title: Lauri Pihkala

text: Pihkalasta tuli vuonna 1927 SVUL:n urheilujaoston puheenjohtaja. Hän joutui luopumaan tehtävästä parin toimintavuoden jälkeen koska oli ennen Amsterdamin olympiakisoja 1928 toiminut Suomen olympiaboikotin puolesta. Pihkalan mielestä tärkeämpää olisi ollut kehittää kansallista urheilutoimintaa laajalla rintamalla ja jättää olympiakisat käymättä. Eroperusteena kerrottiin myös suomalaisia suosineen yleisurheilun lajikirjon ja painin lajikohtaisen osanottajamäärän supistuminen.


title: Lauri Pihkala

text: Pihkalan vuonna 1928 Kisakentän kyselyyn kirjoittaman vastauksen mukaan yleisurheilu ei sovellu naisille: naiset eivät hermorakenteensa takia kykene harjoittelemallakaan saavuttamaan heikkovoimaisia poikia parempia tuloksia esimerkiksi keihäänheitossa. Koska hankitut ominaisuudet eivät periydy, ei hänen mielestään naisten urheilu ollut perusteltavissa edes rodunjalostusmielessä. Pihkala vastusti naisten lähettämistä olympiakisoihin ja esitti, että asiassa tulisi ainakin odottaa muiden maiden kokemuksia vaikkapa parisenkymmentä vuotta.


title: Lauri Pihkala

text: 1920-luvun lopun porvarillisessa urheilussa syntyi useampia vastakkainasetteluja joissa Pihkala oli vahvasti mukana. Aiemmin mainittu olympialaisin osallistuminen oli yksi kiistanaihe, toinen oli suhde erikoisliittoihin. SVUL:ssä oli jaostoja, mutta taloudellinen päätösvalta oli SVUL:lla ja sen hallituksella. Pihkala ja esimerkiksi Urho Kekkonen kannattivat itsenäisiä SVUL:n alaisia erikoisliittoja. Asiaa vauhdittamaan Pihkala perusti yhdessä näkyvien urheilumiesten kanssa urheilulehti "Kirin" kilpailijaksi SVUL:n omistamalle Suomen Urheilulehdelle. Pihkalan kumppaneina hankkeessa olivat Sulo "Simeoni" Kolkka, Aaro Kivilinna ja Tauno Tattari. Lopputulos oli, että urheiluliittorakenne toteutui 1930-luvun alussa, mutta "Kiri" teki konkurssin erityisesti Pihkalan ja Kolkan joutuessa pitkäaikaisiin velkoihin.


title: Lauri Pihkala

text: Pihkala riitaantui 1940-luvun alussa läheisen urheiluystävänsä Urho Kekkosen, Olympiakomitean puheenjohtajan ja SUL:n puheenjohtajan, kanssa. Amatööriurheilun puolestapuhujan Pihkalan mielestä Kekkonen oli urheilujohtajana vastuussa "ruskeiden kirjekuorien" tulosta urheiluelämään. Pihkala pettyi myös Kekkosen siirryttyä uuden neuvostomyönteisen ulkopolitiikan kannalle. Raittiusmies Pihkala näki Kekkosen vikana myös alkoholin käytön urheilutapahtumissa. Pihkala johti marraskuussa 1946 epäonnistunutta yritystä syrjäyttää Urho Kekkonen SUL:n johdosta. Vaikka Pihkalan yritys epäonnistui, Kekkonen oli kuitenkin jo silloin päättänyt siirtyä kokonaan politiikan puolelle ja samalla syrjään urheilun johtotoimista, minkä hän vuotta myöhemmin tekikin.


title: Lauri Pihkala

text: Pihkala haki vielä 64-vuotiaana vuonna 1952 SVUL:n pääsihteerin tointa. Hänellä oli idealistinen ohjelma Suomen urheilun puhdistamiseksi etenkin ammattilaisuudesta sekä maan urheilun luomiseksi uudelleen, mutta virkaan häntä ei valittu. Pihkala vastustikin urheilun ammattimaistumista kiihkeästi koko uransa ajan. Pihkala valitti rahan pilanneen olympia-aatteen. Hän piti urheilijastipendejä ja armeijan urheilukomppanioita epäoikeudenmukaisina ja epätasa-arvoisina, ja hän vastusti urheilijoiden salaisia maksuja, jotka olivat pois nuorisotyöltä.


title: Lauri Pihkala

text: Aktiivisen järjestötoiminnan lisäksi Pihkala oli tuottelias urheilukirjoittaja. Juoksijasuuruus Paavo Nurmi totesi vähän ennen kuolemaansa arvostavansa ystäväänsä Lauri Pihkalaa suomalaisista urheilujournalisteista kaikkein korkeimmalle. Kielitaitoinen Pihkala kirjoitti moniin suomalaisiin, ruotsalaisiin, englantilaisiin, yhdysvaltalaisiin ja saksalaisiin lehtiin suoraan niiden omalla kielellä.


title: Lauri Pihkala

text: Pihkala propagoi erityisesti maastohiihdon puolesta, sillä hiihto vastasi hänen mukaansa laajalti eri ikäkausien makua ja tarvetta. Pitkät laturetket ovat hänen ideansa, ja hän oli ideoimassa ja perustamassa Salpausselän Kisoja, Suomen urheiluopistoa ja Suomen Latua. Lisäksi hän ajoi 1930-luvulla hiihtoloman ottamista kouluvuoden kalenteriin, mikä tapahtuikin. Pihkalan aloitteesta Suomessa järjestettiin syksyllä 1940 "jokamiehen marsseja".


title: Lauri Pihkala

text: Pihkala meni naimisiin Rauna Mustakallion kanssa elokuussa 1916. He saivat viisi lasta.


title: Lauri Pihkala

text: Pihkala asui Helsingissä Kammiokadulla (nykyinen Sibeliuksenkatu) lähellä olympiastadionia. Kerrotaankin, että ensimmäisten lumien tultua hänet saattoi nähdä hiihtämässä stadionin kentällä vaikka se oli kiellettyä.


title: Lauri Pihkala

text: Nuoruudessa saamansa selkävamman aiheuttamien kipujen helpottamiseksi Pihkala käytti kävellessään usein selkäreppua, johon oli laitettu painoksi tiiliskiviä.


title: Lauri Pihkala

text: Vaimon kuoleman 1978 jälkeen Pihkalan elämänhalu ja terveys heikkenivät, ja hän kuoli 93-vuotiaana 20. toukokuuta 1981. Pihkala on haudattu Tampereelle Aitolahden hautausmaalle.


title: Lauri Pihkala

text: Pihkala nimitettiin ensimmäisten joukossa Kansainvälisen yleisurheiluliiton kunniajäseneksi vuonna 1928. Pihkala sai Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun suuren ansioristin vuonna 1948. Samana vuonna hän sai professorin arvonimen. Hänet nimitettiin Jyväskylän yliopiston liikuntatieteiden kunniatohtoriksi 1969. Pihkala oli Suomen Pesäpalloliiton kunniapuheenjohtaja, SVUL:n kunniajäsen ja Urheilutoimittajain Liiton ensimmäinen kunniajäsen. Pihkala nimettiin vuonna 2012 pesäpallon kunniagallerian jäseneksi.


title: Lauri Pihkala

text: Pihkalasta on julkaistu useita julkisia muotokuvia ja muistomerkkejä. Hänestä julkaistiin postimerkki 1988. Veistoksia on Helsingissä, Vierumäellä Suomen urheiluopiston edustalla ja Pihkalan kotikunnassa Pihtiputaalla. Pihkalan nimeä kantavat Tahko Pihkala -seura, Tahkontie Helsingissä sekä Tahkon aukio ja Pihkala-koulutuskeskus Vierumäellä. Pesäpallossa Pihkalan mukaan on nimetty Hyvinkään pesäpalloilun erikoisseura Hyvinkään Tahko ja sen kotikenttä Pihkala.


title: Lauri Pihkala

text: Pihkala oli taistellut Suomen sisällissodassa valkoisten puolella, mutta sodan jälkeen hän vastusti SVUL:n päätöstä sulkea vuonna 1918 liiton ulkopuolelle kaikki punaisten puolella sodassa olleet yhdistykset ja seurat. Suomen urheilun kuitenkin näin jakaannuttua poliittisesti Pihkala asettui tiukasti SVUL:n puolelle ja arvosteli Työväen Urheiluliittoa esimerkiksi sen läheisistä suhteista Neuvosto-Venäjään.


title: Lauri Pihkala

text: Pihkala ihaili kansallissosialistisen Saksan johtajaa Adolf Hitleriä siinä, että tämän onnistui suorittaa Saksassa koko väestön liikekannallepano. Pihkalan mukaan kurinalaisuus, urheilu ja terveet elämäntavat tekivät Saksan kansasta ruumiillisesti uudestisyntyneen, mitä Pihkala itsekin oli Suomessa tavoitellut. Samalla Pihkala kuitenkin uskoi, että Hitlerin politiikka johtaa Saksan vielä vaikeuksiin.


title: Lauri Pihkala

text: Sotien jälkeen Pihkala oli mukana suunnittelemassa aseellista vastarintaa Suomessa siltä varalta että Neuvostoliitto miehittäisi maan. Hän oli mukana vuonna 1948 Oslossa vastarintaliikkeen edustajana tiedustelemassa Norjan tai Yhdysvaltain tukea siinä tapauksessa, että miehitys toteutuisi.


title: Lauri Pihkala

text: Pihkalan näkemykset heijastuivat hänen käsityksiinsä kulttuurista: Urheilu-urallaan Lauri Pihkalan seurat olivat Ylioppilasvoimistelijat, Helsingin Unitas ja Helsingin Kisa-Veikot.


title: Johnny Depp

text: John Christopher ”Johnny” Depp II (s. 9. kesäkuuta 1963 Owensboro, Kentucky, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä, joka on työskennellyt myös elokuvaohjaajana, -käsikirjoittajana ja -tuottajana sekä muusikkona. Depp tunnetaan muun muassa "Pirates of the Caribbean" -elokuvasarjan kapteeni Jack Sparrow’na.


title: Johnny Depp

text: Deppin isä John Christopher Depp I oli insinööri ja äiti Betty Sue Palmer tarjoilija. Vanhemmat erosivat, kun Depp oli 15-vuotias. Deppillä on myös kolme vanhempaa sisarusta, isoveli Danny sekä isosiskot Debbie ja Christie. Perhe asui aluksi Kentuckyn osavaltiossa, mutta päätyi muuttamaan useita kertoja, ennen kuin asettui Floridan Miramariin.


title: Johnny Depp

text: Depp lopetti koulunkäynnin teini-iässä ja toimi kitaristina "The Kids" -nimisessä yhtyeessä. Yhtye muutti pian Los Angelesiin tavoittelemaan levytyssopimusta. Depp teki tuolloin monenlaisia sivutöitä, kunnes alkoi käydä elokuvien koekuvauksissa näyttelijä Nicolas Cagen suosituksesta. Hän muun muassa myi kuulakärkikyniä puhelimitse, josta saaduilla tuloilla elätti paitsi itsensä myös silloisen vaimonsa.


title: Johnny Depp

text: Ensimmäinen rooli Deppillä oli elokuvassa "Painajainen Elm Streetillä" vuonna 1984. Tämän jälkeen hän esiintyi sotaelokuvassa "Platoon - nuoret sotilaat". Kuuluisaksi hän kuitenkin tuli vasta näyteltyään pääosaa nuortensarjassa "21 Jump Street" vuosina 1987–1989. 21 Jump Streetin kuvauksissa Depp tapasi avustajana eräässä jaksossa olleen, vielä silloin vielä synnyinnimeään Brian Warner käyttäneen Marilyn Mansonin, josta tulisi myöhemmin Deppin paras ystävä ja hänen tyttärensä, Lily-Rose Deppin, kummisetä. Deppin sopimus olisi ollut pidempi, mutta hän halusi aloittaa elokuvauran.


title: Johnny Depp

text: Depp teki vuonna 1990 kaksi elokuvaa, joista toinen oli John Watersin "Cry-Baby" ja toinen Tim Burtonin ohjaama "Saksikäsi Edward". Burton ja Depp ovat "Saksikäden" jälkeen tehneet yhteistyötä myös seitsemässä muussa elokuvassa.


title: Johnny Depp

text: Muita Deppin 1990-luvun elokuvia ovat "Gilbert Grape", "Ed Wood", "Operaatio Donnie Brasco", sekä "Pelkoa ja inhoa Las Vegasissa" . Depp ohjasi ja käsikirjoitti myös elokuvan "Soturi", jossa hän näytteli itse pääosaa Marlon Brandon kanssa. Elokuva pääsi kilpailemaan Cannesin elokuvajuhlille, mutta vastaanotto ei ollut erityinen. Vuonna 1999 Depp sai ranskalaisen César-elokuvapalkinnon urastaan sekä vuonna 2000 oman tähden Hollywoodin Walk of Famelle.


title: Johnny Depp

text: Ensimmäisen Oscar-palkintoehdokkuutensa Depp sai vuoden 2003 elokuvasta "". Hän sai ehdokkuuden myös seuraavana vuonna elokuvasta "Finding Neverland – tarinan lähteillä". 2007 vuonna Johnny oli kolmannen kerran ehdolla Oscariin miespääosan roolista "", mutta jäi vaille palkintoa. Hän kuitenkin sai ensimmäistä kertaa urallaan Golden Globen oltuaan aiemmin ehdokkaana yhteensä seitsemän kertaa.


title: Johnny Depp

text: Depp, Colin Farrell ja Jude Law palkattiin elokuvaan "The Imaginarium of Doctor Parnassus" Heath Ledgerin tilalle sen jälkeen, kun Ledger oli kuollut ennen kuin elokuva saatiin valmiiksi. Kaikki kolme luovuttivat elokuvasta saamansa rahat Ledgerin tyttärelle.


title: Johnny Depp

text: Vuonna 2009 Depp oli kertojana The Doorsista kertovassa musiikkidokumentissa "When You’re Strange".


title: Johnny Depp

text: Depp on yksi Hollywoodin parhaiten palkatuista näyttelijöistä. Hän on myös menestynyt erilaisissa edustavaa ulkomuotoa koskevissa äänestyksissä; esimerkiksi 2009 "America’s Parade" -aikakauslehdessä Johnny Depp valittiin Halle Berryn ohella seksikkäimmäksi tähdeksi.


title: Johnny Depp

text: Lokakuussa 2018 Disney-yhtiö ilmoitti ettei Depp enää saa roolia tulevissa Pirates of the Caribean -elokuvissa.


title: Johnny Depp

text: Elokuvauransa lisäksi Depp on toiminut muusikkona. Deppillä ja hänen ystävillään oli 1990-luvulla harrastelijayhtye "P", joka on julkaissut yhden albumin ja sittemmin jatkanut satunnaisella keikkailulla. Hän on soittanut kitaraa muun muassa Oasiksen "Be Here Now" -albumilla (1997) kappaleella "Fade In/Out", Shane MacGowan and the Popesin "The Snake"-albumilla (1994) kappaleella "That Woman's Got Me Drinking", Iggy Popin kappaleella "Hollywood Affair" (1999) sekä Vanessa Paradisin albumin "Bliss" (2000) kappaleella "Firmaman". Depp myös osaksi sävelsi Paradisin albumille kappaleet "Bliss" ja "St. Germain". Depp on soittanut kitaraa elokuvissaan, "Pienessä suklaapuodissa" kappaleella "Minor Swing" ja "Once Upon a Time in Mexicossa" itse säveltämällään kappaleella "Sands’ Theme". Lisäksi hän on soittanut kitaraa ja rumpuja Marilyn Mansonin coverilla Carly Simonin kappaleesta You're So vain, Marilyn Mansonin vuoden 2012 albumilla Born Villain. Depp on myös esiintynyt useita kertoja Mansonin kanssa. Vuonna 2015 Depp, Alice Cooper ja Joe Perry perustivat superyhtyeen nimeltä Hollywood Vampires, joka soittaa pääasiassa rock-covereita.


