title: Peroksisomi

text: Ainakin 24 peroksiiniproteiinia osallistuu peroksisomien muodostumiseen ja näistä osa on välttämättömiä muodostumisessa tai peroksisomia ei synny ollenkaan. Peroksiinit osallistuvat joko peroksisomin kalvon muodostumiseen tai toisten proteiinien kuljettamiseen peroksisomin sisälle. Solunjakautumisen aikana peroksisomien sijainti solussa on aktiivinen ja tarkasti kontrolloitu tapahtuma.


title: Peroksisomi

text:
Peroksisomeissa on noin neljäkymmentä erilaista entsyymiä, jotka liittyvät muun muassa rasvahappojen beetaoksidaatioon ja sappihappojen tuotantoon sekä pelkistysreaktioihin.
Peroksisomin hapetusreaktiossa entsyymit muuttavat molekulaarista happea (O) vetyperoksidiksi hapettaessaan orgaanisia yhdisteitä, kuten rasvahappoja, virtsahappoa ja aminohappoja (1). Katalaasientsyymit hapettavat vetyperoksidin avulla muita orgaanisia substraatteja, kuten fenolia, formaldehydiä ja alkoholeja (2). Vetyperoksidi on soluille myrkyllistä, joten ylimääräisen vetyperoksidin katalaasit hajottavat hapeksi ja vedeksi (3).


title: Peroksisomi

text: Peroksisomit osallistuvat myös signalointiin. Ne tuottavat ja säätelevät useiden signalointilipidien määrää solulimassa. Kasvisoluissa peroksisomit vapauttavat reaktiivisia happimolekyylejä. Nämä vetyperoksidit, radikaalit sekä typpioksidit toimivat kasvisolun sisäisessä ja solujen välisessä viestinvälityksessä. Lisäksi ne säätelevät joidenkin geenien lukemista. Kasvien lehtisolujen peroksisomit osallistuvat fotorespiraatioon.


title: Peroksisomi

text: Peroksisomien toimintahäiriöstä aiheutuva tauti Zellwegerin oireyhtymä on perinnöllinen ja se johtaa yleensä kuolemaan alle vuoden ikäsenä. Se johtuu yleisimmin virheestä geenissä (PEX1), joka koodaa peroksisomin kalvon reseptoria. Oireyhtymässä peroksisomit eivät pysty kuljettamaan sisäänsä pitkiä rasvahappoja tai hajottamaan niitä. Oireyhtymän oireita ovat aivojen kehityshäiriöt, suurentunut maksa ja näön häiriöt.


title: Tiikeri (täsmennyssivu)

text: Tiikeri voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Myllyojan suuralue

text: Myllyojan suuralue on yksi Oulun kaupungin kahdestakymmenestäkolmesta suuralueesta. Suuralue sijaitsee keskustan itäpuolella Oulujoen pohjoisrannalla. Suuralueella asuu noin 10 300 asukasta, ja siellä on yhteensä 1 324 työpaikkaa. Ruokakuntia on yhteensä 4 822 (1.1.2012).Alueen peruspalvelut on keskitetty pääasiassa Myllyojan keskukseen, jossa sijaitsee mm. Myllyojan terveysasema, kirjasto ja apteekki. Päivittäistavarakauppoja alueella on useita eri kaupunginosissa.


title: Myllyojan suuralue

text: Suuralueen tärkeimmät tieväylät ovat valtatie 20 (Kuusamontie), Vaalantie ja Parkkisenkankaantie. Valtatien 20 osuus Vaalantien liittymän ja Toppilan välillä on nelikaistainen.


title: Myllyojan suuralue

text: Oulujoen ylitse Oulunsuun suuraluelta Erkkolan siltaa pitkin Myllyojan suuralueelle johtava Oulunsuuntie–Parkkisenkankaantie on yksi liikenteen pullonkauloista, sillä Madekosken siltaa lukuun ottamatta Erkkolan silta on itäisin Oulujoen silloista. Uuden Poikkimaantien sillan arvellaan vähentävän liikenteen määrää Erkkolan sillalla.


title: Myllyojan suuralue

text: Myllyojan suuralueella liikennejärjestelyjä on muutettu huomattavasti 2000-luvulla rakentamalla tärkeimpien kokoomakatujen risteyksiin kiertoliittymiä.


title: Myllyojan suuralue

text: Myllyojan suuralueelta pääsee busseilla keskustaan Tuiran ja Merikosken siltojen kautta sekä Erkkolan sillan ja OYS:n kautta. Liikennettä hoitaa Koskilinjat Oy, Suorsan Liikenne ja OuBus


title: Metalli (täsmennyssivu)

text: Metalli voi tarkoittaa seuraavia:


title: Joël Chenal

text: Joël Chenal (s. 10. lokakuuta 1973 Moûtiers) on entinen ranskalainen alppihiihtäjä. Hän voitti Torinon talviolympialaisissa 2006 suurpujottelun hopeamitalin.


title: Joël Chenal

text: Hän voitti urallaan yhden alppihiihdon maailmancupin osakilpailun Alta Badiassa Italiassa vuonna 2000. Palkintokorokkeelle hän ylsi maailmancupissa neljästi.


title: Joël Chenal

text: Hän lopetti uransa kauden 2008–2009 jälkeen.


title: Palaun lippu

text:
Palaun tasavallan lippu otettiin käyttöön muutamaa kuukautta ennen tasavallan perustamista, lokakuussa 1980. Virallisesti lipun käyttö alkoi 1. tammikuuta 1981 maan itsenäistyessä.
Lipun heleänsininen taustaväri kuvastaa merta. Hieman keskikohdasta tankoon päin sijoitettu kullankeltainen ympyrä kuvastaa täysikuuta, jolla on ollut palaulaisten elämänmenossa keskeinen asema. Se on esimerkiksi rauhan symboli. Tältä osin se siis eroaa Japanin ja Bangladeshin lipuista, joissa esiintyy aurinko. Valtameri symboloi perinteiden jatkuvuutta usean vieraan vallan alla, täysikuu itsenäisyyden saavuttamista. Lipun on suunnitellut tasavallan vuonna 1979 järjestämän kilpailun voittanut Blau Skebong.


title: Palaun lippu

text: Lipun lyhyen ja pitkän sivun suhteen tulee olla 5:8. Kuun läpimitan suhteen lipun korkeuteen tulee olla 3:5. Etäisyys tangonpuoleiselta reunalta kuun keskelle on 70% lipun korkeudesta. Kuun keskipisteen tulee olla korkeussuunnassa lipun keskellä.


title: Ale (täsmennyssivu)

text: Ale tai ALE voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Namlea

text: Namlea on kaupunki Molukeilla, Indonesiassa. Se sijaitsee Burun saaren koillisrannikolla ja on Burun suurin kaupunki. Kaupungin pinta-ala on 5,05 neliökilometriä ja asukasluku noin 5 000. Kaupungissa on satama ja lentokenttä. Pääosa kaupungin asukkaista on muslimeja.


title: Rautatieliikenteen ohjaus

text: Rautatieliikenteen ohjaus on rataverkon haltijan tai toissijaisesti rautatieoperaattorin suorittamaa toimintaa, jonka tarkoitus on varmistaa junaliikenteen turvallisuus ja sujuvuus. Rautatieliikenteen ohjaukseen kuuluvat olennaisena osana junaturvallisuudesta annetut määräykset, turvalaitteet, rautatien opasteet ja opastimet sekä radioliikenne.


title: Rautatieliikenteen ohjaus

text: Liikenteen ohjauksesta ovat vastuussa vaihdemiehet, asetinlaitemiehet ja liikenneohjaajat, jotka vastaavat junien käyttämien kulkuteiden turvaamisesta joko käsin tai teknisten laitteiden avulla. Tehtävänimikkeet vaihtelevat valtioittain.


title: Rautatieliikenteen ohjaus

text: Termillä kauko-ohjaus tarkoitetaan rataosan liikennepaikkojen turvalaitteiden ohjaamista keskitetysti yhdestä liikenteenohjauspisteestä käsin. Kauko-ohjatulla radalla junia kuljetetaan rautatien opastinten näkyvien opasteiden mukaan. Liikenneohjaaja ohjaa liikennepaikoilla sijaitsevia turvalaitteita etäkäytöllä työpisteestään käsin, ja turvalaitteet toteuttavat junille kulkutiet tiukkojen turvalaitekriteerien perusteella. Liikenneohjaaja saa ilmaisut kaikista tapahtumista sekä junien sijainneista ilmaisinlaitteelleen.


title: Rautatieliikenteen ohjaus

text: Kauko-ohjatun rataosan liikennepaikoilla sekä liikennepaikkojen välillä on turvalaitteiden osana toimivia opastimia, joiden mukaan veturinkuljettajan on pääteltävä, milloin hänen kuljettamalleen junalle on turvattu kulkutie.


title: Rautatieliikenteen ohjaus

text: Suomessa kokeiltiin kauko-ohjata Mikkelin eteläpuolella sijaitsevan Vuolingon releasetinlaitetta vuodesta 1955 alkaen muutaman vuoden ajan. Sen jälkeen päätettiin asentaa rataosuudelle Mikkeli–Pieksämäki kauko-ohjausjärjestelmä, joka otettiin käyttöön vuonna 1962. Nykyisin valtaosa Suomen rataverkon pääradoista on joko kauko-ohjattuja tai radio-ohjattuja.


title: Rautatieliikenteen ohjaus

text: Termillä radio-ohjaus tarkoitetaan rautatieliikenteen ohjauksessa sellaista rataosaa, jonka liikennepaikoilla olevia turvalaitteita käytetään kauko-ohjauksen tavoin etäkäytöllä yhdestä liikenteenohjauspisteestä käsin. Liikennepaikoilla on kuitenkin vähemmän opastimia. Nimitys "radio-ohjaus" on peräisin siitä, että lähtöluvat liikennepaikoilta annetaan veturinkuljettajalle radiopuhelimella. Kauko-ohjatulla radalla lähtöluvat annetaan opastimilla. Radio-ohjatut rataosat on aina varustettu myös kulunvalvonnan ratalaittein, vaatimus kulunvalvonnan veturilaitteista koskee kaikkia rataosalla liikennöiviä vetureita.


title: Rautatieliikenteen ohjaus

text: Teknisesti turvalaitteet kauko-ohjatuilla ja radio-ohjatuilla rataosilla ovat samanlaisia. Ainoana erona radio-ohjatun rataosan liikennepaikalla on optisten opastimien puuttuminen kauko-ohjattuun rataan verrattuna. Opastimet on korvattu raiteen numerolla varustetuilla "junakulkutien päätekohta" -merkeillä sekä kulunvalvonnan ratalaitteilla, jotka välittävät tämän ns. "fiktiivisen opastimen" välittämän tiedon veturinkuljettajan kulunvalvontalaitteen näytölle. Liikennepaikoilla on liikennepaikkoja suojaavat optiset opastimet, ainoastaan lähtösuunnan opastimet on korvattu "junakulkutien päätekohta" -merkeillä.


title: Rautatieliikenteen ohjaus

text: Esimerkki radiopuhelimella annettavasta lähtöluvasta (vahvennettu teksti kuvaa liikenteeohjausta ja tavallinen kuljettajaa):


title: Rautatieliikenteen ohjaus

text: Junasuorituspaikkoihin perustuva liikenteenohjaus, eli ns. perinteinen liikenteenohjaus, tarkoittaa sitä, että rataosan eri liikennepaikoille sijoitetut junasuorittajat turvaavat junaliikenteen keskenäisillä sopimuksilla. Tällöin kahden peräkkäisen junasuorituspaikan välisellä osuudella, junasuoritusvälillä, saa olla kulussa vain yksi juna kerrallaan.


title: Rautatieliikenteen ohjaus

text: Junaliikenteen turvaamiseen liittyvät sopimukset kahden eri liikennepaikan junasuorittajien välillä tehdään puhelimitse ja kirjataan junapäiväkirjaan. Kun sopimus junan lähettämisestä liikennepaikalta toiselle on tehty, junasuorittaja saa antaa junalle lähtöluvan. Lähtölupa voidaan tässä tapauksessa antaa opastimella, radiopuhelimella tai käsiopasteella. Veturinkuljettajalle on kuitenkin annettava ennakkotieto, millä tavalla lähtölupa annetaan.


title: Rautatieliikenteen ohjaus

text: Junasuorituspaikkoihin perustuva liikenteenohjaus on katoamassa Suomen rataverkolta kauko-ohjaus- ja radio-ohjausjärjestelmien asentamisen myötä. Tulevaisuudessa vähäliikenteisillä turvalaitteettomilla rataosilla käytetään lupapaikkoihin perustuvaa liikenteenohjauskäytäntöä, jossa junille annetaan lähtöluvat radiopuhelimilla.


title: Rautatieliikenteen ohjaus

text: Vähäliikenteisillä radoilla ei yleensä ole käytössä kulunvalvontaa tai liikenteenohjauslaitteistoa. Tällöin liikennettä ohjataan radiopuhelimitse annettavilla liikkumisluvilla. Liikenteenohjaus antaa lähtöluvan suoraan veturinkuljettajalle radiopuhelimella, ja samalla määritellään lähtöluvan lisäksi myös se liikennepaikka, jossa veturinkuljettajan on ilmoittauduttava ja pyydettävä uusi lupa.


title: Rautatieliikenteen ohjaus

text: Erilaisia vähäliikenteisten rataosien liikenteenohjausmenetelmiä ovat muun muassa Direct Traffic Control sekä Track Warrant Control, josta käytetään myös nimeä "Occupancy Control System".


title: Rautatieliikenteen ohjaus

text: Nykyisin rautatieliikenteen ohjaus Suomessa hoidetaan valtaosin keskitetysti muutamista suurista liikenteenohjauskeskuksista käsin. Liikenteenohjauksessa käytetään hyväksi "kauko-ohjausta" tai "radio-ohjausta", joiden avulla yksi liikenneohjaaja voi hallita etäkäytöllä useiden eri liikennepaikkojen turvalaitteita, ja näin valvoa yhdellä kertaa jopa useita eri rataosia. Näiden etäkäyttöratkaisujen lisäksi käytössä on yhä rataosia, joilla liikenteen turvaaminen perustuu liikennepaikoilla olevaan paikalliseen miehitykseen.


title: Rautatieliikenteen ohjaus

text: Liikenteenohjaus on yhä enemmän tietokoneistettua, mikä on aiheuttanut omia yllättäviä ongelmiaan. Keväällä 1997 Etelä-Suomen junaliikenteen pysäytti näppäimistön väliin juuttunut paperiliitin, ja syksyllä 2014 ohjelmistovirhe uudessa järjestelmässä esti ajolistojen tulostamisen paperille veturinkuljettajia varten.


title: Kenza

text: Kenza on Khaledin vuonna 1999 julkaisema studioalbumi. Se nimettiin Khaledin toisen tyttären mukaan. Lähes kaikki albumin kappaleet on laulettu arabiaksi. ”C’est la nuit” on kuitenkin ranskan- ja ”Imagine” osittain englanninkielinen. Imagine on arabian- ja englanninkieliseksi sovitettu coverversio John Lennonin samannimisestä kappaleesta.


title: Vilhelmiina (Alankomaat)

text: Vilhelmiina (kokonimi Wilhelmina Helena Pauline Maria, 31. elokuuta 1880 – 28. marraskuuta 1962) oli Oranje-Nassaun prinsessa. Vilhelmiina oli Alankomaiden kuningatar vuosina 1890–1948.


title: Vilhelmiina (Alankomaat)

text: Vilhelmiina syntyi kuningas Vilhelm III:n ja tämän toisen vaimon, kuningatar Emman tyttäreksi. Vilhelmiinan suhdetta vanhempiinsa, erityisesti isäänsä, joka oli 63-vuotias Vilhelmiinan syntyessä, on kuvattu lämpimäksi. Kuningas Vilhelmin kuoltua Vilhelmiinan ollessa kymmenvuotias kuningatar Emma toimi sijaishallitsijana Vilhelmiinan 18-vuotissyntymäpäivään asti.


