title: Ruby

text: Ruby on puhdas oliopohjainen ohjelmointikieli joka on suunniteltu tekemään ohjelmoinnista hauskaa. Ruby tukee myös proseduraalisia ja funktionaalisia ohjelmointityylejä.


title: Ruby

text: Merkittäviä ominaisuuksia ovat puhdas oliopohjaisuus, siisti lausekepohjainen syntaksi, dynaaminen tyypitysjärjestelmä ja ”ankka-tyypitys” (”duck-typing”), sekä metaohjelmointiominaisuudet.Kielen kaikki elementit ovat objekteja, myös funktiot ja numerot. Esimerkki:


title: Ruby

text:
Lohkot ovat Rubyssa tärkeä käsite. Niiden avulla toteutetaan muun muassa iteraatio, ja ne ovat hyvin käteviä luotaessa takaisinkutsumetodeja. Lohko voidaan määritellä joko symbolien { } avulla tai do ... end -rakenteella:
Yllä olevassa lista ensin järjestetään ja käännetään ja lopuksi arvot sijoitetaan yksi kerrallaan i:hin ja suoritetaan print i*i.


title: Ruby

text: Jokainen Rubyn metodi käsittää implisiittisenä parametrina lohkon, jota käyttäjä voi kutsua metodin sisällä yield-lauseen avulla. Esimerkiksi seuraava lohko suoritetaan kolme kertaa:


title: Ruby

text: Monet asiat Rubyssa näyttävät tavanomaiselta ohjelmointikieleltä, mutta todellinen implementaatio vaatii niiden muuttamista oliomallin mukaiseksi sisäisesti (usein ohjelmointikielissä tätä kutsutaan syntaktiseksi sokeroinniksi). Esimerkiksi "1+1" on vain merkintä olion "1" metodikutsulle "+" argumenttina toinen olio "1". Sama pätee Rubyssa moneen asiaan, mikä voi jättää aloittelijalle hieman sekavan kuvan kielestä.


title: Ruby

text: Ruby on monessa suhteessa mielenkiintoinen kieli, ja selkeän syntaksin vuoksi sen alkeita pidetään melko helppoina oppia. Ruby on kypsä myös tuotantokäyttöön, josta hyvänä esimerkkinä sen käyttö suositun mikroblogipalvelun Twitterin toteuttamiseen. Rubylla voi kirjoittaa koodia, jossa on paljon vähemmän jätekuormaa, ja yleisesti tehdyille toiminnoille on olemassa oikopolut samaan tapaan kuten Perlissäkin.


title: Ruby

text: Kyky omaksua kieli riippuu ehkä eniten ohjelmointitaustasta — aloittelijalle Ruby voi olla yhtä helppo tai vaikea kuin mikä hyvänsä muu skriptikieli, Perlillä ohjelmoinut kokee olonsa luultavasti heti kotoisaksi lausekeilmaisujen vuoksi, kun taas Pythonin kannattaja saattaa tuntea vastenmielisyyttä kielen epäortogonaalisuutta ja TIMTOWTDI (There Is More Than One Way To Do It) -filosofiaa kohtaan. Toisaalta moni Ruby-käyttäjä on siirtynyt Python-leiristä Rubyn oliopuhtauden ja huomattavasti selkeämpien metaohjelmointiominaisuuksien vuoksi.


title: Salakuuntelu

text: Salakuuntelu on muiden välisen keskustelun luvatonta kuuntelemista. Salakuuntelu on rikos, josta säädetään Suomen rikoslain 24 luvun 5 pykälässä. Salakuuntelua voi tehdä teknisin apuvälinein tai olemalla kuuloetäisyydellä mutta piilossa keskustelijoilta. Myös sähköisesti käytävän keskustelun luvatonta seuraamista pidetään salakuunteluna. Usein salakuunneltu keskustelu nauhoitetaan myöhempää käyttöä varten.


title: Salakuuntelu

text: Sellaisen keskustelun, jossa on itse osallisena, nauhoittaminen on sallittua, vaikka muut osapuolet eivät siitä olisikaan tietoisia. Yritykset nauhoittavat usein puheluita pystyäkseen todistamaan, mitä asiakkaan kanssa on suullisesti sovittu. Puheluiden nauhoittamisesta tulee kuitenkin informoida asiakasta, sillä nauhoitukset muodostavat henkilörekisterin.


title: Salakuuntelu

text: Salakatselu on vastaavasti sellaisen tilanteen seuraaminen, jota ei ole tarkoitettu muiden nähtäväksi.


title: Salakuuntelu

text: Salakuuntelu laajassa mittakaavassa kehittyi puhelinliikenteen kehityksen myötä. Joissain maissa poikkeustilan aikana puhelinkeskusten hoitajat velvoitettiin kuuntelemaan puheluita. Joissain maissa puolestaan jatkuva salakuuntelu ilman oikeuden erityistä päätöstä poliisin kohdistamien epäilyjen perusteella oli tavanomainen käytäntö. Neuvostoliitossa salakuuntelun pystyi huomaamaan siten, että puhelussa ääni vaimeni, kun kuuntelu kytkettiin päälle. Nykyaikaisessa digitaalikeskustekniikassa ei kuuntelun päälle kytkentää huomaa.


title: Salakuuntelu

text: Ruotsissa on vuodesta 2009 asti ollut voimassa laki, jonka mukaan Ruotsin puolustusvoimien radiolaitos (FRA) voi valvoa Ruotsin rajan ylittävien kaapeleiden tietoliikennettä. Tästä on seurannut Suomen lain vastainen tilanne TeliaSoneran tilaajien osalta, koska myös Suomen sisäiset puhelut hallinnoidaan Ruotsista, jolloin TeliaSoneran matkapuhelimenhaltijoiden puhelimet olisivat joutuneet Ruotsin puolustusvoimien radiolaitoksen salakuuntelun piiriin. Suomen sisäasiainministeriö siirsi matkapuhelimensa TeliaSoneralta Elisalle. TeliaSonera hallinnoi Ruotsista myös Viron matkapuhelinliittymiään.


title: Salakuuntelu

text: The New York Times paljasti vuonna 2006, että Yhdysvaltojen hallitus salakuunteli luvattomasti amerikkalaisia laajasti ainakin 3 vuoden ajan ilman tuomioistuimen lupaa. Useat isot teleyhtiöt osallistuivat viranomaisten kanssa puhelimien, faxien ja sähköpostiyhteyksien vakoiluun. Hallituksen lakimiehen mukaan salakuuntelu kuuluu presidentin sodanaikaisiin valtuuksiin. Perustuslain mukaan vain kongressi voi julistaa sotatilan, mitä se ei ole tehnyt 2000-luvulla. Kongressi kumosi Bushin aloitteet salakuunteluun vuosina 2006 ja 2007.


title: Salakuuntelu

text: Suomessa poliisi käyttää salakuunteluun vuodessa työaikaa huomioon ottamatta yli miljoona euroa. Tuomioistuimet myöntävät vuosittain noin 1 700 lupaa.


title: Vapaat suunnat

text: Vapaat suunnat -nimitystä käytetään protestanttisista kristillisistä liikkeistä, jotka eivät halua muodostaa läheistä suhdetta valtioon, vaan eroa kirkon ja valtion välillä pidetään luontevana. Suomessa vapaisiin suuntiin kuuluvat muun muassa baptistiyhdyskunnat, Helluntaiherätys, Metodistikirkko, Vapaakirkko, Adventtikirkko, Raamattu Puhuu, Majakka-seurakunta ja Pelastusarmeija. Kaikilla vapaisiin suuntiin kuuluvilla liikkeillä on omat opilliset korostuksensa. Pääasiallisesti ne pohjautuvat opillisesti reformoituihin ja kalvinistisiin uskonpuhdistuksen haaroihin. Kuitenkin arminiolaisuus näyttää olevan vahvasti edustettuna esimerkiksi helluntailaisuudessa Suomessa.


title: Vapaat suunnat

text: Suomessa vapaiden suuntien yhteistyöelimenä toimii Suomen vapaakristillinen neuvosto.


title: Vilho Väisälä

text: Vilho Väisälä (vuoteen 1906 Veisell; 28. syyskuuta 1889 Utra, Kontiolahti – 12. elokuuta 1969 Helsinki) oli suomalaisen tieteen uranuurtajia ja Vaisala Oyj:n perustaja.


title: Vilho Väisälä

text: Vilho Väisälä tunnetaan erityisesti ilmakehään liittyvien ilmiöiden tutkimuksesta sekä siihen liittyvistä keksinnöistään, joita patentoitiin kymmenen. Merkittävin niistä oli ilmakehän tutkimuksessa käytettävä radioluotain. Vety- tai heliumpallon avulla nostettavalla sondilla voitiin mitata ilmanpainetta, lämpötilaa, kosteutta, tuulen nopeutta ja suuntaa sekä lisäanturein muitakin suureita kuten otsonipitoisuutta ja radioaktiivisuutta ilmakehän eri kerroksissa.


title: Vilho Väisälä

text: Valmistuttuaan filosofian kandidaatiksi Väisälä työskenteli Meteorologisen Päälaitoksen Ilmalan leija-asemalla vuodesta 1912, jossa eteni esimieheksi 1916. Leija-asemalla tehtiin ylemmän ilmakehän mittauksia laittamalla piirtäviä mittareita leijan kyytiin – samaan tarkoitukseen Väisälä myöhemmin kehitti radioluotaimensa. Vuonna 1919 hänestä tuli Valtion Meteorologisen Keskuslaitoksen aerologisen osaston johtaja. Ylempien ilmakerrosten tutkiminen muodostui Väisälän omaksi alaksi.


title: Vilho Väisälä

text: Väisälän vuonna 1917 valmistunut "Ensimmäisen lajin elliptisen integralin käänteisfunktion yksikäsitteisyys" on ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa suomenkielinen matematiikan väitöskirja Helsingin yliopistossa. Hänestä tuli filosofian maisteri 1916 pääaineenaan matematiikka, lisensiaatti 1918 ja tohtori 1919.


title: Vilho Väisälä

text: Vuonna 1936 Väisälä perusti Toiminimi V.Väisälän (myöh. Mittari Oy → Vaisala Oy → Vaisala Oyj), josta kasvoi alansa kansainvälisesti ehkä merkittävin yritys maailmassa. Vuonna 1948 Väisälä siirtyi meteorologian professoriksi Helsingin yliopistoon.


title: Vilho Väisälä

text: Vilho Väisälän ensimmäinen puoliso vuodesta 1912 oli Anna Maria Fredrika Blomqvist (1891−1954). Jäätyään leskeksi Väisälä solmi vuonna 1955 uuden avioliiton Anna Maria Immosen (ent. Airila [1888−1972]) kanssa.


title: Vilho Väisälä

text: Myös Vilho Väisälän veljet olivat luonnontieteilijöitä: Yrjö Väisälä oli tähtitieteilijä ja Kalle Väisälä matemaatikko.


title: Vilho Väisälä

text: Vilho Väisälä lahjoitti peruspääoman Väisälän palkintoa varten, joka on Väisälä rahaston jakama 15 000 euron suuruinen rahapalkinto. Palkinto jaetaan Vilho, Yrjö ja Kalle Väisälän edustamille tieteen aloille. Lisäksi Vilho Väisälän nimeä kantaa Maailman ilmatieteen järjestö WMO:n Prof. Dr. Vilho Vaisala Award.


title: Vilho Väisälä

text: Vilho Väisälä on haudattu Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.


title: Tervaleppä

text: Tervaleppä ("Alnus glutinosa") on leppien sukuun kuuluva kesävihanta lehtipuu. Puun nimi viittaa luultavasti sen lehtiin, jotka tuntuvat hiukan tahmeilta, kuten tervakin.


title: Tervaleppä

text: Tervaleppä kukkii jo ennen lehteen tuloa, yleensä kun säät ovat talven jälkeen alkaneet leudontua ja terminen kevät alkanut. Tällöin maassa on yleensä vielä lunta. Kukinta tapahtuu Suomen etelärannikolla tavallisimmin jo maaliskuun lopulla tai huhtikuun alussa, pohjoisempana myöhemmin – pohjoisimmilla kasvualueilla vasta huhtikuun lopulla. Tervaleppä on muiden koivukasvien tapaan tuulipölytteinen. Hedekukinnot ovat pitkät roikkuvat kellertävät norkot ja emikukinto on käpymäinen. Siemenet kehittyvät kevään ja kesän aikana, ja varisevat alkusyksystä. Tervalepän lehti on tahmea.


title: Tervaleppä

text: Tervalepän silmut ovat keväällä tahmeat. Puu tulee lehteen Etelä-Suomessa toukokuun alussa, pohjoisempana hiukan myöhemmin. Lantto- tai tylppäkärkiset lehdet ovat pyöreämmät ja vähemmän sahalaitaiset kuin tervalepän sukulaisella harmaalepällä, jonka lehdet ovat suippokärkiset. Tervaleppä on kasvutavaltaan puumaisempi ja suurempi kuin Suomen toinen leppälaji harmaaleppä. Tervaleppä kasvaa yleisesti noin 15-, poikkeuksellisesti jopa 30-metriseksi. Sen tunnistaa myös harmaalepän kuorta tummemmasta kuorestaan, joka vanhalla puulla paksuuntuu kaarnaksi. Suomen suurimmat luonnonvaraiset tervalepät kasvavat etelärannikolla, hemiboreaalisella kasvillisuusvyöhykkeellä.


title: Tervaleppä

text: Tervaleppä kasvaa kosteissa ravinteikkaissa lehdoissa, saaristossa, jokien ja puronvarsilla sekä järvien rannoilla . Tervaleppä kestää hyvin hetkellisiä tulvia. Kostealla ja aurinkoisella paikalla siitä voi Etelä-Suomessa joskus kasvaa todellinen jätti.


title: Tervaleppä

text: Tervaleppä kasvaa Suomessa runsaimmillaan maan eteläosissa, jossa sitä tapaa lähes kaikilla vähänkin kosteilla paikoilla. Vaikka se on erittäin yleinen Etelä-Suomessa, se harvinaistuu selvästi heti Keski-Suomessa, ja on lähes harvinaisuus Oulun korkeudella. Joitakin yksittäisiä esiintymiä on tavattu kuitenkin jopa Lapin maakunnan eteläosista, pohjoisimmillaan Rovaniemen korkeudella. Pohjois-Suomessa tervalepästä harvoin kasvaa paksua komeaa puuta, vaan se jää kitukasvuisemmaksi.


title: Tervaleppä

text: Luonnontilainen tai luonnontilaiseen verrattava tervaleppäkorpi on luonnonsuojelulaissa määritelty suojeltava luontotyyppi, jota on jäljellä enintään pari sataa hehtaaria koko maassa.


title: Tervaleppä

text: Tervaleppä kasvaa kaikissa Euroopan maissa lukuun ottamatta Islantia ja Maltaa. Välimeren alueella se kasvaa vuoristoissa, sillä se tarvitsee viileän lepokauden. Tervaleppä on Keski-Euroopassa yksi tavallisimmista lauhkean lehtimetsävyöhykkeen puulajeista.


title: Tervaleppä

text: Tervalepän puuainesta on alettu kauneutensa vuoksi arvostaa. Siitä valmistetaan muun muassa saunan lauteita, savustuspuruja ja kitaroita. Seinäpaneelina se on myös suosittu. Sahatavaran saantia vähentävät runsaat mustat kuivat oksat.


title: Puolimetalli

text: Puolimetalleiksi kutsutaan alkuaineita, joilla on sekä metallien että epämetallien ominaisuuksia tietyissä olosuhteissa. Niitä on siis vaikea luokitella joko metalleiksi tai epämetalleiksi. Yleensä puolimetalleiksi luokitellaan boori (B), pii (Si), germanium (Ge), arseeni (As), antimoni (Sb), telluuri (Te), polonium (Po) ja astatiini (At). Joskus myös alumiini (Al), hiili (C) ja seleeni (Se) luokitellaan puolimetalleihin. Jaksollisessa järjestelmässä puolimetallit sijaitsevat metallien ja epämetallien välisellä rajalinjalla.


