title: Raiskaus

text: Ensisijaisia ovat aina uhrin henkiset kärsimykset. Raiskauksen uhrit kokevat lähes poikkeuksetta traumaattisia muistoja vielä pitkään teon jälkeen, usein jopa koko loppuelämänsä ajan. Useimmat uhrit kokevat voimakkaita pelon, häpeän ja vihan tunteita, joista seuraa vakavaa masennusta, sekä usein syrjäytymistä tai itsetuhoista käyttäytymistä. Henkiset seuraukset saattavat olla osin myös kulttuurisidonnaisia. Useissa kulttuureissa uhri syyllistetään ja saatetaan syrjäyttää yhteisöstä, sillä heidän katsotaan esimerkiksi syyllistyneen aviorikokseen tai muuten itse aiheuttaneen teon omalla käyttäytymisellään.


title: Raiskaus

text: Naisen tuleminen raskaaksi, sekä erilaiset sukupuolitaudit ovat mahdollisia.


title: Raiskaus

text: Kuten naiset myös miesuhrit saavat raiskauksista masennusta, vihaa, syyllisyyttä, itsesyytöksiä, emotionaalista ja seksuaalista kyvyttömyyttä ja itsetuhoisuutta. Lisäksi toisinaan miesuhria syytetään raiskaajan sijaan.


title: Raiskaus

text: Raiskauksen uhrit saavat tukea, apua ja neuvontaa Raiskauskriisikeskus Tukinaisesta.


title: Raiskaus

text: Rikoslaissa on määritelty raiskaus sukupuoliyhteydeksi, johon uhri pakotetaan. Sukupuoliyhteydellä tarkoitetaan ”sukupuolielimellä tapahtuvaa tai sukupuolielimeen kohdistuvaa tunkeutumista toisen kehoon”; vuodesta 2014 lähtien myös peräaukkoon tunkeutuminen esineellä tai muulla ruumiinosalla kuin peniksellä, ja "toisen sukupuolielimen ottaminen omaan kehoon" katsotaan sukupuolineutraalisti sukupuoliyhteydeksi. Lain muuttaminen sukupuolineutraaliksi tapahtui poikkeuksellisesti eduskuntakäsittelyn aikana.


title: Raiskaus

text: Laki tuntee kaksi raiskauksen muotoa, jotka ovat "raiskaus" ja "törkeä raiskaus". Lievä tekomuoto, "sukupuoliyhteyteen pakottaminen", yhdistettiin vuonna 2014 perusmuotoiseen raiskaukseen, jonka minimirangaistusta alennettiin samalla neljään kuukauteen. Termi sukupuoliyhteyteen pakottaminen oli pitkään ollut kiistanalainen, sillä sen katsotaan vähättelevän uhrin kärsimyksiä. Raiskaus ei välttämättä edellytä fyysistä väkivaltaa, vaan voi perustua esimerkiksi uhrin nukkumiseen tai sammuneena olemiseen, kiristykseen tai uhri saattaa olla esimerkiksi lamaannuttavan pelkotilan vuoksi kyvytön tekemään vastarintaa.


title: Raiskaus

text: Lisäksi on olemassa oma pykälänsä pakottamiselle seksuaaliseen tekoon, jos kyseessä ei ole yhdyntä vaan muu seksuaalinen teko.


title: Raiskaus

text: Ennen vuoden 1998 lainmuutosta laissa käytettiin termiä "väkisinmakaaminen" termin "raiskaus" sijasta. "Väkisinmakaamisella" tarkoitettiin naisen pakottamista avioliiton ulkopuoliseen vaginaaliseen sukupuoliyhdyntään. Vuonna 1994 väkisinmakaamisen määritelmästä poistettiin maininta avioliitosta, mutta uhrina saattoi edelleen olla vain nainen vuoteen 1998 asti, ja uhrina oleva mies tai poika saattoi syyllistyä siveellisyysrikokseen. Vuonna 1994 raiskausta alettiin soveltaa rikosnimikkeenä myös avioliiton sisäisiin tapauksiin. Sitä ennen avioliiton sisäisiin raiskauksiin oli sovellettu muita rikosnimikkeitä. Vuoteen 2011 asti nukkuvan tai sammuneena olevan raiskaus tuomittiin raiskauksen sijaan pakottamisena sukupuoliyhteyteen.


title: Raiskaus

text: 20 luku. Seksuaalirikoksista


title: Raiskaus

text: 1 § Raiskaus.


title: Raiskaus

text: 2 § Törkeä raiskaus.


title: Raiskaus

text: 3 § on kumottu.


title: Raiskaus

text: 4 § Pakottaminen seksuaaliseen tekoon.


title: Raiskaus

text: 10 § Määritelmät.


title: Raiskaus

text: Läheskään kaikkia raiskauksia tai raiskauksen yrityksiä ei ilmoiteta poliisille. Vuonna 2010 Raiskauskriisikeskukseen soittaneista vain noin 25 % oli tehnyt rikosilmoituksen jouduttuaan raiskatuksi.


title: Raiskaus

text: Päivi Honkatukian ja Heini Kainulaisen mukaan: "Poliisin tietoon tulleista tapauksista ei voi tehdä päätelmiä rikosten todellisesta määrästä ja luonteesta, vaan ne kertovat enemmän rikosten uhrien halusta ja kyvystä tehdä rikosilmoitus. (...) Varsinkaan tuttujen ja läheisten tekemästä seksuaalisesta väkivallasta ei yleensä ilmoiteta viranomaisille." On myös huomattava, että poliisin tietoon tulleiden tapausten määrän viimeaikainen kasvu saattaa hyvin pitkälle selittyä paitsi vuonna 1999 voimaan astuneella uudistetulla seksuaalirikoslailla myös madaltuneella ilmoituskynnyksellä.


title: Raiskaus

text: Toisaalta epävirallisen kyselyn mukaan osa poliisille ilmoitetuista raiskauksista on keksittyjä ja niiden taustalla on vahvan humalatilan aiheuttamat muistikatkot sekä "alibin" rakentaminen puolisoa tai poikaystävää varten. Helsingin poliisille vuonna 2008 tehdyistä raiskausilmoituksista yli 20 % johti "ei rikosta" -päätökseen. Viranomaisten arvion mukaan 2010 yli joka viides poliisin tietoon tulleista raiskausväitteistä osoittautui perättömäksi. Nämä tapaukset eivät johtaneet syyteharkintaan tai oikeuskäsittelyyn. Helsingin poliisilaitoksen mukaan aiheettomien ilmoituksen määrä oli kasvanut samaa tahtia naisten alkoholin kulutuksen kanssa. Vuonna 2014 Helsingin poliisi kertoi julkisuudessa, että jopa kaksi kolmasosaa heidän saamistaan raiskausilmoituksista on tutkinnan edetessä osoittautunut kokonaan vääriksi tai niihin ei liity rikosta tai asianomistaja on luopunut vaatimuksistaan. Poliisi valitti perättömien ilmoitusten vievän kohtuuttoman osan heidän työajastaan, mutta painotti ettei halua syyllistää raiskauksen uhreja, vaan suhtautuu vakavasti kaikkiin todellisiin tapauksiin.


title: Raiskaus

text: Poliisi-tv:n mukaan osa Suomessa joukkoraiskauksiksi väitetyistä tapauksista on joko liioiteltuja tai kokonaan keksittyjä. Poliisi-Tv:n kyselyn mukaan paristakymmenestä ilmoitetusta joukkoraiskauksesta annettiin tuomio kahdesta tai kolmesta. Lisäksi Poliisi-TV toteaa että ""Uhrit ovat olleet lähes aina eriasteisesti päihtyneitä. Poliisille on jäänyt kuva, että tarinaa on usein väritetty ja asianomistajan omaa roolia kaunisteltu"".


title: Raiskaus

text: Poliisin rikostilastoista ei suoraan selviä raiskausten todellinen määrä tai sen nousu- tai laskusuunta. Vain pieni osa rikoksista ilmoitetaan poliisille, rikoksista ilmoitetaan aiempaa herkemmin ja eri poliisiyksiköt voivat kirjata rikokset eri tavoin.


title: Raiskaus

text: Vuosina 2000–2014 poliisille ilmoitettiin vuosittain 12–93 törkeää raiskausta. Tammi-marraskuussa 2015 luku oli 106, mutta syyskuusta 2014 lähtien kaikki alle 18-vuotiaiden raiskaukset on luokiteltu törkeiksi, mikä näyttää selittävän eron. Alle 18-vuotiaista ilmoituksia tuli 70, edellisvuonna 25 törkeää raiskausta.


title: Raiskaus

text: Ilmoitettuja raiskauksia ja niiden yrityksiä oli yhteensä 954 tapausta tammi-marraskuussa 2015. Tämäkin nousu näyttää selittyvän sillä, että pakottaminen sukupuoliyhteyteen poistettiin rikoslaista.


title: Raiskaus

text:
Suomessa 1,1 % miehistä ja 1,3 % naisista pakotettiin sukupuoliyhteyteen ja 1,1 % ja 1,2 % muuhun sukupuoliseen kanssakäymiseen vuonna 2012, ilmenee kansallisesta rikosuhritutkimuksesta. Toisaalta useissa tutkimuksissa miehet ovat ilmoittaneet poliisille paljon pienemmän osan kokemistaan väkivaltarikoksista kuin naiset.
Vuosina 2005–2010 Suomessa annettiin kolme kertaa tuomio raiskauksesta, jossa tekijä oli nainen.


title: Raiskaus

text: Poliisille tehdyistä raiskausilmoituksista suurin osa ei johda syytteeseen oikeudessa. Poliisille ilmoitettujen raiskauksien määrä on noussut tasaisesti 1950-luvun alusta lähtien. Merkittävä lisäys ilmoitettujen raiskausten määrässä tapahtui 1960-luvun puolivälissä.


title: Raiskaus

text: Vuosina 2011–2013 poliisille ilmoitettiin noin tuhat raiskausta vuodessa. Määrä on kymmenessä vuodessa liki kaksinkertaistunut. Vuodesta 1993 raiskaajaksi epäillyt on tilastoitu etnisen taustan perusteella. Syntyperäisten suomalaisten osuus raiskausepäillyistä on ollut noin 80 prosenttia, loput ovat ulkomaalaistaustaisia (ulkomaan kansalaisia tai Suomen kansalaisia, joiden syntymämaa on jokin muu kuin Suomi).


title: Raiskaus

text: Maahanmuuttajien väestöön suhteutettu rikollisuustaso oli raiskausrikoksissa lähes kahdeksankertainen kantaväestön kokonaisrikollisuustasoon verrattuna. Korkein rikollisuustaso oli Afrikassa ja Lähi-idässä syntyneillä miehillä, 17-kertainen syntyperäisiin suomalaisiin nähden.


title: Raiskaus

text: Vuosina 2005–2010 oikeudessa annettiin tuomio yhteensä 505 raiskausrikoksesta (raiskaus, törkeä raiskaus tai sukupuoliyhteyteen pakottaminen). Tuomituista 355 (70,3 %) oli Suomen kansalaisia, 113 (22,4 %) Suomessa asuvia ulkomaan kansalaisia ja 37 (7,3 %) ei vakinaisesti Suomessa asuvia ulkomaalaisia. Vuonna 2013 annettiin tuomio yhteensä 144 raiskausrikoksesta. Tuomituista 109 (75,7 %) oli Suomen kansalaisia, 23 (16,0 %) Suomessa asuvia ulkomaan kansalaisia ja 12 (8,3 %) ei vakinaisesti Suomessa asuvia ulkomaan kansalaisia.


title: Raiskaus

text: Raiskausrikoksesta tai sen yrityksestä nostettiin vuosina 2001–2005 keskimäärin 103 syytettä vuodessa ja tuomittiin 83 kertaa. Ennen seksuaalirikoslain uudistusta (1994–1998) luvut olivat vastaavasti 56 syytettä ja 51 tuomiota. Syytteiden ja tuomioiden suhteellinen määrä poliisin tietoon tulleista tapauksista on lakiuudistuksen myötä kasvanut.


title: Raiskaus

text: Raiskauksesta tuomittiin Suomessa vuonna 2002 yksittäisrikoksena 23 tapausta. Näistä 11 (48 %) sai ehdollisen tuomion ja 12 (52 %) ehdottoman. Ehdollisten keskipituus oli 16,2 kuukautta ja ehdottomien 18,8 kuukautta.


title: Raiskaus

text: Törkeästä raiskauksesta tuomitaan harvemmin. Vuosina 2000–2002 tuomittiin päärikoksena (ei siis yksittäisrikoksena) 21 tapausta, joista yhdessä tuomio oli ehdollinen ja lopuissa ehdoton. Ehdollisen pituus oli 22 kuukautta ja ehdottomien keskimääräinen pituus 47,6 kuukautta.


title: Raiskaus

text: Pakottamisesta sukupuoliyhteyteen eli raiskauksen lievästä muodosta tuomittiin vuonna 2002 yksittäisrikoksena viisi ihmistä. Kaikkien tuomiot olivat ehdollisia ja niiden keskipituus oli 6,3 kuukautta. Päärikoksena vuosina 2000–2002 taas tuomittiin pakottamisesta sukupuoliyhteyteen yhteensä 24 tuomiota. Kaksi näistä oli ehdottomia ja 22 ehdollisia. Ehdottomien keskipituus oli 14 kuukautta ja ehdollisten 8,3 kuukautta. Tästä teosta käytetään toisinaan nimitystä "lievä raiskaus".


title: Raiskaus

text: Pakottamisesta seksuaaliseen tekoon tuomittiin päärikoksena vuosina 2000–2002 yhteensä 45 tuomiota. Näistä yhdeksän oli ehdottomia, yksi yhdyskuntapalvelua, 22 ehdollisia ja 13 sakkoja. Ehdollisten keskimääräinen pituus oli 4,9 kuukautta ja ehdottomien 9,4 kuukautta.


title: Raiskaus

text: Vuosina 1911–1919 Helsingissä langetettiin kaksi tuomiota väkisinmakaamisesta. Todistevaatimukset olivat tuolloin sellaisia, että harva nainen pystyi saamaan raiskaajalleen tuomion ja syyttämisessä epäonnistunut nainen saattoi saada kunnianloukkaussyytteen.


title: Raiskaus

text: Papua-Uudessa-Guineassa 60 % miehistä sanoo ottaneensa osaa joukkoraiskaukseen ja kaksi kolmesta naisesta päätyneensä miehensä pahoinpitelemäksi, jopa hyvinkin väkivaltaisesti.


title: Raiskaus

text:
Antropologi Don Kulick on tutkinut Gapunin kylää. Seksuaalinen väkivalta on perua aiemman uskonnon joukkoseksirituaaleista, lasten kasvatus on yhä väkivaltaista ja rikollisuus yleistä. Toisaalta raiskaukseen ei liity samanlaista traumatisoivaa arvolatausta kuin länsimaissa. Joukkoraiskauksen uhrissa ei näy mitään merkkejä vakavasta traumatisoitumisesta, kun taas länsimaassa tapauksesta tulisi uhrin loppuelämän keskipiste.
40 000 kotitalouden kyselyssä 38 % seksuaalisista väkivallanteoista oli kohdistunut miehiin Yhdysvalloissa vuonna 2013. Kansallisen rikosuhritutkimuksen tutkija Lara Stemplen mukaan naisten ja miesten kokemukset ovat yllättävän lähellä toisiaan. Vuoteen 2012 asti FBI määritteli raiskauksen naiseen kohdistuvaksi.
2010 National Intimate Partner and Sexual Violence Surveyn mukaan seksuaalisen väkivallan uhreja oli 1,27 miljoonaa naista ja 1,267 miljoonaa miestä.
Miesuhreilla on erittäin usein masennusta ja seksuaalisia toimintahäiriöitä.
Vankiloissa naisia hyväksikäyttävät yleensä vankitoverit, miehiä vartijat, usein naispuoliset, etenkin nuorisovankeja. Vankiuhrit eivät ole mukana yleisissä seksuaaliväkivaltaluvuissa.


