title: Pauna

text: Gravitaatiojärjestelmään sisältyy myös johdettu, harvoin käytetty massayksikkö "slug". Se on massa, joka saa kiihtyvyyden 1 ft/s, kun siihen vaikuttaa 1 paunan voima. Yksi slug on noin 32,174 lb tai 14,6 kg. Vastaavasti absoluuttisessa järjestelmässä on myös voimayksikkö poundaali ("poundal", pdl) eli voima, jolla yhden paunan massa saa kiihtyvyyden 1 ft/s (1 pdl = 1/32,174 lbf = 0,031081 lbf ≈ 0,138 N). Näiden erojen ymmärtäminen on vaikeaa jopa anglosaksisille insinööreille, ja massan (inertian) sekä painon (normaalivoiman) sekoittaminen toisiinsa on johtanut onnettomuuksiinkin.


title: Sojuz 8

text: Sojuz 8 (13.–18. lokakuuta 1969), Sojuz 6 (11.–16. lokakuuta 1969) ja Sojuz 7 (12.–17. lokakuuta 1969) avaruusalukset laukaistiin avaruuteen vuorokauden välein ja myös paluu tapahtui vuorokauden välein.


title: Sojuz 8

text: Kaikki kolme Neuvostoliiton avaruusalusta olivat miehitettyjä. Sojuz 8:ssa oli kaksi kosmonauttia, Vladimir Šatalov ja Aleksei Jelisejev.


title: Sojuz 8

text: Ilmeisesti avaruusalusten oli tarkoitus telakoitua, koska Sojuz 8 -lennon logossa on viite siihen. Näin ei tapahtunut. Avaruusalustroikan aikana oli avaruudessa yhteensä seitsemän kosmonauttia, Sojuz 6:ssa kaksi, Sojuz 7:ssa kolme ja Sojuz 8:ssa kaksi kosmonauttia.


title: Saljut

text: Saljut () oli neuvostoliittolainen avaruusasemaohjelma 1970- ja 1980-luvuilla.


title: Saljut

text: Saljut 1-, 2- ja 3-asemat olivat lyhytaikaisia kokeiluja varten. Saljut 4 oli ensimmäinen avaruusasema, jota käytettiin useamman kuin yhden lennon ajan. Saljut 6 ja 7 oli varustettu kahdella telakointiportilla, joten ensimmäistä kertaa tuli mahdolliseksi pitkäaikainen oleskelu asemalla. Kun miehistökapseli (Sojuz) oli telakoituneena asemaan, saattoi miehittämätön huoltoalus Progress telakoitua toiseen telakointiporttiin.


title: Saljut

text: Saljut-asemista kolme (2, 3 ja 5) oli sotilaallisia Almaz-asemia. Asevoimien mielenkiinto lakkasi kuitenkin pian. Asemat olivat liian kalliita suhteessa niistä saatuun hyötyyn. Nämä asemat olivat aseistettuja, joten periaatteessa ne kykenivät puolustautumaan avaruudessa tapahtuvia hyökkäyksiä vastaan.


title: Saljut

text: Saljut-ohjelman lähestyessä loppuaan aloitti Neuvostoliitto Mir-ohjelman. Avaruusasema Mir oli ensimmäinen avaruusasema, joka oli pysyvästi miehitetty miltei koko avaruudessa oloaikansa.


title: Saljut

text: Tammikuussa 1984 Espoon Dipolissa järjestettiin "Avaruus 2000 "-näyttely, jossa esiteltiin Neuvostoliiton avaruusteknologisia saavutuksia. Esitteillä oli mm. täyskokoisia malleja eri satelliiteista ja avaruusluotaimista. Näyttelyn suurin kohde oli täysikokoinen kopio Saljut(7)-Sojuz-avaruusalus-Progress-yhdistelmästä.


title: Sojuz 9

text: Sojuz 9 oli Neuvostoliiton Sojuz-ohjelman lento. Se toteutettiin 1.–19. kesäkuuta 1970. Lento oli sen ajan pisin, 17 vuorokautta, 16 tuntia ja 59 minuuttia.


title: Sojuz 9

text: Lennon tarkoituksena oli tutkia ihmisen kestokykyä pitkäaikaisilla avaruuslennoilla. Sojuz 9:n kaksi kosmonauttia, Andrijan Nikolajev ja Vitali Sevastjanov toteuttivat lennon aikana kuntoharjoitusohjelmaa. Fyysisen kunnon säilyttämisen lisäksi he suorittivat säätilan tarkkailua ja valokuvausta.


title: Patrick Wolf

text: Patrick Wolf (alkuperäiseltä nimeltään Patrick Dennis Apps, s. 30. kesäkuuta 1983 Lontoo) on brittiläinen muusikko, jolla on tapana yhdistellä elektronisen ja klassisen musiikin elementtejä.


title: Patrick Wolf

text: Patrick Wolf aloitti musiikin opinnot nuorena käymällä kurinalaisen säännöllisillä viulutunneilla ja kirkon kuorossa laulamalla, mutta innostui vasta hieman myöhemmin elektronisesta musiikista ja alkoi kehittää omaa tyyliään. Wolf alkoi levyttää omia sävellyksiään 12-vuotiaana säestäen itseään viululla ja koskettimilla.


title: Patrick Wolf

text: Wolfin teini-ikä oli myrskyisää aikaa ja hän joutui vaihtamaan koulua kiusaamisen takia. 14-vuotiaana hän esiintyi kulttimainetta nauttineen pop-taideyhtye Mintyn kanssa. Fat Cat Records -levy-yhtiö kiinnostui Wolfin demoista ja lahjoitti hänelle Atari-tietokoneen sekä miksauskonsolin. Nämä työvälineet auttoivat häntä kehittämään pidemmälle musiikkinsa tuottamista ja ohjelmointia.


title: Patrick Wolf

text: Wolf muutti pois kotoa 16-vuotiaana ja vietti muutamia vuosia seikkaillen pitkin Lontoota. Hän ansaitsi toimeentulonsa soittamalla kaduilla ja perustamalla kolmihenkisen taidebändin nimeltä Maison Crimineaux. Samalla hän kuitenkin jatkoi oman musiikkinsa kirjoittamista ja levyttämistä. Maison Crimineauxin esiintyessä Pariisissa konserttia saapui katsomaan elektronisen musiikin maestro Kristian Robinson (tunnetaan paremmin taiteilijanimellä Capitol K), joka päätyi julkaisemaan Wolfin debyyttialbumin "Lycanthropy".


title: Patrick Wolf

text: "Lycanthropyn" levyttämisen aikoihin Patrick Wolf opiskeli vuoden verran Trinity College of Musicissa. Levy julkaistiin kesällä 2004 ja se sai positiivisen vastaanoton kriitikoilta. Wolf oli myös vierailevana tähtenä Chicks on Speed ja The Hidden Cameras -yhtyeiden levyillä.


title: Patrick Wolf

text: Wolf levytti seuraavan levynsä "Wind in the Wires" pienessä mökissä Englannin maaseudulla ja se julkaistiin vuonna 2005.


title: Patrick Wolf

text: Kolmas levy, "The Magic Position" julkaistiin 26. helmikuuta 2007.


title: Patrick Wolf

text: Wolfin neljännen albumin, joka kantoi työnimeä "Battle", oli aluksi tarkoitus olla tuplalevy. Sen tuottamista varten Wolf pyysi fanejaan investoimaan levyyn Bandstocks-sivuston kautta. Myöhemmin hän kuitenkin ilmoitti, että albumi julkaistaisiin kahdessa osassa: "The Bachelor" ja "Lupercalia". Wolf suunnitteli antavansa toiselle osalle nimeksi "The Conqueror", mutta päätyi myöhemmin fanien avustuksella nimeämään sen Lupercaliaksi. Lupercalia-levylle spekuloituja kappaleita ovat esimerkiksi "Bermondsey Street" ja "Together", ja sen odotetaan olevan Wolfin tuotannossa jälleen askel optimistisempaan pop-suuntaan, jota "Magic Position" edusti. Levyistä ensimmäinen ilmestyi kesäkuussa 2009 Wolfin perustamalla uudella Bloody Chamber Music -levy-yhtiöllä.


title: Patrick Wolf

text: Huhtikuussa 2010 Wolf ilmoitti blogissaan allekirjoittaneensa sopimuksen Mercury Recordsin alaisen Hideout-levy-yhtiön kanssa.


title: Patrick Wolf

text: Patrick Wolf esiintyy ympäri Eurooppaa, toisinaan festivaaleilla mutta usein intiimeissä pienissä klubeissa. Wolf soittaa lavalla monia soittimia, yleisimmin viulua ja pianoa.


title: Patrick Wolf

text: Ensimmäisen levynsä aikoihin Wolfilla oli usein esityksessään mukana vain viulu sekä kannettava tietokone, johon hän oli ohjelmoinut valmiiksi koneelliset osiot ja taustat. "Wind in the Wiresia" promotoidessaan hän otti mukaansa rumpalin ja jätti pois tietokoneen.


title: Patrick Wolf

text: Patrick on saanut osakseen huomiota myös erikoisella pukeutumistyylillään. Hän valmistaa itse vaatteita ja muokkaa käytettyjä uuteen uskoon. Hänen hiustyylinsä vaihtuvat levyjen teemojen mukaan.


title: Patrick Wolf

text: Wolfin tyyliin ja albumien teemoihin kuuluu myös tietynlaiset symbolismin, mystiikan, mytologian sekä luonnonläheisyyden elementit, jotka tulevat näkyviin kappaleiden sanoituksissa ja musiikkivideoissa.


title: Keilailu

text: Keilailu on pallopeli, jossa pyrkimyksenä on palloa rataa pitkin vierittämällä kaataa puisia, muovipäällysteisiä keiloja. Suosituin keilailumuoto on amerikkalaisperäinen versio ( tai "ten-pin"), jossa keiloja on kymmenen kappaletta ja ne sijaitsevat 60 jalan (18,3 metrin) mittaisen keilaradan päässä, symmetrisessä kolmiossa keilapöydällä.


title: Keilailu

text: Kullakin pelaajalla on kaksi heittoyritystä kaataa keilapatteri keilapallolla. Tarkoitus on oikeakätisellä keilaajalla osua hieman kärkikeilan oikealle puolelle niin sanottuun taskuun, jonka muodostavat keilat yksi ja kolme. Vasenkätisellä vastaavat keilat ovat yksi ja kaksi. Mikäli ensimmäisellä yrityksellä pelaaja kaataa kaikki kymmenen keilaa, hän tekee "kaadon".


title: Keilailu

text:
Keilarata on tehty 39 polyuretaani- tai puulankusta. Rata on kokonaisuudessaan noin 30 metriä pitkä ja 106 senttimetriä leveä. Heittomatka eli yliastumisviivasta ensimmäiseen keilaan on 18,29 metriä. Radan molemmilla puolilla on kouru, joka on noin 10 senttimetriä syvä ja 23 senttimetriä leveä. Radan sivuun ajautuneet keilapallot kulkeutuvat kourua pitkin radalta keilojen ohi.
Keilapallo valmistetaan kovakumista, muovista tai niiden sekoituksesta. Pallo painaa enintään 7,25 kilogrammaa; alarajaa painolle ei ole. Harrastelijat käyttävät omille käsivoimilleen sopivanpainoisia palloja. Pallon ympärysmitan on oltava 678,33–685,8 millimetriä. Pallossa on reiät peukalolle, keskisormelle ja nimettömälle.


title: Keilailu

text: Keilat ovat 38,1 senttimetriä korkeita ja painavat 1531–1645 grammaa. Ne ovat sisältä puuta ja pinnalta muovia. Keiloja pystytetään radan päähän kymmenen kappaletta tasavälein kolmion muotoiseen kuvioon, jonka jokaisen sivun pituus on 91 senttimetriä.


title: Keilailu

text: Keilailussa pukeudutaan tavallisiin vaatteisiin lukuun ottamatta tiettyjä erityisvarusteita. Kilpailutilanteissa tulee Suomessa käyttää Suomen keilailuliiton hyväksymää pelipaitaa. Myös suorat housut kuuluvat tapoihin, joskaan eivät ole pakolliset, säännöt vaativat vain siistien housujen käyttöä ja erikseen kieltävät shortsit, verkkarit ja farkut.


title: Keilailu

text: Keilailussa pelaajat käyttävät erikoisvalmisteisia kenkiä, jotka sallivat toisaalta loppuliu'un heiton lopussa ja toisaalta pidon kengän ja vauhdinottoradan välillä. Halvemmissa kenkämalleissa yleensä kummankin kengän pohja on samanlainen. Päkiäosa on valmistettu yleensä nahasta, jotta kenkä liukuisi vauhdinottoradalla, ja kantaosa kumista pysähtymistä varten. Kalliimmissa kenkämalleissa toisen kengän pohja on valmistettu siten, että sen pohjat ovat vaihdettavissa, jotta kenkä liukuu aina yhtä paljon riippumatta vauhdinottoradan kitkaisuudesta. Toisen kengän pohja on taas valmistettu kumista, jotta saavutetaan suurempi kitka vauhdinottoradan ja kengän välillä. Oikeakätisellä keilaajalla liukujalka on vasen ja vasenkätisellä keilaajalla oikea.


title: Keilailu

text: Keilaaja pyrkii osumaan keiloihin niin, että keilat kaatavat toisensa ketjureaktiossa. Paras osumakohta on ykköskeilan sekä kakkos- tai kolmoskeilan väliin. Epäonnistuneen heiton seurauksena voi jäädä pystyyn keiloja, jotka ovat niin kaukana toisistaan, että niitä ei voi paikata yhdellä heitolla.


title: Keilailu

text: Saadakseen keilat kaatumaan mahdollisimman tehokkaasti on heittäjän saatava palloonsa oikea tulokulma keiloihin nähden sekä riittävä kitka rataa vasten. Tämän takia huippukeilaajat käyttävät pallossaan voimakasta kierrettä. Tulokulmaan vaikuttaa pallon liike radalla, johon puolestaan vaikuttavat pallon vauhti, pyörintäsuunta, pyörinnän määrä sekä itse käytettävä pallo. Oikeanlaisen pallon valinnalla saadaan irti maksimaalinen hyöty radasta. Kilpakeilaajan on osattava ottaa huomioon myös ratojen öljyprofiili ja alustan kitkaisuus.


title: Keilailu

text: Keilaaja vierittää palloa rataa pitkin ja pyrkii kaatamaan mahdollisimman paljon keiloja. Keilaajalla on yhdessä sarjassa kymmenen ruutua, joista kussakin kaksi yritystä kaataa kaikki 10 keilaa. Jos keilaaja kaataa kaikki keilat ruudun ensimmäisellä yrityksellä eli tekee ”kaadon” (merkitään X), hän saa ruudusta 10 pistettä plus kahden seuraavan heiton pisteet. Jos hän kaataa kaikki 10 keilaa kahdella yrityksellä eli tekee ”paikon” (merkitään /), hän saa ruudusta 10 pistettä plus seuraavan heiton pisteet. Jos keiloja jää kahdenkin heiton jälkeen pystyyn eli tulee ”jättö”, keilaaja saa siitä ruudusta vain kaatamiensa keilojen määrän mukaiset pisteet. Kymmenenteen ruutuun pelaaja voi tehdä kolme heittoa, kunhan hän ei tee jättöä toisella heitollaan.


title: Keilailu

text: Maksimipistemäärä kymmenen keilan keilailussa on 300 pistettä, joka voidaan saavuttaa heittämällä 12 kaatoa yhteen sarjaan.


title: Keilailu

text: Esimerkkisarja, jossa kunkin ruudun pistemäärä on lihavoituna:


title: Keilailu

text: Kilpailijat luokitellaan Suomessa viiteen luokkaan erilaisia kilpailuja varten. Kun keilaajalle on kertynyt vähintään 24 kilpailusarjaa, määritellään hänelle hänen sarjojensa keskiarvosta luokka. Sen jälkeen hänen keskiarvonsa päivitetään kuukausittain ja luokkatarkistus tehdään kahdesti vuodessa.