title: Puolimetalli

text: Yhtenä luokittelukriteerinä pidetään ionisoitumisenergiaa, sillä metalleilla ionisoitumisenergia on pieni ja epämetalleilla suuri. Puolimetalleilla ionisoitumisenergia on yleensä noin 840 kJ/mol, vaihdellen germaniumin 762 kJ/mol:sta arseenin 946 kJ/mol:in. Puolimetallit voidaan luokitella myös elektronegatiivisuuden perusteella, ja yleensä puolimetallien elektronegatiivisuus on noin 2,0. Esimerkiksi arseenin elektronegatiivisuus on 2,18 ja piin 1,90. Yleensä puolimetallien oksidit ovat amfoteerisia eli ne voivat toimia sekä happona että emäksenä. Näiden luokittelumenetelmien ongelma on se, että minkään menetelmän avulla ei voi yksiselitteisesti tunnistaa kaikkia puolimetalleja. Puolimetallien lukumäärä vaihtelee eri lähteissä, koska eri luokittelumenetelmien käyttö johtaa erilaiseen puolimetallistatukseen.


title: Puolimetalli

text: Puolimetalleilla on erilaisia käyttökohteita riippuen niiden ominaisuuksista. Useimmat puolimetallit ovat puolijohteita, jonka vuoksi niitä käytetään elektroniikkateollisuudessa. Esimerkiksi piitä ja telluuria käytetään aurinkokennoissa. Telluuria, superpuhdasta piitä ja antimonia käytetään puolijohdesovelluksissa, esimerkiksi infrapunadetektoreissa.


title: Puolimetalli

text: Puolimetalleja käytetään myös muilla teollisuuden aloilla. Pii on monikäyttöinen puolimetalli ja alumiini- ja rautaseoksina sitä käytetään muun muassa muuntajissa, moottoreissa ja sylintereissä . Sitä on myös komponenttina betonissa, lasissa ja tiilessä . Piistä valmistetaan silikonia, joka muodostuu pii-happi polymeereistä, joissa on orgaaninen sivuryhmä. Silikonikumia on esimerkiksi ikkunoiden tiivisteissä .


title: Puolimetalli

text: Puolimetalleilla on käyttökohteita muuallakin kuin teollisuudessa. Boorin yhdisteitä booraksia (Na[BO]) ja booritrioksidia (BO) käytetään muun muassa silmätipoissa ja pesupulvereissa. Booraksia käytetään myös valmistettaessa borosilikaattilasia, eli kuumuutta kestävää Pyrex-lasia. Germaniumia käytetään laajakulmakameroiden ja mikroskooppien linsseissä sen hyvien refraktio- ja dispersio-ominaisuuksien vuoksi. Germaniumia ja germaniumoksidia käytetään myös IR-spektroskopiassa, sillä infrapuna läpäisee ne.


title: Puolimetalli

text: Puolimetallien fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet ovat peräisin muun muassa aineen rakenteesta. Puolimetallit sijaitsevat jaksollisessa järjestelmässä metallien ja epämetallien rajalla, joten niiden ominaisuudetkin ovat niiden väliltä.


title: Puolimetalli

text: Boorin kemiallinen merkki on B. Se kuuluu ryhmään 13, jaksoon 2 ja p-lohkoon. Boorin järjestysluku on 5. Sen atomimassa on 10,811 amu. Boorin sulamispiste on 2 075 °C ja kiehumispiste 4 000 °C. Boorin elektronikonfiguraatio on [He] 2s 2p.


title: Puolimetalli

text: Boorin tiheys on 2,34 g/cm. Boori esiintyy kiinteänä 20 °C:ssa. Kiteiset esiintymät ovat tumman punaisia ja jauhemaiset mustia. Boorin kovuus Mohsin asteikoilla on 9,5, ja vain timantilla on tätä suurempi kovuus. Boorin energiarako on 1,50–1,56 eV. Sen elektronegatiivisuus on 2,0 Paulingin asteikoilla. Boori on vaikeasti käsiteltävä kiinteä aine, jolla on korkea sulamispiste, pieni tiheys sekä erittäin huono sähkönjohtokyky, joten sitä ei voida luokitella metalliksi. Boori poikkeaa muista ryhmän 13 alkuaineista reilusti suuremmilla ionisaatioenergioilla, joista kolme ensimmäistä ovat 800,6 kJ/mol, 2427,1 kJ/mol sekä 3659,7 kJ/mol.


title: Puolimetalli

text: Boorin kemiallisiin ominaisuuksiin vaikuttaa pääasiassa booriatomin pieni koko ja korkea ionisaatioenergia. Kun näihin lisätään boorin samanlainen elektronegatiivisuus kuin hiilellä ja vedyllä, päädytään kovalenttisille sidoksille epätavanomaiseen sidoskemiaan. Boorilla on kolme valenssielektronia, joten se on hallitsevasti kolmiarvoinen. Se siis muodostaa yhdisteitä kolmella sidoksella saman alkuaineen tai ryhmän kanssa pyrkimättä oktettiin. Tällaisia yhdisteitä ovat esimerkiksi booritrifluoridi (BF) sekä booritrikloridi (BCl). Boorilla voi muodostaa kovalenttisia sidoksia neljällä orbitaalilla. Täten boori voi toimia elektroniparin vastaanottajana eli Lewis-happona. Boorilla on lisäksi suuri affiniteetti happeen, joten se muodostaa helposti boraatteja ja okso-komplekseja. Koska boori on pieni, se pystyy muodostamaan välitilalejeerenkityyppisiä borideja. Booriyhdisteen reaktiivisuus riippuu sen puhtaudesta, kiteisyydestä sekä lämpötilasta. Huoneenlämmössä se reagoi fluorin, F, kanssa ja hapen, O, kanssa, mutta muuten se on inertti. Korkeissa lämpötiloissa se reagoi epämetallien kanssa paitsi vedyn, germaniumin, telluurin ja jalokaasujen kanssa sekä metallien paitsi paitsi ryhmien 11–15 raskaiden metallien kanssa (Ag, Au, Cd, Hg, Ga, In, Ti, Sn, Pb, Sb, Bi).


title: Puolimetalli

text: Booria ei juurikaan havaita puhtaana luonnossa vaan se esiintyy boorihappona vulkaanisissa lähteissä ja boraattina booraksissa ja kolemaniitissa. Tärkeimmät boorin lähteet ovat kerniitti ja booraksi. Boorista tunnetaan 10 isotooppia, mutta luonnossa stabiileina esiintyvästä boorista 19,9 % on B-isotooppia ja 80,1 % on B-isotooppia. Boori ja boraatit eivät ole myrkyllisiä mutta boorin vety-yhdisteet ovat.


title: Puolimetalli

text: Piin järjestysluku on 14 ja atomimassa 28,0855 amu. Piin sulamis- ja kiehumispisteet ovat erittäin korkeat. Sulamispiste on 1 414 °C ja kiehumispiste on 3 265 °C. Piin tiheys on 2,33 g/cm. Valenssielektroneja piillä on neljä. Piin elektronikonfiguraatio on [Ne] 3s 3p.


title: Puolimetalli

text: Piitä havaitaan auringossa ja tähdissä. Pii on pääkomponenttina kivimeteoriiteissa, mutta sitä havaitaan myös luonnonlasissa, tektiitissä. Maan kuoren massasta 25,7 % on piitä ja se on toiseksi runsain alkuaine maassa. Piitä ei ole puhtaana luonnossa, mutta sitä havaitaan oksideina ja silikaatteina. Luonnollisella piillä on kolme isotooppia, mutta sillä on myös 24 radioaktiivista isotooppia. Amorfinen pii on ruskeaa jauhetta ja kiteinen pii on metallinharmaa ja kiiltävä. Pii on pääasiassa inertti mutta reagoi halogeenien ja laimeiden alkalien kanssa. Monet hapot eivät vaikuta siihen paitsi fluorivetyhappo.


title: Puolimetalli

text: Pii on haihtuvampaa kuin hiili, mikä johtuu matalasta höyrystymislämmöstä, mikä osoittaa, että Si-Si-sidosenergia on pieni. Pii on hyvä puolijohde, mutta resistiivisyys laskee lämmön noustessa. Piin kiteinen muoto ei ole reaktiivinen kuin korkeissa lämpötiloissa.


Puolimetalli


title: Georg Magnus Sprengtporten

text: Georg (Göran) Magnus Sprengtporten (Suomessa usein myös muodossa Yrjö Maunu) (16. joulukuuta 1740 Gammelbackan kartano, Porvoo – 13. lokakuuta 1819 Pietari, Venäjä) oli Ruotsin ja Venäjän politiikassa vaikuttanut kreivi. Hän on Suomen ensimmäisen kadettikoulun isä sekä autonomisen Suomen ensimmäinen mutta lyhytaikainen kenraalikuvernööri. Hän oli Jacob Magnus Sprengtportenin nuorempi veli. Historiassa Sprengtporten muistetaan ehkä ennen kaikkea tavoitteestaan luoda itsenäinen Suomen valtio Venäjän tuella. Sprengtporten kirjoitti ensimmäisen ehdotuksen itsenäisen Suomen perustuslaiksi.


title: Georg Magnus Sprengtporten

text: Sprengtportenin asema Suomen historiassa on kiistelty ja ristiriitainen. Häntä on luonnehdittu niin maanpetturiksi kuin kansallissankariksikin. Sprengtportenia on yleisesti pidetty hankalana persoonana, joka suututti ihmisiä äkkiväärällä käytöksellään. Hän oli myös kunniankipeä ja kateellinen. Myös Sprengtportenin Suomen itsenäistymispyrkimysten motiiveista vallitsee epäselvyys: oliko kyseessä puhdas isänmaallisuus vai halu kostaa Ruotsin kuninkaalle ja päästä itse Suomen kenraalikuvernööriksi.


title: Georg Magnus Sprengtporten

text: Sprengportenin suomalaisiksi muokatut etunimet Yrjö Maunu on otettu käyttöön 1920–30-lukujen suomalaiskansallisessa historiankirjoituksessa.


title: Georg Magnus Sprengtporten

text: Sprengtportenin isä oli Maunu Wilhelm Sprengtport, joka palveli majorina Hämeen-Uudenmaan rakuunissa, ja hän oli kokenut karoliini.


title: Georg Magnus Sprengtporten

text: Yrjö Maunu Sprengtporten liittyi armeijaan ja ylennettiin kapteeniksi Pommerin sodan aikana. Hän avusti veljeään vuoden 1772 vallankumouksessa. Vuonna 1775 hänet ylennettiin everstiksi ja vasta muodostetun Savon prikaatin komentajaksi. Sprengtporten koulutti upseereita aluksi omilla varoillaan Brahenlinnan virkatalossa Ristiinassa ja perusti vuonna 1779 Haapaniemen sotakoulun (Haapaniemen kadettikoulu, jonka nimi muutettiin vuonna 1812 Haapaniemen Kenttämittauskouluksi, aloitti toimintansa Kuopiossa 1. elokuuta 1780 ja 1. toukokuuta 1781 se sijoitettiin Haapaniemen tilalle Rantasalmen pitäjään), jossa se toimi vuoteen 1819 saakka vallanpitäjän vaihdoksesta huolimatta. Sprengtporten otti käyttöön uuden, liikkuvan sodankäyntitavan, johon hän oli saanut vaikutteita Pommerin sodasta. Hän myös opetteli suomen kielen.


title: Georg Magnus Sprengtporten

text: Ristiinassa alkaneen ja Haapaniemessä jatkuneen toimintansa perusteella Sprengtportenia on pidetty suomalaisen sotilaskorkeakoulutuksen perustajana.


title: Georg Magnus Sprengtporten

text: Pian Sprengtporten tuli kuitenkin siihen johtopäätökseen, ettei hänen palveluksiaan arvostettu. Vieraillessaan Venäjän keisarillisessa hovissa Pietarissa vuonna 1779 hänet toivotettiin lämpimästi tervetulleeksi, ja hänen tyytymättömyytensä Ruotsin kuningasta vastaan kasvoi edelleen. Sprengtporten erosi Ruotsin armeijasta ja toimi kaksi seuraavaa vuotta Ranskassa, jossa hän tapasi Benjamin Franklinin ja ihastui syvästi tämän tasavaltalais- ja itsenäisyysaatteisiin, mutta Franklin piti Sprengtportenin pyrkimyksiä epärealistisina. Sprengtporten palasi Suomeen 1781.


title: Georg Magnus Sprengtporten

text: 1700-luvun loppupuolella Suomessa oli kuningasvastaisia "perustuslaillisia patriootteja" ja kruunulle uskollisia "rojalisteja". Kustaa III:n itsevaltaiset olivat nostattaneet Suomessa aatelisrepublikaanista henkeä, joka oli saanut inspiraatiota muun muassa Voltairen, Helvétiuksen, de la Mettrien, Raynalin ja Rousseaun ajatuksista.


title: Georg Magnus Sprengtporten

text: Noin vuoden 1783 aikoihin Sprengtporten alkoi väittää Ruotsin sortaneen Suomea samaan tapaan kuin Englanti sorti Amerikan siirtokuntia. Sprengtportenin mukaan Suomella ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin itsenäisyys tai liittyminen Venäjään, sillä Venäjä tavoittelisi Pietarin turvaamista ja Suomenlahden herruutta. Spekulaatiot Suomen asemasta olivat olleet yleisiä 1780-luvun alkupuolella. Epäilyt kohdistuivat Ruotsin halukkuuteen suojella Suomea ja myös suomalaisten uskollisuuteen Ruotsin kruunulle.


title: Georg Magnus Sprengtporten

text: Valtiopäivillä 1786 hän vastusti avoimesti Kustaa III:n valtaa ja kävi venäläisten ministerien kanssa salaisia neuvotteluja ajatuksestaan irrottaa Suomi Ruotsista asevoimin. Sprengtporten kirjoitti perustuslakiehdotuksen itsenäiselle Suomen tasavallalle vuonna 1786.


title: Georg Magnus Sprengtporten

text: Seuraavana vuonna Sprengtporten liittyi Katariina II:n kutsusta Venäjän palvelukseen. Mukanaan hänellä oli kopiot kartoista ja puolustussuunnitelmista, joita hän oli valmistellut Savon prikaatin komentajana. Vuosien 1788–1790 sodassa hän oli mukana Venäjän armeijassa sotimassa Ruotsia vastaan. Omaa joukko-osastoa Sprengtportenille ei annettu, vaan hän toimi eräänlaisena "poliittisena upseerina".


title: Georg Magnus Sprengtporten

text: Hän ei ollut itse osallistunut Anjalan liittoon tai Liikkalan nootin valmisteluun, mutta rohkaisi Katariinaa tukemaan sitä. Sprengtportenin omat taivuttelut eivät tuottaneet tulosta Kustaan III:n kukistettua kapinayrityksen, eikä hän pystynyt sotimaankaan enää tehokkaasti haavoituttuaan pahasti Porrassalmen taistelussa 1789. Katariina II lahjoitti hänelle tuhat kultadukaattia, kartanon ja viisisataa maaorjaa.


title: Georg Magnus Sprengtporten

text: Sodan päätyttyä Sprengtporten ajautui epäsuosioon Ruotsin tuomittua hänet petturiksi ja Katariina II:n petyttyä Sprengtportenin kyvyttömyyteen kääntää suomalaiset puolelleen. Seuraavien viiden vuoden ajaksi 1793–1798 hän lähti Venäjältä ja vietti ajan Teplicessä, Böömissä, missä hän oli säännöllisessä yhteydessä kreivi Waldsteinin kirjastonhoitajana toimineen Giacomo Casanovan kanssa.


title: Georg Magnus Sprengtporten

text: Keisari Paavali I tarvitsi jälleen Sprengtportenin palveluksia Napoleonin kanssa vuonna 1800 Maltan ritarikunnasta ja vankien vaihdosta käydyissä neuvotteluissa. Paavalin kuoleman jälkeen hän jäi jälleen hovin epäsuosioon, kunnes hänet kutsuttiin palvelukseen 1808 ennen sodan alkamista Ranskan kanssa. Sprengtporten laati Suomen sotaa varten Suomen valtaamiseksi ensimmäisen hyökkäyssuunnitelman, jota pienin muutoksin alettiinkin toteuttaa 21. helmikuuta 1808 alkaen talvihyökkäyksenä.