title: Johnny Depp

text: Vuonna 2004 Depp perusti elokuvatuotantoyhtiön Infinitum Nihil yhteistyössä Initial Entertainment Groupin kanssa.


title: Johnny Depp

text: Depp on myös esiintynyt H&M-vaateketjun sekä Mont Blancin mainoksissa.


title: Johnny Depp

text: Depp omisti osan The Viper Room -nimistä yökerhoa Los Angelesissa, mutta myi osuutensa vuonna 2004. Hän omistaa osan pariisilaisesta Man Ray -ravintolasta.


title: Johnny Depp

text: Depp oli vuosina 1983–1985 naimisissa maskeeraaja Lori Ann Allisonin kanssa. Myöhemmin Depp seurusteli muun muassa Jennifer Greyn, Sherilyn Fennin, Winona Ryderin ja Kate Mossin kanssa.


title: Johnny Depp

text: Vuodesta 1998 lähtien Depp seurusteli Vanessa Paradis’n kanssa. Parilla on kaksi lasta; Lily Rose Melody (s. 1999) ja John (Jack) Christopher III (s. 2002). Depp asui perheineen Ranskassa, Plan de la Tour- nimisessä kylässä lähellä St. Tropezia. Lisäksi heillä oli koti Los Angelesissa ja yksityinen saari Karibialla. Vuoden 2012 alussa Deppin väitettiin eronneen, mutta Vanessa Paradis kielsi erohuhut. 19. kesäkuuta 2012 Deppin edustaja kuitenkin vahvisti parin eroavan.


title: Johnny Depp

text: Helmikuussa 2015 Depp meni naimisiin näyttelijä Amber Heardin kanssa. Heard jätti kuitenkin jo toukokuussa 2016 avioerohakemuksen ja syyttää Deppiä pahoinpitelystä, sekä haki oikeudelta tälle lähestymiskiellon.


title: Johnny Depp

text: Toukokuussa 2012 alkuperäiskansaa edustavan järjestön (Americans for Indian Opportunity) perustaja LaDonna Harris hyväksyi Deppin ryhmäänsä saatuaan tietää, että Deppin sukujuurissa oli intiaaniverta. Comanche Nationin puheenjohtajan tunnustettua Harrisin toimenpiteen Deppistä tuli comanche-heimon kunniajäsen. Depp on itse kertonut, että hän arvelee isoisoäitinsä olleen osittain intiaani, mahdollisesti cherokee tai creek.


title: Johnny Depp

text: Johnny Deppin mukaan nimettiin vuonna 2013 hummereille ja skorpioneille sukua oleva muinainen laji "Kooteninchela deppi".


title: Pääsiäissaaren musiikki

text: Tyynellä valtamerellä sijaitsevan Pääsiäissaaren perinnemusiikki koostuu lähinnä kuoromusiikista. Sitä säestetään joskus muun muassa eräällä paikallisella trumpetin kaltaisella soittimella. Muihin soittimiin kuuluu muun muassa upaupa-niminen harmonikka.


title: Pääsiäissaaren musiikki

text: Pääsiäissaarelaisessa populaarimusiikissa on vaikutteita latinalaisamerikkalaisesta musiikista. Esimerkiksi tango-musiikista on kehittynyt Pääsiäissaarella oma muunnoksensa, tango Rapanui. Tunnetuimpiin pääsiäissaarelaisiin yhtyeisiin kuuluu muun muassa Matato'a.


title: Erkki Reinikainen

text: Erkki Johannes Reinikainen (20. helmikuuta 1919 Parikkala – 21. joulukuuta 2006 Oulu) oli yleisesikuntaeverstiluutnantti evp., sekä SRK:n puheenjohtaja vuosina 1983–1992. Varapuheenjohtajana hän toimi vuosina 1978–1983, edellisen puheenjohtajan, Kauko Mäntylän kuolemaan saakka. Reinikainen oli jäsenenä 18 vuotta kirkolliskokouksessa ja vuosina 1981–1988 kirkkolain uudistamiskomiteassa. Hän kirjoitti useita vanhoillislestadiolaisen herätysliikkeen uskonkäsityksiä käsitteleviä opillisia kirjoja.


title: Erkki Reinikainen

text: Reinikainen osallistui Oulun kunnallispolitiikkaan Kokoomuksen ryhmässä. Hänet valittin kaupunginvaltuustoon vuosiksi 1965–1968 ja edelleen 1977–1984.


title: Taivaanmekaniikka

text: Taivaanmekaniikka on tieteenala, joka tutkii taivaankappaleiden liikettä painovoimakentässä. Taivaanmekaniikka on vanhin fyysisen tähtitieteen haaroista. Varsinainen taivaanmekaniikka tieteenalana sai alkunsa Isaac Newtonin muotoiltua yleisen painovoimalain kirjassa "Philosophiae Naturalis Principia Mathematica" vuonna 1687. Tätä ennen taivaankappaleiden liikettä oli pyritty mallintamaan ja ennustamaan jo muinaisesta Babyloniasta lähtien. Nämä taivaankineettiset aurinkokuntamallit olivat pääasiassa maakeskisiä ennen Nikolaus Kopernikuksen aurinkokeskistä mallia. Johannes Kepler muotoili planeettojen ratojen muotoon ja kiertoaikaan liittyvät Keplerin lait 1609–1618. Ne pohjautuivat Tyko Brahen tekemiin mittauksiin.


title: Taivaanmekaniikka

text:
Newtonin painovoimateoria antoi fysikaalisen selityksen Keplerin ratalaeille ja mahdollisti taivaankappaleiden ratojen ennustamisen yksinkertaisista fysikaalisista periaatteista. Taivaanmekaniikka kykenee tuottamaan täsmällisiä ennusteita taivaanilmiöistä, joten sillä oli suuri vaikutus tieteellisen todellisuuskäsityksen kehittymiseen.
Taivaanmekaniikka säilyi tähtitieteen merkittävimpänä osana Newtonista aina 1800-luvun puoliväliin asti, jolloin uudet menetelmät kuten spektroskopia mahdollistivat myös taivaankappaleiden fyysisten ominaisuuksien tutkimisen ja johtivat nykyaikaisen astrofysiikan syntyyn.


title: Taivaanmekaniikka

text: Taivaanmekaniikan perusongelma on kautta sen historian ollut taivaankappaleen radan määrittäminen Auringon (tai jonkin muun kappaleen) aiheuttamassa painovoimakentässä maanpäällisten havaintojen perusteella. Edelleen yleisimmin käytössä oleva menetelmä on Carl Friedrich Gaussin kehittämä Gaussin radanmääritysmenetelmä. Jos tarkasteltavassa järjestelmässä on enemmän kuin kaksi kappaletta (kolmen kappaleen probleema), ei kappaleiden liikeyhtälöitä voida ratkaista täydellisesti, vaan on turvauduttava numeerisiin menetelmiin.


title: Taivaanmekaniikka

text: Satelliittien tultua käyttöön samaa matemaattista teoriaa on käytetty satelliittien ratamekaniikan laskemiseen.


title: Raksila

text: Raksila on kaupunginosa Oulussa keskustan suuralueella. Se sijaitsee keskustan, linja-autoaseman ja rautatieaseman läheisyydessä. Alueella asuu noin 1 500 vakinaista asukasta. Lisäksi alueella sijaitsee muutaman sadan opiskelijan asuttama Välkkylän opiskelijakylä. Raksilassa on useita automarketteja, ja siellä sijaitsee urheilukeskus. Alueen urheilutilat ovat Ouluhalli, Raksilan pesäpallostadion, uimahalli, Oulun keskuspaloaseman kellaritiloissa sijaitseva ilma-aserata sekä Raksilan jäähalli ja tekojäärata.


title: Raksila

text: Raksila rajoittuu pohjoisessa Intiön, lännessä Vaaran, idässä Kontinkankaan ja etelässä Karjasillan kaupunginosiin. Vaaraa ja Raksilaa erottaa rautatien itäpuolella kulkeva Ratakatu. Karjasiltaa ja Raksilaa erottaa Kainuuntie (valtatie 22), ja market-aluetta ja Intiön kaupunginosaa erottaa Kajaanintie. Pohjantie (valtatie 4) erottaa Raksilan Kontinkankaasta.


title: Raksila

text: Raksilasta tunnetaan parhaiten niin kutsuttu Puu-Raksila, jossa sijaitsee 1900-luvun alkupuolella rakennettuja omakotitaloja. Raksilan puutaloalue on yksi Oulun parhaiten säilyneistä. Paavo Rintalan vuonna 1962 valmistuneen romaanin "Pojat", ja siihen perustuvan Mikko Niskasen ohjaaman samannimisen elokuvan tapahtumat sijoittuivat Raksilan maisemiin.


title: Raksila

text: Ratakadun ja Syrjäkadun välisten kortteleiden uusi asemakaava hyväksyttiin valtuustossa 1964, minkä jälkeen kortteleihin nousi muutama tornitalo ja muita kerrostaloja. Kaavan ulkopuolelle jääneiden puutalokortteleiden asukkaat aloittivat taistelun säilyttämisen puolesta ja onnistuivat estämään Raksilan itäosan muuttumisen kerrostaloalueeksi.


title: Raksila

text: Vuonna 1976 avattiin Raksilaan nykyiset kaupan suuryksiköt eli niin kutsuttu Raksilan kauppakeskus tai "Raksilan marketit". Kauppakeskukseen avattiin tuolloin Eka-market-, (myöhemmin Euromarket) Sokos-market- (myöhemmin Prisma) ja K-Citymarket -hypermarketketjujen myymälät.


title: Raksila

text: Alueena Raksila on varsin erikoinen sekoitus uutta ja vanhaa.


title: Lille

text: Lille () on kaupunki Pohjois-Ranskassa Deûle-joen varrella aivan Belgian rajan tuntumassa. Se on Hauts-de-Francein alueen ja Nordin departementin pääkaupunki.


title: Lille

text: Lommen kaupunki sulautettiin Lilleen vuonna 2000, minkä jälkeen kaupungin väkimäärä oli 226 014 vuonna 2006. Lillen suurkaupunkialue käsittää myös Belgialle kuuluvia alueita, kuten Kortrijkin (Courtrai) kaupungin, ja sen arvioitu väkimäärä oli 1 727 525 vuonna 2000, mikä teki siitä yhden Euroopan merkittävistä suurkaupunkialueista.


title: Lille

text: Lille mainitaan historiallisissa dokumenteissa ensimmäisen kerran vuonna 1066, mutta alueella tiedetään olleen pysyvää asutusta jo toisella vuosituhannella eaa. Kaupunki on saanut nimensä saarta tarkoittavasta sanasta l'isle, sillä alue oli aikanaan soiden ympäröimä. Nimeä käytettiin Flanderin kreivin alueelle rakennuttamasta linnasta. Alkuperäiset asukkaat, keltit, korvautuivat germaanisilla heimoilla, ja 800-luvulla viikingit valloittivat alueen. Myöhemmin normannien ja unkarilaisten valloitukset aiheuttivat tuhoa alueella.


title: Lille

text: Flanderin kreivi yhdessä Boulognen ja Hainautin kreivien, Saksan ja Englannin kanssa julisti sodan Ranskalle, joka päättyi Ranskan voittoon vuonna 1214. Kaupunki siirtyi Flanderin kreivittären Jeanne Flanderilaisen johdettavaksi, joka ennen kuolemaansa 1244 perusti muun muassa Kreivittären sairaalan 1236, joka nykyään on yksi Lillen vanhankaupungin kauneimmista rakennuksista.


title: Lille

text: Lille siirtyi Ranskan haltuun Mons-en-Pévèlen taistelun seurauksena 1304 ja vuonna 1369 Burgundin herttuan alaisuuteen. Siitä tuli siten yksi Burgundin kolmesta pääkaupungista Brysselin ja Dijonin ohella. 1400-luvun puoliväliin mennessä Lillen asukasluku oli noussut 25 000:een ja siitä oli tullut alueen hallinnollinen ja taloudellinen keskus. Viimeinen Burgundin herttua Charles le Téméraire kuoli vuonna 1477, jonka jälkeen alue siirtyi vähitellen Espanjan kuninkaan haltuun aina Filip IV:n kuolemaan saakka vuonna 1665.


title: Lille

text: 1500-luvulla kaupunki koki ruttoepidemian, tekstiiliteollisuuden nousun ja protestanttien kapinan. Vuonna 1667 Ranskan Ludvig XIV (Aurinkokuningas) piiritti onnistuneesti Lillen ja kaupunki siirtyi jälleen Ranskalle Aix-la-Chapellen rauhassa 1668. 1700-luvulla kaupunki pysyi pääosin katolisena, eikä siten juuri osallistunut Ranskan vallankumoukseen 1789–1799. Vallankumouksen jälkeen itävaltalaiset piirittivät kaupungin, mutta asukkaat pormestarin johdolla onnistuivat vastustamaan piiritystä onnistuneesti.


title: Lille

text: Vuonna 1800 Lillessä asui 53 000 ihmistä ja pian siitä tuli Nordin departementin pääkaupunki. Napoleonin mannersulku Englantia vastaan kasvatti yhä entisestään kaupungin puuvillatekstiilien tuotantoa. Vuonna 1846 avattiin Pariisin ja Lillen välinen rautatie. Vuonna 1872 kaupungin asukasluku oli jo 158 000 ja 1891 se ylitti 200 000 asukkaan rajan.


title: Lille

text: Ensimmäisessä maailmansodassa loppuvuodesta 1914 joukot Lillessä uskottelivat saksalaisille pitävänsä hallussaan runsaasti aseistusta, vaikka todellisuudessa heillä oli käytössään vain yksi kanuuna. Hämäyksestä huolimatta saksalaiset pommittivat yli 2 200 rakennusta ja lisäksi polttivat osan kaupungista kostoksi harhautuksesta. Englannin joukot vapauttivat kaupungin 17. lokakuuta 1918. 1930-luvun alussa Lille kärsi pahoin suuren pörssiromahduksen aiheuttamasta lamasta, ja vuonna 1935 jo kolmannes kaupungin asukkaista eli köyhyysrajan alapuolella.


title: Lille

text:
Toisessa maailmansodassa saksalaiset miehittivät jälleen kaupungin toukokuussa 1940 lyhyeksi jääneen vastarinnan jälkeen. Kun Belgia miehitettiin, asukkaat pakenivat kaupungista suurin joukoin. 3. syyskuuta 1944 saksalaiset joukot jättivät Lillen perääntyessään brittijoukkojen takia, jotka olivat lähestymässä Brysseliä. Sodan jälkeen kaupunki palasi vähitellen normaalitilaan vuoteen 1948 mennessä.
1960–1970-luvulla hiili-, kaivos- ja tekstiiliteollisuuden laskusuhdanne pakotti kaupungin keskittymään enemmän palvelualoihin 1980-luvulla. Vuonna 1983 kaupungissa avattiin maailman ensimmäinen täysin automaattinen metro, "VAL". 1993 otettiin käyttöön TGV-suurinopeusjunayhteys Pariisin ja Lillen välillä ja seuraavana vuonna valmistunut Kanaalitunneli sekä Eurostar-junat yhdistivät Lillen entistä tiiviimmin Lontooseen ja Brysseliin.


title: Lille

text: VAL (véhicule automatique léger = kevyt automatisoitu kulkuväline) on täysin automatisoitu metrojärjestelmä, jonka linja 2 on 32 kilometriä pitkä ja sisältää 43 asemaa. Yhteensä Lillen metrossa on 60 asemaa, joista osa sijaitsee aivan Belgian rajan tuntumassa. Junat ovat vain 26 metriä pitkiä ja sisältävät kaksi junayksikköä. TGV- ja Eurostar-junayhteyksien ansiosta Lillestä on tullut keskeinen kaupunki Lontoon, Brysselin ja Pariisin mudostaman kolmion keskellä.


title: Lille

text: Lille Lesquinin kansainvälinen lentokenttä sijaitsee 15 minuutin ajomatkan päässä kaupungin keskustasta se on maan kahdenneksitoista vilkkain lentokenttä. Lille on Pariisin jälkeen Ranskan merkittävin moottoriteiden risteymäkohta. Sen kautta kulkee viisi "autoroutea" (A1, A22, A23, A25 ja A27). Lillessä on Ranskan kolmanneksi suurin jokisatama Pariisin ja Strasbourgin jälkeen.Jalkapallojoukkue Lille OSC pelaa Ranskan pääsarjassa.


