title: Tähtien sota

text: Vuonna 2002 ilmestyi elokuvasarjan viides – tarinan aikajärjestyksessä toinen – osa, joka sai nimen "". Sen vastaanotto oli parempi kuin edellisen osan, vaikka moni kritisoi Anakin Skywalkerin ja Padmé Amidalan rakkaustarinan kömpelyyttä.


title: Tähtien sota

text: Elokuvasarjan kuudes – tarinan aikajärjestyksessä kolmas – osa "", julkistettiin 15. toukokuuta 2005 ja tuli elokuvateattereihin 19. toukokuuta 2005.


title: Tähtien sota

text: 30. lokakuuta 2012 Disney ilmoitti ostaneensa Lucasfilmin ja tekevänsä ainakin kolme uutta "Tähtien sota" -elokuvaa. Seitsemännen "Tähtien sota"- elokuvan "" käsikirjoittivat Lawrence Kasdan, J. J. Abrams ja Michael Arndt, ja sen ohjasi J. J. Abrams. Elokuvan maailman ensi-ilta oli 14. joulukuuta 2015. Suomen ensi-ilta oli 16. joulukuuta.


title: Tähtien sota

text: Tähtien sodan kahdeksas osa "" sai ensi-iltansa joulukuussa 2017. Samana vuonna alkuperäisen "Tähtien sota" -elokuvan ensi-illasta tuli kuluneeksi 40 vuotta. Elokuvan ohjasi ja käsikirjoitti Rian Johnson.


title: Tähtien sota

text: Yhdeksäs "Tähtien sota" -elokuva on jatko-osatrilogian ja koko Skywalker-saagan päätösosa. Elokuva saa ensi-iltansa joulukuussa 2019.


title: Tähtien sota

text: Jo vuodesta 2014 asti on työstetty näyteltyjä elokuvia, jotka eivät kuulu "Tähtien sodan" pääsaagaan, vaan muodostavat antologiaelokuvien sarjan. Ensimmäinen elokuva "Rogue One" sai ensi-iltansa 16. joulukuuta 2016. Se sijoittuu aikaan ennen "Uuden toivon" tapahtumia ja sen juonena on Kuolemantähden piirustusten tavoitteleminen. Toinen antologiaelokuva "Solo" sai ensi-iltansa 25. toukokuuta 2018 ja kertoi Han Solon nuoruuden tarinan.


title: Tähtien sota

text: Marraskuussa 2017 Disney ilmoitti että se tekee vielä yhden trilogian "Tähtien sota" -elokuvia ja niiden luomisesta vastaa ohjaaja Rian Johnson. Elokuvien ensi-illoille ei ole annettu vielä aikataulua. Trilogia tulee muodostamaan täysin Skywalker-saagasta erillisen tarinan ja siinä tullaan esittämään myös uusia hahmoja ja maailmoja.


title: Tähtien sota

text: Helmikuussa 2018 paljastettiin, että David Benioff ja D. B. Weiss tulisivat käsikirjoittamaan ja tuottamaan oman "Tähtien sota" -elokuvien sarjan, joka on Rian Johnsonin tulevan elokuvatrilogian tavoin Skywalker-saagasta erillinen tarina.


title: Tähtien sota

text: Animaatioelokuva "" julkaistiin vuonna 2008 mainostamaan ja se sijoittuu ajallisesti "Kloonien hyökkäyksen" ja "Sithin koston" väliin.Ajat ilmaistu vuosina ennen ja jälkeen Yavinin taistelun. Yavinin taistelussa Luke Skywalker ja muut kapinalliset tuhoavat ensimmäisen Kuolemantähden. BBY = "Before Battle of Yavin", Ennen Yavinin taistelua. ABY = "After Battle of Yavin", Yavinin taistelun jälkeen.


title: Tähtien sota

text: Vuonna 1978 Yhdysvalloissa CBS-televisiokanava esitti "Star Wars Holiday Specialin", jonka ohjasivat David Acomba ja Steve Binder. Ohjelman käsikirjoittivat George Lucasin tarinan pohjalta Pat Proft, Leonard Ripps, Bruce Vilanch ja Rod Warren. "The Star Wars Holiday Special" sisälsi 1970-luvun laulajien ja näyttelijöiden, kuten Diahann Carrollin ja Harvey Kormanin, esiintymisiä ja laulunumeroita. Mukana oli myös piirroselokuva, jossa nähtiin ensi kertaa palkkionmetsästäjä Boba Fett – varsinaisesti vasta "Imperiumin vastaiskussa" esiintynyt hahmo. Monet "Tähtien sota" -fanit eivät lainkaan pidä "Star Wars Holiday Specialista". George Lucas itse on sanonut, että tuhoaisi sen jokaisen kopion, jos asia olisi hänen vallassaan. Holiday Specialia ei ole koskaan julkaistu virallisesti videolla tai DVD:llä, eikä näin luultavasti tule tapahtumaankaan.


title: Tähtien sota

text: Vuonna 1984 ilmestyi "Jedin paluussa" esiintyneiden ewokien seikkailuista kertova elokuva "The Ewok Adventure". Sille ilmestyi vuonna 1985 myös jatko-osa "Ewoks: Battle for Endor". 1980-luvulla ilmestyi myös lapsille suunnattu "Ewokit"-piirrossarja.


title: Tähtien sota

text: "Droidit"-piirrossarja kertoo seikkailuista, joita "Tähtien sodassa" esiintyneet droidit C-3PO ja R2-D2 kokivat ennen "Uuden toivon" tapahtumia. Vuonna 2003 Cartoon Network -televisiokanavalla esitettiin , jonka tuotti muun muassa "Samurai Jack" -piirretyistä tunnettu Genndy Tartakovsky. Jaksot kestivät noin kolme minuuttia. "Clone Wars" voitti vuonna 2004 Emmy-palkinnon. "Clone Wars" kertoi "Kloonien hyökkäyksen" ja "Sithin koston" väliin sijoittuvista tapahtumista. "Clone Warsia" tuotettiin 25 jaksoa.


title: Tähtien sota

text: Luvas perusti myöhemmin Lucasfilmille oman animaatiostudion Lucasfilm Animation. Sen ensimmäinen tietokoneanimoitu televisiosarja oli "", joka alkoi ja sijoittui samalle aikajanalle kuin edellinen "Clone Wars" -animaatio. Sarjan viisi ensimmäistä tuotantokautta esitettiin Cartoon Networkilla vuosina 2008–2013 ja kuudes tuotantokausi julkaistiin Netflixiin vuonna 2014. Sarjalle päätettiin vielä myöhemmin toteuttaa seitsemäs tuotantokausi, joka julkaistaan vuonna 2019 Disneyn tulevaan suoratoistopalveluun Disney+. Vaikka edelliset televisiosarjat muutettiin osaksi "Star Wars Legends" -jatkumoa, "The Clone Wars" jäi osaksi kaanonia. Seuraava animaatiosarja "Star Wars Rebels" esitettiin Disney XD:llä vuosina 2014–2018. Sarja sijoittui "Sithin koston" ja "Uuden toivon" välille ja kertoi pienestä Imperiumia vastustavasta kapinallisjoukosta, joka päätyi myöhemmin osaksi isompaa kapinaa. Sarja vei myös loppuun muutaman "The Clone Warsista" kesken jääneen juonikuvion. Vuonna 2017 alkoi YouTubessa julkaistava 2D-animoitu verkkosarja "", jonka jaksoista suurin osa keskittyy "Tähtien sodan" naispuolisiin hahmoihin. Vuonna 2018 Disney Channelilla alkoi "Star Wars Resistance", "Jedin paluun" ja "The Force Awakensin" väliin sijoittuva ja Vastarinnan lentäjä Kazuda Xionoon keskittyvä animaatiosarja.


title: Tähtien sota

text: Lucas paljasti vuonna 2005 aikovansa toteuttaa näytellyn televisiosarjan, joka sijoittuisi "Sithin koston" ja "Uuden toivon" välille. Tuottaja Rick McCallum paljasti vuonna 2012 projektin työnimeksi "Star Wars Underworld" ja vuonna 2013 sille oli tehty yli 50 käsikirjoitusta. Joulukuussa 2015 sarja oli yhä kehityksessä. Marraskuussa 2017 Bob Iger kertoi, että näytelty "Tähtien sota" -televisiosarja tultaisiin toteuttamaan julkaistavaksi vuonna 2019 Disney+:aan. Ei tiedetä hyödyntääkö sarja "Star Wars Underworldin" käsikirjoituksia vai perustuuko se täysin uuteen ideaan.


title: Tähtien sota

text: Helmikuussa 2018 raportoitiin, että "Tähtien sodalle" ollaan toteuttamassa useita näyteltyjä televisiosarjoja. Jon Favreau, joka ääninäytteli Pre Vizslaa "The Clone Warsissa" tulee tuottamaan ja käsikirjoittamaan yhden televisiosarjoista. Toukokuussa 2018 Favreau vahvisti sarjan sijoittuvan kolme vuotta "Jedin paluun" jälkeen eli 27 vuotta ennen "The Force Awakensin" tapahtumia. Sarjassa tulee esiintymään liikkeenkaappaustekniikan avulla toteutettuja hahmoja. Lokakuussa 2018 Favreau paljasti sarjan nimen olevan "The Mandalorian" ja juonen keskittyvän mandalorialaiseen pyssymieheen, jota inspiroivat tarinat palkkionmetsästäjistä Jango Fett ja Boba Fett ja joka elää Uuden tasavallan auktoriteetin ulkopuolella.


title: Tähtien sota

text: Yksi tunnetuimmista "Tähtien sota" -aiheisista parodioista on Mel Brooksin ohjaama elokuva "Avaruusboltsit" vuodelta 1987.


title: Tähtien sota

text: Ensimmäinen "Tähtien sota" -kirja oli vuonna 1976, puoli vuotta ennen elokuvaa, julkaistu "Tähtien sodan" romaaniversio. Kirja ilmestyi George Lucasin nimissä, mutta sen todellinen tekijä on Alan Dean Foster. Foster kirjoitti myöhemmin "Tähtien sota" -aiheisen kirjan "Splinter of the Mind’s Eye", joka ilmestyi Suomessa 1980-luvulla nimellä "Mustan lordin paluu".


title: Tähtien sota

text: 1990-luvulla ilmestyi paljon "Tähtien sota" -kirjoja, kuten Timothy Zahnin "Thrawn"-trilogia ja Kevin J. Andersonin "Jediakatemia"-trilogia. Nämä kirjat kertoivat "Jedin paluun" jälkeisestä ajasta. Monet "Tähtien sota" -fanit pitävät "Thrawn"-trilogiaa laadukkaana, mutta yleisesti ottaen "Tähtien sota" -kirjojen tasoa pidetään heikkona.


title: Tähtien sota

text: Vuonna 1999 ilmestyivät "Vector Prime" ja "New Jedi Order" -kirjasarjan ensimmäinen osa. "New Jedi Orderiin" kuuluu 24 kirjaa, joita ovat kirjoittaneet esimerkiksi R. A. Salvatore, Michael A. Stackpole, James Luceno ja Sean Williams. "New Jedi Orderin" tapahtumat alkavat 25 vuotta Yavinin taistelun jälkeen. Ne kertovat toisesta galaksista saapuneen Yuuzhan Vong -lajin hyökkäyksestä "Tähtien sodan" galaksiin. Kirjasarjan aikana kuolee useita merkittäviä "Tähtien sota" -hahmoja. Sarja päättyy teokseen "The Unifying Force" (30 vuotta Yavinin taistelun jälkeen).


title: Tähtien sota

text: Jedi Knight -peleistä tuttu Kyle Katarn, joka varasti Kuolemantähden piirustukset Imperiumilta ja joka voitti taistelussa ja surmasi Jerecin, Darth Vaderiakin voimakkaamman pahan jedin ja joka myös voitti ja tappoi Desannin ja kymmeniä voimakkaita pimeyden jedejä, Imperiumin sotilaita ja palkkasotureita, ja joka on Luke Skywalkerin jediakatemiassa opettajana, auttaa uutta tasavaltaa New Jedi Orderissa taistelussa Yuuzhan Vong -lajia vastaan on myös pääsankarina Star Wars Dark Forces kirjassa, joka ei nimestä huolimatta perustu samannimiseen "Tähtien sota" -peliin.


title: Tähtien sota

text: "Tähtien sodasta" on myös julkaistu monia tietoteoksia, kuten elokuvissa ja Expanded Universessa esiintyvistä avaruusaluksista, aseista ja tekniikasta erittäin yksityiskohtaisesti kertova "Essential Guide of Vessels and Vehicles".


title: Tähtien sota

text: Ensimmäiset "Tähtien sota" -sarjakuvat julkaisi Marvel Comics vuosina 1977–1986. Niitä piirsivät muun muassa Archie Goodwin, Howard Chaykin, Al Williamson, Carmine Infantino, Walt Simonson, Michael Golden, Chris Claremont, Whilce Poratio, Jo Duffy ja Ron Frenz. Archie Goodwin ja Al Williamson piirsivät myös sanomalehdissä julkaistuja "Tähtien sota" -sarjakuvastrippejä vuosina 1979–1984.


title: Tähtien sota

text: 1990-luvulta lähtien "Tähtien sota" -sarjakuvia on julkaissut Dark Horse Comics. Vuodesta 2004 lähtien kustantamo on julkaissut "Tähtien sota" -sarjakuvalehtiä, joiden nimet ovat "Star Wars Republic", "Star Wars Empire", "Star Wars Jedi" ja "Star Wars Tales".


title: Tähtien sota

text: Suomessa Kustannus Oy Semic julkaisi Marvel Comicsin sarjakuvia vuosina 1977–1987. Dark Horse Comicsin sarjakuvia julkaisi Suomessa vuosina 1999–2003 Egmont Kustannus, mutta niiden julkaiseminen lopetettiin lukijoiden vähäisyyden vuoksi. Lisäksi Jalava on julkaissut kolme albumia Star Wars-sarjakuvastrippejä ("Käärmemestarit", "Petturin peli" ja "Jedin kosto").


title: Tähtien sota

text: "Tähtien sota" -aiheisia videopelejä on julkaistu vuodesta 1982 lähtien on yli 120 kappaletta. Pelien joukossa on niin ammunta-, seikkailu-, strategia- kuin roolipelejäkin. Yksi tunnetuimpia pelejä on vuonna 2003 julkaistu "" -roolipeli, joka voitti yli 40 erilaista pelipalkintoa. Parhaiten myynyt "Tähtien sota" -peli on vuonna 2004 julkaistu "". "Tähtien sota" -peliksi voidaan lukea myös vuonna 2005 julkaistu "" jatko-osineen, joissa liikutaan Lego-hahmoiksi muutetuilla "Tähtien sota" -hahmoilla. Vuonna 2008 julkaistussa "issa" pelaaja taas pääsee ohjaamaan Darth Vaderin salaista oppipoikaa, Starkilleriä.


title: Tähtien sota

text: Vuonna 2015 EA DICE julkaisi "" -videopelin PlayStation 4- ja Xbox One -konsoleille sekä Microsoft Windowsille. Sen jatko-osa "" julkaistiin samoille alustoille vuonna 2017.


title: Tähtien sota

text: Yksi "Tähtien sodan" keskeisimmistä teemoista on perinteinen hyvän ja pahan välinen taistelu. "Tähtien sota" on saanut vaikutteita esimerkiksi aasialaisista wuxia-elokuvista, roomalaisesta mytologiasta ja Akira Kurosawan samurai-elokuvista.


title: Tähtien sota

text: Yhdeksi "Tähtien sodan" tavaramerkeistä on muodostunut jokaisessa sarjan elokuvista käytetty kuvitteellinen ase, valosapeli. Muita leluksi päätyneitä ovat myös sarjaan pohjautuvat toimintafiguurit sekä pahuuden valtiaan Darth Vaderin musta maski.