title: Georg Magnus Sprengtporten

text: Äskettäin on väitetty, että Sprengtportenin itsenäisyysajatusten muisto eli Viaporin upseeriston keskuudessa ja siten vaikutti Suomen sodassa linnoituksen antautumiseen. Perinteisesti antautumisen syinä on kuitenkin pidetty komendantti Cronstedtin tappiomielialaa, Viaporin eristyneisyyttä, upseeriston venäläisiltä saamia lahjuksia ja linnoituksen saamaa värittynyttä informaatiota, jonka mukaan Ruotsin maa-armeija olisi jo tuhoutunut.


title: Georg Magnus Sprengtporten

text: 1. joulukuuta 1808 Sprengporten nimitettiin ensimmäiseksi Venäjän kenraalikuvernööriksi Suomeen kreivin arvolla. Hän ei enää saavuttanut suomalaisten suosiota, vaan monet pitivät häntä maanpetturina. Tästä syystä Sprengtporten erosi kenraalikuvernöörin virasta jo seuraavana vuonna. Kreivi Sprengtporten ei koskaan introdusoinut sukuansa Suomen ritarihuoneeseen. Viimeiset kymmenen vuottaan hän vietti eläkkeellä ja kuoli lopulta epäsuosittuna ja unohdettuna Pietarissa.


title: Georg Magnus Sprengtporten

text: Sprengtportenin muistokivet sijaitsevat Kuopion satamapuistossa (ennen Kuopion Tuhkaniemi). Taiteilija Jaakko Rönkkö suunnitteli vuonna 1993 Sprengtportenin perhepuistoksi nimetyn satamapuiston osan ja muistokiven, jossa lukee: "Itsenäisyyden uranuurtaja, Suomen tasavallan ensimmäisen perustuslakiehdotuksen laatija Yrjö Maunu Sprengtporten 16.8.1740 – 13.10.1819." Satamatoimiston lähellä on toinenkin, Kuopion kadettipiirin vuonna 1980 paljastama muistokivi Sprengtportenin kunniaksi: "Suomen ensimmäinen kadettikoulu aloitti toimintansa tällä paikalla Kustaa III:n käskystä 1.8.1780. Constantem decorat honor (myös Kadettioppilaskunnan motto). Kuopion kadettipiiri 1.8.1980."


title: Se (yhtye)

text: Se oli jyväskyläläinen yhtye, joka aloitti toimintansa Kemissä vuonna 1976. Se oli alussa osa uuden aallon punk-rockia, vaikka ei antanutkaan punkin sääntöjen rajoittaa itseään. Yhtyeen tyyli oli romanttista, verrattavissa yhtyeisiin Korroosio, Vaavi ja Woude. Yhtyeen keulahahmona toimi Yari (oik. Jari Knuutinen), joka lauloi ja teki yhtyeen kappaleet. Yhtyeen kokoonpano vaihteli, useammalla kuin yhdellä albumilla soittavat P. A. Ulmanen (kosketinsoittimet), Erkki Okkonen (basso), Jukka Peurasaari (kitara), Ari Puolanen (rummut) ja Eeva Koivusalo (basso). Muita soittajia olivat muun muassa Roy Guerra, Kari Hipponen, Tommi Micklin, Hannu Korkeamäki ja Pentti Degerström. Vuoden 1979 singlekappaleella Lui rumpuja soitti Tumppi Varonen.


title: Se (yhtye)

text: Se-yhtyeen ensimmäinen lp-julkaisu vuonna 1979 oli kaupallisessa mielessä varsin erikoinen veto. Teemalevy "...ja me tehtiin rakkautta" (LRLP 300) sisältää vain neljä raitaa, jotka ovat "...ja sä tapaat sun ystäviä", "...sä odotat mua yössä", "...mä lupaan etten lyö", sekä "...ja kun odotan näen pimeässäkin". Eppu Normaali sai "...ja me tehtiin rakkautta"-levyn nimestä idean samana vuonna julkaistuun singlekappaleeseensa "Mekin tehtiin rakkautta".


title: Se (yhtye)

text: Se-yhtye hajosi vuonna 1985. Alun perin yhtyeen oli tarkoitus jäädä tuolloin tehdyn kiertueen päätteeksi vain tauolle, mutta tauolta ei ole tähän päivän mennessä palattu.


title: Se (yhtye)

text: Yari asui 1970-luvun puoliväliin asti Kemissä tehden yksin kappaleita, joita lähetti Love Recordsiin. Yhtiön silloinen demokuuntelija Kim Kuusi kehotti Yaria kokoamaan ympärilleen yhtyeen ja niin syntyikin kokoonpano, joka esiintyi nimellä Pohjolan Voima. Yari muutti kavereidensa perässä Jyväskylään, jossa yhtye alkoi vakiintua. Se sai nimensä 1960-luvun "Teräsmies"-sarjakuvan mukaan. Nyt Atte Blom kiinnostui yhtyeen demoista ja vuonna 1978 ilmestyi Love Recordsin kautta debyyttisingle "Nyt"/"Kasvoton kuolema". Singlellä Yari lisäksi olivat mukana Jukka Peurasaari kitarassa, P. A. Ulmanen koskettimissa, Erkki Okkonen bassossa ja Ari Puolanen rummuissa. Puolasen lähdettyä siviilipalvelukseen, yhtyeen rumpali vaihtui useaan otteeseen.


title: Se (yhtye)

text: Se osallistui Pohjalla-levylle ja saman nimiselle punkyhtyeiden kiertueelle. Parin singlen ja EP:n jälkeen ilmestynyt "...ja me tehtiin rakkautta" oli erikoinen levy, sillä sen sisältämiä kappaleita ei koskaan esitetty keikoilla. Love Records meni konkurssiin ja vuoden 1980 "Pahaa unta?" ilmestyikin Johannan kautta. Alkuperäiskitaristi Jukka Peurasaari jätti yhtyeen, samoin basisti Okkonen. Bassoon tuli Eeva Koivusalo. Seuraavilla levytyksillä kitaraa soitti Yari, viimeisellä levytyksellä Kari Hipponen. Yhtyeen viimeinen keikkakitaristi oli Hannu Korkeamäki.


title: Se (yhtye)

text:
Viimeisellä levyllä "Lasi kirkasta vettä" (1984) musiikillinen yhtyeen suunta oli muuttumassa uudesta aallosta 1980-luvun musiikin suuntaan. Viimeisen levyn tuotti Jimi Sumén. Yhtyeen musiikki ei kuitenkaan enää herättänyt kiinnostusta entiseen malliin ja viimeinen esiintyminen oli Lappeenrannassa vuonna 1985. Se-yhtyeen jälkeen Yarilla oli yhtye Onnensoturit, jossa soittivat myös Eeva Koivusalo, Jimi Sumén ja Sande Vettenranta.
Pohjalla-kokoelman lisäksi Se oli mukana myös levyn julkaisun jälkeen tehdyllä saman nimisellä kiertueella.


title: Se (yhtye)

text: Singlejen kappaleita ei julkaistu koskaan varsinaisilla albumeilla. Vain kokoelmilla, joilla taas ei julkaistu koskaan varsinaisten albumien kappaleita.


title: Se (yhtye)

text: "Singlet"-kokoelma sisältää kaikkien A- ja B-puolten lisäksi yhden ennenjulkaisemattoman kappaleen "Kuulut mulle vain". Vuoden 1982 kokoelma sisältää vain kuusi viimeistä singleä B-puolineen.


title: Se (yhtye)

text: Viiden ensimmäisen singlen kaikki kappaleet olivat versioita muiden kappaleista. Ja kaikilla viidellä jompikumpi puoli oli alun perin Lou Reedin kappale.


title: Michael Barclay de Tolly

text: Michael Andreas Barclay de Tolly (, 27. joulukuuta 1761 – 26. toukokuuta 1818) oli ruhtinas ja Venäjän keisarikunnan sotamarsalkka. Hän syntyi Liivinmaalla baltiansaksalaiseen perheeseen, jonka skottilaiset esi-isät olivat asettuneet sinne 1600-luvulla. Hän liittyi nuorena Venäjän armeijaan.


title: Michael Barclay de Tolly

text: Vuosina 1788–1789 Barclay palveli Venäjän armeijassa sodissa turkkilaisia vastaan, 1790 ja 1794 Ruotsia ja Puolaa vastaan. Hänestä tuli eversti 1798 ja kenraalimajuri 1799.


title: Michael Barclay de Tolly

text: Vuonna 1806 sodassa Napoleonia vastaan Barclayn osuus oli merkittävä Pultuskin taistelussa joulukuussa 1806. Hän haavoittui Eylaun taistelussa 7. helmikuuta 1807, jossa hänet ylennettiin osoittamastaan taidosta kenraaliluutnantiksi. Vuonna 1808 hän komensi joukkoja Ruotsia vastaan Suomessa, ja eteni 1809 jäätyneen Pohjanlahden yli valloittaen Uumajan. Hän toimi Suomen kenraalikuvernöörinä 1809–1810. Vuonna 1810 hänet nimitettiin sotaministeriksi, jossa virassa hän toimi vuoteen 1813.


title: Michael Barclay de Tolly

text: Vuonna 1812 komensi yhtä Napoleonia vastaan taistelleista armeijoista. Barclay ehdotti poltetun maan taktiikkaa ja vihollisen vetämistä pitkälle omalle alueelle. Venäläiset vastustivat ulkomaalaisen asettamista ylipäälliköksi, ja Barclayn joukkojen taisteltua Napoleonia vastaan Smolenskissa 17–18. elokuuta 1812 ja hävittyä, hänet erotettiin ja johtoon asetettiin Kutuzov.


title: Michael Barclay de Tolly

text: Barclay osallistui Borodinon taisteluun 7. syyskuuta 1812, mutta hän jätti armeijan pian sen jälkeen. Hänen kunniansa palautettiin 1813 ja hänet otettiin jälleen armeijaan ja hän otti osaa taisteluihin Saksassa. Bautzen taistelun 21. toukokuuta 1813 jälkeen hänet asetettiin jälleen ylipäälliköksi, jona hän osallistui Dresdenin taisteluun , Kulmin taisteluun ja Leipzigin taisteluun. Viimeisestä taistelusta hän sai kreivin arvonimen.


title: Michael Barclay de Tolly

text: Barclay osallistui Ranskan valtaukseen vuonna 1814 ja hän sai sotamarsalkan arvon Pariisissa. Vuonna 1815 hän oli jälleen ylipäällikkönä Ranskan valtauksessa, ja korotettiin ruhtinaaksi Napoleonin viimein kukistuessa.


title: Michael Barclay de Tolly

text: Barclay kuoli Königsbergissä Itä-Preussissa 26. toukokuuta (vanhaa lukua 4. toukokuuta) 1818. Hänellä oli yksi poika, joka kuoli vuonna 1871 jälkeläisittä. Sotamarsalkan sisaren tyttärenpoika tuli tällöin adoptoiduksi perimään ruhtinassuvun, sen tittelit ja nimen, joka jatkui Barclay de Tolly Weymarnina.


title: Michael Barclay de Tolly

text: De Tolly on haudattu Etelä-Viron Jõgevesteen.


title: Fabian Steinheil

text: Fabian Gotthard von Steinheil (, 14. lokakuuta 1762 Haapsalu, Viron kuvernementti – 23. helmikuuta 1831 Helsinki) oli venäläinen kenraali, joka toimi Suomen kenraalikuvernöörinä vuosina 1810–1824.


title: Fabian Steinheil

text: Steinheil syntyi baltiansaksalaiseen perheeseen Venäjän keisarikunnan Viron kuvernementissa ja hänestä tuli keisarikunnan armeijan luutnantti 1782. Hän otti osaa an Suomessa 1788–1790 ja johti linnoitustöitä Vanhassa Suomessa 1791–1792, minkä jälkeen hän kartoitti Vanhan Suomen aluetta. Tuolloin hänen johdollaan vuosina 1798–1804 valmistui koko silloisen Viipurin läänin käsittänyt tarkka topografinen kartasto mittakaavassa 1:42 000. Kartastoa ei painettu. Sen alkuperäiskappale on nykyisin Venäjän Sotahistoriallisessa arkistossa Moskovassa. Tämän suurtyön lisäksi Steinheilin johdolla laadittiin suuri määrä muita karttoja sekä linnoituspiirustuksia alueelta.


title: Fabian Steinheil

text: Hänet ylennettiin kenraalimajuriksi 1789, ja hän otti osaa taisteluihin Puolassa 1805 sekä Puolassa ja Preussissa 1806–1807. Hänet ylennettiin kenraaliluutnantiksi 1807. Suomen sodassa 1809 hän komensi venäläisjoukkoja Ahvenanmaalla.


title: Fabian Steinheil

text: Steinheil nimitettiin Suomen kenraalikuvernööriksi 1810. Hän oli pidetty, ja sai 1812 kreivin arvon Suomen ritarihuoneessa. Vuonna 1813 hän otti osaa sotaan Napoleonia vastaan Kuurinmaalla ja Liivinmaalla. Steinheil ylennettiin jalkaväenkenraaliksi 1819. Kenraalikuvernööriksi nimitetyn Gustaf Mauritz Armfeltin kuoltua Steinheil palasi virkaan ja toimi asemassa maaliskuuhun 1824.


title: Fabian Steinheil

text: Steinheil omisti Meilahden kartanon Helsingissä, jossa hän kuoli 1831. Helsingin keskustan Fabianinkatu on nimetty hänen muistokseen.


title: Fredrik Vilhelm Berg

text: Friedrich Wilhelm Rembert Berg (alkuaan "von Berg", ; 26. toukokuuta 1794 Sangaste – 18. tammikuuta 1874 Pietari) oli venäläinen kenraalisotamarsalkka, joka toimi Suomen kenraalikuvernöörinä 1855–1861.


title: Fredrik Vilhelm Berg

text: Berg syntyi Sangasten kartanossa Liivinmaalla nykyisen Viron alueella baltiansaksalaiseen aatelisperheeseen. Hän opiskeli Tartossa ja liittyi Venäjän keisarilliseen armeijaan 1812. Hän komensi joukkoja Puolassa 1831 ja Krimin sodassa 1854.


title: Fredrik Vilhelm Berg

text: Berg toimi Suomen kenraalikuvernöörinä 1855–1861. Berg oli myös Helsingin yliopiston varakansleri. Maaliskuussa 1863 hän palasi jälleen sotatoimiin kukistamaan uutta Puolan kapinaa. Hän oli Puolan käskynhaltijana 1863–1874. Keisari ylensi hänet kreiviksi vuonna 1856, ja hänet kirjattiin vuonna 1857 adoptoituine veljenpoikineen Suomen ritarihuoneen jäseneksi kreivillisenä sukuna n:o 11 nimelle Berg. Samalla hän luopui saksalaisperäisen von-liitteen käytöstä. Vuonna 1866 hänet ylennettiin kenraalisotamarsalkaksi.


title: Aineenvaihdunta

text: Aineenvaihdunta eli metabolia on biologinen prosessi, jossa ravintoaineita muokataan, jotta saataisiin energiaa ja rakennusaineita solun tai eliön käyttöön.