title: Astrofysiikka

text: Astrofysiikka on tähtitieteen haara, joka tutkii teoreettisesti sekä havaintoja tekemällä taivaankappaleiden fysikaalisia ominaisuuksia ja kemiallisia koostumuksia. Astrofysiikka tutkii yleisemminkin fysiikan ilmiöitä maailmanavaruudessa.


title: Astrofysiikka

text:
Alun perin astrofysiikalla tarkoitettiin tähtien rakenteen tutkimusta, mutta nykyään termi kattaa suurin piirtein kaikki nykyaikaisen tähtitieteen tutkimusalat lukuun ottamatta taivaanmekaniikkaa ja positioastronomiaa. Tähtitieteilijää nimitetään usein etenkin englanninkielisillä alueilla tutkimusalasta riippumatta astrofyysikoksi.
Astrofysiikan syntyyn vaikutti ratkaisevasti saksalaisen optikon ja fyysikon Joseph von Fraunhoferin vuonna 1814 havaitsemat tummat viivat Auringon spektrissä. Noin vuonna 1860 havaittiin, että tummien viivojen aallonpituudet vastasivat laboratoriossa eri alkuaineita polttamalla aikaansaatuja spektriviivoja. Tämä havainto mahdollisti ensi kertaa taivaankappaleiden kemiallisten ominaisuuksien tutkimisen.


title: Astrofysiikka

text: Astrofyysikko on henkilö, joka tutkii tai opettaa astrofysiikkaa.


title: Länsi-Bengali

text: Länsi-Bengali (, "Poshchimbôŋgo") on osavaltio Intian itäosassa. Se muodostaa viereisen Bangladeshin kanssa Bengalin etnisesti ja kielellisesti yhtenäisen alueen. Länsi-Bengalin koillispuolella sijaitsevat Assamin ja Sikkimin osavaltiot sekä Bhutan, ja lounaispuolella Orissan osavaltio. Lännessä osavaltio rajautuu Jharkhandin ja Biharin osavaltioihin ja luoteessa Nepaliin.


title: Länsi-Bengali

text: Alue, joka nykyään muodostaa Länsi-Bengalin, on kahden vuosituhannen aikana kuulunut useisiin eri valtakuntiin. Englannin Itä-Intian kauppakomppania vakiinnutti valtansa alueella Plasseyn taistelun jälkeen vuonna 1757, ja Kalkutan kaupunki toimi vuosien ajan brittiläisen Intian pääkaupunkina. 1900-luvun alussa Bengali oli Intian itsenäisyysliikkeen keskus; vuonna 1947 alue jaettiin kahtia, Intian hallinnoimaan Länsi-Bengaliin ja Itä-Pakistaniin, josta tuli uuden Pakistanin valtion osa.


title: Länsi-Bengali

text: Intian itsenäistyttyä vuonna 1947 Länsi-Bengalin politiikkaa ja taloutta hallitsivat vuosikymmenien ajan marxismi, naxaliittiliikkeet ja ammattiyhdistykset. 1990-luvun loppupuolella taloudellinen uudistuminen johti osavaltion talouden ja teollisuuden nopeaan kasvuun. Länsi-Bengali on maataloudesta riippuvainen osavaltio, joka käsittää vain 2,7 prosenttia Intian pinta-alasta mutta jossa asuu yli 7,8 prosenttia Intian väestöstä. Osavaltio onkin Intian tiheimmin asuttu. Länsi-Bengalia on hallinnut pitkään Intian marxilaisen kommunistisen puolueen johtama vasemmistorintama, joka on maailman pitkäaikaisin demokraattisesti valittu kommunistinen hallitus. Useat merkittävät runoilijat, kirjailijat ja taiteilijat ovat kotoisin Länsi-Bengalista.


title: Länsi-Bengali

text:
Jäänteet sivilisaatiosta laajemmalla Bengalin alueella ovat yli 4 000 vuotta vanhat. Tällöin aluetta asuttivat dravidalaiset, tiibetiläis-burmalaiset ja austroaasialaiset kansat. Sanan "Bangla" tai Bengali tarkkaa alkuperää ei tiedetä, mutta sen uskotaan tulleen drvidakieltä puhuneelta "Bang"-heimolta, joka asettui alueelle noin vuonna 1 000 ennen ajanlaskun alkua.
Indo-arjalaisten saapumisen jälkeen 600-luvulla eaa. muodostui Bengalin ja Biharin alueet käsittänyt Magadhan kuningaskunta. Se oli yksi neljästä tärkeimmästä Buddhan elämän aikaisesta intialaisesta kuningaskunnasta, ja yksi kuudestatoista "Mahajanapadasta". Chandragupta Mauryan perustaman Maurya-dynastian aikana Magadha-valtakunta käsitti lähes koko Etelä-Aasian – Ashokan valtakaudella kolmannella vuosisadalla eaa. siihen kuului osia Persiasta ja Afganistanista. Yksi varhaisimmista ulkopuolisista viittauksista Bengaliin on kreikkalaisten noin vuonna 100 eaa. mainitsema Gangaridai-niminen maa. Sanan on arveltu tulleen nimestä "Gangahrd" (Maa, jonka sydämessä on Ganges), joka viittasi Bengalin osaan.


title: Länsi-Bengali

text: 200–500-luvuilla Magadhan kuningaskunta toimi Gupta-valtakunnan keskuksena. Ensimmäinen muistiin merkitty itsenäinen Bengalin kuningas oli Shashanka, jonka hallituskausi oli 600-luvun alussa. Sekasortoisen kauden jälkeen buddhalainen Pala-dynastia hallitsi aluetta yli neljänsadan vuoden ajan. Tätä seurasi lyhytaikaisempi hindulaisen Sena-dynastian valtakausi. Islam saapui Bengaliin sufilaisten lähetyssaarnaajien mukana 1100-luvulla. Seuranneet muslimivalloitukset auttoivat uskonnon levittäytymistä koko alueelle. Bakhtiyar Khalji, turkkilainen kenraali, voitti Sena-dynastian Lakshman Senin ja valloitti suuria alueita Bengalista. Seuraavan muutaman sadan vuoden ajan aluetta hallitsivatkin sulttaanien ja feodaaliharrojen dynastiat Delhin sultanaatin alaisuudessa. 1500-luvulla Mughal-kenraali Islam Khan valloitti Bengalin. Mughal-valtakunnan hovin nimittämien kuvernöörien hallinto antoi kuitenkin nyt tietä Murshidabadin kaupungin Nawabien puoli-itsenäiselle hallinnolle. Nawabit kunnioittivat nimellisesti Delhin Mughalien valta-asemaa.


title: Länsi-Bengali

text: Eurooppalaiset kauppiaat saapuivat Bengaliin 1400-luvun lopussa. Heidän vaikutusvaltansa kasvoi, ja lopulta Brittiläinen Itä-Intian kauppakomppania sai verotusoikeuden Bengalin "subahissa" eli provinssissa Plasseyn taistelun jälkeen vuonna 1757. Taistelussa britit voittivat Siraj ud-Daulahin, viimeisen itsenäisen Nawabin. Bengalin hallintoalue perustettiin vuonna 1765, ja se käsitti lopulta kaikki "Central Provinces and Berar" -alueen (nykyään Madhya Pradesh) pohjoispuoliset brittiläiset territoriot, Gangesin suulta ja Brahmaputralta Himalajalle ja Punjabiin. Bengalin nälänhätä 1770 vaati miljoonia uhreja. Kalkutasta tehtiin brittiläisen Intian pääkaupunki vuonna 1772. Bengalin renessanssin ja Brahmo Samajn sosiokulttuurisilla uudistusliikkeillä oli suuri vaikutus Bengalin kulttuuriseen ja taloudelliseen elämään. Epäonnistunut Sepoykapina sai alkunsa Kalkutassa ja johti vallan siirtymiseen Yhdistyneen kuningaskunnan kruunulle, jonka edustajana toimi Intian kenraalikuvernööri. Vuosina 1905–1911 Bengalia yritettiin jakaa kahteen eri hallintoalueeseen.


title: Länsi-Bengali

text: Bengalilla oli merkittävä rooli Intian itsenäisyysliikkeessä, jossa keskeistä osaa näyttelivät vallankumoukselliset ryhmät kuten Anushilan Samiti ja Jugantar. Aseistautuneet hyökkäykset Bengalista brittiläistä Rajta kohtaan saavuttivat huippunsa, kun Subhash Chandra Bose johti Intian kansallisarmeijan brittejä vastaan. Vuonna 1947 Bengali jaettiin uskonnollisten rajojen mukaan: läntinen osa jäi Intialle ja itäinen osa liittyi Pakistaniin Itä-Bengalin provinssina (joka nimettiin myöhemmin Itä-Pakistaniksi ja josta syntyi Bangladesh vuonna 1971). 2. lokakuuta 1955 entinen ranskalainen Chandannagarin enklaavi, joka oli siirtynyt Intian hallintaan vuoden 1950 jälkeen, liitettiin Länsi-Bengaliin. Myöhemmin osavaltioon liitettiin myös osia Biharista.


title: Länsi-Bengali

text: 1960- ja 1970-luvuilla vakava sähköpula, lakot ja väkivaltainen marxistinen naxaliittiliike vahingoittivat osavaltion infrastruktuuria, mikä johti taloudelliseen taantumiseen. Bangladeshin itsenäisyyssota vuonna 1971 johti miljoonien pakolaisten saapumiseen Länsi-Bengaliin, mikä myös rasitti osavaltion infrastruktuuria. Länsi-Bengalin politiikassa tapahtui merkittävä käänne, kun vasemmistorintama voitti vuoden 1977 vaaleissa Intian kansalliskongressin. Vasemmistorintama on hallinnut osavaltiona Intian kommunistisen (marxistisen) puolueen johtamana viimeiset kolme vuosikymmentä.


title: Länsi-Bengali

text: Osavaltion talous alkoi kohentua Intian keskushallituksen aloittamien talousuudistusten jälkeen 1990-luvun puolivälissä. Vuonna 2006 aseistautuneet maolaiset aktivistit ovat tehneet terrori-iskuja osavaltion joissakin osissa.


title: Länsi-Bengali

text: Länsi-Bengali sijaitsee Intian itäisellä "pullonkaulalla". Osavaltio ulottuu Himalajalta pohjoisessa Bengalinlahdelle etelässä. Länsi-Bengalin kokonaispinta-ala on 88,752 neliökilometriä. Darjeelingin kukkula-alue osavaltion pohjoisimmassa osassa kuuluu itäiseen Himalajaan. Tällä alueella sijaitsee Sandakfu, joka on 3 636 metrin korkuisena osavaltion korkein vuorenhuippu. Kapea Terain alue erottaa tämän osan tasankoalueista, jotka vuorostaan muuttuvat etelämpänä Gangesin suistoksi. Osavaltion eteläisimmässä osassa on pieni rannikkoalue, kun taas Sundarbansin valtavat mangrovemetsät muodostavat merkittävän luontokohteen Gangesin suistossa.


title: Länsi-Bengali

text: Ganges on Länsi-Bengalin tärkein joki. Joen toinen haara virtaa Bangladeshiin Padma-jokena (bengaliksi পদ্মা, "Pôdda"), toinen vuorostaan virtaa Länsi-Bengalissa Bhagirathi- ja Hooghly-jokina. Tistā, Torsa, Jaldhaka ja Mahananda virtaavat pohjoisen kukkula-alueilla. Läntisen tasangon jokiin kuuluvat Damodar, Ajay ja Kangsabati. Gangesin suistossa Sundarbansin alueella on lukematon määrä jokia ja puroja. Gangesin saastuminen siihen heitetystä jätteestä on merkittävä ongelma Länsi-Bengalissa. Ainakin yhdeksän osavaltion piirikuntaa kärsii pohjaveden korkeista arsenikkipitoisuuksista – arviolta 9,5 miljoonaa ihmistä on vaarassa juoda vettä, jonka arsenikkipitoisuus ylittää Maailman terveysjärjestön suositteleman 10 µg/litra.


title: Länsi-Bengali

text: Länsi-Bengalin ilmasto vaihtelee eteläosien trooppisesta savannista pohjoisen kosteaan, subtrooppiseen ilmastoon. Päävuodenajat ovat kesä, sadekausi, lyhyt syksy ja talvi. Vaikka suistoalueiden kesä tunnetaankin erityisen kosteana, osavaltion länsiosan ylämailla on samantapainen kuiva kesä kuin muuallakin Intiassa; korkeimmat päivälämpötilat ovat 38–45 °C:n välillä. Öisin viileä etelätuuli tuo kosteutta Bengalinlahdelta. Alkukesästä on usein lyhyitä ukkospuuskia, jotka tunnetaan nimellä "Kalbaisakhi". Monsuunit tuovat sadetta koko osavaltioon kesäkuusta syyskuuhun. Talvi (joulukuusta tammikuuhun) on tasankoalueilla leuto, keskimääräisen alhaisimman lämpötilan ollessa 15 °C. Talvella kosteutta vähentää kylmä ja kuiva pohjoistuuli. Darjeelingin kukkula-alueilla talvi on ankarampi, ja joillakin alueilla saattaa sataa ajoittain lunta.


title: Länsi-Bengali

text: Osavaltion kasvillisuus ja eläimistö ovat suurien korkeuserojen ansiosta monipuoliset. Metsät muodostavat 14 prosenttia Länsi-Bengalin pinta-alasta, mikä on vähemmän kuin Intian kansallinen keskiarvo, 23 prosenttia. Suojellut metsät muodostavat 4 prosenttia pinta-alasta. Osa maailman suurimmasta mangrovemetsästä, Sundarbansista, sijaitsee Länsi-Bengalin eteläosassa.


title: Länsi-Bengali

text: Kasvitieteellisestä näkökulmasta osavaltion eteläosa voidaan jakaa kahteen alueeseen: Gangesin tasankoon ja littoraalisiin Sundarbansin mangrovemetsiin. Tasangon tulvamaa yhdessä suotuisan sademäärän kanssa tekevät alueesta erityisen hedelmällisen. Osavaltion länsiosan kasvillisuudella on paljon yhtäläisyyksiä viereisen Jharkhandin osavaltion Chota Nagpurin tasangon kanssa. Tärkein kaupallisesti hyödynnettävä puulaji on "Shorea robusta", joka tunnetaan nimellä sal. Purba Medinipurin rannikkoalueella on rannikkokasvillisuutta; vallitseva puulaji on "Casuarina". Merkittävin puu Sundarbansin metsissä on laajalle levinnyt "sundri" ("Heritiera fomes"), josta metsä onkin saanut nimensä. Kasvillisuus pohjoisessa Länsi-Bengalissa määräytyy sademäärän ja korkeuden mukaan. Esimerkiksi Himalajan edustan kukkuloilla, "Duareilla", on tiheää salmetsää ja muita ikivihreitä trooppisia puita. 1000 metrin yläpuolella metsätyyppi vaihtuu subtrooppiseksi. Darjeelingissa, yli 1500 metrin korkeudella, yleisiä lauhan metsävyöhykkeen puulajeja ovat tammet, havupuut ja alppiruusut.


title: Länsi-Bengali

text: Sundarbans tunnetaan bengalintiikereiden suojeluhankkeesta. Yhteensä Länsi-Bengalin alueella on viisi kansallispuistoa – Sundarbanin kansallispuisto, Buxan tiikerinsuojelualue, Gorumaran kansallispuisto, Neoran laakson kansallispuisto ja Singalilan kansallispuisto. Osavaltion eläimistöön kuuluvat intiansarvikuono, intiannorsu, peura, leopardi, gauri ja krokotiilit. Länsi-Bengalissa on myös rikas linnusto; muuttolinnut saapuvat osavaltion alueelle talvella. Korkealla kasvavissa metsissä, kuten Singalilan kansallispuistossa asuu muntjakkeja, kultapandoja, intiangaselleja, härkägemssejä, muurahaiskäpyjä, käpinkäisiä ja teräsfasaaneja. Bengalintiikerin lisäksi Sundarbansin alueella elää useita muita vaarantuneita lajeja, kuten gangesindelfiini. Mangrovemetsät toimivat myös luonnollisena "kalankasvattamona", ja tukevat Bengalinlahden alueen rannikoiden kalakantoja.


