title: Pennsylvania

text: Pohjoinen vuorimaa on vuosittain neljän kuukauden ajan metrisen lumipeitteen alla. Osavaltion eteläosassa puolestaan on ympäri vuoden leuto ilmasto, jonka keskeyttävät lyhyiksi ajoiksi vain poikkeuksellisen lämpimät tai kylmät ilmamassat. Keskiosan laaksot ovat kesäisin hyvin kuumia ja talvisin kylmiä eli lämpötilan vaihtelut ovat suuria. Lounaisten piirikuntien ilmasto on suhteellisen kuiva ja tasainen; runsaslumiset talvet synnyttävät suuria kevättulvia.


title: Pennsylvania

text: Nykyisen Pennsylvanian aluetta asuttivat alun perin intiaaniheimot, joita olivat delawaret, susquehannockit, irokeesit, eriezit ja shawneet. Nykyinen Delawaren osavaltio oli aluksi osa Pennsylvaniaa, mutta vuosina 1704–1710 alueen kolme kaakkoisinta piirikuntaa saivat muodostaa "Delaware"-nimisen siirtokunnan.


title: Pennsylvania

text: Pennsylvanian ensimmäiset valloittajat olivat ruotsalaisia, joiden hallitsemat alueet hollantilaiset myöhemmin ottivat haltuunsa. Jälkeenpäin alueelle saapui myös englantilaisia. Kuningas Kaarle II läänitti 14. marraskuuta 1681 William Pennille suuren alueen Delawarejoen länsipuolelta. Penn lisäsi isänsä mukaan nimetyn siirtokunnan pinta-alaa ostamalla intiaaneilta 20 000 eekkeriä maata ja luovutti alueen vainotuille uskonveljilleen kveekareille. Hän myös sääti siirtokunnalle monia kveekareille suotuisia lakeja, joista tärkeimpiä oli täydellinen uskonnonvapaus. Nämä houkuttelivat sinne tuhansia siirtolaisia: englantilaisia kveekareita, skottilaisia ja irlantilaisia presbyteerejä, saksalaisia mennoniittejä sekä ranskalaisia hugenotteja.


title: Pennsylvania

text: Siirtokunta sääti vuonna 1683 ensimmäisen perustuslakinsa, joka pohjautui yleiseen äänioikeuteen. Kansa tulisi valitsemaan kaikki virkamiehensä ja päättämään myös verotuksesta. William Penn piti itsellään ainoastaan kuvernöörin oikeudet. Pennsylvanian ja Marylandin välinen raja oli pitkään kiistanalainen, minkä takia 1763–1767 tehtiin päätös niin sanotusta Masonin–Dixonin linjasta. Myöhemmin tämä raja tuli kuuluisaksi vapaiden pohjoisvaltioiden ja orjuutta harjoittavien etelävaltioiden välillä. Siirtokunnan maa-alueet kuuluivat suurimmaksi osaksi kveekareille, jotka asuivat Englannissa.


title: Pennsylvania

text: Vuonna 1776 vanhasta perustuslaista luovuttiin ja siirtokunnan väestö omaksui uuden tasavaltalaisiin periaatteisiin pohjautuvan perustuslain. Osavaltion suurimmassa kaupungissa Philadelphiassa allekirjoitettiin Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus 4. heinäkuuta 1776. Yhdysvaltojen itsenäistymissodassa Pennsylvania oli merkittävässä osassa ja monet käänteentekevät taistelut käytiin juuri sen maaperällä. Pennsylvania hyväksyi uuden liittovaltion perustuslain 13. joulukuuta 1787.


title: Pennsylvania

text: Pennsylvanian lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 50 jäsentä, alahuoneessa eli edustajainkokouksessa on 203 jäsentä. Alahuoneen jäsenet valitaan kahdeksi, senaattorit neljäksi vuodeksi kerrallaan.


title: Pennsylvania

text: Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri. Vuodesta 2015 kuvernöörinä on Tom Wolf.


title: Pennsylvania

text: Pennsylvania on jaettu 67 piirikuntaan.


title: Pennsylvania

text: Pennsylvanian bruttokansantuote vuonna 2010 oli 570 miljardia dollaria. Se oli Yhdysvaltojen osavaltioista kuudennella tilalla.


title: Pennsylvania

text: Pennsylvanian tuloveroprosentti kuuluu Yhdysvaltojen pienimpiin. Vuonna 2016 osavaltio kantoi tuloveroa enimmillään kolme prosenttia.


title: Pennsylvania

text: Pennsylvanian maatalous keskittyy karjatalouteen, etenkin maidontuotantoon.


title: Pennsylvania

text: Pennsylvania oli aiemmin yksi Yhdysvaltojen rikkaimmista osavaltiosta. Vuonna 2000 sen asukkaiden keskimääräiset tulot osavaltioiden joukossa vasta 18:nneksi suurimmat. Syy Pennsylvanian köyhtymiseen on pääasiassa siinä, että luottamus raskaaseen suurteollisuuteen on ollut suurta. Viime vuosien aikana Yhdysvaltojen kilpailukyky on huonontunut juuri näillä teollisuuden aloilla. Jo presidentti Reaganin virkakaudella saattoi huomata, kuinka työvoimaa siirtyi huomattavassa määrin teollisuudesta palveluihin.


title: Pennsylvania

text: Pennsylvaniassa on kaksi suurta lentoasemaa: Philadelphian kansainvälinen lentoasema ja Pittsburghin kansainvälinen lentoasema. Kaikkiaan osavaltiossa on 47 lentoasemaa.


title: Pennsylvania

text: Vuoden 2010 väestönlaskennassa Pennsylvaniassa oli 12,7 miljoonaa asukasta. Heistä 83,5 % on valkoisia, 94,2 % on syntynyt Yhdysvalloissa, 89,9 % puhuu englantia kotonaan. Nämä osuudet ovat suurempia kuin Yhdysvalloissa keskimäärin (tiedot vuosilta 2010-2012).


title: Pennsylvania

text: Pennsylvaniassa on yli sata korkeakoulua ja yliopistoa. Carnegie Mellon -yliopisto toimii Pittsburghissa, Pennsylvanian yliopisto Philadelphiassa. Pennsylvanian osavaltionyliopistolla on monia kampuksia osavaltion eri osissa.


title: Pennsylvania

text: Pennsylvanian monien etnisten ryhmien kulttuuri on säilynyt voimakkaana. Etenkin amissit ja mennoniitit pitävät yllä perinteistä elämäntapaansa.


title: Pennsylvania

text: Amerikkalainen jalkapallo on Pennsylvanian suosituin urheilulaji. Lajin ensimmäinen ammattilaisottelu pelattiin Pittsburghissa vuonna 1895. Nykyisiä NFL joukkueita ovat Pittsburgh Steelers ja Philadelphia Eagles.


title: Pennsylvania

text: Pittsburgh Pirates ja Philadelphia Phillies ovat baseballseuroja jotka pelaavat MLB:ssä.


title: Pennsylvania

text: Philadelphia 76ers pelaa koripalloa NBA:ssa.


title: Pennsylvania

text: Pennsylvaniassa on seitsemän jääkiekon ammattilaisjoukkuetta. Philadelphia Flyers ja Pittsburgh Penguins pelaavat NHL:ssä.


title: Pennsylvania

text: Philadelphia Union pelaa jalkapalloa Major League Soccerissa


title: Fred Zinnemann

text: Fred Zinnemann (29. huhtikuuta 1907 Wien, Itävalta-Unkari – 14. maaliskuuta 1997 Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta) oli itävaltalaissyntyinen elokuvaohjaaja, joka aloitti uransa 1930-luvulla lyhytelokuvien ohjaajana. Hän siirtyi Hollywoodiin 1940-luvulla ja ohjasi alussa pitkään vähäiselle huomiolle jääneitä elokuvia. Zinnemann erotettiin romanttisen komedian "The Clock – Kello käy" (1945) ohjaajan pallilta, ja ohjausta jatkoi Vincente Minnelli. Zinnemann näytti todelliset kykynsä vuonna 1952 westernillä "Sheriffi", jota pidetään lajinsa yhtenä suurimmista klassikoista. Tämän jälkeen hän "räjäytti pankin" sotadraamalla "Täältä ikuisuuteen" (1953).


title: Fred Zinnemann

text: Fred Zinnemann ei keskittynyt mihinkään tiettyyn lajityyppiin vaan ohjasi mahdollisimman monelta alueelta. Tunnetuimpia myöhäiskauden elokuvia ovat Emeric Pressburgerin romaaniin perustuva "Ja koston hetki koitti" (1964), Frederick Forsythen romaaniin perustuva palkkamurhaajakuvaus "Shakaali" (1973) sekä draamaelokuva "Muistojeni Julia" (1977). Zinnemannin viimeinen elokuva "Viisi päivää vuorilla" sai ensi-iltansa 1982.


title: Animatrix

text: Animatrix ("The Animatrix") on tietokoneanimaatiota ja animea yhdistelevä yhdeksän lyhytelokuvan sarja, joka perustuu Wachowskin sisarusten tekemiin "Matrix"-elokuviin. Animatrixin on käsikirjoittanut, ohjannut ja tuottanut laaja joukko ihmisiä, mukana on ollut paljon arvostettuja japanilaisia anime-ohjaajia. Wachowskin sisarukset ovat toimineet päätuottajina ja neljän ensimmäisen jakson käsikirjoittajina.


title: Animatrix

text: Animatrix kertoo ja paljastaa elokuvissa selittämättömiä tapahtumia. Esimerkkinä "Toinen renessanssi" kertoo tapahtumista ennen "Matrixia" ja "Osiriksen viimeinen lento" kertoo, kuinka ihmiset saivat tietää koneiden aikeista kaivautua ihmiskunnan viimeiseen kaupunkiin, Siioniin.


title: Allu

text: Allu voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Tartaros

text: Tartaros (; myös Tartara) oli kreikkalaisessa mytologiassa manalan eli Haadeen alin taso. Alun perin Tartaros tarkoitti maailman syvintä kohtaa, jonne jumalat lukitsivat vihollisensa. Tartaros miellettiin myös jumaluudeksi, jolle hänen puolisonsa Gaia synnytti Tyfonin ja Apollodoroksen mukaan myös Ekhidnan.


title: Tartaros

text: Kun ylijumala Zeus oli voittanut titaanit, hän syöksi niistä suurimman osan Tartarokseen. Zeus laittoi isänsä Kronoksen vartijoiksi kolme jättiläiskokoista giganttia, hekatonkheires-veljestä, joilla oli viisikymmentä päätä ja sata kättä.


title: Tartaros

text: Titaanit eivät olleet Tartaroksen ainoita asukkaita. Kreikkalaiset uskoivat, että huonosti eläneitä ihmisiä piinattiin ja kidutettiin rikostensa vuoksi Tartaroksen uumenissa. Näihin kuuluivat esimerkiksi jumalia pilkannut Lyydian kuningas Tantalos ja murhaaja Sisyfos.


title: Tartaros

text: Joidenkin uskomusten mukaan Tartaroksesta pystyi pääsemään pois. Esimerkiksi Tartarokseen joutunut murhaaja pääsi aika ajoin ylemmälle tasolle pyytämään tappamaltaan henkilöltä armahdusta. Jos tapettu antoi luvan, murhaaja pääsi lopullisesti pois Tartaroksesta. Jos tapettu ei halunnut armahtaa murhaajaa, joutui hän uudestaan Tartarokseen kidutettavaksi.


title: Ludwig von Bertalanffy

text: Ludwig von Bertalanffy (19. syyskuuta 1901, Wien – 12. kesäkuuta 1972, New York) oli saksalais-kanadalainen biologi ja filosofi. Hän oli yksi keskeisimmistä yleisen systeemiteorian kehittäjistä. Teorialla on sovellutuksia mm. biologiassa, taloudessa, psykologiassa ja väestötieteissä.


title: Avain

text: Avain on väline, jolla avataan lukko. Se on tavallisesti erikoismuotoiltu hammastettu metallilevy tai -sauva. Avautuminen perustuu siihen, että avainta käännettäessä lukossa olevat haitat asettuvat sellaiseen asentoon, joka mahdollistaa lukon salvan avautumisen.


title: Avain

text: Kodin lukkojen avainten tyyppejä Suomessa ovat pääsääntöisesti Abloy Classic, Profile ja Abloy exec -avain. Suomessa käytetään myös Protec-avaimia/lukkoja, mutta lähinnä liikeyrityksissä. Ulkomailla käytössä on Abloy Disklock Pro, jonka avain muistuttaa Protecia. Toinen tunnettu avainmerkki on Boda, jota ei enää valmisteta.


title: Avain

text: Kerrostaloihin, julkisiin rakennuksiin ja yleensä paljon ovia sisältäviin rakennuksiin on olemassa yleisavaimia, jotka avaavat kaikki samaan sarjoitukseen kuuluvat lukot. Lukot voidaan uudelleensarjoittaa. Uudelleensarjoittamista vaaditaan usein, jos avaimia on kadonnut, jotteivät asiattomat ihmiset pääsisi sisälle tiloihin.


title: Avain

text: Avainkortit ovat tavallisesti magneettijuovalla varustettuja luottokortin kokoisia avaimia, jotka ovat yksilöitävyytensä ansiosta kulunvalvontaan sopivia. Tällainen avain onkin yleensä liitetty kulunvalvontajärjestelmään. Avainkortteja on käytössä mm. kuntosaleilla, hotelleissa ja risteilyaluksilla. Magneettijuovallinen avainkortti luetaan lukijassa samoin kuin Wiegand-avain (ns. laku).


title: Avain

text: On olemassa myös etäluettavia avainkortteja, jotka jakautuvat toimintaperiaatteensa mukaan passiivisiin ja aktiivisiin. Tällaisia käytetään usein tarkempaan kulunvalvontaan (esim. koulut ja virastot).


title: Avain

text: Autoissa on nykyisin tavalliseen avaimeen rakennettu kauko-ohjain, jonka avulla lukko avataan ja suljetaan sähköisesti.


title: Avain

text: Mekaanisista avaimista voi tehdä kopioita, mutta patentin tarjoaman yksinoikeuden suojalla avaimen valmistaja voi estää kopioiden valmistamisen muuten kuin lukkotehtaalta talon isännöitsijän tai omistajan kautta. Tällaisten avainten kopioiminen kuitenkin mahdollistuu, kun mallisuoja tai patentti raukeaa tai jos avain kopioidaan sellaisessa maassa, jossa patentti ei ole voimassa tai sitä ei valvota.


title: Avain

text: Magneettijuovallisia avainkortteja voidaan periaatteessa kopioida luotto- ja pankkikorttien tavoin. Monimutkaisempien avaimien kuten Wiegand-avainten tai etäluettavien siruavainten kopiointi on vaikeampaa.


title: Lukko

text: Lukko on mekaaninen tai sähköinen sulkulaite muun muassa ovien, autojen tai säilöjen lukitukseen. Lukko, sen osat ja ominaisuudet ovat osa rakenteellista murtosuojausta. Lukko avataan tavallisesti avaimella, syötettävällä koodilla, sähköisesti esimerkiksi kellolaitteella tai kauko-ohjauksella joko lukon läheltä tai esimerkiksi valvomosta. Lukon voi myös mahdollisesti tiirikoida tai murtaa auki.


title: Lukko

text: Lukkoja on ollut kautta aikojen suojaamassa rikollisuudelta. Muinaisessa Egyptissä käytettiin puisia lukkoja. Avain muistutti hieman suurta kampaa. Siinä oli salpa, johon putosi salvan painuessa kiinni kolme tappia. Ne painuivat alas salvassa olevista rei’istä estäen salvan liikuttamisen. Kun tuo suurehko ”kampa” sitten aseteltiin alakautta salvassa olevaan kolmeen reikään, avaimessa olevat tapit työnsivät lukossa olevat tapit syrjään. Se jälkeen salpaa oli mahdollista liikutella niin kauan kuin avain oli sen sisällä.


