title: Laura Ingalls Wilder

text: Koska Ingallsin perhe muutti niin usein, lapset joutuivat koulunkäynnin ohella opiskelemaan paljon itsekseen. Laura ryhtyi opettajaksi hankkiakseen perheelleen lisätuloja, joita tarvittiin etenkin kun isosisko Mary kävi sokeainkoulua. Laura selvitti opettajankokeen 15-vuotiaana vuonna 1882. Hänen ensimmäinen opettajantyönsä oli yhden huoneen maalaiskoulussa vajaan 20 kilometrin päässä kotoa.


title: Laura Ingalls Wilder

text: Kun Laura opetti Bouchiessa, hänen vanhempansa lähettivät usein perheystävä Almanzo Wilderin hakemaan hänet viikonlopuksi kotiin. Laura ja Almanzo rakastuivat ja menivät naimisiin elokuussa 1885. Laura lopetti opettamisen ja ryhtyi kasvattamaan lapsiaan ja auttamaan Almanzoa maatilan töissä. Perheeseen syntyi vuonna 1886 tytär Rose ja vuonna 1889 poika, joka kuoli vauvana. Pian sen jälkeen Almanzo sairastui ja halvaantui osittain. Perheen talo paloi maan tasalle vuonna 1890. Wilderit muuttivat sen jälkeen muutaman kerran ennen kuin ostivat vuonna 1894 kahdensadan eekkerin maatilan Mansfieldistä Missourista. He nimesivät maatilan Rocky Ridgeksi, rakennuttivat sinne talon ja alkoivat kasvattamaan karjaa.


title: Laura Ingalls Wilder

text: Maatöiden ohessa Wilder kirjoitti aikakauslehtiin kuten "McCall’s Magazine" ja "Country Gentleman". Hän kirjoitti myös "St. Louis Stariin" kanoista sekä toimi 12 vuoden ajan "Missouri Ruralistin" kotitoimittajana.


title: Laura Ingalls Wilder

text: Wilderin tytär Rose Wilder Lane, joka työskenteli "San Francisco Bulletinin" toimittajana, rohkaisi 1910-luvulla äitiään kirjoittamaan muistelmat lapsuudestaan. Wilder kirjoittikin 1920-luvulla omaelämäkerran nimeltä "Pioneer Girl", mutta kustantajat torjuivat sen. Seuraavien vuosien aikana Wilder muokkasi teostaan monin tavoin. Hän vaihtoi kertojaksi kolmannen persoonan. Hän siisti tekstiä lapsilukijoita varten jättämällä pois siinä alun perin olleet väkivaltaiset ja järkyttävät kohtaukset. Hän kuvasi perheen edestakaisen vaelluksen näyttämään todellista suoraviivaisemmalta siirtymiseltä länttä kohti pyrkimyksessään korostaa kansakunnan rakentamisen teemaa. Hän myös jätti kokonaan pois vaiheen, jolloin perhe asui Iowassa.


title: Laura Ingalls Wilder

text: Wilderin muistelmat julkaistiin vuosien 1932–1943 välillä "Pieni talo" -lastenkirjasarjana. Jokainen kirja keskittyy yhteen paikkaan, jossa Wilder oli elänyt. Wilder kirjoitti kirjat yhdessä tyttärensä Rosen kanssa. On myös esitetty arveluja, että Rose Wilder Lane olisi jopa kirjoittanut kirjat. Laura Wilder on itse kutsunut muistelmiaan ”ei historiikiksi vaan tositarinaksi, joka perustuu historialliseen totuuteen”.


title: Laura Ingalls Wilder

text: Wilderin kirjoista tuli suosittuja ja ne käännettiin monelle kielelle.


title: Laura Ingalls Wilder

text: Almanzo Wilder kuoli vuonna 1949. Laura Wilder Ingalls eli viimeiset vuotensa maatilallaan Rocky Ridgessä ja kuoli 10. helmikuuta 1957. Hänen kuolemansa jälkeen Rose Wilder Lane editoi ja julkaisi äitinsä päiväkirjaan ja keskeneräisiin käsikirjoituksiin perustuvia teoksia. "Pioneer Girl" julkaistiin vuonna 2014. Wilderin kirjeenvaihto vuosilta 1894–1956 julkaistiin vuonna 2016.


title: Laura Ingalls Wilder

text: Laura Ingalls Wilderin elämään perustuvaa televisiosarjaa "Pieni talo preerialla" näytettiin Yhdysvaltain televisiossa vuosina 1974–1982. Sarjassa Wilderiä esittää Melissa Gilbert. Menestyssarja toi myös Wilderin kirjoille uusia lukijoita.


title: Laura Ingalls Wilder

text: American Library Associationin lastenkirjallisuusjaosto (ALSC) perusti vuonna 1954 Laura Ingalls Wilder Medal -palkinnon kunnioittaakseen Wilderin panosta lastenkirjallisuuteen. Palkinto myönnettiin sen perustamisvuonna Wilderille. Palkinto sai vuonna 2018 uuden nimen Children's Literature Legacy Award, koska palkinnon myöntäjän mielestä Wilderin tuotannossa heijastuu alkuperäiskansoja ja värillisiä kohtaan vanhentuneita asenteita, jotka eivät ole yhteneväisiä myöntäjän nykyisten arvojen kanssa.


title: Roland Juno-106

text: Roland Juno-106 on Rolandin valmistama syntetisaattori. Se tuli markkinoille vuonna 1984 ja oli yksi ensimmäisistä MIDI-tuella varustetuista syntetisaattoreista. Sen äänilähteenä toimivat digitaalisesti ohjatut oskillaattorit eli DCO:t ().


title: Roland Juno-106

text: Roland Juno-106:n äänisynteesi on melko yksinkertainen. Ääntä tuottava komponentti on kuusiääninen digitaalisesti ohjattu oskillaattori, jolla voidaan tuottaa sahalaita- ja neliö/pulssi-aaltomuotoja. Juno-106:a kutsutaankin ns. "hybridisyntetisaattoriksi", koska siinä yhdistyy digitaali- ja analogitekniikkaa; äänisignaali on toteutettu analogisesti, mutta analogisia oskillaattoreita ohjataan digitaalisesti (DCO - Digitally controlled oscillator). −24 dB:n suodatin (filter) on sen sijaan toteutettu täysin analogisesti, koska se on jänniteohjattu (VCF - Voltage controlled filter). Suodattimessa on säätömahdollisuus leikkaustaajuudelle sekä resonanssille, jonka sanotaan olevan pitkälti Juno-106:n omalaatuisen soundin takana. Suodattimen läpi kulkenut aaltomuoto käytetään vielä nelivaiheisen ADSR-"vaipan" (engl. "envelope", vaiheet "attack, decay, sustain, release") läpi, jonka jälkeen ääni on valmis toistettavaksi. Ääntä voidaan vielä moduloida yksinkertaisella kolmioaaltomuotoa tuottavalla LFO:lla eli matalataajuusoskillaattorilla (engl. "low frequency oscillator").


title: Roland Juno-106

text: Juno-106:ssa on sisäänrakennettu chorus-efekti, jossa on kaksi eri voimakkuusvalintaa. Siinä on 128 tallennuspaikkaa käyttäjän ohjelmoimia ääniä varten. Juno-106 oli ensimmäisiä syntetisaattoreita, joissa oli MIDI-tuki, joka on analogisissa syntetisaattoreissa erittäin harvinainen ominaisuus. Kaikki sen toiminnot voivat lähettää ja vastaanottaa MIDI SysEx-komentoja, joten sitä voidaan kontrolloida täydellisesti tietokoneella tai erillisellä sekvensserillä, ja sitä voidaan käyttää koskettimistona muiden laitteiden ohjaamiseen. Laitteessa on myös polyfoninen portamento-toiminto.


title: Roland Juno-106

text: Juno-106 on hyvin tunnettu soitin elektronisen musiikin tekijöiden keskuudessa.


title: Mikko Kavén

text: Mikko Juhani Kavén (s. 19. helmikuuta 1975 Lahti) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan maalivahti.


title: Mikko Kavén

text: Kavén pelasi vuodesta 2001 vuoteen 2010 Veikkausliigaa Tampere Unitedissa. Siirryttyään Tampere Unitediin hän pelasi joukkueen jokaisessa Veikkausliiga-ottelussa ja toimi joukkueen kapteenina. Kavén valittiin Veikkausliigan parhaaksi maalivahdiksi neljästi vuosina 2001, 2004, 2005 ja 2006. Hän on menestynyt erinomaisesti myös Unitedin kansainvälisissä otteluissa. Mestaruuskaudella 2007 Kavén saavutti 100. nollapelinsä Veikkausliigassa ja sai poikkeusluvan pelata kauden viimeinen liigaottelu TamU – FC Honka pelinumerolla 100. Kaudella 2009 Kavénin ennätyksellinen 218 peräkkäisen Veikkausliigaottelun putki katkesi polvivamman takia, ja hän joutui antamaan vastuun Juha Soukialalle ottelussa VPS:ää vastaan. Edellisen kerran Kavén aloitti kotimaisen pääsarjaottelun vaihtopenkiltä vuonna 1998.


title: Mikko Kavén

text: Ulkomaiden kentiltä Kavénilla on kokemusta myös Skotlannista Motherwellista ja Norjasta Vålerengasta. Suomessa hän on Unitedin lisäksi pelannut Helsingin Jalkapalloklubissa, FC Hongassa ja FC Kuusysissä. Suomen maajoukkueessa hän pelasi 15 ottelua vuosina 1997–2006.


title: Mikko Kavén

text: Kaudella 2010 Kavén toimii Teuvo Moilasen kanssa Ilveksen taustajoukoissa oman pelaamisensa lisäksi. Moilanen on mukana pienempien maalivahtilupausten kanssa ja Mikko Kavén antaa valmennusapua Ilveksen edustusjoukkueen ja A:n maalivahdeille.


title: Mikko Kavén

text: Kavénin perheeseen kuuluu vaimo sekä kaksospojat Aku ja Joonas.


title: IFK Göteborg

text: Idrottsföreningen Kamraterna Göteborg on perinteikäs vuonna 1904 perustettu göteborgilainen urheiluseura. Erityisesti seura on menestynyt jalkapallon saralla, mutta se harjoittaa myös muun muassa keilailu-, yleisurheilu-, suunnistus-, hiihto- ja luistelutoimintaa.


title: IFK Göteborg

text: IFK Göteborg on yksi Ruotsin suurimmista seuroista AIK:n, Malmö FF:n ja Hammarbyn ohella.


title: IFK Göteborg

text: IFK Göteborg on ainoa ruotsalainen ja pohjoismaalainen seura, joka on kyennyt voittamaan eurocupkilpailun, ja sen se on tehnyt peräti kahdesti voitettuaan UEFA Cupin vuosina 1982 ja 1987. Tällä hetkellä IFK pelaa Ruotsin korkeimmalla sarjatasolla Allsvenskanissa, jossa se on säilynyt vuodesta 1977 lähtien. Ruotsin jalkapallomestaruuden IFK on voittanut 18 kertaa, viimeksi vuonna 2007.


title: IFK Göteborg

text: Seura pelaa kotiottelunsa Gamla Ullevi -stadionilla."Päivitetty 11. heinäkuuta 2017."


title: Moderni fysiikka

text: Moderni fysiikka on fysiikan historialliseen jaotteluun perustuva fysiikan haara. Moderniksi fysiikaksi luetaan yleensä 1900-luvun alun jälkeinen fysiikka. Modernin fysiikan haarat ovat:


title: Koppelo

text: Koppelo tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Allsvenskan

text: Allsvenskan on nimitys useille Ruotsin palloilusarjoille, jotka kattavat koko Ruotsin alueen.


title: Air

text: Air on ranskalainen yhtye, jonka muodostavat Nicolas Godin ja Jean-Benoît Dunckel. Se on perustettu vuonna 1995.


title: Air

text: Yhtye nousi suuren yleisön tietoisuuteen levyllään "Moon Safari", joka julkaistiin vuonna 1998. Vuonna 2000 Air teki soundtrackin Sofia Coppolan elokuvaan "Virgin Suicides". Seuraavana vuonna yhtye julkaisi odotetun toisen pitkäsoittonsa "10,000Hz Legend". Siitä julkaistiin myös remix-albumi nimeltään "Everybody Hertz" vuonna 2002. Air julkaisi neljännen albuminsa "Talkie Walkie" helmikuussa 2004 ja viidennen albuminsa "Pocket Symphony" maaliskuussa 2007.


title: Air

text: Airin musiikissa on kuultavissa vaikutteita muun muassa jazzista, 70-luvun syntetisaattorisoundista, krautrockista ja psykedeelisestä rockista, kuten Pink Floydista.


title: Jake E. Lee

text:
Jake E. Lee, oikealta nimeltään Jakey Lou Williams (s. 15. helmikuuta 1957) on yhdysvaltalainen kitaristi. Hän tuli tunnetuksi Ozzy Osbournen kitaristina vuosina 1982-1987. Myöhemmin, lähdettyään yhtyeestä hän perusti Badlands-nimisen yhtyeen, joka toimi vuoteen 1993.
Badlandsin jälkeen Lee on julkaissut kolme sooloalbumia, "A Fine Pink Mist" (2000), "Retraced" (2005) ja "Runnin' With The Devil" (2008).


title: Just Say Ozzy

text: Just Say Ozzy on vuonna 1990 julkaistu Ozzy Osbournen konserttitallenne-EP. Se julkaistiin remasteroituna vuonna 1995, mutta tällä hetkellä se on poistettu Osbournen katalogista. Albumi möi kultalevyn verran Yhdysvalloissa.


title: Just Say Ozzy

text: Kannen mukaan albumi on nauhoitettu Lontoon Brixton Academyssa, mutta on esitetty, että nauhoitus olisi otettu osittain Osbournen televisioidusta Philadelphian konsertista ja että osa musiikista olisi nauhoitettu studiossa.


title: Just Say Ozzy

text: Basisti Geezer Butlerin mukaan EP tehtiin levy-yhtiön vaatimuksesta uutta materiaalia odotellessa.


title: Verkkosilmä

text: Verkkosilmä on niveljalkaisten eliöiden silmä, joka koostuu kymmenistä tai jopa tuhansista osasilmistä, ommatideista. Verkkosilmän valoa aistivat solut ovat silmän ulkopinnalla. Siten se eroaa ratkaisevasti esimerkiksi selkärankaisten linssillä varustetuista silmistä, joiden näkösolut ovat silmämunan sisällä takaseinässä. Verkkosilmän tuoma informaatio eläimelle on epätarkka, jokaisen näkösolun "katsoessa" omaan suuntaansa. Verkkosilmä kuitenkin kerää tietoa ympäristön valosta laajemmalta alueelta kuin silmä, jossa on linssi.


title: Monologi

text: Monologi on näyttämötaiteessa käytetty termi yksinpuhelulle. Siinä yksi henkilö suuntaa yleisölle pidemmän vuorosanajakson. Näyttelijä voi myös puhua kuin itsekseen tai jollekin toiselle henkilölle, joka ei ole paikalla. Termi tulee kreikan sanoista "mono" (yksi) ja "logos" (sana).


title: Monologi

text: Monologi on yksinpuhelu, teksti joka on kirjoitettu yhdelle esiintyjälle. Monologeiksi kutsutaan myös yhden näyttelijän näytelmiä. Monologien muodot voivat vaihdella suuresti: jotkut monologit ovat tajunnanvirtaa tai tekstifragmentteja, toiset taas kertomuksen muotoon kirjoitettuja esityksiä. Monologiin voi sisältyä ”sisäiskatsoja” - eli teksti voi olla suunnattu yleisölle, jumalalle tai tietylle roolihenkilölle, tai sitten monologi voi olla roolihahmon yksinäistä pohdintaa – sitä ei siis ole suunnattu kenellekään muulle. Tällä perusteella monologit voidaan jakaa ulkoisiin tai sisäisiin.


