title: Saamelainen muinaisusko

text: Vaikka saamelaisten käsitys tuonpuoleisesta on melko vanhakantainen, siihenkin on liittynyt ajatus palkkiosta ja rangaistuksesta. Ihmisen elämä vainajalassa muotoutui sen mukaan, miten hänestä oli eläessään joiuttu, toisin sanoen siitä, millainen maine henkilöllä oli.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Saamelaiset uskoivat niin sanottuun ”sieluaikaan”, joka on aika, joka menee vainajan siirtymiseen kuolleiden yhteisöön. Kuolleella ei ollut lupa ilmestyä eläville enää sieluajan jälkeen. Sieluaikana ne olivat kuitenkin eräänlaisessa elämän ja kuoleman välisessä tilassa, jolloin oli jopa odotettavaa, että vainaja ilmaantuisi sukulaisilleen esimerkiksi unissa. Vaikka noidat olivat jatkuvasti tekemisissään vainajahenkien kanssa, tavallista ihmistä vainajat kuitenkin kammottivat.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Kuolleen yllättävä kohtaaminen on saamelaisessa vainajauskossa melko keskeinen piirre. Sitä pidettiin vaarallisena, koska ihminen voi sen takia mennä tiedottomaksi, menettää puhekykynsä tai tulla mielisairaaksi. Kuolleiden kohtaamisesta aiheutuvaa voimattomuutta on sanottu "ráimmahallan"-tilaksi. Tämä liittyy erityisesti niin sanottuun "eahpáraš"-perinteeseen. Nimellä eahpáraš viitataan kummittelevaan lapsivainajaolentoon, ja se pohjautuu suomen kielen sanaan ’äpärä’. Uskomus on omaksuttu vasta itäisten ja läntisten saamelaisten kulttuurierot alettua muotoutua, sillä itäsaamelaiset eivät tunne perinnettä. Se on myös yleinen uskomus, sillä kansatieteilijöiden keräämässä aineistossa on paljon kertojan itsensä tai hänen lähipiirinsä kokemia eahpáraš-kohtaamisia.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Pyhän käsitettä ei pysty yksiselitteisesti määrittelemään, mutta kansanuskossa kaikkia jokapäiväisestä elämästä poikkeavaa käyttäytymistä vaativia asioita ja ilmiöitä voidaan nimittää ”pyhiksi”. Tällaiset ilmiöt erotetaan usein arjesta erilaisin rituaalisin määräyksin tai tabuin. Pohjoisilla pyyntikansoilla pyhä eli sakraali ja arkinen eli profaani tai tämän- ja tuonpuoleinen eivät erotu toisistaan yhtä selvästi kuin länsimaisessa perinteessä.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Saamelaisilla on ollut kaksi ”pyhään” viittaavaa käsitettä, "áiligas" ja "bassi". "Bassi" on kielentutkijoiden mukaan pronssikautinen kantagermaanista tullut lainasana. Se lienee merkinnyt yleistä ”pyhän” käsitettä, sillä sillä on voitu viitata tuntureissa ja järvissä asuviin "sáiva"-olentoihin tai seitoihin. "Áiligas" lienee sen sijaan melko myöhäinen germaaninen laina. Se on tarkoittanut todennäköisesti abstraktia pyhyyttä, joka olisi sisällöltään ollut lähempänä länsimaistyyppistä pyhää kuin "bassi". Kaamoksen jälkeen näyttäytyvillä auringonsäteillä uskottiin olevan parantavaa voimaa, koska niiden mukana tulleet "Áiligas"-miehet toivat siunauksia. "Áiligas"-miesten palvonta lienee saanut innoituksensa katolisesta pyhimyskultista.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Pyhän kanssa läheisessä yhteydessä on ollut "sáiva"-käsite, jonka todellista luonnetta ei kuitenkaan ole tiedossa ja josta voi esittää vain olettamuksia. Sanana "sáiva" on yleissaamelainen, ja se on liittynyt varsinkin lännessä tiettyihin tuntureihin ja ruotsin- ja suomensaamelaisten perinteessä erityisesti järviin. "Sáiva"-järvet ovat viitanneet yleensä kaksipohjaisiksi ajateltuihin, tuonpuoleisten olentojen asuttamiin järviin. Tällaiset järvet olivat yleensä kirkkaita lähdejärviä, joiden pohjassa saattoi olla järvien väliseksi aukoksi tulkittu lähteensilmä.


title: Saamelainen muinaisusko

text: "Sáivan" itäisemmän, järviin liittyneen merkityksen on arveltu olevan alkuperäinen. Tässä tapauksessa se liittyisi todennäköisesti saamelaisten uralilaisvaikutteisiin vanhoihin vainajalakäsityksiin. Pyhiin tuntureihin tai yleisesti tuonpuoleiseen tai pyhyyteen viittaava merkitys olisi näin eräänlainen väljähtynyt merkitys alkuperäisesti "sáivasta". Eteläsaamelaisilla "sáiva" lienee saanut vaikutteita muinaisgermaaneilta. Heidän mukaansa suvun vainajat siirtyivät asumaan onnellista elämää pyhiin vuoriin. Tällaisia norjalaisia vuoria on erityisesti alueella, jossa myös "sáivat" liitetään useimmiten tuntureihin.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Seita on yleissaamelainen käsite, joka tarkoitti alkujaan pyhää kultti- ja uhripaikka. Niiden kautta uskottiin vaikuttavan jonkin luonnonmahdin, joka mahdollisti elinkeinon harjoittamisen. Seidat olivat vain heikosti personoituja, vaikka välillä puhutaankin seita-hengistä.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Seitapaikat olivat pääosin kiviä tai kalliopaikkoja, mutta niiden lisäksi tunnetaan puuseitoja. Suurta seitaa, kuten Inarijärven Ukonkiveä, saattoi palvoa kaikki siidan asukkaat. Kiviseitojen koko on vaihdellut pienistä mukana kuljetettavista kivistä suuriin kalliomuodostelmiin. Useat seidat olivat miljöödominantteja, sillä niissä oli joitain huomiota herättäviä muotoja. Puuseidat olivat harvinaisempia, ja niitä on ollut pääosin metsäalueilla, hyvien kala-apajien varrella. Ne yleensä muotoiltiin, ja joskus niihin kaiverrettiin ihmiskasvoja tai -hahmoja.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Kultti on ollut todennäköisesti alkujaan siitojen järjestämä suku- ja perheinstituutio, jota perheen tai klaanin vanhimmat ovat ylläpitäneet. Saamelaiset uhrasivat seidoille luonnontuotteita, kuten lihaa tai kalaa, ja toivoivat, että seidat vastaanottaisivat lahjan ja antaisivat vastalahjana menestystä. Usein uhraajat söivät suurimman osan uhrieläimestä, mutta seidalle piti jättää osa jokaisesta eläimen ruumiinosasta. Yksinkertaisissa rituaaleissa seitaa vain voideltiin kalanrasvalla tai verellä. Kultin kohde vaihteli tilanteen ja tehtävän mukaan. Poronomistajat uhrasivat hieman eri kohteille kuin kalastajat ja metsästäjät. Kultin myöhäisempään vaiheeseen kuuluivat lisäksi raha-, viina- ja tupakkauhrit.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Suhde seitaan oli tasa-arvoinen ja vastavuoroinen, sillä sekä ihmisellä että seidalla olivat omat velvollisuutensa. Sopimuksen rikkonutta osapuolta odotti rangaistus. Ylimielisesti seitaa kohtaan käyttäytynyttä ihmistä rangaistiin esimerkiksi sairaudella, ja huono tai saamaton seita saatettiin hylätä.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Kota oli tietynlainen suuren maailman pienoismalli, ja järjestäytyneen maailman keskus oli aina siellä, mihin kota oli pystytetty. Kodan pyhien paikkojen jumaluuksien uskottiin asuvan permannon alla, ja ne muuttivat tavallaan kodan mukana.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Kodassa oli myös oma pyhyyden keskittymä, "boaššu", joka oli pyhä takasoppi ja -ovi. Siellä säilytettiin noitarumpua ja aseita ja sen kautta käytiin uhritoimituksiin ja tultiin niistä. "Boaššun" läpi kuljettiin myös metsästykseen, ja sen kautta tuotiin saalis sisään. "Boaššu" oli naisille tabu, mutta sitä hallitseva jumaluus oli feminiininen. Boaššuáhkkásta ja tämän kultista tiedetään kuitenkin hyvin vähän.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Naisilla oli kodassa oma pyhä vyöhykkeeseen, joka sijaitsi tulisijan ja ovensuun välissä. Siellä ajateltiin niin sanottujen "áhkká"-jumalien asuvan. Naiset antoivat jumaluuksilleen juoma- ja ruokauhreja kaatamalla niitä maahan, mutta yleisesti naisten pyhässä vyöhykkeessä suoritetuista riiteistä tiedetään hyvin vähän, koska tietojen kerääjät eivät olleet kiinnostuneet naisten kulttuurista.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Ruotsin Lapista on kerätty tietoa, että kodan yhteyteen rakennettiin aina myös yksinkertainen uhrilava, jolla pystyi palvomaan jumaluuksia. Seitapuut pystytettiin tällöin lavalle. Uhrilavakäytäntö on saattanut edustaa metsäisten seutujen paikalliskulttuuria, sillä niillä alueilla ei ole ollut tarjolla näyttäviä seitakiviä.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Tiedot saamelaisten vanhoista jumalista ovat jokseenkin epävarmoja, mikä johtuu toisaalta siitä, että tiedot niistä kerättiin suhteellisen myöhään ja saamelaisten muinaisusko oli siinä vaiheessa jo jossain määrin kristillistynyt, ja toisaalta siitä, että 1600–1700-luvuilla kerättyjen lähteiden laatijat, jotka olivat usein lähetyssaarnaajia, tekivät muistiinpanoja omista näkökulmistaan. Tiedot saamelaisten jumalista ovatkin vahvasti läntisiä, ja ne perustuvat suurelta osin Thomas von Westenin 1720-luvulla keräämiin muistiinpanoihin.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Ainakin läntiset saamelaiset ovat tunteneet eräänlaisen ylimmän jumalan, josta eteläisimmällä alueilla on käytetty nimitystä Radien. Itäisemmiltä saamelaisilta ei vastaavaa taivaanjumalaa tunneta, vaan se on ilmeisesti sulautunut ukkosen jumalaan. Radienia palvoivat sekä miehet että naiset. Se olikin todennäköisesti abstrakti ja kaiken toiminnan yläpuolelle sijoittuva jumaluus, joka ylitti saamelaisten kulttuurin vahvan kultillisen sukupuolijaon. Radieniin on liittynyt hyvin monitahoinen uskomuskompleksi. Sen rooliin on kuulunut myös eräiden toisten jumalien valvominen, ja sen on ajateltu pitävän muita jumalia apulaisinaan.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Aurinko eli Beaivi on myös saamelainen jumaluus. Sitä palveltiin esimerkiksi poronhoidon menestymiseksi ja sairastuttua. Aurinko on eteläsaamelaisten noitarummuissa keskellä oleva rombikuvio. Muiden saamelaisten noitarummuissa oli yleensä myös aurinko, tosin se ei ollut keskeiskuviona vaan ympyräkuviona rummun yläosassa. Kuulla oli saamelaisille kahtalainen luonne: toisaalta se oli jossain määrin demoninen mutta toisaalta se koettiin myös porojen vasomisen suojelijaksi. Kuu oli feminiininen, ja sille uhrattavien eläintenkin piti olla naaraspuoleisia. Saamelaisilla oli 13 kuukautta, ja kuulla oli kriittinen asema kahdesti vuodessa.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Ukkosen jumalalla oli useita nimityksiä. Koltat, Kuolan ja osin Jäämeren Ruijan rannikon saamelaiset ovat kutsuneet sitä nimellä Tiermes, Koillis-Inarin ja Ruijan porosaamelaiset nimellä Baján ja Uumajan, Piitimen ja Luulajan Lapissa nimellä Áddjá. Eteläsaamelaisilla se on ollut Hovragaellies. Ukkosenjumalalla oli noitarummuissa kädessään vasara. Jumalaan liittyviin uskomuksiin on todennäköisesti liittynyt paljon laina-aineksia, sillä sitä pidettiin sekä paholaisen lapsena että jumalan ottolapsena. Lainat näkyvät myös sen roolissa, sillä se esiintyy ilman haltijana sekä ihmisten ja varsinkin porojen suojelijana.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Noitarumpujen yläsegmentissä oli kuvattu ihmishahmoinen Bieggagállis, ”tuulimies”. Sen merkitys oli suuri erityisesti peuranmetsästäjille ja poromiehille. Peuroilla ja poroilla on taipumuksena kulkea vastatuuleen. Pitkäaikainen tuuli saattaa viedä peuran kauaksi, jolloin on syytä uhrata tuulimiehelle. Bieggagállis on yleissaamelaisesti tunnettu, joten se on todennäköisesti vanhakantaisesti kuulunut saamelaiseen muinaisuskoon. Sen merkitys saamelaisten noitauskossa on ollut myös huomattava, sillä se on suosittu aihe noitarummuissa.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Monia jumalia sai palvoa vain miehet, mutta naisilla oli omia niin sanottuja "áhkká"-jumalia, Máttaráhkká ja hänen tyttärensä Sáráhkká, Juksáhkká (”jousiakka”) ja Uksáhkká (”oviakka”). Ne asuivat kodan alla naisten sakraalilla vyöhykkeellä. Nämä jumalattaret liittyivät erityisesti suvunjatkamiseen. Máttaráhkán ainoa rooli oli välittää saamansa ihmissielu ylemmiltä jumalilta tyttärilleen. Sáráhkká kasvatti lihan sielun ympärille, Juksáhkká vaihtoi lapsen pojasta tytöksi, jos oli saanut tarpeeksi uhrilahjoja, ja Uksáhkká esti lasta joutumasta onnettomuuksiin. "Áhkká"-kulttiin kuuluivat pienet juomauhrit, naisten keskinäiset ruokauhrit ja esimerkiksi naaraspuolisen koiran uhraaminen. Noitarummuissa "áhkká"-jumalat kuvataan usein helposti tunnistettavana ryhmänä.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Maanalisista jumaluuksista keskeisin oli vainajalan (Jábmiidaibmu) hallitsija, naispuolinen Jábmiidáhkka. Vainajala ei ollut kammottava paikka, mutta vainajasielut ikävöivät kuitenkin sukulaisiaan. Siksi Jábmiidáhkka salli vainajien aiheuttaa eläville vakavia sairauksia. Kun vainajasielu nappasi elävän ihmisen sielun aliseen maailmaan, seurauksena oli koomaan ja kuolemaan johtava sairaus. Pahan henkilöitymä oli Ruto, joka oli enemmän tautidemoni kuin jumala. Se käsitettiin ihmistä vaivaavan sairauden ja siitä seuraavan kuoleman aiheuttajaksi. Ruto tunnettiin vain läntisillä saamelaisilla, ja sitä pidetään lainattuna elementtinä. Rutoon liittyy saamelaiskulttuureihin vierasta hevossymboliikka.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Saamelaisilla ei ilmeisesti ollut systemaattista käsitystä luonnonpaikkojen haltijoista. Skandinaavien ja suomalaisten rikasta haltijaperinnettä ovat saamelaisilla vastanneet seitojen kunnioitus sekä käsitys maahisista ja "stállu"-uskomukset.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Tunnettu yleissaamelainen kertomuskokonaisuus kerto kahdesta naispuolisesta haltijaolennosta, pahasta Áhčešeátnesta ja hyvästä Njávešeátnesta. Haltijanaisten nimien jälkiosa "-eatni" tarkoittaa ’äitiä’, ja molempia pidetään eräänlaisina luojahahmoina, joihin liittyy erilaisia uskomuksia, myyttejä ja satuja. Kansankulttuurin perinteen mukaan Áhčešeátne saa haltuunsa Njávešeátnen pojan, jonka hän joko ryösti tai voitti marjanpoimintakilpailussa. Áhčešeátne jättää tilalle oman tyttärensä. Njávešeátnen pojasta kehittyy taitava metsästäjä. Tämä saa kerran sattumalta selville syntyperänsä ja kertoo itsestään äidilleen, jonka kanssa hän sopii kasvatusäitinsä ja tämän tyttären surmaamisesta. Paha Áhčešeátnen tuhkasta syntyvät kaikki vahinkoeläimet.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Haltijat ovat olentoja, jotka koetaan ja jotka tulkitaan joko itsenäisesti tai sosiaalisen ryhmän puitteissa toimivaksi haltijaksi. Jos koettua olentoa ei pysty sijoittamaan haltijajärjestelmään, saamelaiset puhuvat "gobmi"-nimellä tunnetusta ilmiöstä, joka voidaan parhaiten suomentaa termillä ’kummittelija’. "Gobmi"-selityksen voi saada myös eri eläimiin liittyvät aistihavainnot. "Gobmi" on tyypillisimmillään autiotuvassa tai metsässä nukkuvaa ihmistä häiritsevä olento.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Maahiset ovat olleet saamelaisille hyvin keskeisiä, ja niille on monia nimityksiä, kuten "gufihtar" ja "ulda". Alkuperäinen saamelainen nimitys maanalaisille olennoille lienee luulajan- ja piitimensaamelaisten tuntema "ganij". Maahiset kuvattiin varsinkin saamelaisten varhaisimmissa perinteessä ihmistenkaltaisiksi, mutta kauniimmiksi ja rikkaammiksi. Ihmisten ja maahisten välillä oli kanssakäymistä, ja maahiset puhuvat saamea. Maahiset kuvattiin todennäköisesti eräänlaisina ideaalisina saamelaisina ja niiden elämä sellaiseksi kuin täydellisessä maailmassa. Myöhäisperinteessä maahisilla oli kuitenkin myös pimeä puolensa, ja ne vaihtoivat itselleen mielellään ihmisten lapsia. Toisinaan ne saattoivat kiusata ihmisiä, joista eivät pitäneet. Maahisten vaihdokkaita vastaan suojauduttiin varhaisessa perinteessä väellä ja myöhemmässä virsikirjan lehdillä, sillä maahisten uskottiin kavahtavan kristillisiä symboleita.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Maahinen oli eräänlainen ideaalinen saamelainen, mutta "stállu" puolestaan oli pimeän puolen vastapari ihmiselle. Stállu-perinnettä tunnetaan lähinnä erilaisista tarinoista, eikä tutkijoilla ole tarkkaa kuvaa siitä, onko "stállun" olemassaoloon oikeasti uskottu. Vaikka "stállu" saattaa sanana olla nuori, uskomuksena se on ollut arkaainen. Siihen viittaa se, että sillä on arkaaisia astraalimytologisia yhteyksiä.


