title: Henri Charrière

text: Charrière teki seuraavien 11 vuoden aikana noin kahdeksan pakoyritystä. Hänet siirrettiin Pirunsaarelle, josta pakenemista pidettiin mahdottomana. Charrière kuitenkin pakeni saarelta vuonna 1944 lautalla ja rantautui Guyanan rannikolle. Siellä häntä pidettiin vankina vuoden ajan, minkä jälkeen hänet vapautettiin ja hän sai maan kansalaisuuden. Hän muutti Venezuelaan, missä hän työskenteli muun muassa kullankaivajana, öljynetsijänä ja helmikauppiaana, kunnes muutti Caracasiin, meni naimisiin ja avasi menestyksekkään ravintolan.


title: Henri Charrière

text: Charrière julkaisi vuonna 1969 omaelämäkerrallisen menestysromaanin "Vanki nimeltä Papillon". Nimi "Papillon" (suom. 'perhonen') tuli perhostatuoinnista Charrièren rinnassa. Kirjassa käydään läpi vankien ankara kohtelu, lukuisat paot, pakoyritykset, seikkailut ja kiinnijäämiset alkaen vangitsemisesta 1931 päättyen viimeiseen pakoon Venezuelaan. Myöhemmin Charrière kirjoitti menestysteokselleen jatko-osan nimeltä "Banco". Siinä hän kertoo pakojen jälkeisestä elämästään Etelä-Amerikassa. Kirja valottaa myös Charrièren nuoruutta Ranskassa.


title: Henri Charrière

text: Ranskan hallitus armahti Charrièren vuonna 1970 Legrandin murhasyytteistä, ja Charrière sai palata Pariisiin markkinoimaan kirjaansa. Charrière kuoli kurkkusyöpään vuonna 1973.


title: Henri Charrière

text: Samana vuonna kun Charrière kuoli sai ensi-iltansa hänen romaanistaan tehty elokuva "Papillon", jossa Charrièrea esittää Steve McQueen ja hänen vankitoveriaan Louis Delgaa Dustin Hoffman. Vuonna 2017 julkaistussa elokuvassa Charrièrea esittää Charlie Hunnam. Charrière itse esitti jalokivivarasta elokuvassa "The Butterfly Affair" (1971).


title: Henri Charrière

text: "Papillonin" julkaisun jälkeen on esitetty useita epäilyksiä siitä, että jotkin romaanissa kuvatut tapahtumat ovat keksittyjä tai tapahtuivat muille vangeille kuin Charrièrelle itselleen. Muun muassa Georges Ménager ja Gérard de Villiers ovat kirjoissaan kyseenalaistaneet Charrièren tarinan joitain osia. Esimerkiksi Charrièren väitetystä olosta Pirunsaarella ei löydy merkintöjä ranskalaisten arkistoissa. Vuonna 2005 silloin 104-vuotias ranskalainen Charles Brunier väitti olevansa oikea Papillon. Hän oli vankina samassa paikassa samaan aikaan kuin Charrière, ja myös hänellä oli perhostatuointi.


title: Antiikin Kreikka

text: Antiikin Kreikka on termi, jolla kuvataan antiikin kulttuurin muinaiskreikkaa puhuneita alueita. Se ei rajoitu nykyisen Kreikan valtion alueisiin, vaan siihen sisältyvät myös alueet, joille helleeninen kulttuuri antiikin aikana levittäytyi. Näihin alueisiin lukeutuvat Kypros, osa nykyisestä Turkista, Sisilia, Etelä-Italia ja kreikkalaiset siirtokunnat ympäri Välimerta.


title: Antiikin Kreikka

text: Antiikin Kreikan historia jaetaan yleensä arkaaiseen kauteen (noin 700–500 eaa.), klassiseen kauteen (480–330 eaa.) ja hellenistiseen kauteen (330–27 eaa.). Antiikin hellenistinen kulttuuri jatkui tämän jälkeen Rooman vallan alaisuudessa (roomalainen kausi), samalla leviten yhä laajempien ihmisryhmien ulottuville. Kulttuurin ja etenkin kreikan kielen elinvoimaisuudesta kertoo Bysantin kreikankielisyys puoli vuosituhatta myöhemmin.


title: Antiikin Kreikka

text: Kreikka kehitti jo pronssikaudella kirjoitustaitoisen korkeakulttuurin. Ensimmäinen alueen luotettavasti kreikkalaiseksi tunnistettu kulttuuri oli mykeneläinen kulttuuri. Se syntyi noin 1700 eaa. ja nousi suurimpaan kukoistukseensa noin 400 vuotta myöhemmin. Kulttuuri romahti vuoden 1100 eaa. paikkeilla. Jo sitä ennen Kreetalla oli vaikuttanut minolainen korkeakulttuuri, jonka kieli ei ilmeisesti ollut kreikkalainen.


title: Antiikin Kreikka

text: Rautakauden alussa noin vuonna 1100 eaa. Kreikka joutui eristetyksi ja taantui sivistyksellisesti. Tästä seurasi kaksisataa vuotta kestänyt levoton aikakausi, jota on perinteisesti kutsuttu pimeiksi vuosisadoiksi. Kreikkaan tunkeutui uusia indoeurooppalaisia heimoja ("doorilaisten vaellus"), ja näin muodostui vähitellen historiallisesti tunnettu Kreikan kansa.


title: Antiikin Kreikka

text: 700-luvulla eaa. kehittyi kaupunkivaltioksi kutsuttu poliittinen järjestelmä, joka nousi hallitsevaksi Kreikassa. Kehityksen etunenään astuivat merkittävimpinä kaupunkivaltioina Efesos, Miletos, Theba, Argos, Ateena ja Sparta.


title: Antiikin Kreikka

text: Tänä aikana alkoi myös kreikkalaisten ympäri Välimerta ja Mustaamerta ulottunut asutustoiminta. Itärannikon ja Vähän-Aasian kaupungit alkoivat harjoittaa merikauppaa, ja perustivat noin vuodesta 750 eaa. siirtokuntia pitkin Euroopan etelärannikkoa Mustaltamereltä Marseillen seuduille saakka, varsinkin Sisiliaan ja Etelä-Italiaan (Suur-Kreikka). Tytärkaupungit veivät emämaahan viljaa ja ostivat sieltä kulttuurituotteita, joita – kuten kreikkalaista sivistystä yleensä – ne levittivät laajalle. Siirtyminen maataloudesta kauppaan aiheutti sisäisiä taisteluita. Useissa kaupungeissa se vei tyrannivaltaan.


title: Antiikin Kreikka

text: Ateenassa, yhtyneen Attikan pääkaupungissa, alemman kansan tyytymättömyys oikeudelliseen mielivaltaan ja taloudelliseen ahdinkoonsa aiheutti kirjoitettujen lakien säätämisen (katso Drakon, Solon). Noin vuosina 560–510 eaa. Ateenaa – joka muiden valtioiden tavoin oli aikoinaan ollut kuningaskunta, mutta sitten karkottanut kuninkaansa – hallitsivat tyrannit, ensin Peisistratos ja hänen jälkeensä Hipparkhos ja Hippias. Heidän kukistuttuaan Ateenasta tuli kansanvaltainen tasavalta, jossa tosin arkontit ja areiopagi edelleen säilytettiin rajoitetuin valtuuksin, mutta jossa kansa kansankokouksen kautta sai entistä suuremman sananvallan. Vapaudelle vaaralliset kansalaiset saatettiin äänestyksellä karkottaa maanpakoon (katso ostrakismos).


title: Antiikin Kreikka

text: 500-luvulla eaa. Sparta nousi Ateenan ohella Kreikan tärkeimmäksi valtioksi. Se oli jo 600-luvulla eaa. alistanut läheisen Messenian valtaansa ja tehnyt messenialaisista helooteiksi kutsutun orjaluokan. 500-luvulla Sparta alisti myös Arkadian valtaansa ja kukisti Argoksen joka oli sen suurin vastustaja Peloponnesoksen niemimaalla. Sparta solmi Peloponnesoksen kaupunkien kanssa liittoja, joista aikanaan muodostui niin sanottu Peloponnesolaisliitto. Sparta oli liiton kiistaton johtaja ja se saattoi hallita heikompia liittolaisiaan.


title: Antiikin Kreikka

text: Kreikkalainen filosofia sai alkunsa 500-luvulla eaa. Aikakauden huomattavimpia filosofeja olivat Thales ja Pythagoras.


title: Antiikin Kreikka

text: Klassista aikaa on pidetty kreikkalaisen kulttuurin kultakautena. Sen on katsottu alkavan persialaissodista noin vuonna 480 eaa. ja päättyvän hellenistiseen aikaan, jonka katsotaan alkaneen Aleksanteri Suuren kuolemasta vuonna 323 eaa.


title: Antiikin Kreikka

text: Aikakautta kuvaa kilpailevien kaupunkivaltioiden Ateenan ja Spartan kilpailu hegemoniasta, Ateenan nousu merimahdiksi ja demokratian alkeismuotojen kehitys Ateenassa. Aikakautena eli myös useita kuuluisia valtiomiehiä, puhujia, sotilaita, historioitsijoita, runoilijoita, näytelmäkirjailijoita ja filosofeja. Mainetta saavuttivat esimerkiksi poliitikot ja sotilaat Themistokles, Aristeides, Perikles. Ajanjakson kuuluisimpia filosofeja olivat Sokrates, Platon ja Aristoteles. Kuuluisia kirjailijoita olivat runoilija Simonides sekä näytelmäkirjailijat Euripides ja Sofokles. Klassinen ajan tapahtumia kuvasivat historioitsijat Herodotos ja Thukydides.


title: Antiikin Kreikka

text: 500-luvulla eaa. Persia nousi kuningas Kyyroksen aikana maailman siihen mennessä suurimmaksi valtakunnaksi. Se alisti valtaansa myös Vähän-Aasian länsirannikon kreikkalaiset kaupungit, muun muassa Miletoksen ja Efesoksen. Nämä tekivät vuonna 500 eaa. kapinan, jonka persialaiset kukistivat, mutta joka aloitti persialaissodat (500–449 eaa.). Kostaakseen kapinallisia auttaneille Ateenalle ja Eretrialle Persian kuningas Dareios I Suuri lähetti laivaston Kreikan vesille. Se laski sotajoukon maihin Attikassa, mutta Miltiadeen johtamat ateenalaiset voittivat sen Marathonin taistelussa vuonna 490 eaa.


title: Antiikin Kreikka

text: Vuonna 480 eaa. Kserkses I toi Aigeianmeren ympäri armeijan, jonka tarkoituksena oli kostaa kreikkalaisille Dareioksen kärsimä tappio ja liittää Kreikka Persian valtakuntaan. Kserkseen armeijaa vastaan taistellessaan Thermopylain solassa Spartan kuningas Leonidas kuoli sankarikuoleman. Persialaiset hävittivät Ateenan kostoksi siitä, että kreikkalaiset olivat polttaneet Sardiksen Joonian kapinan aikana. Salamiin taistelussa persialainen laivasto voitettiin perin pohjin (480), ja seuraavana vuonna vuorostaan maa-armeija Plataiain taistelussa sekä laivasto Mykalen niemen kohdalla. Persialaiset karkotettiin kokonaan Aigeianmereltä.


title: Antiikin Kreikka

text: Voittojen hedelmät tulivat etupäässä Ateenan hyväksi, jota Themistokles, Aristeides ja myöhemmin Perikles johtivat. Sodan jälkeen Ateenasta tuli persialaisia vastaan perustetun 200 kaupunkia käsittävän Deloksen meriliiton päävaltio. Pian Ateena alkoi käyttää johtavaa asemaansa hyväkseen ja liitosta muodostui Ateenan imperiumi.


title: Antiikin Kreikka

text: Spartan ja Ateenan kilpailu Kreikan hegemoniasta eli ylivallasta aiheutti aluksi pienemmän, niin sanotun ”ensimmäisen” peloponnesolaissodan, jota käytiin jaksoittain vuosina 460–445 eaa. Sota loppui rauhansopimukseen, joka ei miellyttänyt kumpaakaan osapuolta. Kaupunkien välillä puhkesi uudelleen sota vuonna 431 eaa. Peloponnesolaissota oli historioitsija Thukydideen mukaan suurempi ja merkittävämpi kuin mikään aikaisempi sota, jota Kreikassa oli käyty. Sota jatkui aina Ateenan tappioon vuonna 404 eaa. saakka. Ateenan oli luovutettava Attikan ulkopuolella olevat alueensa, purettava satamakaupunkiinsa Pireukseen johtavat muurit ja luovutettava laivastonsa.


title: Antiikin Kreikka

text: Perikleen aikana laajennettua kansanvaltaa kohtasi sodan jälkeen Ateenassa lyhytaikainen taantumus: kolmenkymmenen tyrannin kausi. Sparta oli peloponnesolaissodan jälkeen taas päässyt Kreikan johtoasemaan, mutta sen liittolaiset alkoivat pian huolestua sen mielivaltaisesta käytöksestä niitä kohtaan. Pian Spartan entiset liittolaiset Theba ja Korintti liittoutuivat Ateenan kanssa Spartaa vastaan. Niin sanottu Korintin sota loppui Antalkidaan rauhaan, jonka takaajaksi tuli Persian kuningas. Rauhansopimuksen ehtojen mukaan Vähän-Aasian kreikkalaiset kaupungit menetettiin uudelleen Persialle. Theba peri Spartalta hegemonian lyhyeksi ajaksi Epameinondaan ja Pelopidaan johdolla. Theban hegemonian aikana Sparta kärsi nöyryyttäviä tappioita, joiden jälkeen thebalaiset vapauttivat Messenian Spartan vallasta. Epameinondaan johdolla perustettiin myös Megalopolis Arkadian uudeksi pääkaupungiksi ja eräänlaiseksi lukoksi Spartan vallalle.


title: Antiikin Kreikka

text: Theba aloitti vuonna 356 eaa. niin sanotun kolmannen pyhän sodan Fokista vastaan. Vuonna 353 eaa. thebalaiset pyysivät Makedonian kuninkaan Filippos II:n auttamaan heitä sodassa. Filippos oli laajentanut Makedonian valtakuntaa ja kouluttanut armeijaansa siitä lähtien, kun hän oli päässyt Makedonian kuninkaaksi vuonna 360 eaa. Nyt hän sai sopivan tilaisuuden sekaantua Kreikan kaupunkivaltioiden riitoihin. Filippos liitti valtakuntaansa Thessalian ja Traakian. Vuonna 338 eaa. Filippos kukisti Ateenan ja Theban Khaironeian taistelussa. Tämän jälkeen hän perusti niin sanotun Korintin liiton, johon kuuluivat kaikki Kreikan kaupunkivaltiot Spartaa lukuun ottamatta.


title: Antiikin Kreikka

text: Filippoksen kuoleman jälkeen vuonna 337 eaa. Makedonian kuninkaaksi tuli hänen poikansa Aleksanteri, jonka johdolla makedonialaiset ja kreikkalaiset hyökkäsivät Persian valtakuntaa vastaan. Vuosia kestäneen sotaretken aikana Aleksanteri valloitti koko Persian valtakunnan ja jatkoi valloituksiaan aina Intiaan asti. Kun hän kuoli Babylonissa 10. kesäkuuta 323 eaa., jätti hän jälkeensä valtaisan valtakunnan.


title: Antiikin Kreikka

text: Aleksanterin valloitusten myötä alkoi hellenistiseksi ajaksi kutsuttu aika. Valloitetuille alueille perustettiin kreikkalaisia siirtokuntia, joiden ansiosta kreikkalainen kulttuuri levisi aina Keski-Aasiaan ja Intiaan asti. Perinteisessä historiankäsityksessä hellenististä aikaa on pidetty jonkinlaisena rappiokautena, vaikka esimerkiksi luonnontiede nousi tänä aikakautena ennennäkemättömälle tasolle Aleksandriassa. Hellenistinen aika päättyi roomalaisvalloituksiin.


