title: Lasse Kukkonen

text: Kukkonen on edustanut Suomen jääkiekkomaajoukkuetta arvokisoissa vuodesta 2005 ja voittanut kuusi arvokisamitalia: olympiahopeaa Torinon talviolympialaisista 2006, olympiapronssia Vancouverin talviolympialaisista 2010, olympiapronssia Sotšin talviolympialaisista 2014, MM-hopeaa Venäjän MM-kilpailuista 2007, MM-pronssia Latvian MM-kilpailuista 2006 ja MM-kultaa Slovakian MM-kilpailuista 2011. Lisäksi Kukkonen on voittanut MM-hopeaa nuorten MM-kilpailuista vuonna 2001, ja alle 18-vuotiaiden kultaa vuonna 1999.


title: Lasse Kukkonen

text: Kukkonen aloitti jääkiekon Oulun Kärpissä ja nousi joukkueen I-divisioonassa pelaavaan edustusjoukkueseen kaudella 1999–2000. Kukkonen pelasi kaudella 22 ottelua, ja keräsi niissä yhteensä neljä syöttöpistettä. Kärppien kausi I-divisioonassa sujui erinomaisesti ja kaudeksi 2000–2001 Juhani Tammisen valmentama oululaisjoukkue nousi SM-liigaan. SM-liigassa Kärpät sijoittui runkosarjassa yhdeksänneksi ja oli viimeinen SM-liigan pudotuspeleihin selvinnyt joukkue. Kukkosen rooli joukkueessa kasvoi ja hän pelasi runkosarjakaudella 47 ottelua tehopistein 1+5=6. Pudotuspeleissä Kärpät menestyi hyvin ja voitti avauskierroksella Helsingin Jokerit. Joukkue kuitenkin hävisi seuraavalla kierroksella TPS:lle otteluvoitoin 3–0 ja putosi SM-liigan finaaleista. Kärppien kausi päättyi häviöön pronssiottelussa Tampereen Ilvestä vastaan. Kukkonen pelasi kaikki Kärppien pudotuspeliottelut ja teki yhdeksässä ottelussa tehot 0+2.


title: Lasse Kukkonen

text: Kaudella 2001–2002 Kärpät sijoittui SM-liigan runkosarjassa kuudenneksi ja selvisi kirkkaasti mukaan pudotuspeleihin. Runkosarjassa Kukkonen pelasi 55 ottelua tehden kaksi maalia ja yhteensä 8 tehopistettä. Kärppien hyvä runkosarjavire ei kuitenkaan jatkunut pudotuspeleissä, vaan Jokerit voitti joukkueen puolivälierissä ja otti samalla revanssin edelliskauden avauskierroksen tappiosta. Kukkonen pelasi Kärppien puolustuksessa pudotuspeleissä neljä ottelua, joissa hän syötti kolme maalia.


title: Lasse Kukkonen

text: Kausi 2002–2003 oli sekä Kukkoselle että Kärpille menestys. Kärpät pelasi loppuottelussa, jossa se kuitenkin joutui taipumaan Tapparalle otteluvoitoin 3–0. Tehopisteet 6+12=18 runkosarjassa tehnyt ja seuransa kapteenina toiminut 21-vuotias Kukkonen valittiin SM-liigan tähdistökentälliseen. Lisäksi hänet palkittiin SM-liigan tehopelaajalle annettavalla Matti Keinonen -palkinnolla.


title: Lasse Kukkonen

text: Onnistuneen SM-liigakauden jälkeen Chicago Blackhawks varasi Kukkosen viidennellä kierroksella 151. pelaajana .


title: Lasse Kukkonen

text: NHL-kaudella Kukkonen pelasi runkosarjassa vain 10 ottelua ja vietti kauden pääosin Chicagon AHL-liigan farmiseura Norfolk Admiralsissa. Admiralsissa Kukkonen kuitenkin pelasi hyvin tehden 59 ottelussa 14 pistettä. Kesällä 2004 Kukkonen ja Chicago purkivat sopimuksensa, osittain lähestyvän takia, ja Kukkonen palasi kaudelle 2004–2005 takaisin Kärppiin.


title: Lasse Kukkonen

text: Kärppiin kaudelle 2004–2005 palannut Kukkonen pelasi SM-liigan runkosarjassa 55 ottelua tehoin 5+13=18. NHL:n työsulku toi SM-liigaan monia Pohjois-Amerikan huippupelaajia, kuten Saku Koivun, joka edusti kaudella kasvattajaseuraansa TPS:ää. Kukkonen oli Kärppien kauden suurin tähti ja loppuotteluun tiensä pelannut joukkue kukisti finaaleissa Jokerit otteluvoitoin 3–1 ja voitti Suomen mestaruuden. Kärppien varakapteeni Kukkonen keräsi pudotuspeleissä kaksi tehopistettä 12 ottelussa.


title: Lasse Kukkonen

text: Huolimatta pelien jatkumisesta NHL:ssä Kukkonen pelasi kauden 2005–2006 SM-liigassa. Hän oli Kärppien kapteeni ja teki runkosarjassa oman piste-ennätyksensä, tehot 11+16=27. Kukkonen valittiin SM-liigan tähdistökentälliseen toistamiseen urallaan ja palkittiin myös parhaan puolustajan Pekka Rautakallio -palkinnolla. Kärpät pelasi jälleen pudotuspeleissä ja voitti tällä kertaa SM-pronssia, mikä oli Kukkosen uran toinen SM-mitali.


title: Lasse Kukkonen

text: Loistava SM-liigakausi avasi Kukkoselle ovet takaisin NHL:ään ja hän palasi Chicagoon kaudelle 2006–2007 yksivuotisella sopimuksella. Kukkonen teki ensimmäisen NHL-maalinsa 25. lokakuuta 2006 Colorado Avalanchea vastaan pelatussa ottelussa. Hän ehti pelata Blackhawksissa 54 ottelua tehopistein 5+9=14, ennen kuin hänet kaupattiin Philadelphia Flyersiin kolmen joukkueen välisessä kaupanteossa. Vaihdossa Chicago sai Philadelphialta laitahyökkääjä Kyle Calderin, jonka seura kuitenkin kauppasi välittömästi Detroit Red Wingsiin saaden vaihdossa Jason Williamsin.


title: Lasse Kukkonen

text: Philadelphiassa Kukkonen sai puolustajaparikseen Joni Pitkäsen, joka oli pelannut Kukkosen kanssa myös Kärpissä. Loppukaudella Kukkonen pelasi Flyersissä 20 ottelua, joissa hän ei onnistunut tekemään pisteitä. Seuraava kausi oli Philadelphia Flyersiltä varsin menestyksekäs. Se pelasi hienon runkosarjan ja selvitti tiensä pudotuspeleissä aina konferenssifinaaleihin ja pelasi paikasta loppuottelussa, mutta joutui kuitenkin lopulta taipumaan Pittsburgh Penguinsille. Runkosarjassa Kukkosen pisteet olivat 1+4=5 ja pudotuspeleissä 0+2=2. Kukkonen pelasi runkosarjassa 53 ottelua ja pudotuspeleissä 14 ottelua.


title: Lasse Kukkonen

text: Alkukaudella Kukkonen edusti Flyersin AHL-farmiseura Philadelphia Phantomsissa 26 ottelussa. Flyersissa hän pelasi 22 ottelua mutta joukkue ei päässyt pudotuspeleihin ja Kukkonen palasi NHL-kauden jälkeen farmiseuraan pelaamaan neljä pudotuspeliottelua tehden niissä kaksi maalia.


title: Lasse Kukkonen

text: 24. kesäkuuta 2009 Kukkonen solmi kaksivuotisen sopimuksen Venäjän KHL-liigassa pelaavan Avangard Omskin kanssa. Kaudella 2009–2010 hän pelasi joukkueessa 53 ottelua tehden tehot 6+6 ja nousi joukkueen tärkeimpien pelaajien joukkoon. Myös Kukkosen +/- -tilasto oli hyvä, +13. Kauden jälkeen Kukkonen kuitenkin purki sopimuksen ja hänen huhuttiin siirtyvän takaisin NHL:ään. Kukkonen kuitenkin siirtyi KHL-seura Metallurg Magnitogorskiin kaksivuotisella sopimuksella kesällä 2010. Kukkonen pelasi Metallurgissa kaudet 2010–2011 ja 2011–2012. Yhteensä hän pelasi kausilla 88 runkosarja-ottelua ja 15 pudotuspeliottelua. Kaudella 2010–2011 Kukkonen pelasi loukkaantumisten vuoksi vain 37 runkosarjaottelua ja oli sivussa otteluita myös kaudella 2011–2012 saatuaan vakavan kasvovamman. Pisteitä Kukkonen teki molempina kausina yhteensä 20 runkosarjassa ja yhden pudotuspeleissä. Kukkonen jätti Magnitokorskin ja Venäjän vuonna 2012.


title: Lasse Kukkonen

text: Kaudella 2012–2013 Kukkonen pelasi Ruotsin Elitserienissä Röglen joukkueessa. Hän oli joukkueen varakapteeni ja pelasi kaudella 54 Elitserien-ottelua tehoin 2+4=6. Heikossa joukkueessa Kukkosen +/– -tilasto oli heikko –16. Rögle joutui kauden päätteeksi putoamiskarsintoihin, joiden päätteeksi se putosi Elitserienistä sarjatasolla alemmas Allsvenskaniin. Putoamisen jälkeen Kukkonen ja seuran toinen suomalaispelaaja, Juhamatti Aaltonen, jättivät seuran.


title: Lasse Kukkonen

text: Kauden päätyttyä Ruotsissa Kukkonen teki 4+1-vuotisen sopimuksen Kärppien kanssa. Kukkosen lisäksi Kärppien joukkueeseen liittyi toinen paluumuuttaja, hyökkääjä Mika Pyörälä. Kukkonen toimi Kärppien kapteenina kaudella 2013–2014 ja teki runkosarjassa pääsarjauransa piste-ennätyksen 12+16=28. Hän voitti SM-liigan puolustajien maalipörssin. Kukkonen palkittiin toisen kerran urallaan parhaan puolustajan Pekka Rautakallio -palkinnolla ja valittiin SM-liigan tähdistökentälliseen.


title: Lasse Kukkonen

text: Kauden 2014–2015 runkosarjassa Kukkonen teki tehot 11+10=21. Hän teki 9 ylivoimamaalia ja oli joukkueensa paras maalintekijä ylivoimalla. Pudotuspeleissä Kukkonen loukkaantui JYPin Jani Tuppuraisen taklauksen seurauksena ensimmäisessä välieräottelussa. Hän palasi kokoonpanoon finaaleissa ja pelasi kauden loppuun kaksi kylkiluuta murtuneena. Kausi päättyi Kärppien toiseen peräkkäiseen Suomen mestaruuteen ja Kukkonen valittiin neljännen kerran urallaan SM-liigan tähdistökentälliseen.


title: Lasse Kukkonen

text: Joulukuussa 2018 Kukkonen teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.


title: Lasse Kukkonen

text: Vuonna 1999 Kukkonen edusti Suomea ensimmäistä kertaa maajoukkuetasolla arvoturnauksessa alle 18-vuotiaiden MM-kisoissa. Kukkonen pelasi kisoissa kaikki Suomen seitsemän ottelua, tehoin 1+1. Turnaus oli Suomen joukkueelta menestys ja Suomi voitti turnauksessa MM-kultaa. Kukkonen edusti Suomea myös alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa vuonna 2001. Suomen "kultaisen sukupolven" joukkue menestyi myös näissä kisoissa. Suomi voitti oman lohkonsa ja kaatoi matkalla MM-finaaliin Slovakian ja ennakkosuosikki Kanadan. "Pikkuleijonat" taipui kuitenkin finaalissa Tšekille 2–1 ja saavutti kisoissa MM-hopeaa.


title: Lasse Kukkonen

text: Kukkonen debytoi Suomen jääkiekkomaajoukkueessa kauden 2002–2003 Euro Hockey Tourilla Hannu Aravirran toimiessa Leijonien päävalmentajana. Arvokisadebyyttinsä A-maajoukkueessa Kukkonen teki vuoden 2005 MM-kisoissa Itävallassa. Kisat olivat päävalmentaja Erkka Westerlundin ensimmäiset maajoukkueen päävalmentajana ja päättyivät suureen pettymykseen Suomen nimekkään joukkueen sijoittuessa vasta seitsemänneksi. Kukkonen pelasi kisoissa seitsemän ottelua ilman tehopisteitä ja +/– -tilastolla –1.


title: Lasse Kukkonen

text: Westerlundin joukkueen kokoamista Torinon talviolympialaisiin hankaloittivat useat suomalaisten NHL-pelaajien loukkaantumiset. Olympialaisista joutuivat jäämään sivuun esimerkiksi Tuomo Ruutu, Miikka Kiprusoff, Joni Pitkänen, Kari Lehtonen, Antti Miettinen ja Sami Kapanen. Kesken kisojen myös Sami Salo loukkaantui, jolloin Westerlund valitsi hänen korvaajakseen Lasse Kukkosen, joka lensi pikahälytyksellä Torinoon. Kukkonen pelasi kaksi ottelua kisoissa, joissa Suomen "kultainen sukupolvi" pelasi erinomaisesti ja johdatti Suomen aina finaaliin asti. Olympiafinaalissa Ruotsi kuitenkin voitti Suomen lukemin 3–2 ja voitti olympiakultaa Suomen jäädessa hopealle.


title: Lasse Kukkonen

text: Olympialaisissa vakuuttanut Kukkonen sai kutsun päävalmentaja Westerlundilta myös Latviassa pelattaviin vuoden 2006 MM-kisoihin. Kukkonen pelasi kisoissa yhdeksän ottelua ja teki Suomelle kaksi maalia; toisen 3–3 tasapelissä Tšekkiä vastaan ja toisen 4–0 voitto-ottelussa Yhdysvaltoja vastaan. Kisoissa Suomi voitti pronssiottelussa Kanadan 5–0.


title: Lasse Kukkonen

text: Erkka Westerlund valitsi NHL:n pudotuspeleistä vapautuneen Kukkosen myös vuoden 2007 MM-kisoihin. Suomi voitti kilpailuissa MM-hopeaa. Finaalissa Kanada voitti Suomen niukasti 3–2. Kisojen jälkeen Westerlund vetäytyi Suomen päävalmentajan tehtävästä.


title: Lasse Kukkonen

text: Kukkonen ei osallistunut vuoden 2008 MM-kisoihin Philadelphia Flyersin pelatessa NHL:n konferenssifinaaleissa. Vuonna 2009 Flyers putosi pudotuspeleistä ja Kukkonen pääsi osallistumaan MM-kisoihin. Suomen maajoukkuetta valmensi kisoissa uusi päävalmentaja, Jukka Jalonen. Kukkonen oli kisoissa tärkeä pelaaja Suomelle ja myös Suomen kokenein puolustaja Janne Niinimaan ohella. Suomen kisat päättyivät vuonna 2009 jo puolivälieriin joukkueen hävitessä Yhdysvalloille maalein 3–2.


title: Lasse Kukkonen

text: Jalonen valitsi Kukkosen Suomen olympiakokoonpanoon Vancouverin talviolympialaisiin yhtenä viidestä pelaajasta Euroopassa pelaavista suomalaisista. Loput joukkueen pelaajista tulivat NHL:stä. Suomi aloitti kisat selkeillä voitoilla Valko-Venäjästä ja Saksasta. Kolmannessa ottelussa Suomi kuitenkin hävisi Ruotsille 3–0. Ensimmäisellä pudotuspelikierroksella Suomi voitti Tšekin 2–0 ja eteni neljän parhaan joukkoon. Välierässä Suomi kohtasi kisoissa voittoisasti edenneen Yhdysvallat. Yhdysvallat ratkaisi ottelun jo ensimmäisen kymmenen minuutin aikana tekemällä neljä maalia. Ottelu päättyi lopulta USA:n 6–1 voittoon ja Kukkonen sai puolustajaparinsa Toni Lydman kanssa ottelun jälkeen runsaasti kritiikkiä, kuten koko Suomen joukkue. Pronssiottelussa Suomi voitti Slovakian 5–3 saavuttaen olympiapronssia. Olympiamitali oli Kukkoselle toinen.