title: Saamelainen muinaisusko

text: "Stállu" oli ihmistä muistuttava, mutta tätä hieman suurempi olento. Se oli pahantahtoinen ja piti ihmisen lihasta. Monen saamelaisen kerrotaan painineen sen kanssa ja voittaneen sen taitavuudella tai oveluudella. "Stállua" ei saanut tappaa sen omalla veitsellä, sillä veitsi kääntyi iskijää vastaan. Lisäksi "stállun" koira piti tappaa, sillä muuten olento voisi herätä uudestaan henkiin koiran nuoltua sen haavat.


title: Saamelainen muinaisusko

text: "Stállu"-tarinoihin liittyy usein sadistisia piirteitä. Niissä saamelaiset kohtelevat "stállua" hyvin raa’asti ja säälimättömästi. Tarinoissa väkivaltainen toiminta oikeutetaan kertomalla "stállun" esimerkiksi syöneen jonkun saamelaislapsen. Lisäksi tarinoissa "stálluun" liittyy myös eroottisia näkökulmia, sillä olento on usein halukas naimaan ihmistytön. Myöhemmässä perinteessä "stállut" liitettiin niin sanottuihin fikteihin, joilla lapsia on peloteltu mutta joihin aikuiset eivät tosiasiassa uskoneet.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Saamelaisyhteisöiden tärkein jäsen oli lapinnoita eli šamaani, jota kutsutaan usein pohjoissaamelaisella termillä "noaidi". Hän pystyi luomaan kontakteja tuonpuoleiseen ja toimi yhteisön hyväksi. Noidan apuna oli niin sanottuja "sáiva"-henkiä. Eläinhahmoiset apuhenget puolestaan olivat noidan rinnalla konkreettisesti, ja noita saattoi sielunmatkalla liikkua apuhenkensä hahmossa tai tämän opastamana. Yleissaamelaisen käsityksen mukaan noidan tuon puoleinen "alter ego" oli peurahärkä, jonka kuollessa esimerkiksi toisen noiden peurahenkeä vastaan aiheutti myös isäntänsä kuoleman. Keskisessä maailmassa noita pystyi liikkumaan minkä tahansa apuhengen hahmossa. Noidilla oli myös ihmishahmoisia auttajia. Apu- ja suojelushenget asuivat "sáivassa", ja noita itse liittyi heihin kuoltuaan.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Länsisaamelaisen tradition mukaan nainen ei pystynyt olemaan "noaidi", koska nainen ei saanut käyttää noitarumpua eikä hänellä voinut olla suojelushenkeä, jonka kanssa hän olisi voinut kommunikoida suoraan. Itäsaamelaisten perinteessä on saattanut olla myös naispuolisia noitia. Muinaisuskon myöhäisvaiheessa, jolloin perinteinen samanismi oli jo katoamassa, läntisellä alueella oli myös kertomuksia naispuolisista noidista.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Noidaksi tultiin hyvin nuorena. Noidan piti olla täysin terve, ja hänen uskottiin olevan kykenemätön tehtäväänsä menetettyään yhdenkin hampaan tai tultuaan edes vähänkään raihnaiseksi. Noita sai kutsun tehtävään hengiltä, ja kutsun saaneet hakeutuivat vanhan "noaidin" oppiin. Noitaehdokkaiksi valikoitumiseen vaikutti myös erilaiset merkit, kuten hammas suussa tai niin sanottu onnenlakki (istukan osa) päässä syntyminen. Noidaksi tulemisen liittyi usein intensiivistä henkien kanssa keskustelua. Tällaisessa vaiheessa kokelas saattoi näyttää hullulta ja usein vetäytyi yksinäisyyteen. Tällainen initiaatioriitti oli tyypillistä pohjoisten kansojen samanismissa.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Noitarumpujen kuvituksesta oli kahta päätyyppiä. Läntiset ja eteläiset rummut olivat aurinkokeskeisiä ja pohjoiset rummut segmenttijakoisia. Lisäksi näiden välissä oli siirtymätyyppejä, joita oli erityisesti Ruotsin Lapissa. Rakenteellisesti rummut jaettiin puolestaan kolmeen tyyppiin. Läntisten alueiden noidilla oli kehärumpu, jonka kehä oli taivutettu päreestä seulan kehän tavoin. Keskisillä saamelaiset käyttivät maljarumpua, jossa rumpukalvo oli pingotettu yleensä mäntypahkasta koverretun maljan päälle. Itäisten alueiden kulmakehärummussa puolestaan oli pärekehän lisäksi lovien avulla ovaaliksi taivutetusta puusta tehty reunus. Suurin osa rummuista tehtiin männystä, mutta on myös useita kuusisia rumpuja.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Monissa šamanistisissa kulttuureissa noitarumpuja ei kuvitettu, mutta saamelaisten noitarummuissa oli runsaasti kuvia. Kuvioiden tulkinta on haastavaa, ja sitä monimutkaistaa usein niiden yksilöllisyys ja monikäyttöisyys. Rumpua voitiin toisaalta käyttää muuntuneen tilan saavuttamiseen ja toisaalta ennustamiseen. Kuvituksen luonne onkin todennäköisesti riippunut siitä, onko rumpu toiminut ensisijaisesti sielunmatka- tai ennustuskäytössä.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Segmenttirumpujen kuvitus oli jaettu poikkiviivoin yleensä kolmeen tai viiteen osaan. Sen on katsottu heijastavan saamelaisten käsitystä kolmiosaisesta maailmasta. Alin osio edustaa alista maailmaa, ja sinne on sijoitettu vainajauskoon liittyviä symboleja, kuten vainajalan hallitsija. Keskimmäinen segmentti on kuvannut maanpiiriä ja ylin jumalien ja taivaankappaleiden uskomusolentojen osaa. Joissain rummuissa ylinen jakso oli jaettu useampaan osaan. Aurinkokeskeisissä rumpukalvoissa kuvituksen tyypillisenä piirteenä on sen keskellä oleva nelikulmio eli rombi, johon liittyy ristikuvio tai harvemmin ympyrä ilman ristiä tai sen kanssa. Segmenttirummut edustavat selvemmin saamelaisten samanistista maailmankuvaa kolmikerroksisine maailmankaikkeuksineen, kun taas aurinkokeskeiset rummut ovat huomattavasti vaikeammin tulkittavissa.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Šamaani toimi aktiivisena tämän- ja tuonpuolisen välisenä välittäjänä, eikä hänen rooliinsa kuulunut niin sanottu possessiotranssi, jossa šamaanista tulee henkien passiivinen välittäjä. Šamaani pyrki kriisitilanteessa palauttamaan alkuperäisen ja ideaalin tilan. Toimivaan maailmanjärjestyksen mukaan ihmiset elivät terveinä, toimeentulo oli riittävä sekä elävien ja vainajien reviirit olivat riittävän erillään. Mikään maailmanjärjestyksen kriisi ei ollut yksilöllinen, vaan kaikki vastoinkäymiset, kuten ihmisten sairaudet, olivat yhteisöön kohdistuvia uhkia.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Šamaanin keskeisin tehtävä oli sairaiden parantaminen. Noidan haluttiin ottavan tilanteen haltuunsa, antavan sopivan selityksen tapahtuneelle ja voittavan yhteisöä ja yksilöä koskettavan kriisi. Vakavien sairauksien uskottiin aiheutuvan siitä, että vainajahenget olivat ryöstäneet vapaasielun ja vieneet sen vangikseen aliseen maailmaan. Noidan oli omana vapaasielunaan mentävä hakemaan kadonnut sielu takaisin. Matkalla häntä auttoivat hänen apuhenkensä. Tehtävä oli haastava, sillä vainajat eivät halunneet luopua saalistaan, ja yleensä sielun vapauttamisen tarvittiin hyvitysuhreja joko vainajahengille tai manalan hallitsijalle. Potilas, joka kärsi sielunmenetyksestä, oli yleensä vakavasti sairas, ja lievemmät tapaukset hoidettiin yrteillä ja loitsuilla.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Parantamisen lisäksi šamaanit toimivat muun muassa ennustajina. Heiltä kysyttiin yliluonnollisia neuvoja erityisesti avio-, lapsi- ja metsästysonneen. Uhripappeina noidat ovat toimineet todennäköisesti harvoin. Tällaisissa tapauksissa uhrin toteuttamistapa on vaatinut samanistista erityistaitoa tai uhri on tapahtunut samanistisen riitin yhteydessä. Saamelaistarinoissa on hyvin yleistä myös kertomukset noitien tekemistä peura- ja poroelojen ryöstöistä ja näitä seuranneista taisteluista. Noidan tehtäväpiiriin onkin saattanut kuulua niin sanottu "juovssahit gottiid", jolla on saanut peurat tulemaan metsästäjän luo.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Saamelainen šamaani on noitaistunnon aikana ollut yhtä ekstaattinen kuin itäiset kollegansa, mutta hänen esiintymisensä ei ole ollut yhtä värikästä, sillä saamelaiset noidat eivät ole käyttäneet siperialaisille tyypillistä šamaanin pukua. Noidan rituaalivarustukseen kuuluivat rummun lisäksi poronluusta valittu T-muotoinen vasara ja rumpukalvolla ennustuksessa liikuteltava pikkuesine, jota Suomen Lapissa on kutsuttu yleensä ’arvaksi’. Näiden lisäksi varustuksessa olivat myös vyö, poron- tai kuikannahkainen pussi, jossa rumpua säilytettiin, ja aiemmin myös noidan lakki.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Noidan taitoihin kuului kyky mennä transsiin eli langeta loveen. Transsiin noita meni pääasiassa rummuttamalla ja laulamalla. Innoittaakseen itseään noita saattoi käyttää myös lipeää, akvaviittia tai kärpässieniä. Apuhenkiään noita kutsui laulamalla ja monotonisella rummuttamisella. Sielunmatkoissa noita meni syvään kataleptiseen transsiin ja saattoi maata tiedottomana puolesta tunnista tuntiin. Yksinkertaisemmissa tehtävissä, kuten tiedonhaussa apuhenkien kanssa neuvottelemella, tarvittiin kevyempää transsia, jollaisen noita saattoi saavuttaa jopa ilman apukeinoja.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Saamelaiset pitivät kaikkia eläimiä pyhinä, mutta karhua pyhimpänä. Eläimillä oli saamelaisten uskomusten mukaan myös sielu. Eläinten tappamiseen liittyi joitakin tabuja: esimerkiksi inarilaiset painottivat sitä, että eläintä ei saanut tappaa epäkunnioittavasti. Keskeisimmin saamelaisten elinympäristöön kuuluneet eläimet ovat saaneet ympärilleen monisyisen mytologian. Poron ja karhun lisäksi tunturisopuli on herättänyt huomioita, ja sen 30 vuoden jaksoissa tapahtuvat lisääntymishuiput ovat keränneet enneodotuksia. Muita tarinoita keränneitä eläimiä ovat saamelaisten vihaamat porontappajat susi ja ahma, kettu, näätä, lumikko, saukko ja aikoinaan sukupuuttoon metsästetty euroopanmajava. Käärme ja sitä symboloiva siksak-kuvio on rummuissa yleinen. Linnuista saamelaisia ovat askarruttaneet erityisesti musta korppi sekä vuosittain asuaan vaihtavat kiiruna ja riekko. Muuttolinnuista uskomuksissa yleisiä ovat joutsen ja jotkin muut vesilinnut. Metsärajassa elantonsa saaneiden saamelaisten keskuudessa ihmisten läheisyydessä viihtyvä kuukkeli on ollut myös merkittävä ennekohde.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Karhulla oli saamelaiskulttuureissa erityisasema. Ihmisen ja karhun välillä oli eräänlainen sanaton sopimus: ihmisen tuli kunnioittaa karhua ja karhun tuli olla tappamatta ihmistä. Karhuja kohdeltiin siis kunnioittavasti, mutta sanattoman sopimuksen rikkoneen karhun sopimus irtisanottiin. Karhu esitetään usein myös noitarummulla joko sellaisenaan tai pesässään ja usein pienten täplien ympäröimänä. Täplien merkitys on epävarma, mutta niiden yhteydessä on usein myös vainajalaan liittyviä symboleita, joten ne saattoivat viitata tuonpuoleiseen voimaan, väkeen.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Karhunmetsästys oli sekä rituaalinen että kultillinen tapahtuma ja karhujuhla monipäinen kulttinäytelmä, jossa karhua juhlittiin ja sen liha syötiin kaatajien perhekuntien kesken. Rituaalin huipensi luiden hautaaminen anatomiseen järjestykseen. Karhurituaali takasi sen, että karhu syntyi uudestaan "sáivassa", jossa sen odotettiin jakavan muille karhuille siitä, millainen kunnia oli tulla ihmisen tappamaksi ja juhlimaksi. Yhteisen sopimuksen rikkoneita karhuja ei kunnioitettu näin, vaan niiden uudelleensyntyminen estettiin leikkaamalla oikea etukäpälä irti ja hautaamalla se erikseen, jolloin karhun haudattu luuranko ei ollut enää kokonainen. Karhunäytelmään liittyi laulujen, juhlinnan ja syömisen lisäksi karnevalistisia aineksia ja jopa rituaalinen orgia, tosin aiheeseen liittyvät lähteet ovat vaikeatulkintaisia ja varhaisia lähteitä on vain vähän. Karhurituaali perustuu kuitenkin kertomukseen, jossa ihmisnaisella ja karhulla on eroottinen suhde. Siinä veljiensä vihaama saamelaistyttö lähtee pakomatkalle, yöpyy karhun pesässä ja päätyy karhun vaimoksi. Vanhaksi tullut karhu antautuu veljeksien tapettavaksi, mutta vain jos tyttö opettaa näille karhurituaalin, jonka tyttö oli oppinut karhulta.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Saamelaisten muinaisessa maailmankuvassa miehen ja naisen välinen rajalinja oli paljon vaikeammin ylitettävissä kuin ihmisen ja eläimen raja. Muuntuminen ihmisestä eläimeksi ja eläimestä ihmiseksi oli mahdollista sekä noidille että tavallisille ihmisille.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Saamelaiset uskoivat vahvasti, että ihminen pystyi halutessaan muuttumaan sudeksi, karhuksi tai jopa taimeneksi. Usein tarinat eläintransformaatioista liittyivät kuitekin enemmän pahantahtoisiin naapurikertomuksiin, inarinsaamelaiset kertoivat esimerkiksi tällaisia tarinoita koltista, joihin heillä ei ollut kovinkaan hyvät välit.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Saamelaisten muinaiskulttuurissa oli vahva usko siitä, että ihminen pystyi saamaan enteistä ja merkeistä tietoa tulevaisuudesta. Uskoon liittyi myös aktiivista enteiden ottoa eli riittejä, joilla yritettiin saamaan tietoa tulevaisuudesta. Enteidenottoja käsittelevät kertomukset ovat kuitenkin yleensä leikillisiä, ja olennaisempaa on ollut passiivinen tarkkailu. Enneperinne vaihtelee alueittain, ja tarkkailun kohteena on ollut yleensä elinkeinon harjoittamiseen liittyvät luonnonilmiöt.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Enne-eläimistä yleisimpiä olivat kotieläimet, mutta myös villejä eläimiä tarkkailtiin. Käellä oli poikkeava asema, sillä se oli noitalintu. Sen kukuntaa on pidetty joko hyvänä tai huono enteenä riippuen siitä, missä, koska tai kuinka kauan käki on kukkunut. Hyvän onnen lintuja olivat kuukkeli, närhi ja koskikara. Huonoa onnea toivat puolestaan kurki, tikka, korppi, kuovi, talitiainen ja kaakkuri. Enne-eläimiin liittyi monia tabuja ja uskomuksia niiden yliluonnollisista kyvyistä. Korpin ja joidenkin muiden lintujen siipien alla sijaitsi uskomusten mukaan onnenhöyhen, "leavvedolgi", joka antoi metsästäjälle linnun saalistusvaiston.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Säällä oli saamelaisten elämänmuodossa huomattava merkitys, ja sitä yritettiin ennustaa linnunrataa, tähtien kirkkautta, Kuun vaiheita, Auringon liikkeitä, pilvien ja tuulen kulkusuuntaa, ukkosta, revontulia ja taivaan valoilmiöitä tarkkailemalla. Voimakkaan revontulen esimerkiksi odotettiin enteilevän kovaa tuulta. Yleisen uskomuksen mukaan tähdenlennot tiesivät pahoja ilmoja ja pyrstötähdet yleismaailmalliseen tapaan onnettomuuksia ja nälkävuosia. Sään ennustaminen on liittynyt usein keskeisesti porotalouteen kuuluviin juhlapyhiin, jolloin on aavisteltu vuodenaikojen lämpötilaa ja sateisuutta. Perinne on liittynyt myöhemmin luterilaisiin ja ortodoksisiin juhlapyhiin. Säätä ennakoiva kansanperinne koostuu lyhyistä sanonnoista ja uskomuksista, joista iso osa on yhteistä saamelaisten naapurikansojen kanssa.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Katolisen kirkon paine näkyi saamelaisalueilla jo 1000-luvulla. Valtiot hankkivat itselleen maa-alueita ja niiden väestöstä verotuloja kristinuskoa levittämällä. Ensimmäinen saamelainen kastettiin kristinuskoon Torniossa 1300-luvulla. Saamelaisten käännytystyö Ruotsissa ja Norjassa eteni kuitenkin hitaasti vielä 1300- ja 1400-luvuilla, vaikka papit antoivatkin ymmärtää päinvastaista. Venäläiset aloittivat kolttasaamelaisten kastamisen 1400-luvulla, ja 1400- ja 1500-luvuilla Venäjän Saamenmaahan perustettiin valtion tukikohdiksi kolme luostaria, muun muassa Solovetskin luostarin.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Ruotsissa saamelaisten aktiivinen käännytys alkoi 1600-luvulla, ja 1670-luvulla Tornion-Lappi ja Kemin-Lappi olivat jo käännytetty. Käännytystyön luonteeseen näyttää kuuluneen pyrkimys saamelaisen uskomusmaailman täydelliseen tuhoamiseen. Kirkko pyrki lakkauttamaan kaikki uskomusmaailmaan liittyvät perinteet ja myös muut pakanuudesta kielivät tavat, kuten esimerkiksi joikaamisen. Myöhemmät matkat alueella paljastivat kuitenkin, että käännytystyö oli paikoin pelkkä tyhjä sana ilman sen syvällisempää merkitystä. Pakanuuden jäljet näkyivät edelleen 1700-luvulla. Toisin sanoen saamelainen uskomusmaailma säilyi pitkään piilossa kristinuskon alla. Ortodoksinen kirkko sen sijaan suhtautui saamelaismytologiaan huomattavasti suopeammin, ja monet luonnonjumalat saivat uuden nimen Raamatun pyhimysten mukaan.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Vanhat tavat säilyivät vielä pitkään, mutta uhrikulttuuri muuttui salaiseksi. Saamelaisten yhteisöllinen pohja murentui 1800-luvun alussa, jolloin vanhat tavat muuttuivat taikauskoksi ja käsityksiksi, joihin turvattiin vasta kristillisen perinteen pettäessä. Vaikka yhteisöllinen toiminta katosikin, yksilöllistä seitojen palvontaa esiintyi vielä 1900-luvulla. Palvonta jatkui ainakin maailmansotien väliseen aikaan ja ehkä jopa 1950-luvulle saakka.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Luontosidonnainen kansanusko ja mytologia osoittautuivat otolliseksi alustaksi uskonnollisten hurmosliikkeiden syntymiselle. Niistä merkittävin syntyi 1800-luvun alkupuolella, kun äitinsä puolelta saamelainen Lars Levi Laestadius koki herätyksen tutkiessaan saamelaismytologiaa. Lestadiolainen herätysliike lähti leviämään Ruotsin Kaaresuvannosta, ja se korosti uskonnollisuuden ohella terveitä, raittiita ja pieteettisiä elämäntapoja.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Saamelaisten etnokulttuurinen herääminen 1900-luvun jälkipuoliskolla ei koskenut alkuun muinaisuskoa. Kansallisiksi symboleiksi nostettiin erityisesti poro, saamelainen kota eli "lavvu" ja saamenpuku. Monet kristityt saamelaiset kokivat sen sijaan muinaisuskon jopa ristiriitaiseksi.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Suhtautuminen muinaisuskoon on muuttunut myönteisemmäksi 1990-luvulta alkaen. Samalla saamelainen samanismista on tullut keskeinen osa Pohjois-Norjan new age -liikettä. Saamelaisen uussamanismin perustajaksi on sanottu Ailo Gaupia, joka tunnetaan myös ensimmäisenä saamelaisena ammattišamaanina.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Saamelainen uussamanismi on melko perinnetietoista. Uusšamaanit ovat erityisesti pystyttämässä henkisiä, kansallisia ja kulttuurisia yhteyksiä kansan historiaan. Siihen liittyy myös ajatus perenniaalisesta filosofiasta, jonka mukaan samanismi on yleismaailmallisesti pätevä tapa löytää alkuperäisiä perinteitä. Ailo Gaupin mukaan sen avulla voidaan edetä kohti ”hengellistä maailmanperintöä”.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Pohjois-Amerikassa jotkut intiaanit syyttävät uusšamaaneja perinnetiedon myymisestä eteenpäin. Kristityillä saamelaisilla ei ole tällaista asennetta, vaan he pitävät uusšamaaneja lähinnä yhtenä new age -liikkeen haarana.