title: Lukko

text: Ensimmäiset metalliset lukot valmistettiin antiikin Roomassa. Niiden mekanismit olivat vaihtelevia, mutta yleisesti käytettiin ainoastaan sisältäpäin lukittavaa salpaa. Jonkun täytyi kuitenkin aina olla talossa, jos ovi haluttiin avata tai lukita.


title: Lukko

text: Keskiajalle tultaessa avaimet merkitsivät valtaa ja vaurautta. Ne olivat koristeellisia ja suurehkoja. Lukot oli taidokkaasti koristeltu. Keskiaikaisten lukkojen sisällä piili kuitenkin usein erittäin yksinkertainen mekanismi. Oli tavallista, että sama avain saattoi käydä useampaankin lukkoon.


title: Lukko

text: Ensimmäinen todellinen parannus turvallisuuteen tuli 1700-luvulla, kun Robert Barron kehitti haittalukon. Se on myös kaikista ”perinteisin” lukko ja aikanaan yleisimmin käytetty. Robert Barronin kehittämä mekanismi oli yksinkertainen, mutta mahdollisti aidosti yksilölliset avaimet. Lukossa oli kaksi perättäistä haittalevyä. Kun avainta käännettiin, se nosti kummatkin levyt sellaiseen asentoon, että kun avain kääntymistä jatkaessaan tarttui salpaan, oli salpa vapaa liikkumaan, eivätkä haittalevyt enää estäneet sen liukumista sisään tai ulos lukosta. Koska Barronin lukossa oli alun perin vain kaksi haittaa, avainkombinaatioita oli verrattain vähän. Tämän vuoksi haittojen määrää kasvatettiin lukon kasvattaessa suosiotaan, jottei kukaan voisi avata lukkoa kokeilemalla kaikkia mahdollisia avaimia. Barronin lukkoa on paranneltu vastaamaan nykyajan tarpeisiin, mekanismia käytetään yleisimmin varmuuslukoissa.


title: Lukko

text:
Sylinteri- eli tappihaittasylinterilukon kehitti amerikkalainen Linus Yale Sr. Lukon viimeisteli ja patentoi hänen poikansa Linus Yale Jr. vuonna 1861. Lukossa oli viiden sarjassa peräkkäin kaksi päällekkäistä tappia, jotka avain asetti samalle linjalle ulko- ja sisäsylinterin rajalle, jolloin lukkosylinterin kääntymistä ei ollut enää estämässä mikään tapeista. Näin sylinteriä voitiin kääntää, jolloin lukko aukesi.
Tappihaittasylinterilukko on yksi maailman yleisimmin käytössä olevista avaimellisista lukitusmekanismeista. Linus Yalen kehittämään lukkoon liittyy kuitenkin monia ongelmia. Ammattilaisen on helppo tiirikoida se auki, minkä lisäksi siihen liittyy monia muita turvallisuuteen vaikuttavia ongelmia, kuten tappien kestävyys pakotettaessa sylinteriä kääntymään.


title: Lukko

text: Abloy- tai kiekkohaittasylinterilukon kehitti helsinkiläinen konttorikonemekaanikko Emil Henriksson vuonna 1907. 1900-luvun alun Suomessa ei kuitenkaan ollut kysyntää tiirikoimattomalle lukolle. Henriksson ajautuikin taloudellisiin vaikeuksiin ja hänen perustamansa Ab Låsfabriken Lukko Oy meni konkurssiin. Pankin haltuun joutunut patentti myytiin Kone ja Silta Oy:lle.


title: Lukko

text: Kiekkohaittasylinterilukkoa pidetään vaikeasti tiirikoitavana. Se tarjoaa huomattavasti enemmän suojaa kuin tavallinen sylinterilukko. Abloy-lukon toimintaperiaate on seuraava: haittalevyt ovat sisällä sylinterin muotoisessa kappaleessa, jonka ympärillä on vielä ulommainen sylinteri. Sisimmäistä sylinteriä (sisäsylinterin kääntyessä lukko aukeaa) estää kääntymästä pitkittäin oleva tappi, joka ottaa kiinni sekä ulommaiseen että sisempään sylinteriin. Sisempi sylinteri ei siis käänny. Kun avainta käännetään, haittalevyissä olevat kolot muodostavat uran, jolloin tappi painuu uraan sisään. Näin sisempi sylinteri on vapaa kääntymään ja avaamaan lukon.


title: Lukko

text: Abloy Oy on kehittänyt perinteistä Abloy-lukkoa eteenpäin ja luonut uusia tuotesarjoja, muun muassa Abloy Exec ja Abloy Protec.


title: Lukko

text: Lukon sarjoitus tarkoittaa lukon haittojen asettamista siten, että lukko on yksilöllinen eikä toinen avain avaa sitä. Myös riittävä avainvaihtoehtojen määrä takaa yleensä turvallisuuden, vaikka toisella voisi teoriassa olla lukkoon käypä avain.


title: Robin Williams

text: Robin McLaurin Williams (21. heinäkuuta 1951 Chicago, Illinois – 11. elokuuta 2014 Paradise Cay, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä ja koomikko. Williams tuli tunnetuksi suositusta televisiosarjasta "Ystäväni avaruudesta" ("Mork & Mindy"), jota esitettiin vuosina 1978–1982. Varsinainen läpimurto elokuvanäyttelijänä tapahtui elokuvassa "Hyvää huomenta, Vietnam" (1987), jossa hän esitti radiojuontajaa, joka viihdytti Vietnamin sodan aikaisia amerikkalaisia sotilaita radio-ohjelmallaan. Williams tunnetaan myös arvostetuista rooleistaan elokuvissa "Kuolleiden runoilijoiden seura" (1989) ja "Will Hunting – syntynyt neroksi" (1997), josta hänet palkittiin parhaan miessivuosan Oscarilla. Muita tunnettuja Williamsin elokuvia ovat muun muassa "Hook – Kapteeni Koukku" (1991), "Mrs. Doubtfire" (1993), "Jumanji" (1995), "Flubber" (1997), "One Hour Photo" (2002) sekä Theodore Rooseveltin rooli elokuvissa "Night at the Museum – yö museossa" (2006), "Night at the Museum 2" (2009), sekä "Night at the Museum – Haudan salaisuus" (2014).


title: Robin Williams

text: Williams teki myös äänirooleja animaatioelokuviin, joista tunnetuimmat ovat "Aladdin"-elokuvan Lampunhenki (1991) ja "Happy Feet" (2006).


title: Robin Williams

text: Williams varttui rikkaan perheensä kolmikerroksisessa kartanossa Detroitissa, Michiganissa. Hänen vanhempansa Robert ja Laurin Williams olivat harvoin kotona, sillä isä oli Ford-yhtiöiden johtaja ja joutui matkustelemaan paljon. Robin oli nuorena ujo ja hänellä oli vain muutama ystävä. Ollessaan yksin kotona hän kulutti aikaansa leikkimällä tinasotilailla ja katsomalla televisiosta komediasarjoja. Williams ja hänen äitinsä vitsailivat yhdessä tämän ollessa kotona, ja äiti myös sai hänet aina nauramaan. Muita viihdyttämällä Williams alkoi saada enemmän kavereita, ja hän päätti jo varhain ryhtyä koomikoksi.


title: Robin Williams

text: Williams kävi jonkin aikaa kuuluisaa Juilliard Schoolin näyttelijälinjaa, mutta lopetti opintonsa ja alkoi esittää stand up -komiikkaa.


title: Robin Williams

text: Williams tunnettiin taitavana imitaattorina ja miimikkona. Hän pystyi vaihtamaan esittämäänsä hahmoa nopeasti ja vaivattomasti, mitä taitoa hän hyödynsi muun muassa Mrs. Doubtfiressa. Williamsin huumorityyli vaikutti suuresti talk show -juontaja Conan O'Brieniin.


title: Robin Williams

text: Williams palkittiin parhaan miessivuosan Oscarilla roolistaan elokuvassa "Will Hunting". Hänet palkittiin uransa aikana myös kahdella Emmyllä, kuudella Golden Globella, kahdella SAG-palkinnolla sekä viidellä Grammyllä. Williamsin viimeiseksi elokuvaksi jäi "Night at the Museum – Haudan salaisuus", joka tuli ensi-iltaan Suomessa helmikuussa 2015.


title: Robin Williams

text: Williams näytteli pitkään myös televisiossa, mm. sarjoissa "Ystäväni avaruudesta", "Sesame Street" ja "Luovat hullut".


title: Robin Williams

text: Williams kärsi 1970- ja 1980-luvulla päihde- ja kokaiiniriippuvuudesta ja oli myöhemminkin vieroitushoidossa. Hän myönsi olleensa alkoholisti.


title: Robin Williams

text: Robin Williams oli naimisissa kolmesti: Valeria Velardin kanssa 1978–1988 ja Marsha Garces Williamsin kanssa 1989–2010. Vuonna 2011 hän nai Susan Schneiderin. Hänellä oli ensimmäisestä avioliitostaan yksi lapsi ja toisesta kaksi lasta.


title: Robin Williams

text: Williams teki itsemurhan 63-vuotiaana kotonaan Kaliforniassa 11. elokuuta 2014. Ennen kuolemaansa Williams oli kärsinyt pitkään masennuksesta. Hänellä oli myös diagnosoitu alkava Parkinsonin tauti.


title: Sähkömagneetti

text: Sähkömagneetti on magneetti, joka magnetoidaansähkövirralla.


title: Sähkömagneetti

text: Tavallisimmin sähkömagneetin muodostavat rautainen sydän ja sen ympärille käämiksi kierretty sähköjohdin. Rautasydän magnetoituu, kun johtimessa kulkee sähkövirta, mutta virran lakattua sydämeen jää vain heikkoa jäännösmagnetismia.


title: Sähkömagneetti

text: Ensimmäiset todisteet magnetoitumisen ja liikkuvan varauksen välisestä suhteesta havaitsi vuonna 1820 tanskalainen tiedemies Hans Christian Ørsted, joka havaitsi kompassineulan heilahtelun virtajohdon lähellä.


title: Sähkömagneetti

text: Kaikkein tavallisin sähkömagneetin käyttökohde on sähkömekaaniset laitteet. Releet ja sähkömoottorit sisältävät monenlaisia ja -kokoisia sähkömagneetteja. Myös muuntajat ovat eräänlaisia sähkömagneetteja, vaikka ne eivät synnytäkään merkittävää ulkoista magneettikenttää.


title: Sähkömagneetti

text: Sovelluksissa, joissa tarvitaan voimakasta, hyvin vakaata magneettikenttää käytetään usein ilmasydämistä suprajohtavaa magneettia. Suprajohtava magneetti ei kuluta tehoa, vaan sen käämiin syötetty sähkövirta kiertää (periaatteessa) häviöttömästi ja ylläpitää vakaan magneettikentän. Tärkeä suprajohtavien sähkömagneettien käyttöalue on magneettikuvaus.Lukuisia muitakin käyttötapoja on, mm. metallisten roskien kerääminen tai siirtely.


title: Andit

text: Andit on Etelä-Amerikan länsirannikkoa myötäilevä vuorijono ja ylänkö. Se on noin 7 500 kilometriä pitkänä maailman pisin vuorijono, ja paikoin 160 kilometriä leveä. Andien keskikorkeus on noin 4 000 metriä. Sen korkein huippu on 6 959 metriä korkea Argentiinassa sijaitseva Aconcagua.


title: Andit

text: Andit ovat eteläinen osa vuorijonoa joka kulkee Pohjois-Amerikasta (Kalliovuoret), Keski-Amerikan kautta Etelä-Amerikkaan. Ne ovat syntyneet subduktiovyöhykkeellä olevan merellisen laatan työnnyttyä mantereisen laatan alle.


title: Andit

text: Andit alkavat Karibianmereltä ja kulkevat useiden Etelä-Amerikan maiden – Venezuela, Kolumbia, Ecuador, Peru, Bolivia, Chile ja Argentiina – läpi aina Etelä-Amerikan eteläkärkeen Kap Hornin asti.


title: Andit

text: Andit ovat edelleen kohoava vuoristo. Eroosio kuitenkin kuluttaa vuoristoa suunnilleen samaa tahtia, minkä vuoksi vuoriston korkeus ei juurikaan kasva. Kohoaminen johtuu kahdesta toisiaan vasten törmäävästä tektonisesta laatasta, joiden rajalla vuoristo sijaitsee. Painavamman Tyynenmeren laatan reuna työntyy Etelä-Amerikan laatan alle, jonka päälle Andit muodostuvat. Noin 130 miljoonaa vuotta sitten alkanut Atlantin valtameren avautuminen jatkuu edelleen työntäen Amerikan laattaa länttä kohti. Samalla Tyynimeri kutistuu muutaman sentin vuodessa.


title: Andit

text: Kordillieerit koostuvat pitkistä yhdensuuntaisista vuoristoista, joissa Etelä-Amerikan rannikon kallioperä on poimuuntunut ylöspäin. Joissakin paikoin vuoristot ovat toisistaan erillään, missä niiden välissä sijaitsee laaja-alaisia painanteita. Tällaiseen painanteeseen on muodostunut myös Etelä-Amerikan suurin järvi, Maracaibojärvi sekä maailman korkeimmalla sijaitseva vesiteitse saavutettava järvi, Titicaca. Järvet ovat syntyneet vuorille sataneesta sadevedestä ja jäätiköiden sulamisvesistä. Vuoriston ylängöillä sijaitsevista laaksoista käytetään niin Perussa, Boliviassa kuin Chilessä nimitystä ”altiplano”. Tällaiset laaksot ovat eräitä maailman korkeimmista asutetuista paikoista.


title: Andit

text: Vuoriston haastaviin olosuhteisiin, kuivuuteen ja kylmyyteen, on sopeutunut monia vain Andeilla tavattavia kasvi- ja eläinlajeja. Guanako pystyy pitkän kaulan ja vahvojen jalkojensa ansiosta havaitsemaan ja pakenemaan paikallisia petoeläimiä, kuten jaguaareja ja puumia. Guanakon erikoisrakenteinen ruuansulatuskanava ja mahanesteet mahdollistaa selviämisen vähällä heinäravinnolla. Andeilla yleiset kotieläimet, laama ja alpakka, ovat jalostettuja muotoja guanakosta. Paikalliset intiaaniheimot ovatkin hyödyntäneet ja jalostaneet guanakoja noin 5000 vuotta. Laamoja ja alpakoita käytetään erityisesti taakkojen kantamiseen ja niiden lantaa hyödynnetään polttoaineena ruoanvalmistuksen yhteydessä.


title: Andit

text: Andeilla kehittynyt "Puya raimondii" on maailman suurikokoisin ananaskasvi. Kasvia tavataan ainoastaan yli 4 000 metrin korkeudessa Perussa ja Boliviassa. Sen nimi ”puya” tarkoittaa mapuchekielellä ”kärkeä”, ja sillä viitataan kasvin teräväkärkisiin lehtiin. Kukkiessaan vasta 80–100 vuoden ikäisenä kasvi kasvattaa 9–10-metrisen kukkavarren. Kasvin säteittäiset lehdet valuttavat sadevettä ja kastepisaroita tyveä kohti. Mapuche-intiaanit ovat perinteisesti hyödyntäneet puyan nuoria lehtiä salaateissa. Nykyisin kasvi on luokiteltu kuitenkin erittäin uhanalaiseksi.


