title: Uudenkaarlepyyn maalaiskunta

text: Uudenkaarlepyyn kaupungilla ja maalaiskunnalla oli yhteinen, ruotsinkielinen evankelis-luterilainen seurakunta, eikä siis ollut olemassa Uudenkaarlepyyn maaseurakunta -nimistä seurakuntaa.


title: Uudenkaarlepyyn maalaiskunta

text: Alajepua (Ytterjeppo), Forsby, Kovjoki, Kirkonkylä (Kyrkoby), Lassila, Markby, Sokaluoto (Soklot).


title: Uudenkaarlepyyn maalaiskunta

text: Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Uudenkaarlepyyn maalaiskunnassa ei ollut taajamia, mutta Uudenkaarlepyyn keskustaajaman asukkaista 399 asui maalaiskunnan puolella. Vuoden 1960 rajauksessa maalaiskunnassa oli 289 asukkaan kirkonkylä, joka lakkasi olemasta taajama vuonna 1970.


title: Uudenkaarlepyyn maalaiskunta

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Uudenkaarlepyyn maalaiskunnan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.


title: Garden City (Kansas)

text: Garden City on kaupunki Kansasin osavaltion länsiosassa Yhdysvalloissa. Kaupungin asukasluku oli 26nbsp;658. Kaupunki on Finneyn piirikunnan keskus, ja siellä sijaitsevat Garden City Community College kampusalueineen sekä "Lee Richardson Zoo", joka on läntisen Kansasin suurin eläintarha.


title: Garden City (Kansas)

text: Yhdysvaltain tilastokeskuksen mukaan kaupungin pinta-ala on 22,1 km².


title: Garden City (Kansas)

text: Kahdella lentoyhtiöllä on päivittäisiä lentoja kaupungin lentokentälle, Garden City Regional Airportille. Kaupungin läpi kulkee myös rautatieyhtiö BNSF Railwayn ratalinja. Ratalinja on alun perin ollut osa Atchison Topeka & Santa Fe -yhtiön Chicagon ja Los Angelesin välistä rataa. Junaliikenne on vähäistä. Amtrakin "Southwest Chief" -henkilöjunat pysähtyvät Garden Cityn asemalla. Paikallista rautatien tavaraliikennettä hoitaa Pioneer Railcorpin omistama Garden City Western Railway.


title: Garden City (Kansas)

text: Vuoden 2000 väestönlaskennan tietojen mukaan kaupungissa asuu 26nbsp;658 asukasta 9 338 taloudessa, joista perhetalouksia on 6 760. Väestötiheys on 1 287,8 asukasta/km² Kaupungissa on 9 907 asuntoa keskimääräisen asuntotiheyden ollessa 448,4 asuntoa/km².


title: Garden City (Kansas)

text: 68,8 % asukkaista on valkoihoisia, 1,49 % afroamerikkalaisia, 1,06 % alkuperäiskansoihin kuuluvia, 3.55 % aasialaisia, 0,09 % Tyynenmeren alueelta kotoisin olevia, 22,28 % muihin rotuihin kuuluvia, ja 2,73 % kahteen tai useampaan rotuun kuuluvia. 43,91 % väestöstä on sukujuuriltaan latinoita.


title: Garden City (Kansas)

text: Kaupungin 9 338 taloudesta 43,1 % on sellaisia, joissa asuu ainakin yksi alle 18-vuotias. 56,4 % talouksista on aviopareja, 10,8 % naispuolisia yksinhuoltajia, ja 27,8 % ruokakunnista on sellaisia joiden jäsenet eivät kuulu samaan perheeseen. 22,1 % talouksista on yhden hengen ruokakuntia, ja 7,7 % talouksista asuu ainakin yksi yli 65-vuotias. Ruokakunnan keskimääräinen koko on 2,99 henkeä ja keskimääräinen perheen koko on 3,51 henkeä.


title: Garden City (Kansas)

text: Kaupungin ikäjakauma


title: Garden City (Kansas)

text: Väestön iän mediaani on 29 vuotta. Jokaista 100 naista kohti kaupungissa asuu 102,5 miestä.


title: Garden City (Kansas)

text: Ruokakuntien tulojen mediaani on 37 752 USD, ja perheiden tulojen mediaani on 43 471 USD. Miesten tulojen mediaani on 29 343 USD, naisten tulojen mediaanin ollessa 21 247 USD. Keskimääräiset tulot asukasta kohden ovat 15 200 USD. Köyhyysrajan alapuolella elää 14,3% koko väestöstä sekä 9,9% perheistä. Koko väestöstä 17,7% alle 18-vuotiaista sekä 12,8% yli 65-vuotiaista elää köyhyysrajan alapuolella.


title: Tammisaaren maalaiskunta

text: Tammisaaren maalaiskunta (lyhenteeltä Tammisaaren mlk, ruots. "Ekenäs landskommun") oli Uudellamaalla sijainnut Suomen kunta. Kunta lakkautettiin 1. tammikuuta 1977, kun Tammisaaren maalaiskunta yhdessä Snappertunan kanssa liittyi Tammisaaren kaupunkiin. Tvärminnen kylä liitettiin kuitenkin samassa yhteydessä Hangon kaupunkiin. Vuodesta 2009 lähtien kunnan entinen alue kuuluu Raaseporiin.


title: Tammisaaren maalaiskunta

text: Tammisaaren mlk:n naapurikunnat olivat Tammisaaren kaupunki sekä Bromarvin, Karjaan, Pohjan, Snappertunan ja Tenholan kunnat.


title: Tammisaaren maalaiskunta

text: Tammisaaren mlk:n vaakunan suunnitteli A. W. Rancken ja se vahvistettiin vuonna 1953.


title: Tammisaaren maalaiskunta

text: Tammisaaren maaseurakunta muodostui, kun Tammisaaren kaupunkiseurakuntaan yhdistettiin vuonna 1695 joukko kyliä Suomenlahden suulta ja saaristosta. Tammisaaren pitäjästä harjoitettiin talonpoikaispurjehdusta etenkin Tallinnaan, jonne vietiin kalaa ja maataloustuotteita. Vuonna 1775 Tammisaaren pitäjässä oli noin 750 asukasta, vuonna 1850 asukasluku oli 1 254 ja 1900-luvun alussa se oli noussut 2 050:n tienoille.


title: Tammisaaren maalaiskunta

text: Alueen vanhaa teollisuutta on edustanut vain Jussarön rautakaivos, joka löydettiin vuonna 1834 ja joka toimi vankityövoimalla vuoteen 1861. Hästö-Busön saari kuului ensimmäisen maailmansodan aikana venäläisten linnoitussuunnitelmiin, jolloin sen asukkaat häädettiin ja sinne rakennettiin puolustuslaitteita ja kasarmeja, jotka on sittemmin hävitetty. Helsingin yliopiston eläintieteen professori Johan Axel Palmén perusti Tvärminneen vuonna 1902 luonnontieteellisen aseman, jonka hän sittemmin testamenttasi yliopistolle. Entisen Tammisaaren mlk:n alueella sijaitsee Tammisaaren saariston kansallispuisto (aiemmin Jussarön luonnonpuisto).


title: Tammisaaren maalaiskunta

text: Vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan 88 prosenttia Tammisaaren mlk:n asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia. Kunta muuttui kaksikieliseksi vuonna 1963.


title: Tammisaaren maalaiskunta

text: Alglo, Backa, Busö, Danskog, Dragsvik, Elgö (Älgö), Espingskär, Getskär, Grevö, Gullö, Hermansö, Hästö, Kopparö, Kurö, Leksvall, Nabben, Odensö, Skåldö, Sköldargård (Skällargård), Sommarö, Sundom, Tovö, Trollböle, Tvärminne, Västerby, Ängholm, Överby.


title: Tammisaaren maalaiskunta

text: Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Tammisaaren maalaiskunnan ainoa taajama oli Österby (1 079 asukasta), minkä lisäksi Tammisaaren keskustaajaman asukkaista kahdeksan asui maalaiskunnan puolella.


title: Tammisaaren maalaiskunta

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Tammisaaren maalaiskunnan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970 ja lisäksi vuoden 1975 väkiluku.


title: Missionsprovinsen

text: Missionsprovinsen (epävirallinen suomennos: Lähetyshiippakunta), viralliselta nimeltään "Missionsprovinsen i Sverige" ("Ruotsin lähetyshiippakunta"), on kristillinen organisaatio Ruotsissa. Siihen kuuluu useita luterilaisia pappeja, maallikkoja sekä jumalanpalvelusyhteisöjä (""koinonioita""), jotka eivät hyväksy Ruotsin kirkon ja Suomen evankelis-luterilaisen kirkon uusimpia linjauksia vaan kannattavat perinteistä raamatuntulkintaa. "Missionsprovinsen" pitää itseään "yhden, pyhän, yhteisen ja apostolisen kirkon" vapaana kirkkoprovinssina Ruotsissa luterilaisen tunnustuksen perustalla. Se katsoo jatkavansa Ruotsin kirkon hengellistä perintöä (traditiota). Suomen Luther-säätiö oli Missionsprovinsenin tukijäsen vuodesta 2005 vuoteen 2013, jolloin Suomen evankelisluterilainen lähetyshiippakunta perustettiin.


title: Missionsprovinsen

text: Eniten julkisuutta "Missionsprovinsen" on saanut helmikuussa 2005, kun se ensimmäistä kertaa alkoi vihkiä piispoja ja muita pappeja ilman Ruotsin kirkon suostumusta. Pappisvihkimyksen suoritti evankelisluterilainen piispa Walter Obare Keniasta. Piispa Obare vihki Arne Olssonin "Missionsprovinsenin" piispaksi; samassa yhteydessä hän vihki muutamia ruotsalaisia ja yhden suomalaisen miehen papiksi. Ruotsin kirkko ei hyväksy näitä pappeja työhönsä, eikä Suomen evankelis-luterilainen kirkkokaan hyväksy heitä omiksi papeikseen. Ruotsin kirkko erotti piispa Arne Olssonin Ruotsin kirkon papin tehtävästä, ja Ruotsin kirkon silloinen arkkipiispa K. G. Hammar ilmoitti, että Missionsprovinsen ei enää ole osa Ruotsin kirkkoa.


title: Missionsprovinsen

text: Suomessa Missionsprovinsenin tukijäseniin lukeutui muun muassa Luther-säätiö vuosina 2005–2013. Missionsprovinsenin Suomen piispana toimi vuosina 2010–2013 Matti Väisänen. Tänä aikana Missionsprovinsenin virallinen nimi oli Missionsprovinsen i Sverige och Finland. Suomen evankelisluterilainen lähetyshiippakunta perustettiin keväällä 2013, ja sen piispaksi tuli Risto Soramies. Soramies menetti nimityksen jälkeen luterilaisen kirkon pappisoikeudet.


title: Missionsprovinsen

text:
Missionsprovinsenin mukaan Ruotsin kirkko ei enää opeta oikeaa kristinuskoa, koska se niin monella kohdalla poikkeaa Raamatun apostolisesta opista. Eniten julkisuutta ovat saaneet kysymykset naispappeuden sekä samaa sukupuolta olevien liittojen osalta. Missionsprovinsen ei hyväksy naispappeutta, ei-selibaatissa elävien homoseksuaalien pastorien toimimista Ruotsin kirkon työntekijöinä, Ruotsin kirkon vuonna 2006 käyttöön ottamaa samaa sukupuolta olevien parien siunauskaavaa eikä Ruotsin kirkon ja valtion yhteistä hanketta samaa sukupuolta olevien parien vihkimiseksi kirkollisesti avioliittoon. Myös se, kuinka Ruotsin kirkon piispat ovat ottaneet etäisyyttä kristinuskon opetuksiin, on herättänyt kritiikkiä. Teologinen linja on sama Suomenkin puolella.
Missionsprovinsen käyttää johtavasta piispastaan nimitystä "missionsbiskop" (). Lisäksi Missionsprovinsenilla on "avustavia piispoja" ().


title: Cindy Klassen

text: Cindy Klassen (s. 12. elokuuta 1979 Winnipeg) on kanadalainen pikaluistelija ja kaikkien aikojen menestynein kanadalainen olympiaurheilija.


title: Cindy Klassen

text: Klassen aloitti uransa jääkiekkoilijana, mutta koska häntä ei valittu 1998 Naganon olympialaisiin, hän vaihtoi lajia ja osoittautui lahjakkuudeksi.


title: Cindy Klassen

text: Klassen saavutti pronssia matkakohtaisten MM-kilpailujen 1 500 metrillä 2001. Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002 hän luisteli 3 000 metrillä pronssille ja saavutti samana vuonna hopeaa yleisluistelijoiden MM-kisoissa. 1 500 metrin maailmancupissa hän oli kolmas. Vuonna 2003 hän voitti yleisluistelun maailmanmestaruuden ja saavutti sprintterien MM-kisoista hopeaa. Matkakohtaisissa MM-kilpailuissa hän sai pronssia 1 000 metrillä. Hän voitti 1 500 metrin maailmancupin ja oli yhdistetyssä 3 000 ja 5 000 metrin cupissa kolmas.


title: Cindy Klassen

text: Kaudella 2003–2004 Klassen oli pitkään sivussa kolaroituaan harjoituksissa toisen luistelijan kanssa ja luistimen terän viillettyä syvän haavan hänen käteensä. Hän kuitenkin palasi kilparadoille entistä ehompana ja saavutti matkakohtaisissa MM-kisoissa 2004 hopeaa 1 500 ja pronssia 1 000 metrillä. Seuraavana vuonna hän voitti kultaa 1 500 ja 3 000 metrillä ja hopeaa joukkuetakaa-ajossa. Yleisluistelun MM-kisoissa hän sai hopeaa. Lisäksi hän voitti 1 500 metrin maailmancupin.


title: Cindy Klassen

text: Torinon olympialaisissa 2006 Klassen saavutti viisi mitalia: kultaa 1 500 metrillä, hopeaa 1 000 metrillä ja joukkuetakaa-ajossa sekä pronssia 3 000 metrillä ja 5 000 metrillä. Kisojen päättäjäisissä hän kantoi Kanadan lippua. Samana keväänä hän voitti lisäksi yleisluistelijoiden maailmanmestaruuden oltuaan nopein jokaisella matkalla. Hän voitti myös 3 000/5 000 metrin maailmancupin ja sijoittui 1 500 metrin cupissa toiseksi. Vuonna 2007 hän saavutti pronssia sekä sprinttereiden että yleisluistelijoiden MM-kilpailuissa. Matkakohtaisissa MM-kilpailuissa hän sai hopeaa 1 500 ja pronssia 3 000 metrillä. Vuonna 2011 hän voitti joukkuetakaa-ajon maailmanmestaruuden ja sai 2012 samassa lajissa MM-hopeaa.Ennätyksillään Klassen on naisten aateliskalenterin kärkisijalla.


title: Virtual Boy

text: Virtual Boy, myös VR-32, koodinimeltään "VU", on Nintendon valmistama kotipelikonsoli. Se esiteltiin ensimmäisen kerran Japanissa 15. lokakuuta 1994 Famicom Spaceworld '94 -messuilla. Varsinainen julkaisupäivä oli 21. heinäkuuta 1995 Japanissa ja 16. elokuuta 1995 Yhdysvalloissa. Nintendo lopetti Virtual Boyn markkinoimisen julkaisua seuranneena vuonna. Virtual Boy oli Nintendolle harvinainen floppi, joka myi noin 770 tuhatta yksikköä. Japanin ja Yhdysvaltain markkinoilla epäonnistunutta laitetta ei koskaan julkaistu Euroopassa. Sen heikko menestys oli niin kova isku laitteen suunnittelusta vastanneelle Gunpei Yokoille, että tämä erosi Nintendon palveluksesta.


