title: Sukunimi

text: Venäjänkieliset nimet koostuvat etu- ja sukunimen lisäksi isännimestä, joka seuraa aina etunimeä. Isän nimeen lisätään pääte, joka tarkoittaa tytärtä (-ovna) tai poikaa (-ovitš). Jos nimi päättyy pehmeään konsonanttiin, o muuttuu je:ksi ("е"). Esimerkiksi Vladimir Vladimirovitš Putinin isän nimi on Vladimir. Sergein poika saa isännimen Sergejevitš.


title: Sukunimi

text: Virallisessa ja kunnioittavassa puhuttelussa käytetään sekä etu- että isännimeä. Presidentistä voidaan käyttää esimerkiksi puheessa nimeä Vladimir Vladimirovitš. Mediassa merkittävät henkilöt mainitaan joskus kaikilla kolmella nimellä.


title: Sukunimi

text: Sukunimellä on yleensä eri muoto eri sukupuolilla: Esimerkiksi Boris Jeltsinin vaimo on nimeltään Naina Jeltsina.


title: Sukunimi

text: Kiinalaisen käytännön mukaan sukunimi on ennen etunimeä (kuolleista puhuttaessa etunimi-sukunimi esimerkiksi hautakivissä). Kiinassa on käytössä vain noin 700 eri sukunimeä. Sukunimet ovat lähes poikkeuksetta yksitavuisia (mukaan lukien kaikkein yleisimmät nimet kuten Wang, Liu ja Zhao), tosin löytyy myös harvinaisia kaksitavuisia nimiä (muun muassa "Sima" ja "Ouyang"). Sukunimet ovat voineet säilyä samoilla suvuilla jopa vuosituhansia. Etunimet ovat usein kaksitavuisiakin.


title: Sukunimi

text: Nykyaikana japanilainen nimi (日本人名) koostuu sukunimestä (苗字 tai 名字, myōji), jota seuraa etunimi (下の名前, shita no namae). Miehillä voi olla keskimmäinen nimi, mutta se on erittäin harvinaista. Nimet kirjoitetaan yleensä kanjilla, harvoin hiraganalla tai katakanalla. Japanin kansalaisten on esitettävä romanisoitu nimi passin hankkimista varten.


title: Sukunimi

text: Kanji-nimiin on 2 232 sallittua merkkiä (jinmeiyō kanji 人名用漢字) (2004), tosin määrää ollaan lisäämässä 578 merkillä lähitulevaisuudessa, jotta varmistettaisiin, että nimiä voidaan lukea ja kirjoittaa peruskoulusivistyksellä. Vanhakantaisissa nimissä on edelleen suhteellisen harvinaisia merkkejä listan ulkopuolelta, mikä voi osoittautua hankalaksi datatekniikan kannalta. Tällaiset merkit on usein korvattava muilla, samankaltaisilla merkeillä, joilla taas voi olla täysin eri merkitys. Lausumisongelmista selvitään usein furigana-merkkien avulla.


title: Sukunimi

text: Ulkomaalaiselle Japanin kansalaisuus edellyttää japaninkielisen nimen hankkimista. Hallitus on yleensä sallinut alkuperäisen nimen katakanalla kirjoitettuna. Kuuluisin esimerkki on Martti Turunen, josta tuli ”Tsurunen Marutei” (ツルネンマルテイ). On tosin mahdollista ottaa nimi, joka koostuu samalla tavalla lausutuista kanji-merkeistä. Tästä esimerkkinä on David Aldwinckle, josta tuli ”Arudō Debito” (有道出人). On myös mahdollista ottaa kokonaan uusi nimi, kuten Lafcadio Hearnin, josta tuli ”Koizumi Yakumo” (小泉 八雲). Tällöin oli tosin vielä pakollista tulla adoptoiduksi japanilaiseen perheeseen (Hearn liittyi vaimonsa perheeseen) ja ottaa heidän nimensä.


title: Sukunimi

text: Pariskunnalla on oltava sama sukunimi, ja kun sukupuoliroolit ovat Japanissa voimakkaat, nimeä vaihtaa lähes aina nainen. Käytäntöä yritettiin muuttaa vuonna 2015, mutta Japanin korkein oikeus päätti, että laki vuodelta 1898 on yhä voimassa.


title: Sukunimi

text: Juutalaiset eivät käyttäneet sukunimiä vielä keskiaikaankaan mennessä, vaan nimenä käytettiin etunimeä sekä lisänimenä isän nimeä, kotipaikan nimeä tai ammattinimeä. Keskiajan lopulla juutalaiset alkoivat ottaa käyttöön varsinaisia sukunimiä, aluksi Italiassa ja islamilaisessa maailmassa. Itä- ja Keski-Euroopan aškenasijuutalaiset ottivat sukunimet käyttöön vasta 1700- ja 1800-lukujen taitteessa. Joutuessaan pakon edessä valitsemaan itselleen sukunimiä juutalaiset ottivat niin hepreankielisiä kuin kansankielisiäkin nimiä. Moni aškenasijuutalainen otti sukunimekseen isännimen, äidinnimen, paikkanimen tai erityisen kauniin nimen kuten jalokiveä tai kukkaa tarkoittavan.


title: Soriba Kouyaté

text: Soriba Kouyaté (s. 23. joulukuuta 1963 Dakar) on senegalilainen koran soittaja. Hän aloitti koran soittamisen isänsä johdolla 5-vuotiaana. Vuonna 1989 hän esiintyi korafestivaaleilla Guineassa. Kouyatén ensimmäinen albumi oli vuonna 1999 ilmestynyt "Kanakassi", joka julkaistiin levy-yhtiö ACT Musicin kautta.


title: Eksostoosi

text: Eksostoosi () tarkoittaa hyvänlaatuista paikallista luista kyhmyä, luun liikakasvua. Joidenkin lähteiden mukaan "eksostoosi" tarkoittaa samaa kuin osteokondrooma, joka on rustoa muodostava hyvänlaatuinen kasvain. Osteokondroomia voi esiintyä pitkien luiden metafyysialueella. Eksostooseja ovat kuitenkin myös luuvallit, joita joillakuilla on suun luissa (näistä yleisimpiä ovat alaleukaluun valli ("torus mandibularis") ja suulakivalli ("torus palatinus")) ja jotka ovat histologisesti tiivistä luuta.


title: Roger Waters

text: George Roger Waters (s. 6. syyskuuta 1943 Great Bookham, Surrey) on englantilainen muusikko ja lauluntekijä.


title: Roger Waters

text: Waters on tunnetuin urastaan Pink Floydin basistina, laulajana ja lauluntekijänä vuosina 1965–1985. Tämän jälkeen hän ryhtyi keskinkertaisella menestyksellä soolouralle.


title: Roger Waters

text: Waters vietti nuoruutensa Cambridgessa. Watersin isä Eric Fletcher Waters oli kommunisti. Hän osallistui toiseen maailmansotaan ja kuoli Anzion maihinnousussa vuonna 1944 Rogerin ollessa vasta vuoden ikäinen. Rogerin isän kuolema vaikutti lopulta erittäin vahvasti koko Pink Floydin tuotantoon, varsinkin "The Wall" ja"The Final Cut" -albumeilla. Vaikutuksen voidaan kuitenkin katsoa alkaneen jo Pink Floydin toisella albumilla, jonka kappale "Corporal Clegg" kertoo korpraalista, joka "voitti" itselleen puujalan vuonna 1944.


title: Roger Waters

text: Watersin muutettua Lontooseen arkkitehtuuria opiskelemaan hän tapasi Nick Masonin ja Richard Wrightin. Watersin lapsuudenystävä Syd Barrett oli myös Lontoossa. Neljä kaverusta päättivät perustaa bändin. Nimeksi tuli monen mutkan kautta lopulta The Pink Floyd Sound, joka muuttui myöhemmin lopulliseen muotoon "Pink Floyd". Aluksi Syd Barrett teki suurimman osan sävellys- ja sanoitustyöstä, mutta Waters teki jo yhtyeen ensimmäiselle levylle yhden täysin oman kappaleen, "Take Up Thy Stethoscope And Walk". Myöhemmin Syd Barrettin mielenterveyden heikennettyä Waters otti suuremman kontrollin yhtyeestä. Lopulta Barrettin korvasi David Gilmour. Pink Floydin tunnetuin kokoonpano oli näin saanut muotonsa.


title: Roger Waters

text: Vaikka alkuperäiskokoonpanokin oli saanut suosiota etenkin Lontoon Undergroundliikkeen keskuudessa, keräsi uusi kokoonpano vieläkin laajempaa mainetta rikkoen platinarajan useita kertoja 1970-luvulla The Dark Side of the Moon, Wish You Were Here, Animals ja The Wall -levyillään. 1970-luvun lopulla Gilmourin ja Watersin välit viilenivät jäätymispisteeseen, ja kun vuoden 1985 tienoilla yhtyeen manageri Steve O'Rourke kysyi Watersilta uudesta levystä ja maailmankiertueesta, vastasi Waters yhtyeen hajonneen olettaen, että Gilmour, Mason ja Wright lähtisivät suosiolla soolourilleen. Tämän suhteen Waters oli kuitenkin väärässä, sillä Gilmour, Mason ja Wright päättivät jäädä yhtyeeseen. Ratkaisu sai Watersin raivostumaan, ja tästä seurasikin useita oikeudenkäyntejä pitkin 1980-lukua. Kolmihenkinen Pink Floyd levytti vielä kaksi levyä ilman Watersia. Waters aloitti varsinaisen soolouransa levyttämällä "The Pros and Cons of Hitch Hiking" -levynsä vuonna 1984. Watersin toiseksi uusin sooloalbumi on vuonna 2005 valmistunut ooppera Ça Ira, joka kertoo Ranskan vallankumouksesta. Watersin viimeisin sooloalbumi on vuonna 2017 ilmestynyt Is This the Life We Really Want?


title: Roger Waters

text: Waters on ollut myös poliittisesti aktiivinen ja kritisoinut voimakkaasti Israelin rakentamaa turva-aitaa, jonka hän katsoo olevan palestiinalaisia sortava rasistinen muuri. Waters on myös tukenut Gazan tueksi järjestettävää väkivallatonta marssia. Waters esiintyi ensimmäisen kerran Suomessa vuonna 2002, kun hänen In The Flesh -maailmankiertueensa poikkesi Hartwall Areenalla.


title: Roger Waters

text:
Huhtikuussa 2010 Waters ilmoitti tekevänsä The Wall Live -kiertueen, jonka settilista kattaa The Wall -levyn kokonaisuudessaan.
Kiertue alkoi Pohjois-Amerikasta syyskuussa 2010. Waters esiintyi kiertueellaan myös Suomessa, Hartwall-areenalla 27. huhtikuuta ja 28. huhtikuuta 2011.


title: Roger Waters

text: Roger Waters esiintyi meneillään olevalla Us + Them - kiertueella myös Suomessa, Hartwall-areenalla 21.elokuuta 2018.


title: Clermont Foot

text: Clermont Foot on vuonna 1911 perustettu jalkapalloseura Clermont-Ferrandin kaupungista, Puy-de-Dômen departementista. Joukkue pelaa kotiottelunsa Stade Gabriel Montpied'lla, jonne mahtuu 12 000 katsojaa.


title: Funktionaalianalyysi

text: Funktionaalianalyysi on matematiikan, erityisesti matemaattisen analyysin, osa-alue, joka tutkii funktioavaruuksia. Funktionaalianalyysi sai alkunsa erilaisten muunnosten, kuten Fourier'n muunnoksen, tutkimisesta sekä differentiaali- ja integraaliyhtälöiden ratkaisujen tutkimisesta. Termi funktionaali on peräisin variaatiolaskennasta, ja tarkoittaa funktiota, joka saa argumenttinaan toisia funktioita. Käsitettä käytti ensimmäisinä laajemmalti Vito Volterra ja Stefan Banach.


title: Funktionaalianalyysi

text: Nykyään funktionaalianalyysi tutkii täydellisiä reaalisia tai kompleksisia normiavaruuksia. Tällaisia avaruuksia kutsutaan Banachin avaruuksiksi. Tunnetuin esimerkki Banachin avaruuksista on Hilbertin avaruudet, joissa sisätulo määrittää avaruuteen normin. Nämä avaruudet ovat erityisesti käytössä kvanttimekaniikassa. Yleisemmin funktionaalianalyysi tutkii myös Fréchet'n avaruuksia ja muita topologisia vektoriavaruuksia.


title: Funktionaalianalyysi

text:
Tärkeä funktionaalianalyysin tutkimuksen kohde on Banachin ja Hilbertin avaruuksien
jatkuvat lineaarimuunnokset. Nämä johtavat luonnollisella tavalla C*-algebran ja muiden operaattorialgebroiden käsitteisiin.


title: Funktionaalianalyysi

text: Hilbertin avaruudet voidaan luokitella täydellisesti. Jokaista kardinaalilukua kohti on olemassa isomorfiaa vaille yksikäsitteinen Hilbertin avaruus. Koska äärellisulotteiset Hilbertin avaruudet tunnetaan lineaarialgebrasta ja koska Hilbertin avaruuksien väliset morfismit voidaan aina jakaa Alef-nolla (ℵ)-dimensioisiin osiin, funktionaalianalyysi Hilbertin avaruuksissa tutkii lähinnä Aleph-nolla-ulotteista Hilbertin avaruutta ja sen morfismeja. Yksi funktionaalianalyysin avoimia ongelmia on todistaa, että jokaisella Hilbertin avaruuden operaattorilla on aito aliavaruus, joka on invariantti. Monille erikoistapauksille tunnetaan jo ratkaisu.


title: Funktionaalianalyysi

text: Yleisesti Banachin avaruudet ovat Hilbertin avaruuksia monimutkaisempia. Ei ole olemassa esimerkiksi selvää määritelmää sille, mitkä funktionaalit muodostavat Banachin avaruuden kannan.


title: Funktionaalianalyysi

text: Jokaista reaalilukua "p"≥ 1 kohti pitää paikkansa, että niiden Lebesgue-mitallisten funktioiden avaruus, joiden itseisarvon "p":nnellä potenssilla on äärellinen integraali, on Banachin avaruus.


title: Funktionaalianalyysi

text: Banachin avaruuksien yhteydessä tutkitaan usein myös avaruuden duaalia eli kaikkien jatkuvien funktionaalien avaruutta. Duaalin duaali ei ole aina isomorfinen alkuperäisen avaruuden kanssa, mutta on olemassa luonnollinen monomorfismi avaruudelta duaalilleen.


title: Funktionaalianalyysi

text: Derivaatan käsite voidaan yleistää Banachin avaruuksissa kaikille funktioille. Osoittautuu, että funktion derivaatta tietyssä pisteessä on todella jatkuva lineaarikuvaus.


title: Pombal

text: Pombal on kaupunki Leirian piirissä, Portugalissa. Siitä tuli kaupunki vuonna 1991. Kaupungin asukasluku on noin 55 200 (2011).


title: IsoKarhu

text: IsoKarhu on Porin keskustassa sijaitseva vuonna 1991 valmistunut kauppakeskus. Kauppakeskusta on uudistettu kolmeen otteeseen, vuonna 2001, 2004, sekä vuonna 2014. Se käsittää yli 40 erikoisliikettä, joista merkittävimmät ovat: Dressmann, Hennes&Mauritz, Intersport, KappAhl ja Cubus. Kauppakeskuksen omistaa Citycon Oyj, joka on kauppakeskusliiketoiminnan markkinajohtaja Suomessa.


