title: Maila Nurmi

text: Maila Nurmen isä, Onni Syrjäniemi, toimi useiden Yhdysvalloissa julkaistujen, suomalaisille suunnattujen lehtien (mm. Kansan Lehden) toimittajana ja oli kotoisin Haapajärveltä. Nurmi kasvoi Ashtabulassa Ohion osavaltiossa, sen suurimmassa amerikansuomalaisten yhteisössä. Vuonna 1939 perhe muutti länsirannikolle Oregoniin.


title: Maila Nurmi

text: Nurmi valmistui lukiosta Oregonin Astoriassa ja muutti sitten Los Angelesiin. Hän työskenteli mallina Alberto Vargasille, Bernard of Hollywoodille ja Man Raylle ja sai jalansijaa myös elokuva-alalla. Hänellä oli kreditoimaton rooli Victor Savillen elokuvassa "Talven henkäys" (1947). Broadwaylla Nurmi herätti paljon huomiota esiinnyttyään kauhuteemaisessa keskiyön show’ssa "Spook Scandals", jossa hän huusi, pyörtyi, makasi arkussa ja vaani viettelevästi hautausmaata. Hän toimi myös muun muassa showtyttönä Earl Carrollin teatterissa sekä strippari Lili St. Cyrin taustatanssijana.


title: Maila Nurmi

text: Nurmi työskenteli Yhdysvalloissa tanssijana, näyttelijänä, mallina ja taiteilijana. Vuonna 1953 Nurmi esiintyi Los Angelesin seurapiirien naamiaistansseissa ja voitti asullaan ensimmäisen palkinnon. Nurmi oli pukeutunut Morticiaksi, Charles Addamsin sarjakuvan hahmoksi. Nurmi oli toivonut, että Addams huomaisi hänet juhlissa ja saisi siitä kimmokkeen siirtää sarjansa kuvaruudulle, mutta Nurmen huomasivatkin televisiotuottajat.


title: Maila Nurmi

text: Vuonna 1954 alkanut ohjelma "The Vampira Show" muodostui menestykseksi. Nurmi oli Emmy-ehdokkaana 1954. Vampira sai joukoittain ihailijoita ja nousi Hollywoodin seurapiirien kermaan: hän oli muun muassa Elvis Presleyn, James Deanin ja Marlon Brandon läheinen ystävä.


title: Maila Nurmi

text: Kurvikkaasta Vampirasta tuli goottilaisen femme fatale -hahmon perustyyppi. Innoitusta hahmoonsa Nurmen kerrotaan saaneen "Terry and the Pirates" -sarjakuvan Dragon Ladysta, Walt Disneyn "Lumikki"-elokuvan Pahasta kuningattaresta, Theda Baralta, "Auringonlaskun kadun" Norma Desmondilta sekä 1950-luvun fetissilehti "Bizarren" domina- ja bondagekuvastosta.


title: Maila Nurmi

text: "The Vampira Show" jäi lyhytikäiseksi. Myöhemmin Nurmi näytteli muutamissa elokuvissa, kuten Ed Woodin ohjaamassa b-elokuvassa "Plan 9 from Outer Space" (1959), josta on käytetty mm. lempinimeä ""maailman huonoin elokuva"". Kevin Sean Michaels on tehnyt Nurmesta haastatteludokumentin "Vampira: The Movie" (2006).


title: Maila Nurmi

text: Nurmi oli naimisissa kolme kertaa.


title: Frankenstein

text: Frankenstein. Uusi Prometheus () on Mary Shelleyn kirjoittama romaani, joka julkaistiin ensimmäisen kerran Lontoossa vuonna 1818. "Frankenstein" on eräs merkittävimmistä koskaan kirjoitetuista kauhutarinoista. Romaanin on suomentanut Paavo Lehtonen ja se on ilmestynyt Gummeruksen Klassikko-sarjassa 1973.


title: Frankenstein

text: ”Frankensteiniksi” nimitetään usein virheellisesti romaanissa esiintyvää nimetöntä hirviötä, vaikka kirjan nimi viittaa hirviön luoneeseen Victor Frankensteiniin.


title: Frankenstein

text: Kylmänä kesänä 1816 (ilmasto oli maailmanlaajuisesti viileä Tambora-tulivuoren vuoden 1815 purkauksen vuoksi) 19-vuotias Mary Godwin ja hänen tuleva miehensä Percy Bysshe Shelley vierailivat lordi Byronin huvilassa Genevenjärvellä Sveitsissä. Sää oli liian kylmä suunnitelluille ulkoilma-aktiviteeteille. Luettuaan "Fantasmagorianaa", saksalaisten kummitustarinoiden kokoelmaa, Byron keksi haastaa lääkärinsä John Polidorin ja Shelleyt kilpailuun siitä, kuka pystyisi kirjoittamaan pelottavimman kauhutarinan. Mary Shelley sai kertomansa mukaan omalle tarinalleen idean selkounesta tai painajaisesta. Hän kirjoitti myöhemmin tarinansa romaaniksi, joka julkaistiin vuonna 1818 nimellä "Frankenstein; or, the Modern Prometheus". Romaani julkaistiin aluksi ilman kirjoittajan nimeä, mutta myöhemmin Shelleyn nimellä, ja se sai hyvät arvostelut.


title: Frankenstein

text:
Romaanissa geneveläinen Victor Frankenstein kokoaa tavallista ihmistä kookkaamman olennon ja herättää sen henkiin. Frankenstein yrittää luoda jotain uutta ja ihmeellistä ja nostaa tiedettä uudelle tasolle, mutta osaltaan hän on myös katkera äitinsä kuolemasta ja haluaa varmistaa, ettei hänen rakkailleen enää kävisi niin. Olento karkaa luojaltaan, mutta palaa myöhemmin, opittuaan muun muassa lukemaan ja puhumaan. Se vaatii Frankensteinia rakentamaan sille puolison sen yksinäisyyttä lieventämään. Frankenstein suostuu, mutta kesken työnsä tuhoaa puolivalmiin naishirviön omantunnontuskissaan. Alkuperäinen hirviö kostaa petoksen tappamalla Frankensteinin morsiamen, minkä jälkeen Frankenstein ajaa takaa luomustaan Pohjoiselle jäämerelle. Siellä Frankenstein kuolee takaa-ajon uuvuttamana hänet jäälautalta pelastaneessa laivassa. Myös hirviö saapuu laivaan ja löydettyään luojansa kuolleena se nähdään viimeksi ajelehtimassa jäälautalla kohtaloaan kohti.
Frankensteinista on tehty lukuisia elokuvasovituksia. Vuoden 1931 kuuluisassa elokuvassa "Frankenstein" hirviötä esitti Boris Karloff. Tyypillisesti sovitukset eivät seuraa romaanin juonta kovinkaan tarkasti; esimerkiksi hirviö ei niissä useinkaan osaa puhua saati lukea. Romaanille uskollisin elokuvaversio on Kenneth Branaghin vuonna 1994 ohjaama "Mary Shelleyn Frankenstein", jossa hirviötä esittää Robert De Niro.


title: Frankenstein

text: Vuonna 2015 sai ensi-iltansa Paul McGuiganin ohjaama elokuva "Victor Frankenstein". "Frankenweenie", vuonna 2012 ensi-iltansa saanut Tim Burtonin ohjaama stop motion -tekniikalla tehty mustavalkoanimaatio parodioi ensimmäistä "Frankenstein"-elokuvaa vuodelta 1921.


title: Švaa

text: Švaa on kielitieteellinen termi, jolla voidaan asiayhteydestä ja tutkimusalasta riippuen tarkoittaa erilaisia vokaaleja. Fonetiikassa švaa viittaa "väliseen keskivokaaliin" tai "neutraalivokaaliin", mutta suomen murteiden tutkimuksessa švaa-vokaaleiksi kutsutaan niin sanottuja "loisvokaaleja".


title: Švaa

text: Švaa voi tarkoittaa myös kirjainta ə, jota käytetään foneettisessa tarkekirjoituksessa ja eräiden kielten oikeinkirjoituksessa.


title: Švaa

text: Foneettisena terminä švaa viittaa "väliseen keskivokaaliin" . Lähtökohtaisesti se on kuin mikä tahansa vokaaliäänne, joka voi kielestä ja tilanteesta riippuen esiintyä painollisena tai painottomana. Ehkä tyypillisimmin švaalla kuitenkin tarkoitetaan painotonta, epäselvää, täysin redusoitunutta "neutraalivokaalia", jolta puuttuvat kaikki artikulatoriset piirteet. Esimerkiksi englannin kielen painottomissa tavuissa ääntyy useimmiten juuri neutraalivokaali, joka onkin puhutun englannin yleisin vokaali.


title: Švaa

text: On huomattava, että švaa ei todellisuudessa realisoidu täysin redusoituneena keskivokaalina, kuten muutkaan vokaalit eivät realisoidu täysin fonologisten vastineidensa mukaisesti. Esimerkiksi ranskassa švaan realisaatio voi tilanteen mukaan olla puolisuppea tai puoliväljä , jotka molemmat suomalainen mieltää lähinnä ö:ksi.


title: Švaa

text: Suomen kielen foneemijärjestelmään ei välinen keskivokaali tai neutraalivokaali kuulu, joten suomalaiset hahmottavat sen usein joksikin tutummaksi vokaaliksi. Koska švaa on äännearvoltaan kaikkien muiden vokaalien välimuoto, sen hahmotus vaihtelee. Esimerkiksi englannin sana "America" kuullaan usein "ämerikä" tai "ömerikä". Akustisesti švaata lähin suomen vokaali on useimmissa ympäristöissä "ö" .


title: Švaa

text: Nopeasti puhuttaessa monet vokaalifoneemit voivat painottomina ääntyä suomessakin epämääräisesti hieman švaan kaltaisena. Esimerkiksi normaalisti laveana ääntyvä "e" voi sanassa "jäätelö" ääntyä summittaisesti , jos ääntöväylää lavean ja väljän "ä:n" jälkeen supistaessaan puhuja kiirehtii jo "e:n" aikana kääntämään huuliaan pyöreän "ö:n" mukaiseen asentoon.


title: Švaa

text: Nimitys "švaa" () juontuu erään heprealaisen vokaalimerkin nimestä ( "šva", "šəva" tai "šəwâ"), jonka translitteroinnissa käytetään joskus myös švaa-kirjainta.


title: Švaa

text: Suomen murteiden tutkimuksessa švaa (myös "svaa"; sanskritiksi "svarabhakti") ei tarkoita samaa äännettä kuin fonetiikassa, vaan sillä viitataan ”ylimääräiseen” "välivokaaliin" tai "loisvokaaliin", joka varsinkin savolaismurteissa ja eteläpohjalaisissa murteissa helpottaa ääntämistä kahden eri konsonantin välissä: "kolme" → "kolome", "kylmä" → "kylymä", "paljon" → "palijo", "vanha" → "vanaha". Tavallisesti loisvokaalin äännearvo on sama kuin edeltävän vokaalin.


title: Švaa

text: Švaa-kirjain (ə) näyttää ylösalaisin kiepautetulta pienaakkoselta e, ja sitä käytetään kansainvälisessä foneettisessa kirjaimistossa (IPA:ssa) välisen keskivokaalin tai neutraalivokaalin merkkinä. Lisäksi latinalainen švaa-kirjain kuuluu azerin kielen oikeinkirjoitukseen, jossa se foneettisesta kirjaimistosta poiketen edustaa laveaa väljää etuvokaalia  eli vastaa ääntämyksellisesti suomen ä-kirjainta. Suuraakkonen Ə on ulkomuodoltaan kuin isonnettu pienaakkonen. Švaa-kirjaimesta on olemassa myös kyrillinen muunnelma, joka on kuitenkin samannäköinen kuin latinalainen švaa.


title: Švaa

text: Unicode-merkistöön sisältyy švaan lisäksi myös niin sanottu ylösalainen e (ǝ), joka pienaakkosena näyttää samalta kuin švaa, mutta sen suuraakkosellinen vastine näyttää E-kirjaimen peilikuvalta (Ǝ). Tämä ylösalainen tai käänteinen e-kirjain esiintyy eräiden afrikkalaisten kielten oikeinkirjoituksessa. Unicodessa on erikseen käänteinen e pienaakkosenakin, mutta sitä ei tavallisesti käytetä vastaavan suuraakkosen parina; sen sijaan kansainvälisessä foneettisessa kirjaimistossa sillä merkitään laveaa puolisuppeaa keskivokaalia .


title: Pest

text: Pest on lääni Keski-Unkarissa pääkaupunki Budapestin ympärillä. Pestin lääni rajautuu Nógrádin, Hevesin, Jász-Nagykun-Szolnokin, Bács-Kiskunin, Fejérin ja Komárom-Esztergomin lääneihin sekä pohjoisessa Slovakiaan. Läänin hallintokeskus on Budapest, vaikka Budapest ei kuulukaan Pestin lääniin, vaan se muodostaa oman lääninsä. Pestin läänin pinta-ala on 6 390 km² ja sen väkiluku arviolta 1 226 115 (vuonna 2015).


title: Pest

text: Suurin osa läänistä on maastoltaan alavaa Unkarin Suurta alankoa, ainoastaan pohjoisessa ja lännessä on kukkuloita. Läänin poikki virtaa Tonava, joka tekee Vácin kaupungin kohdalla jyrkän mutkan etelään. Tämän ns. Tonavan mutkan luona kohoaa kuuluisa Visegrádin linna. Mielenkiintoisia kaupunkeja Pestin läänin alueella ovat kulttuurihistorialtaan rikkaat Szentendre ja Gödöllő. Gödöllőn lähellä sijaitsee autourheilufaneille tuttu Hungaroring-ajorata. Läänin muita suurehkoja kaupunkeja ovat Érd, Cegléd, Dunakeszi ja Budaörs.


title: Pest

text: Pestin läänissä on 36 kaupunkia, mikä on eniten Unkarin lääneistä. Vuoden 2001 asukasluvun mukaan järjestettynä:


title: Ed Wood

text: Edward Davis Wood Jr. (10. lokakuuta 1924 – 10. joulukuuta 1978) oli yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja, näyttelijä ja tuottaja, joka teki 1950-luvulla äärimmäisen pienibudjettisia kauhu-, tieteis- ja lännenelokuvia, myöhemmällä urallaan myös pornoelokuvia. Nykyisin Woodin elokuvat nauttivat kulttimainetta kaikenpuolisen kömpelyytensä vuoksi. Kaksi vuotta kuolemansa jälkeen Wood sai "Golden Turkey" -palkinnon kaikkien aikojen huonoimpana elokuvaohjaajana. Vuonna 1994 Tim Burton ohjasi Woodista elokuvan.


title: Ed Wood

text: Wood halusi tehdä merkittäviä elokuvia ja kertoa tarinoita, jotka kiinnostaisivat katsojien lisäksi myös häntä itseään.


title: Ed Wood

text: Wood ohjasi hyvin nopeasti pienien budjettien ahdistamana. Välillä lavasteet kaatuilivat ja näyttelijät törmäilivät niihin, mutta silti ottoa ei uusittu. Se oli merkittävä syy siihen, että Woodin elokuvat jäivät vaille arvostusta.


title: Ed Wood

text: Woodin isä, Edward Wood vanhempi, työskenteli postitoimistossa, ja perhe muutti useita kertoja ympäri Yhdysvaltoja. Lopulta Woodit asettuivat New Yorkiin, missä Edward Wood nuorempi syntyi. Lapsuutensa aikana Wood oli kiinnostunut pulp-kirjallisuudesta. Hän keräili sarjakuvia ja pulp-lehtiä. Kun Wood oli pikkulapsi, hänen äitinsä tapasi pukea hänet hameeseen. Myöhemmin Wood kertoi vaimolleen uskovansa, että hänen äitinsä olisi halunnut tyttölapsen. Lapsuudesta juontui Woodin mieltymys pukeutua naisten vaatteisiin.


