on yksi myrkyllisimmistä, kenties jopa myrkyllisin, Euroopassa elävistä käärmelajeista. Se on aktiivinen ympäri vuorokauden saalistaen nisäkkäitä, lintuja ja matelijoita. Laji synnyttää 5-15 poikasta kerrallaan.


title: Hietakyy

text: Hietakyyllä on kuonon päässä kyhmy ja selässä on muuta väritystä tummempi salmiakkikuvio. Pohjaväri on yleisimmin harmaa, mutta vaaleanruskeitakin yksilöitä esiintyy. Vaaleanharmaat yksilöt ovat yleensä koiraita ja tummanharmaat ja ruskeat naaraita. Pituutta kertyy 65-90 cm.


title: Hietakyy

text: Hietakyyt elävät luonnossa Balkanilla ja itäisessä Keski-Euroopassa: Koillis-Italiassa, vanhan Itävalta-Unkarin sekä Jugoslavian alueella ja Turkin kautta aina Kaspianmerelle saakka. Kyyt elävät kuivilla ja kivikkoisilla rinteillä ja aukeilla metsäalueilla. Niitä pidetään myös terraarioeläiminä.


title: Metsänorsu

text: Metsänorsu ("Loxodonta cyclotis") on afrikannorsun alalejeista pienempi ja tummempi kuin savanninorsu. DNA-tutkimusten jälkeen sitä pidetään nykyisin omana lajinaan; aiemmin se oli afrikannorsun alalaji ("Loxodonta africana cyclotis").


title: Metsänorsu

text: Metsänorsu-uroksen säkäkorkeus on noin 250 senttimetriä, naaraan 210 senttimetriä. Painoa on 2,7–6 tonnia. Metsänorsu on tummempi kuin savanninorsu ja sillä on pyöreämmät korvat. Toisin kuin aasiannorsulla, molemmilla sukupuolilla on syöksyhampaat, mutta ne ovat suoremmat ja selvemmin alaspäin suuntautuneet kuin savanninorsuilla.


title: Metsänorsu

text: Metsänorsu elää Länsi- ja Keski-Afrikan trooppisissa sademetsissä. Metsänorsut vaikuttavat huomattavasti Afrikan sademetsiin. Ne tallaavat, raivaavat ja syövät aluskasvillisuutta ja taimia niin, että metsiin jää pysyvästi harvoja tai kokonaan paljaita kohtia ja polkuja, jollaiset ovat harvinaisia maailman muissa sademetsissä. Norsut myös mylläävät maata, minkä seurauksena metsään kasvaa tiheitä aluskasvillisuusviidakkoja.


title: Metsänorsu

text: Metsänorsut elävät noin kymmenen yksilön perhekunnissa, joita johtaa isokokoinen naaras. Metsänorsujen määrästä on vaikeaa saada luotettavaa tietoa, koska niitä ei voida laskea satelliitti- tai lentokuvista yhtä helposti kuin savannilla eläviä norsuja.


title: Metsänorsu

text: Metsänorsut syövät kuivalla kaudella ruohoa, lehtiä ja nuoria oksia. Sadekaudella ne syövät mieluiten hedelmiä.


title: Juri Derjabin

text: Juri Stepanovitš Derjabin (3. tammikuuta 1932 Šumiha − 1. elokuuta 2013 Moskova) oli neuvostoliittolainen ja venäläinen diplomaatti, joka toimi pitkään Suomessa. Urho Kekkosen ja Mauno Koiviston presidenttikausilla Derjabin kommentoi Suomen idänsuhteita nimimerkillä ”Juri Komissarov” ja oli myöhemmin vuosina 1992–1996 Venäjän suurlähettiläänä Suomessa.


title: Juri Derjabin

text: Derjabin aloitti ulkomaisen työskentelynsä Norjassa 1950-luvulla ja toimi ulkoministeriön (MID) Skandinavian osaston sihteerinä vuosina 1965–68. 1960-luvun lopulla hän siirtyi Suomeen ja sai lähetystöneuvoksen viran Helsingissä 1973. Boris Jeltsiniä tukenut Derjabin oli vuoden 1991 vallankaappauksen jälkeen hetken varaministerinä, ja palasi Suomeen vuonna 1992 Venäjän suurlähettiläänä. Suurlähettiläskausi loppui 1996. Sen jälkeenkin Derjabin otti kantaa idänsuhteisiin ja Suomen NATO-jäsenyyteen, ja kirjoitti suomalaisiin lehtiin.


title: Tuulen viemää

text: Tuulen viemää () on yhdysvaltalaisen kirjailijan Margaret Mitchellin romaani vuodelta 1936. Se kertoo varakkaan etelävaltiolaisen plantaasinomistajan tyttärestä Scarlett O’Harasta, joka joutuu mukaan sisällissodan pyörteisiin, ja hänen ihmissuhteistaan muun muassa Rhett Butler -nimisen miehen kanssa. "Tuulen viemää" on tapahtumat ajoittuvat Yhdysvaltojen sisällissodan aikaan. Kirja nousi jo ensijulkaisunsa aikaan suosioon ja oli esimerkiksi myyntitilastojen kärjessä ensimmäiset kaksi vuotta julkaisustaan. Vuonna 1937 se voitti Pulitzer-palkinnon. Sen pohjalta on tehty vuoden 1939 samanniminen elokuva, joka voitti 8 Oscar-palkintoa.


title: Tuulen viemää

text: Kirjan tapahtumat sijoittuvat Yhdysvaltojen sisällissodan (1861—1865) molemmin puolin pääosin etelävaltioiden alueelle. Päähenkilö Scarlett O’Hara kuuluu maataomistavaan varakkaaseen perheeseen, joka saa elantonsa puuvillan viljelystä. Tapahtumat käynnistyvät sodan kynnyksellä, kun maa on jakautumassa kahtia. Kirjassa sodan kynnyskysymykseksi nostetaan orjuus, johon etelävaltioiden puuvillan tuotanto perustuu.


title: Tuulen viemää

text: Romaanille on olemassa kaksi jatko-osaa: Alexandra Ripleyn kirjoittama "Scarlett" (1992) sekä Donald McCaigin kirjoittama "Rhett Butler’s People" (2008). "Rhett Butler’s People" kuvaa samoja tapahtumia kuin "Tuulen viemää", mutta Rhett Butlerin näkökulmasta. Kyseessä ei siis ole varsinainen jatko-osa. Mitchell itse kuoli jo 1949 eikä koskaan jatkanut "Tuulen viemää" -teoksen tarinaa.


title: Tuulen viemää

text: Scarlett O'Hara on äkkirikastuneen, rahvaanomaisen irlantilaisen isänsä Geraldin ja hienostuneen, velvollisuudentuntoisen ranskalais-amerikkalaisen äitinsä Ellen Robillardin kolmesta tyttärestä vanhin. He asuvat Georgiassa kotiplantaasillaan Tarassa ja Scarlett rakastaa elämää. Hän on lumoava ja tuittupäinen nuori nainen, jota lähes kaikki alueen pojat palvovat. Scarlett on pinnallinen luonne, jonka irlantilaisessa veressä piilevän rakkauden maahan ja Taraan isä Gerald yrittää saada syttymään.


title: Tuulen viemää

text: Kuitenkin ainoa, jonka Scarlett tahtoisi, on viisas ja rauhallinen aristokraattinaapuri Ashley Wilkes. Kun Ashleyn ja tämän kiltin ja lempeän serkun, Melanie Hamiltonin kihlaus julkistetaan, Scarlettista tulee epätoivoinen. Juhlissa, joissa kihlaus julkistetaan, Scarlett ottaa yhteen Ashleyn kanssa ja on raivoissaan, koska saa tietää, että Ashley vastaa hänen tunteisiinsa, mutta aikoo silti naida Melanien. Lopulta Scarlett lyö Ashleytä, joka poistuu paikalta. Heitettyään vihoissaan maljakon päin seinää Scarlett saa kauhukseen huomata, että samassa huoneessa kohtausta todistamassa on ollut pahamaineinen Rhett Butler, joka on vierailemassa paikkakunnalla. Nauraen mies kuitenkin lupaa Scarlettille olla puhumatta tapahtuneesta kenellekään. Rhett on katsellut jo aiemmin Scarlettia varsin riettaalla tavalla.


title: Tuulen viemää

text: Sota syttyy etelävaltioiden ja pohjoisvaltioiden välille. Kaikki nuoret miehet värväytyvät innolla mukaan rintamalle, paitsi inhorealistinen Rhett Butler. Hetken mielijohteesta ja kateellisena Ashleyn ja Melanien kihlauksesta, uhmakas 16-vuotias Scarlett päättää mennä naimisiin Melanien ujon veljen, Charlesin kanssa. Heidät vihitään vain muutama päivä Ashleyn ja Melanien häiden jälkeen. Charlesin sairastuttua kulkutautiin sotatantereella Scarlett jää leskeksi vain muutama kuukausi häiden jälkeen, Charlesin lasta odottaen. Rintamalta kuuluu huonoja uutisia, moni Scarlettin entinen ihailija kaatuu taistelussa mm. molemmat Tarletonin kaksospojat.


title: Tuulen viemää

text: Teini-ikäisen Scarlettin raskaus ja synnytys ovat niin helppoja, että sitä jopa paheksutaan epäsopivana. Herttainen Melanie pyytää kälyään muuttamaan luokseen Atlantaan Wade Hamptoniksi ristityn poikavauvan kanssa. Niinpä Scarlett muuttaa Melanien ja tämän Pittypat-tädin luokse. Hänen elämänsä on lohdutonta; hän on vain 17-vuotias, mutta jo leski, oma lapsi ei voisi häntä vähempää kiinnostaa, ja aikakauden leskiä koskevat säännöt vievät turhamaiselta Scarlettilta tämän pienimmätkin ilot. Hänen ei auta muuta kuin alistua kohtaloonsa. Rhett Butler vierailee talossa ja yrittää turhaan saada Scarlettista itselleen rakastajatarta.


title: Tuulen viemää

text: Atlantassa järjestetään hyväntekeväisyysjuhlat, joihin Scarlett saa pitkän harkinnan jälkeen osallistua. Hän on innoissaan tästä pienestäkin ilon pilkahduksesta, vaikka joutuukin käyttämään lesken asua eikä saa tanssia. Juhlissa järjestetään eräänlainen naisten huutokauppa, jossa naisesta eniten tarjoava mies saa tämän tanssiparikseen. Kauhukseen Scarlett huomaa Rhett Butlerin olevan paikalla. Vielä suuremman järkytyksen hän kokee, kun Rhett huutaa hänet yleisestä vastustuksesta huolimatta parikseen hyvin mittavalla summalla. Innoissaan siitä että saa tanssia pitkästä aikaa, vaikka sitten vastenmielisen Rhettin kanssa, Scarlett suostuu innosta kiljuen tämän paheksutun miehen pariksi. Tästä alkaa heidän julkinen tuttavuutensa, ja samalla myös Scarlettin halveksinta ihmisten keskuudessa.


title: Tuulen viemää

text: Scarlettin elämä alkaa tuntua taas valoisammalta. Rhett auttaa häntä pääsemästä lesken roolistaan ostamalla tälle kauniita vaatteita ja viemällä huvituksiin. Heidän välilleen kehittyy eräänlainen viha-rakkaussuhde. Rhett osaa olla viehättävä ja mukava, mutta hänen suurimpiin huveihinsa kuuluu Scarlettin piikittely. Tästä johtuvat useat riidat näiden kahden välillä.


title: Tuulen viemää

text: Melanien aviomies Ashley, jota Scarlett yhä rakastaa, pääsee jouluksi kotiin. Onnekseen Scarlett varmistuu siitä, että Ashley yhä rakastaa häntä, ja lupaa tälle pitää Melaniesta huolta. Pian selviää, että Melanie on raskaana. Scarlett jatkaa eloaan Atlantassa unelmoiden Ashleystä ja viettäen aikaa Rhett Butlerin kanssa. Tämä kuitenkin lähtee aina välillä pois, mutta palaa aina takaisin ja tulee aina ensimmäiseksi tervehtimään Scarlettia.


title: Tuulen viemää

text: Sota jatkaa kulkuaan ja etelävaltioiden asema näyttää yhä huonommalta. Lopulta aletaan puhua vain päivistä, että ”jenkit” valtaavat Atlantan. Melanie on viimeisillään raskaana, ja Scarlett ei tiedä mitä tehdä. Heidän on päästävä pois Atlantasta ja Scarlett päättää lähteä kotiin Taraan. Tilanne vaikuttaa kuitenkin epätoivoiselta, sillä hän ei voi paeta, koska lupasi Ashleylle pitää huolta Mellystä, eikä tätä voi kuljettaa viimeisillään raskaana olevana. Myöskään hevosia ei ole saatavilla mistään, ja jenkit ovat jo piirittäneet Atlantan lähes kokonaan.


title: Tuulen viemää

text: Jenkkien lähestyessä Scarlett auttaa yksin, ilman tyhmän orjatyttönsä Prissyn apua, Melanien lapsen maailmaan ja päättää lähteä Taraan jenkkejä pakoon. Niinpä hän anoo apua Rhett Butlerilta, joka rientääkin paikalle hevosen ja vaunujen kanssa. Scarlett on taas rauhallinen, Rhettin kanssa hänestä tuntuu, ettei mikään voi satuttaa häntä. He ajavat kaupungin rajalle ja pysähtyvät hetkeksi. Scarlettin ja Rhettin noustessa vaunuista Rhett sanoo Scarlettin valtavaksi järkytykseksi, että aikookin lähteä vihdoinkin mukaan sotaan ja jättää Scarlettin selviämään pienen pojan, sairaan naisen, vastasyntyneen lapsen sekä orjatyttö Prissyn kanssa. Rhett suutelee Scarlettia, joka hetken huumauksen jälkeen selvenee ja lausuu Rhettille raivoisat jäähyväiset.


title: Tuulen viemää

text: Scarlett joutuu kokemaan kovan matkan Taraan, mutta lopulta he pääsevät perille, löytääkseen entisen sadan orjan ja runsaitten varastojen sijaan vain muutamat uskollisimmat orjat eli O’Haran tyttöjen hoitajan Mammyn, sisäpalvelija Porkin ja tämän vaimon Dilceyn sekä mieleltään järkkyneen isänsä Gerald O'Haran, sisaret Suellenin ja Carreenin lavantaudista heikkoina, sekä äitinsä Ellen O’Haran kuolleena samaiseen tautiin. Tämä on musertava isku Scarlettille, varsinkin kun huolena on vielä heikko Melanie ja tämän lapsi sekä huvenneet ruokavarastot. Scarlett tajuaa että hän on ainoa, joka voi pelastaa Taran ja sen asukkaat. Hän lupaa itselleen: En tule enää koskaan olemaan nälissäni!


title: Tuulen viemää

text: Scarlettille koittavat kovat ajat. Seuraavat kuukaudet koko Taran väki raataa kätensä verille koettaen pelastaa jenkkien tuhoamia peltojaan ja saada Taraa näyttämään entiseltä loistokkaalta itseltään. Suellen suree peltotöiden kuluttamia käsiään ja sanoo vihaavansa Taraa. Scarlett raivostuu tästä. Kuukausiin Scarlett ei ehdi huolehtia ulkonäöstään, vaan huolet täyttävät hänen mielensä. Scarlett ampuu ryöstelevän jenkkisotilaan ja kätkee ruumiin Melanien avustuksella.