title: Monologi

text: Kuuluisia monologeja ovat Shakespearen "Hamletin" monologi isänsä haamun ilmestyttyä (”ollako vai eikö olla”) ja hautausmaamonologi, jossa hän pitelee entisen ystävänsä pääkalloa.


title: Mario Benedetti

text: Mario Orlando Hamlet Hardy Brenno Benedetti Farugia (14. syyskuuta 1920 Paso de los Toros – 17. toukokuuta 2009 Montevideo) oli Uruguayn tunnetuin nykykirjailija. Monien uruguaylaisten ja argentiinalaisten tapaan hänkin oli italialaisten siirtolaisten jälkeläinen.


title: Mario Benedetti

text: Benedetti syntyi syrjäisessä Paso de los Torosin kaupungissa Tacuarembón maakunnassa, mutta perhe muutti pian sen jälkeen töiden perässä Montevideoon, jossa Mario-poika aloitti koulunkäynnin. Häneltä jäi kuitenkin lukio kesken, ja hän joutui menemään töihin autokorjaamoon. Vuosina 1938–1941 hän asui Buenos Airesissa, Argentiinassa.


title: Mario Benedetti

text: Mario Benedettin kirjallinen ura lähti liikkeelle 40-luvun puolivälissä. Hänestä tuli "Marcha"-viikkolehden toimittaja, ja hän toimi myös "Marginalia"-nimisen kulttuurilehden päätoimittajana. Vuosikymmenen lopussa hän julkaisi ensimmäisen esseekokoelmansa sekä novellikokoelman "Esta mañana" ("Tänä aamuna"), jossa käsitellään uruguaylaista arkielämää usein surkuhupaisaankin tyyliin: kokoelmaan kuuluva satiirinen novelli "El presupuesto", joka kertoo byrokraattisesta toimistoelämästä, on päässyt moneen espanjankielisen kirjallisuuden antologiaan.


title: Mario Benedetti

text: Benedetti osallistui 50-luvulta alkaen maansa vasemmistolaisten liikkeiden toimintaan pitäen sittemmin yllä kiinteitä kulttuurisuhteita Castron Kuubaan. Vuonna 1973 sotilasvallankaappaus ajoi hänet maanpakoon muun muassa Argentiinaan, Kuubaan ja Espanjaan. Maanpakolaisvuosista kertoo muun muassa hänen romaaninsa "Primavera con una esquina rota", joka esittelee uruguaylaisten pakolaisten kokemuksia useista eri näkökulmista ja eri maista käsin. Romaani on saanut Amnesty Internationalin kirjallisuuspalkinnon. Vuonna 1983 Benedetti palasi kotimaahansa.


title: Mario Benedetti

text: Lukuisia kirjallisuuspalkintoja saanut Mario Benedetti oli muun muassa Alicanten yliopiston kunniatohtori.


title: Numismatiikka

text: Numismatiikka (kreikaksi νομισματική) eli rahatiede tarkoittaa rahojen ja mitalien tutkimusta. Usein sanaa käytetään myös rahojen ja mitalien harrastusluontoisesta keräilystä. Kolikoiden ohella myös muut maksuvälineet, kuten setelit ja muut arvopaperit sekä maksukortit ovat numismatiikan tutkimusaluetta. Numismatiikka liittyy läheisesti historiaan, maantieteeseen, talouteen, metallurgiaan ja teolliseen tuotantoon, joissa se toimii usein aputieteenä. Esimerkiksi monet antiikin ja keskiajan ajankohdat ovat tarkentuneet rahojen tutkimustuloksien avulla. Usein numismatiikka erotetaan pelkästä rahojen keräilystä, jossa päämääränä on ennen kaikkea rahojen omistaminen eikä niinkään niiden tutkimus. Toisaalta monet ammattinumismaatikot ovat samalla aktiivisia rahojen keräilijöitä.


title: Numismatiikka

text: Julius Caesarin tiedetään kirjoittaneen yhden ensimmäisistä numismatiikkaa käsittelevistä teoksista. Renessanssin aikana syntyi uudelleen kiinnostus antiikin rahoja kohtaan, ja muun muassa ruhtinaat alkoivat perustaa rahakokoelmia, joiden pohjalta kehittyi nykyaikainen numismatiikka. 1600-luvulla kehittyi keskiaikaan keskittynyt numismatiikka. Nykyisin numismatiikalla on tärkeä osa vanhojen ja harvinaisten rahojen sekä mitalien kaupassa ja arvonmäärityksessä.


title: Bulvaani

text: Bulvaani eli haamuostaja on ostaja, joka ostaa tilauksesta hyödykkeitä (tavallisesti osakkeita) vain myydäkseen ne heti eteenpäin tilaajalleen. Bulvaaneja voidaan käyttää tilanteessa, jossa osakkeiden merkintää tai ostoa henkilöä kohti on rajoitettu. Niitä voidaan myös hyödyntää tilanteessa, jossa epäillään että myyjällä on aikomus kohdella tuntemaansa ostajaa tai myyjää epäedullisesti, jolloin bulvaanina toimiva neutraali kolmas osapuoli hoitaa kaupan. Esimerkiksi varakkaaksi tiedetyltä ostajalta saatettaisiin pyytää enemmän kuin muilta, jolloin tämä ei saa hankittua haluamaansa käypään hintaan.


title: Bulvaani

text: Bulvaanina voi toimia luonnollinen henkilö tai yritys. Suomen oikeuden mukaan bulvaanisuhde ei lähtökohtaisesti ole kielletty, mutta sen avulla ei voida välttää vero-oikeudellisia velvollisuuksia.


title: Bulvaani

text: Bulvaaneita voidaan käyttää myös vallattaessa yhdistyksiä tai osuuskuntia. Tällöin bulvaani on henkilö, joka liittyy yhdistykseen tai osuuskuntaan pelkästään valtaamistarkoituksessa.


title: Bulvaani

text: Bulvaani voi tarkoittaa myös metsästyksessä käytettävää houkutuslintua. Sana on tullut lainana balttilaisten kielten kautta venäjän sanasta "bolvan", joka tarkoittaa tyhmyriä.


title: Asentoaisti

text: Asentoaisti (joskus istuinpaikka-aisti tai lihasasentoaisti) on osa tasapainoaistia. Se kertoo ruumiin osien asennon toisiinsa nähden ja liikuttaako ihminen kehoaan aktiivisesti. Toisin kuin muut aistit, asentoaisti ei kerro ulkoisesta ympäristöstä vaan vain ihmisen sisäisestä tilasta. Ihossa, lihaksissa, jänteiden välissä ja nivelissä on puristusta ja venytystä tuntevia hermopäätteitä ("mekano- tai pressoreseptoreita").


title: Asentoaisti

text: Asentoaistin toimivuutta voi testata niin että sulkee silmät ja yrittää saada kädet ojennettuna sormenpäät yhteen. Normaalitilassa virhe on korkeintaan muutamia senttejä, mutta päihtyneessä tilassa olevalle tehtävä saattaa olla erittäin vaikea.


title: Asentoaisti

text: Lentäjät saattavat aistia virheellisiä asentoaistin tuntemuksia, jotka johtuvat kiihtyvän liikkeen istuinta vasten aiheuttamasta keskipakoisvoimasta.


title: Danny Kaye

text: Danny Kaye ("David Daniel Kaminski"; 18. tammikuuta 1911 New York – 3. maaliskuuta 1987 Los Angeles) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja. Hän oli yksi kaikkien aikojen tunnetuimpia koomikoita, joka menestyi sekä Broadwayn lavoilla että elokuvissa. Hän esiintyi muun muassa klassikkofilmissä "Valkea joulu" (1954) sekä television Bill Cosby Show'ssa.


title: Danny Kaye

text: Kaye palkittiin kahdella Golden Globe-palkinnolla. Vuonna 1954 hän sai erikois-Oscarin. Elämänsä loppupuolella Kaye omistautui Unicefin hyvän tahdon lähettilään työlle.


title: Danny Kaye

text: Hänelle myönnettiin 23. kesäkuuta 1987 postuumisti Presidential Medal of Freedom.


title: Ap

text: Ap tarkoittaa seuraavia:


title: William Rehnquist

text: William Hubbs Rehnquist (1. lokakuuta 1924 – 3. syyskuuta 2005) oli yhdysvaltalainen juristi ja Yhdysvaltain korkeimman oikeuden 16. puheenjohtaja. Presidentti Richard Nixon nimitti hänet korkeimman oikeuden tuomariksi vuonna 1972, ja Ronald Reagan ylensi hänet puheenjohtajaksi vuonna 1986. Hän toimi puheenjohtajana kuolemaansa asti.


title: William Rehnquist

text: William Rehnquist syntyi Milwaukeessa Wisconsinissa. Hänen isänsä vanhemmat olivat Yhdysvaltoihin muuttaneita siirtolaisia Ruotsista. Rehnquist suoritti maisterin tutkinnon valtio-opista sekä Stanfordin yliopistossa että Harvardissa. Sitten hän opiskeli lakia Stanfordissa, jossa yksi hänen opiskelutovereistaan oli hänen tuleva kollegansa, korkeimman oikeuden jäsen Sandra Day O’Connor. Rehnquist valmistui vuonna 1952 vuosiluokkansa parhaimpana ja sai paikan korkeimman oikeuden tuomarin Robert H. Jacksonin avustajana. Sen jälkeen hän muutti Arizonan Phoenixiin, missä hän harjoitti lakia ja osallistui myös paikallispolitiikkaan.


title: William Rehnquist

text: Vuosina 1969–1971 Rehnquist työskenteli Yhdysvaltain oikeusministeriön alaisessa virastossa ("Office of Legal Counsel"). Vuonna 1971 presidentti Richard Nixon nimitti hänet korkeimpaan oikeuteen, ja kun oikeuden puheenjohtaja Warren Burger jäi eläkkeelle, presidentti Ronald Reagan nimitti Rehnquistin tämän seuraajaksi vuonna 1986.


title: William Rehnquist

text: Rehnquist äänesti konservatiivisesti oikeuden päätöksissä. Hän halusi siirtää liittovaltion valtaa osavaltioille ja rajoittaa yksilön perustuslaillisia oikeuksia. Hän vastusti kuolemanrangaistukseen tehtyjä tiukennuksia, kuten tuomitun ikärajan nostamista, ja ajoi rajoituksia kuolemaantuomittujen mahdollisuuksiin valittaa tuomiostaan. Hän kannatti abortin sekä rikoksesta syytettyjen oikeuksien rajoittamista.


title: William Rehnquist

text: Rehnquist kuoli 3. syyskuuta 2005 kilpirauhassyöpään, joka oli diagnosoitu noin vuosi aiemmin. Hänet on haudattu Arlingtonin hautausmaalle, jonne on haudattu myös Rehnquistin vaimo Natalie ”Nan” Cornell Rehnquist, joka kuoli munasarjasyöpään vuonna 1991. Heillä oli kolme lasta.


title: Katalaunien kenttien taistelu

text: Katalaunien kenttien taistelu (myös Katalaunisten kenttien taistelu) käytiin vuonna 451 roomalaisen kenraalin Aëtiuksen johtamien liittoutuneiden joukkojen ja Attilan johtamien hunnien välillä. Taistelu käytiin nykyisen Koillis-Ranskan alueella roomalaisen Catalaunumin, nykyisen Châlons-en-Champagnen kaupungin pohjoispuolella. Katalaunien kenttien taistelu oli Länsi-Rooman valtakunnan viimeinen suuri sotilasoperaatio.


title: Katalaunien kenttien taistelu

text: Kumpikin armeija koostui useiden kansojen lähettämistä joukoista. Aëtiuksen liittoutumaan kuuluivat muun muassa visigootit, saalilaiset ja ripuaariset frankit, sarmaatit, burgundit sekä saksit. Visigoottien kuningas Teoderik I kaatui taistelussa, ja hänen poikansa Thorismund nimitettiin uudeksi kuninkaaksi taistelukentällä. Attilan liittolaisina on mainittu gepidit ja ostrogootit sekä mahdollisesti myös jotkin burgundi- ja frankkiheimot.


title: Katalaunien kenttien taistelu

text: Katalaunien kenttien taistelua voittaja jäi epäselväksi, vaikka hunnit joutuivatkin vetäytymään takaisin asuinsijoilleen Pannoniaan. Taistelun on usein pidetty yhtenä Euroopan historian käännekohdista. Taistelu ei kuitenkaan varsinaisesti pysäyttänyt hunnien Euroopan valloitusta. Attila pystyi jo seuraavana vuonna hyökkäämään Italiaan ja aiheuttamaan siellä paljon tuhoa. Hunnien hyökkäykset tyrehtyivät vasta Attilan kuoltua.


title: Katalaunien kenttien taistelu

text: On väitetty, että hunnit olisi voitu kukistaa taistelussa lopullisesti ja että Thorismund olisi halunnut tehdä tämän kostaakseen isänsä kuoleman, mutta että Aëtius olisi halunnut pitää hunnit uhkana germaanikansoille, niin että nämä eivät olisi voineet uhata Länsi-Roomaa.


title: Arseenitrioksidi

text: Arseenitrioksidi (AsO, CAS-numero 1327-53-3) on kemiallinen yhdiste, josta käytetään myös nimityksiä arsenikki, "arseeni(III)oksidi", "arseenioksidianhydridi", "arseenihappoanhydridi" ja "valkoinen arsenikki".


title: Arseenitrioksidi

text: Menneinä aikoina arsenikiksi kutsuttiin alkuainetta, joka nykyään tunnetaan nimellä arseeni ja joka on arseenitrioksidin rakenneosa.


title: Arseenitrioksidi

text:
Vielä 1950- ja 1960-luvuilla Suomessa käytettiin muutamia torjunta-aineita, joissa oli tehoaineina
arseenitrioksidia. Näitä käytettiin tuholaisten torjuntaan ja perunan varsiston hävittämiseen. Metallien jalostuksessa saadaan sivutuotteena arseenitrioksidia. Suomessa kupari- ja nikkelirikasteiden sisältämää arseenia ei nykyisin enää eroteta ja oteta talteen. Arseenitrioksidia käytetään Suomessa vähäisiä määriä sellaisenaankin, lähinnä laboratoriokemikaalina.


title: Arseenitrioksidi

text: Arsenikki on erittäin tunnettu juuri myrkyllisyytensä vuoksi. Se absorboituu helposti ruuansulatuskanavan kautta, mutta myrkytyksen voi saada myös hengityksen kautta tai ihon läpi. Eliminaatio on aluksi nopeaa (biologinen puoliintumisaika on 1–2 vuorokautta), mutta osa (30–40 %, jos altistus on toistuvaa) varastoituu luihin, lihaksiin, ihoon, hiuksiin ja kynsiin (kaikki kudoksia joissa on paljon keratiinia) ja poistuu sieltä paljon hitaammin useiden viikkojen ja kuukausien aikana. Arseenitrioksidin letaaliannos on 120 mg.


title: Rotu

text: Rotu on biologinen termi, jota käytetään useimmiten kuvaamaan jalostuksen tuloksena syntynyttä eläinryhmää, jolla on tietyt ennalta määritellyt pysyvät ominaisuudet. Kasveitieteessä rodulla tarkoitetaan yleensä toisistaan jonkin tai joidenkin pysyvien ominaisuuksien perusteella poikkeavia populaatioita tai populaatiojoukkoja. Tätä termiä käytetään usein esimerkiksi jos ei haluta luokittelun tasoa erityisesti sitoa johonkin tiettyyn taksonomiseen kategoriaan, kuten esimerkiksi alalajiin tai muunnokseen. Kasveista puhuttaessa käytetän yleensä rodun synonyymina lajia ja alarodusta lajiketta, mutta lajiketta ei suositella käytettäväksi puhuttaessa luonnonkasveista, ainoastaan viljelykasveista.