title: Manhattan

text: Manhattan on 21,5 kilometriä pitkä saari Hudsonjoen alajuoksulla sekä yksi New Yorkin viidestä hallintoalueesta. Hallintoalue on samalla myös New Yorkin piirikunta ja sisältää Manhattanin saaren, joitakin pienempiä saaria ja pienen alueen mantereesta. New Yorkin piirikunta on New Yorkin osavaltion ja samalla koko Yhdysvaltain pienin piirikunta. Vuonna 2000 asukasluku Manhattanilla oli 1 537 195 henkilöä.


title: Manhattan

text: Manhattanin saari on 21,5 kilometriä pitkä ja leveimmillään 3,7 kilometriä leveä.


title: Manhattan

text: Yhdysvaltojen Census Bureaun mukaan Manhattanin pinta-ala on 87,5 neliökilometriä, josta maata on 59,5 neliökilometriä ja vesistöä 28,0 neliökilometriä. Täten vesistöjen osuus on 32,01 prosenttia.


title: Manhattan

text: Manhattan on New Yorkin alkuperäisin osa. Siellä sijaitsee maailman suurin pilvenpiirtäjien keskittymä, runsaasti erilaisia kulttuurilaitoksia ja muita kestäviä kiinnostuksen kohteita. Jopa New Yorkin muiden kaupunginosien asukkaille Manhattan on ”kaupunki”, metropolin hallinnon, liike-elämän ja talouden keskus ja sen maineen perusta. Missään muussa New Yorkin osassa ei ole yhtä jyrkkää kahtiajakoa rikkaan ja köyhän väestönosan välillä. Park Avenuen ja Upper East Siden elegantit hienostoalueet vaihtuvat äkkiä pohjoisessa Harlemin vilkkaisiin katuihin ja etelässä Lower East Siden ja Greenwich Villagen boheemiin tungokseen. Kahtiajako on peräisin 1800-luvun kaupungista, jossa teollisuusmiljonäärit elivät ylellisesti loistoasunnoissaan, kaukana siirtolaisjoukoista.


title: Manhattan

text: Vaikka Manhattan on historiallisesti suunnattoman epätasapainoinen, se muodostuu oikeastaan pienistä, rauhallisista naapurialueista. Monet saaren alueet ovat maailmankuuluja, kuten sellaiset etniset saarekkeet kuin Chinatown, Yorkville, Little Italy, Spanish Harlem ja Black Harlem. Saaren eteläkärjestä Battery Parkista, vanhan hollantilaisten tykistöpatterin paikalta, pohjoiseen mutkittelevat kadut muistuttavat siitä, että Manhattan oli kaupankäynnin keskus ennen kuin Boston, Philadelphia tai Williamsburg olivat edes olemassa. Wall Street, maailman finanssialan keskus, oli alkuaan hollantilaisten linnoitus. Hudson River Parkin puisto ulottuu Battery Parkista 59. kadulle saakka ja kattaa 223 hehtaarin alueen veden äärellä.


title: Manhattan

text: Vanhojen katujen sekamelska ja epäsäännöllinen ruutukaava jatkuu Houston Streetille josta säännöllinen ruutukaava alkaa. Ruutukaava tulee täydelliseksi 14th streetillä. Nykyinen SoHo (lyhenne sanoista ”south of Houston”) käsittää suuren osan vanhasta siirtolaisten East Sidesta, ja sen parina on NoHon asuinalue. Siitä länteen on Washington Square ja sen vieressä Greenwich Village, joka tunnettiin aiemmin taiteilijoiden asuinalueena. Sen pohjoispuolella ovat Chelsea, Gramercy ja Times Square, ”Maailman risteys”, joka on hiljattain muuttunut epäsiististä kadusta turistikeskukseksi.


title: Manhattan

text: Central Park on 340 hehtaarin laajuinen viheralue, jonka suunnittelivat Frederick Law Olmsted ja Calvert Vaux 1800-luvun puolivälissä kaupungin ”keuhkoiksi”. Upper West Side on täynnä ruskeasta hiekkakivestä rakennettuja kortteleita ja kerrostaloja, ja se on liberaalien demokraattipoliitikkojen kotialuetta. East Harlem on latinalainen, kuten Washington Heights, mutta niiden välissä on Black Harlem ja Columbian yliopisto. Saaren pohjoisosa, joka rajoittuu Bronxiin, on irlantilaisten valta-aluetta. Manhattaniin kuuluu vielä hallinnollisesti muutama kortteli Marble Hillissä, Pohjois-Amerikan mantereen puolella.


title: Manhattan

text: Manhattan tunnetaan pilvenpiirtäjistään. Vuosina 1890–1973 maailman korkein rakennus oli Manhattanilla. Tänä aikana ”arvonimi” siirtyi rakennukselta toiselle yhdeksän kertaa. Vuonna 1931 valmistunut 102-kerroksinen ja 381 metriä korkea Empire State Building oli pitkään tämän tittelin haltija. Chrysler Building on vuonna 1930 valmistunut 77-kerroksinen Art Deco -tyylinen pilvenpiirtäjä. Trump Tower taas on asuntopilvenpiirtäjä. Vuonna 1902 valmistunutta  Flatiron Buildingiä pidetään puolestaan yleisesti saaren ensimmäisenä pilvenpiirtäjänä.


title: Manhattan

text: Syyskuun 11. päivänä terrori-iskuissa vuonna 2001 tuhoutuneet World Trade Center -tornit sijaitsivat Manhattanilla. Niiden tilalle on noussut One World Trade Center. Myös teatterikatu Broadway sijaitsee Manhattanilla.


title: Manhattan

text: Manhattanin eteläosassa katuverkko on epäsäännöllinen, mutta saaren keski- ja pohjoisosille vahvistettiin vuonna 1811 hyvin säännöllinen ruutukaava, jonka mukaisesti suurin osa Manhattania on rakennettu. Siinä useimmilla kaduilla on nimen sijasta järjestysnumerot. Pohjois-eteläsuuntaiset kadut, avenuet, on merkitty järjestysnumeroilla 1–12. Tunnetuin niistä on 5th Avenue. Läntisin, 12th Avenue, kulkee suurelta osin Hudsonjoen rantaa pitkin. Manhattanin leveimmässä osassa muutamat itäisimmät avenuet (Alphabet Cityssä) on kuitenkin merkitty kirjaimilla. Muutamat avenuet ovat myöhemmin saaneet numeroinnista poikkeavat nimet kuten Park Avenue (4th Avenue) ja Avenue of the Americas (6th Avenue).


title: Manhattan

text: Itä-länsisuuntaiset kadut () on niin ikään merkitty järjestysnumeroilla 1–220. Näistä 1.–13. kadut ovat lyhyitä eivätkä ulotu koko Manhattanin poikki, sillä niiden kohdalla Hudsonjoen puolella oleva Greenwich Village ei ole ruutukaavan mukaisesti rakennettu. Sen sijaan 14.–181. kaduista useimmat ulottuvat Hudsonjoen rantaan saakka tai lähelle sitä, mutta jakautuvat kahteen osaan, joiden nimissä käytetään etuliitteitä East (itä) ja West (länsi), esimerkiksi East 14th Street ja West 14th Street. Itä-länsijaossa rajana on Fifth Avenue. 60.–109. katujen itä- ja länsiosat ovat kokonaan toisistaan erillään, koska välissä on laaja puistoalue, Central Park.


title: Manhattan

text: Broadway kulkee kuitenkin koko saaren halki, ja suurelta osaltaan se poikkeaa suunnaltaan Manhattanin muusta katuverkosta. Tämä johtuu siitä, että Broadway seuraa vanhaa Wickquasgeck-intiaanien polkua ja se oli käytössä jo ennen kuin Manhattanin ruutukaavasuunnitelma tehtiin vuonna 1811.


title: Manhattan

text: Alun perin ruutukaava päättyi pohjoisessa 155. kadulle, mutta katujen numerointia on myöhemmin jatkettu Manhattanin pohjoisimpaan kärkeen saakka. Siellä katujen numeroinnissa on kuitenkin aukkoja, sillä katuverkko ei ole yhtä säännöllinen. Suurin kadun järjestysnumero Manhattanilla on nyt 220th Street. Numerosarjaa on paikoitellen jatkettu vielä Manhattanin pohjoispuolella Bronxissakin, sen itäosassa 243. ja länsiosassa aina 263. katuun saakka, mutta sielläkin numeroinnissa on aukkoja eivätkä kadut läheskään kaikkialla muodosta ruutukaavaa.


title: Manhattan

text:
Nimi Manhattan ("Manna-hata", ”kukkulainen saari” tai ”puhdistumisen paikka” ) on lähtöisin saaren ensimmäisten asukkaiden algonkinilaisten kielestä.
Virallisesti ensimmäinen eurooppalainen tutkimusmatkailija Manhattanilla oli englantilainen Henry Hudson, joka oli Hollannin kauppalaivastoon kuuluneen Halve Maen -laivan kapteeni ja jonka mukaan Hudsonjoki myöhemmin nimettiin. Halve Maen (Puolikuu) saapui ylempään New Yorkin lahteen 11. syyskuuta 1609, purjehti lyhyen matkaa ylös Hudson-jokea ja ankkuroitui Manhattanin pohjoiskärkeen. On kuitenkin arveltu, että jo vuonna 1524 italialainen tutkimusmatkailija Giovanni da Verrazano ja muutamaa kuukautta myöhemmin portugalilainen Estevan Gomez olisivat liikkuneet New York Harborin alueella.


title: Manhattan

text: Hollantilaiset asuttivat saaren 1613 turkisten kauppapaikaksi Hendrick Christiansenin johdolla. Myös Jan Rodrigues, ensimmäinen New Yorkin afroamerikkalainen asukas, oli ensimmäisten Manhattanin asukkaiden joukossa. Saaren alkuperäinen hollanninkielinen nimi oli "Mannathans". Vuonna 1632 perustettiin Manhattanin saarelle New Amsterdamin kaupunki.


title: Manhattan

text: Eurooppalaisten pysyvä asutus Uudessa Hollannissa alkoi vuonna 1624, jolloin Governors Islandille perustettiin hollantilaisten tukikohta turkiskauppaa varten. Seuraavana vuonna aloitettiin citadelin ja Fort Amsterdamin rakentaminen Manhattanin saarelle, jota myöhemmin kutsuttiin nimellä Uusi Amsterdam (Nieuw Amsterdam). Vuotta 1625 pidetäänkin New Yorkin kaupungin synnyinvuotena. Vuonna 1626 Peter Minuit osti Manhattanin alkuasukkailta 60 guldenin arvolla tavaraa, usein sanotaan arvon vastanneen 24 dollaria, mutta 60 guldenia tuolloin vastasi yli 700 nykyistä euroa eli lähes tuhatta dollaria. Eräiden historioitsijoiden mukaan Minuitille sattui kaupassa erehdys: hän antoi tavarat canarsee-heimolle palkkioiksi Manhattanin käytöstä. Canarseet asuivat kuitenkin East Riverin toisella puolella nykyisen Brooklynin alueella. Manhattanilla, sen pohjoisosassa, asui kuitenkin weckquaesgeeksien heimo.


title: Manhattan

text: Vuonna 1664 englantilaiset valloittivat alueen ja nimesivät sen New Yorkiksi kuninkaan veljen Yorkin herttua Jaakko II:n mukaan.


title: Manhattan

text:
Manhattan on hallinnollisesti jaettu kahteentoista osaan ("Community Districts"). Monet näistä osista ovat yli sadantuhannen asukkaan kokoisia. Kullakin osalla on kaupunginosavaltuusto, "Community board", jolla on neuvoa-antava rooli päätettäessä kaupungin budjetista, maankäytöstä ja kunnallisista palveluista.Manhattan poikkeaa muista Yhdysvaltain alueista siinä, että joukkoliikenne on siellä tärkeässä osassa. Joukkoliikenteen ytimen muodostaa New Yorkin metro. Saaren yhdistää mantereeseen kolme paikallisjunalinjaa. New Yorkin taksit ovat keltaisia.
Staten Islandille pääsee lautalla ilmaiseksi.


title: Manhattan

text: Manhattanilla on useita suuria taidemuseoita: Metropolitan Museum of Art, Museum of Modern Art eli MoMA, sekä Frank Lloyd Wrightin suunnittelema Solomon R. Guggenheim Museum.


title: Manhattan

text: Smithsonian-instituutin intiaanimuseo "Smithsonian National Museum of the American Indian" ja Pilvenpiirtäjämuseo "Skyscraper Museum" ovat Manhattanin eteläkärjessä Alue 1:llä


title: Manhattan

text: Sana Manhattan tulee Weckquasgeek-intiaaneilta, joiden kielellä paikka oli Manna-Hata, joka tarkoittaa kukkulaista paikkaa. Ensimmäisenä eurooppalaisena nimen merkitsi muistiin Henry Hudsonin kipparoiman Halve Maen -aluksen perämies Robert Juet, joka merkitsi nimen aluksen lokikirjaan syyskuussa 1609.google maps


title: Osteoporoosi

text: Osteoporoosi eli luukato on luustoa haurastuttava ja luunmurtumille altistava yleissairaus, jota sairastaa Suomessa noin 400 000 henkilöä. WHO:n määritelmän mukaan osteoporoosista puhutaan silloin, kun luun mineraalitiheys on vähintään 2,5 keskihajontaa 20–40-vuotiaiden naisten luuntiheyttä matalampi. Pienempää luuntiheyden alentumista kutsutaan osteopeniaksi. Osteoporoosissa normaalit arkipäivän askareet voivat aiheuttaa luunmurtuman. Tyypillisimpiä ovat ranne- ja lonkkamurtumat kaatumisten yhteydessä, sekä selkänikamien luhistuminen. Luun haurastuminen johtuu muun muassa luun rakenteen muutoksista ja mineraalitiheyden laskusta sekä luumassan vähenemisestä.


title: Osteoporoosi

text: Lievempää luun tiheyden alenemaa kutsutaan osteopeniaksi.


title: Osteoporoosi

text: Osteoporoosi ilmenee tunnetuimmin luunmurtumana vaarattomalta tuntuneen kaatumisen yhteydessä. Lisäksi se voi näkyä pituuden lyhentymisenä, kumaruutena, ryhtimuutoksena ja keski- tai alaselän kipuna selkänikamien painuessa kasaan. Osteoporoosia ilmenee tyypillisimmin yli 50-vuotiailla naisilla, joiden vaihdevuodet ovat alkaneet.


title: Osteoporoosi

text: Usein osteoporoosi havaitaan vasta ensimmäisen murtuman yhteydessä. Olemassa olevat murtumat havaitaan röntgenkuvissa. Diagnoosia varten mitataan luun kokonaismineraalitiheys -menetelmällä. Mittaus on kivuton ja kestää noin 20 minuuttia. Menetelmän toistettavuus on hyvä. Mikäli oireettomalla henkilöllä epäillään osteoporoosia, voidaan taudinkehitys varmistaa mineraalitiheysmittauksella. Laboratoriokokeista ei ole diagnosoinnissa näkyvää hyötyä.


title: Osteoporoosi

text: Osteoporoosin riskitekijöitä ovat yli 65 vuoden ikä, naissukupuoli, aikaiset vaihdevuodet, alipaino, laihdutuskuurit etenkin kasvuiän aikana, kuukautishäiriöt, vähäinen liikunta, kalsiumin ja D-vitamiinin puute, vanhemmilla tai sisaruksilla todettu osteoporoosi sekä runsas tupakointi. Myös pitkäaikainen kortisonilääkitys lisää osteoporoosiriskiä. Useat krooniset sairaudet kuten nivelreuma, kilpirauhasen tai lisäkilpirauhasen liikatoiminta, maksa- ja munuaissairaudet, epilepsia, diabetes, syöpä, anoreksia sekä estrogeenin ja testosteronin puute kasvattavat myös alttiutta.. Keliaakikot ja laktoosi-intolerantikot sekä erikoisruokavaliota noudattavat kuuluvat samoin riskiryhmään. Aikuisilla esiintyvään kasvuhormonin puutokseen liittyy osteoporoosia. Kun kasvuhormonihoitoa annetaan aikuiselle pitkäaikaisesti (yli 12–18 kuukautta), alkaa luusto vahvistua ja luun määrä lisääntyä.