title: Vilhelmiina (Alankomaat)

text: Vilhelmiina kruunattiin Alankomaiden kuningattareksi 18-vuotissyntymäpäivänään 31. elokuuta 1898. Vuonna 1901 Vilhelmiina avioitui prinssi Henrikin kanssa. Avioliittoa on kuvattu onnettomaksi ja prinssi Henrikiä alkoholisoituneeksi playboyksi, jolla oli useita aviottomia lapsia. Pariskunnan ainoan lapsen, Julianan, syntymää vuonna 1909 pidettiin ihmeenä.


title: Vilhelmiina (Alankomaat)

text: Vilhelmiinaa pidettiin voimakastahtoisena hallitsijana, jonka suorapuheisuutta ja vakaumuksellista toimintaa ihailtiin laajasti niin Alankomaissa kuin laajemminkin maailmalla. Vain 20-vuotiaana vuonna 1900 Vilhelmiina määräsi alankomaalaisen sota-aluksen pelastamaan vaikeuksiin joutuneen Transvaalin presidentin, Paul Krugerin. Tämä teko erityisesti kasvatti kuningattaren mainetta kansainvälisesti.


title: Vilhelmiina (Alankomaat)

text: Vilhelmiina perehtyi myös liike-elämään. Vilhelmiina oli ensimmäinen nainen, joka kokosi yli miljardin dollarin henkilökohtaisen omaisuuden, lähinnä sijoituksista Yhdysvalloissa ja öljy-yhtiöissä. Alankomaiden kuningasperhe on yhä yksi Royal Dutch Shellin suurimmista osakkeenomistajista.


title: Vilhelmiina (Alankomaat)

text: Alankomaat pysytteli puolueettomana ensimmäisessä maailmansodassa, mutta maan läheiset kauppasuhteet Saksan kanssa pakottivat Yhdistyneen kuningaskunnan laivaston saartamaan Alankomaalaisia satamia heikentääkseen maan mahdollisuuksia käydä kauppaa Saksan kanssa.


title: Vilhelmiina (Alankomaat)

text: Sodan lopulla Alankomaissa syntyi levottomuuksia Venäjän vallankumouksen innoittamana. Vilhelmiinan nauttimaa kansansuosiota pidetään osasyynä levottomuuksien taltuuntumiseen.


title: Vilhelmiina (Alankomaat)

text: Alankomaiden talous kukoisti maailmansotien välisenä aikana. Myös Vilhelmiinan henkilökohtainen valta saavutti huippunsa silloin ja hänellä sekä kuningasmielisellä pääministeri Hendrik Colijnilla oli läheinen yhteistyösuhde. Vilhelmiina suhtautui varauksellisesti parlamentaariseen hallitusmuotoon ja osallistui läheisesti valtion asioiden hoitoon.


title: Vilhelmiina (Alankomaat)

text: Saksa valloitti Alankomaat 10. toukokuuta 1940 ja kuningatar perheineen pakeni Englantiin kolme päivää myöhemmin. Kuningatar itse vastusti siirtymistä maanpakoon ja oli määrännyt sihteerinsä ampumaan hänet mikäli saksalaiset saapuisivat. Kuningatar saatiin kuitenkin vakuuteltua siirtymään miehittämättömälle Zeelandin alueelle, jossa kuningatar yritti koordinoida vastarintaa saksalaisia vastaan. Kuningtar ja maan hallitus kuitenkin evakuoitiin ja Vilhelmiina muodosti pakolaishallituksen Lontoossa.


title: Vilhelmiina (Alankomaat)

text: Sodan aikana Vilhelmiina tuli tunnetuksi radiolähetyksistä, joissa hän puhui kansalleen. Sodan jälkeen Vilhelmiina palasi Alankomaihin, asuen aluksi kartanossaan Haagissa.


title: Vilhelmiina (Alankomaat)

text: Vilhelmiina joutui luopumaan vallasta vuonna 1948. Edellisenä vuonna Alankomaiden siirtomaissa oli syntynyt levottomuuksia, jotka johtivat maan taloudellisen eliitin kiivaaseen arvosteluun.


title: Vilhelmiina (Alankomaat)

text: Luovuttuaan vallasta Vilhelmiina vetäytyi pois julkisuudesta Het Loon palatsiin Apeldoorniin. Vilhelmiina keskittyi liikeasioidensa hoitoon ja palasi julkisuuteen ainoastaan vuoden 1953 Pohjanmeren tulvakatastrofin yhteydessä.


title: Vilhelmiina (Alankomaat)

text: Viimeisinä vuosinaan Vilhelmiina kirjoitti omaelämäkertansa "Eenzaam, maar niet Alleen" (Yksinäinen, mutta ei yksin).


title: Vilhelmiina (Alankomaat)

text: Vilhelmiina kuoli 82-vuotiaana ja on haudattu Delftin Nieuwe Kerk -kirkkoon.


title: Roddy Darragon

text: Roddy Darragon (s. 31. elokuuta 1983) on ranskalainen uransa lopettanut maastohiihtäjä joka oli erikoistunut sprinttihiihtoon. Torinon olympialaisissa 2006 Darragon voitti hieman yllättäen hopeaa sprinttikilpailusta. Ennen Torinoa Darragonilla oli hiihdon maailmancupista kolme sijoitusta kymmenen joukkoon.


title: Mika Salo Circuit

text: Mika Salo Circuit on karting-rata Etelä-Pohjanmaalla Kauhavan Alahärmässä. Rata on osa PowerPark-monitoimipuistoa. Se on nimetty suomalaisen Formula 1 -kuljettaja Mika Salon mukaan. Hän on myös ollut mukana suunnittelemassa rataa. Radan omistaa ja on rakennuttanut teollisuusneuvos Jorma Lillbacka.


title: Dub

text: Dub on 1970-luvulla kehittynyt musiikkityyli. Se muotoutui Jamaikalla reggaen pohjalta, kun laulu jäi pois ja rumpujen, lyömäsoitinten ja basson luomaa rytmiikkaa korostettiin. Kappaleisiin on saatettu kaiutettuna lisätä torvia, kitaroita, laulua tai kosketinsoittimia. Dubiin on saatettu myös äänittää jälkeenpäin lisäperkussioita. Dub on ollut spoken wordin ja dubstepin synnyn perustana.


title: Dub

text: Vuonna 1967 Jamaikalla DJ Ruddy Redwood "Supreme Ruler Of Sound" -sound systemistä lähetti sattumalta reggae-kappaleen ilman laulua erääseen dancehalliin. Levy oli painettu huonosti ja oli suunnaton yllätys, että kaikesta huolimatta yleisö oli sille erittäin vastaanottavainen. DJ otti yhteyttä Duke Reidiin, joka oli Jamaikan tärkein levytuottaja ja omisti Treasure Isle -levy-yhtiön. Reid päätti julkaista kaikkien vinyylisinglejen B-puolilla reggaen instrumentaaliversioita.


title: Dub

text: Jonkin aikaa myöhemmin King Tubby -nimellä paremmin tunnettu levytuottaja ja äänitarkkailija Osbourne Ruddock kiinnitti huomiota Reidin ideaan. King Tubby halusi kasvattaa basso&rumpu-parin osuutta musiikissa ja häivyttää laulua kaiun avulla. King Tubby päätti lisätä musiikkiin tehosteita (basson kyllästäminen, heijastukset, kaiku, phaser). Dub-musiikin voidaan katsoa syntyneen vuonna 1968.


title: Dub

text: Tyyli kehittyi Jamaikalla King Tubbyn studiolla. Myöhemmin mukaan tuli myös muita levytuottajia ja äänitarkkailijoita, kuten Lee "Scratch" Perry, Bunny Lee ja Errol Thompson. Jokainen heistä lisäsi oman esitystapansa musiikkiin, joten dub-musiikkiin ilmestyivät musiikilliset kokeilut, jotka ovat nykyään tärkeä osa lajityyppiä. Esimerkkinä voidaan mainita Augustus Pablo ja hänen taikamelodikansa sekä The Aggrovators, King Tubbyn studioyhtye. Dub-musiikista tuli Jamaikan sound systemien yleisintä musiikkia 1970-luvulla.


title: Dub

text: Tuottajien lisäksi laulajat antoivat oman lisänsä dub-musiikille: näin syntyi rub-a-dub. Prince Far I, Tappa Zukie sekä I-Roy ryhtyivät laulamaan sound systemin kanssa. Rub-a-dub kehittyi raggamuffin-tyyliksi 1980-luvun alussa.


title: Dub

text: Dub rantautui Eurooppaan jamaikalaisten maahanmuuttajien tuomien "dub platien" muodossa. Samaan aikaan, kun raggamuffinia jo kuunneltiin dubin syntysijoilla, dubista kiinnostuttiin Englannissa. Jah Shaka suunnitteli ensimmäisen englantilaisen sound systemin 1970-luvun lopussa.


title: Dub

text: Äänitarkkailijoiden uutta sukupolvea edustavat Prince Jammy ja Scientist. He molemmat olivat olleet King Tubbyn oppilaita Jamaikalla. He moninkertaistivat dub-musiikin tehot taajuuskorjaimella. Pian ilmaantui toinen kuuluisuuteen noussut äänitarkkailija, Mad Professor: ensimmäinen dub-musiikin tekijä, joka ei ollut Jamaikalta. Vuonna 1979 hän perusti oman levy-yhtiönsä, Ariwan. Lisäksi 80-luvulla näki päivänvalon rockers-rytmi, josta muistetaan Sly & Robbie. Tämä edelleen johti steppers-rytmiin 90-luvulla.


title: Dub

text: Eurooppalaiset alkoivat kiinnostua dub-musiikista. Punk-yhtyeet jakoivat näyttämön jamaikalaisten muusikoiden ja sound systemien kanssa. Sex Pistols, The Stranglers ja The Clash kirjoittivat joitakin dub-kappaleita. Tärkeät tapahtumat laajentuivat "Punk Reggae Partyiksi". Vuonna 1980 Adrian Sherwood loi levy-yhtiön On-U sound. Adrian Sherwood oli ensimmäinen eurooppalainen dubin tuottaja. Uusi raja ylittyi jälleen dub-musiikissa. Adrian Sherwood esitti jamaikalaisia, mutta etenkin omaa musiikkiaan ja englantilaisia dub-yhtyeitä, joista Dub Syndicate on maineikkain.


title: Dub

text: 1990-luku toi mukanaan Eurooppaan dubin räjähdysmäisen suosion ja sen tekemisen kasvun. Uuden teknologian myötä lukuisat kotistudiot loivat uutta musiikkia ja saavuttivat kuuluisuutta. Dub-musiikki antoi myös vaikutteita muille musiikkityypeille, varsinkin elektroniselle musiikille.


title: Dub

text: Englantilaiset dub-yhtyeet kehittivät musiikkilajia kiivaammaksi ja radikaalimmaksi käyttämällä äänipöytiä, rumpukoneita ja syntetisaattoreita. Yhtyeet ammensivat dubiin piirteitä hip-hopista, house-musiikista ja drum'n'bassista. Aikakauden keskeisimmät yhtyeet olivat Iration Steppas, Zion Train, The Disciples ja The Rootsman. Mick Harris, Napalm Death -yhtyeen rumpali, kehitti industrial-dubin ja perusti oman yhtyeensä Scornin. Iso suunnannäyttäjä oli Fatboy Slimin kirjoittama Beats Internationalin hitti "Dub Be Good to Me", joka vietti neljä viikkoa brittilistan ykkösenä helmikuussa 1990.


title: Dub

text: Saksassa syntynyt "dub ambient" perustui The Orb -yhtyeen musiikkiin. Ääni on minimalistinen rätinöiden ja muiden häiriöjyrinöiden täyttämä. Dub ambient -tyyliä edustaa esimerkiksi berliiniläinen yhtye Pole.


title: Dub

text: Ranskassa perinteiset soittimet ja koneet sekoittuivat. Yhtyeet ammensivat ideoita reggaesta, breakbeatista, hip-hopista, drum'n'bassista ja rockista, mutta myös heimomusiikki, itämainen musiikki ja intialainen musiikki toimivat inspiraation lähteenä. Kuuluisimpia ranskalaisia yhtyeitä ovat High Tone, Zenzile, Improvisators Dub, Brain Damage ja EZ3kiel.


title: Dub

text: Dub on avointa musiikkia, joka kehittyy koko ajan. Musiikki saattaa olla äärimmilleen pelkistettyä ja minimalistista tai instrumentaalisesti runsasta. Dub voi olla elektronista tai akustista, ja suuntaus voi vaihdella rockista psykedeliaan.


title: Dub

text: Dub-musiikin tyyppejä:


title: Paul Kruger

text: Stephanus Johannes Paulus Kruger (kirjoitetaan joskus myös Krüger; 10. lokakuuta 1825 Bulhoek, Cradockin alue, Kapmaa – 14. heinäkuuta 1904 Clarens, Sveitsi) oli buurien brittiläisvastaisen vastarinnan johtaja ja Transvaalin tasavallan presidentti vuosina 1883–1900. Afrikaanerit pitivät häntä myöhemmin kansakunnan isänä. Hänet tunnettiin lempinimellä "Oom Paul", Paul-setä. Nykyisessä Etelä-Afrikassa Krugerin maine on ristiriitainen.


title: Paul Kruger

text: Krugerin suku oli tullut alkujaan Saksasta Kapmaahan vuonna 1713. Hänen vanhempansa olivat brittiläisessä Kapmaassa asuneita hollanninkielisiä ja kalvinistisia maanviljelijöitä, jotka osallistuivat vuoden 1836 suureen vaellukseen. Kruger osallistui vain 11-vuotiaana voortrekkerien taisteluun ndebeleiden kuningas Mzilikazia vastaan Vegkopissa. Hänen perheensä seurasi ensin buurijohtaja Piet Retiefiä Nataliin, jossa zulut surmasivat pääosan trekkereistä, minkä jälkeen he matkasivat Hendrik Potgieterin johdolla Transvaaliin. Krugerin isä ja setä olivat mukana perustamassa Potchefstroomia, Transvaalin ensimmäistä pääkaupunkia. Perhe seurasi Potgieteria edelleen Itä-Transvaaliin, mutta Kruger palasi vuonna 1846 asumaan perustamalleen maatilalle Magaliesbergin alueelle.


title: Paul Kruger

text: Kruger nimitettiin vain 20-vuotiaana kenttäkornetiksi, joka oli yhdistetty sotilas- ja siviilihallintovirka. Hän oli läsnä kun buurijohtaja Andries Pretorius allekirjoitti tammikuussa 1852 Sand Riverin sopimuksen, jolla tunnustettiin buurien itsenäisyys. Komendantiksi ylennetty Kruger osallistui vuosina 1852 ja 1853 sotaretkiin tswanoja ja muita naapurikansoja vastaan. Hän oli jäsenenä vuosien 1855–1856 edustajakokouksessa, joka laati Transvaalin tasavallan perustuslain. Kenraalikomendantiksi ylennyt Kruger oli tärkeässä roolissa vuosien 1861–1864 Transvaalin sisällissodassa, jonka aikana hän pyrki rauhoittamaan ja yhdistämään jakautuneen maan. Sisällissodan päätyttyä hänet nimitettiin Transvaalin armeijan ylipäälliköksi ja hän johti vuosina 1864–1868 huonosti sujuneita sotatoimia vendoihin kuulunutta baramapulana-heimoa vastaan.


title: Paul Kruger

text: Kun Britannia vuonna 1877 miehitti Transvaalin, Krugerista tuli maan itsenäisyyspyrkimysten keskushahmo. Hän neuvotteli Lontoossa vuosina 1877 ja 1878 tuloksetta kahdesti Benjamin Disraelin hallituksen kanssa ja ohjasi buurit passiiviseen vastarintaan. Kun myöskään Britannian hallituksen vaihtuminen vuonna 1880 ei muuttanut tilannetta, Transvaal nousi joulukuussa 1880 aseelliseen kapinaan. Kruger, Marthinus Pretorius ja Piet Joubert muodostivat triumviraatiksi kutsutun väliaikaisen hallinnon, joka johti Transvaalia ensimmäisen buurisodan ajan ja pari vuotta sen jälkeen. Sodassa saavutettujen voittojen jälkeen Kruger sai neuvoteltua Britannian kanssa rauhan, joka palautti Transvaalille rajoitetun itsenäisyyden Britannian suojeluksessa.


