title: Lindy hop

text: Tässä on muistettava se, että swing eran aikaiselle lindy hop -tanssijalle ei ollut olemassa mitään 8 count tai 6 count -askellusta. Tuonaikainen tanssija vain tanssi. Lindy hopin 8 count ja 6 count -ajattelutapa ja muu (tyypillisesti) kahdeksaan tapahtuva rytmin laskeminen on tullut mukaan lindy hoppiin vasta myöhemmin swing eran jälkeen, kun lindy hopin juuria alkoivat jäljittää tanssin harrastajat, jotka olivat tottuneet etukäteen määriteltyyn perusaskeleeseen ja rytmin laskemiseen tyypillisesti kahdeksaan (ks. tästä prosessista viimeinen kappale). Osaksi tämä liittyy myös ns. oppitunteihin, joissa opitaan lindy hoppia. Oppituntityyppinen opetus ei olisi muuten mahdollista, jos oppitunneilla ei ole määrämuotoisia ideoita, miten tanssia opetetaan. Tämä eroaa suuresti menneisyyden sukupolvien lindy hop -oppimisesta, mikä perustui omatoimiseen tarkkailuun siitä, miten muut tanssivat lindy hoppia ja havaittujen ideoiden omatoimiseen opetteluun. Myös ns. mentorointikäytäntö oli yleistä eli kysyttiin neuvoa muilta, jotka parhaansa mukaan auttoivat kysyjää tanssin oppimisessa.


title: Lindy hop

text: Lindy hop syntyi Harlemin tanssimaratonissa kesä-heinäkuussa 1928, kun George Snowden ja hänen parinsa Mattie Purnell "uudelleenkeksivät" pitkään olemassaolleen breakaway-kuvion (parin osapuolet ovat irtiotteessa tai käden päässä ja palaavat takaisin yhteen), kun Snowden menetti otteensa Purnelliin ja improvisoi askelia peittääkseen virheensä ennen kuin he palasivat takaisin lähiotteeseen. Snowdenin mukaan yleisö vastasi erittäin myönteisesti virheeseen. Käytännössä Snowdenin ja Purnellin virhe aikaansai prosessin, mikä johti lindy hopin kilpailuihin, tanssisaleihin, yökerhoihin, Broadway-näytelmiin ja elokuviin 1930-luvun alkuun mennessä. Siten Snowden ja Purnell ovat lindyn hopin luojat. Snowdenin on väitetty nimenneen tanssin samaisessa tanssimaratonissa, mutta nimeämisväitteelle ei ole olemassa kunnollista todistusaineistoa. Termi 'lindy hop' kytkettynä Harlemin lindy hoppiin mainittiin julkisuudessa ensimmäisen kerran syyskuussa 1928, kun Snowdenin mainostettiin olevan osa the Lindy Hop Revue:ta, mikä esiintyi Harlemin Lincoln-teatterissa. Nimesikö Snowden tai sanomalehden toimittaja tai joku muu lindy hopin syyskuussa 1928 ei ole tiedossa. Lindyn on arveltu olevan lähtöisin charlestonista, two stepistä, the collegiate:stä tai jopa foxtrotista. Lindy hop sai syntymänsä jälkeen myös uusia nimiä, kuten jitterbug tai jive, jotka swing-kaudella tarkoittivat samaa tanssia.


title: Lindy hop

text: "Shorty" George Snowden kuului New Yorkin Harlemin tunnetuimman ballroomin Savoy Ballroomin lindy hoppareiden ensimmäiseen sukupolveen, jonka muita tunnettuja tanssijoita olivat mm. George "Twistmouth" Ganaway ja Leroy "Strech" Jones sekä Alfred Leagins. Ensimmäisen sukupolven vaikutusaika Savoy Ballroomissa ulottui pääasiassa aina 1930-luvun puoliväliin asti (poikkeuksena Alfred Leagins, joka jatkoi Savoyssa tanssimista aina ballroomin sulkemiseen asti).


title: Lindy hop

text: Savoy lindy hoppareiden toinen sukupolvi noin 1933–1950 uudisti lindy hoppia tuomalla erityisesti ns. air stepit (akrot) keskeiseksi osaksi perfomanssi- ja kilpatyylistä lindy hoppia. Shorty Georgen sukupolvi oli pitäytynyt lähinnä ns. floor stepeissä eli lattiaa pitkin liikkuvissa kuvioissa, mutta jo tämä sukupolvi teki ensimmäisiä air steppejä. Savoy lindy hoppareiden toinen sukupolvi loi runsaasti uusia air steppejä Frankie Manningin johdolla, joka väitti, että hän teki ensimmäisen lindy hopin todellisen air stepin vuonna 1935 kilpaillessaan Savoy Ballroomissa itseään Shorty George Snowdenia vastaan. Hänen väitteensä ensimmäisestä lindy hopin air stepistä on virheellinen, koska ensimmäinen sukupolvi teki jo air steppejä. Manningin ensimmäinen henkilökohtainen air step mahdollisesti auttoi toista sukupolvea, mikä tunnetaan yleensä nimellä Whitey's Lindy Hoppers, kehittämään ilmiömäisiä air-step -rutiineita. Muihin toisen sukupolven (käytännössä Frankie Manningin) keskeisiin uudistuksiin kuuluivat ns. ensemble-tanssimisen lisääminen lindy hoppiin ja lindyn vieminen enemmän kohti lattiaa muuttamalla tanssiasennon horisontaalisemmaksi.


title: Lindy hop

text: Siihen asti perfomanssi-lindy hopissa eri parit olivat tanssineet omia rutiineja ("routines" = askel- ja kuviosarjoja. Routine-sanan synonyymina alettiin myöhemmin käyttää sanaa choreography ('koreografia'), jota ei käytetty lindy hop -tanssijoiden keskuudessa swing-kaudella.) lähinnä pari kerrallaan esiintyen (tämä oli tyypillistä esimerkiksi Shorty Georgen tanssiryhmälle). Frankie loi idean, jonka perusteella lindy-parit alkoivat tanssia osan esityksestä samoilla rutiineilla, jolloin ryhmän esiintyminen tehostui, kun kaikki parit tekivät yhtä aikaa samat kuviot ja askeleet. On kuitenkin huomattava, että näillä pareilla ja parien osapuolilla oli kaikilla oma tyylinsä toteuttaa yhteiset rutiinit. Yksillölliset erot olivat huomattavat eri tanssijoiden välillä.


title: Lindy hop

text: Frankie Manningin esimerkin mukaisesti toisen sukupolven Savoy lindy hopparit siirtyivät tanssimaan myös horisontaalisemmin kuin ensimmäinen sukupolvi. Shorty Georgen menestysaikana lindy hoppareiden yläkeho oli varsin pystyasennossa. Frankie kehitti ajatuksen tanssia yläkeho lähes yhdensuuntaisesti lattian kanssa, minkä idean hän sai kuulemastaan swing-musiikista, missä oli enemmän lattiansuuntainen poljento toisin kuin aiemmassa 1920-luvun musiikissa, äitinsä tanssiuransa alussa sanomista sanoista, että hän olisi liian jäykkä tanssijaksi ja näkemistään kirkkohartaushetkistä, joissa yleisö eli mukana välillä kumartuen alaspäin. Frankie jäi tässä kuitenkin lähes ainutlaatuiseksi tapaukseksi, koska käytännössä kukaan muu ei kyennyt tanssimaan yhtä horisontaalisesti kuin hän tanssi.


title: Lindy hop

text: Savoy lindy hoppareiden toisen sukupolven johtavien tanssijoiden keskeinen toimintakehys oli mm. Whitey's Lindy Hoppers -nimellä kulkenut esiintymisryhmä (tai ryhmät, kun noita oli useita. Kaikkiaan ainakin 100 lindy hopparia kuului aikoinaan tuohon ryhmittymään), jonka johdossa oli Savoy Ballroomin silloinen 'floor manager' Herbert 'Whitey' White. WLHs pääsi aikoinaan myös Hollywood-elokuviin, joista tunnetuimpia ovat 'A Day At Races' ja 'Hellzapoppin'. Ryhmä esiintyi myös ulkomailla Australiaa ja Brasiliaa myöten. Ryhmään kuuluivat keskeisesti Frankien lisäksi mm. Al Minns, Leon James, Norma Miller, Willamae Ricker, Billy Ricker, Snookie Beasley, Ann Johnson, Eunice Callen, Millie Cruise ja Lucille Middleton.


title: Lindy hop

text: Toisen maailmansodan myötä ja Yhdysvaltojen liityttyä vuoden 1941 lopussa mukaan sotaan Japania vastaan, useimmat WLHs:n miespuoliset jäsenet joutuivat armeijan palvelukseen ja WLHs:n menestystarina kuihtui sodan melskeisiin, mutta käytännössä Whitey's Lindy Hoppers jatkoi Herbert White:n johdolla aina hänen kuolemaansa vuonna 1950 saakka. 1940-luvun puolivälistä alkaen oli jälleen uuden, kolmannen Savoy lindy hoppareiden sukupolven aika.


title: Lindy hop

text: Kolmannen sukupolven keskeisimpiä tanssijoita olivat ainakin Delma "Big Nick" Nicholson, Lee Moates, "Little" Nick Mosley, Vicky Gadson, Theophilus "Teddy" Brown, Ruth "Sugar" Sullivan ja George Sullivan, Barbara Billups sekä vuoden 1957:n aikana mukaan tullut Sonny Allen. Kolmas sukupolvi ei päässyt enää Hollywoodiin samaan tyyliin kuin WLHs-sukupolvi. 1950-luvulle tultaessa kolmannen sukupolven ainoaksi "elokuvasuoritukseksi" (tämä dokumenttifilmi julkaistiin ensimmäisen kerran vasta vuonna 1986) jäi venäläisen tanssijan Mura Dehnin dokumenttielokuva 'Spirit Moves', joka on ainutlaatuinen lähde Savoyn kolmannen sukupolven lindy hopista. Kolmannen sukupolven lindy hop-tanssijat eivät kuitenkaan lannistuneet vähäisemmästä julkisuudestaan huolimatta, vaan jatkoivat lindy hopin kehittämistä WLHs:n jalanjäljissä yhä nopeampiin tempoihin. Tämän sukupolven tanssijat aikaansaivat erilaisia floor step -rutiineja, joista tunnetuimmat ovat first stops ja second stops. Kolmannen sukupolven Savoy Ballroom -uran "loppu" tuli Savoy Ballroomin sulkemisen muodossa, mikä tapahtui vuonna 1958. Samalla Swing Era oli myös lopullisesti hiipumassa ja 1960-luvun alussa odotti jo paritanssimisen väliaikainen lamauttaja: 'twist'-tanssi.


title: Lindy hop

text: Savoy lindy hopparit eivät olleet ainoita lindy hopin kehittäjiä. Vuodesta 1937 alkaen Yhdysvaltain Los Angelesin Hollywoodissa vaikutti alun perin Savoy Ballroomissa tanssinut Dean Collins, joka markkinoi menestyksellä omaa tanssityyliään Hollywood-elokuviin. Näistä elokuvista tunnetuimpia ovat ainakin 'Hellzapoppin', 'Buck Privates' ja 'Ride 'em Cowboy'. Deanin tyylin keskeisin tunnusmerkki oli lindy hopin swingoutin yksi versio: 'Whip', minkä alun perin kehitti Deanin silloinen pari: Irene Thomas. Myöhemmin Dean tuli tunnetuksi tanssistaan parinsa Jewel McGovanin kanssa. Deanin sekä hänen kouluttamiensa että häneltä vaikutteita saaneiden tanssijoiden tyyli tuli 1990-luvun lopulta alkaen tunnetuksi erheellisesti Hollywood-stylenä. Termi, jonka kehittivät 90-luvulla los angeleslaiset lindy hopparit Eric Robinson ja Sylvia Skylar. Deanin tyyli oli kuitenkin hänen versionsa Savoy Ballroom lindy hopista ja kuten jo ylläkin todettiin Hollywood-elokuvissa esiintyivät myös varsinaiset Savoy Ballroom -tanssijatkin. Deanilta oppinsa tai vaikutteensa saaneet lindy hop-tanssijat esiintyivät vielä 1950-luvun rock 'n' roll -elokuvissa, kuten "Rock Around The Clock", "Don't Knock the Rock" ja "Jukebox Rhythm".


title: Lindy hop

text: Lindy hopin harrastaminen ei kuitenkaan pysähtynyt suuren yleisön mielenkiinnon paritanssimiseen lamauttaneen twistin esiintuloon, vaan erilaiset, lähinnä vanhojen Savoy lindy hoppareiden johtamat ryhmät jatkoivat lindy hoppaamista paritanssin 'katovuosikymmenien' 1960- ja 1970-lukujen yli aina tähän päivään saakka. Tunnetuimpia näistä ryhmistä olivat vuoden 1958 Harvest Moon Ball -kilpailun voittajan Sonny Allenin Rockets-tanssiryhmä (Sonny Allen, Sugar Sullivan, Barbara Billups keskeisimpiä jäseniä) ja entisen Savoy Ballroomin 'hat check girl'in Mama Lu Parksin kaitsema tanssiryhmä Mama Lu Parks Dancers, joka esiintyi säännöllisesti Yhdysvalloissa ja muualla maailmassa aina Mama Lun kuolemaan saakka 1990-luvun alussa (ryhmä on myöhemmin jatkanut toimintaansa ja esiintymisiään). Mama Lu myös ylläpiti Harvest Moon Ball -kilpailua (tunnettu kansallinen kilpailu New Yorkissa, johon kuului myös 'lindy hop'/'jitterbug-jive' -divisioona Swing Eran -aikana), kun Harvest Moon Ball -organisaatio lopetti lindy hop -divisioonan vuonna 1979 (tilalle tuli the hustle-tanssi), Mama Lu jatkoi lindy hop -divisioonaa omissa kilpailuissaan aina vuoteen 1989 asti (HMB-organisaatio otti väliaikaisesti lindy hopin vuosiksi 1982 ja 1983 takaisin yhdeksi divisioonaksi, jolloin sekä HMB-organisaatio että Mama Lu Parks pitivät yhtä aikaa lindy hop -kilpailuja.).


title: Lindy hop

text: Oma historiansa 1960- ja 1970-luvuilla oli myös muilla Savoy Ballroom-tanssijoilla. Al Minns ja Leon James liittoutuivat authentic jazz -tanssimisesta kiinnostuneen Marshall Stearnsin kanssa, joka käynnisti vernacular-tanssimista käsitelleen historia-projektin 1950-luvulla (Stearnsin kontekstissa 'vernacular dance'-termillä ja authentic jazz -tanssilla tarkoitetaan alkuperäistä yhdysvaltalaista jazz-tanssimista, minkä yksi osa-alue on lindy hop.). Al ja Leon olivat Marshall Stearnsin näyttöpari, jotka esittivät erilaisissa tv-ohjelmissa ja seminaareissa 1950-luvulla ja 1960-luvun alkupuolella vanhoja jazztansseja ja lindy hoppia. Tämä projekti pysähtyi väliaikaisesti Marshall Stearnsin kuolemaan vuonna 1966. Al & Leon -duo jatkoivat -Stearsin kuoleman jälkeen- aktiivista tanssiuraansa aina Leon Jamesin kuolemaan 1970-luvun alussa saakka. Oma lukunsa oli Yhdysvaltojen länsirannikolla Dean Collins, joka oppilaineen jatkoi lindy hoppaamista Los Angelesissa. Deanin ehkä keskeisin intohimo oli tanssin opettaminen mitä hän jatkoi näiden vuosikymmenten läpi aina kuolemaansa vuoteen 1984 saakka. Dean ei ehtinyt kokea kunnolla lindy hopin uudelleentulemista 1980-luvulla. Silti hänet ehdittiin tuomaan takaisin parrasvaloihin innokkaiden harrastajien toimesta 1980-luvun alussa, jolloin hän myös omine ryhmittymineen pääsi takaisin suurenkin yleisön tietoisuuteen erilaisissa tv-ohjelmissa.