title: IsoKarhu

text: Vuonna 2005 IsoKarhun kävijämäärä oli noin 4,1 miljoonaa. Saman vuoden myynti oli 38,3 miljoonaa euroa.


title: Mesosfääri

text: Mesosfääri on ilmakehän kerros stratosfäärin ja termosfäärin välissä. Se alkaa 50 kilometrin korkeudesta ja jatkuu 80–100 kilometriin. Mesosfääri on ilmakehän kylmin kerros: lämpötila laskee ylöspäin mentäessä niin että kerroksen ylärajalla mesopaussissa lämpötila on noin –100ºC. Ilmanpaine mesopaussissa on vain 0,001 prosenttia maanpinnan ilmanpaineesta.


title: Mesosfääri

text: Avaruudesta tulevat meteorit törmäävät tavallisesti mesosfäärissä ilmakehään ja hajoavat näkyen tähdenlentoina. Mesosfäärissä esiintyy valaisevia yöpilviä.


title: Toive Aartolahti

text: Toive Yrjö Aleksi Aartolahti (s. 6. lokakuuta 1934 Ruovesi) on suomalainen maantieteilijä, Helsingin yliopiston pitkäaikainen luonnonmaantieteen professori vuosina 1976–1998, useiden koulukirjojen tekijä ja ylioppilastutkintolautakunnan jäsen.


title: Toive Aartolahti

text: Tieteellisessä työssään Aartolahti on keskittynyt etenkin Suomen geomorfologian erityiskysymyksiin tutkimusaiheinaan muun muassa jäätikkösyntyinen korkokuva, tuulen ja aallokon aikaansaamat pinnanmuodot, jokilaaksojen kehitys ja periglasiaaliset ilmiöt.


title: Toive Aartolahti

text: Aartolahti on Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 1973


title: US Créteil-Lusitanos

text: US Créteil-Lusitanos on ranskalainen jalkapalloseura, joka on perustettu vuonna 1936 Pariisin eteläpuolisessa esikaupungissa Créteilissä.


title: Mesosfääri (Maan vaippa)

text: Mesosfääri on Maan vaipan alempi kerros.


title: Mesosfääri (Maan vaippa)

text: Astenosfäärin, suhteellisen sulan kerroksen, alla oleva mesosfääri on kiinteää, hyvin kuumaa ainetta. Mesosfäärin alla on Maan ydin, jonka ulompi osa on sulaa rautaa, ja sisempi osa kiinteää rautaa.


title: Mesosfääri (Maan vaippa)

text: Litosfääri, astenosfääri, mesosfääri ja ydin ovat Maan "mekaanisten" ominaisuuksien mukaan määritellyt kerrokset.


title: Modulien suora summa

text: Modulien suora summa on abstraktissa algebrassa konstruktio, joka yhdistää moduleita uusiksi isommiksi moduleiksi. Tässä mielessä modulien suora summa on "yleisin" moduli, joka sisältää annetut modulit alimoduleinaan. Suoraa summaa merkitään ympyrällä, jonka sisällä on plus-merkki: formula_1.


title: Modulien suora summa

text: Tunnetuin esimerkki konstruktiosta saadaan, kun tarkastellaan vektoriavaruuksia (moduleita, jonka kerroinrengas on kunta) ja Abelin ryhmiä (moduleita, jonka kerroinrengas on formula_2 eli kokonaisluvut.) Konstruktio voidaan myös laajentaa koskemaan Banachin avaruuksia ja Hilbertin avaruuksia.


title: Sulku

text: Sulku on vesiväylillä käytettävä laite, jonka avulla vesiliikennettä nostetaan tai lasketaan kahden eri korkeudella olevan vesistön välillä. Sulkuja käytetään sekä kanavissa että joissa. Sulkuja käytetään myös vesistöjen vedenpinnan säännöstelyyn sekä uiton kulkureitteinä.


title: Sulku

text: Sulku koostuu tavallisesti sivuseinämistä ja kahdesta sulkuportista: ylä- ja alaportista.


title: Sulku

text: Aluksen kulkiessa korkeammasta vedentasosta alempaan se saapuu yläportin läpi sulkuun. Yläportti suljetaan, ja portin sulkeuduttua vedenpintaa lasketaan sulun sisällä. Kun vedenpinta on alemman vedenpinnan tasolla, alaportti avataan, ja alus voi poistua sulusta.


title: Sulku

text: Vedenpintaa sulussa säädellään joko portissa olevien pienempien juoksutusporttien kautta, sulun seinämissä olevien juoksutuskanavien kautta tai avaamalla ja sulkemalla itse sulkuportteja.


title: Kappeli

text: Kappeli eli sivukirkko on historiallisesti tarkoittanut kahta eri asiaa. Sillä on tarkoitettu sekä kappeliseurakunnan pienehköä kirkkorakennusta että kristillisiä toimituksia varten suunniteltua pientä tilaa. Hautausmaalla olevaa hautaan siunaamisiin käytettävää rakennusta kutsutaan siunauskappeliksi.


title: Kappeli

text: Suurissa kirkoissa on perinteisesti ollut sivukappeli, tai useita kappeleita, joissa on voitu pitää rukoushetkiä tai muita pyhiä toimituksia. Samankaltaisia pieniä hiljentymis- tai toimituskappeleita on myös nykyaikaisten kirkkorakennusten yhteydessä. Saman tyylin mukaisia kappeleita on rakennettu myös leirikeskuksiin, kauppa- ja ostoskeskuksiin sekä matkailukohteisiin.


title: Kappeli

text: Suurissa sairaaloissa on yleensä patologian osaston yhteydessä kappeli eli muistohuone, jossa arkkuun puettu vainaja voidaan näyttää omaisille. Ortodoksit toimittavat arkkuun pukemisen yleensä tällaisessa tilassa ja pukemisessa avustava pappi toimittaa työn päätyttyä muistopalveluksen eli panihidan.


title: Kappeli

text: Erillisten kappelirakennusten yleinen sijainti on kylä tai lähiö, kappeliseurakunta tai hautausmaa.


title: Halland (täsmennyssivu)

text: Halland voi tarkoittaa:


title: Winx-klubi

text: Winx-klubi (engl. Winx Club) on Iginio Straffin luoma italialainen animaatiosarja, jota on julkaistu televisiosarjana ja sarjakuvana. Siitä on myös tehty kolme 3D-elokuvaa sekä useita teatteriesityksiä. Winx Club kertoo nuorista keijutytöistä, jotka käyvät maagisessa ulottuvuudessa keijukoulu Alfeaa. Tuotantokausien aikana he seikkailevat myös fiktiivisessä Maassa. Suomessa Winx-klubia esittävät C More Juniori ja MTV3. Winx-klubin ensimmäinen 3D-elokuva "Winx – salaisuuksien linna" tuli ensi-iltaan Suomessa 16. huhtikuuta 2010. Rooman teemahuvipuistossa nimeltä Rainbow Magicland on Winx-klubin Alfean linna. Sarjasta on esitetty tunnin pituisia spesiaalijaksoja vuodesta 2011 Nickelodeon-kanavalla Amerikassa sekä C More Juniori-kanavalla Suomessa kesällä 2013.


title: Winx-klubi

text: Vauhdikas animaatiosarja kertoo teini-ikäisistä keijuista, jotka puolustavat hyvää energiaansa noitien pahaa voimaa vastaan. Pirteät, vahvat ja muotitietoiset keijutytöt seikkailevat kaikkialla universumissa, saavat uusia upeita transformaatioita ja kohtaavat erilaisia vihollisia. Lisäksi he saavat oppeja yliluonnollisille voimilleen alan parhailta kouluttajilta Alfean keijukoulussa. Samaan aikaan komeat ja mukavat spesialistit opiskelevat miekkasankareiksi Punalähteen poikakoulussa, kun taas noidat kouluttautuvat Pilvitornin noitakoulussa omiin jäyniinsä.


title: Winx-klubi

text: Winx-klubista on julkaistu yhteensä seitsemän tuotantokautta ja kahdeksas kausi on tulossa vuonna 2019. Winx-klubin tekijät kertoivat vuonna 2012 ensi-iltaan tulleen "" -elokuvan haastattelussa, että kaksi seuraavaa kautta on tekeillä.


title: Winx-klubi

text: 16-vuotias Bloom elää tavallista teinitytön elämää vanhempiensa sekä lemmikkikaninsa, Kikon kanssa Gardenian kaupungissa, autuaan tietämättömänä taikavoimistaan. Hän näkee sattumalta keijun taistelemassa keltaista Knut-peikkoa vastaan puistossa. Pelko saa Bloomin voimat 'aktivoitumaan', ja hän auttaa keijua peikkoa vastaan. Hän ystävystyy keijun kanssa joka on Solarian prinsessa Stella, ja hän huomaa Bloomin taikavoimat ja kertoo tämän olevan keiju. Bloom matkustaa Stellan kannustamana Alfeaan, keijujen kouluun, jossa hän ystävystyy vielä muiden keijujen Floran, Musan ja Tecnan kanssa. He luovat ryhmän jonka nimeksi valitaan "Winx". Bloom tapaa myös komean prinssi Skyn, mutta ei aluksi tiennyt että hän on Eraklyonin prinssi ja tuleva hallitsija. Taikaulottuvuuden Magix-kaupungissa Bloom kohtaa ilkeät Trixit (Icyn, Darcyn ja Stormyn) Pilvitornin noitakoulusta. Trixeistä ja Winxeistä tulee arkkivihollisia keskenään, ja kun nämä tahtovat pakkomielteisesti riistää Bloomilta Lohikäärmetulen ja sitten tuhota Magixin, panokset ovat kovat.


title: Winx-klubi

text: Tämän kauden voimamuoto on Charmix.


title: Winx-klubi

text: Keijuille katkerat ja häviön kokeneet Trixit on lähetetty Valokivelle, jossa on tarkoitus puhdistaa mieli ja muuttaa pahat olennot hyviksi. Winxit löytävät Alfean kulmilta tummaihoisen keijun, joka tulee metsästä puolipyörryksissä ja kyyneleet silmistä valuen. Hän on Layla, joka yritti pelastaa metsissä asustelevat pikkukeijut, pixiet, lordi Darkarin kynsistä. Samaan aikaan lordi Darkar ilmaantuu Valokivelle ja vapauttaa Trixit antaen heille Gloomix-voiman. Darkar on feeniksolento, jonka tarkoituksena on saada käsiinsä Codex-nimisen portaaliavaimen kaikki palaset, jotka sijaitseva Alfeassa, Punalähteellä, Pilvitornissa ja Pixiekylässä. Darkarin tavoitteena on päästä Codexin avulla Realixin valtakuntaan ottamaan haltuunsa täydet pimeyden voimat ja näin päästä hallitsemaan maailmaa. Winxit auttavat Laylaa ja pelastavat yhteisvoimin pixiet Darkarin linnoituksesta ja liittoutuvat näiden kanssa. Winxit saavuttavat myös uuden voimamuodon Charmixin, jonka saadakseen keijun täytyy kohdata pelkonsa tai tehdä rohkea teko. Koko kauden ajan Winxit ja spesialistit yrittävät estää Darkaria saamasta Codexin palasia käsiinsä. Darkar myös langettaa pimeän loitsun Bloomin ylle muuttaakseen Lohikäärmetulen pimeäksi voimaksi.


title: Winx-klubi

text: Tämän kauden voimamuoto on Enchantix.


title: Winx-klubi

text: Trixit karkotetaan jäälohkareissa Omega-ulottuvuuteen, josta he löytävät Valtorin, pahan velhon, joka on syyllinen Bloomin biologisten vanhempien katoamiseen. Valtor vapautetaan jäiden sisästä, ja hän käyttää uskomattoman vahvoja taikojaan Omegan hirviökäärmeitä vastaan. Valtor pakenee Omegasta Trixien kanssa ja ottaa heidät suojelukseensa. He aikovat yhteistyöllä etsiä Valon Komppanian jäsenet, jotka ovat mm. Faragonda, Saladin ja Griffin ja varastaa kaikkien taikaplaneettojen voimakkaat, maagiset ja mystiset aarteet. Valtor haluaa myös löytää Bloomin ja tuhota hänet pimeillä voimillaan. Kauden alussa Valtor ottaa valtaansa Solarian kreivitär Casandran ja tämän tyttären Chimeran, jotta nämä syrjäyttäisivät Stellan prinsessan valtaistuimelta ja Cassandra pääsisi Stellan isän, kuningas Radiuksen, kuningattareksi. Valtor myös ottaa prinsessa Diaspron kautta valtaansa prinssi Skyn, joka Eraklyonissa ilmoittaa Diaspron prinsessakseen ja laittaa Bloomin kärsimään rakkaansa menetyksestä. Enchantixin Winxit saivat uhrautumalla jonkin kotiplaneettansa asukkaan puolesta. Tecna kuitenkin uhrautui koko taikaulottuvuuden puolesta sulkemalla Androsin ja Omegan välisen portaalin, mutta katosi itse sen sisälle. Muut tytöt pelkäsivät Tecnan kuolleen, mutta Timmy selvitti tämän olevan yhä elossa. Winxit ja spesialistit lähtevät yhdessä pelastamaan Tecnaa Omegasta. Winxit menevät myös Kultaiseen Kuningaskuntaan hakemaan vesitähtiä, joiden avulla he voivat pysäyttää Valtorin. Bloom saa myöhemmin tietää Valtorilta totuuden vanhemmistaan Oritelista ja Marionista, sekä heidän olinpaikastaan.


title: Winx-klubi

text: Tämän kauden voimamuoto on Believix.


title: Winx-klubi

text: Neljännellä kaudella seikkaillaan Gardeniassa, Bloomin kotikaupungissa. Winxit toimivat Alfeassa tällä kertaa "opettajina". He saavat tietää uudesta kehittyneemmästä keijumuodosta, joka on nimeltään Believix. Voiman voi saada vain ei-maagisesta maailmasta, kuten Maasta, saamalla jonkun ihmisen todella uskomaan taikuuteen ja keijuihin. Gardeniassa Winxit törmäävät Mustan kehän velhoihin, jotka aikovat löytää Maan viimeisen keijun. Winxit ovat saaneet tietää Faragondalta Alfeassa keijumetsästäjistä, jotka ovat vanginneet kerran kaikki maapallon keijut Mustan kehän kautta Tir Nan Ogiin, Maan keijujen valtakuntaan. Winxit ja spesialistit yrittävät ennättää velhojen edelle etsiessään Maan viimeistä keijua Gardeniasta. Seuraavaksi tehtäväkseen Winxit ottavat Maan keijujen vapauttamisen Tir Nan Ogista. Apunaan heillä on Valkea kehä, joka on Mustan kehän vastakohta ja ainoa portaali vankityrmään, jossa keijut ovat vankeina. Maan keijuista muodostuu sarjaan kaksi merkittävää hahmoa, kuningatar Morgana sekä entinen rauhan keiju Nebula. Winxit saavat keijut vapautettua Tir Nan Ogista, mutta nämä hautovat kostoa Mustan kehän velhoja vastaan.


title: Winx-klubi

text: Tämän tuotantokauden voimamuodot ovat Harmonix ja Sirenix.


title: Winx-klubi

text: Tämä tuotantokausi on tehty 2D- ja 3D-tekniikoilla.