title: Taru sormusten herrasta: Kuninkaan paluu (elokuva)

text: Taru sormusten herrasta: Kuninkaan paluu ("The Lord of the Rings: The Return of the King") on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut eeppinen fantasiaelokuva, jonka on ohjannut Peter Jackson. Elokuva perustuu J. R. R. Tolkienin samannimiseen romaaniin. Se on "Taru sormusten herrasta" -elokuvasarjan kolmas ja viimeinen osa, ja jatko-osa elokuville "" (2001) ja "" (2002).


text: Elokuvan maailmanensi-ilta järjestettiin 1. joulukuuta 2003 Wellingtonissa, Uudessa-Seelannissa. Suomessa se sai ensi-iltansa 17. joulukuuta 2003.


text: "Kuninkaan paluu" palkittiin muun muassa 11 Oscarilla, joihin lukeutuivat parhaan elokuvan ja parhaan ohjauksen palkinnot. Elokuva tuotti teatterilevityksessä maailmanlaajuisesti yli miljardi dollaria.


text: HUOM! Juonenpaljastus kertoo elokuvan pidennetystä versiosta. Elokuva alkaa takaumalla, jossa Sméagol tappaa sukulaisensa Déagolin saadakseen haltuunsa Valtasormuksen, jonka riivaamana hän muuttuu lopulta Klonkuksi. Klonkku on viemässä Frodo Reppulia ja Samvais Gamgia Minas Morgulin ohi. Aragorn, Legolas, Gimli, Gandalf, Théoden ja Éomer tapaavat Merrin, Pippinin ja Puuparran Rautapihassa, joka on nyt enttien vallassa. Gandalfin mukaan Saruman ei enää uhkaa heitä, ja joukko löytää raunioista "palantírin". He palaavat Edorasiin, jossa Théoden pitää pidot Helmin syvänteen voiton kunniaksi. Pippinin uteliaisuus saa vallan, minkä seurauksena hän katsoo "palantíriin" ja saa näyn kuolleesta valkoisesta puusta. Sauron (Sala Baker) huomaa Pippinin ja ottaa hänet henkisesti valtaansa, mutta Pippin ei paljasta Frodosta ja Sormuksesta mitään. Gandalf päättelee, että Sauron aikoo hyökätä Minas Tirithiin, ja hän ratsastaa sinne Pippinin kanssa. Samaan aikaan Arwen (Liv Tyler) on matkalla Harmaille satamille Mihtlondiin Lindoniin, mistä pääsee laivoille, millä voi seilata Kuolemattomille maille ja saa näyn hänen ja Aragornin yhteisestä pojasta. Hän taivuttelee Elrondin (Hugo Weaving) korjaamaan Narsil-miekan, joka aikanaan katkaisi Sormuksen Sauronin kädestä Tuomiovuoren taistelussa. Sam kuulee vahingossa Klonkun petollisen suunnitelman murhata heidät ja ottaa Sormuksen itselleen, mutta Frodo kieltäytyy uskomasta Samia. Klonkku käyttää sitä hyväkseen ja yrittää kääntää Frodon Samia vastaan.


text: Gandalf ja Pippin saapuvat Minas Tirithiin, jossa käskynhaltija Denethor (John Noble) suree poikaansa Boromiria. Pippin vannoo käskynhaltijalle uskollisuutta korvatakseen sen, että Boromir kaatui suojellessaan häntä Amon Henissä. Gandalf varoittaa Denethoria siitä, että Sauron on valmis hyökkäämään, ja kehottaa tätä pyytämään apua Rohanilta. Denethor kieltäytyy, sillä hän pelkää, että Aragorn ja Gandalf suunnittelevat syrjäyttävänsä hänet. Sinä yönä Gandalf ja Pippin näkevät vihreän tulipylvään kohoavan Minas Morgulista, jossa Angmarin Noitakuningas (Lawrence Makoare) lähettää armeijansa matkaan. Sota on alkamassa. Frodo, Sam ja Klonkku alkavat kiivetä pitkin Cirith Ungolin portaita. Nazgûlin johtama morgul-armeija ajaa gondorilaiset ulos Osgiliathista. Denethor määrää nuoremman (ja väheksytymmän) poikansa Faramirin (David Wenham) tuhoontuomitulle yritykselle hankkia kaupunki takaisin. Rauniokaupungissa odottavat örkit mitä ilmeisimmin tappavat Faramirin soturit ja haavoittavat hänet pahasti. Sillä välin Klonkku uskottelee Frodolle, että Sam tahtoo Sormuksen itselleen, ja vihoissaan Frodo käskee Samin häipyä takaisin kotiin. Minas Tirithissä Pippin sytyttää Edorasiin johtavan pitkän merkkitulisarjan, ja Théoden ja Aragorn johtavat "rohirrimin" Dunhargiin valmistuakseen taisteluun. Dunhargissa Legolas kertoo Gimlille legendan leirin yläpuolella kohoavasta Dwimorbergin kirotusta vuoresta. Éomer toteaa vuoren olevan paha. Aragorn tapaa Elrondin, joka kertoo hänelle, että Arwen tekee kuolemaa ja että Arwenin ”kohtalon riippuu nyt Sormuksesta”. Elrondin mukaan Sauronin armeija on ylivoimainen heihin verrattuna, ja hän varoittaa myös Umbarista tulevien merirosvojen laivoista, jotka lähestyvät Minas Tirithiä salaa etelästä. Elrond antaa Aragornille uudelleen taotun Andúril-miekan ja käskee tätä uhmaamaan Kuolleiden käytäviä saadakseen apua kirotulta, Isildurin perijälle velkaa olevalta Kuolleiden armeijalta. Éowyn (Miranda Otto) yrittää taivutella Aragornin jäämään ja tunnustaa hänelle rakkautensa. Tietäen Arwenin uhranneen oman kuolemattomuutensa ollakseen hänen kanssaan, Aragorn kertoo toivovansa Éowynille onnellista tulevaisuutta ja hyvästelee tämän. Yhdessä Legolasin ja Gimlin kanssa Aragorn uskaltautuu Kuolleiden käytäville ja tapaa Kuolleiden armeijan Dunhargissa. Aragorn voittaa Kuolleiden kuninkaan (Paul Norell) ja tämän miesten luottamuksen heilauttamalla miekkaansa Andúrilia, joka todistaa hänen olevan Isildurin perillinen. Sitten kolmikko kaappaa Umbarin merirosvojen laivat, joiden oli tarkoitus suorittaa yllätyshyökkäys Minas Tirithiin. Dunhargissa Théoden ratsastaa sotaan mukanaan 6 000 ratsastajaa sekä naamioituneet Éowyn ja Merri.


text: Morgul-armeija aloittaa Minas Tirithin piirityksen. Örkkien katapultit lennättävät useita ammuksia kaupunkiin, jonka trebuchetit vastaavat tuleen samalla mitalla. Sillä välin siivekkäillä pedoilla lentävät noitakuningas ja muut nazgûlit aiheuttavat sekasortoa kaupungissa. Päivällä gondorilaiset saavat pidettyä örkit kurissa, mutta yöllä örkkiarmeija pääsee murtautumaan kaupunkiin jättimäisen muurimurtaja Grondin avulla. Puolustajien on pakko vetäytyä örkkien ja peikkojen vyöryessä kaupunkiin. Samaan aikaan Klonkku johtaa Frodon hirviömäisen Lukitarin kynsiin, mutta Sam palaa karkottamaan otuksen tiehensä. Sam uskoo Frodon kuolleen ja ottaa Valtasormuksen omaksi taakakseen suorittaakseen tehtävän loppuun. Kun Cirith Ungolin tornin örkit vievät Frodon, Sam kuulee hänen olevan yhä hengissä. Minas Tirithissä Denethor vajoaa hulluuteen ja valmistaa hautajaisrovion itselleen ja tajuttomalle Faramirille. Pippin varoittaa Gandalfia, ja yhdessä he pelastavat Faramirin. Hallavaharjan rovioon potkaisema Denethor kuolee hyppäämällä alas kielekkeeltä kivusta sokaistuna. Gondorilaisten on sillä aikaa vetäydyttävä örkkien tieltä yhä enemmän, ja kaupungin alemmat kerrokset hylätään. Auringon noustessa Théoden ja Rohirrim saapuvat ja hyökkäävät örkkien kimppuun, jolloin alkaa Pelennorin kenttien taistelu. Kun örkit vetäytyvät pois Minas Tirithistä, "haradrimin" joukot saapuvat vahvistamaan örkkien rivejä mukanaan useita mûmakeja sekä Noitakuningas. "Rohirrim"in miehet taistelevat rohkeasti vihollista vastaan, mutta kärsivät suuria miestappioita hyökätessään suoraan vihollisten riveihin. Hyökkäyksen aikana Noitakuningas syöksyy Théodenin kimppuun ja murskaa tämän oman hevosensa alle. Mûmakilien tehdessä Rohirrimista selvää Aragorn, Legolas, Gimli ja Kuolleiden armeija saapuvat viimein paikalle merirosvoilta kaapatuilla laivoilla. He aloittavat hyökkäyksen ja murskaavat niin örkit kuin mûmakilitkin Éowynin ja Merrin tappaessa Noitakuninkaan. Minas Tirithissä taistelevat gondorilaiset ovat viimein vapaita, ja Pelennorilla kamppaileva "rohirrim" pelastuu tuholta. Théoden kuolee, ja Aragorn katsoo Kuolleiden armeijan maksaneen velkansa ja vapauttaa nämä kirouksestaan.


text: Sam pelastaa Frodon Cirith Ungolin tornista, joka on tyhjä örkkien tapettua toisensa "mithril"-paidan vuoksi. Hobitit jatkavat matkaansa kohti Tuomiovuorta. Gandalf tajuaa kymmenen tuhannen örkin seisovan Cirith Ungolin ja Tuomiovuoren välisellä tiellä, eikä Frodo voi näin ollen päästä Tuomiovuorelle niiden välistä huomaamatta. Aragorn johtaa taistelusta henkiin jääneet sotilaat Mustalle portille hämäämään Sauronia ja kutsumaan tämän armeijan pois Frodon tieltä. Sam kantaa Frodon Tuomiovuorelle, mutta Klonkku hyökkää heidän kimppuunsa sillä välin, kun Mustan portin taistelu riehuu kauempana. Päästyään sisälle Tuomiovuoren kammioon Frodo antautuu Sormuksen voimille ja julistaa Sormuksen omakseen. Hobitteja seurannut Klonkku hyökkää Frodon kimppuun ja puree tämän sormen poikki kaapaten Sormuksen itselleen. Saadakseen Sormuksen takaisin Frodo puolestaan syöksyy Klonkun kimppuun, ja he kummatkin putoavat kielekkeeltä. Frodo ehtii saada otteen kielekkeestä, mutta Klonkku putoaa alas laavavirtaan ja vie Sormuksen mukanaan. Sauron kukistetaan lopullisesti, ja hänen voimiensa tuhoutuminen vapauttaa ilmoille shokkiaallon, joka tappaa suurimman osan örkeistä. Loput menehtyvät Mordorin jäädessä voimakkaiden maanjäristysten kouriin, tai luolissa eri paikoissa Keski-maata tai pakenevat, mutta Aragorn ja hänen miehensä selviävät vahingoittumatta.


text:
Frodo ja Sam ovat saarroksissa, kunnes Gandalf saapuu paikalle kotkien kanssa. He heräävät Minas Tirithissä ja kohtaavat ystävänsä jälleen. Aragorn kruunataan kuninkaaksi, mikä ennustaa uuden rauhan aikakauden alkua, ja Arwen nousee hänen rinnalleen. Kun Aragorn tapaa hobitit, jotka kumartavat hänen edessään, hän käskee heitä lopettamaan ja sanoo: ”Te ette kumarra kenellekään.” Hän ja Minas Tirithin asukkaat kumartavat hobiteille kunnioittaakseen näiden sankaritekoja. Hobitit palaavat Kontuun, jossa Sam nai lapsuudenrakastettunsa Ruusa Töllin (Sarah McLeod). Sormuksen tuhoaminen on kuitenkin tuottanut Frodolle liikaa kärsimystä, jotta hän voisi palata takaisin vanhaan elämäänsä. Hän lähtee Gandalfin, Bilbon (Ian Holm), Elrondin, Celebornin (Marton Csokas), Galadrielin (Cate Blanchett) ja Círdanin (Michael Elsworth) kanssa laivalla Harmaista Satamista jättäen Keski-Maan, ja hänen muistelmansa jäävät Samin käsiin. Frodo hyvästelee ystävänsä ennen kuin nousee laivaan, joka purjehtii Kuolemattomille maille. Maihin jääneet kolme hobittia suuntaavat takaisin Kontuun, ja Sam saa lämpimän vastaanoton Ruusalta ja vanhimmalta tyttäreltään Elanorilta (Alexandra Astin). Sam lausuu elokuvan viimeisen repliikin: ”No, kotona ollaan.”
Vain pidennetyssä Special Extended Editionissa:
Minas Tirith rakennettiin samaan louhokseen, jota oli käytetty "Kahdessa tornissa" Helmin Syvänteen kuvauspaikkana. Useita Helmin Syvänteen rakennelmia käytettiin uudelleen, esimerkiksi Ämyrilinnan portti toimii Kuninkaan paluussa Minas Tirithin kolmannen tason porttina ja Ämyrilinnan torni on valtaisa torni toisella tasanteella.


text: Barad-dûrin tornia ei pystytty toteuttamaan pienoismallilla, kuten muita elokuvan lavasteita, koska torni oli 1,5 km korkea. Torni tehtiin tietokonemallinnusta hyväksikäyttäen. Peter Jacksonilla oli ongelmia Barad-dûrin romahtamisen esittämisessä, sillä hän ei halunnut muistuttaa syyskuun 11. päivän terrori-iskuista ja World Trade Centerin tuhosta.


text:
"Kuninkaan paluu" voitti Oscar-gaalassa 2004 peräti yksitoista Oscar-palkintoa, kaikista sarjoista joissa se oli ehdolla. "Kuninkaan paluun" lisäksi tähän ovat pystyneet ainoastaan "Ben-Hur" ja "Titanic", jotka molemmat olivat useammassa sarjassa ehdolla. Elokuva oli vasta toinen elokuva "Titanicin" jälkeen, joka keräsi maailmanlaajuisesti miljardin dollarin lipputulot, ja keräsi ne sitä nopeammin, yhdeksässä viikossa ja neljässä päivässä, kun "Titanicilta" meni siihen 11 viikkoa.
Kahden aikaisemman Peter Jacksonin "Taru sormusten herrasta" -elokuvan, "" ja "" tavoin "Kuninkaan paluu" sisältää muutoksia ja poistettuja kohtauksia kirjaan verrattuna.


text: "Kuninkaan paluu" sisältää kohtauksia, jotka kirjassa kuuluivat "Kahden tornin" loppuun. Näihin kuuluvat esimerkiksi Saattueen ja Sarumanin kohtaaminen Rautapihan raunioissa sekä Samin ja Lukitarin kaksintaistelu. Syy tähän on se, että "Kahdesta tornista" olisi tullut liian pitkä, mikäli kaikki kirjassa olleet kohtaukset olisi lisätty siihen.


text: "Kuninkaan paluun" yksi merkittävimmistä muutoksista on Konnun Puhdistamisen täydellinen poistaminen elokuvasta. Kirjassa palattuaan kotiinsa Kontuun hobitit näkevät, että roistot ovat ottaneet haltuunsa Konnun ja turmelleet sitä, mutta elokuvassa hobittien palatessa kotiinsa Kontu on ennallaan ja näyttää samalta kuin "Sormuksen ritareissa". Jackson selitti, ettei hobittien taistelu Konnussa heitä sortavia roistoja vastaan toimisi, kun Sormus on tuhottu, ja Sauron on lyöty. Ensimmäisessä elokuvassa viitataan tapahtumiin kuitenkin Frodon nähdessä väläyksen niistä Galadrielin peilistä.


text: Sarumanin kuolema on toinen hyvin merkittävä muutos. Kirjassa hän kuoli Konnussa, kun hänen palvelijansa Gríma Kärmekieli puukotti hänet Konnun Puhdistuksen lopussa. Murhatyön jälkeen hobitit ampuivat pakenevan Gríman. Koska Konnun Puhdistus on poistettu kokonaan elokuvasta, Saruman tapetaan Rautapihassa. Sarumanin kuolema poistettiin kokonaan teatteriversiosta, sillä Sarumanin tappamista elokuvan alussa ei pidetty kannattavana. Sarumania näyttelevä Christopher Lee oli hyvin järkyttynyt ja loukkaantunut.