title: Lindy hop

text: Lindy hop alkoi tulla takaisin suuren yleisön suosioon 1980-luvulta alkaen jolloin lindy hopista kiinnostuneet harrastajat etsivät vielä elossaolevia tanssijoita avukseen lindy hopin opettelemisessa. Tämä prosessi tapahtui yhtä aikaa ainakin kolmessa eri maassa: Britanniassa, Ruotsissa ja Yhdysvalloissa. Tähän prosessiin osallistuivat Englannissa ainakin Jiving Lindy Hoppers -ryhmä, joka sai avukseen edellä mainitut Mama Lu Parks Dancers -ryhmän tanssijat, Savoyn kolmannen sukupolven tanssijoista George ja Ruth "Sugar" Sullivanin sekä Whitey's Lindy Hoppers -ryhmästä lähtöisin olevien Pepsi Bethelin ja Frankie Manningin. Yhdysvalloissa tähän prosessiin osallistuivat keskeisesti jälleen Frankie Manning ja vuonna 1985 tapahtuneeseen kuolemaansa saakka Al Minns. Ruotsissa myös Al ja Frankie olivat keskeisessä osassa. Al lähinnä vain lokakuussa 1984, jolloin hän opetti lindy hoppia Swedish Swing Societyn tanssijoille (myöhemmin tästä oppilasjoukosta tuli keskeinen ydin Rhythm Hots Shots -ryhmälle) ja Frankie vuodesta 1987 alkaen.


title: Lindy hop

text: Kokonaisuudessaan tätä "lindyn suuren yleisön tietoisuuteen" -palauttamisprosessia on kutsuttu muun muassa nimellä Lindy Revival. Todellisuudessa kyseessä on "the" "Revival of the Interest in the Lindy Hop", koska lindy hop ei koskaan kuollut vuosikymmenien aikana ennen kuin se "uudelleenlöydettiin" lähinnä valkoisten tanssinharrastajien toimesta 1980-luvulla. Lindy Revivalin tämänhetkinen tulos on nähtävissä kukoistavana lindy hop -harrastuksessa ympäri maailmaa, mikä on poikkeuksellista lindy hopin kulta-aikaan 1930–1950 -lukuihin verrattuna, jolloin lindy hoppia harrastettiin pääasiassa vain Yhdysvalloissa ja sen naapurimaissa, Brasiliassa, Australiassa sekä Euroopassa tietyissä maissa, kuten Englannissa, Irlannissa, Ranskassa, Ruotsissa, Saksassa sekä Suomessa. Näissä maissa tanssittua "lindy hoppia" (tanssi oli tyyliltään varsin erilaista kuin Harlemin lindy hop) ei yleensä kutsuttu lindy hopiksi, vaan sitä kutsuttiin nimillä jitterbug, jive, boogie woogie ja rock and roll.


title: Margaret Atwood

text: Margaret Eleanor ”Peggy” Atwood CC, (s. 18. marraskuuta 1939) on kanadalainen kirjailija, runoilija, feministi ja kirjallisuuskriitikko. Atwood on toiminut kanadalaisten naiskirjailijoiden tienraivaajana. Hän on ollut ehdolla monien kirjallisuuspalkintojen saajaksi, esimerkiksi useita kertoja ehdokkaana Booker-palkinnon saajaksi, ja hän on voittanut kyseisen palkinnon kerran, vuonna 2000 kirjalla "Sokea surmaaja" (engl."The Blind Assassin").


title: Margaret Atwood

text: Margaret Atwood syntyi 1939 Ottawassa, Ontariossa. Hänen isänsä Carl Edmund Atwood oli hyönteistutkija ja eläintieteen professori, ja hänen äitinsä Margaret Dorothy Killiam oli ravitsemusterapeutti. Atwood vietti lapsuutensa perheensä kanssa eräretkillä Pohjois-Quebecin metsissä. Tänä aikana hän oppi rakastamaan luontoa ja kirjallisuutta. Vuonna 1946 perhe muutti Torontoon. Myöhemmin hän on opiskellut Englannin kirjallisuutta. Asuttuaan useita vuosia eri puolilla maailmaa, muun muassa Englannissa ja Australiassa, Atwood palasi Torontoon, jossa hän yhä asuu. Hän on naimisissa kirjailija Graeme Gibsonin kanssa, ja heillä on yksi tytär. Kirjoittamisen lisäksi hän on kiinnostunut muun muassa ympäristönsuojelusta ja Kanadan kulttuurista. Atwoodin tuotantoon kuuluu romaaneja, novelleja, runokokoelmia ja lastenkirjoja.


title: Machu Picchu

text: Machu Picchu (espanjaksi [ˈmɑtʃu ˈpi(k)tʃu], [ˈmɑtʃu ˈpiktʃu], ’vanha vuori’ tai ’vanha huippu’) on muinainen inkakaupunki Andien harjanteella Perussa Etelä-Amerikassa. Inkat hylkäsivät sen hävittyään espanjalaisvalloittajille lopullisesti vuonna 1572. Machu Picchu on UNESCOn maailmanperintökohde.


title: Machu Picchu

text: Machu Picchu sijaitsee 2 430 metrin korkeudessa trooppisen vuoristometsän keskellä. Kaupunki sijaitsee Urubambajoen laaksossa lähellä Inkavaltakunnan pääkaupunki Cuscoa. Siinä on temppeleitä, hallitsijanpalatsi, asuintaloja ja varastoja. Vuorenrinteille rakennettiin viljelypengermiä. Kaikkein ylimpänä on Intin eli auringon temppeli. Machu Picchu käsitti yhteensä noin 200 rakennusta. Kaupungissa ja sen ympäristössä asui noin 1 200 asukasta, pääasiassa naisia, lapsia ja pappeja.


title: Machu Picchu

text: Machu Picchun rakentaminen alkoi noin vuonna 1440. Kaupungin rakennuttajaksi arvellaan inkahallitsija Pachacútecia. Pachacutec rakensi kaupungin Auringon kultin harjoittamiseen. Kaupungin piti olla valloittamaton, sillä se sijaitsee paljaan kallion ja rotkojen ympäröimänä. Kaupunki toimi ilmeisesti inkojen viimeisenä puolustustukikohtana sen jälkeen kun espanjalaiset olivat valloittaneet Perun 1532. Inkat hylkäsivät kaupungin hävittyään lopullisesti espanjalaisille 1572. Ei osata varmasti sanoa miksi Machu Picchu hylättiin, koska valloittajat eivät koskaan löytäneet kaupunkia. Hylkäämisen jälkeen kaupunki unohtui vuosisadoiksi.


title: Machu Picchu

text: Ensimmäinen tunnettu Macchu Picchussa käynyt ulkomaalainen oli yhdysvaltalainen Hiram Bingham 24. heinäkuuta 1911. Bingham kirjoitti Machu Picchusta menestysteoksen, ja vei sieltä kotimaansa museoihin lukuisia esineitä, joita Peru on viime vuosina vaatinut palautettaviksi. "National Geographic" teki Machu Picchusta erikoisnumeron huhtikuussa 1913, ja kaupunki nousi maailmanmaineeseen. Ennen Hiram Binghamin tuloa kaupunkiin huomattiin että italialaiset matkailijat olivat kaivertaneet erääseen kiveen käyneensä siellä, lisäksi jo 1800-luvulla yksittäisiä matkailijoita oli käynyt siellä.


title: Machu Picchu

text: Machu Picchu on yksi Etelä-Amerikan tärkeimmistä arkeologisista keskuksista, ja se on suosituin turistikohde Perussa. Vuosittain Machu Picchulla käy 400 000 turistia ja määrä on kasvussa. Unescon mukaan näin suuri turistimäärä vaarantaa paikan säilymisen.


title: Inka

text: inka tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Pyynikin näkötorni

text: Pyynikin näkötorni on Tampereen Pyynikinharjulle vuonna 1929 valmistunut näkötorni. Apulaiskaupunginarkkitehti Vilho Kolhon suunnittelema 26 metriä korkea torni sijaitsee 152 metrin korkeudella merenpinnasta Pyynikinharjun laella. Torni on rakennettu Ahvenanmaalta louhitusta punagraniitista, jota on tuotu aikoinaan Ahvenanmaalta Tampereelle suurin määrin. Sen juurella toimii munkeistaan tunnettu Pyynikin Munkkikahvila.


title: Pyynikin näkötorni

text: Pyynikinharju on maailman suurin jääkauden aikainen soraharju. Harju suojeltiin jo 1830-luvulla, kun puiden hakkuu alueella kiellettiin. Vuonna 1868 ravintoloitsija Tallqvist rakennutti harjun päälle Ilomäen huvilahuoneen, jonka paikalle kaupunki rakensi vuonna 1888 Ilomäen puisen näkötornin. Näkötornin piirsi arkkitehti Georg Schreck. Puinen näkötorni vaurioitui vuoden 1918 sisällissodassa käydyn Tampereen taistelun yhteydessa. Sen tilalle rakennettiin vuonna 1929 Tampereen 150-vuotisjuhlan kunniaksi uusi graniittinen näkötorni. Höyrylaiva "Kurun" uppoamisen vuoksi tornin syyskuulle 1929 suunnitellut vihkiäiset peruttiin ja torni vihittiin lopulta vasta 1980-luvulla. Talvisodan aikana Pyynikin näkötornissa toimi Tampereen ilmapuolustusaluekeskuksen alainen ilmavalvonta-asema. Yleisradion keskiaaltoasema toimi tornin länsisiivessä vuodesta 1930 ja Radio 957 aloitti toimintansa vuonna 1985 käyttäen tornia lähetyspaikkanaan.


title: Pyynikin näkötorni

text: Nykyään Pyynikin näkötorni on yksi Museoviraston listaamista valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.


title: Veikko Lavi

text: Toivo Veikko Lavi (23. huhtikuuta 1912 Kotka – 22. toukokuuta 1996 Hamina) oli suomalainen laulaja, lauluntekijä ja kirjailija. Lavi teki ensimmäiset levynsä 1950-luvun alussa ja nousi uudelleen suosioon 1960-luvun lopulla. Hänen laulunsa olivat useimmiten kansanlaulupoljentoisia kupletteja. Sanoituksissaan hän kuvasi usein yhteiskunnan vähäosaisimpia, mutta hänet tunnettiin myös humorististen tekstien taitavana nikkarina. Lavin tunnetuimmaksi lauluksi mainitaan usein vuonna 1976 levytetty ”Jokainen ihminen on laulun arvoinen”. Lavi oli tuottelias lauluntekijä, tunnettu esiintyjä ja yhteiskunnallisesti aktiivinen kuolemaansa asti.


title: Veikko Lavi

text: Lavin vanhemmat olivat Wilhelm (Ville) Lavi ja Ida Maria Seppä. Veikko oli perheen kahdeksasta lapsesta toiseksi nuorin. Ville Lavin isä Matti Lavi (ent. Ståhlberg) oli ollut Kotkan seudulla tunnettu keksijä ja arkkiveisujen sepittäjä. Ville Lavi työskenteli muun muassa poliisikonstaapelina ja taaplarina Hallan sahalla Kotkassa. Hän toimi viimeiset vuotensa kansakoulun vahtimestarina. Lavin perhe oli vahvasti uskonnollinen ja isänmaallinen, ja pojat olivat mukana suojeluskuntien toiminnassa. Lavin lapsuuden aikaisiin ystäviin kuuluivat myöhempi näyttelijä Kullervo Kalske sekä myöhemmin Harmony Sisters -trion muodostaneet Maire, Raija ja Vera Valtonen.


title: Veikko Lavi

text: Veikko Lavi asui lapsuutensa ja nuoruutensa Kotkassa, Hovinsaarella Nilssonin talossa. Monet Lavin lauluista ja kirjoista kuvaavat satamakaupungin ihmisten elämää, ja suuri osa Lavin laulujen tarinoista pohjautuu hänen omiin kokemuksiinsa. Kouluvuosina hän oli toisaalta pelle, toisaalta herkkä runojen kirjoittaja. Hänen harrastuksiinsa kuuluivat kuorolaulu, teatteri ja lehtikirjoittelu. Hän ei ollut kiinnostunut koulunkäynnistä, ja hän sai kuusivuotisesta kansakoulusta heikon päästötodistuksen. Hän keskeytti ammattikoulun puuseppälinjan ja vietti Kotkassa levotonta elämää. Tällöin hän kuitenkin kunnostautui urheilijana, erityisesti kuulantyönnössä, mutta vammat katkaisivat uran. 1930-luvun alussa Lavi saavutti kuulantyönnössä ennätyksensä 14,87 metriä, mikä oli silloin viidenneksi paras tulos koko Suomessa. Avioliitto Sylvi Hakulin kanssa 1939 toi kuitenkin vakautta elämään. Perheen ainoa lapsi, tytär Maija syntyi Sylvi Lavin ollessa evakkomatkalla Lapualla joulukuussa 1939.


title: Veikko Lavi

text: Lavi työskenteli jonkin aikaa puutavara-alalla. Hän aloitti Suomen Sahateollisuuskoulussa vuonna 1938. Ikäistensä nuorten miesten tavoin hän joutui kuitenkin sotaan. Talvisodassa hän haavoittui käteen. Myöhemmin hän jatkoi kesken jääneitä opintojaan ja valmistui sahateknikoksi 1943. Jatkosodan aikana hän oli välillä töissä sahalla ja vakuutustenmyyjänä, välillä armeijassa. Sodan loppupuolella Lavi joutui vankilaan tapeltuaan junassa sotilaspoliisin kanssa. Hänen osittain omaelämäkerrallinen sotamuistelunsa on romaani "Sankaripinnari".


title: Veikko Lavi

text: Sodan jälkeen Lavi sai sahateknikon koulutuksesta täyden hyödyn, kun ala pyöri suurella teholla. Hän työskenteli esimerkiksi Lapissa ja esiintyi työnsä ohella kuplettilaulajana. Muutaman vuoden päästä Lavit kuitenkin palasivat Kotkaan, ja Sylvi elätti perhettä ompelutyöllä. Lavi halusi myös jatkaa urheilu-uraansa, mutta se katkesi lopullisesti, kun hän katkaisi jalkansa jalkapallo-ottelussa Lahdessa vuonna 1949.


title: Veikko Lavi

text: Vuoden 1948 eduskuntavaaleissa Lavi pyrki kansanedustajaksi Radikaalisen Kansanpuolueen listoilta Kymen vaalipiirissä. Hän edusti radikaalien puheenjohtajaa Ernesti Hentusta vastustanutta suuntausta. Menestys jäi vaatimattomaksi. Lavi itse muisteli saaneensa hieman yli 200 ääntä; todellisuudessa Radikaalisen Kansanpuolueen kaksi ehdokasta – Lavin ohella Ernesti Hentusen sihteerin äiti, sairaanhoitaja Toini Rihlas – saivat Kymen vaalipiirissä yhteensä vain 28 ääntä. Lavi ei ottanut ehdokkuuttaan alun perinkään kovin vakavasti. Hentuseen ja Radikaaliseen Kansanpuolueeseen suhtauduttiin yleisesti vähätellen. Lavi liittyi puolueeseen erään Helsingin rautatieasemalla tapaamansa Hentusen agentin houkuttelemana; Hentusen itsensä Lavi tapasi vain yhden kerran tämän pyytäessä häneltä runoja julkaisemaansa "Totuuden Torvi" -lehteen.


title: Veikko Lavi

text: Vuonna 1948 Lavi huomasi lehdestä sosialidemokraattisen Työväen Ohjelmapalvelun ilmoituksen, jossa tarjottiin työtä mieluiten omaa ohjelmistoa esittävälle kuplettilaulajalle. Ilmoituksen perusteella hän osallistui koelaulutilaisuuteen, jossa laulajia oli kuuntelemassa ja arvioimassa Reino Helismaa. Asia ei johtanut tulokseen eikä hän päässyt yrityksistään huolimatta levyttämään Fazerille. Sen sijaan hän solmi vuonna 1949 levytyssopimuksen Westerlundin kanssa ja tämän lopetettua levytuotantonsa hän siirtyi Levytukulle. Näin Lavista tuli levylaulaja ja esiintyvä taiteilija, ja hän saavutti suuren suosion erityisesti lauluillaan "Tavallinen rellu", "Kotkan Kerttu" ja "Gabriel". "Kotkan Kerttu" oli loppuvuodesta 1951 kesään 1952 saakka eniten Lauantain toivotut levyt -konserteissa soineita kappaleita ja se nousi alkuvuoden 1952 levymyyntitilaston toiselle sijalle. "Tavallinen rellu" taas soi samaan aikaan monet kerrat etenkin Metsäradiossa. Laulu "Mies Mekkonen" oli parodia ristiriitaisia tunteita herättäneestä silloisesta pääministeristä Urho Kekkosesta ja "Gabriel" tunnetusta huijarirakastajasta Ruben Oskar Auervaarasta. Jo näiltä vuosilta on peräisin myös "Laulajan testamentti". Lavi itse sävelsi näihin aikoihin vain vähän; hänen teksteihinsä tekivät sävellyksiä muun muassa Viljo Ylönen, Pentti Viherluoto ja Veikko Ahvenainen. Kuplettitekstien tekijöistä Lavin esikuvia olivat erityisesti J. Alfred Tanner, Rafael Ramstedt ja Tatu Pekkarinen, joista hän ehti tavata henkilökohtaisesti Ramstedtin ja Pekkarisen.


