title: Andy Warhol

text: Warhol alkoi myös tehdä underground-elokuvia kahdeksanmillisellä Bolexin elokuvakameralla, vaikka hänellä ei ollut alalta teknistä osaamista. Warholin taiteellinen perusratkaisu oli esittää elokuvat hidastetulla, 16 kuvan sekuntinopeudella. Elokuvien aiheena olivat hänen ystävänsä, jotka tekivät arkisia asioita, kuten suutelivat tai leikkasivat toistensa hiuksia. Warhol kuvasi Factoryssa lukuisia elokuvia, ja vuonna 1964 hän alkoi käyttää niissä entistä enemmän näyttelijöitä. Elokuva "Couch" ("Sohva") esittää Warholin ystävien välistä seksiä Factoryn sohvalla. Elokuvassa "Empire" Warhol kuvasi Empire State Buildingia liikkumattomalla kameralla yöllä kahdeksan tunnin ajan. Yleisön reaktiot olivat pääosin tyrmistyneitä. Warholin ensimmäinen äänielokuva oli "Harlot" (1964). Hän kutsui näyttelijöitään ja seuralaisiaan ”supertähdiksi”, joista tunnetuimpia oli Edie Sedgwick.


title: Andy Warhol

text:
Warhol vieraili vuonna 1965 ensimmäistä kertaa Ranskassa, missä hänestä ja pop-taiteesta oli tullut hyvin suosittuja. Samalla hän ilmoitti lopettavansa maalaamisen ja keskittyvänsä kokonaan elokuvien tekemiseen. Warhol pyrki tällä nostamaan maalaustensa hintaa, mutta hän tunsi myös, että pop-taiteen räjähdysvoima oli jo käytetty loppuun. Samana vuonna Warhol aloitti yhteistyön Velvet Underground -rockyhtyeen kanssa, jonka jäseniä hän piti hengenheimolaisenaan. Warhol nosti yhtyeeseen saksalaisen laulajattaren nimeltä Nico, ja tehdäkseen yhtyeestä kuuluisan hän ryhtyi sen manageriksi ja rahoittajaksi. Warhol avasi New Yorkiin myös diskon, jossa esitettiin performansseja.
Warhol siirsi vuonna 1968 työtilansa keskikaupungille osoitteeseen 33 Union Square West. Toimistomaisessa tilassa oli kaksi isoa huonetta, ja se toimi edellisen Factoryn tapaan elokuvantekokeskuksena ja tapaamispaikkana. Warholin elokuvissakin esiintynyt mutta tälle katkeroitunut radikaalifeministi Valerie Solanas ampui 3. kesäkuuta 1968 Factoryssa Warholia ja kahta muuta paikalla ollutta. Warhol selvisi täpärästi hengissä ja toipui vähitellen, mutta hänen täytyi kuitenkin käyttää tukiliiviä koko loppuelämänsä. Solanas ei katunut tekoaan vaan jatkoi Warholin uhkailemista myöhemminkin.


title: Andy Warhol

text: Samana vuonna Warhol julkaisi ensimmäisen romaaninsa "a", joka perustui yhteen vuorokauteen hänen ystävänsä Ondinen elämässä. Kirja sai kriitikoilta pääasiassa tyrmäävän vastaanoton, vaikka jotkut pitivätkin sitä aitona vastauksena James Joycen "Odysseukselle". Warholin julistuksesta, että ”tulevaisuudessa jokainen saa 15 minuuttia kuuluisuutta”, tuli lentävä lause.


title: Andy Warhol

text: Rahaa saadakseen Warhol avasi New Yorkiin elokuvateatterin vuonna 1969. Teatterissa esitettiin homopornoa, mutta ei Warholin omia elokuvia. Teatterin tuotot valuivat kuitenkin muiden taskuihin, joten hän vetäytyi hankkeesta. Omissa elokuvissaankin Warhol esitteli erilaisia shokeeraavia aiheita, kuten seksiä ja huumeita. Hän perusti myös Interview-lehden, jossa alettiin julkaista muodin, taiteen, elokuvan, musiikin ja kirjallisuuden tähtien avomielisiä haastatteluja. Warhol teki itsekin lehteen haastatteluja omalla tyylillään: hän meni haastateltavan luo ilman minkäänlaista suunnitelmaa ja teki nauhoituksesta muokkaamattoman käsikirjoituksen.


title: Andy Warhol

text: Pasadenassa avattiin 1970 Warholin retrospektiivinen näyttely, joka kasvatti Warholin taideteosten menekkiä maailmalla. Lehdistö kutsui Warholia ensimmäiseksi todella kuuluisaksi kuvataiteilijaksi sitten Picasson ja Dalín – taiteilijaksi, joka oli osunut muodissa ja kaupallisessa taiteessa ajan hermoon. Kun hänen maalaustensa arvo nousi, Warhol palasi maalaustaiteen pariin. Retrospektiivinen näyttely vieraili Pariisissa ja Lontoossa, missä se oli suurmenestys. Myös Saksassa Warholilla oli supertähden asema, ja hänen elokuvansakin menestyivät siellä. Lontoolainen The Times ylisti Warholia "sodan jälkeen ilmaantuneista taiteilijoista vakavimmin otettavaksi" ja "tärkeimmäksi amerikkalaiseksi taiteilijaksi". Warholin vanhimmista töistä maksettiin jo 1970-luvun alussa keskimäärin 30 000 dollaria.


title: Andy Warhol

text: Warholin äiti Julia asui poikansa kanssa vuoteen 1971, mutta sitten hän sairastui ja joutui muuttamaan takaisin Pittsburghiin. Hän kuoli siellä 1972.


title: Andy Warhol

text: Warhol oli 1970-luvun alussa läheisesti tekemisissä monen rocktähden kanssa, kuten Rolling Stonesin Mick Jaggerin ja tämän naisystävien mutta myös tyylitietoisten glam rock -artistien kanssa. Etenkin David Bowie sai vaikutteita Warholilta. Hän kirjoitti jopa laulun "Andy Warhol", josta Warhol ei kuitenkaan pitänyt, sillä häntä sanottiin siinä "hassunnäköiseksi". 1970-luvun lopulla Warholin Factoryssa ja Interview'ssa kävi paljon myös uuden aallon yhtyeitä, kuten Talking Heads, Blondie ja The Clash.


title: Andy Warhol

text: Vuonna 1972 Warhol alkoi maalata muotokuvia. Ensimmäiseksi hän teki yli kaksituhatta puhemies Maon kasvokuvaa, joiden koko vaihteli 15×15 senttimetristä 5×4 metriin. Hän alkoi tehdä myös tilaustöitä ja jatkoi samalla koko ajan elokuvien tekemistä.


title: Andy Warhol

text: Factory-studio siirtyi vuonna 1974 isompiin tiloihin Broadwayn varrelle. Warholin asioita hoiti Andy Warhol Enterprises -yhtiö, jonka toiminta muuttui ammattimaisemmaksi, ja Warholin alaiset alkoivat kutsua häntä "pomoksi". Factoryssa alkoi käydä paljon kuuluisuuksia, joilta Warhol toivoi haastattelua Interview'hun tai muotokuvatilausta. Warholin asiakkaisiin kuuluivat kaikki tuon ajan kuuluisuudet jalkapallotähti Peléstä Ruotsin kuninkaaseen. Haastateltavia hän hankki myös julkkisten suosimasta Studio 54 -yökerhosta, jonka hän oli valinnut kantapaikakseen.


title: Andy Warhol

text: Warhol julkaisi vuonna 1975 kirjan "The Philosophy of Andy Warhol", jossa hän esitti kepeitä huomioita rakkaudesta, kuuluisuudesta, kauneudesta ja rahasta. Vuonna 1978 hän alkoi tuottaa omaa kaapelitelevisio-ohjelmaa "Andy Warhol's TV". Visuaalisesti uraauurtavassa ohjelmassa oli haastatteluja, muotiesittelyjä ja vierailuja nousevien rocktähtien kotona. Show’ta tehtiin yhdeksän vuotta. Vuonna 1980 Warhol julkaisi muistelmansa kuusikymmenluvusta nimellä "Popism".


title: Andy Warhol

text: Warholin 1970-luvun tuotantoa on pidetty epätasaisena, sillä hänen nähtiin usein vain toistavan vanhoja ideoitaan ilman mitään sanottavaa. Taiteellisesti merkittävimpinä tuon aikakauden töinä on pidetty Mao-sarjaa sekä ihmiskalloja kuvaavaa sarjaa.


title: Andy Warhol

text: 1980-luvulla Warhol teki yhteistyötä nuorten uusekspressionistien Jean-Michel Basquiatin ja Francesco Clementen kanssa. Hän ohjasi yhden musiikkivideon, The Cars -yhtyeen "Hello Again" vuonna 1984, ja kokeili myös tietokonetaidetta. Warholin viimeinen merkittävä sarja vuodelta 1987 kuvasi Pyhää ehtoollista.


title: Andy Warhol

text: Warholin sappirakko tulehtui vakavasti talvella 1987. Hän lykkäsi leikkausta ja hoiti itseään taikakaluilla, kunnes hänen oli kivun vuoksi pakko suostua leikkaukseen. Warhol kuoli sappileikkauksen jälkeisiin komplikaatioihin sairaalassa New Yorkissa 22. helmikuuta 1987. Hän oli leikkauksen jälkeisenä iltana vielä pirteä ja hyväntuulinen, mutta yllättäen hänet löydettiin seuraavana aamuna sairaalavuoteesta kuolleena. Warholin kerrotaan torjuneen hoitajan tarkkailun.


title: Andy Warhol

text: Warhol haudattiin Pittsburghiin. Warholin kuoleman jälkeen pidetyssä huutokaupassa hänen omaisuutensa tuotti yhteensä 25,3 miljoonaa dollaria. Warholin testamentin mukaisesti hänen kuolinpesänsä rahoilla perustettiin kuvataiteen tukemiseksi Warhol Foundation -säätiö. Vuonna 1994 Pittsburghissa avattiin Warhol-museo, jossa on laaja Warholin teosten kokoelma.


title: Andy Warhol

text: Warhol saattoi olla puhelias sisäpiirin kesken, mutta muissa sosiaalisissa tilanteissa hän heittäytyi yleensä puhumattomaksi ja vain tarkasteli ihmisiä. Warhol ei koskaan paljastanut yksityiselämäänsä ystävilleen, vaikka houkutteli heidät avautumaan omastaan. Hän kävi suuren osan intiimeimmistä keskusteluistaan puhelimessa, etenkin öisin. Warhol ei koskaan kiroillut vaan käytti vain lieviä ilmaisuja. Hän oli koko elämänsä hyvin uskonnollinen ja kävi kirkossa lähes päivittäin.


title: Andy Warhol

text: Warhol häpeili homoseksuaalisuuttaan ja tunsi alemmuudentunnetta ulkonäöstään, eikä hän etenkään nuorena solminut helposti fyysisiä suhteita ihastuksiinsa. Warhol oli kenkä- ja jalkafetisisti, ja ystäviensä mukaan hän oli myös voyeuristi ja nautti ihmisten katselemisesta. Warholin pitkäaikainen ystävä Henry Geldzahler on sanonut, että Warhol oli voyeuristi-sadisti ja tarvitsi lyhytkestoisiksi jääneisiin suhteisiinsa ekshibitionisti-masokisteja.


title: Andy Warhol

text: Warhol käytti paljon piristäviä, amfetamiinipohjaisia laihdutuslääkkeitä mutta ei koskaan sortunut huumeisiin, toisin kuin monet hänen ympärillään. Hän oli intohimoinen keräilijä. Yksi hänen taidesuosikeistaan oli surrealisti Giorgio de Chirico, jota kohtaan hän tunsi hengenheimolaisuutta.


title: Andy Warhol

text: Warholin tavaramerkiksi muodostui tahraviivapiirrostekniikka, jonka hän omaksui opiskellessaan 1940-luvun lopulla teknillisessä korkeakoulussa. Hän piirsi kuvan paperille ja käänsi sen ennen värin kuivumista toista paperia vasten, jolloin alkuperäisestä piirroksesta syntyi tuhruinen peilikuva. Warholia miellytti tahraviivassa tuhruisen ja hauraan viivan lisäksi ajatus siitä, että hän oli tekniikan avulla etäännyttänyt itsensä lopputuloksesta. Aiheet tahraviivapiirustuksiin Warhol otti usein Life-aikakauslehden sivuilta, joiden kuvia hän piirsi läpi. Collegessa Warhol omaksui myös psykologisen lähestymistavan taiteeseen.


title: Andy Warhol

text: Warhol oli ensimmäinen, joka ryhtyi käyttämään silkkipainomenetelmää myös vakavasti otettavan taiteen teossa; aiemmin sitä oli käytetty vain mainostaiteessa ja halvoissa massatuotteissa. Aiemmin taiteilijat olivat käyttäneet silkkipainotekniikkaa omien töidensä kopioimiseen, mutta Warhol teki kuvat alun perinkin silkkipainovedoksiksi. Hän arvosti silkkipainokuvien kohdistumisvirheitä, jotka antoivat kuville tabloidimaisen sävyn. Warhol käytti mallina lehdistä löytämiään kuvia. Aluksi hän jäljensi kuvan stensiilillä asetaattilevylle, jota hän käsitteli kemikaaleilla ja saksilla. Tehtyään levyn itse hän käytti silkkipainokuvan teossa apuna löyhästi ohjeistamiaan avustajia. He siirsivät asetaatin seulakankaalle, jonka läpi he puristivat väriä. Silkkipainomenetelmällä Warhol pystyi tekemään samasta kuvasta eri väriyhdistelmiä. Hän aloitti vuonna 1962 mustavalkoisista painokuvista ("Race Riot in Alabama") ja siirtyi sitten värillisiin, kuten kuuluisassa sarjassa "Campbell's Soup Cans". Warhol teki niin monta vedosta kuin uskoi saavansa myydyksi.


title: Andy Warhol

text: 1970-luvulla tekemistään muotokuvista Warhol veloitti 25 000 dollaria. Muotokuvien koko oli metri kertaa metri. Asiakas sai toisen kuvan 15 000 dollarilla, ja sitä seuravien kuvien hinta laski 5 000 dollaria kappaleelta. Ennen työhön ryhtymistä Warhol otti asiakkaastaan polaroid-kuvia. Hän valitsi parhaan kuvan ja lähetti sen Alexander Heinticille Chromacomp-grafiikkapainoon, missä siitä tehtiin lopullisen kokoinen vedos. Kuvaan luotiin jyrkkä kontrasti jättämällä välisävyt pois. Warhol hahmotteli vedoksen avulla kuvan kankaalle ja maalasi taustan, silmät, huulet ja muut piirteet. Lopuksi Heintici teki silkkipainomenetelmällä kankaan päälle mustavalkoisen kuvan ja Warhol koristeli sen siveltimenvedoin. Värit Warhol valitsi kohteen mukaan ja liioitteli kohteen piirteitä tarpeen mukaan.


title: Andy Warhol

text: Warhol pyysi ja saikin usein uransa aikana tuttaviltaan ehdotuksia merkittävimpien töidensä aiheiksi. Hän on sanonut: "Minua ei ole koskaan nolottanut kysyä joltakulta suoraan: 'Mitä minä maalaisin?', sillä pop tulee ulkopuolelta, ja millä tavalla ideoiden pyytäminen toisilta eroaa niiden etsimisestä lehdistä?" Vaikka Warhol sai teoksiinsa aiheita muilta, niiden toteutustapa ja merkityssisältö olivat hänen omiaan.


title: Andy Warhol

text: Warhol pyrki etäännyttämään itsensä taiteesta ja automatisoimaan sen kuin koneen tuottamaksi. Julkisen imagonsakin hän muutti vuonna 1963 robottimaisen tunteettomaksi, vaikka yksityisesti hänet tunnettiin ajattelevana ja herkkähermoisena ihmisenä.


title: Andy Warhol

text: Elokuvantekijänä Warhol loi oman, hyvin tyylitellyn muotokielensä. Hänet muistetaan pitkäkestoisista mykkäelokuvista, joissa ei tapahtunut juuri mitään, mutta myös kiistanalaisia aiheita, kuten alastomuutta ja huumeita, kuvaavista elokuvista. Warholin on arvioitu vaikuttaneen merkittävästi elokuvataiteeseen.