title: Tuulen viemää

text: Lopulta saapuu kirje, jossa kerrotaan että sota on loppu ja että Ashley on tulossa kotiin. Vihdoinkin kauan kaivattu Ashley saapuu Taraan. Scarlett tajuaa, että hänen on joko hankittava jostain rahaa huimia veroja varten tai myytävä Tara entiselle työnjohtajalle, joka on nainut roskaväkeen kuuluvan Emma Slatteryn. Mutta hän ei kestä ajatusta näistä ihmisistä asumassa kotonaan. Scarlett ajaa heidät raivoissaan oveltaan ja heitä lähtee karkottamaan ratsain myös Gerald O'Hara, joka kuolee pudottuaan hevosen selästä. Scarlett lähtee rahapulassaan tapaamaan Rhett Butleria.


title: Tuulen viemää

text: Saapuessaan Atlantaan Scarlett kuulee Rhettin olevan vankilassa. Hän pukee parhaansa päälle ja lähtee tapaamaan tätä. Hän yrittää viekoitella Rhettin naimisiin kanssaan pelastaakseen rakkaan Taransa hänen rahoillaan. Suunnitelma toimii loistavasti, Rhett on sulaa vahaa hänen käsissään - kunnes hän näkee Scarlettin kädet. Niistä näkyy kuukausien raadanta pelloilla ja Rhett tajuaa, mitkä Scarlettin taka-ajatukset olivat. Niinpä Scarlett muuttaa taktiikkaa ja yrittää lainata rahat Rhettiltä tarjoutuen vakuudeksi hänen rakastajattarekseen. Rhett kuitenkin kieltäytyy lainaamasta rahaa, koska jenkit pääsisivät hänen sotakeinottelulla hankkimiensa rahojen jäljille, jos hän koettaisi nostaa jonkin summan. Palatessaan vankilasta Scarlett on epätoivoinen. Sattumoisin hän törmää sisarensa Suellenin kihlattuun, Frank Kennedyyn. Uusi suunnitelma punoutuu hänen mielessään. Ei kulu kuin muutama viikko, ja Scarlett on jo rouva Kennedy. Taran tulevaisuus on taas taattu Frankin rahojen ansiosta.


title: Tuulen viemää

text: Päästyään vankilasta Rhett saapuu heti tapaamaan Scarlettia. Heidän ystävyytensä jatkuu samaan tapaan kuin ennenkin, mikä lisää kummankin paheksuntaa entisestään Atlantan seurapiireissä. Kauhukseen Scarlett tajuaa olevansa jälleen raskaana, ja synnyttää Frankille tyttären, Ellan. Samoihin aikoihin Scarlett lisää yhä vettä juorukellojen myllyihin ostamalla sahan ja työskentelemällä siellä joka päivä aamusta iltaan, kuin mies.


title: Tuulen viemää

text: Jonkin ajan kuluttua myös Melanie ja Ashley muuttavat takaisin Atlantaan Scarlettin houkuttelemina. Hän ottaa Ashleyn töihin sahalleen, vaikka tämä ei olekaan kovin taitava työntekijä. Melanien sisarellinen rakkaus Scarlettia kohtaan syvenee entisestään, vaikka Scarlett itse ei voi sietää Melaniea. Tämä ei kuitenkaan huomaa mitään, vaan luulee Scarlettin rakastavan itseään yhtä paljon kuin hän tätä.


title: Tuulen viemää

text: Eräänä iltana Scarlett on palaamassa yksin sahaltaan, kun tuntemattomat valkoinen ja musta mies pysäyttävät hänet ja yrittävät käydä häneen käsiksi. Tämän seurauksena Scarlettin aviomies Frank ja muut paikallisesta Ku Klux Klanista lähtevät etsimään näitä miehiä. Tapahtuneen kahakan seurauksena Rhett Butlerista tulee sankari ja Frank kuolee.


title: Tuulen viemää

text: Scarlett tuntee olevansa syypää Frankin kuolemaan, ja on siitä hirveissä omantunnontuskissa. Vain muutama päivä tämän kuoleman jälkeen sattuu kuitenkin jotain vielä järkyttävämpää; koska ei keksi enää muuta, Rhett Butler vihdoin kosii Scarlettia. Hän vakuuttaa ettei rakasta tätä, mutta painostaa Scarlettia kunnes tämä Rhettistä huumautuneena suostuu kosintaan. Tämä on viimeinen piste kaupungin väelle, kaikki kääntävät tuoreelle rouva Butlerille selkänsä. Kaikki, paitsi Melanie ja Ashley.


title: Tuulen viemää

text: Scarlett huomaa avioliiton Rhettin kanssa olevan hyvin mukavaa. Hän kuitenkin edelleen rakastaa Ashleyä, ja on varma, ettei Rhettkään rakasta häntä. Jonkin ajan päästä Scarlett synnyttää Rhettille tyttären, Eugenia Victorian, jota kutsutaan lempinimellä Bonnie Melanien sanottuaan hänen silmistään, "siniset kuin Bonnie blue flag”. Kaikkien kummastukseksi Rhettistä kuoriutuu hyvin rakastava isä, joka on hulluna tyttäreensä. Tytön varttuessa Rhett hemmottelee häntä yhä enemmän ja kääntää tietoisesti kelkkansa, jotta Bonnien tie seurapiireihin helpottuisi. Rhettistä tulee näennäisesti kunnon atlantalainen perheenisä entisen pahatapaisen hulivilin sijaan, koska hän ei halua Bonnien joutuvan kärsimään siitä että hänen isänsä ja äitinsä ovat huonomaineisia. Scarlettin maine kaupunkilaisten silmissä ei parane silti.


title: Tuulen viemää

text: Jonkin ajan päästä Scarlett tekee päätöksen, ettei tahdo enää lapsia, lähinnä kunnioittaakseen hänen ja Ashleyn rakkautta. Tästä lähtien Rhett suo lähes kaiken huomion tyttärelleen, ja jättää Scarlettin huomiotta. Pian Scarlett tajuaa, että hän on hyvin tyytymätön tähän tilanteeseen, mutta ei kehtaa sanoa siitä mitään Rhettille.


title: Tuulen viemää

text: Eräänä päivänä Scarlett on keskustelemassa sahalla Ashleyn kanssa. Hän toteaa tämän muuttuneen hyvin apeaksi ja yrittää lohduttaa tätä. Juuri kun hän halaa tätä, ovella seisovat Ashleyn vanhapiikasisar India, joka vihaa Scarlettia, eräs mies, joka kantaa kaunaa Scarlettille, sekä kaupungin pahin juorukello. Hetkessä koko kaupunki - myös Rhett ja Melanie - kuulevat, että Scarlett Butlerilla ja Ashley Wilkesillä on salasuhde. Kaikesta huolimatta Rhett pakottaa Scarlettin Ashelyn syntymäpäiväjuhliin samana iltana. Siellä Scarlettille tulee varsin selväksi, että Melanie ei ole uskonut sanaakaan ihmisten puheista. Ettäkö kaksi hänen eniten rakastamaansa ihmistä toimisivat niin! Kotona Scarlett kohtaa humalaisen Rhettin. Riidan jälkeen Rhett raahaa Scarlettin väkisin makuuhuoneeseensa. Seuraavana aamuna Scarlett on onnessaan ja alkaa todella toivoa, että olisi raskaana. Rhettiä ei kuitenkaan kuulu kotiin kuin vasta seuraavana päivänä. Ja silloinkin aivan humalassa, jolloin syntyy taas uusi riita näiden välille, vaikka Scarlett onkin huomannut välittävänsä Rhettistä. Tilanne kääntyy kuitenkin aivan pieleen kun Rhett ottaa Bonnien mukaansa ja lähtee Lontooseen sekä äitinsä luokse Charlestoniin. Scarlett ikävöi heitä kotiin ja odottaa innolla, että saisi kertoa miehelleen olevansa taas raskaana, mutta kun Rhett viimein palaa, hän on hyvin kylmä Scarlettia kohtaan. Syntyy jälleen riita, jonka seurauksena Scarlett kaatuu portaissa ja saa keskenmenon.


title: Tuulen viemää

text: Parannuttuaan Scarlett huomaa, että on jopa mustasukkainen tyttärelleen kaikesta siitä huomiosta, mitä Rhett hänelle antaa. Sitten toistuu Scarlettin elämän aiempi tragedia. Bonnie on hyppäämässä ponillaan esteitä pihalla ja hän tahtoo vältämättä hypätä korkeammalta kuin olisi viisasta. Lopulta Rhett antaa luvan, mutta poni ei pääsekkään yli esteen. Tyttö putoaa ponin selästä, taittaa niskansa ja kuolee.


title: Tuulen viemää

text: Rhett menettää elämänhalunsa. Bonnie oli hänelle tärkeintä tässä maailmassa ja nyt hän on mennyttä. Kun hänen vaimonsa Scarlett, jolta hän tarvitsisi tukea, syyttääkin häntä kaikesta, Rhett alkaa ryypätä rajusti ja viettää iltansa ja yönsä ulkona.


title: Tuulen viemää

text: Kun Scarlett on toipumassa Tarassa, hän saa Rhettiltä sähkeen, jossa tämä kertoo Melanien olevan sairas ja käskee Scarlettia palaamaan heti Atlantaan. Saapuessaan perille Scarlett kuulee Melanien saaneen keskenmenon, ja että tällä ei ole enää mahdollisuutta selvitä. Puhuessaan viimeisen kerran Melanien kanssa Scarlett tajuaa, että on jo vuosien ajan rakastanut tätä juuri niin syvästi kuin Melanie luulikin. Melanie vannottaa Scarlettia pitämään huolta Ashleystä ja hänen pojastaan Beausta. Hänen viimeiset sanansa ovat: ”Ole kiltti kapteeni Butlerille, hän rakastaa sinua niin.” Scarlett on hämmentynyt. Rakastaako Rhett häntä todella?


title: Tuulen viemää

text:
Yhtäkkiä kaikki selvenee hänelle. Hän ei ole ikinä todella rakastanut Ashleyä, vaan Rhettiä! Hän rientää kotiin innoissaan, voidessaan tunnustaa miehelleen todella rakastavansa tätä. Vastaanotto on kuitenkin hyvin toisenlainen, kuin mitä hän odotti. Rhett kertoo todella rakastaneensa Scarlettia kaikkien vuosien ajan, mutta että hänen rakkautensa on nyt kulunut loppuun, eikä hän enää koskaan pystyisi rakastamaan tätä. Kirja päättyy Scarlettin päättäessä lohduttomana lähteä kotiin rakkaaseen Taraan, joka merkitsee hänelle eniten maailmassa sekä keksiä keinon saada Rhett takaisin.
”Onhan huomenna taas uusi päivä!”"Tuulen viemää" on kirjaan perustuva yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1939. Sen ohjasi Victor Fleming. Sen pääosassa Scarlett O’Harana nähdään englantilainen näyttelijä Vivien Leigh, ja Rhett Butleria näyttelee puolestaan yhdysvaltalainen Clark Gable. Muissa rooleissa nähdään muun muassa Leslie Howard ja Olivia de Havilland. "Tuulen viemää" voitti kahdeksan Oscar-palkintoa. Elokuvaa on usein pidetty yhtenä hienoimmista koskaan tehdyistä elokuvista. Jos inflaatiokerroin otetaan huomioon "Tuulen viemää" on taloudellisesti menestynein koskaan tehty elokuva.


title: Levy-yhtiö (yritys)

text: Levy-yhtiö (Lahden Levy-yhtiö Oy) on Tehosekoitin-yhtyeen Ari "Arska" Tiaisen perustama ja omistama riippumaton levy-yhtiö. Yhtiön perustaminen noudatti punk-ideologiaa: ”tehdään se itse”. Yhtiö on osoittautunut ennakkoluulottomaksi ja radikaaliksi toimijaksi suomalaisilla levymarkkinoilla.


title: Levy-yhtiö (yritys)

text: Aluksi Levy-yhtiö julkaisi vain Tehosekoittimen, Apulannan, Lehtivihreiden ja Punaisten Messiaiden julkaisuja, mutta 2000-luvulla yhtiön listoilla ovat olleet muun muassa Jarkko Martikainen, Irina, Järjestyshäiriö, The Voltas ja Zacharius Carls Group.


title: Levy-yhtiö (yritys)

text: Levy-yhtiön ohessa toimii myös Ohjelmatoimisto-niminen ohjelmatoimisto. Alkuaikoina Levy-yhtiö julkaisi "Lehti"-nimistä lehteä.


title: Levy-yhtiö (yritys)

text: Levy-yhtiö on ollut toimintatauolla vuodesta 2009 lähtien ja yhtiön artistit ovat hakeneet uudet levytyskanavat muualta.


title: Aasiannorsu

text: Aasiannorsu ("Elephas maximus") on yksi kolmesta nykyisestä norsulajista. Se on Aasian suurin maanisäkäs, joka painaa 2 700–5 000 kilogrammaa, on kuutisen metriä pitkä ja lähes kolme metriä korkea. Aasiannorsu on pienempi ja karvaisempi kuin afrikannorsu, ja sillä on pienemmät korvat. Naarailla ei ole suuria syöksyhampaita, ja ne voivat puuttua myös uroksilta.


title: Aasiannorsu

text: Aasiannorsun elinalue on pienentynyt ja pirstaloitunut alkuperäisestä alueesta, joka ulottui Iranin rannikolta Kiinaan Jangtse-joelle. WWF:n arvion mukaan luonnonvaraisia aasiannorsuja arvioidaan olevan 30 000–35 000 yksilöä. IUCN:n arvion mukaan noin puolet maailman aasiannorsuista elää Intiassa. Kanta on pienentynyt vuosisatojen ajan, ja laji on kadonnut Aasian länsiosista. Nykyisin pääasiallinen uhka on sopivan elinympäristön väheneminen ja pilkkoutuminen. Myös salametsästystä esiintyy.


title: Aasiannorsu

text: Aiemmin lajia kutsuttiin intiannorsuksi, mutta nykyään lajista käytetään yleensä nimeä aasiannorsu, koska sitä tavataan Intian lisäksi myös muissa Aasian valtioissa. Nykyään intiannorsu onkin käytössä aasiannorsun alalajin "Elephas maximus indicus" nimityksenä.


title: Aasiannorsu

text: Aasiannorsu on afrikannorsuja pienempi ja sillä on pienemmät korvat. Aasiannorsun säkäkorkeus on 2,5–3 metriä, pituus 5,5–6,4 metriä ja paino 2 700–5 000 kilogrammaa. Se on Aasian suurin maanisäkäs.


title: Aasiannorsu

text: Aasiannorsuista vain uroksilla on varsinaiset syöksyhampaat. Naaraiden syöksyhampaat ovat pienet ja harvoin näkyvissä. Syöksyhampaat voivat kuitenkin puuttua myös uroksilta. Syöksyhampaattomien urosten osuus kannasta vaihtelee alueittain 5–90 prosentin välillä. Esimerkiksi Sri Lankassa vain viidellä prosentilla norsuista on syöksyhampaat, Etelä-Intiassa puolestaan 90 prosentilla.


