title: Qt (kehitysympäristö)

text: Qt valittiin julkaisunsa aikaan 1996, tuolloin vain Linux-käyttöjärjestelmälle tarkoitetun KDE-työpöytäympäristön kehitysympäristöksi. Qt oli tuolloin saatavilla vapaasti vain "ei-kaupalliseen käyttöön", mikä sai GNU-projektin aloittamaan KDE:n kanssa kilpailevan GNOME-projektin. Qt julkaistiin myöhemmin vapaan lähdekoodin kriteerit täyttävällä GPL-lisenssilla ja maaliskuussa 2009 LGPL:llä, joten sitä voi käyttää vapaasti myös kaupallisissa ohjelmissa.


title: Qt (kehitysympäristö)

text: Qt:n alkuperäinen kehittäjä oli norjalainen Trolltech, jonka Nokia osti vuonna 2008. Maaliskuussa 2011 Ohjelmistoyhtiö Digia osti Nokialta Qt:n lisensointi- ja palveluliiketoiminnan. Nokia jatkoi Qt-teknologian kehittämistä, mutta Digia vastaa teknologian kaupallisesta lisensoinnista ja palveluliiketoiminnasta. Elokuussa 2012 julkistettiin, että Digia ostaa koko Qt-kehitysympäristön Nokialta. Kaupan myötä Digia vastasi kaikista Qt-teknologiaan liittyvistä toiminnoista, joista aiemmin on huolehtinut Nokia. Näitä ovat muun muassa tuotekehitys, sekä kaupallisen ja avoimen lähdekoodin lisensointi- ja palveluliiketoiminta, jonka Digia osti jo aikaisemmin maaliskuussa 2011. Kaupan merkittävimpänä tavoitteena on parantaa Digian asemaa Qt-ekosysteemissä ja laajentaa Qt-teknologian saatavuutta yhä useammalle alustalle. Digia eriytti Qt-liiketoiminnan kokonaan omistamaansa Qt Company tytäryhtiöön.


title: Qt (kehitysympäristö)

text: Qt on julkaistu seuraaville alustoille:Qt-luokkakirjasto sisältää seuraavat moduulit:


title: Qt (kehitysympäristö)

text: Lisäksi Qt-ympäristö sisältää erilaisia ohjelmointiin sekä kansainvälistämiseen ja lokalisointiin tarkoitettuja työkaluja.


title: Yhteisvaippakaksoistähti

text:
Yhteisvaippakaksoistähti on tähtipari, jossa normaali tähti liikkuu punaiseksi jättiläiseksi laajenneen raskaamman tähden sisässä pudoten hitaasti punaisen jättiläisen keskustaa kohti. Punaisen jättiläisen keskusta on tiheä, heliumia sisältävä ydin. Kevyemmän pienen tähden liikettä raskaamman, isomman tähden sisällä kutsutaan englanniksi nimellä "spiralling in", sisään kiertyminen.
Yhteisvaippakaksoistähden pienempi osapuoli ei tietenkään näy ulospäin. Ajan kuluessa normaali tähti lähestyy punaisen jättiläisen tiheää ydintä kiihtyvällä vauhdilla kuorien lopulta ulomman kaasukerroksen pois. Jää jäljelle valkea kääpiö ja
pääsarjan tähti. Äärimmäinen kehityksen lopputulos voi olla valkea kaksoiskääpiö.


title: Írafár

text: Írafár on islantilainen vuonna 1998 perustettu rockyhtye, yksi 2000-luvun menestyneimmistä. Yhtye julkaisi ensimmäisen singlensä ”Hvar er ég?” vuonna 2000 ja solmi levytyssopimuksen Skífan-levy-yhtiön kanssa vuonna 2002. Írafárin samana vuonna julkaistu esikoisalbumi "Allt sem ég sé" myi platinaa ja nousi maan nopeimmin myyneeksi popalbumiksi 25 vuoteen.


title: Írafár

text: Vuonna 2003 yhtyeen laulaja Birgitta Haukdal äänestettiin vuoden poptähdeksi ja hän edusti Islantia Eurovision laulukilpailussa kappaleella ”Open Your Heart”.


title: Írafár

text: Haukdalin lisäksi yhtyeen jäseniä ovat Vignir Snær Vigfússon (kitara ja laulu), Sigurður Rúnar Samúelsson (basso), Andri Guðmundsson (koskettimet) ja Arnar Gíslason (rummut). Aiempia jäseniä olivat Jóhann Bachman (rummut, 2001–2005), Steini (rummut, 1999–2001) ja Þorbjörn Sigurðsson (koskettimet, 1999–2001).


title: Alive & Well

text: Alive & Well on kalifornialaisen hard rock -yhtye Quiet Riotin studioalbumi joka julkaistiin alkuvuodesta 1999. Levyllä on 8 uutta kappaletta, 1 cover sekä 6 uutta versiota yhtyeen vanhoista hiteistä.


title: BY Draconis -muuttuja

text:
BY Draconis -muuttuja on muuttuva tähti, jonka puolijaksolliset valonvaihtelut johtuvat tähden pyörimisestä. Valonvaihtelun jakso on muutamasta tunnista 120 päivään ja voimakkuus noin 0,02–0,5 magnitudia.
Tähti on tyyppiä G, K tai M.
Joillakin tähdillä on roihupurkauksia, ja joillakin BY Dra -tähdillä havaitaan myös lähekkäisen seuralaistähden aiheuttamia pieniä muutoksia kromosfäärin aktiivisuudessa ja valonvoimakkuudessa.


title: ZZ Ceti -tähti

text: ZZ Ceti -tähti on valkoinen kääpiö, jossa tapahtuu tähden aaltoilua, ns. tähdenjäristyksiä. Näitä tähtiä kutsutaan myös lyhenteellä DAV. Nämä muuttavat tähden kirkkautta 0,001–0,2 magnitudia 30 sekunnin – 25 minuutin jaksoissa. Kirkkauden vaihtelut johtuvat lämpötilan muutoksista. Pieni lämpötilan muutos muuttaa tähden kirkkautta huomattavasti.


title: ZZ Ceti -tähti

text: ZZ Ceti -tähti on "ei-säteittäisesti sykkivä tähti". ZZ Ceti -tähdet jaetaan tyypin mukaan ZZA, ZZB ja ZZO-tähtiin. Niitä vastaavat spektrityypit ovat DA, DB ja DO. ZZ:t ovat äärimmäisen kuumia tähtiä, joita sanotaan monesti GW Wirginis -tähdiksi tai lyhenteellä DOV, DBV. DAV-tyypin tähtiä tunnetaan noin 70 ja DOV+DBV-tyypin 38. Esimerkki DAV-tyypin tähdestä on myös GW Librae.


title: ZZ Ceti -tähti

text: Sykkiviä alikääpiöitä ovat "Betsy-tähdet" ja EC 14026-tyypin tähdet.


title: George Taylor (sarjakuvahahmo)

text: George Taylor on Teräsmies-lehdissä esiintynyt kuvitteellinen hahmo. Taylor toimii Metropolisin vanhimman sanomalehden Metropolis Daily Star:in päätoimittajana. Häntä pidetään myös toisen sarjakuvahahmon, Perry Whiten esikuvana. Hahmo esiintyi ensimmäisen kerran sarjakuvassa Action Comics #2 (Heinäkuu 1938).


title: George Taylor (sarjakuvahahmo)

text: Sarjakuvien nk. "Kultaisella Kaudella" 1930- ja 40-luvuilla, Teräsmiehen alter ego Clark Kent työskenteli toimittajana Taylorin johtamassa Daily Starissa.


title: Väliarvolause

text: Väliarvolause voi tarkoittaa seuraavia:


title: Mäkihypyn maailmancup 2000–2001

text: Mäkihypyn maailmancup 2000–2001 käsitti 25 osakilpailua, joista neljä peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Kuopiossa Suomessa 24. marraskuuta 2000 ja viimeinen osakilpailu Planicassa Sloveniassa 18. maaliskuuta 2001.


title: FK Comae Berenices -muuttuja

text: FK Comae Berenices -muuttuja eli FK Com -tähti on nopeasti pyörivä Auringon lämpöinen tai hieman sitä viileämpi jättiläistähti, jonka spektriluokka on G tai K. Pyörähdysjakso on vain muutamia päiviä ja kirkkauden vaihtelut magnitudin kymmenyksiä. Näiden tähtien uskotaan olevan eräs vaihe kaksoistähtien kehityksessä, ns. yhteisvaippakaksoistähti, jossa jättiläistähden sisällä liikkuva pienempi tähti on yhdistynyt suuremman tähden ytimeen.


title: SX Arietis -muuttuja

text: SX Arietis -muuttuja on kuumempi versio Alfa2 Canum Venaticiorum -muuttujasta. Näiden muuttuvien tähtien valonvaihtelu on alle 0,1 magnitudia. Tähden pyöriessä vaihtelee kirkkauden lisäksi magneettikenttä ja spektriviivat, joiden mukana heliumin määrä. Voimakas magneettikenttä siirtää heliumia tiettyihin kohtiin. Näiden tähtien spektrityyppi on B0p -- B9p, ja ne ovat ns. helium-muuttujia.


title: AM Herculis -tähti

text:
AM Herculis -tähti eli AM Her -tähti tai "polari" on valkea kääpiö, jolla on voimakas magneettikenttä ja seuralaisenaan massaa luovuttava lähellä kiertävä punainen tai oranssi kääpiötähti. Peruskuvio on sama kuin kataklysmisellä muuttujalla, mutta valkean kääpiön magneettikenttä estää toisesta tähdestä tulevan massavirran kasautumasta kertymäkiekoksi. Kaasu törmää magneettikenttään kuumassa pilkussa virraten magneettisia voimaviivoja pitkin tähden navoille, joissa se törmää vesiputousmaisesti valkean kääpiön pinnalle. Tällöin vapautuu valtavat määrät energiaa mm. röntgensäteinä.
Nimitys polari kuvaa magneettista napaisuutta ja AM Herculis -tähdet ovatkin magneettisten kataklysmisten muuttujien prototyyppi. Magneettikenttä on 10–100 megagaussia, ja sen akseli ei ole useinkaan sama kuin pyörähdysakseli. Kaasu törmää valkean kääpiön pinnalle nopeudella 3 000 km/s. Tähdet ovat niin lähellä toisiaan, että ne lukitsevat toistensa pyörimisen. AM Herculis -tähti vilkkuu 4–5 magnitudia.


title: AM Herculis -tähti

text: DQ Herculis -tähdet ovat "puolipolareita". Näissä magneettikenttä on 1–10 miljoonaa gaussia eli pienempi kuin AM Herculis -tähdissä. Kertymäkiekko syntyy seuralaistähdestä virtaavasta kaasusta. Magneettikenttä on liian heikko hidastaakseen valkean kääpiön pyörimistä, jotta se voisi lukkiutua seuralaistähden kiertoaikaan. Magneettikenttä ei hajota kertymäkiekkoa mutta ohjaa kaasun tiettyihin kohtiin tähden navoille. Kaasu virtaa valkeaan kääpiöön lyhintä mahdollista reittiä pitkin. DQ Herculis -tyyppi on saanut nimensä DQ Herculisin eli Nova Herculis 1934 mukaan.


title: Luomiskertomukset

text: Luomiskertomukset voivat olla kaunokirjallisuutta, myyttejä, osa uskontoa tai perimätietona säilyneitä tarinoita maailman ja ihmisen synnystä. Lähes kaikilla kulttuureilla on ollut omat luomiskertomuksensa, jotka heijastuvat niiden toiminnassa tai muissa myyteissä, ja joiden kautta ne voivat määritellä itsensä. Luominen tapahtuu usein tyhjyydestä, sekasortoisesta tai tuntemattomasta alkutilasta, alkumunasta tai alkuolennon ruumiista. Maailma tai sen ihmiset voivat myös nousta Maan päälle alkumeren pohjasta tai maan alta tai kuten Raamattu kertoo, että Jumala loi sanallaan ihmisen maan tomusta. Joskus luomisessa on mukana vain yksi tai useampi luoja, mutta joissain kertomuksissa luojalla tai luojilla on vastustajia. Luomiskertomuksissa esiintyy joskus vedenpaisumus, jossa luoja saattaa tuhota koko ihmiskunnan ja luoda sen uudelleen. Länsimaissa ja juutalaisuudessa Raamatun luomiskertomus on tunnetuin tarina ja osa uskontoa, mutta Raamatussa vedenpaisumus ei liity luomiseen eikä siinä myöskään jumala tuhoa koko ihmiskuntaa tai luo sitä uudelleen. Kalevalan runon alussa on luomiskertomus, jonka mukaan maailma syntyi sotkan munasta.


title: Luomiskertomukset

text: Luomiskertomus on symbolinen kertomus tietyn yhteisön käsityksestä siitä, miten maailma syntyi. Yhteisön myöhemmät luomisdoktriinit perustuvat tämän myytin tulkintaan yhteisön omien tarpeiden pohjalta. Kertomuksen kautta yhteisö luo itselleen käsityksen maailman syntyprosessista sekä ihmisen paikasta siinä, hänen suhteestaan toisiin ihmisiin, luontoon ja elottomaan maailmaan. Se tarjoaa yhteisölle usein myös tyylillisen mallin sen kulttuurin rakenteille ja toiminnalle sekä sen toisille myyteille, ja sen kautta kulttuuri voi määritellä itsensä. Myös yhteisön taide kuten maskit ja tanssit kuvaavat usein sen luomistarun rakenteen piirteitä. Luomiskertomus antaa yhteisölle myös käsityksen ajasta, joka jaetaan usein pyhään ja maalliseen aikaan.


title: Luomiskertomukset

text: Varhaisimmat kiinalaiset kirjoitusmerkit viittaavat eräiden tutkijoiden mukaan Raamatun luomiskertomukseen mm. sanat" puutarha," "paratiisi, joki" ja "metsä. "Metsä-sana on kiinaksi kaksi puuta vierekkäin ja tämä merkitsee kiinalaisille kristityille luomiskertomuksen hyvän ja pahan tiedon puita. Sana "joki" kirjoitetaan neljällä viivalla, jotka kuvaavat jokia ja luomisessa mainitaan neljä jokea nimeltä. Esimerkiksi puutarha-sana syntyy kiinaksi, kun piirretään yhteen kirjaimeen sanat "pöly, henkäys, kaksi henkilöä" ja "suljettu(tai aidattu) alue." Henki-sana syntyy kiinaksi sanoista "taivas, suoja, vesi, sade, kolme persoonaa" ja "ihmeiden tekijä".


title: Luomiskertomukset

text: Useimpien kulttuurien suulliseen perinteeseen kuuluu kertomus ihmisten ja koko maailman alkuperästä. Uskonnontutkija Charles Long on jaotellut luomismyytit viiteen pääluokkaan:


title: Luomiskertomukset

text: Moniin erityyppisiin luomismyytteihin kuuluu kertomus ihmisen luomisesta sekä kertomus tulvasta ja sitä seuraavasta uudesta luomisesta.


title: Luomiskertomukset

text: Tyhjästä luominen (lat. "ex nihilo") on laajimmalle levinnyt ja luultavasti yleisin luomiskertomustyyppi (kenen mukaan?). Tyhjästäluomiskertomuksissa luojaolennot tai olento luovat maailman tyhjästä tai materiaalittomasta tilasta. Monoteististen abrahamilaisten uskontojen kuten juutalaisuuden, kristinuskon (joilla on yhteinen Raamatun luomiskertomus) ja islamin vaikutusalueella tyhjästä luominen on vallitseva luomisen kuvaus. Tyhjästä luomisen kertomuksia kerrottiin myös muinaisessa Egyptissä ja Intian Rigvedassa, ja niitä on kerrottu myös monissa muiden maanosien animistisissa uskonnoissa. Raamatussa Jumala luo, valmistelee ja inspiroi kutsuen aluksi valkeuden ja erottaen sen pimeydestä. Raamattu jatkaa, että Jumalan Henki liikkui vetten päällä ja kaikkina luomispäivinä Raamatussa Jumala luo olevaista sanoen tai käskien luomansa asiat olevaiseksi.