title: Veikko Lavi

text: Vuosina 1951–1956 Lavi levytti yhteensä viitisenkymmentä laulua, joista muutama oli kokonaan muiden tekemiä (esimerkiksi Usko Kempin "Palokunnan iltamissa" ja Lauri Jauhiaisen "Lumikki ja jätkät"). Jo 1920-luvun lopulla kirjoittamansa "Tavallinen rellu" -laulun vuoksi Lavi joutui liitetyksi 1950-luvun rillumarei-huumoriin, johon hän ei kuitenkaan omien sanojensa mukaan ollut koskaan erityisemmin ihastunut. Useimmat hänen levynsä joutuivat siksi Yleisradion silloisessa luokittelussa C-luokkaan eli käytännössä esityskieltoon. Humorististen rallien lisäksi Lavin ensimmäisten levytysten joukkoon mahtui muunkinlaisia kappaleita, kuten tunteikas "Kotisaareni", duurisävellajistaan huolimatta surulliset "Lauantai-ilta kannella" ja "Meripoika ja merenneito", rellun elämän synkkiä puolia kuvaileva "Tumma poika" sekä hulttiopojan katumuksesta ja itseruoskinnasta kertova "Äidin laulu".


title: Veikko Lavi

text: Lavi oli päätoimisena laulajana vuosina 1951–1954, jolloin hän teki silloisesta asuinpaikastaan Kouvolasta käsin kiertueita syksystä kevääseen ja tanssilavakeikkoja kesäisin. Aluksi hän kiersi haitaristi Veikko Ahvenaisen kanssa ympäri Suomea. Kun kahden Veikon yhteistyö päättyi, Lavi kokosi oman Löysäranteet-yhtyeensä ja esiintyi sen kanssa lähinnä Kymenlaaksossa. Omien laulujensa lisäksi Lavi imitoi tunnettuja laulajia laatien näiden kappaleisiin myös omat parodiset sanoituksensa; parhaimmillaan hän matki pariakymmentä muuta laulajaa. Löysäranteiden kanssa hän esiintyi ainoana Kymenlaaksosta kelpuutettuna laulajana Työväen Ohjelmapalvelun tilaisuuksissa; hänet aiemmin hylännyt Reino Helismaa ei ollut enää toimiston palveluksessa.


title: Veikko Lavi

text: 1950-luvun puolivälin tienoilla äänilevyjä ostavan yleisön suosio kääntyi levyjen tuontisäännöstelyn purkamisen myötä ulkomaisiin iskelmiin, ja Lavi joutui monien muiden aikaisempien suosikkien – mm. Georg Malmsténin, Henry Theelin ja Erkki Junkkarisen – tavoin sivuun levymarkkinoilta. Hieman myöhemmin iltama- ja kiertueperinne kuihtui television aloitettua voittokulkunsa. Myös Lavi itse oli alkanut väsyä kiertueisiin ja toisten laulajien imitointi oli rasittanut hänen ääntään. Keväällä 1954 Lavi lopetti Lappiin suuntautuneen kiertueensa kesken ja perui kaikki myöhemmät, etukäteen sovitut keikkansa. Vuosina 1954–1956 Lavi teki vielä muutamia levytyksiä Levytukun Triola-levymerkille yhtiön tuotantopäällikön Olavi Virran toimiessa levytysten johtajana.


title: Veikko Lavi

text: Lopetettuaan esiintyvän taiteilijan uransa Lavi asettui asumaan Kotkan lähelle Kymiin ja perusti kanalan. Käytännössä kanalan hoito jäi Sylvi Lavin vastuulle hänen miehensä ollessa samaan aikaan talvisin erilaisissa hätäaputöissä, milloin niitä oli kunnalta saatavissa, ja kesäisin uitossa Kymijoella. Lavin omien sanojen mukaan hänen fyysinen kuntonsa koheni näinä vuosina kuitenkin niin, että hän jaksoi myöhemmin vielä ikämiehenä tehdä laulukeikkoja. Vaikka Lavi ei vuosikausiin saanut yhtäkään lauluaan julkisuuteen, hän kirjoitteli niitä jatkuvasti pöytälaatikkoon; esimerkiksi "Väärän vitosen" sanat syntyivät eräällä polkupyörämatkalla uittotyömaalta kotiin.


title: Veikko Lavi

text: Vuonna 1959 toimittaja Veikko Ennala kirjoitti Karhula-lehteen artikkelin otsikolla "Kotkan Kertun isä". Juttu ei kertonut "Kotkan Kerttu" -laulun sanoittajasta ja esittäjästä Veikko Lavista vaan kappaleen säveltäjästä Viljo Ylösestä. Lavi järkyttyi ja suuttui asiasta perinpohjaisesti. Toisaalta vielä tuohon aikaan laulujen sanoittajat eivät saaneet Teostolta lainkaan korvauksia levytetyistä lauluista, toisin kuin säveltäjät.


title: Veikko Lavi

text: Lavi oli poissa julkisuudesta, lukuun ottamatta paikallislehtiin kirjoittamiaan pakinoita lähes koko 1960-luvun alun. Samaan aikaan hän veti Työväen Urheiluliittoon kuuluneen Kymin Kisa-Veikkojen urheilujoukkueita ja ohjasi paikallisen työväenopiston laulukerhoa ja näytelmäpiiriä. Kananhoidossa Sylvi ja Veikko Lavi menestyivät niin hyvin, että voittivat vuonna 1962 valtakunnallisen kanatalouskilpailun toisen palkinnon. Vuoden 1964 kunnallisvaaleissa Lavi oli sitoutumattomana ehdokkaana Kymin kunnanvaltuustoon Keskustan listoilla, mutta valtuustopaikka jäi yhden äänen päähän. 1960-luvun kääntyessä lopuilleen Lavi oli kadonnut suuren yleisön muistista jo siinä määrin, että vain harva enää tiesi hänestä. Tosin toimittaja ja itsekin kuplettien esittäjänä tunnettu Arttu Suuntala oli soitellut radio-ohjelmassaan "Veitikka silmäkulmassa" 1960-luvun puolivälissä joitakin Lavin levyjä.


title: Veikko Lavi

text: 1960-luvun lopussa musiikkitoimittajana Yleisradiossa työskennellyt, kansanperinteestä kiinnostunut Pekka Gronow löysi Lavin vanhat levyt radiotalon kellarista. Levyt herättivät hänen mielenkiintonsa Lavia kohtaan ja niinpä hän kävi tapaamassa lauluntekijää tämän kotona Kymissä. Gronowille paljastui, että Lavilla oli valmiina runsaasti uutta levytettäväksi sopivaa materiaalia. Kun tuotantopäällikkö Toivo Kärki kutsui Lavin levyttämään Finnlevylle, Lavi palasi vuonna 1968 levystudioon ja teki yhteiskunnallisesti ajankohtaisen laulun "Kaljahanat aukes". Seuraavana vuonna ilmestyi hänen ensimmäinen albuminsa, joka sisälsi niin unohduksen vuosina syntyneitä uusia lauluja kuin myös tuoreita versioita hänen vanhoista ralleistaan. Laulaja nousi uudelleen suosioon sekä tekemällä uusia lauluja että levyttämällä vanhoja laulujaan. Vuonna 1970 Scandia-Musiikki julkaisi Pekka Gronowin toimittaman kokoelmalevyn, jolla oli 14 Lavin levytystä 1950-luvulta. Lavi luopui kanafarmarin urasta ja jatkoi taiteilijanuraansa. Noihin aikoihin hän muutti perheineen Haminaan. 1970-luvun ajan Lavi levytti Finnlevylle, sen jälkeen Discophon-yhtiölle. Uutta läpimurtoa seurannut suosio kesti aina taiteilijan kuolemaan asti. Vuonna 1994 hän esiintyi myös Aki Kaurismäen elokuvassa "Pidä huivista kiinni, Tatjana". Vuonna 1974 sai Langinkosken kesäteatterissa ensiesityksensä Lavin kirjoittama kolminäytöksinen näytelmä "Langinkosken laulu", jonka aiheena oli keisari Aleksanteri III:n vierailu Kymin Lankilassa vuonna 1894.


title: Veikko Lavi

text: Lavin tunnettuja hittejä olivat muun muassa "Väärä vitonen", "Silakka-apajalla", "Tukilisä-jenkka", "Sukuvika – suksi ei luista", "Laulajan testamentti", "Elämäni kronikka" ja "Ota löysin rantein". Monet hänen henkilökuvansa, esimerkiksi "Limperin Hilma", "Takarivin Taavi", "Turvelinko" ja "Ykä lähti", olivat Peter von Baghin mukaan tarinoita jopa kokonaisesta elämästä: nopeita sivalluksia nuoruuden unelmiin, sitten kuvauksia armottomasta ja kiitosta vaille jäävästä työstä, pelipanoksista, jollaisista syntyy isänmaan vauraus. "Balladi Willy Heinzista" oli kertomus saksalaisesta, Sutelassa vuonna 1918 kaatuneesta Willy Heinzista, sodan järjettömyyden uhrista, joka joutui pelinappulaksi keisarien ja kenraalien suunnitelmissa; se laajeni vuonna 1980 kokonaiseksi kansalaissotaa käsitteleväksi laulusarjaksi "Punaiset ja valkoiset". Yksi Lavin kantaa ottavista lauluista on "Pienyrittäjien puolesta", joka nosti esiin maan "todelliset proletaarit". Rallilla "Leningradin reissu" Lavi irvaili Leningradiin suuntautuneelle "votkaturismille". "Tangokuningas" taas oli Lavin myötätunnon- ja kunnianosoitus uransa silloin jo lopettaneelle, ns. sensaatiolehdistön kaltoin kohtelemalle Olavi Virralle.


title: Veikko Lavi

text: Omien laulujensa lisäksi Lavi lauloi 1970-luvun alussa levylle myös niin sanottuja "isojen poikien lauluja" eli kaksimielisiä sanoituksia sisältäviä vanhoja kansanlauluja, jotka saivat suurta suosiota varsinkin niin sanotun kansan keskuudessa. Kokoelman ensimmäistä osaa myytiin yli 60 000 kappaletta. Lavi oli levykokonaisuuksien ainoa esittäjä, joka esiintyi omalla nimellään, koska oman näkemyksensä mukaan hänen äänensä olisi kuitenkin tunnistettu. Näitä lauluja Lavi ei kuitenkaan koskaan suostunut laulamaan omissa lavaesiintymisissään. Levyn ideoija oli Pekka Gronow, joka sai myös tuotantopäällikkö Toivo Kärjen innostumaan asiasta. Lavin vanha ystävä Palle (Reino Palmroth) kuitenkin paheksui kirjeessään "isojen poikien laulujen" levyttämistä, koska levytyssopimus Finnlevyn kanssa ei hänen mielestään edellyttänyt "laulamaan pornoa käskystä": "Sellaisesta täytyy voida kieltäytyä, ettei menetä omaa imageaan". Myös Toivo Kärki joutui asiasta esimiehensä kauppaneuvos Roger Lindbergin ankaraan puhutteluun. Samoihin aikoihin ilmestynyt Lavin oma albumi jäi jupakan vuoksi varsin vähälle huomiolle.


title: Veikko Lavi

text: Lavi levytti itse suurimman osan lauluistaan, mutta hän kirjoitti lauluja myös muille. Muun muassa Anneli Saariston hitti "Evakon laulu", joka syrjäytti "Karjalan kunnailla" -laulun karjalaisten toivekappaleen paikalta, on kokonaan Lavin käsialaa. Lisäksi hupiryhmä Songilo on levyttänyt uuden version Lavin hitistä "Sukuvika – suksi ei luista". Lavin pitkäaikaisen ystävän Tapio Rautavaaran levyttämä "Ruusuja lurjukselta" on Lavin sanoittama ja Pentti Viherluodon säveltämä. Toisaalta Rautavaara antoi Laville aiheen hänen säveltämäänsä, sanoittamaansa ja levyttämäänsä "Sentraali-Sannaan". Lavi sanoitti yhdessä Juha Vainion kanssa Vainion esittämän kappaleen "Siitä on jo aikaa". Viimeiseksi jääneelle levylleen Lavi otti mukaan Juha Vainion pojan Ilkka Vainion kirjoittaman laulun "Paperihattu".


title: Veikko Lavi

text: Lavi sai valtion taiteilijaeläkkeen vuonna 1975 toisena suomalaisena kevyen musiikin edustajana Olavi Virran jälkeen.


title: Veikko Lavi

text: Lavi loukkaantui vakavasti marraskuussa 1980 sattuneessa auto-onnettomuudessa, eikä hänen liikuntakykynsä palautunut sen jälkeen koskaan täysin ennalleen. Heinäkuussa 1983 Lavi koki lievän kasvohalvauksen, joka heikensi hänen puhekykyään. Alkuvuonna 1989 Lavi sai vakavan muistutuksen elämän rajallisuudesta jouduttuaan sairaalaan aivoverenkiertohäiriön vuoksi. Vain hieman myöhemmin Sylvi Lavi joutui loppuelämäkseen, liki 20 vuodeksi, pyörätuoliin epäonnistuneen selkäleikkauksen jälkeen.


title: Veikko Lavi

text: Jouluksi 1990 ilmestyi 100 Lavin laulua sisältänyt laulukirja "Tunteella ja huumorilla". Lavi julkaisi 1990-luvulla vielä kaksi albumia solmittuaan syksyllä 1991 viisivuotisen levytyssopimuksen Ilkka Vainion johtaman Audiovox Records -levy-yhtiön kanssa. Albumeilla hänen taustayhtyeenään oli Solistiyhtye Suomi, jonka johtaja ja basisti Pekka Hartonen sovitti kappaleet. Keväällä 1992 ilmestyneen albumin "Tunnen kuuluvani tähän maahan" avauskappale "Ota löysin rantein", joka oli laulavan sosiaalipoliitikon lohdutus lamasta kärsivälle Suomelle, nousi yleisön suursuosikiksi ja voitti television Levyraadin. Kyseessä oli Lavin kolmas voitto Levyraadissa; aiemmat voittokappaleet olivat olleet "Takarivin Taavi" ja "Evakon laulu". Syyskesällä 1994 ilmestynyt albumi "Päivä kerrallaan", jonka nauhoitus oli 82-vuotiaalle Laville jo kova urakka, sisälsi tuttuun tapaan niin syvällisiä ja elämää pohdiskelevia lauluja kuin reippaita ja humoristisia rallejakin. Albumin historiallinen helmi oli Lavin jo 1920-luvun lopulla sepittämä ralli "Uusi ihminen", jonka hän oli ehtinyt välillä unohtaakin.


title: Veikko Lavi

text: Tammikuussa 1993 kuoli Lavin ikätoveri, hänen kansakoulun aikainen luokkatoverinsa ja hänen ensimmäisen menestyskautensa aisapari, harmonikansoittaja Viljo Ylönen. Lavin kiertueiden vakituiseksi säestäjäksi ja hänen autonkuljettajakseen tuli 1970-luvun puolivälin aikoihin harmonikansoittaja Pertti Husu, joka työskenteli päätoimisesti Haminan palomestarina. Nuoruudessaan kesällä 1954 Husu oli päässyt säestämään Olavi Virtaa tämän esiintyessä hänen kotiseudullaan Miehikkälässä, kun Virran yhtyeen harmonikansoittaja Matti Viljanen oli yllättäen sairastunut. Husu muisteli, että viimeinen hänen säestämänsä Lavin keikka oli Kirkkonummen Veikkolassa elokuussa 1994. Viimeinen dokumentoitu Lavin esiintyminen tapahtui Viialan vanhainkodissa kesäkuussa 1993.