title: Lasse Kukkonen

text: Jalonen valitsi Kukkosen mukaan Suomen MM-joukkueeseen myös Saksan MM-kisoihin 2010. Suomella oli yllättäviä vaikeuksia jo alkulohkossa ja se hävisi avausottelunsa Tanskalle 4–1. Lopulta joukkue kuitenkin paransi peliään voittaen lohkonsa. Suomen kisat päättyivät vuoden 2009 MM-kilpailujen tapaan jälleen puolivälieriin, jossa Suomi hävisi rangaistuslaukauksilla Tšekille. Kukkonen pelasi kisoissa kuusi ottelua ilman tehopisteitä.


title: Lasse Kukkonen

text: Jalonen valitsi Kukkosen joukkueeseen odotetusti myös vuoden 2011 Slovakiassa pidettyihin MM-kisoihin. Suomi lähti kisoihin kovin odotuksin ja joukkueeseen kuuluivat myös NHL-tähtihyökkääjät Mikko Koivu ja Tuomo Ruutu. Suomi selvitti tiensä alkulohkosta jatkoon ja menestys jatkui myös jatkolohkossa. Välierässä Suomi voitti Venäjän 3–0 ja eteni MM-finaaliin, jossa vastassa oli NHL-tähtiä vilisevä Ruotsi, joka lähti otteluun hienoisena ennakkosuosikkina. Ottelu kuitenkin päättyi lopulta Suomen 6–1 -voittoon ja maailmanmestaruuteen. Kukkonen oli joukkueessa tärkeässä roolissa tuoden Suomen puolustukseen varmaotteisuutta ja kokemusta.


title: Lasse Kukkonen

text: Vuoden 2012 MM-kisat pelattiin Suomessa. Kukkonen oli jälleen mukana joukkueessa tehden kymmenessä ottelussa yhden tehopisteen. Suomi pelasi kisojen alun erinomaisesti, mutta tappiot Venäjälle ja Tšekille pudottivat joukkueen lopulta mitaleilta ja tuloksena oli MM-kisojen neljäs sija.


title: Lasse Kukkonen

text: Vuoden 2013 MM-kisoissa, jotka olivat Jukka Jalosen viimeiset Suomen päävalmentajana, Suomella oli nimettömin ja monien mielestä myös heikoin MM-joukkue vuosiin. Kukkonen toimi ensimmäistä kertaa MM-kisajoukkueen kapteenina ja pelasi puolustajaparinaan Ilari Melart. Suomi putosi finaalista hävittyään Ruotsille välierissä. Pronssiottelussa Suomi hävisi Yhdysvalloille rangaistuslaukauskilpailun jälkeen 3–2 sijoittuen kisoissa lopulta neljänneksi.


title: Lasse Kukkonen

text: Lasse Kukkonen edusti Suomen maajoukkuetta alkuun kapteenina, ennen varsinaisia pelejä eli harjoitustason maaottelu-kohtaamisissa. Kukkosesta tehtiin varakapteeni, Mikko Koivun otettua kapteeniuden. Suomi saavutti hopeaa Venäjällä Pietarissa ja Moskovassa pelatuissa kisoissa. Kukkonen ei ollut mukana loppuottelussa Kanadaa vastaan, jonka Suomi hävisi luvuin 0–2. Kukkonen oli loukkaantumisen vuoksi sivussa, ja hän on joutunut alaraajavamman vuoksi leikkausoperaatioon. Kukkonen voitti siis tässä joukkueessa hopeasijan.


title: Lasse Kukkonen

text: Kukkonen valittiin jälleen kerran edustamaan Suomea vuoden 2018 talviolympialaisiin. Olympialaiset jäivät Kukkosen viimeisiksi peleiksi maajoukkueessa, sillä Kärppien voitettua Suomen mestaruuden kauden 2017–2018 päätteeksi Kukkonen ilmoitti maajoukkueuransa olevan ohi.


title: Lasse Kukkonen

text: Kukkonen on naimisissa Piritta Kukkosen kanssa, ja parilla on kolme lasta, Vilma, Moona ja Elena.


title: Lasse Kukkonen

text: Kukkosen vanhemmat ovat Jouni ja Terttu Kukkonen.


title: Lasse Kukkonen

text: Hän on Tinja-Riikka Korpelan serkku.


title: Açoriano Oriental

text: Açoriano Oriental on portugalilainen päivittäin ilmestyvä sanomalehti. Sitä julkaistaan Ponta Delgadassa, Azoreilla. Manuel António de Vasconcelos perusti Açoriano Orientalin 18. huhtikuuta 1835, mikä tekee sanomalehdestä Portugalin vanhimman yhä julkaistavan.


title: Jacksonville (Florida)

text: Jacksonville on kaupunki Yhdysvaltojen Floridan osavaltion koillisosassa. Alueen alkuperäisasukkaita olivat timucuat ja varsinainen kaupunki perustettiin vuonna 1822. Nimensä kaupunki sai kenraalin ja sittemmän presidentti Andrew Jacksonin mukaan. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Jacksonvillen asukasluku oli 821 784 ja suuremman metropolialueen 1 345 596.


title: Jacksonville (Florida)

text: Jacksonville sijaitsee Floridan osavaltion koillisosassa. Alue Atlantin valtameren rannikolla Saint Johns -joen suulla tunnetaan nimellä "First Coast". Itse kaupunki on rakennettu lähelle joen suuta. Kaupungin alue on osa Duvalin piirikuntaa. Pinta-alaltaan Jacksonville on yksi Yhdysvaltojen suurimmista kaupungeista. Matkaa Jacksonvillestä Georgian osavaltion rajalle pohjoisessa on noin 40 kilometriä. Kaupungin pohjoispuolella sijaitsee Timucuan Ecological and Historic Preserve suojeltu kosteikkoalue ja etelässä rannikolla Guana River State Park. Lähistöllä ovat myös Big Talbot Island- ja Little Talbot Island State Park.


title: Jacksonville (Florida)

text: Sään puolesta Jacksonvillen alueella vallitsee neljä selvästi toisistaan erottuvaa vuodenaikaa. Keväät ovat viileitä, kesät kuumia ja aurinkoisia, sää viilenee syksyllä ja talvet ovat suhteellisen leutoja. Muulle Floridalle tyypilliset hurrikaanit eivät ole kovin tavallisia Jacksonvillessä.


title: Jacksonville (Florida)

text: Nykyisen Jacksonvillen alueen alkuperäisasukkaita eli intiaaneja olivat timucuat. Ensimmäiset eurooppalaiset alueella olivat Rene de Laudonnieren johtama joukko Ranskasta saapuneita hugenotteja vuonna 1562. Hugenotit perustivat Fort Caroline-linnoituksen hieman nykyisen kaupungin pohjoispuolelle. Espanjalaiset valtasivat linnoituksen ranskalaisilta vuonna 1565. Jacksonvillen alue tunnettiin tuolloin nimellä "Wacca Pilatka", joka oli timucuan kieltä ja viittasi lehmien kahluupaikkaan. Paikka sai englanninkielisen nimen "Cowford" timucuankielisen nimen mukaan.


title: Jacksonville (Florida)

text: Florida liitettiin Yhdysvaltoihin vuonna 1821. Tuolloin alueelle muutti georgialainen plantaasinomistaja Isaiah D. Hart. Vuonna 1822 hän laati paikalle kaupunkisuunnitelman. Kaupunki sai nimen Jacksonville kenraalin ja myöhemmin Yhdysvaltain presidenttinä toimineen Andrew Jacksonin mukaan. Vuonna 1832 paikan asukasluku oli noin sata ja tuolloin Jacksonvillelle valittiin sen ensimmäinen pormestari. Floridan territoriosta tuli osavaltio vuonna 1845 ja vuonna 1859 Jacksonvillestä tehtiin hallinnollisesti kaupunki. Kaupungista kehittyi merkittävä satama, jonka kautta vietiin esimerkiksi puutavaraa ja puuvillaa. Kaupunki kärsi merkittäviä tuhoja Yhdysvaltain sisällissodassa, mutta se jälleenrakennettiin nopeasti.


title: Jacksonville (Florida)

text: Jacksonville alkoi kasvaa nopeasti 1870-luvulla puu- ja telakkateollisuuden kehittyessä. Samoihin aikoihin rannikolle alettiin rakentaa rautateitä ja rannikolle kohosi hotelleja ja yksityisasuntoja. Kaupunki liitettiin rautatiellä pohjoiseen vuonna 1888. Vuonna 1900 Jacksonvillen asukasluku oli noin 30 000. Vuonna 1901 lähes 2 400 rakennusta tuhoutui suuressa tulipalossa. Kaupunki toipui kuitenkin jälleen nopeasti ja vuonna 1920 sen asukasluku oli jo 91 000. 1900-luvun alussa Jacksonville oli myös Yhdysvaltain elokuvateollisuuden tärkeä keskus. Ensimmäiset elokuvastudiot avautuivat vuonna 1908. 1920-luvulla elokuvateollisuuden painopiste siirtyi kuitenkin Kaliforniaan.


title: Jacksonville (Florida)

text: Toisen maailmansodan aikana Jacksonvilleen rakennettiin Mayportin laivastotukikohta ja kaksi laivaston ilmavoimien tukikohtaa. Maailmansodan aikana kaupungin edustalla liikkui saksalaisten sukellusveneitä ja vuonna 1942 maihin tuotiin jopa saksalaisia sabotöörejä. Vuonna 1940 kaupungin asukasluku oli yli 173 000. Väkiluku laski kuitenkin 1950-luvulla kaupungin asukkaiden alkaessa muuttaa esikaupunkialueille. Kaupunki kasvoi huomattavasti, kun se liitettiin hallinnollisesti uusine alueineen Duvalin piirikunnan kanssa. Jacksonvillen merkitys sotilassataman korostui jälleen Persianlahden sodan aikana 1990–1991.


title: Jacksonville (Florida)

text: Jacksonville on tärkeä satama, sekä Floridan liikenteen ja kaupan tärkeä keskus. Kaupungin teollisuuden aloihin lukeutuvat autoteollisuus, paperiteollisuus ja rakennusteollisuus. Suuria työnantajia kaupungissa ovat esimerkiksi Ring Power Corporation, U.S. Gypsum, Northrop Grumman ja Medtronic Xomed. Asevoimilla on kolme laivaston ilmavoimien tutkikohtaa Jacksonvillessä ja lähistöllä sijaitsee myös Kings Bayn sukellusvenetukikohta, joka kuuluu maan suurimpiin. >Muita merkittäviä talouden osa-alueita ovat palvelut, terveydenhoito, pankkiala, turismi ja esimerkiksi kalastus.


title: Jacksonville (Florida)

text: Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Jacksonvillessä aikavälillä 2012–2016 olivat 50 555 Yhdysvaltain dollaria ja henkilöä kohden 27 486 dollaria. 16,4 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.


title: Jacksonville (Florida)

text: Jacksonvillen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 821 784 ja vuoden 2017 arvion mukaan 892 062. Suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 1 345 596. Kaupungin asukkaista 59,2 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 52,5 %), 31 % afroamerikkalaisia, 0,2 % intiaaneja, 9,1 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 4,8 % aasialaisia. 14,2 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 10,6 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.


title: Jacksonville (Florida)

text: Jacksonvillessä sijaitsevat esimerkiksi Cummer Museum of Art and Gardens, Jacksonville Museum of Contemporary Art, Jacksonville Zoological Gardens, sekä Museum of Science and History. Fort George Island-saarella on ennallistettuja plantaasirakennuksia ja orjien tiloja. Jacksonville Jaguars on paikallinen amerikkalaisen jalkapallon NFL:ssä pelaava seura.


title: Jacksonville (Florida)

text: Jacksonvillen korkeamman asteen oppilaitoksiin lukeutuvat Edward Waters College, Jacksonville University, Florida Community College, University of North Florida, Jones College ja Floridan yliopiston Health Science Center.


title: Correio da Manhã

text: Correio da Manhã on portugalilainen päivittäin julkaistava sanomalehti. Sen nimi tarkoittaa suomeksi "aamupostia". Lehteä julkaistaan Lissabonissa.


title: Reiner Klimke

text: Reiner Klimke (14. tammikuuta 1936 Münster – 17. elokuuta 1999) oli saksalainen kouluratsastaja ja olympiavoittaja. Hän on arvokisojen menestynein kouluratsastaja kautta aikojen.


title: Reiner Klimke

text: Kuusiin olympialaisiin osallistunut Klimke voitti joukkuekultaa olympialaisissa vuosina 1964, 1968 (hevosella Dux), 1976 (hevosella Mehmed), 1984 ja 1988 (hevosella Ahlerich) sekä henkilökohtaisen kullan vuonna 1984 (Ahlerichilla). Henkilökohtaisen pronssin hän otti vuosina 1968 ja 1976.


title: Reiner Klimke

text: MM-tasolla Klimke voitti kahdesti henkilökohtaisen kullan (1974 ja 1982) sekä neljä joukkuekultaa (1966, 1974, 1982 ja 1986). EM-kisoissa hän voitti henkilökohtaisen kisan 1967, 1973 ja 1985 sekä seitsemän kultaa Länsi-Saksan joukkueessa.


title: Antti Valmari

text: Antti Arvi Valmari (s. 1961) on tietojenkäsittelytieteen professori Tampereen teknillisen yliopiston matematiikan laitoksella vuodesta 1999 ja vuoden 2018 alusta Jyväskylän yliopistossa.


title: Antti Valmari

text: Valmari väitteli tekniikan tohtoriksi Tampereen teknillisessä yliopistossa 1988. Hän on toiminut siellä tietojenkäsittelytekniikan vs. professorina 1992 ja apulaisprofessorina ja professorina vuodesta 1999. Suomen Akatemian varttunut tutkija Valmari oli 1998–1999. Tietojenkäsittelytieteen seuran 1989 palkitseman väitöstutkimuksensa "State Space Generation: Efficiency and Practicality" aikana Valmari työskenteli VTT:n tietokonetekniikan laboratoriossa Oulussa.


title: Antti Valmari

text:
Valmari opettaa pääasiassa teoreettisen tietojenkäsittelytieteen alan aineita. Hän on tehnyt merkittävää työtä ohjelmien oikeaksi todistamisen alueella. Valmari hyväksyttiin 2008 Suomalaisen tiedeakatemian jäseneksi.
Hänet palkittiin CAV Award -tiedepalkinnolla 2014.


title: Doom (elokuva)

text: Doom on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen tieteiskauhuelokuva, jonka on ohjannut Andrzej Bartkowiak. Elokuva pohjautuu samannimiseen videopeliin. Elokuvan pääosissa esiintyvät Dwayne ”The Rock” Johnson ja Karl Urban.


title: Doom (elokuva)

text: Elokuva oli suuren huhumyllyn alla, ja vaikka sen uskottiin poikkeavan itse peleistä, sen tapahtumapaikkana on edelleen Mars-planeetta. Elokuva sisältää edelleen viitteitä helvettiin, mutta ainoastaan kielikuvallisessa merkityksessä. "Doom"-elokuva pääsi luultavasti tuotantoon "Doom 3:n" aiheuttaman julkisuuden vuoksi. Itse elokuvaa oli suunniteltu jo ensimmäisen pelin ilmestymisen aikoihin, mutta idea hautautui loputtomiin käsikirjoitusversioihin.


title: Doom (elokuva)

text: Onnistuneen avausviikonlopun jälkeen elokuvan lipputulot romahtivat.