title: Luomiskertomukset

text: Tyhjästäluomiskertomusten jumalilla on usein piirteitä vanhemmista myrskyjen, säiden ja auringon jumalilta sekä isäjumalalta joka lannoittaa maan. Tällainen luojajumala on yleensä yksin, vaikkakin joskus moniosainen. Näitä yksinäisiä luojajumalia ovat muun muassa Tuamotun Kiho, Mariaanien Na Arean, Tahitin Taaroa, Intian Rigvedan Purusha, bantujen Nzame, mayojen Tepeu ja Gukumatz, inupiatien ja tšuktšien Korppi, Johanneksen evankeliumin Sana, winnebagojen Maan tekijä, Marshallinsaarten Lowa ja Amazonian Uitoto. Tällaisten luojajumalien alkuperää ei luomistaruissa joko pohdita, tai heidän oletetaan olleen aina olemassa ajan ulkopuolella.


title: Luomiskertomukset

text: Maailman luominen tyhjästä on tapahtunut kertomuksissa monin eri tavoin. Luoja voi luoda maailman syljestään, siemenestään ja jopa ulosteestaan. Egyptiläinen Atum loi maailman masturboimalla ja boshongojen luoja oksentamalla. Maailma on voitu luoda myös monenlaisista esineistä kuten ihosta (Filippiinien bagoboilla), sateenkaarikäärmeen selästä (Afrikan foneilla) tai jumalan omasta nimestä (Egyptissä). Moni jumala on luonut maailman sanan voimalla, kuten heprealaisten jumala ("tulkoon valkeus"), maorien luojajumala Io ja Samoan luojajumala, tai ajatuksen voimalla kuten Intian Brahman.


title: Luomiskertomukset

text: Tyhjästäluomiskertomuksissa ihmisten luomisella on tärkeä osuus. Luotuaan ensin kaiken muun jumala usein huomaa jotain olennaista puuttuvan ja luo siksi ihmisen. Pohjois-Amerikan creek-intiaanien luoja loi ensin eläimet, mutta nämä eivät löytäneet elämälleen tarkoitusta, joten hän loi ihmiset heidän avukseen. Heprealaisten jumala loi ihmiset omaksi kuvakseen hallitsemaan luomakuntaa. Pawnee-intiaanien luoja loi ihmiskunnan äidin aamu- ja iltatähdestä, ja ihmiskunnan isän auringosta ja kuusta. Maasai-luojajumala Enkai loi ihmiset puusta, samoin kuin mayojen jumalat, ja Tahitin luojajumala Taaroa loi ihmiset maasta. Ensimmäiset ihmiset syntyvät kertomuksissa myös usein jumalien insestisestä suhteesta.


title: Luomiskertomukset

text: Tyhjästä luodussa maailmassa on usein myös paha voima tai vihollinen jossakin mudossa, kuten Eedenin paratiisin käärme. Joskus pahuuden voittaessa jumala suuttuu luomilleen ihmisille, kuten bushmannien ja mayojen luomiskertomuksissa. Gilgamešin kertomukset kertoo suuttuvasta jumalasta, joka rankaisi ihmisiä vedenpaisumuksella ja siitä selvinneet pääsevät jatkamaan ihmiskuntaa puhtaalta pöydältä. Joissain luomiskertomuksissa kaikki ihmiset menehtyvät ja jumala luo ihmiskunnan uudelleen.


title: Luomiskertomukset

text: Sekasorrostaluomiskertomuksissa on kyse järjestyksen ja kaaoksen tavoittelujen konfliktista. Sen vuoksi niihin liittyy usein dualismi, jossa pahuus on olemassa jo luomisesta alkaen, joskus jopa sodassa hyvyyttä vastaan. Myös näissä myyteissä ihminen nähdään epätäydellisenä, ja Jumala joutuu rankaisemaan häntä. Järjestyksen palauttajana ja pahuuden torjujana toimii usein kulttuurinen sankari tai hyvä jumala, kuten ainujen Aionia, Banks-saarten Quat tai Tahitin Hina.


title: Luomiskertomukset

text: Sekasorrosta luotavan maailman materiaali on jo valmiiksi olemassa jossain muodossa. Joskus se on pimeyttä ja vettä, joskus silkkaa kaaosta, joskus maan osia, usein alkumuna. Tyhjästä luova jumalakin voi joskus itse sijaita jossain materiaalissa, mutta maailman hän tekee kuitenkin tyhjästä.


title: Luomiskertomukset

text: Kiinalaisissa kertomuksissa maailma luotiin muodottomasta "maailmankaikkeuden henkäyksestä", jossa on jin- ja jang -periaatteet. Japanin ainujen maailma luotiin maasta ja vedestä. Kalifornian yukien maailma syntyi vaahdosta ja Nigerian ijawien maailma maasta, joka tuli Taivaasta pöydän päällä. Sekasorrostaluomiskertomuksia ovat myös esimerkiksi shintolaisuuden, netsilikien, misteekkien, fulanien, guarayu-guaranien ja antiikin roomalaisten luomiskertomukset. Näissä kertomuksissa luomisen ainekset ja sen tarkka menetelmä vaihtelevat, mutta maa on yleinen valmistusaine. Ihminen luodaan usein savesta, mutta joskus myös esimerkiksi puusta (Melanesian Banks-saaret), simpukasta (haidat) tai madoista (samoalaiset).


title: Luomiskertomukset

text: Yleisin materiaali maailman ja ihmisen luomiseen on alkumuna. Kalevalan luomiskertomuksessa sotka muni seitsemän munaa, joiden pudotessa ja rikkoutuessa alkumereen syntyivät maa, taivas, tähdet ja aurinko. Joissain luomiskertomuksissa luojajumala itsekin syntyy aluksi munasta.


title: Luomiskertomukset

text: Maailmanvanhemmat-luomiskertomuksessa on ennen maailman luontia aluksi alkumaailma. Se voi olla koostunut kahdesta "vanhemmasta", jotka erotetaan, tai yhdestä vanhemmasta, joka hajoaa kappaleiksi muodostaen näin maailman. Kahden vanhemman muunnelmassa vanhemmat ovat yleensä isällinen Taivas ja äidillinen Maa, jotka ovat näennäisen pysyvästi mutta passiivisesti kiinni toisissaan. Tästä on seurannut pimeä ja ahdas maailma, jossa muulle luomakunnalle ei ole tilaa. Tällaisia luomiskertomuksia on muun muassa kelteillä, japanilaisilla, kreikkalaisilla, egyptiläisillä, Togon ja Ghanan kracheilla, Mikronesian gilbertinsaarelaisilla, polynesialaisilla, Amerikan zuneilla ja Pohjois-Intian minyongeilla.


title: Luomiskertomukset

text: Kahden vanhemman eroaminen on usein väkivaltainen toimenpide: joskus se tapahtuu kastraatiolla (kuten kelteillä ja kreikkalaisilla), joskus taistelun kautta. Erosta seuraa luovuus ja järjestys, ja valo korvaa pimeyden ja tila ahtauden. Eron jälkeen jokin jumala ottaa vastuun luomisen jatkamisesta – luojaksi uudessa valoisassa maailmassa tulee usein aurinkoon jotenkin liittyvä jumala, kuten Egyptissä Ra.


title: Luomiskertomukset

text: Kun vanhempia on vain yksi, se uhrautuu tai tapetaan ja hajoaa kappaleiksi, jotka muodostavat maailman. Tällainen on esimerkiksi vedalainen Purusha, jonka ruumiista tulivat eri kastiluokat sekä eläimet, kasvit, rituaalit ja pyhät vedat. Hänen mielestään tuli kuu, silmästään aurinko, hengityksestään tuuli, päästään taivas, jaloistaan maa ja navastaan ilmakehä. Samoin kävi kiinalaisten Pangulle, Kanadan algonquinien Maanäidille, babylonialaisten Tiamatille ja asteekkien jättijumalattarelle. Skandinaavisessa mytologiassa Edda-runoissa Ymirin lihoista tehtiin maa, verestä vedet, luista vuoret, hiuksista metsät ja aivoista pilvet.


title: Luomiskertomukset

text: Esiintulemisluomisessa painotus on ihmiskunnan luomisessa, ja se muistuttaakin ihmisvauvan syntymää. Siinä ihmiset ilmestyvät maailmaan maan alta. Tällainen luomistaru on tyypillinen lounaisen Pohjois-Amerikan intiaaneille Coloradossa, Arizonassa ja Uudessa-Meksikossa. Intiaanit ovat ennen vanhaan kaivaneet yhteisökeskustensa lattioihin "sipapuja", kuoppia jotka symboloivat heidän oman kansansa tuloaukkoa, joka kyseiselle kansalle oli koko maailman keskus.


title: Luomiskertomukset

text: Esiintuleminen on tapahtunut eri intiaanikansoilla hiukan eri tavoin. Usein maan alla on asustanut naispuolisia henkiä ja joskus Maaäiti. Nämä henget ryhtyivät nousemaan ylös valoa kohti. He tekivät reiän maanalaisen maailman kattoon kansasta riippuen eri tavoin ja nousivat siitä maan päälle, mukanaan siemeniä joista kasvit ja eläimet kasvavat. Joskus nousu tapahtui vaiheittain ja siihen liittyi moraalista kehittymistä.


title: Luomiskertomukset

text: Maansukeltajaluomiskertomuksessa painopiste on Maapallon luomisella koko maailmankaikkeuden sijaan. Sitä on kerrottu eri puolilla maailmaa, mutta erityisesti Keski-Aasiassa, Intiassa ja Pohjois-Amerikassa. Myös suomalaisilla, unkarilaisilla, fidžiläisillä, ainuilla ja jorubilla on omissa luomiskertomuksissaan piirteitä Maansukeltajaluomisesta.


title: Luomiskertomukset

text: Maansukeltajaluomisen alussa on yleensä alkumeri ja luova taho, joskus kaksi. Luominen tapahtuu yleensä eläinten avulla, jotka luoja lähettää meren syvyyksiin noutamaan Maan rakennusmateriaaleja. Keskiaasialaisilla ja romanialaisilla tapahtumassa on mukana myös kiusaa tekevä antagonisti tai toinen luoja.


title: Luomiskertomukset

text: Maailman luomiseen käytetty materiaali on luomiskertomuksissa usein jotain erilaistumatonta ainetta kuten vettä, kaaosta, hirviö tai muna. Tällaisissa kertomuksissa maailma usein palaa syklisesti alkuperäiseen tilaan syntyäkseen uudelleen. Niissä luomiskertomuksissa, joissa tällaista alkuainetta ei ole, maailma syntyy kokonaan luojan tahdosta, ja yksi hän vastaa sen jälkeen sen ylläpidosta ja tuhosta.


title: Luomiskertomukset

text: Antagonismia eli vihamielisyyttä esiintyy maailmanvanhemmuusmyyteissä, joissa jälkeläiset haluavat erkaantua vanhemmistaan. Esiintulemismyyteissä maan alta nousevien olentojen välillä on joskus ristiriitoja, jotka ovat nousemisen yksi syy. Alkumunamyyteissä esiintyy dualismia ja antagonismia, etenkin jos munassa on kaksoset, jolloin toinen edustaa pahuuden voimia. Maansukeltamismyyteissä Luojan haastava Paholainen esiintyy usein.


title: Luomiskertomukset

text: Maailmanvanhemmuusmyyteissä alkuolento usein uhrataan, ja sen ruumiista syntyy maailma. Myös alkumunamyyteissä voidaan munasta syntynyt jumaluus uhrata. Hirviö uhrattaessa uhraus johtaa myös luomisen välttämättömään vakiintumiseen.


title: Luominen

text: Luominen voi viitata seuraaviin:


title: Manuel II

text: Manuel II voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Alppihiihdon maailmancup

text: Alppihiihdon maailmancup on kansainvälisen hiihtoliitto FIS:n järjestämä alppihiihdon kovatasoisin kansainvälinen sarjamuotoinen kilpailu.


title: Alppihiihdon maailmancup

text: Maailmancupissa miehet ja naiset kilpailevat nykyään kuudessa sarjassa: pujottelu, suurpujottelu, supersuurpujottelu, syöksylasku, alppiyhdistetty ja cupin kokonaiskilpailu. Ensimmäisen kerran maailmancupista kilpailtiin talvella 1966–1967. Supersuurpujottelu eli super-G on ollut mukana kaudesta 1985–1986 lähtien.


title: Alppihiihdon maailmancup

text: Kilpailevat kaudella 2018–2019


title: Lineaarinen aliavaruus

text: Lineaarinen aliavaruus eli vektorialiavaruus on vektoriavaruuden osajoukko, joka on itsekin vektoriavaruus käytetyn laskutoimituksen ja skalaarikunnan formula_1 suhteen. Sitä kutsutaan hyvin usein vain aliavaruudeksi, jos ei ole vaaraa sekoittaa sitä topologiseen aliavaruuteen. Aliavaruuden dimensio on aina pienempi tai yhtä suuri kuin alkuperäisen avaruuden. Jos aliavaruus on pienempi kuin alkuperäinen avaruus, kutsutaan sitä aidoksi aliavaruudeksi.


title: Lineaarinen aliavaruus

text: Jos "V" on vektoriavaruus ja "W" on sen osajoukko, niin "W" on avaruuden "V" aliavaruus jos ja vain jos formula_2, formula_3 ja formula_4 kaikilla formula_5.


title: Lineaarinen aliavaruus

text: Siis esimerkiksi formula_6-tason (eli formula_7-formula_8-tason) aliavaruudet ovat formula_6 itse (sen ainoa "epäaito aliavaruus"), jokainen origon läpi kulkeva suora ja "triviaali avaruus" formula_10, johon kuuluu pelkkä origo. Vastaavasti avaruuden formula_11 aliavaruudet ovat formula_11, formula_10 sekä kaikki origon sisältävät tasot ja suorat.


title: Lineaarinen aliavaruus

text: Aliavaruuskriteeri on lause, joka kertoo milloin jokin vektoriavaruus on toisen vektoriavaruuden aliavaruus. Olkoon formula_14 jokin vektoriavaruus ja formula_15 jokin sen osajoukko, joka ei ole tyhjä. Nyt joukko formula_15 on formula_14:n aliavaruus, jos ja vain jos


title: Lineaarinen aliavaruus

text: Kaikilla vektoreilla formula_19 ja skalaareilla formula_20.


title: Ulottuvuus

text: Ulottuvuus eli "dimensio" on topologista avaruutta kuvaava matemaattinen käsite, joka voidaan määritellä usealla eri tavalla.


title: Ulottuvuus

text: "Algebrallinen dimensio" kertoo vektoriavaruuden kannan mahtavuuden.


title: Ulottuvuus

text: "Metrinen dimensio" perustuu toisistaan yhtä kaukana sijaitsevien pisteiden lukumäärään. Yhdessä ulottuvuudessa näitä on kaksi, kahdessa kolme ja formula_1:ssä formula_2 kpl. Määritelmä toimii vain metrisessä avaruudessa.


title: Ulottuvuus

text: "Lebesguen dimensiota" (kulkee myös nimellä "topologinen dimensio") sovelletaan avoimessa ympäristössä, jonka alipeitteeseen valitaan avoimia joukkoja s.e. mikään piste ei kuulu useampaan joukkoon kuin on välttämätöntä ympäristön peittämiseksi. Niiden joukkojen, johon tuo piste kuuluu, lukumäärä on ympäristön dimensio + 1. Lebesguen dimensio on aina kokonaisluku.


title: Ulottuvuus

text: Hyvin epäsäännöllisillekin metrisille avaruuksille voidaan määrittää "Hausdorffin dimensio", joka ei välttämättä ole kokonaisluku (lähes kaikki fraktaalit ovat juuri niitä avaruuksia, joiden Hausdorffin dimensio on suurempi kuin niiden topologinen dimensio). Avaruus peitetään avoimilla palloilla ja tarkastellaan, kuinka nopeasti pallojen määrää on kasvatettava, jotta niiden säteen puolittuessa ne edelleen peittävät tutkittavan avaruuden (helpohko esimerkki on Kochin käyrä).