title: Andy Warhol

text: Warhol alkoi vuonna 1963 kokeilla aluksi yksittäisistä valokuvista tehdyillä filmeillä. Pian hän siirtyi tekemään pitkiä, liikkumattomia ja minimalistista estetiikkaa käyttäviä elokuvia, mikä oli antiteesi elokuvan silloisille konventioille. Warholin varhaiset elokuvat kuvasivat esimerkiksi nukkuvaa ihmistä kahdeksan tuntia tai tarkoituksellisen hitaasti syövää ihmistä. Hän kuvasi elokuvansa ilman ääntä mustavalkoisina ja esitti ne hidastettuina 16 kuvan sekuntinopeudella. Vaikka elokuvat olivat yksinkertaisia, Warhol suunnitteli valaistuksen ja kamerakulmat huolellisesti saadakseen aikaan haluamansa vaikutelman.


title: Andy Warhol

text: Jo vuonna 1963 Warhol alkoi käyttää filmeissään myös värejä, ääntä, kerrontaa ja liikkuvaa kameraa. Tosin hän käytti esimerkiksi tarkennusta tietoisen harhailevasti, ja äänen laatu oli tarkoituksellisen vaatimaton. Hänen filmeissään alkoi esiintyä näyttäviä ja erikoisia ihmisiä, jotka lausuivat kameralle pitkiä improvisoituja monologeja ja joiden Warhol antoi olla täysin "oma itsensä". Hän kuvasi myös rohkeita aiheita, kuten alastomuutta, homoseksuaalisuutta ja huumeiden käyttöä. 1960-luvun lopulla Warhol alkoi tehdä elokuvia yhdessä etenkin Paul Morrisseyn kanssa, jonka mukana niihin tuli ammattimaisempi ja tavanomaisempi näkökulma. 1970-luvulle tultaessa Warholin osuus elokuvien tekemisessä väheni ja hän oli usein mukana vain tuottajana. Warhol ei pitänyt juurikaan huolta elokuvistaan: niitä esitettiin eri tavalla vajaina versioina, ja moni niistä on jo kadonnut.


title: Andy Warhol

text: Elokuvataiteestaan Warhol sanoi:


title: Andy Warhol

text:
Warhol oli pop-taiteen uranuurtaja, joka yhtenä ensimmäisistä taiteilijoista yhdisti korkeakulttuurin populaarikulttuuriin. 1960-luvun kokeellisten elokuviensa ansiosta häntä pidetään myös merkittävänä elokuvantekijänä. Etenkin myöhempinä vuosinaan hän työskenteli monilla eri taiteenaloilla, mikä ennakoi nykyajan taiteilijoiden monipuolisuutta.
Warholin taide antaa katsojan kohdata aikamme perustavat, epämiellyttävät totuudet: nykykulttuurin epäinhimillisyyden, hyväksikäytön, banaaliuden, trivialisoinnin ja turmiollisuuden, sekä uskomme loppumisen Jumalaan, taiteeseen ja elämään.


title: Andy Warhol

text: Monista Warholin teoksista on 2000-luvulla maksettu kymmeniä miljoonia euroja. Warholin maalaus "Silver Car Crash (Double Disaster)" vuodelta 1963 myytiin vuonna 2013 huutokaupassa 105 miljoonalla dollarilla, mikä oli toiseksi korkein nykytaiteesta koskaan maksettu summa.


title: Andy Warhol

text: Pittsburghin Carnegie Hallissa ja Slovakian Medzilaborcessa on Andy Warhol -museot laajoine kokoelmineen.


title: Aalst

text: Aalst () on kaupunki Itä-Flanderissa, Belgiassa, noin 25 kilometriä Brysselistä luoteeseen.


title: Aalst

text: Kaupungissa on 84 859 asukasta (2017). Kaupungissa on kone-, tekstiili- ja kumiteollisuutta. Kaupungin raatihuone on peräisin 1200-luvulta ja sen tornissa on Belgian vanhin säilynyt tornikellopeli. Kaupungin goottilaistyylisen, keskeneräiseksi jääneen kirkon rakennustyöt alkoivat noin 1480. Dirk Martens perusti vuonna 1473 kaupungissa Alankomaiden ja Belgian alueen ensimmäisen kirjapainon.


title: Paul Di’Anno

text: Paul Andrews (s. 17. toukokuuta 1958 Chinfgord, Englanti), taiteilijanimeltään Paul Di’Anno, on brittiläinen muusikko joka tunnetaan parhaiten metallimusiikkia esittävän Iron Maidenin entisenä laulajana. Di’Anno liittyi Iron Maideniin vuoden 1978 syksyllä ja vaikutti yhtyeessä sen kahdella ensimmäisellä studioalbumilla, vuoden 1980 "Iron Maidenilla" ja vuoden 1981 "Killersillä" ja EP-levyllä "Maiden Japan". Di’Anno erotettiin yhtyeestä vuonna 1981 alkoholi- ja huumeongelmien vuoksi ja Iron Maidenin manageri Rod Smallwood osti Di’Annon ulos hänen ja yhtyeen välisestä sopimuksesta, minkä johdosta Di’Anno ei muun muassa saa rojalteja tai tekijänoikeuspalkkioita yhtyeelle säveltämistään kappaleista.


title: Paul Di’Anno

text: Iron Maidenin jälkeen Di’Anno on levyttänyt sooloartistina ja esiintynyt myös lukuisissa eri kokoonpanoissa kuten Gogmagogissa, jossa vaikuttivat myös Iron Maidenin kolmella ensimmäisellä studioalbumilla soittanut rumpali Clive Burr ja Janick Gers, josta tuli myöhemmin yksi Iron Maidenin kolmesta kitaristista. Hän on myös joutunut aika ajoin negatiiviseen valoon julkisuudessa; hän on muun muassa haukkunut Iron Maidenissa hänen tilalleen tullutta Bruce Dickinsonia useaan otteeseen julkisesti. Vuonna 2011 hän sai yhdeksän kuukauden mittaisen vankilatuomion petoksesta 50 000 euron arvosta sosiaalitukia.


title: Paul Di’Anno

text: Vuonna 2012 Di’Anno kertoi lopettavansa muusikonuransa ja tekevänsä viimeisen kiertueensa vuonna 2013.


title: Emil Aaltonen

text: Emil Aaltonen (sukunimi vuoteen 1888 Widell; 29. elokuuta 1869 Metsäkansa, Sääksmäki – 16. joulukuuta 1949 Tampere) oli suomalainen kenkäteollisuuden uranuurtaja, suurliikemies, vuorineuvos ja merkittävä lahjoittaja.


title: Emil Aaltonen

text: Emil Aaltosen vanhemmat olivat pienviljelijä "Juho Widell" ja "Amanda Kallio"; Emil oli kolmas perheen seitsemästä lapsesta. Juho Widell menetti tilansa katovuosien aiheuttamien menetysten takia ja joutui menemään työhön rautatietyömaalle Toijalaan. Juho Widellin kuoltua Amanda Widell meni uusiin naimisiin puuseppä "Adolf Mattsonin" kanssa. 1883 Emil lähti perheensä tahdosta suutarinoppilaaksi paikallisen talosta toiseen kiertävän suutarimestarin "Eemeli Sohlmanin" luokse. Itse Emil olisi halunnut sepäksi, mutta oli liian heiveröinen ruumiinrakenteeltaan siihen ammattiin.


title: Emil Aaltonen

text: Saatuaan 1887 kisällin pätevyyden Emil siirtyi työskentelemään suutarimestari "Oskar Grönlundin" verstaaseen Hattulan Nihattulan kylään. Siellä hän hankki itselleen hyvän ammattitaidon erityisesti valmistaessaan jalkineita Parolan leirialueella palvelleille venäläisille upseereille ja heidän perheenjäsenilleen. Oltuaan kaksi vuotta Grönlundin palveluksessa Emil Aaltonen perusti 1889 oman suutarinliikkeen Nihattulaan. Aluksi hän teki töitä yksin, mutta sai sitten pian nuoremman veljensä oppipojakseen. Liikkeessä oli käytössä yksi ompelukone, mutta muuten kaikki työ tehtiin käsin ja talvisin kierrettiin vielä perinteiseen tapaan talosta toiseen tekemässä uusia kenkiä ja korjaamassa vanhoja.


title: Emil Aaltonen

text: Koneet ja jalkineiden valmistuksen koneellistaminen kiinnostivat Aaltosta jo alusta saakka. Hän luki alan kirjallisuutta ja lehtiä sekä tutki perusteellisesti hankkimiaan teollisesti valmistettuja kenkiä saadakseen selville, miten ne oli tehty. Siirrettyään liikkeensä suurempiin tiloihin Hattulan Linnamäkeen Vähä-Luolajan kylään Aaltonen hankki ompelukoneita, joilla ommeltiin kenkien päällisiä sekä myös nahan jätepaloista rukkasia ja kukkaroita. Itse kenkien valmistus tapahtui kuitenkin vielä pääosin käsityönä. 1902 Aaltonen hankki helsinkiläisen "Uno Pelanderin" kenkätehtaan amerikkalaisvalmisteiset koneet Pelanderin kuoltua. Saatuaan ne asennetuksi omalle tehtaalleen hän saattoi aloittaa teollisen kenkien valmistuksen. Uuden kenkätehtaan nimeksi tuli "Hattulan Jalintehdas" ja se lähti heti hyvin liikkeelle, koska tehtaan valmistamat kengät olivat hyvälaatuisia ja edullisia. 1904 tehdas muutti uuteen kaksikerroksiseen hirsirakennukseen ja parhaimmillaan sieltä valmistui 50 kenkäparia päivässä 50 työntekijän voimin. Tehtaan päätuotteena oli musta varsikenkä.


title: Emil Aaltonen

text: Helmikuussa 1905 tulipalo tuhosi vastavalmistuneen tehdasrakennuksen ja vain osa koneista saatiin pelastettua. Aaltonen päätti siirtää tehtaansa Hattulasta Tampereelle ja osti kesällä 1905 tehdastaan varten konkurssiin joutuneen "Tampereen keppitehtaan" kiinteistön Kyllikinkatu 19:stä Tammelan kaupunginosasta läheltä Tammelantoria. Vuonna 1906 uudessa Tampereen kenkätehtaassa oli jo työssä 160 henkilöä ja kenkiä valmistettiin vuoden aikana 20 000 paria. Aaltosen tehdas oli aluksi ainoa kenkätehdas Tampereella, mutta pian kaupunkiin alettiin perustaa muitakin kenkätehtaita ja jo vuonna 1910 puolet Suomen teollisesti valmistetuista kengistä tehtiin Tampereella. 1910 Aaltosen tehdas siirtyi Tammelantorin pohjoislaidalla sijainneeseen kortteliin, jonka Aaltonen oli ostanut 1909 "Tampereen Tapettitehdas Osakeyhtiöltä". Tässä vaiheessa tehtaassa siirryttiin järjestelmällisesti sähkökäyttöisiin amerikkalaisiin vuokrakoneisiin. 1913 uuden tehtaan tuotanto nousi jo 212 000 kenkäpariin vuodessa; mallistossa oli tällöin noin parikymmentä erilaista kenkää ja tärkein tuotemerkki oli "Vakuuskenkä".


title: Emil Aaltonen

text: Aaltosen omistamaan kortteliin rakennettiin uusi arkkitehti Lambert Petterssonin suunnittelema 4–5-kerroksinen tehdasrakennus useassa eri vaiheessa vuosien 1913–1928 välillä. Ensimmäisen maailmansodan alettua Aaltosen tehdas sai suuria saapastilauksia Venäjän armeijalta ja tehtaan työntekijämäärä kasvoi 270:stä vuonna 1914 450:een vuonna 1917. Toukokuussa 1917 Aaltonen muutti "Tampereen Kenkätehtaan" nimellä kulkeneen tehtaansa osakeyhtiöksi, jonka nimeksi tuli "Aaltosen Kenkätehdas Oy". Yhtiön osakepääoma oli 3 miljoonaa markkaa ja tehtaan 3000 osakkeesta 2980 oli Emil Aaltosen hallussa.


title: Emil Aaltonen

text: Suomen sisällissodasta Aaltosen tehdas selvisi suhteellisen pienin vaurioin, vaikka Tampereella käytiinkin ankara taistelu maalis-huhtikuussa 1918. Tehtaan tuotanto oli kuitenkin sodan aikana pysähdyksissä. 1920-luvulla koko Suomen kenkäteollisuuden tuotanto kasvoi nopeasti ja oli huippuvuonna 1928 2,8 miljoonaa jalkineparia. Aaltosen Kenkätehtaan palveluksessa oli samana vuonna 700 työntekijää ja siellä valmistettiin 586 000 kenkäparia. Aaltonen teki myös yritysostoja 1920-luvulla. 1925 hän osti myyntiin tulleen Viialan Nahkatehdas Oy:n, joka tuotti tämän jälkeen suurimman osan Aaltosen kenkätehtaiden käyttämästä nahasta. 1926 hän osti Korkeakoskella sijainneen, alan kiristyneestä kilpailusta kärsineen "Suomen Nahka– ja Kenkätehdas Oy":n, jonka nimeksi muutettiin oston jälkeen "Korkeakosken Kenkätehdas Oy".


title: Emil Aaltonen

text: 1930-luvun pulakauden aikana Aaltosen tehtaan tuotanto supistui ja tehdasta jouduttiin pitämään välillä suljettuna menekkivaikeuksien takia, mutta yleisesti ottaen tehtaan taloudellinen asema ei ollut uhattuna. Aaltonen osti 1931 toisen tamperelaisen kenkätehtaan Attila Oy:n, jolla oli myös nahkatehdas Pyynikillä. 1934 ostettiin "Solena"-merkkisiä naisten kenkiä valmistanut tamperelainen, 1920 perustettu, "Karisto & Kumpp:n kenkätehdas", joka oli joutunut laman takia vararikkoon. Kumpikin ostettu yhtiö jatkoi toimintaansa, Karisto & Kumpp:n kenkätehtaan nimeksi vaihtui kuitenkin "Kenkätehdas Oy Solena". Aaltosen hankkimien kenkätehtaiden välille tehtiin työnjako niin, että Solena valmisti kevyitä naisten kenkiä, Attila miesten ja naisten reunoskenkiä ja Korkeakoski miesten kenkiä ja saappaita. Vuonna 1936 Aaltonen osti lisäksi erilaisia kemiallisia tuotteita, muun muassa kenkävärejä valmistaneen "Oy Teknika":n. 1930-luvun lopulla Aaltosen Kenkätehtaan mallistossa oli 4500 eri kenkämallia ja noin 600 erilaista värivivahdetta.


title: Emil Aaltonen

text: 1940 yrityksen organisaatiota muutettiin niin, että kaikista kolmesta kenkätehtaasta ja yhdestä nahkatehtaasta tuli muodollisestikin osa Aaltosen Kenkätehdas Oy:tä, jossa oli nyt yli 1300 työntekijää. Vuorineuvoksen arvonimen 1939 saanut Emil Aaltonen jatkoi yhtiönsä toimitusjohtajana vuoteen 1947 saakka. Sen jälkeen hänen seuraajakseen paikalle tuli hänen vävynsä varatuomari Lauri J. Kivekäs.


title: Emil Aaltonen

text: Emil Aaltonen kuoli 80-vuotiaana vuonna 1949. Hänet on haudattu Kalevankankaan hautausmaalle. Emil Aaltonen oli naimisissa Olga Emilia Malisen (k. 1905) kanssa vuodesta 1896 lähtien. Pariskunnalla oli vuosina 1897–1902 syntyneet neljä tytärtä, joista esikoistytär ja nuorin tytär kuolivat jo lapsina. Emil Aaltosen tyttärenpoika oli oopperalaulaja Timo Mustakallio.


title: Emil Aaltonen

text: Aaltonen oli mukana osakkeenomistajana ja johtokunnan puheenjohtajana vuonna 1921 perustetussa Sarvis Oy:ssä, jota voidaan pitää Suomen muoviteollisuuden pioneerina. Tampereen Hatanpään alueella sijainnut Sarvis Oy valmisti kuoritusta maidosta valmistetusta kaseiinista galaliitti-nimistä ainetta ja käytti sitä nappien, kampojen, kynänvarsien, lampunvarjostimien ja muiden vastaavien esineiden valmistuksessa. Yhtiön toiminta oli aluksi tappiollista ja muut osakkeenomistajat menettivät uskonsa sen menestykseen, niin että Aaltosen haltuun siirtyi lopulta 14 000 yhtiön 15 000 osakkeesta. Vuodesta 1927 lähtien yhtiö alkoikin tuottaa voittoa joka vuosi.