title: Doom (elokuva)

text: Maasta on löytynyt Mars-planeetalle vievä tuntemattoman rodun suunnittelema portti. UAC (Union Aerospace Corporation) on luonut Marsiin Olduvai-nimiseen sijaintiin tutkimuskeskuksen jossa suoritetaan samalla asekokeita sekä arkeologisia kaivauksia. Yhteys Olduvaihin katkeaa odottamatta ja UAC lähettää erityisen iskuryhmän selvittämään syytä. Ryhmää johtaa Sarge ja ryhmään kuuluvat hiljainen sotilas Destroyer, suustaan vikkelä Duke, härski Portman, japanilaissyntyinen Mac, uskovainen Goat, märkäkorva The Kid sekä synkkä John ”Reaper” Grim.


title: Doom (elokuva)

text: John asui lapsena Olduvaissa ja hänen perheensä kuoli kaivauksessa sattuneessa onnettomuudessa. Sargen ehdotuksesta huolimatta hän lähtee mukaan. Ryhmän tehtävänä on pelastaa UAC:n tutkimusdata, selvittää tutkimusryhmän kohtalo ja tuhota kaikki aseman turvallisuutta uhkaavat henkilöt. Elokuvan loppupuolella Johnin näkemät asiat näytetään Doom-pelejä kunnioittaen ensimmäisen persoonan näkökulmasta, ja hän mm. käyttää moottorisahaa demonien tappamiseen. Moottorisaha on ollut usean Doom-pelisarjan pelissä aseena.


title: Ari Mennander

text: Ari Mennander (s. 1965 Kirkkonummi) on suomalainen urheilutoimittaja ja tietokirjailija.


title: Ari Mennander

text: Mennander työskenteli MTV:ssa vuodesta 1992 aina 2000-luvun alkuun, jolloin oli edennyt "Tulosruudun" toimituspäälliköksi. Torinon olympialaisissa 2006 hän oli Ylen radion jääkiekkotoimittaja. Myöhemmin Mennander työskenteli Yle Urheilun vastaavana tuottajana. Vuonna 2011 Mennander palasi takaisin MTV Mediaan työskentelemään Helsingin jääkiekon MM-kisojen ja Hockey Night -ohjelman parissa.


title: Ari Mennander

text: Vuonna 1997 Mennander kirjoitti Jari Kurrin elämäkerran, joka valittiin vuoden urheilukirjaksi. Myös hänen yhdessä veljensä Pasi Mennanderin kanssa kirjoittama "Leijonien tarina" valittiin vuoden urheilukirjaksi 2003. Vuonna 2004 julkaistu Mennanderin teos "Liigatähdet" luotailee SM-liigan historiaa vuodesta 1975 aina 2000-luvulle asti. Vuonna 2014 julkaistiin Mennanderin Teemu Selänteen elämäkerta "Teemu". Se oli vuoden myydyin kirja 76 900 kappaleella.


title: Luettelo portugalilaisista sanomalehdistä

text: Tämä on luettelo portugalilaisista sanomalehdistä.


title: Kituba

text: Kituba on bantukieli, jota puhutaan Kongo-joen suistossa ja ympäröivällä alueella. Kituba on kongon kielen murteista tärkein, koska sitä käytetään hallinnon ja kaupankäynnin kielenä kummassakin Kongossa. Kielellä lähetetään myös radio- ja televisiolähetyksiä.


title: Kituba

text: Kituba tunnetaan myös nimillä "kikongo ya leta", "kileta", "munukutuba", "monokutuba" ja "ikeleve". Ainoastaan nimellä kituba on virallisesti hyväksytty asema nykyään, sillä se mainitaan vuonna 2002 vahvistetussa Kongon tasavallan perustuslaissa. Kongon demokraattisen tasavallan perustuslaissa puhutaan laveasti kongon kielestä, jolla todennäköisesti tarkoitetaan juuri kitubaa.


title: Kituba

text: Nimitystä "kikongo ya leta" eli valtion kikongo käytetään Kongon demokraattisessa tasavallassa, jossa kitubaa käytetään valtionhallinnon kielenä. "Kileta" eli valtionkieli on siitä lyhennetty muoto. "Kituba" eli puhekieli on näitä nimityksiä neutraalimpi, koska se ei viittaa kielen valtiolliseen asemaan.


title: Kituba

text: Nimitykset "munukutuba", "monokutuba" ja "ikeleve" tulevat tavallisista kitubankielisistä sanonnoista. Suomeksi kaksi ensimmäistä tarkoittavat "minä puhun" ja kolmas tarkoittaa "ei ole". Merkityksensä puolesta ne ovat huonoja nimiä kielelle. Niitä käyttävätkin yleensä vain sellaiset henkilöt, jotka eivät itse puhu kitubaa.


title: Kituba

text: Kituba on kreolikieli, joka on kehittynyt eri kielitaustan omaavien ihmisten välisessä kanssakäymisessä. Kituban syntymäaikaa ja -paikkaa ei tiedetä varmasti. Eräät kielitieteilijät ovat ajoittaneet sen synnyn Kongon kuningaskunnan aikoihin. Mufwene on arvellut, että kituba sai alkunsa Maniangan alueella mustien ylläpitämien kauppareittien risteyksessä, kun taas Nsondén mukaan se saattoi kehittyä Kakongon kauppasatamassa 1600-luvun alussa. Toisten mukaan kituba syntyi Matadin satamakaupungissa Belgian siirtomaakauden aikana 1900-luvun taitteessa. Kaikki ovat kuitenkin yhtä mieltä siitä, että siirtomaahallinto ja kristillinen lähetystyö auttoivat kitubaa leviämään entistä laajemmalle alueelle, myös pitkälle kongojen asuma-alueen ulkopuolelle.


title: Kituba

text: Kituba levisi voimakkaimmin 1900-luvun alussa, kun siirtomaahallinnon tarpeisiin perustettiin kaivoksia, viljelyksiä ja tehdaslaitoksia, joiden työvoimantarve ylitti monesti paikallisen väestön määrän. Muualta tulleet työntekijät tarvitsivat yhteisen kielen, jolla he voisivat kommunikoida keskenään. Kongojen alueen sisällä ja lähiympäristössä se oli luonnollisestikin kituba. Niinpä kitubasta tuli uusien kaupunkien valtakieli Kongo-joen alajuoksun kansainvälisissä satamakaupungeissa (muun muassa Bomassa, Muandassa ja Matadissa), Kongon eräiden sivujokien satamakaupungeissa (muun muassa Bandundussa, Kikwitissä, Idiofassa ja Ilebossa) ja myös Kongo-joen pohjoispuolelle rakennetun rautatien asemakaupungeissa (muun muassa Pointe-Noiressa, Dolisiessa, Nkayissa ja Brazzavillessä).


title: Kituba

text: Kinshasan Kongossa kituballa oli virallinen asema jo Belgian hallinnon aikana, kun taas Ranskan hallinnoimassa Brazzavillen Kongossa siirtomaahallinto tuki vain ranskan kieltä. Tämän takia kituban kirjakieli vakiintui aikaisemmin Kinshasan Kongossa, jossa valtion ja kirkon virkailijat käyttivät sitä kirjallisissa dokumenteissa. Ensimmäinen kitubankielinen raamatunkäännös julkaistiin Kinshasassa vuonna 1973 ja toinen versio Pointe-Noiressa vasta 2006.


title: Kituba

text: Kitubaa puhutaan Kongon tasavallan eteläosassa, Kongon demokraattisen tasavallan länsiosassa ja jossakin määrin Cabindassa ja Angolan pohjoisosassa. Huomattava osa kituban puhujista on kongoja, mutta myös muut kansat käyttävät sitä, erityisesti Kwangon ja Kwilun maakunnissa.


title: Kituba

text: Brazzavillen Kongossa kituban puhuma-alue ulottuu rannikolta Brazzavilleen saakka. Osa Brazzavillen väestöstä puhuu kitubaa ja osa lingalaa. Vastaavasti Kinshasan Kongossa kituban puhuma-alue ulottuu rannikolta Kongo-jokea pitkin Kinshasaan ja edelleen Kasai-jokea ja sen sivujokia pitkin itään ja etelään päin aina Ileboon ja Kikwitiin saakka.


title: Kituba

text: Huomattava osa kituban puhujista puhuu äidinkielenään jotakin alueen bantukielistä. Kuitenkin kituba on syrjäyttänyt paikalliset kielet useimmissa suurissa väestökeskittymissä. David Woodsin mukaan kituban valta-alueella Brazzavillen Kongossa sitä puhuu noin 80 prosenttia ja ymmärtää noin 90 prosenttia väestöstä. Lisäksi noin 25 prosenttia väestöstä osaa sitä myös lingalan valta-alueella.


title: Kituba

text: Lukumääräisesti kituban puhujia on arviolta 5–10 miljoonaa.


title: Kituba

text: Kituban aakkosiin sisältyvät seuraavat kirjaimet:A B D E F G I K L M N O P R S T U V W Y Z


title: Kituba

text: Kitubassa on viisi vokaalia: A, E, I, O ja U. Ne esiintyvät sekä lyhyinä että pitkinä. Pitkiä vokaaleita ei merkitä kirjoituksessa erikseen, vaikka vokaalin pituudella onkin vaikutusta sanan merkitykseen. Puolivokaaleita on kaksi: erittäin lyhyenä I:nä ääntyvä Y sekä erittäin lyhyenä U:na ääntyvä W.


title: Kituba

text: Konsonanteista on huomioitava, että yhdistelmä "ni" ääntyy [ɲ] ja yhdistelmä "ng" ääntyy joko [ŋ] tai [ŋg].


title: Kituba

text: Kituban pronomineilla on sekä pitkä että lyhyt muoto. Pitkä muoto on lyhyttä painokkaampi ja selkeämpi.Kituban substantiivit jakautuvat etuliitteillä merkittyihin luokkiin kuten muissakin bantukielissä, mutta kitubassa etuliitteillä on merkitystä vain yksikön ja monikon muodostuksessa, joten kyse ei ole varsinaisesta kieliopillisesta suvusta.


title: Kituba

text: Kitubassa adjektiivit seuraavat substantiiveja. Kielessä on vain vähän varsinaisia, yhdestä sanasta koostuvia adjektiiveja. Suurin osa ovat "ya"-partikkelin avulla muodostettavia sanaliittoja. Useimmista muista bantukielistä poiketen substantiivin etuliite ei vaikuta adjektiivin etuliitteeseen. Esimerkkejä: mwana munene = iso lapsi, bana ya mbote = hyviä lapsia, mafuta ya tiya = kuuma rasva, maboko ya mafuta = rasvaiset kädet.


title: Kituba

text: Numerot yhdestä kymmeneen ovat: 1 mosi, 2 zole, 3 tatu, 4 iya, 5 tanu, 6 sambanu, 7 nsambuadi, 8 nana, 9 uvua ja 10 kumi. Sitä suuremmat numerot muodostetaan yhdistelemällä edellisiä, esimerkiksi luku 52 on "makumi tanu na zole". Numerot seuraavat substantiivia, esimerkiksi "saki tatu" = kolme säkkiä.


title: Kituba

text: Järjestysnumerot muodostetaan lukusanoista partikkelin "ya" avulla. Esimerkiksi "saki ya tatu" = kolmas säkki. Ensimmäistä tarkoittava sana on epäsäännöllinen: "mbala ya ntete" = ensimmäinen kerta.


title: Kituba

text: Verbien etuliite on ku-: kutuba = puhua, kusala = tehdä työtä, kuzola = haluta. Tämä etuliite jätetään yleensä pois paitsi kun verbi on substantiivin roolissa. Esimerkiksi "Mono ikele zola kusala" Haluan tehdä työtä.


title: Kituba

text: Kitubassa aikamuodot merkitään verbiä edeltävillä apuverbeillä, joista on pronominien tapaan olemassa sekä pitkä että lyhyt muoto.


title: Kituba

text: Suurin osa kituban sanoista on alkuperäistä bantusanastoa, joten yhtäläisyyksiä muihin bantukieliin on helppo löytää. Esimerkiksi sanoilla muntu (ihminen), mwana (lapsi), mafuta (rasva), mvula (sade), nzila (tie) ja zulu (taivas) on läheiset vastineensa useimmissa bantukielissä, esimerkiksi ruandassa ne ovat umuntu, umwana, mavuta, invura, inzira ja ijuru.


title: Kituba

text: Muista bantukielistä kitubaan on lainattu sanastoa erityisesti lingalasta ja swahilista. Swahilin kautta kitubaan on päätynyt joitakin alkujaan perso-arabialaisia sanoja kuten langi (väri) ja sanduku (laatikko).


title: Kituba

text: Kituban sanoista huomattava osa on peräisin ranskan kielestä, mutta niiden kirjoitus- ja ääntämisasua on muokattu vastaamaan kituban muoto-oppia ja oikeinkirjoitusta. Ranskasta lainattuja sanoja ovat muun muassa leta (valtio, ransk. l'état), kibesi (kuokka, ransk. bêche) ja kamio (kuorma-auto, ransk. camion). Sanoja on lainattu myös portugalista, jolla on siirtomaahistoriaa alueella, kuten misa (messu, port. missa) ja kilapi (kynä, port. lápis). Myös yhdysvaltalaiset lähetystyöntekijät ovat jättäneet jälkensä englanninkielisinä lainasanoina, kuten katekisimu (katekismus, engl. chatechism), buku (kirja, engl. book) ja mapi (kartta, engl. map).


title: Alderney

text: Alderney () on Kanaalisaarten pohjoisin saari Englannin kanaalissa, Normandian rannikolla. Alderney on osa Guernseyn brittiläistä erillisaluetta eikä kuulu Yhdistyneeseen kuningaskuntaan eikä Euroopan unioniin.


title: Alderney

text: Alderney on rauhallinen ja syrjäinen turistien suosima saari. Siellä on 2 000 asukasta ja sen pääkaupunki on St. Anne. Saarella on 1930-luvun lopulla rakennettu lentokenttä, jonne on säännölliset lentoyhteydet Bournemouthista, Brightonista, Southamptonista, Jerseystä ja Guernseystä. Laivalla saarelle pääsee Normandiasta sekä muilta Kanaalisaarilta.


title: Alderney

text: Toisen maailmansodan aikana saksalaiset miehittivät saaren kesäkuussa 1940. He kuljettivat lähes kaikki saaren asukkaat muualle ja perustivat saarelle neljä työ- ja keskitysleiriä. Ne saivat nimensä saksalaisten saarten mukaan: "Helgoland", "Norderney", "Borkum" ja "Sylt".


title: Alderney

text: Saaren pienestä koosta huolimatta siellä on rautatie, joka on Kanaalisaarten ainoa. Se rakennettiin 1847 kuljettamaan kiviä louhokselta. Nykyään siinä kuljetetaan turisteja vanhoissa Lontoon metron vaunuissa.


title: Alderney

text: Saarella on myös jalkapallostadion Arsenal Ground, jonne mahtuu 1 500 katsojaa.


title: Ingrid Krämer-Gulbin

text: Ingrid Krämer-Gulbin (s. 29. heinäkuuta 1943 Dresden) on saksalainen, urallaan Itä-Saksaa edustanut uimahyppääjä ja olympiavoittaja.


title: Ingrid Krämer-Gulbin

text: Nimellä Ingrid Krämer hän osallistui 17-vuotiaana Rooman olympialaisiin 1960 ja voitti kultaa sekä 3 metrin ponnahduslaudalla että 10 metrin kerroshypyissä.


title: Ingrid Krämer-Gulbin

text: Tokion kisoissa 1964 nimellä Ingrid Krämer-Engel hän puolusti menestyksellisesti ponnahduslautakultaansa. Kerroshypyissä hän hävisi niukasti, vain 1,35 pisteellä yhdysvaltalaiselle Lesley Bushille eikä näin pystynyt Pat McCormickin saavutukseen: molempien hyppylajien voittamiseen kaksissa peräkkäisissä olympialaisissa.


title: Ingrid Krämer-Gulbin

text: Vuoden 1968 olympialaisiin hän osallistui Ingrid Krämer-Gulbin -nimisenä. Ponnahduslautakilpailussa hän sijoittui viidenneksi.


title: Ingrid Krämer-Gulbin

text: Vuosina 1960, 1962, 1963 ja 1964 Krämer-Gulbin valittiin DDR:n parhaaksi naisurheilijaksi.