title: Osteoporoosi

text: Luumassa vähenee normaalisti iän myötä ja vähenemisen katsotaan alkavan noin 50 vuoden iässä. Tämä johtuu siitä, että luuta muodostavien ja luuta hajottavien osteoklastien toiminnan välillä vallitseva tasapaino muuttuu negatiiviseksi, ja luuta hajotetaan enemmän kuin sitä muodostetaan. Lisäksi luun joustavuus heikkenee, kun luusolujen apoptoosin jäljelle jättämät kolot täyttyvät mineraaleilla. Luukudoksen rakenne myös muuttuu siten, että luunsyiden suuntaisten taakkojen kantokapasiteetti säilyy muiden suuntien kustannuksella. Tällöin poikittaissuuntainen taakka, kuten törmäys kaatuessa, voi murtaa luun herkemmin. Munuaisten toiminnan heikkeneminen iän myötä heikentää D-vitamiinin muuttumista aktiiviseksi kalsitrioliksi. Tällä puolestaan on negatiivinen vaikutus elimistön kalsiumaineenvaihduntaan. Ikääntymisen vaikutuksista luuston kuntoon kertoo muun muassa se, että 60 ja 80 ikävuoden välillä lonkkamurtumariski 13-kertaistuu .


title: Osteoporoosi

text: Osteoporoosi on yleisempää naisilla, sillä estrogeenillä on merkittävä rooli luun aineenvaihdunnan säätelyssä. Vaihdevuosien jälkeen estrogeenin tuotto vähenee merkittävästi, mikä johtaa kiihtyneeseen luukatoon 5–10 vuoden ajaksi. Naisilla muutos on huomattavasti miehiä suurempi. Estrogeenin suojavaikutuksen heikentyessä vähenee ja sen rakenne muuttuu hajanaisemmaksi, jolloin murtuma-alttius kasvaa. Naisilla vaihdevuosien jälkeen ilmenevää osteoporoosia kutsutaan postmenopausaaliseksi osteoporoosiksi. Estrogeenia muodostuu rasvakudoksessa, ja alle 19 painoindeksiä pidetään osteoporoosin riskitekijänä.


title: Osteoporoosi

text: Pitkäaikainen glukokortikoidihoito on yleisin sekundaarisen osteoporoosin aiheuttaja. Glukokortikoidit vähentävät kalsiumin imeytymistä suolesta ja lisäävät sen erittymistä luusta vereen ja edelleen virtsaan. Glukokortikoidien indusoimassa osteoporoosissa murtumia ilmaantuu suuremmilla luuntiheysarvoilla postmenopausaaliseen osteoporoosiin verrattuna, sillä glukokortikoidit sekoittavat luunsisäistä viestiverkostoa ja hajottavat luun rakennetta lisäämällä osteosyyttien apoptoosia. Haittavaikutukset ovat kuitenkin enimmäkseen palautuvia jos kuurien välillä pidetään riittävän pitkä tauko.


title: Osteoporoosi

text: Säännöllinen tupakointi voi lisätä lonkkamurtumariskiä jopa 50 prosenttia. Alkoholin suurkulutus ei välttämättä pienennä luun mineraalitiheyttä, mutta lisää murtumariskiä lähinnä kaatuilun kautta.


title: Osteoporoosi

text: Liikunta ja monipuolinen ravinto ovat terveen luuston perusedellytyksiä. Kalsium on luuston perusrakennusaine; D-vitamiini puolestaan on merkittävä kehon kalsiumtasapainon säätelijä ja olennaisessa roolissa niin luun mineralisaatiossa kuin kalsiumin imeytymisessäkin. Lisäksi se parantaa iäkkäiden tasapainoa ja vähentää siten kaatumisriskiä. Tutkimuksissa, joissa on annettu D-vitamiinilisää ilman kalsiumia, ei ole havaittu luumurtumien vähentyneen.


title: Osteoporoosi

text: Liikunta lisää sekä luun massaa että tiheyttä ja lujittaa luun rakennetta. Lapsuuden ja nuoruden aikana hankitun luumassan ajatellaan hidastavan osteoporoosin alkamista. Erityisesti tärinää aiheuttavaa liikuntaa suositellaan. Luuston kunnosta huolehtiminen on kuitenkin tärkeää vielä aikuisuudessa, myös menopaussin aikana ja sen jälkeen. Sopiva harjoittelu parantaa myös iäkkäiden tasapainoa, jolloin kaatumis- ja sitä kautta murtumariski vähenee.


title: Osteoporoosi

text: Kalsiumin ja D-vitamiinin saanti sekä riittävä liikunta muodostavat pohjan niin osteoporoosin ennaltaehkäisylle kuin hoidollekin. Osteoporoosiliitto suosittaa D-vitamiinipitoisuuden (kalsidiolin) määrittämistä osteoporootikoille ja kaikille murtumapotilaille aina ennen D-vitamiinin korvaushoidon aloittamista ja hoitotuloksen tarkistamista aikaisintaan kolmen kuukauden kuluttua, jolloin D-vitamiinipitoisuus veressä on vakiintunut.


title: Osteoporoosi

text: Perushoidon lisäksi aloitetaan osteoporoosin lääkehoito, mikäli potilaalla on osteoporoottinen murtuma (osteoporoosi varmistettu tiheysmittauksella) tai luun mineraalitiheys on osteoporoosin tasoa (T-score < −2,5 SD tai Z-score < −1 SD). Hoitopäätökseen vaikuttavat potilaan ikä, kokonaistilanne, muut sairaudet ja lääkehoidot. Osteoporoosilääke valitaan niiden joukosta, jotka tutkimuksissa (tutkittavat menopaussin ohittaneita naisia, keski-ikä 65–70 vuotta) ovat estäneet radiologisia tai kliinisiä osteoporoottisia murtumia. Luetelluista lääkkeistä selkärangan osteoporoosin hoitoon soveltuvat ne, jotka ovat estäneet radiologisia nikamanmadaltumia tai kliinisiä nikamanmurtumia, eli estrogeenit, alendronaatti, etidronaatti, risedronaatti, raloksifeeni ja kalsitoniini sekä denosumabi. Reisiluun yläosan osteoporoosin hoitoon soveltuvat lääkkeet, jotka ovat estäneet reisiluun yläosan murtumia, eli estrogeenit, alendronaatti ja denosumabi sekä alustavan tuloksen mukaan myös risedronaatti. Testosteroni tulee kysymykseen miespotilaalle, jolla on hypogonadismi.


title: Osteoporoosi

text: Vuonna 2015 British Medical Journalissa julkaistu professori Teppo Järvisen johtaman kansainvälisen ryhmän tekemä katsaustutkimus toi tulokseksi, että lääkehoidosta, jossa yleisimmin käytetään jotakin bisfosfonaattia, ei ole luuston haurastumista poteville hyötyä. Päin vastoin, sivuvaikutuksien aiheuttamat haitat voivat olla hyvin hankalia: pahoinvointia, vatsakipuja ja närästystä.


title: Osteoporoosi

text: Osteoporoottisia murtumia hoidetaan kirurgisesti tai vain kipulääkkeillä. Liikuntakykyä uhkaavat osteoporoottiset murtumat pyritään hoitamaan niin, että liikuntakyky säilyy. Reisiluun kaulan murtumat hoidetaan leikkauksella, jossa murtuma tuetaan metallisilla ruuveilla ja levyllä/ydinnaulalla tai osatekonivelellä. Osteoporoottisia selkärankamurtumia hoidetaan mm. sementöimällä (vertebroplastia) tai muilla leikkaustyypeillä. Yleisin osteoporoottinen murtuma on ns. tyypillinen värttinäluun murtuma (rannemurtuma).


title: Napa

text: Napa tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Business Software Alliance

text: Business Software Alliance (BSA) on taloudellinen etujärjestö, joka edustaa joitakin maailman suurimpiin kuuluvia tietokoneohjelmistojen tekijöitä. Sen toiminta rahoitetaan jäsenmaksuilla, joiden suuruus riippuu jäsenyrityksen voitoista sekä korvauksilla yhtiöiltä, jotka se voittaa vaatiessaan tekijänoikeusrikoksille hyvityksiä oikeusteitse.


title: Business Software Alliance

text: Ryhmittymän päätoiminta-alue on taistelu tietokoneohjelmistojen luvatonta kopiointia vastaan. BSA:n palkkalistoilla on 100 asianajajaa ja tutkijaa, joiden avulla se nostaa "tuhat kannetta vuodessa" yhteistyössä paikallisviranomaisten kanssa.


title: Business Software Alliance

text: BSA:ta on arvosteltu sen aggressiivisista taktiikoista pienyritysten käyttämien ohjelmistojen tarkastuksissa. Monet eivät myöskään pidä sen asenteesta, jonka mukaan piratismista epäilty on syyllinen kunnes toisin todistetaan. BSA:lla on ollut provokatiivisia kampanjoita, joissa on luvattu palkkioita tekijänoikeuksien loukkaajien ilmiantamisesta.


title: Business Software Alliance

text: Jäsenyrityksinä ovat Adobe Systems, Apple, Autodesk, Avid, Bentley Systems, Borland, Cisco Systems, CNC Software/Mastercam, Hewlett-Packard, IBM, Intel, Internet Security Systems, Intuit, Macromedia, Microsoft, Network Associates, PeopleSoft, RSA Security, SolidWorks, Sybase, Symantec, UGS PLM Solutions ja VERITAS Software.


title: Arto

text: Arto on suomalainen miehen etunimi. Arto saattaa olla suomalainen muunnos nimestä Arthur, joka on kelttiläinen ja merkitsee karhua ("artos"). Suomessa nimi Arto on 1900-luvun alusta vuoden 2009 loppuun mennessä annettu 22 459 henkilölle. Arton lempinimi on usein Artsi, Arska, Aatsi tai Are.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Tekijänoikeus Suomessa suojaa ja edistää henkistä luomistyötä sen eri muodoissa. Tekijänoikeuksia säädellään kansallisella lainsäädännöllä, EU:n direktiiveillä ja kansainvälisillä sopimuksilla. Suomessa tekijänoikeusasioista vastaa opetus- ja kulttuuriministeriö.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Tekijänoikeuden kohteena on kirjallinen tai taiteellinen teos. Tekijänoikeus tuottaa teoksen tekijälle sekä taloudellisia että hänen henkilöönsä liittyviä oikeuksia.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text:
Tekijänoikeus syntyy, kun teos on luotu. Oikeus kuuluu tekijälle. Tekijänoikeus voi syntyä vain luonnolliselle henkilölle. Se ei voi syntyä oikeushenkilölle, kuten yritykselle tai muulle yhteisölle. Tekijänoikeuden voi luovuttaa sopimuksella tai valtuutuksella eteenpäin esimerkiksi yrittäjälle tai yhteisölle. Tekijänoikeuslain määrittelemät lähioikeudet syntyvät usein suoraan yrityksille.
Jos tekijät ovat tehneet teoksen yhdessä, eivätkä osuudet muodosta itsenäisiä teoksia, syntyy tekijänoikeus tekijöille yhteisesti. Kirjallisena teoksena pidetään myös muun muassa karttaa, selittävää piirustusta, graafista teosta sekä tietokoneohjelmaa.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text:
Tekijänoikeus on kansainvälinen oikeudenala, joka niveltyy tietoyhteiskunnan maailmanlaajuiseen kehittymiseen. Vuonna 1996 WIPOn tekijänoikeussopimuksella ja WIPOn esitys- ja äänitesopimuksella luotiin ensimmäiset kansainväliset säännöt digitaaliajan tekijänoikeuksille ja teosten käyttämiselle tietoverkoissa. EU:n tietoyhteiskunnan tekijänoikeusdirektiivillä (2001/29/EY) luotiin oikeudelliset kehykset jäsenvaltioiden tekijänoikeuslaeille tietoyhteiskunnan edistämiseksi ja EU:n sisämarkkinoiden toimivuuden varmistamiseksi. Suomen kansallisen tekijänoikeuslainsäädännön kehittäminen liittyy kiinteästi Euroopan unionissa tehtävään lainsäädäntötyöhön. Tekijänoikeutta normittavia direktiivejä on tähän mennessä yhdeksän. Maailman henkisen omaisuuden järjestö WIPO hallinnoi myös vanhempia kansainvälisiä tekijänoikeussopimuksia.
Suomessa tekijänoikeuksista muutoksineen on säädetty muun muassa nykyään voimassa olevaan vuoden 1961 tekijänoikeuslakiin. Laissa säädetään muun muassa tekijänoikeuden kohteista ja sisällöstä, teosten käytöstä, jälleenmyyntikorvauksesta, tekijänoikeuden siirtymisestä, voimassaoloajasta, tekijänoikeuden lähioikeuksista sekä lain soveltamisesta.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Tekijänoikeuden lait ja asetukset sääntelevät monenlaatuisia tekijänoikeuksia, jotka ovat syntyneet monin tavoin erilaisissa tekoprosesseissa. Tekijänoikeudet ovat pääosin voimassa 70 vuotta tekijän kuolinvuoden päättymisestä (poikkeuksena tekijänoikeuden lähioikeudet). Taloudelliset oikeudet tekijänoikeuksista voidaan luovuttaa kokonaan sopimuksella tai valtuutuksella. Luovutus voidaan rajoittaa ajallisesti, alueellisesti tai asiallisesti. Tekijän moraalisia oikeuksia ei voi luovuttaa eikä niistä voi luopua Suomen lainsäädännön mukaan. Tekijänoikeuden taloudellisia oikeuksia koskevat samat taloudellisen toiminnan säännöt kuin muutakin varallisuutta.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Alkuperäisen tekijänoikeuden lakkaaminen tai voimassaolon päättyminen ei heikennä johdannaisteosten asemaa: suomennoksen tekijänoikeus on voimassa, vaikka tekijänoikeus alkuperäisteokseen olisi lakannut tai sitä ei olisi koskaan ollutkaan (klassikot, kansantaide).


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Suomessa tekijänoikeutta on säännelty 1750-luvulta alkaen. Vuonna 1752 annettiin määräys kirjapainoista. Vuonna 1766 säädettiin maailman ensimmäinen painovapauslaki "Angående Skrif- och Tryck-friheten", jonka sai aikaan kokkolalainen valistusfilosofi ja valtiopäivämies Anders Chydenius. Laki kumottiin jo vuonna 1772.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Vuonna 1829 annetussa sensuuriasetuksessa määrättiin, että kirjailijalla ja kääntäjällä on yksinoikeus teokseensa ja yksinoikeus säilyy 25 vuotta hänen kuolinpäivästään laskettuna laillisten perillisten hallussa. Vuonna 1880 annettiin Keisarillisen Majesteetin Armollinen Asetus kirjailijan ja taiteilijan oikeudesta työnsä tuotteisin (AsK 8/1880), joka tuli voimaan 1. tammikuuta 1881. Tämä asetus oli voimassa vuoteen 1961 saakka.Vuonna 1927 annettiin laki tekijänoikeudesta henkisiin tuotteisiin (174/1927) ja laki oikeudesta valokuviin (175/1927). Vuoteen 1995 asti valokuvien suojasta säädettiin erillisessä laissa (405/1961).