title: Paul Kruger

text:
Kruger valittiin vuonna 1883 Transvaalin presidentiksi ja hänet valittiin uudelleen myös vuosien 1888, 1893 ja 1898 vaaleissa. Ensitöikseen hän neuvotteli Britannian hallituksen kanssa helmikuussa 1884 solmitun Lontoon sopimuksen, joka lakkautti Britannian suojeluksen ja palautti Transvaalille täyden suvereniteetin lukuun ottamatta eräitä ulkopolitiikkaan jääneitä rajoituksia. Seuraavana vuonna hän joutui kuitenkin painostuksen jälkeen luovuttamaan Britannialle Transvaalin länsirajalla sijainneen kiistanalaisen alueen, jonne britit perustivat Betšuanamaan protektoraatin.
Vuonna 1886 Witwatersrandin alueelle kohdistunut valtava kultaryntäys synnytti Transvaaliin yhdessä yössä suuren, pääosin englanninkielisen ulkomaalaisväestön, joka keskittyi Johannesburgin seudulle. Nationalistinen ja uskonnollinen Kruger pelkäsi ulkomaalaisten eli "uitlanderien" uhkaavan buurien eli ”Jumalan kansan” yhteisöä ja identiteettiä, mutta kaivostoiminnasta saatavien verotulojen vuoksi heitä ei kannattanut karkottaa. Vuonna 1890 Krugerin hallitus sääti uuden vaalilain, joka poisti äänioikeuden kaikilta ulkomaalaisilta, jotka eivät olleet asuneet maassa vähintään 14:ää vuotta. "Uitlandereille" perustettiin oma rinnakkainen kansanedustuslaitos, jolla ei kuitenkaan ollut todellista vaikutusvaltaa. Talous- ja kauppapolitiikassa Kruger pyrki vähentämään Transvaalin riippuvuutta Brittiläisestä imperiumista. Johannesburgin brittiläisiä kaivosliikemiehiä turhautti erityisesti se, että Krugerin hallinto yritti rautatietariffien avulla suosia Delagoanlahdelle rakennettua rautatieyhteyttä briteille tärkeämmän Kapmaan yhteyden sijaan.


title: Paul Kruger

text:
Yksi Krugerin päävihollisista oli Kapmaan pääministerinä toiminut kaivosliikemies Cecil Rhodes, joka halusi yhdistää Transvaalin kultakentät Brittiläiseen imperiumiin. Kun Kruger kieltäytyi solmimasta tulliliittoa Transvaalin ja Kapmaan välille ja ryhtyi sen sijaan protektionistiseen kauppasotaan, Rhodes tukijoineen masinoi vuonna 1895 Johannesburgiin epäonnistuneen "uitlanderien" kapinan ja sitä tukeneen Jamesonin hyökkäyksen, jonka Transvaalin armeija torjui. Brittien toiminnan herättämä paheksunta ja Krugerin jalomielinen päätös armahtaa kuolemaantuomitut kapinajohtajat toi Transvaalille paljon kansainvälistä myötätuntoa. Saksan keisari Vilhelm II lähetti presidentti Krugerille henkilökohtaisen onnittelusähkeen (nk. Kruger-sähke), jonka buurit tulkitsivat vihjeeksi Saksan laajemmastakin tuesta heille Britannian pyrkimyksiä vastaan. Jamesonin hyökkäys vahvisti myös Krugerin asemaa kotimaassaan. Tätä ennen Krugerin ulkomaalaisvihamielinen politiikka ja Britannialle uhittelu oli nostattanut myös buurien keskuudessa opposition, mutta nyt Kruger voitti vuoden 1898 vaaleissa vastaehdokkaansa Joubertin suositumpana kuin koskaan.
Suhteet Britanniaan kuitenkin jatkoivat kiristymistään myös Rhodesin väistyttyä. Kapmaan uusi kuvernööri Alfred Milner ja Britannian siirtomaaministeri Joseph Chamberlain jatkoivat painostusta ja vaativat "uitlanderien" äänioikeusrajoitusten lieventämistä lyhentämällä vaadittua maassa-asumisaikaa viiteen vuoteen. Toukokuussa 1899 Bloemfonteinissa pidetyssä konferenssissa Kruger ehdotti kompromissina seitsemää vuotta, mutta Milner kieltäytyi hyväksymästä tarjousta. Britannian hallitus esitti sen sijaan uhkavaatimuksen Transvaalille. Imperiumin laajentamista halunneet britit, varsinkin Chamberlain, ajoivat tietoisesti tilannetta kohti sotaa, ja Kruger oli itse yhtä joustamaton. Arvellessaan sodan olevan väistämätön Kruger katsoi viisaimmaksi aloittaa sen ensi-iskulla. Hän varmisti Oranjen vapaavaltion tuen solmimalla sen kanssa sotaliiton. Krugerin hallitus antoi 9. lokakuuta 1899 uhkavaatimuksen brittijoukkojen vetämisestä maiden väliseltä rajalta ja aloitti sen varjolla sodan kaksi päivää myöhemmin.


title: Paul Kruger

text: Toinen buurisota kääntyi alkumenestyksen jälkeen buurien tappioksi. Presidentti Kruger joutui jättämään pääkaupunki Pretorian syksyllä 1900 vähän ennen brittijoukkojen saapumista. Hän nimitti Schalk Burgerin vt. presidentiksi ja pakeni lokakuussa 1900 Lourenço Marquesin satamasta Hollannin kuningatar Vilhelmiinan lähettämällä sotalaiva "Gelderlandilla". Euroopassa Kruger yritti turhaan saada Ranskan tai Saksan puuttumaan sotaan buurien hyväksi. Hän oli buurisodan päättymiseen saakka maanpaossa Hollannissa ja siirtyi sen jälkeen Sveitsiin, jossa hän kuoli 78-vuotiaana vuonna 1904. Hänet haudattiin Pretoriaan joulukuussa 1904.


title: Paul Kruger

text: Kruger oli kahdesti naimisissa. Kun hänen ensimmäinen vaimonsa Maria du Plessis kuoli vuonna 1846 malariaan, hän nai tämän serkun Gezinan, jonka kanssa hän sai 16 lasta. Pretorian esikaupunkialue Gezina on nimetty hänen vaimonsa mukaan.


title: Paul Kruger

text: Vuosina 1952–1993 Krugerin syntymäpäivää 10. lokakuuta eli Kruger-päivää vietettiin Etelä-Afrikassa kansallisena juhlapäivänä. Perinne lopetettiin vuonna 1994, koska se yhdistettiin apartheidiin ja koska Kruger nähdään nykyään mustan väestön sortajana.


title: Paul Kruger

text: Krugerille on pystytetty Etelä-Afrikkaan useita muistomerkkejä. Niistä tunnetuin on kuvanveistäjä Anton van Wouwin vuonna 1896 tekemä veistos, joka pystettiin Pretorian keskusaukiolle vuonna 1954. Viime vuosina on vaadittu muistomerkin poistamista, koska sen on sanottu loukkaavan mustaa väestöä. Kaupungin johto on ilmoittanut, että patsasta ei poisteta. Pretoriassa sijaitsee myös Krugerin talo, jonka valtio osti vuonna 1925 kotimuseoksi ja joka suojeltiin kansallisena monumenttina vuonna 1936.


title: Paul Kruger

text: Krugerin mukaan on nimetty muun muassa Krugerin luonnonpuisto, jonka perustamiseen hän vaikutti. Hänen mukaansa on nimetty myös Krugersdorpin kaupunki Gautengin provinssissa ja Etelä-Afrikassa vuodesta 1967 alkaen käytössä ollut kultakolikko Krugerrandi.


title: Paul Kruger

text: Krugerista tehtiin vuonna 1941 natsi-Saksassa propagandistinen elämäkertaelokuva "Ohm Krüger", jossa häntä näytteli Emil Jannings. Elokuva perustui saksalaisen Arnold Kriegerin romaaniin "Mann ohne Volk".


title: Raab-Katzenstein RK-26 Tigerschwalbe

text: Raab-Katzenstein RK-26 Tigerschwalbe oli saksalaisen taitolentäjän Gerhard Fieselerin 1920-luvun lopussa suunnittelema koulukone.


title: Raab-Katzenstein RK-26 Tigerschwalbe

text: Fieseler esitteli tyyppiä Ruotsissa ja AB Svenska Järnvägsvekstäderna (ASJA) -yhtiö osti yhden koneen joulukuussa 1930. Koneen siviilitunnus oli aluksi SE-ACO, myöhemmin SE-ADK, ja Ruotsin ilmavoimat kokeilivat kyseistä konetta eri moottorityypeillä. ASJA valmisti lisenssillä Ruotsin ilmavoimille 25 konetta tyyppimerkinnällä Sk 10. Kyseinen tyyppi oli lento-ominaisuuksiltaan heikohko ja sille sattui paljon onnettomuuksia. Kone oli Ruotsin ilmavoimien käytössä 1932–1945.


title: Raab-Katzenstein RK-26 Tigerschwalbe

text: ASJA:n myytyä SE-ADK:n vuonna 1934 se kulkeutui talvisotaan L. Hemmingerille, joka lahjoitti koneen Suomelle. Se joutui vapaaehtoisyksikkö F19:n käyttöön 9. helmikuuta 1940. Vaikka kone varustettiin Suomen ilmavoimien hakaristitunnuksilla, se ei koskaan ollut rekisteröity Suomen ilmavoimille, vaan F19:n riveissä. Koneen käyttö jäi todella vähäiseksi mm. varaosien puutteen ja moottorin huonon kunnon vuoksi, joten se seisoi suurimman osan ajasta F19:n tukikohdassa Veitsiluodossa. Talvisodan jälkeen koneyksilö tuhoutui 23. kesäkuuta 1940.


title: Raab-Katzenstein RK-26 Tigerschwalbe

text: Konetyypin ainoa näihin päiviin säilynyt yksilö, Ruotsin ilmavoimien numero 536 valmistusnumeroltaan 20, on näytteillä Ruotsin ilmavoimien ilmailumuseossa Linköpingissä.Sk10 RK-26 Tigerschwalbe Ruotsin ilmavoimissa (englanniksi)


title: Turun ortodoksinen seurakunta

text: Turun ortodoksinen seurakunta on ortodoksinen seurakunta, joka kattaa Varsinais-Suomen, Ahvenanmaan sekä Etelä-Satakunnan alueen. Sen pääkirkko on Turussa sijaitseva Pyhän Marttyyrikeisarinna Aleksandran kirkko eli Turun ortodoksinen kirkko, jonka on suunnitellut Carl Ludvig Engel. Seurakunnalla on myös pyhälle Nikolaokselle pyhitetty rukoushuone Raumalla ja pyhän Ristin rukoushuone Salossa. Seurakunnan kirkkoherrana toimii isä Ion Durac.


title: Turun ortodoksinen seurakunta

text: Seurakunnalla on eniten jumalanpalveluksia Turussa, mutta niitä vietetään säännöllisesti myös Salossa ja Raumalla sijaitsevissa rukoushuoneissa. Lisäksi palveluksia toimitetaan silloin tällöin myös Maarianhaminassa, Loimaalla, Eurassa ja Harjavallassa, joissa toimitaan vuokratiloissa. Turussa, Raumalla, Salossa ja Loimaalla on säännöllistä tiistaiseura -piirien toimintaa, minkä lisäksi Turussa kokoontuu useita muitakin piirejä.


title: Tampereen ortodoksinen seurakunta

text: Tampereen ortodoksinen seurakunta on pääosin Pirkanmaan ja Satakunnan maakunnissa ja pieneltä osin Keski-Suomen maakunnassa, yli 40 kunnan alueella toimiva ortodoksinen seurakunta, joka muodostaa yhden Suomen ortodoksisen kirkon kaikkiaan 24 seurakunnasta. Seurakunnan suurimmat väestökeskittymät ovat Tampere ympäristökuntineen seurakunnan keskiosassa, Pori ympäristöineen seurakunnan läntisimmässä, Pohjanlahdelle ulottuvassa osassa sekä Vilppulan-Mäntän-Jämsän alue Sydän-Suomeen työntyvässä seurakunnan koillisosassa.


title: Tampereen ortodoksinen seurakunta

text: Seurakunta on yksi Suomen ortodoksiseen kirkkoon kuuluvan Helsingin ortodoksisen hiippakunnan kahdeksasta seurakunnasta. Seurakunnan jäsenmäärä on kasvussa ja vuonna 2009 se oli noin 2 900 henkeä. Seurakunnalla on kirkot Tampereella, Porissa ja Vilppulan Kolhossa sekä rukoushuone eli tsasouna Valkeakoskella. Lisäksi seurakunta järjestää tarpeen mukaan jumalanpalveluksia muilla paikkakunnilla käytettävissä olevissa tiloissa.


title: Tampereen ortodoksinen seurakunta

text: Tyyliltään uusbysanttilaista punatiiliarkkitehtuuria edustava pyhän Aleksanteri Nevalaisen ja pyhän Nikolaoksen kirkko rakennettiin Tampereen Kyttälän kaupunginosaan keskeiselle paikalle kaupungin rautatieaseman läheisyyteen vuosina 1896-1899 insinöörieversti T. U. Jazykovin suunnittelemana. Venäläis-novgorodilaista tyyliperinnettä edustava Apostoli Johannes Teologin kirkko valmistui Poriin vuonna 2002 suunnittelijanaan ortodoksinen pastori, arkkitehti Matti Porkka. Kolhon ja Valkeakosken pyhäköt edustavat puolestaan puuarkkitehtuuria.


title: Tampereen ortodoksinen seurakunta

text: Vuonna 1950 itsenäisyyden saavuttaneen seurakunnan kirkkoherrana toimii vuodesta 2005 isä Markku Toivanen. Seurakunnan toinen pappi on isä Heikki Honkamäki. Seurakunnan kanttori on Heikki Hattunen. Seurakunnan tuloveroprosentti on 2000-luvun alkupuolelta alkaen ollut 2 %. Tampereen ortodoksisen seurakunnan kuoro on tullut tunnetuksi lukuisista levytyksistä. Suomen kielen lisäksi jumalanpalveluskielenä on säännöllisin väliajoin myös kirkkoslaavi ja tuolloin osin myös venäjä sekä lisäksi kreikka sekä romania. Seurakunta osallistuu myös ekumeeniseen yhteistyöhön, harjoittaa mahdollisuuksisensa rajoissa diakoniatoimintaa sekä osallistuu eri tavoin ortodoksisen kulttuuriperinteen vaalintaan.


title: Tampereen ortodoksinen seurakunta

text: Tampereen ortodoksinen seurakunta julkaisee yhdessä Turun ortodoksisen seurakunnan, Hämeenlinnan ortodoksisen seurakunnan ja muutamien muiden ortodoksisten seurakuntien kanssa painettua Analogi-nimistä seurakuntalehteä.


title: Avery Brundage

text: Avery Brundage (28. syyskuuta 1887 – 8. toukokuuta 1975) oli yhdysvaltalainen urheilija, taidekeräilijä, hyväntekeväisyyden harrastaja ja Kansainvälisen olympiakomitean puheenjohtaja 1952–1972.


title: Avery Brundage

text: Brundage syntyi Detroitissa. Hän opiskeli insinööriksi Illinoisin yliopistossa ja valmistui 1909. Muutaman vuoden kuluttua Brundage perusti Avery Brundage Companyn, joka toimi Chicagon kaupungissa ja sen ympäristössä vuoteen 1947.


title: Avery Brundage

text: Brundage oli myös yleisurheilija. Hän osallistui Tukholman olympialaisiin 1912. Hänestä tuli Yhdysvaltain olympiakomitean puheenjohtaja 1928.


