title: Northrop Grumman B-2 Spirit

text: B-2 Spirit on päällystetty Northropin kehittämällä AHFM-materiaalilla, jonka tarkoituksena on heikentää koneeseen osuvien tutkasäteiden tehoa. Pommittajan moottorijärjestelmä on suunniteltu siten, että moottorien jättämä ilmavirta jäähdytetään, minkä ansiosta konetta on vaikea jäljittää eivätkä lämpöhakeutuvat ohjukset kykene osumaan siihen. Kulmikas ja epätavallinen muotoilu heijastaa tutkasäteitä pois, ja mustan maalikerroksen vuoksi konetta on lähes mahdoton havaita visuaalisesti normaaliin toiminta-aikaan eli öisin. Monia koneen häiveominaisuuksia koskevia tietoja ei ole ikinä paljastettu julkisuuteen, sillä Yhdysvaltain asevoimat pitää niitä tarkkaan varjeltuina sotilassalaisuuksina. Eikä salaisuuden verho rajoitu B-2:een, sillä vaikka ensimmäisen sukupolven häivekoneet F-117A:t on sittemmin poistettu aktiivikäytöstä, ne on säilötty piiloon suuren yleisön nähtäviltä.


title: Northrop Grumman B-2 Spirit

text:
B-2 Spiritin voi aseistaa erilaisilla pommeilla ja ohjuksilla, kuten B61-ydinpommeilla, JDAM-täsmäpommeilla ja AGM-129 -risteilyohjuksilla. Koneen keskellä on kaksi pommiluukkua, joista molempiin on asennettu koneen kuljettamia aseita varten tarkoitetut pyörivät laukaisimet. Kone kykenee ylilennon aikana pommittamaan samanaikaisesti useita eri kohteita: yhden ylilennon aikana voidaan 1000 tai 2000 paunan pommeilla iskeä 16 eri kohteeseen; 500 paunan pommeilla voidaan pommittaa jopa 80 eri kohdetta. Koska B-2 Spirit voi kuljettaa samanaikaisesti sekä pommeja että ohjuksia, kone voi tehokkaasti hyökätä erilaisiin kohteisiin tehtävän vaatimalla asetyypillä. Vuoden 2006 keväällä Northrop Grumman sai valmiiksi kehitystyön, jonka ansiosta B-2 kykenee muun muassa käyttämään aikaisempaan verrattuna viisinkertaisen määrän GPS-ohjattuja täsmäaseita.
Koneen asejärjestelmiä tukemaan on kehitetty Raytheonin valmistama APQ-181 -tutkajärjestelmä, joka on suunniteltu toimimaan kaikissa sääolosuhteissa. Vuonna 2002 Raytheon aloitti projektin, jonka tarkoituksena on kehittää uusi, kehittyneempi versio APQ-181:sta. Arvion mukaan uusi versio tulee tuotantoon vuoden 2007 kesällä ja on asennettu kaikkiin B-2 Spirit -pommittajiin vuoteen 2010 mennessä. Koneessa on myös GPS-paikannin, nykyaikaiset sensorijärjestelmät sekä puolustuskäyttöön tarkoitettu alijärjestelmä, jota koskevat tiedot on kuitenkin pidetty sotilassalaisuutena.


title: Northrop Grumman B-2 Spirit

text: Yhden B-2-koneen hinta on noin 2,2 miljardia Yhdysvaltain dollaria, mikä tekee siitä yhden kaikkien aikojen kalleimmista lentokoneista. Osittain hinta johtuu koneiden vähäisestä määrästä, joiden kesken 23 miljardin dollarin suunnittelukulut jaetaan. Vertailutietona yhden "Nimitz"-luokan lentotukialuksen valmistuskustannukset ovat noin 4,5 miljardia dollaria. B-2 oli alun alkaen niin sanottu "pimeä hanke", joten sen lopullista tarkkaa hintaa ei tiedetä. Osa kuluista on voitu jakaa jonkun muun sotilashankkeen kanssa.


title: Northrop Grumman B-2 Spirit

text: B-2 Spirit on kirjaimellisesti painonsa arvoinen kullassa. Koneiden grammahinta on eri hinta-arvioiden mukaan 16–30 $/g. Kullan hinta on koneen olemassaoloaikana (kesään 2006 mennessä) vaihdellut välillä 8–23 $/g.


title: Northrop Grumman B-2 Spirit

text: Aikaisemmista pommikoneista poiketen B-2 tarvitsee vain kaksi miehistönjäsentä: vasemmalla puolella istuu lentäjä ja oikealla puolella istuu komentaja. Monet koneen toiminnoista ovat pitkälti automatisoituja, joten toinen miehistön jäsenistä voi nukkua, valmistaa itselleen aterian mikroaaltouunissa tai käydä käymälässä toisen lentäjän valvoessa lennon etenemistä. Nämä sotilaskoneelle varsin erikoiset järjestelyt mahdollistavat sen, että miehistön jäsenillä on mahdollisimman mukavat oltavat pitkillä lentomatkoilla.


title: Northrop Grumman B-2 Spirit

text: B-2 Spirit syntyi kylmän sodan loppuvaiheessa, jolloin Yhdysvaltain hallitus päätti rakentavansa uudenlaisen pommikoneen, jonka toimintatarkoituksena olisi läpäistä vihollisen ilmatorjunta ja tutkajärjestelmät, minkä jälkeen kone voisi pommittaa jopa vihollisen raskaimmin puolustettuja kohteita kohtaamatta minkäänlaista vastarintaa. Yhdysvaltalaisten ilmailualan suuryritysten välillä käydyn suunnittelukilpailun jälkeen kehitysprojekti pommittajan – joka tuolloin vielä tunnettiin koodinimellä "ATB" eli "Advanced Technology Bomber" ("teknologisesti kehittynyt pommikone") – rakentamiseksi uskottiin Northrop Corporationille, joskin projektiin osallistuivat Northropin ohella myös yhdysvaltalaisyhtiöt Boeing, Vought sekä General Electric.


title: Northrop Grumman B-2 Spirit

text: Koodinimellä "Senior Cejay" tunnettu projekti käynnistettiin 4. marraskuuta 1981. Projektin rahoituksesta ja valvonnasta vastasi Yhdysvaltain hallitus, jonka vuonna 1985 tekemä päätös johti siihen, että Northropin suunnittelijat joutuivat suunnittelemaan koneen uudelleen: alun perin B-2 Spiritin oli tarkoitus suorittaa pommituksia hyvin korkealta, mutta hallituksen uuden päätöksen mukaan koneen oli kyettävä suorittamaan pommituksia myös matalilta lentokorkeuksista. Konetyypin tavallisesta poikkeavan rakenteen vuoksi Northrop kehitti erityisen tietokonejärjestelmän, jossa tiedot kaikista koneessa käytettävistä komponenteista tallennetaan tietokantaan, ja myöhemmin saman tietokannan avulla ohjataan koneen kokoamisesta vastuussa olevia robotteja. Vuonna 1987 Yhdysvaltain ilmavoimat hyväksyi esityksen koneen massatuotannon aloittamisesta. Ensimmäinen rakennettu B-2 Spirit oli vuonna 1988 valmistunut "Spirit of America".


title: Northrop Grumman B-2 Spirit

text: Vaikka projekti oli ennennäkemättömän kallis, B-2 Spiritin olemassaolo onnistuttiin pitämään salaisuutena niin hyvin, että yleisö sai tietää siitä vasta 22. marraskuuta 1988, jolloin ensimmäinen ilmestyi Yhdysvaltain ilmavoimien kokoonpanohallista Kalifornian Palmdalessa. Konetyyppi lähti ensilennolleen 17. heinäkuuta 1989 Edwardsin lentotukikohdasta Kaliforniasta. Ensimmäiset B-2-pommittajat sijoitettiin Edwardsin lentotukikohtaan, missä niitä huollettiin ja niillä suoritettiin koelentoja. Ensimmäinen sotilaskäyttöön otettu B-2-pommikone oli "Spirit of Missouri", joka luovutettiin 17. joulukuuta 1993 Yhdysvaltain ilmavoimille. Vuosien 1993–1994 välisenä aikana kaikki B-2 Spirit -pommittajat – ensimmäisenä kenraali John M. Lohin ja everstiluutnantti John Bellangerin lentämä "Spirit of Missouri" – siirrettiin Whitemanin lentotukikohtaan Missouriin, joka toimii tällä hetkellä konetyypin pääasiallisena asemapaikkana.


title: Northrop Grumman B-2 Spirit

text: B-2 Spirit oli suunniteltu paikantamaan ja tuhoamaan Neuvostoliiton mannertenvälisiä ballistisia ohjuksia, mutta Neuvostoliiton romahtaminen ja kylmän sodan päättyminen johtivat siihen, että vuonna 1990 puolustusministeri Dick Cheney rajoitti valmistusmäärän suunnittellusta 135 kappaleesta 76 kappaleeseen. Vuonna 1992 presidentti George H. W. Bush jatkoi koneen valmistusmäärän pienentämistä allekirjoittamalla sopimuksen, jonka mukaan koneiden määrä rajoittuisi vain 20 kappaleeseen. Vuonna 1994 Northrop Corporation osti Grumman Aircraft Engineering Corporationin, mistä lähtien koneiden valmistuksesta ja huollosta on vastannut Northrop Grumman. Vuoden 1995 maaliskuussa pidetyssä istunnossa Yhdysvaltain kongressi päätti, että B-2 Spirit -pommittajia ei enää tarvitse rakentaa, minkä seurauksena viimeiset koneet valmistuivat vuonna 1996. Tämän jälkeen vielä vuonna 2001 Northrop Grumman tarjoutui rakentamaan 40 uutta B-2 Spirit -pommittajaa 735 miljoonan Yhdysvaltain dollarin kappalehintaan.


title: Northrop Grumman B-2 Spirit

text: Noshir Gowadia, B-2 Spiritin pääsuunnittelijoihin kuuluva insinööri, pidätettiin vuoden 2005 lokakuussa syytettynä salaisten sotilastietojen myymisestä.


title: Northrop Grumman B-2 Spirit

text: Yhdysvaltain ilmavoimat suoritti 1990-luvulla B-2 Spirit -koneilla pommitusharjoituksia Tyynenmeren saaristojen yllä, mutta ensimmäisen kerran konetyyppiä käytettiin taistelutilanteessa vasta vuoden 1999 Kosovon sodassa, kymmenen vuotta koneen ensilennon jälkeen. Kosovon sodassa koneet osallistuivat NATO:n pommitusoperaatioihin ja suorittivat peräti 31-tuntisia pommituslentoja, joissa ne lensivät Whitemanin lentotukikohdasta Jugoslavian liittotasavaltaan ja samalla pudottivat ensimmäistä kertaa sotahistoriassa satelliittiohjattuja JDAM-täsmäpommeja. Sodan ensimmäisen kahdeksan viikon aikana pommittajat tuhosivat 33 prosenttia jugoslavialaisista kohteista. Arvion mukaan kuusi B-2 -konetta suoritti koko sodan aikana 45 pommituslentoa, ja ne pudottivat yhteensä 656 JDAM-pommia.


title: Northrop Grumman B-2 Spirit

text: Vuonna 2001 Yhdysvaltain ilmavoimat käytti B-2 Spirit -pommittajia sodassa Afganistanissa, jonka aikana koneet lähtivät Whitemanin lentotukikohdasta, lensivät Afganistanin ilmatilaan suorittamaan pommituksensa ja laskeutuivat Diego Garcian saarelle, missä koneet tankattiin ja miehistö vaihdettiin ennen paluulentoa Yhdysvaltoihin. Massiivinen pommitusoperaatio kesti yhteensä 70 tuntia ja oli samalla ilmailuhistorian pisin yhtämittainen pommituslento.


title: Northrop Grumman B-2 Spirit

text: Vuonna 2003 12 kpl B-2 Spirit -koneita osallistui Irakin sotaan, jonka aikana ne suorittivat yhteensä 40 pommituslentoa, mukaan lukien 27 pommituslentoa Whitemanin lentotukikohdasta Irakiin. 29. maaliskuuta B-2-koneet suorittivat ensimmäistä kertaa historiassaan yhteisen pommituslennon B-1B Lancer - ja B-52 Stratofortress -pommittajien kanssa: operaation aikana koneet lähtivät lennolle eri lentotukikohdista ja iskivät samanaikaisesti täsmäaseilla muiden muassa Bagdadin tietoliikennelaitokseen sekä Irakin hallinnon ja sodanjohdon kriittisiin asemapisteisiin.


title: Northrop Grumman B-2 Spirit

text: Vaikka konetyyppi on ollut taistelukäytössä vuodesta 1999 ja osallistunut taistelutoimiin Kosovossa, Afganistanissa ja Irakissa, Yhdysvaltain ilmavoimien mukaan B-2 Spirit on ollut täysin taistelukykyinen vasta vuoden 2003 joulukuusta lähtien. Häiveteknologia ja kyky pommittaa useita kohteita samanaikaisesti tekevät B-2 Spiritistä hyvin käyttökelpoisen ja luotettavan pommittajan, mutta kalleutensa ja vähäisen lukumääränsä takia koneita nähdään taistelutilanteissa vain harvoin.


title: Northrop Grumman B-2 Spirit

text: Nykyisin Whitemanin lentotukikohdan ohella B-2-koneiden tukikohtina toimivat myös Diego Garcian amerikkalais-brittiläinen tukikohta, Andersenin lentotukikohta Guamissa sekä RAF Fairfordin lentotukikohta Gloucestershiressa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Vuonna 2002 Andersenin lentotukikohdassa tapahtui onnettomuus, jossa huollossa ollut B-2 romahti ja viisi työntekijää loukkaantui.. Diego Garcian ja RAF Fairfordin hangaarit rakennettiin vuonna 2003, ja Andersenin lentotukikohdan hangaarit valmistuivat vuonna 2005.


title: Northrop Grumman B-2 Spirit

text: Ensimmäinen B-2 Spiritillä lentänyt ei-yhdysvaltalainen sotilaslentäjä oli Royal Air Forcen David Arthurton, joka pääsi lentämään konetyypillä ensimmäistä kertaa vuonna 2006. Arthurton oli myös toinen kahdesta sotilaslentäjästä, jotka 27. heinäkuuta 2006 lensivät Whitemanin lentotukikohdasta RAF Darwinin lentotukikohtaan: kyseessä oli ensimmäinen kerta, jolloin B-2 laskeutui Australian maaperälle.


title: Northrop Grumman B-2 Spirit

text: Yksi koneista tuhoutui Guamilla 23. helmikuuta 2008 pian nousun jälkeen, mutta molemmat lentäjät pelastautuivat. Kone putosi Andersenin tukikohdan lentokenttäalueelle juuri nousun jälkeen. Onnettomuuden aiheutti sensorijärjestelmään päässyt kosteus; virheellinen data sai lennonohjaustietokoneen nostamaan konetta liian jyrkästi. Koneella oli lennetty noin 5100 tuntia 13 vuodessa.


title: Northrop Grumman B-2 Spirit

text: * Tuhoutui Guamissa 23. helmikuuta 2008.


title: Lurppa

text: Lurppa ("Droopy" tai "Droopy Dog") on Tex Averyn animaatiohahmo, jonka hän loi Metro-Goldwyn-Mayerille vuonna 1943. Monotonisella äänellä puhuvan, masentuneelta vaikuttavan koirahahmon nimi oli alun perin Happy Hound.


title: Lurppa

text: Lurppa on esiintynyt myös sarjakuvissa. Vuosina 1943-1948 "Our Gang" -lehdessä ilmestyi kaksi Lurppa-sarjakuvaa, jotka oli piirtänyt ja käsikirjoittanut Carl Barks sekä myös kolme Barksin käsikirjoittamaa, jotka piirsi puhtaaksi Harvey Eisenberg.