title: Ed Wood

text: Wood liittyi merijalkaväkeen 17 vuoden ikäisenä, vain joitain kuukausia japanilaisten hyökättyä Pearl Harboriin. Wood osallistui Guadalcanalin taisteluun, jossa hän haavoittui. Hän osallistui myöhemmin myös Tarawan taisteluun ja väitti myöhemmin pitäneensä taistelun ajan vaatteidensa alla rintaliivejä ja pikkuhousuja. Wood kertoi, ettei kehdannut haavoittua tai kaatua, koska "en olisi mitenkään pystynyt selittämään vaaleanpunaisia rintaliivejäni ja pöksyjäni, jos olisin haavoittunut".


title: Ed Wood

text: Sodan jälkeen Wood liittyi karnevaaliryhmään, jossa hän esiintyi parrakkaana naisena. Wood myös kirjoitti kokemuksistaan romaanin "Killer in Drag". Wood oli riippuvainen alkoholista; alkoholiriippuvuus kasvoi myöhemmin todella pahaksi alkoholismiksi. Hän kärsi myös seksiaddiktiosta, mutta oli siitä huolimatta uskollinen tyttöystävilleen ja myöhemmin vaimolleen Kathylle (o.s. O'Hara).


title: Ed Wood

text: Wood aloitti elokuvaohjaajan uransa 1948, jolloin hän teki ystäviensä kanssa 30-minuuttisen lännenelokuvan "Crossroads of Laredo". Elokuvaa ei koskaan pantu julkiseen levitykseen. Samana vuonna hän ohjasi myös sotakokemuksiinsa perustuvan näytelmän "The Casual Company". Hän kirjoitti myös samannimisen kirjan, mutta sitä ei koskaan julkaistu.


title: Ed Wood

text: 1950-luvulla Wood alkoi elokuvaohjaajaksi toden teolla, ja 1953 hän ohjasi elokuvan "Glen or Glenda". Se oli hänen ensimmäinen huomiota saanut elokuvansa. Se käsittelee omana aikanaan hyvin rohkeaa aihetta, transvestismia. Elokuvassa Wood esittää avoimesti transvestiittia, jonka parisuhteen transvestismi sekoittaa. Ohjaaja yritti saada elokuvalla ymmärrystä omalle poikkeavuudelleen. "Glen or Glenda" floppasi, vaikka se saatiin myydyksi melko usealle levittäjälle, osasyynä erikoiset vaihtoehtoiset nimet, joilla elokuvaa markkinoitiin: "I Changed my Sex", "He or She?". Arvostelijat ja yleisö pitivät elokuvaa taiteellisesti alamittaisena.


title: Ed Wood

text: "Glen or Glendan" aikoihin Wood ystävystyi kauhulegenda Bela Lugosin kanssa, joka oli näytellyt muun muassa alkuperäisissä "Dracula"-elokuvissa. Wood ja Lugosi ystävystyivät, ja Lugosista tuli Woodin elokuvien vakionäyttelijä aina kuolemaansa asti.


title: Ed Wood

text: Vuonna 1955 Wood ohjasi elokuvan "Bride of the Monster", jossa myös Lugosi näytteli. Myöskään Bride of the Monster ei menestynyt kovin hyvin, mutta se jäi kuitenkin ainoaksi Woodin elokuvaksi, joka tuotti voittoa.


title: Ed Wood

text: Kun Lugosi kuoli elokuussa 1956, Woodilla oli halussaan hänen viimeinen filmikatkelmansa, jonka hän käytti samana vuonna valmistuneessa elokuvassaan Plan 9 from Outer Space. Filmikatkelman lisäksi käytettiin sijaisnäyttelijää. Plan 9 from Outer Space on Woodin ohjauksista tunnetuin. Sen osittaisen suosion takasi elokuvan prologin juontanut Criswell, joka oli tullut tunnetuksi "The Tonight Show'n" ennustajana. Elokuvassa Wood teki yhteistyötä myös suomalaissukuisen Maila Nurmen eli Vampiran kanssa. Woodin kulttimaine "maailman huonoimpana elokuvaohjaajana" perustuu erityisesti tähän elokuvaan.


title: Ed Wood

text: 1960-luvulle tultaessa Woodin ura kulki edeltävää vuosikymmentäkin huonommin ja hän ohjasi muutamia pornoelokuvia, kuten "The Sinister Urge" ja "Necromania". Sen jälkeen hänen elokuvaprojektinsa harvemmin edes toteutuivat ja hän ryhtyi kirjoittamaan ammatikseen pornokirjoja, joita hän tuotti useita kymmeniä. Wood myös alkoholisoitui viimeisinä vuosinaan pahasti, ja hän sai toistuvasti häädön asunnoistaan vuokrarästien vuoksi. Myös hänen vaimonsa Kathy käytti runsaasti alkoholia. Maksamattomien velkojen vuoksi myös avioparin omaisuus takavarikoitiin ja Wood vaimoineen muutti ystävänsä Peter Coen luokse, jonka luona Wood kuoli sydänkohtaukseen 54-vuotiaana.


title: Ed Wood

text: Kuoleman jälkeen Woodin ruumis krematoitiin ja tuhka siroteltiin mereen.


title: Ed Wood

text: Wood on valittu kaikkien aikojen huonoimmaksi ohjaajaksi. Vaikka hän oli lähes ammattitaidoton, hän rakasti elokuvia. Hän ei kuitenkaan eläissään saavuttanut haaveilemaansa menestystä.


title: Ed Wood

text: Ohjaaja Tim Burton ohjasi Woodista vuonna 1994 elämäkertaelokuvan "Ed Wood", jossa nimiroolin näytteli Johnny Depp. Elokuva voitti kaksi Oscar-palkintoa.Lisäksi Wood ohjasi ja käsikirjoitti lukuisia projekteja, joissa oli mukana muitakin tekijöitä. Myös toteutumattomia projekteja oli useita.


title: Ed Wood

text: Kaikki Woodin romaanit julkaistiin pokkareina. Yhtään niistä ei ole julkaistu Suomessa. Woodin kirjojen sisältö oli lähinnä pornografiaa, mutta toisin kuin usein tämäntyyppisten kirjojen tekijät, Wood ei käyttänyt salanimeä ja antoi jopa kirjojaan lahjaksi tuttavilleen. Ei ole tiedossa, miten monta kirjaa Wood tarkalleen kirjoitti ja miten monta niistä julkaistiin, sillä joissain kirjoissa hän saattoi käyttää salanimeä ja myös kustantajat voivat vaihtaa pornokirjojen kirjoittajien nimiä. Mahdollisesti Wood kirjoitti jopa 75 kirjaa.Wood kirjoitti myös lukuisia novelleja.


title: Adam

text: Adam on yleinen etu- ja sukunimi, joka juontaa juurensa Aadamiin, Raamatun mukaan ensimmäiseen Jumalan luomaan ihmiseen. Adam-nimillä ja lyhenteillä tunnetaan myös lukuisia muita asioita. Suomessa nimi on käytössä myös muunnelmana Aatami.


title: Adam

text: Suomessa nimi Adam on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu vuoteen 2016 mennessä 3 447 miehelle ja noin 60 naiselle. Muodossa Aadam nimi on annettu noin 225 miehelle ja alle 15 naiselle.


title: Noitavasara

text: Noitavasara eli Malleus maleficarum () on noitavainojen aikaan vuonna 1486 julkaistu kirja. Sen kokosi inkvisiittori Heinrich Kramer (n. 1430–1505), ja hän liitti kirjaan munkkiveljensä Jakob Sprengerin (1436–1495) nimen ilman tämän suostumusta. "Noitavasarassa" annetaan yksityiskohtaisia ohjeita noitien kuulusteluun ja tunnistamiseen; kidutuksella hankittua tunnustusta pidettiin luotettavana. "Noitavasarassa" musta magia selitetään osaksi kerettiläistä harhaoppia, jota vastaan inkvisitio taisteli. Noituus on jaettu 14 lajiin. Kerettiläisyytenä pidetään myös sitä, että noitien vaikutukseen ei uskottu: "Hairesis maxima est opera maleficarum non credere."


title: Noitavasara

text: Saadakseen teokselle arvovaltaa Kramer esitti kirjan Kölnin yliopiston teologian laitokselle toukokuussa 1487, mutta hyväksymistodistuksen aitoutta on epäilty. Nykyisin todistusta pidetään aitona, mutta oletetaan, että todistuksen antajat eivät olleet kirjaa lukeneet.


title: Noitavasara

text: Teoksen merkitystä on historioitsija Mirkka Lappalaisen mukaan sekä liioiteltu että mystifioitu. Pohjolassa se tunnettiin aika heikosti, ja suomalainen Henrik-tietokanta tuntee siitä vain yhden maininnan, jonka mukaan hovioikeudenneuvos Adam Ingeletin kappale oli vuonna 1740 myyty huutokaupassa.


title: Noitavasara

text: Kirjasta otettiin vuosina 1487–1520 kolmetoista painosta ja 1574–1669 kuusitoista painosta. Kirja oli suosittu laajalti Euroopassa ja sekä katolisten että protestanttien hyväksymä. Katolisetkin tukeutuivat teokseen, vaikka jo 1490 kirja oli kielletty paavin päätöksellä ja lisätty Index Librorum Prohibitorumiin eli roomalaiskatolisen kirkon kiellettyjen kirjojen listaan.


title: Noitavasara

text: Vuonna 2014 "Noitavasara" ilmestyi suomenkielisenä käännöksenä.


title: Urho Kekkosen kansallispuisto

text: Urho Kekkosen kansallispuisto on vuonna 1983 perustettu, Savukosken, Sodankylän ja Inarin kuntien alueella sijaitseva kansallispuisto. Puiston pinta-ala on 2 550 neliökilometriä, ja se on Suomen toiseksi suurin kansallispuisto. Sen pohjoisen osan halki virtaa Suomujoki. Aluetta hoitaa Metsähallitus ja se on osa UK-puisto-Sompio-Kemihaara-Natura 2000 -luonnonsuojelualuetta.


title: Urho Kekkosen kansallispuisto

text: Kansallispuisto on monipuolinen. Sen länsiosan viitoitettu alue on myös kokemattomalle vaeltajalle helppo kohde, kun taas puiston erämaiset kohteet ovat hyvä paikka pitkille ja vaativille eräretkille.


title: Urho Kekkosen kansallispuisto

text: Urho Kekkosen kansallispuistoon suuntautuvat vaellukset aloitetaan useimmiten Kiilopään tunturikeskukselta, Suomujoen varressa sijaitsevalta Aittajärveltä tai Raja-Joosepista, ja vaeltajat päätyvät usein Saariselän tunturijonon ympäristöön, esimerkiksi alueen korkeimman tunturin, Sokostin, huipulle. Useat retkeilijöistä myös yöpyvät sen juurella sijaitsevan Luirojärven rannoille rakennetuissa autiotuvissa.


title: Urho Kekkosen kansallispuisto

text: Kansallispuiston luontoon kuuluvat niin mahtavat tunturit kuin laajat suoalueetkin, unohtamatta myöskään metsäisiä kairoja. Poronhoidolla on alueella pitkät perinteet, ja se on edelleen alueen keskeinen elinkeino. Siitä muistuttamassa alueella on peurahautoja, poroaitoja, kämppiä sekä entisöityjä kolttakenttiä.


title: Mittaustekniikka

text: Mittaustekniikka on yleiskäsitteenä minkä tahansa fysikaalisen suureen kvantitatiiviseen todentamiseen käytetty tekniikka. Kysymyksessä voi olla arkisten asioiden kuten kauppatavaran painon, oikeammin massan määritys. Jopa lukumääriä mitatessa tarvitaan tiettyä tekniikkaa, vaikka esimerkiksi ihminen kykenee havaitsemaan lukumäärän mittaamattakin suunnilleen seitsemään riippuen mitattavasta tavarasta. Uudella teknologialla pystytään mittaamaan kaukaisia kohteita avaruudessa, hyvin pieniä kohteita kuten alkeishiukkasia ja niiden ominaisuuksia.


title: Mittaustekniikka

text: Erityisesti mittaustekniikkaa pidetään silti soveltuvana ihmisen kannalta luontevien etäisyyksien, pituuksien, siis matkan mittaamista. Matkojen mittaus on jo antiikin aikainen, jopa esihistoriallinen keksintö. Se perustuu etupäässä yhdenmukaisten kolmioiden mittaamiseen. Koska viimeistään jo Pythagoras tiesi yhdenmuotoisten suorakulmaisten kolmioiden periaatteet, on matkojen, kuten etäisyyksien ja korkeuksien mittaaminen perustunut kolmionmittaukseen, joka on edelleen käytössä. Nykyään kuitenkin satelliittipaikannus antaa täsmällisempiä tuloksia, ja esimerkiksi kartoitus suoritetaan ilmakuvien ja satelliittien avulla.


title: Mittaustekniikka

text: Erityisesti sotateknologian käytössä on erityisiä optisia etäisyysmittareita, jotka perustuvat silmien hyvään koordinaatioon. Mittaajan toinen silmä katsoo asteikkoa ja toinen maisemaa. Lahjakkaimmilla mittaajilla asteikko ikään kuin tipahtaa maastoon, ja etäisyyksiä voidaan lukea näin suoraan numeerisesti.


title: VR (täsmennyssivu)

text: VR tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Etelänmerinorsu

text: Etelänmerinorsu ("Mirounga leonina") on suurikokoinen varsinaisiin hylkeisiin (Phocidae) kuuluva merinisäkäs. Se on saanut nimensä suuren kokonsa sekä aikuisen uroksen kärsämäisen kuonon takia. Etelänmerinorsujen lukumääräksi on arvioitu noin 650 000 yksilöä.


title: Etelänmerinorsu

text: Urosmerinorsu voi kasvaa 6,5 metriä pitkäksi ja painaa jopa 3600 kg. Naaraat ovat paljon pienempiä.


title: Etelänmerinorsu

text: Etelänmerinorsut elävät lähellä Etelämannerta. Niitä oli ennen paljon Tasmaniassa, mutta ne on sieltä metsästetty liki sukupuuttoon. Niitä nähdään toisinaan Uudessa-Seelannissa ja Etelä-Afrikassa. Puolet kokonaiskannasta pesii Etelä-Georgian saarilla; muut pesimäalueet ovat Macquariensaari, Heardinsaari ja Kerguelen.


title: Etelänmerinorsu

text: Etelänmerinorsut saalistavat ennen kaikkea mustekaloja.


title: Gilalisko

text: Gilalisko eli gilahirviö ("Heloderma suspectum") on Yhdysvaltain lounaisosien ja Meksikon luoteisosien Sonoran aavikolla elävä myrkyllinen lisko. Gilalisko liikkuu kömpelösti, mutta puree kivuliaasti. Lisko tarraa tukevat leukansa saaliseläimeen ja valuttaa haavaan myrkyllistä sylkeä, myrkky valmistuu kahdessa alaleuan takaosan rauhasessa. Gilalisko rusentaa saaliinsa vahvoilla lihaksikkailla leuoillaan, joissa on pitkät ja terävät hampaat, lopuksi se ahmaisee murskaamansa ja lamauttamansa uhrin pää edellä sisuksiinsa. Gilaliskon häntä toimii rasvavarastona. Kylmillä säillä gilalisko lepäilee ja paastoaa, jolloin se ylläpitää elintoimintojaan häntänsä rasvaa kuluttamalla.


title: Gilalisko

text: Gilalisko kasvaa 45–55 senttimetriä pitkäksi, josta häntä muodostaa 10–20 senttimetriä. Painoa kertyy 4–5 kiloa. Ruumis on litteä, vankkarakenteinen ja roteva. Pään suomut ovat leveät ja litteät, mutta selästä, raajoista ja kyljestä pyöreät ja nystyrämäiset. Ruumiin takaosassa ja hännässä suomurivit eivät ole yhtä säännöllisiä kuin eturuumiissa. Jalat ovat lyhyehköt ja tukevat. Jaloissa on viisi varvasta, joissa on vahvat kynnet. Väritys vaihtelee paljon. Yleensä pään yläosassa, vartalossa ja raajoissa näkyy marmorimainen kuviointi ja juovia tai oranssin, vaaleanpunaisen sekä mustan ja ruskean muodostamaa verkkokuviointia. Leuka, kaula, kuononpää ja pään sivut ovat yleensä tummat ja niitä koristavat oranssit tai vaaleanpunaiset kyhmyt. Hännässä on poikkijuovia. Vatsa on oranssi tai vaaleanpunainen ja siinäkin näkyy ruskeaa tai mustaa mosaiikkikuviointia.