title: Winx-klubi

text: Winxit elävät superkeijujen elämää Gardeniassa, kun kaupungin lähivesillä ollut öljylautta räjähtää. Räjähdyksen seurauksena lautalta mereen levinneet saasteet pääsevät vedenalaisten porttien läpi Androkseen, jossa Tritannus ja Trixit olivat vangittuina. Layla esittelee ystävilleen Androsin vedenalaisen kuningasperheen: setänsä kuningas Neptunen, tätinsä kuningatar Ligean ja serkkunsa, jo kolmannelta kaudelta tutun Tressan sekä kaksoset Nereuksen ja Tritannuksen. Tritannus joutui vankilaan hyökättyään katkeruuttaan omaa perhettään vastaan kesken kruunajaisten, kun hänen isänsä valitsi seuraavaksi kuninkaaksi Tritannuksen veljen eikä häntä. Trixit joutuivat Androsin vankilaan jäätyään kiinni salaliitosta Valtorin kanssa. Tritannus pääsee vapaaksi saasteen ansiosta ja se muuttaa hänet liskomaiseksi merihirviöksi. Hän vapauttaa Trixit tyrmistään ja Icy ihastuu häneen. Tritannuksen suunnitelmana on päästä Äärettömälle Merelle ja siten päästä hallitsemaan kaikkia Taikaulottuvuuden vesiä. Winxit palaavat Alfeaan tutkimaan miten he voivat päihittää Tritannuksen, sillä Believix-voimat eivät toimi veden alla. Faragonda kertoo heille muinaisesta Sirenix-voimasta joka sisältää vedenalaisten ulottuvuuksien voimia. Winxit saavat käsiinsä Sirenix-kirjan joka avautuu vain korkean voiman avaimella. Sirenix-voiman saaminen on heille välttämätön, sillä jos he eivät suorita kirjan antamia tehtäviä tietyssä ajassa, he menettävät taikavoimansa iäksi.


title: Winx-klubi

text: Winxit saavat luonnon avaimen ja sillä he avaavat Sirenix-kirjan, jolta he saavat Harmonix-voimat. Niiden avulla he voivat etsiä kolme helmeä tähdenmuotoiseen rasiaan, josta heitä neuvovat Sirenix-suojelijat. Suoritettuaan kaikki Sirenix-kirjan haasteet Winxit pystyvät viimein avamaan portin Äärettömälle Merelle, jolloin he ovat askeleen lähempänä Tritannuksen nujertamista. Roccaluche-järvellä he aktivoivat Sirenix-lähteen, jonka jälkeen he pääsevät portaalista uuden upean voiman ansiosta Äärettömälle Merelle. Samalla Winxit yrittävät estää Tritannusta aktivoimasta Keisarin valtaistuinta suojelemalla Valon, Tasapainon ja Hallinnan pilareita. Pilareiden sinetit ovat ainoa keino saada istuimen haltija tulemaan keisariksi, jonka myötä Tritannus käy pilarien kimppuun, onnistuu saamaan kaksi sinettiä ja epätasapainottamaan Taikaulottuvuutta. Winxit ehtivät kuitenkin hävittää viimeisen sinetin, ja lopulta Tritannus kokee keijuille murskaavan häviön menetettyään ainoan häntä hirviöhahmossa pitäneen esineen, atraimensa. Tritannus lähetetään Kadotukseen, kun Winxit pitävät voittokonsertin Androsilla ja Bloom on onnessaan Daphnen paluusta.


title: Winx-klubi

text: Tämän tuotantokauden voimamuodot ovat Bloomix ja Mythix.


title: Winx-klubi

text: Winxit juhlivat Daphnen paluuta eläväksi olennoksi Dominolla, kun Trixit lähettävät Syvyyksien pedon pilaamaan juhlat. Winxit saavat Daphnen uskomaan itseensä, jotta hän voi saada sisäiset taikavoimansa takaisin eloon. Palattuaan takaisin Alfeaan Daphne aloittaa taikuuden historian opettajana ja Stella pitää muotiputiikkia salassa Griseldalta. Pilvitornissa salaperäinen Maasta tullut noita Selina esittelee muille noidille Legendariumin, taikakirjan joka pystyy herättämään sadut, legendat ja tarut eloon. Trixit huomaavat kirjan mahtavuudet ja saavat Selinan puolelleen, jotta he voivat vallata jokaisen Taikaulottuvuuden koulun ja sitä kautta päästä sen valtiaiksi. Mutta kenen puolella Selina todellisuudessa onkaan?


title: Winx-klubi

text: Trixit ottavat jälleen vallan Pilvitornissa. Winxit saavat esimakua Trixien uusista juonista kun he kohtaavat Linphean keijukoulussa, johon Trixit hyökkäävät ensimmäisenä Pilvitornin noidat ja Selina puolellaan. Kohdatessaan Legendariumin vielä tietämättään siitä kaikki muut keijut paitsi Bloom menettävät taikavoimansa. Bloom jakaa Lohikäärmetulensa jotta muut Winxit eivät olisi kokonaan voimattomia, jonka myötä he ansaitsevat Bloomix-voimat, jotka voi saada pienillä rohkeilla teoilla.


title: Winx-klubi

text: Selina kutsuu koko ajan vaarallisempia satuhahmoja kirjastaan Winxien yrittäessä etsiä Eldoraa, keijukummia, joka on viimeisin Legendariumin haltija ennen Selinaa. Matkansa päätteeksi he löytävät Eldoran, Gardenian metsässä asustelevan höperöhkön keijun joka voi auttaa heitä tietämään miten lukita Legendarium. Winxit matkustavat Tir Nan Ogiin, Maan keijujen valtakuntaan, jonka kuningatar Nebula on muuttanut keijukouluksi. Siellä he löytävät Muinaiset Valtikat, jotka olivat ensimmäisillä keijuilla jotka loikkasivat Legendariumista todelliseen maailmaan. Osoittamalla rohkeutensa Valtikoiden edessä, Winxit saavat niiltä Mythix-voimat, joiden avulla he pystyvät pääsemään sisään Legendarium-maailmaan. Winxeille selviää, että heidän on löydettävä fantasiasmaragdi ja hopeakeihäs, jotka yhdessä muodostavat Legendarium-avaimen. Sen avulla he pystyvät sulkemaan petollisen kirjan lopullisesti.


title: Winx-klubi

text: Tämän tuotantokauden voimamuodot ovat Butterflix ja Tynix.


title: Winx-klubi

text: Faragonda esittelee Winxeille Alfean Luontopuiston, paikan jossa keijueläimet elävät rauhassa. Yhtäkkiä vieras lintu nappaa yhden puiston asukeista, jolloin Roxy kertoo etteivät keijueläimet hyökkää toisten kimppuun. Epäonnistuessaan linnun jahtaamisessa, Winxit palaavat Faragondan luo miettimään miksi keijueläin voisi olla noin tärkeä. Roxy kertoo kyseisen lajin olevan miltei sukupuutossa, jolloin Faragonda ehdottaa Winxien matkaavan menneisyyteen, aikaan jolloin laji kukoisti. Hän vie Winxit Muistojenhalliin ja näyttää heile kiven, jonka hän erottaa seitsemään osaan, joiden avulla voi matkata menneisyyteen. Samaan aikaan ilkeät sisarukset, kissamainen muodonmuuttaja Kalshara ja ovela velho Brafilius etsivät kuumeisesti Keijueläinten suurinta voimaa. Kalsharan suunnitelmana on luoda keijueläimistä mahtava armeija voiman ansiosta ja hallita Taikaulottuvuutta.


title: Winx-klubi

text: Aikamatkalla Winxit tutustuvat vuosisatojen takaiseen, keijueläintaikuutta opettaneeseen Alfeaan, jota johti rehtori Mafella. Etsiessään johtolankoja he törmäävät nuoreen Faragondaan ja löytävät myös etsimänsä keijueläimen. Selviää, että Kalshara oli aikoinaan Alfean opiskelija ja Faragondan avulla hän sai haltuunsa Luonnonkirjan, joka kertoo kaiken keijueläimistä. Hän varasti kirjasta Villin voiman ja muuttui kissamaiseksi olennoksi. Oman veljensä Brafiliuksen hän muutti koiramaiseksi olennoksi. Kalsharan hyökkättyä keijueläinten kimppuun ja Winxien yrittäessä estää häntä, he saavat tietää Kalsharan olleen se lintu, joka nappasi keijueläimen tulevaisuudessa. Voitettuaan Brafiliuksen herättämän kivihirviön Winxit ansaitsevat Butterflix-voiman, koska suojelivat keijueläimiä ja puistoa. Winxien palatessa nykyaikaan he alkavat Roxyn vihjeen ansiosta etsiä Taikaulottuvuuden ensimmäistä väriä, jolla on Kalsharan etsimä suuri voima. Winxien etsiessä tätä voimaa he tapaavat omat keijueläimensä kukin vuorollaan. Keijueläimet aiheuttavat suuria harmeja Alfeassa ollessaan.


title: Winx-klubi

text: Kun Winx-keijut jokainen löytää oman keijueläimensä, he huomaavat heidän keijueläintensä yhdessä olevan Keijueläinten suurimman voiman suojelijat. Sen myötä, eläimet antavat Winxeille taikarannekkeet, jotka sisältävät Tynix-voiman, sen avulla Winxit pystyvät matkaamaan erilaisten paikkojen ja alueiden Minimaailmoihin, kristalleista koostuviin maailmoihin, jotka ylläpitävät alueensa ekosysteemiä.


title: Winx-klubi

text: Tämä kauden voimamuoto on Cosmix.


title: Winx-klubi

text: Winx-tytöt lähtevät kosmiselle seikkailulle, joka vie heidät Taikauniversumin kaukaisimpiin kolkkoihin tehtävänään pelastaa tähdet itse.


title: Winx-klubi

text: Yhdysvaltojen 4Kids-kanava pyöritti ohjelmaa kolme tuotantokautta, kunnes vuonna 2007 4Kidsin ja Rainbow-animaatiostudion sopimus purettiin. Rainbow alkoi etsiä uutta partneria, kunnes vuonna 2010 ryhtyi yhteistyöhön Nickelodeonin kanssa.


title: Winx-klubi

text: Winx-klubin 4Kids-versio oli muunneltu sekä tunnusmusiikissa että varsinaisessa englannin kielen dubbauksessa. RAI English -tuotanto sen sijaan on alkuperäinen versio animaatiosarjasta, vain italialaisesta versiosta englanniksi puhuttuna. Winx-klubin kolme tuotantokautta tehtiin vuosina 2003–2007 sekä 4Kids- että RAI English -versiona, nyt enää vain Nickelodeonin RAI-versiona.


title: Winx-klubi

text: Syyskuussa 2010 Nickelodeon ilmoitti lehdistötilaisuudessa, että kanava tuottaa Winx-klubin tuotantokaudet 5 ja 6 sekä ehkä siitäkin pidemmälle yhteistyössä Rainbow’n kanssa. Lopulta yhteistyönä tuotettiin vain kaudet 5-6. Nickelodeon esitti vielä sarjan seitsemännen tuotantokauden DuArtin dubbaamana. Vuonna 2017 tv-kanava KidsClick esitti Winx Clubin ensimmäiset tuotantokaudet alkuperäisellä RAI-dubbauksella ensimmäisenä Yhdysvalloissa.


title: Winx-klubi

text: Winx-klubi on myös todella suosittu teatterilavoilla ja siitä on tehty useita esityksiä eri maissa. Koko teatterihistorian aloitti vuonna 2005 esitetty Winx Power Show, joka kesti vuoteen 2007. Vuonna 2006 yleisön pyynnöstä Winx Power Show esitettiin uudelleen uusien lavasteiden kanssa. Francesca Colapietro korvasi vuonna 2005 Bloomia esittäneen Mary Diman. Vuonna 2007, ensimmäisen Winx Club -elokuvan kunniaksi, Winx Power Show teki muutamia keikkoja muun muassa ostoskeskuksissa. Winx -tyttöjen näyttelijät esiintyivät punaisella matolla Rooman elokuvafestivaaleilla. Vuonna 2009 esitetty Winx Club On Tour on uusi versio Winx Power Show’sta. Sen esityksissä käytettiin Winx Power Show’n lavasteita, mutta mukana oli Winx On Ice -jääshow'n musiikkia.Winx-klubista on tuotettu neljä 45 minuuttia kestävää televisioelokuvaa, joiden sisältö perustuu kausiin 1 & 2. TV-elokuvat tehtiin Nickelodeonin alettua partneriksi Rainbow’n kanssa vuonna 2010. Tämän tarkoitus oli tutustuttaa Yhdysvallat uudestaan Winx-klubiin sen jälkeen, kun Rainbow lopetti sopimuksen 4Kidsin kanssa vuonna 2007. TV-elokuvissa käytetään voimamuotoa Taika Winx (uudelleen nimettynä Charmix).Winx-klubista on tehty kolme koko perheen elokuvaa, joista kaksi on julkaistu Suomessa.


title: Winx-klubi

text: Kolme ensimmäistä peliä perustui Winx-klubin yhdysvaltalaisiin 4Kids-versioihin. Lisäksi Venäjällä on tehty muutamia venäjänkielisiä Winx-klubi -pelejä.


title: Janne Hänninen

text: Janne Hänninen (s. 16. elokuuta 1975 Outokumpu) on suomalainen pikaluisteluvalmentaja ja entinen pikaluistelija.


title: Janne Hänninen

text: Hännisen paras arvokisasijoitus on 1 000 metriltä neljäs sija matkakohtaisista MM-kisoista vuodelta 2003, jolloin hän jäi mitalista vain seitsemän sadasosasekunnin päähän. Olympialaisiin Hänninen osallistui kolmesti. Naganossa 1998 hän sijoittui 500 metrillä 18:nneksi ja 1 000 metrillä 21:nneksi. Salt Lake Cityssä 2002 hän sijoittui 1 000 metrillä kymmenenneksi Suomen-ennätyksellä 1.08,45, 1 500 metrillä 13:nneksi Suomen-ennätyksellä 1.46,04 ja 500 metrillä 15:nneksi. Torinossa 2006 hän oli 500 metrillä 15:s ja 1 000 metrillä 25:s.


title: Janne Hänninen

text: Hännisen 1 000 metrin ennätys 1.08,45 on yhä marraskuussa 2017 Suomen kaikkien aikojen tilastossa kolmannella sijalla. Hänen 500 metrin ennätyksensä 35,00 riittää Suomen tilastossa neljänteen sijaan.


title: Janne Hänninen

text: Monien muiden pikaluistelijoiden tavoin Hänninen on kilpaillut myös ratapyöräilyssä ja saavuttanut useita Suomen-mestaruuksiakin. Janne Hännisen isä Seppo Hänninen on myös menestynyt pikaluistelija.


title: Janne Hänninen

text: Hänninen lopetti uransa kevääseen 2006, kun olympiakisat olivat tuottaneet pettymyksen. Heinäkuussa samana vuonna Suomen Luisteluliitto nimitti hänet uudeksi päävalmentajaksi. Hänninen toimi Suomen maajoukkueen päävalmentajana vuoteen 2010 asti. Vuosina 2010–2013 hän toimi Norjan sprinttipikaluistelumaajoukkueen valmentajana. Toukokuussa 2015 Hänninen aloitti Suomen Luisteluliiton urheilutoimenjohtajana.