title: Keilailu

text: Luokka voi nousta tai laskea, mutta kerran D-luokasta noussut keilaaja ei voi pudota koskaan takaisin D-luokkaan.


title: Keilailu

text: Monessa maassa ja kulttuurissa on omat ikivanhat pelinsä, joissa esineitä kaadettiin vierivillä tai liukuvilla kivillä. Keilailuna nykyisin tunnettu laji syntyi legendan mukaan Yhdysvalloissa Connecticutin osavaltiossa 1841, kun viranomaisten kieltoa kierrettiin lisäämällä peliin kymmenes keila. Kymmenen keilan pelistä tuli Yhdysvalloissa pian hyvin suosittua. New Yorkissa perustettiin vuonna 1895 kansallinen kattojärjestö ABC, joka laati pelille yhtenäiset säännöt ja otti käyttöön nykyisen pistelaskujärjestelmän. Ammattilaisten järjestö PBA perustettiin 1958. Keilailu oli Yhdysvalloissa harrastuksena suosionsa huipulla 1960–1970-luvuilla.


title: Keilailu

text: Euroopassa amerikkalainen keilailu saavutti suosiota ensin Ruotsissa. Tukholman keilailuliiton vuonna 1923 järjestämää turnausta on myöhemmin kutsuttu ensimmäiseksi maailmanmestaruuskilpailuksi. Kansainvälinen lajiliitto IBA perustettiin 1926 Tukholmassa. Keilailun suosio kasvoi toisen maailmansodan jälkeen Euroopassa, Itä-Aasiassa ja Etelä-Amerikassa. Uusi lajiliitto FIQ perustettiin 1952, ja se järjesti ensimmäiset maailmanmestaruuskilpailunsa 1954 Helsingissä. Lajiliitto vaihtoi vuonna 2014 nimekseen World Bowling (WB).


title: Keilailu

text: Suomeen amerikkalaistyyppinen keilailu tuli 1920-luvulla, kun avattiin ensimmäinen keilahalli ja perustettiin Helsingin Bowlingliitto. Suomen Keilailuliitto perustettiin 1939. Suomi on menestynyt kansainvälisissä kilpailuissa hyvin ja saavuttanut useita arvokisamitaleita, ja Mika Koivuniemi ja Osku Palermaa ovat 2000-luvulla menestyneet myös Yhdysvaltain PBA-kiertueella.


title: Keilailu

text: Muita keilailumuotoja ovat muun muassa pienoiskeilailu, saksalaisperäinen keilailu, amerikkalainen duck-pin bowling, venäläinen keilapeli, karjalainen kyykkä ja biljardin keilapeli.


title: Setrit

text: Setrit ("Cedrus") on havupuusuku mäntykasvien ("Pinaceae") heimossa. Lajit kasvavat luonnonvaraisina vuoristoalueilla Himalajan länsiosista Välimeren alueelle. Himalajalla puut kasvavat 1 500–3 200 metrin korkeudessa ja Välimerellä 1 000–2 200 metrissä.


title: Setrit

text: Setrit kasvavat hitaasti, ne kukkivat vasta 30-vuotiaina ja voivat elää tuhatvuotiaiksi.


title: Setrit

text: Setrit jaetaan kasvitieteilijästä riippuen 2–4 lajiin.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Jokeri () on DC Comics -sarjakuvakustantamon sarjakuvissa esiintyvä kuvitteellinen hahmo. Jokeri on supersankari Batmanin arkkivihollinen ja onkin vastuussa monista Batmanin elämän tragedioista, kuten Barbara Gordonin halvaantumisesta ja toisen Robinin, Jason Toddin kuolemasta. Bob Kanen, Bill Fingerin ja Jerry Robinsonin luoma superroisto teki ensiesiintymisensä vuoden 1940 ensimmäisessä Batman-lehdessä.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Kaikissa sarjakuvaesiintymisissään Jokeri on kuvattu mestaririkollisena, jonka karakterisointi on vaihtelevaa. Alkuperäinen ja edelleenkin määräävä kuva hahmosta on erittäin älykäs, mutta sadistisella huumorintajulla varustettu psykopaatti. Jokerin alkuperästä on useita tarinoita, joista useimmissa hänen kerrotaan pudonneen kemiallisella jätteellä täytettyyn säiliöön, joka on antanut hänelle nykyisen ulkonäkönsä: valkoisen ihon, räikeänvihreät hiukset ja kirkkaanpunaiset huulet, antaen hänestä klovnin tapaisen vaikutelman.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Tiedot Jokerin luojasta ovat kiistanalaisia. Vuonna 1994 Bob Kane totesi haastattelussa, ettei Jerry Robinson ollut todellisuudessa mukana luomassa hahmoa.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Jerry Robinson on torjunut väitteet siitä, että olisi luonut Jokerista Batmanille elämää suuremman vastustajan tai vihollisen. Tosin hän sanoi, että kirjoitti ensimmäisen tarinan, jossa Jokeri esiintyi. Hahmon samankaltaisuudesta Conrad Veidtiin Robinson kommentoi:


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Jokerin syntytarinasta on lukuisia eri versioita ja hänen entinen elämänsä ja oikea nimensä ovat lähes täysin hämärän peitossa. Yleisimmin käytetty hahmon syntytarina on seuraavanlainen:


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text:
Jokeri oli kemisti-insinööri, joka yritti varastaa työskentelemässään yhtiöstä kemikaaleja, jonka myötä hän naamioitui Punahuppu ("Red Hood") -nimiseksi rikolliseksi. Yrittäessään paeta ryöstösaalinsa kanssa Batman ilmestyy paikalle, jolloin Punahuppu liukastuu ja putoaa teollisuusjätelietettä täynnä olevaan sammioon. Hän ei kuitenkaan kuollut, mutta tapahtuma jätti jälkensä; kemikaalit valkaisivat hänen ihonsa pysyvästi, värjäsivät hänen hiuksensa kirkkaan vihreiksi, huulet rubiininpunaisiksi ja jättivät kasvoille pysyvän virneen. Tapahtuma oli liikaa hänen jo ennestään heikolle mielenterveydelleen; hän sekosi ja alkoi kutsua itseään Jokeriksi sekä toteuttaa toinen toistaan hullumpia rikoksia. Jokeri yrittää toistuvasti saada ihmiset sekoamaan ja muuttumaan kaltaisikseen, jotta todistaisi, ettei hän loppujen lopuksi poikkea kovinkaan paljoa tavallisista ihmisistä.
Yleensä Batman estää Jokerin rikolliset suunnitelmat ja toimittaa hänet Arkhamin mielisairaalaan, josta hän taas karkaa tietyin väliajoin. Jokeri toimii pääosin Gotham Cityssä mutta voi tuottaa päänvaivaa myös muille sankareille ja vihollisille. Esimerkiksi Jokeri on onnistunut "World’s Finest" -elokuvassa osoittamaan kykynsä päihittämällä vaivattomasti jopa Teräsmiehen.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Jokerin oikeaa nimeä ei tiedetä vaikka tämä tunnetaankin useilla valenimillä, kuten Joe Kerr, J. Reko, Jack White, Melvin White ja Melvin Reipan. Vuoden 1989 Batman -elokuvassa ja 1990 -luvun Batman -animaatiosarjassa Jokerin nimeksi mainittiin Jack Napier, joskin sarja piti tätä vain yhtenä valenimenä eikä hahmon virallisena henkilöllisyytenä.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Jokeri kuolee Frank Millerin arvostetun "" -sarjakuvakokonaisuuden neljännessä luvussa Batmanin taitettua ensin hänen niskansa niin, että hän halvaantuu. Jokeri kirjaimellisesti nauraa itsensä hengiltä, sillä naurun vuoksi hänen jo heikko selkärankansa antaa periksi. Tämän lisäksi Jokeri on kuollut eri elokuvissa useita kertoja ja yksi DC:n animaatiouniversumin kestovitseistä olikin tuoda Jokeri aina takaisin hetken kuluttua tämän kuolemasta. Jokeri kuoli sarjan aikana yhdeksän kertaa, mm. putoamalla haiden sekaan, räjähtämällä Lexwingin mukana, putoamalla tehtaan savupiippuun ja tuli ammutuksi Robinin toimesta.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Jokeri on mielisairas psykopaatti, joka ei kaihda mitään rikosta jäätelövarkauden ja kansanmurhan väliltä. Hänen hahmonsa on hyvin teatraalinen ja tämä heijastuu myös hänen tekemissään rikoksissa; hän esimerkiksi jättää rikospaikalle jokerikortin, jotta rikosta tutkivat varmasti tietävät hänen tehneen rikokset. Hän on kuitenkin lahjakas erityisesti kemian ja taiteen osalta.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Jokerilla on arvaamattomuutensa takia pelottava maine myös Gotham Cityn alamaailmassa, jossa jopa muut rikolliset pelkäävät häntä. Hän käyttää yleensä apunaan pieniä rikollisryhmiä, joita hän kutsuu ”narreiksi”. Myös superrikollinen Harley Quinn (Jokerin tyttöystävä) auttaa toisinaan häntä; ainakin siihen asti kunnes Jokeri tympääntyy Harleyhin ja yrittää tappaa tämän.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Jokeri pukeutuu yleensä tyylikkääseen violettiin pukuun, jonka rintamukseen on kiinnitetty happoa ruiskuttava pilailukukka. Hän käyttää myös ns. ”Jokerix-” tai ”Hymyx-kaasua”; hermokaasua joka tappaa uhrinsa (pakottaen tämän ensin nauruun), jättäen kasvoille jokerivirnettä muistuttavan ilmeen. Jokeri käyttää apunaan rikoksissa myös lukemattomia muita ”hupaisia” välineitä, muun muassa partaveitsen teräviä pelikortteja ja kuolettavan sähköisiä pilailunappeja.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Jokerin pahimpia heikkouksia ovat hänen sairaalloinen pakkomielteensä tuottaa vaikeuksia Batmanille sekä hänen halunsa saada aikaan kaaosta, hinnalla millä hyvänsä. Häntä ärsyttää suunnattomasti myös se, jos joku saa kunnian hänen tekemästään rikoksestaan, tai auttaa häntä tekemään loput. Esimerkiksi Harley Quinnin napattua Batmanin "The New Batman Adventuresissa" Jokerille, tämä sai raivokohtauksen ja paiskasi Harleyn alas ikkunasta. Batmanin animaatiosarjan jaksossa Jokers Wild, ilmenee myös että Jokeri ei voi sietää, että hänen nimeään käytetään hyväksi. Gothamiin näet rakennettiin kasino, jonka teemana oli Jokeri. Jokeri karkasi saman tien mielisairaalasta, ja lähti räjäyttämään kasinoa.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Cesar Romero esitti Jokeria vuosina 1966–1968, 22 jakson verran "Batman"-televisiosarjassa. Hahmo useimmiten nauroi kaakattavasti ja teki komedia-aiheisia rikoksia, kuten täyttämällä Gothamin vesivarat hyytelöllä ja ryöstämällä pankki stand up -komedian tapaisesti.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Jokeri teki cameoroolin "Batmanin tytär" -sarjassa, jossa Roger Stoneburner näytteli hahmoa ja Mark Hamill dubbasi hahmon äänen. Jokeri ampui jaksossa Barbara Gordonia, joka esiintyi sarjassa Oraakkelina.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Jokeri ei varsinaisesti ole esiintynyt vuonna 2014 alkaneessa "Gotham" -televisiosarjassa, mutta hänen hahmonsa syntymiseen jossain vaiheessa viitataan useita kertoja:


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Ensimmäisen tuotantokauden alussa Pingviinin palveluksessa nähdään surkea stand up -koomikko, jolle yleisö buuaa. Tämä on todennäköisesti viittaus tunnettuun "" -sarjakuvaan, jossa Jokeri kokeilee koomikon uuraa ennen rikolliseksi ryhtymistä, mutta epäonnistuu tässä.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Jaksossa "The Blind Fortune Teller" nähdään ensimmäistä kertaa sirkuksessa varttunut Jerome Valeska, joka paljastuu äitinsä murhaajaksi ja myöhemmin James Gordon selvittääkin, että Jerome on todellisuudessa psykopaattinen vaikka osaa ihmisten keskellä käyttäytyä täysin tavallisesti.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Jaksossa "Red Hood" esiintyy pankkeja ryöstävä rosvojoukko, jonka keulakuvana ja symbolina toimii punaista huppua päässään pitävä johtajahahmo. Tämä myös on viittaus Tappavaan pilaan, jossa Jokeri toimi hetken Punahuppuna koomikon uransa jälkeen. Todellisuudessa kyseessä ei ole yksi ja tietty henkilö vaan Gordon mainitsee, että Punahuppu on olemassa niin kauan kuin joku vain ryöstää pankkeja punainen päähine yllään. Jakson lopussa nähdäänkin nuoren pojan pukevan huppu päähänsä, kun kaikki alkuperäisen ryhmän jäsenet ovat kuolleet.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Oltuaan vuoden Arkhamissa äitinsä murhasta, Jerome palasi sarjaan toisella tuotantokaudella, jolloin Gothamin pormestariehdokas Theo Galavan auttoi hänet ja lukuisia muita murhaajia pakoon mielisairaalasta. Pian tämän jälkeen Jerome murhasi sokean isänsä, joka oli aiemmin toiminut selvänäkijänä sirkuksessa. Ennen kuolemaansa tämä kuitenkin kertoi, että Jeromesta tulisi vielä jonain päivänä Gothamin kirous, jota kaikki pelkäisivät ja että hänen perintönsä olisivat kuolema ja hulluus. Myöhemmin Jeromesta tuli "Maniax" -nimisen rikollisjoukon keulakuva, jonka tarkoitus oli levittää kauhua ja aiheuttaa anarkiaa Gothamissa. Todellisuudessa kyseessä oli kuitenkin Galavanin juoni, josta tehtiin sankarihahmo Gothamille, kun hän oli tappanut Jeromen suorassa televisiolähetyksessä.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Lähes vuosi Jeromen kuoleman jälkeen, hänen ruumiinsa päätyi Indian Hill -laboratorioon, jossa Hugo Strange herätti eloon useita kuolleita rikollisia ja antoi näille supervoimia. Samoihin aikoihin Gothamin alamaailmassa syntyi Jeromea ja hänen filosofiaansa ihaileva kultti, jonka jäsenet alkoivat haaveilla "profeettansa" henkiin herättämisestä.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Kolmannella kaudella Jeromea ihaillut Dwight Pollard yritti herättää idolinsa henkiin, mutta epäonnistui, joten leikkasi tämän naaman irti ja alkoi esiintyä Jeromena kultin keskuudessa. Myöhemmin Jerome heräsi eloon Gothamin poliisiaseman ruumishuoneella ja lähti Dwightin perään, kiinnitti naamansa uudelleen niittipyssyllä ja räjäytti Gothamin voimalaitoksen. Tämän jälkeen Jerome yritti tappaa Bruce Waynen, mutta tuli James Gordonin pidättämäksi ja päätyi takaisin Arkhamiin.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Neljännellä kaudella Jerome kohtasi Arkhamissa Oswald Cobblepotin eli Pingviinin, jonka kanssa hän perusti superrikollisista koostuvan ryhmän. Paettuaan mielisairaalasta Linnunpelättimen ja Jarvis Tetchin kanssa ja painosti Gothamissa asuvaa enoaan kertomaan, mistä löytäisi identtisen kaksoisveljensä Jeremiahin, joka oli lapsena lähetetty pois sirkuksesta ja päässyt myöhemmin elämään leveää elämää. Kostaakseen veljelleen, Jerome kehitti yhdessä Linnunpelättimen kanssa klassisen jokerikaasun, joka saa uhrinsa nauramaan maanisesti ja lopulta kuolemaan.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text:
Vaikka Jerome muistuttaa hyvin paljon Jokeria, sarjan tuottajat ovat vahvistaneet, että hän ei itse ole Jokeri vaan hänen tekonsa tulevat ennen pitkää inspiroimaan oikeaa Jokeria rikoksen poluilla. Tähän on viitattu jo toisella ja kolmannella kaudella, kun Jeromea ihaileva kultti käyttäytyy jokerimaisesti, pukeutuu klovneiksi ja aiheuttaa anarkiaa. Jeromea (ja Jerimiahia) näyttelee Cameron Monaghan, joka on saanut paljon kehuja ja kiitosta hyvästä suorituksestaan hahmon roolissa.
Cesar Romero esitti Jokeria myös televisiosarjan pohjalta tehdyssä "Batman"-elokuvassa. Elokuvassa hänellä oli Batmanin tavoin oma yleisvyö ja kulkuneuvona Jokermobile. Hän teki elokuvassa usein yhteistyötä Pingviinin, Kissanaisen ja Arvuuttajan kanssa.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Jack Nicholson esitti Jokeria vuoden 1989 Tim Burtonin ohjaamassa "Batman"-elokuvassa.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Elokuvassa hahmo tunnettiin Jack Napier -nimisenä gangsterina, joka oli rikollispomo Carl Grissomin apuri. Hän muuttui Jokeriksi kohdatessaan Batmanin kemikaalitehtaalla, jossa hän yritti ampua Batmanin. Luoti kuitenkin kimposi hänen omaan naamaansa, minkä seurauksena Napier putosi kemikaalisammioon. Noustuaan pois sammiosta hän huomasi naamansa kokeneen rajun muutoksen ja luodin aiheuttaman haavan vuoksi Napierin naama näytti järkyttävältä. Hän yritti korjata haavan kuumalla höyryllä ja leikkauksella, mutta nämä aiheuttivat vain Napierille pysyvän virneen naamalle. Nähtyään kasvonsa Napier sekosi täysin ja tappoi entisen pomonsa Grissomin. Napier otti haltuunsa Grissomin rikollisorganisaation ja aloitti Gothamissa oman rikosaallon, jonka tarkoitus oli tappaa Batman, joka hänen mielestään saa liikaa huomiota lehdistössä. Jokeri taistelee elokuvan lopussa Batmania vastaan Gothamin katedraalin huipulla, josta hän lopulta putoaa kuolemaansa yrittäessä paeta paikalta helikopterilla.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text:
Elokuvassa Jokeri oli nuorena murhannut Batmanin vanhemmat, toisin kuin sarjakuvissa.
Heath Ledger esitti Jokeria vuonna 2008 ilmestyneessä Christopher Nolanin "Yön ritari" -elokuvassa. Hän voitti postuumisti roolistaan parhaan miessivuosan Oscar-palkinnon.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Elokuvassa Jokerin menneisyydestä ei paljasteta mitään, eikä hänen oikeaa nimeään paljasteta. Hänen kasvoissaan on kaksi suurta arpea, jotka saavat hänet näyttämään jatkuvasti hymyilevältä, ja näiden arpien alkuperästä hän kertoo elokuvan aikana kaksi eri versiota, jättäen niiden selityksen avoimeksi. Jokeri on pankkirosvo, joka lupaa Gothamin mafialle tappavansa Batmanin, jos saa puolet näiden rahoista. Hän uhkaa ensin tappaa ihmisiä päivittäin, ellei Batman paljasta henkilöllisyyttään. Sitten hän tapattaa Batmanin lapsuudenystävän Rachel Dawesin ja on vastuussa Gothamin piirisyyttäjä Harvey Dentin muuttumisesta Kaksinaamaksi. Lopussa hän uhkaa pitää kahdella lautalla panttivankeja (toisessa rikollisia ja toisessa tavallisia kansalaisia). Hän vaatii jompaakumpaa räjäyttämään toisen tai muuten hän itse räjäyttää molemmat. Kummankin lautan matkustajat kuitenkin kieltäytyvät räjäyttämästä toisiaan ja Batman pysäyttää Jokerin. Mutta ennen kuin poliisit vievät Jokerin pois, hän uhoaa Batmanille voittaneensa taistelun "Gothamin sielusta", kun Dentin rikokset tulevat päivänvaloon. Batman kuitenkin pilaa tämänkin suunnitelman ottamalla itse vastuun Dentin rikoksista.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Academy Award -voittaja ja muusikko Jared Leto näyttelee Jokeria Worlds of DC:n elokuvissa. Hahmon ensiesiintyminen on David Ayerin ohjaamassa elokuvassa "Suicide Squad".


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Takaumat kertovat kuinka Jokeri oli Gotham Cityn vaikutusvaltaisin rikollisjohtaja, joka manipuloi psykiatri Harleen Quinzelin rakastumaan häneen ollessaan tämän potilaana Arkhamin mielisairaalassa. Vallattuaan mielisairaalan kätyreidensä avulla, Jokeri antaa hänelle šokkiterapiaa ja houkuttelee tämän altistumaan samoille kemikaaleille, joista Jokeri itse sai valkoisen ihonsa, viimeistellen Quinzelin muutoksen Harley Quinniksi. Batman kuitenkin vangitsi Harleyn, jonka Amanda Waller pakotti osaksi rikollisista kokoamaansa iskuryhmää. Nykyhetkessä Jokeri pyrkii vapauttamaan Harleyn iskuryhmästä kiduttamalla yhtä vanginvartijoista ja kiristämällä yhden tiedemiehistä deaktivoimaan Harleyyn piikitetyn nanoräjähteen. Kappattuaan yhden Wallerin helikoptereista, Jokeri kätyreineen yrittää pelastaa Harleyn, mutta helikopteri ammutaan alas ja parivaljakko joutuu jälleen erilleen toisistaan. "Suicide Squadin" voitettua Lumoojattaren, Jokeri ja hänen kätyrinsä hyökkäävät Belle Reven vankilaan ja vapauttavat Harleyn.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Jokerin ulkonäkö vuoden 1992 Batman -animaatiosarjassa on samantyyppinen kuin sarjakuvissa. Jokeri piti lähes aina päällään violettia pukua (Nähdään kokonaan ilman ainoastaan jaksossa "The Christmas with Joker", tai jos hänellä on pakkopaita, tai jos Jokeri on valeasussa). Sarjassa Jokeri oli paljolti samantyyppinen, kuin sarjakuvissa. Hän ei välittänyt kenestäkään, ja hänellä oli pakkomielle kaaokseen. Jokerilla oli sarjassa pakkomielle Batmanin tappamisesta, eikä hän kaihtanut keinoja tämän pakkomielteen täyttämiseen. Jokeri ei voinut sietää, että joku muu tappaisi Batmanin. Tätä todistaa muun muassa jakso, The man who killed Batman. Jaksossa Batman oletettavasti tapetaan, ja Jokeri kidnappaa tappajan ja yrittää murhata tämän, koska mies onnistui siinä, mitä Jokeri oli jo vuosia yrittänyt tehdä. Jokeri pilailee sarjasa todella paljon, ja nauraa lähes koko ajan. Mutta tarvittaessa hän on vakava (Esimerkkinä on kaksintaistelut Batmania vastaan) Sarjassa myös esiteltiin Harley Quinn, joka on nykyään Jokerin vakiokumppani.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Alun perin Tim Curry oli roolitettu ääninäyttelemään Jokeria sarjassa, mutta lopulta Mark Hamill sai roolin. Myöhemmin Hamill on ääninäytellyt Jokeria lukuisissa jatkosarjoissa, elokuvissa, videopeleissä ja tullut Jokerin tunnetuimmaksi ääneksi. Sarjan suomenkielisessä dubbauksessa Jokeria ääninäytteli Aarre Karén, joka toimi hahmon äänenä myös "Batman – Mustan kostajan paluu" -elokuvan suomenkielisessä versiossa.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Vuosina 2004-2008 tehdyssä "The Batman" -animaatiosarjassa Jokeri oli täysin erilainen sarjakuviin, elokuviin ja muihin sarjoihin nähden. Ensiesiintymisessään hän piti yllään keltaista pakkiopaitaa, jossa oli violetit hihat, mutta jo kahdeksannessa jaksossa asu vaihtui enemmän sarjakuvista tuttuun violettiin pukuun. Jokerilla oli lisäksi aina paljaat jalat (puvun kanssa nilkkaimet, muttei kenkiä) ja mustat sormikkaat. Lisäksi hahmon hiukset olivat pitkät ja sekavat, joidenkin mukaan jopa rastat. Jokerin hampaat myös olivat keltaiset ja vinot, jonka liäksi hänen silmänsä olivat kirkkaan punaiset.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Päivitetystä ulkonäöstään huolimatta Jokeri toimi ja käyttäytyi perinteisellä tavallaan, hulluttelemalla kesken rikosten ja nauramalla katalasti. Joskin hänen hahmonsa kehittyi sykempään suuntaan sarjan edetessä. Alkupäässä Jokeri suurimmaksi osaksi "kiusasi" Gothamilaisia ilokaasullaan ja teki pikkurikoksia, mutta myöhemmin hän syyllistyi mm. Ethan Bennettin muuttamiseen Savinaamaksi sekä Barbara Gordonin ja liikemies Paul Karonin halvaannuttamiseen. Ilokaasun lisäksi Jokerilla oli sarjassa lukuisia muita klovnimaisia aseita, kuten vieterin avulla kohteeseen iskeytyvä nyrkkeilähanska ja sähköiskuja antavat, hansikkaisiin kiinnitettävät napit. Hän osasi myös taistella "apina-kung fun" -tyylisesti, joskin käytti tätä taitoaan hyvin harvoin.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Tässä sarjassa Batmanillä ei ollut osaa Jokerin "syntymiseen". Jaksossa "Kuminaaman kosto" Jokeri kertoo taustastaan seuraavasti:


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Ennen kemikaalisammiioon putoamista Jokeri nähtiin jaksojen "kuminaaman kosto" ja "vaarallisia ajatuksia" takaumakohtauksissa. Kummassakaan jaksossa ei silti kerrota Jokerin oikeaa nimeä tai paljasteta, miksi hän putosi sammioon. Silti käy ilmi, että hän oli ammatiltaan toimistyöntekijä.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Muista sarjoista poiketen, Jokerilla oli The Batmanissä kaksi vakioapuria, "Bunch" ja "Judy". Kaksikko nähtiin ensi kerran jaksossa kuminaaman kosto. Molemmat olivat iskokokoisia, klovneiksi naamioituneita miehiä, jotka usein taistelivat Jokerin puolesta tai tämän kanssa Batmaniä vastaan. Kolmannella kaudella Jokerin oppipoikana nähtiin yhdessä jaksossa Donnie -niminen poika, joka oli samalla luokalla Barbara Gordonin kanssa. Harleen Quinzelin Jokeri tapasi neljännellä tuotantokaudella, seurattuaan ensin hartaasti ihastuksensa televisio-ohjelmaa. Harley Quinnin alter-egokon saanut Quinzel toimi Jokerin pääapurina kahtena viimeisenä kautena. Harleyn kautta Jokeri myös tutustui hakkeri "Slackeriin", jonka laitteen oikosulku synnytti Jokeri 2.0 -kloonin. Alkuun isäntänsä kanssa yhteistyötä tehnyt klooni kääntyi lopulta alkuperäistä Jokeria vastaan ja yritti tuhota koko Gothamin, mutta tuli lopulta Batmanin pysäyttämäksi.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Kevin Michael Richardson ääninäytteli Jokeria sarjan englanninkielisessä versiossa. Suomeksi sarjaa dubattiin vain yhden Jokerijakson verran, mutta roolin teki jo 90- luvun Batman -animaatiosarjassa hahmoa dubannut Aarre Karén.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Yllä mainitulle sarjalle jatkoa olevassa "The Batman vs. Dracula" -elokuvassa Jokeri pakenee Arkhamin mielisairaalasta etsiäkseen hautausmaalle kätketyn aarteen. Batman jahtaa Jokeria ja taistelee tämän kanssa, kunnes Jokeri putoaa veteen ja saa sähköiskun napista, joka hänellä on kädessään. Jokeri vajoaa veteen.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Päiviä myöhemmin, Jokeri ilmaantuu Pingviinin luo, aikoen viedä tältä aarteen. Jokeri kohtaa kuitenkin dracula -hirviön, joka puree häntä ja Jokeri muuttuu itsekin draculaksi. Batman yrittää selvittää, missä varsinainen dracula on ja onnistuu muuttamaan Jokerin omaksi itsekseen. Sivuvaikutuksena Jokeri kuitenkin unohtaa lähiaikojen tapahtumat ja Batman palauttaa hänet Arkhamiin


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Jeff Bennett on Jokerin äänenä "Batman – pelottomat" -sarjassa, jossa se teki ensiesiintymisensä jaksossa ”Game Over for Owlman” 6. maaliskuuta 2009. Sarjassa hahmon ulkomuoto muistuttaa 1950–1960-luvun sarjakuvissa esiintynyttä Jokeria.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Jokeri auttoi aluksi Batmania Owlmanin kiinniottamisessa, mutta pian huijasi häntä ja siirtyikin Owlmanin puolelle. Jokeri lopulta auttoi Batmania karkaamaan Owlmanin ansasta, mutta jätti sankarina olemisen, koska ei pitänyt sitä omana juttunaan. Sittemmin hän on tehnyt sarjassa pieniärooleja useimmiten ryöstöjä, joiden päätteeksi Batman on ajanut häntä takaa pitkin Gothamia.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: John DiMaggio toimi Jokerin äänenä vuoden 2010 elokuvassa "", joka pohjautuu samannimiseen sarjakuvatarinaan.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Jokeri nähdään heti elokuvan alussa hakkaamassa Robinia rautakangella. Hän lopulta jättää pojan hylättyyn mökkiin aikapommin kanssa, minkä seurauksena Robin kuolee. Viisi vuotta myöhemmin Jokeri on Arkhamissa pakkopaidassa eristyssellissä, jonne hän saa vieraita kun Punahupuksi pukeutunut roisto esiintyy Gothamissa. Batman ja Nightwing tiedustelevat Jokerilta asian suhteen, mutta hän ei tiedä asiasta mitään. Myöhemmin Black Mask murtautuu vankilaan pyytääkseen Jokerilta apua Punahupun tappamisessa. Jokeri suostuu pyyntöön, mutta tappaa sitä ennen kaikki hänen kätyrinsä. Jokeri vaatii rekan ja uusia kätyreitä tehtävän suorittamiseen. Jokeri kuitenkin telkeää Black Maskin ja kätyrit rekan sisälle herättääkseen Punahupun huomion. Hän yrittää kuitenkin tappaa Black Maskin sytyttämällä heidät tuleen, mutta Batman ehtii paikalle sammuttamaan tulen. Samassa Punahuppu sieppaa Jokerin ja vie hänet hylättyyn kerrostalon huoneeseen, jossa Punahuppu hakkaa Jokerin rautakangella. Myöhemmin Punahuppu houkuttelee Batmanin huoneeseen, jossa hän haluaa selvittää miksi Batman ei ole tappanut Jokeria. Lopulta hän uhkaa Batmania joka ampumalla itse Jokerin mikäli Batman ei tekisi sitä itse. Jokeri on kuitenkin tilanteesta aivan haltiossaan ja innostuu entistä enemmän, kun Batman ei aio ampua Jokeria vaan kääntyy poispäin Punahupusta, joka aikoo ampua Batmanin. Batman kuitenkin heittää batarangilla Punahupulta aseen pois kädestä, jonka seurauksena Punahuppu laukaisee aikapommin lähtölaskentaan. Batman yrittää pysäyttää aikapommin, mutta Jokeri hyökkää hänen kimppuunsa estääkseen yrityksen halutessaan kuolla kaksikon kanssa. Batman kuitenkin pelastaa kaikki kolme viime hetkellä.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text:
Jokeria ovat näytelleet Cesar Romero 1960-luvulla esitetyssä "Batman"-televisiosarjassa, Jack Nicholson Tim Burtonin ohjaamassa vuoden 1989 "Batman", ja Heath Ledger vuonna 2008 ensi-iltansa saaneessa "Yön ritarissa".
2016 ensiltansa saaneessa Suicide Squad elokuvassa Jokeria näyttelee Jared Leto.
"Gotham" -televisiosarjassa nähty Jerome Valeska perustuu vahvasti Jokeriin. Hahmoa näytteli "Cameron Monaghan".


