title: Hysteria (albumi)

text: Kiertue päättyi 27. lokakuuta 1988 Washingtoniin, ja hieman yli vuoden mittaisen kiertueen päättyessä yhtye oli esittänyt huikeat 236 konserttia ympäri maailmaa.


title: Hysteria (albumi)

text: Albumin kaikki kappaleet ovat kirjoittaneet laulaja Joe Elliott, kitaristit Steve Clark ja Phil Collen, basisti Rick Savage ja albumin tuottaja Robert John "Mutt" Lange.


title: Demons & Wizards

text: Demons & Wizards on Blind Guardian- ja Iced Earth -yhtyeiden voimahahmojen Hansi Kürschin ja Jon Schafferin yhteinen musiikkiprojekti, joka on julkaissut kaksi levyä, yhtyeen nimeä kantavan albumin "Demons & Wizards" vuonna 2000 ja "Touched By The Crimson King" -albumin vuonna 2005. Demons & Wizardsin musiikin kirjoittaa Schaffer, sanoitukset Kürsch. Yhtyeen nimi on lainattu Uriah Heepin vuonna 1972 julkaisemalta samannimiseltä levyltä. Osa "Touched By The Crimson Kingin" sanoituksista kumpuaa kauhukirjailija Stephen Kingin seitsenosaisesta teoksesta "Musta torni".Studioalbumit


title: FLAC

text: FLAC (, tiedostopääte flac tai fla) on Xiph.orgin kehittämä häviötön äänenpakkausmenetelmä, joka on patentiton ja lisenssimaksuton. Toisin kuin häviölliset menetelmät, esimerkiksi MP3, AAC ja Ogg Vorbis, FLAC ei kadota tai muuntele lainkaan äänisignaalin informaatiota, joten FLAC-dekooderin muodostama bittivirta on identtinen kopio verrattuna alkuperäiseen. Tuki FLAC-formaatille löytyy monista ohjelmistoista ja audiolaitteistoista.


title: FLAC

text: FLACilla voidaan pakata PCM-äänivirtaa, jonka näytteenottotaajuus on 1–1 048 570 Hz yhden hertsin askelin ja bittisyvyys 4–32 bittiä näytettä kohti. Äänikanavia voi olla yhdestä kahdeksaan. FLAC käyttää omaa metatietojärjestelmäänsä, joka sijaitsee tiedoston alkupuolella.


title: FLAC

text: FLACia käytettäessä äänenpakkaukseen käytettävää bittinopeutta ei voi juuri säätää, ja lopullinen bittinopeus voi olla alkuperäisestä 100 %, jos pakattavana on monipuolista ääntä sisältävä kohta, tai lähes 0 %, kun pakataan täydellistä hiljaisuutta eli pelkkiä nollia sisältäviä näytteitä. Kun yleiskäyttöisellä ZIP-pakkausmenetelmällä saadaan pakattua CD-tasoista PCM-koodattua ääntä 10–20 %, FLAC saavuttaa 30–50 %:n pakkaustehokkuuden.


title: Adygeian kansallishymni

text: Adygeian kansallishymnin on sanoittanut Iskak Šumafovitš Mašbaš ja säveltänyt Umar Hatsitsovitš Thabisimov. Se otettiin virallisesti käyttöön 25. maaliskuuta 1992.


title: Adygeian kansallishymni

text: АДЫГЭ РЕСПУБЛИКЭМ И ГИМН


title: Adygeian kansallishymni

text:
Тихэгъэгу кlасэу тигупсэр
Адыгэ чlыгушъ, терэl.
Зы бын-унагъоу лъэпкъыбэр
Щызэгурыlоу щэрэl.


title: Adygeian kansallishymni

text: Жъыу:


title: Adygeian kansallishymni

text:
Шlум факlу, лъыкlуат,
Республикэу тиунэ дах.
Егъэхъу, зыlат,
Республикэу тигугъэ лъаг -
Уилъэнкън хъишъэр фэlуат.


title: Adygeian kansallishymni

text:
Дунаим ичlыпlэ шlагъор
Нахьыжъмэ тэ къытфыхах,
Ахэмэ ялlыгъэ-шlагъэ
Лlэшlэгъумэ къызэlэпах.


title: Adygeian kansallishymni

text:
Хьазабмэ уахэмытыжьэу
Уитыгъэ нэфи ншъхьащыт.
Россием зыкlэ ущыщэу
Ащ гукlи ущышъхьафит.


title: Adygeian kansallishymni

text:
Тэ тыщыlэфэ - егъашlэмъ -
Тичlыгоу тыгур щlэщт.
Тиуашъуи, тыгъи бэгъашlэ
Тфэхъоу тикlасэу тиlэщт.


title: Adygeian kansallishymni

text: ГИМН РЕСПУБЛИКИ АДЫГЕЯ


title: Adygeian kansallishymni

text:
Земля адыгская - милая сердцу страна,
Наша душа - пусть живет, -
Пусть будет согласие всегда
В единой семье народов.


title: Adygeian kansallishymni

text: Припев:


title: Adygeian kansallishymni

text:
Иди к добру, двигайся дальше,
Республика - наш счастливый дом.
Поднимайся расправляй крылья,
Республика - наша высокая мечта.


title: Adygeian kansallishymni

text:
Умножай славу народов своих.
Одно из прекрасных мест мира
Нашими предками выбрано для нас
Их мужество, их отвага
Века передают друг другу.


title: Adygeian kansallishymni

text:
Припев:
Все тягости у тебя позади,
И солнце твое над тобой.
Ты - частица России славной,
И сердцем в ней ты свободна.


title: Adygeian kansallishymni

text:
Пока мы живы - вечно
Земля будет в нашем сердце.
И вечны будут для нас
И солнце родное, и небо.


title: Niklas Tarvajärvi

text: Niklas Henrikki Tarvajärvi (s. 13. maaliskuuta 1983 Tuusula) on suomalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Tarvajärvi edustaa alankomaalaista Heerenveense Boysia.


title: Niklas Tarvajärvi

text: Tarvajärven isoisä oli toimittaja Niilo Tarvajärvi.


title: Niklas Tarvajärvi

text: Tarvajärven kasvattajaseura on Kuusysi, ja Veikkausliiga-debyyttinsä hän teki Jokereissa kaudella 2003. Ennen siirtymistään ulkomaille hän pelasi myös MyPassa, jossa hän saavutti Suomen cupin voiton kaudella 2004 ja Suomen-mestaruuden kaudella 2005.


title: Niklas Tarvajärvi

text: Vuodet 2005–2009 Tarvajärvi vietti Alankomaiden Eredivisiessä, jossa hän edusti Heerenveeniä sekä lainasopimuksella De Graafschapia ja Vitesseä. Helmikuussa 2009 hän siirtyi sveitsiläiseen Neuchâtel Xamaxiin ja heinäkuussa 2009 edelleen Karlsruheen.


title: Niklas Tarvajärvi

text: Suomen A-maajoukkueessa Tarvajärvi pelasi ensimmäisen kerran harjoitusottelussa Kuwaitia vastaan vuonna 2005. Alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa otteluita kertyi 16.


title: Lahden Reipas

text: Lahden Reipas on lahtelainen palloilun yleisseura. Se syntyi viime sotien jälkeen 1940-luvulla, kun Viipurin Reipas siirtyi evakkoon Lahteen. Seura pelasi virallisesti Viipurin Reippaan nimellä aina vuoteen 1962 saakka, jolloin seuran palloiluosaston nimeksi vaihtui yksinkertaisesti Reipas. Vuonna 1963 nimi vaihtui jälleen, nyt Lahden Reippaaksi.


title: Lahden Reipas

text: Reipas on pelannut monta vuotta pääsarjatasolla menestyen hyvin erityisesti jalkapallossa mutta myös jääpallossa ja jääkiekossa. Jääpallossa Lahden Reipas esiintyi SM-sarjassa viimeksi kaudella 1967, mutta lopetti jääpallotoimintansa seuraavalla kaudella. Vuonna 1975 jalkapallo ja jääkiekkotoiminta erosivat toisistaan. Jalkapallo jatkoi Lahden Reippaan nimellä, kun jääkiekkopuoli vaihtoi nimensä Kiekkoreippaaksi.


title: Lahoaminen

text: Lahoamiseksi kutsutaan tapahtumaa, kun bakteerit ja sienet hajottavat kuollutta eliötä hapellisessa ympäristössä. Toisin kuin mätäneminen, lahoaminen ei tuota voimakasta hajua. Lahoaminen luokitellaan hitaaksi palamiseksi, eli aineen reaktioksi hapen kanssa ilman liekkiä.


title: Lahoaminen

text: Lahoamalla hajoavaa ainesta ovat luonnossa tyypillisesti puu sekä lehdistä, neulasista ja muusta kasviaineksesta muodostuva karike.


title: Lahoaminen

text: Puulla lahot voidaan hajoamistavan mukaan jakaa kolmeen lahotyyppiin eli ruskolahoon, valkolahoon ja katkolahoon.


title: Lahoaminen

text: Puun kasvunaikaisina lahottajina toimivat juurikäävät ja mesisienet kuten pohjanmesisieni. Puun pintavaurioihin pesiytyy helposti verinahakkasieni ("Stereum sanguinolentum") alkaen lahottaa puuta. Rakennuksissa lahottajina esiintyviä lahottajasieniä ovat esimerkiksi lattiasieni ("Serpula lacrymans"), kellarisieni ("Coniophora puteana") ja kelokääpä ("Antrodia sinuosa").


title: Lahoaminen

text: Monet eliölajit tarvitsevat lahopuuta elääkseen. Lahoamisen edetessä eri lahottajaeliöt seuraavat toinen toistaan muodostaen ekologisen sukkession ja tämän seurauksena lahoamisen eri vaiheissa lahopuulla elävät eri eliöt. Lahopuilla esiintyvistä lajeista monet ovat metsätalouden tehostuessa harvinaistuneet.


title: PPŠ-41

text: PPŠ-41 (ven. ППШ-41 = 7,62 мм пистолет-пулемёт Шпагина образца 1941 года; "7,62 mm Pistolet-pulemjot Špagina obraztsa 1941 goda"; myös PPSh-41) on Georgi Špaginin suunnittelema neuvostoliittolainen konepistooli, josta tuli toisen maailmansodan valmistetuimpia aseita.


title: PPŠ-41

text: PPŠ-41:n edeltäjiä olivat Vasili Degtjarjovin suunnittelemat PPD-34, PPD-34/38 ja PPD-40, jotka muistuttivat läheisesti saksalaista Bergmann MP28:aa.


title: PPŠ-41

text: PPD:t olivat monimutkaisia ja kalliita valmistaa, ja PPŠ suunniteltiin halvaksi massatuotantovaihtoehdoksi: piippua lukuun ottamatta kaikki metalliosat olivat teräslevystä prässättyjä. Sodan loppuun mennessä valmistettiin yli kuusi miljoonaa asetta. Vuodesta 1942 tuli käyttöön nopeammin ja halvemmalla valmistettava 35 patruunan tankolipas; sen ohella oli edelleen käytössä myös 71 patruunan rumpulipas.


title: PPŠ-41

text: Saksalaiset arvostivat sotasaaliiksi saatuja aseita jopa siinä määrin, että suunnittelivat niiden käyttöönottoa 9 mm:n patruunalle muunnettuna. 7,62 × 25 mm:n ja 9 mm:n Parabellum-patruunat olivat niin samanlaisia, että muutokseen tarvittiin vain 9 mm:n piippu ja adapteri MP38/40 32 -patruunan lippaiden käyttämiseksi. Muunnettu ase nimettiin MP41(r):ksi, mutta sitä tai pelkkiä muutososia valmistettiin vain ehkä muutamien tuhansien kappaleiden erä, eikä niitten käytöstä ole kovinkaan paljon tietoja. Lisäksi muutos riisti aseelta sen suurimman valtin eli suuripanosmääräisen rumpulippaan käytön.


title: PPŠ-41

text: Jatkosodan aikana suomalaiset saivat PPŠ-41:tä sotasaaliiksi noin 2 500 kpl. Jatkosodan aikana rintamajoukkojen lisäksi niitä käyttivät kotirintaman joukot. Niiden muuntamista 9 × 19 Parabellum -kaliiperiin suunniteltiin myös Suomessa, mutta tämä hanke ei edennyt muutamaa prototyyppiasetta pitemmälle.


title: PPŠ-41

text: PPŠ-41:n rinnalle tuotantoon tuli vuonna 1942 Aleksei Sudajevin suunnittelema halvempi, taittoperällä varustettu PPS-42-konepistooli, josta hetimmiten kehitettiin edelleen PPS-43.


title: Mätäneminen

text: Mätäneminen on tapahtuma, jossa pääasiassa anaerobiset bakteerit hajottavat eloperäistä ainesta vähähappisissa tai hapettomissa olosuhteissa. Mätänemisessä varsinkin proteiinit hajoavat kemiallisesti siten, että syntyy epämiellyttävän hajuisia ja myrkyllisiäkin yhdisteitä, kuten rikkivetyä, indolia, skatolia ja merkaptaaneja. Mikäli happea on läsnä riittävästi, tapahtuu mätänemisen sijasta lahoamista. Mätänemistä aiheutuu ihmisen toiminnasta johtuen muun muassa kaatopaikoilla, jolloin ilmaan vapautuva metaani toimii kasvihuonekaasuna. Luoduissa olosuhteissa tapahtuvaa mätänemistä voidaan hyödyntää esimerkiksi polttoaineena käytettävän biokaasun valmistamiseksi, jolloin prosessia kutsutaan mädätykseksi.


title: Suoniemi

text: Suoniemi oli Pirkanmaalla sijainnut Suomen kunta. Suoniemi oli Karkun (Sastamalan) kappeliseurakunta vuodesta 1670 lähtien. Alkujaan Suoniemi oli osa suurta Sastamalan kirkkopitäjää. Suoniemen kunta perustettiin 1868. Runsas sata vuotta myöhemmin, 1973, se liitettiin silloiseen Nokian kauppalaan. Yhdessä kuntaliitoksen kanssa Suoniemen seurakunta, joka oli itsenäistynyt Karkusta vuonna 1908, lakkautettiin ja yhdistettiin Nokian seurakuntaan. Kuntaliitos merkitsi samalla läänin vaihdosta Turun ja Porin läänistä Hämeen lääniin, mitä Suoniemen kunta oli anonut jo muutamaa vuotta aiemmin. Jo vuotta ennen kuntaliitosta siirrettiin Tyrisevän kylä Karkun kuntaan.


title: Suoniemi

text: Suoniemen vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers ja se vahvistettiin vuonna 1955.


title: Suoniemi

text: Suoniemen naapurikunnat olivat Hämeenkyrö, Karkku, Mouhijärvi, Nokia ja Tottijärvi.


title: Suoniemi

text: Entinen Suoniemen kunta sijaitsee Kokemäenjoen vesistöön kuuluvan Kuloveden molemmin puolin. Muita järviä Suoniemellä on vain muutamia. Pinnanmuodoiltaan Suoniemen maasto on hyvin epätasaista ja korkeuserot ovat monin paikoin suuria. Korkeimmat kallioiden huiput ulottuvat yli 160 metrin korkeudelle merenpinnasta ja yli sata metriä Kuloveden pinnan yläpuolelle. Kunnan nimestä huolimatta sen alueella on hyvin vähän soita.


title: Suoniemi

text: Sarkolan kylässä Kuloveteen Sarkolanlahden pohjukkaan laskee etelästä Vesilahden Suonojärvestä alkunsa saava Sarkolanjoki, yläjuoksulla Lanajoki. Kuloveden pohjoispuolella Suoniemen ja samalla Turun ja Porin läänin itärajana olivat Siuronkoski ja Jokisjärvi, joita myöten Ikaalisten reitin vedet purkautuvat Kuloveteen. Muutamaa kilometriä lännempänä on Tampere–Pori-radan alittava Sadanleukaluunsalmi, johon laskee luoteesta entisen Mouhijärven puolelta tuleva vesireitti Tupurlanjärveä, Otamussalmea ja Piikkilänjärveä myöten.