title: Gilalisko

text: Väritys tekee gilaliskosta kirjavan ja antaa hyvän suojavärin, minkä ansiosta liikkumatonta gilaliskoa on vaikea erottaa maastosta. Gilaliskon myrkkyrauhaset ovat alaleuassa poskien alaosan kohdalla. Myrkkyrauhaset ovat muuntuneita sylkirauhasia ja niitä on useita. Myrkky valuu uhriin tiehyitä kautta, mutta gilaliskon on purtava jonkin aikaa ennen kuin myrkkyä erittyy riittävästi. Gilaliskon leuat ovat erittäin vahvat ja jos lisko puree esimerkiksi ihmisen kättä, sitä on lähes mahdoton saada paljain käsin irti. Terve ihminen selviää yleensä liskon puremasta, mutta heikkokuntoinen tai lapsi on jo vakavassa vaarassa. Myrkky lamauttaa hengityselimistön, joten uhri tukehtuu vähitellen. Myrkky laajentaa valtimoita, hidastaa sydämen toimintaa sekä estää verta hyytymästä. Petoeläimet jättävätkin myrkyllisen liskon rauhaan.


title: Gilalisko

text:
Gilaliskon hampaat ovat pitkät ja terävät. Suussa elää tulehduksia aiheuttavia bakteereja, jotka voivat olla yhtä vaarallisia kuin myrkky. Silmät ovat likinäköiset ja lisko näkee saaliin tai muun vastaantulijan vasta lähietäisyydellä. Hajuaisti sitä vastoin on erinomainen. Coloradosta on löydetty gilaliskon 30–40 miljoonaa vuotta vanhoja fossiileja, ja gilalisko on muuttunut erittäin vähän noista ajoista.
Gilalisko elää Sonoran aavikolla Yhdysvalloissa ja Meksikossa. Yhdysvalloissa sitä tavataan Arizonassa, Kalifornian kaakkoisosissa, Utahin lounaisosissa, New Mexicossa ja Nevadassa, Meksikossa Baja Californian ja Sonoran osavaltioissa. Gilalisko viihtyy kuivilla tai puolikuivilla aavikoilla ja vuoristojen alarinteillä sekä jokia ja kanjoneita reunustavilla tasangoilla ja pensaikkomailla. Alueella lämpötila voi nousta kesäpäivisin jopa 50 celsiusasteeseen ja talvella on kylmää, jolloin gilaliskon täytyy horrostaa. Säännöllinen vedensaanti on välttämätöntä. Laji nimi tulee Arizonassa virtaavasta Gila-joesta.
Gilalisko viettää 95 prosenttia ajastaan maakolossa ja viettää siellä koko kuivan kauden. Se selviää kolossa häntäänsä varastoiman rasvavaraston avulla. Vasta kesä–syyskuussa lisko tulee esiin piilostaan ja lähtee ravinnonhakuun. Ruokaa se löytää lipomalla kielellään ja analysoimalla hajumolekyylejä. Gilalisko suosii hitautensa takia helppoja saaliita, kuten matelijoiden ja lintujen munia sekä pienten nisäkkäiden poikasia. Tällaista ravintoa on sadekauden aikana tarjolla runsaasti, joten se on hyvää aikaa kartuttaa rasvavarastoa. Saaliin gilalisko nielee pää edellä, jos se ei ole liian suuri. Suuret munat se rikkoo ja latkii sisällön. Se saalistaa myös aktiivisesti erityisesti muita matelijoita, jotka se tappaa myrkyllään. Vaikka saalis pääsisi karkuun, se menehtyy nopeasti myrkkyyn ja gilalisko löytää saaliinsa hajujälkeä seuraamalla. Eräs yksilö eli vankeudessa yli kolme vuotta syömättä kuluttaen hitaasti häntänsä rasvavarastoa. Vettä lisko kuitenkin tarvitsee säännöllisesti.


title: Gilalisko

text: Gilaliskolla on vain vähän vihollisia ja pedot jättävät sen rauhaan yleensä heti kun vain tunnistavat sen. Jos kojootti erehtyy hyökkäämään sen kimppuun, se ei tee sitä enää toiste, jos jää henkiin. Pienempi peto kuten kissa kuolee varmasti. Gilaliskot ovat immuuneja oman lajinsa myrkylle, minkä lisäksi myös sammakot kestävät myrkkyä tuntemattomasta syystä. Ihmisellä purema aiheuttaa hikoilua, oksentelua ja usein myös tajunnan menetyksen. Puremakohta paisuu ja mustuu. Toipuminen puremasta voi viedä kuukausia. Gilalisko puree kuitenkin vasta ärsytettynä ja on melko vaaraton.


title: Gilalisko

text:
Gilaliskojen kiima on todennäköisesti heinäkuussa ja vajaan kuukauden kuluttua gilaliskonaaras kaivaa ennen munintaa noin kymmenen sentin syvyisen kuopan kosteaan hiekkaan lähelle pensaita, jotta munat olisivat suojassa auringonpaisteelta. Useimmiten lähellä on jokin juomapaikka. Naaras munii kerralla korkeintaan 13 munaa. Munat ovat ohutkuorisia ja 3,5–7 sentin pituisia. Munittuaan naaras peittää munat hiekalla. Poikaset kuoriutuvat noin kuukauden kuluttua muninnasta. Ne ovat kuoriutuessaan 10 sentin pituisia ja muistuttavat aikuisia. Poikaset lähtevät heti pesältä ja alkavat etsiä ravintoa. Muutamassa vuodessa ne kasvavat täyteen kokoonsa. Gilaliskot elävät erakkoina. Gilalisko elää luonnossa noin 20 vuotta, vankeudessa jopa 40 vuotta.
Gilaliskojen määrä on jatkuvasti pienentynyt, koska sen elinalueita katoaa puuvillapeltojen, laitumien, vihannesviljelmien ja asutuksen tieltä. Gilaliskoa uhkaa myös pyynti sen erikoisen ulkonäön takia, ja sitä pyydetään lemmikiksi usein laittomasti ja kuljetetaan ulkomaille. Laji lisääntyy vankeudessa huonosti, joten on tärkeää, että luonnossa säilyy elinvoimainen kanta. Laji on vaarantunut.


title: Gilalisko

text: Gilaliskon käyttö ihmistä kuvaavana sanana sai suosionsa "Rupaul’s Drag Race All Stars" -tositelevisiosarjasta.


title: Gilalisko

text: Simo Penttilä käyttää gilaliskoa erään rikollisen peitenimenä samannimisessä "Punavyö"-sarjan kirjassaan.


title: Kenttä

text: Kenttä voi tarkoittaa seuraavia:


title: Catilina

text: Lucius Sergius Catilina (108 eaa.–62 eaa.) oli roomalainen poliitikko. Hänet tunnetaan parhaiten Catilinan salaliitosta, jonka oli tarkoitus kaataa Rooman tasavalta, ennen muuta ylhäisten sukujen hallitsema senaatti.


title: Catilina

text: Catilina syntyi köyhään aatelissukuun. Hänen kerrotaan olleen kauhea kasvoiltaan. Hän oli mukana liittolaissodassa Pompeiuksen ja Ciceron kanssa. Hän tuki Sullaa 80-luvulla eaa. käydyssä sisällissodassa. Catilina oli vuonna 68 eaa. preetori Africassa. Tämän jälkeen häntä syytettiin vallan väärinkäytöstä, mutta hänet vapautettiin syytteistä.


title: Catilina

text: Cicero voitti hänet konsulinvaalissa 63 eaa. Catilina alkoi järjestellä salaliittoa. Cicero sai tämän selville ja julkisti asian senaatissa. Catilina pakeni Etruriaan. Seuraavana vuonna armeija sai hänet kiinni ja hän kuoli seuranneessa taistelussa.


title: Catilina

text: Catilinan salaliitto on yksi Rooman tasavallan kuuluisimmista tapauksista. Ciceron pitämät "Catilinan syytöspuheet", joita oli useita, kuuluvat maailmanhistorian tunnetuimpiin puheisiin retoristen ansioidensa vuoksi. Cicero otti irti kaiken mahdollisen poliittisen hyödyn tapauksesta. Hän sai myös arvonimen "pater patriae". Sallustiuksen laatima "Catilinan salaliitto" (40-luvulla eaa.) on toinen keskeisistä lähteistä Catilinan elämälle.


title: Pompeius

text: Gnaeus Pompeius Magnus (29. syyskuuta 106 eaa. – 29. syyskuuta 48 eaa.) oli roomalainen sotapäällikkö. Hän yritti voittaa Julius Caesarin tasavallan lopunaikojen valtataisteluissa, mutta hänet lyötiin seuranneessa sisällissodassa. Lopulta Ptolemaios XIII murhasi hänet Egyptissä.


title: Pompeius

text: Pompeius syntyi senaattoriperheeseen pohjois-italialaisessa Piceneumin kaupungissa. Pompeiuksen suku ei ollut perinteisiä valtasukuja, mutta hänen isänsä Gnaeus Pompeius Strabo oli kuitenkin edennyt tasaisesti virkaurallaan. Hänet oli valittu kvestoriksi 104 eaa., preettoriksi 92 eaa. ja diktaattori Mariuksen tuella konsuliksi vuonna 89 eaa. Hänen isänsä kuoli 87 eaa. Mariuksen ja Sullan välisessä konfliktissa. Pompeiuksesta tuli nyt sukunsa pää. Pompeiuksen piti pysytellä seuraavat vuodet taustalla Mariuksen kannattajien hallitessa Italiaa.


title: Pompeius

text: Pompeius liittyi ratsuväkeen 17-vuotiaana. Hän taisteli Marcus Tullius Ciceron kanssa, joka oli Pompeiusta muutaman kuukauden vanhempi. Vuonna 84 eaa. kävi ilmi, että Sulla oli palaamassa Italiaan sotaretkiltään, ja Pompeius palasi kotiseudulleen. Hän kokosi kolme hänen isälleen uskollista legioonaa ja asettui Sullan puolelle, kun tämä palasi Kreikasta 83 eaa. Sulla keksi nopeasti käyttöä näille legioonille Rooman sisäisissä valtataistoissa. Pompeius sai Sullalta imperaattorin arvonimen 23-vuotiaana. Liittonsa takeeksi Pompeius erosi vaimostaan ja nai Sullan ottotyttären, joka tosin oli raskaana edelliselle miehelleen.


title: Pompeius

text: Pompeius oli rikas, taidokas, kunnianhimoinen ja hänellä oli hallussaan legioonia. Hänen nuori ikänsä kuitenkin esti poliittisen viran tavoittelun. Sotatoimien päätyttyä Italiassa Pompeius taisteli hyvällä menestyksellä Sullan puolella Sisiliassa ja Afrikassa vuosina 82–81 eaa. Sisilian saaminen takaisin Sullan hallintaan oli tärkeää, sillä saari oli tuolloin merkittävä viljantuottaja. Afrikassa hänen joukkonsa huusivat hänet imperaattoriksi. Pompeiukselle annettiin viehättävä lempinimi "teiniteurastaja" ("adulescentulus carnifex") kuvaamaan hänen julmaa tehokkuuttaan Mariuksen kannattajien tuhoamisessa. Pompeiuksen palatessa Roomaan kansa iloitsi. Sulla antoi hänelle lisänimen ("cognomen") "Magnus", Suuri. Sullan mielestä tämä lisänimi tosin saattoi olla lähinnä hyvä vitsi.


title: Pompeius

text: Pompeiusta saatu huomio ei tyydyttänyt, hän halusi triumfin. Sulla kieltäytyi, mutta Pompeius kiukutteli jälleen kieltäytymällä luopumasta legioonistaan. Legioonien ollessa kaupungin porteilla Sulla päätti myöntyä. Sulla piti kuitenkin oman triumfinsa ensin. Triumfi ei sujunut kommelluksitta, kun Pompeiuksen yritys saapua kaupunkiin norsulla epäonnistui kaupungin portin osoittauduttua liian ahtaaksi.


title: Pompeius

text: Hän kannatti Marcus Aemilius Lepidusta konsuliksi vastoin Sullan tahtoa, mutta joutui sitten Sullan kuoltua kukistamaan tämän suunnitteleman kapinan. Pompeiuksen voitettua Lepiduksen tämä kuoli myöhemmin Sardiniassa. Tämän jälkeen Pompeius vaati itselleen prokonsulin valtaa Hispaniassa, tarkoituksenaan kukistaa siellä Mariuksen tukija Quintus Sertorius. Johtavat piirit alkoivat huolestua nuoren miehen yritteliäisyydestä. Jälleen Pompeius turvautui uhkailemaan legioonillaan. Kun Hispaniassa Sertoriusta vastustanut Sullan kannattaja Quintus Caecilius Metellus Pius oli lisäksi vaikeuksissa, senaatti lopulta suostui pitkin hampain hänen teknisesti ottaen laittomaan toiveeseensa. Pompeius lähti siis Hispaniaan.


title: Pompeius

text: Pompeius taisteli Hispaniassa noin puoli vuosikymmentä. Ratkaisua ei tahtonut syntyä. Sertoriuksen omat miehet kuitenkin murhasivat hänet ja taistelut saatiin nopeasti päätökseen vuonna 71 eaa. Pompeius hallitsi nyt Hispaniaa ja eteläisen Galliaa ja osoitti hallitsevansa myös hallinnointia.


title: Pompeius

text: Spartacuksen orjajoukon kapinoitua Pompeius palasi Italiaan. Crassus oli jo käytännössä tehnyt lopun kapinasta, mutta Pompeius tapasi matkallaan Spartacuksen armeijan pakenevat rippeet. Pompeius antoi repiä pakenijat kappaleiksi ja keräsi itselleen kunnian koko kapinan kukistamisesta. Crassus ei ollut lainkaan mielissään. Pompeius asettui ehdolle konsuliksi. Hän oli edelleen lain mukaan liian nuori ja aivan liian kokematon konsuliksi, mutta lain tulkinta oli jälleen kerran varsin vapaamuotoista. Pompeius palasi Roomaan ja vietti 31. joulukuuta 71 eaa. toisen triumfinsa, tällä kertaa voitoistaan Hispaniassa. Konsulin vaali pidettiin ja Pompeius valittiin Crassuksen kanssa vuoden 70 eaa. konsuliksi. Konsulikaudellaan hän joutui kahnauksiin optimaattien kanssa, mikä miellytti kansanjoukkoja suuresti. Pompeiuksen populaarimyönteistä agendaa tuki myös nuori Julius Caesar. Pompeius pysyi Roomassa vuodet 69 ja 68 eaa.


title: Pompeius

text: Pompeius lähetettiin 67 eaa. Vähään-Aasiaan tehtävänään merirosvouksen lopettaminen Välimerellä. Nimitystä edelsi jälleen poliittinen peli Roomassa, joka kuitenkin kääntyi Pompeiuksen eduksi. Pompeius retki oli menestys ja hän onnistui karkottamaan merirosvot muutamassa kuukaudessa.


title: Pompeius

text: 66 eaa. Pompeius valittiin poissa olevana johtamaan sotaa Pontoksen kuningasta Mithridates VI:ta vastaan. Lakia ehdotti tribuuni Gaius Manilius ja sitä kannatti myös Cicero, jonka puhe aiheesta on säilynyt nykypäiviin saakka. Aristokraatit luonnollisesti vastustivat.