title: Virtual Boy

text: Virtual Boy poikkesi paljon muista oman aikakautensa pelikonsoleista. Laite oli paristokäyttöinen (6 kpl AA-paristoja). Sitä pidettiin silmillä, ja pelikuva heijastui silmikkoon. Vain yksi henkilö kerrallaan pystyi pelaamaan konsolilla. Moninpelilinkki oli suunnitteilla, mutta sitä ei koskaan julkaistu.


title: Virtual Boy

text: Virtual Boyn heikkoon myyntiin oli monia syitä, muun muassa epäonnistunut suunnittelu. Se oli kannettaviin Game Boy -konsoleihin verrattuna kovin hankalasti liikuteltava. Virtual Boyn turvamerkintöjen uskotaan pelästyttäneen monta potentiaalista käyttäjää, sillä niissä varoitettiin mahdollisista vammoista käyttäjän silmille. Moni konsolin hankkineista valittikin pelaamisen aiheuttamaa päänsärkyä.


title: Virtual Boy

text: Virtual Boy oli Nintendon ensimmäinen 32-bittinen konsoli.Virtual Boylle julkaistiin yhteensä 22 peliä (mukaan lukien sekä Japanissa että USA:ssa julkaistut). Peleistä löytyy myös eri versioita.


title: Virtual Boy

text: Lisäksi kaksi erilaista demo-moduulia.


title: Delta Goodrem

text: Delta Goodrem (s. 9. marraskuuta 1984 Sydney) on australialainen laulaja, lauluntekijä ja näyttelijä. Goodremin kappaleet ovat enimmäkseen popmusiikkia ja rauhallisia balladeja. Piano on tärkeässä osassa hänen musiikissaan. Goodremin tunnetuimpia kappaleita ovat ”Lost Without You”, ”Not Me, Not I”, ”Born to Try”, ”Out of the Blue” ja yhdessä Brian McFaddenin kanssa levytetty duetto ”Almost Here”.


title: Delta Goodrem

text: Goodrem aloitti pianonsoiton kahdeksanvuotiaana ja alkoi säveltää lauluja yhdeksänvuotiaana. 13-vuotiaana hän lähetti levy-yhtiölle demon lauluistaan. Vuonna 2001 häneltä ilmestyi single ”I Don't Care”, joka ei menestynyt. Hän sai kuitenkin osan Australiassa suositusta "Neighbours"-televisiosarjasta ja esiintyi siinä vakituisesti vuosina 2002–2003.


title: Delta Goodrem

text: Goodremin esikoisalbumi "Innocent Eyes" ilmestyi vuonna 2003 ja menestyi hyvin etenkin Australiassa ja Britanniassa. Albumi on myynyt maailmanlaajuisesti 2,5 miljoonaa kappaletta. Viisi albumin singleä nousi Australiassa listaykkösiksi. Albumin tunnetuimpia kappaleita ovat ”Not Me, Not I”, ”Lost Without You” ja ”Born to Try”. "Innocent Eyes" -albumin musiikki on enimmäkseen kevyttä ja elämänmyönteistä.


title: Delta Goodrem

text: Pian albumin ilmestymisen jälkeen Goodremillä todettiin Hodgkinin tauti, imusolmukesyöpä. Hän joutui jättämään työnsä tilapäisesti, mutta parantui syövästä. Vuonna 2004 häneltä ilmestyi albumi "Mistaken Identity". Toinen albumi sisältää positiivisten laulujen ohella myös edellistä albumia synkempiä ja surullisempia teemoja muun muassa Goodremin sairauteen liittyen.


title: Delta Goodrem

text: Vuonna 2006 Goodremiltä julkaistiin Japanissa albumi, joka sisälsi edellisillä levyillä julkaistuja kappaleita sekä uuden kappaleen ”Flawed”. Albumin nimeksi tuli sama kuin ensimmäisen levyn nimi, "Innocent Eyes", mutta levyllä oli mukana myös muutamia "Mistaken Identity" -albumin kappaleita.


title: Delta Goodrem

text: Goodremin albumi "Delta" julkaistiin Australiassa lokakuussa 2007. Ensimmäinen single albumilta oli ”In This Life”. Albumin jälkeen Goodrem teki konserttikiertueen, jonka esityksiä julkaistiin vuonna 2009 DVD:llä "Believe Again Tour".


title: Delta Goodrem

text: Goodrem toimi "The Voice of Australia" -musiikkiohjelmassa tuomarina alkuvuodesta 2012. Hän julkaisi albumin "Child of the Universe" saman vuoden lokakuussa ja joululauluja sisältävän EP:n "Christmas" joulukuussa. Vuonna 2013 Goodrem juhlisti "Innocent Eyes" -albumin ilmestymisestä kulunutta 10 vuotta levyttämällä albumin uudelleen akustisesti. Akustisen version nimi on "Innocent Eyes: Ten Year Anniversary Acoustic Edition".


title: Delta Goodrem

text: Marraskuussa 2013 Goodrem ilmoitti, ettei palaa The Voice of Australia -ohjelmaan. Hän alkaa sen sijaan toimia tuomarina Australian "The Voice Kids" -ohjelmassa.


title: Delta Goodrem

text: Goodrem oli kihloissa irlantilaisen poplaulaja Brian McFaddenin kanssa. He ovat levyttäneet yhdessä duetot ”Almost Here” ja ”Hollow No More”. Goodrem ja McFadden purkivat kihlauksensa vuonna 2011. Goodrem seurusteli eron jälkeen Nick Jonasin kanssa, mutta pari erosi alkuvuodesta 2012.


title: Sariini

text: Sariini (tunnus GB) eli "O-isopropyylimetyylifosfonofluoridaatti" (CHFOP) on organofosfaatteihin kuuluva, äärimmäisen myrkyllinen yhdiste, jota käytetään kemiallisena aseena. YK on luokitellut sen joukkotuhoaseeksi. Aineen valmistus ja hallussapito on ollut laitonta vuodesta 1993. Huoneenlämpötilassa sariini on väritön ja hajuton neste.


title: Sariini

text: Sariini vaikuttaa muiden hermokaasujen tapaan organismin hermojärjestelmään.


title: Sariini

text: Kun toimiva liikehermo saa ärsykkeen, se vapauttaa asetyylikoliinia, mikä välittää ärsykkeen lihakseen tai elimeen. Kun viesti on lähetetty, asetyylikoliiniesteraasi-niminen entsyymi hajottaa asetyylikoliinin, jolloin lihas tai elin palautuu lepotilaan.


title: Sariini

text: Sariini haittaa hermojärjestelmän toimintaa erittäin voimakkaasti estämällä koliiniesteraasin toiminnan. Se muodostaa entsyymin kanssa kovalenttisen sidoksen juuri siinä kohdassa, jossa asetyylikoliinin hydrolyysi tapahtuu. Asetyylikoliinin pitoisuus kasvaa ja kaikki hermoimpulssit pääsevät jatkuvasti välittymään.


title: Sariini

text: Ensimmäiset oireet sariinialtistuksen jälkeen ovat vuotava nenä, puristava tunne rinnassa sekä pupillien supistuminen. Uhrilla on pian tämän jälkeen hengitysvaikeuksia, pahoinvointia ja hän voi kuolata. Tätä seuraa pidätyskyvyn menettäminen sekä oksentaminen, minkä jälkeen uhri nykii ja kouristelee. Lopulta uhri vaipuu koomaan ja tukehtuu.


title: Sariini

text: Sariini on kiraalinen, ja kuten yleensä, raseeminen molekyyli, jossa on neljä substituenttia kiinni tetrahedraalisessa fosforikeskustassa. Valmistuksessa käytetään metyylifosfonyylidifluoridia ja isopropanolia.Alkoholyysireaktiossa syntynyt fluorivety neutraloidaan isopropyyliamiinilla. Valmistuksessa käytettävät aineet voidaan käytännössä säilyttää sellaisenaan ja antaa reagoida vasta käyttöpaikalla, eli sariini muodostetaan vasta hyökkäyksen aikana, ja kuljetus on turvallisempaa. Fluorivety on itsekin huomattavan myrkyllinen ja siten lisää aseen tehoa "in situ" .


title: Dave Christian

text: Dave Christian (s. 13. toukokuuta 1959 Warroad, Minnesota) on yhdysvaltalainen entinen jääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan hyökkääjä. Hänen isänsä, Bill Christian, oli mukana Yhdysvaltojen olympiajoukkueessa 1960 ja 1964.


title: Dave Christian

text: Christian aloitti uransa Pohjois-Dakotan yliopiston joukkueessa, jossa pelasi kaudet 1977–1979. Winnipeg Jets varasi hänet NHL:ään 1979 varaustilaisuuden toisella kierroksella numerolla 40. Syksyllä 1979 Christian nimitettiin USA:n olympiajoukkueeseen. Joukkue voitti 1980 talviolympialaisissa sensaatiomaisesti kultaa. Välittömästi olympialaisten jälkeen Christian aloitti NHL-uransa. Hän pelasi Winnipeg Jetsissä aina vuoteen 1983 saakka, jolloin siirtyi Washington Capitalsiin. Hän pelasi Washingtonissa seuraavat runsaat kuusi kautta, jonka jälkeen siirtyi kesken kauden 1989–1990 Boston Bruinsiin. Bruinsissa pelatun puolentoista kauden jälkeen hän pelasi vielä kauden 1991–1992 St Louis Bluesissa ja kauden 1992–1993 Chicago Blackhawksissa. Kaudella 1993–1994 Christian pelasi enää yhdeksän ottelua Blackhawksissa kauden mennessä pääosin IHL-joukkue Indianapolis Icen paidassa. Kaudet 1994–1996 hän pelasi vielä IHL:ssä Manitoba Moosessa, ennen kuin lopetti uransa.


title: Dave Christian

text: Christian pelasi uransa aikana Yhdysvaltojen maajoukkueessa moneen otteeseen. 1980 olympiaturnauksen lisäksi hän oli mukana 1981 ja 1989 MM-kisoissa sekä 1981, 1984 ja 1991 Kanada-Cupissa. Yhteensä hän teki NHL:ssä runkosarjassa 1009 ottelussa 340 maalia ja 433 syöttöä eli 773 tehopistettä. Pudotuspeleissä vastaavat tehot olivat 102 ottelussa 32 maalia ja 25 syöttöä eli 57 pistettä.


title: Suurlähetystö

text: Suurlähetystö on valtion diplomaattinen edustajalaitos toisessa valtiossa. Se sijaitsee yleensä toisen maan pääkaupungissa, esimerkiksi Suomen Italian-suurlähetystö sijaitsee Roomassa. Suurlähetystön päällikkönä toimii aina suurlähettiläs. Suurlähettilästä ja muita suurlähetystössä työskenteleviä suojaa diplomaattinen koskemattomuus.


title: Suurlähetystö

text: Suurlähetystössä työskenteleviä:Pyhän istuimen suurlähetystöjä kutsutaan historiallisista syistä apostolisiksi nuntiatuureiksi.


title: Suurlähetystö

text: Kansainyhteisön maiden suurlähetystöjä toisissa kansainyhteisön maissa kutsutaan suurkomissioiksi ja suurlähettiläitä suurkomisaareiksi.


title: Ylämaan kettu

text: Ylämaan kettu ("Hamish Macbeth") oli BBC:n tekemä sarja, joka kertoi Lochdubh-nimisen pikkukylän ja sen poliisin elämästä Skotlannin ylämaalla. Pääosassa oli poliisi Hamish Macbethiä esittänyt Robert Carlyle. Sarjaa esitettiin kolme kautta vuosina 1995–1997.


title: Ylämaan kettu

text: Sarja perustuu löyhästi M. C. Beatonin romaaneihin.


title: Ylämaan kettu

text: Sarjan päähenkilö on kyläpoliisi Hamish Macbeth, joka ratkoo rikoksia Skotlannin ylämailla Lochdubh'ssa seuranaan valkoinen länsiylämaanterrieri Pikku-Jock. Macbeth hoitaa työnsä omalla tyylillään. Paikallisten pienet rikokset hän on valmis painamaan villaisella. Suurempien rikoksien, kuten murhien, ratkaisuista hän ei halua ottaa kunniaa itselleen, sillä se voisi tietää hänelle ylennystä ja siirtoa pois Lochdubh'sta.


title: Liettuan maantiede

text: Liettua on valtio Itämeren itärannalla Pohjois-Euroopassa. Se on Baltian suurin maa 65 300 km:n pinta-alallaan, mikä vastaa noin viidesosaa Suomen pinta-alasta.


title: Liettuan maantiede

text: Merenrantaa Liettualla on tarkastelutavasta riippuen joko 90 kilometriä (Kuurinkyntään länsireunaa seuraten) 98-99 kilometriä tai 262 kilometriä.


title: Liettuan maantiede

text: Liettuassa on yhteensä 2830 yli 0,5 hehtaarin kokoista järveä ja ne peittävät yhteensä 880 neliökilometrin alueen. Liettuan järvistä suurin on 44,79 neliökilometrin laajuinen Druksiai.


title: Liettuan maantiede

text: Liettuan pisin joki on Nemunas (Niemen).


title: Liettuan maantiede

text: Liettua on suurimmaksi osaksi alankoja, soita ja metsiä. Metsää on kolmasosa Liettuan pinta-alasta.


title: Liettuan maantiede

text: Liettuan korkeimmat kohdat ovat "Aukstojas" 293,8 metrin korkeudella, "Kruopine" (293,7 m) ja "Juozapine" (292,7 m). Pääkaupunki Vilna on 213 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Liettuan maantiede

text: Liettuan viidestä kansallispuistosta vanhin on vuonna 1974 perustettu Aukštaitijan kansallispuisto, jossa suojellaan vanhoja metsiä. Kuurinkynnään kansallispuisto muodostuu kapeasta ja hiekkaisesta niemestä. Trakaissa suojellaan lisäksi historiallisia kohteita.


title: Liettuan maantiede

text: Liettua on jaettu kymmeneen lääniin ("apskritys", yksikkö - "apskritis"), jotka on nimetty suurimman kaupungin mukaan. Läänit on jaettu kuntia vastaaviin 43 kunnallispiiriin sekä kuntia vastaaviin kaupunkikuntiin ja kuntiin. Näitä yksiköitä on yhteensä 60, ja ne sijoittuvat lääninrajojen mukaisesti läänien alueille.Oheisessa kartassa on esitetty Liettuan suurimpien kaupunkien sijainti ja taulukoissa niiden asukasluku 1.1.2012. Kaupungin karttasymbolin koko määräytyy asukasluvun mukaan.


title: Liettuan maantiede

text: Vuoden keskilämpötila Liettuassa on +6,7 astetta, tammikuun -2,8 astetta ja heinäkuun +17,9 astetta. Liettuan lämpötilojenvaihtelut voivat olla suuria kesän +30 asteesta talven –32 asteeseen. Vuoden keskimääräinen sademäärä on 744,8 mm ja kosteusprosentti 78.


title: Liettuan maantiede

text: Liettua kuuluu luonnonmaantieteellisesti lauhkean vyöhykkeen sekametsäalueeseen. Havupuiden osuus metsien puustosta on hiukan alle puolet, yleisimpänä kuusi. Eri metsätyypeissä on valtalajeina yleensä 3-5 puulajia, havupuiden lisäksi erityisesti jaloja lehtipuita. Soita ei juurikaan ole, mutta lehtomaiset kosteikot ja tervaleppä-paju-saarniluhdat ovat yleisiä. Tyypillisiä lehtipuita ovat koivut, lepät, haapa ja jalot lehtipuut, kuten tammi, pähkinäpensas ja lehmus. Pyökki kasvaa Liettuassa pohjoisimmillaan. Sen levinneisyyden pohjoisraja seurailee suurin piirtein Latvian ja Liettuan rajaa.