title: Veikko Lavi

text: Parin viimeisen elinvuotensa aikana Lavia olivat alkaneet vaivata yhä uudelleen toistuneet verenkiertohäiriöt ja huimauskohtaukset. Erään sellaisen, aiempia vakavamman jälkeen keväällä 1996 Lavi vietiin varmuuden vuoksi toipumaan sairaalaan, jossa hän näytti aluksi virkistyvän. Lavi kuoli Haminan sairaalassa toukokuun 23. päivän vastaisena yönä. Hänen pöytälaatikoistaan kuoleman jälkeen löytyneet viimeiset laulujen luonnokset osoittivat, että monet ideat olivat jääneet pahasti kesken ja jo melko sekaviksi yritelmiksi. Lavin viimeisinä vuosinaan luonnostelema romaani "Varatöiden vanki" jäi keskeneräiseksi.


title: Veikko Lavi

text: Veikko ja Sylvi Lavi on haudattu Haminan Hietakylän hautausmaalle. Samaan hautaan on haudattu myös heidän tyttärensä Maija, joka asui 1970-luvun alusta lähtien Espanjassa ja kuoli pari vuotta isänsä jälkeen.


title: Veikko Lavi

text: Lavin lapsuuteen ajoittunut Suomen itsenäistyminen ja sitä seurannut sisällissota vaikuttivat suuresti hänen varhaisiin kokemuksiinsa. Lavi halusi olla aina heikon ihmisen puolella. Sekä oman elämänsä että oman sukupolvensa kovista kokemuksista huolimatta Lavi oli optimisti. Hän osasi yhdistää taitavalla tavalla koko tuotannossaan syvän inhimillisyyden ja elämänmyönteisen asenteen – tai kuten hän itse asian ilmaisi: "Huumoria tunteella". Aloittamansa rakkauslaulut Lavi sanoi aina heittäneensä roskakoriin. Myöskään yhtään tukkipoikalaulua Lavi ei tehnyt, koska metsä- ja uittotyöläisten arki oli hänen omien kokemustensa perusteella todellisuudessa jotakin aivan muuta kuin millaiseksi se oli esitetty Toivo Kärjen ja Reino Helismaan ralleissa.


title: Veikko Lavi

text: Lavi oli kuitenkin pitkään kotikaupungissaan Kotkassa henkilö, josta monet eivät pitäneet. Vasemmistolaiset muistivat hänet nuorena riidanhaluisena suojeluskuntalaisena, joka usein tappeli vasemmistopuolueiden kannattajien kanssa. Oikeistolaisia ärsyttivät Lavin tempaukset sota-aikana. Sodan jälkeen hän joutuikin etsimään töitä muualta Suomesta.


title: Veikko Lavi

text: Lavi hoiti työnsä hyvin ollessaan työnjohtajana sahalla. Muissa työpaikoissa hänet muistetaan laiskana työntekijänä, jolle usein annettiin jokin helppo tehtävä, jossa hän olisi mahdollisimman vähän häiriöksi muille. Toisaalta monet työtoverit hyväksyivät Lavin, koska hän piristi heidän työpäiväänsä hauskoilla tarinoillaan ja lauleskelullaan. Lavi hyödynsi työpaikoilla toisten hänelle kertomia kokemuksia myöhemmin; useat Lavin laulut kertovat köyhien ja vähän koulutettujen työläisten elämästä.


title: Veikko Lavi

text: Nuoruudenaikaisten urheilijaystävien mukaan Lavi oli mitä puhdasverisin yksilölajien mies eikä lainkaan joukkuepelaaja. Myös taiteilijavuosinaan hän oli oman tiensä kulkija, vaikka vaikuttikin toisinaan sosiaaliselta ja vilkkaalta seuramieheltä. Lavin laulujen pohjalta "Takinkääntäjä"-kabareen vuonna 1996 kirjoittaneiden Jaakko Salon ja Jukka Virtasen mukaan Lavi erosi toisesta kotkalaisesta lauluntekijästä Juha Vainiosta oleellisesti sikäli, että Lavin laulujen perustyyppeinä olivat yksinäiset suomalaiset miehet – joskus myös naiset –, kun taas Vainion laulujen sankarit kuuluivat yleensä porukoihin.


title: Veikko Lavi

text: Lavin 1970-luvulta lähtien saavuttama menestys oli myrkkyä osalle hänen sukulaisistaan. Sylvi Lavi kertoi miehensä lähetelleen Helsingissä asuneelle sisarelleen ja tämän läheisille vapaalippuja konsertteihinsa, joihin nämä eivät koskaan tulleet. He eivät myöskään ostaneet Lavin levyjä ja sulkivat radion aina kun sieltä alkoi kuulua hänen laulujaan.


title: Veikko Lavi

text: Harmonikkataiteilija Veikko Ahvenainen, jonka kanssa Lavi teki laajoja kiertueita 1950-luvun alkuvuosina ja joka sävelsi useita tämän lauluja, on muistellut, että Lavilla – kuten monella muullakin taiteilijalla – oli ongelmia itsetuntonsa suhteen. Muutaman kaljan otettuaan Lavi saattoi valittaa sitä, ettei hän ole tarpeeksi hyvä esiintyjä, ja toisaalta sitä, että ihmiset kadehtivat häntä ja yrittävät koko ajan painaa häntä maahan. Ahvenaisella olikin täysi työ saada Lavi vakuuttuneeksi tämän omista kyvyistä. Alkoholi vaikutti myös siten, että Lavi saattoi esityksen aikana unohtaa sanat ja jäädä suu auki kesken säkeistön, jolloin Ahvenainen jatkoi salamannopeasti ja myös Lavi sai jälleen sanoista kiinni. Ahvenaisen mukaan näin sattui kymmeniä kertoja ja yleisö luuli sen kuuluvan asiaan.


title: Veikko Lavi

text: Lavin läheiset korostivat hänen voimakkaasti kaksijakoista persoonaansa, joka ei paljastunut suurelle yleisölle: hänessä kamppailivat herkkä ja tunteellinen Toivo ja rehvakas, ajoittain jopa karkea Veikko. Veikko viihtyi joukon keskipisteenä, mutta Toivo vetäytyi mielellään omiin oloihinsa. Viimeisinä vuosina Toivo olisi jo ollut valmis vetäytymään vanhuuden lepoon, kun taas Veikon mieli paloi vielä esiintymislavoille. Lavi myönsi itse, ettei hän pystynyt herkkyytensä vuoksi matkustamaan lentokoneella eikä katsomaan laskuvarjohyppyä. Sen sijaan esiintymislavalla hänelle ei koskaan tullut neurooseja. Lentopelkonsa vuoksi Lavi joutui hylkäämään lukuisat amerikansuomalaisilta tulleet esiintymispyynnöt.


title: Veikko Lavi

text: 1980-luvulla Lavi kirjoitti muutaman romaanin, jotka kuvasivat hänen lapsuutensa ja nuoruutensa Kotkaa. Suuri osa Lavin laulujen ja kertomusten hahmoista on todellisia ihmisiä, vaikka nimissä ja asiayhteyksissä tekijä käyttikin taiteilijan vapautta. Moniin lauluihinsa Lavi sai aiheen myös yleisön kirjeistä ja puhelinsoitoista, sanomalehtien yleisönosastoista tai muusikkoystäviltään. Laulun "Kärpästen peittämät silmät" Lavi kirjoitti nähtyään televisiosta nälkiintyneen afrikkalaisen pikkupojan, joka ei jaksanut edes hätistää kärpäsiä silmistään.


title: Veikko Lavi

text:
Lavi sai nauttia suurimmasta suosiostaan vasta iäkkäänä, 60-80-vuotiaana. Menestys lievitti jonkin verran unohduksen vuosina patoutunutta katkeruutta. Hän ei olisi halunnut lopettaa laulukeikoilla käymistä, vaikka se alkoi jo käydä vanhan miehen voimille. Viimeisinä aikoinaan hän kierteli esiintymässä lähinnä Kotkan-Haminan seudulla, esimerkiksi vanhainkodeissa.
Lavi oli haastattelijoille ja elämäkerrantekijöille hankala tapaus, sillä monet tarinat joita hän kertoi elämästään eivät pitäneet lainkaan paikkaansa. Lavin puheissa oli usein myös paljon liioittelua, jota hänen taustamuusikkonsa ja muut hänet tunteneet kutsuivat "Lavi-lisäksi".


title: Veikko Lavi

text: Juice Leskinen teki 1980-luvulla ainakin Kotkan kaupunginteatterissa esitetyn näytelmän "Isänmaan Toivo", joka kertoo Lavin elämästä. Martti Kadenius teki, yhdessä Lavin kanssa, Lavin lauluihin ja elämään perustuvan näytelmän "Elämäni Kronikka". Se kiersi esityksenä ympäri Suomea vuosina 1995–1996.


title: Veikko Lavi

text: Vuonna 2008 reggaemuusikko Jukka Poika julkaisi "Laulajan testamentti" -nimisen Lavin lauluja sisältävän coverlevyn. Vesku Jokinen & Sundin pojat -yhtyeen vuonna 2012 julkaistulla "Juuret" -nimisellä coverlevyllä on muiden kotimaisten artistien lisäksi myös Lavin tekemiä kappaleita uusina versioina.


title: Veikko Lavi

text: Lavista on kirjoitettu kaksi elämäkertaa. Tuula Salmi julkaisi "Laulun arvoinen Lavi" -kirjan Tammen kustantamana vuonna 1984. Syksyllä 2012 ilmestyi Matti Halmeahon "Kun suksi ei luista - Veikko Lavin nuoruusvuodet" -teos, jossa kerrotaan Lavin elämästä syntymästä sotavuosiin – aikaan ennen levylaulajan uraa. Vuonna 2013 ilmestyi Matti Halmeahon kirjan jatko-osa "Laulajan testamentti - Veikko Lavin taiteilijavuodet 1950-1996", jossa kerrotaan Lavin elämäkerta ensimmäisistä levytyksistä eteenpäin. Myös useissa Lavin laulujen kokoelmalevyissä ja nuottikokoelmissa on kerrottu hänen elämästään ja taiteilijan urastaan.Lavi sävelsi ja sanoitti kaikki näille levyille sisältyvät laulut, mutta niiden tulkinta on muiden solistien.


title: Lääninpoliisijohtaja

text: Lääninpoliisijohtaja johtaa nimensä mukaisesti läänin poliisitoimintaa.


title: Lääninpoliisijohtaja

text: Lääninpoliisijohtajina toimivat (2005):


title: Reijo Taipale

text: Reijo Toivo Taipale (s. 9. maaliskuuta 1940 Miehikkälä) on suomalainen iskelmälaulaja.


title: Reijo Taipale

text: Taipale syntyi tavalliseen maanviljelijäperheeseen. Hän menetti isänsä ollessaan kolmevuotias. Laulamisen Taipale aloitti jo 12-vuotiaana. Idolinaan hän piti Olavi Virtaa. Jo 1950-luvulla Taipale osallistui useisiin iskelmälaulukilpailuihin ja voitti ne kaikki. Loppuvuodesta 1960 oli edessä muutto Helsinkiin, sillä Taipale arveli sieltä avautuvan uran paremmin kuin kotiseudultaan.


title: Reijo Taipale

text: Miehikkälässä asuessaan Taipale hankki elantonsa metsätöillä. Helsingissä hän toimi aluksi rakennuksilla ja lauloi iltaisin naisorkesteri Rytmi-tyttöjen solistina. Sieltä hänet pestasi palvelukseensa veteraanirumpali ja orkesterinjohtaja Kullervo Linna, joka passitti miehen syksyllä 1961 edelleen Scandia-musiikin järjestämään koelaulutilaisuuteen. Tässä koelaulutilaisuudessa Jaakko Salo huomasi Taipaleen kyvyt ja antoi hänelle mahdollisuuden levyttää Kullervo Linnan kanssa.


title: Reijo Taipale

text: Taipaleen levytysura alkoi vuonna 1962 kappaleilla ”Aila” ja ”Yön hetket”. Puoli vuotta myöhemmin levytetty Unto Monosen ”Satumaa” toi nuorelle artistille pysyvän paikan tangosolistien eturivissä. Taipaleen muihin hitteihin kuuluvat esimerkiksi ”Tähdet meren yllä”, ”Tango Humiko”, ”Sateen tango”, ”Onnen maa”, ”Elämän parketeilla”, ”Ruusu joka vuodesta”, ”Niittykukkaset” ja ”Jaksaa vanhakin tanssia”. Aluksi hän oli Kullervo Linnan orkesterin laulusolistina vuosina 1961–1964, mutta vuodesta 1965 Taipale on viihdyttänyt suomalaisia oman yhtyeensä kanssa. Taipale on sittemmin levyttänyt myös cover-version ruotsalaisen rockyhtye Kentin kappaleesta ”Dom andra” (suom. ”Ihan kuin nuo toiset”).


title: Reijo Taipale

text: Vuonna 2007 Taipale oli yhtenä Iskelmä-Finlandia-palkinnon saajaehdokkaista, mutta Seppo Hovi valitsi tuolloin voittajaksi Eino Grönin. Vuonna 2015 Taipale sai Pro Finlandia -mitalin.


title: Reijo Taipale

text: Vuonna 1993 Taipale esiintyi Markku Pölösen käsikirjoittamassa ja ohjaamassa elokuvassa "Onnen maa".


title: Reijo Taipale

text: Taipaleesta ilmestyi vuoden 2017 lokakuussa Hellevi Poudan kirjoittama elämäkerta "Satumaa: Reijo Taipaleen tarina".


title: Reijo Taipale

text: Taipale on naimisissa Anita Taipaleen kanssa ja heillä on kolme lasta, Satu (s. 1966), Krista (s. 1970) ja Roni (s. 1981). He tapasivat syyskesällä 1962, kihlautuivat joulukuussa 1963 ja avioituivat vuonna 1964.


title: Erik von Frenckell

text: Erik von Frenckell (18. marraskuuta 1887 Helsinki – 13. syyskuuta 1977 Espoo) oli Helsingissä ensin kiinteistötoimen, sitten rahatoimen apulaiskaupunginjohtajana vuosina 1931–1955 sekä Olympiakomitean pitkäaikainen jäsen. Ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajana hän toimi vuosina 1927–1939. Kaupunginjohtajan arvonimen von Frenckell sai vuonna 1954. Erik von Frenckell oli naimisissa vuodesta 1912 teatterihistorian tutkijana tunnetun filosofian tohtori Ester-Margaret von Frenckellin kanssa. Teatterinjohtaja Vivica Bandler oli heidän tyttärensä.


title: Erik von Frenckell

text: Erik von Frenckellin vanhemmat olivat luutnantti Carl Theodor von Frenckell ja Fanny Lovisa Ehrnrooth. Valmistuttuaan Dresdenissä Saksassa vuonna 1912 diplomi-insinööriksi von Frenckell palasi Suomeen. Hänen ensimmäiset tehtävänsä olivat pörssitoimintaan liittyviä: Hän toimi Emissioni Oy:n toimitusjohtajana vuosina 1917–1921 ja sen jälkeen "Finansbladetin" vastaavana toimittajana vuosina 1924–1940.


title: Erik von Frenckell

text: Sisällissodan aikaan von Frenckell toimi Tukholmassa Ossian Donnerin johtamassa finanssikomiteassa valkoisen armeijan varainhankkijana.


title: Erik von Frenckell

text: Erik von Frenckell nousi urheilujohtajaksi heti palattuaan Saksasta opiskelujensa jälkeen. Hän oli perustamassa vuonna 1914 Pallokenttä Oy:tä, joka rakensi Helsingin Töölöön entiselle kaalimaalle Suomen ensimmäisen kunnollisen jalkapallon peluuseen tarkoitetun nurmikentän. Töölön Pallokentän valmistuttua vuonna 1915 von Frenckell alkoi puhua stadionin saamisesta Helsinkiin. Hän teki maahockeyta tunnetuksi Suomessa julkaisemalla lajin sääntökirjan vuonna 1915, vaikka laji ei vielä saanutkaan harrastajia.