title: Länsi-Bengali

text: Länsi-Bengalia hallitaan parlamentaarisen, edustuksellisen demokratian kautta, kuten muitakin Intian osavaltioita. Asukkailla on yleinen äänioikeus. Hallinnossa on kolme haaraa – lainsäädäntövaltaa käyttää osavaltion lakiasäätävä kokous (), joka koostuu vaaleilla valituista jäsenistä sekä eritysviranhaltijoista kuten puhemiehestä ja varapuhemiehestä, jotka kokouksen jäsenet valitsevat. Tuomiovaltaa pitää hallussaan Kalkutan korkein oikeus sekä järjestelmä alempia oikeusistuimia. Toimeenpanovaltaa käyttää ministerineuvosto, jota johtaa pääministeri (), vaikka hallituksen nimellinen päämies onkin Länsi-Bengalin kuvernööri. Kuvernöörin nimittää Intian presidentti, ja kuvernööri vuorostaan nimittää pääministeriksi lakiasäätävässä kokouksessa enemmistön saaneen puolueen tai koalition johtajan. Hän nimittää myös ministerineuvoston jäsenet päämisterin ehdotuksen mukaan. Ministerineuvoston täytyy nauttia lakiasäätävän kokouksen luottamusta. Kokous on yksikamarinen ja sillä on 295 jäsentä, joihin kuuluu yksi edustaja anglointialaisesta yhteisöstä. Edustajat valitaan kokoukseen viiden vuoden välein, ellei kokousta hajoteta ennen vaalikauden loppua. Keskushallitusta tukee paikallishallintojärjestelmä, "panchayat", jota varten pidetään säännöllisesti paikallisvaaleja. Länsi-Bengalista valitaan 42 edustajaa Intian parlamentin "Lok Sabhaan" (alahuoneeseen) ja 16 edustajaa "Rajya Sabhaan" (ylähuoneeseen).


title: Länsi-Bengali

text: Tärkeimmät poliittiset ryhmittymät Länsi-Bengalissa ovat Intian kommunistisen puolueen (marxilainen) johtama liittoutuma Left Front, All India Trinamool Congress, Indian National Congress ja muut merkittävät puolueet. Länsi-Bengalin vuoden 2006 vaalien jälkeen valtaan nousi CPI(M):n Buddhadeb Bhattacharyan johtama vasemmistorintama. Left Front on hallinnut osavaltiota viimeiset 30 vuotta, mikä tekee siitä maailman pitkäaikaisimman demokraattisesti valitun kommunistisen hallituksen.


title: Länsi-Bengali

text: Länsi-Bengalissa on yhteensä 19 piirikuntaa – Bankura, Bardhaman, Birbhum, Cooch Behar, Darjeeling, Itä-Midnapore, Hooghly, Howrah, Jalpaiguri, Kalkutta, Malda, Murshidabad, Nadia, North 24 Parganas, Pohjois-Dinajpur, Purulia, South 24 Parganas, Dakshin Dinajpur ja Länsi-Midnapore.


title: Länsi-Bengali

text: Jokaista piirikuntaa hallinnoi "district collector", jonka nimittää joko Indian Administrative Service tai West Bengal Civil Service. Piirkikunnat jaetaan pienempiin osiin, joita hallinnoi alempi viranomainen, , ja tämän jälkeen vielä "kortteleihin" (). Nämä koostuvat panchayateista (kyläneuvostoista) ja kunnista ().


title: Länsi-Bengali

text: Osavaltion pääkaupunki ja suurin kaupunki on Kalkutta – Intian kolmanneksi suurin kaupunkialue ja neljänneksi suurin kaupunki. Siliguri on taloudellisesti merkittävä kaupunki, joka sijaitsee strategisella paikalla kapealla Siligurin käytävällä Bangladeshin ja Nepalin välissä. Asansol, Durgapur ja Raniganj ovat kaupunkeja osavaltion läntisellä teollisuusvyöhykkeellä. Muita tärkeitä asutuskeskuksia ovat Howrah, Haldia, Kharagpur, Burdwan, Darjeeling, Midnapore, Tamluk, Malda sekä Cooch Behar.


title: Länsi-Bengali

text: Maatalous on Länsi-Bengalin tärkein elinkeino, ja riisi osavaltion tärkein viljelyskasvi. Muita tärkeitä viljelyskasveja ovat maissi, palkokasvit, vehnä, ohra, perunat ja erilaiset vihannekset. Juutti on alueen merkittävin myyntiin viljeltävä tuote. Myös teetä tuotetaan kaupallisesti; Länsi-Bengali tunnetaan laajalti muun muassa Darjeeling-teestä. Maailman toiseksi suurimman teetalon, esimerkiksi Tetley-teebrandiä tuottavan Tata Global Beverages -yhtiön kotipaikka on Kalkutassa. Osavaltiossa kasvatetaan lisäksi tupakkaa ja sokeriruokoa. Palvelusektori tuottaa kuitenkin suurimman osan osavaltion bruttokansantuotteesta: 51 prosenttia verrattuna maatalouden 27 prosenttiin ja teollisuuden 22 prosenttiin. Länsi-Bengalin teollisuus on keskittynyt Kalkutan alueelle ja mineraalirikkaille läntisille ylängöille. Osavaltiossa on yhteensä yli 10 000 rekisteröitynyttä tehdasta. Merkittäviä Länsi-Bengalissa valmistettavia tuotteita ovat elektroniikka, sähkölaitteet, kaapelit, teräs, nahka, tekstiilit, korut, fregatit, autot ja rautatievaunut.


title: Länsi-Bengali

text: Suuri osa Länsi-Bengalista on taloudellisesti kehittymätöntä aluetta, erityisesti kuusi pohjoista piirikuntaa (Cooch Behar, Darjeeling, Jalpaiguri, Malda, Pohjois-Dinajpur ja Etelä-Dinajpur), kolme läntistä piirikuntaa (Purulia, Bankura ja Birbhum) sekä Sundarbansin alue. Länsi-Bengali oli vielä pitkään Intian itsenäistymisen jälkeen riippuvainen keskushallituksesta saadakseen tarpeeksi ruokaa asukkailleen: ruoantuotannon kasvu oli vaivalloista eikä osavaltiossa tapahtunut vihreää vallankumousta. 1980-luvulta lähtien tuotantomäärät ovat kuitenkin lisääntyneet huomattavasti ja osavaltio tuottaa nyt viljaa yli oman tarpeensa. Osavaltion osuus koko Intian teollisuustuotannosta oli 9,8 prosenttia vuosina 1980–81, ja osuus laski 5 prosenttiin kauteen 1997–98 mennessä. Palvelusektori on kuitenkin kasvanut kansallista keskiarvoa nopeammin.


title: Länsi-Bengali

text: Länsi-Bengalilla on Intian kolmanneksi suurin talous (2003–2004), ja sen nettokansantuote on yhteensä 21,5 miljardia dollaria. Vuosina 2001–2002 osavaltion kansantuote kasvoi 7,8 prosenttia, enemmän kuin Intiassa keskimäärin, ja Länsi-Bengalin talous kasvaakin nyt Intian kolmanneksi nopeimmin. Osavaltio on rohkaissut ulkomaisia sijoittajia, jotka investoivat pääasiassa ohjelmisto- ja elektroniikka-aloille; Kalkutasta onkin tulossa tärkeä IT-teollisuuden keskus. Nopea teollistuminen on kuitenkin johtanut keskusteluun teollisuuden tarvitseman maan hankinnasta maatalousvaltaisessa osavaltiossa. NASSCOM–Gartner on sijoittanut Länsi-Bengalin energiainfrastruktuurin Intian parhaaksi.


title: Länsi-Bengali

text: Länsi-Bengalissa on yhteensä yli 92 023 kilometriä teitä: kansallisia valtateitä on 2 377 kilometriä ja osavaltion valtateitä 2 393 kilometriä. Rautateitä Länsi-Bengalissa on 3 825 kilometriä. Kalkutassa sijaitsee Intian rautateiden kahden osaston päämajat: Eastern Railwayn ja South Eastern Railwayn. Northeast Frontier Railway palvelee osavaltion koillisosaa. Kalkutan metro on Intian ensimmäinen maanalainen, ja Darjeeling Himalayan Railway Unescon maailmanperintökohde.


title: Länsi-Bengali

text: Osavaltion ainoa kansainvälinen lentokenttä on Netaji Subhash Chandra Bosen kansainvälinen lentoasema Dum Dumissa Kalkutassa. Bagdogran lentoasema Siligurin lähellä on toinen merkittävä lentokenttä Länsi-Bengalissa. Kalkutta toimii Itä-Intian tärkeänä jokisatamana. Kaupungista on matkustajayhteys Port Blairiin Andamaaneilla ja Nikobaareilla ja rahtilaivareittejä eri satamiin Intiassa ja ulkomailla Shipping Corporation of Indian operoimana. Osavaltion eteläosissa lautat ovat pääasiallinen liikkumismuoto, erityisesti Sundarbansin alueella. Kalkutta on Intian ainoa kaupunki, jossa liikennöi raitiovaunuja. Raitioliikennettä hoitaa Calcutta Tramways Company.


title: Länsi-Bengali

text: Linja-autoliikennettä Länsi-Bengalissa hoitavat useat valtion omistamat yhtiöt, kuten Calcutta State Transport Corporation, North Bengal State Transport Corporation, South Bengal State Transport Corporation ja West Bengal Surface Transport Corporation. Osavaltiossa on myös yksityisiä bussiliikennettä harjoittavia yrityksiä. Rautatieliikenne on kokonaisuudessaan valtion hallinnassa. Vuokrattavia kulkuvälineitä ovat taksit ja autorikšat, joilla on kaupungeissa usein ennalta määrättyjä reittejä. Suurimmassa osassa osavaltiota myös velotakseja ja Kalkutassa käsin vedettäviä rikšoja käytetään lyhyillä matkoilla.


title: Länsi-Bengali

text: Suuri enemmistö Länsi-Bengalin 80 221 171 asukkaasta on bengaleja. Biharivähemmistö on levittäytynyt osavaltion eri osiin ja šerpojen sekä tiibetiläisten yhteisöjä elää Sikkimiin rajautuvilla alueilla. Länsi-Bengalissa asuu myös alkuperäisväestö adivaseja (muun muassa santaleja ja koleja) pääasiassa osavaltion läntisissä piirikunnissa.


title: Länsi-Bengali

text: Osavaltion virallinen kieli on bengali. Myös hindiä ja englantia käytetään yleisesti. Nepalia puhuvat pääasiassa gurkhat Darjeelingin piirikunnassa. Tärkein uskonto on hindulaisuus, jota harjoittaa 72,5 prosenttia väestöstä. Muslimit muodostavat 25,2 prosenttia länsibengalilaisista; muiden uskonnon harjoittajia on suhteellisen vähän.


title: Länsi-Bengali

text: Länsi-Bengalin väestötiheys on 904 henkeä neliökilometrillä, mikä tekee osavaltiosta Intian tiheimmin asutun. Osavaltiossa asuu yhteensä 7,81 prosenttia Intian väestöstä. Länsi-Bengalin vuosien 1991–2001 väestönkasvu, 17,84 prosenttia, on hieman matalampi kuin kansallinen keskiarvo 21,34 prosenttia. Sukupuolijakauma on 934 naista 1000 miestä kohden.


title: Länsi-Bengali

text: Lukutaitoprosentti Länsi-Bengalissa on 69,22. Elinajanodote on 63,4 vuotta, marginaalisesti korkeampi kuin kansallinen 61,7 vuoden keskiarvo. Noin 72 prosenttia väestöstä asuu maaseudulla. Köyhyysrajan alapuolella elävän väestön osuus taas oli vuosina 1999–2000 31,85 prosenttia. Määritellyt kastit ja heimot () muodostavat väestöstä 28,6 prosenttia (kastit) ja 5,8 prosenttia (heimot) maaseutualueilla, ja vastaavasti 19,9 ja 1,5 prosenttia kaupunkialueilla.


title: Länsi-Bengali

text: Rikosaste osavaltiossa oli 82,6 sataa tuhatta henkeä kohti vuonna 2004, noin puolet kansallisesta keskiarvosta. Länsi-Bengalissa tehdään suhteellisesti neljänneksi vähiten rikoksia Intian 32 osavaltion ja territorion joukossa. Naisiin kohdistuvissa rikoksissa osavaltion rikosaste oli 7,1, kun taas kansallisesti 14,1. Länsi-Bengali on Intian ensimmäinen oman ihmisoikeuskomission perustanut osavaltio.


title: Länsi-Bengali

text: Bengalinkielisellä kirjallisuudella on rikas perinne, Länsi-Bengalissa ja Bangladeshissa. Erityisesti kansankirjallisuuden perinne Länsi-Bengalissa on pitkä, jonka osoittavat teokset kuten "Charyapada", "Mangalkavya", "Shreekrishna Kirtana", "Thakurmar Jhuli" sekä Gopal Bhariin liittyvät tarinat. 1800- ja 1900-luvuilla bengalinkielinen kirjallisuus modernisoitui Bankim Chandra Chattopadhyayn, Michael Madhusudan Duttin, Rabindranath Tagoren, Kazi Nazrul Islamin ja Sharat Chandra Chattopadhyayn teosten myötä.


title: Länsi-Bengali

text: Baul on Bengalin kansanmusiikin ainutlaatuinen perinne, johon ovat vaikuttaneet useat erilaiset uskonnolliset ja musiikilliset perinteet. Muita kansanmusiikin muotoja ovat Gombhira ja Bhawaiya. Kansanmusiikkia säestää Länsi-Bengalissa usein ektara, yksikielinen soitin. Osavaltiolla on myös perinteitä pohjoisintialaisen klassisen musiikin alalla. 1990-luvun alusta lähtien Länsi-Bengalissa on yleistynyt ja syntynyt useita uusia musiikillisia genrejä, kuten baulin ja jazzin fuusioita sekä nimellä "Jeebonmukhi Gaan" kutsuttu tyyli, jota edustavat muun muassa Kabir Suman ja yhtye Chandrabindu. Bengalilainen tanssi on saanuyt vaikutteita kansantanssista, eritysesti erilaisten heimojen tanssiperinteistä, sekä myös yleisemmästä Intialaisesta tanssiperinteestä. Länsi-Bengalissa harjoitetaan yhtä harvinaisen Chau-naamiotanssin kolmesta muodosta.


title: Länsi-Bengali

text: Tunnetut hindinkielisen elokuvateollisuuden filmit ovat Länsi-Bengalissa suosittuja, kuten myös osavaltion oman "Tollywoodiksi" nimetyn bengalinkielisen elokuvateollisuuden teokset. Bengali tunnetaan myös taide-elokuvistaan. Osavaltion pitkä elokuvaperinne on tuonut maailmankartalle useita kehuttuja ohjaajia, kuten Satyajit Rayn, Mrinal Senin ja Ritwik Ghatakin. Nykyisiä nimiä ovat muun muassa Buddhadev Dasgupta, Goutam Ghose, Aparna Sen ja Rituparno Ghosh.


title: Länsi-Bengali

text: Länsi-Bengalin perinteisiä suosikkiruokia ovat riisi ja kala, mikä on johtanut sanontaan "machhe bhate bangali", "kala ja riisi tekevät bengalilaisen". Bengalissa valmistetaan maitotuotteista perinteisiä makeisia, joihin kuuluvat "Rôshogolla", "Chômchôm", "Kalojam" ja useat "Pithen" laadut. Bengalin laajaan valikoimaan kalaruokalajeja kuuluu kiinteänä osana bengalilaisten suosikkikala hilsa. Suosittuja katuruokalajeja ovat beguni, Kati-kääryleet ja puchka. "Panta bhat", yön yli vedessä liotettu riisi, on perinteinen ruokalaji maaseudulla.