title: Avery Brundage

text: Avery Brundage torjui ehdotuksen, että Yhdysvallat boikotoisi Berliinin olympialaisia 1936 Saksan juutalaisvainojen vuoksi. Brundagesta tuli Kansainvälisen olympiakomitean jäsen Berliinin olympialaisten aikana.


title: Avery Brundage

text: Kun Kansainvälisen olympiakomitean silloinen puheenjohtaja belgialainen Henri de Baillet-Latour kuoli toisen maailmansodan aikana, Brundagesta tuli Kansainvälisen olympiakomitean varapuheenjohtaja 1945. Kun Kansainvälisen olympiakomitean puheenjohtaja ruotsalainen Sigfrid Edström jäi eläkkeelle 1952, Brundagesta tuli hänen seuraajansa.


title: Avery Brundage

text: Brundagen ensimmäinen merkittävä asema Kansainvälisen olympiakomitean puheenjohtajana oli vuoden 1968 kesäolympialaisissa, jotka järjestettiin Méxicossä, kun kaksi Yhdysvaltain olympiaurheilijaa, Tommie Smith ja John Carlos, esittivät Yhdysvaltoihin kohdistuneen tunnetun vastalauseen mustien ihmisoikeusliikkeen nimissä.


title: Avery Brundage

text: Brundage muistetaan Münchenin olympialaisista. Musta syyskuu -niminen palestiinalainen terroristijärjestö otti panttivangiksi yksitoista israelilaista olympiaedustajaa. Brundage päätti jatkaa olympialaisia panttivankidraamasta huolimatta. Brundage sai paljon arvostelua toimestaan. Brundage jäi eläkkeelle Münchenin olympialaisten jälkeen. Hänen seuraajakseen tuli irlantilainen Michael Morris, paroni Killanin.


title: Avery Brundage

text: Brundagelle myönnettiin 9. maaliskuuta 1955 Suomen Urheilun kultainen ansioristi.


title: Avery Brundage

text: Brundage oli myös taiteenkerääjä kohteena erityisesti aasialainen ja itämainen taide. Hänen kuolemansa jälkeen taulut peri San Franciscon taidemuseo. Brundage kuoli 1975 Garmisch-Partenkirchenissä Saksassa.


title: Hämeenlinnan ortodoksinen seurakunta

text: Hämeenlinnan ortodoksinen seurakunta on pääosin Kanta-Hämeessä, 11 kunnan alueella toimiva, vuonna 1906 perustettu ortodoksinen seurakunta. Sen jäsenmäärä on noin 1 050 henkeä. Seurakunnan pääkirkko sijaitsee Hämeenlinnassa Kaurialan kaupunginosassa, minkä lisäksi sillä on kesäkirkko Ahvenistolla. Seurakunnan kirkkoherran sijaisena toimii isä Jonas Bergenstad.


title: Helsingin ortodoksinen seurakunta

text: Helsingin ortodoksinen seurakunta on jäsenmäärältään Suomen suurin ortodoksinen seurakunta, joka toimii Uudellamaalla. Vuonna 2003 kuului noin 18 500 jäsentä, eli lähes kolmannes Suomen ortodoksisen kirkkokunnan jäsenistä. Jäsenistöstä pääosa on suomalaisia, mutta seurakunnassa on myös suuri venäläinen vähemmistö (noin 10 %). Jumalanpalveluksia toimitetaan säännöllisesti suomeksi, ruotsiksi, kirkkoslaaviksi, kreikaksi ja englanniksi.


title: Helsingin ortodoksinen seurakunta

text: Seurakunnan alueella on toistakymmentä kirkkoa ja rukoushuonetta. Pääkirkko, Uspenskin katedraali sijaitsee Katajanokalla ja valmistui vuonna 1868. Helsingissä sijaitsee myös kaupungin vanhin säännöllisessä jumalanpalveluskäytössä olevan Carl Ludvig Engelin suunnittelema vuonna 1827 valmistunut Pyhän Kolminaisuuden kirkko.


title: Helsingin ortodoksinen seurakunta

text: Seurakunnan kaukaisimmat kirkot sijaitsevat idässä Porvoossa, pohjoisessa Järvenpäässä ja lännessä Hangossa.


title: Helsingin ortodoksinen seurakunta

text: Seurakunnan kirkkoherraksi valittiin joulukuussa 2008 isä Markku Salminen.


title: Lahden ortodoksinen seurakunta

text: Lahden ortodoksinen seurakunta on vuonna 1950 perustettu Suomen ortodoksisen kirkon seurakunta. Se on ainoa Etelä-Suomeen perustetuista niin sanotuista "evakkoseurakunnista", eli karjalaisia evakoita varten perustetuista seurakunnista. Sen alue kattaa Päijät-Hämeen ja osia Kanta-Hämeestä ja Uudestamaasta. Seurakunnan alueeseen kuuluu viisi kaupunkia: Lahti, Heinola, Hyvinkää, Orimattila ja Riihimäki. Seurakunta kuuluu Helsingin ortodoksiseen hiippakuntaan.


title: Lahden ortodoksinen seurakunta

text: Seurakunnalla on Lahdessa Pyhän Kolminaisuuden kirkko ja Heinolassa Kristuksen taivaaseen astumisen kirkko sekä lisäksi seurakuntakeskus Hyvinkäällä, jossa on Karjalan valistajien kirkko ja Neitsyt Marian syntymän tšasouna Kausalassa. Kirkkoherrana toimii Jonas Bergenstad.


title: Haminan ortodoksinen seurakunta

text: Haminan ortodoksinen seurakunta on Kymenlaakson maakunnassa viiden kunnan alueella toimiva ortodoksinen seurakunta. Seurakunnan pääkirkko on Pietarin ja Paavalin kirkko Haminassa. Kouvolassa sijaitsee seurakunnan kirkkoherran virasto, Ortodoksiakeskus Sypressi, Pyhän Ristin kirkko ja tšasouna Myllykoskella.


title: Haminan ortodoksinen seurakunta

text: Seurakunnan kirkkoherra on pastori Ville Kiiveri. Seurakunnalla on lukuisia toimintapiirejä, muun muassa erilaiset lasten kerhot, tiistaiseura ja kuoro.


title: Hapsiainen

text: Hapsiainen oli suomalainen Yleisradion tuottama televisiosarja. Sarja kertoi Hipsis Hapsiainen-nimisestä aavikolla asuvasta kädennäköisestä olennosta, joka tutki maailman menoa. Hapsiaisen seikkailuja esitettiin Yle TV1:n Puoli kuusi -ohjelmassa vuosina 1987–1992 ja kuuden jakson verran ohjelmassa Veturi vuonna 1992. Ohjelman toteutti Esa Pakarinen Junior. Hapsiainen oli hänen kätensä kämmenosa, selkäpuoli ylöspäin. Keskisormi oli ikään kuin päänä ja kaulana, muut neljä sormea olivat jalkoina. Keskisormen päähän oli kiinnitetty muoviset askartelusilmät.


title: Hydrofobinen vuorovaikutus

text: Hydrofobisella vuorovaikutuksella tarkoitetaan hydrofobisten eli vesipakoisten molekyylinosien taipumusta muodostaa yhteinen faasi erilleen vedestä. Molekyylit voidaan jakaa hydrofiilisiin, hydrofobisiin sekä amfipaattisiin yhdisteisiin sen mukaisesti, miten niillä on taipumus siirtyä eri faaseihin liuoksissa.


title: Hydrofobinen vuorovaikutus

text: Molekyyli tai sen osa, jonka atomien väliset elektronegatiivisuuserot ovat hyvin pienet tai molekyylin muoto siten symmetrinen että ulkoisesti elektronegatiivisuuserot kumoavat toisensa (esimerkiksi rikkiheksafluoridi), on käytännössä pooliton. Tällaisten molekyylien keskinäiset vuorovaikutukset (koheesio) ovat heikkoja van der Waalsin sidoksia.


title: Hydrofobinen vuorovaikutus

text: Heikkojen molekyylinvälisten sidosten vuoksi poolittomat yhdisteet eivät kykene tunkeutumaan pysyvästi vesimolekyylinen väliin. Vesimolekyylien voimakas koheesio puolustaa vesifaasin säilymistä (ks. myös pintajännitys). Näin poolittomat yhdisteet ovat käytännössä veteen liukenemattomia ja muodostavat vedessä yhteisen "hydrofobisen" faasin.


title: Hydrofobinen vuorovaikutus

text: Esimerkiksi membraanilipideillä on voimakkaasti hydrofobisen osan lisäksi myös voimakkaasti vesihakuinen osa. Näillä "amfipaattisilla" yhdisteillä on taipumus asettua keskenään samansuuntaisesti veden suhteen, vaikkeivät siihen liukenekaan.


title: Hydrofobinen vuorovaikutus

text: Molekyylit tai niiden osat, joilla on ulkoisesti merkittäviä elektronegatiivisuuseroja, ovat poolisia ja muodostavat vetysidoksia (vetysiltoja) vesimolekyylien kanssa. Näin ne ovat "hydrofiilisia" eli vesihakuisia.


title: Hydrofobinen vuorovaikutus

text: Koko molekyylin hydrofiilisen luonteen määrää pitkälti poolisten ja poolittomien ryhmien määrä.


title: Hydrofobinen vuorovaikutus

text: Vastoin yleistä luuloa hydrofobisten aineiden hydraatiota ei vastusta mikään hylkivä voima eikä se ole energeettisesti epäsuosittu. Veden ja hydrofobisen aineen välinen hydraatiovuorovaikutus on voimakas ja hydraation entalpia (eli käytännössä energia vakiopaineen ja -tilavuuden takia) suosii hydraatiota.


title: Hydrofobinen vuorovaikutus

text: Syy hydrofobiselle vuorovaikutukselle löytyy entropiasta: hydraatiokerroksessa vesimolekyylien pyörimisliike on rajoittunut, joten entropia on pienempi. Vapauttamalla vettä pois hydraatiokerroksesta vesimassaan entropia kasvaa, joten veden pisaroituminen hydrofobisesta aineesta on entropian ajama.


title: Lappeenrannan ortodoksinen seurakunta

text: Lappeenrannan ortodoksinen seurakunta on Etelä-Karjalan alueella toimiva ortodoksinen seurakunta. Sen pääkirkko on Lappeenrannassa sijaitseva Jumalansynnyttäjän Suojeluksen kirkko eli "Pokrovan" kirkko, ja sillä on myös pyhän Nikolaoksen kirkko Imatralla ja kaksi rukoushuonetta Parikkalassa.


title: Lappeenrannan ortodoksinen seurakunta

text: Seurakunnan kirkkoherrana toimii isä Timo Tynkkynen.


title: Booker-palkinto

text: Man Booker Prize for Fiction (yleisemmin Booker-palkinto) on brittiläinen kirjallisuuspalkinto, joka myönnetään vuosittain englanninkieliselle Britanniassa julkaistulle romaanille. Palkintoa on jaettu vuodesta 1969.


title: Booker-palkinto

text: Aiemmin palkinto voitiin myöntää Kansainyhteisön, Irlannin tai Zimbabwen kansalaisen kirjoittamalle englanninkieliselle romaanille, mutta vuodesta 2014 alkaen palkinnon saaja on voinut olla kotoisin mistä tahansa maasta, kunhan alkuteos on kirjoitettu englanniksi.


title: Booker-palkinto

text: Booker-palkinnon alkuperäinen nimi oli Booker-McConnell prize palkintoa sponsoroineen Booker-McConnell -yhtiön mukaan. Vuonna 2002 palkintoa hallinnoimaan perustettiin säätiö Booker Prize Foundation (BPF), ja uudeksi pääsponsoriksi tuli sijoitusyhtiö Man Group. Alkuperäinen Booker-nimi säilytettiin palkinnon nimessä. Alkuperäinen 21 000 punnan palkintosumma nousi 50 000 puntaan. Todellinen palkinto on kuitenkin kirjamyynnin odotettavissa oleva kasvu.


title: Booker-palkinto

text: Booker-palkinnon saajan valitsevat vuosittain vaihtuvat tuomarit. Tuomarit valitsee komitea, johon kuuluu kirja-alan ammattilaisia sekä sponsorien ja Booker-säätiön edustajia. Tuomarit valitaan tunnettujen kriitikoiden, kirjoittajien, akateemikoiden ja muiden julkisuuden henkilöiden joukosta. Kustantajien tarjolle lähettämistä kirjoista tuomaristo valitsee 8–12 ehdokasta ja näiden joukosta voittajan.


title: Booker-palkinto

text: Palkinnon rinnalla jaetaan vuosittain kansainvälinen Booker-palkinto englanniksi käännetystä Britanniasta julkaistusta romaanista. Vuosina 2005–2013 se jaettiin joka toinen vuosi englannin kielellä julkaistusta tai englanniksi käännetystä romaanista tekijän kansalaisuudesta riippumatta. Venäjän Booker-palkinto perustettiin vuonna 1992.


title: Jacques Rogge

text: Jacques Rogge (s. 2. toukokuuta 1942) toimi Kansainvälisen olympiakomitean puheenjohtajana vuosina 2001–2013.


title: Jacques Rogge

text: Rogge syntyi Gentissä ja asuu nykyään Deinzeissa. Roggen urheilulaji nuoruudessa oli purjehdus, ja hän otti osaa vuoden 1968 ja 1972 ja 1976 olympialaisiin urheilijana. Hän kuului myös Belgian rugbymaajoukkueeseen. Rogge on ammatiltaan lääkäri.


title: Jacques Rogge

text: Rogge oli Belgian olympiakomitean puheenjohtaja vuosina 1989–1992 ja Euroopan olympiakomitean puheenjohtaja vuosina 1989–2001. Roggesta tuli Kansainvälisen olympiakomitean jäsen vuonna 1991. Belgian kuningas Albert II aateloi Roggen kreiviksi vuonna 2001. Rogge valittiin Kansainvälisen olympiakomitean puheenjohtajaksi 16. heinäkuuta 2001. Hän seurasi espanjalaista Juan Antonio Samaranchia, joka oli Kansainvälisen olympiakomitean puheenjohtaja vuodesta 1980.


title: Jacques Rogge

text: Vuoden 2002 talviolympialaisissa Rogge teki Kansainvälisessä olympiakomiteassa historiaa: hän päätti Salt Lake Cityn olympialaisten aikana asua olympiakylässä hotellin sijasta. Rogge on ollut uransa aikana aktiivisesti vaatimassa dopingtestauksen uudistamista. Rogge on antanut puheenjohtajuutensa aikana panoksensa myös eri dopingskandaaleissa ja vaatinut tarkkoja tutkimuksia ja kaikkien osallisten tuomitsemista. Roggen aikana Peking ja Lontoo on valittu olympiakaupungeiksi. Pekingin järjestämistä olympialaisista vuonna 2008 tuli Roggelle haaste. Useat ihmisoikeusjärjestöt paheksuivat Pekingin valintaa kisaisännäksi Kiinan huonon ihmisoikeustilanteen takia. Rogge kehotti kiinnittämään huomiota, että Kiinan ihmisoikeustilanne on parantunut vuodesta 1949.


title: Vekoma

text:
Vekoma on hollantilainen huvipuistolaitteita valmistava yritys, joka on kuuluisa mm. Boomerang-radastaan, josta esimerkkinä on PowerParkin Cobra.
Vekoman kotipaikka on Vlodropin kaupunki.Muita Vekoman laitteita ovat Enigma, Giant Inverted Boomerang, Hurricane, Illusion, Invertigo, LSM Coaster (996m), LSM Coaster (Disney), Powered Coaster ja Wild Mice. Vekoma oli tehnyt myös Tampereen Särkänniemessä olleen Korkkiruuvi-radan.


title: Dekeleia

text: Dekeleia (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja Hippothontis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "mesogeios"-trittykseen eli Attikan sisämaa-alueen demoksiin ja sijaitsi suunnilleen nykyisen Tatóin alueella.