title: Erik von Frenckell

text:
Suomen Olympiakomitean jäseneksi von Frenckell valittiin vuonna 1919. Hänen jäsenyytensä kesti erittäin pitkään: 57 vuotta, aina vuoteen 1976. Hän toimi myös Suomen Palloliiton puheenjohtajana vuosina 1918–1952, Kansainvälisen jalkapalloliiton varapuheenjohtajana sekä vuosina 1948–1976 Kansainvälisen olympiakomitean jäsenenä. Hän sai FIFA:n pitämään vuoden 1927 kongressinsa Helsingissä.
Apulaiskaupunginjohtajana ollessaan von Frenckell teki kaikkensa saadakseen olympiakisat Helsinkiin. Hän oli Stadion-säätiön ensimmäinen puheenjohtaja vuosina 1927–1977 ja toimi sekä vuoden 1940 järjestelytoimikunnan jasenenä eroten siitä keväällä 1939, mutta jatkoi perustetun Helsingin kaupungin olympiatoimiston päällikkönä eli n.s. ”olympiakomissaarina”. Vuoden 1952 kisoissa von Frenckell valiittiin olympialaisten järjestelytoimikunnan puheenjohtajaksi.


title: Erik von Frenckell

text: Toisen maailmansodan aikana von Frenckell toimi Helsingin kaupungin väestösuojelupäällikkönä 25.12.1939–15.3.1940 ja majurin arvoisena Porkkalan evakuointipäällikkönä syyskuussa 1944.


title: Erik von Frenckell

text: Suomen ensimmäisen autoilujärjestön, Suomen Autoklubin, puheenjohtajana Erik von Frenckell toimi vuosina 1931–1956 ja tämän tehtävän jätettyään hänet nimitettiin klubin kunniapuheenjohtajaksi. Von Frenckell oli aktiivinen autoilun puolestapuhuja ja innokas automies itsekin, hän osallistui jo vuonna 1921 järjestettyyn Hangon ajoon.


title: Erik von Frenckell

text: Tammelaan perustettiin vuonna 1949 Saaren kartanon maille jalkapalloilijoiden koulutus- ja kurssikeskus. Von Frenckell lahjoitti Palloliitolle maapalstan, ja paikka sai lahjoittajan mukaan nimekseen Eerikkilä. Nykyistä urheiluopistoa käyttävät monien muidenkin lajien kuin jalkapallon harrastajat.


title: Erik von Frenckell

text: Erik von Frenckell oli Helsingin Raitiotie- ja Omnibusosakeyhtiön johtokunnan puheenjohtajana vuosina 1935–1945 ja johti puhetta HKL:n lautakunnassa vuodesta 1945 vuoteen 1960. Niinpä hän oli hyvin tarkka siitä, että hänen Vivica-tyttärensä (myöhemmin teatterinjohtaja Vivica Bandler) osti aina matkalipun.


title: Erik von Frenckell

text: Urheiluansioistaan Erik von Frenckell sai vuonna 1948 Suomen urheilun suuren ansioristin. Hänet on valittu myös Suomalaisen jalkapalloilun Hall of Fameen vuonna 1993. Satavuotias Töölön Pallokenttä nimettiin 13. kesäkuuta 2015 hänen mukaansa: ykkösnurmesta tuli Erik von Frenckellin kenttä. Frenckell perusti Pallokenttä Oy:n Helsingin Töölöön vuonna 1915.


title: Therion

text: Therion on 1980-luvulla perustettu ruotsalainen sinfonista metallia esittävä yhtye. Yhtyeen musiikista on usein löydetty yhtenäisyyksiä 1980-luvun melodisiin heviyhtyeisiin Iron Maiden ja Judas Priest. Yhtyeen kokoonpano on muuttunut paljon vuosien aikana, ja ainoana pysyvänä jäsenenä on ollut kitaristi Christofer Johnsson. Keikoilla yhtyeen mukana on tavan takaa kulkenut joukko oopperalaulajia. Kokoonpano on nähty myös Suomessa.


title: Therion

text: Yhtyeen nimen "Therion" Johnsson keksi suurimman musiikillisen vaikuttajansa Celtic Frostin kenties suosituimman levyn "To Mega Therionin" nimestä.


title: Aarre (nimi)

text: Aarre on suomalainen miehen nimi. Aarren nimipäivä on 12. lokakuuta. Nimi on selitetty muunnokseksi saksalaisesta Aret-nimestä, joka on Suomessa esiintynyt myös muodossa Aaretti, murteellisesti Aarretti. Nimi Aret taas on muunnelma germaanisesta nimestä Arnold, joka tarkoittaa "kotkan tavoin hallitsevaa". Lisäksi suomalaisen Aarre-nimen syntyyn on voinut vaikuttaa kätkettyä arvo-omaisuutta tarkoittava suomen sana aarre..


title: Aarre (nimi)

text: "Väestörekisterikeskuksen" mukaan on Suomessa ollut kirjoilla kesäkuun 2017 alkuun mennessä 9824 Aarre-nimistä miestä ja alle 16 naista.


title: Mauno Kuusisto

text: Mauno Arnold Kuusisto (3. marraskuuta 1917 Tampere – 29. elokuuta 2010 Tampere) oli suomalainen iskelmä- ja oopperalaulaja (lyyrinen tenori).


title: Mauno Kuusisto

text: Mauno Kuusisto jäi orvoksi muutaman kuukauden ikäisenä ja varttui isovanhempiensa luona. Lapsuuden kesiä hän vietti paimenena Pohjanmaalla Voltissa. Lapsuutensa hän asui Tampereella Finlaysonin työläisten talossa ja pääsi teini-ikäisenä Finlaysonille ”rasvaripojaksi” öljyämään kutomakoneita.


title: Mauno Kuusisto

text: Mauno Kuusisto valmistui Pyynikin vanhan ammattikoulun metallilinjalta. Hänelle tarjottiin kuitenkin mallipuusepän paikkaa Finlaysonilta, missä hän aloitti työt ennen sotia. Hän työskenteli siellä vuoteen 1957 saakka.


title: Mauno Kuusisto

text: Mauno Kuusisto osallistui aluksi Finlaysonin tehtaan omaan musiikkitoimintaan. Sittemmin hän opiskeli laulua ja vieraili tamperelaisissa kuoroissa ja kvarteteissa. Oma ensikonsertti hänellä oli vuonna 1952 Tampereella. Tampereen Oopperassa hän lauloi kaikkiaan 21 operetti- ja oopperaroolia. Näihin rooleihin Tampereen orkesterin johtaja Eero Kosonen hänet mielellään kiinnitti. Kuusisto vieraili myös kahdesti Helsingin Kansallisoopperassa. Oopperarooleissa Kuusisto esiintyi enimmäkseen vuosina 1952−1968.


title: Mauno Kuusisto

text: Kuusiston ääni tuli tutuksi 1950-luvun radioesiintymisissä. Tällöin tuottaja Johan Vikstedt halusi tehdä levyn, missä Kuusisto laulaa. Hän ideoi single-levyn ”Heijastus”. Levyn B-puolelle laitettiin italialaisen Rodolfo Falvon vuonna 1930 säveltämä kappale ”Kertokaa se hänelle” (1959). Tämän ansiosta Kuusisto nousi iskelmäyleisön suosioon, ja ”Kertokaa se hänelle” ylsi singlenä kultalevymyyntiin. 47 000 kappaleen myynnillään se on Suomen kaikkien aikojen myydyin kotimainen single. Kuusisto kertoi myöhemmin kuulleensa laulun ensi kerran radiosta Mario Lanzan laulamana ollessaan lomamatkalla Venetsiassa 1950-luvun puolivälissä. Henry Theel levytti sen Reino Helismaan suomeksi sanoittamana jo vuonna 1955 nimellä ”Vie hänelle lauluni”, mutta ilman menestystä. Kuusiston esityksen sanoitti suomeksi Sauvo Puhtila nimimerkillä ”Timjami”. Pääosan Kuusiston esittämistä kappaleista sovittivat Erkki Melakoski ja George de Godzinsky, eräitä myös Ensio Kosta (Sten Ducander). Kuusisto myös esiintyi pääosassa elokuvassa "Kertokaa se hänelle..." (1961), joka oli hänen debyyttinsä valkokankaalla. Lisäksi hän esitti pääosaa elokuvassa "Kun tuomi kukkii" (1962).


title: Mauno Kuusisto

text: Kuusistosta tuli 1960-luvun alussa populaari-ilmiö yhtäaikaisesti nuorisomusiikin nosteen kanssa, vaikka hän edusti laulajana puhdasta klassista lauluihannetta ja bel canto -tyyliä. Kuusisto toimi lauluillaan sillanrakentajana eri musiikkityylien välillä ja muovasi näin osaltaan suomalaisten musiikkimakua. Hänen repertuaariinsa kuuluivat muun muassa kansanlaulut, hengellinen musiikki, ooppera, romanssi, operetti ja viihdemusiikki. Kuusisto oli tunnettu laajalti ulkomaita myöten lyyrisestä tenoriäänestään. Yhdysvalloissa hän kävi esiintymismatkoilla kaikkiaan nelisenkymmentä kertaa.


title: Mauno Kuusisto

text: Filosofian maisteri Aki Hietalan tutkielman "Mauno Kuusisto − kauniiden laulujen laulaja" (2007) mukaan Kuusisto oli laulajana huomattavasti monipuolisempi kuin julkisuuskuva on antanut ymmärtää.


title: Mauno Kuusisto

text: Mauno Kuusiston tunnetuimpiin esityksiin kuuluvat myös muiden muassa "Kertokaa se hänelle" (1959), ”Romanssi” (säv. Pjotr Tšaikovski, 1959), ”Kaunis kotimaani” (1959), ”Kodin kynttilät” (1959), ”Miksi?” ("Warum?", 1964), ”Edelweiss” (1966), ”On jossakin” (1967), ”Vaiennut viulu” (1971), ”Lokki” (1971) ja ”Elämäni on lauluni” (1971). Kuusiston esityksiä tallennettiin myös Yleisradion kantanauhoille.


title: Lävistys

text: Lävistys tarkoittaa kehoon tehtyä reikää, johon kiinnitetään sen läpäisevä koru. Itse toimenpidettä kutsutaan lävistämiseksi. Lävistys on eräs kehonmuokkauksen muoto. Ihmiset ovat perinteisesti harjoittaneet lävistämistä uskonnollisten tai muiden kulttuurillisten syiden vuoksi, mutta nykyään monet hankkivat lävistyksiä esteettisistä, henkisistä, symbolisista tai seksuaalisista syistä.


title: Lävistys

text: Lävistyksiä on käytetty monissa eri kulttuureissa kautta aikain. Muinaisessa Egyptissä lävistyksillä osoitettiin henkilön yhteiskunnallista asemaa, ja esimerkiksi napalävistys oli faaraon yksinoikeus. Korvarenkaat kuuluivat sen sijaan jokaisen vähänkin varakkaamman egyptiläisen asuun. Kultaiset korvarenkaat osoittivat kantajan varallisuutta.


title: Lävistys

text: Raamatussa mainitaan ensimmäisessä Mooseksen kirjassa kultainen nenärengas, joka annetaan lahjaksi tytölle.


title: Lävistys

text: Etelä-Amerikan intiaanit, asteekit ja mayat, harrastivat kielilävistyksiä. Kielilävistys kuului heidän uskonnollisiin riitteihinsä ja he uskoivat, että kielilävistyksen avulla he saavuttavat paremman yhteyden jumaliinsa. Kielilävistysten lisäksi he harrastivat septum- eli nenän väliseinän lävistyksiä ("nk. sonninrenkaat"), joiden tarkoituksena oli pelottaa vihollisia taistelussa.


title: Lävistys

text: Sukupuolielimiin tehtyjen lävistysten sanotaan parantavan seksistä saatavaa nautintoa. Eräs tunnetuimmista lävistyksistä on "prinssi Albert", jossa rengas menee terskan alapinnalta virtsaputkeen ja tulee ulos virtsaputken suusta.


title: Lävistys

text: Suomessa lävistykset ovat tulleet muotiin 1980-luvulla. Varsinkin punkkarit ja muut vaihtoehtokulttuurien edustajat ovat käyttäneet lävistyksiä.


title: Lävistys

text: Lävistyksen esteettistä vaikutelmaa pidetään ristiriitaisena. Osa lävistysten viehätyksestä voi johtuakin siitä, että monet pitävät niitä huomiota herättävinä tai suorastaan vastenmielisinä. Lävistyksillä pyritään myös erottumaan muista tai vaihtoehtoisesti samaistumaan muiden kanssa. Toisaalta joillakin lävistyksillä väitetään olevan seksuaalista suorituskykyä ja nautintoa parantavia ominaisuuksia, ja niinpä niihin usein liitetään seksuaalisia mielikuvia. Jotkut ottavat lävistyksiä vain koristaakseen kehoaan, mutta monella syyt ovat henkilökohtaisempia.


title: Lävistys

text: Varsinaisia lain määräämiä ikärajoja lävistyksille ei ole, mutta vuonna 2003 kuluttajavirasto suositteli holhouslakiin perustuen, ettei alle 18-vuotiaille tehtäisi lävistyksiä tai tatuointeja ilman huoltajien lupaa. Lävistysstudiot päättävät ikärajoista itse ja usealla lävistyksen ikäraja on 16 vuotta.


title: Lävistys

text: Nykyisin lävistykset ovat verrattain yleisiä ja niitä otetaan yhä nuorempina. Jotkut ovat siirtyneet astetta pidemmälle eli implantteihin ja jopa amputointeihin.


title: Lävistys

text:
Nykyään teollisuusmaissa lävistyskorut ovat useimmiten titaania, hopeaa tai ruostumatonta terästä (ns. kirurginteräs 316L), mutta ne voivat olla esimerkiksi muovia, lasia, kultaa, kiveä, puuta, luuta tai sarvea. Hopea antiseptisena materiaalina on erinomainen lävistyskorujen materiaalina.
Yleisin ammattilävistysliikkeiden käyttämä korumateriaali on Grade 23 (6-4 ELI) titaani.


title: Lävistys

text: Tyypillisesti lävistys tehdään steriilillä, ontolla neulalla, mutta vaihtoehtoisesti joissain tapauksissa ihostanssilla. Lävistäjä voi käyttää apunaan lävistyspihtejä, mutta jotkut suosivat freehand-tekniikkaa missä pihtejä ei käytetä. Lävistettävä kohta puhdistetaan huolellisesti puhdistusaineella. Myös kaikkien käytettävien välineiden tulee olla asianmukaisesti steriloituja esimerkiksi autoklaavissa.


title: Lävistys

text: Korvan rustokudokseen syntyvät vauriot ovat laajuudessaan samanlaiset, lävistystavasta riippumatta (lävistysneula, jousivoimainen rei'itysinstrumentti, painettava rei'itysinstrumentti). Lävistyksen paranemisaika riippuu sen sijainnista ja on tyypillisesti 3–12 kuukauden välillä. Hitaasti paranevia ovat yleensä mm. nänni- ja napalävistykset ja ruston tehdyt lävistykset.


title: Lävistys

text: Lävistyksen venyttämisellä tarkoitetaan pitkäaikaista toimenpidettä, jolloin lävistysinstrumenttia vaihdetaan noin kuukauden välein vaiheittain paksummaksi, jolloin lävistysreikä venyy. Yleisemmin venyttämisellä tarkoitetaan normaalien korvareikien venyttämistä, mutta myös kieli-, septum-, huuli- tai poskilävistyksiä voi venyttää, tosin nämä paikat venyvät huonommin. Venyttämiseen liittyy usein riskejä, kuten repeäminen, joka voi tapahtua kun lävistysreikään laitetaan liian paksu lävistysinstrumentti.


title: Lävistys

text: Lävistyksen tekijältä ei vaadita terveydenhuoltoalan koulutusta. Kehonmuokkauspalvelua tarjoava yrittäjä ei yleensä ole terveydenhuollon ammattihenkilö. Mikäli näin on, on siitä kerrottava asiakkaalle. Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto (Valvira) ei valvo tällaisen palveluntarjoajan toimintaa. Palvelun hankkinut kuluttaja ei myöskään ole potilaan asemassa eikä mahdollisessa vahinkotilanteessa potilasvakuutusjärjestelmän piirissä.