text: "Kuninkaan paluun" Special Extended Editionin alussa on seitsemän minuuttia kestävä "Voice of Saruman" -kohtaus, jossa Orthancin huipulla seisova Saruman joutuu keskusteluun Gandalfin ja Théodenin kanssa, minkä aikana hän kuolee Gríman puukottamana. Legolas tappaa Gríman nuolella, ja Sarumanin ruumis putoaa Orthancin huipulta ja seivästyy rattaaseen. Ratas alkaa pyöriä, ja Sarumanin "palantír" putoaa velhon kaavun kätköistä veteen. Elokuvan teatteriversiossa ei ilmene, kuinka "palantír" joutui veteen.


text: "Kuninkaan paluussa" esiintyy elokuvaa varten luotu hahmo, jota ei esiinny kirjassa. Hahmo on Gothmog, lyhyt ja lihava örkkijohtaja, jolla on epämuodostuneet kasvonpiirteet. Gothmog mainittiin kirjassa vain kerran luvussa "Taistelu Pelennorin kentillä", mutta hänestä ei juuri kerrota mitään. Koska edes hänen rotuaan ei kerrota, Tolkien-asiantuntijat kiistelevät jatkuvasti, onko Gothmog ihminen (tässä tapauksessa luultavimmin musta númenorilainen), nazgûl vai örkki. Gothmog luotiin elokuvaan siksi, että örkeille tarvittiin Pelennorin kenttien taistelussa komentaja, sillä Noitakuningasta ei katsottu sopivaksi tehtävään. "Kuninkaan paluun" teatteriversiossa Gothmogin kohtaloa ei kerrottu, mutta Special Extended Edition -versiossa on uusi kohtaus, jossa Aragorn ja Gimli tappavat Gothmogin. Toinen Gothmog-niminen hahmo kuitenkin löytyy Tolkienin postuumisti julkaistusta kirjasta "Silmarillion". Tämä Gothmog on pahan Melkorin suurpäällikkö. Gothmog on rodultaan balrog.


text: Denethorin lopulta hulluudeksi muuttuneen synkkyyden kerrottiin kirjassa johtuneen siitä, että Denethor oli katsonut Minas Tirithin "palantíriin" ja nähnyt Sauronin lähettämiä harhakuvia Gondorin tuhosta. Elokuva ei kuitenkaan sisällä kohtauksia ja viittauksia, joissa Denethor käyttäisi "palantíria". Niinpä kirjaa lukemattomalle Denethorin epätoivoisuus jää arvoitukseksi. Ainoat viittaukset ovat Denethorin repliikki Gandalfille: ”Do you think eyes of White Tower blind? More I have seen than you know.” (.) sekä nimettömän ritarin repliikki (”"Denethor näki tämän tuhon jo kauan sitten"”).


text: Denethorin kuolemaa on myös muutettu. Kirjassa hän hyppää "palantír" käsissään liekkeihin, elokuvassa Hallavaharja potkaisee hänet rovioon ja liekehtivä Denethor hyppää Minas Tirithin huipulta alas. Denethorin hyppääminen Minas Tirithin huipulta on epäaitoa siinä mielessä, sillä hautaholvit sijaitsivat kaupungin viidennellä tasolla. Denethorin pitäisi juosta palavana ihmissoihtuna koko kaupungin halki.


text: Elokuvasta on poistettu useita sivuhenkilöitä, kuten Dol Amrothin prinssi Imrahil, Minas Tirithin vartija Beregond, Elrondin pojat Elladan ja Elrohir sekä metsäläisten johtaja Ghân-buri-Ghân. Koska Beregond poistettiin, Pippin pelastaa Faramirin Denethorilta ainoastaan Gandalfin kanssa.


text: Elokuvassa Keski-Maan mittasuhteet ja välietäisyydet ovat erilaisia kuin kirjassa. Osgiliath näkyy Minas Tirithiin asti ja vaikuttaa elokuvassa olevan vain muutaman kilometrin päässä. Pelennorin kenttiä ympäröivä suojamuuri Rammas Echor on elokuvassa kadonnut. Erityisesti Mordorin mittasuhteet ovat hyvin erilaiset. Barad-dûrin linnoitus on aivan Tuomiovuoren vieressä, mutta Keski-Maan karttojen mukaan näiden välillä on satojen kilometrien välietäisyys. Barad-dûr ja Tuomiovuori näkyvät Mustalta Portilta, vaikka huolimatta niiden valtaisasta koosta niiden ei pitäisi näkyä Portilta."Kuninkaan paluun" pidennetty "Lord of the Rings: Return of the King - Special Extended Edition" -versio ilmestyi 10. joulukuuta 2004 Suomessa ja useissa muissa Euroopan maissa, mutta Yhdysvalloissa vasta 14. joulukuuta 2004. Special Extended Edition sisältää 50 minuuttia kokonaan uusia ja pidennettyjä kohtauksia. Ennen pidennetyn version ilmestymistä oli huhuttu, että se olisi peräti kuusi tuntia pitkä. Merirosvoa, jonka Legolas ampuu Special Extended Editionissa, esittää ohjaaja Peter Jackson.


text: Special Extended Editionin merkittävimpiä uusia ja pidennettyjä kohtauksia:


title: BBBS

text: BBBS on Kim Heinon ja Tapani T. Salmen kehittämä BBS-ohjelmisto. Kehitys aloitettiin vuonna 1990. Ohjelmisto on saatavilla seuraaville käyttöjärjestelmille:Näiden lisäksi BBBS on saatavilla myös Amigalle.


title: PCBoard

text: PCBoard on amerikkalaisen Clark Development Companyn 1980-luvulta lähtien kehittämä purkkiohjelmisto DOS-käyttöjärjestelmälle. Yhtiö meni konkurssiin vuonna 1997 ja ohjelmiston viimeiseksi versioksi jäi 15.4 beta. Betaversiossa oli kuukauden aikarajoitus, jonka jälkeen se ei enää toiminut. Entinen PCBoardin ohjelmoija kuitenkin julkisti tiedot siitä, kuinka kyseinen rajoitus ohitetaan.


title: PCBoard

text: PCBoardia pystyi laajentamaan PPE-komentosarjoilla ja lukuisilla purkkikäyttöön suunnitelluilla oviohjelmilla. (eng. "doors").


title: PCBoard

text: Suomalainen MBnet-niminen BBS omisti PCBoardin maailman suurimman tuhannen noden lisenssin.


title: PCBoard

text: PCBoardilla toimivat myös Forgotten Realms BBS (telnet://fr.bbs.fi/) ja HAM-BOX BBS (018-130 68,63).


title: Aivastaminen

text: Aivastaminen on refleksi, jossa tapahtuu nopea uloshengitys. Yleisimmin aivastuksen laukaisee nenän limakalvojen ärsytys esimerkiksi pölyn vuoksi. Aivastuksessa ulos pakenevan ilman nopeus on noin 120 km/h. Ennätys mitatuista koetilanteessa on 167 km/h.


title: Aivastaminen

text: Aivastelu liitetään yleisesti vilustumiseen tai influenssaan, jolloin useimmilla esiintyy aivastelua. Aivastaessa on hyvä peittää suun ja nenän alue bakteerien ja virusten leviämisen välttämiseksi.


title: Aivastaminen

text: Kirkkaasta valosta aivastelevia ihmisiä on tutkimusten mukaan merkittävä osa väestöstä. Ilmiön englanninkielinen nimi on "photic sneeze reflex". Fotogeeninen aivastusrefleksi on periytyvä ominaisuus. Sitä tukee se, että 20–30 prosentilla ihmisillä asia vaivaa. Aivastelua ei aiheuta valon tietty aallonpituus, vaan valon voimakkuuden vaihtelu. Hävittäjälentäjillä tehdyt kokeet osoittavat, ettei esimerkiksi aurinkolasien käyttö estä aivastelua.


title: Aivastaminen

text: Fotogeenistä aivastusta on tutkittu vuosisatoja. Aristoteles oli yksi ensimmäisistä. Aristoteleen teorian mukaan nenä hikoilee auringon lämmöstä ja nenä hikoaa aiheuttaen mekaanisen aivastusrefleksin pitääkseen kosteuden poissa. Teoria on todistettu vääräksi 1700-luvulla Francis Baconin toimesta.


title: Aivastaminen

text: Kenties varmin teoria on voimakas näköhermon ärsytys, joka saisi aikaan aivojen alapuolella kolmoishermon ärsytyksen. Tällöin aivastus tulisi nopeasti.


title: Raid

text: Raid tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Herodotos

text: Herodotos (, noin 485 eaa. – noin 420 eaa.) oli antiikin kreikkalainen historiankirjoittaja. Hän syntyi Vähän-Aasian Halikarnassoksessa (nykyisin Bodrum Turkissa). Se oli kreikkalainen kaupunki, mutta Herodotoksen aikaan Persian hallinnassa. Hän matkaili paljon mutta ilmeisesti asettui lopulta Ateenaan. Herodotosta pidetään kreikkalaisen historiankirjoituksen isänä. Hän oli ensimmäinen, joka kirjoitti historiasta muuten kuin eepos- tai kronikkamuodossa, ja lisäksi hän oli tiettävästi ensimmäinen historiankirjoittaja, joka pyrki selittämään historiallisia tapahtumia esittäen erilaisia versioita ja vertaillen näiden tapahtumien todenperäisyyttä. Hän matkusti paljon ja kuunteli ihmisten tarinoita, joiden avulla hän kirjoitti sitten historiaa. Herodotosta toisaalta syytettiin jo antiikissa liiasta ateenalaismyönteisyydestä, eikä hänen historiankirjoitustaan voida pitää täysin objektiivisena.


title: Herodotos

text: Herodotos sai jo vanhalla ajalla "historian isän" kunnianimen. Toisaalta hänen arvostelijansa ovat lähes yhtä kauan nimittäneet häntä "valheiden isäksi". Esimerkiksi Plutarkhos piti häntä valehtelijana.


title: Herodotos

text:
Herodotoksen "Historiateos" käsittelee Vähän-Aasian ja Kreikan välisiä ristiriitoja, jotka puhkeavat persialaissodiksi. Hän aloittaa teoksen Kroisoksen ja Kyyroksen valtaannoususta noin vuonna 560 eaa. ja lopettaa teoksen persialaissotien loppuun vuoteen 479 eaa. Teos jakaantuu yhdeksään kirjaan. Ensimmäinen käsittelee muun muassa Kreikan ja Lyydian historiaa ennen Kyyroksen aikaa, jolloin Persia äkillisesti nousi suurvallaksi. Toinen kirja käsittelee Egyptiä, sen maantiedettä, tapoja ja historiaa. Egypti oli Persian ekspansion seuraava kohde. Kyyroksen poika Kambyses oli tuon ekspansion johtaja. Kolmannessa kirjassa jatketaan Kambyseen vallanpidon kuvaamista ja kerrotaan muun muassa hänen epäonnistuneesta yrityksestään valloittaa Etiopia. Kirjassa kerrotaan myös häntä seuranneesta Persian kuninkaasta Dareios I:stä. Neljäs kirja kuvaa Dareioksen epäonnistunutta yritystä nujertaa skyytit. Siinä kerrotaan myös Persian ekspansiosta Pohjois-Afrikkaan. Viidennessä kirjassa jatketaan kertomalla Persian laajentumisesta Pohjois-Kreikkaan ja Etelä-Balkanille. Jälleen kerrotaan myös epäonnistumisista, esimerkiksi joonialaisten kreikkalaisten yrityksestä vapautua persialaisten ylivallasta. Kuudennesta kirjasta yhdeksänteen kirjaan Herodotos kirjoittaa persialaisten kostosta kreikkalaisille, jotka olivat puuttuneet Persian imperiumin asioihin. Muun muassa Marathonin taistelu vuonna 490 eaa. niin kuin Thermopylain ja Salamiin taistelut on kuvattu näissä kirjoissa.
Teos päättyy Plataiain taisteluun vuonna 479 eaa., johon Persian yritys Kreikan valloittamiseksi päättyi lopullisesti.


title: Herodotos

text: Herodotoksen teos tarjoaa runsaasti tietoa hänen aikansa maailmankuvasta ja tietämyksen tilasta, mutta hän esittää monesta asiasta myös omia arvelujaan.


title: Herodotos

text: Herodotos mainitsee esimerkiksi, että Niilin vuotuisten tulvien selitettiin yleisesti johtuvan lumen sulamisesta joen lähteillä, kaukana etelässä, mutta hän itse väitti tätä selitystä mahdottomana, koska hänen mukaansa Afrikassa, tunnetun maailman kuumimmassa osassa, ei voinut olla lunta. Tämän vuoksi hän esittikin niille oman selityksensä, jonka mukaan ne johtuvat autiomaan tuulista ja auringon liikkeestä.. Herodotos kertoo myös foinikialaisten merenkulkijoiden purjehtineen Afrikan ympäri Egyptin faarao Neko II:n toimeksiannosta, mutta ei uskonut väitteisiin, jonka mukaan he olisivat nähneet auringon oikealla puolellaan (siis pohjoisessa) kulkiessaan Afrikan eteläkärjen ohi idästä länteen. Eteläiselle pallonpuoliskolle aurinko kuitenkin todella paistaa pohjoissuunnasta, minkä vuoksi juuri tätä mainintaa on pidetty todisteena siitä, että matka on todella tehty.


title: Herodotos

text: Herodotoksen maininnat Intiasta ovat vanhimpia ulkopuolisten kertomuksia intialaisesta kulttuurista. Herodotoksen mukaan maa on autio Intiasta itään, kunnes loppuu mereen.


title: Herodotos

text: 1800-luvun lopulta lähtien tehdyt tutkimukset ovat vahvistaneet Herodotoksen väitteitä oikeiksi. Hänen kuvaustaan Skyytiassa sijainneesta Gelonuksen kaupungista, joka oli tuhansia kertoja Troijaa suurempi, ei pidetty uskottavana ennen kuin se löydettiin vuonna 1975. Arkeologiset tutkimukset Egyptin Herakleionissa ja Naukratiksen steelen löytyminen ovat myös vahvistaneet, että tämä kaupunki todella perustettiin Egyptin uuden valtakunnan aikana, mitä aikaisemmin ei pidetty uskottavana.


title: Herodotos

text: Herodotos mainitsee Egyptin 26. dynastian (672–525 eaa.) hallitsijat oikeassa aikajärjestyksessä. Sen sijaan varhaisemmista faaraoista, joita hänen mukaansa oli ollut yli 300, hän mainitsee nimeltä vain muutamia ja teki myös karkeita kronologisia virheitä. Esimerkiksi hän sijoitti Kheopsin pyramidin rakentamisen aivan liian myöhäiseen ajankohtaan.


title: Herodotos

text: Yhtenä kummallisimmista Herodotoksen kertomuksista on pidetty sitä, että Persian valtakunnan itäisimmissä osissa elää ketun kokoisia muurahaisia, joilla on turkki. Hänen mukaansa alue on hiekka-autiomaata, josta jättiläismuurahaiset löytävät usein kultahiekkaa kaivaessaan sinne käytäviä, ja alueen asukkaat keräsivät muurahaisten löytämän kullan talteen. Ranskalainen kansatieteilijä Michel Peissel on kuitenkin löytänyt nykyisin Pakistaniin kuuluvasta osasta Kashmiria eläinlajin, oravan sukuisen himalajanmurmelin, jota Herodotos on mahdollisesti tarkoittanut. Seudun maaperässä todella on kultaa, ja Peisselin mukaan alueen asukkaat ovat vahvistaneet, että siellä todella on kerätty talteen murmelien löytämää kultaa. Peissel on lisäksi arvellut, että Herodotos olisi sekoittanut toisiinsa persian kielen murmelia ja vuoristomuurahaista tarkoittavat, äänteellisesti toisiaan muistuttavat sanat.