title: Rotu

text: Rotua käytetään joskus alalajin synonyyminä, mutta varsinkin koti- ja lemmikkieläimistä puhuttaessa rotu tarkoittaa alalajia suppeampaa jaottelua joka perustuu morfologisiin seikkoihin. Koska termillä rotu ei ole olemassa yksiselitteistä luonnontieteellistä määritelmää, pyritään koko sanaa välttämään luonnontieteellisessä kielenkäytössä. Osin termin välttäminen perustuu haluttomuuteen kuvata ihmisen (Homo sapiens) biologista diversiteettiä. Sitä korvaamaan on pyrkimys käyttää termejä, esimerkiksi alalaji (subspecies), muunnos (varietas), alamuunnos (subvarietas), muoto (forma) ja alamuoto (subforma).


title: Rotu

text: Rodun voi katsoa eroavan muista saman lajin roduista eri alleelityyppien esiintymisfrekvenssinsä suhteen. Jos termin rotu määrittelee muuksi kuin alalajiksi, voivat eri rodut lisääntyä keskenään vaikeuksitta, koska niiden välillä ei ole reproduktiivista eristäytymistä. Rotujen erot eivät ole ehdottomia, vaan suhteellisia. Yhtenäisellä levinneisyysalueella rodut muuttuvat vähitellen toisikseen, kun taas aukkoisilla alueilla erot ovat usein hyppäyksellisiä (usein tässä yhteydessä käytetään nimitystä alalaji, esimerkiksi saimaannorppa).


title: Associated Press

text: Associated Press on yhdysvaltalainen uutistoimisto. Se on maailman vanhimpia ja suurimpia uutistoimistoja, perustettu vuonna 1846, jolloin neljä newyorkilaista lehteä perusti osuuskunnan saadakseen tuoreita uutisia Meksikon-Amerikan sodasta.


title: Associated Press

text: AP:n uutisia käyttää maailmanlaajuisesti 1 700 sanomalehteä ja 5 000 televisio- ja radiotoimitusta. Associated Pressin omistavat sille uutisia kirjoittavat ja sen uutisia käyttävät yhdysvaltalaiset sanomalehdet, televisioasemat ja radioasemat. Yhdysvaltojen ulkopuolellakin monet uutistoimitukset käyttävät Associated Pressin uutispalvelua.


title: Kaarikäytävät

text: Kaarikäytävät, "liike-elin", ovat osa tasapainoaistia. Kaarikäytävät käsittävät kolme nesteen (endolymfan) täyttämää, toisiinsa nähden suorassa kulmassa olevaa käytävää sisäkorvassa. Kaarikäytävät aistivat kulmakiihtyvyyksiä, eli kaartoja, kierteitä ja kallistuksia. Aistihavainto perustuu kaarikäytävien pohjassa olevien aistisolujen jatkeiden liikkeeseen kaarikäytävän nesteen mukana. Kaarikäytävien aistimusten avulla pystytään pitämään silmät kohdistettuina nopeiden päänkäännösten aikana. Silmien liikuttajalihakset saavat käskynsä automaattisesti. Monilla linnuilla kaarikäytävien aistimukset ohjailevat silmien liikkeiden sijasta tai lisäksi pään liikkeitä.


title: Kuulokivielin

text: Kuulokivielin on osa tasapainoaistia. Molemmissa korvissa on kaksi kuulokivi- eli otoliittielintä, toinen vaakasuorassa ja toinen pystysuorassa. Elimet sijaitsevat sisäkorvassa lähellä kaarikäytäviä. Elimen toiminta perustuu aistinsolujen hiusmaisten jatkeiden päällä olevan levyn liikkeeseen. Toisin kuin liike-elimellä (kaarikäytävät), kuulokivielimessä ei tapahdu nesteiden liikettä, vaan elin reagoi suoraan Maan vetovoiman aiheuttamaan aistinsolun asentoon. Kuulokivielin reagoi siis suoraviivaisiin kiihtyvyyksiin, ja esimerkiksi lentokoneen kiihdyttäessä aistii lentäjä virheellisesti tuntemuksen takakenoisesta asennosta eli noususta. Hissin liike havaitaan kuulokivielimellä ja muuttuvana painon tunteena jaloissa (asentoaisti).


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Viron sosialistinen neuvostotasavalta, lyhenteeltä Viron SNT (suomeksi myös Eestin sosialistinen neuvostotasavalta tai Eestin SNT, , ) oli Baltian maiden miehityksen myötä Viron tasavallan alueelle perustettu Neuvostoliiton jäsentasavalta.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Nimitys otettiin käyttöön jo 21. heinäkuuta 1940 ennen 5. elokuuta tapahtunutta Neuvostoliittoon liittämistä, kun Neuvostoliiton tukemat kommunistit julistettiin 14.–15. heinäkuuta järjestettyjen vaalien voittajiksi.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Alue oli toisen maailmansodan aikana Saksan hallussa 1941–1944, jolloin sitä kutsuttiin Viron päähallintopiiriksi () ja se määriteltiin osaksi Ostlandin valtakunnankomissariaattia ("Reichskommissariat Ostland"). Vuonna 1944 alue palautui neuvostohallinnon piiriin. Vuonna 1991 maa itsenäistyi jälleen Viron tasavallaksi.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Viron Leningradin suurkaupungin läheisyys tarkoitti, että Viro oli alistettuna Leningradin ruoka- ja energiahuollon turvaamiseen. Viro tuotti maataloustuotteita, erityisesti maitoa, ja öljyä ja sähköä öljyliuskeesta sekä liuskekaasua. Öljyliuskeesta valmistettua polttoainetta käytettiin Neuvostoliiton Itämeren-laivastossa ja liuskekaasua johdettiin kaasuputkea pitkin Leningradiin.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Neuvosto-Viron aatteelliset juuret ovat keisarillisen Venäjän hajoamisen jälkeisessä ajassa. Viron kuvernementti oli saanut Venäjän väliaikaiselta hallitukselta laajan itsehallinnon 30. maaliskuuta 1917. Kesän ja syksyn 1917 aikana bolševikkien kannatus kasvoi niin Venäjällä kuin myös Virossa. Venäjällä valta siirtyi bolševikeille 7. marraskuuta Pietarissa tehdyssä vallankaappauksessa. Virossa samanaikaisesti oli perustettu Vironmaan sotilaallinen vallankumouskomitea, jonka johtohenkilöihin kuului venäläisten lisäksi muiden muassa saarenmaalainen Viktor Kingissepp. He ottivat vallan Tallinnassa kuvernettikomissaarilta. Sotilaallisen vallankumouskomitean lisäksi keskeisessä roolissa bolševikeilla oli neuvostojen toimeenpaneva komitea johtajanaan Jaan Anvelt. Bolševikkivalta kesti aina helmikuuhun 1918, jolloin maahan tunkeutui keisarillisen Saksan joukot. Vaikka valta oli ollut bolševikeilla, porvarilliset virolaiset toimivat samanaikaisesti aktiivisti oman virolaisvaltion puolesta. Porvarillisten kannatus kasvoi bolševikkivallan aikana. He perustivat saksalaisten tunkeutuessa Viroon Viron tasavallan antaen itsenäisyysjulistuksen 24. helmikuuta 1918. Kumpikaan virolaisosapuoli, porvarilliset tai bolševikit, ei valtaa kuitenkaan saanut, vaan vallankäyttäjä oli Viroa miehittänyt keisarillisen Saksan armeija.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Kun ensimmäisen maailmansodan päättänyt aseleposopimus oli allekirjoitettu 11. marraskuuta 1918, Viroa miehittäneet keisarillisen Saksan joukot poistuivat maasta. Heidän valtaansa oli kestänyt yhdeksän kuukautta. Taistelu vallasta puhkesi jälleen Virossa. Toisena vallasta taistelevana osapuolena oli Venäjän bolševikkien tukemat virolaiset kommunistit, jotka hyökkäsivät Viroon puna-armeijan kanssa perustaen valloittamassaan Narvassa 28. marraskuuta 1918 Viron työkansan kommuunin. Työkansan kommuuni hävisi kuitenkin taistelun Virosta kesään 1919 mennessä. Tätä jaksoa neuvostohistoria piti kuitenkin Neuvosto-Viron lähtökohtana. Ensimmäinen porvarillisen Viron itsenäisyysjakso 1918–1940 oli tämän ajattelun mukaan vain väliaikainen.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Saksan ja Neuvostoliiton ulkoministerien von Ribbentropin ja Molotovin solmima hyökkäämättömyyssopimus salaisine lisäpöytäkirjoineen johti toisen maailmansodan syttymiseen ja pakotti Baltian maita mukaan lukien Viron myöntämään sotilastukikohtia alueeltaan Neuvostoliiton puna-armeijalle 28. syyskuuta 1939 solmitulla sopimuksella. Tukikohtakautta jatkui kesään 1940.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Ranskan luhistuttua Saksan hyökkäykseen touko-kesäkuussa 1940 Neuvostoliitto päätti käyttää hyväkseen Molotovin-Ribbentropin sopimuksen salaista lisäpöytäkirjasopimusta Baltian maiden suhteen. Kesäkuun 16. päivä 1940 Molotov esitti Virolle uhkavaatimuksen, jossa vaadittiin "”Viron perustettavaksi uusi hallitus, jolla on kykyä ja halua taata Neuvostoliiton ja Viron keskinäinen avunantosopimuksen rehellinen täyttäminen” ja ”varmistaa Neuvostoliiton joukoille heti vapaa kulku Viron tärkeimpien keskusten haltuunottamiseksi”".


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Neuvostoliiton miehitystoimenpiteitä Tallinnaan tuli 19. kesäkuuta 1940 johtamaan kenraalieversti Andrei Ždanov, Neuvostoliiton politbyronjäsen ja yksi Stalinin lähimmistä miehistä. Neuvostoliiton edustajien ja sotilaallisen painostuksen seurauksena Viroon nimitettiin uusi lääkäri ja runoilija Johannes Varesin johtama hallitus ns. ”kansanhallitus”, jonka kaikki ministerit olivat Ždanovin valitsemia. Silloisen Viron presidentin Konstantin Pätsin oli hyväksyttävä nimitys sellaisenaan.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Uuden hallituksen ensimmäisiä töitä oli vanhan porvarillisen Viron järjestöjen lakkauttaminen. Neuvostoliiton edustajien painostamana Päts määräsi uudet parlamenttivaalit pidettäväksi kymmenen päivän kuluessa vastoin perustuslakia, joka olisi edellyttänyt 35 päivän valmisteluaikaa. Vastalaillistettu Viron kommunistinen puolue ja muut uudet ns. ”demokraattiset” järjestöt muodostivat vaaliliiton, Viron työkansan liiton. Siitä tuli ainoa sallittu vaaliliitto 14. ja 15. heinäkuuta järjestetyissä vaaleissa. Viralliset tulokset osoittivat, että 84,1 prosenttia äänioikeutetuista osallistui äänestykseen ja 92,8 prosenttia heistä antoi äänensä Viron työkansan liiton ehdokkaille. Aikalaistodistukset puhuvat kuitenkin toista äänestysvilkkaudesta. Lisäksi tulokset olivat osaksi väärennettyjä.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Uusi parlamentti eli riigivolikogu kokoontui 21.–23. heinäkuuta ja ryhtyi välittömästi seuraaviin kauaskantoisiin toimiin:


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Näin oli syntynyt Neuvosto-Viro. Viron kommunistisesta puolueesta tuli ainoa puolue. Presidentti Päts pakotettiin eroamaan 22. heinäkuuta, ja pääministeri Vares ryhtyi hoitamaan hänen tehtäviään. Riikivolikogu sääti Neuvosto-Virolle 25. elokuuta 1940 perustuslain, joka oli Neuvostoliiton vuoden 1936 perustuslain kopio. Samanaikaisesti riikivolikogu muutettiin Neuvosto-Viron väliaikaiseksi korkeimmaksi neuvostoksi. Heinäkuun lopulla alettiin vangita Viron tasavallan poliittisia ja sotilasjohtajia.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Vuoden 1941 helmikuussa Viron kommunistipuolueen ensimmäinen sihteeri Karl Säre esitti puolueen kongressissa seuraavan kommunistisen näkemyksen neuvostovallan synnystä Virossa kesällä 1940:


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Neuvostoliiton korkein neuvosto hyväksyi 6. elokuuta 1940 neuvostotasavallan anomuksen liittyä Neuvostoliittoon, jolloin siitä tuli yksi Neuvostoliiton kuudestatoista neuvostotasavallasta.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Viroa alettiin muuttaa kommunistiseksi. Suuryrityksiä kansallistettiin, maita ja rakennuksia takavarikoitiin valtiolle. 24. marraskuuta Viron kruunu korvattiin ruplalla. 15. tammikuuta 1941 pankkitalletukset kansallistettiin. Kesällä 1941 järjestettiin ensimmäinen joukkokyyditys Virosta Siperiaan, noin 10 000 henkeä.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Myös hallintojärjestelmää alettiin uudistaa. Yliopistojen ja kulttuurielämän johtajia vaihdatettiin. Hallintoelimiin asetettiin venäjänvirolaisia kommunisteja, jotka olivat saaneet koulutuksensa Neuvostoliitossa. Saksankielinen väestö siirrettiin Saksaan.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Viron neuvostotasavallan perustamisen jälkeen maan ainoa sallittu puolue oli Viron kommunistinen puolue. Kommunistisen puolueen pääsihteeri eli ensimmäinen sihteeri oli käytännössä tasavallan johtaja, vaikka esimerkiksi presidentin virkakin oli olemassa. Ensimmäisen neuvostokauden ajan 1940–1941 puolueen pääsihteeri oli Karl Säre.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Toisen maailmansodan aikana vuodesta 1941 vuoteen 1944 Viroa miehitti Saksa ja muodosti siitä Viron päähallintopiirin. Sen jälkeen alue palautui Neuvostoliiton hallintaan.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Viron yhteiskuntajärjestelmän muuttamista neuvostoliittolaiseksi jatkettiin. Syyskuussa 1947 perustettiin Viron ensimmäinen kolhoosi. Koulunkäynti Virossa 1940-luvulla oli paljolti samankaltaista kuin ennen neuvostovaltaa; kommunistinen propaganda tuli kouluihin vasta myöhemmin.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Siirtymistä neuvostojärjestelmään hidasti Virossa kuten muissakin Baltian maissa aseellinen vastarintaliike, metsäveljet. Metsäveljien toiminnan vaikeuttamiseksi maaliskuussa 1949 karkotettiin 7 500 virolaista perhettä Siperiaan, kaikkiaan 22 500 henkeä. Karkotukset kohdistuivat erityisesti vastarintataistelijoita avustaneisiin maanviljelijöihin. Myöhemmin samana vuonna aloitettiin koko maan maatilojen laajamittainen kollektivisointi. Vuosina 1944–1950 Viron kommunistisen puolueen pääsihteeri oli Nikolai Karotamm, joka syrjäytettiin Moskovan painostuksesta. Syynä oli luultavasti paljolti maatalouden kollektivisoinnin hitaus.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Yhdysvallat, Yhdistynyt kuningaskunta ja monet muut länsimaat, poikkeuksena muun muassa Ruotsi, eivät tunnustaneet Neuvostoliittoon liittymisiä laillisina. Ne säilyttivät diplomaattisuhteensa entisellään, eivätkä koskaan virallisesti tunnustaneet Viron SNT:n olemassaoloa tai Viroa osana Neuvostoliittoa.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Vuonna 1950 Viron kommunistisen puolueen pääsihteeriksi valittu Johannes Käbin jatkoi virassaan aina vuoteen 1978 saakka. Stalinin kuoleman jälkeen (1953) Neuvosto-Virossa alkoi liennytyskausi. Siperiaan karkotettuja palautettiin Viroon, ja yleinen ilmapiiri vapautui hieman.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Yhteydenpito Neuvostoliiton ulkopuolelle oli kuitenkin vähäistä, ja vain harva virolainen sai matkustaa ulkomaille (poikkeuksena kommunistiset valtiot). Muualta Neuvostoliitosta muutti suuri joukko venäläisiä työn perässä Viroon.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Viron sosialistinen neuvostotasavalta oli melko suljettu 1960-luvun loppupuoliskolle asti. Merkittävänä avautumisen aloittajana pidetään, kun Urho Kekkonen vieraili Virossa vuonna 1964 pitäen siellä puheen viroksi. Seuraavana vuonna laivayhteys Helsingin ja Tallinnan välille palautettiin. Neuvostoliiton matkailuyritys Inturist tilasi suomalaisilta rakentajilta Viru-hotellin.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Vähitellen virolaiset alkoivat katsella maan pohjoisosissa myös Suomen televisiota, joka ei ollut mahdollista ilman teknisiä muutoksia, koska Suomessa käytettiin televisiossa saksalaista PAL-järjestelmää ja Neuvostoliitto oli valinnut televisiostandardikseen ranskalaisen SECAM:n, jottei keskisessä Itä-Euroopassa olisi ollut mahdollista katsella Keski-Euroopan lähetyksiä rajamailla.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Ideologisen taistelun tehostamiseksi Viron kommunistisen puolueen pääsihteeriksi nimitettiin 1978 Karl Vaino. Matkailua pyrittiin jonkin verran rajoittamaan ja Suomeen vierailevat virolaiset otettiin tarkempaan valvontaan. Julkisista rakennuksista poistettiin Suomeen suunnattuja televisioantenneja.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Vuoden 1980 Moskovan olympialaisten eräitä tapahtumia, kuten purjehdus järjestettiin Tallinnassa.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Viron SNT:n viralliset kielet olivat käytännössä viro ja venäjä. Maan vironkielisissä kouluissa opetettiin venäjää pakollisena aineena ja venäjänkielisissä kouluissa pakollisena viroa. Käytännössä oppimistulokset olivat heikkoja: vuonna 1979 virolaisista 24 % osasi venäjää ja vironvenäläisistä 13 % viroa.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: 1970-luvun lopulta lähtien venäjän kielen asemaa vahvistettiin kaikkialla Neuvostoliitossa ja myös Virossa. Tämä herätti jopa sen ajan autoritaarisissa oloissa suurta vastustusta maan kulttuuripiireissä, ja joukko sivistyneistön edustajia allekirjoitti ns. neljänkymmenen kirjeen vuonna 1980 ja puolusti viron kielen asemaa.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: 1980-luvun lopulle tultaessa virolaisten osuus maan väestöstä oli romahtanut 1930-luvun lähes 90 prosentista noin 60 prosenttiin. Samaan aikaan etnisten venäläisten osuus oli kasvanut noin 20 prosenttiyksiköllä. Viron väestö kuitenkin kokonaisuudessaan kasvoi. Suurimpana syynä oli Moskovan keskushallinnon valitsema politiikka, jossa haluttiin kiihdyttää venäläisten muuttoa Baltian maihin.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Toisaalta on myös sanottu, ettei Neuvostoliitto yrittänyt täysin venäläistää Viroa. Venäjä oli Neuvostoliiton kansojen yhteinen kieli, jota puhuivat myös ei-venäläiset Viroon muuttaneet. Maahanmuuttajat eivät yleensä olleet kovin kiinnostuneita viron kielen oppimisesta, koska tulivat toimeen venäjän kielellä, ja osa maahanmuuttajista ajatteli asuvansa Virossa vain väliaikaisesti. Neuvostoliiton tarkoituksena oli korkeintaan tehdä virolaisista kaksikielisiä.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Jotkut virolaiset kuitenkin pelkäsivät tämän olevan vain välivaihe, jonka jälkeen viron kieli korvattaisiin kokonaan venäjällä.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Vuonna 1988 Mihail Gorbatšovin pääsihteerikaudella Viron kommunistisen puolueen pääsihteeriksi valittiin Vaino Väljas. Ideologinen taistelu heikentyi ja venäläistämispyrkimyksistä luovuttiin. Samana vuonna Viron parlamentti julisti Viron ”suvereeniksi tasavallaksi”. Käytännössä Viro pysyi yhä osana Neuvostoliittoa.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: 8. toukokuuta 1990 neuvostotasavallan korkein neuvosto nimesi maan uudelleen Viron tasavallaksi, ja 20. elokuuta 1991 Viro ilmoitti vuonna 1918 julistetun valtiollisen itsenäisyytensä jatkuvan. Seuraavien viikkojen aikana itsenäistyminen tunnustettiin kaikkialla. Pakolaishallinto lopetti virallisesti toimintansa 7. lokakuuta 1992, kun Viron tasavallan pakolaispresidentti Heinrich Mark luovutti valtuutensa presidentti Lennart Merelle Viron parlamentissa Tallinnassa.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Suomi ei tunnustanut uudelleen Viron tasavaltaa, vaan totesi vuonna 1920 annetun virallisen tunnustuksen riittävän. Viron nykyisen käsityksen mukaan 1991 ei perustettu uutta valtiota, ikään kuin mitään neuvostotasavaltaa Virossa ei ollutkaan. Virallisen tulkinnan mukaan Viron tasavalta oli noina vuosina miehitetty, ja 24. helmikuuta juhlitaan Viron itsenäisyyttä alkuperäisen julistuksen päivän mukaisesti.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Tulkintojen eroavaisuus Venäjän federaation kanssa johti siihen, että riigikogu lisäsi neuvotellun rajasopimuksen hyväksymisasiakirjoihin johdantokappaleen. Siinä viitattiin Viron tasavallan ja Neuvosto-Venäjän 2. helmikuuta 1920 solmimaan Tarton rauhansopimukseen tavalla, joka Venäjän mielestä olisi tarjonnut Virolle mahdollisuuden myöhemmin väittää, että Viron liittäminen Neuvostoliittoon tapahtui kansainvälisen oikeuden vastaisesti. Siten Viron sosialistisen neuvostotasavallan tekemä alueluovutus Neuvostoliiton aikana Venäjän sosialistiselle federaatiolle voitaisiin selittää oikeudellisin perustein mitättömäksi. Tämän johdannon vuoksi Venäjä jätti sopimuksen ratifioimatta, minkä vuoksi sopimus ei ole astunut voimaan.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Suomen Viro-instituutin aikaisempi johtaja Martti Turtola julkaisi 2008 tutkimuksen Viron Neuvostoliittoon-liittämiseen johtaneista tapahtumista. Hänen mukaansa ”on aivan liian yksipuolinen näkemys, että Neuvostoliitto miehitti Viron asevoimin virolaisten tahdosta piittaamatta”. Turtola on aikaisemmin julkaissut tutkimuksen, jonka mukaan Viron presidentti Konstantin Päts sai Viron itsenäisyyden alkuvuosina Neuvostoliitolta rahaa enemmän kuin palkkaa parlamentaarikkona.


title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Suomen virallisen kannan mukaan Viron itsenäisyys jatkui 1940–1991 pakolaishallituksen muodossa, minkä vuoksi Suomen ei tarvinnut tunnustaa Viron tasavaltaa 1991 uudelleen, vaan 1920 tapahtuneen tunnustamisen olemassaolo oli riittävä peruste diplomaattisuhteiden solmimiseksi jälleen. Kanta tukee epäsuorasti Viron virallista kantaa. Suomella ei kuitenkaan ole virallista kantaa Viron historiankirjoitukseen. Suomi oli kuitenkin solminut Neuvostoliiton kanssa valtiosopimuksia, joissa mainittiin ”Viron SNT” tai ”Eestin SNT”.


title: Toleranssi (valmistustekniikka)

text: Toleranssi määrää sallitut rajat jollekin tuotteen tekniselle ominaisuudelle. Ominaisuudet voivat olla esimerkiksi elektronisen komponentin sähköisiä ominaisuuksia tai koneen osan mittoja ja muotoja. Toleranssi siis kuvaa esim. tuotteen tai työstön hyväksyttyä epätarkkuutta.


title: Toleranssi (valmistustekniikka)

text: Valmistustoleranssien käyttöönottaminen on ollut teollisen valmistustekniikan kulmakiviä, koska se on auttanut kehittämään toistettavuutta valmistuksessa ja siten on kyetty valmistamaan osia, jotka ovat vaihtokelpoisia. Vaihtokelpoisten osien edelläkävijänä pidetään 1800-luvulla Yhdysvaltalaista aseteollisuutta, erityisesti Colt-revolveritehdasta. Aikaisemmin koneen jonkun osan rikkoontuessa ei ollut käytettävissä varaosaa, vaan osa jouduttiin valmistamaan alusta alkaen käyttäen mallina alkuperäistä. Osan valmistuksessa ja mittojen tarkistuksessa syntyy aina jonkin verran virhettä. Toleransseilla määritetään, kuinka suuri tämä virhe saa olla ennen kuin osa hylätään.


title: Toleranssi (valmistustekniikka)

text:
Mm. rei'issä ja tapeissa (ja myös esim. putkissa, ruuveissa, muttereissa ja akseleissa) käytetään monesti ISO 286:1988-standardin mukaisia toleransseja. Toleranssiryhmiä on määritelty A:sta ZC:hen asti a, b, c, ..., z, ... zc) ja -luokkia 1:stä 18:aan. Reiälle käytetään isoa kirjainta ja tapille pientä. Kirjain kuvaa, onko reiän/tapin oltava nimellisarvoaan suurempi vai pienempi ja numero kertoo vaihtelurajat.
Esimerkiksi H7-toleranssi 3 mm:n reiälle tarkoittaa, että reiän on oltava 3 mm +0.010/-0 mm kokoinen ja h7-toleranssi 3 mm:n tapille taas määrää sen kooksi 3 mm -0.010/+0 mm (sovitus on tällöin melko tiukka!). H6 taas tarkoittaisi +0.006/-0 mm:n toleranssia (pienempi vaihteluväli) ja J7 +.006/-.004 mm:n toleranssia (sama vaihteluväli kuin H7:llä, mutta eri alueella).


title: Toleranssi (valmistustekniikka)

text:
Elektroniikassa komponenteille ilmoitetaan yleensä toleranssi, jonka sisällä joku komponentin arvo voi poiketa nimellisestä.
Esimerkiksi, jos vastuksen toleranssiksi ilmoitetaan 1 % (ellei muuta ilmoiteta, tarkoitetaan yleensä symmetristä toleranssia, ± 1 %) ja sen nimellinen resistanssi on 100 ohmia (Ω), vastuksen vastusarvo voi vaihdella välillä 99–101 Ω. 5 % toleranssilla vaihtelualue taas olisi 95–105 Ω.


title: Toleranssi (valmistustekniikka)

text: Mittatoleranssit määräävät kappaleelle sallitut tosimitat nimellismittaan nähden. Toleranssit voidaan ilmoittaa yksinkertaisimmillaan rajamitoilla tai ylä ja alaeromitoin. Sallitut mitat voidaan kertoa myös toleranssijärjestelmän avulla. ISO-toleranssijärjestelmässä voidaan kirjaimen ja numeron muodostamalla symbolilla ilmaista toleranssiasema, -aste ja se onko kyseessä reikä vai akseli. Kirjaimella ilmoitettava toleranssiasema kertoo toleranssi alueen sijainnin nimellismittaan nähden. Numerolla ilmoitettava toleranssiaste kertoo sallitun tosimittojen vaihteluvälin.


title: Toleranssi (valmistustekniikka)

text: Geometriset toleranssit määrittelevät kappaleen muotoja. Ne asettavat vaatimuksia muun muassa heiton suuruudesta, tasomaisuudesta ja samankeskisyydestä.


title: Puolalaiset

text: Puolalaiset ovat länsislaavilainen kansa. Suurin osa puolalaisista asuu kansallisvaltiossaan Puolassa, mutta he ovat myös erittäin laajasti levittäytyneet eri puolille maapalloa. Kaikkiaan puolalaisia on noin 55–60 miljoonaa. Puolalaiset puhuvat yleisimmin puolaa. Puolalaisten pääuskonto on katolilaisuus.


title: Asentotaju

text: Asentotaju on näköaistin, tasapainoaistin, asentoaistin ja kuuloaistin tuottama aistimus omasta asennosta, liikkeestä ja asemasta Maan vetovoimaan nähden. Näköaisti on tärkein asentotajun ylläpitäjä.


title: Vahva happo

text: Vahva happo on happo, jonka vetyionien tuotantoreaktion voidaan olettaa tapahtuvan loppuun asti. Tämä riippuu vain ja ainoastaan hapon kemiallisista ominaisuuksista eikä liuoksen väkevyydestä, joten vahvaa happoa laimentamalla ei saada heikkoa happoa vaan laimea liuos vahvaa happoa.


title: Vahva happo

text: Jotta happo on vahva happo, on sen konjugaattiemäksen oltava huono vastaanottamaan vetyioneja, jottei irronnut vetyioni kiinnittyisi enää takaisin. Näitä reagoimattomia ioneja ovat muiden muassa halogeeni-ionit kuten kloridi Cl sekä eräät epämetallien happihapoista muodostuneet anionit kuten vetysulfaatti (HSO). Tämän vuoksi vastaavat hapot eli suolahappo (HCl) ja rikkihappo (HSO) ovat vahvoja happoja.


title: Vahva happo

text: Hapot voidaan järjestää vahvuusjärjestykseen happovakioidensa suuruuden perusteella, ja vahvoina happoina pidetään yleensä happoja, joiden happovakio "K">1. Happovakioiden lukuarvoja ei tosin usein tarvitse laskea vahvoille hapoille, koska protolysoitumattoman hapon määrä vahvojen happojen liuoksissa on hyvin lähellä nollaa.


title: Vahva happo

text: Polyproottisilla eli moniarvoisilla hapoilla ensimmäinen protolyysireaktio on voimakkain sekä happovakioltaan suurin ja seuraavat aina edellistä heikompia. Näin ollen polyproottinen happo voi olla ensimmäiseltä protolyysireaktioltaan vahva happo, mutta seuraavilta protolyysireaktioiltaan heikko happo. Tällainen happo on esimerkiksi rikkihappo, jonka hajoaminen tuottaa vetysulfaatti-ionin (HSO). Vetysulfaatti-ioni on kuitenkin heikko happo, koska sen hajoamistuotteena syntyvä sulfaatti-ioni (SO) kykenee helposti ottamaan uudelleen vastaan irronneen vetyionin. Vetysulfaatista on liuoksessa kerrallaan hajonneena vain prosentti, joten on todennäköistä, että rikkihappoliuoksessa suurin osa haposta on dissosioitunut vain kerran.


title: Simone Simons

text: Simone Johanna Maria Simons (s. 17. tammikuuta 1985) on alankomaalainen sopraano ja sinfonista metallia soittavan Epica-yhtyeen laulaja. Hän liittyi yhtyeeseen alkuvuodesta 2003.