title: Suoniemi

text: Suoniemen alueella on erikoinen luonnonnähtävyys, luonnonmuistomerkiksi rauhoitettu, ontoksi kovertunut siirtolohkare "Pirunpesänkivi". Kansantarinat väittävät paholaisen asustaneen kiven onkalossa. Kivi sijaitsee lähellä Sarkolan kylää Kuloveteen pistävässä niemessä vuoren rinteellä.


title: Suoniemi

text: Vanhaan Sastamalan pitäjään kuulunut Suoniemi on ikivanhaa kulttuurialuetta, josta on löydetty merkkejä sekä kivi- että rautakauden asutuksesta. Sarkola oli vanhan Sastamalan itäosan suurin kylä, kunnes sen 14 taloa joutuivat 1700-luvun lopulla tehdyn isonjaon myötä hajalleen. Vanhan Sarkolan kylän paikalle on pystytetty muistokivi. Kauniaisten kartanon maalla Kuloveden pohjoispuolella sijaitsevaan Murhaketoon liittyy tarina isonvihan aikaisesta kahakasta.


title: Suoniemi

text: Suoniemen seurakunta oli Karkun kappelina ainakin jo 1600-luvun lopulta lähtien. Ensimmäinen kirkko rakennettiin vuonna 1683, mutta se tuhoutui salaman sytyttämässä tulipalossa vuonna 1799. Nykyinen Suoniemen puukirkko on vuodelta 1803 ja se korjattiin perusteellisesti 1900-luvun alussa. Kirkossa on Bror Axel Thulén rakentamat, täysin alkuperäisinä säilyneet 12-äänikertaiset urut vuodelta 1903. Suoniemen seurakunta itsenäistyi Karkusta vuonna 1908, mutta ensimmäinen oma kirkkoherra saatiin vasta vuonna 1942.


title: Suoniemi

text:
Kulovesi jakoi Suoniemen kunnan kahteen toisistaan täysin erillään olleeseen osaan. Kunnan hallintokeskus sijaitsi suurimmassa taajamassa Siurossa vesistön pohjoispuolella, missä olivat myös kunnassa olleet teollisuuslaitokset. Kirkko ja pappila olivat puolestaan vesistön eteläpuolella ja sielläkin etäällä paitsi toisistaan, myös suurimmasta asutuskeskittymästä, vierekkäisistä Sarkolan ja Vahalahden kylistä.
Suoniemen suurimmat maatilat olivat vesistön pohjoispuolella sijaitsevat Kuljun ja Kauniaisten kartanot, jotka muodostuivat vuonna 1641 Ruotsin kuningattaren Kristiinan eversti Helmut Wrangelille lahjoittamista ja yhteen liitetyistä tiloista. Muut tämän alueen maatilat ovat olleet pääosin kartanoiden entisiä torppia. Kuljun kartanon on vuodesta 1894 lähtien omistanut Elvingin ja Kauniaisen vuodesta 1896 lähtien Rosenlewin suku; molemmat kartanot kuuluivat aikoinaan Mellinin suvulle. Kuljun 1700-luvun lopulta oleva päärakennus korjattiin perusteellisesti vuonna 1917 arkkitehti Birger Federleyn piirustusten mukaan. Myös Kauniaisten päärakennus on 1700-luvulta. Kummassakin kartanossa on laaja puisto. Kuljun kartanon maalla sijainneessa Rajalan torpassa aloitti vuonna 1873 toimintansa Suoniemen ensimmäinen kansakoulu. Tämän ns. Rajalan koulun rakennus on edelleen olemassa − tosin ränsistyneenä ja huonokuntoisena −, vaikka itse koulu lakkautettiin jo kymmeniä vuosia sitten. Suoniemellä oli enimmillään, 1950-luvulla, toiminnassa yhtä aikaa viisi kansakoulua.


title: Suoniemi

text: Suoniemelle asutettiin viime sotien jälkeen Pyhäjärven (Vpl) siirtoväkeä.


title: Suoniemi

text: Suoniemeläinen opettaja, kotiseutuneuvos Eero Järventausta keräsi kotikunnastaan suuren määrän sananparsia ja muuta kansanperinnettä.


title: Suoniemi

text: Näyttelijä Tuomas Mattila on kotoisin Suoniemeltä Sarkolan kylästä.


title: Suoniemi

text: Kauniainen, Kulju, Mauri, Pakkala, Ruolahti, Sarkola, Suoniemi, Tyrisevä, Urmia, Vahalahti


title: Suoniemi

text: Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajausten mukaan osa pääosin Nokialla sijainneesta Siuron taajamasta (565 asukasta) ulottui Suoniemen puolelle.


title: Suoniemi

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Suoniemen väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.


title: Suoniemi

text: Suoniemen hajanaisuudesta johtuen kunnan sisäiset liikenneolot olivat hankalat; vesistön eri puoliskojen välinen maantieliikenne oli hoidettava naapurikuntien kautta. Sen sijaan yhteydet kunnan eri osista muualle olivat hyvät. Vesistön pohjoispuolella kulkivat Tampereen ja Porin välinen rautatie ja valtatie 11, aiemmin myös Tampereen ja Turun välinen valtatie 9. Viimeksi mainittu siirrettiin kulkemaan vesistön eteläpuolitse 1960-luvun alussa, mikä paransi tuntuvasti sikäläisiä liikenneoloja. Tämä tie muutettiin myöhemmin kantatie 41:ksi, nykyisin se on valtatie 12.


title: Suoniemi

text: Suoniemen rautatieasema oli kunnan luoteiskulmalla Urmian kylässä, lisäksi radalla olivat kunnan alueella Kuloveden laiturivaihde sekä Kesäniemen, Leukaluitten, Myrrän ja Aatamin seisakkeet. Nykyisin kaikilta näiltä on henkilöliikenne lakkautettu, viimeisimmäksi Suoniemen asemalta ja Leukaluitten seisakkeelta 1989. Kunnan eri osien välistä liikennettä välitti 1900-luvun alkupuoliskolla pieni matkustajahöyrylaiva, joka liikennöi myös Karkun puolelle Kutalaan ja tilauksesta Vammalaan saakka.


title: Suoniemi

text: Suoniemeen meni ennen Tampereelta bussilinja 78.


title: Emmanuel Lévinas

text: Emmanuel Lévinas (myös Levinas; alk. Emmanuelis Levinas; 12. tammikuuta 1906 Kaunas, Venäjän keisarikunta – 25. joulukuuta 1995 Pariisi, Ranska) oli liettualaissyntyinen ranskalainen filosofi. Hän kehitti oman fenomenologisen näkemyksensä, joka jatkaa Edmund Husserlin ja Martin Heideggerin fenomenologiaa ja liittyy samalla juutalaiseen perinteeseen. Erityisen tunnettuja ovat Lévinasin kuvaus etiikasta ja siihen liittyvä toiseuden ja kasvojen käsitys.


title: Emmanuel Lévinas

text: Emmanuel Levinas syntyi 12. tammikuuta 1906 juutalaiseen perheeseen Kaunasissa, Kaunasin kuvernementissa, nykyisen Liettuan alueella. 1920-luvulla hän ryhtyi opiskelemaan filosofiaa Strasbourgin yliopistossa, Ranskassa.


title: Emmanuel Lévinas

text: Vuonna 1930 Lévinas sai Ranskan kansalaisuuden. Toisen maailmansodan aikana hän toimi Ranskan armeijassa saksan ja venäjän kielen tulkkina. Vuonna 1940 hän joutui saksalaisten vangiksi, mutta vältti tuhoamisleirin sotavankistatuksensa ansiosta. Sen sijaan Lévinasin kaikki muut sukulaiset, vaimoa ja tytärtä lukuun ottamatta, surmattiin. Sodan jälkeen Lévinasista tuli Pariisissa toimivan juutalaisen opettajankoulutuslaitoksen johtaja.


title: Emmanuel Lévinas

text: Vuonna 1963, 57-vuotiaana, Lévinas sai professuurin Poitiers'n yliopistosta. Vuonna 1967 hän siirtyi Nanterren yliopistoon ja vuonna 1973 Sorbonneen. Lévinas jäi eläkkeelle vuonna 1976. Levinas on siinä mielessä poikkeuksellinen filosofi, että hän kirjoitti merkittävimmät työnsä yliopistomaailman ulkopuolella ja sai akateemista mainetta vasta lähellä eläkeikää.


title: Emmanuel Lévinas

text: Lévinasin filosofiset vaikutteet ovat laaja-alaisia ja omaperäisiä. Juutalaisen perinnön ja Raamatun lisäksi siihen ovat vaikuttaneet venäläiset klassiset kirjailijat, kuten Aleksandr Puškin ja Nikolai Gogol sekä erityisesti Husserlin ja Heideggerin fenomenologia.


title: Emmanuel Lévinas

text: Lévinasin suhtautuminen Heideggeriin on kahtiajakoinen. Toisaaltä hänen mielestään


title: Emmanuel Lévinas

text: Toisaalta Heidegger ei ole koskaan Lévinasin silmissä saanut anteeksi osallisuuttaan kansallissosialismiin.


title: Emmanuel Lévinas

text: Lévinasin filosofian ydin ja ensimmäinen filosofia, se mistä kaikki lähtee liikkeelle, on etiikka, ei metafysiikka, kuten aristotelisessa perinteessä on esitetty. Tämä ei kuitenkaan tarkoita etiikkaa tavanomaisessa merkityksessä, jossa pyritään oikeuttamaan tietyt teot. Filosofian historiaa on Lévinasin mukaan hallinnut pyrkimys totaliteettiin ja hallintaan, jossa tietty "samuus" hallitsee kaikkea jättämättä ulkopuolelle mitään. Tämän murtamiseksi on löydettävä tapa tarkastella suhdetta toiseen tavalla, jossa toinen säilyttää toiseutensa. Peruskysymys on, miten minun olemassaoloni oikeuttaa itsensä ja asemansa toisiin nähden. Vastaus tähän saavutetaan toteamalla toiseuden yhteismitattomuus itseen nähden.


title: Emmanuel Lévinas

text: Toiseuden lisäksi keskeinen teema Lévinasin etiikassa on kasvojen merkitys. Kasvot edustavat ihmisessä riisutuinta itseä, haavoittuvuutta ja kontrollin puutetta, toisin kuin arvoasemamme, tapamme pukeutua tai se mitä passiin on kirjoitettu. Katsoessamme toisen ihmisen kasvoja olemme välittömästi vastuussa hänestä, koska se on luonnollinen tapa tunnistaa toiseus itseoikeutettuna, ei ainoastaan oman totaliteettimme ja hallintamme välineenä. Vastuu menee jopa niin pitkälle, että Lévinas allekirjoittaa täysin Fjodor Dostojevskin "Karamazovin veljesten" lausuman:


title: Emmanuel Lévinas

text: Näin ei ole siksi, että jokin asia olisi suoranaisesti minun syytäni, vaan koska omalla "samuudellani" on automaattisesti toisten kasvoja katsoessa totaalista vastuuta kaikista ja kaikesta. Minällä on aina enemmän vastuuta kuin toisella — tässä on Lévinasin etiikan ydin.


title: Edmund Husserl

text: Edmund Gustav Albrecht Husserl (8. huhtikuuta 1859 Proßnitz – 26. huhtikuuta 1938 Freiburg im Breisgau) oli saksalainen filosofi ja fenomenologian perustaja. Hänen filosofiansa asettui aikansa positivismia vastaan ja pyrki osoittamaan, että jokaisen objektin ja objektiiviseksi ajatellun tason takaa löytyy subjektiivinen aktiviteetti. Fenomenologian lisäksi Husserl tunnetaan psykologismin kritiikistään.


title: Edmund Husserl

text: Husserl oli Franz Brentanon ja Carl Stumpfin oppilas, ja hän on itse vaikuttanut muun muassa Edith Steinin, Martin Heideggerin, Simone de Beauvoirin, Jean-Paul Sartren, Maurice Merleau-Pontyn, Emmanuel Lévinasin, Rudolf Carnapin ja Max Schelerin ajatteluun. Hän opetti filosofiaa ensin vuodesta 1887 Hallessa "privatdozentina". Sen jälkeen hän toimi professorina Göttingenissä vuodesta 1901 ja Freiburgin yliopistossa vuodesta 1916, kunnes lopetti opettamisen vuonna 1928. Sen jälkeen hän jatkoi tutkimus- ja kirjoitustyötään Freiburgin kirjastossa, jonne häneltä 1930-luvun puolivälissä kuitenkin kiellettiin pääsy juutalaisuuden vuoksi. Kiellon takana oli osin hänen entinen oppilaansa ja Freiburgin yliopiston silloinen rehtori Heidegger.


title: Edmund Husserl

text: Husserl syntyi juutalaiseen perheeseen Prossnitzissa (nykyinen Prostějov) Määrissä, joka kuului tuolloin Itävallan keisarikuntaan ja nykyisin Tšekin tasavaltaan. Hän opiskeli aluksi matematiikkaa Leipzigin (1876) ja Berliinin yliopistoissa (1878) Karl Weierstrassin ja Leopold Kroneckerin oppilaana. Vuonna 1881 hän siirtyi Wienin yliopistoon opiskelemaan Leo Königsbergerin, Weierstrassin aiemman oppilaan, alaisuudessa. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1883 teoksella "Beiträge zur Variationsrechnung" ("Kirjoitus variaatiolaskennasta").


title: Edmund Husserl

text: Vuonna 1884 Husserl alkoi osallistua Wienissä Franz Brentanon psykologian ja filosofian luennoille. Brentano teki Husserliin niin suuren vaikutuksen, että hän päätti omistaa elämänsä filosofialle. Vuonna 1886 Husserl siirtyi Hallen yliopistoon, jossa sai habilitaation Brentanon aiemman oppilaan Carl Stumpfin kanssa. Husserl opetti filosofiaa Hallessa "privatdozentina" vuodesta 1887. Stumpfin ohjauksessa hän kirjoitti teoksen "Über den Begriff der Zahl" ("Luvun käsitteestä", 1887), joka toimi myöhemmin pohjana hänen ensimmäiselle merkittävämmälle teokselleen "Philosophie der Arithmetik" ("Aritmetiikan filosofia", 1891).


title: Edmund Husserl

text: Näissä ensimmäisissä teoksissaan Husserl pyrki yhdistelemään matematiikkaa, psykologiaa ja filosofiaa, tarkoituksenaan tarjota matematiikalle kestävä pohja. Hän analysoi psykologisia prosesseja, jotka tarvittiin luvun käsitteen hankkimiseksi, ja pyrkii sen jälkeen rakentamaan järjestelmällisen teorian tämän analyysin pohjalle. Tässä hän käyttää useita menetelmiä ja käsitteitä, jotka oli saanut opettajiltaan. Weierstrassilta hän sai ajatuksen siitä, että luomme luvun käsitteen mielessämme laskemalla tietyn joukon esineitä. Brentanolta ja Stumpfilta hän sai erottelun "oikeaan" ja "väärään" esitykseen. Esimerkiksi jos seisot talon edessä, sinulla on "oikea", suora esitys talosta, mutta jos etsit sitä ja kysyt tietä, silloin nämä ohjeet ovat epäsuora, "väärä" esitys. Esitys voi olla "oikea" siis vain, jos kohde on läsnä, ja se on "väärä" (tai symbolinen, niin kuin hän myös kutsuu sitä), jos kohteeseen voidaan viitata vain merkkien, symbolien tms. välityksellä.


title: Edmund Husserl

text: Husserl toimi professorina Göttingenissä vuodesta 1901. Husserlin teos "Logische Untersuchungen" ("Loogisia tutkimuksia", 1901) oli lähtökohta mereologialle, formaalille teorialle kokonaisuuksista ja niiden osista.