title: Länsi-Bengali

text: Bengalilaiset naiset käyttävät yleisesti saria ja salwar kameezia, jotka on usein suunniteltu paikallisten käytäntöjen mukaan. Myös miehet käyttävät usein perinteisiä asuja, kuten "kurtaa" yhdessä "dhotin" kanssa, erityisesti uskonnollisissa tilaisuuksissa. Kaupunkialueilla monet naiset ja miehet käyttävät länsimaisia vaatteita. Lokakuussa juhlittava Durga Puja on Länsi-Bengalin suosituin festivaali. Pôila Boishakh (bengalilainen uusivuosi), Ratha Yatra, Dolyatra, Nobanno, "Poush parbon" (Poushin eli bengalilaisen kalenterin 9. kuukauden festivaali), joulu, Eid ul-Fitr ja Eid ul-Adha ovat muita merkittäviä juhlia. Buddha Purnima, jota julhitaan Gautama Buddhan syntymäpäivän kunniaksi, on yksi merkittävimmistä buddhalaisista festivaaleista, kun taas joulua ("Bôŗodin", "Suuri päivä" bengaliksi) juhlii osavaltion kristitty vähemmistö. Länsi-Bengali on useiden tunnettujen uskonnollisten oppineiden, kuten Sri Chaitanyan, Sri Ramakrishnan ja Swami Vivekanandan syntypaikka.


title: Länsi-Bengali

text: Länsi-Bengalin kouluja hoitavat osavaltio tai yksityiset tahot, joihin kuuluu myös uskonnollisia järjestöjä. Opetus tapahtuu pääasiassa englanniksi tai bengaliksi, tosin myös hindiä ja urdua käytetään. Toisen asteen oppilaitokset noudattavat "Council for the Indian School Certificate Examinationsin", "Central Board for Secondary Educationin" tai "West Bengal Board of Secondary Educationin" opetusohjelmia. "10+2+3 -suunnitelman" mukaan toisen asteen jälkeen oppilaat tyypillisesti käyvät kahden vuoden "junior collegen", esi-yliopiston, tai siirtyvät "West Bengal Council of Higher Secondary Educationin" tai muun keskuslautakunnan hallinoimaan korkeamman asteen oppilaitokseen. Opiskelijat valitsevat yhden kolmesta linjasta: vapaat taiteet, kauppa tai tiede. Suoritettuaan vaaditut kurssit opiskelijat voivat jatkaa "general degree" tai "professional degree" -tutkinto-ohjelmilla.


title: Länsi-Bengali

text: Länsi-Bengalissa on kahdeksantoista yliopistoa. Kalkutan yliopisto on yksi Intian vanhimmista ja suurimmista yliopistoista. Bengal Engineering & Science University sekä Jadavpurin yliopisto ovat arvostettuja teknillisiä oppilaitoksia. Osavaltiossa on useita kansallisesti tärkeitä korkeakouluja, kuten Indian Institute of Technology Kharagpur, Indian Institute of Management Calcutta, Saha Institute of Nuclear Physics, Asiatic Society, Indian Statistical Institute ja Marine Engineering and Research Institute.


title: Länsi-Bengali

text: Vuonna 2005 Länsi-Bengalissa julkaistiin 559 sanomalehteä, joista 430 oli bengalinkielisiä. Kalkutassa julkaistava "Ananda Bazar Patrika" on 1 130 167 kappaleen päivittäisellä painoksellaan Intian suurin alueellisella kielellä painettu (kertapainoksinen) sanomalehti. Muita merkittäviä bengalinkielisiä sanomalehtiä ovat "Aajkaal", "Bartaman", "Sangbad Pratidin" ja "Ganashakti". "The Telegraph", "The Statesman", "Asian Age", "Hindustan Times" ja "The Times of India" ovat englanniksi julkaistavia lehtiä. Myös hindiksi, gudžaratiksi, orijaksi, urduksi, pandžabiksi ja nepaliksi painettavilla lehdillä on oma lukijakuntansa Länsi-Bengalissa.


title: Länsi-Bengali

text: Durdarshan on osavaltion julkinen televisiokanava. Länsi-Bengalissa on saatavilla valikoima bengalin, nepalin, hindin ja englanninkielisiä sekä kansainvälisiä kanavia kaapelitelevision välityksellä. 24-tunnin bengalinkielisiä uutiskanavia ovat STAR Ananda ja Kolkata TV. All India Radio on julkinen radioasema, yksityisiä FM-asemia on vain kaupungeissa. BSNL, Reliance Infocomm, Tata Indicom, Hutch ja Airtel ovat osavaltiossa toimivia matkapuhelinoperaattoreita. Laajakaista on saatavilla muutamissa kaupungeissa julkisen BSNL:n ja yksityisten yhtiöiden toimittamana.


title: Hadrianus I

text: Hadrianus I (k. 25. joulukuuta 795) oli paavina 9. helmikuuta 772 – 25. joulukuuta 795. Langobardien kuningas Desiderius valloitti paavien hallitseman alueen Hadrianuksen virkakauden alussa. Hadrianus pyysi apua frankkikuningas Kaarle Suurelta, joka saapui Italiaan suuren armeijan kanssa. Kaarle Suuri valloitti langobardien pääkaupungin Pavian ja otti itselleen langobardien kuninkaan arvonimen. Paavi sai tyytyä Rooman herttuakuntaan ja Ravennan eksarkaattiin liitettyihin alueisiin.


title: Hadrianus I

text: Hadrianuksen hallintokausi oli siihenastisista paaveista toiseksi pisin. Ainoastaan Pyhän Pietarin virkakausi oli ollut pidempi. Vasta Pius VI ohitti Hadrianuksen virkaiän pituudessa.


title: Kurt Georg Kiesinger

text: Kurt Georg Kiesinger (6. huhtikuuta 1904 Ebingen – 9. maaliskuuta 1988 Tübingen) oli saksalainen konservatiivipoliitikko ja Saksan liittokansleri vuosina 1966–1969.


title: Kurt Georg Kiesinger

text: Kiesinger opiskeli lakimieheksi Berliinissä. Hän liittyi Saksan kansallissosialistiseen työväenpuolueeseen (NSDAP) sen tultua valtaan vuonna 1933 ja työskenteli Saksan ulkoministeriön radioprogandaosastolla sekä propagandaministeriössä. Toisen maailmansodan jälkeen Kiesinger oli muutamia kuukausia internoituna Ludwigsburgin leirillä kunnes hänet vapautettiin.


title: Kurt Georg Kiesinger

text: Kiesinger liittyi kristillisdemokraattiseen puolueeseen (CDU), oli ehdokkaana ensimmäisissä sodan jälkeisissä vaaleissa ja tuli valituksi parlamenttiin. Hänet valittiin Baden-Württembergin pääministeriksi vuosiksi 1958–1966. Kiesinger toimi liittopäivien puhemiehenä vuosina 1962–1963.


title: Kurt Georg Kiesinger

text: Suuren kokoomushallituksen kansleriksi Kiesinger valittiin Ludwig Erhardin tilalle joulukuussa 1966. Hallituksessa hän tuli tunnetuksi yhteistyöstä sosiaalidemokraattien (SPD) johtajan Willy Brandtin kanssa. Enemmistöparlamentarismissa harvinainen päävastustajien CDU:n ja SPD:n yhteishallitus muodostettiin talousongelmien ratkaisemiseksi. Seuraavan kerran samaa kokeiltiin Angela Merkelin hallitusta muodostettaessa vuonna 2005.


title: Kurt Georg Kiesinger

text: Kiesingerin hallitus solmi diplomaattiset suhteet Tšekkoslovakian, Romanian ja Jugoslavian kanssa. Kiesingeriä arvosteltiin natsimenneisyytensä vuoksi vuonna 1968, kun Beate Klarsfeld löi häntä julkisesti kasvoille nimittäen häntä natsiksi.


title: Kurt Georg Kiesinger

text: Vuoden 1969 liittopäivävaaleissa SPD muodosti vasemmistokoalition liberaalien vapaiden demokraattien (FDP) kanssa, lopettaen keskeyttämättömän kristillisdemokraattisten kanslerien sarjan sodan jälkeisessä Saksassa. Kiesingerin seuraajaksi kansleriksi valittiin Willy Brandt.


title: Kurt Georg Kiesinger

text: Kiesinger kuoli Tübingenissä, Saksan liittotasavallan silloisessa länsiosassa.


title: Perhonjoki

text: Perhonjoki on Perhonjoen vesistön noin 150 kilometriä pitkä laskujoki Keski-Pohjanmaalla. Aiemmin Perhonjoesta on käytetty nimitystä "Vetelinjoki", ja se on edelleen rinnakkaisnimityksenä joelle.


title: Perhonjoki

text: Perhonjoki saa alkunsa Suomenselältä Perhon, Kyyjärven ja Kivijärven kuntien rajalla olevista pienistä järvistä. Joki laskee latva-alueiltaan Perhon kunnan läpi Vetelin Haapajärveen, josta edelleen Kaustisen kautta Kruunupyyn kunnassa sijaitsevaan Perhonjoen keskiosan järviryhmään. Sieltä joki laskee Perämereen Kokkolan pohjoispuolitse. Kokkolan kohdalla Perhonjoki on jo melko leveä ja matala joki.


title: Perhonjoki

text: Perhonjoen vesistön valuma-alue on noin 2 550 km², josta peltoa noin 10 % ja suota noin 41 % ja loput pääosin metsää. Suurimmat Perhonjoen sivujoet ovat Halsuanjoki, Köyhäjoki ja Ullavanjoki.


title: Perhonjoki

text: Valtiovallan tukemista koskenperkaustöistä suurimmat toteutettiin Perhonjoella 1860-luvulla Perhossa ja koko jokialueella 1930-, 1960- ja 1970-luvuilla. Pohjanmaan joille tyypillisen tulvimisen ehkäisemiseksi on Perhonjoen yläosalle rakennettu Patanan, Vissaveden ja Venetjoen tekojärvet ja Perhonjoen keskiosan järviryhmää on korotettu padottamalla.


title: Perhonjoki

text: Pääuomaan on rakennettu kaksi voimalaitosta, joista Pirttikosken voimalaitos jo vuonna 1925. Kaitforsin voimalaitos valmistui vuonna 1983, noin 30 kilometrin päähän jokisuulta. Veden voimaa on hyödynnetty jo aikaisemminkin: vanhimmat olemassa olevat tiedot vesisahasta tai sahamyllystä ovat vuodelta 1621. Perhonjoen alueella oli enimmillään yli 120 myllyä 1800-luvulla.


title: Perhonjoki

text:
Perhonjoessa on hyvin rikas särkikalakanta, ja se on keväisin oiva paikka säyneen kalastajille. Perhonjoki on myös tunnettu isoista hauista.
Kalastuslupia joen alaosaan voi ostaa Intersportista tai Sipolanpolun bigfish.fi kaupasta. Luvan hinta vuonna 2013 on 30 euroa. Kaustisen kalastuskunta myy lohi- ym. lupia omalle alueelleen.


title: Immortal

text: Immortal on Norjan Bergenistä kotoisin oleva black metal -yhtye, jonka perustivat laulaja-basisti Abbath Doom Occulta ja kitaristi Demonaz Doom Occulta vuonna 1988. Yhtyeen nimi oli aluksi "Amputation" mutta on vuodesta 1991 toiminut nykyisellä nimellään.


title: Immortal

text: Maaliskuussa 2015 keulahahmo Abbath ilmoitti laittavansa yhtyeen jäihin ja lähtevänsä soolouralle. Jäljelle jääneet jäsenet Demonaz ja Horgh kertoivat syksyllä 2015 Immortalin jatkavan ja tekevän uutta musiikkia ilman Abbathia.


title: Immortal

text: Immortal aloittaa järjestyksessään yhdeksännen studioalbuminsa äänitykset tammikuussa 2017.


title: Immortal

text: Yhtye aloitti vuonna 1988 nimellä Amputation. Kokoonpanossa oli Demonaz (kitara), Abbath (basso, laulu), Armagedda (rummut) ja Jorn Tunsberg (kitara). Levytyssopimuksen yhtye sai kolmannen demonauhan jälkeen, jossa tyyli vaihtui death metalista black metaliin.


title: Immortal

text: Vähitellen Immortal sai lisää mainetta UG-piireissä. Ensimmäiset edelleen hyvin tunnetut levyt julkaistiin ranskalaisen Osmose-yhtiön kautta. Toisin kuin monien black metal -yhtyeiden kohdalla, Immortalin kappaleiden sanoitukset eivät liittyneet juurikaan satanismiin vaan erilaisiin synkkiin fantasiateemoihin ja Demonazin ja Abbathin mielikuvitusmaahan, jonka nimi on Blashyrkh. Myös yhtyeen jäsenten kasvoissaan käyttämä maski (corpse paint) tuo mieleen ennemmin rock-yhtye KISSin kuin muiden black metal -yhtyeiden käyttämät maskit. Abbath ja Demonaz olivat yhteydessä Norjan pahamaineiseen black metal -yhteisöön, mutta he eivät tiettävästi osallistuneet veritöihin tai muuhun rikolliseen toimintaan.


title: Immortal

text: Vuosina 1993 ja 1995 julkaistiin kuuluisat levyt "Pure Holocaust" ja "Battles in the North". Näillä levyillä soittivat vain Demonaz ja Abbath. Tämä oli mahdollista, koska Abbath osasi soittaa myös rumpuja tyydyttävästi. "Pure Holocaust"-levyn kannessa oleva Erik ei soita kyseisellä levyllä mitään - hän oli mukana vain kahden esiintymisen ajan rumpalina ja oli paikalla kun valokuva otettiin. Immortalin musiikki ei ollut kovin melodista, mutta he onnistuivat hiomaan huippuunsa oman intensiivisen tyylinsä, joka erotti heidät muiden black metal -yhtyeiden joukosta.


title: Immortal

text: Pysyvän rumpalin löytäminen oli vaikeaa, mutta lopulta vuonna 1996 alkoi yhteistyö Horghin kanssa. Seuraavana vuonna Demonaz joutui lopettamaan kitaransoiton hänen käteensä tulleiden vakavien hermosto-ongelmien vuoksi. Viimeinen levy, jolla hän soittaa on "Blizzard Beasts" (1997). Demonaz jatkoi kuitenkin yhtyeen sanoitusten kirjoittajana, ja Abbath siirtyi kitaraan (jota hän oli soittanut toisinaan jo aiemmilla levyillä). Yhtye julkaisi vuosina 1998, 2000 ja 2002 arvostetut albumit "At the Heart of Winter", "Damned in Black" ja "Sons of Northern Darkness", joissa kahteen viimeksi mainittuun oli bassoa soittamaan löydetty uusi mies, Iscariah. Levyistä viimeinen julkaistiin saksalaisen Nuclear Blast -yhtiön kautta. Näiden viimeisten levyjen tyyli oli palannut hieman aiempaa lähemmäksi 1980-luvun thrash metalia menettämättä kuitenkaan tiettyjä black metalille tyypillisiä piirteitä ja Immortalin omaa persoonallista otetta. Abbath sanoi, ettei hän kuuntele uutta musiikkia, vaan hakee inspiraationsa vanhemmilta yhtyeiltä.


title: Immortal

text: Menestyksestä huolimatta Immortalin jäsenet päättivät lopettaa yhtyeen toiminnan kesällä 2003 "henkilökohtaisista syistä".


title: Immortal

text:
Keväällä 2006 laulaja Abbath kuitenkin ilmoitti haastattelussa haluavansa herättää Immortalin henkiin vielä kerran ja tehdä selväksi että Abbathin yhtye nimeltä I on eri asia kuin Immortal. Hän kertoo vielä, että yhtye on saanut seuraavat 7 kappaletta valmiiksi ja että he tekevät uuden levyn.
Abbath ilmoittaa haastattelussa myös puhuneensa Horghin kanssa Immortalin paluusta. Horghilla tosin on talo rakenteilla Norjassa ja toinen projekti nimeltä Hypocrisy, mikä ei kuitenkaan tarkoita etteikö Horgh voisi alkaa soittaa uudelleen Immortalissa.