title: Aasiannorsu

text: Intiannorsu on myös karvaisempi kuin afrikannorsut, etenkin poikaset ovat hyvin karvaisia. Kun poikanen kasvaa, suurin osa suojaavasta karvasta kuluu pois. Joidenkin intiannorsujen ihossa, etenkin vanhemmiten, on vaaleanpunaisia laikkuja erityisesti korvissa, kärsässä ja naamalla. Laikkuja on vähiten Sumatralla ja eniten Sri Lankalla. Mammutit olivat läheisempää sukua aasiannorsuille kuin afrikannorsuille.


title: Aasiannorsu

text: Norsun kärsä on muodostunut pidentyneestä turvasta ja ylähuulesta ja sen kärjessä on haju- ja tuntoaisti. Toisin kuin afrikannorsuilla, aasiannorsun kärsässä on ainoastaan ylähuuli. Aasiannorsun kärsässä on paljon lihaksia, minkä vuoksi norsu voi liikuttaa sitä tarkasti moneen eri suuntaan ja tarpeen vaatiessa suurellakin voimalla. Aasiannorsu voi käyttää kärsäänsä muun muassa juomiseen ja ravinnon keräämiseen. Kärsän voima riittää esimerkiksi oksien repimiseen puista, millä tavalla norsu voi hankkia itselleen ravintoa. Toinen käyttötapa kärsälle on äänien tuottaminen. Näiden käyttötapojen lisäksi norsu myös haistelee ja tunnustelee kärsällään elinympäristöään. Kärsän päässä on sormimainen uloke, jolla se voi tarttua pieniinkin esineisiin.


title: Aasiannorsu

text: Aasiannorsun hampaisto on hyvin vahva, mutta hampaat kuluvat syödessä. Aasiannorsun elinaikana sen hampaisto uusiutuu neljä kertaa. Viimeisten hampaiden kuluttua loppuun vanhat aasiannorsut eivät pysty enää pureskelemaan ravintoaan ja ne saattavat helposti kuolla nälkään. Hampaisto on erikoistunut heinänsyöntiin ja niissä on mammuttien hampaiston tapaan lukuisia poikittaisia kiilleharjuja. Näitä harjuja on enemmän kuin afrikannorsuilla, jotka ovat erikoistuneet syömään enimmäkseen oksa- ja lehtiravintoa.. Aasiannorsun hampaistossa on käytössä kummallakin puolen kerrallaan vain kaksitoista poskihammasta, joita se käyttää edestakaisin-liikkein. Niistä tärkeimmän pudotessa siirtyy seuraava taaempaa tilalle. Hampaiden loppuessa norsu luonnossa kuolee ravinnonpuutteeseen.


title: Aasiannorsu

text: Aasiannorsujen elinalueiden eristäytymisen vuoksi aasiannorsut voidaan jakaa neljään alalajiin.Näistä borneonnorsun taksonominen status on kuitenkin epäselvä ja tutkivat ovat kiistelleet siitä, pitäisikö se lukea sumatrannorsun synonyymiksi. Aikaisemmin aasiannorsulla katsottiin olevan lisäksi kaksi muuta alalajia "Elephas maximus sondaicus" ja "Elephas maximus hirsutus", joiden molempien katsotaan nykyään olevan sumatrannorsun synonyymejä.


title: Aasiannorsu

text: Aiemmin aasiannorsuja tavattiin alueella, joka ulottui Länsi-Aasiasta Iranin rannikolta Intiaan ja sieltä itään ja kaakkoon Sumatralle, Jaavalle ja Borneolle, ja Kiinassa ainakin Yangtze-Kiangiin asti. Laajimmillaan elinalue kattoi yli yhdeksän miljoonaa neliökilometriä. Elinalue on kutistunut satojen ellei tuhansien vuosien ajan.


title: Aasiannorsu

text: Nykyisin aasiannorsuja tavataan enää toisistaan eristyneillä alueilla Etelä-Intiasta ja Sri Lankasta itään Vietnamiin asti ja joidenkin muiden Kaakkois-Aasian valtioiden alueilla. Borneolainen norsukanta jäi eristyksiin muista aasiannorsuista Borneon irtautuessa Aasian mantereesta noin 300 000 vuotta sitten, mikä on aiheuttanut sen, että Borneossa elävät norsut eroavat muista aasiannorsuista geneettisesti.


title: Aasiannorsu

text: 1900-luvun alussa aasiannorsuja arvioitiin olevan luonnossa yli 100 000 yksilöä, mutta nykyään arviot luonnonvaraisesta kannasta vaihtelevat 20 000–25 000 yksilön välillä. Aasiannorsuja elää Kaakkois-Aasian alueella vankeudessa noin 15 000 yksilöä ja yksistään Myanmarissa arvioidaan olevan noin 6 000 kesyä aasiannorsua.


title: Aasiannorsu

text: Aasiannorsuja tavataan seuraavissa maissa: Intia, Sri Lanka, Bhutan, Myanmar, Kambodža, Thaimaa, Laos, Vietnam, Kiina (hävinnyt luonnonvaraisena), Malesia (niemimaa ja Sabah) ja Indonesia (Kalimantan ja Sumatera). Noin viidesosa maailman ihmisistä elää aasiannorsujen elinalueilla.


title: Aasiannorsu

text: Aasiannorsun pahin vihollinen on ihminen. Tunkeutuessaan yhä syvemmälle aasiannorsujen elinalueinaan käyttämiin metsiin ihminen vähentää samalla aasiannorsujen elintilaa. Varsinkin ihmisten suuret rakennustyöt kuten suuret padot, tiet, teollisuuskompleksit ja kaivokset sekä viljelykset ja leviävä ihmisasutus ovat pirstoneet aasiannorsujen aikanaan sangen yhtenäisen elinalueen pieniksi toisistaan eristäytyneiksi rippeiksi. Elinalueiden pirstoutuminen vähentää aasiannorsujen selviytymismahdollisuuksia reilusti ja aasiannorsut onkin luokiteltu erittäin uhanalaisiksi.


title: Aasiannorsu

text: Myös ihmisen aiheuttama elinympäristöjen muutos sekä rajoittaa aasiannorsujen leviämistä että johtaa paikoin vakaviin ihmisten ja norsujen välisiin konflikteihin. Aasiannorsut hakevat ravintonsa paikoista, joissa sitä on mahdollisimman helppo hankkia, minkä vuoksi ne aiheuttavat pakoin suurta tuhoa ihmisten viljelyksillä. Tällaiset norsujen ravinnonhakumatkat saattavat tuottaa vahinkoa jopa miljoonien dollarien edestä.


title: Aasiannorsu

text: Intiassa arviointiin vuonna 2010, että vuosittain 0,8–1 miljoonaa hehtaaria viljelysalaa vahingoittuu aasiannorsujen ryöstöretkillä. Tästä kärsii puolesta yhteen miljoonaa perhettä. Norsun kanssa yhteenotoissa kuolleiden ihmisten määrä on noussut noin neljäänsataan vuodessa kun se 1980-luvulla oli puolet tästä.


title: Aasiannorsu

text:
Toinen vakava uhka aasiannorsujen selviytymiselle on salametsästys varsinkin norsunluun takia. Aasiannorsuista saadaan salametsästyksellä lihaa, norsunluuta ja vuotia.
Vuonna 2013 Myanmarissa arvioitiin, että salametsästyksen takia norsukanta oli pienentynyt 2000:lla 2 vuoden aikana. Pelkästään vuosina 2011–2013 paljastui 18 norsun salametsästystapausta.
Kansainvälisestä vuonna 1990 voimaan tulleesta norsunluun myyntikiellosta huolimatta TRAFFIC raportoi laittoman norsunluukaupan jatkuvan yhä Itä-Aasiassa. Kiina ja Thaimaa ovat norsunluun keskeisiä markkina-alueita.


title: Aasiannorsu

text: Vuonna 1990 Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN julkaisi suunnitelmansa aasiannorsujen suojelemiseksi. Suunnitelma pyrkii suojelemaan mahdollisimman monta aasiannorsujen elinaluetta ja minimoimaan ihmisten ja norsujen välisten konfliktien määrän. Suunnitelmassa on otettu huomioon myös Aasian maiden suuri väestönkasvu, elintason kohoaminen ja asumiseen sekä maanviljelyyn tarvittavien maa-alueiden määrä. Suunnitelma kiinnittää huomiota erilaisten kansalaisjärjestöjen ja viranomaistahojen rooliin aasiannorsujen suojelussa. Siihen sisältyy myös aasiannorsunsuojeluverkostojen perustaminen ja paikoin norsujen liikkumista huomattavasti helpottavien käytävien rakentaminen.


title: Aasiannorsu

text: Nykyään aasiannorsuja elää monella luonnonsuojelualueella. Lisäksi moni maa on kieltänyt niiden metsästyksen. Kaupankäynti aasiannorsuilla tai niistä saatavilla tuotteilla on kielletty kansainvälisellä CITES-sopimuksella, eikä millään sopimukseen sitoutuneella valtiolla ole oikeutta myöntää lupia aasiannorsuista saadun norsunluun ynnä muiden hyödykkeiden myyntiin tai ostoon. Kun suojelusuunnitelmaa laadittiin, monet aasiannorsun levinneisyysalueen maat eivät kuuluneet vielä CITES-sopimuksen piiriin, mutta ovat liittyneet sen jälkeen.


title: Aasiannorsu

text: Aasiannorsut saattavat kuluttaa ravinnon syöntiin ja hankintaan jopa kaksi kolmasosaa päivästään. Ne voivat syödä päivittäin jopa 250 kilogrammaa ja juoda 160 litraa vettä. Ruokavalio koostuu suureksi osaksi ruohosta, mutta aasiannorsut syövät myös puun kuoria, lehtiä ja pieniä taimia. Samoin monet viljelyskasvit kuten banaani, riisi ja sokeriruoko kelpaavat norsujen ravinnoksi. Aasiannorsujen tapa hankkia ravintoaan ihmisten viljelemiltä pelloilta on aiheuttanut kahnauksia ja johtanut kannan pienenemiseen.


title: Aasiannorsu

text: Tutkimusten mukaan vaikka aasiannorsut ovat käyttäneet ravintonaan yli 400 eri kasvilajia, on heinä silti niiden mieliruokaa. Aasiannorsujen ruoansulatus on sangen tehoton ja ulosteissa onkin jäljellä noin 60 prosenttia ravinnon energiasta. Tämän takia aasiannorsujen on syötävä päivässä noin kahdeskymmenesosa omasta painostaan heinäravintoa. Aasiannorsu joutuukin yleensä käyttämään 18 tuntia vuorokaudesta syömiseen.


title: Aasiannorsu

text: Naaraspuolisten aasiannorsujen muodostamiin laumoihin kuuluu 3–40 naarasnorsua poikasineen. Laumat saattavat myös lyöttäytyä yhteen suuremmiksi kokonaisuuksiksi, joita kutsutaan ”klaaneiksi”. Täysikasvuiset urosnorsut elävät yksinään tai pienissä laumoissa, eikä niiden ja naarasnorsujen välille muodosti koskaan kovinkaan vahvaa sidettä.


title: Aasiannorsu

text: Aasiannorsut viihtyvät parhaiten varjoisilla metsäalueilla. Ne voivat yleensä elää 60–70-vuotiaiksi. Pisin aasiannorsun saavuttama ikä, jonka "Guinnessin ennätysten kirja" on hyväksynyt, on 86 vuotta. Iän saavutti Taipein eläintarhassa Taiwanissa kuollut Lin Wang -niminen aasiannorsu. Aasiannorsu onkin ihmisen jälkeen pitkäikäisin maanisäkäs.


title: Aasiannorsu

text: Naaraiden laumaa johtaa yleensä vanha matriarkka, joka muistaa suurimman osan elämänsä aikana kulkemistaan reiteistä ja osaa ohjata laumansa parhaimpien ravinnonhakupaikkojen luo. Tämän vuoksi norsujen liikkumista häiritsevät lähivuosina rakennetut rakennelmat kuten moottoritiet ja padot. Ne haittaavat norsujen selviytymistä, kun elinympäristön muutos pakottaa laumoja vaeltamaan yhä pidempiä matkoja ravinnon ja elintilan toivossa.


title: Aasiannorsu

text: Aasiannorsut valitsevan puolisonsa soitimella. Täysikasvuisilla uroksilla on vuosittain kahdesta neljään kuukautta kestävä kiima, jolloin ne etsivät itselleen naarasta ja samalla kamppailevat muiden urosnorsujen kanssa. Naaraan ollessa kiimassa sen virtsaan ilmestyy tietty haju, joka kertoo sen olevan valmis parittelemaan. Uros haistelee tällaista virtsaa, taivuttaa kärsänsä kärjen suuhunsa, ja sitten se puhaltaa hajua suuontelossaan sijaitseviin kahteen aukkoon. Näin se saa selville, onko naaras kiimassa. Mikäli naaras on valmis parittelemaan, aasiannorsut aloittavat soitimen. Soitimeen kuuluu norsun kosketteleminen kumppaniaan kärsällään. Aasiannorsujen koskettelutavat eroavat jonkin verran afrikannorsujen vastaavista tavoista. Afrikannorsut painavat kärsänsä ja syöksyhampaansa naaraan selkää vasten. Aasiannorsut ovat vastakkain ja silmätysten ja kietovat kärsänsä yhteen.


title: Aasiannorsu

text: Korkeintaan kolme minuuttia kestävän parittelun ajan uros seisoo kahdella jalalla ja nojaa naaraan selkään. Parittelu toistetaan 4–5 kertaa päivässä. Uros ja naaras pysyvät yhdessä 10–15 päivän ajan, minkä jälkeen uros hylkää naaraan ja palaa viettämään tavallista erakkomaista elämäänsä tai liittyy vanhaan uroslaumaansa.


title: Aasiannorsu

text: Aasiannorsut saavat poikasia vain joka neljäs vuosi ja huonoissa olosuhteissa vielä tätäkin harvemmin. Norsut kantavat poikasiaan kaikista nisäkkäistä pisimpään eli jopa yli kaksi vuotta. Itse synnytys kestää vain noin tunnin, mutta on norsuille vaarallista aikaa, koska tällöin synnyttävät naaraat ovat hyvin alttiita petoeläimien hyökkäyksille. Suojellakseen synnyttävää emoa lauman muut naaraat asettuvat kehäksi sen ympärille. Useimmiten synnytys tapahtuu naarasnorsun ollessa kyykistyneenä, mutta naaras voi synnyttää myös makuulla. Naarasnorsu ponnistelee synnyttääkseen poikasensa. Usein lähellä on myös avustajana toimiva lauman kokeneempi naaras. Poikasen synnyttyä emo ja avustava naaras poistavat sen päältä tahmean sikiökalvon, jonka emo syö saadakseen vitamiineja ja hormoneja. Näin emon maidontuotannon käynnistyminen nopeutuu.