title: Edmund Husserl

text: Toinen merkittävä käsite jonka Husserl sai Brentanolta oli intentionaalisuus — ajatus siitä, että tietoisuuden tärkein piirre on se, että se on aina intentionaalinen. Brentano katsoi intentionaalisuuden olevan mentaalisten eli mielen ilmiöiden ominaisuus, joka erotti ne fysikaalisista ilmiöistä. Jokaisella mielen ilmiöllä oli kohde, eli ilmiö oli suuntautunut jotain objektia ("intentionaalinen objekti") kohden — jokaisella uskonuksella, halulla jne. oli kohde: uskottu, haluttu, jne. Fysikaalisilta ilmiöiltä intentionaalisuus puuttui kokonaan.


title: Edmund Husserl

text: Joitakin vuosia teoksen "Logische Untersuchungen" julkaisun jälkeen Husserl teki joitakin merkittäviä käsitteellisiä määrittelyjä, jotka johtivat ajatukseen, että tietoisuuden rakenteiden tutkimiseksi tuli tehdä ero tietoisuuden akteihin ja ilmiöihin, joihin ne ovat suuntautuneet ("oleva sellaisenaan", tietoisuudelle transsendenttinä). Tieto olemuksista olisi mahdollista vain "sulkeistamalla" kaikki oletukset ulkoisen maailman olemassaolosta. Tätä menetelmää hän kutsui nimellä "epokhe". Nämä uudet käsitteet johtivat teoksen "Ideen" ("Ideat") julkaisemiseen vuonna 1913 sekä suunnitelmaan "Logische Untersuchungen" -teoksen toisesta painoksesta.


title: Edmund Husserl

text:
Husserl opetti Freiburgin yliopistossa vuodesta 1916. "Ideen"-teoksesta lähtien Husserl keskittyi tietoisuuden ideaaleihin, olemuksellisiin rakenteisiin. Koska Husserl oli transsendentaalinen idealisti, metafyysinen ongelma havaitsemamme materiaalisen todellisuuden todentamisesta ei juurikaan kiinnostanut häntä. Husserl ehdotti, että olioiden maailma ja tavat joilla suuntaamme itsemme niitä kohden ja havaitsemme nuo oliot, ovat osa "luonnollista näkökulmaa", jota kuvaa usko noiden olioiden materiaaliseen olemassaoloon ja siihen, että ne asettavat havaittavaksemme ominaisuuksia, jotka näemme "virtaavan" niistä. Husserl esitti uuden radikaalin fenomenologisen tavan katsoa olioita tutkimalla, kuinka me suuntautumalla monin eri tavoin intentionaalisesti niitä kohti itse asiassa "konstituoimme" ne. Tämä tulee erottaa olioiden materiaalisesta rakentamisesta, mutta yhtä lailla siitä, että oliot olisivat vain mielikuvituksen luomuksia. Fenomenologisesta näkökulmasta oliot lakkaavat olemasta vain jotain "ulkoista".
Husserl lopetti opettamisen vuonna 1928. Tämän jälkeen hän jatkoi tutkimus- ja kirjoitustyötään Freiburgin yliopiston kirjastossa. Huhtikuussa 1933 häntä kiellettiin käyttämästä yliopiston kirjastoa kansallissosialistien säätämän juutalaisvastaisen lainsäädännön nojalla. Husserlin entinen oppilas, kansallissosialistisen puolueen jäsen Martin Heidegger ilmoitti, että hänet on pantu viralta. Husserl piti Heideggerin filosofiaa virheellisenä poikkeamana ja vakavana väärinkäsityksenä omasta ajattelustaan, ja Heidegger poisti Husserlille osoitetun omistuskirjoituksen tunnetuimmasta teoksestaan "Oleminen ja aika", kun siitä otettiin uusintapainos vuonna 1941.


title: Edmund Husserl

text: Husserl kuoli keuhkopussintulehdukseen pitkänäperjantaina 1938. Hänen kerrotaan kääntyneen kristityksi ennen kuolemaansa. Herman Van Breda ja Eugen Fink salakuljettivat Husserlin käsikirjoitukset, joita oli yhteensä noin 40 000 sivua Gabelsberger-pikakirjoituksena, sekä hänen koko tutkimuskirjastonsa Belgiaan vuonna 1939 ja käynnistivät niiden toimittamisen.


title: Edmund Husserl

text: Edmund Husserl määritteli fenomenologian ensin deskriptiiviseksi psykologiaksi ja myöhemmin tietoteoreettiseksi, fundamentaaliksi eideettiseksi tieteenalaksi, joka tutkii olemuksia. Hänen fenomenologiansa sai alkunsa psykologismin vastustamisesta; fenomenologia ei tarkastele tietoisuutta empiirisen psykologian kohteena vaan niiden välttämättömien, olemuksellisten rakenteiden kokonaisuutena, joiden kautta todellisuuden mielekäs kokemuksellinen jäsentyminen tulee mahdolliseksi.


title: Edmund Husserl

text: Husserlin fenomenologian lähtökohta kiteytyy hänen iskulauseeseensa "zu den Sachen Selbst" eli "asioihin itseensä". Tämän mukaan fenomenologisessa tutkimuksessa suoritetaan ensin "epokhe" eli sulkeistetaan kaikki ennakko-oletukset, jotka kohdistuvat tutkittavaan objektiin. Tällaisia ovat kaikki ennakkotietomme ja ennakkoasenteemme, jotka ilmiöön liittyvät. Husserl pyrki siis filosofiassa eroon luonnollisesta asenteesta samantapaiseen puhtaaseen lähtökohtaan kuin René Descartes vuosisatoja häntä ennen. Taustalla on varman eli "apodiktisen" perustan löytäminen tiedolle. Husserlin mukaan ei-filosofinen luonnollinen asenne on teoreettinen asenne, joka ylittää apodiktisen tiedon rajan ja on nähtävissä myös tieteissä. Tähän ajatukseen perustuu hänen fenomenologinen tiedekritiikkinsä.


title: Edmund Husserl

text:
Fenomenologisessa tutkimuksessa ihmisen ulkopuolinen todellisuus "sulkeistetaan" ja tarkastellaan sitä tapaa, miten todellisuus tietoisuudelle avautuu. Näin ollen voidaan huomata miten esimerkiksi tieteellinen todellisuus konstituoituu tieteellisen teorian ja käytännön kautta. "Fenomenologisella reduktiolla" Husserl tarkoittaa juuri tarkastelun siirtämistä luonnollisesta asenteesta siihen miten maailma todellistuu kokemuksessa.
Husserlin mukaan kaikki tieto perustuu kokemukseen, mutta kokemuksen käsite tulee analysoida fenomenologisella metodilla. Tämä metodi on "eideettinen reduktio" eli olemuksen näkemisen metodi, jossa tietoisuudessa olevan kohteen olemus ymmärretään muuntelemalla sitä ja tarkastelemalla, mikä ilmiössä on välttämätöntä ollakseen juuri kyseinen kohde.


title: Edmund Husserl

text: Jo Immanuel Kant sai aikaan tietoteoreettisen kopernikaanisen vallankumouksen väittämällä, että havaitseminen on aktiivinen prosessi, jonka suunta on pikemminkin tiedostajasta tiedostettavaan eikä päinvastoin, kuten aikaisemmin ajateltiin. Havainnoidessaan ympäristöään ihminen on hyvin aktiivinen. Havainnoija pakottaa omia käsitteitään ja skeemojaan havainnoitavan kohteen ominaisuuksiksi, vaikka ne ovatkin lähtöisin havainnoijasta itsestään. Husserlin mukaan havaitseminen on odotuksen kaltaista, eli havaitessaan ihminen odottaa merkityksen mukaisen havainnon ilmenevän hänelle. Tästä odotuksesta voidaan käyttää myös ilmaisua merkityshorisontti.


title: Edmund Husserl

text: Edmund Husserlin mukaan ihmisen tietoisuus on intentionaalista. Sen mukaan tietoisuudella on aina jokin kohde, vaikka sitä ei reaalisesti olisikaan olemassa. Todellisuus avautuu aina jonkinlaisena eli jonkin merkityksen ("noeman") kautta.


title: Edmund Husserl

text: Husserlin mukaan fenomenologian keskeinen tehtävä on tutkia "noemaa", sitä tiedostettavan kohteen osaa, joka sijaitsee tietoisuudessa. Jos katselemme kukkaa, verkkokalvoillemme syntyy ainoastaan aistimuksia vihreästä pitkulaisesta varresta eri sävyissä ja valkoisesta kukasta. Tällaista tietoisuuden raakamateriaalia Husserl kutsuu "hyleksi". Fenomenologia tutkii sitä, miten visuaalinen havaintoaines ilmenee meille spatiaalisena, kolmiulotteisena esineenä ja miten tietoisuutemme antaa sille nimen "voikukka". Tietoisuus on siis mentaalista tekemistä ja "noema" on työn tulos. Fenomenologisessa filosofiassa korostetaan havainnoijan näkökulmaa todellisuuteen.


title: Edmund Husserl

text: Toisin sanoen "noema" on se osuus tiedostettavasta kohteesta, joka on kokonaan lähtöisin tietoisuudestamme. Jos näemme hallusinaation voikukasta, vaikuttaa se yhtä todelliselta kuin oikeakin. Fenomenologian eräs tehtävä on siis selvittää, mikä on suurin yhteinen nimittäjä hallusinoidulla ja ei-hallusoidulla voikukalla.


title: Edmund Husserl

text: Totuudella Husserl tarkoittaa merkityksen täyttymistä. Hänen mukaansa erilaisilla ontologisilla todellisuusalueilla on oma olemuksensa ja merkityksensä ja siksi jokaisella niistä on myös oma verifiointitapansa. Esimerkiksi eri tieteenaloilla on omat tapansa osoittaa väitteitä tosiksi.


title: Edmund Husserl

text: Elämismaailmalla Husserl tarkoittaa ihmisen laajinta ja alkuperäisintä merkityshorisonttia ja "maailmaa elettynä". Ihminen syntyy jatkuvasti avautuvaan spatio-temporaaliseen elämismaailmaan, joka toimii pohjana hänen muulle toiminnalleen. Filosofinen tai fenomenologinen asenne on kuitenkin sille vieras. Aikatietoisuuden analyysissä hän käsittää aikatietoisuuden retentioiden(muisto menneestä) muuttumiseksi protentioiksi(odotus tulevaan). Aikatietoisuudessa nyt-hetken käsittävä ei-intentionaalinen alku-impressio(Ur-impression) "venyy" retentioksi. Transendentaalisen egon tehtävänä ei ole Husserlin mukaan vain kokemusten liittäminen toisiinsa, vaan myös niiden osoittaminen kuuluvaksi tietylle persoonalle eli "minuudelle".


title: Edmund Husserl

text: Husserl on vaikuttanut ennen kaikkea Martin Heideggeriin, heidän myöhemmästä välirikostaan huolimatta. Heideggerin pääteos "Oleminen ja aika" oli alun perin omistettu Husserlille. Myös Rudolf Carnap sai vaikutteita Husserlilta. Tämä näkyy hänen teoksessaan "Der Raum" ("wesentlicher Einblick") sekä hänen muoto- ja muuntosääntöjä koskevissa ajatuksissaan, jotka perustuvat Husserlin logiikan filosofiaan.


title: Edmund Husserl

text: Max Scheler tapasi Husserlin Hallessa ja havaitsi tämän fenomenologian metodologiseksi läpimurroksi, josta oli apua myös hänen omissa pyrkimyksissään. Vaikka Scheler myöhemmin kritisoi Husserlin idealistista loogista lähestymistapaa, hän sanoo silti pysyneensä aina kiitollisuudenvelassa Husserlille.


title: Edmund Husserl

text: Wilfrid Sellars, joka on merkittävä niin kutsutun "Pittsburghin koulukunnan" (Robert Brandom, John McDowell) edustaja, oli Marvin Farberin oppilas, ja tämä puolestaan Husserlin oppilas. Farberin kautta myös Sellars sai fenomenologisia vaikutteita.


title: Edmund Husserl

text:
Husserlin formaali kielen analyysi inspiroi Stanisław Leśniewskiä ja Kazimierz Ajdukiewicziä heidän kehittäessään kategoriakielioppia.
Hermann Weylin kiinnostus intuitionistiseen logiikkaan ja predikoimattomuuteen vaikuuttaa olevan peräisin kontakteista Husserlin kanssa.


title: Edmund Husserl

text: Husserlilla oli vaikutusta myös paavi Johannes Paavali II:een. Hänen teoksensa "Osoba i czyn" (1969) yhdisteli fenomenologiaa tomistiseen etiikkaan.


title: Edmund Husserl

text: Ensyklopedia-artikkeleita:


title: Edmund Husserl

text: Muita artikkeleita:Teoksia:


title: Edmund Husserl

text: Muuta:


title: Friisilä

text: Friisilä () on Espoon Olarin kaupunginosan pienalue. Pohjoisessa Friisilä ulottuu Puolarintiehen ja Espoon keskuspuistoon, idässä Kuitinmäkeen, etelässä Länsiväylään ja lännessä Finnoonojaan. Friisilässä oli 2 524 asukasta vuodenvaihteessa 2013–2014. Alueen rakennuskanta koostuu pääasiassa erillisistä pientaloista.


title: Friisilä

text: Espoon kunnalisista palveluista Friisilän alueella toimivat Puolarmetsän sairaala, Friisilän koulu, Tähtiniityn koulu, Friisilän päiväkoti ja palvelutalo Hopeakuu.


title: Friisilä

text: Alueen ensimmäiset asukkaat olivat uudisraivaajia, jotka rakensivat kotinsa Frisans med Kaitansin kartanon maista lohkotuille rintamamiestonteille. Rakentaminen oli luvanvaraista vuosikymmeniä, sillä alueelle vahvistettiin asemakaava vasta vuonna 2000. Suurin osa alueen rakennuskannasta on valmistunut 1950-luvun jälkeen. Alueella toimii omakotiyhdistyksen rinnalla edelleen myös Frisansin tiekunta.


title: Friisilä

text: Friisilänaukio on aukio Espoon Olarin Friisilässä. Aukiolla toimivat muun muassa ravintola, eläinkauppa, pyöräliike, elokuvavuokraamo, grillikioski ja kukkakauppa. Friisilänaukio oli ennen tärkeä bussien päätepysäkki,mutta nykyään sinne kulkee vain yksi yölinja,112N Kamppiin. Sen sijaan bussiyhteydet muualta Friisilästä ovat melko hyvät: Holmanmäestä lähtee linja 133 Matinkylän kautta Henttaalle, ja puolarintietä kulkevat linjat 125 Espoonlahdesta Tapiolaan sekä 531 Jorvista Tiistilään.


title: Special Air Service

text: Special Air Service (SAS) on Britannian maavoimien erikoisjoukko, jota pidetään monien muiden nykyaikaisten erikoisjoukkojen esikuvana.


title: Special Air Service

text: SAS perustettiin vuonna 1941 tekemään iskuja syvälle vihollislinjojen taakse sekä mahdollisuuksien mukaan värväämään, kouluttamaan, aseistamaan ja organisoimaan paikallisia sissijoukkoja. Toisen maailmansodan aikana SAS kunnostautui etenkin Pohjois-Afrikassa ja Välimeren alueella. Sodan päätyttyä SAS lakkautettiin, kunnes se perustettiin uudestaan vuonna 1952 Malaijilla käytävää sissisotaa varten. Malaijin konfliktin jälkeen SAS on operoinut muun muassa seuraavissa paikossa: Oman 1958–1959, Borneo 1963–1966, Aden 1964–1964, Pohjois-Irlanti 1969–1994, Oman 1970–1976, Lontoo 1980 (panttivankien vapautus Iranin suurlähetystöstä), Falkland 1982, Persianlahti 1990–1991, Bosnia 1994–1995, Kosovo 1999, Sierra Leone 2000, Irak 2003–2009 ja Afganistan 2001–.