title: Emil Aaltonen

text: Lokomo Oy oli 1916 perustettu konepaja, jonka tuotantolaitokset sijaitsivat Tampereen Hatanpäällä. Lokomo valmisti höyryvetureita ja muita vastaavia raskaan metalliteollisuuden tuotteita. Aaltonen oli tässä yhtiössä mukana osakkeenomistajana ja ajoittain johtokunnan puheenjohtajana. Samoin kun Sarviksellakin Lokomolla oli alkuvaiheessa ongelmia, mutta Aaltonen uskoi sen kehitysmahdollisuuksiin ja kasvatti osuuttaan yhtiössä, niin että hänellä oli vuonna 1926 hallussaan 40 000 osaketta yhtiön 50 000 osakkeesta. 1930-luvulla Lokomo sai huomattavia tilauksia selluloosateollisuudelta ja Suomen puolustusvoimilta, sota-aikana sitä työllistivät sotatarviketilaukset ja sodan jälkeen sotakorvaustoimitukset.


title: Emil Aaltonen

text: Aaltonen osti maaliskuussa 1914 vähän yli 200 hehtaarin "Ketaran" maatilan läheltä Tamperetta. Tilalla oli laaja puutarha ja noin 20 hehtaaria viljeltyä maata. Aaltonen ryhtyi viljelemään tilaa ja se toimi myös Aaltosen perheen kesäasuntona. Aaltonen myi tilan vuonna 1918 kilpailijalleen kenkätehtailija "Hyppöselle".


title: Emil Aaltonen

text: Muutamia vuosia Ketaran tilan oston jälkeen 1917 Aaltosen haltuun siirtyi Mäntsälän Ylikartanon nimellä tunnettu 2600 hehtaarin "Andersbergin" rappiotila Mäntsälässä. Vuoden 1918 torpparivapautuslaki pienensi tilan kokoa 2160 hehtaariin, josta peltoa oli 850 hehtaaria. Aaltonen aloitti tilalla 1920-luvulla mittavan uudistusohjelman, johon kuului peltojen salaojitus. Tiilisten salaojaputkien valmistusta varten perustettiin tilalle 1924 oma tiilitehdas. Peltojen salaojitus saatiin päätökseen 1937. Tilan meijeristä saatu kaseiini vietiin Sarviksen tehtaan raaka-aineeksi ja Aaltonen rakensi tilalle myös neljä kilometriä pitkän kapearaiteisen rautatien tilan sisäisiä kuljetuksia varten. Ketaran tilan myynnin jälkeen Aaltonen vietti suuren osan vapaa-ajastaan Ylikartanon tilalla. Vuonna 1945 säädetyn maanhankintalain nojalla suurin osa tilan maista lohkaistiin siirtoväen asutukseen.


title: Emil Aaltonen

text: Emil Aaltonen lahjoitti varoja vuonna 1925 valmistuneen Tampereen kirjastotalon rakentamiseen ja lahjoitti myös kirjastotalon edessä olevan Wäinö Aaltosen tekemän Aleksis Kiven patsaan. Vuonna 1937 hän perusti nimeään kantavan Emil Aaltosen säätiön luovan tieteellisen työn tukemiseksi. Aaltonen rakennutti myös kirkon synnyinkyläänsä Sääksmäen Metsäkansaan ja avusti rahallisesti Korkeakosken ja Viialan kirkkojen rakentamista.


title: Emil Aaltonen

text: Emil Aaltosen ja hänen jälkeläistensä pitkäaikainen koti Tampereella, Aaltosen 1932 ostama Pyynikinlinna, toimii nykyään taide- ja teollisuusmuseona. Siellä on näytteillä osa Emil Aaltosen keräämästä 250 teoksen taidekokoelmasta.


title: Emil Aaltonen

text: Tampereella on Emil Aaltosen mukaan nimetty puisto Tammelantorin kupeessa.


title: Nairobi

text: Nairobi on Kenian pääkaupunki, ja 3,1 miljoonalla asukkaallaan (2009) se on yksi Afrikan suurimmista kaupungeista. Nairobin nimi tulee masai-heimon sanasta "Enkarenairobi" (”viileät vedet”). Se sijaitsee viileällä ylänköalueella.


title: Nairobi

text: Nairobi sijaitsee Kampalan ja Mombasan välillä lähellä Itä-Afrikan hautavajoaman itäreunaa. Kaupungin länsiosa nousee Ngongin kukkuloille.


title: Nairobi

text: Nairobi sijaitsee 1 660 metriä merenpinnan yläpuolella. Niinpä sen ilmasto on viileämpi kuin alempana samalla leveyspiirillä. Vuodessa on kaksi sadekautta: "Pitkät sateet" maaliskuusta toukokuuhun ja "lyhyet sateet" lokakuun ja joulukuun välillä.


title: Nairobi

text: Keskimääräinen ylin lämpötila on 20 ja 25 asteen välillä, lämpimin kuukausi on maaliskuu ja viilein elokuu. Kuiva kausi ajoittuu heinä- ja elokuuhun, eniten sadetta saadaan huhti-, marras- ja joulukuussa.


title: Nairobi

text: Nairobi perustettiin vuonna 1899 väliasemaksi Uganda Railway -rautatieyhteydelle, jota rakennettiin Mombasan ja Ugandan välille. Paikka oli sopiva, koska siinä saatiin vettä joista ja ilmasto oli sopivan viileä rataa rakentaville intialaisille ja brittiläisille uudisasukkaille.


title: Nairobi

text: Kaupunki rakennettiin kokonaan uudelleen 1900-luvun alussa, kun ruton puhkeamisen jälkeen alkuperäinen kaupunki oli poltettu maan tasalle. Sen jälkeen kaupunki alkoi kasvaa, ja siitä tuli brittiläisen Itä-Afrikan protektoraatin pääkaupunki 1905 ja itsenäisen Kenian pääkaupunki vuonna 1963.


title: Nairobi

text: Terroristiryhmä al-Qaida räjäytti autopommin Yhdysvaltain Kenian-suurlähetystön edustalla 7. elokuuta 1998. Terrori-iskussa kuoli 207 kenialaista ja 12 yhdysvaltalaista. Tässä ja samanaikaisessa iskussa Tansaniassa loukkaantui yhteensä noin 4 000 ihmistä.


title: Nairobi

text: 11. kesäkuuta 2007 itsemurhapommittaja tappoi itsensä ja haavoitti 37 ihmistä Nairobin keskustassa Ambassadeur-hotellin edustalla, lähellä vuoden 1998 pommi-iskupaikkaa. Pommi-iskun epäillään olevan jatkoa väkivaltaiselle poliisioperaatiolle Matharen slummeissa, 6.–7. kesäkuuta. Operaatiossa poliisi ampui ainakin 33 Mungiki-jengin jäsentä läpi yön kestäneissä ammuskeluissa.


title: Nairobi

text: Nairobin kaupunkipiirikunta perustettiin maaliskuussa 2013 aiemman Nairobin maakunnan tilalle, kun Kenian vuoden 2010 perustuslain seurauksena maassa luovuttiin maakuntatason hallinnosta. Piirikunta jakautuu 17 vaalipiiriin.


title: Nairobi

text: Nairobissa on useiden kansainvälisten yhtiöiden ja organisaatioiden päämajat. Tämä tekee kaupungista yhden vaikutusvaltaisimmista kaupungeista Afrikassa. Myös Yhdistyneet kansakunnat on vahvasti läsnä Nairobissa, sillä kahdella sen osastoista, UNEPilla ja UN-Habitatilla, on päämaja Nairobissa.


title: Nairobi

text: Nairobissa on tekstiilien, rakennusmateriaalien, ruokatuotteiden, virvokkeiden ja tupakan valmistusta. Ympäröivällä maaseudulla kasvatetaan maissia, kassavaa, durraa papuja, hedelmiä sekä pienessä määrin kahvia.


title: Nairobi

text: Nairobin pörssi on yksi Afrikan suurimmista.


title: Nairobi

text: Nairobin tunnetuimpiin turistikohteisiin kuuluu Nairobi National Park. Se on ainoa kansallispuisto kaupungin rajalla. Puistossa on useita erilaisia eläimiä kuten leijonia ja kirahveja. Nairobissa on myös enemmän eri lintulajeja kuin missään muussa pääkaupungissa maailmassa.


title: Nairobi

text: Nairobissa on myös useita museoita. Näihin kuuluu muun muassa Nairobin rautatiemuseo ja Kenian kansallismuseo. Kaupungin hotelleihin kuuluu Panari Hotel, Hilton, Grand Regency ja Norfolk Hotel, joka on vanhin yhä toimivista hotelleista kaupungissa. Nairobin Panari Sky Centreen on avattu myös suurin luistelurata Afrikassa.Kenian tärkein lentoasema, Jomo Kenyattan kansainvälinen lentoasema, sijaitsee noin 20 km Nairobin keskustasta pohjoiseen.


title: Nairobi

text: Perinteisesti suosittu joukkoliikenteen muoto ovat "matatut", pienet minibussit. Niiden vaihtoehtoina on tavallisia ja yhteiskäyttötakseja. Nairobissa on nykyisin myös busseja, ja jopa aasialaistyyppisiä tuk-tukeja.


title: Nairobi

text: Nairobissa on useita slummeja. Slummit ovat seurausta maalta kaupunkiin suuntautuneesta muuttoliikkeestä, eikä kaikille uusille asukkaille ole ollut mahdollisuutta työntekoon. Jos kaupunkiin muuttajilla ei ole rahaa parempaan asuntoon tai sukulaisia joille maksaa heidän luonaan asumisesta, joutuu muuttaja hankkimaan asunnon slummista. Slummien vuokra-asuminen on myös suhteellisen kallista (n. 1 500–4 000 K/kk, riippuen sijainnista).


title: Nairobi

text: Läntisessä Nairobissa sijaitseva Kibera on yksi Afrikan suurimmista ja köyhimmistä slummeista.


title: Nairobi

text: Alkujaan alue toimi nubialaisten sotilaiden asumuksena 1920-luvulla. Kibera onkin nubiaa ja tarkoittaa metsää. Kibera on kahden neliökilometrin kokoinen ja slummissa on arvioitu asuvan jopa 1,2 miljoonaa ihmistä. Muita merkittäviä slummeja Nairobissa ovat mm. Mathere sekä Korogocho.


title: Nairobi

text: Nairobi on joutunut taistelemaan kasvavaa rikollisuutta vastaan ja se on saanut huonoa mainetta vaarallisena kaupunkina. Se onkin saanut lempinimekseen ”nairobbery”. Vuonna 2001 Yhdistyneet kansakunnat mainitsi Nairobin yhdeksi turvattomimmista kaupungeista maailmassa.


title: Wäinö Aaltonen

text: Wäinö Waldemar Aaltonen (8. maaliskuuta 1894 Karinainen


title: Wäinö Aaltonen

text: Pääosa Aaltosen tunnetusta veistotaiteesta edustaa hillityn klassisoivaa realismia, joka oli Suomen julkisen taiteen valtatyyli 1920- ja 1930-luvuilla, mutta hän on soveltanut myös ekspressionismia, kubismia, art decoa ja muita kansainvälisiä ja modernistisia virtauksia. Pronssiveistosten ohella Aaltonen toi esille graniitin veistosmateriaalina ja kehitti myös puun käyttöä veistoksissa, monesti lehtikullalla viimeisteltynä.


title: Wäinö Aaltonen

text: Tunnetuimmat veistokset ovat monumentaalisia ja usein niissä on mukana isänmaallisen herooista sisältöä. Silti monille veistoksille oli ominaista herkkä ja lyyrinen ote. Realistisuuden vastapainona hän pelkisti ja yksinkertaisti muotoja. Aaltosen merkittävimpiä julkisia veistoksia ovat Paavo Nurmen patsas, Työ ja tulevaisuus -veistossarja Eduskuntatalon istuntosalissa vuodelta 1932 sekä Aleksis Kiven muistopatsas Helsingissä.


title: Wäinö Aaltonen

text: Aaltonen käytti töissään pronssia ja marmoria sekä muun muassa puuta. Suomalaisen graniitin käyttäjänä hän oli uranuurtaja.


title: Wäinö Aaltonen

text: Wäinö Aaltonen syntyi Karinaisten kunnan Mäenpään kylässä Matti Aaltosen (1860–1925) ja Ida Katriina Tähtisen (alk. Wärri, 1861–1936) perheeseen sen neljäntenä lapsena. Wäinöä ennen olivat syntyneet tyttäret Martta (myöh. Rask) ja Lempi (myöh. Hellaakoski) ja poika Eljas, joka kuoli pienenä. Matti Aaltonen oli räätäli ja perhe asui Wäinö Aaltosen syntymän aikaan Uudentalon tilan sivurakennuksessa, josta se muutti vuonna 1895 pieneen mökkiin maantien varteen noin vuodeksi ja sieltä Kiukaisten kylään huoltokotina toimineeseen rakennukseen. Aaltoset asuivat siellä viisi vuotta ja siellä perheeseen syntyi kolmas tytär Elsa (myöh. Veuro) vuonna 1896. Vuonna 1901 perhe siirtyi asumaan Kyrön aseman lähelle, jossa sillä oli kaksi lyhytaikaista asuinpaikkaa. Aaltoset muuttivat vuonna 1902 Maarian Hirvensaloon ja asettuivat asumaan aluksi Vastmäen taloon. He asuivat myös muutamassa muussa paikassa Hirvensalossa, kunnes muuttivat vuonna 1905 Hirvensalon lauttarannan lähellä olleeseen taloon. Tätä taloa Aaltonen piti lapsuudenkotinaan.


title: Wäinö Aaltonen

text: Aaltonen pääsi Hirvensalon kansakoulusta vuonna 1907. Hän alkoi opiskella 16-vuotiaana vuonna 1910 piirtämistä ja maalaamista Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa Victor Westerholmin oppilaana. Muita Aaltosen opettajia olivat taidemaalarit Axel Haartman, Ragnar Ungern ja Santeri Salokivi. Opintojen loppuvaiheessa hän kuitenkin kiinnostui kuvanveistosta, jota Piirustuskoulussa opetti Felix Nylund. Hän oppi veistoa kivenhakkaajien apulaisena ja serkkunsa kuvanveistäjä Aarre Aaltosen apulaisena. Aaltonen sai Piirustuskoulun päästötodistuksen vuonna 1915 ja koulu osti Aaltoselta kaksi työtä, maalauksen "Ukon pää" ja pronssisen plaketin "Isäni". Vuonna 1915 Aaltonen sai ensimmäisen tilaustyönsä, joka oli seinäreliefi turkulaiselle Wiklundin rautakaupalle. Betoninen reliefi on nykyään Wäinö Aaltosen museossa.


title: Wäinö Aaltonen

text: Aaltosen teoksia, nais- ja lapsimuotokuvia marmorista, oli ensimmäistä kertaa esillä 1916 kahdessa näyttelyssä Turussa ja loppuvuodesta Ateneumissa.


title: Wäinö Aaltonen

text: Aaltosen teoksista ensimmäisinä herättivät huomiota graniittiveistokset. Savonlinnan monumentaalisessa punagraniittisessa sankaripatsaassa (1921) Aaltonen kuvaa alastonta surevaa sankaria, jonka kädessä on kreikkalainen kypärä. Savonlinnan massiivisen sankaripatsaan muotokieli on voimakkaan pelkistetty. Varhaisista töistä tunnetuimpia on myös arkaaisen yksinkertainen "Graniittipoika" (1917–1920).


title: Wäinö Aaltonen

text: Wäinö Aaltonen aloitti ekspressionistina, ja kuvasi mielenliikkeitä alastomien figuurien avulla. Hän oli ainoa kuvanveistäjä, joka kutsuttiin Marraskuun ryhmän näyttelyihin.