title: Aasiannorsu

text: Vastasyntynyt poikanen painaa syntyessään noin 90 kiloa. Poikanen imee maitoa emosta ja muista lauman naaraista noin puolentoista vuoden vuoden ajan, vaikkakin poikanen oppii samalla syömään myös kasveja.


title: Aasiannorsu

text: Vaeltaessaan pitkiä matkoja perinteisiä kulkureittejään pitkin, norsut muokkaavat samalla jatkuvasti elinympäristöään. Ruokaillessaan norsut katkovat oksia, repivät pieniä pensaita maasta, polkevat kasveja ja muutenkin tekevät erilaista tuhoa metsäalueille. Norsujen runsas esiintyminen joillain metsäalueilla hidastaa metsän kasvua huomattavasti ja lisää samalla sotkuisten köynnöstiheikköjen laajentumista.


title: Aasiannorsu

text: Sumatralla norsut kaivavat syviä kuoppia päästäkseen käsiksi maaperään huuhtoutuneisiin kivennäisaineisiin. Suuret koiraat käyttävät apunaan syöksyhampaita, mutta naaraat joutuvat tyytymään vain jalkoihinsa. Toiminnallaan norsut hankkivat itselleen kaliumia ja natriumia ja muokkaavat samalla elinympäristöään.


title: Aasiannorsu

text: Aasiannorsut käyttävät keskinäisessä viestinnässään kuulo-, näkö- ja hajuaistiansa. Tavallisin ääni on kurkunpäällä muodostettu murina, jonka toiset norsut kuulevat kilometrien päähän. Tätä ääntä käytetään varoituksena muille, mutta myös tavallisessa yhteydenpidossa. Mikäli aasiannorsut ruokailevat tiheässä pensaikossa, ne ilmoittavat olinpaikkansa toisilleen matalalla mörähtelyllä. Norsut käyttävät töräyttelyään yleensä ollessaan hyökkäysaikeissa, yllättyneitä tai eksyttyään laumasta.


title: Aasiannorsu

text: Myös ruumiinkielellä on jonkin verran merkitystä norsujen kommunikoinnissa. Hännän, pään, korvien ja kärsän asennoilla on oma merkityksensä norsujen viestinnässä. Yksi viestintätapa on myös koskettelu kärsällä, mikä on erityisen tärkeää emon ja poikasen välisessä suhteessa. Kohdatessaan toisensa norsut usein koskettavat lajitoverinsa suuta kärsänsä kärjellä.


title: Aasiannorsu

text: Ihminen on aasiannorsun pahin vihollinen kauppaamalla syöksyhampaita ja viemällä siltä luontaista elintilaa. Sitä toki paikoin esimerkiksi Thaimaassa pidetään tärkeänä työeläimenä, mutta nykyään norsuja näkyy kaupungeissa ja maanteillä. Aikoinaan niillä on ollut eritoten merkitystä voimaa vaativissa metsätöissä. Aasiannorsuja on yleisen käsityksen mukaan helpompi kesyttää kuin afrikannorsuja Norsunajajaa kutsutaan monissa maissa nimellä "mahout". Aasiannorsuja on myös esiintynyt perinteisissä kulkueissa koristeltuina esiteltävänä yleisölle.


title: Aasiannorsu

text: Suurin osa kesytetyistä norsuista toimii työjuhtina. Ne ovat edelleen tärkeitä metsätaloudessa hankalassa maastossa.


title: Aasiannorsu

text:
Ensimmäisiä kertoja aasiannorsua käytettiin ihmisen palveluksessa jo 5 500 vuotta sitten Indusjoen lähistöllä nykyisen Intian alueella, missä niitä hyödynnettiin metsänraivaustehtävissä. Sieltä norsujen kesyttämisen taito levisi nopeasti muualle Intiaan, Sri Lankaan, Myanmariin sekä muualle Kaakkois-Aasiaan. Vaikka aasiannorsuja hyödynnettiin laajalti, niiden jalostaminen tai kesykantojen muodostaminen ei onnistunut muun muassa siksi, että poikasen kasvu työkykyiseksi kestää noin kaksikymmentä vuotta eikä ollut mitenkään helppoa saada niitä lisääntymään vankeudessa. Näin ollen norsut pyydystettiin villeinä luonnosta ja kesytettiin työhön sopiviksi.
Norsujen kesyttäminen ja hyödyntäminen oli aikanaan hyvin laajaa toimintaa. Tästä kertoo hyvin esimerkiksi metsästys, jossa onnistuttiin vangitsemaan jopa 400 aasiannorsua elävänä. Pelkästään Karnatakan osavaltiossa Intiassa vangittiin 90 vuodessa noin 1 700 aasiannorsua. Läheskään kaikista norsuista ei saatu kesytettyä työntekoon soveltuvia työeläimiä, vaan 65 prosenttia pyydystetyistä villinorsuista menetti henkensä kesytyksen aikana.


title: Aasiannorsu

text: Aina norsuja ei käytetty työntekoon. Muinaisessa Intiassa ihmisille järjestettiin hupia laittamalla aasiannorsuja taistelemaan toisiaan vastaan.


title: Aasiannorsu

text: Aasiannorsuja on käytetty esiintymässä sirkuksissa 1800-luvulta asti. Vuonna 2015 Ringling Bros. and Barnum & Baileyn sirkus ilmoitti lopettavansa aasiannorsujen käytön vuoteen 2018 mennessä. Sillä on ollut norsunumeroita ohjelmistossaan 145 vuoden ajan.


title: Aasiannorsu

text: Aasiannorsuja on hyödynnetty myös sotilaallisissa tarkoituksissa samoin kuin afrikannorsujakin. Kun Aleksanteri Suuri näki vastustajansa sotanorsut hän päätti heti hankkia omat norsujoukot. niiden käyttö levisi Eurooppaan ja Karthagoon. Tunnetuimmat sotanorsut olivat Hannibalin joukoissa. Niistä pääosa oli afrikannorsuja, mutta Hannibal käytti ilmeisesti myös Syyriasta pyydystettyjä aasiannorsuja.


title: Aasiannorsu

text: Sotanorsut olivat aikanaan suosittu ase ja esimerkiksi 1600-luvulla eläneellä mogulikeisarilla oli käytössään 14 000 norsua ja hänen ylimyksillään vielä 40 000 yksilöä lisää. Norsujen hyödyllisyys taistelutilanteissa kuitenkin vaihteli. Vastustaja saattoi toki pelästyä suuresti panssaroituja sotanorsuja ja paeta, minkä lisäksi norsut pystyivät tekemään suurta tuhoa vihollisjoukkojen keskuudessa. Ne olivat kuitenkin arvaamattomia ja tulen tai savun avulla pelästytetyt sotanorsut saattoivat tehdä omille joukoilleen pahempaa tuhoa kuin vihollisille.


title: Aasiannorsu

text: Vielä toisessa maailmansodassa aasiannorsut olivat tärkeä osa brittien armeijaa Burmassa taistelussa Japania vastaan.


title: Aasiannorsu

text: Shakkipelin lähetti vaikuttaa kehittyneen aasialaisesta sotanorsusta.


title: Aasiannorsu

text: Väkevät ja pitkäikäiset aasiannorsut liittyvät läheisesti moniin Intian jumaluuksiin. Esimerkkinä voidaan pitää suosittua Ganesha-jumalaa, jolla on norsun pää. Tämän lisäksi myös jumala Shivan seuruetta johtaa valkea norsu ja Buddhan syntymästä toi tiedon valkoinen aasiannorsu. Norsuilla on edelleen paikka monissa uskonnollisissa seremonioissa. Sri Lankassa koristeltu urosnorsu kantaa Buddhan hammasta vuosittaisessa juhlakulkueessa. Monilla Etelä-Intian hindutemppeleillä on oma norsutalli, jonka asukkaita käytetään seremonioissa.


title: Idänturturikyyhky

text: Idänturturikyyhky ("Streptopelia orientalis"), aiemmalta nimeltään isoturturikyyhky, on siperialainen kyyhkylaji, jota on satunnaisesti tavattu Suomessakin.


title: Idänturturikyyhky

text: Idänturturikyyhky muistuttaa ulkonäöltään turturikyyhkyä, mutta on vähän isompi, hartiahöyhenten kuviointi on erilainen ja pyrstön kärki on harmaa. Pituus 33 cm, siipien kärkiväli 60 cm.


title: Idänturturikyyhky

text: Idänturturikyyhky pesii Siperiassa ja talvehtii Intiassa ja Etelä-Japanissa. Suomessa ja Länsi-Euroopassa sekä joskus Alaskassa tavatut yksilöt ovat muuttoharhailijoita.


title: Neitokurki

text:
Neitokurki ("Anthropoides virgo", aiemmin "Grus virgo") on kurkilintu. Se on havaittu Suomessa 13 kertaa, viimeksi vuonna 2009.
__notoc__
Neitokurki on hiukan pienempi kuin tavallinen kurki. Värityskin muistuttaa kurkea, mutta päälaen punainen läikkä puuttuu, valkoinen raita niskassa on pitempi ja kurkun musta alue ulottuu pitemmälle rintakehään. Pituus on 76 cm ja siipien kärkiväli 175 cm. Lintu painaa 2-3 kg.


title: Neitokurki

text: Neitokurjet pesivät Keski-Aasiassa ja talvehtivat Afrikassa. Joitakin yksilöitä pesii Kyproksella ja Turkin itäosissa.


title: Neitokurki

text: Pylväs, Simo & Järvinen, Antero 1978: Neitokurki "Anthropoides virgo"* Kilpisjärvellä. - Lintumies 4.1978 s. 144. LYL.


title: Levy-yhtiö

text: Levy-yhtiö on äänitallenteiden tuotantoon, valmistamiseen, jakeluun ja markkinointiin erikoistunut yritys, joka voi tämän ohessa toimia musiikkikustantajana. Levy-yhtiöllä on yleensä yksi tai useampia levymerkkejä, joilla sen omaa tai muiden tuotantoa julkaistaan. 2000-luvulle tultaessa yleistyneet ns. 360 asteen levy-yhtiöt harjoittavat usein näiden perustoimintojen lisäksi myös keikkamyyntiä ja merchandise-kauppaa.


title: Levy-yhtiö

text: Suomessa levy-yhtiöt ovat järjestäytyneet muun muassa 18 jäsenen Musiikkituottajat – IFPI Finlandiin ja 32 jäsenen Suomen riippumattomien levy- ja tuotantoyhtiöiden yhdistykseen IndieCo ry. Kansainvälisemmin levy-yhtiöitä edustaa muun muassa International Federation of the Phonographic Industry-IFPI ja IMPALA. Suomessa levy-yhtiöiden kulta- ja platinalevyt myöntää IFPI Finland.


title: Levy-yhtiö

text:
Suomessa levy-yhtiöiden äänitteiden käytöstä saamista korvauksista vastaa Gramex ry, jonka ovat muodostaneet vuonna 1967 jäsenet Muusikkojen Liitto ry, Musiikkituottajat ry – IFPI Finland ja Solo ry. Muutoin esittävät taiteilijat ja äänitteiden tuottajat ovat asiakassuhteessa Gramexiin. Omalla tahollaan antamistaan teosten käyttöluvista korvaukset kerää Kopiosto, jolla on jäsenjärjestöjensä kautta valtakirja suomalaisilta oikeudenomistajilta.
Tekijänoikeuden tiedotus- ja valvontakeskus valvoo jäsentensä tekijänoikeuksia ja järjestää tekijänoikeuksiin liittyvää tiedotusta ja koulutusta.


title: Levy-yhtiö

text: Musiikkialan ja levy-yhtiöiden kansainvälistymisessä auttaa vuonna 2011 muotoutunut jäsentensä Music Finland ry, joka edistää suomalaisen musiikin toimintaedellytyksiä ja kilpailukykyä.


title: Levy-yhtiö

text: Musiikkialan ja levy-yhtiöiden äänitetuotantoa ja kotimaista monimuotoista musiikkia tukee taloudellisesti Musiikin Edistämissäätiö, MES.


title: Levy-yhtiö

text: Suomessa levy-yhtiöt jakavat Musiikkituottajat järjestön kautta:


title: Levy-yhtiö

text: Suurin osa levy-yhtiöistä on kolmen monikansallisen yrityksen (ns. Big Three) omistuksessa, joilla on hallussaan noin 60 prosenttia markkinoista. Nämä kolme ovat:


title: Kserkses

text: Kserkses, Xerxes tai Serse voi tarkoittaa:


title: Somogy

text: Somogy on lääni Lounais-Unkarissa. Se rajautuu Zalan, Veszprémin, Fejérin, Tolnan ja Baranyan lääneihin sekä etelässä Kroatiaan. Pääkaupunki on Kaposvár. Läänin pinta-ala on 6 065 km² ja sen väkiluku arviolta 312 084 (vuonna 2015).


title: Somogy

text: Läänin pohjoisrajana toimii Balaton-järvi, jonka etelärannan paikkakunnat kuuluvat Somogy'in lääniin. Näistä suurin ja tunnetuin on suosittu lomakohde Siófok. Läänin etelärajalla virtaa Dráva-joki. Maasto on suurimmaksi osaksi kumpuilevaa.


title: Szabolcs-Szatmár-Bereg

text: Szabolcs-Szatmár-Bereg on Unkarin itäisin lääni. Se rajautuu Hajdú-Biharin ja Borsod-Abaúj-Zemplénin lääneihin sekä koillisessa Ukrainaan ja kaakossa Romaniaan. Pääkaupunki on Nyíregyháza. Läänin pinta-ala on 5 933 km² ja sen väkiluku arviolta 562 357 (vuonna 2015).


title: Szabolcs-Szatmár-Bereg

text: Maasto on maantieteellisesti vaihtelevaa: läänin alueelta löytyy sekä kukkuloita että tasankoa. Alue kuuluu Unkarin Suureen alankoon, mutta talvet ovat täällä vallitsevan mannerilmaston takia kylmempiä kuin etelämpänä.


title: Szabolcs-Szatmár-Bereg

text: Lääni sai nykyisen muotonsa, kun entiseen Szabolcsin lääniin yhdistettiin Unkarin puolelle jääneet rippeet Szatmárin ja Beregin lääneistä. Läänien pääkaupungit olivat Szatmár (romaniaksi Satu Mare) ja Beregszász (ukrainaksi Berehovo), ja Unkari menetti ne Trianonin rauhansopimuksessa.


title: Tolna (lääni)

text: Tolna on lääni Etelä-Unkarissa. Se rajautuu Fejérin, Bács-Kiskunin, Baranyan ja Somogy'in lääneihin. Pääkaupunki on Szekszárd ja muita kaupunkeja ovat Dombóvár sekä Paks, jossa on kiistelty ydinvoimala. Voimala tuottaa puolet Unkarin sähköstä. Läänin pinta-ala on 3 703 km² ja sen väkiluku arviolta 225 936 (vuonna 2015).


title: Tolna (lääni)

text: Maasto on kumpuilevaa. Läänin itärajalla virtaavaa Tonavaa kohti mentäessä maasto muuttuu tasaisemmaksi. Läänin alueella virtaa monia pieniä jokia. Suurin osa läänin paikkakunnista on pieniä kyliä.


title: Miehistö

text: Miehistö on kollektiivinimitys suorittavia tehtäviä tekevälle osalle henkilökuntaa sotilaallisissa tai niihin verrattavissa hierarkkisissa organisaatioissa.