title: Michael Williams

text: Michael Williams (9. heinäkuuta 1935 Liverpool – 11. tammikuuta 2001 Hampstead, Lontoo) oli brittiläinen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa elokuvassa "Teetä Mussolinin kanssa" (1999) roolinaan Britannian Italian-konsuli Witham. Williams oli näyttelijä Judi Denchin aviomies. Williams kuoli keuhkosyöpään 65-vuotiaana.


title: Laholmin kunta

text: Laholmin kunta () on Hallandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Hallandiin. Kunnan keskustaajama on Laholm.


title: Laholmin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 882,80 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 24 195 henkeä (31.12.2015).


title: Laholmin kunta

text: Kunta sijaitsee Lagan-joen varrella Laholminlahden rannalla. Kunnan suurin työnantaja on DIAB.


title: Laholmin kunta

text: Kunnassa sijaitseva Knäred on tunnettu Knäredin sopimuksen solmimispaikkana. Mellbystrandin kaksitoista kilometriä pitkä hiekkaranta on Ruotsin pisin, ja tämän vuoksi Mellbystrand on merkittävä matkailukohde.


title: Laholmin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 227,05 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 25,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Laholmin kunta

text:
Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan nykyisen Laholmin kunnan alueella oli 11 hallintoyksikköä (Laholmin kaupunki ja 10 pitäjää). Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Muihin alueen kuntiin (Hishult, Knäred ja Våxtorp) ja Laholmin kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1971 Laholmin maalaiskunta ja Våxtorp sekä Hasslöv ja Skummeslöv jaetusta Karupin maalaiskunnasta liitettiin yhteen Laholmin kaupungin kanssa. Samalla Laholmin kaupungista tuli Laholmin kunta, koska Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon. Nykyiset rajansa Laholmin kunta sai vuonna 1974, jolloin Hishult, Knäred, Ränneslöv ja Veinge liitettiin siihen.


title: Laholmin kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Laholmin kaupungin vaakuna. Myös kahdella maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Laholmin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 138 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Laholmin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 126 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Laholmin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 180 141 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 127 000 kruunua.


title: Laholmin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Laholmin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Laholmin kunta

text: Kunnassa on 14 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 65,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 8 038 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Laholmin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Laholmin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Laholmin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Laholmin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Laholmin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Laholmin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Laholmin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Laholmin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Lamego

text: Lamego on kaupunki Portugalin pohjoisosassa. Sen asukasluku on noin 26 700. Kaupunki sijaitsee Viseun piirissä.


title: Piiloleikki

text: Piiloleikki eli "piilosilla olo" tai "kuurupiilo" on suosittu lasten leikki, jossa tarkoituksena on etsiä lähiympäristöön tai -maastoon piiloutuneita leikkijöitä.


title: Piiloleikki

text: Yksi leikkijöistä valitaan "etsijäksi". Leikin ensimmäisen kierroksen valinta tapahtuu yleensä lorun, arvonnan tai lyhyen kilpajuoksun avulla. Etsijäksi valittu jää odottamaan ennalta sovittuun paikkaan samalla, kun muut leikkijät etsivät piilopaikan. Jokaisen on piilouduttava eri paikkaan. Etsijä laskee sovittuun lukuun asti ja sen jälkeen lähtee etsimään muita. Jos joku löytää toisen henkilön, hän sanoo esimerkiksi "Kari nähty!".


title: Piiloleikki

text: Se pelaaja, joka löydetään ensimmäisenä, on seuraava etsijä.


title: Safari (selain)

text:
Safari on Applen kehittämä verkkoselain, jota toimitetaan macOS-käyttöjärjestelmän mukana. Safari on toiminut yhteistyössä Mozillan kanssa, minkä vuoksi selaimella on yhtäläisyyksiä Mozilla Firefoxin kanssa. Selaimen ominaisuuksia ovat muun muassa välilehdet, RSS-syötteet ja ponnahdusikkunoiden esto.
Osoitekentän perässä ylärivillä on Google-hakukoneelle tarkoitettu hakusanojen syöttökenttä ja alasvetovalikko aiemmin käytetyille hakusanoille.


title: Safari (selain)

text: Yleiskäytössä olevalla koneella selausmuodoksi voi valita ”yksityisen selauksen”, jolloin ohjelma ei tallenna historiatietoja levyvälimuistiin.


title: Safari (selain)

text: Beta-versio selaimesta Microsoft Windows -käyttöjärjestelmille julkaistiin kesäkuussa 2007. Kesällä 2012 Apple kertoi kuoppaavansa Safarin Windows-version pienen käyttäjämäärän takia.


title: Safari (selain)

text: Vuoteen 1997 asti Applen tietokoneiden mukana toimitettiin selaimena Netscape Navigator. Myöhemmin Microsoftin Internet Explorer -selaimen Mac-versio liitettiin oletusselaimeksi osana viisivuotista sopimusta Applen ja Microsoftin välillä. Microsoft julkaisi kaikkiaan viisi pääversiota Internet Explorer Macille, 27. maaliskuuta 2000 julkaistun version jäädessä viimeiseksi.


title: Safari (selain)

text: Steve Jobs ilmoitti 7. tammikuuta 2003, että Apple oli kehittänyt oman www-selaimensa nimeltään Safari. Sinä päivänä ilmestyi ensimmäinen beta-versio, jota seurasi joukko virallisia ja epävirallisia versioita, kunnes versio 1.0 julkaistiin 23. kesäkuuta 2003. Alun perin erikseen ladattava Safari-ohjelma toimitettiin käyttöjärjestelmän Mac OS X 10.3 mukana 24.10.2004 julkaistuna versiona oletusselaimena. Silloin Macille tehty Internet Explorer jäi vain vaihtoehtoselaimeksi. Käyttöjärjestelmäversion Mac OS X 10.4 julkaisussa 29. huhtikuuta 2005 Safarista tuli ainoa mukana toimitettava selain. Myös Microsoft lopetti Internet Explorerin Mac-versioiden ylläpidon vuonna 2005.


title: Safari (selain)

text: Vuonna 2007 Apple julkaisi iPhonen, jonka mukana toimitetaan kyseiselle laitteelle optimoitu Safari. Myöhemmin samana vuonna Applen Worldwide Developers Conferencessa Jobs julkisti Safarista Windows-betaversion. Ensimmäinen vakaa versio (3.1) julkaistiin Windowsille 18. maaliskuuta 2008.


title: Safari (selain)

text: Safarin selainytimenä toimii Webkit, jonka koodin Apple otti KDE-projektin KHTML-selainytimestä ja muokkasi Safarille sopivaksi. Lisenssiehtojen takia Webkitin ohjelmakoodi on KHTML:n tapaan avointa.


title: Safari (selain)

text: Mac OS X 10.4.3 julkaisussa (lokakuussa 2005) uudesta Safarin versiosta 2.0.2 tuli tiettävästi ensimmäinen Acid2-testin läpäissyt selain. Tämä testi on kehitetty, jotta sillä voitaisiin taivutella selainten ohjelmoijat noudattamaan paremmin virallista W3C-standardia.


title: Safari (selain)

text: Tammikuussa 2009 StatCounterin mukaan Safarin markkinaosuus oli 2,79 %. Vuoden 2013 joulukuussa Safarin markkinaosuus nousi 11,77 % ja 2014 lokakuussa 15,3 %.


title: Safari (selain)

text: Elokuussa 2016 NetMarketShare kertoi Safarin työpöytäkoneiden markkinaosuuden olevan 4,28 %.


title: Safari (selain)

text: StatCounterin mukaan tammikuussa 2017 Safarin markkinaosuus työpöytä-, tabletti- ja mobiililaitteissa oli 14,54 %.


title: X (yhtye)

text: X on yhdysvaltalainen punk rock -yhtye, joka on perustettu Los Angelesissa vuonna 1977. Yhtyeen basisti-laulaja John Doe on myös soolouralla.


title: Alan Hollinghurst

text: Alan Hollinghurst (s. 26. toukokuuta 1954) on brittiläinen kirjailija. Hänen kirjansa "The Line of Beauty" voitti Booker-palkinnon vuonna 2004.


title: Roddy McDowall

text: Roderick Andrew Anthony Jude McDowall (17. syyskuuta 1928 – 3. lokakuuta 1998) oli brittiläissyntyinen, yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Roddy McDowall

text: McDowall oli tunnettu lapsitähti Englannissa ennen kuin hänet evakuoitiin Yhdysvaltoihin toisen maailmansodan alla. 1940-luvulla hän oli Hollywoodin tunnetuimpia lapsitähtiä, tämän aikakauden tunnetuin rooli hänellä oli ensimmäisessä Lassie-elokuvassa Lassie palaa kotiin.


title: Roddy McDowall

text: Aikuisiässä McDowall tuli tunnetuksi muun muassa "Apinoiden planeetta" -elokuvien Corneliuksena. Hän myös näytteli murhaajan osaa Columbon televisioelokuvassa "Short Fuse" ("Paukkusikareja").


title: Møn

text: Møn, Møen on saari ja entinen kunta eteläisessä Tanskassa Sjællandin alueella. 1. tammikuuta 2007 alkaen Mønin kunta lakkautettin osana Tanskan kuntauudistusta. Se yhdistettiin Langebækin, Præstøn ja Vordingborgin kuntien kanssa laajemmaksi Vordingborgin kunnaksi. Mønin saaren lisäksi Mønin aiempaan kuntaan kuuluivat Nyordin, Bogøn, Farøn ja Lindholmin saaret.


title: Møn

text: Itäosassa on jyrkkiä mereen laskeutuvia liitukivikallioita, esimerkiksi Møns Klint (7 km pitkä, enimmillään 128 m korkea). Ainoa kaupunki on Stege. Saarelta on 744 metrin mittainen Dronning Alexandrines Bro -silta Ulvsundin yli Sjællandiin. Mønin korkein kohta on 143 metriä korkea Aborrebjerg.


title: Limingan rautatieasema

text: Limingan rautatieasema (, ) on Suomen rataverkon liikennepaikka Pohjanmaan radalla Pohjois-Pohjanmaalla. Asema sijaitsee Limingan kuntakeskuksessa, noin 24 kilometrin päässä Oulun rautatieasemalta etelään. Vuonna 1884 rakennettu asemarakennus on suojelukohde.


title: Limingan rautatieasema

text: Miehitys Limingan rautatieasemalla lopetettiin 27. syyskuuta 1987, jolloin liikennepaikan toiminnot siirtyivät hoidettavaksi kaukokäytöllä Oulusta käsin. Henkilö- ja tavaraliikenne lopetettiin 27. toukokuuta 1990.


title: Limingan rautatieasema

text: Nykyisin Limingan liikennepaikka palvelee ainoastaan kohtauspaikkana. Liikennepaikalla ei ole ollenkaan henkilö- eikä tavaraliikennettä. Ratapihalla on pääraiteen itäpuolella kaksi läpiajettavaa sivuraidetta. Näiden lisäksi on neljäs puolipitkä sivuraide, joka palvelee nykyisin lähes yksinomaan ratatyökoneiden säilytyspaikkana.


title: Limingan rautatieasema

text: Matkustajaliikenne Limingan liikennepaikalle saattaa alkaa uudelleen, koska Oulun ja Limingan välille suunnitellaan kaksoisraidetta lähiliikennettä varten. Hankkeen pitäisi toteutua vuoden 2020 jälkeen.


title: Limingan rautatieasema

text: Asemarakennus on rakennettu Valtionrautateiden rakennussuunnittelijan Knut Nylanderin laatimien piirustusten mukaan ja se on otettu käyttöön vuonna 1886 osuuden Kokkola–Oulu valmistuessa. Asemaan on rakennettu laajennusosa vuonna 1920.


title: Limingan rautatieasema

text: Valtionrautatiet myi asemarakennuksen 1987. Rakennus muutettiin asuin- ja liiketiloiksi 1988. Entisissä aseman odotus- ja liikenteenhoitotiloissa toimii nykyisin Limingan Asema Pub -niminen baari. Osa rakennuksesta on asuntona. Muutossuunnitelmat laati arkkitehtitoimisto Veli Ojanperä. Uudet omistajat saivat rautatieaseman onnistuneesta käyttötarkoituksen muutoksesta Oulun läänin rakennussuojelupalkinnon vuonna 1990.


title: Limingan rautatieasema

text: Asemarakennus vaurioitui tulipalossa aamulla 15. syyskuuta 2007. Rakennuksen ulkopuolelta alkunsa saanut tulipalo levisi myös rakennuksen ratapihan puoleiselle seinälle, ja junaliikenne jouduttiin keskeyttämään noin tunniksi, sillä sähköradan virransyöttö oli katkaistava sammutustyön ajaksi. Sammutustöissä palokunta joutui myös purkamaan rakennuksen krossipohjaa päästäkseen käsiksi palopesäkkeisiin.


title: Anssi Koivuranta

text: Anssi Einar Koivuranta (s. 3. heinäkuuta 1988 Kuusamo) on suomalainen uransa lopettanut mäkihyppääjä ja yhdistetyn kilpailija, yhdistetyn maailmanmestari, olympiamitalisti ja maailmancupin voittaja. Hyvänä mäkihyppääjänä tunnettu Koivuranta sijoittui yhdistetyn maailmancupissa 25 kertaa kolmen parhaan joukkoon ja voitti seitsemästi. Mäkihypyn maailmancupissa hän voitti yhden osakilpailun. Koivuranta on historian ensimmäinen urheilija, joka on yltänyt maailmancupin osakilpailuvoittoon sekä yhdistetyssä että mäkihypyssä. Hän edusti Kuusamon Erä-Veikkoja.


title: Anssi Koivuranta

text: Urheilu-uransa jälkeen hän alkoi opiskella lentäjäksi.


title: Anssi Koivuranta

text: Torinon 2006 olympialaisissa Koivuranta sai pronssia yhdistetyn joukkuekilpailussa ja sijoittui sprintissä yhdenneksitoista. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2005 Koivuranta oli sprinttikilpailussa kuudes ja Sapporossa 2007 neljäs. Sapporossa hän oli mukana voittamassa joukkuekilpailun kultamitalia ja saavutti pronssia normaalikilpailussa. Liberecin MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui yhteislähtökilpailussa ja normaalimäen Gundersen-kilpailussa neljänneksi. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän oli normaalimäen Gundersen-kilpailussa kahdeksas.


title: Anssi Koivuranta

text: Koivuranta oli kaudella 2006–2007 maailmancupin kokonaiskilpailussa seitsemäs ja sprintticupissa kuudes. Kaudella 2008–2009 hän saavutti ensimmäisen maailmancupin voittonsa Kuusamossa ja samalla kaudella hän otti myös ensimmäisen maailmancupin kokonaisvoittonsa. Koivuranta voitti samalla kaudella myös mäkihypyssä suurmäen Suomen mestaruuden.