title: Lurppa

text: Lurppa esiintyi myöhemmin kahdessa sarjassa, joiden pääosissa olivat Tom ja Jerry: Filmationin tekemässä "Tom & Jerry Comedy Show:ssa" (1980) ja Hanna-Barberan "Tom & Jerry Kidsissä" (1990) Lurppa sai oman sarjansa "Mestarietsivä Lurppa" vuonna 1993, mutta se ei menestynyt kovin hyvin.


title: Lurppa

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Kari Salminen antaa kahdelle ensimmäiselle "Droopy"-animaatioiden VHS-julkaisulle täydet viisi tähteä ja kolmannelle – joka sisältää enimmäkseen muiden kuin Tex Averyn tekemiä jaksoja – kolme tähteä.


title: Kirvat

text: Kirvat ("Aphididae") eli lehtikirvat ovat yläheimoon "Aphidoidea" kuuluvia pieniä, vain muutaman millimetrin kokoisia pehmeäruumiisia hyönteisiä, jotka elävät imemällä kasvien solunesteitä. Maailmanlaajuisesti lajeja tunnetaan noin 4400. Vuoden 2010 kansallisen uhanalaisarvioinnin mukaan Suomessa elää 479 eri kirvalajia. Näistä Suomen punaisen listan lajeja on 107..


title: Kirvat

text: Kirvoja on ilmeisesti esiintynyt maapallolla permikaudelta lähtien. Vanhimmat tunnetut fossiilit ovat triaskaudelta.


title: Kirvat

text: Kirvat ovat muutaman millimetrin pituisia, pehmeäruumiisia hyönteisiä. Tavallisimmin kirvat ovat väriltään vihreitä, mutta myös mustia ja jopa punaisia lajeja löytyy. Tuntosarvet ovat pitkät. Siipien olemassaolo vaihtelee sukupolvittain ja siipisuonituksen rakenne erottaa kirvat helposti monista samantapaisista hyönteisryhmistä. Erityisen tärkeä tuntomerkki ovat kuitenkin kaksi selvästi erottuvaa putkea, jotka sijaitsevat hyönteisen selkäpuolella ruumiin takaosassa. Suuosat ovat imevät ja ruokaillessaan kirva työntää imukärsänsä syvälle kasvin johtosolukkoon.


title: Kirvat

text: Kirvojen muodonvaihdos on vaillinainen. Aikuisvaihetta edeltää 3–4 toukkavaihetta, jotka muistuttavat ulkoisesti siivettömiä aikuisia yksilöitä, mutta ovat näitä pienikokoisempia.


title: Kirvat

text: Kirvojen lisääntyminen on poikkeuksellisen monimutkainen prosessi, jossa vuorottelevat suvulliset ja suvuttomat sukupolvet. Kirvat talvehtivat niin kutsuttuina "talvimunina", joista kuoriutuu keväällä kookkaita naarasyksilöitä. Näistä käytetään nimitystä "kantaemo". Kantaemo ei muni vaan synnyttää siivettömiä naarasyksilöitä, joita kutsutaan "neitsyiksi". Kantaemon tapaan neitsyet lisääntyvät neitseellisesti ja synnyttävät eläviä poikasia, jotka ovat geneettisesti emonsa klooneja. Yksi kirvasukupolvi elää 20–40 päivää, mutta neitsyet tuottavat jatkuvasti uusia jälkeläisiä ja keväällä kuoriutuneella kantaemolla voi olla syksyyn mennessä miljoonia jälkeläisiä. Joskus alkionkehitys käynnistyy jopa ennen emon syntymää, jolloin kirvan sisällä kehittyy paitsi sen oma jälkeläinen, myös tämän jälkeläinen.


title: Kirvat

text: Syksyllä neitsyet alkavat tuottaa sekaisin koiras- ja naarasyksilöitä. Ei tiedetä, mikä muutoksen lisääntymisessä käynnistää, mutta valon määrällä, lämpötilalla sekä ravintokasvin valmistautumisella talveen saattaa olla vaikutusta asiaan. Syntyneet koiras ja naarasyksilöt parittelevat ja naaraat tuottavat talvehtimiskelpoisia talvimunia. Osa tiettyjen sukupolvien kirvayksilöistä on siivekkäitä ja nämä yksilöt lentävät uusiin ravintokasveihin. Uusi ravintokasvi on yleensä eri lajia kuin alkuperäinen, mutta tietty kirvalaji siirtyy yleensä vain tiettyyn toiseen ravintokasviin.


title: Kirvat

text: Kirvat ovat yleensä ravintokasvinsa suhteen spesifisiä eli tietty kirvalaji elää vain yhdellä tietyllä kasvilla tai muutamalla eri kasvilajilla. Jotkin kirvalajit aiheuttavat ravintokasviinsa lajille tunnusomaisia äkämiä.


title: Kirvat

text: Kirvat elävät tyypillisesti kasvien lehtien alapinnoilla sekä nuorissa latvaversoissa, jotka saattavat olla täysin kirvojen peitossa. Suuren kirvamäärän seurauksena kasvin lehdet lopulta käpristyvät ja kuivuvat. Suotuisissa olosuhteissa kirvat lisääntyvät nopeasti. Ne erittävät lehdille tahmeaa ulostetta, joka tarjoaa hyvän kasvualustan erilaisille sienille ja homeille. Kirvat saattavat myös tartuttaa kasveihin virustauteja.


title: Kirvat

text: Muurahaiset voivat elää symbioosissa kirvojen kanssa. Perinteisen vertauksen mukaan kirvat ovat ikään kuin muurahaisten lehmiä, joita muurahaiset "lypsävät" koskettelemalla niitä tuntosarvillaan. Ärsytyksen seurauksena kirva erittää pisaran sokeripitoista ulostetta, mesikastetta, jota muurahaiset käyttävät ravinnokseen. Vastineeksi muurahaiset suojelevat kirvoja niiden vihollisilta ja antavat niiden lisääntyä rauhassa. Myös tarhamehiläiset keräävät mesikastetta hunajanvalmistusta varten. Kirvojen pahoihin vihollisiin kuuluu mm. seitsenpistepirkko (leppäkerttu, "Coccinella septempunctata"), mutta tehokkaasti lisääntyvät kirvat ovat mieluisaa ja tärkeää ravintoa myös monille muille hyönteisille.


title: Kirvat

text: Kirvat ovat helpoimmin havaittavia kasvituholaisia ja ne on melko helppo hävittää. Kirvat voidaan hävittää kemiallisesti 2–5-prosenttisella mäntysuopaliuoksella. Niihin tepsivät myös tavalliset torjunta-aineet. Torjunta-aineiden tehoaineena voi olla ainakin pymetrotsiini, pirimikarbi ja imidaklopridi. Kirvoja voidaan torjua biologisesti esimerkiksi kirvoissa loisivien kirvakiilukaisten ("Aphelinus abdominalis") ja loispistiäisiin kuuluvien isokirvavainokaisten ("Aphidius colemani") ja jättikirvavainokaisten ("Aphidius ervi") avulla. Kirvojen petoja voidaan käyttää myös biologisessa torjunnassa. Näitä petoja ovat esimerkiksi kirvasääski ("Aphidoletes aphidimyza"), harsokorento ("Chrysopa carnea"), kaksipistepirkko ("Adalia bipunctata") ja aasianpirkko ("Harmonia axyridis"). Kirvojen torjunnassa voidaan käyttää myös Lecanicillium lecanii–sienivalmistetta.


title: Pro Finlandia

text: Pro Finlandia (, ) on kirjailijoille ja taiteilijoille vuodesta 1945 lähtien myönnetty Suomen Leijonan ritarikunnan kunniamerkki. Kunniamerkin myöntää ritarikunnan suurmestarina toimiva tasavallan presidentti. Pro Finlandia perustettiin asetuksella 10. joulukuuta 1943. Ensimmäinen Pro Finlandia -mitali myönnettiin näyttelijä ja ohjaaja Mia Backmanille 21. helmikuuta 1945.


title: Pro Finlandia

text: Pro Finlandia -mitali on vuosien 1944–2015 aikana annettu 37 ulkomaalaiselle henkilölle.


title: Pro Finlandia

text: Vuonna 1975 Hannu Salama ei ottanut aatteellisista syistä vastaan hänelle myönnettyä Pro Finlandia -mitalia.


title: Pro Finlandia

text: 8. tammikuuta 1998 kirjailija Leena Krohn ja taidegraafikko Marjatta Hanhijoki ilmoittivat palauttavansa edellisenä itsenäisyyspäivänä saamansa Pro Finlandia -mitalit vastalauseena sille, että presidentti Martti Ahtisaari oli myöntänyt Indonesian hallituksen metsäministerille Djamaludin Suryohadikusumolle Suomen leijonan ritarikunnan komentajamerkin.


Pro Finlandia


title: Pro Finlandia

text: 1972 1973


title: Pro Finlandia

text: Ei myönnetty (sen sijaan helmikuussa 1982).


title: Pro Finlandia

text:
20062007
20082009


title: Tex Avery

text: Frederick Bean "Tex" Avery (26. helmikuuta 1908 Taylor, Texas – 26. elokuuta 1980 Burbank, Kalifornia) oli animaattori, sarjakuvapiirtäjä ja ohjaaja, jonka kuuluisimpia luomuksia ovat Repe Sorsa ja Lurppa. Hän loi myös pohjan Väiski Vemmelsäären nykyiselle persoonallisuudelle animaatiossa "A Wild Hare" (1940).


title: Tex Avery

text: Avery ehti työskennellä niin Walter Lantz Productionsille, Warner Brothersille, Metro-Goldwyn-Mayerille kuin Hanna-Barbera Productionsillekin.


title: Repe Sorsa

text: Repe Sorsa ("Daffy Duck") on Warner Bros. -yhtiön animaatioissa esiintyvä piirroshahmo. Repe Sorsa on Väiski Vemmelsäären ohella tunnetuimpia niin sanotuista Looney Tunes -hahmoista ja on esiintynyt myös tv-sarjassa "Tiny Toons". Repe tunnetaan kiivaasta luonteestaan ja koomisesta puheviastaan.


title: Repe Sorsa

text: Repen pitkäaikainen ääninäyttelijä oli Mel Blanc. Hänen kuolemansa jälkeen korvaajina ovat toimineet Jeff Bergman, Joe Alaskey ja Dee Bradley Baker. Suomeksi Repe Sorsaa ovat esittäneet muun muassa Antti Pääkkönen ja Pekka Autiovuori.


title: Repe Sorsa

text: Suomessa Repe Sorsa oli vakiohahmo sarjakuvalehdessä "Nakke Nakuttaja".


title: Repe Sorsa

text: Repe Sorsa esiintyi ensimmäisen kerran Tex Averyn lyhyessä animaatiossa "Porky's Duck Hunt", joka sai ensi-iltansa 17. huhtikuuta 1937. Hahmo oli aluksi pullea pätkä, jolla oli lyhyet jalat ja nokka. Animaattori Bob Clampett kehitti hahmoa edelleen 1930- ja 1940-luvulla. Hän antoi Repelle tämän pidättelemättömän hurjan luonnon, kehoon honteluutta ja lisää pituutta. 1940-luvun alussa ohjaaja Robert McKimson taas tasoitti hieman Repen äkkiväärää luonnetta, antoi hahmoon vähän pyöreyttä lisää ja lisäsi nokkelaa huulenheittoa. Tähän aikaan Repe seikkaili yleensä yhdessä Putte Possun kanssa.


title: Repe Sorsa

text: Repe Sorsa oli mukana monissa sen aikaisia elokuvia ja kuunnelmia parodioivissa animaatiossa kuten "Dripalong Daffy", jossa parodioitiin Hopalong Cassidyä. Piirretyssä "Duck Dodgers in the 24½th Century" Repe ottaa yhteen Marvin marsilaisen kanssa. Duck Dodgers on väännös tunnetusta science fiction -sarjakuvahahmosta Buck Rogersista.


title: Repe Sorsa

text: Chuck Jones käytti animaatioissaan usein aihetta, jossa kateellinen Repe yrittää saada paikkansa parrasvaloissa takaisin suositummaksi kohonneelta Väiski Vemmelsääreltä. Jonesin vuosina 1951–1953 ohjaamassa kuuluisassa metsästystrilogiassa ("Rabbit Fire", "Rabbit Seasoning" ja "Duck! Rabbit! Duck!") Repen turhamaisuus ja herkkäuskoisuus johtavat siihen, että Elmeri toistuvasti ampuu Repen nokan haulinreikiä täyteen, Väiskin jujuttamana.


title: Taika

text: Taika on viime vuosikymmeninä käyttöön tullut suomalainen naisen etunimi. Nimi johtuu suomen kielen sanasta taikuus, joka merkitsee muun muassa "kiehtovaa, salaperäistä voimaa" tai "lumousta.


title: Taika

text:
Ennen vuotta 1980 nimi Taika oli annettu vain muutamalle henkilölle. Vuoden 1980 alusta maaliskuun alkuun 2014 mennessä nimi on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu 1121 henkilölle.
Vuodesta 2015 lähtien Taikan nimipäivä on 7. maaliskuuta.


title: Ralph Fiennes

text: Ralph Nathaniel Twisleton Wykeham Fiennes ([] s. 22. joulukuuta 1962 Suffolk, Iso-Britannia) on Bafta-palkittu brittiläinen näyttelijä, joka on ollut Oscar-ehdokkaana elokuvista "Schindlerin lista" ja "Englantilainen potilas". Hän näyttelee Lordi Voldemortia "Harry Potter" -elokuvasarjassa. Fiennes on näytellyt myös elokuvassa "Punainen lohikäärme". Fiennes on näytellyt myös elokuvissa "Titaanien taistelu", "Lukija", "The Hurt Locker" ja "007 Skyfall".


title: Ralph Fiennes

text: Fiennesillä on viisi nuorempaa sisarusta, joista myös Joseph Fiennes on tunnettu näyttelijä. Fiennes meni naimisiin "Teho-osastosta" tutun näyttelijä Alex Kingstonin kanssa syyskuussa 1993. He erosivat vuonna 1997.


title: Marjatta Hanhijoki

text: Siro Marjatta Hanhijoki (oik. Hanhijoki-Keränen, s. 15. elokuuta 1948 Porvoo) on suomalainen taidegraafikko ja taidemaalari. Hän on tehnyt pääasiassa akvarellimaalauksia, grafiikkaa viivasyövytysmenetelmällä eli etsauksia sekä polymeerigravyyri-menetelmällä. Hän on myös opiskellut käsintehdyn paperin tekemistä Japanissa.


title: Marjatta Hanhijoki

text: Hanhijoki opiskeli Taideteollisessa oppilaitoksessa 1967–1971 ja ollut täydennyskoulutuksessa Kuvataideakatemiassa. Hän kuuluu graafikkona Pentti Kaskipuron oppilaisiin, ja hänen grafiikantöissään on samantapaista arjen tunnelmien naturalistista kuvausta. Hän on opettanut Taideteollisessa korkeakoulussa ja Kuvataideakatemiassa.


title: Marjatta Hanhijoki

text: Marjatta Hanhijoelle myönnettiin Pro Finlandia -palkinto 1997, mutta hän palautti sen yhdessä samaan aikaan palkitun Leena Krohnin kanssa vastalauseena sille, että presidentti Martti Ahtisaari oli myöntänyt Suomen leijonan ritarikunnan komentajamerkin Indonesian hallituksen metsäministerille.