title: Antiikin Kreikka

text: Aleksanteri Suuren valtakunta hajosi hänen seuraajiensa eli "diadokien" aikana pienempiin osiin. Tärkeimpiä hellenistisiä valtioita olivat Seleukidien Persia ja Ptolemaiosten Egypti.


title: Antiikin Kreikka

text: Roomalaisten voitettua makedonialaiset vuonna 197 eaa. (katso makedonialaissodat) he alkoivat puuttua Kreikan asioihin ja kukistivat vastarintaan nousseen Akhaian liiton vuonna 146 eaa. Kreikka menetti nyt kaiken itsenäisyytensä ja liitettiin lopullisesti vuonna 27 eaa. Akhaia () -nimisenä provinssina Rooman valtakuntaan.


title: Metsälä

text: Metsälä () on pientalovaltainen noin 1 000 asukkaan osa-alue Helsingissä Maunulan ja Käpylän välissä. Helsingin virallisen kaupunginosajaotuksen mukaan se on Oulunkylän osa-alue. Peruspiirijaossa se kuuluu Maunulan peruspiiriin.


title: Metsälä

text: Metsälä rajoittuu lännessä Rajametsäntiehen, idässä Tuusulanväylään ja etelässä rautatiehen.


title: Metsälä

text: Toiminnallisesti Metsälä jakautuu kahtia. Pohjoisessa on pientalovaltainen asuinalue, jonka asutus on perinteisesti ollut omakotimaista puutaloasutusta. Alueelle on rakennettu paljon rivitaloja 1970-luvulla. Nykyään Metsälässä ei ole juuri rakentamattomia tontteja.


title: Metsälä

text: Asesepäntien eteläpuolella ja Pasilan ratapihan pohjoispuolella on Metsälän eteläosa, pienteollisuusalue, jossa on yritysten toimitiloja. Tältä alueelta löytyy pääosa Metsälän tarjoamista n. 1 400 työpaikasta (tilanne 31.12.2008).


title: Metsälä

text: Metsälän alueella ei enää ole kovinkaan paljon metsää. Metsälän vieressä Rajametsäntien länsipuolella aukeaa kuitenkin Keskuspuiston Maunulanpuistoon kuuluva kaupunkimetsä. Tuusulanväylän itäpuolella on rajanaapurina "varsinainen" Oulunkylä eli Patolan osa-alue. Metsälän pohjoispuolella sijaitsee puolestaan Maunula.


title: Metsälä

text: Helsingin keskustaan on Metsälästä matkaa noin 6 kilometriä. Liikenneyhteydet Metsälään ovat hyvät. Alueen kaakkoisnurkassa on lähiliikenteen junien käyttämä Käpylän rautatieasema. Moottoritie kulkee aivan Metsälän vierestä. Metsälään pääsee myös bussilla. Kevyen liikenteen väyliä pitkin Metsälän saavuttaa niin lännestä Keskuspuiston läpi kuin idästä esimerkiksi radanvartta pitkin Käpylän asemanseudun kautta.


title: Metsälä

text: Metsälässä ei pienteollisuusalueen lisäksi ole palveluja kuten koulua, postia, pankkia tai päivittäistavarakauppaa. Niitä on haettava lähialueilta. Metsälässä sijaitsee kuitenkin mm. DNA Oy:n pääkonttori, pienvarastoja vuokraava Cityvarasto, Keskuspuiston Ammattiopisto sekä huoltoasema- ja autonkorjauspalveluita.


title: Metsälä

text: Metsälässä sijaitsee Metsälän vastaanottokeskus. Se käsittää 46-paikkaisen turvapaikanhakijoiden vastaanottoyksikön sekä 40-paikkaisen ulkomaalaisten säilöönottoyksikön. Metsälän vastaanottokeskus toimii ns. transit-keskuksena, josta uudet turvapaikanhakijat siirretään muualle maahan puhutteluiden jälkeen. Säilöönottoyksikkö puolestaan on suljettu laitos poliisin tai rajavartioston säilöön ottamille.


title: Metsälä

text: Helsingin kaupungin meluselvityksen mukaan valtaosa Metsälää on yli 55 dB:n melualueella. Metsälässä tieliikenteen melua aiheuttaa Tuusulanväylä. Tuusulanväylän liikennemäärä on keskimäärin 85 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Se on toiseksi liikennöidyin Helsingin kaupungin säteittäinen sisääntuloväylä Lahdenväylän jälkeen.


title: Metsälä

text: Metsälän syntyyn on olennaisesti vaikuttanut läheinen rautatie. Alue sai ensimmäiset asukkaansa vuoden 1890 paikkeilla. Asutusalue kasvoi metsän keskelle. Nimi "Metsälä" vakiintui kuitenkin käyttöön vasta myöhemmin. Metsälää on 1900-luvun alkupuolella kutsuttu nimillä "Välitaipale" ja "Vanha-Käpylä". Alueen ruotsinkielisiä nimiä ovat olleet "Krämert[s]skog" ja "Kottby". "Krämert" viittaa helsinkiläisporvariin, joka 1600-luvulla omisti alueella metsää. Nykyisen pienteollisuusalueen paikkeilla ennen 1970-lukua sijainnut pientaloalue tunnettiin nimellä "Niittylä" (ruots. "Krämert[s]äng" tai "Ängsskog").


title: Moolitilavuus

text: Moolitilavuus (tunnus V) ilmoittaa kemiassa, kuinka suuren tilavuuden yksi mooli ainetta vie. Se voidaan laskea jakamalla aineen moolimassa tiheydellä. Moolitilavuuden yksikkö on SI-järjestelmässä m/mol.


title: Moolitilavuus

text: "Standardimoolitilavuus" tarkoittaa tilavuutta, joka on yhdellä moolilla ideaalikaasua lämpötilassa 273,15 K (0 °C) ja paineessa 101 325 Pa (1 atm). Standardimoolitilavuus on 0,022414 m mol eli 22,41 l/mol.


title: Moolitilavuus

text: Vetykaasun moolitilavuus samassa paineessa ja lämpötilassa on 22,43 l/mol, mikä on hyvin lähellä ideaalikaasun arvoa. Ammoniakin vastaava moolitilavuus on 22,08 l/mol.


title: Isostasia

text: Isostasia on hydrostaattisen tasapainon kaltainen tasapainotila kiinteän Maan pintakerroksen alla eri Maan osissa. Periaate on se, että jos tutkitaan pystysuunnassa Maan pinnalta alaspäin ulottuvaa patsasta, on sen kokonaismassa tiettyyn syvyyteen (ns. "kompensaatiosyvyys") saakka vakio, ts. sama mantereen ja meren, alangon ja vuoriston alla.


title: Isostasia

text: Ranskalainen geodeetti Pierre Bouguer huomasi Etelä-Amerikassa, että Andien vuoristo aiheutti paikallisen luotiviivan taipumista vuoristoon päin; hän ymmärsi tämän olevan Newtonin yleisen gravitaatiolain mukaista vuoriston massojen painovoimavaikutusta. Kun hän yritti arvioida tämän vaikutuksen suuruutta, hän huomasi yllätyksekseen, että havaittu efekti oli alle puolet teoreettisesta.


title: Isostasia

text: Intiassa Sir George Everest huomasi saman ilmiön Himalajan tapauksessa. Syy on se, että vuoristo koostuu merenpinnan yläpuolella olevista vuoristomassoista, mutta myös merenpinnan alapuolella olevasta ns. "juuresta". Tämä juuri koostuu samanlaisesta graniitista kuin vuori, ja tämä materiaali on kevyempää kuin ympäröivän Maan vaipan aine. Vuoristo siis "kelluu" vaipan päällä. (Tästä voisi saada sellaisen vaikutelman, että Maan vaippa olisi sulaa magmaa; näin ei kuitenkaan ole. Se on terästä kovempaa ja johtaa seismisiä S-aaltoja, johon vain kiinteä materiaali pystyy, mutta se on kykenevä hitaaseen plastiseen deformaatioon.)


title: Isostasia

text: Ilman isostasiaa Maan painovoimakenttä olisi paljon epäsäännöllisempää. Kompensaation ansiosta painovoima-anomaliat asettuvat maailmanlaajuisesti nollan ympäri. Vaihteluväli riippuu alueelta, tasangoilla se on kymmeniä, vuoristoissa satoja milligalleja (mGal). Ainoastaan paikoista, jotka eivät ole isostaattisessa tasapainotilassa – muun muassa valtamerten syvänteet – löytyy systemaattisen suuria painovoima-anomalioita.


title: Isostasia

text: Isostasia selittää myös Fennoskandian postglasiaalista maannousua. Jääkauden aikana jopa 2 km paksun mannerjäätikön massa oli painanut maan kuorta alas: kun jää suli noin 11 000 vuotta sitten, alkoi ensin nopea, sitten hidastuva muodonpalautusliike, joka on jatkunut näihin päiviin saakka. Vastaavia maannousualueita on muun muassa Kanadassa ja Siperiassa.


title: Isostasia

text: Helsingissä Geodeettisella laitoksella toimi vuodesta 1936 1950-luvulle Geodesian maailmanliiton (IAG:n) "Isostaattinen laitos", johtajanaan V. A. Heiskanen.


title: Cicero

text: Marcus Tullius Cicero (; 3. tammikuuta 106 eaa. – 7. joulukuuta 43 eaa.) oli roomalainen poliitikko, puhuja, filosofi, lakimies ja kirjailija. Häntä pidetään yleisesti latinankielisen proosan mestarina, ja klassinen latina määritellään yleensä hänen ja Julius Caesarin teosten pohjalta. Ciceron teoksia on säilynyt poikkeuksellisen paljon. Hänen vaikutuksensa myöhempään kirjallisuuteen ja kielenkäyttöön on ollut merkittävää. Häntä pidetään myös eräänä eurooppalaisen humanismin perustajahahmoista.


title: Cicero

text: Cicero eli aikana, jolloin Rooman tasavalta oli väistämättä murenemassa pala palalta. Hän pyrki poliittisen uransa aikana idealistisesti puolustamaan tätä harvainvaltaa, muttei kyennyt vaikuttamaan sen korvautumiseen yksinvallalla. Hän oli poliittisessa toiminnassaan pragmaattinen, vaikka hänen toimintaansa sisältyi monia ristiriitaisuuksia ja mielenmuutoksia.


title: Cicero

text: Cicero syntyi Arpinumissa Latiumissa hyväosaiseen ritarisäätyiseen perheeseen, jolla ei kuitenkaan ollut yhteyksiä hallitsevaan aristokratiaan. Hän muutti nuorena Roomaan ja sai tasokkaan koulutuksen. Plutarkhoksen mukaan hän oli pystyvä oppilas, joka herätti huomiota kyvyillään. Cicero sai tilaisuuden opiskella lakia Quintus Mucius Scaevolan johdolla. Filosofiaa hänelle opettivat aluksi epikurolainen filosofi Faidros sekä akatemialainen filosofi Filon Larissalainen. Cicero oli kiinnostunut monista aloista, erityisesti runoudesta. Hän oli ihastunut kaikkeen kreikkalaiseen ja toivoi jopa tulevansa haudatuksi sinne.


title: Cicero

text: Vuosina 89 eaa.–88 eaa. seitsemäntoistavuotias Cicero palveli liittolaissodassa Gnaeus Pompeius Strabon ja Lucius Cornelius Sullan joukoissa. Ciceroa sotiminen ei liiemmin huvittanut ja hän suuntautui asianajajan uralle. Vuonna 80 eaa. hän matkusti veljensä kanssa Kreikkaan, kun hän oli ärsyttänyt diktaattori Sullaa puolustamalla oikeudessa tämän vastustajaa. Kyseessä oli sekä varotoimenpide että mahdollisuus vierailla häntä kiehtoneessa maassa. Osatekijänä oli myös se, että Cicero oli menettänyt äänensä, oletettavasti ainakin osittain siihen asti käyttämänsä retorisen tyylin takia. Ateenassa Ciceron opettajana toimi keskiplatonilainen filosofi Antiokhos Askalonlainen. Reettori Apollonios Molon opasti Ciceroa kurkunpäälle sopivamman puhetyylin löytämisessä.


title: Cicero

text: Palattuaan Roomaan Cicero meni naimisiin ja sai kaksi lasta. Hän jatkoi työtään asianajajana, sekä opiskeli filosofiaa. Roomassa Ciceron opettajana toimi hänen talossaan asunut Diodotos, joka opetti hänelle stoalaista filosofiaa ja logiikkaa. Cicero valittiin kvestoriksi Sisiliaan vuonna 75 eaa., vaikkei hän ollutkaan suorittanut virkaa normaalisti edeltänyttä kymmenen vuoden armeijapalvelusta. Ciceron mukaan Sisiliassa ollessaan hän näki Arkhimedeen hautakiven, johon oli kaiverrettu tämän lempilause geometriasta.


title: Cicero

text: Palattuaan Roomaan Cicero jatkoi menestyksekkäästi asianajajana. Hän tuli kuuluisaksi korruptoituneen Sisilian maaherran Gaius Verreksen syytöspuheesta elokuussa 70 eaa. Sisilialaiset olivat pyytäneet häntä asianajajakseen, koska heillä oli muistissa Ciceron oikeudenmukainen toiminta kvestorina. Verrestä puolusti kuuluisa asianajaja Hortensius Hortalus. Cicero voitti jutun, mikä lisäsi hänen mainettaan. Hän jakoi palkkioksi saamansa viljan kansanjoukoille.


title: Cicero

text: Ciceron edistymistä politiikassa kuitenkin häiritsi hänen sukutaustansa. Hän oli "homo novus" (uusi mies, ”nousukas”), ensimmäinen senaattiin noussut suvussaan, ja siksi elämänsä loppuun asti jossain määrin ulkopuolinen. Edellinen konsuliksi asti edennyt "homo novus" oli ollut Marius, joka oli selvinnyt niin pitkälle lähinnä voimalla. Tämän vuoksi Ciceron luontainen kannatuspohja oli kapea ja liittolaisten etsintä vaikeaa. Uransa aikana hän ajautui samaan rintamaan niinkin erilaisten hahmojen kuin Pompeius ja Octavianus kanssa. Tasavallan tila oli jo varsin epävakaa Mariuksen ja Sullan kiistojen jäljiltä. Tämä kaikki edelleen vaikeutti hänen yrityksiään ajaa ohjelmaansa tasavallan pelastamiseksi.


title: Cicero

text: Cicero valittiin vuonna 69 eaa. ediiliksi ja 66 eaa. preettoriksi. Tällöin hän piti ensimmäistä kertaa merkittävän poliittisen puheen, jolla tuettiin Pompeiukselle myönnettäviä valtuuksia. Usein valtaeliitin ulkopuolelta tulleiden poliitikkojen ura päättyi tähän, mutta Cicero päätti pyrkiä tasavallan korkeimpaan virkaan konsuliksi. Vuoden 64 eaa. syksyllä käydyssä vaalissa häntä vastaan asettuivat senaattorisäätyiset Catilina ja Gaius Antonius Hybrida. Ensimmäisellä oli ongelmia julkisuuskuvansa kanssa, jälkimmäistä ei liiemmin arvostettu. Vaalikampanja sisälsi runsaasti loanheittoa, johon myös Cicero osallistui innolla. Osa hänen vaalipuheestaan senaatissa on säilynyt. Cicero voitti, Antonius oli toinen.


title: Cicero

text: Näin Cicerosta tuli vuoden 63 eaa. konsuli. Hän oli tuolloin juuri saavuttanut konsulinvirkaan vaaditun, 42 vuoden minimi-iän. Konsulivuonnaan hän sai muun muassa kaadettua Servilius Rulluksen esittämän maalain, joka olisi lisännyt Crassuksen ja Caesarin vaikutusvaltaa. Lisäksi hän puolusti oikeudessa useita henkilöitä etenkin Caesarin syytöksiltä.