title: Aineenvaihdunta

text: Metabolisia prosesseja on kahdenlaisia: anabolisia ja katabolisia. Anabolisissa prosesseissa rakennetaan monimutkaisempia molekyylejä yksinkertaisista rakennusaineista (esimerkiksi yhteyttäminen on anabolinen prosessi). Katabolisissa prosesseissa monimutkaisemmat yhdisteet hajotetaan pienemmiksi, jolloin vapautuu energiaa (esimerkiksi soluhengityksessä). Tästä energiasta solut tarvitsevat osan elintoimintoihinsa. Jäljelle jäävän osan eliö voi hyödyntää esimerkiksi kasvuun tai liikuntaan. Anabolinen eli uusia rakenteita muodostava tila vallitsee elimistössä tyypillisesti ruokailun jälkeen, kun ravintoaineita on runsaasti saatavilla. Kun ruokailusta kuluu enemmän aikaa ja ravintoaineiden saatavuus ruoansulatuskanavan kautta heikkenee, painopiste siirtyy katabolisten reaktioiden puolelle, jotta turvattaisiin esim. riittävän korkea glukoosipitoisuus verenkierrossa. Anabolinen ja katabolinen tila siis vuorottelevat elimistössä, ja aineenvaihdunnan nettovaikutus (se onko kokonaistilanne anabolinen vai katabolinen) riippuu yksilön iästä ja elämäntilanteesta. Anabolinen tila on tyypillisesti vallalla kasvuvaiheessa olevilla henkilöillä, mutta myös voimakkaan fyysisen harjoittelun alaisena olevat sekä sairauksista toipuvat henkilöt ovat yleensä pitkäkestoisessa anabolisessa tilassa. Katabolinen tila sen sijaan vallitsee useimmilla ikääntyneillä henkilöillä, sillä vanhenemiseen liittyy lihasmassan pieneneminen. Samaten erittäin vähäisessä fyysisessä rasituksessa, kuten pysyvässä vuodelevossa olevilla henkilöillä aineenvaihdunta on tyypillisesti painottunut kataboliaan.


title: Aineenvaihdunta

text: Aineenvaihduntaa säätelevät monet aktivaattorit kuten kasvutekijät, hormonit, vitamiinit ja hivenaineet. Aineiden vaihtuminen eliön ja ympäristön välillä, siis eritteiden poistuminen, hengitys ja ravinnon otto ulkopuolelta, ovat edellytyksenä eliön sisäiselle aineenvaihdunnalle.


title: Aineenvaihdunta

text: Aineenvaihdunta voidaan jakaa primaarimetaboliaan ja sekundaarimetaboliaan. Tässä jaossa tarkastellaan sitä, miten tarpeellisia metaboliassa tuotetut yhdisteet ovat eliön hengissä pysymisen kannalta: primaarimetaboliaan kuuluvat kaikki tärkeät elintoiminnot, kuten tärkeiden rakenneosien ja energian tuotanto, kasveilla yhteyttäminen, soluhengitys jne., ja sekundaarimetaboliaan sellaiset toiminnot, joilla ei ole suoraa vaikutusta eliön hengissä pysymiseen, kuten erilaisten myrkkyjen ja väriaineiden tuotanto.


title: Aineenvaihdunta

text: Tärkeimpiä elintoimintoja ylläpitää perusaineenvaihdunta. Siihen kuuluvat keuhkojen ja sydämen toiminta, kemiallisten yhdisteiden eristys ja synteesit, sekä ionien siirto solukalvojen läpi. Vuorokautisesta kokonaisenergiankulutuksesta 65–75 prosenttia on perusaineenvaihduntaa, miehillä keskimäärin 4,2 kJ/min ja naisilla 3,8 kJ/min. Perusaineenvaihdunta koostuu aivojen (21 %), lihasten (22 %), maksan (18 %), munuaisten (6 %), sydämen (12 %) ja muiden kudosten (21 %) energiankulutuksesta. Sen suuruuteen vaikuttaa sukupuolen lisäksi ikä, kehon tyyppi ja koostumus, paasto, lämpötila ja laihduttaminen.


title: Aineenvaihdunta

text: Aineenvaihdunta hidastuu ihmisen ikääntyessä.


title: Risto Jarva

text: Risto Antero Jarva (15. heinäkuuta 1934 Helsinki – 16. joulukuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Jarvan elokuvien lähtökohtana oli useimmiten jonkin ajankohtaisen ongelman tai ongelmaryhmän, sosiaalisen tilanteen, myytin tai kliseen kartoitus, joka tapahtui joko fiktiivisen tai dokumentaarisen rakenteen tai niiden muodostamien kombinaatioiden avulla. Jarva toimi elokuvan taiteilijaprofessorina vuosina 1970–1975.


title: Risto Jarva

text: Risto Jarva oli koulutukseltaan kemisti-insinööri. Opiskeluaikanaan hän harrasti valokuvausta. Elokuvan pariin hän tuli teekkarien elokuvakerhon Montaasin kautta. Sen parissa harrastettiin paitsi elokuvien katselemista, myös valmistettiin omia lyhytelokuvia ja paneuduttiin laajalti elokuvan teoreettisiin lähtökohtiin. Elokuvakerho Montaasin piirissä syntyikin Jarvan ensimmäinen ohjaustyö "Työtä Ylioppilasteatterissa" (1961), joka yhdessä Maunu Kurkvaaran "Pikkuisen" kanssa sai ensimmäisenä lyhytelokuvana Valtion elokuvapalkinnon.


title: Risto Jarva

text: Ensimmäiset pitkät elokuvansa Jarva ohjasi yhteistyönä, "Yön vai päivän" (1962) Jaakko Pakkasvirran kanssa ja "X-paronin" (1964) Spede Pasasen ja Pakkasvirran kanssa. Ryhmätyöskentely oli Jarvalle myöhemminkin ominainen työtapa, joskin lähinnä ideointi- ja käsikirjoitusvaiheissa, ohjaustyöstä hän kantoi vastuun itse.


title: Risto Jarva

text: Jarva ja hänen ympärilleen elokuvayhtiö Filminoriin kerääntynyt työryhmä (Jaakko Pakkasvirta, Peter von Bagh, Pertti Maisala, Jussi Kylätasku, Antti Peippo, Lasse Naukkarinen, Timo Linnasalo, Matti Kuortti, Kullervo Kukkasjärvi) toivat suomalaiseen elokuvaan kriittisesti yhteiskuntatietoisen suuntauksen. Valittu linja näkyi paitsi Filminorin tuottamissa näytelmäelokuvissa, myös Postipankin (silloinen Postisäästöpankki) tilaamissa lyhyissä dokumenttielokuvissa, jotka käsittelivät muun muassa asumista, kaupunkisuunnittelua, ihmisen ja luonnon suhdetta, saasteongelmia, naisen asemaa ja tietotekniikan tulevaisuudennäkymiä.


title: Risto Jarva

text: Jarvan ensimmäistä varsinaista omaa ohjaustyötä "Onnenpeli" (1965) on pidetty uuden suomalaisen elokuvan ensimmäisenä täysipainoisena merkkiteoksena. "Työmiehen päiväkirjaa" (1967) on puolestaan luonnehdittu "ensimmäiseksi työläiselokuvaksi", joka vertautuu ajan hengen ilmentäjänä muun muassa Hannu Salaman "Juhannustanssit"-romaaniin (1964) tai Arvo Salon, Kalle Holmbergin ja Kaj Chydeniuksen "Lapualaisoopperaan" (1966). Työmiehen päiväkirjan voiman on arvioitu olevan yleisen ja yksityisen taidokkaassa yhdistelyssä. Elokuvan päähenkilöt Ritva (Elina Salo) ja Juhani (Paul Osipow) ovat toisaalta tyypillisiä luokkayhteiskuntaa edustavia symbolihahmoja, toisaalta aitoja yksilöitä. Työmiehen päiväkirja myös muistutti, kuinka sisällissota sekä talvi- ja jatkosota olivat monilla tasoilla edelleen läsnä kansalaisten alitajunnassa.


title: Risto Jarva

text: Jarvan seuraava elokuva "Ruusujen aika" (1969) ajoittui 2000-luvun alkuun ja oli kunnianhimoinen yritys rakentaa siltaa tulevaisuuteen niistä tekijöistä käsin, jotka olivat olemassa tuolloisessa yhteiskunnassa. Samalla tavoin sisäistetty, aiheen omista rakenteista lähtenyt hahmotus oli Jarvan seuraava elokuva "Bensaa suonissa" (1970) - kuvaus ralliautoilusta, autokulttuurista sekä auton riivaamasta ihmisestä. Näkemyksessään auton ja autokulttuurin orjuuttamasta yhteiskunnasta Jarva ajautui varsin lähelle Jean-Luc Godardin visioita elokuvassa "Viikonloppu" (1967).


title: Risto Jarva

text: "Kun taivas putoaa" -elokuva (1972) tarkasteli puolestaan skandaalilehdistön toimintaa toimittajan ja hänen uhrinsa näkökulmista. Roskalehden toimittajan sanojen ja tekojen välinen ristiriita kasvaa häkellyttäviin mittoihin. Oikeuttavatko korkeat päämäärät alhaiset teot, kysyy Jarva, ja jättää kysymyksen katselijoidensa pohdittavaksi. "Yhden miehen sota" (1973) oli taas lähestulkoon inhorealistinen kuvaus kaivinkoneyrittäjän tylystä arjesta, työyhteisön, perheen ja muun elämänpiirin toisilleen asettamista ristiriitaisista vaatimuksista.


title: Risto Jarva

text: "Mies joka ei osannut sanoa ei" (1975) käynnisti Jarvan uralla täysin uuden, komedialähtöisen suuntauksen, joka syveni filosofis-eettisten pohdiskelujen suuntaan elokuvien "Loma" (1976) ja etenkin "Jäniksen vuosi" (1977) myötä. Nämä elokuvat, joiden pääosia esitti Antti Litja, olivat kohtuullisia menestyksiä myös taloudellisesti.


title: Risto Jarva

text: Jarva kuoli auto-onnettomuudessa Helsingin Kuusisaaressa palatessaan "Jäniksen vuosi" -elokuvan kutsuvierasnäytöksestä hieman puolenyön jälkeen 16. joulukuuta 1977. Jarvaa kuljettanutta taksia vastaan tullut kuorma-auto joutui erittäin liukkaalla tiellä sivuluisuun, jolloin taksi törmäsi sen kylkeen ja rusentui lavan alle. Jarva ja taksin kuljettaja jäivät puristuksiin ja saivat välittömästi surmansa.Risto Jarva toimi lisäksi käsikirjoittajana elokuvissa "Lapsen oikeudet" (ohjaus Jaakko Pakkasvirta, 1970), "Kromi" (Kullervo Kukkasjärvi, 1971) ja "Kemira – kemian teollisuutta" (Kukkasjärvi, 1974) ja leikkaajana elokuvissa "Suomalainen pöydänkattaja" (Antti Peippo, 1973) ja "Sporting Finland" (Matti Kuortti, 1974).


title: Määräala

text: Määräala tarkoittaa kiinteistön rajoiltaan määrättyä aluetta. Määräala voidaan erottaa omaksi kiinteistökseen lohkomalla. Lohkomisen tuloksena syntyvää uutta kiinteistöä kutsutaan "lohkokiinteistöksi", lohkottavaa kiinteistöä "emäkiinteistöksi" sekä emäkiinteistön jäljelle jäävää osaa "kantakiinteistöksi".


title: Määräala

text: Tavallisesti määräala syntyy, kun emäkiinteistön omistaja luovuttaa alueen kiinteistöstään ulkopuoliselle. Määräalan vaihdantaan sovelletaan samoja oikeussääntöjä kuin varsinaisen kiinteistön kauppaan. Määräalalle on siksi haettava lainhuutoa samoin edellytyksin kuin kiinteistöllekin. Määräalan lohkominen tulee viran puolesta vireille, kun määräalalle myönnetään lainhuuto.


title: Bensiini

text: Bensiini on satojen eri hiilivetyjen seos, jota käytetään pääasiassa autojen, mutta myös liikuteltavien työkalujen, kuten ruohonleikkureiden ja moottorisahojen voimanlähteinä käytettävissä polttomoottoreissa polttoaineena sekä rasvojen ja öljyjen uutos- ja liuotinaineena.


title: Bensiini

text: Bensiinin tiheys on noin 0,75 kg/l ja lämpöarvo noin 43 MJ/kg (n. 9 kWh/l). Vedyn lämpöarvo on 120 megajoulea kilo, akut voivat parhaassa tapauksessa varastoida 2–3 megajoulea kiloa kohti. Tyypillisesti tiheyden ja lämpöarvon vaihteluväli on pieni eri tavoilla valmistettujen bensiinien välillä.


title: Bensiini

text: Bensiinin energiasisältö on huomattavan suuri verrattuna esimerkiksi litiumioniakkuihin, joiden energiasisältö on 540–720 kJ/kg. Bensiini sisältää yli 50 kertaa enemmän energiaa painokiloa kohden kuin parhaat ladattavat akut ja yli 16 kertaa enemmän kuin parhaat paristot.


title: Bensiini

text: Yksi litra bensiiniä tai dieselöljyä sisältää noin 8,6 kilowattituntia energiaa. Viidenkymmenen litran tankkiin mahtuu energiaa 430 kilowattituntia, ja tämä energiavarasto painaa vajaat 40 kiloa. Jos kulutus on viisi litraa sadalla kilometrillä, tankillisella pääsee tuhat kilometriä. Perinteisiin litiumakkuihin tehoa mahtuu 150 wattituntiin kiloa kohti. Eli vastaamaan tuota tankkia tarvitaan noin kuusisataa kiloa akkuja. Sähköauton hyötysuhde on kuitenkin paljon parempi kuin polttomoottorikäyttöisen. Sähköenergiasta siirtyy pyöriin vähintään 85 prosenttia, bensiinin energiasta vain 15.


title: Bensiini

text: Bensiinin pääkomponentteja ovat 4–12 hiiliatomia molekyylissä sisältävät hiilivedyt. Koostumuksesta on yleensä aromaattisia hiilivetyjä enimmillään noin 40 % ja ei-aromaattisia noin 60 %.


title: Bensiini

text: Autoissa käytettävän bensiinin kiehumispiste on yleensä 30–200 °C.


title: Bensiini

text: Suomessa moottoribensiinin bentseenipitoisuus saa olla korkeintaan 5 %. Bensiinissä ei saa olla juuri lainkaan rikkiyhdisteitä, jotka aiheuttavat moottorin syöpymistä. Rikki poistetaan jo maaöljystä katalyyttisesti.


title: Bensiini

text: Maaöljystä eli raakaöljystä tislaamalla saadun, nykyaikaisille polttomoottoreille kelpaamattoman, kevytbensiinin oktaanilukua voidaan parantaa reformoimalla. Reformointi on katalyyttinen prosessi, jossa lämmön ja katalyytin vaikutuksesta bensiinissä olevien hiilivetyjen rakenne muuttuu siten, että tapahtuu dehydrautumista, syklisoitumista ja isomeroitumista. Aikaisemmin oktaanilukua kohotettiin tetraetyylilyijy-yhdisteellä, mutta katalysaattoriautojen myötä ja ympäristön saastumisen vuoksi lyijyn käytöstä on luovuttu. Nykyisin oktaanilukua lisätään ns. oksygenaateilla, jotka myös edistävät palamista. Vuosituhannen vaihteessa yleisin oksygenaatti oli MTBE (metyyli-tert-butyylieetteri). Nykyisin maaliikenteen bensiinissä käytetään etanolia sekä oktaaniluvun korottamiseksi että palamistuloksen parantamiseksi.


title: Bensiini

text: Ilmailussa käytetään edelleen pieniä määriä lyijyä.


title: Bensiini

text: Bensiini on myös erittäin tulenarkaa, sillä sen leimahduspiste on −40 °C. Leimahduspiste on alin lämpötila, jossa haihtunut höyry saattaa syttyä kipinästä. Haihtumiseen taas vaikuttaa bensiinin höyrynpaine, joten on olemassa kesä- ja talvilaatuja.


title: Bensiini

text: Toisaalta bensiinin syttymisherkkyyttä liioitellaan; nestemuodossa bensiini syttyy pelkästä kuumuudesta vasta yli 400 °C:n lämpötilassa, mutta höyrymuodossa bensiini saattaa syttyä kipinästä jo −40 °C:n lämpötilassa.


title: Bensiini

text: Suomessa jalostetun bensiinin käytöstä syntyy katalysaattorilla varustetulla henkilöautolla ajettaessa yhteensä noin 2,85 kg/litra ilmastonmuutosta kiihdyttäviä kasvihuonekaasupäästöjä. Moottorissa syntyvien hiilidioksidipäästöjen osuus on 2,35 kg/litra. Katalysaattorissa syntyvän typpioksiduulin osuus on noin 0,115 ekvivalenttikiloa/litra. Jalostuksen ja kuljetusten osuus on 0,38 kg ekvivalenttikiloiksi muunnettuja kasvihuonekaasupäästöjä/litra.