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Animaatiosarjoissa ja videopeleissä hahmoa ovat näytelleet mm. Larry Storch, Frank Welker, Kevin Michael Richardson, Jeff Bennett, Corey Burton ja John DiMaggio. Jokerin pitkäaikaisin ääninäyttelijä Mark Hamill, esiintyi roolissa kaikissa DC-animaatiouniversumin sarjoissa ja elokuvissa. Toiseksi eniten Jokeria on ääninäytellyt Troy Baker.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Englannin tavoin, suomeksikin Jokeria ovat ääninäytelleet useat eri näyttelijät, kuten Aarre Karén, Aku Laitinen ja Juha Varis. Jokerin ensimmäinen suomenkielinen ääni oli Titta Jokinen, joka toimi hahmon äänenä dubbauksien varhaisina aikoina, kun budjetit olivat hyvin rajalliset.


title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Populaarisessa mediassa yksi tunnistettavimmista hahmoista oleva Jokeri rankattiin Wizard-lehden sadan parhaan supervihollisen listalla sijalle yksi. Lisäksi hahmo sijoittui toiselle sijalle IGN:n sata parasta sarjakuvaroistoa kautta aikain-listalla, ja sijalle kahdeksan Empire-lehden parhaiden sarjakuvahahmojen äänestyksessä ollen näin korkeimmalle sijoittunut roistohahmo.


title: Tournai

text: Tournai (, , ) on kaupunki Belgian länsiosassa Vallonian alueella. Se on Hainaut’n provinssin pääkaupunki. Tournaissa on arviolta 69 471 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 213,8 neliökilometriä.


title: Tournai

text: Useiden alueliitosten jälkeen Tournai on pinta-alaltaan Belgian suurin kunta. Nykyään kaupungin pinta-alasta onkin maatalouden käytössä noin kaksi kolmannesta. Kaupunki kuuluu Vallonian alueeseen, jonka kansantulo asukasta kohden oli vuonna 2000 vain 78,2 % viidentoista EU-maan keskimääräisestä kansantulosta.


title: Tournai

text: Roomalainen kaupunki "Tornacum" syntyi todennäköisesti muiden vastaavien kaupunkien tavoin sotilasleirin ympärille ensimmäisen vuosisadan aikana. Vuonna 1954 löydettiin kaivauksissa roomalaiselle sotilasleirille tyypillisen vallikaivannon jääneitä. Paikka oli myös maanteiden ja vesireittien risteyksessä ja lähellä valtakunnan pohjoista rajaa. Escautjoki oli erinomaisen keskeinen liikenneväylä jo varhaisina vuosisatoina kaupungin historiassa. Joen varrelta löytyneet muinaisjäännökset kertovat sen merkityksestä koko roomalaisvallan ajan.


title: Tournai

text: Saalilaiset frankit tekivät kaupungista 400-luvun aikana pienen valtakuntansa pääkaupungin. Jo 1600-luvulla kaivauksissa löydettiin frankkikuningas Klodvigin isän, kuningas Kilderik I:n, arvokkain esinein varustettu hauta, joka sijaitsee Escautjoen pohjoisrannalla. Seuraava suuri muutos kaupungin historiassa tapahtui 800-luvulla, kun se erotettiin maallisen vallan hallinnasta ja siitä tuli suoraan frankkien kuninkaiden alaisuudessa toimiva piispallinen hallintolääni. Piispat säilyttivät hallinnassaan joen pohjoisen puolen ja 1000-luvulla Flanderin kreivit ottivat haltuunsa joen etelärannan ja tekivät siitä herruusalueensa.


title: Tournai

text: Kaupungin porvarit rakensivat ensimmäisen kaupunginmuurin 1100-luvun puolivälissä. Samalla piispa joutui luopumaan tuomiovallastaan. Asia sinetöitiin lopullisesti, kun Ranskan kuningas Filip II Augustus määräyksessään asetti kaupungin suoraan kuninkaan vallan alaisuuteen. Lukuisten taistelujen ja erilaisten miehitysten jälkeen vuonna 1341 kaupunki sai hallintoonsa koko sille kuuluvan alueen ja tämä alue yhteisesti kaupungille kuuluvat oikeudet. Tämänkin jälkeen kaupunki menetti useaan otteeseen oikeutensa, saaden ne kuitenkin aina takaisin. Osasyynä tähän jatkuvaan muutoksen oli myös ylimmän lääninherran vaihtuminen muun muassa satavuotisen sodan seurauksena.


title: Tournai

text: Suuri ja pitkäaikainen muutos kaupungin asemassa tapahtui, kun keisari Kaarle V toukokuussa 1522 peruutti kaupungin kaikki erityisoikeudet ja ammattikuntien poliittiset oikeudet. Kaupunki palautui Ranskan hallintaan ja alueeseen 24. kesäkuuta 1667. Kuitenkin jo vuonna 1709 Espanjan perimyssodan myötä englantilais-hollantilaiset joukot valtasivat kaupungin. Vuosien 1713 ja 1714 rauhoissa siitä tehtiin Itävallan Alankomaihin kuuluva kaupunki. Tässä asemassa kaupunki oli aina Ranskan vallankumoukseen saakka. Belgian itsenäistyttyä siitä tuli osa Belgian kuningaskuntaa 1831.


title: Tournai

text: Kaupunki oli 1900-luvun aikana kahdesti saksalaisten miehittämä. Ensimmäisen maailmansodan loppuvaiheessa kaupungista muodostui taistelutanner ja lähtiessään saksalaiset räjäyttivät muun muassa lähes kaikki kaupungin sillat. Kaupungin talous joutui vahinkojen takia vaikeuksiin useiksi vuosiksi. Toisessa maailmansodassa saksalaiset pommittivat kaupunkia 16.–20. toukokuuta 1940 ja saivat aikaan merkittävää tuhoa sekä ihmishenkien että aineellisten arvojen suhteen.


title: Tournai

text: Kaupungin taloudellisen vaurauden perusta varhaisina vaiheina oli kaupungin alla oleva hiekkakiviesiintymä. Kiveä on voitu käyttää sekä rakennuskivenä, että laastin raaka-aineena. Ensimmäiset kalkkikiven louhinnat ovat todistettavasti ensimmäisen vuosisadan ajalta, ja ovat olleet nykyisen katedraalin paikalla. Kaivauslöydöissä on noussut esille merkittävä määrän kiven louhimiseen ja sen käsittelyyn liittyvä aineistoa. Kivilouhoksia hyödynnettiin tehokkaasti aina 1000-luvulle asti ja uudelleen pienen tauon jälkeen 1100-luvulta 1300-luvulle.


title: Tournai

text: Keskiajan jälkipuolisko merkitsi kaupungille myös vahvan käsiteollisuuden syntyä, kuten niin monille muillekin nykyisen Belgian alueen keskiaikaisille kaupungeille. Tournain markkinat vetivät puoleensa väkeä jopa Saksasta, Englannista ja tietenkin lähialueelta. Syynä tähän oli erittäin lempeä verokohtelu niin myyjille kuin ostajillekin. Kaupunki liittyi myös osaksi Hansa-kauppayhteisön Lontoon konttoria.


title: Tournai

text: Kuitenkin 1300-luvun lopulla satavuotisen sodan vaikutukset aiheuttivat taloudellisen taantuman ja suuria taloudellisia ongelmia. Kun tähän liittyi vielä vaatimuksia demokraattisemmasta kaupungin hallinnosta, voimakkaasti mustan surman ja nälän seurauksena vähentynyt väestö, Bryggen kaupungin sataman rappeutuminen ja verkateollisuuden suuret ongelmat, selvisi kaupunki tulevaisuuteen vain vaivoin. Kuitenkin 1400-luvulla seinävaatteiden kudonta kohensi kaupungin taloudellista tilaa.


title: Tournai

text: Vasta Ranskan Ludvig XIV:n aikana rakennustoiminta kaupungissa elpyi. Kuningas oli päättänyt tehdä siitä valtakuntansa pohjoisen osan suurimman kaupungin. Hän rakennutti uuden linnoituksen, uudenaikaisti kaupungin muurit linnoitusarkkitehti Vaubanin johdolla sekä kanavoi ja ruoppasi Escaut-joen. Tämä taloudellinen kehitys kuitenkin pysähtyi, kun kaupunki 1700-luvulla siirtyi osaksi Itävallan-Alankomaita. Joskin vuosisadan loppupuolella taloutta yritettiin uudelleen herätellä toimimaan perustamalla uutta teollisuutta. Tämän seurauksena uuden vuosisadan, 1800-luvun lähestyessä kaupungin monipuolinen tekstiiliteollisuus työllisti noin 3 000 henkilöä. Lisäksi kaupungissa toimivat 11 kalkinpolttouunia antoivat työtä noin 600 työntekijälle.


title: Tournai

text: 1800-luvun teollinen rakennemuutos vaikutti voimakkaasti myös Tournain kaupunkiin, sillä koko uudesta Belgiasta tuli Euroopan mantereen teollistunein valtio. Uudet teollisuusalat antoivat voimaa kaupungin nopealle kasvulle.


title: Tournai

text: Tournain kaupunki elää tietenkin paljon pitkästä ja monipuolisesta historiastaan, mutta matkailu ei voi ylläpitää nykyaikaista palvelutasoa ja siksi kaupunki yrittää jälleen kerran selvitä suuresta rakennemuutoksesta ja kehittyä nykyaikaiseksi palvelujen ja uudenlaisen teollisuuden keskukseksi keskellä Eurooppaa.


title: Tournai

text: Vuoden 2016 alussa kaupungissa oli lähes 70 000 asukasta.


title: Tournai

text: Tournain Notre-Damen katedraali on useiden asiantuntijoiden mukaan yksi kristillisen kirkon kauneimpia rakennustaiteellisia saavutuksia. Sen paikalla on ollut lukuisa edeltäjiä, joista ensimmäinen pystytettiin heti kristinuskon tultua alueelle.


title: Tournai

text: Nykyinen kirkkorakennus koostuu 1100-luvulla rakennetuista romaanisen tyylin mukaisista laivasta ja poikkilaivasta, ja goottilaiseen tyyliin 1200-luvulla rakennetusta kirkon kuorista. Kirkon keskiosaa korostaa viisi ylhäistä kellotornia. Pääsisäänkäynti julkisivulla on rakennettu 1300-luvulla ja koristeltu eri aikakausien kuvapatsailla. Siinä olevat Profeettain patsaat tekivät alueen kivenhakkaajat 1300-luvulla. Kahden oven väliin on sijoitettu kirkon suojelijan Neitsyt Marian patsas. Kirkossa kunnioitetaan Mariaa erityisesti sairaiden Mariana.


title: Tournai

text: Kirkossa olevat lasimaalaukset 1500-luvulta kertovat muun muassa "Sigesbert" (525–575) ja "Chilperic" (523–584) -veljeskuninkaiden elämästä sekä keskinäisestä valtataistelusta (hyvin yleistä merovingihallitsijoiden keskuudessa), sekä Tournain ja Noyonin hiippakuntien erosta vuonna 1146.


title: Tournai

text:
Kirkon kuori, joka siis rakennettiin 1200-luvulla, on samalla paikalla kuin aiemmin paikalla ollut roomalainen temppeli, joka kuitenkin tuhottiin melko pian valmistumisensa jälkeen. Sekä kirkon kuori, että sitä ympäröivät kappelit on koristeltu eri aikojen veistoksilla ja maalauksilla. Katedraalin taidekokoelmiin kuuluukin lukuisia merkittäviä taideteoksia, kuin myös erilaisia esineitä pyhäinjäännösten säilyttämiseksi.
Kaupungin erästä vaurauden perustaa kuvataan lasimaalauksessa, joka esittää kaupungin erityistä oikeutta kerätä vero kaikilta Escaut-joen ylittäjiltä.


title: Tournai

text: Katedraali on Unescon maailmanperintöluettelossa vuodesta 2000.


title: Tournai

text: "Beffroi" on nykyisen Belgian alueelle tyypillinen keskiaikainen rakennus. Kaupungin porvarit rakensivat oman varallisuutensa ja itsemääräämisoikeutensa symboliksi korkeita kellotorneja, joiden näyttämä aika tahditti toimintoja koko kaupungissa. Samalla koko kaupungin alueelle saatiin noudatettavaksi yksi yhteinen aika, joka helpotti muun muassa työläisten töiden aloittamista ja lopettamista.


title: Tournai

text: Tournain beffroin historia alkaa vuodesta 1188, kun Ranskan kuningas Filip II Augustus halusi saada itselleen liittolaisen taisteluunsa Flanderin kreiviä vastaan, joten hän anoi kaupunkilaisille lupakirjan soittokellon hankintaan. Eräs lupakirjan ehdoista oli, että kello oli sijoitettava sille sopivaan paikkaan, sillä aiemmin kellot ja niiden käyttö olivat olleet vain papiston ja aateliston erioikeus. Tämän ehdon perusteella päätettiin rakentaa erillinen kellotorni (kellotapuli), josta tuli kunnallisen vapauden symboli.


title: Tournai

text: Vuoteen 1294 saakka kellotornin korkeus ei ylittänyt 30 metriä, jolloin sitä jouduttiin korottamaan. Syynä oli aivan lähelle rakennetun katedraalin uusi goottilainen keskilaiva. Kaupungin turvallisuuden tähden (tulipalot, vihollisen lähestyminen jne.) uuden kirkkorakenteenkin yli oli nähtävä. Vuosina 1392–1400 kellotorni jouduttiin korjauttamaan tulipalon aiheuttamien vahinkojen takia. Samalla valettiin torniin uudet kellot ja niistä tuli entistä enemmän tiedottamiseen valmistetut. Rakennus sai myös uusia koristeita, jotka kertoivat rakennuksen toisesta siviilitehtävästä. Kellotorni toimi samalla kaupungin vankilana.


title: Tournai

text: Seuraavina vuosisatoina beffroin ulkoasu muuttui vain vähän, mutta vuonna 1844 kaupunki päätti restauroida tornin ja rakennusarkkitehdiksi valittiin Bruno Renard. Tämä ei epäröinyt muuttaa tornin ulkoasua vastaamaan paremmin omia näkemyksiään keskiaikaisesta goottilaisesta arkkitehtuurista.


title: Tournai

text: Vuonna 1992 beffroi suljettiin uudelleen restaurointitöiden tähden ja se avattiin uudelleen yleisölle vuonna 2003. Näin on mahdollista nousta taas tornin 257 askelmaa ja ihailla tornista avautuvaa mahtavaa näköalaa. Tornin saleissa on esillä sen historiaa, sen eri rooleja yhteisössään, sen symboleja ja sen kelloja. Beffroi on Belgian 29 muun vastaavanlaisen beffroin kanssa ollut vuodesta 1999 lähtien Unescon maailmanperintäluettelossa, sen kaikkein vanhimpana beffroina.


title: Yrjö Jylhä

text: Yrjö Olavi Jylhä (vuoteen 1906 Lindeman, 21. heinäkuuta 1903 Tampere – 30. joulukuuta 1956 Turku) oli suomalainen runoilija ja suomentaja. Hänen talvisota-aiheinen runokokoelmansa "Kiirastuli" kuuluu suomalaisen lyriikan merkittävimpiin klassikoihin. Hänet palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1948.