title: Liettuan maantiede

text: Taulukossa on kaikkien aikojen korkein ja matalin kyseisen kuukauden aikana mitattu lämpötila.


title: Isabelle Adjani

text: Isabelle Adjani (s. 27. kesäkuuta 1955) on ranskalainen näyttelijä.


title: Isabelle Adjani

text: Hänellä on kaksi lasta, ensimmäinen avioliitosta ohjaaja Bruno Nuyttenin kanssa ja toinen suhteesta näyttelijä Daniel Day Lewisin kanssa. "People"-aikakauslehti on valinnut hänet yhdeksi maailman 50 kauneimmasta naisesta. Adjani on monikielinen ja hän näyttelee rooleja sekä ranskaksi, englanniksi että saksaksi. Hän on asunut Genevessä vuodesta 1996, jolloin hän muutti lapsineen faneilta ja medialta karkuun Pariisista.


title: Isabelle Adjani

text: Adjani syntyi Gennevilliersin kunnassa, joka sijaitsee Pariisin suurkaupunkialueella. Hänen isänsä oli turkkilais-algerialainen ja äitinsä saksalainen. Hän aloitti näyttelemisen 12-vuotiaana ja esiintyi ensimmäisessä elokuvassaan 14-vuotiaana. 18-vuotiaana hän liittyi Ranskan valtionteatteriin, Comédie-Françaiseen.


title: Isabelle Adjani

text: Adjanin ensimmäinen suuri elokuvarooli oli vuonna 1974 Claude Pinoteaun elokuvassa "La Gifle", joka nosti hänet ranskan suosituimpien näyttelijöiden joukkoon. Seuraavan vuonna hän esiintyi François Truffaut’n elokuvassa "Adelen tarina" (L’Histoire d’Adèle H.), josta hän sai Oscar-ehdokkuuden parhaana naisnäyttelijänä ja joka toi hänelle rooleja Hollywood-elokuvissa.


title: Isabelle Adjani

text: Useiden muiden 1970-luvun ranskalaisten naisnäyttelijöiden tapaan hän kokeili myös uraa laulajana Serge Gainsbourgin avustuksella. Vuonna 1983 hän levytti albumin, jolta single ”Pull Marine” nousi listaykköseksi Ranskassa.


title: Isabelle Adjani

text: Vuonna 1981 ja 1983 hän voitti César-palkinnon rooleistaan elokuvissa "Possession" ja "L’été meurtrier". 1988 hän tuotti ja esitti pääosan ranskalaisesta kuvanveistäjästä Camille Claudelista kertovassa elokuvassa. Tästä elokuvasta hän sai kolmannen César-palkintonsa ja toisen Oscar-ehdokkuutensa. Elokuva oli myös ehdolla parhaan ulkomaisen elokuvan Oscariin. Ennätyksellisen neljännen César-palkintonsa hän sai elokuvasta "Kuningatar Margot" (1994).


title: Häikiönniemi

text: Häikiönniemi on kylä entisen Ylikiimingin kunnan pohjoisosassa, nykyisen Oulun kaupunkiin kuuluvan Joloksen kaupunginosan alueella Pohjois-Pohjanmaalla valtatien 20 läheisyydessä. Noin 25 kilometriä Ylikiimingin taajaman pohjoispuolella Arkalan koillispuolella sijaitseva hajanainen kylä koostuu useista erillisistä taloryhmistä. Kylä kuuluu Pohjoiskulman koulupiiriin.


title: Langlandsin ohjelma

text: Matematiikassa Langlandsin ohjelma on joukko otaksumia, jotka yhdistävät lukuteoria ja ryhmien esitysteoriaa ryhmiä koskeviin tuloksiin. Robert Langlands julkaisi ohjelmansa 1967.


title: Langlandsin ohjelma

text: Langlandsin ohjelman voidaan katsoa alkaneeksi, kun Artin julkaisi resiprositeettilakinsa, joka yleistää neliönjäännöslausetta. Artinin resiprositeettilaki koskee algebrallisia lukukuntia joiden Galois'n ryhmä kunnassa Q on Abelin ryhmä, antaa L-funktioille yksiulotteisen esityksen Galois'n ryhmänä ja väittää, että nämä L-funktiot ovat identtisiä Dirichlet'n L-sarjojen kanssa (siis analogisia Dirichlet'n karakteristikoista tehdyn Riemannin zeeta-funktion kanssa).


title: Langlandsin ohjelma

text: Galois'n ryhmille, jotka eivät ole Abelin ryhmiä, voidaan myös määrittää L-funktiot luonnollisella tavalla: Artinin L-funktioiden avulla


title: Langlandsin ohjelma

text: Langlandsin tavoitteena oli löytää kunnollinen yleistys Dirichlet'n L-funktioille, jotka voisivat yleistää Artinin lauseen.


title: Langlandsin ohjelma

text: Hecke oli aiemmin löytänyt yhteyden Dirichlet'n L-funktioiden ja automorfimuotojen (holomorfinen funktio kompleksitason ylemmässä puolitasossa, jotka toteuttavat tiettyjä funktionaaliyhtälöitä) välille. Langlands yleisti nämä automorfisiksi kärkiesityksiksi, jotka ovat eräänlaisia ryhmän GL ääretönulotteisia jaottomia esityksiä adelen renkaan "Q" suhteen. (Tästä renkaasta nähdään kaikki "Q":n täydellistymät "p"-aditisten lukujen avulla.)


title: Langlandsin ohjelma

text: Langlands liitti L-funktioita näihin automorfiesityksiin ja otaksui, että jokainen lukukunnan Galois'n ryhmän äärellisulotteinen esityksen Artinin L-funktio on sama kuin automorfinen esitys. Tämä tunnetaan resiprositeetti-otaksumana.


title: Tieto- ja viestintäteknologia

text: Tieto- ja viestintäteknologia (TVT) tai tieto- ja viestintätekniikka ( eli "ICT") tarkoittaa kaikkia niitä elektronisia medioita, joita voidaan käyttää apuna tietojenkäsittelyssä.


title: Tieto- ja viestintäteknologia

text: TVT voidaan jaotella seuraavasti:


title: Tieto- ja viestintäteknologia

text: Tieto- ja viestintäteknologia (TVT) on tullut arkipäiväiseksi osaksi opetuksen luokkahuonekäytäntöjä ja erilaisia etä- ja monimuoto-opetuksen muotoja. Toisin sanoen oppiminen ei ole enää luokkahuonesidonnaista vaan opiskella voi missä vain.


title: Tieto- ja viestintäteknologia

text: Luokkahuoneessa tapahtuvaan toimintaan TVT tarjoaa mahdollisuuksia asioiden esittämiseen, yhteiseen muokkaamiseen ja tallentamiseen. Parhaimmillaan teknologia on koulussa tiedonhaun, eriyttävän työskentelyn sekä kodin ja koulun välisen vuorovaikutuksen väline. Kouluja on 1980-luvulta asti varustettu atk-luokilla ja tietotekniikkaa on opetettu omana osa-alueenaan. Viimeaikainen kehitys on suuntautunut siihen, että teknologia pyritään tuomaan luokkahuoneisiin ja osaksi opetustyön arkea. Koulujen resursseista ja opettajien taidoista riippuen TVT:n käyttö opetuksessa vaihtelee. Tyypillisesti uudet opetustilat varustetaan dataprojektorilla, tietokoneella ja dokumenttikameralla tai muilla pedagogisesti perustelluilla välineillä. Teknologia mahdollistaa sen, että opettaja voi tarkkailla luokkaa työskennellessään, eikä kuulijoiden tarvitse käyttää huomiokykyään kopiomiseen digitaalisen tallentamisen ansiosta.


title: Tieto- ja viestintäteknologia

text: Tieto- ja viestintätekniikan on todettu olevan tehokas oppimisen väline. Sen avulla voidaan herättää kiinnostusta ja motivoida sitoutumaan opittavaan asiaan. Hyvin suunnitellulla käytöllä ja tarkoituksenmukaisella työskentelyn arvioinnilla voi myös ohjata oppilasta toivotunlaiseen tavoiteorientaatioon. Erityisesti oppimisvaikeuksista kärsivät oppilaat voivat hyötyä oppimisprosessia tukevasta teknologiasta. Scaffoldingin eli kognitiivisen tuen periaatteen mukaan oppija voi säädeltävän, väliaikaisen tuen avulla suoriutua taitojensa ylärajoila, lähikehityksen vyöhykkeellä suoritettavasta tehtävästä, josta hän ei selviytyisi ilman apua.


title: Tieto- ja viestintäteknologia

text: Teknologisissa oppimisympäristöissä scaffolding voidaan rakentaa siten, että se auttaa oppijaa suuntautumaan tehtävään, organisoi tehtävän rakennetta, kiinnittää oppilaan huomion ongelmanratkaisun kannalta tärkeisiin vaiheisiin esimerkiksi apukysymysten avulla tai tekee ajattelua näkyvämmäksi visualisoimalla oppimisen eri vaiheita, mallintamalla eksperttien ajattelua sekä tukemalla oppijoiden välistä keskustelua ja vuorovaikutusta. Lisäksi scaffolding saattaa toimia hyvin opettajan apuvälineenä luokkahuoneessa, jossa opettaja ei pysty auttamaan kaikkia yhtä aikaa.


title: Tieto- ja viestintäteknologia

text: Tieto-ja viestintäteknologioiden kehityshankkeet ovat yrittäneet juurruttaa uusia laitteita ja ohjelmistoja koulumaailmaan. Usein nämä hankkeilla ei kuitenkaan ole saatu aikaan pitkäaikaisia muutoksia koulujen ja opettajien toimintatavoissa. "Kokeilujen päätyttyä teknologian käyttöinnostus on loppunut ja arkipäivän kiireiden paineessa on siirrytty takaisin vanhoihin toimintatapoihin. --- Tieto- ja viestintäteknologioiden opetuskäytön tehostaminen ja lisääminen edellyttää kuitenkin, että lähtökohtana on koulun rakenteellinen ja pedagoginen kehittäminen sekä riittävä digitaalisen opetusmateriaalin saatavuus ja opettajien teknis-pedagoginen koulutus." On tarpeen myös arvoida, voisiko oppilaiden mukanaan kantamaa teknologiaa hyödyntää opetuksessa. Opetussuunnitelman osana oleva kunta- tai koulukohtainen tietostrategia on koettu toiminnan kannalta tärkeäksi.


title: Tieto- ja viestintäteknologia

text: Mikäli teknologian opetuskäyttöön halutaan pysyviä muutoksia kannattaa huomio siirtää ennen kaikkea koulukulttuurin muutokseen. Yhteisöllisen oppimisen arviointiin ei myöskään voi soveltaa samoja arviointikeinoja kuin perinteisen oppimisen kohdalla, joten uusia arviointikeinoja tulisi kehittää. Opettajajohtoisessa, tiukkaan oppiainejakoon perustuvassa järjestelmässä teknologia ei tuota sen parempia tuloksia kuin perinteinen opetuskaan. Parhaiten sitä voidaan hyödyntää uuden oppimiskäsityksen mukaisilla työtavoilla. Täysin uusia ulottuvuuksia TVT:n käyttöön saadaan projektimuotoisella opetuksella, joka on oppiaineita integroivaa, oppilaiden keskenäiseen vuorovaikutukseen ja ongelmanratkaisuun perustuva työtapa. Täten teknologiasta tulee luonnollinen työväline niin tiedon etsintään, muokkaamiseen, prosessointiin ja oppijoiden väliseen vuorovaikutukseen.


title: Tieto- ja viestintäteknologia

text: Tieto- ja viestintäteknologian suhde opetukseen voidaan jakaa seuraavalla tavalla:


title: Tieto- ja viestintäteknologia

text: Opetuksen ja oppimisen tukena käytettävät yhteisölliset teknologiat, kuten sähköposti, verkko-oppimisympäristöt, verkossa jaetut dokumentit ja työryhmäohjelmistot, ovat yleistyneet voimakkaasti 2000-luvun puolella. Yhteisöllisten teknologioiden kehittämisen ja käyttöönoton hankaluutena on kuitenkin se, että niitä yritetään omaksua irrallisina ja riippumattomina järjestelminä jo olemassa oleviin käytäntöihin ja välineisiin nähden. Monesti unohdetaan tarkastella eri tekijöiden välisiä suhteita ja niiden kehittymistä. Tällä hetkellä ei ole olemassa vakiintunutta tapaa luokitella yhteisöllisiä teknologioita. Tässä yhteydessä niillä kuitenkin tarkoitetaan sovelluksia, jotka mahdollistavat usean ihmisen eriaikaisen (asynkronisen) tai samanaikaisen (synkronisen) työskentelyn. Sosiaalisen vuorovaikutuksen edistämistä sekä opettajan ja oppilaiden välillä että oppilaiden kesken on alettu yhä enemmän huomioida kehiteltäessä järjestelmiä, joissa useat henkilöt työskentelevät samanaikaisesti eri työpisteissä (synkroninen työskentely).


title: Tieto- ja viestintäteknologia

text: Nykyisin eräs koulutuksen suurin haaste on tukea oppijoita sellaisten tietojen ja taitojen saavuttamisessa, joita tarvitaan nykyisessä sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen ohjaamassa tietoyhteiskunnassa. Kyetäkseen vastaamaan haasteeseen on koululaitoksen tämän takia löydettävä uusia pedagogisia menetelmiä. Muun muassa tietokoneavusteinen yhteisöllinen oppiminen (Computer Supported Collaborative Learning; CSCL) on lupaava menetelmä oppimisen ja opettamisen kehittämisessä TVT:n avulla.


title: Tieto- ja viestintäteknologia

text:
Yhteisöllisestä oppimisesta puhuttaessa on mielekästä erottaa toisistaan käsitteet yhteistoiminta (cooperation) ja yhteisöllisyys (collaboration). Eroavuudet koskevat yksittäisen jäsenen roolia ja osallistumista oppimisyhteisössä. Yhteistoiminnallisessa
ryhmässä tehtävät jaetaan osallistujien kesken ja jokainen jäsen on vastuussa ongelmanratkaisuprosessissa ainoastaan omasta osuudestaan. Yhteisöllisyyden käsitettä taas vastaa ryhmän yhteinen pyrkimys ratkaista ongelma, jolloin jokaisen osallistujan vastavuoroinen panostus on tärkeää.


title: Tieto- ja viestintäteknologia

text: Kognitiivisten periaatteiden mukaan suunniteltu yhteisöllisen oppimisen ympäristö voi tukea koko oppivan yhteisön tiedon tason kehittymistä sekä yksittäisen oppijan ymmärryksen syvenemistä sosiaalisesti jaetussa päättelyketjussa. Osallistujien kesken on siis mahdollista jakaa kaikki tutkivan työskentelyn osa-alueet, kuten esimerkiksi tavoitteden asettaminen, kysymysten määrittäminen, selitysten tuottaminen ja tieteellisen tiedon etsiminen. Sosiaalisesti jaettu prosessi tukee siis vahvasti yksilöiden metakognitiivisten taitojen kehittymistä.