title: Simone Simons

text: Simonsilla on yksi lapsi, Vincent Palotai, joka syntyi 2. lokakuuta 2013. Lapsen isä on Simonsin aviomies Oliver Palotai.


title: Simone Simons

text: Simonsilla on blogi, SmoonStyle, jossa hän kirjoittaa muodista, kosmetiikasta, ruoista sekä elämästään Epican laulajana.


title: Diablo II: Lord of Destruction

text: Diablo II: Lord of Destruction on Blizzard Northin kehittämä ja Blizzard Entertainmentin vuonna 2001 Windowsille julkaisema "Diablo II" -tietokonepelin laajennus.Ääni: Michael Bell


title: Diablo II: Lord of Destruction

text: Druidi () kykenee kutsumaan avukseen esimerkiksi korppeja ja susia, ja voi itsekin muuntautua eläimen muotoon. Tällöin hän ei kuitenkaan voi käyttää normaaleja taitojaan. Druidi voi myös käyttää elementaalivoimia, kuten loitsia meteorisateen tai hurrikaanin. Druidi osaa kutsua eläimiä myös silloin, kun on itse eläin. Druidilla on erilaisia hyökkäysmuotoja ollessaan eläimen muodossa, kuten esimerkiksi tulikourat.


title: Diablo II: Lord of Destruction

text: Ääni: Lara Jill Miller


title: Diablo II: Lord of Destruction

text: Salamurhaaja () on erikoistunut lähitaistaisteluun. Tämä hahmoluokka on kuitenkin erilainen verrattuna Barbaariin tai Paladiiniin, sillä salamurhaaja voi muun muassa jättää maahan ansoja, jotka ovat kuolettavia varomattomille vihollisille. Salamurhaajan vahvuus perustuu nopeaan liikkeeseen ja peräkkäisten iskujen nopeuteen. Salamurhaaja kykenee myös suorittamaan erilaisia hyökkäyssarjoja tai yksittäisiä hyvin voimakkaita hyökkäyksiä aivan kuten Barbaari.


title: Korkeavuorenkatu

text: Korkeavuorenkatu () on katu Helsingissä Kaartinkaupungin ja Ullanlinnan kaupunginosissa.


title: Korkeavuorenkatu

text: Katu alkaa etelästä Vuorimiehenkadun kulmasta Ullanlinnassa ja päättyy Pohjoisesplanadille. Vuorimiehenkadun eteläpuolella katu jatkuu Kapteeninkatuna ja Pohjoisesplanadin pohjoispuolella Mikonkatuna.


title: Korkeavuorenkatu

text: Raitiovaunuliikennettä linjalla 10 Kirurgiin välillä Yrjönkatu – Tarkk'ampujankatu.


title: Korkeavuorenkatu

text: Yle TV1:n draamasarjaa Kotikatu kuvattiin Korkeavuorenkadulla vuodesta 1995 vuoteen 2004.Tarkk'ampujankadun ja Yrjönkadun välissä etelästä katsoen kadun vasemmalla puolella sijaitsee kauas näkyvä vaikuttava kaksitorninen Johanneksenkirkko (Korkeavuorenkatu 12; arkkitehti A.E. Melander; rakennusvuosi 1891).


title: Korkeavuorenkatu

text: Designmuseo (entinen Taideteollisuusmuseo) sijaitsee osoitteessa Korkeavuorenkatu 23 (arkkitehti Gustaf Nyström; 1895), pienessä Ullanlinnan-, Kasarmi- ja Punanotkonkatujen rajaamassa korttelissa. Rakennuksessa toimi alun perin ruotsinkielinen oppikoulu Läroverket för gossar och flickor. Sen vieressä Punanotkonkadun kulmassa sijaitseva suuri uusrenessanssityylinen rakennus tunnetaan "Ohranan talona" (Korkeavuorenkatu 21, Axel Högberg, 1888).


title: Korkeavuorenkatu

text: Muhkeatorninen Erottajan paloasema (Korkeavuorenkatu 26; arkkitehti Theodor Höijer; 1891) löytyy Pienen Roobertinkadun ja Ludviginkadun rajaamasta korttelista. Sitä vastapäätä on Lars Sonckin suunnittelema kansallisromanttista tyyliä edustava entinen Helsingin Puhelinyhdistyksen talo (1905).


title: Korkeavuorenkatu

text: Rikhardinkadun kirjasto sijaitsee Rikhardinkadun kulmassa (Korkeavuorenkatu 43; arkkitehti Theodor Höijer; 1881) on Helsingin entinen pääkirjasto ennen Pasilan kirjaston valmistumista. Samassa korttelissa Etelä-Esplanadin kulmassa on J. S. Sirénin 1930-luvulla suunnittelema entinen Lassila & Tikanojan pääkonttori (1935).


title: Bruschetta

text: Bruschetta [bruˈsketta] (ital.) on alun perin Italiasta tuleva alkuruoka. Se on molemmin puolin avotulella tai grillissä paahdettu leipäviipale, johon on hierottu valkosipulia, lisätty kostukkeeksi oliiviöljyä ja mausteeksi suolaa ja pippuria. Joissain muunnoksissa leivän päällä on vielä esimerkiksi pilkottua tomaattia ja tuoretta basilikaa. Alun alkaen bruschettan avulla tutkittiin satokauden oliiviöljyn laatua. Toscanassa bruschettaa nimitetään myös fett'untaksi, joka tarkoittaa öljyttyä viipaletta.


title: Bruschetta

text: Bruschetta on useiden ravintoloiden alkuruokalistalla, ja sitä löytää nykyään yhä useammin myös ruokakauppojen pakastealtaasta.


title: Mikrofilmi

text: Mikrofilmaus on visuaalisten aineistojen tallennusmenetelmä.


title: Mikrofilmi

text: Mikrofilmiä tuotetaan käytössä olevalla teknologialla (ennen mikrokuvauskamera, nyt mikrofilmitulostus) käytössä olevista järjestelmistä ja tiedostomuodoista. Tuotettu mikrofilmi kehitetään (kuten tavallinen filmi) ja varastoidaan. Kun tulee tarve tarkastella filmille tallennettuja tietoja, voidaan valaista filmiä ja suurentaa tallennettu kuva siten, että sitä voidaan tarkastella. Nykyteknologiassa kuva suurennetaan joko valon, peilien ja linssien avulla filmiltä analogiselle näytölle, josta se voidaan tulostaa paperille, tai käytetään digitaalista mikrofilmiskanneria, joka digitoi filmillä olevan kuvan ja tallentaa sen haluttuun tiedostomuotoon haluttuun käyttöympäristöön. Mikrofilmi on täten tuottamisensa jälkeen täysin järjestelmäriippumaton tallennus- ja arkistointimedia.


title: Mikrofilmi

text: Mikrofilmi on nykyisin käytössä olevista medioista paperin ohella ainoa, joka todistettavasti säilyy yli 100 vuotta.


title: Mikrofilmi

text: ANSI/ISO-standardien mukaisesti valmistetulle hopeagelatiinimikrofilmille on, kun se on Talle ry:n Laatupiirin asettamien vaatimusten mukaisesti kehitetty, myönnetty arkistokelpoisuus siten, että julkishallinnon pysyvästi säilytettävät asiakirjat voidaan siirtää mikrofilmille pitkäaikais- ja pysyvään säilytykseen.


title: Mikrofilmi

text: Entisaikojen mikrokuvauskameralla tapahtuneesta mikrofilmien tuottamisesta on siirrytty asiakirjojen tallennukseen mikrofilmille suoraan sähköisestä (digitaalisesta) muodosta. Paperiasiakirjat digitoidaan skannerilla, jonka jälkeen ne voidaan tulostaa mikrofilmille. Digitaaliset asiakirjat muunnetaan tarvittaessa TIFF-kuviksi, jonka jälkeen ne voidaan tulostaa mikrofilmille.


title: Mikrofilmi

text: Tässä ero "perinteiseen" COM-tulostukseen ("Computer Output on Microfilm -fiche), joka tyypillisesti pystyi käyttämään ainoastaan ASCII-muotoista dataa. Nyt voidaan tulostaa mikrofilmille myös grafiikkaa, tosin asiakirjojen tallennukseen tarkoitetut mikrofilmitulostimet ja niiden käyttämä mikrofilmi ei tuota hyvälaatuista kuvaa, koska kuvamuoto on "bitonal" eli mustavalkoinen.


title: Mikrofilmi

text: Viime aikoina (kevät 2006) on Suomeen ryhdytty tuomaan myös harmaasävymikrofilmiä sekä värimikrofilmiä tuottavia mikrofilmitulostimia, nämä laitteet käyttävät pääsääntöisesti 35 mm:n rullamikrofilmiä, kun aiemmin mainittu mustavalkofilmiä tuottava laite käyttää 16 mm:n mikrofilmiä.


title: Haavipallo

text: Haavipallo eli lacrosse on erittäin vanha pohjoisamerikkalainen pallopeli, jota alkujaan pelasivat lähes kaikki Yhdysvaltain ja Kanadan intiaaniheimot. Suomessa sitä on alettu pelata vasta 2000-luvulla. "Intercrosse" on liikunnanopettajien lacrossesta kehittelemä koululiikuntaan soveltuva lacrossen kevyempi versio. Lajin ehkä kovatasoisin sarja maailmassa on amerikkalainen Major League Lacrosse (MLL).


title: Haavipallo

text: Pelistä on olemassa myös halleissa pelattava versio, boxlacrosse.


title: Haavipallo

text: Lacrossea pelataan 10-henkisellä joukkueella, johon kuuluu maalivahti, kolme puolustajaa, kolme keskikenttäpelaajaa ja kolme hyökkääjää. Tavoitteena on laukoa pallo vastapuolen maaliin ja eniten maaleja tehnyt joukkue voittaa. Lacrossea pelataan haavipäisellä mailalla eli "crossella". Hyökkääjien ja keskikenttäpelaajien mailat ovat 40-42-tuumaisia ja puolustajien 52-72-tuumaisia. Haavinpään täytyy olla 6,5-10 tuuman levyinen, paitsi maalivahdin haavin, joka saa olla 10-12 tuumaa leveä. Pallon tulee olla kuminen ja se saa olla väriltään valkoinen, sininen, keltainen tai oranssi. Sen ympärysmitan tulee olla 7,75-8 tuumaa ja painon 5-5,25 unssia. Kaikkien pelaajien täytyy käyttää kypärää, jossa on kasvo- ja leukasuojus, sekä hanskoja. Maalivahtia lukuun ottamatta kaikkien pelaajien täytyy käyttää hartiasuojia. Maalivahdin täytyy käyttää kaula- ja rintasuojia.


title: Haavipallo

text: Haavipallo oli alkujaan Pohjois-Amerikan intiaanien pelaama pallopeli, jota pelasivat lähes kaikki nykyisten Yhdysvaltain ja Kanadan alueen heimot. Intiaanit kutsuivat peliä esimerkiksi nimellä "tewaraathon", "sodan pikkuveli". Pelin avulla harjoiteltiin sodankäyntiä ja se oli alkuperäisasussaan hyvin väkivaltainen. Loukkaantumisilta ei vältytty ja joskus peleissä saattoi jopa kuolla. Pelillä oli intiaaneille myös iso uskonnollinen merkitys. Ranskalaiset lähetyssaarnaajat olivat ensimmäiset eurooppalaiset, jotka olivat kosketuksissa pelin kanssa. He antoivat pelille sen nykyisen nimen lacrosse, joka tarkoittaa "piispan sauvaa".


title: Haavipallo

text: Haavipallo oli ohjelmassa vuosien 1904 ja 1908 Olympialaisissa.


title: Haavipallo

text: Miehet ja pojat:


title: Haavipallo

text: Naiset:


title: Aivokasvain

text: Aivokasvain on keskushermostossa sijaitseva kasvain. Aivokasvain voi olla hyvänlaatuinen kasvain tai pahanlaatuinen kasvain eli syöpä. Yleisin aivokasvain on gliooma, jotka saavat alkunsa gliasoluista. Aivokasvaimen hoito ja ennuste riippuu paljon sen laadusta ja sijainnista. Hyvänlaatuiset ja selkeärajaiset kasvaimet saadaan parannettua leikkauksella, mutta vaikeimmille kasvaimille ei ole kunnollista hoitoa. Jos kasvainta ei pystytä leikkaamaan kokonaan, sitä voidaan hoitaa myös säde- tai solunsalpaajahoidolla.


title: Aivokasvain

text: Aivokasvaimiin kuuluu erilaisia keskushermoston kasvaimia. Ne voivat olla lähtöisin aivokudoksesta, sitä ympäröivästä rakenteista tai selkäydinkanavasta. Aivoissa voi olla myös muiden syöpien etäpesäkkeitä.


title: Aivokasvain

text: Yleisimpiä aivokasvaimia ovat glioomat, jotka saavat alkunsa aivokudoksen tukisoluista eli gliasoluista. Ne jaetaan edelleen useisiin alatyyppeihin. Seuraavaksi yleisin aivokasvaintyyppi aivokalvon meningeoomat, joista 90 prosenttia on hyvänlaatuisia. Sitten on edelleen hermotupen schwvannoomia ja aivolisäkkeen hypofyysiadenoomia. Lisäksi on useita erilaisia harvinaisempia aivokasvaimia, kuten kuulohermoissa esiintyvää akustikusneurinoomaa.


title: Aivokasvain

text: Suomessa todetaan vuosittain 900 aivokasvaintapausta. Ne ovat hieman yleistyneet 2000-luvulla. Lapsilla aivokasvaimet ovat toiseksi yleisin syöpämuoto leukemian jälkeen. Lapsien aivokasvaimet ovat tosin useammin hyvänlaatuisia kuin aikuisilla.


title: Aivokasvain

text: Aivokasvainten syyt ovat pääosin tuntemattomia: ympäristöllä, ravinnolla, elintavoilla tai viruksilla ei ole todettu yhteyttä aivokasvaimiin. Perinnöllisyystekijät saattavat liittyä alle viiteen prosenttia tapauksista. Von Hippel–Lindaun oireyhtymää ja neurofibromatoosia sairastavilla on suurempi riski saada aivokasvaimia.


title: Aivokasvain

text: Aivokasvaimen oireet riippuvat kasvaimen koosta ja sijainnista. Hyvänlaatuiset aivokasvaimet voivat pysyä oireettomina vuosia.


title: Aivokasvain

text: Aivokasvaimen tavallisin ensioire on epilepsia, joka voi ilmetä esimerkiksi käden tai jalan kouristeluna tai lyhyenä poissaolokohtauksena. Joka kolmas aivokasvainpotilas tulee Suomessa hoitoon epileptisen kohtauksen takia. Ensioire voi olla myös yleistynyt tajunnan menetykseen liittyvä kohtaus.


title: Aivokasvain

text: Aivokasvaimeen voi liittyä myös esimerkiksi pitkittynyttä päänsärkyä. Lapsilla esiintyy myös äkillistä oksentelua ilman pahoinvointia tai päänsärkyä. Joskus aivokasvain aiheuttaa muistivaikeuksia ja muutoksia käytöksessä.


title: Aivokasvain

text: Aivokasvaimen hoito riippuu paljon kasvaimen tyypistä, pahanlaatuisuudesta, sijainnista, kasvutavasta ja kasvunopeudesta. Usein poistaminen riittää hoidoksi, mutta jotkin kasvaimet tarvitsevat lisäksi säde- tai solunsalpaajahoidon.


title: Aivokasvain

text: Hyvänlaatuiset ja tarkkarajaiset kasvaimet poistetaan leikkaushoidolla. Osa kasvaimista on kuitenkin kasvanut aivokudoksen sisään, jolloin niiden rajat eivät ole selkeitä. Tällaisissa kasvaimissa pyritään poistamaan se osa, jonka tulkitaan olevan osa kasvainta. Pienempi jäännöskasvain on näin helpompi hoitaa sädehoidolla tai solunsalpaajilla.