title: Bensiini

text: Lentobensiiniä käytetään ilmailun bensiinimoottoreissa, lähinnä pienkoneiden polttoaineena. Yleisin lentobensiinilaatu on 100-oktaaninen 100 LL (”Low Lead”, vähälyijyinen) ja voi sisältää lyijy-yhdisteitä niiden sisältämän lyijyn määrällä mitaten enintään 0,56 grammaa litrassa. Suurempien lentokoneiden ja helikoptereiden suihku- ja potkuriturbiinimoottorit, kuten myös pienkoneiden dieselmoottorit, käyttävät polttoaineena lentopetrolia.


title: Bensiini

text: Vuonna 2013 Suomessa bensiiniä myivät eniten seuraavat huoltoasemat:


title: Vangin dilemma

text: Vangin dilemma on yksi tavallisimpia peliteorian käsittelemiä valintatilanteita. Sen kehittivät Merrill Flood ja Melvin Dresher vuonna 1950 toimiessaan Rand Corporationissa. Tosin he eivät puhuneet tästä pelistä sen nykyisellä nimellä, vaan kutsuivat sitä peliteoriaksi. Pelin kansantajuisti Vangin dilemmaksi Albert Tucker.


title: Vangin dilemma

text: Kaksi henkilöä ovat tehneet rikoksen ja jääneet siitä kiinni, joten heitä uhkaa vankeus. He kuitenkin ovat sopineet yhteisen tavan toimia: olla puhumatta kuulustelijoille mitään. Kuulustelujen alettua vangit eivät voi viestiä keskenään. Kuulustelijat tarjoavat vasikoijalle hyvitystä ja uhkaavat hiljaisena pysyvää kovalla rangaistuksella. Jos molemmat pysyvät hiljaa, kumpikin saa rangaistukseksi vuoden vankeutta. Jos molemmat vasikoivat, kumpikin saa kaksi vuotta vankeutta. Jos vain toinen vasikoi, hän pääsee vapaaksi ja vaiti pysynyt saa kolmen vuoden vankeusrangaistuksen.


title: Vangin dilemma

text: Pulma on siinä, että mitä tahansa toinen valitseekin, itselle parempi vaihtoehto on valita vasikointi. Yhteisen edun mukaista olisi kuitenkin molempien vaieta. Jos vanki A on vaiennut kuten sovittu, B saa vaikenemalla vuoden vankeutta, kun vasikoimalla pääsee vapaaksi. Jos A on vasikoinut, B saa vaikenemalla kolme vuotta vankeutta ja vasikoimalla vain kaksi. Tavallisesti itsekäs ja omaa etua ajatteleva valitsisi siis vasikoinnin ja varmistaisi lyhyemmän vankilatuomion mieluummin, kuin jos olisi vaiti toisen tunnustaessa. Kuitenkin yhteistuloksena tämä on huonompi kuin yhteistyöllä saavutettu tulos.


title: Vangin dilemma

text: Tapauksesta tekee siis dilemman se, että ratkaisu, jossa molemmat tunnustavat, on pareto-inferiorinen. Tämä tarkoittaa, että ratkaisu on vankien yhteenlasketun kokonaishyödyn kannalta heikompi vaihtoehto kuin ratkaisu, jossa molemmat vaikenevat.


title: Vangin dilemma

text: Jos vankien välillä on vakaa luottamus ja aikomus toimia yhdessä, pelin summatulos (kummankin vangin yhteenlaskettu rangaistus) on paras mahdollinen: kumpikin saavat vuoden vankeutta. Peliteorian mukaan tämä tilanne ei toteudu, mikäli peli pelataan vain kerran.


title: Vangin dilemma

text: Vangin dilemman strategian piirteet tulevat esiin vasta toistuvalla vangin dilemmalla, jossa peliä pelataan toistuvasti saman kumppanin kanssa.


title: Vangin dilemma

text: Vangin dilemma on matemaattinen malli, jossa muiden tekijöiden kuin vankien päätöksenteon oletetaan olevan muuttumattomia. Malli ei siis vastaa tosielämää. Kyseisessä mallissa esimerkiksi oletetaan vangeilta luottamusta vasikoinnin etujen toteutumiseen. Kyseinen malli saisi aivan toisen luonteen jos vankien luottamus toisen paljastamisesta saatavaan palkintoon olisi heikko.


title: Kasvipatologia

text: Kasvipatologia on oppi kasvitaudeista. Niitä aiheuttavat sekä bioottiset että abioottiset tekijät. Bioottisiin tekijöihin kuuluvat loiskasvit, sienet, bakteerit, virukset ja viroidit. Sen sijaan eläinten aiheuttamia tuhoja ei lasketa kasvipatologiaan. Abioottisia tekijöitä ovat muun muassa ravinnepuutokset. Suomessa kasvipatologiaa voi opiskella vain Helsingin yliopiston maataloustieteiden laitoksella.


title: Preussi

text: Preussi (, , liettuaksi "Prūsija") oli merkittävä saksalainen valtio, joka syntyi Preussin herttuakunnasta ja Brandenburgin markkreivikunnasta. Preussia hallitsi vuosisatojen ajan Hohenzollernin suku, joka onnistui laajentamaan maa-aluettaan tavattoman hyvin järjestäytyneen ja tehokkaan armeijan avulla. Berliiniä vuodesta 1701 pääkaupunkinaan käyttäneellä Preussilla oli merkittävä vaikutus Saksan historiaan.


title: Preussi

text: Nimi Preussi viittaa muinaispreussilaisiin, Baltiassa asuneisiin ihmisiin jotka olivat sukua latvialaisille ja liettualaisille. 1200-luvulla Saksalainen ritarikunta valloitti ”Vanhan Preussin”. Vuonna 1308 nämä ristiretkeläiset valloittivat aiemmin Puolalle kuuluneen alueen Pomeralian. Tälle alueelle alkoi muuttaa saksalaisia, ja kulttuurin saksalaistuminen oli hyvin selvää koko alueella lukuun ottamatta eteläosia, jotka olivat puolalaistuneet. Vuonna 1466 alue jaettiin kahteen osaan, mutta vuodesta 1618 lähtien Itä-Preussilla oli Brandenburgin vaaliruhtinaskunnan kanssa yhteinen Hohenzollern-sukuinen hallitsija.. Vuonna 1701 Fredrik I kruunautti itsensä Preussin kuninkaaksi, ja tämän jälkeen koko Hohenzollernien valtakuntaa, Brandenburg mukaan luettuna, alettiin yleisesti nimittää Preussin kuningaskunnaksi. 1700-luvun lopulta lähtien suuresti laajentunut Preussi hallitsi Pohjois-Saksaa poliittisesti ja taloudellisesti ja oli väkiluvultaan alueen suurin valtio. Saksan yhdistyttyä 1871 Preussi oli Saksan keisarikunnan suurin ja vaikutusvaltaisin liittomaa (saks. Bundesland, eli osavaltio).


title: Preussi

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Preussista tuli osa Weimarin tasavaltaa osavaltiona. Se tosin menetti asemansa 1932 ja joutui "de facto" natsivallan alle 1933 ja liittoutuneiden valloittamaksi 1945. Toisen maailmansodan jälkeen Preussi jaettiin Puolan, Neuvostoliiton ja molempien Saksojen kesken, minkä jälkeen Preussi on ollut vain historiallinen, maantieteellinen ja jopa kulttuurillinen alue.


title: Preussi

text: Preussin nimi juontaa juurensa Itämeren kaakkoiskolkassa eläneestä samannimisestä baltialaisesta heimosta ja heidän puhumastaan muinaispreussin kielestä. Muinaispreussilaiset kukisti vuonna 1283 saksalainen ritarikunta, joka valloitti maan. Alueelle alkoi muuttaa saksalaisia uudisasukkaita. Preussilaisten saksalaiset nujertajat alkoivat sitten käyttää itsestään nimitystä preussilainen. Tuolloin syntyi myös saksalainen maanomistusluokka junkkerit, jotka säilyttivät merkittävän poliittisen valta-aseman sotilaallisen merkityksensä päätyttyä feodalismin lopun myötä.


title: Preussi

text: Länsi-Preussi joutui Puolalle vuonna 1466. Itä-Preussin ritarikunta sai pitää, mutta sekin alistettiin Puolan kuninkaan lääninherruuteen. Suurmestari Albrekt muutti alueensa protestanttiseksi Preussin herttuakunnaksi vuonna 1525. Vuonna 1618 Itä-Preussin peri Brandenburgin vaaliruhtinas Juhana Sigismund Hohenzollern, ja vuonna 1657 (lopullisesti 1660) vaaliruhtinas Fredrik Vilhelm onnistui vapauttamaan Itä-Preussin Puolan lääniherruudesta. Koska Brandenburg oli yksi Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan tärkeimmistä valtioista - vaaliruhtinaat valitsivat uuden keisarin entisen kuoltua - valtiota kutsuttiin vielä pitkään Brandenburgiksi ja 1700-luvulla Brandenburg-Preussiksi.


title: Preussi

text: Vuonna 1701 Brandenburgin vaaliruhtinas julistautui kuninkaaksi, joskaan hän ei saanut käyttää hallitsijanimeä "Preussin kuningas" vaan "kuningas Preussissa". Kyseessä oli kompromissi Pyhän Saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsijan kanssa, minkä lisäksi muiden eurooppalaisten hallitsijoiden oli näin helpompaa hyväksyä Hohenzollern-suvun nostaminen kuninkaalliseen säätyyn. Tällöin muodostettuun Preussin kuningaskuntaan kuuluivat toisistaan erillään sijainneet Brandenburgin alue Berliinin seudulla sekä Itä-Preussi; Brandenburg säilyi edelleen osana keisarikuntaa, mutta se otti ulkopolitiikassaan merkittäviä vapauksia ja kykeni sanelemaan itselleen hyvät ehdot keisariäänestyksissä vallankahvassa pysytteleviltä Habsburgien keisarisuvulta.


title: Preussi

text: Preussin ensimmäisen kuninkaan Fredrik I:n seuraaja, vuosina 1713–1740 hallinnut Fredrik Vilhelm I pani kuntoon sotalaitoksen ja valtion raha-asiat ja valloitti Ruotsilta osan Etu-Pommeria. Hänen seuraajansa Fredrik II Suuren hallitusaikana (1740–1786) Preussi kohosi suurvallaksi. Itävallan perimyssodassa se valloitti Sleesian ja puolustautui seitsenvuotisessa sodassa 1756–1763 menestyksellisesti ylivoimaa vastaan. Puolan ensimmäisessä jaossa vuonna 1772 Preussi sai Brandenburgin ja Itä-Preussin välissä sijainneen, siihen saakka Puolalle kuuluneen Länsi-Preussin (suunnilleen saman alueen, joka paljon myöhemmin, vuosina 1919–1939, tunnettiin Puolan käytävänä), minkä jälkeen valtion alue muodosti yhtenäisen kokonaisuuden. Seuraavissa jaoissa Fredrik Vilhelm II:n aikana (1786–1797) Preussi sai vielä laajoja alueita. Liitettyään Länsi-Preussin valtakuntaansa Fredrik II Suuri sai historiallisen oikeutuksen käyttää itsestään nimitystä Preussin kuningas, eikä enää kuningas Preussissa. Hänen jälkeensä tulleet kuninkaat kantoivat myös tätä titteliä aina viimeiseen preussilaiseen kuninkaaseen Vilhelm II:een saakka.


title: Preussi

text: Oltuaan ensin puolueeton Fredrik Vilhelm III (1797–1840) julisti vuonna 1806 Ranskaa vastaan sodan vastalauseena sille, että Ranska esiintyi läntisten ja pohjoisten saksalaisvaltioiden suojelijana - roolissa, joka perinteisesti oli kuulunut preussilaisille. Preussi kärsi kuitenkin tappiot Jenan ja Auerstädtin taisteluissa. Tämän jälkeen Napoleon marssi Berliiniin. Tilsitin rauhassa 1807 Preussi luovutti Elben länsipuoliset alueet sekä Puolan toisessa (1793) ja kolmannessa jaossa (1795) hankkimansa alueet. Tämän lisäksi Preussi pakotettiin vastahankaiseen liittolaissuhteeseen Ranskan kanssa ja se joutui tämän takia toimimaan mobilisaatioalueena Ranskan sotaretkellä Venäjää vastaan 1812, minkä lisäksi preussilaisia joukkoja osallistui sotaretkelle. Vuosien 1806-1807 tappion jälkeen sotalaitos oli uudistettu, maaorjuus lakkautettu ja kunnallinen itsehallinto perustettu. Uudistustyö, jonka johdossa olivat von Stein, von Scharnhorst ja von Gneisenau, sai yhdessä Fichten isänmaallisen herätystoiminnan kanssa aikaan kansallisen innostuksen ja voimakkaan vapauden vaatimuksen, joka levisi Preussista koko Saksaan. Napoleonin kärsittyä tappion Venäjällä oli pitkälti preussilaisen kenraali Johan David Ludwig kreivi Yorckin omavaltainen päätös kääntää aseet venäläisten sijaan ranskalaisia vastaan. Vuonna 1813 Blücherin komentama Preussin armeija johtikin saksalaisten sotaa Napoleonia vastaan. Wienin kongressin jälkeen Preussi liittyi Pyhään Allianssiin.


title: Preussi

text: Fredrik Vilhelm IV:n aikana vuonna 1848 Ranskassa puhkesi helmikuun vallankumous, joka johti levottomuuksiin myös Berliinissä. Vasta 1850 kuningas sääti Preussille perustuslain. Vilhelm I:n hallitsijakausi (1861–1888) alkoi vapaamielisenä, mutta kuningas joutui pian kiistaan valtiopäivien kanssa, jotka eivät myöntäneet varoja armeijan uudistamiseen. Kuningas nimitti pääministerikseen Otto von Bismarckin, joka hankki siihen varat ilman edustajakamarin suostumusta, koska hän pyrki yhdistämään Saksan Preussin johdolla. Vuonna 1864 Preussi liittoutui Itävallan kanssa Tanskaa vastaan, joka sodassa menetti Lauenburgin, Slesvigin ja Holsteinin. Saaliista syntyi voittajien kesken sota 1866. Itävallan oli Prahan rauhassa 1866 erottava Saksan liitosta ja suostuttava siihen, että Slesvig ja Holstein sekä Itävaltaa sodassa auttaneet Hannoverin kuningaskunta, Hessen-Kasselin vaaliruhtinaskunta, Nassau ja Frankfurt am Main liitettiin Preussiin.


title: Preussi

text: Mainin pohjoispuoliset valtiot yhtyivät Preussin johtamaksi Pohjois-Saksan liitoksi, ja Preussi teki Etelä-Saksan valtioiden kanssa puolustus- ja hyökkäysliiton. Ranskan–Preussin sodassa 1870–1871 sekä Etelä- että Pohjois-Saksan valtiot yhtyivät Preussin johtamaksi liittoumaksi, ja sodan jälkeen ne yhdistyivät Saksan valtakunnaksi. Preussin kuninkaasta Vilhelm I:stä tuli Saksan keisari. Preussilla oli Saksan keisarikunnassa muita osavaltioita voimakkaampi asema: hallitsija esiintyi arvonimellä ”Saksan keisari ja Preussin kuningas”, Saksan valtakunnankansleri oli pääsääntöisesti samalla myös Preussin pääministeri, ja valtakunnan hallinto hoidettiin Preussin ministeriöiden kautta. Vuoteen 1918 saakka, jolloin Preussista tuli tasavalta, se oli verraten vanhoillisesti hallittu valtio.


title: Preussi

text: 1918 viimeinen Saksan keisari ja Preussin kuningas Vilhelm II luopui kruunusta, ja Preussista tehtiin tasavalta, Preussin vapaavaltio. Versailles’n rauhassa 1919 Saksa menetti uudestaan itsenäistyneelle Puolalle osan Preussin alueesta, josta muodostettiin Puolan käytävä. Se jakoi Saksan ja samalla Preussin alueen kahtia erottaen Itä-Preussin muusta Saksasta. Kansallissosialistit saivat 1933 vallan Preussissa, ja sen pääministeriksi nimitettiin Hermann Göring.