title: Miehistö

text: Sotilasorganisaatiossa miehistöllä tarkoitetaan niitä sotilaita, jotka toteuttavat aliupseerien johdolla upseerien antamia käskyjä. He ovat siis niin sanottuja suorittavia työntekijöitä.


title: Miehistö

text: Myös aliupseerioppilaat sekä miehistön palvelusarvoissa olevat ammattialiupseerit ja sopimussotilaat kuuluvat miehistöön. Aliupseerit (vuoteen 2003 asti opistoupseerit ja sitä ennen toimiupseerit), upseerioppilaat ja upseerit muodostavat miehistön vastakohtana päällystön.


title: Miehistö

text: Miehistön palvelusarvot Suomen puolustusvoimissa ovat mm.:


title: Miehistö

text: Laivoilla miehistöön kuuluvat matruusit varsinaisesta työnkuvasta riippumatta. Vierailevia miehistön jäseniä kutsutaan gasteiksi.


title: Miehistö

text: Suomessa miehistöllä on mahdollisuus opiskella ja edetä reservissä aliupseeriksi.


title: Ulosvirtaus (meteorologia)

text: Meteorologiassa ulosvirtaus tarkoittaa ilman virtausta ulospäin konvektiopilvestä. Lisäksi se tarkoittaa maan pinnalla etenevää laskuvirtauksen aiheuttamaa kylmää virtausta. Ulosvirtaukseen liittyy monesti kylmän rintaman tapainen lämpötilan lasku ja tuulen suunnan ja nopeuden muutos. Ulosvirtauksen rajat pysyvät hengissä jopa 24 tuntia kuuropilven tuhoutumisen jälkeen ja matkustavat satoja kilometrejä. Uusia ukkosmyrskyjä kehittyy usein ulosvirtauksen rajalle, varsinkin silloin, kun ukkosvirtauksen raja törmää kylmään rintamaan, kuivaan linjaan, toiseen ulosvirtauksen rajaan jne.


title: Asparagiinihappo

text: Asparagiinihappo (CHNO) eli 2-aminobutaanidihappo (tunnetaan myös nimellä aspartiinihappo) on yksi luonnon 20 yleisimmästä aminohaposta. Se tunnetaan myös anioni-nimellään aspartaatti. Asparagiinihappo on glutamiinihapon ohella toinen kahdesta happamasta aminohaposta ja se esiintyy fysiologisessa pH:ssa aina negatiivisena ionina. Se on asparagiinin karboksyylihappomuoto.


title: Asparagiinihappo

text:
Asparagiinihappo on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan kiinteää ja sen sulamispiste on 230 °C sekä CAS-numero 56-84-8 (L-asparagiinihappo).
Asparagiinihapon toisen isomeerin eli D-asparagiinihapon sulamispiste on 300 °C ja CAS-numero on 1783-96-6.


title: Asparagiinihappo

text: Aspargiinihapon isomeeri, L-aspartaatti, on kaikkialla elimistössä esiintyvä ei-välttämätön aminohappo. Eniten l-aspartaattia esiintyy hermojen proteiinien rakennusaineena. Suurilla pitoisuuksilla se on neurotoksinen.


title: Asparagiinihappo

text: L-aspartaatti on glykogeeninen aminohappo ja se edistää energiantuotantoa vaikutuksellaan sitruunahappokiertoon. L-aspartaatti toimii esiasteena proteiinien, oligopeptidien, nukleiinihappojen, puriinin, pyrimidiinin, ja l-arginiinin synteesissä.


title: Asparagiinihappo

text: Aivoissa esiintyy pienissä määrin myös D-aspartaattia ja aspartaatin aineenvaihduntatuotteina syntyviä N-asetyyliaspartaattihappoa (NAA), sekä N-asetyyliaspartyyliglutamaattia (NAAG).


title: Asparagiinihappo

text: L-aspartaatin vaikutukset aivokudokseen ovat identtiset l-glutamiinin, glutamiinihapon isomeerin kanssa, joskin aspartaatti ei sitoudu reseptoreihin yhtä voimakkaasti kuin glutamiini. L-aspartaatti ja NAA aktivoivat glutamaattireseptoreita.


title: Asparagiinihappo

text: L-aspartaatin ja asetyylikoentsyymin yhdistelmästä syntetisoituva N-asetyyliaspartaattihappo sijaitsee normaalisti vain hermosoluissa. Se näkyy hyvin magneettikuvauksessa, ja sitä pidetään yleisesti hermovaurioiden indikaattorina. Alzheimerin taudista tai MS-taudista kärsivillä NAA-tasot aivoissa ovat epätavallisen matalat.


title: Asparagiinihappo

text: NAA:n tehtävää ei tarkkaan tunneta, mutta oletetaan että se liittyy vesi- ja osmoottisen tasapainon ylläpitämiseen. Solun ulkopuolella esiintyvää NAA:ta ehdotetaan myös mittariksi aivovaurioiden hoidossa.


title: Vas (lääni)

text:
Vas on lääni Länsi-Unkarissa. Se rajautuu Győr-Moson-Sopronin, Veszprémin ja Zalan lääneihin sekä lännessä Itävaltaan ja lounaassa Sloveniaan. Pääkaupunki on Szombathely. Muita
läänin kaupunkeja ovat Sárvár, Körmend ja Kőszeg. Sana 'vas' tarkoittaa unkariksi rautaa. Läänin pinta-ala on 3 336 km² ja sen väkiluku arviolta 253 997 (vuonna 2015).


title: Vas (lääni)

text: Maasto on vaihtelevaa. Lännessä on vuoristoa, lounaassa kukkuloita, ja osa läänistä on tasankoa. Pohjoisesta alkaa Unkarin Pieni alanko. Sademäärät ovat suurempia ja ilmasto viileämpää kuin Unkarissa keskimäärin. Tärkein joki on Itävallasta alkava Rába (saksaksi Raab).


title: Vas (lääni)

text: Vasin läänin alue on ollut asuttua jo hyvin kauan. Szombathely oli olemassa jo Rooman valtakunnan aikaan, jolloin sen nimi oli "Savaria".


title: Myeliini

text: Myeliini on keskushermostossa ja ääreishermostossa esiintyvä rasvainen aine, jonka tehtävänä on muodostaa sähköä eristävä kalvo (myeliini- eli ydintuppi) solujen viejähaarakkeiden ympärille. Hermoimpulssit kulkevat myelinisoituneessa viejähaarakkeessa nopeammin kuin myelinisoitumattomassa. Vahingoittumaton myeliinikalvo on edellytyksenä keskushermoston normaalille toiminnalle.


title: Myeliini

text: Myeliiniä tuottavat keskushermostossa oligodendrosyytit ja ääreishermostossa Schwannin solut. Myeliiniä kehittyy runsaasti etenkin ensimmäisinä elinvuosina. Myeliini alkaa kadota vähitellen keski-iästä alkaen, mistä alkaa vähittäinen, kiihtyvä rappio, joka johtaa vääjäämättä aivojen kunnon heikkenemiseen. Yli 85-vuotiaista suurin osa sairastaa jo Alzheimerin tautia tai muuta dementoivaa sairautta. Myös monet sairaudet, kuten MS-tauti ja ME-tauti, vaurioittavat myeliiniä. Myeliinin vauriotumisesta seuraa vaihtelevia neurologisia oireita riippuen siitä mikä aivojen osa on tuhon kohteena.


title: Myeliini

text: Ydin- eli myeliinituppi on rakenteellisesti ja toiminnallisesti erikoistunut solukalvon rakenne, jossa hermotukisolun solukalvo kiertyy hermosolun viejähaarakkeen ympäri rullalle. Myeliinituppi mahdollistaa hermoimpulssin nopeamman kulun toimimalla eristeenä ja keskittämällä viejähaarakkeen solukalvon (aksolemman) jännitteen purkautumisen Ranvierin kuroumiin, joissa jänniteherkkien natriumkanavien tiheys on erityisen suuri. Keskushermostossa myeliinitupen muodostavat oligodendrosyytit ja ääreishermostossa Schwannin solut.


title: Myeliini

text: Myeliini "in situ" sisältää noin 40 % vettä. Myeliinin kuivapainosta on poikkeuksellisen suuri osuus rasva-aineita (noin 70-85 %), kun taas valkuaisaineita on suhteellisen vähän (15-30 %). Myeliini koostuu pääosin kolesterolista. Yleensä biologisissa kalvoissa valkuaisaineita on suhteessa enemmän kuin rasva-aineita. Matala vesipitoisuus ja erityinen rasva-ainekoostumus ovat keskeisiä myeliinin kyvylle toimia eristeenä.


title: Myeliini

text: Keskushermoston ja ääreishermoston myeliinillä on sama tehtävä, mutta sen lisäksi, että myeliiniä tuottavat eri solut, myös solujen tuottaman myeliinin valkuaisaine- ja rasva-ainekoostumuksissa on eroja.


title: Kuivuusrintama

text: Kuivuusrintama on rintaman tapainen vyöhyke, joka on kuivan ja kostean ilmamassan rajalla. Se aiheuttaa monesti keväällä ja alkukesästä Yhdysvaltain keskilännen rajuimmat ukkoset. Rintaman etupuolella on tällöin kosteaa ilmaa Meksikonlahdelta ja takana lännestä virrannutta kuivaa ja kuumaa aavikkoilmaa. Kuiva ilma virtaa kostean ylle, mikä muodostaa niin sanotun tulppainversion. Tyypillinen kuivuusrintama aiheuttaa nopean kosteuden alenemisen, mistä se on saanut nimensäkin. Lisäksi sen seuraksena taivas selkiytyy ja tuuli muuttuu usein eteläisestä tai eteläkaakkoisesta läntiseksi tai lounaiseksi.


title: Adrenoleukodystrofia

text: Adrenoleukodystrofia eli ALD, myös Addison–Schilderin tauti, on klassisessa muodossaan vaikea etenevä aivojen valkean aineen perinnöllinen sairaus, joka klassisessa muodossaan tunnetaan myös nimellä Lorenzon tauti. Se johtaa hermosoluhaarojen demyelinisaatioon etenkin aivojen takaosien aksonien myeliinitupissa ALD johtaa vuosi vuodelta vaikeutuvaan neurologiseen taudinkuvaan. Virheellinen geeni sijaitsee X-kromosomin pitkässä haarassa kohdassa q28. Virheen vuoksi menetetään eräs entsyymi, joka puolestaan johtaa hyvin pitkäketjuisten rasvahappojen (, VLCFA) kertymiseen sekä veriplasmaan että solujen sisään. ALD rappeuttaa aivot ja yleensä tämä sairaus johtaa kuolemaan. Tautiin kuuluu Addisonin taudin ja Schilderin taudin piirteitä, minkä vuoksi se on nimetty myös Paul Ferdinand Schilderin ja Thomas Addisonin mukaan. Usein potilaat ovat kehitysvammaisia.


title: Adrenoleukodystrofia

text: ALD ei ole pelkästään aivojen ja selkäytimen rakenteita etenevästi vaurioittava tila. Soluvaurioita tavataan myös muissa kudoksissa. Niistä tärkein on lisämunuaiskuori, jonka hitaasti etenevä kyvyttömyys tuottaa kortisolia (ja muita vastaavia hormoneja) johtaa toimintavajeeseen. Tästä syystä ALD-potilaalle saattaa kehittyä myös Addisonin tauti, joka jo sinänsä havaitsematta ja hoitamatta on hengenvaarallinen. Myös kivesten Leydigin solut vaurioituvat lähes aina. Koska oireyhtymään kuuluu aivojen kovettumista ja myeliinikatoa, epileptiset kohtaukset ja jäykkähalvaus ovat mahdollisia. Jotkut ovat sokeita tai afaattisia, ja joillekin kommunikointi voi olla liki mahdotonta. Selviytyminen Addison–Schilderin oireyhtymän kanssa on yksilöllistä: siinä missä jotkut kuolevat jo lapsuusvuosinaan, toiset voivat elää pitkälle keski-ikään.


title: Adrenoleukodystrofia

text: ALD:n yksinkertaisin testi on mitata plasman VLCFA-pitoisuudet. Aivojen tilasta saadaan paljon tietoa myös toistettavilla magneettikuvauksilla (MRI).


title: Adrenoleukodystrofia

text: ALD on X-kromosomisesti resessiivisesti periytyvä tila. Osa ”kantajanaisista” on lieväoireisia, suurin osa terveitä. Tyttäret ovat siis yleensä oireettomia, mutta tilastollisesti puolet heistä siirtää viallisen geenin eteenpäin, itse pysyen useimmin oireettomina. ALD on käytännöllisesti katsoen vain poikien ja miesten sairaus. ALD:n tärkein ainakin joissain tapauksissa toimiva hoitomuoto on luuydinsiirto.


title: Adrenoleukodystrofia

text: Addison–Schilderin oireyhtymästä kärsii arviolta yksi ihminen 20 000–50 000:stä.


title: Adrenoleukodystrofia

text: Taudille nimensä antanut Lorenzo Odone kuoli 30-vuotiaana vuonna 2008. Vuonna 1992 tehtiin elokuva Lorenzon öljy, joka kuvaa Lorenzo Odonen sairastumista ALD-tautiin sekä pyrkimyksestä löytää parannuskeino tautiin.


title: Henrik Gabriel Porthan

text: Henrik Gabriel Porthan (8. marraskuuta 1739 Viitasaari – 16. maaliskuuta 1804 Turku) oli Turun akatemian professori ja kirjastonhoitaja, fennofiili ja Suomen 1700-luvun humanistisen kulttuurin merkittävin hahmo.


title: Henrik Gabriel Porthan

text: H. G. Porthan oli sukujuuriltaan karjalainen. Hänen isänsä puolelta suku johti viipurilaiseen kauppiaaseen "Kustaa Purtaseen", jonka poika oli päässyt pappisuralle ja vaihtanut nimensä asianmukaisesti hienompana pidetyksi Porthaniksi. Isä toimi kirkkoherrana Viitasaarella, jossa Henrik Gabriel syntyi 1739. Isä tuli mielisairaaksi Henrik Gabrielin ollessa viiden, ja tämä päätyi enonsa, Kruunupyyn kirkkoherran Gustaf (Kustaa) Jusleniuksen huollettavaksi. Gustaf Juslenius oli ensimmäisen fennofiilin Daniel Jusleniuksen poika, ja Porthan sai häneltä vaikutteita kansallisiin harrastuksiinsa. Toinen Porthanin suomalais-isänmaallisuuteen vaikuttanut hahmo oli piispa K. F. Mennander. Porthanin ajattelun ohjenuorana olivat kuitenkin ennen muuta valistusfilosofian empiiriset ja rationaaliset menetelmät.


title: Henrik Gabriel Porthan

text: Porthan aloitti opiskelut 15-vuotiaana Turussa ja valmistui maisteriksi vuonna 1760. Tämän jälkeen Porthan toimi palkattomana "kaunopuheisuuden" dosenttina ja yksityisopettajana. Vuonna 1770 Porthan perusti yhdessä serkkunsa Pietari Jusleenin ja C. F. Fredenheimin kanssa Aurora-seuran. Seuraan liittyi Porthanin nimenomaisesta pyynnöstä muun muassa Kokkolan silloinen kirkkoherra Anders Chydenius, piispa Karl Fredrik Mennander ja muita merkkihenkilöitä.