title: Saamelainen muinaisusko

text: Muinaisuskon heräämiseen on liittynyt erilaisten kulttuuriviitteiden ja -tapahtumien syntyminen. Pohjois-Norjassa järjestetään uussamanistista Isogaisa-festivaalia ja matkailijoille myydään muun muassa noitarumpuja. Noitarumpu on myös kuva-aiheena monissa virallisissa yhteyksissä, ja se on muun muassa kuvattuna Saamen lipussa.


title: Kasserinesolan taistelu

text: Kasserinesolan taistelu oli 19. helmikuuta – 25. helmikuuta 1943 käyty toisen maailmansodan taistelu Pohjois-Afrikan rintamalla osana Tunisian taisteluita. Taistelu käytiin kenraali Erwin Rommelin komentaman Deutsches Afrikakorpsin ja kenraali Lloyd Fredendallin komentaman Yhdysvaltain II armeijakunnan välillä Kasserinesolassa, joka on noin kolme kilometriä leveä aukko Atlasvuorilla keskisessä Tunisiassa.


title: Kasserinesolan taistelu

text: Yhdysvaltalaiset ja brittiläiset joukot nousivat maihin Pohjois-Afrikassa 8. marraskuuta 1942 vain päiviä sen jälkeen, kun kenraali Bernard Montgomeryn joukot olivat murtaneet saksalaisten linjat toisessa El Alameinin taistelussa. Vastatakseen kahden rintaman uhkaan ja turvatakseen mahdollisimman lyhyet huoltoreitit saksalaisia ja italialaisia joukkoja siirrettiin Sisiliasta valtamaan Tunisiaa, jonka maasto soveltui hyvin puolustukseen.


title: Kasserinesolan taistelu

text: Maihinnousun aikaan läntinen autiomaa oli lähes ilman puolustajia, mutta yhdysvaltalaiset yrittivät neuvotella Vichyn Ranskan komentajien kanssa liittymisestä liittoutuneisiin, eivätkä käyttäneet hyväkseen tilaisuutta sulkea Rommelin selusta ajoissa. Useita yrityksiä tehtiin Tunisian valloittamiseksi ennen saksalaisten saapumista, mutta huonon koordinoinnin ja erinomaisen puolustusmaaston mahdollistivat pienten saksalais- ja italialaisjoukkojen torjua nämä yritykset.


title: Kasserinesolan taistelu

text: 23. tammikuuta 1943 Montgomeryn brittiläinen 8. armeija valtasi Rommelin päähuoltotukikohdan Tripolin, mihin Rommel oli varautunut ottamalla haltuun ranskalaisten italialaisten hyökkäyksen varalle rakentaman puolustuslinjan (Mareth-linja) estääkseen liittoutuneiden pääsyn Libyasta eteläiseen Tunisiaan. Näin Atlasvuoret lännessä ja Syrtinlahti idässä muodostivat luonnolliset puolustuslinjat, joiden avulla liittoutuneiden joukkoja oli helppo pidätellä.


title: Kasserinesolan taistelu

text: Tätä suunnitelmaa horjutti ainoastaan se, että pieni joukko Yhdysvaltain sotilaita oli jo ylittänyt Atlasvuoret perustaen eteentyönnetyn tukikohdan Faïdiin vuorten itäpuolelle. Tämä asetti ne erinomaiseen asemaan eristää Rommelin joukot pohjoisempana olevista joukoista ja katkaista hänen huoltoreittinsä, jota saksalaiset eivät voineet sallia tapahtuvan.


title: Kasserinesolan taistelu

text: Deutsches Afrikakorpsin joukot saavuttivat linjan 30. tammikuuta, jolloin Saksan 21. panssaridivisioona jyräsi ranskalaiset puolustajat. Yhdysvaltain 1. panssaridivisioona teki useita yrityksiä pysäyttää saksalaisten eteneminen, mutta kaikki kolme divisioonan rykmenttien muodostamaa taisteluosastoa joutuvat huomaamaan olevansa klassista salamasodankäyntiä vastassa, sillä joka kerta yrittäessään asemiin, he joutuivat toteamaan asemat jo vallatuiksi ja kärsivät raskaita tappioita saksalaisten puolustajien vastahyökkäyksistä. Kolmen päivän kuluttua yhdysvaltalaiset joukot vetäytyivät vuorten juurelle.


title: Kasserinesolan taistelu

text: Tästä hetkestä alkaen Tunisia oli saksalaisten hallinnassa ja pääsy rannikon alaville maille oli estetty. Yhdysvaltain joukot hallitsivat vielä Atlasvuorten keskellä olevaa karkeasti kolmionmuotoista aluetta, mutta tiet sieltä itään oli suljettu. Kahden viikon ajan Rommel esikuntineen harkitsi seuraavaa siirtoa. Lpulta Rommel päätti, että hän voisi parantaa huoltotilannetta ja edelleen vähentää yhdysvaltalaisista hänen sivustalleen aiheutuvaa uhkaa hyökkäämällä kohti kahta yhdysvaltalaista huoltovarikkoa, jotka sijaitsivat vähän länteen vuorten Algerian puoleisesta läntisestä haarasta. Vaikka hänellä ei ollut kiinnostusta vuorten keskellä sijaitsevia tasankoja kohtaan, niin nopea isku tuottaisi huoltotarvikkeita ja osaltaan sekoittaisi Yhdysvaltain suunnitelmia.


title: Kasserinesolan taistelu

text: 4. helmikuuta 21. panssaridivisioona aloitti hyökkäyksen kohti Sidi Bou Zidiä lännessä, noin 16 kilometriä Faïdista Atlasvuorten keskisillä tasangoilla. Yhdysvaltalaiset kärsivät taistelussa tappion iltaan mennessä. Yhdysvaltalaisten vastahyökkäys seuraavana päivänä torjuttiin helposti ja 16. helmikuuta saksalaiset jatkoivat etenemistä vallatakseen Sbeitlan.


title: Kasserinesolan taistelu

text: Koska puolustukselle sopivaa maastoa ei ollut, Yhdysvaltain joukot vetäytyivät uusiin asemiin helpommin puolustettavaan Kasserinesolaan vuoriston läntisessä haarassa. Tähän mennessä yhdysvaltalaiset olivat menettäneet 2 546 miestä kadonneina, 103 panssaria, 280 ajoneuvoa, 18 kenttätykkiä, kolme panssarintorjuntatykkiä ja ilmatorjuntapatterin.


title: Kasserinesolan taistelu

text: Rommel teki useita tiedusteluhyökkäyksiä 19. helmikuuta ja päätteli näiden perusteella, että Kasserinesola olisi paras paikka hyökkäykselle. Seuraavana päivänä hän henkilökohtaisesti johti vastamuodostetun Saksan 10. panssaridivisioonan hyökkäystä toivoen valtaavansa huoltovarastoja sillä aikaa kun 21. panssaridivisioona jatkaisi hyökkäystä pohjoiseen Sbiban aukosta.