title: Raiskaus

text: Jonkinlaista pakottamista seksiin kokee arviolta 50 % miehistä. Yliopistoissa opiskelevista naisista 23–46 % myönsi painostaneensa miehiä seksiin verbaalisesti, pitämällä väkisin paikallaan, asein tai muuten. Näissä kuten yleensäkin tutkimuksissa seksiin pakottamisesta on ongelmana se, että ne sekoittavat hyvin eriasteisia tapahtumia ja voivat olla asenteellisia.


title: Raiskaus

text: Sekä sana "raiska" että verbi "raiskata" ovat vanhaa itämerensuomalaisten kielten perua. Asussa "raiska" se tunnetaan muun muassa karjalan ja vatjan kielestä ja asussa raisk virossa. Raiska tarkoittaa surkeaa olentoa, kulunutta esinettä, roskaa, jätettä, haaskaa ja muita negatiivisia asioita. Suomen kirjakielessä sana on esiintynyt, samoin kuin verbi raiskata, jo Mikael Agricolan kirjaamana. Myös Gananderin 1700-luvun sanakirjassa raiska mainitaan.


title: Raiskaus

text: Verbi raiskata merkitsee varsinaisesti pilaamista ja turmelemista eikä rajoitu vain väkisinmakaamiseen. Raiskauksella voidaan kuvata yhtä hyvin esimerkiksi maiseman, luonnon tai metsän turmelemista (esim. metsänraiskaus tai raiskata luontoa ja raiskio).


title: Raiskaus

text: Viidennessä Mooseksen kirjassa luvussa 22 on lakeja liittyen raiskaukseen. Siinä aviorikokseen suostuneita osapuolia rangaistaan kuolemalla. Jos esimerkiksi toiselle kihlattu koskematon tyttö ja mies tavataan sukupuoliyhteydestä kaupungissa, eikä tyttö ole huutanut apua, tulee heidät molemmat surmata (5. Moos. 22:23-24).


title: Raiskaus

text: Jos mies tapaa toiselle kihlatun tytön kaupungin ulkopuolella ja pakottaa (chazaq) hänet makaamaan kanssaan, tulee mies surmata ja tyttö vapauttaa. Tällaista tekoa pidetään verrannollisena henkirikokseen. (5. Moos. 22:25-27). Jos taas mies käy käsiksi (taphas) koskemattomaan tyttöön, jota ei ole kihlattu, ja makaa hänen kanssaan ja heidät tavataan teosta, tulee miehen maksaa tytön isälle 50 hopeasekeliä ja ottaa häpäisemänsä tyttö vaimokseen, eikä hän saa hylätä tätä koko elinaikanaan (5. Moos 22:28-29).


title: RISC

text: RISC () on tietokoneiden suoritinarkkitehtuurien suunnittelufilosofia, jossa konekielen käskyt on pyritty pitämään yksinkertaisina ja nopeasti vakioajassa suoritettavina. Aiemmin suosittu lähestymistapa oli CISC, jossa pyritään tekemään käskykannasta mahdollisimman laaja ja monipuolinen ja sitä kautta tehokas.


title: RISC

text: RISC:stä tuli vallitseva suoritinarkkitehtuurien suunnittelufilosofia 1980-luvun puolivälistä alkaen. Valtaosa tämän jälkeen kehitetyistä uusista arkkitehtuureista on RISC-tyyppisiä, esimerkkeinä MIPS, ARM, SPARC, Alpha ja PowerPC. RISC-suorittimia käytetäänkin lähes kaikissa muissa uusissa tietoteknisissä laitteissa paitsi tavallisissa IBM PC -arkkitehtuuriin pohjautuvissa tietokoneissa, joiden suorittimet perustuvat edelleenkin 1970-luvulla kehitettyyn CISC-tyyppiseen x86-arkkitehtuuriin.


title: RISC

text: Applen Macintosh-tietokoneet siirtyivät Motorola 68000 -sarjan suorittimista RISC-tyyppisiin PowerPC-suorittimiin vuonna 1994 ja myöhemmin x86-suorittimiin vuonna 2006.


title: RISC

text: Osa uusimmista x86-suorittimista yrittää hyödyntää RISC-lähestymistavan etuja kääntämällä sisäisesti CISC-komentoja yksinkertaisempaan RISC-tyyliseen muotoon. Tällä tavoitellaan parempaa käskyjen jakautumista rinnakkain suoritettaviin palasiin ja sen kautta nopeampaa suoritusta. Nykyisin käskykannan luonne ei enää ole niin vahvasti sidoksissa suorittimen sisäiseen toimintaan kuin aiemmin, mikä on tehnyt tiukasta jaottelusta RISC- ja CISC-arkkitehtuureihin melko tarpeettoman.


title: RISC

text: RISC ja CISC arkkitehtuurien lisäksi on VLIW-lähestymistapa.


title: RISC

text: Tietokoneiden alkuaikoina kääntäjät eivät pystyneet tuottamaan kovin tehokasta konekoodia, joten ohjelmoijat käyttivät tehokkuussyistä paljon symbolista konekieltä. Lisäksi keskusmuistit olivat hyvin pieniä, joten muistin säästämiseksi yhdellä käskyllä piti saada aikaan mahdollisimman paljon asioita.


title: RISC

text: Aina 1970-luvulle asti tietokoneiden käskykantojen suunnittelussa otettiinkin erityisesti huomioon konekielitason ohjelmoijat ja ohjelmakoodin tiiviys. Valmiita käskyjä kehitettiin mitä erikoisimpiin tarkoituksiin, ja käskykanta toimikin esimerkiksi IBM S/360:ssa eräänlaisena standardikirjastona. Lisäksi assembly-ohjelmoijille tarjottiin runsas valikoima monipuolisia muistinkäsittelyn osoitusmuotoja. Tästä lähestymistavasta alettiin myöhemmin käyttää nimitystä CISC vastakohtana RISC-lähestymistavalle.


title: RISC

text: RISC-filosofian mukaisia koneita olivat periaatteessa jo eräät Seymour Crayn kehittämät supertietokoneet kuten 1960-luvun puolivälissä suunniteltu CDC-6600. Nykyisin tunnettu RISC-ajattelu sai kuitenkin alkunsa IBM:n tutkimuksista 1970-luvun loppupuolella, jolloin havaittiin, että monien tietokoneiden käskykannat olivat tarpeettoman laajoja eikä ohjelmissa käytetty hyväksi kuin pientä osaa nopeuttaviksi tarkoitetuista ominaisuuksista. Joitain konekäskyjä kääntäjät eivät pystyneet käyttämään lainkaan, jolloin niiden käyttö jäi erittäin vähäiseksi.


title: RISC

text: Myös tietokoneiden suoritusnopeuden kasvattamiseksi haettiin jatkuvasti uusia ratkaisuja, ja yksi mahdollisuus oli peräkkäisten käskyjen rinnakkainen suorittaminen ns. "liukuhihnaperiaatteella". Monissa CISC-suorittimissa oli jonkinlaisia osittaisia liukuhihnaratkaisuja, mutta ne olivat ongelmallisia, koska CISC-käskyt vaihtelivat huomattavasti monimutkaisuudeltaan ja suoritusajaltaan. Syntyi tarve käskykannoille, joissa jokaisella käskyllä olisi samat yksinkertaiset suoritusvaiheet. Lisäksi pyrittiin välttämään tiedonsiirtoa muistiin ja muistista, mikä loi tarpeen perinteistä suuremmalle määrälle rekistereitä.


title: RISC

text: RISC-filosofiassa ajatellaan myös kääntäjäkeskeisemmin kuin CISC:n tapauksessa. Puhtaan assemblyn käyttö on vähentynyt jatkuvasti, ja assembly-ohjelmointia helpottavat ratkaisut (kuten monimutkaiset osoitusmuodot) kävivät aina vain tarpeettomammiksi. RISC-lyhennettä on myös leikkimielisesti avattu muotoon ""Relegate Important Stuff to the Compiler"", eli ""jätä tärkeät asiat kääntäjälle"."


title: RISC

text: RISC-tyyppisille koneille on siis tyypillistä suurehko määrä rekistereitä (32), tasamittaiset konekäskyt, jotka kestävät yhtä kauan, ja se, että vain erityiset load- ja store-käskyt siirtävät tietoa keskusmuistin ja suorittimen rekistereiden välillä. Niinpä load- ja store-käskyjä lukuun ottamatta käskyillä on tyypillisesti vain kaksi osoitusmuotoa: rekisteriosoitus ja välitön osoitusmuoto.


title: RISC

text: Eräissä RISC-suorittimissa kuten MIPS ei ole komentoja pinon käsittelyyn, vaan toiminto jätetään ohjelmallisesti toteutettavaksi. Samoin useat muut CISC-suorittimien toiminnot voidaan jakaa pienemmiksi operaatioiksi, joiden käyttö jää ohjelman vastuulle.


title: Kaura

text: Kaura eli peltokaura ("Avena sativa") on tuulipölytteinen heinäkasvien heimoon kuuluva viljelykasvi ja viljalaji. Peltokauran tieteellisen nimen lajiosa on sukukongruenssia seuraava feminiinimuoto latinankielisesta "sativus"-adjektiivista, jonka merkitys on ’viljelty, kylvetty tai istutettu’ eli vastakohta luonnossa kasvavalle.


title: Kaura

text: Kaurojen sukuun kuuluu myös peltoja sekä viljasatoja saastuttava ja helposti leviävä, haitallinen rikkakasvi, hukkakaura ("Avena fatua"). Toiseksi tärkein kaurojen sukuun kuuluva viljelykasvilaji on Välimeren alueella viljeltävä punakaura ("Avena byzantina"), joka saatetaan joskus lukea samaksi lajiksi peltokauran kanssa.


title: Kaura

text: Kaurasta tehdään jauhoja, suurimoita ja hiutaleita. Tunnetuin kaurasta valmistettava ruokalaji lienee kaurapuuro. Lisäksi kaurasta valmistetaan keksejä, mysliä sekä silloin tällöin myös olutta. Näiden lisäksi kaurasta on tehty leipää ja talkkunaa. Suurin osa maailmassa tuotetusta kaurasta käytetään kuitenkin kotieläinten rehuksi. Vanhastaan sen tärkein merkitys onkin ollut hevosten ravintona. Myös kauran olkia käytetään rehuna tai kuivikkeena.


title: Kaura

text: Kauran katsotaan alentavan huonoa kolesterolia, koska siinä on liukoista beetaglukaanikuitua. Kaura saattaa myös vähentää sydänsairauden riskiä. Kaura ei sisällä gluteenia, mutta koska käsittelyn aikana sen joukkoon usein päätyy pieniä määriä muita viljoja, EU luokittelee sen gluteenipitoiseksi. Myös gluteenijäämistä puhtaita kauralaatuja on saatavana.


title: Kaura

text: Kauraa kasvatetaan nykyisin lähes koko lauhkean ja subtrooppisen ilmaston alueella. Eri kauralajikkeet pärjäävät vähemmällä lämmöllä ja kestävät sadetta paremmin kuin muut viljakasvit, joten ne ovat tärkeitä paikoissa, joissa kesät ovat viileitä ja sateisia. Onpa kauraa kasvatettu onnistuneesti Islannissakin. Kaura kylvetään aikaisin keväällä ja korjataan syksyllä. Lyhyen talven maissa tunnetaan myös syyskaura, joka kylvetään syksyllä ja korjataan loppukesästä. Rikkakasvit eivät yleensä juuri häiritse kauran kasvua, sillä se tukahduttaa ne nopean kasvutapansa ansiosta. Kaura kuluttaa maaperästä paljon typpeä.


title: Kaura

text:
Suomessa kauran tuholaisista yleisimpiä ovat tuomikirva ("Rhopalosiphum padi") ja kahukärpänen ("Oscinella frit") sekä harvinaisempia viljakirva ("Sitobion avenae") ja elokirva ("Metopolophium dirhodum"). Kauran tuholaisia ovat myös viljakukko ("Oulema melanopus") ja viljakaskas ("Calligypona pellucida").
Kauran merkittävin kasvitauti Suomessa on kauranlehtilaikku, jonka aiheuttaa "Drechslera avenae" -sieni. Muita kasvitauteja ovat kauranavonoki, jonka aiheuttaa jyvän kuoren alla säilyvä "Ustilago avenae" -sieni. Rengasruosteen eli aikaisemmalta nimeltä sarviruosteen aiheuttaa "Puccinia coronata" -sieni. Rengasruoste vaivaa voimakkaimmin myöhäisiä kauralajikkeita. Kääpiökasvuviroosi on Suomessa yleisin viljojen virustauti ja sitä aiheuttaa viljan kääpiökasvuvirus (BYDV).


title: Kaura

text: Erityyppisiä kauralajikkeita jalostetaan jatkuvasti. Jalostuksen kohteena ovat muun muassa: korsityyppi, korjuuaika, jyvän kuorirakenne, satoisuus, kuoren väri, korren koko, valkuaisainepitoisuus ja roudankestävyys. Suomen nykyinen kauralajikkeisto on jyvän kuoren väriltä keltaista tai vaaleaa, mutta aikaisemmin maatiaiskaurojen kuori oli tumma, joko ruskea tai musta.


title: Kaura

text: Suomalaisia kauralajikkeita:Kauran hinta määräytyy vapaasti maailmanmarkkinoilla kysynnän ja tarjonnan mukaan. Kauran futuureja noteerataan Chicagon viljapörssissä (Chicago Board of Trade).


title: Adessiivi

text: Adessiivi eli ulko-olento eli ulkoinen olosija on sijamuoto, joka perusmerkityksessään ilmaisee sijaintia jonkin päällä, jollain pinnalla tai jonkin lähellä: "tuolilla", "seinällä", "talolla".


title: Adessiivi

text: Adessiivi on yksi suomen kielen ulkopaikallissijoista allatiivin eli ulkoisen tulosijan sekä ablatiivin eli ulkoisen erosijan ohella. Sen vastine sisäpaikallissijojen ryhmässä on sisäinen olosija eli inessiivi. Yleiseksi olosijaksi puolestaan voidaan joskus luonnehtia essiiviä.


title: Adessiivi

text: Adessiivi esiintyy monissa uralilaisissa kielissä.


title: Adessiivi

text: Suomessa adessiivi ilmaisee sijainnin ohella myös teon välinettä. Joissakin kielissä on tätä tarkoitusta varten instrumentaali. Adessiivilla on myös tulkintoja omistukseen ja osasuhteeseen kuulumiseen (kuten tässäkin lauseessa). Samoin sitä käytetään määrän lisääntymisen ilmauksissa. Suomessa adessiivin pääte on -lla tai -llä vokaalisoinnun mukaisesti. Esimerkkejä:Esimerkkejä tavallisesta päällä olosta:


title: Adessiivi

text: Adessiivia käytetään myös jonkin lähellä olemista tarkoittamassa, tai jossain paikassa, toimintaan kuulumatta:


title: Adessiivi

text: Adessiivi voi myös ilmaista jonkun luona olemista:


title: Adessiivi

text: Adessiivi välineenä:


title: Adessiivi

text: Adessiivi syyn tai tarkoituksen ilmaisimena:


title: Adessiivi

text: Adessiivi ilmaisee myös tekemisen tapaa (ns. tavan adessiivi):


title: Adessiivi

text: Myös tekemistä ilmaisevia adessiiveja on:


title: Adessiivi

text: Adessiivi voi ilmaista asentoa tai olotilaa:


title: Adessiivi

text: On myös joitakin summittaisia ajan ja iän ilmauksia, joissa käytetään adessiivia:


title: Adessiivi

text: Esimerkkejä määrän lisääntymisestä:


title: Adessiivi

text: Tärkeä adessiivin käyttö on korvaamassa esimerkiksi germaanisten kielten omistamista ilmaisevaa verbiä "ha, haben, have":


title: Adessiivi

text: Kielitoimiston ohjeiden mukaan myöskään niin sanottua ravintola-adessiivia ei tulisi käyttää, koska se on svetisismi:


title: Adessiivi

text: Virossa adessiivin pääte on -l. Esimerkkejä:Unkarin kielessä adessiivin pääte on "-nál/-nél". Paikkaa ilmaistessaan se vastaa usein suomen postpositioita "luona, ääressä, vieressä". Muissa merkityksissä se voi vastata myös suomen adessiivia.