title: Preussi

text: Vuonna 1945 neuvostojoukot miehittivät koko Itä- ja Keski-Saksan (mukaan lukien Berliinin). Oder–Neisse-linjan itäpuolelle jääneet alueet, Sleesia, suurin osa Pommeria, Itä-Brandenburg ja Itä-Preussi (lukuun ottamatta pohjoisinta osaa) jäivät Puolalle. Königsberg (nykyisin Kaliningrad) siirtyi Neuvostoliiton hallintaan, ja nykyään alue on eksklaavina erillään emämaastaan Venäjästä. Arviolta kymmenen miljoonaa saksalaista pakeni tai karkotettiin näiltä alueilta saksalaisten joukkomuuton aikana. Liittoutuneiden valvontakomissio lakkautti 1947 Preussin valtion ja pilkkoi sen alueen osavaltioiksi. Yhtenä syynä Preussin nimen hävittämiseen kartalta oli se, että Preussin valtio oli monien mielestä muodostunut saksalaisen militarismin vertauskuvaksi.


title: Elfriede Jelinek

text: Elfriede Jelinek (s. 20. lokakuuta 1946 Mürzzuschlag, Steiermark) on itävaltalainen kirjailija, isänsä puolelta juutalais-tšekkiläistä syntyperää. Hän sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 2004.


title: Elfriede Jelinek

text: Jelinekin tuotannon teemoja ovat valta ja alistaminen, ja niinpä häntä on pidetty feministisenä kirjailijana, vaikka monissa teoksissa vallankäyttö liittyy myös luokkayhteiskunnan rakenteisiin.


title: Elfriede Jelinek

text: Jelinek syntyi Mürzzuschlagissa, mutta kasvoi Wienissä. Lapsena hän oli hoidettavana Hans Aspergerin klinikalla. "En ollut Aspergerin autistinen, mutten myöskään kaukana siitä" hän totesi haastattelussa vuonna 1995" "Sensijaan että äitini olisi lähettänyt minut leikkimään ikäisteni kanssa, hän lähetti minut vakavasti neuroottisten ja psykopaattien joukkoon" . Jelinek opiskeli pianonsoittoa Wienin konservatoriossa, kunnes kärsi hermoromahduksesta 17-vuotiaana. Hän aloitti kirjoittamisen edistääkseen toipumista. Opiskeltuaan Wienin yliopistossa hän julkaisi ensimmäisen runokokoelmansa 1967 ja romaaninsa 1970.


title: Elfriede Jelinek

text: Jelinekin näytelmistä on Suomessa esitetty "Clara S" ja "Rechnitz" (Tuhon enkeli). Jelinekin teoksia on suomentanut Jukka-Pekka Pajunen: romaanin "Pianonsoittaja" ("Klavierspielerin") vuonna 2005, romaanin "Halu" ("Lust") vuonna 2008. ja näytelmän "Rechnitz" 2015.


title: Elfriede Jelinek

text: Jelinekin muita teoksia ovat muun muassa vuonna 1967 julkaistu runoteos "Lisas Schatten", romaanit "Wir sind lockvögel, baby!" (1970), "Die Ausgesperrten" (1980) ja "Die Liebhaberinnen" (1975), näytelmä "Bambiland" (2003) sekä omaelämäkerrallinen romaani "Die Klavierspielerin" (1983), jonka pohjalta Michael Haneke ohjasi elokuvan "Pianonopettaja" (2001).


title: Taajuusmuuttaja

text: Taajuusmuuttaja (taajuudenmuuttaja, invertteri, moottorivaihtosuuntaaja, taajuudenmuutin) on sähkölaite, joka kytketään kahden erillisen sähköverkon välille. Sähköverkkojen jännitteen taajuus ja amplitudi voivat poiketa toisistaan. Yleisin käyttökohde on kytkeä taajuusmuuttaja vaihtosähkömoottorin tai -generaattorin ja valtakunnallisen sähköverkon väliin. Tällöin taajuusmuuttaja on osa moottori- tai generaattorikäyttöä, missä se vastaa moottorin tai generaattorin ohjauksesta. Sähkömoottorikäyttö käsittää sähköverkon, sähkömoottorin sekä tarvittavan ohjauslaitteiston.


title: Taajuusmuuttaja

text: Moottorikäytössä taajuusmuuttajaa käyttämällä vaihtosähkömoottori saadaan pyörimään prosessin tarpeen mukaisella nopeudella, jolloin moottorilla suoritettava prosessi tehostuu ja virrankulutus vähenee usein huomattavasti. Jos vaihtosähkömoottori kytketään suoraan sähköverkkoon, moottori pyörii verkon taajuuden määräämällä nopeudella. Jos taajuusmuuttajaa ei käytetä, prosessin säädössä on käytettävä muita apukeinoja, esimerkiksi vaihteistoja tai puhallin- ja pumppukäytöissä kuristimia. Taajuusmuuttajan avulla päästään portaattomaan säätöön moottorille syötettävää taajuutta muuttamalla.


title: Taajuusmuuttaja

text: Yhtenä suurimpana etuna taajuusmuuttajan käytössä on energian säästö kun moottoria käytetään aina prosessin tarpeen mukaisella nopeudella. Energian säästö on erityisesti huomattava pumppu- ja puhallinkäytössä, joissa energian tarve pienenee suhteessa nopeuden kolmanteen potenssiin. Taajuusmuuttajalla aikaansaatu säästö on merkittävää myös tilanteissa, joissa kanavassa virtaavan nesteen tai kaasun virtausta muuten säädeltäisiin kuristamalla. Monissa pumpuissa säästöt ovat yli 50 % ja tämä merkitsee suurilla pumppaustehoilla myös suurta rahasäästöä. Taajuusmuuttajien käyttö lisääntyykin voimakkaasti juuri tästä syystä. Taajuusmuuttajan lisäetuina saavutetaan sähköverkon ja käyttölaitteistojen rasitusten pieneneminen (esimerkiksi kiihdytys- ja hidastustilanteet).


title: Taajuusmuuttaja

text: Taajuusmuuttajia voidaan käyttää monissa teollisuuden sovelluksissa, joissa on käytössä vaihtosähkömoottoreita. Tyypillisimpiä sovelluksia ovat pumppu- ja puhallinkäytöt, hissit, kuljettimet, paperikoneiden voimansiirrot sekä yleisesti kaikki vaihtosähköpohjaiseen voimansiirtoon perustuvat laitteistot kuten esimerkiksi modernit sähköveturit, laivojen potkurikäytöt,sähköautot ja hybridiautot sekä tuulivoimalat.


title: Taajuusmuuttaja

text: Taajuusmuuttajien tehoalue ulottuu pienjännitteellä (400-690 V) muutamista wateista aina useisiin megawatteihin.


title: Taajuusmuuttaja

text: Taajuusmuuttajan käytössä kulkuneuvojen oikosulkumoottorien ohjaukseen on suomalaisella Oy Strömberg Ab:llä merkittävä osuus. 1970-luvun alussa Strömberg käynnisti vuosia kestäneen tutkimusohjelman, jota johti DI Martti Harmoinen ja joka tähtäsi vaihtovirtamoottorin taajuusmuuttajan kehittämiseen. Yksi tutkimusohjelman onnistumisen kannalta keskeisistä valinnoista oli päätös käyttää pulssinleveystekniikkaa moottoriin kierrosnopeuden säätöön. Vuonna 1982 käyttöön otettu Helsingin metro oli maailman ensimmäinen taajuusmuuttajatekniikkaa ja oikosulkumoottoreita käyttävä suuren mittakaavan kulkuneuvosovellus maailmassa.


title: Taajuusmuuttaja

text: Strömbergin kehittämä taajuusmuuttajateknologia siirtyi yrityskaupan myötä 1987 ruotsalaiselle ASEA:lle ja edelleen vuonna 1988 tapahtuneen ASEA:n ja Brown, Boveri & Cie.:n fuusion myötä syntynelle ABB:lle. ABB:n taajuusmuuttajavalmistus sijaitsee edelleen Suomessa.


title: Taajuusmuuttaja

text: Taajuusmuuttajalla muokataan kiinteätaajuisesta ja -amplitudisesta vaihtosähkösyöttöverkosta vaihtosähkömoottorille haluttu syöttötaajuus ja -jännite. Säätämällä moottorin syöttötaajuutta ja -jännitettä voidaan moottorin pyörimisnopeus ja sen tuottama vääntömomentti ohjata halutuiksi. Osalla taajuusmuuttajista voidaan myös millä tahansa nopeudella pyörivästä generaattorista tuleva teho ohjata kiinteätaajuiseen syöttöverkkoon.


title: Taajuusmuuttaja

text: Yleisin taajuusmuuttajatyyppi on toimintaperiaatteeltaan kolmivaiheinen, sisältäen tasasuuntaajan, suodatus- ja kapasitanssipiirin, joka samalla toimii sähköenergian välivarastona sekä vaihtosuuntaajan. Ensimmäiseksi syöttötaajuus tasasuunnataan tarvittavaa tehoa vastaavalla, esimerkiksi diodi- tai tyristorisillalla tasajännitteeksi. Transistori ei voi korvata tyristoria tasasuuntauksessa, koska transistorin napaisuutta ei voida muuttaa. Tyristorilla voidaan tehdä osavaihetasasuuntausta säätämällä tyristorin syttymispistettä ja näin säätää esimerkiksi tehoa tasasuuntausvaiheessa. Tasasuuntaus saattaa aiheuttaa häiriöitä ja häviöitä syöttöverkkoon esimerkiksi loistehon vuoksi. Syöttöverkkoa suojataan tavallisesti kuristinyhdistelmillä. Tasasuunnatun sähkötehon suodatus tapahtuu kuristinten ja kondensaattorien yhdistelmillä. Tässä osassa on erityisen tärkeässä roolissa kondensaattori, johon tasasuunnattu sähköteho syötetään ja jonka rooli on myös vakauttaa vaihtosuuntaajan syöttöä. Mikäli syöttöjännite on valmiiksi tasavirtaa, kuten esim. aurinkokennoissa, raitioteillä ja metroissa, ei tasasuuntausvaihetta tarvita. Tämä yksinkertaistaa kalustossa käytettävää taajuusmuuttajaa.


title: Taajuusmuuttaja

text: Vaihtosuuntauksessa käytetään kytkinkomponentteja, jotka muodostuvat ulostulovaiheiden lukumäärän mukaisesti tyristori- tai nykyisin käytetyimmistä IGBT-transistoripareista. Yksi komponentti kustakin parista johtaa kerrallaan nopeassa tahdissa käyttäen esimerkiksi pulssinleveysmodulaatiota (, PWM). Syntynyt vaihtojännite on muodoltaan pulssileveydeltään vaihtelevaa kanttiaaltoa, mutta ennen ulossyöttöä suodatettu jännite on lähellä sinikäyrää. Toimintaa voidaan kuvata esimerkiksi ajattelemalla, että moottorijohtimet kytketään vuorotellen vakautinkondensaattorin positiiviseen ja negatiiviseen kiskoon taajuudella, joka määräytyy tehokomponentin sytytystiheyden mukaan.


title: Taajuusmuuttaja

text: Taajuusmuuttajassa käytettävät tehopuolijohteet eroavat tavallisen elektroniikan käyttämistä komponenteista siinä, että niiden jännite- ja virtakestoisuudet ovat huomattavasti suurempia. Vaihtosuuntauksessa käytettävien kytkinkomponenttien ohjaamiseen tarvittava elektroniikka mitoitetaan muuttajalta vaadittavien ominaisuuksien mukaan. Vaativimmissa taajuusmuuttajissa tämä ohjauselektroniikka on kehitetty varsin pitkälle ja sisältää monipuoliset säätöohjelmistot.


title: Taajuusmuuttaja

text: Taajuusmuuttajan etuja ovat muun muassa pehmeä käynnistys, säädettävät kiihdytys- ja hidastusajat, moottorin tarkka nopeudensäätö, hyvä kauko-ohjausmahdollisuus, mahdollisuus ohjata ja seurata moottoria tietokoneella, mistä seuraa mahdollisuus korkeaan automaatioasteeseen, yksinkertainen rakenne (ei mekaanisia osia juuri lainkaan), sekä alhaiset rakenneosa- ja työkustannukset.


title: Taajuusmuuttaja

text: Tunnettuja taajuusmuuttajavalmistajia ovat muun muassa ABB, Delta, Siemens, Danfoss, Mitsubishi, Yaskawa, Omron sekä Vacon.


title: Taajuusmuuttaja

text: Suomessa toimii kaksi maailmanlaajuisesti merkittävää taajuusmuuttajavalmistajaa, ABB ja Vacon. Kansainvälisen monialakonsernin ABB:n taajuusmuuttajavalmistusta on Helsingissä Pitäjänmäellä. Lisäksi Vaasassa pääkonttoriaan pitävä Vacon on viime vuosina voimakkaasti kasvanut suomalaisvalmistaja. Vaconilla on taajuusmuuttajavalmistusta Suomen lisäksi Kiinassa, USA:ssa ja Italiassa.


title: Mercedes-Benz

text: Mercedes-Benz on saksalainen automerkki, jonka omistaa Daimler. Mercedes-Benz valmistaa henkilö-, paketti-, linja- ja kuorma-autoja.


title: Mercedes-Benz

text: Karl Benz ja Gottlieb Daimler kehittivät nopeakäyntisen moottorin ja auton 1880-luvulla. He alkoivat viedä hanketta eteenpäin ja saivat rahoitusta pankeilta ja yhteistyökumppaneilta. Benz perusti yrityksensä Benz & Cie vuonna 1883 ja Daimler yrityksensä Daimler-Motoren-Gesellschaft (DMG) vuonna 1890.


title: Mercedes-Benz

text: Vuonna 1902 DMG sai kokonaan uuden tuotenimen "Mercedes". Nimi tuli itävaltalaisen liikemiehen Emil Jellinekin tyttären lempinimen mukaan. Mercedes on espanjalainen naisen nimi, joka tarkoittaa arvostusta ja viehkeyttä.


title: Mercedes-Benz

text: Vuonna 1926 nuo Saksan kaksi johtavaa ja kaksi maailman vanhinta autojen valmistajaa yhdistivät toimintansa, ja Daimler-Benz syntyi. Silloin luotiin uusi tuotemerkki, johon yhdistettiin kummankin jo olemassa olleen tuotemerkin tunnusomaiset piirteet. DMG:lle kuuluva kolmisakarainen tähti ympäröitiin tuotenimellä ”Mercedes” ja yhtä kuuluisalla nimellä ”Benz”, jonka laakeriseppele liitti nämä kaksi nimeä yhteen.


title: Mercedes-Benz

text: Jo alusta alkaen Mercedes-Benz keskittyi valmistamaan näyttäviä ja ylellisiä autoja. Myös urheiluautot vakiinnuttivat paikkansa Mercedeksen mallistossa. Mercedes-Benz on valmistanut klassikoksi muodostuneita autoja, joista tunnetuin lienee lokinsiipinen 300 SL (W198, 1954–1957).


title: Mercedes-Benz

text: 1930-luvulla merkki osallistui aktiivisesti Grand Prix -kilpailuihin ja saavutti useita voittoja. Samalla tekninen tietämys kasvoi ja Mercedeksen tähdestä tuli autoalalla tunnettu symboli.


title: Mercedes-Benz

text: Suomeen ensimmäiset Mercedes-Benzit tulivat 1900-luvun alussa. Uudenkaupungin autotehtaalla valmistetaan nykyisin Mercedes-Benzin A-sarjaa (W176) ja GLC-malleja.


title: Mercedes-Benz

text: Mercedes-Benzin autot jaetaan mallisarjoihin, kuten A-sarja ja C-sarja. Mallisarjojen lisäksi jokaisella autolla on tehtaan sisäinen tyyppimerkintä, joka koostuu kirjaimesta ja kolmesta numerosta, esimerkiksi W124 tai R129. Tyyppimerkintöjen kirjaimet tarkoittavat korimallia: W124 on sedan, C124 on coupe, S124 on farmari, VF124 tai V124 on tehtaalla akseliväliltään pidennetty malli (V124: Lang-mallit, limusiinit; VF124: erikoiskori eli ambulanssit ja ruumisautot), A124 on nelipaikkainen avoauto ja R129 on roadster.