title: Aivokasvain

text: Aivokasvaimen sijainti voi myös olla sellainen, ettei sitä voida poistaa, vaikka se kudosopillisesti ei olisikaan syöpä. Tällöin potilaan ennuste voi olla huono, vaikka kasvain ei olekaan varsinaisesti pahanlaatuinen.


title: Aleksanterinkatu (Helsinki)

text: Aleksanterinkatu (, lempinimeltään "Aleksi") on katu Helsingin keskustassa. Se halkoo kaupungin liikekeskustaa itä-länsisuunnassa alkaen Katajanokan kanavan rannalta Päävartion takaa Meritullintorilta ja päättyen Kolmen sepän aukiolla Mannerheimintiehen. Se on Helsingin historiallinen pääkatu, jonka itäosa oli Ruotsin vallan aikana nimeltään "Suurkatu" ("Storgatan") ja "Kuninkaankatu" ("Kungsgatan") ja joka sai nykyisen nimensä 1833 keisari Aleksanteri I:n mukaan. Samoihin aikoihin katua jatkettiin täytetyn Kluuvinlahden poikki länteen nykyiseen pituuteensa. Kluuvinlahden entiset rantaviivat on nykyisin merkitty kadun poikki kulkevilla messinkilaatoilla Tuula Närhisen taideteoksessa "Kluuvinlahden fossiilit".


title: Aleksanterinkatu (Helsinki)

text: Katu oli aikoinaan varsin vilkasliikenteinen. Niinpä Helsingin ensimmäiset liikennevalotkin kytkettiin toimimaan Aleksanterinkadun ja Mikonkadun kulmaan ennen Helsingin olympialaisia 5. lokakuuta 1951. 1980-luvulla Aleksanterinkadun länsiosa kuitenkin muutettiin joukkoliikennekaduksi, jolla sallitaan raitiovaunuliikenteen lisäksi vain huolto- ja taksiliikenne. Tässä vaiheessa jalkakäytäviä levennettiin tuntuvasti. Kun Mikonkatu myöhemmin muutettiin kävelykaduksi, nämä Helsingin ensimmäiset liikennevalot poistettiin.


title: Aleksanterinkatu (Helsinki)

text: Katu on ollut Suomen virallinen joulukatu vuodesta 1949 lähtien. Kadun yläpuolelle sijoitetut jouluvalaisinnauhat ovat nykyisin käytössä Unioninkadun ja Kolmen sepän aukion välisellä osalla Aleksanterinkatua vuosittain marraskuun loppupuolelta loppiaiseen saakka.Aleksanterinkadun varrella on runsaasti huomattavia historiallisia rakennuksia, aukioita ja muistomerkkejä.


title: Aleksanterinkatu (Helsinki)

text: Katu alkaa Pohjoisrannasta Päävartion (C. L. Engel, 1834) takaa. Sitä vastapäätä kadun pohjoispuolella on kantakaupungin toiseksi vanhin rakennus, Vanha tulli- ja pakkahuone (1765). Talo on vinossa muihin rakennuksiin nähden, koska se oli ainoa valmistunut osa Augustin Ehrensvärdin suunnittelemasta Helsingin puolustuslinjasta, jonka oli tarkoitus koostua kaupunkia kiertävästä muurista ja siihen sovitetuista rakennuksista.


title: Aleksanterinkatu (Helsinki)

text: Tulli- ja pakkahuoneen jälkeen Aleksanterinkadun pohjoispuolella, Mariankadun ja Ritarikadun välissä on Ritaripuistikko ja uusgoottilainen Ritarihuone (Georg Theodor von Chiewitz, 1862), jossa aatelissääty kokoontui säätyvaltiopäivien aikana. Sen jälkeen Ritarikadun ja Snellmaninkadun välissä on Valtioneuvoston linna (C. L. Engel, 1822), jossa toimivat pääministerin kanslia ja valtiovarainministeriö. Snellmaninkadulta Unioninkadulle Aleksanterinkatu kulkee pitkin Senaatintorin eteläreunaa, ja myös Valtioneuvoston linnan pääjulkisivu on torin puolella. Torin pohjoisreunassa on Helsingin tuomiokirkko (C. L. Engel, 1852), ja sen keskellä on keisari Aleksanteri II:n patsas (Walter Runeberg, 1894). Kadun eteläpuolella on vanhoja 1700-luvun kauppiastaloja, joita on modernisoitu eri tarkoituksiin: Helsingin kaupunginjohtajan virka-asuntona toimiva Brummerin talo, kaupungin vanhin rakennus Sederholmin talo (1757), jossa on kaupunginmuseon näyttelytiloja, Vanha raatihuone sekä Kiseleffin talo, jossa Stockmannin tavaratalo toimi 1930-luvulle asti.


title: Aleksanterinkatu (Helsinki)

text: Aleksanterinkadun osuus Senaatintorilta Mannerheimintielle on Helsingin vilkkain liikekatu. Toria sivuavan Unioninkadun sekä Fabianinkadun välissä on kadun pohjoispuolella Helsingin yliopiston päärakennus (C. L. Engel 1832 – J. S. Siren 1937), jonka pääjulkisivu on Senaatintorin puolella. Kadun eteläpuolella samalla kohdalla on entinen Suomen Yhdyspankin pääkonttori (1936), jossa nykyään toimii sen seuraaja, Nordea-pankki. Kluuvikadun kulmassa kadun pohjoispuolella on entinen Elannon tavaratalo, nykyinen Kauppakeskus Kluuvi. Mikonkadun kulmassa on vastakkain kaksi huomattavaa liikerakennusta: pohjoiskulmassa tavaratalo Aleksi 13:n rakennus eli niin sanottu Lundqvistin liiketalo (Selim A. Lindqvist, 1900), joka edustaa englantilaistyylistä tiiliarkkitehtuuria, eteläkulmassa vakuutusyhtiö Pohjolan toimitalo (Gesellius-Lindgren-Saarinen, 1906), joka on kansallisromanttisen arkkitehtuurimme helmiin kuuluva, Hilda Flodinin kiviveistoksilla koristeltu graniittilinna. Myös Helsingin World Trade Center -rakennus on kyseisellä kadulla.


title: Aleksanterinkatu (Helsinki)

text: Aleksanterinkatu päättyy Kolmen sepän aukiolle, jonka keskellä on Kolmen sepän patsas (Felix Nylund, 1932). Aukion etelälaidassa on Stockmannin tavaratalo (Sigurd Frosterus, 1930), pohjoislaidassa Vanha ylioppilastalo (Hampus Dalström, 1870) sekä Tallbergin liiketalo (Elia Heikel, Stefan Michailow, 1899).


title: Aleksanterinkatu (Helsinki)

text: Arkkitehti Jorma Mänty esitteli suunnitelmansa Aleksanterinkadun muuttamisesta jalankulkukaduksi Helsinki-seuran järjestämässä tilaisuudessa vuonna 1967. Tämän jälkeen erityisesti Liikennepoliittinen yhdistys Enemmistö r.y. ajoi kadun muuttamista kävelykaduksi. Aleksanterinkadulla suoritettiin kävelykatukokeilu 12. kesäkuuta – 12.lokakuuta 1970 Mannerheimintien ja Unioninkadun välisellä osuudella. Kokeilua jatkettiin 13. lokakuuta 1970 – 8. tammikuuta 1971 Mannerheimintien ja Fabianinkadun välisellä osuudella. Tällöin katu oli suljettuna yleiseltä ajoneuvoliikenteeltä. Huolto- ja tavaraliikenne sekä raitiovaunuliikenne sen sijaan sallittiin kadulla.


title: Aleksanterinkatu (Helsinki)

text: Aleksanterinkadun kävely-ystävällisyyttä parannettiin Kolmen sepän aukion rakentamisella siirtämällä ajokaista Kolmen sepän patsaan ja Stockmannin väliin vuonna 1980. Aleksanterinkadusta ei koskaan tullut kävelykatua, mutta sen jalkakäytävät levennettiin vuosina 1982–1986.


title: Aleksanterinkatu (Helsinki)

text: Aleksanterinkadulla on oma ruutu suomenkielisessä "Monopoly"-lautapelissä.


title: Aleksanterinkatu (Helsinki)

text: Aleksanterinkatu on tapahtumaympäristönä Helsingin Sanomien pitkäaikaisen pilapiirtäjän Kari Suomalaisen tunnetuimpiin kuuluvassa piirroksessa "Joulukatu" vuodelta 1954. Piirroksessa jouluisessa ihmisvilinässä pakettejaan kantavat ohikulkijat eivät kiinnitä huomiotaan joulun kuokkavieraaseen, porraskäytävässä seisovaan Jeesukseen.


title: Aleksanterinkatu (Helsinki)

text: Aleksanterinkadun ja Senaatintorin julkiset taideteokset lännestä itään


title: Kasarmikatu

text: Helsingin Kasarmikatu () alkaa Vuorimiehenkadulta Ullanlinnasta ja päättyy pohjoiseen Esplanadin puistoon Kaartinkaupungissa. Korkeavuorenkatu on Kasarmikadun rinnakkaiskatu vasemmalla puolella edettäessä talonumeroinnin mukaan etelästä käsin. Vuorimiehenkadun eteläpuolella katu jatkuu Neitsytpolun nimellä.


title: Kasarmikatu

text: Kasarmikadun nimi johtuu Kaartin kasarmista, joka läntinen pääty on Kasarmikadun varrella. Rakennuksen varsinainen pääjulkisivu on kuitenkin Kasarmitorin puolella, jonka reunaa pitkin sen edessä kulkee Eteläinen Makasiinikatu.Parittomat osoitteet sijaitsevat kadun oikealla puolella.Kasarmikadulla on oma ruutu suomenkielisessä "Monopoly"-lautapelissä.


title: Pasilan rautatieasema

text: Pasilan rautatieasema (, , aikaisemmin ruotsiksi "Fredriksbergs järnvägsstation, ratakm "3+230) on Helsingin päärautatieaseman ohella merkittävä rautateiden henkilöliikennekeskittymä Helsingin kaupungin alueella ja koko pääkaupunkiseudulla. Matkustajamäärällä mitattuna se on Suomen toiseksi suurin rautatieasema Helsingin päärautatieaseman jälkeen. Pasilan asema sijaitsee noin kolmen kilometrin päässä Helsingin päärautatieasemalta pohjoiseen. Näiden kahden aseman välisellä matkalla matkustaa vuodessa noin 25,7 miljoonaa matkustajaa ja matkustajien määrällä mitattuna se on Suomen vilkkain rataosa.


title: Pasilan rautatieasema

text: 1920-luvulta lähtien Pasilan asemarakennuksena toimi Karjalasta siirretty vanha Vammeljoen asemarakennus. Itä-Pasilan rakentamisen yhteydessä asemarakennus jäi ohi kulkevan Ratapihantien katualueelle, ja useiden vuosien ajan katu oli asemarakennuksen kohdalta kapeampi kuin muualla. Vuonna 1984 rakennus siirrettiin läheiselle puistoalueelle Rauhanasemaksi. Uusi, vuonna 1990 rakennettu asemarakennus tehtiin pilarien varaan raiteiden yläpuolelle, ja siinä oli myös liiketiloja ja ravintoloita. Aseman ruotsinkielinen nimi vaihtui Fredriksbergistä Böleksi 27. toukokuuta 1990. Uuden aseman valmistumisesta lähtien Pasilassa ovat pysähtyneet lähijunien lisäksi myös kaikki kaukojunat.Pasilan lipunmyynti on lopetettu vuoden 2016 alusta. 3. huhtikuuta 2017 asemalaitureiden päälle avautui uusi väliaikainen asemarakennus korvaamaan vanhaa asemarakennusta, joka suljettiin lopullisesti 19. kesäkuuta 2017 ja purettiin tulevan uuden asemarakennuksen ja kauppakeskus Triplan tieltä. Uuden aseman on tarkoitus avautua yhdessä kauppakeskuksen kanssa vuoden 2019 loppupuolella.


title: Pasilan rautatieasema

text: Pasilan aseman länsipuolella ja aseman laituritasoa alempana on Pasilan entisen tavararatapihan alue. Se sijaitsee laaksossa, jonka paikalla aikoinaan oli 1870-luvulla kuivatettu Töölönjärvi. Sieltä alkoi myös Sörnäisten satamaan ja Pasilan konepajalle johtanut sivurata. Sekä Pasilan tavararatapiha että Sörnäisten satamarata poistuivat käytöstä vuonna 2008, kun Vuosaaren satama valmistui ja rahtilaivaliikenne Sörnäisten satamasta siirtyi sinne. Ratapihan tilalle suunnitellaan liike-, toimisto- ja asuinrakennuksia, joista on tarkoitus muodostua Keski-Pasilan kaupunginosa.


title: Pasilan rautatieasema

text: Pasilan asemalla erkanevat toisistaan pohjoiseen (Tampereen kautta Ouluun) johtava päärata sekä länteen (Turkuun) johtava rantarata. Päärataa kulkevat Riihimäen suunnan lähiliikenne sekä muut paitsi Turkuun kulkevat kaukoliikennejunat, rantarataa taas sekä Vantaankosken että Kirkkonummen lähiliikenne ja Turkuun menevä kaukoliikenne.


title: Pasilan rautatieasema

text: Helsingistä poispäin mentäessä seuraavat asemat ovat Ilmala rantaradalla ja Käpylä pääradalla.


title: Pasilan rautatieasema

text: Lähes kaikki matkustajajunat pysähtyvät Pasilassa. Pietariin kulkeva Allegro ei tosin ole pysähtynyt Pasilassa maaliskuusta 2016 alkaen. Venäjän junat eivät pysähtyneet Pasilassa myöskään 1990-luvun alkuvuosina.


title: Mediataide

text: Mediataide käyttää hyväkseen sähköisiä viestimiä, teknologioita ja näihin liitettäviä teorioita. Termin kantasana media on monikko sanasta "medium", joka tarkoittaa väliainetta, välittäjää tai keinoa, välinettä. Koska kaikki taidemuodot vaativat välineen (kuten kielen) tullakseen koetuksi, nimitetään mediataidetta usein kääntämällä englanninkielinen termi "New media art" uudeksi mediataiteeksi. Näin tehdään ero vanhempiin välineisiin, kuten maalaustaiteeseen, musiikkiin tai kuvanveistoon. Suomenkielinen käännös uusmedia, on 1990-luvulla syntynyt nimike vuorovaikutteisille digitaalisille medioille. Tällä ymmärretään usein samoihin teknologioihin pohjaavat kaupalliset innovaatiot.