title: Musketti

text: Musketti on sotilasase, joka on olalta ammuttava ja rihlaamaton. Ammuksina aseessa käytetään hyvin löyhästi piippuun sopivia lyijykuulia.


title: Musketti

text: Muskettien esimuotoja kehitettiin jo 1300-luvulta lähtien. Varhaisin musketti, hakapyssy, laukaistiin palavan luntun avulla. 1600-luvulla piilukko syrjäytti lunttulukon. Musketeista tuli vanhentuneita 1800-luvun puolessa välissä takaaladattavien kivääreiden yleistymisen myötä. Tyypillinen musketin kaliiperi oli 0,50 ja 0,70 tuuman välillä.


title: Musketti

text: Musketin luodit olivat kuulamaisia lyijypalloja, joihin kuului paperihylsy. Hylsyn yhteyteen kuului myös mustaruutiannos. Kuulat olivat kaliiperia pienempiä, käärittyinä löyhästi istuvaan paperinpalaan, joka muodosti patruunan yläosan. Ladattaessa ruuti laitettiin ensin, sen jälkeen alempi paperi. Tämän jälkeen kuula ja ylempi osa patruunasta ladattiin. Viimeiseksi käytettiin aseen piipun alla säilytettyä latauspuikkoa tiivistämään lataus piippuun.


title: Musketti

text: Musketilla aseistautunutta sotilasta kutsuttiin "muskettisoturiksi" eli "musketööriksi". Lunttulukkomusketeissa ja piilukoissa sankki täytettiin joko ruutisarvesta lataamisen jälkeen tai paperipatruunasta sen jälkeen, kun suurin osa sisällöstä oli kaadettu piippuun. Vuonna 1807 nallin ja iskurin keksimisen jälkeen musketista saatiin huomattavasti varmempi toiminnaltaan. Nallitoimintoinen musketti toimi myös vaihtelevissa sääolosuhteissa. Musketti laukaistiin yleensä olkapäätä vasten, lukuun ottamatta muutamia harvoja seinään tuettavia malleja. Kokenut ampuja kykeni lataamaan ja ampumaan maksimivauhdilla noin neljä laukausta minuutissa, mutta tavallisen sotilaan oletettiin pystyvän kolmeen.


title: Musketti

text: Musketit olivat epätarkkoja ja lataaminen oli hidasta, joten armeijamuodostelmat sijoittivat muskettimiehet usein kahteen tai kolmeen riviin. Ensimmäinen rivi kykeni ampumaan yhteislaukauksen ja pudottautumaan polvilleen lataamaan, kun takana oleva rivi ampui. Muskettien epätarkkuuden takia musketöörien ei oletettu tähtäävän mihinkään erityiseen kohteeseen. Tarkoituksena oli ennemminkin ampua mahdollisimman monta musketinkuulaa vihollisen rivistöön. Sotilaat, joiden oletettiin kohtaavan muskettitulta, oli koulutettu liikkumaan kurinalaisesti tarkoissa muodoissa ja tottelemaan kyseenalaistamatta käskyjä.


title: Verkkovirta

text: Verkkovirta on vaihtosähköä, jota saadaan esimerkiksi pistorasiasta. Verkkovirtaa on koti- ja liiketalouksiin jaettava sähkö, jonka voimalla toimivat pistorasiaan yhdistetyt televisiot, lamput ja keittiölaitteet. Pistotulpan eli pistokkeen standardi vaihtelee maittain, samoin jännite vaihtelee välillä 100–240 volttia.


title: Verkkovirta

text: Verkkovirtaa tuotetaan erilaisissa sähkövoimaloissa. Suomessa verkkojännite on 230 volttia ja taajuus 50 hertsiä.


title: Verkkovirta

text: Sähkönlaatu vaihtelee alueellisesti ja ajallisesti, ja sitä seurataan erilaisilla mittareilla. Seurattavia arvoja ovat mm. jännitteen taso ja verkkojännitteen taajuus. Seuranta on hyödyllistä sekä tuotannon vaihtelujen että mahdollisten sähkökatkojen kannalta.


title: PCMCIA

text: PCMCIA () on tietokoneen laajennuskorttipaikan tyyppi. Nykyisin käytetään nimitystä "PC Card". Yleensä tämä liitäntä löytyy kannettavista tietokoneista, ja sen maksiminopeus on 133 Mbit/s. Kortti, joka voi sisältää esimerkiksi Ethernet-sovittimen, modeemin tai kiintolevyn, on yleensä lennossa vaihdettava (tietokonetta sammuttamatta, kesken käytön vaihdettavissa), mikäli käyttöjärjestelmä sitä tukee. Liitäntä on verrattavissa pöytäkoneista löytyviin enemmän tilaa vieviin liitäntöihin, kuten PCI-väylä.


title: PCMCIA

text: PCMCIA-väyliä on kolmenlaisia, Type I, Type II ja Type III. Lähes kaikki laitteet liitetään tyyppi 2 -väylään.


title: PCMCIA

text: Ne ovat kaikki saman levyisiä ja pituisia. Väylien leveys on 54.0 mm ja pituus 85,6 mm. Paksuudet ovat:


title: PCMCIA

text: Vuonna 1995 standardoitiin PCMCIA 5.0 -standardissa 32-bittiseen, 33 MHz PCI-väylään perustuva kortti. Standardi sai nimen CardBus.


title: Exxon Mobil

text: Exxon Mobil Corporation tai lyhyemmin ExxonMobil on yhdysvaltalainen, maailman suurin öljyn tuottaja ja myyjä. Yhtiö on markkina-arvoltaan yksi maailman suurimmista yhtiöistä. Yhtiö perustettiin Exxonin ja Mobilin fuusioituessa 30. marraskuuta 1999, ja se on Exxonin, Mobilin ja Esson emoyhtiö.


title: Exxon Mobil

text: Exxon Mobil on markkina-arvoltaan ja liikevaihdoltaan maailman suurin yhtiö sekä myynnillä mitattuna maailman toiseksi suurin. Vuonna 2008 Exxon Mobilin markkina-arvo oli yli 345 miljardia eli lähes kymmenen kertaa Suomen valtion vuosibudjetin kokoinen.


title: Exxon Mobil

text: Exxon Mobilin pääkonttori sijaitsee Irvingissä, Texasissa. Yritys oli vuoden 2012 Fortune 500 -listalla sijalla 2.


title: Exxon Mobil

text: Exxon ja Mobil ovat perua John D. Rockefellerin omistamasta Standard Oil -yhtiöstä. Standard Oil pilkottiin Yhdysvaltain Korkeimman oikeuden päätöksellä 34 osaan vuonna 1911. Exxon tunnetaan yhä Yhdysvaltojen ulkopuolella nimellä Esso eli tuotemerkillä, jonka yritys otti käyttöön vuonna 1923. "Esso"-nimi oli muunnos Standard Oilin alkukirjaimista.


title: Exxon Mobil

text: "Exxon Valdez", Exxon Mobilin omistama öljytankkeri, ajoi karille 24. maaliskuuta 1989 Alaskan rannikolla. Mereen pääsi suuri määrä raakaöljyä, joka aiheutti laajan ympäristökatastrofin.


title: Exxon Mobil

text: Exxon teki vuonna 2005 ennätysmäisen 36 miljardin dollarin tuloksen, johon vaikuttivat korkeat kaasun ja öljyn hinnat, jotka nousivat Rita- ja Katrina-hurrikaanien vuoksi. Tuottoisan öljyteollisuuden saamat verohelpotukset herättivät kovaa kritiikkiä poliitikoilta.


title: Exxon Mobil

text: Suomessa sijaitsee vuonna 1957 perustettu Pohjoismaiden suurin moottori- ja vaihteistoöljyjä, laivaöljyjä sekä muita öljyjä teollisuuden käyttöön valmistama Naantalin voiteluainetehdas.


title: Exxon Mobil

text: Exxon Mobililla oli Suomessa huoltoasemia vuosikymmenien ajan, mutta bensiinin vähittäisjakelu Esso-nimellä myytiin S-ryhmälle joulukuussa 2006. SOK myi Esson osakekannan kokonaisuudessaan edelleen St1 Holding Oy:lle tammikuussa 2007. St1 myy SOK:lle runsaat 40 Esson asemakiinteistöä. Suomessa jaeltavan polttonesteensä Esso osti pääasiassa Nesteeltä, mutta se teki ostoja myös ulkomaisilta jalostamoilta ympäri Eurooppaa.


title: Exxon Mobil

text: Toimittaja Paul Brownin mukaan Exxon on lahjoittanut vuodesta 1998 lähtien yli 18 miljoonaa dollaria Kioton sopimusta vastustaville ryhmille. Brownin mukaan fossiilisen energian tuottajat ovat kokeneet ilmastonmuutoksen uhaksi yritystoiminnalle.


title: Eurovision laulukilpailu 2004

text: Eurovision laulukilpailu 2004 järjestettiin Istanbulissa, Turkissa 12. ja 15. toukokuuta. Kilpailu oli 49. Eurovision laulukilpailu, ja sen juonsivat molempina iltoina Meltem Cumbul ja Korhan Abay.


title: Eurovision laulukilpailu 2004

text: Kilpailu järjestettiin euroviisuhistoriassa ensimmäistä kertaa kaksi-iltaisena: keskiviikkona käytiin semifinaali, jonka kärkikymmenikkö jatkoi lauantain finaaliin. Finaaliin pääsivät lisäksi suoraan vuoden 2003 Euroviisujen kaksitoista parhaiten sijoittunutta maata sekä Euroopan yleisradioyhtiö EBU:n neljään suurimpaan rahoittajamaahan kuuluvat Ranska ja Iso-Britannia. Järjestely takasi jokaiselle maalle pysyvän osallistumisoikeuden. Osallistujamaiden määrä olikin suurempi kuin koskaan ennen. Kun Valko-Venäjä, Albania ja Andorra olivat ensimmäistä kertaa mukana ja kun Monaco ja Serbia ja Montenegro palasivat pitkältä tauoltaan, oli Euroviisuissa mukana kaikkiaan 36 maata.


title: Eurovision laulukilpailu 2004

text: Semifinaalissa kilpailivat edellisissä Euroviisuissa sijoille 13–26 jääneet maat Ranskaa ja Isoa-Britanniaa lukuun ottamatta, edellisistä Euroviisuista aiempien tulosten perusteella karsiutuneet maat sekä tulokkaat ja kilpailuun palaavat maat. Semifinaali lähetettiin myös suoraan finaaliin päässeissä maissa lukuun ottamatta Ranskaa, Puolaa ja Venäjää.


title: Eurovision laulukilpailu 2004

text: Lähetyksessä oli erityisesti alkupäässä esitettyjen kappaleiden osalta äänentoisto- ja miksausongelmia, mikä heikensi muun muassa kisan avaajaksi arvotun Suomen asemia. Kaikki seitsemän ensimmäisenä esitettyä kappaletta karsiutuivat finaalista, joskin euroviisufanien keskuudessa melko yleinen mielipide on, että alkupään kappaleet ja esitykset olivat muutenkin heikkoja.


title: Eurovision laulukilpailu 2004

text: Kaikki 33 semifinaalin lähettänyttä osallistujamaata äänestivät ja yhtä lukuun ottamatta kaikissa pisteet ratkaistiin puhelinäänestyksellä. Ainoastaan Monacossa puhelinäänestys epäonnistui ja siellä jouduttiin turvautumaan maan vararaadin pisteisiin. Julkista pistelaskentaa lähetyksessä ei kuitenkaan ollut, koska semifinaalin tulosten ei haluttu vaikuttavan finaalin tuloksiin. Sen sijaan jatkoon päässeiden maiden nimet oli suljettu kirjekuoriin, jotka juontajat avasivat satunnaisessa järjestyksessä. Tämä avaamisjärjestys määritti samalla näiden maiden esiintymispaikat lauantain finaalissa. Finalistien julkistamisen jälkeen näytettiin myös pudonneiden maiden sijoitukset ja pisteet. Semifinaalin täydelliset tulokset julkistettiin kuitenkin vasta finaalin jälkeen.


title: Eurovision laulukilpailu 2004

text: Alustavassa ääntenlaskussa oli kuitenkin virheitä kahden maan osalta. Kroatiassa maan omaa äänestysnumeroa ei ollut huomattu sulkea, ja vaikka sitä ei lähetyksessä erikseen näytettykään, antoi Kroatia ensin itselleen neljä pistettä. Monacossa puolestaan äänestysnumeroita ei missään vaiheessa avattu, eikä yhtäkään puhelinääntä saatu laskettua. Ensimmäisiin tuloksiin lasketut Monacon pisteet olivatkin tiettävästi täysin satunnaiset. Seuraavana aamuna julkistettiin tulosten korjaus, jossa Kroatian omat pisteet poistettiin, ja maan tuloksissa seuraaviksi sijoittuneet kappaleet saivat pisteen lisää, ja jossa Monacon satunnaispisteet korvattiin vararaadin pisteillä. Korjaus ei kuitenkaan muuttanut jatkoonmenijöitä. Suorassa lähetyksessä julkistetut pudonneiden pisteet ja sijoitukset olivat:


title: Eurovision laulukilpailu 2004

text: Korjatut sijoitukset ja pisteet ovat alla olevassa taulukossa.


title: Eurovision laulukilpailu 2004

text: Vuoden 2003 Euroviisuissa kaksitoista parhaiten sijoittunutta maata eli Turkki, Belgia, Venäjä, Norja, Ruotsi, Itävalta, Puola, Islanti, Espanja, Romania, Irlanti ja Saksa sekä lisäksi neljän suurimman rahoittajamaan joukossa olevat Iso-Britannia ja Ranska olivat automaattisesti finaalissa. Loput kymmenen finalistia olivat kymmenen parasta maata keskiviikon semifinaalissa. Loppukilpailun tulosten huomattavimpia piirteitä ovat Itä-Euroopan maiden, etnovaikutteisten viisujen ja semifinaalin kautta finaaliin selvinneiden maiden menestyminen sekä Länsi-Euroopan perinteisten viisumaiden heikohko menestys. Länsi-Euroopassa tuloksista on syytelty politiikkaa ja itäeurooppalaisten maiden naapuriäänestystä, mutta parhaiten menestyneet maat saivat joka tapauksessa pisteitä lähes kaikkialta. Naapuriäänestystä harrastettiin Länsi-Euroopassakin, esimerkiksi Ranska sai 40 pisteestään 33 pistettä naapurimailtaan.


title: Eurovision laulukilpailu 2004

text: Finaalin voitti vasta toista kertaa osallistuneen Ukrainan edustaja Ruslana itse säveltämällään kappaleella "Wild Dances". Energisellä koreografialla esitetty kappale sisälsi elementtejä modernista dance-musiikista ja Karpaattien seudun kansanmusiikista. Toiseksi sijoittui Serbian ja Montenegron Željko Joksimovićin esittämä ja niin ikään itse säveltämä "Lane moje", haikea slaavilaissävelmä, jonka esitykseen perinteiset soittimet toivat oman säväyksensä ja kolmanneksi Kreikan Sakis Rouvasin tanssishow’lla höystetty latinopopkappale "Shake it". Muita huomionarvoisia tuloksia olivat Turkin ska-rock-kappaleen sijoittuminen neljänneksi, vedonlyöntitilastojen hännillä olleen Saksan bluesin sijoittuminen kärkikymmenikköön sekä Irlannin jääminen toiseksi viimeiseksi Westlife-yhtyeessä vaikuttaneen Brian McFaddenin säveltämällä, vedonlyöntilistojen kärkipäässä olleella balladilla. Mielenkiintoisena ilmiönä pidettiin myös Alankomaiden sävelmän sijoittumista: semifinaalissa laulu sijoittui kuudenneksi 146 pisteellä, mutta finaalissa pisteitä tulikin vain 11, jotka riittivät 20. sijaan.