title: Pompeius

text: Sotaretkellä Pontoksesta ja Syyriasta tuli Rooman provinsseja. Pompeius valtasi myös Jerusalemin ja tunkeutui Jerusalemin temppeliin. Pompeius laajensi Rooman vaikutusvaltaa kauas Lähi-itään aina Mustallemerelle ja Kaukasukselle asti. Pompeiuksen sotasaaliin sanotaan olleen mittaamattoman suuri. Myös Rooman valtakunnan väkiluku kasvoi huomattavasti Pompeiuksen valloitusten seurauksena.


title: Pompeius

text: Pompeius palasi Roomaan vuonna 62 eaa. Hän vietti kolmannen triumfin Aleksanteri Suuren puvussa, idän valloittaja kun oli. Triumfia seurasivat suuret juhlat ja Pompeius jakoi runsaasti lahjoituksia. Pompeius oli kuitenkin ollut poissa Roomasta jo viisi vuotta, ja moni asia oli ehtinyt muuttua. Caesarin tähti oli nousussa. Catilinan epäonninen salaliitto oli kukistettu. Cicero oli kuitenkin ongelmissa, kun Clodius klienttijengeineen vainosi häntä taukoamatta.


title: Pompeius

text: Pompeiukselle koitui monia huolia. Hän oli luvannut veteraaneilleen maata, mutta senaatti ei ollut sitä halukas antamaan. Senaatin optimaatit harasivat muutenkin vastaan. Pompeius joutui etsimään itselleen liittolaisia. Hän ajautui liittoon Crassuksen kanssa miesten välisestä epäluottamuksesta huolimatta. Mukaan tuli myös Hispaniasta palannut Julius Caesar, joka havitteli konsuliksi vuonna 59 eaa. Caesar kutsui Crassuksen ja Pompeiuksen salaiseen kokoukseen vuonna 60 eaa. Miehet tekivät sopimuksen vallan jakamisesta. Crassus sai Syyrian. Caesar sai Gallian. Pompeius sai jatkaa Hispanian hallitsemista, mutta pysyi kuitenkin Roomassa valvomassa viljanjakelua.


title: Pompeius

text: Tämä jälkikäteen ensimmäiseksi triumviraatiksi nimetty liitto mahdollisti päätösten hyväksymisen senaatissa ja kansankokouksessa. Pompeius sai veteraaneilleen havittelemansa maat, mutta myös uuden vaimon Caesarin tyttärestä. Triumviraatti oli kuitenkin heikolla pohjalla. Optimaatit eivät olleet antaneet anteeksi Pompeiukselle, joka ei ollut puolustanut Ciceroa Clodiuksen toimilta. Cicero, palattuaan maanpaosta 57 eaa. pyrki kuitenkin tyynnyttelemään tilannetta. Plutarkhos kertoo myös huhuista, joiden mukaan Pompeiusta olisi tässä vaiheessa kiinnostanut politiikkaa enemmän hänen nuori vaimonsa ja muut kotiasiat. Vuonna 56 eaa. triumvirien välit rakoilivat jo selvästi, mutta miehet vahvistivat liittonsa salaisessa tapaamisessa. He sopivat, että Caesar jatkaisi Galliassa vielä viisi vuotta ja Pompeius ja Crassus olisivat seuraavan vuoden konsulit. Pompeiuksen ja Crassuksen valinta konsuleiksi onnistui, mutta heitä vastustavien joukko oli voimistunut. Valinta vaati taakseen ennennäkemättömän määrän lahjontaa ja poliittista korruptiota.


title: Pompeius

text: Triumvirien väliset siteet alkoivat murentua lisää. Pompeiuksen vaimo Julia, Julius Caesarin ainoa tytär kuoli vuonna 54 eaa. Crassus kuoli myöhemmin samana vuonna, kun parthialaiset tuhosivat hänen armeijansa idässä. Caesar nautti poliittisesta nosteesta, kun hänen kansansuosionsa jatkoi kasvuaan. Caesar pyrki uusimaan liittonsa Pompeiuksen kanssa tarjoamalla tälle vaimoksi siskontyttöään Octaviaa, joka oli tulevan keisarin Augustuksen sisar. Pompeius avioitui kuitenkin Metellus Scipion, joka oli eräs Caesarin vihamiehistä, tyttären Cornelian kanssa vuonna 52 eaa. Ilmeisesti optimaatit olivat todenneet Pompeiuksen pienemmäksi pahaksi ja hakivat nyt liittoa hänen kanssaan.


title: Pompeius

text: Samana vuonna Curia poltettiin ja Clodius murhattiin. Senaatti pyysi Pompeiusta palauttamaan järjestyksen, minkä hän tekikin armottomalla tarmolla. Senaatti etsi nyt epätoivoisesti tapaa olla tekemättä Pompeiuksesta diktaattoria. Se päättikin tehdä hänestä konsulin, toista konsulia ei nimitetty. Näin Pompeius sai laajat valtaoikeudet, joihin kuitenkin sisältyi yhä rajoituksia.


title: Pompeius

text: Konsulina Pompeius sääti useita Caesarille haitallisia lakeja. Caesarin ja Pompeiuksen välit katkesivat lopullisesti vuonna 51 eaa., kun Pompeius teki selväksi, että Caesar ei voisi asettua ehdolle konsulinvaalissa, jos hän ei ensin luopuisi armeijoistaan. Tätä Caesar ei voinut tehdä, sillä silloin hän olisi ollut turvaton vastustajiaan vastaan. Konflikti oli väistämätön.


title: Pompeius

text: Caesar sai kutsun senaatilta saapua yksityishenkilönä Roomaan vuonna 49 eaa. Caesar ei totellut käskyä luopua armeijastaan. Pompeius oli varma asemastaan. Hän oli sanonut:" Minun tarvitsee vain polkea maahan jalallani, ja armeijat kasvavat maasta". Caesar ylitti Rubikonin ja eteni Italiaan.


title: Pompeius

text: Pompeiuksen piti jättää Rooma. Hän vetäytyi Etelä-Italiaan. Caesar saapui Roomaan ja sai haltuunsa sinne jääneen valtion kassan, mikä oli vakava takaisku Pompeiukselle. Pompeius ajatteli ilmeisesti, että hänen mahdollisuutensa vastustaa Caesaria olisivat parhaat idässä. Hän vetäytyi edelleen Kreikkaan mukanaan joukko konservatiiveja. Ratkaiseva Farsaloksen taistelu käytiin 48 eaa.


title: Pompeius

text: Pompeius hävisi taistelun ja pakeni henkensä edestä Egyptiin. Siellä kuningas Ptolemaios XIII ja Pompeiuksen entiset upseerit totesivat parhaaksi valita puolensa ja murhasivat Pompeiuksen vuonna 48 eaa. Hänet murhattiin hänen 58. syntymäpäivänään Pelusionissa puukottamalla selkään miekalla ja tikarilla. Hänen päänsä irrotettiin ja se tarjottiin myöhemmin Caesarille seipään nokassa. Ruumis jätettiin rannalle, josta Pompeiuksen vapauttama orja sen löysi ja polttohautasi. Caesar ei ollut mielissä lahjastaan, Plutarkhoksen mukaan hän vuodatti kyyneleitä entisen liittolaisensa ja vihamiehensä muistolle.


title: Pompeius

text: Roomalaisille historioitsijoille Pompeiuksen elämä edusti oikein elettyä periroomalaista elämää. Pompeius oli ansainnut asemansa omilla urotöillään. Hän oli heille tasavallan sankari, jonka tuhoksi koitui lopulta Caesarin aliarviointi. Pompeius nähtiin traagisena hahmona, roomalaisena Aleksanteri Suurena.


title: Behram

text: Behram (myös Burham, n. 1765–1840) oli intialainen murhaaja, joka toimi pahamaineisen tugeeni-kultin johtajana. Häntä pidetään maailman pahimpana sarjamurhaajana, koska hänen tiedetään murhanneen vuosien 1790–1830 välisenä aikana peräti 931 ihmistä. Behram itse väitti tappaneensa ainoastaan 125 ihmistä. Hän murhasi uhrinsa kuristamalla heidät rituaalisesti perinteisellä "ruhmal"-kulttivaatteella. Behram tuomittiin oikeudenkäynnissä kuolemaan ja hirtettiin. Behramin oikeudenkäynnin jälkeen englantilaiset aloittivat kampanjan kulttia vastaan ja onnistuivat lakkauttamaan sen.


title: Paramaribo

text: Paramaribo on Surinamen pääkaupunki. Vuonna 1996 sen asukasluvuksi arvioitiin noin 220 000. Vuonna 2004 Paramaribon piirissä asui 243 000 henkeä eli puolet koko maan väestöstä.


title: Paramaribo

text: Kaupunki sijaitsee Suriname-joen rannalla noin 15 kilometriä Atlantin rannalta sisämaahan.


title: Paramaribo

text: Paramaribon vanhakaupunki on Unescon maailmanperintöluettelossa.


title: Paramaribo

text: Britit asuttivat alueen vuonna 1630 ja 1650 kaupungista tuli uuden englantilaissiirtokunnan pääkaupunki. Alueen hallinta vaihtui brittien ja hollantilaisten välillä useasti, mutta se oli hollantilaisten hallussa vuodesta 1815 aina Surinamen itsenäistymiseen vuonna 1975. Kaupunkilaiset ovat pääasiassa intialaista, paikallista, afrikkalaista ja hollantilaista syntyperää.


title: Paramaribo

text: Kaupungissa riehui suuret tulipalot tammikuussa 1821 ja syyskuussa 1832.


title: Paramaribo

text: Paramaribo muodostaa oman piirinsä. Kaupunki on jaettu 12 kaupunginosaa vastaavaan alueeseen (). Alueet ovat:


title: Juottaminen

text: Juottamisella tarkoitetaan metallien liittämistä toisiinsa käyttäen liitoksessa metallia tai metalliseosta, jonka sulamispiste on alhaisempi kuin liitettävien materiaalien. Suosittuja juotosaineita ovat muun muassa sinkki ja tina. Menetelmää, jossa myös liitettävät aineet sulavat kutsutaan hitsaamiseksi.


title: Juottaminen

text: Pehmeä- tai pehmytjuottamisessa juotteen sulamislämpötila on alle 450 °C erotuksena kovajuotosta, jossa juote sulaa yli 450 °C:n lämpötilassa. Kovajuottoa käytetään muun muassa putkitöissä mitä nimitetään myös kapillaarijuotoksi.


title: Juottaminen

text:
Elektroniikan valmistuksessa juottamisella eli juotolla tarkoitetaan metallisten pintojen liittämistä toisiinsa sulalla yleensä tinapitoisella metalliseoksella eli juotteella. Elektroniikassa juotosliitoksen pääasiallinen tarkoitus on liittää pinnat sähköisesti toisiinsa.
Juotettaessa juotettavien pintojen, esimerkiksi kupari (Cu), hopea (Ag) tai nikkeli (Ni) materiaalit eivät sula. Sen sijaan pintojen väliin muodostuu niin sanottua välimetallia, joka on
sekoitus juotettavien pintojen ja juotteen aineista. Esimerkiksi kun juotetaan
kuparijohdinta piirilevyyn, muodostuu juotettavien pintojen välille
kupari-lyijy-tina-seosta. Juotosliitos on mikrorakenteeltaan ja sähkönjohtokyvyltään erilainen kuin itse juoteseos tai liitettävien pintojen metallit.
Juottaessa tarvitaan juotosapuaineina (juoksutteita) eli flukseja, joiden tehtävänä on muun muassa siirtää lämpöä juotettaville pinnoille, pelkistää epämetallisia yhdisteitä(metallioksideja) sekä suojata uudelleen hapettumiselta, alentaa sulan metallin pintajännitystä, siten edistää juotteen tasaista leviämistä. Juottumista edistää myös juotettavien pintojen pinnoittaminen hyvin juottuvalla materiaalilla, kuten esimerkiksi tinalla (Sn), kullalla (Au), hopealla (Ag) tai orgaanisilla suojapinnoitteilla.
Juottumisen hyvyys voidaan nähdä pääsääntöisesti ns. kastumiskulmista, jotka nähdään juotteen ja liitettävän pinnan kulmana.


title: Juottaminen

text: Useimmat elektroniikassa käytetyt juotemetalliseokset ovat sulamislämpötilaltaan matalia, sillä elektroniikkakomponenttien kotelomateriaalit ja niiden rakenteet eivät kestä juurikaan korkeampia lämpötiloja kuin 260 °C. Puolijohteet kuten diodit ja transistorit tuhoutuvat jo noin 150-175 °C lämpötilassa. Tyypillisin juoteseos on ollut tina-lyijy (SnPb), jossa niiden keskinäinen suhde vaihtelee käyttökohteesta riippuen. Yleisin käytetty koostumus on tinaa 63 painoprosenttia ja lyijyä 37 painoprosenttia, eutektisen seossuhteen ollessa tarkasti Sn 61,9 Pb 38,1.


title: Juottaminen

text: Kuumuudelle arempia komponentteja juotettaessa voi liian lämmön johtaa vaikka pihteihin.


title: Juottaminen

text: 1. heinäkuuta 2006 alkaen EU-maissa on rajoitettu tiettyjen haitallisten aineiden käyttöä sähkö- ja elektroniikkalaitteissa (RoHS-direktiivi). Tämän lainsäädännön vaikutuksesta kulutuselektroniikan juotemateriaaleista on poistunut lyijy. Tina-lyijyn korvaajaksi on tullut useita eri vaihtoehtoja, joista Sn96,5-Ag3-Cu0,5 on yleisin ns. SAC-juote. Myös juotteet ilman hopeaa (Ag) ovat osoittautuneet toimiviksi, esimerkiksi aaltojuotosprosessiin soveltuva juoteseos tina-kupari Sn99,3Cu0,7. Pitää kuitenkin huomata, että lyijyttömien juotteiden käyttö vaatii suuremman lämpötilan ja enemmän tietoa sekä taitoa harrastelijalta saada hyvä kontakti juotospintojen välille. Varsinkin aloittelijoiden on helpompi aloittaa perinteisellä tina-lyijyllä 60/40 tai 63/37 suhteella.


title: Juottaminen

text: Tina-lyijyjuotteen korvaavilta juotteilta on haettu useita ominaisuuksia, joista tärkeimmät ovat eutektisuus, juotosliitoksen lujuus eri rasitusolosuhteissa (lämpöliikunnot, iskut ja viruminen) ja taloudellisuus.


title: Juottaminen

text: Aaltojuotos on juottamismenetelmä, jota käytetään piirilevyjen juotosautomaatiossa.


title: Juottaminen

text: Juotin (puhekielessä "kolvi") on työkalu, jolla yksittäisiä komponentteja tai johtimia juotetaan käsin, esimerkiksi laboratoriossa tai korjaamossa. Juotettaessa juottimella ei saisi koskettaa tinaa vaan ensin lämmitetaan sekä piirilevyn kuparia ja komponentin jalkaa jonka jälkeen voidaan työntää tinalankaa molempia pintoja vasten. Epäonnistunutta juotosta kutsutaan kylmäjuotokseksi eikä sellainen luotettavasti johda sähköä. Eräs onnistuneen juotoksen tuntomerkki on juotoksen kiiltävyys.


title: Juottaminen

text: Putkitöissä juottamisella on ollut keskeinen osa kupariputkien liitoksissa, vaikka nykyisin niin kutsutut helmi- ja puristusliitokset ovatkin yleistyneet. Juotosliitokset ovat kuitenkin vielä yleisiä, sillä ne ovat edullisempia kuin helmiliitokset. Lisäksi joissakin maissa asetukset sallivat tarkastetun juotosliitoksen jättämisen rakenteen sisään piiloon, kun taas helmiliitoksen suhteen tämä on kielletty. Kupariputkien liittämiseen hopeaa sisältävällä juotteella tarvittava lämpötila on noin 650–800 °C. Kun kupariosat on lämmitetty esimerkiksi kaasupolttimella lievästi punertaviksi, tuodaan muhviliitokseen noin putken halkaisijan verran juotetta. Juote kulkeutuu kapillaari-ilmiön ansiosta tasaisesti liitokseen. Joskus tätä liitostapaa kutsutaankin kapillaarijuottamiseksi.