title: Tieto- ja viestintäteknologia

text:
Tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytöllä on huomattu olevan vaikutusta oppimisvaikeuksiin. TVT saattaa ehkäistä erityistä tukea tarvitsevien oppilaiden syrjäytymistä koulutuspolulta. Oppimisympäristö voi sisältää tehtäviä, joissa on paljon toistoja ja erilaisia harjoituksia. Lisäksi motivaatio ja emotionaalinen tuki merkittävyyden ymmärtämiseen lisääntyvät. TVT voi olla apukeinona synnyttämässä pitkäaikaista kiinnostusta ja myönteistä sitoutumista. Tieto- ja viestintäteknogian opetuskäytöllä voi olla erittäin myönteisiä vaikutuksia esimerkiksi vuorovaikutusongelmista kärsiville. "Kasvottoman" viestinnän kautta voi olla helpompi kommunikoida toisten kanssa. Lisäksi verkkotekniikka antaa aikaa pohtia omia ajatuksia ilman välitöntä suorituspainetta ja häpeän tunnetta. Kuitenkin vastaukset on muotoiltava huolellisemmin, sillä apuna ei voi käyttää fyysistä elekieltä.
TVT opetuskäytössä saattaa myös luoda aivan uudenlaisia oppimisvaikeuksia sekä syrjäytymistä. Esimerkiksi sopeutumisongelmat uudenlaiseen oppimisympäristöön voivat moninkertaistaa vaikeudet. Uudenlaisen toiminnan ja ajattelun joustavuus voi olla joillekin ylivoimaista.
Oppimisvaikeuksista kärsivien oppilaiden auttamiseksi olisi räätälöitävä oppimisympäristöjä entistä mukautuvammiksi. Tällöin oppimisympäristö tunnistaisi mm. oppilaiden itseohjautuvuuden ja itsesäätelytaitojen eritasoisuuden sekä vastaisi "tarkoituksenmukaisesti kunkin yksilön kehitystarpeisiin". Lisäksi on erittäin tärkeää, että oppijat tutustutetaan kunnolla ohjelmistojen käyttöön, sillä harvoin oppijoilla on yhdenvertaisia mahdollisuuksia hankkia teknologiasta ja sen käytöstä kokemuksia lähiympäristöstään. Oppimisympäristön tulisi edistää toimimista "arvojensa, tavoitteidensa ja kiinnostustensa mukaan oppimistilanteessa".


title: Tieto- ja viestintäteknologia

text: Tekniikan osallisuus opetustilanteissa on tuonut opettajan työnkuvaan paljon uusia osa-alueita. Opettajien työssä on korostunut ohjaajan rooli, ja oppituntien suunnitteluun ja valmistumiseen liittyvät tehtävät ovat lisääntyneet. Opettajalla on oltava valmiina myös varasuunnitelma, mikäli tekniikka ei toimikaan. Teknologiaa hyödyntävien opettajien tulee olla valmiita ottamaan riskejä ja joustamaan tilanteen mukaan.


title: Tieto- ja viestintäteknologia

text: Lisääntyneiden konkreettisten tehtävien ohella teknologia muuttaa opettajan roolia suhteessa oppilaisiin. Vaikka kuva tietoteknologiasta opettajan korvaajana on käytännössä epärealistinen, voivat opettajat silti kokea teknologian lisääntymisen uhkana omalle asemalleen. Opettaja on perinteisesti ollut luokassa asiantuntija, joka tietää asioista oppilaita enemmän, mutta teknologiaa koskevissa kysymyksissä oppilaat ovat usein opettajaa valveutuneempia. Teknologia mahdollistaa oppilaille pääsyn sellaiseen ulkopuoliseen tietoon, jota opettaja ei hallitse.


title: Tieto- ja viestintäteknologia

text: Suurimpia TVT:n opetuskäytön ongelmia on koulujen välinen eriarvoisuus. Teknologisen struktuurin hankkiminen ja ylläpito vaatii kunnilta ja kouluilta suuria investointeja. Niihin sijoittaminen kuuluu poliittisen päätöksenteon piiriin ja käytäntö vaihtelee hyvin paljon paikkakunnittain. Vaikka koulut olisivat kuntien sisällä tasa-arvoisia, voi eri kuntien välille syntyä suuria eroja. Suuret kaupungit ovat valmiita investoimaan teknologiseen infrastruktuuriin, kun taas pienissä kunnissa tilanne on usein haastavampi. Heikossa taloudellisessa asemassa olevat kunnat eivät ole voineet toteuttaa ylimääräisellä valtionavustuksella rahoitettuja hankkeita, koska kunta ei ole pystynyt osoittamaan omarahoitusosuutta.


title: Tieto- ja viestintäteknologia

text: Opettajat eivät aina pysty hyödyntämään opetuksensa tarpeiden mukaan atk-tiloja tai -laitteistoja kyllin joustavasti. Toisaalta laitteistojen toiminta saatetaan kokea hitaaksi tai epävarmaksi, jolloin niiden opetuskäyttö ei ole mielekästä. Älypuhelinten yleistyminen on avannut oppimistilanteisiin oppilaiden omien laitteiden käyttömahdollisuuden ("Bring your own device", BYOD). Oma laite on toiminnoiltaan oppilaalle tuttu, joten aikaa ei mene laitteen käytön opetteluun yhtä paljon kuin ennen. Vaivattomimmin omien laitteiden käyttö onnistuu, jos koulussa on WLAN-verkko, josta esimerkiksi päästään pilvipalveluihin.


title: Tieto- ja viestintäteknologia

text: Ongelmia tuottavat myös opettajien riittämätön täydennyskoulutus ja koulutuksen toteuttamismuodot. Tieto- ja viestintätekniikan hyödyntäminen edellyttää riittävää teknistä ja pedagogista tukea. Tutkimusten mukaan yli puolella suomalaisista opettajista on käytettävissään riittävästi tietokoneita ja lähes kaikki opettajat osaavat myös käyttää niitä teknisesti. Opettajat eivät kuitenkaan aina tiedä, miten teknologiaa voisi hyödyntää opetuksessa. Tieto siitä, mitä eri toimintoja yksittäisillä ohjelmilla on, ei palvele opetustilannetta. Opettajia kiinnostaa, miten teknologiaa voi hyödyntää esimerkiksi lukemaan opettamisessa tai prosenttilaskun harjoittelussa. Opettajat tarvitsevatkin pedagogista tukea TVT:n hyödyntämiseen opetuksessa. Merkittävää opettajalle on teknologian käyttökelpoisuus opetuksen ja oppilaiden oppimisen kannalta. Opettajankoulutuksen ja täydennyskoulutuksen tuleekin entistä voimakkaammin levittää käyttökelpoisia teknologiaa hyödyntäviä pedagogisia ratkaisuja. Myös kouluille ja opettajille täytyy tarjota pedagogista tukea siitä, miten teknologiaa voidaan käyttää mielekkäästi ja oppimista edistävästi eri tilanteissa. Teknisen käytön lisäksi tulee kiinnittää huomiota tekijänoikeuskysymyksiin sekä lähdekritiikkiin.


title: Tieto- ja viestintäteknologia

text: Vaikka TVT:n opetuskäytössä on nykyisen tutkimustiedon mukaan edelleen monia kriittisiä seikkoja, ovat tulevaisuuden opetuskäytön teknologiset ratkaisut kehittyneempiä sekä oppimisprosessien että teknologian käytön sujuvuuden ja soveltuvuuden kannalta. Teknisten mahdollisuuksien kehittyminen avaa uusia mahdollisuuksia ihmisen ja koneen vuorovaikutukselle. Osa näistä tekniikan avaamista uusista mahdollisuuksista voi johtaa kokonaan uudenlaisiin tapoihin käyttää tekniikkaa yksilön ja yhteisön oppimisen apuna. Tietoverkoissa on nopeasti leviämässä uusia välineitä, jotka ovat synnyttäneet yllättäviäkin käytäntöjä. Esimerkiksi blogit ja wikit ovat synnyttäneet omia spontaaneja kulttuurisia käytäntöjä, jotka voivat tuoda merkittävänkin lisän oppimista tukeviin ympäristöihin.


title: Tieto- ja viestintäteknologia

text: On kuitenkin tärkeää ymmärtää, että perinteistä opiskelua ei olla muuttamassa moderniin ympäristöön, vaan opiskelua tuetaan uusilla toimilla siten, että se johtaisi ymmärtävään ja syvälliseen oppimiseen. Teknologian hyödyntäminen ei itsessään tee oppimisesta tehokkaampaa tai parempaa, vaan tärkeää on nähdä ne oppimisen älylliset ja sosiaaliset toiminnot, joihin opiskelijat osallistuvat teknologian avulla. Tämän ymmärtämiseen tarvitaan tutkijoiden lisäksi opettajia, oman alansa asiantuntijoita, jotka kehittävät opetustaan innovatiivisesti ja ovat kiinnostuneita omien oppilaittensa oppimisesta.


title: Jesse Niinimäki

text: Jesse Niinimäki (s. 19. elokuuta 1983 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Aasian liigan japanilaisjoukkue Nikkō Ice Bucksissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Niinimäki osaa pelata myös laidassa. Häntä pidettiin nuorena yhtenä ikäluokkansa lupaavimpina pelaajina Suomessa, sillä Edmonton Oilers varasi Niinimäen ensimmäisellä kierroksella 15. pelaajana . Hän ei ole kuitenkaan koskaan pelannut NHL:ssä. Niinimäki on pelannut ulkomailla aiemmin myös Pohjois-Amerikassa, Ruotsissa, Saksassa, Sveitsissä, Sloveniassa, Venäjällä, Italiassa ja Valko-Venäjällä.


title: Jesse Niinimäki

text: Niinimäki on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta hän on pelannut urallaan myös laitahyökkääjänä, enimmäkseen oikeana laitahyökkääjänä. Jatkoaika.com -sivuston mukaan Niinimäen vahvuuksiin kuuluu mailankäsittelytaidot, pelintekeminen, kiekonhallinta, röyhkeys ja syöttäminen. Hänen heikkouksiinsa kuuluu puolustaminen ja liike. Niinimäkeä pidettiin tulokasvuosinaan yhtenä ikäluokkansa lupaavimpina pelaajina Suomessa, mutta uransa varrella hän on saanut myös kyseenalaista mainetta asenneongelmiensa ja laiskuutensa vuoksi.


title: Jesse Niinimäki

text: Niinimäki aloitti jääkiekon Tapparassa, jossa hän voitti C-nuorten SM-pronssia keväällä 1999. Niinimäki siirtyi kesken B-juniorikautensa 1999–2000 Tapparasta Tampereen Ilvekseen. Hän oli kaudella 2001–2002 Ilveksen A-nuorten kolmanneksi paras syöttäjä ja kolmanneksi pistemies tehoilla 9+23=32. A-nuorten SM-liigan syöttöpörssissä Niinimäki sijoittui kahdeksanneksi. Samalla kaudella hän pelasi myös ensimmäiset SM-liigaottelunsa. Niinimäki kuului loppukaudesta Ilveksen vakiokokoonpanoon ja pelasi 16 runkosarjaottelua tehopistein 2+4=6 ja kolme pudotuspeliottelua. Hän pääsi pelaamaan välillä myös joukkueen ykkössentterinä Ville Snellmanin ja Vesa Viitakosken välissä.


title: Jesse Niinimäki

text:
Edmonton Oilers varasi Niinimäen NHL:n varaustilaisuuden 15. pelaajana kesällä . Hänestä tuli kaikkien aikojen korkeimmalla numerolla NHL:ään varattu tamperelaispelaaja. Myöhemmin pienemmällä numerolla tamperelaisista ovat varattu vain kaikista suomalaisista historian pienemmällä numerolla (2.) varatut Aleksander Barkov ja Patrik Laine. 19-vuotiaana varattu Niinimäki oli varaustilaisuuden ensimmäisen kierroksen yllättäjänimi. Oilersin GM Kevin Lowe kertoi hänestä:
Lokakuussa 2002 Niinimäki teki kevääseen 2004 ulottuvan jatkosopimuksen Ilveksen kanssa. Hänen kautensa 2002–2003 alkoi kuitenkin vasta samassa kuussa, kun Niinimäki sai harjoituskaudella reisivamman. Hän aloitti runkosarjansa Mestis-joukkue Vaasan Sportissa, jossa Niinimäki pelasi kaksi ottelua lainalla. Ilveksessä hän teki 41 runkosarjaottelussa tehot 4+13=17. Niinimäki vahvisti kauden aikana myös Ilveksen A-nuoria keväällä 2003, jolloin Niinimäki auttoi joukkuetta säilyttämään sarjapaikkansa A-nuorten SM-liigassa.


title: Jesse Niinimäki

text: Kaudella 2003–2004 Niinimäeltä odotettiin todellista läpimurtoa SM-liigassa, mutta hänen kautensa päättyi jo kymmenen ottelun jälkeen lokakuussa 2003. Niinimäki loukkasi olkapäänsä jouduttuaan HIFK:n Mikko Turusen taklaamaksi. Turunen ei saanut tilanteesta rangaistusta. Niinimäki oli ennen loukkaantumistaan tehoilla 3+3=6 Ilveksen kolmanneksi paras pistemies. Toukokuussa 2004 hän teki yksivuotisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa. Niinimäen kausi 2004–2005 Ilveksessä jäi kuitenkin 18 otteluun, kun hän siirtyi marraskuussa 2004 antamaan näyttöjä Edmonton Oilersin farmijoukkue Edmonton Road Runnersiin, AHL:ään. Siellä keskenkuntoinen ja asenneongelmista kärsinyt Niinimäki sai kuitenkin vain satunnaisesti peliaikaa ja pelasi vain 24 runkosarjaottelua tehden yhden maalin.


title: Jesse Niinimäki

text: Elokuussa 2005 Niinimäki siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Jokereihin. Hänet hankittiin paikkaamaan Pohjois-Amerikkaan lähteneen Valtteri Filppulan jättämän aukon joukkueen sentteriosastolla. Niinimäki ei kerännyt 11 ensimmäisessä runkosarjaottelussaan ainuttakaan tehopistettä, mutta alkukaudella hän väläytteli ajoittain. Niinimäki keräsi Jokereissa 34 ottelussa tehot 4+8=12, mutta hän putosi asenteensa vuoksi toisinaan kokoonpanon laitamille. Niinimäki ei siis täyttänyt häneen Jokereissa kohdistuneita odotuksia ja joukkue purki Niinimäen sopimuksen tammikuussa 2006. Hän löysi kuitenkin uuden seuran kolme päivää myöhemmin tehdessään loppukauden 2005–2006 kattaneen sopimuksen JYPin kanssa. Niinimäen kutsui joukkueeseen JYPin päävalmentaja Matti Alatalo, joka toimi Tapparan valmennuspäällikkönä hänen juniorivuosinaan. Niinimäki otti JYPissä edistysaskeleen, kun 19 runkosarjaottelua toivat tehot 6+8=14.


title: Jesse Niinimäki

text: Kaudeksi 2006–2007 Niinimäki siirtyi 1+1-vuotisella sopimuksella Ruotsiin ja Elitserien-joukkue Luleåån. Hän pelasi 37 runkosarjaottelua tehopistein 7+8=15, kunnes joukkue vuokrasi Niinimäen loppukaudeksi Saksan DEL-liigan Krefeld Pinguineen tammikuussa 2007. Kaudella 2007–2008 hän ehti pelata vain viisi ottelua Luulajassa, kunnes joukkue antoi hänelle lähtöpassit lokakuussa 2007. Noin kaksi viikkoa myöhemmin Niinimäki siirtyi Sveitsin National League A:n HC Davosiin, mutta sielläkin pelit jäivät vain viiteen otteluun, joissa hän teki yhden maalin. Tammikuussa 2008 Niinimäki palasi loppukaudeksi SM-liigaan ja Matti Alatalon valmennukseen, tällä kertaa Hämeenlinnan Pallokerhoon.