title: Herodotos

text:
Herodotoksen Historiateoksen narratiivi koostuu pienemmistä kertomuksista ja tapahtumatiivistelmistä. Herodotos kuvaa tapahtumia ja tapoja hyvin yksityiskohtaisesti ja värikkäästi. Herodotos on tallentanut teokseensa myös paljon keskusteluja, joita hän on todennäköisesti käynyt paikallisten ihmisten kanssa. Herodotos suosi kirjoittamista asioista, joita hän oli itse nähnyt, mutta kirjoittaessa niistä asioista, joita hän ei ollut itse ollut todistamassa, hän tyytyi käyttämään lähteenään muiden ihmisten kertomuksia. Hänen tyylinään olikin niin sanottu ”relata refero” (=kertoa kerrottua). Herodotos osasi kuitenkin ainoastaan kreikkaa, ja hän on tarvinnut ilmeisesti tulkkia kertoessaan esimerkiksi Egyptin asioista. Hän ei tyytynyt ainoastaan kertomaan sitä mitä hänelle kerrottiin, vaan hän myös otti itse kantaa niihin asioihin. Joka tapauksessa suullinen traditio edusti suurta osaa Herodotoksen historiankirjoittamisessa. Hänellä oli mahdollisesti käytössään myös joitain dokumentteja.
Herodotoksen kerronta mukailee paljolti kronologista jäsennystä, jossa on esitelty syy- ja seuraussuhteet. Välillä kuitenkin teksti käsittelee asioita myös takautuen ja palaten syihin, ja välillä tekstissä kulkee rinnakkain eri paikkojen tapahtumia, jotka siis sijoittuvat samalle ajanjaksolle.


title: Herodotos

text: Herodotosta on pidetty hyvinkin avoimena ja suopeana muita kulttuureja kohtaan. Hän kirjoitti paljon eri kulttuureista ja matkustikin paljon keräten tietoa eri kulttuureista. Hän kirjoitti kulttuurien eroista ja hyväksyi ne, mutta toisaalta ihmetteli esimerkiksi skyyttien tapoja. Heillä ei ollut esimerkiksi alttareita, temppeleitä tai patsaita. Hän kuitenkin esittelee kirjoituksessaan ihmisten tapoja, ja on myös kiinnostunut maantieteestä.


title: RAID (tietotekniikka)

text: Redundant Array of Independent Disks (RAID) on tekniikka, jolla tietokoneiden vikasietoisuutta ja/tai nopeutta kasvatetaan käyttämällä useita erillisiä kiintolevyjä, jotka yhdistetään yhdeksi loogiseksi levyksi. RAID-tekniikkaa käytetään etenkin siellä, missä levyjen vasteajat tai virheettömyys ovat tärkeitä, kuten levy- ja tietokantapalvelimissa.


title: RAID (tietotekniikka)

text: Nykyisen RAID5:n kaltaisen tekniikan patentoi IBM:n Ken Ouchi jo vuonna 1977 (U.S. patent 4,092,732). Termin RAID keksivät Berkeleyn yliopiston David A. Patterson, Garth A. Gibson ja Randy Katz julkaisussaan "A Case for Redundant Arrays of Inexpensive Disks (RAID)" kesäkuussa 1988 SIGMOD:issa, jossa he esittelivät RAID1–5-tekniikat. Tekniikan idea on tuoda halvoilla (inexpensive) levyillä kalliita kaupallisia levyjärjestelmiä vastaava vikasietoisuus ja nopeus.


title: RAID (tietotekniikka)

text: Tekniikkaa voidaan soveltaa useilla eri tavoilla, joista seuraavat ovat tavallisimmat. Käytössä on N kappaletta C-kokoisia levyjä.


title: RAID (tietotekniikka)

text: RAID-tekniikan vaatiman suoritintehon vuoksi se tehdään yleensä tarkoitukseen varatulla ohjainkortilla, jolloin kyseessä on laitetasolla tehty RAID. Toisaalta minkä tahansa RAID-tekniikan voi tehdä myös puhtaasti käyttöjärjestelmän levyajureissa. Halvemmat laitepohjaiset RAID-ratkaisut itse asiassa käyttävät laskentaan kuitenkin koneen omaa prosessoria, joten niitä ei välttämättä voi pitää puhtaina laitepohjaisina RAIDeina.


title: RAID (tietotekniikka)

text: RAID-tekniikoita on näiden lisäksi muitakin, ja olemassa olevia voidaan yhdistellä. Kehittyneemmissä palvelimissa rikkoutuneen levyn voi vaihtaa konetta sammuttamatta (hot-swap) ja rekonstruktoida RAID-järjestelmän. Yleensä osa levyistä voidaan varata lennossa käyttöön otettavaksi (hot-spare) jolloin levyn rikkoontuessa varalevy aktivoituu automaattisesti.


title: Vuorovesi

text: Vuorovedeksi kutsutaan Kuun ja Auringon painovoiman sekä Maan pyörimisliikkeen aiheuttamaa merenpinnan laskua ja nousua. Auringon painovoiman vaikutus on noin puolet Kuun painovoiman vaikutuksesta. Vedenpinnan korkeinta vaihetta kutsutaan vuokseksi ja matalinta vaihetta luoteeksi. Vuoroveden seurauksia ovat esimerkiksi maaperän syöpyminen, voimakkaat virtaukset ja hyökyaallot (tietyissä olosuhteissa).


title: Vuorovesi

text: Vuorovesi-ilmiö esiintyy myös ilmakehässä ja Maan kiinteissä osissa. Merenpinnan korkeuden vaihteluita synnyttävät myös tuulet ja ilmanpaine-erot. Paikalliset maantieteelliset tekijät voivat johtaa jopa yli kymmenen metrin vuorovesivaihteluun.


title: Vuorovesi

text: Kuun ja Auringon painovoimat aiheuttavat vuorovesi-ilmiön. Kuun vaikutus on suurin, ja sen osuus koko ilmiöstä noin kaksi kolmasosaa. Maapallon Kuun puoleiselle puolelle syntyy vuorovesipullistuma, koska tässä pisteessä Kuun vetovoima on hieman keskimääräistä suurempi, ja vesi siirtyy siksi hieman keskimääräistä enemmän Kuuta kohti. Vastaavasti vastakkaisella puolella maapalloa Kuun aiheuttama painovoima on hieman keskimääräistä pienempi, ja siksi vesi asettuu hieman keskimääräistä kauemmaksi Kuusta. Näin syntyy toinen vuorovesipullistuma: Kuun puoleiselle sivulle vuoksi ja vastakkaiselle sivulle vastavuoksi sekä niiden välille luode.


title: Vuorovesi

text: Aurinko aiheuttaa samalla tavalla kaksi vuorovesipullistumaa planeettamme pinnalle. Aurinko on kauempana kuin Kuu mutta vastaavasti paljon massiivisempi. Siksi Auringon synnyttämä vuorovesivaikutus on 46 prosenttia Kuun aiheuttamasta vaikutuksesta. Myös muut planeetat aiheuttavat vuorovesi-ilmiöitä, mutta ne ovat äärimmäisen heikkoja. Esimerkiksi Jupiterin vuorovesivaikutus on noin kolme miljoonasosaa Kuun vastaavasta.


title: Vuorovesi

text: Tässä vuorovesimallissa oletetaan, että Maa on aluksi tasasyvyisen meren peitossa. Todellisella maapallolla merenpohjan muoto, mantereet sekä erilaiset kitkavoimat estävät vapaat virtaukset. Tämä johtaa siihen, että rannikoille syntyy eteneviä vuorovesiaaltoja, jotka tuottavat selvästi avomerta suuremmat vuorovedet. Nämä tekijät ovat myös syynä siihen, että vuoksi ei välttämättä ajoitu samalle hetkelle, jona Kuu on havaintopaikalla korkeimmillaan. Vuoroveteen vaikuttavat muun muassa rantaviivan muodot, meren syvyyssuhteet ja coriolis-ilmiö. Suurimmillaan vuoroveden vaihteluväli on kapeissa merenlahdissa ja jokien suissa. Sisä- ja sivumerissä, kuten Itämeressä ja Välimeressä, vuorovedenvaihtelua ei juurikaan huomaa.


title: Vuorovesi

text: Täydenkuun ja uudenkuun aikana Aurinko, Maa ja Kuu ovat samalla suoralla. Tällöin Kuun ja Auringon synnyttämät vuorovesihuiput osuvat samaan aikaan, ja syntyy tavanomaista voimakkaampi vuorovesi eli tulvavuoksi ja -luode. Sitä vastoin Kuun ensimmäisen ja viimeisen neljänneksen aikana nousuvesi jää tavallista matalammaksi, eli esiintyy vajaavuoksi.


title: Vuorovesi

text: Vuorovesi aiheuttaa voimakkaita virtauksia, jotka muokkaavat rannikoita ja jokisuita määräten rannikoilla elävien eliöiden elämänrytmin. Jopa 5 metriä sekunnissa kulkevaa vuoroveden virtausta voidaan käyttää hyväksi merenkulussa, ja se vaikuttaa muun muassa satamaliikenteeseen: osaan satamista voidaan liikennöidä vain vuoksen eli nousuveden aikana. Varsinkin isommissa satamissa on laskettu hyvin tarkkaan veden korkeuden vaihtelut, jotta laivaliikenteessä olisi tiedossa, pääseekö satamaan ja sieltä pois. Voimakkaasti pakeneva vuorovesi voi kuljettaa veneet tai uimarit ulapalle aiheuttaen vaara- ja onnettomuusriskin. Vuoksen vaikutuksesta esimerkiksi Amazonjoen vesi voi nousta hyökyaaltoina jopa 800 km jokien yläjuoksulle.


title: Vuorovesi

text: Vuorovesi-ilmiö vaikuttaa meriä vastaavasti myös ilmakehään. Tällä on havaittu olevan noin 1 prosentin vaikutus kokonaissademäärään. Vuoksen kohdalla ilmanpaine on suurempi kuin luoteen kohdalla. Tämä nostaa vuoksen lämpötilaa, minkä takia kastepiste nousee, eli sateen saamiseksi vaaditaan enemmän vettä.


title: Vuorovesi

text: Vuoroveden virtauksia käytetään hyväksi vuorovesivoimaloissa.


title: Vuorovesi

text: Kemiön ja Perniön rajalla sijaitseva vuonna 1844 rakennettu Strömman kanava on Suomen ainoa paikka, jossa vuorovesi-ilmiön voi havaita. Itämeri on niin pieni, että siinä ei vuoroveden vaihtelua näy juuri lainkaan. Itämeren virtaukset aiheuttavat lisäksi sen, että nousu- ja laskuvesi tulevat vain kerran vuorokaudessa. Ilmanpaineen erot Itämeren pohjoisosan ja eteläosan välillä nostavat ja laskevat veden pintaa enemmän kuin vuorovesi, joten senkin takia vuorovesi jää huomaamatta. Itämeren veden korkeuteen vaikuttavat pääasiassa tuuli, ilmanpaine ja virtaus Tanskan salmien läpi, talvella myös mahdollisen merijään tuomat vaikutukset.


title: Arkhimedes

text: Arkhimedes Syrakusalainen (, noin 287 – 212/211 eaa.) oli kreikkalainen filosofi, fyysikko, tähtitieteilijä, matemaatikko ja insinööri. Hän oli yksi suurimmista antiikin Kreikan tieteilijöistä. Arkhimedeen tieteellinen tutkimus käsitti hyvin laajan kirjon eri tieteen osa-alueita. Hän oli ensimmäisten joukossa, joka käytti matematiikkaa luonnonilmiöiden tutkimiseen eli häntä voidaan kutsua ”matemaattisen fysiikan isäksi”.


title: Arkhimedes

text: Arkhimedes oli niin matematiikassa kuin tekniikassakin aikalaisiaan edellä. Hänen menetelmänsä enteilivät jo differentiaali- ja integraalilaskentaa, joka kuitenkin syntyi vasta 1 800 vuotta myöhemmin. Arkhimedeen tiedetään ensimmäisenä laskeneen päättymättömien sarjojen summia. Hänen käyttämäänsä menetelmää käytetään edelleen. Arkhimedes loi pohjan hydrostatiikalle (Arkhimedeen laki), statiikassa hän selitti vivun tasapainoehdot ja tutki pyknometriaa eli kappaleen tiheyttä tai tilavuutta tutkivaa fysiikan haaraa. Arkhimedeen tulokset olivat niin uraauurtavia, että hänet rinnastetaan Isaac Newtoniin ja Friedrich Gaussiin.


title: Arkhimedes

text: Arkhimedes syntyi Sisilian saaren kaakkoisosassa sijaitsevassa Syrakusan kaupungissa. Hänen isänsä oli Feidias-niminen tähtitieteilijä, joten hän sai jo lapsena vahvan kosketuspinnan tieteeseen. Arkhimedeen isästä ei tiedetä juuri mitään, ainoa maininta hänestä on Arkhimedeen teoksessa "Hiekanlaskija" ("Psammitēs"). Myöskään Arkhimedeen äidistä tai mahdollisista veljistä, siskoista eikä jälkeläisistä ole jäänyt mainintoja nykypäivään asti. Arkhimedeen ystävä Herakleides kirjoitti kyllä Arkhimedeestä elämäkerran, mutta se on hävinnyt. Sydänkeskiajalla eläneen historioitsija Johannes Tzetzesin "Historioiden kirjan" mukaan Arkhimedes oli kuollessaan 75-vuotias, mistä on päätelty hänen synnyinvuodekseen 287 eaa.


title: Arkhimedes

text: Arkhimedes oli hyvissä väleissä Syrakusan kuninkaan Hieron II:sen kanssa, ja nautti tämän suojeluksesta tämän hallituskaudella (n. 271–216 eaa.). Ei ole myöskään poissuljettua Arkhimedeen olleen sukua Syrakusan kuninkaalle. Arkhimedes vietti lähes koko elämänsä Syrakusassa, ja hänet tunnetaankin lisänimellä Syrakusalainen. Hän opiskeli Aleksandriassa ja oli kirjeenvaihdossa useiden aikakautensa luonnonfilosofien kanssa. (Näiden joukossa muun muassa Eratosthenes). Suurimmat saavutuksensa hän teki synnyinseudullaan. Arkhimedeellä oli suuri merkitys Syrakusan kaupungille, kun roomalaiset yrittivät miehittää kaupungin vuonna 213 eaa. Hänen keksintönsä auttoivat ratkaisevalla tavalla Syrakusaa puolustautumaan valloittajilta. Tarinoissa Arkhimedes onkin jäänyt elämään roomalaisten hyökkäyksiä vastaan käytettyjen erikoisten sotakoneiden keksijänä.


title: Arkhimedes

text: Plutarkhoksen mukaan Arkhimedes oli kuolinpäivänään tutkimassa erittäin keskittyneesti erästä probleemaa. Hän oli keskittänyt ajatuksensa ja silmänsä niin syvälle probleemaan, ettei noteerannut kenraali Marcelluksen johtamien roomalaisten hyökkäystä kaupunkiin. Eräs roomalainen löysi Arkhimedeen ja käski tätä tulemaan hänen mukaansa. Arkhimedes ei kuitenkaan suostunut lähtemään mihinkään ennen kuin probleema oli ratkaistu. Suutuksissaan sotilas surmasi ajatuksiinsa uppoutuneen matemaatikon. Plutarkhos kertoo myös, että toisen tarinan mukaan sotilas veti miekkansa esiin uhaten tappaa Arkhimedeen ja Arkhimedes pyysi sotilasta odottamaan vielä hetken, jottei hänen tarvitsisi jättää ongelmaa vain osittain ratkaistuksi. Sotilas ei ymmärtänyt häntä vaan tappoi Arkhimedeen siihen paikkaan. Kolmas kertomus väittää Arkhimedeen olleen matkalla Marcelluksen luokse mukanaan laatikollista tieteellisiä instrumenttejä. Jotkut roomalaissotilaat kuvittelivat Arkhimedeellä olevan hallussa aarre, ja ahneuksissaan tappoivat hänet.