title: Wäinö Aaltonen

text: Auguste Rodinin innoittama dramaattinen valoihin ja varjoihin perustunut sisältä päin lähtenyt veistotapa oli hallinnut kansainvälistä kuvanveistoa, kunnes 1910-luvulla siirryttiin kohti klassismia. Uutena esikuvana oli Rodinin oppilas Aristide Maillol. Hänen taiteelleen olivat tyypillisiä vankkaraajaiset ja paksunilkkaiset naiset. Vastaavaa realismin hylkäävää veistotapaa sovellettiin laajasti Euroopassa. Esikuvana oli myös Antiikin Kreikan arkaaisen kauden kuvanveisto. Kaikki nämä lähtökohdat ovat Wäinö Aaltosen teoksissa näkyvissä. Vankkaraajaisen naishahmon ihanne näkyi Aaltosen "Kahlaaja"-teemasta tekemissä veistoksissa 1917 alkaen.


title: Wäinö Aaltonen

text: Aaltosen usein soveltamaa idealistista klassisismia oli 1920-luvulla monien valtioiden edustustaiteessa, kuvanveiston ohella myös arkkitehtuurissa. Suomessa tehtiin 1920-luvun alusta alkaen klassistisia kansalaissodan muistomerkkejä.


title: Wäinö Aaltonen

text: Kubistiset liiketutkielmat ja modernit tasomuodoista koostuvat sommitelmat syntyivät Aaltosen 1923 Italiaan tekemän matkan jälkeen. Saksan kautta kulkeneella matkalla hän tutustui Italian futuristeihin ja hankki paljon modernia taidetta käsittelevää kirjallisuutta. Hän oli soveltanut kubismia maalauksissaan jo vuodesta 1914 lähtien. Kubistisia sävyjä on muun muassa kullattua puuta olevassa "Musica"-pääveistoksessa vuodelta 1926. Sen pohjana oli Tampereen Aleksis Kivi -kilpailua varten tehty, myös kullattu ja kubistishenkinen "Futuri", jossa Kivi oli uppoutunut viulun säveliin.


title: Wäinö Aaltonen

text: Modernistinen into tarttui Aaltoseen myös ajan kirjailijoiden uudistusmielestä. Omakuvissa hän etsi modernia ilmaisua kubismista ja kollaasitekniikasta. Dramaattisena eleenä hän peitti osan kasvoista kirjeellä ("Omakuva" ("Aika"), n. 1925–1926, Wäinö Aaltosen museo) tai lehtikullalla.("Omakuva", n. 1926, Wäinö Aaltosen museo)


title: Wäinö Aaltonen

text: Ekspressionistisissa maalauksissa suomalaisuus oli näyttäytynyt liian arkipäiväisenä, joten taiteeseen kaivattiin ylevämpää ilmaisua ja oikeaa klassista rotuluonnetta. Paavo Nurmen juostua Suomen maailmankartalle vuoden 1924 olympialaisissa valtio tilasi Aaltoselta tapausta juhlistavan patsaan. Aaltonen oli aiemmin ollut merkittävä paikallisesti Turun seudulla. Häntä kuitenkin pidettiin nuorista kuvanveistäjistä lahjakkaimpana, joten valtakunnallinen tilaus annettiin hänelle. Paavo Nurmen patsas täytti toiveet ja nosti Aaltosen kansallisen kuvanveistäjän maineen korkealle. Aaltosta sanottiin ”suomalaisen kuvanveiston Paavo Nurmeksi”.


title: Wäinö Aaltonen

text: Ajan johtavan taidekriitikon Onni Okkosen mukaan Aaltosen tyyppinen kuvanveisto kirkasti ”viljeltyä sielunelämää, kauneutta, tyyliä”, eli arvoja, jotka olivat taiteessa toivottavia 1920-luvun lopulla. Okkonen oli Aaltosen vannoutunut puolestapuhuja. Taidekentällä vaikutusvaltaisen Okkosen henkilökohtaisena projektina oli rakentaa nuorelle kansakunnalle jo kivikaudesta alkava veistotaiteen perinnejatkumo, jossa Aaltosen teokset näyttäytyvät huipentumana. Hän kirjoitti ensimmäisen Aaltosen tuotantoa käsittelevän kirjan 1925.


title: Wäinö Aaltonen

text: Nurmen patsaan jälkeen kansalliset ja herooiset puolet korostuivat Aaltosen tuotannossa monumentaalisuuden ja synteettisen muodon ohella. Näitä piirteitä oli monissa veistoksissa, kuten Pirkkalaisveistoksissa, Helsingin yliopiston juhlasalin marmorireliefissä "Vapauden jumalatar seppelöi nuoruuden", Yhdyspankin pääkonttorin veistoksissa (1947–50), Aleksis Kiven patsaassa ja osuustoimintamonumentissa Tampereella.


title: Wäinö Aaltonen

text: Aaltonen teki kirjankansien kuvituksia, erityisesti Aaro Hellaakosken teoksiin. Kansia on WSOY:lle ja Holger Schildtsille kaiken kaikkiaan 23. Hänen tyylinsä on kokeilevaa, ja kansissa on mietteliäs, tuonpuoleiseen kurkottava ote, kuten Ville Hänninen sanoo artikkelissaan. Helvi Hämäläisen esikoisteoksen "Hyväntekijä" kansi muistuttaa yllättävän paljon Helsingin Rautatientorin Aleksis Kiven muistopatsasta, jonka ehdotuksen Aaltonen oli jo tehnyt. Hellaakoski oli Aaltosen sisaren mies, ja he työskentelivät paljon yhdessä. Hellaakoski kirjoitti Aaltosen tuotannosta esseitä, ja toisaalta Aaltosen taiteella on Hännisen mukaan ollut vaikutus Hellaakosken tuotantoon.


title: Wäinö Aaltonen

text: Paljon suuria julkisia veistoksia tehnyt Aaltonen rakennutti Hirvensaloon lapsuudenkotinsa lähelle ateljeen, joka valmistui vuonna 1923. Siellä syntyi muun muassa "Paavo Nurmen patsas", "Mustagraniittinen neito" ja "Lilja" Aaltonen työsti siellä myös osan "Pirkkalaisveistoksista". Hirvensalon ateljee vaurioitui talvisodan pommituksissa ja se purettiin sodan jälkeen. Sen paikkaa (nykyistä Vanha Kakskerrantie 34 vastapäätä) osoittamaan valmistui Aaltosen syntymän 100-vuotisjuhlavuoden kunniaksi vuonna 1994 "Muistijälki"-ympäristötaideteos, jonka suunnitteli arkkitehti Juhani Pallasmaa. Ympäristötaideteoksen osana on valos Aaltosen "Muusa"-veistoksesta (1926–1928).


title: Wäinö Aaltonen

text: Aaltonen työskenteli 1920-luvun lopulta alkaen Hirvensalon lisäksi myös Helsingin Kulosaaressa, jonne rakennettiin Armas Lindgrenin suunnittelema ateljee. Ateljee alkoi valmistua vuonna 1928 ja se sijaitsi nykyisessä Marsalkantie 16:ssa. Kulosaaren ateljeessa Aaltonen teki muun muassa kipsisen "Työ ja tulevaisuus" -veistossarjan Eduskuntatalon istuntosaliin. Aaltonen työsti silti etenkin isoja teoksia Turun ateljeessa. Ateljee vaurioitui pommituksessa vuonna 1944, kuten myös Aaltosen asunnokseen vuokraama huvila Kulosaaressa. Tuhot korjattiin sodan jälkeen. Aaltosen kuoleman jälkeen ateljee siirtyi Helsingin yliopiston pohjalaiselle osakunnalle ja edelleen rakennuttajalle, joka suunnitteli asuntojen rakentamista tontille. Ateljee purettiin lokakuussa 1979 ja sen paikalle on pystytetty muistolaatta syyskuussa 1996.


title: Wäinö Aaltonen

text: Aaltosen ensimmäinen työhuone (”kellarinvintti”) oli hänen lapsuudenkotinsa piharakennuksessa. Turun Sanomien päätoimittajana ollut Pontus Artti tuki Aaltosta ja hankki tämän käyttöön Turusta pienen ateljeen. Muutettuaan Helsinkiin vuonna 1917 Aaltonen työskenteli myös Eemil Halosen ateljeessa Siltasaaressa ja ateljeissa Mikonkadulla ja Iso Roobertinkadulla. Savonlinnan vapaudenpatsas valmistui Kauniaisissa Felix Nylundin ateljeessa.


title: Wäinö Aaltonen

text: Wäinö Aaltonen oli naimisissa neljästi ja hänellä oli neljä lasta.Aaltosen arkkitehdiksi valmistunut poika Matti osallistui muutamien muistomerkkien suunnitteluun, yksi näistä on vuonna 1954 paljastettu Hietaniemen sankariristi. Aaltosen kaksi nuorinta tytärtä Maija ja Anja tekivät isänsä sihteerintöitä. Myös sisaret ja heidän puolisonsa olivat Aaltoselle läheisiä, Lempi-sisar avioitui Aaro Hellaakosken ja nuorin sisar Elsa kuvanveistäjä Aukusti Veuron kanssa.


title: Wäinö Aaltonen

text: Aaltonen kärsi vähitellen heikkenevästä kuulosta, vaiva ilmeni jo kansakoulun neljännellä luokalla. Hän joutui luopumaan suunnitelmastaan mennä kansakoulun jälkeen Turun klassilliseen lyseoon. Lääkärit eivät pystyneet auttamaan, kuulon heikkeneminen jatkui ja 1930-luvun alussa kuvanveistäjä oli jo lähes kuuro.


title: Wäinö Aaltonen

text: Aaltonen jäi eläkkeelle Suomen Akatemiasta täyttäessään 70 vuotta vuonna 1964. Hänen 70-vuotissyntymäpäivänään 8. maaliskuuta Turun kaupunki ilmoitti Wäinö Aaltosen museon perustamisesta. Aaltosen terveys oli alkanut horjua, vuonna 1965 hän oli sairaalassa Helsingissä ja kävi hoitamassa terveyttään myös Sveitsissä. Sairastelustaan huolimatta hän pystyi vielä maalaamaan.


title: Wäinö Aaltonen

text: Wäinö Aaltonen kuoli Helsingissä 30. toukokuuta 1966.. Hänelle järjestettiin valtiolliset hautajaiset, siunaustilaisuus oli Helsingin Vanhassa kirkossa. Aaltonen on haudattu sukuhautaan Turkuun Maarian kirkon kirkkomaalle.


title: Wäinö Aaltonen

text: Tunnetuimpien monumentaaliteostensa ohella Aaltonen oli tuottelias muotokuvien veistäjä. Malleina olivat muiden muassa presidentti K. J. Ståhlberg, kirjailija Joel Lehtonen, Jean Sibelius, Ruotsin kruununprinsessa (sittemmin kuningatar) Louise ja professori V. A. Koskenniemi.


title: Wäinö Aaltonen

text:
Wäinö Aaltosen museo avattiin Turussa vuonna 1967. Sen ovat suunnitelleet taiteilijan poika Matti Aaltonen ja Irma Aaltonen.
Wäinö Aaltosen museon kokoelmissa on kaikkiaan noin 5 000 teosta. Lisäksi Aaltosen teoksia on muun muassa Valtion taidemuseossa.Bukowskisin kansainvälisessä huutokaupassa myytiin yksityiskokoelmaan joulukuussa 2008 monissa näyttelyissä esillä olleet veistokset "Punagraniittinen neito Ohtolan Fanny" 30 000 eurolla sekä "Poika ja kalat" eli "Kala-Matti" 40 000 eurolla.


title: Wäinö Aaltonen

text: Turun kaupunki osti vuonna 2014 Ruotsista Aaltosen 1920-luvulta peräisin oleva kullatun puuveistoksen "Kultalilja" yli 50 000 eurolla. Veistoksen pohjalta tehtiin pienoisveistoksia Vuosisadan Kulttuurigaalan palkinnoiksi.


title: Wäinö Aaltonen

text: Aaltoselle myönnettiin professorin arvonimi vuonna 1940 ja hän oli Suomen Akatemian jäsen vuodesta 1948 vuoteen 1964. Hänet promovoitiin kunniatohtoriksi Lundin yliopistossa vuonna 1941 ja Helsingin yliopistossa vuonna 1950, ja valittiin Neuvostoliiton taideakatemian kunniajäseneksi vuonna 1958. Vuonna 1947 hänet palkittiin Ruotsin kuningasperheen jakamalla Prinssi Eugenin mitalilla.


title: Wäinö Aaltonen

text: Wäinö Aaltosen mukaan on nimetty Turun Hirvensalossa sijaitseva kahden toimipisteen koulu, jonka entinen oppilas Wäinö Aaltonen oli. Hirvensalossa on myös Wäinö Aaltosen koulutie ja Wäinö Aaltosen rantapuisto


title: Aurinkoenergia

text: Aurinkoenergia on auringon säteilemän energian hyödyntämistä sähkö- tai lämpöenergiana. Yleensä termillä tarkoitetaan erityisesti suoraa säteilyenergian hyödyntämistä aurinkokennon tai aurinkokeräimen avulla. Suoran ja epäsuoran aurinkoenergian hyödyntämiseksi on kehitteillä näiden lisäksi monia teknisiä sovelluksia.


title: Aurinkoenergia

text: Aurinkoenergia on niin sanottua uusiutuvaa energiaa, ja sen tuotannosta syntyy päästöjä ja jätettä vain laitteiden valmistuksessa ja kierrätyksessä. Aurinkoenergia on ollut pitkään varsin kallista, sen hyödyntämiseen tarkoitettujen paneeleiden hinnan vuoksi, mutta eräiden vuonna 2010 julkaistujen tutkimusten mukaan hintakehitys oli laskemassa seuraavan kymmenen vuoden kuluessa fossiilisten polttoaineiden tasolle


title: Aurinkoenergia

text: Auringon säteilyn intensiteetti Maan kiertoradan etäisyydellä Auringosta on noin 1,4 kW/m², kun se mitataan suorassa kulmassa suhteessa aurinkoon. Maan pinnalle kohdistuva kokonaisteho on noin 170 000 TW, mutta käytännössä siitä ei voida hyödyntää kuin pieni osa. Säteilystä heijastuu suoraan takaisin suunnilleen 30 prosenttia.


title: Aurinkoenergia

text: Maan maa- ja vesialueet sekä ilmakehä absorboivat auringon säteilyä, mikä nostaa niiden lämpötilaa. Valtameristä haihtunutta vettä sisältävä lämmin ilma kohoaa painovoimakentässä ylöspäin aiheuttaen ilmakehässä kiertoliikettä ja lämmön kuljettumista. Kun ilma kohoaa korkeuteen, jossa lämpötila on matala, vesihöyry tiivistyy pilviksi. Pilven vesi putoaa lopulta maanpinnalle toteuttaen veden kiertokulun. Veden tiivistymisen latentti lämpö vahvistaa konvektiota muodostaen erilaisia ilmakehän ilmiöitä, kuten tuuli, sykloni ja korkeapaine. Valtameriin ja maa-alueisiin absorboitunut auringon säteily pitää Maan keskilämpötilan noin 14 °C:ssa. Kasvit muuttavat fotosynteesissä auringon energiaa kemialliseksi energiaksi.


title: Aurinkoenergia

text: Aurinkoenergian potentiaali on suuri, sillä ihmiskunta kuluttaa energiaa vuodessa suunnilleen saman verran kuin Auringon energiaa absorboituu maanpintaan ja ilmakehään yhdessä tunnissa. Yhteyttäminen sitoo biomassaan vuodessa suunnilleen 30 tsettajoulea aurinkoenergiaa.


title: Aurinkoenergia

text: Aurinkokennoilla säteilyn energiasta noin 21 prosenttia voidaan muuttaa sähköksi; vastaavasti aurinkokeräimillä säteilyn energiasta saadaan lämmöntuotantoon 25–35 prosenttia.


title: Aurinkoenergia

text: Aurinkosähkön sijaan voisi käyttää nimeä valoenergia tai fotonienergia. Sähköenergiaa voidaan tuottaa myös pimeän aikaan yöllä infrapunasäteilystä.