title: Anssi Koivuranta

text: Kesällä 2010 Koivuranta kärsi vaikeista ylikunto-oireista, joiden syyksi paljastui mykoplasmabakteeri. Sairastelu esti Koivurannalta fyysisen kestävyysharjoittelun ja hän keskittyi loppukesästä pelkästään mäkihyppyyn. Lokakuussa hän varmisti Continental Cupin sijoituksillaan kilpailuoikeuden talven mäkihypyn maailmancupissa.. Hän saavutti ensimmäiset mäkihypyn maailmancup-pisteensä oltuaan joulukuussa 2010 Oberstdorfin kilpailussa 26:s. Koivuranta saavutti mäkihypyn maailmancupissa ensimmäisen voittonsa sekä palkintokorokesijoituksensa Innsbruckissa 4. tammikuuta 2014. Koivuranta johti kilpailua ensimmäisen kierroksen jälkeen 1,5 pisteellä ennen Simon Ammannia ja toinen kierros peruttiin kovien tuulten takia, joten ensimmäisen kierroksen tulokset jäivät voimaan. Samalla Koivurannasta tuli ensimmäinen urheilija, joka on voittanut maailmancupin osakilpailun sekä yhdistetyssä että mäkihypyssä. Voitolla Koivuranta katkaisi myös Suomen yli kolme vuotta kestäneen palkintopallittoman kauden mäkihypyssä. Oslon MM-kisoissa 2011 Koivuranta oli normaalimäen kilpailussa paras suomalainen 10. sijallaan. Myös Sotšin olympialaisissa 2014 hän oli paras suomalainen sijoittuen tuolloin suurmäessä 11:nneksi ja normaalimäessä 12:nneksi.


title: Anssi Koivuranta

text: Koivuranta ja ex-alppihiihtäjä Sanni Leinonen ovat seurustelleet vuodesta 2009 ja he saivat pojan 25. toukokuuta 2016 ja toisen pojan 25. kesäkuuta 2018.


title: 14,5×114 mm

text: 14,5×114 mm:n kaliiperi on konekivääreissä ja raskaissa kivääreissä käytettävä kaliiperi. Sitä käytti Neuvostoliitto, nyky-Venäjä ja muut maat.


title: 14,5×114 mm

text: Se alun perin kehitettiin PTRS ja PTRD panssarintorjuntakivääreille, mutta myöhemmin peruskaliiperina KPY -raskailla konekivääreillä, josta myöhemmin kehittyi ZPU-1,2 ja 4 ilmatorjunta-aseiden kaliiperi.


title: Koskikeskus (kauppakeskus)

text: Koskikeskus on kauppakeskus Tampereen Kyttälässä Hatanpään valtatien varressa Sokos Hotel Ilveksen naapurissa. Se avattiin maaliskuussa 1988, jolloin se oli Suomen suurin kauppakeskus. Koskikeskuksen on omistanut Citycon Oyj vuodesta 2003 lähtien.


title: Koskikeskus (kauppakeskus)

text: Koskikeskuksessa on vajaa sata liikettä neljässä maanpäällisessä kerroksessa sekä pohjakerroksissa. Neljännessä kerroksessa on lähinnä terveyspalveluita. Koskikeskuksessa on myös laaja pysäköintihalli. Pohjakerroksessa on Finnkinon elokuvateatteri Cine Atlas. Koskikeskuksessa on runsas ravintolatarjonta.


title: Koskikeskus (kauppakeskus)

text: Koskikeskus kunnostettiin osittain vuosina 2005–2006 ja kattavampi remontti alkoi keväällä 2011 ja valmistui marraskuussa 2012. Remontin yhteydessä uusittiin kaikki Cityconin omistamat vähittäiskauppatilat, julkisivut, sisäänkäynnit ja jäähdytysjärjestelmä. Uusi jäähdytysjärjestelmä saa energiansa vieressä virtaavasta Tammerkoskesta. Kaikki liikkeet olivat avoinna remontin ajan. Citycon investoi remonttiin noin 38 miljoonaa euroa.


title: Koskikeskus (kauppakeskus)

text: Koskikeskuksessa toimii 89 eri alojen liikettä;


title: Gran Canaria

text: Gran Canaria on Espanjalle kuuluva saari Atlantin valtamerellä. Se on kolmanneksi suurin Kanariansaarista. Saari sijaitsee noin 210 kilometrin päässä Pohjois-Afrikan rannikosta. Saaren pinta-ala on 1 530 km² ja korkein kohta 1 949 metriä ("Pico de Las Nieves"). Saari on pyöreä ja halkaisijaltaan noin 50 kilometriä. Gran Canaria on syntynyt kuumasta kohdasta muiden Kanariansaarten tapaan.


title: Gran Canaria

text: Saaren väkiluku oli 850 391 vuonna 2011 ja asukkaista 381 123 asui pääkaupungissa Las Palmas de Gran Canariassa.


title: Gran Canaria

text:
Gran Canaria jakautuu selvästi vehreämpään pohjoisosaan ja kuivaan eteläosaan. Pohjoisessa menestyvät muun muassa sitrushedelmät, banaanit ja viiniköynnökset. Lisäksi vehreissä laaksoissa pärjäävät kastanja-, laakeri-, eukalyptus- ja mantelipuut. Etelässä sitä vastoin on aavikkomainen dyynialue, hiekkarantoja, jyrkkiä mereen päättyviä kalliorinteitä, karun ja kuivan maan pensaskasvillisuutta ja palmulaaksoja.
Nelisen kertaa vuodessa tuuli kääntyy puhaltamaan Afrikasta. Silloin on hyvin lämmintä eikä 45 celsiusasteen lämpötilakaan ole mahdottomuus. Sirocco-tuuli kuljettaa Saharasta hienonhienoa hiekkaa pilvinä saarten ylle. Kanarialaiset käyttävät ilmiöstä nimeä "calima".


title: Gran Canaria

text: Gran Canaria jakaantuu 21 kuntaan.


title: Gran Canaria

text:
Gran Canaria on suosittu matkailukohde, jossa käy vuosittain 2,2 miljoonaa matkailijaa. Valtaosa matkailijoista vierailee saaren eteläosassa, jossa sijaitsevat muun muassa Playa del Inglésin ja Puerto Ricon matkailukohteet. Saaren eteläosassa vähäsateisuus, pilvettömyys ja esteettömästi etelästä paistava aurinko tekevät kohteesta aurinkoisen. Eteläosassa sijaitsevat myös suuremmat hiekkarannat ja Maspalomasin hiekkadyynit.
Saaren pääkaupungissa on Las Canterasin hiekkaranta, ostoskatuja ja -keskuksia. Pääkaupungissa paljon kulttuurimahdollisuuksia ja siellä järjestetään vuosittain karnevaali (esp. "Carnaval de Las Palmas de Gran Canaria") ja oopperajuhlat (esp. "Festival de Ópera de Las Palmas de Gran Canaria").


title: Gran Canaria

text: Gran Canarian lentoasema on yksi Espanjan vilkkaimmista lentoasemista ja Gran Canarian ainoa lentoasema. Saaren suurin satama La Luz sijaitsee pääkaupungissa Las Palmas de Gran Canariassa, mistä lähtee rahti- ja matkustajalaivoja. Matkustajalaivoja lähtee myös Agaeten kunnassa sijaitsevasta Las Nievesin satamasta. Gran Canarian linja-autoverkosto on laaja. Julkisen liikenteen linja-autoja operoivat GLOBAL ja Guaguas Municipales. Gran Canarialla on laaja ja hyväkuntoinen tieverkosto, johon kuuluvat GC1-, GC2-, GC4-, GC5- ja GC31-moottoritiet.


title: Gran Canaria

text: Gran Canarialta on kotoisin jalkapalloseura Unión Deportiva Las Palmas, joka on pelannut yli 30 kautta Espanjan korkeimmalla sarjatasolla Primera Divisiónissa. Se on teneriffalaisen Club Deportivo Tenerifen ohella toinen Kanariansaarten suurseuroista. Parhaimmillaan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda Divisiónissa ovat pelanneet Universidad de Las Palmas de Gran Canaria Club de Fútbol ja Unión Deportiva Vecindario.


title: Gran Canaria

text: Koripallon ACB-liigassa saarta edustaa Club Baloncesto Gran Canaria.


title: Gran Canaria

text: Gran Canarialla on paljon erilaisia kauppakeskuksia ja tavarataloja. Esimerkiksi Playa del Inglesissä ja sen lähialueilla on runsaasti pieniä ostoskeskuksia, jotka palvelevat pääasiassa turisteja. Saaren pääkaupungissa kuitenkin kauppakeskukset ja tavaratalot ovat suurelti paikallisia varten.


title: Bifurkaatio (kaaosteoria)

text: Bifurkaatio (myös kahdentuminen) tarkoittaa kaaosteoriassa järjestelmän käyttäytymisen haarautumista äkillisesti kahdeksi, usein erilliseksi, haaraksi.


title: Bifurkaatio (kaaosteoria)

text: Eräissä systeemeissä responssi voi muuttua kahdeksi vaihtoehdoksi, mikäli systeemin syötettä muutetaan vähän. Kaoottisissa systeemeissä tämä voi tapahtua ennalta-arvaamattomassa funktion pisteessä. Bifurkaatio on Mitchell Feigenbaumin esittelemä käsite, joka liittyy kaaosteoriaan. Bifurkaatio saattaa tapahtua missä tahansa järjestelmässä, jossa on monia toisiinsa vuorovaikuttavia osia.


title: Bifurkaatio (kaaosteoria)

text:
Esimerkki matemaattisesta bifurkaatiosta on iteraatiokaava
formula_1, jossa formula_2.
Eri a:n arvo vaikuttaa iteroinnin etenemiseen merkittävästi:
Jos piirretään tulokset siten, että vaaka-akselilla on suure a ja pystyakselilla iteraation lopputuloksena saadut arvot, niin saadaan oheisen kuvan kaltainen käyrä.
Bifurkaatio ei ole pelkästään matemaattinen käsite. Esimerkiksi lamppu, joka palaa himmeänä, alkaa vilkkua kirkkaan ja sammuneen tilan välillä, on kokenut bifurkaation. Seuraava bifurkaatio ajaa lampun vilkkumaan neljän eri kirkkauden välillä.
Voitaisiin rakentaa elektroninen laite, jossa lampun vilkkuminen riippuu siihen syötettävästä jännitteestä. Jännitteellä 1 lamppu ei vilku, jännitteellä 2 lamppu vilkkuu kahden tilan välillä ja jännitteellä 3 neljän tilan välillä ja jännitteellä 3,5 kahdeksan tilan välillä ja niin edelleen. Jos lampun vilkkumistiloja on ääretön määrä, se on ajautunut kaaokseen.
Bifurkaatiosta voidaan laatia kaavio, jossa näkyy lampun kirkkaus ja sisään syötettävä jännite, kun taas kaoottisesta systeemistä tätä ei voida helposti tehdä.


title: Kinahmo

text: Kinahmo on järvenlaskukylä noin 15 kilometriä Polvijärven kirkonkylästä itään, Höytiäisen niemessä.


title: Kinahmo

text:
Alun perin olivat vain Kontiolahden kuntaan kuuluvat Kinahmon saaret, joista kehittyi kokonainen kylä, kun Höytiäisen vedet karkasivat vuonna 1859 Paskonpohjan kautta Pyhäselkään. Viljelykelpoista tasaista maata saatiin useammankin ison kylän tarpeisiin. Kinahmossa on kaksi maarekisterikylää;
vanhat maat ovat Kinahmoa ja kaikki vesijättömaat Kaijanlahtea.


title: Kinahmo

text: Höytiäisen niemeä ympäröivät vedet, ja niinpä Kinahmossa on runsaasti rantoja, kylän yleinen uimaranta ja Polvijärven evankelisluterilaisen seurakunnan leirikeskus. Vapaa-ajan asuntoja on sijoitettu Koronniemen hiekkaisille rannoille. Kesäasuntoja on myös Martikkalanniemessä, Piipunniemessä ja Murtojängässä, Sorpanniemellä, Jängänniemessä ja Ruopansaaressa, Pitkässäluodossa, Kirkkoniemessä sekä saarissa ja muillakin rannoilla.


title: Kinahmo

text: Maatalouden rinnalle on viime vuosikymmenien aikana syntynyt muuta elinkeino- ja pienyritystoimintaa, mm. auto- ja konekorjaamoista ateria- ja metsäpalveluihin. Matkailijalle Kinahmo tarjoaa maaseutumaisemia, peltoaukeita, metsiä, soita, harjuja ja hiekkakankaita sekä puhtaita vesistöjä. Puhtaassa luonnossa on runsaat sieni-, marja- ja metsästysalueet.


title: Kinahmo

text: Kinahmossa on toiminut koulu vuodesta 1904 lähtien. Nykyinen koulurakennus on rakennettu vuonna 1965. Punatiilinen, yksikerroksinen koulu sijaitsee kylän keskeisellä paikalla Lavalammentiellä.


title: Kinahmo

text:
Kinahmossa toimii kesäteatteri. Vuonna 1976 perustettu harrastajateatteri toimii Kinahmon vanhan koulun, nykyisen Kinahmon kulttuuritalon pihapiirissä. Teatterin ohjaajana toimii Päivi Voutilainen, ja ennen häntä monivuotiset ohjaajat Pasi Hirvonen ja Martti Lappalainen.Kinahmon kyläsivut
Honkapirtin kotisivut
Kinahmon kulttuuritalo
Honkapirtin YouTube sivu
Kinahmon teatterin kotisivut
Kinahmon teatterin Youtube sivu


title: Turun kaupunginosat

text: Turun kaupunki on jaettu yhdeksään suuralueeseen ja 87 kaupunginosaan. Kaupunginosajako ei kaikissa tapauksissa seuraa tarkkaan edes suuralueita, joten kahdella tai useammalla suuralueella sijaitsevat kaupunginosat on merkitty erikseen. Ydinkeskustan kaupunginosat on merkitty roomalaisin numeroin; muille kaupunginosille on annettu nimet. Kaupunginosien ruotsinkieliset nimet ovat suluissa.


title: Turun kaupunginosat

text: Luettelon jälkeen on vielä mainittu joitakin asuinalueiden nimiä, mutta nämä alueet eivät kuitenkaan ole virallisia kaupunginosia.


title: Turun kaupunginosat

text: Suuralueeseen kuuluu itse asiassa myös hyvin pieniä Ohikulkutien pohjoispuolella sijaitsevia osia Runosmäen ja Kärsämäen kaupunginosista.


title: Turun kaupunginosat

text: Seuraavat alueet eivät ole virallisia kaupunginosia, mutta ne ovat kuitenkin tunnettuja asuinalueiden ja lähiöiden niminä. Kaupunginosien tapaan nämä alueet on lueteltu suuralueiden mukaisessa järjestyksessä.


title: Turun suuralueet

text: Turun kaupunki on jaettu yhdeksään suuralueeseen eli palvelualueeseen, jotka puolestaan on jaettu 78 kaupunginosaan. Suuraluejako ei aina seuraa kaupunginosien rajoja.


title: Turun suuralueet

text: Seuraavassa on lueteltu Turun tilastollisessa jaotuksessa vuoden 2004 loppuun asti käytössä olleet suuralueet sekä uudet suuralueet, jotka otettiin käyttöön vuoden 2005 alusta lähtien.


title: Kääntyvä matriisi

text: Lineaarialgebrassa "n×n"-matriisia (eli neliömatriisia ) "A" sanotaan kääntyväksi, säännölliseksi tai epäsingulaariseksi jos on olemassa sellainen "n×n"-matriisi "B", että


title: Kääntyvä matriisi

text: missä "I" on "n×n" yksikkömatriisi ja kertolaskuna on matriisien tavallinen kertolasku. Matriisia, joka ei ole kääntyvä, sanotaan singulaariseksi. Yllä olevassa ehdossa matriisi "A" määrää yksikäsitteisesti "B":n ja matriisia "B" sanotaan "A":n käänteismatriisiksi ja merkitään


title: Kääntyvä matriisi

text: Kannattaa huomata, että jos matriiseille "A" ja "B" pätee


title: Kääntyvä matriisi

text: niin välttämättä myös


title: Kääntyvä matriisi

text: vaikka matriisien kertolasku ei olekaan yleisessä tapauksessa kommutatiivinen. Tämä säästää aikaa, jos matriisi halutaan varmistaa annetun matriisin käänteismatriisiksi. Vaikka matriisin alkiot ovat useimmiten reaali- tai kompleksilukuja, kaikki määritelmät ovat voimassa myös jos matriisin alkiot otetaan mielivaltaisesta renkaasta. Käänteismatriisia vastaava lineaarikuvaus on alkuperäistä matriisia vastaavan lineaarikuvauksen käänteisfunktio.