title: Kylmäverisesti sinun

text: Kylmäverisesti sinun on suomalainen Nelosen esittämä rikossarja, joka kertoo suomalaisesta rikostodellisuudesta ja oikeuskäytännöstä tosielämässä tapahtuneiden rikosten pohjalta.


title: Kylmäverisesti sinun

text: Alkuvaiheessa sarjan juonet perustuivat oikeisiin rikoksiin, mikä aiheutti ilmestymisaikanaan aikamoista kohua, koska suurin osa rikoksista oli julkisuudessa paljon käsiteltyjä murhatapauksia Albertinkadun ampumaklubin kolmoissurma mukaan lukien. Sarjaa moitittiin myös siitä, että ensimmäisen kauden 3. jaksossa ”Betoni kukkii” oli kohtauksia kopioitu lähes suoraan Vesalan lähiönuorista kertovasta dokumentista ”Karkotetut” (1998). Toisen kauden rikokset olivat jo fiktiota. Sarjaa tehtiin yhteensä kolme kautta ja viimeinen osa esitettiin syksyllä 2005. Kolmannen kauden jaksot olivat hakeneet inspiraatiota ulkomaiden kohurikoksista.


title: Kylmäverisesti sinun

text: Ohjauksesta vastasivat ensimmäisellä kaudella Minna Virtanen, Claes Olsson ja Peter Lindholm. Toisella kaudella Markus Selin tuotti sarjaa, jolloin kauden ohjaustyöstä vastasivat Minna Virtanen ja Aleksi Mäkelä. Kolmannen kauden jaksot Minna Virtanen ohjasi yksin.


title: Kylmäverisesti sinun

text: Vierailevina näyttelijöinä muun muassa Jaakko Saariluoma, Mika Nuojua, Paavo Westerberg ja Elina Knihtilä.


title: Kylmäverisesti sinun

text: Vierailevina näyttelijöinä muun muassa Tommi Eronen, Pekka Valkeejärvi, Hannu-Pekka Björkman ja Niko Saarela.


title: Kylmäverisesti sinun

text: Vierailevina näyttelijöinä muun muassa Kari Hietalahti, Matti Ristinen, Tapani Perttu ja Ville Myllyrinne.


title: Liesjärven kansallispuisto

text: Liesjärven kansallispuisto sijaitsee pääasiassa Tammelassa Kanta-Hämeessä lähellä Uudenmaan ja Varsinais-Suomen rajaa. Se on perustettu vuonna 1956, joskin osia puiston alueesta suojeltiin jo 1929. Puistoa on laajennettu 1980- ja 2000-luvulla, ja nykyään sen pinta-ala on 21 neliökilometriä. Puiston alueella on rantaviivaa lähes 50 km.


title: Liesjärven kansallispuisto

text: Kansallispuisto on osa karua ja harvaan asuttua Tammelan ylänköä ja rajoittuu idässä alueen suurimpaan järveen Liesjärveen, jonka vastarannalla on Tammelan Liesjärven kylä. Laajennusten jälkeen puisto ulottuu myös läheisten Kyynäräjärven ja Tapolanjärven rannoille ja siihen kuuluu myös Tartlammi Somerniemen puolelta.


title: Liesjärven kansallispuisto

text: Tammelan ylängön maaperä on karua moreenia, minkä johdosta sitä ei raivattu viljelykseen, kuten ympäröiviä alavia savimaita, vaan se säilyi metsäisenä ja harvaan asuttuna. Puiston alue on lähes kokonaan tuuheaa metsää, jota rikkovat pienet suot. Metsistä lähes puolet on tuoretta kuusimetsää; paljon on mustikka- ja puolukkakankaita. Alueella on myös matalia harjuja, joista tunnetuin on kahden järven, Kyynärän ja Liesjärven, välissä kulkeva kapea Kyynäränharju.


title: Liesjärven kansallispuisto

text: Karuudestaan huolimatta alueella on ollut asutusta jo kivikaudella. Myöhemmin alueella harjoitettiin kaskiviljelyä ja poltettiin tervaa vielä pitkään sen jälkeenkin, kun ympäröivillä seuduilla näistä elinkeinoista oli jo luovuttu. Alue päätyi valtion hallintaan vuonna 1878, ja valtio pestasi metsänvartijan estämään metsän haaskausta.


title: Liesjärven kansallispuisto

text: Ahonnokan ja Isosaaren aarnialueet suojeltiin säästömetsinä vuonna 1929, ja kansallispuisto perustettiin vuonna 1956.


title: Liesjärven kansallispuisto

text: Alle sadan kilometrin päässä pääkaupunkiseudulta, valtatie 2:n varressa, sijaitseva Liesjärven kansallispuisto soveltuu hyvin päiväretkikohteeksi. Alueella on noin 30 kilometriä merkittyjä polkuja.


title: Liesjärven kansallispuisto

text: Puistossa voi myös yöpyä Savilahden telttailualueella Liesjärven rannassa tai puiston koillisosassa Kaksvetisen kodalla tai Peukalolammin laavulla. Näiden lisäksi myös Siltalahdessa ja Korteniemessä on nuotiopaikka.


title: Liesjärven kansallispuisto

text: Puiston polut ovat osa yli 200 km mittaista Hämeen Ilvesreitistöä, jota pitkin voi tehdä pidempiäkin vaelluksia.


title: Liesjärven kansallispuisto

text: Noin viiden kilometrin päässä kansallispuiston pohjoispuolella sijaitsee Hämeen luontokeskus.


title: Liesjärven kansallispuisto

text: Kansallispuiston alueeseen kuuluu Korteniemen perinnetila, entinen metsänvartijan tila, jossa harjoitetaan maataloutta 1910-luvun tapaan. Kävijäkin voi kokeilla taitojaan perinteisissä maataloustöissä.


title: Liesjärven kansallispuisto

text: Hyviä näköalapaikkoja ovat Kyynäränharjun järvimaisemat sekä Hyypiökallio.


title: Ligue 2

text: Ligue 2 on Ranskan toiseksi korkein sarjataso jalkapallossa. Yhdessä Ligue 1:n kanssa se muodostaa LFP:n, "Ligue de Football Professionelin". Sarjassa on 20 joukkuetta, jotka jokainen pelaavat toisiaan vastaan kahdesti kauden mittaan. Näin ottelumääräksi tulee 38. Kauden päätteeksi kolme kärkijoukkuetta nousevat seuraavaksi kaudeksi Ligue 1:een ja kolme viimeistä joukkuetta putoavat seuraavaksi kaudeksi Nationaliin.


title: Ligue 2

text: * Vuoden 1948/49 sarjassa ensimmäiseksi sijoittui nimellä "FC Sarrebruck" esiintynyt saksalaisseura 1. FC Saarbrücken Ranskan miehittämältä Saarlandin alueelta, mutta joukkueen saavuttamat pisteet jätettiin Ranskan jalkapalloliiton päätöksellä huomioimatta lopputuloksista.


Conservatori Superior de Música del Liceu on tunnettu musiikkikoulu Barcelonassa, Espanjassa. Se perustettiin 1871, aluksi nimellä "Liceo Filo-dramático de Montesión". Koulussa ovat opiskelleet mm. Victoria de los Ángeles, Montserrat Caballé sekä José Carreras.


title: Kateřina Neumannová

text: Neumannová oli ensi kertaa urallaan MM-mitaleilla jo 1997 Trondheimin MM-hiihdoissa, ja saavutti vuosien varrella useita arvokisojen hopea- ja pronssisijoja. Vasta 2005 Oberstdorfin MM-hiihdoissa hän saavutti kirkkaimman arvokisamitalin voittamalla 10 kilometrin vapaan hiihtotavan maailmanmestaruuden. 2006 Torinon olympialaisten kilpailuissa, jotka maastohiihdon osalta käytiin Pragelatossa, Neumannová saavutti yhdistelmäkilpailusta hopeaa ja päätösmatkalla 30 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa voitti olympiakultaa.


title: Kateřina Neumannová

text: Neumannová hyödynsi kesäharjoittelussaan maastopyöräilyä ja kun laji alkoi kasvattaa suosiotaan 1990-luvun lopulla, hän päätti myös kilpailla pyöräilyssä. Vuoden 1995 maastopyöräilyn EM-kilpailuissa hän voitti pronssia ja hänet valittiin Tšekin joukkueeseen Atlantan kesäolympialaisiin vuonna 1996. Vaikka maastohiihto pysyi Neumannoválle selkeänä ykköslajina, hän valmistautui Atlantan olympialaisiin tosissaan, mutta itse kilpailu oli hänelle pettymys. Hän kaatui kilpailun alkuvaiheessa ja lopulta kilpailun kova kuumuus uuvitti hänet täysin. Jälkeenpäin hän kuvasi kilpailua yhdeksi elämänsä pahimmista kokemuksista.


title: Montserrat Caballé

text: Maria de Montserrat Viviana Concepción Caballé i Folch, tunnetumpi lyhyemmällä nimellään Montserrat Caballé, (12. huhtikuuta 1933 Barcelona – 6. lokakuuta 2018) oli katalonialainen sopraano ja tunnettu oopperalaulaja. Hän oli 1950- ja 1960-luvuilla muun muassa Maria Callasin ohella yksi näkyvimpiä hahmoja bel canto -ohjelmiston suosion palauttamisessa.


title: Montserrat Caballé

text: Caballé syntyi Barcelonassa ja opiskeli paikallisessa Liceu-konservatoriossa.


title: Montserrat Caballé

text: Caballé liittyi Baselin oopperaan 1956, jossa hän teki debyyttinsä oopperalavalla "La bohèmen" Mimìnä varsinaisen esittäjän sairastuttua. Onnistuneen esiintymisen jälkeen hän sai laulaa muita suuria rooleja, kuten "Taikahuilun" Pamina, Puccinin Tosca, Verdin Aida sekä Richard Straussin oopperoiden Arabella, Chrysothemis ("Elektra") ja Salome.


title: Montserrat Caballé

text:
Kaudella 1960–1961 hän työskenteli Bremenin oopperassa, jossa hän erikoistui bel canto -rooleihin. Hänen suosikkisäveltäjiään olivat Bellini, Donizetti ja Rossini. Vuonna 1962 hän palasi Barcelonaan ja teki ensiesiintymisensä Liceussa.
Caballé teki kansainvälisen läpimurtonsa 1965, kun hän pääsi esiintymään sairastuneen Marilyn Hornen tilalle New Yorkin Carnegie Halliin, Donizetin "Lucrezia Borgian" nimirooliin. Esitys teki hänestä suuren oopperatähden. Myöhemmin samana vuonna hän esiintyi Glyndebournen oopperafestivaalilla ja Metropolitan-oopperassa Gounod’n "Faustin" Margueriten roolissa. Vuonna 1972 seurasivat ensiesiintymiset La Scalassa "Norman" pääroolissa sekä Covent Gardenissa "La Traviatan" Violettana.


title: Montserrat Caballé

text: Vaikka Caballé tunnettiin bel canto -repertuaarin primadonnana, hänen ansioluetteloonsa kertyi vuosien varrella yli 80 roolia barokkioopperoista Pucciniin ja Wagneriin. Caballé oli myös tunnettu resitaaleistaan, joissa hän esitti muun muassa kotimaansa musiikkia.


title: Montserrat Caballé

text: Hänen äänensä oli kuuluisa silkinpehmeydestä, puhtaudesta ja voimasta. Caballén näyttelijänkykyjä taas ei välttämättä luettu hänen vahvuuksiensa joukkoon.


title: Montserrat Caballé

text: Vuonna 1987 Caballé duetoi Freddie Mercuryn kanssa singlellä ”Barcelona”, josta tuli menestys. He päättivät tehdä kokonaisen albumillisen musiikkia yhdessä: albumi "Barcelona" julkaistiin 1988. Nimikappaleesta tuli neljä vuotta myöhemmin Barcelonan kesäolympialaisten tunnussävelmä.


title: Montserrat Caballé

text: Vuonna 1991 Montserrat Caballé vieraili Turun Typhoon-Arenassa yhdessä José Carrerasin kanssa. Heitä säesti Stockholm Sinfonietta johtajana Elio Boncompagni. Televisio-ohjelma "Huippukonsertti: José Carreras ja Montserrat Caballé Turussa" esitettiin ensi kerran 9. marraskuuta 1991.


title: Montserrat Caballé

text: Vetäydyttyään oopperalavoilta Caballé omistautui hyväntekeväisyydelle. Hän oli Unescon hyvän tahdon lähettiläs ja perusti säätiön Barcelonaan vähäosaisille lapsille.


title: Montserrat Caballé

text: Caballé meni 1964 naimisiin tenori Bernabé Martín kanssa. Heidän tyttärensä Montserrat Martí on myös laulaja.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1999

text: Vuoden 1999 hiihdon MM-kilpailut järjestettiin 19.–28. helmikuuta Ramsau am Dachsteinissa, Itävallassa.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1999

text: Päivämäärä: 22. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1999

text: Päivämäärä: 22. helmikuutaMatkaan lähdettiin 10 kilometrin kilpailun lopputulosten mukaisesti. Lunta satoi voimakkaasti, ja lumen peitossa ollutta latua avaamaan joutui ensimmäisenä matkaan lähtenyt Mika Myllylä, jonka Alsgaard lopulta saavutti ja voitti loppusuoran kirikamppailussa.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1999

text: Päivämäärä: 19. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1999

text: Päivämäärä: 28. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1999

text: Päivämäärä: 24. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1999

text: Päivämäärä: 23. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1999

text: Päivämäärä: 27. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1999

text: Päivämäärä: 26. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1999

text: Päivämäärä: 20. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1999

text: Päivämäärä: 25. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1999

text: Päivämäärä: 21. helmikuuta


title: Steiermark

text: Steiermark (, ) on yksi Itävallan yhdeksästä osavaltiosta. Sen pääkaupunki on Graz. Osavaltion pinta-ala on 16 401 km² ja siellä on 1 221 570 asukasta (vuonna 2015).


title: Steiermark

text: Steiermarkin pinta-ala on 16 401 km² ja se on täten Itävallan toiseksi suurin osavaltio Ala-Itävallan jälkeen. Osavaltio sijaitsee maan kaakkoisosassa ja rajautuu etelässä Sloveniaan (145 km raja). Naapuriosavaltiot ovat pohjoisessa Ylä-Itävalta ja Ala-Itävalta, idässä Burgenland ja lännessä Kärnten sekä Salzburg.


title: Steiermark

text: Steiermarkia kutsutaan usein "Itävallan vihreäksi sydämeksi", sillä noin 60 % sen pinta-alasta on metsää. Merkittävin osavaltion läpi virtaava joki on Mur (pituus Steiermarkin alueella 291 km), joka virtaa myös Grazin läpi. Muita merkittäviä jokia ovat Enns, Feistritz ja Raab. Suurin järvi Grundlsee sijaitsee Liezenin piirissä. Osavaltion korkein huippu on 2 995 m korkea Hoher Dachstein.


title: Steiermark

text: Steiermark on alppiseutua, jossa runsaasti mineraaliesiintymiä (rautaa, grafiittia, ruskohiiltä). Osavaltiossa on myös paljon maanviljelyä, viinin- ja hedelmäviljelyä sekä rauta- ja puuteollisuutta. Steiermarkin talous on jatkuvasti kääntynyt palvelualavaltaiseksi, kuten monissa muissakin kehittyneissä maissa. Steiermarkin talouskasvu on Itävallan suurimpia (vuonna 2004 3,8 %) mutta tämä talouskasvu on keskittynyt lähinnä alueen suurimman kaupungin Grazin alueelle.