title: Cicero

text: Konsulivuoden merkittävin tapahtuma kuitenkin oli, kun hän paljasti senaatissa Catilinan salaliiton tasavallan kaatamiseksi. Catilina oli edellisen vuoden vaalitappiosta sisuuntuneena päättänyt pyrkiä uudelleen konsuliksi. Hänen taloudellisesti järjetön vaaliohjelmansa lupasi muun muassa yleistä velka-armahdusta. Ilmeisesti tarkoituksena oli saada velkaantuneet senaattorit käskemään klienttejään äänestämään tätä. Tämä lupaus itsessään oli tarpeeksi horjuttamaan kaupungin taloutta. Lisäksi ilmassa leijui väkivallan uhka, kun kaupunkiin saapui veteraaneja Catilinan tueksi. Cicero päätti ryhtyä toimiin. Hän pyysi lykkäystä konsulinvaaliin. Senaatti päätti lykätä vaalia muutamalla päivällä. Cicero antoi ymmärtää Catilinan valinnan olevan uhka muun muassa hankkimalla suojakseen vaalipäiväksi näyttävän turvajoukon. Lopulta, kun vaali heinäkuussa järjestettiin, Catilina jäi taas valitsematta.


title: Cicero

text: Catilina oli saanut tarpeekseen ja päätti turvautua laittomiin keinoihin. Ciceron oli kuoltava. Murhan oli määrä tapahtua 28. lokakuuta. Catilina suunnitteli hiipivänsä joukkoineen yöllä Roomaan, jossa tapettaisiin Ciceron lisäksi myös lukuisia muita senaattoreita. Tieto kuitenkin vuosi salaliittolaisten piiristä ja Cicero sai kuulla suunnitelmasta. Hän paljasti tiedot senaatille. Tässä yhteydessä Ciceron aloitteesta senaatti antoi uhkavaatimuksen ("senatus consultum ultimum") salaliittolaisia vastaan. Salaliittolaiset päättivät lykätä toimiaan ja lokakuu sujui rauhallisesti. Heitä ei voitu kuitenkaan pidättää, sillä pitäviä todisteita ei ollut. Marraskuussa salaliittolaiset päättivät ryhtyä uuteen, entistä laajempaan yritykseen.


title: Cicero

text: Cicero kuuli näistäkin suunnitelmista. Todisteita ei kuitenkaan edelleenkään ollut, joten hän päätti turvautua vahvimpaan aseeseensa: sanoihin. Cicero piti senaatissa useita syytöspuheita Catilinaa vastaan. Näistä ensimmäinen oli suunnattu suoraan Catilinalle, muut enemmän senaatille ja kansalle. Näitä puheita on pidetty retoriikan mestariteoksina.


title: Cicero

text: Ensimmäinen puhe oli jokseenkin suora uhkavaatimus Catilinalle. Hänen tuli häipyä kätyreineen välittömästi. Ensimmäisestä puheesta tunnetaan laajalti sen alku. Cicero aloitti kysymällä retorisesti: ”Kuinka kauan, Catilina, aiot käyttää hyväksi kärsivällisyyttämme?” ("”Quousque tandem abutere Catilina patientia nostra?”"). Elämään on jäänyt myös lause ”Oi aikoja, oi tapoja!” ("”O tempora, o mores!”"). Catilina pakeni Roomasta Etruriaan ilmeisesti tarkoituksenaan kerätä lisäjoukkoja. Hänen jälkeensä jäi kuitenkin useita hänen kannattajiaan, jotka Cicero sai tunnustamaan aikeensa senaatille. Catilinan tukijat olivat olleet salaisessa yhteydessä galliheimo allobrogien kanssa. Gallit eivät kuitenkaan olleet suostuneet kapinoimaan.


title: Cicero

text: Hätätilavaltuuksien nojalla joitain salaliittolaisia teloitettiin ilman oikeudenkäyntiä. Julius Caesar kannatti lievempiä rangaistuksia, Cato nuorempi sen sijaan tuki kuolemanrangaistusta. Cicero vei salaliittolaiset pahanmaineiseen Tullianumin vankilaan ja oli henkilökohtaisesti läsnä, kun pyöveli kuristi heidät. Oikeudenkäynnin unohtaminen raivostutti kansaa, mutta tarinan mukaan Cicero vastasi pitämällä kokonaisuudessaan yhden sanan pituisen puheen: ”"Fuerunt"” (”He olivat”). tai ”"Vixerunt"” (”He elivät”). Tämän formulantyyppisen ilmauksen taustalla oli mahdollisesti pyrkimys välttää huonoa onnea välttämällä suora kuolemasta puhuminen.


title: Cicero

text: Cicero palkittiin salaliiton paljastamisesta arvonimellä "pater patriae" (isänmaan isä). Hän joutui kuitenkin pakenemaan Roomasta 58 eaa., kun kohu kansalaisten tuomitsemisesta ilman oikeudenkäyntiä ei ottanut laantuakseen. Karkottamislain oli esittänyt kansankiihottaja, kansantribuuni Clodius, jonka huligaanikannattajat vainosivat Ciceroa herkeämättä. Clodius oli katkera Cicerolle muun muassa aiemmin sattuneesta Bona Dea -skandaalista, jonka yhteydessä Cicero oli vaatinut rangaistusta pyhäinhäväistyksestä palvontamenoissa naisten vaatteissa heiluneelle Clodiukselle. Cicero yritti saada myötätuntoa itselleen jopa kulkemalla kadulla surupuvussa, mutta mikään ei auttanut. Kenelläkään ei ollut voimia tai halua Clodiuksen pysäyttämiseen.


title: Cicero

text: Kun Cicero oli lähtenyt, Clodius antoi polttaa tämän huvilat ja tuhota tämän talon. Myös Ciceron omaisuus takavarikoitiin. Ciceron oman näkemyksen mukaan senaatin antama ultimaatumi oli antanut hänelle tarvittavat valtuudet tapahtuneisiin teloituksiin. Toukokuussa 58 eaa. Cicero lähti maanpakoon Thessalonikaan Adrianmeren rannalle. Maanpako oli Cicerolle todella kova isku, hänen "auctorias'in" menetys. Hän vaipui syvään masennukseen sekä epätoivoon ja suunnitteli itsemurhaa, josta hänen tyttärensä Tullia ja ystävänsä Atticus onnistuivat kuitenkin puhumaan hänet ympäri. Hän kirjoitti ystävälleen Atticukselle: ”Sinun pyyntösi ovat estäneet minua tekemästä itsemurhaa. Mutta minkä vuoksi kannattaa elää? Älä syytä minua valittamisesta. Minun kärsimykseni ovat pahemmat, kuin kenkään muun, joista olet aikaisemmin kuullut.”


title: Cicero

text: Kun seuraavana vuonna eräs tribuuni yritti kutsua Ciceron kotiin maanpaosta, Clodius pyrki estämään päätöksen väkivalloin. Titus Annius Milon kilpaileva rähinäjengi kuitenkin esti Clodiuksen suunnitelman. Cicero sai siis palata syyskuussa 57 eaa. kansankokouksen päätöksellä ja hänet vastaanotti riemuitseva väkijoukko, hieman samoin kuin kreikkalaisen Demostheneen aikoinaan, kuten Appianus myöhemmin huomioi. Paluulla oli nyt myös Caesarin hyväksyntä, joka oli suostunut siihen saatuaan Pompeiukselta vakuudet, että puhujan kieli pysyisi kurissa.


title: Cicero

text: Palattuaan Cicero pyrki saamaan takaisin omaisuutensa ja asemansa. Senaatti myönsi hänelle korvauksen tuhotusta omaisuudesta. Clodius piti kuitenkin huolta siitä, että Cicerolla riitti tekemistä. Hän hyökkäsi joukkioineen Ciceron taloa rakentaneiden työmiesten kimppuun, pahoinpiteli Ciceron kadulla ja poltti Ciceron veljen talon. Cicero tuki nyt populisti Miloa, jota hän käytti Clodiusta vastaan. Kaupungin tilanne oli rauhaton ja ruoastakin oli pulaa. Milon mies tappoi lopulta Clodiuksen tammikuussa 52 eaa, kun Milon ja Clodiuksen joukkiot olivat kohdanneet Via Appialla. Cicero puolusti oikeudessa Miloa, joka oli syytettynä Clodiuksen sukulaisten murhista, mutta hävisi jutun. Puolustuspuhetta "Pro Milone" on tästä huolimatta pidetty merkittävänä. Cicero esitti, että Milolla ei ollut syytä tappaa Clodiusta.


title: Cicero

text: Tämän jälkeen 51 eaa. Cicero lähti prokonsuliksi Kilikiaan, jossa hän saavutti imperaattorin arvonimen. Rooman kaupunkielämään kiintynyt Cicero ei oikeastaan halunnut lähteä, mutta Pompeiuksen aiemmin aikaansaama lainsäädäntö, joka oli tarkoitettu vähentämään provinssien ryöväämistä, oli johtanut virkamiespulaan. Toisaalta Cicero oli osoittautunut rehelliseksi virkamieheksi jo kvestorikaudellaan Sisiliassa. Cicero saapui provinssiin heinäkuussa. Loput kesäkuukaudet hän käytti välttämättömien taistelutoimien suorittamiseen, talven hän päätti varata oikeustoimille. Kokeneiden legaattiensa avulla, joihin kuului muun muassa hänen veljensä Quintus, hän rauhoitti provinssin Syyrian vastaisen rajan. Triumfia hänelle ei tästä myönnetty, vaikka palattuaan hän sitä hyvän aikaa Rooman muurien ulkopuolella odottelikin. Talvesta suuri osa meni veronkantoepäselvyyksien ratkomiseen.


title: Cicero

text: Myöhemmin vuonna 50 eaa. Pompeiuksen ja Caesarin välisessä valtataistelussa Cicero pyrki pysymään puolueettomana, vaikka kannattikin Pompeiusta. Hän totesi eräässä kirjeessään: ”Tiedän, ketä haluan paeta, mutta en ketä seurata”. Lopulta pitkään epäröityään hän asettui julkisesti tukemaan Pompeiusta. Caesarin tunkeuduttua Italiaan 49 eaa. Cicero pakeni Roomasta. Caesar yritti turhaan suostutella häntä palaamaan. Cicero matkusti edelleen pois Italiasta Dyrrhakhioniin, jossa oli myös hänen veljensä Quintus. Veljeksistä ei ollut Pompeiukselle suuremmin apua, Quintus oli haluton taistelemaan ja Marcus aukoi päätään turhan innokkaasti. Pompeiuksen jatkaessa Farsalokseen Cicerot jäivät Caton hallussaan pitämään Dyrrhakhioniin. Cato tarjosi Marcukselle sotilaskomentajan tehtäviä, mutta Ciceroa sotiminen ei edelleenkään kiinnostanut. Cicerot lähtivät matkoihinsa. Pompeiusten kannattajien, esimerkiksi Pompeiuksen pojan, verenhimoiset asenteet kuvottivat Marcusta.


title: Cicero

text: Caesar voitti Pompeiuksen, mutta armahti Ciceron. Cicero palasi Roomaan. 46 eaa. Cicero kirjoitti, että hänen roolinsa Caesarin diktatuurissa oli olla näkymätön ja palvella maatansa kirjoitustensa kautta. Sopiviksi kirjoitusaiheiksi hän näki etiikan ja perustuslailliset kysymykset. Helmikuussa 44 eaa. Ciceron syvästi rakastama tytär Tullia kuoli synnytyksessä. Hän kirjoitti: ”Nyt kotini ei voi lohduttaa minua tasavallan puolesta tuntemassani surussa, eikä julkinen elämä kompensoida surua, jota tunnen kotona”.


title: Cicero

text: Maaliskuussa 44 eaa. tapahtuneen Caesarin salamurhan jälkeen Cicero joutui huonoihin väleihin Marcus Antoniuksen kanssa. Murhaa seuranneina epävakauden aikoina monet hakivat turvaa Cicerosta. Hän toimi taustalla, kun poliittista valtatasapainoa etsittiin uudelleen. Antonius ja Cicero olivat nyt Rooman johtavat miehet. Cicero edusti senaattia, Antonius edesmennyttä Caesaria. Miesten välinen suhde oli kuitenkin vaikea ja Cicero teki selväksi, ettei hän arvostanut Antoniuksen tapaa tulkita Caesarin tahtoa. Kun Caesarin perilliseksi testamentissa julistettu Octavianus palasi Italiaan huhtikuussa, Cicero pyrki lähentymään tätä. Cicero suunnitteli voivansa pelata nuoren Octavianuksen avulla Antoniusta vastaan.


title: Cicero

text: Hän kirjoitti syyskuusta lähtien Antoniusta vastaan 14 filippolaispuhetta. Näissä puheissa hän sanoi Octavianusta jumalan lähettämäksi lapseksi, kun taas Antonius oli ”lammas”. Cicero vaati, että Antonius julistettaisiin valtion viholliseksi, mikä viivytysten jälkeen tapahtuikin. Tämä osoittautui virheeksi. Senaatti ja kansakin tosin asettui Ciceron tueksi, mutta tällä ei enää ollut Rooman politiikassa merkitystä. Octavianus ja Antonius sopivat riitansa ja liittoutuivat Lepiduksen kanssa muodostaen toisen triumviraatin. Osana sopimusta suoritetuissa proskriptioissa Cicero ja hänen veljensä Quintus määrättiin menettämään henkensä valtion vihollisina. Octavianuksen kerrotaan joidenkin lähteiden mukaan vastustaneen Ciceron nimeämistä kahden päivän ajan, mutta lopulta Ciceron loppu alkoi häämöttää.


title: Cicero

text: Cicero sai kunnian olla kiivaimmin jahdattu kaikista proskriboiduista. Hän yritti paeta, mutta turhaan. Takaa-ajajat saivat tietää hänen paenneen huvilalleen Tusculumiin, johon he saapuivat 7. joulukuuta 43 eaa. Veli Quintuskin oli ollut siellä, mutta oli mennyt Roomaan hakemaan rahaa, missä hänen omat orjansa olivat kavaltaneet hänet. Nyt Cicero pakeni läheiselle rannikolle Formiaehen. Hän pyrki lähtemään laivalla Kreikkaan, mutta tuulet eivät olleet suotuisat. Niinpä Cicero jäi odottamaan teloittajiaan. Tarinan mukaan hänen viimeiset sanansa olisivat olleet: ”Toiminnassasi ei ole mitään kunnollista, sotilas, mutta yritä tappaa minut kunnolla”. Marcus Antonius antoi naulata hänen irti hakatun päänsä Forum Romanumin puhujanlavaan. Viereen naulattiin Ciceron käsi, joka oli kirjoittanut Antoniuksen vihaamat filippolaispuheet. Cassius Dion mukaan Antoniuksen vaimo Fulvia löi toistuvasti neulalla Ciceron roikkuvaa kieltä kostoksi sen terävyydestä.


title: Cicero

text: Mielenkiintoisena yksityiskohtana Ciceron poika luki vuosia myöhemmin senaatille tiedon Marcus Antoniuksen tappiosta Aktionissa. Toisen tarinan mukaan Octavianus kerran löysi pojaltaan Ciceron kirjan, johon hän kirjoitti: ”Hän oli oppinut mies, rakas lapsi. Oppinut mies, joka rakasti maataan”.


title: Cicero

text: Cicerolla oli yksi tytär ja yksi poika avioliitostaan vaimonsa Terentian kanssa. Kolmikymmenvuotisen avioliiton jälkeen hän erosi Terentiasta 57-vuotiaana ja meni naimisiin nuoren ja rikkaan Publian kanssa. Erolla oli paljon tekemistä raha-asioiden kanssa, ilmeisesti Terentia oli ottanut vapauksia Ciceron rahojen käytössä. Erotessaan Cicero joutui kuitenkin palauttamaan Terentiasta maksamansa myötäjäiset. Ciceron toinenkin liitto päätyi eroon.