title: Yrjö Jylhä

text: Yrjö Jylhä syntyi yksitoistalapsisen perheen kahdeksantena lapsena. Hänen isänsä oli kauppias Kaarle Juho Jylhä (k. 1928) ja äitinsä Ida Maria (o.s. Kovettu, k. 1917). Tukholman olympialaisten aikaan 9-vuotias Jylhä innostui urheilusta ja harrasti nyrkkeilyä, juoksua, kuulantyöntöä, kiekon- ja keihäänheittoa. Jylhä saavutti lyseoaikanaan 1920-luvulla Tampereen koulujen välisen keihäänheittomestaruuden. Koululaisena Jylhä oli vilkas mutta herkkä, ja hän toimi aktiivisesti koululaisseuran puheenjohtajana. Jylhä pääsi ylioppilaaksi 1922 Tampereen klassillisesta lyseosta, ja asevelvollisuutensa hän suoritti Porin rykmentissä. Hän opiskeli ensin Turussa mutta siirtyi vuoden kuluttua Helsingin yliopistoon. Jylhä ei suorittanut tutkintoja.


title: Yrjö Jylhä

text: Yrjö Jylhä aloitti kirjallisen uransa oppikoulun seitsemännellä luokalla kirjoittamalla "Nuoreen Voimaan" runoja nimimerkillä Y. Myöhemmin 1920-luvulla hän kirjoitti Tulenkantajien ryhmässä, ja hänen ensimmäiset runonsa ilmestyivät Tulenkantajien yhteiskokoelmissa "Nuoret runoilijat" 1924 ja "Hurmioituneet kasvot" 1925. Jylhän ensimmäinen itsenäinen runoteos "Ruoskanjäljet" ilmestyi 1926, ja kaikkiaan hän julkaisi kuusi runokokoelmaa. Jylhän lyriikalle ovat tyypillisiä rytmin ja loppusointujen taitava käyttö sekä etenkin varhaisissa kokoelmissa aiheiden jylhyys, synkkyys ja elämänpessimismi.


title: Yrjö Jylhä

text: Yrjö Jylhä oli naimisissa näyttelijäksi pyrkivän Kirsti Svenssonin kanssa. Suhde oli myrskyisä ja samalla Jylhää kuluttava, sillä hänen täytyi kokonaan kustantaa vaimonsa elämä. Kirsti Svensson kuoli vuonna 1943.


title: Yrjö Jylhä

text: Jylhä palveli talvisodassa komppanianpäällikkönä JR 30:ssa Taipaleen rintamalohkolla. Välirauhan aikana hän julkaisi tunnetuimman runokokoelmansa "Kiirastuli" (1941).


title: Yrjö Jylhä

text: Runoilijanuransa ohella Jylhä työskenteli suomentajana. Hän on kääntänyt suomeksi maailmankirjallisuuden klassikoita, kuten William Shakespearen tärkeimmät näytelmät, John Miltonin runoeepoksen "Kadotettu paratiisi", Ranskan kansalliseepoksen "Rolandin laulu", La Fontainen eläintarinoita sekä valikoimia maailmanrunoutta. Myös esimerkiksi Viktor Rydbergin jouluruno ”Kotitonttu” on Jylhän suomentama.


title: Yrjö Jylhä

text: Jylhä teki itsemurhan vuonna 1956.


title: Anschluss

text: Termillä Anschluss () viitataan vuonna 1938 tapahtuneeseen Itävallan liittämiseen natsi-Saksaan ("Anschluss Österreichs"). Yhdistäminen tapahtui 12. maaliskuuta 1938. Sanalla tarkoitetaan myös aatesuuntaa, joka 1800-luvulta alkaen pyrki Itävallan liittämiseen Saksan yhteyteen.


title: Anschluss

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen suurvalta-asemansa menettäneessä Itävallassa oli haluja yhdistymiseen Saksan kanssa, mutta sitä eivät voittajavaltiot sallineet. Kun sitten natsit nousivat 1930-luvulla valtaan molemmissa maissa, johti se Anschlussiin. Saksaan liitettynä Itävallan nimi muutettiin Ostmarkiksi.


title: Anschluss

text: Toisen maailmansodan jälkeen Itävalta oli Saksan tavoin liittoutuneiden miehittämä, ja vuonna 1955 se palasi itsenäiseksi valtioksi.


title: Kaleva (vakuutusyhtiö)

text: Keskinäinen Vakuutusyhtiö Kaleva on vuonna 1874 perustettu Suomen vanhin vakuutusyhtiö. Yhtiö rekisteröitiin 8. maaliskuuta 1897 nimellä Försäkringsaktiebolaget Kaleva; nykyisen nimensä yhtiö otti käyttöön 16. lokakuuta 1923. Kaleva tarjoaa vakuutusten lisäksi erilaisia esimerkiksi säästämiseen ja eläkkeisiin liittyviä palveluita sekä henkilöasiakkaille että yrityksille.


title: Kaleva (vakuutusyhtiö)

text: Yhteistyössä Sammon tytäryhtiön Ifin kanssa Kaleva keskittyy myymään uusia ryhmähenkivakuutuksia yhtiöiden yhteistyösopimuksen piirissä olevien toimihenkilö- ja palkansaajajärjestöjen jäsenille. Lisäksi Kaleva hoitaa ennen vuotta 1997 otettuja yksilöllisiä riski- ja säästöhenkivakuutuksia. Keskinäisenä yhtiönä Kaleva ei kuulu Sampo-konserniin.


title: Kaleva (vakuutusyhtiö)

text: Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma omistaa 50 prosenttia Kalevan vakuutuspääomasta.


title: Kaleva (nimi)

text: Kaleva on suomalainen miehen nimi. Kalevan nimipäivä on 10. syyskuuta. Nimi oli suomalaisessa kalenterissa 1908–1928, ja uudelleen se on ollut 1950 alkaen.


title: Kaleva (nimi)

text: Ensimmäisen kerran Kalevaa ehdotettiin ristimänimeksi 1865. H. A. Reinholmilla oli Kaleva ehdolla 1879 Väinön ja Ilmarin seurassa. Pietarin suomalaisessa kalenterissa Kalewa oli jo 1872.


title: Kaleva (nimi)

text: Kaleva on kansallisromanttisen kauden nimiä. Muinaisrunoissa esiintyy Kalevanpoika-nimitys Kullervosta.


title: Kaleva (nimi)

text: Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan nimi Kaleva on 1900-luvun alusta vuoden 2017 loppuun mennessä annettu 3009 miehelle ja ainakin yhdeksälle naiselle.


title: Kaleva (nimi)

text: Nimen muunnelma on etunimi Kalevi.


title: Väinö

text: Väinö on suomalainen miehen etunimi. Nimipäivää Väinö on viettänyt 17. helmikuuta vuodesta 1908 alkaen.


title: Väinö

text: Väinö ja sen rinnalla Väinämö ovat kansallisromanttisen kauden nimiä, molemmat ovat Kalevalan pääsankarin, Väinämöisen nimestä juontuvia. Sana "väinä" tarkoittaa joessa olevaa tyventä kohtaa.


title: Väinö

text: Nimiehdokkaana Väinö oli jo vuosina 1856 ja 1865, ja Kansanvalistusseuran kalenterissa se oli 1882–83. Vuoden 2015 loppuun mennessä nimi Väinö on annettu 51 416 miehelle, ennen vuotta 1920 muutamalle naisellekin. Lisäksi nimi on annettu 313 henkilölle kirjoitettuna "Wäinö".


title: Ilmari

text: Ilmari on miehen nimi, ja nimipäivä on suomalaisessa kalenterissa 16. tammikuuta, vuodesta 1908 alkaen.


title: Ilmari

text: Ilmari on kansallisromanttisen kauden nimiä, ja on ollut Kansanvalistusseuran kalenterissa 1882. Vuoden 2009 loppuun mennessä nimi Ilmari on annettu 120 121 henkilölle.


title: Ilmari

text: Seppo Ilmarinen on Kalevalan pääsankareita, taitava seppä, luonteeltaan rauhallinen, vakava, rehellinen ja uskollinen. Nimi on ikivanha suomalainen, "ri"-johtimella "ilma"-sanasta muodostettu.


title: Ilmari

text: Nimi Ilmo on mahdollisesti lyhentymä Ilmarista, mutta voi perustua myös karjalaisissa murteissa esiintyvään ihmistä tarkoittavaan sanaan "ilminen".


title: Metellus Scipio

text: Quintus Caecilius Metellus Pius Cornelianus Scipio Nasica (kuoli 6. helmikuuta 46 eaa.) oli roomalainen poliitikko ja sotilas. Hän oli Quintus Caecilius Metellus Piuksen ottopoika ja oli tämän mukana Hispaniassa sotimassa Sertoriusta vastaan. Hän oli konsulina vuonna 52 eaa. Hänestä tuli Pompeiuksen appi kun hänen tyttärensä Cornelia Metella meni tämän kanssa naimisiin.


title: Metellus Scipio

text: Metellus Scipio johti senaatin joukkoja Julius Caesaria vastaan Thapsuksen taistelussa, joka käytiin 6. helmikuuta 46 eaa. Hävittyään taistelun Metellus ja hänen joukkonsa halusivat antautua, mutta Caesarin joukot tappoivat heidät viimeiseen mieheen.


title: Jamie Oliver

text:
James Trevor Oliver,
(s. 27. toukokuuta 1975, Clavering, Essex) on brittiläinen ruokaohjelmistaan laajalti tunnettu kokki.


title: Jamie Oliver

text: Oliver keksittiin alun perin omien ohjelmasarjojen tekijäksi tv-dokumentista "Christmas at the River Café" 1997, jossa hän esiintyi töissä lontoolaisessa River Caféssa.


title: Jamie Oliver

text: Oliverin puoliso on Juliette Norton. Heillä on kolme tytärtä Poppy Honey Rosie (s. 18.3.2002), Daisy Boo Pamela (s. 10.4.2003), Petal Blossom Rainbow (s. 3.4.2009) ja pojat Buddy Bear Maurice (s. 15.9.2010) ja 8.8.2016 syntynyt River Rocket Oliver.


title: Jamie Oliver

text: Vuosina 2000–2011 Jamie Oliver toimi Sainsbury’s-päivittäistavarakauppaketjun mainoskasvona arviolta vähintään miljoonan euron vuosipalkkioita vastaan.


title: Caecilius Metellus

text: Caecilius Metellus oli merkittävän plebeijisuvun nimi Rooman tasavallan aikana.


title: Kansanvalistusseura

text: Kansanvalistusseura (lyhenne "KVS") on Suomessa suomenkielisen väestön keskuudessa tehtävän kansansivistystyön edistämiseksi 1874 perustettu seura. Vuodesta 1934 alkaen se on ollut säätiömuotoinen. Seuran toimisto on Cygnaeuksenkatu 4:ssä Helsingissä.


title: Kansanvalistusseura

text: Kansanvalistusseura on sitoutumaton sivistysjärjestö, oppimisen asiantuntija ja palvelujen tuottaja, joka ylläpitää ulkomailla asuvan oppilaan Etäkoulu Kulkuria, julkaisee kolmea mediaa ja edistää elinikäistä oppimista Suomessa ja maailmalla. Seura katsoo, että sivistys on yhteiskunnan tärkein arvo. Kansanvalistusseuralle sivistys tarkoittaa oppimista, uteliaisuutta, empatiaa, suvaitsevaisuutta ja ympäristöstä huolehtimista. Sivistys on myös vastuuta maailmasta ja kasvamista aikuisuuteen, ihmisyyteen ja yhteiskuntaan.


title: Kansanvalistusseura

text: Kansanvalistusseura on Suomen vanhin kansansivistystyön organisaatio. Se perustettiin kansakoulunopettajien kokouksessa Jyväskylässä vuonna 1872, mutta idea oli esitetty jo paljon aikaisemmin. Yhdistyksen säännöt oli tuohon aikaan hyväksytettävä senaatissa ennen toiminnan alottamista, joten Kansanvalistusseuran ensimmäiset säännöt laadittiin vuonna 1873. Toiminta alkoi ensimmäisen vuosikokouksen jälkeen Helsingissä syyskuussa 1874.


title: Kansanvalistusseura

text: Seuran tavoitteiksi kirjattiin ensimmäisiin sääntöihin seuraavasti:


title: Kansanvalistusseura

text: Seura harjoitti vuoteen 1919 saakka laajaa kustannustoimintaa, jossa oli näkyvä asema sellaisilla historiaa, yhteiskuntaa ja kansallisia oloja käsittelevillä teoksilla, joilla voimistettiin suomalaista kansallistuntoa.


title: Kansanvalistusseura

text: Kansanvalistusseuran Kalenteri ilmestyi vuosina 1881–1957. Sen tavoitteena oli yhdistää jokapäiväiseen ajanviettoon asiantuntija-artikkeleita sekä runoja ja kertomuksia. Lukutaidon lisääntymisen ansiosta kalenterin levikki kasvoi, ja sen vaikutus tiedollisen sivistyksen ja käytännön elämää koskevien neuvojen levittäjänä muodostui merkittäväksi.


title: Kansanvalistusseura

text: Kansansivistystyön alkuvaiheessa seura toimi kirjastolaitoksen kehittämiseksi, kansanopistojen ja työväenopistojen perustamiseksi ja opintokerhotoiminnan käynnistämiseksi. 1960-luvulta alkaen seura järjesti runsaasti varsinkin taiteiden ja kielten kursseja ja seminaareja.


title: Kansanvalistusseura

text: Kansanvalistusseura julkaisee "Aikuiskasvatus"-lehteä yhdessä Aikuiskasvatuksen tutkimusseuran kanssa, englanninkielistä aikuiskouluttajan verkkolehteä "Elm Magazine", sekä "Aina"-verkkomediaa.


title: Kansanvalistusseura

text: Vuonna 1920 perustettiin Kansanvalistusseuran Kirjeopisto eli KVSK-Opisto.


title: Kansanvalistusseura

text: Nykyisin opiston kurssit jakautuivat ammatillisiin, pohjakoulutusta täydentäviin ja harrastekursseihin. Ohjelmaan kuului virallisiin pätevyystutkintoihin johtavia ja valmentavia ammattikursseja, peruskoulun ja lukion kursseja, kielikursseja ja yleissivistäviä vapaita opintoja. KVS:n Kirjeopisto toimi 2000-luvulla Kansanvalistusseuran Etäopiston nimellä. Sen toiminta loppui vuonna 2013.


title: Kansanvalistusseura

text: Vuonna 1946 Kansanvalistusseura hankki omistukseensa alkuaan 1909 perustetun Oriveden Opiston, jossa syksystä kevääseen ulottuvan perusoppijakson lisäksi järjestetään eri pituisia taide-, kieli- ja harrastekursseja.


title: Kansanvalistusseura

text: Vuodesta 1953 Oriveden Opiston osana on toiminut Klemetti-opisto, joka on tullut tunnetuksi muun muassa kuoronjohtajakoulutuksestaan, nuorison musiikkileireistä ja kamarikuorostaan.


title: Kansanvalistusseura

text: Oriveden Opisto liitettiin 1. tammikuuta 2015 Ahlmanin ammattiopistoon, ja vastuu koulutustoiminnasta siirtyi Ahlmanin koulun Säätiölle.


title: Kansanvalistusseura

text: Seura jakaa vuosittain sivistyspalkintoa, jonka nimi oli vuosina 1974–2014 Kansanvalistusseuran palkinto. Palkinto jaetaan sivistyksen edistämisestä suomalaisessa yhteiskunnassa. Palkinnon ovat saaneet muun muassa:


title: Kumikameli

text: Kumikameli on Jarmo "Toppo" Koposen, Hannu "Laiska" Lajusen ja Petteri Kukkosen vuonna 1986 perustama rock-yhtye. Yhtyeen ensimmäiset levytykset olivat omaperäistä huumorimusiikkia, josta oli löydettävissä itämaisiakin sävyjä. Tuohon aikaan yhtye ei käyttänyt kitaraa soitinvalikoimassaan, koska halusi välttää rockmusiikin perinteisiä piirteitä.


