title: Tieteellinen vallankumous

text: Historioitsijat eivät ole yksimielisiä siitä, kehittyikö tiede vallankumouksellisesti 1600-luvun tienoolla. Osa tieteenhistorioitsijoista näkee todellisen vallankumouksen tapahtuneen aiemmin keskiajalla, jolloin viitataan 1100-luvun renessanssiin. Toisaalta taas osa historioitsijoista näkee keskiajan ”islamistisen tieteen vallankumouksen” olleen se todellinen vallankumous tieteessä. Vallalla olevan näkemyksen mukaan perinteinen käsitys tieteellisestä vallankumouksesta on pätevä, joskin sen sisältöä lievennetty jyrkästä uuden ajan ja keskiajan vastakohtaisuudesta ja lähennetty ajatusta maltillisemmasta kehityksestä, jossa tieteellinen vallankumous nähdään luontaisena seurauksena renessanssihumanistien pyrittyä takaisin antiikin lähteille ("ad fontes"), minkä tuotoksena antiikin monipuolinen filosofia ja tiede löydettiin uudelleen.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Pierre Duhem aloitti läpi 1900-luvun kestäneen keskustelun tieteellisestä vallankumouksesta. Kärjistäen hänen kirjoitusten pääteema on, ettei mitään vallankumousta ollut vaan se mitä pidetään vallankumouksena on vain 1300-luvun Pariisin yliopiston oppineiden fysikaalisten ja tähtitieteellisten teorioiden täsmentelyä. Duhem lisäksi liitti antiikin filosofit ja arabialaiset tieteentekijät osaksi tieteellistä vallankumousta. Tällä tavoin Duhem loi käsityksen yhtenäisestä länsimaiden tieteen historiasta.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Uudet ajatukset saivat lämpimän vastaanoton, mutta sittemmin ne saivat osakseen paljon kritiikkiä ja kriittinen näkemys Duhemin väitteille sai vallan. Näkyvimmäksi kritisoijaksi nousi ranskalainen filosofi Alexandre Koyré, joka myös lanseerasi termin "tieteellinen vallankumous" vuonna 1939. Koyré ei havainnut tutkimuksissaan yhtäläisyyttä keskiaikaisen ja uuden ajan tieteen välillä. Hän myönsi, että keskiaikaista tieteellistä termistöä käytettiin uudella ajalla, mutta huomautti, että ne saivat aivan uusia merkityksiä. Hän itse asiassa väitti keskiaikaisen aristotelismiin nojanneiden luonnonfilosofisten teorioiden olleen hidasteena ja esteenä nykyaikaisen tieteen synnylle. Tämä näkemys säilyi pitkään vallitsevana, mutta Charles Lohrin ja Charles B. Schmittin näkemykset ovat kumonneet sen.


title: Tieteellinen vallankumous

text: George Sartonin näkemyksessä korostuu voimakas humanismikriittisyys. Hän oli vankasti sitä mieltä, että tiede on ollut vahvasti esillä vain kahdesti länsimaisessa kulttuurihistoriassa. Ensiksi 1100-luvun renessanssin yhteydessä ja toisen kerran tieteellisen vallankumouksen aikaan. Jälkimmäisen hän näki välttämättömäksi, koska renessanssihumanistit hävittivät 1100-luvulla kehittyneen tieteen saavutukset. Lynn Thorndiken näkemyksissä korostuu vastaava humanismia vähättelevä piirre. Heidän ajatuksia vastustivat Eugenio Garin ja Paul Oskar Kristeller. He korostivat humanismin monimuotoisuutta, vaikkei Kristelleriltä löytänytkään perusteluja luonnontieteiden kehityksen ja humanismin välille. 1500-luvun humanismin aseman tieteelliselle vallankumoukselle ovat tuoneet esille Donald R. Kelley ja Anthony Grafton.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Arun Balan näkemyksen mukaan tieteellisen vallankumouksen aikaiset tapahtumat on nähtävä monikulttuurisen vaikutuksen huipentumana Euroopassa. Hänen mukaansa tieteellinen vallankumous oli erityisesti seurausta keskiaikaisen islamilaisen tieteen edistyksestä, mutta kiinalaisen ja intialaisen tieteen edistys vaikutti yhtä lailla. Bala näkee näiden piirteiden väheksymisen johtaneen siihen, että tieteellinen vallankumous nähdään eurooppakeskeisestä näkökulmasta.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Peter Dear on tiivistänyt tieteellisen vallankumouksen aiheuttamat muutokset kuudeksi kohdaksi:


title: Tieteellinen vallankumous

text: Voidaan olla erimielisiä siitä, mikä oli niin suuri muutos, että se oikeuttaa näkemään aikakauden vallankumouksellisena. Tieteen varsinainen kehitys on yksi perinteisimmistä näkemyksistä, mutta esimerkiksi John Gribbin näkee "vallankumouksellisuuden" tarkoittavan tieteilijöiden asennemuutosta. Siinä missä renessanssin ja keskiajan tieteessä tieteilijät (luonnonfilosofit) näkivät itsensä alisteisina antiikin auktoriteeteille, niin tieteellisen vallankumouksen myötä tieteilijät olivat tietoisimpia omasta asemastaan. He näkivät antiikin oppineet vertaisinaan. Hän perustelee myös, että vasta Newtonin jälkeen tiede muuttui tavalla, jota voitaisiin kutsua vallankumouksellisesti. Tuossa vaiheessa tieteellinen vallankumouksen katsotaan kuitenkin päättyneen.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Thomas S. Kuhn sovelsi tieteenfilosofiassaan aiemmin kehitettyä paradigma-käsitettä. Hän ymmärsi tieteen kehittymisen perustuvan vallitseviin paradigmoihin, etenkin niiden muutoksiin. Paradigmalla tarkoitetaan sen hetkisen näkemyksen mukaista oikeaksi todettua teoriaa tai tietoa. Esimerkkinä paradigmasta voidaan antaa se, kuinka 1800-luvun alkuun saakka luultiin aurinkokunnassa olevan seitsemän planeettaa. Urbain Le Verrierin laskelmien ansiosta nykyisin tiedetään, että on olemassa kahdeksaskin planeetta, Neptunus (kun Plutoa ei lasketa planeetaksi). Kuhnia siteeraten paradigma on ”universaalisti tunnustettu tieteellinen saavutus, joka tuottaa jonkin aikaa tieteenharjoittajien yhteisön malliongelmat ja niiden ratkaisut”.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Paradigman rinnalle Kuhn kehitti normaalitieteen käsitteen. Sillä tarkoitetaan tilaa, jossa uutta tietoa tuotetaan vallitsevan paradigman ehdoilla. Vallitsevia teorioita kumoavia tai haastavia teorioita ei niinkään kehitetä. Normaalitiede ei ole Kuhnin mukaan stabiilitila, vaan tutkimuksen takia esiin nousee normaalitieteen paradigmasta poikkeavia ilmiöitä, anomalioita. Näitä ilmiöitä lopulta kasautuu niin paljon, että anomalioita selittäviä ja vanhan paradigman oikeellisuutta haastavia teorioita kehitetään. Lopulta vanha näkemys on pakko hylätä ja tilalle otetaan uusi paradigma. Tätä muutosta vanhasta uuteen Kuhn kutsuu "tieteelliseksi vallankumoukseksi". Termillä saatetaan siis viitata yleisempään käsitteeseen kuin 1500–1700-lukujen tieteen tilaan. Vallankumousta ei pidä ymmärtää yksittäisen tieteilijän saavutukseksi, vaan normaalitieteen edustajien töiden summaksi. Kuhn myös huomauttaa, että vallankumousten kestotkin saattavat olla useita sukupolvia. Tätä selittää Planckin periaate.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Kuhnin kuvaama muutos tapahtui hyvin selvästi tieteellisen vallankumouksen aikana: viimeistään nyt aristoteleen opit korvautuivat uudemmilla tutkimuksilla ja käsityksillä.


title: Guiraut Riquier

text: Guiraut Riquier (n. 1230–1292) oli yksi viimeisistä trubaduureista. Hän vaikutti 1200-luvun jälkimmäisellä puoliskolla ja kuoli vuonna 1292 tai myöhemmin. Riquierilta on säilynyt epätavallisen suuri määrä lauluja.


title: Guiraut Riquier

text: Riquier asui jonkin aikaa Espanjassa ja toimi Alfonso X "El Sabion" palveluksessa.


title: Marcabru

text: Marcabru oli ranskalainen trubaduuri. Hänen tunnetuin laulunsa lienee "Pax in nomine Domini" (Rauhaa Herran nimeen).


title: Marcabru

text: Marcabru vaikutti 1100-luvun ensimmäisellä puoliskolla ja aktiivisesti vuosina 1130-1149. Hän oli tiettävästi kotoisin Gasconista ja oleskeli Poitiers'n, Toulousen ja Espanjan hoveissa. Useita kymmeniä Marcabrun runoja on säilynyt näihin päiviin asti, mutta vain neljään on jäljellä musiikki.


title: Trubaduuri

text: Trubaduuri on yksin esiintyvä muusikko. Trubaduureja oli keskiajalla Ranskassa. Nykyään trubaduureiksi kutsutaan myös niitä muusikoita, jotka esiintyvät laulaen ja itseään esimerkiksi kitaralla säestäen.


title: Trubaduuri

text: Trubaduuri oli sydänkeskiajan Etelä-Ranskassa henkilö, joka sanoitti, sävelsi ja esitti ritariromantiikkaa heijastavia lauluja lähinnä oksitaanin kielellä. Perinne syntyi 1000-luvun aikana ja hiipui pois 1200-luvulla. Trubaduurilyriikan vakioteemoja oli naimisissa olevan aatelisnaisen ja köyhän laulajan tai ritarin välinen ”hovillinen” rakkaus.


title: Trubaduuri

text: Varhaisimpiin nimeltään tunnettuihin trubaduureihin kuuluvat muun muassa Guillaume d'Aquitaine (1071–1127) ja Berenguier de Palou (1000- ja 1100-lukujen vaihteessa). Trubaduureja tunnetaan nimeltä useita satoja, mutta musiikkia on säilynyt ainoastaan noin neljältäkymmeneltä – ja useimmilta näistäkin vain hyvin vähäisiä näytteitä.


title: Trubaduuri

text: Trubaduureihin verrataan usein ranskaksi laulaneita truveereja ja saksankielisiä minnelaulajia.


title: Trubaduuri

text: Monet trubaduurit esittävät folkmusiikkia, jolloin on käytetty myös nimitystä folkmuusikko. Trubaduurit voivat esittää mitä tahansa musiikkityyliä, sekä lainakappaleina että omana tuotantonaan. Lisäksi trubaduurimuusikot voivat esiintyä välillä yksin, välillä taas kokoonpanon riveissä.


title: Trubaduuri

text:
Trubaduurien määrä on 2010-luvulla Suomessa kasvanut viimeisten kymmenen vuoden ajan.
Nykyaikana on järjestetty jopa keskiaikaan liittyviä tapahtumia, jolloin saatetaan kutsua trubaduuri esiintymään, mutta on myös muitakin esiintyjiä kuten rock- ja iskelmäartisteja sekä kansanmusiikkiyhtyeitä.


title: Trubaduuri

text: Nykyajan tunnettuihin trubaduureihin kuuluvat muun muassa Lembit Tolga, Magnus Gräsbeck, Kapa Ahonen, Vladimir Vysotski ja Pekka Laukkarinen.


title: Trubaduuri

text: Tunnetuimpiin keskiajan trubaduureihin kuuluvat muun muassa:Tunnetuimpiin nykyajan trubaduureihin kuuluvat muun muassa:


title: Luettelo trubaduureista

text: Tämä on luettelo trubaduureista. Keskiaikaisia trubaduureja tunnetaan nimeltään joitakin satoja, musiikkia on säilynyt vain noin 40:ltä.


title: Henrik VIII

text: Henrik VIII (28. kesäkuuta 1491 – 28. tammikuuta 1547) oli Englannin kuningas ja Irlannin hallitsija (myöhemmin kuningas) vuosina 1509–1547. Hän oli Tudor-suvun toinen monarkki ja seurasi valtaistuimelle isäänsä Henrik VII:tä.


title: Henrik VIII

text: Henrik VIII on kuuluisa kuudesta avioliitostaan sekä siitä, että hänellä oli ehkä enemmän valtaa kuin yhdelläkään muulla englantilaisella monarkilla. Hänen tavoitteensa saada avioero ensimmäisestä vaimostaan johti Englannin ja katolisen kirkon välirikkoon, itsenäisen Englannin kirkon perustamiseen ja luostareiden lakkauttamiseen ja oli siten ensimmäinen vaihe Englannin uskonpuhdistuksessa. Hänen valtakaudellaan Wales liitettiin pysyväksi osaksi Englannin valtakuntaa.


title: Henrik VIII

text: Henrik VIII:n valtakaudella Englanti kävi lukuisia tarpeettoman kalliita ja suurilta osin Englannin kannalta tappiollisia sotia Manner-Euroopassa. Sodat vahingoittivat Englannin taloutta, mutta toisaalta juuri näiden sotien vuoksi Henrik sijoitti runsaasti Englannin laivastoon; hänen valtakaudellaan se laajeni viidestä sotalaivasta noin viiteenkymmeneen, minkä vuoksi Henrikiä on pidetty myös Englannin laivaston ”isänä”. Valtakautensa myöhempinä vuosina Henrik söi valtavasti ja hänestä tuli erittäin ylipainoinen ja hänen terveytensä kärsi. Lopulta hän kuoli viisikymppisenä.


title: Henrik VIII

text: Henrik VIII tunnetaan myös intohimoisena uhkapelurina. Nuoruudessaan hän menestyi urheilussa, erityisesti keskiaikaisessa tenniksessä. Hän oli myös taitava muusikko, kirjailija ja runoilija. Lisäksi hän osallistui lukuisien merkittävien rakennusten, muun muassa Westminster Abbeyn, rakennuttamiseen ja laajentamiseen.


title: Henrik VIII

text: Henrik syntyi Greenwichissä Placentian palatsissa (myöhempi nimi Greenwichin palatsi) Henrik VII:n ja Yorkin Elisabetin kolmantena lapsena ja toisena poikana. Äidin puolelta hänen isovanhempansa olivat kuningas Edvard IV ja Elisabet Woodville. Edvard IV polveutui Edvard III:n toisesta pojasta Lionelista ja neljännestä pojasta Edmundista.


title: Henrik VIII

text: Isän puolelta Henrikin isoisä oli Edmund Tudor, joka oli Henrik VI:n velipuoli, koska hänen isänsä Owen Tudor oli nainut Henrik V:n lesken Valois’n Katariinan. Henrikin isoäiti oli lancasterilainen Lady Margaret Beaufort, joka polveutui Edvard III:n pojan Juhana Gentin aviottomasta, myöhemmin laillistetusta pojasta.


title: Henrik VIII

text: Henrik VIII:n sisaruksista vain kolme ei kuollut jo lapsena: Arthur, Margareeta ja Maria. Hänen isänsä nousi valtaistuimelle valtaamalla kruunun viimeiseltä Plantagenet-kuninkaalta Rikhard III:lta, joka lyötiin ja tapettiin taistelussa. Myöhemmin Henrik VII vahvisti oikeuttaan kruunuun naimalla Elisabetin, yorkilaisen kuninkaan Edvard IV:n tyttären. Vuonna 1493 nuoresta Henrikistä tuli Doverin linnan linnanpäällikkö ja "Cinque Portsin" kaupunkien "Lord Warden". Vuonna 1494 hänelle myönnettiin Yorkin herttuan arvo. Yhä ollessaan lapsi Henrikistä tehtiin myös Englannin "Earl Marshal" ja Irlannin käskynhaltija ("Lord Lieutenant of Ireland").