title: Kääntyvä matriisi

text: Jos "n×n"-matriisi "A" on säännöllinen, seuraavat väitteet ovat yhtäpitäviä:Periaatteessa lähes kaikki matriisit ovat kääntyviä. Käytännössä kääntymättömiin eli singulaarisiin matriiseihin törmätään hyvin usein. Koska matriisit vastaavat lineaarikuvauksia ja koska käänteismatriisi vastaa lineaarikuvauksen käänteisfunktiota, tarkoittaa matriisin kääntymättömyys sitä, että vastaavalla lineaarikuvauksella ei ole käänteisfunktiota (ja toisin päin). Tämä tarkoittaa että jokainen matriisi, jonka lineaarikuvaus kuvaa kaksi eri vektoria samaksi vektoriksi, on kääntymätön. Yksinkertaisin esimerkki on nollamatriisi (kaikki alkiot nollia), joka kuvaa kaikki vektorit origoon. Samoin matriisi on kääntymätön, mikäli kaksi tai useampia sen sarakevektoreista on keskenään yhdensuuntaisia, jolloin vastaava lineaarikuvaus pudottaa vektoreista ulottuvuuden. Muitakin mahdollisuuksia on.


title: Kääntyvä matriisi

text: Singulaarisia matriiseja on kuitenkin siinä mielessä äärimmäisen harvassa, että niiden joukon Lebesguen mitta on nolla (vastaava pätee mm. luonnollisiin lukuihin). Tämä tarkoittaa sitä, että jos valitaan matriisin arvot satunnaisesti reaalilukujen joukosta, on todennäköisyys sille, että matriisi ei ole kääntyvä 0. Tämä seuraa siitä, että Cayleyn–Hamiltonin lauseen mukaan matriisit voidaan ajatella polynomiyhtälön nollakohtina. Voidaan myös helposti osoittaa, että vaikka matriisi "A" on singulaarinen, on olemassa sellainen luku "r > 0", että matriisin


title: Kääntyvä matriisi

text: käänteismatriisi on olemassa, kun formula_12. Toisin sanoen mielivaltaisen pieni muutos matriisin päädiagonaalin alkioiden arvoihin tekee singulaarisesta matriisista kääntyvän. Käytännön sovelluksissa voidaan kuitenkin törmätä singulaarisiin matriiseihin.


title: Kääntyvä matriisi

text: Myös numeerisessa matematiikassa matriisit voivat olla kääntyviä, mutta käänteismatriisin muodostaminen voi olla hankalaa numeerisista virheistä johtuen.


title: Kääntyvä matriisi

text: Matriisin kääntämisellä tarkoitetaan algoritmia, jolla annetun matriisin käänteismatriisi voidaan löytää.


title: Kääntyvä matriisi

text: Jos annetulla matriisilla on käänteismatriisi, se voidaan muodostaa jakamalla sen liittomatriisin eli adjungoidun matriisin kaikki komponentit annetun matriisin determinantin arvolla. Toisin sanoen, jos matriisin "A" adjungoidulle matriisille käytetään merkintää "adj(A)" ja A:n determinantille merkintää "det(A)", on matriisin A käänteismatriisi


Kääntyvä matriisi


title: Mikko Ekorre

text: Mikko Erik Ekorre (s. 22. elokuuta 1941 Petsamo) on vasemmistoliittolainen poliitikko. Hän on SKDL:n entinen kansanedustaja Lapin vaalipiiristä (1974–1982). Ekorre oli sivistysvaliokunnan puheenjohtaja 1979–1982 sekä jäsen muun muassa perustuslakivaliokunnassa, puolustusvaliokunnassa sekä suuressa valiokunnassa. Ekorre toimi Kemin kaupunginvaltuuston puheenjohtajana vuosina 1975–1988. Koulutukseltaan hän on kansakoulunopettaja.


title: Mikko Ekorre

text: Ekorre oli Suomen kommunistisen puolueen (SKP) niin sanotun kirveslinjan näkyvimpiä hahmoja 1980-luvulla. Hän tuli tunnetuksi muun muassa siitä, että hänen esityksestään pudotettiin ennen vuoden 1983 eduskuntavaaleja edellisten vaalien ääniharava, vähemmistökommunisti Esko-Juhani Tennilä, SKDL:n Lapin vaalipiirin ehdokaslistalta. Tämä koitui kuitenkin tappioksi, sillä lopputulos oli Ekorren putoaminen ja Tennilän valinta eduskuntaan tämän omalta listalta. Mikäli ehdokkaat olisivat olleet samalla listalla, olisi Ekorre säilyttänyt paikkansa. Kun TV-lähetyksessä arvioitiin vaalitulosta, Tennilä ei suostunut edes istumaan Ekorren kanssa samaan pöytään.


title: Mikko Ekorre

text: Ekorre tuomittiin vuonna 1991 Kemin raastuvanoikeudessa väärennöksistä 190 päiväsakkoon. Vuonna 1996 hän sai seitsemän kuukauden ehdottoman vankeusrangaistuksen kirjanpitorikoksesta ja väärennöksestä laiminlyötyään konsulttiyrityksen kirjanpidon.


title: Hao

text: Hao on atolli Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee Tuamotun saariryhmässä. Atollin muodon takia ranskalainen tutkimusmatkailija Louis Antoine de Bougainville nimitti sitä "harppusaareksi". Hao sijaitsee noin 920 kilometriä Tahitilta itään. Atollin tärkein kylä on Otepa. Atollilla oli 1 027 asukasta vuoden 2017 väestönlaskennassa, ja sen pinta-ala on 47 neliökilometriä.


title: Adele (täsmennyssivu)

text: Adele tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Katastrofiteoria

text:
Katastrofiteoria on äkillisiä muutoksia käsittelevä matemaattinen teoria.
Jokin järjestelmä voi vaihtaa äkkiä tilaansa, usein katastrofaalisesti.
Esimerkiksi, kun maankuoren laatat hankaavat toisiaan hyvin voimakkaasti, jännitys voi vapautua maanjäristyksenä. Katastrofiteoria kuvaa järjestelmiä matemaattisesti ja etsii raja-arvoja, joilla katastrofi tapahtuu. Esimerkiksi tietty lumen paksuus x saa lumen vyörymään.
Katastrofiteoria on systeemiteorian bifurkaatioteorian haara ja geometrian singulariteettiteorian erikoistapaus.


title: Märket

text: Märket on pieni kallioluoto Ahvenanmerellä Suomen ja Ruotsin rajalla. Vuonna 1885 luodolle rakennettiin Märketin majakka turvaamaan merenkulkua kapealla Eteläkurkulla. Luodolla on pinta-alaa vähän yli kolme hehtaaria, ja siellä sijaitsee Suomen läntisin kiinteän maan piste.


title: Märket

text: Vuodesta 2007 lähtien majakkaa on kunnostanut Suomen Majakkaseura. Työtä tekevät vapaaehtoiset majakanvartijat, jotka tarjoavat myös luodolle saapuville matkailijoille opastusta.


title: Märket

text: Märket sijaitsee Ahvenanmerellä, Eteläkurkun eli Ahvenanrauman vilkkaan laivaväylän itäpuolella. Luodolta on lyhimmillään matkaa Manner-Ahvenanmaalle noin 20 kilometriä ja Ruotsin mantereelle noin 25 kilometriä.


title: Märket

text: Märketin lähin naapuriluoto on Märketshällor, joka on luoteessa, noin kilometrin päässä Ruotsin aluevesillä. Lähimmät muut majakat ovat Märketskallenin pohjamajakka noin 5,6 kilometrin päässä ja Understenin majakka 12 kilometrin päässä, kumpikin Ruotsin puolella.


title: Märket

text: Suomi ja Ruotsi jakavat Märketin puoliksi rusetin muotoisella valtakunnanrajalla. Suomen puoli luodosta kuuluu Hammarlandin kuntaan Ahvenanmaan maakunnassa. Ruotsin puoli on taas jaettu kahden kunnan ja samalla kahden läänin välillä: toinen osa Ruotsin puolesta kuuluu Norrtäljen kuntaan Tukholman läänissä ja toinen Östhammarin kuntaan Uppsalan läänissä.


title: Märket

text: Valtakunnanrajan rajapisteessä numero 7 sijaitsee Suomen läntisin kiinteällä maalla oleva piste, mutta Suomen koko valtioalueen läntisin piste sijaitsee aluemerellä noin 12,5 kilometriä Märketilta etelälounaaseen.


title: Märket

text: Märketin luoto on äärimitoiltaan 350 x 150 metriä, ja sen kalliot ovat noin 1 265 miljoonaa vuotta vanhaa kiteistä diabaasia. 1800-luvun alkupuolella luodolla oli pinta-alaa vain noin 2 hehtaaria, mutta maankohoamisen seurauksena luoto on kasvanut nykyiseen kokoonsa, 3,29 hehtaariin. Luodon korkein kohta on vain noin 3 metriä, minkä takia aallot vyöryvät myrskytuulella koko luodon yli.


title: Märket

text: Märketillä havaittiin yhteensä 23 kasvilajia heinäkuussa 1998 tehdyssä tutkimuksessa. Luotosorsimoa ja nyylähaarikkoa tavattiin eripuolilla luotoa, mutta muiden kasvilajien esiintymät olivat pääosin rajoittuneet luodon eteläniemen ja majakkarakennusten ympäristöön, jotka ovat parhaiten suojassa myrskyiltä.


title: Märket

text: Suurin osa tutkimuksessa havaituista lajeista oli heinäkasveja (järviruoko, luotosorsimo, niittynurmikka, pohjanlahdenlauha, punanata, ruokonata, ruokohelpi ja rönsyrölli), mutta myös vihvilöitä (konnan-, sammakon- ja suolavihvilä), kohokkikasveja (nyylähaarikko, pihatähtimö ja suolasolmukki), maksaruohoja (iso- ja keltamaksaruoho) sekä asterikasveja (etelänmerisaunio ja leskenlehti) esiintyi Märketillä. Lisäksi huomattiin myös niittyleinikin, meriluikan ja poimuhierrakan kasvavan luodolla. Ainoa havaittu puuvartinen kasvi oli raita, joka kasvoi erään majakkarakennuksen juuressa.


title: Märket

text: Märketillä ja sen lähiluodoilla tavataan paljon halleja eli harmaahylkeitä, joita on mahdollista päästä katsomaan sinne järjestettävillä hyljesafareilla. Suomen lintuatlaksen mukaan luodolla pesii haahkoja, lapintiiroja, riskilöitä, räystäspääskyjä, västäräkkejä ja mahdollisesti ruokkeja.


title: Märket

text: Meri tasaa merkittävästi Märketin vuosittaista lämpötilan vaihtelua, mikä tekee siitä erityisen leutotalvisen muuhun Suomeen verrattuna. 2000-luvun aikana siellä on mitattu ainakin seitsemän kertaa talvikuukauden ylin lämpötila Suomessa. Esimerkiksi 6. joulukuuta 2007 päivän ylin lämpötila oli 8,5 °C ja 30. tammikuuta 2016 6,5 °C.


title: Märket

text: Etelän ja pohjoisen suuntiin avautuvan, satoja kilometrejä pitkän avomeren takia havaitaan Märketillä korkeita tuulennopeuksia. Aapeli-myrskyssä 2. tammikuuta 2019 mitattiin luodolla keskituuleksi 32,4 m/s ja kovimmaksi yksittäiseksi puuskaksi 40,2 m/s. Tätä ennen myrskytuulia on luodolla mitattu esimerkiksi Oskari-myrskyssä 1. joulukuuta 2013, jolloin keskituuli oli 27,9 m/s ja kovin puuska 34,4 m/s.


title: Märket

text: Märketillä on vuodesta 1885 saakka havainnoitu säätä ja jäätilannetta, mutta alkuaikoina havainnot lähetettiin vain kerran kuukaudessa mantereelle. Vuonna 1906 Suomen Tiedeseuran Meteorologinen Päälaitos (nykyinen Ilmatieteen laitos) antoi majakkamiehistölle tehtäväksi ottaa myös vesinäytteitä eri syvyyksistä kolmesti kuukaudessa. Majakan automatisoinnin jälkeen, 10. marraskuuta 1977 Märketillä aloitti toimintansa Ilmatieteen laitoksen automaattinen sääasema.


title: Märket

text: Koska Suomi ja Ruotsi ovat mukana sekä pohjoismaisessa passivapaudessa että Schengenin sopimuksessa, ei Märketillä rajaa ylittävillä pohjoismaiden kansalaisilla tarvitse olla mukanaan matkustusasiakirjoja. Kuitenkin muiden maiden kansalaisilla on oltava passi tai matkustamiseen kelpaava henkilökortti rajaa ylittäessä.


title: Märket

text: Suomen sodan jälkeisessä Haminan rauhassa vuonna 1809 sovittiin, että Venäjälle kuuluu Suomen rannikkoa ja Ahvenanmaan mannerta lähimpänä olevat saaret, kun taas Ruotsille ne, jotka ovat lähimpänä heidän rannikkoaan. Vuonna 1810 solmitun rajanmäärityssopimuksen perusteella rajanveto määriteltiin tarkemmin vuoden 1811 aikana, jolloin ruotsalais-venäläinen rajakomitea sopi valtakunnanrajan kulkevan Märketin luodon koordinaatein määritellyn keskipisteen kautta, mutta tätä pistettä ei kuitenkaan merkitty maastoon.


title: Märket

text: Tämä rajanveto vahvistettiin myöhemmin Ahvenanmaan sopimuksessa vuonna 1921, sopimuksessa Suomen ja Neuvostoliiton välillä Ahvenanmaan saarista vuonna 1940 ja mannermaajalustasopimuksessa vuonna 1972.


title: Märket

text: Majakka rakennettiin vuonna 1885 Ruotsin puolelle, luodon korkeimmalle kohdalle, luultavasti siinä uskossa, että koko luoto oli Suomen aluetta. Asiaan puututtiin kuitenkin vasta vuonna 1979, kun Suomi ehdotti rajanvetoa muutettavaksi siten, että majakkarakennukset sijaitsisivat Suomen puolella. Vuosina 1981–1982 suoritetussa rajankäynnissä luoto jaettiin murtoviivalla kahteen samansuuruiseen osaan, majakkarakennusten jäädessä Suomen puolelle ja rajamurtoviivan kulkiessa vuoden 1810 rajanvedossa luodon keskipisteeksi määritetyn rajapisteen kautta.