title: Special Air Service

text: SAS:n tehtävänä on muun muassa tiedustelu, iskuosastotoiminta, epätavanomainen sodankäynti ja terrorisminvastaiset operaatiot. SAS koostuu yhdestä vakinaisesta (22. SAS-rykmentti) ja kahdesta reserviläisjoukkojen rykmentistä (21. SAS ja 23. SAS). Sen riveissä on yhteensä 700 sotilasta, jotka on jaettu neljään taistelukomppaniaan (Boat troop, Air troop, Mobility troop ja Mountain troop). Jokaisessa komppaniassa on neljä 16-miehistä joukkuetta, jotka yleensä suorittavat tehtäviä kahdeksan miehen ryhminä tai nelimiehisinä partioina taktisten vaatimusten mukaan. Taistelukomppanioita tukevat esikuntakomppania, operaatiotutkimusosasto, suunnittelu- ja tiedusteluyksikkö sekä koulutusosasto.


title: Blondie

text: Blondie on yhdysvaltalainen rockyhtye, joka oli suosituimmillaan 1970-luvun lopulla ja 1980-luvun alussa. Silloin Blondie oli yksi uuden aallon musiikin merkittävimmistä ja näkyvimmistä yhtyeistä.


title: Blondie

text: Blondien perustivat New Yorkissa elokuussa 1974 Stilettoes-yhtyeen laulaja Debbie Harry ja kitaristi Chris Stein. Yhtyeen ensimmäisen pysyvän kokoonpanon täydensivät seuraavana vuonna liittyneet rumpali Clem Burke, basisti Gary Valentine ja kosketinsoittaja Jimmy Destri. Yhtye esiintyi New Yorkin rock-klubeilla kuten CBGB:ssä.


title: Blondie

text: Blondie teki ensimmäisen levytyssopimuksensa independent-levy-yhtiö Private Stock Recordsin kanssa ja julkaisi esikoissinglensä ”X-Offender”. Esikoisalbumi "Blondie" julkaistiin joulukuussa 1976.


title: Blondie

text: Blondien esikoisalbumi myi huonosti, mutta Chrysalis Records piti yhtyettä lupaavana ja osti sen levytyssopimuksen Private Stockilta puolella miljoonalla dollarilla. Chrysalis julkaisi elokuussa 1977 yhtyeen toisen albumin "Plastic Letters". Samana kesänä Gary Valentine erosi yhtyeestä ja basistiksi tuli Frank Infante. Yhtyeeseen liittyi sen jälkeen vielä basisti Nigel Harrison, ja Infante siirtyi soittamaan kitaraa.


title: Blondie

text: Blondien ensimmäinen listamenestys tuli Isosta-Britanniasta, kun "Plastic Letters" -albumi sekä singlet ”Denis” ja ”(I’m always Touched by Your) Presence, Dear” nousivat top-10:een. Maailmanmaineeseen Blondie nousi kolmannella albumillaan "Parallel Lines" (1978). Albumilta nousivat listoille singlet ”Picture This”, ”Hanging on the Telephone”, ”Sunday Girl”, ”One Way or Another” sekä ”Heart of Glass”, joka oli ykköshitti niin Britanniassa kuin Yhdysvalloissakin.


title: Blondie

text: Blondien neljäs albumi "Eat to the Beat" (1979) tuotti singlehitit ”Dreaming”, ”Union City Blue” ja ”Atomic”, jotka nousivat korkealle etenkin Britannian listoilla. "American Gigolo" -elokuvan (1980) tunnuskappale, Giorgio Moroderin tuottama ”Call Me” nosti yhtyeen jälleen singlelistan ykköseksi Britanniassa ja Yhdysvalloissa. "Autoamerican" -albumilta (1980) Yhdysvaltain listaykkösiksi nousivat singlet ”The Tide is High” ja ”Rapture”.


title: Blondie

text: Varhaisen menestyksensä vuosina Blondie sai neljä listaykkössingleä ja yhteensä kahdeksan top-40-hittiä. Yhtye pyrki aina uudistumaan, ja sen musiikkityyli vaihtui punkista uuden aallon kautta diskoon, reggaehen ja rapiin.


title: Blondie

text: Kitaristi Frank Infante haastoi yhtyeen oikeuteen "Autoamericanin" julkaisun jälkeen siitä, ettei se antanut hänen soittaa levyillä. Juttu sovittiin ja Infante jatkoi yhtyeessä. Jäsenet tekivät vuonna 1981 omia projektejaan, ja Harry julkaisi menestyksekkään sooloalbumin. Yhtyeen kuudes albumi "The Hunter" julkaistiin 1982. Se tuotti pari top-40-hittiä muttei myynyt odotetusti. Myös sitä seurannut kiertue epäonnistui.


title: Blondie

text: Chris Steinin sairastuttua perinnölliseen ihosairauteen Blondie hajosi lokakuussa 1982. Harry jatkoi soolouraansa ja hoiti Steinia, joka lopulta toipuikin. Vuonna 1998 Blondie palasi yhteen kokoonpanolla Harry, Stein, Destri ja Burke. Seuraavana vuonna yhtye julkaisi albumin "No Exit", jonka single ”Maria” nousi Britannian listaykköseksi. Seuraavan studioalbuminsa "The Curse of Blondie" yhtye julkaisi vuonna 2003. Vuonna 2006 Blondie nimettiin Rock and Roll Hall of Fameen. Yhtye jatkaa uusien studioalbumien julkaisemista ja konsertointia edelleen.


title: Maiti

text: Maiti on koiraskalan maitomainen, usein valkoinen siemenneste, joka hedelmöittää naaraskalan mätimunia eli mätiä. Maiti on syömäkelpoista, mutta sitä ei pidetä yhtä herkullisena kuin mätiä. Kuitenkin esimerkiksi talvisen mateen maiti kannattaa korjata talteen muiden syötävien sisäelinten kuten maksan yhteydessä, mikäli maitipussi on säilynyt jokseenkin ehjänä.


title: Maiti

text: Maitikalat ovat säännönmukaisesti mätikaloja pienempiä.


title: Maiti

text: Kaloilla on erilaisia hedelmöitystapoja. Maidinlaskuun liittyy kuitenkin kosiomenoja.


title: I. K. Inha

text:
I. K. Inha (alkuaan Konrad Into Nyström, 12. marraskuuta 1865 Virrat – 3. huhtikuuta 1930 Helsinki) oli valokuvaaja, kirjailija, suomentaja ja toimittaja. Inha on suomalaisen valokuvauksen suuria mestareita. Hän on kunnostautunut eritoten kansanperinteen, vanhan elämänmuodon ja Suomen maisemien tallentajana. Paitsi luonnontunnelmien kuvaaja ja perinteentallentaja, Inha oli myös merkittävä modernisaation kuvaaja.
I.K.Inha kuoli leukemiaan vuonna 1930.


title: I. K. Inha

text: Inha syntyi Virtain Jäähdyspohjassa 1865, hänen vanhempansa olivat henkikirjoittaja ja sittemmin kruununvouti Johan Abrahan Nyström ja Clara Charlotta Vikman. Arkkitehti Usko Nyström oli hänen veljensä. Inhan lapsuusvuosien jälkeen hänen perheensä muutti Ikaalisiin, ja sieltä vuonna 1877 Inhan tie vei opiskelemaan Hämeenlinnaan. Hämeenlinnan kuuluisassa lyseossa Inha menestyksellisesti opiskeli paitsi normaalit kouluaineet, myös yksityisesti ylimääräisiä kieliä ja toimittajantyötä, mihin häntä kannusti etenkin ihailtu opettaja Arvid Genetz. Inha sai ylioppilastodistuksen vuonna 1884. Vuodesta 1885 hänen kotipaikkansa oli Helsinki, mutta hän asui välillä myös Karjalohjalla ja Lohjan Jalassaaressa. Koko elinikänsä Inha oli innokas uuden kokeilija. Hän oli lisäksi ensimmäisiä, jotka välittivät polkupyöriä Englannista Suomeen. Sanaa polkupyörä väitetään hänen keksimäkseen.


title: I. K. Inha

text: Vuosina 1889–1890 Inha kuvasi maisemia Saksassa, Itävallassa ja Italiassa. Suomen taiteen kultakauden muiden mestarien tavoin myös Inha toi kansainvälisiä vaikutteita Suomen taiteeseen, mutta omimman ilmaisun juuret olivat salomaiden ja rajaseutujen maisemissa. Kiertävän legendan mukaan Inha kävi kaikissa Suomen pitäjissä.


title: I. K. Inha

text: Vuonna 1892 Inha kuvasi Pohjois-Suomen maisemia Atelier Apollon omistaneen K. E. Ståhlbergin toimeksiannosta. Kuvia esitettiin näyttelyssä ja niitä vedostettiin myyntiä varten. Vuonna 1893 Inha kuvasi Itä-Suomen maisemia. Näistäkin kuvista muodostettiin näyttely ja vedostettiin myyntikopioita.


title: I. K. Inha

text: Huhtikuussa 1894 Inha lähti kielentutkija K. F. Karjalaisen kanssa Vienan Karjalaan kuvausmatkalle. Siellä hän kuvasi asukkaiden elinympäristöä, heidän elämäänsä ja tapakulttuuriaan. Matkan tuloksena oli yli 200 esteettisesti ja kulttuurihistoriallisesti merkittävää kuvaa, joista noin puolet oli esillä näyttelyssä marras- ja joulukuussa 1894.


title: I. K. Inha

text: Vuonna 1895 Inha kiersi Suomea polkupyörällä lähes koko vuoden ja kuvasi maisemia "" -teosta varten. Aikaisemmin tehtyä Atelier Apollon maisemasarjaa Inha täydensi vuonna 1898 Inha kuvamalla Turun ja Helsingin saaristoa sekä Lounais-Suomea. Vuonna 1899 Inha kuvasi Maataloushallitukselle suomalaista maanviljelystyötä. Kuvat olivat esillä Pariisin maailmannäyttelyssä 1900. Samana vuonna hän kuvasi myös Otavalle suomalaista tervakulttuuria Oulujoella. Tarkoituksena oli julkaista Teuvo Pakkalan kanssa yhteiskirja. Pakkalalta jäi teksti kuitenkin kirjoittamatta ja kirja jäi julkaisematta.


title: I. K. Inha

text: Inha jatkoi 1900-luvun alussa Maataloushallituksen tilauksen hengessä kuvaamista silloisen Satakunnan alueella Kansanvalistusseuran laskuun. Samoihin aikoihin Väinö Voionmaa laati Tampereen historiaa, johon tilattiin kaupunkimaisemien kuvitusta Inhalta.


title: I. K. Inha

text: Vuonna 1908 Inha kuvasi Helsinkiä WSOY:lle Savolais-Karjalaisen osakunnan toimittamaa Helsinki-opasta varten. Kirjaan käytettiin kuitenkin vain 60 kuvaa, ja 130 jäi käyttämättä arkistoon. Vuonna 2009 niistä koottiin teos "Helsinki – valon kaupunki. I. K. Inhan valokuvia 1900-luvun alun Helsingistä". Negatiivit on nyt lahjoitettu Suomen valokuvataiteen museoon.


title: I. K. Inha

text: Vuosina 1913–1914 Inhan pitkäaikainen kustantaja WSOY tilasi uusia maisemakuvia käsittelevän sarjan. Maisemakuvien takia Inha ei enää lähtenyt kiertämään Suomea laajalti, vaan asettui kahdeksi kesäksi Padasjoelle ja talviksi Lohjan ja Virtain maisemiin. Tilaus tehtiin ilman varsinaista käyttötarkoitusta, motiivina lähinnä hyvän työntekijän pitäminen leivässä. Käytetylle rahalle löytyi varmasti vastinetta myöhemmin, sillä sarjan kuvat löysivät tiensä useisiin sotien välisenä aikana julkaistuihin kuvateoksiin.


title: I. K. Inha

text: Inha oli 1890-luvulla ja 1900-luvun alkupuolella suomalaisen valokuvauksen merkittävin maisema- ja miljöökuvaaja sekä dokumentaristi. Alalla oli kovaa kilpailua. Maisemia kiersivät kuvaamassa Karl Granit, Daniel Nyblin, Vivi Richter ja moni muu. Kilpailuasetelma saattoi lisätä työintoa. Inha nousi suomalaisen kansallisen maisemakuvaston merkittävimmäksi yksittäiseksi vaikuttajaksi. Vaikka hän jo elinaikanaan sai tunnustusta valokuvataiteestaan, niin etenkin 1900-luvun alussa ja puolivälissä hänen kuviaan julkaistiin runsaasti anonyymisti, tekijää mainitsematta. Suuri osa hänen kuvaamistaan negatiiveista on kadonnut, mutta eri arkistoihin on levinnyt runsaasti hänen töitään vedoksina.


title: I. K. Inha

text: Inha oli Uuden Suomettaren ulkomaan osaston toimittaja vuosina 1888–1906. Uuden Suomettaren toimittajana hän vieraili muun muassa Ateenassa 1897 ja Lontoossa 1899. Hänen varsinainen työmaansa oli ulkomaantoimitus, mutta samalla hän toimi muun muassa musiikki- ja taidekriitikkona ja matkakuvaajana.


title: I. K. Inha

text: Inha osti 1896 Väinö Wallinin kanssa Kyläkirjaston kuvalehden B-sarjan. Inha myi osuutensa lehdestä Wallinille 1901, mutta jatkoi lehden toimittajana vuoteen 1906.


title: I. K. Inha

text: Inha suomensi kaikkiaan noin 40 teosta. Kirjalliset pääteokset, "Suomen maisemia" (1909) ja "Kalevalan laulumailta" (1911) ovat kummatkin yltäneet kolmanteen painokseen.


title: I. K. Inha

text: Inhalla on pysyvä arvonsa Suomen kulttuurihistoriassa. Hänen laaja-alaisuutensa ja värikäs persoonansa on pitänyt kiinnostusta yllä varsin erilaisissa yhteyksissä. Hän esiintyy mm. roolihenkilönä Eeva-Kaarina Arosen romaanissa "Maria Renforsin totuus".


title: I. K. Inha

text: Vuonna 2006 järjestettyjen laajojen valokuvanäyttelyiden myötä Inhasta alettiin puhua Suomen kansallisvalokuvaajana.


title: Julkisyhteisö

text: Julkisyhteisö (julkisoikeudellinen yhteisö, julkisoikeudellinen laitos) on luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden muodostama yhteisö, joka on perustettu lainsäädäntötoimin. Julkisyhteisön tarkoituksesta, toiminnasta ja järjestelystä säädetään lailla tai asetuksella.


title: Julkisyhteisö

text: Julkisyhteisöt ovat julkishallinnon organisaatioita, eli ne ovat osa Suomen julkishallintoa. Julkisyhteisöt hoitavat julkisia hallinto- tai palvelutehtäviä tai käyttävät julkista valtaa. Julkisyhteisöt eivät voi vapaasti määrätä tarkoitustaan eivätkä yleensä vapaasti valita jäseniään.


title: Julkisyhteisö

text: Julkinen palvelutehtävä voi olla esimerkiksi hyvinvointipalvelujen ylläpitäminen tai asiantuntijapalveluiden tuottaminen (esimerkkinä metsänhoitoyhdistykset tai Liikenneturva). Julkinen hallintotehtävä voi olla esimerkiksi lupapäätöksiä, rahoituspäätöksiä, tarkastusta tai valvontaa (esimerkkinä riistanhoitopiirit, joilla on valtuudet myöntää pyyntilupia).


title: Julkisyhteisö

text:
Julkisyhteisöä ei pidä sekoittaa viranomaiseen, vaikka viranomainen on myös julkisyhteisö, sillä Suomen perustuslain mukaan merkittävää julkisen vallan käyttöä sisältäviä tehtäviä voidaan antaa vain viranomaiselle. Julkisyhteisöä ei pidä myöskään sekoittaa sellaiseen yksityisoikeudelliseen yhteisöön, joka käyttää julkista valtaa
(esimerkkinä auton katsastuksia suorittavat osakeyhtiöt) tai jonka toimintaa säätelee laki
(esimerkiksi yhdistysten toimintaa säätelee yhdistyslaki). Julkisyhteisöä ei voi perustaa yksityishenkilö, toisin kuin yksityisoikeudellisen yhteisön.