title: Marjatta Hanhijoki

text: Marjatta Hanhijoen teos Nähty - Sett - Seen valittiin vuoden 2008 parhaaksi taidekirjaksi Iittalan Taidekirjapäivillä. Iittalan Valtakunnalliset Taidekirjapäivät palkitsi vuoden 2008 parhaan taidekirjan Eliel Aspelin -palkinnolla.Palkittavan on valinnut raati, johon kuuluivat Helsingin yliopiston taidehistorian professori Riitta Konttinen, Espoon modernin taiteen museon (EMMA) museonjohtaja Markku Valkonen sekä Hämeenlinnan taidemuseon amanuenssi Päivi Viherluoto.


title: Marjatta Hanhijoki

text: Raati perusteli valintaa mm. - Kirjan tekstit tarjoavat monitasoisen lukukokemuksen ja valottavat Marjatta Hanhijoen taidetta useista eri näkökulmista; taiteilijan oma persoonallinen ääni tulee kuuluviin ja muut tekstit tukevat sitä hyvin.


title: Marjatta Hanhijoki

text: - Kaiken kaikkiaan kirja on elämyksellinen, kaunis ja korostaa Marjatta Hanhijoen taiteesta löytyvää ajatonta ja tavallaan jopa eeppistä linjaa. Kuten Erkki Anttonen artikkelinsa lopuksi toteaa, ”hänen kuvansa toimivat hienovaraisina dokumentteina naiseudesta ja suomalaisen naisen asuinympäristöstä”.


title: The Libertines

text: The Libertines on brittiläinen rockyhtye. Yhtyeessä soittavat Carl Barât (laulu ja kitara), Peter Doherty (laulu ja kitara), John Hassall (basso) ja Gary Powell (rummut). Bändin alkuperäinen basisti oli nykyään Razorlight-yhtyeessä soittava Johnny Borrell.


title: The Libertines

text: Debyyttilevy "Up The Bracket" julkaistiin vuonna 2002 ja toinen levy "The Libertines" vuonna 2004. Molemmat albumit tuotti The Clash -yhtyeestä tuttu Mick Jones. "Up the Bracket" teki historiaa kohoamalla kriitikkojen suosikiksi useissa äänestyksissä jopa Bob Dylanin ohi. The Libertinesin musiikkia on verrattu brittirockin legendoihin, The Jamiin sekä The Clashiin. Yhtyeen tapaa soittaa rockia pidetään perinteisen englantilaisena.


title: The Libertines

text: Yhtye oli tunnettu yllätyskeikoista, esiintymisiä pidettiin epätavallisissa paikoissa ja keikkoja mainostettiin Internetin keskustelupalstoilla ja tekstiviestein. Samalla innolla keikkoja myös peruttiin – syynä yhtyeen jäsenien ongelmat huumausaineiden kanssa.


title: The Libertines

text: Yhtye hajosi virallisesti vuoden 2004 lopulla. Yhtyeen voimakaksikolla, Carl Barâtilla ja Pete Dohertyllä, oli myrskyisä suhde, ja kahden taiteilijan suuren egon sovittaminen yhteen bändiin osoittautui vaikeaksi ja lopulta koitui yhtyeen kohtaloksi. Bändin kakkossolistilla Pete Dohertylla oli pitkään ollut ongelmia päihteiden kanssa ja hänet tuomittiin kuukaudeksi vankeuteen murrosta Carl Barâtin asuntoon. Tätä ennen Doherty oli erotettu yhtyeestä jatkuvien päihdeongelmien vuoksi. Doherty liittyi takaisin yhtyeeseen lokakuussa 2003, mutta hänet erotettiin uudestaan vuoden 2004 kesäkuussa.


title: The Libertines

text: Yhtyeen jäsenet eivät lopettaneet musisointiaan, vaikka The Libertines olikin jo hajonnut. Peter Doherty julkaisi Babyshambles-yhtyeensä kanssa vuonna 2005 "Down in Albion" -albumin. Carl Barât sai Dirty Pretty Things -yhtyeen kanssa "Waterloo to Anywhere" -levyn valmiiksi 2006. Dirty Pretty Thingsissä vaikutti myös ex-Libertine Gary Powell. John Hassal puolestaan perusti yhtyeen Yeti, jonka kanssa julkaisi ensimmäisen täyspitkän albumin "The Legend of Yeti Gonzales" vuonna 2008.


title: The Libertines

text: Yhtyeen paluulevy Anthems for Doomed Youth julkaistiin 11.9.2015.


title: Rockwell B-1 Lancer

text: Rockwell B-1 Lancer on pitkän matkan strateginen pommikone, jota käyttää Yhdysvaltain ilmavoimat. Yhdessä B-52 Stratofortress -koneiden ja B-2 Spirit -häivepommittajien kanssa se muodostaa Yhdysvaltain pitkän matkan ilmavoimien selkärangan.


title: Rockwell B-1 Lancer

text: B-1-projekti alkoi jo vuonna 1965. Tarkoitus oli luoda ääntä nopeampi pitkän matkan pommittaja, joka korvaisi B-58 Hustlerin. Konetyyppiä edelsi XB-70 Valkyrie. Ensimmäinen prototyyppi teki ensilentonsa 23. joulukuuta 1974. Kone pystyi yli 2,5 Machin vauhtiin. Tämä B-1A-malli ei kuitenkaan koskaan päässyt tuotantoon. Projekti lopetettiin vuonna 1977. Yhteensä neljä konetta valmistui.


title: Rockwell B-1 Lancer

text:
Presidentti Reagan käynnisti B1-projektin uudelleen vuonna 1981, jolloin tarkoitus oli kehittää uusi häivepommittaja. Tästä syntyikin sittemmin B-2 Spirit. B-1-koneen kehitystä jatkettiin omaan suuntaansa, ja konetyyppi teki ensilentonsa lokakuussa 1984. Ensimmäinen kone luovutettiin kesäkuussa 1985. Koneen hinnaksi muodostui noin 200 miljoonaa dollaria kappaleelta. USAF:llä on seitsemisenkymmentä B-1-konetta käytössä, tähän mennessä on 100 lentokonetta valmistettu tyyppiä B-1B. Koneen siipien muoto on muuttuva, eli tilanteen mukaan sen siivet joko levitetään tai vedetään koneen runkoa vasten (yliäänennopeudessa.)
Kone suunniteltiin lentämään matalalla maastoa seuraten suurella nopeudella ja tunkeutumaan kohteeseen tutkan alapuolelta. Koneen suunnittelussa on myös jonkin verran tavoiteltu häiveominaisuuksia, ja sen tutkamaalipinta on koneen kokoon nähden pieni mutta huomattavasti suurempi kuin varsinaisissa häivekoneissa F-117:ssä, B-2:ssa ja F-22:ssa


title: Rockwell B-1 Lancer

text: Kone pystyy kantamaan suuremman asekuorman kuin B-52.


title: Rockwell B-1 Lancer

text: Koneen virallinen kutsumanimi on Lancer, mutta lentäjille se on "Bone" (B one).


title: Rockwell B-1 Lancer

text: Toimintaan B-1 osallistui ensi kerran Irakissa joulukuussa 1998 (Operaatio aavikkokettu). Sen jälkeen konetta on käytetty Kosovossa, Afganistanissa ja Irakissa. Vuonna 2014 kone suoritti pommituslentoja Isis-järjestöä vastaan ainakin Kobanên kaupungin hallinnasta käytyjen taisteluiden aikana.


title: Elonkorjuu

text: Elonkorjuu, vuonna 1977 Harvest, on vuonna 1969 perustettu porilainen progressiivista rockia esittävä yhtye, jonka keulakuvana on alusta asti toiminut kitaristi Jukka Syrenius. Se hajosi vuonna 1978 julkaistun toisen albuminsa jälkeen muutettuaan sitä ennen nimensä levy-yhtiön vaatimuksesta englanninkieliseen muotoon Harvest. Elonkorjuu aloitti toimintansa jälleen alkuperäisellä nimellään vuonna 2003.


title: Elonkorjuu

text: Elonkorjuun esikoislevyä "Harvest Time" pidetään kalleimpana suomalaisena keräilyalbumina. Alkuperäisestä painoksesta on maksettu jopa 1 500 euroa. Ulkomailla siitä on julkaistu ainakin kaksi luvatonta uusintapainosta. Vuonna 2002 EMI julkaisi albumin uudelleen CD-muodossa.


title: Elonkorjuu

text: Yhtye aloitti toimintansa syksyllä 1969 Jukka Syreniuksen, Veli-Pekka Pessin, Timi Hannukaisen ja Rainer Kosken harjoiteltua Porissa sijainneen Hankkijan rakennuksen kellarissa. Seuraavana syksynä Elonkorjuu sijoittui toiseksi Popmuusikot ry:n järjestämissä Pop-yhtyeiden SM-kilpailuissa. Samalla yhtye pääsi levyttämään kappaleen "Where's The Rising Sun?", joka ilmestyi vuonna 1971 julkaistulla Popin SM-finalistien kokoelma-albumilla "Popmestarit". Levytyksessä oli rumpalina loppuvuodesta 1970 Elonkorjuuseen liittynyt Veikko Noutio.


title: Elonkorjuu

text: Kesällä 1971 Elonkorjuu esiintyi toista kertaa järjestetyssä Turun Ruisrockissa. Rumpaliksi oli nyt vaihtunut Eero Rantasila ja laulajaksi tullut Heikki Lajunen, jotka olivat mukana myös seuraavana vuonna ilmestyneella esikoisalbumilla "Harvest Time". Laulajana toimi myös Antti Halminen, joka esiintyi mm. YLEn taltiomassa Elonkorjuun esiintymisessä. Lisäksi levyllä soitti uutena jäsenenä kosketinsoittaja ja huilisti Ilkka Poijärvi. Tämä kokoonpano hajosi ryhmän keskinäisiin erimielisyyksiin vuonna 1973.


title: Elonkorjuu

text: Vuonna 1974 Pori Jazz -festivaaleilla esiintyi musiikillisesti uusitunut kokoonpano, jossa olivat mukana Syreniuksen lisäksi laulaja Kari Tamminen, basisti Hannu Nieminen, rumpali Reijo Hannuksela, pianisti Pekka Tyni sekä saksofonisti Juha Unkila. Musiikkityyli oli samalla vaihtunut blues-vaikutteisesta progesta enemmän jazzin suuntaan. Vuoden kuluttua Elonkorjuu esiintyi jälleen Pori Jazzeilla, entisistä soittajista olivat ryhmään palanneet basisti Veli-Pekka Pessi sekä rumpali Veikko Noutio. Uutena jäsenenä oli mukaan liittynyt alttosaksofonisti Petri Heimonen. Myöhemmin kokoonpanoon liittyivät myös kitaristi Seppo Tyni, kosketinsoittaja Hannu Porvari sekä saksofonisti Jari Perkiömäki.


title: Elonkorjuu

text: Vuonna 1978 Elonkorjuu teki levytyssopimuksen RCA-yhtiön kanssa ja vaihtoi samalla nimensä sen ehdotuksesta muotoon Harvest. Jazzvaikutteiseslla toisella studioalbumilla "Flying High, Running Fast" soittivat Syreniuksen, Pessin ja Noution lisäksi Juha Unkila, Jari Perkiömäki ja Pekka Tyni. Levyn ilmestyttyä yhtye hajosi vuonna 1979. Jukka Syrenius muutti aluksi Helsinkiin opiskelemaan ja sen jälkeen Norjaan perustaen uuden yhtyeen nimeltä Jukka Syrenius Band.


title: Elonkorjuu

text: Vuonna 2003 Elonkorjuu koottii jälleen uudelleen. Alkuperäisjäsenistä mukana olivat Syrenius ja Pessi, myös rumpaliksi tullut Pertti Hannus oli soittanut yhtyeessä lyhytaikaisesti jo 1970-luvulla. Kosketinsoittajaksi Elonkorjuuseen liittyi pitkään Jukka Syrenius Bandissä mukana ollut Jussi Reunamäki. Tällä kokoonpanolla ilmestyi vuotta myöhemmin yhtyeen kolmas studioalbumi "Scumbag". Vuonna 2009 Elonkorjuu konsertoi Porin Teatterissa, jolloin mukana oli myös vuosina 1976–1978 yhtyeessä soittanut Jari Perkiömäki. Konsertti taltioitiin ja se julkaistiin seuraavana vuonna livealbumina "Scumbag Goes to Theatre".


title: Elonkorjuu

text:
Viimeisin muutos Elonkorjuun kokoonpanoon tuli vuonna 2011, jolloin rumpaliksi vaihtui unkarilaistaustainen Zoltan Karpati. Yhtyeen ensimmäisen albumin julkaissut EMI innostui jälleen 40 vuoden jälkeen Elonkorjuun musiikista ja 2012 ilmestyi 4 CD:n boxi "Seasons". Työnimellä "40 Years of Blood, Sweat and Bullshit" kulkenut boxi joka sisältää yhtyeen lähes koko tuotannon, sekä livemateriaalia 1970-luvulta aina vuoteen 2011 saakka.
Vuonna 2015 yhtye julkaisi studioalbumin "Footprints".


title: Liesi

text: Liesi on tasolla (levyllä) keittämiseen tarkoitettu rakennelma tai kodinkone, johon on yleensä lisätty myös uuni ruuan paistamista varten. Lämmitys tapahtuu tavallisimmin sähköllä, joskus kaupunkikaasulla, nestekaasulla tai puilla. Puulämmitteisestä liedestä, jonka keittoalustana on valurautalevy, käytetään yleisesti nimitystä "hella".


title: Liesi

text: 1980-luvulta lähtien kotitalouskeittiöihinkin on valmistettu myös erillisiä uuneja ja liesitasoja. Erillisuuni voidaan sijoittaa ergonomisemmin, ja laitteiden "integroiminen" eli upottaminen keittiökalusteisiin helpottaa puhtaanapitoa.


title: Liesi

text: Yleensä valurautainen tai muurattu savuhormiin kytketty liesi, jossa tulipesän kattona ovat valurautaiset kuumenevat levyt. Puulämmitteisyyden ansiosta levyihin saadaan tarvittaessa suuri lämpöteho. Puuliesiin on usein liitetty uuni, joka on joko paistiuuni tai leivinuuni riippuen lämmitystavasta. Leivinuuni lämpiää uunin sisällä poltetuilla puilla ja paistiuuni saa kaiken lämpönsä hellan tulipesässä poltetuista puista. Kokonaan metallirakenteisissa uuneissa uuni on yleensä juuri paistiuuni ja muuratuissa hellaleivinuuneissa uuni on yleensä sisältä lämmitettävä. Sisältä lämmitettävään uuniin saadaan kovempi lämpö ja hellalla voidaan ylläpitää lämpöä. Suomessa puuliesien keittolevyille on vakioitu kokoja keittolevyn halkaisijan mukaan.


title: Liesi

text: Pyörein valurautaisin levyin varustettu liesi on yksinkertaisin ja vanhin sähköllä toimivista liesityypeistä. Valurautaiset levyt kuumennetaan sähkövastusten avulla ja lämpö johtuu kuumista levyistä keittoastioihin. Levyjä on yhdestä neljään kappaletta lieden koon mukaan. Keittoastioiden pohjan ja keittolevyn pinnan on oltava tasaiset, jotta liesi toimisi hyvin. Energiansäästön suhteen tämä liesityyppi on huono, koska energiaa tarvitaan myös lieden raskaiden levyjen lämmittämiseen. Samasta syystä liesi reagoi hitaasti tehonvaihteluihin. Valurautaisin levyin varustettu sähköliesi on tällä hetkellä yleisin liesityyppi Suomessa.