title: Kasserinesolan taistelu

text: Yhdysvaltalaisten puolustuslinjat murtuivat muutamassa minuutissa, sillä heidän kevyillä tykeillä ja panssareilla ei ollut mitään mahdollisuuksia saksalaisten raskaampaa kalustoa vastaan ja lisäksi heillä ei ollut ollenkaan tai hyvin vähän kokemusta panssarisodankäynnistä. Saksalaiset panssarivaunut Panzer IV ja Tiger torjuivat kaikki M3 Leen- ja Grantin-panssarivaunujen hyökkäykset. Samalla aikaa yhdysvaltalaiset komentajat epätoivoisesti pyysivät radiolla lupaa vastahyökkäykseen tai tykistökeskitykseen, mutta saivat usein etenemisluvan vasta kun taistelulinja oli ohittanut heidät. Jälleen kerran 1. panssaridivisioona huomasi olevansa komennettuna hyödyttömiin asemiin ja hyökkäyksen toisena päivänä kaksi sen taisteluosastoista oli tuhoutunut ja kolmas oli tullut toimintakyvyttömäksi.


title: Kasserinesolan taistelu

text: Murtauduttuaan solaan saksalaiset joukot jakaantuivat kahtia edetäkseen solasta luoteeseen johtavia kahta tietä pitkin. Rommel pysytteli 10. panssaridivisioonan pääjoukon mukana pohjoisemmalla Thalaan johtavalla tiellä, kun taas italialais-saksalainen osasto eteni eteläistä tietä kohti Haidraa. Torjuakseen eteläisen osaston 1. panssaridivisioonan, jäljellä oleva taisteluosasto B siirtyi yli 30 kilometriä 20. helmikuuta, mutta se oli kyvytön pysäyttämään saksalaisten etenemistä seuraavana päivänä.


title: Kasserinesolan taistelu

text: Yhdysvaltain joukkojen taistelutahto alkoi jyrkästi laskea ja iltaan mennessä enenevissä määrin joukkoja oli vetäytynyt jättäen varusteensa kentälle. Sola oli nyt kokonaan avoin ja näytti, että Tébessan varikko olisi saksalaisten ulottuvilla. Erilliset taistelusta poisjätetyt joukot kuitenkin hidastivat epätoivoisilla puolustusyrityksillään saksalaisten etenemistä ja toisena päivänä taistelukentän puhdistaminen vihollisista oli edelleen kesken, kun panssarikärjet jatkoivat etenemistä teitä pitkin.


title: Kasserinesolan taistelu

text: Tultaessa 21. päivän yöhön 10. panssaridivisioona oli juuri pienen Thalan kaupungin ulkopuolella, josta oli kaksi tietä Tébessaan. Jos kaupunki joutuisi saksalaisten haltuun ja divisioona päättäisi edetä eteläisempää kahdesta tiestä, Yhdysvaltain 9. divisioona pohjoisessa menettäisi huoltoyhteytensä ja 1. panssaridivisioonan taisteluosasto B olisi motissa 10. panssaridivisioonan ja sitä tukevien joukkojen välissä. Samana yönä pieniä brittiläisiä, ranskalaisia ja yhdysvaltalaisia yksiköitä vedettiin rintamalinjasta pohjoisessa ja lähetettiin vahvistuksina linjaan Thalaan. Kun taistelu seuraavana aamuna jatkui, oli puolustus hiukan vahvistunut.


title: Kasserinesolan taistelu

text: Liian pitkälle edenneenä ja huollon vähäisyyden takia, Rommel päätti keskeyttää hyökkäyksen. Tähän vaikutti myös arvelu, että lähestyvä Brittien 8. armeija saattaisi murtautua Mareth-linjan lävitse, jos sitä ei vahvistettaisi, joten saksalaiset irtaantuivat ja vetäytyivät itään. Yhdysvaltain massiivinen ilmahyökkäys solaan 23. helmikuuta nopeutti saksalaisten vetäytymistä ja 25. helmikuuta sola oli taas yhdysvaltalaisten hallussa.


title: Kasserinesolan taistelu

text: Taistelun jälkeen molemmat osapuolet tutkivat tuloksia. Rommel oli ylimielinen sekä yhdysvaltalaisten kalustoa että taistelukykyä kohtaan eikä pitänyt heitä uhkana. Tämä osoittautui myöhemmin virheeksi, sillä joukot kehittyivät joka osalta ja sivuuttamalla heidät kykenevinä joukkoina mahdollisti yhdysvaltalaisille saavuttaa useita tärkeitä voittoja häntä vastaan vuonna 1944.


title: Kasserinesolan taistelu

text: Yhdysvallat tutki taistelun tuloksia vielä tarkemmin ja käynnisti välittömästi joukkojensa uudistamisen. Komentajille annettiin lupa tehdä päätöksiä itse paikalla ilman, että pitäisi kysyä lupa niihin ylemmistä esikunnista ja tehtiin yrityksiä mahdollistaa massiivinen tykistö- ja ilmatuki, jotka aikaisemmin olivat olleet lähes mahdottomia erilaisen komentorakenteen takia. Kaluston puutteisiin puututtiin myös ja Sherman-panssarivaunusta tehtiin standardikalustoa. Sisiliaan saavuttaessa joukot olivat jo huomattavasti vahvempia.


title: Kasserinesolan taistelu

text: Välittömästi seuraavaan taisteluun Dwight D. Eisenhower päätti alistaa pääosan yhdysvaltalaisista joukoista brittikenraali Harold Alexanderin komentoon. Kun kenraali George S. Patton saapui joukot palautettiin yhdysvaltalaiseen komentoon ja niiden suorituskyky parantui huomattavasti. Maaliskuun puolessavälissä joukot jatkoivat hyökkäysoperaatioita huomattavasti tehokkaammin ja työnsivät hitaasti saksalaisia pois niiden puolustusasemista, kunnes saksalaiset päättivät vetäytyä pohjoiseen Tunisiaan toukokuun alussa.


title: Galitsia

text: Galitsia (, , , ) on historiallinen maakunta nykyisen Ukrainan ja Puolan alueella. Ukrainasta siihen kuuluvat "Itä-Galitsiassa" eli aiemmalla "Puna-Venäjällä" olevat nykyiset Lvivin, Ivano-Frankivskin sekä Ternopilin alueet. Itä-Galitsian raja lounaassa on Karpaattien vuoristo.


title: Galitsia

text: Galitsia on osa historiallista Galitsian ja Volynian ruhtinaskuntaa. Myöhemmin se kuului Puolaan, mutta joutui 1700-luvulla Puolan jaoissa pääosin Itävallalle, jossa se muodosti oman hallintoalueen, Galitsian ja Lodomerian kuningaskunnan. Pienempiä osia aikaisemmasta Galitsiasta joutui myös Preussin kuningaskunnalle ja Venäjän keisarikunnalle.


title: Galitsia

text: Alueen maisemaan kuuluvat peltoaukeat ja kumpuileva kukkulamaasto. Alueella tuntuu puolalainen vaikutus kaikkialla. Galitsia on Volynian rinnalla ukrainalaisen nationalismin vankinta kannatusaluetta.


title: Galitsia

text: Itävallan keisarikunnan osana Galitsian ja Lodomerian kuningaskunta sisälsi myös nykyisen Puolan kaakkoisia alueita, jotka katsottiin kuuluvan "Länsi-Galitsiaan". Galitsian pääkaupunki oli Lviv.


title: Galitsia

text: Pääosa Galitsiaa siirtyi Puolalta Itävallalle Puolan ensimmäisessä jaossa 1772. Kun valtakunta vuonna 1867 muodostettiin Itävalta-Unkarin keisarikunnaksi, Galitsia jäi erityisenä hallintoalueena kuulumaan Itävaltaan. Vuodesta 1873 lähtien sillä oli edustus Itävallan 1873 perustetuilla 498-jäsenisillä valtiopäivillä ("Reichsrat"). Viidellätoista kruununmaan maakuntapäivillä ("Landstag") oli oikeus lähettää edustajansa valtiopäiville. Maakuntapäivillä olivat aluksi edustettuina ylempi ja alempi aatelisto, papisto ja kaupunkien porvaristo. Vuonna 1895 maakuntapäivien edustajiin lisättiin viides ryhmä, työväestö ja talonpojat.


title: Galitsia

text: Vuonna 1907 luovuttiin maakuntapäivien oikeudesta nimittää valtiopäivähdustajat ja siirryttiin yleiseen, vaikkakin epäyhtäläiseen äänioikeuteen. Tämä seurauksena Itävallan valtiopäivillä slaavit saivat enemmistön ja erityisesti tšekkien aktiivisen osallistumisen vuoksi kansalliset näkökohdat korostuivat, koska yhä usemmat kansallisuudet pyrkivät saavuttamaan samantapaisen aseman kuin Unkarillakin oli. Galitsiassa Länsi-Galitsian nopeammin teollistuneiden kaupunkien vaikutuksesta puolalaiset alkoivat saada uudistuksen vuoksi lisää vaikutusvaltaa maakuntapäivillä ja Itä-Galitsian ukrainalaisen maaseudun merkitys heikkeni.


title: Galitsia

text: Keisari Frans Joosef alkoi vuodesta 1909 hallita valtakuntaa valtiopäivistä riippumatta hallitsijan asetuksin. Vuonna 1914 hän lakkautti Reichsratin kokonaan. Noihin aikoihin, ensimmäisen maailmansodan edellä ja sen aikana, Venäjä pyrki edistämään panslavistista ideologiaa, joka suuntautui etenkin Itävalta-Unkaria vastaan. Galitsiassa se vetosi erityisesti ukrainalaisiin, mutta ei maakunnan puolalaisiin, joka Puolan jakojen vuoksi suhtautui kielteisesti myös Venäjään ja Preussiin. Vuonna 1914 Itävallan keisari Franz-Josef antoi hajottaa Reichsratin.


title: Galitsia

text: Vuoden 1895 maakuntapäiväuudistuksen aikoihin perustettiin "Puolalainen kansanpuolue" ajamaan lähinnä talonpoikien ja maaseudun asiaa. Vuonna 1892 perustettiin Ignacy Daszyńskin johdolla Galitsian sosialidemokraattinen puolue. Vuonna 1897 ukrainalaiset erosivat siitä ja perustivat oman sosialidemokraattisen puolueensa. Galitsian sosialidemokraattiseen puolueeseen jääneet puolalaiset puolestaan liittyivät Itävallan hallitseman Puolan koko alueella toimineeseen Puolan sosialidemokraattiseen puolueeseen.


title: Galitsia

text: Puolalaisten keskuudessa laajalti kannatettu, mutta kielletty "Puolan kansallisdemokraattinen puolue" perusti vuonna 1904 alaorganisaation Galitsiaan. Vuosina 1908–1911 perustettiin maanalaisia Itävallan vastaisia sotilaallisia järjestöjä, kuten "Aktiivisen taistelun liitto". Vuonna 1912 puolueet perustivat Itsenäisyyspuolueiden liiton, joka Itävallan viranomaisille selitti pyrkivänsä vain Venäjän hallussa olevan Puolan osien itsenäisyyteen.


title: Galitsia

text: Itsenäinen Länsi-Ukrainan kansantasavalta julistettiin perustetuksi 1. marraskuuta 1918 Lvivissä. Se käsitti Galitsian lisäksi myös Transkarpatian ja Bukovinan. Se joutui välittömästi sotaan ententen kannattamia puolalaisia vastaan Galitsiasta sekä Romaniaa vastaan Bukovinasta. Asemiensa vahvistamiseksi Länsi-Ukrainan kansantasavalta solmi 1919 liiton Ukrainan kansantasavallan kanssa, joka kuitenkin pyrki rauhaan Puolan kanssa luovuttamalla Galitsian ja muun Länsi-Ukrainan Puolalle käydäkseen paremmin länsiliittoutuneiden tuella sotaa Neuvosto-Venäjää ja Etelä-Venäjän valkoista armeijaa vastaan. Neuvosto-Venäjän ja Puolan vuonna 1921 solmiman Riian rauhansopimuksen mukaisesti koko Galitsia tuli kuulumaan Puolaan.


title: Galitsia

text: Toisen maailmansodan alkuvaiheessa Saksa ja Neuvostoliitto jakoivat keskenään Puolan ja myös Galitsian. Sen Neuvostoliittoon liitetty osa jäi pääpiirteissään sodan jälkeenkin kuulumaan Neuvostoliittoon ja Ukrainan sosialistiseen neuvostotasavaltaan, mutta natsi-Saksan miehittämä osa palautettiin sodan jälkeen uudestaan itsenäistyneelle Puolalle. Näin myös Lvivin kaupunki siirtyi Puolalta Neuvosto-Ukrainaan ja sittemmin osaksi itsenäistynyttä Ukrainaa. Kaupungin puolalaiset asukkaat siirrettiin nyky-Puolaan sodan päätyttyä.


title: Galitsia

text: Vuosia Pilsudskin vallaankaappauksen jälkeen Puolan hallitukset alkoivat puolalaistaa ukrainaista Galitsiaa.


title: Ruusulokki

text: Ruusulokki ("Rhodostethia rosea") on pieni lokki, joka on kotoisin Koillis-Siperiasta.


title: Ruusulokki

text: Ruusulokki muistuttaa huomattavasti pikkulokkia. Sen pituus on 29–31 cm, siipien kärkiväli 90–100 cm ja paino 120–250 g. Ruusulokin jalat ovat punaiset ja sen kaulassa on ohut musta raita. Höyhenpuku on muuten melkein valkoinen. Päässä voi olla hento ruusunpunainen sävy. Selkä on vaaleanharmaa. Nuori lintu on vaikea erottaa nuoresta pikkulokista.


title: Ruusulokki

text: Ruusulokki pesii Siperian koillisosissa Taimyrin niemimaalta Kolymajoelle ja mahdollisesti myös muualla. Pohjois-Amerikan pohjoisimmissa osissa ja Grönlannissa sekä mahdollisesti myös Huippuvuorilla on todettu pesintöjä. Lajin elinympäristön ala on 50 000–100 000 neliökilometriä ja maailman populaatio on kooltaan 25 000–100 000 yksilöä. Se muuttaa syksyllä vain hiukan etelämmäs avoveden reunaan. Varsinkin Alaskan Point Barrowissa havaitaan joskus syksyisin jopa tuhansia yksilöitä. Se on tavattu Suomessa ensimmäisen kerran 1973, ja sen jälkeen siitä on tehty seitsemän havaintoa.


title: Ruusulokki

text: Pesimäaikana ruusulokit elävät sisämaan soiden ja jokien varsilla lammikoissa ja allikoissa, joissa kasvaa saroja, harmaaleppää ja pajuja. Seuralaislajeina ovat yleensä muun muassa lapintiirat, mustaviklot ja suokukot. Heti pesinnän jälkeen ruusutiirat vaeltavat pohjoiseen Jäämeren ahtojäiden reunaan, jota ne seurailevat.


title: Ruusulokki

text: Ruusulokin pesä on maassa ja naaras munii siihen kaksi tai kolme munaa. Molemmat puolisot hautovat yhteensä 21–23 päivää.


title: Ruusulokki

text: Ruusulokit syövät pääasiassa vesihyönteisiä ja muita vedessä tai mudassa eläviä pieniä selkärangattomia, sekä pikkukaloja.


title: Rypsi

text: Rypsi ("Brassica rapa" Oleifera-ryhmä, "Brassica rapa" subsp. "oleifera", ennen "B. campestris") on nauriin alalaji. Se on keltakukkainen, ristikukkainen öljykasvi, jonka siemenistä puristetaan ruokaöljyä.