title: Steiermark

text: Steiermark erosi 1000-luvulla Kärntenin herttuakunnasta. Maakreivit Leopold (1122–1129) ja Otakar III (1129–1164) hallitsivat sitä osana Baijeria, kunnes vuonna 1180 siitä muodostui itsenäinen Steiermarkin herttuakunta. Se liitettiin vuonna 1254 Unkariin, sitten Böömiin 1260 ja lopulta Habsburg-suvun hallintaan 1282. Alue kärsi 1330- ja 1340-luvulla useista luonnonkatastrofeista, kuten heinäsirkoista, maanjäristyksestä, maanvyörymästä ja rutosta. Myös 1400-luvun loppupuoli oli vaikeaa aikaa. Osmanien hyökkäys toistui vuosien 1473 ja 1483 välillä viisi kertaa. Sen sijaan 1600-luku oli suhteellisen rauhallinen kausi. Kärnten liitettiin vuonna 1782 Steiermarkiin, joskin se myöhemmin muodosti taas oman herttuakunnan. 1800-luvun kansallisuusaate synnytti Steiermarkissa erimielisyyksiä saksankielisten ja sloveenien välillä. Tämä johti ensimmäisen maailmansodan jälkeen siihen, että Steiermarkin sloveeninkielinen eteläosa liitettiin Jugoslaviaan. Tämä alue kuuluu nykyisin Sloveniaan.


title: Steiermark

text: Osavaltio on ollut kansanpuolueen (ÖVP) tukialuetta vuodesta 1945. Vuoden 2005 vaaleissa sosiaalidemokraatit (SPÖ) ottivat kuitenkin voiton paikallisjohtajansa Franz Vovesin johdolla, josta tuli kuvernööri ("Landeshauptmann"). Oikeistopopulistiset FPÖ ja BZÖ ovat saaneet jonkin verran kannatusta. Osavaltiohallituksen 9 paikkaa jakautuvat puolueille: 4 SPÖ, 4 ÖVP, 1 FPÖ.


title: Steiermark

text: Steiermark jakautuu 12 piiriin ("Bezirke") ja Statutarstadtiin Graz, jolla on oma kunnanlakinsa. Pinta-alaltaan suurin piiri on Liezen. Lisäksi Steiermarkin eri alueista käytetään nimityksiä Ylä-Steiermark ("Obersteiermark"), Länsi-Steiermark ("Weststeiermark") ja Itä-Steiermark ("Oststeiermark").


title: Steiermark

text:
Steiermarkin piirit ovat:
Vuonna 2005 Steiermarkissa asui 1 202 087 asukasta ja väestötiheys on 73 asukasta/km².


title: Steiermark

text: Osavaltion väestöstä 15 % on 0-14-vuotiaita, 61,9 % 15-59-vuotiaita, ja yli 59-vuotiaiden osuus väestöstä on 23,1 %. Steiermarkilaisten keski-ikä on noussut 15 vuodessa 36,2 vuodesta (1981) 41,3 vuoteen (2005). Odotettu elinikä on miehillä 76 ja naisilla 82,1 vuotta.


title: Steiermark

text: Vuonna 2005 Steiermarkissa asui 68 286 ulkomaalaista ja heidän osuus väestöstä oli 5,7 %. Suurin osa ulkomaalaisista asuu pääkaupungissa Grazissa ja sen ympäristössä.


title: Steiermark

text: "Lähde: Landesstatistik Steiermark"


title: Vorarlberg

text: Vorarlberg on osavaltio aivan läntisimmässä Itävallassa Bodenjärven rannalla. Sekä asukasluvultaan (378 592 asukasta vuonna 2015) että pinta-alaltaan (2 601 km²) se on Itävallan toiseksi pienin osavaltio. Osavaltion pääkaupunki on Bregenz.


title: Vorarlberg

text: Vorarlberg rajoittuu idässä Tiroliin, pohjoisessa Saksan Baijerin osavaltioon, lännessä Liechtensteiniin ja Sveitsin Sankt Gallenin kantoniin sekä etelässä Sveitsin Graubündenin kantoniin.


title: Vorarlberg

text: Osavaltio on jaettu neljään piiriin: Bregenz, Dornbirn, Feldkirch ja Bludenz. Siellä on viisi kaupunkia: Bregenzin lisäksi Dornbirn, Hohenems, Feldkirch ja Bludenz.


title: Vorarlberg

text: Suurimmat joet ovat Ill ja Rein, joka muodostaa rajan Sveitsin kanssa. Bodenseen lisäksi Vorarlbergissa on useita tekojärviä, joita käytetään vesivoiman tuottoon. Sähköstä suuri osa viedään Saksaan. Vorarlbergissa on useita vuorijonoja, joista merkittävimmät ovat Silvretta, Rätikon, Verwall ja Arlberg. Korkein huippu on 3312 metrin Piz Buin.


title: Vorarlberg

text: Vorarlbergissa puhuttava saksan kielen murre poikkeaa muun Itävallan murteista, ja muistuttaa enemmän Sveitsin ja Ranskan Alsacen alueen saksaa.


title: Vorarlberg

text: Vorarlbergin osavaltiolaulu on ’s Ländle, meine Heimat.


title: Vorarlberg

text: Vorarlberg yhdistettiin vuonna 1782 Tiroliin, jonka mukana se kuului vuosina 1801–1814 Baijeriin. Vuonna 1851 alue julistettiin Itävalta-Unkarin kruununmaaksi, ja vuonna 1918 siitä tuli Itävallan osavaltio.


title: Vorarlberg

text: Vorarlberg on suosittu matkailukohde. Etenkin Reinin laaksossa on kello-, lääke- ja tekstiiliteollisuutta. Bregenzerwaldissa harjoitetaan maanviljelyä ja karjanhoitoa.


title: Vorarlberg

text: Hallituspuolueena on ÖVP ja kuvernöörinä Markus Wallner.


title: Vorarlberg

text: Vuoden 2001 tietojen mukaan Vorarlbergissa asui 351 095 asukasta. Heistä alle 15-vuotiaita oli 19,4 %, 15–59-vuotiaita 63,1 % ja yli 60-vuotiaita 17,5 %. Suurin osa asukkaista oli Itävallan kansalaisia, mutta osavaltiossa asui myös 46 700 ulkomaan kansalaista. Heistä suurimmat ryhmät olivat turkkilaiset (18 838), jugoslaavit (6 462), saksalaiset (5 880) ja bosniakit (5 662). Uskontoryhmistä suurin ovat katolilaiset (78 %), muslimit (8,4 %) ja protestantit (2,2 %). Muhin ryhmiin kuului 3,9 %, uskonnottomia oli 6 % ja 1,6 % uskontoa ei saatu selville.


title: Kärnten

text: Kärnten () on osavaltio Itävallassa Dravajoen ympäristössä. Sen pinta-ala on 9 538 km² ja siellä on arviolta 557 641 asukasta (2015). Osavaltion pääkaupunki on Klagenfurt (sloveeniksi "Celovec"). Kärnten on suosittu kesälomapaikka suurten järviensä takia. Monet lomanviettäjät vuokraavat pariksi viikoksi järvenrannalta mökin.


title: Kärnten

text: Kärnten rajoittuu etelässä Italiaan ja Sloveniaan. Naapuriosavaltiot ovat idässä ja pohjoisessa Steiermark, luoteessa Salzburg ja lännessä Itä-Tiroli.


title: Kärnten

text: Kärnten käsittää suuren osan Itä-Alppeja ja Klagenfurtin laakion. Pääelinkeinoina ovat maanviljely (viljaa ja viiniä) ja karjanhoito, mutta alueella on myös merkittävää vuorityötä (hiiltä, rautaa, lyijyä, sinkkiä). Osavaltiossa on kahdeksan piiriä, Spittal an der Drau, Hermagor, Villach-Land, Feldkirchen, St. Veit an der Glan, Klagenfurt-Land, Völkermarkt ja Wolfsberg, ja kaksi itsehallinnollista kaupunkia Klagenfurt ja Villach.


title: Kärnten

text: Asukkaat ovat enimmäkseen saksankielisiä ja Kärntenissa puhutaan omaa, helposti tunnistettavaa murrettaan. 14 000 hengen slovenialaisvähemmistö on keskittynyt kaakkoisosaan.


title: Kärnten

text: Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Otto II päätti tehdä Kärntenistä itsenäisen herttuakunnan vuonna 976 heikentääkseen Baijerin valtiota. Kärnten on siten nykyisen Itävallan vanhin osavaltio. Siihen kuului perustamisaikana myös naapurimaakuntia kuten Krain ja Marchia Carantana, joka myöhemmin sai nimen Steiermark. 1000-luvun alussa ne kuitenkin erosivat Kärntenistä. Alueen valtioita hallitsivat monet kilpailevat aatelissuvut, esimerkiksi Luitpold, Salier, Ludolf, Eppenstein, Sponheim ja Meinhard. Vuonna 1335 Kärnten siirtyi Habsburg-suvun haltuun.


title: Kärnten

text: Kärten kärsi 1330- ja 1340-luvulla useista luonnonkatastrofeista, kuten heinäsirkoista, maanjäristyksestä, maanvyörymästä ja rutosta. Myös 1400-luvun loppupuoli oli Kärntenille vaikea. Osmanien hyökkäys toistui vuosien 1473 ja 1483 välillä viisi kertaa. 1480-luvulla unkarilaisten armeija miehitti maan lyhyeksi aikaa. Miehitysajat nostattivat talonpoikien tyytymättömyyttä ja kapinoita. Myöhemmin arkkiherttuatar Maria Teresian aikana Kärnten menetti itsenäisyytensä, kun se vuonna 1782 liitettiin Steiermarkiin. Itävalta-Unkarin osana se oli mukana ensimmäisessä maailmansodassa, ja Alpeilla käytiin hankalissa oloissa sotaa Italiaa vastaan. Sodan jälkeen Kärntenin pohjoisosa liitettiin uuteen Itävaltaan, mutta eteläosa Jugoslaviaan. Kärnten kävi sitä vastaan lyhyen rajasodan. Asia ratkaistiin vuoden 1920 kansanäänestyksellä, jossa valtaosa eteläisen Kärntenin asukkaista äänesti Itävaltaan kuulumisen puolesta.


title: Kärnten

text: 2000-luvun alussa Kärntenin osavaltion kuvernöörinä (Landeshauptmann) oli oikeistopopulistisen FPÖ-puolueen johtaja Jörg Haider, joka menehtyi auto-onnettomuudessa lokakuussa 2008. 2000-luvulla Kärnteniä kuohutti "Ortstafelkonflikt". Itävallan lain mukaan paikkakunnilla, joilla on vähintään 10 %:n sloveeni- tai kroaattivähemmistö, tulee paikkakunnan tienviittojen olla kaksikielisiä. Haider ei noudattanut lakia, vaan kielsi tienviittojen muuttamisen kaksikielisiksi.


title: Joseph-Louis Lagrange

text: Joseph-Louis Lagrange (, 25. tammikuuta 1736 Torino – 10. huhtikuuta 1813 Pariisi) oli italialais-ranskalainen matemaatikko ja tähtitieteilijä, joka eli osan elämästään Ranskassa ja Preussissa.


title: Joseph-Louis Lagrange

text: Lagrangen isoisä oli ranskalainen ratsuväen kapteeni, joka oli asettunut Sardinian kuningaskuntaan ja nainut maineikkaan Conti-suvun tyttären. Avioliitosta syntyi Lagrangen isä, josta tuli puolestaan Sardinian sotarahaston hoitaja; tämä avioitui Marie-Thérèse Grosin, erään varakkaan cambianolaisen lääkärin ainoan tyttären kanssa, joka synnytti parille kaikkiaan 11 lasta. Nuori Joseph-Louis jäi ainoana henkiin sisarparvestaan. Lagrangen perhe oli alkujaan vauras, ja heillä oli avioliiton kautta myös Grosin suvun varoja käytössään, mutta isä-Lagrangen taipumukset keinotteluun nielivät lopulta hänen lapsensa perinnön käytännössä kokonaan. Lagrange piti jälkikäteen tätä onnettomuutta onnellisimpana hetkenään elämässään, sillä hän epäili, että jos hän olisi saanut suuren perinnön, hän ei olisi välttämättä koskaan kokeillut onneaan matematiikan parissa.


title: Joseph-Louis Lagrange

text: Lagrange oli teini-ikäisenä kiinnostunut klassisesta kirjallisuudesta, eivätkä Eukleideen ja Arkhimedeen työt geometrian parissa vaikuttaneet juurikaan hänen kiinnostukseen matematiikkaa kohtaan. Vasta myöhemmin sattuman oikusta Lagrange törmäsi Edmund Halleyn tutkielmaan, jossa kirjoittaja ylisti differentiaali- ja integraalilaskennan ylivertaisuutta verrattuna kreikkalaisten geometrian töihin. Tämän jälkeen Lagrange lumoutui lähes välittömästi matematiikasta ja oppi ilmiömäisen nopeasti hallitsemaan oman aikansa tunnetun matemaattisen analyysin pelkällä itsenäisellä opiskelulla; lopulta hänet nimitettiin matematiikan professoriksi Torinon Kuninkaalliseen tykistökouluun, jossa Lagrange opetti itseään vanhempia oppilaita.


title: Joseph-Louis Lagrange

text: Professorina Lagrange keräsi ympärilleen lahjakkaiden oppilaiden piirin, joka toimi myöhemmin kehittyneen Torinon tiedeakatemian perustana. Akatemia aloitti tuloksien julkaisun 1759 Lagrangen ollessa vasta 23-vuotias; yleisesti on ajateltu, että Lagrange kirjoitti suuren osan akateemisista teksteistä, vaikka ne julkaistiinkin hänen oppilaidensa nimillä. Lagrange itse kirjoitti varmasti tutkimuksen variaatiolaskennasta ja loi samalla pohjan omalle työlleen kiinteiden kappaleiden mekaniikan ja hydromekaniikan synteesistä. Lagrangen työ oli mekaniikan tutkimuksessa yhtä vallankumouksellinen kuin Isaac Newtonin painovoimateoria taivaankappaleiden tutkimuksessa. Mekaniikan lisäksi Lagrange otti toisen jättiharppauksen eteenpäin sovellettuaan differentiaalilaskentaa todennäköisyyslaskentaan, ja hän uudisti myös radikaalisti Newtonin äänioppia käsiteltyään ääntä kimmoisten kappaleiden mekaniikkaan eikä Newtonin tapaan hydromekaniikkaan kuuluvana ongelmana. Äänioppia koskevat tutkimukset auttoivat Lagrangea ratkaisemaan tiedemiehiä vuosikausia piinanneen värähtelevän kielen ongelman. Täten 23-vuotias torinolainen oli noussut salamannopeasti aikansa suurimpien matemaatikkojen joukkoon Leonhard Eulerin ja Bernoullin suvun jäsenten rinnalle.


title: Joseph-Louis Lagrange

text: Nuoren ja lupaavan Lagrangen saavutukset eivät jääneet huomaamatta myöskään Eulerilta. Lagrange itse oli jo 19-vuotiaana lähettänyt Eulerille näytteeksi töitään, joiden arvon konkarimatemaatikko näki heti, ja hän alkoi kannustaa nuorta professoria jatkamaan. 23-vuotiaana Lagrange kertoi Eulerille löytämästään ratkaisusta isoperimetristen epäyhtälöiden ongelmaan ennen kuin oli virallisesti julkaissut tuloksensa. Euler oli vaikuttunut, sillä hän oli itse paininut vastaavien ongelmien kanssa vuosikausia, mutta suostui kuitenkin vapaaehtoisesti pitämään Lagrangen tulokset salassa ja antamaan tälle kaiken kunnian ratkaisun löytämisestä. Kaiken lisäksi Euler järjesti Lagrangelle paikan Berliinin akatemiassa saman vuoden lokakuussa; kyseessä oli poikkeuksellinen kunnianosoitus niin nuorelle henkilölle kuin Lagrange.