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Nykyinen tekijänoikeuslaki (404/1961) tuli voimaan 1. syyskuuta 1961, ja sitä on muutettu useita kertoja. Tekijänoikeutta koskevia ovat nykyisin muun muassa tekijänoikeusasetus (574/1995), asetus tekijänoikeuslain soveltamisesta eräissä tapauksissa Euroopan talousalueeseen kuuluvista valtioista peräisin oleviin suojan kohteisiin (575/1995), rikoslain (39/1889) 49. luku, laki todistelun turvaamisesta teollis- ja tekijänoikeuksia koskevissa riita-asioissa (344/2000) sekä tietoyhteiskuntakaari (917/2014).


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Tekijänoikeuden kohteena on kirjallinen tai taiteellinen teos. Taiteellisena teoksena pidetään tarpeeksi omaperäistä työtä, joka ilmentää tekijänsä luovuutta. Toisen tekijänoikeutta ei saa loukata.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Tekijänoikeus jaetaan usein kahteen osaan: taloudellisiin oikeuksiin sekä moraalisiin oikeuksiin. Kuten mainittua, taloudellisia oikeuksia voidaan siirtää tekijältä toiselle omistajalle. Moraaliset oikeudet ovat tekijällä pysyviä ja siirtyvät tekijän kuoltua hänen perillisilleen.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Tekijänoikeus on tapana määritellä muut pois sulkevaksi oikeudeksi määrätä teoksesta valmistamalla siitä kappaleita ja saattamalla se yleisön saataviin, muuttamattomana tai muutettuna, näyttämällä sitä, esittämällä se tai välittämällä se. Näin ollen kappaleiden valmistaminen teoksesta eli käytännössä kopiointi on taloudellisten tekijänoikeuksien haltijan päätettävissä.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Lakeihin ja viranomaisten päätöksiin ei ole lainkaan tekijänoikeutta. Siten esimerkiksi tuomioistuinten kirjallisia ratkaisuja saa vapaasti julkaista ja levittää.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Taloudellisiin oikeuksiin kuuluvat kappaleen valmistaminen, teoksen julkaiseminen yleisölle ja jälleenmyyntikorvaus.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Kappaleiden valmistamisen oikeus antaa oikeuden haltijalle oikeuden päättää kuka tai ketkä ja missä muodossa valmistavat kappaleita kirjallisista tai taiteellisista teoksista. Tämä sisältää myös muunnokset, jolloin cd-levyn kopioiminen tiedostoiksi on yksi tapa valmistaa kappaleita. Kappaleiden valmistaminen on varsin ehdoton määräys ja se kattaa käytännössä kaiken mahdollisen valmistamisen. Välineellä ei ole merkitystä kappaleen tekemisen kannalta. Kappaleen valmistamista on myös tiedostojen jakaminen ja hakeminen tietoverkoissa.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Teoksen saattaminen yleisön saataviin tarkoittaa neljää mahdollisuutta


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Julkisuus rajataan laissa tarkoittamaan myös "suurehkoa suljettua piiriä". Yleensä noin 20–50 henkeä on tämä raja. Vastauksen antaminen edellyttää aina lisäperusteluja.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Yleisölle saattamisella katetaan siis kaikki tavat teoksen julkisesta käyttämisestä. Ne ovat ovat kaikki selkeästi tekijänoikeuden alaisia asioita. Merkittävä kohta näistä neljästä eri tavasta on "välittäminen yleisölle". Tällä katetaan niin radio, televisio kuin tietoverkot sekä mahdolliset tulevat tavat välittää teoksia.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Moraalisia oikeuksia on yhteensä viisi. Isyysoikeus, respektioikeus, luoksepääsyoikeus, katumisoikeus ja klassikkosuoja. Merkittävimmät näistä ovat isyysoikeus ja respektioikeus.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Isyysoikeus määrää, että myös alkuperäinen tekijä on mainittava kappaleiden valmistamisen yhteydessä siten kuin hyvä tapa vaatii. Tätä pidetään merkittävänä myös esimerkiksi taiteilijan "nimen maineen" syntymisessä. Nimeä ei saa poistaa teoksesta, ellei tekijä halua pysytellä tuntemattomana. Tällöin on hänen tahtoaan kunnioitettava.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Respektioikeus on merkittävä, koska sen avulla tekijä voi vastustaa teoksen loukkaavaa käyttöä. Laki suojaa tekijänkunniaa eli tekijän nauttimaa kirjallista tai taiteellista arvonantoa sekä teoksen muuttamiselta että muutetun teoksen julkistamiselta. Esimerkiksi kirjallisesta teoksesta saatetaan laatia lyhennelty versio tai ala-arvoinen käännös, mikä loukkaa tekijän kirjallista arvoa ja omalaatuisuutta. Teoksen julkistaminen voi olla loukkaavaa esimerkiksi silloin kun tietyn ideologian mukainen teos esitetään vastakkaista ideologiaa edustavassa yhteydessä.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Muutosten ja julkistamisen loukkaavuutta arvioidaan lähtökohtaisesti objektiivisten mittapuiden mukaan, mutta myös tekijän subjektiiviselle käsitykselle voidaan panna painoa.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Kuvataiteen teoksen tekijällä on oikeus saada luovuttamansa teos nähtävilleen ("droit d'accès"), jollei siitä aiheudu kohtuutonta haittaa teoksen omistajalle tai haltijalle ja se on tarpeen tekijän taiteellisen työn kannalta tai taloudellisten oikeuksiensa toteuttamiseksi. Säädös otettiin tekijänoikeuslakiin vuonna 1995, mutta jo aikaisemmassa oikeuskäytännössä (KKO 1976-II-51) luoksepääsyoikeus ymmärrettiin tekijänoikeuden käyttämisen ja toteuttamisen ainesosaksi.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Katumisoikeus ("droit de repentir") koskee tekijän tiettyjä mahdollisuuksia vaikuttaa teokseen sopimussuhteessa muuttuneiden olosuhteiden takia – esimerkiksi muuttuneen vakaumuksen tai uuden tiedon johdosta ("droit de retrait"). Tämä oikeus on voimassa jo yleisten sopimusoikeudellisten periaatteiden nojalla. Tekijä voi vaatia, että kun teoksesta julkaistaan uutta painosta, hänen on voitava tehdä siihen lisäyksiä ja muutoksia ("droit de modifier"). Tekijänoikeuslaissa on tästä nimenomainen säännös kustannussopimusten osalta.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Klassikkosuoja on tarkoitettu suojaamaan teoksia väärältä tai loukkaavalta käytöltä silloin kun tekijän perikunta ei loukkaavaa käyttöä valvo tai teoksen tekijänoikeus on jo rauennut. Tekijänoikeuslaissa mainitaan ainoastaan sivistykselliset edut, ja edellytykset säännöksen soveltamiselle ovat tuntuvasti ankarammat kuin muissa moraalisissa oikeuksissa. Opetusministeriöllä on valta kieltää menettely, jolla julkisesti loukataan sivistyksellisiä etuja.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Klassikkosuojaa on Suomessa sovellettu ainoastaan kerran (ns. "Liisa ihmemaassa -tapaus"). Vuonna 1962 opetusministeriö katsoi, että eräistä lastenkirjoista julkaistut suomennokset olivat laadultaan niin hutiloituja ja muuteltuja, että niiden maahantuonti oli kiellettävä. Korkein oikeus pysytti päätöksen voimassa (KKO 1967-II-10).


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Tekijänoikeuslain 2. luvussa rajoitukset perustuvat sivistyksellisiin tai muihin yhteiskunnallisiin syihin. Useimmiten teoksen käyttäminen sallitaan ilman lupaa ja korvauksetta. Pakkolisenssisäännös mahdollistaa korvausta vastaan esimerkiksi kirjallisten teosten saattamisen näkövammaisten ja muiden lukemisesteisten käytettäväksi ilman lupaa.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Lain 2. luvussa määrätään myös muun muassa teoskappaleiden valmistamisesta yksityiseen käyttöön ja siteeraamisesta eli lainaamisesta, jotka eivät edellytä tekijän suostumusta. Samassa luvussa on joukko muita rajoituksia. Seurauksena saa tietyin perustein ladata teoksia omaan käyttöön Internetistä ja tehdä kopioita CD-levyistä ja DVD-levyistä yksityiseen käyttöön. Lain säännökset yksityisestä kopioinnista mahdollistavat kopioinnin paitsi henkilökohtaiseen käyttöön myös lähimmälle perhe- ja ystäväpiirille.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Tekijänoikeuden voi luovuttaa sopimuksella tai valtuutuksella, moraalisia oikeuksia koskevat rajoitukset huomioon ottaen, kokonaan tai osittain esimerkiksi yhteisölle. Tekijänoikeuden haltija voi muun muassa myöntää palkkiota tai rojaltia vastaan käyttöluvan eli lisenssin. Sopimukseen voi sisältyä ajallisia, alueellisia tai muita rajoittavia ehtoja.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Lain pääsäännön mukaan tekijänoikeuden hankkinut ei saa luovuttaa oikeuttaan eteenpäin. Toisin voidaan sopia. Tekijänoikeus voi myös siirtyä yritykseltä toiselle liikkeen tai sen osan luovutuksen yhteydessä. Oikeuden luovuttaja on kuitenkin edelleen vastuussa sopimuksen täyttämisestä.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Sana kaikki on edellä lainausmerkeissä siksi, että vanhan huonon tavan mukaan luovutussopimukseen kirjoitetaan usein, että luovutus kattaisi kaikki oikeudet. Oikeuskäytännön ja oikeuskirjallisuuden mukaan tuo "kaikki" ei kuitenkaan kata ainakaan sellaisia teoksen käyttömuotoja, jotka eivät olleet tiedossa sopimusta tehtäessä. Juuri tämän tulkintasäännön takia kirjan- tai lehdenkustantaja ei saa "kaikki" oikeudet vuosikymmeniä sitten hankittuaan ryhtyä käymään kauppaa teoksen sähköisillä versioilla.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Jos teoksen on luonut ryhmä, tekijänoikeuden luovuttamisesta päättää ryhmä yksimielisesti.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Yhdistetyissä teoksissa, jollainen on tyypillisesti elokuva, valmistus- ja levitysoikeudet pyritään keräämään tuottajalle sopimuksin musiikkituottajilta, säveltäjiltä, käsikirjoittajilta ja tuotantohenkilöstöltä. Tuottajalla on tekijänoikeus jo julkaisemattomaan teokseen.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Jos tekijänoikeus kuuluu yksityishenkilölle, hänen kuollessaan se siirtyy perintönä samoin kuin muukin omaisuus. Siitä voi myös määrätä testamentilla. Sitä ei kuitenkaan voida ulosmitata alkuperäiseltä tekijältä eikä siltä, joka on sen häneltä saanut perintönä, testamentilla tai avio-oikeuden perusteella.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Tekijänoikeuteen kuuluvat tekijänoikeuden lähioikeudet suojaavat automaattisesti tekijänoikeuslaissa erikseen määriteltyjä teoksen luonnin osa-alueita, kuten esittävän taiteilijan suoritusta, ääni- ja kuvatallenteita, valokuvaajan kuvakopioita sekä radio- ja televisioyrityksen signaalia. Tekijänoikeuslain tätä koskevaan 5. lukuun on koottu myös määräykset tietokannoista. Tekijänoikeuslain määrittelemät lähioikeudet syntyvät usein suoraan yrityksille.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Lähioikeussuoja ei sulje pois varsinaista tekijänoikeussuojaa, jos kyse on teoksesta. Lähioikeuden tekijänoikeus on voimassa esimerkiksi 50 vuotta teoksen tallentamisesta ja 70 vuotta julkaisemisesta. Luettelot voivat saada varsinaista tekijänoikeussuojaa suppeamman ns. luettelosuojan. 12. syyskuuta 2011 Euroopan parlamentti ja komissio päättivät pidentää esittäjien ja äänitetuottajien lähioikeuksien suojan 70 vuoteen. Direktiivi on toteutettava kansallisessa lainsäädännössä vuoteen 2014 mennessä. Suomen tekijänoikeussäädökset yhteensovitettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston antamien direktiivien kanssa vuonna 2013 hyväksytyillä laeilla..


title: Tekijänoikeus Suomessa

text:
Tekijänoikeuden rikkomisesta rangaistaan tekijänoikeuslain nojalla, jos rikkomus on vähäinen. Rikoslaissa on säännös tekijänoikeusrikoksesta. Rikkoja voidaan velvoittaa myös suorittamaan tekijänoikeuden haltijalle vahingonkorvausta ja kohtuullinen hyvitys.
Rikoslain 49. luvun 1 §:n soveltaminen edellyttää, että tekijänoikeuden rikkominen on omiaan aiheuttamaan huomattavaa haittaa tai vahinkoa. Rangaistus voi olla enintään kaksi vuotta vankeutta.
Eräissä tekijänoikeusrikkomuksissa on viime vuosina tuomittu todella suuria korvauksia ja tuntuvia rangaistuksia. Sitä vastoin pienet ja yksittäiset teot ovat käytännössä usein sakkojuttuja, ja korvauskin pysyy vähäisenä. Vakiintunut periaate, jota tuomioistuimet tarkoin noudattavat, on kuitenkin se, ettei lainvastaisesta teosta saa hyötyä eli kukaan ei saa päätyä lakia rikottuaan parempaan asemaan kuin lakia noudattanut.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text:
Tekijänoikeuden alan tärkeimmät muutokset liittyvät tietoyhteiskunnan sekä tieto- ja viestintäteknologian kehitykseen.
Suomen tekijänoikeussäädökset laissa yhteensovitettiin Suomessa Euroopan parlamentin ja neuvoston antamien direktiivien kanssa vuonna 2013 hyväksytyillä laeilla..
Suomen tekijänoikeuslainsäädäntöä yhteensovitettiin Suomessa esimerkiksi myös vuonna 2005 WIPOn (World Intellectual Property Organization) Suomen hyväksyttyjen sopimusten ja EU-direktiivien antaman tekijänoikeussuojan kanssa, mutta lakia oli arvosteltu syntymästään asti vanhanaikaiseksi ja tietyiltä osin puutteelliseksi. Monet kansalaisjärjestöt, tutkijat ja kuluttajat ovat lisäksi huomauttaneet lain antavan kohtuuttomasti valtaa suuryrityksille ja tekijänoikeuden haltijoille kuluttajien eli suuren yleisön kustannuksella.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Opetusministeriö perusti uuden työryhmän tekijänoikeuslain jatkouudistamiseksi. Erityisesti tietoyhteiskuntaneuvosto vaati perinpohjaisia uudistuksia tekijänoikeuslakiin.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Keskustelussa on huomautettu, että sekä tekijänoikeuden haltijoiden että yleisön etu edellyttää tajuttavia, toimivia sääntöjä. Ongelmana ei välttämättä ole tekijän oikeus kohtuulliseen korvaukseen, jota juuri kukaan ei kiistä. Ongelma on kuluttajan kannalta selkeys ja tuottajien kannalta kilpailun edistäminen. Nyt uudistettujen sääntöjen on sanottu olevan monopolien aikakaudelta. Lainsäätäjän haasteena on toisaalta yleisön, toisaalta tekijöiden etujen tasapainottaminen.


title: Tekijänoikeus Suomessa

text: Electronic Frontier Finland (EFFI) ajoi laajaa julkisuutta saanutta kansalaisaloitetta ""Järkeä tekijänoikeuslakiin"". Eduskunnan sivistysvaliokunta kuitenkin katsoi että se sisältää liikaa ristiriitaisuuksia sekä eri ehdotusten kesken että nykylainsäädäntöön nähden. Täysistunto yhtyi valiokunnan näkemykseen äänin 147–27 ja hylkäsi aloitteen.