title: Mercedes-Benz

text: Mercedes-Benzin henkilöautot on vuoden 1994 jälkeen luokiteltu eri sarjoiksi (esimerkiksi C-sarja). Tarkemmin mallista kertoo tehtaan tyyppikoodi, joka ilmaisee korimallin (esimerkiksi W213 – nykyinen E-sarja). Esimerkiksi E 320 CDI T 4Matic: (E-sarjan farmari, 3,0 litran V6-dieselmoottori, neliveto.)


title: Mercedes-Benz

text: Mallien kirjainyhdistelmiä on johdettu muun muassa seuraavista sanoista:BlueTec on Mercedes-Benzin kehittämä tekniikka, jolla parannetaan autojen polttoainetaloutta ja vähennetään päästöjä. Tekniikka perustuu katalyyttiseen pelkistysprosessiin (SCR), joka vähentää esimerkiksi typpioksidi- ja hiukkaspäästöjä.


title: Mercedes-Benz

text: BlueTec on käytössä Mercedes-Benzin henkilö-, kuorma- ja linja-autoissa.


title: Mercedes-Benz

text: Mercedes-AMG on Mercedeksen omistama, Mercedeksen malleista erikoisversioita valmistava tytäryhtiö.


title: Juorut

text: Juorut eli kolmiokukat ("Tradescantia") kasvavat luonnonvaraisina Pohjois- ja Etelä-Amerikassa. Sukuun kuuluu muutamia kymmeniä lajeja. Amerikassa juorut ovat suosittuja puutarhakasveja. Sieltä niitä on tuotu Eurooppaan jo 1600-luvulla.


title: Juorut

text: Suomessa kasvatetaan huonekasveina useita juorulajeja, pääasiassa nopean kasvunsa ja kauniisti rönsyävien runsaslehtisten versojensa takia. Kasvit todellakin leviävät kuin juoru – versot voivat kasvaa jopa muutaman metrin mittaisiksi. Useimpien juorujen kukat ovat kolmiterälehtisiä, mistä kasvit ovat saaneet kolmiokukka-nimensä. Pienikokoiset kukat ovat valkoisia tai vaaleanpunaisia.


title: Juorut

text: Juoruista on jalostettu niin paljon erilaisia muunnoksia, että juorujen lajirajoista ja keskinäisistä sukulaisuussuhteista vallitsee jonkin verran epäselvyyttä. Perinteisin huonekasvi Suomessa on arkijuoru ("T. albiflora"). Arkijuorun lehdet ovat kokonaan vihreät ja kukat valkoiset. Koristeellisten kirjavien lehtien vuoksi kasvatetaan muun muassa juorukkia ("T. zebrina"), joka tunnetaan myös tieteellisellä nimellä "Zebrina pendula", ja brasilianjuorua ("T. fluminensis"). Myös arkijuorusta on jalostettu monia kirjavalehtisiä lajikkeita.


title: Juorut

text: Värikkäimpiä juoruja ovat herrasjuoru ("T. cerinthoides") ja purppurajuoru ("T. pallida"), joiden lehdet muuttuvat punaisiksi kun kasvit saavat riittävästi valoa. Herrasjuorun lehdet ovat yläpuolelta vihreät tai vihreän ja vaalean kirjavat, purppurajuorun molemmilta puolin sinertävän punaiset. Purppurajuorun lehdet ovat paksut ja mehevät. Huonekasveina kasvatetaan myös sukkulajuorua ("T. navicularis") ja viherjuorua ("T. crassula").Sukuun on aiemmin sijoitettu:


title: Juorut

text: Juorut kuuluvat kaikkein helppohoitoisimpiin huonekasveihin. Ne sopeutuvat hyvin monenlaisiin oloihin; kosteaan ja kuivaan huoneilmaan, paljoon ja vähään valoon ja kaikkiin asuinhuoneissa tavallisiin lämpötiloihin.


title: Juorut

text: Juorut viihtyvät amppelissa ikkunalla, mutta selviytyvät niukassakin valossa. Värikäslehtisten lajien ja lajikkeiden lehdet muuttuvat vähässä valossa vihreiksi, värinsä säilyttääkseen ne tarvitsevat runsasta valoa.


title: Juorut

text: Kesäisin juorut tarvitsevat runsaasti kastelua ja hyötyvät suihkuttamisesta. Lannoitusta tarvitaan kasvukaudella viikoittain. Talvella kastelua vähennetään ja lannoituksen voi lopettaa kokonaan.


title: Juorut

text: Useimpien juorujen versot ovat hauraita ja katkeavat helposti kasvia käsiteltäessä. Koska ikääntyessään juorujen versot jäävät lehdettömiksi, juoruja ei useinkaan kannata vaihtaa keväisin uuteen multaan. Sen sijaan istutetaan uusia kasveja pistokkaista. Jos vanhan kasvin halua uudistaa, sen versot voi leikata aivan lyhyiksi.


title: Juorut

text: Juorun lisääminen onnistuu mihin vuodenaikaan tahansa, helpoiten kuitenkin keväällä ja kesällä. Versojen latvoista katkotut pistokkaat voi juurruttaa vedessä tai istuttaa suoraan kosteaan multaan, muutama pistokas ruukkuunsa.


title: Pistooli

text: Pistooli on lyhyt käsituliase, jota on mahdollista käyttää yhdellä kädellä ja jossa ei ole kiinteää olkatukea toisin kuin "pitkissä käsituliaseissa", kuten esimerkiksi kiväärissä ja haulikossa.


title: Pistooli

text: Poikkeuksia tähän ovat erillisellä, yleensä irrotettavalla olkatuella varustetut pistoolit, "pistoolikarabiinit", esimerkiksi Mauser M1916 eli niin sanottu Ukko-Mauser tai Suomenkin poliisivoimien käytössä oleva MP5:n kertalaukausversio (toimintatapa "itselataava kertatuli"). Sarjatulimahdollisuudella varustetut MP5:n versiot luokitellaan kuitenkin konepistooliksi.


title: Pistooli

text: Lisävarusteena hankittavia, pikakiinnitysmahdollisuudella varustettuja olkatukia on valmistettu useita sotilaspistooleja varten, kuten esimerkiksi Remington 1858, Parabellum P08, Lahti L-35, Mauser C96 ja Glock 17.


title: Pistooli

text: Teholtaan pistoolit ovat yleensä kiväärejä heikompia.


title: Pistooli

text: Pistooli-sanasta on kaksi selitystä. Toista käytetään englantilaisella kielialueella ja toista saksalaisella.


title: Pistooli

text: Toisen mukaan pistooli tulee italian sanasta "pistolese", jonka merkityksiä ovat muun muassa ’[suuri] tikari, metsästysveitsi’. Tällaisen veitsen kokonaispituus saattaa olla jopa 60 senttimetriä. Sanalla on nykyitaliassa edelleen tämä merkitys. Pistolese, nimisana ’pistoialainen’, tulee Italian Toscanan kaupungista Pistoia, jossa valmistetaan edelleenkin rauta- ja terästuotteita, mutta uuden ajan alussa myös erilaisia kylmiä aseita ja tuliaseita. Italian "pistolet" on sanan lyhyempi muoto. Tämän selityksen mukaan pistooli on tarkoittanut alun perin tikaria, josta sana on siirtynyt käyttötarkoituksen mukaan tarkoittamaan ”ruutitikaria”, siis tikarin tavoin aivan lähietäisyydeltä käytettävää pienehköä tuliasetta. Tätä selitystä suosivat englantilaisia etymologisia sanakirjoja käyttävät. Nykyitaliassa pistooli on "pistola".


title: Pistooli

text: Toisen selityksen mukaan pistooli on peräisin myöhäiskeskiyläsaksasta, ja tarkemmin vielä itäkeskisaksasta. Keskiyläsaksa on nykyisen normisaksan, nykysaksan, jota kutsutaan germanistiikassa uusyläsaksaksi, edeltäjä ajalta noin 1050−1350 vuotta j. a. a. Yläsaksa on sitä saksaa, jonka perustalle normisaksa rakentui ja rakennettiin.


title: Pistooli

text: Myöhäisitäkeskisaksan loppuvaiheen aikana, 14. vuosisadalla tapahtuu tuliaseiden erittäin nopea leviäminen Euroopassa. Myöhäisitäkeskisaksassa käytettiin pienestä käsituliaseesta nimityksiä "pitschal" ja "pischulle", jotka tulevat tšekin sanasta "píšt’ala", joka merkitsee ’ruokoa, putkea, piippua, pilliä’. Sen lähtökohta on viheltämistä merkitsevä tšekin teonsana "pískat". Varhais-uusyläsaksan kautta ”vihellyspilli” muuttui pistooliksi, "das Pistole".


title: Pistooli

text: Kirjasuomeen pistooli (bistooli) ilmestyy ensimmäisen kerran vuonna 1642 Hartikka Speitzin Kustaa II Aadolfin sota-artiklojen suomennoksessa.


title: Pistooli

text: Pistoolit kehittyivät rinnakkain pitkien aseiden ohella. Pistoolin perusrakenne säilyi pitkään samanlaisena. Suustaladattavan pistoolin pääosat ovat piippu, lukko ja tukki.


title: Pistooli

text: Ensimmäiset pistoolit tulivat käyttöön viimeistään 1300-luvulla. Uudella ajalla pistooleista tuli pääasiassa ratsuväen aseita. 1520-luvulta eteenpäin ritarit alkoivat luopua peitsen käytöstä ja alkoivat aseistautua pistooleilla; pistoolilla kykeni ampumaan ennen rynnäkköä. 1500-luvun puolestavälistä alkaen syntyi ensimmäinen tuliasein varustautunut ratsuväen tyyppi, kyrassieerit. Kyrassieerit eivät, toisin kuin ritarit, rynnäköineet lähitaisteluun vihollista vastaan, vaan ampuivat etäisyyden päästä palatakseen lataamaan (karakolointi). Hakkapeliittojen aseistuksena oli kaksi pistoolia ja miekka, ja he rynnäköivät ritarien tavoin kiitolaukkaa päin vihollista ja ampuen pistoolinsa tyhjiksi aivan lähietäisyydeltä lataamatta niitä uudelleen ennen rynnäkön jatkamista teräasein.


title: Pistooli

text:
Ruudin sytyttämiseen on käytetty lukuisia lukkolaitteita. Varhaisin näistä on 1400-luvun puolessa välissä keksitty lunttulukko. Sitä seurasi harvinaiseksi mutkikkaan rakenteen takia jäänyt rataslukko. Vasta sieppolukon ja siitä parannetun piilukon keksiminen aloitti pistoolin valtakauden. Viimeisenä tyyppinä ennen patruunan keksimistä oli nallilukkopistooli.
Pistooli syrjäytti lopulta miekan sotilas- ja itsepuolustuskäytössä sekä kaksintaisteluissa. Tästä kehittyi kaksintaistelupistooli. Nämä tasapuolisuuden nimissä täysin identtiset pistooliparit olivat aikansa käsityönäytteen huippuja.


title: Pistooli

text: Aluksi pistoolin puutteena oli vain yksi laukaus ilman lataamista. Tämän vuoksi kannettiin usein kahta pistoolia. Ensimmäinen ratkaisu oli tehdä pistoolista kaksipiippuinen. Tämä ratkaisu yleistyi etenkin taskuaseissa. Seuraavaksi keksittiin kuudella, pyörivällä piipulla varustettu revolveri, englanniksi ”pepper box”, "pippurisirotin".


title: Pistooli

text: Samuel Colt kehitti rullarevolverin 1800-luvun alkupuolella, saaden idean kertomansa mukaan laivan ruorirattaasta. Colt sai keksinnölleen patentin Euroopassa vuonna 1835 ja Yhdysvalloissa vuotta myöhemmin. Revolveri tuli tuotantoon ja yksi ensimmäisistä oli Yhdysvaltain laivaston tilaama Colt 1851 Navy Revolver.


title: Pistooli

text: Puoliautomaattipistooli on puhekielinen yleisnimitys itselataavalle pistoolille. Tavallinen puoliautomaattipistooli on viralliselta tyyppinimeltään "itselataava kertatulipistooli". "Täysin automaattinen" pistooli ampuu myös sarjatulta, mutta sarjatulen rekyyli tekee pistooliammunnasta suorin käsin ilman tukea hankalaa. Käytännössä tällaista asetta kutsutaan konepistooliksi.


title: Pistooli

text:
Vuonna 1893 saksalais-amerikkalainen Hugo Borchardt keksi itselataavan pistoolin.
Tästä eriytyivät revolveri ja pistooli omiksi käsiasetyypeikseen.


title: Pistooli

text: Borchardtin ensimmäinen pistooli oli varsin kömpelö kellonjousta muistuttavine palautusjousineen. Georg Luger kehitti pistoolia edelleen ja näin syntyi Parabellum P08, jota valmistettiin vuosisadan vaihteesta vuoteen 1942. Toisen vanhimmista automaattipistooleista suunnitteli Mauserin tehdas. Mauser C96 oli rakenteeltaan poikkeava siitä, että kymmenen patruunan patruunasiteellä ladattava lipas oli sijoitettu liipaisinkaaren etupuolelle.


title: Pistooli

text: 1900-luvun alussa John Moses Browning suunnitteli ns. keikkapiippumekanismin. Tätä lyhytrekyyliperiaatteeseen perustuvaa ratkaisua käytettiin ensimmäisenä Colt M1911 pistoolissa, joka on nykyaikaisen automaattipistoolin kantaisä. Tätä legendaarista pistoolia valmistetaan edelleen. Viimeisin muutos oli muovin käyttö pistoolin rungon materiaalina. Laajamittaisesti polymeeriseosta käytettiin ensin Glock 17 -pistoolissa.


title: Pistooli

text: Pistooliaseita on useita eri tyyppejä. Nykyään tavallisimmat ovat itselataavaa kertatulta ampuva pistooli, pyörivällä rullamakasiinilla varustettu revolveri ja kertalaukausase.


title: Pistooli

text: Kertalaukausaseet voivat olla taittuvapiippuisia, kiilalukkoisia, rullalukkoisia, tai pulttilukkoisia. Näihin voidaan ladata vain yksi patruuna kerralla. Kertalaukausaseita käytetään jonkin verran urheiluammuntaan tai metsästykseen niissä maissa missä pistoolilla metsästys on sallittua.


title: Pistooli

text: Itselataavat pistoolit täytyy ladata ennen ensimmäistä laukausta. Sen jälkeen ne latautuvat rekyylin voimalla niin kauan kuin lippaassa riittää patruunoita. Itselataavat aseet ovat yleisin pistoolityyppi. Lähes kaikissa urheiluammunan lajeissa itselataava ase on välttämätön.


title: Pistooli

text: Suomessa yksityishenkilö saa käyttää pistoolia urheiluammunnan ohella ainoastaan ansassa olevan tai loukkaantuneen riistaeläimen lopettamiseen sekä loukkupyyntiin.


title: Pistooli

text: Pistoolien – kuten luotiaseiden yleensä – kaliiperimitoitus perustuu piipun sisähalkaisijaan joko tuuma- tai metrijärjestelmässä. Piipun tai luodin halkaisijan ilmoittamisen lisäksi kaliiperimerkintä kertoo usein myös patruunan hylsyn pituuden. Mittajärjestelmä on tässä kuten aseissa yleensä, hyvin epähavainnollinen eikä annettu mittayksikkö, esimerkiksi halkaisija 7,65 mm, aina tarkoita, että luoti tai piippu olisi täsmälleen juuri tuon mittainen. Eroja aiheuttavat valmistajien nimeämiskäytännöt, sinänsä väärän ilmoittamistavan vakiintuminen ja kahden eri standardin käyttö: Yhdysvaltalainen SAAMI ja eurooppalainen CIP.