title: Joseph-Louis Lagrange

text: Euler ja eräs Lagrangen läheinen ystävä, Jean le Rond d'Alembert, yrittivät ensimmäisten menestysaskeleiden ottamiseen jälkeen monen vuoden ajan houkutella Lagrangea Preussin hovimatemaatikoksi. Tämän tarjouksen hän kuitenkin torjui useamman vuoden ajan. Uraansa Lagrange vei eteenpäin laajentamalla kiinnostuksen kohdettaan fysiikkaan, jonka jälkeen hän työskenteli erityisesti kolmen kappaleen ongelman parissa. Lagrange kehitteli ongelmaan ratkaisun, joka takasi hänelle Ranskan tiedeakatemian suuren palkinnon 1764, hänen ollessaan 28-vuotias. Hän voitti aiheeseen liittyvän kilpailun kaksi vuotta myöhemmin kehitettyään Jupiterin ja sen kuiden muodostamaan kuuden kappaleen ongelman ratkaisuyrityksen käyttäen likiarvomenetelmää.


title: Joseph-Louis Lagrange

text: Lopulta 1766 Euler muutti Berliinistä Pietariin, ja Lagrange suostui ottamaan häneltä vapaaksi jääneen työpaikan. Preussin kuningas Fredrik II Suuri, omien sanojensa mukaan "Euroopan suurin kuningas", toivotti "Euroopan suurimman matemaatikon" tervetulleeksi hoviinsa saman vuoden marraskuun 6. päivänä. Nuori matemaatikko nimitettiin Berliinin akatemian matemaattis-luonnontieteellisen osaston johtajaksi, ja hän toimitti tätä virkaa seuraavan 20 vuoden ajan. Lagrange saattoi keskittyä julkaisemaan tutkimuksia, eikä hänen tarvinnut luennoida. Osastolla työskennelleet saksalaiset suhtautuivat nihkeästi uuteen ulkomaalaistaustaiseen esimieheensä, mutta Lagrange välttyi kuitenkin suuremmilta ongelmilta konflikteja välttelevän ja vaikenemista hyveenä pitävän luonteensa ansiosta. Tämä oli vastakohta Eulerille, joka oli ajautunut jatkuviin uskonnollisiin ja filosofisiin kiistoihin, vaikka ei kriitikoiden - Lagrange mukaan lukien - mukaan ollut ymmärtänyt aiheista yhtään mitään. Kuningas Fredrik oli myös tyytyväinen pystyttyään korvaamaan Eulerin Lagragella. Hallitsija oli pitänyt Euleria aivan liian hurskaana ja hovitavoiltaan karkeana, ja hän käytti parhaimmillaan tuntikausia ystävällismielisen keskusteluun uuden suojattinsa kanssa. Kuningas itse kuvaili runoilevan ivailevasti kaihin takia toisen silmänsä näkökyvyn menettäneen Eulerin korvaamista nuoremmalla Lagrangella:


title: Joseph-Louis Lagrange

text: Pian Berliinin muuttamisen jälkeen Lagrange avioitui erään nuoren sukulaisnaisensa, Vittorian, kanssa. Naimisiinmenosta on olemassa kahdenlaista tarinaa. Ensimmäisen version mukaan Lagrange oli asunut tytön ja hänen vanhempiensa kanssa samassa talossa ja tarkkaillut ohimennen kiinnostuneena tytön ostosmatkoja. Säästäväisen luonteentaipumuksen omannut Lagrange oli pahastunut havaitessaan Vittorian olevan herkkä tuhlaamaan ja osti tämän jälkeen tälle kerran tämän tarvitsemat silkkihansikkaat; tämä johti lopulta siihen, että Lagrangen oli pakko naida Vittoria. Toisen version mukaan, josta Lagrange kertoi kirjeessään d'Alembertille, joka oli kysellyt miksei hän ollut kertonut aiemmissa viesteissään menneensä naimisiin, hän oli kertonut pestanneensa Vittorian vaimokseen lähinnä olosuhteiden pakosta eikä pitänyt avioliittoa tarpeeksi merkittävänä uutisena jaksaakseen vaivata sillä läheistä ystäväänsä.


title: Joseph-Louis Lagrange

text: Fredrik II:n keskustelujen innoittamana Lagrange alkoi ensi kertaa todella asettaa rajoja työnteolleen ja kehittää säännöllisiä elämäntapoja. Jo 26-vuotiaana Lagrangen ruoansulatusjärjestelmä oli vaurioitunut pahasti ylityön, liikarasituksen ja huonojen elämäntapojen vuoksi - d'Alembertin mukaan Lagrange oli valvonut yön toisensa jälkeen kahvin ja teen voimin voidakseen jatkaa tutkimuksiaan. Työnsä lomassa Lagrange alkoi siirtyä vähitellen taivaanmekaniikasta Pierre de Fermat'n töitä kohtaan. Lagrange onnistui todistamaan joitakin Fermat'n lauseita sekä myös Wilsonin lauseen vuonna 1773.


title: Joseph-Louis Lagrange

text: 1770-luvun loppua kohden Lagrange alkoi vähitellen kyynistyä entistä enemmän työtään kohden. Tuskastelut lukuteorian parissa jatkuivat, eikä Lagrangea auttanut myöskään se, että hän oli koko ikänsä ajatellut matematiikkaa enemmän huvituksena kuin varsinaisena kunnianhimon kohteena; hän oli aina antanut enemmän arvoa muiden matemaattisille saavutuksille kuin omilleen. 45-vuotiaana sairasteluista kärsinyt Lagrange kirjoitti avoimesti d'Alembertille uhkaavansa menettää työmotivaationsa kokonaan:


title: Joseph-Louis Lagrange

text: d'Alembert onnistui kuitenkin omassa vastauskirjeessään vakuuttamaan Lagrangen matemaattisen työn tärkeydestä tämän elämänlaadun kannalta. d'Alembert kuoli pian tämän kirjeen lähettämisen jälkeen lokakuussa 1783. Samana vuonna Lagrange koki toisen takaiskun hänen vaimonsa kuoltua pitkän sairauden uuvuttamana, parin elettyä kohtalaisen onnellisessa avioliitossa lähes parin vuosikymmenen ajan. Lagrange uhrasi työntekonsa ja yöunensa hoitaakseen Vittoriaa, ja masentui syvästi tämän kuoltua. Lagrange näki tämän jälkeen, ettei hänen elämässään ollut jäljellä muuta kuin matematiikka, ja hän yritti etsiä sen parista lohtua suruajan jälkeen.


title: Joseph-Louis Lagrange

text: Fredrik II Suuri kuoli 1786, ja tämän jälkeen yleinen ilmapiiri Berliinissä alkoi muuttua kansallismielisempään ja luonnontieteitä karsastavaan suuntaan. Lagrange ei tuntenut enää oloaan kotoisaksi ja jätti eroanomuksensa pian kuninkaan kuoleman jälkeen. Lagrange hyväksyi eron myöntämiseen kuuluvat ehdot, joiden mukaan hän lähettäisi jatkuvasti määrävuosien ajan omia tutkimuksiaan akatemian julkaistavaksi. Tämän jälkeen eronnut hovimatemaatikko otti ilomielin vastaan Ranskan kuninkaan Ludvig XVI:n tarjouksen liittyä Ranskan akatemian jäseneksi ja jatkaa matemaattista työtään siellä. Lagrangelle annettiin asuinhuone Louvresta, jossa hän asui Ranskan vallankumouksen alkamiseen saakka. Marie-Antoinette, Lagrangea 19 vuotta nuorempi kuningatar, teki uudesta hovimatemaatikosta erikoissuosikkinsa, ja yritti tarjota tälle ymmärrystä sekä muuta piristettä helpottaakseen tämän raskasmielisyyttä.


title: Joseph-Louis Lagrange

text: 51-vuotiaana Lagrange tunsi olevansa ihan lopussa jatkuvan ylirasituksen johdosta. Ystävänsä Antoine Lavoisier'n järjestämissä tiedekokouksissa Lagrange saattoi kaihoisasti ja välinpitämättömästi vain tuijottaa ulos ikkunasta selin vieraisiin, jotka läsnäolollaan osoittivat kunnioitusta ihailemaansa suuruutta kohtaan. Pariisilaiset itse pitivät Lagrangea muuten ystävällisenä ja miellyttävänä keskustelutoverina, mutta ihmettelivät, miksi hän ei ikinä itse aloittanut keskustelua. Lagrangen palo matematiikkaa kohtaan oli hiipunut, eikä häneen tehnyt juurikaan vaikutusta muiden aloittamat merkittävät tutkimustyöt; hän näki matematiikan jopa rappeutuvana ja aikansa eläneenä tieteenalana, joka tulisi syrjäytymään luonnontieteiden tieltä tulevaisuuden merkittävimpien tutkimuskohteiden joukossa. Lagrange yritti itse saada uutta nostetta elämälleen etsimällä uusia kiinnostuksen kohteita filosofiasta (erityisesti metafysiikasta), inhimillisen ajattelun kehityksestä, kielen teoriasta sekä lääke- ja kasvitieteestä. Hän onnistui hankkimaan näiltä aloilta sen verran laajan yleissivistyksen, että pystyi tekemään vaikutuksen niihin, jotka olivat aiemmin pitäneet häntä pelkkänä matemaatikkona.


title: Joseph-Louis Lagrange

text: Ranskan suuren vallankumouksen puhkeaminen vei Lagrangelta pois apaattisuuden ja herätti hänessä vielä kerran uuden kiinnostuksen matematiikkaan. Maasta pakenevat aristokraatit ja tiedemiehet yrittivät kaikin tavoin saada Lagrangen lähtemään heidän mukanaan, mutta tämä halusi jäädä Pariisiin ja nähdä mihin suuntaan kehitys lähtisi etenemään. Robespierren hirmuhallinnon syntyminen tuli Lagrangelle järkytyksenä ja yllätyksenä, ja hän katui tämän jälkeen päätöstään olla lähtemättä. Lagrange ei kuitenkaan pelännyt oman henkensä puolesta, koska puoliksi ulkomaalaisena hän oli tavallaan turvatussa asemassa, ja lisäksi hänen arvonantonsa omalle elämälleen ei ollut muutenkaan sillä hetkellä korkea. Lagrange pysytteli yleisesti ottaen puolueettomana kaiken sekasorron keskellä, tuntien sympatiaa kansan kärsimyksiä kohtaan ja samalla kyynisyyttä ja vastenmielisyyttä jakobiinihallinnon suuruudenhulluja suunnitelmia kohtaan. Lavoisierin mestausta Lagrange kritisoi poikkeuksellisen suorasanaisesti:”


title: Joseph-Louis Lagrange

text: Vallankumoukselliset kohtelivat Lagrangea tämän esittämästä kritiikistä huolimatta poikkeuksellisen hienovaraisesti. Hänelle myönnettiin valtion"eläke" yhdessä vaiheessa hurjien vuosien keskellä, vaikkakin hurjan seteli-inflaation vuoksi tämän tuen arvo pieneni olemattomaksi. Lagrangen tukemiseksi hänelle myönnettiin paikka ensin keksintö- ja sitten rahapajakomiteassa, ja lopulta hänet nimitettiin vastaperustetun École normale supérieuren ensimmäiseksi matematiikan professoriksi 1795. Uusi koulu suljettiin kuitenkin kaksi vuotta myöhemmin ja tilalle perustettiin École Polytechnique, johon Lagrange laati opetussuunnitelman ja sai nimityksen professoriksi. Lagrange pääsi ensimmäistä kertaa elämässään pitämään luentoja, ja opetettavana hänellä oli vähäiset matematiikan alkeet omannut oppilasjoukko. Uudesta haasteesta huolimatta Lagrange onnistui mukautumaan uuteen tehtäväänsä ja kehittämään toverillisen suhteen oppilaisiinsa. Lagrange aloitti opettamisen lukuteoriasta ja algebrasta, edeten matemaattiseen analyysiin ja vähitellen hän eteni niin korkealle tasolle, että loi käytännössä uutta matematiikkaa oppilaidensa silmien edessä; selkeyttääkseen vaikeita äärettömän pienen ja suuren käsitteitä, Lagrange joutui puoliksi pakolla kehittämään differentiaali- ja integraalilaskentaa eteenpäin. Uudet teoriat julkaistiin teoksissa "Analyyttisten funktioiden teoria" (1797) ja "Luentoja differentiaali- ja integraalilaskennasta" (1801). Teokset loivat pohjan myöhempien matemaatikkojen työlle differentiaalilaskujen kehittämiseksi loogisempaan suuntaan.


title: Joseph-Louis Lagrange

text: Vallankumouksen aikana Lagrange otettiin mukaan osaksi ryhmää, jonka tehtäväksi tuli uuden metrijärjestelmän luominen. Lagrangen ansioksi voi laskea sen, että hänen argumentointinsa ansiosta luku 10 tuli uuden järjestelmän kantaluvuksi eikä sitä ennen ehdotettu luku 12. Luvun 12 mielettömyyttä metrijärjestelmän kantalukuna Lagrange argumentoi ivallisesti sillä, että luku 11:kin olisi ollut sitä parempi, koska se on alkuluku ja siten jokaisella metrin kokonaisosalla olisi ollut aina sama nimittäjä. Alkuperäisen ehdotuksen haitat ymmärrettyään komitea taipui lopulta Lagrangen kannalle.


title: Joseph-Louis Lagrange

text: Lagrange meni 1792 uudelleen naimisiin, tällä kertaa ystävänsä astronomi Pierre Charles le Lemonnierin tyttären Renée-Françoise-Adélaïde le Monnierin kanssa, joka oli aviomiestään yli 30 vuotta nuorempi. Renée oli järkyttynyt Lagrangen masentuneisuudesta ja elämäntahdosta niin paljon, että pyysi mennä avioon tämän kanssa. Lagrange suostui empimisen jälkeen, ja vastoin yleisiä odotuksia avioliitosta tuli onnistunut ja hänen vaimonsa osoitti vuosienkin jälkeen kiintymystä mieheensä. Lagrange itsekin kiintyi uuteen puolisoonsa niin paljon, ettei halunnut päästää tätä lopulta mitenkään liian kauaksi itsestään; Renéen käyminen pelkällä ostosreissulla herätti Lagrangen epätoivon tunteita.


title: Joseph-Louis Lagrange

text: Lagrange oli joka tapauksessa noussut vallankumouksen keskellä poikkeuksellisen kunnioitetuksi hahmoksi. Hän oli säilynyt vahingoittumattomana läpi hurjien vuosien, vaikka oli ollut ennen vallankumousta kuninkaan suojeluksessa eikä koskaan selväsanaisesti osoittanut tukea uudelle tasavallalle. Kun Ranskan joukot miehittivät Pohjois-Italian, erikoislähettiläänä toiminut Talleyrand määrättiin tekemään kunnioitusta osoittava vierailu Lagrangen isälle, joka oli vielä elossa ja asui kotiseudullaan. Napoleon I keskusteli sotaretkiensä välissä Lagrangen kanssa filosofisista kysymyksistä ja matematiikan asemasta yhteiskunnassa, ja osoitti vilpitöntä kunnioitusta tätä kohtaan.


title: Joseph-Louis Lagrange

text: 1800-luvun alkaessa Lagrange oli jo iäkäs, mutta se ei estänyt häntä vielä jatkamasta matemaattista tuotantoaan, jonka pariin hän oli palannut taas täydellä teholla pitkään kestäneen depressiokautensa jälkeen. Lagrangen viimeiseksi varsinaiseksi tieteelliseksi työksi tuli hänen 1788 julkaistun opus magnuminsa, kirjan "Mécanique analytique" tarkistaminen ja laajentaminen toista painosta varten. Lopulta loputtoman työskentelyn rajat tulivat Lagrangellekin vastaan; hän alkoi saada pyörtymiskohtauksia usein noustessaan aamulla sängystä, ja Renée löysi miehensä monesti makaamassa tajuttomana lattialla, kerran pahasti päänsä pöydän reunaan lyöneenä.