title: Aurinkoenergia

text: Suoraksi aurinkoenergiaksi kutsutaan energiantuotantomuotoja, joissa auringonsäteily sidotaan suoraan sähköksi aurinkokennossa tai lämmöksi aurinkokeräimessä tai aurinkolämpövoimalassa. Epäsuoraksi aurinkoenergiaksi kutsutaan mitä tahansa muuta energiantuotantoa, jossa säteilyä ei suoraan oteta käyttöön vaan hyödynnetään vaikkapa säteilyn synnyttämiä virtauksia tai eliöiden varastoimaa kemiallista energiaa. Epäsuoria aurinkoenergiamuotoja ovat muiden muassa vesivoima, tuulivoima, aaltovoima ja bioenergia. Toisin sanoen liki kaikki muu paitsi ydinvoima ja Geoterminen energia.


title: Aurinkoenergia

text: Aurinkosähköä tuotetaan tavallisesti aurinkokennoilla, jotka muuntavat auringon säteilyä valosähköisen ilmiön avulla sähköenergiaksi. Nykyään yli 80 prosenttia aurinkokennoista on liitetty sähköverkkoon, mutta niitä voidaan käyttää myös sähköverkosta irrallaan. Aurinkokennoja voidaan käyttää pienempimuotoiseen sähköntuottoon sähköverkon ulkopuolella olevilla alueilla ja akkujen avulla turvata sähkön saannin jatkuvuutta.


title: Aurinkoenergia

text: Aurinkokennoja käytetään myös satelliiteissa ja joissakin avaruusluotaimissa.


title: Aurinkoenergia

text: Auringon säteilyä voidaan myös kerätä peileillä tai linsseillä samaan tapaan kuin aurinkolämpöä. Tällöin aurinkokennoja tarvitaan vähemmän, mutta niitä pitää jäähdyttää ylikuumenemisen estämiseksi. Keskittävässä aurinkovoimalassa kerätyllä lämmöllä käytetään lämpövoimaprosessia. "Aurinkohöyryvoimala" tuottaa energiaa muodostamalla vedestä auringon säteilyn avulla vesihöyryä. Espanjassa on tehty kokeellinen auringolla toimiva höyryvoimala. Siinä käytetään vettä öljyn tai muun nesteen sijasta, koska arvellaan sen toimivan nestetasolla parhaiten kaasuuntuessaan ja muutettaessa voimaksi. Voimala tuottaa erikoispeilien avulla keskittämällä lämmön, joka arvioiden mukaan hyperlämmittää veden 500 celsiusasteeseen (932 F). Tuotettava voima otetaan talteen suoraan ja välillisesti.


title: Aurinkoenergia

text: Aurinkolämmityksessä auringon energiaa käytetään tyypillisesti käyttöveden tai sisäilman lämmitykseen. Aurinkolämmityksessä lämpö otetaan talteen aurinkokeräimellä, siirretään käyttökohteeseen välinesteellä ja varataan varaajaan myöhempää käyttöä varten. Aurinkokerääjien päätyypit ovat taso- ja tyhjiöputkikeräin.


title: Aurinkoenergia

text: Oheinen taulukko kuvaa asennetun aurinkoenergian tuotannon kapasiteetin kehitystä viime vuosina. Taulukossa on esitetty 25 suurimman aurinkoenergian tuotannon asennetun kapasiteetin maata vuoden 2016 lopun tilanteen mukaan. Vertailun vuoksi mukana on myös Suomi ja joitain sen lähivaltioita.


title: Aurinkoenergia

text: Suomen aurinkoenergiatuotannon asennetun aurinkoenergiatuotantokapasiteetin kasvu on ollut suhteellisest merkittävää, mutta tosiasiallisesti, absoluuttisesti maailman kehitykseen nähden vähäistä vuosien 2014-2016 aikana.


title: Aurinkoenergia

text: * Taulukossa "Venäjän" arvoiksi ei ole sisällytetty maan keväällä 2014 sotilaallisesti miehittämän, esimerkiksi YK:n ja Euroopan yhteisön mukaan Ukrainaan laillisesti kuuluvan Krimin niemimaan aurinkovoimaloiden kapasiteettia.


title: Aurinkoenergia

text: Aurinkoenergian tuotanto perustuu valon määrään, joten Suomessa aurinkoenergian määrä on kesällä jopa suurempi kuin Keski-Euroopassa. Marras-helmikuussa aurinkoenergiaa suomessa ei juuri saada talteen. Alkukeväästä ja loppusyksystä aurinkoenergiaa on suomessa saatavilla huomattavasti vähemmän kuin Keski-Euroopassa. Käytännössä Suomessa aurinkoenergiaa on keskikesällä saatavilla reilusti enemmän kuin Keski-Euroopassa, mutta talvea kohden aurinkoenergian saatavuus romahtaa. Vuositasolla aurinkoenergian määrä per neliömetri on Keski-Suomessa noin 900 kWh. Vertailuarvona Hampurissa auringon säteilyn energia on vuositasolla 938 kWh sekä Lissabonissa 1  689 kWh. Auringosta paneelien avulla saatavan energian kokonaismäärä saattaa olla Keski-Eurooppaa korkeampi, koska useimpien paneelien teho on parempi Suomen kylmemmässä ilmastossa. Vuositasolla hyödynnettävän aurinkosähkön määrää voi arvioida Suomen säteilykartan avulla. Euroopan säteilykartan avulla voi puolestaan arvioida miten Suomessa saatava aurinkoenergian määrä pärjää vertailussa esimerkiksi Välimeren rannikkoseutuihin nähden.


title: Aurinkoenergia

text: Aurinkokeräimen hyötysuhdetta kylmissä olosuhteissa voi parantaa lämpöpumpun avulla.


title: Aurinkoenergia

text: Laadukkaiden aurinkolämpöjärjestelmien vuosituotanto vaihtelee Suomessa keskimäärin välillä 400 – 500 kWh/keräin-m2. Aurinkolämpöjärjestelmän vuosituotto riippuu merkittävästi keräintyypistä, asennettujen keräinten sijainnista, suunnasta sekä mitoituksesta suhteessa kohteen lämmönkulutukseen. 400 kWh/keräin-m2 on tyypillinen tuotanto käyttöveden tapauksessa, kun muissa käyttökohteissa (esim. tilojen tai uima-altaan lämmitys) ylletään vähintään 500 kWh/keräin-m2 tuottoihin.


title: Aurinkoenergia

text: Oulussa kyetään tuottamaan yhtä paljon aurinkosähköä kuin Pohjois-Saksassa. Oulussa ja Tampereella aurinkopaneelien tuotot ovat käytännössä samat.


title: Aurinkoenergia

text: Aurinkoenergiajärjestelmien globaalin hintojen laskun myötä aurinkoenergiasta on tullut Suomessa vuodesta 2014 alkaen taloudellisesta kannattavaa tietyillä reunaehdoilla. Aurinkosähkö ja aurinkolämpö ovat taloudellisesti kannattavia investointeja sillä ehdolla, että aurinkoenergia tuotetaan Suomessa omaan käyttöön, sillä korvataan kalliimpaa ostoenergiaa sekä investointien kannattavuuden laskenta-aikana käytetään paneelien tai keräinten takuuajan pituista aikajaksoa (yleensä 25 vuotta). Lisäksi yritysten ja kuntien tapauksessa Työ- ja elinkeinoministeriön energiatuen saaminen on kannattavuuden ehto. Investointien kannattavuutta tulee arvioida investointien sisäisellä korkokannalla, nettonykyarvolla ja energian omakustannushinnalla. Takaisinmaksuaika ei ole yksin soveltuva aurinkoenergian kannattavuuden arviointimenetelmä. Tyypillisesti pientalouksien aurinkosähköjärjestelmien takaisinmaksuaika on 24-32 vuotta ja suuremmissakin kohteissa takaisinmaksuajaksi arvioidaan yli 20 vuotta


title: Aurinkoenergia

text: Työ- ja elinkeinoministeriö voi hankekohtaisen harkinnan perusteella myöntää yrityksille, kunnille ja muille yhteisöille energiatukea sellaisiin ilmasto- ja ympäristömyönteisiin investointi- ja selvityshankkeisiin, jotka edistävät uusiutuvan energian käyttöä, energiansäästöä, energiantuotannon tai käytön tehostamista, vähentävät energian tuotannon tai käytön ympäristöhaittoja. Tuen määrä on vuonna 2016 aurinkoenergialle 20-25 %.


title: Aurinkoenergia

text: Aalto-yliopiston FinSolar-hankkeessa (2015) toteutettu aurinkoenergiainvestointien arvoketjutarkastelu koski neljää investointia, joista kaksi edustivat aurinkolämpöä ja kaksi aurinkosähköä. Kahdessa investoinnissa aurinkosähköpaneelit ja aurinkolämpökeräimet olivat kotimaista tuotantoa. Kahdessa muussa investoinnissa paneelit ja keräimet tulivat ulkomailta. Tarkasteltuja aurinkolämmön investointitapauksia olivat Helsingin Sakarinmäen koulun aurinkolämpövoimala, johon asennettiin suomalaisen Savo-Solarin aurinkokeräimet, sekä nelihenkisen omakotitalon aurinkolämpöjärjestelmä Porissa. Aurinkosähkö-tapauksina tarkasteltiin porilaisen Kiinteistö Oy Aurinkopajan aurinkosähköjärjestelmää, joka toimii kotimaisen Valoen paneeleilla, sekä Tampereen Vuoreksen koulukeskuksen järjestelmää. Aurinkolämpöinvestointien kotimaisuusasteet olivat 48 % ja 71 %. Aurinkosähköinvestointien kotimaisuusasteet olivat 55 % ja 62 %. Tarkastelu koski vain neljää aurinkoenergiakohdetta, joten keskimääräisen kotimaisuusasteen arviointi Suomessa vaatisi suuremman otoksen.


title: Aurinkoenergia

text: Kunnianhimoisin ja teknisesti vaikein kaavailu on maapalloa kiertävät kerääjäsatelliitit, jotka välittäisivät kokoamansa energian mikroaaltojen avulla maan pinnalle. Näin vältettäisiin ilmakehän auringon säteilylle aiheuttamat energiatappiot.


title: Aurinkoenergia

text: Suomessa aurinkoenergian teknisiä sovelluksia sekä käyttösovelluksia kehitetään useissa projekteissa. Paneelien ja keräinten soveltamista rakennusarkkitehtuuriin on kehittänyt esimerkiksi Rautaruukki Oyj sekä Luvata Oyj.


title: Aurinkoenergia

text: Porissa on rakennettu aurinkoenergiaa hyödyntävä uimahalli, joka on tehty osittain aurinkoenergian hyödyntämisen kehitystyönä.


title: Aurinkoenergia

text: Helsingin Kivikossa otettiin 14. huhtikuuta 2016 käyttöön Helen Oy:n rakentama Suomen suurin aurinkovoimala hiihtohallin katolla. Sillä on pinta-alaa noin hehtaari ja siinä on 3 000 aurinkopaneelia.


title: Sharon den Adel

text: Sharon Janny den Adel (s. 12. heinäkuuta 1974 Waddinxveen, Etelä-Hollanti) on alankomaalainen muusikko. Vuonna 1996 hänestä tuli hänen poikaystävänsä Robert Westerholtin perustaman sinfonista metallia soittavan Within Temptationin laulaja. Sharon ja Robert saivat esikoisensa, Eva Lunan, 7. joulukuuta 2005 ja toisen lapsensa Robin Aidenin 1. kesäkuuta 2009. Marraskuussa 2010 hän kertoi odottavansa kolmatta lastaan. Logan Arwin syntyi 30. maaliskuuta 2011.


title: Robert Westerholt

text: Robert Westerholt (s. 1. tammikuuta 1975 Waddinxveen, Alankomaat) on alankomaalainen muusikko. Vuonna 1996 hän perusti metalliyhtyeen nimeltä Within Temptation. Westerholt on itse yhtyeen kitaristi. Yhtyeen kahdella ensimmäisellä albumilla sekä The Dance-EP:llä hän myös laulaa kappaleiden örinäosuudet. Robert seurustelee Within Temptationin laulaja Sharon den Adelin kanssa. Heillä on kolme lasta.


title: Aare

text: Aare (, , ) Reinin vesimäärältään suurin sivujoki ja pisin Sveitsissä kokonaan virtaavista joista. Joen keskivirtaama alajuoksulla (Untersiggenthalissa) on 560 m³/s. Sen kokonaispituus on 288,2 kilometriä. Aaren vesistön valuma-alue kattaa puolet Sveitsistä.


title: Aare

text: Aaren alkulähde on Aargletscherjäätiköillä (Oberaargletscher, Unteraargletscher), Grimselsolan länsipuolella, noin 2 300 metrin korkeudessa, Guttannen-nimisessä kunnassa, Bernin kantonissa. Alkuosalla joki virtaa Haslitalin laaksossa luoteeseen, Brienzerseen- ja Thuninjärven kautta, Bernin ohi, Bieljärveen. Biel/Biennen jälkeen Aare virtaa koilliseen Solothurnin, Oltenin ja Aaraun läpi. Aare laskee Reiniin Pohjois-Sveitsissä, Aargaun kantoniin kuuluvassa Koblenzin kunnassa. Matkallaan Oberaargletscheriltä Reinille joki laskeutuu noin 1 990 metriä.


title: Aare

text: Aaren vesistön valuma-alue on 17 617 km². Valuma-alueen keskikorkeus on 1 050 metriä mpy. Vesistön itäisimmät alueet ovat Liechtensteinin rajan tuntumassa, Sargansin länsipuolella. Valuma-alueen läntisimmät osat ovat Geneven pohjoispuolella Juravuoristossa.


title: Aare

text: Aaren merkittävimmät sivujoet vasemmalla rannalla ovat Kander ja Saane. Oikeanpuoleisen rannan merkittävimmät sivujoet ovat Emme, Reuss ja Limmat.


title: Aare

text:
Aaren alkulähteillä on neljä patojärveä, joihin kerätään jäätiköiden sulamisvesiä ja säädetään alkuosan virtaamaa. Patojärvet ovat
Joessa on kolmisenkymmentä vesivoimalaitosta. Kolme Sveitsin kaikkiaan neljästä ydinvoimalaitoksesta sijaitsee Aaren varrella (Mühleberg, Gösgen, Beznau).


title: Aarau

text: Aarau on kaupunki Pohjois-Sveitsissä, Aarejoen varrella. Aaraussa asuu runsaat 20 000 asukasta. Aarau on Aargaun kantonin pääkaupunki. Aarau oli vuonna 1798 jonkin aikaa Helvetian tasavallan pääkaupunki.


title: Aarau

text: Aarau on vanha teollisuuskaupunki, joskin teollisuuden merkitys on vähentynyt olennaisesti.


title: Aargau

text: Aargau (, , , ) on yksi Sveitsin pohjoisista kantoneista. Aargaun pääkaupunki on Aarau. Kantonissa asuu noin 660 000 asukasta.


title: Aargau

text: Aargau sijaitsee suurelta osin Aarejoen laaksossa, mistä se on saanut nimensäkin. Pohjoisessa kantonin rajana on Rein, Sveitsin ja Saksan rajajoki.


title: Aargau

text: Aargau on yksi Sveitsin vähiten vuoristoisista kantoneista, Mittellandia, alankoaluetta Alppien pohjoispuolella ja Juravuoriston itäpuolella.


title: Aargau

text: Aargaun alue oli Habsburgien hallinnassa vuoteen 1415. Aargau liittyi Sveitsin valaliittoon vuonna 1803.


title: Aargau

text: Aargau on saksankielinen: saksaa puhuu 88 prosenttia asukkaista. Suurin uskonnollinen ryhmä ovat katoliset (vuonna 2014 34 prosenttia). Protestantteja on 26 prosenttia. Kantonin vakituisista asukkaista 24 prosenttia on ulkomaalaisia (vuonna 2015).


title: Aargau

text: Aargaussa on 211 kuntaa (1.1.2019), jotka muodostavat 11 hallintoaluetta (). Aargaussa on kymmenen väkiluvultaan yli 10 000 asukkaan kuntaa eli kaupunkia (tilanne 31.12.2016):


title: Aargau

text: Aargau on ollut Sveitsin vilja-aitta ja myös merkittävää karjanhoitoaluetta. Vuonna 2014 maa- ja metsätalous työllistivät enää kolme prosenttia aargaulaisista. Teollisuudessa oli 29 prosenttia ja palvelualoilla 67 prosenttia työpaikoista.