title: Liesi

text: Sähkötoimisen lieden erityistyyppi, jossa valurautaiset levyt on korvattu lieden yläosan peittävällä keraamisella tasolla. Tasossa on useita merkittyjä kohtia, joiden alla on sähkövastukset, periaatteessa samantapaiset kuin valurautalevyjen sisällä. Keraaminen liesi reagoi nopeammin tehonvaihteluihin, koska vastuksen ei tarvitse lämmittää paksua valurautalevyä vaan suoraan astiaa. Keraaminen liesi on helpompi pitää puhtaana ja se kuluttaa hieman vähemmän energiaa kuin tavanomainen sähköliesi. Astioiden lämpeneminen perustuu lähinnä lämpösäteilyyn, joten astian pohjan tulisi olla mieluiten mattamusta, jotta se absorboisi (imisi) lämpösäteilyä mahdollisimman tehokkaasti. Kiiltävä teräskattila tai vaalea alumiinipohja heijastaa osan lämmöstä pois, joten se ei lämpene yhtä tehokaasti. Erotuksena valurautalevyyn astian pohjan epätasaisuus haittaa tuskin lainkaan.


title: Liesi

text: Induktiolevy on nopeampi, kuluttaa vähemmän energiaa ja reagoi tehon säätöön nopeammin ja herkemmin kuin perinteinen keittolevy. Ainakin vuodesta 2010 myös retkeilykäyttöön tai lisäkeittimeksi tarkoitettuja yhden astian induktiokeittolevyjä on saatavana edulliseen hintaan. Sen toiminta perustuu induktiiviseen lämpenemiseen.


title: Liesi

text: Induktioliedellä voidaan kuumentaa vain astioita, joiden pohjassa on magnetoituvaa, ferromagneettista materiaalia. Astian käyttökelpoisuuden voi varmistaa yksinkertaisesti magneetilla: jos magneetti pysyy astian pohjassa, niin astia sopii induktioliedelle. Levyllä ei voida käyttää esimerkiksi lasisia, alumiinisia tai joitakin vanhempia teräsastioita.


title: Liesi

text: Induktioliedessä ei ole keittolevyjä vaan siihen on merkitty astioiden paikat samaan tapaan kuin keraamisissa liesitasoissa. Merkittyjen kohtien alla on työkela.


title: Liesi

text: Koska kuumennus kohdistuu suoraan kattilan pohjaan liesitaso ei mainittavasti lämpene ja siten lika ei pala siihen kiinni kuten muihin liesiin. Induktioliesi ei myöskään lämpene lainkaan, jos keittoastia ei ole liedellä. Tämä vähentää tulipalon tai onnettomuuden riskiä, jos liesi unohtuu päälle. Induktiopohjalla varustettuja astioita voidaan käyttää myös perinteisillä liesillä. Nykyisin monet hyvälaatuiset, aivan tavalliset keittoastiat ovat yhteensopivia myös induktioliesien kanssa. Jotkin induktioliedet mahdollistavat muidenkin kuin pyöreäpohjaisten astioiden käyttämisen.


title: Liesi

text: Kaasuliedessä ei ole levyjä, vaan kaasupolttimia, joiden ympärillä on teline ruuanvalmistusastioita varten. Kaasuliesi voi toimia maakaasulla tai nestekaasulla. Liekki tuo keittoastiaan nopeasti suuren lämpötehon, ja tehon säätö on nopeaa. Kaasuliesiä käytetään usein ravintoloissa.


title: Liesi

text: Alun perin liedeksi on sanottu kivettyä tulisijaa, jossa on valmistettu ruokaa. Tällainen on esimerkiksi saamelaiskodassa tai perinteisessä keitto- tai saunankodassa. Liesi on myös kolmesta tai useammasta kivestä ulos tehty tulisija, jolle asetetaan pata. Liedeksi sanotaan myös vanhanaikaisen leivinuunin suun edessä olevaa kaukaloa, jossa keitettiin uunista vedetyillä, hehkuvilla hiilillä. 1900-luvun alussa alkoi levitä rakennustapa, jossa leivinuunin edessä oleva avoin liesi katettiin valurautalevyllä. Tällaista liettä ryhdyttiin yleisesti sanomaan "hellaksi" ja karjalaisten keskuudessa "liitaksi".


title: Klüver-Bucyn oireyhtymä

text: Klüver-Bucyn oireyhtymä on ohimolohkon tai mantelitumakkeen vaurioitumisesta johtuva harvinainen tila, jonka oireita ovat mm. halu laittaa kaikki esineet suuhun, hyperseksuaalisuus, epänormaali tyyneys ja muistinmenetys.


title: Capgrasin oireyhtymä

text: Capgrasin oireyhtymä on harvinainen neurologinen häiriötila, josta kärsivä luulee, että läheiset ihmiset on korvattu heitä esittävillä huijareilla, roboteilla tai ulkoavaruuden olennoilla. Se on nimetty ranskalaisen psykiatrin Joseph Capgrasin (1873–1950) mukaan.


title: Capgrasin oireyhtymä

text: Tila johtuu luultavasti siitä, että kasvoihin liittyvät emotionaaliset reaktiot ovat häiriintyneet, vaikka kasvontunnistus onkin pysynyt ennallaan (vastakohtana prosopagnosia, jossa kasvontunnistus on häiriintynyt, mutta emotionaaliset reaktiot saattavat olla tallella).


title: Nebukadressar

text: Nebukadressar (myös Nebukadnesar, Nebukadnessar) tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Cotardin oireyhtymä

text: Cotardin oireyhtymä on harvinainen mielenterveyshäiriö, josta kärsivä henkilö luulee olevansa kuollut tai kieltää olevansa olemassa. Hän saattaa myös olettaa, että häneltä puuttuvat aivot tai muita elintärkeitä elimiä. Tilaa kuvaili ensimmäisenä ranskalainen neurologi Jules Cotard (1840–1889) luennollaan Pariisissa vuonna 1880. Ilmiölle saattaa löytyä myös fysiologinen selitys.


title: Cotardin oireyhtymä

text: Mayhem-yhtyeen entinen laulaja Per Yngve "Dead" Ohlin saattoi kärsiä Cotardin oireyhtymästä.


title: Fregolin oireyhtymä

text: Fregolin oireyhtymä on harvinainen mielenhäiriö: potilas luulee kaikkia ihmisiä ympärillään samaksi henkilöksi, joka vain vaihtaa nopeasti valepukuaan. Oireyhtymä on nimetty italialaisen näyttelijän Leopoldo Fregolin (1867–1936) mukaan, joka vaihtoi esiintymisasuaan nopeasti roolista toiseen esitystensä aikana. Oireyhtymän kuvasivat lääketieteelle ensimmäisinä P. Courbon ja G. Fail vuonna 1927.


title: Otacon

text: Tri Hal Emmerich, lempinimeltä Otacon on kuvitteellinen henkilö Metal Gear -pelisarjassa.


title: Otacon

text: Nimi "Hal" on viittaus -elokuvan HAL9000 tietokoneeseen. Sukunimi "Emmerich" tulee Roland Emmerichiltä, Hideo Kojiman suosikkielokuvaohjaajalta.


title: Otacon

text:
Halin äidin kuoltua, hänen isänsä nai brittiläisen naisen jolla oli oma lapsi (Emma Emmerich). Hal ja Emma
tulivat hyvin läheisiksi. Pian sen jälkeen hänen äitipuolensa vietteli hänet, ja heillä oli lyhyt suhde.


title: Otacon

text:
Kun Halin isä kuuli tästä, hän teki itsemurhan hukuttamalla itsensä, mutta vahingossa veti myös Emman mukanaan. Emma odotti
veljensä pelastavan hänet, mutta hän ei tiennyt asiasta koska hän oli sillä hetkellä äitipuolensa kanssa. Tämän takia Emma on aina väittänyt vihaavansa veljeään.


title: Otacon

text:
Pian jälkeenpäin Otacon palkattiin Armstechiin pääinsinööriksi Metal Gear REX -projektiin. Hän oli innoissaan saadessaan mahdollisuuden tehdä aito mecha-tyyppinen robotti, joka esiintyi usein animessa josta hän piti. Hänelle uskoteltiin sen olevan liikkuva puolustusjärjestelmä, mutta todellisuudessa se oli ydinase. Metal Gear Solidin Shadow Moses -kapinan aikana Otacon kohtasi Solid Snaken, joka kertoi hänelle hänen luomuksensa todellisen luonteen. Musertuneena Otacon tajusi, että hän oli kirjoittanut uuden kappaleen hänen perheensä synkkään historiaan: hänen
isoisänsä oli työskennellyt Manhattan-projektissa, ja hänen isänsä oli syntynyt 6. elokuuta 1945,
Hiroshiman pommituksen aikana.


title: Otacon

text:
Tänä aikana Otaconille oli kehittynyt vahva ihastus FOXHOUNDin jäseneen, Sniper Wolfiin,
mahdollisesti Tukholma-syndrooman takia.


title: Otacon

text: Otaconin avulla Snake onnistui tuhoamaan Metal Gear REXin ja päihittämään terroristit. Kun Revolver Ocelot myi Metal Gearin piirustukset mustassa pörssissä, he perustivat Philantropyn, järjestön jonka tarkoitus on pysäyttää Metal Gearien rakennus.


title: Otacon

text: Otaconin piti lavastaa kuolemansa kun The Patriots lavasti hänet syylliseksi alussa, mutta tuli ulos piilopaikastaan kuullessaan siskonsa Emman työskentelevän heille. Hän onnistui muuttamaan Emman tapoja, mutta Emma kuoli pian jälkeenpäin.


title: Otacon

text: Otaconin nykyisestä sijainnista ei ole tietoa, mutta oletetaan, että hän yrittää edelleen selvittää The Patriotsien arvoitusta.


title: Innsbruck

text: Innsbruck on kaupunki Tirolin osavaltiossa läntisessä Itävallassa. 124 579 asukkaan kaupunki on rakennettu 575 metrin korkeuteen merenpinnasta. Kaupunki on myös Tirolin osavaltion pääkaupunki. Innsbruckin halki virtaa Inn-joki, joka saa alkunsa Sveitsin Alpeilta.


title: Innsbruck

text: Kaupunki sijaitsee teiden risteyskohdassa, johon kertyy liikenne pohjoisesta Saksan eri osista ennen kuin se jatkaa Brennerin solaan päästäkseen Alppien toiselle puolelle.


title: Innsbruck

text: Innsbruckissa sijaitsee kaksi yliopistoa (Leopold-Franzens Universität ja Medizinische Universität). Kaupungissa asuu noin kolmekymmentätuhatta opiskelijaa. Innsbruck on myös suosittu turistikaupunki. Kaupungin suosituimpia nähtävyyksiä ovat kaupungin keskustassa sijaitseva vanha kaupunki kävelykatuineen ja etenkin kultainen katto (). Kaupungin keskustasta nousee hissi Hafelekarspitze-nimiselle huipulle, josta lähtee yksi Euroopan jyrkimmistä laskettelurinteistä Hafelekarrinne. Kaupungista on lyhyt matka myös useisiin muihin laskettelukeskuksiin.


title: Innsbruck

text: Suurkaupunkialueen väkiluvuksi vuonna 2017 arvioitiin noin 227 000, itse kaupungin 132 000.


title: Innsbruck

text: Innsbruckissa on kostea mannerilmasto, eli kaupungissa on ankaria talvia, ei kuivaa kautta ja lämpimät kesät. Vuodenaikojen vaihtelut ovat suuria mannerilmastolle tyypilliseen tapaan. Vuoden keskilämpötila on keskimäärin noin 8,5 celsiusastetta.


title: Innsbruck

text: Innsbruckin lähistöllä on kymmeniä laskettelulomakohteita, joissa on yli 500 kilometriä rinteitä.


title: Innsbruck

text: Kaupungissa on pidetty talviolympialaiset vuosina 1964 ja 1976. Innsbruckissa järjestetään myös perinteikkään ja arvostetun Keski-Euroopan mäkiviikon kolmas osakilpailu. (Kokonaisuudessaan kiertueella hypätään neljä eri kisaa.) Vuonna 2008 osakilpailu jouduttiin siirtämään Bischofshofeniin kovan tuulen takia. Tämä tapahtui ensimmäistä kertaa mäkiviikon historiassa.


title: Innsbruck

text: Mäkihyppääjä Gregor Schlierenzauer asuu Innsbruckissa.


title: Buurisota

text: Buurisodat olivat Etelä-Afrikassa vuosina 1880–1902 brittien ja pääosin hollantilaista alkuperää olevien buurien välillä käytyjä sotia, joiden syinä olivat pyrkimykset perustaa Etelä-Afrikkaan kaksi itsenäistä buuritasavaltaa ja maan timantti- ja kultavarantojen hallinta:


title: Vardan Kušnir

text: Vardan Vardanovitš Kušnir (22. marraskuuta 1969 – 24. heinäkuuta 2005) oli American Language Centerin johtaja ja Venäjän suurin roskapostittaja. Kušnir käytti sähköpostin lisäksi myös muita pikaviestimiä mainostamiseen.


title: Vardan Kušnir

text: Sunnuntaina 24. heinäkuuta 2005 hänet löydettiin asunnostaan Moskovasta kuolleena useisiin päähän kohdistuneisiin iskuihin. Hän oli tällöin 35-vuotias.


title: Vardan Kušnir

text: The Sleazy Life and Nasty Death of Russia’s Spam King (Wired)


title: Lasikuitu

text: Lasikuitu on erittäin kapeista lasisäikeistä tehty materiaali, jota käytetään eristeiden ja tekstiilien valmistuksessa. Arkikielessä lasikuidulla tarkoitetaan yleensä lasikuidulla vahvistettuja muovimateriaaleja eli lujitemuoveja. Ne kuuluvat komposiittimateriaaleihin.


title: Lasikuitu

text: Lasikuidun valmistamiseen tarvittava perustekniikka, jossa vedetään pitkiä säikeitä sulasta lasista, on tunnettu jo pitkään. Lasinvalmistajat ovat kautta aikojen kokeellisesti valmistaneet lasikuitua, mutta sen massatuotanto alkoi vasta, kun tarvittava hienomekaniikka oli kehitetty. Lasikuitua on valmistettu teollisesti vasta vuodesta 1936. Suomen ainoa lasikuitutehdas oli toiminnassa vuosina 1969-2011.


title: Lasikuitu

text: Lasikuitua käytetään laajamittaisesti veneissä, koska lasikuitu on kevyttä ja vedenkestävää sekä ei kärsi korroosiosta tai lahoamisesta: käyttökohteita ovat soutuveneet, purjeveneet ja moottoriveneet. Suurin lasikuidun käyttökohde on veneenrakennus ja -korjaus. Lisäksi lasikuidusta valmistetaan myös aitoja, kylpytynnyreitä, uima-altaita, kylpyammeita, kypäriä, putkia ja säiliöitä. Lisäksi lasikuitua käytetään lipputangoissa ja puistojen penkeissä. Lasikuitu soveltuu erinomaisesti kosteisiin ja märkiin käyttökohteisiin sekä jatkuvaan suoraan kosketukseen veden kanssa. Lasikuidusta myös tehdään kalastukseen vapoja ja seiväshyppyyn seipäitä. Lasikuidusta valmistetaan myös sammutuspeitteitä, koska lasikuitu on paloturvallista. Lasikuidusta valmistetaan myös piirilevyjä. Lasikuitua käytetään myös rakentamisessa, esimerkiksi kattomateriaalina tai betonin vahvikkeena. Ensimmäisessä Chevrolet Corvettessa vuonna 1953 oli lasikuituinen kori. Auton korimateriaalina lasikuitu on korroosiota kestävää ja kevyttä, mutta henkilöautojen korimateriaalina käytetään yleensä lasikuidun sijaan terästä ja osin ABS/PC-muovia. Lasikuitua käytetään kuitenkin toisinaan rekkojen koreissa. Kilpailevia materiaaleja eri sovelluksissa ovat ruostumaton tai galvanoitu teräs, alumiini, hiilikuitu ja ABS-muovi. Lasikuidun heikkoutena on sen vaikea kierrätettävyys.