title: Henrik Gabriel Porthan

text:
Kirjeessään Anders Chydeniukselle 6. lokakuuta 1770 Porthan hahmotteli seuran aikeita ja pyrkimyksiä seuraavasti:
”Täällä Turussa on perustettu seura, jonka tarkoituksena on vaalia ja levittää keskuuteemme ennen kaikkea kaunokirjallisuuden harrastusta. Seura on myös pättänyt maanmiestensä luettavaksi julkaista viikkolehteä, joka tulee sisältämään sekä uutisia Turusta ja muilta Suomen paikkakunnilta että kirjoituksia maan historiasta, maantieteestä, kielestä jne. Samaten siihen tulee kuvauksia kaikensäätyisten huomattavien maanmiestemme elämästä, tietoja Suomen koulujen tilasta, lyhyitä selostuksia ja tietoa taloudellisista asioista, katsauksia maan ja kaupunkien elinoloihin ja liikenteeseen ym. – – Seura ei voi saavuttaa päämääriään, elleivät sitä tue eri puolilla Suomea asuvat taitavat ja kunnioitettavat henkilöt. Sen vuoksi on päätetty ottaa joukko poissa olevia jäseniä. Tällöin on seuran piirissä erikoisesti muistettu herra Kirkkoherran tunnetusti laajat tiedot ja isänmaallinen ajatustapa.”


title: Henrik Gabriel Porthan

text: Osana toimintaansa seura alkoi näin melko koruttomasti julkaista Suomen ensimmäistä sanomalehteä, "Tidningar Utgifne af et Sällskap i Åbo", vuonna 1771. Lehti perustettiin alun pitäen edellä mainittujen sisältöjen ohella myös yleisen tieteellisen ja akateemisen sivistyksen laajempaa julkaisemista varten. Lehti ilmestyi 1771–1778 ja 1782–1785 ja jatkui tämän jälkeen nimellä "Åbo Tidningar". Kirjoitustensa monipuolisuuden ja laadukkaan tason johdosta lehden merkittävyys oli oloissamme ainutlaatuinen. Lehden sivuilla esiintyivät kirjoittajina itsensä Porthanin lisäksi muun muassa Calonius, J. J. Tengström ja F. M. Franzén.


title: Henrik Gabriel Porthan

text: Vuonna 1772 Porthan nimitettiin Turun akatemian kirjastonhoitajaksi. Hän kartutti yliopiston kirjavarastoa etenkin vanhoilla suomalaisilla teoksilla, mikä merkitsi Suomen kansalliskirjaston alkua. Vuonna 1777 Porthan nimitettiin kaunopuheisuuden professoriksi; virkaa oli hakenut myös Gabriel Tidgren. Porthanin luennot olivat tavattoman suosittuja, ja hän herätti oppilaissaan suurta ihailua. Paitsi Cicerosta ja Horatiuksesta hän luennoi kosolti myös muista aiheista: Hugo Grotiuksen ja edelleen Samuel Pufendorfin kehittämästä luonnonoikeudellisesta filosofiasta, oppihistoriasta ja jopa arkkitehtuurista. Porthan matkusteli paljon Suomessa, ja vuonna 1779 hän teki matkan Saksaan ja tapasi sikäläisiä oppineita.


title: Henrik Gabriel Porthan

text: Porthan oli hyvin kiinnostunut Suomen kansallisesta menneisyydestä. Hän oli omaksunut uuden lähdekriittisen menetelmän. Siksi hän tyrmäsikin monet aiemmat teoriat epätieteellisinä, esimerkiksi näkemykset suomen ja heprean sukulaisuudesta, joita muun muassa Daniel Juslenius oli esittänyt. Porthan tutki suomalaista kansanrunoutta ja historiallisia kysymyksiä, kuten Paavali Juusteinin piispainkronikkaa ja pirkkalaisia. Porthania onkin sanottu "Suomen historian isäksi". Tämän uuden, empiirisellä pohjalla alkaneen kansallisen tutkimustyön seurauksena alkoivat väitöskirjat nyt, romantiikan ajan kynnyksellä, käsitellä oman maan historiaa, kansanperinnettä, kansanrunoutta ja suomen kieltä. Suomen kielen arvostuksestaan huolimatta Porthan ei nähnyt ongelmaa siinä, että Suomessa käytettiin kahta muutakin kieltä (ruotsia ja latinaa), eikä vastustanut esimerkiksi sosiaaliseen nousuun liittynyttä kielenvaihtoa ruotsiin vaan ainoastaan ruotsin kielen levittämistä pakolla.


title: Henrik Gabriel Porthan

text: Porthanin merkityksen vuoksi aikakautta on sanottu ”Porthanin ajaksi”. Hänen perintönsä vaikutti suuresti 1800-luvun alun kansallisen kulttuurin nousuun (esimerkiksi Turun romantiikkaan).


title: Henrik Gabriel Porthan

text: Vuosina 1766–1778 Porthanilta oli ilmestynyt viisiosainen väitöskirja "De Poesi Fennica" ("Suomalaisesta runoudesta"), joka perustui hänen lukuisilla keräys- ja tutkimusmatkoillaan muistiin merkitsemiinsä kansanrunoesityksiin sekä hänen tietoihinsa muun muassa antiikin runoudesta. Porthanin tutkimus oli uraauurtava myös uudenaikaisen metodinsa vuoksi. Runonäytteitä esittämällä hän selvitteli ja eritteli kansanrunoutemme muotoja ja lainalaisuuksia. Teoksessa onnistuttiin ensimmäisen kerran selittämään muun muassa kalevalainen runomitta.


title: Henrik Gabriel Porthan

text: Vuonna 1779 tekemällään ulkomaanmatkalla Porthan tutustui Saksan tieteelliseen elämään ja uusiin eurooppalaisiin hengenvirtauksiin. Kohdistaessaan huomionsa tämän jälkeen uudelleen oman maansa ja kansansa sivistyshistoriaan Porthan teki useammallakin eri alalla perustavanlaatuista tieteellistä esityötä. Hän selvitti muinaissuomalaisten alkuperää, tutki suomalaisten muinaisia uskomuksia ("De superstitione veterum Fennorum theoretica et practica", 1782), suomalaisten loitsutaitoa ("De fama magiae Fennis attributa", 1789), suomalais-ugrilaisia kieliä, sananlaskuja, murteita ym.


title: Henrik Gabriel Porthan

text: Porthanin pääteoksena on pidetty vuosina 1784-1800 ilmestynyttä laajaa, 56-osaista selvitystä Paavali Juusteinin piispainkronikasta ("M. Pauli Juusten Chronicon Episcoporum Finlandensium"). Aikaisemmilla teoksillaan hän oli luonut kuvan suomalaisten sivistyksen tilasta pakanuuden ajan lopulla; tällä teoksella joka sisälsi alkuteosta monin verroin laajemmat selitysosiot Porthan valotti onnistuneesti myös Suomen keskiaikaa.


title: Henrik Gabriel Porthan

text: Porthan oli ärsyyntynyt edeltäjiensä, goottilaisten historiankirjoittajien, mielikuvituksellisista tutkimustuloksista ja olemattomasta lähdekritiikistä. Goottilaisen perinteen mukaisesti kirjoittaneet puhuivat avoimesti luottamuksestaan todennäköisyyteen, "probabilitas", ja käyttivät sitä historiallisena metodina huomattavalla vapaudella. Todennäköisyyskäsitys joutui kuitenkin vastatusten absoluutin totuuden kanssa kartesiolaisen vallankumouksen ja rationalismin myötä. Suomessa tätä uutta suuntausta tuli ensimmäisenä edustamaan Porthan.


title: Henrik Gabriel Porthan

text: Porthan esitti tutkimustaan ohjaavat periaatteet väitöskirjassaan "Historiallisesta skeptisismistä", jota pidetään ensimmäisenä Suomessa ilmestyneenä historian metodioppina. Se oli suunnattu ennen kaikkea ylioppilaille, joita Porthan opasti luennoitsijana ja professorina.


title: Henrik Gabriel Porthan

text:
Porthanin kriittisyyden tunnuksena oli "sobria dubitatio", järkevä epäily. Se tarkoitti käytännössä uutteraa vaivannäköä, materiaalin hankkimista ja eri teosten tietojen vertailua. Keskeistä oli lähteiden määrän paljous, dokumentointi ja tallentaminen. Porthan ammensi matemaattis-tilastollisista tutkimusmenetelmistä, jotka esiteltiin 1700-luvulla uutuuksina. Niiden yhteisenä nimittäjänä oli intohimo laskea, luetella, taulukoida ja rekisteröidä.
Väestölaskennasta esimerkiksi innostuttiin kun ajateltiin, että valtakunnan mahti on suorassa suhteessa sen väestömäärään. Maan pitkän historian toteen näyttämiseksi taas alettiin kerättiin muinaismuistoja. Niihin laskettiin kaikki oman maan luonnonoloja, hallintoa, taloutta ja väestön kuvausta valaiseva aineisto. Mitä enemmän materiaalia löydettiin, sitä kunniakkaampana maa sai pitää muinaisuuttaan.


title: Henrik Gabriel Porthan

text: Laskenta ja tallennus tulivat myös historiankirjoitukseen. Ruotsin historiaa kirjoittanut Anders Botin korosti lähteiden määrää laadun takeena ja vannotti käyttämään vähintään kahta yhtäpitävää lähdettä. Hänen kollegansa Jonas Hallenberg taas vyörytti esiin mahdollisimman monia arkistolähteitä tallentamisfunktiossa. Porthanin piispainkronikan selityksissä yhdistyvät molemmat suuntaukset, joista hän on saanut myös maineensa lähdekriittisenä ja nykyajan historiankirjoituksen vaateet täyttävänä tutkijana. Porthan ei kuitenkaan ollut vapaa edeltäjiensä perinnöstä, vaan käytännössä hän johti tutkimustuloksensa todennäköisyyspäätelmin. Asiat joko tuntuivat todennäköisiltä tai ainakaan ne eivät olleet epätodennäköisiä. Näin kriittisyyttä jäi edustamaan lähinnä aiemmin sanotun dokumentointi.


title: Ukkospuuska

text: Ukkospuuska on kuuro- ja ukkospilveen liittyvä äkillinen tuulenpuuska, joka liittyy monesti pilven puuskarintamaan, joka syntyy kylmän ilman laskeutuessa nopeasti ukkospilvestä alas. Suomessa ukkospuuskissa tuulennopeus voi nousta lähelle 35 m/s ja jopa sen yli.


title: Ukkospuuska

text: Suomen sisävesillä ukkospuuskat voivat olla vaarallisia veneilijöille kesäisin. Ukkosen lähestyessä saattaa olla syytä pyrkiä maihin mahdollismman pian. Säätiedotuksissa varoitetaan voimakkaiden ukkospuuskien mahdollisuudesta.


title: Veszprém (lääni)

text: Veszprém on lääni Länsi-Unkarissa. Lääni on saanut nimensä pääkaupunki Veszprémin mukaan. Lääni rajautuu Győr-Moson-Sopronin, Komárom-Esztergomin, Fejérin, Somogy’in, Zalan ja Vasin lääneihin. Läänin pinta-ala on 4 463 km² ja sen väkiluku arviolta 346 647 (vuonna 2015).


title: Veszprém (lääni)

text: Läänin keskiosassa kohoaa Bakonyn kukkulaseutu. Läänin eteläosassa on Balaton-järvi, jonka pohjoisrannan paikkakunnat kuuluvat Veszprémin lääniin. Tärkeimmät joet ovat Rába ja Rábca.


title: Veszprém (lääni)

text: Suuri osa läänin alueesta sopii huonojen maalaatujen takia heikosti maanviljelyyn lukuun ottamatta läänin pohjoisosasta alkavaa Unkarin Pientä alankoa. Kuitenkin laaksojen ja Balatonin rannan mikroilmastot soveltuvat hyvin viinirypäleiden viljelyyn. Tästä syystä läänin alueella on useampia viinialueita.


title: Veszprém (lääni)

text: Maaperässä on runsaasti mineraaleja, ja raaka-aineiden tuotanto on vilkasta. Tärkein näistä on bauksiitti. Läänin tuottaman bauksiitin ansiosta Unkari on yksi Euroopan suurimmista bauksiitin tuottajamaista. Ruskohiilellä on suuri merkitys energiantuotannon kannalta. Muita tärkeitä mineraaleja ovat mangaanimalmi, basaltti, travertiini, kalkkikivi, dolomiitti ja merkeli.


title: Veszprém (lääni)

text: Yksi Unkarin historian pahimmista ympäristö- ja teollisuusonnettomuuksista sattui lokakuussa 2010, kun alumiinitehtaan lieteallas murtui Ajkan kaupungin lähistöllä ja ympäristöön valui lähes miljoona tonnia raskasmetalleja sisältävää ruosteenpunaista lietettä.


title: Ylätuuli

text: Ylätuuli on korkealla puhaltava tuuli, jonka mukana pilvet liikkuvat. Ylätuuli myös viistouttaa ja venyttää pilviä. Usein eri ilmakehän kerroksissa tuulet puhaltavat eri suuntiin. Tällöin tuuliväänne on suuri.


title: Ylätuuli

text: Ylätuuli syntyy kun aurinko lämmittää ilmaa. Ilma nousee ylös, ja muodostuu tilaa. Sinne virtaa uutta ilmaa, jota sanotaan ylätuuleksi.


title: Zala

text: Zala on lääni Lounais-Unkarissa. Se rajautuu Vasin, Veszprémin ja Somogy’in lääneihin sekä lounaassa Sloveniaan ja Kroatiaan. Pääkaupunki on Zalaegerszeg. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Nagykanizsa ja Keszthely. Läänin pinta-ala on 3 784 km² ja sen väkiluku arviolta 277 290 (vuonna 2015).


title: Zala

text: Maasto on kumpuilevaa. Etelässä virtaa Dráva-joki muodostaen samalla valtionrajan. Muita jokia ovat Mura ja Zala. Läänin itäosassa on Balaton-järven läntinen ranta.


title: Roque Santa Cruz

text: Roque Luis Santa Cruz Cantero (s. 16. elokuuta 1981 Asunción, Paraguay) on paraguaylainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa espanjalaista Málagaa.


title: Roque Santa Cruz

text: Santa Cruz teki itselleen nimeä vuonna 1999 pelatessaan maansa joukkueessa FIFAn alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskisoissa tehden kolme maalia. Hyvät esitykset nuorten kisoissa johtivat samana vuonna kutsuun aikuisten maajoukkueeseen Etelä-Amerikan mestaruusturnaukseen Copa Américaan vain 17 vuoden iässä; hänelle kertyi Copa Américassa niin ikään kolme maalia.