title: Joseph-Louis Lagrange

text: Lagrange joutui pakosti vähentämään työntekoaan terveydentilansa heikentymisen vuoksi, mutta hän pystyi muuten elämään levollisin mielin viimeiset vuotensa eikä hän kärsinyt kuolemanpelosta. Kaksi päivää ennen Lagrangen kuolemaa hänen ystävänsä tulivat katsomaan vuoteessa makaavaa matemaatikkosuuruutta, joka kärsi muistihäiriöistä ja odotti suorastaan ilolla kuolemaa, vaikka hänen olonsa oli väliaikaisesti parantunut siitä mitä se oli ollut huonoimmillaan. Vähän ystäviensä hyvästien jälkeen Lagrange sai pyörtymiskohtauksen, josta hän ei enää toipunut. Hän kuoli huhtikuussa 1813 77-vuotiaana.


title: Joseph-Louis Lagrange

text: Lagrangea on kuvailtu luonteeltaan ujoksi, hiljaiseksi ja kaikenlaisia konflikteja vältteleväksi. Verrattuna oppi-isäänsä Euleriin, joka osallistui jatkuvasti filosofisiin väittelyihin, Lagrange tunsi väittelyitä kohtaan vastenmielisyyttä, ellei kyseessä ollut oman vakaumuksen puolustus loukkausta vastaan. Lagrange oli kuitenkin erittäin suorapuheinen läheisille ystävilleen käymässä kirjeenvaihdossa, eikä tarvittaessa peitellyt aiheelliseksi katsomaansa kritiikkiä.


title: Joseph-Louis Lagrange

text: Lagrange oli kasvatettu lapsena katolilaiseksi, mutta hän muistutti varttuneempana uskonnolliselta käsitykseltään agnostikkoa.


title: Lincoln (Englanti)

text: Lincoln on Lincolnshiren kreivikunnan pääkaupunki Isossa-Britanniassa. Vuonna 2011 kaupungissa oli 93 100 asukasta, rakennetulla kaupunkialueella ("Lincoln Urban Area") 130 200 asukasta. Siellä on rauta-, kone- ja myllyteollisuutta.


title: Lincoln (Englanti)

text: Lincoln on myös Englannin vanhimpia kaupunkeja ja siellä on monia muistomerkkejä roomalais- ja keskiajalta. Lincolnin katedraali ja Lincolnin linna rakennettiin 1000-luvun alussa Vilhelm Valloittajan määräyksestä.


title: Drew Barrymore

text: Drew Blyth Barrymore (s. 22. helmikuuta 1975 Culver City, Kalifornia) on yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä ja -tuottaja. Hän omistaa elokuvatuotantoyhtiö Flower Filmsin.


title: Drew Barrymore

text: Barrymore syntyi näyttelijäsukuun. Hänen isänsä on näyttelijä John Drew Barrymore ja äitinsä Saksassa syntynyt unkarilainen Ildikó Jaid Barrymore. Drew'n kummisetä on ohjaaja Steven Spielberg.


title: Drew Barrymore

text: Barrymore aloitti uransa esiintymällä ainoastaan 11 kuukauden ikäisenä koiranruokamainoksessa. Barrymoren läpimurto oli Steven Spielbergin elokuvassa "E.T." vuonna 1982. Elokuva teki Barrymoresta suositun lapsitähden, ja hänestä tuli myös komediashow "Saturday Night Liven" nuorin juontaja vuonna 1982. Barrymore on kuitenkin onnistunut jatkamaan uraansa menestyneesti Hollywoodissa vielä aikuisiässä. Barrymore tunnetaan nykyään ehkä parhaiten roolistaan Dylan Sandersina suositun televisiosarja "Charlien enkeleiden" elokuvaversiossa. Barrymore sai tähden Hollywood Walk of Famelle 3. helmikuuta 2004.


title: Drew Barrymore

text: Barrymore tutustui jo nuorena päihteisiin ja joutui katkaisuhoitoon kokaiiniriippuvuudesta 13-vuotiaana. Barrymore on ollut naimisissa kaksi kertaa: alle vuoden kestäneessä avioliitossa walesilaisen ravintoloitsija Jeremy Thomasin kanssa vuonna 1994 ja koomikko Tom Greenin kanssa vuosina 2001–2002. Barrymore seurusteli vuosina 2002–2007 The Strokesin rumpali Fabrizio Morettin kanssa. Hän on myös Kurt Cobainin ja Courtney Loven tyttären Frances Bean Cobainin kummitäti.


title: Drew Barrymore

text: Barrymore avioitui Will Kopelmanin kanssa kesäkuussa 2012 ja he saivat kaksi yhteistä tytärtä. Liitto päätyi kuitenkin avioeroon vuonna 2016.


title: Forssan ohjelma

text: Forssan ohjelma on Suomen Työväenpuolueen, sittemmin Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen puolueohjelma, joka oli voimassa 49 vuotta eli vuosina 1903–1952. Se hyväksyttiin Forssassa 17.–20.8.1903 järjestetyssä puoluekokouksessa.


title: Forssan ohjelma

text: Ohjelmaan kuului muun muassa 8 tunnin työpäivä, vähimmäispalkka ja yleinen kouluvelvollisuus sekä yleinen alkoholin kieltolaki. Forssan ohjelma on miltei suoraan peräisin Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen vuonna 1891 hyväksymästä Erfurtin ohjelmasta. Ohjelman välittömät vaatimukset ovat toteutuneet lukuun ottamatta kirkon ja valtion eroa, suoraa demokratiaa ja koulujen uskonnonopetuksen lakkauttamista; lisäksi 1919 voimaan tulleesta alkoholin kieltolaistakin on sittemmin luovuttu.


title: Filippos IV

text: Filippos IV (k. 297 eaa.) oli Makedonian kuningas lyhyen ajan vuonna 297 eaa. Hänen isänsä oli Kassandros, yksi Aleksanteri Suuren seuraajista, joka oli kaapannut vallan Makedoniassa. Filippos ei ehtinyt hallita kuin lyhyen ajan isänsä kuoleman jälkeen.


title: BNC-liitin

text: BNC-liitin on kehitetty 1940-luvun loppupuolella pienoisversioksi C-tyypin liittimestä. BNC on lyhenne sanoista Bayonet Neill-Concelman. Tässä viimeinen sana tarkoittaa Amphenolin insinööriä nimeltä Carl Concelman. (Eri lähteissä esiintyy myös merkityksiä Bayonet Nut Connector, British Naval Connector ja Bayonet Navy Connector.) BNC-liitin on tarkoitettu suurtaajuisten signaalien siirtoon käytettävien koaksiaalikaapelien nopeaan liittämiseen eri laitteisiin.


title: BNC-liitin

text: Pääasiassa kevytmetallista valmistetun liittimen naaraspuolisen, laiterunkoon asennettavan osan hylsymäisen osuuden ulkopuolella on kaksi bayonet-tappia. Näitä vastaavat hahlot ovat kaapelin päähän asennetun, urospuolisen liittimen kierrettävässä osassa.


title: BNC-liitin

text: Liittämiseen riittää, kun urospuolinen liitin työnnetään naarasliittimeen asennossa, jossa edellisen hahlot osuvat jälkimmäisen tappien kanssa samalle linjalle. Sen jälkeen kierrettävää osaa käännetään neljänneskierros myötäpäivään. Tällöin kierreosan hahlojen muotoillut päät lukittuvat tappien osuessa niihin. Kierrettävän osan sisällä oleva jousi vetää liitinosat toisiaan vasten estäen samalla itsestään takaisin kiertymisen. Irrottaminen tapahtuu painamalla kierreosaa kevyesti runkoa vasten ja kiertämällä neljänneskierros vastapäivään. BNC-liitin soveltuu erittäin hyvin ohuiden koaksiaalikaapeleiden liittämiseen (RG-58, RG-59, RG-179, RG-316, jne.) mm. mittauslaitteissa ja videosovelluksissa.


title: Aleksanteri V

text: Aleksanteri V (kuoli 294 eaa.) oli Makedonian kuningas 297–294 eaa. veljensä Antipatros II:n kanssa. Hän oli Kassandroksen poika ja edeltäjänsä Filippos V:n veli. Kuninkaiden äiti Thessalonike suosi Aleksanteria. Lopulta Antipatros murhasi äitinsä ja syrjäytti veljensä. Aleksanteri liittoutui Antigonos I:n pojan Demetrioksen kanssa ja tämän avulla hän saikin Antipatroksen syrjäytettyä. Mutta Demetrios kääntyikin Aleksanteria vastaan ja antoi murhata hänet. Demetrioksesta tuli nyt Makedonian kuningas ja uuden Antigonidi-dynastian perustaja.


title: Tequila-agaave

text: Tequila-agaave ("Agave tequilana", ) kuuluu agaavejen ("Agave") sukuun. Siitä valmistetaan Meksikon kansallisjuomaa tequilaa.


title: Tequila-agaave

text: Tequila-agaave kasvaa hiekkaisessa maaperässä korkeilla paikoilla (yli 1 500 metrissä). Lepakoihin kuuluva meksikonkuonoleikko ("Leptonycteris nivalis") pölyttää sen keltaiset kukat.


title: Tourula

text: Tourula on Jyväskylän kaupunginosa. Kaupunginosassa sijaitsivat aiemmin muun muassa Kankaan paperitehdas ja Valtion Kivääritehdas, joka tunnettiin nimellä Tourulan tehdas. Tourulan erottaa kaupungin keskustasta Tourujoki, joka oli aiemmin Jyväskylän kaupungin ja maalaiskunnan raja Tourulan kuuluessa Jyväskylän maalaiskuntaan.


title: Tourula

text: Tourula on myös Jyväskylän tilastoalue, jonka rajat ovat lähes identtiset Tourulan kaupunginosan kanssa.


title: Tourula

text: Jyväskylän ensimmäisessä maakirjassa vuodelta 1539 on mainittu 5 kantatilaa. Yksi näistä taloista oli nimeltään Taavettila. Tämä jaettiin vuonna 1560 kahden veljeksen kesken ja toinen puoli sai nimen Tourujoen mukaan nimen Tourula.


title: Tourula

text: Tilan isäntänä vuoteen 1947 asti ollut Oskari Tourula myi valtiolle tilastaan tontin, johon rakennettiin vuonna 1926 Valtion Kivääritehdas), joka valmisti ennen sotaa ja sodan aikana kivääreitä. Sodan jälkeen tehdas muutti nimensä Valmetin Tourulan tehtaaksi ja tuotantonsa traktoreiksi, haulikoiksi ja rynnäkkökivääreiksi.


title: Tourula

text: Tourula koostui aiemmin pienistä puutaloista, joissa omistajat asuivat itse. Talojen omistajat olivat usein rautatieläisiä ja läheisten tehtaiden työläisiä. Kun Tourula liitettiin Jyväskylän kaupunkiin 1941, sille asetettiin rakennuskielto. Talojen kunnostaminen, juoksevan lämpimän veden hankkiminen ja viemäröinti tehtiin mahdottomaksi. Vuonna 1968 hyväksyttiin asemakaava, jossa vanhasta Tourulasta ei jäisi mitään jäljelle. Vielä silloin Tourulan taloja asuttivat pääasiassa omistajat, mutta vähitellen alue muuttui slummimaiseksi. Taloja päätyi kaupungin omistukseen, ja kaupunki vuokrasi taloja usein syrjäytyneille, joille huonokuntoiset vuokra-asunnot kelpasivat.


title: Tourula

text: Tourulankadun oikaisu ja uusi silta Tourujoen yli 1970-luvulla aiheuttivat useiden puutalojen purkamisen. 1980-luvun alussa alettiin puutaloja purkaa laajemmin ja tilalle kohosi korkeita punatiilisiä asuintaloja sekä erilaisten kauppojen liikerakennuksia. 2000-luvun alussa jäljellä oli enää kaksi puutaloa. Tehdaskortteli on nykyään asuin- ja toimistotiloina. Kivääritehtaan vieressä sijaitsee viisi Museoviraston suojelemaa funkkistyylistä tehtaan työntekijöiden asuintaloa, jotka on kunnostettu vuokra-asunnoiksi. Tehdasalueen viereen on kohonnut myös lisää kerrostaloja.


title: Tourula

text: Kankaan alueen asuinrakentaminen aloitettiin 2010-luvun loppupuolella ja alueen ensimmäiset asuintalot valmistuivat vuonna 2017.


title: Snautseri

text: Snautseri on keskikokoinen, karkeakarvainen, alkuperältään saksalainen koirarotu. Rodun tunnusomaisin piirre on sen tuuhea parta, johon myös nimi () viittaa. Nimityksellä snautseri tarkoitetaan yleensä keskikokoista snautseria: snautsereihin kuuluvat lisäksi suursnautseri ja kääpiösnautseri, jotka luetaan omiksi koiraroduikseen. Nykyään snautseri on suosittu seura- ja harrastuskoira. Snautsereita rekisteröidään Suomessa vuosittain noin 150.


title: Snautseri

text: Snautseri on kooltaan keskikokoinen. Säkäkorkeus on 45–50 cm sekä uroksilla että nartuilla. Yleisvaikutelman tulee olla voimakas, mieluummin tanakka kuin solakka. Snautserin rakenteen tulee olla neliömäinen, eli säkäkorkeus on suunnilleen sama kuin rungon pituus. Pään koko pituus on puolet selän (hännäntyvestä säkään) pituudesta. Pään tulee näyttää suorakaiteen muotoiselta joka suunnasta, kulmakarvat ja parta ovat tuuheat. Korvien tulee olla V:n muotoiset, ylöskiinnittyneet ja eteenpäin ohimon myötäisesti taittuneet siten että korvan sisäreuna on posken myötäinen. Kaulan tulee voimakas ja lihaksikas, jalosti kaareutuva ja tyylikäs. Rungon tulee olla tiivis, lanne on vahva ja syvä ja lantio hieman pyöristynyt. Eturinta on kohtalaisen leveä ja rintalastan kärjen ansiosta selkeästi erottuva. Ylälinja on loivasti taaksepäin laskeva ja alalinjan tulee kaartua rintakehän alaosasta lähtien kauniisti linjassa. Eturaajojen tulee olla vahvat ja suorat, eikä liian lähellä toisiaan. Takaraajat ovat sivulta katsottuna asennoltaan maatapeittävät, takaa katsottuna yhdensuuntaiset, eivätkä liian lähellä toisiaan. Hännän tulee olla luonnollinen; tavoitteena on sapelin tai sirpin muotoinen häntä, joka ei koske selkää. Korvat ja häntä on ollut ennen tapana typistää, mutta nykyään typistäminen on useissa maissa, myös Suomessa, kiellettyä.


title: Snautseri

text: Karvan tulee olla jäykän karkeaa ja tiivistä. Karvapeite on kaksinkertainen, eli se koostuu tiiviistä aluskarvasta sekä rugonmyötäisestä ja kovasta peitinkarvasta. Peitinkarva ei saa olla pörröistä tai pehmeää. Raajojen karvat ovat hieman rungon karvaa pehmeämmät. Karvapeitteen väreinä hyväksytään kokomusta sekä "pippuri & suola". Mustassa värissä sekä aluskarva että karvapeite ovat mustia. Ihanteellinen pippuri & suola väri on keskiharmaa, jossa on tasaisesti jakautunut, hyvin pigmentoitunut pippurointi (yksittäinen karva sisältää vuorotellen sekä harmaata että mustaa värisävyä) ja harmaa aluskarva. Kaikilla värisävyillä tulee olla ilmettä korostava tumma maski, joka on tasapainossa rungon väritykseen.


title: Snautseri

text: Rotumääritelmän snautserille on luonteenomaista eloisuus, johon yhdistyy rauhallisuus. Snautseri on leikkisä ja kiintyy voimakkaasti isäntäänsä. Snautseri on hyvin lapsirakas, valpas ja lahjomaton, muttei herkkäuskoinen. Hyvin kehittyneiden aistien, älykkyyden, pelottomuuden, koulutettavuuden, sitkeyden sekä säiden ja tautien ansiosta snautseri on erinomainen perhe-, seura- ja vahtikoira, jolla on käyttökoiran ominaisuudet.