title: Rypsi

text: Kevätrypsiä viljellään Etelä- ja Länsi-Suomessa lähinnä Vaasa-Tampere-Joensuu -linjalle asti. Sen kasvuaika on noin 105 päivää. Etelämpänä voidaan viljellä myös syysrypsiä.


title: Rypsi

text: Rypsi muistuttaa ulkonäöltään paljon rapsia, joka on lantun alalaji. Rypsin kukinnossa aukeavat ensimmäisinä ylimmäiset, rapsin kukinnossa alimmaiset kukat. Rypsiä on viljelty Kiinassa ja Intiassa jo 1500 eaa. Siitä tehtiin lamppuöljyä 1800-luvulle asti. Suomessa sitä alettiin viljellä laajemmin vasta 1980-luvulla.


title: Rypsi

text: Rypsin viljelyssä tarvitaan erityisen paljon torjunta-aineita rikkakasveja ja tuholaisia vastaan. Euroopan unioni kielsi rypsin ja rapsin viljelyssä yleisesti käytetyn torjunta-aine neonikotinoidin vuoden 2014 alussa, mikä on merkittävästi vähentänyt rypsin tuotantoa Suomessa. Vuonna 2014 rypsiä viljellään Suomessa 28 700 hehtaarilla.


title: Eboniitti

text: Eboniitti eli kovakumi on aine, jota on käytetty aikaisemmin runsaasti sähkötarvikkeiden valmistukseen. Eboniittia valmistetaan vulkanoimalla eli kuumentamalla kautsua ja yhdessä rikin kanssa, jolloin rikki yhtyy kautsuun. Vulkanoimislämpötila vaikuttaa imeytyvän rikin määrään, mikä puolestaan vaikuttaa syntyvän kumin kovuuteen. Kuumennus 165 °C lämpöön ja 20–40 prosentin rikkipitoisuus tuottaa kovakumia eli eboniittia.


title: Eboniitti

text: Kouluissa eboniittisauvoja käytetään hankaussähkön havainnollistamiseen. Eboniittia käytetään myös mm. keilapallojen ja puupuhallinten suukappaleiden valmistuksessa.


title: Apolipoproteiini A-1 Milano

text: Apolipoproteiini A-1 Milano on Apo A-1 -nimisen proteiinin dimeeri, joka ehkäisee valtimonkovettumistautia. Se löydettiin pohjoisitalialaisen Limone sul Garda -nimisen kylän ihmisistä, joilla ei ollut valtimonkovettumaa. Apolipoproteiini A-1 Milanoon perustuvia lääkkeitä ei ole vielä saatavilla.


title: Apolipoproteiini A-1 Milano

text: Apo A-1 Milano poikkeaa tavallisesta A-1:stä vain hieman. Mutatoituneessa proteiinissa geenin 173. aminohappo, arginiini, on korvautunut kysteiinillä.


title: Apolipoproteiini A-1 Milano

text: Apo A-1 Milano koostuu kahdesta Apo A-1 -proteiinista, jotka ovat kiinnittyneet toisiinsa rikkisidoksella kysteiineistä. Apo A-1 voi muodostaa myös heterodimeerin Apo A-2 -proteiinin kanssa. Apo A-1 on yksi pääkomponenteista HDL-kolesterolissa veriplasmassa.


title: Apolipoproteiini A-1 Milano

text: Cedars-Sinai Heart Institute


title: Paavali II

text: Paavali II alk. Pietro Barbo, (23. helmikuuta 1417 – 26. heinäkuuta 1471) oli paavina 30. elokuuta 1464 – 26. heinäkuuta 1471. Paavali II oli paavi Eugenius IV:n (1431–47) sisarenpoika. Hänet valittiin kardinaaliksi vuonna 1440 ja paaviksi 30. elokuuta 1464.


title: Paavali II

text: Paavali II pyrki hillitsemään kuuriassa vallinnutta nepotismia. Hän myös vastusti lahjontaa. Toisaalta hän rakasti loistoa ja ylellisyyttä eikä erityisesti suosinut humanisteja.


title: Taigakuovi

text: Taigakuovi "(Numenius minutus)" on Euroopassa harvinainen lintu. Suomen ainoa havainto on vuodelta 1996. Lajin nimesi John Gould 1841.


title: Taigakuovi

text: Taigakuovin höyhenpuku on päältä ruskearaitainen, valkea kurkku, tummaraitainen ja harmaa rinta ja valkoinen vatsa. Pään kuviot ovat samantapaiset kuin pikkukuovilla. Nokka on pitkähkö, mutta lyhyempi kuin pikkukuovilla, ja hiukan alaspäin taipunut. Linnun pituus on 28–31 cm ja paino 175 g. Naaras on selvästi koirasta suurempi.


title: Taigakuovi

text: Taigakuovi on pitkänmatkan muuttolintu, se pesii Siperiassa ja talvehtii Australasiassa. Muuttajien vähimmäismäärä on 200 000 yksilöä. Muuttomatkoillaan se joskus harhautuu Eurooppaan. Talvehtimisalueilla Australiassa se kerääntyy suuriksi parviksi.


title: Taigakuovi

text: Taigakuovi pesii koivuvaltaisissa aukkoisissa metsissä jokilaaksoissa. Talvehtimisalueet ovat rannikolla ja sisämaassa avomailla lähellä kosteikkoja.


title: Taigakuovi

text: Laji pesii löyhissä yhdyskunnissa. Pesä on kuoppa maassa. Molemmat puolisot hautovat munia.


title: Taigakuovi

text: Kaivelee pitkällä nokallaan maasta pieniä selkärangattomia.


title: Isokihu

text: Isokihu ("Stercorarius skua") on valtamerten lintu, jota tavataan Suomessa noin kerran vuodessa. Lajin nimesi Morten Thrane Brünnich 1764.


title: Isokihu

text:
Isokihu on tummanruskea merilintu. Sen pituus 50–58 cm, siipien kärkiväli 125–140 cm ja paino 1,2–1,6 kg. Naaras on huomattavasti koirasta suurempi.
Euroopan vanhin rengastettu isokihu on ollut 32 vuotta ja 10 kuukautta vanha brittiläinen lintu.


title: Isokihu

text: Isokihun nimialalaji "skua" pesii Islannissa, Norjassa, Färsaarilla ja Skotlannin saarilla. Se talvehtii avomerellä Atlantilla lähellä päiväntasaajaa. Eteläisellä Atlantilla pesivät alalajit "antarcticus" (Argentiinan kaakkoisosat ja Falklandinsaaret) ja "loennbergi" Antarktiksella ja sitä reunustavilla saarilla. Tyynenmeren ja Intian valtameren eteläosan saarilla pesii alalaji "hamiltoni". Maailman populaation kooksi arvioidaan 10 000–20 000 yksilöä ja lajin kanta on elinvoimainen. Britannian kanta on runsastunut voimakkaasti, Färsaarten kanta puolestaan on taantunut. Suomessa isokihu on nähty noin 50 kertaa vuoden 2006 loppuun mennessä.


title: Isokihu

text: Isokihu viihtyy merten rannoilla ja avomerellä. Harvoin sitä tavataan sisämaan järvillä.


title: Isokihu

text: Isokihut lisääntyvät yhdyskuntina saarten ylätasanteilla ja kallionseinämillä. Pesä on vain syvennys maassa. Naaras munii kaksi munaa, joita molemmat vanhemmat hautovat. Haudonta kestää 28–30 vuorokautta. Poikaset kuoriutuvat eriaikaisesti ja ovat lentokykyisiä 6–7-viikkoisina. Vanhemmat puolustavat pesäänsä ihmisiltä ja muilta vaaroilta nopeilla syöksyillä. Pesii ensimmäisen kerran vasta 7–8-vuotiaana.


title: Isokihu

text: Isokihu syö kalaa, jota se hankkii usein ryöväämällä pienemmiltä merilinnuilta. Se tappaa ja syö myös lintuja, jopa merilokin kokoisia. Isokihun ravintoon kuuluvat myös linnunmunat ja -poikaset, jopa saman lajin poikaset (kannibalismi).


title: Grönlanninlokki

text: Grönlanninlokki ("Larus glaucoides") on Suomessa harvinainen lokki.


title: Grönlanninlokki

text: Linnun pituus on 52–60 cm, siipien kärkiväli 140–150 cm ja paino 720–1100 g. Aikuinen grönlanninlokki on kauttaaltaan vaalea, selkäpuolelta harmahtava, ja niiltä puuttuvat mustat siipikuviot. Nuoret yksilöt ovat vaaleanruskean kirjavia ja niiden nokka on tumma. Sukupuolet ovat samanvärisiä.


title: Grönlanninlokki

text: Grönlanninlokki pesii Kanadan arktisissa osissa ja Grönlannin rannikoilla. Lajin elinympäristön ala on 100 000–1 000 000 neliökilometriä ja maailman populaation koko on 190 000–400 000 yksilöä. Se talvehtii etelämpänä Atlantilla, muun muassa Islannissa ja Ison-Britannian saarilla sekä Yhdysvaltain itärannikolla ja Suurten järvien alueella. Suomessa laji on tavattu noin 28 kertaa.


title: Grönlanninlokki

text: Lajin pesimäympäristöä ovat jyrkät, kallioiset rannat 100–200 m merenpinnan yläpuolella, joskus 800 m saakka. Pesii toisinaan matalilla riutoilla ja kallioluodoilla. Esiintyy yleensä pikkukajavayhdyskunnissa. Pesimäajan ulkopuolella laji kiertelee rannikoita ja oleskelee paljon ulkomerellä, istuskellen jäälautoilla.


title: Grönlanninlokki

text: Grönlanninlokkinaaras munii kaksi tai kolme munaa maassa olevaan pesään.


title: Grönlanninlokki

text: Grönlanninlokki on kaikkiruokainen. Pääasiassa se syö kalaa mutta myös nilviäisiä ja muita selkärangattomia, raatoja sekä linnunmunia- ja poikasia. Se saalistaa joko syöksysukeltamalla kuten tiirat tai noukkimalla ruoan veden pinnasta.


title: Christopher Wren

text:
Sir Christopher Wren (1632–1723) oli englantilainen arkkitehti.
Wren tunnetaan kirkoista, jotka hän suunnitteli Lontooseen Lontoon suuren palon (1666) jälkeen. Hänen tunnetuin yksittäinen teoksensa on St Paulin katedraali Lontoossa. Se valmistui lopullisesti vuonna 1711.


title: Christopher Wren

text: Hänen ensimmäinen tunnettu arkkitehtuurinen työnsä on "Sheldonian Theatre" eli yliopiston suuri juhlasali Oxfordissa. Wren oli lujuuslaskelmien mestari. Tunnettu anekdootti kertoo, että Windsorin raatihuoneen ("Windsor Guildhall") rakennuttaja vaati Wreniä parantamaan rakennuksen yläkerran tuentaa lisäämäällä siihen pylväitä. Wren lisäsi pylväät, mutta todellisuudessa ne eivät ulottuneet räystäälle saakka eivätkä siis tukeneet rakennusta mitenkään. Rakennuttaja ei tätä tiennyt, mutta oli tyytyväinen tulokseen.


title: Christopher Wren

text: Wren oli tähtitieteen professori Oxfordin yliopistossa. Hän oli parlamentin jäsenenä 1685–1688 ja 1702–1705. Hänet lyötiin ritariksi 1673.


title: Christopher Wren

text: Wren on haudattu suunnittelemaansa St Paulin katedraaliin. Haudalla on teksti "Lector, si monumentum requiris, circumspice" (Jos etsit muistomerkkiä, katso ympärillesi).


title: Oravat

text: Oravat ("Sciuridae") on laaja jyrsijöiden heimo, johon kuuluvat muun muassa varsinaiset oravat ("Sciurinae"), liito-oravat, murmelit ja siiselit. Oravia esiintyy kaikilla mantereilla lukuun ottamatta Etelämannerta, tosin Australiaan ne ovat levinneet vasta ihmisen tuomana.


title: Dennis Rodman

text: Dennis Keith Rodman (s. 13. toukokuuta 1961 Trenton, New Jersey) on yhdysvaltalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Rodman aloitti uransa vuonna 1986 ja voitti viisi NBA-sarjan mestaruutta kahdessa eri joukkueessa: Detroit Pistonsissa (1989, 1990) ja Chicago Bullsissa (1996, 1997, 1998). Rodman oli erityisen lahjakas puolustamaan ja pystyi usein pysäyttämään jopa itseään "kaksi kertaa isomman vastustajan". Hänet valittiin kahdesti NBA:n vuoden puolustuspelaajaksi.


title: Dennis Rodman

text: Koripallouransa lisäksi Rodman tuli tunnetuksi värikkäästä persoonastaan, joka on herättänyt runsaasti keskustelua: hänellä on runsaasti lävistyksiä, hän muun muassa värjäsi usein hiuksensa uudelleen eri väreillä otteluita varten ja seurusteli 1990-luvulla hetken aikaa Madonnan kanssa. Kirjansa nimikirjoitustilaisuuteen hän saapui hääpuvussa. Rodman on myös vieraillut useaan otteeseen Pohjois-Koreassa ja on kutsunut maan johtaja Kim Jong-unia ystäväkseen.


title: Dennis Rodman

text: Philander ja Shirley Rodmanin esikoinen Dennis syntyi 13. toukokuuta 1961 New Jerseyn Trentonissa. Yhdysvaltain ilmavoimissa työskennellyt isä kuitenkin hylkäsi perheen, jolloin Dennis kasvoi yhdessä äitinsä ja kahden siskonsa kanssa täysin naisvaltaisessa ympäristössä. Perhe muutti vuonna 1965 Dallasiin, missä Shirley vahvisti eronsa Philanderista ja työskenteli joskus jopa neljässä eri työssä ansaitakseen rahaa.


title: Dennis Rodman

text: Rodman ei koskaan pelannut koripalloa high school -tasolla ja valmistui kehnoin arvosanoin. Ensimmäisenä vuotenaan South Oak Cliffin High Schoolissa hänet pudotettiin koulun jalkapallojoukkueesta. Kesken vuoden hän lähti koulun koripallojoukkueesta kyllästyttyään istumaan vaihtopenkillä.


title: Dennis Rodman

text: Valmistuttuaan hän otti vastaan useita vähäpätöisiä töitä. Työskennellessään yövartijana Dallas-Fort Worthin lentokentällä Rodman pidätettiin, kun hän oli yrittänyt varastaa kelloja kaupan myymälästä. Syytteistä kuitenkin luovuttiin, kun kellot saatiin takaisin. Rodman oli antanut varastamansa kellot ystävilleen ja kerättyään ne takaisin hänet päätettiin vapauttaa syytteistään. 20-vuotiaana Rodman työskenteli edelleen lentokentällä saadessaan yllättävän kasvupyrähdyksen, jonka jälkeen hän päätti kokeilla koripalloa uudelleen. Rodmanin perheystävä ilmoitti hänen kehittyneistä taidoistaan Cooke County Junior Collegen koripallojoukkueen johdolle, joka otti hänet joukkueeseen. Rodman pelasi Cooke Countyssa yhden lukukauden ennen reputtamistaan saavuttaen 17,6:n piste- ja 13,3:n levypallokeskiarvon.