title: Julkisyhteisö

text: Euroopan unionin direktiivi määrittelee julkisoikeudelliseksi laitokseksi laitoksen, joka täyttää seuraavat kriteerit: 1. On perustettu tyydyttämään yleisen edun mukaisia tarpeita eikä harjoita teollista tai kaupallista toimintaa. 2. On oikeushenkilö. 3. Rahoituksesta suurin osa on peräisin valtiolta, alueellisilta tai paikallisilta viranomaisilta taikka muilta julkisoikeudellisilta laitoksilta tai jonka johto on näiden laitosten valvonnan alainen taikka jonka hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenistä valtio, alueellinen tai paikallinen viranomainen taikka muu julkisoikeudellinen laitos nimittää enemmän kuin puolet.


title: Julkisyhteisö

text: Suomalaisia julkisyhteisöjä:


title: Eisenstadt

text: Eisenstadt on ikivanha 14 339 asukkaan kaupunki Burgenlandin osavaltiossa Itävallassa. Se on viinin- ja hedelmänviljelyn keskus. Kaupungin nähtävyyksiin lukeutuu muun muassa Esterházyn linna, jossa työskeli aikoinaan säveltäjä Joseph Haydn. Hänet on haudattu kaupungin kirkkoon.


title: Eisenstadt

text: Eisenstadt on Burgenlandin pääkaupunki. Burgenland siirrettiin vuoden 1921 sopimuksessa Unkarista Itävaltaan ja pääkaupungiksi tuli Eisenstadt 30. huhtikuuta 1925. Sen unkarinkielinen nimi on "Kismarton" ja kroatiaksi se on "Željezno". Kaupungin nimi tarkoittaa "rautakaupunkia", aiemmin myös "rautaista linnaa".


title: Eisenstadt

text: Paikalla on arkeologisten tutkimusten perusteella ollut asutusta jo Hallstatt-kaudella kolmisen tuhatta vuotta sitten. Sen jälkeen siellä on ollut kelttiläistä ja roomalaista asutusta. Kansainvaelluksen aikana saapui germaaniheimoja ja hunneja. Baijerilainen asutus lienee syntynyt vuoden 800 vaiheilla.


title: Eisenstadt

text: Kaupungin nimi Castrum ferrum mainitaan ensi kerran 1118. Unkarinkielinen nimitys Kismarton (Pyhä Martti) mainitaan vuonna 1264. Oikeus kaupankäyntiin on Eisenstadtille annettu vuonna 1388. Itävallan arkkiherttua Albert VI valtasi kaupungin 1445, ja se pysyi Habsburgien hallitsijasuvulla parisataa vuotta. Ottomaanit valtasivat kaupunkiin 1529–1532 pyrkiessään Wieniin.


title: Eisenstadt

text: Esterházyt ryhtyivät hallitsemaan Eisenstadtia vuonna 1648. Heidän aikanaan oli vilkasta rakennustoimintaa, joten kaupunkikuva muuttui melkoisesti. Napoleon Bonaparten ranskalaiset joukot valloittivat kaupungin 1809. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Burgenlandin maakunnan asemasta oli kiistaa, mutta alue jäi Itävaltaan eikä tullut osaksi Unkaria. Toisen maailmansodan aikana kaupunkia pommitettiin. Se oli Puna-armeijan hallussa 1945 - 1955.


title: Fontainebleau

text: Fontainebleau on 15 688 asukkaan (2006) kaupunki Ranskassa Île-de-Francen alueella lähellä Pariisia. Sitä ympäröi Fontainebleaun metsä, joka on Ranskan kauneimpia puistoalueita, laajuudeltaan 169 neliökilometriä.


title: Fontainebleau

text: Kaupungissa on myös renessanssilinna, jonka rakentaminen aloitettiin vuonna 1528. Linnassa on laajoja taidekokoelmia. Se on Unescon maailmanperintöluettelon kohde.


title: Fontainebleau

text: Fontainebleaussa on rautateollisuutta, ja siellä tuotetaan myös brie-juustoa ja Chasselas-pöytäviinejä.


title: Fontainebleau

text: Fontainebleaussa sijaitsee kauppakorkeakoulu INSEAD.


title: Fontainebleau

text: Naton päämaja, Supreme Headquarters Allied Powers Europe, sijaitsi Fontainebleaussa vuoteen 1967 saakka.


title: Paavi Johanna

text:
Tarinan mukaan Johannes Anglicus oli luonnontieteitä tutkiva munkki, joka saapui Roomaan pyhiinvaellukselle ja opiskelemaan. Tunnettu luonnontieteilijä pääsi pian Vatikaanin sisäpiiriin ja hänet nimitettiin kardinaaliksi. Paavi Leo IV:n kuoltua hänet valittiin yksimielisesti paaviksi.
Paavi Johannes VIII:n sukupuoli paljastui hänen synnyttäessä lapsen kesken kulkueen. Yleisimmän kertomuksen mukaan lapsi oli kuollut ja kansa kivitti Johannan kuoliaaksi, toisen version mukaan hänet erotettiin ja lähetettiin luostariin katumaan ja hänen poikansa olisi edennyt kardinaalipiispaksi.


title: Paavi Johanna

text: Johannan paaviuden tarina oli keskiajalta 1600-luvulle asti tunnettu eurooppalaisen kansan keskuudessa, ja sitä pidettiin yleisesti ottaen totuutena. Protestanttisuuden nostaessaan päätään katolinen kirkko kielsi paavi Johannan protestanttisena propagandana.


title: Paavi Johanna

text: Nykyään Vatikaani kieltää Johannan kahdella argumentilla. Ensimmäisen mukaan Johannasta ei ole aikalaisten tietoja. Toisen mukaan paavi Leo IV kuoli 855 ja Benedictus III nousi valtaan samana vuonna, eikä tähän väliin mahtuisi Johannan lähes kahden vuoden mittaista kautta.


title: Paavi Johanna

text:
Johannan esiintymättömyyttä aikakirjoissa on selitetty sillä, että aikalaiskronikoitsijat eivät luultavasti olisi munkkikoulutuksen saatuaan halunneet tunnustaa naispuolista paavia.
Tiedot Leo IV:n ja Benedictus III:n hallituskausien päivämääristä ovat "liber pontificalisista", jota pidetään epätarkkana. On myös esitetty Leo IV kuolleen 853–854, jolloin hänen ja Benedictus III väliin sopisi Johannes VIII hallituskausi.


title: Maailmanviiva

text: Hiukkasen paikka ajanhetkellä formula_1 voidaan ilmaista koordinaateilla formula_2, formula_3 ja formula_4. Eri ajanhetkillä ilmaistuna nämä koordinaatit muodostavat hiukkasen radan. Maailmanviiva on hiukkasen paikka eri ajanhetkillä esitettynä 4-ulotteisessa avaruus-aikadiagrammissa, missä yksi ulottuvuus on aika formula_1 ja kolme muuta ilmaisevat paikkaa. Jos liike tapahtuu vain yhdessä suunnassa formula_6, voidaan maailmanviiva esittää kaksiulotteisessa esityksessä, missä koordinaatteina ovat formula_6 ja formula_1.


title: Maailmanviiva

text: Loivimman mahdollisen vapaan hiukkasen maailmanviivan yhtälö on formula_9, joka on ns. valoviiva, missä formula_10 on valonnopeus ja formula_1 on aika.


title: Lempäälän-Vesilahden Sanomat

text: Lempäälän-Vesilahden Sanomat on Lempäälän ja Vesilahden alueella ilmestyvä vuonna 1931 perustettu paikallislehti. Sen edeltäjä oli vuonna 1928 perustettu Lempäälän Sanomat. Lehti ilmestyi vuosina 1956–1975 nimellä Lempäälän-Vesilahden-Tottijärven Sanomat. Lehdellä on lukijoita arviolta noin 22 000. Lehden levikki on 7371 kpl.


title: Paul Stoddart

text: Paul Stoddart (s. 26. toukokuuta 1955, Melbourne) on australialainen miljonääri.


title: Paul Stoddart

text: Jo nuorena hän oli kiinnostunut kilpa-autoilusta. Sittemmin hän toimi charterlentäjänä vieden uhkapelureita Australian mantereelta Tasmaniaan, joka oli ainoa uhkapelin salliva osavaltio.


title: Paul Stoddart

text: Stoddart siirtyi Eurooppaan, jossa hankki vuonna 1996 kolmetoista vanhaa kilpa-autoa, joista kymmenen Tyrrelliä, yksi Minardi, yksi Benetton ja yksi Brabham. Hän sai sponsorikseen European Aviation -yhtiön, ja seuraavana vuonna hän alkoi pyörittää omia formulakisojaan nimeltään European Formula Racing. Ajaja Nigel Greensall voitti kisat kahtena vuonna.


title: Paul Stoddart

text: Varsinaisten Formula 1 -tallien omistajaksi hän tuli vuonna 2001 ostettuaan Minardin. Stoddartin ura tallipäällikkönä päättyi kauteen 2005, kun hän myi Minardin Red Bullille. Näin Minardista tuli Toro Rosso ja Stoddart vetäytyi F1 varikoilta toistaiseksi.


title: Paul Stoddart

text: Vuonna 2007 Paul Stoddart toimi Pohjois-Amerikan Champ Car –sarjassa tallipäällikkönä ostettuaan CTE-HVM tallin, jonka nimesi Minardi Team USA:ksi ja jonka kuljettaja Robert Doornbos voitti kauden aikana kaksi kilpailua.


title: Votkinsk

text: Votkinsk (, udmurtiksi "Votka") on kaupunki Kaman sivujoen Votkan varrella Udmurtian itäosassa Venäjällä. Votkinsk muodostaa itsenäisen, suoraan tasavallan alaisen kaupunkipiirikunnan ("gorodskoi okrug"), mutta on myös sitä ympäröivän Votkinskin piirin keskus. Kaupungin asukasluku on 99 022 (2010).


title: Votkinsk

text: Votkinsk on merkittävä teollisuuskaupunki. Kaupungin suurimpiin teollisuusyrityksiin kuuluu monialainen "Votkinski Zavod" -tehdas (ФГУП «Воткинский завод»), joka perustettiin jo 1759. Sen tuotantoon kuuluvat niin mannertenväliset ohjukset (Topol-M), työstökoneet kuin kodinkoneetkin. Noin 30 km Votkinskista Kamajoella sijaitsee 1000 megawatin tehoinen Votkinskin vesivoimalaitos.


title: Votkinsk

text: Votkinsk perustettiin vuonna 1759 rautatehtaan työntekijöiden asuinpaikaksi. Kaupunkioikeudet se sai 1935.


title: Votkinsk

text: Säveltäjä Pjotr Tšaikovski syntyi Votkinskissa vuonna 1840 ja vietti siellä elämänsä ensimmäiset kahdeksan vuotta. Kaupungissa on Tšaikovski-museo, ja läheinen, Votkinskin vesivoimalaitoksen yhteyteen syntynyt uusi kaupunki on nimetty hänen mukaansa Tšaikovskiksi.


title: Timo Glock

text: Timo Glock (s. 18. maaliskuuta 1982 Lindenfels, Hessen, Länsi-Saksa) on saksalainen moottoriurheilija. Hänen F1-uransa päättyi toistaiseksi kauteen 2012. Glock saavutti 51 MM-pistettä ja nopeimman kierroksen. Glock oli parhaimmillaan kahdesti toinen.


title: Timo Glock

text: Glock aloitti kilpailemisen karting-sarjassa, jossa saavutti useita mestaruuksia. Hän voitti myös BMW ADAC Formula Junior Cupin mestaruuden vuonna 2000 ja Formula ADAC BMW:n mestaruuden vuonna 2001. Kaudella 2002 Glock osallistui ensimmäiseen Saksan Formula 3 -kauteensa ja sijoittui loppupisteissä kolmanneksi. Vuonna 2003 hän kilpaili Formula 3:n Euroopan mestaruudesta. Hän voitti kolme kilpailua, minkä lisäksi hän sijoittui kolme muuta kertaa palkinnoille. Hän oli loppupisteissä viides. Vuodeksi 2005 Glock siirtyi kilpailemaan Yhdysvaltoihin Champ Car -sarjaan. Kausina 2006 ja 2007 Glock ajoi GP2-sarjassa BCN Competicion ja iSport International-talleissa. Glock voitti GP2-sarjan mestaruuden iSport International -tallissa kaudella 2007


title: Timo Glock

text: Kaudeksi 2004 Glock pääsi Formula 1 -sarjaan Jordan-tallin testikuljettajaksi. Hän pääsi korvaamaan Giorgio Pantanoa Kanadan osakilpailussa vuonna 2004 ja pääsi parin kuljettajan hylkäyksen ansiosta heti pistesijoille. Lisäksi hän osallistui kauden kolmeen viimeiseen kilpailuun.


title: Timo Glock

text: Glock toimi kaudella 2007 F1:ssä BMW Sauber-tallin testi- ja varakuljettajana. Toisena testikuljettajana tallissa ajoi Glockin maamies Sebastian Vettel, kunnes Vettel siirtyi myöhemmin samalla kaudella Toro Rosson kisakuskiksi Scott Speedin saatua potkut tallista.


title: Timo Glock

text: 19. marraskuuta 2007 Toyota vahvisti Glockin sopimuksen kaudelle 2008 kilpakuljettajaksi. Samalla kaudella hän otti uransa esimmäisen palkintosijoituksen formuloissa Unkarin GP:ssä ollen toinen.


title: Timo Glock

text: Hän ratkaisi Lewis Hamiltonille mestaruuden vuoden 2008 viimeisessä osakilpailussa Brasiliassa. Hamilton ohitti kuivan kelin renkailla sateen kastelemalla radalla ajaneen Glockin viimeisen kierroksen viimeisessä mutkassa. Vaikka Glock muistetaankin enimmäkseen tästä, hän ajoi silti hyvän kauden. Kausi oli Glockin paras hän saavutti 25 MM-pistettä ja MM-pisteiden 10.sijan.


title: Timo Glock

text: F1 -kausi 2009 alkoi Toyotalla hyvin, sillä Toyotan vauhti oli parantunut. Kauden alussa Glock ja hänen kokenut tallikaverinsa Jarno Trulli ajoivat toistuvasti pisteille ja Glock otti palkintosijan Malesian GP:ssä. Glockin epäonneksi kilpailu jouduttiin keskeyttämään sateen takia juuri kun Glock johti kilpailua ja tuli varikolle renkaanvaihtoon, mikä pudotti Glockin kolmanneksi. Seuraavan kerran Glock ajoi palkinnoille Singaporen GP:ssä, jossa hän oli toinen. Glock loukkaantui Japanin GP:n aika-ajoissa sattuneen ulosajon seurauksena ja hänen tilallaan ajoi loppukauden kilpailuissa Kamui Kobayashi.


title: Timo Glock

text: Toyotan vetäydyttyä kauden jälkeen oli Glockin etsittävä itselleen uusi talli. Glock kirjoitti sopimuksen uuden Manor-tallin kanssa kaudella 2010, joka myöhemmin vaihtoi nimensä Virgin Racingiksi. Glockin parhaaksi sijoitukseksi kaudella jäi Japanin GP:ssä ajettu 14 sija.


title: Timo Glock

text: Glock jatkoi tallissa kaudella 2011. Parhaaksi sijoitukseksi jäi Kanadan GP:n 15 sija.


title: Timo Glock

text: Glock jatkoi tallissa kaudella 2012 joka muutti nimensä Marussiaksi. Glock menestyi jonkin verran paremmin kuin kahtena edellisenä vuonna. Singaporen GP:ssä hän onnistui ajamaan tallinsa (ent. Virgin) historian parhaan sijoittuen ajaen 12:ksi.