title: Juottaminen

text: Kaikkeen juottamiseen kuuluu kaksi perusriskiä. Korkeiden lämpötilojen vuoksi on palovammojen ja tulipalojen vaara. Toisaalta kuumista lisäaineista syntyvät "höyryt", juotoskäryt, ovat ihmiskeholle haitallisia ja voivat jopa olla myrkyllisiä. Automatisoidussa juottamisessa tarvittavat kemikaalit lisäävät omat vaaratekijänsä. Kun juote sulaa kuumennettaessa, siitä nouseva "höyry" on oikeasti peräisin tinalangan sisällä olevasta juoksutteesta. Kaikissa juotteissa ei toki tätä ole, mutta oikeanlainen juoksute eli fluksi helpottaa juottamista huomattavasti. "Höyryt" aiheuttavat ärtymystä silmissä tai hengitysteissä ja pitempiaikainen altistuminen aiheuttaa hengityselinsairauksia, kuten astmaa ja keuhkokatarria. Siksi oikeanlaisesta ja tehokkaasta kärynpoistosta on huolehdittava niin, ettei juotoskäry pääse leviämään ympäröivään ilmaan.


title: Juottaminen

text: Tinalankojen käsittely altistaa myös ihoärsytyksille, ja varsinkin lyijypitoisten tinalankojen käsittelyä paljain käsin tulisi välttää lyijymyrkytyksen vaaran vuoksi, sillä lyijy imeytyy ihon läpi elimistöön.


title: Treoniini

text: Treoniini (CHNO) kuuluu luonnon 20 yleisimpään aminohappoon. Se on seriinin ohella toinen kahdesta aminohaposta, joissa on alkoholi- eli hydroksyyliryhmä, ja nämä kaksi aminohappoa ovat muutenkin hyvin toistensa kaltaiset: treoniinissa on metyyliryhmä 3-hiilessä, jossa seriinissä on vety. Treoniini on välttämätön aminohappo.


title: Treoniini

text: Treoniinilla on kaksi kiraalista keskusta, joten sillä on neljä stereoisomeeristä muotoa. Luonnossa esiintyvä treoniini, "L-treoniini", on (2"S",3"R")-2-amino-3-hydroksibutaanihappo. L-treoniinin moolimassa on 119.12 g/mol, sulamispiste 255 °C ja CAS-numero 72-19-5. D-treoniinin sulamispiste on 274 °C ja CAS-numero 632-20-2, DL-treoniinin sulamispiste on 274 °C ja CAS-numero 80-68-2. L(+)-allo-treoniinin sulamispiste on 272 °C ja CAS-numero 28954-12-3 sekä D(-)-allo-treoniinin sulamispiste on 276 °C ja CAS-numero 24830-94-2.


title: Treoniini

text: Treoniinin sivuketju voidaan glykosyloida, ja treoniinikinaasit voivat fosforyloida sen "fosfotreoniiniksi".


title: Arktis

text: Arktinen alue eli Arktis tarkoittaa maapallon pohjoisnapaa ympäröiviä alueita. Tavallisesti arktiseen alueeseen katsotaan kuuluvan Pohjoinen jäämeri ja osia Kanadasta, Grönlannista, Venäjästä, Yhdysvalloista ja Pohjoismaista. Arktinen alue on monenkirjava kokonaisuus aavasta lumilakeudesta vihreään tundraan, jäiseen mereen ja korkeisiin vuorenhuippuihin. Alueen alkuperäisväestö on sopeutunut kylmään ilmaan, ikiroutaan ja valon vaihteluun.


title: Arktis

text: Arktisella alueella sijaitsee mittavia vielä suhteellisen käyttämättömiä luonnonvaroja, kuten metsiä, kaloja, riistaa sekä mineraaleja. Venäjän arktisella alueella on maailman suurimmat käyttämättömät öljy- ja kaasuvarannot, joihin maailman energiateollisuuden kiinnostus on kohdistunut. Arktisen alueen merkitys matkailun kannalta on kasvamassa.


title: Arktis

text: Arktinen alue voidaan määritellä useilla eri tavoilla. Maantieteellisesti arktista aluetta rajaa pohjoinen napapiiri (66° 33’N), mutta lisäksi alue voidaan määritellä esimerkiksi lämpötilan, metsänrajan, ikiroudan, merijään ja erilaisten poliittisten sopimusten mukaan. Lämpötilan mukaan arktisiksi määritellään alueet, joiden lämpimimmän kuukauden keskilämpötila ei ylitä +10 °C, eli alueet jotka ovat +10 °C isotermin pohjoispuolella. Metsänrajan mukaan määriteltynä arktinen alue alkaa vaihettumisvyöhykkeestä metsän ja pohjoisen puuttoman tundran välillä. Metsänraja noudattelee ilmastovyöhykettä, missä kylmät arktiset ilmamassat ja lämpimät eteläiset ilmamassat kohtaavat.


title: Arktis

text: Myös jatkuvan ikiroudan rajaa voidaan pitää arktisen alueen rajana. Jatkuvan ikiroudan alueella ikirouta peittää vähintään 90 prosenttia maa-alasta. Erityisesti Venäjällä tämä tekee alueen laajemmaksi kuin muut rajaukset. Merialueilla arktisen alueen raja määritellään meren talvisen jääpeitteen keston perusteella.


title: Arktis

text: Poliittisia rajauksia on erilaisia rajaajan ja tarkoituksen mukaan. Esimerkiksi kansainvälisessä yhteistyössä Suomen arktinen alue on rajattu napapiirin pohjoispuoliseksi osaksi entistä Lapin lääniä. Luonnontieteellisesti tämä alue on niin sanottua subarktista aluetta. Yksi arktisen alueen paljon käytetty rajaus on CAFF:n (Arktinen kasvillisuuden ja eläimistön suojeluohjelma) rajaus.


title: Arktis

text: Kylmyys ja valon määrän suuri vaihtelu ovat arktisen alueen luonnon perustekijöitä. Alueella asuvat ja osan vuodesta oleskelevat ihmiset, eläimet ja kasvit ovat sopeutuneet tavalla tai toisella kylmään. Kasvimaailma on lepotilassa kylmimmän ja pimeän vuodenajan. Biologinen toiminta on hidasta tai pysähdyksissä kesän tehokasta jaksoa lukuun ottamatta.


title: Arktis

text: Vuodenajan mukaan valon määrä vaihtelee alueella merkittävästi. Aurinko myös säteilee alueelle pienessä tulokulmassa, jolloin valoenergiaa tulee alueelle hyvin vähän verrattuna vaikkapa päiväntasaajan seutuun. Vuodenajan suuret vaihtelut valo-olosuhteissa vaikuttavat merkittävästi elämään arktisella alueella.


title: Arktis

text: Arktisen alueen jää- ja lumipeitteiset alueet heijastavat suurimman osan säteilystä takaisin ilmakehään. Tätä edesauttaa alueen ilman kirkkaus ja kylmälle ilmalle ominainen suhteellinen kuivuus. Toisaalta lumi toimii myös eristeenä kylmää vastaan.


title: Arktis

text: Maantieteellistä pohjoisnapaa ympäröivien alueiden ilmastoon vaikuttuvat ilmamassojen liikkeet ja avointen merialueiden sijoittuminen. Mantereilla kylmät talviaikaiset korkeapaineen alueet ovat vallitsevia, kun taas rannikkoalueilla vallitsee mereinen ilmasto.


title: Arktis

text: Arktisesta alueesta noin 40 prosenttia (13,4 milj. km²) on maa-aluetta ja 60 prosenttia merta (noin 20 milj. km²). Pohjoisen jäämeren kattaa vuosittain noin kahdeksan miljoonan neliökilometrin laajuinen merijää. Laajimmillaan, maaliskuusta toukokuulle, jää peittää noin 15 miljoonaa neliökilometriä.


title: Arktis

text: Maa-alueen kallioperä vaihtelee Kanadan, Grönlannin ja Fennoskandian vanhoista peruskalliokilvistä nuorempiin sedimenttikivien alueisiin ja edelleen vulkaanisesti aktiivisiin alueisiin Islannissa, Jan Mayenin saarella ja Aleuttien saarijonossa. Suuri osa jäättömistä alueista on ikiroudassa.


title: Arktis

text: Fennoskandiassa – Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa sekä Kuolan niemimaalla – vallitsee subarktinen ilmasto, johon vaikuttavat ilmakehän läntiset virtaukset ja lämpimän Golfvirran haara, Pohjoisatlantinvirta. Leudon ilmaston vuoksi suuria alueita peittää pohjoinen havumetsä tai alueet ovat vaihettumisvyöhykkeitä metsän ja puuttoman tundran välillä. Alueelle on tyypillistä myös järvien suuri osuus pinta-alasta. Pohjoisboreaalinen havumetsä on Suomen Lapin vallitseva kasvillisuustyyppi (50 000 km²), puuttomia alueita on noin 16 prosenttia (15 500 km²) ja soita 34 prosenttia maa-alasta.


title: Arktis

text: Koko maapallon pinta-alasta luonnonsuojelualueita on noin viisi prosenttia (7,9 milj. km²). Arktisella alueella luonnonsuojelualueet kattavat noin 14 prosenttia alueen kokonaisalasta (2 milj. km²) (Conservation of Arctic Flora and Fauna 1996) ja Lapin maakunnan pinta-alasta noin 30 prosenttia (noin 35 000 km²) kuuluu jonkinasteisen suojelun piiriin.


title: Arktis

text: Arktisella alueella kasvaa noin 2 200 putkilokasvilajia, mikä on alle yksi prosentti kaikista tunnetuista putkilokasvilajeista. Niistä 106 kasvaa ainoastaan arktisella alueella. Kasvit ovat sopeutuneet ympäristöön, jota määrittävät: Ankarat olosuhteet: kasvua rajoittavat muun muassa lyhyt kasvukausi, alhaiset lämpötilat, niukkaravinteisuus ja kuivuus. Kausivaihtelu: talvi on pitkä, kylmä ja pimeä, kun taas kesä on lyhyt mutta valoisa. Kasvukauden valoisuus kompensoi sen lyhyyttä. Oikullisuus: kasvukauden keskilämpötilat vaihtelevat enemmän pohjoisessa kuin etelässä, erityisen suuria erot ovat loppukeväällä ja -kesällä.


title: Arktis

text: Arktisella alueella asuu monia alkuperäiskansoja. Yhteensä kansoja on yli 30. Erään tilastoinnin mukaan alueella asuu 670 000 alkuperäiskansan edustajaa. Tässä luvussa ovat mukana kaikki islantilaiset.


title: Arktis

text: Saman laskutavan mukaan alueella on yhteensä vähän yli 3 500 000 asukasta. Alkuperäisväestön osuus vaihtelee alueittain muutamasta prosentista lähes sataan prosenttiin. Esimerkiksi Alaskassa alkuperäisväestöä on noin 15 prosenttia koko väestöstä ja Kanadan arktisella alueella osuus on hiukan yli 50 prosenttia.


title: Arktis

text: Alueella asuvia kansoja ovat muun muassa aleutit, aluutiiqit, athabascat, keskijupikit, eyakit, inupiatit, Siperian jupikit, inuitit, denet, métisit, gwitchinit, tlinglitit, saamelaiset, enetsit, nenetsit, hantit, nganasaanit, dolganit, eveenit, evenkit, chukchit, jukaganit, nanait, nivhit, selkupit, ulchit, itelmeenit, udehet, chuvanit, korjakit, ketit, mansit, orochit, tofalarit, negidalit ja orokit.


title: Arktis

text: Toisilla alueilla perinteiset elintavat ovat yhä arkipäivää, ruoka ja muut tarpeet hankitaan luonnosta. Toisilla seuduilla elämäntapa muistuttaa yhä enemmän muuta länsimaista elämää: ravinto hankitaan kaupasta, viihteeksi käyvät videot ja luonnonvarojen hyödyntäminen ei ole yhtä kestävällä pohjalla kuin aiemmin.


title: Arktis

text: Yhdentyvä maailmantalous, ilmastonmuutos sekä saastuminen aiheuttavat uhkia arktiselle alueelle. Toisaalta taloudellinen kehitys avaa uusia mahdollisuuksia alueen asukkaille.


title: Arktis

text: Arktinen alue on mukana ilman ja veden kierroissa maapallolla. Ihmisen aikaansaamia ympäristömyrkkyjä tavataan arktisen alueen perukoilta ja ilmastonmuutos vaikuttaa merkittävästi näiden alueiden kiertokulkuihin. Äärialueilla voidaan myös tutkia ihmisen vaikutuksen laajuutta ja voidaan yrittää ennustaa muutosten suuntaa ja vakavuutta.


title: Arktis

text: Arktisella alueella eloperäisen aineksen hajoaminen on hyvin hidasta, ja siksi esimerkiksi maaperän rikkoutumisen jäljet näkyvät maastossa pitkään. Ihmiset tuomat ja hylkäämät rakenteet ja jätteet säilyvät maisemassa vuosikymmeniä ellei vuosisatoja. Kokonaan toisen mittakaavan muutoksista on kyse puhuttaessa ilman lämpenemisestä, ikiroudan sulamisesta, jäätikköjen koon muutoksista, UV-säteilyn lisääntymisestä tai otsonikadosta.


title: Arktis

text: Ihmistoiminta on vaikuttanut arktiseen luontoon aikaisempinakin vuosisatoina merkittävästi esimerkiksi tuhoamalla puustoa äärialueilta, joissa uusiutuminen on hidasta tai sitä ei tapahdu. Ylikalastus ja -metsästys tuhosivat tai melkein tuhosivat sukupuuttoon monia lajeja jo satoja vuosia sitten. Kaivostoiminta on jättänyt hyvin hitaasti häviäviä jälkiä pohjoiseen luontoon. Hylätyt tukikohdat näkyvät maisemassa pitkään, koska hajotustoiminta on niin hidasta eikä rakenteita ole useinkaan vaivauduttu korjaamaan pois. Ihmiset tuomat ja hylkäämät rakenteet ja jätteet säilyvät maisemassa vuosikymmeniä ellei vuosisatoja. Alkuperäisasukkaat ovat usein eläneet pienemmissä yhteisöissä, eivätkä haitalliset vaikutukset ympäristöön ole olleet niin laajoja. Alkuperäisasukkaat ovat myös olleet riippuvaisia esimerkiksi saaliista ravintona – ei ole esimerkiksi ollut varaa metsästää vain turkisten vuoksi.


title: Arktis

text: Nykyisin ympäristöä uhkaavat tekijät ovat muuttuneet yhä laaja-alaisemmiksi. Arktinen alue on mukana maapallon ilman ja veden kierroissa. Ihmisen aikaansaamia ympäristömyrkkyjä tavataan arktisen alueen perukoilta ja ilmastonmuutos vaikuttaa merkittävästi näiden alueiden kiertokulkuihin. Esimerkiksi ilmaston lämpenemisen myötä mahdollisesti sulava ikirouta vapauttaisi ilmakehään pois kierrosta ollutta hiilidioksidia, mikä edelleen saattaisi lisätä lämpenemistä. Juuri äärialueilla myös tutkitaan jäätiköiden koon muuttumisen vaikutuksia ilmastoon ja yritetään arvioida tulevaisuuden malleja, muun muassa ympäristömuutosten suuntaa ja vakavuutta.