title: Kumikameli

text: 1990-luvun alussa kokoonpanon uudistuessa vaihtui tyylisuunta raskaaksi punkiksi ja vuonna 2004 ilmestyneellä "Kinahmo"-albumilla oli jo selviä heavy metal- ja hardcore punk -vaikutteita. Yhtyeen kitaristi Jussi Musikka sekä entinen rumpali Olli-Matti Wahlström vaikuttavat myös 51koodia-yhtyeessä. Kumikameli tunnetaan myös sivuprojekteistaan, joista menestynein ja tunnetuin on humppa-coveryhtye Eläkeläiset.


title: Kumikameli

text: Kumikameli sai alkunsa vuonna 1986 Hassisen Koneen treenikämpällä, missä Jarmo Koponen oli juopottelemassa kavereidensa kanssa. Kaverukset saivat idean tehdä musiikkia ilman perinteisiä rock-soittimia ja päättivät perustaa yhtyeen. Musiikkinsa he esittivät mandoliinilla, banjolla, haitarilla ja kosketinsoittimilla.


title: Kumikameli

text: Kumikameli herätti ihmetystä live-esiintymisillään ja pian Kumikameli olikin studiossa levyttämässä esikoisalbumiaan omakustanteisesti. Discophon-levy-yhtiö kiinnostui materiaalista ja julkaisi sen vuonna 1988. Taival Discophonin kanssa jäi yhden albumin mittaiseksi mutta Kumikameli löysi pian kodin 60.000 Järveä -pienlevy-yhtiöltä ja vuonna 1989 ilmestyi Nahkasuiden paluu.


title: Kumikameli

text: Vuonna 1990 kosketinsoittaja Petteri Kukkonen joutui jättämään yhtyeen. Hänen jättämänsä paikan täytti basisti Jouni Vento. Bassoa aikaisemmin soittanut Koponen vaihtoi soittimensa kitaraan ja näin yhtye luopui alkuperäisestä ideastaan olla käyttämättä perinteisiä rock-soittimia. Tämä musiikillinen suunnanmuunnos johti yhtyeen musiikkityylin kehittymisen punkimpaan suuntaan. Uudella kokoonpanolla Kumikameli levytti vielä muutaman singlen 60.000 Järveä -yhtiölle ennen kuin yhtiö kaatui taloudellisiin vaikeuksiin. Yhtye alkoi levyttää seuraajaa Nahkasuiden paluulle omalla kustannuksellaan, kunnes Stupido Twins osoitti kiinnostusta orkesteriin. Vuonna 1991 ilmestyi Marsin sankarit, jolla yhtyeen uusi ilme esiteltiin yleisölle. Samalla linjalla jatkettiin seuraavan vuoden Kourallinen kääpiöitä -albumilla.


title: Kumikameli

text: Hannu Lajunen jätti yhtyeen vuonna 1993 kyllästyttyään soittamiseen ja jätti Jarmo Koposen ainoaksi alkuperäisjäseneksi. Korvaajaksi löytyi Jouni Hukka, jonka Kumikameli-ura jäi vain alle vuoden mittaiseksi. Yhtye laajeni nelikoksi Jukka Hyrkäksen liittyessä mukaan. Tämä kokoonpano julkaisi vain Ufojen lunnaat -levyn ennen Hukan lähtöä. Hänen tilalleen tuli HC Andersen -yhtyeen Janne Hurskainen. Vuonna 1994 levytettiin Voitto-EP mutta suurimman osan vuodesta Kumikameli oli telakalla yhtyeen jäsenten keskittyessä Eläkeläisiin. Eräällä Eläkeläisten keikalla Hurskainen ja muu yhtye riitaantuivat, mikä johti Hurskaisen eroon. Kumikameli oli jo nauhoittanut Saturnuksen vararengas -albumin, jolla Hurskainen soitti, mutta se päätettiin jättää julkaisematta. Vastoinkäymiset jatkuivat, kun kitaristi Hyrkäs ilmoitti, ettei hän halunnut enää lähteä kiertueelle yhtyeen kanssa. Koponen ja Vento jatkoivat kahdestaan ja tekivät musiikkia rumpukoneen avustamana mutta olivat tyytymättömiä tilanteeseen.


title: Kumikameli

text: Kumikameli jatkoi toimintaansa vuonna 1996 kun Jussi Musikka ja Anssi Rosenius liittyivät yhtyeeseen. Tällä kokoonpanolla Kumikameli levytti uusia kappaleita Parhautta-kokoelmalevylle, joista osa oli tehty jo Saturnuksen vararengas -albumille. Lisää samaa materiaalia päätyi Senssit/Förbannade-albumille, joka julkaistiin seuraavana vuonna. La Serenadan jälkeen Rosenius jätti yhtyeen ja hänet korvasi Kumikamelissa keikoilla kitaraa soittanut Olli-Matti Wahlström. Tämän jälkeen Kumikamelissa ei tapahtunut kokoonpanomuutoksia ennen vuotta 2015, jolloin Wahlström lähti bändistä keskittyäkseen CMX:ään. Hänet korvasi mm. Eläimessä aiemmin soittanut Herman Keränen. Välillä yhtye on ollut tauolla jäsenten Eläkeläiset-kiireiden takia mutta, vaikka tämä sivuprojekti on kasvanut pääbändiään suositummaksi, se ei ole rajoittanut Kumikamelin toimintaa.


title: Kumikameli

text: Vuonna 2006 Eläkeläisten keikalla Jarmo Koponen putosi lavalta, jonka seurauksena hänen kyynärpäänsä ja ranteensa murtuivat. Kuntoutuksesta huolimatta hän ei voi enää soittaa kitaraa. Jussi Musikka jatkoi yhtyeen ainoana kitaristina ja Koponen keskittyi laulamiseen ja soittaa keikoilla koskettimia.


title: Kumikameli

text: Kumikameli on soittanut uransa varrella monenlaista musiikkia ja se on tehnyt useita musiikillisia suunnanvaihdoksia. Kumikameli aloitti soittamalla huumorimusiikkia, jossa laulua oli säestetty pääasiassa kosketinsoittimilla. Marsin sankarit -albumista alkaen yhtye on käyttänyt sähkökitaroita ja on esittänyt siitä lähtien rock-pohjaista musiikkia. Tämän kauden Kumikameli-musiikkia voisi kuvailla parhaiten punkiksi monien kappaleiden aggressiivisuuden takia. Heidän musiikkinsa vaihtelee aina ääripäiden välillä ja punk-levyilläkin on rauhallisia ja aikaisemmasta Kumikamelista muistuttavia kappaleita. Avara luonto -albumista eteenpäin Kumikamelin musiikki muuttui helpommin lähestyttäväksi. Sitä voisi kuvailla vaihtoehtorockiksi. Kinahmo-albumi oli jotain täysin erilaista. Levyllä Kumikameli soittaa raskaammalla otteella ja kappaleet ovat saaneet vaikutteita metallimusiikista ja hardcore punkista.


title: Kumikameli

text: Vaikka Kumikameli on muuttunut paljon musiikillisesti, ovat heidän sanoituksensa säilyneet kierolla mustalla huumorilla sävytettyinä tarinoina nyrjähtäneistä ihmisistä ja oudoista tilanteista. Esimerkiksi kappaleessa "Urho" mies huomaa hitaasti kivettyvänsä ja päätyy puistoon patsaaksi jäykistyttyään täysin. Usein jotain asiaa katsotaan uudesta näkökulmasta, kuten kappaleessa "Askartelen", jossa kuvataan Jumalan luomistyö paperieläinten askarteluna.


title: Sormustin

text: Sormustin (fingerpori, ) on sormen päällä ommeltaessa käytettävä suojus.


title: Sormustin

text: Sormustimia voidaan valmistaa esimerkiksi metallista, nahasta, kumista, puusta, lasista tai posliinista. Varhaiset sormustimet oli usein tehty luusta.


title: Sormustin

text: Sormustinta käytetään yleisimmin suojaamaan sormea työnnettäessä neulaa kankaan tai nahan läpi. Nykyään perinteisen pikarinmuotoisen sormustimen lisäksi on olemassa myös muunlaisia ompelussa käytettäviä sormisuojuksia, esimerkiksi vain etupuolen sormesta peittäviä tai jopa sormeen kiinnitettäviä nahkatarroja.


title: Sormustin

text: Nyppyläpintaista kumisormustinta käytetään keskisormessa parantamaan kitkaa ja suojaamaan sormea selattaessa suuria paperiarkkimääriä, kuten laskettaessa setelirahoja käsin.


title: Sormustin

text: Sormustimia käytettiin 1800-luvulla myös viinamittoina, mistä lienee peräisin ruotsin kielestä tullut ilmaus ”fingerporillinen”.


title: Sormustin

text: Käyttöesineiksi tarkoitettujen sormustinten lisäksi on olemassa erilaisia koristeellisia keräilyyn tarkoitettuja sormustimia.


title: Sormustin

text: Pienoiskokoinen sormustin on myös yksi "Monopoly"-lautapelin nappuloista.


title: Sikelgaita

text: Sikelgaita (Sichelgaita, Gaita 1036–1090), oli Salernon lombardisukuisen herttuan Waimar IV:n tytär. Hän oli normanniherttua Robert Guiscardin toinen vaimo 1058–1085. Sikelgaitan kuvataan olleen vaaleatukkainen, sinisilmäinen, pitkä, lihaksikas, älykäs, sivistynyt ja hyvin voimakasluonteinen.


title: Sikelgaita

text: Sikelgaita meni naimisiin Apulian herttuan Robert IV Guiscardin kanssa 22-vuotiaana 1058. Hän otti osaa sekä politiikkaan että miehensä sotaretkiin ottaen taisteluihin osaa ritarina. Anna Komnena kuvaa Sikelgaitaa "kuin tarujen amatsoniksi", "toinen Pallas, jollei kuin Athene".


title: Sikelgaita

text: Sikelgaita osallistui miehensä kanssa Dyrrhakhionin taisteluun Bysantin keisari Aleksios I Komnenoksen joukkoja vastaan vuonna 1081. Normannien vasemman siiven murruttua ja paettua Sikelgaita ratsasti miesten edelle, otti kypärän ja rengaspaidan pois päältään ja pilkkasi heidän rohkeuttaan. Tästä sisuuntuneina normannit lähtivät vastarynnäkköön ja löivät kovan taistelun jälkeen bysanttilaiset. Keisari Aleksios itse pääsi hurjan taistelun jälkeen murtautumaan ulos ja pakenemaan.


title: Sikelgaita

text: Puolisonsa Robert Guiscardin kuoltua 1085 Sikelgaita vetäytyi luostariin synnyinkaupunkiinsa Salernoon, jossa hän kuoli 1090. Hänen jälkeensä Robertin maat jaettiin niin, että Robertin vanhin poika Bohemund hänen ensimmäisestä avioliitostaan Alberadan kanssa sai Taranton ja Bysantilta vallatut alueet, ja Sikelgaitan vanhin poika Roger Borsa sai Apulian sekä äitinsä perintönä Salernon.


title: Sikelgaita

text: Sikelgaitalla ja Robert Guiscardilla oli kymmenen lasta, joista kahdeksan jäi eloon:Sikelgaitan väitetään olleen Richard Wagnerin "Brünhilden" esikuva.


title: Kimmo (lehti)

text: Nuorten lehti Kimmo ilmestyi kerran kuukaudessa 1945–1952 (kaksoisnumeroiden takia 8 numeroa vuodessa). Sitä julkaisi Lehtiyhtymä. Se sisälsi seikkailukertomuksia, humoristisia juttuja ja tehtäviä. Päätoimittajia olivat muun muassa Lasse Marttinen ja Armand Lohikoski.


title: Kimmo (lehti)

text: Kimmossa oli myös paljon sarjakuvia. Lehden nimikkoterrieri Kimmo seikkaili aina pääkirjoitussivulla sarjakuvan muodossa, piirtäjänä Martti Viitala, jolta ilmestyi lehdessä myös jatkuvajuoninen sarjakuva ”Vaaroja päin”.


title: Kimmo (lehti)

text: Myös Ami Hauhio kuvitti lehteä ja piirsi siihen sarjakuvia.


title: Helicobacter pylori

text: Helicobacter pylori eli helikobakteeri on gramnegatiivinen bakteeri. Helikobakteeria esiintyy mahan limakalvolla, jossa se aiheuttaa kroonisen tulehduksen. Helikobakteeritartunta saadaan yleensä syljen mukana lapsuudessa vanhemmilta tai isovanhemmilta. Helikobakteerin löysivät 1980-luvulla Barry Marshall ja Robin Warren.


title: Helicobacter pylori

text:
Helikobakteeri on suurella osalla oireeton, mutta 10–20 prosentilla tulehduksen kantajista se johtaa vuosien myötä maha- tai pohjukaissuolenhaavan kehittymiseen. Helikobakteeritulehdus lisää mahasyövän riskiä 2–6-kertaiseksi.
Oireilevien potilaiden helikobakteeritulehdus kannattaa hoitaa, mutta oireettomien potilaiden tulehduksen hoitamisen hyödyllisyydestä ei ole näyttöä.


title: Helicobacter pylori

text: Helikobakteerin hoitaminen vaatii useamman lääkkeen yhdistelmäkuurin. Tällä hetkellä parhaaksi havaittu hoitomenetelmä on yhdistelmähoito, jossa käytetään proteiinipumppuinhibiittoria sekä kahta eri antibioottia, joko amoksisilliinia, klaritromysiiniä tai metronidatsolia. Proteiinipumppuinhibiittori tukee antibioottien vaikutusta .


title: Helicobacter pylori

text: Helikobakteerin esiintyvyys vähenee koko ajan länsimaissa. Suomessa se löytyy vuosina 1915–1935 syntyneistä 70–50 prosentilta ja vuosina 1955–75 syntyneistä 35–15 prosentilta.


title: Suurkäräjät

text: Suurkäräjät () on Norjan kansanedustuslaitos. Suurkäräjät perustettiin vuonna 1814, ja se on ollut Norjan ylin poliittinen elin vuodesta 1884.


title: Suurkäräjät

text: Suurkäräjät käyttää lainsäädäntö- ja budjettivaltaa. Suurkäräjien tehtäviin kuuluu lakien hyväksyminen, määrärahojen myöntäminen ja maan hallituksen toiminnan valvominen. Suurkäräjien jäsenet valitaan neljän vuoden välein järjestettävissä vaaleissa, joissa kaikilla 18 vuotta täyttäneillä norjalaisilla on äänioikeus. Miehet saivat yleisen äänioikeuden vuonna 1898, naiset vuonna 1913. Suurkäräjillä on 169 edustajaa, jotka tulevat kaikista Norjan 19 läänistä.


title: Suurkäräjät

text: Vuoteen 2007 saakka suurkäräjät oli lainsäädäntöasioiden kannalta kaksikamarinen niin, että "Lagting"iin (ylähuone) kuului neljäsosa ja "Odelsting"iin (alahuone) loput edustajista. Valtion budjetti ja perustuslain muutokset käsiteltiin kuitenkin yksikamarisessa täysistunnossa. Vuoden 2009 alussa voimaan astuneiden perustuslainmuutosten jälkeen lainsäädäntötyö tapahtuu yksikamarisesti. Jako Odelstingetiin ja Lagtingetiin lakkasi vuoden 2009 alussa voimaan astuneiden perustuslakimuutosten myötä.


title: Suurkäräjät

text: Vuoden 2013 vaaleissa porvarilliset puolueet saivat enemmistön suurkäräjille. Suurkäräjien 169 paikkaa jakautuivat seuraavasti: työväenpuolue 55 (vähennys edellisestä 9), konservatiivit 48 (lisäys 18), edistyspuolue 29 (vähennys 12), kristillisdemokraatit 10 (entisellään), keskusta 10 (vähennys 1), liberaalit 9 (lisäys 7), sosialistinen vasemmistopuolue 7 (vähennys 4), vihreät 1 (lisäys 1).