title: Doom-pelimoottori

text: Doom-pelimoottori on id Softwaren suunnittelema pelimoottori. Se suunniteltiin alun perin samannimiselle, vuonna 1993 julkaistulle ensimmäisen persoonan ammuntapelille, mutta sitä on käytetty myös useissa muissa peleissä, kuten "Hexen", "Heretic" ja "Strife".


title: Doom-pelimoottori

text: "Doom" aiheutti aikoinaan vallankumouksen videopelien suunnittelussa, sillä peli pystyi luomaan vaikutelman astumisesta todentuntuiseen kolmiulotteiseen maailmaan. Siitä huolimatta "Doomin" pelimoottori ei ollut aito 3D-pelimoottori. Kaikki "Doomin" kentät olivat itse asiassa kaksiulotteisia karttoja, jotka koostuivat sektoreista.


title: Doom-pelimoottori

text: Sektorien lattioille ja katoille pystyttiin antamaan korkeusarvot, jolloin pelimaailmaan voitiin saada korkeuseroja. Taitava kenttäsuunnittelu onnistui peittämään sen tosiseikan, että "Doomin" pelimoottorilla ei pystynyt luomaan toistensa päällä olevia huoneita. Pelihahmot ja muut objektit oli toteutettu kaksiulotteisen sprite-grafiikan avulla.


title: Humppasirkus

text: Humppasirkus on vuonna Eläkeläisten albumi, joka julkaistiin 2. toukokuuta 2006. Se nousi Suomen virallisen listan sijalle 10.


title: Vanuatu Daily Post

text: Vanuatu Daily Post on vanuatulainen sanomalehti. Se on maansa ainoa sanomalehti, jota julkaistaan päivittäin. Lehti julkaistaan Port Vilassa. Sen uutiset ovat englanniksi.


title: Yoshinobu Miyake

text: Yoshinobu Miyake (, s. 24. marraskuuta 1939 Tokio) on japanilainen painonnostaja, olympiavoittaja ja maailmanmestari.


title: Yoshinobu Miyake

text: Vain 155 senttiä pitkä Miyake voitti olympiakultaa Tokiossa 1964 ja Méxicossa 1968 sekä hopeaa Roomassa 1960. Münchenin kisoissa 1972 hän oli sarjassaan neljäs. Hän on edelleen Japanin ainoa painonnoston olympiavoittaja.


title: Yoshinobu Miyake

text: Miyake on nelinkertainen maailmanmestari (1962, 1963, 1965 ja 1966). Urallaan hän teki kaikkiaan 25 maailmanennätystä.


title: Yoshinobu Miyake

text: Oman uransa jälkeen Miyake alkoi valmentaa Japanin painonnostojoukkuetta. Hänen veljensä Yoshiyuki Miyake on kaksinkertainen painonnoston maailmanmestari ja olympiapronssimitalisti.


title: Alfred Adler

text: Alfred Adler () oli itävaltalainen psykiatri ja psykoterapeutti, joka kehitti yksilöpsykologiaa ja lanseerasi muun muassa alemmuuskompleksin käsitteen. Adler oli juutalainen, joka oli omaksunut kristinuskon.


title: Alfred Adler

text: Hän tapasi vuonna 1902 Sigmund Freudin ja he perustivat Wienin psykoanalyyttisen yhdistyksen, jonka puheenjohtajaksi Adler ryhtyi. Myöhemmin Adler, kuten aikalaisensa Carl Gustav Jungkin, otti jonkin verran etäisyyttä psykoanalyysiin ja joihinkin Freudin ajatuksista. Freud ei hyväksynyt Adlerin ajattelun eroavaisuuksia omastaan, ja miesten välit rikkoutuivat.


title: Alfred Adler

text: Alfred Adler on kirjailija ja toimittaja Margot Adlerin isoisä.


title: Kaleva (kansanperinne)

text: Kaleva tai Kalevi on myyttinen hahmo itämerensuomalaisten kansojen mytologiassa. Kaleva tunnettiin usein muinaisena jättiläisenä, mutta myös kuninkaana. Kalevala-eepoksen nimi tulee sanasta Kaleva. Kalevaa useammin suomalainen ja itämerensuomalainen tarusto tuntevat kuitenkin kalevanpojat, jotka olivat jättiläisiä tai kuninkaan poikia.


title: Kaleva (kansanperinne)

text: Muinaisenglantilaisessa Widsith-runoelmassa mainitaan lyhyesti Caelic, joka "hallitsi finnejä". Caelic on spekulatiivisesti yhdistetty Kalevaan.


title: Portland (Maine)

text: Portland on Yhdysvaltojen itärannikolla sijaitsevan Mainen osavaltion suurin kaupunki ja tärkeä satamakaupunki. Sen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 66 194 ja suuremman metropolialueen 66 882.


title: Portland (Maine)

text: Portland sijaitsee Mainen osavaltion kaakkoisrannikolla noin 1790 kilometriä Bostonista kaakkoon. Portlandin keskusta sijaitsee niemimaalla ja kaupunki on rakentunut sataman ympärille Cascolahdella. Portlandin suurempi metropolialue käsittää myös South Portlandin ja Westbrookin kaupungit, sekä hieman pienemmät kaupungit Falmouth, Cape Elizabeth, Cumberland, Freeport, Gorham, Scarborough, Windham, Yarmouth ja Old Orchard Beach.


title: Portland (Maine)

text: Ensimmäinen siirtolainen nykyisen Portlandin alueella oli englantilainen Christopher Levett, joka oli asettunut paikalle vuonna 1623. Levett lähti kuitenkin jo seuraavana vuonna takaisin Englantiin tarkoituksenaan saada tukea York-nimisen kaupungin perustamiselle Portlandin paikalle. Levett ei kutienkaan koskaan palannut matkaltaan. Sittemmin Portland tunnettiin useille eri nimillä, kuten Machigonne, Indigreat, Elbow, The Neck, Casco ja Falmouth. Paikka liitettiin Massachusettsin siirtokuntaan vuonna 1652 ja vuoteen 1675 mennessä paikan asukasluku oli yli 400. Kaikki kaupungin siirtolaiset joutuivat kuitenkin pakenemaan intiaanien vastaisen sodan sytyttyä vuonna 1676, jonka aikana koko kaupunki tuhottiin.


title: Portland (Maine)

text: Seuraavan kerran siirtokunnan perustamista Portlandiin yritettiin vasta 1700-luvulla, jolloin Samuel Moody sai luvan perustaa linnakkeen Falmouthiin. Siirtokunta kasvoi sittemmin nopeasti ja siitä tuli esimerkiksi laivanrakentamisen keskus ja yksi vauraimmista alueen siirtokunnista vuoteen 1770 mennessä. 1700-luvun loppupuoliskolla jännitteet brittiläisten siirtomaaherrojen ja paikallisten siirtolaisten välillä olivat kiristyneet ja Portsmouthissa alettiin järjestämään brittien vastaisia mielenosoituksia. Lopulta syttyi Yhdysvaltain vapaussota. Vuonna 1775 paikalliset ottivat vangiksi erään brittiläisen laivastoupseerin, jota väitettiin vakoojaksi. Tämän luvattua palaavansa kutsuttaessa hänet päästettiin vapaaksi, mutta palatessaan hänellä oli mukanaan neljä sotalaivaa. Paikallisia vaadittiin laskemaan aseensa ja kun tähän ei suostuttu, brittilaivat tuhosivat yli 400 rakennusta tykkitulella.


title: Portland (Maine)

text: Portland sai nykyisen nimensä vuonna 1786 ja se kukoisti kaupankäynnillä brittien ja ranskalaisten kanssa. 1800-luvun alussa kaupunki kärsi taantumasta, mutta se elpyi vuoden 1812 sodan myötä teollisuuden ja paikallisten telakoiden kysynnän kasvun avulla. Vuosien 1820 ja 1831 välillä Portland oli Mainen osavaltion pääkaupunki. Noin viidennes paikallisista osallistui Yhdysvaltain sisällissotaan vuosien 1861 ja 1865 välillä. 4. heinäkuuta 1866 kaupunkia hävitti suuri tulipalo, jonka jälkeen kaupunki kuitenkin jälleenrakennettiin.


title: Portland (Maine)

text: Toisen maailmansodan aikana Portland oli Yhdysvaltojen Pohjois-Atlantin laivaston tukikohta ja siitä kehittyi myös merkittävä öljynvientisatama. 1900-luvun loppuvuosikymmeninä kaupunkiin levisivät korkean teknologian yritykset Massachusettsista.


title: Portland (Maine)

text: Portland on yksi mainen taloudellisista keskuksista. Kauppa- ja logistiikka-alan yritykset ovat merkittäviä työnantajia. Portlandin satama on tavaramäärässä mitattuna uuden-Englannin suurin. Se on myöas merkittävä öljysatama ja paikalle tulee öljyputki Montrealista. Portland on myös yksi hummerien pyynnin keskuksista. Muita merkittäviä talouden aloja ovat palvelut kuten terveydenhuolto ja finanssiala.


title: Portland (Maine)

text: Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Renossa aikavälillä 2012–2016 olivat 48 259 USD ja henkilöä kohden 30 735 USD. 19,2 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.


title: Portland (Maine)

text: Portlandin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 66 194 ja vuoden 2017 arvion mukaan 66 882. Suuremman Portlandin metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 487 568. Kaupungin asukkaista 84 % oli taustaltaan valkoisia, 8,3 % afroamerikkalaisia, 3,5 % aasialaisia ja 3,3 % latinoja mistä tahansa rodusta.


title: Aerologia

text: Aerologia on ilmakehää tutkiva tiede, meteorologian osa-alue joka tutkii ilmakehän ominaisuuksia kuten ilmavirtauksia rajakerroksen yläpuolella (noin kilometristä ylöspäin). Tärkeimpinä työkaluinaan se on perinteisesti käyttänyt radioluotauksia, mutta nykyisin kaukokartoitus satelliitteineen, tuulikeilaimineen ja radioakustisine laitteineen on tuonut paljon uusia havaintoja.


title: Al-Salam al-amiri

text: Al-Salam al-amiri on Qatarin kansallislaulu. Se otettiin käyttöön 1996 emiiri šeikki Hamad ibn Khalifa Al Thanin astuttua valtaan.


title: Al-Salam al-amiri

text:
قسماً بمن رفع السماء
قسماً بمن نشر الضياء
قطر ستبقى حرة
تسمو بروح الفداء
سيروا على نهج الأولى
وعلى ضياء الأنبياء
قطر بقلبي سيرة
عز وأمجاد الإباء
قطر الرجال الأولين
حماتنا يوم النداء
وحمائم يوم السلام
جوارح يوم الفداء


title: Meniñ Qazaqstanım

text: Meniñ Qazaqstanım (Менің Қазақстаным) on Kazakstanin kansallislaulu. Laulu otettiin käyttöön 6. tammikuuta 2006. Laulu perustuu Kazahstanin autonomisen sosialistisen neuvostotasavallan hymniin, joka on valmistunut 1956. Laulun on säveltänyt Šamši Kaldajakov (Шәмші Қалдаяқов) ja sanoittanut Žumeken Nažimedenov (Жұмекен Нәжімеденов). Kazakstanilaisten tietojen mukaan laulun tekstin on muokannut nykyaikaan sopivaksi Nursultan Nazarbajev, Kazakstanin presidentti.


title: Kira Poutanen

text: Kira Poutanen (s. 30. maaliskuuta 1974 Lahti) on Ranskassa asuva, lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-palkinnolla vuonna 2001 palkittu suomalainen kirjailija, kääntäjä ja näyttelijä. Hän on opiskellut Helsingissä ja Pariisissa (Pariisi III Sorbonne nouvelle -yliopisto) ja on koulutukseltaan filosofian maisteri. Hänen pääaineinaan olivat ranskan ja englannin kääntäminen.


title: Kira Poutanen

text: Poutanen on valmistunut Pariisin Florent-teatterikoulusta näyttelijäksi 2002. Hän on toiminut kaunokirjallisuuden suomentajana vuodesta 2000 ja kääntää mm. Joël Dickerin, Delphine de Viganin sekä Trent Daltonin romaaneja ranskasta ja englannista suomeen.


title: Kira Poutanen

text: Näyttelijänä hän on esiintynyt useissa lyhytelokuvissa ja mainoksissa Ranskassa sekä teatterinäyttelijänä ranskalaisissa Okibu- ja Etincelles-teatteriryhmissä.


title: Kira Poutanen

text: Lisäksi Poutanen on kirjoittanut kolumneja ja artikkeleita muun muassa Helsingin Sanomiin, Hyvä Terveys- sekä Elle-lehteen.


title: Kira Poutanen

text: Rakkautta Borealis, Helsinki, WSOY, 2012


title: Kira Poutanen

text: Ibiza, original-äänikirja, Storytel, 2018


title: Toinen valtiovarainministeri

text: Toinen valtiovarainministeri on Suomen hallitusvirka, viralliselta nimitykseltään ministeri valtiovarainministeriössä. Joukkotiedotusvälineissä hänestä saatetaan käyttää nimitystä "veroministeri", koska toiselle valtiovarainministerille yleensä määritellään tehtävät, joilla ei ole valtiontaloudellista merkitystä tulo- ja menoarviossa, kuten verohallinto ja verolait. Valtiovarainministeriötä johtaa valtiovarainministeri.


title: Toinen valtiovarainministeri

text: Vanhasen II hallituksesta lähtien toista valtiovarainministeriä on kutsuttu nimellä hallinto- ja kuntaministeri, Kataisen hallituksen aikana (2014) nimitys muuttui liikenne- ja kuntaministeriksi ja Sipilän hallituksen aikana (2015) kunta- ja uudistusministeriksi. Ministereinä ovat toimineet Ulla-Maj Wideroos (2003–2007), Mari Kiviniemi (2007–2010), Tapani Tölli (2010–2011), Henna Virkkunen (2011–2014), Paula Risikko (2014–2015) ja Anu Vehviläinen (2015–).


title: Hooka

text: Hooka [hūka] on nimitys, jota englannin kielessä käytetään Lähi-idässä ja Etelä-Aasiassa tunnetusta vesipiipusta. Kyseinen piippu tunnetaan myös useilla muilla nimillä, kuten šiša (Egypti, Persialahden rantojen valtiot ja Indonesia, Marokko, Pakistan, Tunisia, Somalia ja Jemen) ja nargile (Libanon, Turkki, Syyria, Irak, Jordania, Israel, Albania, Ranska, Bosnia, Kreikka, Armenia, Bulgaria ja Romania).


title: Hooka

text: Hookassa savu suodatetaan vedellä. Piipussa voidaan polttaa useita eri aineita, kuten yrttejä ja hedelmiä. Vesipiipun terveellisyys riippuu siitä, mitä sillä poltetaan. Terveellisin vaihtoehto on "nakhla" eli niin sanottu hedelmäsiirappi, jonka tuotteena on viileä, hedelmänmakuinen vesihöyry. Joissakin Euroopan maissa hooka sekoitetaan bongiin, jota käytetään länsimaissa pääasiassa kannabiksen polttoon.


title: Hooka

text: Itämaisen vesipiipun eri nimistä "hooka"("h") tullee englannin kieleen Intian kielissä käytetystä nimityksestä huqqa. "Hūka" (arabia حقة, urdu حقہ) saattaa viitata myös arabiankieliseen sanaan "uqqa", joka tarkoittaa pientä laatikkoa, ruukkua tai purkkia. Nämä nimet viittaavat hookan alkuperäiseen kammio-osan rakenteeseen.


title: Hooka

text: "Nargile" (نارگيله) tulee persiankielisestä sanasta (نارگیل) eli 'kookospähkinä' ja sanskritin sanasta "nārikela" (नारीकेल), koska alkuperäinen "narǧīla" tuli Intiasta ja se valmistettiin kookospähkinän kuorista.