title: Arktis

text: Arktisella alueella sijaitsevat kuitenkin myös maailman laajimmat kansallispuistot ja muut luonnonsuojelualueet – jos Etelämannerta ei oteta lukuun. Arktisilta meriltä pyydetään 28 prosenttia maailman kaupallisesta kalansaaliista. Alueella on neljännes maailman öljy- ja kaasuvaroista. Seitsemän kymmenestä suurimmasta maailman erämaa-alueesta sijaitsee arktisilla alueilla. Arktisella ympäristöllä on maailmanlaajuista merkitystä, koska alueen ilmastolla on ilma- ja merivirtojen kautta vaikutusta koko maapallon ilmastoon. Elämälle välttämättömän makeanveden varannoista suurin osa on sitoutuneena jäätiköiksi napa-alueille. Tutkijat varoittavat öljy- ja kaasutuotannon saastumisriskistä arktisilla alueilla. Öljy- ja kaasutuotanto vaurioittaa maanpintaa ja pirstoo luontotyyppejä. Öljypäästöt likaavat eliöstöä ja rannikoita.


title: Operaatio (sodankäynti)

text: Operaatio on sodankäynnissä useammista taisteluista muodostuva sotatoimi, jolla on jokin taisteluita yhdistävä ja niitä suurempi tavoite. Sota taas koostuu operaatioista.


title: Operaatio (sodankäynti)

text: Koska operaatio koostuu taisteluista, se tapahtuu yleensä laajalla alueella. Operaatiolle on saatettu antaa saalaamissyistä koodinimi, joka ei välttämättä kuvaa kohdettaan lainkaan. Operaatio ei välttämättä johda suoriin taisteluihin.


title: Operaatio (sodankäynti)

text: Esimerkiksi operaatio Barbarossa oli Saksan sotatoimi toisessa maailmansodassa Neuvostoliiton kukistamiseksi taisteluilla Pohjoiselta jäämereltä Mustallemerelle ulottuvalla alueella.


title: Tyrosiini

text: Tyrosiini (CHNO) eli 4-hydroksifenyylialaniini on yksi luonnon 20 yleisimmästä aminohaposta. Se on valkoista, hajutonta ja heikosti veteen liukenevaa kiteistä ainetta. Sen sivuketjussa on fenyyliryhmä. Tyrosiinin kemiallinen nimi on 4-hydroksifenyylialaniini tai 2-amino-3(4-hydroksifenyyli)propaanihappo. Tyrosiinin isomeerisia muotoja ovat L-tyrosiini, jonka CAS-numero on 60-18-4 ja D-tyrosiini, jonka CAS-numero on 556-02-5.


title: Tyrosiini

text: Ihmiselle tyrosiini on ei-välttämätön aminohappo eli elimistö pystyy itse sitä tarvittaessa valmistamaan aminohappo fenyylialaniinista. Tyrosiini on siis fenyylialaniinin johdannainen.


title: Tyrosiini

text: Tyrosiinilla on tärkeä rooli solusäätelyssä, koska proteiinikinaasit voivat fosforyloida sen ja siten säädellä proteiinien toimintaa ja aktiivisuutta. Biologisesti se on tärkeä myös, koska se on kilpirauhashormonien (tyroksiini eli tetrajodityroniini ja trijodityroniini), melaniinin (ihon väripigmentti) ja katekoliamiinien (dopamiini, noradrenaliini ja adrenaliini) prekursori eli esiaste.


title: Tyrosiini

text: Tyrosiini on ei-välttämätön aminohappo, koska fenyylialaniinia voidaan hydroksyloida elimistössä tyrosiiniksi. Mikäli sairastaa fenyyliketonuriaa (PKU, Phenylketonuria), elimistöstä puuttuu tätä katalytoiva entsyymi fenyylialaniinihydroksylaasi. Tällöin elimistö ei pysty muuntamaan fenyylialaniinia tyrosiiniksi. Tällöin fenyylialaniinia helposti kertyy elimistöön ja tyrosiinista tulee välttämätön aminohappo, eli sitä on saatava ravinnosta. Fenyyliketonuria on Suomessa harvinainen sairaus, muualla se on yleisempi.


title: Tyrosiini

text: On olemassa myös harvinainen aineenvaihduntasairaus tyrosinemia, jossa elimistö ei pysty hajottamaan tyrosiinia. Sairauden luonne riippuu siitä, mikä tyrosiinia hajottava entsyymi on viallinen. Tyrosinemiaa tunnetaan kolmea eri tyyppiä.


title: Tyrosiini

text: Normaalisti tyrosiinista valmistetaan melaniinia eli ihon tummaa pigmenttiä tyrosinaasi-entsyymin avulla. OCA1A-tyypin albinismissa tämä entsyymi puuttuu, jolloin elimistö ei pysty valmistamaan melaniinia aiheuttaen albinismille tyypilliset ulkoiset piirteet ja oireet. Albinismia sairastavia sanotaan albiinoiksi.


title: Tyrosiini

text: Alkaptonuriassa tyrosiinin (ja fenyylialaniinin) hajoaminen pysähtyy homogentisiinihappoon (CHO), koska maksan homogentisiinihappoa hapettavassa entsyymissä on puutos. Homogentisiinihappo erittyy virtsaan, joka hapen vaikutuksesta alkaa muuttua mustaksi. Oireiltaan tauti muistuttaa nivelreumaa. Mustaa pigmenttiä kerääntyy iholle ja muihin kudoksiin, kuten niveliin. Sairaus ei ole muuten vaarallinen. Alkaptonuria on harvinainen sairaus, Suomessa sitä sairastaa ehkä muutama potilas.


title: Tyrosiini

text: Tyrosiinia myydään myös lisäravinteena, koska sen väitetään kiihdyttävän aineenvaihduntaa, lisäävän suorituskykyä, vähentävän ruokahalua, piristävän ja nostavan mielialaa. Tieteellistä näyttöä näiden väitteiden perustaksi ei ole.


title: Tyrosiini

text: Tyrosiinia käytetään lisäravinteena fenyyliketonurian lääketieteellisessä hoidossa.


title: Operaatio

text: Operaatiolla tarkoitetaan toimitusta tai toimenpidettä, esimerkiksi seuraavanlaisia:


title: Luettelo Tanskan hallitsijoista

text: Tämä on luettelo Tanskan hallitsijoista. Tanska on ollut kuningaskunta 900-luvulta asti, ja se on yksi Euroopan vanhimpia kuningaskuntia. Luettelo alkaa Gorm Vanhasta ja loppuu nykyiseen kuningattareen Margareeta II:seen.


title: Luettelo Tanskan hallitsijoista

text: Hardeknud on ensimmäinen historiallinen henkilö, jota voidaan pitää kuninkaana, mutta virallisesti ensimmäiseksi kuninkaaksi tanskalaiset katsovat Gorm Vanhan.


title: 2S1 Gvozdika

text: 2S1 "Gvozdika" (, suom. neilikka, Suomen puolustusvoimissa nimellä 122 panssarihaupitsi 74) on MT-LB-kuljetuspanssarivaunun alustalle rakennettu panssaroidulla itsevetävällä lavetilla liikkuva panssarihaupitsi. Venäjän asevoimissa se tunnetaan myös nimellä SAU-122. Suomen puolustusvoimissa panssarihaupitsia käytetään mekanisoidun taisteluosaston tykistöosana kahtena patteristona, joissa niitä on yhteensä 18 kappaletta. Mekanisoitua taisteluosastoa voidaan käyttää sellaisenaan esimerkiksi valmiusyhtymän osana.


title: 2S1 Gvozdika

text: Panssarihaupitsi on panssaroitu kranaatinsirpaleita ja kiväärikaliiperisten aseiden tulta vastaan. Siinä on 360 astetta kääntyvä torni, johon tykki on sijoitettu. Kaikki tulitoimintaan tarvittavat laitteet ja viestivälineet on sijoitettu vaunun sisälle. Vaunuun mahtuu kerrallaan 40 tykin laukausta. Vaunu on uiva hyvin pienellä valmistelulla ja siinä on ABC-varustus, joka suojaa miehistöä kemiallisilta aseilta.


title: 2S1 Gvozdika

text: Panssarihaupitsin tykki 2A31 on lähes sama kuin Suomessakin käytössä oleva neuvostoliittolainen D-30/122 H 63. Sen suurin kantama on noin 15 km. Tykki on varustettu latauslaitteella, joka työntää lataussillalle asetetun ammuksen ja kartussin panoskammioon.


title: 2S1 Gvozdika

text:
2S1 tuli käyttöön Neuvostoliiton armeijassa 1970-luvulla ja se nähtiin ensi kerran julkisesti paraatissa Puolassa 1974, jolloin se sai Yhdysvalloissa koodinimen "M1974". Kyseisenä
vuonna myös hankintapäätös Suomeen tehtiin. Asetta on valmistettu Bulgariassa, Puolassa ja Neuvostoliitossa.


title: Tapaninvainio

text: Tapaninvainio () on pientalovaltainen asuinalue Koillis-Helsingissä. Yhdessä Tapanilan kanssa se muodostaa Tapaninkylän kaupunginosan. Alueella asuu noin 8000 asukasta.


title: Tapaninvainio

text: Tapaninvainiolla on hyvät ulkoilumahdollisuudet Vantaanjoen ja Tuomarinkylän kartanon läheisyydessä. Alue sijaitsee Vantaanjoen itärannalla. Tapaninvainion pohjoispuolella kulkeva Tapaninkyläntie toimii rajana Suutarilan Töyrynummeen ja Siltamäkeen päin. Idässä Kotinummentien toisella puolella alkaa Tapanila. Etelässä naapureina ovat Ylä-Malmin ja Pukinmäen kaupunginosat.


title: Tapaninvainio

text: Tapaninvainiosta on useita bussiyhteyksiä Helsingin keskustaan, Itäkeskukseen, Lentokentälle sekä Malmin ja Pukinmäen juna-asemille.


title: Tapaninvainio

text: Keskeinen osa Tapaninvainion historiaa on Kapteenskan mäki, joka nykyään on alueen lasten suosittu leikki- ja ulkoilupaikka. Mäki on saanut nimensä venäläisen kapteenskan ja kreivittären Manfeja Multanovskajan mukaan. Kapteenskan rouva oli tuttu hahmo alueen asukkaille ja erityisesti monille lapsille, jotka muistavat tyylikkäästi pukeutuvan ja voimakastahtoisen naisen, tämän puhuvan papukaijan, ja usein lapset myös auttoivat rouvaa erilaisissa askareissa. Kapteenskan Mäellä sijaitsi Multanovskajan kartano, eläintalli, makeistehdas ja myös sodan aikana pommisuoja, Karhusuontien toisella puolella.


title: Tapaninvainio

text: Kartano – alun perin Åsmuksen tilan päärakennus – purettiin lopulta pahasti rappeutuneena vuonna 1957. Sen kerrotaan kuuluneen pääkaupunkiseudun vanhimpiin puisiin rakennuksiin; rakennusvuotena mainitaan seinähirsiin tehtyjen merkintöjen mukaan 1811.


title: Interventio

text: Interventiolla voidaan tarkoittaa:


title: Technicolor

text: Technicolor oli varhainen värillinen elokuvausmenetelmä. Sen kehitti aviopari Herbert ja Natalie Kalmusin omistama Technicolor Corporation 1930-luvulla, ja sitä käytettiin aina 1970-luvulle asti. Technicolorille ominaista olivat hyvin rikkaat värit.


title: Technicolor

text: Tohtori Herbert Kalmus, Technicolorin tärkein kehittäjä, joutui ensimmäisen kerran tekemisiin värielokuvajärjestelmien kanssa työskennellessään tutkimusyhtiössä "Kalmus, Comstock & Wescott". Vuoden 1912 loppupuolella lakimies ja sijoittaja William Coolidge lähestyi yhtiötä uudella elokuvaprojektorilla nimeltä Vanoscope, jonka käyttömahdollisuuksia hän pyysi tutkimaan. Vanoscopen oli tarkoitus korvata perinteiset projektorit, sillä se kykeni poistamaan välkkeen projisoidusta kuvasta, mutta mittavien testien jälkeen Kalmuksen yhtiö ei pitänyt projektoria käyttökelpoisena.


title: Technicolor

text: Herbert Kalmus ja hänen yhtiökumppaninsa tohtori Daniel Comstock ja W. Burton Wescott alkoivat kuitenkin kiinnostua elokuvateknologiasta ja ryhtyivät suunnittelemaan elokuvakameraa, jolla voisi kuvata värimateriaalia. Comstockin valmistaman prototyypin ja lyhyen testifilmin innoittamana William Coolidge antoi kolmikolle 10 000 dollaria keksinnön kehittämiseen vuonna 1915. Saman vuoden marraskuussa perustettiin Technicolor Corporation. Herbert Kalmus keksi nimen tehdäkseen kunniaa hänen ja Comstockin korkeakoululle: Massachusetts Institute of Technologyn vuoden 1904 vuosikirjan kannessa esiintyi sana "technique", josta Kalmus johti nimen Technicolor.


title: Technicolor

text: Ensimmäinen Technicolor-järjestelmä, nimeltään "Technicolor Process Number One", saatettiin valmiiksi vuonna 1916. Tässä järjestelmässä kamera tallensi kaksi värikomponenttia (kuvaa, joka sisältää värikuvasta vain tietyn värispektrin alueen), punaisen ja sini-vihreän. Komponentit tallennettiin samalle mustavalkofilmille peräjälkeen: objektiivin takana oli prisma, joka jakaa kuvan peräkkäisille filmiruuduille siten, että edessä oli joko punainen tai sinivihreä värisuodatin. Filmi projisoitiin niin, että projektori näytti molemmat värikomponentit yhtä aikaa samalle kohdalle valkokangasta. Kun punaisen kuvaruudun eteen laitettiin punainen suodatin ja sinivihreän eteen omansa, syntyi vaikutelma värillisestä kuvasta. Ensimmäinen 2-komponenttijärjestelmä eli vain hetken: järjestelmällä tehtiin vain yksi elokuva, "The Gulf Between" (1917), ja kameroitakin valmistettiin vain yksi. Järjestelmä oli pahasti puutteellinen, ja Technicolor Corporation yritti Herbert Kalmusin käskystä kehittää parempaa värijärjestelmää.


title: Technicolor

text: Toinen Technicolor-järjestelmä, "Technicolor Process Number Two", julkistettiin vuonna 1922. Uutta järjestelmää kehitettiin täysin alusta, ja vaikka se oli yhä 2-komponenttinen, siinä oli tärkeä ominaisuus, mikä teki siitä aikanaan edistyneimmän värielokuvajärjestelmän: subtraktiivinen värimaailma. Toisen 2-komponenttijärjestelmän valotus tapahtui samalla tavalla kun ensimmäisessäkin: molemmat värikomponentit valotetaan samalle filmille peräjälkeen objektiivin kuvan jakavalla prismalla. Kameran nopeus oli 32 kuvaruutua sekunnissa, eli se tallensi 16 kuvaparia sekuntia kohden. Uudessa järjestelmässä jälkituotanto oli kuitenkin poikkeuksellinen: kameranegatiivista tuotettiin matriisit, eli molemmista värikomponenteista tehtiin mustavalkoinen positiivikopio filmeille, joiden paksuus on puolet normaalista. Matriisifilmit värjättiin kemiallisesti: punainen matriisi värjättiin syaanin väriseksi, ja sini-vihreä matriisi magentaksi. Kun nämä filmit liitettiin päällekkäin, syaani ja magenta matriisi muodostivat yhdessä värikuvan. Tällöin filmin pystyi esittämään lähes millä tahansa projektorilla, joskin filmin paksuus ja liiman pettäminen aiheuttivat usein ongelmia.


title: Technicolor

text: Toinen Technicolor-järjestelmä oli ensimmäistä hieman suositumpi. Ensimmäisen sillä kuvattu elokuva "Toll of the Sea" (1922) menestyi kaupallisesti hyvin ja se sai kriitikoilta positiivisen vastaanoton. Technicolor Corporationin perustettua laboratorion Hollywoodiin vuonna 1923 Technicoloria käytettiin myös monissa Hollywood-elokuvissa muutamien yksittäisten kohtausten kuvaamiseen. Tällaisia olivat King Vidorin "Suuri paraati" ("The Big Parade", 1925), "Suuren oopperan kummitus" ("The Phantom of the Opera", 1925) ja "Ben-Hur" (1925). Ainoat pitkät Hollywood-elokuvat, jotka kuvattiin kokonaan tällä järjestelmällä olivat lännenelokuva "Wanderer of the Wasteland" (1924) ja Douglas Fairbanksin tähdittämä "Musta merirosvo" ("The Black Pirate", 1926). "Toll of the Sean" tavoin molemmat elokuvat olivat aikanaan suosittuja, mutta Hollywoodin studiot tai edes Herbert Kalmus itse eivät olleet täysin tyytyväisiä uuteenkaan 2-komponenttijärjestelmään: vaikka uudessa Technicolorissa olikin subtraktiiviset värit, oli kaksi värikomponenttia liian vähän kattamaan koko värimaailman; erityisesti sininen toistui huonosti.