title: Suurkäräjät

text: Syyskuussa 2017 pidettyjä parlamenttivaaleja ennustettiin erittäin tiukkoja. Vallasta taistelivat konservatiivipuolueen kansanomaisuudestaan tunnettu oikeistopääministeri Erna Solberg ja intellektuellina pidetty työväenpuolueen Jonas Gahr Støre. Kumpikin pääpuolue menetti vaaleissa muutamia paikkojaja hallitus muodostui vuoden 2013 vaalien mukaisesti konservatiivipuolueen ja edistyspuolueen välille. Muodostettu hallitus on vähemmistöhallitus, jolla on 169 paikasta vain 72 paikkaa. Sillä on kuitenkin tukipuolueinaan kristillinen kansanpuolue ja liberaalipuolue, jotka nostavat hallituksen tuen parlamentissa yli puoleen eli 88 paikkaan.


title: César Cui

text: César Cui (, 18. tammikuuta 1835 Vilna, Venäjän keisarikunta – 13. maaliskuuta 1918 Pietari, Venäjän neuvostotasavalta) oli venäläinen säveltäjä ja musiikkikriitikko. Hän kuului Mili Balakirevin johtamaan kansallismieliseen Viiden ryhmään.


title: César Cui

text: Cui oli syntyperältään ranskalais-liettualainen. Hän syntyi Vilnassa, nykyisessä Liettuan pääkaupungissa, sai lapsena opetusta musiikissa ja aloitti sotilasuran Pietarissa. Hänestä tuli linnoitusten asiantuntija. Vuonna 1857 Cui tapasi Balakirevin ja alkoi vakavammin kirjoittaa ja arvostella musiikkia vapaa-ajallaan. Cui osoittautuikin hyvin tuotteliaaksi säveltäjäksi: lukuisten piano- ja kamarimusiikkiteosten lisäksi hän sävelsi viisitoista oopperaa, useita kuoro- ja orkesteriteoksia sekä satoja lauluja.


title: César Cui

text: Cuin oopperoista ensimmäisenä esitettiin julkisesti "William Ratcliff", joka perustuu Heinrich Heinen tragediaan. Tämä tapahtui vuonna 1869, mutta teos ei saanut kovin hyvää vastaanottoa osaksi Cuin oman kritiikin purevuuden vuoksi. Jean Richepinin näytelmään perustuvat "Le Flibustier" ensiesitettiin Pariisin Opera-Comiquessa vuonna 1894, mutta jäi vallalla olleen Wagner-huuman jalkoihin. Cuin menestyksekkäämpiä näyttämöteoksia olivat yksinäytöksinen ooppera "Mandariinipoika", kolminäytöksinen Aleksandr Puškinin tekstiin perustuva "Kaukasuksen vanki" sekä "Mademoiselle Fifi" (1903), jossa esikuvana oli Guy de Maupassantin novelli.


title: César Cui

text: Cuin teokset eivät ole yhtä kansallishenkisiä kuin muiden Viiden ryhmän jäsenten. Puškinia lukuun ottamatta hänen oopperansa eivät ole venäläisperäisiä, lauluista ja kuoroteoksista sen sijaan useampi. Hänen sävellystyyliään on verrattu enemmänkin ranskalaisiin säveltäjiin ja Robert Schumanniin kuin venäläisiin aikalaisiinsa.


title: César Cui

text: Cuin sävellyksessä pianopreludi op. 64 nro 2 e-molli on kuultu yhtäläisyyksiä Fredin säveltämään kappaleeseen "Katson sineen taivaan", jonka Katri Helena lauloi Jerusalemin Eurovision laulukilpailuissa 1979.


title: César Cui

text:
Cuin asema Venäjän armeijassa pakotti hänet julkaisemaan ensimmäiset kriitikonuransa artikkelit salanimellä. Salanimi koostui kolmesta asteriskista (***), mutta Pietarin musiikkipiireissä oli yleisesti tiedossa, kuka oli tekstien takana. Cui peräänkuulutti musiikissa omaperäisyyttä. Hänen sarkastinen tyylinsä sekä Beethovenia varhaisemman musiikin syrjintä antoivat hänelle lisänimen "musiikkinihilisti".
Cui kirjoitti miltei 800 artikkelia useisiin Venäjän ja Euroopan lehtiin vuosien 1864 ja 1918 välisenä aikana. Näistä huomattava osa (noin 300) käsitteli oopperoita. Myöhemmällä iällään Cui kääntyi uusia ”modernisteja”, kuten Richard Straussia, vastaan, ja hänen viimeiset julkaistut artikkelinsa olivat säälimättömiä parodioita (esimerkiksi "Гимн футуризму" (”Hymni futurismille”) ja "Краткая инструкция, как, не будучи музыкантом, сделаться гениальным модерн-композитором" (”Lyhyt ohje kuinka tulla nerokkaaksi moderniksi säveltäjäksi olematta muusikko”). Varsinaisen ammattinsa nimissä Cui julkaisi myös useita linnoituksia käsitteleviä kirjoja ja artikkeleita.


title: Roger Borsa

text: Roger Borsa (1060/61-1111), Apulian herttua oli Robert Guiscardin ja Sikelgaitan poika. Isänsä kuoleman jälkeen 1085 hän peri Apulian herttuakunnan ja äitinsä kuoleman jälkeen 1090 myös Salernon.


title: Roger Borsa

text: Roger Borsa oli urhoollinen ritari ja sotapäällikkö, mutta hän ei perinyt isänsä ja äitinsä valtiomiestaitoa ja tarmokkuutta, vaan hänen hallintokauttaan leimasivat feodaaliaatelin sisäiset sodat. Lempinimensä "borsa" (rahakukkaro) hän sai kiinnostuksestaan talousasioihin.


title: Roger Borsa

text: Rogerin kuoleman jälkeen 1111 häntä seurasi Apulian herttuana hänen poikansa Guglielmo (Vilhelm) II, joka kuoli lapsettomana 1127. Tämän jälkeen Apulian herttuakunta joutui hänen serkulleen, Roger de Hautevillelle, joka yhdisti kaikki Italian ja Sisilian normannilaiset maat halliten kuninkaana nimellä Roger II.


title: Thabo Mbeki

text: Thabo Mvuyelwa Mbeki (s. 18. kesäkuuta 1942 Transkein alue) toimi Etelä-Afrikan presidenttinä vuosina 1999–2008.


title: Thabo Mbeki

text: Apartheidin aikakaudella Mbeki pidätettiin, ja hän siirtyi maanpakoon Isoon-Britanniaan ja palasi kotimaahansa vasta Nelson Mandelan vapauttamisen jälkeen. Mbeki toimi Etelä-Afrikan varapresidenttinä 1997–1999 ja valittiin Mandelan seuraajaksi vuonna 1999. Hän astui virkaan 16. kesäkuuta. Toiselle kaudelleen hänet valittiin huhtikuussa 2004.


title: Thabo Mbeki

text: 20. syyskuuta 2008 Mbeki hyväksyi ANC-puolueen johdon vaatimuksen erota presidentin virastaan. Mbeki jatkoi virassaan 25. syyskuuta 2008 asti, jolloin Etelä-Afrikan parlamentti valitsi hallitsevan ANC-puolueen varapuheenjohtajan Kgalema Motlanthen maan presidentiksi.


title: Thabo Mbeki

text: Mbekin molemmat vanhemmat olivat opettajia ja ANC:n aktiiveja. Äidinkielenään hän puhuu xhosaa. Mbeki kävi lukiota Lovedalessa, mutta hänet erotettiin koulusta vuoden 1959 opiskelijalakkojen aikana. Isänsä Govan Mbekin, Sisulun ja Mandelan pidätyksen jälkeen Mbeki lähti maanpakoon ulkomaille ja vietti kotimaansa ulkopuolella 28 vuotta.


title: Thabo Mbeki

text: Maanpakonsa alkuvuodet Mbeki asui Isossa-Britanniassa, opiskeli taloustieteen ylemmän korkeakoulututkinnon Sussexin yliopistossa ja työskenteli ANC:n Lontoon toimistossa. Älykkönä, mutta elitistisenä ja etäisenä tunnettu Mbeki ihastui William Shakespearen teoksiin Sussexissa, ja hän siteeraa mielellään Shakespearea sopivissa tilaisuuksissa.


title: Thabo Mbeki

text: Mbeki hankki myös sotilaskoulutuksen Neuvostoliitossa ja asui Botswanassa, Swazimaassa ja Nigeriassa. Pääosan ajasta hän vietti Lusakassa, Sambiassa, jossa ANC:n päämaja sijaitsi. Maanpaon aikana Lesothon agentit murhasivat hänen veljensä Jama Mbekin vuonna 1982.


title: Thabo Mbeki

text: Mbeki nimitettiin ANC:n tiedotusosaston johtoon 1984 ja kansainvälisten asioiden johtajaksi 1989. Vuonna 1985 hän oli mukana lähetystössä, joka neuvotteli salaa Etelä-Afrikan liike-elämän edustajien kanssa ja johti 1989 delegaatiota, joka neuvotteli hallituksen kanssa. Nämä neuvottelut johtivat ANC:n sallimiseen ja poliittisten vankien vapauttamiseen ja viimein maan demokratisoitiin.


title: Thabo Mbeki

text: Mbeki valittiin yhdeksi varapresidenteistä toukokuussa 1994 ja ainoaksi kesäkuussa 1996. Hän seurasi Mandelaa ANC:n puheenjohtajana joulukuussa 1997 ja tasavallan presidenttinä kesäkuussa 1999.


title: Thabo Mbeki

text: Presidenttikautenaan Mbeki ajoi talouden liberalisointia valtiovarainministeri Trevor Manuelin kanssa, joka sai talouden kasvamaan noin viiden prosentin vuosivauhtia. Mbeki nautti keskiluokan ja liike-elämän suosiota, mutta köyhyys ei vähentynyt odotetulla tavalla ja maa kärsi sekä rikosaallosta että korruptiosta.


title: Thabo Mbeki

text: Mbekiä arvosteltiin myös lepsusta suhtautumisestaan maan AIDS-ongelmaan. Mbeki väitti vuonna 2000, että AIDSia ei aiheutakaan HI-virus. Hän on myös sanonut AIDSin olevan länsimaiden rasismia afrikkalaisia kohtaan. Kohun jälkeen Mbeki pysyi asiasta hiljaa, ja hallitus salli laajemman retroviraalilääkkeiden jakelun. Hänen terveysministerinään jatkoi kuitenkin Manto Tshabalala-Msimang, joka oli sanonut, että AIDSin paras hoitomuoto on punajuuren ja valkosipulin syönti.


title: Thabo Mbeki

text: Mbekin merkittävin kilpailija ANC:ssa on ollut vasemmistolaisempi ja populistinen Jacob Zuma. Zuma oli varapresidenttinä vuoteen 2005, jolloin Mbeki erotti hänet lahjusten otosta epäiltynä. Joulukuun 2007 ANC:n puoluekokouksessa Mbeki asettui vielä ehdolle puolueen johtoon Zumaa vastaan estääkseen tämän nousun puolueen johtajaksi ja mahdollisesti seuraavaksi presidentiksi, vaikka ei itse voikaan perustuslain mukaan jatkaa enää kolmatta kautta presidenttinä.


title: Thabo Mbeki

text: Syyskuussa 2008 ANC-puolue vaati Mbekin eroa kolme kuukautta ennen hänen presidenttikautensa päättymistä. Erovaatimuksen syynä oli epäily, että Mbeki vaikutti poliittisten motiivien vuoksi korruptiosyytteiden nostoon Jacob Zumaa vastaan. Zumaa vastaan nostetut syytteet oli hylätty edellisellä viikolla ja tuomari syytti presidentti Mbekiä toimivaltansa ylittämisestä.


title: Triklosaani

text: Triklosaani ("5-Kloori-2-(2,4-dikloorifenoksi)fenoli") on bakteereita ja sienikasvustoja tuhoava aine.


title: Triklosaani

text: Triklosaani on huoneenlämpötilassa valkoisena jauheena esiintyvä orgaaninen yhdiste, jonka sulamispiste on noin 55–57 celsiusastetta. Sillä on lievä aromaattinen, fenolin kaltainen tuoksu. Triklosaani on kloorattu aromaattinen yhdiste, jolla on sekä eetterin että fenolin funktionaaliset ryhmät. Kemiallinen kaava on CHClO ja moolimassa 289,9 g/mol. Triklosaanin CAS-numero on 3380-34-5.


title: Triklosaani

text: Triklosaani on heikosti veteen liukenevaa, mutta liukenee etanoliin, dietyylieetteriin ja vahvoihin emäsliuoksiin kuten 1-mooliseen natriumhydroksidiin useiden muiden fenolien tavoin.


title: Triklosaani

text: Triklosaania käytetään laajalti saippuoissa, deodoranteissa ja hammastahnoissa, ja enenevässä määrin sitä lisätään käyttötavaroihin kuten ruokailuvälineisiin, leluihin, vuodevaatteisiin, sukkiin ja jätesäkkeihin.


title: Triklosaani

text: Euroopan unionissa triklosaanin elintarvikekäyttö on kielletty vuonna 2010.


title: Triklosaani

text: Vuonna 1998 Nature-lehden elokuun 6. päivän numerossa oli mm. tohtori Stuart Levyn kirjoittama artikkeli, jossa varoiteltiin liiallisen triklosaanin käytön johtavan mahdollisesti bakteerien vastustuskyvyn lisääntymiseen. WWF:n mukaan tieteelliset tutkimukset ovat osoittaneet triklosaanin aiheuttavan haitallisia vaikutuksia vesistöissä. Metyylitriklosaania (CHClO, CAS-numero 4640-01-1) muodostuu, kun triklosaani hajoaa biologisesti jätevesiä käsiteltäessä. Tämä triklosaanin hajoamistuote on paljon pysyvämpi ja kertyy helpommin eliöihin kuin itse triklosaani. Triklosaania on havaittu Yhdysvalloissa puroissa ja joissa, jätevesissä ja sellaisten järvien kaloissa, joihin lasketaan kotitalouksien jätevesiä. Sen on osoitettu myös olevan myrkyllistä leville. Saippuoissa ja astianpesuaineissa käytetyn triklosaanin on osoitettu reagoivan klooratun vesijohtoveden kanssa ja synnyttävän näin kloroformia (CHCl). Auringonvalo puolestaan voi muuttaa jätevesipäästöjen triklosaanin dioksiineiksi. Dioksiinit ovat hyvin myrkyllisiä kemikaaleja, jotka häiritsevät hormonitoimintaa ja voivat aiheuttaa syöpää. Triklosaani on osoitettu mitokondriotoksiseksi yhdisteeksi ja se on myös lisääntymisterveysriski, sillä se pysäyttää ihmisen siittiöiden liikkeen ja häiriköi sukupuolihormoneista riippuvia toimintoja.


title: Thapsuksen taistelu

text: Thapsuksen taistelu käytiin 6. huhtikuuta 46 eaa. Rooman senaatin kannattajien ja Julius Caesarin välillä. Taistelu käytiin lähellä Thapsuksen kaupunkia (nykyinen Ras Dimas Tunisiassa). Senaatin joukkoja johtivat Marcus Porcius Cato nuorempi ja Quintus Caecillius Metellus Scipio. Caesarin joukot voittivat taistelun ja Caesar sai näin kukistettua häntä vastustavat joukot Afrikassa.


title: Thapsuksen taistelu

text: Caesar aloitti sisällissodan vuonna 49 eaa. ylittäessään Rubikon-joen, vaikka senaatti oli määrännyt hänet luopumaan armeijastaan. Caesarin vastustajat pakenivat Roomasta Pompeiuksen johdolla Kreikkaan. Caesar kukisti vastustajansa Farsaloksen taistelussa vuonna 48 eaa. Pompeiuksen kuoleman jälkeen Caesarin vastustajat pakenivat African provinsseihin, missä he jatkoivat vastarintaa Cato nuoremman ja Metellus Scipion johdolla. Muita tärkeitä Caesarin vastustajia Afrikassa olivat Titus Labienus, Publius Attius Varus, Lucius Afranius, Marcus Petreius sekä Pompeiuksen pojat Sextus Pompeius ja Gnaeus Pompeius. Heidän liittolaisenaan oli myös Numidian kuningas Juba I.