title: Arkhimedes

text: Plutarkhos, eikä myöskään hänen aikalaisensa Livius, mainitse sanallakaan Arkhimedeen viimeisistä sanoista. Ensimmäinen maininta viimeisistä sanoista tulee Valerius Maximukselta, joka väittää Arkhimeen pyytäneen sotilaalta: ”Voisitko olla häiritsemättä.” (). Kertomukset viimeisistä sanoista elivät vielä jonkin aikaa omaa elämäänsä, kunnes se vakiintui nykyiseen muotoonsa: ”Älä sotke ympyröitäni!” ().


title: Arkhimedes

text: Ennen kuolemaansa Arkhimedes oli pyytänyt läheisiään – Tzetzesin mukaan – laittamaan hautaansa sylinterin, jonka sisällä olisi mahdollisimman suuri pallo (siis sylinterin kohtisuoran leikkauksen pyörähdyskuvio). Marcelluksen kuultua Arkhimedeen kuolemasta hän hautasi hänet sukuhautaansa ja ilmeisesti toteutti Arkhimedeen toiveen sillä Ciceron tultua etsimään hautaa hän löysi juuri tällaisen haudan.


title: Arkhimedes

text: Laajalti tunnetun tarinan mukaan Syrakusan kuningas Hieron II:lle oli taottu uusi kultainen kruunu. Kuningas oli kuitenkin epäuskoinen sen suhteen oliko päähine puhdasta kultaa vai olisiko kultaseppä huijannut häntä ja lisännyt joukkoon halvempaa hopeaa. Tehtävän ratkaiseminen uskottiin Arkhimedeen kontolle. Arkhimedeellä ei ollut kuitenkaan lupaa vahingoittaa kruunua millään tavoin, joten kruunun sulattaminen säännöllisen muotoiseksi kappaleeksi oli poissuljettua.


title: Arkhimedes

text: Mennessään kylpyyn Arkhimedes huomasi vedenpinnan kohoavan. Hän ymmärsi ilmiön tarkoittavan sitä, että hänen kehonsa syrjäyttämän veden tilavuus oli sama kuin hänen kehonsa tilavuus. Samalla tavalla upottamalla kruunu veteen hän voisi määrittää epäsäännöllisen muotoisen päähineen tilavuuden ja mitattuaan päähineen massan hän saisi tietää lopulta tiheyden ja päähineen valmistuksessa käytetyn materiaalin. Arkhimedes oli löydöstä niin innostunut, että ryntäsi kaupungille alastomana huutaen samalla: ”Heureka!” (Olen löytänyt sen!).


title: Arkhimedes

text: Tarina ei löydy Arkhimedeen säilyneistä teoksista, mutta "Kelluvista kappaleista" -teoksessa hän kuvaa nykyisin Arkhimedeen lakina tunnetun hydrostatiikan lain, jonka mukaan nesteeseen upotettuun kappaleeseen kohdistuva noste on yhtä suuri kuin kappaleen syrjäyttämän nestemäärän paino. Laki ilmaistaan usein myös niin, että kappale menettää painostaan syrjäyttämänsä nesteen painon verran. Arkhimedeen laki pätee myös kaasuihin sovellettuna, eli yleisesti fluideihin.


title: Arkhimedes

text: Iso osa Arkhimedeen tekniikan töistä ovat saaneet alkunsa hänen kotikaupunkinsa tarpeiden tyydyttämisestä. Näin oli myös niin kutsutun Arkhimedeen ruuvin kohdalla, jonka keksimistä kreikkalainen kirjoittaja Athenaios kuvaa seuraavasti. Kuningas Hieron II pyysi Arkhimedestä suunnittelemaan suuren laivan nimeltä "Syracusia", joka soveltuisi niin ylellisille matkoille, tarvikkeiden kuljettamiseen kuin sodankäyntiinkin. Syracusian sanotaan olleen koko antiikinaikaisista laivoista kookkain. Athenaioksen kirjoituksen mukaan laivaan mahtui noin 600 ihmistä, yksi gymnasion ja Afrodite-jumalalle omistettu temppeli. Laivan pilssiveden varalle Arkhimedes rakensi laitteen, jolla vesi saataisiin nopeasti ja tehokkaasti pois, Arkhimedeen ruuvin. Laite koostui sylinteristä, jonka sisällä oli paikallaan pyörivä ruuvinmuotoinen osa. Koje toimi käsivoimalla. Arkhimedeen ruuvia käytetään monissa paikoissa edelleen kuljettamaan nesteitä tai kiinteitä aineita, kuten vaikkapa leikkuupuimureissa tai kasteluveden nostamiseen kehitysmaissa.


title: Arkhimedes

text: Cicero kertoo, että roomalainen sotapäällikkö Marcellus otti Arkhimedeeltä Syrakusan valtauksen yhteydessä vuonna 212 eaa. jonkinlaisen pronssista tehdyn mekaanisen tähtitieteellisen laitteen, joka mallinsi Auringon, Kuun ja viiden planeetan liikkeet ja esitti auringon- ja kuunpimennykset. Arkhimedeen tiedetään myös kirjoittaneen kadonneen teoksen tähtitieteellisistä koneista. Ciceron kuvaus koneesta muistuttaa suuresti Antikytheran konetta. Arkhimedeen tekemä laite saattaa olla sen edeltäjä, mutta se ei kuitenkaan varmuudella ole sama kone, sillä Antikytheran kone hyödyntää Arkhimedeen kuoleman jälkeen tehtyjä tähtitieteen keksintöjä. Näistä merkittävin on Apollonioksen ja Hipparkhoksen kehittämä episyklimalli, joka selitti ja mallinsi Kuun kiertonopeuden näennäistä vaihtelua. On ehdotettu, että Arkhimedes olisi joka tapauksessa antanut suunnittelemansa koneen jonkun työpajan valmistettavaksi, ja tällainen työpaja on voinut jatkaa koneiden valmistamista ja jatkokehitystä myös Arkhimedeen kuoleman jälkeen.


title: Arkhimedes

text: Matemaattisia keksintöjä olivat mm. paikkanumerojärjestelmä, jolla hän pystyi ilmoittamaan lukuja aina 10 saakka sekä vanhin tunnettu geometrisen sarjan käyttö. Arkhimedes osoitti, että ympyrän kehän ja halkaisijan pituuksien suhde (pii) on lukujen formula_1 ja formula_2 (eli n. 3,1408–3,1429) välillä.


title: Arkhimedes

text: Meille on säilynyt Arkhimedeen teksteistä yhdeksän kreikan kielellä, tämän lisäksi hänen yksi varmasti ja kaksi mahdollisesti kirjoittamaansa tekstiä on säilynyt arabialaisten käännösten kautta (ks. alla). Lisäksi yksi mahdollisesti hänen kirjoittamansa teksti on säilynyt latinaksi arabialaisen käännöksen kautta välittyneenä ("Lemmojen kirja"). Hänen astronomiaa käsittelevät kirjoituksensa ovat kadonneet yhtä lukuun ottamatta ("Hiekanlaskija"). Lisäksi tunnetaan mainintoja tai sitaatteja yhteensä kuudesta meille muuten tuntemattomasta Arkhimedeen tekstistä, jotka käsittelevät taivaankappaleiden etäisyyksien mittaamista, planetaariota, monisärmiöitä, alkeismekaniikkaa, peiliheijastusta sekä eräänlaista neliönosituspeliä.


title: Arkhimedes

text: Autenttisuudeltaan varmat teokset:Autenttisuudeltaan epävarmat kirjoitukset:


title: Tyhjä joukko

text: Tyhjä joukko on joukko-opillinen kokonaisuus, joka ei sisällä yhtään alkiota. Tyhjän joukon merkki on isohko poikkiviivallinen ympyrä ∅, mutta vaihtoehtoisesti tyhjää joukkoa voidaan merkitä myös tyhjillä aaltosulkeilla {} tai joskus pienellä epsilon-kirjaimella ε. Epätyhjä joukko A puolestaan on joukko, joka ei ole tyhjä joukko. Tällöin merkitään A ≠ ∅.


title: Tyhjä joukko

text: Koska tyhjässä joukossa ei ole yhtään alkiota, on tyhjän joukon jokaiselle alkiolle jokainen väite tosi. Tämä helpottaa monesti tyhjää joukkoa koskevien lauseiden formalisointia. Sen sijaan tyhjälle joukolle kaikki väitteet eivät ole tosia. Epätosi on esimerkiksi väite ”tyhjässä joukossa on alkio”.Tyhjä joukko on minkä tahansa joukon osajoukko. Tämä voidaan todistaa seuraavasti:


title: Tyhjä joukko

text: Tyhjän joukon merkin otti käyttöön ranskalainen matemaatikko André Weil vuonna 1939. Alun perin kyseessä oli norjalainen Ø-kirjain, jolle Weil täten antoi uuden matemaattisen merkityksen. Nykyisin se käsitetään kuitenkin muun muassa Unicodessa eri merkiksi, joka on saanut koodiarvon U+2205.


title: Tyhjä joukko

text: Koska tyhjän joukon merkkiä on kuitenkin hankala tuottaa tavanomaisella näppäimistöllä eikä se edes sisälly kaikkiin merkistöihin tai fontteihin, korvikkeena voidaan käyttää Latin 1 -merkistöönkin sisältyvää suuraakkosta Ø (U+00D8), joka tosin ei yleensä ole muodoltaan täydellinen ympyrä. Melkein samannäköinen kuin tyhjän joukon merkki mutta pienempi on halkaisijan merkki ⌀ (U+2300).


title: Tyhjä joukko

text: Teknisesti turvallisin tyhjän joukon merkintätapa ovat aaltosulkeet, sillä ne sisältyvät jo ASCII-merkistöön ja toimivat siis käytännöllisesti katsoen tilanteessa kuin tilanteessa.


title: Tyhjä joukko

text: Vaihtoehtoinen tyhjän joukon merkki ε on kreikkalainen pienaakkonen epsilon. Unicodessa on myös jokseenkin samannäköinen latinalainen epsilon, viralliselta nimeltään "avoin e", jota käytetään muun muassa kansainvälisessä foneettisessa kirjaimistossa (IPA).


title: Heksadesimaalijärjestelmä

text: Heksadesimaalijärjestelmä on kantalukujärjestelmä, jonka kantaluku on 16. Sitä käytetään yleisesti tietotekniikassa, koska yksi 16-kantaisen järjestelmän merkki vastaa suoraan binäärijärjestelmän neljää peräkkäistä bittiä. Näin esimerkiksi 8-bittisen tavun arvo voidaan ilmaista kahden merkin pituisella heksadesimaaliluvulla.


title: Heksadesimaalijärjestelmä

text: Heksadesimaalijärjestelmä käyttää tavallisten numeroiden 0–9 lisäksi kirjainmerkkejä A–F merkitsemään lukuja 10–15. Lukujen alaindeksissä oleva luku ilmoittaa lukujärjestelmän kantaluvun. Laskenta tapahtuu samalla tavoin kuin kymmenkantaisessa desimaalijärjestelmässä. Muunnos heksadesimaalijärjestelmästä kymmenkantaiseen tapahtuu kertomalla luvun paikkaa vastaava numero vastaavalla 16:n potenssilla, niin että oikeanpuoleisimman paikka on nolla. Esimerkiksi luku ”FF” on desimaalisena 16¹×15+16×15=16×15+15=255. Pidempi luku ”ABCD” on desimaalisena 16³×10+16²×11+16¹×12+16×13=43 981.


title: Heksadesimaalijärjestelmä

text: Ohjelmoinnissa heksadesimaaliluvut erotetaan desimaaliluvuista muun muassa seuraavin tavoin:Ohjelmoinnissa voidaan käyttää myös oktaalilukuja, joiden kantaluku on kahdeksan. Oktaaliluvut erotetaan muista luvuista laittamalla eteen nolla (esim. 071).


title: Heksadesimaalijärjestelmä

text: "Hexadecimal"-sanan otti ensimmäisenä käyttöön IBM, joka halusi korvata aiemman sexidecimal-sanan.


title: Heksadesimaalijärjestelmä

text:
Heksadesimaalijärjestelmää käytetään hyvin usein tietotekniikassa ja ohjelmoinnissa väriarvojen merkitsemiseen siten, että kuusinumeroisesta heksadesimaaliluvusta kaksi ensimmäistä lukua ilmoittavat punaisen (R) määrän, kaksi seuraavaa vihreän (G) määrän ja kaksi viimeista sinisen (B) määrän. Tässä tapauksessa luku erotetaan yleensä laittamalla risuaitamerkki(#) luvun eteen.
Esimerkkejä:


title: Heksadesimaalijärjestelmä

text:
"tekstiä" komennolla pystytään määrittelemään tekstin väri HTML-kielellä, kunhan vain korvataan "tekstiä"-kohta haluamallasi tekstinpätkällä ja "tähän väriarvo"-kohta haluamallasi väriarvolla.
Esimerkiksi sinivihreää tekstiä näkyy näin: sinivihreää tekstiä
Jokainen puolitavu (engl. nibble) on neljän bitin pituinen, ja 2 on sama kuin 16 , joten se voidaan ilmaista heksadesimaalijärjestelmässä yhdellä numerolla. Muutos toimii yhtä vaivattomasti myös toiseen suuntaan.


title: Heksadesimaalijärjestelmä

text: Esimerkiksi


title: Heksadesimaalijärjestelmä

text: Samankaltaista muunnosmenetelmää voi soveltaa muihinkin lukujärjestelmiin, joissa toisen kantaluku on toisen kantaluvun kerrannainen.


title: Demoskene

text: Demoskene () on tietokoneharrastajien alakulttuuri, jossa keskitytään ohjelmoimaan tietokoneelle näyttäviä visuaalisia efekti- eli näytös- tai esittelyohjelmia, "demoja"; ohjelmiin kuuluvat oleellisena osana ohjelmointisuorituksen lisäksi musiikki ja graafinen toteutus. Demot jaetaan ryhmiin, joita on rajoitettu jollain tavalla, esimerkiksi rajoittamalla ajettavan ohjelman koko 4 tai 64 kilotavuun. Tällainen pienempi demo on intro. Yleensä teokset julkistetaan vapaasti levitettäväksi.


title: Demoskene

text: Sana demoskene itsessään muodostuu englannin sanoista "demonstration" ja "scene", ja se tarkoittaa demoihin liittyvää alakulttuuria.


title: Demoskene

text: Demoskenen juuret ovat 1980-luvun kotitietokoneiden pelejä ja muita ohjelmia kopioineissa ja levittäneissä piraattipiireissä. Pelin kopiosuojauksen murtaneet kräkkerit alkoivat lisätä murrettujen pelien alkuun omia tunnuksiaan, joista eräät varhaisimmat esimerkit nähtiin Apple II:lla 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa. Ne olivat aluksi pelkkiä lyhyitä tekstejä ja staattisia ruutuja, mutta joihin tuli myöhemmin mukaan myös graafisia efektejä ja musiikkia. Nämä niin kutsutut "cracktrot" eli "crack-introt" tulivat erityisen tutuiksi monille Commodore 64- ja Amiga -kotitietokoneiden käyttäjille.


title: Demoskene

text: Demoskene alkoi syntyä niihin aikoihin, kun osa piraattiryhmistä alkoi kilpailla kräkkäystaitojen ja levittämisnopeuden lisäksi myös introjen paremmuudella ja julkaista niitä myös erillään ohjelmakopioista. Ensimmäisiä varhaisia tapauksia demoskeneryhmistä olivat alankomaalaiset "1001 Crew" (alun perin 1001 & the Cracking Crew) ja "The Judges". Tuolloin olemassa olevat ryhmät kilpailivat tiiviisti ensimmäisinä luoduista ohjelmointisaavutuksista, joita mainostettiin kovaan ääneen joko itse tuotoksessa tai sitä levittäessä.