title: Aargau

text: Aargaun kantonin osuus Sveitsin bruttokansantuotteesta oli vuonna 2015 viidenneksi suurin arvoltaan 40 miljardia frangia


title: Aargau

text: Reinissä, Aaressa ja Limmatissa on yli 20 vesivoimalaa, ja kaksi (Leibstadt, Beznau) Sveitsin neljästä ydinvoimalasta on Aargaussa. Aargauta sanotaankin Sveitsin "energiakantoniksi".


title: Aargau

text: Aargaussa ovat Badenin ja Schinznachin kuuluisat rikkipitoiset kuumat lähteet.


title: Satsuma

text: Satsuma voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Separaattori

text: Erottelulaite eli separaattori (< lat.) on yleisnimitys, jolla tarkoitetaan jonkin seoksen eri ainesosien erottamiseen käytettävää konetta.


title: Separaattori

text: Maitoseparaattori on laite, joka erottaa kerman maidosta. Sen keksivät ruotsalainen "Gustaf de Laval" ja tanskalainen "Nielsen" yhtäaikaisesti vuonna 1878. Erottelulaite mahdollisti muun muassa teollisen meijeritoiminnan. Aikoinaan maatiloilla käytettiin myös käsikäyttöisiä erottelulaitteita.


title: Separaattori

text: Isotooppiseparaattorilla voidaan erotella jonkin alkuaineen isotooppeja pieniä määriä teknisiin tai tieteellisiin tarkoituksiin.


title: Separaattori

text: Magneettierottelijaa käytetään malmien rikastuksessa erottamaan magneettiset osat toisistaan.


title: Separaattori

text:
Erityisesti laivoilla käytetään erityistä separaattoria, jolla erotellaan puhdistettavasta polttoaineesta vettä ja mekaanisia epäpuhtauksia.
Poltto- ja muiden moottoreiden voiteluöljyä voidaan erotella omalla erottelulaitteellaan, jolloin öljyä ei vaihdeta, se kuluu tai palaa pikkuhiljaa. Hapettumisenestoainetta voidaan lisätä, jos öljyn TBN- (Total Base Number) tahi TAN- (Total Acid Number) arvo muuttuu liiaksi uuden öljyn vastaaviin verrattaessa.


title: Separaattori

text: Erottelulaitteeksi kutsutaan leikillisesti myös sentrifugia eli linkoa, jolla koulutetaan hävittäjälentäjiä ja astronautteja sietämään suuria G-voimia.


title: Ray Bourque

text: Raymond Jean "Ray" Bourque (s. 28. joulukuuta 1960 Montreal, Quebec, Kanada) on entinen NHL-jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa oli puolustaja. Bourque pelasi urallaan Boston Bruinsissa sekä Colorado Avalanchessa NHL-liigassa kaikkiaan 1612 peliä tehoin 410+1169=1579. Bourque on eniten maaleja ja tehopisteitä NHL:ssä tehnyt puolustaja. Hänet valittiin viisi kertaa sarjan parhaaksi puolustajaksi. Ray sai urallaan useita palkintoja ja hänet nimettiin uransa päätyttyä Hockey Hall of Fameen. Boston Bruins ja Colorado Avalanche ovat jäädyttäneet Bourquen numeron 77.


title: Ray Bourque

text: Bourque pelasi juniorivuosinaan Sorel Black Hawksissa sekä Verdun Eperviersissä (Black Hawks) QMJHL-liigassa. Siellä hänet valittiin vuosina 1978 ja 1979 liigan parhaaksi puolustajaksi. Hänen taitonsa herättivät kiinnostusta NHL:ssä ja niinpä Boston Bruins hankki hänen pelioikeutensa valitsemalla Rayn ensimmäisellä kierroksella koko liigan kahdeksantena .


title: Ray Bourque

text:
Bourque vakiinnutti paikkansa Bruinsissa saman tien. Ensimmäisellä kaudellaan hän voitti vuoden tulokkaalle annettavan Calder Trophyn sekä valittiin NHL:n ykköstähdistöön keväällä 1980. Kukaan kenttäpelaaja ei aiemmin ollut saanut molempia valintoja.
Uransa aikana Bourque pelasi Bruinsissa 1518 ottelua tehden 1506 pistettä (395+1111) ja hän on Bostonin historian kautta aikain eniten pisteitä tehnyt pelaaja. Hän johtaa myös syöttö- ja ottelutilastoa Bostonissa.
Lisäksi hän on kautta aikain eniten pisteitä tehnyt puolustaja NHL:ssä ennen Paul Coffeyta.


title: Ray Bourque

text: Ray Bourque toimi Bruinsin kapteenina 1988–2000.


title: Ray Bourque

text: Bourque pelasi uransa alun Bostonissa numerolla 7, mutta Bruinsin jäädytettyä Phil Espositon numeron joulukuussa 1987, joutui Bourque vaihtamaan numerokseen 77.


title: Ray Bourque

text: Kauden 1999–2000 aikana Bourque siirtyi Colorado Avalancheen. Hän pyysi itse siirtoa toiseen joukkueeseen saadakseen mahdollisuuden pelata vielä Stanley Cupista. Coloradossa hän pelasi kauden loppuun, mutta joukkue ei vielä saavuttanut voittoa. Kaudella 2000–2001 Ray voitti lopulta pitkän uransa kruunuksi Stanley Cupin vuonna 2001. Hän oli pelannut NHL:ssä 22 kautta. Hän oli tuolloin eniten otteluita ilman Stanley Cup -voittoa pelannut pelaaja.


title: Ray Bourque

text: Bourque ylitti 400 maalin rajan 18. maaliskuuta 2000. Hän on ainoa tuon rajan ylittänyt puolustaja NHL:ssä.


title: Aasi

text: Aasi eli kesyaasi ("Equus asinus asinus" tai lajiksi tulkittuna "Equus asinus") on kavioeläinten lahkoon kuuluva koti- ja lemmikkieläin. Sen luonnonvarainen kantamuoto on afrikanvilliaasi ("Equus asinus" / "E. africanus"), jonka muita alalajeja ovat nubianvilliaasi, somalianvilliaasi ja 300-luvulla sukupuuttoon kuollut atlasvilliaasi. Samaan hevoseläinten heimoon kuuluvat myös hevonen, seeprat ja aasianvilliaasi. Aasialaiset villiaasit eivät mainittavasti ole vaikuttaneet kesyaasin historiaan. Ruumiinrakenteeltaan aasi muistuttaa hevosta, mutta eroaa siitä selvästi pitkien korviensa vuoksi.


title: Aasi

text: Villiaasi on aroeläin, se tarvitsee säännöllisesti vettä, vaikka tuleekin toimeen niukalla ravinnolla. Aasit kestävät niin kylmiä lumimyrskyjä kuin kuumia hiekkamyrskyjäkin. Niiden ainoa vihollinen on ihminen. Maatalouden takia aasit ovat joutuneet ahtaammalle. Myös sudet tappavat yksin joutuneita aaseja.


title: Aasi

text: Aasi on yleensä harmaanruskea ja sen selässä kulkee tumma viiva, josta hartioiden kohdalla lähtee tumma poikkiraita, "aasinristi". Sama väritys tunnetaan hevosilla nimellä hiirakko. Monen muunkin värisiä aaseja kuitenkin tunnetaan aina mustasta kirjavaan ja vitivalkoiseen. Aasin maha ja jalkojen sisäsivut ovat vaaleat ja sen yönsilmät ovat pienet, jos niitä on lainkaan, ja pehmeät. Aasin harja on karhea, lyhyt ja pysty. Häntä on ylhäältä kalju ja hännän päässä on pitkäjouhinen tupsu.


title: Aasi

text: Aasit elävät oriin johtamissa 10–20 eläimen laumoissa. Luonteeltaan ne ovat melko arkoja ja kaihtavat ihmisasutusta. Aasitamma kantaa kauemmin kuin hevonen, 12–13 kuukautta ja synnyttää yleensä vain yhden varsan. Aasitamma varsoo yleensä kahden vuoden välein. Varsa on heti syntyessään täysin kehittynyt ja pystyy tunnin ikäisenä seuraamaan jo emäänsä. Varsat kasvavat nopeasti ja ovat jo kaksivuotisina täysikasvuisia. Nuoret aasit eivät välttämättä ole emistään riippuvaisia, mutta seuraavat emojaan vielä pitkään. Aasin maitoa pidetään energiapitoisena ja kalliina herkkuna, kylpihän siinä itse Kleopatrakin. Kaksivuotiaina orivarsat ajetaan pois laumasta, ja ne muodostavat omia laumojaan keräämällä tammoja. Tammat kerääntyvät terveen ja hyvinvoivan orin ympärille, nuoret orit saavat vain harvoja tammoja ja muodostavatkin omia ryhmiään.


title: Aasi

text: Afrikanvilliaasi on hoikkarakenteinen 115–140 senttiä korkea aasi. Väri vaihtelee tuhkan harmaasta punakeltaiseen ja vatsapuoli on vaaleampi. Selässä kulkee tumma juova, joka muodostaa hartioiden yli menevän raidan kanssa aasinristin. Jaloissa aasilla on usein poikkiraitoja (seeprajuovia) kuten monilla muillakin alkuroduilla, esimerkiksi przewalskinhevosella. Harja on harva ja lyhyt ja korvat ovat pitkät, ja usein päistään mustat. Hännässä on pitkä huisku.


title: Aasi

text: Afrikkalaiset villiaasit muodostavat pieniä, 10–15 eläimen perhekuntia, joiden sosiaaliset siteet eivät näytä olevan yhtä vahvat kuin aasialaisilla serkuilla. Afrikkalaiset villiaasit ovat erittäin arkoja ja aina valmiina lähtemään pakoon. Ne elävät aavikoilla, joissa syövät aroheinää tai piikkisiä pensaskasveja, joista saavat myös paljon vettä, joten ne pystyvät olemaan pitkiäkin aikoja juomatta.


title: Aasi

text: Kesyaasi on kaikkein vanhimpia kotieläimiä, se kesytettiin 4000 eaa. Pohjois-Afrikassa. Eteläisissä maissa aasi oli tärkein kotieläin ja kantojuhta, ja on paikoin edelleenkin. Kesyaasin tehtäviin on kuulunut kuormien vetäminen tai kantaminen.


title: Aasi

text: Eurooppalaiset muodot poikkeavat melko lailla eteläisistä aaseista. Egyptiläinen aasi on sopusuhtainen, temperamenttinen ja poikkeuksellisen voimakas, joka ei jää paljoa suorituksissa jälkeen edes hevosesta. Aasit soveltuvat myös ratsuiksi, ne kulkevat verkkaisesti ja laukkaavat pehmeästi. Monet lajit osaavat myös luonnostaan tasakäynnin. Aasirotuja on monen kokoisia, Kreikassa ja Espanjassa on pieniä aaseja. Kookkain aasirotu on jalostettu Etelä-Ranskassa: Poitoun aasien oriiden säkäkorkeus on yli 150 senttiä. Tavallinen työaasi on keskikokoinen, lihaksikas, kestävä ja vähään tyytyvä. Kesyissä aaseissa on perin vähän luonnonvaraisten sukulaisten hurjuutta ja rohkeutta, tosin sen ajoittainen jääräpäisyys viittaa alkuperäiseen luonteenpiirteeseen. Aistit ovat yhtä hyvin kehittyneet kuin villinkin aasin.


title: Aasi

text: "Looking After A Donkey" -kirjan (Whittet Books 1988) kirjoittaja Dorothy Morris kiteyttää aasin perusluonteen kirjansa johdannossa näin: "Aasi on paljon turvallisempi pienille lapsille kuin poni. Aasin vaistoihin kuuluu seisoa paikallaan; jos lapsi menee aasin taakse ja lyö aasia takajalkaan, aasi jähmettyy paikalleen ja katsoo kuka tökkii sitä, mutta poni ottaa jalat alleen ja juoksee karkuun. Tämä myös ehkäisee aasia loukkaantumasta jos se jää jalastaan kiinni esimerkiksi rautalankaan tai sotkeutuu rikkinäiseen aitaan."


title: Aasi

text: Aaseilla on hyvä muisti, ja ne muistavat reitit, joita ovat joskus kulkeneet. Sananlaskujen antama kuva tyhmästä otuksesta on väärä, aaseilla on hyvä oppimiskyky ja itsepäisyyttä voidaan pitää todisteena omasta tahdosta. Monet aasit ovat lähtöisin alueilta, joilla on maanjäristyksiä ja aasit tunnustelevat jaloillaan tukevaa jalansijaa. Siksi monet aasit eivät mielellään mene kuljetuskärryyn, jonka lastaussilta joustaa.


title: Aasi

text: Kesy aasi tyytyy niukkaankin ravintoon, se syö ohdakkeita ja piikkisiä pensaita, ainoastaan juomavetensä kanssa se on tarkka. Vesi ei saa olla likaista, mutta niukka suolaisuus ei haittaa. Aasit kommunikoivat kuuluvilla ii-aa-huudoilla. Äänen täytyy olla kuuluva, jotta aasi pystyy kommunikoimaan kaukana olevien lajitovereidensa kanssa.


title: Aasi

text: Aasit voivat elää vanhoiksi, jopa silloin kun ne joutuvat tekemään ankaraa työtä. Tiedetään aaseja, jotka ovat eläneet 40–50-vuotiaiksi ja pysyneet loppuun saakka työkykyisinä.


title: Aasi

text: Aaseja kasvatetaan ja käytetään paikoitellen (kuten Italiassa) myös lihantuotantoon. Myös niiden maitoa käytetään ravinnoksi.


title: Aasi

text: Aiemmin kesyjä aaseja pääsi välillä karkuun ja villiintymään. Villejä aasilaumoja on tavattu eräillä saarilla, mm. Sardiniassa ja Etelä-Amerikassa. Tällaiset ihmisen hoidosta vapautuneet yksilöt omaksuvat nopeasti villien kantamuotojensa tavat. Oriit alkavat kerätä laumoja, ovat valppaita ja varovaisia eivätkä enää antaudu ihmisen orjuuteen.Aasia voi myös hyödyntää ratsuna, sillä jotkut aasit kasvavat noin 150 cm:n korkuiseksi. Aasilla on kuitenkin pystyistä lavoistaan johtuen lyhyt ja töksähtävä askellus. Aaseja myös lypsetään ja kasvatetaan lihantuotantoon.


title: Sillanpääläisyys

text:
Sillanpääläisyys on lestadiolaisuuden suuntaus joka sai alkunsa vuonna 1977 erkaantumalla vanhoillislestadiolaisuudesta. Suuntausta alettiin kutsumaan ulkopuolisten taholta keskeisimmän toimijansa Merikarvian kirkkoherran Paavo Sillanpään nimen mukaisesti ""sillanpääläisyydeksi"". Sillanpääläiset perustivat sitten Suomen vanhoillislestadiolaisen rauhanyhdistyksen samana vuonna 1977. Rovasti Sillanpää oli toiminut kauan SRK:n johtokunnan jäsenenä, mutta joutui siitä erotetuksi kritisoituaan herätysliikkeessä voimistunutta "lakioppia" julkilausumineen, sekä SRK:n johtokunnan sekaantumista puoluepolitiikkaan. Yhdistyksen nimi muutettiin 11. lokakuuta 1989 muotoon "Suomen vanhoillislaestadiolainen Rauhanyhdistys ry". Aluksi yhdistyksen kotipaikka oli Oulu, mutta nykyään se on Ylivieska. Yhdistyksen postiosoite on kuitenkin Joensuussa. Yhdistys kirjattiin yhdistysrekisteriin 29. joulukuuta 1978, ja yhdistyksen Y-tunnus tuli voimaan 25. kesäkuuta 1979. Yhdistyksen asiainhoitajana on toiminut mm Eila Polvi.
Vuosina 1972-1973 Amerikan First Apostolic Lutheran Church katkaisi välinsä Suomen vanhoillislestadiolaisiin. Välien katkaisu aiheutti kuitenkin First Apostolic Lutheran Church'issa hajaannuksen, kun noin puolet heistä perusti oman uuden keskusyhdistyksen nimeltä Association of American Laestadian Congregations (nykyinen Laestadian Lutheran Church), koska halusivat jatkaa uskonyhteydessä Suomen vanhoillislestadiolaisten pääsuunnan ja heidän keskusyhdistyksensä (SRK) kanssa. FALC liittyi myöhemmin uskonyhteyteen Suomen sillanpääläisyyden kanssa. Suomessa sillanpääläisyys syntyi 1977, kun he perustivat Suomen vanhoillislestadiolaisen rauhanyhdistyksen.