title: Immortal

text: Immortal teki paluun Oslossa järjestetyillä Inferno-festivaaleilla. Yhtye käväisi myös vuoden 2007 kesällä esiintymässä Suomessa, Tuska-festivaaleille. Kyseinen esiintyminen oli Immortalin ensimmäinen esiintyminen Suomessa bändin uran aikana ja sai positiivista arvostelua osakseen. Bändi kävi Suomessa uudelleen vuonna 2009 ja esiintyi tuolloin niin ikään Tuska Open Air Metal Festivaaleilla.


title: Immortal

text: Yhtyeen toistaiseksi viimeisin studioalbumi All Shall Fall julkaistiin 25. syyskuuta 2009.


title: Immortal

text: Maaliskuussa 2015 Abbath ilmoitti laittavansa Immortalin jäihin ja keskittyvänsä soolouraan. Elokuussa 2015 Immortal kuitenkin ilmoitti ettei yhtye "koskaan lopettanut" vaan aikoo jatkaa musiikin tekemistä ilman Abbathia. Näin ollen hänen paikkansa ottaa yhtyeen alkuperäinen kitaristi, perustajajäsen ja sanoittaja Demonaz. Uuden studioalbumin nauhoitukset on määrä aloittaa vuoden 2017 alussa.


title: Immortal

text: Immortalin sanoitukset perustuvat Abbathin ja Demonazin luomaan mielikuvitusmaailmaan nimeltä "Blashyrkh," jonka sanotaan olevan demoneiden taistelukenttä. Ajatus tähän syntyi kun nuoret Immortalin jäsenet tunsivat olonsa eristäytyneeksi asuessaan Bergenissä, ja he halusivat näin kuvailla tuntemuksiaan. Tästä syystä Immortalin sanoituksissa käsitellään aina vuoria, talvea, kylmyyttä ja metsiä. Sanoituksia kirjoittaessaan Demonaz hakee usein inspiraatiota Norjan maisemista pitkillä kävelyretkillä. Toisin kuin useimmilla black metal-yhtyeillä, sanoituksissa ei käsitellä satanismia tai kristinuskon vastaisuutta.Studioalbumit


title: Immortal

text: EPt


title: Immortal

text: Demot


title: Immortal

text: Splitit


title: Immortal

text: Videografia


title: Immortal

text: Musiikkivideot


title: Suomenselkä

text: Suomenselkä on Sisä-Suomessa sijaitseva vedenjakajaseutu. Se erottaa Perämereen laskevien Pohjanmaan jokien valuma-alueet Järvi-Suomen vesistöjen valuma-alueista lounas-koillis-suuntaisesti. Suomenselkä on myös yksi Suomen maisemamaakunnista.


title: Suomenselkä

text: Suomenselkä ei ole maantieteellisesti selkeästi rajattu, mutta melko yhtenäinen. Siihen luokitellaan kuuluvaksi Pohjanlahteen laskevien jokien ja Järvi-Suomen väliin jäävä alue, joka ulottuu siis teoriassa Jalasjärven ja Parkanon seudulta Oulujärven rantamaisemiin ja Maanselän länsireunaan asti. Salamajärven kansallispuisto luokitellaan virallisesti kuuluvaksi Suomenselän alueeseen. Maanselkä on täten siis Suomenselän itäinen jatke, joka ulottuu Kuhmoon ja Nurmekseen asti. Suomenselkä erottaa Kymijoen vesistön Saarijärven reitin Pohjanmaan rannikkovesistöstä ja muodostaa lounas-koillissuuntaisesti jatkuvan alueen.


title: Suomenselkä

text: Etelä-, Keski- ja Pohjois-Pohjanmaan maakuntien rajat Pirkanmaata ja Keski-Suomea vastaan kulkevat pääosin juuri Suomenselällä.


title: Suomenselkä

text: Suomenselkää luonnehditaan usein karuksi ja laakeaksi alueeksi. Maaston suhteelliset korkeuserot jäävät yleensä alle 20 metriin. Metsämaat Suomenselän alueella ovat pääosin karuja puolukkatyypin männikkökankaita. Alueelle on tyypillistä myös soiden huomattava runsaus. Täten Suomenselällä on paljon lakka- ja karpalosoita. Alueen vallitseva maalaji on moreeni. Suomenselkää on myös nimitetty "Lapin sormeksi" runsaslumisten talvien ja ympäröiviä alueita heikompien kasvien menestysmahdollisuuksien vuoksi. Suomenselkä tarjoaa eläinlajeille vaellusreitin idästä eteläiseen Suomeen ja rajoittuu idässä Maanselkään.


title: Suomenselkä

text: Suomenselkä on keskimäärin muuta maata harvempaan asutettua seutua, ja paikkakunnista suurin osa on rakenteeltaan maatalousvaltaisia. Myös turismi ja kaupankäynti on osassa kunnista merkittävää. Joissain kunnissa on pienteollisuutta ja teollisuusyhtiöitä, ja Pohjois-Pohjanmaan laajat turvesuot ovat mahdollistaneet turvevoimateollisuuden.


title: Suomenselkä

text: Seuraavat kunnat kuuluvat epävirallisesti Suomenselän alueeseen maastollisesti ainakin osittain kartastojen ja aineistojen perusteella. Suomenselkä käsittää alueita kaikkiaan Pirkanmaan, Etelä-Pohjanmaan, Keski-Suomen, Keski-Pohjanmaan sekä Pohjois-Pohjanmaan maakunnista. Kaupunkinimitystä käyttävät kunnat on lihavoitu. Kuntia on 31.


title: Suomenselkä

text: Kantatie 75:tä voidaan pitää taas yhtenä Maanselän merkittävänä liikenneväylänä, joka toimii 77-tien jatkeena Siilinjärveltä itään päin. 77 on osa Sinistä tietä.


title: Suomenselkä

text: Kantatie 66:n varrella on erittäin hyvin alueen monimuotoisesta luonnosta kertovat Torisevan rotkojärvet. Alueen suoluonnosta esimerkkinä mainittakoon Salamajärven kansallispuisto, joka sijaitsee Perhon, Kinnulan ja Kivijärven kunnissa. Alueen luonto tarjoaa paljon nähtävää ja joissain Suomenselän kunnissa on paljon myös kulttuurinähtävyyksiä kuten Haapamäen höyryveturipuisto Keuruulla. Lisäksi Suomen suurimmaksi mainittu Tuurin kyläkauppa Töysässä sijaitsee läntisellä Suomenselällä.


title: Suomenselkä

text: Suomenselkä on vakiintunut melko hyvin Suomen maantieteelliseen nimistöön, ja se on omaksuttu melko laajasti. Yleisesti puhutaan Suomenselän seudusta, ja Suomenselällä kunnat ovat ottaneet sen nimistöönsä kuvaamaan maantieteellistä sijaintiaan. Erityisesti Ähtärin ja Alajärven seudulla sekä Perhon ja Kinnulan seudulla on käytetty nimeä aktiivisesti. Lisäksi Virroilla ilmestyy sanomalehti nimeltään "Suomenselän Sanomat" ja on olemassa "Suomenselän Lintutieteellinen Yhdistys" ja nimeä on laajalti käytetty kunta- ja koulutusyhtymien yhdysnimenä.


title: Padania

text: Padania on nimitys, jolla Pohjoisen liitto -niminen italialainen puolue kutsuu Pohjois-Italiaa. Pohjoisen liitto pyrkii saavuttamaan suuremman itsehallinnon Italian alueille ja etenkin erottamaan vauraan pohjoisosan köyhemmästä etelästä. Nimi juontuu Pojoen latinankielisestä nimestä. Pohjoisen liitto julisti alueen itsenäiseksi muutama vuosi sitten, mutta tällä ei ollut muuta kuin symbolista arvoa.


title: Padania

text: Pojoki on latinaksi "Padus", ja tästä johtuu Pojoen laakson nimi Padania. Tätä nimeä käytettiin kuitenkin harvoin, ja jokilaakso oli yleensä "Val Padana". Pojoen laakso oli varhaisen antiikin aikana gallialaisten kelttien asuttama, toisin kuin varsinainen Italian niemimaa, jossa puhuttiin itaalisia kieliä. Laajentuessaan Rooman valtakunta valloitti Alppien eteläpuolisen alueen, josta tuli provinssi nimellä Gallia Cisalpina, sitä asuttaneiden cisalppisten eli Alppien tämänpuolisten gallien mukaan. Tasavallan ajan lopussa Rooma liitti Gallia Cisalpinan Italian provinssiin, tuohon asti niitä oli erottanut Rubikonjoki.


title: Padania

text: Alueesta tuli osa italialaista kulttuuria, ja kelttiläisestä alkuperästään huolimatta väestö puhui latinaa ja italialaistui. Keskiajalla latinan muuttuessa romaanisiksi kieliksi, syntyi Alppien eteläpuolelle italian kieli. Eri osiin kehittyneet italian murteet, tai alueelliset kielet, erosivat paljon toisistaan. Jonkinlaisia pääryhmiä olivat pohjoisitalia ja eteläitalia sekä niiden välille jäävä toscana. Nämä jakautuivat edelleen alamurteisiin. Pohjoisitalian murteet käsittivät pääasiallisesti saman alueen kuin antiikin Gallia Cisalpina, ja tätä onkin usein pidetty hyvänä määritelmänä Padanian alueelle.


title: Padania

text: Ranskan vallankumouksen jälkeen 1790-luvulla ranskalaiset vallankumousta levittäessään valloittivat Italian. Pohjois-Italiaan perustettiin Pojoen kahden puolen kaksi valtiota: Cispadaaninen tasavalta ja Transpadaaninen tasavalta. Nämä yhdistettiin pian, ei kuitenkaan Padaaniseksi vaan Cisalppiseksi tasavallaksi. Tämäkään ei kestänyt kovin pitkään ranskalaisten jälleen yhdistäessä alueita.


title: Padania

text: Italian kuningaskunta syntyi 1860-luvun loppupuolella. Italian yhdistyessä myös kieli pyrittiin yhdistämään, ja alueelliset murteet ovat tästä lähtien jääneet taka-alalle. Italian yhdistyminen kohotti myös kaikkialla maassa kansallistunnetta, ja yhtenäistä Italiaa kannatettiin voimakkaasti myös Pohjois-Italiassa.


title: Padania

text: Nimi Padania tuli käyttöön 1960-luvulla, kun sitä alettiin käyttää Gallia Cisalpinan alueesta eli Pohjois-Italiasta. Jo noihin aikoihin Pohjois-Italiassa ilmeni kasvavaa tyytymättömyyttä Italian valtion toimintaa, erityisesti keskusvaltaa ja korruptiota, kohtaan. Pohjoisessa pidettiin myös vääränä, että se joutui rikkaana ja teollisesti kehittyneenä alueena tukemaan köyhää ja kehittymätöntä Etelä-Italiaa. Erilaisen suhtautumisen valtionhallintoon sanotaan erottavan Italian pohjoista ja etelää, siten että pohjoisessa suosittaisiin enemmän alueellista itsehallintoa. Pohjoisen liiton mukaan tämä on tärkeä ero, ja se lukee omaan näkemykseensä Padaniasta usein kaikki ne Italian alueet, joissa näin ajatellaan. Tähän Pohjoisen liiton Padaniaan kuuluu perinteisen kielitieteellisen määritelmän kahdeksan pohjoisimman alueen lisäksi myös kolme eteläisempää aluetta, Toscana, Marche ja Umbria. Näin määritellen Padaniaan kuuluisi noin puolet Italiasta.


title: Padania

text: Pohjoisen tyytymättömyys alkoi löytää poliittisia kanavia Pohjoisen liiton syntyessä 1980-luvulla. Tuolloin se oli vielä alueellinen puolue Lombardiassa ja nimeltään Lombardian Liitto, 1100-luvulla keisaria vastaan nousseen kaupunkivaltioiden liittouman mukaan. Vuosikymmenen kuluessa liitto alkoi saada suosiota muuallakin pohjoisessa ja siitä tuli Pohjoisen liitto. Puolue otti 1990-luvun alussa nimen Padania laajaan käyttöön ja alkoi vaatia itsenäisyyttä. Sen kannatus oli korkeimmillaan 1996, jolloin se oli kahdeksan pohjoisen alueen suurin puolue ja sai koko Italian äänistä noin 10 %. Kannatus on laskenut tämän jälkeen ja on nykyään useimmilla pohjoisen alueilla vain muutamia prosentteja. Korkein kannatus puolueella on edelleen Lombardiassa ja Venetossa. On vaikeaa sanoa, kuinka suuri osa Pohjoisen liiton äänestäjistä itse asiassa kannattaa Padanian itsenäisyyttä, mutta todennäköisesti ainakin täyden itsenäisyyden kannattajia ovat vain harvat. Toisaalta erityisesti Pojoen pohjoispuolella enemmistö kannattaa Italian muuttamista liittovaltioksi keskusjohtoisen sijaan.


title: Irenaeus

text: Irenaeus (joskus myös Irenaeos tai Irenaios, ) (noin 130–202) oli Lugdunumin, nykyisen Lyonin, piispa Ranskassa. Hänen kirjoituksensa olivat merkittäviä varhaisen kristillisen teologian kehityksessä. Hänet tunnettiin erityisesti gnostilaisuuden vastustajana.


title: Irenaeus

text: Irenaeus lasketaan yhdeksi kirkkoisistä. Hän oli Polykarpoksen oppilas, Polykarpos puolestaan evankelista Johanneksen oppilas. Irenaeusta pidetään pyhimyksenä sekä katolisessa että ortodoksisessa kirkossa. Hänen muistopäivänsä on 28. kesäkuuta.


title: Irenaeus

text: Irenaeus on todennäköisesti ollut kreikkalainen ja kotoisin Polykarpoksen kotikaupungista Smyrnasta. Hänet kasvatettiin kristityssä kodissa sen sijaan että hän olisi kääntynyt aikuisena, ja tämä saattaa selittää hänen tiukan oikeaoppisen ajatusmaailmansa. Irenaeus oli yksi ensimmäisistä kristityistä kirjoittajista, joka käytti käsitettä ”apostolinen suksessio” (apostolinen seuranto) puolustaessaan omaa asemaansa.


title: Irenaeus

text: Iranaeus tunnetaan Lyonin toisena piispana, vaikkakaan ei ole todisteita siitä, että hän olisi koskaan hoitanut varsinaisia piispan tehtäviä. Hän muutti tuntemattomasta syystä Lyoniin, jossa hänestä tuli seurakunnan presbyteeri. Ensimmäinen piispa Pothinus kärsi marttyyrikuoleman noin vuonna 177 Marcus Aureliuksen toimeenpanemien vainojen aikana. Samaan aikaan Irenaeus oli vierailemassa Roomassa.


title: Irenaeus

text: Irenaeus muistetaan itsekin marttyyrinä, mutta hänen kuolintavastaan ei ole tietoa. Hänet surmattiin todennäköisesti pian kolmannen vuosisadan alussa. Hänet haudattiin Pyhän Johanneksen kirkon alle Lyoniin. Kirkko nimettiin myöhemmin uudelleen Pyhän Irenaeuksen kirkoksi. Kalvinistiset hugenotit tuhosivat hänen hautansa ja jäänteensä vuonna 1562. Myös Leonardo da Vincin, Johannes Keplerin ja monen muun maalliset jäännökset tuhoutuivat tuon ajan uskonsodissa.


title: Irenaeus

text: Irenaeus kirjoitti lukuisia teoksia, niistä merkittävin säilynyt teos on viisiosainen "Harhaoppeja vastaan" ("Adversus Haereses") eli "Niin kutsutun gnosiksen tunnistamisesta ja kukistamisesta". Sen alkuperäisestä kreikankielisestä tekstistä on säilynyt ainoastaan katkelmia, mutta siitä on säilynyt kokonaisia latinankielisiä käännöksiä, jotka on tehty pian kreikankielisen version julkaisun jälkeen. Teoksen kirjoista IV ja V on säilynyt myös armeniankielisiä käännöksiä.