title: Eurovision laulukilpailu 2004

text: Finaaliin päässeet maat on merkitty vaaleanvihreällä taustavärillä. Automaattiset finalistit Puola, Ranska ja Venäjä jättivät näyttämättä semifinaalin eivätkä maat myöskään osallistuneet äänestykseen.


title: Eurovision laulukilpailu 2004

text: Tummanvihreällä on merkitty kilpailun voittaja Ukraina. Se on myös lihavoitu sekä kilpailun muu kärkikymmenikkö (pois lukien 4 suurta rahoittajamaata) kursivoitu, koska ne pääsivät ensi vuonna automaattisesti finaaliin. Euroviisujen neljä suurinta rahoittajamaata on merkitty vaaleanvihreällä sekä automaattisesti tämän vuoden finaalissa olleet edellisvuoden 10 parasta maata suurten rahoittajamaiden ulkopuolelta keltaisella.


title: Eurovision laulukilpailu 2004

text: Jokainen maa antoi kymmenelle mielestään parhaalle kappaleelle pisteet 12, 10, 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2 ja 1. Finaalissa kaikki maat käyttivät puhelinäänestystä; semifinaalissa Puola, Ranska ja Venäjä eivät äänestäneet lainkaan ja Monacon pisteet otettiin kahdeksanhenkiseltä vararaadilta. EBU julkaisi kilpailun jälkeen kussakin maassa semifinaalissa ja finaalissa annetut puhelinäänimäärät:


title: Valtasormus

text: Valtasormus (, "Ruling Ring" ja "Ring of Power") on kuvitteellinen esine, joka esiintyy J. R. R. Tolkienin Keski-Maassa. Valtasormusta kutsutaan Tolkienin kirjoissa myös nimellä Sormusten Sormus, Suurin Sormus, Herrasormus, Hallitsijasormus tai ainoastaan yksinkertaisesti Sormus. Klonkku kutsui Sormusta nimellä Aarre ("Precious"). Elrondin neuvonpidossa mainitaan nimitys Isildurin Turma. "Tarun sormusten herrasta" juoni kertoo Frodo Reppulin tehtävästä tuhota Sormus.


title: Valtasormus

text: Valtasormuksen takoi Musta Ruhtinas Sauron Tuomiovuoren uumenissa noin vuonna 1600 Toista Aikaa. Sauron vuodatti Sormukseen suurimman osan pahansuopuudestaan, ahneudestaan, julmuudestaan ja osan omasta elinvoimastaan. Sormuksen leikkasi Sauronin sormesta Isildur, kuningas Elendilin poika. Elrond Puolhaltia neuvoi Isilduria tuhoamaan Sormuksen, mutta Isildur vastusti ja julisti Sormuksen omakseen, tarkoituksenaan tehdä siitä sukunsa perintökalleus. Isildur kuoli Kurjenmiekkakenttien lähistöllä vuonna 2 Kolmatta Aikaa ja Sormus upposi Anduin-jokeen.


title: Valtasormus

text: Miltei 2 500 vuotta myöhemmin kaksi hobittien kaukaista sukulaista, Déagol ja Sméagol olivat kalastamassa, kun Déagol löysi joenpohjasta Sormusten Sormuksen. Sméagol halusi Sormuksen itselleen, mutta kun Déagol ei suostunut luovuttamaan Sormusta vapaaehtoisesti, Sméagol kuristi hänet ja otti Sormuksen. Sormus turmeli Sméagolin ja häntä alettiin kutsua nimellä Klonkku. Sméagol-Klonkku asui miltei 500 vuotta Sumuvuorten alaisessa luolassa, kunnes Sormus hylkäsi Klonkun. Sormuksen löysi kaikkein epätodennäköisin olento, hobitti Bilbo Reppuli.


title: Valtasormus

text: Bilbo ei tiennyt Sormuksen taustasta ja piti sitä harmittomana taikasormuksena, joka kykeni muuttamaan näkymättömäksi. Bilbo vei Sormuksen takaisiin Kontuun, mutta velho Gandalf sai selville, että Bilbon taikasormus oli Suurin Sormus.


title: Valtasormus

text: Aikanaan Sormus periytyi Bilbolta hänen veljenpojalleen Frodo Reppulille. Gandalf neuvoi Frodoa viemään Sormuksen Rivendelliin. Päätettiin, että Sormus tuhottaisiin ja Frodoa suojaamaan muodostettiin Sormuksen Saattue. Sauron oli saanut tietää Sormuksen löytyneen ja lähetti palvelijansa etsimään sitä.


title: Valtasormus

text: "Tarun sormusten herrasta" lopussa Valtasormus tuhoutui Tuomiovuoren liekeissä ja Sauron lyötiin ikiajoiksi. Sauron menetti Sormuksen mukana suurimman osan mahdistaan ja hävisi olemattomiin.


title: Valtasormus

text:
Valtasormukseen kaiverrettu riimukirjoitus:
Tolkien kuvaili Sormuksen harmittoman näköiseksi kultasormukseksi. Toisin kuin muissa Mahtisormuksissa, Valtasormuksessa ei ollut jalokiveä tai muita koristeita. Kun Sormusta kuumensi, siihen ilmestyi kirjoitus:
Kirjoitus oli haltiariimuilla, mutta kieli oli Mustaa Kieltä. Kirjoitus merkitsi:
Kyseessä oli loitsu, jonka Sauron lausui takoessaan Sormuksen.


title: Valtasormus

text: Sormusruno:


title: Valtasormus

text:
Sormus kykeni muuttamaan kantajansa näkymättömäksi. Toisaalta Sauron itse pysyi näkyvänä hahmona sormusta käyttäessään.
Näkymättömyys oli joskus hyvin hyödyllistä, mutta käyttö kiinnitti Sauronin Silmän ja nazgûlin huomion.


title: Valtasormus

text: Tolkien ei varsinaisesti kuvaillut, minkälaisena Sormuksen kantaja näki maailman näkymättömäksi muuttuneena, mutta "Hobitissa" Bilbo ei aluksi huomaa tulleensa näkymättömäksi tai muita muutoksia. Frodo huomasi Sormusta käyttäessään Viimapäällä, että maailma ja muut seurueen jäsenet muuttuivat epäselviksi kun taas Sormusaaveet muuttuivat "hirvittävän selviksi". Frodo näki haltijaylimys Glorfindelin todellisen olemuksen kuten myös Sormusaaveet Sormuksen ja Morgulin veitsen vaikutuksen miltei saatua hänet valtaansa. Frodosta olisi tällöin tullut Sormusaaveiden kaltainen mutta niiden käskyvallassa oleva olento.


title: Valtasormus

text: Peter Jacksonin "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogiassa Sormus saa kantajansa näkemään oikean maailman varjoina ja näyttää Sormusaaveiden olemuksen.


title: Valtasormus

text: Gandalf totesi, että Sormuksella oli oma tahto. Bilbo kertoi hänelle sen vaativan huomiota yhä enemmän ja että hän tunsi Sormuksen kuluttavan häntä samalla, kun se antoi hänelle epätavallisen pitkän eliniän. Sormus pidensi myös Smeágolin ikää, mutta vääristi hänet sekä henkisesti että fyysisesti.


title: Valtasormus

text: Sormus saattoi fyysisesti laajeta ja kutistua ja se etsi aina vahvempaa kantajaa ja pyrki takaisin Sauronille. Se että Bilbo löysi Sormuksen saattoi näin olla vain osaksi sattuma. "Keskeneräisten tarujen kirjassa" J. R. R. Tolkien kuvaa Isildurin viimeisistä hetkistä, että Sormus vaikutti hetkellisesti siihen, miten muut näkevät kantajan kun tämä oli ottanut Sormuksen pois. Pelastaessaan Frodoa Sam näytti örkeistä uhkaavalta ja kookkaalta ja että hahmossa oli jokin merkillinen voima.


title: Valtasormus

text: Sormus turmeli hiljaa kantajansa, ja jopa Gandalfin ja Galadrielin kaltaiset henkilöt eivät uskaltaneet käyttää Sormusta. Se olisi tehnyt heistä Sauronin kaltaisia ja kaikki Sormuksen avulla tehty olisi muuttunut lopulta turmeltuneeksi. Puutarhurina Sam oivalsi, ettei hän tarvitse koko maailman kokoista puutarhaa. Soturina Boromir näki Sormuksen aseena Sauronia vastaan. Frodon viattomuus antoi hänelle voiman kestää Sormusta, vaikka se hallitsi häntä yhä enemmän taivuttaen häntä pois tavallisesta maailmasta.


title: Valtasormus

text: Frodo kysyi Galadrielilta, miksi hän ei näe mahtisormusten käyttäjien ajatuksia. Hän vastasi että yritys murtaisi Frodon ja että kyky käyttää sormusta on kantajansa mukaan.


title: Valtasormus

text:
Jotkut henkilöt, kuten Saruman ja Boromir lankesivat himoitsemaan Sormusta, ja se koitui heidän kohtalokseen. Ainoa, johon Sormus ei vaikuttanut, oli Tom Bombadil. Sormuksen tuhouduttua sekä Bilbo että Frodo kokivat tyhjyyttä, jota elämä ei voinut enää täyttää. Kymmeniä vuosia myöhemmin myös Sam lähti Harmaisiin satamiin, vaikka hän käytti Sormusta vain lyhyen aikaa.
Peter Jacksonin elokuvissa Sormus on nostettu miltei elävän hahmon kaltaiseksi. Elokuvissa sen voi kuulla joskus jopa tuottavan hengityksen kaltaisia ääniä erityisesti eripuraisuuksien ja epäilysten hetkinä.


title: Valtasormus

text: Sormuksen oli tehnyt kultaseppä. Jackson antoi elokuvien kuvausten jälkeen Frodon näyttelijälle Elijah Woodille ja Klonkun näyttelijälle Andy Serkisille omat Sormukset.


title: Lakka (kasvi)

text: Lakka eli hilla eli suomuurain ("Rubus chamaemorus") on vatukoiden sukuun kuuluva ruohovartinen kasvi. Nimeä käytetään myös kasvin tuottamasta heleän oranssista mehukkaasta marjasta. Kasvin nimitys vaihtelee alueittain niin, että lakasta puhutaan perinteisesti Länsi-Suomessa ja hillasta Pohjois- ja Itä-Suomessa. Keskisuomalaisen Muuramen kunnan nimi tulee suomuuraimesta, ja kasvi näkyy myös Muuramen vaakunassa. Muita kasvista tai sen marjasta käytettyjä nimityksiä ovat esimerkiksi nevamarja, valokki ja lintti.


title: Lakka (kasvi)

text: Lakka on monivuotinen kasvi, jonka juurakon kärkisilmuista kasvaa keväällä 10–25 senttimetrin korkuisia karvojen ja lyhytperäisten nystyjen verhoamia varsia. Kussakin varressa on kahdesta neljään lehteä ja yksi kukka. Munuaismaiset ja kurttuiset lehdet ovat 5–7-liuskaiset. Liuskat ovat laidaltaan sahalaitaiset ja muodoltaan kolmiomaiset tai pyöreähköt. Lehtiruoti on pitkä. Suomessa kesäkuussa puhkeava kukka on valkoinen ja 2–3 senttimetrin kokoinen. Terälehdet, joita on tavallisesti 5–6, ovat muodoltaan vastapuikeat ja joskus lanttopäiset.


title: Lakka (kasvi)

text: Heinä–elokuussa kypsyvä marja on puolipallon muotoon yhtyneistä hedelmyksistä muodostuva kerrannainen luumarja. Raakana se on kova, verholehtien peittämä ja valoon päin kääntyneeltä puolelta punainen, ja kypsyessään sen verholehdet avautuvat ja marjasta tulee kullankeltainen, pehmeä, mehevä ja aromaattinen. Marjan C-vitamiinipitoisuus on 3–4 kertaa suurempi kuin appelsiinissa. Suomessa kasvavista luonnonvaraisista hedelmistä ja marjoista siinä on tyrnin jälkeen toiseksi eniten C-vitamiinia. Lakan ja tyrnin elinolosuhteet edellyttävät kuitenkin aivan erilaisia piirteitä, tyrni viihtyy lakan sijaan soraharjuilla ja hiekkaisessa maastossa. Kukinnan onnistuminen on paljolti kiinni sääolosuhteista ja pölyttäjistä; kesäinen halla tai terälehdet irrottava rankkasade saattaa romahduttaa lakkasadon ja vaikuttaa vielä seuraavanakin vuonna heikentävästi kasvuun. Lakkasato vaihteleekin muita luonnonmarjoja enemmän.


title: Lakka (kasvi)

text: Toisin kuin useimmat muut "Rubus"-suvun lajit lakka on kaksikotinen, ja tarvitsee siten hede- sekä emiyksilön lisääntyäkseen. Linnut ja muut eläimet levittävät ulosteidensa mukana siemeniä syömistään marjoista, ja lisäksi lakka leviää tehokkaasti juurakkonsa avulla.


title: Lakka (kasvi)

text: Lakka on yksi tyypillisimmistä suokasveista. Sitä esiintyy rämeillä, nevoilla, korvissa, kalliosoistumissa ja nummilla. Se muodostaa usein laajoja ja runsaita kasvustoja, ja monilla suoalueilla se on vallitseva kasvilaji. Usein puhutaankin varsin oikeutetusti lakkasoista, joissa lakan kukat ja marjat erottuvat maastossa silmiinpistävänä mattona. Lakan kasvualustan vaatimuksena on kosteus ja happamuus (pH 3,5–5,0). Ojitetulla suolla lakat lakkaavat vähitellen tuottamasta kukkia ja katoavat lopulta kokonaan. Myöskään suolaista maaperää ne eivät kestä. Lakka pystyy talvehtimaan alle −40 celsiusasteen lämpötilassa, minkä ansiosta se on yksi pohjoisimmaksi levinneistä kukkakasveista. Lakan pahin tuholainen on hillanälvikäs ("Galerucella sagittariae") eli hillakuoriainen, jonka toukat ja aikuiset syövät kasvin lehtiä.


title: Lakka (kasvi)

text: Lakka on levinnyt lähes koko pohjoiselle pallonpuoliskolle likimain 55 ja 78 leveysasteen välille. Hajaesiintymiä on etelämpänäkin. Levinneisyysalue kattaa Fennoskandian, Britteinsaaret, Baltian maat, Venäjän taiga- ja tundravyöhykkeen aina Karjalasta Tyynenmeren rannikolle, Kanadan sen koillisosia lukuun ottamatta sekä Alaskan. Lakkaa esiintyy suotuisilla kasvupaikoilla myös Grönlannissa ja Huippuvuorilla. Eteläisiä hajaesiintymiä on Euroopassa Tanskassa sekä Weserin ja Elben jokilaaksoissa Saksassa jääkauden jäänteenä. Yhdysvalloissa lakkaa esiintyy Minnesotan, Mainen ja New Hampshiren osavaltioissa sekä pieni populaatio Long Islandissa New Yorkissa.


title: Lakka (kasvi)

text: Suomessa lakan levinneisyys on laaja ja hajanainen, mutta sitä löytyy etenkin soisilta alueilta kuten Suomenselän ja Maanselän vedenjakajaseuduilta ja Vaara-Suomesta. Etenkin Utsjoki on lakalle tärkeä kunta. Suomen perinteiseksi lakkapitäjäksi on nimitetty Ranuan kunta Peräpohjolassa, missä järjestetään elokuisin kuuluisat Hillamarkkinat.


title: Lakka (kasvi)

text: Tuoreena käyttämisen ohella lakasta valmistetaan muun muassa hilloa, mehua, likööriä, marmeladia ja erilaisia leivonnaisia. Suomessa lakkaa syödään perinteisesti leipäjuuston kanssa, Norjassa kermavaahdon ja sokerin kanssa tai kakussa sekä Ruotsissa jäätelön kera. Kanadassa lakkaa käytetään erään erikoisoluen maustamiseen. Lakasta valmistetaan Suomessa lakkalikööriä, ja maaliskuusta 2016 sillä on maustettu myös vodkaa. Kanadan Newfoundlandissa eräs viininvalmistaja on tehnyt marjasta marjaviiniä ja likööriä. Lakan lehtiä voidaan käyttää yrttiteessä.