title: Dekeleia

text: Dekeleia sijaitsi Parnesvuoren itäpään juurella noin 120 stadioninmittaa tai noin 20 kilometriä Ateenan keskustasta pohjoiseen. Paikka oli Parnesvuoren ja Pentelikonvuoren välisen, Attikan tasangolta Oropokseen ja Boiotiaan päin johtavan solan suulla. Solan läpi kulki Ateenan ja Theban välinen tie, joka yhdisti Ateenan myös muun muassa sen vallassa olleeseen Euboiaan. Kaupunki oli sen verran korkealla, että sieltä kerrotaan näkyneen Pireuksen satamaan saakka.


title: Dekeleia

text: Perinteen mukaan Dekeleia oli yksi Kekropsin ajan Attikan kahdestatoista vanhasta kylästä ("kōmē") tai kaupungista ("polis"), jotka Theseus myytin mukaan yhdisti ("synoikismos") Ateenaksi. Dekeleia oli alun perin pieni kaupunki. Myöhemmin se kuului Ateenan valtapiiriin yhtenä sen demoksista. Dekeleian demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin neljä edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Hellenistisellä kaudella fyleissä ja demoksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena demoksella oli myöhemmin kuusi bule-edustajaa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Dekeleus" () tai "Dekeleeus" ().


title: Dekeleia

text: Dekeleia oli vanhastaan hyvissä väleissä Spartan kanssa. Peloponnesolaissodan aikana vuonna 413 eaa. spartalaiset valloittivat kaupungin ja sijoittivat sinne varuskunnan kuninkaansa Agiin johdolla ja Alkibiadeen kehotuksesta. Tarkoituksena oli saartaa Ateena maalta käsin ja katkaista sen Euboialta tuleva ruokahuolto. Tämän jälkeen Ateenaan pystyttiin kuljettamaan ruokaa vain meriteitse. Peloponnesolaissodan loppuvaihetta kutsutaan joskus Dekeleian sodaksi juuri tämän takia.


title: Dekeleia

text: Kaupungin linnoitusrakennelmien raunioita on löydetty muun muassa Tatóista entisen kuninkaallisen kesäpalatsin puiston alueelta. Paikalta on löydetty muun muassa muureja, keramiikkaa, veistoksia ja piirtokirjoituksia. Tatóissa oleva Palaiókastrona tunnettu kukkula, jolla nykyisin ovat Kreikan kuningassuvun haudat, on todennäköisesti Dekeleian akropolis eli linnavuori ja/tai Agiin rakennuttama linnoitus. Se oli ympäröity noin 800 metrin pituisella muurilla.


title: Halloween (elokuvasarja)

text:
Halloween on yksi kaikkien aikojen kuuluisimmista ja menestyneimmistä kauhuelokuvasarjoista. Elokuvia on tehty yhteensä yksitoista kappaletta, joista viimeisin ilmestyi vuonna 2018. 9. Helmikuuta 2017 virallisen Halloween kotisivun mukaan tulevan yhdennentoista elokuvan on määrä ilmestyä 19. Lokakuuta 2018, joka tarkoittaa sarjan täyttävän 40 vuotta. Elokuvan käsikirjoittaa David Gordon Green ja Danny McBride ja elokuvan myös ohjaa David Gordon Green. Vastaavana tuottajana on Malek Akkad ja John Carpenter, tuottajana toimii Miramax, Trancas International Films ja Blumhouse Productions. Kolmatta osaa lukuun ottamatta elokuvissa on pääosassa sarjamurhaaja Michael Myers.
Sarjan aloittanut "Halloween – naamioiden yö" -elokuvaa pidetään yhtenä ensimmäisistä slasher-elokuvista.


title: Creepshow – yöjuttu

text: Creepshow – yöjuttu ("Creepshow") on yhdysvaltalainen komedia- ja kauhuelokuva vuodelta 1982. Sen on ohjannut George A. Romero ja käsikirjoittanut Stephen King. Elokuva on kunnianosoitus 1950-luvun EC Comics -julkaisuyhtiön kauhusarjakuville. Pian elokuvan julkaisun jälkeen siitä tehtiin myös sarjakuva.


title: Creepshow – yöjuttu

text: "Creepshow" on episodielokuva, joka koostuu viidestä jaksosta: "Father's Day", missä kuollut patriarkka osallistuu isänpäivän viettoon, "The Lonesome Death of Jordy Verrill", missä maanviljelijä löytää farmilleen pudonneen kummallisen meteoriitin, "Something to Tide You Over", missä mies jättää vaimonsa vuoroveden armoille, "The Crate", missä koulusta löytyy arkku, jonka sisällä oleva hirviö herää yli sadan vuoden nokosiltaan ja "They're Creeping Up On You", missä rikas erakko taistelee torakoita vastaan.


title: Creepshow – yöjuttu

text: Jaksojen animoidussa kehyskertomuksessa esiintyy nuori poika, Billy, joka on kuvitteellisen "Creepshow"-kauhulehden innokas lukija. Billyn isä ei kuitenkaan pidä siitä, että hänen poikansa lukee "roskalehtiä". Billyä esittää Stephen Kingin poika Joe King.


title: Creepshow – yöjuttu

text: Seitsemän vuotta sitten isänpäivänä Nathan Grantham (1878–1972) kuoli, kun hänen tyttärensä Bedelia löi häntä marmorisella tuhkakupilla päähän hermostuttuaan isäänsä tämän penätessä isänpäivän kakkuaan. Nyt Granthamin sukulaiset ovat kokoontuneet vuosittaiselle isänpäivän päivälliselle ja Nathan palaa haudan takaa vaatimaan kostoa ja kakkuaan.


title: Creepshow – yöjuttu

text: Yksinkertaisen maanviljelijän Jordyn maatilalle putoaa meteoriitti ja hän uskoo saavansa löydöstään puuttuvat rahat pankkilainan maksuun. Jordy tulee kuitenkin koskeneeksi meteoriittiin ja hänen kehonsa joutuu oudon, kasvimaisen organismin valtaamaksi.


title: Creepshow – yöjuttu

text: Richard Vickers hautaa uskottoman vaimonsa Beckyn ja tämän rakastajan Harryn kaulaa myöten hiekkaan ja jättää nämä vuoroveden armoille.


title: Creepshow – yöjuttu

text: Collegesta löytyy arkku, jossa on salaperäinen ja vaarallinen hirviö. Se tappaa kaksi ihmistä ja professori Henry Northrup päättää hyödyntää hirviötä päästäkseen eroon hankalasta ja pahasuisesta vaimostaan Wilmasta.


title: Creepshow – yöjuttu

text: Upson Pratt on julma ja saita liikemies, joka inhoaa ötököitä ja torakoita yli kaiken. Hän tappaa jokaisen löytämänsä torakan, mutta on avuton torakoiden vallatessa suurena laumana hänen asuntonsa.


title: Creepshow – yöjuttu

text: Elokuvasta valmistui jatko-osa, "Creepshow 2", viisi vuotta myöhemmin ja sen tarinat pohjautuivat Kingin tarinoihin Romeron toimiessa käsikirjoittajana. "Creepshow 2:ssa" on viiden tarinan sijaan kolme.


title: Creepshow – yöjuttu

text: Vuonna 2007 valmistui epävirallinen jatko-osa, "Creepshow 3", jonka tuotannossa King ja Romero eivät olleet mukana. Elokuva julkaistiin suoraan videolle.


title: Creepshow – yöjuttu

text:
Kymmenestä suomalaisesta ensi-iltakriitikosta yksi antoi "Creepshow’lle" kolme tähteä, yksi arvostelija kaksi tähteä ja kolme yhden tähden, keskiarvona 1,33 tähteä neljästä.
"Video-oppaassa" vuodelta 1994 "Creepshow" saa neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.


title: Tarvo Laakso

text: Tarvo Laakso (s. 15. joulukuuta 1955, Tampere) on suomalainen muusikko. Hän toimii seurakuntapastorina Tampereella, ja häntä kutsutaan "rokkipapiksi". Perheeseen kuuluu vaimo ja viisi poikaa.


title: Tarvo Laakso

text: Laakso on mestaripelimanni Matti Haudanmaan kaukainen serkku (viidennesserkku). Kirjansa, "Rokkipappi krusifiksin juurella" mukaan lapsena kitaraa pelännyt Laakso alkoi kitaran soiton 1971 blueskitaristi Juhani "Jusa" Tuomisen opissa. Aiemmin hän oli opiskellut omatoimisesti pianonsoittoa Aaronin pianovihkojen avulla.


title: Tarvo Laakso

text: Tampereen Isosaaren rippikoululeirillä syntyi vuonna 1972 13-henkinen lauluyhtye 'Onnelliset Vaeltajat'. Folk-pohjainen musiikki ja hengellinen sanoma innostivat nuoret esiintymään "unohdetuissa paikoissa". Sairaaloissa, vanhainkodeissa sekä konserteissa Onnelliset Vaeltajat musisoivat parin vuoden kuluessa 150 kertaa Laakson toimiessa yhtyeen basistina ja kitaristina.


title: Tarvo Laakso

text: Laakso liittyi rippikoulun jälkeen nuorisomuusikko Seppo Lindellin 'With Christ' -yhtyeeseen ja soitti Jaakko Löytyn ensimmäisillä levyillä sähkökitaraa.


title: Tarvo Laakso

text: Laakson ensilevy "Huuhkain" ilmestyi 1979 suurten progebändien innoituksessa. Levyllä soittavat mm. Sakari Löytty ja Jouko Laivuori. Toinen pitkäsoitto, "Taivasalla" (1980), edustaa laulelmallista rockia. Tarvon kolmas LP-levy "Sähköpaimen" (1981) sisältää mm. rock-gospel -kappaleet "Tervetuloo punkkiluostariin" ja "Krusifiksin juurella", joissa kitaristi-vieraana on Heikki Silvennoinen.


title: Tarvo Laakso

text: Seuraavat kaksi levyä Laakso teki karstulalaisen 'Grace'-yhtyeen kanssa. "Jouheita kaikuja" (1982) ja "Ristikko" (1984) edustavat rock-gospelia. Laakso opetti Vaajakoskella rumpujen ja kitaran soittoa nuorille, joista hän valmensi yhtyeen 'Gospel akatemia' ja lauluryhmän 'Gospel akat'. Tuolla kokoonpanolla ilmestyi pitkäsoitto "Kylmänväreet" (1986).


title: Tarvo Laakso

text: Seuraavina vuosina Laakso toteutti kokoelmalevyn "Krusifiksin juurella" (1988) ja albumin "Seitsemäs herääminen" (1989). Näiden kahden CD-levyn jälkeen hän julkaisi englanninkielisen LP:n "My Own Way", (1990). Levyn tekstien luomisessa oli mukana kirjailija/kirjallisuusprofessori Douglas Robinson.


title: Tarvo Laakso

text: Kauhajoen evankelisen opiston musiikinopettajana Laakso teki CD-levyn "Syntynyt Eurooppaan" (1991) soittaen itse kaikkia instrumentteja. Tampereelle palattuaan hän teki Richard Bachin innoittamana levyn "Silta yli" (1994). Hän sävelsi yli 70 raamatuntekstiä ja teki messun "Evankeliumin juhla" (1995). Seuraava levy oli "Aamun avaus". Puhjennut epilepsia muutti musiikin suuntaa ja syntyi albumi "Elämää suurempaa".


title: Tarvo Laakso

text: Laakso aloitti viulun soiton innoittuneena Konsta Jylhän tuotannosta ja erityisesti LP-levyistä "Konstan parhaat 1 ja 2" sekä "Menneitä muistellen" ja teki yhdessä vaimonsa Marjan kanssa pelimanniteoksen "Tunturimaa" (2002). Samoihin aikoihin hän koosti neljän CD:n kokoelman "Valkokultaa" vanhoista levytyksistään. Viittäkymmentä täyttäessään hän julkaisi kolme pitkäsoittoa: Christie-henkisen "Mä kotiin yöllä tuun" (2005), progevivahteisen "Ritariperho"n (2005) ja "Kalavale ja kantelijatar" -levyn (2005).


title: Tarvo Laakso

text: Viisikymppisen julkaisujen jälkeen Laaksolla oli tekeillä pelimanniteos "Metsän poika", joka julkaistiin 2008. "Metsän poika" on konseptialbumi suomalaisten ja etelän lappalaisten kohtaamisesta ("Iikan männyn tarina" / Tute Laitinen).


title: Tarvo Laakso

text:
Syyskuussa 2006 julkaistiin Tarvon omaelämäkerrallinen kirja: "Rokkipappi krusifiksin juurella".
Tarvo Laakso oli kristillisdemokraattien kansanedustajaehdokkaana eduskuntavaaleissa 2007, mutta ei tullut valituksi.


title: Tarvo Laakso

text: Keväällä 2008 Tarvo julkaisi rentoutumismusiikkilevyn "Nokkaunia!"


title: Tarvo Laakso

text: Vuonna 2008 Tarvo Laakso, Marja Laakso, Severi Laakso ja Juuso Laakso perustivat 'Starwar'-yhtyeen. Ensimmäinen Starwar-levy, "RRR" (rock rackaus raamattu), julkaistiin syksyllä 2008 Maata näkyvissä -festareilla. Kaikki levyn sanat ovat suoraan Raamatusta ja musiikki on progressiivista rockia. Starwar-yhtye on mukana myös Tarvo Laakson taiteilijauran 30-vuotis-juhlalevyllä, "Kiitos!", joka julkaistiin vuonna 2009.


title: Tarvo Laakso

text: Starwar-yhtye julkaisi toisen pitkäsoittonsa "Rakkaus räiskyköön" vuonna 2010.


title: Tarvo Laakso

text: Tarvo Laakso kokosi ja julkaisi vuonna 2011 yhdeksän CD:n kokoelman nimeltä "Tähtitaivas". Kokoelmalta löytyy noin 200 Laakson tärkeintä levytystä viime vuosituhannelta, osa remiksattuina ja osa overdubattuina remiksauksina. Lisäksi siinä on uudelleen toteutettuna muutama englanninenkielinen, vuoden 1990 "My Own Way" -levyltä tuttu laulu.


title: Tarvo Laakso

text: Tarvo & Starwar-yhtye synnyttivät temaattisen albumin Raamatussa mainituista yhdeksästä Hengen lahjasta (Gal.5:22-23). Levy julkaistiin nimellä "Tuliterä", mikä viittaa Pyhän Hengen uudistavaan vaikutukseen ihmisessä. Sen lisäksi, että Tarvo lisääntyvässä määrin on palannut estraadeille trubaduurina kitaroineen, Laakson perheorkesterit, Starwar-yhtye ja Tunturipelimannit konsertoivat yhä ja valmistelevat seuraavaa julkaisuaan vuodelle 2014.


title: Tarvo Laakso

text: Starwar-yhtye julkaisi neljännen pitkäsoittonsa, "Häikäisevän viestin tuojat", joulukuussa 2014. Vielä 2016 Tarvo julkaisi Starwarin kanssa viidennen äänitteensä, Arkhimeden piste. Levy jäänee viimeiseksi omakustanteeksi CD-formaatissa.


title: Tarvo Laakso

text: Tarvo Laakso on pyörittänyt Tampereen Lielahden kirkolla usean vuoden ajan ns. "Lietsun Gospelkirkkoa", jossa konsertoi kuukausittain niin gospel-muusikkoja kuin myös seurakunnan sanomalle tukensa antavia rokkareita.


title: Tarvo Laakso

text: Tarvo Laakso, Starwar ja Tunturipelimannit jatkavat konserttitoimintaansa ja pohtivat tulevaisuuden julkaisuformaattia CD:n jäädessä asteittain marginaaliin.


title: Rikkiheksafluoridi

text: Rikkiheksafluoridi, ("rikkifluoridi"), (SF) on rikistä ja fluorista koostuva hajuton, myrkytön ja palamaton kaasu. Rikkiheksafluoridin moolimassa on 146,1 g/mol, härmistymislämpötila –64 °C, sulamispiste –51 °C, suhteellinen höyryn tiheys: 5,11 (ilma = 1) ja CAS-numero on 2551-62-4.