title: Demoskene

text: Vielä 1980-luvun alussa ei ollut olemassa selvää jakoa demoskenen ja piraattipiirien välillä. Useimmat ryhmät työstivät vielä omia kopiosuojausmurtojaan ja levittivät ohjelmia eteenpäin. Kuitenkin 1980-luvun puolivälissä kuvio alkoi hitaasti muuttua, kun introja alettiin levittää itsenäisinä teoksina. Demojen teon osa-alueita alettiin jakaa ryhmän jäsenten kesken, ja niin syntyi nykyäänkin vallitseva kolmijako "ohjelmoijiin", "graafikoihin" ja "muusikoihin". Demoja vaihdettiin osittain samojen levityskanavien kautta kuin piraattiohjelmiakin, eli lähinnä postitse ja BBS-järjestelmien välityksellä. Postitse tapahtuvaa tuotosten välittämistä kutsutaan "swappaamiseksi" ja parhaimmat swappaajat vaihtoivatkin levykkeitä kymmenien ihmisten kanssa postitse viikoittain. Viitseliäimmät liittivät pakettiensa mukaan omaa kansitaidettaan ja terveisiä vastaanottajalle.


title: Demoskene

text: Hiljalleen toiminta alkoi järjestäytyä ja ryhmät alkoivat järjestää alan tapaamisia, "copypartyja", jossa vaihdettiin tuotoksia, piraattiohjelmistoa ja kuulumisia. Copypartyt olivat tuolloin suhteellisen pieniä, mutta kuitenkin tiiviin yhteisön kansoittamia. Ensimmäisiä copypartyja järjestivät muun muassa tanskalainen "Danish Gold" ja saksalainen "RADWAR".


title: Demoskene

text: 1980-luvun lopulla "copypartyille" ilmestyivät kilpailusarjat, jossa tuolloiset ryhmät kilpailivat ohjelmointisaavutustensa parhaimmuudesta. Suomen ensimmäinen demokilpailu järjestettiin elokuussa 1988 järjestetyllä "Byterapers Grendelparty"illä, jonka voittaja oli "Finnish Gold"in "Contest-Demo".


title: Demoskene

text: 1990-luvulle saapuessa demoskenen kehitys alkoi suuntautua kohti nykyistä malliaan. Ryhmät alkoivat keskittyä pelkästään demojen luomiseen tai perustivat erillisen jaoston niiden tuottamiseen. Tapahtumien järjestäjät alkoivat ajan myötä kieltää laittomien ohjelmien levittämisen, jolloin nykyisten demopartyjen toimintamallin voidaan katsoa alkaneeksi. Piratismin jäädessä sivualalle demoskene oli kehittynyt omaksi alakulttuurikseen.


title: Demoskene

text: Amiga 500:n ja Atari ST:n yleistymisen myötä myös demoskene alkoi siirtyä uusiin 16/32-bittisiin koneisiin ja perehtyä niiden graafisiin ja ohjelmoinnillisiin ominaisuuksiin samaan tapaan kuin aiemmin 8-bittisillä koneilla. Uusien laitteiden ollessa yhteensopimattomia vanhojen koneiden kanssa, ryhmien sisälle saattoi syntyä eri nurkkakuntia, jotka kehittivät vain tietylle laittelle suunnattuja demoja. Kulttuurinen ero syntyi eri koneiden käyttäjille, useimmat tietyn alustan kannattajat eivät saattaneet tuntea toisella laitteella aktiivisia ryhmiä. Tämä johti kiivaisiin konesotiin ja tietylle laitteistolle erikoistumista.


title: Demoskene

text: Varhaiset demot koostuivat usein monista täysin erillisistä osista ("part"), joiden välillä siirryttiin esimerkiksi näppäinpainalluksilla. Tällainen demo on "multipart"-demo, ja hyvin monta osaa sisältävästä demosta on vanhastaan käytetty nimitystä "megademo". Hiljalleen efektien esittelyä alettiin yhdistää yhtenäiseen teemaan tai musiikin tahtiin. Tätä aikaa voikin kutsua demoskenen kultaiseksi aikakaudeksi: demot muuttuivat efektien esittelystä hiljalleen kokonaisuuksiksi, jossa ohjelmallinen, graafinen ja musiikillinen yhteistyö nivoutuivat toisiinsa. Tämän kehityksen kantaisänä pidetään nykyään Scoopexin vuonna 1990 julkaisemaa "Mental Hangover"ia, joka muutti trendin pätkittäisistä megademoista nykyiseen suuntaan. Toinen mainitsemisen arvoinen ryhmä on Amigalla toiminut Melon Dezign, joka yhtenä ensimmäisistä ryhmistä painotti tyyliä ja suunnittelua vähintään yhtä antaumuksellisesti kuin ohjelmallisia seikkoja.


title: Demoskene

text: Uusimmat saavutukset nähtiin useimmiten juuri Amigalla, mikä johtui laiteominaisuuksien ylivoimaisuudesta vanhentuneeseen C64:ään ja toimistokoneena pidettyyn PC:hen nähden. Peruslaitteisto oli aika lailla yhtenäistä kaikilla kotitietokoneilla, joka antoi omaa liikkumavaraa rajojen hakemiseen, koska lähtökohdat olivat kaikilla samat. PC:llä taasen tilanne ei ollut näin yksinkertainen, koska sille ohjelmoiminen oli oma haasteensa juuri laitteiston vaihtuvuuden takia. Tilanne kuitenkin helpottui, kun laitetehot kasvoivat ja ensimmäiset kuluttajamallit äänikorteista saapuivat markkinoille.


title: Demoskene

text: Laitesodat Amigan ja PC:n välillä alkoivat kuumentua, kun PC:llä toimivat ryhmät ottivat tavoitteekseen näyttää, että heidän koneillaan kykenee luomaan samantasoista materiaalia kuin Amigallakin. Amigan tarkat näyttötilat olivat kuitenkin vielä vuosia edellä PC:n VGA-tekniikkaa. Ensimmäiset vakavat PC-demoyritykset nähtiin vuosien 1991 ja 1993 välillä. Tunnetuimpia olivat Ultraforcen Vectordemo, Renaissancen Amnesia, Future Crew'n Second Reality ja Tritonin Crystal Dreams II.


title: Demoskene

text: 1990-luvun puolivälin tienoilla PC-demot alkoivat muistuttaa näyttävyydeltä jo Amigan vastaavia ja seuraavana demojen kehityksenä olivat entistä monimutkaisempien 3D-mallien animoiminen, jolloin PC:n raaka laskentateho pääsi näyttämään kyntensä. Commodoren konkurssi vuonna 1994 ja siten laitealustan kehityksen päättyminen johti lopulta siihen, että PC ajoi Amigasta ohi pääkehitysalustana.


title: Demoskene

text: PC-koneilla suurin mullistus nähtiin 1990-luvun lopussa, kun suurin osa PC-demontekijöistä siirtyi DOS-alustalta Microsoft Windowsiin. Samoihin aikoihin sijoittui myös aikansa suurimman demokirjaston, "Hornet Archiven", sulkeutuminen ja sen aiheuttama kriisi yhteisön keskuudessa. Tapahtumat ovat kytköksissä toisiinsa siten, että Hornet-ryhmän jäsenten mielestä Windowsiin siirtyminen tappoi PC-demoskenen pakottamalla ohjelmoijat käyttämään valmiita rajapintoja laitteiston suoran ohjelmoinnin sijaan.


title: Demoskene

text: Laitetehon huima parantuminen sekä 3D-grafiikkakiihdyttimien ja niihin liittyvien renderöintirajapintojen (muun muassa DirectX ja OpenGL) markkinoilletulo on aikaansaanut sen, että osa ohjelmointityöstä, joka ennen suoritettiin itse, tapahtuu nyt ohjelmointirajapinnan toisella puolella. Tämän ansiosta ohjelmoijat voivat käyttää aikaansa muihin innovatiivisiin ratkaisuihin. Ohjelmoinnillisia haasteita haetaan nykyään enemmän tiiviiseen pakattujen introjen kuin suurikokoisten demojen luomisesta. Merkittävänä uutena tekijänä on myös mainittava mobiililaitteistolle (kännykät, kämmenmikrot, käsikonsolit) luodut demot. Näiden tekniikka muistuttaa suuresti 1990-luvun puolivälin koneita ja osa demoista lainaakin vaikutteitaan suuresti juuri kyseiseltä aikakaudelta. Kuitenkaan C64:ää ja Amigaa ei ole unohdettu, vaan näille järjestetään yhä omia kilpailusarjoja demojen, grafiikan ja musiikin saralla.


title: Demoskene

text: Demoja luodaan myös yhä useille vanhoille laitealustoille, joiden moni on jo uskonut hiipuneen unohdukseen, kuten esimerkiksi 8-bittisistä koneista Commodore VIC-20, ZX Spectrum, MSX, Amstrad CPC ja Game Boy. Vanhojen alustojen käytössä ei ole välttämättä kyse nostalgiasta tai kehitysvastarinnasta vaan pikemminkin halusta kohdata haasteita.


title: Demoskene

text: Aiemmin demoskene jakautui käytetyn laitteiston mukaan tiukemmin erilaisiin alaryhmiin kuten PC-, Amiga- ja C64-skeneihin. Nykyisin emulaattorit ja videotiedostot mahdollistavat myös vieraiden laitteiden demojen seuraamisen, eikä entisenlaista konesotaa tai eri laitteiden käyttäjien pitäytymistä omissa leireissään ole juuri havaittavissa. Nykyaikaisten pöytäkoneiden demot voivat myös olla saatavilla useille koneille ja käyttöjärjestelmille kuten Windowsille, Linuxille (ja Unixin kaltaisille) sekä OS X:lle. Valtaosa nykyisistä PC-demoista on kuitenkin saatavilla pelkästään Windowsille, eikä lähdekoodin jakaminen kuulu useimpien demontekijöiden tapoihin.


title: Demoskene

text: Demoskene on hyvin kilpailuhenkinen alakulttuuri, ja demojen teossa kilpaillaankin ryhmien kesken etenkin erityisissä demotapahtumissa, joihin kuuluu useita kilpailuja eli kompoja. Voittajat valitaan yleensä yleisöäänestyksellä, jossa yleisö äänestää yhtä tai useampaa suosikkiteostaan kustakin kilpailusta. Yleensä kaikki teokset esitetään julkisesti, mutta suuremmissa tapahtumissa on usein tarpeen olla tuotoksien määrän vuoksi myös erillinen valitsijamiehistö, joka valitsee kilpailuun osallistuvat teokset. Etenkin 1990-luvulla oli suosittua tavoitella huippusijoja myös eri "diskmagien" järjestämissä äänestyksissä, joiden perusteella esimerkiksi parhaat ohjelmoijat, graafikot ja muusikot asetettiin paremmuusjärjestykseen. Listoista käytettiin nimitystä "charts".


title: Demoskene

text: Mitään selkeitä kriteereitä parhaiden demojen valinnalle ei ole, vaan demojen katsoja äänestää yleensä henkilökohtaisten mieltymystensä mukaan niitä tuotoksia, jotka tekivät häneen jollain tasolla suurimman vaikutuksen. Alkuaikoina vaikutus pyrittiin yleensä tekemään ohjelmointiteknisellä paremmuudella, esimerkiksi rikkomalla ennätyksiä ruudulla kerralla näkyvien liikkuvien hahmojen tai 3d-pisteiden määrässä. Vuosien saatossa ohjelmointisaavutusten painottaminen on kuitenkin enemmälti vaihtunut taiteelliseen ulosannin yhtenäisyyden ja näyttävyyden arvostamiseen. Suurissa tapahtumissa yleisöön kuuluu usein paljon demoskeneen perehtymättömiä henkilöitä, mistä johtuen kilpailuja on usein voitettu myös pelkkään vitsikkyyteen tai muuhun "massojen kosiskeluun" perustuvilla teoksilla. Tätä ei yleensä pidetä suotavana, sillä yleisen käsityksen mukaan demojen paremmuutta ovat päteviä arvioimaan vain ne, jotka ovat itse osallistuneet demojen tekemiseen. Parhaat demot ovat kuitenkin yleensä tehneet vaikutuksen sisäpiirin lisäksi myös laajempaan yleisöön.


title: Demoskene

text:
Vuosina 2003-2012 järjestettiin "Scene.org Awards", joka pyrki olemaan Oscar-palkintojen demoskene-vastine. Esikuvansa tapaan myös Scene.org Awardeissa jaettiin tunnustuspalkintoja vuoden parhaille tuotoksille ja niiden tekijöille. Palkinnot jaettiin vuosina 2003-2010 Breakpoint-, vuonna 2011 The Gathering- ja vuonna 2012 ASSEMBLY-tapahtuman yhteydessä.
Scene.org Awards -projektin lakattua "The Meteoriks" -projekti aloitti vuonna 2015 uuden, Scene.org Awards -organisaatiosta riippumattoman, vuotuisen tapahtuman vuoden parhaiden teosten palkitsemiseksi. Meteoriks-palkinnot on jaettu vuosina 2015 ja 2016 Revision-tapahtuman yhteydessä.


title: Demoskene

text: Demopartyt ovat tapahtumia, jotka kokoavat alan ihmisiä yhteen ja järjestävät kilpailuja eli kompoja, joissa ryhmät kilpailevat eri sarjoissa tuotoksillaan. Demopartyjen esiasteena voidaan pitää ns. "copypartyjä", jossa pääpaino oli aluksi suoranaisesti tuotosten vaihtamisessa ja ihmisten tapaamisessa, eikä vielä niin ikään kilpailemisessa. Suomen ensimmäinen demokompo pidettiin "Byterapers Grendelparty"illa elokuussa 1988, palkintoja ei ollut vielä tapana jakaa voittajille.


title: Demoskene

text: Ajan myötä tämä kuitenkin muuttui, tapahtumat kasvoivat muutamassa vuodessa yhä suuremmiksi, jopa 100–200 henkilön tapahtumiin. Tapahtumille haettiin sponsoreita ja palkintoja ilmestyi kilpailusarjoihin. Merkittävämpinä tältä ajalta mainittakoon yhdysvaltalainen "Gravis", joka lahjoitti useita Ultrasound-äänikorttejaan tapahtumissa. Seurauksena kehittäjät omaksuivat kortin nopeasti ja siitä muodostuikin de facto -standardi 1990-luvun alun PC-tuotannoissa.


title: Demoskene

text: Demopartyjen historiaan kuuluvat myös olennaisena osana kutsudemot, eli "invtro" ("invitation intro"), joissa tiedotetaan muille henkilöille tapahtumasta, sen sijainnista ja tapahtuma-ajasta. Internetin yleistymistä edeltävänä aikana tämä olikin yleisin tapa tiedottaa tapahtumasta ja nykyään niiden tekeminen onkin jo vähentymään päin.


title: Demoskene

text: Suomen ensimmäiset partyt olivat Jyväskylässä pidetty "Finnish Gold/The Jezebels Union party" vuonna 1987. Suomen (ja maailman) suurin demoparty on Assembly, joskin tapahtumassa nykyään demoskene on jäänyt syrjään esimerkiksi tietokonepelaamisen alta. Muista kansainvälisistä demopartyistä huomionarvoinen oli Saksassa vuosina 2003-2010 järjestetty Breakpoint. Kun Breakpoint lopetettiin, suurimmaksi nimenomaan demoskeneen keskittyneeksi tapahtumaksi on jäänyt niin ikään Saksassa järjestettävä Revision.


title: Demoskene

text:
Demopartyt ovat yleensä viikonlopun yli kestäviä tapahtumia, joihin kuuluu olennaisesti pimeä tila, jossa on videotykki tuotosten esittämistä varten. Tapahtumat ovat tavallisesti keskeytyksettömiä, ja useimmat kävijät myös yöpyvät paikan päällä. Monet ottavat tapahtumiin mukaan myös omia tietokoneitaan tuotosten viimeistelyä tai ajanvietettä varten, minkä vuoksi päätilassa on sähköistettyä pöytätilaa ja yleensä myös lähiverkko. Osa demopartyistä muistuttaakin läheisesti tietokonepelaajien "LAN-partyjä", ja etenkin suuremmat tapahtumat ovatkin usein yhdistettyjä demo- ja pelitapahtumia.
"Pääartikkeli: Tracker-musiikki"


title: Demoskene

text: Demojen musiikki luotiin 1980-luvulla vielä itsetehdyillä ohjelmilla ja ohjelmakoodilla, tai kopioitiin suoraan esimerkiksi jostain pelistä. Finnish Goldin vuonna 1988 julkaisema "Future Composer" oli yksi ensimmäisistä C64-käyttäjien keskuuteen levinneistä sävellysohjelmista. Ohjelman alkuperä oli kuitenkin "Maniacs of Noise" -ryhmään kuuluneen Charles Deenenin soittorutiineissa, jotka lainattiin häikäilemättä suoraan Future Composeriin.