title: Lävistys

text:
Hyvän lävistäjän ammattietiikkaan kuuluu välineiden, korujen ja työalueen puhtaudesta huolehtiminen, eikä tämä koskaan vaaranna lävistettävän terveyttä anatomisesti epäkäytännöllisillä tai vaarallisilla lävistyksillä. Yleensä ammattilävistäjä ei lävistä alle 14-vuotiaita edes vanhempien suostumuksella (poikkeuksena yleensä korvalehdet). Lävistyskoruina käytettävien korujen materiaalivalintoja ohjaa EU:n nikkelidirektiivi
Ammattiliikkeissä kuuluu aina selvittää terveydentilan lisäksi myös veren tai syljen välityksellä kulkeutuvat vakavat tartuntataudit, kuten HIV-infektio, hepatiitti tai tuberkuloosi. Tartuntavaaran takia puhtaudesta ja steriilistä työskentelystä pitää huolehtia. Tietyt sairaudet ja lääkitys pitäisi selvittää ennen lävistystä. Sydänvika, diabetes tai muu antibioottisuojaa vaativa sairaus voi vaatia suojalääkityksen lävistystä tehtäessä ja haavan paranemisen aikana. Lävistäjällä olisi hyvä olla ensiaputaitoa yllättävien reaktioiden takia.


title: Lävistys

text: Hyvä ammattilävistäjä antaa aina suulliset ja/tai kirjalliset hoito-ohjeet, mutta vastuu jää asiakkaalle. Kaikkien lävistystyyppien pitkäaikaisvaikutuksia ei vielä tunneta. Lävistysten tulehtumiseen vaikuttavat paitsi steriili ja asianmukainen työskentely lävistystä tehtäessä myös alueen verisuonitus, kudoksen paksuus ja paranemiskyky sekä lävistysympäristön puhtaus. Kielilävistyksessä kieli saattaa turvota vaikeuttaen puhetta ja ruokailua, mutta turvotus laskee yleensä 1-2 viikon kuluessa. Hoitamaton tulehdus voi johtaa sairaalahoitoa vaativaksi koko kehon tulehdukseksi. Teoriassa lävistys voi aiheuttaa hermovaurioita, mutta yhtään tällaista tapausta ei ole Suomessa rekisteröity. Epäammattimainen ja kouluttamaton lävistäjä voi vaarantaa lävistettävän terveyden.


title: Lävistys

text: Huuli- ja kielikorut saattavat harvoissa tapauksissa aiheuttaa ienvetäytymiä. Hampaita saattaa vihloa ja kiinnityskudoksen heikkeneminen voi aiheuttaa jopa hampaiden irtoamisen, mikä kuitenkin on äärimmäisen harvinaista. Seurauksena voi olla ientulehdusta, hammaskiveä ja hampaiden reikiintymistä. Hyvä suuhygienia on etenkin paranevissa oraalilävistyksissä tärkeää, joten noudata lävistäjän ohjeita aina. Korun pää saattaa irrota syödessä aiheuttaen hampaan lohkeamisen. Nukkuessa koru voi jäädä hampaiden väliin vaurioittaen hammasta. Hampaat siirtyvät helposti, jos koru menee niiden väliin. Tutkimuksen mukaan kahdeksan vuoden kielikorun käyttö aiheutti joka toisella tutkitulla ikenen vetäytymän. Monella oli takahampaissa lohkeamia neljän vuoden kuluttua lävistyksen tekemisestä.


title: Lävistys

text: Ammatteja, joissa lävistysten pitämistä rajoitetaan yleensä hygieniasyiden vuoksi, ovat muun muassa kemian- sekä ravintola- ja elintarvikealat. Ammatillisen koulutuksen järjestäjä voi vaatia, että lävistykset täytyy peittää tai poistaa asianomaisilla työtunneilla. Rikkoutunut iho voi aiheuttaa infektioriskin siinä tapauksessa, että lävistetty henkilö ei noudata ammattilävistäjän antamia hoito-ohjeita. Myös koulutus lentäjän, lentoemännän tai stuertin ammattiin voi estyä lävistysten vuoksi. Urheilussa korut voivat aiheuttaa vaaratilanteita."Madonna-lävistys" on ylähuuleen tehtävä lävistys. Se sijoitetaan usein paikkaan, joissa naisilla on ollut tapana pitää kauneuspilkkua. Toisinaan sitä kutsutaan myös nimillä marilyn tai crawford.


title: Saapasjalkarock

text: Saapasjalkarock oli Keski-Suomessa Pihtiputaalla vuosittain järjestetty rockfestivaali vuosina 1976–1988 ja vielä yksipäiväisenä kesällä 2006. Tapahtuma järjestettiin yhden välivuoden vuoksi yksitoista kertaa. Saapasjalkarockin lopettamisen aikoihin myös moni muu suomalainen musiikkitapahtuma lopetti toimintansa. Saapasjalkarock keräsi parhaimmillaan 7 000 hengen yleisön. Juhlan nimekkäimpiin esiintyjiin kuuluu yhdysvaltalainen Metallica ja myös muun muassa Fabulous Thunderbirds esiintyi Pihtiputaalla. Suosituin yhtye Saapasjalkarockissa oli kuitenkin vuodesta toiseen kotimainen Popeda, joka esiintyi festivaaleilla vuodesta 1977 alkaen joka vuosi yhteensä 10 kertaa. Pate Mustajärvelle on ojennettu Pihtiputaan viiri Popedan ansioista Saapasjalkarockin vakioesiintyjänä.


title: Saapasjalkarock

text: Saapasjalkarockin järjestelyjä vetänyt Dex Viihteen ohjelmatoimistoyrittäjä Seppo Kahilainen herätteli Janne Tokolan kanssa henkiin Saapasjalkarockin muistoa jo vuosina 2002-2004, jolloin Pihtiputaalla järjestettiin Saapasjalkayöt-tapahtuma. Kesällä 2002 Saapasjalkayöt aloitti klubi-illoilla Hotelli Pihtiputaassa. Esiintyjinä olivat Turo's Hevi Gee, Osmo's Cosmos sekä SF-Blues. Lisäksi nähtiin koomikkojen Hamlet-kuvaelma, mukana muun muassa Mikko Kivinen. Vuonna 2003 pidettiin puistokonsertti Sallilan puistossa, esiintyjinä Piikkilanka, Lastenorkesteri Loiskis, Ville Parkkonen, Heikki Silvennoinen ja Yö. Viimeinen Saapasjalkayöt-puistokonsertti pidettiin 30. heinäkuuta 2004. Tuolloin esiintyjinä olivat perjantaina Mokoma, Kotiteollisuus, Agonizer, Infernal Void, Stereo Monster ja Killville. Lauantaina esiintyivät Popeda, PMMP, Orion ja Valve.


title: Saapasjalkarock

text: Jälleen vuoden tauon jälkeen Saapasjalkarock herätettiin henkiin. Kesällä 2006 Pihtiputaalla esiintyi muun muassa Lordi, Kilpi, Negative, Lovex, Irina, Morian, Stella, International Playboys, sekä pihtiputaalainen death metal-yhtye Infernal Void.


title: Saapasjalkarock

text: Mikko Niskasen elokuvassa "Ajolähtö" (1982) on kohtauksia vuonna 1981 pidetystä Saapasjalkarokista.


title: Leena Vilkka

text: Leena Vilkka (s. 21. heinäkuuta 1964 Hyvinkää) on ympäristöfilosofian dosentti Helsingin yliopistossa.


title: Leena Vilkka

text: Vilkka on väitellyt filosofian tohtoriksi vuonna 1995 Helsingin yliopistosta eläinten oikeuksista ja luonnon itseisarvoista. Alun perin hän oli koulutukseltaan metsätalousteknikko. Ympäristöfilosofian dosenttina hän on mukana monissa kestävää kehitystä koskevissa tutkimuksissa. Vilkka on Joensuun yliopiston ympäristöestetiikan tutkija.


title: Leena Vilkka

text: Vilkka kannattaa arvo-objektivismia. Hänen mukaansa arvot ovat objektiivisesti olemassa. Kirjassaan "Mustavihreä filosofia" Vilkka asettuu ekologisen anarkismin kannattajaksi.


title: Leena Vilkka

text: Vilkka on Hyvinkään kaupunginvaltuuston jäsen. Vuosina 2001–2006 hän kuului vihreään valtuustoryhmään. Vuoden 2006 syksyllä hän siirtyi Suomen Keskustan ryhmään.


title: Leena Vilkka

text: Vilkka on perustanut pienkustantamon, joka julkaisee hänen omia ja muiden kirjoja. Hän on pääkouluttajana Biofilos-yrityksessä, joka pyrkii edistämään ympäristön, luonnon ja eläinten oikeuksia erityisesti yritysmaailmassa.


title: Leena Vilkka

text: Vilkan tytät kuoli syöpään, ja hän on julkaissut sen jälkeen aiheesta omakustanteena kirjoja.


title: Juha Siltala

text: Juha Heikki Siltala (s. 25. marraskuuta 1957 Alavus) on historioitsija ja Helsingin yliopiston Suomen historian professori, joka tunnetaan psykohistoriallisista tutkimuksistaan ja yhteiskuntakriittisistä kannanotoistaan.


title: Juha Siltala

text: Juha Siltala väitteli historian tohtoriksi Helsingin yliopistosta 1985 aiheenaan Lapuan liikkeen toiminta 1930-luvulla. Hän työskenteli Suomen Akatemian tutkimusassistenttina 1985–1987 ja tutkijana 1989–1997 sekä Helsingin yliopiston tutkijana 1988–1989 ennen valintaansa yliopiston Suomen historian professoriksi 1997.


title: Juha Siltala

text: Siltalan erikoisalue on psykohistoria eli historiantutkimuksen suuntaus, jossa historian tapahtumia ja henkilöitä tulkitaan psykoanalyyttisten metodien avulla. Hän on teoksissaan uudelleentulkinnut Suomen lähihistoriaa psykohistoriallisin menetelmin. Jo väitöskirja "Lapuan liike ja kyyditykset" käsitteli psykologisesta perspektiivistä 1930-luvun alkupuolen joukkoliikettä. "Suomalainen ahdistus" (1992) käsittelee 1800-luvun herätysliikkeiden historiaa. Se pohtii pääosin herättäjien kuten Paavo Ruotsalaisen psyykkisiä tarpeita toiminnalleen, sen vaikutusta heränneisiin ja jossain määrin koko suomalaiseen psyykeen. "Miehen kunnia" (1994) ruotii suomalaisen miehen henkistä tarvetta voittaa häpeä onnistuneilla suorituksilla kansakoulusta vanhuuteen asti. Se perustuu 1980-luvulla kerättyihin omaelämäkertakirjoituksiin ja sen lähdeaineistona on siten 1900–1970 syntyneitä miehiä. "Valkoisen äidin pojat" (1999) psykoanalysoi 1800-luvun kansallisen herätyksen ajan suurmiehiä kuten Snellman, Cygnaeus ja Yrjö-Koskinen. Tämän Suomalainen ahdistus -trilogiaksi kutsutun sarjan jatkoksi Siltala lupasi analyysiä kansalaissodasta, mikä toteutui kirjassa "Sisällissodan psykohistoria" (2009). Tämän lisäksi hän on käsitellyt psykohistorian teoriaa teoksessaan "The Dimension of Change in Psychohistory" (1992) ja artikkeleissaan.


title: Juha Siltala

text: Siltala tunnetaan myös näkyvänä yhteiskunnallisena keskustelijana ja yhteiskuntakriitikkona. Hän on arvostellut terävästi ”turbokapitalismiksi” ja ”hyperkilpailuksi” kutsumaansa nykyistä työelämää ja kantanut huolta ihmisten hyvinvoinnista sen armoilla. Suurta kohua herättänyt teos "Työelämän huonontumisen lyhyt historia" (2004) perustuu suomalaisten työläisten haastatteluihin ja maalaa synkän kuvan 2000-luvun työelämästä, jossa yksisilmäistä taloudellista etua ajavat yritykset polttavat työntekijänsä loppuun.Siltalalle on myönnetty seuraavat palkinnot:


title: Kreikan historia

text: Kreikan historia voi käsitellä kreikkalaisten menneisyyttä, kreikkalaisen kulttuurin vaikutuksen alla olleita historiallisia alueita tai nykyisen Kreikan valtion alueen menneisyyttä.


title: Kreikan historia

text: Indoeurooppalaiset kreikkalaiset saapuivat nykyisen Kreikan alueelle viimeistään noin 2000 eaa. Jo 600-luvulla eaa. kreikkalaiset pitivät hallussaan nykyisen Kreikan lisäksi osia nykyisestä Turkista (Anatolia), Kyproksesta, Italiasta ja Libyasta. Antiikin Kreikkaa varsinkin sen klassisella kaudella 400–300-luvuilla eaa. voidaan pitää koko länsimaisen kulttuurin kehtona. Aleksanteri Suuren valloitukset 300-luvulla eaa. toivat myös Egyptin, Syyrian ja Mesopotamian alueet kreikkalaiseen kulttuuripiiriin. Nämä olivat osana kreikkalaista maailmaa useiden vuosisatojen ajan, myöhemmin muun muassa Bysantin valtakunnan osina. 1400-luvulle tultaessa lähes kaikki kreikkalaiset olivat kuitenkin joutuneet Osmaanien valtakunnan alaisuuteen. Nykyinen Kreikan valtio syntyi, kun Kreikka julistautui itsenäiseksi Osmanien valtakunnasta vuonna 1822 ja itsenäisyys tunnustettiin vuonna 1830.


title: Kreikan historia

text: Nämä artikkelit kattavat siis sekä Kreikan valtion historian että kreikkalaisten historian. Vasta 1800- ja 1900-luvuilla Kreikan valtion perustamisen ja itsenäistymisen myötä nämä kaksi historiaa yhdistyvät yhden tietyn alueen historiaksi.


title: Kreikan historia

text:
Kreikan alue on ollut yksi Euroopan varhaisimpia asuttuja alueita. Asutus levisi Kreikkaan paleoliittisella eli vanhemmalla kivikaudella idästä tai pohjoisesta. Petrálonan luolasta Chalkidikílta on löydetty hominidin kallo, jonka iäksi on arvioitu yleisimmin noin – vuotta. Varhaisia merkkejä paleoliittisen ajan asutuksesta Kreikassa on löydetty myös Thessaliasta. Aikakaudella elettiin metsästäjä-keräilijöinä ja asuttiin luolissa. Asumuksia ei vielä rakennettu, eikä maanviljelystä tai keramiikkaa tunnettu. Paleoliittinen kausi kesti noin vuoteen 7000 eaa.
Noin 7000 eaa. Pohjois-Kreikassa tiedetään olleen neoliittisen eli myöhäisemmän kivikauden maanviljelystä. Ensimmäisenä maanviljelyksen käytössä olivat erityisesti Thessalian hedelmälliset tasangot. Neoliittisella kaudella alkoi myös asumusten rakentaminen ja hieman myöhemmin keramiikan valmistus. Merkittävimmät tunnetut neoliittisen ajan asuinpaikat Kreikassa ovat Sésklo (n. 7500–6200 eaa. alkaen) ja Dimíni (n. 5000–4000 eaa. alkaen), jotka kummatkin sijaitsevat Thessaliassa lähellä Vólosta. Varhaisimmat merkit hautauksista ovat Fránchthin luolasta Argoliin niemimaalta noin ajalta 7250 eaa.


title: Kreikan historia

text: Kreikan alueen kulttuureista tuli kehittyneempiä noin 3500–3000 eaa. Tuolloin syntyi suurempia asutuksia, joissa oli savitiiliset talot ja katuja. Ajan yhteisöissä on havaittavissa myös sosiaalista organisoitumista ja yhteiskuntaluokkia. Asutuksen keskiössä oli yhteisön johtajan palatsin kaltainen rakennus. Yhteisöt harjoittivat maanviljelystä ja kalastusta, tuottivat keramiikkaa, ja harjoittivat merenkulkua ja kauppaa. Tuolta ajalta ovat myös ensimmäiset merkit uskonnosta, kuten pyhäköille ja haudoille jätetyistä nais- ja eläinhahmoisista savifiguriineista. Naishahmot esittivät oletetusti jonkinlaista äitijumalatarta tai maaemoa. Neoliittinen kausi kesti noin vuoteen 3200 eaa. saakka.