title: Jesse Niinimäki

text: Lokakuussa 2008 Niinimäki siirtyi try-outille Itävallan Erste Bank Eishockey Ligassa pelanneeseen slovenialaisjoukkue Olimpija Ljubljanaan. Hän jäi kuitenkin kahdeksan ottelun jälkeen ilman sopimusta ja siirtyi joulukuussa ottelukohtaisella sopimuksella Mestis-joukkue Lempäälän Kisaan. Kahden siellä pelatun ottelun jälkeen Niinimäki palasi Ilvekseen tammikuun 2009 puoleenväliin kestäneellä try-out-sopimuksella. Hän sai sen päätteeksi sopimuksen loppukaudeksi. Niinimäki teki 24 runkosarjaottelussa tehot 4+2=6.


title: Jesse Niinimäki

text: Huhtikuussa 2009 Niinimäki teki uuden try-out-sopimuksen Ilveksen kanssa. Hän sai jälleen sopimuksen ja teki viimein läpimurtonsa SM-liigassa tehdessään 55 runkosarjaottelussa tehot 14+20=34. Keskushyökkääjän tontilta hiljalleen laidalle siirtynyt Niinimäki kävi kauden aikana myös kolmen ottelun lainalla LeKissä. Huhtikuussa 2010 hän teki 1+1-vuotisen jatkosopimuksen Ilveksen kanssa. Saman vuoden joulukuussa Niinimäki päätti käyttää kauden 2011–2012 kattaneen optionsa. Kausi 2010–2011 olikin hänen siihenastisen uransa paras, sillä hän teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä 17+32=49. Hän oli Ilveksen paras pistemies ja sijoittui SM-liigan runkosarjan pistepörssissä yhdeksänneksi. Kevään 2011 pudotuspeleissä Niinimäki jakoi tehoilla 1+5=6 Ilveksen sisäisen pistepörssin voiton Mark Leen kanssa.


title: Jesse Niinimäki

text: Kaudella 2011–2012 Niinimäki voitti Ilveksen sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 5+31=36. Kesken kauden 2012–2013, tammikuussa 2013 hän siirtyi kevääseen 2014 asti ulottuneella sopimuksella Pelicansiin. Kaudeksi 2014–2015 Niinimäki siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella KHL-joukkue Amur Habarovskiin. Marraskuussa 2014 seura kuitenkin purki hänen sopimuksensa. Noin viikkoa myöhemmin Niinimäki siirtyi loppukauden kattavalla sopimuksella SHL-joukkue Brynäs IF:ään. Hän ei kuitenkaan astannut seuran kohdistamiin odotuksiin ja pelasi vain 11 ottelua tehden kolme syöttöpistettä. Niinimäen sopimus näin ollen purettiin tammikuussa 2015. Helmikuussa hän palasi loppukaudeksi taas Ilvekseen.


title: Jesse Niinimäki

text: Lokakuussa 2015 Niinimäki siirtyi toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella Lempäälän Kisaan oltuaan ilman sopimusta alkukauden 2015–2016. Joulukuussa hän siirtyi loppukauden sopimuksella Italian Serie A:n HC Fassaan paikkaamaan aiemmin Ilveksestä tutun tutkaparin Mark Leen loukkaantumista. Niinimäki jakoi pudotuspeleissä joukkueen sisäisen piste, maali- ja syöttöpörssin voiton Mike Vaskivuon kanssa tehoilla 2+3=5. Kaudeksi 2016–2017 hän siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Valko-Venäjän Ekstraligan Junost Minskiin. Hän oli tehoilla 7+34=41 joukkueen toiseksi paras syöttäjä ja neljänneksi paras pistemies. Niinimäki jakoi liigan pistepörssin seitsemännen sijan H'K Njoman Hrodnan Sergei Dorofejevin kanssa. Mestarien liigassa hän oli kahdella osumallaan Junostin paras maalintekijä Aljaksei Jafimenkan ja Viktar Turkinin kanssa. Niinimäki voitti kauden päätteeksi Ekstraligan hopeaa.


title: Jesse Niinimäki

text: Kaudeksi 2017–2018 Niinimäki siirtyi Aasian liigan japanilaisjoukkue Nikkō Ice Bucksin riveihin.


title: Jesse Niinimäki

text: Niinimäki pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2003, jolloin hän korvasi loukkaantuneen Mikko Koivun. Suomi voitti turnauksesta pronssia.


title: Jesse Niinimäki

text: Niinimäen isoveli Jarno pelasi Tapparassa kaudella 2004–2005 kuusi ottelua SM-liigaa, mutta hänen uransa eteni enimmäkseen kuitenkin alemmissa sarjoissa. Veljesten isä, Jari Niinimäki, on entinen SM-sarjatason jalkapalloilija.


title: Hetzer

text: Jagdpanzer 38(t) "Hetzer" ("Jahtaaja"), alun perin Panzerjäger 38 für 7,5 cm Pak 39 L/48, oli saksalainen, vuonna 1943 kehitetty panssarintorjuntavaunu. Vaunua ehdittiin rakentaa maaliskuusta 1944 lähtien ennen sodan loppumista yli 2800 kappaletta. Nimi "Hetzer" ei ollut virallinen, vaan joiden yksikköjen keskuudessa syntynyt ja yleistynyt sodanjälkeisessä kirjallisuudessa.


title: Hetzer

text: Vaunu rakennettiin käytöstä poistuneen tšekkoslovakialaisen LT-38-vaunun pohjalle. Pääaseeksi valikoitui laajalti saksalaisten joukkojen käytössä oleva 7,5 cm Pak 39 L/48 -panssarintorjuntakanuuna (41 laukausta) ja erikoisuutena vaunun katolla oli sisältä kauko-ohjattava MG-34-konekivääri (1 200 ammusta). Vaunun pieneen kokoon nähden aseistus oli tehokas.


title: Hetzer

text: Vaunu painoi taistelukunnossa 16 tonnia, moottorina siinä oli 160 hv tuottanut 6-sylinterinen ja 7,754-litrainen Praga AC/2800 -bensiinimoottori. Polttoainetta oli 320 litraa, joka riitti maantiellä 260 ja maastossa 170 kilometriin. Panssarointi vaihteli 11 ja 60 mm:n välillä ja oli hyvin kalteva, mikä paransi sen tehollista vahvuutta. Huippunopeus maantiellä oli 42 km/h. Miehistöä oli neljä; johtaja, ampuja, ajaja ja lataaja.


title: Hetzer

text: Hetzer oli onnistunut konstruktio ja sitä valmistettiin sodan loppuun mennessä kaikkiaan 2 584 kpl. Sodan jälkeen Hetzer palveli Tšekkoslovakian ja Sveitsin puolustusvoimissa aina 1960-luvulle saakka. Hetzerin menestys on viitoittanut myöhempiä sodanjälkeisiä panssarintorjuntavaunuja, esimerkiksi Bundeswehrin Jagdpanzer Kanone.


title: Hetzer

text: Vaunusta tehtiin pieni määrä muunnoksia, kuten Bergepanzer 38(t), kevyt hinausvaunu, jota valmistettiin 170 kappaletta; Flammpanzer 38(t) liekinheittimellä varustettuna, jota valmistettiin 50 kpl Ardennien taistelua varten; sekä 15 cm Schweres Infanteriegeschütz 33/2 (Sf) auf Jagdpanzer 38(t), joka oli 15 cm sIG 33 -kenttätykki asennettuna avoimelle alustalle Grillen korvaajaksi.


title: Hetzer

text:
Lisäksi rakennettiin kolme prototyyppiä Pantherin KwK 42 -tykillä, mutta tykin koko aiheutti ongelmia. Krupp ehdotti myös vaunun päällysrakenteen suurentamista tykin mahduttamiseksi siihen, mutta suunnitelmaa ei toteutettu.
Lisäksi rakennettiin 14 protyyppia uudenlaisella starr-tyyppisellä (saks. jäykkä) tykin kiinnityksellä, jolla oli tarkoitus yksinkertaistaa rekyylinvaimennusta ja siten nopeuttaa tykkien valmistusta. Tämä olisi myös mahdollistanut 10,5 cm StuH 42/2 L/28 -rynnäkköhaupitsin asentamisen vaunuun.


title: Coregonus migratorius

text:
Coregonus migratorius on itäisen Siperian Baikaljärvessä elävä "Coregonus"-suvun kalalaji, ”Baikalin omul” (). Kala syö pääasiassa planktonia. Se on vaelluskala, joka nousee jokiin kutemaan. Tärkeimmät kutujoet ovat Kitšera, Verhnjaja Angara, Tšivyrkui, Barguzin ja Selenga.
Omul on tärkeä ravintokala Baikalin alueen asukkaille. Baikalin kalastuksesta omul kattaa suurimman osan. Paikallisen käytön lisäksi omulia viedään myös muualle Venäjälle. Omulin määrä on vähentynyt.


title: Coregonus migratorius

text: Baikalin omulsiikaa pidettiin aiemmin Pohjoiseen jäämereen laskevissa joissa ja niiden suissa elävän omulsiian alalajina ("Coregonus autumnalis migratorius"), mutta sittemmin sen lähisukulaiseksi onkin osoittautunut Baikalissa elävä tavallisen siian populaatio.


title: Yorkin riitti

text: Yorkin riitti on vapaamuurariuden astejärjestelmä. Sitä kutsutaan myös Amerikkalaiseksi riitiksi. Vapaamuurarikokemuksen lisääntyessä voi nousta aina seuraavalle asteelle. Kullakin asteella on oma rituaalinsa. Yorkin riitti on nimetty Englannissa sijaitsevan Yorkin mukaan.


title: Yorkin riitti

text: Yorkin riittiin kuuluvat Yhdysvalloissa kolmen ensimmäisen ns. sinisen asteen lisäksi seuraavat asteet, joista ei käytetä järjestysnumeroita:Suomessa Yorkin riitti ei muodosta yhtenäistä järjestelmää, mutta täällä annetaan englantilaisperäisten rituaalien mukaisesti sinisten asteiden jälkeiset asteet merkkimestarimuurari, Royal Arch sekä ritariasteet. Lisäksi merkkimestariloosien yhteydessä toimivat Royal Ark Mariners -loosit. Merkkimestarimuurareilla, Royal Archilla ja ritariasteilla on Suomessa omat keskusjärjestönsä.


title: Yorkin riitti

text: Yorkin riitin kanssa rinnakkainen vapaamuurareiden yläastejärjestelmä on Muinainen ja Oikeutettu Riitti, joka monissa maissa tunnetaan nimellä "Skottilainen riitti".


title: Yorkin riitti

text: Kansainvälinen Vapaamuurarijärjestö Miehille ja Naisille Le Droit Humain Suomen Liitto ry:n toiminnassa on myös mahdollisuus edetä kapiteeli- tai kapituliasteisiin, sekä Kuninkaallisen Arkin Merenkulkijoihin (Royal Arch Mariners). Le Droit Humain Suomen Liitto ry:ssä ei toistaiseksi ole käytössä Kätkettyjä asteita (Kryptiset asteet), eikä Ritariasteita.


title: Thousand Oaks

text: Thousand Oaks on kaupunki Kalifornian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupunki sijaitsee Los Angelesin luoteispuolella Venturan piirikunnassa Conejo Valleyn laaksossa. Oaks – kuten paikalliset Thousand Oaksia kutsuvat – on kasvanut voimakkaasti viime vuosikymmeninä. Siellä sijaitsee arvostettu yksityinen yliopisto California Lutheran University.


title: Thousand Oaks

text: Vuoden 2010 väestönlaskennassa kaupungissa oli 126 683 asukasta. Asukkaista noin 81% on valkoisia, 9,5% aasialaisia.


title: Skottilainen riitti

text: Skottilainen riitti on vapaamuurareiden Yorkin riitin kanssa rinnakkainen yläastejärjestelmä.


title: Skottilainen riitti

text: Yläastejärjestelmällä tarkoitetaan vapaamuurarillisia organisaatioita, joissa ns. sinisen vapaamuurariuden kolme ensimmäistä astetta suorittaneet mestarimuurarit voivat jatkaa itsensä kehittämistä.


title: Skottilainen riitti

text: Vanhimpien vapaamuurariloosien toiminnassa oli kristillisiä piirteitä. 1700-luvulla kristilliset painotukset kuitenkin jäivät pois ja loosit hyväksyivät jäsenikseen muitakin kuin kristillistä uskoa tunnustavia – esimerkiksi juutalaisia sekä muslimeita.


title: Skottilainen riitti

text: 1800-luvun alkupuolella osa vapaamuurareista alkoi toivoa rituaaleihinsa uudelleen mukaan kristillisyyttä. Sinisen vapaamuurariuden rinnalle syntyi kristillisiä legendoja ja symboleja sisältävä skottilainen riitti. Siitä käytetään myös nimitystä Rose Croix -muurarius.


title: Skottilainen riitti

text: Suomessa tämä kristillinen, vapaamuurariuden kaikki 33 astetta kattava järjestelmä tunnetaan nimellä Suomen Muinainen ja Oikeutettu Riitti.


title: Skottilainen riitti

text: Skottilaisen riitin yksiköitä kutsutaan chaptereiksi. Vuonna 1786 Riitti vakiintui 33-asteiseksi. Näin Suomen Muinainen ja Oikeutettu Riitti kattaa koko vapaamuurarillisen kehityspolun.


title: Skottilainen riitti

text: Nyttemmin myös Suomessa on omaksuttu kansainvälinen käytäntö, jossa Yorkin ja Skottilaisen riitin tarjoamat etenemispolut ovat rinnakkaisina tarjolla kaikille kolmannen asteen mestarimuurareille.


title: Skottilainen riitti

text: Erityisen vaikuttava on Riitin temppeli Yhdysvaltain Washington DC:ssä.


title: Skottilainen riitti

text: Suomen Muinaisen ja Oikeutetun Riitin toimisto ja suurin temppeli sijaitsee Helsingin Liisankadulla rakennuksessa, jonka graniittinen ulkokuori erottaa sen selkeästi kadun muista rakennuksista.


title: Skottilainen riitti

text: Skottilaisen Riitin asteet ovat seuraavat:


title: Koto (ravintola)

text: Koto on vuonna 1986 perustettu Helsingin Lönnrotinkadulla sijaitseva japanilainen ravintola. Se on yksi Suomen vanhimmista japanilaisista ravintoloista. Aiemmin ravintola sijaitsi Kalevankadulla.


title: Koto (ravintola)

text: Vuonna 2014 ravintolan liikevaihto oli 607 000 euroa.


title: Hymne Monégasque

text: Hymne Monégasque ("Monacon hymni") on Monacon kansallislaulu. Theophile Bellando kirjoitti laulun sanat ja sävelsi sen melodian vuonna 1841. Myöhemmin Castil-Blaze muokkasi melodiaa. Vuonna 1848 Monacon kansalliskaarti otti Bellandon sävelmän tunnuksekseen nimellä Kansalliskaartin marssi. Vuonna 1896 Charles Albrecht laati laulusta pianosovituksen nimeltä Air National de Monaco.


title: Hymne Monégasque

text: Joitakin vuosia myöhemmin Francois Bellini laati laulusta orkesteriversion. Sitä käytettiin jonkin aikaa kansallislauluna, mutta versio osoittautui liian pitkäksi ja mutkikkaaksi yleisön laulettavaksi. Nykyinen versio hymnistä syntyi vuonna 1914, jolloin Leon Jehin sävelsi sen ruhtinas Albertin 25-vuotisen hallituskauden juhlaan. Vuonna 1931 Louis Notari kirjoitti lauluun monegassinkieliset sanat. Nykyään tämä paikallisella kielellä kirjoitettu versio on ruhtinaan antamalla asetuksella säädetty ainoaksi viralliseksi. Laulussa on alun perin ollut useita säkeistöjä, mutta nykyään virallisissa yhteyksissä esitetään vain ensimmäinen. Käytännössä laulua lauletaan virallisten tilaisuuksien ulkopuolella hyvin harvoin.


title: Hymne Monégasque

text: "Monegassinkielin virallinen versio"


title: Hymne Monégasque

text: A MARCIA DE MUNEGHU / INU NACTIONALE


title: Hymne Monégasque

text: "Ranskalaiset sanat"


title: Hymne Monégasque

text: HYMNE MONÉGASQUE


title: Hymne Monégasque

text: "Epävirallinen suomalainen käännös (ranskalaisen version pohjalta)"


title: Tka8

text: Tka8 on VR:n käyttämä ratatyökoneiden kalustosarjatunnus. Tka8-sarjan ratakuorma-autot on valmistanut Valmet, ja alun perin ne kuuluivat pienveturisarjaan Tve4. Muutostyöt tehtiin 25 veturille VR:n Pieksämäen ja Kuopion konepajoilla vuosina 2000–2003. Tka8-sarjan ratakuorma-autot on tarkoitettu raskaaseen ratatyöhön sekä työjunien vetoon. Kaikki Tka8-sarjan yksiköt on varustettu myös nosturilla sekä kulunvalvonnan veturilaitteilla.