title: Hooka

text: "Šiša" (شيشة) tulee persian sanasta "šiše" (شیشه, sananmukaisesti käännettynä 'lasi' eikä pullo).


title: Hooka

text: "Hašiš" (حشيش) tarkoittaa arabian kielessä 'ruohoa', joka on saattanut olla tupakan toinen nimi. Toisessa lähteessä kerrotaan: "Varhaisissa arabialaisissa kirjoituksissa termi hašiš viittasi paitsi kannabishartsiin myös kuivattuihin lehtiin tai kukkiin."


title: Hooka

text: Perinteisesti hookahissa poltettavaa makutupakkaa kutsutaan shishaksi.


title: Hooka

text: Itämainen vesipiippu hooka muodostuu neljästä perusosasta:Letkusta imettäessä nakhlan päällä oleva hiili polttaa nakhlaa, jonka savu kulkee putken kautta pulloon. Pullossa savu suodattuu veteen ja nousee vesihöyrynä letkun kautta suuhun.


title: Hooka

text: Useissa malleissa on myös yksisuuntaventtiili, jolla estetään ilman puhaltaminen pulloon. Joihinkin malleihin voidaan kiinnittää myös useita letkuja. Moniletkuiset hookat kuitenkin vaativat joko muita peittämään letkun suukappaleen yhden polttaessa tai suuntaventtiilin jokaiseen letkuun, jotta muiden letkujen kautta ei tulisi ilmaa.


title: Hooka

text: Šišan ”savu” on vesimaljan kautta kulkevaa viileää vesihöyryä, josta pieni osa terveydelle haitallisista aineista – nikotiinista ja karbonyyleistä – suodattuvat vesipiipun veteen. Tämä on nähtävissä polttelun jälkeen veden sameutena ja pahana hajuna. Hookahin terveellisyys riippuu kuitenkin pitkälti siitä, mitä sen pesässä poltetaan. Markkinoilla on täysin tupakkavapaita, nikotiinittomia vaihtoehtoja.


title: Endogamia

text: Endogamia (kreik. ’endon: sisällä; gamos: avio.) eli "sisäryhmäavioliittoisuus" on sosiaaliantropologiaan kuuluva sääntö, joka määrittelee sen ryhmän, jonka joukosta aviopuoliso olisi löydettävä. Tämä ryhmä voi olla sukuryhmä, ammattiryhmä, uskonnollinen yhteisö, kasti tai yhteiskuntaluokka.


title: Endogamia

text: Esimerkiksi:


title: Kuntalehti

text: Kuntalehti on kunta-alan aikakauslehti, jonka keskimääräinen ilmestymistiheys on 13 kertaa vuodessa. Kuntalehteä kustantaa Kuntaliiton kustannusyhtiö KL-Kustannus Oy. Kuntalehti on suunnattu luottamushenkilöille kansanedustajista paikallisiin päätöksentekijöihin, valtion ja kuntien viranhaltijoille, julkisen sektorin asiantuntijoille, seudullisille toimijoille sekä mm. kuntien liikelaitosten ja yritysten edustajille.


title: Kuntalehti

text: Kuntalehden päätoimittajana ja KL-Kustannus Oy:n toimitusjohtajana työskenteli lehden perustamisesta saakka eli vuodesta 1993 alkaen Olli Havu aina vuoteen 2011 saakka. Havun jälkeen päätoimittajana on toiminut valt. maist. Hannu Kataja. 1.4.2016 päätoimittajana aloitti tait. maist. Marja Honkakorpi.


title: Kuntalehti

text: Kuntalehden aihealueita ovat kunnallistalous, palvelujen tuottaminen, kuntayhteistyö, työmarkkinat, yritystoiminta, elinkeinopolitiikka, kuntamarkkinointi, demokratia, kansantalous sekä valtion ja EU:n toiminta suhteessa kuntiin.


title: Kuntalehti

text: KL-Kustannus Oy:n muita tuotteita Kuntalehden lisäksi ovat Kuntamarkkinat, Kunta.tv ja Kuntatekniikka-lehti.


title: Kuntalehti

text: Ensimmäinen Kuntalehti ilmestyi alkuvuodesta 1993, jolloin se korvasi aiemmat kuntien keskusjärjestöjen lehdet: Suomen Kunnat -lehden ja Suomen Kunnallislehden.


title: OIE

text: OIE () on 1924 perustettu kansainvälinen eläinten tartuntatautien toimisto, minkä tarve todettiin 1920 Belgiassa eläintartuntataudin vuoksi. Järjestön päämaja on Pariisissa. 1942 oli suunnitteilla sen siirtäminen Berliiniin ja toisen maailmansodan jälkeen lakkauttaminen mahdollisen tilalle suunnitellun Yhdistyneiden kansankuntien järjestelmän vuoksi, mutta OIE jäi voimaan, minkä jälkeen se on solminut monia yhteistyösopimuksia muiden, myös Yhdistyneiden kansakuntien alaisten erityisjärjestöjen kanssa.


title: OIE

text: OIE kokoaa, jäsentää ja jakaa myös lintuinfluenssaan liittyvää tautitietoa samaan tapaan kuin Maailman terveysjärjestö WHO raportoi ihmisten saamista tartunnoista ja kuolintapauksista.


title: OIE

text: Järjestö pitää yllä listoja eläintaudeista. Ainakin vuonna 2000 taudit jaettiin A-listaan ja B-listaan. A-listan eläintaudit ovat vakavia, helposti leviäviä, tarttuvia eläintauteja.


title: OIE

text: A-listan tauteja ovat muun muassa


title: Annie Besant

text: Annie Besant (1847–1933) oli sosialistivaikuttaja, journalisti, teosofisen seuran puheenjohtaja sekä Idän Tähti -järjestön perustaja.


title: Annie Besant

text:
Annie syntyi 1847 Claphamissa, Lontoossa. Annien isä oli lääkäri William Wood ja hänen äitinsä Emily Morris. Annien isä kuoli hänen ollessaan viisivuotias, ja taloudellisten vaikeuksien vuoksi Annien äiti joutui jättämään hänet ystävänsä Ellen Marryatin hoiviin.
Vuonna 1866 Annie tapasi nuoren papin Frank Besantin, josta myöhemmin tuli Lincolnshiren kirkkoherra. Vaikka Annie tuolloin olikin vasta 19-vuotias, hän suostui Frankin kosintaan. Avioliitosta syntyi kaksi lasta, mutta Annie oli elämäänsä tyytymätön, koska koki vanhoillisen aviomiehensä näkemykset ahdistaviksi. Samalla Annie alkoi myös kyseenalaistaa omaa uskoaan. Lopulta uskonnolliset erimielisyydet aviopuolisoiden välillä johtivat siihen, että Frank määräsi Annien muuttamaan pois. Erosta tehtiin virallinen, ja Annien poika Digby jäi isänsä luokse, kun tytär Mabel muutti Annien kanssa Lontooseen.


title: Annie Besant

text: Jätettyään miehensä Annie hylkäsi kristinuskon täysin, ja liittyi vuonna 1874 uskonnottomien järjestöön National Secular Societyyn. Pian Annie kehitti läheiset välit Charles Bradlaughiin, radikaalin "National Reformer" -lehden toimittajaan ja Ison-Britannian uskonnottomien järjestön johtajaan. Bradlaugh tarjosi Annielle työtä lehden toimituksesta, ja seuraavien vuosien aikana hän kirjoitti useita artikkeleita mm. avioliitosta, koulutuksesta ja naisten oikeuksista.


title: Annie Besant

text: Vuonna 1877 Besant ja Charles Bradlaugh päättivät julkaista Charles Knowltonin kirjan "The Fruits of Philosophy", joka kannatti syntyvyyden säännöstelyä. Besantia ja Bradlaughia syytettiin julkaisusta, joka ”todennäköisesti vaikuttaa huonontavasti ihmisiin, joiden mieli on avoin moraalittomille vaikutteille.” Oikeudessa he kertoivat pitävänsä moraalisesti parempana ehkäistä ajatusta lasten teosta kuin että heidän jo synnyttyään tappaa heidät ruoan, ilman ja vaatteiden puutteeseen.


title: Annie Besant

text: Besant ja Bradlaugh todettiin molemmat syyllisiksi ”säädyttömään kunnianloukkaukseen” ja tuomittiin puoleksi vuodeksi vankeuteen. Valitustuomioistuimessa tuomio kuitenkin kumottiin. Tämän jälkeen Besant kirjoitti ja julkaisi oman kirjansa syntyvyyden säännöstelystä nimeltä "The Laws of Population". Ajatukset naisten osuudesta syntyvyyden säännöstelyssä saivat paljon julkisuutta. Muun muassa sanomalehti "Times" syytti Besantin teosta säädyttömäksi, haureelliseksi ja saastaiseksi. Frank Besant käytti Annien saamaa kielteistä julkisuutta hyväkseen vakuuttaakseen oikeusistuimen siitä, että hän olisi sopivampi heidän yhteisen tyttärensä Mabelin huoltajaksi kuin Annie.


title: Annie Besant

text: Vuonna 1880 Charles Bradlaugh valittiin Northamptonin parlamentin edustajaksi, mutta koska ei ollut kristitty, hän kieltäytyi vannomasta perinteisen kaavan mukaista uskollisuudenvalaa, ja häntä estettiin sen vuoksi ottamasta paikkaansa vastaan. Samaan aikaan Besant työskenteli yhä Bradlaughin kanssa, mutta tutustui myös tunnettuihin sosialisteihin kuten George Bernard Shaw, Walter Crane ja Edward Aveling.


title: Annie Besant

text: Liityttyään sosiaalidemokraattiseen liittoon Besant aloitti oman sanomalehtikampanjansa, jossa hän keskittyi muun muassa tehdastyöläisten oloihin.


title: Annie Besant

text: Besant oli huolestunut nuorten naistyöläisten terveydestä Bryant & Mayn tulitikkutehtaalla. Ennen sähkövalon yleistymistä tulitikkuja valmistettiin valtavia määriä, ja tehtaat olivat vaikutusvaltaisia suuryrityksiä. 23. kesäkuuta 1888 Besant julkaisi Lontoossa artikkelin "White Slavery", jossa hän kiinnitti huomiota tehtaalla leijuvien fosforihuurujen vaaroihin sekä Bryant & Mayn alhaisiin palkkoihin. Kolme naista jotka olivat hankkineet tietoa Besantin artikkelista, erotettiin. Besant vastasi perustamalla työntekijöille etujärjestön, Matchgirls Unionin. Kolmen viikon lakon jälkeen yritys oli viimein pakotettu tekemään työntekijöille merkittäviä myönnytyksiä, ja lisäksi palkkaamaan kolme erotettua naista uudelleen.


title: Annie Besant

text: Besant liittyi myös Fabian Society -sosialistiryhmään ja 1889 myötävaikutti "Fabian Essays"-kirjan syntyyn. Kirja sisälsi paitsi Besantin, myös Sydney Webbin, George Bernard Shawin, Sydney Olivierin, William Clarken, Graham Wallasin ja Hubert Blandin artikkeleita. Kahden seuraavan vuoden aikana Shawin kokoama kirja myi 27 000 kappaletta.


title: Annie Besant

text: Vuonna 1889 Besant valittiin Lontoon koululautakuntaan yli viidentoista tuhannen äänen erolla seuraavaksi suosittuun ehdokkaakseen. Suuren suosionsa turvin hän ryhtyi tekemään laajoja uudistuksia paikallisissa kouluissa. Hänen uudistuksiaan olivat muun muassa ilmaiset ateriat aliravituille lapsille sekä ilmaiset lääkärintarkastukset alkeiskoululaisille.


title: Annie Besant

text: 1890-luvulla Besant liittyi Helena Blavatskyn 1875 perustamaan Teosofiseen Seuraan, ja omistautui sittemmin syvästi teosofisen liikkeen toimintaan jopa niin, että 1907 hänestä tuli seuran puheenjohtaja. Besant keskittyi teosofisten ajatusten käytännön toteuttamiseen, ja hän ryhtyi valmistelemaan Suuren valkoisen veljeskunnan maailmansuunnitelman toteuttamista ja Maitreyan ja Kristuksen pikaista tuloa. Tähän tehtävään hän valitsi nuoren intialaispojan Jiddu Krishnamurtin. Teosofinen seura oli kuitenkin Blavatskyn kuoleman jälkeen jakautunut aatteellisesti kahteen eri suuntaukseen, ja vuonna 1910 Besant ja C. W. Leadbeater perustivat Idän Tähti -järjestön valmistamaan tietä Maitreyalle eli maailmanopettajalle, joka tulisi ilmentämään itseään heidän kasvattipoikansa Krishnamurtin kautta. Myöhemmin Krishnamurti alkoi itse epäillä rooliaan, ja 1929 hän sanoutui irti messiaan tehtävästä kokouksessa, jossa myös Yrjö Kallinen oli läsnä. Krishnamurti erosi Teosofisesta Seurasta ja hajotti Idän Tähti -järjestön.


title: Annie Besant

text: Intian vuosiensa aikana Besant säilytti yhä kiinnostuksensa naisten oikeuksien ajamiseen sekä muihin sosiaalisiin kysymyksiin, ja kirjoitti yhä artikkeleita Britannian sanomalehtiin kiistellen muun muassa naisten äänioikeudesta. Hän perusti myös The Central Hindu Collegen Benaresiin vuonna 1898. Annie Besant kuoli Intiassa vuonna 1933, ja hänen tuhkansa siroteltiin mereen.


title: Annie Besant

text: Annie Besant vieraili aikoinaan myös Suomessa.


title: Sovjetskyin piiri

text: Sovjetskyin piiri (, , ) on Krimin autonomisen tasavallan itäosissa Ukrainassa sijaitseva hallinnollinen alue. Piirin itärajana toimii Asovanmeri. Piirin läpi kulkee valtatie M17, joka on osa H’ersonista Kertšiin ja Kertšinsalmen jälkeen edelleen Venäjän puolelle Krasnodarin aluepiiriin jatkavaa eurooppatietä . Myös rautatie kulkee piirin läpi.


title: Sovjetskyin piiri

text: Piirin pinta-ala on 1 080 km² ja vuoden 2001 laskennan mukaan siellä asui 37 576 ihmistä. Sittemmin väkiluku on vähentynyt lähes 10 prosenttia, sillä vuoden 2013 alussa väkiluvuksi arvioitiin 34 277 henkeä. Sovjetskyin piiri keskus on Sovjetskyin kaupunkityyppinen taajama (9 996 as.), jonka ympärillä on 11 maalaistyyppistä taajamaa, jotka rakentuvat 39:stä kyläneuvostoalueesta.


title: Sovjetskyin piiri

text: Vuoteen 1944 piirin nimi oli "Itškin piiri" ().


title: John De Lorean

text: John Zachary De Lorean (6. tammikuuta 1925 Detroit – 19. maaliskuuta 2005) oli yhdysvaltalainen autonkehittäjä. De Lorean suunnitteli nimeäänkantavan DeLorean DMC-12 -urheiluauton, joka nähtiin esimerkiksi elokuvassa "Paluu tulevaisuuteen". De Loreanin nimellä on yli 200 autotekniikkaan liittyvää patenttia.


title: John De Lorean

text: De Lorean opiskeli Chrysler Institutessa ja siirtyi valmistuttuaan Packard Motor Car Companyn palvelukseen. De Lorean oli General Motorsin Pontiacin Advanced Engineering -osastolla luomassa muun muassa Pontiac GTO:ta. De Lorean lähti vuonna 1973 General Motorsilta perustaakseen oman autotehtaansa. Saatuaan tarpeeksi rahaa sijoittajilta hän päätti perustaa De Lorean Motor Companyn. DMC-12 -auton sarjavalmistusta suunniteltiin, mutta autoa valmistettiin vain kolmen vuoden ajan 1981–1983 Pohjois-Irlannissa. DMC ei kuitenkaan pystynyt saamaan rahoitusta ja ajautui konkurssiin.


title: Sinfoninen black metal

text: Sinfoninen black metal on pitkälti samankaltaista musiikkia kuin black metal, mutta sisältää paljon enemmän orkestraalisia elementtejä.