title: Savi

text: Savi on kivennäismaalaji, jonka pääaineksena on ns. "saves" eli hyvin hienojakoinen mineraalihiukkasmassa. Savi on syntynyt, kun jäätikön sulamisvedet kuljettivat mereen osan jään sisällä olleesta maa-aineksesta. Karkeimmat ainekset laskeutuivat pohjaan nopeimmin ja hieno aines kulkeutui jään reunasta kauimmaksi.


title: Savi

text: Suomessa esimerkiksi Etelä-Suomen rannikkoalueella on laajoja savitasankoja ja Pohjanmaan rannikkoalueella jokialueitten maaperä on usein savea.


title: Savi

text: Savi koostuu rakeista, joiden läpimitta on 0,002 millimetriä tai sitäkin vähemmän. Hienorakeiset ainekset antavat savelle ominaisia fysikaalisia ominaisuuksia. Savi imee itseensä liuenneita aineita ja kaasuja, niiden lisäksi myös muun muassa alkalisuoloja, joista kaliumsuolat ovat kasvien ravinnesuoloina tärkeitä. Saven kemialliselle koostumukselle on ominaista alumiinioksidin suuri määrä, kun taas piioksidia siinä on hiesuun ja hiekkaan verrattuna vähän.


title: Savi

text: Suolasavi on runsaasti suoloja sisältävää savea. Tavallisinta on natriumkloridin eli ruokasuolan esiintyminen saven seassa. Suolasavea muodostuu kahdella tavalla. Suolajärvissä sitä syntyy, kun veden haihtuminen aiheuttaa suolojen rikastumista ja ne sekoittuvat jokien tuomaan lietteeseen. Aro- ja aavikkoseuduilla suolasavea muodostuu, kun maakerroksissa olevan saven sisältämä pohjavesi haihtuu ja sen suolat kiteytyvät saven sekaan. Suolasaven laajempi lähikäsite on suolamaa.


title: Savi

text: Urpasavi on savea, joka on hyvin liejupitoista ja kuivuu palasiksi.


title: Savi

text: Savea on Pohjoismaissa syntytavaltaan kahta erilaista: kerrallista ja jääkauden jälkeistä. Kerrallinen savi on syntynyt jääkautisten jäätikköjokien tuomasta lietteestä ja sitä on Euroopassa tyypillisesti Suomessa ja Ruotsissa. Se muodostaa laajoja laaksosavikkoja. Niiden karkeampi kerros on muodostunut kesällä ja hienompi talvella, joten jokaiseen vuosikertaan kuuluu yksi karkea ja yksi hieno kerros. Näiden kerrosten avulla on selvitettävissä esimerkiksi koko jäätikön reunan perääntyminen. Jääkauden jälkeinen harmaa savi on syntynyt lietteestä, jota joet ovat tuoneet meren ja järvien rannoille ("ancylus-" ja "litorinasavi").


title: Savi

text: Savesta tehdään keramiikkaa ja rakennustarpeita. Esimerkiksi kulho tehdään muotoilemalla savesta kulho ja sitten kuumentamalla. Rakennustarpeita esim. punatiiltä tehdään samalla tavalla. Väri vaihtelee eri savissa punaisesta harmaaseen. Punaisessa tiilestä tulee punertava, koska Suomen maaperässä olevassa savessa on paljon rautaa ja tämä tekee siihen sen punertavan värin. Harmaat keramiikat on tehty esimerkiksi Hollannista tuotavasta harmaasta savesta.


title: Napoleonin lause

text: Napoleonin lause on geometriaan liittyvä tulos, joka todistaa erään kolmioon liittyvän konstruktion synnyttävän sisäänsä aina tasasivuisen kolmion. Konstruktio muodostetaan mielivaltaiseen kolmioon siten, että jokaiselle kolmion sivulle piirretään tasasivuinen kolmio, jonka sivu yhtyy kolmion sivun kanssa ja jonka kolmas kärki osoittaa ulospäin kolmiosta. Näin kolmio on ympäröity kolmella tasasivuisella kolmiolla. Jokaiselle tasasivuiselle kolmiolle merkitään keskustaan, eli painopisteeseen, piste, jotka yhdistetään janoilla kolmioksi. Tämä kolmio on väitteen mukaan tasasivuinen kolmio.


title: Napoleonin lause

text: Napoleonin lauseen alkuperäinen muoto synnyttää aina tasasivuisen kolmion ( ). Napoleonin lause pätee myös sellaiselle konstruktiolle, jossa tasasivuisten kolmioiden yhdet sivut yhtyvät kolmion sivuihin, mutta kolmioiden kolmas kärki osoittaa kolmioiden sisäpuolellepäin. Tämä Napoleonin kolmio on joskus edellistä pienempi ( ).


title: Napoleonin lause

text: Jos yhden tasasivuisen kolmion kärki osoittaa sisäänpäin ja kaksi muuta ulospäin kolmiosta, saadaan kolmioiden keskipisteistä tasakylkinen kolmio, jonka kulmat ovat 30°, 30° ja 120°.


title: Napoleonin lause

text: Kolmiota ympäröivien kolmioiden ei tarvitse olla tasasivuisia kolmioita: kolme yhdenmuotoistakin kolmiota riittää. Piirretään ensin alkuperäinen satunnainen kolmio. Valitaan toinen kolmio, sekin satunnainen muodoltaan, ja numeroidaan sen sivut 1, 2 ja 3. Siirretään toisen kolmion sivu 1 alkuperäisen kolmion kylkeen suurentaen kolmiota niin, että sivut yhtyvät samanpituisiksi. Kopioidaan toinen kolmio uudeksi kolmioksi ja siirretään se lähes samassa asennossa ja suurennetaan sitä niin, että sivu 2 yhtyy kolmion toisen sivun kanssa. Sama toistetaan toisen kopion kanssa niin, että lähes samassa asennossa sen kolmas sivu yhtyy jäljellä olevaan vapaaseen sivuun. Nyt alkuperäinen kolmio on ympäröity yhdenmuotoisilla kolmioilla. Valitaan näiden sisältä piste, joka sijaitsee kaikissa kolmessa kolmioissa samassa suhteellisessa kohdassa. Yhdistetään nämä pisteet janoilla ja nyt on syntynyt kolmio, joka on yhdenmuotoinen ympäröivien kolmioiden kanssa.


title: Napoleonin lause

text: Konstruktioon liittyy myös eräitä kolmion merkillisiä pisteitä. Merkilliset pisteet syntyvät kolmen janan tai suoran leikkauspistenä, joiden olemassaolo on riippumaton kolmion sivujen pituuksista. Molempiin edellä esitelyihin konstruktioihin liittyvät Napoleonin pisteet, jotka liittyvät kolmen janan yhteisiin leikkauspisteisiin. Kolmion kärjet yhdistetään vastaisen sivun tasasivuisen kolmion keskipisteisiin. Kun tasasivuisten kolmioiden kärjet osoittavat kolmiosta ulospäin, syntyy ensimmäinen Napoleonin piste , kun kärjet osoittavat sisäänpäin, syntyy toinen Napoleonin piste .


title: Napoleonin lause

text: Samassa kontruktioissa voidaan yhdistää kolmion kärjet tasasivuisten kolmioiden uloimpiin kärkiin. Nämä janat leikkaavat Fermat'n pisteissä. Kun tasasivuiset kolmioiden kärjet osoittavat ulospäin kolmiosta, sadaan ensimmäinen Fermat'n piste , ja kun kärjet osoittavat kolmiosta sisäänpäin, saadaan toinen Fermat'n piste .


title: Napoleonin lause

text: Napoleonin lauseen väite, jossa tasasivuisten ulkokolmioiden keskipisteet yhdistävät janat muodostavat myös tasasivuisen kolmion, voidaan todistaa alla esitetyllä tavalla. Merkitään ensin pisteet L, M ja N tasasivuisten kolmioiden keskipisteisiin. Tasasivuisen kolmion keskipiste sijaitsee kolmion kulmien kulmanpuolittajien leikkauspisteessä.


title: Napoleonin lause

text:
Aluksi voidaan tehdä kaksi yleistä huomiota. Kolmion sivun ja kulmanpuolittajan väliin jää 30° kulmat:
Tasasivuisten kolmioiden yhdenmuotoisuudesta seuraa myös


title: Napoleonin lause

text:
Nyt kolmiossa formula_3, jakamalla jana AC ensin puoliksi pisteellä C', syntyy kohtaan C' suora kulma janojen AC' ja C'M välille. Sivujen kosini antaa
joten
Vastaavasti kolmiossa formula_6 on
Kärjen A ympäristössä myös kulmat
ja, kuten kuviosta voidaan päätellä, myös
Nyt kolmiot ovat yhdenmuotoiset eli formula_10 (mittakaavalla formula_11, koska
Tällöin Napoleonin kolmion sivulle NM saadaan
Vastaavasti voidaan päätellä kärjen B ympäristössä sivulle LN (valitsemalla janat peilikuvamaisesti), että
joten sivut NM ja LN ovat yhtä pitkät
Siirtämällä vastaava tarkastelu kärkien B ja C ympäristöihin, saadaan vuorostaan


title: Napoleonin lause

text: Lause on legendaarisesti liitetty Napoléon Bonaparteen (1769-1821), mutta nykyään sen todellisesta keksijästä on monia mielipiteitä. Sen vaiheita on pystytty seuraamaan taaksepäin vuoteen 1825, kun William Rutherford sisällytti sen kirjaansa ""The Ladies Diary"". Lause on todennäköisesti tätä vanhempi.


title: Napoleonin lause

text: Napoleon oli kuitenkin matematiikassa huomattavan lahjakas. Hänet aiottiin tämän vuoksi siirtää laivaston palvelukseen, mutta sitten hänen taitojaan katsottiin tarvittavan tykistössä, joka tuohon aikaan kehittyi voimakkaasti. Hän oli myös "Institue de France'n" jäsen, mistä hän oli ylpeä ja tunsi useita sen ajan tunnettuja matemaatikoita. Hän kävi heidän kanssaan lukuisia geometriaan liittyviä keskusteluita ja ratkoi heidän kanssaan geometrisia probleemoja.


title: Löytty

text: Löytty tarkoittaa seuraavia:


title: Lockheed SR-71 Blackbird

text: Lockheed SR-71 ”Blackbird” () oli yhdysvaltalainen strateginen tiedustelulentokone ja eräitä X-koneita lukuun ottamatta nopein lentokone. Koneen tyyppimerkinnässä lyhenne SR tuli sanoista "Strategic Reconnaissance", eli strateginen tiedustelu. Sen nopeus ylitti virallisesti 3,3-kertaisesti äänen nopeuden. SR-71 oli niin nopea ja lensi niin korkealla, ettei yksikään maasta laukaistava ilmatorjuntaohjus olisi saanut sitä kiinni.


title: Lockheed SR-71 Blackbird

text: Vertailun vuoksi SR-71:n ennätys Atlantin ylilennossa (New York – Lontoo) on 1 h 54 min, kun nopeimmalta siviilikäyttöön rakennetulta koneelta, Concordelta matkaan kului noin 3 h 20 min. Tavallinen matkustajalentokone Boeing 747 käyttää matkaan noin 7 h.


title: Lockheed SR-71 Blackbird

text: SR-71 rakennettiin sen jälkeen kun hyvin korkealla lentävät U-2-tiedustelukoneet pystyttiin torjumaan ilmatorjuntaohjuksilla. Suuren lentokorkeutensa ja nopeutensa ansiosta yhtäkään SR-71-konetta ei ole raportoitu pudotetuksi.


title: Lockheed SR-71 Blackbird

text: SR-71:n kehitystyö käynnistyi jo huhtikuussa 1962, hieman ennen A-12:n ensilentoa. Ensimmäisten kuuden Blackbirdin valmistus käynnistyi maaliskuun puolivälissä 1962, ja konetyyppi nousi ensi kertaa siivilleen 22. joulukuuta 1964 aamuyön pimeydessä. Yhdysvaltain ilmavoimat saivat ensimmäisen SR-71-koneen 7. tammikuuta 1966, jolloin kaksipaikkainen SR-71B -harjoituslentokone luovutettiin Bealen lentotukikohdan käyttöön.


title: Lockheed SR-71 Blackbird

text:
Kaikkiaan 19 Blackbirdiä menetettiin konetyypin käytön aikana.
Koneen rakenne oli sikäli erikoinen, että aliääninopeudessa sen polttoainesäiliöt vuotivat, eli polttoaine valui säiliöistä ulos. Tähän tosin vaikutti myös se, että koneen polttoaine oli hyvin erikoista lentopolttoainetta nimeltä JP-7, jolla oli paljon tavallista korkeampi leimahduspiste (n. 60 °C). Kyseinen polttoaine suunniteltiin juuri SR-71:tä varten, mutta sillä oli alun perin erittäin huonot voiteluominaisuudet, minkä takia polttoaineen sekaan piti lisätä pieni määrä fluorikarbonaattia moottorin mekaanisten osien toiminnan varmistamiseksi. Polttoainetta käytettiin myös koneen moottorien jäähdyttämiseen. Koneeseen ei haluttu lisätä suurissa nopeuksissa todennäköisesti hajoavia laitteita, joten SR-71:ssä päädyttiin käyttämään sähkösytytyksen sijasta trietyyliboraania moottorien käynnistämiseen. Ruiskutettaessa trietyyliboraania moottoreihin syntyi hetkellisesti erittäin helposti tunnistettava, booriyhdisteille tyypillinen vihreä liekki.


title: Lockheed SR-71 Blackbird

text: Koneen rakenteessa käytettiin titaania, koska alumiini ei olisi kestänyt yli 2,5 Machin nopeuksia rakenteiden lämpenemisen takia. Osin samasta syystä tavanomaisten lentokoneiden maksiminopeus on ollut noin 2 Machia. Titaani hankittiin peiteyhtiöitä käyttäen Neuvostoliitosta, koska muualla maailmassa maaperän titaanivarannot ovat verrattain köyhät. Lockheedin tuotantolinjan piti suurimmaksi osaksi rakentaa työstölaitteet ja työkalut materiaalia varten itse, koska laitteet eivät kestäneet titaanin työstämistä, mikä oli sotilasteollisuudessa kyseisenä aikakautena verrattain uutta.


title: Mustarastas (yhtye)

text: Mustarastas on Kari Haapalan luotsaama gospel-folk-yhtye, jonka musiikissa on havaittavissa sekä irlantilaisia että suomalaisia vaikutteita. Yhtye on julkaissut yhdeksän levyä sekä "Laulut jäävät elämään" -nimisen nuottikirjan.


title: Mustarastas (yhtye)

text: Yhtyeen musiikille on tunnusomaista akustisten kielisoittimien, haitarin ja tinapillin käyttö. Näiden lisäksi yhtyeen levyillä voi kuulla muun muassa didgeridoota, udua ja djembeä.Yhtyeessä ovat aikaisemmin musisoineet myös; Pekka Harjunkoski 1994–1997 (mandoliini, kitara), Rauno Lahti 1994–2003 (laulu), Anna Preisfreund 1994–1995 (laulu) Iris Kaimio 1994–1999 (haitari), Miska Salminen 1995–1997 (basso) Risto Blomster 1997–2000 (basso) Christina Lindberg 1995–1998 (laulu) ja Tiina Eloranta 1999–2003 (laulu). Lisäksi useasti tuuraajina ovat toimineet Juha-Matti Varvikko (basso), Hanne Jurvanen (haitari).


title: Villa

text: Villa (lyhenne WO, engl. "wool") on lampaasta saatavaa tekstiilikuitua. Villaksi saatetaan nimittää myös alpakasta, vikunjasta, laamasta, kamelista, kashmirvuohesta, angoravuohesta tai angorakanista saatavia kuituja. Karvoiksi nimitetään puolestaan muista eläimistä saatavia kuituja.