title: Cicero

text: Cicero oli ennen muuta tasavaltalainen. Tämä tarkoittaa, että hän ei ollut demokraatti, vaan kannatti harvainvaltaa. Hän ei kuitenkaan pyrkinyt vain säilyttämään "status quota", vaan elvyttämään poliittisen järjestelmän sen senaikaisesta alennustilasta. Ciceron näkemyksen mukaan epäitsekkään ylimystön pitäisi päättää Rooman asioista senaatin konsensuksella. (Näitä teemoja hän käsitteli esimerkiksi fragmentaarisesti säilyneessä teoksessaan "Valtiosta".) Tähän näkemykseen vaikutti Ciceron keskiluokkainen tausta, joka tarkoitti sitä, että hänellä oli vähemmän saavutettuja etuja puolustettavana kuin monella muulla senaatissa.


title: Cicero

text: Ciceron näkemykseen kuului, paitsi aristokratian yhteisymmärrys senaatissa, myös säätyjenvälinen yhteisymmärrys, joka tarkoitti ennen muuta ritarisäädyn ja ylimystön samanmielisyyttä. Hän ilmeisesti ymmärsi, että tasavallan vallanjaon olisi muututtava, jos se aikoi selvitä tapahtuneista muutoksista Rooman väestössä, taloudessa ja maailmanpoliittisessa asemassa. Hän oli kuitenkin täysin väärässä olettaessaan, että hallitseva luokka olisi valmis tarvittuihin mittaviin uudistuksiin, jotka olisivat vieneet siltä valtaa. Toistuvasti oligarkia oli osoittanut olevansa harvinaisen lyhytnäköistä. Se vastasi ongelmiin sitä mukaa, kun niitä ilmaantui, ilman sen suurempaa suunnitelmaa, ja pyrki maksimoimaan omat voittonsa joka käänteessä. Roomalainen järjestelmä oli jatkuvasti sekä ulkoisen että sisäisen paineen alla. Ulkoiset sotilaalliset uhat ja sisäiset valtataistelut horjuttivat hallintoa pahoin tasavallan viimeisinä vuosikymmeninä. Kaupunkivaltion käyttöön suunniteltu hallintokoneisto ei yksinkertaisesti riittänyt maailmanvallalle. Yhteiskunnallinen tilanne oli kypsä levottomuuksille.


title: Cicero

text: Catilinan salaliiton jälkeen Cicero oli alkanut nähdä itsensä vanhempana valtiomiehenä, jonka harteilla tasavalta oli. Roomassa uudistukset olivat aina enemmän paluuta vanhaan ja Cicerokin pyrki palaamaan omilla uudistuksillaan tasavallan ”vanhoihin hyviin aikoihin”. Optimaattien ja populaarien välille jakautunut senaatti oli kuitenkin voimaton, aika oli ajanut sen ohitse. Sisällissodan jälkeen Cicero näki tämän itsekin. Hän sanoi: ”Tasavalta, senaatti ja oikeusistuimet ovat pelkkiä nollia. Kenelläkään meistä ei ole mitään perustuslaillista asemaa”.


title: Cicero

text: Caesar tuli, näki ja voitti. Plebeijit toivottivat tervetulleeksi yhden miehen diktatuurista seuranneen suhteellisen vakauden. Tätä vakautta vain korostivat Caesarin murhaa seuranneet levottomuudet. Cicero säilyi ”tasavallan viimeisenä todellisena ystävänä” ja hän puhui väsymättä ihanteistaan. Ciceron ihanne oli kuitenkin harhaa. Hän tavoitteli kultaista aikaa, jota ei koskaan ollut. Roomassa ei ollut ”tasavallalle uskollisia miehiä”, joille armeijat olisi voitu uskoa. Cicerolla ei ollut riittävästi poliittista valtaa tai sotilaallista ymmärrystä, jota hän olisi tarvinnut omien ajatustensa läpivientiin. Theodor Mommsen jopa sanoi 1800-luvulla, että Cicero oli pelkkä ”journalisti sanan pahimmassa merkityksessä”, jolla ei ollut ”näkemystä, ajatusta eikä tarkoitusta”. Erityisesti Mommsenia häiritsi Ciceron myöhemmin saama tunnustus, jota hän piti kummallisena sankarinpalvontana.


title: Cicero

text: Uuden vallan sääntöjen omaksumatta jättäminen koitui lopulta kohtalokkaaksi, kun Octavianuksen ja Antoniuksen miekat puhuivat. Tasavaltalaisesta restauraatiosta jäi jäljelle vain sanahelinää. Octavianus esitti keisarikaudellaan oman ohjelmansa, jonka piti palauttaa tasavallan ihanteet. Tämä oli kuitenkin vain propagandaverho, jonka suojissa luotiin vuosisatoja kestänyt yksinvalta.


title: Cicero

text: Cicero ei niinkään luonut uutta filosofiaa, mutta roomalaisti runsaasti kreikkalaista. Ciceron omana aikana roomalainen ylimystö osasi myös kreikkaa, joten he kykenivät perehtymään myös alkuperäisteoksiin. Cicero halusi kuitenkin luoda mahdollisuuksia myös latinankieliselle filosofialle. Siksi hän kirjoitti teoksensa nimenomaan latinaksi, käänsi teoksia kreikasta latinaksi sekä kehitti filosofian latinankielistä sanastoa keksimällä latinankielisiä vastineita kreikankielisille termeille. Ciceron kehittämiä ovat mm. termit "a priori", "a posteriori" ja "reductio ad absurdum".


title: Cicero

text: Myöhemmin, kun alkuperäinen kreikkalainen filosofia oli Euroopassa suurelta osin unohdettu, Cicero oli tärkeä lähde. Kristillisen etiikan muotoutuessa 300-luvulla piispa Ambrosius ammensi Ciceron tuotannosta. Myös Hieronymus ja Augustinus olivat perehtyneet Ciceron tuotantoon, ja Augustinus lainasikin Ciceroa ahkerasti teoksissaan. Nämä lainaukset ovatkin myöhemmin auttaneet merkittävästi Ciceron teosten uudelleenkonstruoinnissa säilyneiden fragmenttien perusteella. Augustinus kertoo Ciceron teoksen "Hortensius" olleen ensimmäinen virike hänen kääntymykselleen. Katolinen kirkko julisti Ciceron ”hyveelliseksi pakanaksi” ja näin monet hänen teoksistaan katsottiin säilyttämisen arvoisiksi. Tosin kirkon piirissä Ciceroa myös vastustettiin.


title: Cicero

text:
Cicero oli ajattelultaan eklektinen eli hänen ajattelunsa oli sekoitus monia koulukuntia, huomattavimpana näistä Vanhan ja Uuden Akatemian platonismi sekä stoalaisuus. Cicerolle filosofia oli alisteinen politiikalle ja sen tuli palvella ennen kaikkea poliittisia tarkoitusperiä. Tämän vuoksi hän ei hyväksynyt liiallista akatemialaista skeptisismiä, koska katsoi sen johtavan toimettomuuteen. Etiikkaa ja politiikkaa koskevissa kysymyksissä hän suosi enemmän stoalaista ja peripateettista ajattelua, joiden hän katsoi olevan suurimmaksi osaksi yhteneviä. Stoalaisuuden mukaan ihminen toimii osana yhteisöä, jota kohtaan hänellä on velvollisuuksia. Epikurolaisuus ei vedonnut Ciceroon laisinkaan. Tämä ei ole ihme, sillä epikurolaisten mukaan mielenrauhan säilyttäminen vaati valtiollisista kysymyksistä pidättäytymistä, mikä ei tietenkään sopinut Cicerolle. Hän kirjoittaa:
Cicero käsitteli paljon "humanitas"-käsitettä, inhimillisyyttä, joka oli tosin esiintynyt jo aiemmin roomalaistenkin piirissä ja joka oli hänen vastineensa kreikan sanalle "paideia". Siihen sisältyi ihmisten keskinäinen arvostus ja kunnioitus. Cicero esitti ajatuksia roomalaisesta rauhasta ("pax Romana") ja oikeudenmukaisesta sodasta ("bellum iustum"). Näitä voitiin myöhemmin käyttää Rooman imperiumin filosofisessa perustelussa. Cicero myös loi latinaan ensi kertaa sellaiset filosofiset käsitteet kuin "moralis" ja "qualitas" (moraali ja laatu).


title: Cicero

text: Cicero uskoi järkeen taikauskon sijaan. Hän pohti kuitenkin, onko mistään ikinä todellista varmuutta. Hän oli valmis uskomaan jonkinlaiseen jumaluuteen, muttei välttämättä Rooman perinteisiin valtionjumaliin, saati uusiin itämaisiin kultteihin, joita tulvi Roomaan.


title: Cicero

text: Ciceron kielenkäyttö on kaikkina aikoina herättänyt ihailua. Hänen julkisten tekstiensä latina on täsmällistä ja viimeisteltyä. Etenkin hänen puheensa ovat rakenteeltaan ilmiömäisiä. Cicero kehitti aktiivisesti latinan kieltä muun muassa luomalla uudissanoja monille abstraktikäsitteille, jotka latinasta vielä puuttuivat. Se, että filosofiasta kirjoittaminen latinaksi tuli ylipäänsä mahdolliseksi, oli pitkälti juuri Ciceron ansiota.


title: Cicero

text: Ciceron filosofisten teosten perusteella hän oli humaani, stoalaisuuteen taipunut ihminen, joka ihaili toisaalta perinteisiä roomalaisia arvoja ja tasavaltalaisuutta, toisaalta kreikkalaista filosofiaa ja oppineisuutta. Hän rakasti kirjoja. Cicero ei ollut demokraatti, vaan kannatti ylimystön valta-asemaa. Hänen kirjeistään välittyy kuva hyvää tarkoittavasta, mutta epätäydellisestä ja inhimillisestä hahmosta, jota kuitenkin piinaavat velvollisuudentunto ja tunteet riittämättömyydestä. Niistä voi lukea toisaalta mielenkiintoisia aikalaiskuvauksia taloremontin edistymisestä, toisaalta isän syvää voimatonta tuskaa tyttärensä kuoleman johdosta.


title: Cicero

text: Cicerolta on suomennettu esimerkiksi teokset "Keskusteluja Tusculumissa" ("Tusculanae disputationes"), "Vanhuudesta" ("Cato Maior de Senectute"), "Ystävyydestä" ("Laelius de Amicitia"), "Velvollisuuksista" ("De Officiis"), "Laeista" ("De Legibus") ja "Puhujasta" ("De oratore").


title: Cicero

text: Puheista 58 on säilynyt, 88 tunnetaan. Suurin osa puheista on oikeuspuheita, muut lähinnä poliittisia puheita. Puheet ovat säilyneet pääosin Ciceron myöhemmin viimeistelemässä kirjallisessa asussa.Cicerolta on säilynyt kuusi kirjaa retoriikasta, sekä osittain kahdeksan kirjaa filosofiasta.Pseudo-Ciceroa, eli teoksia, joiden on joskus uskottu olleen Ciceron kirjoittamia:


title: Cicero

text: Ciceron kirjeitä ("epistulae") muille on säilynyt yli 800, muiden kirjeitä Cicerolle satakunta.Cicero on runsaan säilyneen tuotantonsa takia parhaiten tunnettuja antiikin henkilöitä. Hän on vaikuttanut eurooppalaiseen kulttuuriin eri aikoina eri tavalla. Edellä mainittiin Ciceron merkitys filosofian alalla sekä myöhäisantiikissa että keskiajalla. Renessanssin myötä, kun alkuperäinen kreikkalainen filosofia tuli jälleen saataville, Ciceron merkitys filosofiassa väheni ja hänet nostettiin latinalaisen proosan mestariksi, jonka tyylille ei nähty vertaista. Myöhemmin Ciceroa ovat ihailleet lukuisat tunnetut henkilöt, esimerkiksi Fredrik Suuri ja Voltaire. On sanottu, että Cicero oli niitä harvoja, josta Voltaire ei koskaan lausunut pahaa.


title: Cicero

text: Myös kuva itse henkilöstä on muokkautunut. Esimerkiksi Petrarca, joka löysi valtaosan Ciceron säilyneistä kirjeistä Veronasta vuonna 1345, oli aiemmin nähnyt Ciceron tämän filosofisten teosten pohjalta järkkymättömänä, intohimoista vapautuneena viisaana miehenä. Kirjeet kuitenkin paljastivat Petrarcalle Ciceron inhimillisen puolen. Nämä kirjeet ovat tarjonneet myös myöhempinä aikoina sekä aseita Ciceron arvostelijoille että mahdollisuuden tutustua hänen henkilöönsä.


title: Hiekkalaatikko

text: Hiekkalaatikko voi tarkoittaa seuraavia:


title: Aarno Ruusuvuori

text:
Aarno Emil Ruusuvuori (14. tammikuuta 1925 Kuopio – 22. helmikuuta 1992 Helsinki) oli
tunnetuimpia 1960–1980-luvun arkkitehteja Suomessa. Hän valmistui Teknillisestä korkeakoulusta 1951 arkkitehdiksi ja tuli myöhemmin professoriksi. Hän työskenteli vuosien varrella monissa arkkitehtitoimistoissa ja perusti myöhemmin oman toimistonsa.


title: Aarno Ruusuvuori

text: Ruusuvuori tunnetaan moderneista töistään. Kuuluisin näistä on Hyvinkään kirkko (1961). Muita hänen suunnittelemiaan kirkkoja ovat Huutoniemen kirkko Vaasassa (1964) sekä Tapiolan kirkko Espoossa (1965). Hän suunnitteli myös Hyvinkään Rauhanummen hautausmaan kappelin (1972). Kirkkojen lisäksi Ruusuvuori suunnitteli monia yksityisasuntoja, toimistorakennuksia sekä muita rakennuksia. Rakennusmateriaalina hän käytti betonia sekä puuta.


title: Aarno Ruusuvuori

text: Ruusuvuori tunnetaan myös siitä, että hän voitti Hervannan yleissuunnitelmakilpailun 1968, vaikka myöhemmin Tampereen kaupungin virkamiehet paljolti vesittivätkin Ruusuvuoren suunnitelman kompromisseillaan, mistä Ruusuvuori pahoitti mielensä.


title: Aarno Ruusuvuori

text: Ruusuvuori oli Arkkitehti-lehden päätoimittaja 1956–1957 ja Suomen rakennustaiteen museon johtaja kahteen otteeseen, vuosina 1975–1978 ja 1983–1988. Museon johtamisen välissä olleen viisivuotiskauden 1978–1983 hän oli taiteilijaprofessorina.


title: Mika

text: Mika on pääasiassa suomalainen miehen etunimi, jonka nimipäivää vietetään 29. syyskuuta. Nimi on lyhentymä nimestä Mikael. Nimi Mika on käytössä myös muissa kulttuureissa: Japanissa se on naisen nimi, Ruotsissa puolestaan sukupuolineutraali (sekä Mikael- että Mikaela-nimien lyhenne). Puolassa Mika voi olla etu- tai sukunimi.


title: Mika

text: Mika oli Suomessa harvinainen nimi vielä viime sota-ajan jälkeen, mutta 1960-luvulla se nousi muotinimeksi, ja 1960- ja 1970-luvun vaihteessa Mikaksi nimettiin neljä viisi suomalaispoikaa sadasta. Almanakkaan Mika pääsi vuonna 1973. Väestörekisterikeskuksen mukaan nimi Mika on 29. toukokuuta 2017 mennessä annettu Suomessa noin 39 920 miehelle ja alle 38 naiselle. Valtaosa eli lähes kolme neljännestä Mikoista sai nimensä 1960- ja 1970-luvuilla ja vajaa neljäsosa 1980- ja 1990-luvulla. Vuosituhannen vaihduttua Mika on palannut harvinaiseksi nimivalinnaksi. 2010-luvulla 27. kesäkuuta 2016 mennessä nimi on annettu vain 215 miehelle ja alle 5 naiselle.


title: Mika

text: Luettelon henkilöt ovat suomalaisia, ellei toisin mainita.