title: Timo Glock

text: Glockilla oli sopimus tallin kanssa vuoteen 2014 asti, mutta tallin taloudellinen tilanne pakotti Glockin eroamaan tallista ja korvaamaan hänet rahaa tuovalla kuljettajalla.


title: Timo Glock

text: Jäätyään työttömäksi F1:ssä Glock pääsi testaamaan DTM-sarjan autoa BMW:n ratissa. Hyvin sujuneiden testien jälkeen BMW vahvisti Glockin heidän kilpakuljettajakseen kaudeksi 2013. Glock saavutti yhden kolmossijan Itävallasta ja ajoi voittoon kauden päättävässä Hockenheimin kilpailussa. Loppupisteissä Glock sijoittui yhdeksänneksi.


title: Leclerc

text: AMX-56 Leclerc on ranskalainen taistelupanssarivaunu.


title: Leclerc

text:
Giat Industries (nyk. Nexter) alkoi kehittää Leclerc-taistelupanssarivaunua 1983. Ensimmäiset kuusi prototyyppiä valmistuivat 1989. Ranskan armeija otti Leclercin käyttöön 1992 ja Yhdistyneitten Arabiemiraattien armeija 1995. Leclerc Mk 2 otettiin käyttöön 1998. Ranskan armeijalla on käytössään 406 Leclerciä, ja lisäksi 20 panssaroitua huoltovaunua. Yhdistyneet Arabiemiraatit on tilannut 390 taisteluvaunua ja 46 evakuointivaunua. Wärtsilä-SACM V8X-moottorin ns. Hyperbar-tekniikka tarkoittaa käytännössä sitä että moottoriin saadaan korkeampi ahtopaine ulkoisella kaasuturbiinilla.
LECLERC Ranska / UAE


title: Scapa Flow

text:
Scapa Flow on vesialue Skotlannissa, Orkneysaarten keskellä. Se on laaja, pohjois-eteläsuunnassa 24 km pitkä ja itä-länsisuunnassa 13 km leveä, pinta-alaltaan 312 km² keskisyvyydeltään 30 metriä syvä merialue, jota rajoittavat Orkney-saaret, pääsaari Pomona pohjoisessa, South Ronandsay idässä ja Hoy lännessä. Näiden saarten välissä on joukko pienempiä. Varsinainen sisääntuloväylä aukeaa etelän puolelta Pentland Firthiin, joka erottaa Orkneyt ja Skotlannin mantereen. Norjan Stavanger on itäpuolella suunnilleen samalla korkeudella. Saarten väliset kapeikot ovat karikkoisia ja äärimmäisen vaikeakulkuisia, joten sota-aikana niiden sulkeminen miinoilla, upotushylyillä ja verkoilla oli yksinkertaista ja varmaa. Saarilla on muutama asutuskeskus, suurimmat ovat Kirkwall ja Stromness.
Laivastotukikohta suljettiin 1956, ja nykyisin sen kautta kulkee Pohjanmeren öljyn putki.


title: Scapa Flow

text: Aluetta on käytetty laivastotukikohtana viikinkien ajoista asti. Ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa se oli Yhdistyneen kuningaskunnan merivoimien tärkein tukikohta, koska sijaintinsa johdosta se oli portinvartijan asemassa Atlantille pääsyyn (GIUK gap) nähden.


title: Scapa Flow

text: Ensimmäisen maailmansodan päätyttyä Scapa Flow’hun internoitiin 74 Saksan keisarikunnan laivaston alusta odottamaan rauhansopimuksen allekirjoittamista. Amiraali Ludwig von Reuterin komentamat alukset saapuivat Scapa Flow'hun, niin että viimeisetkin olivat siellä 27. marraskuuta 1918. 21. kesäkuuta 1919 Reuter määräsi laivat upotettaviksi, jotteivät ne jäisi brittien käsiin. Yhteensä 52 laivaa upposi. Upottamisen yhteydessä brittien ja saksalaisten välille syntyneessä kahakassa kuolleet yhdeksän saksalaista merimiestä olivat maailmansodan viimeiset uhrit.


title: Scapa Flow

text: Saksalaisten alusten hylyt päätettiin aluksi jättää paikalleen, mutta myöhemmin mieli muuttui, ja 1930-luvun loppuun mennessä niistä korjattiin suurin osa eli 43 hylkyä pois. Yhteensä kymmenen eri kokoista alusta sai jäädä hylyiksi. Niistä kolme eli "Markgraf", "König" ja "Kronprinz Wilhelm" ovat 26 000 tonnin "Dreadnought"-luokan taisteluristeilijöitä ja "Brummer", "Dresden", "Karlsruhe" ja "Köln" taas kevyitä 5 000 tonnin risteilijöitä. Lisäksi syrjemmällä on kolme torpedohävittäjää: S-36, S-54 ja V-83.


title: Scapa Flow

text: Jäljellä olevat alukset ovat suojeltuja, ja ne ovat suosittuja sukelluskohteita.


title: Scapa Flow

text: 14. lokakuuta 1939 saksalainen sukellusvene U-47, päällikkönään Günther Prien, teki uhkarohkean teon ajamalla pinta-ajossa brittien nenän alta tukikohtaan ja torpedoimalla taistelulaiva HMS Royal Oakin. Sukellusvene selvisi vielä takaisin kotiin.


title: Scapa Flow

text: Royal Oak makaa suhteellisen matalassa vedessä miltei oikeassa asennossa. Sen ylärakenteisiin on alle kymmenen metriä, ja ne voi nähdä kirkkaan veden läpi pinnalta käsin. Alus on ja pysyy sukelluskiellossa. Siihen on kytketty poiju, jossa palaa ikuinen tuli, ja kerran vuodessa Yhdistyneen kuningaskunnan merivoimien omat sukeltajat käyvät vaihtamassa aluksen mastoon uuden White Ensign -sotalipun. Alus on samassa asemassa kuin Pearl Harborin satamassa uponnut taistelulaiva "USS Arizona", jonka päälle on rakennettu muistomerkki lipputankoineen. Kuten Arizonankin, myös Royal Oakin säiliöistä nousee silloin tällöin iso kupla mustaa polttoöljyä.


title: Midtown Madness (pelisarja)

text: Midtown Madness on Angel Studiosin ja Digital Illusions CE:n kehittämä sekä Microsoft Game Studios julkaisema ajopelisarja. Sarjan kaksi ensimmäistä osaa julkaistiin Microsoft Windowsille ja kolmas osa alkuperäiselle Xboxille.


title: Midtown Madness (pelisarja)

text: "Midtown Madnessissa" voi suorittaa erilaisia autoilutehtäviä, muun muassa kilpa-ajoa. Pelejä voi kuitenkin pelata suorittamatta mitään tehtävistä. Peleissä on useita automalleja, joilla voi ajaa pitkin eri kaupunkeja. Internetissä on useita sivustoja, joilta voi ladata uusia autoja ja karttoja.


title: Midtown Madness (pelisarja)

text: Ensimmäinen "Midtown Madness" julkaistiin Microsoft Windowsille vuonna 1999. Pelin kehitti Angel Studios. Pelin ainoa kaupunki on Chicago.


title: Midtown Madness (pelisarja)

text: "Midtown Madness 2" julkaistiin vuonna 2000. Kehittäjä oli edelleen Angel Studios. Peli oli edeltäjäänsä laajempi ja grafiikaltaan paranneltu. Pelattavat kaupungit ovat San Francisco ja Lontoo.


title: Midtown Madness (pelisarja)

text: "Midtown Madness 3" julkaistiin vuonna 2003. Kehittäjä oli tällä kertaa Digital Illusions CE. Peli on edeltäjiänsä monipuolisempi sekä grafiikassa että tehtävissä. Pelin kaupungit ovat Washington DC ja Pariisi. Peli on julkaistu Xboxille


title: Antônio Pizzonia

text: Antônio Reginaldo Pizzonia Júnior (s. 11. syyskuuta 1980 Manaus, Amazonas, Brasilia) on brasilialainen kilpa-autoilija. Hän syntyi Manausissa keskellä Amazonin sademetsää, ja tästä syystä hänestä käytetään lempinimeä ”Jungle Boy”.


title: Antônio Pizzonia

text: Pizzonia aloitti autourheilijana kilpailemisen jo 11-vuotiaana lähinnä kartingissa, mutta hän on osallistunut myös Formula 3000 -kilpailuihin. Aluksi hän kilpaili kotimaassaan lähinnä São Paulon (Interlagos) ja Rio de Janeiron radoilla. Hän siirtyi Englantiin vuonna 1997. Pizzonia voitti Britannian Formula Renault -sarjan mestaruuden vuonna 1999. Samana vuonna hän sijoittui toiseksi Euroopan Formula Renault -sarjassa. Vuonna 2000 Pizzonia voitti Britannian F3-sarjan mestaruuden.


title: Antônio Pizzonia

text: Pizzonian Formula 1 -ura alkoi vuonna 2003 Jaguarilla, jonne hänet pestattiin Mark Webberin tallitoveriksi. Hän ei saavuttanut juurikaan menestystä, ja hänet korvattiin Justin Wilsonilla. Vuosina 2004 ja 2005 Pizzonia ajoi Williamsilla yhteensä yhdeksän kilpailua korvaten Ralf Schumacheria ja Nick Heidfeldiä. Hän saavutti formulavuosinaan yhteensä kahdeksan pistettä ajamalla neljästi seitsemänneksi.


title: Antônio Pizzonia

text: Kaudella 2007 Pizzonia ajoi GP2-sarjassa FMS -tallissa turkkilaisen Jason Tahincioğlun tallikaverina. Hänet kuitenkin erotettiin tallista kesken kauden vaisujen tuloksien takia. Hänen paikkansa tallissa otti Adam Carroll. Vuosina 2008–2009 ja 2011 Pizzonia kilpaili Superleague Formula- ja Brasilian Stock Car -sarjoissa. Vuonna 2012 Pizzonia ajoi neljä kilpailua Auto GP -sarjassa voittaen niistä kaksi ja sijoittuen sarjan yhdeksänneksi.


title: Daavidintähti

text:
Daavidintähti ( eli kirjaimellisesti "daavidinkilpi") on kahdesta päällekkäisestä kolmiosta koostuva, kuusisakaraisen tähden muotoinen kuvio. Daavidintähti on perinteisesti juutalaisuuden tunnus: se esiintyy muun muassa Israelin lipussa. Geometrisesti kuvio on kuusikanta eli heksagrammi, joka tunnetaan myös Salomonin sinettinä.
Daavidintähden alkuperästä ei ole tarkkaa tietoa. Arkeologisia todisteita sen käytöstä Palestiinassa kuningas Daavidin aikana tai paljon myöhemminkään ei ole. Kuusikannan sijaan vanhoissa juutalaisissa amuleteissa esiintyi usein viisikanta. Italialaiselta hautausmaalta on löytynyt daavidintähti juutalaisesta hautakivestä, joka voi olla peräisin 200-luvulta. Varhaisin juutalainen kirjallinen lähde, joka mainitsee tähden, on 1100-luvulta. Myös eräs vuodelta 1307 peräisin oleva Tanakh-käsikirjoitus on koristeltu daavidintähdellä. Sitä käytettiin aluksi luultavasti synagogien koristeluun. Kirjaimellinen nimi daavidinkilpi juontuu tähden muodosta, jonka voidaan katsoa muodostavan suojelevan kilven. Heksagrammia ovat käyttäneet myös muut kulttuurit jo kauan ennen juutalaisia.
Vuonna 1354 Böömin kuningas Kaarle IV antoi Prahan juutalaisille punaisen lipun, jossa oli sekä daavidintähti että Salomon sinetti (viisikanta). Budapestin juutalaisten lippu puolestaan oli vuodesta 1460 alkaen kaksi daavidintähteä punaisella pohjalla. Ensimmäisessä hepreankielisessä rukouskirjassa, joka painettiin Prahassa vuonna 1512, on kannessa suuri daavidintähti. Vuonna 1648 juutalaiset saivat jälleen lipun tunnustuksena osallistumisesta kaupungin puolustukseen ruotsalaisia vastaan. Tässä lipussa oli punaisella pohjalla keltainen daavidintähti.


title: Daavidintähti

text: Juutalainen kansanperinne yhdistää kuvion Salomon kiveen tai Salomon sinettiin, joka oli kuningas Salomon käyttämä, paholaisia hallitseva taikavoimainen sinettisormus. Kuningas Daavidilla puolestaan oli perimätiedon mukaan taikakilpi, joka suojeli häntä vihollisilta. Ranskan vallankumousta seurasi Euroopassa syrjityille juutalaisille vapaampi kausi, ja he valitsivat daavidintähden kristittyjen ristiä vastaavaksi tunnukseksi. Eräs oletus tähden muodosta on seuraava: nimi Daavid koostuu heprean kielessä kolmesta merkistä, joista kaksi on dalet-kirjaimia. Daletin varhainen kirjoitusasu puolestaan muistutti kolmiota (samasta kirjaimesta kehittyi kreikan delta, Δ), joten kaksi kolmiota on saatettu liittää yhteen tähdeksi.


title: Daavidintähti

text: Jotkut ortodoksijuutalaiset eivät halua käyttää kuusikantaa sen okkultistisen käytön vuoksi. Se on kuitenkin tärkeä tunnus kabbalassa. Daavidintähti kaiverretaan usein juutalaisten hautakiviin. Muita juutalaisuuden varhaisia tunnuksia ovat šofar (pässinsarvi), lulav (palmunlehvä) ja menora (seitsenhaarainen kynttilänjalka). Daavidintähti on näitä kaikkia myöhäisempi.


title: Daavidintähti

text: Natsit käyttivät daavidintähteä holokaustin aikana juutalaisten erottamiseen muusta väestöstä. 6. syyskuuta 1941 lähtien kaikkien saksalaisten valtaamilla alueilla asuvien yli 6-vuotiaiden juutalaisten oli käytettävä daavidintähteä ja sanaa "Jude" selvästi näkyvillä vaatteissaan. Ranskassa sana oli "Juif", Alankomaissa "Jood". Vallatussa Puolassa juutalaisten piti käyttää valkoista käsivarsinauhaa, jossa oli sininen daavidintähti. Myös keskitysleireillä juutalaisten vankien tunnuksena oli kahdesta kolmiosta muodostettu tähti.


title: Daavidintähti

text: Kerrotaan, että kun Tanskan juutalaisille asetettiin määräys tähden käytöstä, oli seuraavana päivänä koko Tanska sonnustautunut daavidintähteen natsien hämäämiseksi, mukaan lukien kuningas Kristian X. Näin tähdenkäyttöpakko jäi tehottomaksi, ja suurin osa Tanskan juutalaisväestöstä saatiin pelastettua Ruotsiin. Tarina on kuitenkin todennäköisesti vain kansantaru, ja esimerkiksi kuningatar Margareeta II on kiistänyt sen. Tarina on todennäköisesti peräisin Otto Premingerin ohjaamasta elokuvasta "Exodus", jossa nuori, suhteellisen suojattua elämää holokaustin aikana elänyt Tanskan juutalainen tyttö kertoo Auschwitzissa Sonderkommandona ja natsien seksileluna olleelle pojalle tämän tarinan korostaakseen kuinka hyviä ihmisiä tanskalaiset ovat. Tieto on siis peräisin joko kirjailija Leon Urisin tai elokuvan käsikirjoittaja Dalton Trumbon kynästä.


title: Daavidintähti

text: Natsien tapa asettaa juutalaisille pukeutumismääräyksiä heidän erottamisekseen ei ollut mikään uusi ajatus, sillä samaa temppua on käytetty jo vuosisatoja.


title: Daavidintähti

text: Punainen Daavintähti ( eli kirjaimellisesti Punainen Daavidinkilpi) on Israelissa toimiva, Punaista Ristiä ja Punaista Puoltakuuta vastaava palvelu. Se antaa lääketieteellistä apua hätätapauksissa ja hoitaa ambulanssi- sekä veripalvelua.