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text: Punainen risti eli Geneven risti on kansainvälisesti Geneven sopimuksissa määritelty tunnusmerkki eri maiden armeijoiden lääkintähuollon merkitsemiseksi ja Punaisen Ristin toiminnan tunnukseksi. Merkillä on erityinen asema kansainvälisessä humanitaarisessa oikeudessa. Vastaava asema on myös punaisella puolikuulla ja kolmannen pöytäkirjan mukaisella tunnusmerkillä (punaisella kristallilla) sekä nykyisin käyttämättömällä punaisella leijonalla ja auringolla. Nämä kaikki on Geneven sopimuksissa määritelty vaihtoehdoiksi punaiselle ristille eri maissa, ja niiden käyttöä koskevat samat määräykset ja niillä taataan käyttäjilleen yhtäläiset oikeudet. Ensimmäisessä Geneven sopimuksessa ja sen ratifioineiden maiden lainsäädännöissä on tarkasti eritelty merkin sallittu käyttö, ja kielletty kaikki muunlainen käyttö.


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text: Geneven sopimuksissa selitetään, että punainen risti on alun perin syntynyt kunnianosoituksena Sveitsin valaliitolle. Sveitsiläinen liikemies Henri Dunant ehdotti vuoden 1859 Solferinon taistelussa saamiensa kokemusten perusteella kansainvälisten sodan oikeussääntöjen luomista ja vapaaehtoisuuteen tukeutuvien avustusjärjestöjen perustamista. Ehdotuksen mukaisesti jo vuonna 1863 perustettiin Punaisen Ristin kansainvälinen komitea ja punainen tasasivuinen risti otettiin sen tunnukseksi, ja seuraavana vuonna solmittiin ensimmäinen Geneven sopimus, jossa merkin asema määriteltiin. Merkeistä risti, puolikuu ja leijona ja aurinko on määritelty vuonna 1949 päivitetyssä ensimmäisessä Geneven sopimuksessa ja kristalli Geneven sopimusten kolmannessa lisäpöytäkirjassa vuonna 2005.


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text:
Punaisella ristillä ja muilla Geneven sopimusten määräämillä samanarvoisilla merkeillä on ainoastaan kaksi toisistaan eriävää laillista käyttötarkoitusta. Merkit on varattu "suojaamistarkoitukseen" ja "ilmaisevaan käyttöön". Merkkien kaikenlainen muu käyttö on kielletty. Geneven sopimuksissa on mainittu seuraavat sallitut käyttökohteet:
Tuliaseiden nopean kehitys 1800-luvulla johti siihen, että sodissa ja taisteluissa kaatuneiden ja haavoittuneiden määrät kasvoivat, ja heidän vammojensa vakavuus lisääntyi. Tämän lisäksi tehokkaiden aseiden käyttö esti taisteluiden uhrien auttamisen taisteluiden aikana. Tämä oli nähtävissä useissa sodissa 1800-luvun puolivälin jälkeen, kuten Krimin sodassa 1853-56, Italian toisessa itsenäisyyssodassa 1859 ja Yhdysvaltain sisällissodassa 1861-64. Eri valtioiden armeijoilla oli jokaisella käytössään erivärinen maakohtainen lippu lääkintähenkilöstön merkitsemiseen, mikä ei parantanut tilannetta: Itävalta käytti valkoista lippua, Ranska punaista, Espanja keltaista ja muut mustia tai muun värisiä. Krimin sodan aikana Sevastopolin piiritystä seuraamassa ollut ranskalainen sotakirurgi Jean Baptiste Lucien Baudens todisti useaan otteeseen taistelussa haavoittuneita auttamaan tulleiden lääkärien ja sairaanhoitajien tulituksen kohteeksi joutumista. Hän ehdotti helmikuussa 1857 helposti tunnistettavan ja erottuvan ja kaikille maille yhteisen lääkintähenkilöstön suojamerkin käyttöönottoa "Revue des deux mondes" -lehdessä julkaistussa artikkelissaan.


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text: Baudensin ehdotus ei kuitenkaan saavuttanut kannatusta, mutta asia nousi uudelleen esille muutamia vuosia myöhemmin. Sveitsiläinen liikemies Henri Dunant oli liikematkansa aikana 24. kesäkuuta 1859 seurannut Solferinon taistelua, jossa hän todisti tuhansien vaikeasti loukkaantuneiden sotilaiden jäämistä ilman asianmukaista hoitoa. Näkemänsä pohjalta hän kirjoitti kirjan "Solferinon muisto" (, 1862), jossa hän ehdotti yksityisten vapaaehtoisuuteen perustuvien taisteluiden uhreja auttavien yhdistysten perustamista. Näistä yhdistyksistä kehittyi myöhemmin Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun kansainvälinen liike.


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text: Dunantin kirjan ajatukset saavuttivat Euroopan yläluokassa laajaa kannatusta, ja 9. helmikuuta 1863 viisi vaikutusvaltaista geneveläistä perusti "Kansainvälisen komitean haavoittuneiden avustamiseksi", joka myöhemmin vaihtoi nimekseen Punaisen Ristin kansainvälinen komitea. Sen ensimmäisessä kokoontumisessa 17. helmikuuta komitea päätti ottaa yhtenäisen lääkintähuollon ja vapaaehtoisten avustusyhdistysten yhtenäisen tunnusmerkin käyttöönoton yhdeksi päätavoitteistaan. Ehdotus kirjattiin Genevessä lokakuussa 1863 järjestetyn kansainvälisen konferenssin sopimusehtojen luonnoksen artiklaan 9, jonka mukaan vapaaehtoisten sairaanhoitajien univormu tai merkki olisi identtinen ja sama kaikissa maissa, ja armeijoiden komentajien tulisi suojella heitä.


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text:
Konferenssin aikana komitean jäsen, lääkäri Louis Appia muistutti yhtenäisen kansainvälisen tunnuksen tärkeydestä ja toivoi, että konferenssi lisäisi luonnokseen ehdotuksen käsivarsinauhoista vasemmassa käsivarressa. Keskustelujen jälkeen ehdotusta laajennettiin määrittelemään, että käsivarsinauhoissa tulisi olemaan punainen risti. Ei ole täyttä varmuutta, miksi tuohon ehdotukseen päädyttiin. Ehdotus kirjattiin konferenssin kahdeksanteen päätöslauselmaan. Sveitsin edustajan ehdotuksen mukaisesti konferenssi suositteli lisäksi, että armeijoiden lääkintähuollon tunnuksena käytettäisiin yhtenäistä merkkiä.
Konferenssin pohjalta järjestettiin Genevessä uusi Sveitsin koolle kutsuma diplomaattinen konferenssi elokuussa 1864, jossa kaksitoista Euroopan valtiota allekirjoitti 22. elokuuta ensimmäisen Geneven sopimuksen, jonka seitsemännessä artiklassa todetaan:


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text: Suomennettuna artikla kuuluisi jotenkuten näin:


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text: Punainen risti valkoisella pohjalla muistutti valkoista lippua, jota näyttävän sotilaan ampuminen oli ollut jo pitkään kansainvälisen humanitaarisen tapaoikeuden vastaista. Uusi tunnusmerkki oli punaisen ja valkoisen kontrastin takia hyvin näkyvä ja helposti erottuva myös kaukaa. Se oli käänteinen versio Sveitsin lipusta, joka Sveitsin kansainvälisen aseman takia oli symboli puolueettomuudesta. Punaisen Ristin kansainvälinen komitea oli perustettu ja Geneven sopimus allekirjoitettu Sveitsissä. Vuonna 1949 ensimmäiseen Geneven sopimukseen lisätyn 53 artiklan mukaan myös Sveitsin lipun ja kaikkien sitä muistuttavien merkkien käyttö kaupallisesti ja sveitsiläisten kansallistunnetta loukkaavalla tavalla on oltava kiellettyä. Tämä artikla on sisällytetty kansalliseen lainsäädäntöön esimerkiksi Yhdysvalloissa ja Saksassa, mutta ei esimerkiksi Suomessa.


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text: Ei ole olemassa todisteita, joiden mukaan punaisen ristin käyttöönoton taustalla olisi uskonnollisia syitä, sillä merkistä oli alun perin tarkoitus tulla universaali. Risti kuitenkin herätti Euroopan ulkopuolella negatiivisia konnotaatioita.


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text:
Uutta tunnusmerkkiä käytettiin jo muutama kuukausi sen käyttöönoton jälkeen, kun Saksan–Tanskan sota syttyi vuoden 1864 alussa. Ranskan–Preussin sodassa (1870-71) tunnusta käytettiin laajalti vielä väärin. Tämä korosti tarvetta tehokkaaseen väärinkäytöksiin puuttumiseen. Yksi merkittävimpiä ongelmia uuden tunnusmerkin käytössä kuitenkin oli se, että jotkut valtiot käyttivät sen sijasta omia merkkejään yhtenäisen ristitunnuksen sijasta.
Turkkilaiset joukot käyttivät punaista puolikuuta lääkintähuollon merkkinä ensimmäistä kertaa vuoden 1877–1878 Venäjän ja Osmanien valtakunnan välisessä Turkin sodassa. Sekä Venäjä että Ottomaanien valtakunta olivat allekirjoittaneet ensimmäisen vuoden 1864 Geneven sopimuksen, jossa punaisen ristin asema armeijoiden lääkintähuollon tunnuksena oli määritelty. Sodan aikana käytetty punainen risti kuitenkin muistutti turkkilaisia ristiretkistä, joten he päättivät korvata merkin punaisella puolikuulla, joka saatiin karkeasti kääntämällä värit Osmanien valtakunnan lipussa, kuten punainen risti Sveitsin lipusta. Tämän uuden merkin käyttö levisi muihinkin muslimimaihin, ja se ratifioitiin punaisen ristin rinnalla vaihtoehtoisena suojamerkkinä vuosien 1929 ja 1949 uusituissa Geneven sopimuksissa. Punaisen puolikuun sirpit voivat osoittaa joko oikealle (esimerkiksi Qatarin Punainen Puolikuu) tai vasemmalle (esimerkiksi Turkin Punainen Puolikuu).


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text: Iran, joka oli molempien sotivien maiden naapurivaltio ja vihollinen, luultavasti piti puolikuuta turkkilaisten symbolina. Tämä ilmeisesti johti siihen, että heidän kansallinen Punaista Ristiä vastaava avustusyhdistys alkoi käyttää tunnuksenaan punaista leijonaa ja aurinkoa. Leijona ja aurinko oli Iranin šaahin symboli viimeisen šaahin vallasta syöksemiseen asti. Punainen leijona ja aurinko otettiin punaisen puolikuun rinnalla mukaan Geneven sopimuksiin 1929 ja 1949.


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text:
Risti tulkitaan maailmalla usein uskonnolliseksi tunnukseksi ja sen vuoksi juutalaisilla alueilla, eli pääasiassa Israelissa, käytetään lippua, jossa ristin tilalla on daavidintähti. Israelissa toimiva Punainen Daavidinkilpi (; usein käännetty Punainen Daavidintähti) on Israelissa toimiva, Punaista Ristiä ja Punaista Puolikuuta vastaava kansallinen järjestö, joka on perustettu 1930. Se antaa lääketieteellistä apua hätätapauksissa ja hoitaa ambulanssi- sekä veripalvelua.
Järjestö lisäsi vuonna 2005 vanhojen tunnusten rinnalle uuden merkin, punaisen kristallin. Punaisen kristallin hyväksyminen päätti osaltaan pitkään jatkuneen erimielisyyden Magen David Adomin jäsenyydestä IFRC:ssä. Tämä uusi kristallitunnus otettiin käyttöön joulukuussa 2005, mutta sen tarkoituksena ei ole korvata entisiä symboleja. Kansainväliseen Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun liikkeeseen kuuluva yhdistys voi kuitenkin käyttää merkkejä samanaikaisesti ilmaisemistarkoituksessa (kuitenkaan ei siis esim. sotatilanteessa), jolloin muut merkit sijoitetaan punaisen kristallin sisäpuolelle:
Yhdistyneen kuningaskunnan ulkoministeriön alivaltiosihteeri Chris Bryant ehdotti parlamentin alahuoneen istunnossa 10. kesäkuuta 2009, että Yhdistyneen kuningaskunnan asevoimat korvaisi punaisen ristin punaisella kristallilla. Hän perusteli kantaansa sillä, että merkki toisinaan yhdistetään ristiretkiin, ja tämä saattaa vaikeuttaa asevoimien ja Britannian Punaisen Ristin toimintaa joissain maissa. Maassa käytettyä tunnusta ei kuitenkaan vaihdettu, vaikka valtionhallinnolla on kaikissa Geneven sopimuksen kolmannen lisäpöytäkirjan hyväksyneissä maissa mahdollisuus sallia punaisen kristallin tai punaisen puolikuun käyttö asevoimien ulkomaisissa operaatiossa tarpeen sitä vaatiessa.


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text:
Punaisen ristin, punaisen puolikuun, punaisen leijonan ja auringon ja punaisen kristallin ja niiden nimitysten käyttöä koskevat seuraavat kansainväliset sopimukset:
Näitä sopimuksia selittävät ja selventävät Punaisen Ristin kansainvälisen komitean tuottamat kommentaarit, joita voi auktoritaarisina dokumentteina käyttää sopimusten tulkinnoissa.


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text: Punaisen ristin, punaisen puolikuun, punaisen leijonan ja auringon ja punaisen kristallin lisäksi myös lääkintä- ja turvallisuusvyöhykkeiden merkki ja väestönsuojelun kansainvälinen tunnus määritellään Geneven yleissopimuksissa tai niiden lisäpöytäkirjoissa suojamerkeiksi.


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text: Suomessa punaisen ristin ja sitä vastaavien tunnusten käyttöä säätelee "Laki eräiden kansainvälisesti suojattujen tunnusten käytöstä", joka tuli voimaan valtioneuvoston asetuksella 21. joulukuuta 1979, ja jota muutettiin Geneven sopimusten kolmannen lisäpöytäkirjan hyväksymisen yhteydessä 7. marraskuuta 2008. Ensimmäisen kerran punainen risti suojattiin oikeudellisesti vuonna 1955 asetuksella Geneven sopimusten voimaansaattamisesta.


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text: Lain ensimmäisessä pykälässä määritellään, mitä tarkoitetaan punaisen ristin, punaisen puolikuun ja punaisen ristin tunnusmerkeillä ja väestönsuojelun kansainvälisellä tunnuksella. Lisäksi kielletään näiden sekä nimitysten "punainen risti", "Geneven risti", "punainen puolikuu" ja "punainen kristalli" käyttäminen muissa kuin lain sallimissa tapauksissa. Näitä tunnusmerkkejä tai nimityksiä muistuttavien merkkien ja nimitysten käyttäminen (imitointi) kielletään toisessa pykälässä.