title: Lakka (kasvi)

text: Lakka on yksi arvokkaimmista luonnonmarjoista Suomessa. Sadon vaihtelevuuden takia marjojen kysyntä ylittää toisinaan saatavuuden erityisesti Norjassa, jonne viedään Suomesta vuosittain 200–300 tonnia lakkaa. Tilannetta hankaloittaa myös se, että lakkaa saadaan edelleen lähes yksinomaan vain luonnollisilta kasvupaikoiltaan, jotka ovat usein vaikeakulkuisia, etäällä asutuksesta ja täynnä verta imeviä hyönteisiä, kuten hyttysiä ja paarmoja. 1990-luvulla on alettu kehittää viljeltäviä lajikkeita "Northernberries"-projektin myötä, johon on osallistunut Norjan hallitus yhdessä Suomen, Ruotsin ja Skotlannin vastaavien tahojen kanssa. Yksi viljelyn hyödyistä olisi se, että lakka menestyy siellä, missä muut viljelykasvit eivät enää kasva. Toistaiseksi lakan viljely on kuitenkin osoittautunut enemmän tai vähemmän vaikeaksi ja kannattamattomaksi.


title: Hilla

text: Hilla voi tarkoittaa:


title: Itä

text: Itä on yksi neljästä pääilmansuunnasta, pohjoisesta 90° myötäpäivään. Itä on se suunta, johon maapallo pyörii; näin ollen maapallon pinnalla olevan tarkkailijan näkökulmasta taivaankappaleet, kuten Aurinko, näyttävät vuorokauden kuluessa nousevan idästä ja laskevan länteen.


title: Itä

text: Itämaista puhuttaessa tarkoitetaan yleensä Aasiaa. Tämä juontaa juurensa siitä, että Aasia on itäisin osa perinteisesti länsimaissa tunnettua aluetta, niin sanottua Vanhaa maailmaa.


title: Itä

text: Lähi-idäksi kutsutaan aluetta, johon kuuluvat muun muassa Arabia ja Mesopotamia. Toisaalta eräissä kielissä, kuten englannissa, Lähi-itä ("Near east") tarkoittaa suppeampaa aluetta Israelin ympäristössä, ja Keski-itä ("Middle East") tarkoittaa jotakuinkin samaa kuin suomen kielen Lähi-itä.


title: Itä

text: Itä-Aasiaan taas kuuluvat muun muassa Japani, Kiina, Vietnam, Indonesia ja Thaimaa. Idässä on myös Oseania. Suomen itänaapuri on Venäjä. Kylmän sodan aikana idällä tarkoitettiin usein Neuvostoliittoa ja muita itäblokin maita eli Varsovan liittoon kuuluneita Itä-Euroopan sosialistisia maita.


title: Itä

text: Eri yhteyksissä itä voi tarkoittaa myös jonkin maan tai alueen, kuten Yhdysvaltain, itäosaa.


title: Itä

text: Sana itä tulee luultavasti siitä, että aurinko nousee idästä, eli aurinko "itää" sieltä päin.


title: Etelä

text: Etelä on yksi neljästä pääilmansuunnasta. Se on kohtisuorassa itää ja länttä vastaan ja kaakon sekä lounaan välissä. Kompassissa se on 180 asteen kohdalla. Etelä määrittyy maapallon pallonpuoliskojen mukaisesti.


title: Etelä

text: Yleensä etelä kuvataan kartoissa pohjoisen alapuolelle. Maan pyörimisakselin eteläinen pää eli Etelänapa sijaitsee Etelämantereella, joka on yksi maailman maanosista. Pohjoisnapa on vastakkaisella puolella geoidinmuotoista palloamme eikä sijaitse mantereella vaan jäätiköllä.


title: Etelä

text: Magneettinen etelä, johon kompassineulakin likimain osoittaa, on suunta Maan magneettista etelänapaa kohti. Maan magneettikentän navat eli magneettiset navat eivät sijaitse samoissa kohdissa kuin maantieteelliset navat. Ne vaihtavat lisäksi paikkoja säännöllisesti pitkällä aikavälillä.


title: Etelä

text: Sana "etelä" voi olla johdos kantasanasta "esi", jolloin etelä tarkoittaisi suuntaa, joka on esimerkiksi asumuksen tai maankohouman etupuolella, eli lämpimällä ja valoisalla puolella, minne aurinko keskipäivällä paistaa. "Eteinen" on saanut nimensä siitä, että se tehdään talon tai kodan etu- eli eteläpuolelle. Etelä voi olla myös johdos kantasanasta "etä", jolloin etelä olisi merkinnyt alun perin jotakuinkin samaa kuin etäinen suunta.


title: Etelä

text: Muinaissuomalaiset uskoivat Lintukodon sijaitsevan äärimmäisessä etelässä. Kaukana etelässä oli käsitysten mukaan hyvin kuuma, ja taivaankansi niin lähellä, että kaikki sen alla kutistui.


title: Etelä

text: Suomen sana etelä on sukua viron kielen sanalle "edel", joka tarkoittaa lounasta.


title: Länsi

text: Länsi on yksi neljästä pääilmansuunnasta. Se on etelän ja pohjoisen välissä. Kompassissa se on 270 asteen kohdalla. Taivaankappaleet näyttävät vuorokauden kuluessa nousevan idästä ja laskevan länteen.


title: Länsi

text: Antiikin Kreikassa tunnettu maailma loppui lännessä Gibraltarinsalmeen Herakleen pylväisiin. Filosofi Platon kertoi dialogeissaan "Timaios" ja "Kritias" legendan salmesta länteen sijainneesta, luonnonmuollistuksissa uponneesta Atlantiksen saaresta.


title: Länsi

text: Mahayana-buddhalaisuudessa paratiisimainen Puhdas maa sijaitsee lännessä. Monessa mytologiassa kuolleiden onnellinen maa on lännessä.


title: Länsi

text: Muiden ilmansuuntanimien tavoin lännellä voidaan tarkoittaa myös tiettyä aluetta maapallolla. Usein sillä tarkoitetaan länsimaita tai länsimaista kulttuuria, jonka piiriin yleensä luetaan Eurooppa, Venäjää toisinaan lukuun ottamatta, sekä eurooppalaisperäisen väestön asuttamat alueet Amerikassa ja Australiassa.


title: Länsi

text: Kylmän sodan aikana lännellä tarkoitettiin poliittisissa yhteyksissä Nato-maita. Laajemmassa mielessä länteen luettiin usein kuuluviksi myös Euroopan puolueettomat ei-sosialistiset maat.


title: Länsi

text:
Läntisellä pallonpuoliskolla tarkoitetaan varsinaisesti nollameridiaanin länsipuolella olevaa osaa maapallosta. Täten siihen kuuluu myös läntisin osa Eurooppaa ja Afrikkaa, mutta käytännössä nimityksellä tarkoitetaan usein nimenomaan Pohjois- ja Etelä-Amerikkaa.
Yhdysvaltojen historiassa Lännestä puhuttaessa tarkoitetaan maan länsiosia, varsinkin Mississipin länsipuolisia alueita, jotka vielä 1800-luvulla olivat hyvin harvaan asuttuja. Tähän liittyy erityisesti myös käsite Villi länsi. Nykyään termillä Keskilänsi tarkoitetaan suunnilleen Mississipin ja Kalliovuorten välistä aluetta.


title: Länsi

text: Eri yhteyksissä voidaan lännellä tarkoittaa muunkin maan tai alueen länsiosaa.


title: Länsi

text: Suomen kielen sanan "länsi" alkuperä on hyvin epävarma. Suomessa on paikoin sanottu illan tullessa, että päivä "länttää". Länsi voisi erään tulkinnan mukaan tarkoittaa suuntaa, johon aurinko päivän jälkeen "läntätään" (litistetään, mätetään). Läntistynyt tarkoittaa samaa kuin litistynyt. Muitakin mahdollisia etymologioita on esitetty, muun muassa sukulaisuus sanaan "lenseä" ’leuto, lempeä’ tai sanaan "lansi" ’alava maa’.


title: Koillinen

text: Koillinen on yksi väli-ilmansuunnista. Koillinen on pohjoisen ja idän välissä ja kompassissa 45 asteen kohdalla. Koillista vastapäätä on lounas.


title: Koillinen

text: Koillinen tarkoittaa sellaista, jolla on "koi". Koi merkitsee tässä tapauksessa aamunkoita eli auringon sarastusta. Pohjimmiltaan sana merkitsee jonkin (tässä tapauksessa auringon) näkymistä vain heikosti, häämöttämistä tai kajastusta. Koillinen on siis saanut nimensä siitä, että sillä suunnalla taivaanrannalla alkaa päivä sarastaa. Koillisen vanhoja nimityksiä ovat myös koi, kojo ja koja.


title: Koillinen

text: Koi-sanan alkuperä on suomalais-ugrilaisissa kielissä. Koi-sanasta johdettu koittaa-verbi merkitsee aamun valkenemista eli koin voimistumista, sittemmin kuvaannollisesti jonkin, kuten päivän tai aikakauden, alkua. Kieliopillisesti siis sanoilla aamunkoi ja aamunkoitto voidaan nähdä hieman erilainen merkitys, sillä aamunkoi tarkoittaa auringon häämötystä, siis tilaa, ja aamunkoitto aamun valkenemista, siis tapahtumaa. Yleensä tätä erotusta ei kuitenkaan tehdä.


title: Koillinen

text: Yrittämistä tarkoittava koettaa-verbi (vrt. koe), joka joskus ja varsinkin puhekielessä sekoitetaan sanaan koittaa, on eri kantaa. Perhoslajin nimi koi ei ole tekemisissä tämän koi-sanan kanssa.


title: Kaakko

text: Kaakko on väli-ilmansuunta, joka on kompassissa idän ja etelän välissä ja 135 asteen kohdalla.


title: Kaakko

text: Idän ja kaakon välissä on itäkaakko sekä kaakon ja etelän välissä on eteläkaakko.


title: Kaakko

text: Yleensä englanninkielisessä kompassiruusussa ovat lisäksi idän ja itäkaakon välissä itäitäkaakko sekä itäkaakon ja kaakon välissä eteläitäkaakko.


title: Kaakko

text: Kaakon ja etelän välissä on eteläkaakko sekä englanninkielisessä kompassiruusussa itäeteläkaakko ja eteläeteläkaakko.


title: Kaakko

text: Sanaa on rinnastettu linnunnimiin "kaakkuri" ja "kaakko" (kuikka). Lintujen muuttoaikana tuulee usein etelästä tai kaakosta, josta useat linnutkin tulevat. Kaakko tarkoittaisi tämän tulkinnan mukaan lintujen suuntaa. Samantapainen tapaus voi olla latinassa, jossa "ornis" on lintu, ja "ornithias" on kaakkoinen kevättuuli.


title: Lounas (ilmansuunta)

text: Lounas on väli-ilmansuunta, joka on etelän ja lännen välissä ja kompassissa 225 asteen kohdalla.


title: Lounas (ilmansuunta)

text: Lounas tarkoittaa ilmansuunnan lisäksi vuorokaudenkiertoon kuuluvaa vakituista ateriaa, joka on päivällä. Myös ilmansuunnan nimenä lounas viittaa päivään. Suomen sana "lounas" on sukua viron kielen sanalle "lõuna", joka tarkoittaa etelää.


title: Luode

text: Luode tarkoittaa seuraavia:


title: Saint Helena

text: Saint Helena on saari eteläisellä Atlantilla, 1 950 kilometriä Afrikan lounaisrannikosta. Saari kuuluu Britanniaan ja sen pinta-ala on 122 neliökilometriä ja asukasmäärä vuonna 2016 oli 4 534. Saaren pääkaupunki ja satama on Jamestown.


title: Saint Helena

text: Saint Helena sijaitsee eteläisellä Atlantilla noin 1 950 kilometriä Afrikan lounaisrannikosta. Saaren pinta-ala on 122 neliökilometriä. Se on osa merentakaista aluetta, johon kuuluvat myös Ascension ja Tristan da Cunha. Ascension sijaitsee noin 1 100 kilometriä luoteeseen ja Tristan da Cunha 2 100 kilometriä etelään.


title: Saint Helena

text: Saint Helena on muinainen tulivuori. Vuoren huippu on 824 metriä merenpinnasta. Saarelta löytyy suuria rotkoja, laaksoja ja useita kirkasvetisiä lähteitä. Saarella on leuto ilmasto, ja sademäärä on riittävä maatalouden tarpeisiin.


title: Saint Helena

text: Saint Helena sijaitsee eteläisen Atlantin viileiden pasaatituulten vyöhykkeellä. Sen ilmasto on lauhkea: kesät ovat lämpimät ja talvet vain hieman viileämmät. Saint Helenan rannikkoalueet saavat vain noin 200 millimetriä sadetta vuodessa, mutta sisämaan ylängöllä sataa yli 1000 millimetriä vuodessa.


title: Saint Helena

text: Saint Helenan kotoperäinen kasvi- ja eläinlajisto ovat kehittyneet eristyneen sijainnin ansiosta omaperäiseksi. Ihmisen ja monien vieraslajien takia kotoperäiset lajit ovat kärsineet.


title: Saint Helena

text: Saari voidaan jakaa kolmeen kasvillisuusvyöhykkeeseen. Rannikolla on noin 1,6 kilometrin levyinen kivinen ja karu alue, jossa kasvaa kaktuksia. Keskivyöhyke ulottuu 0,4–1,6 kilometriä edellisestä alueesta sisämaahan. Siellä on ruohoisia rinteitä ja metsää. Keskivyöhyke on noin 5 kilometriä pitkä ja 3 kilometriä leveä, ja siellä kasvaa muun muassa monet saaren kotoperäisistä puulajeista.


title: Saint Helena

text: Saari oli asumaton vuoteen 1502 asti, jolloin João da Novan johtamat portugalilaiset merimiehet löysivät sen. Portugalilaiset käyttivät sitä itsenäisesti jonkin aikaa, kunnes saarten olemassaolo tuli myös muiden tietoon, kun englantilainen Thomas Cavendishin retkikunta vieraili saarella 1588.


title: Saint Helena

text: Hollanti julisti 1633 Saint Helenan kuuluvaksi itselleen, mutta se ei asuttanut sitä. Englannin Itä-Intian kauppakomppania perusti sinne siirtokunnan 1659. Hollantilaiset ajoivat heidät saarelta 1673, mutta vain muutaman kuukauden päästä kauppakomppania valtasi sen uudestaan. Saint Helena oli pitkään kauppakomppanian hallussa, mutta vuonna 1834 saaresta tuli kruununsiirtomaa.


title: Saint Helena

text: Saint Helenassa Intiasta tulevat tai sinne menevät laivat täyttivät muonavarojaan. Saaren työvoimaksi tuotiin orjia erityisesti Madagaskarilta ja myöhemmin myös kiinalaisia sopimustyöläisiä. Saaren orjat vapautettiin 1826–1836.


title: Saint Helena

text: Saint Helenan syrjäinen sijainti houkutteli eurooppalaiset lähettämään Napoleon Bonaparten sinne maanpakoon. Hän asui Longwood Housessa viimeiset elinvuotensa 1815–1821. Saarella vietiin paljon myös buurivankeja toisen buurisodan aikana 1900–1902.


title: Saint Helena

text: Saint Helenan merkitys merenkululle pieneni muun muassa höyrylaivojen ja Suezin kanavan avaamisen jälkeen 1869. Sen talous on horjunut sen jälkeen pienen kokonsa ja syrjäisen sijaintinsa takia. Pellavan viljelyä ja jalostamista kehitettiin paljon vuosien 1907–1966 aikana. Parhaimmillaan pellavateollisuus työllisti lähes puolet työvoimasta. Synteettisten kuitujen kehittämisen takia pellavateollisuus kaatui 1966. Sen jälkeen Saint Helenan maatalouden merkitys työvoimalle on pienentynyt.