title: Lelu

text: Lelu eli leikkikalu on leikkimiseen ja oppimiseen tarkoitettu väline lapsille, aikuisille sekä eläimille. Hyvin usein lelut ovat arkielämästä tuttujen esineiden tai asioiden pienoiskokoisia jäljitelmiä. Tyypillisiä leluja ovat esimerkiksi pehmoeläimet, nuket, leikkiastiat ja leikkiautot.


title: Lelu

text: Leikkimistarkoitusta varten selvästi tehtyjä esineitä on säilynyt muinaisista ajoista saakka. Esimerkiksi induskulttuurista on säilynyt pieniä lelukärryjä, lintujen muotoisia pillejä sekä leluapinoita. Myös antiikin Kreikan ja Rooman ajoilta on säilynyt terrakottaleluja.


title: Lelu

text: Ennen vanhaan lelut tehtiin yleensä itse ja ne valmistettiin kotoa löytyvistä materiaaleista. Tällaisia materiaaleja olivat puu, nahka, luu, kankaat ja vähän myöhemmin rauta. Ensimmäiset lelut ovat liittyneet kotipiirin asioihin. Kotieläimet ja nuket ovat olleet suosittuja leluja. Esimerkkejä 1900-luvun alun leluista ovat puuautot puupyörineen, kankaasta tehdyt nuket ja nahkainen jalkapallo.


title: Lelu

text: Pienimuotoinen leikkikaluteollisuus alkoi kehittyä jo 1500-luvulla Saksassa. Lelujen massatuotanto alkoi teollistumisen myötä 1800-luvulla, ja tällöin syntyivät myös ensimmäiset varsinaiset lelukaupat. Useat klassikkolelut, kuten teddykarhu ja rakennuspalikat, keksittiin 1900-luvun alkupuolella. 1900-luvun puolivälissä leluteollisuus otti käyttöön uusia materiaaleja. Leluja ja niiden osia alettiin tehdä muun muassa bakeliitista, posliinista, kipsistä ja alumiinista. Leluista tuli vähitellen monimutkaisempia.


title: Lelu

text: Lelut valmistetaan nykyään usein muovista, metallista ja näitä materiaaleja yhdistämällä. Muovi on helppo, kestävä ja halpa raaka-aine valmistaa vaikeankin muotoisia leluja. Useat lelut sisältävät myös elektroniikkaa. Tyypillistä nykyleluille on myös niiden hyödyntäminen osana uusien populaarikulttuurin tuotteiden kuten elokuvien markkinointia. Esimerkkeinä "Hämähäkkimies", "Tähtien sota", Prinsessa Diana -barbi, "Taru sormusten herrasta" ja "Narnia".


title: Lelu

text: Maailman suurimpia leluvalmistajia ovat yhdysvaltalainen Mattel ja tanskalainen Lego Group. Suomalaisia leluvalmistajia on hyvin vähän ja ne ovat useimmiten pieniä puusepänverstaita. Suomen suurin leluvalmistaja on Oy Juho Jussila Jyväskylässä.


title: Lelu

text: Koottavat lelut ovat erilaisista paloista itse koottavaksi tarkoitettuja leluja. Koottavia leluja ovat kaikenlaiset rakennuspalikat, esimerkkinä Meccano-rakennussarja sekä laajaa suosiota keränneet Lego-palikat, joista leikkijä voi koota mieltymyksensä mukaan pienoismalleja taloista, linnoista tai vaikka autoista. Nykyään etenkin Lego tuo markkinoille erillisiä teemasarjoja, joista saa ohjeiden mukaan koottua hahmoja tai yksityiskohtaisia kulkuvälineitä. Näissä leluissa rakennusosaset ovat pieniä ja hyvinkin erinäköisiä, -värisiä ja -kokoisia, ja niissä voi olla mukana myös yksinkertaista mekaniikkaa (esimerkiksi Technic-palikat).


title: Lelu

text: Vaikka koottavilla leluilla voi leikkiä jälkeenpäin, suurin hauskuus tulee rakentamisesta, jossa voi hyödyntää mielikuvitusta ja kehittää kolmiulotteista tajua.


title: Lelu

text: Nukke on ihmistä muistuttava esine. Nukke voi muistuttaa aikuista ihmistä, lasta tai vauvaa. Barbie-nuket ovat tyypillisiä aikuista esittäviä tarkkoja pienoismalleja. Erilaisia Barbeja on lukematon määrä, mutta kaikille barbeille on yhteistä niiden vaatteiden vaihtamisen mahdollisuus. Poikien leikkeihin on vastaavasti seikkailu- ja sotahenkisiä ActionMan-nukkeja. Vauvanuket ovat myös suosittuja. Tytöt pitävät tarkoista vauvajäljitelmistä. Vauvanuket voivat itkeä, leperrellä, tehdä tarpeensa sekä muuta vastaavaa. Vauvanukeille on myös nukenvaunuja.


title: Lelu

text: Pehmoleluilla ei ole juurikaan mitään rajoitteita. Ne voivat muistuttaa ihmistä, eläintä tai mielikuvitushahmoa. Pääasia on, että ne ovat pehmeitä. Tavallisesti ne valmistetaan kankaasta. Teddy-karhu ja Molla-Maija ovat tyypillisiä pehmoleluja.


title: Lelu

text: Nukkeja käytetään myös voodoossa, erilaisissa terapioissa sekä esimerkiksi ensiavun opettamisessa.


title: Lelu

text: Lapset ovat leikkineet pienoiskokoisilla kulkuneuvoilla muinaisista ajoista asti. Nykyään leluautoissa voi olla myös pieni sähkömoottori ja niitä ohjataan usein kauko-ohjaimella. Myös erilaisia jousitoimisia moottoreita on käytetty, etenkin ennen edullisten sähkömoottorien ilmestymistä. Myös esimerkiksi Nikko valmistaa suurempia sähkötoimisia leluajoneuvoja. Perinteiset leluautot ovat puisia ja yksinkertaisia, joissa on vapaana pyörivät pyörät.


title: Lelu

text: Palapelissä kootaan irrallisista paloista ehjä kuva tai muu kokonaisuus. Eri ikäryhmille suunnattujen palapelien palamäärä vaihtelee muutamasta palasta tuhansiin pieniin paloihin. Pienille lapsille tarkoitetut palapelit ovat yleensä puuta turvallisuussyistä, ja ne voivat muodostua pelkästä laudasta, jossa on erimuotoisia syvennyksiä, joihin on tarkoitus löytää niihin sopivat palaset.


title: Lelu

text: Lähes kaikenikäisten mieleen ovat älypelit, joista tunnetuin lienee Rubikin kuutio. Jo vauva-ikäisille annetaan leluja, joiden käyttämiseen tai leikkimiseen tarvitaan jonkin ongelman ratkaisemista. Iän myötä älypelien pelaaminen edellyttää yhä enemmän harkintaa, järkeä sekä ongelmaratkaisukykyä. Tyypillisiä älypelejä ovat muistipelit, lautapelit, korttipelit, ristisanatehtävät ja logiikkapelit. Myös videopelit voivat olla älypelejä.


title: Lelu

text: Monet aikuisten harrastamat urheilulajit ovat lapsille leikkimistä ja liikuntaa. Lapsille tehdään urheilulajeja vastaavia leikkivälineitä. Tyypillisiä pelejä ja leikkejä, joissa käytetään liikuntaleikkivälineitä ovat muun muassa sähly, sulkapallo, nelimaali, puujalat, koripallo, kroketti, frisbee, jalkapallo ja sukellusvälineet Yksi perinteisimpiä liikuntaleluja on muun muassa hyppynaru.


title: Lelu

text: Lemmikkieläimille suunnattuja leluja on paljon ja niitä saa lemmikkieläinkauppojen lisäksi lähes kaikista marketeista. Esimerkiksi koirille, kissoille ja freteille myydään vinkuvia kumisia leluja, kun taas jyrsijöille puisia puruleluja ja juoksupyöriä. Lemmikkien lelut tehdään hyödyllisiksi lemmikin kehitykselle ja terveydelle, ja leikki kehittää omistajan ja lemmikin suhdetta. On myös otettava huomioon, etteivät suurin osa ihmisten leluista sovi lemmikeille ja niiden leikkejä tulee tarkkailla aivan kuten ihmislastenkin.Euroopan unionissa leluja koskevat turvallisuusvaatimukset määritellään ns. leludirektiivissä. Vain sen mukaisia leluja on luvallista myydä Euroopan talousalueella. Direktiivi määrittelee leluiksi alle 14-vuotiaiden lasten leikkeihin tarkoitetut tuotteet ja materiaalit. Direktiivin liite määrittelee myös tuotteita, joita ei luokitella leluiksi, muun muassa lasten korut, joulukoristeet, ilmakiväärit ja -pistoolit ja yli 500-palan palapelit. Lelujen valmistajan tulee vahvistaa CE-merkinnällä lelujen olevan määräysten mukaisia.


title: Lelu

text: Suomessa EU:n direktiivi on pantu täytäntöön lailla lelujen turvallisuudesta (26.3.1997/287, kumottu lailla 18.11.2011/1154). Lisäksi lelujen turvallisuudesta on määrätty valtioneuvoston asetuksella 1218/2011, jossa säädetään muun muassa lelujen kemiallisista ominaisuuksista.


title: Ketsuppi

text: Ketsuppi on tomaateista valmistettu hapanimelä maustekastike. Tavallisen tomaattiketsupin raaka-aineita ovat tomaattisose, etikka, sokeri, suola ja mahdolliset mausteet.


title: Ketsuppi

text: Sanan "ketsuppi" alkuperästä on useita teorioita. Erään mukaan se tulee kiinan kielestä (antoy-murteesta), jossa "kêtsiap" tarkoittaa käytettyä kalakastiketta. Sana on tullut kiinan kieleen ilmeisesti malaijinkielisestä sanasta "kechap", joka puolestaan tarkoittaa soijakastiketta. Hollantilaiset kauppiaat toivat maustekastikkeen mukana sanan Eurooppaan. Lopulta kastikkeesta muokattiin Euroopassa nykyisenlainen versio, joka on kaukana alkuperäisestä kiinalaisesta kalakastikkeesta.


title: Ketsuppi

text: Alun perin 1700-luvulla ketsuppia on valmistettu sienistä, merenelävistä tai saksanpähkinöistä.


title: Ketsuppi

text: Tomaattiketsuppi on yleensä punaista, mutta markkinoilla on ollut myytävänä muun muassa vihreän väristä ketsuppia.


title: Ketsuppi

text: Ketsuppi on hyvä lykopeenin lähde.


title: Ketsuppi

text: Tomaattiketsuppi on ei-newtonilainen fluidi, ja siksi sen annostelu on helpointa pumpulla, puristamalla pulloa tai valuttamalla.


title: Poikkeus

text: Poikkeus tarkoittaa ennakoimattomia tai epänormaaleja tilanteita järjestelmän toiminnassa. Käsittelemättömät poikkeukset voivat johtaa järjestelmän kaatumiseen.


title: Poikkeus

text: Poikkeus on ohjelmointikielissä keino ilmoittaa vikatilanteesta ja palauttaa toiminta toiselle tasolle tilanteen käsittelemiseksi. Laitteistotasolla poikkeus tarkoittaa normaalin suorituksen keskeyttämistä suorittimessa, kuten virheellinen käsky tai suojattu muistialue.


title: Poikkeus

text: Laitteistotason poikkeuksia ovat muun muassa:


title: Poikkeus

text: Poikkeuksien yksi esimerkkikohteista ovat erilaiset ohjelmakirjastot. Ohjelmakirjaston ajonaikaiset virheet voi usein kirjaston tekijä havaita mutta hän ei tiedä miten menetellä sellaisen kanssa. Ohjelmakirjastoa käyttävä ohjelma/ohjelmoija tietää miten kertoa poikkeus ohjelman käyttäjälle tai reagoida siihen muulla tavoin.


title: Poikkeus

text: Tavallisesti poikkeus yritään kokeilla codice_1-funktiolla (tai muulla koodikielessä olevalla vastaavalla funktiolla) ja poikkeustilanteessa käsiteltävä koodi jälkeenpäin codice_2-funktiolla (tai jälleen muulla koodikielessä olevalla vastaavalla). On myös mahdollista saada koodi tunnistamaan juuri tietty poikkeustyyppi.


title: Poikkeus

text: C++, Java


title: Poikkeus

text: Pascal, Python ja Delphi


title: Poikkeus

text: C-kielessä poikkeukset on mahdollista toteuttaa itse codice_9 ja codice_10 standardikirjaston funktioiden avulla.


title: Siilitie

text: Siilitie () on Helsingin 43. kaupunginosaan Herttoniemeen kuuluvalla Länsi-Herttoniemen osa-alueella sijaitseva noin kahden kilometrin pituinen kaareutuva katu. Se alkaa Itäväylän varrella olevasta eritasoliittymästä, kiertää Herttoniemen pohjoisosan asuntoalueen länsipuolitse ja päättyy Viikintiehen. Siilitien mukaan on nimetty myös 1982 avattu metroasema Itäväylän varressa kadun alkupäässä. Siilitie on ainoa kadunnimi Helsingissä, joka esiintyy metroaseman nimessä.


title: Siilitie

text: Siilitien nimi on vahvistettu vuoden 1955 asemakaavassa ja se liittyy muiden alueen katujen tavoin aihepiiriin "kotimaisia villieläimiä".


title: Siilitie

text: Siilitien ja Viikintien väliin jäävällä alueella sijaitsee 1950-luvulta alkaen rakennettu kerrostaloalue, joka muodostaa Länsi-Herttoniemen pohjoisosan. Tällä alueella on Siilitien lisäksi on vain harvoja muita katuja, nekin lyhyitä alueen keskiosiin päättyneitä umpikujia. Tämän vuoksi alueella useimpien talojen osoitekatuna on Siilitie, jonka nimeä käytetäänkin usein myös koko alueesta. Siilitie tunnettiin 1960-luvun alussa erityisen rauhattomana alueena, mutta myöhemmin se rauhoittui nopeasti.


title: Panssarikranaatti

text: Panssarikranaatti on tykeissä käytetty räjähtävä ampumatarvike, joka on suunniteltu panssarin läpäisyyn.


title: Panssarikranaatti

text: Toisin kuin ontelokranaatin, panssarikranaatin teho perustuu iskuenergialla saavutettavaan panssarinläpäisyyn sekä läpäisyn jälkeen tapahtuvaan räjähdysvaikutukseen.


title: Panssarikranaatti

text: Panssarikranaatin rakenteeseen kuuluu ainakin runko, jonka peräosassa olevassa ontelossa on räjähdyspanos ja pohjasytytin, joka on tavallisesti varustettu valojuovayksiköllä. Rungon alaosassa sijaitsevat myös tykinputken kierteisiin tarttuvat johtorenkaat. Tavallisesti rungon kärjessä on lisäksi myös teräksinen tylpähkö kärkivaippa, jonka tarkoitus on estää kranaattia murtumasta tai kimpoamasta sen osuessa maaliinsa. Kärkivaipan päällä voi olla vielä ohut ballistinen kärkihattu, joka parantaa kranaatin aerodynamiikkaa.


title: Panssarikranaatti

text: Panssarikranaatti on käytännössä aina täyskaliiperinen, joskin saksalaisilla oli toisen maailmansodan aikana käytössään lähinnä kenttätykeille tarkoitettuja alikaliiperisia, ns. Treibspiegel-panssarikranaatteja, joissa oli irtoavat ohjausosat.


title: Panssarikranaatti

text: Etupäässä panssarikranaatteja tehokkaammat alikaliiperiammukset ja ontelokranaatit ovat syrjäyttäneet panssarikranaatit tykkien pääasiallisena panssarintorjunta-ammuksena. Panssarikranaatteja käytetään kuitenkin nykyään vielä laivatykeissä, rannikkotykeissä, ilmatorjunta- ja lentokonetykeissä sekä rynnäkköpanssarivaunujen konetykeissä. Nykyään yleisin alle 57 mm kaliiperisissa tykeissä käytetty panssarikranaatti on suhteellisen ohutkuorinen SAP-HE-I-tyyppinen panssarisytytyskranaatti.