title: Villa

text: Villa on hyvä lämmöneriste, joten villaa käytetään erityisesti neuleisiin ja talvivaatteisiin. Siitä voidaan myös huovuttaa lämpimiä vaatteita.


title: Villa

text: Villakankaasta tehdään myös pukuja.


title: Villa

text: "Villa"-nimitystä käytetään myös, kun aine muistuttaa rakenteeltaan villaa: esimerkiksi lasivilla, teräsvilla.


title: Villa

text: Villa on eläinkuitu. Villakuidut ovat keratiinia, noin sadasta molekyylirakenteeltaan erilaisesta valkuaisaineesta syntyneitä molekyyliketjuja. Villa on valkuaisainetta, proteiinia eli samaa ainetta kuin ihmisen kynnet ja hiukset. Neulelankoja valmistetaan muun muassa villasta, puuvillasta ja tekokuiduista. Sekoitelangoissa yhdistetään yhtä tai useampaa luonnonkuitua tekokuituihin. Villasekoitelanka on kestävämpää kuin 100 % villalanka.


title: Villa

text: Villalangan parhaita ominaisuuksia ovat lämpimyys ja kosteudenimemiskyky. Villasukka pitää jalan lämpimänä ulkoillessa - luistimissa, hiihtomonoissa, saappaissa, jne. Villakuidun kiharuus ja sen sitoma ilmakerros aiheuttavat sen, että villa on hyvä lämmöneristin. Villa lämmittää erityisesti mentäessä sisältä lämpimästä ulos kosteaan ilmaan.


title: Villa

text: Villaa voi venyttää jopa 70 % pituudestaan ja se palautuu entiseen mittaansa. Villakuitu on suomuinen, jonka takia villavaate vanuu helposti. Kun villa kastuu, suomut aukenevat. Jos kosteaa villaa hangataan, kuitusuomut takertuvat toisiinsa, jolloin tapahtuu vanuminen. Vanumista tapahtuu etenkin silloin, jos villavaatteen pesee liian kuumassa vedessä tai jos tekee lumipalloja ja lumiukkoja villakäsineillä.


title: Villa

text: Käyttövaatteiden materiaalina villa on suosittu, sillä vaatteena villa on lämmin, joustava, pehmeä, se ei ole sähköinen, lika irtoaa siitä helposti, se ei syty helposti ja sammuu itsestään eikä se rypisty helposti. Jos näin kuitenkin käy, villa oikenee helposti tuuletettaessa ulkona ja kosteassa ilmassa. Villavaatteita kannattaa säilyttää väljästi laskostettuna ja tuulettaa usein – raitis ilma ja aurinko ovat koin vihollisia.


title: Villa

text: Pesun jälkeen villatuote on usein ryppyinen, ja se siliää kuivuttuaan huonosti. Villa kellastuu helposti auringossa ja etenkin likaisena se on koin herkkua. Villa vioittuu helposti kemikaaleista, eikä se siedä klooripitoisia pesu- ja valkaisuaineita.


title: Villa

text: Villatuotteet tulee pestä varoen korkeintaan 40 °C:ssa vedessä. Pesuaineen tulee olla neutraalia tai erityistä villan pesuainetta. Villavaatetta ei saa koskaan kuivata rumpukuivaajassa, koska kuuma ilma kutistaa villan. Mikäli konepesumerkkiä ei vyötteestä löydy tai olet pesun suhteen epävarma, tee näin: Villaneule latistuu silitettäessä, joten neule kannattaa mieluummin pingottaa vaakasuoralle alustalle ja levittää sen päälle kostea liina. Villakangasvaatteen voi silittää, mutta silitysraudan lämpö voi olla 110 °C. Silitettäessä kannattaa käyttää kosteaa liinaa, jonka läpi silitetään.


title: Villa

text: Useimmiten villasukat neulotaan villasekoitelangasta, joka on konepestävää (maskintvättbar/machine washable/masinpesukindel). Ellei tiedossasi ole, millaista lankaa olet sukkiisi käyttänyt, on parempi pestä sukat käsin edellä olevan ohjeen mukaisesti. Huolehdi siitä, että käsittelet villasukkiasi koko ajan saman lämpöisessä vedessä, sillä veden lämpötilan vaihtelu aiheuttaa villan huopumisen (tätä menetelmää käytetäänkin huovuttamisessa).


title: Huvila

text: Huvila tarkoittaa perinteistä suurta vapaa-ajan asuntoa, jollaisia tyypillisesti vauraat kaupunkilaiset alkoivat Suomessa rakentaa itselleen 1800-luvulta alkaen. Rooman valtakunnan ajoista lähtien varakkaat ovat viettäneet vapaa-aikaansa kaupunkien ulkopuolella olevilla tiluksilla, "villoilla".


title: Huvila

text:
Huvilakulttuuri levisi Ruotsista Suomeen ensin Pohjanlahden rannikolle 1800-luvun alkupuolella (mm. Hietalahden Villa Vaasassa), ja vasta vuosisadan loppupuolella vaurastuvaan Etelä-Suomeen alkoi ilmestyä huvilayhdyskuntia.
Muun muassa Helsingin Linnunlaulu ja Kulosaari, Kauniainen, Espoon Leppävaara, Hanko, Turun Ruissalo ja Tuusulanjärven taiteilijayhteisö ovat olleet tällaisia. Tunnettu on myös varakkaiden pietarilaisten asuttama Terijoen huvilayhdyskunta, joka sijaitsi Karjalan kannaksella.


title: Lombardia

text: Lombardia on Pohjois-Italiassa sijaitseva hallinnollinen alue. Lombardiassa on 10 miljoonaa asukasta, ja se on Italian väekkäin alue. Alueen keskuspaikka on Milano. Hallinnollisesti Lombardia jakaantuu 12 maakuntatason alueeseen: 11 maakuntaan ja Milanon metropolikaupunkiin.


title: Lombardia

text: Lombardia sai nimensä langobardeista eli germaaniheimosta, joka hallitsi aluetta vuosina 568–744. Aiemmin Lombardia oli kuulunut muun muassa gooteille ja Rooman valtakuntaan.


title: Lombardia

text: Lombardia oli itsenäinen herttuakunta renessanssiajalla, mutta joutui sittemmin Ranskan haltuun. Ranska luovutti alueen Espanjalle, ja lopulta Espanjaa hallinneet Habsburgit luovuttivat sittemmin alueen Habsburgien itävaltalaiselle sukuhaaralle, joka hallitsi aluetta vuoteen 1859, joskin Napoleonin sodat aiheuttivat muutaman vuoden tauon habsburgilaisvaltaan 1800-luvun alussa. Vuonna 1859 Itävalta luovutti Lombardian Piemonte-Sardinian kuningaskunnalle, joka vaihtoi pian nimensä Italian kuningaskunnaksi.


title: Lombardia

text: Lombardia jakautuu maantieteellisesti kahteen alueeseen: eteläinen osa on Pojoen hedelmällistä tasankoa ja pohjoinen vuoristoista järvialuetta.


title: Lombardia

text: Järvistä suurin ja itäisin on Gardajärvi. Se sijaitsee Lombardian ja Veneton rajalla. Gardajärveltä länteen ovat pienemmät Idrojärvi ja Iseojärvi. Seuraava järvi on Comojärvi. Tämän ylösalaisen Y-kirjaimen muotoisen järven itäisin haara on Leccojärvi. Tästä seuraavat järvet ovat Luganojärvi, josta suurin osa on Sveitsin puolella, sekä Varesejärvi. Järvistä läntisin on myös Sveitsin puolelle ulottuva Maggiorejärvi, joka sijaitsee Lombardian ja Piemonten rajalla.


title: Lombardia

text: Lombardia on Italian talouselämän keskus. Lombardian alueen bruttokansantuote on Italian alueista suurin (367 mrd. € vuonna 2016), runsaat 20 prosenttia koko maan kansantaloudesta. Alueella on huomattavaa maataloutta, joka tuottaa viljaa, rehuja, hedelmiä ja viiniä. Myös turismi on alueelle tärkeä elinkeino.


title: Otto von Habsburg

text: Franz Joseph Otto Robert Maria Anton Karl Max Heinrich Sixtus Xavier Felix Renatus Ludwig Gaetan Pius Ignatius von Habsburg (20. marraskuuta 1912 – 4. heinäkuuta 2011) eli Itävallan arkkiherttua Otto oli Itävalta-Unkarin viimeinen kruununprinssi, Habsburgien keisarihuoneen päämies vuosina 1922–2007 ja Euroopan parlamentin jäsen.


title: Otto von Habsburg

text: Hänen keisarillinen ja kuninkaallinen korkeutensa; Itävallan keisarillinen prinssi; Unkarin, Kroatian ja Böömin kuninkaallinen prinssi Otto von Habsburg oli Itävallan viimeisen keisarin ja Unkarin viimeisen kuninkaan Kaarle I:n ja Zita von Bourbon-Parman vanhin poika. Itävallan keisarikunta lakkautettiin vuonna 1918 ja Unkarin kuningaskunta vuonna 1922. Tästä lähtien Otto von Habsburg itse, hänen sukunsa ja itävaltalaiset legitimistit pitivät häntä laillisena kuningas-keisarina.


title: Otto von Habsburg

text: Otto von Habsburg oli aktiivinen vaikuttaja eurooppalaisessa politiikassa 1930-luvulta alkaen. Hänet tultiin tuntemaan Habsburgien restauraation kannattajana, Euroopan integraation edistäjänä sekä tiukkana natsismin ja kommunismin vastustaja.


title: Otto von Habsburg

text: Otto von Habsburg toimi Kansainvälisen Paneurooppalaisen Unionin varapuheenjohtajana (1957–1973) ja puheenjohtajana (1973–2004). Euroopan parlamentin jäsen hän oli Baijerin kristillissosiaalisen unionin (CSU) riveistä vuosina 1979–1999. Vuonna 1961 Espanjan valtionhoitaja, "El Caudillo" ja generalissimo Francisco Franco tarjosi Otto von Habsburgille Espanjan kruunua, mutta tämä kieltäytyi vedoten siihen, ettei Habsburg-suku ollut hallinnut kyseistä kruunua aikoihin, ja suositteli kuninkaaksi Bourbon-suvun Juan Carlos de Borbónia.


title: Otto von Habsburg

text: Euroopan parlamentissa Otto von Habsburg edusti rautaesiripun takana olleita Itä-Euroopan maita. Hänellä oli keskeinen rooli vuoden 1989 vallankumouksessa paneurooppalaisen piknikin järjestäjänä. Myöhemmin hän vahvasti tuki Itä-Euroopan maiden EU-jäsenyyttä.. Tunnustettuna intellektuellina hän julkaisi useita politiikkaa ja historiaa käsitteleviä teoksia. Häntä on kuvailtu yhdeksi ”eurooppalaisen idean ja Euroopan integraation arkkitehdeista” yhdessä Robert Schumanin, Konrad Adenauerin ja Alcide De Gasperin kanssa.


title: Otto von Habsburg

text: Otto von Habsburg joutui maanpakoon vuonna 1918 ja kasvoi pääasiassa Espanjassa. Hänen vakaumuksellisesti katolilainen äitinsä kasvatti hänestä kunnon katolilaista hallitsijaa, kuten aiemmatkin Itävalta-Unkarin kruununperijät. Maanpaon aikana hän asui Sveitsissä, Madeiralla, Espanjassa, Belgiassa, Ranskassa, Yhdysvalloissa ja vuodesta 1954 kuolemaansa asti "Villa Austria" -kartanossaan Baijerissa. Kuollessaan hänellä oli Saksan, Itävallan, Unkarin ja Kroatian kansalaisuus, vaikka vuonna 1918 hänestä oli tullut kansalaisuudeton. Lisäksi hänellä oli Monacon, Maltan ritarikunnan ja Espanjan passit.


title: Otto von Habsburg

text: Otto syntyi Villa Wartholzin keisarillisessa kartanossa Reichenau an der Raxissa, Ala-Itävallassa. Hänet kastoi Wienin arkkipiispa, kardinaali 1912 Franz Xaver Nagl 25. marraskuuta 1912. Hänen kummisetänsä oli keisari Frans Joosef I arkkiherttua Frans Ferdinandin edustamana. Kummitäti taas oli hänen isoäitinsä "infanta" Maria Antonia de Braganza.


title: Otto von Habsburg

text: Marraskuussa 1916 Otosta tuli tuli Itävallan, Unkarin ja Böömin kruununprinssi, kun hänen isänsä arkkiherttua Kaarle nousi valtaistuimelle. Kuitenkin ensimmäisen maailmansodan lopulla 30. lokakuuta 1918 Itävallan parlamentti valitsi Saksalaiselle Itävallalle uuden kanslerin, ja seuraavana päivänä Unkarissa käynnistyi sosiaalidemokraattien johtama krysanteemivallankumous. Keisari Kaarle I luopui kruunustaan 11. marraskuuta, ja seuraavana päivänä Itävalta julistautui itsenäiseksi tasavallaksi. Unkari seurasi perässä ja julistautui Unkarin demokraattiseksi tasavallaksi 16. marraskuuta 1918. Habsburgien keisariperhe joutui pakenemaan Madeiralle. Vaikka Unkari palautettiinkin monarkiaksi 1. maaliskuuta 1920, Kaarle ei enää koskaan saanut takaisin kruunuaan, vaan amiraali Miklós Horthy hallitsi valtionhoitajana vuoteen 1944 asti.


title: Otto von Habsburg

text: Otto von Habsburg puhui sujuvasti saksaa, unkaria, kroaattia, englantia, espanjaa, ranska ja latinaa. Myöhemmin elämässään hän kirjoitti noin 40 kirjaa saksaksi, unkariksi, ranskaksi ja espanjaksi. Hänen äitinsä opetti hänelle useita kieliä, jotta hän olisi myöhemmin kykenevä hallitsemaan useita eri maita.


title: Otto von Habsburg

text: Kun Kaarle kuoli vuonna 1922, Otosta tuli kruununperillinen. Samaan aikaan Itävallan hallitus kielsi Habsburgien palaamisen ja takavarikoi heidän maaomistuksensa ja omaisuutensa.


title: Otto von Habsburg

text: Von Habsburg asui 1930-luvulla Belgiassa, jossa hän opiskeli yliopistossa. Hän arvosteli natsi-Saksan 1938 suorittamaa Itävallan miehittämistä Anschlussia. Saksan miehitettyä Belgian 1940 hän pakeni Ranskaan, ja kun Ranskakin miehitettiin, hän siirtyi Portugaliin.


title: Otto von Habsburg

text: Toisen maailmansodan aikana von Habsburg oleskeli usein Yhdysvalloissa Washingtonissa, jossa hän toimi kansallissosialisteja vastaan. Hän asui Espanjassa vuodesta 1944 ja siirtyi Ranskaan 1954. Hän luopui Itävallan kruunun tavoittelusta 1961. Hän anoi muutto-oikeutta Itävaltaan ja pääsi vierailemaan synnyinmaassaan 1966, josta vuodesta alkaen asui Saksassa Baijerin Pöckingissä. Von Habsburg toimi Euroopan parlamentin jäsenenä (kristillissosiaali) 1979–1999. Hänellä sekä oli kaikkiaan neljän valtion kansalaisuus: syntyperäisesti Itävallan, Unkarin ja Kroatian sekä vuodesta 1978 Saksan.


title: Otto von Habsburg

text: Otto von Habsburgin (Itävallassa laillisesti "Otto Habsburg-Lothringen") vanhin poika Karl Habsburg-Lothringen on itävaltalainen poliitikko.