title: Henrik VIII

text: Vuonna 1501 Henrik osallistui isoveljensä Arthurin ja Katariina Aragonialaisen häihin. Vihittävät olivat tuolloin 15- ja 16-vuotiaita. Aviopari muutti Walesiin, kuten kruununperillisellä ja hänen vaimollaan oli tapana, mutta Arthur sai infektion ja kuoli. Näin vain 11-vuotiaana Henrikistä tuli kruununperillinen, ja pian tämän jälkeen hänestä tehtiin Walesin prinssi.


title: Henrik VIII

text: Henrik VII halusi säilyttää liiton (sekä suuret myötäjäiset) Espanjan kanssa ja päätti, että nuorempi Henrik nai Arthurin lesken Katariinan. Tämä ei kuitenkaan ollut mahdollista ilman paavin lupaa. Katariinan äidin Isabella Katolilaisen painostuksesta paavi Julius II myönsikin paavillisella bullalla avio-oikeuden. Näin vain 14 kuukautta Arthurin kuoleman jälkeen Katariina ja Henrik kihlautuivat. Vuoteen 1505 mennessä Henrik VII kuitenkin menetti mielenkiintonsa Espanjaa kohtaan, ja nuori Walesin prinssi pakotettiin julistamaan, että kihlaus on järjestetty ilman hänen suostumustaan.


title: Henrik VIII

text: Henrik VIII nousi valtaistuimelle isänsä kuoltua 22. huhtikuuta 1509. Yhdeksän viikkoa myöhemmin hän nai Katariina Aragonialaisen. Katariina synnytti Henrikille kuusi lasta, joista henkiin jäi ainoastaan nuorin, tytär Maria.


title: Henrik VIII

text: Kahden vuoden ajan Henrikin valtaantulosta Richard Fox (Winchesterin piispa ja "Lord Privy Seal") ja William Warham kontrolloivat valtion asioita. Vuodesta 1511 eteenpäin valtaa piti käsissään kuitenkin kirkonmies Thomas Wolsey. Vuonna 1515 Thomas Wolseystä tuli lordikansleri, ja hän käytännössä hallitsi Englannin kuningaskuntaa. Tämä oli mahdollista, koska Henrikiä pitkästytti kuningaskunnan asioiden hoitaminen ja hän oli tyytyväinen Wolseyn aikaansaannoksiin.


title: Henrik VIII

text: Tulehtuneet suhteet Katariinan kotimaahan Espanjaan ja Henrikin halu saada miesperillinen johtivat lopulta siihen, että Henrik halusi erota vaimostaan. Wolsey ei kuitenkaan kyennyt saamaan paavillista suostumusta asialle, sillä keisari Kaarle V:n vallan alle joutunut Klemens VII ei voinut hyväksyä avioeroa. Henrik VIII karkotti Wolseyn, joka kuoli matkalla Yorkista Lontoon Toweriin 29. marraskuuta 1530. Marraskuun 1529 ja toukokuun 1532 välisenä aikana pidettiin parlamentin istuntoja, joissa papiston etuoikeuksia vähennettiin – kuningas yritti painostaa näin paavia suostumaan avioeroon. Vuonna 1532 Act of Annates lopetti osan paavin keräämistä tuloista.


title: Henrik VIII

text:
Vuoden 1532 lopulla hovinainen Anne Boleyn alkoi odottaa Henrikille lasta. Avioeroa Katariinasta tarvittiin nyt entistä kipeämmin: jos lapsi olisi poika, sen tulisi mahdollisena kruununperijänä syntyä avioliitossa. 25. tammikuuta 1533 Henrik vihittiin salaa avioliittoon Anne Boleynin kanssa. Parlamentti antoi vuonna 1533 lain muutoksenhausta (), jonka nojalla teologiset kiistat ratkaisi jatkossa Englannin kirkko eikä paavi. Tämä mahdollisti sen, että vihdoin Henrikin liittolainen Canterburyn arkkipiispa Thomas Cranmer pystyi julistamaan kuninkaan avioliiton Katariinan kanssa mitättömäksi 23. toukokuuta 1533. 1. kesäkuuta Anne Boleynista tuli Englannin kuningatar.
Paavi vastasi tähän julistamalla ensin Cranmerin ja sitten heinäkuussa 1533 Henrikin kirkonkiroukseen. Vuonna 1534 säädettiin laki ylivallasta (), jossa määriteltiin, että "Englannin kirkon ainoa päämies oli Englannin kuningas". Saman vuoden laki valtionpetoksesta () teki kuninkaan tämän aseman vastustamisesta kuolemalla rangaistavan maanpetoksen. 23. maaliskuuta 1534 parlamentti sääti lain kruununperimyksestä (), joka teki syyskuussa 1533 Annen vaikean raskauden jälkeen synnyttämästä tyttärestä Elisabetista kruununperijän. Samalla todellinen perillinen, Maria, tuomittiin äpäräksi.


title: Henrik VIII

text: Annen seuraavat kolme raskautta päättyivät keskenmenoon tai lapsen kuolemaan synnytyksen jälkeen. Poikaa kovasti halunnut Henrik syyttikin Annea uskottomuudesta, ja toukokuussa 1536 Anne Boleyn teloitettiin. Tämän jälkeen laki kruununperimyksestä kumottiin ja Elisabetin perimys kruunuun poistettiin.


title: Henrik VIII

text: Muutama päivä Anne Boleynin teloituksen jälkeen Henrik meni naimisiin Jane Seymourin kanssa. Lokakuussa 1537 Jane synnytti pojan, Edvardin. Jane kuitenkin sairastui lapsivuodekuumeeseen ja menehtyi pian synnytyksen jälkeen. Koska Edvard oli mies ja hänen molemmat sisarpuolensa oli poistettu kruununperimyksestä, hänestä tuli kruununperillinen.


title: Henrik VIII

text: Vuonna 1540 Henrik nai Anna Kleveläisen. Henrik oli kuitenkin pettynyt Annan ulkomuotoon ja olemukseen, joten Henrik erosi tästä jo samana vuonna.


title: Henrik VIII

text: Kesäkuussa 1540 Henrik nai Katariina Howardin. Henrik oli viidenteen vaimoonsa syvästi rakastunut, mutta mestautti tämän 1542, kun Katariina oli ollut uskoton. Kuningas masentui tapauksen johdosta syvästi. Katariina oli kuollessaan vain kahdeksantoista vuoden ikäinen.


title: Henrik VIII

text: Vuonna 1543 Henrik VIII meni naimisiin Katariina Parrin kanssa. Avioliitto päättyi 1547 Henrikin kuolemaan.


title: Henrik VIII

text: Kuningas Henrik VIII oli viimeisinä vuosinaan erittäin ylipainoinen, sillä hän ahmi ruokaa jatkuvilla juhla-aterioilla. Kuninkaan on myös kerrottu kärsineen keripukista eli C-vitamiinin puutteesta, koska hän söi lähes yksinomaan lihaa, ja lisäksi hän joi valtavasti alkoholijuomia. Ylipainon seurauksena kuninkaan liikkuminen hankaloitui, ja hänen jalkojensa verenkierto heikkeni johtaen lopulta märkivään säärihaavaan. Henrikille nousi korkea kuume, hän houraili ja kuoli lopulta 28. tammikuuta 1547. Vihamiehet väittivät Jumalan rankaisseen kuningasta. Henrik haudattiin Windsorin linnaan Pyhän Yrjön kappeliin vaimonsa Jane Seymourin rinnalle. Kuollessaan kuninkaan on arvioitu painaneen jopa 178 kiloa.


title: Henrik VIII

text: Henrikin jälkeen valtaan nousi hänen poikansa Edvard VI, joka kuitenkin kuoli jo 15-vuotiaana 1553. Edvard oli nimennyt seuraajakseen Lady Jane Greyn, jonka Edvardin isosisko Maria kuitenkin mestautti yhdeksän päivän vallassaolon jälkeen. Maria I kuoli lapsettomana, ja häntä seurasi hänen sisarpuolensa Elisabet. Elisabet oli järkyttynyt isänsä ja sisarensa surullisista kokemuksista avioelämässä eikä koskaan mennyt naimisiin tai nimennyt seuraajaa, mikä aiheutti seuraajaongelman. Elisabet oli mestauttanut Skotlannin kuningattaren Maria Stuartin, jotta skotlantilaiset eivät olisi päässeet käsiksi valtaistuimeen, mutta lopulta Elisabetin seuraajaksi nousi Skotlannin Jaakko VI, Marian poika, josta tuli Englannin ensimmäinen Stuart-sukuinen kuningas, Jaakko I.


title: Henrik VIII

text: Syypääksi Henrikin muutokseen menestyksekkäästä hallitsijasta hirmuvaltiaaksi on pitkään epäilty kuppaa, jota hän sairasti koko aikuisikänsä. Brittiläinen arkeologi ja historiantutkija Robert Hutchinson pitää kuitenkin todennäköisenä, että Henrik VIII sairasti harvinaista Cushingin oireyhtymää. Tässä oireyhtymässä yhteisenä piirteenä on lisämunuaisen kuorikerroksesta erittyvän kortisoli-hormonin liikatuotanto ja siitä aiheutuvat oireet.


title: Henrik VIII

text: Henrikin muotokuvia tutkimalla voidaan huomata, että hänen kehossaan tapahtuneet muutokset sopivat yhteen Cushingin oireyhtymän ulkoisten oireiden kanssa. Henrik VIII:n vanhetessa hänen kasvonsa muuttuivat punertavaihoisiksi ”kuukasvoiksi”, hänen kaulansa ja niskansa paksunivat, hänelle tuli kyttyrä, hänen raajansa olivat ohuet ja maha oli iso. Vähän yli 50-vuotiaana hän ei pystynyt liikkumaan omin neuvoin linnassa, hän ei saanut kruunua päähänsä eikä hänestä ollut kiipeämään hevosen selkään ilman apua, mitkä kaikki viittaavat lihasheikkouteen tai lihaskatoon. Lisäksi Henrikin erikoinen käyttäytyminen hänen vanhetessaan – eristäytyminen, vainoharhaisuus, epäluuloisuus läheisiään kohtaan, toimiminen usein päähänpistoista ja mielensä muuttaminen tämän tästä – sopivat Cushingin oireyhtymään vähintään yhtä hyvin kuin fyysiset oireet.


title: Henrik VIII

text: Ei ole kuitenkaan varmoja todisteita siitä, että Henrik VIII olisi sairastanut Cushingin oireyhtymää.


title: Henrik VIII

text: Kuppaa on epäilty syyksi siihen, että Henrik sai vain vähän jälkeläisiä useista avioliitoistaan. Tutkijat pitävät myös ilmeisenä, että hän kärsi kroonisesta malariasta koko ikänsä. Vuoden 1536 turnajaisonnettomuus, jolloin kuningas oli kaksi tuntia tajuttomana pudottuaan ratsunsa selästä ja jäätyään sen alle, halvaannutti hänen jalkansa, mikä johti myös lihomiseen. Aivojen vaurioituminen onnettomuudessa saattaa selittää myös persoonallisuuden muutoksia, kuten että hänestä tuli ailahteleva ja aggressiivinen..


title: Berat

text: Berat on Keski-Albaniassa sijaitseva kaupunki, jossa oli vuonna 2011 noin 36 000 asukasta. Kaupunki on rakennettu Osum-joen varrelle. Kaupunki on kuuluisa ottomaaniaikaisesta arkkitehtuuristaan, mistä se saanut kutsumanimen "tuhannen ikkunan kaupunki" sekä bysantinaikaisesta linnakkeesta, joka sijaitsee kaupungin takana, kukkulan laella. Linnoituksen päällä on kirkkoja ja ikonimuseo, jossa on näytteillä tunnetun albanialaisen ikonimaalarin Onufrin teoksia 1500-luvulta.


title: Berat

text: Berat valittiin Unescon maailmanperintöluetteloon harvinaislaatuisena esimerkkinä hyvin säilyneestä ottomaaniaikaisesta kaupungista vuonna 2008, jolloin se listattiin Gjirokastran kaupungin laajennuksena. Beratin ja Gjirokastran historialliset keskustat muodostavat nyt yhden Unescon maailmanperintökohteen.


title: Arsenie Todiraș

text: Arsenie Todiraș (s. 22. heinäkuuta 1983 Chișinău, Moldova) on moldovalainen laulaja, joka tunnetaan nykyään taiteilijanimellä Arsenium.


title: Arsenie Todiraș

text: Todiraș tuli tunnetuksi O-Zone-yhtyeestä, jonka nuorin jäsen hän oli. Yhtyeen hajottua hän lähti soolouralle ja otti käyttöön etunimestään johdetun taiteilijanimensä. Hän esitti vuoden 2006 euroviisuissa Moldovan edustuskappaleen "Loca" yhdessä Natalia Gordienkon ja Connect-R:n kanssa.


title: Luettelo eurodanceartisteista ja -yhtyeistä

text: Tämä on epätäydellinen luettelo eurodance-musiikkia esittäneistä artisteista ja -yhtyeistä.


title: Joseph Bodin de Boismortier

text: Joseph Bodin de Boismortier (23. joulukuuta 1689 Thionville, Moselle – 28. lokakuuta 1755 Roissy-en-Brie) oli ranskalainen säveltäjä. Boismortier sai musiikin opetuksensa Metzin kaupungissa. Hän muutti Perpignaniin vuonna 1713 ja asui siellä, kunnes muutti vaimonsa kanssa Pariisiin vuonna 1724. Pariisissa Boismortier julkaisi ensimmäiset sävellyksensä ja nousi suureen suosioon. Hän sävelsi paljon musiikkia muun muassa huilulle.


title: Joseph Bodin de Boismortier

text: Boismortier oli 102 opuksellaan tuottelias säveltäjä. Hänen miellyttävä ja helppo tyylinsä miellytti yleisöä, ja hän vaurastui ja vetäytyi eläkkeelle 1753.


title: Joseph Bodin de Boismortier

text: Boismortier sävelsi viisi oopperaa. "Daphné" (1748) on julkaisematon lyyrinen tragedia, "Les quatre parties du monde" (“Neljä maanosaa”, 1752) baletti. Muita Boismortier’n baletteja ovat "Les voyages de l’amour" op. 60 (”Rakkauden tiet”, 1736) ja "Don Quichote chez la Duchesse" op. 97 (”Don Quijote kreivittären tykönä”, Favart, 1743).


title: Purkki

text: Purkki voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Kannu

text: Kannu voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: 2 Unlimited

text: 2 Unlimited on belgialais-alankomaalainen elektronisen musiikin yhtye. Yhtye menestyi kaupallisesti yhdistämällä vaikutteita sekä tekno-musiikista että valtavirtapopista. Tämä vaikutti vahvasti eurodancena tunnetun musiikkityylin syntymiseen 1990-luvun puolivälissä. Yhtyeen suurimpia hittejä ovat muun muassa kappaleet ”No Limit” sekä ”Get Ready for This”.


title: 2 Unlimited

text: 2 Unlimited julkaisi neljä albumia ja pari kokoelmalevyä. Yhtye toimi aktiivisimmin vuosina 1991–1996 ja 1998–1999. Kaikkiaan yhtyeen levytykset ovat myyneet yli 20 miljoonaa kappaletta. 2 Unlimited alkoi keikkailla uudelleen syksyllä 2012.


title: 2 Unlimited

text: 2 Unlimitedin loivat belgialaiset tuottajat Jean-Paul De Coster ja Phil Wilde vuonna 1991. Elektronisen musiikin kanssa jo aiemmin työskennellyt kaksikko halusi laajentaa musiikillista antiaan, joten he palkkasivat mukaan räppäri Ray Slijngaardin ja laulaja Anita Dothin. Yhtyeen ensisingle ”Get Ready for This” nousi heti useiden eurooppalaisten hittilistojen kärkeen. Vuonna 1992 julkaistiin yhtyeen debyyttialbumi "Get Ready!".