title: Saint Helena

text: Saint Helenan, Ascensionin ja Tristan da Cunhan saaret muodostavat Saint Helena, Ascension ja Tristan da Cunha -nimisen Britannian merentakaisen alueen, jonka toimeenpanovalta on Britannian monarkilla. Saarilla on yhteinen kuvernööri, kruununjuristi, korkein oikeus ja vetoomustuomioistuin.


title: Saint Helena

text: Saint Helena on jaettu kahdeksaan piirikuntaan, jotka toimivat myös tilastointi- ja vaalialueina.


title: Saint Helena

text: Aikaisemmin Saint Helena oli laivoille tärkeä hiilen ja juomaveden täydennyspaikka Intian ja Euroopan välisellä meritiellä. Nykyään saaren talous perustuu suurelta osin Ison-Britannian tukeen. Saarella viljellään bataattia ja hamppua. Sen merkittävimmät elinkeinot ovat kuitenkin karjankasvatus, kalastus ja käsitöiden myynti.


title: Saint Helena

text: Vientikauppa on pientä, saaren vienti on vuodessa alle 200 000 puntaa ja koostuu lähinnä pakastetusta tonnikalasta, kahvista ja hunajasta. Uudenseelanninpuuvilla oli saaren ainut viljelykasvi 1960-luvulle asti.


title: Saint Helena

text: Saint Helena oli aiemmin erittäin eristynyt, sillä mantereelle on noin 2 000 kilometrin matka, ja saarelle pääsi ennen vuotta 2017 ainoastaan laivalla. Nopein reitti oli kahden päivän matka lentokentälliseltä Ascensionilta, tai kolmen ja puolen päivän matka Namibiasta. Saarelle avattiin lentokenttä huhtikuussa 2016. Vuonna 2012 alkaneen rakentamisen vaikeutta kuvaa se, että kiitotien kohdalla oleva sata metriä syvä rotko piti täyttää maa-aineksella. Mereen päättyvä kiitotie on noin kaksi kilometriä pitkä, eli se ei mahdollista saarelta suoraan Eurooppaan lentämistä. Lentoja sille piti tehdä viikoittain ja sen oli tarkoitus tuoda saarelle runsaasti turismia, mutta kaupalliset lennot osoittautuivat kuitenkin haastaviksi saaren tuuliolosuhteiden vuoksi. Säännölliset kaupalliset lennot kentälle aloitettiinkin vasta 14. lokakuuta 2017. Kentän rakentaminen maksoi Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselle 285 miljoonaa puntaa.


title: Saint Helena

text: RMS "Saint Helena" kävi James Bayn satamassa noin 30 kertaa vuodessa ja kulki Etelä-Afrikan Kapkaupungin, Walvis Bayn, Ascension Islandin, Espanjan Teneriffan, Vigon ja Britannian Isle of Portlandin väliä. Se on yksi viimeisistä Britannian kuninkaallisen postilaitoksen postilaivoista. Alus oli tarkoitus poistaa käytöstä lentokentän valmistumisen aikaan vuonna 2016, mutta jatkoi edelleen toimintaansa vuoteen 2018 asti, jolloin se poistettiin käytöstä. Sitä korvaa rahtiliikenteessä MV Saint Helena.


title: Saint Helena

text: Saint Helenassa oli vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan 4 534 asukasta, joista sainthelenalaisia oli 4 122. Väestö oli kasvanut vuodesta 2008, jolloin asukkaita oli 4 077.


title: Saint Helena

text: Saint Helenan väestö on pääosin eurooppalaisten, etelä- ja itäaasialaisten ja afrikkalaisten jälkeläisiä. Englanti on ainoa puhuttu kieli, ja suurin osa asukkaista on anglikaaneja.


title: Boba Fett

text: Boba Fett on kuvitteellinen hahmo, joka on esiintynyt George Lucasin "Tähtien sota" -elokuvissa. Hän esiintyy elokuvissa "Imperiumin vastaisku" ja "Jedin paluu" Darth Vaderille sekä Jabba the Huttille työskentelevänä palkkionmetsästäjänä. Hänellä oli myöhemmin cameo-esiintyminen elokuvan "Tähtien sota: Episodi IV – Uusi toivo" Special Edition -versiossa. Elokuvassa "" kerrottiin hahmon syntytarina: hän oli muuntelematon klooni palkkionmetsästäjä Jango Fettistä, joka kasvatti Boban poikanaan.


title: Boba Fett

text: Boba Fett ei esiintynyt vuoden 1977 "Tähtien sota" -elokuvan alkuperäisessä julkaisussa. Mutta myöhemmin elokuvan digitaalisesti remasteroidussa erikoisversiossa, Fett esiintyi lyhyesti gangsteripäällikkö Jabba the Huttin kätyreiden joukossa.


title: Boba Fett

text: "Imperiumin vastaiskussa" Boba Fett esiintyy "seuraavana merkittävänä vihollisena" Darth Vaderin jälkeen. Fett oli yksi Vaderin palkkaamista palkkionmetsästäjistä "Millennium Falconin" jahtaamisen. Fett jäljitti "Falconin" Pilvikaupunkiin, missä Vader vangitsee aluksen matkustajat ja kiduttaa sen kapteenia, Han Soloa, haluten kerätä Jabban lupaamaan palkkion Solosta, Fett suhtautui vastahakoisesti Vaderin kokeeseen jäädyttää Solo karboniittiin. Vader lupaa, että jos Solo ei selviä, Imperiumi hyvittää sen Fettille. Kun Solon todetaan selvinneen hengissä, Vader luovuttaa hänet Fettille, joka puolestaan lähtee aluksellaan "Slave I" toimittamaan Solon Jabballe.


title: Boba Fett

text: "Jedin paluussa" Fett oli Jabban palatsissa, kun Solon pelastajat vangittiin. He matkustavat Jabban huvipurrella sarlacc-hirviön luokse, missä vangit on tarkoitus teloittaa. Kun yrittävät paeta, Fett yrittää estää paon, mutta Solo laukaisi vahingossa Fettin rakettirepun ja pudotti palkkionmetsästäjän sarlaccin kitaan.


title: Boba Fett

text: Boban ainoa esiintyminen esiosatrilogiassa on elokuvassa "", missä paljastetaan että Boba Fett oli Kaminon asukkaiden luoma muuntelematon klooni, jonka palkkionmetsästäjä Jango Fett kasvatti poikanaan. Boba auttaa Jangoa pakenemaan Obi-Wan Kenobilta, mutta todistaa myöhemmin kuinka Mace Windu surmaa Jangon katkaisemalla tämän kaulan.


title: Boba Fett

text: Boba Fett esiintyy myös tietokoneanimoidussa televisiosarjassa "". Boba esiintyy sivullisena antagonistina toisen tuotantokauden päätösjaksossa ja myöhemmin neljännellä tuotantokaudella.


title: Boba Fett

text: 6. helmikuuta 2013, "Entertainment Weekly" raportoi Disneyn ja Lucasfilmin kehittävän Boba Fettille sooloelokuvaa, joka sijoittuu tuntemattomaan ajankohtaan "" ja "Jedin paluun" välillä.


title: Boba Fett

text: Oheismateriaalissa Boba kuitenkin pääsi ulos sarlaccin kidasta ja jatkoi ammattiaan useissa kirjoissa ja sarjakuvissa. Myös "Jedi Knight III: Jedi Academy" -pelissä Boba on esiintynyt. Boba teki cameo-roolin "The Unifying Forcessa", joka on "New Jedi Order" -kirjasarjan viimeinen osa ja sijoittuu aikaan 30 vuotta Endorin taistelun jälkeen.


title: Kynttilä

text: Kynttilä on yleensä vahasta valmistettu valonlähde, jonka keskellä on sydänlanka. Langan kärjessä vaha palaa valoa tuottavalla liekillä.


title: Kynttilä

text: Kynttilät olivat yleisiä valonlähteitä ennen kotien sähköistämistä ja öljylamppuja. Paikallisista olosuhteista johtuen kynttilät olivat yleisempiä Pohjois-Euroopassa ja oliiviöljylamput yleisempiä Välimeren maissa. Nykyään kynttilöitä käytetään enemmän tunnelman luojina ja liturgian vuoksi joissakin uskonnollisissa perinnetilaisuuksissa kuin sinällään valaisimina. Niitä käytetään kuitenkin myös varavalaistuksena sähkökatkon varalle.


title: Kynttilä

text: Kynttilää (ns. normaalikynttilää) on käytetty valovoiman mittana, ja nykyään käytössä oleva yksikkö kandela vastaa suurin piirtein tavallista kynttilää. Kynttilän tuottama valovirta on suuruusluokkaa 10 luumenia, joka vastaa osapuilleen 1 W:n hehkulampun valovirtaa. Turvallisuus- ja mukavuussyistä nykyisin käytetään paljon sähkökynttilöitä, joissa liekki on korvattu LEDillä tai hehkulampulla. Viime aikoina ovat alkaneet yleistyä myös paristokäyttöiset LED-kynttilät.


title: Kynttilä

text: Nykyään kynttilän valmistuksessa käytetty vaha on yleisimmin parafiinia tai steariinia. Parafiini on öljynjalostuksen sivutuote. Steariinia on aiemmin valmistettu eläinrasvoista, mutta nykyään sen valmistuksessa käytetään yleensä kasviöljyjä esim. palmuöljyä. Kynttilöitä tehdään myös mehiläisvahasta sekä soijasta ja muista kasviöljyistä valmistetusta vahasta. Geelikynttilät on tehty geelimäisestä parafiiniöljystä.


title: Kynttilä

text: Kynttilän liekki syttyy, kun tulitikun liekki kuumentaa sydänlangassa pienen määrän kynttilävahaa höyryksi, joka reagoi ilmassa olevan hapen kanssa muodostaen kynttilän liekin. Syttynyt liekki sulattaa lisää vahaa ja se nousee kapillaarivoiman ansiosta sydänlankaa pitkin höyrystyen ja näin ruokkien liekkiä. Siten kynttilä jatkaa palamistaan pienellä liekillä niin kauan kuin vahaa riittää.


title: Kynttilä

text: Liekin koko riippuu sydänlangan ominaisuuksista, erityisesti sen paksuudesta. Sydänlangan yläpää palaa itsekin, jolloin lanka lyhenee itsestään samaa tahtia kynttilän kanssa. Joitakin sydänlankoja on kuitenkin leikattava lyhemmiksi, noin 7 mm:n mittaisiksi, jotta vältytään liian suurelta liekiltä ja savuttamiselta.


title: Kynttilä

text: Kynttilän liekissä on useita erivärisiä alueita. Sinertävillä alueilla kynttilävahassa oleva vety erottuu ja palaa muodostaen vesihöyryä. Kirkkaammalla keltaisella alueella vahassa oleva hiili hapettuu hiilidioksidiksi. Samalla syntyy pieniä kuumia nokihiukkasia, joista keltainen väri johtuu. Lämpötilaerot liekin eri osissa ovat hyvin suuret. Sinertävillä vedyn palamisalueilla liekin alaosissa lämpötila on jopa 1 400 °C, kun se liekissä keskimäärin on noin 1 000 °C.


title: Kynttilä

text: Kynttilän liekin koko, ja sen antaman valotehon ja lämpötehon määrä riippuu ennen kaikkea sydänlangasta. Tyypillisesti kynttilä tuottaa noin 13 luumenia näkyvää valoa ja 40 wattia lämpöä. Vertailuna 40 watin hehkulamppu tuottaa noin 500 luumenin valotehon. Valovoiman yksikkö kandela perustui ennen tietyllä tavalla valmistettuun standardikynttilään. Nykyisin kandela on määritelty täsmällisemmin, mutta edelleen kynttilän valovoima on noin yksi kandela.


title: Kynttilä

text: Kynttilä sytyttää Suomessa noin sata rakennuspaloa vuosittain, mikä on noin 2 prosenttia kaikista rakennuspaloista. Esimerkiksi ruuanvalmistus aiheuttaa noin kymmenkertaisen määrä tulipaloja. Yleinen syttymistapa kynttilän aiheuttamissa paloissa on kynttilän loppuun palamisen tai kaatumisen seurauksena tapahtuva alustan tai ympäröivien materiaalien syttyminen. Palotapauksissa kynttilöitä on jätetty palamaan ilman valvontaa yön läpi ja jopa poistuttaessa asunnosta. Kynttilät on sijoitettu ulkotiloissa liian lähelle seinää (ulkotulet) tai sisätiloissa liian lähelle palavia materiaaleja, usein lähelle ikkunaverhoja. Osassa paloista kynttilät ovat olleet palavalla alustalla, kuten puu- tai muovipöydällä. Kuvattuja riskitekijöitä on syytä välttää kynttilöitä poltettaessa.


title: Kynttilä

text: Kynttilän terveyshaitat ovat samaa luokkaa kuin tupakoinnin. Kynttilä tuottaa minuuteissa huoneilmaan 300 000 hiukkasta kuutiosentille, yli 7 kertaa sen, mitä on Tanskan vilkkaimmalla kadulla. Ulkona lyhdyssä ikkunan takana kynttilä on turvallinen. Pienhiukkaset aiheuttavat 50–80 % ympäristön terveysriskeistä ja tappavat joka vuosi 2 000 suomalaista ja 400 000 eurooppalaista. Pienhiukkasista suurin osa tulee muista lähteistä.


title: Kynttilä

text: Tutkittavana ovat olleet esimerkiksi jumalanpalveluksissa poltettujen kynttilöiden tai kotona poltettujen kynttilöiden vaikutukset hengitysteiden sairauksiin. Myös positiivisista terveysvaikutuksista on raportoitu.


title: Kynttilä

text: Yleisesti on uskottu, että mehiläisvahasta ja kasviöljyperäisistä vahoista valmistetut kynttilät palavat puhtaammin kuin öljyperäisestä parafiinistä valmistetut kynttilät. Tavallisten parafiinipohjaisten kynttilöiden poltosta on raportoitu syntyvän myrkyllisiä kemiallisia yhdisteitä kuten tolueenia ja bentseeniä. Parafiinikynttilässä palamislämpötila jäi tutkimuksen mukaan liian alhaiseksi, että parafiinin raskaat molekyylit palaisivat täydellisesti.


title: Kynttilä

text: Sydänlangan laatu ja mahdolliset hajusteet ja väriaineet, sekä palamisympäristö vaikuttavat perusmateriaalin ohella kynttilästä aiheutuviin epäpuhtauksiin. Puhtaimmalla liekillä palaa hajustamaton, värjäämätön ja hyvälaatuisella sydänlangalla varustettu kynttilä. Lepattava liekki yleensä myös savuttaa (nokeaa) näkyvästikin. Lepatus voi johtua vetoisasta ympäristöstä. Se voi johtua myös liian pitkästä sydänlangasta. Jos liekki lepattaa jatkuvasti, voi sydämen lyhentäminen noin 7 mm pitkäksi auttaa.


title: Kynttilä

text: Kynttilän sydämen juurella oleva kuuma vaha voi roiskua palavaa kynttilää siirrettäessä tai sitä sammutettaessa puhaltamalla. Vahan fysikaalisista ominaisuuksista johtuu, että se jähmettyy hyvin nopeasti ihon pinnalla ja eristää sen jälkeen kuumuutta ja suojaa ihoa palamiselta. Siksi vaharoiskeet eivät yleensä aiheuta hoitoa vaativia palovammoja. Kuitenkin palavaa kynttilää on syytä käsitellä varovasti. Kynttilän sammuttamiseen suositellaan käytettävän erityistä sammutinta, jolla liekki tukahdutetaan. Puhaltamalla sammutettaessa on vältettävä voimakasta puhallusta sulaa vahaa kohti. Hyvä tapa on puhaltaa sivulta kohti liekkiä pitäen samalla kämmentä liekin vastapuolella.