title: Sinfoninen black metal

text: Emperorin tuotantoa, varsinkin vanhempaa, pidetään yleisesti tienraivaajana tälle musiikinlajille, kuten myös Limbonic Artia, Dissectionia ja Dimmu Borgiria.


title: Sinfoninen black metal

text: Sinfoninen black metal sekoitetaan usein goottimetalliin. Esimerkki erittäin sinfonisesta black metallista on Dimmu Borgirin levy Spiritual Black Dimensions, joka on jo aika kaukana tyypillisestä black metalista. Cradle of Filth oli pitkään lajin kärkinimi, mutta yhtyeen tyylin pehmentyessä ja silottuessa 2000-luvun alussa sen levytyksiä ei enää pidetty black metalina. Nykyään se lasketaan kuuluvan dark metal -alalajiin.


title: Biot’n ja Savartin laki

text: Biot'n ja Savartin laki on sähkömagnetismia kuvaava laki, jolla on myös sovelluksia aerodynamiikassa. Alun perin laki kuvaa vakiosähkövirran synnyttämää magneettikenttää. Yksinkertaisen analogian avulla laki voidaan ulottaa myös laskemaan pyörteiden synnyttämiä ilman nopeuksia.


title: Biot’n ja Savartin laki

text: Biot'n ja Savartin laki seuraa Ampèren laista. Se on nimetty ranskalaisten fyysikoiden Jean Baptiste Biot'n (1774–1862) ja Felix Savartin (1791–1841) mukaan. Kaava kertoo, että jos määrittelemme differentiaalisen virta-alkion formula_1, niin sitä vastaava differentiaalinen magneettivuon tiheys on


title: Biot’n ja Savartin laki

text: missä


title: Biot’n ja Savartin laki

text: Integroimalla tätä suljetun virtasilmukan yli saadaan silmukan synnyttämä magneettikenttä määritettyä mielivaltaisessa pisteessä


title: Biot’n ja Savartin laki

text: Yllä esitetty muoto differentiaaliselle magneettivuon tiheydelle pätee vain tapauksessa, jossa tarkastelija (eli origo) sijaitsee tarkasteltavassa magneettikentän pisteessä. Jos tarkastelija on systeemin ulkopuolinen, täytyy yhtälöön tehdä pieniä muutoksia.


title: Biot’n ja Savartin laki

text: Tarkastellaan virtajohdinta, jossa kulkee sähkövirta formula_11. Kiinnitetään johtimen mielivaltaiseen pisteeseen formula_12 virta-alkion differentiaalinen pituusvektori formula_13. Merkitään vektoria formula_14 (pisteen formula_15 paikkavektori) formula_16:llä ja vektoria formula_17 (pisteen formula_12 paikkavektori) formula_19:lla. Vektorien laskusääntöjen nojalla vektori formula_20 on tällöin formula_21. Biot'n ja Savartin lain yleinen muoto saadaan korvaamalla edellä esitetyssä muodossa vektori formula_16 vektorilla formula_21. Tällöin magneettivuon tiheys pisteessä formula_15 origosta katsottuna on:


Biot’n ja Savartin laki


title: Grawemeyer-palkinto

text: Grawemeyer-palkinto on yhdysvaltalainen, teollisuusmies H. Charles Grawemeyerin (1912–1993) University of Louisvilleen vuonna 1984 perustama palkinto, joita myönnetään "maailmanjärjestystä parantavista ideoista", pedagogiikan, psykologian, sävellyksen ja uskonnon aloilta. Vuonna 2015 perustettiin kuudes palkintokategoria innotuksen antamisesta (spirit). Grawemeyer-palkinnot jaetaan ideoista ja ajatuksista eikä koko elämäntyöstä ja julkisista saavutuksista. Taustansa vuoksi palkitsemisessa korostuu englanninkielellä ja Yhdysvalloissa esillä oleva elämänpiiri.


title: Grawemeyer-palkinto

text:
Palkinto summa oli aluksi 150 000 Yhdysvaltain dollaria, mutta se korotettiin 200 000 dollariin vuonna 2000. Sittemmin (2011) - palkinnon taustalla olleen säätiön sijoitustuottojen pienennyttyä - palkintosummaa supistettiin 100 000 dollariin.
Tunnettuja palkinnonsaajia ovat muun muassa Mihail Gorbatšov (1994, maailmanjärjestystä parantavat ideat), Pierre Boulez (2001, sävellys), Aaron T. Beck (2004, psykologia) ja Muhammad Ali (2015, innostaja). Suomalaisista palkinnon ovat saaneet Kaija Saariaho (2003, sävellys), Esa-Pekka Salonen (2012, sävellys) ja Pasi Sahlberg (2013, pedagogiikka).Grawemayerpalkinnon 30-vuotisjuhlan yhteydessä vuonna 2015 perustettiin uusi palkintoluokka innostuksen (spirit) antamisesta. Palkinnon ensimmäinen saaja oli Muhammad Ali.


title: Kemin rautatieasema

text: Kemin rautatieasema () on Suomen rataverkon liikennepaikka rataosalla Kemin kaupungissa Lapin maakunnassa. Rautatieaseman etäisyys Helsingin rautatieasemalta Haapamäen ja Oulun asemien kautta mitattuna on 858,3 kilometriä.


title: Kemin rautatieasema

text: Rautatieasema sijaitsee Kemin keskustan ja valtatien 4 välisellä alueella, aivan keskustan palveluiden tuntumassa. Asemalla pysähtyvät kaikki henkilöjunat. Aseman lipunmyynti lakkautettiin 2. elokuuta 2014, mutta asemalla on lippuautomaatti. Kemissä on myös runsaasti tavaraliikennettä.


title: Kemin rautatieasema

text: Asemarakennus on rakennettu rautatiehallituksen arkkitehdin Bruno Granholmin laatimien suunnitelmien mukaan, ja se on valmistunut vuonna 1903. Rakennusta on sen jälkeen korjattu useaan otteeseen, ja korjaustöiden yhteydessä rakennus on menettänyt kansallisromanttisia piirteitä omaavan ulkoisen koristelunsa.


title: Kemin rautatieasema

text: Nykyisin Kemissä ei enää ole junasuorittajia, vaan liikennepaikan liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan keskitetysti kaukokäytöllä Oulusta käsin. Tavaraliikenteen vaihtotyöt kuitenkin vaativat runsaasti ratapihahenkilökuntaa.


title: Kemin rautatieasema

text: Vaikka rataosat Rovaniemelle sekä Tornioon ja edelleen Kolariin erkanevat vasta Kemin pohjoispuolella Laurilan asemalla, on Kemi tärkeä rautatieliikenteen solmukohta. Kemin pohjoispuolelta Lautiosaaren vaihteelta erkanee myös sivurata Elijärven kaivokselle.


title: Kemin rautatieasema

text: Kemin rautatieasemalla on laajahko ratapiha, joka jakaantuu henkilöliikenteen raiteisiin sekä tavararatapihaan. Ratapiha on kokonaan uusittu ja sähköistetty vuosina 2001–2004.


title: Kemin rautatieasema

text: Rautatieasemalta johtaa myös sivurata Ajoksen satamaan. Tällä sivuradalla ovat lisäksi Veitsiluodon, Rivin ja Ajoksen ratapihat. Aseman pohjoispuolella johtaa myös sivurata Metsä-Botnian tehtaalle.


title: Kemin rautatieasema

text: Ratapihalla sattui onnettomuus maaliskuussa 2006, kun Dv12-veturi törmäsi puutavaravaunuun.


title: Puijon Hiihtoseura

text: Puijon Hiihtoseura (PHS) on 1930 perustettu talviurheiluseura. Seuran kotipaikka on Kuopio, nimensä se on ottanut Puijon matkailu- ja urheilukeskuksesta. PHS koostuu neljästä jaostosta: ampumahiihto-, hiihto-, mäkituomari-, ja mäkijaostosta. Seurassa on jäseniä noin 600.


title: Puijon Hiihtoseura

text: Puijon Hiihtoseuran urheilijoista olympiavoittoon ovat yltäneet Ari-Pekka Nikkola, Risto Laakkonen, Mika Laitinen ja Jaakko Tallus. Maailmanmestareita ovat edellisten lisäksi Matti Pietikäinen, Arttu Lappi ja Matti Hautamäki. Heistä vain Pietikäinen on saavuttanut voittonsa henkilökohtaisessa kilpailussa. Laakkonen ja Hemmo Silvennoinen ovat voittaneet Keski-Euroopan mäkiviikon, ja mäkiviikon voittajista myös Kari Ylianttila edusti uransa loppupuolella Puijon Hiihtoseuraa.


title: Puijon Hiihtoseura

text: Moni nykyisistä eturivin mäkihyppyvalmentajista on PHS-taustaisia. Mika Kojonkoski on valmentanut Suomen ja Norjan maajoukkuetta ja Pekka Niemelä Ranskan ja Suomen maajoukkuetta. Ari-Pekka Nikkola oli vuodet 2006–2008 Slovenian Hiihtoliiton palveluksessa ja yli vuoden Slovenian mäkimaajoukkueen päävalmentajana. Vuosina 2007–2010 PHS:n mäkihypyn ja yhdistetyn päävalmentajana toimi Jarkko Saapunki.


title: Puijon Hiihtoseura

text: Huhtikuussa 2008 Suomen mäkihyppymaajoukkueen päävalmentajaksi valittiin kuopiolainen Janne Väätäinen. Samassa yhteydessä yhdistetyn päävalmentajaksi valittiin Kimmo Savolainen, joka on myös kotoisin Kuopiosta. Molemmat allekirjoittivat kaksivuotisen sopimuksen.


title: Crash

text: Crash voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Philip Seymour Hoffman

text: Philip Seymour Hoffman (23. heinäkuuta 1967 Fairport, New York, Yhdysvallat – 2. helmikuuta 2014 Manhattan, New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä.


title: Philip Seymour Hoffman

text: Hoffmanin läpimurtorooli oli vuonna 1992 elokuvassa "Naisen tuoksu", jossa hän esitti päähenkilön selkäänpuukottavaa luokkakaveria. Hoffman itse sanoi, että tuo rooli antoi todellisen potkun uralle, sillä ennen elokuvaa hän oli töissä kaupassa. Hoffman sai nimeä monenlaisten ja omalaatuisten henkilöiden esittäjänä.


title: Philip Seymour Hoffman

text: Elokuvauran lisäksi Hoffman esiintyi menestyksekkäästi Broadwayllä. Hän oli kahdesti Tony-ehdokkaana: vuonna 2000 Sam Shepardin näytelmästä "True West" ja vuonna 2003 Eugene O’Neillin näytelmästä "Long Day’s Journey into Night" ("Pitkän päivän matka yöhön").


title: Philip Seymour Hoffman

text:
Vuonna 2005 Hoffman näytteli kirjailija Truman Capotea elokuvassa "Capote", josta hän sai kiittäviä arvosteluja ja useita palkintoja, muun muassa Oscarin, Golden Globen, BAFTAn, Screen Actors Guild -palkinnon ja useita kriitikkopalkintoja.
Hoffman ja Mimi O’Donnell asuivat pitkään yhdessä, ja heille syntyi poika ja kaksi tytärtä. Hoffmanin vanhemmat ovat Gordon S. Hoffman ja Marilyn Hoffman Connor. Hänen veljensä on käsikirjoittaja ja ohjaaja Gordy Hoffman.


title: Philip Seymour Hoffman

text: Hoffman löydettiin kuolleena 2. helmikuuta 2014 asunnostaan Manhattanilta New Yorkista. Hänen kuolinsyynsä oli heroiinin, kokaiinin, amfetamiinin ja bentsodiatsepiinien yliannostus. Hän eli vain 46-vuotiaaksi. Hoffman oli vieroitushoidossa toukokuussa 2013.


title: Viantienjoki

text: Viantienjoki on pieni joki Simon kunnassa Lapin maakunnan eteläosassa. Joen alkulähteet ovat Lumiaavan–Martimoaavan soidensuojelualueen reunalla, mutta varsinainen alkupiste on Kaupinlampi-niminen vesiallas. Joen pituus on noin 30 kilometriä. Joki laskee Perämereen Simon ja Kemin kunnanrajan läheisyydessä. Keväisin joki saattaa tulvia voimakkaasti, muun muassa vuoden 2001 kevättulvat aiheuttivat huomattavia vahinkoja maataloudelle.


title: Viantienjoki

text: Viantienjoki on matala ja kivikkoinen ja siten sopimaton melontaan tai veneilyyn. Sen sijaan joki on suosittu kalastuskohde. Ennätyskalarekisterin mukaan 19. elokuuta 2004 Viantienjoesta pyydystettiin Suomen suurin kirjoeväsimppu, jolla oli painoa 35 grammaa ja pituutta 12,8 senttimetriä.


title: Mykiö

text: Mykiö on silmän värikalvon ja lasiaisen etupinnan välissä sijaitseva kaksoiskupera linssi. Sen tehtävänä on taittaa silmään tuleva valo ja kohdistaa se silmän perälle keskikuoppaan tarkan kuvan saamiseksi. Toisin sanoen näkemisen säätö eri etäisyyksille. Mykiö ei kuitenkaan yksin taita valoa, vaan sarveiskalvo taittaa suurimman osan silmään tulevasta valosta, mutta mykiö kohdistaa valon.


title: Mykiö

text: Mykiö on joustava ja sädekehän lihakset pystyvät säätämään sen polttoväliä. Kun sädekehän lihakset supistuvat ripustinsäikeet löystyvät ja mykiö tulee paksummaksi. Näin linssi tarkentaa lähietäisyydelle. Ikääntymisen myötä mykiön joustavuus kärsii ja tarkennus ei onnistu enää niin hyvin, tätä kutsutaan ikänäöksi.


title: Mykiö

text: Mykiö koostuu ohuista päällekkäisistä kerroksista. Mykiö on melko kuiva, sen vesipitoisuus on alhainen ja iän myötä vesipitoisuus pienenee entisestään. Iän myötä myös mykiön sisältämän kalsiumin määrä kasvaa ja sen valkuaisainerakenne muuttuu, mikä vähentää linssin kimmoisuutta. Aikuisen ihmisen mykiö on noin 5 mm paksu ja 9 mm läpimitaltaan.


title: Mykiö

text: Mykiön rakenteessa voi olla synnynnäisiä poikkeavuuksia kuten pienilinssisyys tai mykiö voi sijaita väärässä kohdassa. Mykiöön voi tulla samentumia, jotka tunnetaan harmaakaihina. Samentumat voivat olla synnynnäisiä tai ilmestyä myöhemmin. Yleensä samentumat eivät ole häiritseviä, mutta jos samentumasta on huomattavaa haittaa voidaan samentuma hoitaa leikkauksella.


title: Harriet (kilpikonna)

text: Harriet (noin 1830, Ecuadorin Galápagossaaret – 23. kesäkuuta 2006 Australia) oli galápagoksenjättiläiskilpikonna ("Geochelone nigra porteri"), jonka iäksi on arvioitu 175 vuotta. Sitä pidettiin elinaikanaan maailman vanhimpana elossa olleena eläimenä, joskin joitakin muita kilpikonnia on väitetty Harrietiakin vanhemmiksi.


title: Harriet (kilpikonna)

text: Harrietia on väitetty Charles Darwinin vuonna 1835 kiinni ottamaksi, mutta tätä tarinaa pidetään todennäköisesti vääränä, sillä vuonna 1998 tehdyn DNA-testin mukaan Harriet kuuluu "Geochelone nigran" alalajiin "G. n. porteri", joka on endeeminen Santa Cruzin saarella, jolla Darwin ei koskaan käynyt. Darwin on siis todennäköisesti saanut Harrietin ja kaksi muuta Galápagokselta mukanaan tuomaansa kilpikonnaa joltakulta, joka on käynyt Santa Cruzilla.