title: Rikkiheksafluoridi

text: Rikkiheksafluoridimolekyyli on oktaedrin muotoinen. Keskusatomina on rikkiatomi, johon on kovalenttisesti sitoutunut yksi fluoriatomi (F) oktaedrin joka kärjessä.


title: Rikkiheksafluoridi

text: Rikkiatomin ja fluoriatomin merkittävästä elektronegatiivisuuserosta johtuen SF on varsin pysyvä yhdiste. SF on ulkoisesti pooliton johtuen sen keskipisteen suhteen symmetrisestä muodosta.


title: Rikkiheksafluoridi

text:
SF-molekyyli hajoaa noin 500 °C:n lämpötilassa, millä on käytön kannalta merkitystä.
Rikkiheksafluoridissa äänen nopeus on pienempi kuin ilmassa. Tämän vuoksi rikkiheksafluoridia hengittävän ääni madaltuu. Päinvastainen ilmiö on havaittavissa hengitettäessä heliumia. Rikkiheksafluoridia hengitettäessä on kuitenkin huomioitava, että se syrjäyttää hengitysilmassa elintärkeän hapen ja on vaikea saada ulos keuhkoista, koska se on happea noin 6 kertaa raskaampaa.


title: Rikkiheksafluoridi

text: SF on kolme kertaa parempi sähköeriste kuin ilma. Tästä syystä sitä käytetään yleisesti sähköalalla jäähdytykseen ja eristykseen. Käyttökohteita ovat sähkönsiirron kytkinlaitokset ja katkaisijat sekä jakeluverkkojen laitteet. SF-eristetyt laitteet voidaan rakentaa pienemmiksi ja ne ovat toimintavarmempia kuin ilmaeristeiset.


title: Rikkiheksafluoridi

text: Rikkiheksafluoridi on hyvin stabiili yhdiste, joka pysyy ilmakehässä kauan. SF ei kuulu otsonikerrosta tuhoaviin aineisiin, mutta se on voimakas kasvihuonekaasu. Se on yksi Kioton pöytäkirjassa mainituista kuudesta ilmakehän lämpiämiseen vaikuttavista kaasusta.


title: Muinaissuomalaisten kaikkeuskäsitykset

text: Muinaissuomalaisten käsitys maailmankaikkeudesta muistutti lähiseudun kansojen käsityksiä. Maan ja vesistöjen pinnan uskottiin sijaitsevan melko litteässä tasossa. Taso oli ilmeisesti kiekon muotoinen, vaikka tästä ei tiettävästi ole jäänyt suoraa kuvausta. Myös skandinaavit pitivät maanpintaa litteänä kiekkona, ja eräät Siperian kansat pitivät maata lievästi kuperana kiekkona.


title: Muinaissuomalaisten kaikkeuskäsitykset

text: Ikiaikaisten, hyvin laajalle levinneiden käsitysten mukaan maanpinnan peitti taivaankansi valtavana kupuna. Taivaankantta saatettiin verrata padan (tai ehkä aikaisemmin saviruukun) pohjaan. Tästä on viitteitä ainakin saamelaisten uskomuksissa. Taivaankantta tuki keskeltä Pohjantähteen tukeutuva maailmanpylväs. Pohjantähteä kutsuttiin myös Pohjannaulaksi. Ilmeisesti ajateltiin, että Pohjantähti oli kuten naula, joka liitti taivaankannen maailmanpylvääseen. Maailmanpylväs seisoi maassa äärimmäisessä pohjoisessa, ja sen kerrottiin juurtuneen (ehkäpä naiselliseksi koettuun) maaperään eli "maaemään". Erään oletuksen mukaan maailmaa pidettiin joskus varhain kuin suurena telttana, jota kannatti keskeltä maailmanpylväs teltan keskellä olevan tukikepin tapaan. Tähtitaivaan liikkeet sai aikaan taivaankannen pyöriminen, akselinaan maailmanpylväs. Ihme-esine Sampo saattoi pohjimmiltaan olla sama asia kuin maailmanpylväs.


title: Muinaissuomalaisten kaikkeuskäsitykset

text: Taivaalle on toisinaan mainittu muitakin rakenteita, kuten aukkoihin viittaavat "ilman ikkunat" ja "retuinen räppänä", sisä- tai välikattoa merkitsevä "laipio" sekä kaarta tai tukipuuta merkitsevä "ilman vempele", jonka päällä taivaalliset olennot joskus istuvat. Joissain loitsuissa ensimmäinen tuli isketään taivaan navalla tai taivaankannen keskiössä hopeisen, petäjäisen tai rautaisen rahin eli tuolin päällä.


title: Muinaissuomalaisten kaikkeuskäsitykset

text: Äärimmäisessä pohjoisessa, jonka voi tulkita maailman keskukseksi, sijaitsi maailmanpylvään juurella jättimäinen meripyörre, Kinahmo eli Kurimuksen kurkku. Pyörteen aiheutti kenties maailmanpylvään pyöriminen taivaankannen mukana. Tämä oli myös Tuonen koski, eräs reitti manalaan. Tuonen koskessa saattoivat virrata teräaseet, miesten miekat ja kirveet ja naisten neulat, jotka satuttivat pahoja vainajia. Pohjoisessa saattoi olla myös maailmanvuori. Pohjoisessa sijaitsi myös Pohjola, ikikylmä maa, sairauksien ja monien ongelmien lähde.


title: Muinaissuomalaisten kaikkeuskäsitykset

text: Maailman ja taivaankannen reunoilla, taivaan ääressä, sijaitsi lintukoto, jossa muuttolinnut asuivat talvet. Lintukodossa asuivat pienikokoiset lintukotolaiset. Lintukodon suunta oli etelään tai lounaaseen. Linnunrata eli kotigalaksimme tähtitaivaalla hohtava nauha oli reitti, jota pitkin muuttolinnut kulkivat ilmeisesti lintukotoon ja takaisin.


title: Muinaissuomalaisten kaikkeuskäsitykset

text: Päivä eli aurinko oli ilmeisesti jonkinlainen esine, joka kulki päiväsaikaan taivaankannen alla tai sitä pitkin. Monissa kulttuureissa tunnettu käsitys siitä, että aurinkoa kuljettaa taivaalla joku tai jokin, kuten laiva tai kärryt vetojuhtineen, varmaankin ilmeni myös Suomessa ja Karjalassa. Suoraa kuvausta tästä ei kuitenkaan ole tiedossa. Illalla aurinko laskeutui länteen, jossa oli sen maa ja koti. Edelleen sanonnan mukaan aurinko laskee "mailleen". Länsi oli onnen maa, ja myös kuolleiden ilmansuunta (synkän Pohjolan ohella), sillä "kuolihan" aurinkokin sinne päivän päätteeksi. Lännessä oli kaikkien naapurikansojen mukaan verisurman saaneiden vainajala, josta olivat lähtöisin revontulet, joten sellainen kuului varmaankin suomalaistenkin uskomuksiin.


title: Muinaissuomalaisten kaikkeuskäsitykset

text:
Aamuksi aurinko siirtyi takaisin itään, tai syntyi uudelleen idästä, sieltä noustakseen. Itä on saanut nimensäkin siitä, että päivä "itää" sieltä.
Koillisella on vastaavanlainen tausta.


title: Muinaissuomalaisten kaikkeuskäsitykset

text: Maan alla eli alisessa oli kuolleiden asuinsija, Manala eli Tuonela. Se saattoi olla kuin maailman peilikuva ylösalaisin. (Vertaa muinaisskandinaavisten uskomusten Nidavellir, joka kuvattiin joskus myös maanalaiseksi peilikuvamaailmaksi). Tähän varjomaailmaan pääsi muun muassa pohjattomista soista, veden pyörteistä, kivenkoloista ja luolista. Maahiset olivat mahdollisesti tämän maan asukkaita. He saattoivat harhauttaa metsässä kulkevan ihmisen eksymään nurinkuriseen maailmaan, metsänpeittoon. Toisessa maailmassa eli ainakin joidenkin ryhmien mielestä myös ihmisen kaksoisolento, joka oli jonkinlaisessa kohtalonyhteydessä ihmisen itsensä kanssa.


title: Muinaissuomalaisten kaikkeuskäsitykset

text: Usein taivaankansia kerrottiin olevan useita kerroksittain. Näin uskoivat myös skandinaavit ja useat muut. Maailman tasot sijaitsivat kerroksittain, ja maan alaisessa Tuonelassakin saattoi olla useita kerroksia. Tällaisia uskomuksiakin oli sekä kielisukulaisilla että naapurikansoilla. Taivaankansien määrästä ei ollut kansanperinteen keräämisen aikaan selvää käsitystä; jopa yhdessä loitsussa saatettiin mainita eri määriä. Usein mainittiin kuusi tai yhdeksän.


title: Muinaissuomalaisten kaikkeuskäsitykset

text: Taivaankappaleista ilmeisesti kiintotähdet olivat ehkä kiinni taivaankannessa tai reikiä siinä. Aurinko ja Kuu eli taivaanvalot sijaitsivat taivaalla loistaessaan ilmeisesti taivaankannen alla, ja ne olivat jonkinlaisia irtonaisia "esineitä".


title: Muinaissuomalaisten kaikkeuskäsitykset

text: Suomalainen, suhteellisen myöhään kerätty kansanperinne ei ole säilyttänyt paljonkaan tietoa muinaisista tähtiin ja kiertotähtiin liittyvistä uskomuksista. Kansanperinne kuitenkin antaa ymmärtää, että joskus tähdet olivat hyvin merkittäviä, ja niihin liittyvä tieto arvostettua. Tietäjien kerrotaan saaneen osan mahdistaan katsomalla ja tutkimalla Otavaa ja muuta tähtitaivasta.


title: Muinaissuomalaisten kaikkeuskäsitykset

text: Suomalaisen kansanperinteen merkittävimpiä taivaan kohteita:


title: Muinaissuomalaisten kaikkeuskäsitykset

text: Käsitykset asioiden alkuperästä eli synnystä ovat olleet tärkeä osa muinaissuomalaisten maailmankuvaa. Maailman syntytarinat ovat olleet merkittävä osa runoutta, ja maailman synnystä oli useita erilaisia kertomuksia. Niistä yleisimmän mukaan maailma oli syntynyt vesilinnun munasta. Tunnetaan myös maansukellus-myytti, jonka mukaan maailma syntyi kuikan tai paholaisen haettua pohjasta maata. Joskus kerrotaan myös, miten seppäsankari Ilmarinen takoi taivaankantta.


title: Muinaissuomalaisten kaikkeuskäsitykset

text: Kansantarusto tuntee joitakin maailmanloppuun liittyviä ilmiöitä, eskatologisia myyttejä. Maailman loppuessa käy asioita, jotka muuten olisivat aivan mahdottomia. Näitä ovat esimerkiksi tähtien tanssiminen, kuun kuumuminen ja auringon siirtyminen pohjoiseen tai paistaminen veden pohjasta. Erään kuvauksen mukaan maailmanloppu tulee, kun kivi kelluu tai lentää ja höyhen tai lehti uppoaa.


title: Muinaissuomalaisten kaikkeuskäsitykset

text: Myös suoranaisesta katastrofista kerrotaan toisinaan. Esimerkiksi tunnetaan suuri pakkanen ja maailman palaminen, maailmanlopun taistelu, tauti ja nälänhätä, kuten skandinaavisessa mytologiassa. Käsitys maailmanlopun taistelusta voi olla myös kristillistä alkuperää.


title: Muinaissuomalaisten kaikkeuskäsitykset

text: Savolaisten tarinoissa Kihovauhkonen esiintyi maailmanlopun ennustajana. Erään Kihovauhkosen ennustuksen mukaan maailmanloppu koittaa, kun maa vyötetään rautavyöllä ja tiellä kulkee päättömiä hevosia.


title: Muinaissuomalaisten kaikkeuskäsitykset

text: Velisurmaaja-kansantarinassa maailmanloppua käytetään lopullisen päätöksen vertauskuvana; poika ei tule takaisin ennen kuin käy mahdottomia asioita, kuten että kivi kelluu, korppi valkenee tai hanhi mustuu.


title: Muinaissuomalaisten kaikkeuskäsitykset

text: Sääksmäellä uskottiin, että helkajuhlaa on pidetty vuosittain maailman alusta asti, ja että pellot lakkaavat kasvamasta tai tulee maailmanloppu, jos helkajuhlia ei enää pidetä. Sääksmäellä uskottiin myös, että seudulla on maailman napa.


title: Elektroninsiirtoketju

text: Elektroninsiirtoketju on mitokondrion sisäkalvolla (eukaryootit) tai solukalvon kalvoproteiineissa (bakteerit) tapahtuva energiaa tuottava reaktiosarja, jossa sitruunahappokierrossa ja sitä edeltäneissä reaktioissa koentsyymeille NADH ja FADH siirtyneitä elektroneja siirrellään elektroninsiirtoketjun entsyymiltä toiselle, jolloin elektronit menettävät potentiaalienergiaansa vähitellen vapauttaen samalla energiaa. Vapautuvan energian avulla mitokondrion matriksista pumpataan protoneja mitokondrion kalvojen välitilaan, mikä aiheuttaa elektrokemiallisen gradientin eli potentiaali- ja protonikonsentraatioeron matriksin ja välitilan välille. Muodostunut gradientti purkautuu ATP-syntaasientsyymin kautta, jolloin muodostuu suurenergiaista fosfaattiyhdistettä, ATP:tä. Tätä reaktiota kutsutaan oksidatiiviseksi fosforylaatioksi. Lopulta pelkistys elektroninsiirtoketjussa päättyy, kun vety siirtyy molekulaariselle hapelle, joka pelkistyy vedeksi. Hapen pelkistymistä vedeksi katalysoi elektroninsiirtoketjun viimeinen entsyymi nimeltään sytokromi-c-oksidaasi. Eräillä mikrobeilla elektroninsiirtoketjun hapettimena voi olla jokin muukin kuin happi. Elektroninsiirtoketjun lopputuotteina tavallisissa soluissa ovat vesi ja 26 ATP-molekyyliä yhtä glukoosimolekyyliä kohti. Ennen sitruunahappokiertoa glukoosi on läpikäynyt glykolyysin kahdeksi pyruvaatiksi ja pyruvaatit on hapetettu asetyylikoentsyymi A:ksi, joka on vienyt asetyyliryhmän sitruunahappokiertoon. Jos otetaan huomioon glykolyysin (2) ja sitruunahappokierron (2, GTP-välivaiheen kautta) tuottamat ATP:t, niin glukoosimolekyylin hapetus tuottaa kaikkiaan 30 ATP:tä, jos saanto on sataprosenttinen.


title: Dalmaatti

text: Dalmaatti eli dalmatia oli romaaninen kieli, jota nimensä mukaisesti puhuttiin Dalmatian saarilla ja rannikolla nykyisen Kroatian ja Montenegron alueella. Puhujia oli etenkin Zadarin, Trogirin, Splitin, Dubrovnikin ja Kotorin ("Jadera", "Tragur", "Spalatro", "Raugia" ja "Cattaro") kaupungeissa sekä Krkin, Cresin ja Rabin saarilla ("Vikla", "Crepsa" ja "Arba"). Sillä ei ollut kirjakieltä, ja sen viimeinen syntyperäinen puhuja kuoli 1800-luvun lopulla, mutta etupäässä häneltä tallennettiin se vähäinen aineisto, mitä kielestä tunnetaan.


title: Dalmaatti

text: Latinalaisen kielen vaikutus Dalmatian alueella alkoi Rooman valtakunnan valloitettua sen 229–155 eaa. Latinan toivat alueelle roomalaiset kauppiaat ja vähitellen myös paikalliset illyrialaisia kieliä puhuneet asukkaat omaksuivat latinan. Rooman valtakunnan kukistuttua paikallinen latinan kieli alkoi vähitellen kehittyä omaan suuntaansa. Kieleen tuli voimakkaita vaikutteita kroaatista ja venetsiasta. Kieli oli pitkään virallisessa asemassa Ragusan tasavallassa, mutta siitä luovuttiin lopulta 1500-luvulla. Kieli säilyi pohjoisempana vuoteen 1898 saakka, jolloin kielen viimeinen puhuja Tuone Udaina kuoli pommin räjähdyksessä.