title: 2 Unlimited

text: Suurimpaan kaupalliseen menestykseen he ylsivät vuonna 1993 toisella albumillaan "No Limits!". Tämän albumin kärkisingle ”No Limit” nousi listojen kärkeen viidessätoista Euroopan maassa ja Kanadassa. Kappale on yhä yksi tunnetuimmista ja tyyliltään tunnistettavimmista eurodance-levytyksistä.


title: 2 Unlimited

text: 2 Unlimited julkaisi kolmannen albuminsa "Real Things" vuonna 1994 ja seuraavana vuonna kokoelmalevyn "Hits Unlimited". Yhtyeen alkuperäinen kokoonpano hajosi vuonna 1996.


title: 2 Unlimited

text: Vuonna 1998 tuottajat De Coster ja Wilde yrittivät paluuta uudella 2 Unlimited -kokoonpanolla, mutta projekti ei saavuttanut suurta menestystä. Kahden naislaulajan, Romy van Ooijenin ja Marjon van Iwaardenin johdolla esiintynyt kokoonpano teki yhden levyn nimeltään "II". Yhtye lopetti toistamiseen, kun laulajien sopimuksen päättyivät.


title: 2 Unlimited

text: Alkuperäiset laulajat Slijngaard ja Doth ovat jatkaneet omilla tahoillaan vanhojen hittiensä esittämistä läpi 1990-luvun lopun ja 2000-luvun alun. Ensimmäisen kerran he esiintyivät yhdessä uudestaan vuonna 2009.


title: 2 Unlimited

text: Kaksikko alkoi keikkailla säännöllisesti uudelleen vuonna 2012. Vuonna 2013 kokoonpano esiintyi noin 40 kertaa, pääasiassa ympäri Pohjois-Eurooppaa. Vuoden aikana yhtye on ehtinyt käydä Suomessa kolme kertaa.


title: Aimeric de Peguilhan

text: Aimeric de Peguilhan (n. 1170–1230) oli ranskalainen trubaduuri.


title: Aimeric de Peguilhan

text: De Peguilhan syntyi Peguilhanissa. Hänen isänsä oli kauppias. De Peguilhan vietti elämästään noin kymmenen vuotta Italiassa.


title: Aimeric de Peguilhan

text: De Peguilhanilta on säilynyt näihin päiviin saakka kymmeniä runoja, mutta ainoastaan kuuteen runoon on tallella myös musiikki.


title: Disulfiraami

text: Disulfiraami on alkoholismin hoitoon käytettävä lääkeaine, jota myydään kauppanimellä Antabus. Lääkeaine innovoitiin vuonna 1948. Se vaikuttaa alkoholin poistumiseen elimistöstä estämällä aldehydidehydrogenaasi-nimisen entsyymin toimintaa. Normaalitilassa alkoholi hapettuu asetaldehydiksi, jonka entsyymi hajottaa muiksi aineiksi. Disulfiraamin vaikutuksen aikana juotu alkoholi jää elimistöön asetaldehydinä, joka aiheuttaa erittäin epämiellyttäviä oireita (ns. antabusreaktio) pienilläkin alkoholiannoksilla. Reaktion oireita ovat mm. pahoinvointi, huimaus, kasvojen punoitus, sydämentykytys ja päänsärky. Isot alkoholiannokset saattavat aiheuttaa hengitysvaikeuksia, pyörrytystä sekä verenpaineen laskua. Disulfiraamia on käytetty alkoholismin hoidossa jo yli 40 vuotta.


title: Disulfiraami

text: Alkoholin käytön vastenmieliseksi tekevä hoitomuoto on nimeltään aversiohoito. Disulfiraamin vaikutus alkaa muutamassa tunnissa, eli tämän jälkeen alkoholin nauttiminen aiheuttaa epämiellyttävät oireet. Lääkkeen vaikutus kestää 1–2 viikkoa hoidon lopettamisen jälkeen. Alkuannos on 800 mg/vrk ja ylläpitoannos 100–200 mg.


title: Disulfiraami

text: Vain pieni osa potilaista, joille on määrätty disulfiraamia, käyttää sitä oma-aloitteisesti säännöllisesti. Nämä potilaat ovat hyvin motivoituneita ja todennäköisesti tulisivat toimeen ilman disulfiraamiakin. Toisaalta huonosti motivoituneet alkoholistit eivät hakeudu hoitoon ollenkaan. Tehokkainta onkin antaa veteen liuotettu lääke valvonnan alaisena päivittäin poliklinikalla tai vastaanotolla. Parhaat tulokset on saavutettu, kun potilaalle on terveydenhuollon piiriin joutumisen tai hakeutumisen jälkeen tarjottu disulfiraamia; ei niinkään oma-aloitteisesta pyynnöstä. Disulfiraamia ei missään tapauksessa saa antaa potilaalle salaa tai muutoin ilman tämän suostumusta. Alkoholisti on usein aamuisin halukas ottamaan lääkkeen oma-aloitteisesti.


title: Disulfiraami

text: Sivuvaikutustaajuus on arvioiden mukaan 1/200–2 000 hoitovuotta kohden. Yleisiä ovat uneliaisuus, väsymys, päänsärky, pahanhajuinen hengitys, makuaistin häiriöt sekä ripuli, pahoinvointi ja vatsakivut. Lääke voi vaikuttaa ajokykyyn, mutta tämä on harvinaista. Disulfiraamin yliannostusoireita ovat pahoinvointi ja väsymys. Vakavia yliannostusoireita, kuten koordinaatiovaikeuksia, kangertelevaa puhetta ja hapuilua, voi ilmetä päiviä tai jopa viikkoja yliannoksen ottamisesta, mikä johtuu valmisteen pitkävaikutteisuudesta. Samaan tapaan vaikuttavaa kalsiumkarbimidia pidetään turvallisempana, koska sen vaikutus alkaa nopeasti ja kestää vain 12–24 tuntia.


title: Disulfiraami

text: Disulfiraami voi aiheuttaa maksaentsyymiarvojen nousua ja ikterusta. Siksi lääkekuurin aikana ja sitä ennen seurataan säännöllisesti maksa- ja veriarvoja (bilirubiini). Hyvin harvinaisina tapauksina on ilmennyt vakavia maksavaurioita. Noin 34 % sivuvaikutuksia saavista saa hepatiitin kaltaisen taudinkuvan, joka ei jää krooniseksi käytön lopettamisen jälkeen, mutta harvinaisina tapauksina voi johtaa kuolemaan.


title: Disulfiraami

text: Disulfiraami voi raskauden aikana käytettynä olla haitallista sikiölle, mutta alkoholi on kuitenkin huomattavasti vaarallisempaa. Käyttöä imetyksen aikana ei suositella, koska erittymistä äidinmaitoon ei ole selvitetty yksityiskohtaisesti.


title: Disulfiraami

text:
Disulfiraamilla vaikuttaa varfariinin, fenytoiinin, teofylliinin, bentsodiatsepiinien ja trisyklisten depressiolääkkeiden tehoon. Disulfiraamia ei tule käyttää samanaikaisesti metronidatsolin tai isoniatsidin kanssa. Myös alkoholia sisältävien ruokien, lääkkeiden ja partavesien käyttöä hoidon aikana ja 2 viikkoa hoidon päättymisen jälkeen tulee välttää. Maksa-, munuais-, ja
hengitystiesairauksia, diabetestä tai epilepsiaa sairastavien potilaiden kanssa tulee olla varovainen.


title: Durrës

text: Durrës (vanhat nimet: Δυρράχιον, Durazzo, Epidamnos, Драч, Dyrrhachium) on yksi Albanian vanhimmista kaupungeista ja tärkeä satamakaupunki. Se sijaitsee rannikolla 30 km länteen Albanian pääkaupungista Tiranasta. Se sijaitsee yhden Adrianmeren kapeimman kohdan rannalla Italian satamia Baria ja Brindisiä vastapäätä. Kaupungin asukasluku on 99 546 (vuonna 2001). Durrësissa sijaitsee Albanian uusin yliopisto, the Alexander Moisiu University.


title: Durrës

text: Viime vuosikymmeninä albaniankielinen nimi, "Durrës", on syrjäyttänyt italiankielisen nimen "Durazzo".


title: Durrës

text: Kaupungilla on värikkäästä historiastaan johtuen monia nimiä, mukaan lukien kreikankieliset nimet "Epidamnos" (Επίδαμνος) ja "Dyrrhakhion" (Δυρράχιον), latinankieliset nimet "Dyrrachium", ja italiankielinen "Durazzo".


title: Durrës

text: Siirtolaiset Korintista ja Korfusta perustivat kaupungin vuonna 627 eaa. nimellä "Epidamnos". Se sijaitsi maantieteellisesti edullisella paikalla, sillä sitä ympäröivät suot sisämaassa ja kalliot mereltä tehden siitä vaikean paikan hyökätä. Epidamnos oli poliittisesti edistynyt yhteiskunta, saaden Aristoteleen ylistämään sitä. Kuitenkin Korfu ja Korintti taistelivat kaupungista, mikä osaltaan johti peloponnesolaissotaan vuonna 431 eaa.


title: Durrës

text: Illyrian kuningas Glaukias valtasi kaupungin vuonna 312 eaa., mutta sotien jälkeen vuonna 229 eaa. Rooman tasavalta otti kaupungin haltuunsa ja kehitti siitä suuren sotilas- ja laivastotukikohdan. Roomalaiset nimesivät sen "Dyrrachiumiksi". Heidän mielestään nimi "Epidamnos" oli pahaenteinen, koska se muistutti latinan sanaa "damnum", "tappio" tai "haitta". Rooman hallinnassa Dyrrachium rikastui; siitä tuli "Via Egnatian" läntinen pää. Toinen, pienempi tie johti "Buthrotumiin", nykyiseen Butrintiin.


title: Durrës

text: 300-luvulla Dyrrachiumista tuli Rooman provinssin Epirus novan pääkaupunki. Se oli keisari Anastasius I:n syntypaikka n. 430. Myöhemmin samalla vuosisadalla voimakas maanjäristys tuhosi kaupungin puolustuksen. Anastasius I vahvisti muureja tehdän kaupungista yhden vahvimmista linnoituksista Länsi-Balkanilla. 12 m korkeat muurit olivat niin paksuja, että bysanttilaisen historioitsijan Anna Komnenan mukaan neljä hevosmiestä voisi ajaa rinnakkain niiden päällä.


title: Durrës

text: Kuten muukin Balkan, Dyrrachium ja ympäröivä "Dyrraciensis provincia" kärsi barbaarien tunkeutumisista kansainvaellusaikaan. Sitä piiritti vuonna 481 Teoderik Suuri, itägoottien kuningas, ja sen jälkeen kaupungin piti torjua bulgarialaisten hyökkäyksiä. Rooman valtakunnan luhistumisen seurauksena kaupunki siirtyi Bysantin haltuun ja oli yhä tärkeä satama ja linkki Itä- ja Länsi-Euroopan välillä.


title: Durrës

text: Bulgarian valtakunta Simeon Suuren komennossa valtasi 900-luvun alussa kaupungin yhdessä melkein kaiken muun kanssa, mikä on nykyään Albania, mutta Bysantti valtasi sen takaisin 900-luvun puolivälissä, kun Bulgariaa johti Peter I. 900-luvun lopussa Bulgaria valtasi kaupungin taas Samuilin komennossa ja piti sen vuoteen 1018 asti. Dyrrachium säilyi yhtenä Bulgarian viimeisistä linnoituksista Bysantin kukistaessa Bulgarian.


title: Durrës

text: Dyrrachium menetettiin vuonna 1082 keisari Aleksios I Komnenoksen aikana, joka hävisi normanneille. Bysantin hallinta kaupungissa palautui vuonna 1107, mutta kaupunki menetettiin uudestaan vuonna 1185. Neljännen ristiretken aikana, vuonna 1202, kaupunki siirtyi Venetsian tasavallan haltuun.


title: Durrës

text: Vuonna 1273 tuhoisa maanjäristys raunioitti kaupungin, mutta kaupunki palautui tuhoista ja tuli itsenäiseksi herttuakunnaksi. Vuonna 1333 see liitettiin Akhaian ruhtinaskuntaan ennen joutumistaan serbialaisen Tsaarin Stefan Dušanin valtaamaksi 1336. Kun Dušan kuoli 1355, kaupunki joutui albanialaisen Thopiaksen perheen haltuun. Venetsia sai hallinnan takaisin 1392 ja nimesi kaupungin uudelleen Durrazzoksi. Se torjui ottomaanit 1466, mutta joutui heidän valtaamakseen 1501.


title: Durrës

text: Durrësista tuli kristillinen kaupunki suhteellisen aikaisin; sen hiippakunta syntyi noin 58 jaa. ja yleni arkkihiippakunnaksi vuonna 449. Turkin vallan alla monet asukkaat käännytettiin islaminuskoon ja monia moskeijoita rakennettiin. Durrësille annettiin uusi nimi Dıraç, kaupunki ei kukoistanut ottomaanien vallan alla ja sen merkitys väheni. 1800-luvun puolessa välissä sen asukasluvun sanottiin olevan vain noin 1000.


title: Durrës

text: Durrës oli aktiivinen Albanian kansallisessa vapautusliikkeessä 1878-1881 ja 1910-1912. Ismail Qemali nosti Albanian lipun 26. marraskuuta, 1912, mutta serbit valtasivat sen 3 päivää myöhemmin ensimmäisessä Balkanin sodassa. Kaupunki liitettiin Albaniaan 1913 hieman kiistanalaisesti, sillä monet kreikkalaiset halusivat liittää sen Kreikkaan. Siitä tuki maan ensimmäinen pääkaupunki 7. maaliskuuta 1913.


title: Durrës

text: Italia hallitsi kaupunkia ensimmäisessä maailmansodassa vuonna 1915 ja Itävalta-Unkari 1916-1918. Ympärysvallat valtasivat kaupungin lokakuussa 1918. Albanian itsenäisyyden palattua Durrësista tuli maan väliaikainen pääkaupunki vuosiksi 1918-1920. Sen talous kasvoi Italian sijoitusten takia ja siitä tuli merkittävä satamakaupunki Kuningas Zogin hallitessa.


title: Durrës

text: Vuonna 1926 maanjäristys vahingoitti kaupunkia ja korjaus antoi sille sen nykyisen ulkonäön. Durrës ja muu Albania liitettiin fasistiseen Italiaan vuosiksi 1940-1943, minkä jälkeen se oli Natsi-Saksan miehittämänä vuoteen 1944 asti. Toisessa maailmansodassa Durrësin arvo satamana teki siitä arvokkaan kohteen molemmille puolille. Se oli Italian maihinnousujen paikka 7. elokuuta 1939 ja lähtöpaikka Italian huono-onniselle Kreikan valtaukselle. Liittoutuneiden sodanaikaiset pommitukset vahingoittivat kaupunkia pahasti.


title: Durrës

text: Enver Hoxhan kommunistihallinto korjasi kaupungin nopeasti, perustaen alueelle raskasta teollisuutta ja laajentaen kaupunkia. Siitä tuli Albanian ensimmäisen rautatien päätepysäkki 1947.


title: Durrës

text: Kommunistihallinnon romahtamisen jälkeen Durrësista tuli valtavan maastamuuton keskus Albaniasta, monia laivoja kaapattiin ja käskettiin purjehtia Italiaan. Elokuussa 1991 20 000 meni Italiaan tällä tavalla. Italia puuttui asiaan sotilaallisesti ottamalla alueen hallintaansa, ja kaupungista tuli Euroopan Yhteisön "Operation Pelicanin", ruoka-apuohjelman, keskus.


title: Durrës

text: Vuonna 1997 Albania suistui anarkiaan laajan pyramidihuijauksen takia, mikä tuhosi Albanian talouden. Italian johtama rauhanturvaamisoperaatio järjestettiin Durrësiin ja muihin Albanian kaupunkeihin palauttamaan järjestys, vaikka arvioiden mukaan "operaatio Alban" oikea tarkoitus oli estää pakolaisia käyttämästä Albanian satamia Italiaan muuttamiseen.