title: Mediataide

text: Mediataide viittaa laajasti uusia ilmaisuvälineitä soveltaviin taidemuotoihin, joissa teoksen toteutusväline nähdään merkittävänä osana teoksen viestiä. Näkemys pohjautuu teoreetikko Marshall McLuhanin ajatuksiin. Mediataide säilyttää usein kriittisen suhteen teknologista kehitystä kohtaan ja etsii usein variaatioita hallitsevien teknologioiden, normien ja näiden luomien kategorisointien kritisoimiseksi. Tässä mielessä sillä on yhtäläisyyksiä media-arkeologisen toiminnan kanssa. Mediataiteen historian nähdään alkaneen rinnan liikkuvaa kuvaa tuottavien (elokuva) teknologioiden kehityksen kanssa. Yhteydestä riippuen myös valokuvataide voidaan nähdä osana mediataiteita. Mediataide voi soveltaa perinteisiä taiteita, kuten maalaustaidetta, elokuvaa, musiikkia, videota ja performanssia liittäen niihin mediateknologioiden käytön sekä mediakulttuurin tutkimuksen teorioita. Mediataideteoksia esitetään usein installaatioissa taidegallerioissa, museoissa ja erilaisissa julkisen tilan tapahtumissa. Sisällöt ja aiheet ovat mediataiteessa yhtä laajoja kuin muissakin taiteissa. Tosin mediataiteessa on usein mediakriittisyyttä ja -aktivismia, sekä kaupallisen kuvakielen ja mediakulttuurin tulkintaa, jota pyritään tekemään näkyväksi taiteen keinoin. Digitaalisen median mahdollisuudet työkaluineen ja julkaisualustoineen, sekä tietoliikennetekniikka ja internet ovat vaikuttaneet mediataiteen lisääntymiseen, laajentaneet sen piiriin kuuluvien teosten sisältöjä ja rakennetta, sekä esityskontekstia. Mediataide soveltaa ja testaa tekniikan kehityksen mukanaan tuomia aatteellisia muutoksia.


title: Mediataide

text: Vuonna 1987 perustettiin Taiteilijayhdistys Muu ry joka edustaa ja edistää Suomessa kokeellisia taiteenaloja kuten media-, video-, valo- ja äänitaidetta, sekä uusia esittäviä taiteita.


title: Mediataide

text:
AV-arkki, suomalaisen mediataiteen levityskeskus, on vuonna 1989 perustettu yhdistys, jossa jäseninä on noin 170 suomalaista mediataiteilijaa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena on levittää ja arkistoida jäsentensä mediataidetta: video-, tietokone- ja elokuvataideteoksia ja installaatioita. AV-arkki pyrkii myös ajamaan jäsentensä etua ja edistämään mediataiteen ja -kulttuurin asemaa yleisesti.
Alan opetusta on annettu lukuisissa eritasoisissa oppilaitoksissa ympäri Suomea eri nimikkeillä. Lapin yliopistossa Mediatieteen laitoksella taiteen maistereita on koulutettu vuodesta 1992 lähtien. Taideteollisen korkeakoulun "Medialaboratorio" on kouluttanut taiteen maistereita uudessa mediassa vuodesta 1993. Muita merkittäviä kouluja Suomessa ovat olleet Lahden ammattikorkeakoulun Muotoiluinstituutti sekä Tampereen ammattikorkeakoulun taiteen ja viestinnän koulutusohjelmat (entinen TTVO - Tampereen taiteen ja viestinnän oppilaitos). Kouluista valmistuneet sijoittuvat digitaalisen mediateollisuuden, alan tutkimuksen ja mediataiteen kentälle.


title: Mediataide

text: "katastro.fi" on vuonna 1998 perustettu mediataideyhdistys, jonka jäsenet tuottavat ei-kaupallista verkkotaidetta ja muuta vuorovaikutteista ja audiovisuaalista taidetta.


title: Mediataide

text: Mediakulttuuriyhdistys "m-cult" perustettiin vuonna 2000 tukemaan uuden median tuotantoja, sekä alan tutkimusta.


title: Mediataide

text: C3 Budapest, Center for the Promotion of Science Belgrad, CIANT Centre For Arts And New Technologies Praha, SCAS Computer Art Center Sofia, DIG Gallery Košice, Institute of Intermedia Praha, Kapelica Gallery Ljubljana, KIBLA Multimedia Centre Maribor, Kitchen Budapest, Ljudmila Art and Science Laboratory Ljubljana, MoTA Museum of Transitory Art Ljubljana, RIXC Centre for New Media Culture Riga, WRO Art Center Varsova


title: Mårten Trotzigs gränd

text: Mårten Trotzigs gränd on kuja Tukholman vanhassakaupungissa. Se on kuuluisa siitä, että se on kaupungin kapein kuja: vain 90 cm. Kuja on nimetty saksalaisen kauppiaan ja porvarin Mårten Trotzigin mukaan. Hän muutti Tukholmaan vuonna 1581 ja osti kujan varrelta taloja vuosina 1597 ja 1599. Hänestä tuli ajan myötä yksi kaupungin rikkaimmista porvareista.


title: Mårten Trotzigs gränd

text: Vuonna 1544 kuja mainittiin nimellä "den tronge trappe grenden" ja vuonna 1608 nimellä "Trappegrenden". Tiedetään, että Mårten Trotzigin nimi liitettiin kujaan jo viimeistään vuonna 1733. 1800-luvulla kuja oli suljettuna, mutta se avattiin taas vuonna 1945. Kujassa on 36 rappusta, jotka johtavat Prästgatanilta alas Järntorgetin viereiselle Västerlånggatanille.


title: Julius Caesarin kansalaissota

text: Julius Caesarin kansalaissota oli Rooman tasavallassa vuosina 49–45 eaa. käyty sisällissota. Se käytiin Rooman tasavallan senaatin konservatiivien eli optimaattien sekä Julius Caesarin ja hänen kannattajiensa välillä. Optimaattien tärkein päällikkö oli Caesarin entinen liittolainen Pompeius. Caesar kukisti vastustajansa ja hänestä tuli Rooman valtakunnan diktaattori.


title: Ruslan Hasbulatov

text: Ruslan Imranovitš Hasbulatov (, ) (s. 22. marraskuuta 1942 Groznyi, Venäjän SFNT) on venäläinen ekonomisti ja poliitikko, joka toimiessaan Venäjän federaation kansanedustajien kongressin puhemiehenä oli Boris Jeltsinin vastaisen opposition johtohahmo Venäjän perustuslaillisessa kriisissä vuonna 1993. Kansallisuudeltaan hän on tšetšeeni.


title: Harvardin yliopisto

text: Harvardin yliopisto on yhdysvaltalainen yliopisto Cambridgessa lähellä Bostonia Massachusettsin osavaltiossa. Harvard on yksityinen yliopisto, joka perustettiin vuonna 1636 ja nimettiin ensimmäisen lahjoittajan John Harvardin mukaan. Se on Yhdysvaltojen vanhin yliopisto. Harvard kuuluu itärannikon kahdeksan yksityisen huippukorkeakoulun verkostoon Ivy Leagueen. Harvard sijoittuu säännöllisesti kärkitiloille maailman yliopistorankingeissa.


title: Harvardin yliopisto

text: Harvardin tiedekunnat sijaitsevat Cambridgessa, Bostonissa (lääke- ja terveystiede) sekä Bostonin Allstonissa (kauppatiede). Harvardissa on kymmenen tiedekuntaa sekä "Radcliffe Institute for Advanced Study". Lisäksi Harvardissa on yli 300 keskusta, instituuttia ja projektia.


title: Harvardin yliopisto

text: Harvardiin kuuluu Harvard College ja 10 tiedekuntaa:


title: Harvardin yliopisto

text: Harvard perustettiin vuonna 1636, ja se on Yhdysvaltain vanhin yliopisto. Se sai nimensä yliopiston ensimmäisen lahjoittajan John Harvardin mukaan, joka jätti vuonna 1638 kirjastonsa ja puolet perinnöstään collegelle. College osti ensimmäiset tilansa joko vuonna 1637 tai 1638, yhden rakennuksen ja eekkerin maata nykyisiltä sijoiltaan. Pastori Henry Dunster nimitettiin vuonna 1640 Harvardin ensimmäiseksi rehtoriksi. Collegen ensimmäisissä valmistujaisissa vuonna 1642 valmistui yhdeksän opiskelijaa.


title: Harvardin yliopisto

text: Harvard Hallissa syttyi vuonna 1764 tulipalo, jossa kaikki John Harvardin kirjat tuhoutuivat yhtä lukuun ottamatta. Harvard sai virallisesti yliopiston aseman vuonna 1780, kun se Massachusettsin perustuslaissa määriteltiin yliopistoksi. Ensimmäinen tiedekunta, lääketieteellinen tiedekunta ("Medical School"), perustettiin 1782.


title: Harvardin yliopisto

text: Harvardissa oli 1800-luvun alussa alle 200 opiskelijaa, joista neljä viidesosaa Massachusettsista ja suurin osa Bostonista. Yliopiston opiskelijakunta alkoi laajeta 1800-luvun lopulla. Kurssien valikoima kasvoi ja monipuolistui, ja opiskelijat saivat valita kurssinsa vapaasti. Luentomuotoinen opetus korvasi vanhan ulkoalukumenetelmän. Vuosina 1953–1971 tieteen saaman valtiontuen ja varainkeruun ansiosta yliopiston rakennuskantaa voitiin laajentaa ja kunnostaa ja palkkoja ja opintotukea parantaa ja perustaa uusia professuureja. Valtion tuen vähennyttyä 1970-luvulla yksityisen rahoituksen osuus kasvoi. Perustutkinto-opiskelijat alkoivat 1970-luvun lopulla opiskella tietyn määrän yleissivistäviä "Core Curriculum" -kursseja. Naiset opiskelivat Radcliffe Collegessa vuodesta 1879 vuoteen 1999, jolloin se liitettiin Harvard Collegeen. 1990-luvun jälkeen Harvardissa on panostettu entistä enemmän kansainvälisyyteen ja alempien sosiaaliluokkien opiskelumahdollisuuksiin.


title: Harvardin yliopisto

text: Harvardin rehtori on vuodesta 2007 alkaen ollut Drew Gilpin Faust. Hän on yliopiston historian 28. rehtori. Harvardissa on viisi vararehtoria, ja tiedekuntia johtavat dekaanit. Harvardin opetushenkilökuntaan kuuluu noin 2 100 työntekijää, joiden lisäksi opetussairaaloissa on henkilökuntaa yli 10 000.


title: Harvardin yliopisto

text: Erityisen ansioituneille professoreille voidaan antaa ”University Professor” -asema tunnustuksena heidän saavutuksistaan. Asema sallii heidän toimia yli yliopiston tiedekuntien rajojen. Harvardin henkilökuntaan on vuoteen 2013 mennessä kuulunut kaiken kaikkiaan 44 Nobel-palkittua.


title: Harvardin yliopisto

text: Harvardissa on noin 21 000 opiskelijaa, joista perustutkinto-opiskelijoita Harvard Collegessa 6 700 ja jatko-opiskelijoita 14 500. Vuonna 2007 Harvardissa oli 3 400 ulkomaista opiskelijaa ja lähes 2 500 ulkomaista stipendiaattia. Naisia ja miehiä on opiskelijoista nykyisin yhtä paljon. Naiset saivat Harvardissa vuonna 1975 yhtäläisen opiskeluoikeuden. Sitä ennen opiskelijoista oli naisia vain 20 prosenttia.


title: Harvardin yliopisto

text: Harvardiin valitaan uudet opiskelijat viiden valintakategorian antamien pisteiden pohjalta. Kategoriat ovat opintomenestys, kouluajan ulkopuolinen toiminta, urheilumenestys, henkilökohtainen ("personal") ja kokonaisuus ("overall"). Hakijalle on hyötyä myös siitä, jos joku hänen suvustaan on aiemmin käynyt Harvardin. Harvard sanoo monimuotoisuuden tavoittelun olevan tärkeässä osassa opiskelijavalinnoissa.


title: Harvardin yliopisto

text: Harvard Collegeen hyväksyttiin vuonna 2018 kaikkiaan 2 024 uutta opiskelijaa yhteensä 42 749 hakijan joukosta. Opintonsa aloitti 1 653 opiskelijaa eli 82 prosenttia hyväksytyistä. Jatkotutkintoa opiskelemaan otetaan koulusta riippuen 3–11 prosenttia hakijoista.


title: Harvardin yliopisto

text: Vuoden 2018 uusista opiskelijoista oli aasialaisamerikkalaisia 23 prosenttia, afroamerikkalaisia 15 prosenttia, latinalaisamerikkalaisia 12 prosenttia, intiaaneja 2 prosenttia ja havaijilaisia 0,4 prosenttia. Ulkomaalaisia opiskelijoita oli 13 prosenttia.


title: Harvardin yliopisto

text: Harvard Collegen ensimmäinen vuosi on melko vapaa. Pakollisiin opintoihin kuuluu vain kirjoittamisen kurssi ja vieraan kielen koe. Opiskelijoiden täytyy asua yliopiston asuntoloissa. Opiskelijat ottavat yleensä neljä kurssia lukuvuotta kohti. Vuodesta 2008 lähtien uudet opiskelijat ovat opiskelleet yleissivistäviä "General Education Requirement" -kursseja oman alansa ulkopuolelta.


title: Harvardin yliopisto

text: Harvard tarjoaa lisäksi täydennyskoulutusta kesäylipistossa, Extension Schoolissa ja Institute for Learning in Retirementissa.


title: Harvardin yliopisto

text: Hakemukset käsitellään hakijan taloudellisista edellytyksistä riippumatta. Yliopisto antaa opiskeluaikana avustuksia niitä tarvitseville opiskelijoille.


title: Harvardin yliopisto

text: Opiskelu ja majoitus Harvard Collegessa maksoi vuonna 2011–2012 kaikkine kuluineen 52 650 dollaria, josta 36 300 dollaria opetuksesta. Yli 60 prosenttia opiskelijoista saa stipendin, joka on vuonna 2013 keskimäärin 40 000 dollaria. Keskimääräinen vuotuinen opintojen hinta on stipendistä nauttivalla opiskelijalla 11 500 dollaria. Kustannusten suuruus riippuu opiskelijan perheen vuosituloista ja omaisuudesta. Yliopisto jakaa tukina vuosittain yhteensä 166 miljoonaa dollaria.


title: Harvardin yliopisto

text: Harvardin tutkintojen lukumäärät 2011:


title: Harvardin yliopisto

text: Harvardin opiskelijajärjestö on Alpha-Iota of Massachusetts. Alumnijärjestö on Harvard Alumni Association (HAA). Harvard-klubeja toimii yli 70 maassa. Harvardilla on paljon urheilutoimintaa ja noin 60 urheilujoukkuetta. Harvard College ei myönnä urheilustipendejä, mutta yliopistolla on silti useita joukkueita Yhdysvaltain yliopistosarjojen ylimmillä tasoilla.


title: Harvardin yliopisto

text: Harvardin lukuisat tornit erottuvat hyvin Cambridgen katukuvassa. Harvardin arkkitehtuuri on monipuolista ja heijastaa yliopiston pitkää historiaa. Yliopistoon kuuluu yli 600 rakennusta Cambridgessa, Bostonin keskustan lounaispuolella, Allstonissa ja muualla. Vanhimmat rakennukset ovat siirtomaa-ajalta, ja vanhin säilynyt on Massachusetts Hall (1721). Toisen maailmansodan jälkeen on rakennettu yli 70 uutta rakennusta, joiden arkkitehteina ovat toimineet muun muassa Walter Gropius ja Le Corbusier. Vanhimmat rakennukset ovat puritaanisen perinteen mukaisesti koruttomia. 1800-luvun puolivälin rakennukset noudattivat englantilaisen arkkitehtuurin mallia; niistä merkittävin on goottilaistyylinen Memorial Hall (1878). Vanhan rakennuskannan tunnusmerkkinä on punatiili. Monissa uudemmissa rakennuksissa on käytetty valkoista betonia, mutta 1970-luvulla palattiin tiilirakentamiseen. 1980-luvulla käynnistettiin useita rakennusten kunnostusprojekteja.


title: Harvardin yliopisto

text: Harvardissa on kolme suurta taidemuseota, Fogg, Busch–Reisinger ja Sackler. Harvardin kirjastossa on noin 17 miljoonaa nidettä. Harvardin karttakokoelma on Yhdysvaltojen vanhin ja yksi suurimmista: siihen kuuluu yli 400 000 karttaa.