title: Demoskene

text: Itse tehty musiikki oli kuitenkin suhteellisen harvinaista 1980-luvun lopulla. Tämä kuitenkin muuttui Amigalle ilmestyneiden "tracker"-musiikkiohjelmien myötä. Tracker-musiikki olikin demoskenen hallitseva musiikkimuoto koko 1990-luvun ajan.


title: Demoskene

text: Demojen ja yksittäisten musiikkijulkaisujen lisäksi ryhmät julkaisivat myös yhdelle tai useammalle disketille jaettuja "musicdiskejä", jossa graafinen soittorutiini toisti ryhmän muusikoiden kappaleita. Suomalaisia musicdiskejä mainittakoon Byterapersin "Muzzax"it 1–7, "Complex"in "Book of Songs", Future Crew'n "Journey"t ja "da Jormas"in lukemattomat tuotokset.


title: Demoskene

text: Amigan verrattain hyvien ääniominaisuuksien takia se oli suunnannäyttäjä äänentoiston saralla 1980- ja 1990-luvun taitteen ajan. Kuitenkin ajan myötä tämä alkoi muuttua, kun Amigan peruslaitteistossa ei tapahtunut juuri lainkaan merkittäviä muutoksia.


title: Demoskene

text: Ensimmäiset viritelmät laadukkaamman äänen ulostuomiseen PC:stä olivat pääasiassa harrastelijoiden rakentamia digitaali/analogimuuntimia, jotka liitettiin koneen rinnakkaisporttiin. Ohjelmoijien havaitessa vuonna 1990 perus-PC:n olevan tarpeeksi tehokas soittamaan ja miksaamaan ohjelmallisesti yhtä aikaa neljää digitaalista äänikanavaa, syntyivät koneille ensimmäiset trackerohjelmistot. Ääntä ei tarvinnut enää toistaa PC:n sisäisen kaiuttimen kautta, vaan demot pystyivät nyt kuulostamaan miltei yhtä hyvältä kuin Amigallakin.


title: Demoskene

text: Äänikorttien kehittyessä ja laskentatehon kasvaessa PC:lle luotiin kehittyneempiä tracker-ohjelmistoja. Yksinkertaisimmat äänikortit eivät pysyneet tahdin mukana, kun Scream Tracker 3 yleisti 16-kanavaisen tracker-musiikin PC:n puolella. Gravisin Ultrasound oli kuin suunnattu tracker-musiikin luontiin 32 erillisen äänikanavansa ja sisäisen muistinsa avulla. Kappaleiden sävellys- ja soittorutiinit latasivat kappaleiden instrumentit suoraan kortin muistiin, mikä vapautti keskusmuistia muuhun käyttöön, ja laitteistopohjainen miksaaminen säästi vaivan vastaavalta ohjelmalliselta toteutukselta. Myöhemmin tietokoneiden tehojen kasvaessa laitteistotasolla tapahtuvan äänenkäsittelyn merkitys pieneni, ja suurempiakin kanavamääriä alettiin toteuttaa ohjelmallisesti


title: Demoskene

text: Kehittyneiden syntetisaattoriohjelmistojen ilmestyessä ja MP3-pakkausmuodon yleistyessä muusikot rupesivat hiljalleen siirtymään kehittyneempiin tapoihin kuten sekvensointiin, mutta tracker-musiikkia pidetään yhä eräänä demoskenen tunnusmuotona. Vähemmän tehokkaiden laitteiden demomusiikki luodaan edelleen yleensä trackereilla, välillä jopa hyväksikäyttäen laitteiston omia äänigeneraattoreita. Myös pienikokoisemmissa demoissa (kuten 4 ja 64 kilotavun introissa) käytetään edelleen usein tracker-formaatteja, joskin myös ohjelmallisten syntetisaattorien ("software synthesizer", "softasyna") käyttö valmiiksi tallennettujen ääninäytteiden sijaan on yleistä. Tracker-tyylistä sekvensointia pidetäänkin demomusiikille tunnusomaisempana kuin äänisynteesin toteutustapaa.


title: Demoskene

text: Demot syntyvät yleensä ryhmätyön tuloksena. Olemassa on myös itsenäisesti teoksia julkaisevia artisteja, mutta lähinnä musiikin ja grafiikan saralla ja harvemmin demojen; jäseniä ei siis ole sidottu pelkästään vain ryhmän sisällä tapahtuvaan toimintaan, ja mikään ei yleensä estä jäsentä liittymästä myös toisiin ryhmiin.


title: Demoskene

text: Ryhmä koostuu usein muutamasta tiettyyn tehtävään erikoistuneesta henkilöstä.On kuitenkin suhteellisen yleistä, että sama henkilö on erikoistunut useammalle eri osa-alueelle, esimerkiksi monet ohjelmoijat tekevät myös musiikkia. Monesti keskittyminen ohjelmointiin kuitenkin jättää muut osa-alueet varjoonsa, mistä syystä esimerkiksi musiikillisesti mitäänsanomatonta ja keskinkertaista demomusiikkia kutsutaan usein "kooderimusiikiksi" ja vastaavasti tyylitajuttomia väripaletteja "kooderiväreiksi" tai "kooderipaleteiksi".


title: Demoskene

text: Maantieteellisesti demoskene on hyvin eurooppakeskeinen. Euroopassa järjestetään esimerkiksi useita kymmeniä demotapahtumia joka vuosi, kun vaikkapa Pohjois-Amerikassa on yhteensä koskaan pidetty vain kymmenkunta tapahtumaa. Vaikka demoskene onkin kokonaisuutena hyvin kansainvälinen, erottuvat eri maat kuitenkin varsin selvästi toisistaan, ja alan ihmisten kesken voidaankin puhua muun muassa "suomiskenestä".


title: Demoskene

text: Suomessa on perinteisesti ollut paljon kansainvälisesti arvostettuja demoryhmiä, joiden ansiosta Suomi on ollut pitkään yksi merkittävimmistä demoskenemaista muiden pohjoismaiden ja Saksan ohella.


title: Demoskene

text: Suomalaisia ryhmiä ovat muun muassa Ananasmurska, Komplex, Byterapers, Kooma, Damage, Matt Current, Damones, mfx, Dekadence, Moppi Productions, Extend, Orange, Faktory, Parallax, flo, Paranoids, Future Crew, PWP, HiRMU, RNO, ISO, tAAt, Jumalauta, Tpolm, Halcyon, CNCD, Traction, wAMMA ja Kewlers. Ulkomaalaisia demoryhmiä ovat muun muassa ACiD, Melon Dezign, ASD, Oxyron, Black Maiden, Pulse, Calodox, Ram jam, Cocoon, Rebels, Conspiracy, Sanity, Darkage, Scoopex, Dual Crew & Shining, Sunflower, Ephidrena, Surprise!Productions, Fairlight, The Black Lotus, Farbrausch, The Silents, Haujobb, Triad, Kolor ja TRSI.


title: Demoskene

text: Vaikka demoskene on vieläkin varsin pitkälti underground-kulttuuria ja demontekijät muodostavat edelleen valtaosan omasta yleisöstään, ovat demot vaikuttaneet huomattavasti esimerkiksi tietokonepeleihin ja nykyiseen mediataiteeseen.


title: Demoskene

text: Jo 1980-luvulta alkaen monet menestyneet peliohjelmoijat, -graafikot ja -muusikot ovat saaneet oppinsa demoskeneltä. Esimerkiksi valtaosa kansainvälisesti menestyneistä suomalaisista tietokonepeliyrityksistä on demontekijöiden perustamia, kuten Remedy Entertainment, Housemarque ja Bugbear Entertainment. Pohjoismaalaisista peliyhtiöistä ennen kaikkea "The Silents"in jäsenien perustama Digital Illusions CE on kerännyt mainetta 1990-luvun alusta lähtien. Demoskeneläisiä työskentelee paljon myös muissa IT-yrityksissä sekä esimerkiksi TV-yhtiöissä graafikkoina.


title: Demoskene

text: Toisinaan demoskenen ulkopuoliset pelikehittäjät ovat nimenneet demot vaikutteekseen, kuten SimCityistä tuttu Will Wright mainitsi uuden pelinsä Sporen saaneen suuresti ideoita demoskenen ohjelmointitavoista.


title: Demoskene

text: Demokulttuuria on yritetty tuoda suuremman yleisön ja taidepiirien nähtäville muun muassa erilaisten näyttelyiden ja demonäytäntöjen kautta. Esimerkiksi Kiasmassa on järjestetty demonäyttely "demoskene.katastro.fi" ja saksalaisella "Bitfilm Festivalilla" on myös ollut oma demonäytös yleisöäänestyksineen. Samoin yhdysvaltalaisen SIGGRAPH-tapahtuman yhteydessä demoskenen antia on tuotu usein esille paneelikeskusteluiden ja esittelyiden muodossa.


title: Demoskene

text: Demoskene on myös silloin tällöin noussut julkisuuteen erilaisten ohjelmoinnillisten taidonnäytteiden kuten saksalaisen "Farbrausch"-ryhmän julkaiseman 96 kilotavun kokoisen ".kkrieger"-räiskintäpelin kautta.


title: Demoskene

text: Suuren yleisön silmissä demoskenen tunnettavuutta karsii ennen kaikkea sen epäkaupallisuus, mutta esimerkiksi vuonna 2006 Intel järjesti valikoidulle määrälle demoryhmiä oman sponsorikilpailunsa.


title: Elite

text:
Elite on avaruustaistelu- ja kaupankäyntipeli, joka ilmestyi 1984 BBC Micro- ja Acorn Electron -kotitietokoneille. Pelin kehittivät David Braben ja Ian Bell. Elite oli yksi ensimmäisistä 3D-grafiikkaa käyttävistä kotitietokonepeleistä.
Elite käännettiin sittemmin esimerkiksi Commodore 64:lle, Commodore Amigalle, Atari ST:lle, Acorn Archimedekselle, Amstrad CPC:lle, Apple II:lle, Commodore Plus 4:lle, MSX:lle, Nintendo Entertainment Systemille, PC:lle ja ZX Spectrumille. PC-koneille on myöhemmin ilmestynyt myös EGA- ja MCGA-grafiikkaa tukeva "Elite Plus".


title: Elite

text: Braben teki myös kaksi jatko-osaa pelille ("", 1993, ja "", 1995). Niistä ei kuitenkaan tullut läheskään niin suosittuja kuin alkuperäisestä pelistä. Kumpikin julkaistiin vastoin Brabenin tahtoa pahasti keskeneräisinä. Braben haastoi tämän takia niiden julkaisijan Gametekin oikeuteen, jossa hän voitti.


title: Elite

text: Sarjan uusin peli on vuonna 2015 julkaistu "".


title: Elite

text: Pelaajan lentämän avaruusaluksen tyyppi oli Cobra Mk III, joka oli vain yksi kymmenistä eri pelissä tavattavista alustyypeistä. Alusten joukossa oli pieniä, ketteriä hävittäjiä sekä valtavia rahtialuksia. Pelaajan alus oli muihin nähden keskikokoa suurempi rahtialus.


title: Elite

text: Pelin vaarallisimmat viholliset olivat thargoid-nimisiä olentoja, joiden kahdeksankulmaiset lentävää lautasta muistuttavat taistelualukset laukaisivat pieniä hävittäjiä Cobra-pilotin pään menoksi.


title: Elite

text: Itse pelissä ei ollut varsinaista juonta, vaan pelaaja sai vapaasti lennellä pitkin kahdeksaa galaksia ja tuhansia tähtijärjestelmiä, käydä kauppaa, tuhota ja ryöstää rahtialuksia, käydä avaruustaisteluita ja myös suorittaa muutamia erikseen ohjelmoituja erikoistehtäviä, joiden määrä ja laatu vaihteli eri versioiden mukaan - useimmissa Eliten versioissa näitä tehtäviä, joihin vain parhaat pääsivät käsiksi, oli viisi.


title: Elite

text: Elitessä oli erikoinen pistelaskujärjestelmä, jonka perusteella pitkään hengissä selvinnyt pelaaja sai arvonimiä. Pisteitä sai vihollialuksia tuhoamalla. Korkein arvonimi oli ELITE.


title: Elite

text: Monet pitivät Eliteä 1980-luvulla kaikkien aikojen parhaana tietokonepelinä, ja monet pelitalot sekä harrastajat pyrkivät luomaan itse vastaavanlaisia pelejä. Eräs tunnetuimmista "elitentappajista" oli "", josta kohuttiin paljon etukäteen, mutta joka julkaistiin pahasti keskeneräisenä eikä muutenkaan täyttänyt siihen kohdistuneita odotuksia. Tuon ajan johtaville pelikoneille, Amigalle ja Atari ST:lle, julkaistut "Warhead", "Starglider 2" sekä "Damocles" olivat sen sijaan erittäin onnistuneina pidettyjä ja klassikoksi muodostuneita avaruussimulaatioita, mutta peli-idealtaan ne olivat hieman erilaisia kuin vapaamuotoista kaupankäyntiä painottanut Elite.


title: Elite

text: Tietokonepelimaailman mullistava elitentappaja oli aiheena myös MikroBitti-lehden vuoden 1989 aprillipilassa. Pilassa esiintyneen kuvitteellisen pelin nimi oli Illuminatus ja sen oli suunnitellut kuvitteellinen "Jürgen Sternreise". Todellisuudessa artikkelin oli laatinut pääasiassa Niko Nirvi. Myöhemmin suomalaisen demoryhmän Future Crew'n jäsenet rupesivat tekemään peliä tuon artikkelin innoittamina, mutta projekti jäi heiltä kesken.


title: Elite

text: CCP Gamesin mukaan verkkopeli "EVE Online" on saanut paljon inspiraatiota Elitestä.


title: Elite

text: Ian Bellin ja David Brabenin välillä on vuosien varrella ollut useita lakiteknisiä välienselvittelyjä, joista tuorein on vuodelta 2005 Brabenin vaatiessa, että Bell poistaa kotisivuiltaan Elite-tiedostot, joita hänellä ei ole lupa levittää.


title: Byterapers

text: Byterapers on vuonna 1986 perustettu demoskene-ryhmä. Yli kolmenkymmenen vuoden iällään se on yksi vanhimmista toimivista demoryhmistä.


title: Byterapers

text: Byterapers perustettiin neljän tietokoneharrastajan toimesta Iisalmessa vuonna 1986 ja tunnetaan parhaiten Commodore 64:lle suunnatuista tuotoksistaan. Alussa ryhmä toimi ajan mukaisesti sekä laillisien että laittomien julkaisujen parissa, kun selvää rajaa crack- ja demoskenen välillä ei ollut vielä olemassa, mistä kielivät ryhmän lukemattomat julkaisut (yli 1 000 kpl).


title: Byterapers

text: Byterapers järjesti monen vuoden ajan aktiivisesti demopartyjä, jotka muodostuivat aikansa tärkeimmiksi vakituisiksi, vuosittaisiksi tapahtumiksi. Vuonna 1988 järjestyillä ensimmäisillä Byterapers-partyillä pidettiin myös Suomen ensimmäinen demokilpailu, jossa Byterapers tuli neljänneksi. Vaikka järjestäjien mukaan demokilpailun malli haettiin ulkomailta, niin yhdestäkään aikaisemmasta ulkomaisesta demokilpailusta ei ole jäljellä todisteita. Niinpä Byterapers järjesti myös maailman vanhimman todistetusti pidetyn demokilpailun Byterapers Party -tapahtumassa Iisalmessa elokuussa 1988. Myöhemmin Byterapersien järjestämiä partyjä olivat myös muun muassa Byterapers Party II vuonna 1990 sekä Gathering '91. Tämän lisäksi ryhmä oli yksi ensimmäisen Assemblyn (1992) järjestäjätahoista.