title: Snautseri

text: Tyypillinen snautseri on iloinen, avoin, rauhallinen ja tottelevainen. Se suhtautuu varautuneesti ventovieraisiin. Snautseri on aktiivinen ja kestävä. Snautserikannassa esiintyy liiallisen arkoja, epäluuloisia, paukkuarkoja sekä aggressiivisia koiria. Myös vahtimisvietti on joskus liiallinen. Snautserin ei tulisi haukkua liian herkästi vaan ilmoittaa vieraasta lyhyesti ja jäädä sen jälkeen taustalle tapahtumia seuraamaan. Monien snautsereiden temperamentissa sekä toimintakyvyssä olisi parantamisen varaa. (Lähde?)


title: Snautseri

text: Snautseri on karkeakarvainen rotu, jonka päivittäinen turkinhoito on yksinkertaista: päivittäiseksi hoidoksi riittää harjaus ja takkujen selvittäminen. Snautseri on nypittävä rotu ja koiran trimmaaminen hoidetaan koiran käyttötarkoituksesta ja omistajan mieltymyksistä riippuen. Kotikoiralle riittää se, että sen nyppii 2-3 kertaa vuodessa pohjavillalle (kaikki karkea karva pois), minkä lisäksi ajettavia osia ja linjoja voi siistiä useammin. Näyttelykoiraa tulee trimmata useammin ja trimmausten ajankohdat tulee suunnitella näyttelyiden ajankohtia silmällä pitäen. Snautserin trimmauksessa koneella ajettavia osia ovat posket, kaula, hännän alus ja sisäreidet. Muut osat tulee nyppiä. Nypittäessä on muistettava, ettei karvaa saa repiä väkisin irti, vaan nypinnässä poistetaan ainoastaan helposti lähtevät "kuolleet karvat". Korvien karvan ollessa todella tiukasti korvissa kiinni, ne voi ajaa koneella. Koiran linjat (kulmakarvat, parta, korvan reunat, tassut, alalinja, häntä) siistitään saksimalla. Mikäli nypittävän alueen (karkeat karvat) ajaa koneella, turkki vähitellen pehmeneen, kiharoituu ja karvan karkeus häviää, minkä myötä turkki ei enää ole säänkestävä. Tämän vuoksi turkki tulisi aina nyppiä eikä ajaa. Vanhojen koirien turkkia kuitenkin tavataan ajaa koneella, jottei koiran tarvitse enää seist pikiä aikoja trimmipöydällä vanhuuden päivinään. Myös joidenkin kotikoirien turkkia ajetaan koneella, mutta tällöin menetetään turkin säänkestävyys.


title: Snautseri

text: Näyttelykoiran trimmaus tulee aloittaa 12 viikkoa ennen näyttelykauden ensimmäistä näyttelyä. Tällöin turkki nypitään pohjavillalle. Noin kuukausi ennen näyttelyä turkin kunto tarkistetaan ja tehdään tarvittavia lisänypintöjä. Viikkoa ennen näyttelyä koiralle tehdään viimeinen "sliippaus", eli ajetaan ajettavat osat, nypitään tarvittavia alueita ja siistitään linjat saksien. Mikäli seuraavaan näyttelyyn on alle 12 viikkoa aikaa, on tapana "rullata" koiran turkkia, jotta se pysyisi näyttelykunnossa pidempään. Tämä tarkoittaa sitä, että turkki tulee nyppiä viikoittain kevyesti siten, että poistetaan "joka 7. karva". Viikko ennen näyttelyä suoritetaan taas viimeinen "sliippi". Joillain koirilla karvan laatu on sellainnen, että koiran turkkia ei saa nypittyä pohjavillalle. Tällöin turkkia ei saa lähteä repimään väkisin pois, vaan siitä poistetaan vain pisin kerros. Näyttelysnautserin nypittäviä alueita ei saa koskaan mennä ajamaan koneella (poikkeuksena korvat). Mikäli esimerkiksi rintakarvat ovat tiukasti kiinni, tulee ne saksia koneella ajamisen sijaan.


title: Snautseri

text: Snautseri on keskimääräistä terveempi rotu, ja yksilön odotettu elinikä on korkea. Suomen Snautserikerho ei kuulu Suomen Kennelliiton PEVISA-ohjelmaan, mutta se suosittelee vapaaehtoisiksi tutkimuksiksi etenkin jalostukseen käytettäville yksilöille lonkkien ja silmien tutkituttamista.


title: Snautseri

text: Snautsereilla esiintyy vähäisissä määrin korvatulehduksia (yleisin ilmennyt sairaus), lonkkaniveldysplasiaa, kyynärniveldysplasiaa, silmäsairauksia (esimerkiksi perinnöllistä harmaakaihia eli hereditary cataract eli HC ja progressiivista verkkokalvon rappeutumaa eli progressive retinal atrophy eli PRA), purentavikoja ja hammaspuutoksia, kivesvikaisuutta sekä kohtutulehduksia ja nisäkasvaimia.


title: Snautseri

text: Snautsereilla esiintyy myös kynsien haurastumista ja/tai irtoilua. Tämä ominaisuus on tunnettu jopa eläinlääkäreiden keskuudessa, vaikkei sairauden syytä ole vielä tutkittukaan. Tyypillisesti omistaja havaitsee ensin yhden epämuodostuneen kynnen kahdessa tai useammassa tassussa. 2–9 viikon sisällä kaikki kynnet ovat sairaita. Hauraiden ja kuivien kynsien hoidoksi käy lyhyenä pitäminen, tapauksesta riippuen voidaan tarvita erilaisia lääkityksiä ja kynsien poistoa. Vastaavanlaista kynsiongelmaa tiedetään ilmenevän myös mustilla suursnautsereilla ja muilla roduilla.


title: Snautseri

text: Snautseri polveutuu suo- eli turvekoirasta, joka on yksi vanhimmista Euroopassa eläneistä koiraroduista. Etelä-Saksan Baijerin aluetta pidetään rodun varsinaisena synnyinalueena. Snautsereille oli jo muinoin tyypillistä karkea karva, tuuhea parta ja pitkät kulmakarvat. Varhainen snautserimaista koiraa esittävä kuva löytyy Albrecht Dürerin tuotannosta 1500-luvulta.


title: Snautseri

text: Nimensä snautseri sai jo 1800-luvulla, sillä kansan parissa näitä parrakkaita koiria alettiin kutsua nimellä "schnauz" tai "schnauzer" (viikset) sekä "rattler" (rotanpyytäjä). Snautseri oli peloton ja valpas pihapiirin vahti, joka tuli erinomaisesti toimeen hevosten ja karjan kanssa sekä piti rotat ja muut jyrsijät poissa. Korvia ja häntiä alettiin typistää rotanpuremien ehkäisemisiksi.


title: Snautseri

text: Snautseri hyväksyttiin omaksi rodukseen vuoden 1850 tienoilla, joskin tuolloin rotu oli vielä virallisesti karkeakarvainen pinseri. Pinsereiden ja snautsereiden yhteinen järjestö Pinscher-Schnauzer–Klubb perustettiin vuonna 1895 jo 1800-luvulla rodusta kiinnostuneen saksalaisen kasvattajan Josef Berthan aloitteesta. Alkuaikoina snautsereiden värikirjo oli suurempi, sillä rekisteröitynä oli eniten harmaita ja lisäksi muiden muassa mustia, riistanvärisiä, keltaruskeita ja mustaruskeita koiria. Josef Bertha oli ensimmäinen, joka alkoi päämäärätietoisesti jalostaa pippuri ja suola -väriä puhtaaksi. Mustia snautsereita oli alun perin vain pieni osa kannasta, minkä vuoksi niiden jalostus pääsi vauhtiin vasta 1930-luvulla.


title: Snautseri

text: Snautseri kilpaili ensimmäisen kerran näyttelyissä Saksan Hannoverissa vuonna 1879 karkeakarvaisen pinserin nimellä. Vuonna 1880 rodulle kirjoitettiin sen ensimmäinen rotumääritelmä. Kymmenen vuotta myöhemmin järjestettiin Stuttgartissa rodun ensimmäinen erikoisnäyttely, jossa oli paikalla vajaat sata koiraa. Ensimmäisen maailmansodan aikana snautsereita käytettiin muun muassa armeijassa, poliisikoirina sekä Punaisen Ristin apuna. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen snautserin suosio nousi huippuunsa. Rotua alettiin kasvattaa erityisesti Saksassa ja Isossa-Britanniassa.


title: Snautseri

text: Nykyisin snautsereita löytyy kaikista maanosista. Eniten rotua kasvatetaan Saksassa, jossa syntyvyys on vuosittain noin 650 pentua. Kaikissa Pohjoismaissa syntyy yhteensä noin 600 pentua vuosittain, samoin Yhdysvalloissa. Venäjällä ja Iso-Britanniassa syntyy vuosittain noin 400 pentua.


title: Snautseri

text: Snautserin rotumääritelmissä on eroavaisuuksia eri maiden ja mantereitten kesken. FCI:n rotumääritelmä on laajalti noudatettu, mutta Iso-Britannia ja Yhdysvallat noudattavat omia määritelmiään. Suurin eroavuus on koossa: uroksilla ja nartuilla on omat kokorajat. Yhdysvalloissa ja Britanniassa mustat ja suola ja pippuri -väriset katsotaan samaksi roduksi, ja niiden jalostaminen keskenään on aivan normaalia. Ruotsissa värimuunnokset lasketaan eri roduiksi, mutta niiden jalostaminen keskenään on sallittua. Suomessa värimuunnoksia saa jalostaa yhdessä vain erikoisluvalla lähinnä uusien ominaisuuksien sekä geenipoolin laajentamisen takia.


title: Snautseri

text: Suomeen ensimmäiset snautserit tuotiin ennen toista maailmansotaa Saksasta alun perin suojeluskuntakoiriksi. Jalostukselle merkittäviä koiria on tuotu Suomeen niin Ruotsista, Venäjältä, Keski-Euroopasta kuin Yhdysvalloistakin. Suomessa kasvatetut snautserit ovat pääsääntöisesti terveitä, pitkäikäisiä ja ulkomuodollisesti laadukkaita.


title: Snautseri

text: Pippurin ja suolan värisillä snautsereilla sukusiitosprosentti on vaihdellut paljon vuosittain, ja viime vuosina se on ollut toivotustikin laskemaan päin. Keskimäärin koko rodun sukusiitosprosentti on ollut 3,75 %. Pippurin ja suolan värisiä snautsereita on Suomessa selvästi enemmän kuin mustia. 2000-luvulla P&S-pentujen määrä on vakiintunut 80–90 rekisteröidyn pennun paikkeille.


title: Snautseri

text: Vaikka mustilla snautsereilla sukusiitosaste onkin noussut viime vuosina verrattuna kymmenen vuoden takaiseen tilanteeseen, on koko rodun sukusiitosaste kuitenkin pysynyt kaiken aikaa alle kolmen prosentin. Tehollinen populaatio on mustilla snautsereilla kuitenkin pieni, ja se osaltaan selittää mustien snautsereiden vähäisempää määrää populaatiossa.


title: Snautseri

text: Suomessa snautseri on toiminut lähinnä seura- ja vahtikoirana. Suosituin harrastusmuoto snautsereilla on koiranäyttelyt. Suomen muotovalion arvon saavuttamiseksi tarvitaan kolme näyttelysertifikaattia, joista vähintään yksi on oltava myönnetty koiran ollessa yli kaksivuotias. Käyttökoetuloksia ei edellytetä.


title: Snautseri

text: Snautserit ovat kilpailleet menestyksellä myös TOKOssa ja agilityssä. Erityisesti agilityn suosio on kasvanut jatkuvasti: noin 25–30 pippurin ja suolan väristä ja 10–15 mustaa snautseria osallistuu Suomessa vuosittain kilpailuihin. Snautseri kisaa agilityssa yleensä maxi-luokassa, joskus midi-luokassa. Agilityvalion arvoon vaaditaan kolme voittoa nollalla virhepisteellä korkeimmasta luokasta. Suomen snautserikannassa on vain muutama agilityvalio.


title: Snautseri

text: Tottelevaisuuskokeisiin on osallistunut vuosien 1990–2004 välillä keskimäärin 16 pippurin ja suolan väristä ja 8 mustaa snautseria. Snautsereista Suomen tottelevaisuusvalioita on kuitenkin vain muutama. Rodulla on myös oikeus osallistua palveluskoirakokeisiin. Palveluskoirakokeisiin osallistuu vuosittain viidestä kymmeneen snautseria ja käyttäytymmiskokeen (BH) on suorittanut 2000-luvulla 2–10 snautseria vuosittain. Snautseri on myös saavuttanut koiratanssin Suomen mestaruuden vuonna 2007.


title: Snautseri

text: Snautseri on aktiivinen ja monipuolinen rotu, jonka kanssa voi harrastaa useampaa lajia. Monet snautseriharrastajat käyvät koiransa kanssa esimerkiksi tokon, agilityn ja palveluskoirien maastolajien harjoituksissa. Snautserin motivointi saattaa olla joskus hankalaa, sillä menestyneempiin palveluskoirarotuihin verrattuna snautserilla on vähäisesti taistelutahtoa ja saalisviettiä.


title: Wheatstonen silta

text: Wheatstonen silta on sähkötekniikassa menetelmä vastuksen resistanssin määrittämiseksi. Menetelmän keksi Samuel Hunter Christien vuonna 1833. Menetelmän parannetun version teki myöhemmin tunnetuksi Charles Wheatstone vuonna 1843.


title: Wheatstonen silta

text: Wheatstonen siltakytkennässä on tutkittava komponentti, sekä kolme muuta vastusta joiden resistanssit tunnetaan, galvanometri ja virtalähde. Yksi tunnetuista resistansseista voidaan säätää siten, että galvanometri näyttää nollaa.


title: Wheatstonen silta

text: Kuvassa formula_1 on tuntematon resistanssi, joka halutaan määrittää. Resistanssit formula_2, formula_3 ja formula_4 ovat tunnettuja sekä lisäksi resistanssia formula_3 voidaan säätää. Tämän arvoa säädetään, kunnes kuvan pisteiden D ja B välillä ei ole enää jännite-eroa ja näin niiden välillä ei kulje virtaa.


title: Wheatstonen silta

text: Kun pisteiden B ja D välillä ei kulje virtaa, niin Kirchhoffin lain mukaisesti voidaan päätellä, että sama virta formula_6 kulkee sekä vastuksen formula_2 että vastuksen formula_3 kautta. Samoin virta formula_9 kulkee sekä vastuksen formula_4 että vastuksen formula_1 kautta.


title: Wheatstonen silta

text: Koska tiedetään, että jännitelähteen positiivisen navan ja pisteen D välinen jännite-ero formula_12 on sama kuin positiivisen navan ja pisteen B jännite-ero formula_13, niin voidaan merkitä


Wheatstonen silta


title: Wheatstonen silta

text: Vastaavasti jännitelähteen negatiivisen navan ja pisteen D jännite-ero formula_15 on sama kuin negatiivisen navan ja pisteen B välinen jännite-ero formula_16, joten merkitään


title: Wheatstonen silta

text: Tällöin tuntemattoman vastuksen arvo on:


title: Wheatstonen silta

text: Piirin haarojen välinen nollavirta voidaan todeta käyttämällä herkkää galvanometriä.


title: Hans-Georg Gadamer

text: Hans-Georg Gadamer (11. helmikuuta 1900 Marburg – 13. maaliskuuta 2002 Heidelberg), oli saksalainen filosofi, jonka filosofia edusti hermeneuttista suuntausta.