title: Dennis Rodman

text: Vuonna 1986 Detroit Pistons valitsi 25-vuotiaan Rodmanin NBA:n varaustilaisuuden toisella kierroksella 27. vuorolla. Rodmanin tulokaskauden tunnetuin hetki oli hänen sanottuaan Pistonsien hävittyä NBA:n pudotuspeleissä Boston Celticsille Celticsin seuraikoni Larry Birdin olevan arvostettu vain, koska hän on vaaleaihoinen. Rodmanin toisella NBA-kaudella 1987–1988 Pistons nousi sarjan finaaleihin asti mutta hävisi Los Angeles Lakersille. Kausi oli samalla Rodmanin läpimurto joukkueen kokoonpanoon.


title: Dennis Rodman

text: Seuraavina kahtena kautena menestystä alkoi kuitenkin tulla sekä joukkueelle että Rodmanille itselleen. Kaudella 1988-1989 Pistons voitti NBA:n mestaruuden ja Rodman oli ehdolla Puolustava pelaaja -palkinnon saajaksi. Seuraavalla kaudella Pistons voitti jälleen mestaruuden ja Rodman palkittiin kauden parhaana puolustavana pelaajana. Hänet valittiin myös ensimmäistä kertaa urallaan liigan All Stars-kokoonpanoon.


title: Dennis Rodman

text: Kaudella 1991–1992 Rodman pelasi joka ottelussa yli 40 minuuttia ja saavutti levypallokeskiarvokseen 18,7, mikä oli korkein arvo 20 vuoteen ja edelleen NBA:n historian toiseksi korkein levypallokeskiarvo yhdeltä kaudelta, edellä ainoastaan Wilt Chamberlainin keskiarvo 19,2. Seuraavalla kaudella Rodman oli jälleen liigan paras levypallopelaaja 18,3:n keskiarvolla. Se teki hänestä kaikkien aikojen ensimmäisen pelaajan, joka on voittanut tittelin kahdesti peräkkäin.


title: Dennis Rodman

text: Vuonna 1992, Chuck Dalyn erottua Pistonsin valmennustehtävistä, Rodman kieltäytyi protestina osallistumasta joukkueen kauden avaavalle harjoitusleirille. Rangaistukseksi hänet erotettiin väliaikaisesti joukkueesta ja tuomittiin maksamaan 68 000 dollarin sakot. Saman vuoden syksynä Rodmanin tytär Alexis täytti neljä vuotta ja Rodman meni naimisiin Annie Bakesin kanssa, jota oli tapaillut vuodesta 1986 alkaen. Suhde alkoi kuitenkin rakoilla, ja Bakes vei parin yhteisen tyttären Sacramentoon oman perheensä luo, mikä vaikutti vahvasti Rodmaniin. Vuonna 1993 helmikuussa hänet löydettiin parkkipaikalle jätettyyn autoonsa nukahtaneena ladatun .22-kalipeerisen kiväärin kanssa. Rodman kuitenkin kiisti yrittäneensä itsemurhaa.


title: Dennis Rodman

text: Vaikka Rodmanin sopimusta Pistonsin kanssa oli vielä kolme vuotta jäljellä, hän halusi vaihtaa seuraa. Lokakuun ensimmäisenä päivänä 1993 Rodman siirtyi San Antonio Spursiin. Pahan pojan maineen saanut pelaaja herätti kyseenalaista huomiota joulukuussa 1993 puskettuaan päällään Chicago Bullsin Stacey Kingiä, mikä toi hänelle yhden ottelun pelikiellon lisäksi myös 7 500 dollarin sakot. Maaliskuussa 1994 hän puski Utah Jazzin John Stocktonia ja sai 5 000 dollarin sakot.


title: Dennis Rodman

text: Rodman siirtyi kaudeksi 1995 Chicago Bullsiin vahvistamaan jo ennestään vahvaa joukkuetta, johon kuuluivat muun muassa Michael Jordan ja Scottie Pippen. Vaikka 34-vuotiaan Rodmanin hankkimista joukkueeseen pidettiin uhkapelinä, tuli hänestä yksi joukkueen avainpelaajista. Kaudella 1995–1996 Rodman valittiin seitsemättä kertaa ön. Bullsista tuli samalla ensimmäinen joukkue, joka on saanut kolme pelaajaa (Jordan, Pippen, Rodman) ykköspuolustustähdistöön. Bullsin joukkue teki kyseisellä kaudella historiaa voittamalla pudotuspelit mukaan lukien 87 sadasta kauden aikana ottelemastaan pelistä, mikä on NBA-ennätys. Myöhemmin joukkue valittiin yhdeksi kaikkien aikojen NBA-koripallojoukkueista.


title: Dennis Rodman

text: Vaikka Rodman tunnettiin hankalana pelaajana ja hänen käytöksensä Bulls-vuosien aikana oli jopa aiempaa prameilavampaa, säästyi tähtiä vilissyt joukkue sisäisiltä riidoilta. Ongelmallinen luonne näkyi kuitenkin vuonna 1997, jolloin Rodman sai 11 ottelun pelikiellon potkaistuaan kameramies Eugene Amosia tahallisesti nivusille. Rodman oli hetkeä aiemmin törmännyt häneen yrittäessään estää pelipalloa lentämästä ulos kentältä. Pelikielto oli toiseksi pisin NBA:n historiassa.


title: Dennis Rodman

text: Vuodet Chicagossa olivat seuratasolla Rodmanin menestyksekkäintä aikaa, sillä Bulls voitti kolme perättäistä NBA:n liigamestaruutta vuosien 1996–1998 välillä. Henkilökohtaisella tasolla menestys oli myös suurta, sillä Rodman kykeni dominoimaan liigan levypallotilastoja ensimmäisten kolmen Bulls-kautensa ajan. Kauden 1998 jälkeen seuraikoni Michael Jordan ilmoitti kuitenkin lopettavansa uransa ja joukkueen ensimmäinen kausi ilman häntä päättyikin pokaalittomana. Jordanin lopettamisen lisäksi Bulls-dynastia hajosi kun seuran jättivät mm. Scottie Pippen, Steve Kerr ja Jud Buechler.


title: Dennis Rodman

text: Rodman itse vapautettiin sopimuksestaan 21. Tammikuuta 1999, hieman ennen työsulun lyhentämän NBA-kauden alkua.


title: Dennis Rodman

text: Rodman liittyi vapaana agenttina Los Angeles Lakersin vahvuuteen kauden 1998-99 loppuun asti ulottuvalla sopimuksella. Rodman ennätti pelata Lakerissa 23 ottelua ennen kuin hänet vapautettiin sopimuksestaan.


title: Dennis Rodman

text: Vaikka Rodmanin visiitti Los Angelesissa jäi lyhyeeksi, hän ei ollut aikeissa lopettaa pelaamista. Kaudella 1999-2000, 38-vuotias Dennis Rodman teki sopimuksen Dallas Mavericksin kanssa. Visiitista tuli vielä lyhyempi ja epäsuosiollisempi kuin edelliskauden Los Angelesin reissusta. Rodman pelasi 12 ottelua Dallasissa, minkä jälkeen hänet vapautettiin sopimuksestaan. Dallasin silloinen tähtipelaaja Steve Nash kommentoi että "Dennis ei halunnut olla Maverickseissa, minkä vuoksi hän ei ollut tarpeeksi motivoitunut".


title: Dennis Rodman

text: Oltuaan poissa pari kautta koripallokentiltä Rodman alkoi harjoitella jälleen tosissaan ja tavoitella paikkaa NBA:ssa.


title: Dennis Rodman

text: Rodman palasi koripallokentille vuonna 2003, kun hän teki sopimuksen vasta perustetussa ABA-liigassa pelaavan Long Beach Jam -joukkueen kanssa. Rodman tavoitteli ABA-pelien kautta sopimusta NBA:han, mutta sopimustarjouksia ei tullut.


title: Dennis Rodman

text: Long Beachilla pelatun kauden jälkeen Rodman jatkoi pelejään kaudella 2004–05 Orange County Crushin riveissä, jonka jälkeen matka jatkui Tijuana Dragons:iin.


title: Dennis Rodman

text: ABA-uran ja tavoitellun NBA-paluun jälkeen Rodman jatkoi koripallon pelaamista ottelukohtaista korvausta vastaan eri puolilla maailmaa. Hän esimerkiksi pelasi vuonna 2004 pari ottelua Meksikossa ja myöhemmin muutaman näytösottelun Kiinassa. Vuonna 2005 hän pelasi huomattavaa rahallista korvausta (kokonaisbudjetti noin 130 000 €, arvioitu Rodmanin osuus noin 50 000 €) vastaan Suomessa liigaottelun Honkaa vastaan ToPo:n riveissä, ollen joukkueen paras pistemies 17 pisteellä ja 6 levypallolla. Ottelussa rikottiin suomalaisen seurakoripallon katsojaennätys, kun Helsingin jäähalliin kokoontui yli 7000 katsojaa.


title: Dennis Rodman

text: Tammikuussa 2006 Rodman pelasi Britannian koripalloliigassa Brighton Bearsin riveissä voitokkaassa ottelussa Guldford Heatia vastaan. Hän teki neljä pistettä ja otti seitsemän levypalloa. Rodmanille maksettiin ottelusta 36 500 euroa. Aikaisemmin tammikuussa hän oli ehtinyt pudota kuuluisuuksille tarkoitetusta "Big Brother" -kilpailusta.


title: Dennis Rodman

text: Rodman on myös osallistunut Yhdysvaltojen "Julkkis-Diiliin" (Celebrity Apprentice 2) vuonna 2009 sarjan 8. tuotantokaudella. Rodmanin esiintyminen ohjelmassa herätti kohua, kun hän esiintyi humalassa useissa kilpailutehtävissä. Rodman sai lopulta "potkut" omassa johtajavuorossaan epäonnistuneen tehtävän päätteeksi. Jakson päätyttyä ruutuun tuli valistusteksti alkoholin vaaroista. Ohjelman finaalijaksossa, joka tuotettiin suorana kuukausia myöhemmin kuin muut jaksot (vaikka ne esitettiin tv:ssä peräkkäin), ohjelman isäntä Donald Trump antoi ymmärtää, että Rodman oli saanut hoitoa ongelmaansa ja kaiken olleen ok.


title: Dennis Rodman

text: Rodman tunnetaan myös yhteyksistään Pohjois-Korean johtaja Kim Jong-unin kanssa. Rodman vieraili ensimmäisen kerran Pohjos-Koreassa Vice Median järjetettyä Harlem Globetrotters-joukkueen näytösottelun Pohjois-Koreassa vuonna 2013. Koripallo on suosittu laji Pohjois-Koreassa ja näytösottelua seuraamaan saapui maan nuorta poliittista johtoa. Rodman näyttäytyi ottelun katsomossa Kimin kanssa ja hän on sittemmin vieraillut maassa useampaan otteeseen. Rodmanin vierailuja on kutsuttu koripallodiplomatiaksi ja hänen vierailluistaan on uutisoitu näyttävästi Pohjois-Korean valtion televisiokanavilla. Rodman on itse kutsunut suhdetaan Kimiin ystävyydeksi.


title: Dennis Rodman

text: Rodman tunnettiin värikkäänä pelaajana – monena vuonna hän värjäsi hiuksensa joka otteluun eri tavalla. Hänen voidaan sanoa myös kiivastuneen helpohkosti kesken ottelun tuomarille tai vastapelaajalle. Hän oli naimisissa Baywatch-televisiosarjan tähden Carmen Electran kanssa, ja 90-luvulla hänellä oli lyhyt kohusuhde poptähti Madonnaan. Rodman on muun muassa näytellyt elokuvissa, ollut mukana viihteellisillä showpainikiertueilla sekä pelannut erilaisia näytösotteluita.


title: Heino Puuste

text: Heino Puuste (s. 7. syyskuuta 1955) on virolainen urheiluvalmentaja ja entinen keihäänheittäjä. Hän on valmentanut muun muassa Marija Abakumovaa, Dmitri Tarabinia ja Andrus Värnikiä.


title: Heino Puuste

text: Puuste saavutti EM-hopeaa Ateenasta 1982. Hän oli neljäs sekä Moskovan olympialaisissa 1980 että Helsingin MM-kisoissa 1983 ja viides EM-kilpailuissa 1986. Viron mestaruuden hän voitti vuosina 1975, 1979 ja 1981.


title: Heino Puuste

text: Puusten ennätys vanhalla keihäsmallilla on 5. kesäkuuta 1983 Birminghamissa Isoa-Britanniaa vastaan käydyssä maaottelussa heitetty 94,20, joka oli tuolloin Neuvostoliiton ennätys.


title: Heino Puuste

text: Alkujaan Puuste aikoi käsipalloilijaksi, mutta vaihtoi lajia vuonna 1973. Aktiiviaikoinaan hänen mittansa olivat 188 senttimetriä ja 90 kilogrammaa.


title: Eunukki

text: Eunukki (myös kastraatti eli kuohilas) on mies, jonka kivekset ja mahdollisesti myös siitin on poistettu kastraatiolla. Lapsena kuohituille eunukeille ei tule murrosikää. Heillä on pysyvästi esimerkiksi korkea ääni sekä vähän karvoitusta ja fyysistä voimaa. Heidän rasvakudoksensa määrä ja sijoittuminen vartaloon voivat olla naismaiset. Aikuisena kuohituilla eunukeilla on samoja ominaisuuksia lievempinä.


title: Eunukki

text: Vanhimmat maininnat eunukeista ovat Sumerista 2000-luvulta eaa. Seuraavina vuosisatoina ja -tuhansina eunukit hoitivat yhteiskunnallisia tehtäviä useissa kulttuureissa. Eunukit ovat palvelleet sotilasjohtajina, laulajina, uskonnon merkkihenkilöinä, virkamiehinä ja haaremien vartijoina. Monet eunukit olivat arvostettuja palvelijoita. Heihin luotettiin paljon, koska heillä ei ollut mieshormonin vähäisyyden takia voimakasta sukupuoliviettiä ja heidän luonteensa oli rauhallinen. Eunukit saivat vartioida haaremia, koska uskottiin, että he eivät tunteneet haaremin naisiin seksuaalista vetoa. Eunukeille voitiin myöntää korkeita virkoja, koska ei ollut pelkoa, että he lisääntymiskyvyttöminä olisivat voineet perustaa perinnöllistä dynastiaa.


title: Eunukki

text: Lapsena kuohitut eunukit olivat usein impotentteja, mutta aikuisena kuohittu eunukki pystyi hyvinkin saamaan erektion, jos häneltä ei poistettu siitintä. Rooman valtakunnassa jotkut naiset suosivat eunukkeja rakastajinaan.


title: Varsinaiset oravat

text: Varsinaiset oravat ("Sciurinae") on oravien alaheimo, johon kuuluu yhteensä noin 212 lajia, jotka jakaantuvat 36 suvun kesken. Varsinaisia oravia esiintyy kaikilla mantereilla Antarktista ja Australiaa lukuun ottamatta. Runsaslukuisimmillaan sen lajeja on Pohjois-Amerikassa, Euroopassa, Venäjällä ja Kaakkois-Aasiassa. Niiden luontaisia asuinpaikkoja ovat metsiköt ja pensaikot, mutta ne ovat sopeutuneet myös elämään kaupungeissa ja niiden puistoissa. Noin 70 varsinaisoravalajia on luokiteltu uhanalaiseksi.


title: Varsinaiset oravat

text: Oravien taksonomia on melko kiistanalainen ja erilaiset vaihtoehtoiset luokittelut ovat yleisiä. Perinteisesti varsinaisten oravien alaheimoon kuuluu ainoastaan lajeja, jotka elävät puissa tai maassa, jolloin liitokykyiset oravat luetaan omaan alaheimoon "Pteromyinae"-alaheimoon. Nykytutkimuksen perusteella tämä käsitys on käymässä vanhaksi ja "Sciurinae"-alaheimo jaetaan kahteen tribukseen, jossa toisessa on viisi maassa elävää sukua ("Sciurini") ja toisessa 15 liitokykyistä sukua ("Pteromyini"). Tämä artikkeli painottuu aiempaan tulkintaa oravien taksonomiasta.