title: Kreikan historia

text:
Pronssikausi alkoi kreikassa noin 3200 eaa. Kreikan alueen pronssikautisia kulttuureja kutsutaan yhdessä Egeanmeren kulttuureiksi. Niihin kuuluvat Kykladeilla ja muilla Egeanmeren saarilla vaikuttanut kykladinen kulttuuri, pääasiassa Kreetalla vaikuttanut minolainen kulttuuri sekä erityisesti Manner-Kreikassa vaikuttanut helladinen kulttuuri, jonka loppuvaihe tunnetaan mykeneläisenä kulttuurina. Kulttuurit vaikuttivat samoihin aikoihin. Niiden välillä olikin paljon vuorovaikutusta ja loppuvaiheessaan ne sulautuivat käytännössä yhteen.
Egeanmeren ensimmäinen pronssikautinen kulttuuri oli kykladinen kulttuuri. Se tunnetaan muun muassa kykladidista idoleistaan. Kulttuurin huippukautta oli noin aika 3200–2300 eaa. Samaan aikaan Egeanmeren saarilla alkoi kehittyä ensimmäisiä kaupunkimaisia asutuksia. Límnoksella sijainnut Polióchnin asutus 2000-luvulta eaa. on koko Euroopan varhaisimpia tunnettuja kaupunkeja.


title: Kreikan historia

text:
Minolainen ja mykeneläinen kulttuuri olivat koko Euroopan ensimmäiset korkeakulttuurit. Minolainen kulttuuri tunnetaan ennen kaikkea sen Kreetalle rakentamista suurista palatsikeskuksista, kuten Knossos, Faistos ja Mália (Mallia). Palatsien rakentaminen alkoi ensimmäisellä palatsikaudella noin 2000 eaa. ja kukoisti toisella palatsikaudella, joka alkoi noin 1750–1700 eaa. Minolainen kulttuuri tunsi kirjoitustaidon, ja käytti sekä kreetalaisia hieroglyfejä että lineaari-A-kirjoitusta. Kulttuuri ei kuitenkaan ollut indoeurooppalainen eikä kreikankielinen.
Mykeneläinen kulttuuri kehittyi Manner-Kreikan varhaisemmista varhais- ja keskihelladisista kulttuureista. Se oli Euroopan ensimmäinen kreikankielinen kulttuuri. Ensimmäiset kreikkaa puhuneet kansat saapuivat Manner-Kreikan alueelle noin 2000 eaa. Mykeneläisen kulttuurin huippukausi Manner-Kreikassa alkoi noin 1600 eaa. Se valtasi minolaisen kulttuurin ydinalueet Kreetalla noin 1450 eaa., ja syrjäytti näin minolaisen kulttuurin. Myös mykeneläiset rakensivat palatseja, joista tunnetuimpiin kuuluvat Mykene, Tiryns ja Pylos Peloponnesoksella. Myös loppuvaiheen Knossos oli mykeneläinen palatsi. Kulttuuri kirjoitti loppuvaiheessaan kreikkaa, ja käytti tähän minolaisiin esikuviin perustunutta lineaari-B-kirjoitusta.


title: Kreikan historia

text: Myöhempi kreikkalainen mytologia kertoi erityisesti mykeneläisen ajan muistumista, kuten Troijan sodasta, joka on saattanut sijoittua noin ajalle 1250–1200 eaa. Mykeneläinen kulttuuri romahti 1100-luvulla eaa.


title: Kreikan historia

text: Mykeneläisen kulttuurin romahdettua noin 1100 eaa. Kreikassa alkoivat niin kutsutut pimeät vuosisadat, jotka kestivät noin vuoteen 900–800 eaa. Ne olivat levottomampaa ja huonommin tunnettua aikaa, jolloin kulttuuri taantui, yhteisöt köyhtyivät ja kirjoitustaito katosi. Samaan aikaan Kreikka siirtyi pronssikaudelta rautakaudelle. Pohjoisempaa tulleiden doorilaisten katsotaan perinteisesti valloittaneen suuren osan Länsi-Kreikasta, Peloponnesoksen niemimaasta sekä muun muassa Kreetasta noin 1000–900 eaa. Tätä kutsutaan doorilaisvaellukseksi. Aikakaudella alueella tapahtui paljon muitakin kreikkalaisten kansojen kansainvaelluksia. Noin 1000–850 eaa. kehittyivät homeerisen ajan kuningaskunnat. Armeijan painopiste siirtyi jalkaväen sotilaisiin eli hopliitteihin.


title: Kreikan historia

text: Varhaisella rautakaudella pimeiden vuosisatojen aikana alkoi nousta uusi, antiikin kreikkaa ounastellut kulttuuri, joka tunnetaan geometrisin aihein koristellusta keramiikastaan. Se osoittaa samalla kulttuurin ja talouden elpymistä ja kaupankäynnin lisääntymistä. Niin kutsuttu protogeometrinen kausi käsittää pimeiden vuosisatojen alkuajat noin 1050–900 eaa. Varsinainen geometrinen kausi noin vuosina 900–700 eaa. ulottuu seuranneelle antiikin ajalle saakka.


title: Kreikan historia

text: Geometrisella kaudella noin 800 eaa. lähtien syntyivät polikset eli kreikkalaiset kaupunkivaltiot. Niissä alkoi kehittyä uusi ja kukoistava kulttuuri, joka muotoutui antiikin kreikkalaiseksi kulttuuriksi. Sen varhaisvaihe noin 700–480 eaa. tunnetaan Kreikan arkaaisena kautena.


title: Kreikan historia

text: Ensimmäiset historiallisesti tunnetut Olympian kisat pidettiin vuonna 776 eaa., mistä alkaa historiallinen aika Kreikassa. Samoihin aikoihin kehitettiin kreikkalainen aakkoskirjoitus foinikialaisen esimerkin mukaan. Sitä käytettiin heti alusta lähtien myös kaunokirjallisuuteen. Antiikin Kreikan kirjallisuus ja samalla koko länsimainen kirjallisuus sai alkunsa Homeroksen teosten "Ilias" ja "Odysseia" myötä noin 750–700 eaa. Antiikin Kreikan arkkitehtuuri alkoi saada muotonsa, kun ensimmäinen doorilainen temppeli, Olympian Heran temppeli rakennettiin noin 600 eaa.


title: Kreikan historia

text: Kreikkalaisista kaupunkivaltioista huomattavimpia olivat Ateena ja Sparta. Kaupunkivaltioita syntyi runsaasti myös nykyisen Kreikan ulkopuolelle, erityisesti Vähä-Aasian länsirannikolle ja Etelä-Italiaan (Magna Graecia) sekä muuallekin Välimeren rannikoille, kreikkalaisten perustaessa siirtokuntia näille alueille. Filosofia kehittyi Vähässä-Aasiassa Joonian rannikon kreikkalaisissa siirtokunnissa noin 600 eaa. Ateena tunnetaan erityisesti demokratiastaan, joka kehittyi 500-luvun lopulta eaa. alkaen.


title: Kreikan historia

text: Taidehistoriassa arkaaisen kauden alkuvaihe oli vielä geometrista kautta. Aikaa noin 700–600 eaa. kutsutaan orientalisoivaksi kaudeksi, sillä ajan taide sai paljon vaikutteita idästä. Varsinainen taidehistoriallinen arkaainen aika käsittää noin vuodet 600–480 eaa.


title: Kreikan historia

text: 400-luvun eaa. alussa kreikkalaiset kävivät niin kutsuttuja persialaissotia Persiaa vastaan. Niissä kreikkalaiset kaupunkivaltiot pystyivät voittamaan Persian uhan ja käytännössä pelastivat orastamassa olleen länsimaisen sivistyksen. Sota muistetaan erityisesti Marathonin, Thermopylain ja Salamiin taisteluista. Arkaaisen kauden katsotaan vaihtuneen klassiseksi kaudeksi persialaissodissa saadun voiton myötä noin vuonna 480 eaa.


title: Kreikan historia

text: Klassinen kausi on kreikkalaisen kulttuurin suurinta kukoistuskautta. Aikakaudella luotiin monet kreikkalaisen kuvanveiston, teatterin, filosofian, retoriikan ja historiankirjoituksen merkkiteokset. Klassisen kauden kulttuuri kukoisti erityisesti Ateenassa, minkä ilmentymänä ovat muun muassa Akropolis ja Parthenon. Kaupunki saavutti joksikin aikaa kreikkalaisen maailman johtoaseman Deloksen meriliiton avulla. 400-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla käytiin kreikkalaisen maailman suuri ”sisällissota” peloponnesolaissota, jossa vastakkain olivat erityisesti Ateena ja Sparta.


title: Kreikan historia

text: Kreikkalaisten keskinäiset sodat jatkuivat Ateenan, Spartan ja Theban välillä 300-luvun eaa. alkupuolella. Klassinen kausi kääntyi lopuilleen, kun Makedonian valtakunta valloitti Kreikan.


title: Kreikan historia

text: 300-luvun eaa. loppupuolella Makedonian valtakunta valloitti koko Kreikan Khaironeian taistelun vuonna 338 eaa. myötä. Vuonna 337 eaa. Makedonian kuninkaaksi nousi Aleksanteri Suuri, joka valloitti lyhyessä ajassa Persian, Egyptin ja koko Etu-Aasian ja jatkoi valloituksia aina Intiaan saakka. Tämän jälkeen kreikkalainen kulttuuri levisi laajalle myös näille alueille. Näin syntyi hellenistinen maailma, jossa sekoittuivat itämainen ja kreikkalainen kulttuuri, ja kreikan kieli oli vallitsevana.


title: Kreikan historia

text: Aleksanterin kuoltua vuonna 323 eaa. hellenistinen maailma pirstoutui pieniksi valtioiksi. Hellenistisen kauden katsotaan yleensä alkavan tästä vuodesta. Hellenistisellä ajalla kreikkalaisten kaupunkivaltioiden poliittinen merkitys pieneni, mutta esimerkiksi Ateena säilyi merkittävänä oppineisuuden keskuksena.


title: Kreikan historia

text: Vuonna 168 eaa. Makedonia kärsi tappion Rooman valtakunnalle. Koko Kreikasta tuli Rooman provinssi vuonna 146 eaa. roomalaisten tuhottua Korintin. Rooman sisällissodan 43–31 eaa. ratkaiseva taistelu Aktionin taistelu käytiin Kreikassa vuonna 31 eaa. Roomalaisen Kreikan provinssin eli Achaean keskukseksi tuli uudelleenrakennettu Korintti vuodesta 46 eaa. Ajanlaskun alkuun mennessä Rooma oli vallannut valtaosan koko kreikkalaisesta maailmasta. Rooman valtakunta omaksui osan kreikkalaisesta kulttuurista itseensä, ja Kreikasta ja Ateenasta tuli roomalaisen yläluokan koulutuspaikka. Monet keisarit, erityisesti keisari Hadrianus, toimivat Kreikan hyväntekijöinä ja suorittivat suuria rakennusohjelmia.


title: Kreikan historia

text: Kristinusko saapui Kreikkaan apostoli Paavalin lähetysmatkojen myötä 49–54 jaa. Valtionuskonto siitä tuli Kreikassa samoin kuin koko valtakunnassa keisari Theodosius I:n julistuksella vuonna 381.


title: Kreikan historia

text:
Rooman valtakunnan hajottua kahtia vuonna 395 Kreikka jäi sen kreikankielisenä säilyneelle itäosalle, joka kehittyi keskiaikaiseksi Bysantin valtakunnaksi. Valtionuskonnoksi vakiintui kristinuskon ortodoksinen muoto (Bysantin kirkko). Valtakunnan kieleksi tuli ajan kuluessa kreikka latinan sijalle, mutta se piti itseään Rooman valtakunnan perillisenä ja asukkaitaan roomalaisina. Bysantti säilyttikin monin osin antiikin kreikkalais-roomalaisen perinnön yhdistyneenä kristinuskoon.
Bysantin valtakunnan keskus oli Konstantinopolissa. Nykyisen Kreikan alueella merkittäviä keskuksia olivat muun muassa Thessaloniki ja myöhäisbysanttilaisella ajalla Mystras. Muutoin Kreikka oli lähinnä takamaan asemassa. Ateena menetti asemansa sivistyskeskuksena ja taantui vähäiseksi pikkukaupungiksi, vaikka kukoistikin jossain määrin keskibysanttilaisella kaudella.


title: Kreikan historia

text: Bysantin valta oli monissa osissa Kreikkaa aina heikko, ja maahan kohdistui bulgaarien, slaavilaisten ja muiden heimojen kansainvaelluksia, kun taas saaristo ja muut rannikkoalueet olivat alttiina merirosvojen hyökkäyksille. Bysantin kulta-aikaa olivat noin vuodet 850–1050. Normannit valtasivat osan Kreikkaa 1081–1149. Ristiretkeläisten vallattua Konstantinopolin neljännen ristiretken seurauksena vuonna 1204 Kreikka jaettiin valloittajien, pääasiassa venetsialaisten ja frankkien, kesken. Bysantti sai Konstantinopolin ja Mystraksen takaisin hallintaansa vuonna 1261, jonka jälkeen bysanttilainen kulttuuri nousi vielä viimeiseen kukoistukseensa, mutta muutoin valtakunnan entinen suuruus oli mennyttä.


title: Kreikan historia

text: 1300-luvulta lähtien uudeksi uhaksi kehittyi turkkilainen Osmanien valtakunta. Osmanit valtasivat suuren osan Manner-Kreikkaa 1390–1450. Samaan aikaan Venetsian tasavalta valtasi pääosan läntisestä Kreikasta ja Kreikan saaristosta ja perusti Kreikan alueelle linnoituksia taistellakseen osmaneja vastaan. Bysantti kukistui lopullisesti vuonna 1453 turkkilaisten vallattua Konstantinopolin ja tämän jälkeen pääosan valtakunnan muista viimeisistä alueista, mukaan lukien Ateenan 1456 sekä Mystraksen 1460 ja pääosan muusta Peloponnesoksesta 1503. Näin Kreikasta tuli osa Osmanien valtakuntaa.


title: Kreikan historia

text: Osmanivallan aikana kreikkalaiset saivat pitää ortodoksisen uskonsa, ja kirkko toimi kreikkalaisuuden ja kreikan kielen säilyttäjänä. Kreikkalaisiin kohdistui kuitenkin suuria vero- ym. rasituksia, ja osmanien vallankäyttö oli välillä hyvin julmaa. Syrjäseuduilla osmanivalta oli heikko, ja kreikkalaiset kapinoivat usein. Tämän seurauksena he saivat myös kärsiä turkkilaisten verisistä kostoista. Osa kreikkalaisista erityisesti Vähässä-Aasiassa turkkilaistui ajan kuluessa.


title: Kreikan historia

text: Osa Kreikasta säilyi frankkivallan alla neljännestä ristiretkestä vuonna 1204 lähtien. Samoin Osmanivallan alettua muussa Kreikassa monet alueet, erityisesti Jooniansaaret ja Kreeta, säilyivät pitkään venetsialaisten ja frankkien vallassa. Näillä alueilla aikaa kutsutaan frankokratiaksi (frankkivallaksi) tai latinalaisvallan ajaksi. Venetsia hallitsi erityisesti Korfua useiden vuosisatojen ajan, ja se oli ainoa osa Kreikkaa, joka ei koskaan ollut osmanivallan alla. Kreikkalaisessa kielenkäytössä osmanivallan ja frankkivallan aika lasketaan usein osaksi maan keskiaikaa, vaikka yleisessä ajanlaskussa se on uuden ajan aikaa.


title: Kreikan historia

text: Osmanit ja venetsialaiset sotivat Kreikan alueen hallinnasta toistuvasti varsinkin 1500-luvulla. Venetsialaiset voittivat turkkilaiset Lepanton taistelussa nykyisen Náfpaktoksen lähellä vuonna 1571 ja estivät näiden pyrkimykset edetä pidemmälle länteen. Venetsialaiset valloittivat myös osan Peloponnesoksesta 1684, mutta turkkilaiset valtasivat alueet takaisin 1715.