title: Durrës

text: Vuoden 1999 Kosovon sodan aikana kaupungissa oli 110 000 pakolaista pakenemassa Kosovon taisteluja, ja kaupungista tuli avustusoperaatioiden tukikohta.


title: Durrës

text: Durrës on yhä merkittävä linkki Länsi-Eurooppaan johtuen satamastaan ja läheisyydestään Italian satamakaupungeille. Kaupungissa on telakka, teollisuutta, joka tuottaa pääosin nahka-, muovi ja tupakkatuotteita. Lähialueilla tuotetaan myös viiniä ja ruokatuotteita.


title: Durrës

text: Durrësin merkittävimpiä rakennuksia ovat pääkirjasto, kulttuurikeskus, the Estrada Theater, nukketeatteri, filharmoninen orkesteri, jne. Durrësissa on myös useita museoita kuten Arkeologinen museo sekä Historian museo.


title: Durrës

text:
Kaupungin rannat ovat suosittu kohde monille ulkomaalaisille ja paikallisille matkailijoille, arvioitu kävijämäärä on 600 000 vuosittain. Monet tiranalaiset viettävät kesänsä Durrësin rannoilla.
Nykyaikaisen moottoritien valmistuminen Durrësin ja Tiranan välille on vähentänyt matkustusajan noin puoleen tuntiin. Tämän välin pääsee myös junalla.


title: Durrës

text: Kuten Albanian muissa osissa Durrësissa on monia betonibunkkereita, jotka on rakennettu diktatuurin aikana. Niitä on 100 metrin välein kaupungin rannalla. Ne rakennettiin suojaamaan maata joko läntistä tai Varsovan liiton hyökkäystä vastaan, joita ei koskaan tapahtunut; nyt maassa on n. 700 000 bunkkeria.


title: Harmaamustesieni

text: Harmaamustesieni ("Coprinopsis atramentaria" vanh. "Coprinus atramentarius") on "Coprinopsis" -sukuun kuuluva lyhytikäinen helttasieni. Se on nuorena hyvä ruokasieni, mutta se sisältää antabuksen tavoin vaikuttavia aineita, joten sitä ei pidä nauttia alkoholin kanssa.


title: Harmaamustesieni

text: Harmaamustesieni nousee maasta munanmuotoisena ja laakenee vanhemmiten kellomaiseksi. Sen ruskeanharmaa lakki on enimmillään 7 cm korkea, sileäpintainen ja suippohuppuinen. Nuorella sienellä jalka on lähes kokonaan lakin sisällä. Täysikasvuisen sienen korkeus on 7–12 cm ja leveys 4–8 cm. Heltat ovat nuorella sienellä vaaleat, mutta itiöiden kypsyessä helttojen väri tummenee. Vanhemmiten heltat sulavat mustaksi nesteeksi. Harmaamustesieni muuttuu maasta noustuaan vain parissa päivässä hyllyväksi mustaksi limaksi.


title: Harmaamustesieni

text: Harmaita mustesieniä on useita, joten harmaamustesienen varsinaisia näköislajeja saattaa olla vaikea tunnistaa. Eräs näköislaji on nipukkamustesieni ("Coprinus acuminatus").


title: Harmaamustesieni

text: Harmaamustesieni kasvaa kesällä ja syksyllä tyypillisesti suurissa ryhmissä nurmikoilla, lehdoissa, lahokannoilla ja puutarhoissa. Se on yleinen Etelä- ja Keski-Suomessa, mutta harvinaistuu Lappia myöten.


title: Harmaamustesieni

text: Harmaamustesieni on nuorena hyvä ruokasieni, joka ei vaadi esikäsittelyä. Vanhat yksilöt eivät kelpaa syötäväksi. Harmaamustesieniä käytettäessä tulee kuitenkin huomioida se, että harmaamustesieni sisältää antabuksen tavoin vaikuttavaa harvinaista aminohappoa, kopriinia (CHNO, CAS-numero 58919-61-2), joten sen kanssa ei tule nauttia alkoholijuomia. Kopriini estää yhtä etyylialkoholin aineenvaihduntaan osallistuvaa entsyymiä. Jos sieniaterialla tai vielä muutaman vuorokauden kuluttua sen jälkeen nautitaan alkoholia, krapula seuraa 15 minuutin – 2 tunnin viiveellä. Oireita ovat muun muassa pahoinvointi, oksentelu, kasvojen ja ylävartalon punotus, kutina ja päänsärky. Vakavammat oireet, kuten tajuttomuus sekä hengitys- tai sydänpysähdys, ovat hyvin harvinaisia. Oireet ovat yksilöllisiä ja riippuvat siitä minkä verran syödään sientä ja juodaan alkoholia. Yleensä oireet häviävät 2–4 tunnin kuluessa.


title: Hugh Jackman

text: Hugh Michael Jackman (s. 12. lokakuuta 1968 Sydney) on australialainen näyttelijä, joka tunnetaan muun muassa roolistaan Wolverine-supersankarina "X-Men"-elokuvasarjassa. Hän näytteli Jean Valjeania vuoden 2012 musikaalielokuvassa "Les Misérables", josta hän sai Golden Globen ja ensimmäisen Oscar-ehdokkuutensa.


title: Hugh Jackman

text: Jackman tunnetaan myös teatterimusikaalista "The Boy from Oz", josta hänet palkittiin Tony-palkinnolla.


title: Hugh Jackman

text: Hugh Jackman syntyi Sydneyn kaupungissa Australiassa englantilaisten vanhempiensa perheen viidenneksi ja nuorimmaksi lapseksi. Jackmanilla on myös häntä nuorempi sisarpuoli. Hänen äitinsä palasi takaisin Englantiin Jackmanin ollessa kahdeksanvuotias ja hän jäi kirjanpitäjänä toimineen isänsä Chrisin luokse.


title: Hugh Jackman

text: Jackman tapasi australialaisen "Corelli"-televisiosarjan kuvauksissa vuonna 1995 Deborra-Lee Furnessin, ja he menivät naimiisiin seuraavana vuonna. Heillä on kaksi adoptoitua lasta.


title: Hugh Jackman

text: Jackman on näytellyt australialaisissa elokuvissa "Erskineville Kings" (1998) ja "Paperback Hero" (1999). Elokuvia ei ole julkaistu Suomessa. Hänen ensimmäinen elokuvansa Yhdysvalloissa ja Hollywoodissa on "X-Men" (2000), joka oli samalla myös Jackmanin läpimurto. Alun perin Wolverinen rooliin oli suunniteltu muusikko Glenn Danzigia. Tämän jälkeen Hugh Jackman on nähty hakkerielokuvassa "" (2001), romanttisissa komedioissa "Teoria miehistä" (2001) ja "Kate & Leopold" (2001), "X-Menin" jatko-osassa "X-Men 2" (2003) sekä hirviöiden metsästäjänä "Van Helsingissä" (2004). Vuonna 2006 sai ensi-iltansa kuusi Jackmanin elokuvaa: "", "Scoop", "The Fountain", "The Prestige" sekä animaatiot "Virran viemää" ja "Happy Feet".


title: Hugh Jackman

text: Hugh Jackman on myös tunnettu teatterityöstään. Aloittaessaan uraansa vierailemalla televisiosarjoissa, kuten "Law of the Land", "Blue Heelers" ja "Lumisen virran mies", hän esiintyi musikaaleissa Kaunotar ja Hirviö (1995), ilkeänä Gastonina; Sunset Boulevard (1996) ja Oklahoma! jossa hän esitti Curlya. Laulu- ja tanssitaitonsa hän näytti Yhdysvalloille musikaalissa Carousel (2002), mutta viimeistään Broadwayllä esitetyssä The Boy from Ozissa (2003), josta hän sai Tony-palkinnon parhaana musikaalinäyttelijänä. The Boy from Ozissa Jackman näyttelee kuuluisaa australialaista viihdetaiteilijaa, laulaja ja laulunkirjoittaja Peter Allenia.


title: Hugh Jackman

text: Jackman on juontanut Tony-palkintogaalan peräti kolmesti peräkkäin, vuosina 2003, 2004 ja 2005, joista vuoden 2004 juonnolla hän voitti Emmyn. Vuonna 2009 hän juonsi Oscar-gaalan.


title: Famke Janssen

text: Famke Beumer Janssen (s. 5. marraskuuta 1964 Amsterdam, Alankomaat) on hollantilainen näyttelijä ja malli, joka asuu nykyisin Yhdysvalloissa. Hänen tunnetuimmat roolihahmonsa ovat Bond-tyttö Xenia Onatopp elokuvassa "007 ja kultainen silmä", Ava Moore sarjassa "Muodon vuoksi" ja supersankaritar Jean Grey elokuvissa "X-Men", "X-Men 2" ja "".


title: Famke Janssen

text: Janssen muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1984 ryhtyäkseen malliksi. Muutettuaan Los Angelesiin Janssen pääsi näyttelemään amerikkalaisiin televisiosarjoihin. Hän teki elokuvadebyyttinsä vuonna 1992, mutta ensimmäinen merkittävä elokuvarooli oli James Bond -elokuvassa "007 ja kultainen silmä" vuonna 1995. Janssen oli naimisissa Kip Williamsin kanssa, mutta pari erosi vuonna 2000.


title: Orangit

text: Orangit ("Pongo") on ihmisapinasuku. Orangeilla on pitkät kädet ja oranssinpunertava, joskus ruskea karva. Orankien tavanomainen pituus on 120–150 cm ja paino 30–80 kg. Urokset ovat noin puolet painavampia kuin naaraat. Useissa kielissä orankia tarkoittava sana, "Orangutan", tulee malajin kielestä ja tarkoittaa metsän ihmistä.


title: Orangit

text: Orankilajeja on kolme: sumatranoranki (Pongo abelii), borneonoranki (Pongo pygmeaus) ja tapanulioranki ("Pongo tapanuliensis"). Borneonoranki jaetaan edelleen kolmeen alalajiin "P. p. pygmaeus", "P. p. moreo" ja "P. p. wurmbii". Yhteensä isoja ihmisapinoita on kahdeksan lajia, joihin sisältyy edellisten lisäksi ihminen, simpanssi, bonobo, gorilla ja "Gorilla beringei". Tapanulioranki on alustava suomenkielinen nimi vuonna 2017 omaksi lajikseen tunnistetulle, Sumatran saarella elävälle alle tuhannen yksilön orankipopulaatiolle.


title: Orangit

text: Orankien levinneisyys kattoi aiemmin lähes koko Kaakkois-Aasian, mutta nykyään orankeja elää luonnossa vain Borneon ja Sumatran saarten sademetsissä. Borneon ja Sumatran orankeja pidettiin pitkään saman lajin alalajeina, mutta nykyään ne luokitellaan eri lajeiksi. Borneonorankeja on arviolta 41 000 ja ne ovat erittäin uhanalaisia. Sumatranorankeja on noin 7 000 ja ne ovat äärimmäisen uhanalaisia. Eräät tutkijat arvelevat, että elinkykyiset kannat menetetään vuonna 2020. Metsänhakkuut, kaivostoiminta ja metsäpalot tuhoavat niiden elinympäristöä. Orankien asuttamia metsiä on raivattu riisipelloiksi ja öljypalmun viljelyyn. Nämä ongelmat ovat lisääntyneet kuluneen vuosikymmenen aikana. Usein orankeja haittaava toiminta on laitonta ja tapahtuu kansallispuistoissa, joissa hakkuut ja kaivokset ovat kiellettyjä. Edellä mainittujen ongelmien lisäksi orankivauvoja pyydystetään, jotta ne voitaisiin myydä lemmikeiksi.


title: Orangit

text:
Suurin osa orankien ravinnosta koostuu hedelmistä, mutta niiden lisäksi ne syövät erittäin monipuolisesti esimerkiksi versoja, nuoria lehtiä, puun kuorta, hyönteisiä, munia ja joskus harvoin lihaa.
Orangit viettävät jopa 90 prosenttia ajastaan puissa. Muiden ihmisapinoiden tavoin orangit ovat huomattavan älykkäitä eläimiä. 1990-luvun puolivälissä tutkijat huomasivat, että jotkut orangit käyttävät työkaluja syömiseen. Aiemmin vastaavaa käytöstä oli tavattu simpansseilta. Sittemmin orankien on todettu jopa harjoittavan kulttuurista tiedonvälitystä: orankien työkalutaidot ja tapa rakentaa pesäpaikkoja puuhun riippuvat niiden sosiaalisesta viiteryhmästä. Oppiminen tapahtuu ilmeisesti pääosin mallioppimisen avulla.


title: Orangit

text: Urosorangit ovat yksineläjiä. Metsässä kulkiessaan ne ääntelevät kovaäänisesti välttyäkseen kohtaamasta lajitovereitaan. Orangin huuto kantaa jopa kahden kilometrin päähän. Naaraat puolestaan kasvattavat jälkeläisiään kuudesta seitsemään vuotta, kunnes nämä ovat oppineet selviytymiseen tarvittavat taidot. Naaraspoikaset saattavat tosin pysytellä emonsa lähettyvillä jopa kaksi kertaa kauemmin oppiakseen myöhemmin tarvittavia hoivataitoja. Luonnossa orangit elävät 30-40 vuotta, vankeudessa jopa 60.


title: Orangit

text: Leipzigin eläintarhassa suoritetun tutkimuksen mukaan orangit ovat ihmisen jälkeen kädellisistä taitavimpia kaupankävijöitä. Ne muistavat annettujen lahjojen ja tehtyjen palvelusten arvon paremmin kuin gorillat tai simpanssit.


title: Ferdinand Marcos

text: Ferdinand Emmanuel Edralin Marcos (11. syyskuuta 1917 – 28. syyskuuta 1989 Honolulu, Havaiji, Yhdysvallat) oli Filippiinien kymmenes presidentti ja diktaattori. Hän hallitsi Filippiinejä vuosina 1965–1986, kunnes hänet syrjäytettiin. Yhdysvaltojen loppuun asti tukema Marcos tuli tunnetuksi paitsi valtavasta korruptiostaan ja nepotismistaan, myös vaimonsa Imelda Marcosin tuhansia pareja käsittävästä kenkäkokoelmasta.


title: Ferdinand Marcos

text: Ferdinand Marcos syntyi Sarratissa, Ilocos Norten provinssissa, Luzonin saarella. Hänen isänsä Mariano Marcos oli lakimies ja äiti Josefa Quetulio Edralín oli opettaja. Suvussa oli hankiinalaista ja japanilaista verta.


title: Ferdinand Marcos

text: Marcos palveli 3. luutnanttina Filippiinien kansallisessa poliisissa 1937. Hän opiskeli lakia Manilan yliopistossa. Hänen ollessaan vielä opiskelija, häntä syytettiin kongressimies Julio Nalundasanin murhasta. Nalundasan oli hänen isänsä vastaehdokas kongressivaalissa. Marcos tuomittiin 1939 kymmeneksi vuodeksi vankeuteen. Hän viimeisteli vankilassa opintonsa ja vetosi 1940 omasta tuomiostaan korkeimpaan oikeuteen, jonka jälkeen hänet vapautettiin.


title: Ferdinand Marcos

text: Toisen maailmansodan aikana Marcos palveli armeijassa tiedustelu-upseerina. Elämäkertansa mukaan hän hyökkäsi kolmen 18-vuotiaan asevelvollisen kanssa japanilaisten linjojen läpi, surmasi 50 vihollista ja tuhosi kranaatinheittimet, jotka tulittivat kenraali Mateo Capinpinin 21. divisioonaa. Hänen väitetään myös tulleen vangituksi ja kidutetuksi, jonka jälkeen hän pakeni, keräsi joukkoja ja heitti kuusipäiväisessä taistelussa vihollisen takaisin. Sotasankarin maine oli keskeinen tekijä hänen myöhemmässä poliittisessa menestymisessään. Tosin Yhdysvaltain sotilasarkistojen mukaan hänellä ei juuri ollut osaa japanilaisten vastaisissa taisteluissa.