title: Pistooli

text: Pistoolien piippujen pituus on 5–30 cm, tavallisesti noin 10 cm. Pistoolien piippujen halkaisijat ovat 4,5–12 mm. Tuumajärjestelmässä (mm. USA, Englanti) mitat ilmoitetaan usein tuuman osina, esimerkiksi .44, (= 0,44 × 1 tuuma) eli noin 11,2 mm.


title: Pistooli

text: Esimerkiksi kaliiperimerkinnän .44 jälkeinen ”magnum” tarkoittaa, että kyse on "valmistajan tai kehittäjän mukaan" korkeatehoisesta patruunasta halkaisijaluokassaan. Mitään yhtenäistä käytäntöä ei näissäkään valmistajien merkinnöissä ole; nimeäminen on vapaata, jopa harhaanjohtavaa.


title: Pistooli

text: Yleisin itselataavien pistoolien kaliiperi on todennäköisesti 9×19 mm Parabellum, jossa 9 mm on nimelliskaliiperi ja 19 mm ilmaisee hylsyn pituuden. Vaihtoehtoiset merkinnät ovat 9 mm Parabellum, 9 mm Para. tai 9 mm Luger. Sitä käytetään myös yleisimpänä konepistoolikaliiperina. Erityisesti konepistooleita varten tarkoitettua patruunaa ei tule käyttää pistooleissa, sillä se on ladattu voimakkaammaksi kuin muutoin täysin samanlainen pistoolinpatruuna ja saattaa aiheuttaa aserikon joko välittömästi tai riittävän laukausmäärän jälkeen lukon liikkuvien osien iskettyessä tai väsymismurtuman syntyessä, useimmiten luistiin tai sulkuolakkeisiin.


title: Pistooli

text: Vastaava yleinen kaliiperi, jota käytetään revolvereissa, on .38 Special. Samaa patruunaa voidaan ampua myös .357 Magnum-revolverilla, mutta ei välttämättä päinvastoin.


title: Pistooli

text: Tehokkaan kiväärinpatruunan luodilla on noin 500–700 metrin päässä saman verran energiaa kuin tehokkaan pistoolinpatruunan luodilla välittömästi piipunsuulla. Pistoolien heikko teho on kuitenkin suhteellista: voimakkaan pistoolin luoti läpäisee lähietäisyydeltä useita kymmeniä senttejä puuta.


title: Pistooli

text: Kertalaukauspistooleita valmistetaan usein myös kiväärikaliiperisina, erityisesti silhuettiammuntaa varten, mutta myös metsästykseen maissa, joissa metsästys lyhyellä käsiaseella on sallittua.


title: Pistooli

text: Pistooli on poliisien tyypillisin palvelusase, lisäksi niitä käytetään ampumaurheilussa lukuisissa eri ampumalajeissa.


title: Pistooli

text: Sotilaskäytössä pistooli on henkilökohtaisena aseena eräillä henkilöstöryhmillä, kuten ilma-alusten ja panssariajoneuvojen miehistöillä ja upseereilla sekä sivuaseena sotilaspoliiseilla ja erikoisjoukoilla.


title: Pistooli

text: Myös rajavartijat, tullivirkailijat ja vanginvartijat saattavat kantaa pistoolia kurssin ja ampumatutkinnon suoritettuaan.


title: Sanomalehti

text: Sanomalehti on päivittäin tai monta kertaa viikossa ilmestyvä iso, tavallisesti monisivuinen painate, joka välittää ajankohtaista uutistietoa ja sisältää tavallisesti myös ilmoituksia, viihdettä, mainoksia ja muuta vastaavaa. Sanomalehdet ovat levikkinsä kannalta valtakunnallisia, maakunnallisia tai paikallisia lehtiä, ilmestymisajankohtansa kannalta aamu-, (ilta)päivä-, ilta- tai sunnuntailehtiä ja poliittisen sidonnaisuutensa kannalta puoluelehtiä tai riippumattomia (puolueettomia) lehtiä. Nykyisin sanomalehti käsittää paperilehden lisäksi internetissä julkaistavan näköislehden (digilehti), lehden verkkosivuilla julkaistavat uutiset ja muun aineiston sekä matkapuhelimilla käytettävät mobiilipalvelut.


title: Sanomalehti

text: Suomessa ilmestyy noin 200 sanomalehteä. Nimitystä päivälehti käytetään sanomalehdestä, joka ilmestyy 4–7 päivänä viikossa. Tilattavat tai ostettavat sanomalehdet haluavat erottautua ilmaisjakelulehdistä, jotka ”tulevat pyytämättä”. Myös tilattavien tai ostettavien sanomalehtien tuloista valtaosa tulee ilmoittajilta. Luokitellut pikkuilmoitukset kuten työpaikka- ja asuntoilmoitukset ovat olleet merkittävä osa perinteistä sanomalehteä, mutta niiden julkaiseminen on siirtynyt nopeasti verkkoon sen tarjoamien hakutoimintojen ja edullisuuden vuoksi. Sanomalehdellä on oltava tarkastettu levikki, jonka vuosittaisesta mittaamisesta vastaa Levikintarkastus Oy. Sanomalehdet kuuluvat Sanomalehtien Liittoon.


title: Sanomalehti

text: Osa ilmaisjakelulehdistä kuuluu Kaupunkilehtien liittoon. Niitä nimitetään kaupunkilehdiksi. Liittoon hyväksytään jäseniksi vain, jos lehti on ilmestynyt säännöllisesti vähintään vuoden ajan ja siinä on sama prosentuaalinen osuus journalistista sisältöä kuin sanomalehdissä. Kaupunkilehtiä on Suomessa 52 kappaletta. Kaupunkilehdet ovat pääosin sivukooltaan tabloideja, mutta joukossa on myös broadsheet-kokoisia lehtiä.


title: Sanomalehti

text: Suomen ensimmäinen sanomalehti oli Tidningar Utgifne Af et Sällskap i Åbo (1771) ja ensimmäinen suomenkielinen sanomalehti Suomenkieliset Tieto-Sanomat (1776). Vanhin edelleen ilmestyvä suomalainen sanomalehti on Åbo Underrättelser (1824). Vanhin edelleen ilmestyvä suomenkielinen sanomalehti on Keskisuomalainen, jonka edeltäjä Keski-Suomi perustettiin 1871. Nykyään Suomen suurin sanomalehti on Helsingin Sanomat.


title: Sanomalehti

text: Suomessa sanomalehdet jaotellaan usein seuraavasti:


title: Sanomalehti

text: Täsmällinen rajanveto sanomalehden ja aikakauslehden välillä on hankalaa. Sanomalehden sisältö on tyypillisesti uutisellisempaa kuin aikakauslehden. Sanomalehdet pääsääntöisesti painetaan ohuemmalle ja huonompilaatuiselle paperille kuin aikakauslehdet, niin sanotulle sanomalehtipaperille. Molemmista yleistyksistä on kuitenkin poikkeuksia. Sanomalehdet myös mielletään aikakauslehteä enemmän kertakäyttötuotteiksi. Sanomalehtien julkaisemat liitteet ovat yleensä aikakauslehden luonteisia.


title: Sanomalehti

text: Sanomalehtien sivukoko on yleensä joko broadsheet (noin 40 cm × 55 cm) tai tabloidi (noin 27 cm × 40 cm, puolet broadsheetistä). Eurotabloid-formaatti on kahden edellisen väliin sijoittuva koko, 315 mm × 430 mm. Eurotabloidin suosio on jälleen kasvussa lukijaystävällisen sivukoon johdosta.


title: Sanomalehti

text: Koot vaihtelevat jonkin verran. Vuoden 2000 jälkeen useat lehdet, esimerkiksi Ruotsin laajalevikkisimpiin lehtiin kuuluvat Svenska Dagbladet ja Dagens Nyheter, ovat siirtyneet broadsheet-koosta tabloid-kokoon. Suomessa ruotsinkielinen Hufvudstadsbladet on tehnyt samoin. Alma-Media aloitti tabloid-kokeilun vuoden 2011 alussa pohjoisissa maakuntalehdissään Lapin Kansassa, Pohjolan Sanomissa ja Kainuun Sanomissa. Helsingin Sanomat siirtyi tabloidikokoon 8.1.2013.


title: Sanomalehti

text: Suomessa sanomalehdet tilataan yleensä kotiin vuosi- tai kestotilauksina. Monissa muissa maissa yleisempi tapa on ostaa sanomalehden irtonumero esimerkiksi lehtikioskista. Suomessa vain iltapäivälehdet "Ilta-Sanomat" ja "Iltalehti" ovat vakiintuneet yksinomaan irtonumeromyyntiin.


title: Sanomalehti

text: Sanoma- ja aikakauslehtien tilausmaksu oli aiemmin vapautettu arvonlisäverosta. Verovapaus juontui 1960-luvulta, jolloin sitä perusteltiin lehtien merkityksellä uutisten levittäjänä ja kansansivistyksellisillä seikoilla. Euroopan unioniin liittyessään Suomi sai oikeuden jatkaa verovapautta. 1.1.2012 alkaen sanoma- ja aikakauslehtien tilausmaksun arvonlisävero on ollut 9 prosenttia.


title: Sanomalehti

text: 1990-luvulta alkaen monien sanomalehtien levikki on laskenut ja kannattavuus on heikentynyt. 2000-luvulla paperilehtien levikkien lasku on hidastunut ja monet sanomalehdet tavoittavat verkkolehdet mukaan luettuna enemmän lukijoita kuin aiemmin. Useimmat sanomalehtiyritykset ovat olleet viime vuosina hyvin kannattavia. Sanomalehtien kilpailijoiksi on tullut uusia viestimiä, kuten paikallisradiot, uudet televisiokanavat ja verkkojulkaisut ja sanomalehdillä on ollut vaikeuksia saada uusia nuoria lukijoita. Sanomalehdet ovat yrittäneet innostaa nuoria tekemällä enemmän näitä kiinnostavia juttuja.


title: Sanomalehti

text: Viime vuosina myös kaupunkilehdet ovat kasvaneet sanomalehtiä nopeammin. Kaupunkilehdet tavoittavat sanomalehtiä paremmin myös nuoria lukijoita. Markkinointi & Mainonta -lehden Taloustutkimuksella 2009 teettämän tutkimuksen mukaan sanomalehtien arvostus Suomessa on silti parantunut selvästi vuodesta 2007.


title: Sanomalehti

text: Sanomalehti on kertakäyttötuote, joka voidaan kierrättää sekoittamalla siistattua paperimassaa uuden sellusta tehdyn paperimassan sekaan. Sanomalehtien ekotehokkuudessa on vielä paljon parantamisen varaa, esimerkiksi jakamalla sanomalehtitilaus naapureiden kesken parannetaan merkittävästi sanomalehden ekotehokkuutta.


title: Sanomalehti

text: Suomalaisten lehtien lukijamääriä selvitetään Kansallisen Mediatutkimuksen (KMT) yhteydessä. KMT:ssä tiedot kerätään tietokoneavusteisena puhelinhaastatteluna. Lukijamäärä ilmaisee kuinka monta lukijaa lehden numerolla keskimäärin on. Levikki puolestaan kertoo kuinka monta kappaletta lehden numeroa keskimäärin myydään. KMT:ssä on mukana 39 sanomalehteä, kaikkiaan eri lehtiä on KMT:ssä on 190.


title: Sanomalehti

text:
Sanomalehti uutisoi tapahtumia. Kun jotain merkittävää tapahtuu, niin paikalle lähetetään toimittaja ottamaan selkoa tapahtuneesta sekä valokuvaaja ottamaan valokuvia tilanteesta. Tämän jälkeen aineisto lähetetään toimitukseen, joka käsittelee aineiston valmiiksi artikkeliksi. Seuraavaksi uutinen menee taittoon, missä taittaja asettelee sanomalehden sivut. Ennen lehden sulkeutumista valmiit sivut lähetetään sähköisinä pdf-tiedostoina painoon.
Painossa sivut avataan, niille tehdään värierottelu, ja lopuksi sivuista tehdään painopinnat. Painossa pdf-tiedostoista erotetaan CMYK-värit, joilla saadaan tehtyä neliväritulostus ja painopinnat neljälle eri alumiinilevyille. Painossa tarvitaan värin lisäksi vettä. Mikserihuoneessa vesijohtovesi puhdistetaan ja sen pintajännitettä alennetaan pH-arvoon 4,8 – 5,2.
Yli tuhat kiloa painavat paperirullat haetaan trukilla varastosta ja ne viedään valmistelupisteeseen. Sieltä kuljettimet vievät paperirullat välivarastoon, josta vihivaunut kuljettavat rullat painokoneelle. Painokone muodostuu painotorneista, joissa yksi torni koostuu lukuisista teloista ja sylintereistä. Painolevyistä väri tarttuu painettaviin kohtiin. Painokonetta ohjataan ohjaamosta.
Osa lehdistä sidotaan, jolloin käytetään stiftaus- eli metallilankaa.
Taittolaite on osa painokonetta. Siinä paperiradat halkaistaan ja ohjataan päällekkäin. Tämän jälkeen paperi katkaistaan määrämitaltaan lehden koon mukaan ja taitetaan.
Taittolaitteelta lehdet poimitaan automaattisesti kuljettimille. Kuljettimien leuoissa lehdet siirtyvät postitusosastolle. Painokoneen nopeus on usein liian nopea postituskoneelle. Tällöin lehtiä varastoidaan erillisille keloille, joilla tasoitetaan painon ja postituksen välisiä nopeuseroja.
Postituksessa laitteet ottavat lehdet vastaan joko taittolaitteelta tai varastokelalta. Liitelaitteella lisätään liitejulkaisut. Lehteen voidaan tehdä mustesuihkulla myös osoitetiedot. Lehdet niputetaan ja nipun päälle laitetaan osoitetarra viivakoodina. Skanneri lukee viivakoodin ja nippu menee oikeaan paikkaan lähettämössä.
Lähettämöstä lehtiniput kulkevat kuljetushihnaa pitkin jakeluautoihin, jotka kuljettavat lehtiniput jakajille. Jakajat vievät lehdet tilaajille.


title: Rudolf Walden

text: Karl Rudolf Walden (1. joulukuuta 1878 Helsinki – 25. lokakuuta 1946 Sysmä) oli suomalainen teollisuusjohtaja ja Yhtyneiden Paperitehtaiden perustaja, Suomen sotaministeri ja sotajoukkoja komentanut ylipäällikkö sekä välirauhan ajan ja jatkosodan ajan hallitusten puolustusministeri. Sotilasarvoltaan Walden kohosi jalkaväenkenraaliksi. Waldenin puoliso vuodesta 1906 oli Anni Hellin Konkola, jämsäläisen liikemies ja valtiopäivämies Severus Konkolan tytär.


title: Rudolf Walden

text: Walden syntyi Ähtärin kihlakunnantuomari Walfrid Waldenin ja Mathilda Christina o.s. Sommeliuksen perheen toiseksi vanhimpana poikana. Hän aloitti koulunkäynnin Jyväskylän lyseossa, mutta menestyi koulussa huonosti. Suomen ja ruotsin kielten ehdot olivat jokakesäiset. Hänen isänsä teki silloin päätöksen; molemmat nuoremmat pojat Rudolf ja Nils lähetettiin Haminan kadettikouluun 1890. Suomen kadettikoulu oli tuolloin maineikas seitsenluokkainen oppilaitos, jossa oli neljä yleistä ja kolme erikoisluokkaa. Edelliset vastasivat oppikoulujen yläluokkia ja johtivat ylioppilastutkintoon, kun taas erikoisluokilta valmistuttiin upseereiksi. Rudolf-poika oli Haminaan tullessaan 11-vuotias. Rudolf muuttui Haminassa ahkeraksi, ja ennen pitkää hän oli luokkansa priimus. Lahjakkuus ilmeni erityisesti matematiikassa ja sotatieteissä, ja hänessä heräsi näyttämisen halu. Yleiset luokat suoritettuaan Rudolf siirtyi erikoisluokille; hän oli siis päättänyt ryhtyä upseeriksi. Opettajat ja toveripiiri kasvattivat nuorukaista myönteisellä tavalla.