title: Veli Giovanni

text: Hillari Johannes Viherjuuri eli Veli Giovanni (19. helmikuuta 1889 Helsinki – 21. syyskuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen opettaja, toimittaja, kustannusjohtaja ja mainonnan lehtori. Hän oli junailija Richard Grönrothin ja Emma Vähä-Uotilan poika. Perhe suomensi sukunimensä Grönroth Viherjuureksi vuonna 1906 yleisen suomalaisinnostuksen vallassa.


title: Veli Giovanni

text: Hillari Viherjuuri oli koulupoikana "Uuden Suomettaren" (myöhemmin "Uusi Suomi") oikaisulukijana. Filosofian kandidaatiksi hän valmistui 1911 ja maisteriksi 1913, jolloin hän lähti Moskovaan vuodeksi opiskelemaan venäjää. Suomalaisen Normaalilyseon venäjän ja suomen kielen opettajana hän oli 1914–1918. Sisällissodan jälkeen Viherjuuri oli Otavan reklaamijohtajana.


title: Veli Giovanni

text: Hillarin veli Leonard Viherjuuri toimi "Suomen Kuvalehden" päätoimittajana vuodesta 1918. Koska Hillari halusi olla veljensä kanssa hyvissä väleissä, hän humoristisesti otti nimimerkikseen munkkinimeä muistuttavan Veli Giovannin tanskalaisen Jenny Blicher-Clausenin romaanin nimen mukaan. Johanneksen vastine italiaksi on Giovanni.


title: Veli Giovanni

text: Viherjuuri toimitti erilaisia pilalehtiä ja tehtäväkirjoja. Vuonna 1919 ilmestyi "Huvittavia tehtäviä lapsille". Samana vuonna ilmestyi "Jyry-Jaakon päiväkirja" sekä ensimmäiset "Pilajuttuja ja piirroksia" -lehdet. Pilajuttuja ilmestyi 178 lehteä vuoteen 1950 saakka. Hän toimitti myös vuosialbumia "Kalle Viksari" (1924–1950). Otavan julkaisema "Kalle Viksari" oli ensimmäinen säännöllisesti ilmestynyt suomalainen sarjakuvajulkaisu. Viherjuuri toimitti lisäksi sarjoja "Lasten oma kirja" ja "Poikien oma kirja" ja joululehteä Joulukärpänen.


title: Veli Giovanni

text: Hänen tunnetuin kirjoittamansa sarjakuvansa oli "Junnu", joka ilmestyi "Suomen Kuvalehdessä" 1927–1934. Junnulla oli monta piirtäjää: Alexander Tawitz, Poika Vesanto ja Arnold Tilgmann. "Suomen Kuvalehdessä" oli myös hänen toimittamansa Veli Giovannin Ajanvietesivu 1919–1936, joka sisälsi tehtäviä ja piirroksia, ja hänen kirjoittamansa ja Poika Vesannon piirtämä sarjakuva "Kapteeni ja Ville", joka ilmestyi 1934.


title: Veli Giovanni

text: Herra Kerhonen oli pyöreä porvarisherra, jota Viherjuuri ideoi 1930–1949. Piirtäjinä olivat Gösta Thilén ja Olavi Vikainen.


title: Veli Giovanni

text: Viherjuuri luovutti testamentissaan originaalinsa Suomen taideteollisuusmuseolle. Viherjuuren työtä jatkoi jonkin aikaa tytär Irmeli Viherjuuri nimellä "Giovanna".


title: Placebo

text: Placebo tai plasebo tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Spinelli

text: Spinelli on spinelliryhmään kuuluva mineraali, jonka kemiallinen koostumus on MgAlO. Sen kovuus Mohsin asteikolla on 8 ja ominaispaino 3,58–3,62 sekä tiheys 3,58–4,06. Spinellin kidejärjestelmä on kuutiollinen. Spinellikiteet ovat tavallisimmin oktaedrin muotoisia, ja ne muodostavat toisinaan kaksosia. Spinelliä tavataan punaisena, vaaleanpunaisena, violettina, sinisenä, ruskeana, värittömänä, vihreänä, keltaisena ja mustana. Läpinäkyvänä spinelli on jalokivi. Spinelli-nimi tulee latinan kielen sanasta "spina" (oka, piikki), joka viittaa kiteen muotoon. Spinellin nimi voi viitata myös kreikan kielen sanaan σπινθήρας (spinthiras), joka tarkoittaa kipinää ja viittaa punaisen spinellin tulenhehkuiseen väriin.


title: Spinelli

text: Punainen spinelli, joka on korukäytössä spinellin värimuunnoksista suosituin, muistuttaa erehdyttävästi rubiinia, mutta on astetta pehmeämpi. Hiottujen kivien kohdalla, kun naarmutuskovuustesti ei ole mahdollinen, tarvitaan gemmologin tutkimusta erottamaan kivet toisistaan. Monet kruununjalokivet, kuten Baijerin kuninkaan kruunun kivet ja kuuluisa "Black Prince's Ruby" Englannin kuninkaan kruunussa on myöhemmin tunnistettu spinelleiksi. Spinelli erotettiin omaksi mineraalikseen 1700-luvulla.


title: Spinelli

text: Spinelliä esiintyy lähinnä magmakivissä ja marmoreissa. Kiteet ovat pääosin pieniä; Lontoon Luonnontieteellisessä museossa on 500 karaatin spinellikide, ja "Black Prince's Ruby" on noin 170 karaatin painoinen. Kestävänä ja painavana mineraalina spinellikiteet rikastuvat isäntäkiven rapauduttua jalokiviuvaan, esimerkiksi jokien pohjiin. Spinelliä ja korundia löydetään usein samoista esiintymistä, sillä ne molemmat tarvitsevat syntyäkseen alumiinioksidin läsnäolon ja koska mineraalit ovat kestävyydeltään ja ominaispainoltaan samaa luokkaa. Tunnetuimmat spinelliesiintymät ovat Sri Lankan jalokivisoraesiintymät sekä Myanmarin ja Thaimaan kalkkikivet. Mustaa tai tummanvihreää epäjaloa spinelliä kutsutaan usein "pleonastiksi" (aikaisemmin myös "ceyloniitiksi"), ja se on varsin tavallinen mineraali kivilajeissa, joista eräissä päämineraalina. Keltaista spinelliä kutsutaan toisinaan "rubiselliksi".


title: Spinelli

text: Spinelliä saattaa muodostua liekkiatomiabsorptiospektrometrissä, kun määritellään magnesiumia näytematriisista joka sisältää alumiinia. Syntynyt yhdiste vaikeuttaa näytteen analysointia.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Formula 1 -kausi 1988 oli historian 39. Formula 1 -kausi. Se alkoi 3. huhtikuuta 1988 ja päättyi yhteensä 16 ajetun osakilpailun jälkeen 13. marraskuuta.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kuljettajien mestaruuden voitti McLaren-Hondalla ajanut brasilialainen Ayrton Senna, jolle mestaruus oli uran ensimmäinen. McLaren-Honda voitti myös valmistajien mestaruuden ylivoimaisesti. Kauden 16 kilpailusta McLaren -kuljettajat voittivat yhtä lukuun ottamatta kaikki (Senna kahdeksan, Prost seitsemän). Talli keräsi enemmän pisteitä (199) kuin MM-taulukon seitsemän seuraavaa tallia yhteensä.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kauden aikana kilpaili yhteensä 18 valmistajaa ja 36 kuljettajaa esiintyi vähintään yhdessä kilpailussa. Pisteitä saavutti 17 kuljettajaa ja kymmenen valmistajaa. Kaikilla talleilla oli käytössään Goodyearin renkaat.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kyseessä on viimeisin kausi, jolloin kauden aikana ei nähty yhtään suomalaista kuljettajaa. Alain Prost saavutti ensimmäisenä kuljettajana 100 MM-pisteen rajan (105) kauden aikana, mutta vain 87 pistettä laskettiin mukaan.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Edelliskaudella Williams oli ollut ylitse muiden, mutta nyt se oli joutunut vaihtamaan Hondan tehokkaat turbomoottorit Juddin vapaasti hengittäviin. McLaren ja Lotus saivat käyttöönsä Hondan moottorit. Hallitseva maailmanmestari Nelson Piquet siirtyi Hondan mukana Williamsilta Ayrton Sennan tyhjäksi jättämälle paikalle Lotukselle, kun taas Senna siirtyi Alain Prostin rinnalle McLarenille.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Ferrarin odotettiin olevan vahvoilla kautta edeltäneiden testien perusteella. McLaren toi autonsa testeihin vain kymmenen päivää ennen kauden alkua, mutta myös sen nopeus huomattiin heti.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kaudesta odotettiin tasaisempaa taistelua turbo- ja vapaasti hengittävien moottoreiden välillä, kun polttoaineen kulutussääntö otettiin käyttöön. Useat tallit valmistautuvat jo kauteen , jolloin käytössä oli vain vapaasti hengittävät moottorit.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kausi alkoi huhtikuun kolmantena päivänä perinteiseen tapaan Brasilian GP:lla. Avauskilpailu oli Formula 1 -sarjan historian 453. osakilpailu. Aika-ajojen nopein kuljettaja oli kotiradallaan ajanut Ayrton Senna, mutta hänen McLaren-autonsa vaihdelaatikko hajosi juuri ennen lähtöä. Tämän seurauksena hän joutui lähtemään kilpailuun varikolta vara-autolla.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Lähtökiihdytyksessä Prost siirtyi kärkeen onnistuttuaan ohittamaan paalupaikalle nousseen Williams-kuljettaja Nigel Mansellin. Joukon takaa varikolta lähtenyt Senna onnistui nousemaan kilpailussa aina toiselle sijalle asti, kunnes hänellä näytettiin mustaa lippua hylkäyksen merkiksi 31. kierroksen jälkeen. Syy hylkäämiselle oli liian myöhäinen auton vaihto lähtötilanteessa. Maalilinjan ylitti ensimmäisenä Prost, joka oli ajanut johdossa koko kilpailun. Toiseksi sijoittui Ferrarilla ajanut Gerhard Berger, joka ajoi myös kilpailun nopeimman kierroksen ja alimmalle palkintokorokkeelle nousi hallitseva maailmanmestari Nelson Piquet. Maaliin kilpailussa selviytyi yhteensä yhdeksän kuljettajaa.