title: Harvardin yliopisto

text: Harvardin motto on "Veritas" (lat. 'totuus'). Moton luonnos on peräisin vuodelta 1643, ja se otettiin käyttöön vähitellen vuodesta 1843 alkaen. Vaakunan kolme avointa kirjaa kuvaavat tietoa.


title: Harvardin yliopisto

text: Harvardin tunnusväri on voimakas punaisen sävy "Harvardin karmiininpunainen". Väriä käytettiin ensimmäisen kerran soutukilpailussa 1858, kun Harvardin joukkue hankki itselleen punaiset huivit erottuakseen muista joukkueista. 1800-luvun lopulla käytettiin yliopiston tunnusvärinä myös purppuraa, mutta vuonna 1875 karmiininpunainen voitti sen opiskelijoiden äänestyksessä. Karmiininpunainen otettiin virallisesti Harvardin väriksi vuonna 1910.


title: Harvardin yliopisto

text: Harvardin tunnuslaulu on Samuel Gilmanin ”Fair Harvard” vuodelta 1836.


title: Harvardin yliopisto

text: Harvardin omaisuus vuonna 2011 oli 32 miljardia dollaria. Tiedekunnat ja yksiköt ovat taloudellisesti hyvin itsenäisiä.


title: Patsas

text: Patsas on jalustallinen veistos, joka on yleensä suhteellisen suurikokoinen ja näkyvälle julkiselle paikalle sijoitettu. Ne kuvaavat tavallisesti henkilöä tai toimivat muistomerkkinä. Pientä (ihmisaiheista) patsasta sanotaan figuriiniksi. Myös rintakuva on patsas.


title: Patsas

text: Rakennusteknisenä elementtinä patsas tarkoittaa pystysuoraa kannatinrakennelmaa, yleensä pilaria tai pylvästä.


title: Tukkukauppa

text: Tukkukauppa on tavaroiden markkinointia suurina erinä, jossa tukkukauppa toimii valmistajan tai tuottajan ja vähittäiskaupan välisenä yhdyssiteenä.


title: Tukkukauppa

text: Tukkukaupan asiakkaana ovat yritykset, kun taas vähittäiskaupan kohderyhmänä ovat kuluttajat. Tukkukaupat myyvät tuotteita ja palveluja vähittäiskaupalle sekä muille yrityksille, yhteisöille ja julkishallinnolle. Tukkukaupat myyvät tuotteita sekä vähittäiskaupalle edelleen välitettäväksi, mutta myös tuotteen loppukäyttäjille kuten teollisuudelle ja muille yrityksille.


title: Raimo Sailas

text: Raimo Sailas (s. 13. syyskuuta 1945 Nivala) on entinen suomalainen virkamies. Hän toimi Suomen valtiovarainministeriön pysyvänä valtiosihteerinä vuosina 1995–2013. Hän jäi eläkkeelle helmikuussa 2013.


title: Raimo Sailas

text: Puoluekannaltaan Sailas on sosiaalidemokraatti.


title: Raimo Sailas

text: Koulutukseltaan Sailas on valtiotieteen kandidaatti Helsingin yliopistosta. Hän opiskeli ensin valtio-oppia, mutta vaihtoi myöhemmin pääaineekseen kansantaloustieteen. Helsingin kauppakorkeakoulu myönsi hänelle vuonna 2006 kunniatohtorin arvonimen. Sotilasarvoltaan Sailas on kapteeni.


title: Raimo Sailas

text: Yliopisto-opintojensa aikana Sailas työskenteli Tilastokeskuksessa. Vuonna 1971 hän siirtyi töihin valtiovarainministeriöön. Sailas on tehnyt mittavan työuran valtionhallinnossa toimien valtiosihteeriyden lisäksi muun muassa valtiovarainministeriön budjettiosaston budjettipäällikkönä.


title: Raimo Sailas

text: Ura valtionvarainministeriössä (VM):


title: Raimo Sailas

text: Muita luottamustehtäviä:


title: Raimo Sailas

text: Entinen veroministeri Arja Alho ja entinen Vasemmistoliiton puheenjohtaja Suvi-Anne Siimes ovat syyttäneet Raimo Sailasta omien talouspoliittisten linjausten ajamisesta. Alhon mukaan ”valtiovarainministeriön virkamieskvartetti” Sailas, Johnny Åkerholm, Erkki Virtanen ja Martti Hetemäki ”ujutti markkinaohjautuvaa uusliberalismia julkisen ohjauksen sijaan suomalaiseen yhteiskuntapolitiikkaan”, kun valtiovarainministeri vaihtui Iiro Viinasesta Sauli Niinistöön. Hänen mukaansa ”kuntatalouden ongelmat juontavat juurensa tuohon ratkaisuun [budjettikehyspäätös 9.2.1996, joka sisälsi hallitusohjelman ylittävät miljardin markan lisäsäästöt kuntien valtionosuuksista]. Päätöksentekotilanteessa pääministeri Paavo Lipposen, valtiovarainministerinä aloittaneen Sauli Niinistön ja ennen muuta valtiosihteeri Raimo Sailaksen kanta jyräsi hallituksen jäsenet mennen tullen.”


title: Raimo Sailas

text: Siimeksen mukaan vuoden 2004 tupo-sopimusta solmittaessa Sailas kertoi vain paketin suuruusluokan, ”mutta ei sen täsmällistä sisältöä”, minkä vuoksi varallisuusveron poisto tuli monelle neuvottelijalle yllätyksenä.


title: Raimo Sailas

text: Sailas oli korkeimmin palkattu valtion virkamies. Vuonna 2009 virkapalkka (ilman tuloja luottamustehtävistä, osakeomistuksista yms.) oli 12 535 euroa kuukaudessa.Raimo Sailas syntyi seitsenlapsiseen perheeseen. Nuorena hän toimi muun muassa maanmittarin apurina ja sähkötolppiin kiipeävänä apulaisena sähköyhtiössä. Yliopisto-opintonsa Sailas rahoitti kesätienesteillä ja stipendeillä, joita myönnettiin lahjakkaille, vähävaraisille opiskelijoille.


title: Raimo Sailas

text: Sailas asuu Espoossa. Hän harrastaa lukemista, shakkia, marjanpoimintaa ja palstaviljelyä. Sailaksella on ollut lymfooma, jota hoidettiin 2010–2011.


title: Raimo Sailas

text: Hänen veljensä on eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen toimitusjohtaja Harri Sailas.


title: Pukeutuminen

text: Pukeutuminen tarkoittaa ihmiselle ominaista tapaa verhota itsensä erilaisilla tavallisesti nahasta tai kankaasta valmistetuilla vaatteilla.


title: Pukeutuminen

text: Pukeutumalla on perinteisesti suojauduttu kylmää, sadetta tai kuumuutta vastaan. Vaatetäin perimän avulla on arvioitu, että ihmiset ovat pukeutuneet yli 100 000 vuotta. Pukeutuminen myös on ollut merkittävä yhteiskunnallisen aseman tunnus. Muoti on aina vaikuttanut ihmisten pukeutumistyyliin mutta sen merkitys on noussut, osittain koska ihmiset elävät yhä enemmän itseluoduissa olosuhteissa, joissa lämpötila on vakioitu ja kävelypinnat ovat tasaisia ja kovia. Kylmyydenkään takia ei aina pukeuduta riittävästi, jos muoti suosii kevyttä pukeutumista sääolosuhteista riippumatta. Myös vaatteiden mukavuus ja istuvuus on joutunut kärsimään muodin mukana, kun pidetään hienoilta näyttäviä, mutta ei kovin mukavantuntuisia vaatteita.


title: Pukeutuminen

text: Tavallinen kansa on aina pukeutunut toisin kuin rikkaampi väestö. Myös erilaisin määräyksin on yritetty estää palvelusväkeä pukeutumasta vallasväen tavoin. Pitseistä, myssyistä ym. on peritty veroa. Myös ammattikunnat ovat varjelleet taitojaan. Kuka tahansa ei ole saanut ruveta esimerkiksi räätäliksi.


title: Pukeutuminen

text: Eri aikakausina pukeutuminen on vaihdellut suuresti muodin oikkujen mukaan. Milloin on pitänyt käyttää peruukkia, milloin pitkää hametta, milloin polvihousuja. Miesten ja naisten pukeutumistavat on perinteisesti eronneet jyrkästi toisistaan, mutta 1960-luvulta alkaen lähentymistä on tapahtunut. Pisimmälle pyrkimys meni unisex-muodin aikana.


title: Pukeutuminen

text: Pukeutumisen tutkimus on tieteenala, jossa käsitellään vaatetukseen, ulkonäköön, muotiin ja kulttuuriseen ihmisruumiiseen liittyviä teemoja.


title: Pukeutuminen

text: Eurooppalaiseen pukeutumiseen liittyvät tyylikaudet.


title: Pukeutuminen

text: Joskus käytetään myös kirjaimia A, T, H, I, O ja X.


title: Boeing AH-64 Apache

text: Boeing AH-64 Apache on vuonna 1975 ensilentonsa tehnyt ja vuonna 1984 palveluskäyttöön otettu Yhdysvaltain maavoimien ensisijainen taisteluhelikopteri.


title: Boeing AH-64 Apache

text: AH-64 Apache on tiedustelu- ja hyökkäystehtäviä varten tarkoitettu taisteluhelikopteri, joka suunniteltiin tehokkaaksi asejärjestelmäksi sekä lyhyeltä että pitkältä taisteluetäisyydeltä. Apache-kopterin ensisijaiseen aseistukseen kuuluvat käänneltävä 30 millin M230-konetykki ja kuusitoista AGM-114 Hellfire -panssarintorjuntaohjusta, minkä ohella kopterin voi aseistaa tarpeen vaatiessa myös esimerkiksi AIM-9 Sidewinder -, AIM-92 Stinger -ohjuksilla tai Hydra 70 -raketeilla.


title: Boeing AH-64 Apache

text: Koska Apache tarkoitettiin toimintakykyiseksi sekä päivällä että yöllä kaikissa mahdollisissa sääolosuhteissa ympäri maailmaa, sen aseistusta tukemaan kehitettyyn avioniikkaan kuuluvat muiden muassa tutka, lämpökamera, GPS-paikannusjärjestelmä, lasertähtäysjärjestelmä, pimeänäkölaitteisto ja useita erilaisia sensoreita. Apachessa on myös kaksi miehistön jäsentä, jotka istuvat kopterin ohjaamon sisällä peräkkäin: ampuja istuu edessä ja ohjaaja takaistuimella.


title: Boeing AH-64 Apache

text: AH-64 Apache on varustettu kahdella General Electric T700-GE-701C -kaasuturbiinimoottorilla, jotka toimivat kopterin kahden roottorin voimanlähteinä. Apachen toimintasäde on yhdellä tankkauksella noin 150 kilometriä, mutta kopteriin voi myös asentaa ulkoisen 230 gallonan polttoainesäiliön, jonka ansiosta kopterin toimintasäde kasvaa 300 kilometriin. Toimintasäteeseen kuitenkin myös vaikuttavat ilman lämpötila, moottorien polttoainekulutus ja kopterin kulkunopeus. Yhdysvaltalaisten mekaanikkojen havainnot Persianlahden sodassa myös paljastivat, että altistuminen suurille määrille pölyä tai hiekkaa kykenee helposti tukkimaan Apachen moottorijärjestelmän turbiinit.


title: Boeing AH-64 Apache

text: Apachesta on AH-64A-perusmallin ohella valmistettu muutamia muunnelmia, mukaan lukien Yhdysvaltain merijalkaväelle suunnattu AH-64B, jota ei kuitenkaan ikinä otettu palveluskäyttöön; parannetuilla moottorijärjestelmillä varustettu AH-64C, jonka valmistus keskeytettiin vuonna 1993; sekä kehittyneimmillä ase- ja sensorijärjestelmillä varustettu AH-64D Apache Longbow. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on myös Westland Aircraftin (nykyinen AgustaWestland) valmistama Westland WAH-64 Apache, joka on valmistettu Boeingin toimittamista Apache-kopterien osista.


title: Boeing AH-64 Apache

text: Apachen myynti ulkomaille käynnistyi 1990-luvun paikkeilla, minkä jälkeen taisteluhelikopteri ja sen eri muunnelmat ovat olleet aktiivisessa palveluskäytössä myös Yhdysvaltain ulkopuolella. Näihin kuuluvat Alankomaat, Arabiemiirikunnat, Bahrain, Etelä-Korea, Israel, Kreikka, Kuwait, Japani, Jordania, Singapore ja Yhdistynyt kuningaskunta.


title: Boeing AH-64 Apache

text: Vuonna 1972 Yhdysvaltain hallitus järjesti viiden suurimman amerikkalaisen ilmailualan yrityksen kanssa kilpailun siitä, kuka kykenisi kehittämään uuden Yhdysvaltain maavoimien ensisijaisen taisteluhelikopterin vanhentuneen AH-1 Cobran tilalle. Kilpailun voitti Hughes Helicopters, ja Apachen prototyypin ensilento tapahtui 30. syyskuuta 1975. Sopimus tuotannon aloittamisesta allekirjoitettiin kuitenkin vasta vuonna 1982. Vuonna 1984 McDonnell Douglas osti Hughes Helicoptersin, ja vuonna 1997 Boeing taasen osti McDonnell Douglasin.


title: Boeing AH-64 Apache

text: Apacheja käytettiin ensimmäisen kerran Panamassa vuonna 1989 sotilasoperaatiossa, jonka aikana amerikkalaisjoukot syrjäyttivät presidentti Manuel Noriegan. Apachet ovat sittemmin osallistuneet Persianlahden, Afganistanin ja Irakin sotiin, ja osoittautuneet erinomaisiksi panssarintorjunta-aseiksi. Persianlahden sodassa helikoptereiden väitetään tuhonneen 500 irakilaista ajoneuvoa.


title: Boeing AH-64 Apache

text: Kopterit ovat kuitenkin osoittautuneet haavoittuvaisiksi ilmatorjunta-aseille. Ne myös tuhosivat Persianlahden ja Irakin sotien aikana vahingossa oman puolensa ajoneuvoja luultuaan niitä irakilaisiksi.


title: Boeing AH-64 Apache

text: Kosovon sodassa Yhdysvallat siirsi kaksi helikopteripataljoonaa Albaniaan, mutta kahden AH-64 Apachen tuhouduttua onnettomuuksissa, yksikköjä ei käytetty Jugoslavian vastaisissa taistelutoimissa.


title: Boeing AH-64 Apache

text: Israelissa Apachet on valjastettu palestiinalaisten vastaiseen taisteluun. 1990-luvulla ne osoittivat tehokkuutensa tuhoamalla menestyksekkäästi kymmeniä Libanonissa sijaitsevia Hizbollahin vastarintapesäkkeitä. 2000-luvulla israelilaiset Apachet ovat olleet vastuussa useiden Hamas-johtajien, mukaan lukien Adnan al-Ghoulin ja Ahmed Yassinin, kuolemiin johtaneista hyökkäyksistä.


title: Sailas

text: Sailas on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Aleksandr Lurija

text: Aleksandr Romanovitš Lurija (; 16. heinäkuuta 1902 Kazan, Venäjän keisarikunta – 14. elokuuta 1977 Moskova, Neuvostoliitto) oli neuvostoliittolainen aivotutkija ja neuropsykologi sekä tiedemies. Hän oli yksi kolmesta ("troika") merkittävimmästä psykologian kulttuurihistoriallisen koulukunnan ja toiminnan teorian ("activity theory") sekä kulttuurihistoriallisen psykologian perustajasta yhdessä Lev Vygotskin ja Aleksei Leontjevin rinnalla.