title: Jakaranda (yhtye)

text: Jakaranda on Pekka Simojoen vuonna 1985 perustama gospelyhtye, joka toimii Suomen Lähetysseuran yhteydessä. Se on lähinnä afrikkalaisvaikutteista rytmistä musiikkia laulava kuoro, jolla on oma yhtye. Tällä hetkellä musiikkiryhmän johtajana toimii muusikko Pekka Nyman, joka soittaa ryhmässä lyömäsoittimia.


title: Jakaranda (yhtye)

text: Yhtye on saanut nimensä trooppisesta jakaranda-puusta.


title: Jakaranda (yhtye)

text: Jakaranda palkittiin Golden Gospel -palkinnolla vuonna 2010.


title: Pekka Simojoki

text: Pekka Samuli Simojoki (s. 5. tammikuuta 1958 Kemi) on Kangasalla asuva hengellisen musiikin säveltäjä, sanoittaja ja sovittaja. Hän on koulutukseltaan teologian maisteri.


title: Pekka Simojoki

text: Pekka Simojoen vanhemmat ovat rovasti Väinö Samuli Simojoki (s. 1930) ja Aila Tellervo Simojoki (o.s. Kurikka) (s. 1933). Väinö Simojoki toimi 1960-luvulla lähetystyössä pappina Ambomaalla kouluttaen mm. uusia diakoneja, ja Pekka Simojoki on opiskellut Swakopmundin suomalaisessa koulussa. Simojoet asuivat kahdeksan vuotta Ambomaalla, Pekan ikävuodet 6–15. Väinö Simojoki tunnetaan myös hengellisen musiikin luojana.


title: Pekka Simojoki

text: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon nykyisessä virsikirjassa on viisi Pekka Simojoen säveltämää virttä: numerot 502 (”Jeesus, meitä kosketa nyt”), 503 (”Taivaan Isä suojan antaa”), 513 (”Jeesus, sinä huomaat meistä jokaisen”), 517 (”Herra, kädelläsi”) ja 581 (”Kiitos Jumalamme kun annoit kauniin maan”). Kaikissa näissä virsissä on Anna-Mari Kaskisen sanat. Simojoki onkin tehnyt paljon yhteistyötä Kaskisen kanssa. Heidän tunnetuimpia yhteisiä teoksiaan ovat muun muassa "Afrikkalainen gospelmessu", "Liekit"-musikaali, "Hiljaisuuden messu" ja "Pyhiinvaeltajan messu".


title: Pekka Simojoki

text: Simojoki on tehnyt noin 600 hengellistä laulua. Hän on julkaissut eri kokoonpanojen kanssa yli 30 gospel-musiikkiäänitettä. Hänen laulujaan on käännetty myös muille kielille.


title: Pekka Simojoki

text: Simojoki on julkaissut ja toimittanut laulu- ja nuottikirjoja, esimerkiksi "Tänään häneen uskon" 1996 (kaikissa kappaleissa Anna-Mari Kaskisen sanat), "Kaikki tai ei mitään" 2000, "Syttyköön sydämiin" 2003 ja "Juhlien juhla" 2008.


title: Pekka Simojoki

text: Simojoki on perustanut Exit-yhtyeen sekä Jakaranda-kuoron. Lisäksi hän on riihimäkeläisen EtCetera-kuoron taiteellinen johtaja. Hän on saanut Golden Gospel -palkinnon vuonna 1998 ja Jakaranda-kuoro 2010.


title: Pekka Simojoki

text: Simojoki kannattaa perinteistä uskonoppia muun muassa sukupuolineutraalia avioliittoa ja homoliittojen siunausta koskevissa kysymyksissä.


title: Pekka Simojoki

text: Hän on naimisissa ja hänellä on neljä lasta.


title: Pekka Simojoki

text: Elias Simojoki oli Pekka Simojoen isän pikkuserkku. Elias Simojoen elämä oli aiheena vuonna 2018 ensi-iltansa saaneessa musikaalissa Sovinto, jonka Pekka Simojoki on kirjoittanut yhdessä Lasse Heikkilän kanssa.


title: FSO Wars

text: FSO Wars oli puolalaisen FSO-tehtaan konseptiauto, joka suunniteltiin korvaamaan ikääntynyt FSO 125P. Ensimmäiset kaksi prototyyppiä esiteltiin vuonna 1986. Niissä oli täysin uusi, 45-kilowattinen ja 1,3-litrainen moottori, joka oli aiemmista, italialaisista moottoreista poiketen Puolassa suunniteltu. Auto oli etuvetoinen. Seuraavana vuonna esiteltiin 1,1-litraisella moottorilla varustettu säästömalli, joka ei koskaan tullut tuotantoon. Warsin tekniset ominaisuudet olivat melko ajanmukaiset, ja SEVissä valmistettuna se oli hinnaltaan huokea. Wars oli kooltaan hieman kilpailijoitaan Opel Kadett ja VW Golf pienempi.


title: Alex MacLean

text: Alex S. MacLean (s. 1947) on yhdysvaltalainen valokuvataiteilija, joka tunnetaan näyttävistä ilmakuvistaan.


title: Alex MacLean

text: MacLean on valmistunut 1969 kandidaatiksi Harvardista ja arkkitehdiksi 1973. Hän kiinnostui ilmasta näkyvistä maisemista opiskellessaan yhdyskuntasuunnittelua ja hankki lentolupakirjan vuonna 1975. Siitä lähtien hän on hankkinut mainetta vaikuttavilla ilmakuvillaan, joita hän ottaa lennellessään ympäri Amerikkaa ja maailmaa Cessna 182:llaan. Hänen sekä luonnonmaisemia että ihmisen rakennelmia esittävistä kuvistaan on koottu useita näyttelyitä ja kirjoja.


title: Gravitaatioaalto

text: Gravitaatioaalto voi tarkoittaa


title: Fernand Braudel

text: Fernand Braudel (24. elokuuta 1902 Luméville-en-Ornois, Meuse – 27. marraskuuta 1985 Cluses) oli ranskalainen historioitsija, annalisti ja akateemikko.


title: Fernand Braudel

text: Opiskeltuaan historiaa Sorbonnessa Braudel valmistui historianopettajaksi 1923. Tämän jälkeen hän toimi lehtorina Constantine-lyseossa Algerissa vuosina 1935–1930 ja sen jälkeen Pariisissa Pasteur-, Condorcet- ja Henri IV -lyseoissa. Hän matkusti Brasiliaan Ranskan valtion antamissa opetuksen projektitehtävissä. Hän toimi näin São Paulon yliopiston perustajana, ja siellä hän kohtasi myös antropologi Claude Lévi-Straussin. Tällä tapaamisella oli hyvin kauaskantoiset seuraukset niin Braudelin historiantutkimuksiin kuin historiankirjoituksen metodologiaankin.


title: Fernand Braudel

text: Vuonna 1938 Braudel mobilisoitiin armeijan toimintoihin, ja hän vietti vuodet 1940–1945 sotavankina Saksassa. Hän hyödynsi vankeusaikansa hyvin tehokkaasti kirjoittamalla väitöskirjaansa. Työ tapahtui ilman lähdeteoksia tai edes mahdollisuutta niiden konsultointiin. Näin syntynyt teos "Välimeri ja sen maailma Filip II:n aikana" hyväksyttiin historian väitöskirjaksi 1947. Teos julkaistiin ensimmäisen kerran 1949.


title: Fernand Braudel

text: Vuodesta 1946 vuoteen 1968 hän johti Annales-aikakauslehteä ja edusti näin annalistien toista sukupolvea. Lehdessä julkaisivat artikkeleitaan muun muassa Roland Barthes, Emmanuel Le Roy Ladurie ja Georges Duby.


title: Fernand Braudel

text: Braudel nimitettiin historianfilosofian professoriksi Collège de Franceen vuonna 1949, ja tätä tehtävää hän hoiti vuoteen 1972. Ranskan akatemian jäseneksi hänet valittiin vähän ennen kuolemaansa 14. kesäkuuta 1984. Vastaanottopuheen hänelle piti akatemian pitkäaikainen pääsihteeri ja keskeinen voimahahmo Maurice Druon.


title: Fernand Braudel

text: Väitöskirjassaan, joka alun perin oli hyvinkin konventionaalinen ja sen piti käsitellä diplomatian historiaa eli Filip II:n ulkopolitiikkaa, Braudel lähtee kuitenkin ennakkoluulottomasti käyttämään uusia tutkimusmenetelmiä. Näin koko teos kertoo uudesta tavasta nähdä ja kokea menneisyys. Toimijana ei suinkaan enää ole Espanjan hallitsija Filip II, kuten teoksen otsikosta voisi ymmärtää, eikä hänen ulkopolitiikkansa, vaan Välimeri itse ja sen muodostama moninainen kokonaisuus.


title: Fernand Braudel

text: Väitöskirja tuo esille hyvin Braudelin keskeisen teesin eli ajan keston jakautumisen eri pituuksiin. Teoksen ensimmäisessä osassa hän käsittelee niin sanotun pitkän keston (longue durée) ilmiöitä eli hitaimmin muuttuvia rakenteellisia tekijöitä, joita ovat muun muassa maantieteelliset, ilmastolliset ynnä muut olot. Toisessa osassa hän tarkastelee syklistä eli konjunktuurista (conjuncture) aikaa edustavia inhimillisen yhteiskunnan ulkonaisia rakenteita ja niiden muutosta. Vasta teoksen kolmannessa osassa hän tarkastelee tapahtumahistoriaa eli valtiollis-poliittista historiaa (événements), ja juuri tätä historiaa historiantutkimus hyvin yleisesti on pitänyt ainoana oikeana historiana. Tälle kehittämälleen perustalle Braudel on rakentanut myös myöhemmät jättiteoksensa. Niistä ehkä selkeimmin "L’Identité de la France" -teos kuvaa tätä teoriarakennelmaa.


title: Fernand Braudel

text: Usein tästä historiasta on käytetty rakenteellisen historian nimitystä. Osittain tätä tutkimusmenetelmää selittää Braudelin Brasiliassa solmima ystävyys antropologin ja strukturalismin kehittäjän Claude Lévi-Straussin kanssa. Erityisesti 1960-luvulta lähtien tämä annalistien historiakäsitys ja tutkimustapa levisi muualle länsimaihin ja synnytti niissä omia, osittain annalisteista poikkeaviakin rakennehistoriallisia suuntauksia.


title: Fernand Braudel

text: Näin historialliset rakenteet ovat siis perusluonteeltaan laaja-alaisia, kollektiivisia ja hitaasti muuttuvia, ne edustavat käsitettä longue durée eli pitkä kesto. Struktuurin eli rakenteen käsitettä lähelle tulevat tai sen eri puolia tarkoittavat seuraavat historiankirjoituksessa usein esiintyneet käsitteet: olosuhteet, järjestelmä, laitos, instituutio, käsitykset (suhtautuminen) ja maailmankuva. Myös mentaaleilla on oma keskeinen osuutensa rakenteiden tutkimisessa. Rakenteet ja oheiskäsitteet viittaavat samalla siihen, etteivät rakenneilmiöt olleet perinteiselle historiantutkimuksellekaan täysin outoja, mutta ne jäivät sen tarkastelutavassa taustalle. Annalistien ja eritoten Braudelin uusi rakennehistoria sen sijaan kohotti ne perusteellisesti etualalle ja muutti siten olennaisesti vallitsevaa historiakäsitystä. Historiantutkijoiden parissa hyväksytään nykyisin varsin yleisesti käsitys, että historiallinen tapahtumisprosessi on rakenteeltaan monikerroksinen ja koostuu hyvinkin erilaisista kerrostumista.


title: Fernand Braudel

text: Annalistisen koulukunnan historioitsija Fernand Braudel on makrohistorioitsijana ensimmäisenä esimerkkinä uudesta makroperspektiivistä ja siihen kuuluu keskeisenä ilmiöiden hahmottaminen heterogeenisina ja hierarkkisina. Lisäksi mukana on aina kriittinen mutta avoin suhde yhteiskuntatieteisiin, eritoten sosiologiaan, mutta myös antropologiaan ja muihin tieteisiin. Keskeistä on myös kansallisvaltion rajat ylittävä tarkastelutapa, vaikka välillä tutkimus porautuukin erittäinkin pieniin yksityiskohtiin.


title: Fernand Braudel

text: Keskeiset käsitteet Braudelin Välimeri-kirjassa ovat siis ajan käsitteen kolme nopeutta (pitkä kesto/longue durée, konjunktuuri ja tapahtuma/évenément (lyhyt kesto)), kuin myös materiaalinen sivilisaatio. Braudelin kapitalismi-kirjassa (Civilisation matérielle, économie et capitalisme, XVe-XVIIIe siècle) keskeistä puolestaan on talouden käsitteen kolme aluetta tai kerrosta eli materiaalinen elämä (tai arki, la vie quotidienne), markkinatalous ja kapitalismi. Nämä merkitsevät talouden hahmottamista historiallisena ja heterogeenisena ilmiönä, sen korostamista, että yhteiskunnassa voi samanaikaisesti toimia erilaisia talouden logiikoita, esimerkiksi vastikkeellisuus eli vaihdantatalous sekä vastikkeettomuus eli tuotteiden tai palvelusten luovuttaminen ilman korvausta. Suomessa verenluovutus toimii vastikkeettomasti ilman korvausta, toimien paremmin kuin korvauksellinen järjestelmä monissa muissa maissa. Verenluovutus on esimerkki lahjatalouden säilymisestä vaihdantatalouden rinnalla.


title: Fernand Braudel

text: Näin siis Braudelin ja annalistien näkemysten mukaan arkipäivän (la vie quotidienne), jota Braudel nimittää myös materiaaliseksi sivilisaatioksi, havaitseminen elämän rutiineina, traditioina, ikiaikaisina jatkuvuuksina, jotka toimivat pääasiassa markkinatalouden ulkopuolella, ilman vaihtoa, oli määritelmä jokapäiväiselle elämälle, erityisesti siltä kannalta, että se problematisoi markkinatalouden ja kapitalismin roolin ihmisten arjessa.


title: Fernand Braudel

text: Braudelin toinen keskeinen idea on markkinatalouden, joka ulottuu yksinkertaisista maalaismarkkinoista, kaupan pitämiseen ja tavarapörsseihin saakka, erottaminen markkinailmiöiden ylimmästä kerroksesta, kansainvälisten monialayritysten ylivertaisesta maailmasta, joka muita paremmalla informaatiolla ja taitavalla riskinjakamisella osoittaa voimansa ja kestävyytensä. Näin syntyy Braudelin tuomana omaperäinen näkemys myös taloustieteelliseen keskusteluun ja arkipäivän historian jäsentämiseen uudella ja erilaisella tavalla.


title: Fernand Braudel

text: Vaikka Braudel itse tukeutuu kuuluisiin edeltäjiinsä, kuten Lucien Febvreen ja Henri Pirenneen, hänen voi sanoa perustaneen koulukunnan ja muuttaneen tutkimuksen suuntaa sekä Ranskassa että monessa muussa maassa. Hänen keskeiset teoksensa on käännetty useille kielille ja niiden esiin nostamaa problematiikkaa käsitellään edelleen ahkerasti erillistutkimuksissa. Ranskassa ja Yhdysvalloissa on jopa puhuttu "uudesta historiasta", joka siis tarkoittaa talouden ja kulttuurin kytköksien suhteuttamista aikaan.