title: Ferdinand Marcos

text: Toisen maailmansodan jälkeen Filippiinit itsenäistyi Yhdysvaltojen alaisuudesta. Marcos oli presidentti Manuel Roxasin avustajana 1946–1947. Hän oli kolme kautta edustajainhuoneessa 1949–1959 ja kauden senaatissa 1959–1965, ja sen puheenjohtajana 1962–1965.


title: Ferdinand Marcos

text: Vuonna 1954 hän nai kauneuskuningatar Imelda Romualdezin. Heillä oli neljä lasta: Imee Marcos, Ferdinand "Bongbong" Marcos, Jr, Irene Marcos ja adoptoitu tytär Aimee Marcos. Marcosilla on myös arvioiden mukaan 17 aviotonta lasta. Imelda sai suuren roolin maan yhteiskunnassa ja julkkispariskunta tuli iltapäivälehtien kansiin.


title: Ferdinand Marcos

text: Marcos oli aluksi liberaalipuolueen jäsen ja parlamenttiedustaja vuodesta 1949, mutta sen asettaessa 1965 presidenttiehdokkaaksi istuvan presidentin Diosdado Macapagalin, Marcos vaihtoi kansallispuolueeseen. Hän esitti itsensä korruption vastustajana. Marcos sai tukea Yhdysvaltain presidentti Lyndon B. Johnsonilta ja liike-elämältä ja voitti helposti vaalit ja vannoi virkavalansa 30. joulukuuta 1965.


title: Ferdinand Marcos

text: Marcos piti hyvät suhteet Yhdysvaltoihin. Hänen tukijoitaan olivat muuan muassa Lyndon B. Johnson, Richard Nixon, Ronald Reagan. Marcos tuki Yhdysvaltain käymää Vietnamin sotaa (1959–1975) ja lähetti sotilaita Vietnamiin. Filippiineillä oli Marcoksen aikana Yhdysvaltain asevoimien sotilastukikohtia ja joukkojen kokooma-alueita, kuten Clark Air Base ja Subic Bay Naval Base, mikä toi Filippiinien talouteen miljardeja dollareita.


title: Ferdinand Marcos

text: Maan talous kehittyi suotuisasti kehittyvän infrastruktuurin ja tehostuneen verojen keräyksen ansiosta. Marcos vapautti kauppaa ja maan teollisuus kehittyi. Marcos väitti hänen ansiotaan olevan maan omavaraisuus riisin tuotannossa, mikä on tosin kiisteltyä. Hän kehitti ulkomaansuhteita ja Filippiineillä pidettiin lokakuussa 1966 seitsemän vallan kokous Etelä-Vietnamin kriisistä.


title: Ferdinand Marcos

text: Vuonna 1969 Marcos kampanjoi sloganilla ”riisiä ja teitä”, ja hänet valittiin uudelleen 74 prosentilla äänistä. Hän oli maan ensimmäinen presidentti, joka valittiin perustuslain sallimalle toiselle kaudelle. Myös parlamenttivaalit menivät Marcosin tukijoiden kannalta hyvin.


title: Ferdinand Marcos

text:
Yliopisto-opiskelijat ja monet filippiiniläiset vastustivat entisen siirtomaaisännän Yhdysvaltain joukkojen läsnäoloa maassa ja Marcosin tukea Vietnamin sodalle. Marcosin toista kautta varjosti niin sanottu ensimmäisen neljänneksen myrsky, levottomuudet tammikuusta maaliskuuhun 1970. Myös työläiset liittyivät protesteihin korruptiota ja öljyn hinnan nousun aiheuttamaa talouden taantumaa vastaan. Myrsky päättyi kyynelkaasun ja aseiden käyttöön mielenosoittajia vastaan. Filippiinien viidakoissa, lähinnä Mindanaon ja muilla pikkusaarilla, toimi kommunistisia liikkeitä kuten Uusi kansanarmeija sekä Moron islamistien vastarintaa.
Vuonna 1971 Marcos muodosti perustuslakia säätävän kokouksen, jonka oli tarkoitus uudistaa vuoden 1935 perustuslakia. Marcos itse kannatti parlamentaarista mallia, jossa voisi pysyä maan johdossa pääministerin asemassa. Perustuslakia säätävä kokous ei ikinä viimeistellyt työtään. 21. syyskuuta 1972 Marcos julisti koko maan sotatilaan käskyllä #1081. Perustuslain voimassaolo kumottiin ja Marcos sai jäädä presidentiksi sotatilan ajaksi.


title: Ferdinand Marcos

text: Vuonna 1973 Marcos julisti uuden perustuslain, joka otti käyttöön parlamentaarisen järjestelmän. Hän sai olla sekä presidenttinä että pääministerinä sotatilan ajan. Vuonna 1976 hän teki perustuslain lisäyksen, joka salli hänen olla asemassaan kunnes väliaikainen kansalliskokous koottaisiin.


title: Ferdinand Marcos

text: Marcosin visiona oli "Bagong Lipunan", uusi yhteiskunta. Hänen mukaansa koko kansan oli työskenneltävä yhteisen päämäärän eteen. Hän takavarikoi business-oligarkian yritykset, jotka kuitenkin usein päätyivät Marcosin suvun ja ystävien haltuun. Riippumaton lehdistö lakkautettiin ja maanomistajien maat jaettiin talonpojille. Marcos vetäytyi vähitellen päivittäisestä asioiden hoidosta, jonka hän jätti puolustusministeri Juan Ponce Enrilelle. Asevoimien koko kolminkertaistettiin, ja poliisivoimien esikuntapäällikkö Fidel Ramos ja asevoimien esikuntapäällikkö Fabian Ver huolehtivat sotatilalain järjestyksenpidosta 1972–1981.


title: Ferdinand Marcos

text:
7. huhtikuuta 1978 pidettiin ensimmäiset vaalit väliaikaista kansalliskokousta (Batasang Pambansa) varten. Imelda Marcosin johtama Kilusang Bagong Lipunan (uuden yhteiskunnan liike) sai 161 paikasta 151. Oppositio boikotoi vastedes epärehellisinä pitämiään vaaleja. Marcos piti edelleen sekä presidentin että pääministerin asemia.
17. tammikuuta 1981 sotatilalaki kumottiin virallisesti paavi Johannes Paavali II:n vierailun vuoksi. Tiukimpia määräyksiä kumottiin vähitellen. Vuonna 1980 liberaalipuolueen oppositiojohtaja Aquino sai lähteä maanpakoon Yhdysvaltoihin. Myös katolilainen Radio Veritas sai lähettää hallitukselle kriittistäkin ohjelmaa. Lähinnä katolinen kirkko Manilan arkkipiispa Jaime Sinin johdolla oli vastustamassa Marcosia.


title: Ferdinand Marcos

text: Marcos luopui pääministerin asemasta ja pidettiin uudet presidentinvaalit, joita lähes koko oppositio boikotoi. Marcos sai 91,4 % äänistä ja kansallispuolueen ehdokas, kenraali Alejo Santos 8,6 %. Marcosin terveys alkoi vähitellen pettää. Hänellä oli "lupus erythematosus", joka johti munuaisten pettämiseen ja Marcos joutui dialyysiin ja munuaisensiirtoon.


title: Ferdinand Marcos

text: Oppositiojohtaja Benigno Aquino surmattiin vuonna 1983 Manilan lentoasemalla hänen palatessaan maanpaosta. Tämän salamurhan Marcos tuomitsi, ja sitä väitettiin armeijan salaliitoksi, mutta ketään ei tuomittu. Aquinon murhan jälkeen Yhdysvallat alkoi Ronald Reaganin johdolla aluksi varovasti, mutta vähitellen yhä julkisemmin tukea Filippiinien oppositiota.


title: Ferdinand Marcos

text: Kun Marcos yllättäen järjesti presidentinvaalit helmikuussa 1986, vuotta ennen kautensa päättymistä, oppositio kerääntyi Aquinon lesken Corazon Aquinon taakse Marcosia vastaan. Marcosin ilmoitettiin voittaneen, mutta vaaleja pidettiin laajasti järjestettyinä. Levottomuudet alkoivat Manilan kaduilla ja armeija yritti kukistaa kapinaa, mutta luopui verilöylystä ja joukot kapinoivat. Molemmat ehdokkaat julistautuivat voittajiksi ja pitivät virkaanastujaiset 25. helmikuuta. Marcos pakeni lopulta maasta laajojen mielenosoituksien jälkeen sen jälkeen kun armeija oli kieltäytynyt tulemasta hänen puolelleen.


title: Ferdinand Marcos

text: Marcoksen perhe ja osa heidän kannattajistaan pakenivat Havaijille. Vuonna 1988 häntä vastaan järjestettiin Yhdysvalloissa oikeudenkäynti, mutta hän ehti kuolla ennen tuomiota.


title: Ferdinand Marcos

text: Marcos kuoli maanpaossa Honolulussa Havaijilla syyskuussa 1989. Hänen ruumiinsa palsamoitiin, ja se oli näytteillä hänen syntymäkaupungissaan Batacissa vuodesta 1993. Rouva Marcos kampanjoi hänen hautaamisekseen kansallissankarien hautausmaalle, mutta joutui tyytymään hautaamiseen suvun huvilalle Bataciin, Ilocos Norteen. Filippiinien presidentti Rodrigo Duterte lupasi vaalikampanjassaan Marcosille valtiolliset hautajaiset, ja 18. marraskuuta 2016 hänen ruumiinsa siirrettiin hautausmaalle ja haudattiin 21 kunnialaukauksen saattelemana.


title: Galician kieli

text: Galician kieli eli galego kuuluu indoeurooppalaisen kielikunnan romaaniseen kieliryhmään. Sitä puhutaan Galician itsehallintoalueella Espanjassa, sekä osissa viereisiä Asturian ja Kastilia ja Leónin itsehallintoalueita. Sillä on Galiciassa virallisen kielen asema yhdessä espanjan kielen kanssa.


title: Galician kieli

text: Galicia on läheistä sukua espanjan ja erityisesti portugalin kielelle. Jotkut kielitieteilijät pitävät galiciaa ja portugalia saman kielen murteina tai muunnelmina, mutta yhteisestä historiasta huolimatta niiden välillä on nykyisin huomattavia ääntämis-, sanasto- ja kielioppierojakin.


title: Galician kieli

text: Nykyinen galician kieli on peräisin Miño-joen (port. Minho) laaksossa keskiajalla syntyneestä galego-portugaliksi kutsutusta kielimuodosta. Varhaisin kirjallisuus on kirjoitettu jo ennen kielten eriytymistä, sillä galego-portugali kukoisti runouden kielenä 1200-1300-luvuilla jopa puhuma-alueensa ulkopuolella Kastilian hovissa saakka, sitä kun pidettiin lyyrisempänä kuin kastilian kieltä.


title: Galician kieli

text: Koska Portugalin ja Galician välille muodostui valtakunnanraja jo hyvin varhain, kielet kuitenkin vähitellen erkanivat toisistaan. Tähän vaikutti tietenkin sekin, että portugalin kirjakielen malli saatiin huomattavasti rajaseudun galiciaa muistuttavia murteita etelämpää, Coimbrasta ja Lissabonista.


title: Galician kieli

text: Galicia puolestaan joutui Katolilaisen kuningasparin, Ferdinandin ja Isabellan, kielipolitiikan vuoksi vuosisadoiksi ainoastaan rahvaan puhekielen erittäin stigmatisoituun asemaan. 1800-luvulla alkanut Rexurdimento eli uudelleenherääminen nosti sen vähitellen taas kirjakieleksi ja sitä paitsi loistavan ja omaperäisen kirjallisuuden kieleksi.


title: Galician kieli

text: Galiciaa puhuu yli kolme miljoonaa ihmistä. Suurin osa Galician itsehallintoalueen väestöstä puhuu sitä, sekä monet siirtolaiset muualla Espanjassa (Madrid, Barcelona, Biskaja), Etelä-Amerikassa (Buenos Aires, Montevideo, Havanna) ja Euroopassa (Andorra, Geneve, Lontoo).


title: Galician kieli

text: Galiciassa on useita murteita, mutta eri murteiden puhujat ymmärtävät toisiaan täysin.


title: Galician kieli

text: Koska galician kirjakielen normi on varsin nuori eikä sillä ole vuosisataisen tradition mukanaan tuomia epäsäännöllisyyksiä painolastinaan kuten espanjalla ja portugalilla, oikeinkirjoituksesta on voitu tehdä varsin johdonmukainen.


title: Galician kieli

text: Huomiota herättävä piirre galiciassa kaikkiin muihin romaanisiin kieliin verrattuna on yhdistettyjen aikamuotojen puuttuminen.


title: Galician kieli

text: Artikkelien ja painottomien pronominien runsaat yhteensulautumat mm. verbien kanssa ovat mielenkiintoinen vanhahtava piirre (joka esim. portugalissa on säilynyt huomattavasti rajoitetumpana), joka tosin on omiaan myös tuskastuttamaan ulkomaalaisia opiskelijoita. Samoin painottomien pronominien sijoitus lauseessa on (portugalin tapaan) eräs galician kieliopin tärkeimmistä ja monimutkaisimmista kysymyksistä.


title: Galician kieli

text: Galician oikeinkirjoituksen ja kieliopin normit luotiin 1980-luvun alussa, ja niitä on sittemmin hieman tarkistettu ja muokattu, viimeksi 2003.


title: Galician kieli

text:
k-äänne vokaalien edellä kirjoitetaan ca, que, qui, co, cu
θ-äänne vokaalien edellä kirjoitetaan za, ce, ci, zo, zu.


title: Galician kieli

text: "Atravessámos ruas desertas. A noite, serena e silenciosa, acolheu-nos sem surpresa. O meu amigo explicou: -Vai perdoar. Eu estou em casa dumas amigas... sem conforto... Gosto de sair de Lisboa, uma vez por outra: há uma tal tranquilidade na província!" (portugali)


title: Galician kieli

text: "Atravesamos rúas desertas. A noite, serena e silenciosa, acolleunos sen sorpresa. O meu amigo explicou: -Perdoe. Eu estou na casa dunhas amigas... sen confort... Góstame saír de Lisboa de cando en vez: ¡hai tanta tranquilidade na provincia!" (galicia)


title: Galician kieli

text: "Atravesamos calles desiertas. La noche, serena y silenciosa, nos acogió sin sorpresa. Mi amigo explicó: -Perdone. Yo estoy en casa de unas amigas... sin confort... Me gusta salir de Lisboa de vez en cuando: ¡hay tanta tranquilidad en la provincia!" (espanja)


title: Galician kieli

text: Rosalía de Castro on tärkeimpiä kansallisia symboleita; hänen runokokoelmaansa "Cantares gallegos" vuodelta 1863 pidetään modernin galicialaisen kirjallisuuden ensimmäisenä merkkiteoksena.


title: Galician kieli

text: Alfonso Daniel Rodríguez Castelao, kirjailija, kuvataiteilija ja poliitikko, eräs Galician suurmiehistä.


title: Galician kieli

text: Ramón Otero Pedrayo on merkittävimpiä galicialaisia romaanikirjailijoita; hänen puhujanlahjansa olivat kuulut ympäri Eurooppaa hänen elinaikanaan.


title: Galician kieli

text: Álvaro Cunqueiro on tärkeimpiä ja rakastetuimpia galicialaisia kirjailijoita; häneltä on peräisin myös eräs tunnetuimmista galiciankielisistä lainauksista, "Mil primaveras máis", jossa hän hieman ennen kuolemaansa toivoi galician kielelle tuhatta kevättä lisää.


title: Galician kieli

text: Eduardo Blanco Amor aloitti Galician nykykirjallisuuden uuden sukupolven.