title: Varsinaiset oravat

text: Kaikki oravat ovat polveutuneet "Protosciurus" -suvusta, johon kuului neljä lajia. Varsinaisten oravien varhaisten puissa eläneiden esi-isien elinaika on onnistuttu ajoittamaan eoseenikaudelle eli 54–38 miljoonaa vuotta sitten. Ensimmäisten nisäkkäiden kehitys matelijoista alkoi permikauden keskivaiheilla eli jotakuinkin 270 miljoonaa vuotta sitten. Ranskasta ja Yhdysvalloista löydettyjen fossiileiden hampaiden perusteella voidaan todeta, että nykyinen oravien heimo kehittyi oligoseenin aikoihin eli 37–25 miljoonaa vuotta sitten.


title: Varsinaiset oravat

text: Eoseenin lopun ja oligoseenin alun ilmastonmuutos, merenpinnan vaihtelu ja mannerlaattojen liike kiihdyttivät oravien kehitystä. Myöhäisoligoseenin ruohokasvien yleistyminen sai oravat etsimään ahkerammin ravintoa maasta, jolloin syntyivät ensimmäiset maaoravat. Varhaismioseeniin mennessä oravat olivat kehittyneet jo niin paljon, että jotkin lajit pystyivät liitelemään liito-oravan tapaan. Oravien heimon jakautuminen liitokykyisiin ja maassaeläviin alaheimoihin tapahtui mioseenikaudella. Noin 18–20 miljoonaa vuotta sitten Afrikka ja Euraasia liittyivät yhteen, joka mahdollisti eläinlajien siirtymisen uusille alueille. Afrikan maaoravapopulaation tiedetään saaneen alkunsa tästä tapahtumasta. Aasiaa ja Pohjois-Amerikkaa yhdistivät tuolloin kuiva maasilta, joka mahdollisti lajien muuton Amerikkaan.


title: Varsinaiset oravat

text: Varsinaisten oravien alaheimon kuvannut tieteilijä poikkeaa hieman lähteittäin. "Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference" -teoksen (3. painos) mukaan alaheimon kuvasi Fischer de Waldheim vuonna 1817, mutta toiset lähteet väittävät saksalaisen tutkimusmatkailijan Wilhelm Hemprichin tehneen tämän vuonna 1820. Vastaavasti oravien taksonomiakin riippuu lähteestä. Tässä artikkelissa on käytetty perinteistä jakoa, mutta uusien geenitutkimusten perusteella on ehdotettu seuraavanlaista taksonomiaa. Suurin ero on siinä, että alla esitetyssä taksonomiassa ei eroteta liito-oravia ja puissa tai maassa eläviä oravia, vaan niitä kaikkia löytyy saman alaheimon alta. Tämä vaikuttaa siis myös ylempänä hierarkiassa olevan oravien heimon luokitteluun.Maaoravien luokittelukin on jo pitkään ollut kiistankohteena. Perinteisesti sitä on pidetty yhtenä sukuna ("Tamias"), mutta uudemmat tutkimukset (Jameson 1999; Piaggio & Spicer 2001) mukaan suku pitäisi hajottaa kolmeen sukuun ("Tamias", "Eutamias" ja "Neotamias").


title: Varsinaiset oravat

text: Varsinaisten oravien koko ja ulkonäkö on hyvin kirjava. Kaikkein pienimmät tropiikin metsäpuissa elävät lajit painavat täysikasvuisinakin ainoastaan hieman yli kymmenen grammaa kun suurin Intiassa elävä intianjättiorava painaa aikuisena muutaman kilogramman. Ruumiin pituus vaihtelee välillä 7,5–46 cm. Häntä vastaa hyvin pitkälle ruumiin pituutta. Maassa elävillä oravilla paino vaihtelee pienistä 40 gramman maaoravista ("Tamias") suuriin 11 kilogramman murmeleihin. Ruumiin pituus on maassa elävillä suurempi: 18–75 cm.


title: Varsinaiset oravat

text: Puussa liikkuvilla takaraajat ovat eturaajoihin verrattuna selvästi suuremmat ja niillä on puussa kiipeilyyn erikoistuneet pitkät kynnet, joilla ne saavat pitävän otteen. Lajeilla on myös pitkä häntä, jota ne käyttävät tasapainoiluun, viestimiseen ja ruumiinlämmön säätelyyn. Liikkumista helpottavat myös niiden vatsassa, jalkojen pohjissa ja päässä olevat tuntokarvat. Maankamaralla viihtyvillä hännän pituus on yleensä neljännes tai korkeintaan puolet ruumiin pituudesta, koska ne eivät tarvitse vastaavaa tasapainoa kuin oksistoissa liikkuvat lajit. Etu- ja takaraajat ovat toisiinsa nähden saman kokoiset. Turkin värityksessäkin puissa ja maassa elävillä lajeilla on selvä ero. Puunlatvustoissa viihtyvillä lajeilla on yksivärinen ja tuuhea turkki, kun maassa elävillä heimotovereilla on ruumista myötäilevä ja kirjava turkki.


title: Varsinaiset oravat

text: Varsinaista oravista on hankala päälle päin erottaa naarasta ja urosta eli niillä ei ole sukupuolidimorfismia. Molemmat sukupuolet ovat samankokoisia ja väritykseltään samanlaisia.


title: Varsinaiset oravat

text: Varsinaisia oravia esiintyy kaikkialla Manner-Euroopassa ja Britteinsaarilla Kuolan niemimaata ja aivan pohjoisinta Norjaa lukuun ottamatta. Venäjällä levinneisyysalueen pohjoisraja mukailee melko hyvin havumetsävyöhykkeen rajoja, joskin Uralin takaisessa Siperiassa lajit elävät selkeästi etelämpänä. Eteläinen raja sen sijaan mukailee puussa elävien lajien kohdalla Venäjän geopoliittista rajaa, poiketen kuitenkin Amurjoen ympäristössä etelämmäksi, jolloin oravia elää Korean niemimaalla ja Koilis-Kiinassa sekä Japanissa Hokkaidōn saarella. Maassa elävät lajit sen sijaan ovat levittäytyneet voimakkaammin etelään. Kamtšatkan niemimaa on itäisin kolkka, josta puussa eläviä oravia voi löytää, mutta maaoravia elää aina Beringinsalmelle saakka. Puussa elävien lajien levinneisyysalueet levittäytyvät pitkin Kiinan itärannikkoa Kaakkois-Aasiaan ja Intiaan. Maassa elävät lajit ovat Kiinan sisämaassa sen sijaan yleisempiä. Pohjois-Amerikassa levinneisyys on Euroopan tapaan laaja.


title: Varsinaiset oravat

text: Kaikista maaelämään sopeutuneista oravista yli 70 prosenttia on Pohjois-Amerikan kotoperäisiä lajeja, eli niitä ei tavata missään muualla. Maaoravien ("Tamias") kaikista 25 lajista vain yksi ei esiinny luonnonvaraisena Pohjois-Amerikassa. Aasian kotoperäisiä oravasukuja ovat kallio-oravat ja "Spermophilopsis", kun taas "Xerus"- ja "Atlantoxerus"-sukujen lajeja voi kohdata ainoastaan Afrikassa.


title: Varsinaiset oravat

text: Australiassa elänyt harmaaoravapopulaatio kuoli sukupuuttoon 1970-luvulla, jolloin siitä tuli Antarktiksen ohella ainoa manner, jolla ei elä varsinaisia oravia. Puussa eläviä oravia ei tavata lainkaan Afrikassa. Varsinaisia oravia uhkaa metsänhakkuusta johtuva elintilan puute. Toisaalta Euroopassa tavallisen oravan kannan pienenemistä on selitetty suuremman harmaaoravan taipumuksesta varastaa tavallisten oravien ruokakätköjä.


title: Varsinaiset oravat

text: Maankamaralla liikkuvat oravat ovat sopeutuneet heimotovereitaan monipuolisemmin erilaisiin maastoihin, koska puukasvillisuus ei rajoita niiden levittäytymistä. Niitä voi tavata aavikoilla, savanneilla ja Siperian tundralla, missä ikirouta tosin estää levittäytymistä. Muutamat lajit pystyvät lisäksi kiipeilemään puissa ja pensaikoissa, mutta yleensä ne rakentavat maanalaisia tunneleita pesäpaikoikseen, minkä vuoksi maaperätyypillä on merkitystä niiden levinneisyyden suhteen. Tunnelit tarjoavat myös suojaa pedoilta ja viilennys- tai lämmittelypaikan.


title: Varsinaiset oravat

text: Varsinaiset oravat jyrsijöitä ja kasvinsyöjiä. Puiden siemenet, pähkinät ja ruoho ovat pohjoisten lajien tärkeintä ravintoa. Tropiikin lajit taas syövät hedelmiä, lehtiä ja puiden kaarnaa ravintonaan. Muita ravinnonlähteitä ovat sienet, marjat ja hyönteiset. Kalsiumpuutteen tasaamiseksi oravien on havaittu kalvavan luita, mutta oravien on myös havaittu syövän lintujen munia tai poikasia sekä pienselkärankaisia.


title: Varsinaiset oravat

text: Tyypillinen piirre oravien käyttäytymisessä on, että ne siirtävät ruokaa varastoon, joko moniin eri paikkoihin tai vain muutamaan. Pohjoisessa tästä käyttäytymismallista on paljon hyötyä talvisin, jolloin ruokaa on huonosti saatavilla. Jotkut lajit hankkivat paksun rasvakerroksen kesän aikana, jolloin niiden paino saattaa jopa tuplaantua. Talvihorroksena aikana ne kuluttavat varastoituneen rasvan hidastuneisiin elintoimintoihin.


title: Varsinaiset oravat

text: Varsinaisten oravien sosiaalisuus vaihtelee hyvin paljon. Puun latvustoissa elävät usein yksin, mutta muutamat afrikkalaiset lajit poikkeavat tästä käytöksestä elämällä parittain tai kolmen ryhmissä ("Heliosciurus rufobrachium" ja "Funisciurus anerythrus"). Maanpinnalla elävistä maaoravat ovat myös yksineläjiä, mutta murmelit ovat sosiaalisuudessaan omaa luokkaansa, sillä ne voivat elää jopa 35 yksilöä käsittävässä perhekunnassa. Varsinaiset oravat ovat päiväaikaan aktiivisia eli ne poikkeavat "Petauristinae"-alaheimosta, joista monet ovat aktiivisia vain öiseen tai hämärään aikaan.


title: Varsinaiset oravat

text: Enemmistö maassa elävistä oravista viettävät talvihorrosta ja jotkut viettävät vastaavankaltaista lepotilaa kesällä eli niin sanottua kesähorrosta. Talvihorroksessa eläimen ruumiintoiminnot pienenevät jyrkästi ja ruumiin lämpötila alenee vain muutamiin lämpöasteisiin. Talvihorroksen pituus vaihtelee, mutta tyypillisin kesto on noin yhdeksän kuukautta. Murmelit ovat kaikkein kookkaimpia talvihorroksessa eläviä nisäkkäitä, mutta napasiiseli on mennyt kaikista pidemmälle äärirajoille, sillä erään tutkimuksen mukaan sen ruumiin lämpötila voi olla talvihorroksen aikana −2,9 °C. Puissa elävät heimotoverit ovat vuodet läpeensä aktiivisia.


title: Varsinaiset oravat

text: Varsinaisten oravien käyttämiä kommunikointikeinoja ovat hajumerkit, hännän liikkeet ja muut eleet sekä äänet. Hajumerkkejä oravat jättävät niiden suun ja poskien ympäristössä sijaitsevien rauhasten avulla. Yhtä lailla virtsaa ja peräaukon laahaamisesta leviäviä hajuja käytetään reviirien merkkaamiseen. Ääntelyllä yleensä viestitään vaarasta tai kutsutaan hävinneitä jälkeläisiä. Tietyillä lajeilla ääntely on tärkeämmässä asemassa parinvalinnassa kuin hajut.


title: Koi no vacance

text: 恋のバカンス (Romaji: Koi no Bakansu; suomi: Rakkauden loma) on W(ダブルユー):n ensimmäinen single. Se julkaistiin 19.5.2004. 23.6.2004 julkaistulla DVD:llä on sekä normaali musiikkivideo (PV), tanssiversio että 'making of'. PV:n ohjasi "河谷英夫".


title: Koi no vacance

text: Kuten kaikki kappaleet W(ダブルユー):n ensimmäisellä albumilla, on Koi no Vacance:kin cover, alun perin se oli "The Peanutsin". Sanoitukset on kirjoittanut "Iwatani Tokiko" ja musiikin on säveltänyt "Miyagawa Yasushi"


title: Mamelukit

text: Mamelukit (arabian kielen مملوك ’omistettu’ (yksikkö), مماليك (monikko) ’omistetut’) olivat muslimikalifien, seldzukkien ja aijubidien keskiajalla käyttämiä sotilasorjia, joista tuli ajan myötä voimakas sotilaskasti. He anastivat vallan itselleen islamilaisissa maissa useita kertoja.


title: Mamelukit

text: Mamelukit tulivat aluksi ei-islaminuskoista perheistä; näin saatiin kierrettyä muslimien sääntöä, jonka mukaan muslimit eivät saa sotia toisia muslimeita vastaan. Mamelukit hallitsivat Egyptiä kahteen otteeseen (esimerkiksi vuosina 1250–1517).


title: Mamelukit

text: Mamelukkien alkuperä on Saladinin vuonna 1174 perustamassa aijubidi-dynastiassa.


title: Mamelukit

text: Vuonna 1206 Qutb-ud-din Aybak, muslimijoukkojen mamelukkikomentaja Intiassa, julistautui sulttaaniksi, mikä merkitsi Delhin sulttaanikunnan alkua. Orjadynastiaksi kutsuttu mamelukkisuku hallitsi Delhin sulttaanikuntaa vuoteen 1290.


title: Mamelukit

text: Aijubidi-dynastian keskenään vallasta kamppailleet Saladinin perilliset kokosivat itselleen kasvavia määriä mamelukkijoukkoja. Lopulta mamelukit kaappasivat vallan vuonna 1250 ja perustivat mamelukkien sulttaanikunnan Egyptiin. Tämä valtakunta torjui muun muassa mongolien hyökkäykset ja säilyi vuoteen 1517, jolloin Osmanien valtakunta valloitti Egyptin.


title: Mamelukit

text: Mamelukkien instituutiot kuitenkin säilyivät Egyptissä myös osmanien vallan alla ja 1700-luvun loppupuolella mamelukit pyrkivät itsenäistymään. Napoleon kuitenkin voitti mamelukkien joukot vuonna 1798 ja ajoi heidät Ylä-Egyptiin. Mamelukit olivat lisänneet vanhoihin taistelutekniikoihinsa siihen mennessä vain musketit. Napoleon otti mamelukkeja joukkoihinsa, jopa henkivartiokaartiinsa. Mamelukkien uudet vallankaappausyritykset johtivat vuonna 1809 mamelukkien joukkomurhiin ja vainoihin, jotka käytännössä hävittivät Egyptin mamelukit. Bagdadissa oli erillinen mamelukkialue, jossa mamelukit säilyttivät autonomiansa vuoteen 1832.


title: Tilkka

text: Tilkan sairaala eli Tilkka on Suomen puolustusvoimien entinen keskussotilassairaala. Tilkka sijaitsee osoitteessa Mannerheimintie 164 Pikku Huopalahdessa Helsingissä.