title: StarCraft

text: StarCraft on Blizzard Entertainmentin kehittämä reaaliaikainen strategiapeli. Peli on julkaistu vuonna Windowsille ja seuraavana vuonna Macintoshille. Peli on julkaistu vuonna Nintendo 64:lle nimellä StarCraft 64. Peli on "StarCraft" -sarjan ensimmäinen osa.


title: StarCraft

text: Pelin tarinavetoinen yksinpeli käsittelee kolmen rodun jatkuvaa taistelua vallasta ja selviytymisestä. Nämä kolme rotua ovat "terran"it, jotka ovat tähtienvälisten ihmissiirtolaisten jälkeisiä, kehittyneet humanoidit ja kokeneet avaruudenkävijät "protoss"it sekä hyönteismäiset, valtavalukuiset ja alati leviävät "zerg"it. Starcraft on kaikkien aikojen kolmanneksi myydyin tietokonepeli ja kaikkien aikojen myydyin reaaliaikainen strategiapeli, jota myytiin yli 11 miljoonaa kappaletta. Vaikka pelin viimeisin lisäosa julkaistiin 1998, se nauttii edelleen suurta suosiota erityisesti moninpelaajien keskuudessa. Jatko-osa "StarCraft II" julkaistiin 27. heinäkuuta 2010.


title: StarCraft

text: Blizzard julkaisi alkuperäisen version vuonna 2017 ilmaisena nimellä "StarCraft Anthology" ennen "remasteroitua" versiota.


title: StarCraft

text: "StarCraft" muistutti alkutekijöissään huomattavan paljon Blizzardin edellistä strategiapeliä, "Warcraft II":ta. Koska Blizzard ei tahtonut tehdä vain "Warcraftia avaruuteen", peli purettiin viittä vaille alkutekijöihinsä, ja siihen tehtiin huomattava määrä muutoksia. Siinä, missä "Warcraft II" -maailman keskenään sotivat ihmisten Allianssi ja örkkien Lauma erosivat pelissä keskinäisiltä ominaisuuksiltaan vain hitusen, "StarCraftissa" pelattavia rotuja oli yksi enemmän, ja kaikilla oli täysin omaperäiset yksiköt. Tästä huolimatta pelattavien rotujen välistä voimasuhdetta pidetään pelaajapiireissä laajasti liki täydellisen tasapainoisena. Terranien yksiköt ovat kohtalaisen hyviä ja vailla erityisiä vahvuuksia. Heidän rakennuksensa alkavat tuhoutua itsekseen menetettyään liikaa kestoaan. Terranit pystyvät parantamaan jalkaväkeä vain lisäosassa, mutta muuta kalustoa pystyvät työläiset, SCV-yksiköt, korjaamaan. Terranit voivat rakentaa lähes minne vain, kun taas zergit tarvitsevat "creepiä", ns. elävää maata. Protossien puolestaan pitää rakentaa pylon-rakennustensa läheisyyteen. Mikäli pylon tuhoutuu, menettävät lähistön rakennukset käyttövoimansa. Zergien yksiköt paranevat itsestään (myös protossien yksiköt paranevat itsestään, mutta tämä pätee ainoastaan niiden ympärillä olevaan suojakerrokseen, eikä niiden varsinaiseen kestoon). Niiden rakennukset ovat oikeastaan eläviä mutatoituneita työläisiä, drone-yksiköitä. Zergien taistelutyylinä on massataktiikka. Protossien yksiköt puolestaan ovat kalleimpia mutta myös parhaita: esimerkiksi heidän perusyksikkönsä zealotin kestävyys on 160 kestopistettä, kun terranien vastaavalla se on 40, ja zergien vain 35.


title: StarCraft

text: "Warcraft II":sta tutut huumorikommentit, joita pelihahmot antoivat pelaajan klikatessa niitä toistuvasti osoittimella, tekivät paluun StarCraftissä. Pelin ääninäyttelyä pidetään yleisesti laadukkaana. Myös tietokoneanimoituihin välinäytöksiin on panostettu, ja nekin ovat korkeatasoiset. Vaikka Blizzard ei tahtonut "StarCraftista" liikaa" Warcraft II":n kaltaista, on "Warcraft III":ssa kuitenkin huomattavasti "StarCraftin" pelillisiä piirteitä. Kaiken kukkuraksi pelin tarina päättyy (lisäosa "The Frozen Thronessa") jotakuinkin samalla tavalla kuin "Brood Warissa". Jopa viimeisen videonäytöksen nimi on sama; The Ascension.


title: StarCraft

text: "StarCraftista" alkaen Blizzardin strategiasarjoissa tuli tutuksi myös näkökulma, josta tarina esitetään. Pelissä ei edetä yksinomaan yhden rodun puolella, vaan jokaisella pelataan kerrallaan. Siitä, mihin aikaisemman rodun tehtävä päättyi, jatkuu tarina uuden rodun tehtävillä. Puoli vaihtuu tarpeen mukaan tarinan edetessä.


title: StarCraft

text: Pelin moninpelimahdollisuudet ovat valtavat. Internetissä pystyy pelaamaan ns. normaaleja, vihollisen tuhoamiseen perustuvia otteluita, mutta mahdollista on käyttää myös pelaajien itsensä tekemiä UMS-moodeja (Use Map Settings), joissa yksiköiden voimasuhteita on usein muutettu muokattua kenttää varten. Monissa UMS:issä käytetään defence-pelimuoto, jossa tavoiteena on esimerkiksi estää vihollisen pääsy paikasta A paikkaan B tai tuhota joukkueen kanssa jokin vihollisen tärkeä rakennus. UMS-pelit antavat mahdollisuuden vaihtelevampiin pelikokemuksiin kuin peruspeli, ja niitä pelataankin Blizzardin pelipalvelu Battle.netissä yhtä paljon kuin pelin normaaleja skenaarioitakin.


title: StarCraft

text:
"StarCraftin "elokuvamaisuus on paitsi harkittua, osin myös lainattua. Eniten peli on saanut vaikutteita "Starship Trooperista", mutta osa vaikutteista on myös selvästi peräisin "Alien"- ja "Predator"-elokuvasarjoista. Monet repliikeistä ovat suoria lainauksia tunnetuista tieteiselokuvista. Esimerkiksi terranien sotilaan repliikki ”How do I get out of this chickenshit outfit?” on tuttu "Aliens – paluun" Hudsonin lausumana. Terranien maahanlaskualuksenkin kaikki vastaukset ovat suoria lainoja Aliensin naispilotilta.
Zergit muistuttavat eniten "Starship Troopersin" ötököitä, mutta jonkin verran myös "Alien"-sarjan alieneita. Kuten predatorit, protossit ovat soturirotu (ulkonäössä ja aseistuksessa on myös samankaltaisuuksia).


title: StarCraft

text: Suurin yhtäläisyys "Tähtien sota" -sarjaan löytynee protosseista, joiden keskuudessa on teistinen uskonto, joka jakaa sen harjoittajat pimeään ja valoisaan puoleen. Vastaavasti "Tähtien sota" -sarjassa jako tapahtuu jedien ja sithien kesken, joiden uskonto perustuu Voimaan, energiakenttään kaiken elollisen ja elottoman välillä. Protossien uskonnossa pimeä puoli ei kuitenkaan tee sen harjoittajasta pahaa, vaan on yksinkertaisesti erilaista voimaa kuin valoisa puoli. "StarCraftissä" pimeä puoli muodostui Protossien yhteiskunnasta erotettujen toimesta, jotka lähtivät evakkoon. Myöhemmin Protossien kotiplaneetta vallattiin ja koko rotu joutui evakkoon alun perin karkotettujen luokse.


title: StarCraft

text: Eniten "StarCraft" on tosin on lainannut Warhammer 40k -universumista, niin kuin "WarCraftkin" "Warhammer Fantasy Battle":stä. Monet termit, nimet ja pelin yleinen tyyli ovat hyvin samanlaisia kuin "Warhammer 40k":ssa. Esimerkiksi terranien varusteet ja tyyli muistuttavat hyvin paljon "Warhammer 40k":n Space Marine -sotilaita, niin kuin heidän olemuksensakin. Protossit ovat kuin yhdistelmä eldareita ja Tauta (joskin Tau lisättiin Warhammer 40k:hon vuosia Starcraftin jälkeen), ja zergit ovat periaatteessa tyranideja toisella nimellä, jos heidän tapaansa mutatoida muita rotuja ei oteta huomioon.


title: StarCraft

text: "StarCraft" julkaistiin vuonna 1997. Melko pian alkuperäisen pelin menestyksen jälkeen Blizzard julkaisi lisäosan nimeltä Brood War. Brood War sisälsi uusia tehtäviä, yksiköitä ja videoita sekä paransi pelin moninpeliominaisuuksia. Brood War myös päätti pelin tarinan pisteeseen, joka jätti monet pelaajat toivomaan jatko-osaa. Jatkoa oltiinkin odotettu jo vuosia, ja vihdoin 19. toukokuuta 2007 Blizzard ilmoitti pelin olevan paitsi tuotannossa, myös sen olleen kehittelyssä jo vuodesta 2003 saakka. "StarCraft" lisäosineen on saavuttanut suunnattoman suosion maailmalla, erityisesti Etelä-Koreassa. Pelin suosiosta kertoo jotain se, että Etelä-Korean uutisissa luetaan kansainvälisen "StarCraft"-liigan tuloksia ja se, että kuuluisimmat pelaajat saavat palkkaa noin 150 000 € vuodessa. "StarCraft"illa on yhä, 17 vuotta julkaisunsa jälkeen, satojatuhansia faneja maailmalla, ja erilaisia "StarCraft"-turnauksia järjestetäänkin ympäri maailmaa lähes kuukausittain.


title: StarCraft

text: Brood Warin lisäksi Blizzard on valtuuttanut muita yhtiöitä valmistamaan lisälevyjä yksinpelaajille. Nämä lisälevyt sisälsivät uusia kenttiä moninpeliin, uutta puhenäyttelyä sekä kampanjoita yksinpelaajille. Tällaisia lisälevyjä ovat esimerkiksi "" ja "".


title: Sosiaalisesti rajoittuneet

text: Sosiaalisesti rajoittuneet on vuodesta 2000 ilmestynyt suomalainen verkkosarjakuva, jolla oli yli 250 000 käyntiä kuukaudessa. Ensimmäinen sarjakuva ilmestyi 20. syyskuuta vuonna 2000.


title: Sosiaalisesti rajoittuneet

text: Joulukuussa 2015 sarjakuvan sivusto on poissa käytössä, mutta tekijöiden mukaan sarjakuvan on tulevaisuudessa tarkoitus jälleen alkaa ilmestyä.


title: Sosiaalisesti rajoittuneet

text: Sarjakuva kertoi IT-alan ihmisten työstä ja elämästä. Sarjan sankareina ovat esiintyneet ohjelmoijat C ja Plus, jotka muodostivat yhdessä taisteluparin C++. Vuonna 2009 parivaljakon oheen on tullut myös uusia henkilöhahmoja. Nörttien työpaikalle bisnesasennetta tuovat yrityksen pomot ja viehkeyttä puolestaan lähettityttö Iipee, myyntijohtaja eLisa sekä miespuolinen Blondisihteeri. Nörttien luja usko tietotekniikan kaikkivoipaisuuteen tarjoaa asetelman huumorille, ja sarjakuvan tekijät sanovat todistavansa, että IT-alan ihmiset osaavat nauraa itselleen.


title: Sosiaalisesti rajoittuneet

text: Sarjakuvaa käsikirjoittivat Ossi Mäntylahti ja Pekka Piira. Taiteesta vastasi Jukka Piira. Kaikki tekijät ovat syntyneet vuonna 1974 Helsingissä ja hankkineet työkokemusta IT-alalta. Kaikilla tekijöillä on takanaan pitkä kirjoittajaura Mikrobitti-lehdessä.


title: Sosiaalisesti rajoittuneet

text: Vaikka Sosiaalisesti rajoittuneet oli pääasiassa verkkosarjakuva, se on ilmestynyt myös perinteisessä mediassa, kuten Iltalehden sivustolla ja Ilta-Sanomien ja ITviikon paperiversiossa.


title: Sosiaalisesti rajoittuneet

text: Sarjakuvasta on myös ilmestynyt englanninkielinen versio ”"The Socially Challenged"”.


title: Sosiaalisesti rajoittuneet

text: Sarjakuvassa esiintyvät hahmot keskeisimmistä satunnaisempiin:


title: Everwood

text: Everwood on yhdysvaltalainen The WB Television Network -yhtiön tuottama draamasarja, joka kertoo kuvitteellisesta coloradolaisesta Everwoodin pikkukaupungista ja sen asukkaista. Sarja on koomisia vivahteita sisältävä vakava draama. Se kuvattiin Ogdenissa, Utahissa.


title: Everwood

text: Everwoodin tuotanto lopetettiin WB:n ja UPN-yhtiön yhdistyttyä CW Television Networkiksi syyskuussa 2006. Sarjaa esitettiin Suomessa MTV3-kanavalla 11. syyskuuta 2003 – 16. marraskuuta 2006.


title: Everwood

text: Brownin perhettä kohtasi suru-uutinen kun perheen äiti, Julia Brown, kuoli auto-onnettomuudessa. Perheen isä, tohtori Andrew ”Andy” Brown on tunnettu aivokirurgi, joka oli työnsä takia paljon poissa kotoa. Julian kuoleman jälkeen hän jätti menestyneen praktiikkansa New Yorkissa Manhattanilla lastensa 15-vuotiaan Ephramin ja yhdeksänvuotiaan Delian takia. Brownit muuttivat Everwoodin kaupunkiin Coloradoon, Julian puhuttua usein kyseisestä paikasta.


title: Everwood

text: Yhteenotot tohtori Brownin ja Ephramin välillä silti jatkuivat, minkä lisäksi hänellä ja kylän toisella lääkärillä, Harold Abbotilla oli hieman ristiriitoja ammatillisista näkemyksistä. Lopulta Brownit kuitenkin sopeutuivat kylään. Ephram ystävystyi Haroldin tyttären, Amy Abbotin kanssa.


title: Everwood

text: Kun Amy kuuli tohtori Brownista, hän huomasi siinä tilaisuuden pelastaa neljä kuukautta aiemmin kolarissa koomaan vajonneen poikaystävänsä, Colinin. Andy leikkasi Colinin, joka pian heräsi ja palasi kotiin. Tosin hän oli menettänyt suuren osan muististaan, myös muistot Amysta. Colinin toipuminen ei mennyt kuten pitäisi, mutta vain tohtori Brown ja Ephram tunnustivat sen. Samaan aikaan Amyllä oli tunteita Ephramia kohtaan ja Ephram mietti tunteitaan Colinin siskoon Laynieen.


title: Everwood

text: Lopulta Colinin väkivaltainen käytös katkaisi ystävyyssuhteen sekä Ephramiin, että Amyn veljeen Brightiin. Tämän jälkeen Colin romahti ja hänet oli pakko leikata. Leikkaus ei kuitenkaan pelastanut Colinin henkeä.


title: Ovi

text: Ovi on levymäinen rakennusosa, jolla suljetaan seinässä tai vastaavassa rakenteessa oleva kulkuväylä tai muu aukko. Kulkuaukolta vaaditaan kävelemisen mahdollistavaa kokoa, jolloin pienempää aukkoa nimitetään luukuksi. Muuhun tarkoitukseen, kuten kaappien sulkemiseen tehtyä levyä kutsutaan kuitenkin myös oveksi.