title: Galician kieli

text: Manuel Rivas on Galician tärkeimpiä nykykirjailijoita ja todennäköisesti tunnetuin ja suosituin Galician ulkopuolella. Hän kirjoittaa galiciaksi, mutta kääntää yleensä itse teoksensa espanjaksi, mikä lisää huomattavasti niiden levikkiä.


title: Galician kieli

text: Federico García Lorca julkaisi teoksen "Seis poemas galegos" ('Kuusi galicialaista runoa') vuonna 1935.


title: Kalpa

text:
Kalpa (ransk. épée) on urheilulaji, jossa otellaan yksi vastaan yksi kalpa-nimisellä miekalla. Kalpa on pistomiekka, joten sillä saa pisteen ainoastaan pistämällä vastustajaa. Kahdesta muusta miekkailun olympialaislajista myös floretti on pistomiekka kun taas säilä on lyömämiekka.
Kalvan hyväksytty osuma-alue on on koko keho. Ottelualue on muiden lajien tapaan 14 x 1,5–2 metrin suuruinen.


title: Kalpa

text: Kalpamiekkailu on yksinkertaisin laji seurata sillä se, joka pistää ensimmäisenä voittaa pisteen. Sopimusaseilla floretilla ja säilällä piston hyväksyminen riippuu myös siitä, kumpi hyökkäsi ensin tai torjui hyökkäyksen onnistuneesti ja jatkoi vastapistolla. Kalvalla kaksoispistot eli pistot, joissa molemmat miekkailijat osuvat toisiinsa samanaikaisesti, ovat sallittuja. Kaksoispisto eli ns. "tuplapisto" rekisteröityy, jos miekkailijat saavat toisiinsa piston 40 millisekunnin sisällä.


title: Kalpa

text: Nykyaikaisissa olympialaisissa laji on ollut mukana vuodesta 1900 alkaen. Kalpamiekkailu kuuluu osana myös nykyaikaisen viisiottelun kilpailuohjelmaan. Nykyaikaisessa 5-ottelun miekkailussa otellaan yhteen pistoon ja siinä ei hyväksytä kaksoispistoja. Kalpamiekkailu kuuluu osana myös ilmailu 5-ottelun kilpailuohjelmaan.


title: Kalpa

text: Kalpa on ennen vanhaan tarkoittanut erilaisia miekkoja, yleensä sapelia tai lyömämiekkaa. Nykyisin kalvaksi kutsutaan modernisoitua pistomiekkaversiota kaksintaistelumiekasta.


title: Kalpa

text: Kalvan terä on maksimissaan 90 cm pitkä ja ase painaa noin 770 grammaa. Florettiin verrattuna kalpa on raskaampi, siinä on jäykempi, poikkileikkaukseltaan V:n muotoinen terä ja sen alumiininen väistinlevy ("kello" eli "kokilli") on suurempi. Kuten muissakin miekoissa, koko ase on maadoitettu, eikä siihen osuneita pistoja rekisteröidä.


title: Kalpa

text: Pisto rekisteröidään kalvan kärjessä olevalla metallisella painokatkaisijalla, joka on yhteydessä merkinantolaitteeseen. Painokatkaisimen ison jousen tulee kannattaa 750 gramman paino rekisteröimättä pistoa. Lisäksi painokatkaisimen kärkiosan ja kärkihylsyn väliin tulee jäädä 1,5 mm tyhjää tilaa. Kärkiosa ei saa rekisteröidä pistoja, jos kärkiosan ja kärkihylsyn väliin jää vähemmän kuin 0,5 mm tilaa. Nämä säädöt tarkistetaan kilpailuissa jokaisen ottelun alussa tarkoitukseen varatulla puntilla ja rakotulkilla.


title: Miekkailu

text: Miekkailu on yleiskäsite erilaisille miekkaa käyttäville taistelumuodoille. Nykyisessä kielenkäytössä miekkailulla tarkoitetaan yleensä länsimaista urheilumiekkailua.


title: Miekkailu

text: Miekan ja miekkataistelun historia on vuosituhansia vanha ja sotaisa. Ramses III:n ajalta Egyptistä on löydetty miekkailun kaltaisen urheilukilpailun kuvaus. Kilpailijat käyttivät aseinaan keppejä, joiden päähän oli kiinnitetty pronssilevy ja osalla kilpailijoista oli kasvojensa suojana maski. Välineen tunsivat myös assyrialaiset ja babylonialaiset, ja Suomenkin pronssikauden kalmistoista on löydetty miekkoja.


title: Miekkailu

text: Miekkailu () oli lajina mukana myös ensimmäisissä antiikin olympialaisissa vuonna 776 eaa. Kirjallisista lähteistä tiedetään, että 300-luvulla Kreikassa miekkailukilpailun voittajalle maksettiin 300 drakmaa, joka oli enemmän kuin jousiammunnan tai keihäänheiton voittajalle. 500-luvulta tunnetaan myös kaksi kuuluisaa miekkailumestaria, Euthydeme ja Dionysodore, jotka opettivat miekkailua merkittävää korvausta vastaan.


title: Miekkailu

text: Myös Rooman valtakunnassa miekkailunopetus () aloitettiin konsuli Rutiliuksen kaudella 648 eaa., jotta "taito liittyisi rohkeuteen ja rohkeus taitoon". Roomassa miekkailtiin kahdella kädellä siten, että toisessa pidettiin kilpeä ja toisessa molemmilta sivuilta teroitettua miekkaa. Roomassa suositiin miekan kärjellä suoritettuja pistoja, jotka olivat kuolettavampia kuin miekan terällä tehdyt viillot.


title: Miekkailu

text: Varhaiskeskiajalla, ritariaikana, miekat olivat monesti kaksiteräisiä (kummastakin kyljestään teroitettuja) aseita, joita vastaan puolustauduttiin kilvin ja haarniskoin. Miekkailu oli keskeinen osa ritarien koulutusta.Käytössä oli koko miekan tarjoamat hyökkäysmahdollisuudet pistoista ja lyönneistä aina kahvalla tehtäviin lyönteihin ja kontrolliotteisiin.


title: Miekkailu

text: Ampuma-aseiden saapuminen Eurooppaan 1400- ja 1500-luvuilla alkoi muuttaa miekkailua sotatantereiden taidosta siviilitaidoksi, vaikka miekkoja kannettiinkin taistelukentillä vielä pitkään. Kirjapainon keksiminen myös levitti tietoa miekkailuharjoituksista ja -tekniikoista aikaisempaa pientä sotilaseliittiä laajemmille ihmisryhmille.


title: Miekkailu

text: Ranskassa alkoi esiintyä ja 1100–1200-luvuilla miekkailunopettajia, joiden tehtävä oli valmentaa oppilaitaan kaksintaisteluihin. Kaksintaistelut perustuivat ajatukseen, että kiistassa oikeassa olevan henkilön puolella oli Jumala, eikä hän siksi voinut hävitä kamppailua. Tämänkaltaisia juridisia kaksintaisteluita käytiin 1500-luvulle asti. Yhä edelleen miekka esiintyy yleisesti oikeuden symbolina.


title: Miekkailu

text: Vaikka varsinaiset juridiset kaksintaistelut hävisivätkin, kunnian puolesta käydyillä kamppailuilla oli edelleen vahva merkitys miekkailukulttuurissa. Kaksintaistelut erilaisista kunniakysymyksistä oli kuitenkin varsin verinen harrastus: muun muassa 1500-luvun lopulla kahden vuosikymmenen aikana yli 10 000 aatelismiestä sai Ranskassa niissä surmansa. Niinpä otteluita pyrittiin estämään ja niistä annettiin rangaistuksia – tuttua vaikkapa Dumas'n Kolmesta muskettisoturista.


title: Miekkailu

text: Haarniskoimattoman kaksintaistelun merkityksen korostuessa sotataidon sijaan ryhdyttiin miekkailussa suosimaan pistoja, jolloin aseiden terien pituudet kasvoivat. Miekkojen painopiste siirtyi lähemmäksi miekkailijan kättä paremman kärjen kontrollin saavuttamiseksi. Espanjassa ja Italiassa kehitetyt pistomiekkailutekniikat levisivät pian Ranskaan. Tekniikoissa painotettiin puolustuksen merkitystä pitämällä vastustajaan tarvittava etäisyys ("misura") ja suorittamalla väistöjä. Myös "tempon", eli sopivan hyökkäyshetken merkitystä suhteessa vastustajan toimintaan korostettiin.


title: Miekkailu

text: Urheilumiekkailu muotoutui kohti nykyistä muotoaan etenkin Aurinkokuninkaan, Ludvig XIV:n hovissa 1600-luvulla. Monet tuolta ajalta peräisin olevat miekkailun säännöt ja liikkeet ovat edelleen käytössä. Samoin kehitettiin uusi, harjoitteluun sopivampi, terävän kärjen sijasta nuppiin päättyvä miekka: floretti. Tuona aikana miekkailuliikkeet nopeutuivat ja monimutkaistuivat. Koska miekkailijat eivät käyttäneet maskeja kasvojen suojana, loukkaantumisten välttämiseksi miekkailuharjoituksissa noudatettiin tiukkoja sääntöjä. Miekkailija suoritti ensin yksinkertaisen hyökkäyksen, jonka vastustaja pyrki väistämään ilman vastapistoa ("ripostia"). Tämän jälkeen hyökkääjä palasi lähtöasentoon ja valmistautui vastaanottamaan vuorostaan vastustajansa hyökkäyksen.


title: Miekkailu

text: Miekkailun sääntöjä ja varustusta kehitettiin edelleen 1700- ja 1800-lukujen kuluessa. Metalliverkosta valmistettujen kasvosuojien keksiminen 1700-luvulla johti uudenlaiseen miekkailuun, jossa jatkopistot ("remissit"), pysäytyspistot ("arrêt") ja ripostit sekä vastaripostit tulivat käyttöön. Näitä tekniikoita kehittivät erityisesti ranskalaiset miekkailumestarit "La Boëssière" ja "Girard". Moderni miekkailu syntyi lopullisesti 1800-luvulla erityisesti Lafaugèren, Cordeloisin,Gomardin ja Grisierin kehittämien tekniikoiden ja sääntöjen myötä.


title: Miekkailu

text: 1800-luvun lopulla nykyiset aselajit, floretti, kalpa ja säilä, vakiintuivat ja erityisesti kalvan vaikutuksesta miekkailusta muodostui urheilulaji. Kalpa ja floretti saivat voimakkaan jalansijan Ranskassa ja Italiassa kun taas säilää harrastettiin etupäässä itäisessä Euroopassa.


title: Miekkailu

text: Urheilu- tai olympiamiekkailulla tarkoitetaan kolmea olympialajia: kalpaa, florettia ja säilää. Olympiamiekkailu on puhtaasti urheilulaji, jolla ei ole itsepuolustuksellista tarkoitusta.


title: Miekkailu

text:
Miekkailusta ryhdyttiin puhumaan urheiluna 1890-luvulla, jolloin ehdotettiin tuomarien ottamista mukaan otteluihin ja annettujen ja vastaanotettujen osumien laskemista.Ensimmäiset varsinaiset miekkailukilpailut järjestettiin 1890-luvun alussa. Vuonna 1895 aikakauslehti "Ranskalainen miekkailu" järjesti kutsukilpailut neljän ranskalaisen ja neljän italialaisen miekkailijan välillä. Vuonna 1896 floretti ja säilä olivat lajeina ensimmäisissä olympialaisissa Ateenassa ja kalpa tuli mukaan kilpailuohjelmaan vuonna 1900 Pariisissa. Joukkuekilpailut aloitettiin vuoden 1908 olympialaisissa. Aluksi järjestettiin vain miesten sarjoja, mutta naisten floretti otettiin ohjelmaan vuonna 1924, mutta kalpa vasta 1996 ja säilä lopulta 2000-luvulla.
Urheilumiekkailu alkoi varsinaisesti vuonna 1896 ensimmäisistä moderneista olympialaisista Ateenassa. Se on yksi kaikissa olympialaisissa mukana olleista lajeista. Myös paroni Pierre de Coubertin, modernien olympialaisten isä, harrasti miekkailua. Vaikka olympialaiset yleisesti oli tarkoitettu amatööriurheilijoille, ensimmäisissä olympialaisissa 1896 ja 1900 oli erikseen miekkailukilpailut myös ammattilaisille.


title: Miekkailu

text: Urheilumiekkailun ensimmäiset vuodet olivat riitaisia ja sekavia eri maiden, erityisesti Ranskan ja Italian, miekkailukoulujen erojen takia. Tilanne selkeytyi, kun vuonna 1913 perustettiin lajin kansainvälinen kattojärjestö "Fédération Internationale d'Escrime", FIE. Tämän tehtävänä on valvoa urheilumiekkailua ja huolehtia lajin säännöistä erityisesti kansainvälisten kilpailujen osalta.


title: Miekkailu

text: Miekkailu on nykyisin hyvin kansainvälinen laji, jota harrastetaan monissa maissa. Menestyneimpiä miekkailumaita arvokilpailuissa ovat olleet Italia, Ranska, Unkari, Saksa, Venäjä, Puola ja Romania. Miekkailun uusia huippumaita ovat myös Kiina ja Etelä-Korea.


title: Miekkailu

text:
Miekkailua on Suomessa harjoiteltu Turun Akatemian perustamisesta lähtien. Turun Akatemian opiskelijat harrastivat tuolloin urheilussa joko miekkailua tai voimistelua. 1800-luvulla yliopiston muutettua Helsinkiin miekkailua opettivat italialainen mestari Otta ja suomalaiset Floretin ja Vilhelm Bergholm. 1900-luvulla miekkailuharrastus kasvoi maassa voimakkaasti erityisesti Helsingin ja Turun yliopistojen ja Haminan kadettikoulun ansiosta. Suomen ensimmäinen miekkailuseura Helsingin Miekkailijat perustettiin vuonna 1923 ja pian seurasivat myös helsinkiläinen Miekka-Miehet ja Viipurin Miekkailijat. Kansallinen lajiliitto Suomen Miekkailuliitto aloitti toimintansa vuonna 1931. Sen ensimmäinen puheenjohtaja oli Helsingin yliopiston voimistelulaitoksen
lehtori Oskari Väänänen.


title: Miekkailu

text: Nykyisin miekkailun harrastajia on Suomessa hieman toista tuhatta, joista runsas kaksisataa on kilpailulisenssin lunastaneita aktiiviharrastajia. Paikalliset miekkailuseurat järjestävät alkeiskursseja muutaman kerran vuodessa lapsille, nuorille ja aikuisille. Aktiivista seuratoimintaa on mm. Helsingissä, Turussa, Oulussa, Jyväskylässä, Hämeenlinnassa, Rovaniemellä, Savonlinnassa, Joensuussa, Espoossa, Tampereella, Lappeenrannassa, Vaasassa, Kuopiossa, Kouvolassa ja Porvoossa. Viime vuosina miekkailun suosio on kasvanut nopeasti: vuosien 2006 ja 2009 välisenä aikana harrastajamäärän kasvu oli 50 %.


title: Miekkailu

text: Kansainvälisissä arvokilpailuissa aikuisten sarjoissa Suomi on saavuttanut toistaiseksi yhden mitalin: Minna Lehtola voitti vuonna 1994 pronssia naisten kalvassa maailmanmestaruuskilpailuissa Ateenassa. 2000-luvulla kansainvälistä menestystä on saavutettu juniorisarjoissa: vuonna 2008 Turun miekkailijoita edustava Teemu Seeve voitti kultaa alle 17-vuotiaiden poikien kalvan euroopanmestaruuskilpailuissa ja vuonna 2011 Helsingin miekkailijoiden Alexander Lahtinen sijoittui juniorien maailmanmestaruuskilpailuissa Jordaniassa pronssille.


title: Miekkailu

text: Suomalaiset ovat toistaiseksi menestyneet erityisen hyvin veteraanisarjoissa, joissa Marja-Liisa Someroja on voittanut floretilla ja kalvalla peräti 10 maailmanmestaruutta.