title: Sillanpääläisyys

text: Sillanpääläiset julkaisivat "Armon ja rauhan tervehdys" -lehteä. Sillanpääläisyys hajosi sisäisiin erimielisyyksiin. Suurin osa palasi takaisin vanhoillislestadiolaisuuteen ja osa meni rauhansanalaisuuteen. Suomessa ryhmä on nykyisin pieni ja osin lakannut toimimasta, mutta Amerikassa FALC:n jäsenmäärän arvioitiin vuonna 2001 olevan noin 4 000. Amerikassa tätä suuntaa kutsutaan myös töröläläisyydeksi. Ruotsissa ryhmittymää kutsutaan morjärveläisyydeksi. Ruotsissa liike toimi erityisesti Morajärven alueella. Töröläläisyys oli vuonna 2001 neljänneksi suurin lestadiolaisuuden ryhmä maailmassa.


title: Folkrock

text: Folkrock on rockmusiikin tyyli, joka yhdistelee folk- ja rockmusiikkia. Folkmusiikin voimakkaat vaikutteet ilmenevät esimerkiksi akustisvoittoisena soittona tai yksinkertaisina sovituksina. Folkrock syntyi 1960-luvun puolivälissä.


title: Folkrock

text: Eräs merkittävä askel folkrockin synnyssä oli se, että brittiläinen rockyhtye The Animals teki vuonna 1964 sähköisen version yhdysvaltalaisesta kansanlaulusta ”House of the Rising Sun”. Folkrockin varsinainen synty kuitenkin tapahtui Yhdysvalloissa. Tämän katsotaan joskus tapahtuneen, kun losangelesilainen yhtye The Byrds levytti sähköisen version arvostetun folkmuusikko Bob Dylanin kappaleesta ”Mr. Tambourine Man”. The Byrdsin versiosta tuli suuri hitti. The Byrdsin perustajat olivat nuoria folkmuusikoita, jotka The Beatlesin innoittamina ostivat sähkökitarat ja perustivat rockyhtyeen. Pian yhtyeen innoittajiin lukeutunut Bob Dylan siirtyi itsekin käyttämään sähkökitaraa nousten folkrockin ehkä kuuluisimmaksi artistiksi. Folk- ja kansanmusiikin ohella varsinkin 1960-luvun folkrock omaksui tyylivaikutteita myös psykedeelisestä rockista, jolloin syntyi niin sanottu psykedeelinen folk.


title: Folkrock

text: Yllä mainittujen ohella pohjoisamerikkalaisia folkrock-tähtiä ovat 1960-luvun lopulta lähtien olleet muun muassa Neil Young, Stephen Stills, Joni Mitchell sekä The Band -yhtye. Brittiläisen folkrockin isänä pidetään Fairport Convention -nimistä yhtyettä, jonka entinen jäsen Richard Thompson on yltänyt suureen taiteelliseen menestykseen myös soolourallaan.


title: Folkrock

text: Varsinaisen folkrockin ohella kansanmusiikkivaikutteita on toisinaan esiintynyt myös progressiivisessa rockissa (esimerkiksi Jethro Tull), heavy metalissa (esimerkiksi Led Zeppelin ja 1990-luvulla yleistynyt folk metal -tyyli) sekä punkrockissa (esimerkiksi irlantilainen The Pogues, venäläinen Korol i Šut ja yhdysvaltalaiset folkpunk-yhtyeet).


title: Folkrock

text: Folkrockia on tehty runsaasti myös englanninkielisen maailman ulkopuolella: Suomessakin tunnetaan melko hyvin itäkarjalainen folkrock-yhtye Santtu Karhu & Talvisovat ja muun muassa Irwin Goodmanin ja Hectorin tuotanto on osittain folkrockia. 2000-luvulla suosituimmaksi kotimaiseksi folkrock-yhtyeeksi on noussut pohjalaismusiikkia rockiin yhdistävä Lauri Tähkä & Elonkerjuu.


title: Kunta-alan ammattiliitto KTV

text: Kunta-alan ammattiliitto KTV oli vuosina 1931–2005 toiminut suomalainen kunnissa työskentelevien ammattiliitto. Vuoden 2006 alussa KTV fuusioitui Valtion ja erityispalvelujen ammattiliiton (VAL) ja Valtion yhteisjärjestön (VTY) kanssa muodostaen Julkisten ja hyvinvointialojen liiton (JHL). KTV oli lakkautettaessa Suomen suurin ammattiliitto, johon kuului yli 200 000 jäsentä.


title: Kunta-alan ammattiliitto KTV

text: Järjestö perustettiin vuonna 1931 Helsingissä nimellä Suomen kunnantyöntekijäin liitto (SKL). Vuonna 1958 nimeksi vaihdettiin Kunnallisten työntekijäin ja viranhaltijain liitto (KTV) ja vuonna 1991 Kunta-alan ammattiliitto KTV. KTV kuului Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliittoon vuosina 1931–1962 ja Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestöön 1969–2005. KTV:n jäsenlehti oli vuosina 1956–2005 ilmestynyt "Kunta ja Me" (). Liittofuusion yhteydessä lehti yhdistyi uuteen Motiivi-nimiseen julkaisuun.


title: Kunta-alan ammattiliitto KTV

text: Sosialidemokraattien sisäinen riitely vaikutti myös KTV:ssä vuodesta 1957 alkaen. Liiton puheenjohtaja Heinonen luettiin aluksi maltillisiin skogilaisiin, mutta hän siirtyi pian SDP:n enemmistön linjalle. KTV:n skogilaiset toimitsijat erotettiin tai erosivat. Vuonna 1962 KTV erosi SAK:sta ja SAK perusti rinnakkaisjärjestöksi Kunnallis- ja sairaala-alojen työntekijäin liiton (KSL), johon siirtyi noin tuhat KTV:n skogilaista jäsentä. KTV teki läheistä yhteistyötä sosialidemokraattien SAJ:n kanssa, mutta se ei liittynyt keskusjärjestöön pyrkiessään säilyttämään oman yhtenäisyytensä. Järjestelyllä kansandemokraatit saatiin jäämään KTV:hen. KSL yhdistyi takaisin KTV:hen vuonna 1971, ja liitto sai tuhansia uusia jäseniä.


title: Kunta-alan ammattiliitto KTV

text: Liiton jäsenmäärä kasvoi nopeasti 1970-luvulla ja vuonna 1979 KTV:hen kuului 142 000 jäsentä. Vuosikymmenen puolivälissä KTV sai nopeasti 20 000 uutta jäsentä, kun perhepäivähoitajat järjestäytyivät liittoon. Vuonna 1982 KTV:stä tuli Suomen suurin ammattiliitto, kun 12 000 työläistä edustanut Mielenterveys- ja kehitysvamma-alan liitto yhdistyi järjestöön.


title: Kunta-alan ammattiliitto KTV

text: Vuoden 1962 liittokokouksen osanottajista 186 edusti SDP:tä, 89 SKDL:ää ja 45 TPSL:ää. 1970-luvulla KTV:n päättävissä elimissä oli 70 prosenttia sosialidemokraatteja ja 30 prosenttia kansandemokraatteja. Viidesosa kansandemokraateista edusti SKP:n oppositiota eli taistolaisia.


title: Periandros

text: Periandros (, , n. 627–583 eaa.) oli Korintin toinen tyranni antiikin Kreikassa 600-luvulla eaa. Hän oli ensimmäisen tyrannin, Kypseloksen, poika. Hänet lasketaan yleensä Kreikan seitsemän viisaan joukkoon.


title: Periandros

text: Periandros seurasi isäänsä valtaistuimelle vuonna 627 eaa. Hän kunnostutti Korintin sataman ja rakennutti rampin Korintin kannakselle, niin että laivat voitiin vetää kannaksen yli, ilman että niiden tarvitsi kiertää koko Peloponnesoksen niemimaan ympäri. Tämä ramppi, "diolkos", tuotti niin hyvät tulot, että Periandros saattoi lakkauttaa verot Korintista.


title: Periandros

text: Jälkeenpäin Periandroksen katsottiin kuitenkin olleen tyypillinen paha tyranni. Esimerkiksi Aristoteles ajatteli näin. Herodotos kertoo, että hän oppi raakalaismaisuutensa Thrasybulokselta, Miletoksen tyrannilta, joka neuvoi Periandrosta hankkiutumaan eroon kaikista jotka saattaisivat uhata hänen valtaansa. Hän kohteli aatelia ankarasti, mutta tuli talonpoikia ja käsityöläisiä. Hänen tekoihinsa lasketaan nuorten korfulaisten poikien lähettäminen kastroitavaksi Lyydiaan, ja hänen oman vaimonsa Melissan murhaaminen. Heidän poikansa Lykofron sai selville, että hänen isänsä oli murhaaja, joten Periandros ajoi hänet maanpakoon Korintista ja kielsi kaikkia alamaisiaan antamasta hänelle suojaa. Herodotoksen mukaan Periandros myös järjesti musiikkikilpailun, jonka voitti runoilija Arion.


title: Periandros

text: Periandros olisi myöhemmin halunnut sovitella Lykofronin kanssa, mutta Lykofron kieltäytyi palaamasta, ennen kuin hänen isänsä luopuisi vallasta. Korfun asukkaat kuitenkin tappoivat Lykofronin estääkseen Periandrosta saapumasta.


title: Kleobulos

text: Kleobulos (, 500-luku eaa.) oli Lindoksen kansalainen ja Euagoraan poika. Hänet lasketaan Kreikan seitsemän viisaan joukkoon.


title: Kleobulos

text: Kleobulos opiskeli filosofiaa Egyptissä. Hänen kerrotaan jälleenrakennuttaneen Danaoksen rakennuttaman Athene Lindian temppelin.


title: Kleobulos

text: Hänellä oli tapana sepittää runomuotoisia lauluja, sanontoja ja arvoituksia, niitä kertyi yli 3000 riviä. Hänellä oli tytär nimeltä Kleobulina, joka sepitti arvoituksia heksametrimuodossa. Niiden sanottiin olevan yhtä hyviä kuin hänen isänsä kirjoittamien arvoitusten.


title: Kleobulos

text: Joitakin hänen sanontojaan olivat:Kleobulos kuoli noin 70-vuotiaana.


title: Lapsiporno

text: Lapsipornografia on pornografian kategoria, joka sisältää ne pornografiset teokset, joissa esiintyy lapsia (alle 18-vuotiaita henkilöitä). Lapsipornon valmistamiseen liittyy usein lapsen seksuaalista hyväksikäyttöä, jonka on katsottu olevan erittäin vahingollista lapsen henkiselle ja fyysiselle hyvinvoinnille. Lapsipornon tuotanto ja hallussapito on useissa maissa laitonta toimintaa.


title: Lapsiporno

text: Suomen rikoslain käyttämiä rikosnimikkeitä ovat


title: Lapsiporno

text:
Valtion elokuvatarkastamon tulkinnan mukaan elokuva on lapsipornografiaa silloin kun ohjelmassa kuvataan alle 18-vuotiaita masturboimassa tai osapuolina aidoissa akteissa. Suomen ratifioima lapsen oikeuksien sopimus määrittelee vastaavasti lapsen alle 18-vuotiaaksi ihmiseksi. Sopimuksen ihmiskauppaa käsittelevässä erillisessä lisäosassa lapsiporno määritellään seuraavasti:
"Lapsipornografialla tarkoitetaan mitä tahansa esittämistä, millä keinoin tahansa, jossa lapsi osallistuu todelliseen tai jäljiteltyyn seksuaaliseen toimintaan, tai mitä tahansa lapsen sukupuolielinten esitystä pääasiallisesti seksuaalisessa tarkoituksessa."


title: Lapsiporno

text: Ennen vuotta 2004 suomen rikoslaki ei määritellyt selkeästi sanaa "lapsi" pornoa koskevassa lainsäädännössä. Kyseisenä vuonna lakiin lisättiin täsmennys: ""lapsena pidetään kahdeksaatoista vuotta nuorempaa henkilöä sekä henkilöä, jonka ikää ei voida selvittää, mutta jonka on perusteltua syytä olettaa olevan kahdeksaatoista vuotta nuorempi"." Lisäys vaikutti teinipornografian laillisuuden arviointiin, sillä osassa EU-maita oli ollut laillista käyttää alle 18-vuotiaita näyttelijöitä teinipornografisissa tuotannoissa.


title: Lapsiporno

text: Suomen lainsäädännössä lapsipornografiaksi määritellään ainoastaan valokuva, videonauha, elokuva tai muu todellisuudenmukainen kuvatallenne mutta ei esimerkiksi piirroksia eikä kertomuksia, jotka esittävät lasta seksuaalisessa kanssakäymisessä tai muutoin loukkaavasti.


title: Lapsiporno

text: Sen sijaan Ruotsissa lapsipornografiaksi käsitetään myös kuvitteellisista aiheista tehdyt piirrokset. Ruotsi onkin yksi niistä harvoista maista, joissa lapsipornon käsite on laajennettu myös kuvitteellisiin piirroksiin.


title: Lapsiporno

text: Loppuvuodesta 2007 alettiin Suomessa internet-operaattoreille toimittaa vapaaehtoista suodatuslistaa, jolla pyrittiin estämään tavallisia käyttäjiä joutumasta tahtomattaan lapsipornosivustoille. Sensuurilistalle joutui kuitenkin myös laillisia sivustoja, jotka eivät sisältäneet lapsipornoa, sekä sananvapauden puolesta puhuvia sivuja, joilla kritisoitiin suodatusta ratkaisuna lapsipornoon liittyviin ongelmiin.


title: Kupletti

text: Kupletti () on useita säkeistöjä sisältävä huumoripitoinen ja ilkikurinen laulu. Kupletti voidaan jäljittää ilmeisesti vanhaan laulutanssiin. Kupletteja esiintyy myös vaudevillessa, opereteissa, varieteessa ja revyyssä. Suomessa kupletti tuli suosituksi 1900-luvun alkupuolella ja se myös käsitettiin hyvin väljästi. Kupletti saattoi olla esimerkiksi arkkiveisu, rekilaulu, romanssi tai balladi. Tärkeintä oli ajankohtaiset, osuvat sanat sekä humoristinen esitys. Ennen 1930-lukua kupletin melodia oli yleensä lainasävelmä, usein sävelmä, jonka alkuperäisten sanojen tilalle oli sepitetty uudet suomenkieliset sanat. Kupletin alkutaipaleella laulun välissä saattoi olla pitkiäkin puhejaksoja, mutta 1900-luvun edetessä puheosuudet vähitellen lyhenivät ja jäivät kokonaan pois. Myös esityspuoli alkoi äänilevyjen yleistyessä hävitä kuplettiesityksistä. Matti Hakon mukaan kupletissa oli lyhyt kertosäe, mikä soi yleisölle helpon mahdollisuuden yhtyä lauluun. Alkuvaiheessa kupletteja esitettiin väliaikaohjelmina esimerkiksi elokuvateattereissa kelojen vaihdon yhteydessä, mutta vähitellen kupleteista muodostui päänumero. Yleinen piirre kupletille on se, että kupletistit olivat vailla kunnollista musiikkikoulutusta ja olivat ennen kupletistiuraansa pääsääntöisesti töissä muilla aloilla.


title: Kupletti

text: Laura Henriksson on tutkinut suomalaista kuplettia ja liittänyt Mihail Bahtinin karnevalismin ajatuksen kuplettiin. Henrikssonin mukaan kupleteissa esiintyy myös vakiintuneita tyylikeinoja karnevaalinaurun esittämiseksi: 1) nasaaliääni, 2) tiettyä sanaa painottava laulutapa tai 3) lyhyet tehostetauot tietyn sanan edellä.