title: Roque Santa Cruz

text: Santa Cruzin esitykset maajoukkueessa ja seurajoukkue Olimpia Asunciónissa, jota hän oli johdattamassa Paraguayn mestaruuteen vuosina 1998 ja 1999, herättivät myös eurooppalaisten suurseurojen kiinnostuksen. Santa Cruz siirtyi lopulta saksalaiseen Bayern Müncheniin ennen kauden 1999–2000 alkua. Hän ei kuitenkaan missään vaiheessa onnistunut vakiinnuttamaan paikkaansa Bayernin avauksessa, mihin vaikuttivat sekä hänen kärsimänsä lukuisat loukkaantumiset että kova kilpailu peliajasta seuran sisällä. Kesällä 2007 hän siirtyi Blackburniin viiden miljoonan euron siirtokorvausta vastaan.


title: Roque Santa Cruz

text: Santa Cruz on pelannut kaksissa maailmanmestaruuskisoissa. Vuoden 2002 MM-kisoissa hän teki yhden maalin, mikä oli osaltaan viemässä Paraguayta neljännesvälieriin, joissa tuli kuitenkin niukka tappio Saksaa vastaan. Hän kuului maajoukkueeseen myös Saksan MM-kisoissa 2006, muttei onnistunut maalinteossa.


title: Histidiini

text: Histidiini (CHNO) on yksi elimistön solujen proteiinisynteesissä käytetyistä 20 perusaminohaposta. Se on lapsille ja myös aikuisille välttämätön aminohappo.


title: Histidiini

text: Histidiinin sivuketjun imidatsoli-renkaan happoparin happovakio on 6,04 ja histidiinin isoelektrinen piste on 7,60, minkä takia lieväkin happamuus muuttaa histidiinin varauksen neutraalista positiiviseksi. Tämän takia se on monien metalloproteiinien ligandi ja se sijaitsee useiden entsyymien katalyyttisessä keskuksessa. Histidiinilla on kaksi enantiomeeria eli peilikuvaisomeeria, jotka ovat L-histidiini ja D-histidiini. L-histidiinin CAS-numero on 71-00-1 ja D-histidiinin CAS-numero on 351-50-8.


title: Histidiini

text: Histidiini on histamiinin ja karnosiinin esiaste.


title: Histidiini

text: Jotta yhdiste olisi aromaattinen, on siinä oltava tasomainen rengas, jonka atomeilla on yhteensä p-orbitaaleillaan pariton määrä elektronipareja, jotta delokalisaatio tapahtuisi koko renkaan alueella. Jokaisen atomin on oltava sp2- tai sp-hybridisoitunut ainakin jossain resonanssikontribuuttorissa.


title: Histidiini

text: Histidiinin sivuketju on aromaattinen, vaikkei sisälläkään fenyyliryhmää, sillä sen sivuketjun heterosyklisen renkaan toisen typen vapaa elektronipari on p-orbitaalilla (toisen taas sp2-orbitaalilla) - täten p-orbitaaleilla sijaitsevia elektronipareja on renkaassa yhteensä kolme kappaletta eli pariton määrä, mikä on Hückelin säännön mukainen vaatimus aromaattisuudelle.


title: Histidiini

text: Kuva histidiinistä ja selitys sen aromaattisuudesta näkyy alhaalla.


title: Iltapäiväkuuro

text:
Iltapäiväkuuro syntyy, kun aurinko lämmittää kosteaa ilmaa, joka nousee ylös muodostaen kuuropilviä.
Tämä vaatii ilmakehältä epävakaisuutta. Iltapäivällä auringon ohitettua lakipisteensä on lämpimintä, sillä ilma reagoi auringon lämmittävään vaikutukseen viiveenä. Iltapäiväkuuroja lienee eniten kolmen–seitsemän aikaan.


title: Iltapäiväkuuro

text: Iltapäiväkuurot ovat lyhytkestoisia rankkoja kaatosateita, mutta niitä voi syntyä tiheään niin, että, kun yksi kuuro menee ohi, toinen tulee heti päälle. Kesällä nimenomaan heinäkuussa iltapäiväkuuroihin liittyy monesti ukkosta. Iltapäiväkuuroja on yleensä heinäkuussa. Taivaan täyttävien kumpupilvien kasvaminen leveyttään korkeammaksi enteilee iltapäiväkuuroja, samoin taivaansinen samea sävy. Sadekuuroja ei estä ns. yläinversio, joka monesti estää ukkosen kehittymisen.


title: Iltapäiväkuuro

text:
Valtavan, möykkymäisen Cumulus congestuksen ilmaantuminen taivaalle suunnilleen pilvien tulosuuntaan on melko lähellä olevien iltapäiväkuurojen merkki keväällä, kesällä tai syksyllä varsinkin, jos pilviä on useita. Vielä selvempi merkki on pienenkin kuituisuuden ilmestyminen pilvien yläosiin. Sade ja ukkonen ovat silloin korkeintaan muutaman tunnin päässä. Viimeinen varoitus lähestyvästä iltapäiväkuurosta ovat tumma-alareunaiset, yleensä tummina tai vaaleanharmaina melko pystysuorina viiruina näkyvä sade.
Kaukana olevista kuuropilvistä joskus olla vaikea sanoa, osuuko satava pilvi pään päälle vai ei.
Kannattaa tarkkailla itse kumpupilvien kulkusuuntaa, niiden alapuolella olevat pienet pilvet liikkuvat kokonaan eri suuntaan.


title: Yläinversio

text:
Yläinversio on ilmakehässä noin 2-5 kilometrin korkeudella oleva kerros, joka tulppaa kumpupilvien kasvun. Siksi sitä sanotaan myös tulppainversioksi.
Inversioissa lämpötila kasvaa ylöspäin mentäessä, tavallisestihan ilma on ylempänä kylmempää.
Yläinversio voi syntyä lämpimän ilman noustessa esimerkiksi matalapaineen okkludoituessa.
Yläinversio rajoittaa usein kumpupilven kasvua ukkospilveksi, niin että siitä tulee pelkkä sadepilvi. Yläinversio näkyy vaikka kumpupilven muuttumisena kumpukerrospilveksi, jota tapahtuu kesäyön alkaessa.
Kesällä yläinversio voi rikkoutua ja ukkonen alkaa, jos kasvavan kumpupilven nousuliike on kyllin voimakas.


title: Staattinen sähkö

text: Staattinen sähkö tarkoittaa staattista sähkövarausta. Tämä on aineen sähköinen epätasapainotila, jolloin staattisesti varautuneessa kappaleessa on elektronien vajaus tai ylimäärä, eli positiivinen tai negatiivinen varaus. Normaali sähköinen varaus purkautuu sähkövirran katketessa, mutta staattinen varaus on pysyvämpi, koska se usein muodostuu sähköä eristävään materiaaliin eikä pääse purkautumaan. Hankaamisen ja koskettamisen lisäksi varautuminen voi syntyä esimerkiksi sähkölaitteen sähkökentässä induktion vaikutuksesta kappaleeseen.


title: Staattinen sähkö

text: Antiikissa meripihka tunnettiin aineena, joka kuivalla säällä hierottaessa saattoi kipinöidä ja vetää pieniä kappaleita puoleensa. Thales selitti ilmiön johtuvan meripihkan sielusta, joka vaikutti elottomiin esineisiin. Theofrastos havaitsi turmaliinin ("lapis lyncurius") sisältävän samanlaisia ominaisuuksia. Gaius Plinius Secundus lisäsi listaan rubiinin. Arabit tunsivat gagaatin. Antiikin ajasta myöhäiskeskiajalle ilmiötä ei juuri tutkittu, eikä muita sähköilmiöitä kuten salamaa osattu yhdistää staattisen sähkön ilmentymiin.


title: Staattinen sähkö

text: Keskiajalla magnetismista ja sähköilmiöistä mainitsivat Roger Bacon ja Girolamo Cardano. William Gilbert oli ensimmäinen, joka luetteli systemaattisesti kappaleita, jotka saivat ominaisuuksia hangattaessa. 1650-luvulla Otto von Guericke rakensi rikkipallon, jolla saattoi tehdä hankaussähköön liittyviä kokeita. Myöhemmin Francis Hauksbee rakensi lasipallosta laitteen, jolla sai tehtyä sähköä polkemalla. Leydenin pullo yhdistettynä lasipallogeneraattoriin antoi alun kaikelle sähkön tutkimukselle.


title: Staattinen sähkö

text: Tribosähköinen ilmiö syntyy kahden eri materiaalin hankautuessa toisiaan vasten. Tämä on tunnetuin sähkövarauksen muodostumistapa ja helposti demonstroitavissa hankaamalla muovimateriaaleja puuvillakankaalla. Tällöin toinen materiaali varautuu positiivisesti ja toinen negatiivisesti. Ihmisen ollessa yleensä positiivisesti varautunut ja sähköäjohtava, niin negatiivisesti varautunut muovi synnyttää kosketuksessa kipua aiheuttavan sähköpurkauksen, joka voi näkyä kipinänä.


title: Staattinen sähkö

text: Pietsosähköinen ilmiö syntyy kappaleen muodonmuutoksesta tietynlaisessa kiderakenteessa.


title: Staattinen sähkö

text: Sähköstaattinen induktio eli influenssi on ilmiö, jolla myös johtavat metallikappaleet saadaan staattisesti varautuneiksi.


title: Staattinen sähkö

text:
Sähköisen varauksen äkillinen purkautuminen, ESD-pulssi voi olla vahingollinen esimerkiksi elektroniikalle ja hankaussähkön purkaus esimerkiksi vaatteista aiheuttaa kipua.
"Taulukko: Hankaussähkön jännitteen riippuvuus suhteellisesta ilmankosteudesta (RH)."
Staattisen sähkövarauksen purkautumista nimitetään ESD|ESD-pulssiksi. Elektroniikkateollisuudessa staattista sähköä torjutaan ESD-suojauksella. Varsinaisessa teollisuudessa työntekijöillä on ESD-vaatetus ja -jalkineet. Työskentelyalueen lattia ja työtasot ovat niin ikään suojattuja. ESD-suojauksessa mahdollisesti syntyvät staattiset varaukset johdetaan hallitusti maahan. (Esimerkiksi 10 megaohmin vastuksen kautta). Näin suuria varauksia ei pääse syntymään, ja mahdollisesti syntyvät varaukset puretaan hallitusti. Voidaan myös käyttää staattisen kentän ilmaisinta, joka ilmoittaa henkilöiden varautumisesta.


title: Staattinen sähkö

text: Pienemmässä mittakaavassa voidaan esimerkiksi työtaso maadoittaa sähköverkon maadoitukseen tai henkilö voi käyttää antistaattista ranneketta.


title: Staattinen sähkö

text: Teollisuudessa staattista sähkövarausta hyödynnetään kappaleiden kiinnittämiseen, esimerkiksi ESC (Electrostatic chuck) kiinnitystä käytetään plasmaetsauskoneissa piikiekkojen pitämiseen kiinni alustassaan. Varaus näissä synnytettään sähköllä ja se voidaan myös purkaa kappaleen irroittamiseksi.


title: Staattinen sähkö

text: Elektrofotografiassa, jota käytetään valokopioinnissa ja lasertulostimissa, kopiokoneen tai tulostimen rumpu ladataan ensin staattisella sähköllä ja varaus puretaan sitten pois halutuista kohdista valon avulla. Värijauhe tarttuu niihin kohtiin, joihin sähkövaraus on jäänyt.


title: Staattinen sähkö

text: Elektreettimikrofonissa hyödynnetään elektreettimateriaalissa olevaa pysyvää staattista sähkövarausta polarisaatiojännitteen muodostamiseen.


title: Peter Schmeichel

text: Peter Schmeichel (s. 18. marraskuuta 1963 Gladsaxe) on tanskanpuolalainen entinen jalkapallomaalivahti. Hän lopetti uransa huhtikuussa 2003.


title: Peter Schmeichel

text: Schmeichel on Tanskan eniten maaotteluita pelannut pelaaja. Lopettaessaan maajoukkueuransa huhtikuussa 2001 hän oli pelannut 129 maaottelua, joissa teki yhden maalin. Ollessaan uransa huipulla, hän oli monen mielestä maailman paras maalivahti. Schmeichel oli yksi Tanskan avainpelaajista maan voittaessa vuoden 1992 EM-kilpailut. Hän oli mukana arvokisoista myös EM-kilpailuissa 1996, MM-kilpailuissa 1998 ja EM-kilpailuissa 2000.


title: Peter Schmeichel

text: Puolalaiset sukujuuret omaavan ja vuonna 1970 Tanskan kansalaisuuden saaneen Schmeichelin ammattilaisuran ensimmäinen joukkue oli Hvidovre. Sieltä hän siirtyi Brøndbyhyn vuonna 1987. Hän oli joukkueen mukana voittamassa neljää Tanskan mestaruutta ennen siirtoa Manchester Unitediin vuonna 1991. Hän pelasi seurassa uransa parhaat vuodet saavuttaen viisi Valioliigan mestaruutta, kolme kertaa FA Cupin, kerran Mestarien liigan ja kerran Liigacupin.


title: Peter Schmeichel

text: Hänen paras ManU-vuotensa oli vuosi 1999, jolloin seura ylsi triplamestaruuteen (Valioliiga, FA Cup ja Mestarien liiga). Hänen viimeinen ottelunsa ManU:ssa oli voitokas Mestarien liigan finaali Bayern Müncheniä vastaan 26. toukokuuta 1999. Hän siirtyi myöhemmin portugalilaiseen Sportingiin, jossa vietti kaksi kautta ja oli voittamassa Portugalin mestaruutta ensimmäisenä kautenaan 1999–2000. Hän palasi Valioliigaan vuonna 2001 Aston Villan joukkueeseen. Viimeisen kautensa, 2002–2003, hän pelasi Manchester Cityssä.


title: Peter Schmeichel

text: Schmeichelin poika Kasper on myös jalkapallomaalivahti.


title: Vuoden 1988 kesäolympialaisten mitalitaulukko

text: Vuoden 1988 kesäolympialaisissa oli ohjelmassa 237 kilpailutapahtumaa. Mitalitaulukon ensimmäinen oli Neuvostoliitto.


title: Jatulit

text: Jatulit ovat tarun mukaan muun muassa Peräpohjolan rannikolla asunut jättiläiskansa. Sana jatuli tulee ilmeisesti skandinaavisesta jättiläistä tarkoittaneesta "jotun"-sanasta. Samankaltaisista olennoista on käytetty myös nimitystä meteli, joka voi liittyä kovaan ääneen.


title: Jatulit

text: Jatulien kerrotaan olleen maan asukkaita ennen lappalaisia. Käsitys saattaa tulla saamelaisista taruista, joiden mukaan Jiehtanas-jättiläiset asuivat Suomen seudulla muinoin. Tarujen mukaan Jatulit ovat paenneet leviävän ihmisasutuksen tieltä yhä syrjempään pohjoiseen ja lopulta kadonneet ehkä kokonaan tai muuttuneet hiiden väeksi. Kerrotaan myös, että lappalaiset ovat joutuneet siirtymään suomalaisten tieltä.


title: Jatulit

text: Jatulien kerrotaan muun muassa rakentaneen kivisiä teitä ja siltoja, jättiläisen teitä, kirkonlattioiksi kutsuttuja suuria litteitä esihistoriallisia kivilatomuksia ja jatulintarhoiksi kutsuttuja kivilabyrintteja sekä siirtäneen isoja siirtolohkareita paikoilleen. Metelien mukaan on nimetty monta paikkaa: Suomessa on esimerkiksi useita Metelinmäkiä.