title: Tilkka

text: Tilkka on tullut käyttöön sairaalan ja sairaala-alueen nimenä vuonna 1907, jolloin professori, valtioneuvos Taavi Laitinen perusti yksityissairaalan ja lepokodin "Tilkka äng" -nimiselle vuokra-alueelle. Vuonna 1913 Laitinen myi kiinteistön valtiolle, joka rakennutti sen tilalle myöhemmin sotilassairaalan. Nimi lienee saatu ruotsalaisesta paikallismurteesta, jossa "tilk" tarkoittaa pientä viljelysaluetta (peltotilkku) suomesta otettuna lainasanana. Tilkka-sanalla on myös toinen merkitys 'tippa', 'pisara'.


title: Tilkka

text: Tilkan sotilassairaala perustettiin vuonna 1918 ja nykyinen funkistyylinen sairaalarakennus valmistui vuonna 1936. Tilkan tunnistettavin ominaispiirre on päärakennuksen kaareva eteläpääty. Rakennusta laajennettiin vuonna 1965, ja sen bruttoala on nykyisin runsaat 15 300 ja huoneistoala runsaat 10 700 neliömetriä. Molempien rakennusvaiheiden suunnittelija oli arkkitehti Olavi Sortta.


title: Tilkka

text: Rakennus on suojeltu asemakaavalla, eikä sitä saa purkaa tai sen kulttuurihistoriallista arvoa turmella. Museovirasto on listannut sen valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen joukkoon ja Docomomo yhdeksi modernin arkkitehtuurin merkkikohteista Suomessa.


title: Tilkka

text: Sairaalana Tilkka eli Keskussotilassairaala 1, KSS 1 lakkautettiin vuonna 2005 ja kielekkeinen valtiolippu laskettiin Tilkan katolta 30. joulukuuta 2005. Lakkauttaminen liittyi Puolustusvoimien organisaatiomuutokseen, jonka myötä Puolustusvoimat ulkoisti erikoissairaanhoitotasoiset palvelut. Sotilaslääketieteeseen liittyvä tutkimustoiminta jatkuu Lahteen perustetussa Sotilaslääketieteen keskuksessa.


title: Tilkka

text: Suomen valtio myi Tilkan kiinteistön lokakuussa 2006 eläkevakuutusyhtiö Eteralle, joka on peruskorjannut rakennuksen pääosin vanhusten hoivapalvelutiloiksi. Uudistuneen Tilkan avajaiset pidettiin 4. kesäkuuta 2009 ja Esperi Care Oy avasi Tilkassa Suomen suurimman yksityisen vanhusten hoivakodin, jossa on hoivapaikkoja noin 150.Keskussotilassairaalalla oli johtajalääkäri, jona toimi 60-luvulla lääketieteen professori, lääkintäeversti Harry Björk ja 70-luvulla lääkintäeversti Jorma Castrén.


title: Langobardit

text:
Langobardit, joskus myös longobardit, olivat muinainen germaaninen kansa, jonka on aikaisemmin arveltu olleen peräisin Etelä-Skandinaviasta. Heidät luettiin sveebeihin, ja 100-luvulla eaa. he asuivat Elben alajuoksun varrella.
Langobardit alkoivat 300-luvulla muuttaa etelämmäs. He olivat 400-luvulla siirtyneet Tonavan pohjoispuolelle, suunnilleen nykyisen Itävallan alueelle.Kansainvaellusaikana langobardit liikkuivat Keski-Euroopassa, kunnes perustivat 500-luvun lopulla valtakuntansa Italiaan.


title: Langobardit

text: Langobardit olivat omaksuneet katolisuuden kanssa kilpailleen areiolaisen kristinuskon, joten suhteet paaviin eivät olleet lämpimät. Langobardien toinen tärkeä vastustaja Italiassa oli Bysantin valtakeskus Ravennan eksarkaatti. Ajan mittaan langobardit omaksuivat roomalaisten nimet, perinteet ja katolisen kristinuskon. Langobardit kutsuivat valtakuntaansa Italiaksi, ja langobardien kuningas käytti arvonimeä "rex totius Italiae", koko Italian kuningas.


title: Langobardit

text: Langobardien kuningaskunta kukistui 700-luvun lopussa, kun Kaarle Suuri liitti langobardien alueet frankkien valtakuntaan.


title: Langobardit

text: Tacitus kuvaili Elben alajuoksulla asuneita langobardeja jo vuonna 98 kirjassaan "Germania". Tacituksen mukaan langobardit olivat tuolloin pieni, mutta sotaisa heimo. 600-luvulla kirjoitetun tekstin "Origo Gentis Langobardorum" mukaan langobardien alkukoti olisi ollut Etelä-Skandinaviassa.


title: Langobardit

text: Langobardien nimi tarkoittaa "pitkäpartoja", jolla viitattiin langobardinaisten käyttämiin tekopartoihin. Myytin mukaan langobardinaiset pitivät eräällä sotaretkellä pitkiä tekopartoja hämätäkseen Wotan-jumalaa.


title: Langobardit

text: Kansainvaellusten aikaan langobardit vaelsivat etelämmäs ja asettuivat 400-luvun lopulla nykyisen Wienin tienoille Tonavan pohjoispuolelle. Keisari Justinianus I otti langobardit liittolaisiksi ja asutti heidät Pannoniaan, nykyiseen Länsi-Unkariin.


title: Langobardit

text: Vuonna 566 langobardit liittoutuivat avaarien kanssa ja hävittivät Daakiassa sijainneen gepidien valtakunnan. Tarujen mukaan langobardien kuningas Alboin surmasi itse gepidien kuninkaan Kunimundin ja otti tämän tyttären Rosamunden vaimokseen.


title: Langobardit

text: Avaarien valta alkoi kuitenkin kasvaa ja langobardien oli jälleen lähdettävä liikkeelle. Vuonna 568 langobardit hyökkäsivät Pohjois-Italiaan Alboinin johdolla. Bysantin valtakunnan armeija pystyi hädin tuskin puolustamaan Roomaa ja Adrianmeren rannikon kaupunkeja. Viimeisenä kukistui Pavia, josta tuli langobardien uuden kuningaskunnan pääkaupunki. Langobardien valloittama alue on saanut heidän mukaansa nykyisen nimensä Lombardia. Laajimmillaan tähän valtakuntaan kuului nykyinen Pohjois-Italia aina Toscanaa myöten.


title: Langobardit

text: Rosamunde murhautti Alboinin vuonna 572, ja uudeksi kuninkaaksi nousi Alboinin poika Klef. Hänen hallituskautensa jäi lyhyeksi, ja sen jälkeen seurasi kymmenen vuoden interregnum, jolloin valta oli ylimystöllä. Tänä aikana langobardit levittäytyivät etelämmäs Apenniinien niemimaalla ja perustivat useita herttuakuntia, kuten Spoleton ja Beneventon. Paavin liittoutuminen frankkien kanssa pakotti langobardit yhdistämään jälleen voimansa kuninkaan alaisuuteen. Vuonna 584 kuninkaaksi valittiin Klefin poika Authari. Häntä seurasi valtaistuimella vuonna 590 Torinon herttua Agilulf, joka pyrki käännyttämään areiolaiset langobardit katoliseen uskoon.


title: Langobardit

text: Vuonna 636 kuninkaaksi tuli Brescian herttua Rothari, joka oli areiolaisesti suuntautunut. Rothari oli voimakas hallitsija, ja hän valloitti Genovan sekä loput Bysantin hallitsemasta Liguriasta. Bysantin haltuun jäi enää Ravenna ympäristöineen. Rothari laati myös langobardien suulliseen perinteeseen pohjautuvan lakikokoelman, "Edictum Rotharin", joka julkaistiin latinaksi vuonna 642 tai 643. Grimwaldin ollessa kuninkaana 660-luvulla katolisuus sai vihdoin pysyvän aseman langobardian keskuudessa.


title: Langobardit

text: Vuonna 712 kuninkaaksi nousi Liutprand. Hän alkoi vuodesta 726 lähtien alistaa koko Apenniininen niemimaata valtansa alle. Liutprand hyökkäsi Ravennaa vastaan ja tuhosi Classen. Paavi Gregorius II sai kuitenkin Liutprandin luopumaan Rooman valloituksesta. Vuonna 737 Liutprand lähetti joukkoja frankkien avuksi taistelussa Etelä-Ranskaan tunkeutuneita arabeja vastaan.


title: Langobardit

text: Liutprandin kuoltua valtaistuimelle nousi hänen veljenpoikansa Hildeprand, jonka hallintokausi jäi kuitenkin lyhyeksi. Hänen seuraajansa Ratchis luopui kruunusta muutaman vuoden jälkeen ja vetäytyi luostariin. Vuonna 749 kuninkaaksi valittiin hänen veljensä Aistulf, joka liitti Spoleton langobardien kuningaskuntaan ja valloitti Ravennan vuonna 751. Tämä merkitsi Ravennan eksarkaatin loppua. Langobardit alkoivat ahdistella myös Roomaa. Paavi Stefanus II pyysi apua frankeilta, ja Pipin Pieni lähettikin armeijan Italiaan vuonna 754 ja pakotti langobardit luovuttamaan Ravennan paaville. Vuonna 757 Pipin syrjäytti Aistulfin ja asetti kuninkaaksi Etrurian herttua Desideriuksen.


title: Langobardit

text: Paavin ja Desideriuksen kiistan seurauksena frankkien kuningas Kaarle Suuri valtasi langobardien kuningaskunnan 774 Beneventoa lukuun ottamatta ja syrjäytti Desideriuksen. Kaarle kruunattiin rautakruunulla langobardien kuninkaaksi.interregnum


title: Ruuvit löysällä (televisiosarja)

text: Ruuvit löysällä ("The Fast Show") on Britannian yleisradioyhtiön BBC:n tuottama komediasarja, jonka ideoivat Charlie Higson ja Paul Whitehouse. Sarjaa kuvattiin vuosina 1994–2001. Yhden jakson pituus on noin 30 minuuttia.Komedia- ja sketsisarjoille tyypilliseen tapaan näyttelijät esiintyivät useissa eri rooleissa.


title: Janitsaarit

text: Janitsaarit (, ”uusi armeija”) olivat Osmanien valtakunnan sulttaanin erikoisjoukkoja, jotka toimivat muun muassa sulttaanin palatsin vartijoina ja henkivartiostona sekä poliiseina Istanbulin kujilla. He olivat armeijan ja laivaston eliitti- ja ydinjoukkoja. Janitsaareja alettiin kouluttaa ottomaanien valloitettua Adrianopolin (nykyinen Edirne) vuonna 1361. He olivat osallisina muun muassa Konstantinopolin valtauksessa vuonna 1453. Osa janitsaareista oli aluksi kristittyjä sotavankeja. Myöhemmin janitsaareiksi pakko-otettiin devşirme-järjestelmän kautta 8–20-vuotiaita poikia slaavilaiskylistä ja muista kristittyjen yhteisöistä ympäri Lähi-itää ja Kaakkois-Eurooppaa.


title: Janitsaarit

text: Janitsaarit koulutettiin pienestä pitäen pelkkään sotilaselämään eivätkä he saaneet mennä naimisiin. He olivat pelättyjä ja armottomia. Janitsaareilla oli suuri viiri hattunsa päällä ja puinen kauha ilmaisemassa aselajiaan. Heillä oli sangen erikoiset sotilasarvot, esimerkiksi rykmentin komentaja oli ”ylimmäinen padansekoittaja”.


title: Janitsaarit

text:
Janitsaarien sotilaallinen alamäki alkoi 1500-luvulla, kun he saivat luvan mennä naimisiin ja ottaa muita töitä. Janitsaarit alkoivat ajaa valtakunnan sijasta omia etujaan ja he osallistuivat useaan kapinaan ja vallankumoukseen. Lopulta sulttaani Mahmud II alkoi pelätä janitsaarien liian suurta valtaa ja teloitutti nämä vuonna 1826.
Janitsaareilla oli oma marssimusiikkityylinsä, mehter. Musiikkiperinnettä pidetään yhä yllä nykyisessä Turkissa.


title: Hiidenvesi

text: Hiidenvesi on järvi Uudenmaan maakunnan länsiosassa. Se sijaitsee Lohjan kaupungin ja Vihdin kunnan alueella. Kaiken kaikkiaan Hiidenveden pinta-ala on noin 30,3 km², ja se on näin toiseksi suurin järvi Uudellamaalla heti Lohjanjärven jälkeen. Hiidenveden korkeus merenpinnasta on 32 metriä, ja se laskee vetensä Väänteenjoen kautta Lohjanjärveen, jonka kanssa sen pinta on samalla tasolla, ja jonka kautta myös Hiidenveden vedet laskevat mereen. Kuten Lohjanjärvikin, Hiidenvesi kuuluu Karjaanjoen vesistöön. Hiidenveden valuma-alue on 935 km².


title: Hiidenvesi

text: Hiidenvesi muodostuu seuraavista suurista altaista:Hiidenvedessä on useita saaria, joista yksi on Papinsaari.


title: Hiidenvesi

text: Vedenlaatu Hiidenvedessä on välttävä. Vesi on savipitoista ja sameaa. Järvi on voimakkaasti ulkokuormitteinen. Vedenlaattuun vaikuttavat paljolti pelloilta ja ojista tulevat ravinnepitoiset vedet. Toisinaan järvestä tavataan voimakkaita sinileväkukintoja, joihin on pyritty vaikuttamaan mm. hoitokalastamalla. Toistaiseksi tuloksia parempaan suuntaan ei ole kuitenkaan havaittu, johtuen osittain siitä, että kuormittavat tekijät ovat isojen peltoalojen ja suoraan järveen johtavien ojien vuoksi suuret. Järvi on myös suhteellisen matala ja veden virtaama ei ole kovin suuri, jolloin pintavedet lämpenevät hyvin nopeasti sinilevälle suotuisiin lämpötiloihin. Toisaalta järveä ympäröiva maasto on hyvin kumpumaista ja pellot sijaitsevat laajalti siten, että sadekausina valumavedet valuvat erittäin nopeasti suoraan järveen tuoden mukanaan humusta ja ravinteita. Ratkaisuksi tähän ongelmaan on esitetty mm. rantavyöhykkeelle istutettavaa viherkasvi- ja puustokaistaletta, jolloin suurin osa ravinteikkaasta valumavedestä imeytyisi maahan rantavyöhykkeen kasvillisuuden käytettäväksi. Toisaalta on myös ehdotettu, että suoraan pelloilta järveen tulevia ojituksia pitäisi pohjapadottaa taikka välttää tämän tyyppisten ojien rakentamista kokonaan. Ratkaisuksi on esitetty esimerkiksi rannanmyötäisesti kaivettua imeytysojaa, joka keräisi pelloilta tulevan savisen veden, jossa vesi voisi seishtaa. Suurin osa humuksesta ja ravinteista painuisi ojan pohjalle ja loppu vesi imeytyisi sora ja hiekkakerroksen sekä vihervyöhykkeen kautta järveen. Kuitenkaan esitykset eivät ole saaneet maanviljelijöiden keskuudessa suurta kannatusta lähinnä peltopinta-alojen pienenemisen ja rakennustöiden kustannusten vuoksi. EU:sta saatavat tuet eivät riitä kattamaan hankkeen kustannuksia. Ainakaan toistaiseksi laki ei velvoita välttämään suoria ojituksia järveen eikä rakentamaan imeytysojia vaikka Ympäristöministeriössä asiaa on pohdittu, joten todennäköisesti järven kuormitustasot pysyvät ennallaan. Laajaa kunnostushanketta varten on laadittu suunnitelma ns. (Saarijärvi 2003).