title: Dalmaatti

text:
Isä meidän -rukous dalmaatiksi:
"Tuota nuester, che te sante intel sil,"
"sait santificuot el naun to."
"Vigna el raigno to."
"Sait fuot la voluntuot toa, coisa in sil, coisa in tiara."
"Duote costa dai el pun nuester cotidiun."
"E remetiaj le nuestre debete,"
"coisa nojiltri remetiaime a i nuestri debetuar."
"E naun ne menur in tentatiaun,"
"miu deleberiajne dal mal."


title: Seppo Halttunen

text: Seppo Tapio Halttunen (s. 27. heinäkuuta 1961 Pertunmaa) on suomalainen näyttelijä ja ohjaaja. Hän on esiintynyt useissa televisiosarjoissa ja näytelmissä. Halttusen tunnetuin rooli on "Eero Mahlapuron" rooli televisiosarjassa "Me Stallarit", jota esitettiin MTV3-kanavalla syksyllä 2004.


title: Pirkko Hämäläinen

text: Pirkko Päivikki Hämäläinen (s. 29. toukokuuta 1959 Helsinki) on suomalainen näyttelijä.


title: Pirkko Hämäläinen

text: Hämäläinen opiskeli Teatterikorkeakoulussa vuosina 1979–1983. Hän on ollut teatteriurallaan kiinnitettynä Turun kaupunginteatteriin (1983–1985), Lilla Teaterniin (1985–1986), Tampereen Työväen Teatteriin (1986–1989) ja Tampereen Teatteriin (1989–1992). Vuodesta 1993 hän on työskennellyt vapaana näyttelijänä. Hän on myös opettanut Teatterikorkeakoulussa.


title: Pirkko Hämäläinen

text: Ensimmäinen pitkä elokuva, jossa Hämäläinen näytteli, oli Mika Kaurismäen ohjaama lyhytelokuva "Valehtelija" vuodelta 1981. Lisäksi hän on näytellyt Mika Kaurismäen ohjaamissa elokuvissa "Arvottomat" (1982), "Paperitähti" (1989), josta hänet palkittiin parhaan naispääosan Jussi-palkinnolla, "Amazon" (1990) ja "Kolme viisasta miestä" (2008). Hän on näytellyt myös monissa muissa elokuvissa ja esiintynyt useissa televisiosarjoissa, muun muassa komediasarjoissa "Kaverille ei jätetä" ja "Me Stallarit" (2004) sekä draamasarjoissa "Uudisraivaaja" (2006) ja "Vuoroin vieraissa" (1997).


title: Pirkko Hämäläinen

text: Hämäläinen oli pitkään avoliitossa näyttelijä Puntti Valtosen kanssa. Heillä on kaksi yhteistä lasta, molemmat poikia, joista nuorempi on autistinen Alkuvuonna 2010 Hämäläinen kertoi seurustelevansa kirjailija Kirsti Simonsuuren kanssa ja syksyllä 2016 he ilmoittivat muuttavansa yhteen asumaan.


title: Jukka Rasila

text: Jukka ”Jugi” Rasila (s. 12. elokuuta 1969 Oulu) on suomalainen näyttelijä, joka on tullut tunnetuksi erityisesti television komediasarjoista. Rasilan veli on näyttelijä Kimmo Rasila.


title: Jukka Rasila

text: Rasilan ensirooli oli sotilas televisiosarjassa "Häkkilinnut" (1991). 1990-luvun lopulla hän tuli tunnetuksi muun muassa "Studio Julmahuvista" ja televisiosarjasta "Kaverille ei jätetä". Vuosina 2006 ja 2007 Rasila esiintyi Yleisradion suositussa suorassa sketsiviihdeohjelmassa "Läpiveto" ja vuosina 2010–2014 MTV3:n "Putouksessa". Rasila on myös esiintynyt suomenkielisenä äänenä "Shrek"-elokuvissa Aasina sekä Walt Disney -piirrettyjen Aku Ankkana.


title: Jukka Rasila

text: Rasila on näytellyt muun muassa Turun, Helsingin, Rauman ja Espoon kaupunginteattereissa, Komediateatteri Arenassa, UIT:n revyissä "Hei me tervataan" (2004), "Da Lintsi-koodi" (2007), sekä "10 sketsiä, jotka muuttivat maailman" (2008) sekä Linnateatterissa, Aleksanterin teatterissa ja Mikkelin teatterissa.


title: Jukka Rasila

text: Jukka Rasila esittää tiedetoimittaja Joona Vaappoa Yleisradion Radioteatterin huvikuunnelmasarjassa "Hanhen selästä", jota on esitetty Yle Radio 1 -kanavalla keväästä 2011 alkaen.


title: Gootin kieli

text: Gootti oli goottien puhuma germaaniseen kieliryhmään kuuluva, jo kauan sitten sammunut itägermaaninen kieli.


title: Gootin kieli

text: Gootti on ainoa itägermaaninen kieli, josta on säilynyt merkittävästi kieliaineistoa. Muista, kuten burgundista ja vandaalista, on säilynyt vain nimistöä ja katkelmia. Gootti oli lähempänä pohjoisgermaanisia eli skandinaavisia kieliä kuin länsigermaanisia kieliä, kuten englantia, hollantia ja saksaa. Kansainvaellusten aikana (300–500-luvulla jaa.) se levisi Mustanmeren tienoilta Itä-Eurooppaan ja Rooman valtakunnan sortuessa aina Espanjaan (länsigootit) ja Italiaan (ensin visi-, sitten ostrogootit) asti. Visigoottien piispa Wulfila teki gootin kielellä yhden vanhimmista Raamatun käännöksistä 300-luvulla. Goottien valtakunnat jäivät lyhytikäisiksi, ja visigootin kieli sammui ilmeisesti jo ennen vuotta 1000. Ostrogoottia, joka oli levinnyt nykyiseen Ukrainaan ja Krimille, puhuttiin Krimillä vielä 1700-luvulla.


title: I (Kingston Wallin albumi)

text: I (alkuperäisjulkaisuna Kingston Wall) on suomalaisen Kingston Wall -rockyhtyeen ensimmäinen albumi, joka julkaistiin vuonna 1992. Albumin avausraita ”With My Mind” ja Jimi Hendrixiltä lainattu ”Fire” ovat levyn tunnetuimmat kappaleet. Albumi päättyy 21-minuuttiseen, kahdeksanosaiseen ”Mushrooms”-nimiseen kokonaisuuteen.


title: I (Kingston Wallin albumi)

text: Suurin osa albumin kappaleista oli sävelletty ja sovitettu jo jonkin aikaa ennen kuin yhtye aloitti nauhoitukset. Esimerkiksi ”Nepal” oli valmiina jo vuoden 1989 aikana, jolloin ensimmäinen rumpali Petteri Ståhl oli yhtyeessä. Albumin instrumentaaliraita ”Tanya” sai nimensä Petri Wallin tyttöystävän mukaan. Albumin tuottajana oli Petri Walli salanimellä Pedro Cucaracha.


title: I (Kingston Wallin albumi)

text: Yhtye nauhoitti ensin rumpali Timo Joutsimäen kanssa lähes koko debyytin, kunnes erimielisyydet rumpusovituksista johtivat siihen, että Joutsimäki lähti yhtyeestä. Masternauhat näistä ensimmäisistä äänityksistä ovat basisti Jyllin omistuksessa. Petri Walli hankki rumpaliksi Sami Kuoppamäen, jonka kanssa koko albumi äänitettiin uudestaan. Albumin kannet suunnitteli Kie von Hertzen.


title: I (Kingston Wallin albumi)

text: Albumin tekstiliitteellä ”Nepal” ja ”And I Hear You Call” -kappaleiden sanat on painettu peräkkäin ilman kappaleita erottavaa väliä. ”Firen” sanoitusta ei ole mukana tekijänoikeudellisista syistä.


title: I (Kingston Wallin albumi)

text: Alun perin albumi julkaistiin yhtyeen omalla levymerkillä Trinity CD- ja C-kasettipainoksina. CD-versio sisälsi erikoisen psykedeelisen piirroksen kansien sisällä, mutta remasteroiduissa versioissa tätä piirrosta ei ole. Sony BMG julkaisi kaikki albumit remasteroituina erikoispainoksina 1998. Uudelleenjulkaisut sisältävät normaalin albumin lisäksi toisen levyn, joka sisältää livemateriaalia. Näitä julkaistiin vain noin tuhat kappaletta ja ne myytiin nopeasti loppuun. Remasteroitu yhden levyn versio albumeista on vielä saatavilla.


title: I (Kingston Wallin albumi)

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Kingston Wall, ellei toisin mainita


title: I (Kingston Wallin albumi)

text:
1998 rajoitetun painoksen toinen levy
Amorphis-yhtye on tehnyt version kappaleesta ”And I Hear You Call” vuonna 1997 julkaistulle "My Kantele" -EP:lleen.


title: II (albumi)

text: II on suomalaisen rockyhtye Kingston Wallin toinen albumi, joka julkaistiin vuonna 1993. "Shine on Me" lienee albumin tutuin raita, mutta Donna Summerin tunnetuksi tekemä kappale "I Feel Love" herätti ristiriitaisia tunteita ja mielipiteitä.


title: II (albumi)

text: Alkuperäinen julkaistiin yhtyeen Trinity-levymerkillä, joka on myyty loppuun ja pidetään keräilyharvinaisuutena. Ensimmäisen levyn tapaan albumi julkaistiin remasteroituna kahden levyn painoksena 1998. Toinen levyistä sisälsi livemateriaalia. Sekä remasteroitu että alkuperäinen levy on myyty loppuun, näitä oli myynnissä tuhat kappaletta. Myynnissä on kuitenkin levyn remasteroitu painos, josta puuttuu bonuslevy.


title: II (albumi)

text: Albumilla yhtye siirtyi huomattavasti melodisempaan ilmaisuun ja etääntyi debyyttialbumin psykedeelisestä rockista, tämän voi kuulla mm. kappaleessa "Shine on Me". Yhtye otti vaikutteita muun muassa folkmusiikista ("Istwan" ja "Two of a Kind") ja omaksui progressiivisemman ja monimutkaisemman ilmaisun, jonka voi kuulla esimerkiksi siten että ensimmäiset raidat "We Cannot Move", "Ištwan" ja "Could It Be So?" ovat yhteyksissä toisiinsa ja ovat jonkinasteisena jatkumona toisilleen. Jatkumo voi jatkua pidemmällekin. Jotkut kuuntelijat voivat jatkumoon saamaan liittymään soinnullisesti myös instrumentaalin "And It's All Happening" ja "Love Tonightin". Albumin viimeinen raita, "Palékastro" on Petri Wallin kuvaus Kreetan saaristossa sijaitsevasta kylästä instrumentaalisesti.


title: II (albumi)

text: "Two of a Kind" kappaleen säkeistön rivi "The feelings I get when I look to the west" löytyy myös Led Zeppelinin kappaleesta Stairway to Heaven.


title: Vapaaehtoinen pelastuspalvelu

text: Vapaaehtoinen pelastuspalvelu eli Vapepa on suomalainen vapaaehtoistyöhön perustuva 52 järjestön yhteenliittymä. Verkoston koulutetut hälytysryhmät tukevat viranomaisia muun muassa kadonneiden etsimisessä sekä ensihuollossa eli pelastustoiminnan jälkeisessä auttamisessa. Vapaaehtoinen pelastuspalvelu perustettiin vuonna 1964.


title: Vapaaehtoinen pelastuspalvelu

text: Tarve vapaaehtoisen pelastuspalvelun luomiselle huomattiin 1963, kun toukokuussa muoniolainen viisivuotias tyttö katosi kotipihaltaan maastoon. Etsintöihin osallistui enimmillään viranomaisten lisäksi jopa tuhat vapaaehtoista. Suuretsinnät päättyivät surullisesti, kun tyttö löydettiin kuolleena kolmetoista päivää katoamisen jälkeen. Tapaus herätti vaatimuksen siitä, että Suomeen perustettaisiin organisaatio, joka huolehtisi etsintöjen kokonaisvaltaisesta organisoinnista viranomaisten tukena.


title: Vapaaehtoinen pelastuspalvelu

text: Vapepan verkosto kattaa nykyisin koko Suomen. Hälytysryhmiä on 1 500 ja vapaaehtoisia noin 10 000 (tilanne OHTOssa 19.12.2018). Vapepan toiminnan rahoittavat Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus ja Suomen Punainen Risti (SPR), joka toimii yhdysjärjestönä ja koordinoi toimintaa. Muut koordinaatiojärjestöt ovat Suomen Meripelastusseura (SMPS) ja Suomen Lentopelastusseura (SLPS).


title: Vapaaehtoinen pelastuspalvelu

text: Vuonna 2017 osallistui 331 toteutuneeseen operaatioon maalla yli 3 500 vapaaehtoista, joille kertyi yli 20 000 vapaaehtoistuntia. Hälytyksiä Vapepalle tuli vuoden 2017 aikana yhteensä 416 kertaa seuraavasti: eksyminen/katoaminen 196 kertaa, ensihuolto 111 kertaa, liikenneonnettomuus 5 kertaa, muu auttamistilanne 19 kertaa ja valmiushälytyksiä 85 kertaa.


title: Vapaaehtoinen pelastuspalvelu

text: Suomen Lentopelastusseuran koordinoiman lentopelastuksen koneet hälytettiin etsintöihin vuoden aikana 46 kertaa. Niistä toteutui 43, joissa lennettiin 76 lentotuntia.


title: Vapaaehtoinen pelastuspalvelu

text: Suomen Meripelastusseuran vapaaehtoiset hälytettiin vuonna 2017 pelastus- ja avunantotehtäviin 1 474 kertaa. Apua vesillä sai yhteensä 3 021 ihmistä ja 1 251 alusta. 27 ihmistä pelastettiin todennäköiseltä menehtymiseltä ja 34 alusta tuhoutumiselta. Kiireelliseen pelastustehtävään lähdettiin 116 kertaa. Etsintöjä sekä sairaankuljetus- ja ensivastetehtäviä suoritettiin yhteensä 153. Loput olivat vaativuudeltaan eriasteisia avunanto- ja vahingontorjuntatehtäviä. Trossi-jäsenpalvelutehtäviä kertyi 326.


title: Vapaaehtoinen pelastuspalvelu

text: Vapaaehtoisen pelastuspalvelun etsintätapoihin kuuluvat mm. harvaharavointi, kuulotuntumaharavointi, näkötuntumaharavointi, reittiharavointi, partioetsintä ja MSO-etsintä (Managing Search Operation) etsittävän henkilön taipumusten arvioinnin perusteella.


title: Vapaaehtoinen pelastuspalvelu

text:
Lähde:
Johtamisen maastossa mahdollistamiseksi vapaaehtoinen pelastuspalvelu käyttää monenlaisia viestilaitteita, joista merkittävimpiä ovat 164 MHz:n 5 W:n käsiradiopuhelimet. Käytetään myös RHA68-metsästysradioita. Viestintävirasto on radiomääräyksen taajuusjakotaulukossa varannut vapaaehtoiselle pelastuspalvelulle kaksi kanavaa.


title: Vapaaehtoinen pelastuspalvelu

text: Suomen Radioamatööriliitolla on piiritasolla Suomen Punaisen Ristin vapaaehtoiseen pelastuspalveluun liittyvää ohjaavaa toimintaa. Vapaaehtoisen pelastuspalvelun paikallistoimikuntien etsijäryhmät ja -joukkueet poliisin apuna sen määräämissä etsinnöissä käyttävät pääasiassa VHF-, mutta myös erityisesti rakennuksissa UHF-radioita.


title: Vapaaehtoinen pelastuspalvelu

text: Radioamatöörit vastaavat osaltaan vestiyhteyksien tukemisesta. Vapaaehtoisen pelastuspalvelun tukea varten on valtakunta- ja maakuntatatason ohjaajien lisäksi monilla rekisteröidyillä radioamatöörikerhoilla, radioharrastusyhdistyksillä ja vastaavilla paikallinen ohjaaja, jonka on nimittänyt radioamatööriyhdistyksen hallitus.