title: Miekkailu

text: Miekkailu luetaan ns. vaarallisiin lajeihin, joten sen harjoittamiseen vaaditaan erityiset lisenssit ja vakuutukset. Tiukoilla ottelusäännöillä ja turvallisuusmääräyksillä pyritään välttämään onnettomuudet, jotka onneksi ovatkin hyvin harvinaisia. Miekkojen terät ovat notkeita ja kärki päättyy nuppiin – urheilumiekat eivät siis ole teräviä. Miekkailumaskit ovat teräsverkkoa, miekkailukäsine paksua ja pehmustettua nahkaa. Varusteet tarkistetaan aina ennen kilpailuja. Perinteenä ensimmäiseen haavoittumiseen asti käydyistä kaksintaisteluista miekkailupuku on valkoinen, jotta veri näkyisi heti. Tavallaan samasta syystä sanotaan miekkailunopettajien takkien olevan mustia – jos oppilas huomaa haavoittaneensa opettajaansa, hän menettää kunnioituksen opettajaa kohtaan.


title: Miekkailu

text: Myös miekkailusäännöillä pyritään estämään onnettomuudet: esimerkiksi maskitonta vastustajaa ei saa pistää, toisen varusteisiin ei saa koskea, ""väkivaltainen tai kostonhimoinen"" miekkailu on kielletty ja kädensuojalla ei saa lyödä. Toisaalta miekkailusäännöt säilyttävät lajin ritarillisia ja herrasmiesmäisiä perinteitä. Vastustajaa on kunnioitettava, ottelussa ei saa pakoilla, ei saa kääntää selkäänsä vastustajalle, hävinnyttä ei saa halveksia, vastustajaa on tervehdittävä kohteliaasti ja ottelun lopuksi on käteltävä. Miekkailutervehdystä käyttivät jo ritarit varhaiskeskiajalla tuhat vuotta sitten.


title: Miekkailu

text: Miekkailuottelut käydään 14 metrin pituisella ja 1,5–2,0 metrin levyisellä miekkailualueella. Ottelua johtaa tuomari. Komennot ja tuomiot annetaan tavallisimmin ranskaksi. Urheilumiekkailun ongelmana oli ensimmäisinä vuosina pistojen osumisen toteamisen vaikeus. Ensimmäiset kokeilut nykyisen kaltaisilla sähköisillä merkinantolaitteilla tehtiin vuonna 1931 ja kalvassa ne otettiin käyttöön vuonna 1936. Floretissa sähköisiä merkintantolaitteita on käytetty vuodesta 1955, mutta säilässä ne tulivat käyttöön vasta 1990-luvulla. Sähköiset merkitsijälaitteet rekisteröivät nykyään kilpailussa pätevät ja epäpätevät osumat. Sähköä johtava metallimatto estää lattiaan osuneita pistoja sytyttämästä aiheettomasti merkkivaloja. Miekkailua harjoitellaan urheiluseuroissa ryhmäharjoituksina ja pareittain. Yhä edelleen sitä opitaan myös miekkailunopettajilta yksityistunneilla 1600-luvun tapaan.


title: Miekkailu

text:
Eri urheilumiekkailulajien tekniikat eroavat toisistaan, koska eri lajeissa sallitut osuma-alueet ovat erilaiset. Lisäksi säilässä ja floretissa on käytössä etuoikeussääntö, eli hyökkäyksen aloittavalla ottelijalla on etuoikeus ja puolustautuvan ottelijan tulee suorittaa väistö ennen kuin hän saa ryhtyä omaan hyökkäykseensä. Miekkailutekniikassa on erotettavissa kaksi erillistä kokonaisuutta: asetekniikka ja jalkatekniikka.
Liikkuminen ja etäisyyden pitäminen vastustajaan on miekkailussa – niin kuin kaikissa muissakin kamppailulajeissa – erittäin tärkeää. Miekkailussa liikkuminen tapahtuu siten, että jalat ovat noin hartianleveyden päässä toisistaan ja etujalan (oikeakätisillä oikean ja vasenkätisillä vasemman) kärki osoittaa kohti vastustajaa. Takajalka on 90 asteen kulmassa etujalkaan nähden siten, että kummankin jalan kantapää on samalla linjalla. Tarkoituksena on sijoittua vastustajaan nähden hieman kylki edellä, jotta osuma-alue olisi mahdollisimman pieni. Hartialinja on noin 45 asteen kulmassa tai vähemmän. Eteenpäin liikuttaessa etujalka nostetaan ilmaan ja siirretään eteenpäin, minkä jälkeen takajalka tuodaan eteenpäin. Peräännyttässä järjestys on päinvastainen. Muita jalkatekniikan liikkeitä ovat hyppy, eli "balestra", syöksy ja ryntäys eli "flèche". Säilämiekkailussa ryntääminen on kiellettyä.


title: Miekkailu

text: Asetekniikka koostuu hyökkäyksistä, väistöistä, väistön jälkeen tehtävistä vastahyökkäyksistä ("riposte") ja jatkohyökkäyksistä ("remise"). Hyökkäyksiin lisätään usein harhautuksia, joiden tarkoituksena on saada vastustaja väistämään hyökkäystä väärin tai vastustajan aseen lyöntejä ("battee"), joiden tarkoituksena on siirtää vastustajan ase pois hyökkäyslinjalta. Pistomiekkailussa hyökkäykset ja puolustukset suoritetaan pitkin kahdeksaa niin sanottua "linjaa", joista tärkeimmät ovat vyötärön yläpuolella olevat "kvartti" ja "siksti" sekä niin sanotut alalinjat "oktaavi" ja "septimi". Lyömämiekalla linjoja on kuusi, joista kolmea käytetään yleisesti.


title: Miekkailu

text: Miekkailussa usein liikkeiden nopeutta tärkeämpää on niiden oikea-aikainen suorittaminen vastustajan toimintaan nähden. Tätä kutsutaan tavallisesti "tempoksi".


title: Miekkailu

text: Tavallisimmin miekkailukilpailujen alkukierrokset käydään eräkilpailuna, jolloin kaikki miekkailijat ottelevat toisiaan vastaan. Finaali on yleensä cup-muotoinen, jolloin häviäjä putoaa jatkosta yhden tai kahden tappion jälkeen. Ottelun alkaessa miekkailijat asettuvat miekkailualueelle vastakkain aloitusviivojen taakse ja tervehtivät toisiaan paljain päin. Myös tuomaria ja yleisöä tervehditään. Sitten kokeillaan toimivatko varusteet asianmukaisesti: säilän isku tai floretin tai kalvan pisto sytyttää merkkivalon. Miekkailumaskit asetetaan paikoilleen, ja miekkailijat käyvät varoasentoon. Tuomari kysyy, ovatko ottelijat valmiit: ""Etes-vous prêts?"" Nämä vastaavat, ja tuomari komentaa ottelun alkavaksi: ""Allez!"" Sitten miekkaillaan, kunnes jompikumpi saa osuman, merkkivalo syttyy, ja tuomari katkaisee ottelun huutamalla ""Halte!"" Värillinen valo merkitsee pätevää osumaa, floretissa ja säilässä valkoinen taas osoittaa iskun tai piston osuneen epäpätevään alueeseen.


title: Miekkailu

text: Seuraavaksi floretti- ja säiläotteluissa tuomari fraseeraa tapahtuneen: selittää, mitä liikevaiheita viimeksi tapahtui, kuka hyökkäsi, tuliko väistöä, kumpi sai pätevän ja sääntöjen mukaisen osuman ja mikä on tilanne ottelussa. Kalpaotteluissa vain todetaan osumat. Alkukierrokset käydään viiteen pistoon kolmen minuutin aikana, cup-otteluissa aikaa on yhdeksän minuuttia, kolmen minuutin erissä ja voittajan on saatava 15 osumaa.


title: Miekkailu

text: Tuomari voi keskeyttää ottelun huutamalla "halte" myös jos jompikumpi ottelijoista astuu miekkailualueen ulkopuolelle, ottelijat koskevat toisiaan tai yleensä "flèchen" seurauksena miekkailijat ohittavat toisensa. Näissä tapauksissa ottelua pääsääntöisesti jatketaan siitä kohdasta miekkailualuetta, jossa ottelijat olivat kun ottelu keskeytettiin.


title: Miekkailu

text: Ottelun päätyttyä miekkailijat riisuvat kypäränsä, tervehtivät ja kättelevät toisiaan – aseettomalla kädellä. Voitto on tärkeä: alkukierroksilla eniten voittoja saanut on paras, cup-otteluissa vain voittajat jatkavat kilpailua.


title: Miekkailu

text: Joukkuekilpailussa otellaan kolmen hengen joukkueissa, joissa lisäksi voi olla yksi varamies esimerkiksi mahdollisten loukkaantumisten varalta. Ottelussa jokainen miekkailija miekkailee kaikkien vastustajan joukkueen miekkailijoiden kanssa, joten yhteensä käydään yhdeksän ottelua. Jokainen ottelu käydään joko kolmeen minuuttiin tai siihen asti, kun jompikumpi joukkue saavuttaa pistemäärässä seuraavan viiden monikerran. Ensimmäisessä ottelussa viisi, toisessa kymmenen, kolmannessa 15 ja niin edelleen.


title: Miekkailu

text: Pyörätuolimiekkailu on miekkailuun perustuvat urheilulaji, jonka sir Sir Ludwig Guttmann kehitti Stoke Mandeville -sairaalassa toisen maailmansodan jälkeen. Se otettiin mukaan vuoden 1960 paralympialaisten ohjelmaan. Miekkailijat ottelevat pyörätuoleissa, jotka on kiinnitetty lattiaan. Pyörätuolimiekkailussa otellaan kolmella eri aseella: säilällä, floretilla ja kalvalla.


title: Miekkailu

text: Urheilumiekkailun ohella maailmassa harrastetaan monia muita miekkailun muotoja. Kamppailulajeina eurooppalaista miekkailua harrastetaan klassisen ja historiallisen miekkailun muodossa. Koska nämä eivät ole urheilulajeja, niissä ei varsinaisesti otella eikä sääntöjäkään siten ole.


title: Miekkailu

text: Klassinen miekkailu viittaa pääsääntöisesti 1800-luvulta peräisin olevien miekkailutyylien harjoitukseen, yleensä elävän tradition mukaan. Klassisessa miekkailussa käytettävät aseet ovat urheilumiekkojen edeltäjiä, ja niistä käytetään samoja nimiä (kalpa, säilä, ja floretti).


title: Miekkailu

text:
Historiallinen miekkailu viittaa historiallisiin lähteisiin perustuviin, eurooppalaisperäisiin kamppailutaitoihin, joissa käytetään miekkaa aseena. Kamppailutaitoja käsitteleviä dokumentteja on säilynyt aina 1300-luvun alusta nykypäivään saakka, ja historiallinen miekkailu kattaa 1900-luvun alkuun asti, ilman elävää perinnettä olevien tyylisuuntien harjoittelun.
Historiallinen miekkailu on osa historiallista kamppailutaitoperinnettä, jota nykyisin kansainvälisesti kutsutaan nimityksellä Historical European Martial Arts (HEMA). Laajemmalti taitoihin kuuluu miekan käytön lisäksi paini, tikarin käyttö ja sitä vastaan puolustautuminen, erilaiset varsiaseet sekä ratsailta käytävä kamppailu. Historiallista miekkailua harrastetaan laajasti monessa maassa, ja vuosittain järjestetään useita kansainvälisiä kokoontumisia sekä kilpailutapahtumia. Yleisin harjoiteltu asejärjestelmä on saksalainen pitkämiekka, ja myös rapiiria harjoitellaan paljon.


title: Miekkailu

text: Suomessa yleisin ase on pitkämiekka, mutta esimerkiksi myös bolognalainen miekkailu on suosittua. Harjoittelukäytännöt vaihtelevat eri seurojen välillä, mutta pääasiassa harjoittelu tapahtuu tavallisessa sisäliikuntavaatetuksessa joko teräksestä valmistetuilla tylsillä miekoilla tai muovista tai puusta tehdyillä harjoitteluvälineillä. Pariharjoituksissa pään suojana käytetään yleisesti urheilumiekkailumaskeja.


title: Miekkailu

text: Akateeminen miekkailu on erityisesti Saksassa ja Itävallassa ylioppilaskuntien ("Studentenverbindungen") piirissä harjoitettu miekkailun muoto, jossa osallistujat miekkailevat terävillä säilää muistuttavilla miekoilla (joista käytetään nimitystä "Mensurschläger") pukeutuneina rengashaarniskaan, hansikkaisiin sekä silmä- ja nenäsuojiin. Mensur-ottelussa liikkuminen ja lyöntien välttäminen vartalolla on kiellettyä ja niiden kaltaisia toimia pidetään ottelussa häpeällisenä. Lajissa tarkoituksena ei ole niinkään pyrkiä välttämään vahingoittumista, vaan kestää se kunnialla.


title: Miekkailu

text: Näyttämömiekkailu ("l'escrime artistique") on erityisesti teatterin ja elokuvan piirissä harjoitettu miekkailun muoto, jossa pyritään mahdollisimman suureen näyttävyyteen. Miekkailuottelut etenevät tavallisesti etukäteen sovitun koreografian mukaisesti ja miekkailuliikkeet suoritetaan yleensä liioitellen. Lajilla on myös harrastajia, jotka eivät harjoita sitä teatteriesityksiä varten.


title: Miekkailu

text: Moniin itämaisiin taistelulajeihin kuuluu asetekniikoita. Näistä tunnetuimpia ovat japanilaiset kendo ja iaido joita harjoitellaan Suomessakin. Japanilaisissa lajeissa yleensä harjoitellaan japanilaisen kahden käden miekan "katana" miekkailutaitoa ja taktiikkaa harjoittelumiekoilla "shinai"-, "bokken"- tai "iaito"-miekoilla. Monilla Japanissa keskiaikana alkunsa saaneilla kenjutsu eli miekkailukoulukunnilla on katkeamaton historia nykypäivään asti, kuten Tenshin shōden Katori shintō-ryū, Suiō-ryū iai kenpō ja miekkapyhimys Miyamoto Musashin aloittama Hyōhō niten ichi-ryū. Näitä klassisia miekkailukoulukuntia harjoitellaan myös Suomessa.


title: Floretti

text:
Floretti () on urheilulaji, jossa otellaan yksi vastaan yksi floretti-nimisellä miekalla. Floretti on pistomiekka, joten sillä saa pisteen ainoastaan pistämällä vastustajaa. Kahdesta muusta miekkailun olympialaislajista myös kalpa on pistomiekka, kun taas säilä on lyömämiekka.
Floretin sallittu osuma-alue on vastustajan torso. Ottelualue on muiden lajien tapaan 14 x 1,5–2 metrin suuruinen.


title: Floretti

text: Jos osuma osuu muualle kuin osuma-alueelle, ottelu keskeytetään, mutta pistettä ei anneta. Florettimiekkailussa on käytössä etuoikeussääntö. Etuoikeuden voi saada hyökkäämällä ensin tai torjumalla vastustajan hyökkäyksen. Jos kumpikin miekkailija osuu samanaikaisesti toisiinsa, niin pisteen saa miekkailija, jolla oli etuoikeus. Jos kumpikin miekkailija aloitti hyökkäyksen samanaikaisesti, pistettä ei anneta kummallekaan. Jos torjuntaan käytetään vapaata kättä, tuomitaan vastustajalle yksi piste.


title: Floretti

text: Sana floretti tulee ranskan kielen sanasta "refouler". Floretti kehitettiin Ludvig XIV:n hovissa 1600-luvulla. Se oli aikaisempia aseita kevyempänä sopivampi miekkailun harjoitteluun ja sen päässä oli terävän kärjen sijasta nuppi. Samoin se oli lyhyempi kuin nykyään käytetty floretti. Floretti oli mukana ensimmäisissä moderneissa olympialaisissa Ateenassa 1896. Vain vuoden 1908 Lontoon olympialaisissa florettimiekkailu ei ole ollut mukana olympialaisissa. Naiset ovat saaneet osallistua olympialaisissa miekkailuun Pariisin olympialaisista 1924 lähiten. Vuonna 1955 esiteltiin sähköinen pistelasku florettimiekkailuun.