title: Harriet (kilpikonna)

text: Charles Darwin toi vuonna 1835 mukanaan Lontooseen kolme noin viisivuotiasta, lautasen kokoista kilpikonnaa, joille antoi nimet Tom, Dick ja Harry. Dick kuoli jo vuonna 1880, mutta Tom eli aina vuoteen 1949 asti. Darwinilla oli mukanaan Galápagossaarilla nuori laivasto-upseeri John Wickham, joka oli Lontooseen paluun jälkeen lähdössä kohti Australiaa (ja josta myöhemmin tuli Brisbanen kaupungin poliisituomioistuimen tuomari). Darwin antoi Harry-konnansa hänelle.


title: Harriet (kilpikonna)

text: Vuonna 1842 noin 12-vuotias kilpikonna luovutettiin Australian Queenslandissa sijaitsevalle Brisbanen kasvitieteelliselle puutarhalle. Brisbanessa Harrietia luultiin yli sadan vuoden ajan koiraaksi, ja sitä yritettiin saada parittelemaan muiden Galápagosilta tuotujen naaraskonnien kanssa. Brisbanessa Harrietin piti myös antaa lasten ratsastaa selässään. Kun puutarhan eläinosasto suljettiin, Harrietista ei kuitenkaan hennottu luopua, vaan se jätettiin kulkemaan vapaana puutarhan alueelle.


title: Harriet (kilpikonna)

text: Harriet eli Brisbanessa vuoteen 1958, jolloin se siirrettiin Australian Gold Coastilla sijaitsevaan Fleayn villieläinten turvakotiin, jossa myös sen oikea sukupuoli vihdoin huomattiin 1960-luvulla (ja tuolloin sen nimi myös muutettiin Harrysta Harrietiksi). Vuonna 1987 Harriet siirrettiin edelleen Queenslandin Beerwahissa sijaitsevaan Australia Zoo -nimiseen eläintarhaan, missä se vietti loppuelämänsä vuoteen 2006 saakka.


title: Harriet (kilpikonna)

text: Harrietin sanotaan olleen kilpikonnaksi hyväluontoinen. Sen kerrotaan rakastaneen ihmisten huomiota ja nauttineen kilpeensä taputtamisesta. Suurimman osan päivästä Harriet torkkui kotilammellaan. Harriet söi kiinanruusuja, kesäkurpitsaa, kurpitsaa, papuja, persiljaa, lehtisikuria ja kiinankaalia.


title: Harriet (kilpikonna)

text: Harrietin 175. syntymäpäivää juhlittiin 15. marraskuuta 2005. Luonnossa nämä kilpikonnat elävät "vain" noin 150 vuotta. Harrietin pitkän iän syyksi arvellaan sen viettämää stressitöntä elämää sekä sitä, ettei se koskaan muninut.


title: Harriet (kilpikonna)

text: Harriet kuoli 175 vuoden ikäisenä 23. kesäkuuta 2006 sairauden aiheuttamaan sydänvikaan. Se painoi kuollessaan lähes 150 kg. Kilpikonnan viimeinen omistaja oli luonto-ohjelmia televisioon tehnyt Steve Irwin.


title: Lapuan päivä

text: Lapuan päivä on Suomen sodan Lapuan taistelun muistopäivä. Muistopäivällä on aikojen kuluessa ollut myös muita merkityksiä.


title: Lapuan päivä

text: Ruotsin armeijalle voitokas Lapuan taistelu käytiin Suomen sodan aikana 14. heinäkuuta 1808. Pian taistelun jälkeen pystytettiin taistelukentälle muistoksi luonnonkivi, mutta varsinaisen ”kiviristin” eli valurautapatsaan hankki myöhemmin Seinäjoen Östermyran kartanon patruuna G. A. Wasastjerna. Tukholmassa valettu patsas juuttui kuitenkin tulliin venäläisten viranomaisten kiellettyä sen luovuttamisen. Muistomerkki lojui jo roskien joukossa, kun se haettiin Turusta salaa ja tuotiin Lapualle.


title: Lapuan päivä

text: Taistelun muistopäivänä 14. heinäkuuta 1864 vietettiin Lapualla suurta paljastusjuhlaa, jossa oli läsnä myös kolme Suomen sodan veteraania. Esivalta ei tällaisesta Ruotsin voiton muistelemisesta pitänyt, ja Vaasan läänin kuvernööri joutui tekemään senaatille asiasta selvityksen. Tämän jälkeen varsinaisia Lapuan Päiviä ei järjestetty, vaikka vuosisadan lopulla Lapualla vietettyihin eri seurojen kesäjuhliin alettiin liittää käynti muistopatsaalla.


title: Lapuan päivä

text: Vuonna 1902 Lapuan kirkonkylän, Hellanmaan ja Haapakosken nuorisoseurat, Lapuan raittiusyhdistys, naisyhdistys ja maanviljelysyhdistys päättivät yhdessä järjestää opettavaista ohjelmaa sisältävän juhlan juuri Lapuan taistelun muistopäivänä. Tarkoituksena oli, että tästä vuosittaisesta tilaisuudesta muodostuisi uusi palvelusväen vapaapäivä ja entinen mikkelimaanantai juopotteluineen jäisi unohduksiin.


title: Lapuan päivä

text: Juhlan yhteydessä ei julkisesti puhuttu kansallisaatteesta, mutta venäläinen virkavalta otti sen pian silmätikukseen. Aina juhlaa ei esimerkiksi saatu viettää 14.7., koska se olisi muistuttanut liian selvästi suomalaisten voitosta. Tämä kuitenkin kasvatti Lapuan päivän suosiota maakunnassa entisestään. Toisen sortokauden aikana Lapuan Päivä sitten kiellettiin viideksi vuodeksi. Perimätiedon mukaan Kiviristillä olisi tänäkin aikana käyty salaa.


title: Lapuan päivä

text: Venäjän Maaliskuun vallankumous 1917 vapautti ilmapiiriä ja mahdollisti Lapuan päivien järjestämisen. Juhla otettiin tuolloin tietoiseksi itsenäisyysaatteen välittäjäksi. Mukana olivat eri aatesuunnat työväenyhdistyksestä nuorisoseuraan, ja korostettiin kansan yksimielisyyttä ja voimakasta itsenäisyystahtoa yli puoluerajojen.


title: Lapuan päivä

text: Vuoden 1918 sisällissota teki kuitenkin Lapuan Päivästä lähinnä valkoisten sankarivainajien muistotilaisuuden. 1910-luvun Lapuan päiville tulvi väkeä koko maakunnasta ja väitettiin, että juhlajumalanpalveluksessa kirkon käytävällä seisonut nainen oli pyörtynyt tungoksen kuumuudessa, mutta kukaan ei ollut huomannut asiaa kun hän ei ollut mahtunut kaatumaan!


title: Lapuan päivä

text: Vaikka Lapuan päivä oli valkoisen Suomen aatteiden mukainen, sen puheissa pyrittiin aluksi ymmärtämään myös punaisia. Vähitellen katkeruus vasemmistoa kohtaan alkoi kuitenkin näkyä. Lapuan liike leimasi juhlaa 1930-luvun taitteessa, mutta äärioikeistolaisuuden menetettyä väkivallantekojen seurauksena kannatustaan myös Lapuan päivä ravistautui nopeasti siitä irti.


title: Lapuan päivä

text: Ehkä kiihkeiden aikojen pelästyttämänä Lapuan päivä oli tämän jälkeen sammua kokonaan. Tällöin paikallislehti Lapuan Sanomat herätteli kohtalaisella menestyksellä ihmisiä ylläpitämään paikkakunnan omaa juhlaa. Talvisodan jälkeisenä kesänä Lapuan päivää ei järjestetty, mutta jatkosodan aikana siitä tuli lapualaisille tärkeä tuki ja lohduttaja, vaikka tilaisuuden ulkoiset menot olikin supistettu minimiin.


title: Lapuan päivä

text:
Sotien jälkeen Lapuan päivä oli jälleen hiipumassa — ja jälleen Lapuan Sanomat alkoi tietoisesti kohottaa sitä pyrkien todistamaan,
että kaikista epäilyksistä huolimatta juhla ei suinkaan ollut sotakiihkoisten fasistien mielenilmaus itäistä naapuria kohtaan.
Toinen Lapuan Päivän esitaistelija oli entinen ministeri ja maaherra, eläkepäiviään Lapualla viettänyt maanviljelysneuvos Jalo Lahdensuo, joka korosti Lapuan Päivän tärkeyttä ja työskenteli sen eteen.


title: Lapuan päivä

text: 1960-luvulla juhlaa alettiin kierrättää kylästä kylään ympäri Lapuan, ja järjestelyvastuu siirtyi toimikunnalta eri yhdistyksille ja järjestöille. Juhlan sisältö oli kuitenkin hiipumassa, historiaa korostettiin, mutta mitään uutta sanottavaa ei tahtonut olla. Uuden virvoitusruiskeen antoi viikonlopun mittaisten Lapuan päivien synty 1980-luvulla. Taas pyrittiin tarjoamaan lapualaisille niin mielen kuin ruumiinkin kulttuuria. Tavoitteena oli osoittaa, mitä kaikkea hyvää kotikaupungista ja omasta kylästä löytyy, ettei tarvitsisi lähteä merta edemmäs kalaan.


title: Lapuan päivä

text: Nykyään Lapuan päivän järjestää Lapua-Seura ry yhteistyössä Lapuan kaupungin ja vuosittain vaihtuvan kolmannen tahon kanssa heinäkuun puolivälissä. Juhla kestää 3-4 päivää ja siihen sisältyy pääjuhlan lisäksi monenlaista muuta kotiseutuhenkistä ohjelmaa.


title: Viantie

text: Viantie on kylä Simon kunnassa Lapin maakunnassa, lähellä Kemin kunnanrajaa. Se sijaitsee Oulun–Tornion rautatien ja valtatien 4 välisellä alueella Viantienjoen varrella. Yhdessä Simoniemen kylän kanssa se muodostaa arvokkaan kulttuuriympäristön vanhoine rakennuksineen.


title: Viantie

text: Viantien kylä alkoi muodostua 1900-luvun alussa rakennetun maantien, rautatien ja Viantienjoen risteyskohtaan. Kylän väkiluku on hyvien liikenneyhteyksien ansiosta kasvussa.


title: Viantie

text: Viantien pysäkkinä tunnettu rautatieseisake lakkautettiin lopullisesti 1980-luvulla, kun lättähattuliikenne lakkautettiin.


title: Rachel Weisz

text: Rachel Weisz (s. 7. maaliskuuta 1970 Lontoo, Englanti) on brittiläinen Oscar-palkittu näyttelijä.


title: Rachel Weisz

text: Weiszin isä on unkarinjuutalainen keksijä George Weisz, jonka perhe muutti Englantiin ennen toista maailmansotaa, hänen äitinsä on itävaltalaissyntyinen psykoanalyytikko ja näyttelijä Edith Weisz. Rachel Weisz opiskeli englantilaista kirjallisuutta Cambridgen yliopiston Trinity Hallissa. Opiskeluaikanaan hän esiintyi useissa yliopiston näytelmätuotannoissa.


title: Rachel Weisz

text: Weisz aloitti elokuvauransa vuonna 1995 roolilla elokuvasta "Ketjureaktio". Samana vuonna hän esiintyi myös Bernardo Bertoluccin elokuvassa "Koskematon kauneus". Tämän jälkeen Weisz on näytellyt muun muassa elokuvissa "Muumio" (1999), "Vihollinen porteilla" (2001) "Poika" (2002), "Valamiehet" (2003) ja "Constantine" (2005).


title: Rachel Weisz

text: Vuonna 2005 Weisz esiintyi Fernando Meirellesin ohjaamassa elokuvassa "Uskollinen puutarhuri", joka perustuu John le Carrén samannimiseen romaaniin. Tuosta roolista hän voitti parhaan naissivuosan Oscarin, Golden Globen ja Screen Actors Guild -palkinnon. "Eragon"-elokuvassa Weitz ääninäytteli Saphira-lohikäärmeen osan.


title: Rachel Weisz

text: Vuonna 2018 Weisz näytteli Sarah Churchilliä draamakomediassa "The Favourite", josta hän sai uransa toisen Oscar-ehdokkuuden parhaasta naissivuosasta.


title: Rachel Weisz

text: Weisz oli kihloissa yhdysvaltalaisen elokuvaohjaajan Darren Aronofskyn kanssa. Parille syntyi poika 31. toukokuuta 2006 Muumio-elokuvasarjan kolmannen osan kuvausten aikaan, joten Weisz joutui sivuuttamaan elokuvan omalta osaltaan. Kesäkuussa 2011 Weisz avioitui Daniel Craigin kanssa ja he saivat tyttövauvan elokuussa 2018.


title: Rock and Roll (kappale)

text: ”Rock and Roll” on rockyhtye Led Zeppelinin kuuluisimpia ja tunnetuimpia kappaleita. Se on julkaistu vuonna 1971 yhtyeen albumilla "Led Zeppelin IV". Kappale julkaistiin seuraavan vuoden helmikuussa singlenä ”Four Sticks” B-puolenaan.


title: Rock and Roll (kappale)

text: Kappale alkaa rumpali John Bonhamin rummutuksella, johon tulee mukaan John Paul Jonesin basso ja Jimmy Pagen kitarariffi. Kappaleessa on 1950-luvun rock and roll -vaikutteinen hyvin tunnettu kitarariffi, joka jatkuu koko kappaleen ajan. Myös rummut ovat selkeä osa kokonaisuutta ja tekevät kappaleesta nopeatempoisen ja energisen.


title: Rock and Roll (kappale)

text: Kappaleen ovat versioineet muun muassa Kari Peitsamo Revival, Heart, Van Halen, Sheryl Crow ja Jerry Lee Lewis (albumilla "Last Man Standing" vuonna 2006).


title: Rock and Roll (kappale)

text:
A-puoli
B-puoli


title: Karel Gott

text: Karel Gott (s. 14. heinäkuuta 1939) on tšekkiläinen laulaja ja näyttelijä. Hän on Tšekin tunnetuimpia julkisuuden henkilöitä ja on tunnettu laulajana myös muualla Keski-Euroopassa.


title: Karel Gott

text: Karel Gott syntyi Plzeňissä. Hän muutti Prahaan 1950-luvulla ja hankki sähkömekaanikon ammatin. Opiskelun ohessa hän esiintyi Prahan pubeissa laulajana. 60-luvun alussa Gott alkoi opiskella laulamista Prahan konservatoriossa ja osallistui useisiin laulukilpailuihin, alkaen saada mainetta laulajana. Vuosina 1962 ja 1963 Gott nousi kansalliseen kuuluisuuteen esiintyen Prahan teattereissa ja saavutti aseman Tšekkoslovakian pop-musiikin huipulla. Useat hänen kappaleensa olivat Karel Svobodan käsialaa.


title: Karel Gott

text: Kommunistisen puolueen ottaessa vallan Gott pakeni Saksaan monien muiden kulttuurihenkilöiden tapaan. Muutaman kuukauden kuluttua hän palasi, mahdollisesti puolueen pääsihteerin Gustáv Husákin suostuttelemana ja jatkoi uraansa viihdyttäjänä kommunistisessa Tšekkoslovakiassa. Pop-tähden menestys oli sallittua vain puolueen ehdoilla ja Gott esiintyi kommunistien toiveiden mukaan. Hän oli ensimmäinen, joka vastusti julkisesti Peruskirja 77:ää, Tšekkoslovakian ihmisoikeusrikoksia kritisoinutta julistusta ja sen ympärille syntynyttä liikettä. Gott sai kuitenkin kansan suosion puolelleen lauluillaan, jotka olivat poliittisesti näennäisen korrekteja, mutta saattoivat sisältää pientä kritiikkiä asioita kohtaan, joita muualla ei sopinut arvostella. Aikana, jolloin viihde oli harvinaista, Gottin suosio nousi ennätyslukemiin. Kommunistit antoivat Gottille kansantaiteilijan arvonimen.