title: Märket

text: Eduskunta hyväksyi rajankäynnin kesäkuussa 1984, ja uusi valtakunnanraja Märketillä tuli voimaan noottien vaihdon jälkeen 14. kesäkuuta 1985. Koska Ahvenanmaan sopimuksessa ja muissa kansainvälisissä sopimuksissa valtakunnanraja ja Ahvenanmaan demilitarisaatioraja oli määritelty kulkemaan sopimusten taitepisteiden välillä suorana viivana eikä murtoviivana, lähetti ulkoasiainministeriö sopimusten osapuolille nootin, jossa todettiin, että valtakunnanrajaa on täsmennetty Suomen ja Ruotsin yhteisymmärryksessä.


title: Märket

text: Valtakunnanraja kulkee Märketillä 11 rajapisteen kautta, joista kahdeksan on merkitty poratuilla rei'illä kalliossa ja loput kolme taas messinkinupeilla. Näissä kolmessa messinkinupeilla merkityissä rajapisteessä valtakunnanraja tosin kulkee suoraan pisteen yli, eikä tee taitosta, niin kuin muissa kahdeksassa, kallionrei'illä merkityssä rajapisteessä. Tosiasiassa valtakunnanraja tekee siis luodolla kahdeksan mutkaa. Vuoden 1985 rajanvedossa valtakunnanraja piteni Märketillä hieman yli 100 metristä noin 480 metriin.


title: Märket

text: Kallioreiät ja messinkinupit ovat valikoituneet merkintätavaksi Märketille siksi, että rajatolpat eivät kestäisi luodolle iskeytyviä aaltoja ja talvella nousevia jäitä. Rajankulku luodolla tarkistettiin viimeksi vuonna 2006, ja tällöin yhden kallioreiän paikkaa korjattiin, sillä se oli lähes 3 metriä sivussa koordinaatein määritellystä rajapisteestä. Vuonna 2007 Suomen Majakkaseura maalasi rajapisteet näkyviin asfalttimaalilla, ja maalaus joudutaan uusimaan parin vuoden välein.


title: Märket

text: Arkkitehti Georg Schreckin suunnittelema ja rakennuttama majakka valmistui Märketille vuonna 1885. Majakkaa tarvittiin, koska Ahvenanmeren Eteläkurkkua kulkeneet laivat pelkäsivät Märketin kareja, ja siksi ajautuivat haaksirikkoon Ruotsin rannikon matalikoille.


title: Märket

text: Majakkarakennuksessa on kaksi asuinkerrosta, kellari, ullakko ja lyhtykerros. Majakkarakennuken lisäksi luodolta löytyy makasiini, jonka päälle on rakennettu verstas ja sauna, sekä venevaja, jonka päältä löytyy konehuone ja terassi.


title: Märket

text: Majakkahenkilökuntaan kuului majakkamestari ja neljä majakanvartijaa, joista yksi kerrallaan oli maissa lomalla. Majakka automatisoitiin vuonna 1976 ja seuraavan vuoden aikana miehitys lopetettiin. Vuodesta 2007 lähtien Suomen Majakkaseura on tehnyt kunnostustöitä majakan pelastamiseksi, sillä se oli ehtinyt yli 30 vuoden tyhjillä olon aikana rapistumaan huonoon kuntoon.


title: Märket

text: Radioamatöörien kiinnostus Märketiä kohtaan alkoi vuonna 1969, kun ahvenanmaalainen radioamatöörikerho sai lisättyä luodon Yhdysvaltain radioamatööriliiton DXCC-maaluetteloon nimellä ”Market Reef”. Märket sai maatunnuksekseen ”OJ0”, joka on jokaisen luodolta yhteyksiä pitävän radioamatöörin kutsumerkin alussa. Koska Märketillä käy vain harvoin radioamatöörejä, on haluttua sekä pitää yhteyksiä sinne että tulla vierailemaan siellä pitääkseen yhteyksiä.


title: Märket

text: Märketille voi saapua omalla veneellä tai käyttäen venepalvelua Ahvenanmaalta, ja telttailu luodolla on sallittua. Suomen Majakkaseuran talkoolaiset tarjoavat opastusta majakalla joka päivä talkookaudella toukokuusta lokakuuhun.


title: Keskusta (Turku)

text: Turun Keskusta () sijaitsee Aurajoen suulla. Se käsittää kaupungin liikekeskustan ja joitakin keskeisiä asuinalueita. Tässä artikkelissa Keskustalla tarkoitetaan tilastollisen aluejaotuksen mukaista suuraluetta 1.


title: Keskusta (Turku)

text: Keskusta on Turun suurin suuralue: sen väkiluku on 54 490 (31.12.2016). 7,0 % suuralueen väestöstä on alle 15-vuotiaita ja 21,0 % on vähintään 65-vuotiaita. 86,6 % asukkaista puhuu äidinkielenään suomea, 8,9 % ruotsia ja 4,4 % muita kieliä.


title: Keskusta (Turku)

text: Keskustan suuralueeseen kuuluvat kokonaan ruutukaava-alueen yhdeksän kaupunginosaa. Lisäksi siihen kuuluu kokonaan joitakin muita kaupunginosia. Osa kaupunginosista on jaettu Keskustan ja jonkun muun suuralueen kesken. Suuralueen nykyiset rajat ovat vuodelta 2005.


title: Menelaos

text: Menelaos () on antiikin kreikkalaisessa mytologiassa esiintynyt Spartan kuningas ja Helenan puoliso. Hän oli Atreuksen ja Aeropen poika.


title: Menelaos

text:
Kaksoisveljet Atreus ja Thyestes taiselivat keskenään Mykenen kuninkuudesta, jonka aikana Aerope teki aviorikoksen Thyesteen kanssa. Kostaakseen tämän Atreus tappoi veljensä pojat ja tarjosi heidän lihaansa aterialla heidän isälleen.
Thyestes puolestaan oraakkelin ennustuksen perusteella siitti itselleen tyttärensä Pelopeian kanssa uuden pojan, joka sai nimen Aigisthos. Lapsi hylättiin heti syntymänsä jälkeen, mutta hänet löytänyt paimen antoi lapsen Atreukselle, joka kasvatti poikaa kuin omaansa. Vartuttuaan aikuiseksi Thyestes paljasti tälle tämän sukujuuret, jolloin Aigisthos tappoi Atreuksen. Tällöin kuninkuus siirtyi jaettuna Thyesteelle ja Aigisthokselle.


title: Menelaos

text: Vallansiirron tuloksena Atreuksen pojat Agamemnon ja Menelaos joutuivat hengenvaaraan, ja heidän hoitajansa pelasti heidät lähettämällä heidät Sikyoniin kuningas Polyfideen luokse. Täältä he myöhemmin siirtyivät kuningas Oineuksen luokse Kalydoniin. Kun aika kävi kypsäksi, veljekset päättivät syöstä setänsä vallasta ja onnistuivatkin siinä Spartan kuninkaan Tyndareuksen avulla. Tällöin Agamemnonista tuli Mykenen kuningas.


title: Menelaos

text: Kun Helenan tuli aika astua avioon, monet kuninkaat ja prinssit ympäri maailmaa saapuivat pyytämään hänen kättään tai laittoivat lähettiläänsä tekemään sen puolestaan. Kilpakosijoiden joukossa olivat Odysseus, Menestheus, Aias, Diomedes, Patroklos sekä Idomeneus, mutta suosikki oli Menelaos, joka joidenkin lähteiden mukaan ei itse saapunut paikalle, vaan häntä edusti hänen veljensä Agamemnon. Kaikki paitsi Odysseus toivat mukanaan paljon myötäjäislahjoja.


title: Menelaos

text: Tyndareus ei uskaltanut valita voittajaa kosijoista tai edes lähettää ketään pois peläten loukkaavansa heitä ja aiheuttavansa siten riitaa kosijoiden keskuudessa. Odysseus lupasi ratkaista ongelman, jos Tyndareus vain auttaisi häntä Penelopen, Ikaroksen tyttären kosiskelussa. Tyndareus suostui tähän heti, ja niin Odysseus ehdotti, että ennen valinnan tekemistä kaikkien kosijoiden tulisi vannoa juhlallinen vala, jossa nämä lupaavat puolustaa valittua puolisoa ketä tahansa vastaan, joka yrittää riitauttaa valinnan. Tämä ratkaisu osoittautuikin toimivaksi, ja niin Helena ja Menelaos naivat toisensa. Tyndareuksen kuoleman jälkeen Menelaoksesta tuli Spartan kuningas, koska ainoat miespuoliset vallanperijät, Kastor ja Polydeukes, olivat kuolleet ja nostettu Olympos-vuorelle.


title: Menelaos

text: Joitakin vuosia myöhemmin Paris, Troijan prinssi, saapui Spartaan naidakseen Helenan, jonka Afrodite oli hänelle luvannut sen jälkeen, kun Paris oli tuominnut Afroditen jumalattarista kauneimmaksi. Vaikka Helena olikin Menelaoksen puoliso, Paris palasi takaisin Troijaan hänet mukanaan.


title: Menelaos

text: Menelaos kutsui yhteen kaikki Helenan kosijat vaatien näitä täyttämään valansa. Käytännössä koko Kreikka osallistui tästä alkunsa saaneeseen Troijan sotaan - joko hyökäten Troijaan tai puolustaen sitä.


title: Menelaos

text: Kohdattuaan Pariin ensimmäisen kerran Menelaoksen kerrottiin pyrkineen hyökkämään tämän kimppuun samalla tavoin kuin leijona loikkaa hirven nähdessään. Paris kuitenkin vältteli kamppailua, kunnes Hektorin rohkaisemana haastoi Menelaoksen kaksintaisteluun, jonka palkintona olisi Helena ja ryöstösaaliit. Kamppailu alkoi Pariin heitettyä keihään kohti Menelaosta, mutta tämä torjui sen kilvellään. Kun Pariin onnistui väistää hänen kilpensä lävistäneen Menelaoksen keihään, Menelaos löi miekallaan Pariin kypärään. Sen terä kuitenkin murskaantui, jolloin Menelaos ryntäsi Pariita kohti ja tarttui häntä kypärän harjasta kiinni vetäen häntä kohti kreikkalaisia. Afrodite kuitenkin katkaisi Pariita kuristaneen kypärän hihnan ja nosti sumun, jonka turvin Paris pääsi turvaan. Kreikkalaiset tulkitsevat tämän Menelouksen voitoksi, mutta Pallas Athene, Zeuksen luvalla, houkuttelee taitvan jousimiehen Pandaroksen ampumaan haavoittavan nuolen kohti Menelousta. Tästä vimmastuneena kreikkalaiset aloittavat sodankäynnin uudelleen.


title: Menelaos

text: Taisteluissa Menelaos kuvataan urhoolliseksi. Hän pelasti Patrokloksen ruumiin sen jälkeen kun Hektor oli surmannut tämän. Menelaos mainitaan myös yhtenä Troijan hevoseen piiloutuneista miehistä.


title: Menelaos

text: Kreikkalaisten voitettua sodan, Menelaos lähti ensimmäisten joukossa paluumatkalle Spartaan Helenan kanssa. Zeus kuitenkin lähetti myrskyn, joka vei hänet Kreetan rannikolle ja edelleen Egyptiin, jossa hän rantautui. Täällä hän jäi kahdeksikymmeneksi päiväksi jumiin tyyneen, ja hänen täytyi ottaa kiinni Proteus, muotoaan muuttava meren jumala. Tämä neuvoi hänelle, miten hän pystyisi lepyttämään jumalat, ja toimittuaan näin Menelaos pääsi palaamaan Spartaan rauhassa.


title: Menelaos

text: Spartan läheltä löydetty mykeneläisaikainen palatsi tunnetaan nimellä Menelaion eli Menelaoksen palatsi. Antiikin aikana sen paikalla oli samanniminen Menelaokselle ja Helenalle omistettu pyhäkkö, sillä paikkaa pidettiin näiden hautapaikkana.


title: Märketin majakka

text: Märketin majakka valmistui vuonna 1885 Suomen ja Ruotsin rajaluoto Märketille, Ahvenanmerellä. Kolmikerroksisen majakkarakennuksen on suunnitellut arkkitehti Georg Schreck. Majakalla toimi majakkahenkilökunta sen valmistumisvuodesta vuoteen 1977 saakka.


title: Märketin majakka

text: Suomen siirryttyä Venäjän vallan alaisuuteen, halusi Luotsi- ja majakkalaitos siirtää merenkulun Pohjanlahden satamiin pois Ruotsin kapeilta ja tullimaksuiltaan kalliilta rannikkoväyliltä kulkemaan pitkin Ahvenanmeren Eteläkurkkua. Tarvittiin kuitenkin lisää turvalaitteita, jotta haaksirikot uudella väylällä voitaisiin välttää.


title: Märketin majakka

text: Vuonna 1820 Märketille suunniteltiin kummelia, mutta sen rakentaminen todettiin liian hankalaksi ja kalliiksi, eikä hanke siksi ikinä toteutunut. 1830-luvun puolivälissä luodon lähistölle pystytettiin kaksi kookasta reimaria. Vuonna 1936 Luotsi- ja majakkalaitos teki selvityksen siitä, olisiko majakan rakentaminen Märketille mahdollista. Luoto havaittiin kuitenkin liian pieneksi ja matalaksi, jotta rakennus voisi kestää sinne iskeytyviä myrskyjä.


title: Märketin majakka

text: Vuonna 1848 valmistui majakka Understenin saarelle Ruotsissa, 12 kilometriä Märketiltä länteen. Samana vuonna Märketillekin alettiin uudestaan suunnitella majakkaa, ja seuraavan vuoden aikana esiteltiin ehdotus korkeasta kivisestä majakkatornista luodolle. Senaatti ei kuitenkaan nähnyt sille tarvetta juuri valmistuneen Understenin majakan vuoksi ja piti hanketta liian hankalana toteuttaa, joten majakan rakennusta Märketille lykättiin edelleen.


title: Märketin majakka

text: Kului vuoteen 1862 ennen kuin Märket sai ensimmäisen turvalaitteensa. Tuona vuonna sinne pystytettiin yli 12 metriä korkea rautainen merimerkki, joka oli läpileikkaukseltaan neliönmuotoinen ja paksuudeltaan yli 16 cm. Sen huipussa oli valkoiseksi maalattu kartio ja puutynnyri. Vuonna 1868 valmistui korkea majakka Sälskärille, noin 28 kilometriä Märketiltä itäkoilliseen, mikä osaltaan helpotti navigointia karikkoisella Eteläkurkulla, jossa laivaliikenne lisääntyi vuosi vuodelta.


title: Märketin majakka

text: Vuonna 1880-luvun vaihteen tienoilla ajatus Märketin majakasta nousi jälleen pinnalle. Syynä olivat kymmenet Märketin kareja pelänneet alukset, jotka ohittivat luodon liian lännestä ja haaksirikkoutuivat Ruotsin rannikon matalikoille. Vuonna 1882 esitettiin rakennettavaksi rautaista majakkatornia, mutta seuraavan vuoden aikana todettiin, että se olisi liian ahdas majakkahenkilökunnalle. Täytyi siis turvautua muuhun rakennusmateriaaliin. Tehtävä annettiin Yleisten rakennusten ylihallituksen arkkitehti Georg Schreckille, joka suunnitteli luodolle graniittiperustaisen, tiilistä muuratusta majakkarakennuksen. Senaatti hyväksyi tämän suunnitelman toukokuussa 1884.


title: Märketin majakka

text: Elokuussa 1884 allekirjoitettiin sopimus rakennusmestari Wilhelm Erikssonin kanssa, ja seuraavan vuoden toukokuussa rakennusmestari, noin 25 rakennustyöläistä ja keittäjä rakennustarvikkeineen saapuivat Märketille. Myös majakan arkkitehti Georg Schreck tuli valvomaan rakennustyötä.