title: Formula 1 -kausi 1988

text:
Prost siirtyi voiton myötä MM-sarjan kärkeen. Hänen voittonsa riitti nostamaan myös McLarenin valmistajien MM-sarjan kärkipaikalle yhdeksällä pisteellä. Toisena oli Ferrari kahdeksan pisteen turvin ja Lotus oli kolmas viidellä pisteellä.
Kauden toinen osakilpailu, San Marinon GP, ajettiin vappuna Imolan radalla Italiassa. Aika-ajoissa Senna oli selvästi nopein, tallikaveri Prostin jäädessä yli 0,7 sekunnin päähän. McLarenien ylivoimaa kuvasti se, että kolmanneksi nopein Piquet jäi Sennasta yli kolme sekuntia.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kilpailun aikana vallitsi pilvinen, mutta kuiva sää. Ferrari-kuljettaja Michele Alboreto starttasi viimeisestä lähtöruudusta, koska hänen autonsa jäi paikalleen lämmittelykierrokselle lähdettäessä. Lähtövalojen sammuttua Senna piti kärkipaikkansa, mutta hänen rinnaltaan lähtenyt Prost sai huonon lähdön ja putosi useita sijoituksia. Kolareita ei ensimmäisissä mutkissa nähty. Nopeasti Prost kuitenkin onnistui nousemaan takaisin toiseksi, kun hän ohitti Nanninin, Bergerin, Patresen ja Piquet'n. Kolmannesta sijasta käytiin tiukkaa taistelua Piquet'n, Nanninin, Mansellin ja Boutsenin välillä. Nanninin mahdollisuudet katosivat pyörähtämisen myötä ja Mansellin auton Judd-moottori hajosi. Ruutulipulle ensimmäisenä ajoi Senna, joka otti ensimmäisen voittonsa McLarenilla, ja toiseksi sijoittui Prost. Kolmanneksi tuli Piquet, joka jäi McLaren kaksikolle yli kierroksen.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Tilanne kuljettajien MM-sarjassa muuttui, kun Senna (9) nousi Prostin (15) jälkeen toiseksi. Berger ja Piquet olivat kahdeksan pisteensä turvin sijoilla kolme ja neljä. Valmistajien MM-sarjassa McLaren nousi 24 pisteeseen ja toisena olleella Ferrarilla oli kymmenen pistettä. Lotus piti kolmatta sijaa yhdeksällä pisteellä.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kaksi viikkoa edellisen kilpailun jälkeen ajettiin Monacon Grand Prix 15. toukokuuta ahtaalla katuradalla. Aika-ajoissa Senna otti paalupaikan, Prostin jäädessä hänelle 1,4 sekuntia. Seuraavat lähtöruudut menivät Ferrari-kuljettajille.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Senna nousi paalupaikaltaan kärkeen. Prost sai puolestaan heikon lähdön ja putosi kolmanneksi, kun Berger nousi Ferrarillaan hänen ohitseen. 11. ruudusta lähtenyt Piquet rikkoi autonsa keulan osuttuaan Derek Warwickin takapyörään ensimmäisessä mutkassa. Varikolla mekaanikot eivät kyenneet vaihtamaan Piquet'lle uutta etusiipeä, joten hän joutui keskeyttämään. Toisesta sijasta käytiin tiukkaa kamppailua Bergerin ja hänen takanaan olleen selvästi nopeamman Prostin välillä. Kapealla radalla ohittaminen oli kuitenkin vaikeaa ja samalla Senna kasvatti johtoaan kärjessä. Neljättä sijaa pitänyt Mansell joutui keskeyttämään, kun Alboreto lähti ohittamaan häntä ja autot osuivat toisiinsa mutkaan tultaessa. Mansell pyörähti, mutta Alboreto jatkoi matkaansa vahingoitta. Myöhemmin Prost onnistui ohittamaan Bergerin ja siirtyi kilpailussa toiseksi. Talli käski reilussa johdossa ollutta Sennaa hiljentämään, mutta keskittymisen herpaannuttua Senna ajoi radan reunakaiteeseen ja keskeytti. Prost nousi voittajaksi, Berger oli toinen ja hänen tallikaverinsa Alboreto kolmas.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Uransa 30. voitolla Prost kasvatti johtonsa kuljettajien MM-sarjassa kymmeneen pisteeseen. Berger nousi 14 pisteellä toiseksi ohi Sennan. Valmistajien MM-sarjassa McLarenilla oli 33 pistettä, toisena olleella Ferrarilla oli 20 pistettä ja Lotus jatkoi yhdeksällä pisteellä kolmantena.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Historian 11. Meksikon Grand Prix ajettiin 29. toukokuuta Autódromo Hermanos Rodríguez -nimisellä radalla. Aika-ajoissa Philippe Alliot törmäsi betoniseinään, kun hän menetti Lola-autonsa hallinnan radan pääsuoralle taittuvassa nopeasti ajettavassa mutkassa. Alliot kuitenkin selvisi tapahtumasta ilman vammoja. Paalupaikan aika-ajoissa otti jälleen Senna, tällä kertaa 0,6 sekunnin erolla Prostiin.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Lähdössä Senna sai huonon lähdön ensimmäisestä ruudustaan ja Prost taittoi kärkipaikalla ensimmäiseen mutkaan perässään neljännestä ruudusta hyvin lähtenyt Piquet, jonka taakse Senna putosi. Myös Piquet'n tallikaveri Satoru Nakajima sai hyvän lähdön, kun hän nousi kuudennelta paikaltaan neljänneksi. Senna onnistui ohittamaan Piquet'n vielä ensimmäisen kierroksen aikana ja näin McLarenit siirtyivät kaksoisjohtoon. Hyvin aloittanut Nakajima joutui luovuttamaan neljännen sijansa hänet ohittaneelle Bergerille. Berger saavutti nopeasti myös Piquet'n Lotuksen, jonka hän ohitti pääsuoran jälkeisessä ensimmäisessä mutkassa. Myöhemmin molemmat Lotus kuljettajat keskeyttivät moottoririkkoihin. Ruutulipulle ensimmäisenä ennätti koko kilpailun ajan johdossa ajanut Prost ja Senna joutui tyytymään toiseen sijaan. Berger oli kolmas. Turbot toimivat Meksikon korkeassa ilmastossa paremmin ja kuusi ensimmäistä sijaa menivät turbomoottoreita käyttäville autoille.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Prost nousi voittonsa myötä kuljettajien MM-sarjassa 33 pisteeseen. Berger onnistui vielä säilyttämään toisen sijansa 18 pisteen turvin, mutta Senna nousi hänen takanaan 15 pisteeseen. Valmistajien MM-sarjassa McLarenin pistesaldo kasvoi 48 pisteeseen, kun toisena olleella Ferrarilla oli 27 pistettä. Lotus onnistui vieläkin pitämään kolmannen sijansa, vaikka Arrows nousi jo tasapisteisiin.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kauden viides kilpailu oli historian 20. Kanadan Grand Prix, joka ajettiin nyt 12. kesäkuuta kymmenettä kertaa Circuit Gilles-Villeneuve -radalla. Aika-ajoissa sattui jälleen vakavan näköinen ulosajo, kun Dereck Warwickin Arrows-auto syöksyi radan reunakaiteeseen takapää edellä. Tapahtumasta onneksi selvittiin jälleen vammoitta. Paalupaikan otti totutusti Senna, mutta ero taas toiseksi tulleeseen Prostiin oli vain 0,18 sekuntia.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kilpailun lähdössä Prost otti johtopaikan Sennalta, joka jäi toiseksi. Seuraavilla sijoilla ajoivat Berger ja Alboreto. Lähtötilanteessa sattui yksi kolari, kun Julian Bailey osui Luis Perez-Salan auton perään. Prost ja Senna kärjessä kasvattivat eroaan muihin, Sennan yrittäessä etsiä ohituspaikkaa Prostista. Benettonin kuljettajat Boutsen ja Nannini onnistuivat ohittamaan molemmat Ferrarit helpon näköisesti, mutta Nannini joutui hetkeä myöhemmin keskeyttämään neljänneltä sijalta auton teknisten ongelmien takia. 18 kierroksen kamppailun jälkeen Senna viimein onnistui ohituksessaan Prostista ja siirtyi kilpailun kärkeen. Molemmat Ferrarit keskeyttivät kilpailun neljänneltä sijalta. Voittajana maaliin ajoi toista kertaa kauden aikana Senna, joka päihitti Prostin lopulta 5,9 sekunnilla. Kolmas oli Boutsen Benettonilla, joka ajoi ensimmäistä kertaa kaudella vapaasti hengittävällä moottorilla varustetulla autolla palkintosijalle.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kuljettajien MM-sarjassa Prost säilytti johtopaikkansa 39 pisteellä, mutta Senna nousi takaisin toiselle sijalle 24 pisteen turvin. Kolmas oli kilpailun keskeyttänyt Berger 18 pisteellä. Valmistajien MM-sarjassa McLaren nousi jo selvään johtoon 63 pisteellä, kun toisena olleella Ferrarilla oli 27 pistettä. Lotus oli kolmantena 12 pisteellä.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kauden kuudes kilpailu, Yhdysvaltain GP, ajettiin 19. kesäkuuta vain viikko edellisen kilpailun jälkeen. Minardi-talli antoi potkut alkukaudesta heikosti esiintyneelle Adrián Camposille ja palkkasi entuudestaan tallille tutun Pierluigi Martinin ajamaan loppukauden. Aika-ajoissa Senna kasvatti paalupaikkaputkensa kuuden kilpailun mittaiseksi, kun hän päihitti toiseksi tulleen Bergerin 0,86 sekunnilla. Alboreto oli kolmas ja Prost vasta neljäs jääden Sennalle 1,4 sekuntia. Tämä oli ensimmäinen kerta kauden aikana, kun eturivissä oli jonkun muun kuin McLaren-tallin auto.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kilpailun lähdössä Senna meni johtoon ja häntä seurasivat Berger sekä Alboreto. Prost lähti huonosti ja putosi Boutsenin taakse viidenneksi. Prost kuitenkin onnistui ottamaan paikkansa takaisin toisen kierroksen alussa. Seuraavaksi Prostille joutui antautumaan kolmantena ajanut Alboreto Ferrarillaan. Toisen sijan Prost sai helposti, kun Berger keskeytti rengasrikkoon. Nanninin ja Alboreton kamppailu neljännestä sijasta päättyi Nanninin ohitusyrityksessä edellä ajaneen Alboreton pyörähtämiseen. Nannini jatkoi matkaansa ongelmitta. Kilpailussa nähtiin lukuisia keskeytyksiä, mikä mahdollisti pienemmille talleille hyviä sijoituksia. Voittajana maaliin ajoi Senna, jolle voitto oli kolmas nyt viimeistä kertaa ajetussa Yhdysvaltain GP:ssa, ja toiseksi sijoittui Prost. Kolmas oli edellisen kilpailun tapaan Boutsen. Andrea de Cesaris ajoi Rial-tallille ensimmäiset pisteet sijoittumalla neljänneksi. Lisäksi myös Pierluigi Martini saavutti Minardille tallin historian ensimmäisen pisteen sijoittumalla kuudenneksi.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Prost nousi kuljettajien MM-sarjassa 45 pisteeseen, mutta toisena ollut Senna kasvatti oman saldonsa 33 pisteeseen. Berger oli edelleen keskeytyksestään huolimatta kolmas 18 pisteellä. McLaren nousi valmistajien MM-sarjassa 78 pisteeseen. Toisena olleella Ferrarilla oli 27 pistettä. Benetton nousi Lotuksen kanssa tasapisteisiin (12) kolmannelle sijalle.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Formula 1 -sarja palasi Eurooppaan, kun vuorossa oli 3. heinäkuuta ajettu kauden seitsemäs kilpailu Ranskassa Paul Ricardin radalla. Aika-ajoissa Prost onnistui ensimmäistä kertaa kauden aikana ottamaan paalupaikan ja päihittämään Sennan, joka jäi 0,48 sekunnin päähän. Seuraavasta lähtörivistä starttasivat Berger ja Alboreto.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Lähtötilanteessa asetelmat kärjessä pysyivät muuttumattomina, kun Prost nousi kärkeen, Senna oli toinen ja Ferrarit heidän takanaan. Myöhemmin Berger menetti useita sijoituksia, kun hän pyörähti ulos radalta ja meni tämän jälkeen varikolle renkaiden vaihtoon. Hän kuitenkin nousi nopeasti neljänneksi ohitettuaan Nanninin ja Piquet'n selvästi heitä nopeammalla autollaan. Kilpailun keskivaiheilla Senna tuli toiselta sijalta varikolle vaihtamaan autoonsa uudet renkaat. Prostin vuoro tulla varikolle koitti seuraavalla kierroksella. Hänen renkaiden vaihto kesti kauemmin kuin tallikaverilla, minkä seurauksena Senna nousi kilpailussa johtoon, mutta Prost onnistui ottamaan kärkipaikkansa takaisin kierroksella ohitettavien autojen ruuhkassa. Voittajana ruutulipulle ajoi Prost ja Senna sijoittui toiseksi. Kolmas oli Alboreto, tallikaveri Bergerin sijoittuessa neljänneksi.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kuljettajien MM-sarjassa Prost (54) kasvatti johtonsa 15 pisteeseen toisena olleeseen Sennaan (39). Kolmannella sijalla jatkoi Berger 21 pisteellään. Valmistajien MM-sarjassa McLaren nousi 93 pisteeseen ja toisena ollut Ferrari oli saavuttanut 34 pistettä. Taistelu kolmannesta sijasta oli tiukka, kun sijaa pitäneellä Lotuksella oli 14 ja Benettonilla 13 pistettä.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kauden kahdeksas kilpailu ajettiin 10. heinäkuuta Silverstonen radalla Britanniassa. Aika-ajoissa koettiin yllätys, kun ensimmäistä kertaa kauden aikana molemmat McLarenit jäivät eturivin ulkopuolelle. Paalupaikan valtasi Berger ja toiseen ruutuun ajoi toisella Ferrarilla Alboreto. Senna oli kolmas ja Prost neljäs.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kilpailupäivänä sää rata-alueella oli sateinen ja kylmä. Lähtökiihdytyksestä johtopaikalla ensimmäiseen mutkaan taittoi Berger, takanaan Alboreto ja Senna. Prost sai surkean lähdön ja tippui joukon keskivaiheille. Senna onnistui nopeasti nousemaan Alboreton ohi toiseksi. Kilpailun 14. kierroksella Senna ohitti Bergerin ja siirtyi kilpailussa johtoon. Samassa tilanteessa Senna ohitti kierroksella Prostin, joka ei ollut parhaimmillaan sateisella radalla. Mansell aloitti nousunsa kohti palkintosijoja, kun hän aluksi ohitti Mauricio Gugelminin nousten viidenneksi. Seuraavaksi ohitusvuorossa oli neljättä sijaa pitänyt Nannini, joka ohituksen jälkeen pyörähti menettäen kolme sijaa. Myöhemmin Mansell riemastutti kotiyleisöään ohittamalla kolmannella sijalla ajaneen Alboreton. Prost keskeytti kilpailun 24 kierroksen jälkeen 16. sijalta ajettuaan varikolle. Tämä oli hänen kautensa ensimmäinen keskeytys. Nannini ohitti Mansellin ja siirtyi hetkeksi kolmanneksi, mutta hän pyörähti jälleen ja Mansell sai paikkansa takaisin. Mansell saavutti toisena ajavan Bergerin, joka myös joutui nöyrtymään näyttävässä ohituksessa brittikuljettajalle. Myös Nannini onnistui ohittamaan Bergerin. Maaliin ensimmäisenä ajoi Senna. Mansell selviytyi ensimmäistä kertaa kauden aikana maaliin ja oli toinen. Nannini saavutti uransa ensimmäisen palkintosijan ollen kolmas.


title: Formula 1 -kausi 1988

text:
Tilanne kuljettajien MM-sarjassa kauden puolivälissä kiristyi Prostin keskeytettyä, kun Senna nousi kuuden pisteen päähän Prostista, 48 pisteeseen. Kolmatta sijaa piti edelleen Berger 21 pisteellä. Valmistajien MM-sarjassa McLaren ylitti jo sadan pisteen rajan nousten 102 pisteeseen. Epäonnistuneen kilpailun jälkeen Ferrarilla oli edelleen 34 pistettä. Benetton nousi 17 pisteellä kolmanneksi pisteen erolla Lotuksen.
Kauden yhdeksäs kilpailu ajettiin Saksassa Hockenheimringillä 24. heinäkuuta. Aika-ajoissa Senna palasi kahden kilpailun tauon jälkeen paalupaikalle ja Prost oli toinen 0,28 sekunnin erolla. Seuraavat lähtöruudut menivät tuttuun tapaan Bergerille ja Alboretolle.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Kilpailu oli Piquet'lle uran 150. ja samalla tuli täyteen kymmenen vuotta hänen F1-debyytistään juuri kyseisellä Hockenheimin radalla. Ennen kilpailun alkua aamupäivällä oli satanut vettä, minkä seurauksena rata oli vielä märkä. Kaikki kärkikuljettajat lähtivät matkaan sadekelin renkailla, paitsi viidennen lähtöruudun Piquet, joka valitsi slicksit. Lähdössä Senna nousi kärkeen, mutta Prost sai jälleen huonon lähdön ja putosi Bergerin ja Nanninin taakse neljänneksi. Piquet'n uhkapeli rengasvalinnan kanssa päättyi pyörähtämiseen päin rengasvallia. Hän pääsi vielä varikolle, mutta tallin mekaanikot eivät voineet korjata rikkoontunutta kylkeä. Prost nousi kolmanneksi ohitettuaan Nanninin ja alkoi hiillostaa Bergeriä. Ohitus Bergeristä onnistui helpohkosti pitkällä takasuoralla. Myöhemmin Prost pyörähti haastavaksi osoittautuneessa Östkurvessa, mutta onnistui säilyttämään toisen sijansa. Hyvää kilpailua ajanut Nannini ajoi varikolle kilpailun lopussa moottoriongelmien vuoksi. Nannini kuitenkin oli ehtinyt ajaa kilpailun nopeimman kierroksen, joka oli hänen uransa ensimmäinen. Ensimmäisenä ruutulipulle ajoi Senna, joka jälleen osoitti hyvää sadekelin ajotaitoa. Prost oli toinen ja Berger kolmas.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Prost onnistui säilyttämään johtonsa kuljettajien MM-sarjassa, mutta Senna nousi jo 3 pisteen päähän 57 pisteellään. Berger nousi kolmannella sijallaan 25 pisteeseen. Valmistajien MM-sarjassa McLaren kasvatti entisestään johtoaan, kun talli nousi 117 pisteeseen. Toisena olleella Ferrarilla oli 41 pistettä ja Benetton oli kolmantena 18 pisteellä. Ero Lotukseen kasvoi nyt kahteen pisteeseen.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Seuraava kilpailu ajettiin 7. elokuuta Unkarissa Hungaroringillä. Radan hidas profiili suosi vapaasti hengittäviä moottoreita käyttäviä talleja. Aika-ajoissa Senna oli kuitenkin jälleen nopein, kun toiseksi Williamsilla yltänyt Mansell jäi hänellä 0,1 sekuntia. Boutsen oli Benettonilla kolmas.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Mansell sai toisesta ruudusta hyvän lähdön, mutta Senna onnistui pitämään hänet takanaan tehokkaan moottorinsa ansiosta. Prostin kilpailun alku oli vaikea ja hän tippui jo alun perin heikosta seitsemännestä lähtöruudustaan kymmenenneksi. Ensimmäisen kierroksen jälkeen Senna ajoi johdossa ja Mansell oli aivan hänen takanaan. Kolmantena ajoi toisella Williamsilla Patrese ja hänen takanaan olivat Benettonit. Prost aloitti nousun kohti kärkeä ohittamalla Gugelminin nousten kahdeksanneksi ja Capellin ajaessa varikolle siirtyi Prost seitsemänneksi. Seuraavaksi Prostille joutui antautumaan kuudennelta sijalta Berger ja hieman tämän jälkeen Prost oli jo viides ohitettuaan Nanninin. Kärkikamppailussa Mansellin ohitusyritys Sennasta päättyi pyörähtämiseen, mutta Mansell onnistui jatkamaan vahingoitta pudottuaan vain neljänneksi. Hän kuitenkin joutui taipumaan Prostille seuraavan kierroksen alussa. Samalla Boutsen onnistui nousemaan Patresen ohi toiseksi. Patrese putosi kokonaan pois palkintosijoilta, kun Prost ohitti hänet lähtösuoralla. Myös Boutsen oli voimaton Prostin ohittaessa hänet. Prost saavutti myös Sennan, joka menetti aikaa kierroksella ohitettavien kanssa. Lähtösuoran jälkeiseen mutkaan jarrutettaessa Prost onnistui nousemaan hetkellisesti Sennan ohi, mutta mutka meni leveäksi ja Senna otti paikkansa takaisin. Senna pystyi pitämään johtopaikan maaliin saakka, mutta Prost tuli aivan hänen takanaan maalilinjalle. Kolmas oli Boutsen.


title: Formula 1 -kausi 1988

text: Senna nousi voiton myötä kuljettajien MM-sarjassa tasapisteisiin (66) Prostin kanssa. Senna kuitenkin johti, koska hänellä oli kaksi voittoa enemmän. Kolmantena olleella Bergerillä oli 28 pistettä. Valmistajien MM-sarjassa McLaren nousi kaksoisvoiton myötä 132 pisteeseen. Ferrari oli toinen 44 pisteellä ja Benetton oli 22 pisteen turvin entistä vankemmin kiinni kolmannessa sijassa.