title: Kupletti

text: Merkittävimpiä kupletisteja Suomessa ovat olleet kupletin isä Pasi Jääskeläinen, kupletin uranuurtaja Johan Alfred Tanner, ensimmäinen maalaiskoomikko Iivari Kainulainen sekä Tannerin ruotsinkieliset aikalaiset Theodor Weissman ja Rafael Ramstedt. Amerikansuomalaisista kupletisteista mainittakoon Hiski Salomaa, Antti Syrjäniemi ja Arthur Kylander. Tanssikupletin pioneeri Matti Jurva astui estradille 1930-luvulla, ja sota-aikana ja sen jälkeen kuplettitaivaalle syttyi muun muassa sellaisia tähtiä kuin Reino Palmroth (alias Reino Hirviseppä), jolta on ilmestynyt tällä hetkellä ainoa kupletin historiaa käsittelevä kirja, Veikko Lavi, Reino Helismaa, Juha Vainio ja Irwin Goodman. Muita merkittäviä nimiä ovat esimerkiksi Tatu Pekkarinen ja Toivo Kärki.


title: Kupletti

text: Suomen ensimmäiset kupletti- ja iskelmälaulajien kuninkuuskilpailut järjestettiin Helsingin työväentalossa vuonna 1950. Yleisö äänesti kuplettikuninkaaksi teatterinjohtaja Yrjö Syllbergin Helsingistä ja iskelmäkuninkaaksi Erkki Junkkarisen Lauritsalasta.


title: Kupletti

text: Saavuttaessa 1900-luvulle Suomessa eli jo varsin vahvana klassinen musiikki. Suomalaista populaarimusiikkia ei vielä oikeastaan ollut, vaikka merkkejä kevyemmästä ja viihteellisemmästä musiikista saatiin kokea Suomessakin vierailevien varietee-esitysten kautta. Kuplettilaulajia voidaankin pitää eräänlaisina populaarimusiikin pioneereina Suomessa, sillä aihetta tutkineen Matti Hakon mukaan kupletti täytti kansan- ja taidemusiikin väliin jääneen tyhjiön.


title: Kupletti

text: Pasi Jääskeläistä voidaankin pitää suomalaisen kupletin synnyttäjänä, vaikka hänen ohjelmistonsa ei ollutkaan mitään uutta ja omaperäistä: kanteleen säestyksellä laulettuja humoristisia kansanlauluja. Jääskeläinen oli Helsinkiin tultuaan työskennellyt Suomalaisessa teatterissa. Vuonna 1900 Jääskeläinen piti ensimmäisen konserttinsa, jonka jälkeen hän lähti kiertämään Suomen maaseutua. Kahden vuoden päästä hän teki kiertueen amerikansuomalaisten pariin ja vuonna 1904, kun ensimmäisiä levytyksiä tehtiin Suomessa, Pasi Jääskeläinen oli etunenässä.


title: Kupletti

text: Helikon-teatterista Suomen viihdetaivaalle ponnistanutta J. Alfred Tanneria voidaan pitää suomalaisen kupletin varsinaisena kehittäjänä, joskin Tanneria ennen kuplettien tekoa oli jo yrittänyt Aatto Lumme (Liljeström). Lumme oli mm. julkaissut 1897 Humoristillisia Kuplettia nuottijulkaisun sekä hänen sävellyksistään on julkaistu savikiekolle kuplettikappaleista 1915. Jos Jääskeläisen ohjelmisto koostui lähinnä suomalaisista kansanlauluista, oli Tannerin lainasävelmistö todella kansainvälistä. Tannerin kuplettien melodia olivat peräisen milloin Saksasta, milloin Amerikasta. Suomalaiset kansansävelmät olivat selkeässä vähemmistössä, ja nekin erityisesti savolaisia polkkasävelmiä. Yksi kupletin humoristisen piirteen lähtökohdista olikin vanhojen sävelmien ironisointi uusilla sanoilla.


title: Kupletti

text: Vaikka Tannerin esittämiä kupletteja pidettiinkin tuohon aikaan roskana ja rahvaan huvina, sai Tanner usein esiintyä kabinettien suljettujen ovien takana myös korkeampiarvoisille herroille. Tanner myös levytti varsin ahkerasti ja vuosien 1911–1926 välillä syntyi seitsemisenkymmentä levytystä. Pekka Gronowin ja Jukka Lindforsin mielestä Tanner olisi saanut kultalevyn, mikäli sellaisia olisi 1900-luvun alkupuolella jaettu. Hakon mukaan levytykset eivät kuitenkaan luo oikeanlaista kuvaa Tannerista, sillä hänellä oli aikalaiskertomusten mukaan täydellinen plastiikka ja rytmivaisto. Tanner esiintyi paljon Ramstedtin kanssa ja tämä käänsikin Tannerin parhaimpia hengentuotoksia ruotsiksi. Tannerin lauluja esitysohjeiden kera myös julkaistiin Tanner esiintyi myös uudella mantereella, mutta varsinkin vuoden 1922 kiertue meni mönkään, sillä Tanneria pidettiin valkoisen Suomen edustajana.


title: Kupletti

text: Tannerin, Ramstedtin ja Weismanin ohella kuplettilavoilla esiintyi myös Käkisalmesta kotoisin ollut Iivari Kainulainen. Kainulainen esiintyi Suomen Kansallisteatterissa jo 1900-luvun alussa, mutta viinaan menevänä joutui myöhemmin luopumaan paikastaan teatterin näyttelijäkaartissa. Vaikka Kainulainen levytysten määrässä mitattuna olikin yhtä suosittu kuin Tanner, ei hän Gronowin mukaan ollut kuitenkaan lähellekään yhtä omaperäinen. Käsityksensä Gronow lienee perustanut Reino Palmrothin kirjassa "Hupilaulun taitajia" esittämään kuvaukseen Kainulaisen ja Lehmuksen esityksestä.


title: Kupletti

text: 1920-luvulla kuopiolainen Tatu Pekkarinen alkoi esittää kupletteja Helsingin elokuvateattereissa ja kahviloissa. Vuonna 1927 Pekkarinen teki yhdessä Matti Jurvan kanssa Amerikan kiertueen, jonka aikana molemmat myös levyttivät Victor-levy-yhtiölle. Pekkarinen teki levyjä myös Suomessa 1928–1930 välisenä aikana.


title: Kupletti

text: Vaikka Pekkarinen olikin aluksi esittänyt itsekin kupletteja, oli hänellä suuremmat lahjat nimenomaan sanoittajana ja kirjailijana. Niinpä vähitellen muovautui työnjako, jossa Pekkarinen sanoitti ja Jurva sävelsi ja esitti kupletteja. Monet parivaljakon yhdessä tekemistä lauluista on kuitenkin julkaistu E. Salaman nimimerkillä. Pekkarisen ja Jurvan välisestä yhteistyöstä alkoi myös kupletin uusi aikakausi, sillä nyt kuplettien melodiat eivät enää olleet lainattuja sävelmiä vaan melodiat oli varta vasten sävelletty kuplettien sanoituksia ajatellen. Vuonna 1931 Jurva levytti huumoripitoisia tansseja, polkkia ja jenkkoja, tanssiorkesterin säestyksellä. Aikasemminhan kupletistien säestäjinä olivat toimineet pianistit tahi pienet teatteriorkesterit. Näin siis niin sanottu tanssi- tai iskelmäkupletti sai muotonsa.


title: Kupletti

text: Jurva lauloi ja levytti kuuluisien suomalaisten tanssiorkestereiden Dallapén, Rytmi-Poikien ja Ramblersin solistina. Gronow tosin toteaa, ettei kuplettien esittäminen ollut Jurvan yksinoikeus, vaan Dallapén muutkin solistit levyttivät Pekkarisen kirjoittamia huumoripitoisia lauluja. Jurva kuitenkin levytti kenties kaikkein eniten: 15 vuoden aikana yli 400 kappaletta.


title: Kupletti

text: Jurvan ainoa kilpakumppani lienee ollut Sotamuseon intendenttinäkin toiminut Reino Palmroth, joka kansan keskuudessa tunnettiin Palle-nimellä tekemistään radiorevyistään. Palmroth oli aloittanut kuplettiuransa jo 1930-luvun alkupuolella. Koska Palmroth työskenteli intedenttinä, pääsi hän ulkomaanmatkoillaan tutustumaan kabareehen ja revyyseen, joiden pohjalta hän kehittelikin suositut, vuodesta 1935 lähtien esitetyt radiorevyynsä. Palmrothin revyitä esitettiin läpi sota-ajan aina vuoteen 1944 saakka, yhteensä 66 kappaletta. Revyyt olivat tärkeä viihdyke sota-ajan kansalle ja niiden vuoksi saatettiin keskeyttää esimerkiksi heinätyöt. Revyyt olivat ilmeisen kärkeviä, sillä Palmroth sai Yleisradiolta useita huomautuksia vihollisen halventamisesta revyissään. Osansa saivat niin natsi-Saksa, fasistinen Italia kuin Neuvostoliittokin.


title: Kupletti

text: Palmrothin elämän taivalta sodan jälkeen Jalkanen kuvaa varsin kiviseksi, sillä Palmroth erotettiin armeijan palveluksesta rauhansopimukseen vedoten: oli ilmeistä, ettei näkyvää propagandaa tehnyttä upseeria halutta ja voitu hyödyntää enää Puolustusvoimien palveluksessa. Hella Wuolijoen aloittaessa Yleisradion johtajana myös radiorevyiden esittäminen loppui. Palmroth perusti sodan jälkeen yhdessä Ossi Elstelän ja Paavo Päiviön kanssa Iloisen teatterin, jonka toiminta kuitenkin loppui keväällä 1946, kun Yrjö Leino, tuolloinen kommunistinen sisäministeri, määräri teatterin esitykset esityskieltoon. Teatteri kuitenkin aloitti toimintansa jälleen syksyllä Punaisen myllyn nimellä. Palmroth oli suosiolla jäänyt uuden teatterin toiminnasta pois varmistaakseen sen toiminnan jatkumisen. Kupletin historiaan liittyen Palmroth julkaisi Reino Hirvisepän nimellä kirjan "Hupilaulun taitajia" (1969) sekä J. Alfred Tannerin "Kuolemattomat kupletit" (1947).


title: Kupletti

text: Sodan jälkeen kupletin pariin liittyi uusia henkilöitä, esimerkiksi Toivo Kärki, Reino Helismaa ja Tapio Rautavaara. Yhteistä uusille nimille oli se, että he kaikki olivat viihdemaailmassa jo sota-aikana radiokuuluttajina, säveltäjinä ja muina vastaavina. Helismaa ja Kärki loivat Punaiselle myllylle revyitä kymmenen vuoden ajan vuosien 1951–1961 välillä. Kärjen ja Helismaan yhteistyö kesti aina Helismaan kuolemaan vuonna 1965.


title: Kupletti

text: Sana rillumarei juontaa Kärjen ja Helismaan "Rovaniemen markkinoilla" -jenkasta, josta se levisi tarkoittamaan 1950-luvun elokuva-, radiohupsuttelu- ja iltamakulttuuria. Niiniluodon mukaan rillumarein alkupisteenä oli Kärjen ja Helismaan jenkka "Suutarin tyttären" pihalla vuodelta 1948. Esa Pakarisen Severi Suhosta voidaan pitää rillumarein ruumiillistumana. Kuten Niiniluoto osuvasti kuvaa, rillumarei oli kansanomaista, nokkelaa ja ärsyttävää, suorastaan runollista. Kulttuuriväen mielestä koko suuntaus oli luonnollisesti häpeällistä roskaa, ja Wuolijoen johtama Yleisradio suhtautui varsin nuivasti rillumarei-kulttuuria kohtaan.


title: Kupletti

text: 1960- ja 1970-luvuilla kupletti muuntautui rienaavaksi kupletiksi, eli iskelmälliseksi kevyeksi protestilauluksi, kun Juha Vainio ja Irwin Goodmanina tunnettu Antti Hammarberg alkoivat luoda uraa. Sekä Vainio että Hammarberg olivat Erik Lindströmin Finndiscin palkkalistoilla ja nousivat samoihin aikoihin julkisuuden valokeilaan. Vainio ensimmäisiä kappaleita oli vuonna 1964 julkaistu "Paras rautalankayhtye". Singlen synnyttämän suosion johdosta Finndisc rohkaistui julkaisemaan lisää samantyyppistä materiaalia.


title: Kupletti

text: Hammarberg oli kokeillut levytysuraansa jo tangolaulajana ja rautalankayhtyeen solistina, mutta levy-yhtiöt kiinnostuivat hänestä vasta hänen kokeillessaan folklaulajan tyyliä Bob Dylanin innoittamana. Fazer piti Hammarbergin lauluja liian uskaliaina, mutta Finndiscille hän lopulta kelpasi. Hammarbergin ensimmäinen kappale ilmestyi vuonna 1965 ja oli nimeltään "En kerro kuinka jouduin naimisiin". Mitä enemmän suosiota Hammarberg Irwininä sai Suomessa, sitä kiinnostuneempi Fazer artistista oli. Fazer saikin hankittua Hammarbergin listoilleen 30 000 markalla, ja pian tämän jälkeen myös Vainio siirtyi Finndisciltä Fazerille sanoittajaksi ja Toivo Kärjen työpariksi 1965 kuolleen Helismaan tilalle. Fazerin sijoitus Hammarbergiin kannatti, sillä tämä onnistui Salmen kanssa luomaan lähes joka vuosi vähintään yhden listahitin 13 vuoden ajan (1965–1978).


title: Kupletti

text: Hammarbergin vuonna 1966 ilmestyneen ensimmäisen albumin nimi oli "Irwinismi", joka viittasi artistin laulujen sisältämään ideologiaan. Hammarbergin mukaan ”Irwinismi on jotakin välinpitämätöntä realismia. Nykykupletteja, satiirisesti esitettynä. Ei mitään hienostelua, vaan asioiden julkituomista sellaisina kuin ne olivat”. Vainion alkuvuosien tuotannon aiheet olivat melko yhtenäisiä Hammarbergin kappaleiden kanssa. Artistien välillä oli myös eroavaisuuksia, sillä Hammarbergin laulut kertoivat yleensä jotenkin artistin omasta elämästä, kun taas Vainio pyrki olemaan paljastamatta syvintä itseään.


title: Kupletti

text: Jo 1950-luvulla kupletin alalla vaikuttanut Veikko Lavi, joka siis oli samaa ikäluokkaa Kärjen ja Helismaan kanssa, nousi uudelleen parrasvaloihin 1970-luvulla ja jatkoikin kuplettiuraansa aina kuolemaansa vuoteen 1996 saakka. Lavin uutta kautta kuvaa hyvin syvällisempi ote kupleteissa, tai kuten Niiniluoto kuvaa: sosiaalipoliittinen. Uudessa tuotannossaan Lavi tarkasteli suomalaisen yhteiskunnan muuttumista ja Suomen historian tapahtumia aina vuoden 1918 sisällissodasta lähtien.


title: Pittakos

text: Pittakos (, , n. 650–570 eaa.) oli Hyrradioksen poika, kotoisin Mytilenestä Lesbokselta. Hänet lasketaan Kreikan seitsemän viisaan joukkoon.


title: Pittakos

text: Pittakos toimi Mytilenen armeijan kenraalina, ja oli armeijoineen voitokas taistelussa ateenalaisia ja heidän komentajaansa Frynonia vastaan. Saavutetun voiton seurauksena mytileneläiset pitivät Pittakosta suuressa arvossa. ja antoivat hänelle kaikkein ylimmän vallan. Hänen aikanaan kaupunki ja sen perustuslaki laitettiin hyvään kuntoon. Hän luopui vallasta kymmenen hallitusvuoden jälkeen.


title: Pittakos

text: Jotkut kirjoittajat mainitsevat, että hänellä olisi ollut poika nimeltä Tyrrhaios. Legendan mukaan hänen poikansa tapettiin, ja kun murhaaja tuotiin Pittakoksen eteen, hän päästi tämän vapaaksi, sanoen "armo on parempi kuin katumus". Tästä syystä Herakleitos kertoo hänen sanoneen miehen vapauttaessaan "armo on parempi kuin rangaistus".


title: Pittakos

text: Joitakin hänen sanontojaan ovat:Pittakoksen kukoistuskausi oli 42:n olympiadin aikana. Hän kuoli 52:n olympiadin kolmantena vuonna, elettyään yli 70 vuotta.