title: Benjamin Guggenheim

text: Benjamin Guggenheim (26. lokakuuta 1865 – 15. huhtikuuta 1912) oli yhdysvaltalainen kaivosmagnaatti, ja hän oli yksi aikansa rikkaimpia ihmisiä. Loppuelämänsä aikana hän asui vakituisesti Pariisiissa Ranskassa. Guggenheim matkusti rakastajattarensa Madame Leontine Pauline Aubertin kanssa "Titanicin" ensimmäisessä luokassa ja menehtyi laivan haaksirikossa.


title: Benjamin Guggenheim

text: Meyer Guggenheimin (1828–1905) poika Benjamin Guggenheim syntyi Philadelphiassa Pennsylvanian osavaltiossa 12-henkiseen suurperheeseen.


title: Benjamin Guggenheim

text: Vuonna 1894 Guggenheim meni naimisiin Floretta Seligmanin, lupaavan newyorkilaispankkiirin tyttären, kanssa. Heille syntyi kolme tytärtä: Benita, taiteenkerääjä Peggy Guggenheim ja Hazel.


title: Benjamin Guggenheim

text: Kun Meyer Guggenheim kuoli vuonna 1905, sai Benjamin perintönä suuren rahasumman. Muutamien huonojen sijoitusten jälkeen hänen omaisuutensa väheni, ja hän etääntyi vaimostaan joutuessaan liiketoimien vuoksi viettämään runsaasti aikaa poissa pariskunnan New Yorkissa sijaitsevasta kodista. Hänellä oli asunto Pariisissa Ranskassa, josta hän oli palaamassa Yhdysvaltoihin RMS "Titanicilla" yhdessä rakastajattarensa, ranskalaisen laulajan Madame Léontine Pauline Aubertin (1887–1964), kanssa. Guggenheimin hytti oli B82.


title: Benjamin Guggenheim

text: Kun loistoristeilijä törmäsi jäävuoreen ja alkoi upota, Guggenheimin korviin kantautui uutinen, että pelastusveneissä oli paikkoja vain puolelle laivallaolijoista. Hyttipalvelija Henry Samuel Etches onnistui pukemaan pelastusliivin herra Guggenheimin ylle välittämättä tämän protestoinnista, sovitti pelastusliivin päälle vielä paksun villapaidan ja lähetti sitten Guggenheimin ylös venekannelle.


title: Benjamin Guggenheim

text: Guggenheim tiesi kuolevansa, sillä veneisiin päästettiin vain naiset ja lapset. Varmistettuaan, että Madame Aubert ja tämän palvelijatar neiti Emma Sägesser olivat turvassa pelastusveneessä, Guggenheim ja hänen miespalvelijansa Victor Giglio palauttivat pelastusliivit stuertille, palasivat hyttiinsä ja vaihtoivat ylleen parhaat vaatteensa.


title: Benjamin Guggenheim

text: "Titanicin" vajotessa syvemmälle Guggenheimin kerrotaan sanoneen ""We've dressed in our best, and are prepared to go down like gentlemen"" ("Olemme pukeutuneet parhaimpiimme upotaksemme kuin herrasmiehet"). Myöhemmin hän pyysi stuerttia kertomaan vaimolleen, että hän oli tehnyt parhaansa murhenäytelmän keskellä.


title: Benjamin Guggenheim

text: Parhaimpiinsa pukeutuneena, noin kello kaksi aamuyöllä 15. huhtikuuta 1912, Guggenheim ja hänen palvelijansa nähtiin istumassa kansituoleilla nautiskellen brandyä ja poltellen sikareja "Titanicin" upotessa yhä kiihtyvällä vauhdilla. Benjamin Guggenheim oli yksi "Titanicin" haaksirikon yli 1 500 kuolonuhrista. Hänen ruumistaan ei ole löydetty.


title: Country

text: Countrymusiikki (usein myös country & western, suomeksi myös kantri) on Yhdysvaltojen eteläosissa syntynyt musiikkityyli, jonka juuret ovat perinteisessä folkmusiikissa, black gospelissa ja bluesissa. Tyypillisiä countryssa käytettäviä soittimia ovat kitara, huuliharppu, dobro, viulu ja steel-kitara. Tunnettuja countryn tyylilajeja ovat esimerkiksi western swing, bluegrass, honky-tonk, nashville-tyyli, bakersfield-tyyli ja outlaw-country. 1970-luvun lopulta alkaen suosioon ovat nousseet myös pop- ja rock-vaikutteita musiikissaan käyttävät countryartistit. Country on nykyään suosituin Yhdysvaltojen radiokanavilla soitettu musiikkityyli.


title: Country

text: Countrymusiikin juuret olivat Appalakeilla soitetuissa eurooppalaisperäisissä viulusävelmissä. Countrymusiikki kehittyi hitaasti. Englannista, Ranskasta ja Irlannista saapuneet uudisasukkaat toivat Amerikkaan omat kansanmusiikkiperinteensä, jotka yhdistyivät Amerikassa afrikkalaisten orjien musiikkiperinteisiin, Tin Pan Alley -musiikkiin ja minstrel show -esityksiin. Ensimmäisenä countrylevytyksenä pidetään Fiddlin' John Carsonin kappaletta "The Little Old Log Cabin in the Lane", joka oli myös iso hitti. Radion tulon ja äänitysteknologian kehityksen myötä countrymuusikot pystyivät nauhoittamaan ja myymään musiikkiaan 1920-luvulla, ja tyylin suosio levisi koko maahan. Nimensä countrymusiikki sai vasta 1940-luvulla.


title: Country

text: Jimmie Rodgersia on kutsuttu "countryn isäksi". Hänen levytyksensä vuosina 1927–1933 tekivät hänestä countryn ensimmäisen johtavan äänen, ja hänen singlensä "Blue Yodel #1" oli countryn ensimmäinen miljoonan myynyt single. Carter Family aloitti levytysuransa myös 1927, ja se oli countryn ensimmäinen suosittu lauluyhtye. Yhtye jatkoi levyttämistä vaihtuvilla kokoonpanoilla useiden vuosikymmenien ajan.


title: Country

text: Western swing -tyyli kehittyi Teksasissa ja Keskilännessä 1920-luvun lopulla, ja tyylin suosio oli huipussaan 1940-luvun alussa. Tyylissä yhdistyivät big bandin pirteä puhallinsoundi ja New Orleansin jazz, blues ja dixieland. Rummut tekivät ensiesiintymisensä western swingissä, ja muita sen käyttämiä soittimia olivat saksofoni, piano ja steel-kitara. Tyylin tunnetuimpia edustajia oli Bob Wills.


title: Country

text: Cowboyt nousivat hyvin suosituiksi viihteessä 1930-luvulla. Countrylaulajat huomasivat tulevansa paremmin hyväksytyiksi Etelän ulkopuolella, kun he pukeuituvat cowboyvaatteisiin, kuten isoon stetsoniin. Tunnettuja cowboymusiikin esittäjiä elokuvissa ja televisiossa olivat Gene Autry, Roy Rogers ja Tex Ritter.


title: Country

text: Bluegrass on Bill Monroen tunnetuksi tekemä tyyli. Se perustuu vanhaan vuoristoseudun hillbilly-musiikkiin, jonka tausta on Britanniassa ja Länsi-Afrikassa. Monroen yhtyeessä Blue Grass Boys soittaneet Lester Flatt ja Earl Scruggs erkanivat omille menetyksekkäille urilleen 1949.


title: Country

text: Honky-tonk on countryn tyylilaji, joka tuli tunnetuksi 1941, kun Ernest Tubb julkaisi kappaleensa "Walking the Floor Over You". Hank Williams oli 1940-luvulla toinen tunnettu honky-tonk-laulaja.


title: Country

text: Nashvilleläisen radioaseman ylläpitämä elävän musiikin esityspaikka Grand Ole Opry perustettiin vuonna 1925, ja sieltä lähetetyt lauantai-illan konsertit toivat countryn tunnetuksi ja hälvensivät sen junttimaista mainetta. Oprya teki tunnetuksi countryn kuninkaaksikin kutsuttu Roy Acuff, joka esiintyi siellä säännöllisesti vuodesta 1938 lähtien..


title: Country

text: Varsinaisesti "country and western" -musiikin voidaan katsoa syntyneen 1940-luvulla Tennesseessä, jossa Appalakkien country-boogie ja Teksasin western swing kohtasivat. Country and westernin tunnusmerkkejä ovat alusta saakka olleet Fender Telecaster -sähkökitara ja sen tallamikrofonin tunnusomainen naukuva sointi, rytmikäs 2/4 tai 4/4 -tahtilaji, voimakas basso - joko pystybasso tai bassokitara - sekä laaja akustisten soitinten valikoima. Laulut ovat voimakkaasti melodisia, ja sanoitukset käsittelevät usein työväenluokkaisia aiheita.


title: Country

text: Nashville-tyylin country on 1950-luvulla kehittynyt countryn sekä big band -jazzin ja swingin sekoitus. Nashville-tyyli toi countryyn runsaat orkesterit siloisen laulun taustalle. Tunnettuja laulajia olivat Eddy Arnold, Jim Reeves ja Jim Ed Brown.


title: Country

text: Bakersfield-tyyli kehittyi 1950-luvun puolivälissä Kalifornian Bakersfieldin honky-tonk-baareissa. Se oli rosoisempaa kuin Nashville-tyyli ja otti vaikutteita rock and rollista ja rockabillysta, kuten äänekkäät kitarat ja rummut. Tunnetuimpia esiintyjiä olivat Buck Owens, Merle Haggard ja Webb Pierce.


title: Country

text: Country rock on 1960-luvun loppupuolella syntynyt rockmusiikin tyyli, jossa rockmuusikot alkoivat käyttää countrymusiikkivaikutteita ja soittivat enimmäkseen akustisesti. Tyylin tunnetuimpia edustajia olivat Bob Dylan, The Byrds, Buffalo Springfield, Neil Young, Linda Ronstadt ja Eagles. Country rockista kehittyi rankempi southern rock, ja osa artisteista siirtyi soft rockiin.


title: Country

text: Outlaw-tyyli kehittyi vastavetona Nashvillen periaatteettomuudelle 1970-luvun puolivälissä. Outlaw-laulajat kuten Willie Nelson, Waylon Jennings, Merle Haggard ja David Allan Coe luopuivat puvuistaan, kasvattivat pitkän tukan ja lauloivat mistä huvitti ja miten huvitti. Musiikkiin he hakivat miehekästä katu-uskottavuutta äänen karheudesta. Yhtyeen koko pieneni: mies ja kitara oli jälleen hyvä yhdistelmä. Outlaw-countryn tunnusmerkkejä ovat nopea rytmi, voimakas komppikitara ja hyvin kantaa ottavat tai maanläheiset sanoitukset. Outlaw-countryssa käytetään usein Johnny Cashin kehittämää "boom-chika" -komppaustyyliä, jossa bassokieliltä soitetaan peukalolla ja etusormella melodiaa ja muilla sormilla yläkieliltä sointuja, usein kaksi sivuiskua per tahti.


title: Country

text: 1970-luvun lopulla tuli suosituksi country, joka hämärsi rajoja popiin. Elokuva "Kaupunkicowboy" sekä laulajat kuten Johnny Dee, Dolly Parton ja Mickey Gilley tulivat suosituiksi niin country- kuin poplistoillakin. Muita tämän tyylin kautta suosioon nousseita esiintyjiä olivat Alabama, George Strait, Reba McEntire ja Steve Wariner.


title: Country

text: Vuodesta 1989 alkaen uudenlaiset countrylaulajat kuten Garth Brooks, Clint Black, Alan Jackson, Travis Tritt ja Dwight Yoakam ovat tuoneet countryyn nuorekkaita rock-vaikutteita.


title: Country

text: Garth Brooksin "Double Live" (1998) oli vuoteen 2014 mennessä Yhdysvaltain kaikkien aikojen seitsemänneksi myydyin albumi, ja Shania Twainin "Come On Over" (1997) kahdeksanneksi myydyin. Kummallakin laulajalla on monta muutakin yli 10 miljoonaa kappaletta myynyttä albumia.


title: Country

text: Country on nykyään suosituin Yhdysvaltojen radiokanavilla soitettu musiikkityyli.


title: Country

text: Billboardin (joulukuussa 2015) mukaan kaksikymmentä nykyajan suurinta countryartistia ovat suurimmasta alkaen: Merle Haggard, Johnny Cash, Willie Nelson, Hank Williams, Dolly Parton, George Jones, Waylon Jennings, George Strait, Loretta Lynn, Garth Brooks, Buck Owens, Reba McEntire, Kenny Chesney, Charley Pride, Shania Twain, Conway Twitty, Alabama, Taylor Swift, Tammy Wynette ja Patsy Cline. About.com-sivuston (lokakuussa 2015) kaikkien aikojen top-20:ssä ovat myös Jimmie Rodgers, Bill Monroe, Carter Family, Bob Wills, Kitty Wells, Lefty Frizzell, Ray Price ja Eddy Arnold.


title: Country

text: Tunnettuja suomalaisia kantriartisteja ovat Esa Niemitalo, Jarno Sarjanen ja Jukka Raitanen, kantriyhtyeitä Country Express, Vanha Isäntä ja Freud Marx Engels & Jung. Suomalaisista muusikoista countrya ovat levyttäneet myös Tapio Rautavaara, Kari Tapio, J. Karjalainen, Mikko Alatalo ja Jussi Raittinen.


title: Akureyri

text: Akureyri [ˈaːkʰʏrˌeiːrɪ] on kunta Islannin pohjoisrannikolla. Siellä on 17 253 asukasta (2007), ja sen pinta-ala on 125 km². Se on Islannin toiseksi suurin kaupunkikeskus Reykjavíkin suurkaupunkialueen jälkeen ja on Islannin pohjoisosien keskuspaikka. Reykjavík ja Akureyri ovat Islannin ainoat kasvukeskukset. Akureyrin yliopisto perustettiin 1987. Kaupungissa on muun muassa kalanjalostusteollisuutta. Akureyri on Lahden ja Murmanskin ystävyyskaupunki.


title: Hollihaka

text: Hollihaka on kaupunginosa Oulun ruutukaavakeskustassa noin kilometrin ydinkeskustasta lounaaseen. Hollihaassa on asukkaita noin 2 500 ja työpaikkoja noin 260, lähinnä alueen kouluissa. Hollihaka rajoittuu lännessä Oulujoen suistoalueeseen, etelässä Nuottasaaren kaupunginosaan, idässä kaupunginosan raja kulkee Kirkkokatua pitkin ja pohjoisessa Heinätorinkatu erottaa Hollihaan Vanhatullin kaupunginosasta.


title: Hollihaka

text: Hollihaan läntisen osan muodostaa yksi kaupungin keskustan suurimpia puistoalueita, Hollihaan puisto, muu alue on pääasiassa asuinkerrostaloja. Aleksanterinkadun varteen on kaavoitettu noin 10 000 kerrosneliötä kerros -ja pienkerrostaloihin (kaavamuutos 2005).