title: Uuden valtakunnan historia

text:
Uuden valtakunnan historia käsittää muinaisen Egyptin Uuden valtakunnan ajan eli 18., 19. ja 20. dynastiat.
Luettelo Uuden valtakunnan faaraoista


title: Panssariammus

text: Panssariammus on tykinammus, joka pyrkii läpäisemään panssarointia liike-energian avulla.


title: Panssariammus

text: Panssariammuksia on useita eri tyyppejä. Yksinkertaisin on täyskaliiperinen räjähtämätön panssariammus, eli iskuammus, joita erityisesti liittoutuneet käyttivät toisen maailmansodan aikana. Ammuksen perustyyppi on englanniksi Armor-Piercing shot, eli AP.


title: Panssariammus

text: Toisen tyyppisissä panssariammuksissa on painavasta ja tiheästä metallista tehty penetraattori eli tunkeutuja, joka pyrkii keskittämään paljon kineettistä energiaa mahdollisimman pienelle pinta-alalle itseään pehmeämpään panssarointiin tunkeutuakseen. Osumassa kevytmetallinen vaippa jää osumassa panssarin ulkopuolelle, penetraattorin läpäistessä panssarin. Ammustyyppiä kutsutaan alikaliiperiammukseksi, tai tarkemmin sanottuna kiinteällä ohjausosalla varustetuksi alikaliiperiammukseksi. Englanniksi näitä ammuksia nimitetään nimillä HVAP ("High Velocity Armor Piercing") tai APCR ("Armor Piercing, Composite, Rigid"). Toisen maailmansodan aikana käytetyistä alikaliiperiammuksista tunnetuimpia on saksalainen Panzergranate 40 (Pzgr. 40), jossa oli volframikarbidipenetraattori. Pzgr. 40-ammuksia valmistettiin monille eri tykeille ja kaliipereille.


title: Panssariammus

text: Kolmas vaihtoehto ovat irtoavilla ohjausosilla varustetut alikaliiperiammukset, joiden ensimmäinen kehitysvaihe oli brittien toisen maailmansodan aikana kehittämä vakauttamaton, ns. APDS-ammus (Armor-Piercing Discarding Sabot), jossa ammuksen kuori eli ohjausosa ("sabot") irtautuu lennon alkuvaiheessa. APDS-ammusten penetraattorit ovat tyypillisesti kaliiperiltaan noin 1/3 putken kaliiperista. Uudempi kehitysvaihe on nuolimainen pyrstövakavoitu alikaliiperiammus, eli nuoliammus, englanniksi APFSDS (Armor-Piercing Fin-Stabilized Discarding Sabot). Toimintaperiaate on sama kuin APDS-ammuksillakin, mutta APFSDS-ammukset ovat suhteellisesti pidempiä. Sileäputkisista eli rihlaamattomista tykeistä ammuttua nuoliammusta ei voida vakauttaa tavallisen tykistön ammusten tapaan pyörimisliikkeellä, vaan vakauttamiseen tarvitaan siivekkeet. Nuoliammukset ovat APDS-ammuksia pienikaliiperisempia, esimerkiksi 1/5 tai 1/6 putken kaliiperista. APFSDS-ammus on tällä hetkellä tehokkain käytössä oleva panssariammustyyppi.


title: Panssariammus

text: Penetraattorin valmistusmateriaalina on yleensä käytetty volframiyhdisteitä tai köyhdytettyä uraania. Köyhdytettyä uraania syntyy jätetuotteena uraanin rikastamisessa, ja sitä on hyödynnetty ammuksissa halpuutensa vuoksi maissa, joissa sitä on käytettävissä runsaasti. Osumassa syntyy uraanioksidipölyä, joka aiheuttaa terveyshaittoja. Useissa maissa köyhdytettyä uraania ei ole tämän vuoksi hyödynnetty.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Rauli Aarre Tapani ”Badding” Somerjoki (30. elokuuta 1947 Somero – 14. tammikuuta 1987 Helsinki) oli suomalainen laulaja, säveltäjä ja sanoittaja. Hänen tunnetuimpia kappaleitaan ovat muun muassa ”Fiilaten ja höyläten”, ”Paratiisi”, ”Bensaa suonissa”, ”Ikkunaprinsessa”, ”Tähdet, tähdet”, ”Valot” ja ”Laivat”. Hänet muistetaan erityisesti suomalaisen rockin uranuurtajana. Baddingin suosion huippuaika oli 1970-luvun puolivälin tienoilla. Hän sai vuonna 1975 kaksi kultalevyä albumeista "Näin käy rock & roll" ja "Muotokuva 1". Postuumisti myönnettiin vielä neljä kultalevyä lisää ja yksi platinalevy.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Somerjokea pidetään yhtenä suomalaisen musiikin suurena vaikuttajana, ja suomalaisen musiikin historiaan ovat jääneet monet hänen kappaleistaan, kuten hänen laulamansa ja yhdessä Arja Tiaisen kanssa sanoittamansa ”Paratiisi” (1973), joka on ollut Suomen esitetyin kappale useana vuonna ja myös radiosoitossa. Somerjoki sai suurimman arvostuksensa vasta kuolemansa jälkeen.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Rauli Somerjoen isä Gunnar Aleksei Somerjoki (vuoteen 1936 Johansson) syntyi Somerolla 9. lokakuuta 1909. Perhe oli Someron Hirsjärven Marjalan torppareita. Äiti Elina (o.s. Karvinen, s. 27. syyskuuta 1915 Pielisensuussa) oli kotoisin Pohjois-Karjalasta ja tapasi tulevan miehensä jatkosodan lopulla Joensuussa. Elina ja Gunnar asettuivat Someron Hirsjärvelle. Lapsista Kari Gunnar syntyi vuonna 1946, Rauli Aarre Tapani vuonna 1947, Mailis Anneli vuonna 1950 ja Raija vuonna 1959. Isä Gunnar Somerjoki kuoli Somerolla 2. marraskuuta 1962. Elina Somerjoki kuoli Somerolla 23. tammikuuta 1992.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Rauli Somerjoki oli perheen viidestä lapsesta keskimmäinen. Perheen toimeentulo oli niukkaa, mutta keskinäiset lämpimät välit korvasivat paljon. Somerjoki kävi neljä vuotta Hirsjärven kansakoulua Somerolla. Hän oli myös innokas piirtäjä ja kirjoittaja, joka sepitteli tarinoita, runoja ja varsinkin sarjakuvia. Hän toimitti myös omaa lehteä. Opettajana Hirsjärven kansakoulussa hänellä oli lasten- ja nuortenkirjailijana tunnettu Ester Ahokainen, joka jo tuolloin kiinnitti huomiota pojan laulutaitoihin: ”Tästä pojasta me kuulemme vielä!”.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Gunnar Somerjoki joutui 1960-luvun alussa jäämään sairauseläkkeelle kattohuopatehtaalta keuhkolaajentuman ja astman takia. Perheelle piti löytää lisäansiota, ja perheen vanhemmat perustivat vuonna 1962 kioskin Helsingintien varrelle, Aholan tiehaaraan, muutaman sadan metrin päähän perheen kotitalosta Aholasta. Perheen lapsetkin työskentelivät kioskissa kukin vuorollaan, myös Rauli melko usein. Kioskista tuli pian suosittu lähiseudun nuorison kokoontumispaikka. Somerjoen kioskina tunnettu kioski oli toiminnassa vuoteen 1975 saakka.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Nimityksen ”Badding” Rauli sai ystävältään Rauli ”Rafe” Tanskaselta. Muut kutsuivat Raulia lapsena ”Pikku-Puteksi”. Rafe väänsi nimen muotoon ”Padin”, sitten ”Padding” ja lopuksi ”Badding”. Huhun mukaan ”Badding” olisi alkujaan tullut sanoista ”Bad in”, muttei tämä Tanskasen mukaan pidä paikkaansa.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Somerjoki siirtyi opiskelemaan Someron yhteiskouluun vuonna 1958. Siellä hän kävi keskikoulun, jonka aikana hän jäi pari kertaa luokalle. Keskikoulun viimeisellä luokalla sai vuonna 1963 alkunsa myös ensimmäinen yhtye The Five Yes. Samalla luokalla Somerjoen kanssa opiskelivat Pentti Aho, Seppo Laine ja Sigge Jokila. Kari Somerjoella ja Kauko Laineella vahvistettuna tämä ryhmä aloitti harjoittelun. Sigge Jokila lopetti pian, ja Somerjoki vaihtoi paikkaa Karin kanssa eli siirtyi rumpupatteriston takaa solistiksi. Yhtyeen loppuaikoina mukana oli myös Arto ”Mamba” Koskinen uruissa, ja kaupan päälle saatiin keikka-autoksi Koskisen hautausurakoitsijaisän ruumisauto.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Yhtyeen harjoitustila oli Laineen omakotitalon yläkerrassa. Yhtyeellä oli useita esiintymisiä lähiseudun tanssilavoilla ja koulujuhlissa. Siksi ohjelmistossa oli rockin lisäksi myös perinteistä tanssimusiikkia. Rajumpaan musiikkiin siirryttiin, kun kuvaan tuli mukaan M. A. Numminen. Nummisella oli tuohon aikaan orkesteri Viisi vierasta miestä, jossa oli mukana hänen entisiä koulutovereitaan: Tommi Parko, Kullervo Aura, Heikki Kasari ja Veli Verronen. Tilanteen mukaan kokoonpano kuitenkin vaihteli, ja välillä käytettiin myös The Five Yesin soittajia.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Esiintyminen vuoden 1966 Jyväskylän kulttuuripäivillä oli skandaali. Päiviä kutsuttiin lehdistössä ”Jyväskylän skandaalikulttuuripäiviksi”. Nummisen esittämä kappale ”Nuoren aviomiehen on syytä muistaa” ja Somerjoen laulama ”Jenkka ulkosynnyttimistä” saivat aikaan poliisin kutsumisen paikalle ja esityksen keskeyttämisen. Syyte jäi kuitenkin lopulta nostamatta.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Ensimmäinen levy, jolla Somerjoki oli mukana, äänitettiin elokuussa 1966, jolloin Somerjoki lauloi laulun ”Laki epäsiveellisten julkaisujen levittämisen ehkäisemisestä”. Levyn muut laulut esitti M. A. Numminen. Yleisradion ohjelmaneuvosto kielsi levyn esittämisen kappaleiden epäsiveellisyyteen vedoten. Somerjoen laulun sanat olivat kuitenkin suoraan Suomen laista.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Nummisen kautta Somerjoki tutustui Vanhalla ylioppilastalolla vastakulttuurin edustajiin. Numminen kiinnostui underground-liikkeestä, ja hänestä tuli liikkeen käytännön työn johtohahmo. Hän keksi U-ryhmälle nimen "Suomen Talvisota 1939–1940".