title: Thapsuksen taistelu

text: Caesar palasi Roomaan sen jälkeen kun oli rauhoittanut itäiset provinssit. Hän saapui Afrikkaan 28. joulukuuta 47 eaa. Aluksi kummatkin osapuolet välttelivät taistelua, mutta kun Caesar alkoi piirittää Thapsuksen kaupunkia hänen vastustajiensa oli pakko toimia.


title: Thapsuksen taistelu

text: Caesar johti omien joukkojensa oikeaa siipeä ja oli asettanut ratsuväkensä ja jousimiehensä sivustoille. Jousimiehet suuntasivat nuolensa vihollisen sotanorsuja kohti, jotka saatiin pillastumaan ja tallaamaan maahan oman puolensa sotilaita. Osa norsuista iski Caesarin keskustaan, jossa Legio V Alaudae otti vastaan hyökkäyksen niin urhoollisesti, että jatkossa se kantoi elefantin kuvaa legioonansa symbolina. Metelluksen menetettyä norsunsa tilanne kääntyi häntä vastaan. Caesarin ratsuväki pääsi kiertämään vihollisen selustaan ja tuhosi sen linnoitetun leirin. Tämän jälkeen Juban liittolaisjoukot pakenivat ja taistelu oli käytännössä loppu.


title: Thapsuksen taistelu

text: Metellus yritti antautua noin 10 000 sotilaan kanssa, mutta Caesarin joukot tappoivat heidät. Tämä oli erikoistapaus, koska Caesar oli tunnettu armeliaisuudestaan. Eräiden lähteiden mukaan Caesar sai epileptisen kohtauksen taistelun aikana eikä siksi ollut tajuissaan taistelun loppuhetkillä.


title: Thapsuksen taistelu

text: Taistelun jälkeen Caesar jatkoi Thapsuksen piirittämistä ja kaupunki vallattiinkin pian. Tämän jälkeen hän jatkoi Uticaan, missä Cato nuorempi oli joukkoineen. Kuultuaan kumppaneidensa kuolleen Cato teki itsemurhan. Saatuaan Afrikan rauhoitettua Caesar palasi Roomaan 25. heinäkuuta. Kansalaissota päättyi lopullisesti vasta Mundan taistelun jälkeen vuonna 45 eaa.


title: Nopankylä

text: Nopankylä on yksi Ilmajoen kylistä. Se sijaitsee kunnan länsiosassa. Kylässä on kaksi järveä ja lampi, Vitiäisjärvi ja Kalajaisjärvi sekä Rajalampi Pässilänvuoren kupeessa. Kalajaisjärvellä sijaitsee Ilmajoen kunnan kurssi- ja leirikeskus sekä seurakunnan leirikeskus. Nopankylässä on Ilmajoen kolmanneksi vanhin, nykyisin noin 30 oppilaan koulu.


title: Nopankylä

text: 1700-luvun lopulla kuului Nopankylästä laajalti konevasaran kilkatus. Salomon Koskelalla oli Nenättömänluomassa hamaripaja, jossa hän valmisti hevosvetoisia fälttejä eli kyntöauroja. Malli oli saatu Lapväärtin sepiltä.


title: Nopankylä

text: Valentin Kuusisto (1847-1932) aloitti turunmallisen hevoskärryn valmistuksen 1869. Saman kärryn raudoitti seppä Juha I Laurila vanhempi. (1821-1905) Laurila takoi Nopankylässä vuodesta 1840. Kärryt myytiin Juho Mahlamäelle Huissille. Tästä alkoi Suomen suurin, kotiteollisesti verkostoitunut hevosajoneuvojen tuotanto. Kylässä oli 1869–1955 kolmisenkymmentä ajokalusepän pajaa, rekien ja kärryjen puuosien valmistajia, pyörien ja kapan valmistajia, kärrymaalareita, toppareita ja kauppamiehiä. Elinkeino työllisti yli 700 henkilöä.


title: Nopankylä

text: Kärryjen tuotanto päättyi 1955 autojen yleistyessä ja maaseudun koneellistumisen myötä. 1955-luvun jälkeen kärryjen tilalle tulivat kodinkalusteet, ja 1970- luvun loppupuolelle saakka kylässä oli paljon huonekaluteollisuutta.


title: Nopankylä

text: Suomen ensimmäinen osuuskauppa perustettiin Nopankylään ostoyhtymän muodossa maaliskuussa 1898.


title: Nopankylä

text: Vuonna 2009 Nopankylä valittiin vuoden eteläpohjalaiseksi kyläksi.


title: Ruunikko

text: Ruunikko on hevosen värinimitys. Ruunikon karva on ruskeaa ja jouhet (harja ja häntä) mustia. Koska jouhet voivat auringossa haalistua lähinnä ruskean tai harmaan näköisiksi, ruunikon tunnistaa varmimmin sen mustista jaloista, korvankärjistä ja turvasta. Ruunikon eri sävyjä ovat esimerkiksi "tummanruunikko", "punaruunikko" ja "mustanruunikko". "Vaaleanruunikko" on sekä todellinen ruunikon vaalea sävy että vanha virheellinen nimitys ruunivoikolle.


title: Ruunikko

text: Niin kutsutuilla "villiruunikoilla" jalkojen ja pään mustat alueet jäävät hyvin pieniksi ja voivat myös olla mustan sijasta lähinnä tummanharmaita.


title: Ruunikko

text: Ruskea hevonen voi olla myös rautias, jonka jouhet, jalat, turpa ja korvat ovat ruskeita. Hyvin tummia ruunikoita on silmämääräisesti usein mahdotonta luotettavasti erottaa mustista hevosista.


title: Ruunikko

text: Varsinkin lämminveriravurit ovat lähes pelkästään ruunikoita.


title: Ruunikko

text: Ruunikko väri on yksi hevosten neljästä perusväristä, joista kaksi muuta ovat rautias, musta ja mustanruunikko. Vanhentuneen käsityksen mukaan mustanruunikko oli joko mustan tai ruunikon muunnos.


title: Ruunikko

text: Jokainen hevonen on pohjaväriltään eli geneettisesti jotain näistä neljästä, vaikka väritysfenotyyppi eli -ilmiasu saattaakin muiden väriin vaikuttavien geenitekijöiden vuoksi olla esimerkiksi täysin valkoinen.


title: Ruunikko

text: Perusvärien periytymiseen vaikuttaa kaksi geenilokusta: E-lokus määrää, voiko hevonen muodostaa mustaa pigmenttiä. Dominoiva alleeli E mahdollistaa mustan pigmentin, resessiivinen ee-genotyyppi estää sen muodostumisen täydellisesti ja hevonen on siis pohjaväriltään rautias. Ruunikkoväritykseen kuuluu mustaa pigmenttiä, joten ruunikon hevosen on oltava genotyypiltään EE tai Ee.


title: Ruunikko

text: A-lokus määrittää mustan pigmentin jakautumisesta karvoituksessa. Villiruunikkovärityksestä vastaava +-alleeli tavataan niputtaa yhteen tavallisesta ruunikkovärityksestä vastaavan A-alleelin kanssa, koska väritykset ovat hyvin samankaltaiset. Ruunikon suhteen resessiivisesti periytyvät mustanruunikko (t-alleeli) ja musta väritys (a-alleeli). A-lokuksen suhteen ruunikko hevonen voi siis olla AA, At, tai Aa.


title: Ruunikko

text: Ilman DNA-testejä voidaan ruunikon genotyypistä päätellä joitain seikkoja sen vanhempien ja jälkeläisten perusteella: rautias, musta tai aito mustanruunikko vanhempi tai jälkeläinen kertoo varmuudella, että ruunikon hevosen oma genotyyppi on vastaavasti "Ee", "Aa" tai "At". Jos ruunikon genotyyppi on "AA EE", se voi saada ainoastaan ruunikoita jälkeläisiä. Täysin ruunikko jälkeläisryhmä voi kuitenkin syntyä myös sattumalta toisenlaisestakin genotyypistä, varsinkin jos jälkeläismäärä on pieni.


title: Ruunikko

text: Monimutkaisen periytymisen vuoksi ruunikkoväriä on vaikea täysin vakiinnuttaa esimerkiksi rodun ainoaksi väriksi, sillä monen puhtaasti ruunikkovärisen sukupolven jälkeenkin saattaa syntyä lähinnä rautiaita yksilöitä. Näin on käynyt esimerkiksi clevelandinruunikolla. Toisaalta E- ja A-alleelien dominoivuus tarkoittaa sitä, että ruunikkoväritys on helppo karsia kannasta, josta halutaan esimerkiksi vain rautiaita tai mustia.


title: Ruunikko

text: Ruunikon sävyt vaihtelevat paitsi tummuudeltaan ja vaaleudeltaan myös . Esimerkiksi mustanruunikko on melkein musta ja punaruunikko on selkeästi punaruskea. Suomessa ruunikon sävyt erotellaan toisistaan ja niillä on eri lyhenteet. Mustanruunikko ja villiruunikko eroavat geneettisesti muista ruunikoista.Jotkin ruunikosta geneettisesti eroavat värit voivat tuottaa ruunikolta näyttäviä mustanruskeita hevosia.


title: Dyeus

text: Dyēus on hypoteettinen konstruktio indoeurooppalaisten oletetun kantakansan ylijumalasta. Dyeus on taivaan jumala, jonka aseman on ajateltu heijastavan silloisen yhteisön kuningasta tai patriarkkaa.


title: Dyeus

text: Myöhempiä indoeurooppalaisten kansojen jumalia, joiden katsotaan periytyvän Dyeusista:Latinan jumaluutta tarkoittava sana "deus" johdoksineen on myös samaa kielellistä sukua.


title: Louis Durey

text: Louis Durey (27. toukokuuta 1888 – 3. heinäkuuta 1979) oli ranskalainen taidemusiikin säveltäjä. Hän kuului säveltäjäryhmään Les Six.


title: Louis Durey

text: Durey syntyi Pariisissa liikemiesperheeseen. Hän päätti omistautua musiikkiuralle sangen myöhään oltuaan Debussyn "Pelléas et Mélisande" -oopperan esityksessä 19-vuotiaana. Säveltäjänä hän oli enemmän tai vähemmän itseoppinut. Hänen ensimmäinen musiikkimaailmassa kiinnostusta herättänyt teoksensa oli pianoduetto "Carillons". Maurice Ravel kiinnitti säveltäjään huomiota ja suositteli häntä kustantajalleen. Kuoromusiikki oli alusta lähtien Dureyn tuotannossa tärkeällä sijalla. Kuuden ryhmä Les Six syntyi puolivahingossa, ja aluksi Durey oli sen kantava voima. Välirikko ryhmän suojelijan Jean Cocteaun kanssa sai Dureyn vetäytymään yhteistyöstä, ja ryhmä hajosi pian syntymänsä jälkeen.


title: Louis Durey

text: Les Six -kauden jälkeen Durey muutti Saint-Tropez'n kaupunkiin Etelä-Ranskaan ja jatkoi siellä työskentelyään. Hän ei koskaan tuntenut tarvetta kuulua Ranskan musiikkipiireihin, mikä yhdessä hänen vasemmistolaisten aatteidensa kanssa jätti hänet taiteellisesti eristyksiin koko loppuelämäkseen.


title: Louis Durey

text: Durey sävelsi Saint-Tropez'ssa ainoan oopperansa "L’Occasionin". Vuonna 1929 hän nai Anne Grangeonin ja muutti takaisin Pariisiin seuraavana vuonna. 1930-luvulla hän liittyi kommunistiseen puolueeseen. Natsimiehityksen aikana toisessa maailmansodassa Durey toimi vastarintaliikkeessä ja sävelsi antifasistisia lauluja. Sodan jälkeenkin hänen jyrkät poliittiset mielipiteensä haittasivat hänen uraansa. Ansaitakseen elantonsa Durey hyväksyi musiikkikriitikon paikan pariisilaisessa kommunistilehdessä vuonna 1950.


title: Louis Durey

text: Dureyn myöhäisemmät (muun muassa Vietnam-aiheiset) sävellykset ovat jääneet unohduksiin. Nykyään hän on Kuuden ryhmän jäsenistä ehkä tuntemattomin. Durey kuoli Saint-Tropez'ssa.


title: Kotkan Työväen Palloilijat

text: Kotkan Työväen Palloilijat (lyh. KTP) on vuonna 1927 perustettu kotkalainen palloiluseura. Se on erityisesti jalka- ja koripalloseura. Alussa seuralla oli toimintaa myös muissa palloilulajeissa. Seuran tunnusvärit ovat olleet perustamisesta saakka vihreä ja valkoinen.


title: Kotkan Työväen Palloilijat

text: Kotkan Työväen Palloilijat sai alkunsa, kun ryhmä Kotkan Riennosta eronneita palloilijoita päätti perustaa oman seuran. Ero johtui osittain poliittisista syistä. Työväen Palloilijat perustettiin Kotkan työväentalolla 22. syyskuuta 1927. Heti perustamisensa jälkeen seura liittyi Työväen Urheiluliittoon, mihin se kuuluu yhä. Seuran ykköslajiksi nousi alussa heti jalkapallo, jossa sillä on myös nykyisin laajaa junioritoimintaa. Vuonna 1929 lajeihin tulivat mukaan jääpallo ja pesäpallo, mutta pesäpallotoiminta loppui jo 1930-luvulla. Jääpallossa KTP oli häviten Maarian Pyrkivälle 7–3.


title: Kotkan Työväen Palloilijat

text: Jalkapallossa Kotkan Työväen Palloilijoilla on pitkät perinteet. KTP on voittanut kahdesti Suomen mestaruuden ja neljästi Suomen Cupin. Kaudella 1998 KTP nousi Veikkausliigaan ja liigatoimintaa varten perustettiin osakeyhtiö Kotkan TP, jolle KTP ry antoi liigalisenssinsä. Kotkan TP pelasi kausina 1999–2000 Veikkausliigassa, mutta putosi toisena liigakautenaan Ykköseen ja meni lopulta konkurssiin. Valmentajana toimi Hannu Touru ja osakeyhtiön toimitusjohtajana Jukka Vakkila.


title: Kotkan Työväen Palloilijat

text: Ykkösen paikkaa tarjottiin KTP:lle, mutta se olisi tarkoittanut myös Kotkan TP:n velkojen ottamista vastaan. Osakeyhtiön konkurssin myötä KTP tiputettiin 4. divisioonaan, josta se nousi heti Kolmoseen. KTP pelasi kaudet 2008–2009 Kakkosessa ja kauden 2010 Kolmosessa, josta nousi heti takaisin Kakkoseen pelaten siellä 2011–2013.


title: Kotkan Työväen Palloilijat

text: Alun perin Kotkan TP:n kakkosjoukkueeksi vuonna 1999 perustettu ja vuonna 2000 itsenäiseksi seurakseen irtautunut FC KooTeePee nousi Kolmosesta Kakkoseen kaudella 2000 ja pelasi Veikkausliigassa kausina 2003–2008. Joulukuussa 2013 KooTeePee ja Kotkan Työväen Palloilijat palasivat jälleen yhteen, minkä myötä KooTeePee lyhensi nimensä FC KTP:ksi ja liittyi Kotkan Työväen Palloilijoiden jäsenseuraksi. Kotkan Työväen Palloilijat puolestaan luopui paikastaan Kakkosessa.


title: Kotkan Työväen Palloilijat

text: Naisten jalkapallossa KTP saavutti pronssia kaudella 1981. Pääsarjatasolla joukkue pelasi myös kausina 1984–1986.


title: Kotkan Työväen Palloilijat

text: Koripallossa Kotkan Työväen Palloilijoiden toiminta keskittyy juniorityöhön. Suomen korkeimmalla sarjatasolla Korisliigassa pelaa nykyisin erillisen osakeyhtiön pyörittämä KTP-Basket.