title: Fernand Braudel

text: Hänen esimerkkinsä näkyy uusimmassa tutkimuskirjallisuudessa myös siten, että erittäin viimeistelty, ytimekäs mutta tarvittaessa myös maalaileva tyyli yhtyy erittäin tarkkaan ja laajaan lähteiden käyttöön. Braudel tunnettiin jo ennen sotia tutkijana, joka omin käsin valokuvasi keskeisiä dokumentteja arkistoissa – joskus kaitafilmikameralla. Niinpä hän pystyi suurissa teoksissaan viittaamaan usein sellaiseen primäärilähteisiin, joista toiset tutkijat tiesivät korkeintaan huhupuheina. Siten hänen selvityksensä etenkin Italian ja nykyisen Hollannin suurista kaupallisista uudistuksista sydän- ja myöhäiskeskiajalla ovat tarkoin dokumentoituja.


title: Painovoima-aalto

text: Painovoima-aallot ovat hydrodynamiikassa fluidiin tai rajapinnoille syntyviä aaltoja, jotka gravitaatio pyrkii palauttamaan stabiiliksi. Fluidipaketin jouduttua syystä tai toisesta rajapinnalle tai fluidin sisällä poikkeavan tiheyden alueelle gravitaatio pyrkii palauttamaan nesteen tasapainoon.


title: Painovoima-aalto

text: Maassa painovoima-aaltoja esiintyy sekä vesissä että ilmakehässä.


title: Painovoima-aalto

text: Painovoima-aaltoja ei tule sekoittaa yleisen suhteellisuusteorian kuvaamiin gravitaatioaaltoihin.


title: Titaanidioksidi

text: Titaanidioksidi eli titaanivalkoinen (titaani(IV)oksidi, TiO) on ominaisuuksiltaan erinomainen, hyvin kestävä ja monipuolinen yhdiste.


title: Titaanidioksidi

text: Titaanidioksidi (TiO) on hyvin inertti, myrkytön valkoinen yhdiste, jonka moolimassa on 79,90 g/mol. Titaanidioksidin sulamispiste 1 855 °C, kiehumispiste 2 500–3 000 °C, tiheys 3,9–4,3 g/cm³ ja CAS-numero 13463-67-7. Ei liukene happoihin tai emäksiin. TiO esiintyy kolmessa eri kidemuodossa: tetragonisina rutiilina ja anataasina sekä harvinaisena rombisena brookiittina.


title: Titaanidioksidi

text: Titaanidioksidin taitekerroin on erittäin korkea (rutiili 2,7; anataasi 2,55; vertailuna timantti 2,42), minkä takia sitä käytetään pigmenttinä maaleissa, papereissa ja muoveissa lisäämään niiden peittokykyä. Titaanidioksidin kidekoko on oltava noin 220 nanometriä eli puolet näkyvän valon aallonpituudesta, jotta se olisi mahdollisimman puhtaan valkoinen pigmentti. Jos kidekoko on hieman pienempi, niin valkoisen pigmentin sävy on sininen ja jos suurempi niin keltainen. Lisäksi titaanidioksin on oltava hyvin puhdasta, sillä kiteessä jo muutama miljoonasosa (ppm), esimerkiksi kromia, värjää pigmentin keltaiseksi. Titaanidioksidipigmentit ovat parempien ominaisuuksiensa vuoksi syrjäyttäneet lyijypohjaiset pigmentit ja TiO onkin ominaisuuksiensa takia tuotetuin epäorgaaninen väriaine. Esimerkiksi maalien painosta on usein yli 20 % titaanipigmenttiä.


title: Titaanidioksidi

text: Termodynaamisesti rutiili on vakain kidemuoto: jos anataasia lämmitetään yli 700 °C lämpötilaan, sen kiderakenne muuttuu pysyvästi rutiiliksi. Rutiili on titaanidioksidin kidemuodoista tihein ja kovin. Sen tiheys on 4,21 g/cm3 ja kovuus Mohsin asteikolla 6,5–7,0 kun anataasin tiheys on 4,06 g/cm3 ja kovuus 5,5.


title: Titaanidioksidi

text: Kun titaanidioksidin kidekoko on selvästi alle 100 nanometriä, puhutaan mikrokiteisestä titaanidioksidista tai nanotitaanidioksidista. Mikrokiteinen titaanidioksidi ei ole enää valkoista pigmenttiä vaan se on transparenttia ja hyvin fotoaktiivista, sillä titaanidioksidi on puolijohde.


title: Titaanidioksidi

text: Vuonna 2015 titaanidioksidin maailmanmarkkinat jakautuivat 56 % maaleihin ja muihin pinnoitteisiin, 25 % muoveihin, 10 % paperiin ja selluun, 6 % kosmetiikkaan ja 3 % muuhun käyttöön. Muita käyttökohteita ovat muun muassa väripigmentit, kuidut, kumi, keramiikka, ruokatarvikkeet ja lääkeaineet.


title: Titaanidioksidi

text: Mikrokiteistä titaanidioksidia käytetään esimerkiksi katalysaattoreissa voima- ja teollisuuslaitoksilla, UV-suojana aurinkovoiteissa sekä elektrokeraamisissa tuotteissa.


title: Titaanidioksidi

text: Puhtaan titaanioksidin valmistusreaktio keksittiin 1908 ja sen teollinen valmistus alkoi Norjassa vuonna 1916.


title: Titaanidioksidi

text: Titaanidioksidipigmenttejä tuotetaan kahdella eri prosessilla: sulfaattiprosessilla ja kloridiprosessilla. Kloridiprosessia käytetään kun raaka-aineena on rutiilimineraali ja sulfaattiprosessia kun raaka-aine on esimerkiksi ilmeniitti. Molemmissa prosesseissa puhdasta titaanidioksidia vielä muokataan sen käyttötarkoituksen mukaan. Titaanipigmenttilaatuja eri tarkoituksiin onkin yli 400.


title: Titaanidioksidi

text: Sulfaattiprosessissa raakamateriaali hajotetaan rikkihapon avulla 150–220 °C lämpötilassa. Prosessissa syntyvä titaanidioksidihydraatti saostetaan ja sen epäpuhtaudet poistetaan jatkoprosesseissa. Esimerkiksi Porin titaanidioksiditehtaalla Suomessa on jalostettu slagia ja ilmeniittiä, jolloin on käytetty sulfaattiprosessia.


title: Titaanidioksidi

text: Tässä prosessissa ei raaka-aineelta vaadita korkeaa titaanidioksidipitoisuutta, mutta sen jätteet ovat ympäristömyrkkyjä, ellei niitä neutraloida. Itse asiassa tässä prosessissa raaka-aineet, joissa on korkea titaanidioksidipitoisuus, eivät ole reaktiokykyisiä. Yleensä sulfaattiprosessia käyttävien titaanipigmenttitehtaiden käyttämän ilmeniittiraaka-aineen titaanidioksidipitoisuus on 45–60 %.


title: Titaanidioksidi

text: Kloridiprosessissa raakamateriaalit reagoivat kloorin kanssa 700 – 1 200 °C lämpötilassa, ja syntyy titaanitetrakloridia kun hiiltä on läsnä. Se tislataan muista klooriyhdisteistä ja sitten sitä poltetaan 900 – 1 400 °C lämpötilassa, jolloin muodostuu puhdasta TiO:ta.


title: Titaanidioksidi

text: Kloridimenetelmä on uudempi kuin sulfaattimenetelmä ja se saastuttaa vähemmän, mutta se vaatii raaka-aineekseen paljon titaanidioksidia sisältävän malmin (yli 70 %). Jotkut tehtaat ovat kuitenkin onnistuneet tuottamaan kloridiprosessin kautta titaanidioksidia myös muuttuneesta ilmeniitistä, jonka titaanidioksidipitoisuus on noin 60 %. Joka tapauksessa tätä tuotantotapaa käyttävien tehtaiden pääraaka-aine ei ole ilmeniitti.


title: Titaanidioksidi

text: Ilmeniittiä ja muita matalan TiO-pitoisuuden raaka-aineita voidaan muokata niin, että niitä voidaan käyttää hyväksi kloridiprosessissa. Tämä voidaan tehdä siksikin, että puhtaampi raaka-aine vähentää sulfaattiprosessissa syntyvien jätteiden määrää.


title: Sekatalous

text: Sekatalous tai puitetalous (engl. "mixed economy") on talousjärjestelmä, jossa on samanaikaisesti havaittavissa piirteitä sekä keskusjohtoisesta suunnitelmataloudesta, että hajautetusta markkinataloudesta. Sekataloudessa jotkut yrityksistä ovat valtion omistuksessa ja toiset taas yksityisessä omistuksessa. Näin ollen voidaankin sanoa, että sekataloudessa yhdistyy sekä kapitalistisia että sosialistisia piirteitä.


title: Sekatalous

text: Taloussanomien pörssisanaston mukaan taas sekatalous on talousjärjestelmä, joka perustuu markkinatalousjärjestelmään, mutta siinä julkisen sektorin merkitys on suuri ja etujärjestöt säätelevät osaltaan markkinoita.


title: Sekatalous

text: Sekatalouden kapitalistisia piirteitä ovat yksityisomistus ja markkinamekanismi. Sosialistisia piirteitä taas ovat muun muassa valtion omistamat yritykset ja palveluiden tuottaminen verovaroilla. Laki luo toimintapuitteet taloudelle ja säätelee markkinamekanismia.


title: Sekatalous

text: Käytännössä lähes kaikki maat ovat sekatalouksia. Demokratia johtaa sekatalouteen, koska kansalaiset, poliitikot tai eturyhmät haluavat oikeuksia ja etuja. Jo monen valtion perustuslain säädökset johtavat sekatalouteen antamalla hyvinvointivaltion etuja, eli taloudellisia, sivistyksellisiä ja sosiaalisia ihmisoikeuksia.


title: Sekatalous

text: Sekatalouden kannattajat yleensä perustelevat sitä puhtaan markkinatalouden ongelmien pienentämisellä, joka samalla kuitenkin mahdollistaa yksityisen omistusoikeuden. Sen vastustajat taas joko pitävät sitä tehottomana liian suuren markkinoiden sääntelyn vuoksi, tai moraalittomana sen markkinatalouskomponentin aiheuttamien luokkaerojen johdosta.


title: Sekatalous

text: Sekatalousjärjestelmä on käytössä esimerkiksi Suomessa ja muissa Pohjoismaissa.


title: Premissi

text: Premissi eli lähtökohta, edellytys, peruste tai ehto on formaalin päättelyn, kuten päättelyn yleensäkin, oletus.


title: Premissi

text: Seuraavassa modus ponens -päättelyssä johdetaan kahdesta premissistä yksinkertainen johtopäätös:Tähän perustuva virhepäättelyn malli tunnetaan nimellä Non sequitur.


title: Maalaiskunta

text: Maalaiskunta (lyhenne "mlk.") on tai on ollut yksi kuntamuodoista eräissä maissa, tavallisesti kuntamuodoista yleisin.


title: Maalaiskunta

text: Suomessa maalaiskunnan käsite syntyi vuoden 1865 kunnallishallinnon uudistuksessa, jossa maaseudun paikallishallinto irrotettiin Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnista. Kaupungeilla oli ollut oma maallinen kirkosta eroava hallinto aiemminkin. Vuoden 1865 kunnallisasetuksen perusteella maaseudun alueelliseksi perushallintoyksiköksi tuli pitäjän sijasta maalaiskunta, vaikkakin puhekielessä myös pitäjä-sana jäi käyttöön. Vuoden 1977 kunnallislaki poisti kuntien juridisen jaon kaupunkeihin, kauppaloihin ja maalaiskuntiin, joten termiä maalaiskunta ei enää esiinny laissa.


title: Maalaiskunta

text: Silloinkin, kun maalaiskunta oli kunnallishallinnollisena käsitteenä olemassa, sanaa maalaiskunta käytettiin melko harvoin muuten kuin niissä kunnannimissä, joihin se sisältyi. Vaikka kaupunkeja kutsuttiin useammin kaupungeiksi kuin kunniksi ja kauppaloita useammin kauppaloiksi kuin kunniksi, maalaiskuntia kutsuttiin useimmiten vain kunniksi, ellei ollut erityistä syytä tähdentää kuntamuotoa. Esim. tuon ajan tietosanakirjoissa kaupunkeja ja kauppaloita käsittelevät artikkelit alkavat yleensä: "X (kaupungin tai kauppalan nimi) kaupunki/kauppala x:ssä x:n läänissä" mutta maalaiskuntia käsittelevät artikkelit alkavat tavallisesti "X, kunta [ei sanaa maalaiskunta] x:ssä x:n läänissä."


title: Maalaiskunta

text: Ne maalaiskunnat, joilla on ollut sama nimi kuin viereisellä kaupungilla tai kauppalalla, ovat käyttäneet nimessään sanaa maalaiskunta, esimerkiksi Helsingin maalaiskunta tai Mikkelin maalaiskunta. Siihen on historialliset syyt. Vaikka maalaiskunta hallinnollisena käsitteenä poistui kunnallislakiuudistuksen myötä vuoden 1977 alussa, sana "maalaiskunta" jäi niihin kuntien nimiin, joissa se oli ollut lakimuutokseen astikin (paitsi Kajaanin maalaiskunnan, joka samanaikaisesti lain voimaantulon kanssa liitettiin Kajaanin kaupunkiin ja Tammisaaren maalaiskunnan, joka samaan aikaan liitettiin Tammisaaren kaupunkiin). Kuitenkin vuoden 1978 alussa Lohjan maalaiskunnan nimi muuttui Lohjan kunnaksi ja Loimaan maalaiskunnan nimi Loimaan kunnaksi sekä vuoden 1980 alussa Kemin maalaiskunnan nimi Keminmaaksi.


title: Maalaiskunta

text: Aikaisemmin kaupunkeihin ei voinut kuulua laajoja maaseutualueita, koska kaupunkia ja maaseutua koskivat suurelta osin erilaiset lait. Näin ollen kokonaista pitäjää ei voitu muuttaa kaupungiksi, vaan jos jonkin pitäjän alueelle perustettiin tyhjästä kaupunki tai aiemmin pitäjään kuulunut asutuskeskus sai kaupunkioikeudet, se piti erottaa hallinnollisesti emäpitäjästään. Kaupunki sai tavallisesti sen pitäjän nimen, jonka alueelle se perustettiin. Erotukseksi perustetusta kaupungista tällaisten pitäjien nimi piti muuttaa. Uusi nimi muodostui tavallisesti kaupungin nimen genetiivistä ja sanasta pitäjä. Vuonna 1865 Suomeen perustettiin kunnallishallinto, tosin uudistus ei toteutunut heti kokonaan, mutta vähitellen pitäjistä tuli maalaiskuntia. Niiden entisten pitäjien nimiksi, joiden alueelle oli perustettu samanniminen kaupunki, tuli kaupungin nimen genetiivi ja sana maalaiskunta. Esimerkiksi Helsinki-nimisen pitäjän alueelle perustettiin 1550 samanniminen kaupunki, ja pitäjän uudeksi nimeksi tuli "Helsingin pitäjä". Kun tämä pitäjä muuttui maalaiskunnaksi 1860-luvulla, ryhdyttiin siitä käyttämään nimeä "Helsingin maalaiskunta". Myöhemmin muista maalaiskunnista erotettiin samannimisiä kauppaloita, ja niiden uusiksi nimiksi tuli heti kauppalan nimen genetiivimuoto ja sana maalaiskunta. Esimerkiksi Rovaniemi-nimisestä maalaiskunnasta, erotettiin vuonna 1929 samanniminen kauppala ja Rovaniemi-nimisen maalaiskunnan nimeksi tuli Rovaniemen maalaiskunta (Rovaniemen kauppala muutettiin kaupungiksi vuonna 1960). Myös yksi kaupunki erotettiin suoraan maalaiskunnasta, joka sai tuolloin nimeensä sanan "maalaiskunta", vuonna 1869 Kemin kaupunki siihenastisesta Kemi-nimisestä maalaiskunnasta, joka sai nimen Kemin maalaiskunta.