title: Irenaeus

text: "Harhaoppeja vastaan" oli tarkoitettu vastustamaan erilaisia gnostilaisia ryhmiä. Teos oli parhaiten säilynyt kuvaus gnostilaisuudesta ennen Nag Hammadin kirjaston löytymistä vuonna 1945.


title: Irenaeus

text: Toinen kokonaan säilynyt teos on "Epideksis", jossa Irenaeus pyrkii osoittamaan muun muassa pitkien piispaluettelojen avulla, että apostolinen suksessio on kirkon perusta jo alkukirkon ajoista.


title: Irenaeus

text: Irenaeus lainaa suuresta osasta Uuden testamentin kaanonia, sekä kaanoniin kuulumattomia teoksia kuten "Klemensin kirjettä" ja "Hermaan paimenta". Hän ei kuitenkaan viittaa kertaakaan Kirjeeseen Filemonille, Toiseen Pietarin kirjeeseen, Kolmanteen Johanneksen kirjeeseen eikä Juudaksen kirjeeseen. Irenaeus oli ensimmäinen kristillinen kirjoittaja, joka luetteli neljä – ja vain ja ainoastaan neljä – evankeliumia, nykyiset kanonisoidut evankeliumit, jumalallisesti inspiroiduiksi. Tämä johtui mahdollisesti siitä, että harhaoppinen Markion oli julkaissut muokatun version Luukkaan evankeliumista ja julistanut sen ainoaksi ja oikeaksi evankeliumiksi.


title: Irenaeus

text: Irenaeuksen teologian ydinkohta oli Jumalan ykseys, vastakohtana gnostilaisten ajattelumaailmalle, jossa Jumala jaettiin useisiin Aioneihin, ja jossa tehtiin ero ”Ylemmän Jumalan” ja riivatun, maailman luoneen demiurgin välille. Irenaeus käytti Justinus Marttyyriltä perimäänsä Logos-teologiaa, mutta puhuu Pojasta ja Pyhästä Hengestä mieluummin ”Jumalan käsinä”. Hän katsoi, että Kristus teki näkymättömän Isän näkyväksi.


title: Irenaeus

text: Jumalan ykseyden painotus näkyy myös siinä, että Irenaeukselle koko pelastushistoria oli tiukasti yhtä. Hän muistutti, että Jumala loi maailman ja on valvonut sitä siitä lähtien. Kaikki tapahtunut on ollut osa hänen suunnitelmaansa. Suunnitelman olennaisena osana on kypsyminen: Ihmiskunta luotiin epäkypsäksi, ja Jumalan tarkoituksena oli, että hänen luotunsa kasvavat hänen mieleisikseen vasta pitkän ajan kuluessa. Näin Aadam ja Eeva luotiin ikään kuin lapsiksi. Syntiinlankeemus ei näin ollut kapinallinen teko, vaan lapsellinen temppu, jossa lapsi osoittaa haluaan kasvaa ennen aikojaan ja haluaa kaiken heti.


title: Irenaeus

text: Näin kaikki sen jälkeen tapahtunut on ollut osa Jumalan suunnitelmaa sille, kuinka ihmiskunta voisi toipua syntiinlankeemuksesta ja kasvaa ”aikuisiksi”. Jumala suunnitteli maailman vaikeaksi paikaksi, jossa ihmiset joutuvat tekemään moraalisia valintoja – vain näin he voivat kasvaa. Irenaeus vertaa kuolemaa valaaseen, joka nielaisi Joonan. Ainoastaan valaan vatsassa Joona kykeni kääntymään Jumalan puoleen ja tekemään hänen tahtonsa. Samoin kuolema ja kärsimys vaikuttavat pahoilta, mutta ilman niitä emme olisi koskaan tulleet tuntemaan Jumalaa.


title: Irenaeus

text: Pelastushistorian keskus on Jeesuksessa. Irenaeus uskoi, että Kristus olisi täytynyt lähettää joka tapauksessa, vaikka ihmiskunta ei olisikaan langennut. Lankeemus kuitenkin määritti Kristuksen roolin Vapahtajana. Hän näki Kristuksen uutena Aadamina, joka ”peruutti” järjestelmällisesti kaiken Aadamin tekemän. Siinä missä Aadam oli tottelematon puun hedelmää kohtaan, Kristus oli tottelevainen jopa kuolemalle puulla. Irenaeus oli ensimmäinen joka vertasi Eevaa ja Mariaa, tehden vastakkainasettelun ensin mainitun uskottomuuden ja viimeksi mainitun uskollisuuden välille. Sen lisäksi että Kristus perui Aadamin väärät teot, Irenaeus ajatteli hänen myös pyhittäneen koko ihmiselämän jumaluudellaan kulkiessaan ihmisenä lapsuudesta vanhuuteen. Tämän vuoksi Irenaeus joutui väittämään, että Kristus kuoli itse asiassa melko vanhalla iällä.


title: Irenaeus

text: Irenaeus katsoi näin ihmiskunnan pelastuksen tulevan siitä, että Jumala oli tullut lihaksi, ihmiseksi. Hän määritteli synnin palkaksi kuoleman ja viallisuuden. Jumala puolestaan on sekä kuolematon että viaton, ja pelkästään tullessaan ihmiseksi Kristus siirsi nuo ominaisuudet myös meihin. Irenaus katsoi Kristuksen sovitustyön siis tapahtuneen ennemminkin lihaksitulemisessa kuin ristiinnaulitsemisessa, vaikka ristiinnaulitseminen onkin oleellinen osa lihaksitulemista.


title: Pohjoisen liitto (Italia)

text: Pohjoisen liitto (, LN, koko nimi "Lega Nord per l’Indipendenza della Padania" ”Pohjoinen liitto Padanian itsenäisyyden puolesta”) on italialainen puolue. Puoluetta johtaa Matteo Salvini. Puolue on vuodesta 1996 ajanut "Padaniaksi" kutsutun Italian pohjoisosan suurempaa autonomiaa ja taloudellista vapautta köyhemmästä etelästä. Vuodesta 2013 puoluetta johtanut Salvini on pyrkinyt saamaan puolueelle kannatusta myös muualta Italiasta keskittymällä maahanmuuton ja Euroopan unionin vastustamiseen.


title: Pohjoisen liitto (Italia)

text: Puolue on sosiaalisesti konservatiivinen muun muassa abortin ja eutanasian suhteen. Se kannattaa veronalennuksia etenkin perheille ja pienyrityksille, mutta on ajoittain kriittinen suuryrityksiä kohtaan. Puolue on kriittinen maahanmuuttoa kohtaan, ja etenkin muslimimaahanmuuttajia kohtaan ja haluaa suojella "juutalais-kristillistä identiteettiä." Euroopan unioniin se suhtautuu skeptisesti ja oli Partito della Rifondazione Comunista -puolueen kanssa ainoa, joka äänesti EU:n perustuslakia vastaan. Puolue kannattaa vahvemmin ympäristönsuojelua kuin oikeistopuolueet yleensä. Se ei myöskään ole kovin USA-henkinen, vaan vastusti vuoden 1991 Persianlahden sotaa ja NATOn hyökkäystä Serbiaan ja Kosovoon 1999.


title: Pohjoisen liitto (Italia)

text: Lega Nordin jäsenet ovat kuuluneet europarlamentissa muun muassa vihreiden muodostamaan ryhmään, 1994–1997 liberaalidemokraattien ryhmään, vuosina 2007–2009 Unioni kansakuntien Euroopan puolesta -ryhmään ja vuodesta 2009 Vapaa ja demokraattinen Eurooppa -ryhmään. Vuonna 2015 Lega Nordin europarlamentaarikot siirtyivät uuteen Kansakuntien ja vapauden Eurooppa -ryhmään.


title: Pohjoisen liitto (Italia)

text: Alkuvuodesta 2010 kymmeniä entisiä puolueen kannattajia vastaan nostettiin Veronassa syytteet aseellisen ryhmän muodostamisesta. Syytteen mukaan 1990-luvun puolivälissä muodostettu "Padanian kansalliskaarti" oli "luonteeltaan sotilaallinen organisaatio, joka suunnitteli vastarintaa ja eroamista Italiasta aseellisen taistelun keinoin."


title: Pohjoisen liitto (Italia)

text: Puolueen tunnusväri on vihreä ja tunnus ympyröity kuusilehtinen.


title: Panssarikoulu

text: Panssarikoulu ("PSK", aik. "PsK") on Parolassa sijaitseva jalkaväen toimialakoulu, joka kouluttaa Suomen puolustusvoimien panssarijoukkojen upseereita, reserviupseereita ja muuta henkilökuntaa. Panssarikoulu perustettiin 2. huhtikuuta 1948. Valtakunnan suurimmasta aliupseerikoulusta on vuosien saatossa kehittynyt nykyaikainen mekanisoitujen ja panssarijoukkojen rauhan- ja sodanajan johtajia kouluttava jalkaväen toimialakoulu.


title: Panssarikoulu

text: Panssarikoulu sijaitsee Parolannummen varuskunnassa Panssariprikaatin yhteydessä, mutta kuuluu tammikuusta 2015 alkaen hallinnollisesti Maasotakoulun Koulutuskeskuksen alaisuuteen.


title: Panssarikoulu

text: Panssarikoululla koulutetaan valtaosa Panssariprikaatin upseerikokelaista ja tulevista reservin vänrikeistä panssarireserviupseerikursseilla, joita järjestetään kahdesti vuodessa. Kurssille valitaan oppilaita myös Karjalan ja Porin prikaateista. Kursseilla on noin 40–60 upseerioppilasta kaikkiaan kahdeksalla eri linjalla. Linjat ovat panssarijääkäri-, panssaritiedustelu-, panssarivaunu-, panssaripioneeri-, panssaritulenjohto-, panssari-ilmatorjunta-, panssariviestilinja sekä ELSO-linja.


title: Panssarikoulu

text: Kadettikurssin jalkaväkilinjan panssariopintosuunnalla opiskelevat kadetit koulutetaan Panssarikoulun Korkeakouluosastolla mekanisoitujen ja panssarijoukkojen tuleviksi kouluttajiksi ja sodan ajan joukkojen päällystöksi. Panssariopintosuunta opiskelee Panssarikoulussa sekä perusopintojen että sotatieteiden kandidaattiopintojen aikana noin puoli vuotta (20–21 opintoviikkoa). Opintosuunnan vahvuus on perusopinnoissa noin 20 ja kandidaattivaiheessa noin 15 kadettia. Sotatieteiden maisterin opinnoissa noin 10 kadettia opiskelee panssariopintosuunnalla vain 5 opintoviikon ajan.


title: Panssarikoulu

text: Panssarikoululla järjestetään lukuisia lyhyempiä opetustilaisuuksia kantahenkilökunnalle. Kertausharjoituksiin kutsutaan niin reservissä olevia panssarijoukkojen johtajia kuin heidän miehistöään. Koulun reserviupseerikurssit harjoittelevat vuosittain reserviläisistä koottuja joukkoja vastaan.


title: Panssarikoulu

text: Koulutusosastojen lisäksi Panssarikouluun kuului noin 15 hengen tutkimus- ja kehittämisosasto, joka suunnitteli ja johti suuren osan jalkaväen uusien ase- ja muiden järjestelmien kenttäkokeista sekä mekanisoitujen ja panssarijoukkojen pataljoona- ja komppaniatason taktiikan ja johtamisen tutkimuksesta. Tutkimus- ja kehitysosasto siirtyi tammikuussa 2015 osaksi Maavoimien tutkimuskeskusta.


title: Panssarikoulu

text: Koulun koulutus- ja kokeilutoimintaa tukevat esikunta sekä erilaista kalustoa sisältävät panssarivaunuhalli ja panssarivaunukoulutushalli.


title: Panssarikoulu

text: Koulun vuosipäivää juhlitaan 2.4.


title: Panssarikoulu

text: Panssarikoulun johtajina ovat toimineet mm.


title: Worcester

text: Worcester [ˈwʊstə] on Worcestershiren kreivikunnan pääkaupunki läntisessä Keski-Englannissa, Severnjoen varrella. Kaupungissa on noin 100 000 asukasta ja se on Worcestershiren suurin kaupunki. Worcesterin tuomiokirkolla on ollut keskeinen rooli kaupungin historiassa, ja sinne on haudattu muun muassa Juhana Maaton ja Walesin prinssi Arthur.


title: Worcester

text: Kirjallisten lähteiden perusteella tiedetään, että Worcesterissa oli asutusta jo ennen vuotta 680, ja "cester" sen nimessä viittaa roomalaiseen alkuperään. Vuonna 1086 paikalla oli linna, tuomiokirkko ja pieni kylä, joita ympäröi muuri ja syvä vallihauta. Severnjoessa oli kaupungin kohdalla kahlaamo vuoteen 1313 saakka, jolloin joen yli rakennettiin ensimmäinen silta.


title: Worcester

text: Keskiajalla Worcesterista tuli tärkeä villakaupunki, ja siellä on valmistettu hanskoja yhtäjaksoisesti 1200-luvulta saakka. Kaupunki muistetaan myös Worcesterin taistelusta 1651, jossa Kaarle II yritti ottaa vallan takaisin Cromwellin joukoilta, mutta epäonnistui ja joutui pakenemaan Ranskaan.


title: Worcester

text: Britannian vanhin sanomalehti "Berrow’s Worcester Journal" alkoi ilmestyä kaupungissa vuonna 1690. Vuonna 1751 John Wall perusti Worcesterin ensimmäisen posliinitehtaan, josta sai alkunsa kaupungin maineikas posliiniteollisuus. Worcester tunnetaan myös nimeään kantavasta worcesterkastikkeesta, käyttämällä monimutkaisesti valmistetusta maustekastikkeesta, jonka Lea & Perrins toivat markkinoille 1838.


title: Worcester

text: Vuonna 2000 kaupunki solmi Lahden kanssa yhteistyösopimuksen.


title: Klemens Aleksandrialainen

text: Klemens Aleksandrialainen (oikealta nimeltään Titus Flavius Clemens) (noin 150 – noin 215) oli Aleksandrian kirkon jäsen ja ensimmäinen varsinainen kristillinen filosofi. Hänet lasketaan kirkkoisien joukkoon.


title: Klemens Aleksandrialainen

text: Klemens oli kotoisin Ateenasta. Hänen kääntymisestä kristinuskoon ei ole tietoa, mutta kristityksi tulonsa jälkeen hän matkusti Etelä-Italiaan, Syyriaan ja Palestiinaan tapaamaan kristittyjä opettajia. Lopulta hän päätyi Aleksandriaan jonne hän asettui aloilleen. Aleksandriassa Klemens tapasi oppi-isänsä Pantainoksen, joka johti tunnettua Aleksandrian kateketiikkakoulua. Pantainos oli stoalaisuudesta kristityksi kääntynyt opettaja.


title: Klemens Aleksandrialainen

text: Pantainoksen kuoltua vähän ennen vuotta 200 Klemensistä tuli kateketiikkakoulun johtaja. Hän joutui kuitenkin lähtemään Aleksandriasta Septimius Severuksen toimeenpanemien vainojen (202 tai 203) aikana. Klemens toimi lyhyen aikaa Jerusalemin piispana kunnes muutti Kappadokiaan, jossa hän kuoli 215.


title: Klemens Aleksandrialainen

text: Klemensin kirjallinen työ on laaja. Hänen saamansa koulutuksen laatu näkyy siinä, että hän siteeraa jatkuvasti kreikkalaisen kirjallisuuden runoilijoita ja filosofeja. Lisäksi hän käsittelee arkeologiaa ja mytologiaa. Klemens tunsi kristillisen kirjallisuuden hyvin, ja hän viittaa kirjoissaan yli 1 500 kohtaan Vanhassa testamentissa ja liki 2000 kohtaan Uudessa testamentissa. "Stromateis"-teoksessaan hän yritti yhdistää toisiinsa kreikkalaista filosofiaa ja kristinuskoa. "Protreptikos"-teos oli kreikkalaiselle yleisölle suunnattu kehotus kääntyä kristinuskoon. "Paidagogos"-niminen teos käsittelee kristillistä moraalia.Klemens painotti hidasta hengellistä kypsymistä, joka seurasi ihmistä läpi elämän. Kaikki inhimilliseen elämään kuuluva, kuten koulu, avioliitto ja lapset, ovat tärkeää hengellisien kehityksen kannalta. Klemensin mukaan jokainen hetki - etenkin kodin arjessa - on täynnä jumalallista tarkoitusta.