title: Hans-Georg Gadamer

text: Gadamerin isä, kemian professori Johannes Gadamer (1867–1928) oli Marburgin yliopiston rehtori. Vastoin isänsä toiveita nuori Gadamer ei lähtenyt luonnontieteelliselle vaan humanistiselle uralle. Hän aloitti opintonsa Breslaussa, missä hän opiskeli filosofiaa ja klassillista filologiaa. Gadamer palasi Marburgiin, jossa tutustui uuskantilaisiin ajattelijoihin Paul Natorpiin ja Nicolai Hartmanniin. Hän asui myös Freiburgissa, jossa hän opiskeli Martin Heideggerin johdolla. Heidegger sai sittemmin professuurin Marburgista, ja Gadamer seurasi häntä Marburgiin. Heideggerin vaikutuksesta Gadamer irtautui uuskantilaisuudesta. Toisin kuin Heidegger, Gadamer ei koskaan ryhtynyt myötäilemään kansallissosialismia, eikä hän liittynyt kansallissosialistiseen puolueeseen.


title: Hans-Georg Gadamer

text: Sodan jälkeen Gadamer sai viran Leipzigin yliopistosta, jossa hän toimi myös yliopiston rehtorina. Hän ei kuitenkaan pitänyt kommunistisesta Saksan demokraattisesta tasavallasta juuri enempää kuin kolmannesta valtakunnastakaan, vaan siirtyi länteen, aluksi Frankfurt am Mainiin ja vuonna 1949 Heidelbergiin, jossa hänellä oli professuuri kuolemaansa asti.


title: Hans-Georg Gadamer

text: Gadamerin pääteos on "Wahrheit und Methode" (Totuus ja metodi) vuodelta 1960. Tunnettuja ovat myös hänen väittelynsä Jürgen Habermasin ja Jacques Derridan kanssa.


title: Hans-Georg Gadamer

text: "Wahrheit und Methode" on filosofisen hermeneutiikan merkkiteos. Gadamer esittää siinä kattavan kritiikin aiemmasta hermeneutiikasta ja muotoilee teorian tulkinnasta ja ymmärtämisestä. Hänet tunnetaan myös antiikin kreikan filosofian tutkimuksestaan.


title: Kolmekymmentä tyrannia

text: Kolmekymmentä tyrannia (, "hoi triákonta týrannoi") oli spartalaismielinen oligarkia, joka hallitsi Ateenaa peloponnesolaissodassa kärsityn tappion jälkeen huhtikuusta 404 eaa. alkaen. Tyrannien johtohahmot olivat Theramenes ja Kritias, joka oli Sokrateen ystävä.


title: Kolmekymmentä tyrannia

text: Tyrannit rajoittivat ateenalaisten oikeuksia huomattavasti. Sen sijaan, että kaikki ateenalaiset vapaat miehet olisivat voineet osallistua oikeuden toimintoihin, oikeus suotiin ainoastaan viidellesadalle valitulle. Ainoastaan kolmellatuhannella oli oikeus kantaa asetta tai saada oikeuden päätös asioilleen. Tyrannian aikana satoja ateenalaisia tuomittiin kuolemaan myrkyllä ja tuhansia tuomittiin maanpakoon.


title: Kolmekymmentä tyrannia

text: Thrasybulos syöksi tyrannit vallasta Theban avustuksella vuonna 403 eaa.


title: Žytomyr

text: Žytomyr (, , ) on noin 272 000 asukkaan kaupunki Teterivjoen varrella Ukrainan pohjoisosissa. Žytomyr on samannimisen alueen pääkaupunki.


title: Žytomyr

text: Se on maanviljelyalueen keskus; siellä on myös puu- ja elintarviketeollisuutta.


title: Žytomyr

text: Žytomyr sijaitsee Ukrainan päärataverkon varrella. Kaupunki on risteyspaikkakunta: päärata jatkaa sieltä etelään ja pohjoiseen (Korosten) ja sivurata itään (Fastiviin) ja länteen (Novohrad-Volynskyi). Satelliittikuvan mukaan kaupungissa on kaksi lentokenttää: itäosissa muun muassa pienilmailuun käytetty siviililentokenttä ja eteläpuolella sotilaslentokenttä.


title: Žytomyr

text: Liikenteellisesti kaupunki sijaitsee Euroopan tärkeimpiin kuuluvan poikittaisen eurooppatien, koko Ukrainan läpi kulkevan :n varrella (muun muassa Bryssel– Köln– Krakova– Lviv– Žytomyr– Kiova– Harkova– Volgograd– Astrahan– Samarkand– Almaty). Žytomyrin lähistöllä tämä liikennekäytävä muodostuu Ukrainan valtatiestä M06. Muita Žytomyriin johtavia pääväyliä ovat etelään Romanian Iașiin vievä eurooppatie ja lounaaseen Tšernivtsiin vievä H03 maantie (aiempi M20). Myös pohjoiseen Valko-Venäjän rajalle vievä maantie P28 on merkittävä esimerkiksi tavaraliikenteen kannalta.


title: Turkin autoteollisuus

text: Turkin autoteollisuuden tuotanto on ollut 2000-luvun alun voimakkaassa kasvussa. Maassa toimii 15 kansainvälistä autonvalmistajaa joko omassa tehtaassa, turkkilaisen yhteistyökumppanin kanssa tai myöntämällä Turkkiin valmistusoikeudet. Lisäksi maassa toimii kymmeniä autonosien valmistajia.


title: Turkin autoteollisuus

text: Autojen ja autonosien viennin osuus Turkin koko viennistä vuonna 2004 oli 13,1 %. Vain vaatteiden ja tekstiilien osuus 20,0 % oli suurempi. Autoteollisuuden osuus oli selvästi suurempi kuin teräksen ja terästuotteiden 11,9 %, sähkölaitteiden 7,6 % ja koneiden 6,5 %. Vaikka vienti veti hyvin niin autojen ja osien tuonnin arvo oli vientiä suurempi. Eniten alan tuotteita vietiin Ranskaan, Italiaan, Saksaan ja Isoon Britanniaan.


title: Turkin autoteollisuus

text:
Vuonna 2000 valmistettiin 430 947 autoa, joista vietiin 103 900 kpl, arvoltaan 1017 milj. USD.
Vuonna 2001 valmistettiin 270 685 autoa, joista vietiin 205 600 kpl, arvoltaan 1671 milj. USD.
Vuonna 2002 valmistettiin 346 565 autoa, joista vietiin 261 700 kpl, arvoltaan 2403 milj. USD.
Vuonna 2003 valmistettiin 533 354 autoa, joista vietiin 360 900 kpl, arvoltaan 4132 milj. USD.
Vuonna 2004 valmistettiin 823 408 autoa, joista vietiin 518 521 kpl, arvoltaan 6902 milj. USD.


title: Turkin autoteollisuus

text: "Tiedot ovat vuodelta 2004."


title: Turkin autoteollisuus

text: A.I.O.S., Anadolu Isuzu Otomotiv Sanayi Ve Ticaret aloitti tuotannon Turkissa vuonna 1966. Ulkomaista pääomaa tässä yhteisyrityksessä on 29,74 % ja sen 8,2 hehtaarin kokoinen tehdas sijaitsee Istanbulissa. Sen 735 työntekijää valmisti kuorma-autoja, pakettiautoja ja pikkubusseja 6011 kappaletta, joista 1074 meni vientiin.


title: Turkin autoteollisuus

text: Askam Kamyon Imalat Ve Ticaret aloitti tuotannon 1964. Yrityksessä ei ole ulkomaista pääomaa, vaan se valmistaa lisenssillä Daimler-Chryslerin ja Hinon kuorma-autoja, pakettiautoja ja pikkubusseja. Gebze/Kocaelissa oleva tehdas on kooltaan 3,6 hehtaaria ja siellä on 447 työntekijää. Autoja valmistui 1878 kappaletta ja niistä 40 vietiin ulkomaille.


title: Turkin autoteollisuus

text: B.M.C. Sanayi Ve Ticaret aloitti tuotannon 1964. Sen 11,8 hehtaarin kokoinen tehdas sijaitsee Izmirissä. Yritys valmistaa B.M.C:n lisenssillä kuorma-, paketti- ja linja-autoja sekä pikkubusseja. Sen 2592 työntekijää valmisti 12 819 autoa, joista 882 vietiin ulkomaille.


title: Turkin autoteollisuus

text: Ford Otomotiv Sanayi (Ford Otosan) aloitti tuotannon Eskisehirissa 1983 ja Kocaelissa 2001. Yhteisyritys, jossa on 41 % ulkomaista pääomaa, tuottaa 6,3 (Eskisehir) ja 34,5 hehtaarin tehtaissaan kuorma- ja pakettiautoja sekä pikkubusseja. Yrityksen 7671 työntekijää valmisti 206 760 autoa, joista 139 210 meni vientiin.


title: Turkin autoteollisuus

text: Honda Türkiye aloitti tuotannon Gebze/Kocaelissa vuonna 1997 ja se on täysin ulkomaisessa omistuksessa. Yrityksen 4,3 hehtaarin kokoinen tehdas tuotti 15 581 henkilöautoa, joista 5 910 meni vientiin. Työntekijöitä yrityksellä oli 494.


title: Turkin autoteollisuus

text: Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret aloitti tuotannon Kocaelissa vuonna 1997. Yrityksestä on 50 % ulkomaisessa omistuksessa ja sillä on 1 905 työntekijää. Sen 10 hehtaarin kokoinen tehdas tuotti 57 740 henkilö- ja pakettiautoa sekä pikkubussia, joista 23 370 meni vientiin. Turkkilainen partneri on nimeltään Kibar Holding.


title: Turkin autoteollisuus

text: Karsan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret aloitti tuotannon Bursassa vuonna 1966. Se on kokonaan turkkilaisessa omistuksessa ja valmistaa 6,3 hehtaarin tehtaassaan Peugeot'n lisenssillä pakettiautoja ja pikkubusseja. Sen 956 työntekijää teki 16 885 autoa, joista ulkomaille vietiin 513 kappaletta.


title: Turkin autoteollisuus

text: MAN Türkiye aloitti tuotannon vuonna 1966. Sen Ankarassa sijaitseva 8,6 hehtaarin tehdas työllistää 2 532 työntekijää. Yrityksestä 99,9 % on ulkomaisessa omistuksessa. Se valmisti 690 kuorma-autoa ja 1 296 linja-autoa. Ulkomaille tuotannosta vietiin 1 024 autoa.


title: Turkin autoteollisuus

text: Mercedes Benz Türk aloitti tuotannon Istanbulissa (15,7 ha) vuonna 1968 ja Aksarayssa (6,3 ha) 1985. Yrityksestä 85 % on ulkomaisessa omistuksessa. Sen 3 658 työntekijää valmisti 2 039 linja-autoa ja 9 647 raskasta kuorma-autoa. vientiin meni 2 377 ajoneuvoa.


title: Turkin autoteollisuus

text: Otokar Otobüs Karoseri Sanayi aloitti vuonna 1963. Sen 5,1 hehtaarin tehtaassa Sakaryassa valmistetaan Deutzin, Land Roverin, Fruehaufin ja AM Generalin lisensseillä pakettiautoja ja pikkubusseja. Yrityksessä ei ole ulkomaista pääomaa. Sen 869 työntekijää valmisti 3 245 autoa, joista 494 meni vientiin.


title: Turkin autoteollisuus

text: Otoyol Sanayi aloitti tuotannon vuonna 1966. Yrityksestä on 27 % ulkomaisessa omistuksessa ja sillä on Sakaryassa 8,8 hehtaarin suuruinen tehdas. Se tuottaa Ivecon lisenssillä kuorma- ja pakettiautoja sekä pikkubusseja. Sen 972 työntekijää valmisti 4723 autoa, joista 788 vietiin ulkomaille.


title: Turkin autoteollisuus

text: OYAK Renault Otomobil Fabrikalari aloitti Bursassa vuonna 1971. Siitä on ulkomaisessa omistuksessa 51 % ja sen 18,6 hehtaarin tehtaassa on 4 339 työntekijää. Se valmisti 197 353 henkilöautoa, joista 130 903 meni vientiin. Mallien niminä oli Megan ja Clio.


title: Turkin autoteollisuus

text: TEMSA Termomekanik Sanayi Ve Ticaret on kokonaan turkkilaisessa omistuksessa. Se aloitti Adanassa vuonna 1987 ja valmistaa 6 hehtaarin tehtaassaan Mitsubishin lisenssillä linja-, kuorma- ja paketti-autoja sekä pikkubusseja. Sen 1 207 työntekijää vaölmisti 6 316 autoa, joista 664 vietiin ulkomaille.


title: Turkin autoteollisuus

text: TOFAS Türk Otomobil Fabrikasi aloitti vuonna 1971. Sen 32,9 hehtaarin tehdas sijaitsee Bursassa. Yrityksestä on ulkomaisessa omistuksessa 37,8 % ja se FIATin lisenssillä henkilö- ja pakettiautoja. Sen 4 430 työntekijää valmisti 146 048 autoa, joista ulkomaille vietiin 82 475 kappaletta. Sen Doblo-mallista 85 % meni vientiin.


title: Turkin autoteollisuus

text: Toyota Otomotiv Sanayii Türkiye aloitti Sakaryassa vuonna 1994. Sen 16,6 hehtaarin tehdas, jossa on 3 150 työntekijää, valmisti 134 377 henkilöautoa, joista 118 629 kappaletta meni vientiin. Yritys on kokonaan ulkomaisessa omistuksessa.


title: Turkin autoteollisuus

text: Turkin auto- ja autotarviketeollisuus aloitti toimintansa 1950-luvulla, kun haluttiin korvata tuontia kotimaisella valmistuksella. Vuotta 1954 voi pitää Turkin autoteollisuuden alkuna, sillä silloin Türk Willys Overland Limited aloitti jeeppien kokoonpanon. Vuonna 1955 Turkissa aloitettiin kuorma-autojen ja 1963 linja-autojen kokoaminen.


title: Turkin autoteollisuus

text: Kotimaisen valmistuksen olemassaolon takasi pitkään maataloustraktorien ja hyötyajoneuvojen valmistus. Omien Otosan-autojen tuotanto alkoi vuonna 1966. Sittemmin 1960- ja 1970-luku olivat lisenssivalmistuksen aikakausia ja 1980-luku toi autoteollisuuteen ulkomaista pääomaa.


title: Turkin autoteollisuus

text: TOFASin (yhteisyritys FIATin kanssa) ja OYAK Renault'in perustaminen mahdollisti myös henkilöauto- ja tarviketuotannon synnyn ja kasvun. Autoteollisuuden hyvä kilpailukyky 1990-luvulla loi mahdollisuudet autojen vientiin.


title: Turkin autoteollisuus

text: Kansainväliset autotehtaat sijoittivat pääomiaan joko omaan tuotantoon tai yhteisyrityksiin turkkilaisten kumppanien kanssa. Valmistustekniikka saavutti näin kansainvälisen tason ulkomaisten kumppanien tietämyksen ja rahan avulla. Tuotteiden ja tuotantomenetelmien suunnittelun ja alan koulutuksen lisäksi Turkkiin luotiin laatujärjestelmiä ja yritykset hakivat niille laatusertifikaatteja.


title: Turkin autoteollisuus

text: Viennin vedosta huolimatta alalla on kansainväliseen tapaan ylikapasitettia, sillä vain 80 % kapasiteetista on käytössä. Vuonna 2002 80 % alan tuotannosta meni vientiin. Turkin oma autotiheys on alhainen korkeista veroista, väestön alhaisesta tulotasosta ja suurista tuloeroista johtuen. Kotimainen kysyntä tuskin auttaa autoteollisuutta sen yrittäessä ratkaista liiallisen valmistuskapasiteetin ongelmaa.


title: Turkin autoteollisuus

text: Turkin taloudelle oli tyypillistä suuret suhdannevaihtelut. Sen rahoitusmarkkinakriisi vuosina 2000–2001 johti Turkin liiran devalvointiin. Vuonna 2001 Turkin bruttokansantuote laski 7,5 % ja vuonna 2004 kasvoi 8,9 %. Vuonna 2002 inflaatio oli 45 %, mutta vuonna 2005 enää 8 %.