title: Kreikan historia

text: 1700-luvulla kreikkalaiset saivat Osmanien valtakunnassa huomattavan vaikutusvallan. Istanbulissa he muodostivat patriarkaatin alaisen autonomisen yhteisön, johon kuului noin kolmasosa kaupungin asukkaista. Monet heistä olivat varakkaita kauppiaita, mutta heitä toimi myös korkeissa viroissa.. Heidän kuitenkin sallittiin asua ainoastaan Fanarin kaupunginosassa Kultaisen sarven rannalla kaupunginmuurin läheisyydessä, minkä vuoksi heistä käytetään nimitystä fanariootit.


title: Kreikan historia

text: Kansallisuusaate ja ajatus itsenäisyydestä alkoivat nousta Kreikassa valistuksen myötä 1700-luvulla ja 1800-luvun alussa. Muutamat historioitsijat ovat arvelleet, että fanariootit olivat vähällä syrjäyttää osmanit vallasta koko valtakunnassa. Toisaalta uusien nationalististen aatteiden leviäminen lännestä Kreikkaan, toisaalta Venäjän valtapyrkimykset johtivat kuitenkin siihen, että he hylkäsivät tällaiset valtaanpääsyhaaveet ja alkoivat sen sijaan tavoitella itsenäisen Kreikan valtion perustamista. Ongelmana oli kuitenkin se, että kreikkalaiset ja turkkilaiset asuivat laajalti samoilla alueilla, minkä vuoksi kaikki kreikkalaisten asuma-alueet käsittävä kansallisvaltio olisi voitu saada aikaan vain, jos Osmanien valtakunta olisi tuhoutunut.. Vain harvat alueet, kuten Peloponnesos, olivat puhtaasti kreikkalaisia. Kreikan itsenäisyysliikkeen keskuudessa vallitsikin erimielisyyksiä siitä, minkä alueiden itsenäiseen Kreikkaan olisi kuuluttava.


title: Kreikan historia

text: Vuonna 1814 perustettiin vapausliike Filikí Etaireía valmistamaan kapinaa turkkilaisia vastaan. Kreikkalaiset nousivat viimein vuonna 1821 kapinaan, jossa tuhannet saivat surmansa. Kreikan osmanivaltaa vastaan suunnatun kansannousun alkamispäivänä pidetään virallisesti 25. maaliskuuta 1821. Perimätiedon mukaan Patraksen piispa Germanos nosti tuona päivänä Agía Lávran luostarissa salkoon valkoisella ristillä varustetun sinisen lipun, joka oli kapinan merkki. Siitä sai alkunsa Kreikan vapaussota. Varsinainen itsenäisyysjulistus annettiin Néa Epídavroksessa uutenavuotena 1822.


title: Kreikan historia

text: Vapaussota oli verinen ja monet kreikkalaiset antoivat henkensä vapauden puolesta. Sotaan liittyi myös monia filhelleenejä eri puolilta Eurooppaa. Eurooppalaiset valtiot, etunenässä Iso-Britannia, Ranska ja Venäjä, alkoivat tukea kreikkalaisia osittain tavoitteenaan osmanivaltakunnan heikentäminen. Vapaussodan merkittävimpiä taisteluja oli Navarinon taistelu, jossa osmanien laivasto lyötiin. Kahdeksan vuotta kestänyt sota loppui vuonna 1829 kreikkalaisten ja eurooppalaisten voittoon ja Kreikan itsenäistymiseen. Kreikan itsenäisyys tunnustettiin Lontoon protokollassa 3. helmikuuta 1830. Tuolloin tunnustajina olivat Iso-Britannia, Ranska ja Venäjä.


title: Kreikan historia

text: Itsenäistyneen Kreikan pääkaupunki oli aluksi Aíginassa vuosina 1828–1829, sitten Náfpliossa vuosina 1830–1834 ja vuodesta 1834 Ateenassa. Kreikka oli aluksi tasavalta (nk. Kreikan ensimmäinen tasavalta). Ioánnis Kapodístriaksesta tuli Kreikan ensimmäinen presidentti vuonna 1828, mutta hänet murhattiin vuonna 1831. Vuonna 1832 Kreikasta tuli Kreikan kuningaskunta. Maan ensimmäinen kuningas oli baijerilainen Otto vuodesta 1832. Tyytymättömyys hallitsijaan johti vuonna 1862 Otto I:n syrjäyttämiseen, ja hänen tilalleen valittiin tanskalainen prinssi Vilhelm, joka otti hallitsijanimen Yrjö I. Hän oli vallassa vuosina 1863–1913.


title: Kreikan historia

text: Kreikan valtion alue oli aluksi huomattavasti nykyistä pienempi. Siihen kuuluivat alun perin Keski-Kreikka ja Peloponnesos sekä Argo-Saroniset ja Kykladien saaret. 1800-luvulla Kreikka laajeni rauhanomaisesti kahdesti. Vuonna 1864 Iso-Britannia luovutti hallussaan pitämänsä Jooniansaaret Kreikalle. Vuonna 1881 Kreikka sai pääosan Thessaliasta sekä osan Epeiroksesta, kun Osmanien valtakunta luovutti alueet Berliinin sopimuksella Venäjän–Turkin sodassa kärsimänsä tappion jälkeen. Kreikkalaisten keskuudessa eli kuitenkin "Suuri unelma" () paljon laajemmasta Kreikan valtakunnasta, johon nykyisen Kreikan lisäksi olisivat kuuluneet myös Vähän-Aasian länsirannikon kreikkalaisalueet. Vuonna 1896 Kreikassa järjestettiin ensimmäiset nykyaikaiset olympialaiset.


title: Kreikan historia

text: Kreikka pyrki liittämään Kreetan itseensä vuonna 1897 Kreikan–Turkin sodassa, mutta hävisi sodan. Kreeta kuitenkin julistautui itsenäiseksi vuonna 1898. Turkin heikentyessä Balkanin nuoret valtiot näkivät tilaisuuden vallata Turkin Euroopan puoleiset alueet, ja aloittivat ensimmäisen Balkanin sodan vuonna 1912. Ensimmäisen ja toisen Balkanin sodan jälkeen 1913 Kreikkaan liitettiin Etelä-Makedonia, Pohjoisen Egean saaret, loput Thessaliasta ja Epeiroksesta sekä Kreeta, joka oli ilmoittanut liittyvänsä Kreikkaan jo vuonna 1908. Balkanin sodissa Kreikan alue lähes kaksinkertaistui, mutta silti maassa vallitsi laaja tyytymättömyys sen vuoksi, että ”Suuren unelman” toteutuminen oli jäänyt puolitiehen. Näiden aluelaajennusten jälkeenkin kreikkalaisia asui paljon myös maan ulkopuolella, erityisesti Smyrnan (nykyisen İzmirin) seudulla Vähässä-Aasiassa.


title: Kreikan historia

text: Kuningas Yrjö I salamurhattiin Balkanin sotien jälkeen vuonna 1913, ja hänen seuraajakseen nousi Konstantin I.


title: Kreikan historia

text:
Ensimmäisen maailmansodan aikana Kreikka oli tavattoman vaikeassa asemassa. Pääministeri Elefthérios Venizélos vaati Kreikkaa yhtymään sotaan keskusvaltoja vastaan, mitä kuningas vastusti. Konstantin I erotti Venizéloksen Gallipolin taistelun jälkeen, mutta hän perusti oman liittoutuneiden tukeman kansallishallituksen Salonikiin. Serbian armeija vetäytyi Balkanilta Kreikan puolelle jo sodan alkuvaiheilla. Englantilaiset ja ranskalaiset nousivat maihin Salonikissa vuonna 1917 ja ympärysvallat pakottivat Kreikan julistamaan sodan keskusvalloille. Konstantin I luopui kruunusta ja poistui maasta, ja kuninkaaksi nousi hänen poikansa Aleksanteri.
Keväällä 1917 Kreikan joukkojen hyökkäys oli suuritappioinen ja eteneminen jäi vähäiseksi, mutta toukokuussa 1918 hyökkäys Bulgariaa vastaan onnistui. 14. syyskuuta 1918 englantilaiset ja kreikkalaiset joukot hyökkäsivät yhdessä Bulgarian armeijaa vastaan. Joukot etenivät ylös Axiós-joen laaksoa ja kohtasivat bulgarialaiset lähellä Doïráni-järveä. Ankarissa taisteluissa onnistuttiin etenemään vain vähän bulgarialaisten vahvaa puolustusta vastaan, mutta taistelun loppuessa bulgarialaiset hylkäsivät asemansa ja pakenivat epäjärjestyksessä.


title: Kreikan historia

text: Lokakuussa englantilaiset ja kreikkalaiset joukot määrättiin etenemään kohti Turkkia. Kreikka toivoi valtaavansa Konstantinopolin, ja siksi tieto Turkin allekirjoittamasta aseleposopimuksesta oli suuri pettymys.


title: Kreikan historia

text: Maailmansodan jälkeisessä Sèvresin rauhansopimuksessa vuonna 1920 Kreikka sai laajoja alueita Traakiasta ja Vähä-Aasiasta. Smyrna eli nykyinen İzmir ympäristöineen päätettiin liittää Kreikkaan aluksi viideksi vuodeksi, minkä jälkeen alueen kohtalosta olisi järjestetty kansanäänestys. Sèvresin sopimus sai Turkissa kuitenkin osakseen ankaraa vastustusta, ja siellä valtaan noussut Mustafa Kemal ei sitä missään tapauksessa hyväksynyt. Kreikka ja Turkki joutuivatkin pian uudestaan sotaan keskenään.


title: Kreikan historia

text: Venizélos hävisi yllättäen vaalit marraskuussa 1920, ja samoihin aikoihin kuningas Aleksanteri kuoli. Pian tämän jälkeen kuningas Konstantin I kutsuttiin takaisin. Vuonna 1919 syttyi sota Turkkia vastaan, jota turkkilaiset kutsuvat Turkin itsenäisyyssodaksi. Vähä-Aasiassa Kreikka teki suurhyökkäyksen kohti Ankaraa, mutta kärsi vuonna 1922 musertavan tappion, minkä johdosta Konstantin I:n täytyi uudelleen luopua vallasta. Sodassa molemmat osapuolet syyllistyivät joukkomurhiin.


title: Kreikan historia

text: Kreikan kannalta musertava tappio tunnetaan niin kutsuttuna Vähän-Aasian katastrofina. Lausannen rauhansopimus vuonna 1923 merkitsi Kreikalle luopumista väliaikaisesti Vähä-Aasiasta saamistaan alueista. Toisaalta Kreikka sai Bulgarialta Länsi-Traakian ja näin nykyiset rajansa vielä tuolloin Italialle kuuluneita Dodekanesian saaria, tärkeimpänä Ródos, lukuun ottamatta. Lausannen sopimus edellytti myös laajamittaisia pakollisia väestönsiirtoja. Yli miljoona kreikkalaista joutui muuttamaan Vähä-Aasiasta Kreikkaan, ja samalla noin 400 000 turkkilaista joutui muuttamaan Kreikasta Turkkiin. Seurauksena nykyisen Kreikan alueelle muutti kerralla suuri määrä ihmisiä, mikä johti suurten kaupunkien hallitsemattoman nopeaan kasvuun sekä yhteiskunnallisiin levottomuuksiin. Väestönsiirto tehtiin ennen kaikkea uskonnon, ei kielen tai kulttuurin perusteella, ja näin Kreikkaan tuli paljon ortodoksista mutta muutoin hyvin turkkilaistunutta kreikkalaista väestöä.


title: Kreikan historia

text: Konstantin I:n seuraajaksi tuli vuonna 1922 Yrjö II. Kreikassa pitkään jatkunut tasavaltalaisten ja kuningasmielisten välinen kamppailu päättyi vuonna 1924, jolloin Yrjö II syrjäytettiin ja pakotettiin maanpakoon, ja Kreikka julistettiin tasavallaksi (nk. Kreikan toinen tasavalta). Maan sisäiset levottomuuden kuitenkin pakottivat näennäisen kuningasvallan palauttamiseen vuonna 1935, ja Yrjö II palasi valtaan. Todellista valtaa piti pääministeri ja kenraali Ioánnis Metaxás, joka toimi maan sotilasdiktaattorina vuosina 1936–1941.


title: Kreikan historia

text: Toisen maailmansodan alkuvaiheessa Kreikka julistautui puolueettomaksi. Vuonna 1940 Benito Mussolinin johtama Italia antoi kuitenkin Kreikalle uhkavaatimuksen syytettyään tätä rajaloukkauksesta Albanian rajalla. Italia julisti sodan Kreikalle lokakuussa 1940 ja aloitti hyökkäyksen, joka kuitenkin torjuttiin takaisin syvälle Albanian sisäosiin Ison-Britannian tuella. Natsi-Saksa liittyi Balkanin sotaan ja hyökkäsi Kreikkaan 8. huhtikuuta 1941 miehittäen lyhyessä ajassa koko maan. Kuningas pakeni maasta hyökkäyksen jälkeen 23. huhtikuuta 1941.


title: Kreikan historia

text: Toisen maailmansodan suuria taisteluita Kreikassa olivat muun muassa Kreetan taistelu vuonna 1941 sekä Dodekanesian valtaus vuonna 1943. Kreetan taistelussa saksalaiset kärsivät kovia tappioita, ja valtasivat saaren lopulta ankarassa kahden viikon taistelussa. Miehityksen seurauksena yli 100 000 ihmistä kuoli nälkään. Lisäksi miehitysaikana yli 50 000 juutalaista vietiin Kreikasta Auschwitzin keskitysleiriin ja Thessalonikissa asuneista yli 50 000 juutalaisesta valtaosa surmattiin keskitysleireissä tai kaupungin urheilustadionilla.


title: Kreikan historia

text: Koko sodan ajan kommunistipartisaanit kävivät menestyksekästä sissisotaa saksalaisia vastaan. Saksalaiset vetäytyivät lokakuussa 1944 ja maahan saapui Britannian sotilaita. Kommunistit nousivat lyhyeen kapinaan myös brittijoukkoja vastaan, mutta osapuolten välille solmittiin aselepo 1945. Brittien tukema tasavaltalaishallitus hallitsi käytännössä vain Kreikan kaupunkeja, maaseudun ollessa kommunistien hallinnassa.


title: Kreikan historia

text: Sodan jälkeen Kreikka oli Yhdistyneitten kansakuntien perustajajäseniä vuonna 1945. Miehityksen aikana kommunistit keräsivät voimakkaan kannatusjoukon, ja sodan jälkeen maa ajautui sisällissotaan kommunistien ja monarkistien välillä. Vuonna 1946 maahan valittiin kuningasmielinen hallitus vasemmiston boikotoidessa vaaleja. Hallitus kutsui maanpaossa olleen Yrjö II:n takaisin valtaan Kreikkaan. Kommunistit aloittivat kapinan, tavoitteenaan tehdä Kreikasta sosialistinen valtio. Trumanin opin mukaisesti Yhdysvallat tuki monarkisteja. Sisällissota kesti vuoteen 1949, jolloin kommunistit antautuivat. Vuonna 1947 Italian kanssa tehdyssä rauhansopimuksessa Kreikaan liitettiin viimeisena alueliitoksena Italian vallassa Dodekanesian saaret.


title: Kreikan historia

text: Kuningas Yrjö II kuoli vuonna 1947, ja häntä seurasi valtaistuimelle hänen veljensä Paul I. Sisällissotaa seurasi vuosikymmeniä kestänyt poliittinen epävakaus sekä poliittinen jako, jossa vasemmistolaiset ja oikeistolaiset kyräilivät toisiaan. Vuoteen 1952 menneessä 20 oikeistolaista hallitusta oli kaatunut. Ensimmäisen vakaan hallituksen kokosi Aléxandros Papágos, ja häntä seurasi pääministerinä Konstantínos Karamanlís. Maa liittyi puolustusliitto Natoon vuonna 1952. Kuningas Paul I kuoli vuonna 1964, ja hänen poikansa Konstantin II astui valtaan.