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Suomen Talvisota -kokoonpanossa esiintyi Somerjoen lisäksi Pentti Aho, Arto Koskinen ja Heikki Kasari. Ryhmän kirjallisesta puolesta vastasivat turkulaisrunoilijat Markku Into ja Jarkko Laine.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Suomen Talvisota esiintyi Nuoren Voiman Liiton valtakunnallisilla juhlilla. Toiminnanjohtaja Kai Linnilä pyysi poikia mukaan liiton lehden äänilevyliitteeseen tulevalle levylle. Tälle levylle Somerjoki lauloi kaksi kappaletta: ”Vihreä valta” ja ”Mielitauti-rock”. Sävellykset olivat Somerjoen ja sanoitukset Nummisen.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Talvisota julkaisi myös albumin vuonna 1970. ”Kekkonen-rockin” lauloi Pole Ojanen, vaikka sitä luullaan joskus edelleenkin Somerjoen laulamaksi. Talvisota lopetti esiintymisensä vuonna 1970.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Talvisodassa-yhtyeessä esiintyminen ei suoranaisesti vaikuttanut Somerjoen soolouraan, sillä julkisuus rajoittui melko pieniin yliopistopiireihin.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Somerjoki osallistui moniin M. A. Nummisen tuotantoihin lastenlauluista yhteiskunnallisesti kantaa ottaviin kappaleisiin. Lastenlevyillä "Iso mies ja keijukainen" sekä "Niemisen pojat ja naapurin äijä – Suutari Joonaksen iltapäivä, osa II" Somerjoki lauloi kuusi säveltämäänsä kappaletta. Hän oli mukana myös kahdella seksiä käsittelevällä äänitteellä: "Isojen poikien laulut" ja Medisiinari-lehden seksinumeron äänilevyliitteellä.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Somerjoen ensimmäinen oma levy oli vuonna 1970 ilmestynyt single ”Mun sormuksein”, joka oli hänen oma valintansa, sillä kappale oli tuttu jo The Five Yesin ajoilta. Levyn myynti oli vähäistä, mutta singlestä tuli pieni radiomenestys. Somerjoki tuli omalla nimellään ihmisten tietoisuuteen ensimmäistä kertaa. Kesäksi hänet kiinnitettiin Kristianin kesäshow’hun, ja elokuussa hän esiintyi ensimmäisillä Ruisrock-festivaaleilla Turun Ruissalossa.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Vuonna 1970 Somerjoen sävellystyötä kuultiin myös elokuvassa. Hän sävelsi tunnuskappaleen ja ”Moottoreitten sinfonia” -nimisen sävellyksen Risto Jarvan ohjaamaan rallielokuvaan "Bensaa suonissa". Sanat teki Jarkko Laine. Somerjoki sai Jussi-kunniakirjan elokuvan johtosävelmästä. Numminen pyysi Somerjokea laulamaan dokumenttielokuvaan "Perkele! Kuvia Suomesta". Somerjoki lauloi neljä kappaletta, ja muita laulajia olivat Arja Saijonmaa ja M. A. Numminen, joka sai elokuvan musiikista valtionpalkinnon.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Kesäksi 1971 saatiin jakeluun ensimmäinen LP, "Synnyin rokkaamaan". Levy sisälsi Chuck Berryn ja Elvis Presleyn kappaleita suomennettuna. Mukana oli myös kaksi Somerjoen omaa laulua, ”Valot” ja ”Pikku neitsyt”. Ensin mainitusta kappaleesta on sittemmin tullut yksi hänen pidetyimmistään. Levy ei ollut menestys, mutta taustoja kehuttiin, eikä Somerjokeakaan aivan surkeaksi haukuttu. Numminen lupasi hänelle, että levyjä tehtäisiin lisää.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Loppuvuodesta 1970 Somerjoki perusti yhdessä veljensä kanssa keikkayhtyeen, joka sai nimekseen Oy Niittisydän Ab. Yhtyeen ensimmäisessä kokoonpanossa olivat mukana The Five Yesin soittajista Kari Somerjoki ja Pentti Aho sekä neljäntenä niin ikään somerolainen Antti Toukkari. Eri vaiheissa mukana olivat myös muiden muassa Jukka Hauru ja Heikki Kasari. Yhtye esiintyi melko ahkerasti. Yhteistyö loppui muiden kyllästyttyä Somerjoen oikutteluun niin matkaan lähdettäessä kuin esiinnyttäessäkin.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Vuonna 1972 tuottaja Atte Blom löysi Yhdysvaltojen matkaltaan Somerjoelle sopivan kappaleen, josta tuli suomeksi ”Fiilaten ja höyläten”. Se saatiin markkinoille huhtikuussa 1973. Intro-nimisessä nuortenlehdessä se valittiin ykköseksi jo toukokuussa, ja heinäkuussa se oli Jokamiehen sävelradion suosituin levy. Seksuaalinen vapautuminen oli päivän sana, ja laulu upposi yleisöön. ”Fiilaten ja höyläten” alkoi pudota listoilta vasta joulukuussa. Suosikki-nuorisolehden vuoden 1973 Grand Prix’ssä kappale oli ylivoimaisesti suosituin. Suosituimmasta mieslaulajasta äänestettäessä Kirka oli niukasti ensimmäisellä sijalla ja Somerjoki toisella.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Saman vuoden syksyllä Somerjoki osallistui Syksyn sävel -kilpailuun kappaleella ”Ja rokki soi”, jonka sanat ja sävelmä ovat Matin ja Tepon käsialaa; myöhemmin 2000-luvulla veljekset levyttivät kappaleen myös itse. Somerjoki sijoittui kilpailussa kuudenneksi. ”Ja rokki soi” nousi nopeasti hitiksi, ja samalla singlellä julkaistusta ”Nuori rakkaus” -nimisestä käännösballadista tuli myös suosittu. ”Fiilaten ja höyläten” -kappaleen suosio oli yllättänyt levy-yhtiö Love Recordsin. Aineistoa uutta LP-levyä varten ei ollut, joten korvikkeena käytettiin vanhaa levyä "Synnyin rokkaamaan", joka myikin moninkertaisesti ensimmäiseen ilmestymiseensä verrattuna. Joulumarkkinoille päätettiin tehdä kokoelmalevy, jolle valittiin kaikki Somerjoen siihenastisilla soolosingleillä julkaistut kappaleet lukuun ottamatta niitä, jotka olivat mukana ”Synnyin rokkaamaan” -LP:llä. Lisäksi mukaan tuli muutamia Nummisen ideoimilla levyillä julkaistuja kappaleita ja ”Vihaava rakkaus” -kappale "Underground-Rock"-LP:ltä. Uusien suurhittien vetämänä kokoelma nousi myyntilistoille ja se sai hyvin myönteiset arvostelut.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Noustuaan pinnalle rocklaulajana Somerjoki herätti hämmennystä sanomalla aikovansa tehdä tangolevyn. Levy-yhtiö oli toista mieltä ja halusi satsata kunnolla vuonna 1974 julkaistavaksi suunniteltuun rockalbumiin, jonka nimeksi tuli "Näin käy rock & roll". Varsinaista rocklevyä albumista ei kuitenkaan lopulta tullut, sillä suurin osa levylle valituista kappaleista oli balladeja tai hidastempoisia rocksävelmiä. LP julkaistiin vuonna 1975. Albumi sisälsi tanssilavojen kestosuosikiksi nousseen ja Somerjoen parhaaksi sanotun ”Paratiisi” -kappaleen.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Niittisydämen jälkeen Rauli ja Kari Somerjoella oli tanssiyhtye, jota myytiin Raulin nimellä. "Fiilaten ja höyläten" -levyn suosion myötä yleisö alkoi vaatia Somerjoelta rajumpaa rokkia, minkä vuoksi alettiin koota rockyhtyettä.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Uusi yhtye aloitti St. Devils -nimisenä, mutta myöhemmin yhtyeen nimeksi vakiintui Money. Esiintymistahti oli kova, sillä keikkoja saattoi olla jopa kolmekin illassa. Money kiersi keskiviikosta sunnuntaihin. Lisäksi Somerjoella oli solistiesiintymisiä, joihin tarvittiin joskus jopa pienkonetta. Ennenkokematon suosio hämmensi esiintymispelosta kärsivän Somerjoen täysin, mikä yhdessä rankan keikkailutahdin johti hänen alkoholinkäyttönsä hallinnasta riistäytymiseen. Laulajan ylirasittuneisuus aiheutti lopulta sen, että yhteistyö Moneyn kanssa lopahti loppuvuodesta 1974. Keikkailu jatkui kuitenkin vaihtuvien säestäjien kanssa.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Uudeksi taustayhtyeeksi saatiin talvella 1975 Pasi ja Pekka ja Viikingit. Yhtyeen ohjelmisto oli laaja, humpasta iskelmien kautta rockiin. Keikkatahti oli edelleen kova, ja jälleen Somerjokeen iski esiintymisväsymys. Hän lauloi rokit, yhtye esitti iskelmät ja humpat. Somerjoki olisi halunnut laulaa myös humppaa, mutta se ei käynyt, sillä hänet oli myyty esiintymään ”rokkitähtenä”. Somerjoen alkoholin käyttö ja oikuttelu lopetti tämänkin yhteistyön.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Vuoden 1975 joulumarkkinoille valmistui erilainen Badding-levy, "Sydän lämpöä täys", joka sai ristiriitaiset arvostelut. Uudenlainen herkempi Somerjoki ei enää saavuttanut entisiä kuulijoitaan. Keikat alkoivat vähentyä, mikä ei kuitenkaan rauhoittanut Somerjoen yksityiselämää, vaan alkoholiongelma päinvastoin paheni, kunnes laulaja alkoi ystäviensä avulla loppuvuodesta 1978 päästä vähitellen jaloilleen.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: 1970-luvun lopulla Somerjoki levytti vain muutamia vähälle huomiolle jääneitä singlelevyjä. Näistä sopii kuitenkin mainita kaksi humppakappaleista koostuvaa levyä, jotka olivat itsensä rocktähtenä läpilyöneen laulajan ensimmäinen aluevaltaus vanhan kotimaisen iskelmän alalla. Yksi levytetyistä kappaleista oli perinteinen ”Tammerkoski”-humppa.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: 1980-luvulle asti Somerjoki eli enimmäkseen hiljaiseloa.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Vuonna 1981 alkoi Somerjoen yhteistyö Agents-yhtyeen kanssa. Tuon vuoden syksyllä Somerjoelta julkaistiin ensimmäinen Agentsien säestyksellä tehty single ”Kuihtuu kesäinen maa / Ensimmäisenä iltana”. Seuraavana keväänä ilmestyi single ”Paras haihtua vaan / Ikkunaprinsessa”. ”Ikkunaprinsessa”-kappaleesta tuli menestys, ja loppuvuodesta 1982 julkaistu samanniminen albumi viimeistään nosti Somerjoen takaisin suuren yleisön tietoisuuteen. Ensimmäisten Agents-levytysten aikoihin Somerjoki alkoi myös keikkailla yhtyeen kanssa. Pääosa ohjelmistosta muodostui "Ikkunaprinsessa"-LP:n kappaleista. Näiden lisäksi mukaan tuli perinteistä kotimaista tanssimusiikkia, englanniksi laulettuja rokkeja ja joitakin 1970-luvun Badding-hittejä, vaikka Somerjoki itse olikin melko kyllästynyt viimeksi mainittuihin. Somerjoki oli ollut muutamia vuosia varsin hyvässä kunnossa, mutta suosion lähtiessä uuteen nousuun alkoivat esiintymiskammo ja alkoholiongelma jälleen vaivata laulajaa. Keikkojen varmistamiseksi mukaan otettiin Pekka Tammilehto, joka oli juuri saamassa nimeä Topi Sorsakoskena. Somerjoki lauloi myös Mika Kaurismäen elokuvassa "Arvottomat", joka sai ensi-iltansa syksyllä 1982.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Vähän ennen "Ikkunaprinsessa"-albumin tekoa vuonna 1982 ilmestyi myös täysin toisentyyppinen, vanhaa tanssimusiikkia sisältänyt albumi "Rakkaudella – Raulilta", jonka Somerjoki teki toiselle levy-yhtiölle. Sen tuottajana oli Minimusic-yhtiön Harry Aaltonen, jolle levyn tekoa ehdotti Kari Somerjoki.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: ”Ikkunaprinsessa”-kappaleen menestys rohkaisi Baddingia luottamaan uuteen rockia, tanssimusiikkia ja rautalankamusiikkia yhdistelevään konseptiin sekä yhteistyöhön Agentsien kanssa. Somerjoen keikkailu Agentsien kanssa lopahti talvella 1983 tehdyn kiertueen jälkeen, mutta levystudiossa yhteistyö jatkui. Seuraavan Badding-LP:n äänitykset alkoivat syksyllä 1983. Tehtävä aloitettiin työstämällä Somerjoen muutama kuukausi aiemmin säveltämää kappaletta ”Tähdet, tähdet”. Taustat saatiin kootuksi helposti, mutta lauluosuudet osoittautuivat hankaliksi Somerjoen alkoholismin ja yhä epäsäännöllisemmiksi muuttuneiden elämäntapojen vuoksi. Levy ei ollut myyntimenestys, mutta se sai hyvin myönteiset arvostelut.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Loppuvuodesta 1983 Baddingin uraa yritettiin auttaa päästämällä hänet mukaan Markus Allanin esiintymisiin. Somerjoen esiintyminen oli kuitenkin epävarmaa.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Syksyllä 1984 syntyi kokoelmalevyä varten neljä uutta Badding-kappaletta. Levylle tuli myös Elvistä ja jopa J. Alfred Tanneria.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Keväällä 1985 radiotoimittaja Tero Heinänen otti yhteyttä Somerjokeen kertoen, että hänen kannattaisi levyttää kappale ”Laivat”, joka oli jo menestys Neuvostoliitossa. Hän kuunteli kappaleen ja oli sen verran kiinnostunut, että Heinänen tilasi käännöksen eräältä venäjän kielen opettajalta. ”Laivat” tuli julkaistavan singlen A-puolelle ja B-puolelle tuli ”Ilta-aurinko”.


title: Rauli Badding Somerjoki

text:
"Laivat"-albumi sai erinomaisen vastaanoton niin yleisöltä kuin kriitikoiltakin. Tämä kohensi huomattavasti Somerjoen itsetuntoa.
"Laivat"-LP:tä tehtäessä hänen katoamisiaan ja peruuttamisiaan oli yhtä paljon kuin "Tähdet, tähdet" -albumiakin tehtäessä. Taustat soitti Agents. Levylle otettiin kaksi Somerjoen kokonaan tekemää kappaletta, ”Lähdön hetkellä” ja ”Suon kulkija”. Somerjoki piti albumia ehkä parhaana aikaansaannoksenaan.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Vuonna 1985 Agents-yhteistyön loputtua Somerjoki vetäytyi hiljaisuuteen, mutta alkoi koota uutta Herranen aika -yhtyettä.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Somerjoki ryhtyi levytystyöhön keväällä 1986. Single ”Kun ei niin ei / Painu pois” julkaistiin saman vuoden loppusyksystä. Uutta LP-levyä kaavailtiin, mutta sen teko jäi kesken.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Badding kärsi uransa aikana esiintymiskammosta, masennuksesta ja alkoholismista.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Viimeiseksi jääneen keikkansa Somerjoki teki Seinäjoella 28. joulukuuta 1986. Hän oli ollut koko syksyn keuhkoputkentulehduskierteessä. Heikki Metsämäen ja Juha Miettisen kirjoittaman "Badding"-elämäkertakirjan (1996) mukaan keikan aloituskappaleena kuultiin ”Pilvet karkaa, niin minäkin”.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Somerjoki kuoli 14. tammikuuta 1987 vain 39-vuotiaana alkoholimyrkytykseen hänen ja avovaimonsa vuokra-asunnossa Helsingin Aleksis Kiven kadulla. Kuolemaan myötävaikuttivat keuhkosairaus ja veren hengittäminen. Somerjoen veli Kari Somerjoki menehtyi tapaturmaisesti vuonna 1989 ravintolan järjestysmiehen tönäistyä häntä. Veljekset on haudattu Someron hautausmaalle.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Vuonna 2018 esitettiin epäily, että Somerjoen säveltämäksi merkitty ja Somerjoen ja hänen naisystävänsä Pirkko-Liisa Vakkurin sanoittama kappale ”Kuihtuu kesäinen maa” on alun perin sama sävelmä kuin unkarilainen iskelmä ”Minden ember boldog akar lenni”, suomeksi ’Kaikki haluavat olla onnellisia’. Unkarilaisen kappaleen säveltäjät ovat Attila Dobos ja Sandor Halmágyi, ja se on julkaistu vuonna 1966.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Esiintyjiin, joihin Somerjoki vaikutti jo elinaikanaan, kuului muun muassa SIG-yhtyeen laulusolisti Matti Inkinen, joka kertoo uskaltautuneensa laulamaan alun perin Somerjoen laulutyyliä imitoimalla. Inkinen sävelsi ja sanoitti Somerjoelle kappaleen ”Hämärän prinsessa” albumille "Laivat" (1985) ja teki suomenkieliset sanat käännöskappaleeseen ”Kaunis maailma”. Somerjokea piti esikuvanaan ja hänet ehti tavata myös Marko Haavisto, jonka ensimmäinen yhtye oli nimeltään Badding Rockers. Myöhemmistä muusikoista Somerjokea on kertonut ihailevansa ja hänen kappaleitaan on levyttänyt muun muassa Ville Valo. Coverversioita Somerjoen kappaleista ovat sittemmin tehneet monet muutkin suomalaiset esiintyjät, ”Paratiisi”-kappaleesta muun muassa Sakari Kuosmanen, ”Kauas pilvet karkaavat” -kappaleesta Markus Allan sekä ”Ja rokki soi” -kappaleesta Matti ja Teppo, jotka olivat myös kappaleen alkuperäiset säveltäjät ja sanoittajat. Somerjoen, samoin kuin häneltä vaikutteita saaneen Marko Haaviston, musiikkia on myös useissa Aki Kaurismäen elokuvissa.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Baddingin levyjen tuottajana Love Recordsilla toiminut Pekka Aarnio näkee Somerjoen merkityksen erityisesti varhaisen rock ’n’ rollin tuomisessa Suomeen alkuperäisessä muodossaan, kun aiempien yritysten rasitteena oli ollut pääsy vain imitoinnin tasolle ja soittajien vahvat jazz-kytkennät. Näin Somerjoki Aarnion mukaan oli Suomessa ensimmäinen täysverinen rocklaulaja; tässä auttoi etenkin laulajan vahva tulkinta- ja eläytymiskyky, samalla kun rockin tradition puuttuminen Suomesta nosti esiin rockin ja suomalaiseen traditioon kuuluneen iskelmän jännitteen Somerjoen tuotannossa 1970-luvulta alkaen, jolloin hän ”Sulamithista” ja ”Tammerkoskesta” alkaen vaivattomasti liikkui tyylilajista toiseen. Näiden tyylilajien fuusiota Somerjoki itse Peter von Baghin tekemässä tunnetussa haastattelussa näki jo A. Aimossa, mutta Aarnion mukaan perinteiden todelliseen yhdistämiseen Suomessa kykeni vasta Somerjoki itse. Mahdollistajina tässä fuusiossa oli toinen ankara tyyliniekka Esa Pulliainen ja hänen Agents-yhtyeensä.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Vaikka Somerjoki ei Aarnion mukaan saanutkaan suoranaisia seuraajia, vaikutus suomalaiseen kevyeen musiikkiin oli kuitenkin peruuttamaton ja näkyy muun muassa Topi Sorsakosken menestyksessä, Joel Hallikaisen kevyissä poptaustoissa perinteiselle iskelmälyriikalle, Reijo Taipaleen rautalankatulkinnoissa ja rockin tekijöiden, kuten SIGin, Dingon, Yön ja Eppu Normaalin pelottomassa lähestymisessä iskelmään. Suomessa tällä fuusiolla on Aarnion mukaan aivan erityistä merkitystä, koska kansainvälisen populaarikulttuurin kerrostuma maassa on poikkeuksellisen ohut, jolloin Somerjoen edustaman perinnetietoisuuden merkitys korostuu.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Somerjoella oli elämänsä aikana pidempiä ja lyhytaikaisia naissuhteita. Pidempi avoliitto hänellä oli 1970- ja 1980-lukujen vaihteesta aina vuoteen 1985. Saman vuoden keväällä hän tapasi tulevan avopuolisonsa Paulan, jonka kanssa kihlautui ennen kuolemaansa.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Vuonna 1996 ilmestyi Heikki Metsämäen ja Juha Miettisen kirja "Badding: Rauli Somerjoen elämä ja laulut", johon esipuheen kirjoitti kirjan kustantaja Aki Kaurismäki. Vuonna 2000 valmistui Markku Pölösen elokuva "Badding", joka kuvaa Somerjoen elämää osin fiktiivisen tarinan keinoin. Pääosaa elokuvassa näytteli Janne Reinikainen. Kesällä 2010 Yle Radio Suomi esitti kaksikymmenosaisen faktaa ja fiktiota sekoittaneen "Rakkaudella, Rauli Badding" -radiomusikaalin. Somerjokea musikaalissa näytteli Olavi Uusivirta. Kesällä 2010 Pöytyän kesäteatteri esitti musikaalia "Rauli Badding Somerjoen Tähdet tähdet". Kemin kaupunginteatteri otti ohjelmistoonsa lokakuussa 2011 Tuomas Timosen ja Pärttyli Rinteen käsikirjoittaman Baddingin elämästä kertovan näytelmän "Bussi Somerolle". Vuonna 2016 Salon Teatteri esitti samojen tekijöiden näytelmän "Bussi Somerolle – Rauli Baddingin tarina", jonka ensi-ilta oli 14. lokakuuta 2016.