title: Karel Gott

text: Poikkeuksellisen Gottin urasta tekee se, että hän pysyi pop-tähtenä myös kommunistisen hallinnon kaatumisen jälkeen. Samettivallankumouksen jälkeen Gott esiintyi yhdessä taiteilijoiden kanssa, jotka olivat olleet kommunistien kieltämiä 20 vuoden ajan. Uuden hallinnon myötä Gott, entinen kommunistien myötäilijä, muuttui nopeasti demokratian äänitorveksi. Takinkäännöstä arvostelevat yksilöt vaientuivat nopeasti, sillä poliitikot halusivat hyödyntää Gottin suosiota omiin tarkoituksiinsa ja kansa enimmäkseen rakasti Gottia. Gott esiintyy yhä Tšekin julkisuudenhahmona ja levyttää edelleen.


title: Ensimmäinen sortokausi

text: Ensimmäinen sortokausi on Suomessa käytetty nimitys ajanjaksosta 1899–1905, jolloin Venäjän keisarikunta pyrki lujittamaan ja yhtenäistämään Venäjän valtakuntaa toteuttamalla vähemmistökansallisuuksiin kohdistuvaa venäläistämispolitiikkaa Suomen suuriruhtinaskuntaa kohtaan. Sortokauden tunnetuin tapahtuma oli vuoden 1899 Helmikuun manifesti, jota Suomessa pidettiin valtiokaappauksena, jonka avulla Suomen perustuslait tahdottiin syrjäyttää. Tämän johdosta syntyi hyvin organisoitu passiivinen vastarinta ja kerättiin Suuri adressi, johon kertyi yli puoli miljoonaa nimeä muutamassa viikossa. Samoin syntyi Kulttuuriadressi, jonka allekirjoittajina oli muun muassa tunnettuja ulkomaalaisia tiedemiehiä ja lakimiehiä. Asevelvollisuusmanifestin ja uuden asevelvollisuuslain avulla lakkautettiin Suomen kansallinen sotaväki. Suomalaisia kutsuttiin Venäjän armeijaan, minkä seurauksena kagaali järjesti kutsuntalakkoja. Suomen kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikov sai diktaattorin valtuudet, jonka jälkeen alkoivat toimenpiteet passiivista vastarintaa harjoittaneita ihmisiä vastaan, kuten vangitsemiset, karkotukset, viroista erottamiset ja sanomalehtien lakkauttamiset. Ensimmäinen sortokausi päättyi Bobrikovin murhaan ja Suurlakkoon.


title: Ensimmäinen sortokausi

text: Suomi oli virallisesti liitetty Venäjään 17. syyskuuta 1809 Haminan rauhansopimuksen mukaisesti, jolloin Ruotsi luopui Suomesta. Venäjän keisari Aleksanteri I oli antanut vakuutuksen, siitä että Suomen uskonto, lait ja erikoisoikeudet pidetään voimassa.Suomen suuriruhtinaskunta liitettiin Venäjään elimellisesti itsenäisenä maana, jonka valtiomuoto turvasi kansan vapauden. Täten erityisesti Ruotsin vuoden 1772 hallitusmuoto jäi voimaan Suomen perustuslakina, vaikka se Ruotsissa kumottiin jo samana vuonna. Valtiopäivillä 1816 Aleksanteri I laajensi Porvoon valtiopäivillä antamansa hallitsijavakuuden koskevan myös jälkeläisiään.


title: Ensimmäinen sortokausi

text: Suomi kohtasi sortokauden myöhempään kuin monet muut sotien kautta Venäjään liitetyt alueet. Venäläistämistoimenpiteet olivat olleet jo pidempään käynnissä Ukrainassa, Valko-Venäjällä, Puolassa ja Itämerenmaakunnissa, ennen kuin niitä alettiin toteuttaa Suomessa.


title: Ensimmäinen sortokausi

text: Baltian maiden erityisasemaa vastaan hyökättiin lehdistön ja kirjojen kautta. Juri Samarinin kirjoittama teossarja "Venäjän rajamaat", jonka ensimmäinen osa käsitteli Itämerenmaakuntia, ilmestyi Berliinissä v. 1867. Kirjoittaja hyökkäsi voimakkaasti Itämeren maakuntien erityisasemaa vastaan. Samarin syytti baltteja tahallisista käännösvirheistä tärkeimpien asiakirjojen teksteissä, sama syytös kuultiin myöhemmin Suomen jouduttua yhtenäistämistoimenpiteiden kohteeksi. Riikalainen historiantutkija Carl Schirren kirjoitti teoksen "Liivinmaalainen vastaus Herra Juri Samarinille", jossa hän puolusti maakuntien erikoisasemaa historiallisten asiakirjojen avulla.


title: Ensimmäinen sortokausi

text: Venäjän kieli määrättiin v. 1870 Baltian virkakieleksi ja venäläinen asevelvollisuus astui voimaan. Carl Schirren oli ennustanut vuonna 1869, että seuraavaksi Baltian valtakunnallistamisen jälkeen tulee Suomen vuoro. Baltian maat olivat menettäneet erityisasemansa 1870-luvun kuluessa, ja niistä oli tehty tavallisia venäläisiä maakuntia. Oikeauskoisen ortodoksikirkon toiminnan vahvistamiseksi Itämeren maakunnissa erotettiin useita luterilaisia pappeja viroistaan ja monet heistä karkotettiin Venäjälle.


title: Ensimmäinen sortokausi

text: Puolan kapinan kukistamisen jälkeen suoritettiin N. A. Miljutinin, ruhtinas Vladimir Tšerkasskin ja Juri Samarinin johdolla talonpoikaisreformi, jonka avulla oli tarkoitus herättää Puolan kansan alemmissa kerroksissa myötätuntoa Venäjää kohtaan. Puolassa otettiin venäjän kieli käyttöön virkakielenä ja sekä venäläinen hallinto. Tällä tavoin Puolan erityisoikeudet poistettiin ja maasta tehtiin tavallinen venäläinen maakunta.


title: Ensimmäinen sortokausi

text: Aleksanteri I:n kuoltua Venäjän hallitsijaksi tuli 24. joulukuuta 1825 hänen nuorempi veljensä Nikolai I, joka vahvisti antamassaan hallitsijanvakuutuksessa Suomen perustuslaillisen erityisaseman itsenäisenä, joskin Venäjään liitettynä valtiona.


title: Ensimmäinen sortokausi

text: Venäjä oli pitkään tyytynyt siihen, että valtakuntaan liitetyt kansat saivat muodollisesti alistuttuaan hoitaa omia asioitaan rauhassa. Tämä selittää sen, että vallatut alueet, Itämerenmaakunnat ja Puola ja varsinkin Suomi, saivat pitkän aikaa säilyttää verraten laajan autonomian.


title: Ensimmäinen sortokausi

text: Lainopin professori J. J. Nordström oli v. 1842 opettanut Helsingin yliopistossa luennoillaan, että Suomi on valtio, joka on reaaliunionissa Venäjän kanssa.


title: Ensimmäinen sortokausi

text: Aleksanteri I:n ja Nikolai I:n aikana kansalliskiihko Venäjällä oli niin vähäistä, ettei se vaikuttanut Suomen oloihin. Seuraavan keisarin Aleksanteri II:n aikana kansalliskiihkoiset venäläiset pyrkivät hävittämään Suomen erityisaseman sisäisesti itsenäisenä valtiona.


title: Ensimmäinen sortokausi

text: Nikolain kuoltua 1855 häntä seurasi hallitsijana Aleksanteri II, joka oli Suomelle myötämielinen hallitsija. Hänen aikanaan Suomen erityisasemaa ja autonomiaa kunnioitettiin.


title: Ensimmäinen sortokausi

text: 22. ja 23. helmikuuta 1863 alkanut Puolan kapina sai Venäjällä aikaan suurten yhteiskunnallisten uudistuksien lopettamisen. Suomessa vuosina 1856 ja 1863 aloitettuja uudistuksia saatiin kuitenkin jatkaa sillä edellytyksellä, että kaikesta separatismista luovuttaisiin. Ensimmäinen murhayritys keisaria vastaan tehtiin vuonna 1866.


title: Ensimmäinen sortokausi

text: Suomen ja Venäjän suhteet viilenivät 1880-luvulta alkaen hitaasti, mutta selvästi. Taustalla oli vanhoillisen ja nationalistisen suuntauksen voimistuminen Venäjän politiikassa. Näkyvin syy tälle oli Aleksanteri II:n murha vuonna 1881, mutta se liittyi myös lisääntyneeseen yleiseurooppalaiseen imperialismiin, jossa nähtiin, että vähemmistökansallisuudet piti sulauttaa valtaväestöön valtakunnan yhtenäisyyden turvaamiseksi.


title: Ensimmäinen sortokausi

text: Venäläisnationalistit saivat esikuvaa Saksan puolalaisalueilla noudatetusta politiikasta. Keisari Aleksanteri III oli vanhoillisten nationalistien johdatettavissa ja hyväksyi heidän toimintansa pääpiirteittäin.


title: Ensimmäinen sortokausi

text: Isänmaallisten venäläisten panslavistien keskuudessa oli jo Serbian sodan aikana 1876-1877 selvät suunnitelmat Suomen valtakunnallistamisesta. Turkissa ja Balkanilla sotinut suomalainen eversti Evert Gustav Waldemar Becker oli tutustunut venäläisiin panslavisteihin ja heidän Suomea koskeviin suunnitelmiinsa, jotka vain odottivat otollista hetkeä tullakseen toteutetuiksi. Becker kirjoitti ranskalaisessa aikakauslehdessä "Le contemporain" vuonna 1880 kirjoituksen "Riippumaton ja puolueeton Suomi", jossa hän määritteli Suomen aseman Venäjän valtakunnassa, todeten Suomen merkityksen Venäjälle olevan lähinnä strateginen, pääkaupunki Pietarin turvaamiseksi hyökkäyksien varalta. Becker kirjoitti myös tulevista sortotoimenpiteistä 20 vuotta ennen niiden alkamista, kuvaten yksityiskohtaisesti valtakunnallistamistoimenpiteitä, jotka myöhemmin toteutettiin. Becker kirjoitti myös aseellisesta vastarinnasta, Suomen irtaantumisesta Venäjästä ja maan itsenäistymisestä. Kirjoitus herätti Suomessa ja Venäjällä paheksuntaa ja sen pelättiin vaarantavan Suomen hyvät suhteet Venäjään.


title: Ensimmäinen sortokausi

text: Aleksanteri III oli allekirjoittanut Suomen autonomisen aseman takaavan hallitsijanvakuutuksen. Sortokautta edeltäneet ensimmäiset sortotoimenpiteet tapahtuivat Aleksanteri III:n hallitsijakaudella, jolloin Suomen postilaitos määrättiin Venäjän postilaitoksen alaiseksi. Hänen hallitsijakautensa aikana taantumukselliset voimat pääsivät Venäjällä valta-asemaan ja liberaalit joutuivat sivuun.


title: Ensimmäinen sortokausi

text: Vuodesta 1883 lähtien monet venäläislehdet alkoivat kritisoida Suomen erityisasemaa. Venäjän ja Britannian välille kehittyi konflikti Afganistanissa vuonna 1885, mikä Suomessa herätti pelkoa rannikon ja kauppalaivaston joutumisesta sotatoimien kohteeksi, niin kuin Krimin sodan aikana oli tapahtunut. Krimin sodan aikana suomalaiset olivat ottaneet hyvin vastaan Suomea puolustamaan lähetetyt venäläiset joukot. Sotilaille oli tarjottu voileipiä, piirakoita ja viinaryyppyjä. Suomalaiset lääkärit tarjoutuivat hoitamaan maksutta venäläisiä haavoittuneita ja sairastuneita.


title: Ensimmäinen sortokausi

text: Ennen 1880-lukua Suomen erityisasemaa ei juurikaan käsitelty Venäjän lehdistössä, mutta Puolan kapinan aikana 1863 venäläinen lehti Moskovskije vedomosti kiinnitti huomionsa Suomen "separatistien" kirjoituksiin Helsingfors Dagbladetissa olleen Suomen puolueettomuudesta haaveilleen kirjoituksen johdosta.


title: Ensimmäinen sortokausi

text:
Helsingfors Dagbladin päätoimittaja, kiihkeä liberaali Anders Herman Chydenius esitteli lehdessään 15. huhtikuuta 1863 ajatusta Suomen julistamisesta puolueettomaksi. Ajatuksen takana oli huoli siitä, että suomenruotsalaiset joutuisivat sotimaan suomalaisia vastaan, jolloin Suomen puolueettomuus estäisi "veljessodan." Ilmeisesti Dagbladetin aineiston perusteella brittilehti Daily News julkaisi jutun, jossa väitettiin suomalaisten poliitikkojen esittäneen, että Suomi ja Venäjä ovat kaksi eri valtiota ja toivoneen Suomen julistautuvan sodan syttyessä puolueettomaksi. Fennomaani Snellman otti kantaa puolueettomuuskeskusteluun
Litteraturbladetissa heinäkuun alussa v. 1863 kirjoittamassaan "Sota vai Rauha" kirjoituksessaan. Hänen lähtökohtanaan oli fennomaanien korostama lojaalisuus keisaria kohtaan. Hän tuomitsi Suomessa esiintyneen spekuloinnin ja tilanteen johdosta syntyneet epärealistiset toiveet Suomen aseman muuttumisesta. Kirjoitus oli selvä vastaus liberaalien puolueettomuusteesille.


title: Ensimmäinen sortokausi

text: Venäläinen panslavisti, biologi Nikolai Danilevski väitti vuonna 1869 julkaisemassaan teoksessa "Venäjä ja Eurooppa", että suomalaiset kuuluvat tuottamattomaan rotuun, jonka historiallinen tehtävä on sulautua sivistystä luovaan venäläiseen rotuun.


title: Ensimmäinen sortokausi

text: Kiihkokansalliset venäläiset koettivat lehtiensä kautta juurruttaa venäläiseen väestöön käsitystä, ettei Suomi ollut valtio vaan venäläinen maakunta ja että Aleksanteri I:n Porvoon valtiopäivillä tästä lausuma toteamus oli vain asianhaarojen mukaan sovitettu korulause. Kirjoituksen jälkeen venäläislehdet kävivät kiihkeästi Suomen kimppuun, ja vanhoillisten raivoa lisäsi entisestään Koljonvirran taistelun muistomerkin paljastaminen 1885.


title: Ensimmäinen sortokausi

text: Tässä tilanteessa senaattori Leo Mechelin julkaisi vuonna 1885 kirjan "Suomen suuriruhtinaskunnan valtio-oikeuden pääpiirteet" suomeksi ja ruotsiksi ja vuonna 1886 ranskaksi "Précis du droit public du Grand Duché de Finlande" ("Suomen suuriruhtinaskunnan valtio-oikeuden pääpiirteet").


title: Ensimmäinen sortokausi

text: Venäläinen keisarillinen hovimestari, historian ja valtio-oikeuden harrastaja Kesar Filippovitš Ordin käänsi teoksen venäjäksi varustaen käännöksen ankaralla kritiikillä. Teos käännettiin vuonna 1889 myös saksan ja englannin kielelle. Vuonna 1889 ilmestyi Ordinin kaksiosainen teos "Pokorenije Finljandij" (Suomen valloitus), jossa oli noin 950 sivua, joista 310 sivua liitteinä olleita lähinnä poliittisia kirjeitä. Siinä hän esitti syytöksensä Suomen erityisasemaa vastaan.


title: Ensimmäinen sortokausi

text: Suomen lehdistössä osoitettiin Ordinin päätelmät vääriksi. Leo Mechelin julkaisi venäläisessä aikakauskirjassa artikkelin, jossa hän kumosi Ordinin päätelmät. Myöskään monet venäläiset tahot ja heitä edustavat lehdet eivät sulattaneet Ordinin näkemyksiä, vaan eräässä aikakauskirjassa todettiin, että se oli "häijy kirja, vihamielinen kaikkea vapaata mielenilmaisua, jokaista uutta ajatusta kohtaan."