title: Klemens Aleksandrialainen

text: Klemens kuvailee Jumalaa ajan ja paikan ulkopuolella olevaksi, minkä vuoksi ihmisen on mahdotonta kuvailla häntä. Tämän vuoksi Jumalan tarvitsi ilmestyä Jeesuksen kautta ihmisille, jotta ihmiset voisivat oppia tuntemaan hänet. Klemens on ensimmäinen joka esittää apofaattisen teologian, jolla hän pyrkii kuvailemaan Jumalaa. Apofaattisessa metodissa kuvaillaan mitä Jumala ei ole, ja siten pyritään rajaamaan tarkempaa tietoa Jumalasta. Hän kuitenkin käyttää Jumalasta termiä "semper major", aina suurempi, millä hän tarkoittaa että Jumala on aina jotain ihmisen luomaa käsitettä suurempi.


title: Panssariviestikomppania

text: Panssariviestikomppania (PsViestiK, ent. PsVK) on Panssariprikaatin (PsPr) viestiaselajiyksikkö. Se perustettiin samaan aikaan 5. Erillisen Viestikomppanian kanssa 1967 Parolannummelle Hattulan kuntaan. Kalustona ovat pääasiassa viestikeskusvarustellut MT-LB -panssarivaunut sekä panssaroimattomat radioautot.


title: Panssariviestikomppania

text:
Vuonna 1980 komppania sijaitsi rakennuksessa, jonka toisessa päädyssä majaili Panssaripioneerikomppania. Tämän rakennuksen naapureina sijaitsivat Hämeen Jääkäripataljoona, varuskuntasairaala sekä kylmät panssarivaunuhallit. Vuoden 1986 suuriin kertausharjoituksiin mennessä Viestikomppania oli siirretty saneerattuihin tiloihin Panssarintorjuntakomppanian kanssa samaan rakennukseen sotilaskodin lähelle ja kyseisessä rakennuksessa yksikkö vietti parisenkymmentä vuotta.
Panssariviestikomppania (PsVK) yksikkönä lakkautettiin vuonna 2006 ja toiminta siirrettiin Jääkäritykistörykmentin (JTR) Viesti- ja tulenjohtopatteriin. PsVK kuului erillisyksikköhistoriansa jälkeen Parolan Pataljoonaan (ParP). Pataljoona perustettiin 1.9.1987, joka koki nimenmuutoksen välissä Panssariviestipataljoonanakin (PsViestiP sekä PsVP). Nimi Parolan Pataljoona otettiin takaisin vuonna 2006 tapahtuneen Panssariviestikomppanian lakkauttamisen ja toiminnan siirron jälkeen. Pataljoonan nimenmuutos astui voimaan vuoden 2007 alusta.


title: Panssariviestikomppania

text:
Panssariviestikomppania perustettiin uudelleen Viesti- ja tulenjohtopatterin (JTR) tilalle alkuvuodesta 2009.
Tämä muutos sisälsi tulenjohtokoulutuksen siirron Kranaatinheitinkomppaniaan, jolloin Panssariviestikomppaniassa koulutetaan PsPr:n tuottamiin joukkoihin johtamisjärjestelmien osaajia.


title: Päivi Alafrantti

text: Päivi Jaana Maarit Alafrantti (s. 8. toukokuuta 1964 Tervola) on suomalainen keihäänheittäjä. Hän voitti EM-kultaa vuonna 1990 ja valittiin samana vuonna vuoden urheilijaksi. Urallaan Alafrantti edusti vuoteen 1983 kasvattajaseuraansa Tervolan Terävää, sen jälkeen vuodet 1983–1986 Tyrnävän Tempausta ja sen jälkeen Viipurin Urheilijoita.


title: Päivi Alafrantti

text: Splitissä käydyissä EM-kisoissa Alafrantti ei saanut karsinnassa lainkaan tulosta, kun ainut onnistunut heitto tuomittiin lappeelleen laskeutuneeksi. Suomi teki protestin, joka hyväksyttiin, ja näin Alafrantti pääsi finaaliin. Alafrantti oli ensimmäinen suomalainen naisten yleisurheilun Euroopan mestari (ja myös mitalisti) sitten Rooman vuoden 1974 kisojen. Keihäänheitossa edellinen suomalainen Euroopan mestari oli Hannu Siitonen vuonna 1974, ja seuraava puolestaan Antti Ruuskanen vuonna 2014.


title: Päivi Alafrantti

text: Alafrantti on edustanut Suomea lukuisissa arvokisoissa. Hän oli kymmenes Soulin olympialaisissa ja karsiutui Barcelonan olympialaisissa. 1991 MM-kisoissa Tokiossa hän sijoittui kahdeksanneksi ja karsiutui 1993 MM-kisoissa Stuttgartissa. 1994 EM-kisoissa Helsingissä hän niin ikään karsiutui. Alafrantti voitti keihäänheiton Suomen mestaruuden vuonna 1989 ja 1993. SM-hopeaa hän sai 1988, 1990, 1991 ja 1992 sekä pronssia 1994.


title: Päivi Alafrantti

text: Alafrantin paras tulos oli Splitin finaalissa 30. elokuuta 1990 heitetty 67,68. Häntä valmensivat Jorma Markus ja Tiina Lillak.


title: Päivi Alafrantti

text: Varsinkin ennen menestysvuosiaan keihäässä Alafrantti kilpaili myös muun muassa kuulassa, kiekossa ja moniotteluissa. Hänellä on kaksi SM-pronssia (1984 ja 1987) kuulantyönnöstä.


title: Päivi Alafrantti

text: Yleisurheilun lisäksi Alafrantti harrasti painonnostoa. Hän voitti lajissa SM-kultaa ja oli MM-kisojen yhdeksäs vuonna 1987. Alafrantti oli myös voittamassa käsipallon SM-hopeaa HIFK:ssa 1987. Hän toimi vuoden 2004 paralympialaisten huoltotehtävissä. Hän on toiminut aktiiviuransa jälkeen fysioterapeuttina Espoossa ja Rovaniemellä.


title: Marsyas

text: Marsyas oli kreikkalaisessa mytologiassa fryygialainen satyyri, joka löydettyään Athenen käyttämän ja hylkäämän aulos-huilun rohkeni haastaa Apollonin kilpasoittosille. He sopivat, että voittaja saisi tehdä voitetulle mitä tahtoi. Apollon voitti, ja sopimuksen nojalla hän kytki Marsyaan puun runkoon ja nylki hänet elävältä.


title: Marsyas

text: Myytin alkuosa on aiheena Myronin veistoksessa "Athene ja Marsyas".


title: Pyhä Laurentius

text: Pyhä Laurentius (suomeksi myös Pyhä Lauri) toimi Rooman kirkon diakonina kolmannella vuosisadalla ja kärsi marttyyrikuoleman keisari Valerianuksen vainoissa 10. elokuuta 258.


title: Pyhä Laurentius

text: Laurentius sai määräyksen viedä Rooman seurakunnan omaisuuden keisarille. Hän jakoi varat kuitenkin köyhille ja vei heidät keisarin eteen sanoen, että he ovat kirkon oikea aarre. Laurentiusta piinattiin ensin ruoskilla ja asetettiin sitten halsterin tapaiselle rautalankaverkolle poltettavaksi. Hänen kerrotaan pysyneen lujana ja tyynenä keskellä tuskiaan, jopa pilkanneen pyöveleitään pyytämällä, että nämä kääntäisivät hänet toiselle kyljelleen, jotta sekin puoli paistuisi.


title: Pyhä Laurentius

text: Pyhä Laurentius on kirjojen ja kirjastojen suojelupyhimys. Pyhän Laurentiuksen muistopäivä on katolisessa pyhimyskalenterissa hänen kuolinpäivänään, 10. elokuuta. Sama päivä on Suomessakin edelleen Laurin nimipäivä.


title: Pyhä Laurentius

text: Laurentius oli keskiajan kuuluisimpia pyhimyksiä, ja on edelleen merkittävä pyhimys roomalaiskatolisessa, ortodoksisessa ja anglikaanisessa kirkossa. Laurentiuksen kultti on erityisen merkittävä Roomassa, jossa pyhimys kärsi marttyyrikuolemansa. Laurentiuksen haudan päälle rakennettu San Lorenzo fuori le Muran kirkko on yksi Rooman seitsemästä pääkirkosta, ja tärkeä pyhiinvaelluskohde.


title: Pyhä Laurentius

text: Pyhän Laurentiuksen mukaan on saanut nimensä muun muassa Pohjois-Amerikan Suurten järvien laskujoki Saint Lawrence sekä Saint Lawrencen lahti, johon se laskee.


title: Pyhä Laurentius

text: Pyhä Laurentius oli tärkeä pyhimys katolisessa Suomessa. Keskiaikaisista suomalaisista kirkoista Laurentiukselle on pyhitetty muun muassa Eckerön, Janakkalan, Hämeenkosken, Isonkyrön, Lohjan, Vantaan, Mynämäen ja Perniön kirkot.


title: Pyhä Laurentius

text: Pyhä Laurentius oli entisen Lappeen kunnan suojeluspyhimys ja oli myös kuvattuna sen vaakunassa. Nykyään Pyhän Laurentiuksen attribuutti, parilarauta, esiintyy Lohjan vaakunassa.


title: Petrus Damianus

text: Petrus Damianus (myös "Petrus Damiani", alun perin "Pier Damiano", n. 1007 – 21/22. helmikuuta 1072) oli arvostettu munkki, josta tuli kardinaali. Dante sijoitti hänet yhdelle Paratiisin korkeimmista kehistä Franciscus Assisilaisen edelläkävijänä.


title: Petrus Damianus

text: Petrus syntyi köyhistä vanhemmista. Häntä kasvatti aluksi veli Damiano, jonka kunniaksi hän otti nimen Petrus Damiani. Päätettyään opintonsa Parmassa ja Ravennassa hän toimi itse opettajana suurella menestyksellä, mutta vetäytyi 30 vuoden ikäisenä maailmasta ja meni Fonte Avellanan luostariin (Catria-vuoren rinteellä), jonka apotiksi hänet valittiin. Tässä toimessaan hän teki tärkeitä palveluksia useille paaveille, niin että hänet 1058 nimitettiin Ostian kardinaali-piispaksi, jonka arvon hän hyvin vastahakoisesti otti vastaan. Hän sovitti muun muassa Rooman ja Milanon kirkon välit.


title: Petrus Damianus

text: Sittemmin Petrus palasi jälleen luostariin (Sta Maria Ravennassa), eli yksinkertaisena munkkina ja nöyryydestä kutsui itseään Pietari Syntiseksi ("Petrus peccator"). Petrus kuoli Faenzassa vuonna 1072, jättäen jälkeensä useita teologisia käsitteleviä teoksia.


title: Petrus Damianus

text: Damianus nimitettiin kirkonopettajaksi vuonna 1823.


title: Petrus Damianus

text: Yksi kuuluisimmista Damianuksen teoksista on ""De divina omnipotentia"" (Jumalan kaikkivaltijuudesta), ajoitettu noin vuodelle 1065. Teoksen aiheena on, pystyykö Jumala kaikkivaltiaana muuttamaan menneisyyttä? Voiko hän saada aikaan sen, että esimerkiksi Roomaa ei olisi koskaan perustettukaan?


title: Petrus Damianus

text: Damianus ratkaisi ongelman esittämällä, että Jumala ei voi muuttaa menneisyyttä, mutta on silti kaikkivaltias. Ratkaisu perustui käsityksiin ajasta, sallimuksesta ja ikuisuudesta, jotka oli esitetty augustinus-boethiuslaisittain. Asioilla, jotka tapahtuvat ajallisessa historiassa, on pysyvä olemassaolo Jumalan luona hänen sallimuksessaan ("providentia"). Päivä, jolloin Rooma perustettiin, on meidän mielestämme tapahtunut kaukana historiassa, on kuitenkin Jumalalle nykyisyyttä. Näin Damianus esittää, että Jumalan suhde meidän menneisyyteemme on sama kuin nykyisyyteemme ja tulevaisuuteemme.


title: Petrus Damianus

text: Jumalan tahdosta riippuu, mitä asioita kuuluu menneisyyteen ja mitä tulevaisuuteen, mutta Jumalan valinta on muuttumaton. Kun Jumala on valinnut tietyn tapahtuman tapahtuvaksi, se toteutuu, koska mikään ei voi estää Jumalan tahtoa toteutumasta. Jumala olisi voinut valita, että Roomaa ei olisi koskaan perustettu, mutta silloinkaan menneisyys ei olisi muuttunut, vaan olisi kokonaan toinen jo alun pitäenkin.


title: Maus (panssarivaunu)

text: Panzerkampfwagen VIII "Maus" (), tunnettu myös suunnittelunimellä Sd. Kfz. 205, oli toisen maailmansodan aikoihin kansallissosialistisessa Saksassa suunniteltu ja valmistettu jättiläismäinen panssarivaunu. Maus oli kooltaan, aseistukseltaan ja panssaroinniltaan maailman suurin panssarivaunu, mutta sodan päättymisen vuoksi se jäi pelkäksi keskeneräiseksi prototyypiksi eikä koskaan ehtinyt osallistua taistelutoimiin.


title: Maus (panssarivaunu)

text: Projekti Mausin rakentaminen käynnistettiin vuoden 1942 kesäkuussa, jolloin Porsche-autoyhtiön perustaja Ferdinand Porsche ehdotti Adolf Hitlerille "VK70001/Porsche typ 205" -suunnitelman mukaista uutta panssarivaunua. Suunnitelma edellytti ennennäkemättömän kookkaan panssarivaunun rakentamista Saksan asevoimien käyttöön. Hitlerin hyväksynnällä suunnitelma siirtyi eteenpäin. Ensimmäinen, vuonna 1943 valmistunut prototyyppi V1 sai suunnitteluvaiheessa kutsumanimen Mammut (), joka vuoden 1942 joulukuussa vaihtui nimeen Mäuschen (), kunnes helmikuussa vuonna 1943 nimeksi vihdoinkin vakiintui Maus. Projektin pääurakoitsijoina toimivat Krupp ja Alkett.


title: Maus (panssarivaunu)

text: Vuoden 1943 maaliskuussa suunnitteluryhmä esitteli puusta veistetyn Mausin mallin Hitlerille, joka toukokuussa hyväksyi esityksen massatuotannon aloittamisesta ja tilasi Maus-vaunuja 150 kappaletta. Vaikka Mausin suunnittelutyö jatkui, lokakuussa Hitlerin esittämä tilaus peruttiin ja marraskuussa koko tutkimustyö määrättiin lopetettavaksi. Määräysten vastaisesti Krupp kuitenkin jatkoi tutkimustyötä ja vuoden 1944 maaliskuussa yhtiö sai valmiiksi V2-nimisen prototyypin. Vuoden 1944 heinäkuussa Krupp aloitti neljän Mausin lisärungon rakentamisen.


title: Maus (panssarivaunu)

text: Kooltaan massiivinen Maus oli 188 tonnin painoinen, mikä tekee siitä kaikkien aikojen painavimman koskaan rakennetun panssarivaunun. Valtavan painon takia panssarivaunu oli ohjautuvuudeltaan erittäin kömpelö, ja jopa sen kääntäminen liikkeessä vaati miehistöltä harjoittelua. Koska useimmat sillat olisivat Mausin painon takia saattaneet romahtaa, vaunut suunniteltiin ylittävän joet kahlaten snorkkelin ja periskoopin avulla. Jotta tiet eivät murskaantuisi panssarivaunun alta ja telaketjut eivät katkeaisi käännyttäessä, tehtiin teloista niin leveät, että ne veivät yhteensä noin 60 prosenttia koko vaunun leveydestä.