title: Ovi

text: Vanhimmat tunnetut merkit ovista on löydetty egyptiläisistä haudoista, joissa niitä on kuvattu yksi- tai kaksiosaisina ja yhdestä puusta tehtyinä. Myöhemmin ne levisivät Eurooppaan todennäköisesti antiikin Kreikan ja Rooman kautta.


title: Ovi

text: Ovella voidaan erottaa talon eri huoneet tai ulko- ja sisätila toisistaan. Rakennusten lisäksi ovia käytetään esimerkiksi kulkuvälineissä. Oviaukolla muodostetaan yhteys kahden tilan välille, ja siinä olevalla ovella voidaan estää tai sallia ihmisten, eläinten, tavaroiden tai ilman läpikulku, tai äänen ja valon kantautuminen kahden tilan välillä.


title: Ovi

text: Suomessa ulko-ovi aukeaa tyypillisesti ulospäin, kun taas joissakin muissa maissa sisäänpäin. Aukeamissuunta saattaa liittyä vanhoihin vieraanvaraisuustapoihin, luonnonoloihin tai paloturvallisuuteen. Sisäänpäin aukeavan oven saranat ovat sisäpuolelle, jolloin ovea ei voi murtaa auki saranatapit poistamalla. Tämän estämiseksi ulospäin avautuviin kerrostalon oviin lisätään usein saranapuolelle karmiin tapit estämään oven murtamisen saranapuolelta.


title: Ovi

text: Aukeamistavan suhteen tavallisin on saranaovi, joka aukeaa yhteen suuntaan. Heiluriovessa eli saluunanovessa, joka avautuu molempiin suuntiin, käytetään usein erikoissaranaa ja vaimentavia jousia. Saranoiden ohella käytetään liukukiskoja ja pyöriä liukuovissa suurten oviaukkojen sulkemiseen. Kolmas ovityyppi on nosto-ovi, joka siirretään paikalleen kiskojen avulla ylä- tai alapuolella olevasta syvennyksestä. Ovet voivat olla myös lamelli- eli haitari- tai taiteovia, jotka avattaessa menevät kokoon. Samantyyppisiä ovat laskos- eli paljeovet, joissa on metallirakenteeseen kiinnitetty taipuisa muovi- tai nahkakalvo, tai vastaava.


title: Ovi

text:
Vetoa torjumaan käytetään pyöröovea, joka koostuu kahdesta toisiinsa kohtisuoraan kiinnitetystä ovilevystä, jolloin leikkauskohta toimii akselina. Nykyisin käytetään myös automaattiovia, jotka avautuvat ja sulkeutuvat valokennon tai vastaavan koneiston avulla. Automaattisesti avautuvat ovet voivat avautua avauskytkimen, anturin, infrapunan, paineen tai liikkeentunnistimen signaalista.
Ulko-ovi on ovi, joka on asennettu rakennuksen ulkoseinään kulkuväyläksi. Yleisimmät varastoitavat modulikoot ovat M9X21 ja M10X21.


title: Humphrey Bogart

text: Humphrey DeForest Bogart (25. joulukuuta 1899 New York City, New York – 14. tammikuuta 1957 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä. Hän oli aikansa tunnetuimpia elokuvatähtiä.


title: Humphrey Bogart

text: Bogart näytteli lukuisissa film noir -elokuvissa. Hän esitti muun muassa kahta rikoskirjallisuuden tunnetuinta yksityisetsivää Sam Spadea elokuvassa "Maltan haukka" ("The Maltese Falcon", 1941) ja Philip Marlowea elokuvassa "Syvä uni" ("The Big Sleep", 1946). Bogartin läpimurtorooli oli juuri Sam Spade elokuvassa "Maltan haukka", ja vuotta myöhemmin hän teki kuuluisimman näyttelijäsuorituksensa "Casablancassa" (1942).


title: Humphrey Bogart

text: Bogart tunnettiin ulkoisesti kovan ja kyynisen mutta sisimmältään herkän miehen tulkitsijana. Hänen näyttelemistyylinsä oli vähäeleinen mutta ilmaisuvoimainen, ja hän tulkitsi taitavasti hyvin erilaisia rooleja gangstereista romanttisiin sankareihin.


title: Humphrey Bogart

text: Bogart sai Oscar-palkinnon elokuvasta "Afrikan kuningatar" ("The African Queen", 1951). Hänen myöhemmistä elokuvistaan tunnetuimpia ovat "Kaunis Sabrina" ("Sabrina", 1954) ja "Mitä kovemmin he kaatuvat" ("The Harder They Fall", 1956), joka jäi myös viimeiseksi.


title: Humphrey Bogart

text: Bogartin isä Belmont DeForest Bogart oli menestyvä kirurgi. Äiti, Maud Humphrey Bogart, menestyvä kaupallinen kuvittaja, joka parhaina vuosinaan ansaitsi 50 000 dollaria vuodessa, mikä tuolloin oli huomattava summa. Humphrey Bogartin ensimmäinen julkinen esiintyminen tapahtuikin vuonna 1900 hänen äitinsä maalaamassa kuvassa vaunuissaan leikkivästä vuoden vanhasta pojastaan. Mellins-lastenruoka-yhtiö osti kuvan ja käytti sitä mainoksissaan ja purkkien etiketeissä.


title: Humphrey Bogart

text: Bogartit asuivat New Yorkissa muodikkaassa Upper West Sidella sijainneessa asunnossa, ja heillä oli huvila New Yorkin pohjoispuolella. Bogartien avioliitto ei kuitenkaan ollut onnellinen, molemmilla vanhemmilla oli alkoholiongelma ja Bogartin isällä myös huumeongelma. Nuori Humphrey kasvoi enimmäkseen lastenhoitajan hoivissa ja on myöhemmin todennut ihailleensa äitiään, muttei koskaan rakastaneensa tätä.


title: Humphrey Bogart

text: Bogart oli koulussa hiljainen oppilas. Hän opiskeli aluksi lääketiedettä, mutta siirtyi sitten armeijaan ja kokeili tämän jälkeen eri ammatteja, kunnes aloitti pitkän taipaleensa kohti arvostetun näyttelijän uraa. Ammatinvalinta ei ollut Bogartille helppo, ja hän oli pitkään epävarma valinnastaan.


title: Humphrey Bogart

text: Leslie Howardin ansiosta Bogart teki ensimmäisen menestystä saavuttaneen elokuvaroolinsa "Kivettynyt metsä" ("The Petrified Forest", 1936) -elokuvassa ja nimesi myöhemmin tyttärensä Leslieksi Howardin kunniaksi.


title: Humphrey Bogart

text:
Seuraavaksi Warner Bros. otti Bogartin töihin. Hän teki yhtiölle vaatimattomia elokuvia ja jäi suurelle yleisölle tuntemattomaksi. Bogart taisteli Jack Warnerin kanssa paremmista rooleista; Warnerille tärkeää oli raha ja Bogartille laatu ja oma tulevaisuus. Bogart piti huumorista mutta ei suhtautunut mihinkään muuhun niin vakavasti kuin omaan työhönsä, jonka onnistumista hän puolusti kaikin keinoin.
Warnerin studioilla Bogart aloitti ensimmäisenä vuonna 12 elokuvaa, joista useimmissa hän näytteli gangsteria tai murhaajaa; rooleja joiden Warner halusi jatkavan menestystä tuonutta linjaa. Ensimmäinen menestyselokuva oli vuonna 1940 valmistunut film noir -tyylinen "Maltan haukka" jossa Bogart esitti kyynistä yksityisetsivää Sam Spadea. Seuraava menestys oli "Casablancan" romanttinen rooli Ingrid Bergmanin kanssa. Elokuva sai kolme Oscaria, mutta Bogart jäi ilman palkintoa.
Bogart teki vaimonsa Lauren Bacallin kanssa neljä suosittua elokuvaa: "Kirjava satama" ("To Have and Have Not", 1944), "Syvä uni" ("The Big Sleep", 1946), "Pimeä käytävä" ("Dark Passage", 1947) ja "Myrskyvaroitus" ("Key Largo", 1948).


title: Humphrey Bogart

text: Vuonna 1951 Bogart lensi Afrikkaan kuvaamaan Katharine Hepburnin kanssa "Afrikan kuningatar" -elokuvaa, josta hän viimein sai Oscarin komediallisesta jokilaivan kapteenin roolistaan. Bogart teki lyhyessä ajassa monta menestyselokuvaa ja nautti työstään.


title: Humphrey Bogart

text: Bogartin kunto heikkeni 1950-luvun puolivälissä runsaan alkoholin ja tupakoimisen takia. Bogart suostui menemään lääkäriin vasta tammikuussa 1956, mutta sairaus oli edennyt jo liian pitkälle. Hän sairasti ruokatorven syöpää, josta ei enää tervehtynyt. Hän vakuutteli kaikille olevansa kunnossa mutta purki murhettaan Laurenin seurassa. Julkisuuden henkilöitä kävi päivittäin tervehtimässä laihaa, heikkoa Bogartia kunnes hän kuoli nukkuessaan 14. tammikuuta 1957.


title: Humphrey Bogart

text: American Film Institute valitsi Bogartin vuonna 1999 vuosisadan merkittävimmäksi miesnäyttelijäksi. Lisäksi hän sai elokuvaurastaan tähden Hollywood Walk of Famelle, osoitteeseen 6322 Hollywood Blvd.


title: Humphrey Bogart

text: Teatterissa ollessaan Bogart oli naimisissa kahdesti, molemmat vaimot olivat näyttelijöitä. Ensimmäinen avioliitto päättyi eroon alle vuodessa. Toinen, Mary Philipsin kanssa, päättyi siihen että Bogart lähti Hollywoodiin ja Philips jäi New Yorkiin. Liitto ei kestänyt eroa.


title: Humphrey Bogart

text: Elokuvien parissa Bogart tutustui tuliseen näyttelijättäreen Mayo Methotiin, ja pian he olivat naimisissa. Liitto oli pitkä, ja pariskunta sai lisänimen "taistelevat Bogartit". Minne he menivätkin ja mitä tekivätkin, tilanne päättyi ankaraan riitaan. Methot oli mustasukkainen ja omistushaluinen, Bogartin vastakohta.


title: Humphrey Bogart

text: Vuonna 1944 Bogart tapasi 20-vuotiaan Lauren Bacallin, otti avioeron Methotista ja meni naimisiin Bacallin kanssa. Bacallilla ja Bogartilla on kaksi lasta, tytär Leslie ja poika Stephen Humphrey Bogart (s. 4. tammikuuta 1949).


title: Christfried Ganander

text: Christfried (Kristfrid) Ganander (21. marraskuuta 1741 Haapajärvi – 17. helmikuuta 1790 Rantsila) oli suomalainen kansankulttuurin kerääjä, pappi ja sanakirjan tekijä. Gananderin suurin saavutus oli ensimmäisen laajan suomen kielen sanakirjan kerääminen, joka jäi kuitenkin julkaisematta. Lisäksi hän oli kansanrunouden kerääjä jo ennen Elias Lönnrotia.


title: Christfried Ganander

text: Ganander syntyi Haapajärvellä 1741 kappalainen Thomas Gananderin ja hänen vaimonsa Helena Hidenin perheeseen. Isän kuoltua 1751 hänet otti huollettavakseen äidinisä Henrik Hiden, joka oli kappalaisena Kauhajoen pappilassa. Ganander valmistui papiksi Turun akatemiasta ja vihittiin virkaansa vuonna 1763. Toimittuaan Pietarsaaressa kappalaisen apulaisena hän palasi yliopistoon 1765 ja valmistui maisteriksi 1766. Ganander oli apulaisena Vaasassa ja Laihialla, mutta toimi sitten Rantsilan kappalaisena vuodesta 1775 aina kuolemaansa saakka. Gananderin ensimmäinen puoliso noin vuodesta 1767 oli Magdalena Sinius (k. 1784) ja toinen vuodesta 1787 Helena Elisabet Gutzén (k. 1833).


title: Christfried Ganander

text: Jo opinnoissaan Ganander oli saanut luonnontieteellisiä vaikutteita ja kiinnostunut Porthanin suomalaisuuden aatteesta. Kansankulttuurin kerääjänä ja tutkijana hänen julkaistu pääteoksensa on suomalaisten kansanuskon aakkosellinen hakuteos "Mythologia Fennica" vuodelta 1789. Sen aineiston hän oli koonnut kansanrunoista, loitsuista, perimätiedoista ja kirjallisista lähteistä. Lönnrot piti Gananderin työtä merkittävänä ja jatkoi sitä. Teoksesta on otettu faksimilepainos 1961. Gananderin teoksista merkittävin lienee kuitenkin julkaisematta jäänyt yli kaksi vuosikymmentä valmisteltu ja yli 30 000 hakusanaa sisältävä suomalais-ruotsalais-latinalainen sanakirja "Nytt Finskt Lexicon" jonka käsikirjoitus valmistui 1787. "Mythologia Fennica" oli tarkoitettu sen liitteeksi. Sanakirjassaan Ganander esittää myös etymologisia selityksiä sanoille. Teos julkaistiin faksimilejäljennöksenä 1937–1940.


title: Christfried Ganander

text: Ganander julkaisi myös tilapäisrunoja ja toimi valistuksen hengessä kansanopettajana. Runokirjoista tunnetuin lienee 1786 ilmestynyt "Runo-Kirja", 1789 painettu "Venäjän Naima-Vijsu" on puolestaan ilmeisesti ensimmäinen suomennettu venäläinen runoteos. Gananderin arvoituskokoelma "Aenigmata Fennica, Suomalaiset Arwotuxet Wastausten kansa" ilmestyi 1783 ja sisältää 337 arvoitusta. Se perustui hänen keräämäänsä kansanrunouteen ja suomen kielen sanastoon. Vuonna 1784 painettiin Gananderin kokoelma "Uudempia Ulosvalituita Satuja", eri lähteistä koottuja eläinaiheisia satukäännöksiä, joista 15 viimeistä ovat runomuotoisia ja kaksi on suomalaisia kansansatuja.


title: Christfried Ganander

text: Vuonna 1780 Ganander julkaisi tutkielman romanien alkuperästä, elintavoista ja kielestä. Teokselle myönnettiin Ruotsin kaunokirjallisuusakatemian kilpailussa hopeamitali. Ganander julkaisi myös 1788 kaksi ensimmäistä suomenkielistä lääkintäkirjaa, "Maan-Miehen Huone- ja Koti-Aptheeki" sekä "Eläinden Tauti-Kirja", joista otettiin useita painoksia vielä 1800-luvulla. Toimiessaan Laihian kappalaisen Israel Reiniuksen apulaisena, joka oli kiinnostunut muinaistieteistä, Ganander kiinnostui itsekin aiheesta ja jatkoi Reiniuksen aloittamia hautatutkimuksia. Hän julkaisi 1782 "Åbo Tidningar" -lehdessä niistä kirjoituksen "Kort berättelse om de i Laihela Socken befintelige sten- och jättehögar" ja myöhemmin samalla vuosikymmenellä vielä muita vastaavia tekstejä samassa lehdessä.


title: Christfried Ganander

text: Rantsilan kirkkopuistossa paljastettiin 1982 Helmi Junttilan suunnittelema ja Eelis Räsäsen valmistama Gananderin patsas.


title: Hämeensilta

text: Hämeensilta on Tampereen keskustassa sijaitseva Tammerkosken ylittävä silta, jonka kautta kulkee kaupungin pääväylä Hämeenkatu. Betoni- ja kivirakenteinen silta on valmistunut vuonna 1929. Hämeensilta on 68 metriä pitkä yksiaukkoinen holvisilta, jonka kantavat osat ovat teräsbetonia ja julkisivut on verhoiltu Kalvolan punertavalla graniitilla. Sillan kaiteilla on neljä Wäinö Aaltosen veistosta, joita pidetään yhtenä 1920-luvun klassistisen kuvanveistosuuntauksen merkittävimmistä edustajista.