title: Kynttilä

text: Kynttilävahojen sulamislämpötila vaihtelee eri laaduilla 44 °C:sta aina 72 °C:een. Yleisimmin se on 50–60 °C. Siksi kynttilä voi sulaa esimerkiksi takan reunuksella tai saunassa. Auringon paisteessa esimerkiksi ikkunalaudalla se voi pehmetä ja muuttaa muotoaan.


title: Kynttilä

text: Kynttilätahrat poistetaan parhaiten lämmittämällä sitä esimerkiksi talouspaperin läpi silitysraudalla miedolla lämmöllä. Tällöin sulava vaha imeytyy paperiin. Lopun voi pestä pois tekstiilin hoito-ohjeen mukaan esimerkiksi 60 asteen lämpötilassa. Kylmään veteen kynttilävahat eivät liukene.


title: Kynttilä

text: Kynttilämateriaalien luonnonmukaisuudesta voi esittää erilaisia näkemyksiä. Kaikilla kynttilöissä käytetyillä materiaaleilla on ekologian kannalta omat etunsa ja huonot puolensa.


title: Kynttilä

text: Parafiinivaha valmistetaan öljynjalostuksen sivutuotteena ja se on siksi uusiutumaton luonnonvara. Se on biologisesti luonnossa hajoava. Hyvälaatuinen parafiinivaha palaa yhtä puhtaasti kuin kasviöljyvahat.


title: Kynttilä

text: Steariinivaha valmistetaan nykyään teollisesti enimmäkseen palmuöljystä. Se on biologisesti luonnossa hajoava. Palmuöljyn viljelyn ekologisuudesta käydään paljon keskustelua, koska se osaltaan voi johtaa sademetsien vähenemiseen.


title: Kynttilä

text: Soijavaha valmistetaan teollisesti soijapavuista ja kasviöljyistä. Se on biologisesti luonnossa hajoava. Vaikka suuri osa soijasta on nykyään geenimanipuloitua, ei välttämättä kynttilän valmistukseen tuotettu soijavaha ole geenimanipuloitua ja niille on saatavissa GMO vapaa todistukset. Soijaöljyn käytön polttoaineena pelätään nostavan ruuan hintaa ja heikentävän mahdollisuuksia torjua aliravitsemusta.


title: Kynttilä

text: Kynttilät liittyvät muun muassa kristilliseen ja juutalaiseen juhlaperinteeseen, jossa ne usein ovat Kristuksen vertauskuva maailman valona. Lisäksi palava kynttilä on uskon ja rukouksen vertauskuva.


title: Kynttilä

text: Suomalaiset luterilaiset lapset saavat kasteessa usein kastekynttilän, jota poltetaan hiukan aina jokaisena kastepäivänä. Kastekynttilä sisältää kehotuksen "vaeltaa valkeudessa", elää Raamatun opetusten mukaisesti ja todistaa Kristuksesta. Kirkoissa pääsiäisaikaan ja hautajaisissa käytetyt kynttilät kuvaavat elämää, kuolemattomuutta ja ylösnousemusta. Lisäksi kynttilä kuuluu adventtiaikaan ja jouluun. Juutalaisuuden yksi symboli on seitsenhaarainen kynttelikkö eli menorah ja hanukka-juhlan kynttilät sijoitetaan yhdeksänhaaraiseen kynttelikköön. Ortodoksisessa kirkossa tuohukset ovat tärkeitä.


title: Kynttilä

text: Kynttilöitä valmistetaan moneen erityiseen tarkoitukseen tai tilanteeseen, kuten seuraavat:


title: Dido (laulaja)

text: Dido (syntymänimeltään Florian Cloud de Bounevialle O’Malley Armstrong, s. 25. joulukuuta 1971) on englantilainen laulaja-lauluntekijä, joka esiintyy äitinsä hänelle lapsuudessaan antamalla lempinimellä. Hän on saanut BRIT Awardin ja ollut Grammy-ehdokkaana.


title: Dido (laulaja)

text: Didon äiti, Claire (o.s. Collins), on ranskalainen runoilija ja hänen isänsä William O’Malley Armstrong (9. marraskuuta 1938 – 22. joulukuuta 2006) oli irlantilainen kustantaja sekä Sidgwick & Jacksonin entinen toimitusjohtaja. Epävirallisesti myyttisen Karthagon kuningattaren mukaan nimetty Dido kävi kouluja Thornhillin ala-asteella, Lontoon kaupungin tyttökoulussa sekä Westminsterissä. Koska hän on syntynyt joulupäivänä, hän vietti ”virallista” syntymäpäiväänsä 25. kesäkuuta. Viiden vuoden iässä hän varasti nokkahuilun koulusta ja teini-ikään mennessä Dido oli oppinut soittamaan pianoa, nokkahuilua sekä viulua. Aikuisena hän oppi soittamaan kitaraa ja näytti taitonsa yleisöille Life For Rent -kiertueen aikana. Ennen kuin Dido alkoi täysipäiväiseksi muusikoksi, hän teki töitä kirjallisuuden parissa samalla kun opiskeli lakia Lontoon yliopistossa, Birkbeckissä.


title: Dido (laulaja)

text: Vuonna 1995 Dido alkoi nauhoittaa demokappaleita jotka kerättiin yhteen kokoelmaan nimeltä "Odds & Ends" ja lähetettiin eteenpäin. Tultuaan tunnetuksi Nettwerk-levy-yhtiölle yhteistyöstään Faithlessin (Dido osallistui muun muassa kappaleiden "Flowerstand Man" ja "Hem of His Garment" kirjoittamiseen ja laulamiseen) sekä veljensä Rollo Armstrongin johtaman Englantilaisen dance-ryhmän kautta, Nettwerk teki sopimuksen hänen kanssaan. "Odds & Ends" kiinnitti Sony BMG:n tytäryhtiö Arista Recordsin huomion jonka kanssa Dido teki sopimuksen Yhdysvaltoihin. "Odds & Ends" kokoelmalta kappale "Take My Hand" sisältyi "No Angel"in joka versioon, bonuskappaleena. "Sweet Eyed Baby" uudelleenmiksattiin ja -nimettiin "Don’t Think of Me"’ksi ja kappaleet "Worthless" sekä "Me" julkaistiin vain levyn Japanin versiolla.


title: Dido (laulaja)

text: Veljensä Rollon levy-yhtiö Cheeky Records, jonka kanssa Didolla oli myös sopimus, myytiin BMG recordsille vuonna 1999, joka osaltaan viivästytti "No Angelin" julkaisua Isossa-Britanniassa, mutta toisaalta se salli Didon keskittyä albumin mainostamiseen Yhdysvalloissa. Levyn julkaisua edeltäneet ja seuranneet kiertueet lisäsivät Didon musiikin saamaa julkisuutta. Ensimmäisen virallisen singlen, "Here With Me":n jota käytettiin televisiosarja Roswellin tunnusmusiikkina, valitsivat Dido sekä hänen levy-yhtiönsä yhdessä. Epäilemättä myös "”Here With Me:n" kekseliään musiikkivideon soittaminen Euroopan MTV:lla auttoi Didoa tulevassa menestyksessään. Vuonna 1998, elokuvan "Sliding Doors" musiikkituottaja valitsi Didon kappaleen "Thank You" elokuvan soundtrackille.


title: Dido (laulaja)

text: Rap-artisti Eminem tutustutti Didon toiselle yleisölle, samplattuaan Didon luvalla "Thank Youn" ensimmäisen säkeen hittikappaleeseensa "Staniin". Dido itse esiintyy kyseessä olevan kappaleen musiikkivideolla Stanin kärsivänä tyttöystävänä. Myös tämä tapaus vauhditti Didon uraa, esikoisalbumiin kohdistunut kiinnostus nosti albumin Euroopan ja Yhdistyneiden kuningaskuntien listojen kärkitiloille jopa ennen albumin virallista julkaisua.


title: Dido (laulaja)

text: "No Angel" nousi Ison-Britannian vuoden 2001 myydyimmäksi albumiksi sekä nousi sen virallisen albumilistan kärkeen monta kertaa ilmestymisvuotenaan. "No Angelista" syntyi kaksi kymmenen parhaan joukkoon mahtunutta singleä, "Here with Me" ja "Thank You" sekä "Hunter", joka sijoittui kahdenkymmenen parhaan joukkoon. Levy myi platinaa yli 35 maassa ja sitä on arvioitu myydyn yli 13,5 miljoonaa kappaletta maailmanlaajuisesti. Didon hiustyyliä jäljiteltiin tähän aikaan laajalti. Loppuunmyydyn maailmankiertueen jälkeen Dido ilmoitti pitävänsä sapattivuoden vuonna 2002, jolloin hän alkoi kirjoittaa ja nauhoittaa toista albumiaan.


title: Dido (laulaja)

text: "Life for Rent" julkaistiin syyskuun lopussa 2003 ja siitä tuli yksi nopeimmin myyvistä albumeista Brittien musiikkihistoriassa, nousten listojen kärkeen Isossa-Britanniassa, Irlannissa, Ranskassa, Tanskassa, Sveitsissä, Etelä-Afrikassa, Australiassa, Kreikassa, Meksikossa, Hongkongissa, Malesiassa ja Thaimaassa ja viiden parhaan joukkoon Yhdysvalloissa, Italiassa, Uudessa-Seelannissa, Alankomaissa, Saksassa ja Itävallassa. Albumi alkaa hittisingle "White Flag"illa, jonka musiikkivideolla esiintyy "Buffy-", "Angel-" ja "Bones-"tähti David Boreanaz. Levyä myytiin ensimmäisenä päivänään pelkästään Isossa-Britanniassa yli 152 000 kappaletta ja yli 400 000 ensimmäisenä viikkonaan. Kolme seuraavaa singleä, "Life for Rent", "Don’t Leave Home" sekä "Sand in My Shoes", nostettiin esille albumilta samalla kun Dido aloitti maailmankiertueen uutta levyä promotoidakseen (kyseisellä kiertueella kuvattua materiaalia sisältävä DVD julkaistiin vuonna 2005 nimillä "Dido: Live" ja "Dido – Live at Brixton Academy").


title: Dido (laulaja)

text: Didon loppuunmyydyn maailmankiertueen jälkeen häntä kysyttiin esiintymään kolmeen Live 8 -konserttiin jotka olivat 2. heinäkuuta 2005. Hän esiintyi lopulta Lontoossa jonka jälkeen "Eden Project"issa Cornwallissa, ennen kuin lensi Pariisiin konserttia varten. Dido esiintyi konserteissa niin soolona ("White Flag") kuin duettona Youssou N’Dourin kanssa ("Thank You" ja "Seven Seconds").


title: Dido (laulaja)

text: Vuoden 2005 loppupuolella Dido alkoi nauhoittaa kolmatta sooloalbumiaan, kokeillen erilaisia melodioita ja tuottajia, joista yksi oli Jon Brion. Albumin odotettiin alun perin tulevan ulos vuoden 2006 loppupuolella, mutta Dido ilmoitti virallisilla internet-sivuillaan julkaisun olevan vasta vuoden 2007 alussa. Albumi "Safe Trip Home" julkaistiin lopulta 17. marraskuuta 2008.


title: Dido (laulaja)

text: Soolotuotantonsa lisäksi Dido on myös kirjoittanut ja laulanut Faithlessin kappaleita, esimerkiksi "One Step Too Far", joka julkaistiin rajoitettuna singlenä Briteissä, jossa se debytoi kuudennella sijalla. Rollo Armstrong – Didon veli – kanssakirjoittaa ja -tuottaa paljon Didon soolotuotannosta, muun muassa monia kappaleita levyiltä "No Angel" ja "Life for Rent". Hän on esiintynyt vierailevana laulajana Faithlessin jokaisella viidellä studioalbumilla, vuoden 1996 "Reverence"stä vuoden 2006 "To All New Arrivalsiin" asti. Dido työskenteli myös veljensä ja Jason Whiten kirjoittamaa lastenkirjaa "Safe from Harm" seuranneen samannimisen CD:n parissa, jossa hän esiintyy nimellä "Dusted".


title: Dido (laulaja)

text: Vuonna 2006 Dido julkaisi kappaleen "Christmas Day", joka ylsi Ison-Britannian listalla sijalle 148. Dido on vieraillut myös muillakin albumeilla, kuten Carlos Santanan "Shaman"-albumin "Feels Like Firellä" ja duettona Rufus Wainwrightin kanssa elokuvan "Bridget Jones: Elämä Jatkuu" soundtrackin kappaleella "I Eat Dinner (When the Hunger’s Gone)".


title: Aurinkokeskinen maailmankuva

text: Aurinkokeskinen maailmankuva eli heliosentrinen maailmankuva (kreikan "΄Ηλιος" eli "Helios", aurinko) on tähtitieteellinen teoria, jonka mukaan kaikki muut taivaankappaleet kiertävät Aurinkoa, vaikkakin Kuu kiertää samalla Maata. Menneinä vuosisatoina sen pahin kilpailija oli maakeskinen eli geosentrinen maailmankuva, jonka mukaan muut taivaankappaleet kiersivätkin maata.


title: Aurinkokeskinen maailmankuva

text: Eräinä ensimmäisinä aurinkokeskistä todellisuuskäsitystä ehdottivat luultavasti pythagoralaiset 300-luvulla eaa. Samaa ehdottivat antiikissa monet muutkin, mutta tämä näkemys ei kuitenkaan yleistynyt. Käyttöön vakiintui Ptolemaioksen maakeskinen teoria. Tarvetta parempaan teoriaan ei ollut, koska teoria kykeni selittämään havainnot riittävän tarkasti.


title: Aurinkokeskinen maailmankuva

text: Aurinkokeskisen teorian yleistyminen alkoi vasta 1500-luvulla Nikolaus Kopernikuksen esittämänä versiona. Kopernikus oli puolalainen tutkija, joka ensimmäisenä esitti mullistavan ajatuksen, jonka mukaan planeetat, Maa niiden mukana, kiertävät Aurinkoa. Lopullisen hyväksynnän teoria saavutti Galileo Galilein, Tyko Brahen, Johannes Keplerin ja Isaac Newtonin vaikutuksesta, ainakin eurooppalaisen tieteen piirissä. Galilei teki teorian tunnetuksi. Brahen havainnot planeettojen liikkeistä ja Keplerin työ tämän havaintoaineiston kanssa olivat ristiriidassa maakeskisen mallin kanssa, ja Newtonin painovoimalaki tarjosi mallille selkeän ja yksinkertaisen teoreettisen selityksen, joka lisäksi tuotti erittäin tarkkoja ennusteita. Kopernikuksesta alkanutta todellisuuskäsityksen muutosta kutsutaan usein kopernikaaniseksi vallankumoukseksi.


title: Aurinkokeskinen maailmankuva

text: 1700- ja 1800-luvulla kuitenkin ilmeni, että Aurinko on vain yksi tähti muiden joukossa. 1900-luvun alussa ilmeni, että Linnunrata on vain yksi galaksi muiden joukossa. Sitten huomattiin, että Linnunrata muodostaa noin 60 muun galaksin kanssa Paikallisen ryhmän, joka on vain yksi galaksiryhmä muiden joukossa ja sitten, että Paikallinen galaksiryhmä kuuluu Neitsyen superjoukkoon, joka on vain yksi superjoukko muiden joukossa. Näin aurinkokeskinen teoria osoittautui yhdeksi askeleksi tiellä, joka johti maailmankaikkeuden keskipisteen siirtymiseen yhä kauemmas ihmisestä.


title: Aurinkokeskinen maailmankuva

text: Nykykäsityksen mukaan, johon on vaikuttanut voimakkaasti muun muassa suhteellisuusteoria, kaikki kaikkeuden pisteet ovat fysikaalisesta näkökulmasta samassa asemassa, jolloin mitään tiettyä pistettä ei voida asettaa erikoisasemaan muihin nähden. Tällöin kaikkeuden keskipisteen määrittäminen ei ole mielekästä.