title: Technicolor

text: Subtraktiivista 2-komponenttijärjestelmää kehitettiin vielä 1920-luvun lopussa: vuonna 1927 julkaistiin "Technicolor Process Number Three", joka sisälsi uuden jälkituotantojärjestelmän (kamera toimi vielä samalla periaatteella) ja jossa käytettiin uutta värjäysmenetelmää; tämä oli sittemmin olennainen osa myös tulevaa 3-komponenttijärjestelmää. Vuonna 1928 Technicolor mahdollisti myös optisen ääniraidan käytön värijärjestelmissään, joka lisäsi yllättäen Technicolorin tarvetta: ensimmäisen Technicolor-äänielokuvan, "On with the Show'n" (1929) julkaisun jälkeen Technicolor Corporation sai sopimuksen lähes 36 pitkän elokuvan kuvaamiseen. Vuonna 1931 laman iskettyä ja yleisön kyllästyttyä rajalliseen värientoistoon Technicolor-järjestelmän käyttö laski kuitenkin olemattomiin. Viimeinen 2-komponenttijärjestelmällä tuotettu värielokuva oli "Mystery of the Wax Museum" (1933).


title: Technicolor

text: Technicolor on niin sanottu 3-komponenttijärjestelmä: väri-informaatio tallennetaan kolmelle mustavalkonegatiiville, joista jokainen sisältää joko punaisen, vihreän tai sinisen värikomponentin. Technicolor Company aloitti työn uuden järjestelmän löytämiseksi 1930-luvun alussa J. A. Ballin johdolla. Ensimmäinen 3-komponenttikamera saatiin valmiiksi vuonna 1932, mikä oli onneksi Herbert Kalmusin yhtiölle, koska Technicolor Corporation oli juuri ennen sitä taloudellisissa vaikeuksissa.


title: Technicolor

text: Koska Technicolorin maine oli kärsinyt huonolaatuisten 2-komponenttijärjestelmällä tuotettujen elokuvien takia, etsi Herbert Kalmus yhteistyökumppaneita animaatiostudioista. Ainoastaan Walt Disney oli lopulta kiinnostunut 3-komponenttijärjestelmästä. Herbert Kalmus tarjosi Walt Disney Productionsille viiden vuoden yksinoikeuden järjestelmän käyttöön, joskin Technicolor Corporation joutui myöhemmin lyhentämään sopimuksen vuoteen muiden elokuvastudioiden painostuksen takia. Disneyn ensimmäinen värielokuva uudella Technicolor-jäjestelmällä oli kahdeksanminuuttinen "Flowers and Trees" (1932), jolla Disney voitti ensimmäisen Oscar-palkintonsa. Elokuvaa oli jo ehditty tehdä pitkälle mustavalkoisena, mutta uuden väritekniikan valloittamana Walt Disney päätti aloittaa sen tekemisen uudestaan värillisenä.


title: Technicolor

text: Disneyn sopimuksen rauettua Technicoloria alettiin ottaa hitaasti käyttöön näytelmäelokuvissa. Ensimmäinen lyhytelokuva oli "La Cucaracha" (1934), joka voitti Oscarin parhaasta lyhytelokuvasta. "Elämän uhkapeli" ("Becky Sharp" 1935), ensimmäinen pitkä elokuva uudella Technicolor-järjestelmällä, ei kuitenkaan syntynyt yhtä ongelmattomasti: lukuisten tuotanto-ongelmien (mm. alkuperäinen ohjaaja kuoli kesken tuotannon) lisäksi elokuvan värien käyttö oli ontuvaa, ja kriitikot ottivat elokuvan huonosti vastaan, vaikka sitä pidettiinkin merkkipaaluna. Takaiskusta huolimatta vuonna 1936 Technicolor Corporation laajensi toimintaansa avaamalla laboratorion Englannissa, missä seuraavana vuonna julkaistiin ensimmäinen englantilainen Technicolor-elokuva "Wings of the Morning" (1937). Samana vuonna Disney julkaisi myös ensimmäisen pitkän Technicolor-elokuvansa "Lumikki ja seitsemän kääpiötä" ("Snow White and the Seven Dwarfs", 1937), jonka suosio auttoi purkamaan "Becky Sharpin" aiheuttamaan skeptismiä. 1940-luvun alussa Technicolor oli jo niin suosittu, että pelkkä "In Technicolor" -lause elokuvan mainoksessa riitti vetämään yleisöä yhtä lailla kuin aikansa suurimmat tähdet.


title: Technicolor

text: Vaikka 3-komponenttijärjestelmä löikin erinomaisesti läpi, jatkoi Technicolor Corporation uusien innovaatioiden kehittämistä. Vuonna 1941 se toi markkinoille Monopack-filmin, joka kykeni tallentamaan värit yhdelle filmille, joten sitä voitiin käyttää lähes missä tahansa kamerassa. Monopack, joka oli käytännössä sama tuote kuin Kodakin aiemmin julkaisema Kodachrome, oli kuitenkin laadultaan huomattavasti heikompi kuin Technicolorin 3-komponenttijärjestelmä, joten siitä ei ollut korvaamaan Technicolor Corporationin pääartikkelia. Monopackia käytettiin kuitenkin monissa elokuvissa sellaisissa kohtauksissa, joissa valtava 3-komponenttikamera olisi ollut epäkäytännöllinen: esimerkiksi elokuvassa "Dive Bomber" (1941) Monopackia käytettiin lentokohtausten kuvaamiseen. Vuoteen 1944 mennessä Monopackia oli kuitenkin saatu kehitettyä siihen pisteeseen, että sitä voitiin käyttää vaikka koko elokuvan kuvaamiseen; "Thunderland, Son of Ficka" (1944) oli ensimmäinen tällainen elokuva.


title: Technicolor

text: Technicolorin alamäki alkoi 1950-luvun alussa, kun Kodak julkisti Eastman-komposiittivärinegatiivin, jossa väri-informaatio oli yhdellä filmillä, niin että värielokuvan kuvaamisesta tuli huomattavasti halvempaa ja helpompaa: nyt voitiin käyttää lähes mitä tahansa mustavalkofilmikameraa. Pahempi isku Technicolorille oli kuitenkin Kodakin keksimä menetelmä, jolla myös esityskopiot voitiin tuottaa perinteisellä menetelmällä mustavalkofilmien tapaan. Technicolorin värjäysprosessille ei enää löytynyt yhtä paljon kysyntää. Technicolorin jälkituotantotekniikka oli Kodakin vastaavaa halvempi, kun esityskopioita täytyi tuottaa runsaasti, mutta yleensä Kodak tuli elokuvantekijöille taloudellisemmaksi. Myös Technicolorin tuottamat värit olivat yhä ylivoimaiset, mutta fotokemikaalisella prosessilla tuotetut esityskopiot voittivat kuvan resoluutiossa. Tämä ahdisti edelleen Technicolorin asemaa, koska 1950-luvulla koettiin suurten valkokankaiden ja Cinemascopen aikaa. Vuonna 1955 Technicolor sai kuitenkin julkaistua parannetun version jälkituotantojärjestelmästään, nimeltään "Technicolor Process Number Five", joka tuotti tarkempia esityskopioita.


title: Technicolor

text: Viimeinen 3-komponenttisella Technicolor-kameralla kuvattu merkittävä elokuva oli "The Ladykillers" (1955), mutta Technicolorin jälkituotantomenetelmää käytettiin vielä 1970-luvun loppuun saakka. Monet elokuvaajat ja elokuvaohjaajat (mm. Francis Ford Coppola) pitivät Technicolorin värientoistoa parempana kuin Eastmania, minkä takia sillä oli monesti esteettistä merkitystä elokuvatuotannossa. Myös Technicolor-separaation arkistoitavuus piti Technicoloria elossa, ja esimerkiksi monien James Bond -elokuvien esityskopiot tuotettiin Technicolor-järjestelmällä niiden suurten lukumäärien takia. Technicolorin Yhdysvaltain-tehtaat kuitenkin suljettiin vuonna 1975. Kolme vuotta myöhemmin myös Italian Technicolor lopetti toimintansa, ja Englannin-tehtaat myytiin Kiinaan. Technicolor-prosessia käytettiin sen jälkeen moniin kiinalaisiin ja hongkongilaisiin elokuviin, ja myös muutamaan länsimaalaiseen elokuvaan käytettiin Kiinan Technicolor-tehtaiden palveluita. Kiinassa Technicolor-värjäysprosessi lopetettiin lopullisesti vuonna 1993.


title: Technicolor

text: Technicolor Corporation on pysynyt elossa jatkamalla muilla elokuvatuotannon aloilla, kuten CD- ja DVD-levyjen sarjatuotannossa, ja filmien kehittämisessä ja esityskopioiden tuottamisessa. Yhtiö toi myös värjäysprosessinsa hetkellisesti takaisin markkinoille vuonna 1997, jonka jälkeen sitä käytettiin vanhojen Technicolor-elokuvien restauroinnissa, ja joissakin uusissa elokuvissa, kuten "Pearl Harbourissa" (2001) ja "Toy Storyssa" (1995). Technicolorin värjäystekniikalle syntynyt kysyntä oli kuitenkin tässä vaiheessa hyvin marginaalista, koska esimerkiksi Kodakin Vision2-sarjan elokuvafilmien väritoisto vastasi hyvin Technicolorin värjäysprosessia. Thomson Multimedian ostettua Technicolor Corporationin vuonna 2001 värjäysprosessi lakkautettiin. Nykyään Technicolor Corporation on maailman suurin itsenäinen DVD-levyjen valmistaja ja elokuvafilmin kehittäjä.


title: Technicolor

text: 3-komponenttisen Technicolor-kameran tärkein osa on prisma, jonka avulla objektiivin läpi tuleva kuva saadaan jokaiselle filmille. Prisman sisällä on puoliläpäisevä peili, joka jakaa kuvan kuution muotoisen elementin kahdelle puolelle. Toisella puolella on vihreän komponentin filmi. Filmin edessä on suodatin, joka päästää läpi vain vihreän valon. Vihreän komponentin mustavalkofilmi on pankromaattinen, eli se pystyy tarvittaessa rekisteröimään spektrin kaikki värit. Prisman toisella laidalla on magentan värinen suodatin, joka päästää läpi kaiken muun paitsi vihreän värin. Suodattimen takana on sekä sinisen että punaisen komponentin mustavalkofilmit: edessä on ortokromaattinen, läpäisevä mustavalkofilmi joka rekisteröi vain sinisen värin, ja takana oleva filmi puolestaan vain punaisen värin.


title: Technicolor

text: Jälkituotannossa filmeistä tuotettiin matriisit kopiointia varten. Jokainen matriisi oli gelatiinipintainen reliefi, joka värjättiin: punainen komponentti syaaniksi, vihreä magentaksi ja sininen keltaiseksi. Tulostaessa esityskopiota jokainen komponentti käy kosketuksessa tulostettavan positiivifilmin kanssa ja värjää sen omalla värillään. Kun esityskopio on värjätty jokaisella komponentilla, tuloksena on kokovärikuva. Joskus pohjana käytetty positiivifilmi oli mustavalkoversio kameranegatiiveista optisella ääniraidalla, jolloin kuvan tummat alueet olivat vahvempia. Vuonna 1946 matriisitfilmit paranivat kuitenkin niin, että tähän ei ollut tarvetta ja pohjana käytettiin pelkästään tyhjää positiivifilmiä.


title: Technicolor

text: Animaatiotuotannossa ei yleensä käytetty omaa filmiä jokaiselle värikomponentille, vaan jokaisesta ruudusta valotettiin peräkkäin kolme ruutua (kuten Technicolorin ensimmäisissä värijärjestelmissä), joista jokainen toistaa vain punaisen, vihreän tai sinisen sävyt. Jälkituotanto toteutettiin kuitenkin samalla tavalla: yhden filmin komponentit jaettiin kolmelle filmille, josta tehtiin esityskopiot samalla tekniikalla.


title: Technicolor

text: Monet elokuvaohjaajat ja kuvaajat arvostivat Technicolor-tekniikkaa aikanaan sen värientoiston takia, johon järjestelmän jälkituotantotekniikka auttoi huomattavasti. Technicolorin suurimmaksi eduksi on ajan mittaan tullut kuitenkin sen arkistoitavuus. Siinä missä asetaattipohjaisten komposiittivärifilmien sävyt haalistuvat ajan mittaan, Technicolorin käyttämät mustavalkofilmit ja värjäystekniikalla tuotetut esityskopiot säilyttävät värit hyvin. Esimerkkinä tästä käyköön elokuvan "Star Wars" (1977) restauraatio 1990-luvulla: elokuvan kaikkien komposiittivärikopioiden kerrotaan olleen niin haalistuneita, että värimäärittelyyn voitiin käyttää vain ohjaaja George Lucasin omistamaa Technicolor-värjättyä filmiä, jonka oli vielä hyvässä terässä.


title: Technicolor

text: Aikanaan Technicolorin käyttö oli kuitenkin hankalaa: värisuodattimien ja prismojen takia valoa hävisi huomattavasti matkalla filmille. 1940-luvulla filmit olivat muutenkin valoherkkyydeltään puutteellisia, joten Technicolorin käyttöön sisätiloissa vaadittiin kohtuuttoman paljon valaistusta. Tämä nostistudioiden lämpötilaa, mikä aiheutti monesti ongelmia, erityisesti näyttelijöille.


title: Technicolor

text: Technicolor Corporation otti myös monopoliaseman Technicolor-tekniikassa: yhtiö ei myynyt kameroitaan vaan vuokrasi niitä, ja antoi vain oman henkilökuntansa käyttää laitteitaan. Erityisesti Technicolor-kuvausryhmän värikorjaajana toimineen Natalie Kalmusin takia tästä aiheutui ongelmia: hän sekaantui usein elokuvien taiteelliseen puoleen värien osalta, minkä takia hän sai kohtuuttoman huonon maineen ja joskus myös porttikiellon kuvauspaikoille. Elokuvien jälkituotannossakin elokuvastudiot olivat riippuvaisia Technicolor Corporationista, mikä osaltaan lisäsi Kodakin Eastman-värifilmien suosiota, koska niitä voitiin käsitellä missä laboratoriossa tahansa.


title: Jukka Virtanen

text: Jukka Jalmari Virtanen (s. 25. heinäkuuta 1933 Jämsänkoski) on suomalainen kirjailija, runoilija, suomentaja, toimittaja, käsikirjoittaja, sanoittaja, näyttelijä, juontaja, laulaja ja ohjaaja.


title: Jukka Virtanen

text: Virtasen uralle mahtuu ohjauksia niin teatterissa kuin televisiossakin, elokuvarooleja, käännöksiä ja sanoituksia. Virtanen on kirjoittanut televisioaiheisia kolumneja Ilta-Sanomiin, pelaa viihdeväen Zoom-joukkueessa, harrastaa raveja ja jalkapalloa. Virtasen juuret ovat Jämsänkosken paperitehtaan yhteisössä.


title: Jukka Virtanen

text: Jukka Virtasen vanhemmat Hilja Maria Hakonen ja Eino Jalmari Virtanen olivat ihastuneet toisiinsa koulussa, ja rakkaus oli syventynyt jämsänkoskelaisissa työväen tapahtumissa. Molemmat päätyivät 1930-luvun alussa potilaaksi Kinkomaan keuhkotautiparantolaan, jossa parin kihlajaisia vietettiin itsenäisyyspäivänä 1932. Hakonen oli tuolloin jo raskaana. Jukka Virtanen syntyi 25. heinäkuuta 1933 Jämsänkosken paperitehtaan työläisten pitkän vuokrakasarmin pienessä hellahuoneessa.