title: Floretti

text: Floretti on hyvin ohut ja kevyt pistomiekka, jota on alun perin käytetty miekkailun harjoittelemisessa.


title: Floretti

text: Floretteja saa sekä ilman sähköä tai sähköistettynä. Ilman sähköä olevia miekkoja käytetään lähinnä harjoittelussa. Useat kilpailut vaativat miekkailijoiden käyttävän sähköistettyjä miekkoja. Floretin maksimipaino on 500 grammaa ja maksimipituus 110 cm. Terän pituus saa olla korkeintaan 90 cm. Terän reunat ovat pyöristetty, jotta sillä ei voida leikata tai viiltää. Otellessa terän pitää olla mahdollisimman suora: yhden senttimetrin käyryys sallitaan. Miekan kuuluu joustaa 5,5-9,5 cm, kun 3 cm päähän nupista laitetaan 200 gramman paino. Terän ja kahvan välissä olevan kokillin halkaisija on 12 cm. Jotta miekan kärjessä oleva nuppi painuu pohjaa, vaadittavan massan pitää olla 500 g (5 N).


title: Elijah Wood

text: Elijah Jordan Wood (s. 28. tammikuuta 1981 Cedar Rapids, Iowa, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan muun muassa roolistaan Frodo Reppulina Peter Jacksonin ohjaamassa "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogiassa (2001–2003). Hän myös uusi Frodon roolin elokuvassa "Hobitti – Odottamaton matka".


title: Elijah Wood

text: Woodin ensiesiintyminen elokuvissa oli jo lapsena elokuvassa "Paluu tulevaisuuteen II". Päärooli Frodona "Taru sormusten herrasta" -elokuvasarjassa teki Woodista tähden. Sittemmin hän on valinnut erilaisia rooleja, kuten elokuvissa "Tahraton mieli" (2004), "Sin City" (2005) ja "Kaikki valaistuu" (2005). Woodin elokuvat "Bobby" ja "Happy Feet", jossa Wood oli pääroolissa ääninäyttelijänä, palkittiin kumpikin Golden Globella.


title: Elijah Wood

text: Elijah Wood syntyi toisena lapsena Warren ja Debra Woodin perheeseen. Hänellä on kaksi sisarusta; vanhempi veli Zachariah (s. 1974) ja nuorempi sisar Hannah (s. 1983). Hannah on myöhemmin esiintynyt muutamissa elokuvissa Elijahin ohella. Vanhemmat pitivät Woodin lapsuudessa kahvilaravintolaa kotikaupungissaan Cedar Rapidsissa. Wood on englantilaista, itävaltalaista, saksalaista ja tanskalaista sukujuurta. Uskonnoltaan hän on katolinen.


title: Elijah Wood

text: Ennen muuttoaan perheensä kanssa Los Angelesiin vuonna 1989, Wood toimi mallina ja esiintyi televisiomainoksissa. Los Angelesissa Wood sai roolin laulaja Paula Abdulin musiikkivideossa. Musiikkivideoesiintymisen jälkeen Wood sai pienen osan "Paluu tulevaisuuteen" -elokuvasarjan toisesta osasta vuonna 1989.


title: Elijah Wood

text: Seuraavaksi Wood esitti poikaa Barry Levinsonin vuonna 1990 valmistuneessa elokuvassa "Avalon". Elokuva sai myönteisiä arvosteluja ja neljä Oscar-ehdokkuutta. "Avalonin" jälkeen hän näytteli pienen roolin elokuvassa "Epäilyttäviä suhteita" (1990), jonka pääosaa esitti Richard Gere. Tämän jälkeen hän sai ensimmäisen isomman roolinsa elokuvassa "Rakkauden keidas" (1991), jossa hän näyttelee nuorta poikaa, joka saattaa Melanie Griffithin ja Don Johnsonin roolihahmot takaisin yhteen. Woodin esiintymistä kehuttiin. Vuonna 1992 Wood näytteli elokuvassa "Ikuisesti nuori" Mel Gibsonin ja Jamie Lee Curtisin kanssa ja elokuvassa "Lento unelmiin". Seuraavana vuonna Wood esiintyi elokuvassa "Serkkupoika" yhdessä Macaulay Culkinin kanssa ja oli pääroolissa elokuvassa "Huckleberry Finnin seikkailut".


title: Elijah Wood

text: Vuonna 1994 Wood näytteli elokuvassa "The War – unelmien kesä" yhdessä Kevin Costnerin kanssa. Samana vuonna Wood näytteli myös Rob Reinerin elokuvassa "Vanhemmat vaihtoon". Elokuva epäonnistui, mutta Woodin osaa kehuttiin. Ensi-iltansa vuonna 1996 saanut "Flipper" toi Woodille pääroolin, mutta elokuva ei menestynyt kovin hyvin. Ang Leen ohjaaman "Jäämyrskyn" (1997) ansiosta Woodin ura kääntyi parempaan suuntaan. Samana vuonna Wood esitti Artful Dodgeria elokuvassa "Oliver Twist". Woodin vuoden 1998 elokuvat "Deep Impact" ja "Kauhun oppitunnit" menestyivät hyvin ja edistivät hänen kehitystään lapsitähdestä arvostetuksi nuoreksi näyttelijäksi.


title: Elijah Wood

text: Elijah Wood sai Frodo Reppulin roolin Peter Jacksonin ohjaamassa elokuvassa "" (2001), joka perustuu J. R. R. Tolkienin samannimiseen kirjaan. Trilogian toinen osa on nimeltään "" (2002) ja kolmas "" (2003). Woodin vastanäyttelijöitä olivat muun muassa Ian McKellen, Liv Tyler, Orlando Bloom, Cate Blanchett, Christopher Lee, Sean Bean, Sean Astin, Billy Boyd, Dominic Monaghan, Viggo Mortensen, John Rhys-Davies ja Miranda Otto. Trilogian kuvausten päättymisen jälkeen Wood esiintyi muun muassa elokuvissa "Tuhkakeskiviikko" (2001), "The Adventures of Tom Thumb and Thumbelina" (2002) ja "Kuuma nuoruus" (2002).


title: Elijah Wood

text: Wood esiintyi elokuvassa "Tahraton mieli" (2004) näytellen juonittelevaa Patrickia. Sitten hän esiintyi elokuvassa "Sin City" (2005). Vuonna 2005 Wood oli pääosassa myös elokuvassa "Kaikki valaistuu", jossa hän näyttelee nuorta amerikkalaista matkalla Ukrainaan löytääkseen naisen, joka aikoinaan pelasti hänen isoisänsä toisen maailmansodan aikana. Wood näytteli myös elokuvassa "Green Street Hooligans" amerikkalaista yliopisto-opiskelijaa, joka ajautuu mukaan väkivaltaiseen englantilaiseen jalkapallojengiin. Vuonna 2006, Wood oli osana näyttelijäkokonaisuutta elokuvassa "Bobby". Elokuvassa "Happy Feet" (2006) Wood ääninäytteli Mumble-pingviiniä, joka osaa tanssia mutta ei laulaa.


title: Elijah Wood

text: Wood kuvattiin myös pienessä osassa elokuvassa "Pariisi, rakkaudella" (2006), joka koostuu 18 viiden minuutin kohtauksesta, joista jokaisen on kuvannut eri ohjaaja. Woodin kohtauksen "Quartier de la Madeleine" ohjasi Vincenzo Natali. Samana vuonna Wood oli myös elokuvassa "Day Zero". Elokuvassa "The Oxford Murders" (2008) Wood tutkii sarjaa omituisia, laskennallisesti tehtyjä murhia. Wood antoi äänensä päähahmolle animaatioelokuvassa "9" (2009). Laulaja Iggy Popista kertova elokuva "The Passenger" ei käynyt toteen vuosien suunnittelun jälkeen. Woodia kaavailtiin Iggy Popin rooliin.


title: Elijah Wood

text: Wood uusi Frodo Reppulin roolinsa "Hobitti"-elokuvatrilogian ensimmäisessä osassa "Hobitti – Odottamaton matka". Frodo ei esiinny kirjassa "Hobitti eli sinne ja takaisin", mutta ohjaaja Peter Jackson halusi Frodon mukaan elokuvaan, koska hahmo oli pidetty "Taru sormusten herrasta" -trilogiassa.


title: Elijah Wood

text: Vuonna 2000 Wood seurusteli elokuvasta "Black and White" tutun Bijou Phillipsin kanssa. Elokuvan "Kuuma nuoruus" kuvausten aikana Wood alkoi tapailla itseään seitsemän vuotta vanhempaa saksalaisnäyttelijätärtä Franka Potentea, joka oli hänen vastanäyttelijänsä elokuvassa. Suhde kariutui samana vuonna (2002). Wood tutustui elokuvansa "Kaikki valaistuu" kuvauksissa Gogol Bordello -yhtyeen tanssija-rumpali Pamela Racineen. Pari seurusteli viisi vuotta, mutta suhde päätyi eroon vuonna 2010. Syynä oli Woodin haluttomuus asettua aloilleen.


title: Elijah Wood

text: Toukokuussa 2006 "Autograph Collector" -lehti julkaisi listansa kymmenestä parhaimmasta ja kymmenestä huonoimmasta Hollywoodin nimikirjoittajista. Wood sijoittui sijalle seitsemän parhaiden osiossa. Näyttelijä siis harvemmin kieltäytyy faniensa pyynnöistä nimikirjoituksiin.


title: Säilä

text: Säilä () on urheilulaji, jossa otellaan yksi vastaan yksi säilä nimisellä miekalla. Säilä on lyömämiekka, jolla saa pisteen myös vastustajan sivaltamisesta. Kaksi muuta miekkailun olympialaislajia kalpa ja floretti ovat pelkästään pistomiekkoja. Säilämiekkailussa hyväksytty osuma-alue on vastustajan vyötäröstä ylöspäin. Ottelualue on muiden lajien tapaan 14 x 1,5–2 metrin suuruinen.


title: Säilä

text: Säilä-miekka on nykyaikainen versio klassisesta pohjoisitalialaisesta kaksintaisteluissa käytetystä miekasta. Säilä on kalvan tavoin muokattu urheiluvälineeksi aseesta, jolla historiassa taisteltiin sodassa.


title: Säilä

text: Säilä tarkoittaa paitsi koko miekkaa, myös miekan yhtenäistä perusosaa, jonka muodostavat terä ja ruoto ilman niihin kiinnitettyjä väistintä, kourainta, pontta ja ponnen alusta tai muita lisäosia kuten rysty- ja väistökaaria, väistörenkaita tai kelloa eli kokillia.


title: Säilä

text: "Säilä" on omaperäinen suomalainen sana, joka on sukua sanalle "säle". Suomalaisista miekkailuseuroista yhdellä on "säilä" nimessään: Saimaan Säilät, Lappeenranta. Parhaiten 2000-luvulla säilämiekkailussa on kuitenkin menestynyt Tapanilan Erän miekkailujaosto. Vuodesta 2012 lähtien Vantaalla on toiminut vain säilämiekkailuun erikoistunut miekkailuseura Säiläklubi ry.


title: Säilä

text: "Säilä" oli ruotujakolaitoksen aikana myös kohtalaisen tavallinen sotamiehen nimi. Kun ruotusotamies värväytyi, ruotsalaiset upseerit antoivat hänelle suomalaisen alkuperäisnimen tilalle uuden ruotsinkielisen. Säilä eli ruotsiksi "Klinga" oli hyvin suosittu. Klinga- ja Säilä-nimisiä sukuja elää Suomessa edelleen.


title: Zogu I

text: Zogu I ("Zog") Skanderbeg III (ennen kruunausta Ahmed Zogu, alkuperäiseltä nimeltään Ahmet Muhtar Bej Zogolli; 8. lokakuuta 1895 – 9. huhtikuuta 1961) oli Albanian pääministeri vuosina 1922–1924, presidentti 1925–1928 ja maan ensimmäinen (ja ainoa) kuningas 1928–1939 (nimellisesti vuoteen 1946 saakka). Lukuisten poliittisten vastustajien, kansallisen verikostotradition sekä omatoimisten ylennysten vuoksi Zogu I keräsi uransa aikana suuren joukon vihamiehiä. Häntä vastaan tehtiinkin ainakin 55 epäonnistunutta murhayritystä.


title: Zogu I

text: Ahmet Muhtar Bej Zogolli syntyi Burgajetin linnassa Xhemal pašša Zogun ja Sadijé Toptanin poikana. Hän kuului kuninkaalliseen Skanderbegin sukuun, joka hallitsi Matin kaupunkia.


title: Zogu I

text: Vuonna 1911 16-vuotiaana Zogusta tuli Matin perinnöllinen kuvernööri ja Ghegin klaanin päällikkö. Häntä pidettiin vankina Wienissä ja Roomassa 1917–1919.


title: Zogu I

text: Zogu sai ministerin asemia Albanian hallituksessa 1920 alkaen. Hän tuki etelän feodaaliomistajia (turkiksi: "bey"), aatelia, kauppiaita, teollisuusmiehiä ja intellektuelleja. Zogusta tuli reformistipuolueen johtaja ja myöhemmin pääministeri tasavaltalaisessa hallituksessa. Vuonna 1923 häntä ammuttiin parlamentissa. Hän toimi sisäministerinä, sotaministerinä ja armeijan ylipäällikkönä.


title: Zogu I

text: Kesäkuussa 1924 vasemmiston kapina pakotti Zogun maanpakoon. Hän palasi Albaniaan Jugoslaviaan paenneiden valkoisten venäläisten joukkojen avulla.


title: Zogu I

text: Zogu valittiin uuden tasavallan presidentiksi 21. tammikuuta 1925. Zogun hallitus oli eurooppalaistyylinen, vaikka suurin osa Albaniasta oli maaorjuutta harjoittavien bey'ien alaisuudessa. Zogun pääliittolainen oli Italia, joka rahoitti hallitusta. Zogun presidenttiyden aikana maaorjuutta purettiin, ja Albania alkoi muodostua valtiona ensi kertaa sitten 1400-luvun. Islaminuskoisen Zogun uudistuksissa kiellettiin huivit, julmuus eläimiä kohtaan sekä islamilaisen lainsäädännön kumoaminen mallina Kemal Atatürkin Turkki.


title: Zogu I

text: Zogu kruunasi itsensä kuningas Zogu (Zog) I:ksi 1. syyskuuta 1928 ja julisti perustuslaillisen monarkian Italian tapaan (mukaan lukien vahva poliisi). Hän otti käyttöön zogistien tervehdyksen (käsi sydämen päällä kämmen ulospäin) ja julistautui kuningas Gjergj Kastriot Skanderbegin (k. 1468) seuraajaksi. Zogu keräsi kultaa ja jalokiviä, jotka takasivat Albanian valuutan arvon. Hänen hovinsa kulut veivät kaksi prosenttia valtion budjetista. Zogu nimitti myös itsensä Albanian armeijan marsalkaksi.


title: Zogu I

text: Zogu I:n hallinto toi myös vakautta Albaniaan ja kuningas organisoi kansan koulutuksen. Taloudellinen riippuvuus Italiasta suureni kun Mussolini laajensi vaikutusvaltaansa Balkaneille ja alkoi hallita Albanian taloutta ja armeijaa. 1930-luvun talouslaman myötä maa ajautui lähes kokonaan riippuvaiseksi Italiasta.


title: Zogu I

text: Zogu I oli sunnamuslimi. Huhtikuussa 1938 hän nai kreivitär Geraldine Apponyi de Nagy-Apponyin, amerikkalais-unkarilaisen katolisen. Heidän ainoa lapsensa Leka Zogu syntyi 5. huhtikuuta 1939.