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Somerolla on Baddingin muistoksi nimetty Rauli Somerjoen tie ja Badding-niminen tie Pappilankylän Rankkulaan. Vuodesta 2001 somerolainen Illan Varjoon Himmeään ry on järjestänyt Somerolla vuotuisen "Somero soikoon" -sävellys- ja sanoituskilpailun sekä konsertin Rauli Somerjoen ja toisen tunnetun somerolaisen muusikon ja säveltäjän Unto Monosen kunniaksi. Alkujaan Somerjoen kioskina tunnettu laulajan perheen kioski Helsingintien varressa Somerolla on kunnostettu, ja vuodesta 1997 Someron yrittäjät ovat pitäneet sitä avoinna kesäisin nimellä "Baddingin kioski Paratiisi". Heinäkuussa 2015 paljastettiin Somerolla Kiiruun puistossa kuvanveistäjä Seppo Mannisen ja graafikko Heikki Paakkasen suunnittelema Rauli Badding Somerjoen muistomerkki "Badding-pysäkki".


title: Rauli Badding Somerjoki

text: Heinäkuussa 2017 Someron huvikeskus Esakalliolla sai ensi-iltansa "Badding"-niminen musiikkinäytelmä, jossa Somerjokea näytteli Heikki Hela.


title: Höyrystymislämpö

text: Höyrystymislämpö (tunnus Q) on aineiden fyysinen ominaisuus. Se määritellään lämpömääränä, joka vaaditaan höyrystämään yksi mooli ainetta höyrystymislämpötilassaan normaalipaineessa, 101325 Pa:ssa. Höyrystymislämmön yksikkö on kJ/mol. Ominaishöyrystymislämmön (r) yksikkö on kJ/kg.


title: Höyrystymislämpö

text: Koska höyrystyminen on tiivistymisen vastaprosessi, käytetään myös termiä tiivistymislämpö. Tiivistymislämpö määritellään lämpömääräksi, joka vapautuu kun yksi mooli ainetta tiivistyy kiehumispisteessään normaalipaineessa.


title: Höyrystymislämpö

text: Veden ominaishöyrystymislämpö normaalipaineessa on noin 2260 kJ/kg, joka vastaa 40,8 kJ/mol. Tämä on melko paljon eli noin viisi kertaa energiamäärä, joka tarvitaan veden lämmittämiseksi 0 °C lämpötilasta 100 °C lämpötilaan.


title: Höyrystymislämpö

text: Mitä korkeampi paine ja lämpötila vedellä on, sitä pienempi on sen höyrystymislämpö. Kriittisessä pisteessä (vesi: 374.15 °C, p=221.2 bar) nesteen höyrystymislämpö on nolla. Tässä lämpötilassa nesteen ja höyryn välinen jyrkkä ero katoaa. Aine ei höyrysty lämmittämällä eikä nesteydy nostamalla painetta. Lämpötilan ylittäessä kriittisen pisteen puhutaan paineen mukaan joko ylikriittisestä fluidista tai ylikriittisestä höyrystä.


title: Höyrystymislämpö

text: Kaasun lämpötilan tai paineen laskiessa kaasun energia pienenee, ja tietyllä rajalla kaasu muuttuu nesteeksi. (Molekyylien liike on käynyt niin heikoksi että molekyylien väliset voimat jaksavat vetää molekyylit lähelle toisiaan.) Höyrystymislämpöä vastaava energia vapautuu.


title: Höyrystymislämpö

text: Aineen sulattamiseen tarvittavaa energiaa kutsutaan puolestaan sulamislämmöksi.


title: Badding

text: Badding voi viitata seuraaviin:


title: C sharp

text: C# (englanninkielinen lausunta: "C sharp") on Microsoftin .NET-alustalle kehitetty ohjelmointikieli, joka julkaistiin kesäkuussa 2000. Kieli kehitettiin yhdistämään C++:n tehokkuus ja Visual Basicin tuottavuus.


title: C sharp

text:
C#:n kehittäjinä mainitaan Anders Hejlsberg, Scott Wiltamuth ja Peter Golde.
Hejlsberg tuli Microsoft-yhtiön palvelukseen Borlandilta. Anders Hejlsberg oli ennen C#:a mukana Turbo Pascalin, Delphin ja J++:n kehitystyössä.


title: C sharp

text: C#:n kehityksen päätavoitteena oli luoda useanlaisiin ympäristöihin soveltuva helppokäyttöinen, oliopohjainen ohjelmointikieli, jonka kansainvälistäminen olisi myös helppoa. C#:n tavoitteena oli lisäksi yhdistää:


title: C sharp

text: Microsoft on pyrkinyt saamaan C#:lle virallisen standardisoinnin. ISO-standardi ISO/IEC 23270:2003 on julkaistu vuonna 2003. Standardin pohjalta ollaan tekemässä itsenäisiä toteuksia kielestä, esimerkiksi:


title: C sharp

text: Kielenä C# on vahvasti tyypitetty, mikä tarkoittaa että muuttujille on annettava jokin tietotyyppi, esimerkiksi kokonaisluku, luokka tai merkkijono. Kielessä ja kääntäjässä on myös useita ohjelmointivirheitä vähentäviä toimintoja, esimerkiksi alustamattomien muuttujien käytöstä varoitetaan.


title: C sharp

text: C#-kieliset lähdekooditiedostot tallennetaan yleensä tiedostopäätteellä ".cs" kuten "HelloWorld.cs".


title: Taideyliopiston Sibelius-Akatemia

text: Taideyliopiston Sibelius-Akatemia (lyhenne SibA) on Taideyliopistoon kuuluva musiikkialan akatemia, joka on alallaan Suomen ainoa ja Pohjoismaiden suurin yliopistotasoinen oppilaitos. Sibelius-Akatemian tehtävänä on vaalia ja uudistaa musiikkikulttuuria.


title: Taideyliopiston Sibelius-Akatemia

text: Sibelius-Akatemiassa voi opiskella kymmenessä eri koulutusohjelmassa. Opiskelijoita Sibelius-Akatemiassa on noin 1 400. Vuosittain otetaan sisään noin 150–170 opiskelijaa. Yliopisto toimii Helsingissä ja Kuopiossa, lisäksi sillä on kurssikeskus Kallio-Kuninkala Järvenpäässä sekä täydennyskoulutuskeskus Seinäjoella. Helsingissä on kolme toimipistettä: Musiikkitalo Töölönlahdenkadulla, R-talo Pohjoisella Rautatiekadulla (eduskunnan käytössä vuoteen 2017 asti), N-talo Nervanderinkadulla ja T-talo Töölönkadulla. Ennen Musiikkitalon valmistumista Sibelius-Akatemian käytössä oli myös P-talo Pitäjänmäellä.


title: Taideyliopiston Sibelius-Akatemia

text: Sibelius-Akatemiaa johtaa vuodesta 2017 dekaani Kaarlo Hildén.


title: Taideyliopiston Sibelius-Akatemia

text:
Martin Wegelius perusti Sibelius-Akatemian Helsingin Musiikkiopiston nimellä vuonna 1882 yksityisestä aloitteesta. Esikuvana oli keskieurooppalainen konservatoriomalli, joka pohjautui perinteiseen mestari–kisälli-koulutukseen.
Opiston nimi muutettiin Helsingin konservatorioksi vuonna 1924 ja Sibelius-Akatemiaksi vuonna 1939. Jean Sibelius opiskeli oppilaitoksessa vuosina 1885–1889 ja myös opetti siellä 1890-luvulla jonkin aikaa.


title: Taideyliopiston Sibelius-Akatemia

text: Valtion korkeakoulu Sibelius-Akatemiasta tuli 1980. Vuonna 1983 perustettiin Sibelius-Akatemian Kuopion koulutusyksikkö ja vuonna 1991 Seinäjoen koulutusyksikkö. Sibelius-Akatemiasta tuli yliopisto vuonna 1998. Sibelius-Akatemia liittyi osaksi uutta Taideyliopistoa vuonna 2013, jolloin nimeksi tuli Taideyliopiston Sibelius-Akatemia.


title: Taideyliopiston Sibelius-Akatemia

text: Johtajan titteliksi tuli rehtori vuonna 1960 ja dekaani vuonna 2013.


title: Taideyliopiston Sibelius-Akatemia

text: Sibelius-Akatemiassa on kaksi osastoa, joiden alaisuudessa oppiaineet toimivat.


title: Taideyliopiston Sibelius-Akatemia

text: Sibelius-Akatemian konserttitalo Pohjoisella Rautatiekadulla Eduskuntatalon vieressä sijaitseva niin sanottu "R-talo" on yksi Helsingin huomattavimmista konserttitaloista. Rakennus valmistui vuonna 1930 ja sen suunnitteli arkkitehti Eino Forsman, joka oli itse suuri musiikinystävä. Forsman selvitti Akatemian taloa suunnitellessaan tarkasti oman aikansa sointitutkimuksen tuloksia, jotta talon musiikkisalien akustiikka olisi mahdollisimman hyvä. Vuonna 1930 valmistuneessa talossa on 647-paikkainen konserttisali, 125-paikkainen kamarimusiikkisali ja 70-paikkainen vanhan musiikin sali. Konserttisalien lisäksi rakennuksessa on korkeatasoisesti varustetut tietokonemusiikki- ja äänitysstudiot sekä jonkin verran Sibelius-Akatemian opetus- ja harjoitusluokkia.


title: Taideyliopiston Sibelius-Akatemia

text: Suomen eduskunta kokoontui Sibelius-Akatemian konserttisalissa vuosina 2015–2017 Eduskuntatalon peruskorjauksen ajan.


title: Luettelo muinaisen Egyptin jumalista

text: Tähän luetteloon on kerätty merkittävimpiä muinaisessa Egyptissä palvottuja jumalia.


title: Miinakranaatti

text:
Miina- eli painekranaatti on kranaatti, eli tykinammus tai käsikranaatti, jonka teho perustuu räjähdyksen paineiskuun. Miinakranaatit ovat tehokkaita elävää voimaa vastaan suljetuissa tiloissa. Ulkona niiden teho on vähäisempi. Perinteisesti Yhdysvaltain maavoimat on suosinut miinakäsikranaattia, mutta kaikki muut armeijat ovat suosineet sirpalekäsikranaattia.
Tykistön käyttämät miinakranaatit ovat suuritehoisia ammuksia, jotka maahan osuessaan uppoavat ensin multaan ja räjähtävät muutaman sekunnin viiveellä. Miinakranaatit ovat erityisesti korsuja, bunkkereita ja juoksuhautoja vastaan käytettäviä ammuksia. Paineen avulla vihollisen surmaava kranaatti tunnetaan yleisesti nimellä painekranaatti.


title: Termobaarinen pommi

text: Termobaarinen pommi tuottaa voimakkaan lämpö- ja paineiskun suljetussa tilassa, minkä takia se on tuhoisa elävää voimaa ja palavia materiaaleja vastaan. Sillä on korvattu aiemmin vastaavaan tarkoitukseen käytetty liekinheitin. Sitä voidaan käyttää myös vahvasti linnoitettuja kohteita vastaan.


title: Termobaarinen pommi

text: Kehittyneet termobaariset kranaatit voidaan varustaa myös rakennusten ja bunkkerien seiniä läpäiseviksi yhdistelmäammuksiksi. Läpäisevään vaikutukseen voidaan pyrkiä liike-energian tai ontelopanoksen turvin. Useimmat asevoimat kuitenkin pääasiallisesti turvautuvat reikien puhkaisemisessa erillisiin aseisiin.


title: Termobaarinen pommi

text: Termobaarinen vaikutus aikaansaadaan useimmiten aerosoliräjähteellä (), jossa aloitepanos levittää nopeasti palavaa aerosolia (esimerkiksi bensiiniä ja tämän höyryjä) ympärilleen, ja sytytyspanos sytyttää ilma-aerosoliseoksen sekunnin murto-osien kuluttua tästä. Varsinaisessa termobaarisessa pommissa kuitenkin levitys ja sytytys toimivat yhdellä panoksella (yksivaiheisesti). Myös aerosolipommin nestemäinen polttoaine on voitu korvata kiinteällä polttoaineena toimivalla räjähdysaineella, jolla on negatiivinen happitasapaino. Koska räjähdys etenee aaltona ja aiheuttaa runsasta kaasunmuodostusta, on tällaisella tilavuudeltaan suurella palavan aineen ja ilman seoksella suuri painevaikutus. Samasta syystä se leviää nopeasti. Syttyessään seos synnyttää myös lämpöä, mikä vahvistaa painevaikutusta lämpölaajenemisen vuoksi. Kyseessä ei ole varsinainen räjähdys (detonaatio) vaan hitaampi nopean palamisen muoto, humahdus (deflagraatio). Yleensä tällaisella pommilla ei ole sirpalekuorta, koska sellainen rajoittaisi tavoitteena olevaa painevaikutusta huomattavasti eikä deflagraatio myöskään anna sirpaleille kovin suurta liike-energiaa.


title: Päivölä

text: Päivölä tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Sirpalekranaatti

text: Sirpalekranaatti on aseena käytetty räjähtävä ammus, joka räjähtäessään levittää ympäristöönsä tuhoisalla voimalla lentäviä sirpaleita. Sirpalekranaatteja käytetään tykkien ja kranaatinheittimien ammuksina sekä käsikranaatteina.


title: Sirpalekranaatti

text: Sirpalekranaatti on tehokas ase elävää voimaa vastaan. Sirpaleet pystyvät tuhoamaan myös panssaroimattomia ja kevyesti panssaroituja ajoneuvoja. Sirpalekranaatissa on teräksinen tai valurautainen kuori, joka hajoaa räjähdysaineen räjähtäessä sirpaleiksi. Sirpalekäsikranaatit ovat usein uritettuja toivotunlaisen sirpaloitumisen edesauttamiseksi.


title: Sirpalekranaatti

text: Sirpalekranaatin räjäyttää siihen liitetty sytytin, joka voi toimia isku- tai heräteperiaatteella. Iskusytytin räjäyttää kranaatin osuessaan johonkin kiinteään, kuten maahan. Herätesytytin voi sisältää esimerkiksi etäisyyttä maahan mittaavia akustisia sensoreita jolloin kranaatti voidaan saada räjähtämään ilmassa maalin yläpuolella. Tällainen sirpalekranaatti on hyvin tuhoisa, sillä sirpaleet leviävät tasaisesti maastoesteistä tai poteroihin suojautumisesta huolimatta.


title: Urho Muroma

text: Urho Rafael Muroma (vuoteen 1919 "Murén"; ) oli suomalainen herätysliikejohtaja, Suomen Raamattuopiston perustaja ja rovasti. Muroman isä Emil Murén oli tunnettu evankeliseen liikkeeseen lukeutunut pappi. Perhe asui Helsingissä. 76-vuotiaana kuollut Urho Muroma on haudattu Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.