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text: Kolmannessa ja neljännessä pykälässä määritellään tunnusten sallitut käyttökohteet Geneven sopimusten mukaisesti. Lain mukaan punaisen ristin tunnusmerkkiä ja tarvittaessa tilapäisesti punaisen puolikuun ja punaisen kristallin tunnusmerkkiä sekä nimityksiä käytetään aseellisen selkkauksen aikana suojaamaan lääkintähuoltoa ja hengellistä henkilöstöä ja osoittamaan näitä rauhan aikana. Lisäksi tunnusten käyttöoikeus annetaan Punaisen Ristin kansainvälisille järjestöille ja Suomen Punaisen Ristin suostumuksella muiden valtioiden kansallisille yhdistyksille Suomen alueella. Suomen Punainen Risti saa toimintansa yhteydessä käyttää Punaisen Ristin nimeä ja tunnusmerkkiä ja tarvittaessa punaisen kristallin tunnusmerkkiä, jonka käyttö on mahdollista myös siten, että sen sisään sijoitetaan jokin muu Geneven sopimuksilla tunnustettu merkki tai niiden yhdistelmä. Tunnusmerkkien käyttö on mahdollista myös Yhdistyneiden kansakuntien operaatioihin osallistuvalle lääkintä- ja hengelliselle henkilöstölle osallistuvien valtioiden suostumuksella. Neljännen pykälän mukaan Terveydenhuollon oikeusturvakeskus (nykyisin osa Valviraa) myöntää Suomen Punaisen Ristin suostumuksella luvan punaisen ristin tunnusmerkin käyttämiseksi sairaankuljetukseen tarkoitettujen kulkuneuvojen merkitsemiseen ja sellaisten ensiapuasemien paikkojen osoittamiseen, jotka on varattu yksinomaan vammautuneiden tai sairaiden maksutonta hoitoa varten. Viides pykälä koskee väestönsuojelun kansainvälistä tunnusta.


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text: Kuudes pykälä asettaa rangaistukset tunnusmerkkien, niiden kuvien ja nimitysten väärinkäytöstä. Sen mukaan liiketoiminnassa tai muuten näitä luvattomasti käyttävä on tuomittava sakkoon tai enintään kuudeksi kuukaudeksi vankeuteen rikosnimikkeellä "kansainvälisesti suojatun tunnuksen luvaton käyttö", jollei teosta ole muualla laissa säädetty ankarampaa rangaistusta.


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text:
Geneven sopimukset kieltävät kaikenlaisen siinä määriteltyjen tunnusten tai niitä muistuttavien merkkien käytön muissa kuin siinä erikseen mainituissa tapauksissa ja velvoittavat sopimukset hyväksyneitä valtioita säätämään merkin käyttöä rajoittavan kansallisen lainsäädännön. Lainsäädännöstä pyritään tekemään tiukka, jotta tunnusten suojaava vaikutus ei vähenisi. Lainsäädännöstä huolimatta tunnusten väärinkäytöksiä esiintyy yleisesti. Punaisen Ristin kansainvälisen komitean mukaan suojattujen tunnusten väärinkäyttöä on olemassa kolmea tyyppiä:
Seuraavassa on lueteltu useita julkisuuteen nousseita tunnusmerkkien väärinkäyttötapauksia.
Monissa maissa punaista ristiä pidetään usein virheellisesti ensiavun symbolina. Ensiavun virallinen tunnus on kuitenkin valkoinen risti vihreällä pohjalla. Tämä merkki perustuu ISO-standardisoimisjärjestön kansainväliseen standardiin, joka määritellään standardissa ISO 3864 vuodelta 1984 ja sen päivitetyssä versiossa ISO 7010 vuodelta 2003. Valkoinen risti vihreällä pohjalla määritellään ensiavun tunnukseksi myös Euroopan unionin neuvoston direktiivissä 92/58/ETY ja Suomen työturvallisuuslainsäädännössä. Toisinaan ensiavun symbolina käytetään myös vihreää ristiä valkoisella pohjalla.


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text: Suomessa liikennemerkissä 715 käytetään punaista ristiä kuvaamaan ensiapuasemaa, mutta siinä merkin käyttö on poikkeuksellisesti sallittua. Merkkiä tulisi kuitenkin käyttää vain merkitsemään yleissairaalaa tai terveyskeskuksen sairaala, jossa on ympäri vuorokauden paikalla lääkäri. Opastusmerkki on kuitenkin tarkoitettu lähinnä kiireellisiä hätätapauksia varten eikä normaalisti sairaalassa tai terveyskeskuksessa asioiville. Vastaavaa merkkiä käytetään myös muutamissa muissa Euroopan maissa.


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text: Suomessa punaista ristiä ei saa käyttää muiden kuin Suomen Punaisen Ristin järjestämissä ensiapupäivystyksissä.


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text:
Geneven sopimuksissa mahdollistetaan tietyin rajoituksin suojattujen tunnusten käyttö ilmaisutarkoituksiin kolmansien osapuolten ambulansseissa. Sopimuksissa vaaditaan, että voidakseen käyttää tunnusta ambulanssissa, täytyy osapuolella olla siihen nimenomainen lupa oman valtionsa Punaisen Ristin tai Punaisen Puolikuun yhdistykseltä, ja että tunnuksella merkityn ambulanssin tarjoaman hoidon on oltava kaikissa tapauksissa ilmaista, sillä tunnuksen yksi merkitys on tarjota vapaaehtoista, puolueetonta ja tasapuolista apua kaikille sitä tarvitseville. Näistä periaatteista ei kuitenkaan aina pidetä kiinni, ja tämän vuoksi onkin esiintynyt ongelmia, jotka liittyvät punaisen ristin tai muun vastaavan tunnuksen käyttöön ambulansseissa.
Yhdysvaltalaisilla ambulanssiyrittäjillä oli vaikeuksia punaisen ristin käytössä autoissaan, ja tämän takia Amerikan Punaisen Ristin valitettua tunnuksen väärinkäytöstä suunniteltiin uusi tunnus nimenomaan tätä tarkoitusta varten vuonna 1973. Tunnus on sininen kuusisakaraisen asteriskin muotoinen tähti, jonka päällä on Asklepioksen sauva. Siitä alettiin käyttää nimitystä "elämäntähti" (). Tunnus rekisteröitiin vuonna 1977, ja sen käytön leviämistä tuki Yhdysvaltain liikenneministeriö.


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text: Samoihin aikoihin Suomen Punainen Risti vaati Suomen Sairaankuljetusliittoa (SSK) luopumaan käytössä olleesta punaista ristiä muistuttavasta tunnuksesta Suomen ambulansseissa vedoten Geneven sopimuksiin. Vastineena tähän SSK pyysi Yhdysvaltain liikenneministeriöstä lupaa elämäntähden käytölle, joka sille myönnettiin. Nykyisen lainsäädännön mukaan luvan punaisen ristin käyttämiselle myöntää Terveydenhuollon oikeusturvakeskus Suomen Punaisen Ristin suostumuksella. Koska Punaisen Ristin tunnusta saa käyttää vain ambulansseissa, jotka tarjoavat aina ilmaista, puolueetonta ja tasapuolista hoitoa, yksityiset ambulanssiyritykset eivät saa Suomessa käyttää tunnusta ajoneuvoissaan. Julkisista ambulanssipalveluista luvan tunnuksen käytölle on saanut ainakin Helsingin kaupungin pelastuslaitos.


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text: Yhdysvaltalainen lääkeyhtiö Johnson & Johnson jätti 9. elokuuta 2007 New Yorkin eteläiseen tuomioistuimeen kanteen, jossa se syytti Amerikan Punaista Ristiä tavaramerkkinsä loukkauksesta. Yhtiön mukaan sillä on yksinoikeus punaisen ristin merkin kaupalliseen hyödyntämiseen Yhdysvalloissa. Kanteessa yhtiö vaati Punaista Ristiä lopettamaan punaisen ristitunnuksen käytön myymissään tuotteissa, jotka eivät olleet Johnson & Johnsonin lisensioimia. Amerikan Punainen Risti oli vuonna 2004 alkanut lisensioida merkkiä muille yhtiöille osana sen varainhankintaa. Kanteessa vaadittiin kaikkien olemassa olevien tällaisten tuotteiden tuhoamista ja Amerikan Punaiselta Ristiltä Johnson & Johnson -yhtiön oikeudenkäyntikulujen maksua.


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text:
Yhdysvaltoissa punaisen ristin käytöstä oli säädetty osittainen laki vasta vuonna 1900, ja sitä täydennettiin vuonna 1905, vaikka Yhdysvallat allekirjoitti Geneven sopimukset jo vuonna 1882. Laissa kiellettään merkin kaikki muu käyttö paitsi käyttö Amerikan Punaisen Ristin ja Yhdysvaltain asevoimien toimesta, mutta laki ei vaikuta takautuvasti, eli ennen sen säätämistä olemassa olleissa käyttökohteissa merkkiä saadaan vielä käyttää. Johnson & Johnson oli käyttänyt merkkiä tuotteissaan vuodesta 1887 ja rekisteröi sen tavaramerkikseen 1906. Yhtiön mielestä sen käyttö on sallittua aiemman käytön perusteella.
Johnson & Johnsonin 8. elokuuta 2007 jättämässä lehdistötiedotteessaan yhtiö selitti oikeuskanteen taustoja ja ilmoitti omistavansa oikeudet punaisen ristin käyttämiselle tuotemerkkinään. Samana päivänä Amerikan Punainen Risti jätti oman lehdistötiedotteensa, jossa se selitti kantaansa punaisen ristin lisensioimisessa ensiapupakkausten ja katastrofivalmiustuotteiden valmistajille. Kaksi päivää myöhemmin julkaistussa lehdistötiedotteessa se kumosi joitain Johnson & Johnsonin väitteitä ja väitti itse myyneensä ensiapupakkauksia laillisesti kaupallisesti jo vuodesta 1903. Järjestön mukaan kaikki näiden myynnistä saadut voitot käytetään humanitaarisiin tarkoituksiin. Mark Evenson, Amerikan Punaisen Ristin puheenjohtaja väitti Johnson & Johnsonin kannetta hävyttömäksi.


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text: Kesäkuussa 2008 tahot saavuttivat kiistassa sovun, jonka mukaan molemmat saavat käyttää merkkiä tahoillaan kuten ennenkin, mukaan luettuna kaupallinen käyttö. Oikeusjutun tulos kuitenkin näytti selvältä jo aiemmin, ja jo marraskuussa kannetta käsitellyt tuomari oli pitänyt Amerikan Punaisen Ristin käyttöä oikeutettuna vedoten hyväntekeväisyystarkoituksiin. Oikeuskäsittelyn päätyttyä Johnson & Johnson on jatkanut punainen risti -tavaramerkilla varustettujen tuotteiden myyntiä, mutta ne on tarkoitettu ainoastaan Yhdysvaltain markkinoille.


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text: Kolumbian armeija vapautti 2. heinäkuuta 2008 15 FARC-sissiliikkeen pitämiä panttivankia, heidän joukossaan kuusi vuotta panttivankina ollut poliitikko Íngrid Betancourt. Uutiskanava CNN:n saamassa luottamuksellisessa kuvamateriaalissa näkyi, kuinka yksi vapautusoperaatiossa mukana ollut Kolumbian armeijan erikoisjoukkojen sotilas piti yllään Punaisen Ristin kansainvälisen komitean rintalappua hetki ennen operaation alkua. Kolumbian presidentti Alvaro Uribe myönsi 16. heinäkuuta, että vapautuksen yhteydessä sotilas oli käyttänyt Punaisen Ristin kansainvälisen komitean tunnusta. Hän kuvaili tapahtunutta näin:


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text: Uribe pyysi puheessaan anteeksi punaisen ristin väärinkäyttöä Punaisen Ristin kansainväliseltä komitealta ja sanoi katuvansa tilannetta. Komitea hyväksyi selityksen, mutta muistutti kuitenkin, että kyse oli punaisen ristin väärinkäytöstä ja kansainvälisten sopimusten rikkomisesta. Hannu-Pekka Laiho Suomen Punaisesta Rististä kuitenkin uskoi, että tapaus tulisi vaikeuttamaan Punaisen Ristin toimintaa Kolumbiassa, jossa se oli vapauttanut aiemmin lukuisia panttivankeja. Hänen mukaansa väärinkäytöksen vaikutukset saattaisivat haitata avustustoimintaa myös muualla maailmassa mikäli luottamus merkin puolueettomuuteen heikkenisi tapauksen seurauksena.


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text:
Sen sijaan, että Geneven sopimusten suojaamia tunnuksia käytettäisiin enemmän petollisesti sotatilanteessa, suuri osa merkkien väärinkäyttötapauksista tapahtuu nykyisin populaarikulttuurissa. Punaista ristiä käytetään väärin kulttuurissa ja mediassa, koska merkki on huomiota herättävä, helposti tunnistettava ja tunnettu, jopa brändinomainen. Tavallisimmat väärinkäyttötapaukset liittyvät punaisen ristin yhdistämiseen terveydenhuoltoon.
Maailman henkisen omaisuuden järjestö teetti vuonna 2002 tutkimuksen punaisen ristin ja punaisen puolikuun nimitysten väärinkäytöksistä internetin domainnimissä. Tutkimus paljasti lukuisia väärinkäytöksiä, joissa suojattuja nimityksiä oli käytetty pornografisten, kaupallisten ja poliittisten sivustojen osoitteissa. Ensimmäinen Geneven sopimus kieltää graafisten tunnusten lisäksi myös kyseisten nimitysten väärinkäytön.