title: Jukka Virtanen

text: Virtanen kuvasi myöhemmin itseään araksi ja yksinäiseksi lapseksi, joka kiinnostui kirjallisuudesta varhain. Hän kiinnostui etenkin seikkailukirjoista, James Fenimore Cooperin "Viimeisestä mohikaanista" sekä "Kolmesta muskettisoturista". Virtanen innostui myös jalkapallosta, ja vuonna 1945 hän liittyi Jämsänkosken Jyryyn.


title: Jukka Virtanen

text: Jukan isä Eino oli töissä voimalaitoksella, ja myös Jukka työskenteli nuorena voimalaitoksenhoitajana. Ylioppilaaksi Jukka Virtanen kirjoitti keväällä 1953.


title: Jukka Virtanen

text: Virtanen oli mukana VEK (Jukka Virtanen, Aarre Elo, Matti Kuusla) -työryhmässä, jonka viihdeohjelma "Lumilinna" voitti tv-ohjauksen Montreux’n Kultaisen Ruusun vuonna 1965. 1960-luvun alkuvuosina Virtanen osallistui "Kankkulan kaivolla" -radiohupailun käsikirjoittamiseen. Virtanen on Uuden Iloisen Teatterin perustajajäseniä.


title: Jukka Virtanen

text: Hän on tunnettu myös "Levyraati"- ja "Runoraati"-televisio-ohjelmista. Virtanen juonsi Levyraati-ohjelmaa televisiossa vuosina 1980-1997.


title: Jukka Virtanen

text: Virtanen suomensi "The Joulukalenteri" -sarjan (1997) käsikirjoituksen ja näytteli sarjassa Iki-iäkästä ja kertojaa. Virtanen toimi tšekkoslovakialaisen "Rosvo-Rudolf"-piirrossarjan suomenkielisessä versiossa nimihahmon ääninäyttelijänä ja kertojana. Hän esitti viimeisimmän TV-roolinsa vuonna 2015 poliisisarjassa "Roba", jossa hän näytteli Paavo-vanhusta.


title: Jukka Virtanen

text: Laulajana Virtasen kappaleita ovat muun muassa ”Hanna ja Niilo” (1969), ”Balladi pojasta nimeltä Vee” (1971), ”Perspirantti-Antti” (1972) ja ”Kaupungin rumin mies” (1974). Muiden levyttämiä sanoituksia Virtanen on tehnyt noin 250. Näistä tunnettuja ovat esimerkiksi ”Maalaismaisema”, ”Taas on aika auringon”, ”Konstan parempi valssi”, ”Seitsemän kertaa seitsemän” ja ”Hottentottilaulu”, joka on suomennosversio norjalaisen laulunsanoittaja-kirjailija Thorbjørn Egnerin kappaleesta ”Visen om vesle Hoa”.


title: Jukka Virtanen

text: 23. heinäkuuta 2008 ilmestyi tribuuttialbumi "Sanat Jukka Virtanen", joka sisältää eri suomalaislaulajien tulkintoja Virtasen sanoituksista. Syyskuussa järjestettiin konserttikiertue, jolla artistit esittivät hänen kappaleitaan. Elokuussa 2008 Virtanen sai pitkästä sanoitusurastaan tunnustukseksi Juha Vainio -palkinnon.


title: Jukka Virtanen

text: Vuonna 2012 Virtanen palkittiin elämäntyöstään Kultaisella Venlalla.


title: Jukka Virtanen

text: Jukka Virtasen vaimo on Liisa Virtanen, jonka hän tapasi Helsingissä vuonna 1957. Naimisiin he menivät pari vuotta myöhemmin. Jukka ja Liisa Virtasen poika on näyttelijä Ville Virtanen ja tytär Riikka Virtanen. Lapsenlapsia heillä oli vuonna 2018 yhteensä kuusi.


title: Jukka Virtanen

text: Virtanen on kertonut avoimesti yksityiselämänsä vaikeuksista, kuten alkoholismista, kaksisuuntaisesta mielialahäiriöstä ja eturauhassyöpään sairastumisesta. Hänen hyvä ystävänsä, pakinoitsija Seppo Ahti kiteytti Virtasen antaneen "kasvot syövälle ja juovalle". Vuoden 2015 loppukesästä Virtasen syöpä oli levinnyt jo luustoon.


title: Jukka Virtanen

text: Jukka Virtasen isä Eino Virtanen oli SDP:n kunnallispoliitikko ja työväen urheiluseura Jämsänkosken Jyryn perustaja. Jukka on kertonut marssineensa 12-vuotiaana kommunistien ja sosiaalidemokraattien yhteisessä vappukulkueessa ja ”siitä alkaen taapertaneensa vähän vasemmalla”.


title: Jukka Virtanen

text: Lisäksi Jukka Virtanen on saanut useita palkintoja mainosfilmeistä.


title: Jukka Virtanen

text: Virtasen 83-vuotissyntymäpäivänä 25. heinäkuuta 2016 nimettiin hänen mukaansa hänen kotipaikkakunnallaan Jämsänkoskella jalkapallokenttä Jukka Virtasen pallokentäksi.


title: CinemaScope

text: CinemaScope (tai Cinemascope) on eräs elokuvissa käytetty laajakuvaformaatti.


title: CinemaScope

text: CinemaScopen kehitti elokuvastudio 20th Century Fox. Se sai ensinäytöksensä vuonna 1952, ja seuraavasta vuodesta lähtien sillä kuvattiin elokuvia aina vuoteen 1967 saakka. Alkuperäinen CinemaScope ei ole enää käytössä, mutta sen muunnelmia käytetään yhä.


title: CinemaScope

text: 20th Century Fox ryhtyi kehittämään formaattia lisätäkseen elokuviensa spektaakkelimaisuutta. 1950-luvulla televisiosta tuli yhtä varteenotettavampi kilpailija elokuvalle ja Yhdysvalloissa elokuvateatterit alkoivat menettää yleisöä ihmisten muuttaessa kaupungeista lähiöihin, elokuvateattereiden ulottumattomiin. Olemassa oli jo Cinerama-laajakuvaformaatti, joka oli vaikuttava mutta kallis ja teknisesti epäkäytännöllinen.


title: CinemaScope

text:
Ensimmäinen CinemaScopella kuvattu elokuva oli "Kuinka miljonääri naidaan" ("How to Marry a Millionaire", 1953), joskin "Näin hänen kuolevan" ("The Robe", 1953) ehti saada ensi-iltansa aiemmin. Koska aluksi kaikki teatterit eivät voineet esittää CinemaScope-elokuvia, ensimmäiset elokuvat kuvattiin samaan aikaan CinemaScopella ja perinteisillä järjestelmillä. CinemaScope löi kuitenkin nopeasti läpi, ja siitä tuli yhtä suuri vetonaula kuin aikansa elokuvatähdistä.
CinemaScope käyttää tavallista 35 mm leveää, 4-perforoitua filmiä. Aluksi CinemaScopen kuvasuhde oli 2,66:1, mutta stereoääniraidan käyttö ja vaihtoehtoisen optisen ääniraidan liittäminen 35-milliseen filmiin kavensi sitä lopulta kuvasuhteeseen 2,35:1 (filmillä kavennettuna 1,17:1). Kamerassa käytetään anamorfista optiikkaa, joka kaventaa kuvan optisesti kaksi kertaa kapeammaksi filmiruutuun. Näin filmin pinta-ala käytetään mahdollisimman tehokkaasti hyväksi. Projisoidessa käytetään vastaavanlaista optiikkaa, joka levittää kuvan kankaalle takaisin alkuperäiseen muotoonsa.


title: CinemaScope

text: Ensimmäiset anamorfiset objektiivit olivat vain adapterilinssejä, jotka liitettiin perinteisten objektiivien eteen. Tämän tuottamien ongelmien ja puutteellisen optisen piirtokyvyn takia Bausch & Lomb kehitti vuonna 1954 anamorfisen objektiivin, joka voidaan asentaa suoraan kameraan. CinemaScopen kuvanlaatu oli kuitenkin vaillinainen, eivätkä 1950- ja 1960-luvun vaihteen filmilaadut pystyneet kattamaan laajempaa kuva-alaa täydellisesti, ja niinpä se sai kilpailijakseen suuren koon filmiformaatit, erityisesti 65/70 mm:n filmin ja VistaVision-järjestelmän. 20th Century Fox kehitti myös CinemaScope 55 -kuvausformaatin, joka perustui 55,625 mm leveälle filmille muunnettuun, alun perin 70 mm:n filmiä käyttävään Mitchell-kameraan.


title: CinemaScope

text: Anamorfinen optiikka perustuu Henri Chrétienin 1920-luvun lopulla kehittämään linssitekniikkaan, joiden patentit 20th Century Fox osti ja alkoi lisensoida CinemaScopen käyttöä muille elokuvastudioille. Chrétienin keksintö perustui kuitenkin vanhaan anamorfoosin ideaan, minkä ansiosta muut studiot pystyivät myöhemmin laillisesti kopioimaan CinemaScopen tekniikkaa. Suosituimmaksi näistä jäi Panavisionin optiikka, jota jopa 20th Century Fox ryhtyi käyttämään 1960-luvulla CinemaScopesta luovuttuaan.


title: CinemaScope

text: CinemaScope-yhteensopivien formaattien projisointikuvasuhdetta muutettiin hieman vuonna 1970: projektorin kuvaportin standardikokoa madallettiin, jotteivät otosten väliset liitokset näkyisi kankaalla. Uudeksi standardikuvasuhteeksi tuli 2,39:1 (filmillä 1,20:1).


title: CinemaScope

text: Vaikka alkuperäistä CinemaScopea ei ole käytetty vuosikymmeniin – 2,39:1-kuvasuhteen elokuvat kuvataan nykyään esimerkiksi Panavisionilla tai ei-anamorfisella Super 35 -tekniikalla – 2,39:1-muotoista kuvaa kutsutaan edelleen yleisesti "CinemaScopeksi" tai lyhyesti "scopeksi". Myös kuvasuhde merkitään usein vanhan formaatin mukaan virheellisesti "2,35:1". Joskus kuvasuhteesta 2,39:1 näkee käytettävän pyöristettyä arvoa 2,40:1. Esimerkiksi Warner Bros. ja Sony menettelevät näin DVD-, Blu-ray- ja HD DVD -julkaisuissaan.


title: Ydinvoimakeskustelu

text: Ydinvoimakeskustelu on ydinvoimaa ja sen käyttöä koskeva yhteiskunnallinen keskustelu. Ydinvoiman käyttö on tavallisesti ollut voimakkaasti polarisoitunut poliittinen kysymys.


title: Ydinvoimakeskustelu

text: Samaan aikaan kun tieteellinen tutkimus saavutti kehityksen asteen, jossa ydinreaktioiden hyödyntäminen tekniikassa tuli mahdolliseksi, oli maailmassa käynnissä historian suurin yksittäinen konflikti: toinen maailmansota. Ensimmäiset ydintekniikan sovellukset tehtiin sodan aikana ydinaseissa ja vasta sodan päätyttyä alkoi toden teolla tutkimus atomin ytimen energian käyttämiseksi rauhanomaisissa tarkoituksissa. Ydinvoimaan suhtauduttiin aluksi lähes yksimielisen optimistisesti: se nähtiin ydinaseriisunnan näkökulmasta ydintekniikan sotilaallisen käytön vaihtoehtona, suunnattomana energiavarana joka tarjoaisi suuria määriä edullista energiaa sekä tapana hillitä fossiilisten polttoaineiden käyttöön liittyvää luonnonvarojen kulutusta ja päästöjä.


title: Ydinvoimakeskustelu

text: Vasta 1960- ja 1970-luvulla alkoi tulla näkyviin jakautuminen ydinvoiman kannattajiin ja vastustajiin. Jotkut olivat huolissaan ydinvoiman käytön turvallisuudesta ja seurauksista, radioaktiivisista jätteistä. Toiset, etunenässä Rooman klubi, kiistivät jatkuvan taloudellisen kasvun ja siihen liittyvän kasvavan energiankulutuksen hyödyllisyyden ylipäätään. Vuonna 1979 Yhdysvaltain Harrisburgissa, sekä 1986 entisen Neuvostoliiton Tšernobylissä tapahtuneet ydinvoimalaonnettomuudet nostivat ydinvoiman vastustuksen ja siihen liittyvän poliittisen liikehdinnän huippuunsa, millä on ollut huomattava vaikutus siihen, että ydinvoiman osuuden kasvettua 80-luvulla yli 15%:iin maailman sähköntuotannosta sen osuus ei ole enää kasvanut kokonaisenergiankulutusta nopeammin. Joissain maissa uuden ydinvoiman rakentamisesta luovuttiin.


title: Ydinvoimakeskustelu

text: Ruotsissa pidettiin 1980 kansanäänestys ydinvoiman käytöstä. Äännestyksessä tarjottiin kolme vaihtoehtoa, jotka kaikki sisälsivät ydinvoimasta luopumisen. Kaksi vaihtoehdoista oli olennaisesti samat ydinvoimasta luopumista koskien ja edellyttivät ydinvoimaloiden sammuttamista 2010 mennessä. Yksi vaihtoehto tarjosi nopeamman aikataulun. Ydinvoimasta hitaimmalla tarjotulla aikataululla luopuva vaihtoehto voitti. Koska äänestyksessä ei tarjottu vaihtoehtoa säilyttää ydinvoiman käyttö saati sitten laajentaa sitä, on äänestystä kritisoitu ennaltamäärättynä. Esimerkiksi Helsingin yliopiston valtio-opin johdantokurssilla äänestystä käytetään malliesimerkkinä huonosti toteutetusta kansanäänestyksestä, joka ei tarjonnut todellisia vaihtoehtoja ja joka salli poliitikkojen pestä kätensä vaikeasta päätöksestä.


title: Ydinvoimakeskustelu

text: Myöhemmin Ruotsi on muuttanut suhtautumistaan ydinvoimaan kun Riksdag salli niukasti äänin 174-172 ydinreaktorien korvaamisen uusilla.


title: Ydinvoimakeskustelu

text: Ydinvoima on osoittautunut kansalaismielipidettä kärjistäväksi aiheeksi. Monilla on hyvin voimakas ydinvoimakanta ja monet myös tuovat mielipidettään aktiivisesti esille. Ydinvoima on aiheena yksi lehtien mielipidepalstojen ja netin keskustelupalstojen kestosuosikkeja. Ydinvoimaan liittyen järjestetään myös mielenosoituksia, mielenilmauksia ja mainoskampanjoita. Ydinvoimamyönteisiä mielenosoituksia ei juurikaan esiinny. Ydinvoimaa vastaan on nähty myös lainvastaisia mielenosoituksia..


title: Ydinvoimakeskustelu

text: Tällä hetkellä ydinvoiman käyttö saa Suomessa useimmissa mielipidemittauksissa osakseen enemmän kannatusta kuin vastustusta. Ihmisten mielipide ydinvoimaan saattaa vaihdella riippuen siitä onko kyse lisärakentamista, fissio- vai fuusioenergiasta ja mitkä ovat käytettävissä olevat ydinvoiman vaihtoehdot. Ydinvoiman vastustajat painottavat useimmiten voimakkaasti uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja energian säästöä ja näkevät ydinvoiman esteeksi tämänsuuntaiselle kehitykselle, kun taas ydinvoiman puolestapuhujat katsovat nykytilannetta ja näkevät ydinvoiman vaihtoehtona nimenomaan nykyisille energianlähteille. Lisäksi ydinvoimakantaan saattaa vaikutta ydinvoiman käyttöympäristö, kuten esimerkiksi ydinvastuuvakuutuksen ehdot ja ilmastonmuutos.