title: Märketin majakka

text: Sunnuntaina 17. toukokuuta 1885 Märketille iski kova myrsky, ja aallot alkoivat vyöryä luodon yli. Rakennusmestari ja arkkitehti eivät olleet myrskyn aikaan luodolla, mutta siellä olleiden rakennustyöläisten täytyi nostaa huoltovene 12 metriseen rautamerimerkkiin ja kiivetä sinne odottamaan myrskyn laantumista. Veneestä he katsoivat, kuinka aallot veivät mukanaan kallioon ankkuroidut puuparakit, nostokurjen, tiilipinot ja suurimman osan muista rakennustarvikkeita. Jopa majakan perustuksiin tarkoitetut graniittikivet liikkuivat pois paikoiltaan aaltojen voimasta. Seuraavana päivänä työläiset pystyivät kiipeämään alas veneestä, mutta vasta tiistaiaamuna huoltoalus pystyi rantautumaan luodolle.


title: Märketin majakka

text: Tapauksen myötä rakennusmestari Eriksson jättäytyi pois hankkeesta, mutta majakan rakentamista päätettiin yhä jatkaa arkkitehti Schreckin johdolla. Kahdeksan rakennustyöläistä kieltäytyi palaamasta luodolle, ja heidän tilalleen palkattiin 11 uutta. 9. kesäkuuta iski Märketille taas myrsky, mutta tällä kertaa työläiset saatiin siirrettyä ajoissa huoltoaluksille turvaan. Kun luodolle päästiin palaamaan kolmen päivän päästä, huomattiin, että vahingot eivät onneksi olleet niin suuria kuin toukokuun myrskyssä.


title: Märketin majakka

text: Sateinen heinäkuu hidasti perustusten tekoa, mutta 1. elokuuta arkkitehti Schreck ilmoitti, että majakan perustukset ovat valmiit ja ensimmäisen kerroksen muuraus on aloitettu. Tämän jälkeen rakennustyöt etenivät nopeammin, ja 11. syyskuuta kattotuolit oltiin saatu nostettua paikoilleen. Kuukauden päästä ilmoitettiin, että lyhtykoju eli majakkatornin ylin osa oli saatu laitettua paikoilleen ja jäljellä oli enää maalaustöitä, lattian asentaminen ja yhden tulisijan muuraus.


title: Märketin majakka

text: Myöhäiseen syksyyn venyneistä rakennustöitä huolimatta majakka päätettiin sytyttää samana vuonna, ja 7. marraskuuta sähkötettiin, että linssistö ja sen kellokoneisto on asennettu lyhtykojuun. Märketin majakan valo sytytettiin 10. marraskuuta 1885.


title: Märketin majakka

text: Ensimmäisen talven aikana sattui useampi voimakas myrsky, ja majakan kerrotaan jopa vavahdelleen aaltojen iskeytyessä siihen. Ison aallonmurtajan tarve oli siis ilmeinen majakan pohjoispuolella. Vuosien 1886–1887 aikana majakkarakennuksen pohjoispuolelle rakennettiin kulmikas, noin 40 metriä pitkä aallonmurtaja, joka oli korkeudeltaan noin 1,75–2,0 m.


title: Märketin majakka

text: Vuonna 1889 majakan eteläpuolelle rakennettiin kivinen makasiini, sillä majakkarakennuksen kellari oli varastotilana epäkäytännöllinen eikä puiset varastorakennukset olleet kestäneet luodon sääolosuhteita.


title: Märketin majakka

text:
Toukokuussa 1976 aloitettiin remontti majakan automatisoimiseksi. Majakkatorniin asennettiin uusi linssistö, ja valo vaihdettiin toimimaan asetyleenikaasulla, jota varastoitiin suurissa kaasupulloissa, joista riitti kaasua vuoden ajaksi. Työnsä menettänyt majakkahenkilökunta poistui hiljalleen majakalta, ja viimeinen majakakkamestari Ragnar Eriksson jätti luodon 3. tammikuuta 1977.
Murtautumisten estämiseksi majakkarakennuksen ulko-ovi vaihdettiin teräksiseksi, ja ikkunoiden eteen laitettiin vanerilevyt, minkä takia ilmanvaihto lakkasi lähes täysin ja majakka aloitti rappeutua.


title: Märketin majakka

text: Vuonna 1989 majakkaan vaihdettiin sähkövalo, joka sai energiansa aurinkopaneeleista. Merenkulkulaitos halusi kunnostaa majakan 1990-luvun lopulla, mutta tämä hanke jäi vain tilatun kunnostussuunnitelman tasolle.


title: Märketin majakka

text: Vuonna 2003 perustettiin Suomen Majakkaseura, joka halusi säilyttää Suomen huonoon kuntoon ajautuneet merimajakat, kuten Söderskärin ja Märketin majakat. Majakkaseura teki ensimmäisen tutustumismatkansa Märketille kesällä 2006, ja majakan kunnostamisen todettiin olevan mahdollista 30 vuoden tyhjillään olosta huolimatta. Keväällä 2007 solmittiin vuokrasopimus Merenkulkulaitoksen kanssa, joka omisti Suomen puolen luodosta, ja mittava korjaustyö aloitettiin vapaaehtoisvoimin kesän aikana. Samalla aloitettiin myös luodolle saapuvien matkailijoiden opastus ja verkossa julkaistavan päiväkirjan kirjoittaminen.


title: Märketin majakka

text: Majakkarakennuksen asuinkerrokset olivat pahoin homehtuneita kosteuden ja ilmanvaihdon puutteen takia. Ensimmäisen kesän tavoitteena olikin saada majakka sellaiseen kuntoon, että siellä olisi mahdollista majoittua. Siksi kesän aikana majakasta poistettiinkin pilaantuneet pintamateriaalit, avattiin tuuletusaukot ja ikkunat otettiin alas kunnostettaviksi. Seuraavanakin vuonna työtä jatkettiin, ja muun muassa ylemmän kerroksen vanhaan majakkamestarin keittiöön tehtiin kauppa matkailijoita varten.


title: Märketin majakka

text: Vuonna 2009 työ sai uutta puhtia, kun Jane ja Aatos Erkon säätiö myönsi oma-aloitteisesti 150 000 €:n avustuksen majakan kunnostukseen. Muun muassa majakkarakennuksen ulkoseinät maalattiin ja konehuoneen katto uusittiin tilaustöinä, majakan kivijalka ja majakkatorni kunnostettiin Turun ammattikorkeakoulun avustuksella, konehuoneen ulkoseinien maalaus ja sumusireenin jalusta uusittiin ja venevajan päälle rakennettiin terassi. Töitä nopeuttivat myös luodolle kesän ajaksi saatu pyöräkuormaaja.


title: Märketin majakka

text: Huhtikuussa 2010 kunnostustyö vakiintui merkittävästi, kun Majakkaseura ja Merenkulkuhallitus sopivat uudesta vuokrasopimuksesta, joka ylettyy lokakuuhun 2019 saakka. Tätä ennen Majakkaseura oli toiminut luodolla kahden lyhyen vuokrasopimuksen varassa. Uudessa sopimuksessa luotiin kunnostussuunnitelma ja talkootyölle määriteltiin arvo, joka huomioidaan vuokran suuruudessa. Siihen myös kirjattiin, että Majakkaseuran on majoitettava radioamatöörejä, sillä luodolla on erityisasema radioamatööripiireissä. Talkookaudella muun muassa kunnostettiin majakkarakennuksen sisäpintoja, uusittiin makasiinin ja aallonmurtajan rappauksia ja konehuoneen viereen rakennettiin uusi portaikko kulkusillalta alas. Samana vuonna vietettiin myös majakan 125-vuotispäivää, ja sen kunniaksi majakan kivijalkaan kiinnitettiin kolmikielinen muistolaatta.


title: Märketin majakka

text: Vuonna 2011 Majakkaseura asensi konehuoneeseen uuden aggregaatin ja pystytti luodolle tuulivoimalan 18 metrin korkeuteen, mutta haastavien olosuhteiden takia se ei toiminut toivotulla tavalla. Samana vuonna majakan pönttöuunit muurattiin uudestaan ja alempaan kerrokseen asennettiin lattialämmitysputkisto mahdollista tulevaa käyttöä varten. Vuonna 2015 konehuoneen eteläseinään asennettiin uusi aurinkopaneelijärjestelmä, joka riittää valtaosaan talkoolaisten energiantarpeesta.


title: Märketin majakka

text: Vuonna 2012 muun muassa maalattiin majakan kunnostetut sisäpinnat, kalustettiin sisätilat, siirrettiin keittiö alempaan kerrokseen ja sisustettiin viereiseen huoneeseen ruokailuhuone. Vuonna 2014 valmistui uusi sauna makasiinin päälle, ja seuraavana vuonna tehtiin betoninen terassi sen viereen.


title: Märketin majakka

text: Märketin majakka on rakennettu tiilistä, mutta sen perustus on graniittia. Se koostuu kellarista, kahdesta asuinkerroksesta ja ullakosta, jossa on yksi asuinhuone. Asuinrakennuksen katto on noin 12 metrin korkeudessa, ja sen yläpuolella on vielä lyhyt majakkatorni. Rakennus on leveydeltään noin 10 metriä asuinkerrosten kohdalta, ja se on pohjaltaan neliön muotoinen, paitsi majakkatornin alla, jossa ulkoseinää on laajennettu ulospäin jalan verran.


title: Märketin majakka

text: Toisin kuin majakan arkkitehti Georg Schreck oli suunnitellut, kaikkien välikattojen niskapalkit ovat rautaiset eikä puiset. On arvioitu, että jos välikatot oltaisiin toteutettu Schreckin suunnitelman mukaisesti, ei majakkaa luultavasti enää olisi olemassa.


title: Märketin majakka

text: Miehityksen aikana majakkamestari asui ylemmässä kerroksessa, jossa hänellä oli keittiö ja kaksi huonetta. Majakanvartijat taas jakoivat ullakkohuoneen ja alemman kerroksen, jossa heillä oli keittiö ja kaksi huonetta.


title: Märketin majakka

text: Majakan ensimmäinen, vuonna 1885 asennettu valolaite toimi petrolilla. Polttimon ympärillä pyöri ranskalaisen Barbier & Fenestren valmistama Fresnel-linssistö, joka koostui 448 erilaisesta linssistä ja prismasta. Se oli 1,6 metriä korkea ja halkaisijaltaan metrin. Linssistössä oli kolme kerrosta, ja jokaisessa kerroksessa oli 16 linssikehikkoa. Näin ollen linssistön kiertoaikana eli 96 sekunnissa majakan valo ehti välkähtää 16 kertaa. Ylimmät ja alimmat linssikehikot oli asetettu hieman sivummalle kuin keskimmäiset linssikehikot, minkä takia saatiin aikaan ”kimaltelevaksi valoksi” kuvailtu valotunnus, joka koostui neljän sekunnin pituisesta valosta ja kahden sekunnin tauosta. Linssistöä pyöritti kellokoneisto, jota käytti joka kolmas tunti ylös vedettävä luoti. Se painoi 186 kiloa, mutta massaa voitiin säädellä oikean pyörimisnopeuden ylläpitämiseksi.


title: Märketin majakka

text: Vuonna 1903 majakka siirtyi käyttämään niin kutsuttua Forssellin polttoöljylamppua. Seuraavana vuonna polttimoa parannettiin lisäämällä siihen petrolikaasulla toimivan hehkusukka, mikä moninkertaisti lampun valovoiman. Tämä tekniikka oli käytössä siihen asti, kunnes majakan valo sähköistettiin 26. lokakuuta 1955.


title: Märketin majakka

text: Majakkaa automatisoitaessa vuonna 1976 purettiin vanha linssistö ja kellokoneisto pois, ja tilalle asennettiin uudet. 25. heinäkuuta syttyi majakassa ensimmäistä kertaa valo, joka käytti polttoaineenaan asetyleenikaasua. Sitä varastoitiin venevajassa 57 suuressa kaasupullossa, jotka riittivät niin pitkäksi aikaa, että majakalle tarvittiin vain yksi kaasupullotoimitus vuodessa.


title: Märketin majakka

text: Kaasupullojen vaihto oli raskasta ja vaati paljon työvoimaa, joten vuonna 1989 vaihdettiin majakkaan pienitehoinen sähkökäyttöinen valo, joka sai energiansa aurinkopaneeleista. Samalla automatisoinnin ensimmäisen 11 vuoden ajan käytössä ollut linssistö vaihdettiin nykyiseen malliin.


title: Märketin majakka

text: Neljä vuotta majakan valmistumisen jälkeen, vuonna 1889 rakennettiin majakan eteläpuolelle kivinen makasiinirakennus, joka on kooltaan noin 12 x 9 metriä ja korkeudeltaan lähes 4 metriä. Syynä rakentamiselle oli se, että majakkarakennuksen kellari oli varastoinnille epäkäytännöllinen ja ahdas eikä puiset varastorakennukset olleet kestäneet luodon sääolosuhteita.


title: Märketin majakka

text: Konehuone rakennettiin vuonna 1955 majakan ja makasiinin väliin, jotta majakalle saataisiin sähköt ja sumusireeniä voitaisiin käyttää. Konehuoneen alapuolella on venevaja, joka yhdistää konehuoneen ja majakkarakennuksen.


title: Märketin majakka

text: Majakan valmistumisvuonna 1885 työnsä aloittaneeseen majakkahenkilökuntaan kuului majakkamestari ja kaksi majakanvartijaa, mutta ensimmäisen vuoden aikana huomattiin, että majakkahenkilökuntaa olisi syytä olla enemmän. Siksi syksyllä 1886 majakalle palkattiin kaksi majakanvartijaa lisää.


title: Märketin majakka

text: Märketin majakan miehityksen aikana siellä on toiminut yhteensä kuusi majakkamestaria.


title: I kaupunginosa (Turku)

text: I kaupunginosa on Turun keskustan numeroiduista kaupunginosista itäisin. Kaupunginosa sijaitsee Aurajoen itäpuolella Uudenmaankadun ja Helsinginkadun (valtatie 1) välissä rajoittuen etelässä Kupittaankatuun. Kaupunginosa muodostuu pienalueista 10210 Yliopisto I ja 10211 Sirkkala I. Kaupunginosassa sijaitsevat Turun molemmat yliopistot: suomenkielinen Turun yliopisto ja ruotsinkielinen Åbo Akademi. Myös Turun yliopistollinen keskussairaala (TYKS), Akatemiatalossa toimiva Turun hovioikeus, Turun tuomiokirkko ja entinen Sirkkalan kasarmi sekä Turun kasarmi ovat I kaupunginosassa.


title: I kaupunginosa (Turku)

text: Kaupunginosassa sijaitseva Kerttulinmäki ulottuu 27 metriä merenpinnan yläpuolelle.


title: I kaupunginosa (Turku)

text: Kaupunginosa on suhteellisen tiheään asuttu: sen väkiluku on 6 291 (2007). 4,9 % kaupunginosan väestöstä on alle 15-vuotiaita ja 18,1 % yli 65-vuotiaita. Äidinkielenään suomea puhuu 84,4 % kaupunginosan asukkaista, ruotsia 11,9 % ja muita kieliä 3,7 %. Suurimmillaan kaupunginosan väestö oli 1960-luvulla.