title: Vapaaehtoinen pelastuspalvelu

text: Vapaaehtoinen pelastuspalvelu järjesti valtakunnallisen viestiharjoituksen, ILMI:n 25.-27. elokuuta 2017. Siihen odotettiin osallistuvat runsast tuhat osallistujaa.


title: III Tri-Logy

text: III Tri-Logy (tai Tri-Logy) on suomalaisen rock-yhtye Kingston Wallin kolmas albumi, joka julkaistiin syksyllä 1994. Levy jäi yhtyeen viimeiseksi studioalbumiksi, sillä yhtye hajosi joulukuussa 1994.


title: III Tri-Logy

text: Useat albumin kappaleet käsittelevät Petri Wallin ystävän Ior Bockin sukusaagaa. Saagan ydin on myös kuvattu albumin kansilehdessä. Kansilehden sisällä on myös paljon saagaan liittyviä sanoja ja symboleita.


title: III Tri-Logy

text: Albumiin oli otettu mukaan erilaista tyyliä yhtyeen progressiiviseen ilmaisuun, johon vaikutti muun muassa australialainen soitin didgeridoo. Kyseinen soitin on mukana varsinkin ensimmäisillä raidoilla tuoden yhtenäisyyttä kappaleisiin. Albumiin otettiin myös vaikutteita elektronisesta musiikista, jonka voi kuulla parhaiten kappaleessa "Štüldt Håjt". Mukana albumilla oli myös aikaisemmilla albumeilla tuttu Sakari Kukko, joka soittaa saksofonia kaikilla yhtyeen albumeilla.


title: III Tri-Logy

text: Kuten muutkin yhtyeen albumit, myös Tri-Logyn julkaisi remasteroituna Zen Garden (1998), ja albumi sisältää bonuslevyn, joka on myyty loppuun. Yhden levyn remasteroitu versio on kuitenkin yleisessä myynnissä.


title: III Tri-Logy

text: Albumin tutuinta antia lienevät musiikkivideonakin julkaistu albumin avausraita "Another Piece of Cake" sekä albumin lopettava eeppinen raita "The Real Thing", joka julkaistiin myös singlenä nimellä "The Real Thing, Radio Edits". Single julkaistiin myös kappaleesta "Štüldt Håjt", jossa mukana oli myös albumin raita "Time" ja "Have You Seen the Pyg-mies?". Päättävä raita on yhtyeen pisin ensimmäisen albumin "Kingston Wall I:n" noin 20-minuuttiseksi paisuneen "Mushrooms" -kokonaisuuden jälkeen. Albumin ensimmäisestä raidasta ("Another Piece of Cake") alkaa soinnullinen jatkumo, joka jatkuu aina Štüldt Håjtiin. Tämä johtuu siitä, että kappaleiden loppua ja alkua ei saata niin helposti huomata, vaan jotkut voivat nähdä sen jatkuvan suoraan edellisen kappaleen lopusta seuraavan alkuun.


title: III Tri-Logy

text:
Albumilla on useita viittauksia yhtyeen aikaisempaan tuotantoon. Muun muassa Tri-Logyn kappaleiden sanoituksiin on kätketty useita yhtyeen ensimmäisten albumeiden raitojen nimiä, ja viimeisen raidan "The Real Thingin" loppupuoliskolla kuullaan Kingston Wallin toisen albumin "Kingston Wall II" raidalta "And It's All Happening" tuttua kitarateemaa.
Albumi nousi ensimmäistä kertaa Suomen viralliselle albumilistalle sijalle 18, joka on myös albumin paras sijoitus.


title: III Tri-Logy

text:
Kingston Wall:
Vierailijat:
Tuotanto:


title: Trenton

text: Trenton on itäisessä Yhdysvalloissa sijaitsevan New Jerseyn osavaltion pääkaupunki. Sen pinta-ala on 21,1 km², josta vesistöä 1,3 km². Kaupungissa asui vuoden 2010 väestönlaskennassa 84 913 ihmistä. Kaupungin asukkaista on 52 prosenttia mustia, 26,6 prosenttia valkoisia ja 33,7 prosenttia latinoja, lisäksi on pienempiä ryhmiä.


title: Trenton

text: Kaupunki on perustettu vuonna 1719, ja se oli Yhdysvaltojen pääkaupunkina marras- ja joulukuussa 1784, mutta valittiin osavaltionsa pääkaupungiksi vasta 1790. 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa Trenton oli teollisen tuotannon keskus: kaupungissa tuotettiin terästä, kumia, köysiä, linoleumia ja keramiikkaa.


title: Kuivaniemen junaturma

text: Kuivaniemen junaturma tapahtui 6. heinäkuuta 2000 kello 10.48 Kuivaniemellä, nykyisen Myllykankaan rautatieaseman läheisyydessä olevalla tasoylikäytävällä rataosalla Oulu–Tornio, kun Kokkolasta Oulun ja Kemin kautta Rovaniemelle matkalla ollut pikajuna M 601 ja rautatietä ylittämässä täydessä sepelikuormassa ollut ajoneuvoyhdistelmä törmäsivät toisiinsa vartioimattomassa tasoristeyksessä. Onnettomuudessa sai surmansa yksi junan matkustajista ja kymmenen loukkaantui.


title: Kuivaniemen junaturma

text: Törmäyksen seurauksena ajoneuvoyhdistelmän perävaunu vaurioitui korjauskelvottomaksi ja perävaunussa ollut kasettilava rikkoi junan matkustajavaunujen kulkusuunnassa oikeanpuoleisia ikkunoita. Vetoauto ei vaurioitunut. Perävaunun runko tunkeutui osittain junassa toisena olleen matkustajavaunun korirakenteiden läpi surmaten ikkunapaikalla istuneen 17-vuotiaan miesmatkustajan.


title: Kuivaniemen junaturma

text: Junan ensimmäisen vaunun etuteli putosi kiskoilta, ja junan veturina ollut Dv12-sarjan dieselveturi vaurioitui. Ajoneuvoyhdistelmän perävaunun kuormana ollut sepeli tunkeutui ikkunoiden lävitse sisälle henkilövaunuhin aiheuttaen yhdessä lasinsirpaleiden kanssa haavoja, ruhjeita ja mustelmia. Rataa vaurioitui 470 metrin matkalta, ja rataan jouduttiin asentamaan 733 uutta betoniratapölkkyä.


title: Kuivaniemen junaturma

text: Onnettomuustutkintalautakunnan raportissa ei mainita suoraan veturin numeroa, mutta mustan laatikon tulosteesta otetusta kuvasta käy kuitenkin ilmi että numero olisi 2610. Veturi myös kunnostettiin onnettomuuden jälkeen.


title: Elonkerjuu

text: Elonkerjuu (vuoteen 2011 asti Lauri Tähkä & Elonkerjuu) on suomalainen yhtye, joka soittaa suomirockia, jossa on kansanmusiikista juurensa juontavia folk rock -vaikutteita. Yhtyeen nykyistä laulajaa Osku Ketolaa lukuun ottamatta yhtyeen jäsenet käyttävät taiteilijanimiä. Pääosin teuvalainen yhtye aloitti uransa 1990-luvun puolivälissä. Kaupallisen läpimurron yhtye teki vuonna 2006, kun albumia "Maailma on renki" myytiin platinalevyyn oikeuttava määrä. Samana vuonna yhtye menestyi myös yleisöäänestyksissä. Teemu Niukkasen ohjaama video ”Maailma on renki” saavutti kolmannen sijan Yleisradion "Musiikki-tv:n" ”Kaikkien aikojen paras kotimainen musiikkivideo” -äänestyksessä ja yhtye voitti Vuoden kotimaisen artistin Emma-palkinnon.


title: Elonkerjuu

text: Yhtyeen seuraava albumi "Tuhannen riemua" saavutti kultalevyrajan julkaisupäivänään 19. syyskuuta 2007, platinarajan 22. syyskuuta ja tuplaplatinarajan 28. marraskuuta, 10 viikkoa julkaisupäivästä. Albumia myytiin syksyyn 2008 mennessä yli 120 000 kappaletta. 15. maaliskuuta 2011 yhtye ilmoitti laulajana toimineen Lauri Tähkän jättäneen yhtyeen. 31. tammikuuta 2012 uutisoitin, että yhtye valitsi Lauri Tähkän tilalle Juha Lagströmin. Elonkerjuu julkaisi 12. syyskuuta 2014 albumin "Hehkuva Rauta". Sen kappaleita ovat muun muassa "Tanssi pois paha", "Tunnetta paljon" ja "Hehkuva rauta". Lisäksi viulistina toiminut Johanna Koivu on tehnyt uransa ensimmäisen sävellyksen levylle. Koivu jätti yhtyeen vuonna 2016 ja Lagström seuraavana vuonna. Uudeksi laulajaksi tuli Osku Ketola.


title: Elonkerjuu

text: Neljä Elonkerjuu-yhtyeen jäsentä esiintyi aiemmin Kuudennusmiehet-nimen alla. Uuteen yhtyeeseen tuli mukaan Johanna Koivu, jonka viulunsoitto toi yhtyeen sointiin eteläpohjalaisia pelimannivaikutteita. Alkuaikoina yhtyeen kappaleet pohjautuivat vanhoihin pohjalaisiin kansanlauluihin. Sittemmin kappaleiden säveltäjinä ja sanoittajina olivat yleensä Lauri Tähkä ja Simo Ralli. Kappaleet ”Pappi vainaa” ja ”Liekki” ovat Lenni Paarman tuotoksia.


title: Elonkerjuu

text: Yhtyeen suosion kasvu perustui erityisesti ahkeraan keikkailuun ja sen synnyttämään puskaradioilmiöön. Yhtye panosti myös visuaaliseen näyttävyyteen ja varsinkin yhtyeen kotiseudulla Pohjanmaalla konsertit olivat erittäin tiivistunnelmaisia. Vahvan pohjalaisen identiteettinsä ja imagonsa ansiosta yhtyeen jäsenet saivat eri medioissa paljon huomiota myös kansanperinteen vaalijoina.


title: Elonkerjuu

text: Yhtye lopetti toimintansa maaliskuussa 2011, muutama kuukausi sen jälkeen, kun sen oli ilmoitettu jäävän pitkälle tauolle. Lopettamispäätös oli yhtyeen muiden jäsenten mukaan yksin solisti Lauri Tähkän. Lauri Tähkä & Elonkerjuun viimeiseksi studioalbumiksi jäi syksyllä 2009 julkaistu "Tänään ei huomista murehdita".


title: Elonkerjuu

text: Heinäkuussa 2011 Elonkerjuu ilmoitti jatkavansa ilman Lauri Tähkää. Loppuvuodesta 2011 yhtye ilmoitti hakevansa uutta laulajaa, sekä julkaisevansa uuden albumin vuonna 2012. Elonkerjuu teki myös levytyssopimuksen Sony Musicin kanssa. Tammikuun lopulla 2012 uutisoitiin, että yhtyeen uudeksi laulajaksi on valittu Juha Lagström.


title: Luostarinmäen käsityöläismuseo

text: Luostarinmäen käsityöläismuseo on Turun keskustassa, Vartiovuoren kupeessa sijaitseva ulkoilmamuseo. Hallinnollisesti museo kuuluu Turun museokeskukseen. Ulkoilmamuseona se on maailmanlaajuisestikin poikkeuksellisen arvokas kokonaisuus, sillä alueen rakennukset sijaitsevat alkuperäisillä paikoillaan. Luostarinmäki on myös Turun ainoa yhtenäinen puutaloalue, joka säilyi sijaintinsa ansiosta Turun palosta vuonna 1827. Luostarinmäen käsityöläismuseo avattiin yleisölle 29. kesäkuuta 1940. Yhdessä Vartiovuorenmäen ja Turun akatemian observatorion kanssa se on myös yksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.


title: Luostarinmäen käsityöläismuseo

text: Museo käsittää kahdeksantoista 1700-luvun lopussa ja 1800-luvun alussa rakennettua puutalokorttelia, jotka koostuvat yli kolmestakymmenestä alkuperäisillä paikoillaan säilyneistä puutaloista. Taloihin on sisustettu esiteollisen ajan kaupunkikäsityöläisten verstaita ja koteja. Kesäaikaan verstaissa työskentelee käsityöläisiä, jotta kävijöillä on mahdollisuus tutustua perinteisiin käsityöammatteihin. Museovalvojat, oppaat ja käsityöläiset ovat museotoiminnan alusta saakka pukeutuneet ajanmukaisiin asuihin ja esittelevät näin 1700–1900-luvun alun kansanomaista pukeutumista. Museossa toimii myös oma postikonttori sekä kaksi kauppaa: Höökarin puodista voi ostaa vanhan ajan makeisia truuttiin pakattuna ja museokauppa Hantvärkistä muun muassa museossa valmistettuja käsityötuotteita. Lisäksi museoalueen ulkopuolella toimii kahvila Kisälli 1800-luvun puolivälissä rakennetussa talossa.


title: Luostarinmäen käsityöläismuseo

text: Kesän kohokohta ovat vuodesta 1943 olleet elokuussa vietettävät Käsityötaidon päivät, jotka keräävät museoon noin 40 eri ammatin ja taidon edustajaa esittelemään työtään. Talvikauden tärkein tapahtuma on joulunaika, jolloin kävijät voivat tutustua menneiden sukupolvien joulunviettoon. Silloin taloissa on katettuina länsisuomalaista juhlaruokaa esitteleviä joulupöytiä. Vuodesta 1954 on järjestetty Tapaninlaulajaiset Tapaninpäivänä.


title: Luostarinmäen käsityöläismuseo

text: Museolle on myönnetty matkailualan kirjailijoiden ja toimittajien kansainvälisen liiton FIJET:n Kultainen omena 1984 ainoana Pohjoismaissa. Palkinto antoi Luostarinmäen käsityöläisille sysäyksen perustaa oma kilta. Kultaisen Omenan Killan perustamiskirja päivättiin 13. huhtikuuta 1985. Jäseniksi voidaan hyväksyä käsityöntekijöitä, jotka ovat osallistuneet Luostarinmäen toimintaan vähintään kaksi kesää. Nykyään Killassa on noin 70 jäsentä. Killan tarkoituksena on toimia Luostarinmäen käsityöläisten yhdyssiteenä sekä edistää käsityötaitoa ja perinteisten käsityöammattien jatkuvuutta. Kiltalaiset tekevät talkootyönä vanhoja ammatteja tunnetuksi ja siirtävät asiantuntijoina ammattitaitonsa uusille taitajille. Kilta edustaa laajaa ammattitaitoa. Jäsenistöön kuuluu muun muassa kultaseppä, kondiittori, ompelija, koristeveistäjä, kirjanpainaja, käsinlatoja, savenvalaja, verhoilija, viulunrakentaja, turkkuri sekä eri tekstiilialojen edustajia.


title: Luostarinmäen käsityöläismuseo

text: Luostarinmäen kaavoittaminen asumiskäyttöön alkoi 1700-luvun lopulla. Nimi Luostarinmäki viittaa luostarikortteliin, yhteen Turun tuolloisista kaupunginosista, jonka osa alue oli. Keskustaan nähden syrjäisen ja maastoltaan karun alueen asuttamiseen vaikutti kaupungin väestönkasvusta seurannut tontti- ja asuntopula. Pulaa lisäsi vuonna 1775 Aninkaistenmäellä sattunut tulipalo, jonka seurauksena alueelle laadittiin uusi väljempi asemakaava, mikä vähensi tonttien määrää. Luostarinmäen tonttien lohkominen ja rakentaminen alkoi 1780-luvulla ja eteni nykyisen Sirkkalankadun suunnasta mäenrinnettä ylöspäin, sillä alempana maasto oli tasaisempaa ja rakentaminen helpompaa. 1800-luvun alkuvuosiin mennessä kaikki tontit oli lohkottu.