title: Byterapers

text: 1990-luvun taittuessa Byterapers rajasi toimintansa yksinomaan lailliselle puolelle, toimi joitakin vuosia erittäin aktiivisesti Amiga-skenessä, palasi sitten yllättäen vahvasti C64-skenen kärkeen ja aktivoitui myöhemmin PC:llä. Ryhmä on myös julkaissut lukuisia mobiilidemoja eri alustoille.


title: Byterapers

text: Vuosituhannen vaihteessa ryhmän toiminta on vähentynyt, joskin uusia demoja on julkaisu muun muassa Assembly-tapahtumassa. Syynä toiminnan hiipumiseen ovat jo yli 30-vuotiaiden entisten aktiivijäsenten perhe- ja työkiireet. Toiminnan painopiste on siirtynyt suomalaisen demoskenehistorian säilömiseen ja keräämiseen.


title: Byterapers

text: Vuonna 2016 julkistetussa Iisalmen Eteläisen Pohjolankadun junasiltaan valmistetussa graffitissa Byterapers esitetään yhtenä suurimmista Iisalmelaisista ylpeyden aiheista mm. Kekkosen ja Olvin ohella.


title: Byterapers

text: Byterapers on menestynyt demo- ja muissa kilpailuissa lukuisilla demopartyilla Suomessa ja ulkomailla. Ryhmän demoista "Extremes" voitti Assembly '95:n C64-demokilpailun ja "Limbo" Assembly '02:n mobiilidemokilpailun.


title: Orange

text: Orange voi tarkoittaa seuraavia:


title: Lassi Nikko

text: Lassi Nikko (taiteilijanimi Brothomstates) on suomalainen musiikintekijä, joka saavutti huomattavan maineen demoskenen piireissä nimimerkillä Dune Orange-demoskeneryhmässä. Nykyään hän on eräs arvostetuimmista muusikoista demoskenen keskuudessa. Hän solmi levytyssopimuksen maineikkaan brittiläisen Warp Recordsin kanssa vuonna 2001.


title: Lassi Nikko

text: BrothomStates on tehnyt myös remixin Shponglen Remixed-levylle.


title: Bouvet’nsaari

text: Bouvet’nsaari () on Norjalle kuuluva asumaton saari Etelä-Atlantilla. Se sijaitsee 2 600 kilometriä lounaaseen Etelä-Afrikan Hyväntoivonniemestä. Saaren pinta-ala on noin 49 neliökilometriä. Saari on vulkaaninen ja noin 93-prosenttisesti jäätikön peitossa. Kasvillisuutta on vain harvoissa jäättömissä kohdissa, ja se koostuu kokonaan sammalista, jäkälistä ja levistä. Saarella elää laajoja hylje- ja merilintuyhdyskuntia. Runsaslukuisimmat lajit ovat kergueleninmerikarhu ja etelänmyrskylintu.


title: Bouvet’nsaari

text: Bouvet’nsaari on nimetty sen vuonna 1739 löytäneen Jean-Baptiste Bouvet de Lozier’n mukaan. Brittiläinen hylkeenpyytäjä George Norris julisti vuonna 1825 sen kuuluvan Britannialle – tosin hän luuli tulleensa toiselle saarelle, koska Bouvet oli merkinnyt löytönsä sijainnin väärin. Britannia ei ollut kiinnostunut saaresta, ja Harald Horntvedt julisti 1927 sen Norjan omaisuudeksi. Norja ja Britannia pääsivät pian tämän jälkeen sopimukseen saaren asemasta. Norjalle siirtynyt saari julistettiin 1971 luonnonsuojelualueeksi, ja Norjan Polaari-instituutti rakennutti sinne vuonna 1977 automaattisen säähavaintoaseman. Saari on myös kansainvälisesti tärkeä lintualue.


title: Bouvet’nsaari

text: Bouvet’nsaari sijaitsee Atlantin eteläosissa, noin Etelä-Afrikasta lounaaseen ja Etelämantereesta pohjoiseen. Se sijaitsee kauempana manteresta ja muista saarista kuin mikään muu saari maailmassa, sillä alle etäisyydellä Bouvet’nsaaresta ei ole lainkaan muita saaria.


title: Bouvet’nsaari

text: Saari on noin pitkä ja seitsemän kilometriä leveä. Saaren pinta-ala on noin . Pysyvä jää peittää Bouvet’nsaaresta noin . Suurin jäätön alue on nimeltään Nyrøysa, joka syntyi vuosien aikana todennäköisesti maanvyörymän seurauksena.


title: Bouvet’nsaari

text: Topografiset muodot ovat kerrostulivuoren muodostamat. Isoja osia tulivuoresta on kulunut meren aiheuttaman abraasion takia. Maata on hävinnyt erityisesti pohjois-, länsi- ja lounaisrannikoilta, minkä takia tulivuoren kraatteri ei ole keskellä maamassaa.


title: Bouvet’nsaari

text:
Bouvet’nsaaren korkein kohta on merenpinnan yläpuolella. Se sijaitsee kraatterin lounaisreunalla. Kraatterin jään peitossa oleva pohja on noin korkeudessa. Tulivuoren kartio laskeutuu tasaisesti rannikkoja kohti. Itärannalla se laskeutuu korkeuteen ja etelärannalla korkeuteen merestä. Länsi- ja pohjoisrannikoilla rinne päättyy korkeaan jyrkänteeseen. Rannikkokaistale on hyvin kapea ja aaltojen pieksemä, joten saarelle pääsy on hyvin vaikeata.
Saaren rannikolla on joitakin huomattavia niemiä ja niemekkeitä. Idässä Kapp Lollossa on 80 metriä korkeita kallionjyrkänteitä. Keskellä pohjoisrannikkoa on kasvillisuudesta lähes autio Kapp Valdivia. Saaren luoteiskulmassa on Kapp Circuncision, joka on lumeton korkeuteen asti. Sen lounaispuolella on noin pitkä Nyrøysa, joka nousee korkeuteen pohjoisosassaan. Saaren eteläosassa on korkeudessa oleva Rustadkollenin tasanko.


title: Bouvet’nsaari

text: Bouvet’nsaari sijaitsee Atlantin keskiselänteen eteläisimmässä osassa. Maankuori saaren alla on noin vuotta vanhaa, ja saaren kallioperän vanhin osa merenpinnan yläpuolella on noin vuotta vanhaa. Kallioperä koostuu kahdesta muodostelmasta. Vanhempi ja alempi on pyroklastista kiveä, joka muodostui todennäköisesti merenalaisesta hyaloklastiitista. Nuorempi kivi on lähinnä laavakiveä, joka on pääasiassa basalttia. Nuoremmat esiintymä ovat ryoliittia.


title: Bouvet’nsaari

text: Saari on vulkaaninen, ja tulivuori on edelleen aktiivinen, mistä kertovat myös fumarolit, joita on erityisesti pohjois- ja koillisrannikoilla. Tulivuorenpurkauksista ei kuitenkaan ole todistusaineistoa historialliselta ajalta. Saaren nuorin laavakivi on vanhaa. Saaren huippu on tasainen, ja kraatterin halkaisija on noin kaksi kilometriä.


title: Bouvet’nsaari

text: Bouvet’nsaarella vallitsee kylmä meri-ilmasto. Sen erityispiirteitä on vähäinen lämpötilanvaihtelu. Saaren keskilämpötila merenpinnan tasolla on ympäri vuoden . Vuoden keskilämpötila on noin . Tammikuussa keskilämpötila on ja syyskuussa . Saari on usein pilvien tai tiheän sumun peitossa.


title: Bouvet’nsaari

text: Bouvet’nsaarella ei kasva ruohoja eikä kukkivia kasveja, mutta saarella kasvaa noin 70 itiökasvi- ja sienilajia. Lajisto on tyypillistä Antarktiksen merellisille alueille, ja siinä on selviä kasvimaantieteellisiä yhtäläisyyksiä lännempänä sijaitsevien Eteläisten Sandwich- ja Eteläisten Shetlandsaarten kanssa. Jääpeitteen takia kasvillisuus Bouvet’nsaarella on keskittynyt rantakallioille ja -kiville, muutamille jäättömille "nunatak"-harjanteille ja huippujen tasanteille.


title: Bouvet’nsaari

text: Kasvitieteilijä Torstein Engelskjøn jakoi Bouvet’nsaaren , jotka hän luokitteli kuuteen pääluokkaan. Ensimmäiseen ryhmään kuuluvat lähes elottomat alueet. Lumen ja jään peittämillä alueilla kasvaa joitakin kylmään tottuneita pieneliöitä. Tietyt jäättömät alueet sen sijaan ovat täysin elottomia. Tällaisia alueita on Nyrøysan yläpuolella olevilla lumivyöryn pyyhkimillä rinteillä ja kraatterin sisällä.


title: Bouvet’nsaari

text: Toisen ryhmän muodostaa kallioiden kasvillisuus meren roiskevyöhykkeeltä 400 metrin korkeuteen. Kuivilla ja korkeintaan kohtuullisesti lintujen vaikutusalueella olevilla kallioilla kasvaa valtalajina joko kultajäkäliä yksinään tai yhdessä "Lecania gerlachei" -jäkälälajin kanssa. Kallioilla, joita linnut ovat runsaasti lannoittaneet, viherlevälaji "Prasiola crispa" peittää alleen jäkälät.


title: Bouvet’nsaari

text:
Rantakasvillisuus voidaan jakaa kasvukorkeuden perusteella kolmeen vyöhykkeeseen. Aivan vesirajassa kasvaa lähinnä leviä, kuten "Palmaria decipiens" ja "Palmaria georgica". Nämä korvaa 1–3 metrin korkeudessa "Pyropia columbina". Näiden yläpuolella kasvaa mustuaisiin kuuluvia jäkäliä ja "Ulothrix"-suvun leviä. Lintujen ja hylkeiden vaikutusalueella olevilla rannoilla kasvualueet ovat samanlaiset mutta huomattavasti kuluneemmat.
Bouvet’nsaaren pohjois- ja länsirannikolla on korkeuteen kasvavaa kliimaksikasvillisuutta. Kapp Valdiviassa kliimaksikasvillisuutta halitsevat kulosammalet ja mustuaiset sekä metsäkamppisammal. Toinen kliimaksivaiheen vyöhyke on sammalalueet, joissa kasvaa lajit "Brachythecium austro-salebrosum" ja "Tortula filaris", joiden kasvupaikat näkyvät vihreinä alueina jo kaukaa. Paljaat vuorenharjat Nyrøysan pohjoispuolella ovat "Usnea antarctica" -jäkälän hallitsemia. Länsirannikon korkealla kukkulalla kasvaa myös sitä, mutta huippu on erityisesti "Mastodia tesselata-" ja "Tortula princeps -lajien" hallitsemaa.


title: Bouvet’nsaari

text: Saaren etelärannikon korkeudessa olevilla basalttitasangoilla, Rustadkollenilla ja Moseryggenilla, kasvaa hieman poikkeavaa kasvillisuutta. Niiden kliimaksikasvillisuuden Engelskjøn jakoi neljään ryhmään. Yhden ryhmän valtalajeja ovat vihreinä mattoina kosteissa ja suojaisissa painaumissa kasvavat "Brachythecium austro-salebrosum", metsäkamppisammal ja "Pachyglossa dissitifolia". Sammalmattojen välissä puolestaan on lohkareita, joissa kasvaa erityisesti jäkälälaji "Usnea aurantiaco-atra". Basalttisten vierinkivien alueella vesi virtaa nopeammin pois, ja siellä kasvaa hieman erilainen sammal- ja jäkälälajisto kuin kosteiden paikkojen painaumissa. Neljännellä alueella on suljetumpi sammalmatto, vähemmän näkyvissä olevaa maaperää ja jopa paksuinen turvekerros.


title: Bouvet’nsaari

text: Nyrøysan kasvillisuus poikkeaa Bouvet’nsaaren muusta kasvillisuudesta, sillä nuorella maa-alueella on paljon pioneerilajeja. Erityisesti Nyrøysan eteläosa on peittynyt tummaan tulivuorenkuonaan ja tuffimateriaaliin. "Tortula filaris"- ja "Brachythecium austro-salebrosum" -sammalet sekä hiirensammalet hallitsevat tällaista aluetta. Irtonaisen maapärän takia jäkäliä ei sen sijaan juurikaan kasva. Osassa Nyrøysaa puolestaan on kerroksittain kovaa piihappopitoista laavaa, joka lohkeilee sileäpintaisiksi ja kulmikkaiksi paloiksi ja tarjoavat näin jäkälille hyvän kasvualustan. Alueen valtalajit ovat "Brachythecium austro-salebrosum", hiirensammalet ja "Usnea antartica". Fumarolien lämmittämät alueet antavat puolestaan rehevän kasvualustan suikero- ja savikkolapiosammalille. Lisäksi joidenkin fumarolien ympärillä on lajeja, joita ei tavata saaren muista osista.


title: Bouvet’nsaari

text: Bouvet’nsaarella on maailman toiseksi suurin kergueleninmerikarhun populaatio. Siinä arvioitiin vuonna 2002 olevan . Se on kuitenkin pieni osa maailman populaatiosta, sillä 95 prosenttia poikasista syntyy Etelä-Georgian saarella. Bouvet’nsaaren kergueleninmerikarhumäärä on pysynyt vakaana vuodesta 1996; sitä ennen se kasvoi seitsemän vuoden ajan noin vuodessa. Kerguelininmerikarhut metsästettiin 1900-luvun alussa lähes sukupuuttoon, vuonna 1928 niitä laskettiin olevan saarella noin ja vuonna 1964 vain 500. Etelänmerinorsun havaittiin poikineen saarella ensimmäisen kerran vuosiin. Lisäksi saarten vesillä on havaittu säännöllisesti ryhä- ja miekkavalaita.


title: Bouvet’nsaari

text: Bouvet’nsaarella on havaittu pesivän . Niistä myssypingviiniä, kultatöyhtöpingviiniä, etelänmyrskylintua, kapinmyrskyliitäjää, kyyhkyprionia, etelänkeijua, tummatyrskynpolkijaa ja etelänkihua on tavattu 1900-luvun lopun tutkimuksissa. Saarella on aiemmin todettu pesivän myös jääpingviini, isomyrskyliitäjä, lumimyrskyliitäjä ja eteläntiira. Bouvet’nsaarella tehdään niin harvoin tutkimuksia, että viimeksi mainitut lajitkin saattavat pesiä edelleen saarella. Näiden 12 lajin lisäksi saarella epäillään pesineen tai pesivän ohutnokkaprioneja ja etelänselkälokkeja. Lisäksi saarella on nähty kesävierailuita 19 muulta lintulajilta.


title: Bouvet’nsaari

text: Linnuista etelänmyrskylintu on runsaslukuisin, ja jopa on arvioitu pesivän saaren rantakallioilla. Etelänmyrskylintuja on erityisesti Kapp Valdiviassa, Kapp Circoncisionissa, Nyrøysassa ja saaren lounaisosissa Norvegiaoddenilta Rustadkollenille. Kapp Circoncisionissa on Bouvet’nsaaren suurin pingviiniyhdyskunta, jossa 1989–1990 arvioitiin olevan . Koko saarella arvioitiin olevan ja . Runsaslukuisimmat pingviinilajit ovat kultatöyhtöpingviini ja myssypingviini. Pingviinien määrä vähentyi 1980-luvun aikana noin vuodessa, ja 1990-luvun aikana kanta on pienentynyt ilmakartoitusten perusteella vieläkin nopeammin. Suurin syy pingviinien vähentymiselle on Nyrøysassa kergueleninmerikarhun runsaasti kasvanut määrä. Merikarhut häiritsevät pingviinien pesintää, aiheuttavat lintujen loukkaantumisia ja kuolemia ja käyttävät niitä ravinnokseen. Pingviinien määrä on kuitenkin vähentynyt myös saaren muissa osissa, vaikka kergueleninmerikarhuja ei niissä olekaan. Vähentymisen taustalla lieneekin myös muita tekijöitä. Saari on kansainvälisesti tärkeä lintualue (IBA).