title: Hämeensilta

text: Hämeensilta on vuonna 1900 rakennetun Satakunnansillan ohella toinen Tampereen ydinkeskustassa Tammerkosken ylittävä autoliikenteelle tarkoitettu silta. Hämeensilta, Hämeenkatu sekä Keskustori muodostavat kokonaisuuden, joka on yksi Museoviraston määrittelemistä valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.


title: Hämeensilta

text: Alun perin Messukylän pitäjään kuuluneen Tammerkosken ylittävä silta mainitaan ensimmäisen kerran asiakirjoissa vuonna 1556, mutta todennäköisesti se on ollut paikoillaan jo paljon aikaisemmin. Silta sijaitsi hieman nykyisen Hämeensillan pohjoispuolella kosken matalimmassa kohdassa, jossa oli ikivanha ylityspaikka. Tampereen perustamisen yhteydessä vuonna 1779 kaupungin pääkaduksi tuli aluksi "Kauppiaskatu" (myöh. Kauppakatu), joka idässä päättyi vanhalle puusillalle. Hämeenkadun paikalla sijainnut "Raatihuoneen Poikkikatu" oli nykyistä Hämeenkatua kapeampi eikä sen kohdalla ollut siltaa. Puusiltaa oli 1660-luvulta lähtien uusittu lukuisia kertoja ja viimeinen rakennettiin vuonna 1848.


title: Hämeensilta

text: Kun Tammerkosken itäpuolella sijaitseva Kyttälän alue liitettiin kaupunkiin 1870-luvulla, kasvoi liikenne puusillalla nopeasti ja lisäksi se oli vaurioitunut tulvien yhteydessä. Tämän vuoksi kaupunginvaltuusto päätti vuonna 1881 uuden sillan rakentamisesta. Kaupunginarkkitehti F. L. Calonius jätti ehdotuksen teräsrakenteisesta sillasta, mutta lopulta se päätettiin rakentaa insinööri Otto Branderin suunnitelmien mukaan. Silta päätettiin rakentaa Kauppakadun sijaan Hämeenkadun kohdalle, joka rakentamisen yhteydessä levennettiin kaupungin pääkaduksi. Vuonna 1884 valmistunutta siltaa kutsuttiin nimellä "Isosilta" erotuksena nykyisen Satakunnansillan paikalla sijainneesta "Pikkusillasta", joka oli tarkoitettu ainoastaan jalankulkijoille. Kun Satakunnansilta valmistui vuonna 1900, alettiin Isoasiltaa kutsua Hämeensillaksi.


title: Hämeensilta

text: Ajatus uudesta sillasta esitettiin ensimmäisen kerran vuonna 1909, kun Hämeensillan keskipilarin perustukset oli havaittu vialliseksi. Maapohjatutkimusten jälkeen ehdotettiin yksijänteisen holvisillan rakentamista, koska kiinteä kalliopohja oli kosken keskiosassa varsin syvällä. Leveydeksi ehdotettiin 20–22 metriä, jotta sillalle tulevaisuudessa mahtuisi myös raitioliikenne. Ensimmäisen maailmansodan aiheuttaman laman vuoksi uuden sillan rakentaminen tuli seuraavan kerran esille vasta vuonna 1923. Vain 12 metrin levyinen silta oli tuolloin käynyt aivan liian kapeaksi kasvaneelle linja- ja kuorma-autoliikenteelle, eikä se ollut myöskään rakenteiltaan riittävän kestävä. Lisäksi sillan puukansi piti kulumisen vuoksi uusia kolmen vuoden välein.


title: Hämeensilta

text: Vuotta myöhemmin julistettiin suunnittelukilpailu, johon saapui yhteensä 16 ehdotusta. Tammikuussa 1925 arvostelulautakunta, johon kuuluivat muun muassa VR:n pääjohtaja Jalmar Castrén sekä professori Ossian Hannelius, julkisti voittaneet ehdotukset. Ensimmäistä palkitoa ei annettu lainkaan, koska yhtäkään ehdotusta ei katsottu suoraan toteuttamiskelpoiseksi. Toisen palkinnon jakoivat helsinkiläisen insinöörin E. R. Erikssonin työ "Eri" sekä Rakennustoimisto J. I. Packalénin ja arkkitehti Martti Välikankaan ehdotus "Hälläpyörä". Lopulliset siltapiirustukset laati Tampereen kaupungin rakennuskonttori. joka teki ne pääosin Erikssonin suunnitelman pohjalta. Kaupunginvaltuusto hyväksyi piirustukset vuonna 1927 ja väliaikaisen sillan rakennustyöt käynnistyivät seuraavan vuoden alussa. Samana keväänä urakoitsijaksi valittiin helsinkiläinen Oy Constructor Ab, joka aloitti uuden sillan perustusten rakentamisen välittömästi. Samaan aikaan käynnistyi myös vanhan sillan purkaminen. Uusi Hämeensilta valmistui jo helmikuussa 1929 ja maaliskuun aikana se päällystettiin noppakivillä ja asfaltilla. Väliaikainen silta purettiin syyskuun alussa ja uusi silta vihittiin virallisesti käyttöön 1. lokakuuta. Vihkimisen piti alun perin olla osa Tampereen kaupungin 150-vuotisjuhlallisuuksia, mutta 136 kuolonuhria vaatineen höyrylaiva "Kurun" uppoamisen vuoksi kaikki juhlatilaisuudet peruttiin.


title: Hämeensilta

text: Hämeensiltaa reunustaa neljä Wäinö Aaltosen veistämää pronssipatsasta, jotka tunnetaan myös nimellä "Pirkkalaisveistokset". Ne kuvaavat Suomi-neitoa ja keskiajan pirkkalaisia hahmoja. Veistokset ovat nimiltään "Suomen neito", "Veronkantaja", "Eränkävijä" ja "Kauppias". Niiden lahjoittaja oli liikemies Rafael Haarla, joka näin halusi juhlistaa oman teollisuuslaitoksensa 20-vuotisjuhlaa. Idean veistosten aiheista keksi Haarlan toimeksiannosta kirjailija Jalmari Finne ja ne tilattiin suoraan Wäinö Aaltoselta. Noin 4,5 metriä korkeat patsaat paljastettiin 26. syyskuuta 1929.


title: Hämeensilta

text: Hämeensiltaa on edellisen kerran remontoitu vuonna 1997, jolloin muun muassa sen kansirakenteet avattiin, mutta korjauksista huolimatta silta alkaa olla käyttöikänsä lopussa. Vuonna 2016 arvioitiin, että se pitää seuraavan 10 vuoden kuluessa korjata kevyesti, jolloin käyttöikää saataisiin lisää 15–20 vuotta. Toinen mahdollisuus on rakentaa kokonaan uusi silta, jota puoltaa myös Tampereen raitiotien rakentaminen. Hämeensillalle tulevat raitiotiekiskot vaikeuttaisivat tulevaisuudessa sen korjaamista huomattavasti. Alustavissa suunnitelmissa pohdittiin sillan perustuksien ja betonirakenteiden uusimisesta, jonka jälkeen purettu kivivuoraus asetetaan paikoilleen täsmälleen nykyisen sillan kopioksi. Tampereen kaupunginvaltuusto teki päätöksen raitiotien rakentamisesta syksyllä 2016, mutta Hämeensillan parantamiseen liittyviä kustannuksia ei sisällytetty sen kustannusarvioon.


title: Hämeensilta

text: Nykyinen Hämeensilta tullaan purkamaan kahdessa vaiheessa ja työaikana käytössä on yksi ajokaista suuntaansa sekä yksi kevyenliikenteen väylä. Sillan muutostyöt käynnistyivät alustavasti helmikuussa 2018 ja sillan eteläpuoli saatiin uusittua vuoden loppuun mennessä. Uusi silta valmistuu vuoden 2019 loppuun mennessä ja siihen palautetaan nykyiset patsaat ja kiviverhous, ulkoisesti ei silta tule muuttumaan nykyisestä.


title: Bukkake

text: Bukkake on ryhmäseksin muoto, jossa joukko miehiä ejakuloi polvistuneen miehen tai naisen päälle. Tähän voi myös liittyä eroottista alistamista. Japanissa sana bukkake tarkoittaa yleensä nuudeleiden valmistamistapaa.


title: Bukkake

text: Kertomuksissa bukkaken on väitetty olevan peräisin feodaaliajan Japanista, jossa sitä olisi käytetty uskottomien naisten rankaisemiseen. Nainen, joka oli pettänyt miestään, köytettiin kiinni pylvääseen polvilleen ja tämän jälkeen jokainen mies yhteisössä sai ejakuloida hänen päälleen. Takana oli ilmeisesti ajatus siitä, että jos naiselle ei riitä yksi mies, hänen täytyy ottaa kaikki miehet vastaan. Tämä on kuitenkin todennäköisesti vain kaupunkitarina.


title: Bukkake

text: Bukkaken käyttö pornovideoissa on lähtöisin Japanin pornoteollisuudesta, jossa miehen tai naisen sukupuolielimet eivät saa olla näkyvillä, vaan ne sumennetaan tai pikselöidään. Siemennestettä kuitenkin saa näkyä, joten ainut tapa tehdä pornoelokuvista "hardcorempia" on siemennesteen määrän lisääminen ja siten bukkaken keksiminen. Bukkaken merkitys vaihtelee hieman maittain. Japanilaisessa bukkakessa ejakuloinnin kohteena oleva henkilö on hiljainen ja alistettu kun taas esimerkiksi amerikkalaisessa hän on iloinen ja tyytyväinen.


title: Bukkake

text: "Bukkake" yksittäin käytettynä tarkoittaa ”roiske” tai ”loiske” ja sitä käytetään Japanissa monissa muissakin yhteyksissä. Esimerkiksi "bukkake-udon" on ruokalaji, jossa kastike kaadetaan nuudeleiden päälle.


title: Bukkake

text: Verbi "bukkakeru" (ぶっ掛ける, ”läiskyttää vettä”) voidaan jakaa kahdeksi verbiksi: "butsu" (ぶつ) ja "kakeru" (掛ける). Butsu tarkoittaa kirjaimellisesti iskua, mutta sitä käytetään usein vahvistamaan toista verbiä, esim. "buttamageru" (ぶったまげる) ”täysin ällistynyt” tai "butchigiri" (ぶっちぎり) ”ylivoimainen voitto”, kun taas "kakeru" tarkoittaa ”kaataa, suihkuttaa”.


title: Bukkake

text: Gokkunissa, bukkakesta poiketen, siemenneste yleensä ejakuloidaan suuhun ja niellään. Gokkun tarkoittaa niellessä kuuluvaa ääntä.


title: Bukkake

text: Bukkakesta voi saada HIV:n tai muun veripohjaisen taudin kuten hepatiitin siemennesteen kohdatessa silmän pinnan kanssa.


title: Nivelbussi

text:
Nivelbussi on pitkä linja-auto, jonka runko ja kori on ohjattavuuden parantamiseksi jaettu nivelrakenteella kahteen tai kolmeen osaan. Osien liitoskohtaa peittää ulkoa päin laskoksilla oleva muovinen tai kuminen suojarakenne, jonka ulkonäkö antaa nivelbussille lempinimen "haitaribussi". Yksinivelisen bussin pituus voi Suomessa olla 18,75 metriä.
Suomessa näitä autoja oli käytössä TKL:llä Tampereella 25.7.2014 asti (Volvo 7000A). Nivelbusseja käytetään edelleen Sirkan kylässä, jossa bussi kuljettaa laskettelijoita ympäri Leviä, pääkaupunkiseudulla Åbergin Linjalla, P. Tyllilä Linjalla sekä yksittäiskappaleita ympäri Suomea.
Helsingissä harkitaan nivelbussien palauttamista keskustan linjoille sekä tuleville johdinautolinjoille.


title: Nivelbussi

text: Suomen ensimmäinen nivelbussi, jossa oli Wiiman kori rakennettuna Volvon alustalle, hankittiin Helsinki-Maaseutu-Liikenne Oy:lle vuonna 1969. Myöhemmin se siirtyi Koiviston Auto -konserniin kuuluvalle Kuopion Liikenteelle, joka käytti sitä 1980-luvun lopulle saakka. Auto oli tarkoitus säilyttää museoajoneuvoksi, mutta jostakin syystä näin ei tapahtunut, vaan se päätyi autopurkamolle vuonna 1990.


title: Nivelbussi

text:
Suomessa nivelbusseja valmistettiin vain Helsingin seudulle ja Tampereelle, joista niitä päätyi käytettyinä muualle Suomeen lähinnä erityiskäyttöön, kuten Pohjois-Suomen hiihtokeskusten henkilökuljetuksiin. Ensimmäinen Tampereelle ostettu nivelbussi, vuoden 1977 mallinen Volvo, on talletettu museobussiksi. Linja-auton maksimipituuden kasvaessa 15 metriin nivelautojen kapasiteettihyöty jäi vähäiseksi. Toistaiseksi viimeiset uudet nivelbussit hankittiin Tampereelle 2000-luvun alussa. Vuonna 2017 TKL osti Ruotsista kaksi käytettyä nivelbussia, jotka olivat olleet Arlandan lentoaseman sisäisessä liikenteessä.
Kaksoisnivelbussi on nivelbussi, jossa on kolme osaa ja kaksi niveltä. Kaksoisnivelbussin pituus voi Suomessa olla 25,25 metriä. Kaksoisnivelbusseja on käytössä mm. Göteborgissa Ruotsissa, Curitibassa Brasiliassa ja Utrechtissa Alankomaissa. Kaksoisnivelbusseja käytetään yleensä bussimetrojärjestelmissä. Suomessa kaksoisnivelbusseja on testattu ainakin Jokeri-linjalla.


title: Delta IV Heavy

text: Delta IV Heavy on Delta IV -kantorakettiperheeseen kuuluva suurikokoinen kaksivaiheinen amerikkalainen kantoraketti. Sen valmistaja on Boeing. Raketin hinta on noin 170 miljoonaa dollaria.


title: Delta IV Heavy

text:
Raketissa on rinnakkain kolme "Common Booster Core"-vaihetta, joista jokaisessa on yksi nestemäistä vetyä polttava "RS-68" -moottori, ja näistä keskimmäisen päällä on raketin toinen vaihe. Keskimmäisen tehoa pienennetään laukaisun jälkeen, jotta siinä riittää polttoainetta hiukan pidempään kuin reunimmaisissa, jotka irroitetaan aiemmin, eli reunimmaiset toimivat apuraketteina keskimmäiselle.
Laukaisun aikainen suurin työntövoima on 8,7 miljoonaa Newtonia. Toisessa vaiheessa on nestemäistä vetyä polttava "RL10B-2" -moottori.


title: Delta IV Heavy

text: Delta IV Heavy pystyy kuljettamaan 22 000 kg:n kuorman matalalle maata kiertävälle radalle (jolla on mm. Kansainvälinen avaruusasema), ja 13130 kg kuorman siirtoradalle kohti geosynkroonista rataa. Raketin laukaisumassa on 733 400 kg. Raketin halkaisija on 5 metriä ja pituus on noin 71 metriä.


title: Delta IV Heavy

text: Kantoraketin ensimmäinen laukaisu oli 21. joulukuuta 2004 kello 2150 UTC Cape Canaveralin tukikohdasta laukaisualusta 37B:ltä (samalta paikalta laukaistiin Saturn I ja IB -kantoraketit 1960-luvulla). Tätä testilentoa, jolla avaruuteen kuljetettiin DemoSat ja Nanosat-2 -satelliitit, seurasivat suunnitelmien mukaan varsinaiset lennot elokuussa ja joulukuussa 2005.