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text: Tunnusten väärinkäyttöä esiintyy myös videopeleissä ja elokuvissa. Kanadan Punainen Risti lähestyi useita pelifirmoja vuonna 2006 tavoitteenaan punaisten ristin käytön poistaminen väkivaltaisista peleistä, joissa sillä merkitään lääkinnällisiä tuotteita tai rakennelmia tai joissa punaista ristiä käyttävä henkilöstö tai ajoneuvot ottavat osaa pelin taisteluihin. Tämä sai kiinnostuneen vastaanoton osassa yrityksistä, mutta käytännön muuttaminen on osoittautunut hankalaksi. Kanadan Punainen Risti pelkää, että tällainen tunnusten käyttö vähentää merkin konfliktien uhreille ja avustustyöntekijöille antamaa suojaa, koska pelien yleisölle jää peleistä tietty mielikuva punaisen ristin käytöstä ja harhaluulo, että merkki olisi vapaasti käytettävissä. Pelaajayhteisön vastaanotto asiaan liittyen on ollut kaksijakoista: osa ei välitä, ja enemmän asiasta perillä olevien mielestä huoli on oikeutettua.


title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text: Punaisen ristin tunnuksia käytetään väärin kulttuurissa, tuotteissa tai mainonnassa myös Suomessa, mutta väärinkäytöksiin on yleensä puututtu. Näitä tapauksia tulee maassa ilmi vuosittain yleensä noin viisikymmentä. Suomessa ilmoitukset merkin väärinkäytöstä tekevät yleensä Punaisen Ristin vapaaehtoiset. Tuoreita tapauksia on mm. punaisen ristin poistaminen Riku Korhosen "Lääkäriromaanin" kannesta, jossa näkyvänä elementtinä olleen ristin väri vaihdettiin vihreäksi. Taiteilija Mari Keski-Korsun näyttelyssä Lasipalatsissa jouduttiin poistamaan teoksesta punainen risti helmikuussa 2009. Ruotsissa kohua herätti Internetworld-lehden kansi maaliskuulta 2007, jossa oli iso punainen risti kuvituksena hoitoalan kasvusta internetissä kertovalle artikkelille. Marraskuussa 2009 maassa määrättiin 750 000 kruunun uhkasakko Plusab Ab:lle punaisen ristin käytöstä myymässään ensiaputuotteessa. Huhtikuussa 2013 komediahahmo Samppa Linnan musiikkivideosta sensuroitiin "hoitsujen" uniformuista punaiset ristit.


title: Pallo

text: Pallo tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Suunnittelumalli

text: Suunnittelumalli () on ohjelmistotekniikassa ohjelmistorakenteen käsitteelliset (abstraktit) avainkohdat määrittävä kuvaus toistensa kanssa yhteistoiminnassa olevista luokista ja olioista. Suunnittelumalli sisältää yleisellä tasolla esitetyn ratkaisun johonkin oliopohjaisen suunnittelussa esiintyvään tavanomaiseen tilanteeseen tai kohteeseen. Suunnittelumalli perustuu käytännön kokemukseen ratkaisun toimivuudesta tietyssä tilanteessa, ja sen käytöstä on pitkä kokemus. Suunnittelumallin tärkeimmät osat ovat ongelma, ongelmayhteys ja ratkaisu. Suunnittelumallia voidaan käyttää työvälineenä suunniteltaessa ohjelman konkreettista arkkitehtuuria.


title: Suunnittelumalli

text: Suunnittelumalli on yleiskäyttöinen, käytännössä toimiva, uudelleenkäytettävä ja oliosuuntautunut ohjelmointilähtökohta, jota aloitteleva ohjelmoija ei tunne. Suunnittelumalli voi myös koskea ohjelman suppeaa yksityiskohtaa. Suunnittelumallin määrittelyssä kerrotaan sen käyttökohde, käyttöä rajoittavat tekijät, mallin seuraukset ja sen vahvuudet ja heikkoudet. Suunnittelumallin käyttö edellyttää riittävät ominaisuudet omaavan oliokielen käyttöä (esimerkiksi C++). Paras keino ymmärtää ja omaksua suunnittelumalli on sen tutkiminen.


title: Suunnittelumalli

text: Suunnittelumallissa ei ole tärkeintä malli itse, vaan se suunnittelukokemus ja asiantuntemus, joka sitä käyttäen saadaan säilytettyä ja siirrettyä muille ohjelmoijille. Kerätty informaatio tulee esittää käytännönläheisessä, selkeässä ja järjestelmällisessä muodossa, jolloin malli antaa käytännön ohjelmointityöhön järjestetyn ja valmiin kokoelman tiettyihin tilanteisiin sopivia ratkaisuja. Suunnittelumalleja ei tule käyttää tilanteissa, joista niistä ei ole hyötyä.


title: Suunnittelumalli

text: Ohjelmistoarkkitehtuurin kannalta suunnittelumallit käsittelevät yleensä suhteellisen pieniä yksiköitä (mikroarkkitehtuuria), mutta suunnittelumalleja voidaan käyttää myös koko sovelluksen perusrakenteessa (makroarkkitehtuuri). Suunnittelumallien ideaa on sovellettu käänteisenä keräämällä ns. antisuunnittelumalleja, joissa esitetään virheellisiä suunnitteluratkaisuja. Antisuunnittelumallia voidaan käyttää tunnistamaan ohjelmarakenteen virheitä ja suositeltavan suunnittelumallin soveltamiseen virheen poistamiseksi.


title: Suunnittelumalli

text: Suunnittelumallin käyttö ohjelmistotekniikassa perustuu amerikkalaisen arkkitehdin Christopher Alexanderin esittämään ajatukseen (Alexander, C. & ym. (1977). "A Pattern Language". New York: Oxford University Press) siitä, että rakentaminen perustuu hyväksi havaittujen ratkaisumallien keräämiseen, oppimiseen ja toistamiseen. Eräät ohjelmistotekniikan tutkijat (Kent Beck, Jim Coplien, Erich Gamma, ym.) tutustuivat näihin ajatuksiin, ja ryhtyivät kehittämään niiden käyttöä ohjelmointitekniikan yhteydessä.


title: Suunnittelumalli

text: Vuoden 1994 elokuussa pidetty PLoP-konferenssin (Pattern Language of Programming) jälkeen aloitettiin useita projekteja suunnittelumallien löytämiseksi. Vuoden 1995 alussa Erich Gamma, Richard Helm, Ralph Johnson ja John Vlissides ("Gang of Four") julkaisivat "Design Patterns: Elements of Reusable Object-Oriented Software", jossa esitettiin 23 suunnittelumallia.


title: Suunnittelumalli

text: Aikaisemmin Kent Beck ja Ward Cunningham toivat suunnittelumallit ohjelmistosuunnitteluun vuoden 1987 OOPSLA-konferenssissa. Vaikka he käyttivätkin esittelemiään suunnittelumalleja olio-ohjelmoinnin suunnittelussa, eivät ne olleet oliosuunnittelumalleja sanan nykyisessä merkityksessä, vaan niitä voidaan pitää käytettävyysmalleina. Erich Gamma oli käsitellyt suunnittelumalleja vuonna 1991 julkaistussa väitöskirjassaan, ja häntä pidetään suunnittelumallien tärkeimpänä kehittäjänä.


title: Suunnittelumalli

text: Suunnittelumallia kuvataan yleensä sen perustiedoilla, jotka määrittelevät mallin ja kuvaavat sen toiminnan.Nämä perustiedot ovat nimi, ongelman kuvaus, ratkaisun kuvaus ja ratkaisun vaikutukset ohjelmistoon ja tietokoneen laitteisiin. Muita suunnittelumallista esitettäviä tietoja voivat olla mm. luokittelu, mallista käytettävät muut nimet, esimerkki käyttötilanteesta, soveltuvuus, rakenteen esittäminen kaaviolla, malliin kuuluvat luokat ja niiden välinen tehtävien jako (vastuut), luokkien väliset rajapinnat, toteutuksessa esiintyvät ongelmat (esim. ohjelmointikielen vaikutus), esimerkki mallin toteuttamisella ohjelmointikielellä, esimerkkejä käytöstä todellisissa ohjelmissa ja mallia muistuttavat muut mallit ja mallit, joiden kanssa mallia olisi hyvä käyttää.


title: Suunnittelumalli

text: Suunnittelumallin nimi kuvaa mallin sisältämän periaatteen lyhyesti ja yksiselitteisesti. Mallin nimen perusteella voidaan nopeasti hahmottaa käytetty rakenne, sen tuottama hyöty ja siihen liittyvät rajoitukset. Mallin nimi auttaa ohjelmiston suunnittelemaan ajattelemaan ohjelmistorakennetta yleisellä (abstraktilla) tasolla, ja sen käyttö voi helpottaa suunnittelijoiden välistä keskustelua. Suunnittelumallin nimen tulisi olla osa suunnittelijan ammattisanastoa, mutta tilannetta on vaikeuttanut mm. se, että sama suunnittelumalli on nimetty eri nimillä tai käytännössä samat suunnittelumallit on nimetty eri nimillä. Samaa nimeä voidaan myös käyttää eri suunnittelumalleille.


title: Suunnittelumalli

text: Ongelma (Problem) kuvaa ohjelmoinnissa esiintyvää tavanomaista tilannetta, jonka ratkaisemisessa suunnittelumalli on ollut hyödyksi. Ongelman kuvaus voi olla laaja arkkitehtuuriin liittyvä tai sitten suppeampi, esim. tietyn algoritmin kuvaus. Suunnittelumalli voi joskus sisältää ominaisuuksia, joiden vuoksi sitä ei ole tarkoituksenmukaista käyttää muissa kuin erityistilanteissa. Nämä erityistilanteet on kuvattu tässä osassa suunnittelumallin määrittelyä. Ongelman tulee ilmetä toistuvasti monenlaisissa ohjelmistoissa ja sen tulee olla yleisluontoinen (esim. ohjelmointikielestä riippumaton). Muut kuin arkkitehtuuri- tai yksityiskohtaiseen suunnitteluun liittyvät ongelmat rajataan pois.


title: Suunnittelumalli

text: Ongelma esittää tilanteen, jossa mallia voidaan soveltaa. Ongelman kuvaus esitetään tarkasti identifioituna, mikä helpottaa käyttöalueen määritystä. Kuvaus voi myös esittää jonkin tyypillisen joustamattoman rakenteen, jota on parannettava. Suunnittelumallia ei ole syytä käyttää ellei ongelman kuvaus vastaa toteutettavassa ohjelmistossa esiintyvää ongelmatilannetta. Yleisesti voidaan todeta, että suunnittelumallien tehokas soveltaminen vaatii huolellista pohdintaa, sillä mallien soveltaminen voidaan tehdä vain suppeasti määritellyllä ongelma-alueella. Joskus ongelman kuvaus sisältääkin listan ehdoista joiden tulee täyttyä ennen kuin on hyödyllistä soveltaa suunnittelumallia.


title: Suunnittelumalli

text: Ongelmayhteys (Context) kuvaa sen kokonaisuuden, jossa ongelma ilmenee, ja se kertoo sen, missä tilanteissa suunnittelumallia voidaan käyttää. Ongelmayhteys määrittää lisäksi ratkaisulle asetettavia vaatimuksia ja niitä ohjelman laatuominaisuuksia, joita ratkaisun tulisi parantaa. Usein ongelma ja ongelmayhteys esitetään yhdessä, ja niitä havainnollistetaan esimerkeillä.


title: Suunnittelumalli

text: Ratkaisu (Solution) kuvaa mahdollisen ohjelmointirakenteen ja sen osat (esim. luokat, oliot, algoritmit), osien väliset suhteet ja niiden välisen vuorovaikutuksen (yleensä funktiokutsut) yleisellä tasolla. Ratkaisun antamia ohjelmoinnin suuntaviivoja on käytettävä käsitteellisenä runkona laadittaessa käytännön ratkaisua käsillä olevaan ohjelmointiongelmaan. Ohjelmistosuunnittelija arvioi tapauskohtaisesti sen, miten mallin ratkaisu sopii kyseessä olevaan tilanteeseen. Ratkaisun tulee olla sovellettavissa yleisesti ohjelmoinnissa, ja se tulee pystyä esittämään yleisti käytössä olevalla mallinnuskielellä (esim. UML). Ratkaisun yleiskäyttöisyydestä voi seurata se, että ohjelmiston laatuominaisuudet (esim. nopeus) heikkenee.


title: Suunnittelumalli

text: Ratkaisu on suunnittelumallin tärkein asia, ja se esitetään usein staattisena rakenteena (esim. UML:n luokkakaavio) jota täydennetään dynaamisen vuorovaikutuksen kaaviolla (esim. UML:n sekvenssikaavio). Kuvausta voidaan täydentää pseudokoodikuvauksella, joka kuvaa ohjelman kulun vaihe vaiheelta.


title: Suunnittelumalli

text: Ratkaisun tehtävänä on muodostaa yleinen kuvaus ongelman ratkaisusta. Ratkaisu kuvaa toteutuksessa käytettävät luokat, rajapinnat ja oliot, sekä niiden suhteet yleisellä tasolla. Vaikka ratkaisun rakenne esitetään yleensä UML-kaaviolla tai jollain muulla oliorakennetta kuvaavalla yleisesti tunnetulla kuvaustavalla (notaatio), ei ratkaisu kuvaa mitään erityistä tilannetta vaan yleisen tavan ratkaisulle. Tosin yksinkertainen esimerkki helpottaa ratkaisun toteutustavan ymmärtämistä. Ratkaisussa ei yleensä oteta kantaa käytettävään ohjelmointikieleen, mutta esimerkiksi moniperinnän puuttuminen osasta oliokieliä saattaa hankaloittaa ratkaisun toteuttamista. Yleisesti suunnittelumalleissa ei käytetä jonkin tietyn kielen erityisominaisuuksia ongelman ratkaisuun.


title: Suunnittelumalli

text: Seuraukset kuvaa mallin vaikutusta ohjelman sisäiseen ja ulkoiseen toimintaan, sekä sen käytöstä seuraavia hyviä ja huonoja seikkoja. Ohjelmistojen toiminnan kannalta tärkeitä seurauksia ovat mm. muisti ja suoritusaika ja ohjelmiston uudelleenkäyttö. Ohjelmiston uudelleenkäytön kannalta tärkeitä seurauksia ovat mm. käytetyn mallin vaikutus ohjelman laajennettavuuteen, muunneltavuuteen ja siirrettävyyteen. Mikään suunnittelumalli ei tuota joka suhteessa parasta ratkaisua, vaan kukin niistä optimoi tietyt ohjelman laatuominaisuudet ja heikentää muita. Seurausten kuvaaminen auttaa suunnittelijaa arvioimaan sitä, miten malli soveltuu käsillä olevaan suunnittelutilanteeseen. Seurauksista kertominen helpottaa suunnittelumallin soveltamista käytännön ohjelmistotyössä.


title: Suunnittelumalli

text: Toteutusnäkökulma kertoo käytännön ohjelmoinnissa esiintyvien tilanteiden ratkaisemisesta, esimerkiksi kertomalla mallin käytöstä eri ohjelmointikieliä käytettäessä. Toteutusnäkökulma on pidettävä erillään suunnittelumallin esittämästä teoreettisesta ajattelutavasta. Suunnittelumallin käytöstä voidaan antaa esimerkki todellisen järjestelmän toteutuksessa tai ohjelmointikielikohtaisena.


title: Suunnittelumalli

text: Suunnittelumallit luokitellaan yleensä sen tarkoituksen (luonti, rakenne, käyttäytyminen) ja sen kohteen (luokka, olio) perusteella. Mallit voidaan luokitella lisäksi myös sen mukaan, mitä malleja käytetään yleensä toistensa kanssa, mitkä mallit ovat toistensa vaihtoehtoja tai rakenteeltaan toisiaan vastaavia. Mallien luokittelun tarkoituksena on jäsentää ohjelmistoa käsitteellisiä lähestymistapoja (abstraktiotaso) kuvaavat mallit toistensa suhteen ja nopeuttaa mallien oppimista.


title: Suunnittelumalli

text: Luontimalli on suunnittelumalli, jolla ohjelmassa toimivan olion rakentaminen esitetään käsitteellisellä tasolla. Luontimalli peittää konkreettisesti käytettävien tuotantoluokkien näkyvyyden niitä käyttäviltä luokilta ja sen, miten tuotantoluokkia luodaan ja yhdistellään toisiinsa, eli tuotantoluokkia käyttävä tilaajaohjelma tuntee niistä vain niiden abstraktissa luokassa esitettävän rajapinnan. Rajapinnan käyttö mahdollistaa sen, että tuotantoluokkia ja niiden välisiä suhteita on helppo muuttaa ilman että sillä olisi vaikutusta luokkia tilaavan ohjelman toimintaan. Luontimalli kuvaa olioiden luomisprosessin, eli sen, kuinka, koska ja mitä olioita luodaan, ja huolehtivat luokkien ja olioiden asetusten konfiguroinnista.


title: Suunnittelumalli

text: Luontimalli on suunnittelumalli, jossa monimutkainen toiminnallisuus toteutetaan yhdistämällä useita eri toiminnallisuuksia. Luontimallit kätkevät tiedon siitä, mitä luokkia toiminnallisuuden toteuttamisessa käytetään ja miten näitä luokkia käytetään, luodaan ja liitetään toisiinsa.


title: Suunnittelumalli

text: Epäkonkreettinen tehdas (Absract Factory, Kit) on olion luontimalli, jossa konkreettisten luokkien olioryhmä (-perhe) luodaan luokasta jolla itsellään ei ole konkreettista ilmentymää (abstrakti luokka). EKT on rajapintaluokka, joka yhdistää toisiinsa saman tyyppisiä oliota.