title: Liverpool

text: Liverpool ['lɪvərpu:l] on kaupunki Luoteis-Englannissa Isossa-Britanniassa, Merseysiden alueella (oli ennen osa Lancashiren kreivikuntaa). Liverpoolin väkiluku vuonna 2013 oli 470 780. Metropolialueella asukkaita on 2 241 000 (vuonna 2007).


title: Liverpool

text: Liverpoolin perusti kuningas Juhana vuonna 1207. Sen satamaan perustuva vauraus alkoi 1700-luvulla. Liverpooliin rakennettiin vuonna 1715 Britannian ensimmäinen syväsatama. Liverpool kasvoi Amerikoista tulleen tavaraliikenteen ja etenkin orjakaupan ansiosta. 1700-luvun lopussa Liverpoolin kautta kulki yli 40% Euroopan orjakaupasta.


title: Liverpool

text: 1800-luvun alussa 40% maailmankaupasta kulki Liverpoolin kautta, mikä tuotti vaurautta. Vuonna 1830 Liverpooliin ja Manchesterin välille avattiin maailman ensimmäinen kaupunkien välinen, matkustajille tarkoitettu säännöllinen rautatieyhteys. Kaupunki kasvoi voimakkaasti etenkin 1840-luvulla alkaneen, nälänhädästä johtuneen irlantilaissiirtolaisuuden vuoksi. Vuonna 1851 arviolta neljännes Liverpoolin asukkaista oli irlantilaisia. 1900-luvun alkupuolella Liverpool houkutteli siirtolaisia eri puolilta Eurooppaa. Liverpoolin asukasluku oli suurimmillaan vuonna 1931, jolloin kaupungissa asui 846 101 ihmistä.


title: Liverpool

text: Toisen maailmansodan pommitukset surmasivat Merseysidessa 2 500 ihmistä ja vaurioittivat pahoin yli puolta kaupungin asuinrakennuksista. 1960-luvulla Liverpoolista tuli merkittävä nuorisokulttuurin keskus etenkin The Beatlesin suosion myötä. 1970-luvun puolivälistä alkaen kaupungin satamat ja perinteinen teollisuus ajautuivat vakavaan taantumaan. Konttitekniikan kehitys teki Liverpoolin satamasta lähes tarpeettoman. 1980-luvun alkupuolella Liverpoolin työttömyys oli Britannian korkeimpia. Viime vuosina alueen talouskasvu on kuitenkin ollut nopeampaa kuin Britanniassa keskimäärin.


title: Liverpool

text: Mersey-joen suussa sijaitseva Liverpool kuuluu Ison-Britannian tärkeimpiin satamakaupunkeihin. Liverpoolissa on Ison-Britannian toiseksi suurin telakka. Liverpoolin satama vie koneita ja teksiilejä, tuo puuvillaa ja viljaa. Liverpoolissa on paljon vireää kemian-, elintarvike- ja terästeollisuutta.


title: Liverpool

text: Liverpoolin yliopisto perustettiin 1903.


title: Liverpool

text: Kuuluisia rakennuksia ovat muun muassa goottilainen katedraali vuodelta 1931, moderni katolinen Metropolitan Cathedral (rakennettu 1967) sekä "Saint George's Hall", joka rakennettiin vuosina 1839–1854.


title: Liverpool

text: Liverpoolin keskustan satama-alueita ja muita merenkulkuun liittyviä rakennuksia julistettiin Unescon maailmanperintökohteeksi vuonna 2004.


title: Liverpool

text: Liverpool tunnetaan The Beatlesin kotikaupunkina. Levykaupanpitäjä Brian Epstein tapasi beatlet The Cavern Clubissa ja ryhtyi näiden manageriksi. Liverpoolista tulee The Beatlesin lisäksi monia muitakin tunnettuja artisteja ja bändejä.


title: Liverpool

text: Kaupungin suosituin ja seuratuin urheilulaji on jalkapallo. Englannin Valioliigassa pelaavat liverpoolilaisjoukkueet Everton ja Liverpool FC. Everton perustettiin vuonna 1878 samannimisen kaupunginosan dominikaanisen pyhäkoulun yhteyteen. Uskontokunnan vaikutus seuraan lakkasi kuitenkin jo seuraavana vuonna. Liverpool FC irtautui Evertonista vuonna 1892 Anfieldin kentän vuokrasta syntyneen riidan vuoksi. Usein esitetty väite, että Everton olisi katolinen seura ja Liverpool protestanttinen on siten vailla historiallista pohjaa. Liverpooliin runsaslukuisena pitkin 1900-lukua immigroituneet irlantilaiset lisäsivät roomalaiskatolisten osuutta kaupungin väestössä, mutta uskonto ei ole ollut kannattajuutta jakava tekijä.


title: Liverpool

text: Perinteisesti varakkaampien protestanttien ja köyhempien työläisväestöä edustaneiden katolilaisten välillä on ollut Britteinsaarilla vahvoja jännitteitä. Nuo yhteiskunnalliset jännitteet ovat usein kulminoituneet kaupungin eri luokkia edustaneiden jalkapallojoukkueiden välisiin kamppailuihin. Liverpoolissa nämä jännitteet eivät ole koskaan purkautuneet jalkapallon yhteydessä samaan tapaan kuin esimerkiksi Glasgow’ssa (protestanttinen Rangers ja katolinen Celtic) tai Edinburghissa (protestanttinen Hearts ja katolinen Hibernian). Kenties tärkein syy tähän on se, että kahden Liverpoolin suurseuran kannattaminen ei ole jakautunut alueellisesti, vaan jopa saman perheen sisältä voi löytyä molempien joukkueiden kannattajia.


title: Liverpool

text: Menestynein suomalainen jalkapalloilija Liverpoolissa on kannattajien keskuudessa suurta arvostusta nauttiva Sami Hyypiä, joka vuonna 2001 luotsasi kapteenina Liverpool FC:n UEFA-cupin voittoon. Myös Jari Litmanen on pelannut Liverpool FC:n joukkueessa.


title: Liverpool

text: Liverpoolin murre tunnetaan nimellä "scouse". Sana juontaa juurensa samannimisestä muhennoksesta. Vastaavasti liverpoolilainen on "scouser". Scouse-murteelle tyypillisiin piirteisiin kuuluu esimerkiksi kovan k-äänteen ääntäminen "kurkku-h" -äänteenä hollannin g-kirjaimen tapaan.


title: Dido

text: Dido tarkoittaa seuraavia:


title: Essen

text: Essen on kaupunki Nordrhein-Westfalenissa Saksassa, Ruhrjoen varrella. Se on Ruhrin alueen toiseksi suurin ja Saksan kahdeksanneksi suurin kaupunki. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 566 201 asukasta. Sen suomalainen ystävyyskaupunki on Tampere.


title: Essen

text: Essenissä on merkittävää rautateollisuutta, mm. Kruppin tehtaat ja kivihiilen louhintaa, mutta nykyisin niiden merkitys työllistäjänä on vähentynyt voimakkaasti.


title: Essen

text: Essen on perustettu 845, tosin se oli pitkään mitätön maanviljelykaupunki. Hiilen ja malmin kaivu johtivat kaupungin kasvuun. Essen on Kruppin perheen kotisija. Krupp perusti kaupunkiin terästehtaan 1811. Toisen maailmansodan jälkeen kaupunki koki suuria muutoksia ja on nyt merkittävä taidekeskus, jossa sijaitsee Folkwang Museum ja taideyliopisto. "Universität Duisburg-Essen" syntyi, kun läheisen Duisburgin yliopisto ja "Universität-Gesamthochschule Essen" yhdistettiin vuoden 2003 alussa. Siinä on noin 30000 opiskelijaa, ja on näin keskikokoinen saksalainen yliopisto.


title: Essen

text: Essenin nähtävyyksiin kuuluvat Alfred Kruppin rakennuttama "Villa Hügel" ja "Zeche und Kokerei Zollverein", 1986 suljettu hiilikaivos, joka on Bauhaus-arkkitehtuurillaan valittu UNESCOn maailmanperintökohteeksi. Tunnettu on myös RWE AG:n rakennus kaupungin keskustassa, joka on Ruhrin alueen korkein rakennus. Essenissä on 1300-luvun katedraali, jossa on keisari Otto III:n kruunu ja yksi maailman vanhimmista Neitsyt Marian patsaista. Vuonna 1988 valmistuneen Essenin oopperatalon suunnitteli Alvar Aalto vuonna 1959.


title: Essen

text: Essenissä vuoden lämpimin kuukausi on elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 22,3 °C, mutta heinäkuu on lähes yhtä lämmin. Keskimääräinen alin lämpötila on tammi- ja helmikuussa lähellä nollaa. Sadetta saadaan tasaisesti ympäri vuoden 70–95 mm kuukaudessa, paitsi huhtikuussa keskimäärin 61 mm.


title: Essen

text: Essenin jalkapalloseura on Rot-Weiss Essen, joka on selkeästi kaupungin suosituin joukkue ja herättää kannattajissaan välillä liiankin suuria tunteita. Kaupungissa toimii myös jääkiekkoseura "Moskitos Essen", jossa mm. Esa Tikkanen pelasi kaudella 2000-2001, sekä naisten Bundesliigan jalkapalloseura SG Essen-Schönebeck, johon kuuluu myös Suomen maajoukkueen hyökkääjä Taru Laihanen.


title: Dido (mytologia)

text: Dido on antiikin mytologiassa Karthagon perustaja ja kuningatar. Tarun mukaan Dido oli Tyroksen kuninkaan Pygmalionin sisar. Vergiliuksen Aeneiksessa sankari Aeneas ajautuu Karthagoon, jossa hän ja Dido rakastuvat toisiinsa. Aeneas joutuu lähtemään jumalten tahdosta ja Dido riistää hengen itseltään.


title: Frankfurt am Main

text: Frankfurt am Main , lyhyemmin vain Frankfurt, on Hessenin osavaltion suurin kaupunki Saksassa ja maan viidenneksi suurin kaupunki Mainjoen varrella. Vuonna 843 Frankfurtista tuli itäfrankkien valtakunnan pääkaupunki, ja 1200-luvulla siitä tuli oma kaupunkivaltionsa, Frankfurtin vapaakaupunki. Vuonna 1866 se liitettiin Preussiin ja vuonna 1871 yhdistyneeseen Saksaan.


title: Frankfurt am Main

text:
Frankfurt on merkittävä talouselämän keskus sekä Saksan merkittävin finanssikeskus. Siellä sijaitsevat muun muassa Euroopan Keskuspankki, Deutsche Bundesbank, Frankfurtin arvopaperipörssi ja Frankfurtin messut (Frankfurter Messe). Kaupunki on niin ikään merkittävä maa- ja ilmaliikenteen solmukohta.
Frankfurtissa on huomattavan arvokas taidekokoelma. Tunnettuja frankfurtilaisia rakennuksia ovat muun muassa raatihuone der Römer 1400-luvulta, Goethen syntymäkoti sekä tuomiokirkko, joka on alkuaan vuodelta 852. Kaupungin yliopisto on perustettu vuonna 1914. Toisen maailmansodan ilmapommitukset vahingoittivat Frankfurtia pahoin, muun muassa vanhakaupunki tuhottiin lähes kokonaan.


title: Frankfurt am Main

text:
Frankfurtin kolme keskeistä nähtävyyttä sijaitsevat toistensa läheisyydessä vanhassakaupungissa: Kaiserdom St. Bartholomäus, Römerberg ja Paavalinkirkko ().
Frankfurtissa asuu noin 748 000 ihmistä (2018), ja sen metropolialueella vastaavasti viitisen miljoonaa, joten se on toiseksi suurin Saksan metropolialueista.


title: Frankfurt am Main

text: Frankfurtista käytetään pitempää nimeä "Frankfurt am Main" (Frankfurt Main-joen varrella) silloin, jos on sekaannuksen vaara Puolan rajalla sijaitsevan Frankfurt an der Oderin kanssa.


title: Frankfurt am Main

text: Nykyisen Frankfurt am Mainin alueella on ollut asutusta jo nuoremmalta kivikaudelta alkaen. Ennen vuotta 100 Mainin laaksoon kehittyi roomalainen sotilastukikohta. Sitä seurasi roomalaisten siirtokunta Nida, joka sijaitsi nykyisen Heddernheimin kaupunginosan alueella. Alemannit tuhosivat siirtokunnan hyökkäyksellään. Mainin pohjoisrannan kahlaamon ("Furt") kohdalla oli frankkilainen (Frank+Furt=Frankfurt eli "Frankkien kahlaamo") kuningashovi, joka kohosi kukoistukseensa 700-luvulla. Varhaisin kirjallinen maininta Frankfurt am Mainista on Kaarle Suuren regensburgilaiselle Pyhän Emmeramin luostarille osoittamassa asiakirjassa 22. helmikuuta 794. Vuonna 843 Frankfurtista tuli itäfrankkien valtakunnan pääkaupunki ja 1220 se sai vapaan keisarinkaupungin aseman ("Freie Reichsstadt").


title: Frankfurt am Main

text: Frankfurtissa oli järjestetty kuninkaanvaaleja jo vuodesta 1147, samoihin aikoihin kaupungin ympärille rakennettiin muuri. Vuonna 1356 siitä tuli virallisesti Saksan kuninkaiden valitsemispaikka. Vuosina 1562–1792 kaupunki oli keisareiden kruunauspaikka. 1200- ja 1300-luvulla Frankfurt toimi Reinin-Mainin alueen kaupunkien liiton pääpaikkana. Vuoden 1300 tienoilla Frankfurt peri Ranskan Champagnen aseman lännen ja idän välisen kaupan välittäjänä ja siitä kasvoi Euroopan kauppa- ja tavaraliikenteen keskuspaikka. Frankfurt oli jatkuvasti riidoissa Hanaun ja Hessenin maakreivien kanssa, ja kaupungin suhteet Mainzin arkkihiippakuntaan olivat huonot. Nämä vastakkainasettelut kestivät aina 1800-luvulle asti. Tätä vuosisataista vihanpitoa on pidetty eräänä syynä siihen, että Wiesbadenista tuli Hessenin pääkaupunki Frankfurtin sijasta. 1500- ja 1600-luvulla kaupungin kehitystä varjostivat juutalaisvainot sekä riidat luterilaisten ja kalvinistien kesken. Tästä huolimatta taiteet, tieteet ja liike-elämä alkoivat kukoistaa 1500-luvulla. Aina 1400-luvulta 1600-luvulle asti Frankfurtissa järjestettiin Saksan merkittävimmät kirjamessut. Perinne elvytettiin jälleen vuonna 1949.


title: Frankfurt am Main

text: Vanhan valtakunnan loppuaikoina vuonna 1806 ruhtinaspriimas Karl Theodor von Dalberg yhdisti Frankfurtin Regensburgin ja Aschaffenburgin ruhtinaskuntiin. Vuonna 1810 Dalberg menetti Regensburgin Baijerille ja sai hyvitykseksi alueita Hanausta ja Fuldasta, jotka yhdessä Frankfurtin ja Aschaffenburgin kanssa muodostivat vuosina 1810–1813 lyhytikäisen Frankfurtin suurherttuakunnan. Wienin kongressi päätti 8. kesäkuuta 1815 palauttaa Frankfurtille vapaan kaupungin aseman uuden Saksan liiton yhteydessä. Liittopäivät pidettiin Frankfurtissa. Niin kutsuttu esiparlamentti ja kansalliskokous kokoontuivat Frankfurtissa 1848 suunnittelemaan Saksan yhtymistä. Preussin-Itävallan sodassa 1866 Frankfurt pysyi uskollisena Saksan liitolle. Yleinen mielipide pysyi enemmän Itävallan ja keisarin puolella, vaikka eräiden mielestä taloudelliset ja ulkopoliittiset syyt puolsivat vapaaehtoista liittymistä Preussiin. 18. heinäkuuta Preussin joukot miehittivät Frankfurtin ja 2. lokakuuta se liitettiin Preussiin ja siten Saksaan. Näin Frankfurt menetti lopullisesti riippumattoman kaupunkivaltion asemansa.